Summary: Kymsoten alustavien tietojen mukaan omikron on levinnyt Kymenlaaksoon pääkaupunkiseudulta. Ensimmäinen tapaus varmistui viime viikon lopulla.

Kymenlaaksossa on varmistunut ensimmäinen omikron-virusmuunnostapaus.
 Kymsoten mukaan tapaus varmistui viime viikon lopulla. Johtajaylilääkäri  Marja-Liisa Mäntymaa  kertoo, että omikronin suhteen epäilyttäviä niin sanottuja STGF-epäilyjä on Kymenlaaksossa jo yli 10 prosentissa uusista koronavirustapauksista.
 – Oletettavaa on, että niitä tulee. Sitten kun ensimmäinen tapaus ilmenee, leviäminen on nopeaa ja omikron tulee nopeasti vallitsevaksi muunnokseksi, mitä on liikkeellä, Marja-Liisa Mäntymaa sanoo.
 Mäntymaan mukaan alustavasti näyttää siltä, että omikron-muunnos on tullut Kymenlaaksoon pääkaupunkiseudulta, jossa omikronia on esiintynyt tähän asti eniten Suomessa.
 Rokotusvälin lyhentäminen vaatii henkilöstöä
 Kolmansia koronarokoteannoksia jaetaan Kymenlaaksossa tällä hetkellä lähinnä yli 60-vuotiaille ja riskiryhmille.
 50–60-vuotiaat ovat voineet varata ajan kolmanteen rokotukseen viime viikon maanantaista lähtien. Rokotusajat ovat olleet hyvin kysyttyjä.
 – Tällä hetkellä meidän ajanvarauksemme on varattu pitkälle tammikuun puolelle, johtajaylilääkäri Marja-Liisa Mäntymaa sanoo.
 Uusimpien rokotussuositusten mukaan esimerkiksi alle 60-vuotiaille voi tarjota kolmannen rokoteannoksen 4–6 kuukauden kuluttua toisesta annoksesta. 60 vuotta täyttäneet ja riskiryhmiin kuuluvat voivat saada kolmannen annoksen jo 3–4 kuukauden kuluttua toisesta annoksesta.
 Kymenlaaksossa rokotusvälin lyhentäminen vaatii uusien rokotuslinjojen perustamista. Kymsote selvittää parhaillaan, mistä saataisiin lisää rokottajia.
 Johtajaylilääkäri Marja-Liisa Mäntymaan mukaan Kymsote on tiedustellut rokottajia esimerkiksi kunnilta, eläkeläisten joukosta sekä yksityisen työterveyshuollon puolelta.
 Rokotteita on Mäntymaan mukaan riittävästi jopa lisääntyneen kysynnän kattamiseksi. Rokotteita on saatu varastoon myös 5–11-vuotiaiden rokotusten aloittamista varten.

Ensimmäinen omikron-tapaus on varmistunut Kymenlaaksossa – johtajaylilääkäri: "Epäilyttäviä tapauksia on yli 10 prosentissa uusista tartunnoista"


Summary: Keski-Suomessa koronavirustartuntojen määrä kasvaa edelleen tasaisesti. Koronapotilaiden sairaalahoidon tarve ei ole vielä lisääntynyt rajusti, mutta isot tartuntamäärät kuormittavat tartunnanjäljitystä monessa kunnassa niin paljon, että jäljitystä on ollut pakko rajata.

Keski-Suomessa koronavirustartuntojen määrä on edelleen tasaisessa kasvussa.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) on raportoinut perjantain jälkeen Keski-Suomen sairaanhoitopiiristä lähes 240 uutta tartuntaa. Jyväskylässä tehtiin viime viikolla uusissa tartunnoissa viikkokohtainen ennätys, kun uusia tapauksia todettiin lähes 340.
 Kasvavien tartuntamäärien johdosta tartunnan jäljitys on monessa Keski-Suomen kunnassa hyvin kuormittunut ja toimii äärirajoilla.
 Keski-Suomen alueellisen tartuntatautien torjunnan johtoryhmän eli Koronanyrkin mukaan tartunnan jäljitys laahaa paikoin parikin vuorokautta jäljessä. Tämän vuoksi terveydenhuolto joutuu rajaamaan merkittävästi jäljitystä.
 Koronanyrkki linjasi tänään, että päiväkoti-ikäisten lasten ja koululaisten karanteeneista luovutaan, koska kaikkia tartuntoja ei enää ehditä jäljittää.
 Jäljitys priorisoidaan nyt koskemaan ikäihmisiä, riskiryhmäläisiä, rokottamattomia ja sotealan työntekijöitä.
 Tartunnat saadaan jäljitettyä Keski-Suomessa edelleen yli puolessa tapauksista, sanoo Keski-Suomen sairaanhoitopiirin johtajaylilääkäri  Juha Paloneva .
 Sairaalakuormitus ei ole räjähtänyt
 Sairaalahoidon tarve koronapotilailla on pysynyt Keski-Suomessa viime ajat melko tasaisena.
 Erikoissairaanhoidossa olevien koronapotilaiden määrä on vaihdellut viiden ja kymmenen välillä, kertoo Paloneva.
 Osa sairaalahoidossa olevista koronapotilaista on tarvinnut Keski-Suomessakin tehohoitoa ja sen resurssit ovat toistaiseksi riittäneet hyvin.
 Tällä hetkellä Keski-Suomen sairaanhoitopiirin sairaalahoidossa olevista koronapotilaista kaikki ovat rokottamattomia.
 Palonevan mukaan isojen tartuntamäärien sijaan huomio pitäisi nyt kiinnittää siihen, kuinka paljon korona aiheuttaa vakavia, sairaalahoitoa vaativia tapauksia.
 Keski-Suomen keskussairaala on Palonevan mukaan yhä tavanomaisessa valmiudessa, eikä sairaalan valmiutta ole toistaiseksi koronapotilaiden vuoksi nostettu. Joulun ajan sulkuihin varaudutaan sairaalassa tavalliseen tapaan.
 – Jos potilasmäärä lähtee joulun pyhinä ja välipäivinä kasvamaan rajusti, niin se voi johtaa haastavaan tilanteeseen. Jouluna ja välipäivinä on sairaalassa muutenkin sulkuaika ja kiireetön hoito on normaalistikin tauolla. Hoitajille voidaan maksaa näillä näkymin palkanlisää, jos he siirtävät lomiaan, kuvailee Paloneva.
 Koronanyrkki ei tehnyt maanantaisessa kokouksessaan päätöksiä uusista koronarajoituksista tai niiden kiristyksistä.
 – Odottelemme valtakunnallisia linjauksia. Koronanyrkki ei ottanut tänään kantaa esimerkiksi koulujen joululomien pidentämiseen koronatilanteen takia. Koulujen sulkeminen on viimeisiä keinoja, sanoo Paloneva.
 Oireisena ei pidä kyläillä joulunakaan
 Paloneva kehottaa ihmisiä varovaisuuteen joulun vietossa erityisesti jos ja kun on aikeita kokoontua isommalla porukalla.
 – Rokotukset on syytä olla kunnossa, eikä missään nimessä pidä mennä infektio-oireisena tapaamaan sukulaisia tai läheisiä. Pikatestien hyödyllisyydestä ei ole yleisen tason suositusta. Niitä voi tietysti käyttää, mutta ne eivät korvaa terveydenhuollon testejä, painottaa Paloneva.
 Joulupukin tapaamisissakin olisi hyvä miettiä koronaturvallisuutta.
 –Tärkeää olisi, että joulupukillakin olisi täysi rokotesuoja, eikä tietenkään kaikkien riskiryhmäläisten ole pakko pukin sylissä istua, muotoilee Paloneva.
 Lue myös:
 Korona jyllää Jyväskylässä erityisesti rokottamattomien keskuudessa – Omikron-muunnoksestakin on jo havaintoja
 Tutkijoilta vakava varoitus päättäjille: Jouluviikolla voi olla kymmeniätuhansia tartuntoja
 Opetusministeri Andersson: kunnat voivat pidentää koulujen joululomaa tarvittaessa – valtakunnallista suositusta etäopetuksesta ei valmisteilla
 Ensimmäinen virusmuunnos omikron on todettu Keski-Suomessa – johtajaylilääkäri Paloneva: "Taudin lähde on ulkomailla"
 Keski-Suomen johtajaylilääkäri arvostelee koronapoliitikkojen "paniikkiviestintää" ja toivoo jäitä hattuun: "Ihmettelen vaan, minkälaista apua Puolustusvoimat voisi meille antaa?"

Lasten karanteeneista luovutaan Keski-Suomessa, koska koronatartuntoja ei ehditä jäljittää


Summary: Myös ravintoloiden aukiolo- ja anniskeluaikoja koskevia rajoituksia suositellaan kiristämään. Terveydenhuollon kuormistus on korkealla ja Oys on perunut laajasti kiireetöntä toimintaa epidemiatilanteen vuoksi.

Maanantaina kokoontunut alueellinen koordinaatioryhmä suosittelee rajoitusten tiukentamista Pohjois-Pohjanmaalla vaikean koronatilanteen vuoksi.
 Alun perin kokous piti järjestää huomenna tiistaina, mutta alueen huonon koronatilanteen ja Oulun yliopistolliseen sairaalaan kohdistuvan kuormituksen vuoksi kokous päätettiin aikaistaa maanantaille.
 Oulun yliopistollisessa sairaalassa on maanantaina hoidettavana 31 koronapotilasta. Se on epidemia-ajan ennätys. Potilaista kuusi on tehohoidossa. Oys on perunut laajasti kiireetöntä toimintaa epidemiatilanteen vuoksi.
 Tartuntamäärien kasvu on tasaantunut, mutta tartuntoja todetaan edelleen paljon.
 Huolta tilanteeseen tuo omikron-virusvariantin lisääntyminen maassa. Vaikka variantti ei nykytiedon valossa aiheuta aiempaa vaikeampaa taudinkuvaa, tartuntamäärien lisääntyessä myös sairaalahoitoa vaativien tapausten määrä kasvaa. Tämä puolestaan lisää riskiä terveydenhuollon ylikuormittumiselle.
 – Pohjois-Pohjanmaalla ei toistaiseksi ole todennettu uuden virusvariantin aiheuttamia tartuntoja, mutta sellaisen toteaminen on vain ajan kysymys. Tähän mennessä epidemia on opettanut, että Etelä-Suomen kaltainen tilanne tulee meille pienellä viiveellä. Tätä kehityskulkua meidän on nyt saatava hidastettua, koordinaatioryhmän puheenjohtaja, Oysin vs. johtajaylilääkäri  Terhi Nevala  kommentoi tiedotteessa.
 Yleisötilaisuuksiin sekä asiakas- ja harrastustiloihin tulossa rajoituksia
 Alueellinen koordinaatioryhmä katsoo, että terveydenhuollon kantokyvyn turvaamiseksi alueelle on välttämätöntä asettaa uusia rajoituksia.
 Koordinaatioryhmä suosittaa aluehallintovirastoa kieltämään yleisötilaisuudet ja yleiset kokoukset Pohjois-Pohjanmaan alueella. Täyskiellon myötä tilaisuuksia ei voisi järjestää koronapassin avulla.
 Lisäksi koordinaatioryhmä suosittaa aluehallintovirastolle, että se asettaisi alueelle tartuntatautilain mahdollistamia sulkutoimenpiteitä.
 Koordinaatioryhmä suosittaa myös kiristämään ravintoloiden aukiolo- ja anniskeluaikoja koskevia rajoituksia Pohjois-Pohjanmaalla. Käytännössä tämä tarkoittaa, että koronapassia ehdotetaan otettavaksi alueella pois käytöstä. Ryhmä katsoo, että jos ravintolarajoituksia ei kiristetä, jää muiden toimenpiteiden vaikutus vähäiseksi. Päätökset ravintolarajoituksista tekee valtioneuvosto.
 Joulua kehotetaan viettämään mahdollisimman pienimuotoisesti. Lisäksi muistutetaan, että alueella on voimassa suosituksia maskien käytöstä ja etätyöstä. Niitä on edelleen tärkeä noudattaa.
 Koordinaatioryhmä painottaa, että olennaista vaikeiden taudinkuvien estämisessä on edelleen rokotekattavuuden parantaminen. Pohjois-Pohjanmaan yli 12-vuotiaista 81,4 prosenttia on nyt saanut vähintään kaksi rokoteannosta. Vaikka rokotekattavuus nousee, on nousu edelleen hidasta.
 Kolmansien rokoteannosten antaminen on käynnistynyt Pohjois-Pohjanmaalla hyvin. Kolmas rokoteannos on tarpeen erityisesti riskiryhmille.

Pohjois-Pohjanmaalle suositellaan täyskieltoa tapahtumille – tilaisuuksia ei voisi järjestää koronapassin avulla


Summary: Gabriel Boricin iso työ tulee olemaan diktatuuriajan perustuslain uusiminen. Kampanjassaan hän avasi sisintään ja peitti tatuointinsa.

Chilen uudeksi presidentiksi nousee vasta 35-vuotias  Gabriel Boric . Boricista tulee siten Chilen historian nuorin presidentti.
 Maltilliseksi sosialistiksi itseään tituleeraava Boric voitti oikeistolaisen  José Antonio Kastin  lopulta ennakoitua selvemmin. Boric sai yli 55 prosenttia äänistä.
 Boricia tukevassa vasemmistolaisessa liikkeessä oli mukana myös kommunistinen puolue. Sen vuoksi vastaehdokas Kast pyrki kampanjassaan maalaamaan Boricin radikaaliksi kommunistiksi, joka tuhoaa Chilen kohtuullisessa tilassa olevan talouden.
 Boricin ponnahduslautana katumielenosoitukset
 Gabriel Boricin tausta on opiskelijaliikkeessä. Hän opiskeli 2010-luvun alussa yliopistossa oikeustieteitä, mutta ei valmistunut.
 Opiskelijapolitiikka vei mukanaan. Hän oli keskeinen hahmo katumielenosoituksissa, jotka vaativat opiskelijoille parempia elinoloja ja laadukkaampaa koulutusta.
 Hänet valittiin vuonna 2013 sitoutumattomana ehdokkaana Chilen parlamenttiin.
 Muutama vuosi sitten Gabriel Boric oli jälleen keskeinen hahmo kaduilla, kun chileläiset vastustivat taas epätasa-arvoa ja maan korruptoituneisuutta.
 Gabriel Boric on luonut poliitikon kannuksensa kaduilla. Hän on ollut tuttu näky epätasa-arvoa vastustavissa mielenosoituksissa. Kuvassa hän jää mellakkapoliisin jalkoihin vuoden 2012 mielenosoituksissa Santiagossa. Mario Ruiz / EPA
 Tukka hyvin ja tatuoinnit piiloon
 Boric kävi vaalikampanjan keskimääräistä epäsovinnaisemmalla ulkonäöllä – solmio puuttui kaulasta ja kasvoja kaunisti paksu musta parta. Mielenosoittaja-Boricin pitkät kutrit oli tosin leikattu ja käsivarsien tatuoinnit piilossa hihojen alla.
 Boric kyllä aukaisi kampanjassa omaa persoonaansa. Hän tunnustautui runojen ja historiateosten suurkuluttajaksi. Lisäksi hän puhui avoimesti mielenterveytensä ongelmista ja pakko-oireisesta häiriöstään.
 – On hyvä, että Chile puhuu mielenterveydestään, Chilen tuleva presidentti Gabriel Boric on sanonut.
 Arvatenkin Boric viittaa tällä oikeistodiktaattori  Augusto Pinochetin  aikaan. Diktatuurin aiheuttamat traumat kaipaavat vielä pitkään työstämistä.
 Elokuussa 2012 Boricin vasen käsi nousi ylös mielenosoituksessa Santiagossa. Seuraavana vuonna hän nousi parlamenttiin. Mario Ruiz / EPA
 Ulos Pinochetin pitkästä varjosta
 Merkittävä virstanpylväs tiellä Pinochetin varjoista tulevaisuuteen on uuden perustuslain vieminen maaliin. Voimassaoleva perustuslaki on vuodelta 1980 eli ajalta, jolloin maa oli sotilasdiktatuurin alla.
 Viime vuonna chileläisten suuri enemmistö tahtoi kansanäänestyksessä uuden perustuslain. Boric ja Kast kävivät kampanjassa kiivasta taistelua uuden perustuslain sisällöstä.
 Gabriel Boricin tehtävä on nyt saattaa projekti päätökseen, luotsata muutokset perustuslakiin ja saada laki vastaamaan demokraattisen Chilen nykypäivää.
 – Tänään toivo voitti pelon, Gabriel Boric sanoi voitonpuheessaan.
 LUE LISÄÄ:
 Vasemmistolainen Boric nousemassa Chilen uudeksi presidentiksi – oikeistolainen Kast myönsi tappionsa vaalien toisella kierroksella

Chile saa kaikkien aikojen nuorimman presidenttinsä – 35-vuotias Gabriel Boric on runosielu, katumielenosoittaja ja maltillinen sosialisti


Summary: Hallitus päättää huomenna tiistaina hyllytetäänkö koronapassi ja turvaudutaanko uusiin kokoontumisrajoituksiin. Se johtaisi uusiin tukipotteihin yrityksille.

Valtio joutuu entisestään kasvattamaan yrityksille maksettavaa koronatukea, jos hallitus päättää poistaa koronapassin käytöstä määräajaksi.
 Yritysten saaman kustannustuen  viides kierros  tulee haettavaksi huomenna tiistaina. Elinkeinoministeri  Mika Lintilä  (kesk.)  sanoi viikonloppuna , että ministeriössä valmistaudutaan myös kuudennen tukipaketin tekemiseen, jos koronapassin käytöstä päätetään määräajaksi luopua.
 Uuden tukipaketin rahoittaminen tarkoittaisi säästämistä muualta.
 – Kustannustuet kuuluvat kehyksen sisäpuolisiin kuluihin, ei ulkopuolisiin, kuten esimerkiksi koronakulujen korvaaminen kunnille. Kehyksessä pysymisestä tässä puhutaan ja silloin tarkastellaan, mistä kehyksen sisällä raha voidaan ottaa, Lintilä sanoo Ylelle.
 Hän kuitenkin muistuttaa, että päätöksiä on luvassa vasta huomenna tiistaina ja "jää nähtäväksi, mistä raha otetaan".
 Pääministeri  Sanna Marin  sanoi  Pääministerin haastattelutunnilla  eilen sunnuntaina toisin: Marinin mukaan tukipaketti olisi mittakaavaltaan niin suuri, että sitä ei pystyisi toteuttamaan kehyksen puitteissa.
 Marin sanoi myös uskovansa, että hallitus olisi valmis rahoittamaan tukipaketin kehyksen ulkopuolelta.
 Yritysten koronatukea kertynyt jo 2,5 miljardia
 Koronapassista luopuminen tarkoittaisi sitä, että esimerkiksi ravintolat eivät voisi väistää koronarajoituksia sen avulla. Mahdollisten kokoontumisrajoitusten ollessa voimassa se tarkoittaisi käytännössä palveluiden sulkemista.
 Perustuslakivaliokunta on linjannut jo aiemmin, että tällaisissa tilanteissa valtion on korvattava yritysten tappioita.
 Lintilä muistuttaa, että paljon on vielä auki. Hallitus päättää epidemian torjumisen seuraavista keinoista huomenna iltapäivällä alkavassa kokouksessaan. Harkittavana on koronapassin hyllyttäminen ja uudet kokoontumisrajoitukset.
 Hallitus pyrkii pysymään menokehyksissä, jolloin uudet koronatuet tarkoittaisivat säästöjä muista menoista, elinkeinoministeri Mika Lintilä sanoo.  Toni Määttä / Yle
 Lintilän mukaan yrityksille maksettavien uusien tukien määrä riippuu vielä monesta yksityiskohdasta.
 – Jos koronapassi laitettaisiin hyllylle, kustannustuen suuruus riippuisi siitä, kuinka kauan hyllyttäminen kestäisi ja missä laajuudessa se tehtäisiin eli koskisiko se ravintoloita vai tapahtumia vai molempia, Lintilä sanoo.
 Valtio on jo jakanut yrityksille 760 miljoonaa euroa kustannustukea. Huomenna haettavaksi tuleva tukipaketti nostaa summan jo lähemmäs miljardia euroa. Kustannustuen lisäksi yrityksiä on tuettu muidenkin kanavien kautta.  Yhteensä koronatuki  liikkuu jo noin 2,5 miljardissa eurossa.
 Muokattu 20.12. kello 20.53: Lisätty tieto siitä, että pääministeri Sanna Marin sanoi Pääministerin haastattelutunnilla, ettei tukipakettia rahoitettaisi budjettikehyksen puitteissa.

Jos koronapassi laitetaan tiistaina hyllylle, tarkoittaa se yrityksille maksettavien lisätukien säästämistä muista kuluista


Summary: Yksityishenkilöiden ylläpitämät avustusryhmät Facebookissa auttavat satoja vähävaraisia Suomessa. Yle haastatteli kahdentoista ryhmän ylläpitäjää, joista kahdeksan on kokenut häirintää.

– Köyhyys tuottaa ihan järkyttävää kateutta.
 Näin kiteyttää Päijät-Hämeen vähävaraiset -Facebook-ryhmän ylläpitäjä  Tiina . Hän ei esiinny jutussa omalla nimellään, koska on kohdannut rankkaa kiusantekoa ja uhkailua avustusryhmän ylläpitäjänä.
 Tiina ei ole ainoa. Ylläpitäjien kohtaamat ongelmat ovat arkipäivää ympäri Suomea. Ryhmiä mustamaalataan muissa Facebookin ryhmissä, ylläpitäjiä maalitetaan ja heistä uhataan tehdä rikosilmoituksia.
 Yle haastatteli juttuun kahtatoista ylläpitäjää eri jouluapuryhmistä ympäri Suomea. Ongelmia oli kahdeksassa ryhmässä, neljässä ylläpitäjät eivät ole kohdanneet kiusantekoa tai häirintää.
 Lisääntynyt avuntarve lisää ongelmia
 Jenni Hokkanen  on jo vuosia toiminut vapaaehtoisena eri ryhmissä. Tällä hetkellä hän toimii ylläpitäjänä Joululahjoitukset Kuopio -ryhmässä, joka avustaa vähävaraisia Pohjois-Savon alueella.
 Sosiaalialan töitä tekevä Hokkanen on huomannut, että korona-aika on lisännyt avun tarvetta. Samalla myös auttamisen varjopuolet ovat korostuneet.
 – Suoranaisia uhkailuja ei ole ollut, mutta haistattelua on ja ryhmän haukkumista.
 Vaikka häntä suojaa sosiaalialan rutiini, on vuosien varrella satanut palaute saanut miettimään, kannattaako auttamista jatkaa.
 – Näissä jutuissa en ole ammatti-ihmisenä. Olen ihan tavallinen perheenäiti Jenni, joka tätä tekee. Kyllä se joskus tuntuu kurjalle.
 Jenni Hokkanen on toiminut Jouluapua Kuopio Facebook -ryhmässä ylläpitäjänä kolme vuotta. Hän on aiemmin tehnyt vuosia avustustöitä yksityishenkilönä eri tahojen kanssa. Jenni Hokkanen
 "Jos on varaa matkustaa, on varaa järjestää joulu perheelle"
 Haukkumiset ja moitteet tulevat pääosin niiltä, joiden avunpyynnön ryhmän ylläpitäjä on jostain syystä torjunut. Yleisin syy avun epäämiseen on epäily väärinkäytöksestä.
 Kaikki juttuun haastatellut ylläpitäjät korostavat, että väärinkäyttäjiä ja huijareita on vain murto-osa. Valtaosa apua hakeneista oikeasti tarvitsee sitä.
 – Hylkäämisiin on suhtauduttu huonosti. Olen saanut lukuisia kiukkuisia ja syyllistäviä viestejä. Nämä ovat viime vuosina lisääntyneet, huokaa Jenni Hokkanen.
 Lue myös:   Suomenkielinen vihapuhe rehottaa Facebookissa eikä ihme: tietovuoto paljastaa, että moderoijia on vain muutama ja algoritmit toimivat huonosti
 Myös Kanta-Hämeessä toimiva Tehdään hyvää yhdessä -ryhmän perustaja ja ylläpitäjä  Harry Mendolin  tunnistaa ilmiön.
 – Kyllä näitä aina ikävä kyllä on, että kokeillaan kepillä jäätä.
 Pienellä paikkakunnalla puskaradio usein paljastaa, jos avunsaajan kriteerit eivät täyty.
 – On tapauksia, että haetaan apua, mutta juhlitaan kaupungilla tai matkustellaan. Ei se avuntarve silloin voi olla niin suuri. Jos on varaa matkustaa, on varaa järjestää joulu perheelle, tuhahtaa Mendolin.
 Ryhmien vaihtelevat käytännöt hämmentävät
 Avun antaminen perustuu yleensä vapaaehtoisryhmän omiin sääntöihin. Ne voivat vaihdella suuresti, mikä saattaa hämätä avunhakijoita.
 Osassa ryhmiä on esimerkiksi sääntö, että apua ei saa hakea muista ryhmistä. Tai jos edellisenä vuonna on saanut apua, nyt sitä ei voi saada.
 Verkon vihapuhetta tutkinut Tampereen yliopiston professori  Atte Oksanen  ymmärtää kiukkuisia reaktioita.
 – Kyllä sen ymmärtää, jos he ovat ajatelleet viimeisenä oljenkortena jouluavun. On ehkä lapsille luvattu jotain, jota ei tulekaan. Onhan se tavallaan inhimillistä.
 Anna-Maija Isolan mukaan apua tarvitsevat haluavat säilyttää ylpeytensä myös auttamistilanteessa. Auttajaa ei välttämättä katsota silmiin, ettei tarvitse kohdata toista, joka auttaa armosta.  Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL
 THL:n tutkimuspäällikkö  Anna-Maija Isola  tutkii työkseen muun muassa köyhyyden kokemista ja hyvinvointia. Isolan mukaan puutetta kokeva ihminen keskittyy vain puutteeseen. Tästä seuraa noidankehä, jossa kaikki negatiivinen lisää ahdistuksen tunnetta.
 – Jos Facebook-ryhmissä apu evätään, ja elämä on muutenkin kielteisesti värittynyttä, eikä millään ole mitään väliä, turhautuminen puretaan ryhmään.
 Tiina joutui muuttamaan, kun häiriköt tulivat kotiin
 Pahimillaan ihmisten reaktiot avun epäämisen ovat olleet rajuja.
 “Mitä vitun jumalaa te leikitte", on esimerkki palautteesta, jota jutun alussa esiintynyt Tiina on saanut.
 Hän joutui muuttamaan kotoaan Lahden Renkomäestä, koska oli kertonut kotiosoitteensa ylläpitämässään ryhmässä.
 Päihtyneet henkilöt tulivat riehumaan Tiinan kotiin, kun heidän perheensä avunpyyntö ei täyttänyt ryhmän kriteereitä. Uusi osoite ja kaikki muutkin tiedot ovat nyt salaisia.
 – Kiusaa tekevät ihmiset ovat niitä, joita ei hyväksytä avun saajiksi, koska he ovat huijareita, Tiina sanoo.
 Köyhyyden määritelmä Suomessa köyhyyttä on tutkittu melko paljon. Yksinasuva suomalainen on köyhä, jos kuukaudessa jää verojen jälkeen käteen alle 1185 euroa. Yksinhuoltajan ja kahden alle 14-vuotiaan lapsen perheessä raja kulkee 1897 eurossa. Lähde: Tilastokeskus
 Köyhyys on subjektiivinen kokemus
 Oleellista on, miten köyhyys koetaan, korostaa THL:n tutkimuspäällikkö Anna-Maria Isola.
 Tässä kohtaa tullaan yksityisten avustusryhmien ongelmaan: kuka on tarpeeksi köyhä, ja miten sitä mitataan?
 – Lahjoitusasioissa reunaehtojen kertominen selkeästi auttaa. Mutta se ei takaa, että ihmiset lukisivat ohjeet oikein, toteaa professori Atte Oksanen.
 Isolan mukaan auttajat turhan usein odottavat autetuilta kiitosta.
 – Köyhä haluaa pitää omanarvontunteensa ja ylpeytensä. Siksi kiittäminen voi olla vaikeaa, kun auttajan kohtaa silmästä silmään.

 Voit keskustella aiheesta tiistai-iltaan klo 23:een asti.

Haistattelua, uhkailua ja kotiin tunkeutumista – tätä on Facebookin jouluapuryhmien vapaaehtoistyö nurjimmillaan


Summary: Porin perusturvan alueella koronatartuntojen määrä on noussut päivittäin lähelle sataa. Tartuntojen testaus ja jäljitys ovat pahasti ruuhkautuneet.

Koronaepidemia leviää Porin perusturvan alueella – Porissa, Ulvilassa ja Merikarvialla – voimakkaammin kuin kertaakaan kohta kaksi vuotta kestäneen koronapandemian aikana.
 Porin perusturvan terveys- ja sairaalapalveluiden johtaja  Anna-Liisa Koivisto  kertoo, että tartuntoja on viikonlopusta alkaen todettu lähes sata päivässä.
 Tartuntoja todetaan kaikenikäisten joukossa ja myös kahdesti rokotettujen parissa.
 Erityisesti koululaisten koronatartunnat ovat ruuhkauttaneet koronajäljityksen, ja  tällä hetkellä jäljityksestä pystytään soittamaan  vain tartunnan saaneille ja näiden lähipiirille. Koulussa altistuneita ei laiteta karanteeniin, mikä on saanut monet koulut siirtämään oppilaat etäopetukseen ilman karanteenimääräystä.
 Eläkeläisiä kutsutaan töihin
 Porin perusturva vetoaa alalta poistuneisiin rokotustaitoisiin, jotta nämä tulisivat auttamaan rokotuksissa. Tavoitteena on saada esimerkiksi eläkeläisiä auttamaan koronarokotuksissa. Työhön voi tulla esimerkiksi parin viikon ajaksi.
 Porin perusturvan terveys- ja sairaalapalveluiden johtaja Anna-Liisa Koivisto. Arkistokuva. Jenni Joensuu / Yle
 Myös muihin koronaan liittyviin töihin kuin rokottamiseen tarvitaan apua, ja töihin kutsutaan myös opiskelijoita.
 Valtiota kutsutaan apuun
 Anna-Liisa Koivisto sanoo, että pahentuneen tartuntatilanteen saaminen hallintaan Porin perusturvan omin voimin alkaa olla erittäin vaikeaa. Hän toivoo valtiolta pikaisia päätöksiä uusista rajoitustoimista.
 – Uskomme, että rokottamiset saamme paremmin järjestettyä, kun saamme apujoukkoja. Mutta tartunnanjäljitys ja -testaus ovat äärirajoilla emmekä voi enää toteuttaa niitä ohjeiden mukaan. Odotamme valtiolta rajoituksia, Koivisto vetoaa.
 Suomen hallitus  päättää huomenna tiistaina , hyllytetäänkö koronapassi ja turvaudutaanko uusiin kokoontumisrajoituksiin.
 Lue tästä uusimmat koronauutiset Satakunnasta.

Porin alueen koronatilanne pahempi kuin koskaan epidemian aikana: "Odotamme valtiolta rajoituksia"


Summary: Ainakin Irlanti, Tanska, Norja ja Tšekki ovat rajoittaneet ravintoloiden ja baarien toimintaa. Hollanti, Tanska ja Belgia ovat sulkeneet kouluja.

Omikron leviää vauhdilla, ja monet maat haluavat välttää yhteiskunnan täyden koronasulun.
 Myös Suomessa paine rajoitusten kiristämiseksi kasvaa. Näin eri maat ovat reagoineet tähän mennessä omikroniin.
 Ravintolarajoituksia Irlannissa, Tanskassa, Norjassa ja Tšekissä
 Tšekki on rajoittanut ravintoloiden ja baarien toimintaa jo marraskuun loppupuolelta, jolloin maahan julistettiin hätätila yleisen koronatilanteen takia. Ravintoloiden, baarien ja yökerhojen on suljettava ovensa klo 22. Tšekki on rajoittaunut myös muun muassa kulttuuri- ja urheilutapahtumien yleisömääriä.
 Myös Irlanti pyrkii suitsimaan tartuntoja ravintoloihin ja baareihin kohdistuvin rajoitustoimin. Eilisestä alkaen ravintoloiden ja baarien on mentävä kiinni klo 20 seuraavien kuuden viikon ajan.
 Tanska puolestaan on laajentanut ravintoloita ja baareja koskevia rajoituksia eilisestä alkaen. Alkoholin myynti loppuu baareissa ja ravintoloissa klo 22. Lisäksi kaikki kulttuurikohteet kuten elokuvateatterit, teatterit ja galleriat on suljettu. Rajoitukset jatkuvat 17. tammikuuta saakka.
 Norjassa alkoholin myynti ravintoloissa kiellettiin jo viime viikolla. Kielto on voimassa neljä viikkoa.
 Koulut suljettiin Hollannissa, Norjassa, Tanskassa ja Belgiassa
 Hollannissa alkoi lähes koko yhteiskunnan kattava, joulun yli kestävä sulkutila eilen sunnuntaina. Osana sulkutoimia koulut pidetään tästä päivästä alkaen kiinni. Koulut avaavat tämän hetkisten tietojen mukaan ovensa 9. tammikuuta.
 Hollannissa on voimassa tiukka koronasulku tammikuun puoleenväliin asti. Kuvassa tyhjä kauppakatu Rotterdamissa. Marco de Swart / EPA
 Norjan pääkaupungissa Oslossa koulut siirtyivät etäopetukseen perjantaina. Etäopetus jatkuu tämän hetkisen tiedon mukaan joululomaan asti,  kertoo Oslon kaupunki tiedotteessa .
 Tanskassa koululaiset lähetettiin etäopetukseen  jo viime viikolla , ja Belgia aikaisti koululaisten joululomaa.
 Britanniassa lukuisat koulut varautuvat etäopetuksen alkamiseen  koululaisten joululoman jälkeen , kertoo BBC. Opetusministeri  Alex Burghartin  mukaan tavoite on kuitenkin palata normaaliin opetukseen joululoman päätyttyä.
 Ranska kieltää koronapassin niiltä, jotka eivät ota tehosterokotusta ajoissa
 Useat maat ovat kiristäneet koronapassien käyttöä.
 Esimerkiksi Ranska on evännyt viime viikosta alkaen koronapassin yli 65-vuotiailta, jotka eivät ole ottaneet kolmatta tehosteannosta seitsemän kuukauden kuluessa toisesta rokoteannoksesta.
 Disneyland Parisin työntekijät lakkoilivat koronarajoitusten takia. Christophe Petit Tesson / EPA
 Sama alkaa koskea kaikkia yli 18-vuotiaita tammikuun puolivälissä, kertoo  ranskalainen uutiskanava France24 .
 Ranska ottaa myös käyttöön uuden koronapassin. Vuoden alusta muun muassa ravintoloihin tai pitkän matkan julkiseen liikenteeseen ei pääse ilman rokotustodistusta.
 Britannia otti koronapassin käyttöön viime viikosta alkaen. Passia vaaditaan suurissa yleisötilaisuuksissa, kuten jalkapallo-otteluissa tai yökerhoissa. Britannia on halunnut välttää uudet laajat yhteiskunnan sulkutoimet, mutta terveysministeri  Sajid Javidin  mukaan uusia mahdollisia  toimia ei voi täysin sulkea  pois, jos tartuntatilanne heikkenee merkittävästi.
 Lontoon julkisessa liikenteessä on voimassa maskipakko. Vickie Flores / EPA
 Ruotsi vaatii sen sijaan koronapassia  huomisesta alkaen  muista Pohjoismaista saapuvilta matkustajilta.
 Italia vaatii koronatestiä myös rokotetuilta EU-matkailijoilta
 Italia otti viime viikolla käyttöön tiukat maahantulorajoitukset. Se vaatii myös rokotetuilta EU-kansalaisilta negatiivista koronatestiä. Rokottamattomat puolestaan joutuvat viiden päivän karanteeniin.
 Myös Saksa on tiukentanut matkustusrajoituksia. Viime yöstä alkaen Britanniasta saapuvat matkustajat on luokiteltu riskialueelta saapuviksi. Myös kahden rokoteannoksen saaneet britit joutuvat Saksassa kahden viikon karanteeniin.
 Saksa on jo aiemmin määrännyt karanteeniin myös Ranskasta ja Tanskasta saapuvat rokottamattomat matkustajat.
 Lue lisää:
 Päivittyvä koronaseuranta
 Anniskelukielto, pakkorokotuksia, jopa tuhansien puntien sakot maskittomille – näin Euroopassa varaudutaan koronaepidemian kiihtymiseen  (15.12.)
 Rokottamattomille sakkoja ja pääsyrajoituksia – tällaisia rokotuspakkoja on säädetty ympäri Eurooppaa  (12.12.)
 Koululaisille pikatestit, maskipakko ja joululomalle jo ensi viikolla – Tanska, Viro ja muut maat estävät lasten tartuntoja järeämmin kuin Suomi  (11.12.)

Näin Euroopassa on reagoitu omikroniin: ravintolarajoituksia, koulujen sulkemisia ja kiristyksiä koronapassin käyttöön


Summary: Kehityksellisiä ja neuropsykiatrisia ongelmia tunnistetaan nykyään aiempaa paremmin, mutta lastenneurologeja on liian vähän. Vaasan sairaanhoitopiirissä kahdesta lastenneurologian virasta vain toinen on täytetty.

Keski-Pohjanmaan sosiaali- ja terveyspalvelukuntayhtymä, Soite

Lastenneurologeille on Suomessa kova tarve. Tilanne vaihtelee eri sairaanhoitopiirien välillä, mutta erikoislääkäreitä ei riitä kaikkialle.
 Turun yliopistollisen keskussairaalan lastenneurologian vastuualuejohtaja, lastentautien ja lastenneurologian erikoislääkäri ja Suomen Lastenneurologisen seuran puheenjohtaja  Tuire Lähdesmäki  arvioi, että hankalin tilanne on Pohjois-Suomessa ja Itä-Suomessa.
 Haku päällä
 Myös Vaasan sairaanhoitopiirissä tilanne on vaikea. Sairaanhoitopiirissä koitetaan saada yhden lastenneurologin voimin aina vain lisääntyviä lähetteitä käytyä läpi.
 Vaasassa virkoja on kaksi, mutta ainoastaan toisessa virassa on lääkäri.
 Tehtävää on jo pitkään hoitanut lastentautien ja lastenneurologian erikoislääkäri  Jan Olme .
 Olme saa välillä apuja lastentautien puolella erikoistumassa olevilta lääkäreiltä. Tätä apua tulee hänen mukaansa säännöllisesti.
 – On yritetty hakea lääkäriä ja meillä tosiaan on kaksi virkaa täällä. Tilanne on sellainen, että on haastavaa saada lastenneurologeja.
 Lastenneurologisella osastolla tehdään mm. neuropsykiatria diagnooseja. Jarkko Heikkinen / Yle
 Vaasan keskussairaalassa lastenneurologian osastolle tulee satoja lähetteitä perusterveydenhuollosta. Vuosi 2020 oli hurjan kasvun vuosi.
 – Meille tuli viime vuonna 608 lähetettä. Vuosien 2019-2020 välillä nousu on ollut 20-30 prosentin luokkaa, kertoo Olme.
 Tietoa on enenmmän
 Suomen Lastenneurologisen seuran puheenjohtaja Tuire Lähdesmäki kertoo, että lähetteiden määrät ovat olleet jo pitkään hienoisessa nousussa.
 Nousu tapahtuu tällä hetkellä erityisesti neuropsykiatrisissa häiriöissä , joihin kuuluvat muun muassa adhd-, add- ja asperger-epäilyt. Sen sijaan esimerkiksi epilepsiaepäilyjen määrissä ei näy kasvua.
 Sekä Olme että Lähdesmäki tietävät, että neuropsykiatrisia häiriöitä tunnistetaan nykyään paremmin ja diagnoosien tarve kasvaa sitä kautta.
 – Vanhemmat tietävät enemmän, opettajat tietävät ja halutaan sitä myöten enemmän tutkimuksiin, sanoo Olme.
 Olme kertoo, että lähes jokainen adhd-diagnoosipyyntö vahvistuu loppujen lopuksi myös adhd:ksi. Eli turhia lähetteitä ei tule.
 Hoitojonot pitenevät
 Käytännössä käsiparien puuttuminen yhdessä kasvavan lähetemäärän kanssa tarkoittaa diagnoosien viivästymistä.
 Olme sanoo, että priorisointia on tehtävä ja kiireelliset tapaukset käsitellään niin nopeasti kuin mahdollista.
 – Hoitojonot kasvavat kun potilaita täytyy priorisoida sairauden mukaan. Tietysti kun on kiireellistä hoitoa tarvitseva esimerkiksi epilepsia, he pääsevät nopeasti hoitoon. Jos arvioidaan, että lapsi ja perhe voivat odottaa, esimerkiksi neuropsykiatrisessa diagnostiikassa, ovat jonot olleet pisimmillään puoli vuotta.
 Lastenneurologien puute tekee tilanteen Suomessa epätasa-arvoiseksi.
 – Tämä asettaa lapset ja perheet eriarvoiseen asemaan. Sitä yritetään erityisvastuualueilla hoitaa eri tavoin. Esimerkiksi osassa pienistä sairaaloista käy konsultoiva lastenneurologi tekemässä joitakin päiviä kuukaudessa, kertoo Lähdesmäki.
 Tarvitsemme enemmän lääkäreitä ja psykologeja, jotka osaavat tunnistaa, diagnosoida ja hoitaa esimerkiksi adhd:tä.  Jan Olme
 Erilaisia ratkaisuja
 Vaasassa alkuvuonna aloittavan Pohjanmaan hyvinvointialueen kuntayhtymän kautta koitetaan tilannetta saada parannettua.
 Lähetesumaa on saatava erikoissairaanhoidossa pienemmäksi, ja keväällä koulutetaan kouluterveydenhuollon ammattilaisia nimenomaan neuropsykiatriseen diagnostiikkaan.
 – Projektina tulevassa hykyssä on, että saisimme enemmän resursseja kouluterveydenhuoltoon hoitamaan neuropsykiatriaa. Tarvitsemme enemmän lääkäreitä ja psykologeja, jotka osaavat tunnistaa, diagnosoida ja hoitaa esimerkiksi adhd:tä, Olme sanoo.
 Olmen mukaan tarkoitus on, että ensi syksynä olisi useampi henkilö diagnosoimassa neuropsykiatriaa.
 Tällöin osa diagnooseista tehtäisiin jo perusterveydenhuollon puolella.
 Lähdesmäki muistuttaa, että esimerkiksi juuri adhd:n hoito kuuluisi pääosin perusterveydenhuoltoon valtakunnallisen Käypä Hoito-suosituksen mukaisesti. Perustasolla on kuitenkin niin ikään resurssipulaa, joten nämä tulevat usein erikoissairaanhoidon hoidettavaksi.
 Kokkolan keskussairaalassa, Soiten sairaanhoitopiirissä tilanne on se, että lastenneurologin tehtäviä hoitaa konsultoiva lääkäri viikon ajan joka kuukausi. Tällä tavalla on menty jo pitkään.
 Lasten ja nuorten osaston apulaisosastonhoitaja  Harriet Hedströmin  mukaan alkuvuonna tilanteeseen tulee hieman parannusta.
 – Tammikuussa apuun tulee vielä toinen konsultoiva lääkäri, joka todennäköisesti tekee vastaavalla tavalla.
 Myös Kokkolassa lähetteitä tulee paljon. Hedström arvioi, että lähetteitä tulee joka viikko yhdestä kahteen.
 Etelä-Pohjanmaan sairaanhoitopiirissä lastenneurologian osastolla tilanne on suorastaan hyvä. Tällä hetkellä töitä tekee yksi ylilääkäri, kaksi osaston ylilääkäriä ja mukana on myös lastenneurologiaan erikoistuva lääkäri.
 Lastentautien yksikön ylilääkäri  Kirsi Nuolivirta  sanoo, että tällä hetkellä tilanne on hyvä.
 – Tilanteet kuitenkin vaihtelevat ja meilläkin on ollut vaihe, jolloin oli vain yksi lastenneurologi. Nyt on ehkä sattumien summana käynyt näin.
 Nuolivirta arvioi, että lähetteitä osastolle tulee vuodessa 500. Kasvua on ollut Seinäjoellakin viime vuodet.
 Mitään ryntäystä alalle ei ole näkyvissä eikä ehkä jatkossakaan odotettavissa.  Tuire Lähdesmäki
 Lisää erikoislääkäreitä?
 Lastenneurologien määrässä ei lähitulevaisuudessa ole näkyvissä suurta muutosta. Vaikka Lähdesmäki kertookin, että vuonna 2016 tehdyn erikoislääkärikoulutuksen uudistuksen myötä koulutusmääriä on hieman lisätty.
 – Mitään ryntäystä alalle ei ole näkyvissä eikä ehkä jatkossakaan odotettavissa.
 Syynä lastenneurologian erikoislääkäripulaan on se, että ala ei Lähdesmäen mukaan houkuttele nuoria lääkäreitä. Erikoisalanakin se on pieni.
 – Työ koetaan raskaaksi ja vaativaksi. Lisäksi nuoret lääkärit eivät ole kiinnostuneita työskentelemään paikassa, jossa ei ole saatavissa riittävää ohjausta erikoislääkäreiltä.
 Lähdesmäki haluaa kuitenkin korostaa, että koulutus on avain parempaan. Hänen mielestään erikoislääkärikoulutuksen kehittäminen on tärkeää. Tämän lisäksi kannattaa panostaa jatkokoulutusmahdollisuuksiin perusterveydenhuollossa pienemmissäkin keskussairaaloissa.
 – Hyviin koulutuspaikkoihin on helpompi rekrytoida nuoria lääkäreitä ja siitä syntyy usein positiivinen kierre, sanoo Lähdesmäki.
 Aiheesta voi keskustella tiistaihin 21. joulukuuta kello 23 asti.
 Lue seuraavaksi:
 Uusi älypotkupuku mittaa vauvan jokaisen liikkeen ja auttaa näin tunnistamaan neurologisen poikkeavuuden
 Yhä useampi lapsi kärsii migreenistä – taustalla esimerkiksi lisääntynyt ruutuaika
 Keräsen perheellä oli kovat odotukset 5-vuotiaan adhd-lääkkeiden suhteen – asuinpaikasta riippuu, millaista hoitoa adhd-lapsi saa

Lastenneurologeista on pula koko maassa – esimerkiksi Vaasassa satoja lähetteitä tutkimuksiin käsittelee vain yksi lääkäri


Summary: Sosiaalisessa mediassa avun pyytäminen vaikuttaa yleistyvän, asiantuntijat arvioivat. Avun tarve ei kuitenkaan ole aina todellinen, eikä huijausta ole helppo tunnistaa.

Miten saisin rahat riittämään kahdeksi viikoksi lapsille ja äidille?
 Näin voi alkaa Facebookin suljettuun ryhmään kirjoitettu julkaisu. Julkaisuissa pohditaan vaikeaa rahatilannetta ja pyydetään neuvoja. Kommenttikentässä ryhmän jäsenet säälivät viestiketjun aloittajaa ja kysyvät, voivatko he auttaa.
 Esimerkiksi tällaista voi olla sosiaalisen median kerjääminen, Säästäjät ja sentinvenyttäjät -ryhmän ylläpitäjä  Mirva Vähä-Pietilä  kertoo.
 Ryhmässä on yli 32 000 jäsentä, joita yhdistää halu säästää. Vaikka kerjääminen on kielletty ryhmän säännöissä, vastaavia julkaisuja näkyy aika ajoin.
 – Monesti julkaisuja tekevät ohittavat kommentit, joissa neuvotaan hakemaan apua ruokajonoista tai diakoneilta, eli he selvästi hakevat suoraa tilisiirtoa, mihin ei tarvitse todistella tilanteensa todellisuutta.
 Vähä-Pietilä kertoo, että usein viestit tuottavat tulosta, ennen kuin ylläpito ehtii poistaa sääntöjen vastaisen julkaisun.
 – Se suututtaa, kun auttajatkin ovat usein itse vähävaraisia ja siksi tietävät miltä se tuntuu ja haluavat auttaa.
 Myös toisen suuren Facebook-ryhmän ylläpitäjä  Kaisu Setälä  tunnistaa ilmiön. 11 vuotta sitten perustettu Äitylit-ryhmä on kerännyt yli 64 000 jäsentä.
 – Kerjääminen on ryhmässä todella yleistä. Yleensä pyydetään rahaa ja kerrotaan enemmän ja toisinaan vähemmän vaikeasta tilanteesta, Setälä luonnehtii.
 Joulun alla hyväntekeväisyys on erityisen ajankohtaista. Monilla avuntarve on aitoa ja ihmiset kaipaavat rahaa lahjoihin  tai yksinkertaisesti ruokaan . Kaikki eivät kuitenkaan ole rehellisiä. Vähä-Pietilä kertoo saavansa varoitusviestejä ihmisistä, jotka kerjäävät useissa ryhmissä.
 Avunpyynnöt sosiaalisessa mediassa ovat kiinnittäneet myös  Marko Mikkolan  huomion. Mikkola on sosiaalipsykologian väitöskirjatutkija ja tietoturva-arkkitehti, joka tutkii netissä rikoksen uhriksi joutumista.
 – Facebookissa pyyntöjä näkyy selvästi, pyydetään pieniä summia rahaa. Näitä julkaisuja on osunut silmiini viimeisen puolen vuoden aikana normaalia enemmän, Mikkola kertoo.
 Mistä voi tunnistaa, kuka somessa apua pyytävä tarvitsee oikeasti apua? Vai voiko?
 Laillisuuden raja on häilyvä
 Jotta nykymuotoista kerjäämistä voi ymmärtää, on katsottava taaksepäin. Katukerjääminen on yhtä vanhaa kuin ihmiskuntakin, köyhyyttä ja kerjäämistä keskiajalla tutkinut lehtori  Virpi Mäkinen  kertoo.
 – Keskiajalla tietyille ihmisille annettiin erioikeus kerjätä ja ansaita elantonsa kerjäämällä. Heitä olivat esimerkiksi orvot lapset, vammaiset, vanhukset, sairaat tai työkyvyttömät.
 Nykyään samat tarinat toistuvat paitsi katukerjäläisten kylteissä, myös sosiaalisen median julkaisuissa. Työttömyys, äkillinen sairastuminen tai muu yllättävä tilanne ajaa apua pyytävän köyhyyteen, johon toivotaan apua somen kanssakäyttäjiltä.
 Kerjääminen sosiaalisessa mediassa ei kuitenkaan ole ongelmatonta. Mäkinen kertoo, että esimerkiksi Facebookin sisäänrakennettu rahakeräys on Suomen lain vastainen.
 Suomessa rahankeräyksen taustalla ei voi olla yksityinen henkilö, vaan luvan keräykseen voi saada esimerkiksi rekisteröity yhdistys tai säätiö.
 – Joissakin tapauksissa on vaikea sanoa, missä kerjäämisen ja rahankeruun raja menee. Yksityinen henkilö ei kuitenkaan voi saada rahankeruulupaa, joten esimerkiksi sosiaalisen median kampanjoiden kanssa täytyy olla tarkkana.
 Huijarikin saa helposti apua
 Tietoturva-arkkitehti ja sosiologian väitöskirjatutkija Marko Mikkola uskoo, että kerjääminen on siirtynyt nettiin juuri sen helppouden takia. Kun kadulla joutuu odottamaan koko päivän potentiaalista auttajaa, voi netissä yhdellä viestillä tavoittaa kymmeniä ellei satojatuhansia ihmisiä.
 Netissä apua pyytävän on mahdollista myös valita yleisönsä tarkkaan: tietynlaiset ryhmät ja palstat keräävät erilaisia yleisöjä, joista toiset voivat olla alttiimpia auttamaan.
 Marko Mikkola suhtautuu rahan keräämiseen ja kerjäämiseen netissä aina varauksella. Hän tietää, että ihmisten huijaaminen netissä on helppoa.
 – Hädän ja huijarin erottaminen voi olla todella vaikeaa. Kuitenkin jos kyseisen ihmisen muut tarinat netissä tukevat julkaisussa kerrottua tarinaa, hän voi olla aivan luotettava.
 Toisaalta Mikkolan mukaan kannattaa tarkistaa myös, ettei sama ihminen ole useilla palstoilla kerjäämässä – aina eri tekosyyllä.
 – Miettisin, onko tarina realistinen, onko tarinoita useita ja onko tarina löydettävissä?
 Ihminen on kuitenkin taipuvainen auttamaan. Vaikka huijarista varoitettaisiin, auttaja voi löytää itsestään syyn luottaa ja auttaa.
 – Ihminen ei välttämättä välitä, mitä muut ovat sanoneet. Joku voi kokea, että häntä on kerran autettu, niin nyt on hänen vuoronsa auttaa. Ja somessa auttaminen on vain niin helppoa.
 Ja pohjimmiltaan ihmisiä tulisikin auttaa, Virpi Mäkinen sanoo.
 – Itse olen esimerkiksi aika ajoin vienyt kerjäläisiä syömään tai hakenut heille ruokaa, Mäkinen kertoo.
 Lue myös:   Osa tubettajista kerjää lapsilta rahaa netissä, ja moni lapsi myös maksaa: "Vetoavat taitavasti lasten tunteisiin"
 Kerjäämisen ja rikollisuuden suhde on puhuttanut jo vuosia: "Ei riitä, että naapurimaissa on selvinnyt vastaavanlaista toimintaa"

Rahaa ruokaan, joululahjoja lapsille – somessa kynnys avun pyytämiseen ja jopa kerjäämiseen on madaltunut


Summary: Simulaattoreiden merkitys opetuksessa kasvaa, koska uusista F-35-hävittäjistä ei löydy kaksipaikkaista mallia koulutuslentoja varten.

Suomen tulevat hävittäjät ovat erityinen mahdollisuus lukion penkillä tulevaisuuden suunnitelmiaan pohtiville. Näin ajattelee Ilmasotakoulun johtaja, eversti  Henrik Elo .
 – Jos miettii, kannattaako hakea ilmavoimiin, niin koskaan ei varmaan ole ollut näin mielenkiintoisia näkymiä kuin tällä hetkellä on heille tarjolla, hän sanoo.
 Puolustusministeri kertoi hiljattain, että  Suomi ostaa 64 yhdysvaltalaista F-35-hävittäjää . Ensimmäiset koneet saapuvat 2026.
 – Pääsemme käyttämään sellaista huipputeknologiaa, jota meillä ei ole aikaisemmin ollut, Elo kuvaa.
 Ilmasotakoulun johtaja Henrik Elo on tyytyväinen hävittäjävalintaan. Hänen mukaansa valituksi tuli selkeästi suorituskykyisin ehdokas, joka lisää suomalaisten turvallisuutta pitkälle tulevaisuuteen. Isto Matias Janhunen / Yle
 Valintaprosessi kestää puoli vuotta
 Hakijat joutuvat tiukkaan seulaan niin fyysisesti kuin henkisestikin ennen hävittäjälentäjän uraa. Valintaprosessi kestää noin puoli vuotta ja koostu kuudesta vaiheesta.
 Hävittäjälentäjän pitää olla fyysisesti oikean kokoinen, jotta hän mahtuu koneisiin ja yltää siellä esimerkiksi ohjaimiin.
 – Mitat tuskin muuttuvat merkittävästi F-35-hävittäjien myötä. Alustavien selvitysten perusteella muutokset ovat sentin tai pari yhdessä tai kahdessa ominaisuudessa, sanoo Ilmasotakoulun valintapäällikkö, kapteeni  Otto Kinnunen .
 Lentäjiltä vaaditaan myös hyvää fyysistä kuntoa. Ennen sotilaslentäjän uraa pitää juosta vähintään 2 800 metriä Cooperin testissä ja uida 200 metriä pysähtymättä.
 Kuntoa testataan myös muun muassa vatsalihasliikkeillä, punnerruksilla ja polkupyöräergometrillä. Lisäksi lentäjän pitää sietää pyöritystä ja läpäistä painekammiotesti.
 Hyvä kunto on tärkeää, koska hävittäjän lentäminen on paikoin fyysisesti raskasta etenkin isojen G-voimien vaikutuksen alla toimiessa.
 – Fyysiset ominaisuudet suojaavat ammattiin liittyviltä vammoilta, Kinnunen sanoo.
 Sotilaslentäjät valikoituvat koulutuksen aikana
 Hakuprosessi alkaa paperivalinnalla. Koulutodistuksesta pitää saada tarpeeksi pisteitä, jotta pääsee valintakokeisiin. Pisteitä saa matematiikan, äidinkielen ja englannin arvosanojen perusteella.
 – Karkeasti sanottuna lukiolaisen pitää olla vähintään seiskan oppilas. Ammattikoulusta pitää olla hyvät arvosanat, Otto Kinnunen kuvaa.
 Toisessa vaiheessa hakijan älykkyyttä mitataan kuviopäättelytehtävien ja päässälaskujen avulla. Armeijan käyneille tutussa P1-kokeessa pitää sijoittua varusmiespalveluksen aloittavien parhaaseen 40 prosenttiin.
 Myöhemmin hakija tekee tietokoneavusteiset soveltuvuustestit, jotka selvittävät muun muassa reaktionopeutta, kolmiulotteista hahmotuskykyä, työmuistia ja keskittymiskykyä.
 Valintaprosessin loppusuoralla edessä ovat haastattelut ja tarkemmat fysiologiset tutkimukset, kuten silmälääkärin tarkastus.
 Myös hakijan henkisillä ominaisuuksilla on suuri painoarvo valinnoissa.
 – Yksi tärkeimmistä lentäjän ominaisuuksista on luotettavuus. Lentäminen on vaarallista, jos ei tee niin kuin käsketään. Lisäksi pitää olla ahkera sekä pystyä toimimaan toisten kanssa ja paineen alla, Kinnunen listaa.
 Lentoreserviupseerikurssille hakee vuosittain noin 800 henkilöä, joista sisään pääsee 40.
 Hävittäjälentäjän ura ei ole taattu, vaikka selvittäisi monivaiheiset pääsykokeet. Niiden kautta pääsee vuoden kestävälle lentoreserviupseerikurssille, jonka kävijöistä osa valitaan kadettikouluun sekä sotilaslentäjän uralle.
 – Lentoreserviupseerikurssilla lopulta näemme, keneltä lentäminen alkaa onnistua, kuka osoittaa olevansa hyvä vertainen ja kenellä on oppimiskykyä, Kinnunen toteaa.
 Lentoreserviupseerikurssin pääsyvaatimuksia Mitat Paino 47–94 kiloa Istumapituus 81–98 senttiä Reiden pituus 55–67 senttiä Näkö 0.5 ilman laseja ja 1.0 laseilla Silmälasien vahvuus enintään +2.5–-1.5 diopteria Virheetön värinäkö Ei leikkauksin korjattua näköä Muuta Hyvä terveydentila Palveluskelpoisuusluokka A Normaali verenpaine Ylioppilastutkinto, vähintään kolmivuotinen ammattillinen tutkinto tai muuten korkeakoulukelpoinen Vähintään 18- ja enintään 22-vuotias kurssin alkaessa Hakenut enintään kahdesti aikaisemmin Ei voimakkaasti oireilevia allergioita Lähde ja lisätietoja:  intti.fi
 Oikeita koneita, simulaattoreita ja tekoälyä
 Simulaattoreiden merkitys opetuksessa kasvaa entisestään, kun tulevat pilotit alkavat perehtyä uusiin hävittäjiin. F-35-koneista ei nimittäin löydy kaksipaikkaista mallia koulutuslentoja varten.
 – Niiden puuttuminen ei aiheuta ongelmia. Simulaattorikoulutus on valtavan tehokasta. Siinä opettaja pystyy analysoimaan oppilaan toimintaa jopa tehokkaammin kuin lentokoneessa ja ohjaamaan häntä lähes kädestä pitäen, Henrik Elo sanoo.
 Lentäjä harjoitteli Hawk-simulaattorilla joulukuun alussa. Arvo Vuorela / Yle
 Tulevat lentäjät harjoittelevat jo nykyään hävittäjien ohjaamista myös tilanteissa, joissa yhdistyvät oikeat, ilmassa olevat lentokoneet, simulaattorit ja tekoälyn tuottamat harjoitusvastustajat.
 Jatkossakin oppilaat lentävät haastavat tehtävät ensin simulaattorissa harjoitustilanteissa.
 – Varmistamme simulaattorilla, että heidän taitonsa ovat niin hyvällä tasolla, että heidät voi päästää yksin harjaantumaan oikealla koneella lentämisessä, Elo sanoo.
 Varusmiehet ja kadetit nousevat oikeasti ilmaan ensimmäiseksi alkeiskoneella. Kadettivaiheessa he lentävät harjoitushävittäjällä ja vasta upseereina varsinaisella hävittäjällä, joka on jatkossa F-35.
 – Arvioimme lento-oppilaiden jatkokoulutuskelpoisuutta jokaisessa vaiheessa, Elo toteaa.
 Tulevat F-35-ohjaajat lentävät aluksi Horneteilla
 Ensimmäiseksi uusien hävittäjien ohjaamoihin nousevat aiemmin Horneteilla lentäneet ohjaajat. Ensimmäiset lennonopettajat osallistuvat F-35-tyyppikurssille USA:ssa loppuvuodesta 2025.
 Ohjaajat lentävät alkuvaiheessa ensin Horneteilla ja siirtyvät vasta sen jälkeen F-35-koneiden ohjaimiin.
 F-35-koulutus alkaa Suomessa näillä näkymin 2026, ja ensimmäiset nuoret ohjaajat siirtyvät suoraan harjoitushävittäjästä F-35:n ohjaimiin vuosikymmenen loppupuolella.
 Tulevat hävittäjät sijoittuvat Lapin ja Karjalan lennostoihin, mutta niillä lennetään myös Tikkakoskelta ja Pirkkalasta.
 Ilmasotakoulu toimii Jyväskylässä Tikkakoskella. Se kouluttaa henkilökuntaa, reserviläisiä ja varusmiehiä ilmavoimien ja ilmapuolustuksen eri tehtäviin.
 Jatkossa koulusta valmistuu muun muassa lentäjiä, mekaanikkoja ja taistelunjohtajia uusien hävittäjien tarpeisiin. Myös muunlaisia osaajia tarvitaan. Koulussa pohditaankin ensi vuoden aikana, mihin kaikkiin koulutuksen elementteihin uuden konekaluston tulo vaikuttaa.
 – Varmaankin tulemme kohdentamaan koulutusta myös uusiin asioihin Ilmasotakoulussa, Elo sanoo.
 Lue lisää:
 Tällainen on Suomen uusi hävittäjä F-35
 Autokouluista tutut simulaattorit valtasivat hävittäjälentäjien koulutuksen – Ilmasotakoulu on valmistautunut vuosia uusien hävittäjien tuloon   Voit keskustella aiheesta 21.12. klo 23.00 saakka.

Haluatko lentää uusilla hävittäjillä? Juokse 2 800 metriä Cooperissa, opiskele seiskan veroisesti lukiossa ja selvitä puolen vuoden valintaprosessi


Summary: Hallitus päättää uusista koronatoimista tiistaina. Pääministeri Sanna Marin (sd.) on nostanut esiin muun muassa koronapassin väliaikaisen hyllyttämisen.

Useat tahot ovat vaatineet maanantaina hallitukselta pikaisesti vahvoja koronatoimia.
 Tehohoidon koordinaatioryhmä katsoo , että vahvat sosiaalisten kontaktien rajoitustoimet ovat koronatilanteen vuoksi tarpeen välittömästi, koska viivyttely voi maksaa ihmishenkiä.
 Myös joukko muita asiantuntijoita  varoittaa  hallitukselle lähettämässään kirjeessä, että jos ihmisten välisiä kontakteja ei rajoiteta nyt voimakkaasti, voi Suomessa pahimmillaan olla jo jouluviikolla kymmeniätuhansia tartuntoja päivässä.
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri on puolestaan todennut, että herkästi leviävä koronaviruksen omikronvariantti aiheuttaa joulun ja uuden vuoden aikaan riskin koko erikoissairaanhoidon toimintakyvylle.
 Suomessa on todettu perjantain jälkeen 5 932 uutta koronavirustartuntaa.
 Suomen koronatilanne on pahentunut niin nopeasti, että hallitus voi joutua tiistain neuvotteluissa vetämään hätäjarrusta eli ottamaan nykyisiä tiukemmat, valtakunnallisesti ohjatut rajoitukset käyttöön.
 Listasimme tähän juttuun keinoja, joita hallituksella on käytössään.
 1) Koronapassista luopuminen väliaikaisesti
 Pääministeri  Sanna Marin  (sd.) sanoi  Pääministerin haastattelutunnilla Ylellä sunnuntaina , että ei sulje pois tässä vaiheessa mitään vaihtoehtoja.
 Marinin mukaan suurin muutos hätäjarrun käytössä olisi nykytilanteeseen verrattuna se, että koronapassi poistettaisiin väliaikaisesti pois käytöstä. Nyt koronapassia käytetään rajoitusten vaihtoehtona.
 Koronapassin laittamista hyllylle väläytti lauantaina myös Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) pääjohtaja  Markku Tervahauta   Ylen Ykkösaamussa .
 Syynä on omikronmuunnos, joka leviää tehokkaasti myös koronarokotettujen keskuudessa. Omikronmuunnoksen takia koronapassi ei välttämättä enää riitä suojaamaan suurissa tapahtumissa.
 Käytännössä tämä tarkoittaisi sitä, että voimassa olevia rajoituksia olisi noudatettava eikä niitä voisi kiertää koronapassilla. Esimerkiksi leviämisalueilla ravintoloiden olisi suljettava ovensa kello 18.
 Asiakkaiden, yleisön tai osallistujien määrää rajattaisiin tiukemmin asiakastiloissa, tapahtumissa ja tilaisuuksissa.
 2) Koulujen joululomien pidentäminen
 Marinin sanoi Pääministerin haastattelutunnilla, että yksi arvioitavana oleva asia on myös se, pitäisikö koululaisten joululomalta paluuta myöhentää vaikean koronatilanteen takia.
 Opettajia edustava OAJ vastustaa lomien pidentämistä ja ottaisi mieluummin käyttöön etäopetuksen.
 Opetusministeri  Li Andersson  (vas.)  ei pitänyt sunnuntaina realistisena , että siirtymisestä etäopetukseen joululoman jälkeen annettaisiin valtakunnallinen suositus. Kunnilla on sen sijaan mahdollisuus siirtää lomien loppua 6 koulupäivällä, jos tautitilanne niin vaatii.
 Hän kuitenkin arvioi, että tässä aikataulussa kuntien on haastavaa ryhtyä pidentämään joululomia.
 Ainakaan Helsingissä tai Turussa ei suunnitella joululoman pidentämistä.
 3) Vielä tiukempia toimia rajoille
 Suomi on jo päättänyt, että kaikilta EU- ja Schengen-alueen ulkopuolelta maahan tulevilta vaaditaan alle 48 tuntia vanha koronatesti.
 Tämä tulee voimaan tiistaina.
 Norjasta, Tanskasta, Britanniasta ja Nigeriasta tulevilta  vaaditaan jo nyt rajalla koronatestiä . Vaatimus koskee myös niitä, joilla on täysi rokotussuoja.
 Terveystarkastukselta välttyy, jos on osoittaa enintään 48 tuntia ennen maahantuloa otettu negatiivinen koronatestitulos.
 Hallitus ja aluehallintovirastot voivat myös laajentaa maahantulokieltoa tai matkustajien pakkotestausta uusiin maihin.
 Tarvittaessa myös EU- ja Schengen-maiden sisärajavalvonta voidaan ottaa uudestaan käyttöön. Tämä voisi tuoda ennakkotestivaatimuksen myös EU- ja Schengen-maista Suomeen matkustaville.
 4) Ravintoloiden sulkeminen tai uudet tiukennukset
 Hallitus voi kiristää entisestään ravintolarajoituksia. Se voi kohdentaa rajoituksia uusille alueille, vähentää ravintoloiden asiakasmääriä tai määrätä ne suljettavaksi, mikäli sairaalakapasiteetti on uhattuna.
 Nykylain mukaan ravintolat voidaan siis määrätä sulkemaan ovensa aikaisintaan kello 18 ja anniskelu loppumaan kello 17. Lisätiukennukset aukioloaikoihin vaatisivat lainmuutoksen.
 Anniskeluravintolat voivat olla tällä hetkellä auki leviämisalueilla iltakuuteen ja alkoholin tarjoilu pitää lopettaa tuntia aiemmin. Anniskeluravintoloissa on käytössä puolet normaalista asiakasmääristä ja ruokaravintoloissa 75 prosenttia. Sisätiloissa asiakkailla on oltava oma istumapaikka pöydän tai tason ääressä.
 Koronapassia on voinut käyttää vaihtoehtona rajoituksille.
 5) Uusia kokoontumisrajoituksia
 Marin ennakoi sunnuntaina, että maanantai-iltana kokoontuva sote-ministeriryhmä käy läpi muun muassa alueellisten viranomaisten käsissä olevia rajoituksia esimerkiksi ihmisten kokoontumiseen.
 Kokoontumisrajoitukset, kuten osa muistakin yllämainituista keinoista, kuuluu hallituksen hybridistrategiassa mainittuun työkalupakkiin,  hätäjarrun käyttöön .
 Hätäjarru tarkoittaisi sitä, että ministeriö voisi ohjata alueita yhdenmukaisesti tartuntatautilain mukaisiin, tiukempiin rajoituksiin.
 Keinovalikoimassa on esimerkiksi juuri kokoontumisrajoituksia koko maahan.
 Rajoitukset voisivat kohdistua myös matalan riskin tilanteisiin, kuten elokuvateattereihin, kauppakeskuksiin tai hengellisiin tilaisuuksiin.
 Viimesijaisena keinona hätäjarrussa voisivat tulla kyseeseen poikkeusolot.
 * Voit keskustella aiheesta tiistaihin 21. joulukuuta kello 23 saakka.
 Lisää aiheesta:
 Jos koronapassi laitetaan tiistaina hyllylle, tarkoittaa se yrityksille maksettavien lisätukien säästämistä muista kuluista
 Sote-valiokunta näytti vihreää valoa hoitohenkilöstön pakollisille koronarokotuksille

Suomen koronatilanne pahenee ja päättäjiä patistetaan toimimaan nopeasti – ainakin nämä keinot hallituksella on käytössään


Summary: Kahden vuoden patoutunut samppanjan kysyntä on purkautunut kerralla. Koronakurimus huuhdotaan kurkusta alas kuplien kera.

Samppanja kiinnostaa taas. Kuplat kiinnostavat jopa niin paljon, että tulevana juhlakautena saattaa Ranskassa loppua samppanja kesken.
 Patoutunut kysyntä purkautuu nyt kahden koronan jalkoihin jääneen vuoden jälkeen yllättävän rajusti. Ihmiset kaipaavat raskaan arjen keskelle pirskahtelevuutta.
 – Ei samppanja kaipaa mitään erityistä tilaisuutta. Muutamat kuplat luovat hyvää tunnelmaa. Nautimme samppanjaa etupäässä aperitiivina, samppanjakaupoilla ollut  Evelyne de Goriainoff  sanoo.
 Eikä kuplabuumi ole pelkästään tulevaan juhlakauteen liittyvää.
 – Syyskuusta lähtien on ollut ihan hullua. Meillä on vaikeuksia vastata kysyntään, pariisilaisen samppanjamyymälän omistaja  Benoit Melendez  hihkuu.
 Hänen mukaansa monet samppanjan valmistajat eivät kykene toimittamaan viinimyymälöihin ja samppanjaan erikoistuneisiin kauppoihin riittävästi tuotteitaan.
 Samppanjan tuottajat tekevät tänä vuonna ennätystulokset. Myynti on 5,5 miljardia euroa. Henrietta Hassinen / Yle
 Kaikkien aikojen ennätysmyynti
 Samppanjan suosio on ylittänyt villeimmätkin arviot. Ranskassa samppanja saattaa hyvinkin loppua monien kauppojen hyllyiltä ja kellareista ennen uuden vuoden juhlintaa.
 – Kysyntä on ollut valtavaa ja toimitusvaikeuksia on ollut samppanjan lisäksi myös monen muunkin juhlapöydän tuotteen kanssa, samppanjan tuottajien liiton puheenjohtaja  Jean-Marie Barillere  sanoo.
 Kysyntä on nyt niin rajua, että tästä vuodesta tulee kaikkien aikojen samppanjavuosi. Kuohuvaa myydään 5,5 miljardilla eurolla. Edellinen ennätysvuosi oli 2019, jolloin myynti oli noin viisi miljardia euroa.

Ranskassa poksautellaan ennätystahtiin – koronan väsyttämä kansa on ostanut samppanjahyllyt pian tyhjiksi


Summary: Ulkomaisia työntekijöitä hyväksikäyttäviä ravintoloita löytyy joka puolelta Suomea. Riistäjänä on usein ulkomaalainen yrittäjä. Viranomaisten mielestä nykyiset keinot eivät riitä kitkemään ilmiötä.

Ylitarkastaja  Katja-Pia Jenu  astuu ravintolan ovesta sisään. Mukana on neljä poliisia ja rajavartiolaitoksen edustaja. On käynnissä viranomaisten yllätystarkastus etelä-suomalaisessa ravintolassa.
 Jenulle on tullut vihjeitä siitä, että ulkomaalaisten kokkien ja tarjoilijoiden työehdot kannattaisi tarkastaa kyseisessä paikassa.
 Pian selviää, että työvuorolistoja ei löydy. Työntekijöiden oleskeluluvat eivät ole nähtävillä.
 Jää epäselväksi, millaista palkkaa kukin saa ja kuinka pitkää päivää kukin tekee.
 – No, katsotaan sitten työsopimuksia, työsuojelutarkastaja Katja-Pia Jenu sanoo.
 Poliisit auttavat ravintolan yllätystarkastuksessa työsuojeluviranomaista. Yle
 Työsopimukset ovat ainoa dokumentti, joka ravintolasta löytyy.
 Työntekijät kertovat, että he kaikki ovat muuttaneet Suomeen samoilta seuduilta kuin ravintolasta vastaava henkilö.
 Epäkohtia paljastui Helsingistä Muonioon
 Ulkomaisten työntekijöiden huono ja jopa rikollinen kohtelu on juurtunut Suomeen.
 Asia selviää työsuojeluviranomaisten dokumenttien pohjalta.
 Epäkohtia löytyi runsaasti. Kävimme läpi 1800 työsuojelutarkastajien tekemää tarkastuskertomusta viimeisen kahden vuoden ajalta. Pyysimme viranomaisilta vain ravintoloiden epäkohtia koskevat kertomukset.
 Kertomuksista lähes 800 koski ulkomaisen työvoiman käyttöä ravintoloissa. Tämä juttu pohjautuu kyseisiin 800:aan dokumenttiin ja viranomaisten haastatteluihin.
 On yleistä, että ravintoloissa ei kohdella ulkomaisia työntekijöitä Suomen lakien ja työehtosopimusten mukaan.
 Ulkomaisia työntekijöitä käytetään hyväksi aina Helsingistä Muonioon. Sitä tapahtuu suurimmissa kaupungeissa, mutta myös pienissä kirkonkylissä.
 Pahimmillaan epäkohtien takaa löytyy jopa ihmiskauppaa.
 Uhkaa syntyä kahdet työmarkkinat
 Huonosta kohtelusta vastaa dokumenttien perusteella tavallisesti yrittäjä, joka on itsekin muuttanut Suomeen.
 Ylitarkastaja Katja-Pia Jenu kertoo tehneensä työtään jo 16 vuotta. Hän on turhautunut.
 – Tilanne on ollut koko ajan sama - eiköhän tämä silloin pysyvältä vaikuta.
 Ylitarkastaja Katja-Pia Jenu Etelä-Suomen aluehallintovirastosta haluaisi nähdä työvuoroluettelon. Siitä näkisi, keitä paikalla pitäisi olla ja keitä ei. Yle
 Epäkohdat ja suoranaiset rikokset ulkomaisen työvoiman kohtelussa ovat olleet Jenun mukaan koko ajan samoja.
 – Vakavampia tapauksia ovat alipalkkaus ja suoranainen pakkotyö.
 Itä-Suomen työsuojeluvastuualueen johtaja  Markku Rautio  sanoo puhelimessa, että Suomeen on syntynyt kahdet työmarkkinat.
 – On suomalaisten työntekijöiden työmarkkinat ja ulkomaalaisten sortomarkkinat.
 Myös Raution arvelee, että ulkomaalaisten alipalkkaus ja muu hyväksikäyttö ovat näillä näkymin pysyvä ilmiö.
 Ylitarkastaja Katja-Pia Jenu ja häntä avustavat muut viranomaiset etsivät yhtä päivän kohteista liikekeskuksen opastaululta. Yle
 Alipalkkaus on yleisin ongelma
 Ylitarkastaja Katja-Pia Jenu jututtaa yhtä ravintolan työntekijöistä. Jenu yrittää saada selville, paljonko työntekijä saa palkkaa.
 Se ei onnistu. Tarkastaja ojentaa esitteen ja sanoo, että palkan pitää olla sopimusten mukainen ja vähintään 10,55 euroa tunnilta.
 Jenu kertoo, että puutteet palkassa ovat yleisiä ulkomaalaisten kohdalla. Heille maksetaan alipalkkaa - myös muualla kuin vain ravintoloissa.
 – Yli 50:ssä prosentissa tarkastuksia löytyy puutteita palkassa.
 Yleistä on, että työnantaja jättää erilaiset lisät maksamatta ja teettää laittoman paljon töitä.
 Viranomaiset kertovat myös, että työnantajat saattavat periä rekrytointimaksuja eli työntekijä joutuu maksamaan työpaikasta ja oleskeluluvasta. Pahimmillaan ihminen työskentelee silloin jopa ilman palkkaa korvatakseen rekrytointimaksun.
 Rikosuhripäivystyksessä työskentelevä  Pia Marttila  tapaa jatkuvasti hyväksikäytön uhreja. Hän kertoo, että usein maksut ovat 10 000 - 15 000 euroa.
 Osa työelämässä sorretuista ihmisistä päätyy Rikosuhripäivystyksen autettavaksi.
 Erityisasiantuntija Pia Marttila tapaa työssään jatkuvasti ulkomaalaisia, jotka ovat joutuneet ihmiskaupan tai muun lähes yhtä vakavan rikoksen uhreiksi Suomen työelämässä.  Jouni Immonen / Yle
 Sadat ulkomaalaiset pyytävät apua
 Rikosuhripäivystyksellä on erillinen palvelu nimenomaan ihmiskaupan uhreille.
 Sen asiakkaista noin 450 ihmistä on työelämässä hyväksikäytettyjä, lähes kaikki ulkomaalaisia.
 Koordinoivan erityisasiantuntijan Pia Marttilan mukaan palvelussa on tällä hetkellä yhteensä 630 asiakasta.
 – Ihmiset tulevat yleisimmin hyväksikäyttetyiksi ravintola- ja siivousaloilla.
 Autettavia tulee myös rakennusalalta ja erilaisista kausitöistä.
 Kaikki kaltoinkohdellut työntekijät eivät ota yhteyttä rikosuhripäivtykseen, joten siellä näkyy vain osa heistä.
 Ulkomaalaisia työtekijöitä on helppo kohdella huonosti. Marttila kertoo haastattelussa, että oleskelu- ja työlupa on ehkä työnantajan varassa, kielitaitoa ei ehkä ole, eikä aina mitään käsitystä suomalaisesta yhteiskunnasta.
 Myös Pia Marttila on sitä mieltä, että ulkomaisten työntekijöiden kurja kohtelu on jatkunut samanlaisena jo pitkään. Siitä huolimatta, että asia on tiedossa.
 Työsuojelutarkastajien mielestä asialle pitää tehdä jotain ja pian.
 Ravintolan pihalla ylitarkastaja Katja-Pia Jenu jututtaa yhtä ravintolan työntekijöistä. Työntekijä ei halunnut tulla kuvaan. Yle
 Tarkastaja kaipaa järeämpiä keinoja
 Tarkastuksen jälkeen ylitarkastaja Katja-Pia Jenu jää Ylen haastateltavaksi ravintolan ulkopuolle.
 Ylitarkastaja toivoo nykyistä tehokkaampia keinoja esimerkiksi alipalkkauksen kitkemiseen. Nykyisillä konsteilla on vaikea puuttua ulkomaalaisten työntekijöiden kohteluun.
 – Saman ohjeen antaminen työnantajalle vuodesta toiseen ei tehoa.
 Viranomaiset kirjasivat asiat tarkasti papereihinsa tarkastuskäynnillä ravintolassa. Löytyneet puutteet menevät ravintolan omistajan tietoon. Yle
 Yksi järeämpi keino voisi olla alipalkkauksen kriminalisointi eli muuttaminen rikokseksi.
 Alipalkkaus tarkoittaa alle yleissitovan työehtosopimuksen maksettavia palkkoja.
 – Tällä hetkellä alipalkkaus on työnantajalle kannattavaa puuhaa eli rikostuomiot ovat todella harvassa.
 Alipalkkauksen kriminalisointi on työryhmän selvitettävänä. Tehtävän on antanut ministeri Tuula Haatainen (sd.).
 Toinen ohjeistusta järeämpi konsti voisi Jenun mukaan olla jokin hallinnollinen maksu, jonka työsuojelutarkastaja voisi tarvittaessa määrätä työnantajalle.
 Rahan menetys kirpaisisi.
 Uhri saa etsiä uuden työn
 Jotain kurjasti kohdellun työntekijän hyväksi on jo tapahtunut.
 Lokakuun alussa astui voimaan lakimuutos. Se sallii ulkomaalaisen työntekijän jäädä maahan etsimään uutta työtä, kun edellisen työnantajan laiminlyönnit ovat selvinneet.
 – Se auttaa työntekijää, mutta ei alipalkkausta harjoittaneelle työnantajalle edelleenkään tule seurauksia, ylitarkastaja Katja-Pia Jenu sanoo.
 Tämän vuoden aikana valtio on myös palkannut lisää tarkastajia.
 Halpa pizza käy kaupaksi yhä
 Suomalaisten keskuuteen on levinnyt eräänlainen arkipäiväinen hyväksyntä hyväksikäyttöä kohtaan.
 Tältä ainakin ylitarkastaja Katja-Pia Jenusta vaikuttaa.
 Jenu arvelee, että suoraan kysyttäessä ihmiset eivät hyväksyisi ihmiskauppaa.
 Kun tarjolla on edullinen buffet sunnuntaina tai halpa siivouspalvelu, sen ostaja saattaa käytännössä tulla tukeneeksi jopa rikollista toimintaa.
 – Pizzatarjousten perusteella uskon, että ihmiset hyväksyvät tämän. Eihän niitä ravintoloita olisi olemassa, jos siellä ei kukaan kävisi.
 Liian pienet palkat, maksamattomat ylityöt ja maksamattomat erilaiset lisät tuovat epäreilua kilpailuetua yrittäjälle. Rekrytointimaksuista ja palkattomasta työstä puhumattakaan.
 Ravintolat voivat tarjota edullista ruokaa.
 Uhri kokee valtion välinpitämättömäksi
 Yhteiskunta saattaa tuntua välinpitämättömältä myös rikoksen uhriksi joutuneen mielestä. Rikosuhripäivystyksen Pia Marttila kertoo asiakkaidensa kokevan näin usein.
 – Kun asiakkaani tekee rikosilmoituksen, se on tutkinnassa yleensä vuosia.
 Marttila kirjoittaa sähköpostissaan, että pitkän tutkinnan aikana työnantaja jatkaa usein toimintaansa entiseen malliin.
 – Rikollinen toiminta jatkuu ja samaan tilanteeseen joutuu aina uusia työntekijöitä, vaikka viranomaisille on ilmoitettu siitä.
 Asia ei kannusta Marttilan mukaan edes ihmiskaupan uhreja turvautumaan viranomaiseen tai Rikosuhripäivystyksen kaltaiseen järjestöön.
 – Asiakkaamme kokevat, ettei heitä oteta tosissaan ja hyväksikäyttö on Suomen valtion siunaamaa.
 Myös työsuojelutarkastajat kertoivat juttua varten tehdyissä taustapuheluissa, että hyväksikäytettyjä työntekijöitä on usein vaikea saada puhumaan asioistaan.
 Viranomaiseen voi olla vaikea luottaa.
 Burhan Ünal työskentelee tarkastetussa ravintolassa. Hän ihmetteli, että tarkastajat halusivat nähdä muutakin kuin työsopimuksen ja verokirjan. Virpi Hukkanen / Yle
 Tarkastus närkästyttää työntekijää
 Ravintolan vastaava henkilö alkaa hermostua. Ylitarkastaja Katja-Pia Jenu ja poliisit tekevät tarkkaa työtä ja aikaa kuluu.
 Yksi työntekijöistä haluaa antaa haastattelun.
 Burhan Ünal  on närkästynyt. Hänen mielestään viranomaiset ovat puhuneet epäystävälliseen sävyyn.
 Ünal kertoo pitävänsä itse kesäravintolaa Helsingissä ja talvisin työskentelevänsä tarkastuksen kohteena olevassa ravintolassa.
 Yrittäjänä Ünal mainitsee tekevänsä töitä kellon ympäri.
 – Tähän ravintolaan tulen kello 10 ja lähden pois kello 17.
 Ünal vakuuttaa, että yllätystarkastuksen kohteena olevassa ravintolassa vain vastaava henkilö tekee pitkää päivää.
 – Ei kukaan jaksa tehdä liian pitkää päivää, mutta yrittäjän on pakko.
 Niin Burhan Ünal kuin ravintolan vastaava painottavat monta kertaa, kuinka kovasti he yrittävät pärjätä Suomessa.
 Myös suomalaisyrittäjiä hyväksikäyttäjinä
 Kaikki maahanmuuttajataustaiset ravintoloitsijat eivät tietenkään kohtele työntekijöitään huonosti tai laittomasti.
 Ylen lukemien lähes 800 tarkastuskertomuksen joukossa oli myös joitain kantasuomalaisia yrittäjiä, jotka olivat kohdelleet ulkomaalaisia työntekijöitään sääntöjen vastaisesti.
 Giray opastaa aloittelijoita
 Joensuulainen ravintola-alan yrittäjä  Ali Giray  tunnistaa maahanmuuttajien ongelmat yrityksen pyörittämisessä.
 Giray neuvoo aloittelevia maahanmuuttajataustaisia yrittäjiä oman yrittämisen ohella ja toimii Suomen Yrittäjien maahanmuuttaneiden yrittäjien puheenjohtajana. Giray mukaan esimerkiksi kulttuurieroista johtuen maahanmuuttajat tarvitsisivat hyvin omanlaistaan neuvontaa ja tietoa.
 Nykyinen neuvonta menee huonosti perille Ali Girayn mukaan.
 Giray on muuttanut itse Suomeen Turkista jo lapsena.
 Ylitarkastaja Katja-Pia Jenun johtama tarkastuskierros päättyy tällä kertaa Keravalle. Yle
 Ohje puree huonosti
 Myös työsuojelutarkastaja Katja-Pia Jenu antaa ohjeita yrittäjille.
 Yllätystarkastuksen kohteeksi joutuneen ravintolan omistajakin saa pian kirjeen.
 – Kirjoitan tarkastuskertomuksen, jossa annan työnantajalle ohjeet, kuinka pitää jatkossa menetellä.
 Jenun kokemuksen mukaan ohjeet kuitenkin menevät harvoin perille.
 Ylitarkastaja Jenu kertoo, että työsuojelun toimintatapa pohjautuu käsitykseen tietynlaisesta yrittäjästä.
 – Valvontakeinot on tehty sellaisia työnantajia varten, jotka ottavat opikseen ohjeistuksesta.
 Kaikki työnantajat eivät ole sellaisia.
 Lisää yrittäjä Ali Girayn näkemyksiä maahanmuuttajataustaisten yrittäjien ongelmista kuulet A-studion lähetyksessä. Giray on juontaja Petri Raivion haastattelussa maanantain 20.12.2021.
 Näin juttu tehtiin Yle pyysi tätä juttua varten aluehallintovirastoilta ravintoloita koskevia työsuojelun tarkastuskertomuksia. Pyysimme kertomukset vain tarkastuksista, joissa ravintolasta oli löytynyt epäkohtia. Nuorten työpaine ja jopa ilmainen työ  pikaravintoloissa  herätti kritiikkiä työnantajia kohtaan aikaisemmin syksyllä. Oli syytä tarkastella ravintoloiden työehtoja ja työntekijöiden kohtelua pikaravintoloita laajemmin. Epäkohtia löytyi runsaasti. Työsuojelutarkastajat olivat tehneet niistä 1800 kertomusta viimeisen kahden vuoden aikana. Kertomuksista lähes 800 koski ulkomaisen työvoiman käyttöä. Soittokierros tarkastajille eri puolille Suomea paljasti, että ulkomaisen työvoiman käyttöön liittyvät ongelmat ovat juurtuneet maahan ja niitä on vaikea kitkeä pois nykyisillä konsteilla. Yksi yleisemmistä tarkastajien käynneillään havaitsemia puutteita oli se, että työvuorolistoja ei ollut ollenkaan tai ne olivat puutteellisia. Ravintolassa saattoi työskennellä ihmisiä, joiden nimiä ei näkynyt työvuorolistoilla. Eräässä ravintolassa tarkastajalle kerrottiin, että työnantaja ilmoittaa työvuoroista tekstiviesteillä. Usein ongelmana oli, että toteutuneesta työajasta ei pidetty kirjaa. Työntekijät eivät saaneet myöskään palkkalaskelmia. Myös ulkomaalaisten työntekijöiden tiedot työnteko-oikeudesta puuttuivat yleisesti epäkohdista kertovien dokumenttien mukaan.
 LUE LISÄÄ:
 Työntekijä asui ravintolassa ja puursi ruokapalkalla – Tarkastaja vieraili yhdessä ravintolassa 9 kertaa ja joka kerta löytyi huomautettavaa

Olimme mukana ravintolan yllätystarkastuksessa – Suomessa kukoistaa ulkomaalaisten työntekijöiden sortaminen


Summary: Murhien määrä on kasvanut Yhdysvalloissa merkittävästi pandemian aikana. Syistä ja ratkaisuista on erimielisyyttä. Philadelphialaiset ovat huolissaan niin kutsuttujen haamuaseiden yleistymisestä.

PHILADELPHIA   Nakisha Billa  ajoi maaliskuussa bussia tuttua reittiä, kun hän näki kauppakeskuksen edessä poliisiautoja ja ambulansseja. Kyytiin tullut matkustaja kertoi, että joku oli ammuttu.
 Billa huolestui heti. Hänen 21-vuotias poikansa  Domonic  oli kertonut aamulla haluavansa käydä kauppakeskuksessa ostamassa uuden asun työhaastattelua varten.
 – Toistelin itselleni, että Domonic on kunnossa, Domonic on kunnossa, Billa muistelee.
 Hän jatkoi ajamista, kunnes bussi oli tyhjä ja tarkasti sitten puhelimensa: kymmeniä vastaamattomia puheluita.
 Domonic ei ollut kunnossa. Kauppakeskuksessa kahden poikaporukan välillä oli puhjennut kahina, ja Domonic oli ammuttu.
 Nyt Billa valmistautuu ensimmäiseen jouluun ilman esikoistaan. Jokaisessa philadelphialaisen omakotitalon huoneessa on jokin muistutus Domonicista. Billa on painanut tämän kuvia tyynyihin ja peittoihin ja asettanut niitä näkyville. Olohuoneen nurkassa on pieni alttari, jolla on Domoniciin liittyviä esineitä.
 Billa haluaa varmistaa, ettei Domonic jää vain numeroksi satojen muiden tapettujen joukossa.
 Väkivallan määrä räjähti kasvuun pandemian aikana
 Philadelphia on yksi Yhdysvaltain suurimmista ja väkivaltaisimmista kaupungeista. Murhien ja tappojen määrä on noussut kaupungissa pandemian aikana selvästi.
 Tänä vuonna on surmattu jo yli viisisataa ihmistä. Se on kaupungin ennätys.
 Sama ilmiö näkyy ympäri Yhdysvaltoja. Väkivallan aaltoa kutsutaan jo toiseksi pandemiaksi.
 Liittovaltion poliisin  FBI:n raportin mukaan  murhien ja tappojen määrä kasvoi vuonna 2020 edellisvuoteen verrattuna noin 30 prosenttia, ja kasvu näyttää jatkuneen tänä vuonna.
 Syistä ja ratkaisuista käydään kiivasta poliittista väittelyä. Puhe on köyhimpien yhteisöjen mahdollisuuksista, aselaeista ja poliisin käytännöistä, siis politiikan repivimmistä kiistakysymyksistä.
 Monien asiantuntijoiden, poliitikkojen ja kansalaisten mielestä taustalla on pandemian aiheuttama yhteiskunnan stressitila. Monen amerikkalaisen elämä meni raiteiltaan, kun koulut sulkeutuivat ja työt loppuivat.
 Samalla poliisin ja kansalaisten suhde muuttui  George Floydin  murhan seurauksena. Kansalaisten luottamus poliisiin heikkeni, ja  hätänumerosoittojen määrä väheni merkittävästi .
 Tutkimusten mukaan myös poliisin toiminta muuttuu , kun poliisiväkivalta saa paljon huomiota. Esimerkiksi epäilyttäviä autoja pysäytetään vähemmän.
 Samaan aikaan  yhä useampi yhdysvaltalainen on ostanut aseen .
 "Haamuaseet" yleistyvät kovaa vauhtia
 Philadelphialainen  Dorothy Johnson-Speight  pitää aseiden saatavuutta pääsyynä väkivallalle.
 Johnson-Speight on vetänyt lapsensa väkivaltaisesti menettäneiden tukiryhmää yli kaksikymmentä vuotta.
 – Kahden viime vuoden aikana olen nähnyt enemmän väkivaltaa kuin koskaan. Aseiden määrä on uskomaton, hän sanoo.
 Johnson-Speight huomauttaa, että kuka tahansa voi nykyään tilata niin kutsutun haamuaseen helposti ja halvalla netistä.
 Haamuaseet ovat pakkauksia, joissa on aseen osat ja kokoamisohjeet.

 Sarjanumeroa ei ole, joten aseiden jäljittäminen on mahdotonta. Koska aseet myydään osina, haamuasevalmistajat voivat  kiertää valtiollisia aseiden myyntirajoituksia . Käytännössä siis tiukkojen aselakien osavaltioiden asukkaat voivat tilata aseensa muualta maasta.
 Johnson-Speightin mukaan aseiden tolkuton määrä johtaa siihen, että pienet riidat päättyvät entistä useammin ammuskeluun.
 Niin kävi Domonic Billalle.
 Myös Johnson-Speightin lapsi ammuttiin kaksikymmentä vuotta sitten parkkipaikasta johtuneen riidan seurauksena.
 Liberaalit poliitikot kritiikin kohteena
 Philadelphiassa kaupunki on vastannut kriisiin rahoittamalla ohjelmia, jotka auttavat erityisesti nuoria käsittelemään väkivallan aiheuttamia traumoja ja tunteita.
 Lähestymistapa näyttää pohjautuvan osittain niin kutsuttuun  rasiteteoriaan , jonka mukaan yhteiskunnallinen stressi ja tunnetaitojen puute lisäävät väkivaltaa.
 Philadelphialaisen Beyond bars -musiikkikasvatusohjelman perustaja  Matthew Kerr  sanoo, että nuorille on tärkeää tarjota matalan kynnyksen yhteistä tekemistä ja rento ympäristö, jossa traumoja voi käsitellä musiikin kautta. Hänen perustamansa ohjelma korostaa nuorten omia tarpeita ja nostaa oppilaita nopeasti johtotehtäviin.
 Kerrin mukaan tällaiset ohjelmat tarjoavat nuorille asioita, jotka muuten puuttuvat. Esimerkiksi musiikin opetusta ei ole monessa kaupungin koulussa lainkaan rahoituksen puutteen takia.

 Philadelphian liberaali linja on saanut myös kritiikkiä.
 Esimerkiksi Domonic Billan murha oli osittain seurausta Philadelphian piirikunnansyyttäjän linjasta.
 Syyttäjä  Larry Krasner  on pyrkinyt parantamaan poliisin ja kaupunkilaisten suhteita vähentämällä tuomioita. Domonic Billan tappanut ampuja oli jo kahdesti pidätetty laittoman aseen hallussapidosta, mutta hän oli välttänyt vankilatuomion.
 Siitä huolimatta äiti Nakisha Billa uskoo Matthew Kerrin ja Dorothy Johnson-Speightin tapaan, että ainoa pitkän aikavälin ratkaisu on rahoittaa kouluja ja kaupunkilaisten itse kehittämiä tukiohjelmia.
 Lisäksi Billa haluaisi tiukempia aselakeja ja kovempia rangaistuksia.
 Domonic Billan murhan oikeudenkäynti alkaa ensi vuonna. Billa toivoo tappajalle elinkautista.
 Lue myös:
 Los Angelesissa uusi rikostrendi: ryöstäjät seuraavat kotiovelle ja uhkaavat aseella ravintolaterassien ruokailijoita
 Käsiaseiden kauppa ampaisi nousuun, koska amerikkalaiset pelkäävät pandemian lisäävän rikoksia – "Jos murtovaras iskee, pitää olla ase"

Nakisha Billan poika kuoli mitättömän riidan takia – ennennäkemätön väkivalta pyyhkii kaupunkien yli Yhdysvalloissa


Summary: WHO:n johtaja Tedros Adhanom Ghebreyesus perää sitä, että rokotteita saataisiin tasaisemmin ympäri maailmaa. Yhdysvaltalaisen Novavaxin koronarokote hyväksyttiin käyttöön EU:ssa.

YK:n alaisen Maailman terveysjärjestön WHO:n johtajan  Tedros Adhanom Ghebreyesusin  mukaan koronapandemia on saatava loppumaan ensi vuoden aikana.
 Tedrosin mukaan joulun lähestyessäkin on syytä muistaa varotoimet.
 – On parempi perua tapahtumia ja juhlia sitten myöhemmin, kuin juhlia nyt ja surra myöhemmin. Meidän on keskityttävä pandemian voittamiseen, johtaja evästi.
 Tedrosin mukaan pandemian lopettaminen on mahdollista, jos kaikki keinot otetaan käyttöön. Tyypilliseen tapaansa Tedros korosti myös sitä, että rokotteita on saatava jakoon tasaisemmin ympäri maailmaa.
 – Jos haluamme voittaa pandemian tulevana vuonna, meidän on lopetettava epäoikeudenmukaisuus.
 EU:n alueelle hyväksyttiin viides rokote
 EU:n alainen Euroopan lääkevirasto EMA ilmoitti maanantaina, että se hyväksyy käyttöön yhdysvaltalaisyhtiö Novavaxin koronarokotteen.
 Lääkevirasto ilmoitti suosittelevansa ehdollista myyntilupaa Novavaxin valmistamalle Nuvaxovid-rokotteelle koronan estämiseksi yli 18-vuotiailta.
 Novavaxin rokote on viides EMA:n hyväksymä koronarokote. Aiemmin hyväksynnän ovat saaneet Pfizerin ja Biontechin, Modernan, Astra Zenecan sekä Johnson & Johnsonin rokotteet.
 Yhtiön rokote edustaa perinteisempää rokoteteknologiaa kuin koronarokotteiden yhteydessä yleistyneet mrna-rokotteet. Novavax on toivonut tämän vähentävän koronarokotteen ottamiseen liittyvää epäröintiä.
 EU ostaa 200 miljoonaa Novavax-rokotetta
 Novavaxin rokotteen tehoksi on kahdessa erillisessä kliinisessä tutkimuksessa saatu 89-90 prosenttia. Lääkevirasto huomautti kuitenkin, että rokotteen tehoa esimerkiksi nyt valtavirukseksi nousevaa omikronia vastaan on testattu vasta rajallisesti.
 EU on jo allekirjoittanut sopimuksen jopa 200 miljoonan rokoteannoksen ostamisesta. Novavaxin rokotetta annetaan kaksi annosta.
 EMA on nyt hyväksynyt viisi koronarokotetta aikuisille. Novavaxin rokotteen lisäksi hyväksynnän ovat saaneet Pfizerin ja Biontechin, Modernan, Astra Zenecan sekä Johnson & Johnsonin rokotteet.

WHO: Koronasta päästävä eroon ensi vuoden loppuun mennessä


Summary: Lyhyeksi aikaa säädetyt kovat koronarajoitukset ovat asiantuntijoiden mielestä parempi ratkaisu kuin näennäisratkaisuilla pitkään kitkuttaminen.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Järjestelmä on vaikeuksissa, mutta suurin osa ihmisistä voi olla aika turvallisin mielin omikronin suhteen, kuvaili HUSin infektiotautien ylilääkäri  Asko Järvinen  maanantain A-studiossa tämänhetkistä koronatilannetta.
 Hallitus kokoontuu huomenna pohtimaan uusia rajoitustoimia ja asiantuntijoiden viesti on selvä:  rajujakin toimia tarvitaan , jotta tilanne saadaan hallintaan. Järvisestä etenkään rokotettujen ei tarvitse olla kovin huolissaan omasta turvallisuudestaan, mutta terveydenhuollon kantokyvyn takaamiseksi tarvitsemme entistä kovempia otteita.
 – Myös rokottamaton hankkimalla rokotteen nyt saa vasta-aineita nopeammin nostettua ja muutaman viikon jälkeen vaikean sairauden riski on huomattavasti pienempi.
 – Meidän sairaalan sisällä ja yhteiskunnan sisällä on kuitenkin syytä hieman panikoida siitä, että meidän hoitomahdollisuudet kaikille potilaille säilyy.
 Jouluksi laulu- ja tanssikielto?
 Järvisen mukaan Suomessa olisi hyvä ottaa väliaikaisesti käyttöön tanssi- ja laulukielto. Myös Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin johtajaylilääkäri  Mikko Pietilä  peräänkuuluttaa tiukkoja rajoitustoimia.
 – On parempi tehdä kova rajoitus lyhyeksi aikaa kuin kitkuttaa pidemmän aikaa näennäisrajoituksilla.
 Varsinais-Suomessa on jo tehty  muita alueita tiukempia rajoituksia ja yleisötilaisuukset kielletään alueella keskiviikosta lähtien. Tilaisuuksia ei voi järjestää edes koronapassin turvin. Huomiselta hallituksen tapaamiselta toivotaan muun muassa ravintolarajoituksia, joita alueilla ei voida tehdä.
 – Toivomme, että yhdenvertainen kohtelu eri toimijoita kohtaan toteutuisi, eihän virus katso onko se yleisötilaisuus vai yökerho.
 Hallitus keskustelee huomenna myös  koronapassin hyllyttämisestä , sillä passin ei katsota enää riittävän varotoimeksi tartuntoja vastaan.
 – Koronapassia ei heitetä roskakoppaan vaan sen käyttöä rajoitetaan tilanteessa, jossa tartuntoja näyttää tulevan myös rokotetuille, selventää HUSin Järvinen.
 Lisää aiheesta
 Suomen koronatilanne pahenee ja päättäjiä patistetaan toimimaan nopeasti – ainakin nämä keinot hallituksella on käytössään
 Jos koronapassi laitetaan huomenna hyllylle, tarkoittaa se yrityksille maksettavien lisätukien säästämistä muista kuluista
 Tutkijoilta vakava varoitus päättäjille: Jouluviikolla voi olla kymmeniätuhansia tartuntoja

”Omikron-paniikkiin ei ole aihetta” – HUSin Asko Järvisen mielestä yhteiskunnalla syytä huoleen hoidon turvaamisesta kaikille


Summary: Pääministeri Sanna Marin kommentoi illan A-studiossa TV1:ssä ja Areenassa, mitä on edessä koronatartuntojen yhä kasvaessa. Keskiviikkona todettiin 2 877 uutta tartuntaa. Marin on vieraana myös tv-uutisissa kello 20.30.

Koronajunan vauhti kiihtyy. Tiistaina hallitus päätti vetää hätäjarrusta.
 A-studiossa kysytään pääministeri  Sanna Marinilta  (sd.) millaisten näkymien valossa lähdetään viettämään jo toista koronajoulua.
 Hallitus esitteli aamulla joukon rajoituksia tartuntamäärien kasvun hillitsemikseksi ja varmistaakseen sairaalahoidon pystyssä pysymistä. Samalla yritetään ostaa lisää aikaa rokotuksille.
 Ravintoloita koskevat rajoitukset aukioloaikojen suhteen kiristyvät leviämisalueilla eli suuressa osassa maata jouluaatosta alkaen. Koronapassi otetaan leviämisalueilla osittain pois käytöstä väliaikaisesti.
 Matalan riskin urheilu- ja kulttuuritoimintaa on yhä mahdollista järjestää.
 Sisärajavalvonta palautetaan käyttöön. Rajatarkastuksia kohdennetaan riskiperusteisesti Helsinki-Vantaan lentoasemalla ja pohjoisen matkailuun liittyvillä asemilla.
 Peruspalveluministeri  Krista Kiurun  (sd.) mukaan epidemiatilannetta tarkkaillaan myös joulunpyhinä. Tarkkailujakso on kaksi viikkoa ja kolmannella viikolla tehdään tarvittaessa uusia päätöksiä. Päätösvalta alueellisista rajoituksista säilyy alueilla ja valtioneuvosto voi vain suositella tartuntatautilain mukaisia toimia.
 Hallitus esittää, että rokotusasetuksesta poistetaan ikärajakohtainen eteneminen. Samalla rokotukset laajenevat nyt kaikkiin yli 5-vuotiaisiin lapsiin.

Edessä on toinen koronajoulu ja tuntematon tulevaisuus viruksen kanssa. Pääministeri Marin vastaa kysymyksiin A-studiossa kello 21.05


Summary: Kysyimme kauppakeskus Triplan kävijöiltä Helsingissä mietteitä tiukentuneista koronarajoituksista. Kihniöläistä Juho Westerholmia harmittaa uuden vuoden juhlien peruuntuminen, mutta rajoituksille löytyy myös ymmärrystä.

Helsinkiläinen kuusihenkinen Lynchin perhe oli keskiviikkona puoliltapäivin menossa sisäleikkipuistoon joululoman alkamisen kunniaksi.
 Hallituksen tiistaina ilmoittamat  uudet rajoitukset  harmittavat perheen äitiä  Jessica Lynchiä .
 – Toisaalta ymmärrän [rajoitusten asettamisen], kun on tullut lisää tartuntoja, mutta harmittaahan se, kun menee taas takapakkia ja tulee lisää rajoituksia, Jessica Lynch sanoo.
 Nopeasti pahenevan koronatilanteen takia ravintolat menevät kiinni aikaisemmin jouluaatosta lähtien, koronapassi otetaan väliaikaisesti osittain pois käytöstä ja korkeakouluja suositellaan jäämään etäopetukseen.
 Lynchin perheen joulun viettoon rajoitusten kiristäminen ei vaikuta. Perhe teki jo aikaisemmin päätöksen, että tässä epävarmassa koronatilanteessa ei kannata lähteä sukuloimaan Irlantiin.
 – Olimme joka tapauksessa viettämässä joulua ihan vain oman perheen kesken, sanoo Jessica Lynch.
 Tämä voi olla perheelle viimeinen kerta sisäleikkipuistossa taas hetkeen.
 – Tänään loppui koulu, joten halusin lapsille vähän jotain kivaa ennen kuin kaikki menee taas kiinni, sanoo Jessica Lynch.
 Koronapassi karkotti monen salibandytreeneistä
 Korona ja rajoitukset ovat sotkeneet Juho Westerholmin salibandyharrastusta tänä syksynä. John Palmén / Yle
 Kihniöläiseltä  Juho Westerholmilta  löytyy ymmärrystä rajoituksia kohtaan, vaikka uuden vuoden juhlien peruuntuminen harmittaa.
 – Oishan se hienoa vetää kavereiden kanssa iltamyöhään asti uutenavuotena. Vähän se on harmin paikka, sanoo Westerholm.
 Koronarajoitukset ovat näkyneet Westerholmin salibandyharrastuksessa jo syksyn mittaan. Koronapassin käyttöönotto salibandytreeneissä johti siihen, että moni joukkueen jäsen lopetti harrastuksen.
 Myös pelejä on jouduttu siirtämään ja perumaan, minkä vuoksi kaudet ovat olleet katkonaisia.
 – Onhan se harmi, että harrastaminen lakkautuu.

Viimeistä kertaa sisäleikkipuistoon ennen kuin kaikki menee taas kiinni – Lynchin perhettä harmittaa, että koronan kanssa tuli jälleen takapakkia


Summary: Oululaisen perheen pihaa koristaa lähes 20 000 led-valoa, sillä Jalmari Soronen käyttää kaikki viikkorahansa uusiin jouluvaloihin.

10-vuotias  Jalmari Soronen  rakastaa jouluvaloja, ja se näkyy perheen pihassa. Oululaisen omakotitalon pihaa koristaa noin 18 500 led-valoa. Johtoa on vedetty pitkin poikin lähes puolitoista kilometriä.
 Toppilan vanhalla omakotitaloalueella sijaitsevasta pihasta on tullut suosittu nähtävyys. Se tuntuu Jalmarin mielestä kivalta.
 – Myös kaverit ovat kehuneet valoja hienoiksi.
 Jalmari laittaa valot päälle kännykästään joka päivä kello 15, kun iltapäivä Oulussa alkaa pimentyä. Valot sammuvat kello yksi yöllä.
 Käymme katselemassa Jalmari Sorosen projektia. Voit seurata valomeren syttymistä suorana tässä artikkelissa kello 15 alkaen.
 Isä Janne Soronen kertoo, että Jalmarin innostus valoja kohtaan alkoi muutama vuosi sitten. Sen jälkeen niitä on hankittu lisää aina joulun jälkeen ja myös ennen joulua alennusmyynneistä.
 – Jalmari käyttää valoihin viikkorahansa ja myös me vanhemmat ostamme niitä.
 Janne Soronen sanoo, että Jalmarilla on tapana innostua asioista, ja nyt myös muiden kiinnostus valoja kohtaan ruokkii pojan intoa.
 Jalmarin lempivalo on sellainen, joka välkkyy ja siinä on erilaisia värejä.
 Suunnitelmat ovat jo selvänä, mitä hän seuraavaksi hankkii.
 – Ostan 50 ja 100 metrin mittaisia valoja ja ne laitetaan isoihin puihin nosturin avulla ensi jouluksi.
 Myös erilaiset puhelimella ohjattavat valot kiinnostavat häntä.
 Jalmari Soronen ei ole jouluvaloinnostuksensa kanssa yksin. Kausivalojen kysyntä on ollut kovassa kasvussa. Esimerkiksi SOK Prismojen valosarjosen myynti kasvoi viime vuonna 20 prosenttia. Tänä vuonna  suosio on jatkunut .
 Lue seuraavaksi :  Ohikulkijat tietävät, että joulun alla ulkoilureitti kannattaa suunnitella Kalle Penttilän talon ohitse – tuhannet ulkovalot syttyvät tuomaan hyvää mieltä
 Oletko sinä ripustanut jouluvaloja? Keskustelu on auki 23. joulukuuta kello 23:een asti.

10-vuotias Jalmari Soronen innostui jouluvaloista ja perheen pihasta tuli suosittu nähtävyys – kurkista valomereen suorassa lähetyksessä kello 15 alkaen


Summary: Kaupunki sulkee osan leikkipuistoistaan tammikuun ajaksi. Iltapäiväkerholaiset ohjataan muihin alueen puistoihin, muu kerhotoiminta saatetaan joutua keskeyttämään kokonaan.

Helsingissä päiväkoteihin tulee vuoden vaihteessa noi 1 900 uutta lasta. Samaan aikaan varhaiskasvatuksen henkilökunnasta on huutava pula.
 Heti vuoden alussa tilanteeseen varaudutaan siirtämällä leikkipuistojen henkilökuntaa päiväkoteihin. Tämän vuoksi noin kymmenen leikkipuistoa suljetaan tammikuun ajaksi.
 – Olemme rekrytoineet uutta henkilöstöä aktiivisesti, mutta tämä syksy on ollut poikkeuksellisen haastava. Jatkamme rekrytointia edelleen ja puramme leikkipuistojen sulkemiset heti kun se on mahdollista, toteaa toimialajohtaja  Satu Järvenkallas  kaupungin tiedotteessa.
 Iltapäivätoimintaan puistoissa osallistuvat lapset ohjataan muihin alueen leikkipuistoihin, kerhotoiminta puolestaan joutuu osittain kokonaan tauolle. Palveluista tiedotetaan paikallisesti tarkemmin leikkipuistoissa.
 – Leikkipuistot ovat tärkeä osa helsinkiläisten arkea ja varhaiskasvatustyötä ja teemme työtä sen eteen, että tämä ratkaisu jäisi hyvin lyhytaikaiseksi, sanoo vs. varhaiskasvatusjohtaja  Ulla Lehtonen .
 Puistojen piha-alueet ovat sulkujenkin aikana perheiden käytettävissä.
 Kaupunki nostaa kannustuspalkkioita
 Helsinki pyrkii myös  lisäämään päiväkotien varahenkilöitä  ja kehittää henkilöstön palkitsemista.
 Uusille varhaiskasvatuksen opettajille ja erityisopettajille maksetaan työsuhteen alussa tuhat euroa ja toiset tuhat, kun vakinaista työsuhdetta on kulunut samassa yksikössä puoli vuotta. Ruotsinkielisellä puolella palkkio koskee myös varhaiskasvatuksen lastenhoitajia.
 – Palkkio maksetaan myös niille vuoden 2022 aikana vakinaistetuille, jotka ovat aiemmin työskennelleet kaupungilla määräaikaisina kyseisissä tehtävissä, Lehtonen kertoo.
 Helsingin kaupungin päiväkodeissa on lapsia yhteensä noin 27 000.
 Avoimena on viime vuosina ollut kymmeniä varhaiskasvatuksen työpaikkoja, joihin ei ole löytynyt tekijää. Syksyllä varhaiskasvatuksen opettajien paikoista viidennestä hoiti muodollisesti epäpätevä henkilö.
 Voit keskustella aiheesta torstaihin 23.12.2021 kello 23:een asti.
 Lue seuraavaksi:
 Varhaiskasvatuksen erityisopettaja ryhtyi yrittäjäksi – yllätys oli, että kunnat eivät halunneet häntä töihin työntekijäpulasta huolimatta
 Vantaan kaupunki paikkaa lastenhoitajapulaa oppisopimuskoulutuksella – jo opiskeluajalta maksetaan palkkaa 2 044 euroa kuussa
 Helsinki rikkoo jo melkein lakia varhaiskasvatuksessa – Natalia Salmelaa pyydettiin hakemaan lapsensa pois päiväkodista, koska sijaista ei saatu

Helsingin päiväkoteihin tulee pian liki 2 000 uutta lasta, mutta hoitajia ei ole tarpeeksi – ratkaisu: leikkipuistoja ja iltapäiväkerhoja kiinni


Pohjois-Suomen aluehallintovirasto päätti keskiviikkona koronatoimien kiristämisestä Pohjois-Pohjanmaalla.
 Aluehallintovirasto kieltää tartuntatautilain 58 pykälän 1 momentin nojalla kokonaan  Pohjois-Pohjanmaan maakunnan  alueen kunnissa kaikki sisä- ja ulkotiloissa järjestettävät yleisötilaisuudet ja yleiset kokoukset.
 Lisäksi asiakas- ja yleisötilojen käyttöä rajoitetaan lyhytaikaisesti. Tiloja voidaan kuitenkin edelleen käyttää lasten ohjattuun harrastustoimintaan.
 Rajoitukset ovat voimassa tämän viikon torstaista vuoden loppuun saakka.
 Päätös ei koske ammattiurheilemista eikä yksityis- tai perhe-elämän piiriin kuuluvaa toimintaa.
 Pohjois-Pohjanmaalla ratkaisuun päädyttiin, koska sairaalahoidon  kuormitus  on ollut nousussa viimeisen kuukauden aikana. Saavutettu 80 prosentin rokotuskattavuus ei yksin riitä kääntämään epidemian kulkua laskusuuntaan.
 Viime viikkoina tehohoidon osalta on jouduttu turvautumaan Kuopion yliopistollisen sairaalan johtaman kansallisen tehohoidon koordinaation apuun. Oulun yliopistollisesta sairaalasta on jouduttu siirtämään muutamia potilaita muihin Suomen sairaaloihin.
 Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin alueella on merkittäviä tautiryppäitä, joiden tartuntaketjuja ei pystytä luotettavasti jäljittämään ja jotka aiheuttavat merkittävän riskin uusien tartuntojen laajaan leviämiseen alueella.
 Kuntien tartunnanjäljitys on kuormittunut voimakkaasti. Tartunnanjäljitykseen on rekrytoitu lisähenkilökuntaa ja henkilökuntaa on jouduttu siirtämään pois muusta toiminnasta, mikä on johtanut muun kiireettömän hoidon siirtämiseen.
 Koronatestejä otetaan runsaasti, keskimäärin 1 500 näytettä päivittäin. Positiivisten näytteiden osuus on THL:n keräämien tietojen mukaan viime viikkoina ollut korkealla, 13–17 prosenttia. Maanantaina 20. joulukuuta positiivisten näytteiden osuus oli 17 prosenttia.
 Lue lisää:
 Pohjois-Pohjanmaalla sairaalahoito on kuormittunut jo ilman omikroniakin – vs. johtajaylilääkäri: "Päätöksiä pitää tulla ripeästi"

Pohjois-Pohjanmaalla laitetaan ovet säppiin vuoden loppuun saakka – Avi: Yleisötilaisuudet ja yleiset kokoukset kielletään kokonaan


Summary: Myös tänä vuonna pukki lähtee kahden poron avulla jakamaan lahjoja. Yle on välittänyt pukin videotervehdyksen maailmalle joka vuosi ainakin 1980-luvun puolivälistä saakka.

Joulupukki on jälleen lähtenyt Korvatunturilta kiertueelle jakamaan lahjoja. Yle tallensi perinteiseen tapaan valkoparran lähdön.
 Yleisradio jakaa vuosittain tallenteen pukin matkan ensiminuuteista Euroopan yleisradiounioni EBU:n välityksellä eri puolille maailmaa. Videon potentiaalinen yleisö lasketaan kymmenissä miljoonissa katsojissa.
 Ensimmäisen kerran Yle välitti joulupukin lähdön suomalaisille 1960-luvulla. Ylen arkistosta löytyy filmejä aiheesta ainakin vuosilta 1960, 1963 ja 1965. Voit katsoa esimerkiksi  vuoden 1965 tallenteen täältä .
 Videotervehdys on lähetetty maailmalle joka vuosi ainakin 1980-luvun puolivälistä saakka. Aihe on ollut erittäin suosittu EBU:n kansainvälisessä uutisvaihdossa.
 Hyvää joulua!

Joulupukki lähti taas matkaan – katso Ylen perinteinen jouluvideo Korvatunturilta


Summary: Lappiin virtaa jouluturisteja melkein vanhaan malliin. Matkailuyrittäjät ihmettelevät, miten heidät ruokitaan, kun ravintolat pitää panna kiinni.

Lapissa eletään nyt joulun huumaa. Majoitusliikkeiden varauskirjat alkavat olla täynnä, ja vierasmaalaiset matkustajakoneet suhaavat tiuhaan tahtiin pohjoisen ilmatilassa.
 Esimerkiksi tämän viikon matkailijamääriä voi arvioida karkeasti saapuvien lentojen määrällä.
 Tiistaista torstaihin lentoja tulee Ivaloon, Kittilään, Rovaniemelle, Enontekiölle ja Kemi-Tornioon parisataa, kun mukana ovat myös reittilennot. Koneiden keskimääräisellä täyttöasteella, 180 henkeä per kone, Lappiin lentää tällä viikolla jopa 36 000 ihmistä. Ylivoimaisesti suurin osa heistä on turisteja.
 Saman sorttinen tahti jatkuu joulun jälkeen, ja vilkasta on myös uudenvuoden jälkeen, jos korona ei tuhoa sesonkia. Lapin matkailuväen päänvaivana onkin, miten turistimassan kanssa selvitään, kun tiukat ravintolarajoitukset tulevat voimaan.
 Nälkä kurnii, mutta ovet eivät aukene enää illalla
 Ensimmäinen virstanpylväs on jouluaatto 24.12. Silloin ravintoloiden anniskelu, eli suomeksi sanottuna alkoholin myynti, on lopetettava klo 21.00, ja kansa on laitettava pihalle ja ovet säppiin klo 22.00.
 Tiistaista 28. joulukuuta lähtien anniskelu loppuu kello 17.00 ja anniskeluravintolat, siis kapakat, pubit ja muut vastaavat, suljetaan klo 18.00. Ruokaravintoloissa alkoholin myynti loppuu myös klo 17.00, mutta ravintola voi olla auki koronapassilla klo 20.00 asti.
 Turisteille opetetaan nyt suomalaista ruokailurytmiä.
 – Eteläeurooppalaiset matkailijat eivät tule viiden aikaan illalla illallista nauttimaan. He ovat tottuneet myöhäiseen ruokailuun, Visit Rovaniemen toimitusjohtaja  Sanna Kärkkäinen  sanoo.
 – Ihmiset kysyvät meiltä, miten he pystyvät syömään täällä ja se on ihan varteenotettava huoli tällä hetkellä. Pohdimme, miten asiakasystävällisesti kerromme, kuinka aikaisin ruokailua täytyy lähteä suunnittelemaan ja mitä vaihtoehtoja siihen on, Kärkkäinen sanoo.
 Kaksi vuotta sitten Rovaniemen lentoasemalla oli parhaina päivinä ruuhkaa. Turisteja on Lapissa tänäkin jouluna hyvin yhden laihan joulun jälkeen. Vesa Vaarama
 Lue myös:
 Tässä ovat uudet koronarajoitukset: Ravintolat suljettava pian entistä aiemmin, koronapassin käyttö keskeytyy osittain
 Ravintoloissa voi tulla ahdasta
 Turistien iso määrä tuo oman huolenaiheensa, kun ravintoloiden aukioloajat lyhenevät ratkaisevasti.
 – Matkailijamassa on sen verran suuri, että heidän ruokkimisensa päivän aikana näiden rajoitusten puitteissa on ihan oikea haaste. Kyllä tämä huolestuttaa meitä, Sanna Kärkkäinen sanoo.
 Paljon on kiinni siitä, miten ravintolat kehittävät take away -tarjontaa tai muunlaisia ruokapaketteja.
 Aika uuden innovointiin on kuitenkin kortilla
 – Aikaa on niin vähän, ja me olemme jo joulussa kiinni. Ei käytännössä ole mahdollisuutta laittaa koko ajan kaikkea vaan uusiksi. Pohjalla on jo paljon varauksia, gaalaillallisia ja kaikenlaisia ohjelmoituja illallisia, ne täytyy kaikki nyt uudelleen formatoida, Visit Rovaniemen toimitusjohtaja Sanna Kärkkäinen sanoo.
 Lue myös:   Koronapassin hyllyttäminen osuisi Lapissa keskelle kiivainta joulusesonkia – Hullu Poron varatoimitusjohtaja: "Se ei saa olla vaihtoehto"
 Voit keskustella aiheesta 23.12. kello 23:een saakka.

Lapin matkailuväellä suuri huoli – näkeekö turisti nälkää, kun ravintolarajoitukset iskevät