Summary: Palkka-avoimuuden lisäämistä pohtinut työryhmä on saamassa työnsä valmiiksi. Syrjintää epäilevä työntekijä voisi esityksen mukaan pyytää toisten työntekijöiden palkkatietoja.  Sekä työnantajat että työntekijät ovat ehdotukseen tyytymättömiä.

Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK

Työnantajan olisi annettava työntekijälle yhden tai useamman työntekijän palkkatiedot, silloin kun hän epäilee palkkasyrjintää, ehdottaa palkka-avoimuutta pohtinut työryhmä. Työntekijällä olisi salassapitovelvollisuus saamiinsa tietoihin.
 Työnantaja ei voisi kieltäytyä tietojen antamisesta. Palkkatiedot on annettava, vaikka työnantaja pitäisi syrjintäepäilyä perusteettomana. Yle sai nähtäväksi työryhmän raporttiluonnoksen.
 Työnantajan pitäisi myös ilmoittaa palkkatietojen luovutuksesta henkilöille, joiden tietoja on kysytty. Hän saisi tietää, kuka tietoja on kysynyt ja miksi.
 Työntekijän olisi pyydettävä palkkatietoja kirjallisesti ja työnantajan olisi myös annettava tiedot kirjallisesti.
 Ehdotus parantaisi työryhmän raportin mukaan palkkasyrjintää epäilevän työntekijän oikeussuojaa erityisesti yksityisen sektorin työpaikoilla.
 Tarkoituksena on estää sukupuoleen perustuvaa palkkasyrjintää ja edistää samapalkkaisuuden toteutumista.
 Ne, jotka odottivat palkkojen tulevan laajasti julkisiksi työpaikoilla, joutuvat pettymään.
 SAK ihmettelee, miten palkkasyrjintää osaa epäillä
 Palkka-avoimuutta pohtinut kolmikantainen työryhmä on saamassa työnsä valmiiksi. Työryhmän määräaika oli elokuun lopussa.
 Lopputulos ei kuitenkaan tyydytä kaikkia osapuolia ja eriäviä mielipiteitä on tulossa sekä työnantaja- että työntekijäpuolelta.
 SAK:n lakimies  Anu-Tuija Lehto  kertoo, että SAK on ajanut palkkatietojen saamista työpaikoilla kaikkien nähtäville. Yksittäisen syrjintää epäilevän henkilön oikeus saada tietoja on hänen mukaansa muutos oikeaan suuntaan.
 – Edelleen jäi vastaamatta kysymykseen, miten henkilö tietää, että työpaikalla on palkkasyrjintää, jos palkat eivät ole avoimia.
 Akava on ajanut palkka-avoimuuteen samantapaista mallia kuin esitykseen nyt päätyi.
 Yrittäjien mielestä palkkaurkinta ei tuo tasa-arvoa
 Suomen Yrittäjät vastustaa työntekijän palkkatietojen näyttämistä toiselle. Se on järjestön mielestä väärä lääke palkkasyrjintätilanteisiin ja luo uusia ongelmia.
 – Sellainen puhtaasta uteliaisuussyystä tapahtuva palkkaurkinta toisen henkilön palkasta, niin ei sellaiselle ole mitään tarvetta. Se ei lisää palkkatasa-arvoa eikä hyvää henkeä työpaikalla, vaan aiheuttaa lähinnä ongelmia, työmarkkinajohtaja  Janne Makkula  sanoo.
 Hän arvostelee myös sitä, että tietojen saamiseen riittää henkilön oma epäily syrjityksi tulemisesta. Huomioon pitää ottaa tasa-arvo- ja syrjintänäkökulman lisäksi myös oikeus yksityisyyteen.
 – Emme kannata sääntelyä, joka antaa millä tahansa perusteella milloin tahansa yksittäiselle työntekijälle oikeuden saada tietoon kollegansa palkat.
 EK suivaantui ja lähti ryhmästä
 Ehdotus noudattelee sosiaali- ja terveysministeriön  ryhmälle tekemää esitystä . Työryhmässä ihmeteltiin menettelyä, jossa ministeriöstä tuli kompromissiesitys ennen kuin jäsenten kannat olivat selvillä. Elinkeinoelämän keskusliitto (EK) katsoi, että lopputulos on päätetty etukäteen ja  lähti protestina työryhmästä  jo marraskuussa.
 Nykyisin työntekijä voi selvittää kokemaansa syrjintää ottamalla yhteyttä henkilöstön edustajaan eli yleensä luottamushenkilöön, joka puolestaan vie asian tasa-arvovaltuutetun käsiteltäväksi. Menettelyä pidetään jäykkänä.
 Makkulan mukaan mallia voitaisiin muuttaa niin, että annetaan yksittäiselle työntekijälle mahdollisuus kääntyä suoraan tasa-arvovaltuutetun puoleen, jos hän epäilee palkkasyrjintää. Hänen mukaansa on kuitenkin tärkeää, että välissä on viranomaisen arvio.
 – Tällä tavalla estetään puhtaasta uteliaisuussyistä palkkatietojen kysely työpaikalla, mutta lisätään yksittäisen työntekijän mahdollisuutta saada palkkasyrjintäepäilyt selvitettyä ja mahdolliset ongelmat korjattua.
 Akavan tasa-arvo- ja työympäristöpäällikkö  Lotta Savinko  pitää pelkoja palkkojen urkinnasta turhina. Hän arvelee, että tietojen pyytämiseen on edelleenkin iso kynnys. Kynnystä myös nostaa se, että tietojen pyytämisestä kerrotaan henkilölle, jonka tiedot ovat kyseessä. Savinko korostaa, että palkkatiedoille on salassapitovelvollisuus.
 Työnantajan pitää selvittää palkkoja vuosittain
 Työryhmä ehdottaa myös, että työnantajan olisi selvitettävä henkilöstölle vuosittain noudattamansa palkkausjärjestelmä, palkan määräytymisen perusteet ja palkitseminen. Työnantajan olisi myös kerrottava, miten työntekijä voi vaikuttaa omaan palkkaansa. Keskustelu pitäisi käydä kaikenkokoisilla työpaikoilla.
 Palkoista keskustelemisen toivotaan tätä kautta tulevan entistä luontevammaksi ja lisäävän avoimuutta.
 Työnantajalta vaadittava selvitys on eri asia kuin tasa-arvosuunitelmaan kuuluva palkkakartoitus, joka vaaditaan nykyäänkin vähintään 30 henkilöä työllistäviltä työpaikoilta.
 Henkilöstön edustaja saisi rajatusti palkkatietoja
 Henkilöstön edustajalle eli luottamushenkilölle tai työsuojeluvaltuutetulle tulisi oikeus saada työntekijöiden palkkatietoja palkkakartoitusta laadittaessa. Tarkoitus on, että henkilöstön edustaja ja työnantaja voivat näin arvioida palkkaerojen syitä ja katsoa, onko työpaikalla esimerkiksi sukupuoleen perustuvia palkkaeroja.
 Nykyään henkilöstön edustajalla on joidenkin työehtosopimusten perusteella oikeus saada palkkatietoja.
 SAK pitää henkilöstön edustajalle kaavailtua tiedonsaantioikeutta liian suppeana, kun tietoa saa vain palkkakartoituksen yhteydessä.
 – Tämä ei vastaa meidän mielestämme hallitusohjelmaa, jossa todetaan, että henkilöstön edustajan tiedonsaantioikeutta laajennetaan. Tämähän koskisi vain sellaisia työpaikkoja, joissa tehdään palkkakartoitus. Niitä tehdään vähintään 30 työntekijän työpaikoilla ja pahimmillaan vain joka kolmas vuosi, Anu-Tuija Lehto sanoo.
 Muutosten arvioidaan ennaltaehkäisevän palkkasyrjintää. Toisaalta kynnyksen nostaa esille epäilyjä palkkasyrjinnästä arvellaan madaltuvan.
 Palkka-avoimuuden lisääminen on kirjattu hallitusohjelmaan. Työryhmän esitys voi muuttua edetessään hallituksen käsittelyyn ja eduskuntaan, kun palkka-avoimuus jakaa vahvasti mielipiteitä. Hallitusohjelmaan on kirjattu näin:
 Perusteettomien palkkaerojen ja palkkasyrjinnän poistamista edistetään lisäämällä palkka- avoimuutta lainsäädännön keinoin. Perusteettomiin naisten ja miesten välisiin palkkaeroihin puututaan nykyistä tiukemmin. Lisätään tasa-arvolakiin henkilöstön, henkilöstöedustajien ja yksittäisten työntekijöiden oikeuksia ja tosiasiallisia mahdollisuuksia lisätä palkkatietoutta ja puuttua tehokkaammin palkkasyrjintään”.
 Kansalaisia palkka-avoimuus jakoi  Ylen kyselyssä helmikuussa . Vastaajista 43 prosenttia oli sitä mieltä, että palkkojen pitäisi olla avoimia, kun taas 39 prosenttia vastusti avoimuutta. Varsinkin hyväpalkkaiset halusivat pitää tietonsa piilossa.
 Monissa yksittäisissä yrityksissä on jo linjattu, että työntekijöiden palkat  ovat kaikkien tiedossa .
 Voit keskustella aiheesta 14.9. klo 23:een asti.
 Lue myös:
 Tavoite: kaikki työntekijät tietävät toistensa palkat – Hallituksen työryhmä valmistelee parhaillaan lakeja avoimemmasta palkkauksesta

Epäiletkö palkkasyrjintää? Kohta voit pyytää työkaverisi palkkatiedot, jos työryhmän ehdotus toteutuu


Summary: Helsingin kaupunginhallitus hyväksyi tänään maanantaina Helsingin kaupungin liikenneliikelaitoksen yhtiöittämisen. Kuljettajien epäluottamus suunnitelmia kohtaan on suuri, ja he vaativat asiasta puolueetonta selvitystä mielenilmauksen uhalla.

HKL:n kuljettajia edustava raitio- ja metrohenkilökunnan yhdistys päätti maanantai-iltana, että metron ja ratikoiden kulkeminen keskeytetään torstaiaamuna työnseisauksella, koska Helsingin kaupunginhallitus hyväksyi tänään HKL:n yhtiöittämisen.
 Kuljettajien yhdistys on vaatinut uutta, puolueetonta selvitystä Helsingin kaupungin liikenneliikelaitoksen HKL:n yhtiöittämissuunnitelmasta. Taustalla on huoli siitä, miten kuljettajille ja muulle henkilöstölle käy, jos Helsinki tekee liikelaitoksestaan osakeyhtiön.
 Henkilöstön epäluottamusta on lisännyt se, että yhtiöittämissuunnitelma muuttui vielä kesällä yt-neuvotteluiden jälkeen.
 Lue myös:  Siemens-oikeudenkäynti muutti HKL:n yhtiöittämissuunnitelmat, mikä sai henkilöstön tyrmistymään – "Tämä on meidän hätähuuto", sanoo luottamusmies
 Helsingin kaupunginhallitus hyväksyi yhtiöittämissuunnitelman kokouksessaan maanantaina alkuillasta. Kaupunginhallitus siis esittää, että nykyinen liikelaitosmuotoinen HKL muutetaan osakeyhtiöksi yhtenä kokonaisuutena lukuunottamatta metrotoimintojen omistamis- ja järjestämisvastuita, jotka siirtyisivät yhtiöön myöhemmin.
 Raitio- ja metrohenkilökunnan yhdistyksen hallitus kokoontui maanantai-iltana pohtimaan, miten se suhtautuu kaupunginhallituksen päätökseen.
 – Pettymys on oikea sana kuvaamaan mielialaa. Kaupunginhallituksen päätös tarkoittaa, että työnseisaus toteutuu, HKL:n kuljettajien ammattiyhdistyksen puheenjohtaja  Petri Lillqvist  viestitti Ylelle kokouksen jälkeen.
 Kuljettajien yhdistyksen ylimääräinen jäsenkokous päätti viime perjantaina, että yhtiöittämisestä tulee tehdä kokonaan uusi selvitys, ja että jos selvitystä ei tehdä, yhdistys järjestää kahden vuorokauden mittaisen työnseisauksen.
 Työtaistelu alkaa torstaiaamuna kello neljä ja jatkuu lauantaiaamuun kello neljään asti. Lillqvist korostaa, että työnseisaus on aina viimeinen vaihtoehto.
 – Me toivoimme, että kaupunki olisi ymmärtänyt asian vakavuuden meille työntekijöille ja kaikille helsinkiläisille. Olemme hyvin pahoillamme työnseisauksen aiheuttamasta haitasta asiakkaillemme. Mutta me toimimme meidän kaikkien yhteisen HKL:n puolesta, hän sanoo.
 Yhtiöittäminen etenee vielä kaupunginvaltuustoon lopullista ratkaisua varten.
 Lisää aiheesta:
 Raitio- ja metrohenkilökunta saattaa järjestää työnseisauksen ensi viikolla

Metro- ja raitioliikenne pysähtyy Helsingissä ja Espoossa torstaina kokonaan – kuljettajien vastustama HKL:n yhtiöittäminen etenee


Summary: Lasten tiedeviikon aikana sadat lapset pääsivät kysymään tutkijoilta mieltään askaruttavia kysymyksiä. Tutkijan mukaan on tärkeää herättää lasten tiedonjano. Kiperät kysymykset saavat myös tutkijan ajattelemaan tuoreella tavalla.

Luonnonvarakeskuksen tutkija  Pertti Marnila  näyttää kuhisevaa muovirasiaa, jossa mönkii satoja kärpäsentoukkia. Rasian sisältöön tutustuvat lasten tiedeviikon osallistujat, joille Marnila esittelee toukkia osana tulevaisuuden ruokavaliotamme.
 Tiedeviikkoon osallistui satoja lapsia Kanta-Hämeestä. Tapahtuma järjestettiin Jokioisilla maatalouden esittelypuistosssa Elonkierrossa.
 Tutkijat osasivat odottaa, että lasten kanssa keskustellessa esiin nousee erikoisia näkökulmia. Marnilan mukaan on tärkeää herättää lasten tiedonjano ja usko uuteen. Lapset ovat vilpittömän uteliaita.
 – Sieltä tulee kysymyksiä, jotka pistää meikäläisen ihan sanattomaksi. Se auttaa itseäkin ajattelemaan asioita ihan uudelta kantilta.
 Miten ihmiset ja eläimet juttelevat?
 Lasten tiedeviikon aikana lapset ovat kurkkineet sikojen, lampaiden ja kanojen aitauksiin, tutustuneet viljelykasveihin, kaivelleet mullan seasta lieroja ja seuranneet eläinten persoonallisuustutkimuksen harjoitteita.
 Turun yliopiston tutkijat esittelivät lapsille, miten ponit ja ihmiset voivat oppia ymmärtämään toisiaan. Aitauksessa ponit astelevat vuorollaan pesuvatien äärelle. Eläinten temperamenttierot näkyvät tutkijoiden mukaan siinä, miten varovaisesti ne lähestyvät esineitä ja herkkupaloja ja innostuvat haasteesta.
 Tutkimuksessa avustava maisteriopiskelija  Veera Riihonen  kertoo, että tutkijat haluavat näyttää, kuinka hevoset ymmärtävät ihmisten eleitä ja jopa ilmeitä.
 Ekologian ja evoluutiobiologian tohtorikoulutettava  Océane Liehrmann  on tutkinut muun muassa norsujen ja ihmisen välistä kommunikointia. Liehrmann anoo, että ihmisen ja eläimen välisessä yhteistyössä luottamus on elintärkeää.
 – Luottamus vähentää eläimen stressiä esimerkiksi eläinlääkärikäynneillä ja se helpottaa eläimen käsittelyä, kun eläin joutuu toimimaan työkalujen tai koneiden lähellä, mainitsee Liehrmann.
 Lue lisää:   Suomalaistutkijalle avautui aarreaitta Myanmarissa – sekä norsujen että ihmisten mummot hoitavat jälkikasvuaan

Miten ihmiset ja eläimet ymmärtävät toisiaan? Yli 700 lasta sammutti tiedonjanoaan Lasten tiedeviikolla Kanta-Hämeessä


Summary: Raskaussyrjinnän ehkäisemistä selvittävän työryhmän jäsenistä Akava, SAK ja STTK ovat laatineet poikkeuksellisen vetoomuksen, jossa ne vaativat työryhmää täsmentämään lakia. Asia on kirjattu hallitusohjelmaan. Yleensä hallituksen työryhmät eivät keskeneräisiä asioita kommentoi.

Palkansaajajärjestöt ovat pettyneitä raskaussyrjinnän ehkäisemistä pohtivan työryhmän etenemiseen. Kolmikantainen työryhmä aloitti työnsä viime vuoden tammikuussa.
 Raskaussyrjinnän ehkäisemiseksi vaaditaan toimia hallitusohjelmassa, mutta palkansaajajärjestöjen mukaan työryhmä ei ole tekemässä asialle mitään.
 Palkansaajajärjestöt aikovat julkaista tiistaina vetoomuksen, jossa ne toteavat, että hallituksen tavoite työelämän tasa-arvon lisäämiseksi ei etene. Vetoomus kesken työryhmätyön on poikkeuksellinen. Työryhmällä on aikaa vielä vuoden loppuun.
 Työryhmän on tarkoitus selvittää työelämän tasa-arvoon liittyen hallitusohjelman näitä kahta kohtaa:
 Ehkäistään raskaussyrjintää. Täsmennetään lainsäädäntöä niin, että raskaus ja perhevapaan käyttö eivät saa vaikuttaa määräaikaisen työsuhteen jatkumiseen.
 Selvitetään perhevapaalta palaavien työsuhdeturvan parantamista ja ryhdytään selvityksen tulosten perusteella tarvittaviin lainsäädäntö- ja muihin toimiin.
 "Täsmennetään lainsäädäntöä" viittaa siihen, että pitää tehdä lakimuutos, toteaa SAK:n lakimies  Anu-Tuija Lehto .
 Järjestöt toteavat, että työryhmässä ei ole valmisteltu lainsäädäntömuutoksia, joilla estettäisiin se, että raskaus ja perhevapaan käyttö vaikuttaisivat määräaikaisten työsuhteiden jatkumiseen.
 Määräaikaisuuksien ketju voi päättyä raskauteen
 Tasa-arvolaki kieltää syrjinnän raskauden tai perhevapaan takia, mutta käytännössä sitä tapahtuu järjestöjen mukaan paljon.
 – Lainsäädäntö ei ole tarpeeksi täsmällinen eikä tarpeeksi tiukka, STTK:n lakimies  Anja Lahermaa  sanoo.
 Hänen mukaansa on tavallista, että nuoret naiset eivät saa toistaiseksi voimassa olevaa työsuhdetta vaan roikkuvat vuosikausia määräaikaisissa työsuhteissa. Kun henkilö ilmoittaa olevansa raskaana, määräaikaista työsuhdetta ei enää jatketa.
 Oikeus palata perhevapailta entisenkaltaiseen työhön ei sekään toteudu.
 Palkansaajajärjestöt viittaavat tasa-arvovaltuutetun vuosikertomuksiin, joissa työelämään liittyvistä yhteydenotoista puolet liittyy raskaus- tai perhevapaasyrjintään.
 Pitkien perhevapaiden aikana työ on toki voinut muuttua aivan toiseksi. Joskus käy myös niin, että työnantaja haluaa pitää tehtävää hyvin hoitaneen sijaisen.
 Lahermaan mukaan vetoomuksella halutaan luoda painetta, jotta työryhmässä käytäisiin asiaa kunnolla läpi.
 – Tämä on viimeinen hätähuuto, kun on kaikki keinot käytetty ja näyttää, ettei asia ole millään tavalla menossa maaliin.
 Perhevapaan jälkeen voisi olla suoja-aika
 Akavan työelämäasioiden päällikkö  Lotta Savinko  sanoo, ettei nykyinen lainsäädäntö ole riittävän vahvaa, jotta se estäisi syrjintää.
 – Raskaus- ja perhevapaasyrjintä on Akavan jäsenliitoissa topvitosessa koko ajan, Savinko kertoo yhteydenotoista.
 Selkeitä lukuja syrjintätapauksista on kuitenkin vaikea löytää. Työntekijät eivät useinkaan jaksa viedä kanteluja eteenpäin, koska he eivät halua leimautua hankaliksi. On helpompi hakea uutta työtä.
 Savinko sanoo, että laissa pitäisi selvemmin todeta, että raskaus ja perhevapaan käyttäminen eivät ole perusteltuja syitä olla tekemättä tai jatkamatta määräaikaista sopimusta.
 – Kun palaat perhevapaalta, periaatteessa ensimmäisenä päivänä voit joutua irtisanotuksi, Savinko sanoo.
 Hänen mukaansa perhevapaalta palaavalle voisi olla tarpeen suoja-aika. Kun työntekijä palaa perhevapaalta, hänet saisi irtisanoa esimerkiksi aikaisintaan kolmen kuukauden kuluttua töihinpaluusta.
 Suoja-aikana työntekijä voisi näyttää osaamisensa, ja työnantajakin voisi miettiä vielä tehtävää. SAK on samoilla linjoilla.
 – Voisi olla muutaman kuukauden suoja ennen kuin voidaan irtisanoa perhevapaalta tullut tai siirtää hänet muihin tehtäviin. Sinä aikana työnantajakin joutuisi miettimään, mikä tilanne nyt on. Se voisi olla yksi vaihtoehto, SAK:n  Anu-Tuija Lehto  sanoo.
 Työnantajille riittää nykyinen lainsäädäntö
 Työryhmässä työnantajia edustaa muun muassa Suomen Yrittäjien asiantuntija  Albert Mäkelä .
 – Työnantajapuolen näkemys on se, että lainsäädäntö on kunnossa. Raskaussyrjintä ja perhevapaiden perusteella syrjintä on tasa-arvolaissa kielletty tälläkin hetkellä. Jos jokin asia on kielletty, niin sillä, että se kielletään uudestaan, ei ole vaikutusta.
 Hän ei usko, että esimerkiksi kieltojen tuominen myös työlainsäädääntöön muuttaisi tilannetta.
 Mäkelä korostaa, että yhteydenottojen määrä ei ole sama kuin oikeat syrjintätapaukset.
 – Työpaikoilla on paljon kaikenlaisia muutoksia, eikä kaikki, mikä koetaan ei-toivottuna, ole välttämättä syrjintää.
 Mäkelän mukaan palkansaajapuoli ei ole juuri esittänyt konreettisia muutoksia.
 – Ihan hirveästi konkretiaa ei ole pöydällä ollut, että mitä muutokset voisivat olla.
 Työryhmän puheenjohtaja, työ- ja elinkeinoministeriön johtava asiantuntija  Seija Jalkanen  toteaa, että työryhmän työ on kesken, eikä hän halua kommentoida työtä tarkemmin tässä vaiheessa.
 Vetoomuksessa ovat työryhmästä mukana Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK, STTK ja Akava. Vetoomusta tukevat Naisjärjestöjen keskusliitto ja Monimuotoiset perheet -verkosto.

Raskaussyrjinnän ehkäisy junnaa paikoillaan, palkansaajajärjestöt moittivat – nyt järjestöt julkaisevat poikkeuksellisen vetoomuksen


Summary: Espanjasta tuli kesäkuussa Euroopan neljäs maa, joka sallii eutanasian.

Barcelonan lähistöllä sijaitsevassa puutarhassa kukkii appelsiinipuu. Sen on istuttanut 88-vuotias  Jésus Blasco.
 Neljä vuotta sitten hän toivoi, ettei olisi enää todistamassa puun kukintaa.
 Silloin hänellä todettiin aggressiivinen kurkkusyöpä ja kurkkuun asennettiin avanne letkuruokintaa varten.
 Lääkärit kertoivat Blascolle, ettei hän voisi syödä normaalisti enää koskaan.
 – Syöminen on harvoja iloja elämässäni. En voi elää ilman sitä. Suostuin kuitenkin leikkaukseen, koska vaihtoehtona olisi ollut kuolla tukehtumalla.
 Blasco kärsi myös kivuista ja otti yhteyttä eutanasialakia ajavaan järjestöön. Hän alkoi kampanjoida julkisuudessa eutanasian laillistamisen puolesta.
 – Miksi elämäni ja kuolemani pitäisi riippua poliitikkojen uskonnosta?
 "Humaanimpi, oikeudenmukaisempi ja vapaampi maa"
 Blascosta tuli Espanjassa tunnettu eutanasian puolestapuhuja ja aktivisti.
 Maassa on pitkään väännetty kättä aiheesta, mutta  maaliskuussa maan 350-paikkaisessa parlamentissa 202 edustajaa äänesti lain puolesta . Sitä vastustivat oikeisto ja katolinen kirkko.
 Eutanasialaki oli pääministeripuolue sosialistien pitkäaikainen tavoite.
 Se mahdollistaa aktiivisen eutanasian ja parantumattomasti sairaan tai vakavasti vammautuneen ihmisen avustetun itsemurhan.
 Pääministeri  Pedro Sánchez  kuvaili lain läpimenon jälkeen Espanjan olevan nyt humaanimpi, oikeudenmukaisempi ja vapaampi maa.
 Blasco ei ole täysin tyytyväinen kesäkuussa voimaan astuneeseen lakiin.
 Hän ja osa eutanasia-aktivisteista pitää prosessia liian monimutkaisena.
 – En suostu tekemään monisivuisia selvityksiä ja odottamaan viranomaisten hyväksyntää.
 Jésus Blasco käy joka viikko kaupungin ulkopuolella sijaitsevalla puutarhallaan. Hän pitää eutanasiaprosessia liian monimutkaisena. Gabriel Bendahan/Yle
 Mahdollisuus kuolla turvallisissa olosuhteissa
 Pyyntö eutanasiasta on lähetettävä kirjallisesti kahdesti 15 päivän välein.
 Hyväksymiseen tarvitaan toisen lääkärin sekä asiaa käsittelevän lautakunnan hyväksyntä.
 Jokaisella Espanjan 17. itsehallintoalueella on oma lautakuntansa.
 Katalonian lautakunnan johtaja, lääkäri  Josep Arimany  selittää tottuneesti lain yksityiskohtia.
 – Prosessi selvityksineen kestää 35–45 päivää.
 Laista hyötyvät ennen kaikkea kuolemaan johtavasta sairaudesta kärsivät, kuten ALS-potilaat ja vaikeasti vammautuneet.
 Heille laki tarkoittaa Arimanyn mukaan mahdollisuutta kuolla turvallisissa olosuhteissa.

 “Hänen ei olisi tarvinnut lähteä niin aikaisin”
 Toisenlaista kuolemaa olisi pojalleen toivonut myös Barcelonan vanhan kaupungin kupeessa asuva  Carme Barahona .
 Kirjahyllyssä olevassa valokuvassa Barahona hymyilee poikansa Ivanin kanssa. Kuva on otettu Ivanin 40-vuotissyntymäpäivillä.
 Silloin hänellä todettiin hermoston rappeuttava ALS. Kolme vuotta sairastumisensa jälkeen Ivan teki itsemurhan.
 – Poikani pelkäsi kärsivänsä. Hän halusi kuolla ennen toimintakykynsä menettämistä ja varmistaa, ettei kenenkään tarvitse auttaa häntä.
 Viimeiset hyvästit Ivan jätti tekstiviestillä kesken Barahonan työpäivän.
 Hän suree, että pojan piti kuolla yksin.
 – Jos eutanasia olisi ollut laillinen, meillä olisi ollut mahdollisuus olla hänen kanssaan lähdön hetkellä. Hänen ei olisi tarvinnut lähteä niin aikaisin.
 Carme Barahona kampanjoi eutanasian laillistamisen puolesta myös poikansa toiveesta.  Gabriel Bendahan/Yle
 Elokuva käynnisti keskustelun
 Eutanasiakeskustelu kiihtyi Espanjassa parhaan vieraskielisen elokuvan Oscar-palkinnon vuonna 2004 voittaneen  Meri sisälläni  -elokuvan jälkeen.
 Tositapahtumiin perustuva elokuva kertoo neliraajahalvaantuneesta Ramon Sampedrosta, joka taisteli oikeudestaan eutanasiaan lähes 30 vuotta.
 Sampedro kuoli lopulta myrkytykseen. Myrkyn antajaksi epäiltiin hänen ystäväänsä, joka joutui vastaamaan teosta oikeudesta.
 Syytteet kuitenkin hylättiin.
 Lain hyväksymistä vauhdittivat lukuisat vastaavat tapaukset.
 Vain muutamalle henkilölle vuodessa.
 Eutanasialaissa on otettu tarkasti huomioon kaikkien prosessiin osallistuvien oikeusturva.
 Arimany pitää lakia uraauurtavana ja uskoo, että monet EU-maat seuraavat Espanjan esimerkkiä.
 Suomen Lääkäriliitto on muistuttanut, ettei eutanasia ole ratkaisu oireita lievittävän hoidon puutteeseen. Se vastustaa lakimuutosta.
 Pääpaino on Espanjassakin edelleen saattohoidossa.
 Arimany ennustaa, että eutanasia myönnetään vain muutamalle henkilölle vuodessa.
 Siksi eutanasialain puolesta kamppaillut Oikeus kunnialliseen kuolemaan -järjestö ei usko, että laki vähentää niin sanottuja epävirallisia eutanasioita.
 Asiaa on tutkittu vähän, mutta  järjestön mukaan noin joka kymmenes lääkäri  on auttanut potilasta kuolemaan.
 Suomessa selvitetään lakimuutoksen tarvetta
 Suomessa eutanasia on rikos.
 Viimeksi kolme vuotta sitten eduskunta äänesti lakimuutoksen valmistelusta kansalaisaloitteen pohjalta. Silloin aloite hylättiin.
 Viime vuoden lopussa sosiaali- ja terveysministeriö nimitti työryhmän selvittämään elämän loppuvaiheen hoitoa ja eutanasiaa.
 Hiljattain työryhmä pääsi sopuun siitä, että  saattohoitoa pitää parantaa, mutta itse eutanasiasta ei esitystä saatu aikaan .
 Tällä hetkellä eutanasia on sallittu Euroopassa Hollannissa, Luxemburgissa ja Belgiassa.
 Sveitsissä avustettu itsemurha on laillista, ja monet Euroopan maat sallivat passiivisen eutanasian eli hoitojen lopettamisen tietyissä tilanteissa.
 Sveitsistä on tullut myös maa, jonne matkustetaan kuolemaan muualta maailmasta. Espanjassa eutanasiaturismia ei ole odotettavissa.
 Kuolinapua voi hakea ainoastaan Espanjan kansalainen tai maassa vähintään vuoden pysyvästi asunut ulkomaalainen.
 Hakijan on oltava tietoinen ja ymmärrettävä ratkaisunsa.
 Jésus Blasco on esiintynyt eutanasian puolestapuhujana jo pitkään. Vaimo Ana on tottunut toimittajien vierailuihin. Gabriel Bendahan/Yle
 "Laissa on kyse ihmisoikeuksista"
 Asiantuntijoiden keskuudessa laki on saanut hyvän vastaanoton.
 Lääkäri Josep Arimanyn mukaan eutanasialaissa on kyse ennen kaikkea ihmisoikeuksista.
 – Eutanasialla ei pitäisi tehdä politiikkaa. Ihmisillä on oikeus kunnialliseen kuolemaan.
 Samaa mieltä on hänen mukaansa suurin osa lääkäreistä.
 Kaksi vuotta sitten tehdyssä tutkimuksessa  70 prosenttia espanjalaislääkäreistä kannatti lakimuutosta.
 Espanjassa lääkäreillä on kuitenkin myös oikeus kieltäytyä prosessiin osallistumisesta.
 Niin ikään noin 70 prosenttia Espanjan kansalaisista oli lakimuutoksen kannalla.
 Eutanasia merkitään luonnolliseksi kuolemaksi. Se vaikuttaa esimerkiksi henkivakuutukseen, joka ei kata väkivaltaisia kuolemia.
 Jesus Blasco kastelee appelsiinipuuta puutarhassaan. Hän uskoo, että tänä vuonna se kasvattaa kaksi hedelmää.
 – Niiden maku tulee olemaan erityinen.
 Blasco alkoi syödä vastoin lääkärien ohjeita ja onnistui. Nyt elämä maistuu jälleen.
 – Aluksi pieniä annoksia ja hitaasti helposti nieltävää ruokaa. Puolustan silti oikeuttani kuolla, kun elämä ei ole enää elämisen arvoista.
 Eutanasiasta Suomessa keskustellaan maanantain 13.9. A-studiossa klo 21. Vieraina ovat Lääkäriliiton toiminnanjohtaja Kati Myllymäki ja Oikeus arvokkaaseen kuolemaan ry:n hallituksen jäsen Juha Hänninen. Hänninen on saattohoitoa Helsingissä tarjoavan Terhokodin entinen johtaja.
 Voit keskustella aiheesta myös tässä artikkelissa tiistaihin 14.9. klo 23:een asti.
 Lue lisää:
 Madridilaismies auttoi vakavasti sairasta vaimoaan kuolemaan, latasi videon siitä Youtubeen ja käveli poliisiasemalle – eutanasiasta tuli Espanjassa vaaliteema
 Lääkäriliiton kysely: Eutanasia jakaa yhä lääkärikunnan lähes kahtia – hyvä saattohoito tärkeintä

Eutanasia laillistettiin Espanjassa, mutta nyt kuolemansairailta vaaditaan monisivuisia selvityksiä – lakia moititaan liian monimutkaiseksi


Summary: YK:n pääsihteerin Antonio Guterresin mukaan keskusteluyhteyden säilyttäminen Talibaniin on välttämätöntä, jotta avustukset pystytään järjestämään perille. Pääsihteeri varoittaa Afganistania uhkaavasta ruokapulasta.

YK:n jäsenmaat ovat lupautuneet antamaan Afganistanille apua yli miljardin dollarin arvosta, järjestön pääsihteeri  Antonio Guterres  kertoi maanantaina Genevessä.
 Tästä summasta pyritään keräämään 600 miljoonaa dollaria eli 508 miljoonaa euroa vuoden loppuun mennessä.
 Guterresin mukaan Afganistanin tilanne on kriittinen, sillä maan ruokavarat voivat loppua lokakuuhun mennessä. YK:n alainen Maailman ruokaohjelma WFP arvioi, että 14 miljoonaa afganistanilaista on parhaillaan nälkiintymisen kynnyksellä.
 Guterres puhui Afganistanin hätäapua käsittelevässä virtuaalikokouksessa, johon Suomesta osallistui kehitysyhteistyö- ja ulkomaankauppaministeri  Ville Skinnari  (sd.)
 Yhteys Talibaniin ei saa katketa
 Hätäapukokouksessa Yhdysvallat ilmoitti antavansa 54 miljoonan euron arvosta lisäapua Afganistanille, Kiina kertoi jo viime viikolla lähettävänsä maahan 26 miljoonan euron edestä ruokaa ja lääkkeitä.
 Suomi on aikaisemmin ilmoittanut antavansa kolme miljoonaa euroa afgaanipakolaisten auttamiseen YK:n pakolaisjärjestön UNHCR:n kautta.
 YK:n pääsihteeri Guterres korosti, että kansainvälisen yhteisön on nyt erittäin tärkeä pitää yhteyttä Talibaniin, jotta Afganistanin talouden romahdus voidaan välttää.
 Yhteydenpito on välttämätöntä myös avun saattamiseksi perille.
 – On mahdotonta järjestää humanitaarista apua Afganistanin sisällä ilman, että pidetään yhteyttä maata tosiasiallisesti johtavaan hallintoon, Guterres kuvaili uutistoimisto AFP:n mukaan.
 Pakolaisten määrä yhä kasvussa
 YK:n Kansainvälinen siirtolaisjärjestö IOM arvioi aikaisemmin maanantaina, että pakolaisuus on Afganistanissa edelleen kasvanut. Näin on tapahtunut siitä huolimatta, että väkivallan ja taisteluiden määrä on Afganistanissa laskenut Talibanin noustua valtaan viime kuussa.
 IOM:n mukaan maan sisäiset pakolaiset suuntaavat maaseudulta kaupunkeihin. Tällä hetkellä afganistanilaisia ei järjestön mukaan "virtaa massiivisesti" naapurimaihin.
 Rajanylityksiä tehdään kuitenkin paljon epävirallisia reittejä pitkin ja sen vuoksi tilannetta on hankala seurata, kommentoi IOM:n johtaja  Antonia Vitorino .
 Lue lisää:
 Afganistanissa puoli miljoonaa ihmistä voi lähteä pakoon loppuvuonna – Pakistanin lähettiläs Ylelle: Älkää jättäkö meitä hoitamaan tilannetta yksin
 Haavisto: EU pohtii toimiston avaamista Kabuliin hoitamaan humanitaarista apua – ennakkoehtona ihmisoikeudet

YK:n pääsihteeri: Afganistanille luvattu yli miljardin dollarin arvosta avustuksia


Summary: Perustason alueilla, kuten Lapissa tai Pohjois-Karjalassa ei torstaista lähtien edellytetä asiakkaille omaa istumapaikkaa.

Alkoholi- ja muiden juomien vähittäiskauppa

Ravintolat saavat olla leviämisvaiheen alueilla auki tämän viikon torstaista alkaen aamuviidesta puoleenyöhön. Anniskelu on sallittu kello 07–23.
 Leviämisvaiheen alueita ovat Varsinais-Suomi, Pirkanmaa, Kymenlaakso, Uusimaa, Etelä-Karjala, Pohjanmaa ja Etelä-Pohjanmaa.
 Kiihtymisvaiheen alueilla anniskelu on sallittu torstaista lähtien kello 07–01, ja ravintolat saavat olla auki aamuviidestä kello kahteen aamulla.
 Kiihtymisvaiheen alueita ovat Kanta-Häme, Päijät-Häme, Pohjois-Savo, Pohjois-Karjala, Keski-Pohjanmaa, Pohjois-Pohjanmaa, Kainuu, Etelä-Savo ja Satakunta.
 Perustason alueilla eli Ahvenanmaalla, Keski-Suomessa, Lapissa ja torstaista lähtien parantuneen epidemiatilanteen seurauksena myös Pohjois-Karjalassa ei ole anniskelu- tai aukiolorajoituksia.
 Perustasolta poistuu vaatimus siitä, että jokaisella asiakkaalla tulee olla oma istumapaikka.
 Muualla Suomessa eli leviämis- ja kiihtymisvaiheen alueilla jatkuu sääntö, jonka mukaan anniskeluravintoloihin, kuten baareihin ja pubeihin saa ottaa sisään enintään puolet asiakasmäärästä, ja ruokaravintoloihin enintään 75 prosenttia asiakamäärästä.
 Lievennyksiä esittävät hallituksen sosiaali- ja terveysministerit. Rajoitusten purusta päättää hallitus ylimääräisessä valtioneuvoston istunnossa tiistaina.
 Ravintolarajoituksiin sisältyneet poikkeukset pysyvät entisellään eli ne eivät koske henkilöstöravintoloita eivätkä noutoruuan myymistä. Aukiolorajoitukset eivät koske huoltoasemilla toimivia ravitsemisliikkeitä tai Viron- ja Ruotsin-laivoja.
 Lue lisää:
 Hallituksen uusi koronastrategia tähtää Suomen avautumiseen pian – valtakunnalliset toimet loppuvat, alueiden rooli kasvaa

Ravintolarajoitukset höllenevät torstaina: Uudellamaalla ja muilla leviämisvaiheen alueilla valomerkki kello 23, kiihtymisvaiheen alueilla aamuyhdeltä


Summary: Lähes puolet parisuhteessa olevista on joskus ihastunut suhteen ulkopuoliseen ihmiseen. Tunteet läikkyvät suhteen rajojen yli sukupuolesta riippumatta.

Toisiin ihmisiin kohdistuvat lämpimät tunteet ovat tärkeä osa ihmisyyttä. Tunteet syttyvät ja sammuvat lupaa kyselemättä. Niitä syntyy iästä ja ihmissuhdetilanteesta huolimatta.
 Sinkun ihastuminen on helppo ymmärtää ja hyväksyä, mutta parisuhteessa olevan ihastuminen suhteen ulkopuoliseen koetaan uhkana. Sen ajatellaan paljastavan, että parisuhteessa on jotain vikaa. Opiskelutoveriinsa, kollegaansa tai vaikka ystäväänsä ihastunut saattaa myös kokea häpeää tunteistaan.
 Yhdysvaltalais-kanadalainen tutkimus  paljastaa, että 47 prosenttia parisuhteessa olevista on suhteen aikana kokenut vähintään yhden ihastumisen. Sukupuolten välillä ei ollut eroa tunteiden kokemisessa. Suurin osa tutkittavista pysyi ihastuksesta huolimatta kumppanilleen uskollisena.
 Ihastumisella tarkoitetaan tässä yhteydessä sellaista tyypillisesti yksipuolista tunnetta, joka kohdistuu tavalla tai toisella saavuttamattomaan ihmiseen. Tunnetta ei yleensä edes haluta ilmaista ihastuksen kohteelle. Englanniksi siitä käytetään myös nimitystä crush.
 Ihastunut voi oppia uutta itsestään
 Tutkijat  Lucia F. O'Sullivan ,  Charlene F. Belu  ja  Justin R. Garcia  kävivät läpi kolme aiemmin tehtyä tutkimusmateriaalia omaa tutkimustaan varten. He arvioivat, että usein kevyen ihastumisen tarkoitus ei olekaan luoda intiimiä suhdetta vaan oppia lisää omasta itsestä.
 Peilaamalla tunteitaan saavuttamattomaan ihmiseen voi tutkia omia romanttisia ja seksuaalisia tunteita sekä opetella hallitsemaan niiden ilmaisua. Saavuttamaton ihastuksen kohde on turvallinen päiväunien ja fantasioinnin kohde.
 Erään tulkinnan mukaan ihastumisen kohde on sitä kiehtovampi, mitä paremmin hän täyttää jonkin ihastujalle tärkeän tarpeen.
 Ihastukset koettiin useammin myönteisinä kuin kielteisinä asioina. Ne toivat iloa ja jännitystä elämään.
 Tutkijat haluavat nostaa esiin, että kaikki ihastumiset eivät ole uhka parisuhteelle. Päinvastoin, ihastuminen voi myös vahvistaa sitoutumista olemassa olevaan parisuhteeseen, sillä se luo mahdollisuuden vertailla kumppanin vaihtamisen hyviä ja huonoja puolia.
 Ennestään tuttuun on helppo ihastua
 Keihin varatut ihmiset sitten ihastuvat? Yleisimmin ihastuksen kohteena on joku ennestään tuttu ihminen: työkaveri, entinen poika- tai tyttöystävä tai muu läheinen ystävä.
 Naisilla vuonna 2016 tehdyn kyselyn mukaan eniten ihastusta ruokki fyysinen vetovoima, mutta myös ihastuksen kohteen romanttiset ja älylliset ominaisuudet vetosivat naisiin. Suurin osa vastaajista koki tunteiden olleen melko pinnallisia eikä niiden haluttu johtavan todelliseen suhteeseen.
 Vaikka ihastukset useimmiten koettiin iloisina asioita, niihin liittyi myös negatiivisia tunteita. Osa vastaajista koki ihastumisen jonkinlaisena kumppanin pettämisenä tai epärehellisyytenä. Jotkut pelkäsivät ihastuksen herättävän kumppanissa mustasukkaisuutta tai luottamuspulaa, jos se tulisi ilmi.
 Yhteenvetona tutkijakolmikko toteaa, että parisuhteen ulkopuoliset ihastumiset ovat varsin tavallisia. Ne eivät läheskään aina ole uhka suhteelle.
 Tutkimusten mukaan ihastukset tuovat enemmän myönteisiä kun kielteisiä vaikutuksia elämään. Niiden tarkoituksena ei ole edetä varsinaiseen suhteeseen asti. Sen sijaan ihastukset voivat toimia työkaluina itsetuntemuksen lisäämiseen ja parisuhteen hyvien ja huonojen puolien arviointiin.
 Lue seuraavaksi:
 Korona voi kurittaa parisuhdetta – Viisi vinkkiä ärsyyntymisen vähentämiseksi
 "Rakastuminen on aivoissa kuin hallittu kaaos" – Tämä kaikki kehossasi tapahtuu, kun hormonit tekevät rakkauden töitään

Ihastuitko työtoveriin tai ystävään vaikka olet parisuhteessa? Uuden tutkimuksen mukaan tunteesta voi olla sinulle hyötyä


Summary: Poliisi on saanut ilmoituksia yläkouluikäisten pahoinpitelyistä ja ilkivallasta Kouvolassa. Kaupunki yrittää nyt keksiä keinoja ongelmatapauksiin yhdessä asukkaiden kanssa.

Kouvolassa on herännyt huoli lasten ja nuorten ilkivallasta ja väkivaltaisesta käyttäytymisestä.
 Poliisi on saanut ilmoituksia yläkouluikäisten pahoinpitelyistä ja vahingonteoista varsinkin Korian kaupunginosasta. Häiriköintiä on ollut esimerkiksi kirjastossa sekä kauppojen ja nuorisotilan pihoilla.
 Poliisin mukaan ilkivalta on lisääntynyt selvästi Korialla.
 – Ei tällaista liikehdintää ja ilmoitusmäärää ole aiemmin sieltä tullut. Toki yksittäisiä juttuja on aiemminkin ollut, sanoo ylikonstaapeli  Sanna Lautamatti  Kaakkois-Suomen poliisilaitokselta.
 Ilkivaltaa eri puolilla kaupunkia
 Ilkivaltaa on havaittu muuallakin päin Kouvolaa, esimerkiksi Elimäen kirkonkylällä. Lisäksi  Kouvolan Sanomat  uutisoi maanantaina, että ilkivaltaa on esiintynyt kesästä lähtien myös Valkealassa, jossa Niinistön koululle on murtauduttu – siellä on rikottu ikkunoita ja töhritty paikkoja.
 Muun muassa Korian asema on joutunut ilkivallan kohteeksi.  Kari Saastamoinen/ Yle
 Pari vuotta sitten Kouvolassa oli  häiriköintiä  Inkeroisten ja Myllykosken omatoimikirjastoissa. Nuoret asiakkaat olivat levitelleet roskia ja kirjoja, soittaneet musiikkia kovalla äänellä sekä käyttäneet tiloissa alkoholia ja nuuskaa.
 – Yhteistä näille on varmaan on se, että nuorille ei ole mitään paikkaa, missä voisivat viettää aikaa aikuisten valvonnan alla. Vaikka nuokkareita on, kuten Korialla, mutta sekään ei aina pysty vastaamaan kysyntään, vanhempi konstaapeli  Janne Kyrönviita  sanoo.
 Poliisin mukaan kyse on pienen porukan teoista.
 Ysiluokkalaiset harmissaan
 Elimäen yhtenäiskoulun yhdeksäsluokkalaiset  Joona Myllylä ,  Otto Siren  ja  Aaro Suominen  ovat harmissaan ilkivallasta.
 – Oleskelupaikkoja on pistetty kiinni rikkomisen takia. Kun bussipysäkit poltettiin, niin niissä ei ollut penkkejäkään, Joona Myllylä sanoo.
 – Eihän se nyt hienon näköistä ole, kun joka paikka on ihan rikki ja romuna, sanoo Otto Siren.
 – Menee tilat kiinni, ja sitten melkein kaikkia nuoria epäillään ja syytetään, lisää Aaro Suominen.
 Yhdeksäsluokkalainen Aaro Suominen uskoo, että ilkivallan taustalla voi olla muita ongelmia.
 – Minusta tuntuu, että monella saattaa lähteä ihan kotioloista, että jos on huono olla, niin sitten sitä puretaan tyhmällä tavalla.
 Korian kirjasto on yksi ilkivallan paikka.  Kari Saastamoinen/ Yle
 Kouvolan kaupunki haluaa nyt puuttua ongelmaan. Kaupunki on järjestänyt maanantaina tilaisuuden, jonne kaikki halukkaat saivat tulla keskustelemaan aiheesta ja etsimään keinoja tilanteen ratkaisemiseksi.
 Tarkoituksena on saada koko kylä kasvattamaan lapsia ja nuoria.
 Vanhalle idealle käyttöä
 Koko kylä kasvattaa -idea on tuttu yli 20 vuoden takaa. Silloin joukko vapaaehtoisia vanhempia lähti kehittämään keinoja, miten perheet voisivat yhdessä puuttua kasvatusongelmiin. Työ perustui vanhempien vaistoihin.
 Idean äiti oli sairaanhoitaja  Anne Eskelinen  Laukaasta.
 – Käytännössä huomattiin, että "kasvatustoimet" kohdistuivat enemmän aikuisiin. Vanhemmat heräsivät omaan kasvatusvastuuseensa, Anne Eskelinen kertoo.
 Koko kylä kasvattaa -tapa sai Euroopan perheiden liiton palkinnon parhaasta kasvatusta tukevasta mallista vuonna 1996. Kari Saastamoinen/ Yle
 2000-luvun alussa vapaaehtoistoiminta laajeni viiden vuoden pituiseksi valtakunnalliseksi toimintatavaksi, kun Kuntaliitto alkoi Kuntaliitto sitä hyödyntää. Nyt tämä Yhdessä elämään -hanke on tauolla rahoituksen puutteen takia, mutta Eskelinen kertoo saavansa sähköposteja ja puheluita aiheesta edelleen.
 – Hyvin usein minulle sanotaan, ettei sosiaalinen tarve ollut edes silloin yhtä suuri kuin se on nyt, Anne Eskelinen sanoo.
 Myös Suomen Vanhempainliitto kannustaa vanhempia yhteistyöhön koulujen kanssa ja verkostoitumaan keskenään, jotta he voivat toimia yhdessä lasten ja nuorten hyväksi.
 – Toivomme, ettei vanhempaintoiminta olisi vain varojen keräämistä, vaan vanhemmat olisivat mukana koulun tukena, sanoo va. toiminnanjohtaja  Tuija Metso .
 Ilkivalta puhuttaa
 Poliisi toivoo, että vanhemmat keskustelisivat lasten kanssa ja olisivat kiinnostuneita heidän tekemisistään.
 – Käytäntö on osoittanut, että kun on ollut jotain väkivaltatilanteita, nuori ei ole välttämättä kertonut niistä kotona ollenkaan ja se tulee sitten myöhemmin ilmi, sanoo vanhempi konstaapeli Janne Kyrönviita.
 Elimäen yhtenäiskoulun ysiluokkalaiset kertovat, että ilkivaltatapaukset herättävät keskustelua kaveripiirissä. Ilkivalta myös jakaa mielipiteitä.
 – Porukka on ärsyyntynyt. Jotkut vain nauravat, joitakin ei kiinnosta ollenkaan ja jotkut jopa tykkäävät siitä. Nuoret ovat yleensä sitä mieltä, että se on huono asia, sanoo 9.-luokkalainen Aaro Suominen.
 Elimäen yhtenäiskoulussa ainakin 9.-luokkalaisilla tuntuu olevan käsitys, että ilkivallan on loputtava.  Kari Saastamoinen/ Yle
 Korian koulun rehtori  Sinikka Kytömäki  kertoo, että koulun pihalle on esimerkiksi kumottu tupakantumppeja paikaltaan irrotetuista roskiksista. Hän kertoo pohtineensa, miten korona-aika on vaikuttanut lasten käyttäytymiseen.
 – Kun sulkutila on avautunut aika paljon, tekeekö se sen, että rajoja kokeillaan vielä enemmän kuin aiemmin. Tai jos perheillä on ollut erityisen raskaat vuodet, niin tarvitsevatko vanhemmat tukea vanhemmuuteen vielä enemmän kuin normaalisti, pohtii Kytömäki.
 Nuoret toivovat puuttumista
 Yhdeksäsluokkalaiset Elimäeltä toivovat aikuisilta puuttumista ilkivaltaan.
 – Mahdollisimman isolla kädellä, että saataisiin kirjasto auki eikä tulisi enempää harmia, Otto Siren toivoo.
 – Olen myös sitä mieltä, että se pitäisi saada kokonaan kitkettyä pois, jotta nuorilla olisi hyvä olla ja että julkiset tilat olisivat auki, Aaro Suominen lisää.
 Pojat toivovat esimerkiksi, että valvontaa parannettaisiin, jotta tekijät saataisiin kiinni.
 – Tuossa on monena iltana poliisi pyörinyt Korialla ja Elimäellä. Kyllä se on huomattavasti vähentänyt, ettei ole rikottu mitään vähään aikaan, Suominen kertoo.
 Voit keskustella aiheesta 14.9.2021 kello 23 asti.

Koko kylä kutsuttiin kasvattamaan nuoria, kun ilkivaltaa ei saatu kuriin – nuoretkin toivovat puuttumista: "Mahdollisimman isolla kädellä"


Summary: Serbiassa vieraillut liittokansleri Angela Merkel korosti, että Saksan on autettava Länsi-Balkanin maita kohti Euroopan unionin jäsenyyttä.  Hänen mukaan EU:n laajentuminen palvelee myös unionin "geostrategisia etuja".

Länsi-Balkanin mailla on kuljettavanaan vielä pitkä matka ennen Euroopan unionin jäsenyyttä. On kuitenkin Saksan päämäärä, että nämä maat lopulta pääsevät EU:hun.
 Näin arvioi Saksan liittokansleri  Angela Merkel  Serbian pääkaupungissa Belgradissa pidetyssä lehdistötilaisuudessa.
 Vajaan parin viikon päästä virkansa liittokanslerina jättävä Merkel oli tänään maanantaina viimeisellä valtionvierailullaan Serbiassa.
 Serbian presidentin  Aleksandar Vučićin  kanssa pidetyssä lehdistötilaisuudessa Merkel korosti Saksan tukevan alueen maiden EU-jäsenyyttä. Liittokansleri on aikaisemminkin kertonut kannattavansa Länsi-Balkanin integraatiota Euroopan unioniin.
 – Serbialla ja koko alueella on vielä pitkä matka edessään ennen lopullista hyväksymistä Euroopan unionin jäseneksi, mikä on meidän yhteinen päämäärä, Merkel sanoi uutistoimisto Reutersin mukaan.
 – Meidän, jotka olemme jo osa Euroopan unionia, pitäisi pitää mielessä, että on absoluuttinen geostrateginen etumme ottaa nämä maat mukaan unioniin, Merkel jatkoi.
 Länsi-Balkanin muodostavat Bosnia ja Hertsegovina, Serbia, Montenegro, Kosovo, Pohjois-Makedonia ja Albania.
 Pisimpään tästä ryhmästä EU-jäsenyyttä on tavoitellut Pohjois-Makedonia, joka haki jäsenyyttä ensimmäisen kerran jo vuonna 2004.

Merkel: Länsi-Balkanin mailla on vielä pitkä matka EU-jäsenyyteen


Vihreiden tuore varapuheenjohtaja, kansanedustaja  Atte Harjanne  sanoi maanantain A-studiossa uskovansa, että muut puolueet tulevat seuraamaan vihreiden linjaa päihdepolitiikan vapauttamisessa.
 – Me oltiin ensimmäinen puolue ja olen aivan satavarma, ettei viimeinen. Veikkaanpa, että kokoomus on perässä viimeistään 2030-luvulla.
 Vihreät asettui viikonloppuna puoluekokouksessaan kannattamaan kannabiksen laillistamista. Kokouksessa hyväksytyn aloitteen mukaan kannabiksen käyttö, hallussapito, valmistus ja myynti tulisi sallia säännellysti. Eduskunnan suurimmat puolueet  eivät lämmenneet vihreiden linjalle .
 Oppositiopuolue kokoomuksen kansanedustaja ja varapuheenjohtaja  Antti Häkkäsen  mukaan kokoomus ei lähtisi tukemaan kannabiksen laillistamista tai dekriminalisointia.
 – Meidän kansanedustajista ja kenttäväestä lähes kaikki ovat samaa mieltä, ja on vaikea nähdä muutosta tässä.
 Häkkänen kuvailee vihreiden päihdepolitiikkaa utopistiseksi ja teoreettiseksi verrattuna kokoomuksen linjaan.
 Vihreiden ulostulon jälkeen esimerkiksi  Poliisihallitus on ilmoittanut , ettei se kannata dekriminalisointia. Harjanne myöntää, että poliisia tulee kuunnella muiden asiantuntijatahojen ohella, mutta yksi asiantuntijataho ei voi määritellä kantaa päihdepolitiikkaa.
 – Täytyy myös muistaa, että me eletään maassa, jossa me kirjoitetaan lait, joita poliisi valvoo.
 "Nuoret saavat helpommin kannabista kuin alkoholia"
 Suomessa huumeiden käyttö on lisääntynyt ja Häkkänen pelkää kannabiksen laillistamisen antavan erityisesti nuorille väärän viestin huumeiden käytöstä.
 – Jos rangaistavuus poistettaisiin, niin se antaisi nimenomaan sellaisen viestin, että hetkinen, tämä on sallittua, hyväksyttyä ja laillista. Silloin käyttömäärät kasvaisivat ja meillä olisi ongelmakäyttäjiä entistä enemmän.
 Harjanteen myöntää ongelmat, mutta uskoo, että sääntelyn piiriin tuominen kuitenkin helpottaisi ikäkontrollia ja nuorten käytön valvomista.
 – Nykyään alaikäiselle voi olla helpompi saada kannabista kuin alkoholia. Kieltäminen ei ole toiminut ja monissa tapauksissa se ennemmin pahentaa ongelmia.
 Kannabiksen laillistamista ja dekriminalisointia on kokeiltu  eri puolilla Eurooppaa.  Häkkäsen mukaan kokeilut eivät kuitenkaan tarjoa ratkaisuja keskusteluun Suomessa.
 –Ei näiden maiden esimerkeistä voi vielä vetää selkeitä johtopäätöksiä. Ei voida jalkauttaa huumausainepolitiikkaa vaikka Portugalista tähän maahan.
 Katso koko A-studio  täältä .
 Lisää aiheesta:
 Kannabiksen viihdekäytön kielto säröilee Euroopassa – tällaisia uudistuksia eri maissa suunnitellaan
 Vihreät ajaa ensimmäisenä eduskuntapuolueena kannabiksen laillistamista – Tutkimusprofessori: "Suomen väestö ei ole siihen vielä valmis"
 Vihreät kumoaisi kannabiksen "kieltolain" – Puoluekokous vaatii käyttöä, hallussapitoa ja myyntiä lailliseksi
 Eduskunnan neljä suurinta puoluetta eivät jaa vihreiden kantaa kannabiksen laillistamiseksi: "En pidä todennäköisenä, elleivät perusfaktat muutu"

Vihreiden varapuheenjohtaja kannabiksen laillistamisesta A-studiossa: "Kokoomus seuraa perässä 2030-luvulla"


Summary: Kahdeksan vuotta Norjaa johtaneen pääministerin Erna Solbergin kausi on tulossa päätökseensä.

Norjassa valta on vaihtumassa kahdeksan vuoden jälkeen. Työväenpuolueen johtaja  Jonas Gahr Støre  on nousemassa maan uudeksi pääministeriksi ja pääministeri  Erna Solbergin  johtama konservatiivipuolue Höyre on siirtymässä oppositioon.
 Ruotsin yleisradio SVT:n mukaan työväenpuolue olisi saamassa 25,6 prosenttia äänistä, ja Höyre 20,4 prosenttia äänistä.
 Vaaliviranomaisen ennusteen mukaan työväenpuolue, keskustapuolue ja vasemmistopuolue olisivat saamassa niukan enemmistön parlamenttiin.
 Ennusteen mukaan kolmikolle olisi tulossa 169-paikkaiseen parlamenttiin 86 paikkaa. Näin ollen se ei olisi riippuvainen vihreiden ja marksilaisen Punaiset-puolueen tuesta.
 Vaalihuoneistot sulkeutuivat iltakymmeneltä Suomen aikaa.
 Uutinen päivittyy.
 Lue myös:
 Norjassa tiukka taisto vallasta – näistä asioista norjalaiset äänestävät tänään parlamenttivaaleissa

Valta on vaihtumassa Norjassa – pääministeriksi nousemassa työväenpuolueen Jonas Gahr Støre


Summary: Uhkaus koskee Pikkolan koulua. Poliisin mukaan konkreettista uhkaa ei ole, mutta poliisi on toiminnassaan varautunut uhkaukseen.

Sisä-Suomen poliisi sai eilen tiistaina tiedon mahdollisesta koulu-uhkauksesta Pikkolan koululla Kangasalla. Poliisi kertoo tiedotteessa keskiviikkona, että se on varautunut uhkaukseen ja seurannut koulupäivän sujumista.
 Koulu on tehnyt omia turvaamistoimiaan uhkauksen vuoksi ja ollut aikaisessa vaiheessa yhteydessä poliisiin.
 Poliisi kertoo, että se on seurannut koulupäivän sujumista, eikä tällä hetkellä ole tiedossa konkreettista uhkaa, joka estäisi koulun päivittäistä toimintaa.
 – Uhkaus on kohdistunut Pikkolan kouluun ja tämä on tullut poliisille ilmi koulun yhteydenoton perusteella. Uhkaus on löytynyt koulun tiloista, rikoskomisario  Tuomas Korhonen  sanoo Ylelle.
 Kyseessä on kirjoitus, muuten Korhonen ei avaa sitä. Uhkaus ei ole poliisin mukaan kohdistunut yksittäiseen oppilaaseen tai henkilökunnan jäseneen, vaan kouluun.
 Pikkolan koulu on Kangasalan suurin koulu, jossa on opiskelijoita yli 700. Pikkolassa annetaan opetusta luokille 7-9.

Poliisi selvittää koulu-uhkausta Kangasalla: uhkauskirjoitus löytyi koulun sisältä


Summary: Turun Teatterisillalle maalattiin sateenkaaritähti kesän alussa. Teos on joutunut kesän aikana ainakin kahdesti ilkivallan kohteeksi ja sitä on jouduttu pinnoittamaan ja korjailemaan.

Turun Teatterisiltaa kesän ajan koristanut sateenkaaritähti poistetaan perjantaina.
 Turun kaupunki kertoo, että Teatterisillan keskellä sijaitsevan tähden peseminen aloitetaan aamuyhdeksältä. Maalaus on poistettu noin parissa tunnissa. Pesun aikana silta on pois käytöstä.
 Kuvio maalattiin sillan tähteen kesäkuussa. Tähti joutui tuolloin heti tuoreeltaan ilkivallan kohteeksi, kun sen päällä ajettiin ilmeisesti sähköpotkulaudoilla tai vastaavilla. Turku pinnoitti ja korjasi teoksen. Senkin jälkeen teos joutui vielä ilkivallan kohteeksi.
 Turku päätti Teatterisillan maalaamisesta kesäkuussa. Tavoitteena oli tukea ihmisten yhdenvertaisuuteen, tasa-arvoisuuteen ja moninaisuuteen liittyviä arvoja. Taustalla oli Turun kaupunginteatterin aloite sateenkaarisuojatiestä Teatterisillan ja Kaupunginteatterin välissä, mutta sateenkaarivärit jouduttiin poistamaan suojatiestä poliisin määräyksestä.
 Alun perin teoksen piti olla sillan pinnassa elokuun loppuun asti.
 Sateenkaaritähden on suunnitellut turkulainen kuvataiteilija  Jan-Erik Andersson . Tähden maalasi sillan pintaan turkulainen graffittitaiteilija  Mr. Oddity .
 Kuuntele tästä uusimmat Yle radiouutiset Varsinais-Suomesta Lue uusimmat Yle Uutiset Varsinais-Suomesta
 Lue lisää:
 Turun Teatterisillan sateenkaaritähti sai taas renkaanjäljet pintaan – maalattiin juuri uudestaan
 Turun Teatterisillan sateenkaariteos korjataan ensi yönä – liikenne sillalle estetään kokonaan usean tunnin ajaksi
 Turun Teatterisillan sateenkaaritähti joutui ilkivallan kohteeksi lähes heti maalaamisen jälkeen
 Sateenkaari maalataan Turun Teatterisillan pintaan torstain vastaisena yönä – koko siltaa ei maalata, vain tähti sillan pinnassa
 Sateenkaari kaartuu nyt Turun Teatterisillalle taiteilija Jan-Erik Anderssonin ja nuorten yhteisvoimin
 Turun ilo sateenkaarisuojatiestä jäi lyhyeksi – kaupunki joutuu poistamaan monivärisen suojatien poliisin pyynnöstä
 Sateenkaarisuojatie maalattiin Turkuun – ilmiö vielä harvinainen Suomessa

Tunteita herättänyt ja ilkivallan kohteeksikin joutunut Turun Teatterisillan sateenkaaritähti poistetaan perjantaina


Summary: Viitasaari vaatii Akaan kaupungilta 103 000 euron korvauksia työsuhteen päättämisestä eli johtajasopimuksen niin sanottua kultaista kädenpuristusta. Akaan kaupunki kiistää vaatimukset.

Akaan entisen kaupunginjohtajan  Aki Viitasaaren  potkuista käydään yhä oikeutta.
 Akaan kaupunginvaltuusto irtisanoi Viitasaaren toukokuussa 2017 eli yli neljä vuotta sitten. Aki Viitasaari toimi Akaan kaupunginjohtajana noin yhdeksän vuotta. Viitasaari irtisanottiin luottamuspulan takia. Luottamuspulan syyt liittyivät kaupunginjohtajan viranhoitoon ja käytökseen.
 Korkein hallinto-oikeus hylkäsi vuonna 2019  Viitasaaren tekemän valituksen. Korkeimman hallinto-oikeuden mukaan Akaan kaupunginvaltuusto ei rikkonut lakia, kun se irtisanoi Viitasaaren toukokuussa 2017.
 Riitaa johtajasopimuksen korvauksesta
 Tällä viikolla Pirkanmaan käräjäoikeudessa on käynnistynyt potkuihin liittyvän riita-asian käsittely. Viitasaari vaatii Akaan kaupungilta 103 000 euron korvauksia ja vajaan 3 000 euron oikeudenkäyntikulujen korvaamista.
 Kuva Aki Viitasaaresta on vuodelta 2017.  Akaan kaupunki
 Viitasaari vaatii Akaalta korvauksia johtajasopimukseensa viitaten. Hänen mukaansa hän on oikeutettu 12 kuukauden palkkaa vastaavaan korvaukseen. Tästä pykälästä puhutaan yleisesti kultaisena kädenpuristuksena. Viitasaari on pyytänyt korvausta useita kertoja kaupungilta.
 Hän vetoaa johtajasopimuksen kohtaan siirtymäkorvauksesta, mikäli kaupunki irtisanoo kaupunginjohtajan ilman laissa määriteltyjä erityisen painavia syitä.
 Akaan kaupunki kiistää vaatimuksen. Kaupungilla on ollut sen mukaan erityisen painava syy irtisanomiseen, koska kyse oli kaupungin mukaan luottamuspulasta ja tehtävien laiminlyönnistä. Se viittaa hallinto-oikeuden päätökseen.
 Hämeenlinnan hallinto-oikeus päätti lokakuussa 2018, että Viitasaaren erottaminen ei syntynyt virheellisessä järjestyksessä. Oikeuden mukaan valtuusto toimi harkintavaltansa rajoissa, eikä valtuuston päätös ollut muutenkaan lain vastainen.
 Akaan kaupunki vetoaa myös siihen, että johtasopimuksessa puhutaan siirtymäkorvauksesta, mutta Viitasaari ei ollut valmis neuvottelemaan omasta irtisanoutumisesta, vaan hänet piti erottaa.
 Akaan kaupunki vaatii, että Viitasaari korvaa kaupungin oikeudenkäyntikulut.
 Korkein hallinto-oikeus hylkäsi sekä Viitasaaren että Akaan kaupungin vaatimukset oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta.
 Lue lisää:
 Akaan kaupunginjohtajan potkut pysyvät voimassa – hallinto-oikeus hylkäsi valitukset
 Akaan valtuusto erotti kaupunginjohtaja Aki Viitasaaren
 KHO: Akaan valtuusto sai erottaa kaupunginjohtaja Aki Viitasaaren
 Akaasta monisivuinen selvitys oikeudelle kaupunginjohtajan erottamisesta

Akaan kaupunginjohtajan potkuista on yli neljä vuotta ja niistä riidellään taas oikeudessa: nyt erotettu johtaja vaatii kultaista kädenpuristusta


Summary: Puolitoista pandemiavuotta on ollut eritysen rankka nuorille, EU-komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen sanoi vuotuisessa puheessaan parlamentille keskiviikkona. Siitä syystä nuorten asiat nostetaan nyt EU:ssa aiempaa vahvemmin esiin, hän lupasi.

Nuoret nousivat keskiviikkona näkyvään asemaan EU-komission puheenjohtajan  Ursula von der Leyenin   vuotuisessa puheessa parlamentille .
 Unionin tila -puheessa komission puheenjohtaja linjaa, millaisia lainsäädäntöesityksiä komissio aikoo tehdä tulevan vuoden aikana.
 Von der Leyenin mukaan nuoria pitää nyt auttaa, koska he ovat joutuneet olemaan neljän seinän sisällä "elämänvaiheessa, jolloin kerätään uusia kokemuksia, saadaan elinikäisiä ystäviä ja löydetään oma elämänpolku".
 – Siksi kaikki mitä teemme – Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta elpymispakettiin – tähtää nuorten tulevaisuuden turvaamiseen, von der Leyen sanoi.
 EU-komissio aikookin esittää, että nyt kannustetaan myös niitä nuoria, jotka ovat pudonneet yhteiskunnan turvaverkkojen ulkopuolelle.
 Töihin ulkomaille "Alman" kautta?
 Nuoria varten luodaan uusi kansainvälisen työvaihdon ohjelma, jonka nimeksi tulee Alma. Alman kautta nuori voi hankkia määräaikaista työkokemusta jossain toisessa jäsenvaltiossa.
 Von der Leyenin mukaan Alman kautta vaihtoon pääsevät "he, joilla ei ole työtä tai jotka eivät ole missään koulutuksessa".
 Kuinka laaja ohjelmasta tulee tai paljonko siihen pannaan rahaa, sitä hän ei vielä määritellyt. Ensin tarvitaan jäsenmaiden hyväksyntä.
 Komissio ehdottaa myös, että ensi vuodesta tehdään Euroopan nuorison teemavuosi.
 Lue lisää:
 "Koska ilmastonmuutos on ihmisen aikaansaannosta, voimme korjata asian" – näin EU-pomo maalaili unionin tulevaisuutta, lue tärkeimmät nostot

Nuorille tulee uusi kansainvälinen vaihto-ohjelma EU:ssa – moni voisi päästä töihin ulkomaille "Alman" kautta


Summary: Antibiootteja ja niille vastustuskykyisiä bakteereja alkoi ilmetä myös villieläimissä sen jälkeen, kun teollinen valmistus räjäytti antibioottien käytön ihmisillä ja karjalla. Ruotsissa on tutkittu karhuja, Saksassa metsäkauriita ja villisikoja.

Antibioottien liika- ja väärinkäyttö on iso ongelma, joka uhkaa viedä ihmiskunnalta sen aseen tulehdustautien nujertamisessa.  Current Biology  -lehdessä julkaistussa tutkimuksessa on selvitetty antibioottien käyttöä aivan uudesta näkökulmasta: museokokoelmien karhunhampaista.
 Antibiootteja eivät syö roimasti vain ihmiset, vaan ylenpalttinen antibioottien käyttö on maailmassa tavallista myös tuotantoeläimillä. Läheskään aina ole kyse lääkityksestä, vaan antibiootteja sekoitetaan myös terveiden eläinten rehuun ja juottoveteen kasvun nopeuttamiseksi.
 Pohjolan metsien karhuille ei kukaan ole mennyt tarjoilemaan antibiootteja. Silti antibioottien käytön historia näkyy Ruotsissa myös syrjäisimpien seutujen karhuissa. Vuosikymmeniä huonona jatkuneesta kehityksestä on nyt kuitenkin kerrottavissa myös hyvää.
 Uppsalan yliopiston , Norjan teknillis-luonnontieteellisen yliopiston NTNU:n ja Ruotsin luonnonhistoriallisen museon tutkijoiden analysoitavina oli 57 karhunkalloa, tarkemmin sanottuna niiden hampaat, ja vieläkin täsmällisemmin niiden pinnalle saostunut hammaskivi.
 Luonnonhistoriallisessa museossa säilytetyt kallot ovat peräisin Pohjois- ja Keski-Ruotsista vuosilta 1842–2016.
 Hammaskiveä ja samalla sen bakteereja kerääntyy karhun suuhun koko elämän pituudelta. Tutkijoille hammaskivi antoi aikajanan, josta oli luettavissa, missä määrin karhun ravinnossa eli Ruotsin luonnossa on eri aikoina ollut antibiooteille vastustuskykyisiä bakteereja.
 Hammaskivi voi säilyä muuttumattomana tuhansia vuosia. Se antaa tutkijoille oivallisen kartaston muinaisesta bakteerifloorasta eli mikrobiomista.
 Analyysien mukaan resistenttien bakteerien määrä karhun ravinnossa kasvoi juuri samaan tahtiin kuin antibioottien käyttö lisääntyi lääkkeinä ja eläintenkasvatuksessa, 1950-luvulta 1990-luvulle.
 Parin viime vuosikymmenen aikana määrä on kuitenkin vähentynyt. Kasvu oli odotettavissa mutta väheneminen oli iso yllätys, sanoo Uppsalan yliopiston ekologian ja genetiikan laitoksen tutkija  Katerina Guschanski .
 Antibioottien käyttö maataloudessa kiellettiin Ruotsissa 1980-luvun puolivälissä, ja kymmenen vuotta myöhemmin otettiin käyttöön kansallinen strategia lääkkeiden aiheuttaman resistenssin hillitsemiseksi. Näillä toimilla näyttää olleen vaikutusta, tutkijat sanovat.
 Vuoden 1995 jälkeen syntyneiden karhujen suuhun on päätynyt selvästi vähemmän resistenttejä bakteereja kuin aiemmille karhusukupolville. Yhtä puhtaisiin lukuihin eivät analyysit kuitenkaan päässeet kuin niillä karhuilla, jotka elivät ennen antibioottien massatuotantoa.
 Nuorimpien näytteiden resistenttien bakteerien kirjo osoittautui lisäksi aiempia suuremmaksi. Syynä lienee se, että ihmisten käytössä on yhä erilaisempia antibiootteja, sanoo tutkimusartikkelin pääkirjoittaja, NTNU:n tutkijatohtori  Jaelle Brealey .
 Tämä tutkimus osoittaa historiallisten museokokoelmien arvon ainutlaatuisina resursseina sen tutkimisessa, miten ihmisen toimet ovat vaikuttaneet luontoon.   Ruotsin luonnonhistoriallisen museon kuraattori Daniela Kalthoff
 Mistä villieläimet sitten saavat antibiootteja ja resistenttejä bakteereja? Useimmiten alku ovat ihmisten jätevedet, sairaaloista ja muutenkin.
 Science Advances  -lehdessä toissa vuonna julkaistu kansainvälinen tutkimus osoitti, että bakteerien antibioottiresistenttien geenien määrä viemärivesissä ja vastustuskykyisten bakteerien määrä vastaa niiden yleisyyttä alueen potilasnäytteissä. Samassa linjassa on antibioottien käyttö kyseisellä alueella.
 Tästä linkistä  voit lukea tutkimukseen osallistuneen mikrobiologi  Marko Virran  haastattelun Ylen uutisjutussa.
 Karhu ruotsalaismetsässä. Antibiootteja tämän yksilön elimistössä on vähemmän kuin aiempien vuosikymmenten sukulaisilla.  Mats Björklund / Uppsalan yliopisto
 Karhujen hammaskivestä etsittiin geenejä, jotka olisivat osoittaneet bakteerien olleen resistenttejä jo päätyessään karhun suuhun. Tutkijat pitävät kuitenkin oletettavimpana, että bakteerien resistenssikehitys tapahtui antibioottien vaikutuksesta karhuissa itsessään.
 Kaikkiruokainen, maata kaivava eläin ravintoketjun huipulla saa luontoon päätyneitä antibiootteja elimistöönsä, ja siellä olevat bakteerit reagoivat niihin, kuvailevat tutkijat todennäköistä tapahtumaketjua.
 Yksi yllätys tutkimuksessa oli se, ettei metsien syvimmissä siimeksissä eläneiden ja toisaalta asutuksen liepeiltä pyydettyjen karhujen analyysituloksissa näkynyt eroa.
 – Sen perusteella on syytä olettaa, että resistentit bakteerit ja antibiootit ovat levinneet ympäristössä erittäin kattavasti, sanoo Guschanski yliopistonsa verkkosivulla.
 Saadakseen lisävahvistusta hypoteesille tutkijat haluavat tehdä vastaavia analyysejä myös muista eläinlajeista kuin karhuista ja saada näytteitä muualtakin kuin Ruotsista.
 Saksassa elää noin neljännes Euroopan metsäkauriskannasta. Vaikka kauriit ovat arkoja, toisinaan niiden ja ihmisten polut risteävät väistämättä.  Horst Jegen / Imagebroker / AOP
 Toisessa tämänvuotisessa eurooppalaistutkimuksessa pyrittiin selvittämään, missä määrin villieläimissä havaitut antibioottiresistentit bakteerit ovat tarttumisuhka muille eläimille tai ihmisille. Saksan riskianalyysi-instituutin BfR:n tutkimus on julkaistu  Frontiers in Veterinary Science  -lehdessä.
 Tutkitut eläinlajit valittiin yleisyyden perusteella: metsäkauriita on Saksassa noin 2,4 miljoonaa ja villisikoja miljoonan verran. Molemmat lajit voivat yleisyyttään päätyä kosketuksiin ihmisten, tuotantoeläinten, jätteiden ja jätevesien kanssa.
 Mukaan valittiin myös useita hanhi- ja sorsalajeja, joiden parvet ovat viime vuosikymmeninä kasvaneet Saksassa rajusti muun muassa talvien leutouden vuoksi. Kyky lentää pitkiäkin matkoja tekee näistä linnuista tutkijoille kiinnostavia mahdollisina resistenttien bakteerien kantajina.
 Tutkimusnäytteet otettiin ulosteista, ruhoista ja raadoista ja villisioilta myös tavalla, joka on tuttu korona-ajan ihmisillekin: kaapaisemalla sieraimen sisältä. Näytteistä etsittiin muun muassa salmonella-, kampylo- ja kolibakteereita ja etenkin niiden ärhäköitä mutaatioita.
 Villisiat eivät kaihda ihmisten asuttamia seutuja, mikä lienee syy siihen, että antibioottien merkkejä on enemmän kuin metsäkauriissa. Tämä sika pyöräytti poikueen Berliinin liepeille.
Imagebroker / AOP
 Analyysien perusteella villeissä eläimissä kyllä on silmällä pidettäviä bakteereja, mutta niiden määrät eivät ole suuria, lukuun ottamatta kauriiden  Escherichia coli  -bakteereita. Ne ovat normaaleja ja hyödyllisiä, elleivät pääse riehaantumaan.
 Antibiooteille vastustuskykyisiä bakteereja löytyi vähän. Ihmisasutusta karttavissa aroissa kauriissa niitä oli vähemmän kuin asutuksen lähistölle rohkeasti tonkimaan tulevissa villisioissa.
 Tuloksista ei kuitenkaan voida hypätä siihen johtopäätökseen, että ihmisten ja tuotantoeläinten antibiootit eivät Saksassa tihku luontoon, tutkijat sanovat. He korostavat, että etenkin linnuista otettujen näytteiden vähyys tekee virhemarginaalista suuren.
 Lisäksi löytyi alueellisia eroja, mikä vaatii lisätutkimuksia mahdollisten riskialueiden paikallistamiseksi, he sanovat. Tutkittavaa on myös tekijöissä, jotka aiheutuvat samalla alueella elävien lajien kirjosta.
 Yhtenä erityisen vakavana tutkimuskysymyksenä he pitävät mahdollisten resistenttien bakteerien leviämistä riistalihan kautta – etenkin siksi, että saaliin veri jää usein juoksuttamatta yhtä nopeasti kuin teuraseläimistä.
 Tutkimuksen lajien populaatiot ovat kasvussa useimmissa Euroopan maissa, joten juuri näitä lajeja voidaan jatkossakin käyttää bioindikaattoreina ympäristön antibioottiresistenssin tutkimuksissa, BfR:n tutkijat sanovat. Heidän mukaansa on syytä harkita, tulisiko seurannasta tehdä säännöllistä.

Ihmiskunnan käsistä karannut into antibiootteihin näkyy Ruotsin karhujen hampaissa ja Saksan villisikojen kärsissä


Summary: Sanoittajalegenda Juha Vainiota kunnioittaneen yksinäisen saarnipuun ilkivallanteko on ratkennut Kotkassa. Puun polttopuiksi repinyt mies ilmoittautui itse Kotkan puistotoimeen ja on valmis maksamaan uuden puun kustannukset. Rikosilmoitusta ei ehditty tehdä.

Aallonmurtajan penkereelle istutetun saarnipuun tuhonnut mies on ilmoittautunut Kotkan puistotoimelle.
 Puu revittiin huonoon kuntoon viikonloppuna. Kaupunki aikoi tehdä asiasta rikosilmoituksen, mutta nyt se jätetään tekemättä. Puuta pilkkonut mies on luvannut korvata tekonsa.
 – Tekijä otti itse yhteyttä. Olivat porukalla grillailleet lähistöllä ja puusta oli tullut pulaa. Hän oli sitten napsinut oksia saarnipuusta. Hän pahoitteli kyllä tapahtunutta ja lupasi maksaa puun korvaamisen uudella, puistotyönjohtaja  Ari Väisänen  Kotkan puistotoimesta kertoo.
 Kotkan puistotoimi tiedotti ilkivallanteosta tiistaina, koska kotkalaista sanoittajalegendaa Juha Vainiota kunnioittava, yksinäinen saarnipuu oli työntekijöille erityisen tärkeä.
 Lue lisää:   Yksinäinen saarnipuu tuhoutui Kotkassa – kaupunki tekee rikosilmoituksen
 Tekijä on lupautunut saapumaan puistotoimeen neuvottelemaan korvauksista.
 – Tiedottamisesta oli nyt jotain hyötyä. Uusi puu ja työt tulevat miehen maksettavaksi. Laskemme summan huomiseen mennessä. Ei se ihan muutaman satasen juttu ole. Pelkkä puu maksaa reilut pari sataa, sitten kastelut, vanhan puun hävittäminen ja muut, Väisänen sanoo.
 Saarnipuu kynittiin niin pahoin, että koko puu joudutaan vaihtamaan. Uusi puu on jo tilattu. Se istutetaan vielä syksyn aikana.
 Arvostettu kaupunginpuutarhuri valitsi puun
 Revitty saarnipuu oli nimetty kotkalaisen sanoittajan Juha Vainion laulun mukaisesti yksinäiseksi saarnipuuksi. Se on ollut puistotoimelle rakas, koska entinen kaupunginpuutarhuri  Heikki Laaksonen  oli itse puun valinnut.
 Lue lisää:   Kaupungin vihatuin mies taikoi rumista satamista satumaan – sai aikaan kansanvaelluksen
 – Hän halusi erityisen känkkyräisen puun, etumies  Tarja Hernetkoski  Kotkan puistotoimesta kertoi Ylelle tiistaina.
 Puu istutettiin kahteen kertaan Kuusisen saareen johtavan aallonmurtajan penkereelle tien kunnostustöiden yhteydessä. Kunnostustöiden valmistumista odotellessa puuta pidettiin hengissä ja sitä hoidettiin pitkään myös valeistutuksessa muualla.
 Telottu puu oli ollut paikallaan vuodesta 2019.
 – Tällaista isompaa ilkivaltaa ei viime aikoina ole juuri ollutkaan. Tällaista en muista omalta 30 vuoden uraltani, että tekijä olisi itse ilmoittautunut. Onhan se aika korkea kynnys varmasti tulla asiaansa selvittämään, Väisänen sanoo.
 Väisäsen mukaan pahin ilkivallan muoto puistoissa ja kaupungin alueilla on spray-maalaaminen.

Yksinäisen saarnipuun tuhonnut mies ilmoittautui itse Kotkan kaupungille – kertoi tarvinneensa grillipuita


Suomen Kuvataidejärjestöjen Liitto on myöntänyt vuoden 2021 tunnustuspalkintonsa verkkojulkaisu Kulttuuritoimitukselle. Kulttuuritoimitusta kiitetään korkeatasoisesta, uraauurtavasta työstä saavutettavan kulttuurijournalismin eteen.
 Kulttuuritoimitus on Tampereella vuonna 2019 syntynyt kulttuurijournalismiin erikoistunut verkkojulkaisu ja yhteisö. Kulttuuritoimitus.fi-verkkoalusta julkaisee päivittäin kritiikkejä, haastatteluja ja muita juttuja kulttuurin tekijöistä, tapahtumista ja ilmiöistä. Sivustolla on kuukausittain yli 45 000 kävijää.
 Kuvataitelijoiden mukaan maksuton verkkoalusta on nostanut laajasti esiin visuaalisen alan toimijoita, museoita ja gallerioita etenkin Pirkanmaalla.
 Suomen Kuvataidejärjestöjen Liitto on jakanut tunnustuspalkintoaan vuosittain vuodesta 1993. Palkintona myönnetään kuvanveistäjä  Raimo Heinon  suunnittelemaa professori, kuvanveistäjä Eero Hiirosen nimikkomitalia.

Kulttuuritoimitus-verkkojulkaisulle tunnustuspalkinto Suomen kuvataiteilijoilta


Summary: Vaasan hovioikeus oli tuominnut miehen kahdeksi vuodeksi vankeuteen. Korkein oikeus kumosi tuomion.

Korkein oikeus on kumonnut hiv-positiivisen miehen kahden vuoden vankeusrangaistuksen törkeän pahoinpitelyn yrityksestä.
 Vaasan hovioikeus langetti hänelle aikanaan tuomion, koska mies oli ollut suojaamattomassa sukupuoliyhteydessä, vaikka oli tietoinen infektiostaan. HIV ei ollut tarttunut seksikumppaniin.
 Korkeimman oikeuden keskiviikkona antaman ratkaisun mukaan miehen käyttämä lääkitys, veren alhainen viruspitoisuus ja olosuhteet tekivät tartuttamisesta niin epätodennäköistä, ettei vaatimus rikoksen täyttymisen vaarasta ollut toteutunut. Näin syyte törkeän pahoinpitelyn yrityksestä hylättiin.
 Olosuhteilla oikeus viittaa siihen, että mies sai siemensyöksyn lakanalle.
 Mies ei oikeuden mukaan myöskään aiheuttanut vakavaa vaaraa kumppanin hengelle tai terveydelle, joten oikeus hylkäsi myös vaihtoehtoisen syytteen vaaran aiheuttamisesta.
 Virusmäärä ratkaiseva
 Tieto HIV:n tarttumisesta ja lääkityksen vaikutuksesta asiaan on lisääntynyt viime vuosina, ja siksi Korkein oikeus hankki ratkaisua varten asiantuntijalausuntoja.
 Niiden mukaan tartunnan todennäköisyys riippuu ensi sijassa HIV-positiivisen henkilön virusmäärästä. Säännöllisesti otettu HIV-lääkitys, jonka aikana veren virusmäärä säilyy alle 200 kopion millilitrassa, poistaa tartuntariskin suojaamattomassakin yhdynnässä.
 Tutkimustietoa tartuntariskistä on vain vähän tilanteessa, jossa virusmäärä on 400–500 kopiota millilitrassa. Yhtään tartuntaa ei kuitenkaan ole todettu tapahtuneen tällaisessa tilanteessa. Tuollaista virusmäärää on THL:n lausunnossa pidetty pienenä ja tartuntariskin on siksi arvioitu olevan erittäin pieni.
 Nyt käsitellyssä tapauksessa vastaaja oli käyttänyt viruslääkitystä vuosia, mutta pitänyt siinä usean kuukauden tauon tapahtumavuonna. Hän aloitti lääkityksen kuitenkin uudestaan joitakin kuukausia ennen tapahtunutta. Pari viikkoa sen jälkeen tehdyssä tutkimuksessa viruspitoisuus oli 55 kopiota millilitrassa.
 THL:n mukaan tarkkaa päätelmää veren viruspitoisuudesta tekohetkellä ei voida tehdä, mutta virusmäärän voidaan arvioida olleen korkeintaan joitain satoja kopioita millilitrassa.
 Korkein oikeus muistuttaa silti, että HIV on yhä vakava sairaus, jonka kontrollointi edellyttää jatkuvaa hoitoa.
 Rikosoikeudellista vastuuta puita Korkeimmassa oikeudessa aiemminkin
 Korkein oikeus on antanut vuonna 2015 kaksi ratkaisua HIV-positiivisen henkilön rikosoikeudellisesta vastuusta. Molemmissa vastaaja oli käyttänyt HIV-lääkitystä ja ollut suojaamattomassa sukupuoliyhteydessä kertomatta infektiostaan. Sairaus ei ollut tarttunut.
 Toisessa tapauksessa oli kyse useista anaaliyhdynnöistä, ja Korkein oikeus katsoi vastaajan syyllistyneen vaaran aiheuttamiseen, sillä tämä oli aiheuttanut vakavan terveyden vaaran törkeällä huolimattomuudella.
 Toisessa tapauksessa kyse oli emätinyhdynnästä ja siitä, oliko tarttumista pidettävä niin todennäköisenä, että teko oli luettavissa törkeän pahoinpitelyn yritykseksi. Oikeus katsoi, että kerrotuissa olosuhteissa tarttuminen ei ollut sen todennäköisempää kuin tarttumatta jääminen. Syyte törkeän pahoinpitelyn yrityksestä hylättiin.
 Vuonna 2017 Korkein oikeus ratkaisi asian, jossa suojaamattomia yhdyntöjä oli ollut useita ja HIV oli tarttunut asianomistajaan. Tuolloin oikeus piti tekoa kokonaisuutena katsoen törkeänä ja tuomitsi vastaajan törkeästä pahoinpitelystä.
 Asiasta kertoi ensin  Helsingin Sanomat .

Korkein oikeus: HIV-positiivisen suojaamaton yhdyntä ei ollut rikos – lääkitys ja alhainen viruspitoisuus tekivät tarttumisriskistä erittäin pienen


Summary: Energiantuotanto nojaa jatkossa entistä vahvemmin tuulivoimaan, jota kaavaillaan muun muassa Pohjanlahdelle. Myös teollisuus vaatii puhdasta sähköä päästöjen vähentämiseen. Elinkeinoministeri Mika Lintilä avasi keskiviikkona hallituksen budjettineuvotteluiden linjauksia päästökauppasektorille.

Energiantuotannon päästöt putoavat Suomessa nopeasti, mutta teollisuuden prosessit vaativat vielä lisää sähköistymistä.
 Näin kuvasi elinkeinoministeri, keskustan  Mika Lintilä  tilannettaniin sanotullapäästökauppasektorilla, josta hallitus päätti viime viikolla vähentää 6–7 megatonnia hiilidioksidipäästöjä.
 Hallitus kertoi torstaina budjettineuvottelujen lopuksi vähentävänsä yhteensä 14–15 megatonnia kasvihuonekaasupäästöjä. Niistä reilu puolet, noin 8 miljoonaa megatonnia päätettiin vähentää liikenteestä, maataloudesta ja esimerkiksi öljylämmityksestä eli niin sanotulta taakanjakosektorilta.
 Hallitus tähtää Suomen hiilineutraaliuteen vuonna 2035. Muut ilmasto- ja energiapoliittisen ryhmän ministerit  kertoivat hallituksen päästövähennyksistä  jo perjantaina.
 Lintilän mukaan hallituksen linjaukset ovat pohja ilmasto- ja energiastrategialle, jota valmistellaan parhaillaan. Eduskunta päättää strategiasta vielä syksyn aikana.
 Hallitus  kiisteli viime viikolla  lähinnä liikenteen ja maatalouden päästöjen vähentämisestä.
 Päästökauppasektorilla ollaan sen sijaan hyvässä vauhdissa. Syynä on pääosin korkea hiilen hinta EU:n päästökaupassa sekä kestävän kasvun rahoitus.
 – Päästöt vähenevät nopeammin kuin on odotettu. Tältä puolelta hiilineutraalisuustavoite ei jää kiinni, Lintilä sanoi keskiviikkona.
 Erityisesti energiantuotannon päästömäärä vähenee parhaillaan kovaa vauhtia.  Hiljattain saavutettiin merkkipaalu , jossa uusiutuvan energian osuus oli ensimmäistä kertaa tilastohistoriassa suurempi kuin fossiilisten polttoaineiden ja turpeen kulutus yhteensä.
 Kivihiilen, turpeen ja öljyn osuus energiakäytöstä on vähentynyt ja puhtaan, polttoon perustumattoman energian osuus kasvanut.
 Arvioiden mukaan Suomi voisi saavuttaa 60–70 prosentin osuuden uusiutuvassa energiassa vuoteen 2035 mennessä.
 Lintilä nosti esiin vireillä olevat, Suomen ensimmäiset  avomerelle kaavaillut merituulivoimahankkeet . Hankkeita on useita.
 – Pohjanlahden perukasta on tulossa jonkinlainen Persianlahti sillä tuulivoimalla, mitä sinne kaavaillaan.
 Vertauksella ministeri viittasi energian määrään: Persianlahdella on suurimmat tunnetut öljyvarat, joiden merkitys energiantuotannolle on ollut aikanaan valtava.
 Myös vetyä pitäisi tuottaa päästöttömästi
 Energiantuotannon lisäksi päästökauppasektorille kuuluu paljon energiaa käyttävä teollisuus.
 Teollisuuden prosessien muuttaminen päästöttömiksi vaatii vielä työtä.
 Avainsana on Lintilän mukaan päästötön sähkö. Hän korosti teollisuuden vähähiilisyystiekarttoja, joiden avulla on päästy eteenpäin.
 Ministeri nosti esiin vedyn, jonka tuotannossa Suomi voisi hänen mielestään olla enemmän etujoukoissa. Vihreän eli päästöttömän vedyn valmistaminen vaatii niin ikään valtavat määrät auringolla, vedellä tai tuulella tuotettua sähköä.
 Lintilä viittasi SSAB:hen, joka on kertonut odottavansa  vedystä suoranaista mullistusta teräksen valmistukseen . SSAB kuuluu teollisuuden suurimpiin päästäjiin Suomessa.
 – Sillä tulee olemaan merkitys koko maan päästöjen osalta.
 Ministeri sanoi hallituksen pohtineen kansallista vetystrategiaa. Parhaillaan laaditaan myös akkustrategiaa, jonka tarkoitus on tukea muun muassa liikenteen sähköistymistä.
 Lue lisää:
 Suomesta uusiutuvan energian mallimaa? Kokonainen vetytalous aiotaan herättää henkiin EU:n elvytysmiljardeilla
 Metsähallitus suunnittelee jättimäistä merituulipuistoa Pohjanmaalle – tuulinen ja matala alue mahdollistaisi jopa 3 kertaa tavallista tehokkaammat voimalat
 Ilmastoministeriryhmä vakuuttaa riihen päätösten purevan, ja Krista Mikkonen pitää mahdollisena, että Suomesta tulee hiilinegatiivinen
 Vihreät ja keskusta taistelevat ilmastopäästöistä – mitä ovat lämmityspolttoainevero, pellonraivausmaksu ja liikenteen päästökauppa?

Tuulivoima voi tehdä Pohjanlahdesta puhtaan energian "Persianlahden", visioi elinkeinoministeri Lintilä


Summary: Puoluekokous asettui sunnuntaina kannattamaan kannabiksen laillistamista tiukan äänestyksen päätteeksi. Aloite hyväksyttiin äänin 183-181.

Vihreät on menettänyt yli 50 vanhaa jäsentä ja saanut vajaat 20 uutta jäsentä sen jälkeen, kun puolue päätti asettua kannattamaan kannabiksen laillistamista viikonlopun puoluekokouksessa. Asiasta uutisoi Uutissuomalainen.
 Uutissuomalaiselle asiaa kommentoinut mikkeliläistaustainen Vihreiden puoluesihteeri  Veli Liikanen  kertoi keskiviikkona, että niin puolueen jättäneitä kuin siihen liittyneitä on viikonlopun jälkeen ollut tavallista enemmän.
 Vaikka eroperusteita ei kaikkien osalta ole saatavilla, Liikanen pitää selvänä, että suurin osa eronneista jätti puolueen juuri kannabispäätöksen vuoksi. Suhteessa puolueen 7 900 jäsenen kokonaismäärään Liikanen pitää eronneiden määrää vähäisenä.
 Lue myös:
 Vihreiden varapuheenjohtaja kannabiksen laillistamisesta A-studiossa: "Kokoomus seuraa perässä 2030-luvulla"
 Vähenisivätkö kannabiksen haitat, ja vapautuisiko poliisin resursseja? Näin asiantuntijat vastaavat kahdeksaan väitteeseen laillistamisen hyödyistä
 Eduskunnan neljä suurinta puoluetta eivät jaa vihreiden kantaa kannabiksen laillistamiseksi: "En pidä todennäköisenä, elleivät perusfaktat muutu"
 Vihreiden kannabisaloite jakaa puolueen jäsenistöä: "Missään nimessä emme ole huumemyönteinen puolue", alleviivaavat vihreät Etelä-Pohjanmaalla
 Kannabiksen viihdekäytön kielto säröilee Euroopassa – tällaisia uudistuksia eri maissa suunnitellaan
 Vihreät ajaa ensimmäisenä eduskuntapuolueena kannabiksen laillistamista – tutkimusprofessori: "Suomen väestö ei ole siihen vielä valmis"

Uutissuomalainen: Vihreät menettänyt kymmeniä jäseniä puolueen kannabispäätöksen jälkeen


Summary: Turussa kaupunkilaiset saavat yhä odottaa Logomon sillan valmistumista, vaikka se piti avata jo vuoden 2018 lopussa. Rakentaminen venyi, kustannukset kasvoivat. Nyt kaupungissa kohistaan, miten silta edes palvelee.

Lokakuussa valmistuvan Turun Logomon sillan käyttäminen hämmentää kaupunkilaisia. Kulkuyhteydet sillalta rautatie- ja linja-autoasemille sekä pyörän tuominen sillalle ovat herättäneet kysymyksiä.
 Yle pyysi vastauksia kaupunkirakentamisjohtaja  Kimmo Suonpäältä , joka päätti viedä toimittajan käymään lähes valmiilla sillalla.
 Kimmo Suonpää myöntää, että silta herättää intohimoja. Usein mittavaan rakennushankkeeseen liittyvät asiat ovat menneet myös sekaisin. Esimerkiksi sillan hinta ei ole paisunut niin paljon kuin julkisuudessa on uumoiltu.
 – Alkuperäinen hinta piti sisällään vain määrärahavarauksen ilman mitään suunnitelmia. Täytyy muistaa, että tämä on paljon muutakin kuin kulkuväylä. Tämä silta on arkkitehtuurikilpailun voittaja ja silloin Turku halusi laadukkaan, kaupunkikuvaan soveltuvan ylityksen sinänsä karun ratapihan yli, kertoo Suonpää.
 Olemme saapuneet sillalle. Siellä ollessa ymmärtää, miksi Suonpää halusi lähteä paikan päälle. Ensivaikutelma on vaikuttava. Silta on valoisa, avara ja kaunis. Se kaartuu nimensä mukaisesti kuin jousi.
 Mutta nyt niihin ennakkoluuloihin.
 Miten sillalle pääsee ja mihin se todella johtaa?
 Sillalle pääsee kummastakin päästä portaita myöten ja hisseillä. Hissit ovat koekäyttövaiheessa lähiaikoina. Se on edellytys hyväksytylle hissien viranomaistarkastukselle.
 – Emme halunneet päästää väkeä keskeneräiselle sillalle. Koronan vuoksi emme halunneet tungosta ja kaikki tällaiset johdonpätkät pitää saada pois, kertoo Suonpää ja viittaa portaissa roikkuviin sähköjohtoihin.
 Kaupunkirakentamisjohtaja Kimmo Suonpää on tottunut siltaa koskevaan kritiikkiin. Hän painottaa, että Turkuun haluttiin näyttävä ylitys ratapihan päälle.   Minna Rosvall / Yle
 Eihän sinne pyörällä voi mennä, mitä hyötyä siitä siis on?
 Pyöräily on sillalla kielletty. Sillalle asti voi tulla pyörällä, mutta pyörää pitää taluttaa sillan yli. Pyörän voi kantaa portaita pitkin tai sen voi viedä hississä.
 Katselemme vielä yhdessä alhaalla olevaa maisemahissin koria. Isolta näyttää. Siihen mahtuvat myös lastenvaunut. Portaissa ei ole sellaisia kouruja, joita pitkin vaunuja voi työntää ylös ja alas. Ne voisivat Suonpään mukaan olla vaarallisia. Sillalle johtavat portaat ovat pitkät.
 Turun ratapihan yli kaartuva silta on jousen muotoinen.  Kimmo Gustafsson / Yle
 Aale Puranen pyöräili rautatieaseman vieressä kulkevalla kävely- ja pyöräilysillalla. – On tuo Logomon silta paljon hienompi kuin tämä. Tämä on nopeampi reitti minulle, mutta aion ainakin kokeilla uutta siltaa.   Minna Rosvall / Yle
 Silta loppuu kesken. Miksi sitä ei rakennettu yli Ratapihankadun?
 Ratapihankadun toisella puolella oleva kiinteistö ei ole vielä majoitus- tai hotellikäytössä. Jotta silta olisi ylittänyt Ratapihankadun, hankkeeseen olisi pitänyt saada sitoutumaan kadun toisella puolella oleva yrittäjä.
 Jos hotellin toteuttaja löytyy ja yrittäjä haluaa, siltaa voidaan jatkaa kadun yli.
 Maksaahan yrittäjä sitten sillan?
 – Luultavasti, koska hänen asiakkaansa siitä sitten kulkevat, vakuuttaa Suonpää.
 Turun Logomon silta Ratapihankadun puolelta. Mahdollisen hotelliyrittäjän toivotaan rakentavan sillan jatko-osa Ratapihankadun yli.  Minna Rosvall / Yle
 Miten silta palvelee juna- tai linja-automatkustajia? Miksi raiteille ei ole suoraa yhteyttä?
 Kun ratapihajärjestely lähtee käyntiin ratapihan ja Kupittaan aseman kaksoisraidehankkeen yhteydessä, raiteita järjestellään ja rakennetaan uudet laiturit.
 – Ne tulevat lähemmäs Logomon siltaa, ja silloin sillalta voi saada kulkuyhteydet uusille rakennettaville laitureille, kertoo Suonpää.
 Niin kauan kuin laiturit ovat nykyisellään, matkustajien pitää mennä Ratapihankatua pitkin juna-asemalle tai linja-autoasemalle.
 Yhteydet tulevat Suonpään mukaan paranemaan matkakeskushankkeen yhteydessä. Asemat yhdistävää matkakeskushanketta on puuhattu Turkuun pitkään.
 Sillan keskeltä tulee myös jatkossa yhteys raiteille. Silloin sillalta pääsee suoraan junaan. Nyt asemalle pitää kiertää Ratapihankadun kautta.  Minna Rosvall / Yle
 Mihin voin jättää auton, kun parkkitaloa ei vielä rakennettu kaupungin puoleiseen päähän?
 Ratapihankadun puolelle tulee parin kolmen vuoden päästä pysäköintilaitos viiteen tasoon 500 autolle. Ennen sitä pysäköintikentälle Ratapihankadun varteen tulee paikat noin 200 autolle.
 – Pysäköinti tulee olemaan maksullista tai ainakin aikarajoituksella, kertoo Suonpää.
 Logomon sillan yhteyteen on tulossa pysäköintilaitos aikaisintaan parin vuoden päästä, mutta hiekkakentälle on tulossa sitä ennen 200 parkkipaikan pysäköintialue.  Minna Rosvall / Yle
 Miksei autoa voi jättää Louhen pysäköintilaitokseen ja nousta siitä ramppia pitkin kohti siltaa?
 – Se ei ole mahdollista, sillä Louheen ei saa mennä kävellen Läntisen Pitkänkadun ramppia myöten. Sellaista tarkoitusta sillalla ei ole ollut, muistuttaa Kimmo Suonpää.
 Pysäköintilaitos Louheen ei voi kävellä sisään Läntiseltä Pitkältäkadulta, jos suunnittelee jättävänsä auton sinne ja kävelevänsä kohti Logomoa sieltä.  Minna Rosvall / Yle
 – Asumme toisella puolella kaupunkia eli emme tule tarvitsemaan Logomon siltaa. On se kuitenkin vähemmän tuulinen eikä liukas kuten tämä, pohtivat Pirkko Rajala ja Seija Mäkimattila. Minna Rosvall / Yle
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 16.9. kello 23.
 Lue lisää:
 Logomon sillan avaaminen siirtyy vielä kerran – silta avataan lokakuussa, aiemmin puhe oli syyskuun puolivälistä
 Turun ongelmasilta sai jälleen kaipaamansa lisärahoituksen
 Logomon siltaa rakennetaan Turussa kaavasta poiketen – kulkuportaat ratapihalle on purettu, mutta lupaehtojen mukaan ne on palautettava
 Logomon silta ja funikulaari eivät kerro koko totuutta – seitsemän Turun rakennushanketta alitti budjetin

Yli 21 miljoonaa maksanut Logomon silta hämmentää Turussa: Miten sinne pääsee, miksi silta loppuu kesken? Saimme vastauksia kysymyksiin


Summary: Sivullinen nainen sai vakavia vammoja pudottuaan tuntemattoman miehen iskun seurauksena laiturilta ratakiskoille. Poliisi kiittää yleisöä ja tiedotusvälineitä havainnoista, joilla oli ratkaiseva merkitys epäillyn tavoittamisessa.

Helsingin poliisi on ottanut kiinni sunnuntaina päärautatieasemalla tapahtuneesta pahoinpitelystä epäillyn henkilön.
 Poliisi pyysi tiistaina silminnäkijöiltä havaintoja tapahtuneesta ja julkaisi samalla kuvia ja tuntomerkkejä miehestä. Tuntomerkkejä vastaava mies saatiin kiinni keskiviikkona aamupäivällä Vantaalla.
 Poliisi kiittää yleisöä ja tiedotusvälineitä havainnoista, joilla oli ratkaiseva merkitys epäillyn tavoittamisessa.
 Miestä epäillään pahoinpitelystä, joka tapahtui Helsingin päärautatieasemalla sunnuntaina 12. syyskuuta kello 13.40. Hänen epäillään lyöneen sivullista naista, joka putosi lyönnin voimasta ratakiskoille ja sai vakavia vammoja.
 Rikoksen uhri sai tapauksen yhteydessä sairaalahoitoa vaativia vakavia vammoja, mutta hän ei ole hengenvaarassa.
 – Rikosten yhteydessä tapahtuneiden vammojen laatu ja lopullinen vakavuus selviää usein vasta jatkotutkimuksissa. Fyysisten vammojen lisäksi rikoksen uhriksi joutuminen on usein myös henkisesti raskasta. Poliisi pyrkii varmistamaan tarvittavan tuen rikosten uhreille muun muassa tekemällä yhteistyötä Rikosuhripäivystyksen asiantuntijoiden kanssa, sanoo tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Pertti Sovelius   poliisin tiedotteessa .
 Poliisi jatkaa tapauksen tutkintaa rikoksesta epäillyn kuulusteluilla.

Nainen putosi ratakiskoille, kun mies löi häntä yllättäen Helsingin rautatieasemalla – Poliisi: Epäilty löydetty yleisöhavaintojen avulla


Summary: Helsingin yliopiston seismologin Tommi Vuorisen mukaan mittauslaitteiden havaitsema signaali on niin pieni, että varmuutta äänen lähteestä ei sen vuoksi vielä ole.

Viikonloppuna Helsingissä kuulunut  mystinen pamaus  on edelleen mysteeri.
 Äänen alkuperän selvitys kuitenkin kiinnostaa tutkijoita. Helsingin yliopiston seismologit ja tähtitieteellinen yhdistys Ursa ovat ryhtyneet työhön yhdessä.
 Pamaus kuului viime lauantaina ennen puoltayötä monessa eri kaupunginosassa. Helsingin yliopiston Kumpulan mittauslaitteissa on havaittu pamauksen aikaan signaali, mutta lopullinen syy on vielä epäselvä.
 – Todennäköisimmin kyseessä on jokin ilmassa tapahtunut räjähdys tai pamaus, mahdollisesti yliäänipamaus, mutta varmuutta sen lähteestä ei vielä ole, sanoo seismologi  Tommi Vuorinen  Helsingin yliopistosta.
 Hänen mukaansa mittauslaitteiden havaitsema signaali on niin pieni, että varmuutta sen lähteestä ei sen vuoksi vielä ole.
 – Selvitystä auttaa, kun tarkka kellonaika on tiedossa. Nyt selvitetään, näkyisikö samaa ilmiötä muilta mittausasemilta. Jos havaintoja näkyy, se antaa saapumisajat muille asemille.
 Näiden tietojen perusteella voisi mahdollisesti paikantaa tai lähteä paikantamaan ilmiötä.
 – Ilmakehässä tapahtuneen ilmiön selvittäminen vaatii kuitenkin yhteistyötä Ursan kanssa, koska meidän menetelmämme ja paikannusrutiinimme on suunniteltu selvittämään maassa tai maankuoressa tapahtuvia ilmiöitä.
 Selvyys ehkä päivissä tai sitten viikoissa
 Kumpulassa on myös muita mittauslaitteita, joiden aineisto kerätäään vielä tällä viikolla. Analysointiin menee silti viikkoja.
 – Jos ilmiö näkyy muilla asemilla ja voidaan luotettavasti sitoa samaan tapaukseen, silloin saamme ilmiölle jonkinlaisen paikan ja sen perusteella voi lähteä arvuuttelemaan, mikä pamaksen aiheuttanut ilmiö on ollut, arvioi seismologi Vuorinen. Hänen arvionsa on, että arvoituksesta voidaan päästä selville muutamassa päivässä, tai sitten analysointiin menee vielä muutama viikko.
 Täyttä varmuutta pamauksen selviämisestä Vuorinen ei uskalla luvata. Poissuljettuja vaihtoehtoja kuitenkin ovat louhos-, rakennus- tai kaivosräjähdykset, samoin paikallinen tai globaali maanjäristys sekä Venäjän sotaharjoitus.
 – Tarkastin seismiset signaalit, eivätkä ne sovi aikaikkunaan sotaharjoituksen kanssa. Lisäksi harjoitus on niiin kaukana, että olisi epätodennäköistä, että se kuuluisi vain Helsingissä. Havaintoja olisi pitänyt tulla myös muilla asemilla lähempänä harjoitusalueita, Vuorinen sanoo.
 Onko sinulla tarkkoja havaintoja?
 Vuorinen ottaa vastaan havaintoja, jos jollakin on niitä sekunnin tarkkuudella ja paikka tiedossa.
 – Tämmöiset havainnot olisivat hyödyllisiä. Mediassa on pyörinyt luontokameran kuva, mutta siinä on kellonajan kanssa ongelmia, plus, miinus 20 sekuntia, joten se ei auta paikannuksessa.
 Havaintoja voi kirjata Helsingin yliopistion verkkosivuille  makrohavaintokaavakeelle . Ilmoituksen voi kirjata samalla lomakkeella kuin maanjäristyshavainnot tehdään.
 Voit keskustella aiheesta torstaihin 16.9.2021 kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Helsingissä lauantaina kuullun pamauksen syy ei ole selvinnyt – ei lähtöisin maaperästä, myös meteori epätodennäköinen

Mystisen pamauksen syy Helsingissä ei vieläkään selvillä – seismologit ja Ursa: todennäköisimmin räjähdys tai pamaus ilmakehässä


Summary: Venator ilmoittaa Meri-Porissa sijaitsevan pigmenttitehtaan sulkemisaikataulusta tiedotteessaan. Tehdas kärsi pahoja vaurioita suurpalossa vuonna 2017.

Porin pigmenttitehtaan lopettamisaikataulu on selvinnyt.
 Tehtaanjohtaja  Pasi Vartiainen  kertoo tiedotteessa, että henkilöstölle on ilmoitettu tänään suunnitelmista lopettaa Porin tehtaan tuotanto pysyvästi ensi vuoden alkupuolella.
 Venatorin mukaan kyse on käynnissä olevasta konsernin erikoistuotteiden liiketoiminnan siirrosta.
 Tehdasalueella jatketaan edelleen tiettyjen teollisuuspuiston hyödykeverkostojen ylläpitämistä tarpeen mukaan.
 – Jatkamme myös käynnissä olevia käytöstäpoisto- ja sulkemistoimia samalla, kun tutkimme mahdollisuuksia myydä omaisuuttamme ja itse tuotantolaitosta, sanotaan tiedotteessa.
 Henkilöstön kanssa on käynnistetty tilanteesta yt-neuvottelut. Tehtaalla on enää alle sata työntekijää. Alun perin työntekijöitä oli noin 450.
 Meri-Porin pigmenttitehdas  vaurioitui pahoin tulipalossa vuonna 2017 . Tämän jälkeen alkoi tehtaan alasajo.
 Lue lisää:
 Venator vähentää taas väkeä – korona heikentänyt alasajettavan Meri-Porin pigmenttitehtaan tuotteiden kysyntää
 Meri-Porin pigmenttitehtaalta irtisanotut työllistyneet hyvin – "Tilanne on kaiken kaikkiaan äärimmäisen hyvä" Venator sulkee tulipalossa pahoin vaurioituneen Porin titaanidioksiditehtaan – yt-neuvottelut alkavat maanantaina, 450 ihmistä menettää työpaikkansa
 Suurpalon tulihelvetti vei sammutusmiehen äärirajoille: "Ihminen on pieni sellaisen liekkimeren edessä"
 Porin tehdaspalo: Palo on miltei sammutettu – ei enää leviämisvaaraa

Venatorin tekohengitys päättyi Porissa: Porin pigmenttitehdas lopetetaan pysyvästi ensi vuonna


Summary: Kouvolassa on herännyt huoli lasten ja nuorten ilkivallasta ja väkivaltaisesta käyttäytymisestä. Kaupungissa järjestettiin asukkaille tilaisuus, jossa haluttiin löytää ratkaisuja ongelmaan.

Kouvolassa on ruvettu ratkomaan lasten ja nuorten ilkivaltaongelmaa.
 Kouvolassa on havaittu viime aikoina vahingontekoja eri puolilla kaupunkia. Poliisi on saanut ilmoituksia yläkouluikäisten pahoinpitelyistä ja vahingonteoista varsinkin Korian kaupunginosasta.
 Kouvolan kaupunki järjesti maanantai-iltana Korialla tilaisuuden, jossa kyläläiset kokoontuivat miettimään ratkaisuja ongelmaan.
 Lue lisää :  Koko kylä kutsuttiin kasvattamaan nuoria, kun ilkivaltaa ei saatu kuriin – nuoretkin toivovat puuttumista: "Mahdollisimman isolla kädellä"

 Osa kyläläisistä oli huolissaan siitä, mitä pitää tehdä tilanteissa, joihin tulisi puuttua, mutta ei uskalla.
 Paikalla olleet poliisit neuvoivat, että jos omaisuutta tai henkeä uhataan, pitää soittaa hätänumeroon 112. Poliisit myös jakoivat tilaisuudessa käyntikorttejaan, jotta asukkaat voivat olla heihin yhteydessä silloin, jos tilanne ei ole akuutti.
 Tilaisuudessa oli paikalla 18 osanottajaa. Listasimme alle toimenpiteet, joilla ilkivalta halutaan nyt saada kuriin.
 1. Höntsäliikunta
 Nuoriso-ohjaaja  Hanna Vilkin  mukaan tilaisuudessa keskusteltiin paljon siitä, että nuorten liikuntaharrastukset ovat nykyään hyvin tavoitteellisia.
 – Olisi suotavaa, että olisi sellaista liikuntaa, johon ei tarvitsisi niin sitoutua eikä se olisi niin tavoitteellista.
 Ryhmä päätyi siihen, että nuoriso-ohjaajat pitävät paikallisten järjestöjen kanssa aiheesta palaverin.
 – Järjestöpalaverissa tuumitaan, mitä harrastusmahdollisuuksia nuorille voitaisiin järjestää, Hanna Vilkki sanoo.
 Elimäen yhtenäiskoulun oppilaat viettivät välituntia maanantaina koulun pihalla. Kari Saastamoinen/ Yle
 Tavoitteena on löytää eri järjestöjen kautta vapaaehtoisia ohjaajien avuksi tai ohjaajiksi lasten ja nuorten harrastuksissa. Vastaavia järjestöpalavereja on järjestetty aiemminkin ennen korona-aikaa ja kokoontumisrajoituksia.
 2. Valvontarinki
 Kun nuorisotilat olivat kiinni pahimman koronatilanteen aikana, Kouvolan nuoriso-ohjaajat kiersivät kylillä nuorten parissa.
 – Nyt kun nuokkarit ovat auki, jalkautumiselle ei oikein jää aikaa, Hanna Vilkki sanoo.
 Huoltajat ehdottivat, että joukko vapaaehtoisia lähtisi mukaan kiertämään kylää. Vapaaehtoisten mukaan voisi lähteä yksi nuoriso-ohjaaja. Näin vastuuta saataisiin jaettua.
 – Toivotaan, että nuoriso-ohjaajan kanssa lähteminen kynnys voisi olla matalampi.
 Vilkki jakoi tilaisuudessa sähköpostiosoitteen, johon halukkaat voivat ilmoittautua. Vielä hän ei ole saanut yhtäkään viestiä. Seuraavaksi Hanna Vilkki lähettää aiheesta muistutusviestin Wilmaan sekä alueen erilaisiin sosiaalisen median kanaviin.
 Nuorisotilat sijaitsevat Korian monitoimitalolla.  Kari Saastamoinen/ Yle
 Nuoriso-ohjaaja Hanna Vilkki sanoo, että jalkautumiset ovat tärkeitä varsinkin tässä akuutissa tilanteessa.
 – Jos tilanne rauhoittuu, voidaan miettiä, tarvitseeko enää jalkautua.
 Kokeneet rinkiläiset voisivat pyörittää toimintaa myöhemmin ominensa.
 Vilkki muistuttaa, että ihmiset voisivat pyöriä nuorten suosimilla alueilla ihan vain iltalenkin varrella ilman varsinaista rinkiä.
 – Sekin rauhoittaa tilannetta tosi paljon, jos lähtee koiran, kaverin tai perheen kanssa lenkille. Ei siinä tarvitse mihinkään puuttua, vaan kävelisi vain koulun pihan tai rautatieaseman kautta.
 3. Lastensuojeluilmoitus
 Ilkivaltaa tekee vain pieni osa nuorista. Tilaisuudessa huoltajat kysyivät, miten voivat vaikuttaa asiaan.
 Nuoriso-ohjaaja Hanna Vilkki kertoo, että yksi keino on lastensuojeluilmoitus. Sen voi tehdä kuka tahansa.
 Yksi keino puuttua nuoren ongelmiin on tehdä hänestä lastensuojeluilmoitus. Kuvituskuva. Kari Saastamoinen/ Yle
 Vilkki muistuttaa, että ammattilaiset tekevät lastensuojeluilmoituksen omalla nimellään, mutta siviilihenkilö voi tehdä sen nimettömänä.
 – Yhteinen nimittäjä on aina huoli nuoresta. Jos mielessä alkaa kaihertaa ja nuoresta herää huoli, siinä ei tarvitse enempää miettiä: silloin se on tehtävä, Hanna Vilkki sanoo.
 Hän huomauttaa, että lastensuojeluilmoituksesta on vallalla ajatus, että se olisi sama asia kuin lasten huostaanotto.
 – Näin asia ei ole. Se on täysin eri asia.
 Kun lastensuojeluilmoitus on jätetty, viranomaiset selvittävät ensin tilanteen ja alkavat sitten miettiä keinoja, miten voisivat auttaa lasta ja perhettä.
 – Huostaanotto on yleensä ihan vihoviimeinen asia, mitä tapahtuu. Se on yhteiskunnallekin niin kallista, että sitä ei todellakaan kovin kevein perustein tehdä, nuoriso-ohjaaja Hanna Vilkki sanoo.
 Voit keskustella aiheesta 16.9.2021 kello 23 asti.

Joukko kyläläisiä aikoo ratkaista ilkivaltaongelman Kouvolassa – keksivät kolme keinoa, joista yksi on kylällä kulkeva valvontapartio


Summary: Rautjärven metsässä on erikoinen Pirunkirkko – itse asiassa suuri luola, jonka äärellä kansanparantaja ja noita Pohu-Matti Hinkkanen haki opastusta hengiltä ja vainajilta. Nyt luolan äärellä keskustellaan Pohu-Matin ajatusmaailmasta ja suomalaisesta shamanismista.

Rautjärvellä Etelä-Karjalassa sijaitsevan Linnavuoren väitetään toimineen paikallisten ihmisten turvapaikkana jo viikinkiaikana. Vuoren juurella on Pirunkirkoksi nimetty luola. Se liitetään paikkakunnalla puolestaan muinaisiin taikoihin ja tietäjiin.
 Louhikkoisen vuoren laella kulkee myös kaksi rajaa, vuoden 1323 Pähkinäsaaren rauhan raja ja vuoden 1721 Uudenkaupungin rauhan raja. Pirunkirkossa puolestaan on etsitty mystistä rajaa tämän- ja tuonpuoleisen välillä.
 Katso suora lähetys Pirunkirkolta Yle Areenassa kello 13. Mukaan pääset tästä linkistä.
 Pohu-Matti keitti liemiään luolassa
 Paikallisten tarinoiden mukaan luolassa toimi vielä 1800-luvun alussa kansanparantaja ja noita  Pohu-Matti Hinkkanen . Hänen luokseen tultiin hakemaan apua aina Pietarista saakka.
 Pohu-Matin kerrotaan käyttäneen jonkinlaisia kasveista ja sienistä keitettyjä juomia tai pulvereita, joiden avulla hän olisi "langennut loveen" ja siirtynyt huumattuna jonkinlaiselle toiselle tietoisuuden tasolle. Näin hän olisi hakenut neuvoa ja opastusta hengiltä ja vainajilta.
 Riikka Tähtinen/ Yle
 Paikallisen tarinan mukaan Pohu-Matti Hinkkanen olisi näin muun muassa yrittänyt etsiä Isovihan aikana luolan lähelle kätkettyä aarretta. Aarretta ei koskaan löytynyt, ja Pohu-Mattikin järkyttyi liemien sävyttämästä "tietojenkeruumatkastaan" niin, että hävitti lähes kaikki noidan välineensä – paitsi ne, joilla hän auttoi sairaita.
 Yle Areenassa alkaa kello 13  suora lähetys Pirunkirkon luolasta. Aiheina ovat Pohu-Matti, suomalainen muinaisusko ja shamanismi.
 Paikalla ovat suomalaiseen ja saamelaiseen muinaisuskoon perehtynyt tutkija  Risto Pulkkinen  ja eteläamerikkalaiseen shamanismiin perehtynyt tutkija  Samuli Arkko .

Pohu-Matti paransi sairaita tässä Pirunkirkon luolassa ja etsi taikajuomillaan tuonpuoleista – katso suora lähetys luolan tarinoista kello 13