Summary: Etelä-Karjalan kalatalouskeskuksen kaikki salasanat jäivät pimentoon, kun järjestön ainoa työntekijä yllättäen menehtyi. Järjestöjen tulisi huolehtia, että tärkeät tiedot olisivat usean henkilön saatavilla.

– Tämä on ollut aivan hirveä homma.
 Näin huokaa Etelä-Karjalan kalatalouskeskus ry:n hallituksen puheenjohtaja  Taisto Huotari .
 Viime keväänä yhdistystä kohtasi suuri suru, kun sen pitkäaikainen toiminnanjohtaja menehtyi yllättäen. Poissa oli hyvä ystävä, mutta myös yhdistyksen koossa pitävä voima.
 Toiminnanjohtaja oli hoitanut yksin lähes kaikki toimiston käytännön asiat: rahaliikenteen, kokoukset, vuosikertomukset, hankerahoitukset, kalanistutuksien valvonnan, yhteydenpidot kalastusalueisiin ja kalastusseuroihin.
 Kalatalouskeskuksen hallituksen puheenjohtaja taisto Huotari oli jo viskaamassa pyyhettä kehään.  Mikko Savolainen / Yle
 Vuosikymmenien rutiinilla asiat olivat hoituneet mallikkaasti ja ajallaan.
 Yhtäkkiä oltiin tilanteessa, jota kukaan ei osannut odottaa.
 Toiminnanjohtaja oli ohjeiden mukaan salannut yhdistyksen tietokoneella olevat tiedostot, etteivät ulkopuoliset niihin pääsisi käsiksi. Ne aukesivat vain salasanoilla. Nyt ne eivät olleet enää kenenkään tiedossa.
 – Kaikki oli yhden miehen takana. Eihän niitä saatu auki, kertoo Huotari.
 Tietokoneessa oli erilaisia tiedostoja kaikkiaan 1 900. Ne pitivät sisällään tilinpäätöksiä, kalatalouskeskuksen hankeraportteja ja -anomuksia sekä muun muassa tiedot kalatalouskeskuksen yhdestä merkittävimmistä työstä eli kalanistutuksista.
 – Siellä on kaikki tiedot, mitä kaloja on milloinkin ja minne istutettu. Osakaskuntien ja kaikkien yhteistyötahojen yhteystiedot. Niitä ei ole saatu mistään, ja nyt on yritetty haalia kasaan, huokaa Taisto Huotari.
 Kalatalouskeskuksen muistitikkuja ei oltu salattu. Siksi niistä saatiin jotain talteen.  Mikko Savolainen / Yle
 Kalatalouskeskuksen kautta kulkee isoja summia rahaa muun muassa ely-keskukselta.
 – Yhdessä rapuhankkeessa oli liki 15 000 euroa rahaa kiinni. Ihan yllättäen huomasin, että se on laskuttamatta. Onneksi ely-keskus maksoi korvauksen, vaikka laskutimme sen neljä kuukautta myöhässä.
 Kevään ja kesän aikana kalatalouskeskuksen luottamushenkilöt ja uusi toiminnanjohtaja ovat käyneet läpi monien vuosien muistikirjat ja kansiot.
 Pelkona on, että kaikkia laskutuksia ei ole hoksattu ja rahaa on saamatta isoja summia. Vuodessa kalatalouskeskuksen kautta kulkee noin puoli miljoonaa euroa.
 – Varmasti on jäänyt isoja summia laskuttamatta. Täällä on sellaista pientä lippua ja lappua, joista ei ulkopuolinen ota millään selvää. On ollut sellaista salapoliisityötä, että huh huh, sanoo Taisto Huotari.

 Paikalla kävi asiantuntija yrittämässä avata tiedostoja.
 – Viidesosa aukesi. Loput ovat edelleen pimennossa. Olemme joutuneet aivan alusta rakentamaan koko tämän homman, kertoo Huotari.
 Tieto muillekin
 Suomessa on arviolta satoja yhdistyksiä tai järjestöjä, joilla yksi palkattu työntekijä, yleensä toiminnanjohtaja. Hän hoitaa järjestön käytännön asiat.
 Anne Ilvonen  kouluttaa monien suomalaisten järjestöjen ja vapaaehtoisyhdistyksien johtotehtävissä olevia henkilöitä Opintokeskus Siviksessä.
 Kun puheenjohtaja tai toiminnanjohtaja on hoitanut asiat mallikkaasti, syntyy Ilvosen mukaan helposti turvallisuuden ja luottamuksen tunne.
 – Jos on hyvä toiminnanjohtaja, hallituksen jäsenet eivät edes tule ajatelleeksi, mitä tapahtuu, jos toiminnanjohtajalle sattuu jotain. Vähän ehkä liikaa luotetaan, sanoo viestintä- ja innovointipäällikkö Anne Ilvonen.
 Asia on helppo laittaa muistiin post-it-lapulle, mutta siinä oleva viesti harvoin ulkopuoliselle avautuu.  Mikko Savolainen / Yle
 Ilvonen korostaa, että aina pitää miettiä, mitä tapahtuu, jos toinen ei yllättäen enää olekaan työkykyinen.
 – Me korostamme koulutuksessa sitä, että aina pitää olla varahenkilö. Avainasioiden pitää olla useamman kuin yhden henkilön hallussa.
 Miten pitää varautua?
 LAB-ammattikorkeakoulun tietotekniikan lehtorin  Rami Viksilän  tärkein neuvo on, että kaikkia tietoja ei missään tapauksessa pidä säilyttää yhdellä tietokoneella.
 Aina ei tarvitse käydä yhtä surullisesti kuin kalatalouskeskukselle kävi, kun yhdistyksen avainhenkilö menehtyi. Tietokone voi vain tuhoutua, jolloin kaikki tiedot menetetään.

 Rami Viksilän yksi neuvo on tehdä muistitikku, jonne kaikki salasanat tallennetaan. Sen jälkeen muistitikulle määritellään salasana, jolla sen saa avattua.
 – Jos joku saa muistitikun käsiinsä, sillä ei vielä pääse mihinkään. Sen lisäksi tarvitaan salasana.
 Muistitikun salasanan pitää luonnollisesti olla avainhenkilöiden tiedossa. Ja riskinsä liittyy tähänkin.
 – Joku voi olla huolimaton tai säilyttää muistitikkua ja paperilapulla olevaa salasanaa samassa paikassa. Siinä on mahdollisuus menettää kaikki salasanat.
 Lehtori Rami Viksilän vinkit  Varmuuskopioi tiedostot. Hanki salasanojen hallintaohjelma, jossa on kaksivaiheinen tunnistautuminen. Tallenna salasanat vahvalla salasanalla suojattuun muistitikkuun ja kerro tarpeellisille henkilöille, missä tikku ja sen salasana sijaitsevat.
 Rami Viksilä muistuttaa, että varmuuskopiona oleva muistitikku pitää myös muistaa salata - ei pelkästään tietokoneella olevat tiedostot.
 – Muistitikkua tai ulkoista kovalevyä ei saa säilyttää samassa rakennuksessa, jossa tietokone on. Tulipalon sattuessa ne tuhoutuvat todennäköisesti molemmat.
 Tiedot pilvipalveluun
 Olemassa on myös matkapuhelimiin saatavia sovelluksia, joissa voi säilyttää eri salasanoja. Silloin ne ovat käyttäjätunnuksen takana, joten muutkin yhdistyksen jäsenet pääsevät näkemään ne. Suosituimpia ovat LastPass ja maksuton Keepass.
 Nykyisin hyvin yleiset pilvipalvelut ovat Rami Viksilän mukaan oiva paikka säilyttää asiakirjoja.
 – Hyvä lähtökohta olisi säilyttää niitä sekä omalla tietokoneella, pilvipalvelussa että varmuuskopiona muistitikulla.
 Kalatalouskeskukset eri puolilla Suomea huolehtivat, että kalaa riittää vesistöissämme jatkossakin.  Petri Kivimäki/Yle
 Myös Opintokeskus Siviksen viestintä- ja innovointipäällikkö Anne Ilvonen kertoo kannustavansa koulutuksissaan yhdistyksiä käyttämään pilvipalveluita, joihin asiakirjat tallennetaan. Silloin käyttöoikeus voidaan antaa useammalle henkilölle.
 Tästäkin selvitään
 Uuden toiminnanjohtajan ja luottamushenkilöiden ahkeruudella Etelä-Karjalan kalatalouskeskus on selvinnyt pahimman yli.
 – Meillä oli neljän kalatalousalueen, osakaskuntien ja monen muun tilinpäätökset ja monenlaisten hankkeitten loppuraportteja. Ne teettivät hirveästi töitä, mutta niistäkin selvittiin. Tilitarkastajiltakin tuli hyväksynnät, kertoo Etelä-Karjalan kalatalousalueen hallituksen puheenjohtaja Taisto Huotari.
 Kalatalouskeskuksen uusi toiminnanjohtaja Joonas Häkkinen (oik.) on yhdessä Taisto Huotarin kanssa saanut toimiston arjen jälleen kuntoon.  Mikko Savolainen / Yle
 Nyt kalatalouskeskuksessa on käyty läpi 150 mappia eli tuhansia sivuja erilaisia asiakirjoja.
 – Kesti kolme kuukautta ennen kuin saatiin asiat kuntoon.
 LAB-ammattikorkeakoulun tieto- ja viestintätekniikan lehtori Rami Viksilän mielestä yhdistyksissä pitää uskaltaa ottaa esille se mahdollisuus, että avainhenkilö ei yllättäen olekaan toimintakunnossa – siitäkin huolimatta, että aiheesta voi olla vaikea puhua.
 Viksilän mielestä Etelä-Karjalan kalatalouskeskuksessakin oli toimittu mallikkaasti ja oikein, kun tiedot oli salattu. Poikkeustilanteen miettiminen oli kuitenkin jäänyt tekemättä.
 – Tietoturvaan kuuluu myös sen varmistaminen, että tiedot ovat käytettävissä kriisitilanteessa. Täytyy taata, että poikkeusoloissa tietoihin pääsevät myös ne, joiden niihin kuuluukin päästä, sanoo Viksilä.
 Kalatalouskeskuksen tuloista iso osa tulee kalastuslupien myynnistä.  Mikko Savolainen / Yle
 Mutta ikävä tapaus opetti myös Etelä-Karjalan kalatalouskeskusta. Muille vastaavanlaisille yhdistyksille tai järjestöille Etelä-Karjalan kalatalouskeskuksen hallituksen puheenjohtaja Taisto Huotari antaa neuvoja.
 – Jos on yhden henkilön takana kaikki, niin hänen on laitettava salasanat muistiin johonkin varmaan paikkaan, josta ne tarvittaessa löytyvät. Tiedostoista varmuuskopiot muistitikulle. Tärkeät paperit pitäisi myös tulostaa, sanoo Huotari.
 Kalatalouskeskuksen uusi toiminnanjohtaja  Joonas Häkkinen  vakuuttaa, että opiksi on otettu.
 – Nyt tiedostot ovat tietokoneella ja tulosteena. Sen lisäksi kaikki on tallennettu pilvipalveluihin, joihin on muillakin pääsy.

Yhdistyksen toiminnanjohtaja kuoli ja vei mukanaan kaikki salasanat – 1 600 tiedostoa jäi piiloon lopullisesti: "Jouduimme rakentamaan homman aivan alusta"


Summary: Viime vuonna kotitalouksien vaate- ja kenkäostokset kutistuivat 24 prosenttia, ja joka kymmenes alan erikoiskauppa lopetti toimintansa. Kaupan liiton ennusteen mukaan vaatetuksen kuluttajamarkkinat eivät lähivuosina palaa pandemiaa edeltävälle tasolle.

Ravintoloissa laulu jo raikaa ja teattereihin on tunkua. Rajoitusten purkautumisen on odotettu heijastuvan myös muotikauppaan etätöiden vähentyessä ja pikkujoulukauden lähestyessä.
 Kaupan liitto ennustaakin vaatteiden ja jalkineiden kuluttajamarkkinoiden kasvavan tänä vuonna reippaasti. Pandemiaa edeltävälle tasolle ei silti ylletä edes lähivuosina.
 Kotitalouksien kulutus vaatteisiin ja jalkineisiin pieneni viime vuonna 24 prosenttia.
 Ennusteen mukaan vaatteiden ja jalkineiden kulutus on vielä vuonna 2025 noin viisi prosenttia pienempää kuin 2019. Vain lasten vaatteissa kulutus ylittää tuolloin toissa vuoden tason.
 – Muodollisempien asukokonaisuuksien kulutus tulee jäämään pidemmäksi aikaa pandemiaa edeltävästä ajasta samalla, kun vapaamuotoisen urheilumuodin kulutus kasvaa, ennustaa Kaupan liiton pääekonomisti  Jaana Kurjenoja  tiedotteessa.
 Muodollisemman pukeutumisen kulutus jää pidemmäksi aikaa aiempaa matalammalle tasolle, ennustaa Kaupan liitto. Yle
 Joka kymmenes muotiyritys lopetti
 Pandemia muutti ostamisen lisäksi myös alan yrityksiä.
 Suomessa vaatteiden, jalkineiden ja urheilumuodin erikoiskaupassa toimii kansainvälisten ketjujen lisäksi pieniä ja keskisuuria yrityksiä.
 Kaksi kolmasosaa muotikaupan yrityksistä toimii pelkästään kotimarkkinoilla, eli ne eivät myy digitaalisten kanavien kautta maan rajojen ulkopuolelle eikä niillä ole omia hankintakanavia ulkomailta.
 Noin puolella muotikaupoista oli kuitenkin oma verkkokauppa ennen pandemiaa ja 15 prosenttia alkoi myydä digitaalisesti pandemian aikana, selviää Kantar TNS:n Kaupan liitolle tekemästä yrityskyselystä.
 Se oli monelle pelastus, sillä 90 prosenttia muodin verkkokaupoista kasvatti liikevaihtoaan viime vuonna, ja peräti 41 prosentilla verkkokaupan liikevaihto kasvoi yli neljänneksellä.
 Vastaavasti joka kymmenes alan erikoiskauppa lopetti viime vuonna toimintansa ja useimmiten toimintansa lopetti juuri pienehkö, nuori tai pelkästään kotimarkkinoilla toimiva yritys.
 – Yritykset selvästi tunnistavat digitalisaation ja kansainvälistymisen merkityksen alan tulevaisuudelle, mutta osaamista ja resursseja ei omasta takaa ole riittävästi. Ja se voi heijastua koko alan tulevaisuuteen, Kurjenoja pohtii.
 Kotimainen vaate on kallis
 Viime kädessä muotikaupassa ratkaisee kuitenkin asiakkaan kukkaro.
 – Yrityskyselyn mukaan suurimmiksi ongelmiksi alan tulevaisuudelle koetaan korkea kotimainen kustannustaso ja heikko ostovoima sekä ulkomaisten yritysten suotuisammat kilpailuedellytykset, sanoo Kurjenoja.
 Peräti 95 prosenttia yrityskyselyn muotikaupoista koki kotimaisen kustannustason haasteeksi alan tulevaisuudelle.
 Kotimaassa muodostuvat kustannukset ovatkin merkittävin osa tuotteen hinnasta, ja suurin osa niistä on kaupan suoria ja palvelu- ja tuoteostojen kautta välillisiä työvoimakustannuksia.
 Kaupan liiton laskelmien mukaan esimerkiksi kotimaassa valmistetun puseron arvonlisäverottomasta hinnasta 54 prosenttia on suoria ja välillisiä kotimaisia palkkakustannuksia.
 Muodin kivijalkaupoissa alkaa olla taas kävijöitä, mutta eniten vaatteita ja kenkiä ostetaan silti yhä marketeista.  Henrietta Hassinen / Yle
 Marketit vaatemyynnin kärjessä
 Kaikista fyysisistä myymälöistä ja verkkokaupoista marketit ovat edelleen Suomen käytetyimpiä vaatteiden ja jalkineiden ostopaikkoja, vaikka niidenkin myyntiä pandemia on heikentänyt.
 Erityisen paljon käyttäjiä kahden vuoden takaiseen verrattuna menettivät vaatetuksen erikoiskaupat samalla, kun urheilukauppojen suhteellinen asema käytetyimpien kauppojen listalla vahvistui.
 – Muun ostamisen helppous ruokaostosten ohessa on tukenut markettien vahvaa asemaa vaatetuksen myyjinä. Niiden valikoimat eivät myöskään keskity muodollisempaan pukeutumiseen, jonka kulutusta etätyöt ja erilaisten juhlatilaisuuksien peruuntumiset ovat erityisesti rokottaneet, Kurjenoja kertoo.
 Kaikissa Pohjoismaissa muodin verkkokauppamarkkinoiden johtaja on Zalando, mutta muuten Suomen ja muiden Pohjoismaiden suurimpien verkkomyyjien listauksessa on iso ero.
 Kotimaisen verkkokaupan ohuudesta kertoo se, että kun muissa Pohjoismaissa 10 myynniltään suurimman muodin verkkokaupan joukossa on myös useampia kotimaisia digimyyjiä ja brändejä, Suomessa on vain yksi: Stockmann.com.
 Kaupan liiton mukaan Muotikauppa koronan jälkeen -tutkimuksen päälähteitä ovat mm. Statistan ja Tilastokeskuksen tietokannat sekä tähän tutkimusprojektiin Kaupan liitossa suunnitellut ja Kantar TNS:n toteuttamat yritys- ja kuluttajakyselyt.
 Lue lisää:
 Ilmastoaktivistit ryntäsivät lavalle kesken Louis Vuittonin muotinäytöksen Pariisin muotiviikoilla
 Nuori suunnittelija käyttää ruokajätettä vaatteiden värjäykseen: "Biohajoavia tuotteita kehitetään nyt kilpaa"
 Anniina Nurmi murtaa työkseen muodin myyttejä ja pukeutuu ylpeästi samaan asuun joka päivä – nyt hän vastaa 7 väitteeseen eettisistä vaatteista
 Harva tietää halpavaatteen todellisen hinnan: Pikamuoti saastuttaa enemmän kuin lento- ja laivaliikenne, koska vaatteita ei tehdä kestämään
 Muoti uuden ajan kynnyksellä
 Unelmana muotisuunnittelija

Vaatteita ja kenkiä ostetaan jatkossa vähemmän kuin ennen – toimisto- ja juhlavaatteet jäävät urheilumuodin varjoon, ennustaa Kaupan liitto


Summary: Poliisi evakuoi kaupungintalon varotoimenpiteenä.

Nurmeksen kaupungintalo on evakuoitu pommiuhkauksen takia. Kaupunginjohtaja Asko Saatsi kertoo, että kaupungintalolle tuli aamu kahdeksan jälkeen puhelu, missä soittaja kertoi, että kaupungintalolla on useita pommeja.
 Itä-Suomen poliisi tilat evakuoi tilat varotoimena. Paikalla oli parikymmentä työntekijää.
 Poliisi selvittää tilannetta, paikalla on useita yksiköitä. Poliisi on luvannut tiedottaa aiheesta lisää myöhemmin.
 Uutista päivitetään.

Nurmeksen kaupungintalo evakuoitu pommiuhkauksen takia


Summary: Turun yliopiston eduskuntatutkimuksen keskuksen erikoistutkija Jenni Karimäki arvioi Ylen aamussa, että puheenjohtajana Ohisaloa tuuraavan Iiris Suomelan tehtävä on keskittyä aluevaaleihin. Haastavaan sisäministerin pestiin Mikkonen oli kokenein valinta.

Vihreiden maanantaisissa ministerivalinnoissa ja vanhempainvapaalle siirtyvän puheenjohtaja  Maria Ohisalon  sijaisjärjestelyissä näkyy aluevaalien lähestyminen, arvioi politiikan erikoistutkija  Jenni Karimäki   Ylen aamussa .
 – Se näkyy ehkäpä eniten siinä, että puheenjohtajan ja sisäministerin sijaisen tehtävät päätettiin erottaa toisistaan. Puheenjohtajan sijaisen valinta ja ministerikierrätys tehtiin erikseen.
 Ministerin salkkuja vihreät kierrätti maanantaina yli viisi tuntia kestäneessä puoluevaltuuskunnan ja eduskuntaryhmän kokouksessa. Puheenjohtajan sijaisuuteen vihreät valitsi puolestaan lokakuun alussa tuoreesta varapuheenjohtajatriosta tamperelaisen  Iiris Suomelan .
 – Nyt annettiin Suomelalle tilaa ja aikaa tehdä hyvinvointialueiden vaalikampanjaa rauhassa ilman ministeritehtävien hoitamista, Karimäki näkee.
 Aluevaalit ovat Karimäen mukaan vihreille haastava pelikenttä. Ensinnäkään aluevaaleja ei käydä puolueen vankalla tukialueella Helsingissä.
 – Ja toisaalta sosiaali- ja terveyspalveluita koskevat kysymykset ovat sellaisia, joissa vihreitä ei useinkaan pidetä ensisijaisena keskustelijana ja kiistakumppanina. Oman paikan löytäminen näissä aluevaaleissa on vihreille haaste.
 Tavoitteena puolueen linjan terävöittäminen
 Vihreiden puoluevaltuusto ja eduskuntaryhmä valitsivat maanantaisessa kokouksessaan sisäministeriksi nykyisen ympäristö- ja ilmastoministeri  Krista Mikkosen , jonka pesti sisäministerinä myös jatkuu Ohisalon palatessa vanhempainvapaalta.
 Ohisalo palaa vanhempainvapaansa jälkeen ympäristö- ja ilmastoministeriksi kesän korvilla. Siihen saakka ympäristö- ja ilmastoministerin pestissä ja hallitusviisikon jäsenenä Ohisaloa tuuraa puolueen eduskuntaryhmän nykyinen puheenjohtaja  Emma Kari .
 Mikkosen valintaa sisäministeriksi puoltaa Karimäen mukaan ensinnäkin se, että hänellä on jo kokemusta ministerin tehtävistä. Sisäministerin salkku kun ei ole kevyimmästä päästä.
 Karimäen mukaan poliisiministeriksikin mielletyn sisäministerin salkku ei ole ollut vihreille helppo kannettava.
 – Vihreät on yrittänyt tuoda tehtävään uutta kulmaa nostamalla esimerkiksi syrjäytymisen sisäisen turvallisuuden kysymykseksi, mutta kannatuskehityksessä tämä ei ole näkynyt positiivisella tavalla.
 Sen sijaan ympäristö- ja ilmastoministerin salkku on vihreille ominta maaperää.
 Karimäki arvioi, että vihreät hakevatkin ministerijärjestelyillään terävöitystä linjalleen ainakin sitten, kun Ohisalo palaa vanhempainvapaalta ympäristö- ja ilmastoministeriksi.
 – Varmaankin tässä on ollut tavoitteena, että vihreiden ydinteemat nousevat paremmin esiin.
 Eduskuntaryhmän puheenjohtajan paikalta noustaan usein ministeriksi
 Emma Karin nostamista ministeriksi ja Ohisalon tuuraajaksi hallitusviisikon neuvotteluihin Karimäki ei myöskään pidä kovin erikoisena valintana.
 – Jos ajatellaan puolueita yleisesti, eduskuntaryhmän puheenjohtajan paikka on sellainen, josta usein noustaan ministeriksi.
 – Eduskuntaryhmän puheenjohtajan asemassa Emma Kari on jo ollut vahvasti mukana hallituspoliittisen linjan tekijänä. Siinä mielessä en usko, että mitään suuria irtiottoja tullaan tekemään, Karimäki tuumaa.
 Tutkija pani merkille sosiaalisessa mediassa ministerivalinnoista heränneen kritiikin.
 – Sosiaalisessa mediassa on jossain määrin kyseenalaistettu valintoja ja sanottu, että  Atte Harjanne  syrjäytettiin miehenä. Toisaalta vihreiden eduskuntaryhmä – jonka viime vaaleissa kansalaiset äänestivät – on myös huomattavan naisvoittoinen.
 – Eduskuntaryhmän kokoonpano ja siellä oleva miesten ja naisten osuus näkyy edelleen ministeriryhmässä.
 Karimäki arvioi, että varapuheenjohtajavaalissa menestynyt Harjanne voi hyvinkin olla yksi vaihtoehto Karin tilalle puolueen eduskuntaryhmän puheenjohtajaksi.
 Lue myös:  Vihreät päätti ministereistään: Krista Mikkonen siirtyy sisäministeriksi, Emma Kari tuuraamaan ympäristö- ja ilmastoministerinä
 Sisäministerivalinta aiheuttaa päänvaivaa vihreille – Ylen tiedot: Ohisalon kaavailut muuttuneet viikonlopun aikana, tilanne edelleen auki
 Iiris Suomela nousee Maria Ohisalon sijaiseksi vihreiden puheenjohtajana

Politiikan tutkija: Vihreät hakee sijaisvalinnoillaan puhtia tammikuun aluevaaleihin ja terävämpää linjaa


Summary: Rakennusurakka maksoi lähes 2 miljoonaa euroa. Korvausneuvottelut ovat vielä Kokkolan kaupungin ja vakuutusyhtiön kanssa kesken.

Museot, näyttelyt sekä historiallisten paikkojen ja rakennusten suojelu

Lähes kolme vuotta sitten pahasti palaneen  luonnontieteellisen museon eli Kiepin korjausurakka on loppusuoralla Kokkolassa. Museopedagogi  Mari Mäenpää  on hyvillään, että valmistuminen häämöttää ihan nurkan takana.
 Marraskuun lopulla jälleenrakennustyön pitäisi olla valmis.
 – Ajatukset ovat jo muuton valmistelussa ja siinä, että me työntekijät saamme ajanmukaiset tilat, huokaisee Mäenpää.
 Valtakunnallisesti arvokkaan ja museona toimivan Forsnabban talon korjausta hidastivat useat lupaprosessit. Museokorttelissa sijaitseva, vuonna 1823 rakennettu talo on suojeltu.
 – Kyllähän projektissa meni luvattoman kauan. Palossa vaurioituneiden osien purkuun piti hakea poikkeuslupaa, sen jälkeen purkulupaa ja sitten vielä rakennuslupaa. Kaikissa kesti oma aikansa ja ne viivyttivät aloitusta, kertoo Kokkolan kaupungin projekti-insinööri  Aki Riihijärvi .
 Museo rakennettiin uudelleen vanhaa mukaillen. Vanhasta kyettiin säästämään julkisivulaudoitus sekä ikkunat. Sisältä rakennus on kuin uusi.
 Lue seuraavaksi: Luonnontieteellinen museo nousee tuhkasta Kokkolassa: palanut rakennus peruskorjataan, kokoelmien konservointi jatkuu vielä kuukausia
 Uuden ja vanhan sovittaminen urakan kimurantein vaihe
 Rakentamisessa vaikeinta oli sovittaa vanha ulkovuori ja ikkunat täysin uudelle hirsirungolle, kertoo rakennusurakoitsija Pinalton vastaava mestari  Teemu Kankaanpää .
 Kiepin kunnostus oli rakennusfirman ensimmäinen museohanke.
 – Vanha rakennus oli pahasti vinossa. Uusi rakennus on istutettu vanhan porakiviperustuksen päälle suoraan. Vanhassa ulkovuoressa oli huomattavia paksuuseroja ja sen istuttaminen suoralle seinälle oli aikamoinen työ. Ulkovuoren paikalleen saamiseen meni noin kaksi kuukautta, kertoo Kankaanpää.
 Vanhan ulkolaudoituksen ja ikkunoiden lisäksi sisällä on säästynyt vanhaa vain parissa kohdassa.
 – Museon toiveesta sisätiloissa on kunnostettu vanhasta rakennuksesta hiiltynyt hirsinurkka. Myös sisäkatossa ollut vanha koristemaalaus on saatu puhdistettua, luettelee Kankaanpää.
 Jopa yli 25 000 näytteen kokoelmat odottavat väliaikaistiloissa Ventuskartanossa muuttoa takaisin museoon. Isosta urakasta on jo kokemusta.
 – Näytteet ovat jo pääosin valmiiksi pakattuna väistötiloissa. Pakkausta on tehty pikku hiljaa, kertoo museopedagogi Mari Mäenpää.
 Laatikoiden purkaminen ja näyttelyiden rakentaminen ovat massiivisimmat urakat. Se kestää useita kuukausia ja työhön tarvitaan lisätyövoimaa.
 Kiepin mineraalikokoelmia ennen paloa. Ida-Maria Björkqvist / Yle
 Museopedagogi lupaileekin, että jotain aivan uutta on kokkolalaisille tarjolla.
 – Suunnitteilla on sellainen näyttely, jollaista ei ole aiemmin nähty. Mutta sen enempää ei tässä vaiheessa paljasteta, sanoo Mäenpää.
 Sisätilat ovat uusia vastaavat ja esimerkiksi aiempaa leveämpi eteinen helpottaa suurempien ryhmien vastaanottamista. Lisäksi työpajoille ja ryhmätöille on nyt erillinen tila, jolloin museovierailuille voidaan ottaa useampia ryhmiä samaa aikaa.
 Luontokokoelman näyttelytilat ovat saaneet valaistuksen. Myös työntekijät saavat nykyaikaiset työskentelytilat eli lämmöneritys on nyt kunnossa.
 Ennen paloa luonnontieteellinen museo keräsi vuodessa keskimäärin 7 000 kävijää, joista noin 2 500 oli päiväkoulu- ja kouluryhmäkävijöitä. Jatkossa kolmen eri keräilijän hienoja tieteellisiä kokoelmia nostetaan esille aiempaa korostetummin, uskoo museopedagogi.
 – Meidän kokoelmat ovat poikkeukselliset ihan valtakunnallisestikin vertailtuna. Esimerkiksi  Veikko Salkion  fossiilikokoelmaa on verrattu arvokkuudeltaan Viron Tarton fossiilikokoelmaan, muistuttaa Mäenpää.
 Jälleenrakennustyöstä vastanneen Pinalton Teemu Kankaanpään mukaan vaikeinta oli sovittaa vanha palolta säästynyt julkisivulaudoitus uuden hirsikehikon päälle. Juha Kemppainen / Yle
 Museokorttelin pihamaata muotoillaan vielä ensi syksynä. Uuden rakennuksen sokkeli on selvästi pihaa matalammalla, joten maanpintaa pitää laskea 30–40 senttiä. Pihan kulkuväylätkin uusitaan samalla.
 Vielä urakassa jäljellä on muun muassa sähkö- ja ilmastointitöitä sekä ikkunoiden ja ovien asentamisia. Kaukolämpöä kaivetaan vielä jonkin aikaa.
 Kokkolan ydinkeskustassa Itäisen Kirkkokadun tienpätkä on ollut lähes koko rakennustöiden ajan pois käytöstä.
 – Se avataan taas liikenteelle joulukuun alussa, arvelee kaupungin projekti-insinööri Aki Riihijärvi.
 Museo avautunee yleisölle keväällä. Urakan loppulasku on lähes 2 miljoonaa euroa.
 Lue myös:
 Kiepin korjaustyöt etenevät Kokkolan museokorttelissa: runko ja sisätilat rakennetaan uusiksi, julkisivu kyetään säilyttämään
 Luonnontieteellisen museon raunioista löytyy vieläkin näyttelyesineitä Kokkolassa: nisäkkäiden pääkalloja, koralleja ja kiviä
 Kokkolan museokorttelin tuhoisan palon syy selvisi: sai alkunsa sähkökaapista
 "Suru, kauhu ja paniikki – olen pelännyt pitkään, että tällaista voisi tapahtua": Kokkolan museokorttelin palossa oli ainekset laajempaankin tuhoon
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun tiistaihin 12.10. kello 23 saakka.

Luonnontieteellisen museon  korjaustyö vihdoin loppusuoralla Kokkolassa – "Aikamoinen työ oli sovittaa vanha ulkolaudoitus uudelle hirsirungolle"


Summary: Päiväkodit ovat kärsineet työntekijäpulasta jo vuosia. Tänä syksynä Helsingissä sijaisia on ollut usein mahdoton saada. Työstä on tullut selviytymistä.

Mäntyjen yllä taivaalla on tummia pilviä. Kohta sataa, mutta ei ihan vielä. Seitsemän lasta on kiivennyt kiville  Juulia Jantusen  ympärille. He puhuvat tunteista.
 – Millaisessa tilanteessa voi tuntea itsensä noloksi? Jantunen kysyy.
 Varhaiskasvatuksen opettaja Jantunen ulkoilee 3–4-vuotiaiden Pisaroiden kanssa, kuten hänen ryhmäänsä kutsutaan. Olemme Helsingin Vuosaaressa päiväkoti Kanavan viereisessä metsikössä.
 Kuvauspäivänä lapsia on poikkeuksellisen paljon poissa, joten ryhmän koko on täsmälleen se, mitä laki vaatii eli seitsemän lasta yhtä aikuista kohden. Silloin ehtii puhumaan vaikka tunteista.
 Tänä syksynä tällaiset päivät ovat olleet kuitenkin vähissä.
 Päiväkotien työntekijät kertovat hädästään Instagramissa
 Koko maassa on ollut jo vuosien ajan pulaa erityisesti varhaiskasvatuksen opettajista. Nyt tämä näkyy myös sijaispulan pahenemisena. Lomia ja sairauspoissaoloja on vaikea sijaistaa. Jatkuva venyminen on uuvuttanut monet.
 Instagramiin ilmestyi syyskuun puolivälissä  varhaiskasvatuksenkertomuksia-tili,  jossa alan ammattilaiset jakavat karuja kokemuksiaan päiväkotien arjesta. Sivun nimettöminä pysyttelevien ylläpitäjien mukaan riittämättömyyden ja loppuunpalamisen tunteet ovat jatkuvasti mukana arjessa.
 – Alan ongelmat ovat olleet tiedossa jo pitkään, mutta jostain syystä työnantajat ja päättäjät eivät ole tehneet niille mitään, tilin ylläpitäjä kirjoittaa vastauksessaan Ylelle.
 Helsingissä on käytössä sijaispulan takia systeemi, jossa viimeisenä keinona vakituisia hoitajia ja opettajia siirretään sijaisiksi päiväkodista toiseen. Terhi Liimu / Yle
 Normaalisti Pisaroiden ryhmässä on 13 lasta. Jantusen työparina työskentelee lastenhoitaja, mutta hän on ollut nyt useamman viikon pois. Tänä syksynä sijaisten saaminen on ollut vaikeampaa kuin koskaan aiemmin.
 – Aiemmin stressitekijä oli se, että sijaiset vaihtuvat. Nyt stressaa se, että sijaisia ei ole, Jantunen kuvaa tilannetta.
 Helsingissä on tänä syksynä tarvittu sijaisia tavallistakin enemmän. Seuren raportoinnin mukaan esimerkiksi elokuussa oli kolmen viikon jakso, jonka aikana suomenkielisiin päiväkoteihin on tarvittu keskimäärin 416 sijaista per päivä, mutta saatu vain 283 sijaista.
 Seure on henkilöstöpalveluita tarjoava yritys, jonka osaomistaja Helsinki on.
 Helsingin kaupungin vs. varhaiskasvatusjohtaja  Ulla Lehtosen  mukaan Seure on toimittanut sijaisia tänä syksynä määrällisesti enemmän kuin vuosi sitten.
 Lisääntynyt sijaisten määrä ei kuitenkaan näy päiväkotien arjessa, sillä syyskuussa myös sijaistarve on kasvanut merkittävästi viime syksyyn verrattuna.
 – Yksi selittävä tekijä kasvavalle sijaistarpeelle on työvoimapula, sillä meillä on jo valmiiksi vajetta rekrytointihaasteiden takia. Myös Seure kärsii samasta työvoimapulasta kuin me, kertoo Lehtonen.
 Jantunen näyttää lapsille kortteja eläimistä, joilla on erilaisia ilmeitä. Lapset  nimeävät eläimen kokeman tunteen, josta jutellaan sitten yhdessä. Terhi Liimu / Yle
 Esimerkiksi elokuussa Helsingillä oli avoinna 64 varhaiskasvatuksen opettajan paikkaa, mutta vain kahdeksan työntekijää löytyi. Tilanne on jatkunut jo pitkään tällaisena.
 Tilanteen lohduttomuutta kuvaa se, että tällä hetkellä vakituisia varhaiskasvatuksen opettajia työskentelee Helsingissä 1 619, mutta työvoimavajeen korjaamiseksi kaupungin pitäisi saada palkattua vielä 750 varhaiskasvatuksen opettajaa.
 Konkreettisesti päiväkodeista ei kuitenkaan tällä hetkellä puutu 750 opettajaa, sillä esimerkiksi lastenhoitajia on palkattu opettajien sijaisiksi.
 Helsingin kaupungin varhaiskasvatus 348 kunnallista päiväkotia 26 988 lasta 5 666 hoito- ja kasvatushenkilöstöä
 Sijaispulaan ei ole yhtä helppoa ratkaisua
 Helsingin vs. varhaiskasvatusjohtaja Ulla Lehtosen mukaan työvoimapulaan on pyritty hakemaan erilaisia ratkaisuja.
 – Tämä on niin sanotusti monitahoinen haaste, johon ei ole nopeaa ratkaisua. Muutenhan se olisi jo ratkaistu, sanoo Lehtonen.
 Jantunen jakaa kärrystä ruuan.  Hän juttelee samalla lasten kanssa, kun syö omaa lounastaan. Terhi Liimu / Yle
 Varhaiskasvatusjohtajan mukaan Helsingissä on panostettu päiväkotien johdon koulutukseen, jotta työn organisointi olisi vaikeassa työvoimatilanteessa mahdollisimman sujuvaa.
 – Opettajien työaikaan kuuluu viisi tuntia suunnitteluaikaa. Tähän on tehty Helsingissä hyvä ohjeistus, joka tukee työn pedagogista suunnittelua ja toteuttamista, kertoo Lehtonen.
 Käytännössä varhaiskasvatuksen opettajat joutuvat usein tinkimään juuri tästä suunnitteluajasta, koska työntekijöistä on pulaa eikä lapsia voi jättää yksin.
 Varhaiskasvatusjohtajan mukaan on kiinnitetty myös erityistä huomiota uusien työntekijöiden perehdyttämiseen, jotta he sitoutuisivat jäämään päiväkoteihin töihin. Sijaispulan takia tämä ei aina toteudu.
 Vuosi sitten alalle valmistunut helsinkiläinen varhaiskasvatuksen opettaja haluaa kertoa nimettömänä kokemastaan.
 – Oma perehdytykseni oli olematon, enkä sittemmin itse ole ehtinyt panostaa muiden perehdyttämiseen sen enempää.
 Erityisen uuvuttamana hän on kokenut ristiriidan työlle asetettujen tavoitteiden ja arjen realiteettien välillä.
 – En lähtenyt työelämään ruusunpunaiset lasit silmillä. Silti todellisuus iski vasten kasvoja.
 Ensimmäinen vuosi päiväkodissa on saanut hänet jo miettimään alan vaihtoa vaikka pitää lasten kanssa työskentelystä.
 – Henkilöstövajaus ja sijaispula pistävät paketin sekaisin välittömästi. Miten toimit, kun pitäisi olla yhtä aikaa auttamassa yksiä vessassa, toisia pukemaan vaatteita ja vahtimassa kolmansien leikkiä yhtä aikaa?
 Vakituiset sijaiset ovat tuttuja lapsille
 Päiväkoti Kanavassa lounaaksi on lihakeittoa. Lapset juttelevat siitä, pitäisikö perunaa pussata. Juulia Jantunen kaataa kannusta jälkiruokaa muovimukeihin.
 – Katsokaa, ihan kuin jäätelöä.
 Näkee, että hän nauttii työstään varhaiskasvatuksen opettajana.
 Päiväkoti Kanavan johtaja  Juha Koskelaisen  mukaan sijaispulaa on hieman helpottanut se, että päiväkoti sai elokuussa oman vakituisen sijaisen. Päiväkotikohtaisia vakituisia sijaisia on tarjottu yhdeksi ratkaisuksi sijaispulaan.
 – Saamme paikattua yllättävät poissaolot hänen avullaan. Hän on tuttu ja turvallinen lapsille, kertoo päiväkodin johtaja.
 Kaupungin varhaiskasvatusjohtaja Lehtosen mukaan Helsinki ei yksin pysty ratkaisemaan päiväkotien työvoimapulaa.
 – Nyt tarvitaan valtakunnan tasolla varhaiskasvatuksen opettajien koulutusmäärien runsasta lisäämistä, toteaa Lehtonen.
 Parikymmentä vuotta varhaiskasvatuksen opettajana työskennellyt Jantunen miettii pitkään ennen kuin vastaa, onko hän miettinyt viime aikoina ammatinvaihtoa.
 – Tavallaan kyllä, mutta ajatus tuntuu tosi surkealta. Pidän työstäni, koen sen tärkeäksi ja minulla on kokemusta. Jos minä ja minun kaltaiseni kävelevät ulos päiväkodeista, niin kuka tätä sitten tekisi?
 Voit keskustella varhaiskasvatuksen työvoimapulasta keskiviikkoon 13. lokakuuta kello 23:een asti.
 Lue myös:
 Päiväkotien henkilöstömitoituksesta ei saa poiketa enää edes sairaustapauksissa – moni kunta on vaikeuksissa, kun sijaisia ei ole

Varhaiskasvatuksen opettaja kiteyttää monelle tutun tunteen jatkuvasta venymisestä: Kuka tätä työtä tekisi, jos minä kävelen ulos päiväkodista?


Summary: Englanninkielisen palvelun lisäämisessä ei ole kyse kansainvälisyydestä. Kyse on siitä, että työpaikat jakaantuvat halpoihin , joihin kelpaa kuka tahansa maahanmuuttajakin. Ja hienojen ihmisten kansainvälisiin töihin, kirjoittaa Saarikivi.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Kuljen usein ohi Helsingin Töölössä sijaitsevan kadunkulman, jossa sijaitsevat vierekkäin turkkilaisten maahanmuuttajien pizzeria ja perinteinen helsinkiläinen Fazerin kahvila.
 On hämmentävä kokemus lukea lounaspaikkojen viestintää. Maahanmuuttajien paikassa lukee  lounastarjous ,  vegaaniruoat, ruoka, viini, musiikki, aukioloajat ,  b-oikeudet . Suomalaisten perinnepaikassa taas lähes kaikki on pelkkää englantia:  Coffee moments, Delights to go ,  Lunch well   (Salads, sandwiches), Bread from our artesan bakery .
 Sama pätee muuallakin kaupungissa. Jos ruokapaikassa on töissä kolmannen maailman maahanmuuttajia, tekstit ja palvelu ovat suomea. Jos taas paikkaa pitävät suomalaiset, tekstit ovat usein vain englantia.
 Oma lukunsa ovat ensimmäisen maailman maahanmuuttajien pitämät paikat, joissa suomen kielellä ei saa edes palvelua, vain aggressiivisen kysyviä katseita.
 Kun Helsingin ylipormestari   Juhana Vartiainen   ehdotti englannista uutta virallista kieltä  kaupunkiin, ajattelin tätä kadunkulmaa ja lukemattomia muita samanlaisia. Eikö herra pormestari käy keskikaupungilla, pohdin, siellähän on jo lähes pelkkää englannin kieltä.
 Suomeksi lukee helsinkiläisessä kahvilassa vain  hätäpoistumistie  ja  desinfioi kädet.  Kaikki viihtymään kutsuva teksti on englantia.
 Huippuosaaja on myyttinen ulkomaalaistaustainen henkilö, ammatiltaan kasvuyrittäjä tai innovaatiotohlo.
 Tiedän toki, että ei ylipormestari tällaisia ajattele. Hän – ja koko kaupungista huolta kantava virkamieskunta – ajattelee kahviloiden sijaan “huippuosaajia”.
 Huippuosaaja on myyttinen ulkomaalaistaustainen henkilö, ammatiltaan kasvuyrittäjä tai innovaatiotohlo. Hän on aikeissa muuttaa Suomeen, koska täällä on puhdas luonto, maabrändi ja Monocle-lehdessäkin sanottiin, että Helsinki on paras kaupunki. Mutta voi, hänen lapsensa ja puolisonsa eivät pääsisikään täällä englanninkieliseen kouluun kuten, niin, – missä maassa?
 Muitakin ongelmia on kuten pieni palkka ja isot verot. Yhtä kaikki huippuosaaja on niin avuton taapero, että hänelle on tasoitettava tie kynnystäkin alemmas: työluvat nopeutetussa järjestyksessä, verot alas ja palkat ylös.
 Ja tietenkin suomalaisten työpaikkojen ja koulujen on puhuttava hänen kieltään, englantia (muita kieliä ei huippuosaajalla voi olla).
 Kuinka paljon huippuosaajan työpaikkoja  Suomessa mahtaa olla?
 Vilkaisu ely-keskuksen sivuille näyttää, että maassa on suurin tarve palvelu- ja myyntityön tekijöistä. Heille olisi avoinna yli 9 000 työpaikkaa. Toiseksi eniten tarvitaan rakennus-, korjaus- ja valmistustyöntekijöitä, yli 6 000.
 Suurta pulaa on samoin kodinhoitajista, kattoasentajista ja puhelinmyyjistä. Näillä aloilla voi toki olla varsin pätevä, mutta tuskinpa huippuosaajilla tarkoitetaan heitä.
 Asiantuntija- ja johtotehtäviä on maassa avoinna yhteensä alle 3 000. Jos tarkoitus on siis tehdä kaupunkiin uusi virallinen kieli sen pienen ulkomaalaisjoukon takia, joka näihin toimiin valitaan, ovat kaupunki ja valtakunta nöyristelemässä kovin pienen joukon edessä.
 Todellisuuden maahanmuuttajat  ovat tavallisia ihmisiä, eivät mystisiä huippuja. Suurimmat maahanmuuttajien kieliryhmät ovat venäjä, viro, arabia ja somali. Näiden ryhmien englannin taitotaso on alhaisempi kuin kantasuomalaisten. He eivät englannin kielestä hyödy.
 Muutaman tuhannen korkeapalkkaisen maahanmuuttajan takia tulisi muuttaa maan kulttuurisen infrastruktuurin ydintä: koulujen ja työpaikkojen kieltä.
 Vanhempiemme vaippojen vaihtajien, ruokamme kokkaajien ja kotiemme huoltajien integraatiosta ei pormestari Vartiainen kuitenkaan ole huolissaan.
 Sen sijaan muutaman tuhannen korkeapalkkaisen maahanmuuttajan takia tulisi muuttaa maan kulttuurisen infrastruktuurin ydintä: koulujen ja työpaikkojen kieltä.
 Huomatkaapa, nyt sen näette!  Englanninkielisen palvelun lisäämisessä ei olekaan kyse kansainvälisyydestä. Se ei hyödytä Helsingin kansainvälisiä asukkaita paljoakaan, ainoastaan kapeaa “huippua”, jota kohti kiivimme.
 Kyse onkin todellisuudessa yhteiskuntaluokasta ja identiteetistä, siitä, keitä haluamme olla ja kenen kuppilaan mennään.
 Kyse on siitä, että työpaikat jakaantuvat halpoihin, suomenkielisten ihmisten töihin, joihin kelpaa kuka tahansa maahanmuuttajakin. Ja sitten hienojen ihmisten kansainvälisiin töihin, joissa puhutaan englanniksi samoja muodikkaita latteuksia samaan aikaan kaikilla mantereilla.
 Janne Saarikivi
 Kirjoittaja on kielentutkija ja tietokirjailija. Hän toimii Tromssan yliopiston osa-aikaisena professorina ja on luultavasti eri mieltä kanssasi.
 Kolumnista voi keskustella 13.10. klo 23.00 saakka.

Janne Saarikiven kolumni: Tähän pöytään suomenkielinen ruokalista, ja ilman huippuosaajaa, kiitos


Summary: Porsaanreikä on Veikkauksella tiedossa. Yhtiö vierittää vastuuta lainsäädännölle ja haluaisi saada nykyistä paremmin tietoonsa pankkitilin oikean omistajan. Joitain keinoja rahanpesuun puuttumiseen kuitenkin on.

Joel Sallinen  pelasi muutama viikko sitten Veikkauksen pelikoneella kaverinsa kanssa. Sallisen kaveri halusi tallettaa pelikoneeseen rahaa, mutta huomasi, ettei hänen pankkikorttinsa ole liitettynä Veikkaustiliin eikä hänen oma Veikkauskorttinsa ollut mukana.
 – Päätettiin piruuttaan testata, mitä tapahtuu, jos minä tunnistaudun koneeseen omalla Veikkauskortilla ja kaveri laittaa lähimaksulla 50 euron talletuksen pelikoneeseen.
 Pelikone kysyi liitetäänkö Sallisen ystävän pankkikortti Sallisen pelitiliin, johon he vastasivat kieltävästi. Homma sujui kuin rasvattu.
 Kaksikko hävisi 20 euroa. He päättivät lopettaa pelaamisen ja ottivat loput 30 euroa pois. Muutaman päivän kuluttua summa napsahti Sallisen tilille, eikä hänen kaverinsa, joka rahan oli alun perin koneeseen syöttänyt.
 Käytännössä Veikkauskortin avulla voi pestä rahaa. Rahanpesun tavoitteena on saada rikoksella saatu omaisuus näyttämään lailliselta. Sallisen ja hänen ystävänsä tapauksessa tästä ei ollut kyse, mutta heidän esimerkkinsä näyttää rahanpesun olevan mahdollista.
 Veikkaus: ongelmana lainsäädäntö
 Veikkauksen johtaja  Jarmo Kumpulainen  myöntää rahanpesun olevan mahdollista yllä kuvatulla tavalla.
 Kumpulainen kuitenkin muistuttaa, että sama haaste rahanpesuun on myös kaikilla muilla toimialoilla, joissa tarvitaan tilitietoja, lukuun ottamatta viranomaisia ja finanssisektorin toimijoita.
 – Pankkien, Veikkauksen ja toimijoiden keskinäistä tiedonvaihtoa pitäisi parantaa. Me haluaisimme saada paremman näkyvyyden pankkitilien omistajiin.
 Veikkauksen johtaja Jarmo Kumpulainen painottaa, että Veikkauskorttia ei saa edes tilapäisesti luovuttaa toiselle henkilölle. Yle/Sebastian Backman
 Rahanpesun mahdollisuus on tunnistettu yhtiössä jo useita vuosia sitten. Vuonna 2017 Veikkaus  jätti asiasta lausunnon  rahanpesulakia valmistelevalle valtionvarainministeriölle. Lopulta rahanpesulakiin kirjattiin melko suppea mahdollisuus vaihtaa tietoa ilmoitusvelvollisten kesken ja toimijoiden oikeudet ovat rajatut.
 Veikkaus tiedotti  asiasta myös vuonna 2019. Tällöin viesti oli sama: yhtiö haluaisi saada paremmat oikeudet nähdä pankkitilin oikea omistaja.
 – Tällä hetkellä pelitilin ja pankkitilin välistä yhteyttä ei nykyisen lainsäädännön puitteissa voida varmuudella todeta.
 Kumpulainen tiedostaa, että lainsäädäntö ei ole yksinkertainen.
 – Jos asia olisi ollut helppo, se olisi varmaan silloin ratkottu Veikkauksen lausumalla tavalla.
 Yhtiöllä on kuitenkin joitain keinoja puuttua rahanpesuun. Veikkaus on rahanpesulain mukaan ilmoitusvelvollinen, ja tutkii väärinkäytösepäilyjä osana tätä velvollisuutta.
 Veikkaus muun muassa tekee rahanpesun estämiseksi ja selvittämiseksi vuosittain useita tuhansia ilmoituksia epäilyttävistä tapauksista Keskusrikospoliisin rahanpesun selvittelykeskukselle.
 Ilmoitus lähtee eteenpäin, jos pelien summa tai pelaajan saama voitto ylittää Veikkauksen määrittelemän kynnysarvon tai tapahtumaan liittyy jotain muuta epäilyttävää. Veikkauskortilla maksimisumma, jonka voi peliautomaateilla hävitä, on 2 000 euroa kuukaudessa. Periaatteessa sen verran voisi yksi henkilö pestä rahaa kerrallaan.
 Veikkauksen automaatteihin tulossa tappioraja – uudistuksella pyritään vähentämään rahapeliongelmia
 Asiantuntija: ei paras keino rahanpesuun
 Vaasan yliopiston laskentatoimen ja rahoituksen professori  Teija Laitinen  ei pidä Veikkauskortin kautta tehtävää rahanpesua isona ongelmana. Laitinen ei usko tämän olevan ensisijainen keino pestä rahaa.
 – Niin on mahdollista tehdä, mutta se on kannattamatonta.
 Professori antaa esimerkin: Jos haluaisi pestä satatuhatta euroa, pitäisi löytää 50 ihmistä Veikkauskortteineen pelaamaan siihen mukaan. Mitä useampi ihminen mukana, sitä suurempi riski jäädä kiinni.
 Laitinen myös muistuttaa, että rahanpesussa pyörivät yleensä suuret summat.
 – Toki rahanpesussa on kaikenlaista toimintaa ja pienikin rikos on rikos. Kuitenkin, jotta rahanpesu muuttuisi merkitykselliseksi ja sitä voitaisiin käyttää esimerkiksi terrorismin rahoittamiseen, tulee summien olla todella suuria.
 Rahanpesu Rahanpesuun liittyy aina jokin esirikos, jolla varat on saatu. Suomessa esirikos on usein huume- tai talousrikos tai esimerkiksi verkossa tehty petos. Rahanpesua tehdään myös verotuksen välttämiseksi. Suuri käteistalletus tai tilisiirto herättää huomiota pankissa ja voi poikia ilmoituksen viranomaisille. Sen vuoksi likainen raha tulee saada näyttämään lailliselta tuotolta. Suuremmassa mittakaavassa rahan alkuperä häivytetään peiteyhtiöiden ja useamman pankin kautta tehtyjen tilisiirtojen avulla. Raha voidaan esimerkiksi jakaa pienempiin summiin ja siirtää useiden yhtiöiden kautta eri maissa toimivien pankkien tileille ja sieltä edelleen eteenpäin.
 Avuksi kuvallinen henkilöllisyystodistus?
 Tällä hetkellä Veikkauksella ei ole suoraa keinoa puuttua jutun alussa kuvailtuun tilanteeseen.
 Veikkauskortti ei ole kovin vahva tunnistautumiskeino. Kun Veikkaustiliä luo, tulee silloin tunnistautua pankkitunnuksilla. Sen jälkeen pelkkä Veikkauskortti riittää.
 Voitaisiinko pelaamisen tunnistautumiseen käyttää jotain muuta kuin Veikkauskorttia, esimerkiksi kuvallista henkilöllisyystodistusta?
 – Tällä hetkellä olemme lähteneet näin liikkeelle. Katsotaan, mitä tulevaisuus tuo tullessaan. Meillä on valmius tehdä tarvittavia uudistuksia, Veikkauksen johtaja Jarmo Kumpulainen kertoo.
 Millaisia ajatuksia juttu herätti? Keskustele aiheesta keskiviikkoon kello 23:een saakka.
 Lue seuraavaksi:
 Paloittelumurhaaja, huumekauppias ja poliisia pakoileva rahanpesuepäilty – salaisen veroparatiisiyhtiön perustaminen houkutti suomalaisrikollisia
 Analyysi: Joku oligarkki pesee rahaa, miksi minä välittäisin? Tästä syystä rahanpesu koskettaa tavallisiakin ihmisiä

Veikkauskortilla voi pestä rahaa – asiantuntija ei pidä isona ongelmana: "Niin on mahdollista tehdä, mutta se on kannattamatonta"


Summary: Ruotsi tarvitsee ulkomaisia osaajia niin akkutehtaisiin kuin Spotifyn kaltaisiin yrityksiin, mutta maan työlupajärjestelmä on monimutkainen. Hallitus on luvannut estää asiantuntijoiden karkotukset hallinnollisten virheiden takia.

Ruotsissa on ennennäkemätön pula  Rameez Hussainin  kaltaisista ammattilaisista.
 Intialaistaustainen Hussain on 33-vuotias mobiilisovelluskehittäjä, joka työskentelee konsulttitalo Dynamossa Tukholmassa. Hän on asunut Ruotsissa jo 11 vuotta, mutta silti hänet ollaan karkottamassa.
 Syy on se, että Hussainin ruotsalainen työnantaja oli ottanut hänelle aikoinaan väärät vakuutukset.
 Ruotsi tarvitsee it-alan mukaan 70 000  uutta osaajaa  vuoteen 2024 mennessä.
 Ammattilaisia kaipaavat Pohjois-Ruotsin jättihankkeet, kuten rakenteilla oleva Euroopan suurin akkutehdas, sekä liikenteen sähköistäminen ja vihreään talouteen siirtyminen.
 Myös Spotifyn ja Klarnan kaltaiset isot ruotsalaisyritykset tarvitsevat lisää it-ammattilaisia, puhumattakaan teknologia-alan startupeista, joille Tukholma on yksi maailman johtavista keskittymistä.
 Yritykset kuitenkin pelkäävät, että Ruotsin maine on kärsinyt asiantuntijoiden työlupiin liittyvien ongelmien vuoksi.
 -Elämäni on pysähdyksissä, kertoo Rameez Hussain tilanteestaan. Hänen valituksensa on käsittelyssä maahanmuuttotuomioistuimessa ja päätöksen uskotaan tulevan 12-14 kuukautta sen jättämisestä. Kirsi Heikel
 Startup-työnantaja mokasi vakuutukset
 Hussain tuli vuonna 2010 opiskelemaan tietojenkäsittelytiedettä Uumajan yliopistoon kotimaastaan Intiasta.
 Vaihtoehtoina olivat myös Saksa ja Australia, mutta Hussain valitsi Ruotsin, koska yliopisto tarjosi heti opiskelupaikan.
 Maisteriopintojen jälkeen hän sai vakituisen sovelluskehittäjän työn startup-yrityksestä, josta siirtyi vuonna 2016 Dynamon palvelukseen.
 Elokuussa 2017 hän sai kirjeen Ruotsin maahanmuuttovirastosta. Kirjeessä ilmoitettiin, että hänen oleskelulupansa perutaan ja hänet karkotetaan.
 Hussain ei ollut tehnyt mitään väärää, vaan hänen aiempi työnantajansa oli. Se oli muun muassa kirjannut hänet työntekijäksi eikä virkamieheksi.
 Hussain pohti päätöksestä valittamista, mutta prosessissa olisi mennyt yli vuosi. Sen sijaan hän matkusti takaisin kotimaahansa kahdeksaksi kuukaudeksi ja palasi Tukholmaan Dynamoon saatuaan uuden työluvan keväällä 2018.
 Hussain jatkoi siellä samoissa tehtävissä, kehittämässä kännykkäsovelluksia erilaisille asiakkaille iOS- ja Android-käyttöjärjestelmille. Hänen palkkansa on noin 5000 euroa kuussa.
 "Olen asunut Ruotsissa kolmasosan elämästäni"
 Vuoden 2020 marraskuussa Rameez Hussain haki pidennystä työlupaansa, mutta sai uuden karkotuspäätöksen. Syyksi kerrottiin jälleen entisen työnantajan vakuutusvirheet vuosia aiemmin.
 Nykyinen työnantaja oli täyttänyt hallinnolliset kohdat oikein, eikä Hussain ollut tälläkään kertaa syyllistynyt itse mihinkään.
 Hän istuu Tukholman Kungsholmenissa työpisteellään ja kertoo, että päätös oli suuri järkytys.
 – Kaikki isot asiat ovat elämässäni pysähdyksissä, hän huokaa.
 Jos Hussainin saama karkotuspäätös pysyy voimassa, hän aikoo pyrkiä töihin Saksaan.  Kirsi Heikel
 Tällä kertaa Hussain päätti valittaa Ruotsin maahanmuuttotuomioistuimeen.
 Hänellä on ruotsalainen tyttöystävä ja elämä on vahvasti kiinnittynyt Ruotsiin. He haluaisivat ostaa yhdessä asunnon, mutta eivät voi tehdä tässä tilanteessa mitään.
 – Olen asunut Ruotsissa kolmasosan elämästäni. Olen tehnyt töitä, maksanut verot, oppinut kielen, hankkinut tutkinnon. Ystäväni ja tyttöystäväni ovat täällä, Hussain kertoo.
 – Minulla on työpaikka, jonka palkalla pärjään ja ammatti, jonka tekijöistä on kova kysyntä. Mielestäni osallistun yhteiskunnan rakentamiseen, hän jatkaa.
 Hussainin asiaa ajaa Centrum för rättvisa -säätiö, joka tarjoaa ilmaista oikeusapua. Sen juristi  Alexandra Loyd  sanoo, että rahallisesti Hussain ei ole hyötynyt mitenkään työnantajan virheistä.
 – Hänen työehtonsa ovat myös olleet kunnossa. Kysymys on nyt siitä, että työnantaja on ottanut hänelle väärän vakuutuspaketin, Loyd sanoo.
 Maahanmuuttoviraston mukaan virhe ei ole pieni, sillä Hussain on ollut puolet oleskeluajastaan Ruotsissa ilman riittävää vakuutusturvaa. Virasto kommentoi Hussainin tapausta aiemmin  Dagens Nyheterille .
 Virheestä ei joudu kuitenkaan vastuuseen työnantaja vaan työntekijä.
 – Voi tietenkin kysyä, onko tämä oikein, juristi Loyd sanoo.
 -Tilanne on Ruotsissa parantunut, kun Maahanmuuttovirasto on ryhtynyt katsomaan kokonaisuutta pienten virheiden sijaan. Mutta ongelma ei ole  poistunut eikä uutta lakia ole säädetty, sanoo juristi Alexandra Loyd. Stefan Tell
 Ruotsin työlupajärjestelmä on monimutkainen
 Ruotsissa on ollut  viime vuosina  lukuisiatapauksia, joissa erityisasiantuntija joutuu lähtemään maasta, koska työnantaja on tehnyt epähuomiossa pienen virheen työlupa-asioissa.
 Elinkeinoelämä on kritisoinut Maahanmuuttoviraston toimintaa voimakkaasti. Ruotsalaiset yritykset pelkäävät, että maan maine vahingoittuu ja niiden mahdollisuus rekrytoida ammattilaisia eri puolilta maailmaa vaikeutuu.
 Tämä on huomattu myös Hussainin työpaikalla Dynamossa. Dynamo on sovelluskehittäjä- ja konsulttitalo, joka työllistää noin kolmekymmentä henkilöä.
 – Ruotsi kilpailee samoista osaajista Saksan ja Britannian kanssa. Moni on kuullut karkotuksista täällä asuvilta ystäviltään ja miettii, kannattaako tänne hakea ollenkaan, sanoo Dynamon kehityspäällikkö  Vinit Malhotra.
 Yritysten mukaan virheitä tulee, koska järjestelmä on monimutkainen.
 Suuret yritykset, kuten Scania ja Ericsson ovat kertoneet, että ne ostavat ulkopuolisia asiantuntijapalveluita pystyäkseen hoitamaan EU:n ulkopuolelta tulevien työlupa-asiat oikein. Esimerkiksi startupeilla ei tähän ole mahdollisuutta.
 Kehityspäällikkö Vinit Malhotra pitää Hussainin karkotuspäätöstä käsittämättömänä.  Daniel Ivarsson
 Jos valitus ei mene läpi, Hussain muuttaa ehkä Saksaan
 Vuonna 2018 maahanmuuttotuomioistuin alkoi tehdä karkotettavien työntekijöiden tapauksissa kokonaisarviointia eli ryhtyi painottamaan sitä, täyttyvätkö työluvan ehdot pitkällä aikavälillä. Sen jälkeen tilanne on Ruotsissa parantunut.
 Ongelma ei ole kuitenkaan  poistunut , sanoo juristi Alexandra Loyd.
 – Esimerkiksi IT-ammattilaisten karkotuksia tapahtuu yhä, hän kertoo.
 Viime keväänä valmistui Ruotsin hallituksen  asettama selvitys  osaavan työvoiman maahanmuuton helpottamisesta. Selvitys ehdottaa muun muassa, että työlupaa ei peruuttaisi vähäisten virheiden takia.
 Asian käsittely on kuitenkin kesken, eikä selvitys ole vielä johtanut lakiesitykseen.
 Loydin arvion mukaan Rameez Hussainin pitäisi saada päätös maahanmuuttotuomioistuimesta marras–helmikuun aikana, eli 12–14 kuukauden jälkeen valituksen jättämisestä.
 Jos Hussainin karkotuspäätös pysyy voimassa, hänellä on yhä mahdollisuus valittaa siitä.
 – Jos lopullinen päätös on, että en saa jäädä tänne, muutan lopullisesti pois Ruotsista. Monet Euroopan maat kaipaavat kaltaisiani it-ammattilaisia, esimerkiksi Saksa, Hussain sanoo.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 13. lokakuuta kello 23 asti.

Ruotsi tarvitsee it-osaajia kipeästi, mutta on karkottanut heitä pikkuvirheiden takia – yritykset pelkäävät jo Ruotsin maineen puolesta


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Veikkauskortin avulla voi pestä rahaa, asiantuntija ei pidä isona ongelmana
 Pelkkä Veikkauskortti riittää tunnistautumistiedoksi, kun rahaa siirretään tililtä toiselle pelikoneen kautta. Porsaanreikä on Veikkauksella tiedossa. Yhtiö vierittää vastuuta lainsäädännölle ja haluaisi saada nykyistä paremmin tietoonsa pankkitilin oikean omistajan. Veikkaus tekee  rahanpesun selvittämiseksi  vuosittain useita tuhansia ilmoituksia Keskusrikospoliisille.
 Oppivelvollisuuden laajentuminen on tullut kunnille luultua kalliimmaksi
 Tänä syksynä hiusalan ammattiopinnot aloittaneet Aida Sandberg (vas.) ja Daniela Roth opiskelevat unelma-alaansa. Parasta on päästä harjoittelemaan hiustenlaittoa omin käsin. Annika Martikainen / Yle
 16-vuotias  Daniela Roth  on tulevaisuuden hiusammattilainen. Hän on saanut 700 euron arvoiset työvälineet ilmaiseksi. Nyt kunnissa on huomattu, että  oppimateriaalien kustannukset oli arvioitu alakanttiin . Oppivelvollisuuden laajentumiselle varatun 129 miljoonan euron arvioidaan ylittyvän 10 miljoonalla eurolla vuodessa.
 Ruotsi tarvitsee IT-osaajia kipeästi, mutta on karkottanut heitä hallinnollisten kiemuroiden takia
 Intialaistaustainen Rameez Hussain on 33-vuotias mobiilisovelluskehittäjä, joka työskentelee konsulttitalo Dynamossa Tukholmassa. Hän on asunut Ruotsissa jo 11 vuotta, mutta silti hänet ollaan karkottamassa. Kirsi Heikel
 Ruotsi tarvitsee ulkomaisia osaajia niin akkutehtaisiin kuin Spotifyn kaltaisiin yrityksiin, mutta maan työlupajärjestelmä on monimutkainen. Ruotsalaiset yritykset pelkäävät, että maan maine vahingoittuu ja niiden mahdollisuus rekrytoida ammattilaisia eri puolilta maailmaa vaikeutuu. Maan hallitus on luvannut estää  asiantuntijoiden karkotukset  hallinnollisten virheiden takia.
 Kumisaappaat ja sadevarjo mukaan tänään
 Yle
 Säärintama mutkittelee tänään Suomen yllä. Sateita on luvassa etenkin etelärannikolta Kainuuseen yltävälle alueelle. Lue lisää Ylen  sääsivuilta .

Herätys: Veikkauskortissa porsaanreikä, oppivelvollisuuden pidentäminen luultua kalliimpaa, Ruotsi on karkoittanut IT-osaajia pikkuvirheistä


Summary: Uudistuksen myötä nuoret saavat lukion ja ammatillisen koulutuksen työvälineet ilmaiseksi. Nyt kunnissa on huomattu, että oppimateriaalien kustannukset oli arvioitu alakanttiin.  Oppivelvollisuuden laajentumiselle varatun 129 miljoonan euron arvioidaan ylittyvän 10 miljoonalla eurolla vuodessa.

Aida Sandberg  ja  Daniela Roth  ovat tulevaisuuden hiusammattilaisia, ja siksi he ovat saaneet sakset ja muut työvälineet ilmaiseksi.
 Olemme Stadin ammattiopiston oppilaskampaamossa Helsingin Merihaassa, jossa puolentusinaa hiusalan opiskelijaa leikkaa, värjää ja föönaa asiakkaiden hiuksia.
 16-vuotiaat Sandberg ja Roth ovat aloittaneet opinnot tänä syksynä.
 – Tähän asti olemme saaneet kaksi leikkauspäätä ja sakset. Muut välineet ovat yhteiskäytössä, Sandberg sanoo föönin huminan yli.
 – Me olemme saaneet työasut ja kaikki, mikä on siis todella hyvä juttu, Roth lisää.
 Oppivelvollisuus laajeni 18 vuoteen asti, minkä seurauksena tästä syksystä lähtien toisen asteen oppimateriaalit ovat nuorille ilmaisia. Esimerkiksi parturi-kampaajan työvälinepaketti maksaisi muuten opiskelijalle 700 euroa.
 Lue lisää:  Tuhansia tietokoneita, satoja saksia – kouluissa alkoi hankintarumba, jonka loppusummaa ei tiedä kukaan
 Uudistus on tullut kunnille ja koulutuksen järjestäjille kalliimmaksi kuin mitä Opetushallitus etukäteen arvioi. Kuntaliiton mukaan oppivelvollisuuden laajentumiselle varatut 129 miljoonaa euroa ylittyvät 10 miljoonalla eurolla vuodessa. Syynä ovat varsinkin arvioituja hintavammat materiaalihankinnat.
 Helsingissä laajemman oppivelvollisuuden hintalapuksi arvioidaan 1–1,5 miljoonaa euroa enemmän kuin alkuperäisissä suunnitelmissa, sanoo lukioista ja ammatillisesta koulutuksesta vastaava johtaja  Arja Kukkonen .
 – Vaikuttaa siltä, että valtiolta saatava rahoitus ei tule riittämään. Tulemme ylittämään sekä tietokoneiden että oppimateriaalien osalta, sanoo Kukkonen.
 Helsingissä toteutuneet materiaalihankinnat oppilasta kohden ovat olleet kalliimpia, kuin mitä valtio etukäteen arvioi. Valtion arviot ovat olleet alakanttiin niin lukiossa kuin ammatillisessa koulutuksessa.
 Hyvä esimerkki ovat tietokoneet: Opetushallitus arvioi yhden koneen maksavan 306 euroa, kun taas Helsingin kaupungin ostamien tietokoneiden hinnaksi tuli lopulta keskimäärin 432 euroa.
 – Kukaan ei saa hankittua tietokonetta tuolla hinnalla. Ei edes Helsingin kaupunki saa, vaikka iso tilaaja onkin, sanoo Kukkonen.
 Myös Kouvolassa laite- ja materiaalihankintojen hintalappu on ollut kalliimpi kuin etukäteen arvioitiin, sanoo koordinoiva opinto-ohjaaja  Minna Tuukkanen .
 – Eteen on tullut kustannuksia, joita ei ole osattu ottaa huomioon. Tietokoneen hankinnassa ei riitä koneen ostaminen, vaan siihen tarvitaan kuulokkeet, hiiri sekä digitukea, Tuukkanen kertoo.
 Hankinnoissa tuli kova kiire
 Oppimateriaalien kustannukset vaihtelevat paljon alasta riippuen. Kuvassa laboranttiopiskelija Fatma Goma valmistaa biodieseliä Stadin ammattiopistossa keväällä 2021. Shams Al-Rifaie seuraa sivusta. Silja Viitala / Yle
 Yksi syy budjetin ylitykseen on ollut se, että kunnilla ja koulutuksen järjestäjillä tuli kova kiire hankintojen tekemiseen ja kilpailutuksiin. Laki oppivelvollisuuden laajentamisesta tuli voimaan vasta vuoden vaihteessa.
 Oman haasteensa tietokoneiden hankkimiseen on tuonut  maailmanlaajuinen komponenttipula , jonka takia elektroniikan hinta on noussut ja toimitusaika pidentynyt.
 Sekä Kouvolassa että Helsingissä kävi hyvä tuuri, sillä tietokoneet saapuivat ajoissa ennen lukukauden alkamista.
 – Siihen nähden, että aikataulu on ollut todella tiukka, olemme saaneet asiat hyvin hoidettua. Normaali koulutyö on lähtenyt hyvin sujumaan niin ammatillisessa koulutuksessa kuin lukiossa, sanoo Kouvolan koordinoiva opinto-ohjaaja Minna Tuukkanen.
 Lue lisää:  Oppivelvollisuus laajeni ja moni lukiolainen on jäänyt ilman luvattua läppäriä – kouluissa haalitaan nyt varakoneita
 Palataan vielä oppilaskampaamon tohinaan Helsingin Merihaassa.
 Olisiko Daniela Rothille ja Aida Sandbergille ollut kynnys lähteä opiskelemaan hiusalaa, jos 700 euron välinepaketti olisi pitänyt maksaa itse?
 – Hinnat olisivat pistäneet hammasta kiristämään, mut tuskin, sanoo Sandberg.
 – Ei minulla oikeastaan, olisin lähtenyt opiskelemaan ihan yhtä lailla, sanoo Roth.
 Todelliset kulut selviävät vasta myöhemmin
 Lukioon ostettujen koneiden pitää soveltua sähköisiin ylioppilaskirjoituksiin. Helsingin Kallion lukion liikuntasalissa tehtiin keväällä vieraan kielen lyhyen oppimäärän ylioppilaskoe. Silja Viitala / Yle
 Helsingissä arvioidaan, että materiaalihankintojen kustannukset kasvavat vielä ensi ja sitä seuraavana vuosina.
 – Kustannukset tulevat olemaan paljon isommat, koska hankitaan ekan, tokan ja kolmannen vuoden opiskelijoille oppimateriaaleja, sanoo toisen asteen koulutuksesta vastaava johtaja Arja Kukkonen.
 Kuntaliiton hyvinvointi ja sivistys -yksikön johtaja  Terhi Päivärinta  ei ole huolissaan ennakoitua suuremmista kustannuksista. Hänen mukaansa näemme vasta parin vuoden päästä, mille tasolle kustannukset asettuvat.
 – Ensimmäinen vuosi ei vielä kerro koko totuutta, koska tämä on uusi prosessi: miten paljon oppimateriaaleja kierrätetään, mistä hankintaan, ostetaanko omaksi vai liisataanko, Päivärinta sanoo.
 Opetusministeri  Li Anderssonin  (vas.) mukaan  hallitus on sitoutunut  kattamaan oppivelvollisuuden laajentumisen kustannukset kunnille ja koulutuksen järjestäjille.
 Keskustele aiheesta keskiviikkoiltaan kello 23 asti.

Kampaajaopiskelijat Aida Sandberg ja Daniela Roth kiittävät ilmaisista välineistä – oppivelvollisuuden laajennuksen hinta paisuu arvioitua ylemmäs


Kansainvälisen valuuttarahaston IMF:n 24-henkinen johtokunta on päättänyt tukea IMF:n pääjohtajaa  Kristalina Georgievaa  viikonlopun yli kestäneiden neuvottelujen jälkeen, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Reutersin lähteiden mukaan johtokunta tulee julkaisemaan lausunnon, jossa se kertoo tukevansa nykyistä pääjohtajaa.
 Johtokunta on käynyt läpi syytökset, joiden mukaan Georgieva taipui Kiinan painostukseen ja paransi maan sijoitusta vuosittaisen talousraportin luokittelussa viime vuosikymmenen lopulla, jolloin hän toimi Maailmanpankin kakkosjohtajana.
 Reutersin mukaan Euroopan maat Ranskan johdolla halusivat Georgievan toimivan kautensa loppuun, kun taas Yhdysvallat ja Japani vaativat asian läpikotaista tarkastelua. Uutissivusto  Bloombergin  mukaan Yhdysvallat on ilmoittanut, että se ei tule vaatimaan Georgievan eroa.
 IMF:n johtokunnassa on myös suomalainen  Mika Pösö . Hän edustaa johtokunnassa Pohjoismaita ja Baltiaa.
 Georgieva on kiistänyt syytökset useaan otteeseen. Maailmanpankki on myös ilmoittanut, ettei kyseistä raporttia tulla enää julkaisemaan.
 Selvityksen mukaan Kiina painosti Georgievaa
 Maailmanpankin eettinen komitea päätti tämän vuoden tammikuussa aloittaa sisäisen selvityksen Doing Business -raportin tekotavasta.
 Syynä oli se, että pankin sisältä oli kantautunut tietoja ja valituksia johdon piiristä tulleesta painostuksesta. Raportin laatijat kuvasivat painostusta pelottavaksi.
 Selvitystä alkoi tehdä yhdysvaltalainen asianajotoimisto WilmerHale.
 Selvitys kohdistui Maailmanpankin entiseen ylimpään johtoon: yhdysvaltalaiseen pääjohtajaan  Jim Yong Kimiin , kakkosjohtaja Kristalina Georgievaan ja tämän läheiseen neuvonantajaan  Simeon Djankoviin .
 WilmerHalen juristit julkistivat yksityiskohtaisen selvityksensä syyskuun puolivälissä.
 Siinä osoitetaan, että Maailmanpankin kakkosjohtaja Georgieva ohjeisti hyvin tarkkaan tutkijoitaan vuonna 2017 tekemään kaikkensa, jotta Kiina saisi mieluisan sijoituksen vuoden 2018 Doing Business -raportissa.
 Georgievan ohjeistus oli selvityksen mukaan lähtöisin Kiinan painostuksesta ja pääjohtaja Jim Yong Kimin antamista ohjeista.
 Pääjohtaja Kim myöntää selvityksessä, että hän oli ollut lukuisia kertoja läsnä tapaamisissa, joissa Kiina oli protestoinut heikkoa sijoitustaan talousraporteissa.
 Samaan aikaan pääjohtajan tärkein tavoite oli korottaa Maailmanpankin omaa pääomaa. Kim halusi pitää kansainvälisen neuvotteluilmapiirin suosiollisena, eikä Kiinan ärsyttäminen sopinut tähän kuvioon, selvitys kertoo.
 Lue lisää:
 Kansainvälisen valuuttarahaston IMF:n pääjohtajaa uhkaa jo potkut – taustalla syytökset Kiinan suosimisesta  (8.10.)
 Maailmanpankin ja valuuttarahaston johdon epäillään suosineen Kiinaa bisnesraportissaan – IMF:n pääjohtajan uskottavuus vaakalaudalla (22.9.)

Kansainvälisen valuuttarahaston IMF:n johtokunta tukee kohun keskelle joutunutta pääjohtajaansa


Summary: Väärinkäytösepäily selvisi järjestön sisäisessä tarkastuksessa.  Kavalluksen kohteeksi joutui vastaanottotoiminnan varoja. Suomen Punainen Risti palauttaa varat Migrille.

Suomen Punaisen Ristin Hämeen piiri on tehnyt rikosilmoituksen entisen työntekijän toimista. Poliisi tutkii epäilyä törkeänä kavalluksena.
 Väärinkäytösvyyhti paljastui järjestön sisäisessä tarkastuksessa.
 – Kyseessä on erittäin valitettava yksittäistapaus, jota poliisi tutkii. On hyvä, että epäselvyydet paljastuivat sisäisessä tarkastuksessa. Jatkuvaa valvontaa on kuitenkin tehostettava. Tässä tapauksessa se on ollut riittämätöntä, Hämeen piirin va. toiminnanjohtaja  Salla Heiskanen  kertoo tiedotteessa.
 Kateissa olevan rahasumman suuruutta ei tutkinnallisista syistä ole kerrottu julkisuuteen.
 Vastaanottotoiminnan varoja kateissa
 Poliisi tutkii Hämeen piirin vastaanottotoimintaan liittyvää taloudellista väärinkäytöstä, joka on pääosin ajoittunut vuosille 2017–2020.
 SPR kertoo sittemmin uudistaneet talouden käytäntöjään, eikä vastaava väärinkäytös heidän mukaansa ole nykyisten toimintatapojen puitteissa enää mahdollista.
 Rikoksen kohteeksi joutuneet varat eivät olleet lahjoitusvaroja, eikä rikosepäily liity vapaaehtoistoimintaan, vaan vastaanottotoiminnan varoihin.
 Punainen Risti palauttaa kateissa olevat varat Maahanmuuttovirastolle SPR:n ja Migrin välisen sopimuksen mukaisesti.
 Rikoslaissa  kavalluksen törkeäksi määrittelyssä vaikuttaa erityisesti kavalletun omaisuuden arvo, joka on keskeisin teon törkeysarvostelussa huomioon otettava seikka.
 Lisäksi kysymyksessä voi olla törkeä kavallus, jos tekijä käyttää hyväkseen erityisen vastuullista asemaansa. Tällainen asema on henkilöllä, jonka tehtävänä on huolehtia omaisuudesta, joka kuuluu toiselle ja jolla on huomattavaa taloudellista arvoa.
 Lue lisää:   SPR:n työntekijää syytetään törkeästä kavalluksesta. Naisen epäillään kavaltaneen järjestön rahoja lähes puolen miljoonan euron verran vuosituhannen alkupuolella.

SPR:n kadonneista varoista käynnistetty rikostutkinta – entinen työntekijä epäiltynä törkeästä kavalluksesta


Summary: Ympäristöministeriön vesiensuojelun tehostamisohjelmassa tunnistetaan Itämeren riskihylkyjä. Suomen aluevesillä saattaa olla yli tuhat hylkyä, joissa on öljyä tai muita vaarallisia aineita.

Merivoimat kertoo käynnistävänsä Saaristomerellä Iniön selällä sukellusoperaation, jonka tavoitteena on tyhjentää vuonna 1981 uponneen moottorialus Beatrisin polttoainetankit öljystä. Alus kuljetti sepeliä.
 Noin kaksi viikkoa kestävä operaatio alkaa merellä 14. lokakuuta. Varsinaisen työn arvioidaan käynnistyvän tämän viikon lopussa. Merivoimat vastaa operaation toteutuksesta. Operaation tukialus on Merivoimien öljyntorjunta-alus Halli.
 Merivoimien sukeltajien ohella Rajavartiolaitos tukee operaatiota omilla sukeltajillaan.
 Työ on osa ympäristöministeriön vesiensuojelun tehostamisohjelmaa, jossa selvitetään Suomen aluevesillä sijaitsevat hylyt, jotka saattavat lähitulevaisuudessa olla öljypäästöjen lähde.
 Tuhat hylkyä, joissa vanhaa öljyä
 Suomen ympäristökeskuksen (SYKE) arvion mukaan Suomen aluevesillä ja talousvyöhykkeellä on yli tuhat vanhaa hylkyä, jotka ovat käyttäneet polttoaineenaan öljyä tai joissa on ollut lastina öljyä tai muita vaarallisia aineita.
 Näistä arviolta parikymmentä on korkean riskin hylkyjä. Ne ovat ruostumassa puhki tai sijaitsevat lähellä tärkeitä tai herkkiä luontokohteita, kertoo Merivoimat tiedotteessaan.
 Hankkeessa on saneerattu vuosina 2020–2021 ruoppaaja Veli Hangon edustalla sekä kuivalastialus Hanna-Marjut ja fregatti Fortuna Kihdin selällä. Lisäksi hankkeessa on järjestetty saneeraukseen liittyvää koulutusta sekä tehty tiedustelu- ja tutkimusmatkoja riskihylyille.
 Operaatiossa on varauduttu mahdollisiin pieniin öljyvuotoihin. Halli-aluksella on mukana raskasta meripuomia ja imeytyspuomeja varmuuden vuoksi.
 Varsinais-Suomen pelastuslaitos asettaa torjunta-aluksensa valmiuteen paikan päälle operaation ajaksi.

Suomen merialueilla on parikymmentä riskihylkyä, joista voisi valua öljyä – Saaristomerellä tyhjennetään vuosikymmeniä meressä olleen Beatrisin polttoainetankit


Summary: Arkea maailmalta: Perustarpeisiin liittyvien ongelmien jatkuminen voi pian jäytää Boris Johnsonin suosiota, kirjoittaa Ylen Britannian-toimittaja Pasi Myöhänen.

LONTOO  Halleluja! Ainakin yksi brexitistä annettu lupaus on toteutunut.
 Boris Johnson lupasi  EU-eropäivän puheessaan  tammikuussa 2020, että Britannia löytää brexitin ansiosta jälleen “lihakset, joita se ei ole käyttänyt vuosikymmeniin”.
 Lupaus kävi toteen, sillä jalkapatikka käy treenistä.
 Viikonloppuna bensan loppumisesta kertovat kyltit ponnahtivat jälleen huoltoasemien pihoille Lontoossa ja muualla Kaakkois-Englannissa.
 Kiinteistönvälittäjätuttuni päätti hoitaa asuntojen näytöt jalkapelillä, kun bensa oli vähissä ja kadut tukossa polttoainejonojen vuoksi.
 Omat liikkumiseni hoituvat useimmiten julkisella liikenteellä. Huolta herättää kuitenkin se, että tietyillä alueilla myös  bussivuoroja  ja lasten  koulukuljetuksia  on jouduttu perumaan kuljettaja- ja polttoainepulan vuoksi.
 Kuljettajista on Britanniassa huutava pula.  Andy Rain / AOP
 Brexit on merkittävä osasyy  Britannian poikkeuksellisen vakavaan työvoimapulaan.  Sen myöntää viimein maan hallituskin .
 Marbellaan äskettäin lomalle pyrähtänyt  pääministeri Boris Johnson ei kuitenkaan asiasta huolestu.
 Hänen viestinsä on, että tyhjät bensapumput ja markettien tyhjät hyllyt ovat vain väliaikaisia ongelmia, kun Britannian markkinat heräävät koronapandemian aiheuttamasta unesta.
 Johnson lupaa, että EU-työvoiman vähentyminen  nostaa Britanniassa ansiotasoa matalapalkkaisilla aloilla  ja houkuttelee britit esimerkiksi rekkojen rattiin ja maataloustöihin.
 Palkkojen parantuminen olisikin paikallaan monella alalla. Ei ole kuitenkaan todisteita siitä, että EU-maahanmuutto olisi painanut brittipalkkoja alas merkittävästi.
 Vain tietyillä aloilla, kuten rakennus- ja ravintola-aloilla, on “taskuja”, joissa maahanmuutto on madaltanut palkkoja, kertoo  Oxfordin yliopiston tutkimus .
 Kallistuvat elinkustannukset iskevät nyt pahimmin juuri matalatuloisiin.
 Hyllyt ovat paikoin tyhjentyneet kaupoissa.   Rasid Aslim / AOP
 Ruoan hinnan nousun  huomaa jo kauppareissuilla. Energiapulakin tuntuu: oma sähkö- ja kaasuyhtiöni nosti hinnat sallittuun maksimiin saakka.
 Boris Johnsonin suosio on säilynyt, vaikka 53 prosenttia briteistä katsoo brexitin nyt  menevän huonosti.
 Pääministeri voi kuitenkin olla vaikeuksissa, jos perustarpeisiin liittyvät pulmat jatkuvat. Hänen poliittiset vastustajansa povaavat, että edessä on tyytymättömyyden talvi.
 Talven lähestyessä täytyy vain toivoa, että Johnsonilla olisi harkitumpia suunnitelmia maan tulevaisuuden varalle kuin miltä päällepäin näyttää.
 Ei auta kuin varautua Charles Dickensin kirjoista tuttuun kurjuuteen ja koleuteen ja etsiä talveksi pubit, joissa loimuaa perinteinen hiilitakka.
 Real ale -tyylinen brittiolut tulee sentään painovoimalla tuoppiin, vaikka  hiilidioksidi kävisi jälleen vähiin . Syyskuussa sekin uhkasi nimittäin loppua kaasun hinnan nousun seurauksena.
 Ylen kirjeenvaihtajien ja avustajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa Pakistan:  Pakistanilainen liikenne hirvitti suomalaisena naisena, kunnes opin paikallisen ajotyylin Kenia:  Keniassa monet köyhät epäilevät koronarokotteita – eivät usko hallituksen jakavan kunnon rokotteita ilmaiseksi Yhdysvallat:  Olen suomalainen Amerikassa, enkä totu tippien antamiseen
 Lue lisää:
 Britannian polttoainekriisi tuskin ratkeaa pelkästään EU-maista tulevilla kuljettajilla, arvioi asiantuntija
 Eurooppa-kirje: Brexitillä valtaan ratsastanut brittihallituskin myöntää nyt, että EU-ero vaikeutti bensapulaa – Brexit-peltihevosesta loppui löpö
 Kalja loppu, bensa loppu, kana loppu: briteillä menevät hermot, kun kaikesta on pulaa – ehkä vielä kuukausia

Hei, me kävellään! Brexitin tuoma bensa- ja ruokapula voi tuoda Britanniaan tyytymättömyyden talven


Summary: Poliisin mukaan kateissaoloon ei epäillä liittyvän rikosta.

Sisä-Suomen poliisilaitos kertoo tiedotteessaan, että se on tavannut vuosia sitten kadonneeksi ilmoitetun henkilön. Poliisin mukaan Keuruulta kadonnut mies löytyi Keuruulta.
 Henkilö ilmoitettiin kadonneeksi vuonna 2014, jolloin hänen etsinnöistään tiedotettiin. Ilmoituksen mukaan hän on ollut kateissa vuodesta 2008 lähtien.
 Poliisin mukaan vuonna 1955 syntynyt mies tavattiin hyvävointisena. Kateissaoloon ei epäillä liittyvän rikosta.
 Poliisi ei tiedota asiasta enempää.

Erikoinen katoamistapaus ratkesi – Keuruulta 13 vuotta sitten kadonnut mies löytyi Keuruulta


Summary: Poliisihallitus kertoo seuranneensa asiasta käytyä keskustelua ja ottavansa asian oma-aloitteisena sisäisenä laillisuusvalvonta-asiana selvitettäväkseen.

Poliisihallitus aloittaa selvityksen Elokapinan  viime perjantain mielenosoituksee n liittyvistä tapahtumista.
 Poliisi otti kiinni 52 henkilöä perjantaina Valtioneuvoston linnan sisäänkäynnillä tapahtuneessa mielenosoituksessa.
 Mielenosoittajien toimia tutkitaan rikosnimikkeillä kokouksen estäminen, niskoittelu poliisia vastaan sekä törkeä julkisrauhan rikkominen. Erityisesti rikosnimike  törkeä julkisrauhan rikkominen  on herättänyt vilkasta keskustelua ja kriittikkiä poliisin toimien oikeasuhtaisuudesta.
 Helsingin poliisi ehti jo aiemmin myöntää  arvioineensa mielenosoituksen aiheuttaman turvallisuusuhan väärin  ja epäonnistuneensa tapahtumiin liittyvässä viestinnässä.
 Poliisihallitus kertoo tiedotteessa seuranneensa asiasta käytyä keskustelua ja ottavansa asian oma-aloitteisena sisäisenä laillisuusvalvonta-asiana selvitettäväkseen.
 Helsingin poliisilaitokselle on lähetetty asiaa koskeva selvityspyyntö.
 Kun Helsingin poliisilaitos antaa aikanaan pyydetyn selvityksen, Poliisihallitus arvioi asian ja antaa siitä kirjallisen ratkaisun.
 Ohisalo: Sisäministeriö pyytänyt Poliisihallitusta selvittämään
 Sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.) kertoo STT:lle sähköpostitse, että sisäministeriö on pyytänyt Poliisihallitusta selvittämään Helsingin poliisin toimintaa. Ohisalon mukaan sisäministeriön poliisiosasto on aloittanut asiassa myös laillisuusvalvontatoimet.
 Ministeri kertoo pitävänsä tärkeänä, että poliisi pyrkii viestinnässään ja tilannekuvassaan mahdollisimman neutraaliin tyyliin, koska tällä vältetään mielikuvat, että poliisi olisi ottanut tilanteissa puolensa.
 – Poliisi on myöntänyt tehneensä uhka-arviossaan virheen ja epäonnistuneensa asiaa koskevassa viestinnässä. Pidän tätä poliisilta tärkeänä, että virheet myönnetään ja niistä otetaan opiksi, Ohisalo kommentoi sähköpostitse.
 Elokapinan mielenosoittajat osoittivat mieltään Valtioneuvoston linnan pääovien portailla ja takaoven edustalla perjantaina päivällä. Osa mielenosoittajista oli lukittautunut kiinni toisiinsa esimerkiksi putkien avulla.
 Elokapina ei ollut tehnyt mielenosoituksesta ennakkoilmoitusta poliisille. Helsingin poliisin tiedottaminen asiasta on herättänyt kritiikkiä. Poliisi esimerkiksi tviittasi perjantaina, ettei se hyväksy valtionjohtoon vaikuttamista.
 Ministeriön poliisiosasto tietoinen Poliisihallituksen selvityksestä
 Sisäministeriön poliisiosaston osastopäällikkö  Tomi Vuoren  mukaan kyseessä on ihan normaaliprosessi tällaisissa tilanteissa, joissa julkisuudessa on esitetty monenlaisia väitteitä.
 – On odotettavissa, että ne johtavat kanteluprosesseihin. Selvittelyjä voidaan aloittaa myös omatoimisesti, kuten tässä. Kanteluita voi tulla joko sisäministeriön poliisiosastolle, Poliisihallitukseen tai esimerkiksi eduskunnan oikeusasiamiehelle, Vuori sanoo.
 Vuori kertoo, että tällaisissa tilanteissa yleensä sovitaan, kuka asian pääasiallisesti selvittää.
 Vuoren mukaan ei ole tarkoitus tehdä päällekkäistä työtä. Poliisihallitus on alkanut omatoimisesti tutkia hallinnonalansa toimia ja ministeriö sitten valvoo Poliisihallinnon toimia eli lainmukaisuutta.
 – Kuulin poliisiylijohtajalta, että he ovat jo aamulla tehneet päätöksen käynnistää selvittelyn perjantain poliisitoimista. Tähän ei liity mitään dramatiikkaa, Poliisihallituksen toiminta on täysin asiallista. Me seuraamme nyt tilannetta.
 Lue myös:
 Oikeusoppinut: "Törkeä julkisrauhan rikkominen on raflaava rikosnimike" – poliisi vahvistaa pidättäneensä yhden Elokapinan mielenosoittajan

Poliisihallitus aloittaa selvityksen poliisin toiminnasta Elokapinan mielenilmauksessa


Summary: Vihreät valitsevat maanantai-iltana, kuka sijaistaa puheenjohtaja Maria Ohisaloa sisäministerinä. Myös vihreän ympäristö- ja ilmastoministerin Krista Mikkosen vaihdosta pidetään mahdollisena.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Yle tavoitti ympäristö- ja ilmastoministeri  Krista Mikkosen  (vihr.) maanantaina ennen kokousta, jossa vihreiden eduskuntaryhmä ja puoluevaltuuskunta päättävät vanhempainvapaalle siirtyvän  Maria Ohisalon  sijaistuksesta sisäministerinä.
 Siitä vihreillä on jo päätös, että puolueen puheenjohtajana häntä sijaistaa  Iiris Suomela .
 Krista Mikkonen on varovainen vastatessaan, mitä itse haluaisi eniten.
 – Mielelläni jatkan työtäni ympäristö- ja ilmastoministerinä, mutta jos on tarvetta, että osaamista ja kokemusta voidaan paremmin hyödyntää puolueen näkökulmasta jossain toisessa pestissä, niin varmaan sekin on keskustelun alla, Mikkonen muotoilee.
 Mikkosen mukaan ympäristöministerillä on nyt paljon tärkeitä asioita kesken.
 – Pitää olla varmuus, että nämä asiat saadaan eteenpäin. On myös paljon kansainvälisiä kokouksia tulossa jo ennen mahdollisia vaihdoksia ja on tietysti tärkeää, että ympäristöministeriössä on työrauha, Mikkonen painottaa.
 Hän ei puhu pettymyksestä, jos joutuisi jättämään nykyisen tehtävänsä.
 – Poliitikkona on tärkeää ajaa joukkueen yhteistä etua. Täytyy aina olla valmis sellaisiin paikkoihin, joita kokonaisuuden kannalta katsotaan parhaaksi, kuuluu vastaus.
 Mikkonen ei paljasta, onko häntä kysytty sisäministerin sijaiseksi ja olisiko hän valmis tehtävään.
 Mikkonen odottaa pitkää kokousta
 Ympäristöministerinä reilut kaksi vuotta toiminut Krista Mikkonen arvelee, että vihreiden illan kokous on pitkä ja siellä keskustellaan laajasti ministeritilanteen kokonaisuus.
 – Sisäministerin sijaisuus on ensisijainen, tarvitaan paikkaaja. Varmasti käydään läpi erilaisia vaihtoehtoja ja mietitään parasta kokoonpanoa jatkoa ajatellen. Ja perinteisesti meidän yhteiskokoukset ovat varsin pitkiä, Mikkonen toteaa.
 Siihen Mikkoselta tulee ehdoton vastaus, pitäisikö vihreillä olla ministereitä muualtakin kuin Helsingistä.
 – Pidän sitä äärimmäisen tärkeänä. On ihan selvää, että alueellinen kattavuus on oleellinen asia myös ministeriryhmän työssä ja tulee näkökulmia ympäri maata. Vihreät koko maan puolueena tarvitsee edustusta ympäri Suomea, kuuluu joensuulaisministerin vastaus.
 Lue lisää:
 Sisäministerivalinta aiheuttaa päänvaivaa vihreille – Ylen tiedot: Ohisalon kaavailut muuttuneet viikonlopun aikana, tilanne edelleen auki

Krista Mikkonen ei paljasta, olisiko valmis sisäministeriksi – yksi asia on tärkeä: Se, etteivät kaikki puolueen ministerit ole Helsingistä


Summary: Kasviperäisestä elintarvikejätteestä kehitetään nykyistä ympäristöystävällisempiä tekstiilivärejä. Myös vaatteiden väreistä halutaan ekologisia, kun koko alalta vaaditaan vastuullisuutta.

Vaatesuunnittelija  Krista Virtanen  valmistelee työhuoneellaan vaatteita syyskauden näytöksiin Suomessa, keväällä hän on lähdössä mallistonsa kanssa Kanadaan.
 Vaatteiden värit tulevat elintarviketeollisuuden sivutuotteena syntyneistä sipulinkuorista. Värit suunnittelija on kehittänyt yhdessä luonnonvärejä valmistavan Natural Indigo Finlandin kanssa. Pohjois-Pohjanmaalla Nivalassa sijaitseva  yritys on luonnonmukaisen värintuotannon pioneereja Suomessa .
 Yhteistyö käynnistyi vuosi sitten syksyllä, kun Virtanen teki  lopputyötään LAB-ammattikorkeakouluun.
 Opintomatkalla Tanskassa hän ihastui hävikkiruoasta valmistettuihin näyttäviin ja kauniisti tarjottuihin ravintola-annoksiin.
 – Aloin miettiä, kuinka itse voisin hyödyntää biopohjaisia raaka-aineita, erityisesti ruokajätettä vaatteissa ja niiden värjäyksessä.
 Virtanen suosii mallistonsa luonnonkuitumateriaaleissa villaa ja silkkiä. Hän näkee, että biohajoavien tuotteiden valmistuksessa ja kierrätysketjussa pitäisi käydä läpi kaikki vaiheet alusta loppuun.
 – Biohajoavia tuotteita kehitetään nyt kilpaa Suomessa ja ympäri maailmaa. On ristiriitaista, että on muuten biohajoava tekstiilimateriaali, mutta ei biohajoavaa väriainetta.
 Suomessa ollaan edelläkävijöitä
 Kiinnostus ekologisia värjäysmenetelmiä kohtaan on kasvanut vaateteollisuuden vastuullisuusvaatimusten myötä. Tekstiilituotannossa valtaosin käytössä olevissa synteettisissä väreissä käytetään ympäristölle haitallisia kemikaaleja, joita päätyy usein myös luontoon.
 Krista Virtasen kelta- ja punasipuliväreistä laatima värikartta.  Tuija Veirto / Yle
 Luonnonvärejä kehittävän ja tuottavan Natural Indigo Finlandin tähtäimessä on olla merkittävin yritys alallaan Euroopassa. Se tekee laajaa yhteistyötä tutkijoiden ja kaupallisten toimijoiden kanssa. Liikeideana on tuottaa teollisessa mittakaavassa luonnonvärejä korkean brändiarvon yrityksille. Yksi yhteistyökumppaneista on Marimekko.
 Yritys on jo pitkällä peltokasvina viljellystä värimorsingosta saatavan indigonsinisen tuotannossa.
 Vuoden alusta lähtien kehitystyötä on tehty maataloudessa ja elintarviketeollisuudessa ylijäävien kelta- ja punasipulin kuorten kanssa, tulossa on myös pajusta saatava harmaa väri.
 Yrityksen perustaja  Pasi Ainasoja  uskoo, että luonnonvärit ovat suomalaisyrityksille kilpailuetu maailmalla.
 – Toki vaatii vielä paljon testauksia ja tuotekehittelyä, että siihen päästään ja voimme lähteä markkinoille.
 Seuraavaksi digiprintit?
 Korkeampi hinta pitää huolen siitä, että luonnonvärit tuskin korvaavat täysin synteettisiä värejä.
 Haasteena on myös kestävyys. Luonnonvärit haalistuvat synteettisiä herkemmin. Suunnittelijan silmissä se on toisaalta osa vaatetta, ja tekee siitä kiinnostavan.
 – Vaatteen värin kuluminen ja muuttuminen voi olla positiivinen asia. Sen voi värjätä uudelleen ja siihen ei kyllästy, Krista Virtanen toteaa.
 Luonnonväritkään eivät ole täysin kemikaalivapaita, vaikka niiden apuaineissa kemikaaleja on paljon vähemmän kuin synteettisissä. Myös veden kulutus on ongelma, johon haetaan ratkaisuja.
 Yksi vaihtoehto voisivat Virtasen mukaan olla digiprintit, jotka painettaisiin luonnonväreillä suoraan kankaille minimaalisella vesimäärällä.
 Kiinnostaisiko sinua käyttää jätteillä värjättyjä vaatteita? Voit keskustella aiheesta 12.10. klo 23:een saakka.
 Malliston pääväri on punasipulista saatu vihreä eri sävyissä. Tuija Veirto / Yle
 Lue myös:
 Tekstiilien kiertotalouteen pannaan nyt paljon paukkuja – suomalaisyritys tekee vanhoista farkuista uusiokuitua, joka voisi korvata puuvillaa
 Anniina Nurmi murtaa työkseen muodin myyttejä ja pukeutuu ylpeästi samaan asuun joka päivä – nyt hän vastaa 7 väitteeseen eettisistä vaatteista
 Lahtelainen suunnittelija haluaa tehdä ikuisia muotivaatteita – asuihin voisi tallentaa tarinoita, missä niitä on pidetty

Nuori suunnittelija käyttää ruokajätettä vaatteiden värjäykseen: "Biohajoavia tuotteita kehitetään nyt kilpaa"


Summary: Rajoituksia ei ole tulossa, vaikka Keski-Suomi siirtyi juuri koronan kiihtymisvaiheeseen. Sairaalassa potilaita on ainakin toistaiseksi alle kymmenen.

Koronatartunnat leviävät nyt vauhdilla Keski-Suomessa. Esimerkiksi Jyväskylässä todettiin viime viikolla yli 260 tartuntaa.
 Keski-Suomea pahempia koronapesäkkeitä ovat nyt vain Satakunta ja Päijät-Häme.
 Tartunnat leviävät nyt erityisesti nuorten keskuudessa juhlissa, kokoontumisissa ja harrastetoiminnassa. Valtaosa sairastuneista on rokottamattomia tai heiltä puuttuu rokotteen tehosteannos.
 – Tartuntojen määrät kasvavat erittäin huolestuttavasti. Jos tartuntaluvut olisivat olleet tällaisia ennen kuin rokotteet tulivat käyttöön, olisimme aivan kestämättömässä tilanteessa, toteaa Keski-Suomen sairaanhoitopiirin johtajaylilääkäri  Juha Paloneva .
 Suuret tartuntamäärät ovat ajaneet jäljityksen vaikeuksiin monin paikoin maakunnassa.
 Sairaalassa koronapotilaita on vielä maltillinen määrä, alle kymmenen.
 – Olen hieman huolestunut kehityksestä. Jos tartuntaluvut nousevat tätä tahtia kuin ne nyt tekevät, saapa nähdä, kuinka paljon sairaalapotilaita tulee, Paloneva sanoo.
 Rajoituksia ei tiedossa
 Keski-Suomi on nyt siirtynyt koronan kiihtymisvaiheeseen. Rajoituksia ei kuitenkaan Palonevan mukaan ole tulossa.
 – Strategia on muuttunut enemmän sairaalakourmituspainotteiseksi, ei niinkään tartuntalukuja seuraavaksi.
 Paloneva ei osaa sanoa, auttaisivatko rajoitukset Keski-Suomen tilanteessa.
 – Nyt puhutaan nuorista aikuisista. Pytyttäisiinkö esimerkiksi ravintolarajoituksilla hillitsemään tilannetta merkittävästi, vai tulisiko tartuntoja kaikista rajoituksista huolimatta, hän pohtii.
 Paloneva kannustaa nyt kaikkia ottamaan rokotuksia.
 – Se on kaikkein helpoin ja tehokkain keino pitää tilanne hallinnassa.
 Lisätty kello 16.58 tieto vertailutieto Satakunnasta ja Päijät-Hämeestä.
 Lue myös:
 Jyväskylä siirtyi koronan kiihtymisvaiheeseen, ilmaantuvuus ennätystasolla – sairaalahoitoa tarvitsee entistä useampi
 Jyväskylä vie koronarokotukset tapahtumiin ja kauppakeskuksiin – uusia koronatartuntoja viime viikolla ennätysmäärä

Korona leviää nyt vauhdilla jyväskyläläisten nuorten juhlissa – "Tartuntojen määrät kasvavat erittäin huolestuttavasti", sanoo johtajaylilääkäri


Summary: Juho Kuosmasen ohjaama Hytti nro 6 palkittiin aiemmin tänä vuonna Cannesin elokuvajuhlilla Grand Prix -palkinnolla.

Rosa Liksomin  samannimisen Finlandia-palkitun romaanin innoittama,  Juho Kuosmasen  ohjaama elokuva kertoo suomalaisen opiskelijan ja venäläisen kaivosmiehen kohtaamisesta junamatkalla. Elokuvan pääosia näyttelevät  Seidi Haarla  ja  Juri Borisov .
 Suomen Oscar-raati luonnehtii elokuvan visuaalista maailmaa uskottavan eheäksi. Raadin mukaan  Hytti nro 6  on elokuvallinen elokuva, jonka konventioita rikkova näkemys kiintymyksen vaikeudesta tekee vaikutuksen. Suomen Oscar-valinnasta vastaa Suomen Filmikamarin johdolla muodostettu elokuva-ammattilaisten raati.
 Oscar-palkinnon virallisista valintakriteereistä taas vastaa Academy of Motion Picture Arts and Sciences (AMPAS), joka pyytää vuosittain kaikkia elokuvia tuottavia maita nimeämään yhden ehdokkaan parhaan kansainvälisen elokuvan Oscar-kilpailuun.
 Hytti nro 6  palkittiin tänä vuonna Cannesin elokuvajuhlien Grand Prix -palkinnolla. Elokuva saapuu teattereihin 29. lokakuuta.
 Viime vuonna Suomen ehdokkaaksi parhaan kansainvälisen elokuvan Oscar-kisaan valittiin  Zaida Bergrothin   Tove,  joka onelämäkerrallinen draamaelokuva taiteilija  Tove Janssonista.
 Lisää aihepiiristä:
 "Vangitseva, sykähdyttävä, intensiivinen" – Cannesissa palkittu Hytti nro 6 sai katsojat vaikuttumaan Kokkolan Kinojuhlien ennakkonäytöksissä
 Juho Kuosmasen uutuuselokuva pääsi Cannesin pääkilpasarjaan – kymmeniin vuosiin samaan on Suomessa yltänyt vain Aki Kaurismäki
 Tove on Suomen Oscar-ehdokas
 Voit keskustella aiheesta 12.10. klo 23:een saakka.

Hytti nro 6 Suomen Oscar-ehdokkaaksi


Summary: Oikeuskansleri selvittää, toimiko pääministeri lain mukaan, kun hän otti vastaan perheelleen valtion maksamia aamupaloja ja muita aterioita. Poliisi ei aloittanut virkamiesten toimista esitutkintaa.

Oikeuskanslerin selvityspyyntö ateriaeduista lähti pääministeri  Sanna Marinille  (sd.) viime perjantaina.
 Pääministeriltä halutaan nyt vastaukset erityisesti seuraaviin asioihin.
 Onko Marin ollut itse päättämässä ateriaeduistaan? Onko Marin ollut tietoinen maksamiseen liittyneestä mahdollisesta oikeudellisesta epäselvyydestä? Miten virkamiehet ovat Marinille kertoneet ateriaeduista?
 Pääministerin perheen ateriaetu oli 850 euroa kuukaudessa
 Keskustelu pääministeri Sanna Marinin perheen aamiaisista alkoi tämän vuoden toukokuussa, kun  Iltalehti kertoi  pääministerin perheen nauttivan valtion maksamia aamupaloja.
 Lopulta kävi ilmi, että Marinin perheelle oli ostettu verovaroin  aamiaistarvikkeita ja "kylmänä toimitettuja aterioita"  850 eurolla kuukaudessa tammikuusta 2020 lähtien.
 Kun asia tuli julkisuuteen, Marin kertoi luopuvansa ateriaeduista.
 Poliisi  selvitti esiselvityksessä  valtioneuvoston virkamiesten toimia. Poliisi katsoi, että asiassa ei ole syytä epäillä rikosta ja ei siksi aloittanut esitutkintaa.
 Pääministeri Marin totesi tuolloin, että ateriaetu on ollut aiemmillekin pääministereille mahdollinen ja että hän ei ole ollut itse päättämässä ateriaedustaan.
 Marin myös kertoi  twitterissä luottaneensa  virkamiehiltä saamaansa tietoon ja ohjeistukseen.
 Valtioneuvoston kanslia kertoi tuolloin,  että vuonna 2019 täsmennetyn ohjeen mukaan  pääministeri voi tilata aamiaistarvikkeita ja kylmänä toimitettavia aterioita, kun hän yöpyy Kesärannassa.
 Nyt oikeuskansleri siis selvittää myös tätä ohjeistusta.
 Valtioneuvoston kanslia ilmoitti myöhemmin, ettei  etu enää kuulu pääministerin asunnon  yhteyteen.
 Pääministerin Kesärannan virka-asunto sijaitsee Helsingin Meilahdessa. Selvityksessä on kyse Kesärantaan tilatuista aterioista. Ilkka Klemola / Yle
 Pääministerillä kaksi kuukautta aikaa vastata
 Poliisi  ei ole selvittänyt  ateriaetua pääministerin osalta, mutta oikeuskansleri nyt siis selvittää pääministerin toimia.
 – Pyydän teitä antamaan selvityksen siitä, miten pääministerin asuntoetu ja siihen kuuluvat palvelut on teille virkamiesten toimesta esitelty, todetaan oikeuskanslerin lähettämässä selvityspyynnössä.
 Pääministerin asuntoedusta säädetään laissa.
 Lain mukaan pääministerillä on asunto "valtion talossa, jonka kunnossapito, lämmitys ja valaistus sekä sisustus kustannetaan ja tarpeellinen henkilökunta maksetaan valtion varoista".
 Oikeuskansleri huomauttaa selvityspyynnössään, ettei laissa mainita mitään ateriaeduista.
 – (Lain) säännöksessä ei mainita asuntoetuun kuuluvan valtion varoista maksettavia yksityiskäyttöön tarkoitettuja elintarvikkeita, todetaan oikeuskanslerin selvityspyynnössä.
 Oikeuskansleri pyytää selvitykset myös valtioneuvoston kanslian virkamiehiltä, jotka ovat olleet tekemässä ateriaetuun liittyviä päätöksiä.
 Vastauksia pyydetään alivaltiosiihteeri  Timo Lankiselta , talousyksikön päälliköltä ja yhdeltä muulta virkamieheltä.
 Vastaukset on annettavat oikeuskanslerille viimeistään joulukuun 8. päivänä.
 Lue lisää:
 Poliisi ei aloita esitutkintaa pääministeri Sanna Marinin kohutusta aamupalaetuudesta – virkamiehiä ei epäillä rikoksesta
 Verottaja pääministerin aamupaloista: "Ateriaetu on veronalaista" – Marin: "Maksan koko edun takaisin"
 Poliisi aloittaa esiselvityksen pääministerin ateriakorvauksesta – VNK: Ohjeistusta on täsmennetty muun muassa aamiaisten osalta kesällä 2019
 VNK: Pääministerin ateriapalvelut keskimäärin 845 euroa kuussa – Marin Ylelle: Kaikki pääministerin asumiseen liittyvät edut ja kulut selvitetään

Oikeuskansleri vaatii pääministeri Sanna Marinilta vielä selvityksen ateriaeduista – "Miten pääministerin etu on teille esitelty?"


Summary: Australian Sydneyssä kesäkuussa alkanut sulkutila on ohi. Ihmiset iloitsevat rajoitusten höllentämisestä, mutta samalla tartunta- ja potilasmäärien tiedetään taas kasvavan.

Australian suurimmassa kaupungissa Sydneyssä on tänään juhlittu vajaan neljän kuukauden mittaisen, koronaviruksen vuoksi asetetun sulkutilan päättymistä.
 Tiukkojen  rajoitusten höllentämisen  myötä muun muassa ravintolat, parturit, kuntosalit ja kaikki kaupat saavat nyt olla auki. Sisään pääsevät molemmat rokoteannokset saaneet ihmiset.
 Myös tiukkoja liikkumis- ja kokoontumisrajoituksia höllennetään.
 Kauppojen ja palveluiden asiakasmääriä rajoitetaan edelleen. Koulut pysyvät kiinni vielä pari viikkoa.
 Sydneyläiset olivat kuitenkin maanantaina valmiita karistamaan rajoitukset yltään ja jonottivat partureihin ja kauppoihin. Pitkän sohvakauden päätteeksi kuntosaleillekin oli kysyntää heti aamutuimaan.
 – Toivon, että pystymme tästä eteenpäin tulemaan toimeen, tapahtui mitä tahansa. Kun katsoo muuta maailmaa, toivon, että mekin saamme pysyä auki ja tehdä omaa juttuamme, sanoi kuntosalin omistaja  Kyl Raggio  uutistoimisto Reutersille.
 Rajoitusten höllentämistä juhlittiin myös virkistäytymällä baareissa aamuoluen merkeissä.
 – Tuopista olut maistuu paljon paremmalta kuin tölkistä. Olen odottanut tätä kulausta 108 päivää, nauroi  Brian Hobbs O'Mara  suosikkibaarissaan.
 "Viruksen kanssa on elettävä"
 Sydneyn alue asetettiin sulkutilaan kesäkuun puolivälissä koronaviruksen deltamuunnoksen ärhäkkään leviämisen vuoksi. Nyt tartuntamäärät ovat kuitenkin selvässä laskussa: kahdeksan miljoonan asukkaan osavaltiossa raportoitiin maanantaina 496 uutta tartuntaa.
 Uuden Etelä-Walesin osavaltion pääministeri  Dominic Perrottet  kutsui maanantaita "vapauden päiväksi". Hän kuitenkin myönsi, että myös haasteita on luvassa.
 – Tartunta- ja potilasmäärät nousevat liikkuvuuden lisääntyessä. Mutta emme voi pysyä sulkutilassa. Meidän on pakko oppia elämään viruksen kanssa, Perrottet sanoi.
 Hän painotti, että  rokotuskattavuutta  täytyy saada nostettua mahdollisimman nopeasti, jotta rajoituksia voidaan turvallisesti purkaa lisää.
 Uudessa Etelä-Walesissa 16 vuotta täyttäneistä yli 90 prosenttia on saanut ensimmäisen ja 74 prosenttia molemmat rokoteannokset.
 Koko Australian väestön osalta luvut ovat noin kymmenen prosenttiyksikköä alhaisemmat.
 Lue lisää:
 Tunnelma kiristyy koronakuria jatkavassa Australiassa – Melbournessa mielenosoittajat heittelivät poliiseja pulloilla, yli 200 pidätetty
 Katso video: Sydneyssä ihmiset nauttivat kesästä rannalla – samalla poliisi kiertää tarkistamassa, onko viiden kilometrin liikkumisrajoitusta rikottu
 Australiassa käskettiin armeija valvomaan koronamääräyksiä – pääministeri lupailee kunnon vapautusta vasta joulun tienoilla

Sydneyyn koitti "vapauden päivä" pitkän koronasulun jälkeen – "Olen odottanut tätä kulausta 108 päivää"


Summary: Ohisalo aikoo palata vanhempainvapaansa jälkeen ympäristö- ja ilmastoministeriksi. Nimityksistä päätti vihreiden eduskuntaryhmän ja puoluevaltuuskunnan pitkäksi venähtänyt yhteiskokous.

Yli viisituntiseksi venähtänyt vihreiden eduskuntaryhmän ja puoluevaltuuskunnan yhteiskokous päättyi lopulta iltakymmenen jälkeen.
 Vihreät valitsivat  Krista Mikkosen  sisäministeriksi loppuhallituskauden ajaksi.
 Emma Kari  puolestaan tekee tuurauskeikan ympäristö- ja ilmastoministerinä ensi kesään saakka. Sisäministerin tehtävästä vanhempainvapaalle jäävä puoluejohtaja  Maria Ohisalo  palaa sitten tuohon tehtävään.
 – Olen saanut aika paljon kentältä palautetta siitä, että puolueen puheenjohtajan olisi hyvä olla nostamassa näitä (ilmastokysymyksiä) hallitusviisikkoon ja julkiseen keskusteluun laajemminkin, Ohisalo perusteli ratkaisuaan.
 Krista Mikkonen on vihreiden toisen kauden kansanedustaja Joensuusta, Kari puolestaan Helsingistä. Mikkonen on toiminut  Antti Rinteen  (sd.) ja  Sanna Marinin  (sd.) hallituksissa ympäristö- ja ilmastoministerinä. Kari on ollut vihreiden eduskuntaryhmän puheenjohtaja.
 Ministeriruletin pyöräytti liikkeelle Ohisalon marraskuussa alkava vanhempainvapaa. Helsinkiläinen  Pekka Haavisto  jatkaa ulkoministerinä.
 Ympäristö- ja ilmastoministeristä äänestettiin, myös Mikkonen oli ehdolla
 Yhteiskokous äänesti ympäristö- ja ilmastoministerin tehtävästä.
 Ehdolla olivat Karin ja Mikkosen lisäksi puolueen varapuheenjohtaja, helsinkiläinen kansanedustaja  Atte Harjanne . Äänestyksessä Kari sai 33 ääntä, Mikkonen 27 ääntä ja Harjanne yhden äänen.
 Karin valinnan jälkeen Mikkonen valittiin sisäministeriksi yksimielisesti. Puoluejohtaja Ohisalo kertoi tiedotusvälineiden edustajille kokouksen jälkeen, että tehty ratkaisu vastasi hänen esitystään.
 Ylen kertoi eilen sunnuntaina,  että Ohisalon esitystä sorvattiin vielä viikonlopun aikana. Ylen tietojen mukaan Ohisalo esitti aluksi Emma Karin nostamista ympäristö- ja ilmastoministeriksi ja Krista Mikkosen siirtämistä sisäministeriksi. Mikkonen oli kuitenkin kieltäytynyt tarjotusta salkusta.
 Seuraavassa kaavailussa Kari olisi noussut edelleen ympäristö- ja ilmastoministeriksi ja sisäministeriksi puolestaan olisi tullut Atte Harjanne. Tätä kuviota pidettiin kuitenkin ongelmallisena, sillä tällöin kaikki ministerit olisivat olleet helsinkiläisiä. Tiettävästi Mikkosta suostuteltiin sisäministerin tehtävään vielä eilen illalla.
 Mikkoselta kysyttiin maanantai-iltana, miltä hänestä tuntuu ottaa vastaan tehtävä, johon hän on mediatietojen mukaan suhtautunut vastahakoisesti.
 – Toki olisin voinut jatkaa ympäristö- ja ilmastoministerin tehtävässä, Mikkonen myönsi.
 – Olen tykännyt työstä ja olemme saaneet paljon aikaa. Mutta aika paljon pohdittiin asioita ja tuumittiin, että puolueen kokonaisuuden kannalta tämä on paras mahdollinen ratkaisu, joka voidaan tehdä.

 Kari tuuraa viisikossa, Iiris Suomela puheenjohtajana
 Jo aiemmin on päätetty, että tamperelainen kansanedustaja  Iiris Suomela  tuuraa Ohisaloa puolueen puheenjohtajana tämän vapaan aikana.
 Suomela arvioi jo valintansa yhteydessä , että puolueessa ”vallitseva näkemys” tukee puheenjohtajan sijaisen ja ministerin sijaisen tehtävien erottamista toisistaan. Hän toisti arvionsa ennen kokousta.
 – Se vastaa sitä, mitä on nyt keskusteltu ja mikä on vahva toive kentältä, Suomela sanoi iltapäivällä median edustajille.
 Niin kutsutussa hallitusviisikossa Ohisaloa tuuraa ympäristö- ja ilmastoministerinä aloittava Kari. Hän hehkutti tulevansa valituksi nyt ”unelmatehtäväänsä”.
 – Meillä on tämän maan historian kunnianhimoisin hallitusohjelma liittyen luontokadon torjumiseen ja ilmastonmuutoksen pysäyttämiseen. Tässä on valtavan suuret saappaat täytettäväksi, kun tähän pestiin ryhdyn, Kari sanoi.
 – Tämä on kyllä onnellinen päivä.
 Voit keskustella aiheesta huomiseen tiistaihin 12. lokakuuta klo 23 saakka.
 Lue myös:
 Krista Mikkonen ei paljasta, olisiko valmis sisäministeriksi – yksi asia on tärkeä: Se, etteivät kaikki puolueen ministerit ole Helsingistä
 Sisäministerivalinta aiheuttaa päänvaivaa vihreille – Ylen tiedot: Ohisalon kaavailut muuttuneet viikonlopun aikana, tilanne edelleen auki
 Iiris Suomela nousee Maria Ohisalon sijaiseksi vihreiden puheenjohtajana

Vihreät päätti ministereistään: Krista Mikkonen siirtyy sisäministeriksi, Emma Kari tuuraamaan ympäristö- ja ilmastoministerinä


Summary: Korkeakouluyhteisön pandemiaryhmä perustelee kulkurajoituksia vallitsevalla koronatilanteella ja riskien minimoimisella. Muita rajoituksia kuitenkin purettiin.

Tampereen korkeakouluyhteisön eli yliopiston ja ammattikorkeakoulun pandemiaryhmä päätti viime viikolla koronalinjauksista loppuvuodelle. Ihmisten määrää ei enää rajoiteta eri tiloissa. Myös kaikki normaalioloissa käytössä olevat ulko-ovet otettiin taas käyttöön, kun aiemmin kulku ohjattiin vain muutamille oville.
 Opiskelijoiden kulkua rajoitetaan sen sijaan edelleen. Tavallisessa tilanteessa korkeakoulujen tiloissa Tampereen keskustassa ja Hervannassa voi olla ympäri vuorokauden. Korona-aikaan kulkua rajoitettiin, eikä rajoitusta vielä purettu.
 – Yliopistolla on iso huoli siitä, mikä on koronatilanne Pirkanmaalla. Olemme kiihtymisvaiheessa edelleen ja tartuntamäärät ovat nousussa, sanoo Tampereen yliopiston valmiusjohtaja  Risto Honkonen .
 Valmiusjohtaja Risto Honkosen mukaan opiskelijoiden turvallisuus on tärkeintä. Antti Eintola / Yle
 Opiskelijat voivat olla yliopiston tiloissa kello 7.30–22.00. Pandemiatyöryhmäänkin kuuluvan Honkosen mukaan myös yöllä voi syntyä kontakteja ja kontaktit ovat aina riski. Siksi yölle ei avattu kulkuoikeuksia.
 – Ajattelimme, että myöhäisessä illassa ja yössä haitta hyvinvoinnille ja opintojen etenemiselle on mahdollisimman vähäinen.
 Opiskelijat ihmettelevät, miksi baarissa voi olla, muttei yliopistolla
 Opiskelijajärjestöjen mielestä (siirryt toiseen palveluun)  rajoitusten jatkaminen kertoo siitä, ettei opiskelijoihin luoteta. Järjestöjen mielestä ympärivuorokautinen kulku lisäisi joustoa ja toisi väljyyttä myös riskiryhmäläisille.
 – Kyllähähän se todella oudolta tuntuu, että yhteiskunta meidän ympärillämme aukeaa, mutta yliopisto ei silti avaa oviaan. Tällä hetkellä baarissa saa olla neljään asti aamulla, mutta yliopistolla ei saa opiskella kello 22.30, sanoo Tampereen ylioppilaskunnan hallituksen puheenjohtaja  Iiris Taubert .
 Yliopiston opiskelijayhdistysten kattojärjestön  TREYn kevään 2021 koronakyselyn (siirryt toiseen palveluun)  mukaan yliopiston rajoitukset vaikuttivat opiskelijoiden hyvinvointiin ja opiskeluun. Vastaajista 68 prosenttia kertoi tilojen käytön rajoitusten vaikuttaneen opintoihin negatiivisesti. 76 prosenttia vastaajista kertoi rajoitusten negatiivisista vaikutuksista hyvinvointiinsa.
 Opiskelu hidastunut aiemmin ympäri vuorokauden työskennelleellä
 Biotekniikan opiskelija  Julius Haapakoski  teki ennen koronaa opiskeluun liittyviä töitä vuorokauden jokaisena tuntina. Hän on ihminen, joka tekee päivisin palkkatöitä ja haluaa harrastaa illalla. Haapakosken kandidaatintyön tekeminen on rajoitusten takia hidastunut.
 Biotekniikan opiskelija Julius Haapakoski on viettänyt ennen koronaa kirjastossa aikaa myöhäiseen yöhön ja aikaiseen aamuun asti. Antti Eintola / Yle
 Kotona ei pysty keskittymään opiskeluun.
 – Koti on paikka, jossa rentoudun ja teen kaikkea muuta. Kampuksella pystyn orientoitumaan opiskeluun. Kampuksella on usein sosiaalisuutta ja näkee kavereita.
 Rajoitukset puretaan vuodenvaihteessa, jos koronatilanne sen sallii. Miltei kaksi vuotta rajoitusten kanssa eläneille opiskelijoille kaksikin kuukautta on Iiris Taubertin mukaan pitkä aika, kun opinnot kestävät vain muutaman vuoden.
 Pitäisikö opiskelijoiden päästä kampukselle ympäri vuorokauden? Keskustelu on auki 12. lokakuuta kello 23.00 asti.

Opiskelijat haluavat Tampereen kampukset auki, mutta kulkurajoitukset pysyvät – "Baarissa saa olla neljään asti, mutta yliopistolla ei"