Summary: Suunnittelemattomia sairaalan ulkopuolisia synnytyksiä tapahtuu vuosittain korkeintaan satakunta. Vielä sitäkin harvempi vauva syntyy matkalla sairaalaan.

Keski-Pohjanmaan sosiaali- ja terveyspalvelukuntayhtymä, Soite

Kokkolalainen  Anniina Liedes  heräsi reilu viikko sitten huonosti nukutun yön jälkeen supistuksiin aamuviideltä. Pari tuntia hän pärjäsi hengittelemällä, mutta pariskunta päätti, että miehen ei ehkä kannata lähteä töihin.
 Supistukset tihenivät, ja  Joonatan Liedes  lähti käyttämään koiran ulkona siltä varalta, että pitäisi lähteä näytille sairaalaan – vain parin kilometrin päähän. Koiralenkistä tuli lyhyt, sillä kotoa tuli soitto, että olisi parasta palata pian.
 Ajatus omalla autolla lähdöstä hylättiin saman tien, sillä Anniina ei voinut liikkua kivuiltaan. Joonatan soitti ambulanssin, ja silloin vaimolla oli jo kova tarve ponnistaa.
 – Rupesin miettimään, että ei hyvänen aika: ei tämä lapsi voi tänne syntyä, sanoo Anniina Liedes.
 Hätänumerosta annettiin ohjeita mennä lattialle kylkiasentoon, ja tulevaa isää neuvottiin katsomaan, näkyykö pää.
 – Se oli kuin elokuvassa: vähän epäuskoinen olo oli siinä vaiheessa, sanoo Joonatan Liedes.
 Vielä ensihoitajien tullessa Anniina luuli pääsevänsä sairaalaan, mutta sekin ajatus karisi pian. Lopulta vauva oli maailmassa vartti sen jälkeen, kun ambulanssi oli porhaltanut pihaan.
 Jonkinlainen ennätys jo?
 – Minä en näistä ennätyksistä tiedä, mutta täytyy sanoa, että ei siinä joutavia rupateltu, hymyilee paikalle työvuorossa tullut ensihoitaja  Marko Hanhisalo .
 Koko tunnekirjo ehti vyöryä yli
 Suunnittelemattomat sairaalan ulkopuoliset synnytykset ovat harvinaisia. Kymmenen viime vuoden sisällä niitä on tapahtunut 60–110 vuodessa. Se on 0,1–0,4 prosenttia yliopistosairaaloiden erityisvastuualueen synnytyksistä. Matkalla sairaalaan syntyi 60–100 lasta vuosittain.
 Liedesten kotimaakunnassa Keski-Pohjanmaalla vuonna 2020 syntyi suunnittelematta kotiin yksi vauva, sitä edellisenä ei yhtään. Ambulanssiin tai omaan autoon syntyi kahden vuoden aikana kymmenkunta lasta.
 Mikään ei antanut etukäteen viitteitä siitä, että synnytys olisi näin nopea. Anniina Liedes oli pärjännyt hyvin harjoitussupistusten kanssa eikä nytkään arvannut, että aamuyön supistukset olivat jo merkki synnytyksen käynnistymisestä.
 Anniina ja Joonatan Liedes myöntävät, että tilanteessa ehti myllertää melkoinen määrä tunteita, myös pakokauhua ja pelkoa erityisesti vauvan voinnista.
 Ensihoitohenkilöstö saa lämpimät kiitokset: paikalletulo rauhoitti paljon ja sai olon turvalliseksi. Silti mielessä kaihersi ajatus, ettei ambulanssiakaan ole varustettu siltä varalta, että kaikki ei olisikaan kunnossa.
 Joonatan Liedes tunnustautuu stressaajaksi, mutta yllättävässä tilanteessa päälle napsahti työmoodi, ja tuleva isä tuki vaimoaan niin, saa siitä kiitosta vieläkin.
 – Vaikka olin siinä tilassa, että hyvä jos kuulin mitään, niin Joonatanin tsempin kyllä kuulin, sanoo Anniina Liedes.
 – Sitten kun vauva oli Anniinan sylissä, niin tunteet kyllä nousivat pintaan, ja jännitys purkautui, sanoo Joonatan Liedes.
 Ammattilaisten tehtävänjako on selvä, ja isälle on varattu hänen haluamansa kokoinen osa.
 – Isä saa juuri niin ison roolin kuin on valmis ottamaan. Saa olla hyvin lähellä ja läsnä, jos vain haluaa ja kykenee, sanoo ensihoitaja Marko Hanhisalo.
 Joonatan Liedes otti synnytyksessä aktiivisen tukijan roolin ja toimi työvaihteella. Vasta jälkeenpäin tulivat tunteet pintaan. Tilannetta on käyty yhdessä läpi jo monesti, ja uusia yksityiskohtia muistuu yhä mieleen. Kalle Niskala / Yle
 Tapauksia ei osu kaikille ensihoitajille
 Vaikka suunnittelemattomat kotisynnykset ovat harvinaisia, synnytystehtäväkoodilla lähtöjä tulee moninkertainen määrä. Esimerkiksi Keski-Pohjanmaan sosiaali- ja terveyspalvelukuntayhtymä Soitessa niitä on noin sata vuodessa.
 Yhteistyötä synnytysosaston kanssa tehdään niin, että synnytystehtävälle lähtevään ambulanssiin hyppää mahdollisuuksien ja tarpeen mukaan myös kätilö. Näin toimitaan esimerkiksi Vaasan keskussairaalassa ja Soitessa.
 – Kyllä se on ihan kiistaton hyöty, että saadaan paras ammattilainen paikalle tilanteeseen. Synnytystehtävät ovat kuitenkin harvinaisia suhteessa muihin ensihoitotehtäviin, ja tällä parannetaan laatua, kun mukaan tulee henkilökunta, jolle se on arkipäivää, sanoo ensihoitopäällikkö  Jukka Palokangas .
 Ensihoitajatkin ylläpitävät toki opinnoissaan saamiaan taitoja koulutuksella ja muun muassa simulaattoriharjoittelulla. Mutta kaikkien kohdalle synnytyksiä ei satu.
 – Se on harvinainen ja yleensä iloinen tapahtuma, ja minulla on kyllä sellainen tunne, että ensihoitajat haluaisivat sen kokea, sanoo Palokangas.
 Ensihoitaja Marko Hanhisalo Soitesta on ollut synnytystehtävällä lukemattomia kertoja, mutta kotona hän on ollut auttamassa maailmaan vain kaksi vauvaa 25 vuoden aikana.
 Ensimmäinen kerta osui aivan uran alkutaipaleelle, ja silloin olo oli paljon epävarmempi kuin nykyään.
 – Silti siitä jäi hyvä fiilis: auttamisen ja onnistumisen tunne. Ehkä se on juuri se fiilis, minkä takia tätä työtä tehdään, sanoo Hanhisalo.
 Synnytystehtävälle Marko Hanhisalo on lähtenyt lukemattomia kertoja, sillä kirjo on laaja. Monesti tilanne on se, että lapsivesi menee eikä vauva ole kiinnittynyt lantioluihin, jolloin äiti on saatava makuuasennossa sairaalaan, jotta napanuora ei luiskahda esiin. Usein supistukset ovat päällä, mutta synnytys ei ole vielä niin pitkällä, etteikö äitiä ehdittäisi saada sairaalaan. Kotisynnytykset ovat harvinaisia. Kalle Niskala / Yle
 Seuraava synnytys mielellään sairaalassa
 Anniina ja Joonatan Liedes ovat käyneet läpi tapahtunutta jo moneen kertaan, niin keskenään kuin läheisten kanssa – ja tuntuu harvinainen tapaus kiinnostavan laajemminkin.
 – On ollut myös terapeuttista puhua. Ilman sitä voisi jäädä pelkotiloja seuraavaan kertaan.
 Heille on tarjottu myös mahdollisuutta käydä puhumassa ammattilaisten kanssa, jos tarve herää. Traumoja yllättävästä synnytyksestä ei kuitenkaan jäänyt.
 – Vaikka se oli jännittävä ja hurja kokemus, kaikki meni hyvin ja nopeasti. Kroppa tietää mitä tekee, sanoo Anniina Liedes.
 Mahdollinen seuraava synnytys saa hänestä kuitenkin mieluusti olla hallitumpi – ja tapahtua sairaalassa.
 Anniina ja Joonatan Liedes olivat kyllä miettineet synnytystä etukäteen, mutta tällaiseen tapaukseen he eivät mitenkään osanneet varautua. Kivunlievitystäkään ei enää ehtinyt saada, mutta onneksi ponnistusvaihe oli melko lyhyt. Kalle Niskala / Yle
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun keskiviikkoon 15.9. kello 23 saakka.

Anniina Liedes, 25, synnytti olohuoneessa, ja tuleva isä sai puhelimessa ohjeen katsoa, näkyykö pää – "Tuli vähän epätodellinen olo: tapahtuiko todella näin?"


Summary: Daniel Vahlberg on varmistanut tällä kaudella jo junior-luokan Suomen mestaruuden. Vastaavista luokista ovat nousseet eteenpäin muun muassa F1-kuljettajat Kimi Räikkönen ja Valtteri Bottas.

14-vuotias orimattilalainen  Daniel Vahlberg  on noussut kartingin eli mikroautoilun huippulupausten joukkoon.
 Orimattilalainen on tuore mikroautoilun OK-junior -luokan Suomen mestari.
 – Kaikki formulakuskit ovat aloittaneet näistä luokista ja siirtyneet sieltä isompiin luokkiin. Voitto on tuonut tosi paljon itseluottamusta.
 Vahlberg ajaa tällä hetkellä Koski Motorsport –tallissa. Tallipäällikkö  Jan Koski  sanoo, että kyse on huippukuskista.
 – Kuusi finaalia ollut, joista hän on voittanut neljä ja ollut kahdessa toinen. Aina kun Daniel on radalla, hän taistelee voitosta tai palkintopallisijoituksesta.
 Vahlberg itse tietää vahvuutensa.
 – Olen kuljettajana tasainen, enkä tee paljon virheitä. Toki nopea pitää olla myös, mutta tasaisuus on paras juttuni.
 Daniel Vahlberg ajoi viime viikonloppuna ensimmäisen kisansa OK-luokassa Lahdessa. Huippunopeudet pääsuoralla ovat kuivalla kelillä noin 120 kilometriä tunnissa.  Petri Niemi / Yle
 Ulkomaille ja formulaa
 Daniel Vahlberg aloitti kartingin Lahdessa vuonna 2012.  Rata  on sama, jolla F1-kuljettaja  Valtteri Bottas  hankki ajo-oppinsa. Formulatähti on lähtenyt mukaan myös kehittämään ratakeskusta.
 – Radalla on hyvä maine, kun tämä on Valtterin kotirata. Minulla ei kuitenkaan kauheasti ole esikuvia. Teen vain omaa juttuani, sanoo Vahlberg.
 Nuoren kuljettajan seuraavana tavoitteena on päästä myös ulkomaille ajamaan kisoja, mikä vaatii sponsoreilta saatavan tuen kasvattamista.
 – Yksi kisa ulkomailla voi maksaa 8–12 000 euroa. Tukijoita tarvitaan paljon, sanoo Koski Motorsportin tallipäällikkö Jan Koski.
 Tallipäällikkö Jan Koski ja Daniel Vahlberg seuraavat, kun mekaanikko Pekka Tonteri säätää ajokkia.  Petri Niemi / Yle
 Päävastuu rahoituksen hankkimisesta on kuljettajalla.
 Vahlbergilla on paikallisia yrityksiä jo tukijoukoissaan. Niiden hankkimiseen hän on myös itse osallistunut.
 Kun Vahlbergiä pyytää kertomaan haaveistaan, tulee vastaus nopeasti.
 – Formulaykköset on kuninkuusluokka, ja siellä on huippukuskit ja nopeimmat autot.
 Lue myös:
 Pippon moottoriurheilukeskuksen kehittämiseksi käynnistetään uusi joukkorahoituskampanja

14-vuotias kartingkyky Daniel Vahlberg tähtää huipulle – reitti kulkee Bottaksen jälkiä


Summary: Keskustelu kannabiksen laillistamisen hyödyistä ja haitoista nousi pintaan, kun vihreät ilmoitti sunnuntaina ajavansa aloitetta.

Kannabiksen käytön laillistamista on perusteltu usein sillä, että rangaistuksista ja rajoituksista on enemmän haittaa kuin hyötyä. Poimimme juttuun kahdeksan usein kuultua laillistamista puoltavaa väitettä.
 Näitä samoja perusteita käyttävät myös vihreät, jotka  ilmoittivat ensimmäisenä eduskuntapuolueena kannattavansa kannabiksen laillistamista  Suomessa.  Puoluekokouksen aloitteen  mukaan valvotuilla laillisilla markkinoilla kannabiksen käytöstä aiheutuvia ongelmia voisi ehkäistä.
 Kysyimme joukolta suomalaisia asiantuntijoita, mitä mieltä he ovat väitteistä kannabiksen laillistamisen hyödyistä.
 Lue myös:   Vihreät ajaa ensimmäisenä eduskuntapuolueena kannabiksen laillistamista – Tutkimusprofessori: "Suomen väestö ei ole siihen vielä valmis"
 1. Laillistaminen vähentäisi kannabikseen liittyviä sosiaalisia ongelmia ja stigmaa
 Pekka Hakkarainen, Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL):
 Laillistamisen myötä ihmiset eivät kannabiksen takia joutuisi suljetuksi ulos yhteiskunnasta, elleivät sitten harjoittaisi laitonta kauppaa tai tuotantoa. Se vähentäisi stigmaan ja syrjintään liittyviä ongelmia.
 Teemu Saukoniemi, Poliisihallitus:
 Sosiaalisia ongelmia voi vähentää myös ilman laillistamista.
 Poliisi tukee jo nyt haittojen vähentämistä. Esimerkiksi pienen huumausainemäärän hallussapidosta voi välttää sakkorangaistuksen sitoutumalla hoitoon.
 2. Kannabis olisi miedompaa lailla säädellyillä kauppapaikoilla
 Pekka Hakkarainen, THL:
 Laillisilla markkinoilla vahvuutta on mahdollista säädellä. Siinä onnistuminen riippuu kuitenkin siitä, kuinka keskitetyksi järjestelmä luodaan ja kuinka tehokkaaksi säätely viritetään. Yhdysvalloissa kannabiksen vahvuus on laillistamisen myötä kasvanut.
 Kim Kannussaari, Ehkäisevä päihdetyö EHYT ry:
 Osittain kyllä. Sääntelyllä voitaisiin luoda rajat kannabiksen vaikuttavan aineen THC:n pitoisuudelle, mutta laittomilla markkinoilla on hyvinkin erivahvuisia tuotteita.
 Teemu Saukoniemi, Poliisihallitus:
 Laillistaminen tuskin poistaa laittomia markkinoita, eli edelleen on mahdollista, että vahvempia lajikkeita tuotetaan käyttäjille.
 3. Laillistaminen ei lisäisi käyttöä
 Pekka Hakkarainen, THL:
 Yhdysvalloissa käyttö on laillistamisen myötä lisääntynyt erityisesti sellaisilla aikuisilla, jotka käyttävät jo valmiiksi. Nuorten käyttöön laillistamisella on Yhdysvalloissa ollut suhteellisen vähän vaikutusta.
 Kaarlo Simojoki, A-Klinikka:
 Kun kannabiksen käyttöä on laillistettu, yleensä alkuaikoina sen kokeilu yleistyy. Osalle syntyy siitä ongelma, suurimmalle osalle ei. Yleensä käyttö tulee muiden päihteiden rinnalle.
 4. Laillistaminen vapauttaisi lainvalvonnan resursseja
 Poliisitarkastaja Teemu Saukoniemi, Poliisihallitus:
 Resurssien vapautumista on vaikea arvioida.
 Käyttäjät eivät ole poliisin huumausainerikostorjunnan prioriteetti. Ammattimaisen ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunta on.
 Iso osa pienistä määristä löytyy muiden tehtävien yhteydessä, kuten häiriö- ja kotihälytystehtävissä tai muiden rikosten tutkinnan yhteydessä.
 Vuonna 2020 kannabiksen vaikuttuva aine THC on ollut liikennejuopumuksien löydöksenä noin 2 200 tapauksessa.
 Valvontajohtaja Hannu Sinkkonen, Tulli:
 Tulli ei tee erillistä kannabisvalvontaa, vaan tarkastuksia huomioiden kaikki laittomat ja luvanvaraiset tavarat. Kannabiksen laillistamisella ei ole suuria vaikutuksia Tullin valvontatyölle.
 5. Käytön kieltävän lain valvonta on epätasa-arvoista
 Kim Kannussaari, EHYT:
 Kannabista käyttävät ihmiset kaikista tuloluokista, mutta usein valvonta kohdistuu muutenkin yhteiskunnan reunoilla eläneiden keskuuteen.
 Myös kannabiksen laillistaminen on epätasa-arvoista, koska kaikki eivät pääse laillisen kannabiksen äärelle sen korkeamman hinnan vuoksi. Kannabiksen laillistaminen ei myöskään palvele niitä, jotka käyttävät vielä vahvempia päihteitä.
 Teemu Saukoniemi, Poliisihallitus:
 Jos on muuten niin sanotusti poliisin kanssa tekemisissä, on myös suurempi riski jäädä laittomista aineista kiinni. Näin saattaa näyttäytyä, että poliisi on ainoastaan käyttäjien perässä. Tämä ei ole kuitenkaan poliisin prioriteetti.
 Väittämä varmaan toimii jossakin määrin kaikkiin rikoksiin, eli kaikki eivät jää aina kiinni.
 6. Kannabiksen laillistaminen mahdollistaisi ikärajavalvonnan
 Teemu Saukoniemi, Poliisihallitus:
 Laillisen myynnin osalta varmasti näin, mutta huumausaineita on nytkin varsin helppo saada esimerkiksi verkon myyntikanavien kautta ilman valvontaa.
 Kim Kannussaari, EHYT:
 Kyllä, mutta kuten alkoholin osalta, se ei tietenkään ole aukotonta. Jos kotikasvatus sallitaan, siellä valvontaa ei ole. Laittomat markkinat eivät katoa. Kaikkialla ne eivät ole edes pienentyneet ja jossain jopa kasvaneet.
 7. Laillistaminen toisi lisää verotuloja
 Pekka Hakkarainen, THL:
 Yhdysvalloissa kannabista verotetaan reippaasti. Yksin Kaliforniassa verotulo on vuodessa miljardin luokkaa. Se, miten hyvin rahat on onnistuttu kohdentamaan hoitoon ja ennaltaehkäisyyn, on toinen kysymys.
 8. Laillistaminen madaltaisi kynnystä kertoa ongelmakäytöstä
 Teemu Saukoniemi, Poliisihallitus:
 Päihdeongelmasta on varmasti vaikea kertoa myös laillisten päihteiden osalta. Matalan kynnyksen palveluja ja hoitoon hakeutumisen tukea tulisi joka tapauksessa kehittää.
 Terveydenhuolto ei ilmoita huumausaineiden käyttäjistä poliisille, eli siinä mielessä laillisuudella ei ole merkitystä.
 Kaarlo Simojoki, A-Klinikka:
 Laillistaminen tai rangaistavuuden poisto vaikuttaisi toivon mukaan siihen, että ihmiset uskaltaisivat hakea apua. Päihdepalvelujen tarve saattaisi laillistamisen myötä jäädä pysyvästi korkeammalle tasolle. Palveluihin ja hoitoon ryntäykseen pitäisi varautua vastaamaan.
 Lue myös:
 Kannabiksen viihdekäytön kielto säröilee Euroopassa – tällaisia uudistuksia eri maissa suunnitellaan
 Vihreät ajaa ensimmäisenä eduskuntapuolueena kannabiksen laillistamista – Tutkimusprofessori: "Suomen väestö ei ole siihen vielä valmis"
 Vihreät kumoaisi kannabiksen "kieltolain" – Puoluekokous vaatii käyttöä, hallussapitoa ja myyntiä lailliseksi
 50 000:n allekirjoituksen raja ylittyi – Kansalaisaloite kannabiksen käytön rangaistavuuden poistamiseksi etenee eduskunnan käsittelyyn

Vähenisivätkö kannabiksen haitat, ja vapautuisiko poliisin resursseja? Näin asiantuntijat vastaavat kahdeksaan väitteeseen laillistamisen hyödyistä


Summary: Testiin pääsee jatkossakin oireiden perusteella, iästä riippumatta. Myös tartuntojen jäljitystyö jatkuu. Tavoitteena on tunnistaa suurimman riskin leviämistilanteet ja estää jatkotartunnat.

Sosiaali- ja terveysministeriö esitteli tiistaina uuden kansallisen suosituksen koronatestauksesta ja jäljittämisestä. Testausta vähennetään, jotta resursseja säästyisi muuhun terveydenhoitoon.
 1. Ketkä yhä testataan?
 Testiin pääsevät kaikki, joilla on koronavirustautiin viittaavia oireita tai epäily tartunnasta. Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiurun  (sd.) mukaan asiasta on tehty oikeudellinen arvio, jonka mukaan näin pitää toimia.
 – Yhdenvertaisen kohtelun varmistamiseksi arvio on tiukka. Kaikilla henkilöillä, joilla on tähän tautiin sopivia oireita tai epäily tartunnasta, on iästä riippumatta oltava mahdollisuus päästä tarvittaviin diagnostisiin tutkimuksiin. Tämä koskee myös lapsia, Kiuru sanoi tiistaina tiedotustilaisuudessa.
 Uuden suosituksen myötä testausta pyritään kuitenkin kohdentamaan.
 Ensisijaisesti testaus kohdistettaisiin virukselle altistuneisiin, rokottamattomiin oireisiin sekä riskiryhmiin. Sosiaali- ja terveysministeriön johtajan  Pasi Pohjolan  mukaan kategorista määrittelyä ei voida tehdä, vaan harkinta on aina tapauskohtaista.
 Testausta toteutetaan erityisesti myös sairaaloissa, terveyskeskusten vuodeosastoilla ja ympärivuorokautisen hoivan yksiköissä. Sote-henkilöstön testauksen kynnys aiotaan pitää matalana jatkossakin.
 Myös koronan yli puoli vuotta aiemmin sairastaneet rokottamattomat, joilla on oireita, kannattaa uuden strategian mukaan testata.
 2. Milloin alle 12-vuotiaat käyvät testissä?
 Iästä riippumatta kaikilla on mahdollisuus päästä testiin.
 Uuden suosituksen tarkoituksena on järkeistää testaamista siten, ettei lapsia tarvitsisi viedä testiin pelkästään pienen nuhan takia, sanoo Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin johtajaylilääkäri ja kansallisen koronatestausvalmiuden koordinaatioryhmän puheenjohtaja  Mikko Pietilä .
 Testi on perusteltua ottaa, jos lääkäri niin arvioi tai jos lapsi on ollut kontaktissa koronaan sairastuneen kanssa edeltävän kahden viikon sisällä. Perusteltua testin ottaminen on myös silloin, kun lapsen perhepiirissä on yli 16-vuotiaita, joilla ei ole täyttä rokotussuojaa.
 3. Miksi testejä kohdennetaan aiempaa tarkemmin?
 Testausta kohdennetaan, jotta terveydenhuollon henkilökuntaa pystyttäisiin palauttamaan aiempiin tehtäviin.
 Testausmäärien ei odoteta vähenevän heti merkittävästi.
 – Ihan nopeasti tällaista mahdollisuutta ei ole, että rokotuskattavuus olisi sillä tasolla, että meillä ei syntyisi yhteiskunnassa enää testaustarvetta, Kiuru arvioi.
 4. Mitä tiedetään kotona itse tehtävistä testeistä?
 Sosiaali- ja terveysministeriön tiistaina esittelemään strategiaan on kirjattu, että väestöä opastetaan kotitestien käytössä.
 Vielä ei tarkalleen tiedetä, minkälaisissa tilanteissa kotitestejä voitaisiin hyödyntää.
 Ministeri Kiurun mukaan itse tehtävät testit ovat muissa maissa yleisiä, ja siihen suuntaan ollaan menossa myös Suomessa.
 – Suomen näkökulmasta iso kysymys tulee olemaan jatkossa myös se, haluavatko ihmiset kotitestauksella varmistaa kulloinkin sen, että ollaan työ- tai koulukuntoisia, harrastuskuntoisia tai valmiita lähtemään kokoontumisiin.
 5. Jäljitetäänkö tartuntoja edelleen?
 Tartuntojen jäljittämiseen ei tehty strategiassa merkittäviä muutoksia. Periaatteena on edelleen, että tartunnat ja altistusketjut tunnistetaan nopeasti, jotta jatkotartunnat vältetään.
 Tavoitteena on tunnistaa varsinkin sellaiset tilanteet, joissa on mahdollisuus taudin laajaan leviämiseen. Toimintaa voisi kohdentaa, jos jäljitys laahaa pahasti jäljessä.
 Avuksi voidaan ottaa myös muuta kuin sosiaali- ja terveydenhuollon henkilökuntaa.
 STM:n osastopäällikön  Taneli Puumalaisen  mukaan resursseja pyritään kohdentamaan niin, että jäljitys olisi mahdollisimman ajantasaista ja tehokasta.
 6. Pitääkö Suomeen palaavan matkailijan käydä testissä?
 Matkustajien testaussäännöt pysyvät ennallaan. Testivaateesta vapautuu, jos on täysi rokotussuoja ja on sairastanut koronan kuuden viime kuukauden aikana.
 7. Miten epidemian etenemisestä pysytään kärryillä, kun testaamista vähennetään?
 Vastakin pidetään silmällä positiivisten testien osuutta tehdyistä testeistä. Jos jollakin alueella suhde kääntyy voimakkaaseen nousuun, voidaan testausta paikallisesti lisätä.
 Tarkoituksena on jatkaa näytteiden tarkempaa tutkimista eli sekvensointia otoksittain.
 Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin Pietilän mukaan uudet virusvariantit pitää jatkossakin pyrkiä havaitsemaan mahdollisimman nopeasti.
 Suomi tekee myös kansainvälistä yhteistyötä varianttien tunnistamisessa.
 – Suurimpia uhkia, joita pandemian uuteen mahdolliseen pään nousuun liittyy, on nimenomaan uusien, kliinisesti merkittävien varianttikantojen synty, Pietilä sanoo.
 Lue myös:   Tuplasti rokotettu tai ei – rajoitukset pysyvät edelleen tiukkoina syksyn ylioppilaskirjoituksissa
 Kaksi kertaa rokotettuja ei enää pikku nuhassa testata Uudellamaalla – Helsingin pormestari perää rajoitusten purkuun kansallisia linjauksia
 Yle seurasi tiedotustilaisuutta :  https://yle.fi/uutiset/3-12098642

Rokotetut ja lapset voivat jättää koronatestin väliin flunssaoireissa jos ei ole epäilyä altistuksesta – näin koronatestaus muuttuu


Summary: Palkittu kirjailija Salman Rushdie on ryhtynyt julkaisemaan tekstejään uutiskirjepalvelu Substackissa. Vanha kunnon sähköposti on tekemässä uutta nousua tiedonvälittäjänä.

Sähköposti saattaa monien mielestä olla vanhanaikainen ja pölyttynyt viestintäkanava. Yhdysvalloissa sähköpostilaatikkoon tilattava, maksullinen sisältö on kuitenkin noussut yhdeksi mediatrendeistä.
 Intialaissyntyinen kirjailija  Salman Rushdie , 74, kuuluu niihin kulttuurivaikuttajiin, jotka ovat ryhtyneet julkaisemaan kirjoituksiaan uutiskirjepalvelu Substackissa. Rushdien lisäksi palvelun käyttäjäksi on ilmoittautunut muun muassa muusikkona parhaiten tunnettu  Patti Smith , 74.
 Järjestelmä toimii siten, että lukijat voivat tilata omaan sähköpostiinsa haluamiensa kirjoittajien tekstejä tai artikkeleita. Kirjoitukset ovat maksumuurin takana, joten kirjoittaja saa "palkkansa" suoraan tilaajiltaan. Alustan tarjoaja  Substack ottaa itselleen kymmenen prosentin  siivun palkkioista.
 Vuonna 2017 alkunsa saanut Substack on kasvattanut viime vuosina suosiotaan. Etenkin Yhdysvalloissa monet toimittajat ovat siirtyneet palvelun käyttäjiksi. Mikään uusi keksintö sähköpostiin kilahtava uutiskirje ei ole, mutta jostain syystä palvelu on herättänyt kiinnostusta.
 Etenkin Yhdysvalloissa Substack on houkutellut nimekkäitä toimittajia käyttämään palveluaan. Monet ovatkin jättäneet työnsä ja siirtyneet "vapaiksi toimittajiksi", joiden aihevalintoja tai tekstejä eivät enää muokkaa päälliköt ja tuottajat.
 Kirjailijoiden kohdalla syyt ovat toisenlaisia, sillä heillä on jo vapaus kirjoittaa, miten haluavat. Salman Rushdie kertoi  The Guardianin haastattelussa , että hän suostui kirjoittamaan Substackiin kokeillakseen jotain uutta. Idean hänelle esitti  Andrew Wylie , joka on yksi maailman arvostetuimpia kirjallisuusagentteja.
 Salman Rushdie kertoo haastattelussa kokeilevansa novellien kirjoittamista. Lisäksi häntä kiehtoo elokuvista kirjoittaminen. Hän kertoo, miten nuorempana haaveili elokuvakriitikon työstä, jota ei kuitenkaan koskaan päässyt tekemään. Nyt Substackissa hän voi toteuttaa unelmansa.
 Salman Rushdie tunnetaan paitsi palkituista romaaneistaan myös fatwasta, jonka hän sai vuonna 1989. Vuotta aiemmin julkaistu romaani  Saatanalliset säkeet  oli liikaa Irania hallitsevalle ajatollah  Ruhollah Khomeinille  ja Rushdielle langetettiin fatwa, joka tarkoittaa kuolemantuomiota.
 Ei uhkaa kustannusalaa
 Etenkin kirjailijoita kiehtoo Substackissa vuorovaikutteisuus. Lukijat voivat olla suoraan yhteydessä kirjoittajiin ja keskustella aiheista. Jatkokertomusta kirjoittaessa lukijat voivat antaa kirjailijalle ehdotuksia juonen käänteistä tai tarinan teemoista.
 Kirjailijoiden liittymistä Substackiin ei tällä hetkellä pidetä uhkana perinteiselle kustannusalalle. Ainakin Salman Rushdien esimerkistä voi päätellä, että palvelu toimii kokeilualustana itsensä toteuttamiselle. Patti Smithin uutiskirjeiden tilaajat saavat sähköpostiinsa audioita, ei suinkaan taidokkaasti asemoituja runoja tai muuta tekstiä.
 Palvelu myös toimii hieman kuten kustantamot. Kuuluisille nimille maksetaan ennakkomaksu, jotta he tuottavat palveluun sisältöä vuoden ajan. Näin saadaan nostettua palvelun kiinnostavuutta ja luotua suhde lukijoihin.
 Portinvartija puuttuu
 Alustan käyttäminen on herättänyt myös kritiikkiä. Ilman portinvartijoita palvelun nimissä on helppo levittää disinformaatiota tai jopa solvauksia. Substack moderoi tekstejä ja  nettisivuilla palvelu  kertoo pitävänsä tiukkaa linjaa vihapuheen, häirinnän tai uhkailujen suhteen. Kirjoittajille on tarjolla jopa lakimiespalvelua tekstien tarkistamista varten.
 Myös palvelun läpinäkyvyyttä on yritetty parantaa.  Lukijoissa on herättänyt närää  epätietoisuus siitä, keille kirjoittajille maksetaan, ja ketkä taas saavat tulonsa tilaajien perusteella. Osa Substackin sisällöstä on myös maksutonta lukijoille.
 Suomessa palvelu vaikuttaa olevan vielä hyvin vieras. Puhelinsoittojen perusteella kustantamot ja agentit eivät tunne palvelua muuta kuin nimeltä. Suomalaiskirjailijat eivät ainakaan lähiaikoina ole siirtymässä uutiskirjeformaattiin.
 Aktiivisin suomalaistoimija palvelussa tuntuu olevan  Linda Liukkaan   Hello Ruby  -brändi. Uutiskirje sopiikin hyvin tiedonvälittämiseen ja markkinointiin. Muun muassa lasten koodaamistaitoja kehittävä  Hello Ruby  on luontaisesti edelläkävijä digitaalisten palveluiden käyttäjänä.

Voiko tulevaisuudessa kirjallisuutta lukea sähköpostista? Salman Rushdie julkaisee kirjoituksiaan maksullisina uutiskirjeinä


Summary: Sanoittajalegenda Juha Vainiota kunnioittanut saarnipuu on katkottu ja tuhottu viikonlopun aikana Kotkassa. Värikkään tarinan omaavan saarnipuun tilalle joudutaan hankkimaan kokonaan uusi puu.

Sanoittajalegenda Juha Vainiota kunnioittanut saarnipuu on tuhottu Kotkassa.
 Puu on oletettavasti katkottu viikonlopun aikana. Puuta ei pystytä enää leikkaamalla korjaamaan, joten sen tilalle joudutaan hankkimaan kokonaan uusi puu.
 – Puun elämänkaari päättyy nyt tähän. Kävimme tänään tarkemmin sitä tutkimassa. Ensin ajateltiin, että ehkä se on myrskyvahinko, mutta ei taida olla, työnjohtaja  Sari Yrjölä  Kotkan puistotoimesta sanoo.
 Silminnäkijöitä tuhotyölle ei ole löytynyt. Kotkan puistotoimi on kuitenkin tekemässä tuhotyöstä rikosilmoituksen.
 Moneen kertaan istutettu
 Silputtu saarnipuu oli nimetty kotkalaisen sanoittajan Juha Vainion laulun mukaisesti yksinäiseksi saarnipuuksi. Se on ollut puistotoimelle rakas. Sen tarinakin on ehkä keskiverto puuta värikkäämpi.
 – Entinen kaupunginpuutarhuri  Heikki Laaksonen  kävi itse valitsemassa puun Harvialan taimistolta Janakkalasta. Hän halusi erityisen känkkyräisen puun, etumies  Tarja Hernetkoski  Kotkan puistotoimesta kertoo.
 Puulle oli katsottu paikka Kuusisen saareen johtavalta aallonmurtajalta. Aallonmurtajaa pitkin kulkeva Juha Vainion katua kun oltiin remontoimassa uuteen uskoon. Sen varrelle tulisi myös muun muassa riimikiviä, joihin on hakattu Vainion kynästä syntyneitä kuuluisia säkeitä.
 – Kun puu tuli, paikat eivät olleet vielä Kuusisessa valmiina. Se oli ensin meillä hoidossa vanhalla paloasemalla. Lopulta se istutettiin suurella joukolla kaupunginpuutarhureiden kesäpäivien yhteydessä.
 Puu istutettiin kesällä 2017. Sen oli määrä olla lähtölaukaus kadun kunnostustöille.
 Puu ei kuitenkaan päässyt vielä juurtumaan tuulen tuivertamalle paikalleen meren rannalla. Katua jouduttiin vielä uusimaan ja puu nostettiin ylös.
 – Se oli meillä vielä vuoden verran valeistutuksessa vanhan paloaseman kentällä. Sitten se taas istutettiin, Hernetkoski kertoo.
 Nyt telottu puu oli ollut paikallaan vuodesta 2019.
 Lue lisää:   Istutetaanko pengertien reunaan yksinäinen saarnipuu? – "Junnu saisi näkyä muutenkin kuin katukylttinä"
 Ilkivaltaa melko vähän
 Puu oli jo ehtinyt kasvaa noin kolmemetriseksi ja se oli halkaisijaltaan reilut kymmenen senttimetriä.
 – Tällä hetkellä puu on aika tylyn näköinen. Jos puu on revitty, niin siinä on kyllä ihan roikuttu. Kävin tänään leikkaamassa oksan tyngät pois ja kyllä se näytti siltä, että oksat olisi katkaistu, Hernetkoski sanoo.
 Hernetkoski pistää pikimmiten uuden puun tilauksen, jos sopiva vain löytyy. Haussa on jo valmiiksi hieman isompi puu. Se istutetaan mahdollisuuksien mukaan vielä syksyn aikana.
 Ilkivalta ja tuhotyöt eivät ole ihan arkipäivää Kotkan puistoalueilla, mutta silloin tällöin vastaavaa sattuu.
 – Istutimme magnolioita kirjaston eteen. Yhdessä oli jo hieno kukinta, niin joku katkaisi sen latvan. Se suututti. Teemme työt, tilaamme, istutamme ja kasvatamme, ja sitten on niin helppoa jonkun mennä huvikseen repäisemään. Siinä ei ajatella mitään, Hernetkoski sanoo.

Yksinäinen saarnipuu tuhoutui Kotkassa – kaupunki tekee rikosilmoituksen


Summary: Teemu Nikin ohjaama Sokea mies joka ei halunnut nähdä Titanicia -elokuva sai maailmanensi-iltansa Venetsian filmifestivaaleilla, jossa elokuva voitti festivaalin uuden Orizzonti Extra -kilpasarjan. Näyttelijä Petri Poikolainen esittää elokuvassa MS-tautia sairastavaa sokeaa Jaakkoa, joka tekee yksin uhkarohkean matkan rakkaansa luo.

Petri Poikolainen  on ammattinäyttelijä, joka on ollut vuodesta 2013 sairauseläkkeellä aggressiivisen MS-taudin ja sokeutumisen vuoksi.
 Sokea mies joka ei halunnut nähdä Titanicia  -elokuvaa tehdessä ammattiminän löytäminen kävi kuitenkin mutkattomasti.
 – Se oli yllättävän helppoa. Tavallaan sitä oli odottanut kuitenkin koko ajan.
 Myös MS-tautia sairastavan Jaakon rooli  Teemu Nikin  elokuvassa on Poikolaisen ensimmäinen ja todennäköisesti viimeinen elokuvarooli. Hän oli mukana myös Venetsian maailmanensi-illassa.
 – Pääsin mukaan Venetsiaan, niin hyvänen aika! Vaikeavammainen pyörätuolimies saadaan Venetsiaan niin onhan se aika touhua, Poikolainen iloitsee.
 Katso tästä elokuvan tekijöiden tunnelmia Venetsiasta:

 Kyseessä ei kuitenkaan ollut mikään lomareissu sillä salamavalojen välkettä ja kiirettä riitti. Poikolainen arvioi, että viiden päivän aikana hän teki ainakin parikymmentä haastattelua.
 – Viimeisenä iltana oli aikaa paksulle sikarille, konjakille ja uimiselle. Ihan Jack Nicholsoniksi tunsi itsensä melkein, kun oli aurinkolasit päässä, Poikolainen hymyilee.
 Katso koko Puoli seitsemän -lähetys tästä:

 Lue myös:
 MS-tauti vei näyttelijä Petri Poikolaiselta työn, näön ja liikuntakyvyn – sitten sairaus toi hänelle elämänsä roolin
 Suomalaiselokuva Sokea mies joka ei halunnut nähdä Titanicia voitti Venetsian elokuvajuhlien yleisöpalkinnon

"Viimeisenä iltana oli aikaa paksulle sikarille, konjakille ja uimiselle" – näyttelijä Petri Poikolaisella piti kiirettä Venetsian elokuvajuhlilla


Summary: Perimätiedon mukaan vasta ruskan jälkeen kala taas liikkuu. Utsjokelainen sääharrastaja Sverre Porsanger kehottaa panemaan merkille, millä tavalla lehti putoaa, sillä siitä voi ennustaa syksyn säätä.

Suusta suuhun kulkeva perinnetieto ei ota kantaa ruskan syntymiseen. Mutta miten se päättyy, sillä on suuri merkitys.
 Luonnossa ruska on sarja kemiallisia reaktioita, josta tiedetään jo paljon. Sen käynnistää valon väheneminen luonnossa. Kun pohjoisessa kasvikunta pääsee nauttimaan pitkästä, valoisasta kesästä, nopeasti lyhenevä päivä saa ne kiireesti valmistautumaan talvea vasten.
 Lue lisää:   Ruskan punainen kertoo kasvin stressistä ja 4 muuta faktaa syksyn kauneimmasta luonnonilmiöstä, joita et ehkä vielä tiennyt
 Saamelaisten perinnetiedon mukaan ruska vaikuttaa monella tavalla luontoon niin taivaalla, maalla kuin vedessäkin.
 Partakkolainen ikäihminen  Jouni Saijets  tietää ruskan vaikuttavan kalan liikkumiseen: ken Inarijärvelle käy ruskan aikana, saa tyhjin käsin tulla rantaan takaisin.
 – Ruska on huonoin aika kalan liikkumisen suhteen. Itse asiassa kala ei liiku ruskan aikana. Kesällä lämpimänä aikana kala hakee kylmempää vettä syvänteistä ja pysyy siellä. Vasta ruskan jälkeen kala taas liikkuu.
 Inarinjärven pohjoisenpuolen rannan asukas Jouni Saijets tietää, että ruskan aikana kalat pakenevat syvänteisiin.  Sáárá Seipiharju / Yle
 Jouni Saijetsin mukaan lokakuun puolivälissä kala lähtee taas uimaan, mutta lehden tulee olla jo pudonnut.
 Saijetsin lisäksi monet muutkin ovat tienneet kertoa, että esimerkiksi siian pyyntiin ei kannata lähteä, ennen kuin lehti on pudonnut, sillä kalat pakenevat ruskaa syvänteisiin ja pysyttelevät paikoillaan.
 Faktatietoa ei kuitenkaan ole siitä, miten ruska vaikuttaa kaloihin, vaan kyse on enemmänkin uskomuksista, sanoo Luonnonvarakeskuksen tutkija  Erno Salonen . Hän kuitenkin vahvistaa, että kala näkee kirkkaat värit.
 Sääharrastaja kehottaa seuraamaan, miten lehti putoaa
 Saamenmaalla ruska on nyt ylimmillään, vaikka muutamia yksittäisiä lehtiä näkyykin jo tuulen mukana menevän. Nyt kannattaa panna merkille, millä tavalla lehti putoaa.
 Utsjokelainen säätietäjä Sverre Porsanger seuraa joka syksy tarkasti, millä tavalla ruskalehdet putoavat puista. Se ennustaa syksyn sään. Lumen sataminen vielä vihreille lehdille on pelottavaa.
 Utsjokelainen sääharrastaja  Sverre Porsanger  kertoo, että saamelaisten merkkipäiväkalenterin mukaan syyskuun 8. päivä on tärkeä. Silloin on niin sanottu Marian messun päivä, ja jos on kaunis ilma ja lämmintä, ennustaa se kaunista syksyä.
 – Jos etelätuuli vie lehdet, tulee lumeton syksy, eikä lunta sada vielä syyskuussa. Jos lehti irtoaa huonosti puista, silloin tulevat kylmät tuulet puhaltelemaan pohjoisesta ja ne kestävät aikansa. Jos taas kaikki lehdet äkkiä putoavat, silloin ensilumi tulee hyvin aikaisin ja se jää maahan, kertoo utsjokelainen säätietäjä Sverre Porsanger.
 Länsi-Lapissa syksyn  ensimmäiset lumihiutaleet  nähtiin jo maanantaina, mutta  virallinen ensilumi mitattiin vasta tänään tiistaina Sallassa .
 Ylä-Lapissa lunta ei ole vielä tullut. Porsangerin arvion mukaan pohjoisessa lämmintä on vielä kymmenkunta päivää, kunnes 23. päivän jälkeen viilenee ja viileät säät jatkuvat lokakuun puoliväliin. Syksyn lehti on sen jo hänelle ennustanut.
 Ennusmerkit kuolinvuodesta säikäyttivät säämerkkien seuraajan
 Sverre Porsanger kertoo kerran suorastaan pelästyneensä, kun vanha poromies ennusti hänelle tulevaa vuotta. Tällöin Utsjoella satoi lunta lehtien vielä vihertäessä.
 Saamelainen vanha kansa sanoo, että jos lunta sataa vihreiden lehtien päälle, on odotettavissa monella tapaa heikko kuolonvuosi.
 – Seuraavaan syksyyn mennessä täällä kuolikin tosi paljon ihmisiä sekä poroja ja kaikenlaisia muitakin eläimiä. Kuolonvuosi kestää seuraavaan ruskaan ja lumisateeseen asti, kertoo Porsanger.
 Tänä syksynä ennustuksen mukaista kuolonvuotta ei tarvitse pelätä, koska väriloisto on ylimmillään. Mutta vielä ehtii seurata, miten lehti putoaa.

Ruska karkottaa kalat ja vihreiden lehtien päälle satava lumi viittaa kuolemaan – syksyyn liittyy saamelaisessa perinnetiedossa synkkiä sävyjä


Summary: Australiassa oli 1960-luvulla jäljellä enää muutama sata ryhävalasta. Asiantuntijan mukaan maan itärannikolla havaittu lauma tuo lisää toivoa kannan elpymisestä.

Australian itärannikolla on havaittu yli 100 ryhävalaan lauma ( Megaptera novaeangliae ). Havainnot on tehty lähellä Bermaguin rannikkokaupunkia Uuden Etelä-Walesin osavaltiossa.
 Ryhävalaiden ja muiden valaiden lukumäärä tippui merkittävästi ennen vuotta 1985,  kertoo National Geographic -lehti . Kaupallinen valaanpyynti kiellettiin kansainvälisellä sopimuksella vuonna 1984.
 British Antarctic Survey -tutkimuslaitoksen edustaja, tohtori  Jen Jackson   kertoo BBC:n haastattelussa , että kannan elpyminen on otettu riemuiten vastaan.
 Jacksonin mukaan Australian itärannikolla oli vain muutama sata ryhävalasta 1960-luvulla.
 Nyt niitä on arviolta 25 000. Maan maatalousministeriö on arvioinut kannan kasvavan noin 10 prosentin vuosivauhtia.
 – Nämä numerot saavat ajattelemaan, miltä meret ovat näyttäneet ennen kuin pyydystimme valaskannan alas. Merkit kannan elpymisestä ovat erityisiä. Tämä on hyvä merkki, Jackson sanoo.
 BBC:n mukaan yli 100 ryhävalaan kohdalla on kyse niiden vuosittaisesta vaelluksesta.
 Yyhävalaat voivat taittaa jopa 10 000 kilometrin matkan siirtyessään Antarticalta kohti subtrooppisia vesialueita huhti-marraskuussa,  Australian maatalousministeriö   kertoo .
 Lue myös:
 Uskomaton video: Suuri valas leikkii varovasti sup-laudan kanssa

Australiassa iloitaan ryhävalaskannan elpymisestä, yli sadan ryhävalaan liikkeet tallentuivat videolle maan itärannikolla


Summary: Lappeenrannan Energiaverkot alkaa varautua häiriötilanteisiin, kun odotettavissa on tuulta yli 15 metriä sekunnissa.

Lappeenrannassa puhaltaa syksyinen tuuli – maallikon mielestä aika reipaskin.
 Sähköverkkoyhtiön näkökulmasta huoleen ei ole vielä syytä. Tuulen nopeus on alle kymmenen metriä sekunnissa.
 – Tämä päivä on aika normipäivä meille. Ei ole ollut kovia tuulia, yksittäisiä pieniä vikoja oli varhain aamulla, käyttöpäällikkö  Antti Lintunen  Lappeenrannan Energiaverkoilta kertoo.
 Säätiedotukset seurannassa
 Verkkoyhtiö seuraa tarkasti esimerkiksi säätiedotuksia. Häiriötilanteisiin aletaan Lintusen mukaan varautua, jos tuulen nopeus on 15–16 metriä sekunnissa.
 – Varautuminen on käytännössä sitä, että varmistamme, että käyttökeskuksessa on riittävästi resursseja johtamassa toimintaa ja maastossa riittävästi korjaajia ja heillä kalustoa, Lintunen kertoo.
 Lisäksi varmistetaan, että puhelinpalveluissa on tarpeeksi väkeä vastaamassa asiakkaiden puheluihin.
 Jos tiedossa on isompi myräkkä, sähköverkkoyhtiö myös tiedottaa siitä etukäteen asiakkaille, viranomaisille ja medialle.
 Valvonta tapahtuu Mikkelissä
 Lappeenrannan Energiaverkkojen sähkön jakeluverkon valvonta siirtyi runsas vuosi sitten mikkeliläiselle Enervalle. Verkkoa valvotaan siis käytönnössä Mikkelistä käsin. Lappeenrannasta löytyy edelleen varakäyttökeskus.
 Jos sähköverkkoon tulee esimerkiksi puun kaatumisen takia häiriö, automatiikka huomaa tilanteen ja kokeilee kahdesti, pysyisivätkö sähköt päällä. Jos eivät, verkossa on vika ja sähköt katkeavat tietyltä alueelta.
 Käyttökeskuksen operaattori pystyy rajaamaan vika-aluetta pienemmäksi ja palauttamaan sähköjä kauko-ohjauksella.
 – Isolle osalle pystytään palauttamaan sähköt yleensä minuuteissa siitä, kun vika alkaa. Sen jälkeen asentajat lähtevät täältä maastoon.
 Aluetta rajataan pienemmäksi ja pienemmäksi, kunnes on jäljellä muutaman kilometrin pätkä, jolta kaatunut puu etsitään ja vika korjataan.
 Sähköverkkoja noin 6000 kilometriä
 Lappeenrannan Energiaverkoilla on sähköverkkoja yhteensä noin 6 000 kilometriä, josta 2 000 kilometriä on keskijänniteverkkoa ja 4 000 kilometriä pienjänniteverkkoja.
 – Myrskyissä viat kohdistuvat pääsääntöisesti keskijänniteverkkoon, ja se aiheuttaa nämä laajemmat sähköhäiriöt, Lintunen kertoo.
 Hän kuvailee Lappeenrannan Energiaverkkoja vielä "aika ilmapainotteiseksi" jakeluverkkoyhtiöksi: keskijänniteverkosta on kaapeloitu maahan noin 28 prosenttia. Pienjänniteverkossa kaapeloinnin osuus on suurempi, 59 prosenttia.
 Energiaviraston mukaan keskijänniteverkosta on valtakunnallisesti kaapeloitu noin 39 prosenttia ja pienjänniteverkosta noin 54 prosenttia. Energiaviraston tiedot ovat vuodelta 2020.
 Kotiin evästä ja vettä
 Kuluvan vuoden suurin myräkkä on Lintusen mukaan ollut juhannusviikon Aatu-myrsky, joka katkoi sähköjä Savitaipaleen pohjoisosista pisimmillään reiluksi 12 tunniksi. Valtaosa Energiaverkkojen alueesta pääsi tätä helpommalla.
 – Vanha sanonta on, että kolmen myrskyn jälkeen tulee talvi. Joka syksy on odottavissa jonkinlaisia myrskyjä, mutta vielä ei osaa sanoa, miten ne koskettavat meidän aluetta, hän sanoo.
 Syysmyrskyjä ajatellen myös kotivarasta: kotona olisi hyvä olla esimerkiksi ruokaa ja vettä jopa 72 tunniksi.
 Oletko varautunut sähkökatkoihin? Keskustelu on auki 15.9. kello 23 asti.

Kun valot sammuvat myrskyssä, korjaajat lähtevät etsimään kaatunutta puuta – miksi osa taloista saa sähköt jo ennen kuin puu löytyy?


Summary: Veikkauksen hallintoneuvoston puheenjohtajana toimiva kansanedustaja Jukka Gustafsson (sd.) huomauttaa, että peliautomaattien käyttäjien on nykyään tunnistauduttava.

Kasinot, uhkapelit ja rahapeli- ja vedonlyöntipalvelut

Peliriippuvuudesta kärsineen salibandypelajaan  Peter Kotilaisen  mielestä rahapeliautomaatit pitäisi poistaa kokonaan marketeista ja ravintoloista. Peliautomaatteja on tällä hetkellä sijoitettuina erilaisiin kauppoihin, ravintoloihin ja huoltoasemille noin 10 000 kappaletta.
 – Siinä on yksinkertaisesti kymmenentuhatta likaa. Kyllä ne kuuluvat pelisaleihin. Kauppojen ei pitäisi olla mitään kasinoita, Kotilainen sanoi tiistaina Ylen A-studiossa.
 Kotilainen on kertonut  julkisuudessa avoimesti peliriippuvuudestaan . A-studiossa Kotilainen kertoi aloittaneensa rahapelien pelaamisen 8-vuotiaana.
 – Niitä sai ihan vapaasti silloin pelata. Meillä oli siinä kodin lähellä pelikioski, ja myyjä kysyi lähinnä, että mitäs tänään laitetaan, Kotilainen muisteli.
 Veikkauksen hallintoneuvoston puheenjohtajana toimiva kansanedustaja  Jukka Gustafsson  (sd.) huomautti, että Veikkauksen toiminta pyrkii vastuullisuuteen ja peliautomaattien käyttäjien on nykyään tunnistauduttava.
 – Tämä tarkoittaa muun muassa sitä, että ikärajan valvonta on nyt helppoa käytännössä, Gustafsson sanoi.
 Voit katsoa koko tiistain A-studion  täältä .
 Keskustele aiheesta keskiviikkoon 15.9. klo 23:een asti.
 Lisää aiheesta:
 Äsken Veikkaus oli hyvis, nyt pahis: Uusi rahapelilaki vahvistaa ja hillitsee Veikkausta samaan aikaan

Peliriippuvuudesta kärsinyt Peter Kotilainen siirtäisi rahapeliautomaatit pelisaleihin: "Kauppojen ei pitäisi olla mitään kasinoita"


Summary: Entisessä kauppaoppilaitoksessa ryhdytään valmistamaan Kouvolan lakritsia ehkä jo ensi keväänä. Korttelin asemakaavaa muutetaan, jotta se mahdollistaa rakennuksen toiminnan muuttamisen koulusta karkkitehtaaksi.

Kouvolan entisen kauppaoppilaitoksen seinien sisälle on tulossa uudenlaista elämää. Vanhasta koulurakennuksesta syntyy lakritsitehdas tai oikeastaan vain sen yhdestä kerroksesta.
 – Kiinteistössä on aika paljon tilaa, jota emme tarvitse. Tuli visio, että tästä voisi tehdä sellaisen kaupunkilaisten olohuoneen, jonne voisi pistäytyä käymään, kertoo Kouvolan Lakritsin toimitusjohtaja  Timo Nisula .
 Osa tiloista on Kouvolan seudun ammattiopiston käytössä ensi kevääseen saakka. Pyry Sarkiola / Yle
 Lakritsin kysyntä on kasvanut, ja Kouvolan Lakritsin nykyinen tehdas on jäänyt pieneksi . Laajentamisella varaudutaan myös ulkomaanmarkkinoiden kysynnän kasvuun jo etukäteen.
 Ilmoittaessaan tilantarpeestaan Kouvolan Lakritsin toimitusjohtaja sai yhteydenottoja lopulta 75 kaupungilta ja 40 kiinteistösijoittajalta. Lähtökohta oli kuitenkin se, ettei Kouvolasta haluta lähteä.
 Kouvolan kaupunki tarjosi tonttivaihtoehtoja, mutta Nisula pyysi kaupunkia käyttämään mielikuvitustaan. Silloin esille nousi kauppaoppilaitos Salpausselänkadulla aivan kaupungin keskustan tuntumassa.
 – Totesin paikan olevan mahtava. Se sijaitsee lähellä meidän toista tehdasta, ja mahdollistaa muunkinlaista toimintaa samoihin tiloihin, visioi toimitusjohtaja Nisula.
 Kouvolan Lakritsin toimitusjohtaja Timo Nisulalla on paljon visioita rakennuksen toimintojen suhteen. Kirsi Lönnblad
 Kouvolan Lakritsin nykyinen tehdasrakennus on teollisuusalueella parin kilometrin päässä Kouvolan keskustasta ja noin kilometrin päässä uuden tehtaan sijaintipaikasta.
 Rakennushistoriallisesti merkittävä kohde
 Kouvolan kauppaoppilaitoksen rakennus edustaa merkittävää osaa kouvolalaisesta kouluhistoriasta. Rakennustyöt aloitettiin elokuussa 1968, ja koulutoiminta käynnistyi syyskuun alusta 1969.
 Rakennuksen yli 5 000 neliön pinta-alaa pidettiin valmistuessaan ylimitoitettuna. Opetustiloissa oli piirtoheittimet ja rakennuksessa oli muun muassa auditorio, kielistudio ja suuri juhlasali, jota voitiin käyttää voimistelu- ja urheilutiloina.
 Entinen kauppaoppilaitos on valmistunut 1969 ja edustaa aikansa selkeää arkkitehtuuria. Kari Saastasmoinen/ Yle
 Kouvolan kaavoitusarkkitehti  Hannu Purhon  mielestä rakennuksella on sekä rakennushistoriallisesti että kulttuurihistoriallisesti iso arvo.
 – Rakennus sijaitsee merkittävällä paikalla kahden pääkadun risteyksessä ja näkyy pitkälle. Arkkitehtuuri on selkeää 1960–70-lukujen taitteen linjakasta arkkitehtuuria. Lisäksi lähes alkuperäisenä säilyneet sisätilat ovat edustava esimerkki keskiaulallisesta koulurakentamisesta, perustelee kaavoitusarkkitehti Hannu Purho.
 Kortteliin on parhaillaan tekeillä uusi asemakaava. Se säilyttäisi olemassa olevan rakennuksen, mutta mahdollistaisi sen kehittämisen.
 – Tässä samalla on mietittävä kaava-aluetta sivuavien virkistysalueiden puistoreittien sijaintia ja valaistusta, että siitä tulisi parempi paikka, sanoo kaavoitusarkkitehti Hannu Purho.
 Uusi tehdas käyntiin jo ensi keväänä
 Kouvolan Lakritsi Oy on halukas ostamaan rakennuksen 400 000 eurolla , mikäli kaava muutetaan lakutehtaan tarpeisiin sopivaksi. Kaupan solmiminen voisi olla mahdollista vuodenvaihteessa.
 Ensisijassa tarkoituksena on saada lisää tuotantotila lakritsille. Tehtaan nykyinen lakritsituotanto on noin 700 000 kiloa vuodessa. Kun uusi tehdas valmistuu, tuotantokapasiteetti vähintään kaksinkertaistuu. Tavoitteena on, että tuotanto olisi uusissa tiloissa käynnissä jo toukokuussa 2022.
 Tuotantotiloja on suunniteltu ala-aulaan. Vierailijoiden olisi mahdollista päästä seuraamaan lakritsin valmistusta toisesta kerroksesta lasin takaa. Kirsi Lönnblad/Yle
 Osa rakennuksesta on vielä Kouvolan seudun ammattiopiston KSAOn käytössä. Opiskelijoita on tiloissa vielä 14 luokallista. KSAO on vuokralla vielä kesäkuuhun 2022 asti.
 Muiden tilojen osalta projekti voi olla useamman vuoden mittainen. Lakritsitehtaan kanssa samaan rakennukseen voisi tull myymälöitä, kahvilatoimintaa ja muita yrityksiä. Toimitusjohtaja Timo Nisulan visiossa kaikille löytyisi jotakin kiinnostavaa.
 Lue seuraavaksi:   Tiesitko, että salmiakki on lakritsia? Lähde mukaan salmiakin maailmaan

75 kaupunkia halusi lakutehtaan itselleen – toimitusjohtaja päätti jäättää sen kotikaupunkiin: "Totesin paikan olevan mahtava"


Summary: Yle kysyi pääministerin esikunnalta, miksi politiikan superjulkkis antaa näkyvyyttä yksittäisen yrityksen tuotteelle. Ministerin avustaja toteaa, että Marin on maksanut laukun itse. Tuotteen valmistaneen yrityksen omistaja yllättyi iloisesti.

Pääministeri  Sanna Marin  on julkaissut  Instagram-tilillään videon , jossa hän kehaisee suomalaisen Pihka Collectionin reppua ja esittelee sitä kuvassa.
 – Päivän ensimmäiset tapaamiset on jo tänään ollut täällä Kesärannassa ja nyt me lähdetään kohti valtioneuvoston linnaa. Ja mulla on uus, hieno, kotimaisen Pihkan reppu, joka tuli tänään ensimmäistä kertaa käyttöön, Marin sanoo videolla.
 Pihka Collection on muutaman ihmisen työllistävä suomalaisyritys, jolla on toimipisteet Tampereella ja Helsingissä. Yrityksen omistaja ja toimitusjohtaja  Sofia Salmi  kuvaa Marinin päivitystä iloiseksi yllätykseksi.
 – Todella hienoltahan se tuntuu. Tuli ihan häkeltynyt olo, kun nähtiin tämä julkaisu. Hän kävi täällä kyllä ostoksilla, mutta emme osanneet odottaa tällaista, Salmi sanoo.
 Yle kysyi pääministerin esikunnasta, mistä on kyse, kun Suomen pääministeri esittelee laajasti seuratulla some-tilillään yksittäisen yrityksen tuotetta. Marinin Instagram-tilillä on lähes puoli miljoonaa seuraajaa.
 Kysymyksiin vastasi sähköpostilla pääministerin erityisavustaja  Pirita Ruokonen .
 Sanna Marin mainostaa Instagramissa Pihka Collectionin laukkua. Tekeekö pääministeri kaupallista yhteistyötä mainitun yrityksen tai muiden yritysten kanssa?
 Pääministeri ei ole tehnyt kaupallista yhteistyötä Pihka Collectionin tai muiden yritysten kanssa.
 Saako pääministeri Pihka Collectionin tuotteita ilmaiseksi?
 Pääministeri ei ole saanut yrityksen tuotteita ilmaiseksi vaan ostanut tuotteet itse.
 Kuka hallinnoi pääministeri Instragram-tiliä, Marin itse vai joku muu?
 Instagram-tiliä hallinnoivat sekä Marin itse että minä.
 Keitä pääministeri haluaa tavoittaa markkinoimalla kotimaista laukkua?
 Pääministerin mielestä suomalaiset yrittäjät ja tuotteet ansaitsevat kiitoksen.
 Näettekö mitään ongelmaa siinä, että pääministeri käyttää näkyvyyttään yhden tai joidenkin yritysten eduksi?
 On hyvä, että suomalaista työtä ja osaamista tuetaan. Monet kansanedustajat ja ministerit suosivat suomalaista suunnittelua ja valmistusta pukeutumisessaan. Myös pääministeri suosii kotimaista suunnittelua ja tuotantoa, ja haluaa omalta osaltaan tukea suomalaisia yrityksiä ja toimijoita saamaan myös kansainvälistä huomiota. On Suomen etu, että suomalaiset yritykset pärjäävät ja menestyvät.
 Pääministerin instagram-tili on viime aikoina käsitellyt entistä enemmän vapaa-aikaa ja Marinia henkilönä. Miksi näin?
 Suurin osa pääministerin Instagram-tilin julkaisuista liittyy hänen työhönsä pääministerinä. Koska kyse on pääministerin henkilökohtaisesta tilistä, on hänellä mahdollisuus laittaa sinne myös tavallista elämää ja vapaa-aikaa käsittelevää sisältöä. Poliitikotkin ovat ihmisiä.
 Lue lisäksi:
 Voiko pääministerin vanhaa kuvaa käyttää yhä hääpukujen mainostamiseen? Politiikan huipulle nousseiden kuvia katsotaan uusin silmin

Pääministeri Sanna Marin kehuu suomalaisyrityksen laukkua Instagramissa – erityisavustaja: "On hyvä, että suomalaista työtä ja osaamista tuetaan"


Summary: Eduskunnassa keskustellaan uudesta puolustusselonteosta. Selonteossa käydään läpi Suomen puolustuksen nykytilaa ja arvioidaan sen tulevaisuutta. Yle näyttää keskustelun suorana.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Hallitus hyväksyi viime viikolla Suomen puolustuksen nykytilaa ja tulevaisuutta arvioivan puolustusselonteon. Selonteko on tänään eduskunnassa lähetekeskustelussa.
 Puolustusselonteko lähetekeskustelussa eduskunnassa kello 17. Voit seurata keskustelua suorana Areenassa klikkaamalla artikkelin pääkuvaa.
 Selonteossa korostettiin uusia painotuksia kyber-, informaatio- ja avaruuspuolustukseen, joiden kaikkien merkitys on kasvanut viime vuosina. Näitä alueita on tarkoitus vahvistaa lisähenkilöstöllä. Selonteossa esitetään 500 henkilötyövuoden lisäystä Puolustusvoimiin 2020-luvun loppuun mennessä.
 Selonteon mukaan Suomen puolustuksen toimintaympäristö säilyy jännitteisenä ja vaikeasti ennakoitavana, mutta Suomeen ei toisaalta kohdistu välitöntä sotilaallista uhkaa. Selonteon Nato-kirjauksen mukaan Suomi säilyttää mahdollisuuden hakea Nato-jäsenyyttä.
 Selonteossa kerrotaan myös puolustusvoimien joukkorakenteen uudistuksesta. Muutokset eivät vaikuta sodanajan joukkojen vahvuuteen, joka on edelleen 280 000.
 Voit lukea vuoden 2021 puolustusselonteon  kokonaan täältä .
 Lisää aiheesta:
 Hallitus esittää 500 uutta työpaikkaa Puolustusvoimiin – puolustusministeri: "Nykyinen määrä ei yksinkertaisesti riitä"

Katso suorana klo 17: Eduskunta keskustelee Suomen puolustuksen tulevaisuudesta


Summary: Viime syksyn yhteishakuun verrattuna hakijoita oli tänä vuonna lähes 4 000 vähemmän. Yksi tämän syksyn hakijoista on Iida Kajula, joka pyrkii tradenomikoulutukseen.

Korkeakoulujen syksyn yhteishaussa opiskelupaikkaa tavoittelee tänä vuonna runsaat 34 400 hakijaa. Haku päättyi keskiviikkona 15. syyskuuta.
 Viime syksyyn verrattuna hakijoita oli lähes 4 000 vähemmän. Opetushallituksen erityisasiantuntijan  Merja Väistön  mukaan viime syksy olikin hakijamäärissä ennätyksellinen. Vuonna 2019 hakijoita oli vain runsaat 30 000.
 Alla olevasta koneesta voit katsoa kaikkien oppilaitosten eri koulutusten hakijamäärät syksyn 2021 yhteishaussa. Syksyn yhteishaussa haetaan keväällä 2022 alkaviin koulutuksiin.
 Alemmissa korkeakouluopinnoissa eniten kilpailua syntyy terveys- ja hyvinvointialan koulutuksiin, kun yhtä aloituspaikkaa voivat tavoitella useat kymmenet ensisijaiset hakijat.
 Kilpailluin hakukohde tänä syksynä on Metropolia-ammattikorkeakoulun järjestämä maahanmuuttajille suunnattu sairaanhoitajakoulutus. Yhtä aloituspaikkaa koulutuksessa tavoittelee yli 52 ensisijaista hakijaa.
 Ylemmissä korkeakoulututkinnoissa kilpailua on selvästi vähemmän kuin alemmissa. Eniten kilpailua on tänä vuonna Vaasan yliopiston sosiaali- ja terveyshallintotieteen koulutukseen, jossa 14,3 ensisijaista hakijaa tavoittelee yhtä paikkaa.
 Matti Kurkela / Yle
 Matti Kurkela / Yle
 Iida Kajula haluaa parantaa uramahdollisuuksiaan
 Espoossa asuvan 24-vuotiaan  Iida Kajulan  ykkösvaihtoehto yhteishaussa oli liiketalouden tradenomikoulutus Hyvinkään Laureassa.
 Seuraavat vaihtoehdot olivat niin ikään liiketalouden tradenomikoulutus Leppävaarassa, Tikkurilassa ja Helsingissä.
 Aiemmin merkonomiksi opiskellut Kajula kertoo tehneensä jo puolentoista vuoden ajan tradenomin töitä ja toiminut esimerkiksi myymäläpäällikkönä.
 – Olen miettinyt jo pidemmän aikaa, että haluaisin päästä pidemmälle ja saada enemmän vastuuta. Minua kiinnostaisivat myyntijohtajan tai aluepäällikön työt.
 Kajula on kuitenkin havainnut, että näihin tehtäviin vaaditaan useimmiten korkeakoulututkintoa.
 – Nykypäivänä ihmiset ovat entistä kouluttautuneempia. Jos valmistun tradenomiksi, minulla on enemmän mahdollisuuksia edetä urallani.
 Pääsykoe jännittää Iida Kajulaa, mutta hän odottaa sitä myös mielenkiinnolla. Ronnie Holmberg / Yle
 Kajula irtisanoutui vastikään myymäläpäällikön työstään, jotta ehtii lukea pääsykokeisiin ja matkustella. Hän käy myös valmennuskurssilla opiskelun tukemiseksi.
 Kajula kertoo odottavansa pääsykokeita jännittyneenä, mutta mielenkiinnolla.
 – Tämä on ensimmäinen kerta kun haen ammattikorkeakouluun. On kiinnostavaa päästä näkemään, millaiset pääsykokeet ovat.
 Jos paikka ammattikorkeakouluun aukeaa, Iida Kajula odottaa kaikista eniten uuden oppimista ja verkostoitumista. Tulevaisuudessa hän toivoo voivansa työskennellä etenkin johtotehtävissä.
 – Yksi syy tähän on se, että olen huomannut, että valta-aseman väärinkäyttöä tapahtuu paljon. Se on asia, mihin pitäisi tulla muutos. Itse haluaisin olla reilu esimies.
 Iida Kajula tähtää tulevaisuudessa myyntijohtajan tai aluepäällikön tehtäviin.  Ronnie Holmberg / Yle
 Millaisia ajatuksia juttu herätti? Keskustele aiheesta perjantaihin kello 23:een saakka!
 Lue seuraavaksi:
 Tie yliopistoon käy entistä useammin maksullisten opintojen kautta – opiskelijajärjestö pelkää, että väylästä tulee varakkaiden ohituskaista
 “Odotan, ettei tarvitse koko päivää tuijottaa koneen ruutua. Se on ihanaa!” – yliopisto-opiskelijat iloitsevat koronarajoitusten helpotuttua

Haitko tänä syksynä korkeakouluun? Katso Ylen yhteishakukoneesta, kuinka moni kilpailee kanssasi samasta opiskelupaikasta


Summary: Korkeapaineen myötä Suomeen virrannut kylmä ilmamassa on laskenut maan eteläosien lämpötiloja jopa neljä astetta keskimääräistä alhaisemmiksi. Pohjoisessakin viluttaa. Huonomminkin voisi silti mennä.

Hyisevä ilma porautuu luihin ja ytimiin, eikä siitä tavanomaisesta syystakista tunnu olevan juuri minkään valtakunnan hyötyä. Ylen meteorologi  Joonas Koskela , miksi Suomessa on nyt niin pirun kylmä?
 – Korkeapaineen myötä meille on virrannut pohjoisen ja luoteen suunnasta kylmempää ilmamassaa. Lämpötilat etelässä ovat nelisen astetta keskimääräistä alempia, pohjoisessakin ero on joitain asteita.
 Kaliseviin hampaisiin joutuu tottumaan. Koskelan mukaan korkeapaine säilyy Suomen yllä ainakin pitkälle ensi viikkoon, joten kovin suuria muutoksia säässä ei nyt hetkeen tapahdu.
 Maan pohjoisosissa esiintyy paikoitellen yöpakkasia, mutta Etelä-Suomeen niitä ei pitäisi toistaiseksi tulla. Se ei kuitenkaan ole täysin poissuljettua.
 On tämänhetkisessä säässä jotain hyvääkin: se on enimmäkseen poutaista, ja välillä aurinkokin kurkistaa rakoilevan pilvipeitteen takaa.
 – Sää on mukavan poutaista ja heikkotuulista. Sateenvarjoakaan ei tarvitse kovin usein.
 Vähäiset sateet, joita ennusteet näyttävät, tulevat lumen ja rännän sijaan pitkälti vetenä.
 Siis lämmin takki vain päälle ja menoksi?
 – Niin!
 Lue lisää:
 Tältä näyttävät syksyn ensimmäiset lumihiutaleet: Enontekiöllä havaittiin kaksi senttimetriä lunta tänä aamuna
 Ruskan punainen kertoo kasvin stressistä ja 4 muuta faktaa syksyn kauneimmasta luonnonilmiöstä, joita et ehkä vielä tiennyt

Kylmä ilma teki Suomen syksystä hyisen, eikä muutosta kannata odotella hetkeen – mutta on säässä hyvääkin, huomauttaa Ylen meteorologi


Summary: Tehtävä on viisivuotinen. Koivumaalla on pitkä kokemus ulkoministeriön ja sille läheisten toimijoiden viestintätehtävistä.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Valtioneuvosto on nimittänyt  Mikko Koivumaan  ulkoministeriön viestintäjohtajaksi 18. lokakuuta alkaen. Tehtävä on viisivuotinen. Koivumaa työskentelee tällä hetkellä viestintäjohtajana työ- ja elinkeinoministeriössä.
 Mikko Koivumaalla on pitkä kokemus viestintätehtävistä ulkoministeriössä ja sille läheisistä toimijoista. Hän on työskennellyt viestintäpäällikkönä Kirkon ulkomaanavussa vuosina 2015–2018 ja sitä ennen Suomen Tokion-suurlähetystössä lehdistö- ja kulttuurineuvoksena.
 – On erityisen mielenkiintoinen aika päästä mukaan tähän työhön nyt, kun maailma hiljalleen avautuu pandemian kourista, Koivumaa sanoo valtioneuvoston kanslian tiedotteessa.
 Koivumaa on koulutukseltaan filosofian maisteri ja valtiotieteiden kandidaatti Helsingin yliopistosta.
 Viestintäjohtajan tehtävää haki yhteensä 27 henkilöä.

Mikko Koivumaasta ulkoministeriön viestintäjohtaja


Summary: Perhevapaauudistus etenee hallitukselta eduskunnan käsittelyyn. Uudistuksen on tarkoitus tulla voimaan elokuussa 2022.

Hallitus on antanut perhevapaauudistuksen eduskunnan käsittelyyn.
 Uudistuksen tavoitteena on lisätä lasten ja perheiden hyvinvointia, yhdenvertaisuutta ja tasa-arvoa työelämässä ja perheiden arjessa. Uudessa perhevapaamallissa lapsia kohdeltaisiin yhdenvertaisesti perhemuodosta riippumatta.
 Tavoitteeseen pyritään nykyistä joustavammilla ja pitemmillä perhevapailla sekä molempien vanhempien yhtä suurilla päivärahapäiväkiintiöillä, joista osa on luovutettavissa.
 Perhevapaauudistuksen on tarkoitus tulla voimaan vuoden kuluttua elokuussa.
 Lue myös:
 Perhevapaauudistus etenee viimein – pohjaratkaisu tiettävästi pysyy, mutta ansiosidonnaisten päivien lukumäärä on elänyt

Perhevapaauudistus etenee eduskuntaan


Summary: BBC:n gallupissa valtaosa brittiläisistä arvelee, että he eivät palaa työpaikoille entiseen malliin. Britanniassa uskotaan, että etätyö on tullut jäädäkseen.

Euroopassa on seurattu tarkoin laajoista rajoituksista luopuneen Britannian pandemiatilannetta. Muiden maiden kansalaisten tapaan britit jäivät etätöihin monilla toimistotyöpaikoilla.
 Nyt maan hallitus haluaa suosia etätyötä varmistaakseen terveydenhuollon toimivuutta, jos koronatilanne heikkenee uudelleen.
 Terveysministeri  Sajid David  sanoi tiistaina, että erityisesti Englannissa etätyöhön tulisi palata, jos kansallinen terveydenhuolto NHS kuormittuu merkittävästi talvella.
 Britannian eri osissa on noudatettu erilaista ohjeistusta tautitilanteen vakavuuden mukaan.
 Pääministeri  Boris Johnson  suositteli kesällä asteittaista paluuta töihin Englannin alueella ja etätyön jatkamista muualla Britanniassa.
 Britit ovat ottaneet etätyön omakseen niin, että yleisradioyhtiö  BBC:n laajassa kyselyssä  70 prosenttia arvioi, että "palaa lähityöhön täysimittaisesti tuskin koskaan". YouGov-yhtiön tekemässä gallupissa haastateltiin lähes 1700 ihmistä.
 Luovuus saattaa kärsiä etätöissä
 Valtaosa brittiläisistä vastaajista arvioi olevansa halukas tekemään etätöitä ainakin osan ajasta.
 Etätyön haittoja olivat vastaajien mielestä työyhteisön puuttuminen ja luovuuden kärsiminen. Ideat eivät sinkoile etäpalavereissa työpaikkakeskustelujen tapaan.
 Luovuuden puolesta olivat kyselyssä huolissaan erityisesti esihenkilöt: puolet johtoportaaseen kuuluvista vastaajista. Muiden lukema oli 38 prosenttia.
 Työpaikkalounaiden  ja kollegojen tapaamisen puute ovat brittienkin mielestä etätyön haittoja.  Tolga Akmen / AFP
 Talous rullaa ja tuottavuus pysyy etätyöstä huolimatta
 Kolme neljäsosaa haastatelluista uskoo, että työnantaja sallii etätyön myös jatkossa.
 BBC:n mukaan työnantajissa on kuitenkin eroja. Suurten investointi- tai IT-yritysten kuten Goldman Sachs-yhtiön tai Apple-yhtiön edustajat ovat suhtautuneet epäillen työelämän joustavuuden lisäämiseen.
 Toisaalta tuottavuus ei ole kärsinyt. Myös Britannian talous on lopulta selvinnyt koronapandemiasta suuremmitta kolhuitta.
 Lue myös:
 Kunnat miettivät keinoja kääntää etätyö elinvoimaksi – Lahdessa tiimit määrittelevät itse, kuinka paljon ja missä tilanteissa ollaan läsnä
 Työterveyslaitos: Tylsistyminen etätyössä on kasvanut – korona-aika koetellut etenkin nuoria aikuisia
 Korona jakaa Yhdysvallat tavalla, joka nolottaa jopa ammattisijoittajaa: Miljoonat jäävät työttömiksi samalla, kun varakkaiden osakesalkut lihovat

Britit palaavat toimistolle vähitellen – hallitus haluaa purkaa etätyöllä terveydenhuollon paineita myös tulevaisuudessa


Summary: Kotkan ja Kouvolan kaupunkien omistaman Kymi Sinfonietta -orkesterin uusi toimitusjohtaja Mikko Leppänen toivoo, että side molempiin kaupunkeihin säilyy hyvänä. Orkesteri ei aio tinkiä tulevaisuudessa ohjelman monipuolisuudesta.

Tässä kuussa Kymi Sinfoniettan uutena toimitusjohtajana on aloittanut  Mikko Leppänen . 38-vuotias Leppänen seuraa tehtävässä väistyvää toimitusjohtajaa  Riikka Luostarista .
 – Nyt jatketaan edeltäjäni arvokasta työtä. Meidän täytyy jatkossakin pitää kiinni monipuolisesta ohjelmistostamme, Leppänen sanoo.
 Kymi Sinfonietta on Kotkan ja Kouvolan kaupunkien yhdessä omistama orkesteri. Se esiintyy tavallisesti Kotkan konserttitalolla ja Kuusankoskitalolla Kouvolassa. Vastaavaa kahden kaupungin omistamaa orkesteria ei ole Suomessa.
 – Tämä omistuspohja on ainutlaatuinen. Tämä on hieno juttu ja toivottavasti se pystytään säilyttämään myös jatkossa, sanoo Leppänen.
 Kymi Sinfoniettan Maija Andersen, Karita Siljander ja Timo Karjalainen harjoituksissa Kotkan Konserttitalolla viime helmikuussa.  Antro Valo / Yle
 Taloutta ja taidetta
 Mikko Leppäsellä on kokemusta sinfoniaorkesteri Vivon intendentin tehtävästä, jota hän hoiti vuodesta 2018 lähtien. Vivo on nuoriso-orkesteri, jonka soittajat eivät ole ammattimuusikoita.
 Helsingissä asuva Leppänen on tällä hetkellä asettumassa Kotkaan. Hänellä on kaupungista pieni vuokra-asunto, jossa asuu viikot. Omasta musiikkitaustastaan Leppänen mainitsee pianonsoiton.
 – Olen soittanut nelivuotiaasta asti. Olen ajautunut kevyen musiikin puolelta tänne klassiselle puolelle, mutta en ole ammattimuusikko.
 Toimitusjohtaja Mikko Leppänen johtaa Kymi Sinfoniettan liiketoimintaa, mutta hän aikoo osallistua myös orkesterin taiteellisen puolen linjauksiin. Leppänen korostaa, että päätökset syntyvät yhteistyössä taiteellisen neuvonantajan  Olari Eltsin  ja soittajista koostuvan ohjelmatoimikunnan kanssa.
 Orkesterin taloudesta vastaava toimitusjohtaja Mikko Leppänen aikoo olla mukana myös taiteellisen puolen suunnittelussa. Kiira Ikävalko / Yle
 Kymi Sinfoniettan ydinryhmään eli kaikkiin soittajiin tutustuminen Leppäseltä on vielä kesken.
 – Tässä on 33 orkesterin jäsentä. En ole tavannut vielä kaikkia jäseniä henkilökohtaisesti. Sen on työn alla tänä syksynä, Leppänen sanoo.
 Lakkautusuhasta uuteen nousuun
 Vuosi sitten Kymi Sinfoniettan tulevaisuus oli vaakalaudalla. Kouvolan kaupunki halusi vähentää osuuttaa orkesterissa, mikä olisi johtanut orkesterin tulojen merkittävään laskuun.
 Pian orkesteri sai taakseen paljon  puolustajia kulttuurialalta . Rahoituksen puolesta ottivat kantaa muun muassa kapellimestari  Pietari Inkinen  ja kapellimestari-säveltäjä  Atso Almila .
 Lopulta viime keväänä päädyttiin  muokkaamaan orkesterin omistajasuhdetta . Orkesterin osakkeet vaihtoivat omistajaa noin 38 600 eurolla, minkä jälkeen Kotkan omistusosuus yhtiöstä on ollut 66,5 prosenttia ja Kouvolan 33,5 prosenttia.
 Kapellimestari Pietari Inkinen harjoitutti Kymi Sinfoniettaa marraskuussa 2017. Pyry Sarkiola / Yle
 Uudessa osakassopimuksessa on sovittu yhtiön rahoituksesta vuoteen 2025 saakka, minkä pohjalta yhtiön toimintaa on mahdollista suunnitella vakaalla pohjalla.
 Kymi Sinfoniettan uuden toimitusjohtajan Mikko Leppäsen mukaan on harmillista, että omistussuhdetta ei pystytty pitämään tasan kahden kaupungin välillä.
 – Se on harmillista, että tämän takia ei voida Kouvolassa järjestää ihan jokaista konsettia, mutta nyt koetamme järjestään Kouvolasta konserttikyydityksiä Kotkaan, Leppänen sanoo.
 Klassista ja muuta mukavaa
 Toimitusjohtaja Mikko Leppäsen mukaan klassisen musiikin lisäksi Kymi Sinfonietta tulee jatkossa tarjoamaan kuunneltavaa myös kevyemmän musiikin kuuntelijoille. Talvella luvassa on muun muassa joululaulukonsertit lauluyhtye Rajattoman kanssa.
 – Mielestäni on tärkeää, että orkesteri pystyy tarjoamaan musiikkielämyksiä mahdollisimman monelle, vaikka pääpainomme tulee olemaan jatkossakin taidemusiikissa, Leppänen sanoo.
 Uusi toimitusjohtaja lupaa orkesterille myös tuoreempaa visuaalista ilmettä. Taideyliopisto Sibelius-Akatemiasta maisteriksi valmistunut ja kauppatieteen kandidaatin tutkinnon suorittanut Leppänen aikoo päivittää myös orkesterin markkinointia.
 – Toimitusjohtajana tehtäväkenttä on laaja. Kulttuuripuolella siihen on tottunut, että pitää osata vähän kaikkea. Tässä on jatkuvasti opiskeltava lisää, kertoo Kymi Sinfonietan tuore toimitusjohtaja Mikko Leppänen.

Nuoriso-orkesteri Vivon Mikko Leppänen hyppäsi uniikkiin työpaikkaan – kahden paikkakunnan Kymi Sinfonietta on alan harvinaisuus Suomessa


Summary: Pykälä 58d säilyy laissa, mutta sosiaali- ja terveysvaliokunta teki hallituksen esitykseen muutoksia: Myös alueviranomaisilta poistettiin velvoite lähikontaktin määrittelyyn ja painotusta siirrettiin lähikontaktien välttämisestä tartuntariskin ehkäisyyn.

Kulttuuritapahtumien järjestäminen helpottuu, kun vaatimus kahden metrin turvaväleistä poistuu laista näillä näkymin ensi viikolla.
 Sosiaali- ja terveysvaliokunta on saanut valmiiksi mietintönsä tartuntatautilain muutoksesta ja esittää hallituksen esityksen hyväksymistä muutamin pykälämuutoksin.
 Hallitus esitti, että lähikontaktin määrittelystä luovutaan laissa, joten kahden metrin turvavälivaatimus poistuu. Käytännössä esimerkiksi Uudellamaalla vaatimuksesta on jo luovuttu Aluehallintoviraston päätöksellä.
 Valiokunnan puheenjohtaja  Markus Lohi  (kesk.) arvioi Ylelle, että eduskunta voi hyväksyä lain ensi viikolla.
 – Ensi viikon lopulla voitaisiin parhaimmassa tapauksessa siirtyä uuteen tilanteeseen, jossa ei enää olisi voimassa 2 metrin turvavälejä ja muutoinkin kriteerit toimintojen rajoittamiselle olisivat nykyistä hiukan tiukemmat, Lohi toteaa.
 Valiokunta muutti hallituksen esitystä
 Sosiaali- ja terveysvaliokunta esittää hallituksen esitykseen joitakin muutoksia.
 Hallituksen esityksen mukaan kunnille ja alueviranomaisille olisi edelleen jäänyt velvollisuus määritellä lähikontakti tietyissä tilanteissa. Valiokunta poisti tämän velvollisuuden.
 Toiseksi hallitus esitti, että asiakastilojen käyttö pitäisi järjestää siten, että asiakkaiden ja muiden ihmisten on mahdollista välttää lähikontakti toisiinsa. Valiokunta päätyi kuitenkin loiventamaan kohtaa siten, että lähikontaktin aiheuttamaa tautiriskiä tulisi ehkäistä.
 – Eli nyt pääpaino tämän pykälän mukaan tilojen järjestämisessä ei tule siihen, että voidaan välttää nämä lähikontaktit kokonaan, vaan että lähikontaktien aiheuttamaa tartunnan riskiä voidaan ehkäistä, Lohi sanoo.
 Lohen mukaan valiokunnan tarkoitus on myös, että tautiryppäiden vakavuutta on jatkossa punnittava terveydenhuollon kapasiteetin kestävyyden näkökulmasta.
 Kohuttu pykälä 58d päätettiin säilyttää
 Oppositiopuolueista on vaadittu koko kiistanalaisen 58d-pykälän poistamista ja myös perustuslakivaliokunta kehotti mietintövaliokuntaa harkitsemaan pykälän poistamista.
 Tähän valiokunta ei kuitenkaan päätynyt. Markus Lohen mukaan pykälä haluttiin säilyttää kahdesta syystä.
 Koska peruspykälä 58 koskee julkisia tiloja, pykälän 58d poistaminen olisi Lohen mukaan johtanut tilanteeseen, jossa yksityiset tilat olisi jouduttu sulkemaan kokonaan, jos rajoitustoimenpiteet tulisivat välttämättömiksi.
 Toiseksi sekä Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) että sosiaali- ja terveysministeriö (STM) ovat viestineet valiokunnalle, että epidemiatilanne ei vielä salli koko pykälän poistamista.
 –Me saimme THL:stä ja STM:stä molemmilta yhdensuuntaiset viestit, että epidemiatilanne on sellainen, että koko pykälän poistoon ei ole perusteita. Nähtiin, että se olisi hankalaa epidemian hallinnan kannalta.
 Lue lisäksi:
 Tapahtuma-alalla odotetaan patoutuneen kysynnän purkautuvan, kun koronarajoitukset poistuvat – avin päätös näkyy jo lipunmyynnissä
 Kahden metrin turvavälit poistuvat viimein Uudeltamaalta – Festivaalijärjestäjä: “Toivon todella, ettemme joudu enää ikinä tällaiseen sekavuuteen”
 Kulttuuriministeri Antti Kurvinen lupaa, että tapahtuma-alaa hiertävä kahden metrin turvaväli poistetaan: “Toivon muutoksia jo elokuun aikana”

Tapahtumien turvaväleistä päästäneen eroon ensi viikolla – valiokunta hyväksyi mietinnön tartuntatautilain muutoksesta


Summary: Perusteluiden mukaan puheessa käytetty ilmaus ”sosiaaliturvalla loisivista elintasosurffareista” ei ole sellainen lausuma, joka täyttäisi kiihottaminen kansanryhmää vastaan tunnusmerkistön.

Pohjanmaan poliisi ei epäile rikosta keskustan kansanedustaja  Juha Pylvään  kohua herättäneessä puheessa puolueen eduskuntaryhmän kesäkokouksessa Seinäjoella.
 Keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtajana toimiva Pylväs käytti puheessaan turvapaikanhakijoista ilmausta "sosiaaliturvalla loisivat elintasosurffarit".
 Poliisille jätettiin asiasta tutkintapyyntö. Poliisi on päätynyt siihen, että syytä epäillä kynnys ei ylity eikä asiassa ole syytä epäillä rikosta.
 Päätöksessä mainittujen perusteluiden mukaan puheessa käytetty ja kohua herättänyt ilmaus ”sosiaaliturvalla loisivista elintasosurffareista” ei ole sellainen lausuma, joka täyttäisi kiihottaminen kansanryhmää vastaan tunnusmerkistön uhkaamisesta, panettelusta tai solvaamisesta.
 Asia on poliisilla päätetty eikä asiasta tulla tiedottamaan enempää.
 Lue myös:
 Keskustan Juha Pylväs pahoittelee sanavalintaansa "elintasosurffareista", Saarikko komppaa: "Pitää olla rehellinen"
 Juha Pylväs aiheutti kohun puheella "elintasosurffareista" – nyt hän kertoo matkasta, joka muutti hänen mielipiteensä turvapaikanhakijoista

Poliisi ei epäile rikosta keskustan kansanedustaja Juha Pylvään kohua herättäneessä puheessa


Summary: Kyselytunnilla on mukana koululaisia ympäri Suomen: videoyhteydellä kysymyksiä esittävät Helsingin, Tampereen, Jyväskylän ja Rovaniemen koululaiset. Kysymyksiin ovat vastaamassa opetusministeri Li Andersson ja THL:n ylilääkäri Otto Helve.

Mitä kaikkea peruskouluikäiset koululaiset haluavat kysyä koronasta ja koulunkäynnistä?
 Lasten ja nuorten kysymyksiin koronasta ja koulunkäynnistä vastaavat opetusministeri  Li Andersson  (vas.) ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen ylilääkäri  Otto Helve .
 Opetus- ja kulttuuriministeriö järjestää kyselytunnin koronaviruksesta peruskouluikäisille lapsille ja nuorille torstaina 16. syyskuuta klo 12–13. Voit seurata tilaisuutta pääkuvan paikalla olevasta striimistä.
 Videon välityksellä mukana on lapsia ja nuoria ympäri Suomea. Opetus- ja kulttuuriministeriö on pyytänyt mukaan kouluja Helsingistä, Tampereelta, Jyväskylästä ja Rovaniemeltä.
 Lue myös:
 Uusimmat tiedot koronaviruksesta

Koululaiset tenttaavat opetusministeriä ja ylilääkäriä koulunkäynnistä ja koronasta – katso suorana kello 12 alkaen


Summary: Suomen talouden toipuminen koronakriisistä on yllättänyt kaikki talousasiantuntijat. Kova kasvu jatkuu myös ensi vuonna, kun talouden kaikki mittarit näyttävät ylöspäin.

Suomen talous pyrähtää koronakriisistä eroon odotettua nopeammin ja Suomen Pankki (SP) nostaa jälleen arviotaan tämän ja ensi vuoden kasvusta.
 Tänään torstaina julkaistun uuden ennusteen mukaan talous yltää tänä vuonna reippaaseen 3,5 prosentin kasvuun ja ensi vuonnakin 2,8 prosenttiin.
 SP nostaa tämän ja ensi vuoden ennustettaan niin maaliskuussa kuin kesäkuussakin tekemistään arvioista. Vasta kesällä se ennusti tämän vuoden kasvun jäävän alle kolmeen prosenttiin.
 Odotettua reippaamman kasvun taustalla on sekä yritysten että kotitalouksien talousluottamuksen kohentuminen sitä mukaa, kun koronarokotukset ovat edistyneet ja eri rajoituksia purettu.
 SP muistuttaa kuitenkin, että samalla kun koronakriisin hellittäminen on vauhdittanut taloutta, epidemian mahdollinen uusi pahentuminen on merkittävin riski hyvälle talouskehitykselle.
 – Suomen oman tautitilanteen ohella epävarmuutta pitää yllä pandemian globaali kehitys varsinkin kehittyvissä maissa, joissa rokotukset ovat edistyneet hitaasti, ennusteessa varoitellaan.
 Tänä vuonna huhti-kesäkuussa talouskasvu ylsi harvinaiseen vauhtiin. Vuotta aiempaan verrattuna kasvua kertyi peräti 7,4 prosenttia ja Suomen bruttokansantuote onkin saavuttanut jo kriisiä edeltäneen tason. Kovia kasvuprosentteja selittää osaltaan vertaaminen vuoden takaiseen tilanteeseen, jolloin talous sukelsi koronakriisissä.
 Tänä vuonna kasvua on vetänyt erityisesti kotitalouksien kulutus ja vähittäiskauppa, mutta niiden lisäksi vankkaa kasvua on tullut myös teollisuudesta ja rakentamisesta.
 Niiden lisäksi koronakriisistä kärsineet palvelualat toipuvat vauhdilla. Palveluiden liikevaihto alkaa olla jo epidemiaa edeltävällä tasolla.
 Pyräys hiipuu 2023
 SP nostaa ennustettaan myös ensi vuoden kasvusta. Sitä pitävät yllä yksityisen kulutuksen ja asuntorakentamisen lisäksi piristyvä vienti.
 Talouden toipuminen jatkuu vielä ensi vuonna, mutta sen jälkeen meno tasaantuu. SP puhuukin kasvupyrähdyksestä, jonka jälkeen palataan matalammalle tasolle. Vuonna 2023 kasvu jää enää 1,3 prosenttiin, kun ikääntyvä väestö ja heikko tuottavuuskehitys jarruttavat kasvunäkymiä.
 Vaikka talouden pyrähdys alkaa hidastua, työllisyys jatkaa parantumistaan sen jälkeenkin. Vuonna 2023 työllisyysasteeksi SP ennustaa jo 73,2 prosenttia. Tänä kesänä oli jo 100 000 työllistä enemmän kuin vuotta aiemmin. Työtä tarjoaa erityisesti palveluala.
 Työllisyysaste nousee siis selvästi aiempaa ennustetta nopeammin, mutta siitä verrattuna työttömyys paranee hitaasti.
 SP:n ennusteessa pohditaankin, kuinka paljon työllisyyden parantumisessa on kyse vain työmarkkinoiden kausivaihtelusta kesällä.
 Ennusteen mukaan työttömyys kääntyy vähitellen nopeampaan laskuun, kun kesätyöntekijöiden vaikutus työmarkkinoilla väistyy.

Suomen talouskasvun kiihtyminen yllätti Suomen Pankin: Nopeaa kasvua odotetaan ensi vuodeksikin


Summary: Heinolan kaupungilla kesti kuukausia ottaa sille kuuluva vetovastuu öljyvahingon jälkisiivouksessa. Kuntien kaksoisrooli ympäristölupaviranomaisena ja vahinkojen jälkitorjunnan vastuutahona voi aiheuttaa sekaannuksia vastuukysymyksissä.

Heinolassa Vuohkallion lämpövoimalassa neljä vuotta sitten tapahtuneen öljyvahingon lopulliset jälkitorjuntatyöt käynnistettiin vasta yli vuosi onnettomuuden jälkeen.
 Heinolan kaupunki viestii toimineensa normaalin käytännön mukaan, vaikka se olisi asiasta vastaavana viranomaisena voinut panna siivoustöihin vauhtia jo kuukausia aikaisemmin. Kaupunki kuitenkin katsoo, että vastuu vahinkojen kartoituksesta ja puhdistustoimien suunnittelusta ja toteutuksesta kuului silloiselle Elenia Lämpö Oy:lle (nykyinen Loimua Oy).
 – Tähän valvontajärjestelmä perustuu, että toiminnan harjoittaja on velvollinen selvittämään. Ja viranomainen katsoo, että tekeekö se riittävää selvitystä, sanoo ympäristönsuojelusihteeri  Kai Virtanen  Heinolan kaupungilta.
 Pelastuslain mukaan (silloinen öljyvahinkojen torjuntalaki) tällaisessa tapauksessa kunnan tulee kuitenkin ottaa vetovastuu vahinkojen jälkitorjunnasta, vaikka vahingon aiheuttaja vastaakin puhdistustoimien kustannuksesta. Tulkinnan vahvistaa hallitussihteeri  Merja   Huhtala  ympäristöministeriöstä.
 Vuohkallion lämpövoimalasta vuoti arviolta 40 000 litraa öljyä marraskuussa 2017. Elina Rantalainen / Yle
 Heinolan kaupunki olisi siis voinut määrätä Elenia Lämpö Oy:n aloittamaan puhdistustyöt heti vahinkojen laajuuden selvittyä keväällä 2018. Vaihtoehtoisesti kaupunki olisi voinut hoitaa puhdistustyöt itse ja laskuttaa vahingon aiheuttajaa jälkikäteen.
 Sen sijaan kaupunki tyytyi odottamaan Elenian omia selvityksiä ja toimenpide-ehdotuksia. Ja antoi puhdistusmääräyksen vasta joulukuussa 2019.
 Ely: kunnilla heikot valmiudet
 Johtava asiantuntija  Olli Valo  edusti Hämeen ely-keskusta Vuohkallion öljyvahingon käsittelyssä. Hänen mukaansa öljyvuodon paljastuttua oli ensin epäselvää, kuka viranomaisista ohjaa öljyvahingon jälkitorjuntaa.
 Tämä viivästytti puhdistustöiden aloittamista. Valon mukaan vetovastuu jälkitorjunnassa on lain mukaan kunnilla, mutta käytännössä niillä ei ole riittävästi valmiuksia ja resursseja hoitaa tilanteita.
 – Elyn, kunnan, pelastuslaitoksen ja vahingonaiheuttajan on tehtävä yhteistyötä. Se on tällaisessa isossa tapauksessa käytännössä vähän hidasta, kankeaa ja vähän vaikeaakin välillä.
 Myös kuntien kaksoisrooli ympäristölupaviranomaisena ja jälkitorjunnan vastuuviranomaisena voi aiheuttaa sekaannuksia. Tässä tapauksessa Heinolan kaupungilla oli kolme roolia: se vastasi lämpövoimalan ympäristöluvan valvonnasta, voimalan alueen hulevesien johtamisesta sekä tapahtuneen öljyvahingon jälkitorjunnasta.
 – Kunta olisi voinut ottaa öljyntorjuntalain kovat keinot käyttöön jo aikaisemmassa vaiheessa, Valo sanoo.
 Valo katsookin, että viranomaisten yhteistyötä sekä työnjakoa tulee kehittää, ja öljyvahinkojen hoitoa kannattaa harjoitella etukäteen.
 Päijät-Hämeen käräjäoikeus  käsitteli öljyvuotoa maanantaina ja tuomitsi lämpöyhtiön operatiivisen johtajan  törkeästä ympäristön turmelemisesta kuuden kuukauden ehdolliseen vankeusrangaistukseen. Lisäksi Loimua Oy tuomittiin 60 000 euron yhteisösakkoon. Sekä johtaja että yhtiö ovat kiistäneet syyllistyneensä rikokseen.
 Voit keskustella aiheesta perjantai-iltaan klo 23:een saakka.
 Lue lisää :
 Onko kuusi kuukautta ehdollista kova tuomio ympäristörikoksesta? Heinolan öljyvuodosta syytetty johtaja sai saman rangaistuksen kuin Talvivaara-pomo

Luontoon valui säiliöautollinen öljyä, kaupunki hidasteli jälkitorjunnassa – järveen laskevat ojat puhdistettiin vuosi onnettomuuden jälkeen


Summary: Syytetty surmasi puukolla toisen miehen ja vahingoitti vakavasti toista asunnolla ollutta ihmistä kesäkuussa. Syyttäjä vaatii epäillylle rangaistusta murhasta ja murhan yrityksestä.

Syyttäjä vaatii kesäkuussa Turun Nummen kaupunginosassa tapahtuneesta henkirikoksesta elinkautista vankeusrangaistusta murhasta ja murhanyrityksestä.
 Syytetty oli mennyt haastehakemuksen mukaan Turun Nummen kaupunginosassa sijaitsevalle asunnolle ja puukottanut asunnossa olevaa naista useita kertoja eripuolille kehoa. Sen jälkeen epäilty oli surmannut paikalla olleen miehen usealla puukoniskulla.
 Haastehakemuksen perusteella puukotettu nainen selvisi hengissä vain, koska syytetty oli soittanut tuttavalleen ja kertonut teostaan. Tuttava oli soittanut hätäkeskukseen ja hälyttänyt apua.
 Syytetty on kuulusteluissa myöntänyt aiheuttaneensa miehen kuoleman ja naisen loukkaantumisen.
 Useita syytteitä
 Murhasyytteen ja murhan yrityksen lisäksi Varsinais-Suomen käräjäoikeus käsittelee tapauksessa huumausaineen käyttörikosta ja virkamiehen vastustamista. Epäilty oli itsekin loukkaantunut, hänet oli viety sairaalaan henkirikoksen kiinniottotilanteen jälkeen.
 Sairaalassa epäilty oli yrittänyt ottaa häntä vartioimassa olleen poliisin virka-aseen ja rimpuillut rauhoittamisyrityksiä vastaan.
 Käräjäoikeus käsittelee myös syytteitä alkuvuonna tapahtuneista pahoinpitelystä ja törkeästä rattijuopumuksesta.
 Syyttäjä katsoo, että epäilty on tuomittava kaikista teoista yhteiseen vankeusrangaistukseen, joka ei voi olla murhan takia vähempää kuin elinkautinen vankeusrangaistus.
 Lue lisää:
 Turun Nummenmäen kesäkuisen henkirikoksen epäilty mielentilatutkimukseen
 Poliisi esittää Turun Nummen henkirikoksesta epäiltyä vangittavaksi keskiviikkona
 Poliisi: Turun sunnuntaista väkivallantekoa tutkitaan murhana ja murhan yrityksenä
 Poliisi: Turussa epäilty henkirikos ja henkirikoksen yritys

Syyttäjä vaatii elinkautista murhasta ja murhanyrityksestä – Turun Nummessa tapahtuneen henkirikoksen oikeuskäsittely alkoi


Summary: Kyseessä on noin 200 miljoonan euron investointi, joka työllistäisi rakennusvaiheessa arviolta tuhannen henkilötyövuoden verran. Uudessa tehtaassa valmistettaisiin palkkeja ja puulevyjä havupuuviilusta liimaamalla.

Metsä Group suunnittelee uuden tehtaan rakentamista Äänekoskelle, yhtiö kertoo tiedotteessaan. Kyseessä on noin 200 miljoonan euron investointi.
 Tehtaalle syntyisi suoraan noin 140 uutta työpaikkaa, ja rakentamiseen tarvittaisiin arviolta noin 1 000 henkilötyövuotta. Lisäksi uusi tehdas työllistäisi välillisesti parisataa henkilötyövuotta.
 Uudessa tehtaassa valmistettaisiin Kerto LVL -tuotteita rakennusteollisuuden asiakkaille pääasiassa Eurooppaan ja Aasiaan. Niiden markkinanäkymä on Metsä Groupin tiedotteen mukaan erinomainen.
 Suomesta hankittaisiin tehtaalle vuosittain noin 375 000 kuutiota tukkia.
 Tehdas rakennettaisiin vaiheittain vuosina 2022–2026.
 – Luomme kannattavaa kasvua suomalaista puuta jalostamalla. Puu on ympäristöystävällinen rakennusmateriaali, ja uskomme Kerto LVL:n kysynnän kasvun jatkuvan vahvana, sanoo Metsä Groupin pääjohtaja  Ilkka Hämälä  tiedotteessa.
 Kerto LVL tarkoittaa havupuuviilusta liimaamalla valmistettuja palkkeja ja puulevyjä. Sitä voidaan käyttää kantavissa rakenteissa sekä esimerkiksi komponenttina ikkuna- ja oviteollisuudessa.
 Investointipäätös edellyttää alueen asemakaavoituksen valmistumista.
 Metsä Groupin nykyisten tehtaiden eteläpuolelle valmistellaan asemakaavaa noin 150 hehtaarin teollisuusalueelle. Kaavaprosessin arvioidaan kestävän alkuvuoteen 2022. Alue on pääosin Metsä Groupiin kuuluvan Metsä Fibren omistuksessa.

Metsä Group suunnittelee uutta tehdasta Äänekoskelle – loisi 140 uutta työpaikkaa


Summary: Kela-tuettujen koulumatkojen ongelmat koskevat suurissa kaupungeissa käytössä olevaa Waltti-järjestelmää. Järjestelmän keskeneräisyys on aiheuttanut päänvaivaa lukiolaisille ja ammattiopiskelijoille.

Useilla toisen asteen aloittaneilla opiskelijoilla on ollut vaikeuksia hankkia koulumatkatuettua, maksutonta joukkoliikenteen lippua Waltti-järjestelmästä.
 Waltti-järjestelmä on käytössä joukkoliikenteessä parissakymmenessä suuressa kaupungissa, muun muassa pääkaupunkiseudulla, Tampereella, Turussa, Oulussa, Jyväskylässä, Kuopiossa ja Joensuussa. Sen kautta matkalippunsa hankkivat siis tuhannet opiskelijat. Yhteensä Suomessa koulumatkatukea saa noin 45 000 toisen asteen opiskelijaa.
 Oppivelvollisuus laajeni tänä syksynä toiselle asteelle, ja samalla toisen asteen aloittaneet oppivelvolliset saivat oikeuden entistä laajempaan koulumatkatukeen.
 Tuettu koulumatkalippu haetaan Waltti-verkkokaupasta näin: Opiskelija hankkii oppilaitoksestaan sähköisen opiskelijatodistuksen, joka kirjataan opiskelijan tietoihin oppilaitoksessa. Sitten opiskelija kirjautuu Waltti-verkkokauppaan pankkitunnuksillaan. Tällöin järjestelmä tunnistaa opiskelijan ja osaa tarjota verkkokaupassa Kela-tuettua maksutonta lippua.
 Tai näin sen pitäisi mennä. Todellisuudessa opiskelijan lipunosto on usein tyssännyt ongelmiin.
 Verkkokauppa ei ole esimerkiksi tunnistanut opiskelijan oikeutta tukeen tai tuettua lippua ei ole löytynyt verkkokaupasta ollenkaan, vaan kauppa on tarjonnut vain maksullisia lippuja.
 Joissakin tapauksissa verkkokaupassa on pitänyt osata valita lippuun tietyt vyöhykkeet, ennen kuin maksuton lippu on ilmestynyt kauppaan. Opiskelijat ovat joutuneet penäämään opiskelutodistuksia kouluilta ja ostamaan lippuja palvelupisteistä.
 Jos lipun osto verkkokaupassa ei onnistu, tuetun matkan voi hankkia myös fyysisistä palvelupisteistä.
 Opiskelijan on ladattava matkat Waltti-kortilleen joka kuukausi erikseen. Todennäköisesti osa opiskelijoista joutuu vielä ainakin ensi kuun osalta hankkimaan matkansa palvelupisteestä.
 Waltti-korttia käytetään joukkoliikenteessä parissakymmenessä kaupungissa. Katja Oittinen / Yle
 Teknisiä pulmia ja heikkoa tiedottamista
 Uudistuksen myötä Waltti-järjestelmään piti tehdä isoja muutoksia ja luoda uusia lipputuotteita. Uudistusten käyttöönotto ei ole sujunut ongelmitta, kertoo Waltti-järjestelmää ylläpitävän TVV lippu- ja maksujärjestelmä oy:n toimitusjohtaja  Jari Paasikivi .
 Ongelmia on ollut sekä Waltti-järjestelmän teknisessä puolessa että tuettujen matkojen käyttöönotossa kaupunkien puolella.
 Sähköisessä lipunmyyntijärjestelmässä huomattiin käyttöönoton jälkeen esimerkiksi, että lippukauppa ei tarjonnutkaan maksutonta lippua kaikille siihen oikeutetulle opiskelijoille.
 Toisaalta pulmia ovat aiheuttaneet oppilaitosten myöntämät opiskelutodistukset. Waltti-järjestelmä tunnistaa opiskelijan saaman sähköisen opiskelutodistuksen, jolloin se tarjoaa koulumatkatuettua lippua opiskelijalle.
 Kaikki oppilaitokset eivät kuitenkaan saaneet opiskelutodistuksia sähköiseen muotoon koulujen alkuun mennessä. Tällöin opiskelija on joutunut hankkimaan sen paperisena, jolloin lipun ostaminen verkkokaupasta ei tietenkään ole onnistunut.
 Myös kaupunkien ja oppilaitosten tiedottamisessa on ollut haasteita: osalle opiskelijoista on ollut epäselvää, miten lippu ylipäänsä hankitaan.
 TVV lippu- ja maksujärjestelmällä ei ole vielä tilastoja siitä, kuinka paljon toisen asteen aloittaneet oppivelvolliset ovat hakeneet koulumatkatukea Waltti-matkoihin.
 Nyt syyskuussa ollaan jo selkeästi paremmassa tilanteessa.  Jari Paasikivi
 Uudistuksessa aika loppui kesken
 Oppivelvollisuuden laajentaminen toiselle asteelle hyväksyttiin eduskunnassa joulukuussa, ja ensimmäiset oppivelvolliset aloittivat toisen asteen opinnot jo tänä syksynä.
 – Tämä muutos on tullut niin vauhdilla, että ratkaisuja on saatu lopulliseen muotoonsa vasta kesän aikana, sanoo Paasikivi.
 – Kun tätä lakimuutosta valmisteltiin, niin useammat osapuolet lausuivat jo silloin, että aikataulu tulee olemaan todella tiukka. Kyllä se sitten tarkoitti sitä, että kiire tuli tämän toteutuksen kanssa.
 Lisähaastetta toi se, että moni oppilaitos aloitti syyslukukauden jopa viikkoa tai kahta aiemmin kuin yleensä.
 – Se tarkoitti sitä, että hakemuksia tuli tosi paljon jo varhaisessa vaiheessa elokuuta.
 Maksuttomaan koulutukseen oikeutetut opiskelijat voivat saada koulumatkatukea, jos koulumatka on vähintään 7 kilometriä yhteen suuntaan. Tuessa ei myöskään ole omavastuuosuutta.
 Tuki on täysimääräinen, jos opiskelija kulkee koulumatkan vähintään 15 päivänä kuukaudessa. Uutuutena opiskelija voi myös saada osittaista koulumatkatukea, jos kuukaudessa on 10–14 matkapäivää.
 Suurimmat ongelmat korjattu, päivityksiä tehdään vielä syksyllä
 Paasikiven mukaan kaikkia teknisiä ongelmia ei ole vielä saatu korjattua, mutta ne ovat yrityksen tärkeysjärjestyksen kärkipäässä.
 – Meillä on tulossa vielä jotain parannuksia. Olemme huomanneet, että meidän täytyy tehdä järjestelmään vielä päivityksiä. Mutta nyt syyskuussa ollaan jo selkeästi paremmassa tilanteessa, Paasikivi sanoo.
 Kaikilla toisen asteen aloittavilla opiskelijoilla ei välttämättä ole henkilökohtaisia verkkopankkitunnuksia. Sille järjestelmä ei Paasikiven mukaan mahda mitään, sillä opiskelijan pitää pystyä todistamaan verkkokaupassa henkilöllisyytensä ja oikeutensa tuettuihin matkoihin.
 Waltti-järjestelmää käyttävistä kaupungeista kerrotaan, että sähköinen opiskelijatodistus pyritään ottamaan käyttöön mahdollisimman pian, jotta lipun osto verkkokaupasta onnistuisi. Osassa kaupungeista opiskelijatodistukset ovat jo sähköisessä muodossa.
 – Pyrimme siihen, että opiskelija saisi jatkossa kaikki palvelut verkkokaupan kautta, ettei tarvitsisi turhaan mennä palvelupisteisiin jonottamaan, Paasikivi sanoo.

Maksuttomien bussikorttien saaminen toisen asteen opiskelijoille takkuaa: Joukkoliikenneyhtiö ei ehtinyt varautua ajoissa uudistukseen