Summary: Yhdysvaltoja lähestyvä Ida on yksi kovimmista Louisianaan iskeneistä myrskyistä 170:een vuoteen, varoitti osavaltion kuvernööri.

Yhdysvalloissa hurrikaani Idan odotetaan tuovan Meksikonlahden pohjoisrannikolle pian jopa noin 60 metriä sekunnissa puhaltavaa tuulta, rankkasateita ja hengenvaarallisia myrskytulvia.
 Kymmenettuhannet ovat lähteneet rannikkoalueilta pakoon myrskyä, jonka on määrä saavuttaa rannikko sunnuntaina iltapäivällä tai illalla paikallista aikaa.
 Rannikon valtateillä liikenne oli lauantaina vilkasta, ja New Orleansista pois johtava Interstate 10 -tie tukkeutui liikenneruuhkista.
 Kakkosluokan hurrikaaniksi voimistuneen Idan sijainti oli lauantai-iltana paikallista aikaa noin 320 kilometriä kaakkoon Mississippijoen suulta ja sen keskituulennopeus oli kovimmillaan noin 47 metriä sekunnissa.
 Idan ennustetaan vielä voimistuvan erittäin vaaralliseksi nelosluokan hurrikaaniksi ennen rantautumistaan Yhdysvaltoihin. Ennusteiden mukaan siitä voi hyvinkin tulla kovempi myrsky kuin vuoden takaisesta hurrikaani Laurasta.
 Yhdysvaltojen kansallinen hurrikaanikeskus on varoittanut, että Meksikonlahden erittäin lämmin vesi saattaa nopeasti kasvattaa Idan tuhovoimaa.
 Hurrikaaneja luokitellaan tuulennopeuden mukaan viisiportaisella  Saffirin-Simpsonin asteikolla . Nelosluokan hurrikaanin keskituulennopeus on vähintään 58 metriä sekunnissa.
 "Emme ole sama osavaltio kuin 16 vuotta sitten"
 Louisianan kuvernööri  John Bel Edwards  kuvasi tilannetta lauantaina hyvin vakavaksi. Osavaltioon on julistettu hätätila.
 – Tästä tulee yksi voimakkaimmista hurrikaaneista missään päin Louisianan osavaltiota ainakin 1850-luvulta lähtien, Edwards sanoi.
 Ida on iskemässä Louisianaan sunnuntaina, päivälleen 16 vuotta sen jälkeen, kun hurrikaani Katrina teki tuhojaan Mississippiissä ja Louisianassa.
 – Emme ole sama osavaltio kuin 16 vuotta sitten, Edwards sanoi viitaten osavaltion tulvapatojärjestelmään, johon on tehty merkittäviä parannuksia vuoden 2005 jälkeen.
 5 000 kansalliskaartin sotilasta on Edwardsin mukaan valmiina etsintä- ja pelastustehtäviin. Lisäksi sähkökatkoja varten on valmiudessa 10 000 asentajaa.
 Myös Yhdysvaltain presidentti  Joe Biden  varoitti lauantaina hurrikaanin vaarallisuudesta.
 Pakollista evakuointia ei ehditä järjestää
 Myrsky voimistuu niin nopeasti, että New Orleansin viranomaisten mukaan kaupungin 390 000 asukkaalle ei ehditä järjestää pakollista evakuointia. Osaan kaupunkia pakollisia evakuointeja on määrätty.
 Pormestari  LaToya Cantrell  kehotti ihmisiä evakuoitumaan vapaaehtoisesti ja korosti lauantaina, että aika lähteä turvallisesti oli käymässä vähiin.
 Viranomaiset varoittivat kaupunkiin jääviä varautumaan pitkiin sähkökatkoihin. Kaupunkiin on luvattu helteistä säätä lähipäiville.
 Jonoa kertyi huoltoasemille ja autovuokraamoihin. Lähtijöiden joukossa oli sekä asukkaita että turisteja.
 – Olimme valmiita odottamaan myrskyn päättymistä, mutta hotellista sanottiin, että meidän on lähdettävä, sanoi Texasista New Orleansissa käymässä ollut  Lays Lafaurie  uutistoimisto AP:lle. Lafaurie jonotti autovuokraamoon lentokentällä.
 – He sanoivat, että meidän on lähdettävä aamuseitsemään mennessä huomenna. Mutta jos olisimme odottaneet niin pitkään, yhtään autoa ei olisi ollut enää jäljellä, Lafaurie arveli.
 Vettä voi kertyä useita metrejä
 Louisianan rannikolle on annettu hurrikaanivaroitus lähes 320 kilometrin pituiselle alueelle.
 Meteorologi  Jeff Masters  sanoo Idan reitin olevan hurrikaanille pahin mahdollinen. Myrskyn tielle on ennusteiden mukaan jäämässä öljynjalostamoja, maakaasuterminaaleja ja kemiallisia tuotantolaitoksia.
 Hurrikaanin reitille jäävien öljynjalostamojen toimintaa on ajettu alas myrskyn alla.
 Kansallisen hurrikaanikeskuksen mukaan Mississippijoen suun ympäristössä odotettavissa voi olla jopa 3–4,5 metriä korkeita tulvia.
 Mississippin kuvernööri  Tate Reeves  kehotti asukkaita pysymään poissa osavaltioiden välisiltä valtateiltä, jotta Louisianasta pakeneville ihmisille olisi tilaa.
 Ida voi tuoda tulvia ja tornadoja myös Alabamaan. Osavaltion kuvernööri  Kay Ivey  julisti lauantaina hätätilan osavaltion rannikolla ja länsiosissa sijaitseviin piirikuntiin.
 Edetessään kohti Yhdysvaltoja Ida ehti iskeä jo Kuubaan, jossa myrsky kaatoi puita sekä vahingoitti satoa ja rakennuksia.
 Nora saapui Meksikon rannikolle
 Itäisellä Tyynellämerellä muodostunut uusi Noraksi nimetty hurrikaani rantautui Meksikon rannikolle lauantai-iltana paikallista aikaa, kertoi kansallinen hurrikaanikeskus.
 Nora-myrskyn ennustetaan lähestyvän sunnuntaiaamuna paikallista aikaa rantakohteistaan tunnettua Puerto Vallartan rannikkokaupunkia ja nousevan sitten ylös kapeaa Kalifornianlahtea.
 Noran tuulet puhalsivat lauantaina aamulla lähes 36 metriä sekunnissa. Trooppisen myrskyn voimakkuuteen yltävät tuulet ulottuivat paikoin 280 kilometrin päähän hurrikaanin keskuksesta.

Kymmenettuhannet lähteneet Yhdysvalloissa pakoon hurrikaani Idaa – myrskyn reitille jäämässä myös paljon teollisuutta


Summary: Presidentti Biden syyttää Kiinaa tiedon peittelystä ja kansainvälisten tutkintojen estämisestä.

Yhdysvalloissa maan tiedusteluorganisaatiot ovat luovuttaneet presidentti  Joe Bidenille  raporttinsa koronaviruksen mahdollisesta alkuperästä ja julkaisseet sen tiivistelmän.
 Eri tiedusteluelimet eivät päässeet yksimielisyyteen siitä, levisikö koronavirus eläimistä ihmisiin luonnollisen tartunnan kautta vai vuotiko se ihmisten keskuuteen Wuhanin viruslaboratoriosta, jossa tutkitaan koronaviruksia.
 Raportin mukaan asiaa ei voida ratkaista ilman lisäinformaatiota. Raportin tiivistelmän julkaisun jälkeen presidentti Joe Biden kritisoi Kiinaa siitä, että se on estänyt viruksen alkuperän tehokkaan tutkinnan.
 – Kiinassa on olemassa kriittisen tärkeää informaatiota tämän pandemian alkuperästä, mutta alusta lähtien Kiinan viranomaiset ovat estäneet kansainvälisiä tutkijoita ja lääketieteellistä yhteisöä pääsemästä siihen käsiksi, Biden kertoi lausunnossaan.
 – Teemme kaikkemme, jotta saamme jäljitettyä tämän valtavan määrän kipua ja kuolemaa ympäri maailmaa aiheuttaneen taudin alkuperän, jotta voimme estää sen toistumisen.
 Virusta ei pidetä bioaseena
 Yhtä mieltä tiedusteluelimet olivat vain siitä, ettei koronavirus ole tarkoituksellisesti luotu bioase. Yhdysvaltain tiedusteluviranomaiset eivät myöskään usko, että Kiinalla oli etukäteistietoa viruksesta ennen ensimmäisen epidemian puhkeamista Wuhanissa.
 Osa tiedusteluelimistä asettui viruksen luonnollisen alkuperän kannalle, mutta arvioivat luottamuksensa siihen johtopäätökseen heikoksi. Pienempi osa piti keskivarman todennäköisenä sitä, että virus lähti liikkeelle Wuhanin laboratoriosta.
 Raportin arvellaan lisäävän jännitteitä Yhdysvaltain ja Kiinan jo valmiiksi kireään suhteeseen. Kiina on vähätellyt ajatusta siitä, että virus olisi lähtöisin Wuhanin laboratoriosta.
 Lisäksi Kiinassa on levitetty perättömiä vaihtoehtoteorioita, kuten väitettä että virus olisikin peräisin Yhdysvaltain Marylandissa sijaitsevasta sotilastukikohdasta, kertoo muun muassa  BBC .
 Maailman terveysjärjestö WHO:n tutkijat viettivät neljä viikkoa Kiinan Wuhanissa tammikuussa ja helmikuussa, minkä jälkeen he torjuivat laboratorioteorian.  WHO:n raporttia  on kuitenkin arvosteltu laihanlaisesta todistusaineistosta.
 Viruksen alkuperän tarkempi selvittäminen vaatisi asiantuntijoiden mukaan enemmän dataa kaikkein varhaisimmista tautitapauksista. Monet pelkäävät sitä, että ensimmäisestä epidemiasta on jo kulunut niin kauan, ettei hyödyllistä uutta dataa enää voida kerätä.

Yhdysvaltain tiedusteluelimet eivät päässeet yksimielisyyteen siitä, pakeniko koronavirus kiinalaisesta laboratoriosta


Summary: Yhdysvaltain rannikolla valmistaudutaan Ida-myrskyn saapumiseen. Hurrikaanin odotetaan rantautuvan Yhdysvaltoihin sunnuntaina.

Tuhoisaksi hurrikaaniksi kehittyvän Ida-myrskyn odotetaan saapuvan Yhdysvaltain itärannikolle viikonlopun aikana, kertoo Yhdysvaltain kansallinen hurrikaanikeskus NHC.
 Hurrikaani on suuntaamassa Kuuban yli kohti Yhdysvaltojen Louisianan, Mississipin ja Alabaman osavaltioita. Hurrikaanin odotetaan iskevän tuhoisasti erityisesti Louisianan rannikolle ja New Orleansin kaupunkiin.
 Louisianan osavaltion kuvernööri  John Bel Edwards  kehotti perjantaina tiedotustilaisuudessa asukkaita varautumaan hurrikaanin saapumiseen nopeasti. Hän muiden muassa kehotti välttämään matkustusta viikonloppuna.
 New Orleansin pormestari  LaToya Cantrell  määräsi pakolliset evakuoinnit osaan kaupunkia. Cantrellin mukaan koko kaupungin evakuoiminen myrskyn tieltä olisi mahdotonta. Asukkaita kehotettiin varautumaan myös sähkökatkoksiin, sillä myrsky voi kestää jopa kymmenen tuntia.
 Tuulen nopeus voi olla yli 63 m/s
 Myrskyn voima on kasvamassa, ja sen ennustetaan kasvavan erittäin vaaralliseksi neloskategorian hurrikaaniksi ennen osumistaan Yhdysvaltoihin viikonloppuna.
 Eilen illalla Ida ylitti Länsi-Kuuban. Silloin hurrikaani yltyi 35 metriin sekunnissa. Kun hurrikaani rantautuu Yhdysvaltoihin viikonloppuna, tuulen nopeus voi olla jopa lähes 63 metriin sekunnissa.
 Myrskyn ennustetaan saapuvan maihin Yhdysvalloissa sunnuntaina aamulla.
 Idan saapuminen on kirvoittanut monessa synkkiä muistoja, sillä laajoja tuhoja aiheuttanut hurrikaani Katriina rantautui Louisianaan päivälleen 16 vuotta sitten.
 Lue lisää:
 Henri-myrsky laantui trooppiseksi matalapaineeksi ja eteni sisämaahan Yhdysvaltain itärannikolta
 Hurrikaani Hanna iski Texasiin – Huomenna vaara kohdistuu Meksikon miljoonakaupunkiin
 Karibialla riehuva Elsa-myrsky on vaatinut jo kaksi kuolonuhria – katso video myrskyn voimasta Dominikaanisessa tasavallassa
 Trooppinen myrsky Elsa vahvistuu lähestyessään Floridaa – Myrsky toi matkallaan rankkasateita Kuubaan

Ida-hurrikaanin odotetaan rantautuvan Yhdysvaltain rannikolle sunnuntaina  – tuhoisa Katrina rantautui Louisianaan päivälleen 16 vuotta aiemmin


Summary: Vanessa Nakate kuvattiin Greta Thunbergin ja kolmen muun valkoisen ilmastoaktivistin rinnalla Davosissa. Uutistoimisto rajasi hänet pois kuvasta. "On ironista, että minut huomattiin vasta kun minut poistettiin", Nakate sanoo Ylelle.

KAMPALA  “Nyt tiedän rasismin määritelmän.”
 Niin loppui  Vanessa Nakaten  surua uhkuva  Facebook-postaus  tammikuussa 2020.
 Hän oli juuri osallistunut Maailman talousfoorumin kokoukseen Davosissa ja poseerasi kuvassa yhdessä ruotsalaisen  Greta Thunbergin  sekä kolmen muun valkoihoisen ilmastoaktivistin kanssa.
 He olivat osallistuneet yhteiseen lehdistötilaisuuteen, mutta kun uutistoimisto AP julkaisi kuvan, Nakate oli rajattu siitä pois.
 Vaikka kokemus oli syvästi loukkaava, se saattoi olla Nakatelle onnenpotku. Hänen  videonsa aiheesta sai Twitterissä  kymmeniätuhansia jakoja ja tykkäyksiä.
 AP pyysi anteeksi ja lupasi parempaa monimuotoisuuskoulutusta toimittajilleen. Uutistoimisto väitti, että kyseessä oli rehellinen virhe ilman pahaa tarkoitusta.
 Nyt 24-vuotiasta ugandalaista kuunnellaan.
 Ilmastonmuutos on arkipäivää Ugandassa
 Vanessa Nakate aloitti ilmastoprotestinsa Ugandan parlamentin ulkopuolella pääkaupungin Kampalan keskustassa vuonna 2018. Hän istui yksin parlamentin edustalla kylttinsä kanssa.
 Nyt olemme sopineet tapaamisen samaan paikkaan Kampalassa – parlamentin ulkopuolelle. Nakate saapuu ystävänsä  Evelyn Achamin  kanssa, uusi kyltti kädessä. “Unite behind the science”, siinä lukee. Yhdistykää tieteen taakse.
 – Seisoimme tuolla kulmassa odottamassa teitä, ja kun vartijat huomasivat kylttimme, he tulivat heti kuumottelemaan ja kyselemään mitä teemme, Nakate sanoo.
 Ugandalainen ilmastoaktivisti Vanessa Nakate pitelee kylttiä, jossa kehotetaan yhdistymään tieteen taakse. Luke Dray/Yle
 Nakate on tottunut vaikeisiin viranomaisiin. Kun hän aloitti protestinsa, hänen piti perinpohjin selittää vartijoille ja poliisille mitä teki. Lopulta he antoivat hänen yhden naisen protestinsa olla rauhassa.
 Matka parlamentin rappusille yli kaksi vuotta sitten oli ollut jo pitkä. Se alkoi halusta tehdä jotain oman yhteisönsä hyväksi ja halusta ymmärtää yhteiskunnan haasteita.
 Että se tapahtuisi ilmastoaktivismin muodossa ei ollut mikään itsestäänselvyys. Nakaten pääaine yliopistossa oli liiketaloustiede.
 – Mitä enemmän ymmärsin ilmastonmuutoksesta, sitä enemmän kauhistuin. Meille kerrottiin koulussa, että se on jotain, mitä tapahtuu tulevaisuudessa. Tajusin, että sen vaikutuksethan näkyvät täällä juuri nyt.
 Hän luki kaiken minkä löysi aiheesta. Monet ilmastonmuutoksen vaikutukset ovat arkipäivää Ugandassa. On ollut hurjia mutavyöryjä, tulvia, lämpöaaltoja, kuivia jaksoja, epäsäännöllisiä sateita.
 Kaikki tuhoavat ihmisten koteja, elantoja ja elämää.
 Ilmastoliike "valkoisten ihmisten hommaa"
 Nakate sai inspiraatiota protestiinsa Greta Thunbergin Fridays for Future -liikkeestä, mutta hänen oli hankala saada muita nuoria mukaan.
 – Moni ajatteli, että se oli vain teinien liike, koska niin media raportoi siitä. Siksi me päätimme perustaa oman liikkeemme, Rise Up -liikkeen, jotta myös nuoret aikuiset tuntisivat sen omakseen.
 Nakate ja hänen ystävänsä puhuvat kouluissa ja yliopistoissa ilmastoliikkeestä, keräävät roskia ja hankkivat kouluihin aurinkopaneeleja, jotta koulut saisivat sähköä.
 Nakate kokee, että nyt häntä kuunnellaan. Hän toivoo kuitenkin, että muitakin afrikkalaisia aktivisteja kuultaisiin ilman, että heidät leikattaisiin ensin kuvista pois.
 Ilmastoliikkeellä on rotuongelma, Nakate sanoo.
 – Kun ilmastoaktivismi nähdään vain länsimaiden oikeutena, se pyyhkii pois niin monen nuoren ihmisen kokemuksia. Se mitätöi niin monen yhteisön kokemuksia ilmastonmuutoksesta. Me kohtaamme saman myrskyn, mutta olemme eri veneissä. Jotkut veneet uppoavat nopeammin kuin toiset.
 Ruotsalainen ilmastoaktivisti Greta Thunberg aloitti Fridays for Future -liikkeen omalla Skolstrejk för Klimatet -kampanjallaan.  Corey Sipkin / EPA
 Myös Ugandassa ilmastoaktivismi nähdään edelleen valkoisten ihmisten asiana.
 – Ihmiset kysyvät meiltä, miksi teette tuon? Ei se ole teidän asianne. Miksi ette hanki töitä, mene naimisiin tai käy koulua.
 Joka paikassa – mediassa, konferensseissa, eri tapahtumissa – pitäisi huomioida koko maailman ihmiset. Nakate kokee, ettei edes oma parlamentti Ugandassa ota ilmastonmuutosta vakavasti.
 – Parlamentin edustajat eivät juurikaan huomioineet protestiani. Sitten, kun tapasin heitä Yhdysvalloissa ilmastokokouksessa, moni tuli juttelemaan. He olivat nähneet minut lehdissä ja kehottivat ottamaan yhteyttä. Jotkut eivät sitten koskaan vastanneet, toisten puhelimet ovat aina pois päältä, hän sanoo.
 Ilmastokokoukset sulkevat maailman köyhimmät pois
 Marraskuun alussa järjestetään YK:n ilmastokokous COP 26 Skotlannin Glasgow'ssa. Vielä ei tiedetä pandemian tilannetta, eli voidaanko kokous järjestää vain virtuaalisesti vai myös kutsumalla ihmisiä paikan päälle.
 Nakatella on huomautettavaa molemmissa tapauksissa.
 – Näemme jo nyt rokotustilanteessa maailman epätasa-arvon. Ne yhteisöt, jotka kärsivät eniten ilmastonmuutoksesta, eivät pysty matkustamaan Skotlantiin.
 Toisaalta kokouksen järjestäminen virtuaalisesti ei sekään tarkoittaisi tasa-arvoa ja oikeudenmukaisuutta, Nakate korostaa.
 – Monilla ei ole puhelimia tai varaa ostaa internetpaketteja koko kokouksen seuraamiseksi. Paljon töitä pitää tehdä, jotta eniten kärsivät saavat äänensä kuuluviin, Nakate sanoo.
 Nakaten ensimmäinen kirja,  A Bigger Picture: My Fight to Bring a New African Voice to the Climate Crisis,  ilmestyy tämän vuoden marraskuussa.
 Hän toivoo, että se inspiroi nuoria afrikkalaisia saamaan äänensä kuuluviin.
 – Ilmasto-oikeus on oikeutta vain, jos kaikki ovat osallisia. Sitä me odotamme ilmastoliikkeeltä, medialta ja konferenssien järjestäjiltä, Nakate sanoo.
 Lue myös:
 Shell, Hollanti, Saksa ja moni muu joutuu muuttamaan tosi nopeasti ilmastotekojaan – yksi syy siihen on Sophie Backsen, 22, ja uppoava saari
 Portugalilaisnuoret haastavat Euroopan valtiot oikeuteen ilmastolaiskuuden vuoksi  – myös Suomi on haastettujen listalla
 Greta Thunbergin ilmastoliikkeelle ja Greenpeacelle voitto: Oikeus määräsi Saksan tiukentamaan ilmastolakiaan
 Ranskalaisyhtiön öljyputki uhkaa harvinaisten apinoiden kotimetsää Ugandassa – Simon Azaria pelkää lastensa kuulevan siitä vain tarinoissa

"Ilmastoliikkeellä on rotuongelma" – afrikkalainen Vanessa Nakate rajattiin pois uutiskuvasta, loukkaava teko toi huomiota ja nyt häntä kuunnellaan


Summary: Metsäpalojen sammutustöissä altistuu luultua voimakkaammin myrkyllisille palokaasuille ja muille yhdisteille.  Tarjolla olevien suojavarusteiden taso vaihtelee. Usein sammuttajat työskentelevät paitahihasillaan ja ilman hengityssuojaimia.

Suuri osa  Kalajoen menneen kesän metsäpalojen  sammutustöissä olleista työskenteli ilman asianmukaisia suojavarusteita. Tutkijaa tämä ei yllätä, sillä kyseessä on hänen mukaansa enemmän tai vähemmän maan tapa.
 – Se, mitä tuolla yleisesti näkee, on raskaan sammutusasun housut ja t-paita, kertoo erikoistutkija  Marko Hassinen  Pelastusopistosta.
 Hassinen on tutkinut kollegansa  Juha Laitisen  kanssa sammuttajien suojautumista ja altistumisia metsäpaloissa kaksivuotisessa  tutkimushankkeessa.
 Tulokset ovat karua kuultavaa.
 – Kokeissa todettujen aineiden pitoisuudet yllättivät. Metsäpaloa vastaavissa metsänhoidollisissa kulotuksissa todettiin korkeita keuhkoja ärsyttävien ja syöpävaarallisten aineiden ilmapitoisuuksia.
 Laitisen mukaan myös häkäpitoisuudet nousivat hetkittäin todella korkeiksi, joka näkyi sammuttajien veri- ja uloshengitysilmanäytteissä heti altistumisen jälkeen.
 Myrkyille altistuu myös ihon kautta
 Läheskään kaikki sammuttajat eivät käytä minkäänlaisia hengityssuojaimia. Ja vaikka käyttäisivätkin, niistä ei ole suojaa häkää vastaan. Paras yhdistelmä olisi kaasu- ja hiukkassuodattimin varustettu kasvomaski ja erillinen häkävaroitin.
 – Tiedän, että näitä on jonkin verran hankittu pelastuslaitoksille, mutta ei läheskään kaikille sammuttajille. Mielestäni tämän pitäisi olla jokaisen metsäpaloja sammuttavan perusvaruste, Laitinen sanoo.
 Metsäpalojen noki sisältää myös syöpävaarallisia aineita. Kuva on sammustustöistä Porvoon Sikilässä keväällä 2020.  Yle/Mikael Kokkola
 Myös ihon suojaus on paikoin puutteellinen. Erikoistutkija Marko Hassisen mukaan yleisin metsäpalojen sammutusasu on niin sanottu raskas sammutusasu, joka suojaa hyvin kuumuudelta ja kipinöiltä. Asu toimii hyvin rakennuspalojen sammutustehtävissä, mutta huonosti metsäpaloissa.
 – Asu on niin raskas, että sillä ei jaksa kovin pitkään työskennellä. Tämä johtaa sitten usein siihen, että takki jätetään pois, jolloin käsivarsien ja yläkropan kautta tulee ihoaltistuksia, Hassinen selittää.
 Altistus jatkuu niin kauan, kunnes noki pestään pois.
 – Sitten siellä ollaan kyynärpäitä myöten noessa, joka sisältää syöpävaarallisia aineita, Juha Laitinen toteaa.
 Sammuttajat eriarvoisessa asemassa
 Niin metsäpalojen kuin muidenkin tulipalojen sammutusjoukot koostuvat usein sekä virkaa tekevistä ammattilaisista että sopimuspalokuntalaisista.
 Osa sopimuspalokuntien jäsenistä tekee työtä ilman henkilökohtaista korvausta. Vastuukuviot työturvallisuuden suhteen eivät ole ihan yksinkertaisia. Lakia tulkitaan eri alueille eri tavoin.
 – Joillakin pelastuslaitoksilla esimerkiksi järjestetään kaikille hälytystehtävissä palveleville sopimuspalokuntalaisille työterveyshuolto. Mutta on myös pelastuslaitoksia, joiden sopimuspalokuntalaisista vain savusukeltajat kuuluvat työterveyshuollon piiriin, kertoo työsuojeluasioista vastaava järjestöpäällikkö  Aleksi Peurala  Suomen Sopimuspalokuntien liitosta (SSPL).
 Asianmukaiset varusteet ja ohjeet niiden käyttöön pitäisi Janne Korhosen mukaan saada koko maahan. Elina Rantalainen / Yle
 Käytännöt vaihtelevat myös varusteiden osalta. SSPL:n Päijät-Hämeen alueosaston puheenjohtaja  Janne Korhonen  penää vastuuta valtiolta.
 – Meiltä oikeastaan puuttuu valtiollinen ohjaus ja tuki siihen, että saataisiin varusteet ja työturvallisuuskäytännöt yhteneväisiksi koko maassa.
 Tarjolla olevat maskit eivät houkuta
 Palataan vielä puutteelliseen hengityksen suojaamiseen. Pelastusopiston tutkijoiden käsityksen mukaan pelastuslaitokset ovat nihkeitä hankkimaan puhaltimellisia kasvomaskeja, koska ne ovat kalliita. Mutta olisiko niille käyttäjiä, jos niitä olisi tarjolla?
 Soittokierros kenttätöissä kokeneille palomiehille paljastaa, että tällä hetkellä yleisesti tarjolla olevat FFP3-tason suojaimet jäävät usein kokonaan käyttämättä. Pelastajat kokevat, että maski tekee raskaasta työstä vielä pykälän raskaampaa.
 – Tiedonpuutteesta ei voi olla kyse, sitä on kyllä tarjolla. Mutta onko kyse puhtaasti rahasta, saamattomuudesta vai välinpitämättömyydestä, sitä en osaa sanoa. Sitä ei ole tutkittu, Marko Hassinen toteaa.

Metsäpaloja sammutetaan puutteellisissa varusteissa – tutkijat yllättyivät syöpää aiheuttavien palokaasujen määrästä


Summary: Naisten ja tyttöjen asema Afganistanissa Talibanin noustua valtaan huolestuttaa maailmalla. Kysyimme muun muassa presidentti Tarja Haloselta, YK:n tasa-arvojärjestön apulaispääjohtajalta ja dokumentaristilta, miten länsi voi auttaa Afganistaniin jääviä naisia.

Ääri-islamilaisen Talibanin  valtaannousu Afganistanissa  on herättänyt pelkoja siitä, mitä maassa tapahtuu naisten oikeuksille.
 Edellisellä valtakaudellaan Taliban käytännössä sulki naiset koteihinsa.
 Taliban-liikkeen arvoja ohjaa  ankara tulkinta islamilaisesta laista eli šariasta .
 Liike  on nyt maalaillut itsestään kuvaa  aiempaa suvaitsevampana, mutta monet paikalliset eivät usko vakuutteluja.
 Kysyimme presidentti  Tarja Haloselta , YK:n tasa-arvojärjestö UN Womenin apulaispääjohtaja  Anita Bhatialta , Väestöliiton kansainvälisten asioiden johtajalta  Elina Korhoselta  ja dokumentaristi  Kirsi Mattilalta , mitä länsi voi tehdä auttaakseen Afganistaniin jääviä naisia.
 UN Womenin apulaispääjohtaja: Ihmisoikeuspuolustajille annettava turvapaikkoja
 YK:n tasa-arvojärjestö UN Women on päättänyt jäädä Afganistaniin.
 UN Womenin apulaispääjohtajan  Anita Bhatian  arvio naisten tilanteesta maassa on synkkä.
 – Maa saattaa palata pimeälle keskiajalle. On täysin mahdollista, että todella monet 20 vuoden aikana saavutetuista tuloksista, joiden vuoksi naiset ovat niin lujasti taistelleet, tuhoutuvat nopeasti.
 Apulaispääjohtajan viesti on, että Afganistanin tilannetta pitää tarkkailla herkeämättä.
 Bhatian mukaan naiset pelkäävät henkensä menettämistä, vapautensa rajoittamista, koulunkäynnin ja työskentelyn loppumista sekä lapsiavioliittoja.
 YK:n tasa-arvojärjestö UN Women on päättänyt pysyä Afganistanissa. Apulaispääjohtaja Anita Bhatia katsoo, että lännen pitäisi myöntää turvapaikkoja ihmisoikeuspuolustajanaisille. Ryan Brown / UN Women
 Tällä hetkellä UN Women tekee töitä sen eteen, että naisten ja tyttöjen ääni kuuluu tulevassa hallinnossa.
 Lisäksi se pyrkii siihen, että ihmisoikeuspuolustajanaisia suojellaan, naisilla ja tytöillä on pääsy elintärkeisiin palveluihin ja humanitaarista työtä tekevät naiset voivat jatkaa.
 – Keskitymme myös siihen, että kaikki naisiin kohdistuva väkivalta loppuu, naiset saavat liikkua vapaasti ja käydä töissä. Ja että tytöt voivat jatkaa koulunkäyntiä, Bhatia sanoo.
 Länttä hän kehottaa auttamaan humanitaarisessa kriisissä ja myöntämään turvapaikkoja ihmisoikeuspuolustajanaisille.
 – Nämä naiset ovat olleet etulinjassa ihmisoikeustyössä eikä heitä voi hylätä.
 Bhatia kehottaa länttä ajamaan naisten ihmisoikeuksia.
 Juuri tästä syystä UN Women pysyy Afganistanissa.
 Naisten oikeuksien puolustaminen vaatii suoraa vuoropuhelua maan uusien vallanpitäjien kanssa, YK-järjestö katsoo.
 – Me emme halua hylätä Afganistanin kansaa. Haluamme varmistua siitä, että humanitaariset tarpeet ja naisten oikeudet nostetaan päättäväisesti esiin keskusteluissa Talibanin johdon kanssa, Bhatia sanoo.
 Väestöliitto: Ihmisoikeustarkkailijoita paikan päälle
 Väestöliitolla on Afganistanissa yhteistyöhanke, jonka tavoitteena on edistää naisten seksuaaliterveyttä ja seksuaalisia oikeuksia.
 Väestöliiton työntekijät maassa ovat paikallisia.
 Olennainen osa hanketta on poliittinen vaikuttaminen ja tiedon jakaminen. Tämä työ on jouduttu keskeyttämään, sillä ei ole virallista hallintoa, jonka kanssa neuvotella.
 – Olemme joutuneet siirtymään enemmän humanitaariseen toimintaan. Yritämme pitää klinikkamme auki, kertoo kansainvälisten asioiden johtaja  Elina Korhonen  Väestöliitosta.
 Hän uskoo, että klinikat voivat pysyä auki niin kauan kuin Taliban näkee ne yleisesti terveydenhuoltona.
 – Tällä hetkellä naiset eivät kuitenkaan uskalla käydä paljon klinikoilla. Ulkona liikkuminen on niin riskialtista. Pelätään väkivaltaa, raiskauksia, vaimoksi pakottamista. Myös klinikoiden työntekijöitä pelottaa. Teemme tunti tunnilta arviota, onko klinikoita turvallista pitää auki.
 Väestöliiton kansainvälisten asioiden johtaja Elina Korhonen sanoo, että paikallisia naisjärjestöjä pitäisi pystyä tukemaan, kunhan niissä työskentelevät eivät joudu vaaraan. Korhosen mukaan paras tieto siitä, millaista apua he tarvitsevat, on heillä itsellään. Jorge Gonzalez / Yle
 Korhonen kuvaa kansainvälisten järjestöjen toimintamahdollisuuksia maassa tällä hetkellä todella huonoiksi.
 Hänen mukaansa Taliban on etsinyt järjestötyötä tekeviä, etenkin jos näillä on yhteyksiä länsimaihin ja kansainvälisiin organisaatioihin.
 – Meitä huolettaa myös se, että Afganistanissa on paljon naisia, jotka toimivat ihmisoikeusaktivisteina ja toimittajina. Koska he eivät kuulu mihinkään viralliseen verkostoon tai järjestöön, heidän tilanteensa on todella hauras.
 Korhosen mukaan länsimaiden tulisi evakuoida heidät välittömästi.
 – He ovat urheita ihmisiä ja edistäneet naisten ja tyttöjen oikeuksia sekä ihmisoikeuksia monin tavoin. He ovat sen takia hengenvaarassa, mutta heitä ei ole noteerattu millään tavalla virallisilla evakuointilistoilla. Se on käsittämätöntä.
 Korhonen toivoo, ettei maailma käännä selkäänsä, kun akuutti kriisi tasaantuu.
 – Ensimmäinen askel on, että kansainvälisen yhteisö saisi järjestettyä ihmisoikeustarkkailijoita paikan päälle, jotta saamme sieltä todenmukaista tietoa: pääsevätkö tytöt kouluun, joutuvatko paikalliset kohtaamaan väkivaltaa ja rajoitetaanko heidän elämäänsä.
 Korhonen jakaa näkemyksen, että keskusteluyhteys Talibanin kanssa on pidettävä auki. Se, että yhteydet katkaistaisiin, antaisi talibaneille vain paremmin tilaa toimia.
 – On todella tärkeää, että he tietävät maailman tarkkailevan sitä, miten he toteuttavat esimerkiksi islamilaisen emiraattinsa sääntöjä.
 Presidentti Tarja Halonen toivoo Talibanin pitävän sanansa
 Kun Suomi vuonna 2002 päätti liittyä osaksi länsimaiden operaatiota Afganistanissa, tasavallan presidenttinä oli  Tarja Halonen .
 Hän kertoo seuranneensa Afganistanin tilannetta nyt huolestuneena. Talibanin aikeita ei tarkkaan tiedetä.
 Halosen mukaan nyt on pidettävä tarkasti silmällä sitä, millaiseksi todellisuus maassa muodostuu.
 Halonen haluaisi pysyä varovaisen toiveikkaana. Hän toivoo Talibanin pitävän sanansa, että tyttöjen koulunkäynti voisi jatkua ja naisilla olisi oikeuksia.
 – Talibanin aiempi toimintahistoria ei ole toisaalta kovin paljon optimismia luova ja paikan päältä tulleet tiedot ovat huolestuttavia, sanoo ihmisoikeuksien ja tasa-arvon puolesta urallaan puhunut Halonen.
 Presidentti Tarja Halosen mukaan naisten oikeuksien kannalta on erittäin tärkeää, että maan tapahtumista saadaan todenmukaista tietoa paikan päältä. Tiina Jutila / Yle
 Halosen mukaan olennaista on auttaa Afganistanin naisia kansainvälisten toimijoiden kautta. Suomi  on keskeyttänyt  kehitysyhteistyön Afganistanissa ja arvioi jatkoa tilanteen selkiydyttyä.
 – Suomi on antanut suurimman osan kehitysyhteistyörahasta moninkeskisten toimijoiden kuten YK-järjestöjen ja Maailmanpankin kautta. On pidettävä tiukasti yhteyttä näihin organisaatioihin, että mitä ne aikovat tehdä.
 Naiset ovat saaneet Talibanin edellisen valtakauden jälkeen vapauksia, esimerkiksi käydä koulussa ja töissä. Heitä on myös maan parlamentissa.
 Halonen sanoo, että saavutettujen tulosten ei pidä antaa romuttua.
 Afganistanin eristäminen on Halosen mukaan huonoin mahdollinen vaihtoehto, koska silloin Taliban voi tehdä mitä haluaa.
 Maan hallinto luhistui nopeasti, mutta  Afganistanin operaatio  ei presidentin mielestä ollut turha.
 – Tyttöjen koulunkäynnin turvaaminen, lisääminen ja naisten osallistumismahdollisuuksien vahvistaminen oli varsin olennainen osa Afganistanin demokratisoitumispolkua.
 Tätä onnistuttiin Halosen mukaan viemään eteenpäin.
 Dokumentaristi Kirsi Mattila: Olen kokenut, että on tärkeää olla yhteydessä naisiin
 Dokumentaristi, tuottaja ja toimittaja  Kirsi Mattila  on vieraillut Afganistanissa lukuisia kertoja muun muassa kouluttamassa paikallisia naistoimittajia ja tekemässä dokumenttielokuvaa.
 – Olen seurannut tilannetta tosi järkyttyneenä, pala kurkussa. Ystäväni siellä ovat kertoneet, että erityisesti lentokentälle pyrkineitä naisia on hakattu.
 Ylen haastatellessa Mattilaa monien maiden evakuoinnit olivat vielä käynnissä. Tuolloin hänen tuntemiensa naisten suurin huoli oli se, onko heillä enää mitään mahdollisuutta päästä pois.
 Päällimmäinen tunne on pelko, Mattila kuvaa.
 – Varsinkin toimittajanaiset pelkäävät, että heille kostetaan, tapetaan. Tai jos heitä ei tapeta, he pelkäävät, saavatko he enää koskaan tehdä töitä, opiskella tai astua ovesta ulos ilman miessaattajaa.
 Osa hänen tuntemistaan naisista on kokenut jo edellisen Taliban-hallinnon. He tuntevat vihaa ja ovat sanoneet, että Taliban vei heiltä lapsuuden.
 Mattila pitää tärkeänä, että naiset voisivat jatkaa opiskelua edes verkkoyhteyksillä.
 Dokumentaristi Kirsi Mattila on seurannut Afganistanin tapahtumia järkyttyneenä. Hän muistuttaa, että on tärkeää turvata myös konkreettinen apu: ruuansaanti ja terveydenhuolto. Jorge Gonzalez / Yle
 – Varmaan pyrkimys monilla muillakin toimijoilla on, että pitäisi vain jatkaa toimintaa Afganistanissa. Panostaa vielä lisää naisten koulutukseen.
 Mattila huomauttaa, ettei naisten asema Afganistanissa ollut helppo ennen hallinnon romahdustakaan.
 Hän pelkää, että toimittajanaiset katoavat suurelta osin tv-kanavilta.
 Mattila pitää tärkeänä, että Afganistanin naisiin pidettäisiin säännöllistä yhteyttä, kunhan he eivät joudu sen takia vaaraan.
 – Olen kokenut, että on tärkeää olla yhteydessä näihin naisiin. Pitää väylä auki. Vaihtaa ajatuksia, rohkaista, vitsailla. Jatkaa yhteydenpitoa, eikä koskaan unohtaa.
 * Voit keskustella aiheesta sunnuntaihin 29. elokuuta kello 23 saakka.
 Lue lisää:
 Mihin perustuu talibanien naisvihamielisyys? Šaria-lain äärimmäisen konservatiivinen tulkinta juontaa heimoyhteiskunnasta ja pitkästä sotatilasta
 Kuusi päivää, jotka veivät vapauteni – Kabulissa piileskelevä nainen kirjoittaa Ylelle elämänsä muuttaneesta viikosta

 "Sometähdet vetävät huput päälleen" – Taliban ilmoitti islamilaisen oikeuden määräävän naisista Afganistanissa, ja tästä asiantuntijan mukaan on kyse
 Onko Taliban-liike muuttunut? Johto kuulostaa sovinnolliselta, mutta jyrkkä ääriajattelu on voimissaan rivitaistelijoiden joukossa

Naisten asema voi heiketä nopeasti Afganistanissa – YK:n johtaja Ylelle: Maa saattaa palata pimeälle keskiajalle


Summary: Kirjailija Jari Järvelällä on missio. Hän haluaa nostaa valokeilaan naishahmoja, jotka ovat jääneet varjoon historiankirjoituksessa. Hänen uusin romaaninsa kertoo arkkitehti Aino Aallosta.

Jari Järvelä  on tuohtunut. Mitä enemmän hän perehtyi  Aino Aallon  elämään, sitä räikeämmäksi kävi puolison  Alvar Aallon  ylivalta. Vaikka monet rakennukset ja huonekalut ovat yhdessä suunniteltuja tai jopa selvästi Ainon käsialaa, ovat ne melkein poikkeuksetta menneet Alvar Aallon nimiin.
 Asia vaivasi Järvelää niin paljon, että hän halusi antaa Ainolle oman ääneen, vahvan äänen. Fiktiolla ei voi muuttaa historiankirjoitusta, mutta mielikuviin sillä voi vaikuttaa.
 – Minulla on missio tuoda esiin poljettujen, vähemmistöjen ääntä. Niiden, jotka eivät ole tuolla eturintamassa tuomassa itseään ja tekemisiään esiin.
 Jari Järvelä Kotkassa asuva kirjailija, joka on julkaissut lähes 20 romaania, useita novellikokoelmia ja kirjoittanut näytelmiä, kuunnelmia ja librettoja ollut Finlandia-ehdokkaana kolmesti, viimeksi vuonna 2018 teoksella Kosken kahta puolta kiinnostunut arkkitehtuurista, valokuvauksesta, karatesta, luonnossa vaeltamisesta ja kiipeilystä
 Jo viime vuonna julkaistu romaani  Klik  (Tammi) viitoitti tätä tietä. Siinä kuljettiin tunnettujen valokuvaotosten jäljissä, ja kuuluisat mieskuvaajat kuten  Robert Capa  ja  Henri Cartier-Bresson  ottivat surutta omikseen fiktiivisen suomalaistytön ottamia kuvia.
 Tämänkin tarinan taustalla on totuuden siemen. Tutkimuksissa on paljastanut, että monet Robert Capan Espanjan sisällissodan aikaisista kuvista ovatkin hänen naisystävänsä  Gerda Taron  ottamia.
 Tehtaanjohtajan asuintalo Kantola on hulppea. Jari Järvelä on kiertänyt lähes kaikki Aallon rakennukset Suomessa. Pyry Sarkiola / Yle
 Kuvaus Alvarista ei ole mairitteleva
 Ainon kohdalla Järvelä teki paljon taustatutkimusta. Niiden pohjalta syntyi kuva lahjakkaasta, ylväästä ja työteliäästä naisarkkitehdistä, jota ilman neron mainetta kantanut puoliso ei olisi saanut aikaiseksi puoliakaan suunnitelmistaan.
 Alvaria ei kuvata romaanissa mairittelevassa valossa. Hän vaikuttaa kärsimättömältä pikkulapselta, joka hyväntahtoisen itsevaltaisesti paistattelee suosiossa ja rakastaa omaa ääntään.
 Vaikka kyse on fiktiivisesti mielikuvasta, hirvittääkö romaanin vastaanotto, kun miesneromyytti murskataan?
 – Varmasti joku ottaa herneen nenäänsä. Monet haluaisivat nähdä Alvarin samanlaisena kuin  Aalto-maljakon . Kiiltävänä ja virheettömänä. On kuitenkin fakta, että monet Ainon suunnittelemat työt ovat menneet Alvar Aalto -arkkitehtitoimiston nimiin ja sitä kautta Alvarin ansioiksi.
 Aino Aalto syntyi Helsingissä vuonna 1894 opiskeli arkkitehdiksi Teknillisessä korkeakoulussa avioitui Alvar Aallon kannssa 1924 kaksi lasta pariskunta työskenteli yhdessä Aino Aalto suunnitteli itsenäisesti useita yksityistaloja ja -huviloita, Pöytyän seurakuntatalon, Noormarkun terveystalon, astioita ja huonekaluja Artekin toimitusjohtaja kuoli syöpään vuonna 1949
 Romaanissa kysytään, miksei Alvar halunnut muuttaa arkkitehtitoimistonsa nimeä pelkäksi Aalloksi. Tällöin maine olisi jakautunut tasaisemmin kummallekin.
 – Se on relevantti kysymys, sillä Alvar halusi mielellään herättää hämmennystä ja esiintyä edelläkävijänä.
 Useissa Aino ja Alvar Aallon suunnittelemissa rakennuksissa on metallilaatta, jossa on pelkästään Alvarin signeeraus. Pyry Sarkiola / Yle
 Esimerkiksi saman ikäpolven yhdysvaltalaismuotoilijat  Ray  ja  Charles Eames  tunnetaan nimenomaan kaksikkona.
 Alvar sinkoili ideoita, Aino vei suunnitelmat loppuun
 Alvarin ja Ainon liitto perustui pitkälti yhdessä tekemiseen. Työ antoi sisältöä elämään ja vahvisti sidettä.
 Järvelän romaanissa Alvar kuvataan melkoisena naistenmiehenä. Tosielämässä ainakin suhde mesenaatti  Maire Gullichsenin  oli lämmin.
 – Perustan näkemykseni  Göran Schildtin  Aaltoa käsittelevään kirjoitukseen. Hän näki omin silmin Mairen ja Alvarin kirjeenvaihtoa, josta käsitys rakkaussuhteesta on syntynyt.
 Göran Schildt oli kirjailija ja historioitsija, joka kirjoitti useita teoksia Alvar Aallosta.
 Jari Järvelä pitää Aaltojen estetiikasta. Tankki-tuoli on yksi hänen suosikeistaan. Kuva on Kantolasta. Pyry Sarkiola / Yle
 Toki Alvarissa oli myös piirteitä, joihin Aino oli rakastunut. He olivat temperamentiltaan toistensa vastakohtia, jotka täydensivät toisiaan.
 – Luulen, että Aino ihastui Alvarin innostuneisuuteen ja idearikkauteen. Alvar pursusi ideoita, jotka Aino sitten suodatti ja vei työt päätökseen, kun puoliso oli jo sännännyt seuraavan haasteen kimppuun.
 Monet aikalaiset, kuten esimerkiksi Maire Gullichsen, pitivät Ainon tyylitajua pettämättömänä, ja useat pitivät Ainoa jopa Alvaria lahjakkaampana.
 Jyväskylän yliopiston vessat jäivät mieleen
 Jari Järvelä on aina ollut kiinnostunut arkkitehtuurista. Se oli jopa hänen toiveammattinsa nuoruudessa. Hän päätyi kuitenkin opiskelemaan opettajaksi. Jyväskylän yliopistossa Aaltojen arkkitehtuuri tuli enemmän kuin lähemmäs.
 – Kaikilla Jyväskylän yliopistossa käyneillä on varmasti kokemuksia vessoista, jotka ovat niin pienet, että niissä käyminen vaatii akrobatiaa. Rakennus on kaunis, mutta siellä on aika paljon epäkäytännöllisyyttä.
 Vuonna 1954 valmistunut Jyväskylän yliopiston päärakennus Seminaarinmäellä edustaa Aaltojen punatiilikautta. Aaltojen arkkitehtuurille tyypilliseen tapaan valo siivilöityy kauniisti sisään, mutta hämyisässä valossa lukeminen oli hankalaa. Järvelä muistaa myös kiikkerät vanerilevyt, jotka olivat luentosalissa kirjoitusalustoina.
 – Siellä sitten tehtiin tenttejä selkä köyryssä. Seinällä ei myöskään ollut kelloa, vaan valvojat huutelivat kellonaikoja.
 Jyväskylän yliopiston päärakennus on Aaltojen käsialaa. Isto Janhunen/Yle
 Jyväskylässä Alvar Aallon nimeä toitotettiin joka puolella. Olihan Aalto syntynyt Jyväskylässä ja myös käynyt lukion siellä. Ainosta ei puhuttu mitään. Häneen Järvelä törmäsi vasta, kun perehtyi enemmän arkkitehtuurin.
 Sysäys romaanin kirjoittamiseen tuli Inarissa
 Opettajan työ vei Järvelän Kotkaan. Siellä hänelle selvisi, että olohuoneiden vakiokoriste, Aalto-maljakko, oli saanut alkunsa paikallisen Karhulan lasitehtaan kilpailussa. Kotkassa puhuttiin, että Alvar oli saanut idean maljakkoon äitinsä alushousuista.
 Myös Aino Aalto oli osallistunut lasitehtaan kilpailuihin ja saanut palkinnon astioilla, joiden koristekuvio muistutti veteen heitetyn kiven laajenevia renkaita.  Bölgeblick -astiasto tunnetaan nykyisin nimellä  Aino Aalto . Se onkin niitä harvoja asioita, joka on yksin Ainon nimissä.
 Aino Aallon suunnittelemia astioita. Kuva on otettu Aaltojen kotitalossa Helsingin Munkkiniemessä. Berislav Jurišić / Yle
 Vaikka Aino Aalto oli väkevästi suunnittelemassa rakennuksia ja myöhemmin Artekin huonekaluja, on ollut vaikea jälkeenpäin sanoa, miten pariskunnan työnjako meni. Kokonaan Ainon piirtämiä ovat ainakin Noormarkun lastentalo ja terveystalo vuodelta 1945, sekä  AMA -lamppu, Artekin 606-sivupöytä ja  Riihitie-ruukku .
 Aaltojen kotitalo on luonnollisesti sisustettu pariskunnan suunnittelemilla huonekaluilla. Riihitiellä sijaitseva talo on nykyisin kotimuseo. Berislav Jurišić / Yle
 Arkkitehtuuri ja Aino Aallon rooli sivustakatsojana oli jo pitkään kummitellut Järvelän mielessä romaanin aiheena. Hän oli tehnyt hajanaisia muistiinpanoja jo 1980-luvulta lähtien.
 Sysäys kirjan kirjoittamiseen tuli toissa kesänä, kun Järvelä oli vaimonsa kanssa Inarissa patikoimassa. He kävivät syömässä paikallisessa, tunnetussa ravintolassa, jonka katossa roikkui  Kultakello -lamppuja.
 – Pohdimme pitkään kumman kädenjälki näkyy vahvempana lampuissa. Päädyimme molemmat Ainoon.  Kultakellossa  on jotakin lähes ylimaallisen esteettistä ja herkkää.
 Alun perin vuonna 1937 Savoy-ravintolaan suunnitellut valaisimet on merkitty Alvarin nimiin, vaikka joistain Järvelän tutkimista papereista ilmeni, että molemmat olivat mukana suunnittelussa.
 Romaania varten Järvelä luki kaiken mahdollisen Aalloista. Alvarista löytyi kymmeniä teoksia, Ainosta yksi. Tuoreinta tietoa arkkitehtuurista Järvelä on saanut pojaltaan, jonka arkkitehtuuriopinnot ovat pian loppusuoralla.
 – Hämmentävää on, että yhä vieläkin arkkitehtuurin maailma on melko miehinen, ainakin pinnan alla. Ehkä alalla vaikuttaa yhä historian painolasti, vaikka yli puolet valmistuneista arkkitehdeistä on nykyään naisia.
 Jari Järvelä on useissa teoksissaan tuonut esiin vaiettujen näkökulmaa. Hän haluaa uskoa, että romaaneillakin voi vaikuttaa. Pyry Sarkiola / Yle
 Järvelä seuraa arkkitehtuuria suurella mielenkiinnolla. Jostain syystä miesarkkitehdit tuntuvat olevan enemmän esillä ja epäsuhta näkyy myös arkkitehtitoimistojen omistussuhteissa. Reilu enemmistö on miesten hallussa.
 – Siksi on mielestäni oikeutettua riisua miesneron viittaa Alvarilta ja antaa Ainolle oma ääni. Edes fiktiossa.
 Jari Järvelän romaani Aino A. (Tammi) ilmestyy 2. syyskuuta.
 Lue lisää:
 “Rakas Aino ja pikku ressut” – Alvar ja Aino Aallon intiimit kirjeet avaavat näkymän arkkitehtipariskunnan arkeen ja työhön
 Ohjaaja Virpi Suutari yllättyi tehdessään dokumenttia Alvar Aallosta ja väittää, että suomalaisilta on jäänyt ymmärtämättä huippuarkkitehdista keskeinen asia
 Pieni Sunilan lähiö on matkalla maailmanmaineeseen – vaikka arkkitehtuuri on Alvar Aaltoa, kaksion sieltä saa 20 000 eurolla

Kirjailija Jari Järvelä ei pelkää murskata miesneromyyttiä – uudessa romaanissa valokeilaan pääsee Aino Aalto, eikä kuvaus Alvarista ole mairitteleva


Summary: Tasavallan presidentti Sauli Niinistö pitää ristiriitaisena sitä, että Suomi voi lähettää joukkoja kriisialueelle nopeammin muiden pyynnöstä kuin omia kansalaisia auttamaan. Hän ehdottaa lakimuutosta. Ulkoministeri Pekka Haavisto kertoi Yle Uutisten haastattelussa kannattavansa ehdotusta.

Suomen päätös lähettää aseistettuja sotilaita omaan evakuointioperaatioon Afganistaniin syntyi nopeasti ja epädramaattisesti, sanoi presidentti  Sauli Niinistö  TV1:n Ykkösaamussa lauantaina.
 Presidentti pitää kuitenkin ristiriitaisena sitä, että Suomi voi lähettää joukkoja kriisialueelle nopeammin muiden pyynnöstä kuin omia kansalaisia auttamaan. Se vaatisi lakimuutoksen.
 – Luodaan päätöksentekomekanismi, jolla säädetään, että millä ehdoilla ja kuka päättää siitä, että suomalaisjoukkoja lähetetään auttamaan suomalaisia pisteeseen X maailmalla, hän ehdottaa.
 Ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) kannattaa presidentin ehdotusta.
 – On paikallaan, että suomalaiset joukot voisivat tällaisessa evakuointitilanteessa tulla suomalaisten viranomaisten apuun hyvin nopeallakin aikavälillä. Emme tiedä, millaisia kriisejä maailmaan tulee. On tärkeää, että suomalaisia voidaan näissä kriiseissä suojella, Haavisto sanoi lauantaina Yle Uutisten haastattelussa.
 Suomelle kriisinhallintaoperaatio Afganistanissa oli Niinistön mukaan tärkeä kokemus ja siellä opittiin muun muassa sellaisia taitoja, joita ilman evakuointioperaatio ei olisi onnistunut.
 – On luotu yhteysverkko ja hiottu omia toimintoja niin, että kyetään toimimaan kansainvälisesti ja ennen kaikkea yhteistoiminnassa, presidentti sanoi Ykkösaamussa.
 "Tuli niin sanotusti turpiin"
 Lännen pyrkimys vakauttaa Afganistan epäonnistui, Niinistö myöntää.
 – Näissä suurissa tappiossa, jota epäilemättä tämä yhteiskuntajärjestyksen vakiinnuttaminen edustaa, siinä tuli niin sanotusti turpiin.
 – Varsin selvästi tuli ilmi se, että ellei riittävän moni paikallinen ihminen tai taho tunne vakaata tahtoa muuttaa elämänjärjestystään ja yhteiskuntaansa siihen mitä me pidämme hyvänä, niin se ei kyllä onnistu.
 Kahdenkymmenen vuoden läsnäolo kantaa kuitenkin hedelmää, presidentti uskoo.
 – Epäilemättä nyt kokonainen sukupolvi on nähnyt ainakin vapaata elämää tai ainakin suhteellisen vapaata elämää, ja kovin vapaata verrattuna talibanin hallintoon, se siemen siellä tottakai elää edelleen.
 Afganistanin tilanteen arvioidaan lisäävän siirtolaisten tuloa Eurooppaan. Niinistö toivoo avointa keskustelua maahanmuuton ongelmista.
 – Nyt pitää uskaltaa avoimesti, analyyttisesti ja selkeästi puhua, että maahanmuutto tuottaa myös ongelmia.
 Niinistö kaipaa Helsingin henkeä
 Käsite Helsingin henki syntyi vuonna 1975 Suomen isännöimässä Ety-kokouksessa. Seuraavaksi Suomi harkitsee, tavoitteleeko se Etykin perillisen eli Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön Etyj:n puheenjohtajuutta järjestön juhlavuonna 2025. Asia oli esillä presidentti  Sauli Niinistön  ja pääsihteeri  Helga Maria Schmidin  tapaamisessa Helsingissä perjantaina.
 Puheenjohtajuuden ohella olisi mahdollisuus elvyttää Helsingin henkeä maailmalle. Helsingin henkeen yhdistetään demokratian, rauhan ja yhteistyön kunnioittaminen.
 – 50 vuotta sitten luotu Helsingin henki on sellaista, jota tänä päivänä tarvitaan, sanoo presidentti Sauli Niinistö.
  Suomi havittelee huippukokousta
 Presidentti on pitänyt toistuvasti esillä mahdollisuutta järjestää huippukokous Suomessa. Etyj:n puheenjohtajuus olisi luonteva tilaisuus järjestää kokous. Käytännössä huippukokouksia voisi olla kahdenlaisia: joko kaikkien 57:n Etyj:n jäsenmaan kesken tai sitten pienemmällä porukalla niin, että Kiina saataisiin mukaan osallistumaan. Yhä epävakaammaksi käynyt maailma kaipaa rauhantekijöitä.
 – Jos joskus tarvittaisiin rauhanlähettiläitä, niin nyt. Etyjillä ja sen perinnöllä voisi olla tässä hyvin merkittävä rooli, Niinistö näkee.
 Presidentti Sauli Niinistön haastattelu TV1:n Ykkösaamussa  Yle Areenassa.

Presidentti Niinistö Ykkösaamussa: Suomalaisjoukkojen lähettämistä ulkomaille tulisi helpottaa – Haavisto kannattaa ehdotusta


Summary: Paljon puhuttanut Pohjois-Karjalan kahden karhuemon lopettamispäätös on johtamassa viranomaisten eettiseen keskusteluun. Itä-Suomen poliisi saa toiminnastaan puhtaat paperit, mutta kriitikot kokevat, etteivät eläinten oikeudet ole toteutuneet.

Voisiko asiat tehdä jatkossa toisin?
 Muun muassa tätä kysymystä puivat pian viranomaiset, jotka ovat olleet tekemisissä Pohjois-Karjalan kohuttujen emokarhutapausten kanssa.
 Lieksassa ja Enossa havaitut, pienpetorautoihin itsensä loukanneet kaksi karhuemoa määrättiin lopetettavaksi heinä-elokuun taitteessa. Tämä herätti tuhansissa eläinten ystävissä vastareaktion, jonka myötä viranomaisten jokaista liikettä on tarkkailtu etenkin sosiaalisessa mediassa suurennuslasin kanssa.
 Sanoista on edetty myös tekoihin. Karhujen pelastamiseksi on viritelty pelastusryhmiä ja viranomaisille on lähetetty runsaasti palautetta, jossa asiaa pyydetään vielä harkitsemaan. Asiaan  on ottanut kantaa  jopa Tasavallan presidentin puoliso, rouva  Jenni Haukio .
 Itä-Suomen poliisin rikosylikomisario  Harri-Pekka Pohjolainen  pitää tapauksen keräämää huomiota poikkeuksellisena. Osin tästä syystä viranomaiset käyvät aiheen tiimoilta syksyllä vakavan keskustelun.
 – Saman pöydän ääreen on määrä kerätä edustajat kaikista asianosaisista viranomaisista. Tavoitteena on linjata tällaisten tilanteiden koordinointi jatkossa, Pohjolainen kertoo.
 – Nyt on toimittu säädösten mukaan ja oikein. Mutta kun julkista keskustelua on käyty näin paljon, asiaa ei voi jättää tähän, hän jatkaa.
 Tämä kuva on tullut eläinten ystäville loppukesästä tutuksi. Pienpetorautaan tassunsa satuttanut karhuemo tallentui pentuineen riistakameraan Joensuun Enossa. Itä-Suomen poliisi
 "Arvoksi nähdään vain liha ja taljat"
 Kritiikkiä on esitetty etenkin Itä-Suomen poliisille. On ihmetelty, miksi lopettamisiin päädyttiin, millaisia niiden perusteet ovat olleet ja minkä vuoksi ulkopuolisesta avusta on kieltäydytty.
 Kenties voimakkaimmin asiaa on pitänyt somessa esillä Turun yliopiston eläin- ja ympäristöetiikan dosentti  Elisa Aaltola . Hänen mielestään viranomaiset ovat toimineet tapauksessa väärin.
 – Maailmalla on tavallista, että loukkaantuneita ruskeakarhuja autetaan. Suomessa näiden eläinten arvoksi tunnutaan näkevän vain liha ja taljat, Aaltola sanoo.
 Filosofi Elisa Aaltola on ottanut voimakkaasti kantaa Pohjois-Karjalan loukkaantuneiden karhujen puolesta. Turun yliopisto
 Poliisin toimintaa valvova Poliisihallitus on Aaltolan kanssa eri linjoilla. Se antaa Itä-Suomen poliisilaitokselle tapauksesta puhtaat paperit, koska lopetuspäätökset tehtiin useiden asiantuntijoiden kuulemisen jälkeen.
 Prosessissa ovat olleet sen eri vaiheissa mukana Riistakeskus, Luonnonvarakeskus, maa- ja metsätalousministeriö, valvontaeläinlääkäri ja läänineläinlääkäri.
 – Poliisi on turvallisuusviranomainen. Lähtökohtaisesti tämä tarkoittaa ihmisten turvaamista, poliisitarkastaja  Kai Vepsäläinen  sanoo.
 – Oikeuskäytännössä eläimet katsotaan esineiksi. Eläimillä on oikeuksia, mutta poliisityössä etusijalla ovat ihmisten oikeudet ja turvallisuus. Lopulliset päätökset tehdään tämän pohjalta, hän jatkaa.
 Poliisitarkastaja Kai Vepsäläisen mukaan Itä-Suomen poliisi on toiminut loukkaantuneiden karhujen tapauksessa oikein. Poliisihallitus
 Avuntarjoukset torjuttu
 Elisa Aaltolaa ja tuhansia muita suomalaisia tilanne turhauttaa.
 Aaltola on välittänyt viranomaisille lukuisia yhteydenottoja, joissa kiipeliin joutuneita karhuemoja tarjoudutaan auttamaan. Poliisi  on torjunut tarjoukset .
 Viimeisimpänä torjutuksi on tullut kotimainen vapaaehtoisryhmä, johon kuuluu sen vetäjän mukaan eläinlääkäreitä sekä kokenut susien ja karhujen pannoittaja.
 – Meillä on kaikki välineet ja nukutusaineluvat kunnossa. Haluaisimme yrittää etsiä Enossa nähtyä karhua ja katsoa, voisiko sen hengen pelastaa, salametsästystä torjuvan Anti-Poaching Association of Finlandin (APAF) perustaja  Jere Hietala  sanoo.
 Viranomaiset yrittivät aiemmin itse pyydystää Enossa liikkuvaa karhua sen tutkimista varten, tuloksetta. Operaatiossa käytettiin Ruotsissa valmistettua riistahäkkiä.

 Jere Hietalan mielestä pyydystämisen yrittämistä voisi hyvin jatkaa.
 – Ei tietenkään ole kohtuullista kuormittaa viranomaisia loputtomiin, mutta meidän apumme olisi tarjolla, jos siihen haluttaisiin tarttua. Ikävä kyllä en enää usko, että niin käy, Hietala sanoo.
 "Pienpetoraudoista syytä keskustella"
 Kai Vepsäläisen mukaan mikään laki ei estä Itä-Suomen poliisia ottamasta Jere Hietalan avuntarjousta vastaan. Kyseessä olisi kuitenkin äärimmäisen harvinainen poikkeus.
 Tavallisesti virka-apupyynnöt suunnataan tahoille, joiden kanssa siitä on sopimukset. Tällaisia ovat esimerkiksi suurriistavirka-apua tarjoavat metsästäjät.
 – Nämä tilanteet halutaan ratkaista viranomaisvoimin. Virka-avun lakisääteiset korvaukset ja vastuukysymykset ovat tuttujen asiantuntijatahojen, kuten Luonnonvarakeskuksen (Luke), kanssa selkeitä, hän kertoo.
 Pienpetorauta aiheutti vakavia vammoja Lieksassa tiistaina kaadetulle karhuemolle. Teuvo Kaukola
 Luken erikoistutkija  Katja Holmala  sanoo organisaatiossaan olevan osaamista suurpetojen nukuttamiseen ja pyydystämiseen. Kyseessä on kuitenkin aina vaikea operaatio.
 – Parasta olisi, jos nämä ikävät tilanteet vältettäisiin kokonaan. On syytä keskustella, miten kaikki pienpetoraudat saataisiin vähintäänkin ohjeistuksen keinoin karhuturvalliseksi.
 Huolta etenkin pienistä pennuista
 Pohjois-Karjalan karhuemojen kohtalo näyttää viranomaisten näkökulmasta juuri nyt selvältä. Lieksan emokarhu  ammuttiin tiistaina  ja sama odottaa Enon karhua, mikäli siitä tehdään havaintoja.
 Elisa Aaltola suree etenkin Enon karhun neljän pennun kohtaloa. Jos emo tapetaan, ne jäävät yksin luontoon. Läänineläinlääkäri ja kotimainen suurpetotutkija  Ilpo Kojola  ovat arvioineet, että pennut selviävät.
 – Toivon, että auttamisen vaihtoehtoja harkittaisiin vielä. Karhu on itse yrittänyt selviytyä ja pystynyt hoitamaan pentuaan, joten kiirettä lopettamiselle ei ole. Sen sijaan olisi vastuu yrittää poistaa raudat, Aaltola sanoo.
 Aaltola muistuttaa, että Euroopan Unionin luonnonsuojeludirektiivi velvoittaa jäsenmaitaan suosimaan rauhoitettujen eläinlajien auttamista tappamisen sijaan. Karhu on Suomessa rauhoitettu laji.
 – Olen keskustellut asiasta oikeusoppineiden kanssa. Heidän tulkintansa on, että tässä ratkaisussa liikutaan vähintään harmaalla alueella, Aaltola sanoo.
 Aiheesta voi keskustella 29.8. kello 23.00 saakka.
 Lue myös:
 Lieksan lopetetulla emokarhulla pahat vammat – "Ilmeisesti toisessakin tassussa ollut ansarauta"
 Enon rautakarhua ei saa kaataa metsästyksen yhteydessä ilman poliisin erillistä lupaa
 Poliisi pyörsi päätöksensä: Loukkaantuneen karhun pennut säästyvät hengissä – emolla yhä lopetusmääräys

Ihmisten turvallisuus ajoi loukkaantuneiden karhuemojen elämän edelle – viranomaisten toiminta menee syyniin kovan kritiikin ansiosta


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Yhdysvallat on surmannut Afganistanin Isisi-haaran suunnittelijan
 Yhdysvaltain asevoimien edustajien mukaan USA  on surmannut äärijärjestö Isisin Afganistanin haaran iskujen  suunnittelijan maan itäosiin tehdyssä lennokki-iskussa.
 Torstaina Kabulin lentokentän lähialueella sattuneessa räjähdyksessä kuoli yli 100 ihmistä. Myöhemmin maan itäosissa tehtiin toinen isku. Molemmissa iskuissa osallisena oli Afganistanissa toimiva Isis-haara. Viranomaiset eivät ole kertoneet, oliko surmatulla johtajalla yhteyksiä torstain iskuun.
 Naisten tulevaisuus Afganistanissa herättää huolta – kysyimme, mitä länsi voi tehdä
 Naispoliisit osallistuivat maaliskuussa 2021 Kabulissa tapahtumaan, joka järjestettiin päivää ennen kansainvälistä naistenpäivää. Hedayatullah Amid / EPA
 Ääri-islamilaisen Talibanin valtaannousu Afganistanissa on herättänyt huolta ja pelkoja siitä, mitä maassa tapahtuu naisten oikeuksille. Edellisellä valtakaudellaan Taliban käytännössä sulki naiset koteihinsa.  Yle kysyi muun muassa presidentti Tarja Haloselta  ja YK:n tasa-arvojärjestön apulaispääjohtajalta  Anita Bhatialta , mitä länsi voi tehdä auttaakseen Afganistanin naisia.
 Kuinka tasavallan presidentti arvioi Afganistanin evakuointioperaatiota?
 Sauli Niinistö vieraili Ylen Ykkösaamussa edellisen kerran 29. toukokuuta. Silja Viitala / Yle
 Kymmenen päivää kestäneessä operaatiossa Suomi evakuoi Afganistanista 330 henkilöä. Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  arvioi evakointitoimia  TV1:n Ykkösaamun vieraana  kello 10.05.  Seija Vaaherkumpu  haastattelee.
 Ilmastoaktivisti Vanessa Nakate: Ilmastoliikkeellä on rotuongelma
 Ugandalainen ilmastoaktivisti Vanessa Nakate pitelee kylttiä, jossa kehotetaan yhdistymään tieteen taakse. Luke Dray/Yle
 Ugandalainen ilmastoaktivisti  Vanessa Nakate  kuvattiin  Greta Thunbergin  ja kolmen muun valkoisen ilmastoaktivistin rinnalla Maailman talousfoorumin kokouksessa Davosissa. Uutistoimisto AP rajasi hänet pois kuvasta.
 – On ironista, että minut huomattiin vasta kun minut poistettiin, Nakate sanoi Ylelle Kampalassa. Hän toivoo, että muitakin afrikkalaisia aktivisteja kuultaisiin, sillä  ilmastoaktivismi ei ole vain länsimaiden oikeus .
 Kirjailija Jari Järvelä ei pelkää murskata miesneromyyttiä – uudessa romaanissa valokeilaan pääsee Aino Aalto, eikä kuvaus Alvarista ole mairitteleva
 Jari Järvelä on useissa teoksissaan tuonut esiin vaiettujen näkökulmaa. Hän haluaa uskoa, että romaaneillakin voi vaikuttaa. Pyry Sarkiola / Yle
 Alvar Aallon  maine on mittava, mutta monen rakennuksen ja esineen suunnittelusta kunnia voisi kuulua myös puoliso  Aino Aallolle .  Jari Järvelän romaanissa  valokeilaan pääsee Aino, eikä Alvaria kuvata mairittelevassa valossa. Romaanissa muun muassa kysytään, miksei Alvar muuttanut arkkitehtitoimistonsa nimeä pelkäksi Aalloksi, jolloin huomio olisi jakautunut tasaisesti molemmille.
 Sää on poutaista ja melko lämmintä
 Ilmatieteen laitos
 Launtaipäivä on poutainen ja aurinko paistaa monin paikoin. Etelässä pilvisyys on runsasta ja myös Keski- ja Pohjois-Lapissa sää pilvistyy. Lämpötila nousee etelässä noin +20 asteeseen ja pohjoisessakin voidaan hätyytellä 20 astetta.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: USA surmasi Afganistanin Isis-haaran suunnittelijan, presidentti Niinistö arvioi evakuointitoimia, aktivisti: Ilmastoliikkeellä on rotuongelma


Summary: Itä-Helsingin omaperäinen virkistysalue avataan ensi viikolla virallisesti kaikkien kaupunkilaisten käyttöön. 60 metrin korkeuteen nousevan täyttömäen laelta avautuu huikeat maisemat koko Helsingin metropolin alueelle.

Tässä on alue, jota ihminen on muokannut isolla kädellä.
 Näille niityille kipattiin 1960–1980-luvuilla kaikkiaan noin 3,4 miljoonaa tonnia yhdyskuntajätettä. Vuosaaren kaatopaikka suljettiin yli 30 vuotta sitten, ja seuraavien vuosikymmenten aikana alueelle tuotiin viisi miljoonaa kuutiota ylijäämämaata eri puolilta Helsinkiä.
 2000-luvulla kaatopaikkakaasujen talteenottoa on parannettu, ja aluetta on maisemoitu ja rakennettu uuteen uskoon. Nyt historiasta muistuttavat enää infokyltit ja opastekontit, joita on viime viikkojen aikana asennettu paikoilleen. Vuosaarenhuipuksi nimetty alue on ollut etenkin itähelsinkiläisten suosima virkistysalue jo pitkään, mutta aluetta ei ole koskaan virallisesti otettu käyttöön.
 – Tätä ei ole koskaan virallisesti avattu, vaikka tietty joukko ihmisiä on jo pitkään tiennyt, että tänne voi tulla. Nyt tämä valtava itähelsinkiläinen virkistysalue halutaan antaa kaikkien käyttöön, sanoo Helsingin kaupunkiympäristön toimialan luontoasiantuntija  Tuuli Ylikotila .
 Maisema joka ei jätä kylmäksi
 Aiemmin alue tunnettiin nimellä Helsingin itäinen maantäyttöalue. Paikalle on tuotu ylijäämämaita sieltä, missä Helsinkiä on rakennettu: Vuosaaren satama-alueelta, Kruunuvuorenrannasta, Hartwall-areenan rakennustyömaalta sekä lukuisilta pienemmiltä työmailta eri puolilta kaupunkia.
 Alueen korkein kohta on 60 metrin korkeudella merenpinnasta, joten Vuosaarenhuippu on varsin kuvaava nimi. Alue on silti muutakin: Vuosaarenhuippu on kaikkiaan noin 30 hehtaarin kokoinen maa-alue, johon kuuluu varsinaisen täyttömän lisäksi vanhan kaatopaikan uudelleen maisemoitu alue laajoine niittyineen.
 Huipulta avautuu näkymä kaikkiin ilmansuuntiin pitkälle Sipoonkorven kansallispuistoon, Kilpilahden jalostamolle, Helsingin ja Vantaan lähiöihin ja merelle.
 Uudet opasteviitat ja merkityt luontopolut helpottavat laajalla alueella kulkemista. Vesa Marttinen / Yle
 Huipulle johtavia reittejä on maisemoitu hauskasti: välillä näkymä on kuin Tunturi-Lapissa ja välillä kuljetaan kivikäytävien ja pähkinäpensaslehtojen keskellä. Vuosaarenhuippu ja sen pääarkkitehti  Jukka Toivonen  tiimeineen palkittiin vuonna 2006 Maailman luonnonsuojelusäätiön IUCN:n toimesta parhaana tekona monimuotoisen luonnon puolesta.
 Alue avataan kaikkien käyttöön virallisesti syyskuun alussa, ja samalla otetaan käyttöön uusi sisäänkäynti Niinisaarentien puolella. Sisäänkäynnin yhteyteen on valmistunut iso parkkipaikka, roskasäiliöt ja opastekontit, joissa kerrotaan alueen historiasta ja luontoarvoista. Samalla aukeaa kaksi opastettua luontopolkua, joita pitkin alueeseen on helppo omin nokin tutustua.
 Vuosaarenhuipun uusi pääsisäänkäynti parkkipaikkoineen sijaitsee Niinisaarentiellä. Vesa Marttinen / Yle
 Helsingin rakentamispalvelu Staran puutarhuri ja työnjohtaja  Maarit Naatus  on jatkanut Jukka Toivosen työtä tämän jäätyä eläkkeelle vajaat pari vuotta sitten. Naatus pitää paikkaa ja työtä arvossaan: työpäivien aikana on tullut todistettua muun muassa kyykäärmeiden parittelua sekä harvinaisen ampiaishämähäkin liikkeitä.
 – Tämä on täysin erilainen paikka kuin joku puisto, koska täällä seurataan miten luonto toimii ja yritetään mukailla sitä ja elää sen mukaan. Me ei tehdä väkisin mitään vaan toimitaan luonnon ehdoilla.
 Kivitasku on Vuosaarenhuipun tyypillinen lintulaji. Vesa Marttinen / Yle
 Vuosaarenhuipun polkuja kulkiessa on vaikea kuvitella, että jossain näiden maiden alla lepää miljoonia tonneja roskaa. Viime kuukausien aikana vanhojen kaatopaikkojen roskia on putkahtanut maan pintaan muun muassa  Helsingin Iso Huopalahdessa  ja  Vantaan Sotungissa .
 Vuosaaressa vastaavaa ei tule tapahtumaan, Tuuli Ylikotila vakuuttaa.
 – Koko kaatopaikka-alue on kunnostettu kokonaan uusiksi, ja se työ saatiin valmiiksi vasta viime vuonna. Alueelle on rakennettu muun muassa kokonaan uusi kaasujenkeräysjärjestelmä.
 Vuosaarenhuipulle johtava tie kivimuureineen. Vesa Marttinen / Yle
 Voit keskustella aiheesta lauantaina 28.8.2021 kello 23 saakka.
 Lue lisää:
 Joutomaasta kohosi kummallinen luontokeidas – Helsingin "Himalajalla" on nähty jopa ilves

Kuuntele: luontopuutarhuri Jukka Toivonen kertoo Vuosaarenhuipun rakentamisesta

Vuosaarenhuipulla on tunnelma kuin Tunturi-Lapissa – Nyt virallisesti aukeavan, uudistetun ulkoilualueen alla makaa miljoonia tonneja roskaa


Summary: Yrittäjien koronakurimusta yritettiin helpottaa ilmaisella keskustapysäköinnillä monessa kaupungissa. Kokeilua ei kuitenkaan jatketa, koska ilmainen pysäköinti kävi liikaa kaupunkien kukkaroille.

Monessa kaupungissa on korona-aikana kokeiltu ilmaista pysäköintiä kaupungin keskustassa. Maksutonta pysäköintiä on kokeiltu esimerkiksi Lappeenrannassa, Mikkelissä ja Kajaanissa.
 Ilmaisen pysäköinnin avulla haluttiin tukea yrittäjiä koronapandemian aiheuttamassa poikkeustilanteessa.
 Ilmaisen pysäköinnin aikana ihmiset pystyivät  hakemaan noutoruokansa  ravintolasta tai hoitamaan nopeita asioita ilman pelkoa, että auton tuulilasiin ilmestyisi pysäköintivirhemaksu.
 Lappeenrannassa kokeilu kesti kolme kuukautta: maaliskuusta kesäkuuhun. Kokeilu sai myönteisen vastaanoton yrittäjiltä.
 – Yrittäjät ovat olleet kovilla. Ei ainoastaan koronan takia, vaan keskustan kehittämisen takia. Keskustoja tehdään nyt kävelypainotteisiksi. Ja kyllä asiakkaat saapuvat vieläkin tänne autoilla, sanoo  Marja-Liisa Tingander  lahjatavara- ja sisustusliike Eleonorasta.
 Eleonoran yrittäjä Marja-Liisa Tingander on joutunut muuttamaan kauppansa tuotevalikoimaa, koska autoa ei saa kaupan eteen pysäköityä. Mikko Savolainen / Yle
 Yrittäjä: "Ajatuksena oli ihana, mutta siitä ei kukaan tiennyt"
 Ylen tapaamat yrittäjät kertovat, että ilmainen pysäköinti ei suoraan lisännyt asiakasvirtaa kivijalkakauppohin. Syynä tähän oli yrittäjien mukaan se, ettei monikaan asiakas tiennyt ilmaisesta pysäköinnistä.
 – Ajatuksena maksuton pysäköinti oli ihana, mutta siitä ei kukaan tiennyt, sanoo yrittäjä Marja-Liisa Tingander.
 Ihmetystä herätti myös se, ettei maksuttomuudesta kerrottu kadunvarsilla. Lisäksi se vaati parkkisovelluksen.
 – Asiakkaat ihmettelivät, miksei maksuttomuudesta voinut lukea vaikka tolpissa. Se myös ihmetytti, miksei se voinut toimia kiekolla, yrittäjä  Maarit Eskola-Heikkinen  Fysio Eskolasta.
 Lappeenrannan toimitilojen toimitusjohtaja  Mikko Hietamiehen  mukaan kaupunki tiedotti asiasta laajasti some-sivustoillaan ja myös media kertoi siitä.
 – Parhaimman mukaan asiasta tiedotettiin. Jos sitä ei huomattu, en voi sille mitään. Pitää muistaa, että me otimme kokeilun todella nopeasti käyttöön.
 Fysio Eskolan yrittäjä Maarit Eskola-Heikkisen mukaan asiakkaat tiesivät huonosti ilmaisen pysäköinnin mahdollisuudesta. Mikko Savolainen / Yle
 Ilmainen pysäköinti kiekolla tai mobiilisovelluksella
 Maksuttoman pysäköinnin tavat vaihtelivat eri kaupungeissa. Mikkelissä tunnin ilmaiseen pysäköintiin riitti pysäköintikiekon käyttö.
 Lappeenrannassa puolen tunnin maksuttoman pysäköinnin sai puolestaan vain puhelimen parkkisovellusta käyttämällä. Vaikka pysäköinti oli ilmaista, piti parkkisovellukseen syöttää pankkikortin tiedot. Jos parkkisovelluksella pysäköintiajan merkitsi vähemmän kuin 30 minuuttia, näytti maksun loppusumma nollaa.
 – Kokeilun aikana mobiilimaksaminen kasvoi huomattavasti Lappeenrannassa. Siinä mielessä kokeilu onnistui, sanoo Lappeenrannan toimitilojen toimitusjohtaja Mikko Hietamies.
 Lappeenrannassa mobiilimaksutapahtumien määrä pysäköinnissä kasvoi kokeilun aikana 77 prosenttia edellisvuoteen verrattuna. Määrän kasvusta huolimatta autoilijat antoivat kuitenkin kritiikkiä mobiilisovelluksen käyttöpakosta edun saamiseksi.
 Miksi päädyttiin mobiilisovelluksen käyttöön?
 – Halusimme lähteä nopealla aikataululla kokeilemaan maksuttomuutta. Koimme, että mobiilimaksaminen oli nopein tapa sen toteuttamiseen, Hietamies toteaa.
 Kiekolla tapahtuva ilmainen pysäköinti olisi vaatinut liikennemerkkien vaihdon.
 – Liikennemerkit osoittavat, miten missäkin pitää pysäköinti hoitaa. Jos ydinkeskustan alueelle olisi haluttu puolen tunnin maksuton ja kiekollinen pysäköinti, se olisi vaatinut aika monen liikennemerkin vaihtoa, vastaa Hietamies.
 Lappeenrannassa mobiilimaksun käyttö lisääntyi 77 prosenttia ilmaisen pysäköintikokeilun aikana.  Mikko Savolainen / Yle
 Ilmaiskokeilut eivät jatku
 Kajaani luopui maksuttomasta pysäköinnistä tammikuussa, koska  kokemukset maksuttomuudesta olivat kaksijakoiset.  Liikkeissä, joissa käydään nopeasti asioimassa, ilmainen tai kiekkopysäköinti on tykätympi. Puolestaan kaupoissa, joissa ostoksilla ollaan pidempään, eivät pidä maksullista pysäköintiä pahana.
 Mikkelissä kokeilu kesti viime vuonna maaliskuusta syyskuuhun. Sielläkin kokeilu loppui, vaikka yrittäjät toivoivat jatkoa. Kielteistä päätöstä Mikkelissä perusteltiin sillä, että kaupungilta  jää rahaa saamatta , jos pysäköinti olisi jatkuvasti ilmaista.
 Lappeenrannassa kokeilusta saatiin hyviä kokemuksia, mutta jatkoa ei ole luvassa. Toimitusjohtaja Mikko Hietamies Lappeenrannan toimitiloista perustelee asiaa sillä, että nyt ei ole käynnissä kevään kaltaisia koronarajoituksia. Siksi myöskään tukitoimia tarvita.
 – Kokeilu liittyi korona-ajan poikkeukselliseen tilanteeseen. Halusimme tukea yrittäjiä maksuttoman pysäköinnin avulla. Nyt vastaavia koronarajoituksia ei ole käytössä, sanoo toimitusjohtaja Mikko Hietamies Lappeenrannan toimitiloista.
 Kokeiluja ei haluta jatkaa myöskään siksi, että se käy kaupunkien kukkaroille kalliiksi. Kokeilun aikana Lappeenrannan kaupungin pysäköintiyhtiö Williparkilta jäi saamatta arviolta 11 000 euroa kuukaudessa.
 Pysäköintipaikkoja on vähän Valtakadun varrella Lappeenrannassa. Elli Sormunen / Yle
 Maksuttomuutta tärkeämpi olisi saada lisää pysäköintipaikkoja
 Yrittäjien mielestä Lappeenrannassa pitäisi jatkaa kokeilua, vaikka se toisi vähemmän rahaa kaupungille.
 – Asia pitäisi nähdä laajemmin ja pitkäjänteisemmin. Tämän kokoisen kaupungin pitäisi olla imagoltaan sellainen, että kivijalkakauppoihin tulo olisi sujuvaa ja helppoa. Raha ei saisi olla ratkaiseva tekijä, yrittäjä Maarit Eskola-Heikkinen toteaa.
 Maksuton pysäköinti ei ole ainoa asia, jota yrittäjät toivovat. Eskola-Heikkisen yritys sijaitsee Lappeenrannan keskustassa kadulla, jonka varrella pysäköintipaikkoja on vain vähän. Yrittäjät toivovat kadunvarsille lisää pysäköintitilaa.
 – Tämän kokoisessa kaupungissa pitää päästä nopeasti hoitamaan asiansa ja vieressä olevat parkkipaikat helpottaisi sitä, Eskola-Heikkinen sanoo.

Sadat parkkipaikat muuttuivat ilmaisiksi ja yrittäjät odottivat asiakkaiden virtaa – toisin kävi: "Ihana ajatus, mutta ei siitä kukaan tiennyt"


Summary: Koronapassin käyttöönottoa valmistellaan nopealla aikataululla sosiaali- ja terveysminisiteriössä.  Pohdintaa kentällä on aiheuttanut muun muassa se, pitääkö kokeiluissa koronapassin esittämisen olla vapaaehtoista.

Koronapassin oikeudellisia  reunaehtoja selvitellään parhaillaan  sosiaali- ja terveysministeriön johdolla. Asiaa valmistelevan työryhmän tehtävänä on arvioida edellytykset ja tarpeet koronapassia koskevalle lainsäädännölle.
 Valmistelulle on varattu aikaa syyskuun loppuun saakka.
 Samaan aikaan tapahtumakentällä viritellään jo erilaisia koronapassikokeiluja.
 Helsingin kaupunki järjesti maanantai-iltana kutsuvierastilaisuuden, jossa koronapassia testattiin. Musiikkiklubi G Livelab Tampere aloitti puolestaan oman kokeilunsa viime viikolla.
 Lue myös:   Tamperelainen musiikkiklubi kokeili koronapassin käyttöä illan konsertissa – näin passi toimi käytännössä
 Myös pohjalaismaakunnissa on jo lähdetty liikkeelle.
 Esimerkiksi Lapuan teatteri ja kokkolalainen viihdeorkesteri Guardia Nueva aikovat järjestää syksyllä esityksiä, joihin pääsee vain koronapassia näyttämällä.
 Koronapassilla tarkoitetaan todistusta, joka kertoo, onko passin omistaja rokotettu, onko hän sairastanut hiljattain koronan tai onko hänellä tuore negatiivinen testitulos.
 Kokkolassa ja Lapualla ei katsottu tarpeelliseksi jäädä odottamaan valtakunnallisia linjauksia koronapassin käytöstä.
 – Minusta asia on hyvin selvä. Ratkaisuja on tehtävä, jos me halutaan, että meillä on konsertteja, joissa on yleisöä, sanoo Guardia Nuevan taiteellinen johtaja  Raimo Vertainen .
 Vertainen kertoo, että orkesteri on konsertoinut edellisen kerran viime vuoden joulukuussa – silloinkin tyhjässä kirkossa.
 Lapualla on tarkoitus järjestää syksyn aikana kaksi teatterinäytöstä, joihin pääsee vain rokotustodistuksen esittämällä.
 Teatteri Lapuan tuottaja  Kai Pöntisen  mukaan tavoitteena on, että väki lähtisi rohkeammin liikkeelle.
 – Varsinkin vanhempi väki voi olla hyvinkin arkaa. Nyt yleisö voi näissä kahdessa näytöksessä luottaa siihen että kaikki muutkin ovat kahteen kertaan rokotettuja.
 Linjauksia odotetaan
 Kokkolassa tämän viikonlopun venetsialaisten iltaohjelma jouduttiin perumaan viime hetkillä.
 Ohjelman järjestämisestä vastaava KPO:n Sokos Hotelli Kaarlen johtaja  Jaki Silvennoinen  harmittelee, että koronapassi ei ole vielä käytössä.
 Kokeiluihin Silvennoinen ei lähtisi suinpäin.
 – Ajattelen tässä koko tapahtumateollisuutta ja siinä mielessä pitäisi saada yleinen linjaus, sillä muuten vaarana on viidakko, jossa yhdellä on yhtä ja toisella toista. Yksi yhtenäinen standardi helpottaisi kaikkia, myös yleisöä, huomauttaa Silvennoinen.
 Seinäjokelainen Rytmikorjaamo ja Vaasan kulttuurinäyttämö Rizt odottavat myös ensisijaisesti valtakunnallista linjausta.
 Passikokeilua ne eivät pidä mahdottomana, mutta näkevät vielä tässä vaiheessa ongelmaksi tapahtumiin jo etukäteen myydyt liput ja ihmisten asettamisen eriarvoiseen asemaan.
 Pakollinen vai vapaaehtoinen?
 Musiikkiklubi G Livelab perustaa kokeilunsa vapaaehtoisuuteen. Koronapassin näyttäminen ei ole edellytys konserttiin pääsylle.
 G Livelabin toimitusjohtaja  Annamaija Saarelan  mukaan  Muusikkojen liiton lakimiehet ovat linjanneet, että rokotustodistuksen esittämisen pitää olla vapaaehtoista, asiakkaita ei voida erotella passin esittämisen perusteella eikä passin esittämiseen saada houkutella millään porkkanalla.
 Viihdeorkesteri Guardia Nuevan taiteellinen johtaja Raimo Vertainen ihmettelee vapaaehtoisuuden vaatimusta.
 – Jos haluat matkustaa esimerkiksi Keski-Eurooppaan, onhan silloinkin näytettävä koronapassi. Miksi samaa ei voisi edellyttää konsertissa, pohtii Vertainen.
 Hän huomauttaa myös, että kenenkään ei ole pakko tulla konserttiin. Se on vapaaehtoista.
 Mutta voiko tapahtumajärjestäjä omalla päätöksellään vaatia asiakkaalta koronatodistusta? STM ei anna selvää vastausta.
 Sosiaali- ja terveysministeriön viestinnästä todetaan, että koronapassikokeilujen osalta yksityiset elinkeinonharjoittajat vastaavat oman toimintansa lainmukaisuudesta. Ministeriö ei ole valvova viranomainen, eikä arvioi elinkeinonharjoittajien toimintaa tältä kannalta.
 Ministeriö pitääkin suotavana, että koronapassikokeiluja suunniteltaessa toimijat arvioivat itse niiden lainmukaisuutta ja yhdenvertaisuutta ennen käyttöönottoa.
 Yhdenvertaisuus koetuksella?
 Keväällä tehtyjen alustavien selvittelyjen perusteella koronapassin edellyttäminen merkitsee ihmisten asettamista eri asemaan heidän terveydentilansa perusteella.
 Oikeusministeriön lausunnon mukaan ykstyisellä elinkeinonharjoittajalla voi elinkeinovapauden nojalla olla oikeus päättää tarjoamistaan palveluista ja niiden saamisen edellytyksistä.
 – Nämä edellytykset eivät kuitenkaan saa muodostua syrjiviksi, sillä yhdenvertaisuuslain soveltamisala ulottuu laajasti myös elinkeinotoimintaan, todetaan oikeusministeriön lausunnossa.
 Lue myös:  Koronapassi olisi oikeusoppineiden mielestä mahdollinen Suomessakin – nämä oikeudelliset ongelmat pitäisi kuitenkin ratkaista ensin
 Passi ei korvaa muita turvatoimia
 Pohjalaiset koronapassikokeilijat perustelevat toimiaan sillä, että passin käyttöönotolla voidaan lisätä terveysturvallisuutta.
 – Passin vaatiminen osoittaa vastuullisuutta tapahtumajärjestäjiltä, sanoo taiteellinen johtaja Raimo Vertainen.
 Keski-Pohjanmaan sosiaali- ja terveyspalvelukuntayhtymä Soiten infektioylilääkäri  Marko Rahkonen  muistuttaa, että vaikka koronapassi lisää koronaturvallisuutta, se ei korvaa muita turvatoimia, kuten esimerkiksi maskeja.
 Myöskään aluehallintoviraston määräämiin kokoontumisrajoituksiin ei koronapassikokeiluilla voida vaikuttaa. Esimerkiksi  Helsingin kaupungin testitilaisuudessa  noudatettiin voimassa olevia koronarajoituksia.
 – Avin määräykset ovat voimassa mahdollisista koronapassikokeiluista riippumatta. Niin kutsutulla koronapassilla ei tällä hetkellä ole mitään juridista merkitystä, toteaa aluehallintoylilääkäri  Laura Blåfield  Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirastosta.
 Lisää aiheesta:
 Mikä on koronapassi, miten sitä käytettäisiin ja keneltä sitä vaadittaisiin? Yle kokosi vastauksia tärkeimpiin kysymyksiin
 Keikkapaikan koronapassikokeilu kerää kiitosta, raivoa ja epäilyksiä – toimitusjohtaja: "Laite vain lukee koodin eikä mitään tietoja tallenneta"
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun sunnuntaihin 29.8. kello 23 saakka.

Koronapassin venyminen on poikinut useita kokeiluja, mutta voiko järjestäjä vaatia yleisöltä rokotustodistusta? "Toimijat arvioivat itse", sanoo ministeriö


Summary: Moni vanhempi kokee pikkulasten nuhien takia koronatesteissä ravaamisen raskaaksi. Syksyn ja flunssakauden lähestyessä moni odottaa, toisiko uusi koronastrategia helpotusta testirumbaan.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Kuvio alkaa olla kirkkonummelaiselle  Heidi Jaarola-Snellille  jo tuttu:  Eino -lapsen nenä vuotaa tai häntä yskittää. Korona-aikana se tarkoittaa sitä, että seuraavaksi lapsi viedään koronatestiin.
 Niin nytkin, viidettä kertaa.
 – Testi on helppo varata ja se on ohi nopeasti, mutta hankaloittaahan se asioita paljon, kun pitää lähteä viemään lasta testiin ja jännittää sitä, onko tulos positiivinen, Jaarola-Snell kertoo.
 Toistaiseksi kaikki lapsen ja äidin testit ovat olleet negatiivisia. Testausrumballa on kuitenkin vaikutuksensa parturi-kampaamon yrittäjänä työskentelevän Jaarola-Snellin arkeen.
 – Joudun sumplimaan ja siirtämään asiakkaiden aikoja. Jos vielä itse saan sen flunssan, niin sitten taas puljataan asiakkaiden kanssa. On se taloudellisestikin kurjaa, hän toteaa.
 Heidi Jaarola-Snellin poika on vuoden ja kahdeksan kuukauden ikäinen. Äiti on huomannut, että päiväkodissa ajoittain lasten nenät vuotavat tai he yskivät.
 – Mutta eihän sitä tiedä, onko kyseessä flunssa vai vuotaako lapsen nenä muuten vaan.
 Heidi Jaarola-Snell onkin sitä mieltä, että tietoa pikkulasten koronatartunnoista ja heillä ilmenevistä oireista ei ole tuotu esille tarpeeksi.
 Lisäksi hän toivoo avoimuutta siihen, kuinka päiväkodeissa ilmenneistä tartunnoista tiedotetaan. Hänestä päiväkodin nimi tulisi mainita, jos ilmoitetaan esimerkiksi kirkkonummelaisessa päiväkodissa ilmenneestä tartunnasta.
 – Silloin pystyisi paremmin tarkkailemaan lapsen oireistoa ja vointia, jos tartunta on vaikka todella lieväoireinen, niin siihen osaisi reagoida paremmin.
 Heidi Jaarola-Snell ja Eino-poika. Heidi Jaarola-Snellin albumi
 Pienet lapset sairastavat usein oireettomana
 THL:n ylilääkäri  Emmi Sarvikivi  kertoo, että vaikka lapset sairastavat koronainfektion pääsääntöisesti lievänä, heitä on testattu paljon viime syksystä lähtien. Suuri osa positiivisen testin antaneista pikkulapsista on testaushetkellä ollut oireettomia.
 – Viimeksi kuluneen vuoden seurantatiedon perusteella pienten lasten tartuntojen yleisyys on kyllä huomattavasti vähäisempi kuin aikuisten, Sarivikivi sanoo.
 Hänen karkean arvionsa mukaan alle 3-vuotiaiden tartuntoja on pandemian aikana tähän mennessä havaittu runsaat pari tuhatta. Koronan oireillessa alle kolmivuotiaalla taudinkuva on samankaltainen kuin muissakin virusinfektioissa, eikä koronavirusta pysty pelkästään oireiden avulla tunnistamaan.
 – Se voi ilmetä esimerkiksi hengitystieoireina tai vatsavaivoina.
 Sarvikivi kertoo, että rekisteritiedon mukaan kolme tuhannesta koronaviruspositiivisesta alle 20-vuotiaasta on otettu sairaalahoitoon, ja lastensairaaloille vastikään tehdyn kyselyn mukaan vain hyvin harvoja voimakasoireisia taudinkuvia on havaittu.
 Syksyn ja alkutalven nuhien ja flunssien kanssa arvuutteleville vanhemmille Sarvikivellä on muutama neuvo. Tämänhetkisen ohjeistuksen mukaan lievien hengitystieoireiden takia pientä lasta ei tarvitse viedä välittömästi testiin, mutta varhaiskasvatukseen tai kouluun ei tulisi lievienkään oireiden kanssa mennä. Jos lapsen lähipiirissä tiedetään olleen varmistettu koronatapaus, eli on mahdollista että lapsi on altistunut koronalle, suositellaan oireisten altistuneiden testaamista.
 Sarvikivi sanoo, että kansallisia strategioita ollaan päivittämässä, ja muun muassa testaamista koskevat ohjeistukset todennäköisesti tarkentuvat.
 – Jäljittämisen ja testauksen ylikuormituksen helpottamiseksi voisi olla tarpeen kohdentaa resurssit niin, että toiminta on mahdollisimman vaikuttavaa epidemian torjunnan kannalta.
 HUSin Lehtonen suosittelee maskeja pienimmillekin
 HUSin diagnostiikkajohtajan  Lasse Lehtosen  mukaan koronatartuntoja esiintyy tällä hetkellä toiseksi eniten 10–20-vuotiaiden keskuudessa. Eniten tartuntoja havaitaan 20–30-vuotiailla.
 – Virusta liikkuu aika paljon kouluissa ja päiväkodeissa ja sitä myötä myös altistuksia tapahtuu paljon, hän sanoo.
 Lähiopetuksessa tartuntoja ja altistuksia voidaan pyrkiä ennaltaehkäisemään maskien käytöllä. Maskisuositus on voimassa yli 12-vuotiaille, mutta Lehtonen on sitä mieltä, että niiden käytöstä voisivat hyötyä nuoremmatkin.
 – Aika monet kunnat ovat suositelleet maskeja nuoremmille ja käsittääkseni kokemukset ovat olleet pääasiassa hyviä. Tilanteessa, jossa testaaminen ja tartunnanjäljitys on kuormittunutta, tuntuisi perustellulta lisätä maskien käyttöä.
 Lehtonen myös suosittelee viemään lapsen koronatestiin edelleen vähäisistäkin oireista.
 – Niin kauan kun merkittävä osa väestöstä on rokottamatta kattavasti, oireisiin on syytä suhtautua vakavasti ja käydä testeissä.
 Hänen mukaansa kiivasta keskustelua käydään parhaillaan siitä, miten menetellään sitten, kun rokotuskattavuus saadaan tarpeeksi korkealle tasolle.
 – On valittava joko strategia, jossa testataan ja jäljitetään ja pyritään pitämään tartuntaluvut pieninä, tai strategia, jossa luotetaan siihen että rokotteet tehoavat.
 Molemmissa vaihtoehdoissa on paremmat ja huonommat puolensa, Lehtonen kertoo. HUSissa testaus- ja jäljityskapasiteetit ovat jo nyt äärimmillään ja mitä enemmän niihin panostetaan, sitä enemmän henkilöstöä on poissa perusterveydenhuollosta.
 Toisaalta jos rokotussuoja ei osoittaudu riittäväksi, sairaalahoitoa vaativien tautitapausten ja long covid -potilaiden määrä on saatava joillain keinoilla kuriin. Kuitenkaan yhteiskunnan toimintaa ei voi rajoittaa loputtomiin, Lehtonen sanoo.
 Hän itse toivoo, että voiton puolelle päästäisiin rokotteiden avulla, joskaan kaksi rokoteannosta ei siihen todennäköisesti riitä.
 – Kansallinen rokotusasiantuntijaryhmä pohtii lähipäivinä asiaa. Rokotteiden saatavuus on parantunut, joten siinä mielessä Suomeen olisi varmasti mahdollista saada sellainen määrä rokotteita, että riskiryhmien ja rokotusikäisen väestön kolmas rokotekierros voisi alkaa alkukeväästä.
 Hallitus pohtii myös parhaillaan Suomen uutta koronastrategiaa. Lasse Lehtosen mielestä sen olisi syytä valmistua mahdollisimman pian.
 – Tuhansia ihmisiä on sidoksissa muun muassa tartunnanjäljitykseen ja testaukseen ja meidän tulisi saada tietää, mitä seuraavaksi tapahtuu. Strategian tulisi olla hyvin suunniteltu ja perustua tutkittuun tietoon. Silloin se on vahvalla pohjalla, Lehtonen sanoo.
 Voit keskustella aiheesta 28.8.2021 kello 23:00 saakka.
 Lue seuraavaksi:
 Testataanko kaksi kertaa rokotettuja kohta lainkaan, kun vain harva sairastuu? Pirkanmaa lopetti jo, THL:n Salminen: Syysflunssassa voi pysyä kotona
 Tartunnanjäljitys lakkasi toimimasta ja työ siirtyi kouluille – rehtori Hanna Sarakorpi: "Sunnuntait kuluvat altistumisia selvitellessä"
 Koronan kotitestien myynti kasvoi selvästi elokuussa – katso videolta, kuinka testi tehdään

Oletko väsynyt pikkulapsen jatkuvaan koronatestaamiseen? Asiantuntijat kommentoivat, miten testauskriteerit voivat muuttua


Summary: Onlyfans on mahdollistanut pornon tekemisen ilman ylimääräisiä välikäsiä. Nyt yhtiö on menettänyt seksityöläisten luottamuksen.

Kun  Anna Roininen  näki otsikot,  joissa kerrottiin Onlyfansin kieltävän pornografisen sisällön , hän ei ollut uskoa niitä todeksi.
 – Tulihan se shokkina. Onlyfansin pornokielto on vähän sama asia kuin McDonald's lakkaisi myymästä hampurilaisia, hän sanoo.
 Onlyfans on somepalvelu, joka tunnetaan erityisesti seksuaalisen sisällön myynti- ja ostopaikkana. Roininen tarjoaa siellä tilaajilleen pornokuvia, -videoita ja kahdenkeskisiä keskusteluja maksua vastaan.
 Noin vuosi sitten hän latasi somepalveluun ensimmäiset alastonkuvansa. Nyt hän saa elantonsa virtuaalisesta seksityöstä.
 Myös esimerkiksi huippukokeilla, taiteilijoilla ja urheilijoilla on tilejä Onlyfansissa, mutta palvelu tunnetaan kuitenkin etupäässä seksuaalisesta sisällöstä.  Kristiina Lehto / Yle
  Onlyfans mahdollisti pornolla elämisen ilman ylimääräisiä välikäsiä
 Brittiläinen Onlyfans aloitti toimintansa vuonna 2016. Koronapandemian alussa maaliskuussa 2020 sivustolla oli 26 miljoonaa rekisteröitynyttä käyttäjää, ja nyt niitä on jopa 130 miljoonaa.
 Seksityö on koronan vuoksi siirtynyt entistä enemmän nettiin.
 Onlyfansista on tullut mediatutkimuksen professorin  Susanna Paasosen  mukaan alan johtava somealusta, koska se ei ole sulkenut käyttöehdoissaan seksuaalista sisältöä pois.
 – Pornon tekijöillä on ollut vaikeaa niin sanotussa tubetaloudessa, missä Pornhubin kaltaiset alustat piratoivat heidän sisältöään, Paasonen sanoo.
 – Itsenäisillä tekijöiden on ollut hankala löytää yleisöään ja saada työstään rahaa, hän jatkaa.
 Onlyfans on tuonut tähän muutoksen.
 Alustalla sisällöntuottajat määrittelevät kuukausihintansa itse. Anna Roininen pyytää tilaajiltaan 16 dollaria kuukaudessa. Yhtiö ottaa siitä 20 prosentin provision.
 New York Times kirjoitti Onlyfansin saaneen aikaan aikuisviihteen vallankumouksen , sillä kyseisellä alustalla virtuaalista seksityötä on voinut tehdä ilman ylimääräisiä välikäsiä.
 Onlyfansin myötä myös moni käyttäjä on ensimmäistä kertaa alkanut maksaa nettipornosta.
 Katso Yle Kioskin videoreportaasi:   Seksi tuli someen (ja mitä siitä pitäisi ajatella?)
 Yhtiön ailahtelun taustalla on Visan ja Mastercardin painostus
 Onlyfans perusteli pornokieltoa maksunvälityspalveluiden, kuten Visan ja Mastercardin, yhtiöön kohdistamalla painostuksella.
 Yhtiön tiedotti pornografian kieltämisen olevan edellytys sille, että se pystyy kasvamaan.
 Seksityöläiset nostivat aiheesta metelin.
 Pin up -henkistä materiaalia sivustolle tuottava  Iris Flinkkilä  sanoi Ylen  Takaisin Pasilaan  -podcastissa, että yhtiön päätös veti seksityöläisiltä maton jalkojen alta.
 – Korona-aikana seksityöntekijät eivät ole voineet tehdä töitä tavalliseen tapaan, ja he ovat tienanneet elantonsa Onlyfansin kautta.
 – Tämä jättiyhtiö on tehnyt omaisuuden seksityöläisten selkänahasta, ja hyvin lyhyellä varoitusajalla sisällöntuottajien toimeentulo voidaan pyyhkäistä pois.
 Iris Flinkkilä hakeutui Onlyfansiin, koska esimerkiksi Instagram sensuroi erityisesti naiskehoja, ja sen
yhteisösäännöt ovat käyneet tukalaksi ihmisille, jotka haluavat puhua seksistä ja seksuaalisuudesta vapaasti.  Kotialbumi
 Jo kuusi päivää tiedotteen julkaisun jälkeen  yhtiö yllättäen ilmoittikin pyörtäneensä päätöksensä .
 Yhtiö kertoi julkisesti saaneensa "tarvittavat vakuutukset" sille, että se pystyy jatkossakin tukemaan erilaisia sisällöntuottajia.
 Seksityöntekijöiden luottamus Onlyfansiin on särkynyt
 Sisällöntuottajat Flinkkilä ja Roininen uskovat julkisen keskustelun vaikuttaneen Onlyfansin kuperkeikkaan, mutta molemmat kertovat seksityöläisten luottamuksen yhtiöön romuttuneen täysin.
 – Onlyfans edusti meille sisällöntuottajille vapautta. Tämä farssi on osoittanut, että ne arvot ovat kaupan, Flinkkilä sanoo.
 Hän itse on päätoiminen graafikko, ja sisällöntuottaminen Onlyfansiin on hänelle harrastuksenomainen sivutyö. Hänelle sääntömuutos ei olisi aiheuttanut taloudellista kriisiä.
 Anna Roinisen tilanne on toinen.
 – Meiltä, jotka teemme pornoa ja varsinaista seksityötä päätoimisesti, uudet sisältösäännöt olisivat vieneet työt alta, Roininen sanoo.
 Roininen kertoo etsivänsä työlleen nyt uutta alustaa.
 Alustan vaihtaminen ei kuitenkaan ole aivan yksinkertaista.
 – Somessa isoin hallitsee. Jos kilpailijoilla on joitakin kymmeniä tuhansia käyttäjiä, on iso riski siirtyä pois Onlyfanssista, mediatutkimuksen professori Susanna Paasonen sanoo.
 Samaan hengen vetoon hän toteaa asioiden muuttuvan nopeasti.
 – Onlyfansin menestyskaari on tämä korona-aika. Olisi hölmöä sanoa, että se olisi ikuista eikä sille ole vaihtoehtoja.
 Myös sisällöntuottajat uskovat, että tapahtumaketju voi piankin saada vielä uusia käänteitä.
 Lue myös:
 Onlyfans perui pornokieltonsa
 Onlyfans kieltää pornografisen sisällön
 Entinen Miss Rovaniemi päätyi myymään seksiä kohutulle sivustolle – ei halua tuntea syyllisyyttä eikä häpeää, ja se kertoo ajan muuttumisesta
 Pietarista on tullut striimiseksiä tarjoavien studioiden keskus, joka houkuttaa nettiin myös suomalaisia – Jura: "En olisi halunnut"

Seksityöläinen Anna Roininen kauhistui, kun oli menettää elantonsa Onlyfansin pornokiellon takia: "Sama asia kuin McDonald's lakkaisi myymästä hampurilaisia"


Summary: Tänä viikonloppuna juhlistetaan Suomen luontoa Nuku yö ulkona -tempauksella. Alajärveläisen Vesa Koivusen mieleenpainuvimmat hetket luonnon helmassa syntyivät hurjissa sääoloissa.

Alajärven kaupunginjohtaja  Vesa Koivunen  on kokenut retkeilijä ja aktiivinen ulkonaliikkuja.
 Hän arvee nukkuvansa vuoden mittaan ulkona yhteensä kuukauden päivät. Vuodenajalla tai säällä ei ole väliä, kunhan on oikeanlaiset vaatteet ja varusteet.
 Nyt kun ihmisiä houkutellaan nukkumaan ulkona Suomen ladun järjestämän tempauksen merkeissä, on ajankohta Koivusenkin mielestä elokuussa oiva: illat ovat tunnelmallisia ja pimeitä, ilma on raikasta ja luonnossa kuuluu vielä ääniä.
 Koivunen kehottaa kokeilemaan ulkona nukkumista matalalla kynnyksellä. Heti ei välttämättä kannata rämpiä syvälle synkimpään metsään.
 – Ulos voi mennä nukkumaan vaikka omalle parvekkeelle tai takapihalle. Jos kylmä hiipii, pääsee lämpimään sänkyyn nukkumaan. Kokeilla kannattaa kuitenkin ehdottomasti.
 Suomen Latu järjestää kuudennen Nuku yö ulkona -tempauksen nyt lauantaista sunnuntaihin. Tempauksella muun muassa kannustetaan suomalaisia retkeilemään ja nauttimaan lähiluonnosta.
 Lue seuraavaksi :  Haluaisitko nukkua yön ulkona? – Kokeneet retkeilijät kertovat, miten yöpyminen käy mukavasti
 Ikimuistoisin yö tulipalopakkasessa, pelottavin syysmyrskyssä
 Vesa Koivunen on harrastanut retkeilyä 30 vuotta ja yhä siinä kiehtoo samat asiat: luonnon äänet, luonnon rauha ja luonto itsessään.
 Koivunen on retkeillyt myös ääriolosuhteissa, niin 30 asteen helteellä kuin 40 asteen pakkasessa, sekä syysmyrskyssä.
 Ikimuistoisin yö oli tulipalopakkasella Oulujärvellä sijaitsevassa saaressa.
 – Lähtiessä lämpötila oli –20 astetta ja sääennuste lupasi lauhtuvaa. Aamulla pakkasta oli 40 astetta. Hiihdimme autolle, eikä se lähtenyt käyntiin.
 Vesa Koivunen retkeilee ja yöpyy luonnossa kesät talvet. Tämän vuoden ensimmäinen telttaretki oli pojan kanssa uudenvuoden yönä kansallispuistossa. Vesa Koivunen
 Pelottavin kokemus oli syysmyrskyssä. Puita kaatui yöllä ympäriinsä, ihan läheltäkin. Kun teltasta kurkisti aamulla, maisema oli kuin sotatanner.
 – Ei voinut tehdä muuta kuin pysyä paikallaan ja toivoa parasta.
 Eläimiä hän ei ole pelännyt, eikä ole petoja kohdannut.
 – Luotan siihen, että ne väistävät ihmistä ja niin ovat tehneetkin .
 Tunnissa valmiina lähtöön
 Kokeneella retkeilijällä tavaroiden pakkaaminen käy rutiinilla. Koivunen sanoo, että jos kutsu käy, hän on tunnissa valmis vaikka viikon retkelle.
 Työmoodista pääsee pois myös lyhyemmällä irtiotolla.
 – Perjantaina työpäivän jälkeen vain pakkaa tavarat rinkkaan ja ajaa yöksi metsän siimekseen.
 Olennaista onnistuneeseen retkeilyyn on Koivusen mukaan on hyvät välineet: tarkoitukseen sopiva teltta, lämmin makuupussi ja makuualusta.
 Koivusella telttoja on useita. Vedenpitävä teltta on hyvä Suomen vaihtelevissa sääoloissa, alle kilon painoinen kevytteltta taas on kätevä pitkällä vaelluksella, kun kannettavaa on muutenkin paljon.
 Lue seuraavaksi:
 Kolmen kuntajohtajan hullusta ideasta kehkeytyi uuvuttava marssi kraatterijärven ympäri: "Tässä on kysymys pienten kuntien periksiantamattomuudesta"
 Ulkona nukkuminen on tämän kesän trendi, mutta ulkona nukuttu yö jää usein lyhyeksi – Syy valvomiseen voi yllättää
 Sateen ropinaa ja tuulen ujellusta, mutta sisävessa – trendikäs glamping eli luksustelttailu vie suomalaiset luontoon niin, että joku toinen kantaa teltan ja nuotiopuut
 5 vinkkiä riippumattoiluun – riippumatossa yöpyminen ei ole salatiedettä, mutta vaatii vähän perehtymistä
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun sunnuntaihin 29.8. kello 23 saakka.

Kokenut retkeilijä Vesa Koivunen ei pelkää petoeläimiä tai pakkasta, mutta yö syysmyrskyssä jäi mieleen: "Ei voinut tehdä muuta kuin toivoa parasta"


Summary: 15-vuotias saa ajaa koppimönkijällä kuuttakymppiä. Vauhdin hurma, mutta myös ajomukavuus saavat hankkimaan kulkupelin. Traficomin mukaan suosio on selvässä nousussa.

Koppimönkijöitä eli katettuja traktorimönkjöitä saapuu siistiksi riviksi Turun Impivaaran jää- ja jalkapallohallien parkkipaikalle. Niistä hyppää nuoria, jotka saapuvat tällä tavoin omatoimisesti jääkiekko- ja jalkapalloharjoituksiin.
 Kristian Karapuu  käy menopelillä koulussa ja jääkiekkoharjoituksissa. Hän pyysi koppimönkijää vanhemmiltaan kauan. Ne maksavat parikymmentä tuhatta euroa.
 – Vanhemmat olivat shokissa mönkijän hinnasta, mutta sain lopulta sen 15-vuotispäivänäni. Vaaratilanteita ei ole tullut. Ajaminen on samanlaista kuin automaattivaihteisella autolla, kertoo Kristian ja tarjoaa koeajelun hallin pihalla.
 Kristian Karapuu ajaa kouluun ja kiekkotreeneihin koppimönkijällään. Minna Rosvall / Yle
 Joukkuetoveri  Eino Himanen  on toinen tyytyväinen koppimönkijäkuljettaja. Myös Himasella meni hetki aikaa, ennen kuin vanhemmat suostuivat hankkimaan pojalleen mönkijän. Hallilta matka kotiin kestää noin 30 minuuttia.
 – Kaatuminen ei ole ollut vaarana, kun menee tarpeeksi hitaasti mutkiin. Sain ajoluvan teoriakokeen kautta. Opettelin isän kanssa ajamaan tällä. 17-vuotiaana yritän hankkia erikoisluvan ajokorttia varten, kertoo Himanen.
 Eino Himanen kertoo, että kavereita pyrkii kyytiin,mutta toisaalta aika monella on jo oma mönkijä. Minna Rosvall / Yle
 Koppimönkijöiden suosio ylittämässä mopoautojen suosion
 Kehityspäällikkö  Markku Erkheikki  Traficomista näkee tilastoista villityksen suosion. Tosin aivan tarkkoja katettujen koppimönkijöiden lukumääriä on vaikea suoraan löytää, sillä ne tilastoidaan painonsa ja nopeutensa mukaan moniin eri luokkiin. Yleisimmin nuoret suosivat katettuja T1-luokan mönkijöitä.
 Selvää faktaakin tilastoista löytyy. Tammi-heinäkuussa tänä vuonna T1 traktorimönkijöitä rekisteröitiin yli 700, kun esimerkiksi mopoautoja rekisteröitiin vain 148. Yhteensä katettuja koppimönkijöitä oli kesäkuun lopussa liikennekäytössä Suomessa 2 700.
 Kaikkien liikennekäytössä olevien mönkijöiden kokonaismäärä on 30 000.
 – Viime kuukausien luvut näyttävät, että niistä voi tulla jopa suositumpia kuin mopoautoista. Kyytiin voi ottaa kaverin, joitakin niistä pääsee ajamaan traktorikortilla eli ilman ajokoetta vain ajo-opetuksen ja teoriakokeen suorittamalla. Jotkut kulkevat 60 kilometriä tunnissa, pohtii Erkheikki suosion syitä.
 Mopoautojen suosion laskuun on monia syitä. Kevytautokeskustelu oli vilkasta muutamia vuosia sitten. Mopoauto- ja mopokortti eriytettiin vuonna 2013 erillisiksi.
 – Osasyy on katettujen ja traktorimönkijöiden suosion lisääntyminen sekä henkilöautokortin ikäpoikkeuslupien aika vahva suosio.
 Loppuvuodesta 2018 alkaen nuori on voinut saada 17-vuotiaana luvan henkilöajokortin hankinnalle, jos on ollut riittävää esimerkiksi töissä kulkemiseen liittyvää tarvetta siihen.
 Liikenneturva varoittaa kaatumisriskistä
 Liikenneturvan yhteyspäällikkö  Elias Ruutti  on myös saapunut katsomaan kiekkoilijoiden menopelejä Impivaaran hallien edustalle. Hän on seurannut jo jonkin aikaa koppimönkijäinnostusta ja pitää yhteyttä harrastajiin.
 – Tässä mönkijässä näkyy jälkiä, että nurin voisi olla menty. Nämä ovat aika suorituskykyisiä ajoneuvoja. Rauhallinen kaasunkäyttö ja hidas vauhti etenkin käännöksissä ovat tärkeitä, neuvoo Ruutti.
 Liikenneturvan yhteyspäällikkö Elias Ruutti löysi kolhuja koppimönkijöistä. Hän neuvoo rauhalliseen kaasutukseen varsinkin käännöksissä.  Minna Rosvall / Yle
 Ruutti muistuttaa, että koppimönkijät on tarkoitettu maasto- ja hyötykäyttöön. Niissä on aika pehmeät alustat. Onnettomuuksissa on tyypillistä, että ne kaatuvat ja suistuvat tieltä.
 Ruutti toivoo, että vanhemmat seuraavat nuorten ajamista. Liikenneturvalla on  omilla nettisivuillaan  myös informaatiota koppimönkijöistä.
 – Turvallisuus on kiinni kuljettajasta. Huonosti käytettynä nämä ovat vaarallisia, mutta järkevästi käytettynä ihan hyvä tapa liikkua. Kyllä näillekin paikka liikenteessä löytyy.
 Ruutti on nähnyt hurjasteleviakin kuskeja. Viidenkympin rajoitusalueella koppimönkijä tuli heittämällä ohi.
 – Näillä ei voi ajaa kaasu pohjassa sillä alueella kuten mopoautolla, joka kulkee enintään 45 kilometriä tunnissa. Nämä kulkevat jopa kuuttakymppiä, joten tarkkana pitää olla, muistuttaa Ruutti.
 Ajopelejä odottamassa jääkiekkoilijoita ja jalkapalloilijoita Impivaaran hallien edessä. Minna Rosvall / Yle
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 29.8. kello 23.
 Lue lisää:
 Mopoautojen suosio on laskussa – moni nuori valitsee nyt hytillisen mönkijän
 Traktorimönkijät yleistyvät nuorten kulkuvälineenä – silti niitä hankitaan edelleen eniten hyötykäyttöön
 Mopoautot ovat mennyttä ja traktorimönkijöistä tuli nuorisohitti – 16-vuotias kertoo, miksi sellainen oli saatava: "Äijä vehje"

Koppimönkijät porhaltavat jo keskustoissakin – "Vanhemmat olivat shokissa hinnasta, mutta sain lopulta sen 15-vuotispäivänäni"


Summary: Tiktokin katsotuimmat suomalaiset ottavat toisistaan mittaa jalkapallokentällä. Vastakkain ovat Räpfaijan ja Hoodifaijan joukkueet. Paikalle tulee kymmeniä sisällöntuottajia, joilla on satojatuhansia seuraajia.

Tiktokin suomalaiset suurnimet kohtasivat lauantaina jalkapalloviheriöllä. Räpfaijan eli  Ville Vuorisen  ja Hoodifaijan eli  Zico Jaddan  luotsaamat joukkueet pelasivat toisiaan vastaan Janakkalan Turengissa.
 Ottelun tuomarina toimi somepoliisi  Konstaapeli Daniel , jolla on Tiktokissa reilut 100 000 seuraajaa.
 Yle Kioskin  Lloyd Libiso  juonsi tapahtumaa. Tunnelmaan ja ottelun alkuun pääsee artikkelista löytyvältä videoita.
 Libiso on tunnettu  Inttistoorit-podcastista  ja  armeija-aiheisista Tiktok-sketseistä .
 Sisällöntuottajien peliin odotettiin noin 1 500 katsojaa. Pelkästään Räpfaijan joukkueen pelaajilla on Ville Vuorisen mukaan yli kaksi miljoona seuraajaa. Uniikkeja seuraajia on satojatuhansia. Joukkueen kokoonpanon valitsi Vuorisen poika.
 Hoodifaijan joukkue koostuu lähes kokonaan maahanmuuttajataustaisista somenimistä.
 Rapfaija vs. Hoodifaija, kokoonpanot Rapfaijan joukkue: Khaled.azizi, Luntti, Ninoarling, 2Haardcore, Paavolaalo, Mieloin, Pentton, Visionääri, Nellalaakso, Annkayyy, Akke1001, Annipauliiina, Vilizuxd, Santerivili, Jereju, Nuppipaa, Seresiltala, Muumimutsi, Slummikoira, Santtukoskiaho, Osmonautti, Nikikristian, Exa ja Aleksil01 Hoodifaija joukkue: Rajalaofficial, Artosir, Teddyvirallinen, Sofiawhooo, Sakkeking, Herranutella95, vainKalisto, Anniesofian, Lauri Kaivoluoto, ABE, Makinen_elias, Kimi.elias, Koiraluu, Kermaperc, Lubnafreestyle, Freshleyyy, D3kthai
 Tiktokin yhteisöllisyys yllätti Räpfaijan
 Futisottelu on Ville "Räpfaija" Vuorisenaikaansaama tapahtuma. Vuorinen liittyi Tiktokiin vasta muutama kuukausi sitten, kun hänen poikansa pyysi isää räppäämään videolle.
 – Eka video meni heti viraaliksi, ja aloin räpätä muista tiktokkaajista. 30 000 seuraajaa tuli hetkessä, Vuorinen kertoo.
 Vuorinen alkoi tehdä veljensä kanssa musiikkia ja räpätä lisää.  Oman kylän bomberit  on kappale, josta hänet parhaiten tunnetaan. Nykyään hän saa jaella nimikirjoituksia poikansa ikäisille faneille.
 Vuorisen mukaan poika on ottanut isän kuuluisuuden hyvin vastaan. He ovat keskustelleet sen herättämistä tunteista.
 – Tiktokin yhteisöllisyys yllätti. Kaikki huomio on ollut pelkästään positiivista.
 Tapahtumalla Vuorinen kertoo haluavansa luoda "hyvää fiilistä" nuorille.
 – Paikalliset mopojätkät ovat tulleet sanomaan, ettei täällä Turengissa oikein tapahdu mitään. No nyt tapahtuu.

Katso video: satojentuhansien suomalaisten seuraamat Tiktok-tähdet kerääntyivät yhteen, kun Räpfaija haastoi Hoodifaijan futismatsiin


Summary: Haitissa tapahtui kaksi viikkoa sitten tuhoisa maanjäristys, jossa on kuollut yli 2 000 ihmistä ja loukkaantunut yli 10 000. SPR osallistuu kansainväliseen avustusoperaatioon lähettämällä alueelle kenttäsairaalan ja sen henkilökuntaa.

Suomen Punaisten Ristin logistiikkakeskuksessa Tampereen Kalkussa tehdään pitkää päivää. SPR lähettää Haitin maanjäristysalueelle kenttäsairaalan, johon kuuluu sekä tarvikkeita että henkilökuntaa.
 SPR:n kansainvälisen avustustoiminnan johtaja  Tiina Saarikoski  kertoo, että kenttäsairaalaa pakataan ja ollaan siirtämässä kuljetuskoneisiin. Avun saaminen perille voi olla hankalaa.
 – Tietäen Haitin haasteellisen logistiikkatilanteen, voi mennä jonkin aikaa, että tavarat saadaan maanjäristysalueelle.
 Pertti Mäkelä kerää kenttäsairaalan tarvikkeita logistiikkakeskuksen hyllyiltä. Laura Vesa / Suomen Punainen Risti
 Lauantaina matkaan lähtee yksi etukäteistiimiin kuuluva suomalainen. Kenttäsairaalan mukana Haitiin matkustaa kolme muuta suomalaista asiantuntijaa. Kaksi suomalaista tietoliikenneasiantuntijaa on jo paikalla Haitissa.
 Tuhoisa maanjäristys tapahtui kaksi viikkoa sitten, lauantaina 14.elokuuta. Kuolleita on yli 2 000 ja loukkaantuneita reilusti yli 10 000. Tiina Saarikosken mukaan avun tarpeessa on jopa miljoona ihmistä.
 – Ihmiset ovat joutuneet lähtemään kodeistaan. Ei ole terveydenhuoltoa, vettä, ruokaa tai suojaa.
 Kenttäsairaalassa valmius kirurgiasta synnytyksiin
 Suomen Punaisen Ristin kenttäsairaala tarjoaa sekä perusterveydenhuollon että erikoissairaanhoidon palveluita. Osa tarvikkeista ja avustustyöntekijöistä tulee Kanadan Punaiselta Ristiltä.
 Apua tarvitsevat loukkaantuneiden lisäksi myös esimerkiksi raskaana olevat ja synnyttävät naiset sekä ihmiset, joilla on pitkäaikaisia sairauksia. Kenttäsairaalassa on valmiudet hoitaa muun muassa kirurgisia, sisätautien, lastentautien, tartuntatautien, gynekologian ja äitiyshuollon potilaita.
 – Sairaaloita ja terveyskeskuksia on tuhoutunut ja vaurioitunut, ja potilaita joudutaan hoitamaan ulkona, kertoo Tiina Saarikoski.
 Viime aikoina maailman katseet ovat olleet paljolti Afganistanissa. Saarikosken mielestä se on ymmärrettävää, mutta hän toivoo, ettei Haitin kriisi jäisi Afganistanin varjoon. Kenttäsairaalan lähettäminen on mahdollista katastrofirahaston ja ulkoministeriön tuella.
 Lisää aiheesta:
 Maanjäristyksen runtelemassa Haitissa ryöstely haittaa avustustöitä – jengipomo tarjosi apua
 Haitin maanjäristyksessä kirjattu yli 1 900 kuolonuhria – loukkaantuneita jo lähes 10 000
 SPR lähettää avustustiimin maanjäristyksen runtelemaan Haitiin – espoolaisen Erik Finskasin mukana lähtee radiopuhelimia ja työkaluja

Suomalaiset auttavat pian haitilaisia maanjäristysalueella – SPR: avun tarve valtava, potilaita hoidetaan ulkona