Summary: Suomalaisilla pienyrityksillä on vaikeuksia löytää toiminnalleen jatkajaa. Lähes joka toinen ei saa omistajanvaihdosta toteutettua. Outokumpulainen Matti Sallinen on etsinyt yritykselleen uutta vetäjää jo kymmenkunta vuotta.

Ylös sängystä ennen kukonlaulua. Henkilöauto käyntiin ja kohti kaupunkia. Perillä auto täyteen leivonnaisia, sen jälkeen paluumatkalle. Kotipihassa tavarat isompaan kulkupeliin ja sitten liikkeelle.
 Näin ovat alkaneet myymäläautoilija  Matti Sallisen  10–12-tuntiset työpäivät jo 30 vuoden ajan. Ja alkavat yhä, vaikka miehellä on ikää 83 vuotta.
 Puoli vuosisataa kauppa-autoyrittäjänä toiminut Sallinen on yrittänyt myydä liiketoimintaansa jo pitkään, tuloksetta.
 – Ainakin kymmenkunta vuotta on firma ollut myynnissä. Monta kiinnostunutta on ollut, koska yritys on kannattava, outokumpulainen Sallinen kertoo.
 Sallinen uskoo, että työn vaatimukset ja sitovuus ovat estäneet omistajanvaihdoksen.
 – Tässä pitää osata asiakaspalvelu, tilausten hallinta, auton kuljettaminen ja myös sen huolto. Eräs mies, jonka kanssa neuvottelin, sanoi tämän kuultuaan, ettei hän halua ostaa itselleen lisää työtä.
 Sallisen työpäiviin kuuluu paitsi kauppa-auton kuljettamista, myös asiakaspalvelua. Antsu Hakapää (oik.) on Sallisen kanta-asiakkaita. Heikki Haapalainen / Yle
 "Kaikkien toimialojen ongelma"
 Suomen Yrittäjät ry:n arvion mukaan lähes joka toinen pienyritys, joka toivoo uutta omistajaa, ei sitä löydä.
 Pienyritykseksi luetaan alle kymmenen henkilöä työllistävä yhtiö. Niitä siirtyy omistajalta toiselle vuosittain noin 3 000 kappaletta.
 – Luku perustuu yritysvälittäjien, Finnveran, pankkien ja tutkijoiden arvioon. Viesti yrittäjien suunnalta puolestaan on, että kauppoja tulisi tehdä melkein tuplaten, Suomen Yrittäjien projektipäällikkö  Mika Haavisto  kertoo.
 – Ongelma koskee kaikkia toimialoja. Ja pääasiassa yli 55-vuotiaita yrittäjiä, koska heillä on eniten halua omistajanvaihdoksiin, Haavisto jatkaa.
 Matti Sallisen kauppa-auto on Suomen viimeisiä lajissaan. Heikki Haapalainen / Yle
 Haaviston mukaan suurin yksittäinen selitys on, etteivät yrittäjät siirry sanoista tekoihin. Omistajanvaihdoksista haaveillaan, mutta niihin ei lopulta aleta ajoissa.
 Haavisto sanoo, että omistajanvaihdosta miettivän tulisikin aivan ensimmäiseksi valmistaa itsensä henkisesti muutokseen.
 – Vaikka luopuminen voi tuntua vaikealta, se voi olla järkevä päätös. Kaupantekohetkellä yrityksen pitää toki olla myös hyvässä kunnossa ja hintapyynnön kohtuullinen, Haavisto luettelee.
 Yrityskuolemat etenkin maaseudun huoli
 Omistajanvaihdosten kiihdyttämiseksi on viime vuosina käynnistetty lukuisia maakunnallisia hankkeita. Suomen Yrittäjät on mukana niistä useimmissa, koska järjestö näkee asian yhteiskunnallisesti merkittäväksi.
 Pienyritykset, joilla on omistajanvaihdosvaikeuksia, toimivat usein maaseudulla. Heikki Haapalainen / Yle
 Mika Haaviston mukaan kyse on etenkin ei-kasvukeskusten vetovoimasta ja vireydestä. Jos pienyritys ei löydä uutta omistajaa, se hiipuu ja kuolee – mikä voi pahimmillaan tarkoittaa koko ympäröivän seudun alamäkeä.
 – Työtä on vielä jäljellä. Avainasemassa on ostajien ja myyjien yhteen saattaminen sekä yleisen tietoisuuden lisääminen aiheesta. Yritysosto voi olla hyvä vaihtoehto esimerkiksi startup-yrityksen perustamiselle, Haavisto sanoo.
 Omistajanvaihdokset puhuttavat aika ajoin myös valtakunnanpolitiikassa. Viimeksi asia nousi esille  huhtikuun puoliväliriihessä , jonka yhteydessä hallitus linjasi muun muassa Finnveran yrittäjälainan enimmäismäärän korottamisesta.
 – Valtiota tarvitaan mukaan jatkossakin. Onnistuneet omistajanvaihdokset varmistavat työpaikat, verotulot ja hyvinvoinnin, Haavisto sanoo.
 Outokummun konkari jatkaa vielä hetken
 Matti Sallisen myymäläauto ja siihen liittyvä kiinteä kyläkauppa työllistävät yrittäjän lisäksi kaksi osa-aikaista työntekijää. Heikki Haapalainen / Yle
 Myymäläautoilija Matti Sallinen kertoo varautuneensa jo siihen, ettei hänen yritykselleen löydy jatkajaa.
 Pitkän linjan yrittäjä aikoo jatkaa töitä vielä kaksi kuukautta, minkä jälkeen jatko on auki. Ensi talvena Sallinen ei aio säännöllisiä reittejään enää ajaa.
 – Kuljetan tilauksesta yksittäisiä toimituksia, mutta sen enempään en ryhdy. Katsotaan lumien sulettua, onko yrityksellä uusi omistaja – vai jaksanko tehdä töitä vielä itse. Ei sitä voi tässä iässä koskaan tietää, Sallinen sanoo.

 Aiheesta voi keskustella 12.8.2021 kello 23.00 saakka.
 Lue myös:
 Suomen myymäläautojen määrä lähestyy nollaa – remontti ja hiljentyneet talvet lannistivat Keski-Karjalan viimeisen yrittäjän
 Perheyrityksen sukupolvenvaihdos ei ole mikään läpihuutojuttu – venefirma siirtyi isältä pojalle Kälviällä, mutta ensin piti ottaa velkaa
 Onnistuneessa omistajavaihdoksessa vanha kokemus ja uusi näkemys löytävät toisensa –
"match makerin" hommat hoitaa yritysvälittäjä
 Veneveistäjä aikoo onnistua siinä, missä tuhannet epäonnistuvat: löytää elämäntyölleen jatkajan

Matti Sallinen, 83, on jatkanut yrittäjänä vuosikymmenen kauemmin kuin toivoi – lähes joka toinen pienyritys ei löydä uutta omistajaa


Summary: Opetushallituksen mukaan kouluissa noudatetaan jo aiemmin tutuksi tulleita hygieniasäädöksiä. Helsinkiläiskoulun rehtorin mukaan turvatoimet pystytään toteuttamaan kohtuullisen hyvin ja apuna ovat kokemukset viime lukuvuodelta.

Lohjalainen  Leo Oksanen  odottaa 5. vuosiluokan alkamista innolla. Hän kuvailee kesäloman menneen nopeasti ja olleen suurimmaksi osaksi todella kiva.
 – Kivaa nähdä kavereita pitkästä aikaa ja meillä on uusi koulukin. Se vähän jänskättää, sanoo Leo Oksanen.
 Peruskoululaiset aloittavat lukuvuotensa lähiopetuksessa. Yleisin koulujen alkamispäivä on tänään keskiviikkona.
 Opetus- ja kulttuuriministeriö ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL suosittelivat viime viikolla, että perusopetus aloitetaan lähiopetuksessa ja myös toisella asteella lähiopetus on ensisijainen opetusmuoto. Korkeakouluilla on mahdollisuus itse päättää opetuksen järjestämisestä.
 Opetushallituksen mukaan koulutiensä aloittaa tänä syksynä arviolta vajaat 60 000 ekaluokkalaista.
 Lue lisää:   Syksy käynnistyy lähiopetuksena, mutta lukuvuotta varjostaa korona – uuden oppivelvollisuuden piiristä lähes jokainen haki opiskelupaikkaa
 Rehtori: Välitunnit haaste
 Kalasataman peruskoulussa Helsingissä syksyn perusopetus aloitetaan hyvillä mielin haastavasta koronavirustilanteesta huolimatta. Rehtori  Kati Pennasen  mukaan on tärkeää, että lapset voivat olla lähiopetuksessa.
 – Tiedämme, että se on ensisijainen ja paras keino lasten opetuksen järjestämiseen, hän sanoo.
 Nykyistä koronavirustilannetta Pennanen kuvailee harmilliseksi. Hän olisi toivonut, että opetuksessa olisi voitu palata normaaliin päiväjärjestykseen syksyllä.
 – Totta kai se oli harmitus ja takapakki, että tartuntaluvut räjähtivät näin jyrkkään nousuun lähellä h-hetkeä. Ei ollut toivottu tilanne tämä.
 Opetushallituksen mukaan kouluissa noudatetaan jo aiemmin tutuksi tulleita hygieniasäädöksiä, eli pestään käsiä, huolehditaan väljyydestä ja toimintoja, kuten esimerkiksi kouluruokailuja, voidaan porrastaa. Sairaana pitää jäädä kotiin.
 Opetushallituksen mukaan maskin käytöstä päätetään kouluissa paikallisesti. THL on suositellut, että maskia tulisi käyttää kiihtymis- ja leviämisalueella 6. luokasta lähtien.
 Pennasen mukaan koulut saivat viime viikolla täsmälliset ohjeet opetuksen järjestämisestä mahdollisimman koronaturvallisesti. Hänen sanoo, että koululaisten ryhmäjakoa ja sijoittelua koulun tiloissa on suunniteltu jo viime keväästä lähtien. Hänen mukaansa turvatoimet pystytään kohtuu hyvin toteuttamaan arkityössä ja kokemusta on kertynyt jo viime lukuvuodelta.
 – Käsienpesu pystytään hoitamaan ja ryhmiä pystytään pitämään erillään. Toki on tilanteita, että väkisinkin joissakin ryhmissä on eri luokkien oppilaita, koska joitakin opetustilanteita ei ole tarkoituksenomaista järjestää niin, että kaikki pirstottaisiin täysin erilleen, Pennanen sanoo.
 Hänen mukaansa Kalasataman peruskoulussa tilanne on parantunut viime lukuvuodesta, koska nyt koulussa on enemmän tilaa ryhmien sijoitteluun. Haastetta tuovat välitunnit, jolloin lapset leikkivät vapaasti.
 – Oppimistilanteissa oppitunneilla pystymme aika hyvinkin hallitsemaan kaikkea sitä, mitä halutaankin hallita, mutta vapaammissa tilanteissa se voi olla vähän haastavampaa.
 Koronatoimet jo tuttuja koululaiselle
 Äiti Salla Oksanen ja poika Leo ovat odottaneet jännittyneinä, minkälaiseksi oppimisympäristö muodostuu uudessa koulussa. Jorge Gonzalez / Yle
 Leon äiti  Salla Oksanen  toivoo, että koronaepidemiatilanne ei menisi niin huonoksi, että etäopetukseen jouduttaisiin turvautumaan. Hän pitää tilannetta maailmalla huolestuttavana, mutta pohtii, että siihen on vain sopeuduttava.
 Leo Oksanen sanoo jo tottuneensa epidemian aikana pidettäviin turvatoimiin koulussa. Opettajilla on maskit ja turvavälien vuoksi kavereiden kanssa ei voi olla yhdessä, kuten tavallisesti, hän kertaa sääntöjä.
 – On siihen aika lailla tottunut, ei se varmaan enää niin erikoista ole.
 Äiti Salla Oksasen mukaan koululta tuli ohjeet toimintatavoista ennen lukuvuoden alkua. Hän uskoo, että koulunkäynti on hyvin samantapaista, kuten viime keväänä.
 Koronaa enemmän poikaa sekä äitiä jännittää uusi koulurakennus ja miten opiskelu siellä lähtee sujumaan.
 – Siellä on erilainen oppimisympäristö kuin aiemmin. Kiva kuulla, minkälaista opiskelu siellä on, Salla Oksanen pohtii.
 Lue myös:
 Kampukselle vuoroviikoin ja rokotuksiin vauhtia – tässä 15 tapaa, joita nuoret ehdottivat itse päästäkseen opintojensa pariin
 Lue täältä  kaikki tuoreimmat uutiset  koronaviruksesta .

Peruskoulu alkaa tänään lähiopetuksessa – viidesluokkalainen Leo Oksanen on tottunut koronatoimiin ja jännittää eniten uutta koulua


Summary: Virolainen vaalitapa näyttäytyy hankalana ja epävarmana. Viisi vuotta sitten presidentti valittiin lopulta paniikkiratkaisuna vaalitaistelun ulkopuolelta. Tällä kertaa moni tunnettu virolainen on kieltäytynyt ehdokkuudesta.

TALLINNA  Aika alkaa käydä vähiin. Viron parlamentti kokoontuu 30. elokuuta ylimääräiseen istuntoon, jossa tarkoituksena on päättää uudesta presidentistä. Nykyisen presidentin  Kersti Kaljulaidin  toimikausi päättyy lokakuun alussa.
 Virossa presidenttiä ei valita suorassa kansanvaalissa kuten Suomessa, vaan  presidentistä päättää  parlamentin eli riigikogun täysistunto. Presidentiksi päätyy, jos saa taakseen kaksi kolmasosaa kansanedustajista.
 Viron 101-paikkaisessa parlamentissa se on 68 ääntä.
 – Tällä hetkellä puolueissa haetaan kuumeisesti sellaista kompromissiehdokasta, jota olisi valmis tukemaan hallituspuolueiden parlamenttiryhmien lisäksi myös ainakin yksi oppositiopuolue, Viron yleisradion politiikan toimittaja  Toomas Sildam  kertoo Ylelle.
 Sopivan ehdokkaan löytäminen on helpommin sanottu kuin tehty.
 Vaikka nykyinen vaalitapa toimii huonosti, parlamenttipuolueet eivät Toomas Sildamin mukaan ole valmiita suoraan kansanvaaliin. Margarita Mironova / ERR
 Tilanne ajautui viime viikon lopulla täydelliseen umpikujaan. Aiemmin vahvana ehdokkaana pidetty Viron tiedeakatemian puheenjohtaja  Tarmo Soomere   ei onnistunut vakuuttamaan  puolueita riigikogun ryhmien kuulemisissa.
 Hänen tilalleen kaavailtu pitkän linjan diplomaatti ja moninkertainen ministeri  Jüri Luik  puolestaan sanoi ehdokkuudelle ei.
 – Monta varteenotettavaa henkilöä on kieltäytynyt. Ilmeisesti he eivät ole olleet varmoja siitä, olisiko heidän kannatuksensa parlamentissa ihan niin suurta kuin heille suostutteluvaiheessa on luvattu, Sildam arvioi.
 Tarmo Soomeren ehdokkuus hyytyi kalkkiviivoille. Priit Mürk / ERR
 Luikin lisäksi kieltäytyneiden joukossa on muun muassa entinen oikeusministeri ja arvostettu oikeustieteilijä  Jüri Raidla . Ehdokuutensa on keväästä lähtien  toistuvasti poissulkenut  myös parlamentin puhemies ja keskustapuolueen johtaja  Jüri Ratas .
 Jüri Ratas piti toukokuuhun asti vaihtoehtonsa avoimina. Lopulta hän totesi, ettei hänen kannatuksensa parlamentissa riitä presidenttiyteen. Olivier Hoslet / EPA
 Kaljulaidin valinta oli paniikkiratkaisu
 Viron presidentinvaali on ajautumassa kaaokseen jo toista kertaa peräkkäin.
 Vuonna 2016 vaali epäonnistui kahdesti: sekä parlamentissa että valitsijamieskokouksessa, joka kutsutaan koolle, jos päätöstä presidentistä ei synny. Valitsijamiehiä ovat kansanedustajien lisäksi Viron kuntien edustajat.
 Viiden vuoden takaa muistetaan muun muassa Viron suurimman puolueen reformipuolueen sisältä nousseet kaksi kilpailevaa ehdokasta. Kersti Kaljulaid tuli lopulta valituksi eräänlaisena paniikkiratkaisuna kokonaan vaalitaistelun ulkopuolelta.
 Politiikan tutkija  Tõnis Saarts  arvosteli muutaman viikon takaisessa  radiokolumnissaan  virolaista vaalitapaa ja varsinkin vuoden 2016 sekasorron aiheuttamaa mainehaittaa kovin sanoin.
 – Tämänhetkisen tilanteen voisi kiteyttää: "Viro hakee presidenttiä, mutta ehdokkaista on pulaa". Jos tämä ei ole presidentti-instituution kyntämistä pohjamudissa, niin mikä on, Saarts tykitti.
 – Mikäli puolueet tässä tilanteessa poissulkevat myös suoran vaalitavan, presidentti-instituution pohjanoteeraus sinetöidään lopullisesti, politiikan tutkija Tõnis Saarts Tallinnan yliopistosta sanoo. Silja Massa / Yle
 Hänen mukaansa puolueet eivät ota presidentinvaalia riittävän tosissaan.
 – Valmistautuminen [lokakuussa pidettäviin] kuntavaaleihin näyttää olevan tärkeämpää.
 Politiikan toimittaja Toomas Sildamin mukaan umpikujan yhtenä syynä on, että Tarmo Soomere osoittautui luultua heikommaksi ehdokkaaksi.
 – Puolueita alkoi epäilyttää hänen kykynsä ymmärtää valtion ja politiikan toimintaperiaatteita. Hänellä ei myöskään ole ulkopoliittista kokemusta, kun taas Viron presidentin on pakko olla ulkopoliittisesti aktiivinen toimija.
 Kersti Kaljulaidin puserossa luki "Sana on vapaa", kun hän osallistui Viron hallituksen virkaanastujaisiin vuonna 2019. Hän protestoi näin oikeistopopulistisen Ekren päätymistä hallitukseen. Valda Kalnina / EPA
 Populisteilla oma ehdokas
 Nykyisen presidentin Kersti Kaljulaidin mahdollisuuksia tulla uudelleenvalituksi pidetään Virossa melko heikkoina, vaikkei täysin olemattomina.
 Pääministeri  Kaja Kallas  kertoi jo  Ylelle helmikuussa antamassaan  haastattelussa, että Kaljulaidilla ei ole parlamentissa riittävästi kannatusta.
 Keskustan varapuheenjohtaja  Jaanus Karilaid  oli  hiljattain radiohaastattelussa  samoilla linjoilla. Hänen mukaansa Kaljulaid on tietoisesti laiminlyönyt tehtäväänsä yhdistää virolaista yhteiskuntaa.
 Vaikka kannatuksesta ja läpimenon mahdollisuuksista ei ole tietoakaan, Ekren Henn Põlluaas on jo aloittanut vaalikampanjoinnin. Ken Mürk / ERR
 Sopivan ehdokkaan etsinnät kuitenkin jatkuvat, sillä neljä parlamenttipuoluetta viidestä haluaisi välttää valitsijamieskokouksen.
 – Ainoa, jolle sopii presidentinvaalin epäonnistuminen parlamentissa, on kansalliskonservatiivinen populistinen Ekre, toimittaja Toomas Sildam sanoo.
 Ekre on ainoana puolueena ilmoittanut asettavansa presidentinvaalissa oman ehdokkaan, parlamentin varapuhemiehen  Henn Põlluaasin .
 Sildamin mukaan Põlluaasilla ei ole riittävästi kannatusta tullakseen valituksi. Vaalin kariutuminen riigikogussa tarjoaisi Ekrelle kuitenkin loistavan mahdollisuuden laittaa hänet kiertueelle maakuntiin ja valmistautua näin kuntavaaleihin.
 Voit keskustella aiheesta torstaihin 12.8. klo 23:een asti.
 Lue lisää:
 Tiedeakatemian johtajan yllätysveto avasi Viron presidenttikilvan – kummastakin ehdokkaasta Suomi saisi ystävän
 Virossa äänestetään elokuussa presidentistä mutta kandidaateista ei ole vielä tietoa  – ehdokasasettelu lässähti kuukausien odotteluksi

Viron presidentinvaali on ajautumassa kaaokseen jo toista kertaa peräkkäin – "Instituutio kyntää pohjamudissa", sanoo politiikan tutkija


Summary: Kesän alussa valtiovarainministerinä aloittanut Annika Saarikko viimeistelee keskiviikkona ja torstaina valtiovarainministeriön pohjaehdotuksen valtion tulo- ja menoarviosta. Työllisyys- ja ilmastopäätöksiä odotetaan syyskuussa koko hallituksen budjettiriihestä.

Tupakointi kallistuu jälleen ensi vuonna, jos veronkorotus siirtyy täysimääräisesti tupakka-askin hintaan. Veroa tulee lisää noin 50 senttiä askille sekä ensi että seuraavana vuonna. Tupakka-askin hinta noussee noin kymmeneen euroon vuoteen 2024 mennessä.
 Tupakan veronkorotus tiedetään jo varmaksi valtiovarainministeri  Annika Saarikon  (kesk.) ensimmäisestä budjettiehdotuksesta. Hallitus on vahvistanut korotuksen jo aiemmin.
 Tuoreen valtiovarainministerin muista budjettilinjauksista kuullaan tarkemmin torstaina, valtiovarainministeriön omien neuvottelujen jälkeen. Annika Saarikon budjettiehdotuksen kaksipäiväinen viimeistely alkaa keskiviikkona aamupäivällä.
 Valtiovarainministerin ehdotusta ei pidä sekoittaa koko hallituksen yhteiseen esitykseen valtion ensi vuoden tuloista ja menoista. Siitä neuvotellaan syyskuussa. Saarikon ehdotus on pohjaesitys syyskuun neuvotteluihin.
 Tässä jutussa listataan asioita, joita kannattaa seurata, kun valtiovarainministeri Annika Saarikko julkistaa omat budjettilinjauksensa.
 Tupakan veron korotukset jatkuvat myös ensi ja seuraavana vuonna. Vuoteen 2024 mennessä tavallisen tupakka-askin hinta kipuaa kymmenen euron tietämille. Silja Viitala / Yle
 1. Bensan ja viinan veroihin sekä tuloveroon tuskin uusia korotuksia
 Ensi vuonna pitäisi välttyä alkoholin verojen korotukselta. Hallitusohjelmassa sovitut alkoholin veronkorotukset on jo tehty.
 Aiempi valtiovarainministeri  Matti Vanhanen   lupasi toukokuussa , että myös liikenteen polttoaineveron korotukset on tältä vaalikaudelta jo tehty. Etenkin keskustalle tämä veronkorotus olisi poliittisesti vaikea.
 Liikennepolttoaineiden veroihin ei ole tulossa uusia korotuksia. Aiempi päätös saattaa korottaa joidenkin diesel-laatujen hintaa reilun eurosentin litralta. Sasha Silvala / Yle
 Jo aiemmin hallitus on kuitenkin päättänyt, että osana yritystukien karsimista  parafiinisen dieselin verotuki poistetaan  vuoteen 2023 mennessä. Leikkaus saattaa nostaa joidenkin dieselpolttoaineiden hintoja huoltoasemilla keskimäärin reilun eurosentin litraa kohti. Vaikutusta on kuitenkin vaikea arvioida, koska esimerkiksi maailmanmarkkinahinnan vaihtelut vaikuttavat dieselin hintaan.
 Palkansaajien tuloverotukseen tuskin tulee korotuksia. Lisäksi tarkoitus on aiempien vuosien malliin huolehtia verotaulukoissa siitä, ettei yleinen ansiotason nousu kiristä verotusta.
 2. Verotuksen kotitalousvähennykseen luvassa parannuksia
 Valtiovarainministeri Annika Saarikon budjettiehdotuksessa tulevat näkyviin  hallituksen huhtikuussa niin sanotussa kehysriihessä  sopimat asiat.
 Yksi tällainen on kotitalousvähennyksen väliaikainen korotus vuosille 2022–2027 kotien öljylämmityksestä luopumiseen.
 Hallitukselta odotetaan tarkempia päätöksiä vielä siitä, miten vähennyksen kotitaloustyön sekä hoiva- ja hoitotyön enimmäismäärää korotetaan. Kyse on kaksivuotisesta kokeilusta.
 3. Tuleeko muutoksia ansiosidonnaiseen tai ulosottoon?
 Hallituksen on määrä päättää loppuvaalikauden aikana työllisyystoimista, jotka parantavat julkista taloutta 110 miljoonalla eurolla.
 Valtiovarainministeri Annika Saarikko  on painottanut työttömien patistelua töihin , jotta Suomen talouskasvu ei tyssäisi työvoiman saatavuuteen. Samankaltainen huoli oli valtiovarainministeriön budjettipäälliköllä  Ylen haastattelussa tiistaina .
 Työllisyyskeinoista tuskin on vielä mitään budjetin pohjaesityksessä, mutta kannattaa kuunnella, mitä Saarikko sanoo omana evästyksenään hallituksen neuvotteluun.
 Vasemmistopuolueiden vastustuksen vuoksi ansiosidonnaisen työttömyysturvan porrastaminen ei ole todennäköistä. Yksi vaihtoehto on jo keväällä esillä ollut  ansiosidonnaisen "euroistaminen" .
 Termi tarkoittaa sitä, että tulevaisuudessa oikeuden ansiosidonnaiseen työttömyysturvaan saisi, jos tienaa esimerkiksi vähintään 844 euroa kuukaudessa kuuden kuukauden ajan. Nykyisin oikeus ansiosidonnaiseen turvaan syntyy silloin, kun on töissä vähintään 18 tuntia viikossa 26 kalenteriviikon ajan.
 Hallitukselta odotetaan uusia työllisyyspäätöksiä. Yksi tavoite on varmistaa, ettei Suomen talouskasvu tyssää työvoiman saatavuuteen. Työttömiä on siis tarkoitus patistaa ja kannustaa työnhakuun. Jorge Gonzalez / Yle
 Ansiosidonnaisen oikeuden muuttaminen europerustaiseksi toisi arviolta 1 500 työllistä lisää. Julkiseen talouteen koituisi säästöjä joitakin kymmeniä miljoonia euroja vuodessa. Ajatus on, että ansiosidonnaiselle pääseminen vaikeutuisi, jolloin ihmiset pyrkisivät työllistymään nykyistä uutterammin.
 Palkansaajakeskusjärjestö STTK on arvostellut mallia, koska suurituloiset täyttävät uuden ehdon pienituloisia helpommin.
 Työllistymiseen voisivat kannustaa myös ulosottojärjestelmän muutokset ja jonkinlaiset helpotukset ulosottovelallisille. Keväällä julkaistun,  valtioneuvoston teettämän tutkimuksen perusteella  velkajärjestelyyn pääsyn helpottamisella olisi myönteisiä työllisyysvaikutuksia.
 Suomessa oli ulosottovelallisia viime vuoden lopulla 275 000. Tutkimuksen mukaan ulosotto vaikuttaa merkittävästi työllistymisen kannustavuuteen.
 Vielä on vaikea ennakoida, aikovatko poliitikot tarttua tähän keinoon. Ulosoton muutoksissa pitää muistaa myös velkojien saatavien turvaaminen.
 4. Uusia veroja luvassa 100–150 miljoonan euron edestä
 Niin ikään kevään kehysriihen jäljiltä hallituksella on vielä sopimatta, miten valtion verotuloja lisätään 100–150 miljoonan euron edestä. Todennäköistä on, että suurin osa näistä korotuksista menee myöhemmäksi kuin ensi vuoteen, jota Saarikon varsinainen budjettiehdotus koskee.
 Yksi keino on ulkomaisten rahastojen Suomessa olevien kiinteistösijoitusten voittojen verottaminen. Tästä on hallituksessa poliittinen yhteisymmärrys. Ehdotus toteutuu vasta vuonna 2023, jotta muutos ehdittäisiin valmistella kunnolla.
 Hallituksen on määrä ratkaista myös kantansa institutionaalisten sijoittajien verosta vapautettuihin osinkoihin.
 Etenkin SDP haluaa, että nyt syksyllä ratkaistaan, voitaisiinko näille osingoille ottaa käyttöön viiden prosentin lähdevero. Osinkoverosta on vapautettu ulkomaisten yhteisöjen lisäksi esimerkiksi eläkerahastot ja sijoitusrahastot.
 Verosta on vapautettu myös yleishyödylliset säätiöt ja yhdistykset, kuten ammattiliitot. Hallitus päätti kuitenkin keväällä, ettei mahdollinen vero koskisi yleishyödyllisiä säätiöitä ja yhdistyksiä. Säätiöillä on merkittävä rooli koulutuksen ja tieteen tukijoina.
 Saarikon ehdotuksesta lähdeveroa tuskin löytyy. Valtiovarainministeriön asiantuntijaryhmä arvioi kesäkuussa, ettei uusi lähdevero sovi nykyiseen osinkoverotusjärjestelmään.
 Hallitus harkitsee tiukennusta myös yritysten osakaslainojen korkojen vähennysmahdollisuuteen. Tarkoitus olisi estää nykyistä tehokkaammin verotettavan tulon siirtäminen Suomen ulkopuolelle.
 Asiasta  on noussut keskustelu esimerkiksi sähkönsiirtoyhtiöiden  Carunan ja Elenian osalta. Yritystoimintaa tutkivan Finnwatch-yhdistyksen mukaan Suomi on menettänyt kymmeniä miljoonia euroja verotuloja maan suurimpien sähkönsiirtoyhtiöiden verojärjestelyjen takia.
 Vihreät ja vasemmistoliitto vaativat, että hallitus tekee budjettiriihen yhteydessä uusia päätöksiä ilmastonmuutoksen torjumisen keinoista. Keskusta ei halua enää tällä vaalikaudella korottaa liikennepolttoaineiden verotusta. Henrietta Hassinen / Yle
 5. Miten ilmastonmuutosta torjutaan?
 Hallituksen budjettineuvottelut on paikka myös poliittisille linjauksille, jotka eivät suoraan näy ensi vuoden budjettiesityksen sivuilla. Hallitukselta odotetaan uusia linjauksia päästöjen vähentämisestä ilmastonmuutoksen torjumiseksi. Etenkin vihreät ja vasemmistoliitto ovat vaatineet päätöksiä syyskuun budjettiriihestä.
 Annika Saarikko keskustan puheenjohtajana  esitti maanantaina , että suurimpien kaupunkiseutujen ja valtion väliset sopimukset maankäytöstä, asumisesta ja liikenteestä laajennettaisiin kaikkiin halukkaisiin kuntiin. Saarikko puhui kansallisista ilmastosopimuksista.
 Vihreiden puheenjohtaja, sisäministeri  Maria Ohisalo  vaati  maanantai-iltana Ylen A-studiossa  päästöleikkauksia myös maataloudessa: työkoneiden ja turvepeltojen päästöjen vähentämistä sekä hiiliviljelyn edistämistä. Hiiliviljely tarkoittaa viljelytapoja, jotka vähentävät päästöjä ja lisäävät hiilen sitoutumista maaperään.
 6. Lisääntyvätkö valtion tulot, väheneekö velanotto?
 Talouden kasvua ja työllisyyden paranemista on suitsutettu kesän ajan. Mielenkiintoista on, näkyykö talouden myötätuuli jo ensi vuoden budjetin tulojen kasvuna tai velanoton vähenemisenä.
 Kevään kehysriihen perusteella valtion ensi vuoden budjetti olisi alijäämäinen 7,6 miljardia euroa. Summa katetaan lisävelanotolla.
 7. Koronaviruksesta johtuvat menot maksetaan
 Koronaviruksesta johtuvia menoja kertyy myös ensi vuodelle. Kyse on esimerkiksi viruksen testauksesta tai sairastuneiden hoidosta.
 Hallitus on jo aiemmin luvannut, että valtio korvaa esimerkiksi kunnille ja sairaanhoitopiireille koronasta välittömästi johtuvat menot. Tähän ei ole tulossa muutosta. Koronasta johtuvien menojen odotetaan vähenevän ensi vuonna.
 Voit keskustella valtion ensi vuoden tulo- ja menoarviosta torstaihin 12. elokuuta 2021 kello 23 asti. Napauta jutun jälkeen keskustele-painiketta.
 Lue lisää:
 Budjettipäällikkö: Korona luo edelleen epävarmuutta valtion tulojen ja menojen laadintaan, vaikka talouden luvut näyttävät "pirteiltä"
 Valtiovarainministeri Annika Saarikko kiirehtii työllisyystoimia Ylen haastattelussa: ”Talouskasvu ei saa pysähtyä työvoimapulaan”
  Pitkäksi venynyt kehysriihi maaliin – Hallitus tavoittelee työperäisen maahanmuuton kaksinkertaistamista, kotitalousvähennykseen korotus
 Lue tästä nopeasti hallituksen kehysriihen keskeisimmät päätökset – hyötyjiä esimerkiksi öljylämmityksestä luopujat

Tupakan vero nousee taas, mutta mitä muuta Annika Saarikko ehdottaa ensimmäiseen budjettiinsa – seuraa näitä seitsemää asiaa


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Mitä Annika Saarikko aikoo ehdottaa ensi vuoden budjettiin?
 Tupakkaveron korotus on jo tiedossa, mutta hallitukselta odotetaan myös päätöksiä työllisyystoimista ja kasvihuonekaasujen päästövähennyksistä ensi vuoden tulo- ja menoarvion valmistelun yhteydessä.
 Tuore valtiovarainministeri  Annika Saarikko  (kesk.) ja ministeriön virkamiehet aloittavat tänään kaksipäiväiset neuvottelut valtion ensi vuoden budjetin pohjaehdotuksesta. Saarikko esittelee pohjaehdotuksensa huomenna torstaina. Yle kokosi  listan asioista, joiden kohtaloa kannattaa seurata budjetin valmistelussa .
 Moni koululainen aloittaa tänään lähiopetuksessa – suora lähetys kello 8.30
 Viidennen luokan aloittava Leo Oksanen ja hänen äitinsä Salla Oksanen ovat odottaneet jännittyneinä, minkälaiseksi oppimisympäristö muodostuu uudessa koulussa. Jorge Gonzalez / Yle
 Peruskoululaiset aloittavat lukuvuotensa tänään monella paikkakunnalla. Perusopetus alkaa lähiopetuksessa, ja toimet koronaturvallisen kouluarjen takaamiseksi ovat monille jo tuttuja.  Esimerkiksi Lohjalla viidesluokkalainen   Leo Oksanen  on tottunut koronatoimiin ja jännittää eniten uutta koulurakennusta.
 Yle seuraa tänään lukuvuden alkua Vantaalla Aurinkokiven koululla. Suora lähetys  Yle Areenassa kello 8.30 .
 Lähes joka toinen pienyritys ei löydä uutta omistajaa
 Matti Sallinen on ajanut kauppa-autoa jo puoli vuosisataa. Aamu alkaa ennen kukonlaulua, ja työpäivillä on mittaa 10–12-tuntia. Heikki Haapalainen / Yle
 Suomalaisilla pienyrityksillä  on vaikeuksia löytää toiminnalleen jatkajaa . Outokumpulainen  Matti Sallinen  ajaa yhä 83-vuotiaana myymäläautoa, koska jatkajaa ei löydy. Hän on etsinyt yritykselleen uutta vetäjää jo kymmenkunta vuotta.
 Sallinen ei ole pulman kanssa yksin. Suomen Yrittäjät arvioi, että lähes joka toinen pienyritys ei löydä uutta omistajaa.
 Viron parlamentin pitäisi valita uusi presidentti, mutta kunnon ehdokkaat puuttuvat
 Viron nykyisen presidentin Kersti Kaljulaidin toimikausi päättyy lokakuun alussa. Valda Kalnina / EPA
 Viron parlamentti kokoontuu 30. elokuuta valitsemaan presidentti  Kersti Kaljulaidille  seuraajaa. Valintaan tarvitaan kaksi kolmasosaa kansanedustajista, ja meneillään on kompromissiehdokkaan etsintä.
 Sopivan ehdokkaan etsinnästä on ennustettu vaikeaa , sillä tähän mennessä ehdotetut kärkikandidaatit ovat joko epäonnistuneet vakuuttamaan puolueet tai kieltäytynet ehdokkuudesta. Vaalitapaa arvostellaan sekasortoiseksi, eivätkä puolueet tunnu ottavan presidentinvaaleja riittävän tosissaan.
 Luvassa kuurosateita ja aurinkoa
 Nina Karusto / Yle Sää
 Aamu on laajalti poutainen, mutta paikoin tulee jo aamusta alkaen sateita lännessä ja pohjoisessa. Päivällä kuurosateet jälleen yleistyvät. Poutaisinta ja aurinkoisinta on päivällä idässä. Lämpötila vaihtelee lähes koko maassa vähän 20 asteen molemmin puolin.
 Lue lisää Ylen  sääsivuilta.

Herätys: Saarikko valmistelee budjettia, moni pienyritys ei löydä uutta omistajaa, Virossa on pula sopivista presidenttiehdokkaista


Summary: Haahuillessa ja omaa juttua etsiskellessä voi törmätä opettajaan tai työkaveriin, joka herättää kiinnostuksen ja muuttaa elämän suunnan. Ketään ei pitäisi jättää yksin keksimään itselleen työtä, kirjoittaa Räty.

”Professori on ensisijaisesti opettaja. Se on vanha, lähes ikuinen ammatti. Kun itse vanhenee, sen merkitys vain kasvaa ajatuksissa - voi siirtää ja tulkita tietoa nuorille ihmisille.”
 Näin sanoo taloustieteilijä, nobelisti  Bengt Holmström  (s. 1949)  podcast-keskustelussa   Kirsi Pihan  kanssa.
 Holmström kertoo nuorista, joiden tutkimussuunta, ehkä alakin, muuttui professorin takia. Se on vähän pelottavaakin, oma vaikutus toisten valinnoissa.
 Mutta: ”On hienoa olla opettaja.”
 Holmströmin ajatuksia on virkistävä kuunnella, sillä yliopistoista puhutaan nykyään lähinnä sanoilla rahoituskehys, säästöt, indeksijäädytys, tehokkuus, ja uupumus. Tutkimus on esillä rahoituksen saamisen tuskailun kautta, opiskelu typistyy pääsyvaatimusten muutoksiin.
 Mutta siellä se silti on, yliopisto, jossa voi tavata jonkun, joka sytyttää valon, johdattelee tiedon äärelle, opettaa näkemään uutta ja ajattelemaan toisin.
 Tarvitsin opettajia ja kollegoja, jotka antoivat omaa aikaansa, opettivat. He auttoivat löytämään oman jutun.
 Opiskelin nuorena   yleistä valtio-oppia  Helsingin yliopistossa. Sieltä ei valmistu mihinkään. Jälkeenpäin mietin, milloin ehdin oppia mitään, kun aika meni töissä, matkoilla, opiskelijajärjestöissä, juhlissa ja kaljan roudaamisessa juhliin. Mutta niin vain kävi, että omaksuin professoreilta ja lehtoreilta valtsikalaisen ajattelun. Sain ikään kuin uudet silmälasit, joilla tarkkailla ja hahmottaa maailmaa.
 Samoin kävi toimituksessa. Kokeneemmat toimittajat näyttivät kädestä pitäen, mitä on feature-journalismi ja miten aikakauslehteä tehdään. Nuorena en osannut haaveilla feature-toimittajan työstä, sillä en tajunnut, että sellainen työ on olemassa.
 Tarvitsin opettajia ja kollegoja, jotka antoivat omaa aikaansa, opettivat. He auttoivat löytämään oman jutun. Pääsin osaksi ketjua, jossa tieto ja taidot kulkevat.
 Ketään ei pitäisi heittää yksin yhtään minkään oppilaitoksen käytäville keksimään itselleen työtä.
 90-luvulla ei puhuttu  siitä, että jokaisen pitää itse keksiä itselleen työ. Nyt juuri muusta ei puhutakaan. Yksi ongelma tässä ajattelussa on, että nuortenkin oletetaan tietävän, mitä he haluavat tehdä isona, mikä heitä kiinnostaa, missä he voisivat olla hyviä. Ei suurin osa tiedä! Suoraan lukiosta ylioppilastodistuksella yliopistoon tulevat eivät ole lukeneet edes pääsykoekirjoja – niistä saattaisi huomata, jos ala ei nappaa ollenkaan. Itsekin menin aikoinaan kansainvälisen oikeuden kursseille, koska se kuulosti hienolta. Kävi ilmi, että se oli tosi tylsää. Sen sijaan Kiinan demografian kurssi: kuulosti ankealta, oli ihan järisyttävä, enimmäkseen erään professori Pengin ansiosta.
 Nuori tai aikuinen, etkö tiedä, mikä sinua voisi kiinnostaa?
 Ei se haittaa - edes palvotussa amerikkalaisessa huippuyliopistossa ei vaadita, että se pitäisi yksin keksiä.
 Bengt Holmström on ollut  Bostonin MIT-yliopistossa taloustieteen professorina. Hän sanoo Pihan podcastissa, että suurin ero suomalaiseen yliopistoon verrattuna on se, että kun nuoret tulevat MIT:hin, heidän ei tarvitse tietää, mitä he haluavat elämältä. Opiskelijoiden kiinnostuksen kohteet kuulemma heittelehtivät paljonkin. ”Me otetaan suurena tehtävänä se, että autetaan nuoria löytämään asia, josta he ovat kiinnostuneita. Minullakin oli vuodessa 20 opiskelijaa, joita autoin ja seurasin tässä löytöretkessä. Se tuntui hirveän tärkeältä.”
 Löytöretki. Kuulostaa kiehtovammalta kuin haahuilu eri oppiaineiden välillä, vaikka kyseessä on sama asia.
 Holmström kertoi omista opettajistaan  Anu Nousiaisen  kirjoittamassa  Kuukausiliitteen jutussa  jo vuonna 2009. Mieleeni on jäänyt tarina pitkätukkaisesta hipistä, professori  Karel deLeeuwista , joka aloitti tunnin kertomalla, että on kääntynyt hindulaiseksi ja siksi häntä kutsutaan nyt nimellä RA. DeLeeuw kuoli traagisesti, kun opiskelija tappoi hänet vasaralla 1978. Mutta niin suuren vaikutuksen hän teki opiskelijaansa, että suomalaisetkin saivat kuulla vuosikausia myöhemmin hänen opetusmetodeistaan, kuten siitä, että ymmällään olevat opiskelijat laitetaan keskustelemaan matemaattisista teoreemoista.
 ”DeLeeuwilla oli sellainen sokratelainen tapa, että hän kysyi yhden kysymyksen ja tiedusteli, miten joku meistä lähtisi ratkaisemaan sitä. Me vastasimme jotain, eikä hän koskaan sanonut, ettei niin voi ajatella”, Holmström kertoo jutussa.
 Niinpä. Vaikka miten voi ajatella.
 Nyt kun ajan henki  korostaa kontrollia, tehoa, suoritusten mittaamista ja vertailua muihin, olisi mahtavaa, jos yliopistot kulkisivat vastavirtaan ja määrittelisivät menestyksen omilla ehdoillaan. Yhteisiä löytöretkiä tuntemattomille vesille, aikaa etsiä.
 Ketään ei pitäisi heittää yksin yhtään minkään oppilaitoksen käytäville  keksimään itselleen työtä .
 Tämä edellyttäisi muun muassa sitä, että professoreilla ja muilla opettajilla olisi aikaa tehdä – lainaan nobelistia - ensisijaista työtään eli opettaa.
 Reetta Räty
 Kirjoittaja on toimittaja ja yrittäjä, jolla ei ole koulutusta kumpaankaan näistä töistä.
 Kolumnista voi keskustella 12.8. klo 23.00 saakka.

Reetta Rädyn kolumni: Voisiko edes yliopisto kulkea ajan henkeä vastaan?


Summary: Kokoomus ja keskusta heittivät vuonna 2017 perussuomalaiset ulos hallituksesta “ihmiskäsityksen” vuoksi, mutta nyt yhteistyö voisi kelvata. Jussi Halla-ahon siirtyminen sivuun poistaa kiusallisia ongelmia, kirjoittaa A-studion toimittaja Riku Roslund.

Perussuomalaisten uuden puheenjohtajan valinta voi olla alkusysäys puolueen pääsemiselle hallitukseen. Syynä ei niinkään ole se, kuka johtoon valitaan, vaan se, että nykyinen puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  ei ole ehdolla.
 Palataan neljä vuotta taaksepäin. Perussuomalaisten vasta valittu puheenjohtaja Halla-aho astui ulos mustasta autosta sateisena päivänä kesäkuussa 2017. Hän oli saapunut pääministerin virka-asunnolle Kesärantaan neuvottelemaan pääministeri  Juha Sipilän  (kesk.) ja kokoomuksen puheenjohtajan  Petteri Orpon  kanssa hallitusyhteistyöstä.
 Perussuomalaiset oli jakaantunut kahtia puoluekokouksensa jälkeen, kun  Timo Soinin  ja Halla-ahon kannattajat olivat lähteneet omille teilleen.
 Sipilä ja Orpo sanoivat, että hallituksella ei ole edellytyksiä jatkaa perussuomalaisten kanssa. Eikä vain perussuomalaisten, vaan  Halla-ahon johtaman perussuomalaisten  kanssa. Sipilän ja Orpon mielestä puolue oli yhdessä yössä muuttunut arvoiltaan liian paljon.
 – Kyllä ne tulevat maahanmuuttokysymyksissä, ihmisyyskäsityksessä, tämän tyyppisissä, jotka ovat perusarvokysymyksiä, Sipilä sanoi tuoreeltaan.
 – Tämä ei ole vain kokoomuslainen arvopohja, vaan se on yleinen länsimainen, ihmisyyteen liittyvä arvopohja, totesi Orpo.
 Purran ja Puiston kannoissa vain lieviä eroja
 Pikakelaus tähän päivään. Perussuomalaiset ja kokoomus ovat oppositiossa. Kyselyissä ne ovat  kolmen suurimman puolueen joukossa . Molempien tähtäimessä ovat 2023 eduskuntavaalit.
 Petteri Orpo sanoo  Ilta-Sanomien haastattelussa , että kokoomus ja perussuomalaiset voisivat mahtua samaan hallitukseen. Hänen mukaansa mitään puoluetta ei pidä demonisoida. Tässä ei ole sinänsä mitään uutta.
 Vielä vuonna 2017 perussuomalaiset ei kelvannut Petteri Orpolle hallituskumppaniksi. Nyt ei on vaihtunut ehkäksi. All Over Press
 – Kesästä 2017 on paljon virrannut vettä Aurajoessa. He haluavat selkeästi päästä jonakin päivänä hallitukseen, Orpo totesi jo keväällä perussuomalaisista  Maaseudun Tulevaisuudessa .
 Mikä perussuomalaisissa on muuttunut kesän 2017 jälkeen?  Joidenkin perussuomalaisten   “ihmiskäsityksestä”   on riittänyt kohuja  myös viime vuosina. Puolueen johdossa on yhä samoja henkilöitä. Puolueen ohjelmat ja linjaukset ovat pysyneet samankaltaisina. Ydinviestejä ovat yhä maahanmuuton, EU:n,  “ilmastovouhotuksen”  ja verojen kritisointi.
 Uudeksi puheenjohtajaksi on vahvimmin tyrkyllä puolueen varapuheenjohtaja  Riikka Purra . Hänen kovin haastajansa on  Ylen kyselyn perusteella  kansanedustaja  Sakari Puisto .
 Molemmat jatkaisivat kertomansa mukaan Halla-ahon linjaa – suuria muutoksia ei olisi luvassa. Tämä ei yllätä, sillä kaksikko on toiminut puolueessa poliittisena suunnittelijana ja ollut kirjoittamassa perussuomalaisten linjauksia.
 Purra ja Puisto ovat erilaisia persoonia, mutta sisältökysymyksissä on nähtävissä  vain pieniä painotuseroja . Puiston mielestä maahanmuutossa ja EU:ssa on ongelmien lisäksi myös myönteisiä puolia, kun taas Purran puheista niitä on vaikeampi löytää.
 Puisto esimerkiksi kannattaa  ulkomaisten opiskelijoiden Suomeen tuloa , kun Purra  pitää sitä ongelmallisena . Puisto näkee EU-jäsenyyden hyödyt Suomelle, kun Purra ihmettelee, miksi suomalaisten enemmistö kannattaa EU:ta.
 Halla-ahon tuomiot olivat liikaa
 Miksi siis kokoomukselle nyt kelpaa yhteistyö perussuomalaisten kanssa?
 Julkisten ulostulojen perusteella puolueet tuntuvat lähentyneen toisiaan viime aikoina.  Halla-aho asemoi toukokuun linjapuheessaan  perussuomalaiset talouspolitiikassa vahvasti oikealle.  Halla-aho sanoi , ettei Suomen työllisyysaste korjaannu, jos ay-liike vastustaa työttömyysturvan ja irtisanomissuojan heikennyksiä sekä paikallisen sopimisen lisäämistä.
 Kokoomus puolestaan  kohahdutti äskettäin maahanmuuttolinjauksillaan , joissa esitetyt kiristykset muistuttivat perussuomalaisten teesejä. Molemmat puolueet ovat arvostelleet myös  EU:n koronaelvytyspakettia .
 Kokoomus ja perussuomalaiset voivatkin löytää kompromisseja monista lähtökohtaisesti hiertävistä asioista. Perussuomalaiset ei ole vaatimassa EU-eroa, ja kokoomus voi antaa siimaa maahanmuuttoasioissa.
 Tilanteessa voi nähdä  yhtäläisyysmerkkejä Ruotsiin , jossa porvaripuolueet ensin kieltäytyivät yhteistyöstä ruotsidemokraattien kanssa, mutta joutuivat myöhemmin tarvittavan kannatuksen puuttuessa  muuttamaan kantojaan .
 Jussi Halla-ahon johdolla perussuomalaiset vakiinnutti asemansa isona puolueena vuoden 2017 hajoamisen jälkeen. Hän ei silti halua takertua vallan kahvaan. Silja Viitala / Yle
 Suuri syy kokomuksen suhtautumisen muutoksessa perussuomalaisiin on Halla-aho itse. Kokoomukselle ei kelvannut hallituskaveriksi puolue, jonka johtaja on tuomittu  kiihottamisesta kansanryhmää vastaan  ja uskonrauhan rikkomisesta. Sitä olisi ollut vaikeaa perustella omille kannattajille tai selitellä muiden valtioiden johtajille Brysselissä.
 Halla-aho kasvoi nykyiseen asemaansa maan kenties tunnetuimpana maahanmuuton vastustajana. Monet Halla-ahon Scripta-blogin lukijat kutsuvat häntä “Mestariksi”. Blogin vanhat kirjoitukset ovat haamu,  josta hän ei ole päässyt eroon .
 Purralla ei ole samanlaisia rasitteita. Vaikka hän kirjoittaa sinänsä samoista asioista kuin Halla-aho, tyyli on salonkikelpoisempi.
 Orpo kosiskelee keskustaa kuittailemalla
 Petteri Orpo sanoi Ilta-Sanomissa, että hän ei pystyisi olemaan mukana nykyisessä SDP:n johtamassa hallituksessa. Orpo visioi porvarihallitusta. Hän on ehkä laskenut, että kokoomus saa muodostettua siedettävän hallituspohjan vain niin, että perussuomalaiset ovat mukana.
 Se ei yksin riittäisi. Luontevin kumppani olisi keskusta, jonka on nähty taipuvan tarvittaessa niin vasemmalle kuin oikealle.
 Orpo on  kuittaillut keskustan suuntaan . Keskusta haluaa hillitä Suomen velaksi elämistä, mutta on hallituksessa, jonka  velkamäärä paisuu . Keskusta on kipuillut hallituksessa myös ilmastonmuutoksen torjunnan keinoissa, kuten  symboliseksi nousseen turpeen  kanssa.
 Porvarihallitus saattaisi olla keskustalle nykyhallitusta helpompi vaihtoehto.
 Halla-aho vapauttaa tahtipuikon sopivaan aikaan
 Populistipuolueet henkilöityvät usein vahvaan pitkäaikaiseen johtajaan. Siinä on riskejä: puolueen jäsenet voivat alkaa pitää johtajaa ja johtaja itseään korvaamattomana. Timo Soini johti perussuomalaisia 20 vuotta.
 Halla-aho sanoi jo alkuvaiheessa, että ei halua samaa. Kun perussuomalaisilla on puheenjohtajakiertoa ja useita kärkipoliitikkoja, se alkaa muistuttaa enemmän muita varteenotettavia suuria puolueita.
 Perussuomalaisten seuraavalla puheenjohtajalla on hyvin aikaa luotsata puolue seuraaviin eduskuntavaaleihin. Viime eduskuntavaaleissa perussuomalaiset jäi 0,2 prosenttiyksikköä suurimmasta puolueesta SDP:stä, mutta jäi oppositioon. Silloin  Halla-ahon arvot eivät kelvanneet  SDP:n  Antti Rinteelle .
 Perussuomalaisten puheenjohtajaehdokkaat Riikka Purra ja Sakari Puisto kohtaavat keskiviikko-illan A-studiossa TV1:ssä kello 21.05.
 Lue lisää:   Analyysi: Halla-aho suitsii perussuomalaisten perinnettä – valta vaihtuu, ennen kuin puheenjohtajasta tulee puoluettaan suurempi

Analyysi: Mitä tapahtui perussuomalaisten “ihmiskäsitykselle”? Puolue saa uuden puheenjohtajan ja kelpaakin ehkä taas kokoomukselle hallitukseen


Summary: Metsien marjasadosta saadaan talteen vain murto-osa. Marja-ala on vuosikaudet odottanut uusia marjanpoimintaa helpottavia apuvälineitä markkinoille. Lahdessa kehitetyn mustikanpoimurin toivotaan innostavan muitakin laitekehittäjiä.

Manuaalisten, käsipelillä toimivien marjanpoimureiden rinnalle tuotiin viime keväänä ensimmäinen sähköpoimuri.
 Varrellisen, akkukäyttöisen laitteen etuina ovat keksijä  Simo Kyllösen  mukaan laitteen keveys, marjojen käsittelyä säästävä tekniikka sekä poimijan selkää helpottava pystyasento. Mustikan ohella poimuri sopii muillekin marjoille.
 Lähtökohtana uudelle innovaatiolle olivat Kyllösen omat kokemukset. Hän kerää puolisonsa kanssa vuosittain parituhatta litraa marjoja metsästä.
 – Selkä tuli joskus kipeäksi. Aloin pohtia, voisiko poimintaa helpottaa ja kuinka sen voisi teknisesti toteuttaa, kertoo insinöörikoulutuksen saanut yrittäjä.
 Sähköpoimurin virtalähteenä toimiva akku on kiinnitetty vyötärölle. Laitteen varsi on säädettävä ja keräysosassa on molempiin suuntiin pyörivä lieriö.  Tuija Veirto/ Yle
 Kehitelmiä jo 1970-luvulla
 Keruulaitteen kanssa tehtiin kehitystyötä kolmisen vuotta. Simo Kyllösen mukaan oleellista oli hoksata, kuinka laite saadaan toimimaan niin, ettei se riko marjoja.
 – Sellaisia kehitelmiä, että on akku, varsi ja poimuri, on ollut jo 70-luvulla, mutta ne ovat jääneet luonnoksiksi. Tässä meidän laitteessa on oleellista, kuinka pyörivä keräyspää on toteutettu.
 Yrittäjän mukaan akkukäyttöistä marjanpoimurin "kansanmallia" on myyty tähän mennessä satoja kappaleita kotimaassa, ulkomaille menekkiä ei ainakaan vielä ole ollut. Tuotannossa on myös ammattipoimijoille kehitetty laite.
 Keräysrumpuun mahtuu litran verran mustikoita. Tuija Veirto/ Yle
 Suuret odotukset keksintöä kohtaan
 Luonnonmarjojen kokonaissato vaihtelee, keskimäärin sen arvioidaan olevan noin 500 miljoonaa kiloa vuodessa. Marjoista talteen saadaan vain 3–10 prosenttia.
 Luonnontuotealan valtakunnallisen toimialajärjestö Arktiset Aromit ry:n toiminnanjohtaja  Birgitta Partasen  mukaan vastaavia laitteita on kaivattu metsämarjojen poimintaan jo pitkään.
 – Odotukset ovat suuret tämän keksinnön suhteen. Tiedossani ei ole, että tällaista olisi missään muualla.
 Lahden Villähteellä toimiva yritys tuotantotiloineen työllistää Simo Kyllösen itsensä lisäksi keksijän vaimon.
 – Marjanpoimuri on vain yksi osa yrityksen tuotetarjontaa, tällä hetkellä meillä ei ole tarvetta palkata lisäväkeä tai laajentaa toimintaa.
 Uuden innovaation odotetaan tuovan markkinoille enemmänkin uusia avauksia ja vastaavia laitteita. Sähköpoimurin keksijä ei kilpailua pelkää.
 – Se on elämää, hän toteaa.
 Mustikan marjasato vaihtelee, mutta on tänä vuonna jäämässä pääosin heikoksi kuivuuden takia.  Tuija Veirto/ Yle

Metsämarjojen poimintaa helpottavaa laitetta on kehitelty vuosikymmeniä tuloksetta, mutta nyt markkinat on avattu: näin toimii sähköpoimuri


Summary: Kouluissa pestään alkavan lukuvuoden aikana edelleen käsiä ja noudatetaan suurinta osaa muistakin jo tutuista varotoimista. Kouluilla tapahtuvat koronarokotukset ovat kuitenkin uutta ja värittävät monen 12–15-vuotiaan koulutyön alkua.

Koulutyö käynnistyy tänään keskiviikkona valtaosassa Suomen kuntia. Monessa kunnassa lukuvuosi alkaa rinta rinnan kouluterveydenhuollon tarjoamien koronarokotusten kanssa.
 Esimerkiksi Vantaalla kaikki halukkaat 7.–9.-luokkalaiset saavat rokotteen omalla koulullaan tästä päivästä alkaen. Helsingissä kouluterveydenhuollon tarjoamat rokotukset käynnistyvät torstaina ja Espoossa ensi viikon maanantaina.
 – Me haluttiin suoda 12–15-vuotiaille tämä mahdollisuus. Perheiltä on tullut jo kesän aikana kyselyitä milloin rokotussuojaa saa, sanoo Vantaan kaupungin ennaltaehkäisevän terveydenhuollon palvelupäällikkö  Piia Niemi-Mustonen .
 Vantaalla koulujen lisäksi nuoret voivat hakea rokotteen neljältä eri pop-up-rokotepisteeltä. Niemi-Mustosen mukaan yli 1000 nuorta oli jo alkuviikon aikana hakenut pisteiltä itselleen rokotteen. 12–15-vuotiaita nuoria Vantaalla on noin 10 000.
 – Koulun rooli on tarjota se mahdollisuus ja aikaikkuna rokotuksen saamiseen. Kukin koulu järjestää itse sitä aikaikkunaa parhaansa mukaan, sanoo Vantaan kaupungin opetuspäällikkö  Pepita Kaskentaus .
 Koulun terveydenhoitajien tueksi rokotteita kouluissa jakavat myös rokotuspisteiden työntekijät.
 12–15-vuotiaidenkin rokotuksissa käytettyjä mRNA-rokotteita varastoidaan hyvin matalissa lämpötiloissa, ja moni on saattanut ihmetellä, miten rokotteiden säilytys on mahdollista kouluympäristössä.
 – Kun rokotteet otetaan pois varastointilämpötilasta, ne säilyvät normaalissa lääkejääkaapissa kuukauden. Meillä on kouluilla näitä lääkejääkaappeja ja rokotteita otetaan varastoinnista käyttöön aina tarpeenmukainen määrä, sanoo  Piia Niemi-Mustonen.
 Rokotusten sujuvoittamiseksi Vantaan kaupunki on etukäteen jakanut muun muassa nettisivuillaan suostumuslomakkeita huoltajien täytettäväksi. 12–15-vuotias nuori voi myös itsenäisesti päättää rokotuksesta ilman huoltajan suostumusta. Ammattilainen arvioi sen onko nuori riittävän kypsä tekemään päätöksen itse.
 – Ketään ei rokoteta väkisin eikä tilanteesta tehdä epämiellyttävää. Jos tilanteeseen liittyy spekulaatioita, niin tilaisuus ottaa rokote tulee myös myöhemmin, sanoo  Pepita Kaskentaus .
 Läsnäolo jatkuu viime keväästä tutuilla varotoimilla
 Kouluissa noudatetaan syyslukukauden alkaessa hyvin pitkälti jo entuudestaan tuttuja koronavarotoimia. Esimerkiksi Helsingissä käytössä ovat  Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen ja opetusministeriön yhteiset suositukset .
 Näiden suositusten mukaan käsien pesuun pitää edelleen olla mahdollisuus, pintojen puhdistamista pitää tehostaa ja toiminta on järjestettävä väljästi. Esimerkiksi isoja yhteistilaisuuksia ei tulisi edelleenkään järjestää eikä henkilökunnan pitäisi siirtyä toimipaikasta toiseen.
 Helsingin kaupungin perusopetusjohtajan  Outi Salon  mukaan kouluissa pidetään kiinni muun muassa riittävistä turvaväleistä ja oppilaiden istumajärjestys pyritään pitämään samana. Lisäksi opetusta, ruokailua ja välitunteja porrastetaan eri luokkien välillä.
 Kuudennesta luokasta ylöspäin oppilaat pitävät maskeja.
 Luokkia ja ryhmiä pyritään olemaan sekoittamatta, mutta joissain tilanteissa se on välttämätöntä.
 – Ei olla lähdetty pienentämään luokkakokoja tai ryhmiä. Viime talvena, kun tehtiin seurantaa, ei Helsingin kouluissa sisäisesti tullut paljoa tartuntoja, sanoo Salo.
 Salon mukaan uusi käytäntö viime lukuvuoteen verrattuna on luokkahuoneiden tuulettaminen.
 Koulut voivat nyt myös tehdä retkiä esimerkiksi museoihin julkisilla kulkuvälineillä. Aiemmin suositeltiin retkiä vain lähikohteisiin kävellen tai pyörällä.
 Viime vuoden ohjeiden mukaisesti huoltajia ei toivota koulun alueelle. Oppilaita suositellaan liikkumaan kävellen ja pyöräillen, mikäli se on mahdollista.
 Koulut odottavat tartuntatautiviranomaiselta vielä karanteenikäytäntöihin ohjeita, jotka valmistuvat Salon mukaan tällä viikolla.
 Pääkaupunkiseudun kaupungit eivät ole tehneet koulujen koronatoimien suhteen yhteisiä linjauksia, mutta Salon mukaan kaupungeilla on melko samat varotoimet.
 Kuntakohtaiset erot ovat kuitenkin mahdollisia. Esimerkiksi Jyväskylässä kouluretkien suhteen noudatetaan Helsinkiä tiukempaa linjaa. Ainoastaan lähikohteisiin tehtävät kulttuurikompassin retket ovat mahdollisia.
 Lue seuraavaksi:
 Iissä oppilaille ilmoitettiin, että maskeja on pakko käyttää – taustalla se, että rehtorit tulkitsivat ohjeet väärin
 Berliini haluaa välttää uuden traumaattisen koronasulun ja siksi koululaiset tekevät kolme pikatestiä viikossa
 Minkä ikäinen on tarpeeksi kypsä päättämään rokotteen ottamisesta? THL:n Hanna Nohynek: "Lapset ovat hyvin erilaisia kehitystasonsa suhteen"
 Koronarokotteen ajanvaraus yläkoululaisille aukeaa ensimmäisissä kunnissa heti maanantaina – rokotuspaikkoina massarokotuspisteet, koulut ja pop upit

Moni yläkouluikäinen aloittaa lukuvuoden koronarokotuksella omassa koulussa – Näin rokotuksiin on valmistauduttu Vantaan Aurinkokiven koulussa


Summary: Yhdysvallatkin vaatii kahden kanadalaismiehen vapautusta. Kanada kytkee kansalaistensa Kiinassa saamat tuomiot it-yhtiö Huawein talousjohtajan Meng Wanzhoun tapaukseen. Kanadassa pidätetty Meng saatetaan luovuttaa Yhdysvaltoihin oikeudenkäyntiä varten.

Kiinassa on jälleen annettu ankara tuomio kanadalaiselle. Kanadalainen liikemies  Michael Spavor  sai keskiviikkona Kiinassa 11 vuoden mittaisen vankeustuomion.
 Kiinalainen tuomioistuin katsoi Spavorin syyllistyneen vakoiluun. Spavor myös aiotaan karkottaa, mutta tiedossa ei vielä ole, joutuuko hän sitä ennen suorittamaan koko tuomionsa Kiinassa.
 Kanadan pääministeri Justin Trudeau tuomitsi keskiviikkona jyrkästi Spavorin kohtelun ja sanoi pitävänsä tuomiota epäoikeudenmukaisena. Pekingin-suurlähettiläänsä suulla Kanada ilmoitti pitävänsä Spavorin ja toisen kanadalaisen  Michael Kovrigin  pidätyksiä mielivaltaisina ja vaativansa miesten vapauttamista.
 Myös Yhdysvaltain Kiinan-suurlähetystö vaatii kanadalaisten vapauttamista. Sen mukaan Kiina käyttää ihmisiä poliittisena vipuvartena.
 Toisen kanadalaisen tuomiota odotetaan vielä
 Spavor vangittiin Kiinassa joulukuussa 2018. Syyte nostettiin kesäkuussa 2019, ja oikeutta käytiin päivän ajan viime maaliskuussa. Spavorin omaiset kertoivat tuolloin, että nostetut syytteet olivat epämääräisiä, eikä niiden yksityiskohtia julkistettu.
 Samoihin aikoihin vuonna 2018 pidätettiin toinen kanadalainen, ex-diplomaatti  Michael Kovrig  vakoilusta epäiltynä. Kovrigia syytettiin oikeudessa vakoilusta niin ikään maaliskuussa, mutta tuomiota ei ole vielä annettu.
 Uutistoimisto AFP:n mukaan sekä Spavor että Kovrig on pidätetty lähes täysin eristyksissä ulkomaailmasta pidätyksistään lähtien.
 Kotimaassa miesten pidätykset ja syytteet on tulkittu vastatoimeksi Huawein talousjohtajan  Meng Wanzhoun  pidätykselle. Hänet pidätettiin joulukuun 2018 alussa Kanadassa Yhdysvaltain pyynnöstä.
 Kiina vaatii Mengin palauttamista, kun taas Yhdysvallat haluaa, että rikoksista epäilty Meng luovutettaisiin sinne.
 Huawei-johtajan mahdollisesta luovutuksesta päätettäneen pian
 Kiinan on arvioitu yrittävän painostaa Kanadaa Spavorin ja Kovrigin oikeusjutuilla ja pitkillä tuomioilla. Kiina itse on kiistänyt kanadalaisten rikossyytteiden liittyvän Mengin tapaukseen. Se on kuitenkin varoittanut seurauksista, ellei Mengiä palauteta Kiinaan.
 Huawei-johtaja Meng Wanzhou saapui oikeustalolle Vancouverissa Kanadassa 4. elokuuta. Mengin liikkeitä valvotaan nilkkapannalla. Mert Alper Dervis / AOP
 Mengin pidätyksen jälkeen Kiinassa on annettu useille kanadalaisille myös kuolemantuomioita huumerikoksista. Tiistaina kiinalainen tuomioistuin piti voimassa kanadalaismiehelle langetetun kuolemantuomion.
 Huawein talousjohtajaa Meng Wanzhouta syytetään yhdysvaltalaispankin harhaanjohtamisesta liittyen Huawein liiketoimiin Iranissa. Hänen toimiensa epäillään johtaneen siihen, että pankki rikkoi Yhdysvaltojen Irania vastaan asettamia pakotteita. 49-vuotias Meng on myös Huawein perustajan tytär.
 Kanadan länsirannikolla Vancouverissa oleskeleva Meng on kiistänyt epäilyt. Kanadassa odotetaan päätöstä hänen mahdollisesta luovutuksestaan lähikuukausina. Mengin asianajajien mukaan rikosepäilyillä on poliittinen motiivi, eikä kyse ole Kanadassa rikollisesta teosta.

Kanadalaiselle kova tuomio Kiinassa ja lisää seurannee – Kanadassa odotetaan päätöstä kiinalaisen Huawei-johtajan luovutuksesta Yhdysvaltoihin


Summary: Verkkokaupan kasvu jatkuu, mutta alkaa hidastua pandemiaa edeltäneelle tasolle. Pakettiautomaatteja on silti tulossa lisää.

Postin oikaistu liikevoitto moninkertaistui huhti–kesäkuussa.
 Yhtiön tulos nousi 14,7 miljoonaan euroon, kun se viime vuonna oli 3,1 miljoonaa. Liikevaihto nousi kolmisen prosenttia 404,3 miljoonaan euroon.
 Ajanjakson aikana Postin toimittamien pakettien määrä Suomessa ja Baltiassa kasvoi lähes kymmeneksen 17 miljoonaan pakettiin. Yhtiön mukaan koronapandemiasta aiheutunut verkkokaupan kasvu jatkui, mutta kasvutahti alkaa hidastua pandemiaa edeltäneelle tasolle.
 – Suunta on kuitenkin edelleen selkeä: paketti- ja logistiikkavolyymit jatkavat kasvuaan, kun taas postipalvelujen kysyntä vähenee entisestään, toimitusjohtaja  Turkka Kuusisto  kommentoi volyymipiikkien tasaantumista yhtiön tulosjulkaisussa.
 Osoitteellisten kirjeiden määrä väheni kolmella prosentilla 97 miljoonaan kappaleeseen.
 Yritys aikoo verkkokaupan kasvun jatkuessa lisätä pakettiautomaattien määrää. Kuusiston mukaan huomattava osuus uusista lokeroista sijoitetaan ulkotiloihin. Automaatteja on nykyisin noin 2 200 kappaletta.
 Posti myös päivitti tulosjulkaisun yhteydessä kuluvan vuoden näkymiään. Yhtiö kertoo nyt odottavansa liikevaihdon nousua tänä vuonna, kun aiemmin se odotti sen pysyvän viime vuoden tasolla. Viime vuoden liikevaihto oli noin 1 614 miljoonaa euroa.
 Oikaistun käyttökatteen yhtiö odottaa pysyvän edellisen vuoden tasolla, kun aiemmin sen odotettiin laskevan 186,5 miljoonasta.

Posti teki hyvän tuloksen – oikaistu liikevoitto moninkertaistui


Summary: On toimittava vastuullisesti niitä kohtaan, jotka vielä odottavat toista rokotusannosta, linjaa pääjohtaja Koivula. Rokottamisesta tosin ei ole pakko kertoa työpaikalla.

Työpaikkojen on syytä edetä koronan jälkeisissä suunnitelmissaan syksyllä maltillisesti ja riskiarvioiden kautta, kehottaa Työterveyslaitos tiedotteessaan.
 Työterveyslaitoksen pääjohtajan  Antti Koivulan  mukaan ihmiset ovat työpaikoilla eri asemassa, koska kaikki eivät ole saaneet vielä toista rokotusannosta.
 – Yleisesti rohkaisemme työpaikkoja ottamaan koronaexit-suunnitelmissa aikalisän, Koivula kertoo tiedotteessa.
 Ehdotettu aikalisä kannattaa Työterveyslaitoksen mukaan hyödyntää sen sopimiseen, millaisilla pelisäännöillä työpaikoille palataan.
 – Joustavan työn käytänteitä kannattaa linjata työpaikka-, tiimi-, ja yksilötasolla, kertoo Työterveyslaitoksen TYÖ2030-ohjelmajohtaja  Sanna Kulmala  tiedotteessa.
 Syksyn koronatilanne on deltavariantin takia epävarma.
 Työterveyslaitoksen mukaan työpaikoilla onkin tärkeää hyödyntää yhä kaikkia suojautumiskeinoja, kuten turvavälejä ja kasvomaskeja.
 Etätyötä kannattaa Koivulan mukaan jatkaa monissa organisaatioissa. Lähityössä on pidettävä kiinni jo sovituista suojautumistoimenpiteistä.
 Pääjohtaja: Rokotuksesta ei pakko kertoa – toivoo vapaaehtoisuuteen pohjaavaa vuoropuhelua
 Koivulan mielestä tieto rokotuksesta on terveystieto, jota ei ole pakko kertoa. Hän ehdottaakin työyhteisöissä vapaaehtoisuuteen pohjautuvaa rakentavaa vuoropuhelua rokotuksista ja työjärjestelyistä.
 – Joskus työnantaja voi joutua pohtimaan riskinarvioinnin yhteydessä, voiko osoittaa työtehtävään mahdollisesti rokottamatonta työntekijää, joka on riskissä sairastua tai tartuttaa laajasti muita. Nämä ovat kuitenkin osin myös perustuslaillisia kysymyksiä, Koivula kertoo tiedotteessa.
 Keinoja työssäjaksamiseen ja kuormittuvuuden vähentämiseen tarvitaan Työterveyslaitoksen mukaan erityisesti sote-alalla, jossa huoli henkilöstön riittävyydestä on pahentunut kesän aikana.
 – Suuri merkitys on myös sillä, miten paljon yhteiskunnassa osoitetaan arvostusta sote-työntekijöille, kertoo Työterveyslaitoksen Hyppäys digiin -yksikön johtaja  Päivi Husman  tiedotteessa.
 Lue myös:
 Robert Sundman: Todellinen korona-exit ei ole lupaus juhannuskokosta, vaan lupaus pandemian aiheuttamien tuhojen korjaamisesta

Työterveyslaitos: Työpaikkojen syytä ottaa syksyllä aikalisä koronatoimien purkamisessa


Summary: Valtiovarainministeriön kansliapäällikön Juha Majasen mukaan budjettiriihessä olisi hyvä pohtia myös nopeita täsmätoimia työvoiman osaamisen kehittämiseksi. Ulkomaisen työvoiman saatavuus ja sen nopea vauhdittaminen on hänen mukaansa joka tapauksessa tärkeää.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Valtiovarainministeriön kansliapäällikön  Juha Majasen  mukaan budjettineuvotteluihin lähdetään olosuhteissa, jossa talous kasvaa ennusteita nopeammin, mutta vain väliaikaisesti. Hän sanoo Ylen aamun haastattelussa, että nyt on hyvä päättää keinoista, joilla talouskasvu saadaan pitkäaikaiseksi.
 – Julkisen talouden ja valtion talouden menoja rajaa kehys ja sen puitteissa voidaan toimia. On tärkeä saada yritysten investointeja liikkeelle ja ympäristö, jossa on hyvä tehdä investointeja mukaan lukien osaavan työvoiman hyvä saatavuus, Majanen sanoo haastattelussa.
 Valtion vuoden 2022 budjettiehdotuksen käsittely alkaa valtiovarainministeriössä tänään. Ministeriön sisäisiä neuvotteluja käydään kaksi päivää. Hallituksen varsinainen budjettiriihi on syyskuun alussa.
 Majasen mukaan Suomen työllisyyskehityksessä näyttäisi olevan tilanne, jossa lomautukset vaihtuvat paluuksi töihin, mutta samanaikaisesti pitkäaikaistyöttömyys kasvaa.
 – Samalla on viitteitä siitä, että osaavan työvoiman saatavuus ja pula osaavasta työvoimasta on muodostumassa kasvun pullonkaulaksi. Investointien näkökulmasta on tärkeää varmistaa se, että työvoiman kohtaanto ei muodostu ongelmaksi.
 Hänen mukaansa jo viime keväänä päätetty pohjoismaisen työnhaun malli ja eläkeputkipäätökset on tärkeää toimeenpanna. Budjettiriihessä olisi hyvä pohtia myös nopeita täsmätoimia työvoiman osaamisen kehittämiseksi, hän pohtii.
 – Tarvitaan päivittämistä osaamiseen ja koulutusta, joka vastaa paremmin yritysten tarpeisiin. Pienenevän työvoiman maassa on joka tapauksessa tärkeää ulkomaisen työvoiman saatavuus ja sen nopea vauhdittaminen.
 Lue lisää:
 Tupakan vero nousee taas, mutta mitä muuta Annika Saarikko ehdottaa ensimmäiseen budjettiinsa – seuraa näitä seitsemää asiaa
 Budjettipäällikkö: Korona luo edelleen epävarmuutta valtion tulojen ja menojen laadintaan, vaikka talouden luvut näyttävät "pirteiltä"
 Valtiovarainministeri Annika Saarikko kiirehtii työllisyystoimia Ylen haastattelussa: ”Talouskasvu ei saa pysähtyä työvoimapulaan”
 Pitkäksi venynyt kehysriihi maaliin – Hallitus tavoittelee työperäisen maahanmuuton kaksinkertaistamista, kotitalousvähennykseen korotus
 Lue tästä nopeasti hallituksen kehysriihen keskeisimmät päätökset – hyötyjiä esimerkiksi öljylämmityksestä luopujat

VM:n kansliapäällikkö budjettineuvottelujen kynnyksellä: investointeja tärkeää saada liikkeelle, pula osaavasta työvoimasta ei saa muodostua kasvun pullonkaulaksi


Summary: Hallituksen apupuolueen johtaja ja varapääministeri erotettiin tiistaina. Erimielisyyttä on ollut muun muassa verouudistuksesta mutta myös lakiesityksestä, joka rajoittaisi median omistusta Puolassa. Lakimuutoksesta huolestuneet osoittivat tiistaina mieltään eri puolilla maata.

Puolaa hallitsevaa oikeistokoalitio horjuu. Puolan pääministeri  Mateusz Morawiecki  ilmoitti tiistaina erottaneensa varapääministeri  Jarosław Gowinin .
 – Erottamiseni romuttaa käytännössä koko hallituksen, pientä Sopimus-puoluetta johtava Gowin sanoi.
 Mikäli koko Gowinin johtama puolue lähtee hänen mukanaan, Laki ja oikeus -puolueen johtama hallitus menettää niukan enemmistönsä parlamentissa. Sen jälkeen hallituksen kaatuminen edellyttäisi kuitenkin vielä epäluottamuslausetta parlamentissa.
 Viime syksynä hallitus oli hajota esitykseen turkistarhauksen kieltämisestä.
 Gowinin puolueen erimielisyydet päähallituspuolueen kanssa ovat yltyneet viime kuukausina. Akuutisti sukset menivät ilmeisesti ristiin hallituksen kaavailemasta verouudistuksesta.
 Sopimus-puolueen mukaan uudistus rankaisee keskiluokkaa ja kiihdyttää inflaatiota. Toinen Sopimus-puolueen ministeri sai viime viikolla myös lähtöpassit hallituksesta kritisoituaan verouudistusta.
 Puolan pääministeri Mateusz Morawiecki (vas.) ja tuolloin tiede- ja korkeakouluministerinä toiminut Jarosław Gowin Puolan parlamentissa Varsovassa 3. huhtikuuta 2020. Radek Pietruszka / EPA
 Erimielisyyttä myös kiistellystä medialaista
 Gowin toisti tiistaina olevansa eri mieltä myös lakiesityksestä, joka rajoittaisi tiukemmin mediayhtiöiden omistusta Puolassa.
 – Tämä laki rikkoo selkeästi periaatetta vapaasta mediasta, Gowin sanoi.
 Hänen mukaansa se ajaisi Puolan vastakkain Yhdysvaltojen kanssa, "joka on tärkein puolustusliittolaisemme". Suhteiden mahdollisesta heikentymisestä varoitti viime viikolla myös joukko Puolan entisiä ulko- ja puolustusministereitä.
 Medialaista onkin tullut Puolassa uusi kiistakapula. Esitys lain täydennykseksi kieltäisi Euroopan ulkopuolisilta enemmistöomistuksen puolalaisissa mediayhtiöissä.
 Yhdysvaltalainen Discovery joutuisi myymään osuuttaan suuryhtiöstä
 Esimerkiksi yhdysvaltalainen Discovery-yhtiö joutuisi sen jälkeen myymään enemmistöosuutensa Puolan suurimmassa yksityisessä tv-kanavassa. TVN-yhtiöllä on useita tv-kanavia, joihin kuuluu muun muassa uutiskanava TVN24. Sen pääuutislähetyksellä on miljoonia katsojia.
 TVN:n toimilupa on raukeamassa syyskuussa, eikä Puolan viestintäviranomainen ole toistaiseksi uusinut sitä.
 Varsovan medialakiprotestissa nähtiin tiistaina myös maan entinen pääministeri ja entinen Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja Donald Tusk. Tusk johtaa Puolan suurinta oppositiopuoluetta Kansalaisfoorumia. Pawel Supernak / EPA
 Median omistus on herättänyt huolta niin Puolassa kuin EU:ssa erityisesti sen jälkeen, kun Puolan valtion öljy-yhtiö PKN Orlen osti mediayhtiö Polska Pressin saksalaisyhtiöltä.
 Tiistaina tuhannet ihmiset osoittivat eri puolilla Puolaa mieltään medialakia vastaan. Monien mielestä hallitus yrittää lailla vaientaa sitä kritisoineen tv-yhtiön.
 Hallituksen mukaan lakia ei suunnata ketään vastaan, vaan sillä suojellaan puolalaisia. Hallitus on kuitenkin maininnut haluavansa estää esimerkiksi Venäjän ja Kiinan vaikutuspyrkimykset.
 – Muut maat pystyvät vaikuttamaan yhteiskuntaamme juuri median kautta, pääministeri Morawiecki sanoi tiistaina.
 Puolan parlamentin on määrä äänestää lakiesityksestä keskiviikkona. Parlamentin puhemies arvioi aamulla, että lain taakse asettuu enemmistö edustajista.
 Lue myös:
 Puolassa median pelätään luisuvan yhä tiukemmin hallituksen otteeseen – Tuomioistuin tyrmäsi valtionyhtiön aikeen ostaa liki kaikki aluelehdet
 ”Puolaan ja Unkariin ei pitäisi laittaa yhtään EU-rahaa” – yliopistonlehtori pitää yhteisten pelisääntöjen rikkomista vakavana

Puolan hallitus huojuu jälleen – vapaan median rajoittamisesta syytetty lakiesitys tänään parlamentin äänestyksessä


Summary: Aiemmin tuhopolton jo tunnustanut mies yritti vedota siihen, että joku muu on sytyttänyt tulipalon. Hovioikeus ei pitänyt väitettä uskottavana ja piti 4,5 vuoden vankeustuomion voimassa.

Turun hovioikeus ei muuttanut käräjäoikeuden törkeästä tuhotyöstä antamaa tuomiota. Vuonna 1991 syntynyt mies tuomittiin 4,5 vuoden ehdottomaan vankeustuomioon ja valtaviin vahingonkorvauksiin Tampereen Tuomiokirkonkadun palosta.
 Mies sytytti tulipalon 20. maaliskuuta 2018 aamuyöllä Tuomiokirkonkatu 23:n kerrostalon ullakkotiloissa Tampereen keskustassa. Tulipalo sai valtakunnallista huomiota, koska savu vaikutti koko Tampereen keskustaan.
 Mies valitti Pirkanmaan käräjäoikeuden antamasta tuomiosta. Miehen mukaan hän ei sytyttänyt tulipaloa, vaikka tunnusti sen esitutkinnassa. Hovioikeus ei pitänyt väitettä uskottavana eikä mahdollisena, että joku muu olisi sytyttänyt tulipalon.
 Mies vetosi myös siihen, että hänen maksettavakseen tuomittuja korvauksia sovitellaan, koska hänen taloudellinen asemansa vakuutusyhtiöihin nähden on heikko. Hovioikeuden mukaan tämä ei ole peruste sovitteluun.
 Mies velvoitettiin korvaamaan valtavat vahingonkorvaukset, yhteensä runsaat 2,9 miljoonaa euroa. Pelkästään yhdelle vakuutusyhtiölle hänen pitää maksaa 2,45 miljoonaa euroa ja lisäksi korvauksia velvoitettiin maksamaan asukkaille.
 Mielentilatutkimuksen perusteella mies oli teon aikana syyntakeinen.
 Tulipalo levisi nopeasti laajalle ullakkokerroksessa ja talon katolle ennen kuin pelastuslaitos sai sammutettua tulipalon. Tapahtuma-aikaan kerrostalossa oli 66 henkilöä epäillyn lisäksi. Talossa on 64 asuinkäytössä olevaa huoneistoa ja seitsemän liikehuoneistoa.
 Lue lisää:
 Kerrostalon tuhopoltosta 4,5 vuotta vankeutta ja miljoonien vahingonkorvaukset – tuomittu: "Kun juon viinaa, niin vaan napsahtaa"
 Poliisi epäilee törkeää tuhotyötä – Kerrostalon tulipalo sammutettu Tampereen keskustassa
 Sytyttänyt aiemminkin tulipaloja: Tampereella suuren kerrostalon sytyttämisestä epäilty mielentilatutkimukseen
 67 ihmistä oli vaarassa: Kerrostalon tuhopoltosta vaaditaan vankeustuomiota Tampereella, syytetty sytyttänyt aiemmin paloja

Kolmikymppiselle miehelle miljoonien eurojen maksettavat tuhopoltosta Tampereella: hovioikeus ei uskonut muuttunutta selitystä


Summary: Pääkaupunkiseudun uudet kokoontumisrajoitukset pakottavat esimerkiksi kaikki joukkuelajit kieltoon. Aluehallintoylilääkäri Mikko Valkosen mukaan tartunnanjäljitys on ruuhkautunut. Hän korostaa yksilön vastuuta.

Aluehallintovirasto kertoi  pääkaupunkiseudun uusista, 20. elokuuta voimaan tulevista kokoontumisrajoituksista  tänään torstaina. Yleisiin tilaisuuksiin saa sisätiloissa osallistua enintään 25 henkeä ja ulkotiloissa enintään 50 henkeä.
 Määräys velvoittaa myös monia toimijoita varmistamaan, että kahden metrin turvaväleistä voi asiakastiloissa pitää kiinni.
 Aluehallintoviraston tiedotteessa kerrotaan, että korkean tartuntariskin tiloissa, kuten sisäliikuntatiloissa, määräystä on noudatettava, vaikka asiakkaita olisi samanaikaisesti vähemmänkin. Jos toimintaa ei ole mahdollista järjestää lain edellyttämällä tavalla, tiloja ei voi käyttää.
 Näin ollen myös kaikki sisätiloja käyttävä harrastustoiminta, jossa turvavälejä ei voida noudattaa, on pääkaupunkiseudulla kielletty. Tämä koskisi esimerkiksi kaikkea harrastustason joukkueurheilua.
 Aluehallintoylilääkäri  Mikko Valkosen  mukaan yksilön osallistumista tällaiseen harrastustoimintaan ei voida kieltää, joten laillinen vastuu on harrastetilaisuuksien järjestäjällä.
 – Sanoisin, että yksilöllä on silti ensisijainen vastuu. Ei sinne ole pakko mennä pelaamaan. Jokaisen täysjärkisen ihmisen pitäisi ymmärtää lähteä niistä pois, Valkonen lataa.
 Valkonen: "Onko kaikki, mitä halutaan tehdä, välttämätöntä, vaikka se olisi kivaa?"
 Rajoitusten syynä on koronaviruksen deltamuunnoksen nopea leviäminen. Lisäksi rajoituksia perustellaan tartunnanjäljityksen ja sitä kautta perusterveydenhuollon ruuhkautumisella.
 – Terveysalan työntekijät joutuvat käyttämään aikansa tartunnanjäljitykseen, jolloin he eivät ehdi hoitaa perustehtäviään. Esimerkiksi pitkäaikaissairaiden on jo vaikeaa saada aikoja kontrollikäynneille.
 Valkosen mukaan myös hammashoito on ruuhkautunut, koska alan työntekijöitä on siirretty tartunnanjäljityksen tekoon.
 Hänen mielestään kaikki rajoitukset olivat tarpeellisia.
 – Vielä tarpeellisempaa on, että ihmiset tajuaisivat, että pandemia jatkuu. Ihmisten omilla valinnoilla on suuri merkitys. Onko kaikki, mitä halutaan tehdä, välttämätöntä, vaikka se olisi kivaa?
 Turvavälisäännöt eivät koske koulujen tai varhaiskasvatuksen liikunnanopetusta. Avin mukaan siellä tilanne on eri, koska lapset pysyvät keskimäärin samoissa ryhmissä. Ulkopuolisessa harrastetoiminnassa ryhmät sekoittuisivat.
 Turvavälisäännöt eivät myöskään koske ammattiurheilijoita. Perusteluna on, että he ovat elinkeinon harjoittajia.
 Nyt päätetyt kokoontumisrajoitukset ovat voimassa 12. syyskuuta asti.
 Lue myös:
 Uusilla rajoituksilla isoja seurauksia: Helsingin juhlaviikot peruu suurimman osan tapahtumista, Finnkino: Iso vaikutus koko elokuva-alaan
 Koronatartuntoja on nyt Suomessa enemmän kuin koskaan, mutta tauti ei vie sairaalaan samaan tahtiin kuin keväällä – syynä rokotteet ja nuoret sairastajat
 Uusimmat koronatiedot Uudellamaalla: Rokotukset aloitettu 12–15-vuotiaille – tavoitteena korkea rokotuskattavuus syksyn aikana, walk in -rokotuksia eri puolilla Uuttamaata

Avi: Kaikki harrastustoiminta kieltoon pääkaupunkiseudulla, jos turvaväleistä ei voida pitää kiinni


Summary: Pääkaupunkiseudun kokoontumisrajoitusten kiristyminen vaikuttaa merkittävästi tapahtumien järjestämiseen.

Elokuvateatterit & elokuvien esittäminen

Etelä-Suomen aluehallintovirasto  ilmoitti tänään , että pääkaupunkiseudun kokoontumisrajoitukset kiristyvät 20. elokuuta alkaen.
 Yleisiin tilaisuuksiin saa osallistua sisätiloissa 25 henkeä ja ulkotilaisuuksiin 50 henkeä. Lisäksi osallistujilla täytyy olla mahdollisuus välttää lähikontaktia eli oleskelua alle kahden metrin etäisyydellä toisistaan yli 15 minuutin ajan. Rajoituksista voi poiketa rajaamalla yleisöä esimerkiksi erillisiin pienempiin lohkoihin.
 Rajoitukset koskevat Espoota, Helsinkiä, Kauniaisia ja Vantaata. Ne ovat voimassa 12. syyskuuta saakka.
 Finnkino: Iso vaikutus elokuva-alaan
 Elokuvateatteriketju Finnkino on hyvin pettynyt avin uusiin kokoontumisrajoituksiin pääkaupunkiseudulla. Tähän mennessä elokuvateattereissa on ollut kahden metrin turvavälit, joka on tarkoittanut sitä, että salien kapasiteetista on ollut käytössä vain 20 prosenttia.
 Uusien rajoitusten myötä kapasiteetti laskee entisestään, ja elokuvasaliin voi ottaa 25 henkeä. Joissain tapauksissa sali voidaan jakaa lohkoihin.
 – Uusilla rajoituksilla on dramaattinen vaikutus Finnkinon toimintaan. Olemme näihin päätöksiin hyvin pettyneitä. Tällä on iso vaikutus koko elokuva-alaan, koska kävijämäärät laskevat merkittävästi, sanoo kaupallinen johtaja  Hannele Wolf-Mannila .
 Finnkino pitää kokoontumisrajoituspäätöksiä epäreiluina, sillä tapahtuma-alaa kohdellaan tiukemmin kuin muita toimialoja.
 – Elokuvateattereissa ei koko tämän koronaepidemian aikana ole todettu yhtään tartuntaketjua Suomessa eikä maailmalla. Edelleen tämä on toimiala, jota rajoitetaan tiukimmin, Wolf-Mannila sanoo.
 Wolf-Mannila toivoo hallitukselta selkeämpää linjausta siitä, kuinka tapahtuma- ja kulttuurialalla pystyy jatkossa toimimaan.
 – Olemme edelleen siinä tilanteessa, että saamme korkeintaan viikkoa aikaisemmin tietää, että millä tavalla voimme liiketoimintaamme pyörittää tästä eteenpäin. Kyllä se aika hankalaksi tämän tekee. Hallituksen suuntaan haluamme viestiä, että nyt tarvitaan rajumpia toimia sieltä.
 Päivitämme uutista.

Finnkino: Uusilla kokoontumisrajoituksilla dramaattinen vaikutus


Summary: Laitos rakennetaan pääkonttorin yhteyteen Euraan. Kyseessä on yhtiön historian suurin investointi. Sen arvo on noin kuusi miljoonaa euroa.

Biolan investoi uuteen biokuitulaitokseen. Sen avulla yhtiö pyrkii vähentämään turpeen käyttöä ja saavuttamaan täyden turpeettomuuden vuoteen 2040 mennessä.
 Biolanin toimitusjohtaja Teppo Rantanen kertoo yhtiön tiedotteessa, että biokuitulaitos antaa valmiuksia lisätä uusiutuvien ja kierrätettyjen raaka-aineiden määrää yhtiön tuotteissa.
 – Laitoksen avulla pystymme kasvattamaan muun muassa metsäteollisuuden puupohjaisten sivuvirtojen tai rahkasammaleen osuutta tuotteissamme, kuten mullissa, ammattiviljelyn kasvualustoissa ja kuivikkeissa. Samalla pystymme vastaavasti vähentämään turpeen osuutta kyseisissä tuotteissa.
 Biokuitulaitos rakennetaan yhtiön pääkonttorin yhteyteen Euraan. Sen rakennustyöt on jo aloitettu ja laitos on suunnitelmien mukaan toimintakunnossa ensi vuoden elokuussa.
 Arviolta kuuden miljoonan euron investointi on yhtiön historian suurin.
 Etelä-Pohjanmaan ely-keskus on myöntänyt hankkeelle investointituen ja hanke on osa hallituksen ravinteiden kierrätyksen kokeiluohjelmaa.

Biolan pyrkii eroon turpeesta: Jätti-investointi biokuitulaitokseen


Summary: Growing Mind -hankkeen tutkijoiden mukaan esimerkiksi ohjelmointia, robotiikkaa ja monimutkaisten ongelmien ratkomista pitäisi harjoitella kouluissa nykyistä enemmän. Opettajille pitäisi tarjota enemmän tukea niiden opettamiseen.

Etäkouluaikana kouluissa otettiin digiloikka varsinkin etäyhteyssovellusten ja pilvipalveluiden käytössä.
 Sekä oppilaiden että opettajien teknologian käytön perustaidot ovat korona-aikana harjaantuneet, arvioi Helsingin yliopiston kasvatustieteen laitoksen yliopistonlehtori ja  Growing Mind  -hankkeessa mukana oleva  Tiina Korhonen .
 Vaikka perusosaaminen alkaa olla hallussa, Korhosella ja hänen tutkijakollegoillaan on huoli: oppilaat eivät saa koulussa riittäviä valmiuksia teknologian luovaan ja keksivään käyttöön. Tutkijat puhuvat uutta luovasta teknologiasta ja keksimisen pedagogiikasta.
 – Meillä on tästä iso huoli. Sellaisesta teknologian käytöstä, jossa sovelletaan laaja-alaisesti teknologiaa uuden luomiseen, yhdistämällä sitä eri aineissa opittuihin taitoihin. Se voi olla ohjelmoinnin ja robotiikan hyödyntämistä vaikka älyvaatteiden, tanssivien robottien tai arjen haasteita ratkovien keksintöjen tekemisessä, Tiina Korhonen sanoo.
 Esimerkiksi ohjelmointia ja robotiikkaa  harjoitellaan kouluissa yhä melko vähän, sanoo Helsingin yliopiston yliopistonlehtori Tiina Korhonen. Hän vetää myös Innokas-verkostoa, joka aktivoi kouluja innovatiivisuuteen teknologian avulla. Mårten Lampén / Yle
 Esimerkiksi ohjelmointiin ja robotiikkaan liittyvä osaaminen on kouluissa Korhosen mukaan vielä heikkoa. Oppilaat eivät tutkijoiden mukaan myöskään saa tarpeeksi taitoja oppiaine- ja arkitiedon yhdistämiseen tai monimutkaisten ongelmien ratkaisemiseen.
 Digitalisaatio ja sen vaikutukset kuitenkin muuttavat maailmaa nopeasti, ja samalla muuttuu se, mitä taitoja lapset ja nuoret tulevaisuudessa tarvitsevat.
 "Nyt on tarttumapinta olemassa"
 Opettajat puolestaan tarvitsisivat paljon nykyistä enemmän koulutusta digitalisaatiosta. Heille pitäisi myös tarjota tukea siihen, miten digitaalista teknologiaa voi käyttää opetuksessa uutta luovilla tavoilla. Tiina Korhosen mukaan heillä on siihen suorastaan oikeus, sillä digitaalinen teknologia kehittyy ja digitalisaatio etenee nopeasti.
 Korhosen mukaan opettajat ovat korona-aikana havahtuneet entistä enemmän teknologisen osaamisensa kehittämiseen ja tehneet sen eteen valtavasti työtä. Tästä on hänen mielestään hyvä jatkaa ja saada opettajille yhä lisää digiosaamista pitkällä tähtäimellä.
 – Nyt on se tahtotila ja tarttumapinta olemassa, Tiina Korhonen sanoo.
 Growing Mind -hankkeen toukokuussa 2020 tekemissä opettajahaastatteluissa peruskoulun opettajat kertoivat, mitä tuntoja etäkouluun hyppääminen sekä uusien ohjelmien ja sovellusten haltuunotto herättivät.
 "Mun on ollut pakko voittaa se pelko ja ottaa käyttöön kaikki mahdollinen ja uskaltaa kokeilla."
 "Vaikka on puhuttu, että meillä Suomessa ollaan hyvin pitkällä digikoulussa ja tämmöisessä, niin kyllähän etäopetusaika osoitti, että ei välttämättä ole oltukaan. (…) Olihan se semmoinen sokki."
 "Kyllä se on hyvin tärkeää, että selviteltiin yhdessä monia teknisiä ongelmia ja myös ihan käytännön asioita."
 Monien oppilaiden ja opettajien digiosaamisen perustaidot ovat etäkoulun myötä harjaantuneet. Mikko Ahmajärvi / Yle
 Lisää digikoulutusta ja tukea opettajille
 Tiina Korhosen mukaan Suomesta löytyy huippuosaamista ja menetelmiä uutta luovien teknologioiden hyödyntämiseen opettamisessa. Opettajien pitäisi saada koulutusta, aikaa perehtymiseen ja opetuksen suunnitteluun sekä oman osaamisensa mukaista tukea. Niihin pitäisi suunnata resursseja niin koulujen, kuntien kuin valtakunnan tasolla.
 – Nyt tarvittaisiin se tuki myös osaksi koulujen arjen toimintaa, ei pelkästään erillisiksi koulutuksiksi, Tiina Korhonen sanoo.
 Koulujen kiireisessä arjessa osaaminen jää myös helposti vain yksittäisten opettajien pääomaksi.
 – Kaikkein olennaisinta tällä hetkellä on varmasti se, millä tavalla koulussa organisoidaan, että näiden opettajien osaaminen saadaan leviämään ja miten tätä työtä resursoidaan.
 Pelijamit, lainattavat välinepaketit, tutoroppilaat
 Growing Mind -hankkeen tutkijat julkaisivat tutkimustiedon pohjalta kootut koulujen digiopetukseen liittyvät politiikkasuositukset. Niistä koulut saavat käytännön ehdotuksia ja päättäjät apua päätöksentekoon.
 Oppilaille oikeus oppia uutta luovaa teknologiaa (pdf)
 Opettajien digiloikasta jatkuvaan ammatilliseen oppimiseen (pdf)
 Kouluilla käytettävää ohjelmointi- ja robotiikkavälineistöä. Mårten Lampén / Yle
 Suosituksissa on myös konkreettisia keinoja, joilla uutta luovaa teknologiaa voi kouluihin tuoda.
 Esimerkiksi pelijameissa oppilaat ideoivat ja suunnittelevat pelejä sekä yhdistelevät eri oppiaineiden sisältöjä. Tehtäviin kuuluu niin piirtämistä, animointia, koodaamista kuin äänisuunnittelua. Samalla oppilaat saavat harjoitusta yhteistyöstä.
 Lainattavilla ja siirrettävillä välinepaketeilla oppilaat voivat puolestaan harjoitella luovia teknologiataitoja pienissä kokeiluissa. Tutkijoiden mukaan kuntien tulisi tarjota tämäntyyppisiä uudenlaisia ratkaisuja siihen, että koulut saavat esimerkiksi robotiikkavälineistöä käyttöön.
 Kouluissa kannattaisi huomioida nykyistä enemmän myös esimerkiksi se, että osalla oppilaista on vapaa-ajalta kertynyttä vahvaa teknologista asiantuntemusta. He voivat jakaa taitojaan muille oppilaille tutoroppilaan roolissa.
 Monialaisen Growing Mind -hankkeen tavoitteena on tuottaa toimintamalleja koulujen uudistumiseen ja kehittymiseen. Tutkimus- ja kehittämistyötä tehdään yhteistyössä koulujen kanssa. Hanketta rahoittaa Suomen Akatemian yhteydessä toimiva Strategisen tutkimuksen neuvosto.

Tutkijaryhmä: Oppilaat tarvitsevat enemmän harjoitusta teknologian luovassa käytössä ja ongelmien ratkomisessa – "Meillä on tästä iso huoli"


Summary: Koronatestien määrät pysyivät ennakoitua korkeammalla, minkä lisäksi rokotusmäärät kasvoivat. Tulos parani huimasti.

Terveystalo kohensi kevään tulostaan selvästi.
 Yhtiön oikaistu liiketulos (EBIT) koheni huhti–kesäkuussa 23,6 miljoonaan euroon, kun se vuotta aiemmin se oli 1,3 miljoonaa euroa. Liikevaihto parani viime vuoden heikosta vertailukaudesta lähes kolmanneksella 275 miljoonaan euroon.
 Toimitusjohtaja  Ville Ihon  mukaan koronaepidemiaan liittyvät palvelut kasvattivat edelleen liikevaihtoa. Koronatestien määrät pysyivät ennakoitua korkeammalla, minkä lisäksi rokotusmäärät kasvoivat.

Koronapalvelut kasvattivat edelleen Terveystalon liikevaihtoa


Summary: Akkukennotehdasta on tavoiteltu kaupunkiin pitkään. Tehtaat ovat investointeina ja työllisyysvaikutuksiltaan merkittävimpiä akkuteollisuusketjussa.

GigaVaasa eli Vaasan akkutehdasalue on saamassa tavoittelemansa akkukennotehtaan. Norjalainen pörssiyhtiö FREYR Battery ja Vaasan kaupunki ovat tehneet aiesopimuksen 90 hehtaarin tontista mahdollisen tehtaan rakentamista varten.
 Edellytyksenä on, että tietyt ehdot täyttyvät.
 FREYRin toimitusjohtajan  Tom Einar Jensenin  mukaan Vaasan sijainti on houkutteleva. Lisäksi käytettävissä on paikallisia raaka-aineita, uusiutuvia energialähteitä ja olemassaoleva akkujen arvoketjuklusteri.
 Vaasan kaupunginjohtaja  Tomas Häyry  pitää sopimusta loogisena seuraavana askeleena keväällä julkistetun Johnson Matthey -sopimuksen jälkeen. Häyry näkee suuret mahdollisuudet pohjoismaisen akkuketjun kehittämiseen FREYRin kanssa.
 Elinkeinoministeri  Mika Lintilä  iloitsee tiedotteessa siitä, että akkukennotehtaan perustaminen etenee. Lintilä katsoo suunnitelmien sopivat äärimmäisen hyvin Suomen tavoitteeseen rakentaa vahva akkuekosysteemi.
 GigaVaasa pääsi vauhtiin huhtikuussa
 Huhtikuussa Suomen Malmijalostus kertoi suunnittelevansa investointia Vaasaan suunniteltuun katodimateriaalitehtaaseen. Kumppanina ja tehdasinvestoinnin vetäjänä toimii brittiläinen pörssiyhtiö Johnson Matthey, jonka kanssa Vaasan kaupunki allekirjoitti aiesopimuksen.
 Varaus koskee noin 50 hehtaarin suuruista tonttia. Rakentamisen on tarkoitus alkaa Laajametsän alueella vielä tänä vuonna, ja toiminnassa tehdas olisi vuonna 2024.
 Lue lisää:   Vaasan kaupunki ja Johnson Matthey allekirjoittivat aiesopimuksen akkutehdashankkeesta – "Hieno päivä Vaasalle ja Suomelle"
 Kaikkiaan alue on satojen hehtaarien suuruinen. Vaasan kaupunginjohtaja Tomas Häyry ennakoi huhtikuussa, että tämän päänavauksen jälkeen alue lähtee kehittymään kovaa vauhtia.
 Vaasan kaupunki kertoi jo tuolloin houkuttelevansa alueelle myös akkukennojen valmistajaa. Akkukennotehtaat ovattyöllisyysvaikutuksiltaan ja investoinneiltaan kaikkein merkittävimpiä. Tehtaan perustaminen maksaa useita miljardeja euroja.
 Northvolt rakentaa akkukennotehdasta parhaillaan Ruotsin Skellefteån. Suomi kilpaili samasta investoinnista, mutta jäi kakkoseksi.
 Johnson Matthey suhtautui kaupungin pyrkimyksiin myönteisesti, mutta ei pidä kennotehdasta Vaasassa oman toimintansa kannalta välttämättömänä.
 Johnson Matthey tulee valmistamaan Vaasan tehtaassaan eLNO:ta. Se on yhtiön omaa energiatiheää, matalakobolttista katodiakkumateriaalia.
 Lue lisää prosessista:   "Ensin tehdään taikina, sitten paistetaan leipä" – asiantuntija vääntää rautalangasta, mistä akkukennojen valmistuksessa on kyse

Norjalainen pörssiyhtiö suunnittelee akkukennotehdasta Vaasaan – seuraa klo 10 alkavaa tiedotustilaisuutta tästä


Summary: Kuuman sään lietsomat maastopalot ovat korventaneet Välimeren maita viime viikkoina. Italian Sisiliassa mitattiin eilen 48,8 astetta. Jos lukema vahvistetaan, se on Euroopan lämpöennätys. Loppuviikoksi myös Espanjaan ja Portugaliin ennustetaan kovaa hellettä.

Kreikkaan on saapunut viime viikon aikana satoja ulkomaisia palopelastajia auttamaan laajojen maastopalojen sammutustöissä.
 Useat Euroopan maat, kuten Ranska, Saksa, Britannia, Espanja, Ukraina, Venäjä, Serbia, Romania, Slovakia ja Sveitsi ovat lähettäneet paikalle pelastajia, ajoneuvoja ja sammutuslentokoneita. Myös esimerkiksi Egyptistä ja Qatarista on saatu apua.
 Ulkomaiset joukot osallistuvat sammutukseen Evian saarella, Attikassa ja Peloponnesoksella.
 Evian saarella jo yli viikon raivonnutta suurpaloa on saatu hitaasti hallintaan, viranomaiset kertoivat eilen keskiviikkona. Sen sijaan Peloponnesoksella sijaitsevaan Gortyniaan lähetettiin lisää pelastajia torjumaan siellä leviävää voimakasta paloa.
 Viime viikkoina maastopalot ovat riehuneet monissa Välimeren maissa, ja erityisen pahasti ovat kärsineet Kreikan lisäksi Turkki ja Algeria. Poikkeuksellisen kuuma sää on lietsonut maastopaloja.
 Italian Sisiliassa mitattiin eilen keskiviikkona 48,8 asteen lämpötila, mikä on uusi Euroopan lämpöennätys, jos Maailman ilmatieteen järjestö vahvistaa mittaustuloksen. Voimassa oleva lämpöennätys, 48 astetta, on mitattu Kreikan Ateenassa vuonna 1977.
 Äärimmäisen helleaallon ennakoidaan saapuvan seuraavaksi Espanjaan ja Portugaliin. Espanjassa ennustetaan, että loppuviikolla lämpötila voi yltää joillakin alueilla yli 44 asteeseen. Portugalissa viranomaiset ovat pyytäneet ihmisiltä erityistä varovaisuutta, sillä maassa on vielä tuoreessa muistissa vuoden 2017 palot, joissa kuoli yli sata ihmistä.
 Lue myös:
 Ennätyksellinen helleaalto korventaa myös Välimeren etelärannikkoa – Algeriassa kuollut yli 60 maastopaloissa

Kreikassa sadat ulkomaiset palopelastajat auttavat sammutustöissä – Evian suurpaloa saatu hitaasti hallintaan


Summary: Turun yliopistossa tarkastettavaan väitöstutkimukseen osallistui 210 vuosien 2012–2017 aikana hoidettua borrelioosipotilasta.

Turun yliopistossa tarkastettava väitöstutkimus auttaa täsmentämään neuroborrelioosin hoitoa. Osa borrelioosiin sairastuneista saa hermostollisia oireita, jolloin sairautta kutsutaan neuroborrelioosiksi.
 Aikaisemmin neuroborrelioosia on totuttu Suomessa hoitamaan kolme viikkoa kestävällä suonensisäisellä antibioottikuurilla.
 Väitöstutkimuksen mukaan hoitoon voitaisiin käyttää myös suun kautta otettavaa antibioottia, mikä tarkoittaisi tehokkaampaa, helpompaa ja halvempaa hoitoa.
 Tutkimukseen osallistui 210 Tyksissä ja Hyksissä vuosina 2012–2017 hoidettua borrelioosipotilasta, joista 99:llä oli varma ja 88:lla mahdollinen neuroborrelioosi. Potilaat satunnaistettiin saamaan antibioottia joko suonensisäisesti tai tabletteina.
 Tutkimuksen tulosten perusteella neuroborrelioosia sairastavat potilaat paranevat yhtä hyvin suun kautta otetun doksisykliini-, kuin suonensisäisen keftriaksoni-antibiootin avulla.
 Borrelioosin ilmaantuvuus on suurinta Ahvenanmaalla, Varsinais-Suomessa, Uudellamaalla, Kymenlaakson rannikkoseudulla ja Vaasan seudulla. Viime vuonna Suomessa raportoitiin noin 2 000 laboratoriotutkimuksella varmistettua borrelioositapausta.
 Sisätautien ja infektiosairauksien erikoislääkäri  Elisa Kortelan  väitöskirja tarkastetaan Turun yliopistossa 20. elokuuta.
 Lisää aiheesta:
 Punkkien levittämältä borrelioosilta voi suojautua rokotteella ehkä jo lähivuosina – Ruotsissa alkamassa tutkimus, jossa tarkastellaan 11 000 ihmistä
 Pitääkö punkkia varoa kaupungissakin ja mitkä ovat riskit sairastua? Koostimme yleisimmät kysymykset ja vastaukset

Väitöstutkimus auttaa täsmentämään neuroborrelioosin hoitoa suonensisäisen antibiootin sijaan suun kautta otettavilla tableteilla


Summary: Uudet sähköiset järjestelmät parantavat vanhempien ja työntekijöiden välistä viestintää ja tasavertaistavat päivähoitopaikkojen hakemista. Helsinki toivoo, että se kattaisi lapsen opinpolu päiväkodista yläasteen loppuun.

Pääkaupunkiseudun varhaiskasvatus on digiloikan äärellä. Tulevaisuudessa sähköiset järjestelmät toimivat viestien välittäjänä ja muun muassa suunnittelevat automaattisesti päiväkotipaikkojen jaon.
 Vantaan kaupungin varhaiskasvatusjohtaja  Mikko Mäkelän  mukaan vanhemmat ovat jo pitkään toivoneet alustaa, jossa yhteydenpito olisi selkeämpää. Keväällä Vantaalla otettiin käyttöön VaSaksi nimetty järjestelmä. Sen eri toiminnallisuudet tulevat päiväkoteihin ja esikouluihin vaiheittain.
 Viime keväänä avatun osan idea on, että päiväkotihakemusten käsittelytiedot ja päätökset voi katsoa yhdestä ja samasta paikasta.
 – VaSan avulla kaikki viestintä kodin ja päiväkodin välillä tapahtuu aikanaan yhdellä alustalla reaaliajassa, Mäkelä sanoo.
 Espoossa sähköinen järjestelmä otettiin käyttöön jo viime vuodenvaihteessa.
 Eroon monesta eri järjestelmästä ja lippulapuista
 Tänä syksynä päiväkodin tai esiopetuksen aloittavien vantaalaislasten vanhemmat ovat jo täyttäneet paikkahakutoiveensa sähköiseen VaSa-järjestelmään.
 Uusi järjestelmä ei vaikuta siihen, saako haluamansa päivähoitopaikan aiempaa helpommin. Se kuitenkin vähentää erilaisten viestivälineiden käyttöä. Tietoja on aiemmin käsitelty ja lähetetty monin eri tavoin: sähköpostitse, paperisena tai suullisesti.
 Vantaalla järjestelmän seuraava osa panostaa muun muassa viestintään. Se otetaan käyttöön mahdollisesti jo vuodenvaihteessa.
 – Vuoropuhelu kodin ja hoitopaikan välillä paranee, Mikko Mäkelä uskoo.
 Lue myös:   Kaksivuotinen esiopetuskokeilu alkoi, kelpoisia opettajia ei ole tarpeeksi
 VaSa-järjestelmä tulee sisältämään myös laskutusta sekä maksujen määrittämistä helpottavia osioita. Aiemmin palkkatietoja on lähetetty jopa kirjeitse.
 Myös pedagogiset asiakirjat, kuten lapsen varhaiskasvatussuunnitelma ja esiopetuksen oppimissuunnitelma ovat aikanaan nähtävillä VaSasta.
 Lisäksi tulevaisuudessa tietokoneen data-analyysi määrittää lapselle sopivan päiväkotipaikan siihen syötetyn hakemuksen perusteella. Järjestelmä tekee ehdotukset, jotka henkilöstö ja vanhemmat viime kädessä vahvistavat.
 Näin perheet ovat Mäkelän mukaan tasapuolisemmassa asemassa, kun hakemukset käsitellään samoilla kriteereillä automaattisesti.
 Datan käyttö helpottaa etenkin varhaiskasvatusalan työtä, mutta perheille sillä ei ole niin suurta vaikutusta.
 Espoon järjestelmä pidemmällä ja avoimella lähdekoodilla
 Espoossa sähköinen järjestelmä eVaka avattiin viime vuodenvaihteessa. Varhaiskasvatuspaikkojen haku tehdään nyt pitkälti eVaka-järjestelmän kautta.
 Kuten Vantaalla, myös Espoossa järjestelmään on myöhemmin tulossa parantunutta viestintää kodin ja hoitopaikan välillä ja pedagogisten asiakirjojen hallinnointia.
 Uusia ominaisuuksia odotetaan jo loppusyksyksi.
 – Kokemuksemme on, että uusi järjestelmä on edellistä helppokäyttöisempi ja nopeampi, sanoo Espoon kaupungin varhaiskasvatuksen kehittämispäällikkö  Raija Laine .
 Data-analyysin hyödyntämistä on Espoossakin pohdittu, mutta vielä se ei ole valmistelussa.
 Espoon eVakaa on kehitetty valtion tuella yhdessä Tampereen kaupungin kanssa. Tulevaisuudessa järjestelmä otetaan käyttöön myös Turussa ja Oulussa.
 – Järjestelmä on rakennettu avoimella lähdekoodilla, joten muutkin kaupungit voivat halutessaan hyödyntää tekemäämme työtä, Laine sanoo.
 Helsinki haluaa koko opinpolun samaan järjestelmään
 Myös Helsingissä suunnitellaan nyt laajaa sähköistä järjestelmää.
 – Johto, henkilöstö ja kuntalaiset ovat odottaneet tätä jo vuosia, sanoo Helsingin kaupungin varhaiskasvatusjohtajan viransijainen  Ulla Lehtonen .
 Asiakastietojärjestelmä Astin olisi tarkoitus kattaa lapsen ja nuoren koko opinpolku varhaiskasvatuksesta perusopetuksen loppuun.
 Tulevaisuuden toive on, että vanhemmille voisi jo päiväkotiin haettaessa kertoa, mihin ala- ja yläkouluun lapsi mahdollisesti menisi.
 Ideaalitilanteessa lapsi pääsisi aina oman asuinalueensa varhaiskasvatukseen sekä perusopetukseen, ja voisi siirtyä kouluasteelta toiselle jo tuttujen kavereiden kanssa.
 – Tämä tukisi lapsen oppimista ja kehitystä, mahdollisten ongelmien havaitsemista ja useita muita asioita, Lehtonen sanoo.
 Kuten Vantaalla, myös Asti-järjestelmässä aiotaan hyödyntää data-analytiikkaa. Järjestelmällä pyritään myös entistä läpinäkyvämpään varhaiskasvatuspaikkojen valintaan.
 – Datan avulla paikkojen hakeminen on entistä tasa-arvoisempaa. Yhdenvertaisuus on meille iso arvo, Lehtonen sanoo.
 Järjestelmä ei vielä ole käytössä Helsingissä. Varhaiskasvatuspaikkojen hakeminen Asti-järjestelmän kautta alkaa lokakuussa.
 Lue vielä:
 Äidille tuli huoli, pärjäävätkö keskellä koronarajoituksia syntyneet lapset päiväkodin isossa ryhmässä – asiantuntijalla rauhoittava vastaus

Kunnianhimoisia suunnitelmia pääkaupunkiseudun varhaiskasvatuksessa: eroon lippulapuista, viestintää kuin Wilmassa


Summary: Maksuton esiopetuskokeilu 5-vuotiaille alkoi keskiviikkona 147 kunnassa. Kokeilulla pyritään tasaamaan koulunaloituspolkua kaikille mahdollisimman tasavertaiseksi. Lapsilla leikki pysyy edelleen pääroolissa, ja esikoulutaitoja opetetaan leikin ohessa.

Meeri Watts , 5, antaa pitkän halin äidilleen  Eva Kalliolle  Mannilan päiväkodin tuulikaapissa. Jyväskyläläinen Watts aloittaa eskaria hieman jännittävissä, mutta odottavissa tunnelmissa.
 Hän on yksi niistä tuhansista lapsista, joka osallistuu juuri alkaneeseen  valtakunnalliseen kaksivuotiseen esiopetuskokeiluun .
 – Ei tarvitse ottaa enää päiväunia! Eskarilaiset saavat olla ulkona silloin, kun toiset ovat päikkäreillä, Watts iloitsee.
 Watts olisi jatkanut tänä syksynä samassa päiväkodissa ilman esikoulun alkuakin, joten heidän perheessään arki ei juurikaan muutu.
 – Mielenkiintoista on saada seurata, että miten 5-vuotiaana aloitettu esikoulu valmistaa kouluun. Toisaalta en usko, että muutos on suuri, koska Meeri on ollut varhaiskasvatuksessa jo aiemminkin, sanoo Eva Kallio.
 Joillakin paikkakunnilla joudutaan esikoululaiset siirtämään toiseen rakennukseen, mutta Meeri Watts saa jatkaa tutussa Mannilan päiväkodissa, vaikka aloittaakin jo eskarin. Jarkko Riikonen / Yle
 Kaksivuotiseen esiopetuskokeiluun osallistuu Helsingin ja Jyväskylän lisäksi 145 muuta kuntaa neljän vuoden ajan. Niistä 105 kunnassa järjestetään 5-vuotiaille maksutonta esiopetusta ja loput kunnat ovat niin sanottuja verrokkikuntia, joissa jatketaan varhaiskasvatusta entiseen malliin.
 Kunnat ja niissä sijaitsevat päiväkodit valittiin mukaan kokeiluun satunnaisotannalla.
 – Vielä emme tiedä, moniko lapsi aloittaa kokeilun tänä vuonna. Se selviää vasta, kun kunnat päivittävät kokeilurekisterit Opetushallitukselle, kertoo erityisasiantuntija  Mervi Eskelinen  Opetus- ja kulttuuriministeriöstä.
 Ministeriössä arvioidaan kokeilun tuovan varhaiskasvatuksen piiriin jotain satoja sellaisia viisivuotiaita lapsia, jotka muuten eivät sinne tulisi.
 – Kaikkiaan odotamme kokeiluun noin 10 000 lasta, mutta määrä voi olla suurempikin, Eskelinen toteaa.
 Esiopetuskokeiluun on varattu valtion budjetista 30 miljoonaa euroa.
 Tasavertaisempi polku koulutielle
 Kaksivuotisella esiopetuskokeilulla pyritään saamaan entistä enemmän lapsia osallistumaan varhaiskasvatukseen.
 Opetus- ja kulttuuriministeriön mukaan on huomattu, että jos lapsi tulee varhaiskasvatukseen ensimmäistä kertaa vasta 6-vuotiaana, saattaa mennä pitkäänkin opetellessa ensin päiväkotitaitoja ennen kuin päästään aloittamaan esikoulutaitojen harjoittelu.
 – On tutkimuksellista näyttöä siitä, että varhaiskasvatus lisää koulutuksellista tasa-arvoa ja hyödyttää lasta etenkin, jos lapsi tulee haavoittumammasta asemasta, sanoo Eskelinen.
 Lisäksi, jos lapsella ilmenee esimerkiksi erityisen tuen tarvetta, se pystytään havaitsemaan ja auttamaan lasta aiemmin.
 Välillä varhaiskasvatukseen osallistuminen on perheissä myös rahasta kiinni. Tämä este on nyt pyritty poistamaan.
 Edellisessä ilmaisessa 5-vuotiaiden varhaiskasvatuskokeilussa havaittiin, että päiväkoti ei tullut perheille lopulta ilmaiseksi, koska se pienensi perheille maksettavaa kotihoidontukea sisarkorotuksen poistuessa.
 Päiväkodissa järjestettävä nelituntinen esiopetus on nyt perheille sen sijaan täysin maksutonta.
 Mannilan päiväkotiin on ilmoittautunut tänä syksynä muutama 5-vuotias lapsi enemmän kuin normaalisti. Koko Jyväskylän alueella kokeilu tuo varhaiskasvatukseen kymmenisen lasta lisää.
 Oppia leikin varjolla
 Mannilan päiväkodissa Ravurien eskariryhmässä väritetään pöydän äärellä innokkaasti.
 – Toimintaa suunnitellaan lasten mielenkiinnon kohteista käsin. Esiopetuksen tavoite on vahvistaa lapsen myönteistä kuvaa itsestään. Keskeisimpiä asioita ovat oman oppimisen ja tutkimisen taidot, joita harjoitellaan. Osataan olla ryhmässä ja ilmaista ja tunnistaa omia tunteita, Mannilan päiväkodin johtaja  Maija Kontro  kertoo.
 Ryhmässä on 14 viisivuotiasta lasta ja kaksi varhaiskasvatuksen opettajaa. Ennen esikoulukokeilua ryhmässä oli lapsia 3-vuotiaista 5-vuotiaisiin.
 Varhaiskasvatuksen opettaja  Tarja Mikkosen  mielestä on hyvä, että ryhmässä kaikki lapset ovat nyt samanikäisiä.
 – Se on iso etu, että meillä kaikki lapset ovat viisivuotiaita ja meillä on kaksi vuotta aikaa valmistella koulupolkua sekä harjoitella sosiaalisia taitoja yhdessä. Voimme keskittyä yksilöllisesti kunkin lapsen taitoon oppia uusia asioita, Mikkonen kertoo.
 Meeri Watts osaa jo kirjoittaa oman nimensä ja laskea sataan tai ehkä jopa miljoonaan. Hän on innoissaan esikoulun alkamisesta ja haaveilee lääkärin ammatista. Jarkko Riikonen / Yle
 Mannilan päiväkodissa annetaan esiopetusta joka päivä neljä tuntia, kello 8.30 – 12.30.
 Kaikki oppiminen, kuten tunne-, esiintymis- ja vuorovaikutustaidot, sujautetaan osaksi arjen toimintaa.
 – Edelleen leikki on pääasia, ja toiminnassa säilyy päiväkotimaisuus. Ei painoteta vielä 5-vuotiaille kynä- tai muita koulutaitoja, vaan yhä retkeillään, liikutaan ja leikitään aivan kuin ennenkin, sanoo Kontro.
 Pula pätevistä opettajista
 Jyväskylässä on ollut riittävästi kokeilun vaatimia esiopetuspätevyyden saaneita varhaiskasvatuksen opettajia, mutta tilanne ei ole yhtä hyvä kaikkialla.
 – Oikeastaan ainoa palaute, joka meille ministeriöön on tämän esiopetuskokeilun järjestämisestä kantautunut, on että kaikkialla ei ole ollut riittävästi kelpoista henkilökuntaa saatavilla, kertoo Mervi Eskelinen.
 Jos kelpoista opettajaa ei saada, kokeilussa opettajaksi voi palkata määräajaksi myös ei-kelpoisen henkilön.
 – Tietysti toivomme, että kaikkialla olisi kelpoiset opettajat, sillä uskon koulutuksen tuovan tarvittavaa osaamista. Eihän esiopetuksen pätevyyttä turhaan hankita, sanoo Eskelinen.
 Vaikka joillakin alueilla on pulaa pätevistä esikouluopettajista, ei opetusministeriön mukaan opettajankoulutusta aiota lisätä. Ministeriöstä kerrotaan, että opettajapulaan täytyy löytyä muita keinoja.
 – Opettajankoulutuksen aloituspaikkoja nostettiin vastikään yli tuhanteen. Nyt pitää koulutuksen lisäämisen sijaan esimerkiksi seurata sijoittuvatko valmistuneet opettajat opetukseen vai kenties joillekin muille aloille, Eskelinen sanoo.
 Mannilan päiväkodissa lähdetään lähiluontoon retkeilemään viikoittain. Jokaiselle reissulle sisällytetään joitakin kunkin viikon teeman mukaisia oppimisen taitoja. Jarkko Riikonen / Yle
 Miten oppimistuloksia tullaan vertailemaan, sitä päiväkodeissa ei vielä tiedetä.
 – Vanhemmat ja työntekijät ovat olleet innostuneita ja kiinnostuneita kokeilusta. Paljon on ilmassa kysymyksiä, joihin meillä ei vielä ole vastauksia. Koko ajan opimme yhdessä, kuinka esikouluopetusta järjestämme tai kuinka taitoja ja oppimistuloksia dokumentoimme sekä arvioimme. Näihin odotamme vielä tarkempaa ohjeistusta, sanoo Kontro.
 Esiopetuskokeilu päättyy vuonna 2024 ja seurantatutkimuksen tulokset saadaan seuraavana vuonna. Tulosten ja palautteen jälkeen päätetään, että halutaanko jo 5-vuotiaat pysyvästi esiopetukseen.
 Voit keskustella aiheesta 13.8. klo 23.00 saakka.   Lue myös:    Kymenlaaksossa vain kaksi viisivuotiasta aloitti kaksivuotisen eskarikokeilun – ensimmäinen vuosi leikitään, ja sitten otetaan kynä käteen

Tuhannet 5-vuotiaat lapset aloittivat maksuttoman esiopetuksen –
Meeri, 5, on tyytyväinen, kun eskarissa ei enää tarvitse nukkua päiväunia