Summary: Muutaman minuutin viive palokunnan saapumisessa vaikuttaa vain hyvin vähän uhrien pelastamiseen, kertoo tutkimus. Sisäministeriö ei ole ainakaan vielä valmis muuttamaan toimintavalmiusaikoja.

Helsingin pelastuslaitoksen ex-pelastuskomentaja  Simo Weckstén  vaatii pelastusalalle suurta muutosta.
 – Pelastustoimessa keskitytään liikaa minuuttien tuijottamiseen, hän sanoo.
 Helsingin pelastuslaitoksen ja Teknologian tutkimuskeskuksen (VTT) jo seitsemän vuotta sitten tekemä tutkimus osoitti, että muutaman minuutin muutos toimintavalmiusajassa vaikuttaa vain hyvin vähän asuntopaloissa uhrien auttamiseen.
 Toimintavalmiusaika on se aika, jolloin pelastuslaitoksen ensimmäisen yksikön on oltava onnettomuuskohteessa hälytyksen saamisen jälkeen.
 – Tutkimus kertoi, että jos Helsingissä toimintavalmiusaika saataisiin lyhenemään minuutilla jokaisessa asuntopalossa, niin yli kymmenen vuoden aikana voitaisiin estää yksi kuolema tai vakava henkilövahinko, Weckstén kertoo.
 "Ensimmäiset pari minuuttia ovat kriittistä aikaa"
 Suomi on jaettu kolmeen riskialueeseen, joille sisäministeriö on asettanut toimintavalmiusajat.
 Ensimmäiseen riskialueeseen kuuluu lähes koko Helsinki ja suuria osia isoista kaupungeista.
 Weckstén jäi viime vuonna eläkkeelle Helsingin pelastuskomentajan tehtävästä.
 Johtaessaan Suomen suurinta pelastuslaitosta hän pohti usein, millainen merkitys sillä on, jos toimintavalmiusajassa tapahtuu pieniä muutoksia.
 Asiaa ryhdyttiin tutkimaan Helsingissä.
 Ensimmäinen Helsingin pelastuslaitoksen tutkimus valmistui vuonna 2009. Siinä aineistona oli 20 000 hälytystehtävää.
 – Tutkimus osoitti jo silloin, että toimintavalmiusajoilla on marginaalinen merkitys, kun puhutaan alle kymmenen minuutin toimintavalmiusajoista.
 Vuonna 2014 valmistunut asuntopalotutkimus puhui samaa.
 Kuten grafiikka osoittaa, vuoden 2014 tutkimuksen mukaan esimerkiksi yhden minuutin viivästys toimintavalmiusajassa lisää vain muutaman prosentin henkilövahinkojen todennäköisyyttä.

 Mikä selittää sen, että muutaman minuutin muutos toimintavalmiusajassa ei vaikuta juurikaan uhrien auttamiseen?
 – Tulipalossa ensimmäiset kahdesta kolmeen minuuttia ovat kriittiset. Jos et saa niiden aikana sammutettua paloa tai poistuttua asunnosta, vaikeuksia tulee, sanoo Weckstén.
 Asunnon oven on estettävä palon leviäminen rappuun 30 minuutin ajan
 Helsingin pelastuslaitoksen ja VTT:n tutkimus selvitti henkilövahinkoja asuntopaloissa.
 Toimintavalmiusajan muutoksen merkitystä omaisuusvahinkoihin ei ole tutkittu.
 – Käytännössä syttymishuoneiston omaisuusvahingot ovat pääsääntöisesti syntyneet, ennen kuin pelastusyksikkö ehtii paikalle, Weckstén sanoo.
 – Rakennusmääräysten mukaan Suomessa kerrostaloasuntojen rappukäytävän oven on estettävä palon leviäminen rappukäytävään 30 minuutin ajan.
 Kuvituskuva. Ykkösriskiluokan alueilla pelastuslaitoksen ensimmäisen yksikön on oltava onnettomuuskohteessa kuuden minuutin jälkeen hälytyksestä. Dani Branthin / Yle
 "Katsantokanta on liian mustavalkoinen"
 Simo Weckstén katsoo, että toimintavalmiusaika on saanut liian suuren merkityksen suomalaisessa pelastustoiminnassa.
 Samaa mieltä on myös Satakunnan pelastuslaitoksen pelastusjohtaja  Pekka Tähtinen .
 – Mielestäni toimintavalmiusajassa katsantokanta on liian mustavalkoinen.
 – Jokainen minuutti onnettomuuskohteessa on uhreille ja muille tuskallisia. Toimintavalmiusajalla on siinä mielessä merkitystä. Mutta vahinkojen kannalta pieni viive ei ole kohtuuton. Tarkoitan muutamien minuuttien viivettä, Tähtinen sanoo.
 Suomessa on 22 pelastuslaitosta. Niiden on kyettävä toimimaan sisäministeriön asettamien toimintavalmiusvaatimusten mukaisesti.  Risto Koskinen / Yle
 Yksi minuutti tarkoittaisi kymmentä uutta pelastusasemaa
 Pelastusalalla jokainen minuutti on arvokas.
 Helsingin pelastuslaitos selvitti kuusi vuotta sitten, miten Helsingissä pelastuslaitokset voisivat parantaa yhden minuutin verran toimintavalmiusaikaansa.
 – Selvityksen mukaan Helsinkiin pitäisi rakentaa vähintään kymmenen uutta pelastusasemaa. Minimissään pelkästään näiden palkkakuluihin kuluisi lähes 20 miljoonaa euroa vuodessa, Weckstén sanoo.
 Pelastusalalla ollaan huolissaan resursseista. Entinen pelastuskomentaja katsookin, että toimintavalmiusaikavaatimuksia tulisi tarkastella kriittisesti.
 – Toimintavalmiusaikoja ei pidä dramaattisesti pidentää, mutta toimintavalmiusaikojen merkitys täytyy ymmärtää. Ei pidä kuvitella, että niillä saavutetaan mitä tahansa.
 – Meillä on yksittäisiä tapauksia, joissa toimintavalmiusaika on ollut merkittävä ja ihmisiä on pelastettu. Mutta ne ovat erittäin harvinaisia tapauksia, toteaa Weckstén.
 Monessa muussa maassa toimintavalmiusajat ovat pidemmät kuin Suomessa.
 – Ruotsissa, Tanskassa, Saksassa ja esimerkiksi Norjassa toimintavalmiusaika on kymmenisen minuuttia tai vähän yli, kun meillä se on kuusi minuuttia ykkösriskialueilla, Wecksten sanoo.
 Pelastusylijohtaja Kimmo Kohvakka kuvattiin sisäministeriössä.  Jyrki Ojala / Yle
 Pelastusylijohtaja: Tarvitaan enemmän tutkimusta
 Suomen pelastustoimintaa johtava pelastusylijohtaja  Kimmo Kohvakka  kaipaa lisää tutkimuksia eri onnettomuustyyppien toimintavalmiusajoista.
 – Meillä on vielä riittämätön tietopohja lähteä tarkistamaan toimintavalmiusajan vaatimuksia suuntaan tai toiseen. Tarvitsemme lisää tutkimuksia, hän sanoo.
 Helsingin pelastuslaitoksen ja VTT:n tekemä asuntopalojen toimintavalmiusaikatutkimus valmistui jo seitsemän vuotta sitten.
 Miksi ministeriö ei ole tehnyt lisää tutkimuksia toimintavalmiusajasta?
 – Ehkä voidaan todeta jonkinasteisena selittävänä tekijänä, että kysymys on myös voimavaroista. Meidän pitäisi pystyä panostamaan monitieteiseen tutkimukseen nykyistä huomattavasti enemmän.
 Pelastusylijohtajan mukaan ministeriössä on odotettu sopivaa hetkeä tutkimusten tekemiselle.
 – Käynnissä olevat hallintouudistukset ovat olleet myös muuttamassa hieman perusteita. Ehkä on odotettu aikaa parempaa. Ja nyt se aika on täällä.
 – Me tarvitsemme uusia näyttöjä siitä, miten ja mihin suuntaan pelastustoimintaa on kehitettävä. Tähän meillä on tarkoitus panostaa.
 Simo Weckstén toivoo, että pelastusalaa johtavan sisäministeriön ja pelastuslaitosten välinen yhteistyö toimisi nykyistä paremmin. Silja Viitala / Yle
 Yhteistyö takkuaa ministeriön ja pelastusalueiden välillä
 Helsingin entinen pelastuskomentaja Wecksten sanoo, että sisäministeriön ja pelastuslaitosten välinen yhteistyö ei toimi parhaalla mahdollisella tavalla.
 Weckstenin mukaan ministeriössä ei oteta huomioon päätöksissä sitä ammattitaitoa, jota on pelastuslaitoksilla. Ministeriön toivotaankin tekevän nykyistä enemmän yhteistyötä Pelastuslaitosten kumppanuusverkoston kanssa.
 Siihen kuuluvat kaikki Suomen 22 pelastuslaitosta.
 – Toivoisin, että ministeriö ottaisi tiukemman otteen kumppanuusverkoston kanssa, Wecsten sanoo
 Etelä-Savon pelastusjohtaja  Seppo Lokka  sanoo, että kentän ja ministeriön välisessä "yhteistyössä on aina kaksi osapuolta".
 – Yhteistyössä on aina parantamisen varaa, Lokka muotoilee.
 Erityisen tärkeää se on hänen mukaansa juuri nyt, kun vastuu pelastustoimesta on siirtymässä uusille hyvinvointialueille.
 – Ministeriöllä on omat tehtävänsä, ja substanssiosaaminen on alueilla. Tässä tilanteessa ministeriön ja alueiden välinen yhteistyö on ehdottoman tärkeää, Lokka painottaa.
 Pelastustoimessa koetaan, että yhteistyö ei ole tällä hetkellä parasta mahdollista. Miten te ministeriössä koette asian?
 – Yhteistyötä voidaan aina varmasti kehittää. Itse näen, ettei ole mitään muuta mahdollisuutta kuin tehdä meille välttämätöntä kehittämistyötä yhdessä koko pelastusalan kaikkien toimijoiden kanssa, pelastusylijohtaja Kimmo Kohvakka vastaa.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta 19.11. klo 23:een saakka.

Ehtiikö palokunta paikalle kuudessa vai kahdeksassa minuutissa? Ex-pelastusjohtaja jyrähtää: "Suomessa tuijotetaan liikaa minuutteja"


Summary: Aalto-yliopiston professorin mukaan uuden kampuksen rakentaminen Ouluun nostaisi ilmastopäästöjä enemmän kuin nykyisten tilojen saneeraus. Oulun yliopisto pitää ilmastovaikutusten arvioimista vielä liian aikaisena.

Oulun yliopiston hallitus haluaa  Ouluun uutta yliopistokampusta . Se rakennettaisiin keskustaan Raksilan nykyiselle marketalueelle.
 Noin 30 000 kerrosneliömetrin laajuisen kampuksen pitäisi kaavailujen mukaan valmistua vuosikymmenen lopulla. Osa toiminnoista jätettäisiin edelleen Linnanmaalle ja lääketieteellisen tiedekunnan kampus jäisi Kontinkankaalle yliopistollisen sairaalan yhteyteen.
 Aalto-yliopiston kiinteistöjohtamisen professori  Seppo Junnila  on laskenut, että uuden kampuksen rakentaminen Oulun keskustaan nostaisi ilmastopäästöt aivan uudelle tasolle verrattuna siihen, että toiminta jatkuisi nykyisellä kampuksella Linnanmaalla.
 Junnila on arvioinut Oulun yliopiston hiilijalanjäljen suuruutta osana kiinteistörakentaja Technopolikselle tekemäänsä laajempaa ilmastoraporttia.
 Siinä todetaan, että uusi kampus jättäisi rakennusvaiheessa niin suuren piikin hiilijalanjälkeen, että sitä ei lähivuosikymmenten aikana pystytä kompensoimaan, vaikka uuden kiinteistön hillijalanjälki sen jälkeen olisikin nykyisiä pienempi.
 Yliopiston  muuttosuunnitelmia vastustava  entinen koulutusrehtori ja nykyinen yliopiston konenäön ja signaalianalyysin tutkimuskeskuksen johtaja, professori  Olli Silvén  on yrittänyt nostaa keskusteluun myös ilmastoteemaa, mutta yliopiston johto kieltäytyy keskustelusta.
 Yliopiston rehtori  Jouko Niinimäki  kieltäytyi myös Ylen haastattelusta. Rehtorin puolesta haastattelupyyntöön vastannut viestintäjohtaja  Marja Jokinen  perustelee asiaa sillä, että “kampuksen hiilijalanjäljestä on tässä kohtaa vaikea sanoa mihinkään todelliseen perustuvaa tarkempaa”.
 Seppo Junnilan tekemässä laskelmassa eri rakentamisvaihtoehtojen ilmastopäästöjä on verrattu toisiinsa arvioimalla, kuinka monen tonnin hiilidioksidipäästöä eri vaihtoehdot tarkoittaisivat.   Paulus Markkula / Yle
 Rakentamisen ja kiinteistöjen ilmastovaikutuksia pitkään tutkineen Seppo Junnilan mukaan on selvää, että uuden kampuksen rakentaminen on ilmastollisesti suurempi päästöjen aiheuttaja kuin vanhan muuttaminen.
 Hän ei ota kantaa siihen kannattaako uuden kampuksen rakentaminen vai ei, koska siihen vaikuttaa niin moni asia.
 – Ilmastonmuutoksen näkökulmasta katsottuna on kuitenkin hyvin vaikea saada rakennettua uusi kampus kestävästi, Junnila sanoo.
 Suomen ilmastopoliittisten linjausten mukaisesti myös Linnanmaan kampuksen omistaja Suomen Yliopistokiinteistöt Oy SYK on selvittänyt omasta puolestaan korkeakoulujen ja niiden rakentamisen hiilijalanjälkeä.
 SYK:n toimitusjohtaja  Sanna Sianoja  sanoo, että selvitysten johtopäätökset ovat selkeät.
 – Uudisrakennus on hiilijalanjäljiltään aina aidosti paljon rasittavampi kuin olemassa olevien rakennusten peruskorjaaminen, hän sanoo.
 – Ja onhan se kansakunnankin kannalta aika haastavaa, jos kaikki rakennetaan uudestaan. Se ei ole kestävää, Sianoja sanoo.
 Nykyiseen kampukseen satsattu paljon
 Oulun yliopisto perusteli uutta keskustakampusta alun perin nykyisten tilojen kalleudella. Julkisen kritiikin jälkeen ja tarkemman kustannusvertailun jälkeen perusteina ovat sittemmin painottuneet erityisesti yliopiston  vetovoima, imago ja elinvoima .
 Linnanmaan kampukselle muutti vastikään myös  Oulun ammattikorkeakoulu  ja muuttoa perusteltiin erityisesti yliopiston ja ammattikorkeakoulun yhteistyön parantamisella ja  poikkeuksellisen vahvan tutkimus- ja opiskeluyhteisön  luomisella.
 Ennen kääntymistään muuton kannalle Oulun yliopisto korosti uuden Euroopan mitassakin poikkeuksellisen laajan yhteiskampuksen etuja. Sen sanottiin kokoavan alueella entisiä enemmän opiskelijoita, tutkijoita ja tutkimuskumppaneita ympäri maailmaa.
 Linnanmaan kampuksella on tehty viime vuosien aikaan suuria muutoksia ja tilamuutoksia, kun Oulun ammattikorkeakoulu muutti alueelle. Risto Degerman / Yle
 Oulun yliopiston sivuilla viitataan siihen, että nykyinen Linnanmaan kampus jättää hyvin suuren hiilijalanjäljen. Tätä perustellaan Suomen Yliopistokiinteistöjen vuonna 2018 tekemällä laskelmalla, jossa on vertailtu eri yliopistokampusten ilmastovaikutuksia. Vertailussa Oulun jälki on suurin.
 Suomen Yliopistokiinteistöjen toimitusjohtajan Sanna Sianojan mukaan iso hiilijalanjälki selittyy sillä, että Linnanmaalla käytetään kaukolämpöä, jonka tuottamiseen Oulun Energia Oy on käyttänyt polttoturvetta.
 Viime aikoina  turpeen käyttö on vähentynyt,  mikä pienentää myös Linnanmaan laskennallista hiilijalanjälkeä. Samalla kun osa alueesta siirtyi ammattikorkeakouluille ja tutkimuslaitoksille, yliopiston käytössä olevia tiloja on myös pienennetty ja saneerattu.
 Sanna Sianoja korostaa, että yliopistokiinteistöjen tavoitteena on koko maassa saada kampukset tulevaisuudessa aidosti hiilineutraaleiksi. Tähän mennessä tavoite on saavutettu kompensaatioilla, mutta esimerkiksi Turussa on yliopistojen kiinteistöjen hiilijalanjälkeä pystytty pienentämään siirtymällä maalämmön käyttöön.
 Hirsi ja puu voisivat pienentää hiilijalanjälkeä
 Seppo Junnila korostaa, että rakennusten ilmastovaikutusten ymmärtämiseksi on tärkeää kiinnittää huomiota rakennusten käytöstä aiheutuviin vaikutuksiin, koska ympäristökuormaa kertyy pikku hiljaa koko rakennuksen elinkaaren ajan.
 Sen lisäksi pitää kiinnittää huomiota myös ympäristökuormaan, joka syntyy rakennusten elinkaaren alkuvaiheessa, kun niitä rakennetaan.
 – Kun tehdään vaikutusarviota, nämä molemmat näkökulmat pitää olla mukana, vaikka toistaiseksi rakentamisen aiheuttaman hiilipiikin eli kiinteistön tekemisen ja materiaalien käytön vaikutuksia ei ole käytännössä otettu huomioon ollenkaan, Junnila sanoo.
 Rakentamisen alkuvaiheen hiilipiikin suuruuteen voidaan nykyisin vaikuttaa lähinnä kierrätysmateriaaleilla ja vanhojen tilojen uudelleenkäytöllä. Tulevaisuudessa kehitteillä on materiaaleja, joiden hiilijalanjälki on nykyistä pienempi.
 Suomessa olisi myös mahdollisuus käyttää materiaalina puuta, joka kasvaessaan sitoo hiiltä. Nykyinen puurakentaminen ei kuitenkaan yleensä täytä tätä vaatimusta, koska puun osuus rakentamisessa on Junnilan mukaan verrattain pieni.
 – Pitää puhua todella massiivisesta puunkäytöstä eli silloin tarkoitetaan teollisia puurakenteita tai hirsirakentamista.
 Oulun yliopiston mukaan uuden kampuksen hankesuunnittelu etenee aikataulussaan. Viestintäjohtaja Marja Jokisen mukaan oikea hetki avata suunnitelmaa on vasta, kun suunnitelma on valmis joulukuussa.
 Siihen saakka yliopisto ei halua kertoa tarkemmin sen enempää sitä, mitä uudelle kampukselle on lopulta tarkoitus sijoittaa eikä sitä, miten siinä ilmastovaikutukset aiotaan ottaa huomioon.
 Sen yliopisto on kuitenkin todennut, että keskustakampus vähentäisi ainakin osan liikenteen päästöistä, kun liikkumisen tarve vähenisi. Seppo Junnilan mukaan se ei kuitenkaan riitä kuromaan rakentamisaikaisen hiilipiikin vaikutusta.
 Viiden kilometrin matka Oulun ydinkeskustasta Linnanmaalle kestää paikallisbussilla tai pyörällä parikymmentä minuuttia.

Uuden kampuksen ilmastovaikutukset puhuttavat Oulussa – yliopisto ei halua keskustella aiheesta ennen kuin suunnitelmat ovat tarkentuneet


Summary: Yhden kuolonuhrin lisäksi neljä on kaiteissa. Kuolonuhrien määrän odotetaan nousevan.

Kanada on lähettämässä virka-apuna satoja sotilaita auttamaan evakuoinneissa Brittiläisen Kolumbian rannikolla, jossa rankkasateiden aiheuttamat tulvat ovat johtaneet hätätilan julistamiseen. Armeijan on määrä auttaa muun muassa evakuoinnissa. Tyynenmeren rannikolla sijaitsevaan provinssiin on julistettu hätätila.
 Ennätyksellisten sateiden aiheuttamissa mutavyöryissä on kuollut yksi ihminen, ja neljä on kateissa. Kuolonuhrien määrän odotetaan vielä nousevan. Tuhannet ovat joutuneet lähtemään kodeistaan.
 – Lähipäivinä kuolonuhreja on odotettavissa lisää, sanoi provinssin pääministeri  John Horgan  keskiviikkona.
 Trudeau lupasi apua
 Kanadan pääministeri  Justin Trudeau  sanoi tuhansien sotilaiden olevan lisäksi lähtövalmiudessa.
 – Jatkamme työskentelyä provinssin, alkuperäiskansojen johtajien ja paikallisten johtajien kanssa. Teemme kaiken auttaaksemme Brittiläisen Kolumbian ihmisiä uskomattoman vaikean ajan läpi, Trudeau sanoi.
 Sademäärät nousivat Vancouverissa ja sen lähialueilla sunnuntaina ja maanantaina ennätyslukemiin. Tulvat ja maanvyöryt ovat katkaisseet Vancouveriin johtavat rautatiet sekä tärkeimmät valtatiet.
 Vancouverin koillispuolella Tulameenissa tulvien eristämänä on Kanadan yleisradioyhtiön mukaan ainakin 400 ihmistä, joista monet ilman sähköä. Alueelle on pudotettu ruoka-apua helikopterista.
 Brittiläisessä Kolumbiassa koettiin kesällä ennätyksellisiä helteitä, jotka johtivat yli 500 ihmisen kuolemaan. Maastopalot  tuhosivat kokonaisen kylän .
 – Tällaiset sääilmiöt lisääntyvät ihmisen aiheuttaman ilmastonmuutoksen seurauksena, Horgan sanoi.
 Lue lisää:
 Australiassa varoitus hengenvaarallisista syöksytulvista – satoja ihmisiä evakuoitu ennätyksellisten rankkasateiden tieltä
 Vesi noussut vaarallisen korkealle – Kanadan pääkaupunki Ottawa julisti hätätilan
 Kanadan ennätyshellekylä tuhoutui tulipalossa – yli tuhat jättänyt kotinsa, kahden kerrotaan kuolleen

Kanadassa tuhansia sotilaita on valmiudessa lähtemään tulvien ja mutavyöryjen runnomaan Brittiläiseen Kolumbiaan


Summary: Tampereen monitoimiareenan sponsorista on keskusteltu poikkeuksellisen vilkkaasti sen jälkeen, kun aiemman sponsorin talousepäselvyydet tulivat julki.

Tampereen Kannen areena on sopinut uusista yhteistyökumppaneista.
 Areena-yhtiö järjestää perjantaina tiedotustilaisuuden, jossa se lupaa kertoa merkittäviä uutisia areenan tulevaisuudesta ja yhteistyökumppaneista.
 Voit seurata tiedotustilaisuutta suorana huomenna kello 09.45 alkaen Yle Areenassa.
 Tampereen areenaa viimeistellään parhaillaan. Ensimmäiset tapahtumat on määrä järjestää 3. ja 4. joulukuuta, jolloin areenalla pelataan ensimmäiset jääkiekko-ottelut. Areenan virallisia avajaisia juhlitaan pari viikkoa myöhemmin, joulukuun puolivälissä.
 Uros sai mennä talousepäselvyyksien ja mainehaitan takia
 Tampereen monitoimiareenan hallitus irtisanoi nimisopimuksen Uros oy:n kanssa torstaina 28. lokakuuta. Areena on sen jälkeen jatkanut toimintaansa nimellä Tampereen Kannen areena.
 Areena perusteli päätöstään Uros-yhtiön heikolla taloudellisella tilanteella sekä yrityksen saamalla negatiivisella julkisuudella.
 Epäilyt ja tiedot Uros oy:n talousvaikeuksista ovat olleet julkisuudessa loppukesästä asti. Tampereen areenan hallitus huolestui tilanteesta ja pyysi Urokselta selvityksiä taloustilanteesta.
 Tampereen areenan toimitusjohtaja  Marko Hurme  kertoi irtisanomisuutisoinnin yhteydessä, että Uros oy ei pystynyt vakuuttamaan areenayhtiötä toimintakyvystään.
 – Pyysimme lisäselvityksiä, mutta emme niitä saaneet. Lopulta teimme päätöksen sopimuksen irtisanomisesta.
 Tämä artikkeli päivittyy.
 Lue myös :
 Uros-yhtiö sai potkut Tampereen areenalta, toimitusjohtaja: "Meidän yhteinen tarinamme on nyt ohi"
 200 työpaikkaa ja kansainvälistä mainetta: Nämä neljä komeaa asiaa teknologiayhtiö Uros lupasi Tampereelle – selvitimme, miten kävi
 Tampereen areenayhtiö: Uutinen Uros Oy:n talousvaikeuksista ei vaikuta joulukuussa avattavan areenan toimintaan

Löysikö Tampereen areena uuden nimisponsorin? Areena-yhtiö järjestää perjantaina tiedotustilaisuuden


Kannonkoskelainen Betolar Oyj suunnittelee listautumista Helsingin pörssiin. Yhtiö on  kehitellyt vähähiilistä betonia , jota voitaisiin valmistaa teollisuuden jäte- ja sivuvirroista.
 Yhtiö kertoo suunnitelmistaan tarkemmin tiedotustilaisuudessa tänään torstaina kello 11.
 Betoni on maailman käytetyin rakennusmateriaali ja tuottaa 5–8 prosenttia maailman kasvihuonepäästöistä.
 Betolarin tavoitteena on korvata betonissa tarvittava hiekka ja sementti teollisuuden jäte- ja sivuvirroilla.
 Yrityksen perustajan ja innovaatiojohtajan  Juha Leppäsen  mukaan pelkästään sementin korvaaminen tiputtaa hiilidioksidipäästöt viidennekseen.
 Betolarin toimitusjohtaja  Matti Löpponen  uskoo, että sementistä voitaisiin luopua seuraavan kymmenen vuoden aikana.
 Täydennämme juttua.
 Lue lisää:
 Suomalaisyhtiö kehitti salassa ilmastoystävällisemmän korvaajan betonille – nyt akkukaivoksen jätteestä syntyy jalustoja sähköautojen latauspisteille
 Betoni tuottaa enemmän ilmastopäästöjä kuin lentoliikenne – pikkuinen firma Kannonkoskelta aikoo romauttaa päästöt tekemällä betonin jätteistä

Betolar suunnittelee listautumista pörssiin – kannonkoskelainen firma suitsii betonin hiilidioksidipäästöjä


Summary: Suomi haluaa panostaa etenkin luonnonsuojeluun ja vieraslajien leviämisen estämiseen Barentsin neuvoston puheenjohtajuuskautensa aikana. Lisäksi Barentsin neuvoston toimintaa halutaan tuoda lähemmäksi ihmisiä.

Suomi toimii Barentsin euroarktisen neuvoston puheenjohtajana vuosina 2021–2023. Puheenjohtajakausi alkoi tällä viikolla Arctic Spirit -konferenssissa Rovaniemellä, jossa puheenjohtaja  Pekka Haavisto  avasi  Suomen tavoitteita .
 Haavisto kertoi konferenssissa , että Suomi aikoo nopeuttaa ilmastonmuutoksen vastaisia toimia Barentsin alueella kaksivuotisen puheenjohtajuuskautensa aikana. Ympäristö- ja ilmasto-ohjelma tulee olemaan keskeisessä roolissa Barentsin alueella.
 Niin kutsutun Barentsin neuvoston tehtävänä on vahvistaa Barentsin alueen maiden yhteistyötä. Barentsin neuvostoon kuuluvat Suomen lisäksi myös Islanti, Norja, Ruotsi, Tanska ja Venäjä sekä Euroopan komissio.
 Suomen puheenjohtajakautta on valmistellut ulkoministeriön Barents-työryhmä, jota on johtanut Barentsin ja pohjoisen ulottuvuuden suurlähettiläs  Jari Vilén . Tässä kolme pääkohtaa, joita Vilén nostaa Suomen puheenjohtajakauden tavoitteiksi.
 1. Luonnon monimuotoisuuden suojelu
 Suomen puheenjohtajakauden yksi tärkeimmistä teemoista on ilmasto. Suurlähettiläs Jari Vilén kertoo, että jo ensimmäisistä neuvotteluista lähtien luonnonsuojelu ja ilmasto ovat olleet tärkeitä Barentsin neuvostolle, sillä arktisen alueen herkkä luonto tarvitsee jo nyt toimenpiteitä.
 Suomen puheenjohtajakaudella panostetaan erityisesti alkuperäislajien suojeluun ja luonnon monimuotoisuuden turvaamiseen. Yksi konkreettinen toimenpide liittyy lohijoissa valtavasti lisääntyneen kyttyrälohiin.
 – Etsimme yhteisiä keinoja siihen, miten kyttyrälohiepidemiaa voitaisiin hallita ja miten ne voisi poistaa kestävällä tavalla, kertoo Vilén.
 Myös naalien heikkoon tilanteeseen halutaan puuttua tällä puheenjohtajakaudella. Tästä uhanalaisista eläimestä on tullut Suomen puheenjohtajakauden symboli, ja sen elinympäristöä pyritään näiden tulevien vuosien aikana edistämään.
 – Yli 20 vuoteen Suomessa ei ole nähty naalin onnistunutta pesintää. Olisihan se hieno symbolinen päätös puheenjohtajuuskaudelle, jos saisimme seuraavan kahden vuoden aikana ensimmäisen naalinpennun syntymään Lapin tuntureilla.
 2. Saamelaisilla keskeinen rooli yhteistyökumppanina
 Saamelaiskäräjät ja ministerit ovat keskustelleet Barentsin alueen asioista hyvissä ajoin ennen puheenjohtajakauden aloittamista. Barentsin neuvosto on muun muassa alkanut suunnitella SAMIT-nimistä suurta alkuperäiskansatapaamista Brysseliin vuodelle 2023.
 Tavoitteena on, että saamelaiskäräjät tulee auttamaan puheenjohtajakauden aikana erilaisissa sisällöissä Saamenmaalla.
 – Saamelaiskäräjillä on keskeinen rooli, kun arvioidaan sitä, millaisia toiveita ja tarpeita on ennen kaikkea saamelaisten asioiden elinkeinon ja hyvinvoinnin suhteen, sanoo Jari Vilén.
 3. Toiminta lähellä Barentsin alueen ihmisiä
 Tavallisesti Barentsin neuvosto on toiminut eri maiden edustajien ja poliitikkojen yhteistyöllä. Nyt puheenjohtajakaudellaan Suomi haluaa tuoda neuvoston toimia lähemmäs ihmisiä.
 Suomen puheenjohtajakausi tulee näkymään Barentsin alueen ihmisten arkielämässä jo neuvoston järjestämien tilaisuuksien läsnäololla. Tapahtumia tullaan järjestämään maakunnissa, jotka ovat mukana yhteistyössä, kuten Lapin, Pohjois-Pohjanmaan, Kainuun ja Pohjois-Karjalan alueilla, kertoo Vilén.
 – Meillä on konkreettisia projekteja, joihin olemme pyytäneet ja hakeneet mukaan niin maakuntien, kaupunkien, kuntien ja järjestöjen edustajia. Meillä on käytettävissä tähän uudet resurssit.
 Barentsin neuvosto haluaa tukea monenlaisia tapahtumia ja hankkeita yli rajojen.
 – Ne voivat olla vaikkapa jalkapallojoukkueen yhteistoiminta rajan ylitse, ammattitaitokilpailua koululaisten kesken vaikka käden taidoista ja kokkikilpailuja. Menemme niin lähelle ihmistä kuin se on mahdollista, ideoi suurlähettiläs Jari Vilén.

Suomi aikoo panostaa kyttyrälohen torjuntaan ja naalikannan elvyttämiseen Barentsin neuvoston puheenjohtajakaudellaan


Summary: Venla-palkinnot jaetaan tammikuussa 2022. Lyhytlistalla on mukana muun muassa Sohvaperunat, Sisäilmaa ja Politiikka-Suomi.

Televisioalan himotuimmat pystit, Kultaiset Venlat jaetaan tammikuussa järjestettävässä gaalassa.
 Kultaisen Venlan esituomaristo on äänestänyt lyhytlistan, jonka pohjalta Televisioakatemia valitsee lopulliset ehdokkaat. Ne julkaistaan 8. joulukuuta.
 Lyhytlistalle päätyi yli 50 mainintaa Ylen ohjelmille tai tekijöille.
 Uutis-, ajankohtais ja asiaohjelmasarja
 Hullu vuosi 1991 (Yle TV1 ja Yle Areena, Nouhau Productions)
 MOT (Yle TV1 ja Yle Areena, Yle Uutis- ja ajankohtaistoiminta)
 Perjantai-dokkarit (Yle Areena ja Yle TV1, Yle Uutis- ja ajankohtaistoiminta)
 Politiikka-Suomi (Yle TV1 ja Yle Areena, Yle Luovat sisällöt ja media)
 Rankka vuosi (Yle TV1 ja Yle Areena, Yle Luovat sisällöt ja media)
 Some Deep Story (Yle Areena ja Yle TV2, Revul Media Group)
 Game Show
 Game of Games Suomi (MTV3, Warner Bros. International Television Production Finland)
 Lauma (MTV3, Yellow Film & TV)
 Melkein MENSA (Fox, Banijay Finland)
 Stadi vs. Lande (MTV3, Rabbit Films)
 Super-Jahti (MTV3, ITV Studios Finland)
 Suurmestari (MTV3, Rabbit Films)
 Keskusteluohjelma
 Efter Nio (Yle Fem ja Yle Areena, Parad Media)
 Flinkkilä & Kellomäki (Yle TV1 ja Yle Areena, Yle Luovat sisällöt ja media)
 Joonas Nordman Show (MTV3, Yellow Film & TV)
 Kulttuuricocktail (Yle TV1 ja Yle Areena, Yle Luovat sisällöt ja media)
 Perjantai (Yle TV1 ja Yle Areena, Yle Uutis- ja ajankohtaistoiminta)
 Puoli seitsemän (Yle TV1 ja Yle Areena, Yle Uutis- ja ajankohtaistoiminta)
 Yökylässä Maria Veitola, (MTV3, Moskito Television)
 Lifestyle-ohjelma
 Aarrepaja (MTV3, Warner Bros. International Television Production Finland)
 Eränkävijät, (Yle TV1 ja Yle Areena, NTRNZ media)
 Huvila ja Huussi, kausi 12 (Nelonen, Endemol Shine Finland)
 Remppa vai muutto Suomi (Nelonen, Rabbit Films)
 Supernanny Suomi (MTV3, Warner Bros. International Television Production Finland)
 Kilpailureality
 Farmi Suomi (Nelonen, Moskito Television)
 MasterChef VIP (MTV3, Endemol Shine Finland)
 Mestaritekijä (Discovery+, Rabbit Films)
 Selviytyjät Suomi Karibia (Nelonen, Banijay Finland)
 Tanssii tähtien kanssa (MTV3, Banijay Finland)
 Seurantareality
 Elossa 24h (Yle TV1 ja Yle Areena, ITV Studios Finland)
 Ensitreffit alttarilla (MTV3, Endemol Shine Finland)
 Kuppilat kuntoon, Hans Välimäki! (Nelonen, Moskito Television)
 Pilluralli - itsenäistymisen vuosi (Yle Areena, Revul Media Group)
 Unelma Lapista (Yle Areena ja Yle TV2, Yle Luovat sisällöt ja media)
 Musiikkiviihde
 Elämäni Biisi, (Yle TV1 ja Yle Areena, Yellow Film & TV)
 SuomiLOVE, (Yle TV1 ja Yle Areena, Warner Bros. International Television Production
 Finland)
 The Voice of Finland, kausi 10 (Nelonen, ITV Studios Finland)
 UMK (Yle TV1 ja Yle Areena, Yle Luovat sisällöt ja media)
 Vain elämää, (Nelonen, Banijay Finland)
 Viihdeohjelma
 Diili Suomi (Nelonen, FremantleMedia Finland)
 Posse (MTV3, Rabbit Films)
 Pöllötöllö (MTV3, MTV)
 Sohvaperunat, (Yle TV2 ja Yle Areena, Endemol Shine Finland)
 Ultimate Escape Suomi (Discovery+, Rabbit Films)
 Vuoden uusi ohjelma 2021
 Aarrepaja (MTV3, Warner Bros. International Television Production Finland)
 Mist sä tuut? (Yle Areena, Moskito Television)
 Politiikka-Suomi (Yle TV1 ja Yle Areena, Yle Luovat sisällöt ja media)
 Sisäilmaa (Yle TV1, Yle Areena, Solar Films)
 Ultimate Escape Suomi (Discovery+, Rabbit Films)
 Urheilu ja events
 Big Brother Suomi 24/7 (Ruutu, Endemol Shine Finland)
 Emma-gaala 2020 (Nelonen, ITV Studios Finland)
 Jalkapallon EM-kisat (Yle TV2 ja Yle Areena, Yle Urheilu ja tapahtumat)
 Nenäpäivä (Yle Areena ja Yle TV1, Yle Urheilu ja tapahtumat)
 Tokion olympialaiset YLE (Yle TV2 ja Yle Areena, Yle Urheilu ja tapahtumat)
 Vuoden ohjaaja (viihde, reality ja events)
 Aleksi Sariola  / SuomiLOVE (Yle TV1 ja Yle Areena, Warner Bros. International Television
 Production Finland)
 Edward Kojonen  / Selviytyjät Suomi Karibia (Nelonen, Banijay Finland)
 Jan-Aslak Leino  / Tanssii tähtien kanssa (MTV3, Banijay Finland)
 Juha-Matti Valtonen  / Big Brother Suomi (Nelonen, Endemol Shine Finland)
 Juha-Matti Valtonen  / Masked Singer Suomi (MTV3, FremantleMedia Finland)
 Jussi Korva  / Diili (Nelonen, FremantleMedia Finland)
 Sami Kieksi  / Pilluralli – itsenäistymisen vuosi (Yle Areena, Revul Media Group)
 Tapani Parm  / Tokion olympialaiset YLE (Yle TV2 ja Yle Areena, Yle Urheilu ja tapahtumat)
 Teija Paajamaa & Arja Lehtikangas  / Vain elämää (Nelonen, Banijay Finland)
 Vuoden käsikirjoittaja (viihde, reality ja events)
 Aleksi Sariola  / SuomiLOVE (Yle TV1 ja Yle Areena, Warner Bros. International Television
 Production Finland)
 Anne Kaasinen  / Ensitreffit alttarilla (MTV3, Endemol Shine Finland)
 Arja Lehtikangas  / Vain elämää (Nelonen, Banijay Finland)
 Arman Alizad  / Arman Pohjantähden alla (Ruutu, Armanin maailma)
 Emilia Valentin  / Diili (Nelonen, FremantleMedia Finland)
 Jenni Samio  &  Edward Kojonen  / Selviytyjät Suomi Karibia (Nelonen, Banijay Finland)
 Sarri Schonert  / Kuppilat kuntoon, Hans Välimäki! (Nelonen, Moskito Television)
 Draamasarja
 Hautalehto: Kylmä syli (C More, Solar Films)
 Häräntappoase (Elisa Viihde Viaplay, Welhofilmi)
 Mädät omenat (Elisa Viihde Viaplay, Fire Monkey)
 Rahti (Yle TV1 ja Yle Areena, FremantleMedia Finland)
 Sisäilmaa (Yle TV1 ja Yle Areena, Solar Films)
 Komediasarja
 Aikuiset, (Yle Areena, Yellow Film & TV)
 Karuselli (C More, Jarowskij Finland)
 Kullannuput (Yle Areena, Moskito Television)
 Luottomies, kausi 3 (Yle Areena, Yle Draama)
 Mister 8 (Elisa Viihde Viaplay, It's Alive Films)
 Modernit miehet, (Yle Areena ja Yle TV2, Moskito Television)
 Vuoden naisnäyttelijä
 Anna Airola /  Aikuiset (Yle Areena, Yellow Film & TV)
 Carola Hakola  / Häräntappoase (Elisa Viihde Viaplay, Welhofilmi)
 Elena Leeve  / Maria Kallio (C More, Jarowskij Finland)
 Elina Knihtilä  / Sisäilmaa (Yle TV1 ja Yle Areena, Solar Films)
 Lotta Lehtikari  / Pala sydämestä (Yle TV1 ja Yle Areena, Yle Luovat sisällöt ja media)
 Maria Ylipää  / Aallonmurtaja (C More, Warner Bros. International Television Production Finland)
 Satu-Tuuli Karhu  / Mädät omenat (Elisa Viihde Viaplay, Fire Monkey)
 Sonja Kuittinen  / Mädät omenat (Elisa Viihde Viaplay, Fire Monkey)
 Vuoden miesnäyttelijä
 Eero Aho  / Koskinen (Ruutu, Aito Media)
 Elias Salonen  / Aikuiset (Yle Areena, Yellow Film & TV)
 Hannu-Pekka Björkman  / Sisäilmaa (Yle TV1 ja Yle Areena, Solar Films)
 Johannes Holopainen  / Rahti (Yle TV1 ja Yle Areena, FremantleMedia Finland)
 Lauri Tilkanen  / Pohjolan laki (Elisa Viihde Viaplay, Yellow Film & TV)
 Mikko Leppilampi  / Hautalehto: Kylmä syli (C More, Solar Films)
 Pekka Strang  / Mister 8 (Elisa Viihde Viaplay, It's Alive Films)
 Vuoden käsikirjoittaja (fiktio)
 Aino Lappalainen & Anna Lappalainen  / Pala sydämestä (Yle TV1 ja Yle Areena, Yle Luovat sisällöt ja media)
 Anna Brotkin  / Aikuiset (Yle Areena, Yellow Film & TV)
 Juha Lehtola & Tiina Lymi  / Sisäilmaa (Yle TV1 ja Yle Areena, Solar Films)
 Matti Kinnunen, Tarja Kylmä, Johanna Hartikainen & Veikko Aaltonen  / Rahti (Yle TV1 ja Yle Areena, FremantleMedia Finland)
 Mia Ylönen  / Mädät omenat (Elisa Viihde Viaplay, Fire Monkey)
 Vesa Virtanen  / Mister 8 (Elisa Viihde Viaplay, It's Alive Films)
 Vuoden ohjaaja (fiktio)
 AJ Annila  / Nyrkki (Elisa Viihde Viaplay, Jarowskij Finland)
 Anna Dahlman / Aikuiset  (Yle Areena, Yellow Film & TV)
 Marja Pyykkö  &  Pamela Tola  / Mädät omenat (Elisa Viihde Viaplay, Fire Monkey)
 Teemu Nikki  / Mister 8 (Elisa Viihde Viaplay, It's Alive Films)
 Tiina Lymi / Sisäilmaa  (Yle TV1 ja Yle Areena, Solar Films)
 Lasten- ja nuortenohjelma
 HS Lasten uutiset (Nelonen, Helsingin Sanomat)
 Hullu - hullumpi - yläaste, kausi 5 (Yle Areena, Tarinapaja)
 Jag kommer / Mä tuun (Yle Areena, Citizen Jane Productions)
 Lovi (Yle Areena, Yellow Film & TV)
 Sekasin (Yle Areena, It's Alive Films)
 Uutinen täydentyy.
 Täsmennetty otsikkoa 18.11. klo 10.03: alun perin otsikossa sanottiin, että Yleltä mukana yli 50 ohjelmaa. Täsmennetty muotoon "Ylen ohjelmat ja niiden tekijät".

Kultainen Venla -ehdokkaiden lyhytlista julkaistiin – Ylen ohjelmille ja niiden tekijöille yli 50 mainintaa


Summary: Laajassa lasten unitutkimuksessa on tähän mennessä huomattu, että kuukauden ikäisten kesävauvojen uni on parempilaatuisempaa kuin muilla. Kahdeksankuukautisilla syntymävuodenajalla ei ole enää merkitystä.

Kymmenen vuotta sitten alkanut Child Sleep eli Lapsen uni ja terveys -tutkimushankkeella selvitetään lapsen unta ja sitä, mitkä asiat uneen vaikuttavat.
 Tampereen yliopistollisessa sairaalassa on tehty kansalliseen tutkimukseen kuuluvat unirekisteröinnit ja niiden analyysi sekä psykologiset testit.
 Vastasyntyneen uni on hyvin pirstaleista, kertoo unitutkija  Sari-Leena Himanen  Tampereen yliopistollisesta sairaalasta.
 – Vauvathan saattavat nukkua päivällä jopa enemmän kuin yöllä. Unta säätelevä sisäinen kello ei heillä vielä toimi. Vauvan uni kehittyy ja muuttuu ihan viikko viikon jälkeen jatkuvasti.
 Sari-Leena Himanen on vastannut Child Sleep-tutkimushankkeen unirekisteröinneistä. Hän on Tampereen yliopistollisen sairaalan kliinisen neurofysiologian ylilääkäri ja toimii Tampereen yliopiston fysiologian professorina.
 Nella Nuora / Yle
 Unihäiriöistä kärsivien lasten tutkimukset aloitettiin Tampereella jo 1990-luvun lopulla. Sari-Leena Himasen lisäksi Tampereella vaikuttavat muutkin unitutkimuksen kovat nimet: lastenneurologi  Outi Saarenpää-Heikkilä  sekä neuropsykologi  Anneli Kylliäinen .
 Kansallinen Child sleep -hanke puolestaan käynnistyi vuonna 2011.
 Tiede ottaa aikansa ja nyt tuloksia on alkanut tippua. Tampereeltakin on valmistunut tai valmistumassa useita vauvojen unta käsitteleviä tutkimuksia.
 Vauvat äänestäisivät kellojen siirtelyä vastaan
 Sari-Leena Himanen kertoo, että tutkimuksissa yksi selvitettävä asia on ollut se, miksi vauvojen uni vaihtelee niin paljon.
 – Aloimme miettiä, että ehkä tämä Suomen valon vaihtelu voisi selittää laatueroja, sanoo Himanen.
 Tohtorikoulutettava, erikoislääkäri  Anja Kärjen  tutkimuksen mukaan yhden kuukauden ikäisinä kesävauvojen uni osoittautuikin muita parempilaatuisemmaksi.
 Kahdeksan kuukauden iässä syntymävuodenaika ei enää vaikuttanut uneen.
 – Mutta vuodenaika, jolloin unirekisteröinti on tehty, vaikutti. Keväällä kun valo lisääntyy nopeasti, vauvat nukkuivat huonommin, Himanen kertoo.
 Keväällä kun valo lisääntyy nopeasti, vauvat nukkuivat huonommin.  Angel Koivukangas, kotialbumi
 Jos vauvat saisivat päättää, kellojen siirtelystä vuodenaikojen mukaan luovuttaisiin ainakin kesäajan osalta. Talviajan vaikutusta ei vielä ole tutkittu.
 – Vauvat nukkuivat vielä huonommin juuri silloin, kun kelloja siirrettiin kesäaikaan, kertoo Himanen.
 Kahdeksankuisen uni kertoo tulevasta
 Nukkumisessa tapahtuu lapsuusiässä jatkuvia muutoksia. Erityisen nopeita muutokset ovat yhden kuukauden iässä.
 Tohtorikoulutettava, psykologi  Tiina Mäkelän  tutkimuksen mukaan kahdeksankuisen uni kertoo lapsen tulevasta kehityksestä.
 – Jos vauva heräili kahdeksan kuukauden iässä paljon, kahden vuoden iässä lapset selviytyivät huonommin toiminnanohjausta vaativista tehtävistä, kertoo Himanen.
 Toiminnanohjaus tarkoittaa sitä, että osaa tehdä oikeat asiat oikeassa paikassa oikeaan aikaan.
 Lasten unesta on tiedetty vasta vähän
 Vaikka jokainen vanhempi tuntee hyvässä ja pahassa vauvansa nukkumistavat, tieteellisessä mielessä vauvojen nukkumisesta ei ole tiedetty paljoakaan.
 Vauvojen unen laadun suuren hajonnan vuoksi lääketieteen tohtori ja erikoislääkäri  Anna-Liisa Satomaa  tutki viitearvojen vaihtelua ja vaihtelun syitä.
 – Nyt tiedämme paremmin, minkälaista sen unen kuuluisi olla. Se taas auttaa kliinisessä työssä, kun arvioidaan unihäiriöisiä vauvoja.
 Myös se, että vauvat ovat kehityksellisesti eri vaiheissa, voi selittää eroja nukkumisessa. Ei siis välttämättä ole hyviä ja huonoja nukkujia.    Angel Koivukangas, kotialbumi
 Koska nukkuminen vaikuttaa niin paljon myös lapsen tulevaan kehitykseen, tarvitaan siitä lisää tietoa. Tutkijat haluaisivat myös neuvoloihin lisää tietoa nukkumisesta ja sen merkityksestä.
 –Tietoisuus lapsen unesta on tähän saakka ollut aika vähäistä. Se, mitä aikaisemmin on pidetty unihäiriönä, on todettu varsinkin hengityksen osalta olevan epäkypsyyttä, kertoo Himanen.
 Hyvä uni vauvana vaikuttaa aikuisuuteen asti
 Child sleep eli Lapsen Uni-tutkimushanke jatkuu edelleen.
 Ensimmäiset, kuukauden ikäisinä tutkitut lapset ovat nyt kymmenvuotiaita. Pian heitä pyydetään jälleen uusintarekisteröinteihin. Tähän mennessä niitä on tehty yhden ja kahdeksan kuukauden, kahden vuoden ja viiden tai seitsemän vuoden iässä.
 Mitä nyt halutaan tutkia?
 – Ainakin yritetään vielä tarkemmin selvittää, miten huonosti nukkuminen, heräily ja ehkä liian lyhyt yöuni vaikuttavat lapsen päiväaikaiseen suoriutumiseen, kertoo unitutkija Sari-Leena Himanen.
 Näin saataisiin kenties keinoja parantaa lapsen unta ja siten mahdollisuutta hyvään nuoruuteen ja aikuisuuteen.
 Hyvän unen turvaamiseksi lapsen makuuhuone kannattaisi varsinkin keväisin pimentää. Myös rutiinit ovat tärkeitä lapsen sisäiselle kellolle.   Angel Koivukangas, kotialbumi

Vauvojen unitutkimus paljastaa: Kesällä syntyneet vauvat nukkuvat muita paremmin


Summary: Lopullisesti Helsingin Sörnäisiin sunnitellun autotunnelin tarpeellisuudesta ja toteuttamisesta päättää kaupunginvaltuusto. Tunnelin rakentamisesta on syntynyt iso poliittinen riita.

Helsingin Sörnäisiin suunniteltu uusi suuri autotunneliprojekti etenee. Helsingin kaupunginhallitus päätti aamun kokouksessaan esittää kaupunginvaltuustolle tunnelin rakentamista. Tunneliprojektin toteuttaminen on sidottu päätöksessä tiukasti muiden vähäpäästöisen liikennnehankkeiden kuten raideliikenteen toteuttamiseen kaupungissa.
 Sörnäisten autobaanalle suunnitellusta jättimäisestä autotunnelista on syntynyt suuri poliittinen riita. Tunneliprojektia on puitu kaupunginhallituksen kokouksissa jo kahdesti ennen tänään tehtyä päätöstä.
 SDP:n ryhmä jakaantui kahtia
 Tunnelin rakentamista kannattivat kokoomus, SDP:n kaupunginhallituksen jäsenistä toinen, perussuomalaiset, RKP, KD ja Liike Nyt. Vihreät ja vasemmistoliitto vastustivat hanketta.
 Kaupunginhallituksen kokouksessa esiteltiin muun muassa viranomaisselvityksiä, joiden pohjalta arvioitiin tunnelin toteuttamisen ja toteuttamatta jättämisen vaikutuksia liikennesuunnittelun kokonaisuuteen tulevina vuosina.
 SDP:n apulaispormestari  Nasima Razmyar  vaati maanantaina tunnelipäätöksen jättämistä pöydälle.  Hän kertoi SDP:n valtuustoryhmän kaipaavan selvitystä siitä, miten liikenne alueella järjestettäisiin, jos tunnelia ei toteutettaisi.
 Hän oli huolissaan siitä, että tunneliprojekti hylättäisiin vailla vaihtoehtoja ja tietoa siitä, mitkä olisivat tunnelin toteuttamatta jättämisen vaikutukset.
 Razmyar myönsi, että kokonaisuus on monimutkainen. Myös SDP:n sisällä tunnelista on käyty viime aikoina varsin vilkasta ja kriittistä keskustelua. Kaupunginhallituksessakin ryhmä jakaantui kahtia.
 SDP:n valtuustoryhmän johdon pelkona on ollut se, että rivit voisivat rakoilla jopa niin, ettei tunneli lopulta saisikaan riittävää kannatusta.
 Tunneliprojekti etenee valtuuston käsiteltäväksi
 Seuraavaksi kiistellyn Sörnäistentunnelin rakentaminen menee kaupunginvaltuuston käsiteltäväksi. Valtuusto päättää lopulta tunnelin tarpeellisuudesta ja mahdollisesta rakentamisesta.
 Tunnelin ymprillä on käyty pokkeuksellisen kovaa poliittista peliä, sillä tunneliprojekti kuului puolueiden vastikään yhdessä sopimaan kaupungin budjettiin. Myös tunnelia nyt jyrkästi vastustavat vihreät ja vasemmistoliittokin olivat mukana sopimassa budjetista, johon tunneli sisältyi. Perussuomalaiset eivät olleet mukana budjettisovussa.
 Kaupungin viranomasselvitykset siis puoltavat tunnelin rakentamista. Selvitysten perustella ajoneuvoiikenne kävisi suorastaan mahdottomaksi, jos tunnelia ei rakennettaisi. Tunnelia on kritisoitu muun muassa autoliikenteen lisääntymisellä.
 Selvitysten perustella tunneli nähdään tärkeäksi siksi, että lukuisat muut alueelle suunnitellut projektit ovat riippuvaisia tunnelin rakentamisesta. Läpiajoliikenne haluttaisiin viedä maan alle, jotta Hermannin rantatielle jäisi enemmän tilaa jalankululle ja pyöräilylle. Myös liikenteen melu- ja päästöhaitat vähenisivät.
 Kaupungin selvitysten mukaan erityisesti Kalasataman metroaseman ja kauppakeskus Redin välinen alue rauhoittuisi läpiajoliikenteen poistuessa. Kaupungin selvitysten mukaan Sörnäistentunneli parantaisi Kalasataman alueen jalankulkuympäristön viihtyisyyttä ja antaisi tilaa lisääntyville joukkoliikenneyhteyksille, kuten tulevalle Kalasatama-Pasila-raitiotielle sekä niin sanotulle Jokeri 0 pikaraitiotielle Meilahdesta Roihupeltoon.
 Tunneliprojekti on sidottu vähäpäästöisten liikenneratkaisujen rakentamiseen
 Kaupunginhallituksen päätöksessä tunnelin toteuttaminen on sidottu tiukasti vähäpäästöisten liikenneratkaisujen toteuttamiseen kaupungissa.
 Tunneli vapauttaisi maanpäällistä tilaa myös Suvilahden ja Teurastamon tapahtuma-alueiden kehittymiselle siirtämällä autoliikennettä tunneliin. Tunneli yhteys siis helpottaisi yksityisautoilua, mutta perusteet tunnelin rakentamiseksi lähtevät joukkoliikenteen ja kävely-ympäristön kehittämisestä.
 Kiistellyn tunnelin rakentamisen on suunniteltu alkavan jo ensi vuonna. Sörnäisiin suunnitellun 1,6 kilometriä pitkän autotunnelin olisi siis tarkoitus helpottaa pohjois-eteläsuunnan liikennettä etenkin laajentuvalla Kalasataman alueella.
 Kalasatamassa asuu tällä hetkellä noin 8 000 asukasta. Kalasataman valmistuttua noin 2030-luvun lopulla alueella ennakoidaan olevan jo noin 30 000 asukasta ja yli 10 000 työpaikkaa.
 Myös kaupungin virkamiesasiantuntijat myöntävät, että kokonaisuus on monimutkainen. Tunneli saattaa aiheuttaa liikennevirtaan pullonkauloja erityisesti Kustaa Vaasan tien risteykseen sekä Siltavuorenrannan suuntaan.
 Tunnelin tämän hetkinen kustannusarvio on noin 180 miljoonaa euroa. Näillä näkymin tunneli olisi mahdollista avata liikenteelle 2030-luvun alkupuollla. Helsingin kaupunginvaltuusto on jo hyväksynyt tunnelin mahdollistavan kaavan vuonna 2018.
 Tunneli on tarkoitus toteuttaa kahdessa vaiheessa
 Molempiin päihin tunnelia on suunniteltu lähes 200 metrin ajorampit. Tunnelin ajorampit sijaitsisivat pohjoisessa päässä Hermannin rantatiellä Haukilahdenkadun eteläpuolella ja eteläisessä päässä Sörnäisten rantatiellä Vilhonvuorenkadun eteläpuolella.
 Tunneli olisi tarkoitus toteuttaa kahdessa vaiheessa. Pohjoisen betonitunnelin ja suuaukon rakentaminen on suunniteltu vuosille 2022–2024. Ensimmäinen vaihe toteutettaisiin siis samassa aikataulussa kuin Kalasatamasta Pasilaan –raitiotiehanke.
 Tunnelin loppuosan toteuttamiselle on varattu rahat investointiohjelmaan vuodesta 2028 alkaen.
 Ensimmäisen vaiheen kustannusarvio on 50 miljoonaa euroa kuluvan vuoden 2021 kustannustasossa. Toisessa vaiheessa rakennettavan Sörnäistentunnelin loppuosan suunnittelua ja toteutuksen valmistelua siis jatkettaisiin. Tunnelin loppuosaa koskeva kustannusarvio tuotaisiin erikseen valtuuston päätettäväksi.
 Voit keskustella aiheesta torstaina 18.11.2021 kello 23 saakka.
 Lue myös:
 180 miljoonaa euroa maksavan Sörnäistentunnelin rakentamishanke etenee – kaupunkisuunnittelulautakunta hyväksyi suunnitelman
 Sörnäisten autotunneli nytkähti eteenpäin – Helsingin valtuusto hyväksyi asemakaavan muutoksen alueelle

Helsingin kaupunginhallitus hyväksyi Sörnäistentunnelin suunnitelman, jättimäinen 180 miljoonan autotunneli tulee ehkä sittenkin


Summary: Poliisi selvittää torstaiaamun turman syytä. Kolari tapahtui Kyläsaarenkadulla lähellä Vanhankaupunginlahtea.

Henkilöautoa ajanut mies on kuollut auton ja rekan yhteentörmäyksessä Helsingissä torstaiaamuna. Kolari tapahtui Kyläsaarenkadulla lähellä Vanhankaupunginlahtea hieman ennen aamukahdeksaa.
 – Henkilöauto on törmännyt suurella nopeudella kuorma-auton perään, sanoo päivystävä palomestari  Janne Taskinen  Helsingin pelastuslaitokselta.
 Taskisen mukaan henkilöautossa ei ollut kuljettajan lisäksi muita kyydissä. Rekan kuljettaja ei saanut hoitoa edellyttäviä vammoja.
 Turma ja sen jälkiraivaus ovat hidastaneet liikennettä jonkin verran tapahtumapaikan läheisyydessä.
 Poliisi selvittää turman syytä ja muita yksityiskohtia.

Henkilöauton kuljettaja kuoli törmättyään rekkaan Helsingissä


Summary: Opetushallitus kannustaa kouluja ja kuntia avoimeen tiedottamiseen, jos koulun oppilailla todetaan koronavirustartuntoja. Käytännöt kuitenkin vaihtelevat kunnittain.

Kouluissa ja kunnissa on tällä hetkellä vaihtelevat käytännöt sen suhteen, miten oppilailla todetuista koronavirustartunnoista ja niihin liittyvistä altistumisista viestitään koteihin.
 Esimerkiksi  Helsingin Sanomat  uutisoi keskiviikkona Sipoonlahden koulussa todetuista tartunnoista, joista koulu tai kunta ei aluksi tiedottanut aiemmin tekemänsä linjauksen mukaisesti. Tieto tartunnoista levisi vanhempien Whatsapp-ryhmässä. Sittemmin kolme kokonaista luokkaa on asetettu karanteeniin.
 Opetushallituksen juristi  Laura Francke  kannustaa kuntia avoimuuteen.
 – Opetushallituksen näkökulmasta avoimuus on kannatettavaa. Kenenkään terveystietoja ei voi paljastaa, mutta yleisellä tasolla on mahdollisuus tiedottaa, Francke totesi  Ylen aamun  ja  Ykkösaamun  haastattelussa torstaina.
 Samalla linjalla on Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin Uuden lastensairaalan infektiolääkäri  Tea Nieminen .
 – Wilma-viestintä olisi aiheellista. Onhan se vähän erikoista, jos ei edes kerrota. Pitäähän se saada tietää, jotta osaa hakeutua testeihin oireiden ilmaantuessa, Nieminen sanoi Ylen aamussa.
 Niemisen mukaan koulu ei ole korkean riskin paikka eivätkä jatkotartunnat ole kovin yleisiä. Sekä Francken että Niemisen mielestä terveysturvallisuus on hyvällä tasolla kouluissa eikä käytäntöjä ole tarvetta kiristää.
 Lapsilla jo "infektiovelkaa"
 Viimeisen kahden viikon aikana eniten koronatartuntoja on todettu 10–19-vuotiailla. Vain hieman perässä tulee alle 10-vuotiaiden ikäryhmä. Ilmiö liittyy Tea Niemisen mukaan rokottamattomien epidemiaan.
 – Virus etsii väestön, joka on sille altis. Lapsethan ovat kaikki rokottamattomia, ja niillä on nyt tartuntoja enemmän kuin aikaisemmin.
 Niemisen mukaan näyttää väistämättömältä, että rokottamattomat, alle 12-vuotiaat lapset sairastuvat koronaviruksen aiheuttamaan tautiin.
 – Pitkin matkaa asiantuntijat ovat sanoneet, että se väestö, joka ei itseään rokota, sen tulee sairastamaan. Oli kyse aikuisista tai lapsista. Milloin (he sen sairastavat), sitä me ei tiedetä.
 Lapsilla on tällä hetkellä paljon erilaisia hengitystieinfektioita, joista osa voi olla lapsille hankalampia kuin koronaviruksen aiheuttama tauti. Koronavirus on usein lapsilla lievä tai jopa oireeton, Nieminen muistuttaa.
 – Rajoitusten takia lapset eivät ole kohdanneet viruksia, jotka kartuttaisivat vastustuskykyä. On puhuttu infektiovelasta, joka jo tänä syksynä kostautuu. Lapsilla on muita infektioita ihan hirveästi ja RS-virusepidemia on ollut poikkeuksellisen raju monessa maassa, Nieminen sanoi Ykkösaamussa.
 Lue lisää:
 Päivittyvä seuranta: Uudellemaalle luvassa kokoontumisrajoituksia, rokottamattomat aikuiset isossa riskissä, sanoo ylilääkäri

Korona leviää nyt kouluikäisissä, mutta altistumisista ei aina ilmoiteta koteihin


Summary: Uutistoimisto AFP:n mukaan tänään järjestettävä, yhdeksän tuntia kestävä pääsykoe, “Suneung”, on osittain syynä teini-ikäisten korkeisiin masentuneisuus- ja itsemurhalukuihin.

Etelä-Korean ylle laskeutui tänään hiljaisuus, kun 509 000 opiskelijaa keskittyi tekemään kansallista yliopistojen pääsykoetta.
 Yhdeksän tunnin Suneung-kokeen avulla jaetaan paikat parhaisiin yliopistoihin, mutta kilpailua käydään myös korkeammasta sosiaalisesta asemasta, kovapalkkaisista työpaikoista ja paremmista avioliittonäkymistä.
 Etelä-Korean äärimmäiseen kilpailuun perustuva koulutusjärjestelmä kohdistaa opiskelijoihin valtavia paineita. Järjestelmää onkin pidetty syynä maailman korkeimpiin masennus- ja itsemurhalukuihin maan teini-ikäisten keskuudessa.
 Osa vanhemmista haluaakin lievittää kokelaiden stressiä ennen koetta.
 – Haluan kertoa tyttärelleni olevani ylpeä hänen tekemästään työstä tähän asti. Koe ei määrittele häntä ihmisenä, oli lopputulos mikä tahansa, sanoo kokelaan äiti  Koh Min-soon  uutistoimisto AFP:n haastattelussa.
 Uutistoimisto kertoo, että soulilaisen koulun ulkopuolella silminnähden hermostuneiden kokelaiden nähtiin pitävän vanhempiaan kädestä ennen koetta. Joidenkin nähtiin rukoilevan ja toiset ottivat selfieitä perheidensä kanssa.
 Testiin myös koronapositiivisena
 Koronapandemia on lisännyt kokelaiden lisäksi myös vanhempien ja opetusviranomaisten paineita.
 Kaikki kokeeseen liittyvä opetus julkaistiin verkkoon kaksi viikkoa ennen koetta. Oppilaita ja heidän perheitään on opastettu pysymään kotona mahdollisimman paljon koetta edeltävänä aikana.
 Torstaina Etelä-Koreassa raportointiin lähes 3 300 positiivista koronatestiä. Kokeeseen saapuneet oireilevat tekevät testin eristyksissä ja noin 70 aiemmin positiivisen tuloksen saanutta osallistuu kokeeseen sairaalatiloissa.
 Mattimyöhäiset poliisisaattueessa
 Suneungin merkitys näkyy sen aikana koko yhteiskunnassa, joka poistaa aktiivisesti häiriötekijöitä kokeeseen osallistujilta.
 Maan lentokentillä kaikki nousut ja laskut on keskeytetty 35 minuutin englannin kuuntelun ajaksi. Alailmatila on suljettu lentoliikenteeltä ja kaikkien koneiden on pysyteltävä sen aikana yli 10 000 jalan (3 km) korkeudessa.
 Julkiset virastot, pankit ja osakemarkkinat avautuivat maassa tuntia tavallista myöhemmin, jotta kukaan ei myöhästy kokeesta aamuruuhkan takia. Tästä huolimatta moottoripyöräpoliisit valmistautuivat saattamaan myöhässä olevia kokelaita ruuhkien ohi.
 AFP:n vierailemassa koulussa yksi oppilas saapui kokeeseen poliisiautossa ja sai poliiseilta myös kannustavat taputukset sisään mennessään.
 – Tämä on hyvin tärkeä päivä kokelaille. Kulunut vuosi on ollut heille vaikea. Yritämme tehdä voitavamme tukeaksemme heitä, kansallisen poliisiviraston virkamies sanoi AFP:lle ennen kokeen alkamista.
 Lue lisää:
 Katsoitko Squid Gamen ja haluat kunnolla mukaan K-buumiin? Viisi vinkkiä, joiden avulla sukellat korealaiseen kulttuuriin
 Daebak! Korealaisen kulttuurin suosio nosti parikymmentä lainasanaa Oxfordin sanakirjaan
 Fanit surevat korealaista poptähti Sullia – mielenterveysongelmat ovat maassa edelleen tabu
 K-popin supertähdet vetäytyvät tauolle – BTS ilmoitti jättävänsä keikkalavat toistaiseksi

Yliopistopaikat jakoon Etelä-Koreassa – Ilmatila suljettu ja kymmeniä lentoja siirretty, kun puoli miljoonaa nuorta hiljentyy englannin kuunteluun


Summary: Metsämummo ja -ukki antavat huomiota ja läsnäoloa niillekin, joilla ei ole omaa isovanhempaa tai he asuvat kaukana. Paltamossa ja Lahdessa on hyviä kokemuksia sukupolvien kohtaamisista.

Lähimetsässä on jännittynyt tunnelma, kun auto kaartaa pihaan ja ulos astelee kylän vanhin, 90-vuotias Lauri Keränen yhdessä puolisonsa Elvi Keräsen kanssa. Kylän ensimmäiset metsämummo ja metsäukki ovat saapuneet leikkimään lasten kanssa.
 – Minä olen kylän vanhin, kertoo 90-vuotias  Lauri Keränen  lapsille, jotka kerääntyvät kättelyjonoon.
 Lauri ja  Elvi Keränen  tervehtivät jokaisen lapsen vahvalla kädenpuristuksella. Lauri Keränen ohjeistaa lempeästi kättelykäden valinnassa. Kun vasemman käden kurarukkanen on eksymässä Keräsen kättelyyn, osoittaa hän sormellaan oikeaa rukkasta. Pian oikea pieni käsi löytääkin kättelyyn.
 Tutustumisen jälkeen lapset ja aikuiset leikkivät metsäbingoa. Päivähoitolapset tuovat Lauri ja Elvi Keräselle käpyjä katsottavaksi.
 – Piiri pieni pyöri, lapset siinä hyörii, kuuluvat laulun sanat, kun päivähoitopaikka Karhulan lapset leikittävät metsämummoa ja metsäukkia.
 Lauri ja Elvi Keränen pysähtyvät myös miettimään omaa lapsuuttaan ja vapaa-aikaansa.
 – Muistan sota-ajan oikein hyvin. Olin silloin sotilaspoikana. Kotona piti hoitaa lehmiä, hevosia ja porsaita. Ei siinä paljon leikkiaikaa jäänyt, kertoo Lauri Keränen.
 – Aina piti jotakin touhuta ja tehdä: juosta talosta taloon, kantaa pilkkeitä ja vettä, pohtii Elvi Keränen.
 Sukupolvien kohtaamisesta hyvää mieltä
 Metsämummo- ja metsäukkitoiminta käynnistyi Paltamossa marraskuussa 2021. Toimintamallin takana on luonnossa liikkumista painottava perhepäivähoitopaikka Karhula. Tarkoituksena on, että metsämummu tai -ukki olisi parin viikon välein mukana päivähoitolasten metsäretkillä.
 – Tällä on erittäin suuri merkitys. Metsä on hyvin tärkeä Suomelle, samoin kuin lapset, jotka ovat tulevaisuus, korostaa Lauri Keränen.
 Puoliso Elvi Keränen oli vaikuttunut ja ihmeissään saadessaan kutsun.
 – Ajattelin, että ei voi olla totta, meidätkin otetaan huomioon. Tämä on suuri elämys meille, iloitsee Elvi Keränen.
 Paltamo ei ole ensimmäinen kunta, jossa ikäihmiset ja lapset kohtaavat luonnossa. Lahdessa ympäristömummo- ja vaaritoiminta käynnistyi vuonna 2013 aktiivisen asukkaan aloitteesta, joka halusi itse ympäristömummoksi.
 – Ensimmäinen ympäristömummo ehdotti meille, että voisi tehdä vapaaehtoistoimintaa päiväkotimaailmassa ja tuoda ympäristötietoutta lasten arkeen, kertoo Lahden ympäristöpalvelujen kestävän kehityksen ohjaaja  Sari Knuuti .
 Kaupunki kiinnostui asiasta heti ja kehitystyöhön lähti mukaan myös päiväkodin johtaja. Toiminnassa on ollut mukana 10 mummoa ja vaaria. Lahdessa toiminta on koronan takia tauolla, mutta jatkuu niin pian kuin se on mahdollista. Päiväkodit haluavat lapsille kiireetöntä yhdessäoloa isovanhempien sukupolvea edustavien kanssa.
 – Kaikilla lapsilla ei ole isovanhempia lähellä tai ollenkaan, eikä kaikilla seniori-ikäisillä ole lapsenlapsia tai he ovat kaukana. Sellaisille ihmisille tämä on valtavan hyvää mieltä tuova toimintamalli, Knuuti tiivistää.
 Yhdessäolo jatkuu metsäleikkien jälkeen
 Paltamon Mieslahdessa metsäretken jälkeen ensimmäinen lapsi uskaltaa jo kahvipöydässä Elvi Keräsen syliin kertomaan kuulumisiaan.
 Perhepäivähoitaja  Hanna Karhu  kertoo olevansa onnellinen ensimmäisestä metsäpäivästä ikäihmisten kanssa.
 – Oli ihana nähdä, miten tuli vuorovaikutusta lasten ja ikäihmisten välillä. Nyt on varattuna muutamia metsäretkipäiviä ikäihmisten kanssa jatkoonkin. Ja toki toivomme, että myös Lauri ja Elvikin käy meillä säännöllisesti, Hanna Karhu pohtii.
 Lukuhetki sohvalla metsäleikkien jälkeen. Kuvassa vasemmalta Eevi Pyykkönen, Elvi Keränen, Lauri Keränen, Otso Honkanen, Sanni Korhonen, Iida Seppänen, Venla Karjalainen ja Armi Honkanen. Siiri Pohjoinen / Yle
 Kahvin jälkeen Elvi ja Lauri Keränen istuvat vielä hetkeksi sohvalle lasten kerääntyessä ympärille. Metsämummo alkaa lukea kirjaa, kun metsäukki jutustelee lasten kanssa. Keskustelussa käyvät muun muassa lasten iät ja lasten vanhempien etunimet. Viisivuotias  Sanni Korhonen  tiivistää lasten tunnelmat: parasta päivässä oli piiri pieni pyörii -leikki, ja toiveissa on leikkiä lisää ensi kerralla.
 – On tosi hauska heidän kanssa leikkiä. Heistä tulee hyvä mieli, Sanni Korhonen kiteyttää.
 Millä tavoin eri sukupolvien kohtaamisia voitaisiin lisätä? Voit keskustella aiheesta 20.11. klo 23 asti.

Lauri ja Elvi Keräsellä ei ollut lapsena aikaa leikkiä, mutta nyt he ovat kiireettömiä ukkeja ja mummoja päivähoitolapsille


Summary: Omakotitalojen hinnat nousivat eniten 20 000–60 000 asukkaan kunnissa.

Vanhojen omakotitalojen hinnat nousivat heinä–syyskuussa 5,5 prosenttia edellisvuodesta, kertoo Tilastokeskus. Toiseen vuosineljännekseen verrattuna hinnat laskivat 0,9 prosenttia.
 Eniten nousua oli 20 000–60 000 asukkaan kunnissa, joissa vanhat omakotitalot kallistuivat 8,9 prosenttia edellisvuodesta.
 Vanhojen omakotitalojen kauppoja tehtiin heinä–syyskuussa 2 prosenttia vähemmän kuin viime vuoden vastaavana ajankohtana. Uusien omakotitalojen hinnat nousivat 5,7 prosenttia viime vuodesta.
 Lue lisää:
 Tuija Riekkinen muutti pois Helsingistä suomenhevosensa luo – ja hän on vain yksi esimerkki muuttoliikkeestä, joka on kääntynyt päälaelleen
 Pariskunta osti yli 100-vuotiaan talon puolivahingossa – nyt käsissä on suojeltu pystyhirsitalo: "Olemme ottaneet tästä harrastuksen"
 Asuntojen hintojen nousu tasottui vuoden kolmennella neljänneksellä
 Moni asunnonomistaja saa varautua kohta paljon ennakoitua kovempiin kuluihin – yksi riskitekijöistä on kiinteistövero

Vanhat omakotitalot kallistuivat yli 5 prosenttia viime vuodesta


Summary: Espoon Kuitinmäen koulun oppilaat pääsevät tällä viikolla uusien kouluruokamakujen äärelle. Tempaus yrittää houkutella myös vanhimmat koululaiset pikaruokaloista takaisin kouluruuan ääreen.

Henkilöstö- ja laitosruokalat, ateriapalvelu

– Tää valkonen ei oo hyvää, mut tää pinkki on ihan hemmetin hyvää, Espoon Kuitinmäen koulun oppilaat analysoivat salaattejaan lounastauolla.
 Kaupungin omistama ruokapalvelu Espoo Catering, Unilever Food Solutions ja Suomen kokkimaajoukkue kutkuttelevat tällä viikolla koululaisten makuhermoja kokonaan uusilla ja vanhoista tuunatuilla ruuilla.
 Keskiviikkona tarjolla oli kasvis-chilibowl ja teriyakikana-perunanuudelivuoka. Ruuat maistuivat ainakin  Ada Izokunille  hyvin.
 – Molemmat jatkoon! Tosi hyviä, tykkään mausteisesta ruuasta.
 Noel Falik  tunnusti, että läheisen Prisman einestiski kutsuu miltei kouluruokalaa useammin. Keskiviikon ruoka meni kuitenkin mikropizzojen ja lihapullien edelle.
 – Vähän liikaa kastiketta, mutta kyllä minä tulisin tätä uudestaankin syömään.
 Noel Falik tunnustaa turvautuvansa viereisen Prisman ruokiin suhteellisen usein. Teemapäivän ruuat maistuivat hänellekin hyvin. Vieressä Iina Wang. Antti Kolppo / Yle
 Useat raatilaiset kehuivat päivän annoksia tavanomaista kouluruokaa maukkaammiksi ja tulisemmiksi. Unileverin keittiömestari  Sami Lamminaho  ei ylläty nuorten kommenteista.
 – Me ehkä itse vanhempina ihmisinä aliarvioimme nuoria, että mitä he haluavat syödä. Heitä varmaan pitäisi kuunnella vähän tarkemmin, koska he ovat kuitenkin seuraava kuluttajasukupolvi.
 Kouluruoka ei maistu kaikille
 Kokeilussa olevia ruokia voi päätyä Espoon koulujen ruokalistoille pysyvästi, jos Kuitinmäen koululaisilta kertyy riittävästi positiivista palautetta. Koululaiset arvioivat ruokien maun lisäksi niiden suutuntumaa ja ulkonäköä.
 – Oppilaiden osallistaminen on meille tärkeä asia ja kehittämisen kohta. Tämä on oiva tilaisuus siihen, kertoo koulun rehtori  Terja Isokorpi .
 Isokorven mukaan suurin osa koulun oppilaista syö kouluruokaa päivittäin. Osa yläkoululaisista kuitenkin jättää koululounaan väliin.
 – Syynä voi olla, että he ovat syöneet kotitaloustunnilla tai ruoka ei muuten maistu. He saavat mennä syömään vapaammin kuin alakoululaiset, joten heillä on mahdollisuus tehdä itsenäisiä ratkaisuja.
 Kunnallisissa kouluissa keskihinta kouluruokailulle on 2,81 euroa päivässä oppilasta kohden.  Tiedot  ovat Opetushallitukselta vuodelta 2019.
 Espoo Cateringin hankinta- ja kehityspäällikkö  Regina Ekroos  uskoo, että myös nyt testattavat uudet ruuat on mahdollista tehdä entisillä kustannuksilla.
 THL:n  tuoreen kouluterveyskyselyn mukaan  suomalaisista 4.–5.-luokkalaisista 73 prosenttia eli noin kolme neljästä syö pääruokaa koulussa kaikkina koulupäivinä. Kaikkia kouluruoan aterianosia syö päivittäin vain vajaat 12 prosenttia eli noin yksi kymmenestä 4.–5.-luokan oppilaasta.
 Vielä matalampia luvut ovat 8.–9.-luokkalaisilla. Heistä reilut 64 prosenttia eli noin kaksi kolmesta syö koulupäivisin pääruokaa ja noin 10 prosenttia kaikkia aterianosia koululounaalla.
 Minkälaisia kokemuksia sinulla on kouluruuasta? Voit keskustella aiheesta perjantaihin 19.11.2021 kello 23:een asti.
 Lue seuraavaksi:
 Pieni kikka nosti kasvisruuan lasten suosioon – vain ruokien järjestys vaihdettiin: "Menekkiä jouduttu jopa rajoittamaan muovikannella"
 Moni koululainen saa lounaan jo ennen kymmentä koronan vuoksi – seurasimme, miten varhainen koululounas maistuu Joensuussa
 Katso, mitä kouluruoka kunnassasi maksaa – halvin annos syntyy Inkoossa alle eurolla, Kustavissa on kalleinta (Juttu tammikuulta 2020)

Kumiperunoista kasvisbowliin ja teriyakivuokaan – Teinejä yritetään houkutella kouluruokailuun trendikkäällä menulla


Summary: Syöpäjärjestö Sylvan mukaan syöpään sairastuneiden nuorten ja lasten on vaikea saada psyykkistä tukea. Ahdistus iskee nuoriin usein viipeellä syöpähoitojen jälkeen.

Kuolenko minä nyt?
 Se oli ensimmäinen ajatus, kun  Sanni Mujunen  sai 9-vuotiaana kuulla, että hänellä on aivokasvain.
 Diagnoosi tehtiin, kun Mujunen oli syömishäiriön vuoksi sairaalahoidossa. Otettiin koepala ja paljastui, että kasvain oli hyvälaatuinen, mutta sijainnin vuoksi sitä ei voinut leikata.
 Aivokasvain alkoi kuitenkin kasvaa nopeammin kuin oli ennustettu, ja pian alkoivat sytostaattihoidot.
 Nyt käytössä on lääkitys, joka pitää kasvaimen kurissa, ja 16-vuotias Mujunen voi elää normaalia elämää.
 Ensimmäistä vuotta lukiota käyvän Mujusen teini-ikää on kuitenkin varjostanut kaksi vakavaa sairautta. Mujusen katse on intensiivinen. Jotakin vakavaa tytössä on.
 Syömishäiriöön hän on saanut psykologista tukea lastensairaalasta, mutta syövän henkiseen käsittelyyn ammattiapua ei ole ollut tarjolla.
 Nuori nainen sanoo ainakin tähän asti saaneensa tarpeeksi tukea läheisten ihmisten kanssa puhumalla.
 – En ole kokenut tarvitsevani aivokasvaimen takia henkistä tukea ja en oikein tiedä, mitä kautta sitä tulisi, jos tarvitsisin, Mujunen sanoo.
 Syöpäjärjestö Sylvan mukaan syöpään sairastuneille nuorille pitäisi kuitenkin olla tarjolla nykyistä enemmän ennaltaehkäisevää psyykkistä tukea.
 Kallion ilmaisutaidon lukiossa opiskeleva Sanni Mujunen rakastaa näyttelemistä.  Matti Myller / Yle
 Tuen saaminen riippuu usein nuoren omasta aktiivisuudesta
 Nuorten syöpään sairastuneiden on vaikea saada psyykkistä tukea, kertoo nuorisoasioiden asiantuntija  Juuli Nakari  syöpäjärjestö Sylvasta. Avun pyytäminen voi usein jopa jäädä nuoren oman aktiivisuuden varaan.
 Nuoret ovat kuitenkin vielä lapsia, joten olisi aikuisten tehtävä tarjota ammattiapua vakavan sairauden edessä.
 Vuosittain parisataa alaikäistä saa kuulla sairastavansa syöpää. Heistä  75–80 prosenttia paranee.
 Myös parantuneet tarvitsisivat henkistä apua, sillä Nakarin mukaan lähes kaikille sairastuneille tulee jossain vaiheessa mielenterveysongelmia: ahdistuneisuushäiriöitä ja posttraumaattisia stressireaktioita voi tulla vuosienkin päästä diagnoosista.
 Tämän takia syöpään sairastuneille nuorille pitäisi olla ennaltaehkäisevää tukea, Nakari sanoo.
 – Nythän on kovaan ääneen jo pitkään huudettu, että terapiapalveluita pitäisi olla helpommin saatavilla. Terapeutille ei edes pääse ja esimerkiksi Kelan tukemaan terapiaan on hyvin vaikea päästä, hän summaa.
 Sanni Mujunen on elänyt koko nuoruutensa kahden vakavan sairauden varjossa. Matti Myller / Yle
 Syöpähoitojen aikana nuorilla on lääkäreiden ja psykologien palvelut käytössä, mutta sen jälkeen he jäävät usein tyhjän päälle. Nakari toteaa, että henkistä tukea pitäisi tarjota ennaltaehkäisevästi juuri hoitojen loputtua. Tukea pitäisi myös olla saatavilla riittävän usein, jotta sitä olisi tarjolla sillä hetkellä, kun nuori tukea tarvitsee.
 Kun hoidot päättyvät, nuorella voi olla syöpäkontrollit vain kerran vuodessa tai harvemmin – eli aivan liian harvoin.
 Nuorten voi olla vaikea tai mahdotonta itse pyytää apua tai ennakoida avuntarvetta, koska heiltä puuttuu vielä elämänkokemuksen mukanaan tuomaa taitoa ennakoida asioita.
 – Nuoret prosessoivat asioita hieman eri tavalla asioita kuin aikuiset. He haluavat ikään kuin hoitaa esimerkiksi syöpähoidot alta pois ja ajatella, että murehtivat sitten myöhemmin.
 Kuolema on kaukainen ajatus. Nuori nainen sanoo miettivänsä sitä sitten, jos se tulee jossain vaiheessa ajankohtaiseksi. Matti Myller / Yle
 Ole läsnä, mutta pysy kaukana
 Nakarin mukaan lapsen syöpä saattaa olla vanhemmille niin iso shokki, etteivät voimat riitä lapsen tukemiseen.
 Sairastumiseen, ja siitä koituviin mielenterveysongelmiin, voi liittyä jopa häpeää, vaikka lapsen syöpä jos mikä on vain huonoa onnea.
 Myöskään pelkkä kavereiden tuki ei välttämättä ole lapselle tai nuorelle riittävää.
 – Vastuu on aika suuri, jos teini-ikäisten pitäisi alkaa puhua vaikkapa kuolemasta ystäviensä kanssa. Kyllä nuorilla on oikeus aikuisten tukeen ja turvaan, Nakari toteaa.
 Mutta miten esimerkiksi vanhempi voi lähestyä nuorta, joka sanoo, ettei tarvitse apua?
 – Kun nuorilta kysyy, millaista tukea he toivoisivat vanhemmilta, he ovat sanoneet näin: Ole lähellä, mutta pysy kaukana. Ole saatavilla, kun tarvitsen, mutta jos sanon, että haluan pohtia asiaa yksin, niin anna silloin tilaa, Nakari kertoo.
 Nuorten itsenäistymisen ja yksityisyyden tarve on luonnollista, Nakari muistuttaa.
 Aikuisten ei myöskään pidä siirtää omaa pelkoaan ja dramatiikka nuoreen.
 – Syöpä on sananakin jo pelottava.
 Myös sairauteen liittyvät kuvastot korostavat usein kuolemaa: mediassa syöpää saatetaan kuvata tippapullon kanssa kävelevien potilaiden avulla tai vaikkapa kuolemaa symboloivalla, syksyisellä merenrannalla.
 Sanni Mujusen toinen intohimo on luova kirjoittaminen. Hän voisi nähdä itsensä vaikka kirjailijana 20 vuoden päästä.   Matti Myller / Yle
 Syöpää sairastava nuori: Aivokasvain on nyt unessa
 Vaikka Sanni Mujusen syöpäsairaus on tasapainossa, mitään takeita kasvaimen pysymisestä kurissa ei ole.
 – Kasvain on tällä hetkellä unessa, hän kuvaa.
 Mujunen kertoo ajatelleensa paljon myös kuolemaa. Häntä ei loukkaa tai häiritse, kun häneltä kysyy, onko hän ajatellut kuolemaa.
 – Se on kuitenkin aihe, mitä olen itsekin miettinyt tosi paljon ja olen puhunut siitä läheisten ihmisten kanssa. Ymmärrän, että se herättää paljon kysymyksiä.
 – Kun kyseessä on syöpäsairaus, kuoleman ajatus ja pelko ovat tosi monella mukana sairausmatkaa, ja sen takia niistä asioista on tärkeä puhua.
 Mujunen suhtautuu asiaan ainakin tällä hetkellä tyynesti. Hän ei oikeastaan ole valmistautunut kuolemaan. Se on tuntunut kaukaiselta ajatukselta, kun hänellä on mennyt viime vuodet sairautensa kanssa hyvin.
 – Ei tuollaiseen tietoon voi etukäteen mitenkään varautua. Jos sellainen tieto tulee, niin toimin siinä tilanteessa sitten tilanteen vaatimalla tavalla, en osaa vielä sanoa.
 Mujunen on elänyt koko teini-ikänsä sairautensa kanssa. Miltä on tuntunut elää nuoruutta, jossa kaikki toiminta ja puhe kouluissa ja harrastuksissa kohdistuvat tulevaisuuteen, joka itsellä on osin epävarma?
 – En näe automaattisesti sairauttani osana tulevaisuuttani. En oleta, että se tulee hirveästi vaikuttamaan elämääni, vaikka se kulkee elämässäni. Voin sairaudesta huolimatta tavoitella unelmiani.
 Kun Mujuselta kysyy, missä hän näkee itsensä kahdenkymmenen vuoden päästä, hän vastaa näkevänsä itsensä kirjailijana.
 – Olisi ihanaa tehdä asioita, joista tykkään ja joihin suhtaudun intohimolla.
 Kirjoittaisiko hän faktaa vai fiktiota?
 – Ehdottomasti fiktiota. Luova kirjoittaminen on vahvuuteni. Aiheita kyllä riittää.
 Vanhempien ja ystävien tuki on auttanut monenlaisten tunteiden läpi sairauden aikana. Matti Myller / Yle
 Sylva ry järjestää tänään torstaina 18.11.2021 Helsingin Musiikkitalolla tilaisuuden, jonka tavoitteena on syventää ymmärrystä siitä, millaista on elää erityisperheen arkea ja millaisia psykososiaalisia tarpeita perheillä on. Sylva ry on syöpää sairastavien lasten ja nuorten valtakunnallinen yhdistys.
 Tilaisuus striimataan Sylvan verkkosivuille. Lähetys alkaa kello 12.
 Tapahtuma kuuluu Ylen ja Erätaukosäätiön käynnistämään  Hyvin sanottu  -hankkeeseen.
 Lue seuraavaksi:
 Näihin sairauksiin suomalaiset kuolevat – työikäisillä yleisin kuolemansyy ovat kasvaimet
 Netta Brandt, 36, tekee kuolemaa ja jakaa sen julkisesti, jotta maailmasta tulisi vähän parempi paikka muille – "En halua pitää esillä itseäni vaan aihetta"
 "Tuntuu, että apua saa vain, jos uhkaa tappaa itsensä", sanoo yli 40 hakemusta eri terapeuteille kirjoittanut nainen – hoitoon on yhä vaikea päästä, eikä terapiatakuu etene

Sanni Mujunen sairastui 9-vuotiaana syöpään ja ajatteli, että kuolenko minä nyt


Summary: Teknologia ja data heijastaa muun yhteiskunnan valtarakenteita. Teknologiassa ihminen on oletusarvoisesti normaalipainoinen, valkoinen heteromies, kirjoittaa Nuorgam.

Viime viikolla vietettiin veropäivää. Veropäivän yhteydessä keskustellaan säännöllisesti päivän tarpeellisuudesta. Kuka hyötyy verojen julkaisusta, ruokkiiko se kateutta, mitä väliä naapurin tuloilla on? Naapurin tai kössikaverin tuloilla ei ehkä mitään. Mutta sillä, keitä  suurituloisimpien listalla keikkuu , on väliä.
 Veropäivän aamuna  Ylen Aamussa keskusteltiin  listan kärjestä ja siitä, miten sinne pääsee. Taloustoimittaja  Juha-Matti Mäntylä  totesi listalla olevan vuosi vuodelta enemmän nuorehkoja teknologiajättien omistajia. Miehiä, voisin itse lisätä, sillä  viidenkymmenen suurituloisimman suomalaisen joukkoon  mahtui vain kaksi naista.
 Samana aamuna julkaistiin uutinen suomalaisen ruuankuljetusyhtiö Woltin yrityskaupoista.  Yhdysvaltalainen Doordash osti Woltin historiallisen suurella summalla.  Kauppasummaa tai siitä syntyviä verotuloja kiinnostavampi on kuitenkin Woltin perustajan  Miki Kuusen   haastattelu Helsingin Sanomien Visiossa . Yrityskauppa ei ollut uusi ajatus, vaan keskusteluja oli käyty vuosia. ” Toimialalla kaikki tuntevat toisensa ja vuosien aikana on ollut keskusteluita. ” Kuusi kertoi.
 Kaikki tuntevat toisensa.  Se tuo synergiaetuja ja mahdollistaa Woltin kaltaisten jättikauppojen tekemisen, mutta kerryttääkö se samalla tulot niille ihmisille, jotka tuntevat toisensa?
 Perjantaina 19.11. järjestetään  Ylen ensimmäinen Tulevaisuustapahtuma Aurora . Kenen tulevaisuus, haluaisin kysyä? Auroraan ovat nimittäin päässeet puhumaan myös naiset, mutta lähinnä vain valkoiset, hyvätuloiset naiset. Maahanmuuttajataustaiset naiset saavat äänen vain Afganistanin tilannetta käsittelevässä keskustelussa.
 Auroran pääteema on naiset ja teknologia. Pääpuhuja, humanoidirobotti  Sophia the Robot  on pisimmälle vietyjä ihmistä muistuttavia robotteja. Sophia the Robot on rakennettu tutkimaan tekoälyn vuorovaikutusta ihmisen kanssa. Robottipuhujan kiinnostavin kysymys onkin, kenen todellisuutta teknologia kertoo?
 Tämä ei ehkä ole tarkoituksellista, mutta rakenteisiin piiloutunut rasismi, sovinismi ja taloudellinen epätasa-arvo heijastuvat myös teknologiaan.
 Tietokirjailija  Caroline Criado Perezin   mukaan datasta puuttuu valtavasti tietoa naisista , sukupuolivähemmistöistä nyt puhumattakaan. Data heijastaa muun yhteiskunnan valtarakenteita. Teknologiassa ihminen on oletusarvoisesti normaalipainoinen, valkoinen heteromies.
 Tämä ei ehkä ole tarkoituksellista, mutta  rakenteisiin piiloutunut rasismi,   sovinismi ja taloudellinen epätasa-arvo heijastuvat  myös teknologiaan. Samaan aikaan yhteiskuntamme nojaa entistä enemmän teknologiaan, jolloin onkin ehkä aiheellista kysyä, kumpi meitä ohjaa? Jos tekoäly on rasistinen misogynisti, heijasteleeko tekoäly yhteiskuntaa vai yhteiskunta tekoälyä?
 Suomi on mukana YK:n Generation Equality -ohjelmassa . YK:n tasa-arvojärjestö UN Womenin koordinoimassa ohjelmassa  Suomi johtaa Naiset ja teknologia  -kokonaisuutta. Ohjelmassa on tunnistettu muun muassa, että naiset pääsevät globaalisti miehiä heikommin teknologian ja internetin äärelle, teknologia ei tunnista sukupuolia tai näiden eroja ja naiset päätyvät teknologia-alalle miehiä vähemmän. Aiemmin syksyllä  Heikki Valkama   analysoi tämän johtuvan osittain tech bro -kulttuurista , jossa tosissaan pohditaan, voivatko naiset ylipäänsä työskennellä teknologian parissa.
 Ohjelman tavoitteena on naisten ja tyttöjen määrän kasvattaminen teknologia-aloilla, sukupuolikuilujen kaventaminen, sukupuolen huomioiminen teknologian kehittämisessä ja verkkoväkivallan poistaminen.
 Tavoitteet ovat yleviä ja hienoja. Ratkaisuja etsitään Pariisin tasa-arvohuippukokouksen kaltaisissa konferensseissa. Mutta jos konferensseissa ja huippukokouksissa ratkaisuja etsivät vain toisensa tuntevat, hyvin toimeentulevat länsimaiset ihmiset, niin kenelle ratkaisuja tehdään?
 Emmi Nuorgam
 Kirjoittaja on kaupunkisaamelainen toimittaja. Hän osallistuu Aurora tapahtumaan yhtenä puhujista.
 Kolumnista voi keskustella 19.11. klo 23.00 saakka.
 Katso myös:
 Aurora Yle Areenassa
 Onko tekoälyllä sukupuolta? Mitä emme vielä näe? Ylen Aurora-tapahtuma etsii vastauksia tasa-arvon isoihin kysymyksiin

Emmi Nuorgamin kolumni: Jos tekoäly on rasistinen naisvihaaja, heijasteleeko tekoäly yhteiskuntaa vai yhteiskunta tekoälyä?


Summary: Korona-aikana kovassa nosteessa ollut frisbeegolf on saamassa uusia kiekkovalmistajia Suomesta. Alan markkinoilla nähdään potentiaalia, koska kiekoista on ollut kauppojen hyllyillä pulaa.

Miljoonan euron liikevaihto ja Amerikan markkinat.
 Yrittäjä  Timo Nuutinen  ei kainostele kertoessaan uuden bisneksensä ensimmäisistä tavoitteista. Frisbeegolfkiekkoja valmistava Clash Discs pyrkii nousemaan lajiväen tietoisuuteen turbovauhdilla.
 Öljynvaihtoalalla kannuksensa luonut Nuutinen sanoo, ettei hän itse kuulu lajin harrastajiin. Mies ei pidä tätä kuitenkaan ongelmana.
 – Ympärilläni on huipputiimi, joka hallitsee suunnittelun, valmistuksen ja markkinoinnin. Lähtökohdat ovat enemmän kuin kunnossa, Nuutinen myhäilee.
 Timo Nuutisen frisbeegolf-yhtiön kiekot tulevat myyntiin tällä viikolla. Yhtiö aloittaa markkinoille murtautumisen puttereilla ja lähestymiskiekoilla. Ari Haimakainen / Yle
 Kontiolahtelainen Clash Discs lanseeraa ensimmäiset kiekkonsa tällä viikolla. Tuotteet valmistetaan suunnittelutoimisto Vesuto Oy:n hallissa, mistä ne matkaavat jälleenmyyjille Pohjoismaihin ja Keski-Eurooppaan.
 Yli 100 000 kiekon vuosittaista valmistustahtia tavoitteleva yritys ei ole ainoa, joka haistaa frisbeegolfissa markkinaraon. Suomen frisbeegolfliiton mukaan lajin ympärillä kuhisee nyt joukko kotimaisia yhtiöitä, joita kiinnostaa varusteiden valmistus.
 – Clashin lisäksi markkinoille on tulossa toinenkin uusi kiekkovalmistaja vielä tänä vuonna. Myöhemmin tuloillaan voi olla korien, kiekkolaukkujen ja jopa frisbeegolfkenkien tekijöitä, liiton toiminnanjohtaja  Tapani Aulu  kertoo.
 Liikevaihdot tuplaantuneet
 Frisbeegolf on ollut korona-ajan suuria voittajia. Lajin harrastajamäärä on noussut Suomessa parissa vuodessa huimasti, kun monet muut liikuntalajit ovat olleet tauolla.
 Nykyään lajia harrastaa aktiivisesti arviolta 200 000 suomalaista, eikä pelivälineitä tahdo riittää kaikille. Tapani Aulu kuvailee kiekkovajetta huutavaksi.
 – Kauppiaat ovat joutuneet myymään eioota jo puolitoista vuotta – aivan kaikki menee kaupaksi. Jos maailmalta tulee vaikkapa yksi merikontti, jossa on 50 000 kiekkoa, se voi olla myyty 1,5 tunnissa, Aulu sanoo.
 Frisbeegolfkiekkoja ostetaan usein brändin perusteella, mutta kokeneimmat pelaajat arvostavat ennen muuta laatua. Ari Haimakainen / Yle
 Nykyisellään frisbeegolfin parissa toimii Suomessa kourallinen yrityksiä. Niistä ylivoimaisesti suurin on ex-ammattipelaaja  Jussi Meresmaan  Spin18, joka  kertoi viime talvena  ennätyksellisestä, noin 14 miljoonan euron liikevaihdosta.
 Suurin osa alan yhtiöistä on Tapani Aulun mukaan tuplannut liikevaihtonsa.
 – Lajin pariin halutaan nyt myös puhtaasti bisnessyistä, siinä missä aiemmin yritykset syntyivät rakkaudesta frisbeegolfiin, Aulu puntaroi.
 Suomessa tuotantoa on vähän
 Suurin osa Suomessa myytävistä frisbeegolfkiekoista valmistetaan ulkomailla. Kotimaiseen tuotantoon luottavat lähinnä pienet, harrastajien perustamat merkit. Muoviteollisuus ry:n toimitusjohtajan  Vesa Kärhän  mielestä asia voisi olla toisinkin.
 – Frisbeegolfkiekot vertautuvat tavallaan pulkkiin, ämpäreihin ja muihin vastaaviin tuotteisiin. Kyllä niitä voi Suomessa tehdä, jos halua on, Kärhä näkee.
 Frisbeegolfkiekkojen merkkivalikoima on tänä päivänä laaja. Ari Haimakainen / Yle
 Kärhän mukaan frisbeegolfkiekkojen valmistukseen kotimaassa pätevät samat lainalaisuudet kuin moniin muihinkin tuotteisiin. Edullista bulkkia ei kannata tehdä, vaan erikoisosaamiseen panostaminen kannattaa.
 Kärhä ei povaa frisbeegolfkiekoista Suomelle uutta Nokiaa, mutta myöntää seuranneensa lajin välineiden menekkiä kiinnostuneena. Liikuntavälineiden ja kotitaloustuotteiden osuus Suomen miljardin euron muovimarkkinoista on noin kymmenen prosenttia.
 – Frisbeet ovat korona-ajan valopilkku, vaikka olemme toimialana selvinneet muutenkin ihan hyvin. Ilman muuta tällaisissa välineissä on potentiaalia enempäänkin, koska muovialan osaamista on Suomessa paljon, Kärhä sanoo.
 Uudet merkit kasvattavat lajia?
 Joensuulaisessa, pari tuhatta kiekkoa vuodessa myyvässä Obsidian Discs -kiekkopajassa uudet kilpailijat toivotetaan tervetulleeksi pienin varauksin.
 Joensuulainen Obsidian Discs on harrastajien perustama kiekkomerkki. Ville Nivalainen (vas.) ja Vesa Tenhunen toivottavat kilpailijat tervetulleiksi. Ari Haimakainen / Yle
 – Toivotaan, että alalle tulijat satsaavat laatuun. Markkinoilla on nähty yllättävän kehnojakin kiekkoja, kun kysynnän nousu kannusti nopeaan tuotantoon, yhtiön perustajiin kuuluva  Ville Nivalainen  kertoo.
 Vuonna 2014 perustettu Obsidian Discs on perustajilleen edelleen harrastustoimintaa. Yhtiön myynti kasvaa tänä vuonna ennätyksellisesti sataan tuhanteen euroon, mutta palkkaa yrittäjät eivät voi itselleen nostaa.
 – Ei tässä silti mustasukkaisia asiakkaista olla. Uusien yrittäjien tuleminen markkinoille on hyvä juttu, koska se antaa pohjaa lajin kasvulle, Nivalainen sanoo.
 Lue myös:
 Lapset väijyvät frisbeegolfradoilla ja vievät kiekkoja jopa kesken pelin – kuin keräilykorttikulttuuria, vertaa liiton toiminnanjohtaja
 Karmean koronavuoden yllätysmenestyjät Suomessa: Frisbeegolf-kiekkojen ja terveysteknologian kysyntä räjähti
 Elävä arkisto: Näin frisbeegolf on kehittynyt Suomessa suureksi lajiksi

Frisbeegolf-kiekkojen kysyntä räjähti, uudet yritykset pyrkivät markkinoille vauhdilla – lajiliitto: merikontillinen myydään 1,5 tunnissa


Summary: Ruilin kaupunki Myanmarin rajalla on ollut eristyksessä yli puoli vuotta. Pääkaupunkiin on pääsy kielletty, jos tulijan kotiseudulla on ollut yksikin tartunta.

PEKING  Kiinan rajut toimet koronavirustartuntojen pysäyttämiseksi ällistyttävät jopa monia kansalaisia. Puolentoista miljardin asukkaan maassa tartuntoja on vähän kansainvälisesti verrattuna. Mutta Kiinassa on nollatoleranssi tartuntoja kohtaan.
 Viruksen deltamuunnos on levinnyt sitkeästi Kiinassa. Kuluneen kuukauden aikana maassa on todettu yli 1 300 kotoperäistä tartuntaa. Tartuntoja on löytynyt ainakin 40 kaupungista.
 Pääkaupunkiin Pekingiin on pääsy kielletty tai tiukasti rajoitettu alueilta, joissa on ollut yksikin koronavirustartunta. Pekingiin päästäkseen täytyy käydä koronavirustestissä korkeintaan 48 tuntia ennen matkaa. Pääkaupunkia suojellaan erityisen tarkasti helmikuussa järjestettävien talviolympialaisten takia.
 Marraskuun alussa Shanghain Disneyland suljettiin yllättäen ja kaikki huvipuistossa olleet 34 000 asiakasta joutuivat koronavirustestiin. Syynä oli se, että edellisenä päivänä huvipuistossa käyneellä henkilöllä todettiin koronatartunta.
 Koronatestikojulle on jonoa Pekingissä. Kirsi Crowley / Yle
 Koiran kova kohtalo kuohuttaa
 Suurin tyrmistys rajuista koronatoimista nousi koiran tappamisesta. Nuori nainen latasi Twitterin tyyliseen kiinalaiseen viestipalvelu  Weiboon videon , jossa valkoiseen suojapukuun pukeutunut tartuntatyöntekijä hakkasi koiraa rautatangolla.
 Nainen kertoi, että epidemiatyöntekijät tappoivat hänen koiransa Shangraon kaupungissa itäisessä Jiangxin provinssissa. Nainen oli joutunut hotellikaranteeniin, kun hänen asuinalueellaan yksi asukas oli saanut koronatartunnan.
 Miljoonia ihmisiä ympäri Kiinaa on eristetty karanteeniin vain siksi, että heidän kotikulmillaan yhdellä henkilöllä on todettu koronavirustartunta. Koronatestejä tehdään kokonaisille lähiöille. Syyksi riittää se, että alueella on käynyt henkilö, jolla on myöhemmin todettu tartunta.
 Koiranomistaja ei saanut ottaa corgiaan mukaan hotellikaranteeniin. Nainen kertoi, että epidemiatyöntekijät olivat luvanneet koiran olevan turvassa kotona. Nainen kuitenkin näki asentamastaan valvontakamerasta, että asunnon desinfioijat tappoivat hänen lemmikkinsä.
 – Kuulin koiran huudon valvontakameran kautta. Muutaman minuutin kuluttua näin heidän pitävän kädessään keltaista muovipussia. He sanoivat lopettaneensa koiran ja vievän sen pois, nainen kirjoitti Weibossa.
 Naisen viesti ehti levitä alustalla laajasti ennen kuin sensuroijat ehtivät poistaa sen.
 Somekansa ja valtion televisio samassa rintamassa
 Weibon käyttäjät arvostelivat viranomaisten äärimmäisen kovia toimia. “Tämä on tyranniaa.” “Mitä kauheuksia he vielä tekevät epidemian estämisen nimissä?” “Lopetetaanko ihmisiä seuraavaksi?”, some-kansa kommentoi.
 Nainen kirjoitti, että viranomaiset painostivat häntä poistamaan viestin työpaikan menettämisen uhalla. Lopulta nainen poisti viestin.
 – Vaikka he olisivatkin epäilleet, että koiralla on virus, heidän olisi pitänyt sentään testata se ensin, nainen sanoi shanghailaiselle TV-asemalle. Hän esittäytyi nimellä  Fu .
 Paikallisviranomaiset kertoivat pyytäneensä koiranomistajalta anteeksi sitä, että he eivät kertoneet hänelle ennakkoon koiran lopettamisesta osana koronavirustoimia. Viranomaisten mukaan kyseiset työntekijät erotettiin.
 Kiinassa lemmikkien omistus on yhä suositumpaa, joten tieto koiran tappamisesta järkytti kiinalaisia. Jopa Kiinan valtion televisioyhtiö vetosi tällä viikolla kanavallaan, että lemmikkejä pitää kohdella karanteeniaikana inhimillisesti. “Toisten ihmisten lemmikkejä ei saa kohdella kuin karjaa”, kanavalla sanottiin.
 Rajakaupungin eristäminen ajoi asukkaat ahdinkoon
 Kiinan Myanmarin vastaisella rajalla sijaitseva Ruilin kaupunki on puolestaan ollut eristyksissä jo suuren osan tätä vuotta koronatartuntojen takia.
 Yli 200 000 ihmisen kaupungissa on tiukka nollatoleranssi, vaikka valtion televisiokanavan  CCTV:n mukaan  96 prosenttia asukkaista on rokotettu koronavirusta vastaan.
 Ruilissa on havaittu kymmenen viime päivän aikana 39 kotoperäistä ja 30 kaupungin ulkopuolelta tullutta tartuntaa, kertoo  uutistoimisto Xinhua .
 Jatkuvat koronavirustestit, etäkoulu ja kotiin eristäminen ovat arkea Ruilissa. Jopa pienen vauvan kerrotaan joutuneen koronatestiin jo 70 kertaa.
 Toistuvat koronatestit ovat arkipäivää Kiinassa. Tämä testauspaikka sijaitsee Pekingissä. Kirsi Crowley / Yle
 Monen elinkeino on lähes tuhoutunut. Viranomaiset perustelevat karanteenia rajan yli laittomasti tulevien ihmisten tuomilla tartunnoilla.
 Ruilissa asuva yrittäjä kertoi kiinalaiselle Phoenix TV -kanavalle kaupunkilaisten ahdingosta. Hän kuvailee, että 90 prosenttia kaupungin yrityksistä on ollut suljettuna puolen vuoden ajan.
 – Meillä ei ole minkäänlaista tuloa ja hinnat ovat nousseet, nimettömänä esiintynyt mies kertoo.
 TV-kanava näytti kuvissaan hiljaisia katuja ja suljettuja liikkeitä. Kaupungissa ei ole tarpeeksi jakelijoita toimittamaan ruokaa eristyksissä oleville ihmisille.
 Ulkona liikkumiseen tarvitaan älypuhelimen sovelluksessa näkyvä vihreä terveyskoodi. Koodin avulla valvotaan ihmisten liikkeitä ja jäljitetään tartuntaketjuja.
 Monen koodi ei ole vihreä, koska kaupunki luokitellaan koronavirusalueeksi. TV:n haastattelema mies kertoo, että terveydenhuollon henkilöstön työaika kuluu koronatestien tekemiseen.
 Monet  tiedotusvälineet kertovat , että harvat poistumisluvan saaneet joutuvat kurjiin oloihin karanteeniin ennen lähtöä kaupungista.
 Tiukan linjan odotetaan jatkuvan
 Kiina ei hellitä tiukasta linjastaan, vaikka jo yli miljardi kiinalaista on saanut kaksi koronarokotetta ja kansalaisille jaetaan jo kolmatta annosta. Viisumin saaminen Kiinaan on yhä hankalaa. Maahan päässeet joutuvat kolmen viikon karanteeniin.
 Venäjän rajalla Heihen kaupungissa viranomaiset tarjosivat 100 000 yuanin eli lähes 14 000 euron palkkion tiedosta, jotka auttavat jäljittämään koronatartuntojen lähteen alueella.
 Pekingissä koronatestijonossa seisova  Yan Wei  kertoo Ylelle olevansa tyytyväinen tiukkoihin toimiin, jos ne estävät taudin leviämisen. Hän on huolissaan viruksen muuntumisesta ja tartunnan pitkäaikaisista vaikutuksista.
 Yan Wei on tyytyväinen koronatartuntojen tiukkoihin vastatoimiin Kiinassa. Häntä huolestuttaa virustartunnat mahdolliset pitkäaikaisvaikutukset. Kirsi Crowley / Yle
 Yan Wei kertoo pelkäävänsä, että tartunta voi haitata keuhkoja, vaikka taudista selviäisi. Hän sanoo elämän muuttuneen pandemian alun jälkeen. On pitänyt tottua matkustamaan entistä vähemmän.
 – Ennen oli normaalia lähteä lomalle vaikka Kaakkois-Aasiaan, kun talvi tuli. Mielialani laskee talvisin. Mutta emme voi tehdä mitään. Tämä on nykytodellisuutta, Yan Wei miettii.
 Tiukan linjan odotetaan jatkuvan jopa helmikuussa Pekingissä järjestettävien talviolympialaisten jälkeen. Ensi vuoden lopussa Kiinassa järjestetään Kiinan kommunistisen puolueen tärkeä puoluekokous. Nollatoleranssilla valmistaudutaan kokoukseen jo nyt.
 Mitä mieltä olet Kiinan keinoista tukahduttaa koronapandemiaa? Voit keskustella aiheesta perjantaihin klo 23 saakka.
 Lue lisää:
 Suomalaisvalmentaja on elänyt Kiinassa eristyksissä yli vuoden – Tomi Rantamäki suostuu rajusti rajoitettuun arkeen olympiaunelman takia
 Kiinan talouden elpyminen koronapandemiasta hidastui – kipupisteinä energiakriisi, toimitusongelmat ja kiinteistöjätti Evergrande
 Kirjeenvaihtajalta: WHO:n rokotehyväksyntä on merkittävä voitto Kiinalle – Kiinalaisrokotteesta odotetaan pelastajaa köyhien maiden rokotepulaan

Kiina tukahduttaa koronaviruksen deltamuunnosta kovin ottein – kiinalaisia kuohuttaa hotellikaranteeniin määrätyn naisen koiran tappaminen


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet lyhyesti.

Suurimpien puolueiden listat täyttyvät, mutta nuorien ehdokkaiden hankkiminen tuottaa vaikeuksia
 Aluevaaleihin on pari kuukautta aikaa ja puolueiden on jätettävä ehdokaslistansa joulukuun puolivälissä.  Yle kysyi tilannetta eduskuntapuolueiden  puoluesihteereiltä. Suurimmilla puolueilla on jo yli tuhat ehdokasta ja ne uskovat listojen täyttyvän. Nuoria on vaikeaa saada politiikkaan mukaan, mutta 18-vuotias ehdokas kertoi Ylelle, miksi sote-vaaleihin oli pakko päästä mukaan.
 Maksuttomuus houkutteli lisää 5-vuotiaita päiväkoteihin
 Olivia oli viime vuonna mukana 5-vuotiaiden maksuttoman varhaiskasvatuksen kokeilussa ja nyt hän on eskarilainen. – Täällä opitaan aika paljon juttuja ja mä tykkään siitä. Hauskinta on leikkiä kotileikkejä ja hyppiä trampoliinilla, Olivia kertoo. Janne Lindroos / Yle
 Ilmaisen varhaiskasvatuksen kolmivuotinen kokeilu pääsi tavoitteeseensa. Kokeilukunnissa 5-vuotiaiden varhaiskasvatukseen osallistuminen  lisääntyi kaikissa kokeilun vaiheissa enemmän kuin vertailukunnissa . Maksuttomuudesta huolimatta osa vanhemmista halusi hoitaa 5-vuotiaansa kotona. Keskeisimmät syyt kotihoidolle olivat kotihoidon tuen kuntalisä ja vanhempien mielikuvat varhaiskasvatuksen laadusta.
 Frisbeegolf kiinnostaa nyt muovialan yrityksiä – kiekkojen menekki korona-aikana huimaa
 Frisbeegolfkiekkoyrittäjä Timo Nuutinen pakkaa vastavalmistuneita kiekkoja pahvilaatikkoon. Ari Haimakainen / Yle
 Korona-aikana kovassa nosteessa ollut  frisbeegolf on saamassa uusia kiekkovalmistajia Suomesta . Alan markkinoilla nähdään potentiaalia, koska kiekoista on ollut kauppojen hyllyillä pulaa. Yksi uusista valmistajista on kontiolahtelainen Clash Discs, jonka tavoitteet ovat kansainvälisillä markkinoilla.
 Kiina jatkaa tiukasti koronan tukahduttamista
 Toistuvat koronatestit ovat arkipäivää Kiinassa. Tämä testauspaikka sijaitsee Pekingissä. Kirsi Crowley / Yle
 Puolentoista miljardin asukkaan Kiinassa on kuukaudessa saman verran tartuntoja kuin Suomessa päivässä.  Silti maassa on voimassa voimakkaita rajoituksia : esimerkiksi pääkaupunkiin Pekingiin ei pääse alueilta, joissa on ollut yksikin koronatartunta ja tulijan on käytävä koronatestissä korkeintaan 48 tuntia ennen matkaa.
 Sadealue liikkuu Suomen yli itään, ajokeli muuttuu monin paikoin huonoksi
 Yle
 Torstaina säärintama sateineen liikkuu Suomen yli itään. Yöllä ja aamulla sateita tulee suurimmassa osassa maata. Päivällä sateet painottuvat itään ja pohjoiseen. Etelässä sateet ovat vettä, mutta pohjoisempana tulee myös lunta tai räntää. Huonoon keliin kannattaa varautua lähes koko maassa. Ajokeli on sateiden vuoksi huono ainakin idässä ja pohjoisessa.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Puolueet etsivät ehdokkaita aluevaaleihin, maksuton varhaiskasvatus kerää suosiota, Kiina jatkaa tiukasti koronan tukahduttamista


Summary: Moni puolue tuskailee nuorten houkuttelua ehdolle, mutta RKP:n Florenta Dushin mielestä sote-hallinnosta on helppo innostua.

Aluevaaleihin on enää pari kuukautta aikaa, mutta ehdokkaita metsästäviä eduskuntapuolueita ei hirvitä.
 Yle kysyi ehdokasasettelun sujumisesta eduskuntapuolueiden puoluesihteereiltä.
 Kaikki suuret puolueet ilmoittavat ehdokasasettelun sujuvan suunnitelmien mukaan. Ne tavoittelevat täysiä ehdokaslistoja kaikille 21 hyvinvointialueelle, mikä tarkoittaisi noin 1700:aa ehdokasta per puolue.
 Ehdokaslistat on jätettävä 14. joulukuuta.
 Kokoomuksella ja SDP:llä on jo koossa pitkälle toista tuhatta ehdokasta, perussuomalaisilla ja keskustallakin noin tuhat.
 Kokoomus, perussuomalaiset ja keskusta uskovat listojen täyttymiseen. SDP:ssä arvellaan, että pienimmillä hyvinvointialueilla voi tehdä tiukkaakin, mutta listat täyttyvät "ainakin 95-prosenttisesti".
 – Vaikkapa Kainuussa sen listan täyttäminen tulee olemaan kova homma, koska ehdokkaita on löydyttävä enemmän kuin meillä kuntavaaleissa oli. Toisaalta isommilla alueilla on paljon enemmän tulijoita kuin mahtuukaan, kuvaa SDP:n puoluesihteeri  Antton Rönnholm .
 Myös vasemmistoliitto kertoo, että sillä on "vajaa tuhat" ehdokasta koossa. Vihreillä ehdokkaita on noin 700 kappaletta. Näistä puolueista arvioidaan, että pienimmillä hyvinvointialueilla täysiin listoihin ei välttämättä ylletä.
 Pienimmissä puolueissa ehdokasmäärät liikkuvat tällä hetkellä muutamissa sadoissa. Esimerkiksi RKP:llä on noin 250 ehdokasta, mikä on kuitenkin melko lähellä puolueen asettamaa tavoitetta, yhteensä 300 aluevaaliehdokasta.
 Laatu määrääkin tärkeämpää
 Etenkin kuntavaaleissa ehdokaslistojen koolla on tunnetusti väliä ja ehdokasasettelun onnistuminen määrittää vahvasti kuntavaalin tulosta.
 Aluevaaleissa logiikka on hieman toinen. Valtakunnallisesti ehdokkaita ei tarvitse löytää läheskään niin paljon kuin vastikään käydyissä kuntavaaleissa ja listat on siksi helpompi täyttää.
 Väkimäärältään suurilla hyvinvointialueilla listan maksimikoko on enemmänkin rajoite: kaikki halukkaat eivät pääse ehdolle. Puolueiden näkökulmasta keskeiseksi haasteeksi nouseekin ehdokkaiden laatu.
 – Etsitään sinne listalle sellaisia ehdokkaita, joilla saadaan monipuolinen lista sukupuoli-, ikä-, ammatti- ja alueelliselta jakaumaltaan, toteaa keskustan puoluesihteeri  Riikka Pirkkalainen .
 Puolueet kaipaavat listoilleen sekä tunnettuja poliitikkoja että sote- ja pelastusalan osaajia.
 Myös strategista punnintaa on pakko tehdä: suuren kaupungin ehdokas voi kerätä enemmän ääniä kuin pikkuruisen kunnan ehdokas. Toisaalta mahdollisimman monessa kunnassa äänestäjälle pitäisi tarjota paikallinen vaihtoehto.
 Tärkeintä on monipuolisuus, jotta mahdollisimman useat äänestäjät löytävät vaaleihin tarttumapintaa ja syyn astella uurnille.
 – Tarvitaan nuoria, vanhoja ja työikäisiä. Tarvitaan sote-ammattilaisia, elinkeinoelämässä työskenteleviä ja yrittäjiä, kokoomuksen puoluesihteeri  Kristiina Kokko  kuvaa.
 18-vuotias poliitikko kehottaa kaikkia mukaan
 Usea ehdokkaita etsivä puolue tunnistaa ja tunnustaa perushaasteen: nuorimpia ikäluokkia ei ole helppo innostaa politiikkaan mukaan. Tällä kertaa vaalit ovat lisäksi uudet ja aluevaltuustojen rooli monille epäselvä.
 – Miten niitä nuoria houkuttelisi lähtemään toimintaan, joka ei aina ole lainkaan kivaa. Se on monesti vaikeiden ja riitaisienkin asioiden työstämistä, pohtii perussuomalaisten puoluesihteeri  Arto Luukkanen .
 RKP:n porvoolainen ehdokas  Florenta Dushi  tietää kuitenkin vastauksen. Nainen on vasta 18-vuotias, mutta on kevään kuntavaalien kokemuksella ehdolla jo toisissa vaaleissaan.
 – Sote-asiat ovat kaikkien asioita. Hyvinvointialueilla päätetään, minkälaisia palveluita alueen asukkaat saavat ja miten he pääsevät hoitoon. Nämä ovat kaikkien vaalit. On tärkeää, että nuoret osallistuvat ja antavat äänensä kuulua.
 Dushi pitää itsestään selvänä, että esimerkiksi mielenterveys ja sen hoito ovat mitä suurimmassa määrin nuorten ihmisten mielenkiinnon aihe.
 – Nuoret keskustelevat ja heillä on mielipiteitä näistä asioista. Nuoria kyllä kiinnostaa, mutta heitä on rohkaistava tulemaan mukaan politiikkaan.
 Dushi toteaa itsekin olevansa erittäin nuori ja politiikan untuvikko. Hän kertoo opiskelleensa politiikan sisältöjä kuntavaalikampanjastaan lähtien ja saaneensa puolueelta paljon tukea ongelmatilanteissa.
 – Olen siitä hyvin iloinen ja onnekas ja kiitollinen. Mä opin joka päivä lisää kaikesta.
 Aluevaalit järjestetään 23. tammikuuta.
 Lue lisäksi:
 Kokoomus vaatii aluevaaleissa sote-palveluihin "tervettä maalaisjärkeä", valinnanvapautta ja palveluseteleitä
 SDP lupaa, että terveydenhoitoa saa aina tarvittaessa – puolue ei kuitenkaan takaa yhtä sosiaali- ja terveysasemaa joka kuntaan
 Vasemmistoliitto peräänkuuluttaa sote-alan ammattilaisille nykyistä parempia työoloja
 Mistä aluevaltuutetut oikein päättävät? Kysyimme sotepomolta 5 kysymystä aluevaaleista

Suuret puolueet ponnistavat kohti täysiä ehdokaslistoja aluevaaleissa – 18-vuotias Florenta Dushi kehottaa nuoria mukaan: "Nämä ovat kaikkien vaalit"


Summary: Kansallisen koulutuksen arviointikeskuksen tuoreen raportin mukaan päiväkotien jatkuva rekrytointitarve vaikeuttaa johtajien henkilöstön hyvinvoinnin huolehtimista.

Noin neljäsosa päiväkotien johtajista arvioi työnkuvansa raskaaksi ja alaisten määrän liian suureksi, selviää Kansallisen koulutuksen arviointikeskuksen (Karvi) tuoreesta arviointiraportista.
 Päiväkotien johtajien työtä hankaloittavat muun muassa kiire, työn pirstaleisuus ja ennakoimattomuus. Nämä johtuvat erityisesti henkilöstöpulasta, jonka vuoksi johtajan työstä kuluu paljon aikaa sijaisten etsimiseen.
 – Se oli asia, joka tuli hyvin voimakkaasti aineistossa esiin. Henkilöstöpula ja sijaisten metsästäminen tuottaa johtajan työhön välillisiä haasteita. Muut työtehtävät voivat jäädä jalkoihin, jos päivästä menee paljon työaikaa sijaisjärjestelyihin, sanoo Karvin arviointiasiantuntija  Anna Siippainen .
 Karvi keräsi arviointia varten aineistoa kahdella eri kyselyllä, joista ensimmäinen oli suunnattu kuntien ylimmille varhaiskasvatuksesta vastaaville viranhaltijoille ja toinen päiväkodin johtajille sekä perhepäivähoidon ohjaajille.
 Päiväkodin johtajien ja perhepäivähoidon ohjaajien kyselyyn vastasi yhteensä 1 380 vastaajaa 266 kunnasta, jolloin koko joukon vastausprosentti oli 53,8. Varhaiskasvatuksen ylimpien viranhaltijoiden kyselyyn vastattiin 284 kunnasta ja saatiin yhteensä 289 vastausta. Ylimpien viranhaltijoiden vastausprosentti oli 97.
 Jatkuva rekrytointi on pois pedagogiikan johtamisesta
 Pienten johtamiskokonaisuuksien johtajien arviot omasta työnkuvasta olivat ajoittain positiivisempia kuin keskikokoisten tai suurten kokonaisuuksien johtajien. Siippaisen mukaan päiväkodinjohtajan työnkuva ei ole kovin yhtenäinen, vaan se voi vaihdella merkittävästi työpaikasta riippuen.
 – Päiväkodinjohtajat voivat olla selkeästi hallinnollisia johtajia, joilla on kymmeniä alaisia tai säännöllisesti tai satunnaisesti lapsien kanssa työskenteleviä. Jos pitää työskennellä ryhmässä ja hoitaa rekrytointia, niin riittämättömyyden tunne on ymmärrettävää.
 Siippainen sanoo, että jatkuva rekrytointi voi olla pois pedagogiikan johtamisesta sekä henkilöstön jaksamisen ja hyvinvoinnin tukemisesta, joita raportin mukaan pidetään johtamistyön ydinsisältönä.
 – Pedagogiikan johtaminen on pitkäjänteistä työtä, joka rullaa jatkuvasti kaiken toiminnan taustalla. Jos siihen tulee koko ajan keskeyttäviä akuutteja tilanteita, kuten sijaisten metsästämistä, niin se voi haitata pitkäjänteistä johtamista, Siippainen sanoo.
 Karvi suosittelee, että johtamiskokonaisuuksia on syytä miettiä, samoin päiväkodinjohtajien alaisten määriä.
 – Johtamiskokonaisuuden on oltava hallittava. Pitää miettiä, että mitä tehtäviä voidaan yksittäiselle johtajalle sälyttää, Siippainen sanoo.
 Maksuton varhaiskasvatus saattoi viedä kotihoidon tuen kuntalisän
 Varhaiskasvatuksen johtamisen lisäksi Karvi arvioi viisivuotiaiden maksutonta varhaiskasvatuskokeilua. Karvin mukaan maksuttomuus lisäsi varhaiskasvatukseen osallistumista.
 Osallistuminen oli kuitenkin vähäisempää, mikäli kunnassa tarjottiin kotihoidon tuen kuntalisää. Sellaiset viisivuotiaat, joiden nuorempi sisarus oli kotihoidossa, pysyivät itsekin usein kotona. Joissakin kokeilukunnissa perhe menetti pienempien sisarusten osalta kotihoidon tuen kuntalisän, jos viisivuotias osallistui varhaiskasvatukseen.
 Karvin mukaan palvelujärjestelmän rakenteissa ei tulisi olla tekijöitä, jotka estävät varhaiskasvatukseen osallistumista tai aiheuttavat perheille taloudellisia menetyksiä.
 Lue myös:
 Ilmaisen varhaiskasvatuksen kolmivuotinen kokeilu pääsi tavoitteeseensa: maksuttomuus houkutteli lisää 5-vuotiaita päiväkoteihin

Jatkuva sijaisten etsiminen pirstaloi päiväkotien johtajien työpäiviä