Summary: Yhdysvaltojen ja Meksikon rajalla rikottiin heinäkuussa yli 20 vuotta vanha ennätys rajaa ylittävien määrässä. Mutta onko siirtolaisia pysyvästi enemmän kuin aiemmin? Entä miksi valtaosa heistä on nyt haitilaisia?

Yhdysvallat ilmoitti sunnuntaina karkottaneensa 4 000 maahan Meksikosta viime viikkoina pyrkinyttä siirtolaista, kertoo uutiskanava  CNN .
 USA:n kotimaan turvallisuuden ministeri  Alejandro Mayorkasin  mukaan tarkoituksena oli hillitä koronapandemiaa. Arviolta 10 000–12 000 on annettu jäädä maahan odottamaan jatkokäsittelyä.
 Yhdysvalloista Haitin pääkaupunkiin Port-au-Princeen lennätetty  Evens Delva  kuvailee kokemusta kammottavaksi.
 – Meidät ajettiin yhteen kuin karjaa ja kahlittiin kuin rikolliset, Delva sanoo  Guardian-lehdelle .
 Delva vietti kuuden tunnin lennon kädet ja jalat sidottuna.
 – He kohtelivat meitä kuin eläimiä, emme koskaan unohda sitä, lisää hänen vaimonsa  Maria  lehdelle.
 Meksikon ja Yhdysvaltojen rajalla sijaitsevaan Del Rion pikkukaupunkiin kerääntyi syyskuun alusta lähtien jopa 30 000 siirtolaista. Heistä valtaosa oli haitilaisia.
 Yhdysvaltojen viranomaiset ilmoittivat viikonloppuna, että leiri on nyt tyhjennetty.
 Moni Texasista karkotettu sai mukaansa 15–100 dollaria käteistä. Harva on käynyt Haitissa vuosiin.
 Valkoinen talo ilmoitti luopuvansa hevospartioista rajalla sen jälkeen kun kiistanalaiset kuvat siirtolaisista ja rajavartijoista hevosen selässä herättivät laajaa raivoa. Paul Ratje / AFP
 Siirtolaisia poistumassa Toussaint Louverturen lentoasemalta Port-au-Princessä. Richard Pierrin / EPA
 Miksi siirtolaiset lähtevät USA:han?
 Suurin osa Yhdysvaltoihin pyrkivistä paperittomista siirtolaisista on kotoisin Keski-Amerikan maista, joista köyhyys, väkivalta ja luonnonkatastrofit ajavat ihmisiä pohjoiseen.
 Koronapandemia ja sitä seurannut talouskriisi kärjistivät tilannetta Meksikossa ja Latinalaisessa Amerikassa. Moni näihin maihin viime vuosina muuttanut menetti työnsä. Myös oleskelulupien edellytyksiä on tiukennettu.
 Koronakriisin keskellä Yhdysvallat sulki rajansa saapuvilta siirtolaisilta. Kymmenet tuhannet jäivät Meksikoon odottamaan pääsyä rajan yli.
 Tältä näytti rajalla reilu viikko sitten

 Miksi niin suuri osa on haitilaisia?
 Karibialla sijaitseva noin 11 miljoonan asukkaan Haiti on läntisen pallonpuoliskon köyhin maa.
 Haiti on noussut otsikoihin erilaisten kriisien ja erityisesti luonnonkatastrofien myötä, joista tunnetuin on vuoden 2010 valtaisa maanjäristys. Tuolloin yli 200 000 ihmistä kuoli ja kymmenet tuhannet lähtivät maasta ja asettuivat eri puolelle Etelä-Amerikkaa, usein Chileen ja Brasiliaan.
 Haiti on myös poliittisesti epävakaa – maan presidentti salamurhattiin kotonaan heinäkuussa hämärissä olosuhteissa. Moni onkin paennut köyhyydessä rehottavaa jengiväkivaltaa.
 Sosiaalisella median kautta on levinnyt viime kuukausina huhuja, joiden mukaan monet haitilaiset luulivat olevansa tervetulleita Yhdysvaltoihin. Tämä pohjautuu osin väärinymmärrykseen: USA lisäsi suojaa maassa asuville haitilaisille, ei sinne pyrkiville.
 Rajakaupunki Ciudad Acunaa suositeltiin somessa, sillä se on säästynyt muualla Meksikon puolella rajaa havaitusta huume- ja jengiväkivallasta. Jotkut näistä kehuista ovat peräisin liiketoimintaansa elvyttäviltä ihmissalakuljettajilta, kertovat siirtolaisjärjestöt uutistoimisto AP:lle.
 Del Rion pikkukaupunkiin Texasiin syntyi nopeasti yli 10 000 siirtolaisen leiri. Siirtolaiset kulkivat Meksikon ja Yhdysvaltojen rajan yli ilman lupaa. Monet kävivät välillä Meksikossa ja palasivat takaisin USA:han. Allison Dinner / EPA
 Del Rion siirtolaiskriisi antaa vipuvartta presidentti Joe Bidenin kriitikoille, jotka sanovat Bidenin politiikan kannustaneen siirtolaisia rajalle. Sekä republikaanit että demokraatit ovat penänneet Bidenilta nopeita toimia. Mielenosoittajat vetosivat Bideniin ja muistuttivat presidenttiä tuesta vaaleissa. Cristobal Herrera-Ulashkevich / EPA
 Heinäkuussa tulijoita enemmän kuin kahteen vuosikymmeneen
 Siirtolaisten määrä Yhdysvaltojen etelärajalla kääntyi jyrkkään nousuun presidentti  Joe Bidenin  noustua valtaan. Tammikuussa virkaan astunut demokraattipresidentti on luvannut edeltäjäänsä  Donald Trumpia  inhimillisempää lähestymistapaa maahanmuuttoon.
 Yksin saapuvia lapsia tuli USA:n rajalle ennätyslukemin keväällä.
 Heinäkuussa raportoitiin lähes 200 000 siirtolaista rajalla, suurin määrä yli kahteen vuosikymmeneen, kertoo  Pew-tutkimuskeskus .
 Suuria lukuja selittää osin viime vuosien trendi: rajalle jumiin jääneet siirtolaiset yrittävät rajan yli useamman kerran, osa jopa kymmeniä kertoja, kertoo siirtolaisjärjestö  American Immigration Council .
 Järjestön mukaan ensimmäistä kertaa rajan ylittämistä yrittäviä on kirjattu vähemmän kuin vuonna 2019. Uutta on myös se, että tänä vuonna kaksi kolmasosaa tulijoista on yksin saapuvia aikuisia. Perheitä on nähty vähemmän kuin kaksi vuotta sitten.
 Siirtolaisjärjestö kertoo, että rajan ylittäminen ilman kiinnijäämistä on huomattavasti vaikeampaa nykyään kuin mitä se oli vain vuosikymmen sitten.
 Ihmisiä matkalla vaarallisen Darién Gapiin viidakon lävitse. Vaellus kestää vähintään viisi päivää. Moni on ottanut mukaansa viidakkoveitsen käärmeiden ja rikollisjengien varalta. Mukana on naisia ja lapsia. AFP / Lehtikuva
 Vaarallinen reitti pohjoiseen
 Matka pohjoiseen ei ole helppo. Siirtolainen on helppo uhri rosvoille ja ihmiskauppiaille.
 Väli-Amerikan kannakselle pääsee vain Panaman kautta. Siellä tulijoita odottaa päiväkausien vaellus Darién Gapin viidakon läpi: vaikeakulkuista maastoa, myrkkykäärmeitä, petollisia jokia sekä jengejä.
 – Ruumiita oli niin paljon. Joet söivät ihmiset hengiltä. Varkaat varastivat kaikilta, kuvaili vastikään Yhdysvalloista karkotettu Delva Guardian-lehdelle.
 Tästä huolimatta Kolumbian rannikoilla yli 16 000 ihmistä odottaa parhaillaan venekuljetusta Panamaan. Monen määränpää on pohjoinen.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon kello 23:een saakka.
 Lue myös :
 USA:ssa yli 10 000 siirtolaista nukkuu sillan alla Meksikon rajan tuntumassa – haitilaisia tullut rajan yli ennätysmäärä
 Ihmisoikeusjärjestö: Yli 3 000 Yhdysvaltain rajalta käännytettyä siirtolaista joutunut hyväksikäytön uhriksi tänä vuonna
 Kamala Harris Väli-Amerikan siirtolaisille: "Älkää tulko Yhdysvaltoihin – teidät käännytetään takaisin"

USA:n rajalle sillan kupeeseen syntynyt siirtolaisleiri on tyhjennetty ja tuhansia karkotettu – ”He kohtelivat meitä kuin eläimiä”


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Pikkukunnat pelkäävät isojen kaupunkien kahmivan vallan maakunnissa
 Tammikuussa koittavissa aluevaaleissa ratkeaa, kuka käyttää valtaa maakunnissa.  Laskimme , miltä uusien hyvinvointialueiden valtuustot näyttäisivät, jos äänestämme kuten kuntavaaleissa. Tuloksen perusteella valta voi keskittyä suuriin kaupunkeihin, pohjoisessa ja idässä keskustalle ja etelässä kokoomukselle.
 Selvitys: Suomeen nousee valtavasti lisää tuulivoimaa
 Sähkön kulutus kasvaa, mikä johtaa maatuulivoiman erittäin suureen lisärakentamiseen. Linus Hoffman / Yle
 Suomi voi saavuttaa päästövähennystavoitteensa, mutta se vaatii Sitran  tuoreen selvityksen mukaan  liikenteen, lämmityksen ja teollisuuden laajaa sähköistämistä. Samalla puhtaasti tuotetun sähkön tarve kasvaa huomattavasti. Selvityksen mukaan maalle rakennettava tuulivoima voisi tuottaa jopa kaksi kolmasosaa Suomen sähköstä vuonna 2050.
 USA:n rajalle syntynyt siirtolaisleiri on tyhjennetty, tuhansia karkotettu
 Suurin osa Yhdysvaltoihin pyrkivistä paperittomista siirtolaisista on kotoisin Keski-Amerikan maista. Kuva Rio Grande -joelta 20. syyskuuta 2021. Allison Dinner / EPA
 Yhdysvallat  on karkottanut  jo 4 000 maahan Meksikosta viime viikkoina pyrkinyttä siirtolaista. Meksikon rajalla rikottiin heinäkuussa yli 20 vuotta vanha ennätys rajaa ylittävien määrässä, ja valtaosa heistä on nyt haitilaisia. Onko siirtolaisia pysyvästi enemmän kuin aiemmin?
 Laulaja R. Kelly todettiin syylliseksi useisiin seksirikoksiin
 R. Kelly kuvattuna oikeustalon ulkopuolella vuonna 2019. Tannen Maury / EPA
 Yhdysvaltalainen laulaja  R. Kelly  on todettu  syylliseksi lukuisiin seksuaalirikoksiin . Kellyä voi odottaa jopa elinkautinen vankeustuomio naisten ja alaikäisten tyttöjen hyväksikäytöstä yhteensä yli 25 vuoden aikana. Lopullinen tuomio annetaan ensi toukokuussa.
 Sää jatkuu poutaisena

 Pilvisyys lisääntyy vähitellen maan etelä- ja keskiosissa, mutta pohjoisessa päivä on pääosin selkeä. Suurimmassa osassa maata on poutaista. Lämpötila vaihtelee 10:n ja 15 asteen välillä.
 Voit lukea lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Näin valta voi jakautua aluevaaleissa, tuulivoimasta povataan sähköntuotannon kuningasta, USA karkottanut tuhansia Meksikon rajalta


Summary: Laskimme, miltä uusien hyvinvointialueiden valtuustot näyttäisivät, jos äänestämme kuten kuntavaaleissa. Äänestäjä joutuu pohtimaan, kumpi painaa aluevaaleissa enemmän: ehdokkaan kotipaikka vai puoluekanta.

Valtaa on tarjolla, kun suomalaiset äänestävät aluevaaleissa ensi tammikuussa. Äänestäjät valitsevat aluevaltuustot, jotka käyttävät ylintä päätösvaltaa uusilla hyvinvointialueilla.
 Ketkä sitten alueilla käyttävät valtaa tällä hetkellä? Teimme ajatusleikin: miten poliittinen valta jakautuisi, jos suomalaiset äänestäisivät aluevaaleissa samalla tavalla kuin kesäkuun kuntavaaleissa? Ylen aluevaltuustokone kertoo, mitkä puolueet, minkä kuntien edustajat ja minkä ikäiset poliitikot päättäisivät sinun lähialueesi asioista:
 Aluevaltuutetut käyttävät merkittävää valtaa, mutta toistaiseksi suomalaiset suhtautuvat vaaleihin laimeasti.  Tuoreen kyselyn  mukaan vain neljä kymmenestä aikoo äänestää aluevaaleissa varmasti.  Toisen tutkimuksen  mukaan yli puolet äänioikeutetuista ei edes tiedä, mistä vaaleissa äänestetään.
 Näin puolueiden valta jakautuisi
 Jos aluevaalien tulos mukailisi äänestämistä viime kuntavaaleissa, kokoomus saisi valtakunnallisesti eniten aluevaltuutettuja. Toiseksi tulisi keskusta ja kolmanneksi SDP. Matti Kurkela / Yle
 Ylen aluevaltuustokoneen mukaan keskusta nousisi suurimmaksi puolueeksi yhdeksässä aluevaltuustossa. Suomeen tulee kaikkiaan 21 aluevaltuustoa. Keskusta on perinteisesti ollut valta-asemassa Pohjois- ja Itä-Suomessa.
 Jos aluevaaleissa äänestettäisiin samalla tavalla kuin kuntavaaleissa, SDP saisi eniten valtuutettuja kuudella hyvinvointialueella. Ne ovat pääosin Kaakkois-Suomesta Satakuntaan ulottuvalla vyöhykkeellä. Kokoomus puolestaan hallitsisi laskelman mukaan Varsinais-Suomea, Pirkanmaata ja kolmea Uudellemaalle perustettavaa hyvinvointialuetta.
 Itä-Uudellamaalla ja Pohjanmaalla RKP saisi enemmän aluevaltuutettuja kuin muut ryhmät yhteensä.
 Ylen laskelman mukaan kokoomus saisi koko maassa 281 aluevaltuutettua ja keskusta ja SDP kumpikin noin kymmenen valtuutettua vähemmän. Perussuomalaiset saisi 220 valtuutettua, vihreät 114 ja vasemmistoliitto 92.
 Aiemmin Kuntalehti on julkaissut  vastaavan laskelman . Lehti päätyi samankaltaiseen lopputulokseen kuin Ylen mallinnus, jossa ei ole kyse tutkimuksesta: ei ole mitenkään varmaa, että suomalaiset äänestävät aluevaaleissa samalla tavalla kuin kuntavaaleissa.
 Puutteista huolimatta paras aineisto
 Vaalitutkija Sami Borgin mukaan aluevaalien äänestysprosenttia ei voi vielä arvioida. Hän toivoo, että prosentti nousisi yli 40:n. Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 Vaalitutkija  Sami Borg  Tampereen yliopistosta pitää Ylen laskelmaa suuntaa-antavana, vaikka se ei ennuste olekaan. Sekä Borg että Kuntaliiton tutkimuspäällikkö  Marianne Pekola-Sjöblom  ovat sitä mieltä, että kuntavaalituloksen perusteella tehty laskelma perustuu parhaaseen saatavilla olevaan tietoon.
 Silti moni asia ehtii muuttua kesäkuun kuntavaalien ja tammikuun aluevaalien välillä.
 – Ratkaisevaa on, millaiseksi ehdokasasettelu muodostuu, miten vaalikampanjointi onnistuu ja kuinka ihmiset innostuvat äänestämään, Borg sanoo.
 Pekola-Sjöblom arvioi, että aluevaltuustokoneen laskelma on vahvimmillaan puoluekannatuksen mittaamisessa, vaikka koneessa ei olekaan huomioitu puolueiden kuntavaaleissa solmimia vaaliliittoja.
 – Lähtevätkö kansanedustajat ja muut kuntavaalien ääniharavat nyt ehdolle? Tämä voi heilauttaa puolueiden voimasuhteita, hän pohtii.
 Ainakin toistaiseksi  iso osa kansanedustajista epäröi  ehdolle lähtemistä, eivätkä  kunnanjohtajatkaan vaikuta innostuvan  ehdokkuudesta.
 Vetovoimaisten ehdokkaiden vähäisyys voi heijastua myös suomalaisten äänestysintoon.
 – En tiedä, olenko turhan optimistinen, mutta toivon, että päästään yli 40 prosentin lukemiin, Borg sanoo.
 Moni kunta jäämässä ilman edustajaa
 Kuntaliiton tutkimuspäällikkö Marianne Pekola-Sjöblom uskoo, ettei isojen kaupunkien ylivalta aluevaltuustoissa ole niin suuri kuin kuntavaalien tuloksen perusteella näyttää. Ronnie Holmberg / Yle
 Pienissä kunnissa on kannettu huolta siitä, että alueiden keskuskaupunkien ehdokkaat valtaavat aluevaltuustot ja pikkukunnat jäävät ilman edustajia.
 Asiantuntijoiden mukaan huoleen on aihetta. Borg ja Pekola-Sjöblom kuitenkin huomauttavat, että puoluekannatusta yksityiskohtaisemmat johtopäätökset aineistosta ovat erittäin epävarmoja. Tulevien valtuutettujen ikä-, sukupuoli- ja kotipaikkajakaumaa ei voi vielä kunnolla ennustaa.
 Kuntavaalien tuloksen perusteella tehdyssä Ylen aluevaltuustokoneessa valtaosa päättäjien paikoista menee keskuskaupunkien ehdokkaille. Pekola-Sjöblom ei usko, että keskuskaupunkien edustuksesta tulisi todellisuudessa yhtä vahva.
 – Toisaalta yhdeksällä hyvinvointialueella enemmän kuin puolet asukkaista asuu keskuskaupungissa. Vantaalla asuu peräti 87 prosenttia Vantaa-Keravan hyvinvointialueen asukkaista ja Kokkolassa noin 70 prosenttia Keski-Pohjanmaan hyvinvointialueen asukkaista. Keskuskaupungin ehdokkailla on etulyöntiasema, hän sanoo.
 Kokoomuksen ajatuspaja Toivo päätyi  omassa aluevaltuustoselvityksessään  tulokseen, jonka mukaan kahdeksalla hyvinvointialueella keskuskaupunki saisi aluevaltuustoihin yksinkertaisen enemmistön. Selvityksen mukaan ainakin 60 pientä kuntaa jäisi kokonaan ilman omaa edustajaa. Ajatuspajan laskelma perustui vuoden 2017 kuntavaalitulokseen.
 – Hyvin todennäköistä on, että osa pienistä kunnista jää ilman valtuutettua. Toisaalta aluevaltuustoissa päätetään koko alueen, ei yksittäisen kunnan asioista, Borg sanoo.
 Pekola-Sjöblomin mukaan valtuutettujen kotikunnat kuitenkin käytännössä vaikuttavat siihen, millaisia päätöksiä aluevaltuusto tekee.
 – Kotipaikkakunnalla ei pitäisi olla merkitystä, mutta tosiasiassa keskuskaupunkien saamien valtuutettujen määrällä on vaikutusta.
 Äänestäjän valinta: ratkaiseeko kotipaikka vai puolue?
 Pienten kuntien asukkaiden äänestyskäyttäytymisestä voidaan päätellä jotain vuoden 2008 kuntavaalien perusteella. Tuolloin oli tehty useiden kuntien liitoksia Hämeenlinnan, Kouvolan ja Salon seuduilla.
 – Niissä vaaleissa liitoksissa mukana olleet pienet kunnat saivat valtuustoihin ehdokkaitaan asukasmääränsä mukaisesti ja jopa enemmän, Pekola-Sjöblom kertoo.
 Pienissä kunnissa aluevaalien äänestäjät voivat joutua pohtimpaan, kumpi on tärkeämpi, ehdokkaan puoluekanta vai kotipaikka. Vaalijärjestelmä takaa puolueiden edustavuuden aluevaltuustoissa mutta ei tasaa vallanjakoa suurten ja pienten paikkakuntien välillä.
 Pekola-Sjöblomin mukaan puolueiden ehdokasasettelulla on suuri merkitys pienille kunnille. Esimerkiksi viime kuntavaaleissa Pirkanmaan Juupajoella äänesti alle tuhat ihmistä. Pelkästään Tampereen Hervannan kaupunginosassa äänestäjiä oli kymmenkertainen määrä. Mahdollisimman suurista äänisaaliista kamppailevat puolueet joutuvat miettimään, millaisia ehdokkaita niiden kannattaa asettaa.
 Viime kädessä alueellisesta edustavuudesta huolehtiminen jää äänestäjien vastuulle.
 – Mutta niin se jää kaikissa vaaleissa, Sami Borg kiteyttää.
 Huolestuttaako suurten kaupunkien ylivalta? Mikä aluevaaleissa kiinnostaa? Voit keskustella aiheesta 29.9.2021 kello 23:een asti.

Pikkukunnat pelkäävät, että isojen kaupunkien poliitikot kahmivat vallan maakunnissa – katso koneesta, millaisia päättäjiä alueellesi voisi tulla


Summary: Kuluttajat saavat tottua tulevaisuudessa yhä suurempiin sähkön hinnan vaihteluihin. Selvityksen mukaan kustannustehokkainta on tuottaa enemmän sähköä maalle rakennettavilla tuulivoimaloilla.

Suomen energiajärjestelmä näyttää Sitran selvityksen mukaan vuonna 2050 varsin erilaiselta kuin nyt. Huomattavia muutoksia tapahtuu niin sähkön tuotannossa kuin kulutuksessakin.
 Raportin mukaan Suomen ilmastotavoitteiden saavuttaminen on energiajärjestelmän näkökulmasta tarkasteltuna mahdollista, mutta se edellyttää fossiilisten polttoaineiden korvaamista puhtaasti tuotetulla sähköllä niin teollisuudessa, liikenteessä kuin lämmityksessäkin.
 Siellä missä päästöjä ei voida poistaa sähköistymisen avulla, voidaan käyttää vetyä tai biomassaa, kuten puuta.
 Sähkön kulutus vuoteen 2050 mennessä lähes tuplaantuisi nykytasoon verrattuna, ja tarvittava tuotannon lisäys vaatisi maatuulivoiman erittäin suurta lisärakentamista. Selvityksen mukaan maatuulivoima tulee olemaan kustannustehokkain tapa lisätä sähköntuotantoa.
 Tuulivoima tarvitsee kuitenkin tuekseen joustavaa sähköntuotantoa ja -kulutusta. Lisäksi on panostettava sähkön varastointiin, kuten akkuihin ja vetyyn.
 – Selvityksemme pohjautuu kustannustehokkuusmallinnukseen. Olemme pyrkineet hakemaan kustannustehokkaimman polun sähköistämisen toteuttamiseen ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi. Kustannustehokkuuden näkökulmasta ja myös sähköjärjestelmän kannalta katsottuna maatuulivoima on Suomelle kustannustehokkain uuden sähkön tuotantomuoto, sanoo Sitran projektijohtaja  Janne Peljo .
 Selvitys painottaa, että siirtyminen päästöttömään energiajärjestelmään kustannustehokkaasti on ensisijaisesti päättäjien käsissä.
 – Tarvitaan selvä näkymä tulevaan, riittävät kannustimet sähköistämiseen ja tukea uuden teknologian käyttöönottoon ja kehittämiseen, selvityksessä todetaan.
 Säätövoimaa monesta eri lähteestä
 Lisääntyvä, sään mukaan vaihteleva tuulituotanto vaatii aina säätövoimansa, josta sähköä saadaan myös kun tuulivoiman tuotanto on vähäistä.
 Peljon mukaan säätövoimaa saadaan rakentamalla lisää sähkön siirtokapasiteettia ja lisäämällä kysyntä- ja tarjontapuolen joustoa. Lyhyen aikavälin joustavuutta tarjoaa akkuteknologia, joka kehittyy nopeasti.
 – Pidempiaikainen joustavuus on vaikeampi ja siihen tullaan tarvitsemaan erilaisia ratkaisuja, jotka auttavat varastoimaan sähköä pidempiaikaisesti, puhutaan päivien ja viikkojen tasolla, Peljo sanoo.
 Hän kuvailee vetyteknologian ja sähkön varastoinnin kaasumaisessa muodossa (ns. power-to-gas-to-power) näyttävän lupaavalta tähän tarkoitukseen.
 Sähkön hinnoissa yhä isompia vaihteluita
 Kalliiksi kohonneet sähkön hinnat ovat olleet viime aikoina runsaasti otsikoissa. Sitran selvitys ennakoi hintavaihteluiden kasvavan edelleen tulevaisuudessa.
 – Tullaan näkemään paljon enemmän päiviä ja hetkiä, jolloin sähkö on todella kallista, ja paljon enemmän päiviä ja hetkiä, jolloin sähkö on todella halpaa, Peljo toteaa.
 Kuluttajien maksama sähkön hinta tulee selvityksen mukaan tulevaisuudessa nousemaan.
 – Kuluttajan kokonaisenergialasku tulee kuitenkin hieman pienemään nykytilanteeseen verrattuna, kun fossiilisia polttoaineita käytetään vähemmän.
 Kuluttajille tulee myös mahdollisuus omalla käyttäytymisellään ohjata yhä enemmän kulutusta niihin hetkiin, jolloin sähkö on todella halpaa.
 Vaikka mallinnuksissa sähkön kulutus kasvaa, energian kokonaiskulutus jopa hieman laskisi tulevaisuudessa. Tämä johtuu esimerkiksi liikenteen tehostuvasta energiankulutuksesta, kun polttomoottoreista siirrytään sähkömoottoreihin.
 Tänään julkaistavan selvityksen  toteutti kansainvälinen työryhmä, johon kuului mallintajia ja konsultteja Compass Lexecon- ja Enerdata-konsulttiyrityksistä sekä tutkijoita Lappeenrannan-Lahden teknillisestä yliopistosta. Selvitys pohjautuu energiajärjestelmän ja sähkömarkkinan mallinnukseen sekä asiantuntijajoukon haastatteluihin ja työpajoihin.
 Selvityksessä huomautetaa, että siinä käytetyillä malleilla on rajoitteensa, eikä mallinnus sisällä tarvittavaa sähkön, vedyn, metaanin ja hiilidioksidin siirto- ja varastointi-infrastruktuuria ja niiden kustannusten analyysiä.
 Kustannustehokkain vaihtoehto sähkön tuotantoon voisi myös muuttua, jos tulevaisuuden teknologia- ja polttoainekustannukset esimerkiksi merituulivoimassa, ydinvoimassa tai biomassassa poikkeavat merkittävästi oletetusta.
 Lue myös
 Sähkön ja kaasun hintojen pelätään karkaavan käsistä, tilannetta kuvataan poikkeukselliseksi – mistä raju hinnannousu johtuu?
 Sähkön hinnan nousu yllätti monet – kuluttajalla on kuitenkin monta keinoa oman sähkölaskun pienentämiseksi
 Suomessa kehitetään vauhdilla pienydinvoimaloita – Helsinki harkitsee sellaisen tuomista kaupunkiin kymmenessä vuodessa

Sitra selvitti kustannustehokkainta tapaa leikata Suomen päästöjä: Sähkön kulutus vuonna 2050 jopa tuplaantunut, tuulivoimaan valtava lisäys


Summary: Kellyn lähipiiristä myös kahta muuta ihmistä vastaan on nostettu erilliset syytteet.

Yhdysvaltalainen laulaja  R. Kelly , oikealta nimeltään  Robert Sylvester Kelly  on todettu syylliseksi lukuisiin seksirikoksiin. Kellyä voi odottaa jopa elinkautinen vankeustuomio. Lopullinen tuomio annetaan toukokuun 4. päivä 2022.
 Syytteiden mukaan R. Kelly ehti käyttää naisia ja alaikäisiä tyttöjä hyväkseen yli 25 vuotta.
 – Toivomme, että tämän päivän tuomio tuo edes jotain lohtua uhreille, syyttäjä  Jacquelyn Kasulis  sanoi toimittajille oikeudenkäynnin päätyttyä.
 – Olemme pettyneet tuomioon, sanoi puolestaan Kellyn asianajaja  Deveraux Cannick .
 Cannickin mukaan Kellyn leirissä harkitaan tuomiosta valittamista.
 Lukuisia eri uhreja
 Kuusi viikkoa kestäneessä oikeudenkäynnissä käytiin läpi yhteensä yhdeksän eri syytekohtaa. Maanantaina, yhdeksän tunnin pohtimisen jälkeen valamiehistö totesi Kellyn syylliseksi näihin kaikkiin. Kahdeksan syytekohdista oli seksikaupan vastaisen lain rikkomuksia ja yksi niin sanotun RICO-lain rikkomus, joka piti itsessään sisällään 14 yksittäistä tapausta, kertoo  The New York Times .
 RICO liitetään usein järjestäytyneeseen rikollisuuteen, mutta sitä voidaan soveltaa myös muuhun jatkuvaan rikolliseen toimintaan. Kellyn tapauksessa kyse on ollut hänen ja hänen sisäpiirinsä yli kaksikymmentä vuotta kestänyt toiminta, jossa Kellyn poptähden asemaa hyväksikäyttäen on houkuteltu nuoria naisia ja tyttöjä seksuaalisen hyväksikäytön uhriksi ja pornografian tuotantoon.
 Kellyn lähipiiristä kahta muutakin ihmistä vastaan on nostettu erilliset syytteet. Näiden tapauksien käsittely odottaa vuoroaan Chicagossa.
 Timesin mukaan 14 yksittäistä tapausta sisältänyt syytekohta voi tuoda maksimissaan 20 vuoden vankeustuomion ja kahdeksan seksikaupan vastaisen lain rikkomista voivat kukin tuoda 10 vuotta vankeutta. Kelly saattaa viettää loppuelämänsä vankilassa.
 Meni naimisiin 15-vuotiaan kanssa
 Kelly on ollut otsikoissa härskin toimintansa vuoksi lähes yhtä kauan kuin musiikillisten saavutustensakin. Hän meni salaa naimisiin vuonna 1994 laulaja  Aaliyahin  kanssa, joka oli hääpäivänä vain 15-vuotias, Kelly 28.. Avioliitto mitätöitiin muutamia kuukausia myöhemmin morsiamen nuoren iän vuoksi. Aaliyah kuoli lento-onnettomuudessa 2000-luvun alussa.
 Vuonna 1997 Kelly haastettiin oikeuteen seksuaalisesta väkivallasta, mutta asian kerrottiin sovitun myöhemmin 250 000 dollarin korvauksen myötä. Tämän jälkeen Kelly on noussut tasaisin väliajoin otsikoihin esimerkiksi epäillystä seksistä alaikäisen kanssa (2002) sekä oikeudenkäynnistä lapsipornon hallussapidosta (2003–2008).
 Kelly oli naimisissa vuodet 1996–2009. Hänellä on avioliitosta kolme lasta.
 Tammikuussa 2019 julkaistiin  Surviving R. Kelly  -dokumentti. Kuusiosaisessa dokumenttisarjassa useat naiset syyttivät Kellyä seksuaalisesta hyväksikäytöstä. Hän on ollut telkien takana viimeiset kaksi vuotta. Elokuussa 2019 oikeus  ei päästänyt häntä vapaalle  takuita vastaan pakoriskin vuoksi.
 Tämän vuoden heinäkuussa R. Kellyä vastaan esitettiin uusia seksuaalirikossyytöksiä. Useiden medioiden mukaan Kellyn  väitettiin käyttäneen vuosia sitten seksuaalisesti hyväkseen 17-vuotiasta poikaa .
 R. Kelly nousi suuren yleisön tietouteen loppuvuodesta 1996, jolloin hänen hittinsä  I Believe I Can Fly  julkaistiin. Koripalloilijasuuruus  Michael Jordanin  tähdittämässä Space Jam -elokuvassa soinut laulu nousi listakakkoseksi Yhdysvalloissa ja ykköseksi Isossa-Britanniassa. R. Kelly on myös kirjoittanut Michael Jacksonin hitin  You Are Not Alone .
 Lue lisää:
 Laulaja R. Kelly uusien seksuaalirikossyytösten kohteena, väitettynä uhrina 17-vuotias poika (25.7.)
 Oikeus ei päästä seksuaalirikoksista epäiltyä R. Kellya vapaalle takuita vastaan pakoriskin vuoksi (3.8.19)
 R&B-laulaja R. Kelly on taas pidätetty – jälleen uusia seksirikossyytteitä (12.7.19)

Laulaja R. Kelly todettiin syylliseksi useisiin seksirikoksiin – Jopa elinkautinen vankeustuomio voi olla edessä


Summary: Remontoidulla tieosuudella on käynyt useita kolareita. Onnettomuuksien uskotaan parannusten myötä vähentyvän, sillä nyt 7,5 miljoonan euron tieremontti on saatu valmiiksi 9-tiellä Orivedellä Pirkanmaalla.

Kolariuutiset 9-tieltä Orivedeltä ovat tuttuja.
 Viimeksi sunnuntaina  kolmen auton peräänajo  ruuhkautti Aamulehden mukaan liikennettä lähellä Oritupaa. Peltivaurioita huomattavasti pahemmin kävi muun muassa vuonna 2016, kun  kaksi ihmistä kuoli nokkakolarissa  Orituvalta Tampereelle päin.
 – Turvallisuus parantui nyt huomattavasti ja kohtaamisonnettomuuksien riski on hyvin pieni, sanoo Pirkanmaan ELY-keskuksen projektipäällikkö  Heikki Koski .
 Tielle rakennettu keskikaide pienensi riskin hyvin pieneksi. Kaide onkin Kosken mukaan yksittäisistä remontin muutoksista merkittävin turvallisuuden suhteen. Autolla ei pääse helposti vastaantulijoiden kaistalle.
 Ohituskaistat on rakennettu molempiin suuntin. Matias Väänänen / Yle
 Vaikutukset ulottuvat pidemmällekin
 Noin kolmen ja puolen kilometrin pituinen pätkä 9-tietä muuttuu nelikaistaiseksi, kun keskikaiteelliset ohituskaistat otetaan käyttöön. Viimeisetkin työmaasta kertovat merkit otetaan pois maanantai-iltaan mennessä.
 Ohituskaistat rakennettiin Orituvan ja Ylikylän liittymän välille. Parannuskohtaan on Tampereelta matkaa noin 25 kilometriä.
 Projektipäällikkö Heikki Koski toivoo, että uudesta ja hienosta tiestä huolimatta autoilijoilla olisi malttia, ettei tulisi vahinkoja. Matias Väänänen / Yle
 9-tien remontoidulla osuudella kulkee reilut 11 000 ajoneuvoa vuorokaudessa. Kosken mukaan liikenne rauhoittuu muutosten myötä muuallakin.
 – Liikenne rauhoittuu kauempaakin, kun autoilijat tietävät, että tässä on hyvä noin 3,5 kilometrin ohitusmahdollisuus molempiin suuntiin, Koski sanoo.
 Koko alueella on uusittu asvaltti ja valaistus. Matias Väänänen / Yle
 Jo kesällä osa urakasta tuli päätökseen, kun kymmenen  yksityistien liittymät yhdistettiin yhdeksi turvallisemmaksi . Käytännössä siis kaikki Yliskyläntien ja Orituvan välillä olevat pienten teiden erilliset liittymät poistettiin.
 Koko urakkaan kuului muutakin. Nyt tietä parantavat uusi asvaltti, valaistus, riista-aidat, kevyen liikenteen alikulku sekä Viitapohjan, Yliskylän ja ABC-liikenneaseman uudet kääntymiskaistat.
 Hintaa vajaan vuoden kestäneelle rakennustyölle tuli 7,5 miljoonaa euroa.
 Työturvallisuuteen piti tälläkin tietyömaalla kiinnittää erityistä huomiota, sillä varsinkin ohi kulkevan rekan ilmavirta on voimakas, sanoo Kreate Oy:n työmaapäällikkö Tuula Ala-Orvola. Matias Väänänen / Yle
 Työt valmistuivat etuajassa
 Rakennustyöt aloitettiin vuoden 2020 marraskuussa. Valmista piti olla vuoden loppuun mennessä, mutta lopputarkastus saatiin tehtyä jo syyskuussa. Ratkaisevaa oli, että työporukkaa oli Kreate Oy:n työmaapäällikkö  Tuula Ala-Orvolan  mukaan tarpeeksi.
 Lähistön asukkaat joutuivat töiden aikana tottumaan koviin äänin ja tiellä kulkijat pysäytyksiin, sillä tietöiden aikana räjäytettiin poikkeuksellisen paljon kalliota. Räjäytyskertoja tuli yli 200.
 Maanantaina on viimeisen silauksen vuoro. Iltakahdeksaan mennessä pitäisi kaikkien sulkuaitojen ja merkkien teippausten olla pois. Ala-Orvolan terveiset autoilijoille ovat lyhyet.
 – Malttia autoilijoille.
 Remontoitu osuus on pituudeltaan yhteensä noin viisi kilometriä. Mari Siltanen / Yle
 Lähivuosille luonnosteltujen parannusten hintalappu 95 miljoonaa
 Väyläviraston lähivuosien investointiohjelmaluonnoksessa on kirjattuna 9-tien remontteja kymmenien miljoonien edestä.
 Luonnoksen mukaan tie rakennetaan Alasjärven ja Käpykankaan välillä kaksiajorataiseksi nelikaistatieksi. Käytännössä molempiin suuntiin olisi kaksi ajorataa, mutta moottoritiestä poiketen niitä erottaisi vain asvalttikaistale ja pientareet olisivat moottoritietä kapeammat. Nopeusrajoitus olisi sata kilometriä tunnissa.
 Alasjärven ja Suinulan välille tulee Väyläviraston luonnoksessa moottoritie. Valtatielle rakennetaan myös kaksi uutta eritasoliittymää ja kahta vanhaa eritasoliittymää parannetaan.
 Kaikki tiejakson tasoliittymät poistetaan ja yhteydet valtatielle järjestetään eritasoliittymiin johtavilla rinnakkaistieyhteyksillä. Rakennuskustannusennuste on luonnoksen parannuksilla yhteensä 95 miljoonaa euroa.
 Luonnosten muuttuminen todellisuudeksi riippuu siitä, mikä tiehanke milloinkin saa rahaa.
 Millaisia ajatuksia juttu herätti? Keskustele aiheesta tiistaihin kello 23:een saakka!
 Lue lisää:
 Valtatie 9:n ohituskaistahanke etenee: yksityisteiden liittymät suljetaan, asfaltointi ja jyrsintä haittaavat liikennettä
 Valtatie 9:n perusparannus alkaa Orivedellä – keskikaiteilla varustettu pitkä ohituskaista parantaa turvallisuutta
 Kahden rekan ja kahden henkilöauton onnettomuus hidasti liikennettä 9-tiellä Orivedellä
 Kolari haittasi 9-tien liikennettä Orivedellä
 Nopeus ja liukkaus Oriveden kuolonkolarin taustalla

9-tiestä tuli tänään turvallisempi ja jatkoa on suunnitteilla – uudet ohituskaistat saatiin kovaan ajoon Orivedellä


Summary: OIkeustieteen tohtori Henri Rikander on tutkinut poliisiin kohdistuvaa väkivaltaa. Sen määrät, väkivallan muodot ja intensiteetti ovat tutkijan mukaan kasvaneet Suomessa. Kuukauden aikana ainakin kolmea poliisia vastaan on hyökätty väkivaltaisesti.

Suomessa on tapahtunut kuukauden aikana ainakin kolme vakavaa poliisiin kohdistuvaa epäiltyä vakavaa väkivallantekoa.
 Viimeksi maanantaina selvisi tutkinnassa oleva poliisiin kohdistunut murhan yritys Lempäälässä, Pirkanmaalla.
 PIrkanmaan käräjäoikeus vangitti vuonna 1993 syntyneen miehen maanantaina todennäköisin syin epäiltynä murhan yrityksestä.
 Poliisi meni kotikäynnille kotirauhan  rikkomisepäilyn takia Lempäälässä 23. syyskuuta. Siinä yhteydessä poliisiin kohdistui voimakasta vastarintaa.
 Tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Lassi Suoranta  sanoi maanantaina Ylelle, että poliisi ei tarvinnut sairaalahoitoa vastarinnan takia. Tutkinnallisista syistä poliisi ei paljasta, oliko epäillyllä aseita.
 Paikka Hämeenlinnassa, jossa poliisin kohdistui väkivaltaa.  Dani Branthin / Yle
 Hämeenlinnassa poliisia ammuttiin perjantaina  tehtävän yhteydessä kerrostalon pihalla. Keskusrikospoliisi (KRP) tiedotti lauantaina iltapäivällä, että se tutkii tekoa epäiltynä murhan yrityksenä.
 Poliisi on päässyt sairaalasta, eikä hänellä ole hengenvaaraa. Poliisia ampunut henkilö on sairaalahoidossa.
 23. elokuuta poliiseja ammuttiin kotihälytystehtävän yhteydessä Varsinais-Suomen Ruskolla. Tilanteessa sekä poliisi että poliisin kohteena ollut henkilö käyttivät asetta. Poliisi haavoittui ampumatilanteessa. KRP:n esitutkinnan mukaan kolme poliisia oli hengenvaarassa tilanteessa. Poliiseja ampunut mies kuoli ampumisessa saamiinsa vammoihin sairaalassa.
 Koti vaarallisin paikka
 Oikeustieteen tohtori  Henri Rikander  on tutkinut poliisin voimankäyttöä ja poliisin kohtaamaa väkivaltaa. Kuten kolme viimeaikaisinta tapausta osoittaa, kotihälytykset ovat poliisille vaarallisia.
 – Kun poliisi menee yksityisasuntoon, se on yksi vaarallisimmista paikoista. Ei voi tietää, millä henkilökohtaisella asenteella kohdehenkilö on tai millä tavoin hän on varustautunut, Rikander kertoo.
 Poliisi joutuu tekemään päätökset voimankäytöstä äärimmäisen nopeasti ja usein yksityisasuntojen ahtaissa tiloissa.
 Oikeustieteen tohtori Henri Rikander sanoo, että varautuminen, riittävät suojavälineet ja voimankäytön osaaminen auttavat poliisia väkivaltatilanteissa. Kuva on otettu yli vuosi sitten.  Miikka Varila / Yle
 Poliisia vastassa on tutkimusten mukaan tyypillisesti kolmikymppinen mies, joka on päihtynyt. Hänellä saattaa olla ampuma-aseita, joista poliisi ei välttämättä edes tiedä.
 Teräaseita poliisi kohtaa noin kuudessa prosentissa kotihälytystapauksia. Myös aseet ovat yleisiä.
 – Satakunta kertaa vuodessa löytyy väkivaltaisesti käyttäytyneeltä vastapuolelta ampuma-ase. Vakavan väkivallan potentiaali on päivittäin läsnä, Rikander sanoo.
 Suomen poliisijärjestöjen liiton vuonna 2019 toteuttaman jäsenkyselyn mukaan poliisit kokevat, että asiakkaat ovat entistä aggressiivisempia ja yli puolet tuntee työviihtyvyyden heikentyneen.
 Suomalaisista poliiseista kaksi kolmesta on kohdannut väkivaltaa vähintään kerran kuukaudessa.
 Vuosittain on noin 2 000 tilannetta, joissa poliisin pitää käyttää voimaa henkilön vastustamisen takia. Määrä kaksinkertaistui kymmenessä vuodessa. Se on silti vähän verrattuna noin miljoonaan poliisitehtävään ja 90 000 kiinniottoon.
 – Siihen nähden luku on maltillinen, mutta väkivallan määrä, väkivallan muodot ja intensiteetti ovat kasvaneet tutkimustiedon mukaan.
  Väkivalta lisääntynyt
 Murhan yritykset ja poliisin murhat ovat Suomessa yhä harvinaisia, mutta eivät tavattomia. Rikanderin mukaan murhan yrityksiä on yleensä vuosittain muutamia.
 Lempäälän ja Hämeenlinnan tuoreiden tapausten välille ei voi asettaa yhtäläisyysmerkkejä. Sen sijaan tutkimustieto kertoo, että poliisiin kohdistuvan väkivallan määrä on kasvanut jo pidemmän aikaa.
 – Väkivalta poliisia kohtaan on kasvanut Pohjoismaissa verrattain paljon. Äärimmäisissä teoissa on myös selkeää kasvua.
 Poliisia kohti on ammuttu tuoreiden tapausten lisäksi myös esimerkiksi Porvoossa ja Pirkanmaalla kaksi vuotta sitten. Tuolloin kaksi ruotsalaisveljestä ampui Porvoossa kahta poliisia, jotka haavoittuivat tilanteessa. Lisäksi veljekset ampuivat poliiseja kohti takaa-ajotilanteissa Pirkanmaalla.
 Monta moraalista rajaa ylitetään
 Tyypillisesti poliisia vastustanut saa syytteen virkamiehen väkivaltaisesta vastustamisesta. Murhan yritys -tutkintanimike kertoo vakavasta tilanteesta. Se viestii siitä, että vastapuolen epäillään olleen valmis tappamaan virkatehtävissä ollut ihminen.
 – Monta moraalista pidäkettä ylitetään siinä vaiheessa, kun aletaan kohdentaa väkivaltaa yleistä järjestystä ja turvallisuutta suojaaviin viranomaisiin.
 Rikanderin mukaan etenkin nuoret poliisit metropolialueella kohtaavat yöaikaan väkivaltaa.
 Poliisi voi varautua väkivaltaan riittävillä resursseilla. Poliisilla pitää olla riittävät suojavälineet ja voimankäyttövälineet ja kyky käyttää niitä.
 Rikanderin mukaan pelkästään voimaa näyttämällä on mahdollista saada haluttu lopputulos. Jos paikalla on useita poliisipartioita, kohdehenkilö ymmärtää tilanteen vakavuuden, mikä edesauttaa rauhalliseen lopputulokseen pääsemistä.
 – Tästä on hyviä kokemuksia, Rikander sanoo.
 Päivitetty kello 15.54, että Lempäälässä tapahtuneesta murhan yrityksestä epäilty on vangittu.
 Lue lisää:
 Poliisia ammuttiin tehtävän yhteydessä Hämeenlinnassa – poliisilla ei hengenvaaraa
 Lempäälässä epäily poliisin murhan yrityksestä kotihälytystehtävässä – poliisi selvisi ilman sairaalahoitoa
 Poliisin voimankäytössä on kuollut 10 ihmistä 2000-luvulla – mukaan mahtuu yksi vahingonlaukaus sekä etälamauttimen käyttö

Kolme tapausta kuukaudessa, kaikissa paikkana koti: Poliisiin kohdistuva väkivalta on lisääntynyt Suomessa – tutkija kertoo, mitä siitä tiedetään


Summary: Arkea maailmalta: Rokotevastaisuus on nousemassa suureksi ongelmaksi myös Afrikassa, kirjoittaa Ylen Afrikan-toimittaja Liselott Lindström.

NAIROBI  Minun kaltaiseni eivät ota rokotetta, sanoi taloudenhoitajani Mary kämppikselleni.
 Mary oli jälleen tullut hieman flunssaisena töihin. Hän siivoaa kerrostalomme asuntoja kuusi päivää viikossa, eikä neljän lapsen äidillä ole varaa sairastella kotona.
 Kun kämppikseni kysyi, oliko hänet rokotettu, vastaus oli ei.
 Maryn kaltaisia on Keniassa paljon. He tekevät kovasti töitä pienellä palkalla, elävät usein kädestä suuhun, eikä heillä ole peruskoulua korkeampaa koulutusta – jos sitäkään.
 Heitä yhdistää myös toinen asia. He kokevat, että maan hallitus ei tee mitään heidän hyväkseen.
 Siksi moni heistä ei halua ottaa rokotetta. Syy ei välttämättä ole se, että itse rokotteisiin ei luotettaisi, vaikka sekin on totta. Heidän on vain vaikea nähdä, miksi hallitus jakaisi kunnollisia rokotteita ilmaiseksi, kun ei muutenkaan välitä heistä.
 Keniassa koronatoimet ovat iskeneet  kovaa juuri Maryn kaltaisiin ihmisiin.
 Esimerkiksi yöllinen ulkonaliikkumiskielto on ollut voimassa jo puolitoista vuotta, eikä loppua ole luvassa.
 Siitä kärsivät nimenomaan kädestä suuhun elävät köyhät. Rikkaat kun voivat istua mukavasti muuriensa takana omakotitaloissaan etätöissä.
 Keskellä pandemiaa tuli myös ilmoitus, että yksi Nairobin slummialueista, Deep Sea Slums eli Syvän meren slummi, jyrätään pois uuden tien alta. Se tarkoittaa, että noin 15 000 ihmistä on pian vailla kotia.
 Ymmärrän, että heidän on vaikea uskoa hallituksen välittävän terveydestään, kun koditkin viedään alta.
 Ylen kirjeenvaihtajien ja avustajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa Yhdysvallat:  Olen suomalainen Amerikassa, enkä totu tippien antamiseen Venäjä:  Suomalaisena saan lentää vapaasti Venäjälle, mutta venäläisille raja on melkein kokonaan kiinni – avataanko itärajaa jo ensi viikolla? Viro:  Poikkeuksellinen rahasade punnitsee virolaisten harkintakykyä – pannaanko 1,3 miljardia euroa eläkesäästöjä heti lihoiksi? Britannia:  Pirtelö loppui! Brexit ja korona kurittavat Britannian taloutta – EU-eron haittoja myöntävät nyt myös brexit-mieliset, mutta kiistely jatkuu
 Sosiaalisessa mediassa leviää  paljon disinformaatiota rokotteista. Väitetään, että ne aiheuttavat hedelmättömyyttä, impotenssia ja lyhentävät elinikää.
 Medialukutaito ei ole monella kenialaisella sellaisella tasolla, että he voisivat erottaa feikkiuutiset oikeista. Pelko leviää herkästi.
 Toisaalta täällä uutisista on välittynyt länsimaiden pelko Astra Zeneca -rokotetta kohtaan. Monet maat lopettivat rokotteen käytön, kun ilmeni, että murto-osalla rokotetuilla saattaa olla kohonnut riski vakavaan veritulppatautiin.
 Sen jälkeen Astra Zenecan rokotteita lähetettiin Afrikkaan.
 Ei ihme, jos afrikkalainen miettii: miksi me haluaisimme rokotteita, jotka eivät teille kelpaa?
 Yksi rokotteita lähettäneistä maista  oli Britannia. Äskettäin se ilmoitti, ettei afrikkalainen rokotepassi kelpaa saarivaltiossa.
 Vaikka olisi saanut Astra Zenecan tai Pfizerin ja Biontechin rokotteen Keniassa, henkilöä kohdellaan Britannian rajalla kuin rokottamatonta. Hänet määrätään kymmenen päivän karanteeniin.
 Tämä on omiaan lisäämään rokotevastaisuutta. Jos britit lähettävät Keniaan rokotteita, joita eivät sitten kuitenkaan hyväksy omalla rajallaan, mikä järki rokotteen ottamisessa on?
 Vaikka rokotetta haluaisikin, sen saaminen ei ole helppoa. Rokotekattavuus on Keniassa tällä hetkellä olematon. Maassa on pulaa rokotteista ja täysin rokotettuja on alle kaksi prosenttia väestöstä, yhden piikin on saanut reilut kolme prosenttia.
 Maailman terveysjärjestön tavoite rokottaa 10 prosenttia afrikkalaisista ennen tämän kuun loppua jää haaveeksi – mantereelle on tullut vain kolmasosa tähän vaadittavista rokotteista.
 Oman havaintoni mukaan rikkaat ovat täysin rokotettuja, kun taas köyhät eivät ole saaneet ensimmäistäkään piikkiä.
 Kuvaavaa on, että Keniassa köyhiä yritetään somessa kannustaa rokottautumaan myös tällä lauseella:
 “Jos rokotteet olisivat oikeasti vaarallisia, köyhät olisi rokotettu ensin.”

Keniassa monet köyhät epäilevät koronarokotteita – eivät usko hallituksen jakavan kunnon rokotteita ilmaiseksi


Summary: Siirtymistä Aster-projektin toimitusvaiheeseen oli tarkoitus käsitellä ylimääräisessä kuntayhtymän valtuuston kokouksessa 4. lokakuuta. Nyt päätöksentekoa päätettiin kuitenkin siirtää.

Vaasan sairaanhoitopiiri siirtää potilastietojärjestelmään siirtymisen päätöksentekoa myöhemmälle.
 Valtuusto ei pidä kokousta 4. lokakuuta, vaan käsittelee asiaa myöhemmin tai vasta varsinaisessa kokouksessa 29. marraskuuta.
 Potilastietojärjestelmän hankinnan eteneminen on herättänyt viime viikkoina runsaasti keskustelua. Potilastietojärjestelmä on saanut kritiikkiä muun muassa kohonneiden kustannusten vuoksi.
 Vaasan sairaanhoitopiirille amerikkkalaisen Cerner-yrityksen Aster-järjestelmä maksaisi 160 miljoonaa euroa.
 Lisäksi lääkärit ovat kritisoineet järjestelmän käytettävyyttä surkeaksi.
 Lue lisää:   Uudet potilastietojärjestelmät maksavat satoja miljoonia, mutta niiden käytettävyys on surkea – lääkärin aika tuhraantuu   klikkailuun
 Kaupan toteutumiseen vaaditaan, että kaikki mukana olevat neljä sote-aluetta hyväksyvät kaupan. Hankkeessa ovat mukana Keski-Suomen, Vaasan, Pohjois-Karjalan ja Etelä-Savon sote-alueet. Etelä-Savon Essote ja Pohjois-Karjalan Siun sote ovat omalta osaltaan Aster-hankinnan hyväksyneet.
 Yhteishankkeen suurin sairaanhoitopiiri Keski-Suomen sairaanhoitopiiri käsittelee asiaa keskiviikkona sairaanhoitopiirin hallituksessa. Sairaanhoitopiirin johtaja  Juha Kinnunen   on esittänyt Aster-järjestelmän hyväksymistä ja siirtymistä eteenpäin prosessissa , vaikka monet keskisuomalaiskunnat ovat vastustaneet järjestelmän hankintaa.
 Lue seuraavaksi:
 Vaasan sairaanhoitopiirin uusi valtuusto perehtyi kiistanalaiseen potilastietojärjestelmään – jättihankinta hyväksytään tai hylätään lokakuun alussa
 Onko parjatulle Aster-potilastietojärjestelmälle vaihtoehtoja? Kaksi kotimaista yritystä uskoo pystyvänsä samaan edullisemmin: "Toteutettavissa huomattavasti halvemmalla"
 Satojen miljoonien eurojen potilastietojärjestelmän hankinta uhkaa kaatua kalkkiviivoilla – Jyväskylän kaupunginjohtaja esittää kaupan keskeyttämistä
 Uudet potilastietojärjestelmät maksavat satoja miljoonia, mutta niiden käytettävyys on surkea – lääkärin aika tuhraantuu klikkailuun
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun tiistaihin 28.9. kello 23 saakka.

Vaasan sairaanhoitopiiri lykkää päätöksentekoa kohutusta Aster-potilastietojärjestelmästä


Summary: Poliisi epäilee alaikäistä poikaa tapon yrityksestä viime lauantaina. 17-vuotiaan pojan epäillään puukottaneen ennalta tuntematonta 30-vuotiasta miestä Helsingin Lönnrotinkadulla.

Helsingin poliisilaitoksen nuorisoryhmässä selvitetään tapausta, jossa 17-vuotiaan pojan epäillään puukottaneen noin 30-vuotiasta miestä. Epäilty tapon yritys tapahtui lauantaina 25. syyskuuta aamuyöllä Helsingin keskustassa Lönnrotinkadulla.
 Esitutkinnan mukaan 17-vuotiaalla pojalla oli ollut riita seurassaan olleen 15-vuotiaan tytön kanssa. Riidan vuoksi tyttö lähti kävelemään pois pojan luota. Poika puolestaan meni juttelemaan entuudestaan tuntemattomalle miehelle.
 Poika pyysi mieheltä tupakkaa tai nuuskaa. Kun mies jatkoi matkaansa, poika seurasi perässä. Yhtäkkiä mies tunsi teräaseen iskun selässään. Epäilty pakeni paikalta.
 Uhri kykeni hälyttämään itse hätäkeskuksestä apua noin kello kolme yöllä. Paikalle saapui useita poliisipartioita. Uhri toimitettiin sairaalaan saamaan hoitoa.
 Epäilty saatiin kiinni tapahtumapaikan läheltä. Poliisin mukaan epäilty tekoväline oli 15-vuotiaan tytön hallussa, kun poliisi otti nuoret kiinni. Poliisin mukaan poika oli antanut tekovälineen tytölle.
 Epäilty myönsi kuulusteluissa, että hän löi miestä puukolla.
 – Syyksi hän mainitsi vahvan humalatilan ja sanaharkan asianomistajan kanssa. Esitutkinnan perusteella näyttää siltä, että hän aloitti itse sanaharkan, kertoo tutkinnanjohtaja rikoskomisario  Marko Forss   poliisin tiedotteessa.
 Puukottajaa ja 15-vuotiasta tyttöä epäillään myös huumausainerikoksesta. Heidän hallustaan löytyi noin 50 grammaa huumausainetta. Kyseessä on todennäköisesti amfetamiini.
 Lisää aiheesta:
 Alaikäisten väkivaltarikosten määrä kasvoi noin 40 prosentilla Helsingissä – poliisi huolissaan teräaseiden yleistymisestä ja jengeistä
 24-vuotiaan taposta Helsingin päärautatieasemalla epäillään enää yhtä 16-vuotiasta poikaa – kuusi mukana ollutta alaikäistä vapautettiin
 Vallilan taposta tuomitulle 16-vuotiaalle lisää vankeutta Tampereella tapahtuneista rikoksista
 14-vuotias poika hyökkäsi veitsi ojossa ohjaajaa kohti lastensuojelulaitoksessa Helsingissä – useat työntekijät pelkäävät henkensä puolesta

Poliisi epäilee: 17-vuotias poika puukotti 30-vuotiasta miestä yllättäen selkään Helsingin keskustassa


Summary: Lujatalo urakoi uuden ammattikorkeakoulukampuksen Kotkan Kantasatamaan. Rakennustöihin ryhdytään vielä tällä viikolla. Kaakkois-Suomen uuden kampuksen on määrä valmistua kahden vuoden päästä.

Lujatalo rakentaa Kotkan uuden ammattikorkeakoulukampuksen.
 Urakkasopimus Kantasatamaan rakennettavasta Xamkin kampuksesta on allekirjoitettu maanantaina. Rakentaminen alkaa tällä viikolla. Valmista on kahden vuoden päästä.
 Sopimuksen arvo eli rakennustöiden hintalappu on 40 miljoonaa euroa.
 Pääurakoitsijan kanssa solmitun sopimuksen lisäksi maanantaina allekirjoitettiin tukku pienempiä urakkasopimuksia sivu-urakoitsijoiden kanssa. Näihin lukeutuvat muun muassa maanrakennus- ja paalutusurakat sekä ilmanvaihto-, putki- ja sähköurakat.
 Esimerkiksi kaasusammutus-, urheilulattia- ja puulattiaurakat kilpailutetaan vielä myöhemmin.
 Koko kampushanke maksaa yhteensä reilut 60 miljoonaa euroa. Hinta on noussut noin 18 miljoonalla eurolla suunnitellusta, ja kampusyhtiö on pyytänyt lisärahoitusta hankkeelle.
 Lue lisää:   Ammattikorkeakoulun uuden kampuksen hintalappu nousi 18 miljoonaa euroa Kotkassa – kampusyhtiö pyytää lisärahoitusta
 Viherkatto ja kattoterassi
 Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun kampus rakennetaan Merikeskus Vellamon ja jo rakenteilla olevan uuden tapahtumakeskuksen läheisyyteen. Uusi koulurakennus on kooltaan yli 17 000 neliömetriä.
 – Hanke on Lujatalon Kaakon yksikölle hyvin merkittävä. Olemme iloisia, että pääsemme rakentamaan tätä merkityksellistä hanketta, sanoo Lujatalon Kaakkois-Suomen aluejohtaja  Mikko Seppä .
 Sepän mukaan pääurakoitsijaksi valitun rakennusyhtiön Kotkan työmaahenkilöstö on mielissään paikallisesta hankkeesta, sillä vuosien ajan erilaiset rakennushankkeet ovat vieneet työntekijöitä muille paikkakunnille.
 Työmaa luovutettiin pääurakoitsijalle maanantaina. Rakennustyöt alkavat maanrakennustöillä.
 – Saimme tontin haltuumme tänään. Kaivuuhommat alkavat jo huomenna, Seppä sanoo.
 Uuden kampusrakennuksen suunnittelussa on kiinnitetty erityistä huomiota rakennuksen energiatehokkuuteen ja tilojen muunneltavuuteen. Suuret lasipinnat tuovat tiloihin valoa. Katolle tulee viherkatto, joka suodattaa UV-säteilyä ja tasaa sisälämpötilaa. Rakennuksen katolle rakennetaan myös kattoterassi, josta avautuu näkymät merelle.
 Näyttävän julkisivusta tekee yhteen suuntaan kaatava vesikattolape, joka on poikkeuksellisen pitkä, yli 100 metriä.
 Lue lisää:   Xamkin uusi hulppea kampus maksaa yli 60 miljoonaa euroa – kysyimme opiskelijoilta, mitä he toivovat: "Uusia sairaalasänkyjä"

Hurjasti kallistuneen korkeakoulukampuksen rakentaminen alkaa Kotkassa – 40 miljoonan euron sopimus sisältää yli 100 metriä pitkän erikoisen katon


Summary: Hämeenlinnan Kettumäen alueella poliisi antoi virka-apua viime viikon perjantaina, kun tilanne eskaloitui ampuma-aseiden käyttöön. Vaaratilanteessa olleille työntekijöille annetaan kriisiapua. Keskusrikospoliisi esittää epäiltyä ampujaa vangittavaksi.

Sosiaali- ja kriisipäivystyksen työntekijät joutuivat virkatehtävissään keskelle vakavaa vaaratilannetta Hämeenlinnan Kettumäen alueella myöhään perjantai-iltana. Hämeenlinnan kaupungin verkkosivuilla julkaistun  tiedotteen  mukaan rutiininomainen työtehtävä kehittyi tilanteeksi, jossa käytettiin ampuma-aseita.
 Poliisipartio meni myöhään perjantai-iltana tehtävän vuoksi kerrostaloon. Sen pihalla ampuma-asetta käyttivät sekä poliisi että poliisin tehtävään liittynyt mies. Tilanteessa loukkaantunut poliisi on päässyt sairaalasta.
 Sosiaali- ja kriisipäivystyksen työntekijät ovat toimineet tilanteessa ammatillisesti ja turvallisuusohjeiden mukaan, kerrotaan tiedotteessa.
 Tiedotteen mukaan kyseessä on vakavin työntekijöiden kokema läheltä-piti-tilanne Kanta-Hämeen sosiaali- ja kriisipäivystyksen historiassa. Hämeenlinnan kaupungin johtava sosiaalityöntekijä  Mira Miettinen  kertoo Ylelle, että tapaus on yksikön historiassa myös ensi kerta, kun ampuma-asetta on käytetty niin, että siitä on ollut suoranaista uhkaa työntekijöille.
 – Sosiaali- ja kriisipäivystyksen työtehtävissä ollaan todella epämääräisissä tilanteissa ja hyvin vajailla tiedoilla mennään kohteisiin. Työturvallisuusriskit on tunnistettu, mutta harvoin ne äityvät sellaiseen tilanteeseen, että oikeasti ollaan vaarassa.
 Kriisiapua heti yöllä
 Työntekijöiden kriisiapu käynnistyi heti yöllä ja heille tarjotaan välitön ja tarvittaessa pitempikestoinen kriisiapu. Kriisiapua antavat valtakunnallisen aputoimeksiannon saanut Vantaan sosiaali- ja kriisipäivystys sekä SPR:n psykologien valmiusryhmä.
 Hämeenlinnan kaupunki toteaa, että kaikki keinot tehtävissään väkivaltaa kohtaavien työntekijöiden suojaamiseksi ovat tarpeen. Viikonlopun tapahtumakulku tullaan selvittämään tarkasti, jotta työntekijöiden työturvallisuus voidaan taata kaikissa tilanteissa. Miettisen mukaan myös työturvallisuusohjeet käydään läpi ja niihin tullaan todennäköisesti tekemään täsmennyksiä.
 Keskusrikospoliisi esittää murhan yrityksestä epäiltyä miestä vangittavaksi. Kanta-Hämeen käräjäoikeus käsittelee asiaa tiistaina aamupäivällä.
 Kriisiapua tarvitsevat henkilöt voivat ottaa yhteyttä puhelinnumeroihin 040 487 7671 tai 050 479 3377, jonka kautta kriisiapua koordinoivat Suomen Punaisen Ristin koulutetut henkisen tuen vapaaehtoiset. Puhelinlinja on avoinna maanantaina 27.9. klo 16–20 ja tiistaina sekä keskiviikkona 28.–29.9. klo 9–20.

Hämeenlinnan poliisiampumisessa oli paikalla myös Kanta-Hämeen sosiaali- ja kriisipäivystyksen työntekijöitä – epäiltyä esitetään vangittavaksi


Summary: Hankkeen vetäjä Kari Wahlroos väittää hankkineensa kaivokseen jo jättirahoituksen, mutta siitä ei ole mitään merkkejä. Wahlroosin puheissa vilahtelevat kansainväliset kumppanit, kryptovaluutat ja lohkoketjut, mutta totuuspohja on Ylen selvityksen perusteella hatara.

Sodankylässä järjestettiin perjantaina 10. syyskuuta Tuohivirran tiedotustilaisuus, jossa kulta- ja monimetallikaivosta kuntaan suunnitteleva  Kari Wahlroos  esitti hurjia väitteitä hankkeestaan.
 Wahlroosin mukaan kaivoshankkeeseen on saatu jo jättirahoitus, kansainvälisiä yhteistyötahoja ja patentoitua huipputeknologiaa.
 Tulevaisuudessa hanke laajenee koskemaan esimerkiksi kryptovaluuttoja, ravintola-alaa, maksunvälitystä, taloustiedon opetusta ja terveydenhuoltoa tavalla, joka jäi epäselväksi.
 Tässä jutussa käydään läpi hankkeen taustoja ja Wahlroosin esittämiä väitteitä. Suurin osa niistä osoittautui kyseenalaisiksi tai keksityiksi. Valtaosaan lupauksista ei löydy mitään todisteita.
 Juttua varten haastateltiin Wahlroosia kaksi kertaa ja esitettiin tarkentavia kysymyksiä, mutta hankkeet taustat jäivät silti pääosin hämärän peittoon.
 Yle uutisoi jo aiemmin asiantuntijoiden varoituksista, joiden mukaan Tuohivirta-hanke vaikuttaa huijaukselta.
 Lisää aiheesta:   OneCoin-huijauksella rikastunut suomalaismies houkuttelee sijoittamaan kultakaivokseen – GTK:n asiantuntija: "Toivottavasti ihmiset eivät lankea tällaiseen"
 Tuohivirta-hankkeen kaivosta suunnitellaan Sodankylään. Koitelaisenkairan suojelualueiden viereen ja osin suojelualueelle. Kuvassa oleva Lokkaan vievä tie kulkee varausalueen eteläosan läpi. Tapani Leisti / Yle
 Byrokratiasta eroon virtuaalivaluutalla
 Tuohivirta-hankkeen vetäjänä toimiva Kari Wahlroos ansaitsi miljoonia euroja markkinoimalla huijaukseksi paljastunutta virtuaalivaluutta OneCoinia. Wahlroosia ei epäilty rikoksesta OneCoiniin liittyen.
 Nyt Wahlroos on perustamassa kaivosta Sodankylään. Tiedotustilaisuudessa Wahlroos kertoi tekevänsä hankkeessa "diktaattorimaisesti päätöksiä".
 – Meillä on suunnitelmia tehty jo seitsemän vuoden ajan, ja nyt voidaan tuoda kaikki se esille, Kari Wahlroos sanoi.
 Wahlroos esitteli hanketta pikavauhtia. Hän kertoi, että kaivoshankkeeseen kytketään myös virtuaalivaluutta "Freedom Republic Coin".
 – Me ollaan liittämässä tämä kaivostoiminta kryptovaluuttaan niin, että tästä pääsee kuka tahansa nauttimaan, Wahlroos kertoi.
 – Me tullaan käyttämään blockchain-teknologiaa. Ja kaikille teille, joille se ei ole vielä selvää, niin blockchain tulee korvaamaan kaiken tällaisen byrokratian, paperisiirron, erittäin nopeasti.
 Wahlroosin mukaan kaivoshankkeisiin liittyy Suomessa paljon byrokratiaa, mutta siltä voidaan välttyä "blockchainin" eli lohkoketjun avulla. Termillä viitataan eräänlaiseen sähköiseen tilikirjaan, joita käytetään virtuaalivaluutoissa.
 Wahlroos ei selittänyt, miten lohkoketju auttaa lain vaatimusten eli byrokratian selättämisessä.
 – Näihin mennään sitten tarkemmin myöhemmin.
 Tukesin kesäkuussa 2021 yksityishenkilön nimiin hyväksymän kaivoslain mukaisen varausalueen suurpiirteinen sijainti Sodankylässä.  Varaus antaa ainoastaan etusijan malminetsintäluvan hakemiseen alueelle.  Tukes, Jyrki Lyytikkä / Yle
 Olematon yhtiö siirtyy Sodankylään
 Vaikka Wahlroos nimitti itseään hankkeen "diktaattoriksi", on Tuohivirran hankkeeseen tehty varausilmoitus Etelä-Pohjanmaalla asuvan naisen nimissä.
 Nainen ei esiintynyt tilaisuudessa. Hän kertoo sähköpostitse Ylelle, ettei kommentoi hanketta, koska hän on "yksityishenkilö".
 Tuohivirran verkkosivuilla on väitetty virheellisesti, että kyse olisi kaivosvarauksesta. Suomen laki ei tunne kaivosvaraus-vaihetta.
 Wahlroosin mukaan Tuohivirran toiminnot keskitetään jatkossa Sodankylään.
 – Tällä viikolla me tehtiin päätös siirtää Suomen yhtiö Sodankylään, jossa suurin osa toiminnasta tullaan tekemään. Tulemme käyttämään suomalaista työvoimaa niin pitkälle kuin se on mahdollista.
 Suomen kaupparekisterissä ei ole Tuohivirta-nimistä yhtiötä, eikä Yle onnistunut löytämään sellaista minkään muunkaan maan kaupparekisteristä.
 Myöhemmin Wahlroos kertoi, että hankkeen tiimoilta ollaan perustamassa kahtakin yhtiötä Suomeen, mutta ne eivät ole vielä kaupparekisterissä.
 Hankkeen emoyhtiö perustetaan Wahlroosin mukaan Sveitsiin.
 Videolla Kari Wahlroos kertoo Sodankylän kaivoshankkeesta. Yle on tarkistanut Wahlroosin väitteitä.

 Onko kumppaniyhtiötä olemassa?
 Wahlroosin mukaan Tuohivirta on jo nyt varmistanut, että sen käyttöön tulee paras mahdollinen kaivosalan teknologia. Sen ansiosta kaivostoiminta ei hänen mukaansa myöskään vahingoita luontoa.
 – Me koetetaan tehdä kaikki asiat niin hyvin kuin mahdollista. Meillä on kaikkein uusin teknologia hallussa ja hallinnassa, patentteineen päivineen, hän kertoi tiedotustilaisuudessa.
 Ylen haastattelussa Wahlroos ei suostunut kertomaan tarkemmin mistä teknologiasta ja patenteista on kyse tai kenen nimissä ne ovat.
 – En ole niitä missään käynyt läpi. Tiedän, että niistä on tehty julkaisuja ja minulle riittää, että tiedän kenen kanssa teen töitä.
 Tuohivirran kansainvälinen kumppani on Wahlroosin mukaan kazakstanilainen yhtiö nimeltä Geologex. Wahlroosin mukaan hän on tuntenut yhtiön toisen omistajan 25 vuoden ajan.
 Geologexin verkkosivujen puhelinnumerot olivat suljettuja, eikä yhtiöstä vastattu Ylen sähköposteihin. Yhtiön verkkosivut on perustettu muutama kuukausi sitten. Yle ei löytänyt mitään merkkejä siitä, että Geologexillä olisi mitään varsinaista toimintaa tai että yhtiö olisi ollut mukana kaivoshankkeissa.
 Yle kysyi asiasta myös Wahlroosilta.
 – Minulla ei ole ollut tarvetta sen kummemmin tutkia, että missä hankkeissa ne on ollut aiemmin mukana. Meillä on viisivuotinen sopimus ja Geologex tulee huolehtimaan, että kaikki hoituu hankkeessa A:sta Ö:hön.
 Mikä on ollut edellinen kaivoshanke, jossa Geologex on ollut mukana?
 – En tiedä.
 Tuohivirta-hankkeen Twitterissä väitetään englanniksi, että hankkeen tiedotustilaisuutta seurasi yli miljoona suomalaista. Kari Wahlroosin mukaan luku on peräisin Järviradiosta. Järviradiosta kerrotaan Ylelle, etteivät he ole antaneet mitään lukuja Wahlroosin käyttöön.
 Mikä ihmeen vapauden tasavalta?
 Wahlroosin pitämä esitelmä sai uusia sävyjä, kun hän alkoi puhua "Freedom Republicista", eli "vapauden tasavallasta".
 Esitysaineiston mukaan "vapauden tasavallassa" yhdistetään kymmenen maailman tunnetuinta brändiä. Epäselväksi jäi, mistä brändeistä on kyse.
 – Tuohivirta ei suinkaan ole ainoa projektimme, vaikka hyvin merkittävä sinänsä onkin, Wahlroos sanoi.
 Jatkossa "vapauden tasavalta" olisi jonkinlainen kokonaisuus erilaisia toimialoja, kuten kryptovaluuttaa, terveydenhuoltoa, ravintoloita, maksujen välitystä, talousopetusta ja uusien yritysten rahoittamista.
 Muutaman minuutin katsaus vapauden tasavaltaan päättyi lyhyeen.
 Avoimeksi jäi, miten kryptovaluutat ja vaikkapa ravintolabisnes liittyvät Sodankylään suunniteltuun kaivoshankkeeseen. Yle kysyi erillisessä haastattelussa, mistä uudessa kryptovaluutassa on kyse ja mikä sen suhde kaivostoimintaan on.
 – Uskon, että saamme ihmiset ymmärtämään paremmin, mistä kryptovaluutassa on kyse, kun sen arvo perustuukin johonkin, mitä oikeasti on maassa ja jolla on arvo.
 – Sijoitustoimintaan on myös helpompi kerätä rahaa kryptovaluutan avulla.
 En vieläkään ymmärrä, miten kaivostoiminta liittyy kryptovaluuttaan. Voisitko vielä selittää sen?
 – Siinäpä se. Tämä on niin groundbreaking asia, että minun on parempi selittää se, kun tulen taas lokakuussa Sodankylään.
 Satojen miljoonien rahoitus?
 Hanketta on markkinoitu tavallisille piensijoittajille Suomessa. Näitä oli Wahlroosin mukaan tulossa hankkeeseen, mutta Ylen uutisoinnin jälkeen tuli "vaikeuksia pankkiyhteyksien kanssa".
 – Suomalaiset pankit kieltäytyivät kuitenkin siirtämästä rahoja, Wahlroos sanoo Ylelle.
 Syytä pankkien toimintaan Wahlroos ei tiennyt. Pankit pysäyttävät tilisiirtoja esimerkiksi rahanpesuepäilyjen takia. Ylellä ei kuitenkaan ole tarkempaa tietoa, mihin ongelmiin Wahlroos viittasi.
 Mikä on kryptovaluutta? Krypto- tai virtuaalivaluutalla tarkoitetaan digitaalista rahaa. Se ei ole minkään valtion tai keskuspankin liikkeelle laskemaa, eikä sen arvo ole sidottu mihinkään hyödykkeeseen kuten esimerkiksi kultaan. Tunnetuin virtuaalivaluutta on Bitcoin. Virtuaalivaluutan arvo määräytyy kysynnän ja tarjonnan perusteella. Lohkoketjuun eli eräänlaiseen sähköiseen tilikirjaan tallennetaan tiedot virtuaalivaluutan käytöstä ja kulloisestakin omistajasta.
 Kotimaan rahan puute ei Wahlroosin mukaan ole kuitenkaan ongelma, sillä "allekirjoitettuna on 800 miljoonan rahoitussopimus", josta "toissa viikolla tuli 300 miljoonaa".
 Näin Wahlroos kertoi Sodankylän tilaisuudessa. Vertailun vuoksi Sodankylän kunta käyttää vuodessa kaikkiaan noin 80 miljoonaa euroa rahaa toimintaansa. Yle kysyi lisätietoja rahoituksesta Wahlroosilta.
 Onko 300 miljoonan rahoitus siis varmistettu?
 – No ei välttämättä mikään tänä päivänä ole varmaa, mutta on meillä aika paljon lupauksia.
 Mutta kerroit Sodankylän tilaisuudessa, että 300 miljoonaa euroa on varmistettu.
 – Kyllä, kyllä, mutta nyt en ole varma, että puhuinko siinä tokeneista vai euroista.
 Anteeksi, nyt minä putosin kelkasta.
 – Nimenomaan. Jos sanoin, että 300 miljoonaa, niin pysytään siinä.
 Onko nämä nyt euroja vai tokeneita, ja mitä sinä tässä yhteydessä tarkoitat tokeneilla?
 – Mitens tarkkaan sä sitä asiaa kuuntelit siinä? Miten se sulle avautui, jos mä saan kysyä tältä toiselta puolelta? Siis mehän ollaan blockchainin kautta tekemässä tätä hommaa.
 Tokenilla tarkoitetaan johonkin kryptovaluuttaan sidottua lohkoketjun osaa.
 Ei julkisia tietoja "merkittävästä investointiyhtiöstä"
 Ennen haastattelua pitämässään tilaisuudessa Wahlroos kertoi SXO Trade and Invest -nimisen yhtiön olevan merkittävässä roolissa rahoituksen hankkimisessa.
 – SXO Trade and Invest on merkittävä investointiyhtiö, josta hallituksesta löytyy erittäin väkevää porukkaa. Sieltä tulee meille hallituksen jäsen, joka on kaikille hyvin tuttu, Wahlroos sanoi.
 Etelä-Afrikan kaupparekisteristä löytyy saman niminen yhtiö, jolla on myös verkkosivut. Niiden perusteella yhtiöllä näyttää olevan yksi työntekijä, jota Yle yritti tavoitella turhaan. Yhtiön verkkosivuilla oleva puhelinnumero ei ollut käytössä ja sähköpostiin ei vastattu.
 Yle ei löytänyt julkisista lähteistä tietoja yhdestäkään hankkeesta, johon SXO Invest olisi osallistunut.
 "Lopetetaan tämä paskan jauhaminen"
 Ylen kysyi heti Sodankylän tilaisuuden jälkeen Wahlroosilta myös Geologian tutkimuskeskuksen (GTK) näkemyksestä, että Tuohivirran markkinoinnissa  vääristeltiin sen tekemien tutkimusten tietoja .
 GTK pyysi tietojen poistamista Tuohivirran verkkosivuilta.
 GTK:n mukaan näillä alueilla ei ole todennettuna….
 – Sä puhut jostain helvetin alueesta, jolla ei ole mitään tekemistä meidän kanssa. Joten lopeta tää. Se ei liity mitenkään Tuohivirtaan, joten lopetetaan tämä paskan puhuminen.
 Miksi nämä GTK:n tiedot poistettiin täältä verkkosivuilta?
 – Sen takia, kun nämä tiedot pyydettiin poistamaan, koska ne ovat kaikille muille julkisia, paitsi minulle. Voi hyvää päivää.
 Lue myös:   Onecoin-miljonäärin kaivoshanke kertoi valtavista kultavarannoista, mutta voiko sellaisilla kehuskella? Kaivosalalla malmiarvioita säädellään tiukasti
 Wahlroos kehotti Yleä tekemään "sen perkeleen taustatyön" ja lopettamaan "faktan ja fiktion" sekoittamisen. Yle ei ole saanut oikaisupyyntöjä aiempaan juttuunsa liittyen.
 Yle kysyi Wahlroosilta myös tämän toiminnasta huijaukseksi osoittautuneessa OneCoinissa.
 – Miten se nyt liittyy tähän? Mitä vittua se liittyy tähän? Ja mikä rikos siinä on tapahtunut?
 Wahlroosta ei epäilty rikoksista OneCoiniin tiimoilta. Olemattoman virtuaalivaluutan perustajasta on sen sijaan annettu kansainvälinen pidätysmääräys ja hän on viranomaisia paossa.
 Kymmenet tuhannet  suomalaiset menettivät rahojaan  OneCoin-huijauksessa. Wahlroos kertoi Ylelle aikovansa julkaista lähiaikoina kirjan, joka käsittelee OneCoinia.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  28.9. kello 23 saakka.

Kohumiljonäärin Tuohivirta-yhtiö lupaa kaivoksen Lappiin, oman kryptovaluutan ja "vapauden tasavallan" – tarkistimme hurjat väitteet, pohjaa on vähän


Summary: Rajoitustoimenpiteitä ovat esimerkiksi yhteydenpidon ja liikkumisvapauden rajoittaminen, eristäminen ja kiinnipito. Valviran juristi epäilee laiminlyöntien syyksi sitä, ettei lakia tunneta kunnolla.

Lastensuojelulaitoksissa jätetään lapsiin kohdistuvia rajoitustoimenpiteitä koskevia päätöksiä ja kirjauksia tekemättä tai ne ovat puutteellisia, Valvira kertoo  tiedotteessa . Laiminlyönnit vaarantavat lapsen edun ja oikeuksien toteutumisen.
 Rajoitustoimenpiteitä ovat esimerkiksi yhteydenpidon ja liikkumisvapauden rajoittaminen, henkilöntarkastus ja -katsastus, eristäminen ja kiinnipito. Viime vuonna yksityisissä laitoksissa tehtiin esimerkiksi runsaat 8 000 henkilönkatsastusta ja yli 6 000 kiinnipitoa.
 Henkilökatsastus voidaan tehdä vaikka silloin, kun lasta epäillään päihteiden käytöstä. Se voi pitää sisällään puhalluskokeen tai veri-, virtsa-, hius- tai sylkinäytteen oton.
 Valvontaviranomaisten havaitsemat epäkohdat koskevat sekä yksityisiä että julkisia lastensuojeluyksiköitä.
 Rajoitusten käyttöä arvioitava lapsen kanssa
 Myös rajoituksen jälkeen tehtäviä lapsikohtaisia arviointeja on laiminlyöty. Lastensuojelulaki edellyttää, että laitoksessa on arvioitava rajoituksen käyttöä yhdessä lapsen kanssa heti, kun lapsi kykenee ymmärtämään asian merkityksen.
 – Nämä ovat varmaan osittain lain tuntemattomuutta, ei näissä mielivaltaisuus näyttäydy, mutta ainahan se on mahdollista, jos on kysymys vallankäytöstä, Valviran lakimies  Päivi Vuorinen  sanoo.
 Lainmukaisilla päätöksillä ja kirjaamisella turvataan seuranta ja valvonta. Tietoja tarvitaan myös silloin, kun arvioidaan lapsen tarvitsemaa apua ja tukea.
 Valvontaviranomaiset ovat puuttuneet kantelu- ja valvonta-asioissa esiin tulleisiin epäkohtiin muun muassa huomautuksilla ja määräyksillä.
 Sijoitettujen lasten määrä kasvussa
 Valvontaviranomaiset ovat havainneet puutteita myös siinä, miten tarkkaan lasten asioista vastaavat sosiaalityöntekijät valvovat lasten kohtelua sijaishuollon aikana.
 Vaarana on Vuorisen mukaan, että lapseen kohdistettu epäasianmukainen kohtelu tai lainvastainen rajoittaminen jäävät sosiaalityöntekijältä havaitsematta.
 Kodin ulkopuolelle sijoitettujen lasten määrä on THL:n tilastojen mukaan ollut Suomessa kasvussa 1990-luvun alkupuolelta lähtien.
 Lisää aiheesta:
 "Ohjaaja sanoi ohimennen, että sinusta tulee syrjäytynyt nuori" – 8 nuorta kertoo tarinansa lastensuojelusta Suomessa
 Lyömistä, potkimista, tavaroilla heittelemistä – tätä on koulukotien arki: "Välillä pitää miettiä, että on riittävästi fyysistä voimaa, kuten miehiä, töissä"

Valvira: Lasten oikeudet vaarassa lastensuojelulaitoksissa, syynä puutteelliset kirjaukset rajoitustoimenpiteistä


Summary: Kuluneiden kahden viikon aikana Kuopiossa on todettu yli 300 koronatartuntaa. Terveysviranomaiset suhtautuvat tilanteeseen rauhallisesti, sillä rokotekattavuus kaupungissa on jo yli 76 prosenttia.

Pohjois-Savon sairaanhoitopiiri on noussut koronatartuntatilastojen kärkeen. Pohjois-Savossa tartuntoja on ollut noin 160 sataatuhatta asukasta kohden kahden viikon aikana eli ilmaantuvuusluku on ollut maan suurin.
 Suuri osa tapauksista on todettu Kuopiossa. Kuluneiden kahden viikon aikana tartuntoja on raportoitu kaupungissa 329. Se on noin viidennes kaikista pandemian ajan tartunnoista Kuopiossa.
 Suurin osa tartunnoista liittyy korkeakoulujen aloitustapahtumiin, joissa opiskelijat ovat olleet koolla isolla porukalla. Nyt oppilaitokset ovat suosittaneet opiskelijajärjestöille, että suurempia opiskelijatapahtumia ei järjestettäisi.
 Sairaalahoitoa vaativien potilaiden määrä ei kuitenkaan ole  kasvanut suhteessa tartuntojen määrien kasvuun . Ainoastaan yksittäisiä potilaita on ollut sairaalahoidossa. Se johtuu siitä, että virus on levinnyt nimenomaan nuorten keskuudessa, kertoo infektioylilääkäri  Irma Koivula  Kuopion yliopistollisesta sairaalasta.
 – Heillä taudinkuva on pääsääntöisesti lievä eikä uhkana ole, että sairaalatoiminta kuormittuisi liikaa.
 "Virusta on kaikkialla"
 Ilmaantuvuusluvun kasvuun ei sairaanhoitopiireissä tai alueellisissa koronanyrkeissä reagoida samaan tapaan kuin pandemian varhaisemmassa vaiheessa, koska rokotekattavuus on noussut.
 Kuopiolaisista yli 92 000 on jo saanut rokotteet eli rokotekattavauus on reilut 76 prosenttia. Rokotekattavuus on maan 10 suurimman kaupungin korkein.
 Infektioylilääkäri Irma Koivulaon kyllä huolissaan riskiryhmäläisistä, joiden Koivulan mukaan on edelleen syytä huolehtia kasvomaskin käyttämisestä. Myös väkijoukkoja on infektioylilääkärin mukaan syytä välttää.
 – Deltamuunnos leviää, sille emme voi mitään. Virusta on kaikkialla. Me kaikki tulemme sen kohtaamaan. On parasta kohdata se rokotettuna, toteaa Koivula.
 Koivula muistuttaa, että mitä enemmän virusta on liikkeellä, sitä suurempi mahdollisuus se on saada. Tartuntahuippuja on nähty eri maakunnissa syksyn mittaan.
 – Voimme ajatella, että Pohjois-Savossa olemme onnistuneet siirtämään tätä epidemian huippua, kunnes valtaosa riskiryhmiin kuuluvista on saatu rokotettua kahteen kertaan.
 Infektioylilääkäri Irma Koivula kehottaa erityisesti riskiryhmiin kuuluvia edelleen varovaisuuteen.  Sami Takkinen / Yle
 Harrastustoimintaa ei syytä rajoittaa
 Koivula ei kannata minkään terveydelle tärkeän toiminnan rajoittamista tällä hetkellä.
 – On arvioitava rajoittamisesta koituvat hyödyt ja haitat. Jos aletaan tässä rokotustilanteessa rajoittamaan liikuntaa, kulttuuria ja harrastustoimintaa, haitat ovat hyötyjä suuremmat.
 Maanantaina koolla ollut alueellinen koronanyrkki ei antanut uusia suosituksia Pohjois-Savoon, vaan totesi epidemian keskittyvän edelleen Kuopioon. Tilanne on viimeisen parin päivän aikana ollut jo rauhoittumaan päin.
 – Edelleen altistuneen kannattaa jäädä omaehtoiseen karanteeniin eikä odottaa viranomaisen määräystä. Me jatkamme ihmisten testaamista sekä tartuntojen jäljittämistä erityisesti korkean riskin altistuneiden joukosta.
 Veera Hakkarainen ja Santra Parviainen pohtivat, miten koronatilanne vaikuttaa perheiden liikkumiseen eri paikoissa.  Antti Karhunen / Yle
 Osa asukkaista huolissaan tilanteesta
 Osa maakunnan asukkaista on huolissaan koronatartuntojen määrän kasvusta.
 – Olen äitiyslomalla. Tietysti sitä miettii tarkemmin, lähteekö kaikkiin vauvatapahtumiin, kun muutkin pöpöt nyt liikkuvat, että ei pieni sairastu tässä iässä, sanoo maaninkalainen  Veera Hakkarainen .
 Mahdollisiin uusiin rajoitustoimenpiteisiin suhtaudutaan varauksella, kun rokotettujen määrä on entistä suurempi.
 – Sitä voi katsoa tilanteen mukaan, ei nyt heti ehkä saman tien tarvitse lähteä rajoittamaan. Tilanteen mukaan voi minusta reagoida, toteaa siilinjärveläinen  Santra Parviainen .
 – Minä uskon, että ajan mittaan homma laantuu näillä rokotuksilla. Se on varmaankin ainut tie millä siitä päästään eroon, pohtii kuopiolainen  Esko Laakko .
 Esko Laakko luottaa, että korona-arki helpottuu, kun rokotekattavuus nousee.  Antti Karhunen / Yle
 Lue myös:
 Hallitus päätti hieman keventää ravintolarajoituksia – katso tästä, miten rajoitukset muuttuvat torstaina
 Kuopion koronatilanne synkkenee – Pohjois-Savon ilmaantuvuusluku nyt maan korkein
 Kuopio siirtyy koronaepidemian leviämisvaiheeseen – koronanyrkin viesti opiskelijoille: "Ei massatapahtumia"
 Sosiaali- ja terveysministeriön ohje aluehallintoviranomaisille: Lapset ja nuoret voi jättää koronarajoitusten ulkopuolelle

Kuopiosta tuli parissa viikossa koronatartuntojen pesäke, mutta sairaalassa se ei näy – infektioylilääkäri: Riskiryhmillä syytä varovaisuuteen


Summary: Vientialoja edustavassa Teknologiateollisuus ry:ssä Saksan vaalitulokseen suhtaudutaan varovaisen myönteisesti. Suhtautumisessa EU:n velkakuriin ja teollisuuden asemaan ei ole näillä näkymin tapahtumassa suuria muutoksia. Vihreiden pääsy hallitukseen voisi puolestaan vauhdittaa puhtaan teknologian investointeja mikä olisi mahdollisuus myös suomalaisyrityksille.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Saksa on Euroopan talouden moottori ja Suomen suurin ja tärkein vientimarkkina. Siksi myös elinkeinoelämä on seurannut maan vaaleja tarkkaan.
 Alustavien tulosten perusteella  Angela Merkelin  kristillisdemokraattipuolueiden unionin tulos olisi sen historian huonoin. Puolestaan sosiaalidemokraatit ja vihreät ovat nousemassa vaalivoittoihin.
 Lue lisää:   Sosiaalidemokraatit voittivat täpärästi Saksan vaalit, Merkelin puolueen tulos jäi historiallisen alhaiseksi – tässä kolme kiinnostavaa asiaa vaaleista
 Saksa on ollut Suomen suurin vientimaa vuodesta 2014 ja suurin tuontimaa vuodesta 2015 lähtien kertovat  Tullin tilastot.
 – Vaikka uutisissa puhutaan suuresta muutoksesta, niin kovin paljon ei kuitenkaan ole muuttumassa. Mikä on tietysti meille huojentavaa. Suhtautuminen EU:n velkakuriin näyttää säilyvän riippumatta siitä kuka siellä on johdossa ja teollisuuden vahva asema säilyy eli siinä mielessä ei suuria huolia. Varovaisen positiivinen olisin tässä vaiheessa, sanoo Teknologiateollisuuden toimitusjohtaja  Jaakko Hirvola .
 Suomesta viedään Saksaan erityisesti moottoriajoneuvoja ja  tulevaisuudessa ehkä entistä enemmän digitaalista osaamista .
 Jatkuvuus edistäisi Hirvolan mukaan juuri digivientiä.
 – Saksan teollisuudesta on kuulunut sellaisia kaikuja, että jos heidän vahvaan teolliseen osaamiseen voisi kytkeä yhteen nykyistä enemmän suomalaista digiosaamista, niin se voisi olla sellainen voittava kombinaatio.
 Myös vihreän puolueen mahdollinen nousu Saksan uuteen hallitukseen voisi vaikuttaa Suomessa asti.
 – Kiinnostavaa nähdä mitä vihreät tekevät jos nousevat hallitukseen. Pelkästään se, että vihreä siirtymä vauhdittuisi ja puhtaan teknologian kysyntä kasvaisi, niin se olisi positiivista suomalaiselle teollisuudelle.
 Teknologiateollisuuden toimitusjohtaja Jaakko Hirvola pitää uhkana sitä, että Saksan hallitusneuvotteluista tuli kovin vaikeat ja kivuliaista kompromisseista sellaisia, että ne vaikuttaisivat tavaroiden ja palveluiden kauppaan.  Esa Syväkuru / Yle
 Jos suomalaisyritykset onnistuisivat myyntiponnisteluissaan, se tarkoittaisi viennin kasvua Saksaan entisestään.
 Hirvola katsookin, että nyt viimeistään olisi syytä varata matkat ja messupaikat uusien asiakkaiden löytämiseksi.
 – Tarvitaan aktiivista myyntiä ja aktiivista paikallaoloa jo senkin takia, että elvytyspakettien valtavat summat ovat nyt jaossa. Niihin täytyisi vain tarttua kiinni ja mennä mukaan konsortioihin, jotka tekevät Saksan markkinoilla töitä.
 Uhkiakin vaalituloksessa piilee.
 – Voi toki olla, että hallitusneuvotteluista tulee vaikeat. Jos siellä tehdään hyvin kivuliaita kompromisseja joiden vaikutukset onkin päinvastaisia kuin toivoimme, niin totta kai siihen liittyy uhkia. Kysymysmerkki on sekin, kääntyykö Saksa tässä vähän sisäänpäin. Toistaiseksi näyttää kuitenkin siltä, että suhde EU:hun säilyisi samanlaisena kuin ennenkin, Hirvola pohtii.
 Teknologiateollisuus ry. katsoo edustavansa Suomen keskeisimpiä vientialoja.
 Sillä on noin 1600 jäsenyritystä.
 Jäsenyritysten joukossa ovat muun muassa Nokia, Planmeca, Vaisala, Cargotec, Fiskars, Kone, Metso, Meyer Turku ja Outokumpu.
 Lue lisää:
 Sosiaalidemokraatit voittivat täpärästi Saksan vaalit, Merkelin puolueen tulos jäi historiallisen alhaiseksi – tässä kolme kiinnostavaa asiaa vaaleista
 Monessa saksalaiskylässä ei toimi edes Youtube – yhä useampi berliiniläinen haluaa maalle, mutta vain jos Saksa saa nettiyhteydet kuntoon
 Berliinin lähiseudulla asuva 17-vuotias Lucie Halling soittaa yhä lankapuhelimella – Saksassa poliittinen kuilu repeää nyt kaupunkien ja reunaseutujen välille
 Kuluttajien luottamus talouteen nousi liki ennätyslukemiin
 Suomelle ensimmäiset tuet EU:n pelastuspaketista lokakuussa – komission Ursula von der Leyen tulee Helsinkiin

Saksan vaalitulos voi vauhdittaa vihreää siirtymää – "Kysynnän kasvusta hyötyisi myös Suomen teollisuus", katsoo Teknologiateollisuus


Summary: Lahden seudulla yrityksiä perustettiin viime vuonna samaan malliin kuin koronaa edeltävänä aikana. Myös muualla maassa uusia yrityksiä rekisteröidään kiihtyvään tahtiin.

Lahden Matkakeskuksen kupeessa sijaitsevan kahvilan uusi yrittäjä koki viime keväänä karusti, mitä kolmen kuukauden koronasulku tarkoittaa käytännössä.
 Hän oli juuri aloittanut kahvila Asemapäällikön uutena yrittäjänä, kun tieto sulusta tuli.
 – Kaksi viikkoa meni normaalisti, sitten kaikki hiljeni kuin veitsellä leikaten. Asiakkaat hävisivät ja lähiympäristössä liikkujat katosivat täysin,  Soile Ylä-Jääski  kertaa yrittäjätaipaleensa alkua puolitoista vuotta sitten.
 Kahvila oli Ylä-Jääskille pitkäaikainen haave. Aiempaa kokemusta hänellä oli erityisesti keittiöpuolen esimiestehtävistä ja jonkin verran ravintolasta.
 – Olen yrittäjäperheestä. Vaikka nuorempana vannoin, etten samaan lähde, iän ja kokemuksen karttuessa tulin toisiin ajatuksiin. Kun tilaisuus tuli, tartuin siihen.
 Koronakriisi ei hillinnyt yrittäjäksi ryhtymistä
 Korona ei ole vienyt ihmisten intoa lähteä yrittäjätaipaleelle.
 Yrityksiä perustettiin viime vuonna esimerkiksi Lahden seudun kehitysyhtiö LADECin toimialueella entiseen malliin. Into ei näytä vuoden ensimmäisen puoliskonkaan perusteella laatuneen, arvioi liiketoimintakehittäjä  Pekka Mantila,  vaikka viime ja tämän vuoden luvut eivät ole täysin vertailukelpoisia keskenään.
 – Kun koronasulku asetettiin viime vuoden maaliskuussa, ennustin, että tästä tulee kauhea romahdus. Onneksi olin väärässä, sanoo Mantila.
 Positiivinen kehitys näkyy myös  uusien yritysten rekisteröinnissä valtakunnallisesti.
 Lahtelainen Anu Hyypiä kertoo poikkeavansa kantakahvilassaan usein muun muassa aamiaisella. Leipomo-kondiittoriopiskelija Satu Jokipuro-Turunen tekee Asemapäällikössä harjoittelujaksoaan.
 Asiantuntija-apu parantaa mahdollisuuksia onnistua
 Asiantuntijalta saatavalla avulla ja neuvoilla on iso merkitys sille, kantavatko siivet eteenpäin.
 – Selvitystemme mukaan 80 prosenttia neuvontamme piirissä olleista yrityksistä on toiminnassa vielä viiden vuoden kuluttua. Vastaava osuus kaikista perustetuista yrityksistä on 50 prosenttia, liiketoimintakehittäjä Mantila toteaa.
 Myös Ylä-Jääski sai apua asiantuntijoilta yrittäjäksi ryhtymisessä.
 – Menin ihan tyhjällä kansion kanssa yritysneuvojan luo ja kysyin, että mistä aloitetaan. Sain käytännönläheistä neuvontaa ja realistisen kuvan siitä, millaista yrittäminen on.
 Lisäksi tukena on ollut perhe, erityisesti yrittäjäisä.
 – Uskoin vahvasti omaan tekemiseen ja totesin, että koronalle en voi nyt mitään, mutta tästä täytyy vain selvitä. Ja tilannehan oli sama kaikille.

 Tyrmäävän alun jälkeen Ylä-Jääski ja samassa rakennuksessa toimiva leipomoyrittäjä aloittivat yhdessä Take away -lounaspalvelun.
 Kasseja markkinoitiin sosiaalisessa mediassa, ja niille riitti kysyntää. Tänä keväänä hyväksi havaittu palvelu otettiin jälleen uuden sulun ajaksi käyttöön.
 – Se pelasti meidät.
 Korona vaikuttaa edelleen, mutta piristymisen merkkejä on jo havaittavissa. Etätyöläisiä on alkanut palata kahvilan asiakkaiksi ja listoilla on kabinettivarauksia.
 Uusia yrittäjiä Ylä-Jääski neuvoo pitämään jalat maassa, mutta pään pilvissä.
 – Realismin lisäksi pitää olla unelmia. Ajattelen, että selviän mistä vain, kun olen kokenut tämän korona-ajan.

Korona kuritti, mutta myös kiritti tuoretta kahvilanpitäjää – vaikeat ajat eivät ole estäneet ihmisiä toteuttamasta yritysunelmiaan


Summary: Jos saksalaisnuoret olisivat päättäneet, tulos olisi näyttänyt erilaiselta: vihreät ja liberaalit olisivat voittaneet vaalit. Naisedustajien osuus nousi Saksassa viime vaalien pohjalukemista noin 35 prosenttiin.

Saksan kristillisdemokraattinen unioni (CDU)

Saksan sosiaalidemokraattinen puolue (SPD)

Saksan liittopäiville eli uuteen parlamenttiin valittiin sunnuntain vaaleissa yhteensä  735 kansanedustajaa .
 Tässä neljä kiinnostavaa grafiikkaa vaalituloksesta.
 1. Alle 30-vuotiaiden osuus kasvoi reilusti
 Saksan parlamenttiin nousee entistä enemmän nuoria.
 Neljä vuotta sitten pidetyissä vaaleissa alle 30-vuotiaiden kansanedustajien osuus oli vain 1,8 prosenttia. Nyt heidän osuutensa kasvoi 6,8 prosenttiin.
 Se on hieman enemmän kuin Suomessa vuoden 2019 vaaleissa. Eduskuntaan valituista alle 30-vuotiaita oli tuolloin neljä prosenttia.
 Toisaalta Suomessa viime vaaleissa alle 35-vuotiaiden osuus oli 19,5 prosenttia, kun taas Saksassa luku jäi 15,5 prosenttiin.
 2. Nuoret äänestivät vihreitä ja liberaaleja
 Jos nuoret äänestäjät olisivat saaneet päättää, parlamentti näyttäisi hyvin erilaiselta.
 Vaalit  voitti nyt niukasti  sosiaalidemokraattinen SPD, joka sai äänistä 25,7 prosenttia.
 Angela Merkelin entinen valtapuolue CDU koki karvaan vaalitappion. Se jäi yhdessä sisarpuolueensa CSU:n kanssa toiseksi 24,1 prosentilla.
 Infratest Dimap -tutkimuslaitoksen tekemien  kyselyiden mukaan  alle 30-vuotiaat saksalaiset äänestivät eniten kuitenkin vihreitä ja liberaalia FDP-puoluetta.
 Nuorten keskuudessa vasta kolmanneksi eniten kannatusta sai vaalivoittaja SPD.
 Ensimmäistä kertaa äänestäneet valitsivat bisnesmyönteisen FDP:n jopa useammin kuin vihreät.
 Molempien puolueiden suosio näyttää nuorten joukossa kasvaneen viime vaaleista. Niiden edustajat ovat myös keski-iältään nuorimpien joukossa.
 Vihreät nosti reilusti kannatustaan myös muissa ikäryhmissä. Se nousi Saksassa keskisuureksi puolueeksi 14,8 prosentin ääniosuudellaan.
 Vihreä puolue menestyi muun muassa pääkaupungissa Berliinissä ja entisessä pääkaupungissa Bonnissa.
 3. Naisten osuus jäi yhä vaatimattomaksi
 Uusi parlamentti on edelleen miesvaltainen, vaikka naisten osuus kasvoikin.
 Naisia on uusilla liittopäivillä vajaat 35 prosenttia ja miehiä reilut 65 prosenttia.
 Tiedot selviävät liittopäivien verkkosivujen  alustavista laskelmista .
 Edellisissä liittopäivävaaleissa vuonna 2017 naisten osuus laski alimmalle tasolle lähes 20 vuoteen.
 Se johtui  ennen kaikkea oikeistopopulistisen Vaihtoehto Saksalle -puolueen noususta ja liberaalin FDP:n paluusta liittopäiville. Molemmat ovat miesvoittoisia puolueita.
 Tuolloin naisia valittiin Saksan parlamenttiin vajaat 31 prosenttia.
 Nyt heidän osuutensa nousi 34,7 prosenttiin.
 Saksan ennätyslukemasta jäätiin silti vielä: vuonna 2013 liittopäiväedustajista oli naisia reilut 37 prosenttia.
 Suomen eduskunnassa naisia on 47 prosenttia.
 4. AfD on miesten puolue, vihreät naisten
 Miehisin puolue on oikeistopopulistinen Vaihtoehto Saksalle eli AfD, jonka uusista edustajista lähes 87 prosenttia on miehiä.
 AfD:n ääniosuus laski näissä vaaleissa hieman ja jäi 10,3 prosenttiin.
 Toiseksi eniten mieskansanedustajia on kristillisdemokraattipuolueiden unionissa CDU/CSU:ssa, vajaat 77 prosenttia.
 Silti naisedustajien osuus molemmissa nousi.
 Vaalit voittaneessa SPD:ssä mies–naisjakauma pysyi edellisvaalien tasolla: sen edustajista 58 prosenttia on miehiä, 42 prosenttia naisia.
 Eniten naiskansanedustajia on vihreillä, 58 prosenttia.
 Miehet ovat vähemmistössä myös vasemmistolaisessa Linke-puolueessa, josta valittiin naisia 54 prosenttia. Linke koki ison pudotuksen, mutta säilynee liittopäivillä.
 Lue lisää:
 Sosiaalidemokraatit voittivat täpärästi Saksan vaalit, Merkelin puolueen tulos jäi historiallisen alhaiseksi – tässä kolme kiinnostavaa asiaa vaaleista
 Kirjeenvaihtajan analyysi: Rikkaat maat kunnioittavat enää tietotyöläisiä ja väheksyvät muita – Saksan vaalivoittajaa Olaf Scholzia ajaa kirkas ideologia
 Kirjeenvaihtajalta: Saksa joutuu vielä odottamaan tietoa liittokanslerista – muutosvaalista tuli ennen kaikkea kanslerivaali
 Saksassa tavoitteena hallitus jouluksi – demarit ja kristillisdemokraatit aloittivat vihreiden ja liberaalien kosiskelun hallituskumppaneikseen
 Maailman mahtavimman naisen tekstiviestit muuttivat todennäköisesti historiaa – tämä juttu paljastaa, miten Angela Merkel hoiti asioita kulisseissa

Saksan parlamentti nuorentui ja naisistui – mutta vain vähän


Summary: Arvonnousuveron arvioitu tuotto olisi aluksi noin 25 miljoonaa euroa vuodessa. Summa on pieni, mutta samaa kaliiberia, jonka vasemmistoliiton ja vihreiden vaatima tieteen rahoitusleikkauksen peruminen maksaisi.

Arvonnousuvero, exit-vero, maastapoistumisvero. Rakkaalla, ja tässä tapauksessa myös vähemmän rakkaalla lapsella on monta nimeä.
 Hallitus päätti syksyn budjettiriihessä, että vuodesta 2023 lähtien osakkeiden myyntivoitoista maksavat veroa myös ne, jotka ovat muuttaneet pois Suomesta, mikäli voitto on kertynyt Suomessa asumisen aikana.
 Normaalisti Suomessa myyntivoitoista maksetaan veroa joko 30 prosenttia tai 34 prosenttia, voiton määrästä riippuen.
 Arvonnousuveron ajatuksena on, että pääomaveroa ei voisi välttää muuttamalla matalamman verotuksen maahan tai vain siirtämällä kirjansa ulkomaille.
 Valtiovarainministeri  Annika Saarikko  (kesk.) painottaa, ettei ketään veroteta kahteen kertaan.
 – Tässä päätöksessä on kysymys Suomen verotusoikeuden laajentamisesta ja Suomen verotulojen lisäämisestä, Saarikko sanoo.
 – Ei kuitenkaan niin, että kenenkään ihmisen kohdalle osuisi tuplaverotus kahdesta maasta – ja kyllä niin, että uudistus valmistellaan tavalla, joka ei vaaranna kilpailukykyä, Saarikko sanoo.
 Saarikko: Ruotsissa vastaava järjestelmä
 Verosta nousi riihen jälkeen  sosiaalisessa mediassa  iso räyhä, vaikka uudistus todennäköisesti panisi verolle vain muutama tuhat ihmistä.
 Veron tuotto on arvioitu valtiovarainministeriössä ensimmäisenä vuonna noin 25 miljoonaksi ja tulevina vuosina vielä epämääräisemmin 0–50 miljoonaksi euroksi.
 Kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  totesi poistavansa veron, jos puolue on seuraavassa hallituksessa.
 Orpon mukaan vero on Suomelle suorastaan ”vahingollinen”.
 – Ensinnäkään en usko, että hallitus saa sitä edes aikaan, mutta jos se sen saa, niin ei ole valtavan suuri homma tämän veron poistaminen, Orpo lupaa.
 Valtiovarainministeri Saarikon mukaan arvonnousuvero on linjassa verrokkimaiden kanssa.
 – Verotus usein herättää intohimoja. Itse asetan tämän kuitenkin mittakaavaan. Esimerkiksi Ruotsissa on käytössä aika vastaavanlainen järjestelmä, ja jo nyt Suomella on verotusoikeus kolmen vuoden ajaksi, Saarikko sanoo.
 – Se (arvonnousuvero) koskee ennen kaikkea osakkeista saatavaa tuloa sellaisilta Suomen kansalaisilta, jotka ovat muuttaneet maasta pois, mutta arvonnousu on tapahtunut Suomessa asumisen aikana.
 Olemukseltaan muutos olisi samantyyppinen kuin Portugalin verosopimuksesta luopuminen. Vuonna 2019 vuorineuvokset ”palautettiin” Suomen verotuksen piiriin.
 Valtiovarainministeriön finanssineuvos arvioi viime syksynä, että kyse oli ensisijaisesti verotuksen yhdenvertaistamisesta – ei valtion kassan kartuttamisesta.
 Lue lisää :  Portugalin vuorineuvokset palautettiin Suomen verotukseen – eläketulot satojatuhansia
 Orpo: Laastari, jolla paikataan väärää kohtaa
 Veropolitiikkaan kilpistyy paljon ideologisia kysymyksiä: Kuka maksaa viulut? Kumpi on pahempi vapaamatkustaja – rikas verosuunnittelija vai ehkä se, joka veroista hyötyy vaikka sosiaaliturvan muodossa?
 Vasemmistovetoiselle hallitukselle varakkaiden maastamuuttajien verovälttelyn estäminen on helppo ajatus ja äänestäjille viesti oikeudenmukaisuudesta. Keskusta ei hypi veron takia riemusta, mutta puolue katsoi sen riihessä niin sanotusti vähemmän huonoksi veronkiristykseksi osinkojen lähdeveroon verrattuna.
 Mutta kukapa tahalliselle veronvälttelylle hurraisi, ei kai kukaan?
 – No ei niin, vastaa arvonnousuveroa vastustava kokoomuksen puheenjohtaja Petteri Orpo.
 Miksi vero sitten ärsyttää niin paljon?
 Orpon mukaan arvonnousuveron ongelma on ytimekkäästi se, ettei vero tehoa siihen, mihin sen pitäisi – eli veronkiertoon.
 – Totta kai pitää pyrkiä tiiviiseen ja laajaan veropohjaan. Tässä haetaan laastaria, kun ongelma on muualla. Toimimme täysin kansainvälisessä ympäristössä. Minusta tuntuu, että jos joku haluaa verosuunnittelua tehdä, hän luultavasti löytää siihen tapoja, Orpo sanoo.
 – Ongelma Suomessa on kireä verotus, joka ajaa verosuunnitteluun. Pitäisi puuttua varsinaiseen ongelmaan eli verotuksen kansainväliseen kilpailukykyyn. Sen sijaan hallitus koittaa paikata tätä laastarilla.
 Orpon mukaan arvonnousuvero antaa ulkomaisille osaajille ja sijoittajille viestin, että Suomi on korkean verotuksen maa. Jo nyt verokeskustelusta on Orpon mukaan koitunut mainehaittaa.
 Suomalaisten muualle muuttajien kannalta vero ei Orpon mukaan ole iso asia. Isompi kysymys on Suomen houkuttelevuus.
 – Meidän ongelma ei ole se, että täältä lähtee pääomia vaan se, että meillä ei ole pääomia. Tämä esitys ei auttaisi asiaa.
 Tallinan teknillisessä yliopistossa vierailevana tutkijana työskentelevä Matti Ylönen on väitellyt yritysten kansainvälisestä verotuksesta. Hänen mukaansa arvonnousuveroa arvioitaessa on huomioitava sekä veron yksinkertaisuus että tasapuolisuus. Markku Pitkänen / Yle
 Saarikko puolustaa: Verojen oltava reiluja
 Veron yksityiskohdat täsmentyvät valmistelussa. Auki on, kuinka korkeista tuloista veroa kerättäisiin ja kauanko ”karenssi” kestäisi. Käytännössä kyse on siitä, että nyt voimassa olevaa kolmen vuoden verotussääntöä pidennetään.
 Valtiovarainministeri Annika Saarikko puolustaa arvonnousuveroa.
 – Verotuksen pitää olla oikeudenmukaista ja reilua, hän sanoo.
 – Minusta aggressiivisen verosuunnittelun estävät toimet ovat perusteltuja. Olisiko tämä (arvonnousuvero) laskettavissa sellaiseksi, en osaa aivan tarkkaan sitä rajata. Joka tapauksessa tämän verotulot, 25 miljoonaa, ovat vahvistamassa Suomen veropohjaa oikealla tavalla.
 Hyvän verotuksen ominaisuuksia on muun muassa tasapuolisuus mutta myös selkeys. Valtiovarainministeriön selvityksen mukaan vero  monimutkaistaisi  Suomen verojärjestelmää.
 Ylen haastattelemat asiantuntijat arvioivat, ettei veron pieni tuotto riitä yksin syyksi tyrmätä veroa. Sen sijaan tulisi katsoa verotuksen, kuten erilaisten verokannusteiden johdonmukaisuutta.
 Jos kolmen vuoden asuminen ulkomailla tarjoaa laillisen mahdollisuuden välttää veroja, se näyttäytyy kannusteena lykätä tuottojen realisointia. Toisaalta voi laskea, muuttaako hallituksen ajama veromuutos tilannetta oleellisesti, jos Suomen verotusoikeutta jatketaan vaikkapa viiteen, tai kymmeneen vuoteen.
 Arvonnousuveroa arvioidessa pitää huomioida kokonaisuus, sanoo myös yritysten kansainvälisestä verotuksestä väitellyt  Matti Ylönen . Hän työskentelee vierailevana tutkijana Tallinnan teknillisessä yliopistossa.
 – Nykyjärjestelmä mahdollistaa sen, että siinä missä normaalisti Suomessa asuvat ihmiset joutuvat myyntivoitoista maksamaan veroa, ulkomaille muutettaessa vero ei välttämättä realisoidu. Siinä mielessä arvonnousuveron käyttöönotto tasapuolistaisi tilanteen, Ylönen pohtii.
 – Samaan aikaan on sanottu, että tämä lisää verojärjestelmän monimutkaisuutta. Sekin on totta. Molemmat ovat tärkeitä piirteitä verotuksessa: yksinkertaisuus ja tasapuolisuus.
 Ylönen on tutkinut veroparatiisien ja veronkierron lisäksi niin vasemmistolaista kuin oikeistolaista talouspolitiikkaa.
 Vaikka verokertymää on kuvailtu pieneksi, Ylösen mukaan politiikassa muutamilla kymmenillä miljoonilla on merkitystä.
 Hänen mukaansa tässä tapauksessa 25 miljoonan euron vero voidaan suhteuttaa esimerkiksi siihen, että vasemmistoliitto ja vihreät ovat vaatineet tieteen rahoitukseen kohdistuvien leikkausten perumista.
 – Se ei ole suuri summa valtion budjetissa, jossa pelataan pikemminkin sadoilla miljoonilla. Toisaalta jos mietitään budjettineuvotteluja, kuten tieteen rahoitusta, ne viimeiset erät, joista neuvotellaan, ovat usein juuri muutaman kymmenen miljoonan euron kokoisia, Ylönen sanoo.
 – Niistä käydään aika kuumaakin poliittista debattia.

Arvonnousuvero herättää raivoa ja toivoa: Vasemmistolle se on viesti oikeudenmukaisuudesta, oikeistolle korkean verotuksen Suomesta


Summary: Vielä 15 vuotta sitten oletus oli, että syöpähoitojen takia kaljuuntunut nainen käyttää peruukkia. Nyt yhteiskunta sekä suhtautuminen syöpään ja hiuksettomuuteen on muuttunut.

Juhannuksena 2020 seinäjokelaisen  Outi Korkiamäen  pää ajeltiin kaljuksi.
 Pari kuukautta aikaisemmin, huhtikuussa, Korkiamäki oli saanut rintasyöpädiagnoosin. Ensin oli poistettu rinta ja tyhjennetty kainalo, kesäkuussa alkoivat sytostaatti- ja sädehoidot.
 Diagnoosin myötä moni asia muuttuu, Korkiamäki sanoo. Ensin tuli pelko selviämisestä, sitten hoidoista ja niiden vaikutuksista omaan itseen ja ulkonäköön. Esimerkiksi hiuksiin.
 – Jos vakavasti sairastuu niin tietenkin silloin ulkonäkö on toissijainen asia, mutta ei se helppoa aina ollut katsoa itseä ja muiden reaktioita kun oma ulkonäkö muuttuu.
 Korkiamäki oli yrittänyt olla koskematta hiuksiinsa, ettei ainakaan edesauttaisi niiden lähtemistä. Muutamassa viikossa mitta kuitenkin täyttyi ja hän otti omasta kampaamostaan koneen mukaan juhannuksenviettoon.
 – Päätin, etten ala kattella tätä. Veljeni ja hänen tyttöystävänsä kanssa ajoimme tukkani pois, Korkiamäki kertoo.
 Tukka lähti, ja pysyi poissa koko hoitojen ajan.
 Syöpähoidoissa hiuksensa menettävällä on oikeus peruukkiin, joten Korkiamäkikin haki sellaisen. Tarjolla olleet mallit ja värit eivät kuitenkaan miellyttäneet, eikä peruukki tuntunut päässäkään hyvältä, joten sen käyttö jäi.
 – Päästelin menemään kaljuna. Ajattelin, että jos jollekin on ongelma, että meikäläinen on kalju, saa olla.
 Outi Korkiamäki pelkäsi ensin, miltä tuntuu menettää hiukset. Kun ne ajettiin pois, hän yllättyi, miten hiuksettomuus ei lopulta tuntunutkaan kovin pahalta. Outi Korkiamäen kotialbumi
 Yhteiskunta on muuttunut
 Syöpädiagnoosi on shokki, jonka myötä tulee pelko. Selviänkö tästä, kuolenko. Millaisia hoidot ovat, löytyykö minulle sopiva ja toimiva lääke.
 Syöpäjärjestöjen neuvontapalveluiden päällikkö  Taina Häkkinen  on kohdannut syöpään sairastuneita ja näiden omaisia vuosikymmenten ajan. Hän tuntee ihmisten reaktiot.
 Hiustenlähtö on yksi näkyvä vaihe hoitoprosessia.
 – Moni sanoo syövän konkretisoituvan silloin, kun hiukset alkavat lähteä. Se voi olla raju kokemus, Häkkinen sanoo.
 Suhtautuminen syöpäsairauksiin on muuttunut. Syöpä ei enää ole yhtä kuin kuolema eikä ole häpeä kertoa sairastuneensa syöpään, Häkkinen sanoo.
 Myös suhtautuminen hiusten menettämiseen on muuttunut. Yhä useampi sairastunut, etenkin nuoret, valitsevat olla käyttämättä peruukkia. Niin ei ollut vielä jokin aika sitten.
 – Sanoisin, että ehkä noin 10-15 vuotta sitten suhtautuminen alkoi muuttua. Siihen saakka oli oletus, että käytetään peruukkia. Hyvä, että semmoisesta on päästy pois eikä yhteiskunta ole enää niin tiukkapipoinen kuin aiemmin.
 Häkkinen korostaa jokaisen oikeutta omaan valintaan. Hoitojen takia hiuksensa menettäville annettava maksusitoumus peruukin hankintaan on tärkeä juuri sen takia, että sen hankkiminen ei jää rahasta kiinni.
 – Ehdottomasti. Pitää olla [maksusitoumus]. On oltava sairastuneen oma ratkaisu, käyttääkö peruukkia.
 Peruukin ostamiseen saa maksusitoumuksen, jos sairauden takia menettää hiuksensa.  Anne Elhaimer / Yle
 Tunteikkaita tilanteita
 Peruukkiasiantuntija  Jukka Lautamaja  on kohdannut työssään lukuisia syöpähoitojen takia hiuksensa menettäneitä henkilöitä.
 Hän tietää, että peruukkiostokset herättävät monesti tunteita. Silloin ei mennä bisnes edellä, Lautamaja miettii.
 – Olemme erilaisia ja reagoimme eri lailla. Jos itkettää, antaa mennä, se kuuluu näihin juttuihin, Lautamaja sanoo.
 Lautamaja arvelee, että naisille hiustenlähtö voi olla kovempi paikka kuin miehille.
 – Yhteiskunta luo paineet naisille. Hiukseton nainen on harvinaisempi kuin hiukseton mies.
 Peruukkia valittaessa ollaan hyvin tunteikkaan asian äärellä, tietää peruukkiasiantuntija Jukka Lautamaja. Anne Elhaimer / Yle
 "Miksi pitäisi näyttää sairaalta"
 Outi Korkiamäen hiukset ovat jo kasvaneet takaisin. Ne alkoivat kasvaa noin kuukausi hoitojen lopettamisen jälkeen.
 Hän ihmettelee edelleen sitä, miten vähän hiuksettomuudella hänelle itselleen oli lopulta vaikutusta. Hiusten menettämisen pelko oli kuitenkin todellinen.
 – Pelko siitä, miltä tulen näyttämään, pitääkö mua kaikki hirviönä. Voinko mä itse katsoa itseäni peilistä tai voiko kumppani katsoa minua enää muuten kuin ajatellen "sä olet sairas". Se on pelottavaa.
 Korkiamäki on viritellyt keskustelua hiusten merkityksestä syöpäsairaan identiteetille kampaamonsa sosiaalisessa mediassa. Keskustelut ovat saaneet hyvän vastaanoton.
 – Syövästä ja syöpähoidoista puhutaan, mutta siitä, miltä tuntuu kun hiukset oikeasti lähtevät ja kaljuuntuu, puhutaan tosi vähän. Pelkällä hiustenlähdöllä voi kuitenkin olla mielelle ja ulkonäölle suuri vaikutus.
 Hiusten menettämisen pelko on toissijainen verrattuna kuolemanpelkoon. Kaljuuntuminen ja muut syöpähoitojen aiheuttamat ulkonäön muutokset tekevät kuitenkin sairauden näkyväksi kaikille – olenko sairas vai voinko olla kuin ennenkin.
 Outi Korkiamäki muistuttaa, että sairastuneellakin on oikeus olla oma itsensä. Valita ja toimia niin, että itsellä on mahdollisimman hyvä olo – tarkoittaapa se sitten peruukkia, peruukittomuutta tai muuta ulkonäköön panostamista.
 – Jos olet sairastunut, miksi pitäisi näyttää sairaalta. Varsinkin jos ehostamalla itseään saa siitä iloa ja se tuntuu hyvältä. Edes tänään.
 Aiheesta voi keskustella tiistaihin 28. syyskuuta kello 23:een asti.
 Lue seuraavaksi :
 Ronja, 7, on kahdesti lahjoittanut pitkät hiuksensa peruukkien raaka-aineeksi – “Musta tuntuu hyvälle, kun muilla on hauskaa ja hyvä mieli”
 Kalju nainen kokee yhä helposti häpeää, mutta miksi? Syövästä toipunut Sara Tenhunen: "Ikinä en ole pitänyt niin paljon omista hiuksistani"

Outi Korkiamäki kulki syöpähoitojensa ajan ilman peruukkia – nyt hän toivoo, että hiusten menettämisestä puhuttaisiin enemmän


Summary: Helsinki-Vantaan lentokentällä satunnaistarkastuksiin perustuva vihreä linja otettiin käyttöön viikonloppuna. Sakkoihin johtaneita väärinkäytöksiä ei ensimmäisten päivien aikana tullut ilmi.

Helsingin satamissa saapuvat matkustajat jaetaan kolmelle eri linjalle sen perusteella, millainen koronatodistus heillä on mukanaan.
 Vihreä linja on pääosin risteilymatkustajille, jotka eivät poistu laivasta maihin lainkaan. Tämän linjan voivat valita myös jotkut erityisryhmät kuten merimiehet ja diplomaatit.
 Henkilöt, joilla on todistus täydestä rokotussarjasta tai viimeisen kuuden kuukauden aikana sairastetusta koronaviruksen aiheuttamasta taudista, käyttävät keltaista linjaa.
 Muut matkustajat valitsevat punaisen linjan.
 Tällä hetkellä tarkastusresurssit kohdennetaan punaisen linjan matkustajiin, eli kokonaan todistusta vailla saapuviin tai negatiivisen koronatodistuksen esittäviin.
 Helsingin terveys- ja päihdepalvelujen johtaja  Leena Turpeisen  mukaan tarkastuksia voidaan kuitenkin tarvittaessa keventää kaikilla linjoilla.
 Silloin maahan voi päästä ilman todistuksia tai testejä.
 Pistokoemallissa tarkastus vuotaa
 Terveys- ja päihdepalvelujen johtaja Leena Turpeinen kertoo, että maahantulijoiden tarkastuksia voidaan jättää tekemättä, jos satama on pahasti ruuhkautunut tai laivan kääntöaika on lyhyt.
 – Osa henkilöistä voi vain kävellä läpi.
 Jos pistokokeissa jää kiinni matkustajia, jotka ovat vilpillisesti valinneet väärän linjan, he voivat saada rangaistuksen – ainakin periaatteeessa.
 – Jos napataan joku, jolla ei ole todistuksia eikä testitulosta, eikä hän suostu testiin, ilmoitamme asiasta rajavartiolaitokselle ja tartuntatautiviranomaisille.
 – Periaatteessa rangaistusmahdollisuus on olemassa, vaikka on aika epätodennäköistä, että näitä ihmisiä alettaisiin jahdata.
 Turpeinen painottaa, että pistokoemallissa edellytetään yhteisvastuullisuutta.
 Vihreän linjan käyttöönotto purki jonoja Helsinki-Vantaalla
 Kuluneena viikonloppuna  Helsinki Vantaan lentoasemalla  otettiin käyttöön vihreä linja kahdesti rokotetuille ja koronan edellisen puolen vuoden aikana sairastaneille.
 Myös lentoasemalla matkustajien on pyydettäessä esitettävä koronatodistus. Tarkistuksia tehdään satunnaisotannalla.
 Vantaan kaupungin tartuntatautilääkäri  Kirsi Valtonen  myöntää, että vihreää linjaa on mahdollista väärinkäyttää.
 – Jos pistokoe osuu kohdalle ja asiakirjat eivät ole kunnossa, kyseessä voi olla terveydensuojelurikkomus, hän sanoo.
 Mahdollisesta sakkorangaistuksesta päättäminen jää poliisin harkittavaksi.
 Vihreän linjan käyttöönotto sujui Valtosen mukaan hyvin.
 – Massiivisia jonoja ei enää ole muodostunut. Tietääkseni yksiäkään sakkoja ei viikonlopun aikana jouduttu määräämään.
 Voit keskustalla aiheesta tiistaihin 28.9.2021 kello 23:een asti.
 Lue myös:
 Helsinki-Vantaan lentoasemalle tulee vihreä linja kahdesti rokotetuille matkustajille – koronatodistuksia tarkastetaan linjalla vain pistokokein
 Ulkomaille ensimmäistä kertaa sitten pandemian? Maskit ja todistukset mukaan, vakuutus kuntoon – katso lista eri maiden koronakäytännöistä

Helsingin satamissa koronatodistuksia on katsottu vain pistokokeissa – Terveysjohtaja sakoista: "Aika epätodennäköistä, että ihmisiä alettaisiin jahdata"