Summary: Korona-aika on lisännyt lautapelien suosiota. Suomalainen startup-yritys Dized haluaa tehdä lautapelien ohjeiden opettelusta viihdyttävää.

Jouluna lahjaksi saatu lautapeli jää helposti hyllyyn keräämään pölyä, kun ohjeiden lukeminen tuntuu työläältä.
 Suomalainen startup Dized haluaa ratkaista tämän ikiaikaisen ongelman. Yrityksen ovat perustaneet  Jouni Jussila  ja  Tomi Vainikka . He ovat kotoisin Järvenpäästä. Ystäviä heistä tuli jo ala-asteella.
 – Tomi oli luokalla se kaveri, jolla oli aina kaikki kiinnostavat pelit ja videot, kuvailee Dizedin toimitusjohtaja Jouni Jussila heidän ystävyytensä alkua.
 Kaverukset haluavat tuoda digitaalisuuden lautapelaajien avuksi. Tällä hetkellä yhdeksän henkeä työllistävä Dized tekee lautapelien digitaalisia tutoriaaleja.
 Aiemmin videopelienkin mukana tuli painettu ohjekirja. Nyt videopelit alkavat osuudella, jossa peli opettaa pelaajan pelaamaan. Tämän saman idean Dized tuo nyt lautapeleihin.
 Jutun alussa olevalta videolta saa käsityksen Dizedin oppaiden toimintatavasta tai  tämän linkin takaa, josta löytyy suositun lautapeli Carcassonen tutoriaali . Sen lukijana toimii  VR:n kuulutuksista tuttu  Reidar Wasenius .
 Dized haluaa tehdä oppaistaan viihdyttäviä, siksi ääninäyttelyyn ja visuaaliseen ilmeeseen on kiinnitetty erityistä huomiota.
 – Selostuksen takia pelejä voi opetella yhdessä lasten kanssa, kertoo Vainikka.
 Taiteellinen johtaja Eric Verspoor työskentelee Dizedin toimistolla Itä-Pasilassa. Hän on spiikannut useita lautapelien oppaita englanniksi, sillä hän on kanadalainen ja taitava ääninäyttelijä. Petteri Juuti / Yle
 Lyhyesti kuvattuna Dizedin oppaat toimivat seuraavasti.
 Ääninäyttelijä kertoo säännöistä ja samalla animaatio näyttää vaihe vaiheelta, miten lautapeli etenee. Opasta ei ole tarkoitus katsoa ensin kokonaan, vaan alkaa pelaamaan samalla jo katsoessa.
 Kun nappulat on laitettu pelilaudalla aloitusruutuun, klikataan tutoriaalia, jotta näkee seuraavan vaiheen ja niin edelleen, aina pelin loppuun asti.
 Kuulostaa yksinkertaiselta, mutta tähän pääsemiseksi Dizedissa on tehty töitä jo monta vuotta.
 Dizedin oppaat on tehty videopeleistä tutulla Unity 3D -pelimoottorilla.  Petteri Juuti / Yle
 Oman lautapelin tuottaminen toimi korkeakouluna alalle
 Yrityksen toimisto on Itä-Pasilassa toimistotalon kuudennessa kerroksessa. Keittiö remontoitiin ennen muuttoa, sillä toinen perustajista, Tomi Vainikka on koulutukseltaan kokki ja intohimoinen ruoanlaittaja. Nyt hän vastaa Dizedin tiedotuksesta ja markkinoinnista.
 Toimitusjohtaja Jouni Jussila ehti toimia vuoden verran nuorisotyönohjaajana ennen kuin elämä vei eteenpäin. Hän ehti kiertää maailmaa useamman vuoden reppu selässä ennen kuin syntyi idea omasta lautapelistä.
 Kaverukset perustivat vuonna 2014 lautapeliyritys Playmore Gamesin, jonka rinnalle syntyi Dized pari vuotta myöhemmin. Ensimmäiseksi he tuottivat lautapelin  Race to the North Pole .
 Oman lautapelin tekeminen toimi kaksikon korkeakouluna alalle. He oppivat, mitä lautapelien valmistaminen vaatii.
 Jussilan mukaan lautapelejä valmistavat kansainväliset yritykset ovat hioneet huippuunsa fyysisen tuotteen valmistamisen: pahviset pelilaudat, muovinappulat ja puuosat. Lautapelien valmistajat hallitsevat myös logistisen palapelin, miten esimerkiksi Kiinassa valmistettu ja paketoitu peli siirtyy kaupan hyllylle ympäri maailmaa.
 – He ovat siinä taitavia, mutta digitaalinen ohjelmistokehitys on ihan eri laji. Me haluamme poistaa ohjelmistokehityksen riskin ja kulut lautapelien valmistajilta, kuvailee toimitusjohtaja Jussila Dizedin liikeideaa.
 Omaa lautapeliä tehdessään kaksikko tajusi, miten vaikeaa selkeän sääntökirjan tekeminen on.
 – Sen tekeminen jää usein viimeiseksi, kun lautapeliä tuotetaan. Siihen jää sen takia helposti virheitä tai puutteita, kertoo Vainikka.
 Tästä syystä googlettaminen on lautapelaajille tuttua. Pelifoorumeilta etsitään vastauksia siihen, miten jossakin tilanteessa pitäisi toimia sääntöjen mukaan.
 Dizedin sovelluksesta löytyvät myös useimmiten kysytyt kysymykset.
 "Haluamme, että jokainen voisi pelata lautapelejä"
 Dizedin liikeidean ydin on selainpohjainen ohjelmisto, jolla pelioppaat tehdään. Sen tekeminen alkoi viisi vuotta sitten. Nyt alkaa olla valmista. Tämä mahdollistaa yrityksen toiminnan nopean kasvattamisen.
 Monitorilla näkyy, miten Dizedin peliopas rakentuu peräkkäisistä ruuduista. Ne ohjaavat pelaajan vaihe vaiheelta lautapelin sääntöjen läpi. Petteri Juuti / Yle
 Yrityksen taiteellinen johtaja  Eric Verspoor  siirtää parhaillaan uuden roolipelin hahmoja pelioppaaseen. Hänelle on tärkeää pyrkiä luomaan oikea tunnelma pelioppaaseen, jotta pelin opettelu olisi samalla hauskaa.
 Dizedin tavoite on olla alansa ykkönen maailmassa. He eivät ole kuulleet tai törmänneet pelimessuilla vielä kilpailijoihin. Tämä tarkoittaa sitä, että Dizedista voi tulla oman alansa ykkönen maailmassa, jos pelaajat innostuvat heidän pelioppaistaan.
 Tähän mennessä eri lautapelien ohjeita on tehty 12 kielelle. Kaikkiaan ohjeita on tehty kolmeenkymmeneen lautapeliin – myös suomeksi.
 Yrityksellä on  verkkosivujen  lisäksi ilmaiset Android- ja iOS-sovellukset. Toimitusjohtaja Jouni Jussilan mukaan aktiivisia käyttäjiä on tällä hetkellä noin 10 000. Tavoite on asetettu kymmeniin miljooniin käyttäjiin.
 – Uskon, että ensi syksynä liiketoimintamme on kannattavaa, kertoo Jussila kasvuodotuksista.
 Dized on kerännyt sijoittajilta rahaa, joiden avulla toimintaa on toistaiseksi pyöritetty. Osa sijoittajista toimii jo lautapelialalla, mikä on tuonut uskoa liikeideaan.
 Dizedin liiketoimintamalli perustuu maksuun, joka veloitetaan lautapelin julkaisijalta. Julkaisija voi sitten itse päättää tarjoaako se sisältöjään pelaajille ilmaiseksi vai maksullisena.
 Mikäli sisältö on pelaajille ilmainen, julkaisija maksaa suoraan Dizedille. Jos oppaan katselu maksaa, silloin Dized saa tietyn osan pelaajan maksamasta hinnasta.
 Tällainen maksumalli mahdollistaa sen, että myös pienet lautapelien valmistajat voivat käyttää Dizedia. Esimerkiksi  joukkorahoitettu suomalainen lautapeli Agemonia  käyttää sitä.
 Tällä hetkellä tutoriaalit tarjotaan pääsääntöisesti ilmaiseksi, mutta pelien lisäsisällöistä veloitetaan.
 Nyt yritys on kansainvälisen läpimurron kynnyksellä. Neuvottelut kansainvälisten lautapelivalmistajien kanssa ovat jo pitkällä, mutta julkisesti niistä ei voi vielä kertoa sen enempää.
 Ajoitus on myös kohdillaan, sillä  poikkeusolot ovat lisänneet pelaamista .
 – Haluamme, että ihan jokainen voisi pelata lautapelejä riippumatta sääntöjen vaikeudesta. Se on meidän tapamme parantaa maailmaa, sanoo Vainikka.
 Voit keskustella aiheesta sunnuntaihin 26.12.2021 kello 23 saakka.
 Lue myös:
 Kaikkien aikojen suurin suomalainen lautapeliprojekti toteutuu: Max Wikströmin unelma sai joukkorahoitusta 241 383 euroa
 Lauta- ja mobiilipelien suosio kasvoi: Korona-aika muutti pelaamisen tapoja, ja lisäsi myös 19-vuotiaan Janin pelaamista

Harva jaksaa lukea lautapelien ohjeita, siksi nämä kaverukset tarttuivat toimeen – nyt heidän startupinsa on kansainvälisen läpimurron kynnyksellä


Summary: Ilmatieteen laitos on antanut kelivaroituksia useisiin maakuntiin. Poliisi puolestaan kehottaa antamaan aurauskalustolle tilaa.

Varsinais-Suomen ja Pohjanmaan maakunnissa on erittäin huono ajokeli, kerrotaan Ilmatieteen laitokselta. Maakunnissa on hyvin voimakkaita lumisateita.
 Ilmatieteen laitos varoittaa mahdollisesti vaarallisesta ajokelistä myös Satakunnassa, Pirkanmaalla, Keski-Suomessa, Keski-Pohjanmaalla, Etelä-Pohjanmaalla ja Ahvenanmaalla.
 Lounais-Suomen poliisi kertoo Twitterissä, että paikoin hyvinkin sankka lumisade on tehnyt ajo-olosuhteista erittäin vaikeat. Poliisi kehottaa pysyttelemään kotona ja antamaan aurauskalustolle ja joulupäivänä töihin lähtevälle miehistölle tilaa ja aikaa.
 – Joulun henkeen kuuluu rauhoittuminen kotona läheisten kanssa. Se palvelee nyt tätäkin tarkoitusta, kirjoittaa poliisi.
 Ilmatieteen laitoksen päivystävän meteorologin  Iiris Viljamaan  mukaan Turun Artukaisissa on satanut jo 23 senttimetriä uutta lunta. Varsinais-Suomessa lumisade jatkuu.
 – En tiedä, voisiko tulla vielä noin 10 senttimetriä lisää, kertoi Viljamaa STT:lle lauantaina iltapäivällä.
 Pohjois-Karjalassa paikallisesti talven kovimpia pakkasia
 Ilmatieteen laitos on antanut myös pakkasvaroituksen Pohjois-Karjalaan. Ilmatieteen laitoksen mukaan kovimmat pakkaslukemat on mitattu aikaisin tänä aamuna Tohmajärvellä ja noin yhdentoista aikaan Ilomantsissa. Tohmajärven Kemiessä mitattiin 31,5 miinusastetta ja Ilomantsin Mekrijärvellä 31,4 astetta.
 Viljamaan mukaan kyseessä on tämän talven kovimmat lukemat kyseisillä sääasemilla.
 Pohjois-Karjalassa pakkasen ei ennusteta kiristyvän entisestään.
 – Säämallien mukaan pilvisyys voisi alkaa lisääntymään viimeistään huomisen aamun aikana, sitten ehkä vähän helpottaisi tilanne.
 Vaasassa uusia lumisateita
 Vaasan seudulla satoi jouluaattona voimakkaasti lunta. Viljamaan mukaan kovimmat lumisateet keskittyivät rannikon tuntumaan. Vaasan Klemettilän sääasemalla hangen korkeus oli korkeimmillaan 63 senttimetriä, kun taas alle 20 kilometrin päässä Mustasaaren Riimalan sääasemalla hangen korkeus oli noin 25 senttimetriä.
 – Siellähän on tänäänkin satanut paljon lunta, Viljamaa sanoo.
 Myös Keski-Pohjanmaalla on pyryttänyt. Illan kuluessa Vaasankin korkeudelle voi tulla Viljamaan mukaan vielä uusi voimakkaampi lumisade.
 Aiheesta aiemmin:   Valkea joulu saapui koko Suomeen – Vaasan seudulla lunta kertyy kinoksiksi asti

Varsinais-Suomessa ja Pohjanmaalla erittäin huono ajokeli – Ilomantsissa pakkanen on yltänyt 31,4 miinusasteeseen


Summary: Noin 80 ulkomaalaista matkailijaa vietti joulunsa Lapissa eristyksissä. Kunnilla on ollut iso työ löytää riittävästi eristystiloja. Jotkut eristykseen määrätyistä ovat myös piilotelleet viranomaisilta.

Ulkomaalaisten matkailijoiden koronatartunnat ovat pysyneet melko hyvin kurissa Lapin kuumimpana matkailukautena, mutta niistä on aiheutunut merkittäviä lisäkuluja ja paljon työtä kunnille.
 Kaikki eristykseen määrätyt matkailijat eivät ole mahtuneet majoitusyksiköihin, tai heillä ei ole ollut rahaa viettää kymmenen päivän eristystä hotellissa.
 Jos esimerkiksi matkavakuutus on ollut riittämätön, hätiin on kutsuttu kuntia. Ainakin Inarissa ja Rovaniemellä matkailijoita on jouduttu jo majoittamaan kuntien hankkimissa huoneistoissa.
 Rovaniemen kaupunki on hankkinut kuumimpaan sesonkiin matkailijoiden eristystä varten useita kymmeniä huoneistoja. Osa niistä on ollut käytössä parin viikon ajan.
 Eristyksistä on aiheutunut kaupungille jo kymmenien tuhansien eurojen edestä kuluja, kertoo Rovaniemen kaupunginjohtaja  Ulla-Kirsikka Vainio . Osa kuluista voi jäädä veronmaksajien maksettavaksi.
 – Joillakin on ihan hyvät vakuutukset, toisilla on ollut rahan kanssa tarkempaa, Vainio kertoo.
 Matkailijalla ei ole aina ollut riittävää vakuutusta kattamaan eristystilojen ja -ruokailun kuluja, kertoo Rovaniemen kaupunginjohtaja Ulla-Kirsikka Vainio. Antti Mikkola
 Inarin sosiaali- ja terveysjohtaja  Jaakko Seppänen  uskoo, että viime kädessä valtio korvaa kunnille matkailijoiden eristyksistä aiheutuvat kulut silloin, kun niitä ei saada perittyä vakuutusyhtiöiltä.
 – Järjestelyistä syntyvät majoitus- ja ruokahuoltokulut peritään aikanaan valtiolta pandemiantorjuntaan liittyvinä korvauksina. Valtio on luvannut korvata kulut sataprosenttisesti, Seppänen kertoo.
 Osa pakenee viranomaisia
 Lappiin on saapunut jouluviikolla arviolta 35 000 matkailijaa. Parin viime viikon aikana ulkomaalaisilla matkailijoilla on ollut noin 90 koronatartuntaa Lapin sairaanhoitopiirin alueella.
 Jouluna eristykseen oli määrätty noin 80 ulkomaalaista matkailijaa.
 Matkailuun liittyvien tartuntojen määrä on pysynyt hyvin hallinnassa, mutta ulkomaalaisten tartuntojen jäljitys on selvästi työläämpää kuin suomalaisten, kertoo Lapin sairaanhoitopiirin infektioylilääkäri  Markku Broas .
 – Heillä voi olla erilaisia käytäntöjä omassa maassaan. Vie todella paljon aikaa selittää, mitä eristys ja karanteeni tarkoittavat. Valitettavasti on ollut myös tapauksia, että henkilöt eivät ole noudattaneet ohjeita eikä heitä ole niin tavoitettukaan. Nämä työllistävät tosi paljon, Broas kertoo.
 Hän arvioi, että tällaisia tapauksia on ollut noin 20–30. Marraskuun puolivälissä alkaneella matkailukaudella tartuntoja on todettu kaikkiaan noin 150 ulkomaalaisella matkailijalla.
 Ulkomaalaisten matkailijoiden tartuntojen osuus kaikista Lapin sairaanhoitopiirin tartunnoista on ollut noin 15 prosenttia.
 Rovaniemellä joulupäiväänsä viettäneet englantilaiset Guy, Samie ja Alexander Barker pitävät Lapin koronaturvallisuuden tasoa hyvänä. Heillä on lisäksi turvanaan kattavat matkavakuutukset. Antti Mikkola
 Matkailijoista vain vähän terveysuhkaa
 Matkailun pelättiin heikentävän Lapin sairaanhoitopiirin koronatilannetta, mutta näin ei ole käynyt. Alueen koronatilanne on jopa aavistuksen parempi kuin ennen kuumimman matkailusesongin alkua. Sairaalasängyt ovat lähes tyhjentyneet koronapotilaista parissa viikossa, vaikka tartuntojen määrä onkin yhä pysynyt korkealla tasolla.
 Yksi syy on rajaturvallisuuden parantumisessa. Viime viikonloppuna testattiin maahan tulevat Schengen- ja EU-alueen ulkopuoliset matkustajat, joilla ei ollut kotimaasta hankittua alle 48 tuntia vanhaa negatiivista koronatestitulosta.
 Tiistaista lähtien EU- ja Schengen-alueen ulkopuolelta maahan on päässyt vain negatiivisella koronatestituloksella ja koronapassilla. 28. joulukuuta vaatimus on laajenemassa myös Schengen-alueen maihin ja EU-kansalaisiin, kun sisärajatarkastukset palaavat.
 Ennakkotesti ei poista kokonaan matkailun mukana tulevien tartuntojen riskiä.
 – Voihan olla, että henkilö on saanut tartunnan niin, että se tulee ilmi vasta testin jälkeen matkalla, Broas sanoo.
 Jadu Hu aikoo tehdä kaikkeansa välttääkseen tartunnan lomallaan. Hän arvioi, että koronan välttely on Lapissa paljon helpompaa kuin hänen kotimaassaan Ranskassa. Antti Mikkola
 Broaksen mukaan matkailijoista ei silti ole isoa riskiä paikallisille. Paikallisia uhkaa ennen kaikkea omassa väestössä leviävät tartunnat.
 – Jos puhutaan ryhmämatkalaisista niin nehän ovat omassa kuplassaan. Heidän matkansa ovat lyhyitä ja hyvin valvottuja. Sieltä ei tule kovin paljon riskiä muille kuin majoitus- ja ravintola-alan työntekijöille, Broas kertoo.
 Lue myös:
 Lapin matkailuväellä suuri huoli – näkeekö turisti nälkää, kun ravintolarajoitukset iskevät
 Lapin jouluturisteja on käännytetty takaisin puutteellisten koronatodistusten vuoksi – Miles Gabriel ymmärtää tiukat säännöt: “Käy järkeen”
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  26.12. kello 23:een saakka.

Rovaniemelle aiheutuu kymppitonnien lasku eristystiloista – joulumatkailijoiden tartunnat ovat olleet työläitä ja kalliita Lapin kunnille


Summary: Sairaaloiden teho-osastot ovat selvinneet hyvin joulusta. Ensimmäistä omikronpotilasta odotetaan viikon tai kahden sisällä.

Koronatilanne on huonontunut sellaista tahtia, että kokenutta sairaanhoitajaa  Taru Tervalaa  jännitti palata muutaman päivän vapailta jouluksi töihin Jorvin sairaalan teho-osastolle.
 Koronapandemian tautihuippua oli  ennustettu  juuri joulun ja uudenvuoden tienoille.
 Olisiko vastassa teho-osasto, joka on ääriään myöten täynnä vaikeasti sairaita koronapotilaita?
 – Jännitti ihan tulla töihin, koska ei voinut tietää, mikä tilanne on. Onneksi on ollut kohtuullisen rauhallista. Toivottavasti saadaan pitääkin rauha.
 Espoossa sijaitseva Jorvi on yksi HUS-alueen sairaaloista, jotka ovat olleet kovilla koronapotilaiden kanssa.
 Jorvissa on 8–10 tehohoitopaikkaa, eikä ole harvinaista, että  kaikki paikat ovat käytössä .
 Jouluaattona teho-osastolla oli kuitenkin muutama vapaa paikka.
 – Tällä hetkellä osastolla on viisi tehohoitopotilasta, joista enemmistö on koronapotilaita, Tervala sanoo.
 Jorvin teho-osaston ylilääkärin  Tero Varpulan  mukaan osastolla on nyt juuri sopiva määrä potilaita.
 – Teho-osasto toimii parhaiten, kun on muutama peti vapaana. Pystymme silloin reagoimaan äkkitilanteisiin.
 Jorvissa se voisi olla tehohoitoa tarvitsevan palovammapotilaan saapuminen jostain päin Suomea. Jorviin on keskitetty vaikeiden palovammojen hoito, ja ylilääkäri Varpulan mukaan joulu on valitettavasti palovammojen sesonkiaikaa.
 Tilanne on kohtuullisen rauhallinen myös muiden sairaaloiden teho-osastoilla.
 – Nyt näyttää siltä, että missään sairaalassa ei ole kovin dramaattista tilannetta, sanoo ylilääkäri  Stepani Bendel  tehohoitoa koordinoivasta Kuopion yliopistosairaalasta.
 Kaikkiaan Suomen teho-osastoilla on tällä hetkellä noin 60 koronapotilasta, eikä määrä ole viime viikkoina juuri muuttunut.
 – Suunnilleen itsenäisyyspäivästä lähtien teho-osastolle päätyneiden koronapotilaiden määrä on pyörinyt 50:n ja 60:n tienoilla, Bendel sanoo.
 Myöskään sairaaloiden kokonaiskuormitus ei ole kasvanut viime kuukauden aikana. Koronapotilaiden määrä on sahannut noin 240:n ja 260:n välillä marraskuun loppupuolelta lähtien.
 Se on hieman yllättävää, sillä samaan aikaan koronatartunnat ovat kasvaneet jyrkästi. Korkein lukema tilastoitiin eilen jouluaattona, jolloin uusia koronavirustartuntoja kirjattiin 3 223.
 – Tartunnoista iso osa on nuorilla, ja monella on kaksi rokotusta, Bendel erittelee syitä, mikseivät jyrkästi lisääntyneet tartunnat ole johtaneet sairaalahoidon kasvuun.
 Tehohoitopotilaat myös jakautuvat nyt aiempaa tasaisemmin ympäri Suomen sairaaloita.
 Kun vielä jokin aika sitten  paine kohdistui Etelä-Suomeen  ja tilanteen tasaamiseksi pohdittiin potilassiirtoja, nyt tehohoitoa tarvitsevia koronapotilaita on ympäri maata.
 – Kaksi kolmasosaa tehohoitoa tarvitsevista koronapotilaista on muualla kuin HYKS-erva-alueella, tehohoidon ylilääkäri Stepani Bendel sanoo.
 HYKS-ervaan eli erityisvastuualueeseen kuuluvat Uusimaa ja Päijät-Häme.
 Viime aikoina painetta on ollut muun muassa Tampereen TAYSissa, Turun TYKSissä ja Oulun OYSissa. Itä-Suomi sen sijaan on Bendelin mukaan selvinnyt koronasta muuta maata helpommalla.
 Koronapotilas työllistää hetkittäin monta sairaanhoitajaa. Kuva on Turun yliopistosairaalan teho-osastolta. Arash Matin / Yle
 Tuhannen taalan kysymys on nyt se, millaisen sairauden uusi omikronvirusmuunnos aiheuttaa ja näkyykö sen valtavirusasema teho-osastoilla.
 Nyt vaikuttaa siltä, että omikron aiheuttaisi  vähemmän vakavia sairauksia  kuin muut muunnokset.
 Toisaalta se myös sairastuttaa muita variantteja tehokkaammin, jolloin sairaalaan saattaa lopulta päätyä aiempaa enemmän potilaita.
 – Jo muutama kymmenen lisäpotilasta kuormittaisi teho-osastoja, Bendel huomauttaa.
 Toistaiseksi teho-osastoille ei ilmeisesti ole päätynyt yhtään omikronmuunnoksen tartuttamaa koronapotilasta.
 Jorvin teho-osastolla valistunut arvaus on, että ensimmäinen omikronpotilas saapuu noin viikon kuluttua.
 – Ensimmäisistä tartunnoista menee 10–14 päivää ennen kuin sairaus on edennyt semmoiseen vaiheeseen, että tehohoitoa tarvitaan. Jos sitä tarvitaan tai missä määrin sitä tarvitaan, sitähän emme omikronin osalta tarkkaan ottaen tiedä, ylilääkäri Tero Varpula sanoo.
 Lue lisää:
 Joulumatkailijoiden tartunnat ovat olleet työläistä ja kalliita lapin kunnille
 Päivittyvä seuranta: tuhansia lentoja peruttu joulunpyhinä

"Jännitti tulla töihin" – teho-osaston sairaanhoitaja Taru Tervala varautui koronakaaokseen, mutta joulu onkin sujunut rauhallisesti


Summary: Tapahtumalla kerätään varoja lumileopardien suojeluun. Valo- ja äänitaidetta yhdistelevä tapahtuma jatkuu 9. tammikuuta saakka.

Korkeasaaressa on käynnissä valotapahtuma, jolla kerätään varoja lumileopardien suojeluun.
 Eläintarhan Lux Korkeasaari -reitillä on mahdollista kokea valo- ja äänitaidetta. Ulkoilmatapahtuma jatkuu 9. tammikuuta saakka.

Lux Korkeasaari -tapahtuma tuo valon eläinten keskelle


Summary: 35-vuotiaana kuollut kouvolalainen mies jäi ilman tarvitsemaansa päihdehoitoa jo vuosia sitten. Päihdesairaalan ylilääkäri kertoo, että Suomessa ei yksinkertaisesti ole varaa auttaa kaikkia.

Hän ei ole vastannut vanhempiensa puheluihin tai viesteihin kolmeen päivään. Vanhemmat soittavat poliisille ja terveydenhuoltoon, mutta heidän poikaansa ei löydy putkasta tai sairaalahoidosta.
 Neljäntenä päivänä vanhemmat päättävät mennä itse katsomaan, onko poika todella kotona.
 Siellä hän on.
 Hän makaa elottomana lattialla. Jalkojen tuntumassa on tyhjä, kasaan rutistunut puolentoista litran Pepsi-pullo.
 Se oli sydän
 Yle on seurannut kouvolalaisen, 35-vuotiaan huumeriippuvaisen miehen elämää kesäkuusta 2021 lähtien. Mies jäi kodittomaksi tämän vuoden huhtikuussa, kun hän sai häädön vuokra-asunnostaan.
 Mies ja hänen läheisensä eivät esiinny jutuissa omalla nimellään aiheen arkaluontoisuuden vuoksi. Mies pyysi kesällä, että hänestä käytettäisiin jutuissa nimeä  Pepsi .
 Vakavasti opioidiriippuvaiselle miehelle ei löytynyt häädön jälkeen paikkaa sosiaali- ja terveyspalveluiden piiristä, koska hän ei kyennyt lopettamaan huumeiden käyttöä. Lopulta mies pystytti teltan metsään Kouvolan keskustan tuntumaan ja asui siellä.
 Lue lisää:   Kukaan ei voinut auttaa 35-vuotiasta miestä, joka asuu nyt metsässä – äiti ja isä vievät ruokaa lähestymiskiellosta huolimatta: "Hän on kuitenkin ihminen"
 Ylen uutisoinnin jälkeen Pepsi sai hoitopaikan Järvenpään Päihdesairaalasta. Hän myönsi yli 15 vuotta kestäneen päihdeongelmansa ja tahtoi lopettaa päihteiden käytön.
 Kuukauden vieroitushoidon jälkeen edessä olisi ollut kuntoutusjakso, mutta mies päätti lopettaa hoidon kokonaan ja palata takaisin telttaansa. Päihteistä irti päästäminen oli liian vaikeaa.
 Pepsi jatkoi huumeiden käyttämistä ja uskoi, että saa elämänsä itse järjestykseen, jos vain saa oman kodin. Syyskuussa hän sai vuokra-asunnon Kouvolasta.
 Parin kuukauden päästä Pepsin vanhemmat löysivät hänet asunnostaan kuolleena.
 Ylen näkemän alustavan kuolinsyyarvion mukaan Pepsin sydän ei enää jaksanut.
 Olisiko jotain voinut tehdä toisin?
 Olohuoneen pöydällä on kukkien keskellä kehystetty valokuva. Äiti sytyttää kuvan viereen kynttilän. Surutyö on vielä kesken. Ikävä on raastava, mutta jonakin päivänä se muuttuu kaipaukseksi, vanhemmat uskovat.
 Isä näyttää tietokoneelta kuvasarjaa, joka esitettiin Pepsin muistotilaisuudessa. On lapsen leikkejä, synttäreitä, lomamatkoja, jääkiekkoa, perheenjäseniä ja sukulaisia. Jokaisen perhealbumeista löytyviä lapsuuskuvia, joissa ilmeillään ja hymyillään.
 Pepsi vuonna 1998. Hän oli juuri voittanut jääkiekkoharrastuksessaan MVP-palkinnon ja saanut uuden kypärän. Kuvaa on käsitelty anonymiteetin varmistamiseksi. Päähenkilön vanhempien kotialbumi
 Vuosien varrella kuvissa oleva poika kasvaa mieheksi. Hymy katoaa. Huppu nousee päähän ja tupakka ilmestyy sormien väliin.
 Pepsi ei koskaan valmistunut ammattikoulusta tai tehnyt töitä muutamaa viikkoa kauempaa. Vanhemmat yrittivät vuosia auttaa poikaansa päästämään irti päihteistä, mutta keinot loppuivat. He joutuivat katsomaan vierestä, kun Pepsi keskeytti hoitojaksot ja raitistumisyritykset yksi kerrallaan.
 Minkä olisi pitänyt mennä toisin?
 Vanhempien mielessä on jatkuvasti kysymys siitä, olisiko jotakin voinut tehdä toisin. He eivät tunnistaneet sitä taitekohtaa, jossa Pepsin elämä meni vinoon. Kun huumeongelma paljastui vanhemmille, sitä oli jatkunut jo useamman vuoden.
 Kymmenen vuoden takaisessa kuvassa istuu isovanhempiensa kanssa sohvalla nuori mies, joka on tullut jouluksi kotiin päihdekuntoutuksesta toiselta paikkakunnalta. Hän oli tuolloin ollut Savonlinnassa kuntoutuksessa jo yli puoli vuotta.
 Kuntoutus jatkui kesään asti. Vanhemmat kertovat, että Kouvolan päihdetyö oli luvannut Pepsille, että vuoden kestäneen kuntoutuksen jälkeen hän pääsee takaisin kotikuntaansa jatkamaan Savonlinnassa hänelle aloitettua yksilöllistä korvaushoitoa.
 Kun hän hyvillä mielin palasi Kouvolaan, lupaus oli klinikalla jo unohtunut. Tilalla oli lista uusia vaatimuksia, jotta hoidon voisi aloittaa kotikaupungissa.
 Pepsi olisi tahtonut hoitoa, joka oli hänelle luvattu. Lopputuloksena apu loppui vanhempien mukaan kuin seinään juuri silloin, kun hoito olisi voinut onnistua. Pepsin isä teki asiasta valituksen aluehallintovirastolle.
 Tässä on teltta, jossa Pepsi asui kesällä. Yle kävi kesäkuussa kuvaamassa teltan Pepsin luvalla. Arkistokuva. Pyry Sarkiola / Yle
 Etelä-Suomen aluehallintovirasto antoi asiasta moitteet Kouvolan kaupungille, K-klinikalle ja Pepsiä hoitaneelle lääkärille. Avin päätöksen mukaan asia oli hoidettu huonosti. Yle on nähnyt Etelä-Suomen aluehallintoviraston päätöksen.
 Virhe oli kuitenkin jo tehty, eikä luottamusta saatu enää koskaan takaisin.
 Kun isä keskusteli juuri kodittomaksi jääneen poikansa kanssa viime keväänä hoitoon menemisestä, Pepsi oli sanonut isäänsä lapselliseksi ja naiiviksi, kun hän uskoi vielä poikansa parantumiseen.
 Ei ole olemassa sellaista hoitolaitosta, joka voisi enää auttaa häntä, Pepsi sanoi. Se juna meni jo.
 Miksei kaikkia voida auttaa?
 Pepsin tarina kertoo myös monien muiden suomalaisten päihderiippuvaisten ja heidän läheistensä elämästä.
 Kärsimys voi kestää vuosikymmeniä. Hoitojaksot keskeytyvät yksi toisensa perään tai niiden jälkeen jäädään yksin arkeen, joka ei ole muuttunut.
 Lopputuloksena kokonaisuus jää hoitamatta. Riippuvaiset päätyvät takaisin lähtötilanteeseen.
 A-Klinikan Päihdesairaalan ylilääkäri  Margareeta Häkkinen  on pohtinut paljon päihdehoidon tilannetta Suomessa. Se on hänen mielestään huono, eikä paukkuja tilanteen korjaamiseksi ole tarpeeksi.
 Lääkäreitä tai muita työntekijöitä ei riitä, eikä liioin rahaakaan. Jos potilas tarvitsisi tavallista pidemmän hoitojakson, hoidon kustannuksista huolehtiva kunta saattaa kieltäytyä maksamasta sitä. Lisäksi hoidon laatu ja saatavuus vaihtelevat riippuen siitä, missä asuu.
 Pelkkä rahakaan ei korjaisi päihdehoidon ongelmia, jotka ovat juurtuneet osaksi käsitystä siitä, millaista hoidon tulee olla ja kenen ehdoilla.
 Paluu motivaation herättämiseen
 Yksi tärkeimmistä sanoista onnistuneessa hoidossa on motivaatio, joka toistuu asiantuntijoiden ja sote-alan edustajien puheissa.
 Ylilääkäri Margareeta Häkkisen mukaan potilaan motivaation puute ei saa missään nimessä estää hoitoa. Nykyään voi silti käydä niin, että motivaatiota vaaditaan jo valmiiksi, jotta hoitoon edes pääsee.
 Jos hoitoa tarvitsevat olisivat jo valmiiksi motivoituneita parantumaan sairaudestaan, ei hoidonkaan pitäisi olla vaikeaa. Näin ei vain ole.
 – Motivaatio ei ole ihmisen ominaisuus, jota on tai ei ole, vaan se on hidas prosessi. Nykyinen järjestelmä ei ota huomioon, että motivaation syntyminen on vasta hyvän hoidon tulos.
 Kesällä kouvolalaisesta metsästä löytyi merkkejä lääkkeiden päihdekäytöstä. Arkistokuva. Pyry Sarkiola / Yle
 Pepsin vanhemmat toivoivat kauan, että heidän poikaansa voisi hoitaa tämän tahdosta riippumatta. Se mietityttää heitä edelleen.
 Häkkinen kertoo törmäävänsä kysymyksiin pakkohoidosta silloin, kun huolestuneet omaiset tahtoisivat vain pakottaa heille tärkeän ihmisen paranemaan. Mutta voisiko niin tehdä?
 Hänen mielestään ajatus auttamisesta on kaunis, mutta pakkohoito ei toimisi käytännössä. Nykyisessäkin järjestelmässä on niin paljon parannettavaa. Jos päihdehoito vain saisi enemmän henkilökuntaa, rahaa ja ajatusta, se voisi olla hyvin erilaista.
 Nykyinen apu on kontrollointia
 Laitoshoitoon turvaudutaan Häkkisen mukaan ratkaisuna liian helposti sen sijaan, että tehostettua avohoitoa kokeiltaisiin ensin. Avohoidon olisi oltava se perusverkko, joka ottaa kopin hoitoa tarvitsevista.
 – Laitoshoito ei voi olla toimimattoman avohoidon laastari. Valitettavasti se joskus on sitä, että laitetaan suoraan laitokseen ilman tarkempaa suunnitelmaa ja sitten yllätytään, kun hoito ei toimikaan.
 Hyvässä avohoidossa olisi Häkkisen mukaan oltava riittävän tiivistä hoitoa ja kontakteja tarpeeksi usein. Siihen tarvittaisiin kuitenkin rahaa, jota ei ole.
 Häkkinen kokee, että Suomessa on totuttu siihen, että resurssit ovat niukat ja potilaiden on tehtävä temppuja päästäkseen hoitoon. Tehtävänä olisi päinvastoin houkutella ihmiset hoitoon, joka olisi niin hyvää, että sinne tahdotaan tulla.
 – Olen pohtinut sitä, että meidän päihdehoitomme edelleen perustuu kontrollointiin ja kurinpitoon. Me yritämme vain kovalla kontrollilla saada ihmiset tottelemaan. Eihän se toimi, se on motivoimisen vastakohta.
 Pepsin vanhemmat näyttivät Ylelle kesällä teltan Pepsin luvalla. Vanhemmat olivat edellisenä päivänä siivonneet teltan ympäristöä ja asetelleet pressun uudelleen. Isä avasi kuvanottohetkellä teltan oven. Arkistokuva. Pyry Sarkiola / Yle
 Sekään ei motivoi, jos hoidon keskeyttäessään ei saa mahdollisuutta palata. Häkkinen kertoo, että päätös keskeyttää ja lähteä laitoksesta voi olla hyvin äkkipikainen. Pian voi kaduttaa, mutta silloin ovet ovat jo toistaiseksi kiinni: “Mitäs läksit.”
 – Hoidon keskeyttäneillä ihmisillä on nimenomaan se suuri tarve päästä hoitoon. Laitoshoidon keskeyttämiseen liittyy kohonnut kuolleisuusriski. Jos hoidon keskeyttänyt jatkaa arkeaan samoilla huumausaineannoksilla kuin ennenkin, hän voi kuolla yliannostukseen.
 Mielenterveys on unohtunut
 Päihderiippuvuus on sairaus, joka voidaan parantaa, mutta joka hoitamattomana pahenee ja johtaa kuolemaan. Riippuvuudesta kärsivällä on usein ongelmia monilla elämän osa-alueilla.
 Riippuvuutta pidetään usein sitä sairastavan henkilön ongelmien juurisyynä, joka on hoidettava ensin. Se on Päihdesairaalan ylilääkäri Margareeta Häkkisen mielestä väärin.
 – Monesti törmää siihen, että sanotaan, että hoida tuo päihdeongelma ja tule sitten hoitamaan masennusta. Vaikka suositus on, että asiat on hoidettava samaan aikaan, silti ovia suljetaan päihteiden käyttäjiltä johonkin muuhun. Tuntuu siltä, ettei meidän potilaitamme haluta mihinkään, ja sitten heidät tyrkätään tänne heti kun mahdollista.
 Pepsin vanhempien kotona lipaston päällä on edelleen heidän poikansa jääkiekkomaalivahdin kypärä. Sitä ei heitetä pois koskaan. Jasmina Kauta / Yle
 Vaikka laitoksissa saa psykososiaalista päihdehoitoa ja tukea, laitosjaksot ovat hyvin lyhyitä verrattuna aikaan, jonka toipuminen kestää.
 Esimerkiksi Kansaneläkelaitoksen tukemaa psykoterapiaa myönnetään vuodeksi kerrallaan maksimissaan kolmen vuoden ajalle. Se on aika, jonka on arvioitu riittävän.
 Mielenterveysongelmat eivät ratkea kuntoutusjakson aikana kuukaudessa. Riippuvuuspsykiatrian poliklinikoita on Suomessa, mutta ne eivät pysty vastaamaan kokonaistarpeeseen.
 Sekä Pepsin vanhemmat että hänen ystävänsä ovat kertoneet Ylelle, että Pepsi ei saanut tarpeeksi ammattimaista keskusteluapua.
 Palveluvalikoiman neuvosto Palko julkaisi lokakuussa  Huumeriippuvuuksien hoidon ja kuntoutuksen psykososiaalisten menetelmien suosituksen . Se kertoo huumeriippuvuuksien hoitokeinoista, joita olisi oltava käytettävissä julkisesti rahoitetussa terveydenhuollossa.
 Suositus antaa ainakin Häkkiselle toivoa paremmasta hoidosta. Siellä mainitaan myös se, että tavoitteena voi olla päihteiden käytön väheneminen tai loppuminen, mutta myös päihdehaittojen väheneminen. Kun tavoite on realistinen, sen voi saavuttaa.
 Asennemuutos
 Jotta mikään voisi muuttua parempaan, ensin olisi muutettava asenne. Häkkinen kertoo, että esimerkiksi päihdelääketiede on lääketieteen väliinputoaja, koska se ei ole erikoistumisala.
 Tärkeintä olisi huomata se, että päihderiippuvuus on sairaus. Sote-ala tarvitsee paljon lisäkoulutusta ja osaamista.
 – Jostain syystä päihderiippuvuudesta syytetään, että sairaus olisi jotenkin oma valinta tai käytöshäiriö, vaikka sillä on sairauspohja aivan kuin muillakin sairauksilla, joita hoidetaan mielellään.
 “Älkää itkekö”
 Pepsin vanhemmat tahtovat uskoa, että heidän pojallaan on nyt hyvä olla. Vaikka menetys on kipeä, kuolema oli päätös usean ihmisen kärsimykselle.
 Vanhempien ei tarvitse enää pelätä tai olla huolissaan. Heidän ei tarvitse enää tehdä eläkeikäisinä töitä, jotta rahat riittäisivät myös oman lapsen elättämiseen. Äidin ei tarvitse enää laittaa puhelintaan äänettömälle öiksi, jotta hän saisi nukkua rauhassa.
 Vanhemmat eivät ole erityisen uskovaisia, mutta he laittoivat poikansa mukaan hauta-arkkuun tämän rippikoulusta saaman Raamatun. Se oli ainoa esine, josta Pepsi oli pitänyt aidosti hyvää huolta.
 Kaksi toivekappaletta, yksi toive muistelemiseen. Jasmina Kauta / Yle
 Pepsi kirjoitti jo vuonna 2016 toiveet omista hautajaisistaan kahdelle muistilapulle.
 Hän oli samana vuonna täysin yllättäen menettänyt hyvän ystävänsä silmiensä edessä, eikä ajatus kuolemasta lakannut vaivaamasta. Kaksi muistilappua varmistivat sen, että hän saisi vielä kuoltuaan lähettää terveisensä kaikille niille, jotka kaipaavat häntä.
 Toisessa lapussa on soitettavat kappaleet hautajaisiin. Ne ovat Oasikselta ja  Robbie Williamsilta . Äiti oli säästänyt saamansa muistilaput, ja vanhemmat soittivat molemmat kappaleet poikansa hautajaisissa.
 Toiseen lappuun on kirjoitettu tärkeä toive.
 – Älkää itkekö mua muistellessa. Muistakaa mua hymyillen tai nauraen tai älkää muistako.
 Kaikki Ylen julkaisut aiheesta:
 Kukaan ei voinut auttaa 35-vuotiasta miestä, joka asuu nyt metsässä – äiti ja isä vievät ruokaa lähestymiskiellosta huolimatta: "Hän on kuitenkin ihminen"
 Pepsin tarina sai muutkin vanhemmat kertomaan aikuisista lapsistaan, jotka ovat vaikeassa huumekoukussa – selvitimme, milloin ihmistä voidaan auttaa väkisin
 Teltassa asuvan Pepsin tarina kertoo todellisuudesta, jolta voi helposti sulkea silmänsä – vaikeasti autettavat jäävät omilleen kaupungeissa ympäri maata
 Viisi Kymsoten päättäjää tahtoo kiireellisiä toimia hätämajoitustilanteeseen – nyt kaikkia ei voida auttaa, vaikka perustuslaki vaatii niin
 Pahassa huumekoukussa ollut mies jätti jälkeensä tyhjän teltan kaupungin laitamille – "Pepsi" suostui hoitoon, joka on vain harvalle mahdollinen
 Teltta on edelleen joidenkin asunnottomien ainoa vaihtoehto – 35-vuotiaan huumekoukkuun jääneen "Pepsin" perhe joutui hankkimaan tälle asunnon itse
 Kymenlaaksoon tulee ensisuoja niille, jotka muuten jäisivät taivasalle – johtajaylilääkäri: "Ettei tulisi näitä telttametsätapauksia"
 Millaisia ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta 26.12. kello 23 asti.

Vakavasti päihderiippuvainen "Pepsi" on nyt poissa – Miksei riippuvuuteen sairastuneiden hoitoon ole toimivia ratkaisuja?


Summary: Venäjän asevoimien mukaan joukkoja vedettiin harjoituksista muun muassa Krimin niemimaalta.

Venäläisen uutistoimisto Interfaxin mukaan Venäjä on vetänyt takaisin yli 10 000 sotilasta Ukrainan vastaiselta rajalta, jossa nämä olivat Venäjän mukaan harjoittelemassa noin kuukauden ajan.
 Jouluyönä asiasta uutisoinut Interfax kertoo tiedon olevan peräisin Venäjän asevoimilta. Myös Venäjän puolustusministeriö sanoo, että joukkoja on siirretty, kertoo uutistoimisto AFP. Asiasta uutisoi myös uutistoimisto Reuters.
 Asevoimien mukaan joukkoja vedettiin harjoituksista muun muassa Ukrainan rajan kaakkoispuolen alueilta sekä Krimin niemimaalta, jonka Venäjä liitti itseensä vuonna 2014 kansainvälisen oikeuden vastaisesti.
 Venäjän Ukrainan vastaiselle rajalleen sijoittamat joukot ja kalusto ovat herättäneet epäilyjä Ukrainaan hyökkäämisestä. Venäjä on kiistänyt hyökkäyssuunnitelmat ja vaatinut länsimailta turvallisuustakeita siitä, ettei sotilasliitto Nato laajene itään.
 Venäjän asevoimien komentaja: Meillä ei ole aggressiivisia aikeita
 Interfaxin mukaan Venäjän asevoimien komentaja, kenraali  Valeri Gerasimov  on sanonut, ettei Venäjällä ole aggressiivisia suunnitelmia Ukrainaa kohtaan. Julkisesti esitetyt arviot Ukrainan rajan tuntumaan siirrettyjen venäläisjoukkojen määristä ovat vaihdelleet useista kymmenistätuhansista yli 100 000:een.
 AFP kertoo, että Ukrainan arvion mukaan sotilaita olisi nyt noin 104 000. Venäjän mukaan sillä on täydet oikeudet siirrellä joukkojaan omalla alueellaan siten kuin parhaaksi katsoo. Venäjä on useiden vuosien ajan käynyt Ukrainaa vastaan välillistä konfliktia tukemalla Ukrainan itäosien separatistitaistelijoita.
 Jouluaattona maiden välejä kiristi Ukrainan Lvivin kaupungissa  Venäjän konsulaattiin tehty polttopulloisku , jota Venäjä luonnehti terroriteoksi. Iskussa ei loukkaantunut kukaan. Lvivin poliisi tutkii tapahtunutta huliganismina, kertoivat uutistoimistot.
 Lue myös:
 Venäjän mukaan sen konsulaattiin Ukrainassa tehtiin polttopulloisku, suurlähetystö lähetti protestikirjeen Ukrainalle

Venäjä sanoo vetäneensä Ukrainan rajan tuntumasta takaisin yli 10 000 sotilasta


Summary: Mark Taylor suunnitteli myös lelut Teini-ikäiset mutanttininjakilpikonnat -sarjakuvan pohjalta.

Lelusuunnittelija  Mark Taylor  on kuollut. Hän kuoli torstaina sydämen vajaatoimintaan kotonaan Yhdysvaltain Kaliforniassa. Taylor oli kuollessaan 80-vuotias.
 Taylorin suunnittelemista leluista tunnetuimmat olivat He-Man ja muut Masters of the Universe -hahmot sekä Teenage Mutant Ninja Turtles, suomeksi Teini-ikäiset mutanttininjakilpikonnat.
 Vuonna 1982 myyntiin tulleita Masters of the Universe -hahmoja myytiin The New York Timesin mukaan ensimmäisen 2,5 vuoden aikana yli 70 miljoonaa kappaletta. Lelusarjasta tehtiin 1980-luvulla myös animaatiosarja televisioon sekä elokuva, jossa pääosaa, eli He-Mania näytteli ruotsalainen  Dolph Lundgren .
 Viime syksynä He-Man näki uudelleen päivänvalon suoratoistopalvelu Netflixin uudessa animaatiosarjassa.
 Keräilijöiden keskuudessa Masters of the Universe -hahmot ovat edelleen arvossaan ja niistä saatetaan maksaa jopa tuhansia euroja. Viime vuosina asiasta ovat uutisoineet muun muassa australialainen  7 News  ja sarjakuviin keskittyvä  CBR -sivusto.
 Michelangelo, Donatello, Raphael ja Leonardo, eli Teini-ikäiset mutanttininjakilpikonnat syntyivät myös 1980-luvun alkupuolella.  The Rolling Stone  -lehti kertoo vuonna 2014 julkaistussa artikkelissaan, kuinka pizzaa rakastavat "kilpparit" syntyivät alun perin vitsinä, kun sarjakuvapiirtäjiksi halunneet  Kevin Eastman  ja  Peter Laird  piirtelivät sankarikilpikonnia lähinnä hauskuuttaakseen itseään.
 Uutistoimisto AP:n mukaan Taylorin myöhemmin suunnittelemat lelut auttoivat Turtleseja valloittamaan kauppojen hyllyt, vaikka hän ei varsinaisesti ollut luomassa hahmoja.
 Terrell Mark Taylor syntyi kesäkuun 5. päivä 1941. Ennen lelusuunnittelijan uraa hän ehti työskennellä myös puolustusministeriössä, jossa hän perheensä mukaan osallistui muun muassa sukellusveneisiin, luotaintekniikkaan ja merenpohjan kartoituksiin liittyviin projekteihin.
 Taylorin kuolemasta kertoi uutistoimisto AP sekä Taylorin vaimo  Rebecca Salari Taylor  Facebookissa. Pariskunta ehti olla naimisissa 50 vuotta.
 Lue myös:
 80-luvun lelut arvotavaroita – Kaalimaan kakarasta pyydetään satoja euroja, He-Manin tukikohdasta 13 000 euroa (22.1.2015)

He-Man-lelujen suunnittelija Mark Taylor on kuollut


Summary: Osa poronhoitajista on lähtenyt jäljittämään sarvipäitä jopa helikoptereilla. Huonot laiduntalvet ovat luultavasti yleistymässä ilmastonmuutoksen vuoksi.

Lapissa on kateissa tuhansia poroja, kertoo  Britannian yleisradioyhtiö BBC . Suomalaisten ja ruotsalaisten poronhoitajien on ollut vaikeuksia löytää poroja, jotka ovat lähteneet etsimään ravintoa niiden ruuan jäätyä jääpeitteen alle.
 Jäkälän päälle kasaantunut jää on seurausta ensilumien sulamisesta tai niiden jälkeen iskeneistä sateista. Sulamaan tai vettymään päässeet hanget ovat tämän jälkeen päässeet jäätymään kovaksi kerrokseksi lämpötilan pudottua.
 – Porot eivät pysty kaivamaan jäätä, koska se on kovaa, ja siksi ne ovat lähteneet etsimään maata, jossa on vain lunta, Luonnonvarakeskuksen  Jouko Kumpula  kertoo BBC:lle.
 Kumpulan mukaan porot voivat syödä helposti lumen alla olevaa jäkälää. Porot ovat saattaneet lähteä satakin kilometriä etelään jäävapaan jäkälän toivossa.
 Paliskuntain yhdistyksen toiminnanjohtaja  Anne Ollila  kuvailee STT:lle, että tilanne on alueellisesti todella hankala ja lisähaastetta tuovat sudet, jotka hajottavat tokkia ja saavat porot juoksemaan kauemmas.
 Ollilan mukaan porot ovat olleet liikkeellä jo lokakuusta lähtien. Tuolloin tuli lumi maahan, minkä jälkeen satoi vettä, joka jäätyi jäiseksi hankipinnaksi.
 Poroja on jäljitetty myös helikopterein
 Osa poronhoitajista on lähtenyt jäljittämään sarvipäitä jopa helikoptereilla. Koillis-Ruotsissa poroja hoitava  Tomas Seva  kertoo, että etsintöjä on tehty yötä päivää.
 – Ajamme tunteja toistensa perään löytääksemme poromme ja paimentaaksemme ne takaisin, mutta se on ollut erittäin vaikeaa näissä talvisissa oloissa, Seva kertoo brittimedialle.
 – Joten käytämme myös helikoptereita, mikä on erittäin epätavallista ja erittäin kallista myös, hän lisää.
 Sevan mukaan hänen kotikylästään ja naapurikylästä on lähtenyt viime päivien aikana vaeltamaan ruuan perässä kaikkiaan noin 8 000 poroa. Monet poroista ovat matkanneet poikkeuksellisen pitkän matkan.
 – Meidän poromme ovat menneet tietääkseni kauimmillaan noin sadan kilometrin päähän alueeltamme, kertoo muoniolainen  Vili Kurki  BBC:lle.
 Vaellus ei ole myöskään ollut vain yhdensuuntaista, vaan Kurjen mukaan poroja on nähty saapuvan myös etelästä pohjoiseen.
 Eteläpuolella olevissa paliskunnissa on otettu kiinni karkulaisia ja laitettu aitaukseen, mistä niitä on Paliskuntain yhdistyksen Ollilan mukaan haettu takaisin pohjoiseen.
 Huonot laiduntalvet yleistymään päin
 Luonnonvarakeskuksen Kumpulan mukaan talviset laidunolosuhteet olivat vaikeita myös kaksi vuotta sitten.
 – Tavallisesti tällaisia talvia koetaan kerran 30 vuodessa, mutta näyttää siltä, että niistä on luultavasti tulossa ilmastonmuutoksen vuoksi yhä yleisempiä, hän lisää.
 Myös Ollilan mukaan porojen hajaannus ruuan etsimisen takia on ollut harvinaista.
 – Mutta epäilys on ja vähän on viitteitä siihen suuntaan, että ilmaston muuttuminen vaikuttaa sillä tavalla, että syystalvella tulee jäätäviä oloja. Tällöin maapohja jäätyy, jolloin poro ei sen läpi pysty ravintoa saamaan.
 Kaksi vuotta sitten, eli talven 2019–2020 vaikea tilanne aiheutti porotaloudelle Ollilan mukaan 32 miljoonan euron tappiot.
 Meneillään olevan talven tappiot selviävät kokonaisuudessaan vasta ensi syksynä. Paljon riippuu Ollilan mukaan siitä, kuinka paljon karkuteillä olevia poroja lopulta löydetään.
 Jotkut poronhoitajat ovat alkaneet antaa eläimilleen talvella lisää ruokaa, jotta eläimet eivät lähtisi kauas ruuan perässä.
 Asiasta kertoi Suomessa aiemmin  MTV:n uutiset .
 Lue myös:
 Porotalouden korvaukset vaikeasta toissatalvesta nyt maksuun  – yhteissumma 6 miljoonaa, vahingot porotalouden mukaan moninkertaiset
 Saamelaisalueen paliskunnilta hätähuuto: edessä jälleen poikkeuksellinen lumitalvi, ja toissatalven korvaukset yhä saamatta

BBC: Lapissa on kateissa tuhansia poroja – ovat lähteneet etsimään ravintoa ruoan jäätyä jääpeitteen alle


Summary: Kiristynyt jännitys Euroopassa on vaikeuttanut Suomen turvallisuuspoliittista asemaa, arvioivat Ylen haastattelemat Suomeen perehtyneet turvallisuuspolitiikan tutkijat.

Venäjä on keskittänyt joukkoja Ukrainan vastaiselle rajalle ja  esittänyt Natolle uusia vaatimuksia . Se  haluaa estää  Naton laajentumisen itään ja rajoittaa Naton toimintaa jopa sotilasliiton nykyisissä jäsenmaissa.
 Yhdysvallat on torjunut  vaatimukset.
 Yle kysyi kahdelta Suomen tilannetta hyvin tuntevalta ulkomaiselta asiantuntijalta, miten kiristynyt tilanne vaikuttaa Suomen turvallisuuspoliittiseen asemaan ja mahdolliseen Nato-jäsenyyteen.
 Ruotsalainen tutkija  Elisabeth Braw  työskentelee konservatiivisessa  American Enterprise Institute -ajatushautomossa  Washingtonissa. Hän on juuri kirjoittanut artikkelin siitä,  mitä opittavaa Ukrainalla  olisi Suomen talvisodan kokemuksista.
 Puolalainen  Piotr Szymański  on erikoistunut Itämeren maiden turvallisuuspolitiikkaan ja on julkaissut viime vuonna muun muassa  raportin Suomen ja Viron kokonaisturvallisuudesta . Hän työskentelee  OSW-tutkimuslaitoksessa  Varsovassa ja osaa myös suomea.
 Molemmat vastasivat Ylen kysymyksiin puhelimitse joulun alla. Heidän kommenttejaan on tiivistetty.
 Presidentit Sauli Niinistö ja Vladimir Putin tapasivat lokakuun lopulla Kremlissä.  Mikhail Klimentyev / AOP
 1. Onko Suomen turvallisuuspoliittinen asema muuttunut? Kyllä.
 Elisabeth Braw:
 Suomi on 30 vuoden ajan tasapainoillut diplomaattisesti erittäin taitavasti niin, ettei se provosoi Venäjää, vaikka kuuluukin selkeästi länteen.
 Tänä talvena tilanne on muuttunut siten, että tasapainoilu on entistäkin tärkeämpää. Pienikin [Suomen] virhe voisi johtaa seurauksiin, joita on vaikea ennakoida.
 Piotr Szymański:
 Suomen tilanne on muuttunut, koska Venäjä on latonut vaatimuksensa lännelle avoimesti pöytään. Suomen ja muiden sotilaallisesti liittoutumattomien maiden asema on muuttunut vaaralliseksi.
 Suomi ei voi olla varma siitä, että Yhdysvallat ei yrittäisi lepytellä Venäjää jollain tavalla tai tekisi sen kanssa sopimusta Euroopan turvallisuudesta.
 On vaarallinen kuvio, että Venäjä luo kriisejä rajoillaan. Venäjä on osoittanut, että se pystyy horjuttamaan muita maita paitsi sotilaallisesti myös hybridikeinoilla, kuten Suomen ja Norjan siirtolaiskriisin aikana 2015–2016.
 Elisabeth Braw työskentelee American Enterprise Institute -ajatushautomossa Washingtonissa. Sebastian Braw-Smith
 2. Onko Suomen Nato-optio juuri nyt realistinen? Ei ole.
 Elisabeth Braw:
 En pidä Suomen liittymistä Natoon kovin todennäköisenä. On vaikea nähdä, miten yleinen mielipide Suomessa voisi muuttua niin, että Nato-jäsenyydestä tulisi realistinen vaihtoehto.
 Venäjä ei tiedä, auttaisiko Nato Suomea ja Ruotsia hyökkäyksen hetkellä. Tämä monitulkintainen asetelma voi olla myös eduksi Suomelle ja Ruotsille.
 Kynnys hyökkäykseen nousee, jos Venäjä ei voi tietää, mitä on vastassa. Taloon ei murtauduta niin kevyesti, jos ei tiedetä, onko siellä murtohälytintä vai ei.
 Piotr Szymański:
 Suomen sisäisistä syistä Nato-jäsenyys näyttää epärealistiselta, koska Suomessa niin harva kannattaa sitä.
 Jotkut Länsi-Euroopan Nato-maat eivät todennäköisesti olisi innokkaita laajentamaan sotilasliittoa, koska ne itse sijaitsevat kaukana Venäjästä ja kokevat olevansa turvassa. Siksi ne ovat valmiimpia sopimukseen Venäjän kanssa.
 Tärkein este on kuitenkin suomalaisten oma vastustus. Se voi muuttua, jos Venäjä toimii sotilaallisesti Ukrainassa. Tai jos Ruotsi hakee Nato-jäsenyyttä. Silloin Suomen olisi erittäin vaikeaa pysyä Naton ulkopuolella. Suomi alkaisi näyttää yhä enemmän neutraalilta puskurilta Naton ja Venäjän välissä.
 Tutkija Piotr Szymański työskentelee OSW-tutkimuslaitoksessa Varsovassa. Bernard Lipiński
 3. Mitä haittaa ja etua jäsenyydestä olisi? Venäjän painostus kasvaisi, mutta apua olisi tarjolla.
 Elisabeth Braw :
 Selkein hyöty olisi tietysti se, että Suomi ja Ruotsi voisivat luottaa Naton apuun, jos jotain tapahtuisi. Se olisi aivan valtava hyöty. Toki voi argumentoida senkin puolesta, että maat ovat tähän asti pärjänneet osana länttä myös ilman sotilaallista liittoutumista.
 Jos ne hakisivat Nato-jäsenyyttä nyt, se kuitenkin horjuttaisi hyvin herkkää geopoliittista tasapainoa. Toisaalta Venäjää ei pidä päästää sanelemaan sitä, voivatko Suomi ja Ruotsi liittyä Natoon.
 Piotr Szymański :
 Suomen Nato-jäsenyys olisi etu sekä Natolle, Suomelle, Baltian maille että Puolalle. Venäjällä on yhä sotilaallinen etulyöntiasema Itämerellä, mutta se muuttuisi. Suomen Nato-jäsenyys auttaisi merkittävästi Baltian maiden puolustusta. Naton perustamissopimuksen viidennen artiklan mukainen kollektiivinen puolustus olisi valtava etu Suomelle ja Ruotsille.
 Naton jäsenyys tuskin muuttaisi Suomen asevoimien roolia, vaan niiden päätehtävänä säilyisi Suomen oman alueen puolustaminen.
 Nato-jäsenyys toki huonontaisi Suomen suhteita Venäjään. Venäjän painostus voisi näkyä sotaharjoituksina, disinformaatiokampanjana, kyberiskuina ja sekaantumisena Suomen päätöksentekoon. Suomen pitäisi pystyä torjumaan se.

 4. Kuinka nopeasti Suomi voisi saada Naton turvatakuut? Aika ripeästi.
 Elisabeth Braw:
 Suomen ja Ruotsin demokraattiset järjestelmät sekä asevoimat täyttävät Nato-jäsenyyden muodolliset vaatimukset. Natolle ne olisivat unelmaehdokkaita. Jäseneksi pääsy olisi niille lyhyt prosessi, ehkä pari vuotta, vaikka muilla mailla se on kestänyt pidempään.
 Tänä aikana Venäjä voisi kuitenkin yrittää käyttää tilaisuutta hyväkseen, kun Suomella ja Ruotsilla ei vielä olisi turvatakuita. Se olisi riski molemmille maille.
 Piotr Szymański :
 Suomen Nato-jäsenyyden vahvistaminen sujuisi nopeasti Naton jäsenmaiden parlamenteissa. Tuskin siihen menisi montaakaan kuukautta.
 Toinen asia on se, haluaisiko Suomi maahansa muiden Nato-maiden joukkoja. Suomi voisi ilmoittaa, ettei Suomeen tulisi uutta sotilaallista infrastruktuuria tai Naton joukkoja ja ratkaista siten Venäjän suhtautumisen ongelman. Tämä voisi myös nostaa hiukan Nato-jäsenyyden suosiota Suomessa.
 Väliajalla ennen jäsenyyden vahvistamista Suomi voisi myös pyytää ylimääräisiä turvatakuita. Natolla olisi monia tapoja vihjata, että pahimmassa skenaariossa Nato kyllä puolustaisi Suomea.
 Lue lisää:
 Putin uhkasi sotilaallisteknisillä toimilla, jos länsimaiden "aggressiivinen linja" Ukrainassa jatkuu
 Yhdysvallat torjui pikaisesti Venäjän yrityksen neuvotella turvallisuustakuista ilman liittolaisia
 Putin ilmoitti taas, ettei pidä Naton laajentumissuunnitelmista – tässä viisi asiaa sotilasliitosta ja sen tulevaisuudesta
 Putin vaati Natolta, ettei sotilasliitto laajene itään – näin Niinistö kommentoi: uudet jäsenyydet ovat hakijamaan ja Nato-jäsenten välinen asia

Suomen Nato-jäsenyys näyttää yhä epärealistiselta, vaikka Venäjä uhittelee – näin ulkomaiset tutkijat arvioivat Suomen tilannetta


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Mitä hyötyä Suomelle olisi Nato-jäsenyydestä?
 Kiristynyt jännitys Euroopassa on vaikeuttanut Suomen turvallisuuspoliittista asemaa.  Näin arvioivat Ylen haastattelussa  kaksi korkean profiilin asiantuntijaa, jotka tuntevat Suomen tilanteen hyvin.
 Kysyimme American Enterprise Institute -ajatushautomossa työskentelevältä ruotsalaistutkija  Elisabeth Brawilta  ja riippumattomassa OSW-tutkimuslaitoksen puolalaistutkija  Piotr Szymańskilta , miten jännittynyt tilanne vaikuttaa Suomen mahdolliseen Nato-jäsenyyteen.
 Kulttuurivieras Rosa Liksomin mielestä myös ihminen on eläin
 Nuorena Rosa Liksom lypsi ja hoiti karjaa. Nykyään hän kuvaa lehmien kärsimystä, jotta me ihmiset ymmärtäisimme paikkamme Benjamin Suomela / Yle
 Kirjailija, kuvataiteilija  Rosa Liksomin  mielestä me olemme eläimiä kaikki.  Hän kuvaa kirjassaan ja maalauksissaan ihmisen ja eläimen harmonista suhdetta , joka on kadonnut, koska ihminen kuvittelee hallitsevansa kaikkea. Tornionjokilaakson murteella kirjoitettu  Väylä  on ollut syksyn suosituimpia romaaneja.
 Tehohoitajan haave katastrofialueilla työskentelystä jäi tauolle
  Meilahden teho-osaston hoitajat Minna Päivinen (oik.) ja Tay Pham simulaatiohuoneessa HUSin tornitalossa.  Benjamin Suomela / Yle
 Armollisuutta itseään kohtaan, kärsivällisyyttä ja pienistä asioista nauttimista:  kysyimme eri alojen ammattilaisilta, mitä he ovat oppineet koronasta, työstä ja itsestään parin vuoden aikana . Yksi heistä on tehohoitaja  Minna Päivinen . Hän haaveili aiemmin katastrofialueella työskentelystä, mutta nyt haave on tauolla. Tällä hetkellä Suomen omassa katastrofissa riittää tekemistä.
 Lunta luvassa paikoin
 Ilmatieteen laitos
 Tänään satelee lunta paikoin, mutta ajokeli on enimmäkseen normaali talvikeli. Pakkanen vaihtelee pääosin 10:n ja 20 asteen välillä.
 Voit lukea lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Nato-jäsenyyden hyödyt puntarissa | Rosa Liksom pohtii ihmisiä ja eläimiä | Koronakriisi pani tehohoitajan haaveet tauolle


Summary: Hoidamme päihdeongelmista kärsiviä Suomessa tietyin keinoin, vaikka emme edes tiedä, auttavatko ne oikeasti, kirjoittaa toimittaja Jasmina Kauta.

Olen seurannut työssäni Ylen toimittajana 35-vuotiaan, kodittomaksi jääneen päihderiippuvaisen miehen elämää viime kesäkuusta lähtien.
 Viiden kuukauden aikana  Pepsiksi  nimetty kouvolalainen mies  asui metsässä vuotavassa teltassa , kävi läpi  kuukauden vieroitusjakson , palasi vapaaehtoisesti takaisin telttaansa käyttämään huumeita, löysi itselleen uuden vuokra-asunnon ja sai heti alkumetreillä taloyhtiöltä ensimmäisen varoituksen häiriköinnistä.
 Lokakuun lopulla Pepsi kertoi äidilleen odottavansa tulevaa talvea toiveikkaana. Muutaman päivän kuluttua keskustelusta hän menehtyi kotonaan.
 Pepsin elämä päättyi tilanteessa, jossa nykyiset Suomen päihdehoidon keinot eivät kyenneet parantamaan häntä.
 On päihderiippuvaisia, joille nykyiset palvelut riittävät sellaisenaan. Sitten on Pepsin kaltaisia ihmisiä. He putoavat palveluverkon raoista pimeyteen, josta ei pääse pois ilman suuria muutoksia nykyisessä päihdehoidossa.
 Emme tiedä, auttaako hoito
 A-Klinikan Järvenpään Päihdesairaalan ylilääkäri  Margareeta Häkkinen  antaa Suomen päihdehoidolle ainakin kaksi tärkeää parantamiskohdetta: osaaminen ja raha.
 Politiikan tutkija  Petri Uusikylä  ja muutosasiantuntija  Jyrki Laine  ovat tehneet talvella 2021 julkaistun selvityksen päihdepalveluiden nykytilasta. Sen mukaan päihdepalveluita on Suomessa tarjolla alimitoitetusti tarpeeseen nähden.
 Myöskään eri hoitomuotojen soveltuvuudesta, tuloksellisuudesta ja vaikuttavuudesta ei ole selvityksen mukaan tutkimuksellista näyttöä. Suomessa hoidetaan huumeriippuvaisia lähinnä ulkomaisiin tutkimuksiin perustuen.
 Suomalaista tutkimustyötä tehdään päihdehoidosta ja -riippuvuuksista liian vähän. Suomessa ei edes tilastoida sitä, kuinka monta hoitojaksoa yksittäinen ihminen käy läpi.
 Myös hoidon vaikuttavuus jää kysymysmerkiksi, sillä potilaista ei saa tietoa vaikkapa laitoksesta lähdön jälkeen. Jos hyvillä mielin kohti raitistumista lähtenyt potilas kuoleekin seuraavana päivänä yliannostukseen, tilastot eivät yhdistä tapahtumia.
 Hoidamme päihdeongelmista kärsiviä tietyin keinoin, vaikka emme edes tiedä, auttavatko ne oikeasti.
 Tulokseton kuluerä
 Koska hoitoon ja sen vaikuttavuuteen ei uskota, siihen ei laiteta rahaa. Budjettia laatiessaan päättäjä saattaa ajatella, että päihdehoito on vain tulokseton kuluerä, josta voi helposti nipsaista vähän kärkeä pois.
 On kuitenkin jo nyt näyttöä, että päättäjä on väärässä.
 Päihdehoidon kustannuksista on tehty laskelmia, joiden mukaan hoitamatta jättäminen tulee yhteiskunnalle kalliimmaksi kuin hoitaminen.
 Esimerkiksi viime vuonna aiheesta julkaistiin  suomalainen tutkimus . Sen mukaan Pohjois-Karjalan Siun soten päihdepalvelujen piirissä olevien alkoholiongelmaisten keskimääräiset sote-kustannukset olivat viiden vuoden aikana 53 prosenttia matalammat kuin niiden, jotka jäivät päihdepalvelujen ulkopuolelle.
 Riippuvuuteen sairastutaan
 Laittamalla rahaa päihdehoitoon ja sen parantamiseen voisi samalla säästää suuria summia, mutta mikä estää? A-Klinikan Järvenpään Päihdesairaalan ylilääkäri Margareeta Häkkinen on ainakin huomannut Suomessa vallitsevan asenneilmapiirin: päihderiippuvuutta ei pidetä sairautena, vaikka se on sellainen.
 Joidenkin on helppoa ajatella, että kadunkulmassa huojuvan, sekavan ja haisevan laitapuolen kulkijan tilanne on hänen oman tahtonsa tulos, ja siksi hän on itse oman onnensa seppä.
 Päätös kokeilla esimerkiksi huumeita on aina oma, mutta jos sairastuu riippuvuuteen, huumeiden käytössä on enää hyvin vähän kyse omasta tahdosta. Silloin on sairas.
 Pepsi ei koskaan suunnitellut sairastuvansa. Hänestä piti tulla jääkiekkomaalivahti, mutta elämä ei aina mene niin kuin toivoisi. Kun sairastuu, voi vain toivoa, että yhteiskunta ymmärtää sitä kipua, jota sen jäsen tuntee.
 Pepsin isoveli lähetti minulle tekstiviestin. Hän oli kuunnellut hautajaisissa Pepsiä suremaan tulleiden ystävien keskusteluja:
 "He pohtivat taas hoitoon menoa ja sitä, elävätkö itsekään nelikymppisiksi. Tuli mieleen, miksi noin hyviä ihmisiä on jätetty oman onnensa nojaan."
 Se on kysymys, johon minäkään en ole vielä löytänyt vastausta.
 Lue lisää:   Vakavasti päihderiippuvainen "Pepsi" on nyt poissa – Miksei riippuvuuteen sairastuneiden hoitoon ole toimivia ratkaisuja?

Toimittajalta: Lepää rauhassa Pepsi, aika ei riittänyt kohdallasi – ilman muutosta moni muukin kuolee sairauteen, jota ei ymmärretä


Summary: Tutu toimi myös Etelä-Afrikan totuuskomission puheenjohtajana ja sai Nobelin rauhanpalkinnon vuonna 1984.

Etelä-Afrikan anglikaanisen kirkon entinen arkkipiispa  Desmond Tutu  on kuollut. Hän oli kuollessaan 90-vuotias.
 Tutu kuoli pitkäaikaisen sairauden seurauksena. Tutulla diagnosoitiin eturauhassyöpä vuonna 1997. Hän oli ollut sairaalahoidossa useita kertoja vuodesta 2015.
 Tutu palkittiin vuonna 1984 Nobelin rauhanpalkinnolla väkivallattomasta taistelustaan Etelä-Afrikan rotusortoa vastaan. Rotusorron päättymisen jälkeen hän johti totuuskomissiota, jonka tehtävänä oli sovitella apartheidajan rikoksia.
 Kuolemasta kertoi Etelä-Afrikan presidentti  Cyril Ramaphosa .
 – Hän oli poikkeuksellinen älykäs ja rehellinen mies sekä voittamaton apartheidin vastustaja. Hän oli myös herkkä ja haavoittuvainen sekä myötätuntoinen niitä kohtaan, jotka kärsivät sorrosta, epäoikeudenmukaisuudesta ja väkivallasta apartheidin aikana ja sen jälkeen, Ramaphosa sanoi.
 Desmond Tutu tapasi prinssi Harryn, herttuatar Meghanin ja heidän poikansa Archien Kapkaupungissa vuonna 2019. Toby Melville / EPA
 Taisteli tasa-arvon puolesta koko elämänsä ajan
 Desmond Tutu syntyi Klerksdorpin kaupungissa Etelä-Afrikassa vuonna 1931.
 Hän ryhtyi opettajaksi 1950-luvulla. Tutu ei kuitenkaan halunnut tukea järjestelmää, joka kohteli tummaihoisia oppilaita epätasa-arvoisesti. Vuonna 1958 hän jätti opettajan työn ja ryhtyi papiksi.
 1980-luvulla Tutu toimi kirkkoneuvostossa ja johti väkivallatonta taistelua rotusortoa vastaan. Tutu tapasi muiden muassa tuolloin pääministerinä toimineen  Pieter Willem Bothaa  ja kehotti tätä lopettamaan rotuerottelun.
 Vaikka neuvottelut eivät tuottaneet tulosta, hetki jäi historiaan. Ensi kertaa tummaihoinen aktivistijohtaja neuvotteli valkoisen korkea-arvoisen virkamiehen kanssa.
 Tapaamisen päätteeksi hallitus takavarikoi Tutun passin.
 Vuonna 1984 Tutulle myönnettiin Nobelin rauhanpalkinto ponnisteluista apartheidin lopettamiseksi. Vuonna 1985 Tutusta tuli Etelä-Afrikan ensimmäinen tummaihoihoinen piispa.
 Yhdysvaltain presidentti Barack Obama palkitsi Tutun Presidentin vapaudenmitalilla Washingtonissa vuonna 2009. Shawn Thew / EPA
 Tutu jäi eläkkeelle arkkipiispan toimesta vuonna 2010. Hän toimi eläkkeelle ollessaan poliitikkojen neuvonantajana ja puhujana sekä perusti rauhanjärjestön.
 Presidentti  Martti Ahtisaari  työskenteli Tutun kanssa yhdessä Elders-ryhmässä, jonka perusti aikoinaan Etelä-Afrikan entinen presidentti Nelson Mandela.
 Suurmiesten sukupolven poismeno surettaa Etelä-Afrikassa
 –Emeritusarkkipiispa Desmond Tutun poismeno on uusi menetyksen luku kansakuntamme jäähyväisissä erinomaisten eteläafrikkalaisten sukupolvelle, joka on jättänyt meille vapautetun Etelä-Afrikan, Ramaphosa sanoi viitaten myös ihmisoikeustaistelija  Nelson Mandelaan.
 Marraskuussa kerrottiin myös eteläafrikkalaisen suurmiehen  Frederik Willem de Klerkin  poismenosta. 85-vuotiaana kuollut Klerk toimi Etelä-Afrikan presidenttinä ja sai Nobelin rauhanpalkinnon vuonna 1993.
 Lue myös:

 Desmond Tutu: Menen mieluummin helvettiin kuin palvon homovastaista Jumalaa
 Nobel-palkittu arkkipiispa haluaa Bushin ja Blairin syytteeseen
 Arkkipiispa Desmond Tutu toivoo oikeutta avustettuun kuolemaan
 Arkkipiispa Tutu vaatii sitomaan Myanmarin saaman avun rohingya-vähemmistön kohteluun

Ihmisoikeustaistelija ja rauhannobelisti Desmond Tutu on kuollut


Summary: Pari hankki vanhan sitojan parin viikon seurustelun jälkeen, ja se viitoitti heidän yhteisen matkansa. Lyhteistä leipä ei silti kokonaan tule, mutta pariskuntaa yhdistää rakkaus monenlaiseen tekemiseen maatilalla.

Marianne Rajala  nostaa ilmaan yhden harvoista lyhteistä, joita tilalla vielä tässä vaiheessa vuotta on. Se painaa yllättävän paljon, neljä kiloa.
 – Se tulee tuosta vanhasta koneesta. Sitten se avataan käsin, puretaan, siistitään ja tehdään puolitoistakiloinen lyhde, selittää Rajala.
 50-luvun kone on se, joka sitoo yhteen paitsi lyhteet myös Rajalan ja hänen puolisonsa  Janne Lehtisen . Rajala bongasi sen netistä, kun pari oli seurustellut vasta pari viikkoa.
 – Tuumasin Jannelle, että jos se haetaan, niin tässä ollaan loppuelämä yhdessä. Se oli vähän niin kuin avioliitto, saneli siinä kohtaa, mitä loppuelämä tehdään.
 Pariskunnan tarinasta kirjoitti aiemmin  Maaseudun Tulevaisuus .
 Kauraa riittää Koskenkorvalla myös hevosille. Mirva Ekman / Yle
 Pärjääminen vaatii kekseliäisyyttä
 Kun pari laittoi hynttyyt yhteen, tarvittiin yhteinen tila. Se löytyi Etelä-Pohjanmaalta, Ilmajoen Koskenkorvalta. Mahdollisuuksia siinä on paljon, mutta niin on töitäkin.
 Sekä Rajala että Lehtinen ovat maaseudun kasvatteja, joilla tuttuja ovat niin kyntökilpailut kuin koneurakointi. Lehtinen hoitaa ruiskutuksia, kyntää, kylvää ja pui. Talvella tehdään lumitöitä, hiekoitusta, kuivaheinää ja olkea. Eläimiäkin on.
 – On pidettävä kaikki kanavat auki, että leipä löytyisi. Ei se tule vain lyhteistä – jos asia olisi niin, niitä tekisi jokainen, sanoo Rajala.
 Paria yhdistää rakkaus tekemiseen, mutta kekseliäisyyttä ja oivalluksia maatalousyrittäminen vaatii.
 – Ja vähän hulluuttakin: että mistä idea löytyy.
 Kokkosilta lyhteet kärrätään tarvittaessa sateensuojaan
 Nyt eletään lyhteiden menekin kulta-aikaa. Koskenkorvan tilalta lähtee jouluksi myyntiin 20 000 lyhdettä, jotka on pitkälti jo myyty kaupoistakin. Tilallakin alkaa olla tyhjää, ja kohta on siivoamisen aika.
 Lyhteiden valmistus on pitkä prosessi.
 – Kaikki lähtee hyvästä ja hyvin muokatusta maasta. Vilja kylvetään, hoidetaan kasvuvaihe ja toivotaan hyviä säitä. Sitten puidaan, kootaan ja kuivataan, luettelee Marianne Rajala.
 Kuivaaminen on yksi haastavimmista vaiheista. Jos lyhteet ovat niin sanotusti kokkosilla eli maata vasten neljä lyhdettä toisiinsa nojaten, niitä siirretään sateelta suojaan kärryillä.
 – Ennen vanhaan on laitettu hattu päälle, mutta me on todettu että on parempi ottaa niitä välillä pois. Vaikka kauheasti se on töitä teettänyt, sanoo Rajala.
 Sitojasta tuleva lyhde ei vielä ole valmis kauppaan, vaan vaatii purkamisen ja siistimisen. Mirva Ekman / Yle
 Eikä sitominenkaan tuosta vain hoidu.
 – Sitten kun olet tehnyt 300, se on myyntikuntoinen. Siinä tarvii harjoittelua ja silmää. Eikä ihan kaikki jaksaisi tehdä sataa enempää, sanoo Rajala.
 Pelkästään talven tai joulun asia lyhteet eivät ole, vaan niitä on tilattu kesäisinkin hääkoristeiksi maitotonkkiin. Töitä tilalla siis riittää.
 Palkkatyövoimaa Rajalan ja Lehtisen tilalla ei ole, mutta perheestä löytyy apukäsiä ja hyvää huumoria myös pellolle.
 – On hyviä ja huonoja päiviä, mutta kyllä me on vielä yhteen hiileen puhallettu.
 Mitä ajatuksia juttu herättää? Voit osallistua keskusteluun maanantaihin 27.12. kello 23:een saakka.

Lyhteet sitoivat Marianne Rajalan ja Janne Lehtisen yhteen, ja nyt pariskunnan tilalta lähtee lintujen jouluiloksi 20 000 lyhdettä


Summary: Ihminen, joka on kiltti itselleen, jaksaa paremmin olla mukava myös muille, arvelee Aiju Salminen

Aiju Salminen
 Kolumnisti on kuvittaja, taidekuraattori, kuvataiteilija ja sarjakuvapiirtäjä, kahden lapsen äiti sekä kahvinjuoja. Hän pitää podcastien kuuntelemisesta, inkivääristä ja liian myöhään valvomisesta.
 Aiheesta voi keskustella 27.12. klo 23.00 saakka.
 Kolumneja  tekee laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä.
 Kaikki kolumnit voit lukea täällä
 Kuuntele kolumneja Yle Areenassa

Aiju Salmisen sarjakuvakolumni: Arvostan avopuolisoni päiväunia


Summary: Arkkipiispa Desmond Tutun kuolemasta kerrottiin sunnuntaina. Hän oli kuollessaan 90-vuotias.

Eteläafrikkalainen arkkipiispa, ihmisoikeusaktivisti ja rauhannobelisti  Desmond Tutu  on kuollut 90 vuoden iässä.
 Etelä-Afrikan presidentti  Cyril Ramaphosa  kertoi sunnuntaina suurmiehen poismenosta.
 Hän kuvaili Tutua patriootiksi, jolla ei ollut vertaisia.
 Desmond Tutu tapaamassa lapsia Nelson Mandelan muistopäivänä Kapkaupungissa Etelä-Afrikassa 18. heinäkuuta 2014. Nic Bothma / EPA
 – Hän oli poikkeuksellinen älykäs ja rehellinen mies sekä voittamaton apartheidin vastustaja. Hän oli myös herkkä ja haavoittuvainen sekä myötätuntoinen niitä kohtaan, jotka kärsivät sorrosta, epäoikeudenmukaisuudesta ja väkivallasta apartheidin aikana ja sen jälkeen.
 – Emeritusarkkipiispa Desmond Tutun poismeno on uusi menetyksen luku kansakuntamme jäähyväisissä erinomaisten eteläafrikkalaisten sukupolvelle, joka on jättänyt meille vapautetun Etelä-Afrikan, Ramaphosa sanoi.
 Tutu toimi anglikaanisen kirkon Kapkaupungin arkkipiispana 2010-luvulle saakka. Kapkaupungin nykyinen arkkipiispa  Thabo Makoba  sanoi Tutun jättäneen jälkipolville perinnöksi valtavan moraalisen voiman.
 – Hänelle oli luontevaa olla ihmisten seurassa. Hän itki yksityisesti ja julkisesti silloin, kun hän tunsi ihmisten tuskan. Hän nauroi silloin, kun sai jakaa ilon toisten ihmisten kanssa.
 Arkkipiispa Desmond Tutu puhumassa hollantilaisen hyväntekeväisyysjärjestön tapahtumassa Amsterdamissa helmikuussa 2014. Olaf Kraak / EPA
 Tutu muistetaan erityisesti tasa-arvon puolesta tehdystä työstä sekä Etelä-Afrikassa että maailmalla. Nelson Mandelan säätiön mukaan Tutun panos taisteluun epäoikeudenmukaisuutta vastaan oli merkittävä.
 – Hän oli poikkeuksellinen ihminen, ajattelija ja johtaja, säätiön lausunnossa todetaan.
 Presidentti Nelson Mandelan perustaman Elders-ryhmän puheenjohtaja ja Irlannin entinen presidentti  Mary Robinson  piti Tutun poismenoa järkytyksenä.
 – Hän inspiroi minua olemaan "toivon vanki", Robinson totesi.
 Myös presidentti  Martti Ahtisaari  työskenteli Tutun kanssa yhdessä Elders-ryhmässä. Sunnuntaina julkaistussa lausunnossaan järjestö totesi menettäneensä rakkaan ystävän.
 – Tutun saavutuksia ei unohdeta koskaan. Hänen sitoutuminen rauhaan, rakkauteen ja tasa-arvoon inspiroi vielä tuleviakin sukupolvia, lausunnossa todetaan.
 Desmond Tutu ja Nelson Mandela Etelä-Afrikan Sowetossa helmikuussa 1990. Vain viikkoa ennen tapaamista Mandela oli vapautunut vankilasta yli 27 vuoden vankeuden jälkeen. AOP
 Yhdysvaltain entinen presidentti  Barack Obama  kuvaili Tutua mentorikseen, ystäväkseen ja moraaliseksi kompassikseen.
 – Hän ei koskaan menettänyt surkeaa huumorintajuaan ja tahtoaan löytää ihmisyyttä vastustajistaan, ja Michelle ja minä jäämme kaipaamaan häntä syvästi, Obama sanoi.
 Kenian presidentti  Uhuru Kenyatta  sanoi, että Tutun kuolema on iso isku paitsi Etelä-Afrikalle, koko Afrikan mantereelle.
 – Arkkipiispa Tutu inspiroi Afrikan johtajien kokonaista sukupolvea – johtajien, jotka omaksuivat hänen väkivallattoman suhtautumisensa vapaustaisteluun, Uhuru Kenyatta sanoi.
 Englannin kuningatar  Elisabet  kertoi koko kuninkaallisen perheen surevan arkkipiispa Desmond Tutun kuolemaa.
 – Hän oli mies, joka taisteli väsymättä ihmisoikeuksien puolesta Etelä-Afrikassa ja kaikkialla maailmassa. Muistan lämmöllä tapaamisiani hänen kanssaan ja hänen suurta lämpöään ja huumorintajuaan.
 Britannian pääministeri  Boris Johnson  kirjoitti  Twitterissä  olevansa surullinen Tutun kuolemasta.
 – Hän oli avainasemassa taistelussa apartheidia vastaan uuden Etelä-Afrikan luomiseksi. Hänet muistetaan hengellisestä johtajuudesta ja hillittömästä huumorintajusta, Johnson tviittasi.
 Euroopan unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja  Josep Borrel  kommentoi Tutun kuolemaa näin:
 – Desmond Tutu teki paljon hyvää maailmassa. Hänen perintönsä apartheidin ja eriarvoisuuden vastustamisessa elää nykypäivän Etelä-Afrikassa ja koko ihmiskunnassa.
 Yhdysvaltalaisen baptistipastorin ja ihmisoikeusaktivisti  Martin Luther Kingin  tytär  Bernice King  on myös kommentoinut Tutun kuolemaa:
 – Olen surullinen kuullessani koko maailman tunteman tietäjän, ihmisoikeusjohtajan ja voimakkaan pyhiinvaeltajan kuolemasta... Olemme parempia, koska hän oli täällä.
 26.12 klo 19.35 Juttua täydennetty.
 Lue myös:
 Ihmisoikeustaistelija ja rauhannobelisti Desmond Tutu on kuollut
 Herttuaparin Archie-vauva tapasi rotuerottelun vastaisen taistelun ikonin Etelä-Afrikassa – samalla nähtiin, miltä Archie nyt näyttää
 Arkkipiispa Desmond Tutu toivoo oikeutta avustettuun kuolemaan
 Arkkipiispa Tutu vaatii sitomaan Myanmarin saaman avun rohingya-vähemmistön kohteluun
 Desmond Tutu: Israelin ja palestiinalaisten johtajat käyttäytyvät kuin lapset

Rauhannobelisti Desmond Tutun poismeno koskettaa – Etelä-Afrikan presidentin mukaan Tutulle ei ollut vertaisia


Summary: Lauran veli tappoi miehen. Se syöksi Lauran kriisiin ja tunteiden ristiaallokkoon. Asiantuntijan mukaan henkirikoksen tekijän läheiset kantavat suurta häpeää mukanaan eivätkä usein koe ansaitsevansa apua.

Puhelu tuli keskellä tavallista tiistaipäivää, kun  Laura  oli lopettelemassa etätyöpäiväänsä. Soittaja oli Lauran veli. Tämä kertoi tappaneensa miehen.
 Siihen loppuvat Lauran selkeät muistikuvat siltä päivältä.
 – Lamaannuin täysin ja pystyin muistaakseni kysymään vain, että mitä on tapahtunut. Veli vastasi, että tuli riitaa ja minut on nyt vangittu. Puhelu oli tosi lyhyt.
 Puhelun jälkeen Laura itki ja tärisi. Hän vaelsi keittiöön, jossa silmät osuivat veitseen. Se kauhistutti, vaikkei hän edes tiennyt surmatapaa.
 – Seuraavana yönä en nukkunut, koska pelkäsin niin paljon, että joku tulee kostamaan minulle.
 Laura ei esiinny tässä jutussa oikealla nimellään yksityisyyden suojan ja asian arkaluonteisuuden takia.
 ”Onko minulla oikeutta toivoa, ettei veli tee itsemurhaa?”
 Tuosta puhelusta lähtien Lauran ajatuksia on hallinnut suuri ristiriita: veli teki hirvittävän asian, mutta silti Laura rakastaa häntä edelleen
 – Tuntuu, ettei minulla ole oikeutta rakastaa, mutten osaa olla rakastamattakaan. Pelkään, että hän tekee itsemurhan, mutta koen, ettei minulla ole oikeutta toivoa hänen henkiin jäämistään, Laura sanoo.
 Elämää hallitsevat myös syyllisyys, häpeä ja suru. Uhri ja tämän läheiset käyvät mielessä usein.
 Lauran mielessä kävi aluksi ajatus, että koko lähisuvun elämä on lopullisesti pilalla. Pahinta oli kuitenkin tietoisuus siitä, että veli on riistänyt toisen ihmisen hengen. Petteri Sopanen / Yle
 Laura ymmärtää, ettei hän ole vastuussa veljensä teoista. Järjellä asiaa ei pysty kuitenkaan hallitsemaan.
 – Joskus minusta tuntuu, että minun pitäisi hyvittää veljeni teko. Minun pitäisi pelastaa jonkun henki tai olla ylikiltti kaikille koko ajan.
 Yhteiskunta pitää usein läheistäkin syyllisenä
 Vastaava ohjaaja  Noora Alanen   Kriminaalihuollon tukisäätiöstä  kertoo, että henkirikoksen tekijän lähipiiri joutuu yleensä kriisiin.
 – Ei kukaan osaa valmistautua sellaiseen. Monen ensimmäinen ajatus on, että eihän meidän perheeseemme voi tulla tällaista ja miten tästä voi ikinä selvitä, Alanen sanoo.
 Kriminaalihuollon tukisäätiö auttaa rikostaustaisia ja heidän läheisiään. Se myös kouluttaa sosiaalihuollon ammattilaisia ympäri Suomen kohtaamaan rikoksen tekijän läheisen.
 – Läheisetkin kokevat valtavasti häpeää. Se kumpuaa ympäristön asenteista ja ylipäätään siitä, mitä me yhteiskuntana ajattelemme rikollisista.
 Monien mielestä läheinenkin on syyllinen. Usein arvellaan, että rikoksen tehneen kotioloissa on ollut jotain vikaa.
 Häpeän lisäksi läheisiä painaa huoli vankilassa olijasta: miten hän pärjää ja miten hän pystyy jatkamaan elämäänsä rikoksen ja tuomion jälkeen?
 Moni kokee, ettei ansaitse apua
 Laura uskalsi hakea apua, mutta moni muu jättää häpeän takia sen tekemättä. Petteri Sopanen / Yle
 Laura löysi Kriminaalihuollon tukisäätiön verkosta. Hän sai apua juuri Noora Alaselta, joka yhdisti hänet ja toisen henkilön, joka on samankaltaisessa tilanteessa.
 Moni muu rikoksen tekijän läheinen jättää hakematta apua.
 – Ajatellaan, että en kai minä ansaitse tulla autetuksi, koska tämä on vielä kamalampaa uhrille ja hänen läheisilleen, Noora Alanen sanoo.
 Koska läheiset eivät koe voivansa hakea apua, Kriminaalihuollon tukisäätiö pyrkii lähestymään heitä aktiivisesti. Se esimerkiksi käy vankiloiden pihalla vierailupäivien aikana.
 Vankilatuomiosta seuraa myös käytännön pulmia läheisille
 Poliisin tietoon tuli viime vuonna 90 tappoa tai murhaa.
 Ei ole tutkimustietoa siitä, paljonko Suomessa on henkirikoksen tehneiden läheisiä. Sen sijaan Kriminaalihuollon tukisäätiö on arvioinut, että kaikenlaisista rikoksista tulleet vankeusrangaistukset koskettavat jopa 55 000:ta vangille läheistä ihmistä päivittäin.
 Henkisen taakan lisäksi läheisen vankeusrangaistus aiheuttaa paljon käytännön pulmia. Miten hoitaa esimerkiksi vankilaan joutuvan asuntoasiat, jos hän on asunut yksin? Entä jos toinen perheen vanhemmista joutuu vankilaan: mitä se tarkoittaa muun perheen asumiselle?
 Kriminaalihuollon tukisäätiö auttaa myös käytännön asioissa muun muassa tarjoamalla käyttöön  erilaisia oppaita .
 Rikoksen tekijän läheinenkään ei halua olla tekemisissä rikoksen tekijän läheisen kanssa
 Laura sanoo, että Kriminaalihuollon tukisäätiön välittämästä vertaistukihenkilöstä on ollut paljon apua. On helpottavaa jutella sellaisen kanssa, joka jakaa samankaltaiset tunteet.
 Sen lisäksi Laura kuitenkin kaipaa myös tukiryhmää tai muuta tilaisuutta keskustella säännöllisesti saman kokeneiden kanssa.
 Kriminaalihuollon tukisäätiö järjestää vankilassa olevien puolisoille, vanhemmille ja lapsille esimerkiksi perheleirejä ja vertaistukiryhmiä. Kaikille läheisille avoin vertaisryhmä ei oikein lähtenyt käyntiin.
 Noora Alasen mukaan avun hakemisen korkea kynnys näkyy tässäkin. Lisäksi hän arvelee, että yleinen käsitys rikoksen tekijän läheisistä vaikuttaa asiaan myös, vaikka ihminen itsekin kuuluu siihen ryhmään.
 – Moni saattaa ajatella niin, että en halua tutustua muihin rikosten tehneiden läheisiin. Heitä kohtaan tunnetaan ennakkoluuloja: rikoksen tekijät on tietynlaisia ja heidän lähipiirinsäkin on tietynlaista.
 Nyt säätiö kaavailee viikonloppuleiriä, jonne tulisi rikoksen tekijän sisaruksia ja puolisoita.
 Kestääkö omaisen tuomio loppuiän?
 Tappo pyörii Lauran päässä joka ikinen päivä. Hän kertoo, ettei kuitenkaan voi puhua siitä muille kuin aivan läheisille, eikä Laura halua heitäkään kuormittaa jatkuvasti.
 – En voisi kuvitellakaan kertovani tapahtuneesta työpaikallani. Jos asia tulisi ilmi, kyllä se leimaisi minutkin. Uskon monen ajattelevan, että omaisetkin ansaitsevat kaiken pahan ja kärsimyksen lopun ikää.
 Laura on ajatellut paljon sisarusten lapsuutta. Se oli turvaton. Olisiko tilanne tämä, jos lapsuus olisi ollut erilainen?
 Lauran oloa helpottaa ajatus siitä, että veli voi opiskella vankilassa ja saada apua henkisiin ongelmiinsa. Petteri Sopanen / Yle
 Veli ei ole koskaan ollut väkivaltainen. Se lisää vaikeutta ymmärtää tekoa.
 – Miksi hän teki niin? Voiko kuka tahansa tappaa? Voisinko minäkin tappaa jonkun?
 Veli etsii vastausta itsekin. Kirjeessä Lauralle hän on kertonut, että katuu tekoaan eikä tiedä, miksi sen teki.
 Veli istuu pitkää rangaistusta. Tilanne on synkkä, mutta Laura näkee siinä pienen valonpilkahduksen.
 – Nyt veljelläni on mahdollisuus opiskella ja saada apua henkisiin ongelmiinsa. Sen ajatteleminen helpottaa oloani.
 Lue myös:
 Kun poika joutui vankilaan, äidin elämä juuttui häpeän taakse  – "Olin pelkkä vangin äiti"
 "Aivan kuin perheemme olisivat huonompia", sanoo läheisiään ikävöivä vanki – vierailut sallitaan jälleen, mutta kuukausien tapaamisrajoitus saa kritiikkiä
 Isot tatuoidut miehet ottivat nuorukaisen heti piireihin ja tarjosivat huumeita – alaikäisillä vangeilla ei ole omaa osastoa ja se on ongelma
 Toimittaja vietti vuorokauden Sörkan vankilassa: Tuskallisinta oli sähköisten yhteyksien ja sosiaalisten verkkojen katkaisu

Häpeä ja syyllisyys painavat henkirikoksen tekijän läheisiä: "Tuntuu, ettei minulla ole oikeutta rakastaa, mutten osaa olla rakastamattakaan"


Summary: Länsirannikolla tulee tänään paikoin lumisateita, jotka huonontavat ajokeliä. Uuttavuotta lähestytään lauhtuvassa ja yhä pilvisemmässä säässä, kertoo Ylen meteorologi Joonas Koskela.

Joulun paluuliikenteen odotetaan olevan vilkkaimmillaan tänään iltapäivästä iltakahdeksaan saakka. Tieliikennekeskuksesta arvioidaan STT:lle, että jonoutumisia voi hetkellisesti olla Helsinkiin johtavilla pääteillä eli Ykköstiellä, Kolmostiellä ja Nelostiellä.
 Teillä on enimmäkseen tavalliset talvikelit, mutta länsirannikon tuntumassa tulee paikoin lumisateita. Ilmatieteen laitos on antanut  kelivaroituksia läntisiin maakuntiin  lumisateen, pöllyävän lumen ja polanteisten teiden vuoksi.
 Lämpötilat ovat tänään olleet enimmäkseen 10–20 miinusasteessa. Pakkasvaroitus on annettu Kymenlaakson ja Etelä-Karjalan maakuntiin.
 Ylen meteorologi  Joonas Koskela  ennustaa, että välipäivät alkavat melko poutaisessa pakkassäässä. Vähitellen sää lauhtuu, etelätuuli voimistuu ja pilvisyys lisääntyy.
 – Hajanaisia lumisateita on jo maanantaina ja tiistaina. Keskiviikkona lumisateet yleistyvät etelästä alkaen.

 Lämpötilat pysyvät tulevina päivinä pakkasella koko maassa. Maanantaina miinusasteita on vielä yleisesti yli kymmenen, mutta tiistaina kaksinumeroisia pakkaslukemia kirjataan lähinnä pohjoisessa ja idässä.
 Entä millaisessa säässä juhlitaan uuttavuotta?
 – Aaton ennusteet ovat edelleen epävarmat, mutta lauhalta näyttää joka tapauksessa. Etelärannikolla lämpötila saattaa nousta plussan puolelle, sanoo Koskela.
 Ylen sääsivut ja ajankohtaiset ennusteet  löydät täältä .
 Voit keskustella aiheesta maanantaihin 27.12. klo 23:een asti.

Sunnuntain paluuliikenne soljuu enimmäkseen hyvässä kelissä – välipäivinä sää lauhtuu ja lumisateet yleistyvät


Summary: Marjamäki tapasi Tutun, kun hän osallistui presidentti Martti Ahtisaaren kanssa Elders-ryhmän kokoukseen, jonka puheenjohtajana Desmond Tutu toimi. Himasen Tutu innosti työskentelemään ihmisarvon puolesta.

Presidentti  Martti Ahtisaaren  läheinen työkaveri, konfliktinratkaisujärjestö CMI:n kehittämispäällikkö  Riikka Marjamäki  tapasi ihmisoikeustaistelija ja rauhannobelisti  Desmond Tutun  vuonna 2009.
 Marjamäki osallistui Ahtisaaren kanssa tuolloin kansainvälisen Elders-ryhmän kokoukseen, jonka puheenjohtajana Tutu toimi.
 – Hän oli ihmisenä todella helposti lähestyttävä ja ihana ihminen, kertoo Marjamäki Ylelle.
 – Muistan, kun hän nauroi hyvin paljon, niin hän meni kyyryyn ja sillä tavalla hihitteli.
 Kohtaaminen Tutun kanssa jätti vahvan jäljen suomalaiseen rauhantyöntekijään.
 – Hän oli ihan poikkeuslaatuinen ihminen. Hän myös esimerkiksi vastasi meille avustajakunnalle itse aina henkilökohtaisesti suoraan kaikkiin viesteihin, Marjamäki sanoo.
 Desmond Tutu sai Nobelin rauhanpalkinnon vuonna 1984.
 – Hän on ollut yksi meidän alan (rauhantyön) pioneereja omassa maassaan ja Afrikassa laajemmin. Hän on yksi isoja esikuvia, joita tällä alalla on.
 Presidentti Martti Ahtisaari kuului Elders-ryhmään, jonka puheenjohtajana Desmond Tutu toimi. Jarno Kuusinen / AOP
 "Ahtisaari näki, että Tutu ja Mandela ovat rauhan symboleja"
 Riikka Marjamäki on työskennellyt 16 vuotta presidentti Ahtisaaren perustamassa konfliktinratkaisujärjestö CMI:ssä.
 Marjamäki johti vuodesta 2008 CMI:ssä toiminutta Ahtisaaren toimistoa siihen asti, kun Ahtisaari jäi vuonna 2018 eläkkeelle.
 Tuolloin hän jättäytyi pois viimeisestä työehtävästään, joka oli jäsenyys Elders-ryhmässä.
 Ryhmän oli perustanut Nelson Mandela, ja hänen jälkeensä ryhmää johti Desmond Tutu.
 Ahtisaari tapasi Tutun useita kertoja.
 – Ahtisaarella olisi paljonkin kertomista Tutusta, Marjamäki sanoo.
 Ahtisaari itse ei enää anna haastatteluja muistisairautensa vuoksi.
 Ahtisaari sai  Nobelin rauhanpalkinnon  vuonna 2008.
 Marjamäki sanoo, että Ahtisaari arvosti suuresti Tutua.
 – Ahtisaari näki niin, että sekä Desmond Tutu että Nelson Mandela ovat rauhan esikuvia, rauhan symboleita Etelä-Afrikassa.
 – Ahtisaari on joskus osoittanut huoltakin, että mitä tapahtuu, kun nämä kaksi herraa ovat jonain päivänä poissa, Marjamäki sanoo.
 Filosofi Pekka Himanen: "Aikamme suurin henkinen jättiläinen poissa"
 Filosofi  Pekka Himanen  tutustui Desmond Tutuun jo 1990-luvulla.
 – Tein pienen taustatyön Tutun johtamaa totuus- ja sovintokomissiota varten.
 Himasen mukaan osittain tapaamisen inspiroimana syntyi Global Dignity -hanke.
 Se on Himasen yhdessä Norjan kruununprinssi  Haakonin  ja  John Hope Bryantin  kanssa perustama foorumi, jonka tarkoitus on tukea jokaisen ihmisen universaalia oikeutta ihmisarvon mukaiseen elämään.
 – Hänen elämäntyönsä oli pitkälti juuri ihmisarvon edistämistä.
 Himanen muistaa Tutun poikkeuksellisena persoonana.
 – Henkilönä hän oli hyvin vaikuttava. Hän säteili lämpöä, iloa ja viisautta. Hänessä oli jokin sellainen syvyys, jota en ole kohdannut kenessäkään muussa ihmisessä.
 Filosofi Pekka Himasen mukaan juuri tämä aika tarvitsisi Desmond Tutun kaltaista johtajaa.
 – Jos hänen filosofiansa tiivistää: vihaa syntiä, rakasta synnin tekijää. Johtajuuden malli, joka lähti tällaisesta ihmisarvon tunnustamisesta kaikissa tilanteissa – se on se, mitä maailma jää kaikkein eniten kaipaamaan.
 Voit keskustella aiheesta maanantaihin 27.12. klo 23:een asti.
 Lue lisää:
 Rauhannobelisti Desmond Tutun poismeno koskettaa – Etelä-Afrikan presidentin mukaan Tutulle ei ollut vertaisia
 Ihmisoikeustaistelija ja rauhannobelisti Desmond Tutu on kuollut

Suomalainen rauhantyöntekijä Riikka Marjamäki ja filosofi Pekka Himanen tapasivat kumpikin  Desmond Tutun: "Jos hänen filosofiansa tiivistää: vihaa syntiä, rakasta synnin tekijää"


Summary: Haudoille vietävät kynttilät muoveineen ja metalleineen tuottavat melkoisen määrän jätettä. Melkein kaikki materiaali päätyy kierrätykseen.

Tuhannet ja taas tuhannet kynttilät palavat haudoilla joulunpyhien aikaan, kun poismenneitä muistetaan kynttilämerin. Osa vierailijoista käy hautausmaalla joulunpyhinä useamman kerran, kun palaneen tilalle käydään vaihtamassa uusi kynttilä.
 Suomen suurimmalla hautausmaalla, Honkanummen hautausmaalla, jätettä syntyy juhlapyhien myötä konteittain, mutta jätteen kerääminen ja kierrättäminen on tehty ihmisille helpoksi. Haudoilla kävijät ovat olleet tyytyväisiä ja Helsingin seurakuntayhtymän aluepuutarhuri ja ympäristövastaava  Heli Hyystinmäki  kiittelee hautausmaalla vierailevia.
 – Olemme asettaneet hautausmaan pääporteille kuusi jäteasemaa. Lisäksi on pienempiä jätepisteitä eri puolilla hautausmaata. Näin varmistamme oikean kierrättämisen, kertoo Hyystinmäki.
 Haudoilla kävijät osaavat kierrätyksen Hyystinmäen mukaan jo hyvin. Osa kävijöistä tuo palaneet kynttilät keräysasemille.
 – Lasi-, muovi-, metalli-, seka-, bio- ja paperijätteelle löytyvät ovat jäteasemansa. Varsin hyvin niitä on opittu käyttämään, sanoo Hyystinmäki.
 Pienoisen ongelman aiheuttaa se, että haudoille tuodaan myös lasikynttilöitä, joiden lasia ei voida laittaa lasinkeräykseen.
 – Erottelemme tällaiset erikseen, ja ne päätyvät sitten rakennussekajätteeseen, mutta muuten saamme kaiken lajiteltua ja hyötyjätteeksi.
 Hautausmaille tuodut hautakynttilät saavat aikaan melkoisen läjän jätettä. Suurin osa haudoille jätetyistä kynttilöistä kerätään keväällä, viimeistään huhtikuun aikana.
 – Kuorma-autolavoittain ja -konteittain sitä juhlapyhien aikana kertyy. Kevään mittaan ne sitten toimitetaan kierrätykseen, kertoo Hyystinmäki.
 Haudoille tuodaan myös led-valoja, mutta onneksi varsin vähän
 Hautausmaille on tuotu viime vuosien aikana myös led-valoja ja -kynttilöitä. Ne aiheuttavat kierrätysongelman, koska niissä on paristo. Oulussa Intiön hautausmaalla ei voida ottaa paristoja vastaan, joten niiden poisvienti jää omaisten harteille.
 – Ongelma led-valojen kanssa on se, että jos sen pariston laittaa hautausmaan kierrätyspisteeseen, saattaa se aiheuttaa syttymisvaaran, kertoo ylipuutarhuri  Sari Hirsikorpi  Oulun seurakuntayhtymästä.
 – Onneksi niitä on kuitenkin vähän, jatkaa Hirsikorpi.
 Led-valot tulisi palauttaa sinne mistä ne on ostettu, muistuttaa Hirsikorpi. Ledit ovat sähkö- ja elektroniikkaromua ja ne voi  palauttaa  (Motiva) niitä myyviin liikkeisiin.
 Helsingissä Honkanummen hautausmaalla ei Heli Hyystinmäen mukaan ledejä juuri näy, mutta Hietaniemen ja Malmin hautausmailla niitä on ollut jonkun verran.
 – Omaisilta on tullut jonkin verran kyselyjä ledeistä. Olemme päättäneet, että emme niihin koske ollenkaan, vaan pyydämme, että omaiset hoitavat ne pois sitten haudoilta, kertoo Heli Hyystinmäki.
 Honkamaan hautausmaalle on annettu suositus, jonka mukaan haudalle toivotaan tuotavan lyhty, jonka sisälle voi laittaa hautakynttilän.
 – Se on ekologisin vaihtoehto. Näin ei synny kuin kierrätettävää jätettä. Lyhty haudalle syksyllä, talven aikana sinne kynttilöitä, ja sitten keväällä lyhty taas pois haudalta, koska haudat kunnostetaan kesäisin, kertoo Hyystinmäki.
 Millaisia valintoja sinä teet, kun viet kynttilöitä haudoille? Voit keskustella aiheesta 27.12. klo 23 saakka.

Hautakynttilä voi olla joko helposti tai vaikeasti kierrätettävä – led-valon viejän pitää varautua viemään se poiskin


Summary: Vuonna 1981 Etelä-Afrikan vapautuminen oli vasta edessäpäin. Keskeinen kysymys 1980-luvun alussa oli, voisiko Etelä-Afrikka muuttua rauhanomaista tietä.

Kun  Desmond Tutu  vieraili Suomessa vuonna 1981, Etelä-Afrikan vapautuminen apartheidista eli rotusorrosta oli vasta edessäpäin. Tutu oli kuitenkin noussut jo suuren luokan kansainväliseksi tähdeksi.
 – Hän oli helposti lähestyttävä nuorellekin toimittajalle, erittäin välitön, Ylen ulkomaantoimittaja  Jyrki Saarikoski  muistelee haastattelutilannetta.
 Haastattelun aikaan Saarikoski oli parikymppinen toimittaja, joka opiskeli edelleen Tampereen yliopistossa. Hän ei muista tarkkaan, miksi juuri hän päätyi haastattelemaan Tutua.
 Sen sijaan haastattelusta on jäänyt Saarikoskelle mieleen yksi yksityiskohta.
 – Yritin jotenkin kysyä vapautusliikkeen uskonnollisesta taustasta, vaikuttavatko afrikkalaiseen mentaliteettiin kristillisen perinteen ohella pakanalliset perinteet.
 Tutun kulmakarvat kohosivat kysymyksen kohdalla.
 – Hän suutahti. Ei pahasti, mutta jätin kohdan käyttämättä tv-jutussa.
 Keskeisenä kysymyksenä väkivallan välttäminen
 Desmond Tutu ja Nelson Mandela Etelä-Afrikan Sowetossa helmikuussa 1990. Vain viikkoa ennen tapaamista Mandela oli vapautunut vankilasta yli 27 vuoden vankeuden jälkeen. AOP
 Turhautuminen vallitsevaan tilanteeseen näkyi Etelä-Afrikassa 1980-luvun alussa esimerkiksi koululakkoina. Syrjittyjen pelättiin olevan alttiita tarttumaan myös aseisiin.
 – Jos Etelä-Afrikka olisi ajautunut väkivallan tielle, olisivat seuraukset olleet hirvittävät, Saarikoski muistuttaa.
 Etelä-Afrikan protestanttista kirkkoa edustava neuvosto toimi tuohon aikaan mustien ja värillisten oikeuksien puolesta väkivallattomasti.
 Tutu kertoi Ylen haastattelussa, että kirkko tekee kaikkensa, jotta apartheid loppuisi väkivallattomasti.
 – Kirkko ei ole väkivallan vaan vapauden puolella. Se pyrkii olemaan niiden ihmisten tukena, jotka kamppailevat vapaan yhteiskunnan puolesta, Tutu totesi Ylen haastattelussa.
 Neljä vuotta Suomen-vierailunsa jälkeen Tutu palkittiin Nobelin rauhanpalkinnolla väkivallattomasta taistelustaan Etelä-Afrikan rotusortoa vastaan.
 – Etelä-Afrikan sovintoprosessi, joka toteutettiin ilman väkivaltaa, on yksi viime vuosisadan suurista onnistumisista, Saarikoski summaa 40 vuotta haastattelun jälkeen.
 Rotusorron päättymisen jälkeen Tutu johti totuuskomissiota, jonka tehtävänä oli sovitella apartheidajan rikoksia.
 Vuoden 1981 lisäksi Tutu vieraili Suomessa ainakin vuonna 2011.
 Lue myös:
 Suomalainen rauhantyöntekijä Riikka Marjamäki tapasi Desmond Tutun 12 vuotta sitten: "Hän nauroi paljon ja oli poikkeuslaatuinen ihminen"
 Ihmisoikeustaistelija ja rauhannobelisti Desmond Tutu on kuollut
 Rauhannobelisti Desmond Tutun poismeno koskettaa – Etelä-Afrikan presidentin mukaan Tutulle ei ollut vertaisia

Desmond Tutu vieraili Suomessa 40 vuotta sitten – "Kirkko ei ole väkivallan vaan vapauden puolella", Tutu sanoi Ylelle, kun  apartheid oli vielä voimissaan


Summary: Sellaista entisaikojen hulabaloota ei enää ole, vaan kampanjapäiviä ajoittuu pitkin vuotta, sanoo Erikoiskaupan liiton toimitusjohtaja Ulla Pöllänen. Verkko-ostokset ovat kuitenkin olleet hurjassa nousussa.

Joulukuu on yhä monelle vähittäiskaupan alalle ylivoimaisesti tärkein sesonki, ja kauppoihin tilatut tavaramäärät sen mukaisia.
 Vaikka niin kauppiaiden kuin myymälävastaavienkin keskeistä osaamista on tuotteiden menekin arviointi, edellyttää varastojen tyhjäksi myyminen usein katteista tinkimistä ja hintojen alentamista.
 Näin etenkin vaatekaupassa, missä samaa tuotetta on kauppoihin tulevissa erissä tavallisesti useita eri kokoja.
 – Kyllä vaatteet ainakin tulee useimmiten ostettua alennusmyynneistä. Harvemmin ostaa normaalinhintaisia, sanoi helsinkiläisessä kauppakeskus Triplassa tapaninpäivänä asioinut  Niko Kankkunen .
 Tultiin katselemaan joulualea, vaatteita ja varmaan jotain sisutustavaraa, sanoo helsinkiläisessä kauppakeskus Triplassa asioinut Niko Kankkunen. Berislav Jurišić / Yle
 Nimenomaan muoti- ja vaatekaupalle on erityisen tärkeää, että ihmiset liikkuvat ja pääsevät osallistumaan tapahtumiin. Nyt, koronapandemian myötä moni kuitenkin täydentää vaatevarantoaan aiempaa harvemmin.
 – Ei ole mitään tiettyä, tultiin katselemaan millaisia tarjouksia täällä on. Ehkä farkut tarvitsisi ostaa, Kankkunen pohtii.
 Muun muassa vaatekaupoissa  yksittäiskokoja saattaa olla tarjolla hyvinkin edullisesti.   Berislav Jurišić / Yle
 Toisaalta, koronasta huolimatta Suomessa on saatu nauttia  talouskasvusta , ja monilla on ollut mahdollisuus ja myös rohkeutta kuluttaa. Tämä on näkynyt muun muassa pankkien maksukorttitiedoissa.
 – Tavarakauppa on tänä vuonna käynyt ihan hyvin, mutta koronarajoitukset nyt varmasti jonkun verran vähentää ihmisten liikkumista kaupungilla ja sitä kautta saattaa vähän vähentää myös alennusmyyntiostoksilla käyntiä, sanoo ekonomisti  Juho Kostiainen  Nordeasta.
 Kyllä tavarakauppa on se mikä on käynyt voimakkaammin. Palveluissa ollaan päästy jo sinne kahden vuoden takaisille tasoille, mutta vielä mitään kasvua ei ole näkynyt, sanoo Nordea-pankin ekonomisti Juho Kostiainen.

 Jari Kovalainen / Yle
 Huomattavaa on, että monilla toimialoilla on korttimaksuissa jo päästy yli korona-aikaa edeltäneiden lukemien.
 – Oikeastaan kaikissa kategorioissa on ollut selkeää nousua tänä vuonna. Ainostaan joukkoliikenne on sellainen, jossa ollaan edelleen aika pahasti miinuksella. Mutta niin palveluihin kuin tavaroihin on tänä vuonna suunnattu selkeästi viime vuotta enemmän rahaa.
 Etenkin nettiostokset ovat kasvaneet voimakkaasti.
 – Kokonaisuudessaan verkko-ostot korttimaksuissa on noussut 50 prosenttia kahden vuoden takaiseen [verrattuna]. Paljon vaihtelee ryhmittäin, mutta kokonaisuutena tosiaan on 50 prosenttia nousua sinne kahden vuoden takaiseen, joka on aika hurja, Kostiainen analysoi.
 Helsinkiläisen Jama Razmpourin mukaan alennukset ovat aina kivoja, mutta eivät ratkaisevia. Etsinnässä olivat kengät ja paksumpi pusero. Berislav Jurišić / Yle
 Korona-ajan menestyjä on korttidatan mukaan ollut etenkin elintarvikekauppa.
 – Kyllä se ruokakauppa on ollut se, mihin sitä rahaan on varsinkin nyt korona-aikana laitettu. Mutta sitten myös kodin remontointi ja kunnostus on ollut viimeisen puolentoista vuoden aikana tosi isossa suosiossa eli rautakauppaan on myös euroja virrannut, kertoo Kostiainen.
 Myös kauppapankkina profiloituneen S-pankin joulukuun alkupuolen korttimaksudata kertoo myönteisestä kehityksestä.
 Tosin lukuja vertailtaessa on hyvä pitää mielessä ainakin kaksi asiaa: Loppuvuonna kiihtynyt kuluttajahintojen nousu, ja ehkä myös korttien suosiminen käteistä koronaturvallisempana maksutapana. Pikkuostoksiakin siis maksetaan kortilla.
 Mutta kuinka sitten koronatilanne vaikuttaa erikoiskauppojen myyntiin nyt, kun tiukempia rajoituksia on jälleen odotettavissa?
 – Mitä enemmän korona on julkisessa keskustelussa, sen nopeammin se vaikuttaa erikoiskauppojen myyntiin. Eli kun ollaan etätöissä tai ei lähdetä kaupungille, niin se näkyy myynneissä, kertoo Erikoiskaupan liitto ETU ry:n toimitusjohtaja  Ulla Pöllänen .
 Entä mikä merkitys erikoiskaupoille on perinteisillä joulunjälkeisillä alennusmyynneillä?
 – Onhan sillä merkitystä, se on sellainen sesonginvaihtopaikka. Mutta sellaista entisaikojen hulabaloota ei enää ole, vaan että näitä kampanjapäiviä ajoittuu pitkin vuotta, sanoo Pöllänen.
 Alennusmyyntien merkitys on vähän muuttunut. Meille on tullut pitkin vuotta erilaisia kampanjapäiviä, sanoo Erikoiskaupan liiton toimitusjohtaja Ulla Pöllänen

 Mikko Koski / Yle
 Tulevaisuuden kannalta oleellinen asia on talouskasvun jatkuminen.
 – Kyllä me toivotaan, että Suomen talouden kasvu pysyisi yllä. Siinä tietenkin kaupalla on iso merkitys ja Suomessa toimivalla erikoiskaupalla myös työllistäjänä merkitys, että saataisiin tämä epidemia taitettua, toteaa Pöllänen.
 Pankkiekonomisti kuitenkin korostaa, että alasuuntaisia riskejä on näköpiirissä. Näin etenkin aloilla, joihin kuuluu kasvotusten tapahtuvia kohtaamisia.
 – Kyllähän seuraava muutama kuukausi näyttää huonolta, palveluiden osalta varsinkin. Varsinkin ravintola, tapahtumasektori tulee olemaan ongelmissa omikron-aallon takia. Mutta sitten kevättä kohden uskon, että tämä tilanne taas helpottaa ja kulutus pääsee pikku hiljaa taas normalisoitumaan, Kostiainen ennustaa.
 Voit keskustella aiheesta maanantaihin 27.12. klo 23:een asti.

Joulunjälkeiset alennusmyynnit alkavat vaikeassa tilanteessa: koronaepidemia jatkuu ja rajoitukset kiristyvät