Summary: Yhdysvaltojen siirtäessä sotilaallista painopistettään Aasiaan liittouman tulevaisuus Euroopassa ei ole yhtä selvä kuin ennen.

Venäjän presidentti  Vladimir Putin  vaati keskiviikkona sotilasliitto Natolta kirjallista lupausta siitä, ettei se aio laajentua kohti itää.
 Pian tämän jälkeen tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  kommentoi, että jäsenyys on hakijamaan ja Naton välinen asia.
 Kyseessä ei ole ensimmäinen kerta, kun Putin uhittelee Natoa tai kun Niinistö vakuuttaa, että Suomi haluaa pitää avoimena mahdollisuuden hakea sotilasliiton jäsenyyttä.
 Mutta mistä tässä pitkään jatkuneessa kiistassa on oikein kyse? Yle listasi perusasiat Natosta.
 1. Mikä Nato on?
 Nato on sotilasliitto, jossa on yhteensä 30 eurooppalaista ja pohjoisamerikkalaista jäsenmaata.
 Sitä pidetään Euroopan unionin turvallisuuspolitiikan peruskivenä, koska lähes kaikki EU-maat kuuluvat Natoon. Unionin jäsenmaista vain Suomi, Ruotsi, Itävalta, Irlanti, Malta ja Kypros eivät kuulu Natoon.
 Naton ydin on sen perustamissopimuksen viides artikla. Sen mukaan hyökkäys yhtä jäsenmaata kohtaan tulkitaan hyökkäykseksi kaikkia kohtaan.
 Käytännössä Nato tarjoaa jäsenmailleen yhteiset toimintatavat ja sotaharjoitukset, joiden avulla sotilaallisen avun toimittaminen on mahdollista kriisitilanteessa.
 Yhdysvallat, Kanada ja muut läntiset vallat perustivat Naton vuonna 1949 vastaamaan Neuvostoliiton uhkaan. Kylmän sodan päätyttyä Nato on hakenut uutta kansainvälistä roolia ja osallistunut esimerkiksi rauhaan pakottamiseen.
 Naton sotilaallisesti merkittävin jäsen on Yhdysvallat. Päätökset sotilasliitossa tehdään yksimielisesti, mutta käytännössä Washingtonin näkemyksillä on selvästi suurin painoarvo.
 Nato-maiden ulkoministerit kokoustivat alkuviikosta Riiassa pääsihteeri Jens Stoltenbergin johdolla.  EPA-EFE/TOMS KALNINS/All Over Press
 2. Mitä Nato-jäsenyys antaa valtiolle?
 Valtiot liittyvät Natoon, koska ne kokevat jäsenyyden parantavan niiden turvallisuutta.
 Naton jäsenmaat uskovat jäsenyyden toimivan ennaltaehkäisevänä pelotteena hyökkäystä hautoville vihollisille.
 Yksittäisten valtioiden kohdalle täsmälliset syyt liittyä Natoon vaihtelevat.
 Pienet jäsenmaat liittyvät Natoon yleensä juuri kokonsa vuoksi. Asevoimien ylläpito on kallista, eikä pienillä mailla usein ole taloudellisia edellytyksiä uskottavaan puolustukseen.
 Jäsenyys Natossa tarjoaa näille maille mahdollisuuden päästä Yhdysvaltojen ydinasepelotteen suojaan.
 Yhdysvaltojen syyt olla Natossa ovat hieman toisenlaiset. Yhdysvaltojen globaali sotilaallinen asema perustuu paljolti sen liittolaissuhteisiin ja kykyyn koota kansainvälisiä rintamia.
 Jos Yhdysvallat jättäisi hädän hetkellä auttamatta liittolaisiaan, Nato käytännössä hajoaisi ja Washingtonin kansainvälinen asema romahtaisi hetkessä.
 Naton jäsenvaltiot laskevatkin sen varaan, että Washington haluaa pitää kiinni asemastaan ja siksi se kunnioittaa avunantovelvoitetta.

 3. Miksi Suomi ja Ruotsi eivät ole liittyneet Natoon?
 Suomi ei ole liittynyt Natoon, koska enemmistö äänestäjistä ei ole koskaan halunnut sitä.
 Myöskään Ruotsissa Nato-jäsenyyttä ei ole koettu välttämättömäksi. Tähän voi osaltaan vaikuttaa, ettei maalle ei ole yhteistä maarajaa Venäjän kanssa.
 Suomalaisista puolueista Nato-jäsenyyttä kannattaa selvästi vain kokoomus. Rkp on puolueohjelmansa mukaan “avoin prosessille, jonka tavoitteena on Nato-jäsenyys.” Muut puolueet joko vastustavat jäsenyyttä tai kieltäytyvät ottamasta siihen selvää kantaa.
 Suomalaisten kielteiselle suhtautumiselle Natoon on monia syitä. Äänestäjät muodostavat mielipiteensä ulkopolitiikan kaltaisista, arjesta etäällä olevista asioista pitkälti julkisuudessa käytävän keskustelun pohjalta.
 Suomessa presidentin ulostulot hallitsevat ulko- ja turvallisuuspoliittista keskustelua. Sauli Niinistö tai kukaan hänen edeltäjänsä ei ole suoraan puhunut, että Suomen tulisi liittyä Natoon.
 Tämä heijastuu monien mielipiteisiin.
 Sauli Niinistö tapasi Vladimir Putinin lokakuun lopulla Kremlissä. Mikhail Klimentyev / AFP
 4. Miksi Venäjä vastustaa Naton laajenemista?
 Venäjä vastustaa Naton laajenemista, koska se sanoo kokevansa sotilasliiton uhaksi turvallisuudelleen. Kremlin mukaan Yhdysvallat myös lupasi Saksojen yhdistymisen aikaan, ettei se tule laajentamaan Natoa itään.
 Kummankin väitteen totuuspohjaa on kyseenalaistettu.
 Venäjä ei halua huomioida, että läntisillä demokratioilla ei ole pienintäkään halua aloittaa sotilaallista konfliktia Venäjän vastaan.
 Venäjän kielteinen asenne Naton laajenemiseen ei kuitenkaan juuri poikkea Yhdysvaltojen tai esimerkiksi Kiinan tavasta hahmottaa maailmaa.
 Yhdysvallat ei salli ulkovaltojen sekaantuvan läntisen pallonpuoliskon sotilaalliseen tasapainoon. Kiinan ikiaikainen pelko taas on joutua vihamielisten valtioiden piirittämäksi.
 Turvallisuusriskejä arvioitaessa nämä valtiot painottavat vastustajan sotilaallisia kykyjä jättäen vähemmälle huomiolle sen, kuinka halukkaita maat ovat käyttämään voimaan. Näin siksi, että halut voivat – etenkin autoritaarisissa maissa – muuttua hyvinkin nopeasti.
 Kiina on Yhdysvaltain ulkopolitiikan päähuolenaihe. Tämä heijastuu myös Naton tulevaisuuteen. Yhdysvaltain presidentti Joe Biden ja Kiinan presidentti Xi Jinping kohtasivat Valkoisessa talossa syyskuussa 2015. Tuolloin Biden oli varapresidentti.  AOP
 5. Miten Naton käy tulevaisuudessa?
 Lähitulevaisuudessa Naton uskotaan pysyvän keskeisenä osana Euroopan turvallisuusrakennetta, koska lähes kaikki EU-maat ovat Naton jäsenmaita.
 Donald Trumpin  ajamasta Amerikka ensin -politiikasta huolimatta Euroopan unionin omasta – Natosta riippumattomasta – turvallisuusyhteistyöstä on ollut verrattain vähän keskustelua Euroopassa.
 Etupäässä Ranskan visioima “Euroopan strateginen autonomia” on turvallisuuspolitiikassa vaikeasti saavutettava päämäärä, sillä unionin jäsenmaat eivät tahdo löytää yhteistä linjaa paljon pienemmissäkään asioissa.
 Naton muoto ei kuitenkaan ole kiveen hakattu.
 Viime vuosina Washingtonissa on aika ajoin noussut keskustelua myös siitä, tulisiko maan vähentää rooliaan Natossa tai jopa vetäytyä pois kokonaan.
 Venäjä ei ole sellaisessa asemassa, että se pystyisi oikeasti kyykyttämään Eurooppaa, perustelu kuuluu.
 Aasiassa Kiinan ympärille taas täytyisi nopeasti rakentaa sotilaallinen yhteisrintama. Paukut pitäisi siirtää sinne, missä niitä oikeasti tarvitaan.
 Yhdysvaltojen onkin lähivuosina päätettävä, haluaako se nähdä itselleen vähän edullisemman ja samalla eurooppalaisemman, ajoittain vastaanpullikoivan Naton – Vai haluaako se edelleen pitää sotilasliiton tiukassa otteessaan kuten ennenkin?
 Jälkimmäinen vaihtoehto tosin tarkoittaisi kuluerien jatkumista ja amerikkalaisten sotilaiden pysymistä Euroopassa, kaukana Aasiasta.
 Lue lisää:
 Putin vaati Natolta, ettei sotilasliitto laajene itään – näin Niinistö kommentoi: uudet jäsenyydet ovat hakijamaan ja Nato-jäsenten välinen asia
 Naton pääsihteeri Jens Stoltenberg: Venäjällä ei ole veto-oikeutta Ukrainan Nato-jäsenyyteen – Yle seuraa Venäjän ja Naton kiihtyvää sanasotaa

Miksi Putin varoittelee Natosta? Listasimme viisi kysymystä ja vastausta sotilasliitosta ja sen tulevaisuudesta


Summary: Ranskalainen lentokonevalmistaja Dassault on saanut Rafale-hävittäjälleen tähän asti suurimman vientikaupan. Yhdistyneet arabiemiirikunnat ostaa 80 Rafalea ja 12 kuljetushelikopteria.

Yhdistyneet arabiemiirikunnat on tehnyt sopimuksen 80 Dassault Rafale F4-monitoimihävittäjän ja 12 Airbus Caracal-kuljetushelikopterin ostamisesta Ranskasta. Asiasta ilmoitettiin Ranskan presidentin  Emmanuel Macronin  vieraillessa Dubaissa.
 Kaupan arvoksi arvioidaan runsaat 13 miljardia euroa.
 Emiraattien kauppa on Rafale-hävittäjän suurin vientitilaus. Rafalea on tänä vuonna saatu myytyä myös Egyptiin, Kreikkaan ja Kroatiaan. Aiemmin Rafalea on myyty Intiaan ja Qatariin.
 Rafale otettiin Ranskan asevoimissa käyttöön vuonna 2004, ja se on osallistunut taistelutehtäviin muun muassa Syyriassa ja Malissa.
 Dassault Rafale F4 on mukana Suomen HX-hävittäjäkisassa, missä valitaan ilmavoimien Hornet-hävittäjien seuraaja. Ehdolla on viisi konetyyppiä. Hallituksen odotetaan päättävän uuden hävittäjäkaluston ostamisesta ennen joulua.
 Varustelua Persianlahdella
 Yhdistyneiden arabiemiirikuntien nyt tilaamat Rafale-koneet on tarkoitus toimittaa vuodesta 2027 lähtien. Niillä korvataan Emiraattien käyttämät ranskalaiset Dassault Mirage 2000-hävittäjät.
 Emiraatit ehti jo kertaalleen, vuonna 2011 torjua Rafalet moittien niiden kilpailukykyä ja sopivuutta huonoksi.
 Emiraatit on Ranskan aseteollisuuden viidenneksi suurin asiakas. Maassa on myös kolme ranskalaista sotilastukikohtaa.
 Persianlahden maat käyttävät aseisiin runsaasti rahaa.
 Rafale-kauppojen lisäksi Emiraatit haluaa ostaa Yhdysvalloilta Lockheed Martin F-35-häivehävittäjiä.  Donald Trumpin  presidenttikaudella Yhdysvallat lupasi niitä myydä, sen jälkeen kun Emiraatit oli solminut diplomaattisuhteet Israelin kanssa.

Ranskalaisten Rafale-hävittäjälle suurtilaus Persianlahdelta – kone ehdolla myös Suomen seuraavaksi hävittäjäksi


Summary: Palkitut kokevat, että tunnustus oli tärkeä kiitos hyvästä työstä Ketunpesän päiväkodin henkilökunnalle ja koko varhaiskasvatukselle. Opettajat kutsuttiin myös Linnan juhliin.

Sateenkaari Kodon päiväkoti Ketunpesän johtaja, esiopettaja  Anna Alanen  ja varhaiskasvatuksen opettaja  Janna Liikkanen  voittivat keväällä OAJ:n Vuoden opetus -palkinnon.
 Riemu palkinnosta täydentyi, kun he saivat kutsun Tasavallan presidentin Linnan juhliin. Niihin juhliin he pääsevät tosin vasta vuoden päästä.
 Alanen ja Liikanen sekä päiväkodin lapset kokivat, että päiväkodin vieressä oleva suojatie on turvaton. Myös erään lapsen isoisä oli huolissaan suojatiestä, jota lapset käyttivät päivittäin.
 Vanhempainillan jälkeen yksi äideistä kannusti laittamaan lapset asialle.
 Lapset ottivat yhteyttä Turun tielaitokseen. Se ei tuottanut tulosta, joten lapset kävivät tapaamassa poliitikkoja Turun kaupungintalolla.
 – Harjoittelimme lasten kanssa sitä, voiko yhteiskunnassa vaikuttaa. Suojatie oli aiemmin tuon puskan kohdalla ja lapset tulivat tielle puskan takaa eli se oli vaarallista. Nyt suojatietä on siirretty noin 40 metriä lähemmäs päiväkotia, kertoo Anna Alanen.
 Uusi hanke on alkamassa. Tällä kertaa lapset yrittävät opettajiensa avustuksella vaikuttaa lähistöllä olevan ojan ylittävän sillan korjaamiseen.
 – Tämä on nykypäivän varhaiskasvatusta. Teemme lasten kanssa asioita ja uskomme pienten ihmisten potentiaaliin yhteiskunnassa.
 Nyt suojatien molemmin puolin on väljyyttä. Lapset ja opettajat voivat mennä turvallisesti tien yli ulkoilemaan metsiin ja puistoihin.  Minna Rosvall / Yle
 Tarhatäti ylpeänä Linnan juhliin
 Esiopettaja Anna Alanen ja varhaiskasvatuksen opettaja Janna Liikkanen kokevat, että OAJ.n palkinto ja kutsu Linnan juhliin ovat kunnianosoitus koko alalle. OAJ palkitsi tällä tavalla lastentarhanopettajia ensimmäistä kertaa.
 – Kutsun saaminen oli hämmentävää ja liikuttavaa. Minulla oli alkamassa nallematikan opetus, jossa piti laskea kultakaloja. Minä aloin laskea presidenttejä. En olisi uskonut, että minut tarhatätinä kutsuttaisiin Linnan juhliin. Otan kutsun vastaan ylpeydellä ja nöyryydellä, kertoo Janna Liikkanen.
 Korona-aika on ollut raskasta päiväkodeissa, mutta töitä on tehty koko ajan.
 – Me olemme olleet lähellä lasta ja pyyhkineet nenät. Toisaalta työ vie mennessään eikä koko ajan voi miettiä tautitilannetta. Tunnen paljon alan ihmisiä, tiedän työn vaativuuden ja miten suurella sydämellä työtä tehdään. Tuntui, että koko varhaiskasvatus on kutsuttu Linnaan, kertoo Liikkanen.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 4.12. kello 23.
 Lue lisää:
 Turun varhaiskasvatus kärsii henkilöstöpulasta – neljännes varhaiskasvatusopettajista ei täytä kelpoisuusehtoja
 Päiväkotien henkilöstömitoituksesta ei saa poiketa enää edes sairaustapauksissa – moni kunta on vaikeuksissa, kun sijaisia ei ole

Päiväkotilapset lähtivät tapaamaan poliitikkoja, kun oma suojatie oli vaarallinen – opettajat saivat Vuoden opetus -palkinnon


Summary: Pääkaupunkiseudulla on avattu jo useita hiihtolatuja, ja monet Uudenmaan hiihtokeskukset avaavat lisää rinteitä vilkkaaksi ennustetun viikonlopun kynnyksellä.

Pääkaupunkiseudun hiihtokeskuksissa odotetaan toiveikkaina tulevaa itsenäisyyspäivän pitkää viikonloppua.
 – Tulee varmasti mukava kuhinaviikonloppu. Saadaan kansa alppilajien pariin täällä etelässäkin, virnuilee Talma Skin hiihdonopettaja  Aleksi Vesimäki .
 Talmassa laskettelukausi jatkuu jo kolmatta viikkoa ja lumitykit laulavat nyt vuorokauden ympäri. Nyt auki ovat harjoitusrinne, pop-up -parkki ja perherinne, ja lumilautailijoille ja freestyle-laskijoille tarkoitettu snowparkki on tarkoitus avata lauantaina.
 Vihti Ski Centerissä päärinne avattiin jo viime lauantaina ja huomiseen lauantaihin mennessä kaikki alueet olisi tarkoitus saada auki, muutamia suorituspaikkoja ja siirtymärinteitä lukuunottamatta. Lisäksi maastohiihtoa pääsee harrastamaan kilometrin pituiselle ladulle, joka pitenee kahden kilometrin pituiseksi rinteiden ollessa kiinni.
 Espoon Serena Skissa kausi aukeaa lauantaina. Hyvinkään Sveitsissä perherinne ja Snow Plaza -parkki ovat jo auki, ja ison mäen on tarkoitus aueta viimeistään viikonloppuna.
 Suksia huollatetaan jo urakalla
 Suksihuolto.fi-liikkeen  Kimmo Vilen  kertoo, että suksien huoltokausi on käynnistynyt jo toden teolla.
 – Olemme tehneet 14–16-tunnin työpäiviä tälllä viikolla, satoja pareja suksia on työn alla koko ajan, hän kertoo.
 Liikkeen asiakaskunta vaihtelee tavallisista kuntoilijoista olympiatason urheilijoihin.
 – Noin kuusi viikkoa tässä on tehty aika tiiviisti töitä, Vilen toteaa.
 Liikkeeseen tulee tällä hetkellä huollettavaksi useita suksipareja päivittäin. Huoltotavasta riippuen sukset saa käyttöön kahden päivän ja viikon sisällä.
 – Emme pysty tällä hetkellä oikein enempää tekemään, niin paljon suksia tulee.
 Tammiston Intersportissa tilanne on rauhallisempi.
 – Tasaisesti suksia tulee huoltoon, melkeinpä päivittäin, ehkä yhdestä viiteen paria päivässä. Huollosta ne saa tavallisesti seuraavana arkipäivänä, tuoteryhmävastaava  Tino Nikkilä  kertoo.
 Nikkilä uskoo, että määrät tulevat nousemaan.
 – Kun latuja saadaan enemmän auki ja pakkaset jatkuvat, niin varmaan sitä mukaa kysyntä kasvaa.
 Hiihtolatuja auki ainakin neljässä kaupungissa
 Hiihtämään pääsee Helsingin metropolialueella tällä hetkellä ainakin Espoon Oittaalla sekä Helsingin Paloheinässä, joissa molemmissa on käytössä noin kilometrin lenkit.
 Vantaan Petikossa oli jo maanantaina 900 metriä valmista latua, ja Hakunilassa avattiin keskiviikkona 1,15 kilometrin latu. Itä-Helsingin Mustavuoreen latu pyritään saaman auki ensi viikon alkupuolella.
 Porvoossa Kokonniemen ensilumenladulla on tällä hetkellä hiihtokuntoinen lumipeite noin 900 metrin matkalla. Koko noin 2 kilometrin mittainen latu on hiihdettävissä perjantai-iltaan mennessä.
 Pääkaupunkiseudun latutilannetta voi seurata  Ulkoliikunta.fi  -karttapalvelusta, josta löytyy latukohtaiset ja ajankohtaiset tiedot ladun kunnosta, huollosta ja pituudesta. Tuoretta käyttäjien jakamaa latutietoa löytyy myös suositusta  Latutilanne-Facebook-ryhmästä .
 Voit keskustella aiheesta lauantaihin 4.12.2021 kello 23 saakka.
 Lue myös:
 Tällaisen terveysriskin Iivo Niskanen väisti Rukan pakkasissa – nämä asiat jokaisen kuntohiihtäjän kannattaa ottaa huomioon kylmällä treenatessa
 Pärmäkoski kilpaili rajussa pakkasessa, nyt hänellä on flunssan oireita – kisaamista epäröinyt valmentaja: "Ei voi tietää, olisiko pysynyt terveenä"

Tästä jutusta voit lukea, missä hiihtäminen onnistuu Uudellamaalla: Lunta ei ole vielä nimeksikään, mutta latuja kyllä


Summary: Ylityökielto alkaa huomenna. Samaan aikaan alkaa työnantajan aloitteesta tapahtuva vuoronvaihtokielto.

Teollisuusliitto julistaa koko teknologiateollisuuden ja malmikaivosten sopimusaloja koskevan ylityökiellon sekä työnantajan aloitteesta tapahtuvan vuoronvaihtokiellon voimaan 4.12.2021 kello 00 alkaen. Työtaistelutoimenpiteenä ylityökielto ja vuoronvaihtokielto ovat voimassa 19.12.2021 asti.
 Ylityökielto ei koske hätätyötä eikä töitä, jotka ovat välttämättömiä hengen ja terveyden turvaamisen kannalta.
 Teollisuusliiton hallitus päätti asiasta aamupäivän kokouksessaan.
 Teollisuusliitto kertoo haluavansa jatkaa neuvotteluita Teknologiateollisuuden työnantajat ry:n kanssa. Liiton mukaan neuvottelupöytään ei kuitenkaan kannata palata ilman turvautumista työtaistelutoimenpiteisiin.
 Teollisuusliitto muistuttaa, että järjestäytymisaste on korkea ja liiton järjestökoneisto on vahva. Tarvittaessa Teollisuusliitto ryhtyy raskaampiin työtaistelutoimiin.
 Teknologiateollisuuden ja Teollisuusliiton neuvottelut uusista työehtosopimuksista  katkesivat tiistaina  vajaan parin tunnin keskustelujen jälkeen. Päätös neuvottelujen keskeyttämisestä oli yhteinen.
 Erimielisyyttä on etenkin palkankorotusten tasosta.
 – Me lähdimme hakemaan sellaista palkkaratkaisua, joka vahvistaa meidän jäsenten ostovoimaa ja työnantajan tarjoukset eivät olleet lähellekkään sitä. Teollisuusliiton puheenjohtaja  Riku Aalto  sanoi tiistaina.
 Ostovoiman vahvistaminen viittaa siihen, että korostusten pitäisi olla kuluttajahintojen vuosimuutoksen eli inflaation yläpuolella. Aalto ei kuitenkaan tiistaina kertonut, haettiinko inflaatiota suurempaa korotusta.
 Pöydällä olleiden korotusten tasosta ei kertonut myöskään Teknologiateollisuus. Teknologiateollisuuden työnantajat ry:n toimitusjohtaja  Jarkko Ruohoniemi  totesi tiistaina, että osapuolten näkemykset palkkaratkaisusta ovat kaukana toisistaan.
 Suomessa inflaatio oli lokakuussa 3,2 prosenttia.
 EU:n tilastoviraston Eurostatin mukaan hintojen nousutahti oli marraskuussa 4,9 prosenttia. Kyseessä on korkein luku yli 20 vuoteen. Aiemmin inflaatio on ollut vuosia alamaissa.
 Työntekijäpuoli korostaa, että palkanmaskuvaraa on, koska teollisuudessa menee hyvin. Työnantajapuolen mukaan yritysten tilauskirjat kasvavat, mutta tilauksia ei pystytä toimittamaan komponentti- ja materiaalipulan takia. Epävarmuutta on heidän mukaansa poikkeuksellisen paljon.
 Sopimukseton tila alkoi kuun lopussa
 Teknologiateollisuus on nyt sopimuksettomassa tilassa, sillä työehtosopimukset päättyivat marraskuun lopussa. Epäselvyyttä on ollut siitäkin, noudatetaanko tällöin vanhaa sopimusta.
 Epäselvyyttä tuo uusi neuvottelumalli. Teknologiateollisuus irtautui osittain valtakunnallista työehtosopimuksista ja jakautui kahtia. Uuteen Teknologiateollisuuden työnantajat -yhdistykseen liittyneet yritykset neuvottelevat yhteisestä työehtosopimuksesta, ulkopuolelle jääneet neuvottelevat paikallisesti. Suurin osa yrityksistä liittyi uuteen yhdistykseen.
 Epäselvää on myö, kuinka laajasti teknologiateollisuuden sopimuksesta otetaan tällä kierroksella mallia muihin sopimuksiin. Viime vuosina teknologia-alat ovat tehneet niin sanotusti päänavaajasopimuksen, jonka korotuksia ei ole ylitetty muilla aloilla.
 Kaikki liitot eivät ole innostuneita tästä niin sanotusta Suomen mallista ja haluaa tulkita sen kariutuneen teknologia-alojen neuvottelumallin muuttumiseen.
 Teknologiateollisuus korostaa kuitenkin, että vientialojen pitää määrätä palkankorotusten yläraja.
 Metsäteollisuus hylkäsi valtakunnallliset työehtosopimukset kokonaan. Sopimukseen alalla ovat päässeet vasta Stora Enso ja Paperiliitto, jotka sopivat yli kaksivuotisen yrityskohtaisen sopimuksen. Siinä palkankorotukset ovat kahtena ensimmäisenä vuonna 1,9 prosenttia ja kolmantena vuonna noin 0,9 prosenttia.

Teollisuusliitto: Ylityökielto voimaan, neuvottelut eivät ole edenneet toivotusti


Summary: Ilkhom Khalimzoda on ollut aktiivinen toimija: koronakriisin aikana hän kokosi monikielisen 30 vapaaehtoisen joukon avuksi kunnille, jotka tarvitsivat vapaaehtoisia infopuhelimiin.

Vuoden 2021 vapaaehtoiseksi on valittu tohtoriopiskelija  Ilkhom Khalimzoda  Jyväskylästä.
 Valinnan tehnyt Kansalaisareena ry korostaa Khalimzodan vapaaehtoistoiminnan yhteiskunnallista ajankohtaisuutta.
 Koronakriisin aikana hän kokosi monikielisen 30 vapaaehtoisen joukon avuksi kaupungeille ja kunnille, jotka tarvitsivat vapaaehtoisia infopuhelimiin.
 Lisäksi valinnasta päättänyt raati perustelee, että Khalimzoda edistää vapaaehtoistoiminnassa muun muassa maahanmuuttajien osallisuutta.
 – En voinut kuvitellakaan, että minut valitaan vuoden vapaaehtoiseksi. Mutta itseään pitää haastaa osallistumalla tällaisiin kampanjoihin – se on yhteisön rakentamisen ja sitoutumisen henki, sanoo Khalimzoda.
 Kun Khalimzoda lähti mukaan vapaaehtoistoimintaa, on hän ollut itse aktiivinen: hän on perustanut muun muassa Suomen Kulttuurienvälisen Yhteisön (SKY), jonka tavoitteena on auttaa maahanmuuttajien osallistumista yhteiskuntaan ja tuoda yhteen eri taustoista olevia ihmisiä.
 Khalimzoda kertoo, että suomalaiset ystävät ovat antaneet hänelle nimen Ilkka, koska hänen nimensä on melko vaikea lausua.
 Tadzikistanista Latvian kautta Suomeen
 31-vuotias Khalimzoda on lähtöisin Keski-Aasiasta Tadzikistanista. Hän tuli Suomeen Latviasta, jossa hän asui kymmenisen vuotta.
 Khalimzoda muutti perheensä kanssa Suomeen ja Jyväskylään neljä vuotta sitten.
 Khalimzoda lähti mukaan vapaaehtoistoimintaan vuonna 2018 tavoitteenaan oppia tuntemaan paremmin suomalaista kulttuuria.
 – Vuoden vapaaehtoisen titteliin liittyy luottamusta ja toivoa, ja minun on pidettävä niistä huolta, hän sanoo.
 Khalimzoda viimeistelee tohtoriopintojaan Jyväskylän yliopiston Kieli- ja viestintätieteiden laitoksella.
 Hän tutkii väitöksessään venäläisten maahanmuuttajien kulttuurista osallisuutta Suomessa ja Latviassa. Lisäksi tutkimus selvittää, miten ihmiset rakentavat siteitä paikalliseen yhteisöön ja kuinka he säilyttävät suhdettaan kulttuuriseen alkuperäänsä.
 – Vapaaehtoistyötä ei kannata ajatella ilmaisena työnä vaan toimintana, joka antaa monin tavoin takaisin ja tuo paljon iloa, sanoo palkinnosta onnellinen Khalimzoda.
 Raati painotti yhteiskunnallista merkitystä
 Vuoden vapaaehtoinen -raati korosti Ilkhom Khalimzodan toiminnan yhteiskunnallisen merkittävyyden tässä ajassa.
 Eduskunnan vapaaehtoistoiminnan tukiryhmän puheenjohtaja, kansanedustaja  Pirkka-Pekka Petelius  kertoo, että Khalimzodan perustamat konkreettiset hankkeet olisivat suoraan kansallisesti hyödynnettävissä.
 – Khalimzoda on jo muutamassa vuodessa saanut valtavasti hyvää aikaan edistäessään maahanmuuttajaystävällistä ilmapiiriä ja rohkaissut eritaustaisia ihmisiä sosiaaliseen kanssakäymiseen, sanoo Petelius.
 Raadin mukaan Vuoden vapaaehtoinen -kisan kymmenen finalistia kuvasivat tänä vuonna hyvin vapaaehtoistyön kirjoa. Erityismaininnan raati haluaa antaa pitkän linjan vapaaehtoisille, joita finalisteista löytyi monta.
 Vuoden vapaaehtoinen palkittiin tänä vuonna kahdeksatta kertaa.

Ilkhom "Ilkka" Khalimzoda Jyväskylästä on Suomen vuoden vapaaehtoinen: "Vapaaehtoistyö antaa monin tavoin takaisin ja tuo paljon iloa"


Lounais-Suomen poliisi esittää vangittavaksi viittä henkilöä epäiltynä terrorismirikoksista. Satakunnan käräjäoikeus tekee asiasta päätöksen tänään. Poliisi järjestää asiasta mediatilaisuuden tänään kello 18.
 Poliisi kertoo asiasta Twitterissä.
 Poliisi epäilee henkilöiden suunnitelleen terroristista tekoa. Asiassa ei ole akuuttia vaaraa. Epäillyt asuvat Satakunnassa Kankaanpään seudulla. Poliisi otti epäillyt kiinni tiistaina. Poliisi kommentoi asiaa lisää illan mediatilaisuudessa.

Poliisi ottanut kiinni viisi ihmistä epäiltynä terrorismirikoksesta – epäillyt asuvat Pohjois-Satakunnassa


Summary: Finnhems arvioi, että Kaakkois-Suomen lääkärihelikopterin uuden tukikohdan voisi perustaa väliaikaisesti Lappeenrantaan. Tämä käy ilmi ministeri Krista Kiurun vastauksesta, jonka tämä on antanut kouvolalaisen kansanedustajan kirjalliseen kysymykseen. Tukikohdan paikaksi on jo vuosia sitten päätetty Kouvolan Utti.

Lääkärihelikoptereiden toiminnasta vastaava Finnhems Oy on arvioinut, että Kaakkois-Suomen uuden lääkärihelikopterin tukikohta olisi mahdollista perustaa väliaikaisesti Lappeenrantaan.
 Tällöin lääkärihelikopteritoiminnan aloittaminen alueella ei myöhästyisi alkuperäisestä aikataulusta.
 Tämä käy ilmi perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiurun  (sd.) vastauksesta, jonka tämä on antanut kouvolalaisen kansanedustajan, kokoomuksen  Ville Kauniston  jättämään kirjalliseen kysymykseen lääkärihelikopterin tukikohdan rakentamisen viivästymisestä.
 Alkuperäisen aikataulun mukaan lääkärihelikopterin olisi pitänyt toimia Kaakkois-Suomessa jo ensi vuonna.
 Uusi lääkärihelikopteri on päätetty sijoittaa Kouvolan Uttiin jo kolme vuotta sitten, mutta tukikohdan rakentaminen ei ole päässyt alkamaan.
 Uudet tontit toisivat lisäkustannuksia
 Ministeri Kiuru kirjoittaa, että Finnhems on saanut Kouvolan Utin tukikohdan valmisteluun liittyen uusia tietoja, joiden vaikutuksia tukikohdan perustamiseen on selvitetty tänä syksynä.
 Tukikohtaa varten on esimerkiksi etsitty uutta paikkaa. Alunperin valittu tontti ei käynytkään, koska se olisi sijainnut liian lähellä laskuvarjohyppääjiä, joita käy Utissa paljon.
 Lue lisää:   Lääkärihelikopterille on löydetty kaksi uutta tonttivaihtoehtoa Utista – poliittinen vääntö kuitenkin jatkuu
 Ministeri Kiurun vastauksessa todetaan, että Finnhems on tehtyjen selvitysten perusteella arvioinut, että uudet tontit ovat sellaisia, että ne kasvattaisivat merkittävästi tukikohdan perustamisen kustannuksia.
 Lisäksi perustamiseen liittyvät lisätyöt johtaisivat tukikohdan viivästymiseen. Finnhemsin mukaan lisäkustannuksilta ja aikataulun venymiseltä säästyttäisiin, jos tukikohta perustettaisiin väliaikaisesti Lappeenrantaan.
 Kiurun vastauksen lopuksi todetaan, että selvitykset tukikohdan perustamiseksi ovat vielä kesken. Ministeriö valvoo ratkaisun pikaista syntymistä.
 Finnhems on valtion omistama erillisyhtiö, jota sosiaali- ja terveysministeriö omistajan ominaisuudessa ohjaa.
 Kansanedustaja: Poliittista peliä
 Kansanedustaja Ville Kaunisto (kok.) on huolestunut saamastaan vastauksesta. Hänen mielestään Kiuru kaartelee vastauksessaan, paljastaen asian politisoituneen.
 – Vastauksesta on huolestuttavalla tavalla luettavissa, että maamme hallitus ministeri Kiurun johdolla pyrkii väliaikaispäätöksen kautta siirtämään tukikohdan pysyvästi Lappeenrantaan, Kaunisto sanoo.
 Kauniston mukaan Utin esteeksi on keksitty syitä, siitäkin huolimatta, että esiin nousseet kysymykset on ratkottu yhteistyössä paikallisten toimijoiden kesken. Esimerkiksi Utin lentokentän alueella toimivien Puolustusvoimien aluksi esittämät selvitettävät asiat on ratkottu.
 Viimeksi Utissa on tehty arkeologinen maastoselvitys sen varalta, jos alueella olisi sodanaikaisia rakenteita.
 Lue lisää:   Kouvolan piti tehdä Utissa arkeologinen maastoselvitys lääkärihelikopterin takia – alueella saattaa olla sodanaikaisia rakenteita
 – Poliittisella pelillä on saatu Lappeenranta vaikuttamaan yksinkertaisemmalta ratkaisulta, Kaunisto sanoo.
 Vastaus myös Laaksolle
 Ministeri  Krista Kiuru  on vastannut myös toisen kouvolalaisen kansanedustajan, perussuomalaisten  Sheikki Laakson  jättämään kirjalliseen kysymykseen Kaakkois-Suomen lääkärihelikopterista.
 Laakso halusi tietää, miksi hänelle oli jäänyt sellainen mielikuva, että ministeri olisi saanut väärää tietoa lääkärihelikopterin tukikohdan rakennusluvista, ja kuka tätä väärää tietoa olisi ministerille antanut.
 Lue lisää:   Kansanedustaja Sheikki Laakso jätti kirjallisen kysymyksen lääkärihelikopterista – epäilee ministerin saaneen väärää tietoa
 Vastauksessaan ministeri ei ota kantaa siihen, onko hän saanut asiassa väärää tietoa. Hän toteaa sen, ettei tukikohdan rakentamiseen ole vielä haettu rakennuslupaa, joten siitä ei myöskään ole valitettu.
 Pitkä kiista
 Kaakkois-Suomen lääkärihelikopterin sijainnista on väännetty pitkään.
 Alueella arvottiin usean vuoden ajan siitä, tulisiko lääkärihelikopterin tukikohta sijoittaa Kouvolaan vai Lappeenrantaan. Lähes kolme vuotta sitten tehdyn  virallisen päätöksen mukaan  paikka on Utissa.
 Tämän vuoden elokuussa lääkärihelikoptereiden lentotoiminnasta vastaava Finnhems ilmoitti, että  Seinäjoen tukikohdan rakentaminen on käynnistynyt . Utissa suunnitelmat eivät ole edenneet samaa tahtia toteutukseen Seinäjoen tukikohdan kanssa, vaikka päätös niistä tehtiin yhtäaikaa.
 Tämä herätti Lappeenrannassa toivonkipinän saada tukikohta sittenkin Lappeenrantaan.
 Sosiaali- ja terveysministeriö tekee asiasta edelleen kokonaisarviota.
 Lue lisää:   Lääkärihelikopteri päätettiin sijoittaa Uttiin kolme vuotta sitten, mutta tonttia ei ole vieläkään – etsimme vastaukset 7 avoimeen kysymykseen

Finnhems: Kaakkois-Suomen lääkärihelikopterin tukikohta olisi nopeammin ja edullisemmin toteutettavissa Lappeenrantaan


Summary: Mitä enemmän kunnassa on yli 60-vuotiaita ja riskiryhmäläisiä, sitä pidempään muut saavat odottaa kolmatta rokotusta.

Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL esitti eilen, että kaikille 18 vuotta täyttäneille tarjotaan mahdollisuutta kolmanteen koronarokotusannokseen. Edellytyksenä on, että toisesta annoksesta on kulunut 5 – 6 kuukautta.
 Rokotusten antamisen hoitavat kunnat ja kuntayhtymät, jotka nyt päivittävät ohjeita ja aikatauluja omille verkkosivuilleen.
 Erimerkiksi Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksote on jo kertonut  tarjoavansa kolmatta rokotetta kaikille yli 18-vuotiaille.
 THL:n ylilääkäri  Hanna Nohynek  ennakoi Yle Radio Suomen päivälähetyksessä tänään perjantaina, että kolmannet rokotukset etenevät eri tahtiin eri kunnissa.
 – Emme ole tehneet tarkkaa selvitystä, mutta olen ymmärtänyt että se vaihtelee hyvin paljon. Esimerkiksi Helsingissä, missä on paljon vanhaa väestöä, paineet ovat ihan toisenlaiset kuin kunnassa, jossa on enemmän nuorempaa porukkaa, Nohynek sanoo.
 THL:llä todellinen huoli riskiryhmistä
 Nohynek muistutti, että yli 60-vuotiaiden ja riskiryhmiin kuuluvien rokottaminen kolmanteen kertaan on vahva suositus. Sen sijaan muille "tarjotaan mahdollisuus", eivätkä nämä saisi ohittaa haavoittuvammassa asemassa olevia rokotusjonossa.
 – Riskiryhmien kohdalla meillä on todellinen huoli, että suoja vakavaa tautia kohtaan heikkenee, kun mennään 5 – 6 kuukauden tuolle puolen. Nuoremmilla suojateho säilyy erittäin hyvänä vielä yli 6 kuukauden. Siksi heille tarjotaan mahdollisuutta, mutta se ei ole vahva suositus.
 Lasten rokotteita vielä odotellaan
 Koronarokotetta tarjotaan myös 5 – 11 -vuotiaille lapsille, mikäli he kuuluvat riskiryhmään tai heidän lähipiirissä on ihmisiä, joiden vastustuskyky on heikentynyt.
 Heille on tilattu lapsia varten tehtyjä rokotteita, jotka näillä näkymin saapuvat Suomeen viikolla 50 tai 51.
 Voit keskustella aiheesta lauantaihin 4.12.2021 kello 23 saakka.

Kolmas rokote on nyt "tarjolla" kaikille aikuisille, mutta esimerkiksi Helsingissä sitä voi joutua odottamaan pidempään kuin muualla


Summary: Uudet ylioppilaat saavat tänään perjantaina valkolakin päähänsä. Tutkinnon suorittaneiden juhlan muotoon vaikuttavat suuresti koronarajoitukset. Sotkamossa lakitetaan 18 ylioppilasta.

Syksyn uudet ylioppilaat ovat eläneet koronapandemian kanssa lähes kaksi vuotta. Se on vaikuttanut niin penkkareihin kuin koulunkäyntiin.
 Esimerkiksi keväällä 2021 kirjoituksiin kehotettiin tulemaan omaehtoisen karanteenin kautta. Silloin sotkamolainen  Heljä Saastamoinen  toivoi, että saisi juhlia valkolakkia normaalisti.
 Kuuntele viimekeväinen haastattelu:
 Nyt Saastamoinen ja 17 muuta uutta ylioppilasta ovat saaneet kutsua vieraita entisen normaalin malliin. Koronatilanne huomioidaan lukion juhlissa, ja myös koulun muut oppilaat pääsevät Sotkamossa lakitukseen.
 Aino Pihlava  valmistuu Sotkamon urheilulukion puolelta.
 – Koronan alkuaika oli raskasta. Olin alkuun yksin aika paljon. Viime talvena oli rankkaa hiihtämisen suhteen, koska ei tiennyt, pääseekö kisoihin vai ei, Pihlava summaa.
 Tilanne ei ole kaikkialla Sotkamon kaltainen, sillä ympäri Suomea on jännitetty koronatilanteen pahentumista.
 Kuntaliiton erityisasiantuntija  Kyösti Värri  kertoo, että useimmissa lukioissa tarvitaan esimerkiksi erityisjärjestelyitä, ohjelmaa, reitityksiä ja mahdollisia porrastuksia.
 – Vierasmäärän rajoitus on vain yksi elementti. Erikoisjärjestelyitä on valtaosassa lukioita. Kuukausi sitten ajateltiin, että helppoon suuntaan mennään, hän sanoo.
 Erilaisia juhlakäytäntöjä
 Kainuussa juhlia rajoitetaan vierasmäärän osalta Kajaanin lukiossa. Suomussalmella lakin saa yksi ylioppilas, joten hän on saanut kutsua juhliin haluamansa vieraat. Puolangan ainut ylioppilas ei halunnut juhlia.
 Sotkamosta valmistuva Aino Pihlava kuvailee tunnelmiaan hyviksi.
 – Kirjoitukset menivät hyvin. On mukavaa juhlistaa tuloksia.
 Pihlavan lakitukseen saapuvat vieraiksi omat vanhemmat. Juhlia vietetään lapsuudenkodissa Ylöjärvellä.
 Siellä koronatilanne on huomattavasti Kainuuta heikompi. Pirkanmaa  on leviämisvaiheessa , kun taas Kainuussa ollaan koronaepidemian perustasolla.
 Lue lisää:   Muu maa kyntää koronan kanssa, mutta Kainuussa ollaan perustasolla – Pandemiapäällikkö: Maakunta on tullut ennenkin jälkijunassa
 Pihlava kertoo, että juhlissa tilanne pyritään ottamaan huomioon. Toiveissa on, että vieraat tekisivät pikatestin tai rokotukset olisivat kunnossa.
 – On vielä vähän auki, jaetaanko vieraiden saapumiset useaan osaaan.
 Pihlava aikoo asua Vuokatissa kevääseen asti. Hiihtäminen jatkuu toistaiseksi.
 – Sitä mietin, jatkuuko hiihtäminen sataprosenttisesti vai opiskelenko siinä sivussa samalla.
 Aino Pihlavan lukioaikana vanhojentanssit juhlittiin normaalisti. Penkkarit jäivät välistä.
 Myös omaehtoinen karanteeni kirjoituskeväänä jäi välistä, koska edessä oli tärkeitä kisoja. Kisoihin pääsi negatiivisella koronatestituloksella, joten karanteenin puuttuminen ei haitannut.
 Voit keskustella aiheesta lauantaihin 4. joulukuuta kello 23:een asti.
 Lue seuraavaksi:
 Onnea syksyn ylioppilaille! Katso Ylen ylioppilaskoneesta, kuka saa valkolakin ja millaisia arvosanoja Suomen lukioissa on kirjoitettu
 Koronapandemia ei tappanut syksyn ylioppilaan Veeti Jokisen haavetta opiskella lentäjäksi – ilmailulukio antoi nostetta unelmalle

Aino Pihlava on yksi harvoista – saa valkolakkinsa ilman koronarajoituksia: "On mukavaa juhlistaa tuloksia"


Summary: Tuulen purevuuden takia lämpötila voi tuntua etelässäkin hurjalta. Sunnuntai on viikon kylmin päivä, ja pakkaset jatkuvat itsenäisyyspäivänä.

Lähipäiviksi on tiedossa kylmää kyytiä koko maahan. Lapissa pakkaslukemat voivat laskea jopa 40 asteeseen.
 Lämpömittarit ovat tukevasti miinuksella jo tänään kaikkialla Suomessa. Lukemat kiristyvät entisestään huomenna lauantaina ja sunnuntaina, kun arktisen kylmä ilmamassa vyöryy maahamme idästä ja koillisesta.
 Ylen meteorologin  Nina Karuston  mukaan sunnuntai on näillä näkymin päivistä kylmin. Kireimmät pakkaset mitataan todennäköisesti Keski- ja Etelä-Lapissa.
 – Siellä voi lauantaista alkaen olla noin 30 pakkasastetta, ja lukemat kiristyvät sunnuntaiaamun aikana 30:stä jopa 40 asteeseen, sanoo Karusto.
 Suomen keskiosiin on tiedossa viikonloppuna 25 asteen pakkasia. Etelässä mittari painuu 15 asteeseen.
 Tuuli puree pakkasen vielä raaemmaksi
 Näillä lukemilla pienikin tuulenvire saa ilman tuntumaan huomattavasti kylmemmältä.
 – Tuulen purevuuden takia lämpötila voi tuntua etelässäkin tosi hurjalta. Lukemiin voi lisätä viidestä jopa kymmeneen astetta, Karusto sanoo.

 Sää pysyttelee selkeänä lähes koko maassa, joten luvassa on komeita pakkaspäiviä.
 Etelärannikolle saattaa saapua Suomenlahdelta lumikuuroja sunnuntaina. Niitä voi olla luvassa myös Laatokan suunnasta Kaakkois-Suomeen.
 Sää ei ole yleensä näin kylmää tähän aikaan vuodesta. Perinteisesti kovimmat pakkaset ajoittuvat tammi–helmikuun vaihteeseen.
 Kylmyys jatkuu itsenäisyyspäivänä
 Karusto ei pysty vielä tarkkaan ennustamaan maanantain eli itsenäisyyspäivän säätä. Sen hän kuitenkin uskaltaa sanoa, että kylmyys jatkuu.
 – Lukemia on hankalia arvioida, koska kaikista kylmin ilmamassa on jo ehkä väistynyt Ruotsin puolelle. Pohjoisessa voi olla se 30 astetta edelleen. Kunnolla täytyy siis pukeutua, vaikka juhlavaatteet eivät taida olla niitä lämpimimpiä.
 Kaakosta tulee maanantaina lumisateita. On kuitenkin epävarmaa, mihin saakka ne ylettävät ja kuinka paljon lunta tulee.
 – Näillä näkymin lumisateet yltävät Etelä- ja Itä-Suomeen. Kertymä on 1–5 senttimetriä vuorokauden aikana, Karusto arvioi.
 Kylmä, talvinen sää jatkuu alkuviikon. Viikon päästä saattaa olla luvassa lauhtumista – etelässä voidaan mennä jopa plussalle.
 Iloitsetko kylmyydestä? Kaipaatko lämpimämpää? Voit keskustella pakkasista 4.12. kello 23:een saakka.

Arktisen kylmä ilmamassa tuo paukkupakkaset Suomeen – Lappiin luvassa jopa 40 astetta


Summary: Poliisin pyynnöstä areenan yläpuolelle ja ympärille on perustettu tilapäinen rajoitusalue,  jotta poliisi voi seurata droonilla liikennettä ja ihmismassoja.

Tampereen areena avataan tänään yleisölle ensimmäistä kertaa, kun Tappara ja Ilves pelaavat vastakkain. Paikalle odotetaan 13 000 ihmistä.
 Poliisin pyynnöstä on areenan yläpuolelle ja ympärille perustettu tilapäinen rajoitusalue. Tällä alueella droonin lennättäminen on kiellettyä tänään kello 11-23 välisenä aikana.
 Poliisi  kertoi asiasta Twitterissä  perjantaina aamupäivällä.
 Sisä-Suomen poliisin liikenneyksiköstä vanhempi konstaapeli  Hannu Huhta-aho  kertoo, että päätöksellä halutaan turvata poliisin oma toiminta. Poliisi seuraa omalla kopterilla tapahtumia. Jotta ilmassa ei tule vaaratilanteita, muiden droonien lennättäminen on kiellettyä.
 Droonin välityksellä poliisi seuraa, kuinka yleisömassat liikkuvat ja miten liikenne sujuu.
 Junaradan yläpuolella droonin lennättäminen on aina kiellettyä.

Droonia ei saa tänään lennättää Tampereen areenan läheisyydessä – syynä poliisin oma lentotoiminta


Summary: Tehohoidossa olevien koronapotilaiden määrä on kasvanut viime viikkoina eikä paikkoja riitä leikkauspotilaille. Sairaanhoitopiirit ovat joutuneet siirtämään muun muassa suuria sydänleikkauksia.

Sairaanhoitopiirit joutuvat siirtämään suuria, tehohoitoa vaativia leikkauksia tämänhetkisen koronakuormituksensa takia.
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri  tiedotti eilen , että merkittävä osa siirrettävistä leikkauksista on ei-kiireellisiä sydänleikkauksia. Turun yliopistollisessa keskussairaalassa on siirretty myös neurokirurgisia toimenpiteitä, vatsaelin- ja virtsaelinkirurgisia toimenpiteitä sekä syöpäleikkauksia.
 – Nämä ovat järjestelyjonossa olevia potilaita. Kyse ei ole kiireellisistä leikkauksista tai päivystysleikkauksesta. Ne leikataan aina, TYKSin aikuisten teho-osaston ylilääkäri  Mika Valtonen  kertoo  Ylen aamun haastattelussa .
 Valtosen mukaan leikkausten siirtäminen ei uhkaa potilaiden terveyttä, mutta aiheuttaa varmasti ylimääräistä päänvaivaa.
 – Nämä peruutukset tulevat yleensä lyhyellä varotusajalla. Sillä on voimakas henkinen kuormitus yksittäiselle potilaalle.
 Valtonen on tällä hetkellä huolissaan etenkin niistä potilaista, jotka eivät syystä tai toisesta hakeudu hoitoon.
 – En tiedä johtuuko se siitä, että perusterveydenhuolto on niin kuormittunut ja on vaikeaa saada yhteyttä terveyskeskukseen. Varsinkin sydänkirurgiassa tuntuu siltä, että potilaat sinnittelevät turhankin kauan kotosalla.
 Tehohoitopotilaita siirretään sairaaloiden välillä
 Koronapotilaiden tehohoidon tarve on ollut viime viikkoina selvässä kasvussa. Joillain alueilla kuormitus on kasvanut jo niin suureksi, että tehohoitoa tarvitsevia potilaita on siirretty toiseen sairaanhoitopiiriin. Muun muassa  Kaleva uutisoi eilen , että Oulun yliopistollinen sairaala on siirtänyt tehohoitopotilaita Kuopion yliopistolliseen sairaalaan.
 Valtosen mukaan siirroista päätetään yhteistyössä sairaaloiden sekä kansallisen tehohoidon koordinaatiotoimiston kanssa. Siirto hoidetaan niin, ettei potilaan terveys vaarannu.
 – Suomen oloissa se tarkoittaa maakuljetusta isolla ambulanssilla, hengityskoneessa. Saattajana ovat yleensä anestesialääkäri ja tehohoitaja. Potilaat valitaan sen mukaan, ketkä kestävät siirron. Ne ovat keskivaikeita potilaita, joiden hoidon epäillään jatkuvan vielä vähän pidempään, Valtonen kertoo.
 Lue myös:
 Koronapotilaiden tehohoidon tarve selvässä kasvussa – sairaaloissa jo 52 potilasta, alle 40-vuotiaiden osuus yli kaksinkertaistunut aiemmasta
 Oysin tehohoidon kuormituksen vuoksi yksi koronapotilas on siirretty tänään Kysiin – myös kiireetöntä hoitoa joudutaan yhä siirtämään
 Katso oman kuntasi koronatilanne ja rokotuskattavuus – grafiikka näyttää tuoreimmat luvut

Tehohoidon ylilääkäri on huolissaan sairaaloiden koronapaineesta: "Sydänpotilaat joutuvat sinnittelemään kotosalla"


Summary: Kansainvälistä vammaisten ihmisten päivää vietetään 3. joulukuuta jo 29:ttä kertaa.

Vammaisjärjestöjen mukaan jotkut asumisyksikössä asuvista henkilöistä ovat joutuneet jopa päättämään, valitsevatko he oman perheensä tapaamisen vai henkilökohtaisen vapautensa.
 Vammaiset ihmiset ovat maailman suurin vähemmistö ja ryhmä, johon koronavirusepidemia on iskenyt poikkeuksellisen kovaa.
 Monilla vammaisilla ihmisillä on kohonnut riski sairastua vakavaan koronainfektioon. Samalla kun ihmisiä on kehotettu välttämään kontakteja riskiryhmiin kuuluviin läheisiinsä, riskiryhmiin kuuluvia on kehotettu pysymään kotona.
 Kehitysvammaisten tukiliitto ry:n vammaispalveluiden asiantuntija  Anne Saarisen  mukaan liiton lakineuvontaan välittynyt viesti on selkeä: Korona on vaikuttanut eniten niihin ihmisiin, jotka ovat jo entuudestaan erityisen haavoittuvassa asemassa.
 Suomi ei saa täysin puhtaita papereita myöskään vammaisten henkilöiden ihmisoikeusjärjestö Kynnys ry:n toiminnanjohtaja  Antti Tuonoselta . Oikeuksien toteutumisessa on ollut puutteita.
 – YK:n vammaissopimushan edellyttää, että huolehditaan vammaisten ihmisten turvasta ja suojelusta kaikin käytössä olevin keinoin, ja tässä ei ole kokonaan onnistuttu. Yhtäläinen ja esteetön hoitoon pääsy on vaarantunut, hoitovälineiden tasapuolinen jakelu ei ole aina onnistunut ja tarvittavan tuen saanti on heikentynyt. Lisäksi ymmärrettävän ja riittävän informaation saaminen on ainainen ongelma, Tuononen listaa.
 Vammaisten lasten ja nuorten tukisäätiö Vamlasin toiminnanjohtaja  Pauliina Lampisen  mukaan säätiön saamissa yhteydenotoissa ovat korostuneet koulunkäyntiin ja opiskeluun liittyvät haasteet. Hän toivoo, ettei rajoitustoimia enää kohdistettaisi lapsiin.
 – Etäopiskelu ei ole sopinut lapsille ja nuorille, jotka tarvitsevan koulunkäynnissään tukea. Peruskouluikäisten lasten kohdalla tämä on kuormittanut voimakkaasti myös lasten vanhempia.
 Etäopetuksessa käytettävien laitteiden ja ohjelmistojen esteettömyys on myös ongelma.
 – Isoja kysymyksiä ovat esimerkiksi se, miten ohjelmistot toimivat näkövammaisen lapsen käytössä ja miten niihin liitetään tulkkauspalvelut, Vamlasin lampinen sanoo.
 Kehitysvammaisten tukiliiton lakineuvontaan saapuneiden yhteydenottojen määrä yli kolminkertaistui pandemian alussa. Tilanteen pitkittyessä koronaa koskevien kyselyiden määrä on romahtanut.
 – Ehkä tietoa alkaa olla paremmin saatavilla. Asian toinen puoli voi olla, että ihmiset alkavat olla väsyneitä. Herää huoli, jaksaako esimerkiksi paljon tukitarpeita omaavan erityislapsen perhe enää selvittää asioita ja vaatia yksilöllisiä palveluita, Saarinen pohtii.
 Lakineuvontaan ottavat useimmiten yhteyttä vammaisten läheiset ja perheet, eivät vammaiset henkilöt itse. Yhteydenottojen mukaan korona on hankaloittanut muun muassa terapiapalveluiden saamista ja omaishoitajien vapaajärjestelyjä. Osalla vammaisista henkilöistä infektioriski on korkea, ja tällöin esimerkiksi ryhmämuotoisiin palveluihin lähtemistä ei ole koettu turvalliseksi.
 – Kunnat eivät ole pystyneet kaikkiin näihin tarpeisiin vastaamaan ja ottamaan tartuntariskiä riittävästi huomioon, Saarinen arvioi.
 Rajoitukset poikivat kantelun
 Epidemian alkuvaiheessa näimme kuvia hoivapalveluyksikköiden asukkaista, joita pääsivät tervehtimään läheisiään vain ikkunaruudun läpi.
 Sittemmin asumisyksiköissä asuvien ja ympärivuorokautista hoitoa tarvitsevien ihmisen liikkumis- ja vierailurajoitukset saivat osakseen kritiikkiä.
 Kansainväliset vammaisjärjestöt kantelivat Suomen koronarajoituksista  Euroopan sosiaalisten oikeuksien komitealle . Kantelijat toivovat komitean arvioivan, rikkoivatko rajoitukset Euroopan sosiaalisessa peruskirjassa sovittuja oikeuksia. Kyse on vammaisten oikeudesta terveyteen, sosiaalipalveluihin, itsenäisyyteen ja yhteiskunnalliseen elämään osallistumiseen.
 Valvira ja aluehallintovirastot lähettivät syyskuussa 2020 kunnille kirjeen, jossa kuntia ja palveluntuottajia muistutettiin, ettei  kansalaisten perusoikeuksia saa tarpeettomasti ja lainvastaisesti rajoittaa . Vammaisiin ihmisiin kohdistuvien rajoitustoimien perusteiden pitävyyttä  on puitu hallinto-oikeudessa ja myös eduskunnan oikeusasiamies on ottanut niihin kantaa .
 Myös Kehitysvammaisten tukiliitto on saanut yhteydenottoja vierailukieltojen perusteista ja karanteeniin asettamisesta.
 – Asiassa oli aluksi tulkintavaikeuksia. Oli esimerkiksi tälläisiä ohjeita, että jos haluat tavata vanhempiasi, olet sen jälkeen kaksi viikkoa karanteenissa huoneessasi. Se ei tietenkään ollut lainmukainen ohje.
 Kynnys ry:n Tuononen kertoo, että joskus vierailurajoitukset koskivat jopa vammaisen ihmisen arjen sujuvuuden kannalta keskeisten ihmisten, kuten henkilökohtaisten avustajien ja fysioterapeuttien, vierailemista yksiköissä.
 – On siis käytännössä rajoitettu sitä, saavatko nämä henkilöt tulla asumisyksikössä asuvan ihmisen omaan kotiin, Tuononen huomauttaa.
 Vammaisten lasten ja nuorten arjessa rajoitukset ja suositukset ovat näkyivät ulkopuolisen avun saamisen vaikeuksina. Avun pyytäminen isovanhemmilta tai perheen muilta verkostoilta on vähentynyt.
 – Monet perheet kokevat jääneensä todella yksin, Lampinen toteaa.
 Lisäksi kehitysvammayksikköjen päivätoimintayksikköjä suljettiin, ja osa lasten lähikuntoutuksesta oli katkolla.
 Vamlasin toiminnanjohtaja Pauliina Lampisen mukaan erityisesti sosiaalisten kontaktien väheneminen ja etäopiskelun esteellisyys ovat kuormittaneet monia vammaisia lapsia ja nuoria.  Mikko Savolainen / Yle
 Järjestöissä toivotaan, että pahimmista virheistä on opittu
 Kehitysvammaisten tukiliiton Saarinen uskoo ja toivoo, että julkisuudessa käyty keskustelu siitä, voidaanko vammaisten ihmisten liikkumisvapautta rajoittaa enemmän kuin muiden, on muuttanut toimintatapoja.
 – Kuluneena syksynä korviini ei ole kantautunut tapauksia, joissa vierailut olisi evätty täysin. Enemmänkin vaikuttaa siltä, että nyt on enemmänkin etsitty keinoja tapaamisten järjestämiselle ja yhteydenpidolle, Saarinen arvioi toiveikkaasti.
 Kynnys ry:n toiminnanjohtaja Tuononen jakaa Saarisen näkemyksen: vammaisten ihmisten oikeudet vaikuttavat toteutuvan paremmin kuin koronan alkuaikoina, jolloin ylilyöntejäkin tapahtui. Kynnys ry  julkaisi maaliskuussa 2020 tiedotteen , jonka mukaan jossain kehitysvammaisten asumisyksikköjä koskien olisi tehty jollain alueilla ennakkoluontoisia päätöksiä tehohoidon eväämisestä yksikön asukkailta koronavirustapauksissa.
 Valtakunnallinen sosiaali- ja terveysalan eettinen neuvottelukunta ETENE otti asiaan kantaa. Sosiaali- ja terveysministeriön alaisuudessa toimiva ETENE painotti kannanotossaan, että alan eettiset periaatteet ovat voimassa myös poikkeusoloissa.
 Kynnyksen esittämät tiedot poikivat myös  kirjallisen kysymyksen hallitukselle  vammaisten henkilöiden tehohoidon turvaamisesta koronakriisin aikana.
 Uudet koronatoimet tuovat mukanaan uusia haasteita
 Omikron-variantin aiheuttama uhka, rokotekattavuuden hidastuminen ja tartuntamäärien kasvu kiristivät koronarajoituksia jälleen. Osa vammaisista ihmisistä ei voi terveydentilansa vuoksi käyttää maskia. Tautitilanteen heikentyminen voi synnyttää turvattomuutta ja saada henkilön eristäytymään kotiin.
 Rokotteet, tai enemmänkin niiden puute, herättävät myös kysymyksiä. Henkilökohtaista avustajaa tarvitsevat vammaiset ovat avustajiensa työnantajia. Heillä ei kuitenkaan ole ollut mahdollisuutta vaatia työntekijältään tietoa rokotteen ottamisesta. Myöskään työpaikallaan vammainen ihminen ei voi tietää, onko kollega rokotettu vai ei.
 – Itsekin näin työnantajan edustajana olen pyrkinyt visusti olemaan kyselemättä asiasta. Onneksi osa ihmisistä kertoo itse avoimesti, onko ottanut rokotteen. Osa kertoo myös, jos ei ole. Silloin tehdään sellaisia järjestelyjä, ettei olla yhtä aikaa työpaikalla.
 Osalle vammaisista myös koronapassin saaminen on aiheuttanut ongelmia. Kehitysvammaisten tukiliiton Saarisen mukaan esimerkiksi heidän jäsenistään suurimmalla osalla ei ole mahdollisuutta kirjautua Kanta-palveluun ja tulostaa koronapassia, koska he eivät saa tunnistautumiseen vaadittavia verkkopankkitunnuksia. Ihmiset ovat joutuneet pyytämään passia terveydenhuollon yksiköistä, ja se ei ole aina onnistunut ongelmitta.
 – Ihmisillä on ollut hankaluuksia saada koronapassia terveyskeskuksesta. Yhdenvertaisuusvaltuutettu on onneksi nyt ottanut asiaan kantaa ja passi pitää nyt viivytyksettä henkilölle tulostaa, Saarinen kertoo.
 Koronatilanteen heikkeneminen aiheuttaa monille riskiryhmiin kuuluville huolta. Henrietta Hassinen / Yle
 Vammattomien ehdoilla rakennettu yhteiskunta hankaloittaa vammaisten elämää – koronan jälkeenkin
 Lähes jokainen meistä kokee jonkin asteista vammaisuutta jossain vaiheessa elämäänsä. Vammaisuutta voidaan tarkastella useasta eri näkökulmasta. Arkiajattelussa määritämme vammaisuutta usein ihmisen fyysisten ja psyykkisten ominaisuuksien kautta.
 Vammaisuutta voi tarkastella kuitenkin toisestakin vinkkelistä. Esimerkiksi Maailman terveysjärjestö WHO:n mukaan vammaisuus syntyy yksilön terveydentilan ja ympäristötekijöiden yhdistelmänä.
 Vammaisten ihmisten tasavertaista osallistumista vaikeuttavat muun muassa negatiiviset asenteet vammaisia ihmisiä kohtaan, tukipalveluiden puute ja vammattomien ihmisten ehdoilla rakennetut yhteiskunnat.
 Kynnys ry:n Tuononen arvioi, että suuressa kuvassa vammaisten ihmisten toimintamahdollisuuksia parannettaisiin lisäämällä tilojen ja kulkuvälineiden esteettömyyttä – tarvittaessa jopa velvoittavan lainsäädännön avulla.
 Toinen tärkeä keino on turhan byrokratian purkaminen esimerkiksi tukipalveluiden hakemisessa.
 – Ne ovat sellaisia arjen pieniä kummallisuuksia, jotka tekevät tästä elämästä monimutkaista.
 Yleistysten tekeminen on kuitenkin mahdotonta. Jokaisella ihmisellä on omat halut, toiveet ja tarpeet.
 – Ihmiset ovat kuitenkin yksilöitä ja kokevat asiat eri tavoin, Tuononen painottaa.
 Yksilöllisten tarpeiden huomioimisen merkitystä korostaa myös Kehitysvammaisten tuki ry:n Saarinen. Keskeinen keino vammaisten ihmisten elämänlaadun parantamiseksi olisi se, että vammaiset ihmiset ja heidän läheisensä tulevat kuulluiksi.
 Palveluiden käyttäjät tietävät itse parhaiten, millaiset tukipalvelut vastaavat heidän tarpeisiinsa.
 – Toinen juttu on palvelu- ja hoitovelkaan vastaaminen. Tulee kestämään vuosia ennen kuin palvelut palautuvat entiselleen, Saarinen arvioi.
 Vamlasin Lampinen toivoo poikkeuksellisten aikojen auttavan vammattomia ihmisiä tiedostamaan, että omat arkiset kokemukset eivät ole kaikille itsestäänselvyys.
 – Meillä on normaalioloissakin vammaisia nuoria ja lapsia, joiden osallisuus ei toteudu, koska me emme pysty tarjoamaan heidän tarvitsemaansa tukea ja palveluita. Taannoin kirjoituskilpailuumme osallistunut nuori kirjoitti: "Tuntuu melkein hyvältä, että muutkin joutuvat kokemaan sen, miltä tuntuu elää eristyksissä ja miltä tuntuu, kun ei pääse vapaasti liikkumaan minne haluaa." Se pysäytti.
 Lue lisää:
 Kansainväliset vammaisjärjestöt kantelevat Suomen koronatoimista: "Valtio sulki häikäilemättömästi vammaisten asumisyksiköt"
 Omaishoitajat ovat nyt entistä kovemmalla koetuksella – monelta jäävät vapaat pitämättä, mikä lisää kuormitusta

Vammaisjärjestöt toivovat, että ylilyönneistä on opittu – oikeuksien toteutumisessa on ollut puutteita korona-aikana


Summary: Eurajoella on Suomen laajin romunkäsittelyalue. Metallin hinta on alan yrittäjän mukaan korkeammalla kuin koskaan.

Metalliromun hinta on tällä hetkellä korkeammalla kuin koskaan.
 Näin arvioi Eurajoen Romun yrittäjä  Juuso Luodesmeri , jonka yrityksen 25 hehtaarin tontti on täynnä erilaista metalliromua: polkupyörän runkoja, autoja, vanhoja tiskialtaita.
 Kyseessä on Suomen laajin romunkäsittelyalue.
 – Trafiikkia on koko ajan. Isoja tuotantorekkoja, ihmisiä peräkärryineen, Luodesmeri kertoo.
 Eurajoen Romun tontin läpi kulkee vuosittain noin 150 tuhatta tonnia metalliromua. Tapio Termonen / Yle
 Tehtaita ja tekniikkaa
 Eurajoen Romun kautta kulkee vuosittain massiivinen määrä metallia: jopa 150 tuhatta tonnia.
 Mistä metallia sitten oikein tulee?
 – Tällä hetkellä puretaan aika paljon vanhaa tekniikkaa ja tehtaita. Metallinkierrätyksen kautta tulee myös mukavasti, Juuso Luodesmeri kertoo.
 Romua tuovat sekä tehtaat että yksityiset ihmiset. Kaikenlainen metalli kelpaa, sillä romuttamolla pystytään erottelemaan metallit hyvin tarkasti. Tapio Termonen / Yle
 Eurajoen romuttamolla jätteestä lajitellaan erikseen kaikki metallit, kuten alumiini ja kupari. Lopputuote lähtee ensisijaisesti kotimaan markkinoille jalostukseen, mutta metallijalostamoita on Suomessa melko vähän.
 – Kotimaan tarpeet tulevat ensin. Sitten metallia lähtee Kaukoidän markkinoille ja Rauman satamasta Turkkiin, Luodesmeri sanoo.
 Turkki on nykyisin Kiinan jälkeen maailman tärkein metallimaa.
 – Turkin markkinat käytännössä määrittelevät Euroopan hintatason, Luodesmeri selittää.
 Lopputuote on hienojakoista pientä mursketta, jota kuskataan kotimaan teollisuuteen, Aasian markkinoille sekä Turkin terästehtaille. Tapio Termonen / Yle
 Korona painoi hinnat alas
 Korona on vaikuttanut myös metallialaan.
 Kun ensimmäinen aalto iski, pörssit ja raaka-ainehinnat syöksyivät laskuun, mutta nyt ollaan jo hyvässä noususuunnassa.
 – Hintojen vaihtelut ovat hyvin äkkipikaisia. En tiedä, että metallin hinta olisi ollut näin korkealla aiemmin, Juuso Luodesmeri miettii.
 Hintaan vaikuttaa Luodesmeren mukaan Yhdysvalloissa vallitseva rakennusbuumi.
 – Lockdownin aikana tuotanto pysähtyi, mutta nyt se on jatkunut ja myös pörssit ovat olleet nousussa. Se on vaikuttanut metallin hintaan.
 Metallin hinta on ollut nousussa. Siihen vaikuttaa muun muassa Yhdysvalloissa koronasulkutilan jälkeinen rakennusbuumi ja pörssikurssien nousu. Tapio Termonen / Yle
 Lue myös:
 Kierrätetyn materiaalin määrä kasvanut neljänneksellä, korona-aikana on nurkat siivottu ja alettu nikkaroida
 Metallialan osaajista on huutava pula – Mikkelissä on lisätty opiskelupaikkoja vastaamaan kysyntään
 Teräsyhtiöt investoivat miljardeja hiilettömään teräkseen – Metallinjalostajat ry:n toimitusjohtaja Kimmo Järvinen: "Varmasti sille syntyy markkinat"

Metalliromun hinta on tällä hetkellä korkeammalla kuin koskaan – metalliyrittäjä ostaa kaiken, mitä tarjotaan


Summary: Koulu-uhkauksia tutkitaan parhaillaan ainakin Kokkolassa ja Seinäjoella. Alaikäiset epäillyt on otettu kiinni. Poliisi on saanut tietoonsa, että kyse olisi TikTok-haasteesta.

Pohjanmaan poliisi on tutkinut viime aikoina useita koulu-uhkauksia. Viimeisimmät ovat olleet Kokkolassa toissapäivänä ja Seinäjoella eilen. Poliisi on ottanut kummankin epäillyn kiinni. Epäillyt olivat alaikäisiä.
 Poliisin saamien tietojen mukaan TikTokissa kiertää haaste, jossa yllytetään tekemään koulu-uhkaus. Poliisi ei ole vielä nähnyt haastetta, joten se pyytää toimittamaan toimittamaan kyseisen haasteen sisällön poliisin tietoon.
 – Tiedetään se, että siellä olisi joku haaste, mutta vielä ei ole muuta konkreettista. Aikaisemmin syksyllä on ollut muitakin kouluihin liittyviä, idioottimaisia haasteita, kuten haastettiin rikkomaan tavaroita tai varastamaan sieltä tai lyömään opettajaa, kertoo viestintäpäällikkö  Mikael Appel  Pohjanmaan poliisista.
 Moni on kuullut muistakin älyttömistä sosiaalisen median haasteista, joissa kehotetaan makaamaan tiellä tai junanraiteilla.
 – Se ei ole varmastikaan yksi ihminen, joka näitä laittaa liikkeelle, sanoo Appel.
 Uhkaukset työllistävät
 Poliisi suhtautuu kaikenlaisiin uhkauksiin erittäin vakavasti ja muistuttaa, että uhkauksesta seuraa aina esitutkinta ja rikosilmoitus laittomasta uhkauksesta. Teosta aiheutuvalla rikosmerkinnällä saattaa olla merkittävää haittaa opiskelupaikkaa tai työpaikkaa haettaessa.
 Kyseiset uhkaukset myös työllistävät turhaan poliisia ja muita viranomaisia.
 – Työllistää poliisia, kuntia ja kouluja, eikä ole varmasti koulujen oppilaille tai heidän vanhemmilleen mukava. Etenkin jos on epävarmuutta, jos koulupäivän aikana tulee tieto uhkauksesta ja ei saa yhteyttä omaan lapseen. Se saa aika suuret vaikutukset aikaan, toteaa Appel.
 Poliisi pyytääkin lasten vanhempia käymään keskustelua lasten kanssa asiasta ja korostamaan, että mitään uhkauksia ei pidä vitsilläkään mihinkään sosiaaliseen mediaan tai viestipalveluun syöttää eikä siellä julkaista.

Poliisi kertoo useista koulu-uhkauksista Pohjanmaan alueella – taustalla Tiktok-haaste


Summary: Paimiossa, Raisiossa ja Aurassa sijaitsevilla huoltoasemilla bensapumppuihin tuli tekninen vika, joka kesti useamman tunnin. Vian aikana 95-oktaanista bensiiniä sai tankattua käsittämättömän halvalla.

Bensapumppujen vika aiheutti roiman alennuksen bensiinin hintaan Paimiossa, Aurassa ja Raisiossa torstain ja perjantain välisenä yönä.
 Turun Osuuskaupalle kuuluvilla ABC Tammisillassa, Auran ABC:llä ja Raision ABC:llä pystyi tankkaamaan vian aikana 95-oktaanista bensiiniä noin 14 sentin litrahinnalla. Vian takia useat, jopa sadat saivat tankin täyteen pilkkahinnalla, kertoo Ylelle viestiä lähettänyt lukija. Lukijan mukaan useat toivat tankkausasemalle myös kanistereita.
 TOK:n ryhmäpäällikkö  Rami Kalliomäki  vahvistaa, että vika koski tankkausasemia ja vika kesti noin kello 00.30–06.00 välisen ajan. Vika korjattiin aamulla ja nyt bensiini on taas tavallisen hintaista.
 – Sanotaan näin, että jos vertaa normaaliyöhön, niin liikehdintää asemilla on kyllä ollut enemmän, Kalliomäki toteaa naurahtaen.
 Kalliomäen mukaan halpaa polttoainetta myytiin yön aikana tuhansia litroja. Tällä hetkellä bensiinilitra maksaa keskimäärin noin 1,78 euroa litralta.
 – Harmi asiakkaiden puolesta, että halpaa bensaa ei meillä tolpassa enää ole, Kalliomäki toteaa.
 Aiheesta voi keskustella  Yle Tunnuksella.  Kommentointi sulkeutuu 4.12. kello 23.

Bensapumppujen vika pudotti polttoaineen hinnan 14 senttiin Turun seudulla – sadat tankkasivat kanisterit täyteen


Summary: Omikronissa on enemmän mutaatioita kuin aikaisemmissa koronavirusvarianteista. Vielä ei tiedetä tarkalleen, miten tämä tulee vaikuttamaan sen ominaisuuksiin, mutta jotain johtopäätöksiä voidaan jo vetää.

Suomessa löydettiin torstaina ensimmäiset  koronaviruksen   omikrontartunnat . Virusmuunnos saapui tänne Ruotsin kautta.
 Etelä-Afrikasta leviämään lähtenyt virusvariantti on aiheuttanut huolta jälleen uudesta epidemia-aallosta. Virusmuunnoksen pelätään täyttävän sairaalat ja keskeyttävän yhteiskunnan siirtymisen kohti pandemian jälkeistä aikaa.
 Mutta mitä tästä muunnoksesta varsinaisesti tiedetään? Yle kokosi keskeisiä väitteitä omikronvariantista. Voit kokeilla, tunnetko jo itse virusmuunnoksen ominaisuudet.
 Näin Modernan johtaja arveli  nykyisten rokotteiden toimivan omikronia vastaan.  Israelin terveysministerin mukaan  kolmas rokoteannos näyttäisi antavan suojaa myös omikronmuunnokselta.
 Juttua varten on haastateltu Rokotetutkimuskeskuksen johtajaa Mika Rämetiä.
 Mitä ajatuksia testi herätti? Voit keskustella jutusta ja omikronmuunnoksesta 4.12. klo 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Uusimmat tiedot koronaviruksesta
 Omikron herätti huolen rokotteiden saatavuudesta köyhissä maissa – kartta paljastaa, ketkä vastustavat patenttien rikkomista

Omikronmuunnoksen ympärillä on paljon epävarmuutta – kokeile, erotatko testissä faktat huhupuheista


Summary: Tulipalo sai illalla alkunsa viemäristössä korjaustöiden yhteydessä. Isot mustat savut näkyivät ja haisivat Tampereen keskustassa.

Tampereen torstaisesta viemäripalosta on tehty ilmoitus poliisille. Poliisi ei tällä hetkellä epäile palossa rikosta, kertoo tutkinnanjohtaja  Ona Autere  Ylelle.
 Myös urakoitsija ja pelastuslaitos tutkivat palon tuhoja ja syttymissyytä perjantaina aamulla.
 – Aika scifiä, oli Ylen mediatoimittajan  Miikka Varilan  kommentti, kun hän meni perjantaina aamulla kuvaamaan harvinaisen viemäripalon jälkitöitä Tampereen keskustaan.
 Pirkanmaan pelastuslaitos sai torstaina illalla puoli seitsemän aikaan hälytyksen suuresta tulipalosta maan alla Tarkempi paikka on Verkatehtaankadun ja Rautatienkadun risteyksen alueella. Illan aikana palosta levisi sankkaa mustaa savua lähiympäristöön.
 Paikalla haisi Varilan mukaan vielä perjantaiaamuna muovi.
 Viemäriremontti viivästyy ja saneerausmateriaali joudutaan poistamaan viemäristä.  Miikka Varila / Yle
 Päivystävän palomestarin  Heikki Havukaisen  mukaan  tulipalo sai illalla alkunsa viemäristössä  korjaustöiden yhteydessä. Onnettomuudessa paloi viemärin sukituksessa käytettävä sukitusmateriaali.
 – Tavaraa on ollut aika paljon siellä. Isot mustat savut ovat tulleet Tampereen keskustaan, Havukainen sanoi.
 Viemärityömaan tuotantopäällikkö  Petteri Eerola  sanoo Ylelle, että putkessa ei ole tehty kipinöiviä töitä. Sen takia oletus on, että kovettava uv-valo on sytyttänyt palon.
 Viemäripalosta tuli sankat savut ja hajut Tampereelle.  Miikka Varila / Yle
 – Palo alkoi suht koht räjähdysmäisesti. Suomessa tämä on toinen laatuaan, mitä olen kuullut. Edellinen oli 25 vuotta sitten.
 Myös palomestari Heikki Havukainen vahvistaa, että uv-valoa epäillään syttymisen syyksi.
 Remontti viivästyy
 Saneerausmateriaali on palon jälkeen täysin pilalla, joten se joudutaan poistamaan. Poistotapaa arvioidaan parhaillaan. Saneeraus viivästyy palon takia. Materiaalilla on yleensä kuuden viikon toimitusaika.
 – Yritämme tehdä kaikkemme tänään, että kuusi viikkoa muuttuu viikoksi, Eerola sanoo.
 Urakoitsijan tiedossa on toinen vastaava palo, mutta siitä on 25 vuotta.  Miikka Varila / Yle
 Näin saneeraus päästäisiin tekemään tämän vuoden puolella ja liikenne palautuisi normaaliksi.
 Onnettomuus tapahtui vain vuorokautta, ennen kuin Tampereen areena avaa ovensa. Illalla on Tapparan ja Ilveksen ottelu, jonne tulee 13 000 katsojaa. Liikennejärjestelyt ovat vielä kesken ja paikalle odotetaan suuria ruuhkia.
 Savuvahinkoja ja palovahinkoja
 Pelastuslaitos sammutti paloa torstaina ja alueelle annettiin vaarailmoitus.  Miikka Varila / Yle
 Pelastuslaitoksen yksiköitä oli paikan päällä noin kolmenkymmentä. Palo saatiin sammumaan torstai-iltana.
 Pelastuslaitoksen mukaan viemärijärjestelmä kärsi pahoja palovahinkoja ja viereiset rakennukset merkittäviä savuvahinkoja. Tilanteessa ei pelastuslaitoksen tiedon mukaan loukkaantunut ketään.
 – Pelastuslaitoksen savusukeltajat saivat haastavissa oloissa olleen palon sammumaan tehokkaasti ja palon rajattua Verkatehtaankadun osuudelle, pelastuslaitos tiedotti illalla.
 Hankala sammutuskohde
 Sammutuskohde oli hankala, koska paikat ovat ahtaita ja niissä on vaikea toimia. Pääasiassa paloa pyrittiin sammuttamaan vaahdolla.
 Pirkanmaan pelastuslaitos suosittelee alueella liikkuneita ja savulle altistuneita tarkkailemaan vointiaan. Tarvittaessa yhteyttä kehotetaan ottamaan päivystysavun puhelinnumeroon 116117. Vakavissa oireissa hätänumeroon 112.
 Alueelle annettiin illalla vaaratiedote, joka poistettiin voimasta kello yhdeksän jälkeen.
 Lue lisää:
 Viemäristössä syttynyt tulipalo saatu hallintaan Tampereella – vaara ohi, myrkylliselle savulle altistuneita kehotetaan tarkkailemaan vointiaan

Tällainen näky odotti Tampereella harvinaisen palon jälkeen, kuvat maan alta – syttymissyyksi epäillään uv-valoa


Summary: Maailman kauppajärjestö WTO:ssa käsitellään koronavirusrokotteiden patenttisuojan rikkomista. Sen kannattajat uskovat, että rokotteiden saatavuus paranee, jos niitä voi valmistaa kuka tahansa. EU ei tue aloitetta.

Ero köyhien ja rikkaiden maiden rokotustahdissa on noussut jälleen esille omikronmuunnoksen myötä. Maailman terveysjärjestö  WHO on varoittanut , että pula koronarokotteista köyhissä maissa voi olla riski myös rikkaille maille. Kun globaalia rokotekattavuutta ei ole, virusmuunnosten riski kasvaa.
 Tämän takia rokotteiden patenttikysymys on taas tapetilla.
 Maailman kauppajärjestö WTO:ssa on jo viime vuodesta lähtien käsitelty Intian ja Etelä-Afrikan tekemää esitystä, jossa vaaditaan mittavia poikkeuksia järjestön immateriaalioikeuksia koskevaan sopimukseen koronarokotteiden ja viruksen hoitoon liittyvien lääkkeiden osalta.
 Ajatuksena on, että rokotteiden saatavuus paranisi, jos niitä voisi valmistaa mikä tahansa taho eikä vain patentin omaavat lääkeyhtiöt. Nyt rokotteiden valmistus on käytännössä muutamien lääkeyhtiöiden käsissä.
 Mitä Suomi ja Euroopan unioni ajattelevat patenttien tilapäisestä rikkomisesta? Miksi sitä ylipäänsä tuetaan ja millä perusteilla aloitetta vastustetaan? Yle kysyi asiaa ulkoministeriöstä, ihmisoikeusjärjestöstä ja lääketeollisuuden edustajalta.
 EU ei kannata poikkeuksia patenttijärjestelmään
 Etelä-Afrikan ja Intian tekemää aloitetta tukee suuri joukko kehittyviä maita. Myös esimerkiksi Norja on kertonut tukevansa patenttien vapauttamista. Yhdysvallat osoitti patenttien tilapäiselle rikkomiselle niin ikään vihreää valoa keväällä, mutta se ei tiettävästi tue esitystä sen nykylaajuudessa.
 Suomi ei vaikuta asiaan suoraan WTO:ssa vaan osallistuu EU-maiden yhteisen kannan muodostamiseen.
 Toistaiseksi EU on vastustanut aloitetta yhdessä usean muun WTO:n jäsenmaan kanssa, kertoo ulkoministeriön kauppapolitiikan yksikön päällikkö  Pasi-Heikki Vaaranmaa .
 – Immateriaalioikeudet eivät ole EU:n näkökulmasta olleet syy siihen, miksi rokotteiden jakelu köyhiin maihiin on takkuillut.
 EU-komissaari  Jutta Urpilainen  sanoi keskiviikkona  Uutissuomalaiselle , että ongelma on patenttien sijaan kapasiteetin puutteessa. Tuotannon käynnistämiseen tarvitaan infrastruktuuria ja osaamista, hän totesi. Juuri tämäntyyppisiä argumentteja  EU on käyttänyt  perusteenaan. Suomen kanta taas  on mukaillut  EU:n linjaa.
 Käytännössä WTO:n jäsenmaat voisivat jo nykyisen sopimuksen puitteissa tehdä niin sanotun pakkolisensoinnin. Jäsenmaa voisi siis alkaa valmistaa tietyin ehdoin koronarokotteita jo nyt. Tätä mahdollisuutta ei kuitenkaan toistaiseksi ole käytetty – edes ne, joilla olisi rokotteiden valmistuskapasiteettia, Vaaranmaa sanoo.
 – EU on pitänyt tätä vaihtoehtoa esillä ja ollut valmis helpottamaan pakkolisensioinnin ehtoja.
 Amnesty: Maiden välinen eriarvoisuus kestämätöntä
 Useat järjestöt kampanjoivat sen puolesta, että Suomi ja Euroopan unioni antaisi esitykselle tukensa.
 Ihmisoikeusjärjestö Amnestyn taloudellisten ja sosiaalisten oikeuksien asiantuntija  Mariko Saton  mukaan eriarvoisuus köyhien ja rikkaiden maiden välillä on terveydellisesti ja ihmisoikeuksien näkökulmasta kestämätöntä.
 – Lääketeollisuuden voiton maksimoimista jää puolustamaan hupeneva joukko. Nyt pitäisi perustella, miksi patenttien avaamista ei pitäisi ottaa käyttöön tällaisessa tilanteessa, kun pandemialle ei näy loppua, Sato sanoo.
 Saton mukaan Afrikassa rokotekattavuus on "järkyttävän alhainen", sillä vain kuusi prosenttia afrikkalaisista on saanut koronavirusrokotteen.
 – Oikeus elämään ja terveyteen ja oikeus nauttia tieteen saavutuksista ovat sellaisia ihmisoikeuksia, joista ei pidä joustaa globaalin pandemian aikana. Kaikki keinot, mitä rikkaat maat ovat käyttäneet, ovat osoittautuneet täysin riittämättömiksi.
 Amnestyn näkökulmasta on ongelmallista, ettei lääketeollisuus halua jakaa tietotaitoa julkisesti rahoitetusta tutkimustyöstä.
 – MRNA-teknologia, jolle rikkaissa maissa käytössä olevat rokotteet perustuu, on saanut valtavasti julkista rahoitusta. Julkishyödykettä ei pitäisi pystyä monopolisoimaan niin, että se luo valtavaa eriarvoisuutta, Sato sanoo.
 Lääketeollisuuden mielestä ongelma ei ole patenteissa
 Lääketeollisuus vastustaa patenttien rikkomista.
 Lääkeyhtiöille immateriaalioikeudet ovat eräänlainen kruununjalokivi. Ne kannustavat kehittämään lääkkeitä – jos kehitys onnistuu, yhtiö voi hyötyä sen hedelmistä taloudellisesti.
 Tutkivan lääketeollisuuden etujärjestö Lääketeollisuus ry vastustaa patenttien purkua. Järjestön lääkepoliittisen johtajan  Sirpa Rinnan  mukaan lääkeyhtiöt ovat jo nostaneet rokotteiden valmistuskapasiteettia mittavasti ja "tekevät kaikkensa", jotta tuotantoa saadaan yhä laajenemaan.
 Rokotteiden tuotantomäärät ovat muutenkin sellaisia, että niitä tuotetaan ensi kesään mennessä kolme kertaa koko maailman asukkaiden tarvitseman määrän, Rinta sanoo.
 – Biologisten rokotteiden tuottaminen on monimutkaista ja vaativaa. Jos oikeus valmistukseen annetaan tahoille, joilla ei ole siihen osaamista tai teknologiaa, ei sieltä tule lisäapua näiden koronarokotteiden saatavuuteen. Meidän näkökulmasta immateriaalioikeudet eivät ole ratkaiseva tekijä.
 Lääketeollisuuden huolena on, että patenttisopimuksista poikkeaminen veisi kannusteita uusien rokotteiden kehittämiseltä.
 – Kuka sitten kehittää näitä jatkossa tarvittavia rokotteita? Kuka kehittää rokotetta omikronmuunnosta vastaan, jos patenttisuojaa ei ole? Siinä on kyse isoista investoinneista, joita niiden tutkimusta ja tuotantoa varten tehdään, Rinta sanoo.
 WTO:n neuvotteluissa ei ole vielä edetty tilanteeseen, jossa maat neuvottelevat tietyn tekstiehdotuksen kirjauksista. Neuvottelut ovat siis vielä varhaisessa vaiheessa.
 Pääsääntöisesti WTO:ssa tehdään päätöksiä konsensus-periaatteella eli niin, ettei yksikään jäsen saa vastustaa ehdotusta. Periaatteessa patenttisuojaa koskevasta erivapaudesta voitaisiin päättää määräenemmistön voimin (kolme neljäsosaa jäsenkunnasta). Tällaista äänestystä WTO:ssa ei kuitenkaan ole koskaan ollut, ulkoministeriön Vaaranmaa kertoo.
 Asia ei siis todennäköisesti ole etenemässä ennen kuin löydetään ehdotus, joka on kaikkien jäsenmaiden hyväksyttävissä.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta 4.12. kello 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Analyysi: Omikron toi esiin kuilun globaalissa rokotustahdissa – lääkeyhtiöitä on helppo syyttää, mutta rikkaiden maiden on katsottava peiliin

Omikron herätti huolen rokotteiden saatavuudesta köyhissä maissa – kartta paljastaa, ketkä vastustavat patenttien rikkomista


Summary: Rokotetutkimuskeskuksen johtaja arvioi, että kaikkien lasten rokottamista tarkastellaan joululomien jälkeen. Tällä hetkellä koronarokotetta suositellaan riskiryhmiin kuuluville 5–11-vuotiaille.

Rokoteasiantuntija pitää hyvänä päätöksenä sitä, että koronarokotetta suositellaan tässä vaiheessa vasta riskiryhmiin kuuluville lapsille.  Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) kertoi eilen  suosittelevansa rokotuksia riskiryhmiin kuuluville 5–11-vuotiaille lapsille.
 – Minusta THL:n linjaus oli erittäin hyvä. Rauhassa voidaan seurata turvallisuustiedon karttumista. Lopullinen päätös koko ikäluokan rokottamisesta voidaan tehdä myöhemmin – eli käytännössä siinä kohden, kun sitä voidaan toteuttaa kouluterveydenhuollon kautta sitten alkuvuodesta, Tampereen yliopiston Rokotetutkimuskeskuksen johtaja  Mika Rämet  sanoo  Ylen aamun haastattelussa .
 Suomessa alle 12-vuotiaiden riskiryhmäläisten rokotukset voidaan aloittaa, kun lapsille tarkoitetut rokotevalmisteet saapuvat maahan. Tämän hetken tiedon mukaan valmisteita on tulossa viikolla 50 eli 13. joulukuuta alkavalla viikolla.
 Rokotus ei ole aiheuttanut lapsissa vakavia haittoja
 Lasten koronarokottamisen turvallisuutta on tutkittu Suomessa. Rämetin mukaan rokotteen haittavaikutukset ovat olleet lapsilla samanlaisia kuin muissa ikäryhmissä eikä vakavia haittavaikutuksia ole esiintynyt. Tutkimustietoa on saatu myös niistä maista, jotka ovat jo aloittaneet lasten rokottamisen.
 – Tässä vaiheessa Yhdysvalloissa on rokotettu jo 4,3 miljoonaa 5–11-vuotiasta lasta, jollon turvallisuutietoa on ehtinyt karttua hyvin, Rämet sanoo.
 THL on arvioinut, että ilman rokotusta noin 20–30 prosenttia lapsista voi saada koronavirustartunnan maaliskuuhun mennessä. Jopa sata lasta voi joutua taudin myötä sairaalaan. Rämet jakaa THL:n tilannekuvan.
 – Täytyy toimia päättäväisesti. Muutoin lapset altistuu virukselle kodin, koulun tai harrastusten kautta. Sen jälkeen rokotteen hyöty jää vähäsemmäksi.
 "Kolmas rokotusannos oli odotettavissa"
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos antoi eilen myös suosituksensa kolmannen rokotusannoksen suhteen. Kolmansia rokoteannoksia aletaan tarjota kaikille 18 vuotta täyttäneille. Annos annettaisiin 5–6 kuukautta toisen rokoteannoksen jälkeen.
 Rämetin mukaan ratkaisu kolmannesta rokotusannoksesta oli odotettu.
 – Tässä on ollut varjonyrkkeilyä tai myrskyä vesilasissa aikataulujen suhteen. Kaikille on ollut selvää, että kolmas annos tarvitaan. Kysymys on ollut siitä, onko paras mahdollinen hetki neljä kuukautta, viisi kuukautta vai kuusi kuukautta toisen rokotuksen jälkeen.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta 4.12. kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 THL:n Salmisen mielestä koronapassi on porkkana rokottautumiselle – HUSin ylilääkärin mukaan ministeriön ohjauskirjeessä "teatterin makua"
 Suomessa valmistaudutaan päättämään 5–11-vuotiaiden koronarokotuksista – rokotteiden toimitukset saattavat alkaa jo jouluviikolla
 Koronarokotteita tutkitaan yhä nuoremmilla, Suomi mukana selvittämässä rokotteen soveltuvuutta jopa 6 kuukauden ikäisille lapsille

Kaikkien lasten rokottamisesta päätettäneen alkuvuodesta, arvioi Rokotetutkimuskeskuksen johtaja Mika Rämet


Summary: Mitä jokaisen on hyvä tietää EU-asioista? Saat olennaiset jutut Euroopan unionista perjantaisin suoraan sähköpostiisi, kun tilaat Eurooppa-uutiskirjeen.

Nyt se todella tapahtuu.  Angela Merkelin  16-vuotinen kausi Saksan johdossa päättyy, kun  Olaf Scholzin  uusi hallitus on määrä nimittää ensi viikolla.
 Valta vaihtuu keskellä kriisejä.
 Pandemiatilanne on vakava. Saksaan tulee hyvin todennäköisesti rokotuspakko, joka vielä alkusyksystä oli poliittinen mahdottomuus. Koronan keskellä Venäjäkin keskittää jälleen joukkojaan Ukrainan rajan tuntumaan.
 Silti Berliinin poliittisesti ajattelevia piirejä on kuohuttanut aivan toinen kysymys: Angela Merkelin soittolista.
 Eilen torstaina  Saksan puolustusvoimat piti perinteisen jäähyväisseremonian väistyvälle liittokanslerille. Perinteen mukaan juhlinnan kohde sai valita kappaleita sotilassoittokunnan soitettavaksi.
 Yksi kappaleista on punkartisti  Nina Hagenin  kappale  Du hast den Farbfilm vergessen .
 DDR-ajan hitissä (kuuntele  tästä ) nainen harmittelee sitä, miten miesystävä on jättänyt värifilmin kotiin eikä itäsaksalaisen lomakohteen kauneus näy kokonaisuudessaan.
 Miksi juuri tämä kappale? Merkel ei ole juuri avannut yksityistä persoonaansa, joten kappalevalinnasta on tehty laajoja tulkintoja liittokanslerin mielenliikkeistä.
 Der Spiegel  pohtii , viestiikö Merkel kappalevalinnalla sitä, että kanslerikausi oli usein hauskempi kuin miltä ulospäin näytti. Että kriisien värittämän valtakauden sävyjä oli muitakin kuin musta ja valkoinen.
 Kolumnisti-koomikko  Katja Berlin  puolestaan iloitsi  Twitterissä , että Merkel haluaa kautensa päätteeksi kuulla laulun vihaisesta naisesta, jota ärsyttää huonosti valmistautuneet miehet.
 Tämäkin tulkinta saattaa osua suoraan Merkelin valtakauteen.
 Berliinin arjessa  uusi aika näkyy jo. Viime vuonna tähän aikaan aloimme linnoittautua koteihin, kun laajat rajoitukset sulkivat lähes kaiken julkisen elämän kuukausien ajaksi.
 Ravintolat, vaatekaupat, jumppasalit, koulut, päiväkodit ja kulttuuriala olivat enemmän tai vähemmän kiinni.  Lehtitietojen  mukaan Merkel olisi halunnut tänäkin pikkujoulukautena ainakin parin viikon mittaisen yleissulun.
 Uusi hallitus ei suostunut. Nyt kokeillaan  toista taktiikkaa . Tavoitteena on kirittää rokotuksia ja piikittää 30 miljoonaa rokoteannosta jouluun mennessä. Tehostepiikkejä annetaan täällä Berliinissä aikaistetusti jo viisi kuukautta toisen rokotteen jälkeen.
 Rokottamattomien elämästä tehdään todella vaikeaa.
 Jo nyt Berliinissä tavaratalojen sisäänkäynnillä, ravintoloissa ja museoissa tarkistetaan ovella koronapassi. Rokottamattomilta vaaditaan joukkoliikenteessä päivänpäällinen negatiivinen testitulos.
 Seuraava askel on rokotuspakko, joka halutaan voimaan helmi–maaliskuussa.
 Kuten taas täällä toivotellaan,  bleib gesund , pysy terveenä.
 Suvi
 Sitten kollegani  Janne Toivosen  kokoamana aiheita Euroopan tapahtumista viikon varrelta ja katsaus tulevaan.
 #SOME: Nuo rumat belgialaiset talot
 Ensin eskapismia  koronan keskelle. Belgialaiset tunnetaan kolmesta asiasta: absurdista huumorintajusta, rakkaudesta hyvään ruokaan ja juomaan sekä halusta asua omakotitalossa.
 Belgialaisissa kaupungeissa kulkeminen on kuin joulukalenterin luukkuja availisi: ei tiedä, mitä tulee. Talorivien keskellä on leuat auki loksauttavia yllätyksiä, ja omaperäisyys on hyve. Suosittu  blogi  ja Twitter-tili  Ugly Belgian Houses  esittelee tämän genren villeimpiä kukkasia.
 FAKTA: Viiden prosentin raja häämöttää
 Energian hinnannousu  on vähentänyt rahan arvoa euroalueella enemmän kuin kertaakaan euron olemassaolon aikana.
 Euroopan keskuspankin kahden prosentin tavoite karkaa koko ajan kauemmaksi ja on nostanut vaatimuksia korkotason nostosta. EKP  ennustaa  silti, että inflaatio kääntyisi vuodenvaihteen jälkeen laskuun.
 TÄRPIT: Ukrainan tilanne aiheuttaa huolta, F-sanan paluu
 Esteitä Donbassissa Itä-Ukrainassa. Valentin Sprinchak / AOP
 EU:n naapuri  Ukraina on  huolissaan  Venäjän siirtäessä joukkojaan sen rajalle. Ukrainan hallituksen mukaan Venäjän rajan tuntumaan tuomia sotilaita on noin 100 000. Myös Ukrainan vastaisen propagandan määrä nettipalveluissa on hypännyt moninkertaiseksi, samoin kuin 2014 Itä-Ukrainan kriisin alkaessa.
 Vastaava joukkojen siirto  nähtiin  myös viime keväänä. Lännessä tilannetta on seurattu huolestuneena, ja Nato on  varoittanut  Venäjää aggressiosta.
 F-SANAN PALUU
 Federaatio- eli liittovaltiokeskustelu nostaa aika ajoin päätään. Nyt puhuttaa Saksan hallitusohjelma, johon on kirjattu tavoite kehittää EU:ta kohti liittovaltiota. Myös Ranska ja Italia haluavat tiivistää unionia Quirinale-sopimuksensa mukaan. Mitä tästä pitäisi ajatella? Toimittajamme  Anna Karismo   selventää .
 EU:N OMA "SILKKITIE"
 Tällä viikolla komissio julkisti 300 miljardin euron sijoituspaketin, jolla EU pyrkii suuntaamaan rahaa kehittyviin maihin muun muassa ilmastonmuutoksen torjumiseksi ja väylien sekä datayhteyksien kohentamiseksi. Kaikille hyvää haluava ele vai vastaveto Kiinalle? Lisää jutussani  täällä .
 NÄIN KOMISSIOON VAIKUTETAAN
 Miksi jotkut kannat menevät komissiossa läpi mutta toiset eivät? Miten Suomi saisi lisätehoa vaikuttamiseensa?  Brysselin kone  on komissio-mysteerin äärellä ja haastattelee Keskuskauppakamarin toimitusjohtajaa  Juho Romakkaniemeä , joka työskenteli  Olli Rehnin  ja  Jyrki Kataisen  kabineteissa.
 TALONVALTAUKSET ESPANJASSA
 Espanjassa talonvaltaus on usein ainoa keino saada katto pään päälle, kun oma talous romahtaa. Maassa arvioidaan olevan vähintään 100 000 vallattua asuntoa. Ylen raportti Espanjan asuntomarkkinoiden kääntöpuolesta  tässä .
 MERKEL-MYYTIT
 Oliko tämän kirjeen alussakin mainittu  Angela Merkel  valtakaudellaan todella Euroopan koossapitävä liima ja naisten aseman väsymätön parantaja? Politico  käy läpi  "Merkel-myyttejä".
 LOCKDOWN PUOLALAISITTAIN
 Puola ei halua ketään tarkkailemaan, mitä se tekee siirtolaisille Valko-Venäjän vastaisella rajallaan. Maan parlamentti hyväksyi kolmen kuukauden  jatkotoimen , jonka nojalla toimittajat eivät pääse kolmea kilometriä lähemmäs rajaa.
 ETYKIN PALUU 2025?
 Ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) vahvisti, että Suomesta tulee Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö Etyjin puheenjohtaja vuonna 2025. Tarkoittaako tämä 50-vuotisjuhlaetykiä ja Helsingin hengen paluuta?  Liian aikaista sanoa .
 EU SOITTI KIINALLE
 Kiinalaisen tennistähden  Peng Shuain  saaga jatkuu. Shuai katosi kuukausi sitten väitettyään, että maan entinen varapääministeri  Zhang Gaoli  olisi ahdistellut häntä seksuaalisesti. EU:n ulkosuhdehallinto  soitti tiistaina  Kiinan johdolle ja vaati todisteita Shuain kunnosta. WTA-tennisliitto on perunut kaikki turnaukset Kiinassa.
 ENSI VIIKOLLA: Kestävän rahoituksen luokittelusta vihdoin päätös?
 Ensi viikolla alkaa  EU:n loppukiri kohti syyskauden päätöstä. Suomen itsenäisyyspäivänä kokoontuu euroryhmä ja seuraavana päivänä valtiovarainministerit, ja muutenkin viikko on täynnä ministerikokouksia.
 Mitä tapahtuu kestävän rahoituksen luokittelulle, josta Suomen hallitus on ollut metsäasioissa  eripurainen ? Sen pitäisi vihdoin ratketa. Komissiosta odotetaan myös esitystä alustatalouden työntekijöiden kuten Uber-lähettien asemasta.
 Taustalla valmistaudutaan jo vuoden viimeiseen huippukokoukseen, joka pidetään kahden viikon päästä Brysselissä.
 PS. Eurooppa-kirjeen kevytuudistus näyttää venyvän alkuvuoteen. Tavoitteena on, että pääsemme uusitun kirjeen äärelle tammikuussa.
 Voit keskustella kirjeen aiheista huomiseen lauantaihin klo 23:een asti. Linkki keskusteluun alla.
 Piditkö Eurooppa-kirjeestä? Voit tilata sen tästä linkistä suoraan omaan sähköpostiisi.(siirryt toiseen palveluun)

Eurooppa-kirje: Korona-Berliini pähkii, paljastiko Angela Merkel jotain itsestään kun toivoi läksiäisiinsä DDR-punkkarin kappaletta


Summary: Varsinais-Suomen sairaanhoitopiiri kertoi torstaina, että se tutkii kahta omikron-epäilyä. Suomen ensimmäinen omikrontartunta todettiin torstaina HUSin alueella.

Toinen Varsinais-Suomessa epäillyistä koronaviruksen omikronmuunnoksesta on varmistunut. Asian vahvistaa Ylelle Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin tartuntataudeista vastaava ylilääkäri  Esa Rintala.
 Toisen epäillyn tapauksen kohdalla varmuus saadaan tänään.
 Varsinais-Suomen sairaanhoitopiiri kertoi eilen, että  kahdella Ruotsista palanneella henkilöllä epäillään koronaviruksen omikron-varianttia .
 Sairaanhoitopiirin johtajaylilääkäri  Mikko Pietilä  kertoi torstaina, että alle kymmenhenkinen seurue tuli Ruotsista Suomeen muuta reittiä kuin risteilyaluksella. Tartunnan saaneiden reitistä tiedottaa myöhemmin THL
 Altistuneet on asetettu karanteeniin. Tartunnan saaneet ovat lieväoireisia, eivätkä ole tarvinneet sairaalahoitoa.
 Suomen ensimmäinen omikrontapaus  varmistui eilen HUSin alueella.
 Lisää aiheesta:
 Suomessa todettu ensimmäinen omikronmuunnoksen aiheuttama tartunta – HUSin Ruotsalainen: "Jäljitys tärkeää, että pystymme  hidastamaan leviämistä"
 Mitä oireita muunnos aiheuttaa, mistä uusia variantteja sikiää? Kokosimme kysymyksiä ja vastauksia omikronista

Varsinais-Suomen ensimmäinen omikrontartunta varmistunut – toisesta epäillystä odotetaan tietoa tänään


Uskalias ja ennennäkemätön. Näillä sanoilla Tampereen Kannen alueen suunnitellut yhdysvaltalainen arkkitehti  Daniel Libeskind  kuvailee hanketta. Erityisesti katettua rautatietä ja keskustan puoliskojen yhdistämistä.
 Kannen ja areenan rakennuspaikka on hyvin ahdas ja alueella on paljon liikennettä. Libeskindin mukaan rakentaminen on ollut hyvin kallista ja rakennusmassat on ollut pakko sijoittaa hyvin tiiviisti.
 – Alue on tiivis, mutta niin on moderni kaupunkikin, Libeskind toteaa.
 Hänen mukaansa kestävä kehitys edellyttää tiivistä rakentamista. Rakennuksia ei kannata sijoittaa kauas toisistaan.
 Havainnekuva Tampereen kannen alueesta etelän suunnasta katsottuna. Edustalla nyt valmistunut areena, taustalla näkyvät kaikki suunnitelmissa olevat tornitalot, joista osa on jo valmistunut. Copyright SRV/Libeskind/Tomorrow
 Siinä mielessä Tampereen hanke on Libeskindin mielestä todellinen 2000-luvun hanke – siinä minimoidaan sekä rakennusten jalanjälki että hiilijalanjälki. Rakennusten jalanjäljellä Libeskind tarkoittaa sitä, että kun rakennetaan tiiviisti, rakennukset eivät vie niin paljon pinta-alaa kaupungista.
 Arkkitehtuurin kannalta suurin haaste oli Libeskindin mielestä luoda julkisia tiloja, jotka ovat sekä toimivia että vetovoimaisia.
 – Mielestäni tässä onnistutaan. Uskon, että alueesta tulee ikoninen ja kiinnostava, ja ihmiset haluavat sinne.
 Kansi vahvistaa kuvaa kehittyvänä ja menestyvänä paikkana
 Kannen alueen korkeita tornitaloja on kritisoitu siitä, että ne muuttaisivat keskustan ulkonäköä liikaa ja antaisivat kaupungille vääränlaisen identiteetin.
 Libeskind kertoo, että vaikka heidän toimistonsa on ollut tiiviisti mukana rakennushankkeessa, he eivät ole osallistuneet paikalliseen keskusteluun.
 – Tunnistamme alueen merkittävyyden tamperelaisille.
 Hanke on Libeskindin mielestä Tampereelle siinä mielessä tärkeä, että se vahvistaa kaupungin kuvaa kehittyvänä ja menestyvänä paikkana, joka ei ole millään lailla syrjässä.
 Hän ajattelee, että on hyvä, jos ihmisten ajatus kaupungista muuttuu: kaupunki ei voi olla ulkomuseo, joka on pysäytetty tiettyyn ajankohtaan.
 – Silloin se ei ole enää todellinen, eikä toisaalta myöskään pärjää kilpailussa. Tampere on aina pärjännyt, ja uskon että niin se tekee jatkossakin.
 Havainnekuva Kannen alueelle suunnitelluista tornitaloista.  Copyright SRV/Libeskind/Tomorrow
 Koko Kannen alueen luonne ja hyödyllisyys paljastuvat Libeskindin mukaan kunnolla vasta kakkosvaiheen myötä. Hän toivoo, että se saatetaan loppuun siinä muodossa kuin suunnitelmassa on tarkoitettu.
 – Se on tärkeä osa kokonaisvisiota ja yhdistää uuden alueen tehokkaasti kaupunkiin ja rautatieasemaan.
 Toinen vaihe pitää sisällään pohjoisen kannen sekä kolme tornitaloa. Tämänhetkisen aikataulusuunnitelman mukaan koko kokonaisuus valmistuu vuonna 2024.
 Libeskindille onnistumisesta työssä kertoo se, kun hän on pystynyt luomaan jotain, joka antaa ihmisille iloa heidän arkielämässään.
 – Haluan luoda jotain, joka on rehellistä, kestävää ja joka avaa luovuudelle ovia. Sehän on tärkeä osa arkkitehtuurin ydintä.
 Tampereen areena avataan yleisölle tänään perjantaina.
 Millaisia ajatuksia juttu herätti? Keskustele aiheesta lauantaihin kello 23:een saakka.

Tampereen Kannen alue on arkkitehti Daniel Libeskindin mielestä todellinen 2000-luvun hanke – "Uskon, että alueesta tulee ikoninen ja kiinnostava"


Summary: Pitkät rekat leikkaavat niin henkilöstökuluja kuin polttoainekustannuksiakin. Siksi kuljetusyritykset ovat ottaneet yli 25-metrisiä yhdistelmiä vauhdilla käyttöön sen jälkeen, kun laki sen salli.

Pitkä rekka pitää talvikelillä jopa paremmin kuin tavallinen täysperä. Henkilöautojen kuljettajat antavat jäteille paremmin tilaa kuin lyhyemmille yhdistelmille.
 Näin kuvaa kuljettaja  Juho Öljymäki , joka ajaa yli 25-metristä yhdistelmää nyt ensimmäistä talvea. Puolen vuoden kokemukset jätin ratissa ovat hyviä.
 – Tämä on vakaa ajaa ja menee siinä missä pienemmätkin yhdistelmät. Liikenneympyrät ja tiukat käännökset ovat vähän ahtaampia, mutta muuten on ollut tosi hyvä, kuljettaja kertoo.
 Pitkät eli yli 25-metriset rekat ovat lisääntyneet vauhdilla Suomen maanteillä. Nyt niitä on liikenteessä noin tuhat, arvioi Traficomin johtava asiantuntija  Otto Lahti . Kolmisen vuotta sitten jättejä kulki reilut parikymmentä poikkeusluvalla ja ennalta määrätyillä reiteillä.
 Erikoispitikä, yli 30-metrisiä rekkojakin riittää. Lahti arvioi, että niitä ajaa nyt Suomessa reilut viitisensataa, kun tammikuussa 2020 määrä oli kolmensadan paikkeilla.
 Yleisimmin pitkä rekka tulee vastaan Jyväskylän ja Oulun välillä Nelostiellä, mutta niitä liikkuu kaikilla pääteillä.
 Autoilijat antavat jättirekalle paremmin tilaa kuin pienemmälle täysperälle, kertoo Juho Öljymäki. Isto Matias Janhunen / Yle
 Suomen teillä on saanut ajaa jopa 34,5-metrisellä ajoneuvoyhdistelmällä tammikuusta 2019 alkaen, kun aiemmin suurin sallittu mitta oli 25,25 metriä. Aiempaa isompia, niin kutsuttuja HCT-rekkoja, testattiin liikenteessä 2013 lähtien poikkeusluvilla.
 – Kuljetusyritykset investoivat näihin todella voimakkaasti keväällä 2019. Silloin oli todella voimakas alkupyrähdys, ja sen jälkeen kasvu on ollut aika tasaista, Lahti kuvaa.
 Kaksinkertainen kuorma
 Pitkät rekat vähentävät niin henkilöstökuluja kuin polttoainekustannuksiakin.
 Iso osa tavarasta liikkuu Lahden mukaan 12-metrisissä konteissa. Niitä mahtuu yksi vanhan mittaiseen rekkaan ja kaksi uuteen, pitkään yhdistelmään.
 – Henkilöstökulut ovat kuljetusliikkeen suurin kustannuserä. Työteho on huimasti parempi, kun yksi kuski vetää kahtahta konttia kerrallaan, Lahti summaa.
 Isot kuormat helpottavat Lahden mukaan myös mahdollista kuljettajapuolaa, joka saattaa levitä Länsi-Euroopasta ja Yhdysvalloista Suomeenkin.
 – Kun kuljettajan työteho on parempi, voidaan maksaakin enemmän, hän toteaa.
 Esimerkiksi jyväskyläläisen kuljetusliike Taipaleen automäärä on vähentynyt kuudella jättien ansiosta. Tällä hetkellä yrityksellä on noin 120 ajoneuvoyhdistelmää, joista noin 30 on yli 25-metrisiä.
 – Kasvanut kuormatila helpottaa huomattavasti. On saatu lisää kapasiteettia käyttöön, jolloin yksikkökustannukset ovat pysyneet hallinnassa, sanoo Taipaleen tekninen johtaja  Riku Vainio .
 Vähemmän polttoainetta
 Pitkät rekat vähentävät selvästi myös polttoaineen kulutusta.
 – Ympäristöhyöty on merkittävä, Otto Lahti sanoo.
 Polttoainetta kuluu merikonttien kuljetuksessa hänen mukaansa jopa 30 prosenttia vähemmän kuin vanhoilla rekoilla.
 Kappaletavararahdissa eli esimerkiksi ruuan ja sekalaisen irtotavaran kuljetuksissa polttoainetta säästyy keskimäärin kymmenen prosenttia.
 – Jossain tapauksissa säästö on selkeästi suurempi. Joku voi saada 15 prosentin polttoainesäästön ihan rahtiajossa tai elintarvikekuljetuksissa, Lahti sanoo.
 Liikenneympyrät vaaranpaikka
 Risteykset ja liikenneympyrät ovat Lahden mukaan pitkien rekkojen ja henkilöautojen törmäysten vaaranpaikka.
 Esimerkiksi Jyväskylässä Vaajakosken liikenneympyrässä rekat ajavat pääsääntöisesti ulkokehällä. Henkilöauto voi puikkaista ohi sisäkaistalta. Pitkän rekan perävaunu lähtee käännöksessä kohti sisäkaarretta, jolloin henkilöauton tila kapenee.
 – Tällaisissa tilanteissa autoilijan kannattaa miettiä kaksi kertaa, kannattaako sisäkaarteeseen tunkea, kun talvikelit alkavat olla parhaimmillaan ja kaistaviivoja ei näy lumen alta, Lahti sanoo.
 Valtaosa Kuljetusliike Taipaleen uusista rekoista on nykyään yli 25-metrisiä. Isto Matias Janhunen / Yle
 Toisinaan henkilöauto on joutunut pahaan paikkaan myös Juho Öljymäen rekan vieressä liikenneympyrässä.
 – Silloin on oltava hereillä koko ajan, että kukaan ei suikkelehdi sinne. Yleensä on osoitettava vilkulla hyvin aikaisin, minne on menossa, Öljymäki kuvaa.
 Vastaavia vaaranpaikkoja ovat Lahden mukaan myös käännökset huoltoasemille tai vaikka pienen tehtaan pihaan. Silloinkin pitkä rekka joutuu usein käyttämään kahta kaistaa.
 Tutkimukset eivät Otto Lahden mukaan ole löytäneet merkittäviä eroja vanhanmallisten ja pitkien rekkojen turvallisuudessa.
 – Monet kuljettajat ovat sanoneet, että tämä on jopa parempi ja turvallisempi ajaa maantiellä kuin vanha lyhyt, sanoo Riku Vainio.
 Myös lyhyempiä tarvitaan
 Joka paikkaan pitkällä rekalla ei pääse. Siksi esimerkiksi Kuljetusliike Taipale tarvitsee jatkossakin alle 25-metrisiä yhdistelmiä.
 Yhdeksän kymmenestä yrityksen uudesta rekasta on nyt jättejä.
 – Ahtaat toimituspaikat ja vanhat kiinteistöt ovat sellaisia, joissa pitkällä ei ole hyvä toimia. Tällaisiin menemme lyhyemmällä autolla, Riku Vainio sanoo.

Suomen teille on tupsahtanut tuhat jättirekkaa kolmessa vuodessa – kuorman koko tuplaantuu, polttoainetta kuluu selvästi vähemmän


Summary: Rajoitukset tulevat voimaan lauantaina 4. joulukuuta. Vaihtoehtona niille on koronapassi.

Kokoontumisrajoituksia tiukennetaan Uudellamaalla.
 Etelä-Suomen  aluehallintovirasto kieltää  Uudenmaan alueella sisätiloissa järjestettävät yleisötilaisuudet ja yleiset kokoukset, joihin osallistuu yli 20 henkilöä.
 Lisäksi asiakas- ja yleisötiloista vastaavien toimijoiden on järjestettävä tilojen käyttö siten, että koronatartunnan riskiä voidaan ehkäistä. Toimija voi esimerkiksi rajoittaa asiakasmäärää, porrastaa kävijöiden osallistumista tai tehdä tilaan ja asiakaspaikkojen sijoitteluun liittyviä järjestelyjä.
 Päätös koskee asiakasmäärästä riippumatta urheilu-, liikunta-, huvi- ja virkistystoimintaan käytettyjä tiloja, kuten kuntosaleja, sisäliikuntatiloja ja yleisiä saunoja. Muiden tilojen osalta päätöstä on noudatettava, jos kyseessä on yli 10 henkilön sisätila tai yli 50 henkilön ulkotila.
 Rajoitukset tulevat voimaan lauantaina 4. joulukuuta. Ne ovat voimassa 31. joulukuuta saakka.
 Rajoitusten vaihtoehtona koronapassi
 Yleisötilaisuuden järjestäjä voi ottaa käyttöön koronapassin, jolloin henkilömäärärajaa ei tarvitse noudattaa. Koronapassi pitää tarkastaa tilaisuuteen saapumisen yhteydessä yli 16-vuotiailta henkilöiltä.
 Yleisissä kokouksissa järjestäjä ei voi edellyttää koronapassia, vaan niissä tulee noudattaa rajoituksia. Yleinen kokous tarkoittaa esimerkiksi mielenosoitusta, johon muutkin kuin nimenomaisesti kutsutut voivat osallistua tai jota he voivat seurata.
 Avin  tiedotteen  mukaan päätöksiä valmisteltaessa on huomioitu muun muassa sairaanhoitopiirien asiantuntijalausunnot alueensa epidemiatilanteesta. Pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmä  suositti vastaavia rajoituksia  tämän viikon maanantaina.
 Sosiaali- ja terveysministeriö lähetti aluehallintovirastoille keskiviikkona uuden ohjauskirjeen, jossa suositellaan rajoitustoimien käyttöönottoa aiempaa laajemmin myös kohtalaisen riskin tilaisuuksissa niillä alueilla, joilla epidemiatilanne on heikko. Tämä ohjaus on otettu huomioon päätökset annettaessa, Etelä-Suomen avi kertoo.
 Lue seuraavaksi:
 THL:n Salmisen mielestä koronapassi on porkkana rokottautumiselle – HUSin ylilääkärin mukaan ministeriön ohjauskirjeessä "teatterin makua"
 Suomessa todettu ensimmäinen omikronmuunnoksen aiheuttama tartunta – HUSin Ruotsalainen: "Jäljitys tärkeää, että pystymme  hidastamaan leviämistä"
 Uusimmat koronatiedot Uudellamaalla: Kokoontumisrajoitukset kiristyvät Uudellamaalla, omikronmuunnos siirtää Pietarin ja Helsingin junayhteyden paluuta

Kokoontumisrajoituksia kiristetään Uudellamaalla: Avi kieltää yli 20 hengen yleisötilaisuudet ja yleiset kokoukset sisätiloissa