Summary: Maailmanlaajuiseen rokotetutkimukseen osallistuu Suomessa satoja alle 12-vuotiaita lapsia yhdeksällä eri paikkakunnalla. Pienimmät ovat puolivuotiaita.

Kokkolalainen  Mira Hästbacka  ei epäröinyt ilmoittaa poikiaan, 8-vuotiasta  Aaronia  ja 3-vuotiasta  Kasperia , mukaan koronarokotetutkimukseen.
 – Kuten Tampereen rokotetutkimuskeskuksen johtaja Mika Rämet on sanonut, lapset ansaitsevat lapsilla testattuja rokotteita, toteaa Hästbacka.
 Mukaan tutkimukseen innosti varsinkin mahdollisuus saada rokote perheen lapsille etuajassa ennen kuin alle 12-vuotiaita aletaan rokottaa laajemmin.
 – Meille on tärkeää, että saadaan lapset suojaan koronalta.
 Neljässä maassa 4500 lasta
 Suomi on mukana maailmanlaajuisessa tutkimuksessa, jossa arvioidaan rokotevalmistaja Pfizerin covid-19-rokotteen (Comirnaty / BNT162b2) tehoa ja turvallisuutta, kun rokote annetaan lapsille.
 Lue myös:  Koronarokotteita tutkitaan yhä nuoremmilla, Suomi mukana selvittämässä rokotteen soveltuvuutta jopa 6 kuukauden ikäisille lapsille
 Tutkimukseen osallistuu yhteensä 4500 alle 12-vuotiasta lasta Yhdysvalloissa, Puolassa, Espanjassa ja Suomessa.
 Suomessa tutkimusta tehdään yhdeksällä paikkakunnalla Tampereen yliopiston rokotetutkimuskeskuksen tutkimusklinikoilla sekä Meilahden rokotetutkimuskeskus MeVacissa. Jokaisella klinikalla lapsia on mukana muutamia kymmeniä.
 Rokotukset kesäkuussa
 Hästbackan pojat Aaron ja Rasmus saivat rokotteet Kokkolan tutkimusklinikalla kesäkuussa.
 Rokotteen saamisen jälkeen mahdollisia vaikutuksia ja oireita seurattiin viikon ajan. Niiden kirjaamisessa käytettiin puhelinsovellusta.
 – Koronarokotteesta ei kummallekaan pojalle tullut yhtään mitään oireita. Nyt vähän mietityttääkin, että ovatko he saaneet lumerokotetta, sanoo Mira Hästbacka.
 Kolmasosa tutkimukseen osallistuvista lapsista saa lumevalmistetta.
 Rokotetutkimukseen osallistuminen on Hästbackan lapsille tuttua. Perheen vanhin lapsi, nyt 12-vuotias  Siiri , oli mukana tutkimuksessa ensimmäisen kerran jo vuonna 2009. Sen jälkeen perheen lapset ovat olleet rokotetutkimusklinikan asiakkaina toistakymmentä kertaa.
 – Tälläkin kertaa perehdyimme asiaan lasten isän kanssa huolellisesti ennen päätöstä osallistua tutkimukseen.
 Mira Hästbacka sanoo, että luottamus rokotetutkimukseen on luja, eikä turvallisuuteen liittyviä epäilyjä ole. Esimerkiksi tiedot koronarokotteen mahdollisesta yhteydestä nuorilla miehillä esiintyneisiin sydänlihastulehduksiin eivät säikäyttäneet.
 – Meille kerrottiin, että yhteyttä ei vielä tarkasti tiedetä ja kysyttiin, haluammeko kuitenkin jatkaa mukana tutkimuksessa. Me halusimme jatkaa.
 Tutkimus ei ota kantaa rokottamiseen
 Koronarokotetutkimukseen ei ole ollut Suomessa vaikeata saada lapsia mukaan. Rokotetutkimusklinikoilla eri puolilla maata tutkimukseen osallistuu yhteensä viitisen sataa lasta.
 Tällä hetkellä tutkimukseen otetaan vain alle 2-vuotiaita lapsia. 2–12-vuotiaiden tutkimusryhmä täyttyi nopeasti.
 Vastaavana tutkijana Suomessa on Tampereen yliopiston rokotetutkimuskeskuksen johtaja, lastentautiopin professori  Mika Rämet . Hän sanoo, että tavoitteena on saada käyttöön mahdollisimman tehokas ja turvallinen rokote myös lapsille.
 Rämet kuitenkin huomauttaa, että tutkimus ei ota kantaa siihen, pitäisikö rokotukset ulottaa myös alle 12-vuotiaisiin.
 – Me tuotamme tietoa siitä, kuinka hyvin rokote toimii alle 12-vuotiailla ja mikä on oikea rokoteannos lapsille.
 Käytännössä tutkimuksella varmistetaan se, että rokotuksesta tulee toivotut immuunireaktiot ja ettei odottamattomia haittavaikutuksia aiheudu.
 Ei odottamattomia seurauksia
 Tähän mennessä kaikki on mennyt odotusten mukaan, sanoo Rämet:
 – Tutkimus etenee suunnitellusti. Jos jotain erityistä tulisi, se menisi tauolle.
 Vaikka rokote on uusi, on se Mika Rämetin mukaan jo erittäin laajasti käytetty ja sen turvallisuudesta on vahva näyttö.
 – Koko maailmassa on mRNA-rokotetta annettu miljardeja annoksia ja Suomessa miljoonia annoksia. Suomessa alle 20-vuotiaitakin on jo rokotettu yli 150 000.
 Rämet pitää tärkeänä, että lapsille saadaan nyt tehtävän tutkimuksen avulla turvalliseksi ja toimivaksi todettu koronarokote.
 – Suomessa on laaja ymmärrys 12–15-vuotiaiden rokottamisesta. On luonnollista siirtyä keskustelemaan, miten toimitaan alakouluikäisten rokottamisen kanssa.
 Mira Hästbacka ilmoitti lapsensa koronarokotetutkimukseen luottavaisin mielin: testattavaa rokotetta on jo laajasti tutkittu ja käytetty ennen kuin sen toimivuutta lapsille alettiin selvittää. Kalle Niskala / Yle
 Tuloksia joulukuussa
 Mira Hästbacka sanoo odottavansa joulukuuta, jolloin on luvassa tuloksia tutkimuksesta. Silloin selviää, ovatko pojat saaneet oikeaa rokotetta.
 Jos nyt on käynyt niin, että toinen tai molemmat ovat saaneet lumerokotteen, on oikea rokote luvassa heillekin.
 – Eniten tästä tutkimuksesta odotan juuri rokotteen saamista lapsille. Se vapauttaisi niin paljon liikkumista ja lisäisi uskallusta mennä erilaisiin tapahtumiin.
 Perheen vanhemmilla on kokemusta vakavista sairauksista, joten koronaankin on suhtauduttu alusta alkaen vakavasti.
 – Lapsillakin on ollut vakavia koronaviruksen aiheuttamia tautitapauksia, huomauttaa Hästbacka.
 Samasta asiasta muistuttaa lastentautiopin professori Mika Rämet.
 – Onneksi covid-19-tauti on tyypillisesti lapsilla lievempi kuin aikuisilla, mutta myös lapsilla tauti voi johtaa sairaalahoidon tarpeeseen.
 Katso uutisvideo aiheesta  Yle Areenasta tästä linkistä .
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun torstaihin 19.8. kello 23 saakka.

Kasper, 3, ja Aaron, 8, ovat mahdollisesti ensimmäisiä pieniä suomalaislapsia, jotka on rokotettu koronaa vastaan


Summary: Morgan Nevillen ohjaama brittidokumentti edesmenneestä julkkiskokki Anthony Bourdainista on herättänyt keskustelua tekoälyn käytöstä.

Viime kuussa julkaistu,  Morgan Nevillen  ohjaama dokumentti vuonna 2018 menehtyneestä julkkiskokki  Anthony Bourdainista  on osoittautunut kuumaksi perunaksi. Dokumentista nimittäin löytyy kohtia, joissa Bourdainin oletetaan puhuvan, mutta kyseessä on tekoälyn luoma, arkistomateriaalin pohjautuva simulaatio. Tekoälyohjelmalle syötettiin kaksitoista tuntia Bourdainin puhetta, jotta lopulliseen dokumenttiin saatiin minuutin verran keinotekoista ääntä. Sanat ja ajatukset ovat kylläkin lähtöisin Bourdainilta, mutta puheääni ei ole aito.
 Tilanteen tekee erikoiseksi sekin, että teknologinen prosessi olisi jäänyt pimentoon, jos Oscar-palkittu ohjaaja Neville ei itse olisi paljastanut asiaa taannoisessa The New Yorker -lehden  haastattelussa.  Neville perustelee äänisimulaation käyttöä, koska halusi dokumenttiinsa kolme Bourdainin omasta mielestään oleellista ja tärkeää kommenttia, jotka olivat olemassa vain kirjoitettuna tekstinä.
 Morgan Neville itse kutsuu kokeiluaan "modernin tarinankerronnan tekniikaksi". Hänen mukaansa simulaatio oli myös tehty yhteisymmärryksessä Bourdainin lesken  Ottavia Busian  kanssa. Busia on kuitenkin kiistänyt tämän tiukkaan sävyyn Twitterissä:
 – En todellakaan ole se, joka on sanonut, että tämä olisi ollut Tonyn mielestä hieno juttu.
 Elokuva- ja viihdemaailmassa Nevillen toimintaa on  ihmetelty  suureen ääneen, ja monen mielestä siinä on sekä eettisiä että moraalisia ongelmia.
 – Älä tee tällaista, on olemassa useita parempiakin vaihtoehtoja, muun muassa Entertainment Weekly -julkaisua luotsannut, pitkän linjan viihdejournalisti ja kirjailija  Mark Harris  kirjoittaa Twitterissä.
 Kuolleita on herätetty henkiin aiemminkin
 Sinänsä Anthony Bourdain ei ole mikään poikkeus, sillä viihdeteollisuus on "herättänyt kuolleita henkilöitä eloon" aiemminkin. Esimerkiksi  Tähtien sota  -näyttelijät  Carrie Fisher  ja  Peter Cushing  tuotiin uudestaan valkokankaalle tietokoneteknologian avulla – Fisher kolme, Cushing 22 vuotta kuolemansa jälkeen.
 Vuonna 1996 kuollut amerikkalainen rap-artisti  Tupac Shakur  esiintyi hologrammina Coachella-festivaalilla vuonna 2012, ja esimerkiksi  Lisa Marie Presley  on laulanut duettoja kuolleen isänsä kanssa.
 Ero Morgan Nevillen hyödyntämään äänisimulaatioon on kuitenkin ilmeinen:  A Film About Anthony Bourdainissa  kyse on dokumentista,  Tähtien sota  -elokuvat taas ovat fiktiota ja  Elvis Presleyn  ääni on aito eikä tekoälyn luoma. Lisäksi kahden viimeisen esimerkin kohdalla uuden teknologian käytöstä on kerrottu avoimesti jo etukäteen.
 Ongelmallista on sekin, ettei kuollut ihminen ole enää paikalla kertomassa mielipidettä simulaatiosta: onko se onnistunut ja olisiko hän yleensä halunnut sitä.
 NewStatesman-julkaisu  nimittää  Bourdainin tapausta "eettiseksi miinakentäksi" ja viittaa myös tekoälyn avulla tehtyihin deepfake-videoihin, joissa kenet tahansa voidaan saada sanomaan tai tekemään mitä tahansa. Julkaisun mukaan viihdeteollisuudesta löytyy jo nyt runsaasti esimerkkejä tekoälyn ongelmallisesta käytöstä: tekniikka kehittyy, mutta lainsäädäntö kulkee jälkijunassa.
 Lue lisää:
 EU:lta ensi kertaa lakiesitys siitä, mihin tekoälyä saa käyttää – roskapostifiltterit ok, massavalvonta kasvojentunnistuksen avulla ei
 Kuningatar Elisabet pantiin tanssimaan pöydällä – tv-kanavan esittämä väärennetty video nostatti arvosteluryöpyn Britanniassa
 Mäntän kuvataideviikoilla voi antaa itsensä tekoälyn käyttöön – "Ihmisellä on samanlainen suhde tekoälyyn kuin jumalaan"
 Tällainen on Suomen ensimmäinen tekoälyn tekemä kuunnelma – kone on luonut myös uusia kieliä: tuleeko taiteilijasta jo tarpeeton?

Tekoäly teki aidolta vaikuttavan simulaation kolme vuotta sitten kuolleesta Anthony Bourdainista, ja nyt viihdemaailma pohtii, oliko se oikein


Summary: Keiteleen kunnanjohtaja Juha-Pekka Rusanen kielsi Maneesirockin järjestämisen vetoamalla pahentuneeseen koronatilanteeseen. Oikeusoppineiden mielestä tapaus osoittaa, että kuntapäättäjillä on puutteita lainsäädännön tuntemuksessa.

Pohjois-Savossa Keiteleellä ja Vesannolla  kunnat rajoittivat  viime viikolla yleisötapahtumien järjestämistä.
 Keiteleellä kunta ei järjestänyt nuorille KeiteleFest-tapahtumaa ja  kunta kielsi  yrittäjiltä Maneesirockin järjestämisen. Vesannolla peruttiin kunnan omat 150-vuotisjuhlat.
 Itä-Suomen aluehallintovirasto ei ole rajannut tapahtumien järjestämistä alueella, vaan kunnat tekivät itsenäisesti päätökset tapahtumien perumisesta.
 Tampereen yliopiston julkisoikeuden apulaisprofessori ja Itä-Suomen yliopiston sosiaalioikeuden yliopistonlehtori  Pauli Rautiainen  kritisoi kovin sanoin kuntien toimintaa tapahtumien kieltämiseksi. Rautiainen on kirjoittanut aiheesta myös  Twitterissä .
 Rautiainen kutsuu kuntapäättäjien tapahtumakieltoja ongelmalliseksi ja oikeudellisesti arvioituna kelvottomaksi. Hänen mukaansa tehdyt päätökset osoittavat syvää osaamattomuutta viranhoitoon liittyvien asioiden hoitamisessa.
 – Viranomainen ei ole osannut edes alkeita siitä toiminnasta, mitä sen pitäisi osata ja siitä on aiheutunut yksittäisille toimijoille harmia.
 – Tämä on ollut täysin lainsäädännöstä irtautunutta sekoilua, jossa kunnat ovat ottaneet oikeuden omiin käsiinsä. Keiteleellä on onnistuttu vähän paremmin ja Vesannolla vähän huonommin. Nyt pitää katsoa, miten tämä asia tarkastetaan, Rautiainen arvioi tilannetta.
 Julkisoikeuden apulaisprofessorin Pauli Rautiaisen mukaan Keiteleen kunnanjohtajan päätös yksityisen tapahtuman kieltämisestä ei mennyt oikeudellisesti oikein.  Jouni Immonen / Yle
 Julkisoikeuden apulaisprofessorin Pauli Rautiaisen mukaan Keiteleen kunnanjohtajan  Juha-Pekka Rusasen  tekemä päätös yleisötapahtumien järjestämisen kieltämiseksi ilman tartuntatautilain 58. pykälän mukaisen kieltopäätöksen tekemistä rikkoo kuntalakia ja virkavelvollisuuksia. Kunnanjohtaja on ylittänyt toimivaltansa.
 Samaa mieltä ovat julkisoikeuden dosentti yliopistonlehtori  Matti Muukkonen  Itä-Suomen yliopistosta ja Itä-Suomen aluehallintoviraston ylijohtaja  Soile Lahti .
 Muukkonen kertoo, että kuntalain 91. pykälä kieltää hallinnollisen pakon siirtäminen viranhaltijoille. Tapahtuman voi kieltää eli rajoituspäätöksen tehdä kunnassa vain kunnan tartuntatautien torjunnasta vastaava toimielin, ei yksittäinen viranhaltija.
 Avin Soile Lahti arvioi, että syynä töppäyksiin on Keiteleen kunnan johtosäännössä oleva virhe. Tapauksessa on katsottu kunnan johtosääntöä ja otettu ohje sieltä, joka onkin ollut väärä.
 Keiteleen kunnanjohtaja pitää päätöksiä perusteltuina
 Keiteleen kunnanjohtaja  Juha-Pekka Rusanen  katsoo, että päätös tapahtumien kieltämiseksi tehtiin oikein perustein, koska Keiteleen kunnanhallitus oli aiemmin delegoinut päätösvastuun asiassa kunnanjohtajalle.
 Rusanen korostaa, että Keiteleen kunnan hallintosäännössä ei ole ollut määritelty, mikä toimielin toimii tartuntatautien torjunnasta vastaavana toimielimenä ja hallintosäännön mukaan kunnanhallitus vastaa kunnan toiminnan yhteensovittamisesta.
 – Kunnanhallitus on delegoinut kunnanjohtajalle toimivaltaa päättää kiireellisissä tapauksissa toiminnan rajoituksista. Päätökset alistetaan kunnanhallituksen hyväksyttäväksi, Rusanen selittää.
 Hän korostaa, että useissa Suomen kunnissa on tehty vastaavia kieltopäätöksiä ja toimittu samoin toimivallan delegoimiseksi, koska kunnissa ei ole ollut hallintosäännöissä valmiiksi määriteltynä, kuka tartuntatautien torjunnasta vastaa.
 – Uudessa kunnan hallintosäännössä toimielinasioita tullaan täsmentämään, kun uusi valtuusto alkaa. Oleellista on myös se, että kunnanvaltuusto on ollut koko ajan hyvin informoitu asiasta, kunnanjohtaja näkee.
 Oikeusoppinut: Vesannolla kunta harjoitti informaatio-ohjausta, Keiteleellä päätökset tehty väärin
 Valtiosääntö-, hyvinvointi-, ja julkisoikeuden asiantuntija Pauli Rautiainen kertoo, että Vesannolla ei ole tehty tartuntalain mukaisia oikeudellisia päätöksiä tapahtumien kieltämiseksi, vaan kunta on harjoittanut asiassa ainoastaan informaatio-ohjausta.
 – Tämä on lainvastaista, että yleisötapahtumia kieltäessä ei olla edes yritetty toimia tartuntatautilain 58. pykälän mukaisella tavalla, Rautiainen arvioi.
 – Vesannolla ei ole edes ymmärretty alkaa ryhtymään tekemään sellaisia päätöksiä, mitä olisi pitänyt tehdä tässä tilanteessa. Keiteleellä on ollut parempaa yritystä sinne päin, mutta sekin on oikeudellisesti hyvin kelvotonta, hän jatkaa.
 Yle tavoitti Vesannon kunnanjohtajan  Pia Harmokiven , mutta hän ei halunnut kommentoida asiaa.
 Vesannolla peruttiin kokoontumisrajoitusten myötä kunnan omat 150-vuotisjuhlat ja koulun väistötiloina toimivan Vesseli-rakennuksen maalaustalkoot. Anna Ronkainen / Yle
 Keiteleellä tautitapauksia on todettu koko koronaepidemian aikana 14, Vesannolla alle 5.
 – Keiteleellä taas on tehty tartuntatautilain mukaisia kieltopäätöksiä, mutta päätökset on tehty muodollisesti väärässä järjestyksessä ja niistä puuttuvat välttämättömyys- ja hyväksyttävyysarviointi, eli päätökset ovat oikeudellisesti kelvottomia, Rautiainen arvioi.
 Kunta ei voi kehittää itse tyhjästä tarvetta tapahtumien kieltämisen välttämättömyydelle, vaan kieltämiselle pitää olla oikeat perusteet.
 Rautiainen painottaa että hallinnollisen pakon käyttämistä eli tapahtumien rajoittamisesta ei voida delegoida kunnanhallitukselta kunnanjohtajalle, kuten Keiteleellä on tehty.
 Sama vahvistetaan  Kuntaliiton ohjeissa : "Toimivallan siirtämistä yksittäiselle luottamushenkilölle ja viranhaltijalle on rajoitettu hallinnollisen pakon käyttämisessä (kuntalain 91. pykälä) sekä viran perustamisessa ja lakkauttamisessa (kuntalain 88. pykälä). Niissä toimivaltaa voidaan siirtää vain toimielimelle.
 Siksi kunnanhallituksen tekemä päätös on ollut laiton.
 – Kunnanjohtajan tekemässä  kieltopäätöksessä  ei myöskään edes mainita lakipykäliä, joita päätöksessä sovelletaan. Sen perustelut ovat siis oikeudellisesti kelvottomia. Siitä puuttuu kaikki sellainen arviointi, joka tartuntalain pykälän 58 soveltamisessa kuuluisi olla, Rautiainen tarkentaa.
 Keiteleen kunnanjohtaja seisoo edelleen päätösten takana
 Keiteleen kunnanjohtaja Juha-Pekka Rusanen katsoo, että tapahtumien rajoituspäätökset olivat paitsi perusteltuja, myös välttämättömiä.
 Keiteleen 2 000 asukkaan kunnassa ilmaantuvuusluku oli heinä-elokuun vaihteessa Suomen korkeimpia, tartuntoja todettiin lyhyen ajan sisällä päivittäin, yhteensä 14 kappaletta ja koronatesteistä pahimpana aikana jopa kaksi prosenttia oli positiivisia.
 Alun perin koronavyyhti alkoi Keiteleellä 21. heinäkuuta ja tilanne eteni nopeasti. Tuolloin kunnassa tehtiin nopeita päätöksiä tapahtumien rajoittamiseksi, jotta pandemia ei riistäytyisi kunnassa käsistä.
 – Vaikka Pohjois-Savo todettiin kiihtymisvaiheen alueeksi, meidän tilanne oli lukujen mukaan jo leviämisvaiheessa, eli pahempi. Kahden tuhannen ihmisen kylällä viitisentoista tartuntaa on paljon ja se nostaa ilmaantuvuuden äkkiä korkealle, kunnanjohtaja Rusanen huomauttaa.
 Keiteleen kunnanjohtaja Juha-Pekka Rusanen sanoo, että tapahtumien rajoituspäätökset kunnassa olivat perusteltuja sekä välttämättömiä, ja kunnassa oli asiasta yksimielisyys, myös tapahtumajärjestäjien kesken.  Juha-Pekka Rusanen
 Hän korostaa, että rajoituspäätös tehtiin Keiteleen kunnan tartuntatautilääkärin arvion pohjalta, kielto kesti vain kaksi viikkoa ja se koski vain kahta isointa tapahtumaa, ei muita. Pienempiä tapahtumia sai kyllä kunnassa järjestää.
 – Tauti levisi etenkin nuorten keskuudessa massatapahtumissa, kuten festareilla ja samalla koulujen alku lähestyi. Näimme terveysturvallisuuden tärkeänä, meillä oli vahvat perusteet ja tartuntatautilääkärin arvio tilanteesta. Ei näitä toimia tuulesta temmattu, Rusanen taustoittaa päätöksiä.
 Keiteleen kunnanjohtaja Juha-Pekka Rusanen korostaa, että päätös Maneesirockin perumisesta tehtiin järjestäjien kanssa hyvässä yhteishengessä, eli myös järjestäjät olivat perumisen kannalla, kunta ei pakottanut heitä siihen.
 Rusanen uskoo, että nopeat ja oikea-aikaiset päätökset ovat merkittävä syy sille, miksi Keitele sai nopeasti taltutettua orastavan koronakierteen. Tämän takia kunnanjohtajan on vaikea sulattaa oikeusoppineiden kritiikkiä.
 Tällä hetkellä koronatilanne Keiteleellä on todella hyvä. Uusia tartuntoja ei ole todettu. Tästä voi päätellä, että suurten tapahtumien tyly kieltäminen saattoi pelastaa Keiteleen kunnan monelta murheelta, kun koronavyyhti katkesi kerralla kuin seinään.
 Harva kunta tähän mennessä kieltänyt tai perunut tapahtumia
 Kuntaliiton varautumisen ja turvallisuuden asiantuntija  Ari Korhonen  taustoittaa, että harva kunta on tähän mennessä kieltänyt tapahtumien järjestämisen. Usein kuntien ja tapahtumajärjestäjien välinen keskustelu on riittänyt.
 – Varsinaisia kieltäviä päätöksiä on annettu hyvin vähän, Korhonen tiivistää.
 Julkisoikeuden dosentti Matti Muukkonen Itä-Suomen yliopistosta kertoo, että Vesanto ja Keitele eivät ole lainkaan ainoita kuntia, jotka ovat töppäilleet koronatoimiensa laillisuudessa. Hän kertoo joitakin esimerkkejä.
 Julkisoikeuden dosentti Matti Muukkonen Itä-Suomen yliopistosta kertoo, että Suomessa on monia kuntia, joissa koronan aikana päätöksiä ei ole tehty oikeudellisesti aivan oikein.  Varpu Heiskanen, Itä-Suomen yliopisto
 Mikkelissä Essoten hallitus teki rajoituspäätöksen  vastoin omia sääntöjään , vaikka toimivalta asiassa oli jaostolla. Kauniaisissa taas ei määritelty hallintosäännössä ollenkaan, mikä toimielin oli tartuntatautien torjunnasta vastaava.
 Myös Porvoossa toimivalta-asioissa on ollut epäselvyyksiä ja  viime keväänä  Porvoon kaupunginhallitus siirsi tartuntatautien torjunnasta vastaavan toimielimen toimivaltansa tartuntataudeista vastaavalle lääkärille.
 Julkisoikeuden dosentti Matti Muukkonen kertoo, että vaikka virkavirheitä Suomessa kuntahallinnossa tapahtuu, niitä harvoin tutkitaan, vaikka kunnanhallituksella voidaan katsoa olevan velvollisuus jopa rikosilmoituksen tekoon.
 Yleisötilaisuuden voi kieltää avin lisäksi kunnan oma koronanyrkki, mutta ei yksittäinen virkamies Yleisötilaisuuden järjestämisen voivat kieltää joko kunnan tartuntatautien torjunnasta vastaava toimielin, aluehallintovirasto tai poliisi. Yleisötilaisuuden kieltämiseen pitää olla painavat syyt. Kunnan torjuntaelimen tai aluehallintoviraston on katsottava, että ihmisten terveysturvallisuus on tapahtumassa vaarassa tai poliisin on arvioitava tapahtuma ilmeisen lainvastaiseksi. Yleisötilaisuuden kieltämisen edellytyksenä on tartuntatautilain 58. pykälän mukaan, että kieltotoimenpide on välttämätöntä tartuntataudin leviämisen estämiseksi. Tartuntatautien torjunnasta vastaava toimielin määritellään kunnan hallintosäännössä, ja se on useimmiten terveydenhuollosta vastaava lautakunta. Aluehallintovirasto (AVI) voi tehdä vastaavat päätökset, kun ne ovat tarpeen usean kunnan alueella. Lähde: Kuntaliitto
 Lue lisää:
 Kaksi savolaista pikkukuntaa rajoittaa tapahtumiaan, vaikka kukaan ei pakota – poikkeuksellisen päätöksen vuoksi rockfestivaali peruuntui

Kunnanjohtaja kielsi yleisötapahtumat Keiteleellä, mutta oikeusoppineiden mukaan päätös oli laiton – kuntapomoa päätös ei silti kaduta


Summary: Helteiden aikaan puutiaiset eli tavallisimmin sanottuna punkit piiloutuivat maan pinnan tuntumaan etsimään kosteimpia olosuhteita. Nyt kun sateet alkoivat, ovat apajilla myös punkit.  Niitä riittänee useampi viikko.

Moni ulkona liikkuja ja koiran ulkoiluttaja on viime päivinä tehnyt saman havainnon: ihan kuin punkkeja olisi normaalia enemmän.
 Havainto pitää paikkansa, sillä puutiaiset eli kansanomaisesti sanottuna punkit ovat pitkän kuivan kesän jälkeen jälleen liikkeellä.
 Loppukesän sateet tekivät puutiaisen elinolosuhteet otollisiksi.
 – Puutiaiset olivat rutikuivan ja paahteisen ajan piilossa kuivien lehtien alla karikekerroksessa, jossa ne saivat kaipaamaansa kosteutta. Nyt ne ovat tulleet sieltä esiin, kun alkoi sade ja kosteat kelit, kertoo professori  Ilari Sääksjärvi  Turun yliopiston biodiversiteettiyksiköstä.
 Koirien omistajat ovat tottuneet näkemään punkkeja koiransa turkin seassa. (Arkistokuva) Anthony C
 Sääksjärvi kertoo, että normaalisti puutiainen odottaa ohikulkevaa ihmistä tai eläintä kasvillisuuden seassa, esimerkiksi heinänkorren tai mustikanvarvun päässä. Kuiva ja kuuma kesä ei ollut hyväksi puutiaisille, minkä vuoksi ne hakeutuivat lymyämään kostean maan tuntumaan.
 – Nyt ne ovat taas liikenteessä, kun vettä tulee ja ulkona on lämmintä. Tämä on hyvää aikaa puutiaisille, sanoo Sääksjärvi.
 Toinen syy punkkien esiintymiseen on se, että puutiaisilla ylipäätään menee Suomessa hyvin. Niiden kanta on runsastunut ja ne ovat levinneet entistä laajemmalle alueelle Suomessa.
 Useita viikkoja
 Puutiaisten esiintymisessä on paljon paikallista vaihtelua. Sen takia professori Ilari Sääksjärvi ei halua ryhtyä ennustamaan, millainen loppuvuosi punkkien osalta on.
 – Aivan lähelläkin olevissa paikoissa on isoja eroja. Toisessa on hyvin paljon puutiaisia, mutta kilometrin päässä ei ollenkaan. On vaikea sanoa hyvää ennustetta.
 Puutiainen on levinnyt Suomessa entistä laajemmalle alueelle, jopa pohjoiseen saakka. (Arkistokuva)
 Todennäköistä kuitenkin on, että puutiaiset ovat seuranamme vielä useita viikkoja.
 – Niin pitkään kuin lämpötila pysyy suhteellisen korkealla, puutiaiset jatkavat aktiivisina. Esimerkiksi rannikkoalueella lämpötila voi pysyä pitkäänkin marraskuulle +5 asteen tienoilla, joten puutiaisia voi silloinkin vielä olla liikkeellä.
 Suojaus kuntoon
 Varsinkin koirien omistajat ovat oppineet suojaamaan lemmikkinsä punkeilta. Pitkin pusikoita nuuhkivat koirat kun ovat todella herkkiä saamaan kunnon punkkisateen turkkiinsa.
 Kotkassa Katariinan koirapuistossa Tytti Huusko viettää aamupäivää kahden koiransa kanssa. Molemmilla koirilla on punkkipannat.
 – Nämä ovat olleet jo vuosia. Punkkeja on meidän pihalla nyt todella paljon, mutta koirissa ei punkkeja ole ollut.
 Tytti Huusko käyttää koirillaan punkkipantaa. Kalle Purhonen / Yle
 Huusko kertoo, että ennen helteitä hän löysi punkkeja kävelemästä itsestään, mutta onneksi ne eivät ehtineet purra. Tosin puremaan päässeestä punkistakin on Huuskolla kokemuksia.
 – Joitakin vuosia sitten punkki oli kiinni, ja borrelioosihan siitä tuli, kertoo kotkalainen Tytti Huusko.
 Kartalla näkyy
 Turun yliopiston ja Pfizerin viime toukokuussa avaamaan  punkkilive.fi-palveluun  ovat ihmiset voineet käydä merkitsemässä puutiaishavaintojaan. Palvelu on ollut todella suosittu.
 Kesäkuun loppuun mennessä punkkihavaintoja oli yli 30 000, ja sen jälkeen niitä on Sääksjärven mukaan tullut kymmeniätuhansia lisää.
 Palvelusta huomaa, että, että punkkihavaintoja on viimeisten seitsemän vuorokauden aikana tehty eniten Pori–Tampere–Jyväskylä–Kuopio–Joensuu-linjan eteläpuolelta. Sitä pohjoisemmastakin havaintoja on, mutta ei niin runsaasti.
 Käsitys siitä, ettei puutiaisia olisi kaupunkien lähistöllä, kannattaa joka tapauksessa unohtaa. Niitä voi olla aivan hyvin olla betonilähiönkin tuntumassa.
 – Kartasta huomaa, että havaintoja on runsaasti esimerkiksi kaupunkien viheralueilta, sanoo Sääksjärvi.
 Tämän Lappeenrannan Sammonlahden leikkipuiston ympärillä oli vielä pari vuotta sitten isot pusikot. Nyt ne on punkkivaaran takia poistettu.  Petri Kivimäki/Yle
 Professori Ilari Sääksjärvi muistuttaa, että metsä- ja luontoretken jälkeen kannattaa tehdä punkkitarkastus. Osa puutiaisista levittää borrelioosia tai puutiaisaivokuumetta eli TBE:tä.
 Näistä borrelioosi on bakteerin aiheuttama tauti. Sitä vastaan ei ole rokotetta, mutta sen hoitoon on olemassa lääke.
 Puutiaisaivotulehdus (TBE) sen sijaan on viruksen aiheuttama tauti, jonka hoitoon ei ole olemassa lääkehoitoa. Sitä vastaan voi kuitenkin ottaa rokotteen. Pahimmilla puutiaisaivotulehdusalueilla rokote kuuluu kansalliseen rokotusohjelmaan, jolloin sen kustantaa valtio. Lisätietoa puutiaisten aiheuttamista taudeista  THL:n sivuilla .

Punkit pysyivät poissa melkein koko kesän, mutta nyt puutiaisia kaivautui esiin hurja määrä – punkkitutkija kertoo, miksi


Summary: Espoolaisen Erik Finskasin ja hänen työparinsa mukaan on pakattu muun muassa radiopuhelimia, reitittimiä ja työkaluja.  Tehtävänä on olla mukana huolehtimassa avustustyössä tarvittavista viestiyhteyksistä kuukauden ajan.

Suomen Punainen Risti on lähettämässä sekä työntekijöitä että kalustoa maanjäristyksen runtelemaan Haitiin.
 Aluksi kyse on pienimuotoisesta, avustustyössä tarvittavien viestiyhteyksien varmentamisesta ja rakentamisesta.
 – Lähtö koittaa perjantai-aamuna aikaisin Pariisin kautta Dominikaaniseen tasavaltaan, jossa odotetaan rahtia Yhdysvalloista. Sitten matkataan Haitiin Port au Princeen, joka on tukikohtamme, sanoo espoolainen  Erik Finskas .
 Siviilityössään Finskas on tietoliikennealalla toimivan yrityksen projektipäällikkö. Aiempaa kokemusta avustustyöstä hänellä on muun muassa Bangladeshista.
 Ruuvimeisseliä ja kolvia saatetaan tarvita
 Finskasin ja hänen työparinsa mukaan on pakattu radiopuhelimia, reitittimiä ja työkaluja.
 – Viestiyhteyksien lisäksi rakennamme paikalle ICT-infran jossa siis toimii tulostuspalvelut ja paikalliset tiedostopalvelimet. Pilvipalveluita ei käytännössä voi käyttää ollenkaan hitaiden tietoliikenneyhteyksien takia.
 Siinä missä normaalioloissa digitaaliset viestiyhteydet ovat useimmissa maissa itsestäänselvyys, voidaan häiriötilanteissa joutua tukeutumaan hyvinkin perinteiseen tekniikkaan.
 – Katsotaan mitä vastaan tulee, ja sitten aletaan soveltaa opittuja asioita ja annettuja resursseja. Lähdemme tukemaan olemassaolevaa operaatiota ja muita operaatioon osallistujia. Teltassa asutaan ja kuivamuonaa on varmuudeksi mukana jos ei muuta ole tarjolla.
 Tiedossa on, että kohdemaan kaikki 3G ja 4G -verkot eivät ole täysin käyttökelvottomia. Silti tukeudutaan myös satelliitteihin.
 – Amerikan Punainen Risti on järjestänyt meille satelliittiyhteyden. Ja yleensä kun paikallisia matkapuhelinverkkoja ei voi käyttää, niin käytetään VHF-radiopuhelimia.
 Paikallinen Punainen Risti koordinoi
 Mutta millaisia lupia ja järjestelyjä radiolaitteiden käyttö vieraiden valtioiden kriisialueilla edellyttää?
 – Se on tarkkaan koordinoitua. Paikallinen Punainen Risti, jolla on suhteet viranomaisiin ja hallintoon, ohjaa avustustoimintaa.
 Paluupäivä on vielä avoinna, mutta pääsääntöisesti kohteessa ollaan kuukauden verran.
 – Yleensä nämä ERU [Emergency Response Unit] -keikat ovat noin neljän viikon mittaisia. Se on tarpeeksi pitkä aika olla henkisesti ja fyysisesti haastavissa oloissa. Sitten tehtävät luovutetaan seuraaville, kertoo Finskas.
 Lue myös:
 Haitin maanjäristyksessä kirjattu yli 1 900 kuolonuhria – loukkaantuneita jo lähes 10 000

SPR lähettää avustustiimin maanjäristyksen runtelemaan Haitiin – espoolaisen Erik Finskasin mukana lähtee radiopuhelimia ja työkaluja


Summary: Osa afganistanilaisista pakolaisista haluaa Talibanin valtaannousun jälkeen palata Pakistanista kotiin, kertoi toimittaja Maija Liuhto keskiviikkoiltana. Liuhto seuraa Afganistanin tilannetta naapurimaa Pakistanin pääkaupungista Islamabadista.

– Täällä on ollut paljon Talibania tukevia pakolaisia. He ovat lähteneet takaisin kotimaahansa ja tyytyväisiä tilanteeseen, kertoi keskiviikkoiltana Pakistanista toimittaja  Maija Liuhto .
 Liuhto kertoi keskiviikkoillan tv-uutisissa myös, että vaikka Pakistan tuki Talibania 90-luvulla, nyt naapurimaassa haluttaisiin Afganistaniin koko maata edustava hallitus.
 Pakistanin rajan lähellä Jalalabadissa oli keskiviikkona väkivaltaisia levottomuuksia. Liuhdon mukaan siellä arvioidaan satojen tai jopa tuhansien osoittaneen mieltään ääriliike Talibania vastaan. Kabulissa Talibania vastustavia protesteja ei ole vielä nähty.
 – Siellä on melko rauhallista ja ravintoloitakin on avattu. Mutta pelon ilmapiiri on vallalla, Liuhto kertoi.
 Liuhto aloitti vastikään Ylen Pakistanin-toimittajana ja on asunut aiemmin pitkään myös Afganistanissa.
 Yllä olevalta videolta voit katsoa Maija Liuhdon arviot keskiviikon tv-uutisissa.
 Lue myös:
 Uusimmat tiedot Afganistanin tilanteesta
 Yle vahvistaa läsnäoloaan Etelä-Aasiassa – Pakistanin-toimittaja Maija Liuhto: "Toivottavasti Afganistanin ihmiskohtalot eivät vaivu unholaan"

Pakistanissa asuvia afganistanilaisia palaa nyt kotimaahansa – "Täällä on paljon Talibania tukevia pakolaisia", kertoo Ylen toimittaja Maija Liuhto Islamabadista


Summary: Yle kertoi aiemmin, että Lappeenrannan keskustassa sijaitseva uudehko nelikerroksinen kerrostalo on osoittautunut purkukuntoiseksi. Asukkaille on annettu vuosi aikaa etsiä uusi koti.

– Huomasin heti muutettuani, että kaappien ovet aukesivat itsestään. Esimerkiksi vessassa peilikaapin ovet pitäisi saada pysymään suorassa, muuten ne aukeavat heti, kertoo lappeenrantalainen  Lilja Mustikainen .
 Mustikainen on asunut Lappeenrannan keskustassa Valtakadun ja Raatimiehenkadun kulmauksessa reilut 11 vuotta. Pian hänellä on edessään muutto vuokra-asunnosta, jonka oli tarkoitus olla loppuelämän koti.
 – Eihän se mukavaa ole. Totta kai sitä kuvittelee, että tässä saisi asua niin kauan kuin ylipäänsä on mahdollisuus asua missään yksin. Tähän on nyt totuttava ja lähdettävä etsimään uutta asuntoa jostain, nainen huokaa.
 Purkutuomion saaneessa kerrostalossa on katutasossa liiketiloja ja ylemmissä kerroksissa 30 vuokra-asuntoa. Kalle Purhonen / Yle
 Aivan Lappeenrannan keskustassa sijaitseva, vain 20 vuotta vanha kerrostalo on osoittautunut purkukuntoiseksi.
 Talossa on liikehuoneistojen lisäksi 30 asuntoa. Asukkaille on annettu vuosi aikaa pakata tavarat ja lähteä.
 Lue lisää:   Vasta 20-vuotias kerrostalo osoittautui korjauskelvottomaksi – kaikki asukkaat joutuvat muuttamaan pois
 Vesivahinkoja ja halkeamia seinissä
 Nelikerroksisen talon perustukset painuvat pikkuhiljaa alaspäin. Samalla myös muut rakenteet ovat päässeet liikkumaan.
 – Painuminen ei ole mitään valtavaa, puhutaan millimetreistä. Se kuitenkin vaikuttaa taloon, sanoo talon ja tontin omistavan Kevan kiinteistövarallisuuspäällikkö  Kirsi Soikkeli .
 Entisen pankin tiloissa oleva tiiliseinä on haljennut kauttaaltaan.  Kalle Purhonen / Yle
 Vuonna 2001 valmistuneen talon seinissä on myös halkeamia. Perustusten vajotessa hajoavat myös seinien sisällä olevat painevesiputket.
 – Muutamiin asuntoihin on tullut merkittävät vesivahingot. Se on akuutti ongelma, Soikkeli kertoo.
 Talo on painunut käytännössä aina. Painunutta kohtaa yritettiin korjata vuonna 2008, mutta se ei tuottanut toivottua tulosta.
 Niinpä ainoa jäljelle jäänyt vaihtoehto on purkaa talo ja rakentaa tilalle uusi.
 Talossa asuva Päivi Savolainen on hyvillään, että muuttaa tarvitsee ehkä vasta vuoden kuluttua. Kalle Purhonen / Yle
 Turvallista asua
 Kevan ja rakennusliike YIT:n mukaan talossa on turvallista asua eikä sortumis- tai romahtamisvaaraa ole.
 – Me olemme kertoneet, että ainakin vuoden 2022 loppuun saakka asunnoissa voi asua, kertoo Kevan kiinteistövarallisuuspäällikkö Kirsi Soikkeli.
 Talossa asuu vuokralla eri-ikäistä väkeä.  Päivi Savolainen  kertoo saaneensa pari viikkoa sitten lapun postiluukusta.
 – Lapussa ja sähköpostissa kerrottiin, mikä tilanne on.
 Savolainen ei kertomansa mukaan alun perinkään ollut niin kiinnostunut talon kunnosta, että olisi selvittänyt sitä ennen muuttamista.
 Asia ei kuitenkaan hermostuta häntä.
 – Ihan hyvin tästä on infottu meitä. Aloin vain miettimään, mihin muutan seuraavaksi, Savolainen toteaa.
 Ongelmat perua jääkaudelta
 Talon ongelman juuret ovat kaukana menneisyydessä. Talo on rakennettu jääkauden aikaisen valtavan supan eli kuopan päälle.
 – Ennen rakentamista tehtiin maaperätutkimus. Ilmeisesti kairauksessa ei ole havaittu sitä, miten syvällä pohja on. Kun rakennus on paalutettu, sitä ei ole paalutettu tarpeeksi syvälle ja täyttömaa on alkanut antaa periksi, selventää Kirsi Soikkeli Kevalta.
 Kitatusta saumasta näkee selvästi, että betonielementtien välinen sauma on liikkunut. Kalle Purhonen / Yle
 Edelleen ongelma on, ettei jääkautisen supan syvyyttä tiedetä. Talo jatkaisi vajoamistaan, jos tilanteen annettaisiin pysyä ennallaan.
 Talossa asuvalle Päivi Savolaiselle sen kunto tuli yllätyksenä. Hän ei ollut huomannut mitään merkkejä talon painumisesta.
 – Ei tämä niin vanha talo ole, että olisin odottanut tällaista tilannetta.

Lilja Mustikainen on asunut 11 vuotta asunnossa, jonka piti olla loppuelämän koti – nyt kerrostalo hajoaa alta: "Tähän on nyt totuttava"


Summary: Kainuussa nuoremman väestön rokotuskattavuus on muuta maata alhaisempi. Kainuun sote on huolissaan, että myös lapsiin ja nuoriin kohdistetaan väärää ja asiatonta viestintää koronaviruksesta ja rokotteista.

Kainuun sote tuo tulevan viikonlopun Kajaanin Linnanvirta-tapahtumaan pop up -rokotuspisteen, jossa voi käydä ottamassa ensimmäisen koronarokotteen aikaa varaamatta.
 Pop up -rokotuspisteellä pyritään tekemään ensimmäisen rokotuksen ottamisesta helppoa ja edistämään erityisesti nuorten ja nuorten aikuisten rokottamista.
 Kainuun soten pandemiapäällikkö  Olli-Pekkka Koukkari  kertoo, että puistojuhlaan rokotuksia on varattu 200 kappaletta. Kaikkiaan yli 12-vuotiaita kainuulaisia on noin 65 000.
 Tällä hetkellä nuorimmasta rokotettavasta ikäryhmästä on ensimmäisen piikin saanut Kainuussa reilut 700 henkilöä. Koukkari arvioi ikäryhmän kooksi noin 3 500 ihmistä.
 Kainuussa nuoremman väestön rokotuskattavuus on muuta maata alhaisempi. Kainuun sote on huolissaan, että myös lapsiin ja nuoriin kohdistetaan väärää ja asiatonta viestintää pandemiasta ja rokotteista.
 Nuoria rokotetaan Kainuussa myös yläasteilla. Esimerkiksi Suomussalmella on rokotuspiste muutamana päivänä liikuntahallilla.

Katso suoraa lähetystä klo 16.40: Kainuun sote pyrkii kirimään koronarokotuksia kiinni – kainuulaisia houkutellaan ensimmäiselle rokotukselle puistojuhlassa


Summary: Tapahtumien superviikonloppu kokoaa Rovaniemelle festariväkeä ja suunnistajia kymmenin tuhansin. Järjestäjien tavoitteet olivat vieläkin suuremmat, eikä tappiolta vältytä. Sen ei anneta lannistaa, sillä tapahtumia on odotettu pitkään ja hartaasti.

Lapin kesän suurimmat yleisötapahtumat Simerock ja Napapiiri-Jukola starttaavat perjantaina Rovaniemellä. Tapahtumia on odotettu, mutta koronarajoitusten ja -tilanteen vuoksi järjestäjät odottavat jäävänsä taloudellisesti tavoitteista.
 Festivaalijohtaja  Samuli "Sime" Yliaska  sanoo jo nyt, että tällä kertaa odotettavissa on satojen tuhansien eurojen tappiot. Festarilipuista on myyty noin kaksi kolmasosaa, mutta se ei Yliaskan mukaan oikein riitä.
 – Meidän kulurakenne on sellainen, että tulot on isot, mutta kulutkin on isot. Nyt osaa jo sanoa, että tappiolle jäädään taloudellisesti. Mutta pidetään nyt kuitenkin kovat bileet.
 Kolmipäiväiseksi kasvaneen festivaalin tavoitteena on ollut 30 000 kävijää. Lisähuolta järjestäjille on aiheuttanut se, että aikatauluja  jouduttiin rukkaamaan vielä loppumetreillä .
 Rovaniemen koronatilanne on kiihtymisvaiheessa. Uusia tartuntoja on ollut viime viikkoina kymmenittäin, mutta niistä enemmistö on ollut thaimaalaisilla marjanpoimijoilla.
 – Silti osa kuvittelee, että täällä on jotenkin hillittömän huono tilanne. Kyllä ihmiset on hyvin peloteltu. Meille on turvallista tulla, ja meillä on tilaa, vakuuttaa Yliaska.
 Rovaniemen kaupunki on  tehostanut testausvalmiuttaan  viikonlopun tapahtumien vuoksi.
 Lue lisää:   Altistuneet marjanpoimijat eristettiin yhteen tilaan, nyt 70 prosentilla on korona – infektioylilääkäri: "Lakia ei ole onnistuttu noudattamaan"
 Festivaalijohtaja Samuli Yliaska on tyytymätön siihen, miten tapahtumajärjestäjän koronan vuoksi kärsimiä tappioita on korvattu. "Terveisiä hallitukselle ja muille rosvoille", Yliaska lohkaisee. Antti Mikkola / Yle
 Korona karsi Jukolan starttilistaa
 Myös Rovaniemen viikonlopun toinen suurtapahtuma suunnistusviesti Napapiiri-Jukola on jäämässä taloudellisesti heikoille. Syynä on tapahtuman siirtyminen lomakaudelta elokuulle, mutta myös koronatilanne, joka herättää  osassa harrastajissa huolta .
 Järjestäjät odottavat kahdesti siirretyn suunnistusviestin alkamista
 – On odotettu jo kahdeksan vuotta, kun vuonna 2013 lähdettiin hakemaan tapahtumaa. Nyt, kun h-hetki lähestyy, tietysti vähän jännittää, myöntää kilpailunjohtaja  Martti Anttila .
 Tavallisesti Jukolaan on tullut parikymmentä tuhatta suunnistajaa, nyt osallistujia on noin 12 500. Mukana on osallistujia Suomen lisäksi ulkomailta Kolumbiaa myöten.
 Lue lisää:   Suunnistavalle Vaaran perheelle Jukolan viesti on vuoden kohokohta: lähes koko perhe starttaa kisaan ja jää vielä sen jälkeen talkoilemaan
 Poliisi varautuu "superviikonloppuun"
 Poliisi on varautunut Rovaniemen tapahtumien superviikonloppuun  lisäämällä tuntuvasti resurssejaan .
 Komisario  Jukka-Pekka Salmela  Lapin poliisista kertoo, että festivaalivieraiden turvallisuuden lisäksi poliisi odottaa, että sitä voi työllistää Rovaniemelle saapuva suunnistusväki.
 – Jukola on valtavan iso tapahtuma ja aiheuttaa tiellä ruuhkautumista ja voi aiheuttaa myös onnettomuuksia. Ihmiset juhlivat toivottavasti vastuullisesti ja fiksusti, että poliisia tarvittaisiin mahdollisimman vähän, Salmela sanoo.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  lauantaihin 21.8. kello 23 saakka.

Katso suorana kello 15: Korona tietää Jukolan viestille ja Simerockille tappioita, mutta "pidetään silti kovat bileet", sanoo festivaalijohtaja


Summary: Uutistoimistojen näkemän YK-asiakirjan mukaan Taliban painostaa Yhdysvalloille ja Natolle työskennelleitä antautumaan uhkaamalla näiden perheenjäseniä.  Raportti varoittaa, että Taliban voi myös vangita Afganistanissa vielä olevia ulkomaalaisia.

Afganistanissa ääriliike Taliban kiihdyttää sotilasliitto Naton ja Yhdysvaltain kanssa työskennelleiden afganistanilaisten etsintöjä, uutistoimisto AFP:n ja Reutersin näkemä YK-raportti varoittaa.
 Keskiviikolle päivätyn raportin oli laatinut YK:lle uhka-arvioita tekevä konsulttijärjestö, RHIPTO Norwegian Center for Global Analyses.
 Asiakirjan mukaan suurimmassa vaarassa ovat ihmiset, joilla oli keskeinen rooli Afganistanin asevoimissa, poliisissa ja tiedusteluyksiköissä.
 Talibanit ovat tehneet kohdennettuja tarkastuksia ovelta ovelle. Raportin mukaan Talibanilla on listoja henkilöistä, joita äärijärjestö haluaa pidättää.
 Konsulttijärjestön toimitusjohtaja  Christian Nellemann  sanoo, että Taliban ottaa kohteekseen myös etsimiensä ihmisten perheet ja rankaisee näitä šaria-lain varjolla.
 – Oletamme, että Natolle ja Yhdysvalloille sekä niiden liittolaisille työskennelleet ihmiset ja heidän perheensä ovat vaarassa tulla kidutetuiksi ja teloitetuiksi, Nellemann sanoi AFP:lle.
 Neumann arvioi, että vaarassa ovat myös läntisten tiedustelupalveluiden verkostot ja kyky toimia Talibania sekä Isisiä ja muita terrorismiuhkia vastaan.
 Taliban kaivelee kohteita arkistoista
 The New York Timesin  mukaan Taliban käy läpi puolustus- ja sisäministeriöiden sekä Afganistanin tiedustelupalvelun arkistoja ja tekee listoja etsittävistä henkilöistä.
 Uutistoimisto Reuters kertoo, että syrjäytetyn hallinnon turvallisuusjoukkojen korkea-arvoinen jäsen lähetti journalisteille viestin, jonka mukaan Taliban on päässyt käsiksi kansallisen turvallisuuden asiakirjoihin ja pidättää entisiä tiedustelu- ja turvallisuusviranomaisia.
 Vallattuaan Kabulin Taliban on pyrkinyt antamaan itsestään maltillisen kuvan. Hallitessaan Afganistania vuosina 1996–2001 Taliban jahtasi vähemmistöjä, järjesti julkisia teloituksia, sulki naiset koteihin ja sovelsi julmia ruumiillisia rangaistuksia kuten käsien katkomisia ja kivitystä.
 Nyt järjestö luvannut, että se ei ryhdy kostotoimiin ja kunnioittaa naisten oikeuksia islamilaisen šaria-lain puitteissa.
 Afganistanista on kuitenkin kantautunut tietoja väkivallasta entisiä vastustajia kohtaan.
 Yhdysvaltain erikoisjoukoille työskennellyt tulkki kertoi New York Timesille nähneensä läheltä, kun mies ammuttiin pelkästä epäilyksestä, että tämä olisi työskennellyt ulkomaisille joukoille.
 Afganistanin yleisradioyhtiö RTA  julkaisi  14. elokuuta sosiaalisessa mediassa kuvia tien sivuun jätetyistä ruumiista Kandaharissa. Monien vainajien kerrottiin olevan Talibanin teloittamia sotilaita ja upseereita.
 Ihmisoikeusjärjestö Amnesty International raportoi, että heinäkuun alussa Taliban-taistelijat murhasivat raa'asti yhdeksän hazara-vähemmistöön kuuluvaa miestä valtaamassaan Ghaznin maakunnassa. Šiialaiset hazarat ovat olleet pitkään syrjinnän kohteena sunnienemmistöisessä Afganistanissa.
 Taliban vartioi teillä ja värvää tiedonantajia
 Taliban myös käy läpi Kabulin lentokentälle pyrkiviä ihmisiä. Taliban-taistelijat ovat perustaneet tarkastuspisteitä keskeisiin kaupunkeihin kuten pääkaupunkiin ja Jalalabadiin.
 Konsulttijärjestön raportin mukaan Taliban värvää nopeasti uusia tiedonantajia ja laajentaa listojaan ottamalla yhteyttä moskeijoihin ja rahanvaihtajiin.
 Raportissa esitellään kirje, jonka Taliban lähetti terrorisminvastaisissa operaatioissa työskennelleelle henkilölle. Kirjeessä tätä pyydetään kertomaan työstään ja suhteestaan britteihin ja yhdysvaltalaisiin.
 – Ellet ilmoittaudu lautakunnalle, perheenjäsenesi vangitaan sinun sijastasi, ja sinä olet vastuussa siitä. Sinua ja perheenjäseniäsi kohdellaan šaria-lain mukaisesti, kirjeessä sanottiin raportin mukaan.
 RHIPTO varoittaa, että Taliban voi myös ottaa kohteekseen ja vangita maassa vielä olevia länsimaalaisia tai muita ulkomaisia työntekijöitä, mukaan lukien lääkintähenkilöstöä, jos nämä arvostelevat Talibania.
 Korjattu kello 10.51 Christian Nellemannin nimi.
 Lisää aiheesta:
 Päivittyvä Afganistan-seuranta
 Millainen sotilaallinen voima on USA:n aseilla varustettu Taliban? Maanpuolustuskorkeakoulun Paronen: "Kuin puolet Suomen kenttäarmeijasta"  19.8.2021
 Taliban-johtajat ohjasivat ääriliikettä varjoista 20 vuotta, mutta nyt he astuvat päivänvaloon – esittelemme heistä viisi keskeisintä  18.8.2021
 Taliban suojaa terroristijärjestö al-Qaidaa, ja asiantuntijan mukaan sillä on seurauksia
länsimaiden turvallisuudelle – "Prosessi on lähtenyt nyt käyntiin"  18.8.2021
 Onko Taliban-liike muuttunut? Johto kuulostaa sovinnolliselta, mutta jyrkkä ääriajattelu on voimissaan rivitaistelijoiden joukossa  17.8.2021
 Tällainen oli Talibanin aiempi hirmuhallinto – nyrkin paksuiset parrat, leijan lennätys kielletty, nilkkansa paljastaneet naiset ruoskittiin  17.8.2021
 Aiheesta muualla:
 The New York Times:  Hunted by the Taliban, U.S.-Allied Afghan Forces Are in Hiding  19.8.2021
 Reuters:  Taliban are rounding up Afghans on blacklist - private intel report

YK:lle tehty uhka-arvio: Taliban kiihdyttää Yhdysvalloille ja Natolle työskennelleiden etsintöjä Afganistanissa


Summary: Päihdelääkäri ja terveysviranomaiset pelkäävät, että heroiinin käyttö saattaa lisääntyä Suomessa, jos tarjonta lisääntyy ja hinta laskee. Keskusrikospoliisi ei kuitenkaan pidä Taliban-hallintoa uhkana huumerikollisuuden kasvulle.

Afganistanissa tuotetaan valtaosa maailman heroiinista. Talibanin valtaannousun yhteydessä on esitetty uhkakuvia siitä, että heroiinin tuotanto lisääntyisi ja  vaikutukset näkyisivät myös Euroopassa .
 Kysyimme suomalaisilta asiantuntijoilta, voisiko heroiinin käyttö lisääntyä myös Suomessa.
 Keskusrikospoliisin erikoistutkija Jari Leskinen ei näe minkäänlaista lisääntynyttä uhkaa huumekaupan kasvulle.
 – Pelko heroiinitsunamin tulemisesta Taliban-hallinnon seurauksena perustuu tietämättömyyteen. Valtava ja vakaa virta Afganistanista on jatkunut pitkään ja jatkuu edelleen, sanoo Leskinen.
 Leskinen ei usko, että heroiinille olisi kysyntää Suomessa jatkossakaan.
 Heroiinia on virrannut Afganistanista niin paljon viimeiset vuosikymmenet – sekä aiemman Taliban-hallinnon että Yhdysvaltain tukeman hallinnon aikaan – Euroopaan, että jos Suomessa olisi ollut kysyntää heroiinille, sitä olisi jo alettu käyttää.
 Huumekaupan lisääntyminen on Leskisen mukaan liitetty moniin muihin uhkakuviin, joita dramaattiset käänteet Afganistanissa ovat saaneet aikaan.
 – Tämä asia on noussut esille aika paljon tietämättömyydestä.
 Vallanvaihto ei anna Leskisen mukaan aihetta odottaa minkäänlaista käänteentekevää muutosta Suomen huumekaupassa.
 Leskinen perustaa näkemyksensä historiaan. Hänen mukaansa Afganistanista on virrannut heroiinia vuosikymmenien ajan Eurooppaan riippumatta siitä, kuka on ollut vallassa.
 – YK:n vuosiraporteissakin tulee varsin hyvin esille se, että vuodesta ja vuosikymmenestä toiseen Afganistan on raakaoopiumin ja heroiinin päätuottaja, oli vallankahvassa kuka tahansa.
 Keskusrikospoliisin tehtävänä on kartoittaa lähitulevaisuuden uhkia, jotta niihin olisi mahdollisuus reagoida ajoissa. Leskinen ei siis pidä huumerikollisuuden lisääntymistä Talibanin valtaannousun myötä minkäänlaisena kohonneena uhkatekijänä, johon pitäisi varautua.
 Poliisi: Subutex pitää pintansa jatkossakin
 Suomessa heroiinin korvasi Subutex 2000-luvun alussa, kun heroiini oli aiheuttanut paljon yliannostuksia ja kuolemia.
 Heroiinin on korvannut Suomessa buprenorfiini siis jo parikymmentä vuotta sitten, ja sen suosion loppumiselle ei Helsingin huumepoliisissa nähdä syytä. Subutexin salakuljettaminen on erittäin tuottoisaa bisnestä.
 – Ranskasta käydään hakemassa Suomeen muun muassa kaduilta Subutexiä. Yksi tabletti maksaa muutaman euron. Suomessa siitä saatetaan pyytää useita kymmeniä euroja tai jopa satakin euroa Pohjois-Suomessa tai vankiloissa. Subutexillä on kovat katteet Suomessa,sanoo rikostarkastaja Markku Heinikari Helsingin poliisilaitoksen huumausaineyksiköstä.
 Heroiinia ei ole juuri lainkaan käytössä Suomessa, koska Subutex on korvannut sen.
 Suurin osa ulkomaalaisten rikollisryhmien järjestämästä Subutexista tulee Suomeen. Missään muualla sitä ei samaan tapaan juurikaan käytetä, kertoo Heinikari.
 – Voihan se olla, että tarjonta Eurooppaan lisääntyy, mutta koska heroiinilla ei ole kysyntää, niin ei sitä väkisin aleta pumppaamaan sellaisille markkinoille, jotka eivät vedä. Mutta jos kysyntää olisi, niin kyllä täällä olisi heroiinia ihan varmasti, hän sanoo.
 Myös marihuanaa tulee Suomeen valtavasti, koska kysyntä on erittäin suurta, sanoo Heinikari.
 Huumepoliisissa kuitenkin tarkkaillaan vaikuttaako vallanvaihto Afganistanissa heroiinin lisääntymiseen Suomessa.
 – Meidän pitää nojata näkemyksemme tosiasioihin. Jos Suomessa alkaa näkyä heroiinia, niin totta kai siihen reagoidaan.
 A-klinikan Kaarlo Simojoki: Tarjonta voi lisätä heroiinin kysyntää
 A-klinikka oy:n toimitusjohtajan, johtavan ylilääkärin Kaarlo Simojoen näkemyksen mukaan kysyntää heroiinille voi jatkossa Suomessa hyvinkin olla.
 – Kyllähän huumemarkkinoilla vaikuttaa aina myös se, mikä on tarjonta. Se luo omalta osaltaan kysyntää.
 Simojoki ottaa esimerkiksi meta-amfetamiinin. Kun sen hinta laski ja tarjontaa oli paljon, sen suosio nousi.
 – Kun meillä on kysyntää opioideille Suomessa, niin se voisi näkyä kasvuna myös heroiinin käytössä, varsinkin jos sen hinta alkaisi laskea.
 Heroiinin ongelmakäyttäjistä osa on vanhaa käyttäjäkuntaa ja tämä joukko harvenee, mutta Simojoki muistuttaa, että kokeilijoitakin on. Heroiinia ei tarvitse aina pistää, vaan sitä voi myös polttaa.
 Opioidien ongelmakäyttäjien määrän voimakas lisääntyminen luo Simojoen mukaan heroiinille otollista maaperää.
 – Opioidien ongelmakäyttö on kaksinkertaistunut  vuodesta 2012 vuoteen 2017 . Tähän lasketaan kaikki opioidit, kuten heroiini, buprenorfiini, kodeiini, tramadoli ja fentalyyni.
 Erityisesti  25–34-vuotiailla opioidien ongelmakäyttö on kasvanut  – se on ohittanut jopa amfetamiinin ongelmakäytön.
 Simojoen logiikka on seuraavanlainen: mitä laajempi opioidien käyttäjäkunta on, sen laajempi mahdollinen käyttäjäryhmä on myös heroiinille.
 Simojen mukaan opioidien ongelmakäytön lisääntyminen johtuu muun muassa siitä, että huumeidenkäyttäjien hoitoonpääsy on vaikeaa.
 THL: Heroiinin käytön lisääntymistä ei voi missään nimessä sulkea pois
 Myös THL:stä kerrotaan, että heroiinin paluuseen täytyy varautua, vaikka sen laajamittaista käyttöä ehkäiseekin juuri Subutexin suosio.
 Buprenorfiinin valta-asema on oikeuskemiayksikön päällikön Teemu Gunnarin mukaan seurausta siitä, että se on lääkevalmisteena turvallisempaa kuin heroiini.
 – 2000-luvun alussa heroiinin käyttö oli huomattavasti suurempaa kuin nyt. Heroiini näkyi kuolemantapauksina ja tieliikenteessä, hän sanoo.
 Monissa Pohjoismaissa, Etelä-Euroopassa ja Venäjällä heroiinin käyttö on ollut perinteisesti huomattavasti yleisempää kuin Suomessa.
 – Suomessa buprenorfiinin hallitseva asema opioidina päihdekäytössä on maailmanlaajuisestikin poikkeuksellinen. Voitaisiin ajatella, että Suomessa käyttäjät ovat tottuneet käyttämään buprenorfiinia, minkä takia siirtymistä heroiinin ei tapahtuisi.
 Gunnar huomauttaa, että buprenorfiini on kuitenkin yleisimmin todettu lääke- ja huumemyrkytyskuoleman aiheuttaja.
 – Sekakäytössä buprenorfiini ei ole turvallinen aine, hän muistuttaa.
 – Jos heroiinin tarjonta olennaisesti muuttuisi, jolloin hinta laskisi voimakkaasti, niin käytön lisääntymistä Suomessa ei voida missään nimessä sulkea pois, Gunnar sanoo.
 KRP: Yhdysvallat olisi voinut tuhota unikkopellot, mutta se ei halunnut
 Oopiumiunikon viljely ja heroiinin jatkojalostus tulevat keskusrikospoliisin mukaan jatkumaan siinä missä ennenkin.
 Työnjako on hyvin vakiintunut naapurimaiden, kuten Tadzikistaninin, Turkmenistanin, Pakistanin ja Iranin kesken sekä oopiumin jatkojalostuksessa morfiiniksi ja heroiiniksi että salakuljetuksen järjestämisessä.
 – Se on hyvin rasvattu koneisto, josta kaikki haluavat osansa, oli sitten kapinallinen tai vallassa oleva. Se on hyvin tuottoisaa, sanoo keskusrikospoliisin erikoistutkija Jari Leskinen.
 Oopiumiunikon viljely on suhteellisen helppoa vaikeissa olosuhteissa ja tuo viljelijöille vaivattomasti leivän pöytään.
 – MaanviljeIijöiden ei tarvitse edes itse viedä satoa mihinkään, vaan toimeksiantajat tulevat hakemaan sen paikan päältä toisin kuin jonkun muun viljalastin.
 Unikonviljely on perinteisesti sallittu Afganistanissa siksi, että sen päätavoite on saada rahaa aseisiin ja sotilaille palkka maksettua.
 – Koska kysyntä aineelle on suurta, niin kassavirtaa on pidettävä yllä antamalla oopiumiunikon kasvaa, oli vallassa kuka tahansa, Yhdysvallat, Taliban tai järjestäytynyt rikollisuus. Unikon on parempi antaa kasvaa, jotta maanviljelijät ja kansa saadaan kannattamaan kulloistakin hallintoa.
 Kun Yhdysvallat hyökkäsi Afganistaniin kaksikymmentä vuotta sitten, Leskisen mukaan puhuttiin paljon siitä, että heroiinivirta tyrehtyy.
 – Kun Taliban kaadettiin ja maahan tuli uusi hallinto Yhdysvaltain ja sen liittolaisten johdolla. Puhuttiin, että maasta saataisiin vapaa unikon viljelystä, mutta mitään ei kuitenkaan tapahtunut.
 Leskisen mukaan Yhdysvaltojen sisäpolitiikka ja suurvaltapolitiikka tulivat kuitenkin väliin. Yhdysvallat ei halunnut tuhota unikkopeltoja, koska omien sotilaiden turvallisuus oli tärkeämpää. Piti saada paikallisten heimopäälliköiden ja maanviljelijöiden hyväksyntä.
 – Yhdysvallat jätti sen tietoisesti tekemättä. Yhdysvalloilla olisi ollut kaikki mahdollisuudet tuhota unikkopellot, koska niistä oli tarkat tiedot olemassa. Satelliittikuvat ovat niin tarkkoja, että punaiset unikkopeltojen kukat lähes loistavat avaruuteen asti.
 KRP:n tutkija muistuttaa, että Afganistanissa ei ole kysymys oikeusvaltiosta tai demokratiasta, vaan valtiot ovat keinotekoisia ja ne ovat vanhoja heimoyhteiskuntia.
 – Jos haluaa valtaa Afganistanissa, niin siellä on paljolti sovittava eri heimojen ja klaanien kanssa asioista. Huumausaineiden torjuminen jää poliittisten ja sotilaallisten suurvaltatavoitteiden jalkoihin.
 Lue myös:
 Suomi päättää tänään suojausjoukkojen lähettämisestä Kabuliin, Amnesty: Talibanit surmanneet raa'asti hazaroita valtaamillaan alueilla
 "Taliban voi antaa meille kunniallisen elämän" – Pakistanissa pakolaisleirillä asuva afganistanilainen suurperheen isä aikoo palata kotiin
 Helsinkiläinen Aziza Hossaini, 28, joutui taas lapsuutensa kauhunhetkiin ja pelkää nyt sukulaistensa puolesta: "Lapset ihmettelevät, miksi heitä ammutaan”

Keskusrikospoliisi Taliban-hallinnon vaikutuksesta huumekauppaan Suomessa: "Pelko heroiinitsunamin tulemisesta perustuu tietämättömyyteen"


Summary: Rikoksesta epäiltyjä on ollut toistakymmentä. Heistä osa on edelleen vangittuna.

Oulun poliisi on saanut valmiiksi törkeitä huumausainerikoksia sisältävän kokonaisuuden esitutkinnan. Tapauksen epäillään olevan osa järjestäytynyttä rikollisuutta.
 Tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Ilkka Riikola  kertoo, että rikoksesta epäiltyjä on ollut toistakymmentä. Heistä osa on edelleen vangittuna.
 Riikolan mukaan Oulun seudulla on levitetty ja myyty amfetamiinia, kokaiinia ja subutexia isoja määriä. Poliisin takavarikoiman huumausaineiden katukauppa-arvon arvioidaan olevan useita satoja tuhansia euroja.
 Juttu on siirtynyt syyteharkintaan. Asia käsitellään Oulun käräjäoikeudessa syyskuun aikana.

Oulun poliisi sai valmiiksi esitutkinnan törkeiden huumausainerikosten ryppäästä – epäillään olevan osa järjestäytynyttä rikollisuutta


Summary: Tulkinnanvaraa jättää näkemys siitä, aiheuttaako maskittomuus uhan toisten terveydelle. Ammattikorkeakoululakia ei ole tehty pandemioita silmälläpitäen, vaan selkänojaksi puuttua poikkeuksellisiin häiriötilanteisiin.

Osa ammattikorkeakouluista haluaisi voida tarvittaessa poistaa opiskelijan opiskelutilasta, jos tämä ei pyynnöstä huolimatta suostu käyttämään maskia.
 Mahdollisuus siihen on kuitenkin tulkinnanvarainen, ja apua tulkintaan odotetaan piakkoin eduskunnan oikeusasiamiehen ratkaisusta, jota voi pitää merkittävänä periaatteellisena linjauksena.
 Muutama ammattikorkeakoulu teki syksylle linjauksen, jonka mukaan opiskelija voidaan poistaa opetustilasta, jos hän ei kehotuksesta huolimatta suostu käyttämään maskia, sanoo ammattikorkeakoulujen rehtoreita edustavan Arene ry:n hallituksen puheenjohtaja  Mervi Vidgrén .
 Näistä osa on sittemmin hänen tietojensa mukaan jo pehmentänyt linjaustaan, sillä yleispäteväksi katsottavan ohjeen mukaan oppilaita tai opiskelijoita ei voi velvoittaa maskin käyttöön, koska maassa on maskisuositus eikä -pakko.
 Samalla perusteella maskitonta opiskelijaa ei voisi poistaa luokasta.
 Vidgrénsanoo, ettäkaikki korkeakoulut tietävät, mikä on lain mukaan sallittua ja mikä ei. Tilannekuva piirrettiin myös ministeriön, THL:n ja korkeakoulujen johdon yhteisessä tilaisuudessa.
 Asia on monitulkintainen, sanoo opetus- ja kulttuuriministeriön hallitusneuvos  Laura Hansén .
 Tiukempaa linjaa haluavat oppilaitokset nojaavat ammattikorkeakoulun lain pykälään 38, jossa todetaan, että opetusta häiritsevä, väkivaltaisesti tai uhkaavasti käyttäytyvä tai toisen henkeä tai terveyttä vaarantava opiskelija voidaan määrätä poistumaan tilasta, jossa opetusta annetaan, taikka ammattikorkeakoulun järjestämästä tilaisuudesta.
 – Ministeriö on pitänyt tulkinnanvaraisena sitä, voidaanko katsoa, että maskiton ja oireeton opiskelija vaarantaa toisten terveyttä, sanoo Hansén.
 Hän uskoo, että oppilaitoksilla on vilpitön tarkoitus turvata opiskelijoiden ja työntekijöiden terveys, mitä laki korkeakouluilta vaatiikin.
 Toisaalta lainkohtaa ei ole tehty tartuntatauteja ajatellen, vaan akuutteja, välittömiä toimia edellyttäviä häiriökäyttäytymistilanteita varten – esimerkiksi jos päihtynyt opiskelija aiheuttaa häiriöitä kampuksella.
 Selkeää vastausta ei siis tällä hetkellä ole, mutta sellaista odotetaan eduskunnan oikeusasiamiehen ratkaisusta, joka on luvassa noin kuukauden kuluttua. Kanteluita on tehty Tampereen yliopiston tenttien maskipakosta ja Turun ammattikorkeakoulusta maskittomuuden vuoksi poistamisesta.
 Tuolloin tehty selvitys kertoi, että moni muukin korkeakoulu oli ottanut maskipakon käyttöön.
 Tyhjien käytävien sijasta oppilaitoksissa halutaan turvata lähiopetus, ja deltavariantin yleistyessä sen kohtalo huolestuttaa. Maskien käyttö nähdään tärkeänä turvallisuustekijänä. Arkistokuva. Meeri Niinistö / Yle
 Alkavan syksyn ohjeistuksessa on nytkin eroja.
 Seinäjoen ammattikorkeakoulu Seamk lähetti henkilökunnalle täsmennetyn toimintaohjeen maskittomien opiskelijoiden varalta. Siinä todetaan, että ellei opiskelija kehotuksesta huolimatta suostu käyttämään maskia, häntä  pyydetään  poistumaan tilasta ja varaamaan koulutuspäälliköltä keskusteluaika asian selvittämiseksi. Voimakeinoja ei kuitenkaan käytetä.
 Viestissä sanotaan myös, että halutessaan opettaja voi poistumaan  kehottaessaan  vedota ammattikorkeakoululain 38 pykälään, jonka mukaan toisen henkeä tai terveyttä vaarantava opiskelija voidaan  määrätä  poistumaan.
 Lue lisää:   Ammattikorkeakoulu otti tiukan linjan maskinkäyttöön Seinäjoella: maskista kieltäytyvä opiskelija voidaan jopa poistaa opetustilasta
 Vidgrén pitää Seamkin tekstiä esimerkkinä tiukasta linjasta.
 – He ovat lähteneet kohtuullisen tiukalla ohjeella, ja ymmärrän senkin tarpeen. Tilanne on hirveän hankala, koska turvallisuus kampuksella pitää taata, ja kouluilla on myös työnantajan vastuu työntekijöistä, sanoo Vidgrén.
 Hänen mukaansa ammattikorkeakouluissa on vahva huoli opiskelijoiden opintojen etenemisestä ja opiskeluhyvinvoinnista.
 – Siksi nyt tuntuu, että tulisi yhdessä opiskelijoiden kanssa hakea ratkaisut lähiopetuksen turvaamiseen.
 Vaasan ammattikorkeakoulussa lukuvuosi alkaa vahvan maskisuosituksen voimin. Järeämpää viestiä harkittiin pitkään, mutta avin kanta torppasi suunnitelman. Anssi Leppänen / Yle
 Myös Vaasan ammattikorkeakoulussa pohdittiin pitkään linjausta maskittoman opiskelijan poistamisesta äärikeinona.
 – Harkitsimme vahvasti sen käyttöönottoa, mutta peruutimme, koska opiskelijan poistaminen ei avin mukaan ole mahdollista, sanoo rehtori  Kati Komulainen .
 Tarvittaessa opetuksen voi keskeyttää, jos maskittomuus aiheuttaa konfliktin, sanoo Komulainen. Myös keskipohjalaisen Centria-ammattikorkeakoulun rehtori  Kari Ristimäki  muistuttaa, että mahdollisen ongelmatilanteen voi ratkaista sillä, että opettaja poistuu.
 – Meillä on vastuu henkilökunnan työturvallisuudesta. Tietysti myös opiskelija voi tehdä saman ratkaisun, sanoo Ristimäki.
 Etäopiskeluun siirtyminen on sekin vaihtoehto, jos opetusryhmässä on maskista kieltäytyvä opiskelija, sanoo Arene ry:n hallituksen puheenjohtaja Mervi Vidgrén.
 – Toivon toivoo kuitenkin pakon sijasta positiivisuutta: että positiivinen ryhmäpaine pitää maskit opiskelijoiden kasvoilla ja kaivattu lähiopetus saadaan toteutettua.
 Kaikissa pohjalaisissa ammattikorkeakouluissa maskeja on rehtorien mukaan käytetty hyvin. Syksyn tilanne huolestuttaa pääasiassa deltavariantin yleistymisen vuoksi.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun lauantaihin 21.8. kello 23 saakka.

Osa ammattikorkeakouluista haluaisi voida poistaa maskittoman opiskelijan luokasta, mutta saako niin tehdä? – Tulkinnanvaraiseen asiaan odotetaan linjausta lähiviikkoina


Summary: Työeläkeyhtiö Varman sijoitukset tuottivat vuoden alkupuoliskolla 10,4 prosenttia eli 5,2 miljardia euroa, ja sijoitusten arvo nousi 55,0 miljardiin euroon. Toimitusjohtajan mukaan Varman eläkevarat kasvoivat uuteen ennätykseensä.

Työeläkeyhtiö Varma teki vuoden alkupuoliskolla historiansa parhaan sijoitustoiminnan puolivuosituloksen. Sijoitukset tuottivat 10,4 prosenttia eli 5,2 miljardia euroa, ja sijoitusten arvo nousi 55,0 miljardiin euroon.
 Tuottoa toivat erityisesti osakesijoitukset sekä hedgerahastosijoitukset.
 Toimitusjohtaja  Risto Murron  mukaan Varman eläkevarat kasvoivat uuteen ennätykseensä.

Varma teki alkuvuonna historiansa parhaan sijoitustoiminnan puolivuosituloksen


Summary: Viesteissä ja julkaisuissa väitetään valheellisesti, että TAYSin päivystykseen tai tehohoitoon olisi tuotu rokotushaitoista kärsiviä nuoria. Tämä ei pidä paikkaansa.

Tampereen yliopistollinen sairaala (TAYS)

Pirkanmaalla on jatkettu koronarokotuksiin liittyvien valheiden ja disinformaation jakamista. Viestejä on kohdennettu erityisesti lapsille ja nuorille.
 Tampereen yliopistollisen sairaalan TAYSin mukaan lasten puhelimiin on lähetetty jopa henkilökohtaisia viestejä, joissa pelotellaan rokotusten haitoilla. Viesteissä ja julkaisuissa väitetään valheellisesti, että TAYSin päivystykseen tai tehohoitoon olisi tuotu rokotushaitoista kärsiviä nuoria.
 TAYSissa ei ole tällaisia potilaita.
 – Pidän tällaista nuoriin kohdistuvaa valheellista pelottelua erittäin tuomittavana, sanoo apulaisylilääkäri  Reetta Huttunen  TAYSin infektioyksiköstä sairaalan tiedotteessa.
 Luotettavaa tietoa rokotuksista on sairaalan mukaan  THL:n sivuilla .
 Millaisia oireita voi olla?
 Rokotteiden haittavaikutukset ovat nuorilla samankaltaisia kuin aikuisilla. Tavallisimmin ilmenee pistopaikan kipua, turvotusta ja punoitusta sekä väsymystä, päänsärkyä, vilunväreitä, lihaskipua ja kuumetta. Nämä oireet eivät ole vakavia, ja ne menevät ohi.
 Jännitys ja jännityksen purkautuminen voivat aiheuttaa huonovointisuutta ja jopa pyörtymisiä. Nämä reaktiot liittyvät kuitenkin sairaalan mukaan rokotustilanteeseen eivätkä itse rokotteeseen.
 Yhdysvalloissa ja Kanadassa miljoonat 12–17-vuotiaat ovat saaneet Comirnaty-rokotteen, eikä rokotteen turvallisuusseurannassa ole TAYSin mukaan ilmennyt tätä ikäryhmää koskevia turvallisuushuolia.
 Sairaala tiedotti  asiasta perjantaina .
 Yle kertoi tällä viikolla , miten myös Tampereen kaupunki joutui oikomaan tiedotteella sosiaalisessa mediassa leviäviä valheita Tampereen koulujen rokotuksista. Videolla väitettiin, että nuoria olisi joutunut ambulanssilla sairaalaan rokotuksen jälkeen, mikä ei pidä paikkaansa.
 Lue lisää:
 Tampereen kaupunki joutui oikomaan somevideolla leviäviä vääriä tietoja koulujen rokotuksista
 Useissa kouluissa levitetty väärää tietoa koronarokotteista Pirkanmaalla – koronanyrkki: "Vastuutonta"

Lasten puhelimiin lähetetty pelottelevia viestejä koronarokotteista Pirkanmaalla – TAYS: Erittäin tuomittavaa


Summary: Tiede- ja kulttuuriministeri Antti Kurvinen sanoi Ylen aamussa, että yhteiskunta pitäisi saada käyntiin. Suomen tulisi hänen mielestään luopua koronarajoitusta Britannian tyyliin. Kurvisen mukaan koronapassi voisi valmistua käyttöön aikaisintaan syyskuussa.

Tiede- ja kulttuuriministeri  Antti Kurvinen  (kesk.) sanoi perjantaina Ylen aamun haastattelussa toivovansa, että Suomi siirtyisi koronarajoitusten luopumisessa Britannian malliin.
 – Milloin on se piste, jolloin suuri joukko suomalaisia on rokotettu, että ei ole riskiä sairaalahoidon kuormittumisesta ja voidaan poistaa kaikki rajoitukset, Kurvinen kysyy Ylen aamussa.
 Antti Kurvisen mukaan koronapassi voisi valmistua käyttöön aikaisintaan syyskuussa. Koronapassin tiellä on Kurvisen mukaan useita ongelmia, kuten uuden lain säätämistä ja tiukat perustuslakitulkinnat.
 Ministeri muistuttaa jokaisen omasta vastuusta ottaa tarjottu koronarokote, jolloin rajoituksista voidaan luopua.
 – Yhteiskunta ei voi olla pienen äänekkään vähemmistön panttivankina, jos meillä on osa salaliittoteorioita lukevia foliohattuja, jotka eivät ota rokotteita. Emme voi kuukaudesta toiseen pitää ravintoloissa aikaista valomerkkiä, rajoittaa aikuisten joukkueliikuntaa, rajoittaa kulttuuritapahtumia, Kurvinen toteaa.
 – Ei voi olla niin, että tämän pienen porukan takia me kaikki kärsimme.
 Tiede- ja kulttuuriministeri Antti Kurvisen mukaan Suomi voisi vakavasti suunnitella koronarajoituksista luopumista. Silja Viitala / Yle
 Lue myös:
 Kansallisooppera avaa tänään ovensa keskellä väittelyä koronarajoituksista – Tällainen on itse teos, jonka ohjaaja on kiitetty ja kiistelty
 Ministeriö ohjeistaa: kahden metrin turvaväleistä voi luopua pienen riskin yleisötilaisuuksissa

Ministeri Kurvinen luopuisi koronarajoituksista – "Yhteiskunta ei voi olla pienen vähemmistön panttivankina"


Summary: Tutkimuksissa on varmistunut, että monen tekijän summa koitui kalojen kohtaloksi. Ruokaviraston tutkimuksissa kiiskistä löytyi bakteerien aiheuttamaa tulehdusta ja sisäloisia. Kalat olivat myös kärsineet hapenpuutteesta.

Säkylän Pyhäjärven kiiskien heinäkuisen joukkokuoleman syyksi on vahvistunut usean asian yhteisvaikutus.
 Eurasssa toimiva Pyhäjärvi-instituutti on saanut Ruokavirastolta lausunnon, jonka mukaan kalat kärsivät Aeromonas-sukuun kuuluvien bakteerien aiheuttamasta yleistulehduksesta, sisäloistartunnoista ja hapenpuutteesta. Epäily näistä esitettiin jo heinäkuussa.
 Kaikista kaloista ei kuitenkaan löydetty kaikkia kolmea ongelmaa, joten selkeää kuolinsyytä ei voida vahvistaa.
 Pyhäjärvi-instituutin asiantuntija  Lauri Anttila  uskoo, että bakteerit tai sisäloiset heikensivät kalojen yleiskuntoa ja siksi niiden oli vaikea sopeutua muuttuneisiin happiolosuhteisiin.
 Lounais-Suomen suurimman  järven rannoille ajautui heinäkuun helteisinä päivinä  arvioiden mukaan jopa kymmeniä tonneja kuolleita kaloja.
 Uudet kalakuolemat mahdollisia
 Hapen määrä vesistössä laski pitkään jatkuneiden helteiden aikana. Nyt Pyhäjärven happipitoisuus on jo parantunut ja kalakuolemien määrä vähentynyt.
 – Kuolleista kaloista on tullut vielä yksittäisiä havaintoja, mutta todennäköisesti siellä on paljon vanhoja, aiemmin kuolleita kaloja. Ne ovat nyt vain ajautuneet tuulen suunnan muututtua johonkin, Lauri Anttila toteaa.
 Uudetkin kalakuolemat ovat silti mahdollisia, sillä Anttila arvelee järvessä olevan edelleen bakteerien ja loisten heikentämiä kaloja.
 – Akuutti kriisi tuntuu kuitenkin menneen ohi.
 Pyhäjärvi sijaitsee Satakunnan ja Varsinais-Suomen maakunnissa, Säkylän, Euran ja Pöytyän kunnissa.
 Lue myös:
 Kuolleita kaloja ajautunut massoittain Säkylän Pyhäjärven rannoille – asukkaat siivoavat haisevia kiiskiraatoja: "Ei hetkeen tee mieli kalaruokaa"
 Biojalostamo tarjoutui ottamaan vastaan Pyhäjärven kuolleita kiiskiä – 800 kilosta saisi tankillisen biokaasua
 Kiiskikuolemien kurittaman Säkylän Pyhäjärven kesässä jotain hyvääkin: sinilevä pysynyt toistaiseksi poissa
 Kiiskien joukkokuolema näyttää rauhoittuvan Säkylän Pyhäjärvellä – parin viime päivän aikana rantaan on ajautunut vain muutamia kaloja

Säkylän Pyhäjärven kiiskien joukkokuolemaan löytyi ainakin kolme syytä – helteillä rannoille ajautui massoittain kalanraatoja


Summary: Karhun metsästyskausi alkaa tänään perjantaina. Tuhannet metsästäjät haluavat kaataa metsän kuninkaan. Suomen riistakeskus on myöntänyt yhteensä 356 poikkeuslupaa karhun kannanhoidolliseen metsästykseen.

Pirkanmaalle on myönnetty kolme karhun kaatolupaa. Luvat on myönnetty Mänttä-Vilppulan ja Oriveden välisille alueille.
 Luonnonsuojeluliitto valittaa  hallinto-oikeuteen Pirkanmaalle myönnetyistä kolmesta karhun kaatoluvasta.
 Sen mukaan alueen karhukanta ei ole vahva eikä vakiintunut.
 Ylen toimittaja  Katri Tapola  tapaa perjantaina aamulla metsästäjä  Kari Viikin  ja muita metsästäjiä. Karhun metsästyskausi alkaa tänään perjantaina.
 Miltä suurpedon jahti tuntuu? Onko se samanlaista kuin muukin metsästys?
 Pirkanmaa ei ole perinteistä karhunkaatoaluetta.
 Talja ja kallo kuuluvat kaatajalle
 Suomen riistakeskus on myöntänyt yhteensä 356 poikkeuslupaa karhun kannanhoidolliseen metsästykseen.
 Poikkeuslupien lisäksi poronhoitoalueella voidaan kaataa alueellisen kiintiön nojalla 90 karhua. Lupia perustellaan kannan koon säätelyllä. Metsästys myös ylläpitää karhujen ihmisarkuutta ja vähentää vahinkoja esimerkiksi mehiläispesille ja rehupaaleille.
 Karhun pyyntiin osallistuu kauden aikana Suomessa tuhansia metsästäjiä. Karhua metsästetään Suomessa pääsääntöisesti koirien avulla ja seurueina.
 Saaliiksi saadusta karhusta on tehtävä ilmoitus Suomen riistakeskukselle.
 Talja ja kallo kuuluvat perinteisesti karhun kaatajalle. Lihat jaetaan pyyntiin osallistujien kesken. Jos lihat tai talja myydään, tarvitaan siihen Suomen ympäristökeskuksen lupa.

Katso suorana kello 8.30: Luonnonsuojelijat eivät halua, että Pirkanmaan karhuja kaadetaan – mitä tänään alkavasta jahdista sanoo metsästäjä?


Summary: Susi-life-hanke muistuttaa kasvaneista susikannoista. Tulevana metsästyskautena metsästyskoiran riski kohdata susi on edellissyksyä suurempi, eikä susia ole pannoitettu. Katso kartalta tiedot susireviireistä ja ennuste vaeltavista susista.

Alkavana metsästyskautena metsästyskoiran riski kohdata susi on edellissyksyä suurempi, koska susikanta on kasvanut viime vuodesta, arvioi Susi-life-hanke.
 – Nyt kannattaa olla ehdottoman tarkkana ja kaikin keinoin yrittää selvittää missä susia on. Alueille, jossa susia on, ei päästetä koiraa, sanoo Suomen riistakeskuksen suunnittelija  Mari Tikkunen .
 Luonnonvarakeskus (Luke) arvioi Suomessa olleen maaliskuussa 54–59 susilaumojen ja -parien muodostamaa reviiriä. Pentueita on syntynyt paljon erityisesti alueilla, joilla susille on ollut hyvin ravintoa saatavilla. Luken ennusteen mukaan ensi marraskuussa reviirien kokonaislukumäärä olisi 70–84.
 Koiravahinkotapauksia kirjataan Suomessa keskimäärin 30–50 vuosittain, viime vuonna määrä oli 57. Luvun ulkopuolelle jäävät vahingot, joista ei ole haettu riistavahinkolain mukaista korvausta.
 Kartta näyttää maaliskuun 2021 arvioidut susireviirit. Vihreä on varma, keltainen todennäköinen ja punainen epävarma. Vuonna 2020 kuolleet tai loukkaantuneet koirat, joista on haettu korvausta suden aiheuttamasta vahingosta, näkyvät mustana ympyränä. Tumman harmaalla sävy kertoo enemmän vaeltavien susien ennusteesta marraskuussa 2021.

Lähteet: Luonnonvarakeskuksen kanta-arvioraportti 2021 (susireviirit sekä ennustemallin kartta vaeltavista susista) ja Riistavahinkorekisteri (koiravahingot) Susi-life-hanke
 Vaikka susikannan painopiste on viime vuosina siirtynyt Länsi-Suomeen, tapahtuu suden aiheuttamia koiravahinkoja eniten itäisessä Suomessa. Siellä suden pääravintona on hirvi, jonka kanta on paikoin melko harva. Lisäksi vaeltavat sudet voivat liikkua sielläkin, missä ei ole tunnettuja susireviirejä.
 Alkavalla metsästyskaudella Luken pannoitettujen susien paikkatietoa ei ole käytettävissä metsästyksen suunnittelussa, sillä viimeisetkin vuonna 2019 asennetuista pannoista lakkasivat toimimasta joulukuussa 2020.
 – Aiemmin metsästäjät ovat pystyneet katsomaan ne paikat, joissa on pannoitettuja susia. He saivat osviittaa, missä osa susista liikkuu ja se auttoi suuntamaan metsästystä sellaisille alueille, missä susia ei ollut, kertoo Tikkunen.
 Tietoa ajankohtaisista susihavainnoista saa esimerkiksi paikallisilta petoyhdyshenkilöiltä ja  riistahavainnot.fi-sivustolta . Metsästäjät jakavat keskenään tietoa oman alueensa susihavainnoista esimerkiksi Whatsapp-ryhmissä.
 Myös itärajalla kannattaa olla tarkkana
 Itärajalla metsästäminen vaatii muutakin huomiointia. Kainuun rajavartiosto muistuttaa vilkkaimman metsästyskauden alla siitä, että metsästys valtakunnan rajan läheisillä alueilla tulee suunnitella erityisen huolellisesti.
 Metsästäjiä kehotetaan välttämään koirien irti päästämistä aivan rajavyöhykkeen tuntumassa, sillä riistaeläimet kaikkoavat usein metsästystä Venäjän puolelle ja koirat menevät niiden perässä.
 Koiran käyminen Venäjän puolella edellyttää jokaisessa yksittäistapauksessa yhteydenpitoa Venäjän rajaviranomaisiin. Suomalaisten metsästyskoirien runsaisiin rajanylityksiin on kiinnitetty erityistä huomiota jo useana vuotena.
 Koirat saadaan yleensä takaisin Venäjältä joko koirien palatessa itse Suomeen tai Venäjän rajavartioviranomaisten kautta.
 Aiemmilta vuosilta on myös tapauksia, joissa koirat ovat jääneet palaamatta ja kadonneet. Kotieläinten valtakunnanrajan ylitykset kannattaa siis estää.

Koiran kanssa metsästämään? Tänä syksynä suden kohtaaminen on todennäköisempää kuin aiemmin, eivätkä susipannat toimi


Summary: Metsässä tajuaa olevansa keräilijä, ei luonteeltaan vaan luonnoltaan. Ihmeellisen ihmisen rinnalla kulkee paras ystävä, joka hamuaa marjat alaoksilta suoraan suuhun, kirjoittaa Viitala.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Joskus iskee tunne, että ihailee itseään huimaavan paljon. Ei mistään saavutuksesta vaan siitä, että on ihminen. Me ihmiset ollaan niin älytsin kiinnostavia!
 Yhtenä päivänä poimin vattuja ja mustikoita ja tajusin olevani keräilijä, niin kuin homo sapiens nyt on. Keräilyn flow on helppo saavuttaa, koska se on meillä geeneissä. Silloin näkee vain marjoja, marjoja, marjoja eikä voi keskeyttää, vaikka oikeastaan olisi jo nälkä ja pissahätä ja selkä jumissa. Tuo pöheikkö vielä. Ja tuo. Ja tuo!
 Marjat ovat tärkeämpiä kuin kipu tai vaiva.
 Sitten kun kaatuu väsymyksissään ja koska on ihan ryteikössä, kaatuu kulho kohti taivasta. Ei haittaa, vaikka naama iskeytyy mutaan ja nilkka vääntyy, kunhan vain astia pysyy pystyssä. Marjat ovat tärkeämpiä kuin kipu tai vaiva. Niistä on kiinni, onnistuuko huolehtimaan jälkikasvustaan läpi kylmän talven.
 Kun näkee vatukon , ei voi enää poimia mustikoita, koska sokeri, sokeri, sokeri. Sen sijaan sienimetsässä ei helposti sorru vahingossa marjastamaan. Eikä silloin edes huomaa kesältä unohtuneita mustikoita, koska näkö on terävöitynyt keltaisen ja ruskean sävyihin. Kantarelli ei loista kullankeltaisena siksi, että se sitä hyödyttäisi, vaan meidän ihmisten näkö on kehittynyt löytämään parasta ravintoa syksyisestä metsästä.
 Jos maltan maistaa marjaa, se maistuu hyvältä – kahdesta syystä. Ensinnäkin siksi, että maistuvaiset marjat lisääntyvät tehokkaasti. Mutta oikeastaan aistimus on minun suussani ihana siksi, että ihmiselle on kehittynyt sellainen makuaisti, että tärkeät ravintoaineet maistuvat hyvältä.
 Alaoksilta marjat poimii  ihmisen paras ystävä. Koira on toista lajia; kaksi petoa on kesyttänyt toisensa! Joskus ihminen tarvitsi koiraa ravinnon hankintaan ja suojakseen ja koira ihmistä täsmälleen samaan. Minä käytän koiraa selviytyäkseni nykymaailman uhkista eli psyykkisestä stressistä ja liiasta istumisesta. Hän käyttää minua yhä edelleen ruoan ja turvan takaajana. Alistussuhde, symbioosi vai loisiminen? Oli mikä oli, ihmeen merkityksellinen lajien välinen suhde se on.
 Ajatus metsässä lentää  ja yhtäkkiä tajuan, että en ole pelkästään keräilijä vaan myös pystyn havaitsemaan ja ajattelemaan ja tietämään ja puhumaan siitä, että olen keräilijä. Olen vieläpä niin ihmeellinen olento, että tiedän, missä ihmiskunnan vaiheessa keräily on ollut hengissä säilymisen kannalta tärkeämpää kuin nyt ja miksi meistä on tullut tällaisia hienouksia. Tiedän sen siksi, että meidän laji on luonut tieteen ja kirjoituksen ja koulutuksen ja maailmanlaajuisen välineen tiedon välittämiseksi. Kehä: en pystyisi ajattelemaan tätä, jos suuni ei hamuaisi juuri niitä kasveja, joissa on ihmisen hermostolle välttämättömiä pikku pikku partikkeleja. Eikö ole uskomaton systeemi! Kuitenkin pelkkä solukasa ja silti niin ihmeellinen.
 Eikä siinä vielä kaikki! Samaan aikaan kun saalistan sokeria, vitamiineja, antioksidantteja, proteiinia ja mitä kaikkea kerätä nyt voi, kuuntelen kuulokkeilla Yle Areenasta, kun  Suomen parhaat näyttelijät ja ohjaajat keskustelevat siitä, miten teatteritaiteen keinoin voisi kuvata ihmisen osaa tässä maailmassa . Ymmärrän heitä, koska olen itsekin ihminen, ja me olemme luoneet pikkutarkan ja hienostuneen viestintäjärjestelmän eli kielet, joilla voi kuvata myös abstraktioita ja jopa vielä epäselviä ajatuksia, arveluja, tunnelmia.
 Siitäpä tuleekin mieleeni, että eihän minun oikeasti tarvitse keräillä kuin viimeistä päivää, koska ihminen on keksinyt rahan ja ihan todella monimutkaisen järjestelmän – kulttuuri, kaupankäynti, logistiikka, rahatalous… – jotta saan hankittua ruokaa kaupasta, eikä jälkikasvuni selviytyminen seuraavasta talvesta ole kiinni siitä, millainen marja- tai sienivuosi on.
 Auli Viitala
 Kirjoittaja on mielenterveyskuntoutuja, jolla on aikaa ja tarvetta kuljeskella sienimetsässä.
 Kolumnista voi keskustella 21.8. klo 23.00 saakka.

Auli Viitalan kolumni: Kaikkein tärkeintä on pakastaa


Summary: Kansallisoopperassa koetaan tänään suuria tunteita. Kausi avataan teoksella, joka käsittelee intohimoa ja kostoa. Samaan aikaan kulisseissa käydään kiistaa koronarajoituksista.

Cavalleria Rusticana & Pajatso  -teosparin ensi-ilta on tänään, samana päivänä, jolloin Etelä-Suomen aluehallintoviraston uudet tiukemmat yleisörajoitukset astuvat voimaan.
 Ooppera avaa kautensa teoksella, jonka keskiössä ovat rakkaus, mustasukkaisuus ja kosto.
 Teoksen ohjaus, lavastus, puvut ja valosuunnittelu on vuokrattu Lontoon kuninkaallisesta oopperasta Royal Opera Housesta (ROH). Sinne teoksen ohjasi kuusi vuotta sitten italialainen, kiitetty, palkittu, kiistelty – ja kohuttu –  Damiano Michieletto .
 Pietro Mascagnin   Cavalleria Rusticana  ja  Ruggero Leoncavallon   Pajatso  ovat kaksi yksinäytöksistä oopperaa, jotka esitetään usein yhdessä. Molemmat on sävelletty 1890-luvulla, ja ne kuulostavat siltä kuin ne olisivat saman säveltäjän töitä.
 Teoksissa on käynnissä intohimoinen kolmiodraama, joka johtaa kostoon ja murhiin. Niissä on samaa tematiikkaa. Ne ovat kuin tehty esitettäviksi yhdessä. Ohjaaja Michieletto on sijoittanut oopperoiden tapahtumat samaan kylään ja sitonut tarinalinjoja päällekkäin.
 Esityksestä tuli hitti Lontoossa vuonna 2015. Se sai kiittäviä arvioita ja ohjaaja noteerattiin arvostetulla Olivier-palkinnolla. Tuotanto on esitetty Barcelonassa, Brysselissä ja Göteborgissa. Ja nyt se nähdään Helsingissä.
 Väkivalta oli liikaa
 Michieletto on kokenut myös vastatuulta. Vain hieman ennen  Cavalleria Rusticana & Pajatson  ensi-iltaa vuonna 2015 hän aiheutti Lontoon kuninkaallisessa oopperassa kohun ohjauksellaan  Wilhelm Tellistä .
 Ensi-illassa yleisö buuasi läpi kohtauksen, jossa nähtiin alastomuutta ja raiskaus. Oopperan johtaja  Kasper Holten  puolusti ohjaajaa, eikä suostunut sensuroimaan kohtausta.  Holtenin mukaan  se valotti sotien brutaalia todellisuutta ja sen oli tarkoituskin tuntua epämukavalta.
 Suomessa vieraillessaan Holten  korosti Ylelle , että teoksiin ei pidä suhtautua laiskasti tekemällä ne aina samalla tavalla.
 – Minä en usko, että ooppera on kaunista. Se voi olla kaunista, mutta se on myös pelottavaa, järkyttävää ja syvällistä. Ennen kaikkea sen pitäisi olla rehellistä, oopperanjohtaja  Kasper Holten sanoi  vuonna 2016.
 Turiddu (Eduardo Aladren) pettää Santuzzan (Niina Keitel) luottamuksen, vie tältä kunnian ja särkee sydämen. Jorge Gonzalez / Yle
 Näyttämöllä ollaan vereslihalla
 Juuri tietynlainen rehellisyys on Helsingissä nähtävän  Cavalleria Rusticana & Pajatson  lähtökohta. Teokset edustavat verismiä eli tyylisuuntaa, joka perustuu kaunistelemattomaan arkielämään, siihen, että näyttämölle luodaan todentuntuista elämää.
 Suomeen ohjauksen siirsi Michieletton assistentti  Eleonora Gravagnola  ja työn viimeisteli Kansallisoopperan oma ohjausassistentti  Kim Amberla .
 Amberla kertoo, että syksyn harjoituksissa on käyty paljon läpi sitä, mitä hahmot ajattelevat ja mitkä heidän motiivinsa ovat. Miksi he tekevät niin kuin tekevät.
 – Michielettolla on teatteritausta ja hän antaa laulajille paljon vapautta. Hän lähtee siitä, että kaiken pitää olla näyttämöllä täysin totta, roolihahmo pitää elää täysillä.
 Amberlan mukaan haasteellisinta on ollut “totuuden ylläpitäminen”, sen varmistaminen, että laulajat uskaltavat olla niin tosia ja vereslihalla kuin mahdollista.
 Amberla on assistenttina “lämmittänyt” useita valmiita ohjauksia: harjoituttanut uudet solistit ja kuorot olemassa olevaan ohjaukseen. Se onnistuu tarkkojen muistiinpanojen avulla.
 Amberla on alkuperäisen tuotannon harjoituksissa mukana ja tekee silloin merkintöjä suoraan partituuriin eli teoksen nuotteihin. Hän kirjoittaa muistiin, miten ohjaaja hahmoja tulkitsee, mitä näyttämöllä näkyy, mitä kukakin tekee, missä ja milloin.
 – Merkitsen kaiken suoraan musiikkiin: tuossa tapahtuu tällainen liike, silmän räpäytys, pikkusormen heilahdus. Minulla on oma symboliikka siihen, mihin suuntaan vartalo menee: onko vartalo yhteen suuntaan, pää toiseen ja katse kolmanteen ja muuttuuko asento kahden tahdin päästä, Amberla havainnollistaa.
 Cavalleria Rusticana & Pajatson teemat ovat intohimo, mustasukkaisuus ja kosto. Ruumiita tulee. Jorge Gonzalez / Yle
 Vuokraamalla lisää ensi-iltoja
 Kansallisoopperassa nähtävä  Cavalleria Rusticana & Pajatso  on niin kutsuttu vuokratuotanto. Sen ohjaus ja konsepti lavastuksineen ja pukuineen on vuokrattu valmiina muualta. Talon taiteellinen johtaja  Lilli Paasikivi  kehuu käytäntöä taloudellisesti, logistisesti ja taiteellisesti järkeväksi.
 – Oopperatalot pistävät yhä enenevässä määrin hynttyyt yhteen. Teosten elinkaari moninkertaistuu, eikä tuotanto siirry varastoon ensi-illan jälkeen, vaan lähtee kiertämään.
 Paasikiven mukaan Kansallisoopperaan saadaan vuokratuotannoilla enemmän ensi-iltoja.
 – Meillä on keskimäärin neljä oopperaensi-iltaa vuodessa, mutta lavastus- ja puvustuspajat pystyvät tuottamaan vain kaksi suurta oopperan päänäyttämötuotantoa.
 Teos harjoiteltiin valmiiksi kertaalleen vuoden alussa ja ensi-illan piti olla jo maaliskuussa, mutta koronarajoitukset estivät esityksen. Nyt koetetaan uudelleen.
 Santuzza (Niina Keitel) on mustasukkainen Mamma Lucian (Merle Silmato) pojasta. Jorge Gonzalez / Yle
 Viimeksi yleisölle auki marraskuussa
 Kansallisooppera  kertoi aiemmin , että se ei aio lohkoa katsomoa kuten avin uudet entistä tiukemmat yleisörajoitukset edellyttävät.
 Avin kiristyneisiin rajoituksiin odotettiin nopeita muutoksia. Niitä lupaili myös kulttuuriministeri  Antti Kurvinen  (kesk.) viimeksi torstaina, jolloin  hän kertoi viestipalvelu twitterissä , että kahden metrin turvaväleistä ja "mahdottomista lohkoista" luovutaan.
 Avi sai torstaina  STM:n uuden ohjauskirjeen  ja  twiittasi , ettei se pysty heti kommentoimaan, millaisiin toimenpiteisiin se kirjeen pohjalta ryhtyy. Keskiviikkona  avi oli jo ilmoitt anut, ettei se tee tällä viikolla muutoksia ohjeistukseensa.
 Ooppera  kertoi aiemmin  noudattavansa kahden metrin turvavälejä ja edellyttävänsä katsojilta maskeja. 1 300 hengen saliin otetaan vain vajaat 300 katsojaa. Avin vaatimia lohkoja omine sisäänkäynteineen, kulkureitteineen ja wc-tiloineen on oopperan mukaan mahdoton järjestää.
 Draama tihenee. Torstaina illalla ooppera kertoi yllättäen STT:lle, että Helsingin kaupungin ympäristöpalvelut on tarkastanut turvallisuustoimet etukäteen ja todennut ne määräysten mukaisiksi. Ennakkotarkastus oli STT:n mukaan avin käynnistämä.
 Kahden metrin turvavälit tarkoittavat, että joka toinen penkkirivi on kokonaan tyhjä. Katsojia istuu vain joka kolmannella tuolilla. Tällä kaavalla 1300 hengen saliin voi ottaa vajaat 300 ihmistä. Jorge Gonzalez / Yle
 Kansallisooppera on ollut koronarajoitusten vuoksi yleisöltä suljettuna viime marraskuusta. Yhdeksän kuukautta talossa on harjoiteltu teoksia valmiiksi, siirretty ensi-iltoja ja odotettu, että katsojat saapuisivat paikalle.
 – Taidelaitos ei pysy hengissä sillä, että me vain harjoittelemme ilman yleisökontaktia. Aika on ollut halvaannuttavaa ja traumatisoivaa. On todella tärkeätä, että isot organisaatiot ja vapaat ryhmät pääsevät tekemään sitä työtä, miksi me olemme olemassa, Paasikivi sanoo.
 Samoilla linjoilla on Kim Amberla.
 – Talo on täynnä intoa ja energiaa, että pääsemme vihdoin esittämään yleisölle. Ihmiset ovat odottaneet tätä niin kauan. Taiteilija on olemassa vain sitä kautta, että hän on läsnä yleisölleen.
 Lue lisää:
 Ministeriö ohjeistaa: kahden metrin turvaväleistä voi luopua pienen riskin yleisötilaisuuksissa
 Ooppera aikoo järjestää perjantaina esityksen vastoin kokoontumisrajoituksia – Lilli Paasikivi: "Näitä mannerlaattoja ei heitellä edestakaisin niin ja näin"
 Vastustusta herättäneet yleisörajoitukset astuvat voimaan perjantaina: Kansallisteatteri noudattaa niitä, Kansallisooppera kapinoi
 Koronarajoitusten tiukkeneminen vei Kansallisoopperalta jalat alta – kausi avataan kahden metrin turvaväleillä
 Kulttuuriministeri Antti Kurvinen lupaa, että tapahtuma-alaa hiertävä kahden metrin turvaväli poistetaan: “Toivon muutoksia jo elokuun aikana”
 Kulttuuri- ja taidealalla pelätään uusia koronarajoituksia: "Eivät enää kohdistu oikeudenmukaisella tavalla"
 Puvut ja lavasteet seilaavat pitkin maailmaa – Oopperat ja baletit kierrättävät teoksia

Kansallisooppera avaa tänään ovensa keskellä väittelyä koronarajoituksista – Tällainen on itse teos, jonka ohjaaja on kiitetty ja kiistelty


Summary: Heinäkuun alussa voimaan tulleen lainmuutoksen myötä asiantuntijalääkärin kannanotot on laadittava selkeästi ja yhdenmukaisesti, jotta niitä voidaan käyttää lääketieteellisiin seikkoihin perustuvan päätöksen perusteluina.

Vakuutusyhtiöiden asiantuntijalääkäreiden kannanotoilla on usein ratkaiseva merkitys muun muassa työkyvyttömyyseläkkeistä päätettäessä.
 Mutta varsinkin tapauksissa, joissa eläkehakemus on vastoin potilasta hoitaneiden lääkäreiden kantaa hylätty, on vakuutuslääkäreiden lausuntoja arvosteltu rajustikin. Kesällä voimaan tullut lainmuutos on nyt tiukentanut asiantuntijalääkäreiden kannanottoja koskevia vaatimuksia, sekä sisällöllisesti että muodollisesti.
 Ensinnäkin kannanotot on nyt lakisääteisesti laadittava selkeästi ja yhdenmukaisesti. Muun muassa viime vuonna yli 5300 työeläkeasioita koskevaa valitusta käsitelleessä Työeläkeasioiden muutoksenhakulautakunnassa uudistusta pidetään hyvänä.
 – Kyllähän tämä ihan hyvä uudistus on, että varmasti sillä on merkitystä eläkelaitoksissa näitä perusteluja laadittaessa, sanoo lautakunnan puheenjohtaja  Petteri Immonen .
 Työeläkeasioiden muutoksenhakulautakunnassa potilasta hoitaneiden lääkärien kannanottomerkinnät näkyvät yleensä vain, kun muutoksenhakija on ne itse eläkelaitoksesta pyytänyt ja liittänyt asiaansa.
 Löydökset, sairauden kulku ja hoidot vaikutuksineen
 – Nimenomaan näissä lääkärinlausunnoissa olisi mahdollisimman seikkaperäisesti kerrottu lääketieteellisten tutkimusten löydökset ja mielellään, tietysti jos niitä on pitemmältä ajalta, niistä on pääteltävissä sairauskehitys. Ja tietysti hoidoista ja hoitojen vaikutuksista. Kaikki tämä kokonaisuus, mahdollisimman seikkaperäisesti, neuvoo Immonen.
 Asiantuntijalääkäri käyttää hoitavan tahon lääkärinlausuntoja omien kannanottojensa laadinnassa. Asiantuntijalääkäreiden kannanottomerkintöjen olennainen sisältö tulisi puolestaan näkyä eläkelaitoksen päätöksen perusteluissa.
 Muutoksenhakuasiassa onkin olennaista se, mitä itse päätökseen on kirjattu perusteluiksi.
 Joka tapauksessa selkeys on vakuutetun oikeusturvan kannalta tärkeä asia.
 Esimerkiksi työeläkeyhtiö Varmassa lausuntojen ja päätösten selkiyttämiseen on ryhdytty jo ennen lainmuutoksen voimaantuloa. Selkeyttä tavoitellaan muun muassa sillä, että virkatyylisen kolmannessa persoonassa puhuttelemisen sijaan päätösteksteissä nyt sinutellaan asiakkaita.
 Käytämme päätösten perustelemiseen nyt aiempaa enemmän aikaa, sanoo työeläkeyhtiö Varman ylilääkäri Jan Schugk. Yle
 – Tämä on mielestäni parantanut selkeästi perustelujen luettavuutta ja ymmärrettävyyttä. Katsotaan ajan kanssa, miten se näkyy sitten siinä, tuleeko valituksia näistä hylkäävistä päätöksistä vähemmän kuin mitä tähän asti on tullut, toteaa Varman ylilääkäri  Jan Schugk .
 Velvoittaa nyt myös vakuutuslääkäreiden omaatuntoa
 Uutta on myös se, että lainmuutos vaatii asiantuntijalääkäreitä liittämään kannanottoonsa erityisen vahvistuslausekkeen.
 Lausekkeen sanamuoto on "käytettävissä olevien tietojen, asiantuntemukseni ja omantuntoni kautta". Muun muassa
 Varman ylilääkäri Schugk sanoo itse jo käyttäneensä kyseistä lauseketta lausunnoissaan.
 Esimerkiksi yleisimmissä, sairauspäivärahan maksamista varten kirjoitettavissa Kelan lääkärintodistus A -lomakkeissa lausekkeen muotoilu on kuitenkin toinen. Niissä muotona on: Edellä olevan vakuutan kunniani ja omantuntoni kautta.
 Mutta miksi vakuutusyhtiöiden asiantuntijalääkäreiltä vaadittavasta lausekkeesta sana "kunnia" sitten puuttuu?
 – Kunnia terminä on ehkä hieman vanhanaikainen, enkä ihmettelisi vaikka se jäisi jossakin vaiheessa pois myös lääkärintodistukseen liittyvästä vakuutuksesta. Lausunnon sisällön kannalta on kuitenkin olennaista, että se perustuu käytettävissä olevaan tietoon ja lääkärin asiantuntemukseen, korostaa Schugk.
 Lue myös:
 KHO: Vakuutuslääkärien nimet julkista tietoa

Vakuutuslääkärit joutuvat perustelemaan lausuntonsa aiempaa selkeämmin – voi olla ratkaiseva merkitys esimerkiksi työkyvyttömyyseläkkeisiin


Summary: Lasten ja nuorten pitkittyneet kivut ovat kasvava mutta alitunnistettu ongelma. Suomessa on vasta yksi täysipäiväisesti lasten kipua hoitava klinikka, mutta tavoitteena on saada sellainen ainakin kaikkiin yliopistosairaaloihin.

Kouvolalaisen  Unna Muikun  elämä muuttui neljä vuotta sitten liikuntatunnilla. Luokkakaverin heittämä frisbeegolfkiekko osui Muikun alaselkään. Aluksi kipu tuntui vain selässä, mutta ajan kanssa se lähti leviämään ja jäi päälle.
 – Kipuja on ympäri kehoa, ja taistelen joka päivä niiden kanssa. Mutta vieläkään ei ole tietoa siitä, miksi kivut kroonistuivat ja miksi niitä ei saada loppumaan.
 Tapaturma sattui seitsemännen luokan alussa, kun Unna Muikku oli 13-vuotias. Nyt hän on 17-vuotias lastenhoitajaopiskelija. Häntä on tutkittu vuosien aikana paljon, mutta syy kipuihin ei ole selvinnyt. Suhtautuminen on ollut usein vähättelevää.
 – Suurin osa lääkäreistä ei usko, että minulla voi olla kipuja, koska olen näin nuori.
 – Kun 13-vuotiaana menin terveyskeskukseen kertomaan oireistani ja mitä lääkkeitä syön, sain vastaukseksi, että ei sinulla voi olla kipuja, kun syöt noin paljon lääkkeitä tai kun olet noin nuori.
 Muikun mukaan monet lääkärit ovat todenneet, että hänen kipunsa ovat teini-ikään liittyvää kriiseilyä.
 Kipu voi estää koulunkäynnin
 Sairaudesta, kudosvauriosta tai toimenpiteestä tullut kipu on helppo käsittää ja siihen saa hoitoa. Mutta jos kivulle ei löydy laboratoriokokeissa, kuvantamisessa tai muissa tutkimuksissa syytä, tilanne on hankalampi.
 Fysiatrian erikoislääkäri  Minna Ståhl  on nähnyt lasten kipuongelmien kirjon ja kasvun. Hän työskenteli aiemmin Tampereen yliopistollisessa sairaalassa ja oli käynnistämässä sinne osa-aikaista lasten kipupoliklinikkaa. Nykyään hän johtaa osastonylilääkärinä HUSin Uudessa lastensairaalassa sijaitsevaa kansallista lasten ja nuorten kivunhoidon ja tutkimuksen keskusta.
 Ståhlin mukaan Lasten kipukeskuksen poliklinikalle päätyy vain jäävuoren huippu.
 – Potilaat kiertävät eri lääkäreillä, mutta heillä ei todeta tutkimuksissa mitään varsinaista sairautta. Silti kipu on vaikea, todellinen ja toimintakykyä rajoittava.
 – Pahimmillaan lapsi ei voi käydä koulua, tavata ystäviä eikä harrastaa. Vanhemmat saattavat jäädä pois työelämästä hoitamaan lasta. Lapsen kipu vaikuttaa hyvin laajasti koko perheeseen.
 Minna Ståhlin mukaan tällaiset kipuongelmat nostavat päätään murrosiän kynnyksellä ja erityisesti tytöillä. Tarkkaa syytä ei tiedetä, mutta ainakin psykososiaalisilla stressitekijöillä ja unen ongelmilla näyttää olevan yhteys kipujen ilmaantumiseen ja pitkittymiseen.
 Fysiatri Minna Ståhlin mukaan moderni kipukuntoutus perustuu pitkälti aivojen kuntouttamiseen. Ståhl johtaa osastonylilääkärinä HUSin Uudessa lastensairaalassa sijaitsevaa kansallista lasten ja nuorten kivunhoidon ja tutkimuksen keskusta. Jorma Kovari
 Nuorten terveystapatutkimuksen ja THL:n kouluterveyskyselyn tulokset tukevat havaintoa kipujen lisääntymisestä lapsilla ja nuorilla viime vuosikymmenten aikana. 12–14-vuotiaista noin 15 prosenttia kertoo vähintään viikoittaisista niskakivuista, 16–18-vuotiaista jo 30 prosenttia.
 Alakouluikäisille tavallisinta on vatsakipu. Kipua voi myös olla monessa paikassa yhtä aikaa.
 – Monipaikkakipu voi tuntua esimerkiksi päässä, vatsassa, selässä ja alajaassa. Kipu voi myös vaihtaa paikkaa. Monipaikkakivun esiintyminen on kaksin-kolminkertaistunut 30 vuoden aikana, kertoo Minna Ståhl.
 Aivot pitää kouluttaa uudelleen
 Hyvä uutinen on se, että lapset ja nuoret saadaan usein oikealla hoidolla täysin kivuttomiksi. Ainakin toimintakyky saadaan palautettua ja kipua lievitettyä.
 Fysiatri Minna Ståhlin mukaan yhdessä paikassa olevasta pitkäaikaisesta kivusta voi parantua hyvin nopeastikin esimerkiksi silloin, kun kyseessä on nivelen liikehäiriö tai lihaskalvojen kireys. Diagnostisointi ja hoitaminen vaativat erityisosaamista.
 Laaja-alainen, paikkaa vaihteleva kipu on vaativampi hoidettava. Minna Ståhlin johtamassa Lasten kipukeskuksessa toimii moniammatillinen tiimi, joka auttaa myös näitä potilaita.
 –Laaja-alaista kipua ylläpitää kipua säätelevän hermoston toimintahäiriö. Puhutaan hermoston herkistymisestä, jolloin esimerkiksi kosketus tai nivelen liike muuttuu kivuliaaksi ilman siinä todettavaa vauriota tai sairautta. Näin ollen aivot tulkitsevat kehosta tulevia viestejä virheellisesti kipuna.
 Ståhl korostaa, että kipu on todellinen kokemus eikä kuviteltua.
 – Opetetamme aivot aistimaan asiat uudelleen. Kosketus pitää tuntua kosketuksena eikä kipuna. Moderni kipukuntoutus perustuu pitkälti aivojen kuntouttamiseen.
 Tampereen yliopistollisessa sairaalassa aloittaa vuoden vaihteessa toimintansa lasten kipupoliklinikka.   Osa-aikaista toimintaa on ollut jo aiemmin. Marko Melto / Yle
 Kipupolit kaikkiin yliopistosairaaloihin
 HUSin Lasten kipukeskus on perustettu kesällä 2020, mutta nyt toiminta on lähtenyt toden teolla liikkeelle. Toiminta on kansallista. Kipukeskus tarjoaa konsultaatioapua ja koulutusta Suomen yliopistollisille lastenklinikoille ja keskussairaaloille.
 Lasten kipukeskus on tällä hetkellä Suomen ainoa täysipäiväinen lasten kipua hoitava klinikka. Moniammatillisia lasten kipuja hoitavia työryhmiä on kuitenkin jo useissa sairaaloissa.
 Lasten kipukeskuksen osastonylilääkäri Minna Ståhl haluaa kipupoliklinikoita myös muualle Suomeen.
 – Edistämme sellaista toimintamallia, että ainakin jokaisessa yliopistosairaalassa – ja mahdollisesti myös keskussairaalassa – olisi hyvin toimivia, moniammatillisia kiputiimejä. Ne voivat toimia vaikka vain osan viikkoa, mutta sisältäisivät fysioterapeutin, sairaanhoitajan, psykologin ja lääkärin.
 TAYSiin tulevan lasten kipupoliklinikan valmistelu on parhaillaan käynnissä, kertoo lastentautien vastuualuejohtaja Tuija Poutanen.  Marko Melto / Yle
 Tampereen yliopistollisessa sairaalassa ollaan asiassa jo pitkällä. Lastentautien vastuualuejohtajan  Tuija Poutasen  mukaan tarvetta on.
 – Meillä on ollut kipupoliklinikkatoimintaa vuosina 2015–2020. Tulijoita olisi ollut enemmän kuin oli mahdollisuus ottaa vastaan. Nyt on mahdollisuus vakiinnuttaa ja laajentaa sitä.
 TAYSin lasten kipupoliklinikka aloittaa vuoden vaihteessa. Se on hyvä uutinen potilaille ja heidän perheilleen.
 – Hoidolla ja kuntoutuksella on valtavan suuri merkitys lapsille ja nuorille. He pääsevät palaamaan kouluun ja harrastuksiin. Lapsen elämän lisäksi sillä on iso yhteiskunnallinen merkitys, että saadaan nuori takaisin elämään, sanoo Tuija Poutanen.
 Tähän asti TAYSissa hoidetuista lapsista ja nuorista noin 80 prosenttia on parantunut kivuistaan.
 Toive lääkäreille: uskokaa meitä
 Kroonisen kivun kanssa elävä Unna Muikku on nyt 17-vuotias, ja hän on siirtynyt aikuisten kipupoliklinikan asiakkaaksi. Muikku toivoo, että tieto kipuongelmista leviää terveydenhuollon ammattilaisille.
 – Minusta tuntuu, että kovin monet lääkärit eivät usko, että nuoretkin voivat olla kipeitä. Että kipu on fyysistä eikä vain psyykkistä kasvuun liittyvää asiaa.
 – Jos siihen kipuun uskottaisiin ja tartuttaisiin heti, olisi edes pieni mahdollisuus, että kipu saataisiin loppumaan.
 Unna Muikku toimii Suomen Kipu ry:ssä ja on perustanut vertaistukiryhmän kroonisesta kivuista kärsiville nuorille.
 Keskustelu uutisesta on auki 21.8. klo 23 asti.

Lasten ja nuorten pitkittyneet kivut ovat lisääntyneet – 17-vuotias kipupotilas: "Suurin osa lääkäreistä ei usko, että minulla voi olla kipuja"