Summary: Muratovin päätoimittama Novaja Gazeta on nyky-Venäjän pitkäaikaisin ja tunnetuin oppositiohenkinen sanomalehti. Ressan Rappler-uutismedia on ollut Filippiinien kovaotteisen johtajan Rodrigo Duterten vihan kohteena.

Nobel-komitea antaa tämän vuoden rauhanpalkinnon kahdelle pitkän linjan journalistille, filippiiniläiselle  Maria Ressalle  ja venäläiselle  Dmitri Muratoville .
 Komitea sanoi heidän taistelleen rohkeasti ilmaisunvapauden puolesta. Samalla palkinto kunnioittaa kaikkia journalisteja, jotka puolustavat tätä ihannetta yhä vaikeammissa oloissa.
 Kyseessä on ensimmäinen Nobelin-rauhanpalkinto journalisteille sen jälkeen, kun saksalainen  Carl von Ossietzky  voitti palkinnon vuonna 1935. Hän paljasti Saksan salaisen uudelleenvarustautumisohjelman.
 Maria Ressa – kriittinen toimittaja on ahtaalla Duterten Filippiineillä

 Maria Ressan johtama digitaalinen media Rappler on noussut maineeseen perusteellisella tutkivalla journalismillaan. Se on selvittänyt muun muassa presidentti  Rodrigo Duterten  ajaman huumesodan väkivaltaa. Huumesota on vaatinut tuhansia kuolonuhreja Filippiineillä.
 Maria Ressa syntyi Filippiinien pääkaupungissa Manilassa vuonna 1963. Hän opiskeli Yhdysvalloissa ja valmistui Princetonin yliopistosta.
 Vuonna 1987 hän perusti itsenäisen tuotantoyhtiön nimeltä Probe ja toimi samaan aikaan yhdysvaltalaisen uutiskanavan CNN:n Manilan toimiston päällikkönä. Hän johti CNN:n toimistoa Jakartassa Indonesiassa 1995–2005. Toimiessaan CNN:n johtavana tutkivana toimittajana Aasiassa hän erikoistui terroristiverkostojen tutkimukseen.
 Vuodesta 2004 Ressa johti suuren filippiiniläisen mediatalon ABS-CBN:n uutisia ja kirjoitti samaan aikaan CNN:lle ja The Wall Street Journalille.
 Vuonna 2011 hän jätti ABS-CBN:n ja perusti seuraavana vuonna yhdessä kollegoidensa kanssa digitaalisen median Rappler-yhtiön. Ressa on Rapplerin pääjohtaja ja päätoimittaja.
 Maria Ressa osallistui Time-aikakauslehden gaalaan New Yorkissa huhtikuussa 2021.  Justin Lane / EPA
 Yhdeksi Rapplerin pääuutistarinaksi nousi populistisen Rodrigo Duterten nousu politiikan huipulle. Vuonna 2015 Rapplerin haastattelussa Duterte kehui Ressalle tappaneensa itse kolme ihmistä.
 Duterte on lietsonut vihaa hänen hallinnostaan kriittisesti uutisoineita toimittaja kohtaan. Rappleria hän on syyttänyt yhdysvaltalaisten omistamaksi ja CIA:n rahoittamaksi.
 Elokuussa filippiiniläinen tuomioistuin hylkäsi kunnianloukkaussyytteen Ressaa vastaan. Tämä oli yksi lukuisista kanteista Ressaa vastaan.
 Maria Ressa oikeustalon ulkopuolella Manilassa maaliskuussa 2021.  Francis R. Malasig / EPA
 Ressa sai viime vuonna vankeustuomion toisesta kunnianloukkaussyytteestä. Hän on vapaana takuita vastaan odottaessaan vetoomuksen käsittelyä. Häntä uhkaa jopa kuuden vuoden vankeus.
 Ressa sanoo joutuneensa oikeusjuttujen kohteeksi, koska hänen sivustonsa raportoi kriittisesti presidentti Dutertesta.
 Hän on myös joutunut laajamittaisen vihakampanjoinnin kohteeksi sosiaalisessa mediassa.
 Journalismi on vaarallinen ammatti Filippiineillä. Sitten vuoden 1992 maassa on tapettu 86 journalistia, yhdeksän heistä Duterten valtakaudella, kertoo lehdistönvapausjärjestö  Committee to Protect Journalists .
 Time-lehti nimesi Ressan  vuoden henkilökseen  vuonna 2018. Viime huhtikuussa Ressa sai YK:n kulttuurijärjestön Unescon  sananvapauspalkinnon .
 Ressa on ensimmäinen filippiiniläinen, joka saa Nobelin rauhanpalkinnon.
 Ylen toimittaja  Kirsi Crowley , nykyinen Aasian-kirjeenvaihtaja, haastatteli Ressaa Manilassa vuonna 2019:
 "Toimittajamme näkivät joka yö keikoillaan keskimäärin kahdeksan ruumista" – Palkittu journalisti ei vaikene Filippiinien huumesodasta
 Dmitri Muratov – tutkivaa journalismia paineen alla
 Dmitri Muratov tänä vuonna menehtyneen venäläisen toisinajattelijan Sergei Kovaljovin muistojuhlassa elokuussa.  Mihail Siergiejevicz/SOPA Imag/Shutterstock/All Over Press
 90-luvulla perustettu Novaja Gazeta on Venäjän perinteisin Kremlistä riippumaton lehti.
 Dmitri Andrejevitš Muratov syntyi Kuibyševissä, nykyisessä Samarassa, vuonna 1961.
 Armeijapalveluksen jälkeen Muratov kirjoitti Volžki komsomolets -lehteen. Sittemmin Muratov työskenteli suositussa Komsomolskaja pravda -lehdessä.
 Marraskuussa 1992 Muratov jätti Komsomolska pravdan. Hän perusti kollegoidensa kanssa Novaja Gazetan vuonna 1993.
 Nobelin rauhanpalkinnosta on ollut aiemminkin apua Novaja Gazetalle, sillä entisen Neuvostoliiton viimeinen presidentti  Mihail Gorbatšov  lahjoitti osan Nobel-palkinnostaan lehdelle tietokoneiden hankkimiseksi ja palkkojen maksuun.
 Aluksi Muratov toimi varapäätoimittajana. Vuosina 1994–95 hän raportoi lehteen ensimmäisestä Tšetšenian sodasta.
 Novaja Gazeta on keskittynyt tutkivaan journalismiin: kohteina ovat olleet korruptio ja turvallisuusviranomaisten mielivalta. ´
 Lehti raportoi laajasti Tšetšenian sodista (1994–1996 ja 1999–2009) ja on käsitellyt kriittisesti myös Venäjän sotilaallisia toimia Ukrainassa.
 Poliittisesti Muratov on lähellä liberaalia Jabloko-puoluetta, jonka jäseneksi hän liittyi vuonna 2004.
 Dmitri Muratov Moskovassa Boris Nemtsovin murhan 6. vuosipäivänä helmikuussa 2021. Mihail Siergiejevicz/SOPA Imag/Shutterstock/All Over Press
 Työ on usein ollut vaarallista. Norjan Nobel-komitea mainitsi perusteluissaan, että kuusi lehden toimittajaa on murhattu.
 Kansainvälisesti tunnetuin lienee Tšetšenian sodasta raportoinut  Anna Politkovskaja , joka ammuttiin asuintalonsa rappukäytävässä 7. lokakuuta vuonna 2006.
 Uhkailut ovat olleet myös osa lehden arkea.
 Vuonna 2018 lehden ovelle tuotiin hautajaisseppele ja irtileikattu pässin pää. Uhkausten kohteena oli erityisesti lehden toimittaja  Denis Korotkov , joka on tutkinut "Putinin kokkina" tunnetun miljardöörin  Jevgeni Prigožinin  yhteyksiä yksityiseen Wagner-sotilasyhtiöön.
 15 vuotta sitten murhattua venäläistä toimittajaa Anna Politkovskajaa muistettiin tällä viikolla Berliinissä. Ullstein bild - snapshot-photography/ All Over Press
 Muratov on Gorbatšovin jälkeen ensimmäinen venäläinen, joka saa Nobelin rauhanpalkinnon.
 Muratov omisti palkinnon murhatuille kollegoilleen.
 –  Igor Domnikov ,  Juri Štšekotšihin , Anna Politkovskaja,  Stas Markelov ,  Anastasija Baburova ,  Nataša Estemirova  – nämä ihmiset saivat tänään Nobelin palkinnon, Muratov  sanoi .
 Venäjän viranomaiset ovat tänä vuonna kiristäneet otteitaan riippumatonta mediaa vastaan.
 Monet tutkivan journalismin julkaisut on nimetty  "ulkomaisiksi agenteiksi"  ja useita toimittajia on  lähtenyt  maasta.
 Lue lisää:
 Filippiiniläinen journalisti Maria Ressa saa Unescon lehdistönvapauspalkinnon  28.4.2021
 Sananvapautta puolustava toimittaja Maria Ressa tuomittiin Filippiineillä kunnianloukkauksesta – presidentin arvostelijalle on tehtailtu jo kahdeksan syytettä  15.6.2020
 Tällaista on toimittajan arki Filippiineillä ja Venäjällä – tekaistuja syytteitä ja lavastettuja huumerikoksia 3.9.2019
 "Toimittajamme näkivät joka yö keikoillaan keskimäärin kahdeksan ruumista" – Palkittu journalisti ei vaikene Filippiinien huumesodasta  8.3.2019
 Homoihin kohdistuneista vainoista kirjoittanut Novaja Gazeta -lehti pelkää kostotoimia   14.4.2017
 Riippumatonta venäläislehteä Novaja Gazetaa uhkaa sulkeminen kirosanan vuoksi  22.7.2015
 Rahapula ajaa Venäjän liberaalilehden tauolle
 Venäjän johtava rikostutkija kiistää uhanneensa tappaa maasta paenneen toimittajan  14.6.2014
 Novaja Gazeta -lehdelle sananvapauspalkinto  7.6.2009

Maria Ressa ja Dmitri Muratov ovat tinkimättömiä sananvapauden puolustajia – Tällaisia ovat tämän vuoden rauhannobelistit


Summary: Tampereen areenan pääsponsori Uros Oy on kertonut tilanteestaan areenan edustajille. Areenan toimitusjohtaja Marko Hurme ei kommentoi asiaa tässä vaiheessa enempää.

Teknologiayhtiö Uros on antanut Tampereen areenan pyytämän kirjallisen selvityksen tilanteestaan, kertoo areenan toimitusjohtaja  Marko Hurme . Hurmeen mukaan areenan edustajat ovat keskustelleet perjantai-iltapäivällä Uros Oy:n pääomistajan  Jyrki Hallikaisen  kanssa. Mukana on ollut myös yhtiön ylintä johtoa.
 Hurmeen mukaan areenayhtiö haluaa vielä muutamiin asioihin lisätarkennuksia, ja Uros on luvannut vastata niihin.
 – Dialogi areenayhtiön ja Uros Oy:n välillä jatkuu, kun pyydetyt lisäselvitykset saapuvat. Tiedotamme asiasta lisää, kun lisäselvitykset on analysoitu. Tässä vaiheessa emme kommentoi asiaa enempää, Hurme vastaa sähköpostissa Ylelle.
 Oululaislähtöinen Uros on Tampereen areenan pääsponsori, ja areenan katolla komeilee sen avauduttua Uros Live -kyltti. Uroksen  taloudellinen tilanne on kuitenkin epäselvä . Siltä vaaditaan muun muassa miljoonien eurojen saatavia Helsingin käräjäoikeudessa. Myös Patentti- ja rekisterihallitus perää yhtiöltä puuttuvia tilinpäätöstietoja.
 Hurme on kertonut aiemmin, että areenayhtiöllä ei ole saatavia Uros Oy:ltä. Hänen mukaansa Uros on hoitanut kaikki velvoitteensa halliyhtiölle sopimuksen mukaisesti.
 Lue myös:
 Uros sai suomalaisen ministerin, jääkiekkoseuran, yliopiston ja kaupungin sen puhemiehiksi – selvitimme, millaisia kauppoja se teki
 Tampereen entinen pormestari pettynyt Uroksen ongelmiin, mainehaittaan ja lupauksiin: 200 työntekijää luvattiin, 1–2 tuli
 Teknologiayhtiö Urokselta vaaditaan yli 15 miljoonan euron velkasaatavia käräjäoikeudessa – muun muassa Business Finlandin miljoonalainat maksamatta
 Tampereen areenayhtiö: Uutinen Uros Oy:n talousvaikeuksista ei vaikuta joulukuussa avattavan areenan toimintaan

Areenan edustajat saivat selvityksen Urokselta, mutta haluavat vielä lisää tietoja – halliyhtiön toimitusjohtaja: "Dialogi jatkuu"


Summary: Pienpetorauta käpälässään kulkevaa karhua ryhdytään jäljittämään maanantaina ja aikaa operaatiolle on varattu 21 päivää.

Itä-Suomen poliisi on päättänyt yrittää vielä kerran pyydystää Joensuun Enossa pienpetorauta jalassaan kulkevaa karhua. Pyydystämistä yritetään niin kutsutulla kyttäysmenetelmällä.
 Suunnitelmana on houkutella karhua haaskalla ja ampua sitä nukutuskiväärillä. Mikäli nukutus ja rautojen poisto onnistuu, karhulla on mahdollisuus selvitä. Viranomaiset ovat varautuneet yrittämään rautojen kirurgista poistoa maastossa. Poliisin mukaan toimenpide on yhtä aikaa sekä vaativa että vaarallinen.
 – Suomessa ei ole koskaan ennen kokeiltu tällaista kirurgista toimenpidettä maastossa, toteaa rikosylikomisario  Harri-Pekka Pohjolainen  Itä-Suomen poliisista.
 Mikäli vammat ovat vakavat, karhu lopetetaan. Päätöksen tekee eläinlääkäri. Päätöksessä on otettava huomioon karhun käpälän kunnon lisäksi se, millaiset toipumismahdollisuudet eläimellä on ilman kivunlievitystä ja antibiootteja.
 – Jos saamme emon nukutettua, pennut jäävät todennäköisesti lähistölle. Ne ovat talvella pesään syntyneitä ja kasvaneet hyvin. Emo on pystynyt huolehtimaan niistä, vaikka sen liikkuminen on vaivalloista, kertoo Pohjolainen.
 Poliisi aikoo käynnistää kyttäysoperaation tulevana maanantaina ja aikaa tehtävään on varattu 21 päivää. Poliisi saa virka-apua Luonnonvarakeskukselta.
 Emo on kyennyt huolehtimaan pennuista
 Poliisin mukaan se päätyi yrittämään lievempiä keinoja, koska Enon karhusta ja sen neljästä pennuista on saatu tarkka paikkatieto sekä havaintoja, joiden mukaan emo on pystynyt huolehtimaan sekä itsestään että pennuistaan.
 – Yritimme heinä-elokuussa saada karhuemon menemään pyydystyslieriöön, mutta silloin emme onnistuneet. Nyt alkavan operaation aikana alueella saavat liikkua vain Luonnonvarakeskuksen asiantuntijat, sanoo Pohjolainen.
 Karhupentue ei ole aiheuttanut vaaraa alueella liikkuneille ihmisille tai liikenteelle. Lisäksi viranomaiset saavat tulevia tehtäviä varten arvokasta kokemusta.
 – On syytä olettaa, että vastaavia tapauksia sattuu tulevaisuudessakin. Viranomaiset ovat käyneet keskustelua siitä, miten meillä olisi vastaisuudessa parempi valmius toimia. Nyt toimintamalli on pitänyt kehittää aivan alusta, toteaa Pohjolainen.
 Jos karhun pyydystäminen ei onnistu lainkaan, poliisi harkitsee tilannetta uudelleen.
 Enon karhu on yksi kolmesta Itä-Suomessa kesän aikana pienpetorautaan loukkaantuneista karhuista. Lieksassa ja Sonkajärvellä loukkaantuneet karhut ovat olleet tutkittavana Ruokavirastossa. Molempien karhujen kohdalla pyyntiraudat olivat niin syvällä jalan sisällä, ettei niitä olisi saatu pois ilman kirurgiaa.
 Lue myös:
 Itä-Suomesta löytyi jo kolmas pienpetoraudasta käpälässään kärsinyt karhu – loukkaantunut eläin ammuttiin tänään poliisin päätöksellä
 Pienpetorautaa jalassaan kantavan karhuemon pelastamisyritys venyy – Poliisi: "Meillä ei ole eläinlääkäriä, jolla olisi karhukokemusta"

Enon rautakarhun lopetusmääräys on purettu – poliisi yrittää sittenkin emon nukutusta ja pienpetoraudan poistamista


Summary: Finaali pidetään 14. toukokuuta Torinon PalaOlimpico-areenalla. Italian voitto vuoden 2021 Euroviisuissa oli maan kolmas.

Pohjois-Italian Torino on valittu Euroviisujen kisakaupungiksi keväällä 2022. Laulukilpailun järjestäjät kertoivat asiasta perjantaina 8. lokakuuta.
 Kisat järjestetään Torinon PalaOlimpico-areenalla. Semifinaalit ovat 10. ja 12. toukokuuta ja finaali lauantaina 14. toukokuuta.
 Torinossa järjestettiin vuoden 2006 talviolympialaiset, joten kaupunki on Euroviisujen toiminnanjohtaja  Martin Österdahlin  mukaan osoittanut olevansa sopiva paikka suurten tapahtumien järjestämiseen.
 Torino sijaitsee Alppien juurella Piemonten alueella. Kaupungissa asuu noin vajaat 900 000 ihmistä.
 Euroviisut on järjestetty Italiassa kahdesti aiemmin: vuonna 1965 Napolissa ja vuonna 1991 Roomassa. Italia voitti vuoden 2021 Euroviisut Måneskin-yhtyeen kappaleella  Zitti e buoni .

Vuoden 2022 Euroviisut järjestetään Italian Torinossa


Summary: Afganistanissa pohjoisessa Kunduzissa moskeijaan kesken perjantairukouksen tehty pommi-isku voi olla pahin sitten Talibanin viimeisimmän valtaannousun.

Silminnäkijät kertovat uutistoimisto AP:lle, että räjähdyksessä on kuollut useita ihmisiä. Paikallismediassa puhutaan kymmenistä kuolonuhreista, Reutersi lainaa YK-järjestöä, jonka tviitin mukaan kuolleita ja loukkaantuneita on yli sata.
 Talibanin poliisin mukaan kuolleita tai haavoittuneita on 100. Lääkärit ilman rajoja -järjestön ylläpitämän sairaalan lähteen mukaan kuolleita on ainakin 50.
 Maassa valtaa pitävän äärijärjestö Talibanin tiedottaja  Zabihullah Muhajid  vahvistaa räjähdyksen sekä kuolonuhrit sosiaalisessa mediassa.
 AFP:n tietojen mukaan räjähdyksessä loukkaantui myös yksi kansainvälisen avustusjärjestön työntekijä.
 AFP:n mukaan paikallisen sairaalan edustalle on kerääntynyt joukko uhrien omaisia, mutta Taliban on yrittänyt estää joukkokokoontumisia uuden pommi-iskun pelossa.
 Uutistoimiston haastatteleman silminnäkijän mukaan pommi räjähti hänen naapurustossaan ja tappoi useita hänen naapureitaan.
 Al-Qaida pommi-iskun takana?
 Kunduzin maakunnan apulaispoliisipäällikkö pitää todennäköisenä, että kyse on itsemurhapommi-iskusta.
 Kukaan ei ole ilmoittautunut pommi-iskun tekijäksi, mutta terroristijärjestö al-Qaidalla on surullisenkuuluisa historia vastaavista iskuista. Isis on ollut aiempien moskeijaiskujen takana. Valtaosa afganistanilaisista on sunneja.
 Jos luvut kuolinuhrien ja loukkaantuneiden määristä pitävät paikkansa, kyse on todennäköisesti tuhoisin pommi-isku sen jälkeen, kun ulkomaiset joukot vetäytyivät maasta ja talibanit nousivat valtaan.
 Perjantain rukous on muslimien uskonnollisen viikon kohokohta ja iskun kohteeksi joutuneessa moskeijassa oli paljon väkeä.
 Lue lisää:
 Kabulilainen naistoimittaja juonsi ohjelmaa naisten oikeuksista, nyt hän haastattelee Talibanin johtajia vaikka pelkää – "Haluan tehdä töitä"
 Suomessa asuvat afganistanilaiset surevat maansa aivovuotoa: ”Koulutettujen pako on sielun repimistä ruumiista”
 Kenraali Mobin on talibanjohtaja ja sometähti, jonka kanssa vanhoilliset haluavat selfien – tällaista on Talibanin levittämä propaganda

Tuhoisa moskeijaisku Afganistanissa – jopa yli sata kuolonuhria ja loukkaantunutta


Summary: Suomessa on vireillä kymmenkunta merituulivoimapuistoa. EU kaavailee merituulivoimalle isoja kasvulukuja lähivuosikymmeninä.

2030-luku saattaa hyvinkin olla merituulivoiman kultainen vuosikymmen.
 Merelle rakennettavien tuulivoimaloiden tuotantokustannukset ovat pudonneet vauhdilla, ja Suomessakin on vireillä useita merituulivoimahankkeita.
 Toistaiseksi Suomen ainoa, ja samalla maailman ensimmäinen jääolosuhteissa toimiva merituulivoimapuisto jauhaa sähköä Porin Tahkoluodon edustalla. Se aloitti tuotannon kymmenellä voimalalla elokuussa 2017.
 Suomen Hyötytuuli kaavailee, että Porin Tahkoluodon merituulivoimapuiston laajennus tuottaisi sähköä vuonna 2025. Mika Viljanen / Yle
 Noin 130 miljoonan euron investointia auttoi 20 miljoonan euron valtiontuki, sekä syöttötariffi eli takuuhinta tuotetulle sähkölle. Suunnitelmissa on jo tuulipuiston laajennus noin 40 uudella voimalalla. Rakentaminen saattaa alkaa jo vuonna 2023.
 Uusille merituulihankkeille Tahkoluodon kaltaista työntöapua ei välttämättä ole luvassa, mutta tekniikan kehittyminen on tekemässä merituulivoimasta silti jo kilpailukykyisen vaihtoehdon.
 Merialueelle sijoitetuilla voimaloilla on omat etunsa maalle rakennettavaan verrattuna.
 – Yhteensovittamista muuhun ympäristöön on vähemmän merellä, jos paikka on valittu hyvin. Toinen selvä etu on se, että merellä tuulee tasaisemmin, useammin ja kovempaa kuin maalla, summaa Suomen Tuulivoimayhdistyksen toimitusjohtaja  Anni Mikkonen .
 Merituulivoimaloita suunnittelevien optimismia on lisännyt se, että hallitus  kirjasi budjettiriihessä  tavoitteen toteuttaa yksi merituulivoiman demohanke.
 Telakkakaupan taustalla merituulivoima
 Tällä viikolla muun muassa energia-alalla toimiva Enersense-yhtiö ilmoitti ostaneensa vaikeuksissa pitkään painineen Porin Mäntyluodon telakan, eli Pori Offshore Constructions Oy:n.
 Kaupan taustalla oli se, että telakalla on runsaasti osaamista juuri merituulivoimaloista.
 Porin Mäntyluodon telakka vaihtoi omistajaa tällä viikolla. Mika Viljanen / Yle
 Vaikka maalle rakennettavat tuulivoimalat vielä hallitsevat alaa, tilanne saattaa muuttua. Sitä ennustaa  EU:n asettama hurja tavoite  merituulivoiman kasvuluvuista.
 Strategiassa merellä tuotettavan tuulivoiman määrä halutaan viisinkertaistaa nykyisestä vuoteen 2030 mennessä, ja peräti 25-kertaistaa nykytilanteesta vuoteen 2050 mennessä.
 Alan bisnesnäkymät ovat siis erinomaiset.
 – Näemme siinä ison potentiaalin ja uskomme siihen osana tätä energiamurrosta, mikä nyt on menossa, toteaa Enersensen toimitusjohtaja  Jussi Holopainen .
 Merituulivoimankin sovittava muuhun ympäristöön
 Tuulivoimayhdistyksen kokoamien tietojen perusteella Suomessa on kaikkiaan käynnissä alle kymmenen merituulivoimahanketta. Tahkoluodon lisäksi merituulivoimapuistoja kaavaillaan mm.  Korsnäsiin ,  Iihin  ja  Raaheen .
 Merituulivoimaloiden yhdistäminen ympäröivään yhteiskuntaan ja luontoon – ainakin hyvin valitussa paikassa – on hieman yksinkertaisempaa kuin maatuulivoimahankkeissa. Kaavoitus- ja lupaprosessi on kuitenkin erittäin mutkikas ja pitkä mahdollisine valituksineen.
 Ympäristöhaitoiltakaan ei voida kokonaan välttyä. Esimerkiksi Tahkoluodon tuulivoimapuiston laajennuksella pelätään olevan  lukuisia kielteisiä vaikutuksia  ympäristöön.
 – Suunnittelu pitää tehdä hyvin, jotta negatiivisia ympäristövaikutuksia voidaan minimoida mahdollisimman paljon. Siksi esimerkiksi ympäristövaikutusten arviointi on tehtävä huolella, sanoo toimitusjohtaja Anni Mikkonen Suomen Tuulivoimayhdistyksestä.
 Merimaiseman muuttuminen on yksi merituulivoimaloiden näkyvimmistä vaikutuksista. Kaikki eivät innostu ekosähköä jauhavista nähtävyyksistä merellä.
 Porilaisen Pentti Korellin mielestä merialue on sopiva paikka tuulivoimaloille. Mika Viljanen / Yle
 Porin Kallossa ulkoillutta  Pentti Korellia  ulapalla näkyvät tuulimyllyt eivät kuitenkaan haittaa.
 – Minun mielestäni ne ovat tuolla ihan oikeassa paikassa. Eivät häiritse maisemaa toisin kuin maalla olevat tuulivoimalat.
 Reposaaressa kahvinkupin äärestä tavoitetut  Niina Sandholm-Erkkilä  ja  Jonna Kalliomäki  eivät pidä ajatuksesta, että Tahkoluotoon rakennettaisiin kymmeniä uusia merituulivoimaloita.
 Jonna Kalliomäki ja Niina Sandholm-Erkkilä ovat sitä mieltä, että uudet tuulivoimalat pilaisivat hienon merimaiseman. Jari Pelkonen / Yle
 – Nykyiset ovat ihan kivan näköisiä, mutta kyllä se merimaisemaa pilaa, jos niitä tulee lisää, Sandholm-Erkkilä pohtii.
 Myös Jonna Kalliomäelle riittäisi nykyinen määrä voimaloita maisemallisista syistä.
 – Ehkä se, kun niitä on tuolla lailla vähän, on vielä ihan ok. Jos niitä olisi siellä hirveästi, niin sitten maisema olisi pelkkää sitä.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 9.10. kello 23.
 Aiheesta aiemmin:
 Merituulivoiman läpimurtoa odotetaan Suomessa edelleen, mutta Perämerellä halutaan selvittää jopa aluevesirajan ulkopuolista tuotantoa
 Nouseeko Ahvenanmaan merialueille 500 tuulivoimalaa? Miljardien hanke etenee myötätuulessa

Kiinnostus merituulivoimaan kasvaa vauhdilla – tuotantokustannukset jo halvemmat kuin maatuulivoimalla kymmenen vuotta sitten


Summary: Ympäristöviranomaisten tietoon tulleista ympäristörikoksista vain pieni osa päätyy poliisin tutkittaviksi ja vielä pienempi osa tuomioistuimiin. Ympäristörikosten kokonaismäärää voi vain arvailla.

Ympäristönsuojeluviranomaisilla on korkea kynnys ilmoittaa havaitsemistaan ympäristörikoksista poliisille. Viime vuoden lopulla julkaistun  selvityksen  mukaan vain muutamasta prosentista kuntien ympäristöviranomaisten tietoon tulleista rikoksista tehdään tutkintapyyntö poliisille.
 – Valvontaviranomainen voi jättää ilmoittamatta teosta poliisille, jos tekoa on pidettävä lievänä. Tämä on nostanut ilmoituskynnystä, mitä ei voida pitää hyvänä kehityksenä, toteaa rikos- ja prosessioikeuden yliopistonlehtori  Tarja Koskela  Itä-Suomen yliopistosta.
 Poliisissa ollaan samoilla linjoilla.
 – Ympäristönsuojeluviranomaiset eivät ole rikosasioiden asiantuntijoita. On poliisin tehtävä arvioida, onko rikosta tapahtunut, sanoo rikostarkastaja  Minna Riski  Hämeen poliisista.
 Keskusrikospoliisissa (krp) ympäristörikostorjunnan koordinaattorina työskentelevän rikoskomisario  Riku Lindqvistin  mukaan poliisin ja muiden viranomaisten välille tarvitaankin entistä tiiviimpää, matalan kynnyksen yhteistyötä.
 Sitä tarvitaan, jotta saataisiin entistä parempi kokonaiskuva, millaisia ympäristörikoksia Suomessa tehdään, kuinka paljon niitä esiintyy ja miten niitä saataisiin torjutuksi mahdollisimman tehokkaasti.
  Rikoskomisario Riku Lindqvistin mukaan piiloon jäävää ympäristörikollisuutta saadaan kaivettua entistä tehokkaammin esiin, jos ympäristövalvonta- ja esitutkintaviranomaiset ryhtyvät kommunikoimaan entistä matalammalla kynnyksellä. Elina Rantalainen / Yle
 – Ympäristörikostorjuntaan liityy kaiken kaikkiaan useita eri viranomaisia, ja kaikki ovat ammattilaisia omilla tonteillaan. Heidän osaamisensa pitäisi saada yhteisen pöydän ääreen, Lindqvist sanoo.
 Tyypillinen juttu liittyy jätemaksujen välttelyyn
 Hämeessä poliisin tutkintaan päätyy vuosittain muutamia kymmeniä ympäristörikosjuttuja. Vakavampia, törkeinä ympäristön turmelemisina tutkittavia tapauksia tulee yksittäisiä.
 – Suurin liittyy pienempiin rikkeisiin, kuten ympäristöluvan ylittämiseen tai roskaamiseen. Vakavammat rikokset liittyvät yleensä yritystoimintaan, ja taustalla on taloudelliset motiivit, rikostarkastaja Minna Riski kertoo.
 Riskin mukaan ilmassa on merkkejä, että jätteiden käsittelyyn ja kiertotalousvaatimuksiin liittyvä rikollisuus on lisääntymässä, vaikka poliisin rikostilastoissa ilmiö ei näy.
 – Jätteet ovat kasvava ongelma ja niiden käsittelyyn liittyy huomattavia kuluja. Jätteiden dumppaaminen tai luovuttaminen epäluotettavalle toimijalle tuo usein yritykselle huomattavia taloudellisia etuja.
 Ilmiö on kansainvälinen. Mitä tiukemmat jätehuoltomäärykset, sitä houkuttelevampaa niitä on kiertää, ennustaa krp:n Riku Lindqvist.
 – Kaikki liittyy siihen, että maailma muuttuu vihreämpään suuntaan, ja poliittinen paine oletettavasti kasvattaa kiertotalouteen liittyvää sääntelyä. Samalla voidaan olettaa, että kiertotalousteknologiaan liittyvä rikollisuus kasvaa.
 Tuomiot lieviä
 Ympäristörikoksista annetut rangaistukset ovat lieviä verrattuna esimerkiksi talousrikoksiin.
 – Talousrikoksista tulee yleensä aika kovia rangaistuksia. Mutta jos kyseessä on ympäristörikos, jossa kuitenkin on taustalla taloudelliset motiivit, rangaistus on lievempi. Mielestäni pitäisi pohtia tekojen moitittavuutta ja onko ympäristörikosten rangaistuskäytäntö liian lievää, rikos- ja prosessioikeuden yliopistonlehtori Tarja Koskela kertoo.
 Viime vuonna julkista taloutta vastaan tehdyistä rikoksista määrättiin keskimäärin 59,9 päiväsakkoa. Ympäristörikoksista rapsahti keskimäärin noin 10 päiväsakkoa vähemmän.
 – Käytännössä ympäristörikoksista tuomitaan yleisesti päiväsakkoja ja harvoin ehdollista vankeutta tai vankeutta yleensä, toteaa Riku Lindqvist.

Aniharva ympäristörikos päätyy käräjille ja tuomiot ovat lieviä – yritys voi saada huomattavaa taloudellista hyötyä jätteiden dumppaamisesta


Summary: Hallituksen mukaan rokotuskattavuus on riittävän korkea rajoitusten purkamiseen, kun yli 80 prosenttia on saanut kaksi rokoteannosta tai heillä on ollut mahdollisuus ottaa molemmat annokset. THL:n mukaan tavoitteeseen ollaan pääsemässä.

Suomessa koronarajoituksista ja -suosituksista luovutaan, kun rokotuskattavuus on tarpeeksi korkea.
 Hallituksen mukaan  rokotuskattavuus on riittävä, kun yli 12-vuotiaista yli 80 prosenttia on saanut kaksi rokoteannosta tai heillä on ollut mahdollisuus ottaa molemmat annokset.
 THL:n johtavan asiantuntijan  Mia Kontion  mukaan joissain kunnissa ja kaupungeissa 80 prosentin tavoite saavutetaan kuun loppuun mennessä, kun taas joissain ei. Tähän on hänen mukaansa useita syitä.
 – Kunnissa, joissa on iäkkäämpää väkeä, tavoitteeseen päästään helpommin, sillä he ovat hakeneet rokotteita enemmän. Kunnissa, joissa ihmiset ovat nuorempia, tilanne on toinen, hän kertoo.
 Kontion mukaan kunnat, kaupungit ja sairaanhoitopiirit ovat tarjonneet kattavasti mahdollisuutta toiseen rokoteannokseen.
 – Toista rokoteannosta on tarjottu valtaosin loka-marraskuun vaihteeseen mennessä. Riippuu ihmisten rokotushalukkuudesta, otetaanko rokotuksia.
 Rokottamattomia on kannustettu rokotuksiin muun muassa  pop-up-pisteillä kauppakeskuksissa , oppilaitoksissa ja tapahtumissa sekä viemällä rokotteita sinne, missä ihmiset liikkuvat. Viestintää on tehostettu kutsumalla ihmisiä rokotuksiin tekstiviestein ja jakamalla heille tietoa rokotuksista.
 Tällä hetkellä Suomessa ensimmäisen rokoteannoksen on saanut noin 85 prosenttia kansalaisista.
 – Oma toiveeni on, että pääsisimme noin 90 prosenttiin ja kakkosannos seuraisi perässä, Mia Kontio sanoo.
 Yle kysyi Suomen kymmenestä suurimmasta kaupungista, millä tolalla rokotusten antaminen niissä on ja saavutetaanko 80 prosentin rokotuskattavuus kaupungeissa lokakuun loppuun mennessä.
 Helsinki
 Helsingissä ennakoidaan, että 80 prosentin rokotuskattavuuteen päästään lokakuun loppuun mennessä.
 – Hyvin tiukkaa se kuitenkin tekee. Valitettavasti rokotusinto on hiipunut, kertoo terveysasemien johtajalääkäri  Timo Lukkarinen .
 Hän on huolissaan, että vaikka 80 prosenttiin päästäisiinkin, kasvu saattaa tyssätä siihen.
 – Ihmeitä pitäisi tapahtua, että pääsisimme esimerkiksi 90 prosentin rokotuskattavuuteen tulevaisuudessa.
 Helsingissä on noin 90 000 rokottamatonta 12-vuotiasta ja sitä vanhempaa. Lukkarinen muistuttaa, että osa rokottamattomista tai yhden rokotteen saaneista on sairastanut koronan ja on siten kahta rokotetta vastaavassa suojassa.
 – Tilanne on siis aavistuksen parempi kuin mitä luvut näyttävät.
 Espoo
 Espoossa ollaan optimistisia, että 80 prosentin rokotuskattavuus saavutetaan tämän kuun loppuun mennessä.
 Terveyspalvelujen johtaja  Markus Paananen  pitää epätodennäköisenä, että tavoite jäisi kokonaan saavuttamatta.
 – Espoolaiset ovat hakeutuneet rokotuksiin mukavasti. Rokotuskattavuuden parantamiseksi tehdään töitä edelleen.
 Vantaa
 Vantaalla 12 vuotta täyttäneiden ensimmäisten rokoteannosten osuus tällä hetkellä noin 81 prosenttia.
 – Tämän perusteella toisten annosten kattavuuden pitäisi saavuttaa 80 prosentin osuus lokakuun loppuun mennessä. Tämä edellyttää, että kaikki ensimmäisen annoksen saaneet hakevat myös toisen rokotteen, sanoo koronarokotustoiminnan vastuuhenkilö  Piia Niemi-Mustonen .
 Keskiviikkona THL ilmoitti, että  Modernan rokotetta ei toistaiseksi tule antaa alle 30-vuotiaille miehille ja pojille . Tästä syystä Vantaalla jouduttiin keskeyttämään 12–15-vuotiaiden tehosterokotukset koulujen rokotuspisteillä.
 – Järjestämme korvaavia rokotusaikoja Biontech–Pfizerin rokotteella näille pojille ja toivomme, että he tulevat uutena ajankohtana hakemaan rokotteen.
 Tampere
 Tampereella 80 prosentin  tavoitteeseen on vielä matkaa , sillä yli 12-vuotiaista tamperelaisista täyden rokotesarjan on saanut tähän mennessä vajaat 73 prosenttia.
 Tartuntatautilääkäri  Sirpa Räsäsen  pelkona on, että 80 prosentin rokotuskattavuuteen ei päästä.
 – Rokottaminen on viime aikoina selvästi hidastunut. Toivoa kuitenkin vielä on, ja toivottavasti tavoite täyttyy. Tämä voisi ajoittua loka–marraskuun vaihteeseen.
 Tampereella rokottamattomia on reilut 30 000.
 – Onneksi vain pieni osa on vakaumuksellisia rokotuksen vastustajia. Suurin osa on luultavasti epävarmoja rokotteen suhteen ja odottelee lisätietoa siitä. Aina on myös sellaisia, jotka eivät saa vain aikaiseksi lähteä rokotukseen, Räsänen sanoo.
 Turku
 Turussa yli 12-vuotiaiden ensimmäisten rokotusten kattavuus on tällä hetkellä noin 85 prosenttia, ja toisten rokotuksien kattavuus on noin 68 prosenttia.
 – Kakkosrokotuksia annetaan paljon lokakuun aikana ja vielä marraskuun alussakin. Hyvin todennäköisesti kansallinen tavoite saavutetaan loka–marraskuun vaihteessa, kertoo kaupungin tartuntataudeista vastaava ylilääkäri  Jutta Peltoniemi.
 Kattavuuden saavuttaminen vaatii, että ensimmäisen rokotteen saaneet hakevat myös toisen annoksen. Ensimmäisten annosten osalta Turussa tehdään rokoteviestintää muun muassa vieraskielisten ihmisten, opiskelijoiden ja nuorten aikuisten parissa.
 – 20–24-vuotiaiden rokotuskattavuus on Turussa ensimmäisten rokotuksien osalta reilut 81 prosenttia. Tämä on noussut selvästi syyskuun alun lukuihin verrattuna.
 Lahti
 Lahdessa tavoite 80 prosentin rokotuskattavuudesta on lipumassa kauas.
 – Tällä tahdilla me saavutamme sen pikemminkin marraskuun lopulla. Rokottautumisen tahti on hidastunut merkittävästi ja lokakuu on erittäin kova tavoite, kertoo Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymän johtajaylilääkäri  Tuomo Nieminen .
 Hänen mukaansa tavoitteeseen pääseminen ei ole lainkaan itsestäänselvää.
 – Yli 60-vuotiaiden ryhmissä ykkösrokotteen kattavuus on 90 prosenttia ja ylikin. Siinä on useamman prosenttiyksikön ero kakkosrokotuksissa, vaikka siellä olisi voitu jo päästä hyvin lähelle ykkösrokotusten tasoa. Eli on se mahdollista, että jäädään jopa pysyvästi alle 80 prosentin kakkosrokotuksissa.
 Pori
 Satakunnan sairaanhoitopiirissä rokotuskattavuus on tällä hetkellä 73,5 prosenttia ja Porin perusturvan alueella 74,2 prosenttia.
 – Rokotustahti hieman hiipui elo-syyskuun taitteessa, mutta nyt piristymisen merkkejä on havaittu ensimmäisten rokotusannosten kysynnässä. Nuorten aikuisten osalta rokotuskattavuus on ollut heikompaa meillä, kuten myös valtakunnallisesti olemme havainneet, kertoo osastonhoitaja  Anna-Maija Heikkilä  Porin perusturvasta.
 Hänen mukaansa 80 prosentin rokotuskattavuuden saavuttaminen lokakuussa olisi iloinen yllätys.
 – Uskaltaisin arvella loka–marraskuun vaihteen olevan ehkä todennäköisempi, mikäli rokotusten otto säilyy tällä tasolla. Satakunnan koronavirustilanne on tällä hetkellä maan huonoin, mikä toivottavasti nostattanee rokottautumisintoa, hän toteaa.
 Jyväskylä
 Jyväskylässä tavoitteeseen ollaan pääsemässä ajallaan.
 Yli 12-vuotiaden kohdalla saavutetaan yli 80 prosentin rokotuskattavuus lokakuun loppuun mennessä, kertoo kaupungin tartuntataudeista vastaava lääkäri  Ilkka Käsmä .
 Kuopio
 Kuopiossa rokotuskattavuus ollut jo pidemmän aikaa suurimpien kaupunkien kärkeä.
 Noin kaksi viikkoa sitten Pohjois-Savon sairaanhoitopiiri  nousi kuitenkin myös koronatartuntatilastojen kärkeen . Terveysviranomaiset suhtautuivat tilanteeseen rauhallisesti, sillä rokotuskattavuus kaupungissa on lähemmäs 77 prosenttia.
 Ylilääkäri  Pauliina Sulku  kertoo, että lokakuun loppu on tavoitteena riittävän rokotuskattavuuden saavuttamisessa.
 Oulu
 Oulussa yli 50-vuotiaiden osalta ollaan jo yli rokotuskattavuustavoitteen. Nykytahdilla myös 30–50-vuotiaat saavuttavat 80 prosentin rajan tai pääsevät sitä lähelle lokakuussa, sanoo kaupungin terveysjohtaja  Jorma Mäkitalo .
 – Alle 30-vuotiaiden osalta tekee tiukkaa. Saavutamme tavoitteen kuitenkin viimeistään marraskuun aikana, uskoo Mäkitalo.
 Yli 50-vuotiaista rokottamatta on vielä 10–15 prosenttia, joten heille on lähetetty tekstiviesti rokotuksista. Tavoitteena on, että sairaanhoidon kasvulta vältyttäisiin. Nuorempia pyritään saamaan rokotuksiin jalkautumalla sinne, missä nuoret liikkuvat ja viettävät aikaansa.
 Voit keskustella aiheesta lauantaihin 9.10. klo 23:een asti.
 Lue seuraavaksi:
 Ministeri Krista Kiuru: Lähdemme siitä, että 80 prosentin rokotekattavuus saavutetaan – "Se on meille elinehto"
 Miten loput suomalaiset saadaan rokotettua? "Vaikka taudin riski on itselle pieni, niin muiden suojaaminen olisi tärkeää", sanoo akatemiatutkija
 Pääministeri Sanna Marin: "Emme ole vapauttaneet yhteiskuntaa liian aikaisin"
 Suomi keskeytti Modernan rokotukset nuorille miehille – kysyimme, kuinka huolissaan pitää olla ja mihin oireisiin kiinnittää huomiota

Täällä saavutetaan pian 80 prosentin rokotuskattavuus – Yle selvitti rokotustilanteen Suomen kymmenessä suurimmassa kaupungissa


Summary: Riikka Purran mukaan perussuomalaiset korostaa maahanmuuton ongelmia, koska muut vaikenevat niistä. Vihreiden Atte Harjanne puolestaan pitää maahanmuuttoa välttämättömänä Suomen ikärakenteen takia.

Perussuomalaiset ja vihreät ovat hyvin eri linjoilla maahanmuuttoon liittyvistä asioista. Viimeksi tällä viikolla perussuomalaiset jätti välikysymyksen hallituksen maahanmuuttopolitiikasta, kun taas vihreät ei mainitse maahanmuuton ongelmia yhdessäkään aihetta sivuavista ohjelmistaan.
 Perussuomalaisten puheenjohtaja  Riikka Purra  sanoo  Marja Sannikan  haastattelussa, että hänen puolueensa painottaa maahanmuuton ongelmia siksi, koska muut puolueet keskittyvät vain maahanmuuton myönteisiin puoliin.
 – Me lähdemme siitä, että se, että meille tulee yhä enemmän maahanmuuttajia, ei ole mikään luonnonlaki.
 Joidenkin puolueensa jäsenten jopa rikokseksi yltäneitä kommentteja maahanmuutosta Purra ei kuitenkaan tue.
 – Kyllä näistä asioista on mahdollista puhua ilman, että leimaa ketään tai saa tuomioita. Itse näytän siinä hyvää esimerkkiä.
 Vihreiden varapuheenjohtaja  Atte Harjanne  puolestaan selventää, ettei hänen puoleensa tarkoitus ole kiistää mahdollisia ongelmia tai vaieta niistä, mutta lähestymistapa maahanmuuttoon on eri.
 – Jos maahanmuutosta puhutaan pelkästään ongelmana, niin se on mielestäni hyvin outo kulma, joka ei kuvaa elämää ja arkea meidän ympärillämme.
 Purra toivoisi lisää keskustelua muun muassa maahanmuuton vaikutuksista Suomen talouteen. Hän kysyykin Harjanteelta suoraan, missä menee raja maahanmuuton kustannuksille.
 – Se on poliittisen keskustelun paikka, Harjanne vastaa ja korostaa, ettei maahanmuutolle voi laittaa hintalappua niin yksiselitteisesti.
 Harjanteen mukaan maahanmuutto on Suomelle myös välttämättömyys demografisten syiden takia.
 – Meillä on haaste siinä, mikä on työikäisen väestön osuus suhteessa koko väestöön. Meillä moni ala kärsii työvoimapulasta. Työperäinen maahanmuutto auttaa tässä, jos onnistumme saamaan tänne porukkaa töihin.
 Harjanne kiinnittäisi tällä hetkellä huomiota varsinkin maahanmuuttajanaisten työllistymiseen.
 Purran mielestä työperäinenkään maahanmuutto ei ole ainoastaan positiivista Suomen taloudelle. Hän kuitenkin näkee, että työllisyyden lisääminen voisi olla yksittäinen maahanmuuttoon liittyvä teema, jossa perussuomalaiset ja vihreät saattaisivat pystyä tekemään yhteistyötä.
 – Ehdottomasti tämä on yhteinen intressi, mutta totta kai perussuomalaiset ajaa sellaista linjaa, ettei meille tulisi maahanmuuttoa, jonka kanssa me olemme ongelmissa.
 Keskustelun taso herättää tutkijassa toivottomuutta
 Politiikan tutkija, maahanmuuttoaiheiden parissa pitkään työskennellyt  Pasi Saukkonen  toteaa Sannikan haastattelussa, ettei suomalainen keskustelu maahanmuutosta ole kovin laadukasta.
 Keskustelun taso aiheuttaa Saukkosessa jopa toivottomuuden tunnetta. Yksi suurimmista ongelmista on hänen mukaansa se, että keskustelu on liian yleistävää.
 – Yhä monet keskusteluun osallistujista eivät yksinkertaisesti tiedä tarpeeksi. Siksi tulee hyvin vahvoja, tunnepohjaisia yleistyksiä.
 Saukkosen mielestä juuri nyt olisi olennaista keskustella etenkin niin sanotusta toisesta sukupolvesta eli maahanmuuttajien Suomessa syntyneistä lapsista.
 – Kansainvälisen kokemuksen perusteella tiedetään, että vaikka heidän pitäisi lähteä kaikkien kanssa samalta viivalta, niin monen kohdalla oman paikan löytämistä tässä yhteiskunnassa pitäisi seurata ja siitä pitäisi keskustella.
 Katso Marja Sannikan koko jakso alta tai Yle Areenasta perjantaina 8.10.2021 klo 18. Jakson voi katsoa myös Yle TV1:llä klo 20.

Perussuomalaiset ja vihreät jyrkän erimielisiä lähes kaikesta maahanmuuttoon liittyvästä – yhdessä asiassa Riikka Purra ja Atte Harjanne löytävät yhteisen sävelen


Summary: Kristian Smeds teki teatterikorkeakoululaisten kanssa esityksen, joka pohjautuu legendaariseen Karpolla on asiaa -televisiosarjaan. Sen piti kiertää pitkin ammattiteattereita. Sitten pandemia sotki aikeet.

Oravanpyörästä hypännyt monomaanikko rakentaa kivistä linnaa Pasilaan. Periaatteen mies saa kenkää seurakunnasta. Pikkukaupungin jätkät tuunaavat maailman hienointa Opel Kadettia
 Legendaarisen  Karpolla on asiaa  -televisiosarjan todelliset ja kummalliset ihmiskohtalot on nyt tuotu näyttämölle Kotkan kaupunginteatterin ja Taideyliopiston Teatterikorkeakoulun samannimisessä yhteistuotannossa. Sen ohjaa Suomen tunnetuimpiin ohjaajiin kuuluva, muun muassa Kansallisteatterin yleisöä  Tuntemattomalla sotilaalla  aikoinaan ravistellut  Kristian Smeds .
 Karpolla on asiaa – tosikertomuksia havumetsien maasta  on Smedsin ensimmäinen taiteellinen ohjaustyö Teatterikorkeakoulussa, jossa hän on toiminut  näyttelijätaiteen professorina  kolme ja puoli vuotta. Esitys on tehty yhdessä kahdeksan nuoren näyttelijän kanssa, joista viidelle kyseessä on taiteellinen opinnäytetyö.
 Hilma Kotkaniemi, Anssi Niemi ja Suvi Blick esittämässä kaljatölkkien repäisyrenkaita keräävää talkooporukkaa. Tiina Jutila / Yle
 Kansan karvahattuisena, julkisena oikeusasiamiehenä takavuosina pidetty  toimittaja  Hannu Karpo  teki mittavan elämäntyön tuomalla esiin päähänpotkittujen, byrokratian kiemuroihin juuttuneiden tai omituisten kansalaisten arkea. Karpon ohjelmat tarjosivat Smedsin mielestä oivallisen lähtökohdan nuorten näyttelijäopiskelijoiden esitykselle.
 – Halusin tuoda opiskelijoiden eteen materiaalia, joka on realistista ja todellista, ja jolla on kytkös suomalaisuuteen. Opiskelijat ovat sen verran nuoria, että se jo tuo asiaan etäisyyttä. Mielestäni nuorten opiskelijoiden ja vastavalmistuneiden energian yhdistäminen vanhaan tv-formaattiin on aika raikas yhdistelmä.
 Vaikka Karpon kulta-aika oli kaukaisella 1980-luvulla, ei hänen kuvaamansa Suomi ole silti Smedsin mukaan kokonaan kadonnut.
 – Ne ihmiskohtalot, joita ohjelmissa on ovat ikuisia siinä mielessä, että ihmiset yhä kohtaavat vaikeuksia ja erilaisia mysteerejä elämässään ja kamppailevat paikastaan maailmassa. Tietysti joissakin monologeissa liikutaan 80-luvulla ja sen huomaa, mutta sitten katsoja voi miettiä mikä on muuttunut ja mikä ei.
 Anssi Niemen tulevaisuus vaikuttaa nyt valoisalta. Hän on valmistuttuaan tehnyt apurahan turvin omaa taiteellista teostaan. Tiina Jutila / Yle
 "Suurelle näyttämölle pääseminen on oleellinen juttu"
 Karpolla on asiaa – tosikertomuksia havumetsien maasta  on osa Taideyliopiston Teatterikorkeakoulun  Lavat auki  -kokonaisuutta. Siinä saatetaan opiskelijat yhteen nimekkäiden ohjaajien kanssa tekemään esitystä yhden tai useamman suuren ammattiteatterin näyttämölle.
 Lavat auki -sarjassa on nähty aiemmin muun muassa  Mikko Roihan  ohjaama  Roberto Zucco ,  Juhan Ulfsackin   Kärpäset ja herrat  ja  Leea Klemolan   Baikal Brothers Ky .
 Suvi Blickin monologi kertoo kivilinnan rakentajasta, joka on loikannut uraputkesta. Tiina Jutila / Yle
 Ammattiteattereiden ja -ohjaajien kanssa tehtävä yhteistyö antaa näyttelijäopiskelijoille todellisen kuvan siitä, mitä isossa talossa työskentely on. Samalla se tarjoaa yleisöille mahdollisuuden tutustua tulevaisuuden teatterintekijöihin. Tavallisesti Teatterikorkeakoulun tuotannot toteutetaan oppilaitoksen pienissä studioissa, joihin mahtuu vain muutama kymmenen ihmistä.
 Niiden katsomot täyttyvät jo opiskelijoiden kavereista, kuvailee vastavalmistunut näyttelijäntaiteen maisteri  Anssi Niemi,  30. Hänen mielestään on äärimmäisen tärkeää päästä jo opiskeluaikana esiintymään oikeiden teattereiden oikeille yleisöille.
 – Koulun studioissa yleisövastaanotto on väistämättä aika sisäänpäinlämpiävä. Niissä ei saa tuntumaa siihen yleisöön, mikä on ammattiteatterissa. Myös suurelle näyttämölle harjoittelemaan pääsy on todella oleellinen juttu.
 "Tuli epäilys, onko yleisössä ketään"
 Karpolla on asiaa  on Anssi Niemelle ja viidelle muulle nuorelle taiteellinen opinnäytetyö. Kotkan kaupunginteatterin ja Teatterikorkeakoulun yhteistuotannon piti tulla ensi-iltaan viime vuoden joulukuussa ja kiertää kaikkiaan kuuden eri ammattiteatterin näyttämöitä pitkin Suomea.
 Sitten pandemia lykkäsi ensi-iltaa viisi kertaa ja kiertue peruuntui.
 Tällä tietoa esitys nähdään Kotkan lisäksi ainoastaan Rovaniemellä. Ihmisillä on jo muita töitä, teattereiden ohjelmistoruletti ehtinyt pyörähtää. Niemelle oli suuri pettymys se, että  Karpolla on asiaa  esitettiin alun perin vain kymmenelle ihmiselle suljetussa näytöksessä.
 – Lähinnä vain opinnäytetöiden tarkastajat pääsivät näkemään tämän jutun. Oli kahden metrin välit ja pimeät salivalot. Katsomosta ei kuulunut mitään, niin tuli epäilys, että onko yleisössä ketään.
 Viidennen vuoden maisteriopiskelija Inkeri Hyvönen on onnellinen siitä, että esitys pääsee viimein yleisön eteen. –  Onneksi me mennään vielä ainakin Rovaniemelle. Uran alussa on tosi tärkeää, että talot tulevat tutuiksi.  Tiina Jutila / Yle
 Myös viidennen vuoden maisteriopiskelija  Inkeri Hyvönen , 29, on kaivannut sekä yleisöä että opiskelijakollegoita. Kiertueen peruuntuminen kirveli.
 – Tämä on juuri se hetki, kun pitäisi päästä takomaan rautaa, näyttämään taitojaan. Jos ei pääse näyttään sitä osaamistaan, jos ei pääse lavoille, niin ei pääse kiinni seuraaviin työnantajiin tai teattereihin. Jumppaaminen peruutusten ja uusien yritysten välillä on ollut raskasta, kun koko meidän alan pointti on se, että ollaan tiiviisti lähellä toisiamme ja yleisöä, ikään kuin se, että hiki lentää toisen kasvoille. Aika yksinäistä on välillä ollut.
 Vaikka Kristian Smeds vaikuttaa kuvissa jurolta, hän on ohjaajana keskusteleva, huumorintajuinen ja kuunteleva. Harjoituksissa, joissa kuvat otettiin 5.10. tunnelma oli lämmin ja turvallinen. Tiina Jutila / Yle
 "Korona ei päässyt livahtamaan kampukselle"
 Ammattiteatterikiertueen näivettyminen ja vuosikurssien sulkeminen omiin kupliinsa tartuntavaaran takia vaikutti poikkeusajan opintoihin.
 Kollegiaalinen kanssakäyminen oli rajallista ja hiljainen tieto siirtyi tavallista heikommin, mutta kaikesta huolimatta Teatterikorkeakoulu selvisi Smedsin mielestä pandemiasta suhteellisen kuivin jaloin.
 – Me saimme pidettyä opetuksen käynnissä koko pandemian ajan, emme joutuneet perumaan mitään kursseja ja saimme ihmiset valmistumaan ajallaan. Se on todella harvinaista tilanteessa, jossa kontaktiopetusta on voitu järjestää lähinnä poikkeuslupien turvin.
 Smeds kiittelee sekä opettajia että opiskelijoita siitä, että vaikeasta ajasta selvittiin.
 – Täytyy sanoa iso kiitos siitä, miten antaumuksellisesti kaikki etsivät tapoja rajoittaa tekemistään ja olemistaan sen verran kuin tarvittiin. Korona ei päässyt livahtamaan meidän kampukselle. Tässä suhteessa asiat ovat tosi hyvin.
 Ja nyt mielialakin on nousujohteinen, kun viimein päästään töihin jokseenkin normaaliin tapaan.
 – Fiilis on ihan positiivinen koululla tällä hetkellä varsinkin nyt, kun päästään esittämään ja päästään kutsumaan yleisöä.
 Wenla Reimaluodon roolihahmo on autiohökkeliin erakoitunut biisinikkari, jonka kaikki laulut kertovat rakkaudesta. Tiina Jutila / Yle
 Voit keskustella aiheesta lauantaihin 9.10. klo 23:een asti.
 Vääryyksiä tonkinut Hannu Karpo ehti urallaan suututtaa lähes kaikki: “Johtajille tuli henkinen hiki, kun piti selvittää kestävätkö ohjelmani merivettä”
 Lehtijuttu teatterikoululaisten herkkähipiäisyydestä tyrmistytti – nyt puhuvat opiskelijat: “Outoja mielikuvia syntyy, kun meitä ei kuulla”

Huippuohjaaja Kristian Smeds sai Hannu Karpon hahmot vihdoin teatterilavalle – ensi-ilta peruuntui viisi kertaa


Summary: Atria Nurmon sikaleikkaamon 200 työntekijästä yli puolet marssi ulos tänään päivällä. Kyse on ollut erimielisyydestä työntekijöiden ja työnantajan edustajien välillä neuvotteluissa, jotka koskevat sikaleikkaamon tuotantoon liittyvää testijaksoa.

Atria Nurmon sikaleikkaamon työntekijöillä on ollut tänään päivällä ulosmarssi. Asiasta kertoi ensin  Ilkka-Pohjalainen .
 Atria Nurmon pääluottamusmies  Petri Koivisto  on tilanteesta vähäsanainen.
 – Kyse oli erimielisyydestä yhtiön sisäisissä neuvotteluissa. Kyseessä on näkökulmaero. Tämä on liian iso paketti avattavaksi tässä, Koivisto muotoilee.
 Atria Suomi Oyj:n lihaliiketoiminnan johtaja  Markku Hirvijärvi  kertoo, että neuvotteluissa on ollut kyse prosessikehitykseen liittyvästä testijaksosta. Muutokset liittyvät muun muassa linjastoihin.
 – Olihan tämä (ulosmarssi) yllätys, tietysti. Mutta tietyllä tavalla ymmärränkin, vaikka en sitä hyväksykään, koska menossa on isoja muutoksia ja niitä ollut jo jonkin aikaa. Toivotaan, että homma vielä laukeaa ja menee maaliin niin sanotusti, Hirvijärvi toteaa.
 200 työntekijästä marssi ulos 110 työntekijää. Tilanne on ollut poikkeuksellinen sekä Koiviston että Hirvijärven mielestä.
 – Ei tätä toki usein tapahdu. Mutta kyse on kuitenkin yhtiön sisäisistä asioista. Tämä ratkeaa tontilla ja on nähdäkseni ratkaistavissa oleva asia, Petri Koivisto toteaa.
 Kyseessä eivät ole heidän mukaansa yt-neuvottelut.
 Työntekijät palaavat maanantaina töihin. Neuvotteluja jatketaan sekä Petri Koiviston että Markku Hirvijärven mukaan normaalissa neuvottelujärjestyksessä.

Atrian Nurmon sikaleikkaamon työntekijöillä päivällä poikkeuksellinen ulosmarssi – pääluottamusmies: "Tämä ratkeaa tontilla, yhtiön sisäisiä asioita"


Summary: Korkein hallinto-oikeus katsoo, että yliopistojen opiskelijat eivät saa vapaaehtoisesti valita, kuuluvatko he ylioppilaskuntaan vai ei. Pakkojäsenyyden perusteita  on selvitetty vuodesta 2018 lähtien.

Korkeimman hallinto-oikeuden (KHO)  päätöksessä  on kyse siitä, onko yliopisto-opiskelijoiden maksullinen pakkojäsenyys ylioppilaskunnassa ristiriidassa perustuslain takaaman yhdistymisvapauden kanssa.
 Asian käsittely alkoi vuonna 2018, kun kaksi Turun yliopiston opiskelijaa pyysi eroa ylioppilaskunnan jäsenyydestä ja maksettujen jäsenmaksujen palauttamista.
 Ylioppilaskunnan hallitus hylkäsi pyynnön ja siitä tehdyn oikaisun. Tämän jälkeen opiskelijat ovat hakeneet asiaan muutosta hallinto-oikeudesta ja korkeimmasta hallinto-oikeudesta.
 KHO: Ristiriita ei ole selvä
 Ylioppilaskunnan jäsenyydestä säädetään yliopistolaissa. Ylioppilaskunnat velvoittavat opiskelijat liittymään jäsenikseen  yliopistolain nojalla.
 Perustuslain mukaan suomalaisella on vapaus kuulua tai olla kuulumatta yhdistyksiin.
 KHO:n mukaan ristiriita yliopistolain ja perustuslain välillä ei ole selvä ja riidaton, koska perustuslakivaliokunta on käsitellyt asiaa vuonna 2009 antamassaan lausunnossa.
 Myös  opetus- ja kulttuuriministeriön asettama työryhmä päätyi  viime keväänä kannattamaan yliopistojen itsehallintoa ja katsoi, että pakkojäsenyyden poistamiselle ei ole perusteita.
 Eduskunnan käsiteltävänä on viime keväänä tehty  lakialoite yliopistolain muuttamiseksi  siten, että ylioppilaskuntaan kuuluminen olisi vapaaehtoista.
 Ammattikorkeakouluissa ei ole pakkojäsenyyttä
 Ammattikorkeakoulujen opiskelijoille ei ole säädetty ammattikorkeakoululaissa pakkoa kuulua jäsenenä korkeakoulun oppilaskuntaan ja maksaa jäsenmaksua.
 Perustuslakivaliokunta käsitteli asiaa vuonna 2014 ja katsoi, että ammattikorkeakoulujen opiskelijoilla ei ole vastaavaa velvoitetta.
 Ylioppilaskuntien tehtävä on edistää opiskelijoiden etua, mutta lisäksi niistä osa esimerkiksi tekee poliittisia kannanottoja.
 Voit keskustella aiheesta lauantaihin 9.10. klo 23:een asti.
 Lue myös:
 Hallinto-oikeus ei tutki opiskelijoiden valitusta ylioppilaskunnan jäsenyydestä – Oikeusoppineet: "Pakkojäsenyydestä tuli juuri perustuslain vastainen
 Uuden yliopisto-opiskelijan on pakko kuulua ylioppilaskuntaan, vaikka ei haluaisi – Ville Laakso, 29, teki valituksen: "Perusoikeuksien loukkaus"

Korkein hallinto-oikeus: yliopistojen ylioppilaskuntien pakkojäsenyys ei ole perustuslain vastainen – turkulaisopiskelijat hävisivät vuosien kiistan


Summary: Krista Kiurun mukaan Suomessa on vielä puolitoista miljoonaa ihmistä, joilla ei ole kahta koronarokotusta. Ylilääkäri tunnustaa, että rokotuksesta kieltäytynyt potilas voi turhauttaa.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Turun yliopistollinen keskussairaala (TYKS)

Turun yliopistollisen keskussairaalan (TYKS) teho-osastolla työskentelevä ylilääkäri  Mika Valtonen  myöntää, että rokotuksesta kieltäytynyt koronapotilas voi herättää hoitajassaankin tuntemuksia.
 – Kyllä siinä tietysti jonkin tason turhautumista saattaa tulla, koska suurin osa näistä rokottamattomien tehohoitojaksoista olisi todennäköisesti voitu rokottamalla välttää.
 Valtonen korostaa samaan hengenvetoon, että tehohoidon antamiseen eivät potilaan henkilökohtaiset elintavat tai valinnat vaikuta, vaan sitä tarjotaan kaikille tarvitseville samalla, lääketieteellisellä perusteella.
 Valtonen kertoo, että Varsinais-Suomessa hallituksen tavoite – 80 prosentin kattavuus kahdesti rokotetuissa – saavutetaan marraskuun alkupuolella.
 Sosiaali- ja terveysministeriöstä  on aiemmin arvioitu , että valtakunnallisesti tavoite täyttyisi lokakuun puolivälin tienoilla.
 Juuri nyt siltä ei näytä.  THL:n mukaan  rokotekattavuus näyttää odotettua heikommalta. Erityisesti nuorten aikuisten joukossa kattavuus on edelleen heikko.
 Ylen kysely suurimmille kaupungeille  kertoi, että kaikissa kaupungeissa hallituksen tavoite ei todennäköisesti täyty lokakuun loppuun mennessä.
 Krista Kiuru: Rokotustavoitteen saavuttaminen on elinehto
 Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) ei halua spekuloida mahdollisuudella, että rokotteiden kattavuustavoitteista jäätäisiin.
 – Meidän lähtökohtamme on se, että 80 prosentin rokotekattavuus saavutetaan. Se on meille elinehto, jos ajattelemme tätä tulevaa elämää koronan varjossa. Mitä korkeampi rokotekattavuus on, sitä varmemmalla pohjalla me olemme, Kiuru sanoi Ylelle perjantaina.
 Pääministeri  Sanna Marin  (sd.) arvioi  torstaina, että 80 prosentin rokotekattavuus saavutetaan lähiviikkoina. Samalla hän vetosi voimakkaasti kansalaisiin, jotta rokotteita otettaisiin.
 Ministeri Kiuru yhtyy vetoomukseen ja toteaa olevansa huolissaan erityisesti alle 40-vuotiaiden rokotekattavuuden matalasta tasosta. Myös 50–70-vuotiaissa on Kiurun mukaan liikaa heitä, joilta rokotesuoja puuttuu.
 – Käytännössä 775 000 ihmistä on tällä hetkellä puhtaasti rokottamattomia. Kun otetaan huomioon ensimmäisen rokotuksen saaneet, niin tämä puutteellisten rokotusten omaavien porukka nousee yli puoleentoista miljoonaan vieläkin. Se selittää myös ikävä kyllä tätä epidemiatilannetta, Kiuru sanoo.
 TYKSin ylilääkäri Mika Valtonen uskoo Varsinais-Suomen saavuttavan hallituksen rokotekattavuustavoitteen marraskuussa. Minna Rosvall / Yle
 Pitäisikö nuoria taivutella henkilökohtaisemmin?
 Rokotukseen ei voi ketään pakottaa, eikä  hallitus pakkoa valmistele .
 TYKSin ylilääkäri Mika Valtonen harkitsisi kuitenkin rokotevelvoitetta hoitotyöntekijöille, jotka työskentelevät teho-osastolla tai muutoin hauraiden potilaiden kanssa.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) ylilääkäri  Hanna Nohynek  sanoo, että nuoria rokottamattomia pitäisi ehkä ohjata rokotukseen nykyistä henkilökohtaisemmin.
 – Vaikka tekstiviestillä. Meidän täytyy miettiä uusia keinoja, jos nämä nykyiset keinot eivät tuota tulosta. Ne keinot joihin on totuttu, eivät ehkä vie meitä siihen maaliin, Nohynek sanoi perjantaina Ylen Radio 1:n Ykkösaamussa.
 THL onkin jo käynnistänyt uusia vaikutuskeinoja, joilla nuoret aikuiset saataisiin rokotuksiin.  Valistuskampanjassa käytetään  esimerkiksi deittisovellus Tinderin kautta välitettyjä viestejä.
 Jorvin sairaala ylilääkäri Tero Varpula on huolissaan tehohoidon resurssien riittävyydestä, jos koronarokotteita jätetään ottamatta. Markku Rantala / Yle
 "Voi vaikeuttaa muiden potilasryhmien asemaa"
 Jorvin sairaalan teho-osastolla työskentelevä ylilääkäri  Tero Varpula  toteaa, että teho-osastolle päätyy tällä hetkellä vain hyvin harvoin koronapotilaita, jotka ovat hankkineet rokotteet.
 Myös Varpula on huolissaan siitä, jos koronarokotteita ei oteta. Tehohoitopaikkojen määrä on hänen mukaansa Suomessa muutoinkin verraten niukka.
 – Meillä ei lähtökohtaisestikaan ole ollut pelivaraa, Varpula sanoo.
 Koronapandemia on syönyt voimavaroja ja henkilöstöä. Konstit on tavalla toisella tähän asti löydetty ja muutkin kuin koronan vuoksi tehohoitoa tarvitsevat on hoidettu. Jos vaikeita koronatapauksia tulee lisää, tilanne on hankala.
 – Se voi johtaa siihen, että joudumme entistä tarkemmin miettimään, ketkä näistä raskaista hoidosta hyötyy. Potilasvalinta voi muodostua entistä vaikeammaksi, ja se voi vaikeuttaa monien muiden potilasryhmien asemaa.
 Lue lisäksi:
 Täällä saavutetaan pian 80 prosentin rokotuskattavuus – Yle selvitti rokotustilanteen Suomen kymmenessä suurimmassa kaupungissa
 Kemi, Kemijärvi ja Tornio arvioivat, että 80 prosentin rokotekattavuuteen päästään vasta marraskuun lopulla – Rovaniemellä on toiveikkuutta saavuttaa raja kuun lopulla
 Pääministeri Sanna Marin: "Emme ole vapauttaneet yhteiskuntaa liian aikaisin"
 Koronapotilaiden määrä kasvaa huolestuttavasti – rajoituksia purettiin liian aikaisin, sanoo STM:n Varhila

Ministeri Krista Kiuru: Lähdemme siitä, että 80 prosentin rokotekattavuus saavutetaan – "Se on meille elinehto"


Summary: Kansainvälisen valuuttarahasto IMF:n nykyinen pääjohtaja Kristalina Georgieva voi joutua jättämään tehtävänsä. Georgieva työskenteli aiemmin Maailmanpankissa ja hänen epäillään suosineen Kiinaa pankin julkaiseman raportin tuloksissa.

Voiko  Kristalina Georgieva  enää jatkaa Kansainvälisen valuuttarahasto IMF:n pääjohtajana?
 Tätä kysymystä valuuttarahaston 24-henkinen johtokunta on käsittelemässä perjantaisessa kokouksessaan. Bulgarialainen Georgieva on keskellä kohua, joka liittyy hänen entiseen rooliinsa Maailmanpankissa. Tilannetta on  kuvailtu skandaaliks i.
 Kohu sai alkunsa syyskuussa julkaistusta selvityksestä, joka on horjuttanut luottamusta sekä Maailmanpankkiin että Kansainväliseen valuuttarahastoon.
 Selvityksen mukaan Maailmanpankin vuoden 2018 Doing Business -raportin laatimisessa on ollut mittavia epäselvyyksiä. Georgieva toimi raportin kokoamisen ja julkaisun aikaan Maailmanpankin kakkosjohtajana. Hänen epäillään taipuneen Kiinan painostukseen ja parantaneen maan sijoitusta raportin luokittelussa.
 Viime viikolla yli 300 Maailmanpankin entistä työntekijää kirjoitti talouslehti  Financial Timesin mukaan  pankin johdolle kirjeen, jossa he kuvailivat selvityksen tuloksia "institutionaaliseksi korruptioksi".
 Georgieva on kiistänyt syytökset useaan otteeseen. Maailmanpankki on myös ilmoittanut, ettei kyseistä raporttia tulla enää julkaisemaan. Kohu ei silti ole laantunut.
 Jos Georgieva joutuu väistymään, katseet kääntyvät Eurooppaan
 Useat tunnetut taloustieteilijät ovat ottaneet tapaukseen kantaa. Yhdysvaltalaisen Columbian yliopiston taloustieteen professori  Jeffrey Sachs   on puolustanut Georgievaa , samoin talousnobelisti  Joseph Stiglitz . Sachsin mukaan tapauksesta huokuu Kiina-vastainen asenne. Stiglitz taas nimittää tapahtumaketjua  "vallankaappausyritykseksi" .
 Georgievan kohtaloa on jo aiemmin ratkottu IMF:n johtokunnan kokouksissa, joissa on myös kuultu raportin tehnyttä lakitoimistoa. Viimeksi asia oli esillä keskiviikkona. IMF:n johtokunta on sitoutunut asian perinpohjaiseen ja objektiiviseen läpikäyntiin, valuuttarahasto on viestittänyt.
 Oletuksena on, että johtokunta saattaa päästä asiassa ratkaisuun perjantaisessa kokouksessaan. IMF:llä sekä Maailmanpankilla on ensi viikolla vuosikokouksena ja joidenkin arvioiden mukaan kokouksia on hankala aloittaa, mikäli pääjohtaja Kristalina Georgievan tilannetta ei ole ratkaistu.
 IMF:n johtokunnassa on suomalainen  Mika Pösö . Hän edustaa johtokunnassa Pohjoismaita ja Baltiaa.
 Mikäli Georgieva joutuisi väistymään, katseet kääntyisivät uuden johtajavalinnan suhteen Eurooppaan.
 Maailmanpankin pääjohtajaksi on perinteisesti valittu Yhdysvaltojen ehdokas, kun taas IMF:n pääjohtajat ovat olleet eurooppalaisia. Ennen Georgievaa tehtävää hoiti Euroopan keskuspankin nykyinen pääjohtajana  Christine Lagarde .
 Lue lisää:
 Maailmanpankin ja valuuttarahaston johdon epäillään suosineen Kiinaa bisnesraportissaan – IMF:n pääjohtajan uskottavuus vaakalaudalla

Kansainvälisen valuuttarahaston IMF:n pääjohtajaa uhkaa jo potkut – taustalla syytökset Kiinan suosimisesta


Summary: Korealaiset kulttuuri-ilmiöt saavuttavat säännöllisin väliajoin kansainvälistä suosiota. K-pop on jo käsite, ja nyt maailmanvalloitusta tekevät elokuvat ja televisiosarjat.

Tämän syksyn puhutuin viihdeilmiö on ehdottomasti ollut Netflixin tuottama  Squid Game , joka sai ensi-iltansa viime kuussa.  Squid Gamesta  on tullut Netflixin toistaiseksi suosituin ei-englanninkielinen sarja, ja toisesta kaudesta käydään jo keskusteluja.
 Squid Gamessa  joukko tuntemattomaan paikkaan kaapattuja ihmisiä pistetään kilpailemaan valtavista rahasummista. Pelaamisesta leikki on kuitenkin kaukana – ihmishenki on halpaa ja veri roiskuu.
 Tuntuuko tutulta? Vastaavaa juonikuviota on aiemmin hyödynnetty muun muassa elokuviksi jalostetuissa  Nälkäpeli - ja  Battle Royale - romaaneissa sekä useissa kuolettavan ja kieroutuneen pelillisyyden ympärille kehkeytyneissä kauhufilmeissä, kuten  Saw -sarjassa.
 Squid Gamen juonikuviosta löytyy yhtäläisyyksiä Nälkäpeli-romaaniin ja siitä tehtyihin elokuviin.  Lions Gate  / Everett Collection/  All Over Press
 Pohjimmiltaan  Squid Game  ei siis tarjoa katsojille mitään täysin uutta tai mullistavaa. Sen ja maailmanlaajuiseksi ilmiöksi nousseen, oscareita kahmineen  Parasite -elokuvan (2019) tiimoilta herää kuitenkin kysymys, miksi eteläkorealainen viihde kiinnostaa, saa valtaisia katsojamääriä ja herättää kiihkeää mielipiteenvaihtoa myös täällä Pohjolan perukoilla.
 Eteläkorealaiseen populaarikulttuuriin perehtyneen kirjailijan ja kulttuurihistorian maisterin  Minja Mäkilän  mukaan niin  Parasite  kuin  Squid Gamekin  tarjoavat sopivissa määrin erilaisuutta ja tuoreita käsittelytapoja.
 – Eteläkorealaisissa sarjoissa ja elokuvissa yhteiskunnallisia ongelmia käsitellään suorasukaisemmin kuin Hollywood-tuotannoissa, mutta vakavistakin teemoista huolimatta mukana on huumoria.  Handmaid's Tale  on hyvin dystooppinen kuvaus. Samaa on  Squid Gamessakin , mutta sarjojen synkkyys on erilaista.
 Oscar-palkittu Parasite-elokuva (2019) on yhdistelmä yhteiskunnallista analyysia ja mustaa huumoria.  Future Film
 Yhteiskunnallista eriarvoisuutta löytyy paljon
 Länsimaissakin suosittu, estetiikaltaan korkeatasoinen K-pop eli korealainen pop-musiikki on jo vuosikymmeniä luonut kuvaa maasta ja kulttuurista, jossa kaikki on kaunista, kiiltävää ja virheetöntä. Vastapainoksi  Parasite  ja  Squid Game  avaavat näkymiä yhteiskuntaan, jossa kaikki ei ole ihan sitä miltä näyttää, ja jossa on runsaasti kipupisteitä.
 Idea  Squid Gamesta  oli aluillaan pitkään. Ohjaaja-käsikirjoittaja  Hwang Dong-hyuk  ryhtyi kehittelemään sarjaa vuoden 2008 talouskriisin jälkeen, jonka seurauksista hän joutui itsekin kärsimään. Koronapandemia taas on lisännyt Etelä-Koreassa yhteiskunnallista eriarvoisuutta, ja myös suuri yleisö on kokenut, että aihepiiriin liittyvää tematiikkaa olisi hyvä käsitellä esimerkiksi televisiosarjoissa.
 – Maassa on oma superrikkaiden luokkansa, nuorisotyöttömyys on verrattain korkealla, eikä varsinaisia eläkevirkoja enää ole. Kuten  Squid Gamessakin , kuvioihin on tullut mukaan tuurilla pärjääminen: menestyminen ei välttämättä enää liity siihen, kuinka hyvä tai pätevä olet, Minja Mäkilä toteaa.
 Ohjaaja Hwang Dong-hyuk ottaa sarjassa kantaa myös viranomaisten toimintaan.
 – Sarjassa näytetään, mitä voi tapahtua, jos poliisi puuttuu asioihin liian myöhään. Myös tosielämässä eteläkorealaisten luottamus poliisin toimintaan ei ole kovin korkealla.
 Kulttuurihistorian maisteri Minja Mäkilä on perehtynyt fani-ilmiöihin ja eteläkorealaiseen populaarikulttuuriin.  Jussi Mankkinen / Yle
 Squid Gamessa  huomio kiinnittyy suomalaisittain varsin eksoottiseen ilmiöön eli velanperintään, joka on ujuttautunut osaksi tavallisten ihmisen elämää. Tämäkin puoli löytyy eteläkorelaisen yhteiskunnan rakenteista: esimerkiksi vuonna 2016 laittomien koronkiskureiden kautta otettujen erilaisten lainojen  arvo  oli yli 18 miljardia euroa.
 – Lainan ottaminen epävirallisia reittejä pitkin on Etelä-Koreassa varsin yleistä, ja velkojen perintä voi olla joskus varsin julmaa. Pakkaa sekoittaa sekin, että esimerkiksi vuokranantaja voi toimia epävirallisena lainoittajana, jolloin syntyy vinksallaan olevia valtasuhteita.
 Yhteiskunnallisen eriarvoisuuden käsittely ei ole korealaisessa viihteessä täysin uusi asia. Vuoden 1993  Seopyeonje -elokuva käsitteli perinnemuusikoiden ahdinkoa, ja Hwang Dong-hyukin  Silenced  (2011) pureutui kuurojen lasten hyväksikäyttöön. Elokuva aiheutti kiivasta yhteiskunnallista keskustelua ja johti myös kuurojen asemaa parantaneeseen lakimuutokseen.
 Minja Mäkilä haluaa kuitenkin painottaa, etteivät eteläkorealaisen yhteiskunnan asetelmat ja kipupisteet ole täysin mustavalkoisia.
 – Jokaisella maalla on toki omat ongelmansa, ja ulkopuolisten näkemys on aina erilainen kuin niiden, jotka kyseisessä maassa asuvat.
 Squid Game sisältää myös yllättävää väkivaltaa.  BACKGRID UK / AOP
 Kungfutselaisen ajattelun ytimessä
 Squid Gamessa  tulee voimakkaasti esille myös lasten ja vanhempien välinen riippuvuussuhde, jonka juuret löytyvät perinteisestä kungfutselaisesta filosofiasta.
 – Ajatusmallin lähtökohtana on, että lapsi on syntymästään saakka velkaa vanhemmilleen. Tätä velkaa lapsi sitten yrittää maksaa takaisin pitämällä huolta vanhemmistaan koko näiden eliniän ajan. Kuten sarjassa näkyy, äiti on useimmiten se läheisempi vanhempi. Korealaisessa yhteiskunnassa naiset ovat useimmiten olleet kotiäitejä, kun taas miehet ovat käväisseet töiden välissä kotona lähinnä nukkumassa. Tämäkin asetelma tosin on viime aikoina muuttunut, Minja Mäkilä kertoo.
 Nuorisotyöttömyys ja taloudellinen epävarmuus vaikeuttavat velvollisuutta huolehtia omista vanhemmista, jolloin syntyy kulttuurinen dilemma.
 – Sarjan päähenkilöissä näkyy epätoivoa siitä, kuinka ikääntyvistä vanhemmista yritetään huolehtia, vaikka omankaan elämän peruspalikat eivät ole vakaalla pohjalla. Tällainen asetelma resonoi vahvasti korealaisen yleisön keskuudessa.
 Suositusta kotimaisesta M/S Romantic -sarjasta voi löytää samankaltaista huumoria kuin Squid Gamestakin: naurua kirvoitetaan epämukavista sosiaalisista tilanteista.    Yle Kuvapalvelu
 Sekä  Parasitessa  että  Squid Gamessa  on runsaasti kohtauksia, joista ei oikein tiedä, onko kyse komiikasta vai tragediasta. Minja Mäkilän mukaan korealaisen viihteen huumorissa on erityispiirteitä, jotka eivät välttämättä kaikille länsimaisille katsojille aivan heti avaudu.
 – Korealaisissa sarjoissa ja elokuvissa toistuu epämukavuudesta ammentava huumori, joka liittyy sosiaalisiin tilanteisiin. Hahmotkaan oikein tiedä, kuinka asioihin pitäisi reagoida tai kuinka pitäisi toimia.
 Toisaalta korealainen viihde pursuaa sysimustaa huumoria, jota monet suomalaisetkin rakastavat. Yllättävää kyllä, toissa vuonna hitiksi nousseen kotimaisen  M/S Romanticin  ja  Squid Gamen  huumori ammentaa samankaltaisista lähteistä.
 Netflixin kiinnostus korealaisiin tuotantoihin taas liittyy rahan ja taiteellisuuden yhdistelmään. Amerikkalaistuotantoihin verrattuna korealaissarjat ja -elokuvat ovat huomattavasti edullisempia toteuttaa, mutta laadultaan ne ovat korkeatasoisia. Tämä johtuu siitä, että Etelä-Koreassa on 2000-luvulla panostettu media-alan koulutukseen. Työvoimasta on kuitenkin ylitarjontaa ja alan palkkataso on matalalla.
 Squid Gamen julmat pelit perustuvat lasten leikkeihin.  BACKGRID UK / AOP
 Persoonallisia kulttuuri-ilmiöitä
 Korealaiset kulttuuri-ilmiöt saavuttavat säännöllisin väliajoin globaalia suosiota. Parikymmentä vuotta sitten kohistiin korealaisesta elokuvasta, jonka keskiöön nousi  Kim Di-dukin  sadistinen  Saari  (2001). Väkivaltaisten korealaistrillereiden armadalle taas lanseerattiin kattokäsite Korea noir.
 Vuonna 2012  PSY  karautti maailmalle  Gangnam Style  -videollaan, josta tuli pitkäksi aikaa miljardien silmäparien ihastelema, Youtuben katsotuin musiikkivideo. Eteläkorealaiset kauneus-ja ruokatrendit kimcheineen ja etanoista valmistettuine voiteineen ovat jo normikamaa.
 Aespa on yksi tämän hetken nousevista K-pop-bändeistä. Yhtyeen nimessä kirjain a viittaa avatariin ja e sanaan experience. Korealaisyhtyeiden tarkoin mietityistä nimistä löytyy usein runsaasti erilaisia viittauksia ja symboliikkaa.  AOP
 Viimeisen päälle tuotteistettu korealainen popmusiikki eli K-pop on kasvattanut suosiotaan jatkuvasti, mikä tulee esille myös Minja Mäkilän kesällä julkaistusta  K-pop – Unelma huomisesta  -kirjasta. K-poppia on hiottu kohta 30 vuotta ja sitä on ennen kaikkea haluttu viedä kansainvälisille markkinoille. K-popin kohdalla on myös onnistuttu löytämään oikeanlainen, toimiva kaava.
 – Korealaista musiikkia on tuotteistettu siten, että siinä on kansainvälisesti ajatellen tuttuja asioita, mutta samalla se on riittävän omaperäistä ja persoonallista.
 Vastaava resepti on toiminut kiistatta myös  Parasiten  ja  Squid Gamen  kohdalla.
 PSY sai koko maailman polvilleen energisellä Gangman Style -hitillään.  AOP
 Voit keskustella aiheesta lauantaihin 9.10. klo 23:een asti.
 Lisää aihepiiristä :
 K-popin faneilla on jo valtaa heiluttaa pörssikursseja ja toimitusjohtajien jakkaroita – tulevaisuudessa tähdet voivat olla virtuaalisia: "Avatar-idolihan ei tarvitse yöunia"
 Palkkamurhaajat vuodattavat verta Quentin Tarantinon tunnelmissa – korealainen jännäri iskee nyt tulta maailmalla
 Fanit surevat korealaista poptähti Sullia – mielenterveysongelmat ovat maassa edelleen tabu

Netflixin Squid Game -sarja niittää hurjaa suosiota – se tarjoaa myös yllättäviä näkymiä eteläkorealaiseen yhteiskuntaan, jolla on  pimeä puolensa


Summary: Monet lapset jäävät koulussa ilman tarvitsemaansa tukea. OAJ:n Olli Luukkaisen mukaan se voi johtaa esimerkiksi oppimis- ja PISA-tulosten laskemiseen laajasti sekä jättimäiseen koronalaskuun.

Jos koulunkäyntiinsä erityistä tukea tarvitsevat jäävät ilman riittävää tukea, se vaikuttaa helposti kaikkien muidenkin luokan oppilaiden koulunkäyntiin. Vaikutukset eivät siis koske vain yksittäisiä oppilaita vaan laajasti koko koulua, sanoo opettajien ammattijärjestön OAJ:n puheenjohtaja  Olli Luukkainen .
 – Jos opettajan huomio menee muutamaan oppilaaseen, luokassa voi käydä niin, että niin sanotut tavalliset tai nopeasti etenevät oppilaat eivät pääse opinnoissaan niin pitkälle kuin edellytyksiä olisi, Luukkanen sanoo.
 Keminmaalaisella  Matti Alanärällä  on luokanopettajan työstä 35 vuoden kokemus ja hän on myös hoitanut alan luottamustoimia. Hän on törmännyt arjen ongelmiin itse ja kuullut niistä kollegoiltaan.
 – Kun erityisen tuen tarpeessa oleva lapsi ei saa riittävää tukea, hän turhautuu ja se johtaa usein käytöshäiriöihin. Se taas vaikuttaa koko luokkaan ja kaikkiin luokan oppilaisiin, hän sanoo.
 Lue myös:   Suomi siirsi erityisoppilaat suuriin luokkiin, eivätkä kaikki opettajat pidä muutoksesta: "En ole koskaan ollut näin väsynyt"
 “Kyse on lähes kansallisesta hätätilasta”
 Koulujen ongelmista ovat huolissaan niin opettajat kuin perheetkin. Suomen Vanhempainliiton yhdenvertaisuusasiantuntija  Aslak Rantakokko  kertoo, että yhteydenottoja vanhemmilta tulee liittoon jatkuvasti.
 Lasten ja nuorten  psyykkinen pahoinvointi  näyttää lisääntyvän koko ajan. Rantakokko kertoo esimerkin: lapsille kirjoitettujen psykiatristen lähetteiden määrä kasvoi Pohjois-Pohjanmaalla vuosina 2014–2018 yli 80 prosenttia. Myös  nuorisopsykiatrisen  avun tarve on lisääntynyt samaa vauhtia.
 – Tässä on kyse lähes kansallisesta hätätilasta.
 Suomen Vanhempainliiton yhdenvertaisuusasiantuntijan Aslak Rantakokon mielestä koulua koskevien ratkaisujen tekeminen helpottuisi, jos ohjenuorana olisi ajatus "Lapsi on tärkein". Vesa Marjanen Photography
 Korona-aika on ottanut koville monissa perheissä, kun vanhempien ja erityislasten illat ja viikonloput ovat kuluneet koulutehtäviä tehdessä.
 – Kyllä korona-aika on nostanut näitä ongelmia toiseen potenssiin, Rantakokko luonnehtii.
 Rantakokko huomauttaa, että koronan poikkeusoloissa tuen tarve on entisestään kasvanut ja pelkästään niin kutsuttua oppimisvajetta on syntynyt monille. Kaikkinensa korona-ajan vaikutukset lapsiin ja nuoriin ovat vielä osittain hämärän peitossa.
 – Koronalasku tulee maksettavaksi vasta vuosien päästä, vaikutukset näkyvät ehkä vasta vuosikymmenen jälkeen, sanoo Rantakokko.
 Olli Luukkainen listaa asioita, jotka nopeimmin tulisi saada kuntoon:
 – Pois ylisuuret ryhmäkoot. Tarpeeksi henkilöstöä ja aikaa kohdata oppilaat yksilöllisesti. Koulujen johtamiseen voimavaroja.
 Jääkö lasten hyvinvointi kakkoseksi?
 Rantakokon mielestä vanhempien ei pitäisi joutua taistelemaan tuen saamisesta lapsilleen, kuten nyt tapahtuu monessa paikassa. On lakiin kirjattu oikeus saada yksilöllistä tukea opintielle.
 – Kyllä aikuisten täytyisi pitää huolta myös lasten työhyvinvoinnista, ei vain omastaan.
 Koulutukseen liittyvien ratkaisujen taustalla on monesti pohjimmiltaan raha, mutta sekä Suomen Vanhempainliiton Rantakokko että OAJ:n Luukkainen pitävät päätöksiä myös arvovalintoina.
 – Kyllä tässä on paikallisilla valinnoilla iso merkitys. Mihin kunta päättää käyttää rahansa?
 Rantakokko kannattaa inkluusiota eli sitä, että kaikki lapset voisivat opiskella lähikoulussaan. Samaan hengenvetoon hän painottaa, että sen onnistuminen edellyttää resursseja, jotta tukea tarvitseville voidaan taata jokaisen lapsen yksilöllisiin tarpeisiin vastaava, riittävä apu. Samanlainen on OAJ:n viesti.
 – Ratkaiseva virhe on tehty siinä, että tukea ei ole luokissa tarpeeksi ja pienryhmistä on suurelta osin luovuttu, sanoo Olli Luukkainen.
 Monissa kunnissa erityis- ja pienryhmäopetusta on tuntuvasti vähennetty säästöjen saamiseksi. Rantakokko ja Luukkainen pitävät tätä lyhytnäköisenä ajatteluna. Näennäinen säästö nyt kostautuu entistä suurempana laskuna tulevaisuudessa.
 Lue myös:   Epätoivoinen äiti antoi lapsensa sijoitukseen saadakseen tämän pienryhmään: "Se oli tosi rankka päätös" – opetuksen tuki vaihtelee kunnissa
 Opettajat harkitsevat alanvaihtoa
 Vanhempainliiton ja OAJ:n saama viesti on, että nykytilanne uhkaa uuvuttaa niin lapsia ja nuoria kuin heidän perheitään ja opettajiaan. OAJ:n tuoreen kyselyn mukaan peräti yli puolet opettajista on tänä syksynä harkinnut alanvaihtoa.
 Olli Luukkainen kertoo, että kentältä tulee suoranaisia hätähuutoja.
 – Jo ennen koronaa opettajien työkuorma oli kestokyvyn rajoilla, nyt monilla kynnys jo ylittyy.
 Luokanopettajan työstä tänä syksynä eläkkeelle siirtynyt Matti Alanärä allekirjoittaa järjestöjen huolen. Opettajien työkuorma on kasvanut paitsi opetuksen tuen vähyyden vuoksi, myös oheistöiden vuoksi.
 – Opettajille on tullut paljon sälätyötä, esimerkiksi kirjaamista ja täytettäviä papereita.
 Alanärän mielestä luokkiin tarvittaisiin erityisopettajia. Myös joustavat pienryhmät olisivat avuksi. Oppilas voisi tarpeen mukaan välillä opiskella vaikkapa matematiikkaa pienryhmässä ja palata sitten omaan, isompaan perusluokkaansa.
 Luukkainen sanoo, että työ ja olosuhteet kouluissa pitää nyt saada nopeasti hallintaan. Luukkainen painottaa, että nyt on saatava keskittyä perustyöhön, jota korona on vaikeuttanut ja jonka tarvetta poikkeusolot ovat vain kasvattaneet.
 – Ylimääräinen hankehumppa on nyt pistettävä syrjään.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  9.10. kello 23 saakka.
 Lue myös:
 Erityisopettaja sulautti ”koulun äänekkäimmän ja näkyvimmän” pienryhmänsä tavalliseen luokkaan – miten hän onnistui siinä, mikä monessa koulussa on mennyt pieleen?

Muutama oppilas voi viedä opettajan kaiken huomion ja silloin kärsivät kaikki – säästöt, sälätyö ja hankehumppa rapauttavat koulutyötä


Summary: Tampereen uuden areenan nimisponsori paljastettiin suurin menoin maaliskuussa 2020. Tänä syksynä selvisi, että yhtiö on taloudellisissa vaikeuksissa.

Tampereelle pian valmistuvan uuden areenan nimi on ollut viime vuosien vitsailun aihe Tampereella. Viimeisin nimi eli Uros Live sai julkistuksen aikaan paljon huomiota.  Nimeä epäiltiin aprillipilaksi , ja väännöksiä syntyi nopeammin kuin ehti laskea.
 Lopulta nimeen totuttiin. Sitten paljastuivat  nimisponsori Uroksen taloussotkut . Sopimuksen teon aikana pormestarina ollut  Lauri Lyly  (sd.) pettyi tiedoista ja sanoi Ylelle  koko sotkun mainehaitan olevan iso .
 Entä jos areenan nimi pitäisi nykyisen sponsorin taloussotkujen takia vaihtaa? Mikä olisi hyvä korvaava nimi?
 – Se voisi olla vaikka Tammer-areena. Tampereen tulisi liittyä jotenkin nimeen, tamperelainen  Veera Elkelä  sanoo.
 Katso lisää mielipiteitä pääkuvan kohdalla olevasta videosta.
 Areenan nimeksi piti alun perin tulla jotain ihan muuta
 Areena nauratti jo vuonna 2018. Silloin rakennusyhtiö SRV kertoi, että alueen  nimiksi harkitaan vaihtoehtoja Centre, Expe, Atmos tai Premi .
 Rakennusyhtiö SRV testasi ihmisten reaktioita nimivaihtoehtoihin. Kysely oli suunnattu pienelle, valikoidulle piirille. Julkisuudessa nämä yhtiön mukaan ulkomaalaisten suuhun sopivat nimet saivat melko yksimielisen tuomion.
 Alueen nimeksi tulikin lopulta  Tampereen Kansi .
 Areenan lisäksi rautatien päälle asuintaloja ja liiketiloja
 Alueen rakentaminen on jo muuttanut Tampereen siluettia paljon. Areenan lisäksi Tampereen rautatieaseman lähelle, eli aivan keskustaan, on rakenteilla tornitaloja.
 Uuden areenan ja tornitalojen tilalla oli aiemmin lähinnä rautatietä. Havainnekuva näyttää lähikuukausien tilanteen. Havainnekuva: SRV/Libeskind/Tomorrow
 Ensimmäisessä vaiheessa eteläiselle ratapihalle rakennetaan kansi ja sen päälle areena, harjoitushalli, hotelli ja kaksi tornitaloa. Areena avataan tämän vuoden joulukuussa. Siellä pelataan myös jääkiekon MM-kisojen otteluita vuonna 2022.
 Toinen vaihe pitää sisällään pohjoisen kannen sekä kolme tornitaloa. Kokonaisuudessaan kohteeseen tulee arviolta jopa tuhat asuntoa.
 Millaisia ajatuksia juttu herätti? Keskustele aiheesta lauantaihin kello 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Areenan edustajat saivat selvityksen Urokselta, mutta haluavat vielä lisää tietoja – halliyhtiön toimitusjohtaja: "Dialogi jatkuu"
 Uros sai suomalaisen ministerin, jääkiekkoseuran, yliopiston ja kaupungin sen puhemiehiksi – selvitimme, millaisia kauppoja se teki
 Tampereen entinen pormestari pettynyt Uroksen ongelmiin, mainehaittaan ja lupauksiin: 200 työntekijää luvattiin, 1–2 tuli
 200 työpaikkaa ja kansainvälistä mainetta: Nämä neljä komeaa asiaa teknologiayhtiö Uros lupasi Tampereelle – selvitimme, miten kävi
 Tampereen areenayhtiö: Uutinen Uros Oy:n talousvaikeuksista ei vaikuta joulukuussa avattavan areenan toimintaan
 Teknologiayhtiö Urokselta vaaditaan yli 15 miljoonan euron velkasaatavia käräjäoikeudessa – muun muassa Business Finlandin miljoonalainat maksamatta
 Tahraako sponsorin taloussotku Tampereen areenan? Kaupungin konsernijohtaja: "Kyse on Uroksen asioista, areenan osalta kaikki on kunnossa"
 Tampereen areenan nimikkosponsorin Uroksen satumaiselta vaikuttanut taloustilanne herättää useita kysymyksiä – areena: yhtiö hoitanut velvoitteensa
 Uroksen toimitusjohtaja osasi odottaa tyrmistyneitä reaktioita – Tampereen areenan nimelle irvaillaan sosiaalisessa mediassa
 Tampereen Kannen areenasta Uros Live
 Tuleeko Tampereen areenan alueen nimeksi Centre, Expe, Atmos tai Premi? Vaihtoehdoille irvaillaan jo netissä

Uroksen taloussotkut saivat Tampereen areenan nimiruletin taas käyntiin – katso kaupunkilaisten ehdotukset uudeksi nimeksi


Summary: Liikuntarajoitteiset nuoret eivät löydä harrastusten pariin, sillä tietoa on heikosti ja apua vaikea pyytää. Asioiden selvittäminen itse voi olla vaivalloista ja se tekee kotiin eristäytymisestä helppoa.

Sini Myllymäki , 29, asentaa taljajoustaan tottunein ottein. Hän asettuu pyörätuolillaan sivuttain kohti maalitaulua, tekee viimeiset säädöt, ja jännittää jousen. Pian nuoli sujahtaa salin halki ja jää pystyyn keskelle paperista taulua.
 – Yleensä ammun kahdeksantoista metrin päästä, enkä näin läheltä, Myllymäki virnistää.
 Keväällä 2017 Myllymäen avustaja kannusti häntä kokeilemaan jotakin urheilulajia. Ajatus jäi kytemään, ja parivaljakko tutki yhdessä harrastusmahdollisuuksia. Tarkkuuslajit olivat aina kiehtoneet, ja Myllymäki päätti kokeilla jousiammuntaa. Lajin teknisyys ja siinä kehittyminen koukuttivat.
 – Mitä enemmän harrastin, sitä isompana tuntui polte sydämessä, että minun on pakko tehdä tätä. Etten pärjää ilman tätä. Harrastus toi elämääni kamalan paljon sisältöä ja tarkoitusta.
 Jousiammunta vaatii voiman sijaan tarkkuutta. Hyvän pyörätuolin lisäksi Myllymäki ei tarvitse ampumista varten apuvälineitä. Timo Nykyri / Yle
 Omasta kokemuksestaan Myllymäki tietää, kuinka helppoa liikuntarajoitteisena on vain eristäytyä kotiin.
 Liikuntarajoitteisena harrastamaan lähteminen vaatii suunnittelua, ja aikataulujen sopiminen voi olla mutkikasta. Myös kyydin hankkiminen harrastuspaikalle saattaa tuottaa vaikeuksia. Joskus Myllymäki on joutunut odottamaan kyytiä useita tunteja.
 – Itse harrastamiselle ei silloin jää paljon aikaa, jos avustajan työtunnit ovat kuluneet taksin odotteluun, Myllymäki sanoo turhautuneena.
 Ylisuojeleva vanhempi saattaa rajoittaa
 Sini Myllymäen mielestä pahimmassa tilanteessa ovat nuoret, jotka ovat ehkä jääneet kotiin vanhempien holhoamisen ja ylisuojelun vuoksi.
 – Nuorella voi olla käsitys, ettei voi itse päättää elämästään, ja on vanhempien tai sukulaisten vietävissä, hän kertoo.
 Kun tukitoimista ja avustaja mahdollisuuksista ei tiedä, itsenäistyminen on vaikeaa. Vanhemmat voivat ajatella harrastamisen jäävän yksin heidän vastuulleen. Myllymäki korostaa, ettei pyörätuoli ole mikään este ja kaikki on järjestettävissä.
 Myllymäellä on synnynnäinen meningomyeloseele (MMC), eli selkäydinkohju, joka hänen tapauksessaan estää alaraajojen toiminnan. Hän tietää kokemuksesta, että avun pyytäminen vaatii rohkeutta.
 – Itsellänikin on joskus tilanteita, joissa en tiedä, miten pyytää apua ja keneltä. Aina olen sitä kuitenkin saanut, kun olen vain avannut suuni, Myllymäki toteaa.
 Sini Myllymäki asentaa taljajoustaan harjoituksia varten. Taljajousi on tuttu näky myös paralympialaisista. Timo Nykyri / Yle
 Vammaisten asioihin vaikuttaminen on Myllymäelle tärkeää. Hän tekee vapaaehtoistyötä Rohkeuden lähettiläät -projektissa, jonka on tarkoitus rohkaista liikuntarajoitteisia nuoria harrastamaan ja itsenäistymään. Oulun Invalidien Yhdistyksen toiminnanjohtaja  Anni Mannelinin  mukaan projektin perimmäinen idea on, että nuoret suunnittelevat yhdessä itseään kiinnostavaa toimintaa.
 – Haluamme edistää tasavertaisuutta ja luoda nuorille hyviä kokemuksia, Mannelin kertoo.
 Oma pelko voi rajoittaa enemmän kuin vamma
 Kalle Jokinen  työskentelee nuorten keskellä Nuorisoyhteistyö Seitissä. Jokisen mielestä liikuntarajoitteisten harrastustoiminta on kehittynyt ja esteettömyydestä sekä henkilökohtaisen avun tarpeista huolehditaan koko ajan paremmin. Tapahtumiin ja harrastuksiin osallistumiseen vaikuttavat kuitenkin myös omat pelot.
 – Tänä syksynä järjestimme eräleirin, jossa yhtenä aktiviteettina oli melontaa. Osa jännitti etukäteen, pystyykö vammansa vuoksi osallistumaan. Ammattilaisten opastuksella kaikki onnistui hienosti ja jokainen sai kokeilla melomista, Jokinen iloitsee.
 Seuraavaksi Sini Myllymäki ajatteli kokeilla pyörätuolitanssia.
 – Näin siitä mainoksen, ja ajatus jäi kutkuttamaan. Pitää varmaan kokeilla, minkälaista se on.
 Herättikö juttu ajatuksia? Keskustelu on auki 9. lokakuuta kello 23:een asti.
 Lue seuraavaksi:   Markus Lehto oli 23-vuotias, kun tapaturma vei pyörätuoliin – kipinä golfiin säilyi: katso, miten pelihaaveesta tuli totta
 Entinen huippuvoimistelija halvaantui, mutta toteutti unelmansa ja perusti voimistelusalin – Katso, miten Jari Mönkkönen nauttii elämästä

Sini Myllymäki odottaa usein tunteja, että pääsee ampumaan nuolia – rohkaisee liikuntarajoitteisia harrastamaan, koska se on kaiken vaivan arvoista


Summary: Ilkka Herlin on yksi Suomen rikkaimmista ihmisistä. Hän peräänkuuluttaa varakkaiden vastuuta ilmaston kriisissä, ja pitää Itämeren pelastamista elämäntehtävänään yhdessä puolisonsa Saara Kankaanrinnan kanssa.

Pariskunta  Saara Kankaanrinta  ja  Ilkka Herlin  vierailivat Yle Perjantai -ohjelmassa  Sean Ricksin  haastateltavina keskustelemassa Itämeren tilanteesta.
 Itämeren rehevöityminen voi johtaa tuhoisiin seurauksiin. Kankaanrinta ja Herlin pitävät Itämeren pelastamista elämäntehtävänään.
 – Itämeri on monisairas potilas. Ollaan lähellä kynnystä, että palautuminen ei ole enää mahdollista, Itämeren kanssa on kiire, Kankaanrinta sanoo.
 Kankaanrinta ja Herlin haluavat itseään kutsuttavan ympäristövaikuttajiksi. He ovat tehneet työtä Itämeren puolesta yhdessä siitä saakka, kun he tapasivat Pietarin jätevedenpuhdistamolla vuonna 2005. Kankaanrinta ja Herlin ovat perustaneet muun muassa Elävä Itämeri -säätiön ja Carbon Action -projektin.
 Parhaiten Herlin tunnetaan lastinkäsittely-yhtiö Cargotecin suuromistajana ja hallituksen puheenjohtajana sekä yhtenä Suomen rikkaimmista ihmisistä. Saara Kankaanrinta on hallitusammattilainen ja Carbon Actionin ja Elävä Itämeri -säätiön hallituksen puheenjohtaja.
 Kun Sean Ricks tiedusteli Herliniltä, onko rikkailla muita suurempi vastuu pitää huolta Itämerestä, Herlin myöntyi heti.
 Saara Kankaanrinta ja Ilkka Herlin tekivät Yle Perjantain studiossa kokeen, jossa esittelivät erilaisten maalaatujen ominaisuuksia maataloudessa Itämeren suojelemiseksi. Meri Lantela
 – Niillä, joilla on liikkumavaraa, on moraalinen vastuu käyttää sitä ilmaston hyväksi, Herlin sanoi.
 – Kuinka paljon olet käyttänyt varoja Itämeren suojelemiseksi? Ricks kysyi.
 – Paljon. Varsinkin aikaa, mutta myös varoja, Herlin vastasi.
 Herlin myönsi näkevänsä ristiriidan siinä, että pörssiyhtiön suuromistajana hänen intressinsä on tehdä rahaa, mutta samalla hän haluaa olla ympäristövaikuttaja. Herlin vakuutti tekevänsä paljon sen eteen, että Cargotec sekä hänen asiakkaansa sitoutuisivat muun muassa meriliikenteen päästöjen vähentämiseen.
 "Oli helppo luopua matkustamisesta"
 Kankaanrinta muistutti, että kaikkien on luovuttava jostakin ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi.
 – Kun ei puhuta absoluuttisesta köyhyydestä, se ei välttämättä ole luopumista, vaan voi jopa kohottaa elämänlaatua, Kankaanrinta sanoi.
 – Oli helppo luopua matkustamisesta, covid osoitti sen. Kun luopuu etelänmatkoista ja työmatkoista, saa tilalle paljon muuta, nythän on suomalaisen luonnon buumi, Herlin totesi.
 – Mutta mistä teidän on vaikeaa luopua? Ricks kysyi.
 – Me asutaan syrjäseudulla. Olisi vaikeaa luopua dieselautosta, kun biokaasua on niin vähän tarjolla, Herlin vastasi.
 Kankaanrinta ja Herlin korostivat, että parhaat tavat vaikuttaa ympäristön tilaan on äänestää vaaleissa ja valita syömämme ruoka oikein. Jokainen, oli varakas tai ei, voi varmistua siitä, että ruoka jota syö on ympäristölle ystävällistä, pariskunta vakuutti.
 – Älä syö sellaista lihaa, joka on teollisesti tuotettu ja valtavan ekokatastrofin osatekijä, Herlin tähdensi.
 Katso koko lähetys Areenassa:

Ilkka Herlin: Rikkailla on moraalinen vastuu käyttää varojaan ilmaston hyväksi


Summary: Saksalaistutkimuslaitos selvitti yli 50-vuotiaiden asenteita koronarokotuksia kohtaan ympäri Euroopan. Selvisi, että rokotushalua on vähiten Itä-Euroopassa ja rokotusvastaisuuden taustalla on ainakin köyhyyttä ja työttömyyttä.

Saksalaisen Max Planck -instituutin  tekemä tutkimus  on selvittänyt, keitä rokottamattomat ihmiset Euroopassa ovat ja mitkä asiat heitä yhdistävät. Tutkimus etsi demografisia eli väestötieteellisiä, sosioekonomisia ja terveydellisiä tekijöitä rokottamattomuuden taustalla.
 Data-aineisto on laaja. Tietoa on kerätty 27 Euroopan maasta ja Israelista, 47 000:lta yli 50-vuotiaalta ihmiseltä. Tutkimus siis rajoittuu tutkailemaan vain yli 50-vuotiaiden asenteita, jotka luokitellaan ikänsä puolesta kohonneen koronariskin ryhmään.
 Tutkimus osoittaa, että suomalaisten yli 50-vuotiaiden asenteet eivät ole eurooppalaisessa vertailussa erityisen rokotekriittiset. Päinvastoin: Suomessa rokotuksia on otettu eurooppalaisessa vertailussa paljon. Meillä myös iso osa vielä rokottamattomista yli 50-vuotiaista haluaa ottaa rokotteen.
 Suomen edellä rokotushalussa ovat tutkimuksen mukaan ainoastaan Malta, Tanska, Espanja, Belgia ja Ruotsi. Kesällä 2021 vertailun huippumaissa, Maltalla, Tanskassa ja Ruotsissa yli 95 prosenttia tutkituista yli 50-vuotiaista ilmoitti ottaneensa koronarokotteen. Suomessakin luku oli yli 90 prosenttia.
 THL:n edessä osoitettiin mieltä lasten rokottamista vastaan 13. elokuuta. Katriina Laine / Yle
 Niin sanotut ongelmamaat rokotekriittisyyden suhteen löytyvät itäisestä Euroopasta. Tutkimuksen mukaan esimerkiksi Romaniassa vain 28 prosenttia ja Bulgariassa 21 prosenttia yli 50-vuotiaista olivat rokotettuja.
 Myös Baltian maissa sekä Sloveniassa, Slovakiassa, Kroatissa ja Puolassa tilanne oli paljon huonompi kuin läntisemmässä Euroopassa. Näissä maissa noin 50-60 prosenttia yli 50-vuotiasta oli rokotettu. Romaniassa yli jopa 50 prosenttia, Bulgariassa, Latviassa ja Liettuassa noin 45 prosenttia vastaajista oli päättänyt, ettei aio ottaa rokotetta lainkaan.
 Tutkimuksen mukaan rokottamattomista yli 50-vuotiaista ympäri Euroopan keskimäärin 33 prosenttia ei ollut vielä päättänyt sitä, ottaako rokotteen, eli oli "epäileviä". 45 prosenttia rokottamattomista yli 50-vuotiaista taas kertoi, ettei halua ottaa rokotetta.
 Köyhyys ja työttömyys suurin rokottamattomia ikäihmisiä yhdistävä tekijä
 Ketä yli 50-vuotiaat rokottamattomat sitten ovat ja mikä heitä yhdistää?
 Saksalaistutkijoiden mukaan suurin iäkkäitä rokottamattomia yhdistävä tekijä on köyhyys. Köyhin neljännes ikäihmisistä ei suurelta osin halunnut ottaa rokotetta tai ei ollut päättänyt asiasta, kun taas korkein tuloluokka varmimmin oli ottanut rokotteen.
 30 prosenttia ikäihmisistä, joilla oli vaikeuksia tulla toimeen taloudellisesti oli epävarmoja rokotteen otosta tai jo kieltäynyt siitä, kun taas yli 50-vuotiaista, jotka kertoivat tulevansa taloudellisesti toimeen helposti vain noin 8 prosenttia kieltäytyi tai oli epävarma rokotuksesta.
 Työttömistä yli 50-vuotiaista 28,5 prosenttia kieltäytyi tai oli epävarma rokotusta kohtaan, kun työelämässä olevista näin teki noin 15 prosenttia ja eläkeläisistä 11,5 prosenttia.
 Myös koulutus, ikä ja sukupuoli selittävät rokottamattomuutta
 Koulutustaso näyttää vaikuttavan myös rokotuksen ottamiseen, mutta ei kovin merkittävästi. Vain peruskoulun käyneistä noin 15-16 prosenttia kieltäytyi tai oli varautunut rokotetta kohtaan, kun samoin ajatteli noin 9 prosenttia jatkokouluttautuneista.
 Tutkimuksen mukaan 50-65-vuotiaat kieltäytyvät rokotteista useammin kuin yli 65-vuotiaat. Tämä voi tutkijoiden mukaan johtui sitä, että tauti vaarallisempi iäkkäämmille kansanosille.
 Yli 50-vuotiaista naiset epäröivat tutkituissa Euroopan maissa rokotteen ottamista miehiä enemmän yleisesti ottaen, mutta ero ei ole kovin suuri. Naisista keskimäärin 14,5 prosenttia oli epävarmoja tai kieltäytyivät rokotteesta, kun taas miehistä näin teki 12,8 prosenttia.
 Poikkeuksen sukupuolijakoon tekivät Unkari, Portugali ja Sveitsi. Näissä maissa miehet olivat hieman naisia kriittisempiä rokotteita kohtaan.
 Terveydentila sekä lähipiirissä havaitut koronatapaukset tai koronakuolemat vaikuttivat rokotusintoon
 Tutkimuksen mukaan myös terveys vaikuttaa rokotusintoon niin, että diagnosoitu sairaus lisää intoa ottaa rokote.
 Niin sanotuista terveistä ihmisistä, joilla ei ollut todettuja sairauksia, noin 17 prosenttia kieltäytyi tai oli epävarmoja rokotuksen ottamisesta. Sen sijaan heistä, joilla oli vähintään yksi diagnosoitu sairaus, noin 12,5 prosenttia suhtautui nuivasti rokotuksiin.
 Myös se näyttää vaikuttaa ihmisten rokoteasenteisiin, onko lähipiirissä koronatapauksia.
 Yli 50-vuotiaista, jotka eivät tunteneet ketään koronaan sairastunutta noin 15 prosenttia kieltäytyi tai oli epävarma rokotuksesta. Halu ottaa rokote kasvoi, mikäli ihminen tunsi jonkun tartunnan saaneen, sairastuneen, sairaalahoitoon joutuneen tai koronaan kuolleen.
 Tartunnan saaneen tai sairastuneen tuntevista 13,7 prosenttia kieltäytyi tai oli epävarma rokotusta kohtaan. Jos taas lähipiirissä oli sairaalahoitoon joutunut tai koronaan kuollut, näin teki vain reilut 10 prosenttia ihmisistä.
 Lue lisää:
 Miten loput suomalaiset saadaan rokotettua? "Vaikka taudin riski on itselle pieni, niin muiden suojaaminen olisi tärkeää", sanoo akatemiatutkija
 Turkulaisella Muhis Azizilla on viranomaisten maahanmuuttajille suunnattuun koronarokoteviestintään kaksi pointtia – selkeys ja strategia
 "Rokotetut eivät voi olla rokottamattomien panttivankina", sanoo THL:n Hanna Nohynek – tämä tiedetään heistä, joita ei ole rokotettu

Saksalaistutkimus selvitti yli 50-vuotiaiden rokotusvastaisuuden taustatekijöitä: kärjessä köyhyys ja työttömyys


Summary: Viime vuoden luvut ovat paljon alun perin kerrottua pienemmät. Syynä on se, että tapaus on kirjattu väärin poliisin rikosilmoitusjärjestelmään.

Yle kertoi 30. syyskuuta , että ulkomailla syntyneiden osuus raiskauksista epäillyistä oli vuonna 2020 Suomessa lähes 38 prosenttia. Nyt on kuitenkin käynyt ilmi, että poliisin tilastoissa oli virhe, joka vääristää lukemia.
 Tilastokeskuksen mukaan  vuoden 2020 lukujen taustalla on tapaus, jossa yhtä henkilöä epäillään peräti 141 seksuaalirikoksesta. Tapaus oli kuitenkin kirjattu väärin poliisin rikosilmoitusjärjestelmään. Asiasta kertoi ensin  Iltalehti , ja Poliisihallitus vahvisti asian myös Ylelle.
 Iltalehden mukaan kyse oli aviomiehestä, jonka epäillään pakottaneen vaimonsa yhdyntään 141 kertaa. Järjestelmään oli kirjautunut 141 raiskausta, vaikka poliisin käyttämän tilastoinnin mukaan tapaus olisi pitänyt kirjata yhdeksi raiskaukseksi, johon sisältyi 141 tapahtumakertaa.
 Iltalehti on jutussaan laskenut, että uusilla lukemilla oikea prosenttiosuus viime vuodelle on 27,2 prosenttia.
 Lue myös:
 Poliisin kirjauksissa virhe – ulkomailla syntyneiden osuus raiskausepäillyistä on pienempi kuin ensin kerrottiin

Ulkomailla syntyneiden osuudesta seksuaalirikoksiin kertovassa jutussa oli virhe – poliisi korjaa kirjaustaan


Summary: Tutkivan journalismin sivusto Bellingcat on viimeisin media-alan toimija, joka on joutunut Venäjän viranomaisten hampaisiin.

Alankomaihin rekisteröityneen tutkivan journalismin sivusto Bellingcat on erikoistunut ihmisoikeuskysymyksiin ja sotiin. Se tunnetaan muun muassa selvitystyöstään  malesialaisen matkustajakoneen alas  ampumisessa Itä-Ukrainassa.
 Bellingcat piti myös selvänä, että  Venäjän turvallisuuspalvelu  oli oppositiojohtaja Aleksei Navalnyin myrkyttämisen takana.
 Venäjä julisti perjantaina Bellingcat-verkkosivuston ulkomaiseksi agentiksi. Ulkomaisten agenttien listalle joutuvat lain mukaan tiedotusvälineet, jotka saavat rahoitusta ulkomailta.
 Moscow Times- median verkkosivusto huomautti, että Bellingcat joutui ulkomaisten agenttien listalle vain muutama tunti sen jälkeen, kun riippumattoman Novaja Gazetan  Dimitri Muratov  vastaanotti Nobelin rauhanpalkinnon "sananvapauden puolustamisesta Venäjällä yhä haastavimmiksi käyvissä olosuhteissa."
 Laki on laajentunut koskemaan jopa yksittäisiä toimittajia ja bloggaajia. Listalle joutuneiden pitää antaa viranomaisille laajat selvitykset toiminnastaan ja merkitä asemansa ulkomaisena agenttina näkyvästi julkaisuihinsa.
 Venäjän viranomaiset eivät ilmeisesti perustele listalle joutuneille syytä joutua sinne, kertoo toimittaja  Daniil Sotnikov .
 – En tiedä tarkkaa syytä, miksi olen listalla, okeusministeriö ei kerro meille sitä, hän ihmetteli  Moscow Timesin haastattelussa .
 Huhtikuussa Venäjän  oikeusministeriö lisäsi ulkomaisten agenttien listalle Latviassa päämajaansa pitävän Meduza-uutissivuston. Meduza menetti listalle joutumisen vuoksi mainostulojaan. Mainostajat eivät mielellään tule kytketyiksi mediaan, joka on Venäjän viranomaisten seurannassa.
 Sananvapaus- ja ihmisoikeusjärjestöt ovat arvostelleet lakia ulkomaisista agenteista.
 Lue lisää:
 Venäjä-paljastuksistaan tunnetun Bellingcatin perustaja on nyt huolissaan Yhdysvalloista – salaliittoteoriat leviävät kuin syöpä
 Bellingcat: Kiina tuhoaa moskeijoita järjestelmällisesti
 Bellingcat-ryhmä uskoo löytäneensä MH17-koneen pudottamisesta päättäneen henkilön
 Kuka pudotti malesialaiskoneen Itä-Ukrainassa? Bellingcat-ryhmä esittelee todennäköisiä epäiltyjä ja todistajia raportissaan

Mediat: Venäjä julisti tutkivan journalismin Bellingcat-nettisivuston ulkomaiseksi agentiksi


Summary: Itä-Suomen yliopiston tutkimuksen tavoitteena on tehostaa nuorten päihteiden käytön varhaista tunnistamista. Lisäksi siinä etsitään yksilöllisiä hoitokeinoja nuorten psyykkisiin sairauksiin.

Itä-Suomen yliopiston tutkimuksessa kehitetään keinoja, joilla voitaisiin puuttua nuorten alkoholin ja huumeiden käyttöön mahdollisimman varhaisessa vaiheessa.
 Tutkimuksessa pyritään luomaan muun muassa koulu- ja opiskelijaterveydenhuollon ammattilaisille työkalua, jonka avulla he tunnistaisivat tehokkaammin nuorten päihteiden käytön. Samalla he voisivat tehdä välittömästi mini-intervention.
 Tarkoituksena on tavoittaa mahdollisimman nopeasti ja mahdollisimman monia nuoria erilaisissa paikoissa.
 – Mini-interventiosta on saatu hyviä kokemuksia varsinkin niillä ihmisillä, jotka ovat vasta päihteiden käyttönsä kokeiluvaiheessa, Itä-Suomen yliopiston nuorisopsykiatrian professori  Tommi Tolmunen  kertoo.
 Neutraali valistus on helpompi ottaa vastaan
 Mini-interventiossa nuorelle kerrotaan neutraaliin sävyyn, millaisia vaikutuksia erilaisten päihteiden käytöllä on.
 – Silloin se on helpompi ottaa vastaan ja sulattaa.
 Uusien menetelmien löytäminen mahdollisimman nopeasti on tärkeää paitsi nuoren itsensä kannalta myös siksi, että nuorisopsykiatrian palvelut ovat pahasti kuormittuneet lisääntyneen kysynnän ja resurssipulan vuoksi.
 Esimerkiksi Kuopiossa  lapset joutuvat odottamaan hoitoon pääsyä kaupungin lasten ja nuorten mielenterveysyksikössä noin puoli vuotta ja nuoret kymmenen kuukautta.
 – Nuorten hoito ei ole pelkästään kriisissä, se on katastrofi, Tolmunen sanoo.
 Akuutin ja kroonisesti masentuneen aineenvaihdunta näyttää erilaiselta
 Tutkimuksen toisessa osassa selvitetään, liittyykö nuorten psyykkisiin sairauksiin aineenvaihdunnallisia muutoksia. Parhaimmillaan se auttaisi Tolmusen mukaan ennustamaan psyykkisten sairauksien kulkua ja löytämään niihin yksilöllisiä hoitokeinoja.
 – Pitkän tähtäimen haave on, että voisimme nopeammin selvittää, mikä hoito tehoaa. Silloin sairastuneen ei tarvitsisi esimerkiksi kokeilla monia eri lääkkeitä.
 Tutkimusaineistosta tehdyssä pilotissa havaittiin jo, että psyykkisiin sairauksiin liittyy puhkeamisvaiheessa aineenvaihdunnallisia muutoksia.
 – Aineenvaihdunnan tasolla krooninen ja akuutti masennus näyttävät erilaisilta. Myös vakavat psyykkiset traumat ja orastavat psykoosit näkyivät aineenvaihdunnallisessa profiilissa, Tolmunen kertoo.
 Lastentautien tutkimussäätiö on myöntänyt Tolmuselle 40 000 euron suuruisen apurahan tutkimukseen. Tavoitteena on, että nuorten kanssa toimivat voisivat hyödyntää tutkimuksen ensimmäisen osan tuloksia jo parin vuoden kuluttua.
 Lue myös:
 Päihdekasvatusta pitäisi lisätä alakouluissa ja jopa päiväkodeissa, sanovat Ylä-Savon ammattilaiset: "Valistusta tarvitaan tänä päivänä myös alakouluikäisille"
 Lapset ja nuoret joutuvat odottamaan kuukausia mielenterveyspalveluja Kuopiossa – kaupunki ja sairaanhoitopiiri syyttelevät toisiaan

"Nuorten hoito ei ole pelkästään kriisissä, se on katastrofi" – mini-interventiolla pyritään katkaisemaan nuorten päihteiden käyttö heti alkuunsa


Summary: Janita Autio tunnetaan sosiaalisen median sisällöntuottajana ja valokuvaajana, jonka kameran edessä on nähty useita kotimaisia artistitähtiä. Juuri ihmiset ovat hänestä mielenkiintoisia kuvattavia.

Monien tunnettujen suomalaisten artistien kuvaajana tutuksi tullut  Janita Autio  on paitsi valokuvaaja myös somevaikuttaja itsekin. Valokuvien julkaiseminen Instagramissa on tuonut mukanaan myös yhteistyötarjouksia yrityksiltä.
 – Se on tullut aika kivasti siinä rinnalla. Kyllä mä enemmän valokuvaan, mutta teen myös niitä IG-juttuja.
 Puoli seitsemän -ohjelmassa vierallut Janita Autio kertoo rakastavansa ihmisten kuvaamista. Hän esitteli lähetyksessä myös joitakin valokuviaan, muun muassa artisti  Benjamin Peltosesta Pride-juhlassa  otetun kuvan viime kesältä.
 – Koen, että valokuvaajana olen etuoikeutettu tallentamaan ihmisille heidän tärkeitä hetkiään.
 Katso valokuvaaja Janita Aution koko vierailu Puoli seitsemän -ohjelmassa:

"Olen etuoikeutettu, kun saan tallentaa ihmisille heidän tärkeitä hetkiään" – valokuvaaja Janita Autio ikuisti Benjamin Peltosen tärkeän päivän