Summary: Alexander Schallenberg siirtyy liittokansleriksi ulkoministerin paikalta. Schallenberg on ammattidiplomaatti, jolla on poliitikkokokemusta vasta muutaman vuoden verran. Oppositio epäilee Kurzin vetävän käytännössä hallitusta jatkossakin.

Itävallan johtoon on noussut uusi liittokansleri  Sebastian Kurzin  skandaalinkäryisen eron jälkeen. Kansleriksi nousi maanantaina aiemmin ulkoministerinä toiminut  Alexander Schallenberg , 52.
 Edellinen liittokansleri Sebastian Kurz  joutui lauantaina  eroamaan korruptiosyytösten takia. Kurzin ja hänen puolueensa on väitetty käyttäneen julkisia varoja muun muassa kannatuskyselyjen manipulointiin. Kurz kiistää kaikki syytökset.
 Lue täältä Ylen Eurooppa-kirjeenavaihtajan analyysi Kurzin tapauksesta:   Liittokansleri Sebastian Kurz kaatui, koska hänen epäillään manipuloineen mediaa vielä härskimmin kuin mikä Itävallassa on ollut maan tapa
 Schallenberg uskoo Kurzin syyttömyyteen
 Maanantaina virkavalansa vannonut Schallenberg tukee edeltäjäänsä.
 – Aion työskennellä tiiviissä yhteistyössä Sebastian Kurzin kanssa. Uskon, että häneen kohdistuneet syytökset ovat valheellisia, ja olen vakuuttunut siitä, että viime kädessä ne todetaan perättömiksi, Schallenberg toteaa antamassaan lausunnossa.
 Itävallan oppositiossa on epäilty, että konservatiivipuolue ÖVP:n johdossa jatkava Kurz vetelee jatkossakin kulisseissa naruista. Tällaiset epäilykset Schallenberg kiisti maanantaina.
 Tuolloin Itävallan ulkoministerinä toiminut Alexander Schallenberg ja liittokansleri Sebastian Kurz (taustalla) Wienissä heinäkuun lopulla. Askin Kiyagan / AOP
 Lyhyt historia poliitikkona
 Poliittisella linjalla Kurz ja Schallenberg näyttävät käyvän suunnilleen yhtä jalkaa. Schallenberg on kommentoinut päivänpolitiikkaa harvoin, ja silloin hän on myötäillyt Kurzia. Erityisesti Itävallassa otsikoihin ovat nousseet hänen tiukat maahanmuuttokantansa.
 Yksi selkeä ero miehillä on: Uusi kansleri on selvästi edeltäjäänsä vanhempi. Vuonna 2017 vain 31-vuotiaana liittokansleriksi noussut Kurz oli Itävallan historian nuorin liittokansleri.
 Siinä missä Kurz nousi nopeasti nuorella iällä politiikan kärkeen, Schallenberg ryhtyi ensimmäisen varsinaiseen poliittiseen virkaan vasta vuonna 2019. Hänet nimitettiin tuolloin ulkoministeriksi väliaikaiseen liittohallitukseen, ja hän jatkoi tehtävässä myös saman vuoden ennenaikaisten vaalien jälkeen.
 Neljän lapsen diplomaatti-isä
 Suurimman osan työurastaan Schallenberg on tehnyt Itävallan ulkoministeriössä, muun muassa aiempien ulkoministerien avustajana sekä Itävallan EU-edustustossa. Diplomatiaa Schallenberg on seurannut lähietäisyydeltä lapsuudesta asti, sillä hänen isänsä työskenteli suurlähettiläänä eri puolilla maailmaa.
 Nykyisen liittokanslerin syntymän aikaan aatelissuvusta periytyvät Schallenbergit asuivat Sveitsissä. Alexander Schallenbergin nykyisestä yksityiselämästä on julkista tietoa itävaltalais- ja saksalaismedian perusteella varsin vähän: Hän on eronnut neljän lapsen isä.
 Itävallan ulkoministerinä Schallenbergiä seuraa  Michael Linhart . Hänelläkin on diplomaattitausta: Linhart kutsuttiin ulkoministeriksi Ranskan-suurlähettilään paikalta.
 Lähteinä käytetty myös: ORF, Wiener Zeitung, Tagesschau.de, Stern

Itävallan johto vaihtui: Historian nuorinta liittokansleria Kurzia seuraa Sveitsissä syntynyt aatelisdiplomaatti


Summary: Omakanta-sivusto joutui huijauksen uhriksi syyskuussa. Ulkomaiset rikollisliigat avasivat Omakantaa muistuttavan huijaussivuston ja kalastelivat sen kautta rahaa. Nyt huijaussivustot on saatu poistettua hakukoneista, Kelasta vakuutetaan.

Useat suomalaiset ovat joutuneet kuluvana syksynä uudenlaisen verkkohuijausten uhriksi. Ulkomaisten rikollisliigojen pyörittämässä huijauksessa ihmisiä on houkuteltu valesivustolle, joka muistuttaa viranomaisten ylläpitämää Omakanta-terveystietopalvelua.
 Kun netin käyttäjä on kirjoittanut internetselaimen hakukenttään Omakanta, ensimmäkseksi linkiksi on noussut oikean Omakannan sijaan Omakantaa ulkoisesti muistuttava huijaussivusto ja sitä kautta henkilö on päätynyt rikollisten huijaussivostolle.
 Kun henkilö on sitten kirjautunut huijaussivustolle verkkopankkitunnuksillaan, rikolliset ovat saaneet hänen pankkitunnuksensa haltuun ja sen avulla tyhjentäneet kaikki rahat pankkitililtä. Omakantaan, kuten muihinkin viranomaispalveluihin, kirjaudutaan pankkitunnuksilla, eli niin sanotun vahvan tunnistautumisen avulla.
 Rikostarkastaja  Jukkapekka Risu  Helsingin poliisin kyberrikoksiiin keskittyvästä ryhmästä kertoo, että aiemmin vastaavia valesivustohuijauksia on tehty esimerkiksi pankkien nimissä. Koska pankit ovat viime aikoina aktiivisesti varoitelleet huijauksista, rikolliset ovat keksineet uuden tavan huijata Omakannan avulla.
 KRP on  perustanut syyskuussa  pankkihuijausten takia oman valtakunnallisen tutkintaryhmän, johon on kerätty edustajia kaikista poliisilaitoksista. Omakantaan liittyviä rikoksia tutkitaan Helsingin poliisin kyberrikosryhmässä ja useissa Suomen poliisilaitoksissa.
 Omakanta-huijauksessa rikolliset ovat tiettävästi saaneet valesivuston hakutulosten kärkeen nimenomaan Microsoftin Bing-hakukoneessa. Monet ihmiset menevät erilaisiin nettipalveluihin juuri hakukoneita käyttämällä.
 Varttuneempi väestö riskiryhmää huijauksille, mutta kuka tahansa voi mennä vipuun
 Rikostarkastaja Jukkapekka Risu Helsingin poliisista arvioi, että esimerkiksi vanhemmat ihmiset eivät välttämättä ymmärrä, mikä on hakukone tai mitä eroa on Microsoftin tai Googlen hakukoneella.
 Kelan Kantapalvelutoiminnan päällikön  Outi Lehtokari  huomauttaa, että Omakannan huijauksiin ovat tiettävästi päätyneet antamaan tietojaan kaikenikäiset ihmiset.
 Miksi juuri Omakanta? Risun mukaan luultavasti syynä on se, että Omakannan suosio on nyt noussut koronan aikana, kun ihmiset ovat hakeneet sieltä esimerkiksi todistuksia koronarokotuksista.
 Kelan Outi Lehtokari vahvistaa poliisin arvion. Omakannan käyttäjämäärät ovat peräti kaksinkertaistuneet syyskuussa.
 Ennen koronaa Omakantaa käytti noin 700 000 eri henkilöä kuukaudessa ja viime kuussa 1,4 miljoonaa eri henkilöä. Sama on käynyt kirjautumisille. Ennen koronaa Omakannan kirjautumisia oli noin 1,5 miljoonaa kuukausittain ja nyt 3 miljoonaa kuukaudessa.
 Poliisin mukaan huijaussivuston taustalla on kansainvälinen rikollisuus. Ilkka Klemola / Yle
 Tekijöinä ulkomaiset ammattirikolliset
 Helsingin poliisissa kyberrikosten tutkinnanjohtajana työskentelevä Risu kertoo, että tämänkin huijauksen taustalla ovat ulkomaiset ammattimaiset rikollisliigat.
 – Kun henkilö antaa pankkitunnuksensa rikollisten käsiin, rahat katoavat tililtä usein välittömästi ja ne siirretään ympäri Eurooppaa, hän sanoo.
 Poliisi kertoi syyskuun alussa ensimmäistä kertaa Omakanta-huijauksia. Monet huijatuista ovat ikäihmisiä ja eläkeläisiä, mutta joukossa on kaikenikäisiä uhreja.
 Jotta huijaukselta voi välttyä, Omakantaan mennessä ei kannata käyttää hakukoneita, vaan kirjoittaa selaimen osoitekenttään oikea osoite: kanta.fi.
 – Toinen ohje on, että sähköisiin palveluihin ei kannata kirjautua kirjautua ikinä sähköpostilla tai tekstiviestillä saatujen linkkien kautta, sillä ne ovat usein huijauksia. Pankit tai terveydenhuolto eivät lähetä kirjautumislinkkejä koskaan sähköisesti.
 Rikostarkastaja Jukkapekka Risu Helsingin poliisista muistuttaa, että jos rikolliset saavat henkilön pankkitiedot käsiinsä, ne voivat tilin tyhjennyksen lisäksi tehdä monenlaista ikävää sähköistä tunnistusta käyttämällä, kuten ostaa netistä tavaraa henkilön nimiin tai nostaa pikavippejä.
 Kela: Huijaussivusto on poistettu hakukoneista
 Kelan Kantapalvelutoiminnan päällikön  Outi Lehtokari  kertoo, että suomalaisviranomaiset, kuten Kela, KRP ja Kyberturvallisuuskeskus, ovat onnistuneet poistamaan huijaussivut hakukoneista ainakin toistaiseksi yhteistyössä hakukoneita operoivien Googlen ja Microsoftin kanssa.
 – Enää valesivustoilla ei pitäisi päätyä, jos yrittää mennä Omakantaan.
 Lehtokari arvioi, että huijaussivusto on ollut uskottava. Hänen mukaansa oikea tapa suojautua vastaavilta huijauksilta on välttää hakukoneita, kuten Googlea tai Bingiä, ja mennä Omakantaan kirjoittamalla kanta.fi selaimen osoitepalkkiin.
 Omakannasta vastaava palvelupäällikkö Lehtokari ei tiedä, onko huijaussivusto poistunut netistä kokonaan vai onko se poistettu vain hakukoneiden mainoksista.
 Omakanta on ollut kaytössä 11 vuotta. Tämä on ensimmäinen kerta, kun järjestelmä on ollut yhdistettynä huijaukseen.
 Kelan Kantapalvelutoiminnan päällikön Outi Lehtokari vinkkaa, että selaimen sivuhistoria kannattaa tyhjentää ja kirjautua ulos, kun lopettaa Omakannnan käytön.
 – Samat ohjeet kuin pankkiasiointiin. Huijauksista kannattaa ilmoittaa lähiomaisille, hän sanoo.
 Voit keskustella aiheesta 12.10. klo 23:een saakka.

Useat suomalaiset ovat haksahtaneet Omakanta-huijaukseen – Kelan mukaan huijaussivustot saatu poistettua netistä


Summary: Puheenjohtaja Riku Aalto arvioi, ettei uuden työnantajaliiton jäsenpohja ole edelleenkään riittävän laaja neuvottelemaan sopimusta.

Teollisuusliitto katsoo, ettei sillä ole vielä edellytyksiä aloittaa valtakunnallisia työehtosopimusneuvotteluita Teknologiateollisuuden työnantajat ry:n kanssa.
 Liiton teknologiasektorin työehtoneuvottelukunta oli tänään koolla arvioimassa tilannetta.
 Teollisuusliiton puheenjohtaja  Riku Aalto  arvioi liiton tiedotteessa, ettei uusi työnantajayhdistys ole vielä jäsenpohjaltaan riittävän laaja neuvottelemaan sopimusta.
 – Valitettavasti neuvotteluita ei siten vieläkään voida aloittaa. Toivottavasti uuden yhdistyksen jäsenmäärä kehittyy niin että pääsisimme aloittamaan neuvottelut mahdollisimman pian, Aalto sanoo.
 Teollisuusliitto on myös huolissaan siitä, ettei uudesta työantajayhdistyksestä kerrota, mitä yrityksiä yhdistykseen on liittynyt.
 – Me emme voi aloittaa neuvotteluita ennen kuin tiedämme keitä uusi yhdistys edustaa. Teollisuusliitto ei voi ostaa työmarkkinasikaa säkissä, Aalto painottaa.
 ”Täytyy ihmetellä työnantajan myöhästelyä”
 Teollisuusliitto arvioi, että Teknologiateollisuuden työantajat edustaa vasta noin kolmasosaa kaikista alalla työskentelevistä palkansaajista.
 Riku Aallon mukaan luku on liian alhainen neuvotteluiden käynnistämiseksi.
 – Työnantajan on pystyttävä parempaan, sillä aika alkaa käydä vähiin.
 Puheenjohtaja arvioi, että normaalisti tässä vaiheessa olisi saatu sovittua lähes kaikesta työnantajien kanssa. Nyt neuvotteluita ei ole edes aloitettu.
 – Täytyy ihmetellä työnantajan myöhästelyä. Teknologiateollisuuden ratkaisuja on valmisteltu jo vuodesta 2020 lähtien, mutta uusi yhdistys aloitti toimintansa vasta elokuussa 2021, Aalto huomauttaa.
 Ruohoniemi: Toivottavasti tavoitteena ei ole painostaa yrityksiä
 Teknologiateollisuuden työnantajat ry:n toimitusjohtaja  Jarkko Ruohoniemi  pitää Teollisuusliiton ratkaisua valitettavana.
 Työnantajayhdistyksen mukaan yritysten järjestäytyminen on edennyt hyvin. Yhdistys arvioi, että tulevaa sopimusta voitaneen pitää jo nyt yleissitovana ottaen huomioon työnantajayhdistykseen hyväksytyt jäsenet sekä käsittelyä odottavat hakemukset.
 – On tärkeää, että yrityksissä käydään aito keskustelu sopimisen vaihtoehdoista eli onko yrityksen kannalta parempi vaihtoehto yrityskohtainen työehtosopimus vai liittyminen Teknologiateollisuuden työnantajiin ja sitä kautta valtakunnalliseen työehtosopimukseen, Ruohoniemi sanoo järjestön tiedotteessa.
 – Toivottavasti Teollisuusliiton tavoitteena ei ole painostaa yrityksiä järjestäytymään. Järjestäytymisvapaus kuuluu niin työnantajille kuin palkansaajille.
 Juttua päivitetty klo 19.41 Ruohoniemen kommenteilla.

Teollisuusliiton mukaan työehtoneuvotteluja ei voida vielä aloittaa, koska työnantajapuolen uudesta yhdistyksestä ei ole riittävästi tietoa


Summary: Jyväskylän työllisyyspalvelut innosti työttömät nuoret työkokeiluun järjestämällä sen pelimaailmassa. E-urheilun kokonaisuuden järjestäminen kysyykin monenlaisia taitoja.

Tietokoneruudut välkehtivät hämärässä Digi- and Game Centerin pelihuoneessa Jyväskylässä. Kaksi nuorta pelaajaa on keskittynyt CS eli Counter Strike -taistelupelin pyörteisiin: käynnissä on Jyväskylän työllisyyspalvelujen nuorille työttömille järjestämä työkokeilu.
 Jyväskylän työllisyyspalvelut ja nuorten peliyhteisö Bittiliiga ovat järjestäneet kolmen viikon ajan alle 30-vuotiaille työnhakijoille mahdollisuutta hankkia osaamista työelämään e-urheilun kautta.
 Jyväskyläläinen  Emilia Rissanen , 26, on valmistunut kokiksi ja merkonomiksi.
 – Unelma-ammattini olisi erityisopettaja, ja nyt ensimmäisen kerran pääsen tekemään töitä nuorten kanssa. Aiemmin on ollut tarjolla ainoastaan myyjän tai ravintola-alan töitä, Rissanen sanoo.
 Emilia Rissanen on pelannut  erilaisia digipelejä 12-vuotiaasta asti. Hänen mukaansa Jyväskylän työllisyyspalvelut ymmärtävät nuorten pelimaailmassa kehittyneitä taitoja, kuten esimerkiksi englannin puhumista.

 Niko Mannonen / Yle
 Työkokeiluun osallistuvat nuoret järjestävät esimerkiksi erilaisia peliturnauksia. Datanomiksi opiskellut  Samuel Kurttio , 24, ehti olla kuukauden työttömän ennen uuteen työkokeiluun pääsyä.
 – Kesällä olin hotellisiivoojana. Nyt on ollut tosi mielenkiintoista saada olla työkokeilussa e-urheilun parissa. Vaikka kokeilu on kestänyt vasta muutaman viikon, olen päässyt tekemään asioita laidasta laitaan. Meidän pitäisi seuraavaksi organisoida League of Legends -turnaus. Bittiliigassa sitä ei aikaisemmin ole ollut.
 Pelimaailmassa toimivilla nuorilla on paljon sellaisia taitoja, jotka ovat hyödyllisiä myös työelämässä. He ovat liikkuneet digialustoilla koko ikänsä.
 – Kun puhutaan elektronisesta urheilusta ja turnauksista, se tarkoittaa striimaamista, selostamista, videoiden tekemistä ja somepäivityksiä. Työkokeilussa yksi porukka järjestää kaiken kattavan tuotannon, ja toinen pelaa, kertoo Bittiliiga ry:n toiminnanjohtaja  Harri Erho .
 Mikä työkokeilu? Työllistymistä edistävä palvelu kaiken ikäisille Työkokeilussa oleva tekee työpaikalla "oikeita töitä" Tarkoitus selvittää ura- ja koulutusvalintoja ja auttaa työelämään palaamisessa Kestää enintään vuoden, mutta yleensä selvästi vähemmän
 Pelillinen työkokeilu osui ja upposi
 Jyväskylän työllisyyspalvelut vetäisi pelimaailman työkokeilussaan selvästi oikeasta narusta. Heti ensimmäisenä viikonloppuna työkokeiluun haki yli 100 jyväskyläläistä nuorta, joista ensimmäisessä vaiheessa mukaan pääsi 20.
 – Hakijamäärä oli iso yllätys, olemme siihen todella tyytyväisiä. Perinteisesti ajatellaan, etteivät nuoret lähde työllisyyttä edistäviin palveluihin mukaan, mutta ehkä kyse on siitä, ettemme ole osanneet tarjota oikeanalaisia palveluja, kertoo Jyväskylän seudun työllisyyden kuntakokeilun johtaja  Hanna Lähteelä .
 Bittiliiga on tehnyt  vuoden verran nuorisotyötä verkossa tarjoamalla nuorille maksuttoman yhteisöllisen pelipalvelun, jossa turvallinen aikuinen on läsnä. Bittiliigan kaltaiset digialustat ovat kustannustehokkaita ratkaisuja. Niillä tavoitetaan helposti myös paljon nuoria, ja pystyään ottamaan koppia pudokasnuorista. Niko Mannonen / Yle
 Suomessa on pikkuhiljaa käynnistymässä myös muualle vastaavia työkokeilupilotteja.
 – Tulevaisuuden työelämä tarvitsee kehittyäkseen näitä nuoria, joiden äidinkieli on koodi. Nuorten vuorovaikutus tapahtuu nykyisin entistä useammin verkossa. Bittiliigassa on turvallista kehittää myös ihmissuhdetaitoja, joista on hyötyä kaikkialla, sanoo Lähteelä.
 Taitojen kehittämistä ja kiinnostuksen löytämistä
 Pääasiassa etänä tapahtuvassa kolmen kuukauden työkokeilussa autetaan löytämään omia kiinnostuksen kohteita ja vahvuuksia. Kun näitä taitoja tunnistetaan, niitä päästään syventämään Bittiliigassa. Toiminta voi parhaassa tapauksessa johtaa uudelle opiskelu- tai työelämäpolulle.
 Samuel Kurttio on jo aikaisemminkin vapaa-ajallaan harrastanut joukkueorganisointia ja managerointia.
 – Väillä e-urheilun parissa toimiminen on ihan parasta ja välillä tuntuu, ettei siitä tule mitään. Mutta hienoa, että virkamiehetkin ovat nyt tajunneet, mitä kaikkia taitoja pelimaailmassa tarvitaan.
 Kurttio toivoo tulevaisuudessa pääsevänsä järjestämään peliturnauksia työkseen.
 Samuel Kurttio tietää miten vaikea nuoren on työllistyä opintoja vastaavalle alalle ilman työkokemusta. Työkokeilusta hän saa työkokemusta e-tapahtumatuottajana. Niko Mannonen / Yle
 Emilia Rissanen taas jatkaa kohti eritysopettajuutta.
 – Saan tästä työkokeilusta paljon hyödyllistä tietoa siitä, että miten olla turvallinen aikuinen nuorelle. Ensi keväänä haen jälleen yliopistoon opiskelemaan pedagogiikkaa. Sitä ennen haen koulunkäyntiavustajan töitä.
 Mitä ajatuksia artikkeli herätti? Voit keskustella aiheesta tässä 12.10 kello 23 saakka.
 Lue lisää:
 Nuorisotyöttömyys on sitkeä selätettävä– esimerkiksi Lieksassa on jo useita kymmeniä alle 30-vuotiaita pitkäaikaistyöttömiä

"On tajuttu, mitä kaikkia taitoja pelimaailmassa tarvitaan", sanoo Samuel Kurttio – Counter Strike -työkokeilu veti poikkeuksellisen määrän hakijoita


Summary: Suomen Palloliiton mukaan viikonlopun ruuhkat Olympiastadionilla johtuivat osin järjestyksenvalvojien puutteesta. Melkein viidesosa järjestyksenvalvojia jäi uupumaan.

Remontista valmistunut Olympiastadion joutui ensimmäiseen tulikokeeseensa suurtapahtumien areenana viikonloppuna, kun Huuhkajien peliä saapui stadionille katsomaan liki 30 000 ihmistä. Pahoja  ruuhkia syntyi niin sisäänkäynnille, vessoihin kuin kioskeillekin .
 Jonot johtuivat Suomen Palloliiton tapahtumapäällikkö  Kalle Marttisen  mukaan osittain siitä, että järjestyksenvalvojia ei saatu paikalle tarpeeksi paljon.
 Tavoitteesta jäätiin Marttisen mukaan lähes viidenneksellä, vaikka järjestyksenvalvojia haalittiin koko Etelä-Suomen alueelta: Turusta, Tampereelta ja Kotkastakin.
 – Kuljetimme heitä koko Etelä-Suomen alueelta Helsinkiin, mutta emme silti saaneet riittävää määrää.
 Marttisen mukaan järjestyksenvalvojien riittämätön määrä vaikutti muun muassa siihen, että paikan päällä ihmisiä ei saatu kunnolla ohjattua ja porteilla ei saatu lippuja luettua nopeasti.
 Poliisin vaatima minimimäärä järjestyksenvalvojia saatiin kokoon, mutta Marttisen mukaan hyvään palvelutasoon he eivät päässeet.
 – Lainkirja täyttyi, mutta minimi ei tarkoita sitä, että se on operoinnin tai palvelun kannalta optimaalinen määrä henkilökuntaa, Marttinen sanoo.
 Jatkossa mietitäänkin voitaisiinko esimerkiksi lippujen tarkastajina käyttää muita ihmisiä kuin järjestyksenvalvojia.
 – Korona-aika on tarkoittanut sitä , että moni on antanut järjestyksenvalvontakorttinsa vanhentua.
 Marttisen mukaan ongelma on nyt koko tapahtuma-alalla sama.
 – Olemme keskustelleet, että ensi kesää ajatellen tämä saattaa olla ongelma. Silloin on edessä isoja suurtapahtumia yhtä aikaa.
 Säätiön toimitusjohtaja: Yleisö ei vielä osannut käyttää uudistettua stadionia
 Stadion-säätiö kertoo käyvänsä lauantain ottelusta tulleet kävijäpalauutteet tarkasti läpi Palloliiton kanssa. Samalla kartoitetaan muutosta vaativat asiat ennen tulevia tapahtumia.
 Lauantain ottelu oli ensimmäinen yleisötapahtuma uusitulla stadionilla ilman lohkojakoja. Yleisöllä oli siis ensi kertaa mahdollisuus käyttää palveluita muuallakin kuin oman katsomolohkonsa kohdalla. Viesti tästä ei kuitenkaan ollut tavoittanut kaikkia kävijöitä.
 – Kannattajille ei myöskään ollut täysin mennyt perille viesti siitä, että nyt Stadionille voi tulla mistä portista tahansa sisään ja kulkea sitten Stadionin sisällä omalle paikalle. Tämä aiheutti turhaakin jonoutumista sisään tullessa, kun pyrittiin sisään ”vanhasta muistista” juuri oman katsomon kohdalta, esimerkiksi E-katsomoon Stadionin ahtaalta itäpuolelta, toteaa Stadion-säätiön toimitusjohtaja  Ari Kuokkanen  sähköpostivastauksessaan Ylelle.
 Kuokkasen mukaan myöskään maanalaiseen wc-maailmaan ei vielä löydetty, vaikka sinne koitettiin digitaalisilla näytöillä opastaa.
 – Toki nyt täytyy kartoittaa lisäopastuksen tarpeet, jotta jatkossa asiakkaat löytävät wc-palvelut paremmin. Lauantain ottelutapahtumassa wc-maailmassa oli väljää, mikä kertoo, ettei yleisö vielä uusitulla Stadionilla löytänyt wc-palveluja ohjeistuksesta huolimatta.
 Voit keskustella aiheesta tiistaihin 12.10.2021 kello 23:een asti.
 Lue lisää:
 Kommentti: Olympiastadionin remonttiin upotettiin järkyttävästi yli 300 miljoonaa euroa, mutta tuskastuttavat ongelmat ovat edelleen samat

Uudella Olympiastadionilla on yli 500 vessaa, mutta ihmisiä ei saatu niiden luo – Huuhkajien pelissä vain minimimäärä järjestyksenvalvojia


Summary: Ähtärin eläinpuiston yhteydessä sijaitsee seikkailupuisto Flowpark. Siellä vaijeriratoja pitkin liikutaan eri puolilla aluetta. Eläinpuiston intendetti arvelee rikosilmoituksen liittyvän vaijeriratoihin.

Ähtärin eläinpuisto kertoo, että poliisi tutkii rikottiinko puistossa eläinsuojelulakia.
 Kettujen olosuhteista on tehty rikosilmoitus. Eläinpuisto ei tiedä rikosilmoituksen tekijää, eikä sitä miksi se on tehty. Eläinpuiston intendentti  Marko Haapakoski  arvelee ilmoituksen liittyvän vaijeriratoihin.
 – Epäilen sen liittyvän vuosi sitten rakennettuihin Flowpark-ratoihin. Toinen rata menee entisen kettutarhan takaa noin 80 metrin päässä. Ei nyt ihan läheltä, mutta kettujen takaa, kertoo Haapakoski.
 Haapakosken mukaan eläinten käyttäytymistä valvottiin eikä eläinten huomattu häiriintyneen radoista.
 Uusia suojapaikkoja lisää
 Valvontaeläinlääkäri kehotti eläinpuistoa tekemään ketuille kuitenkin muun muassa lisää suojapaikkoja viime kevään käynnillään.
 – Lisättiin suojapaikkoja ja laitettiin naamiointiverkkoa tarhan takaosaan, ja näin saatiin näkyvyys Flowparkiin pienemmäksi, kertoo Haapakoski.
 Ketut muuttivat kesällä kokonaan uuteen tarhaan ja eri paikkaan, kun kotkalta vapautui tarha. Syksyllä eläinlääkärit kävivät uusintakäynnillä ja totesivat asioiden olevan kunnossa.
 "Parempi tutkia kuin jättää tutkimatta"
 Haapakoski kuuli poliisitutkinnasta viime viikon perjantaina ja hän oli silloin yhteydessä poliisiin. Poliisi ei ole ollut tähän mennessä eläinpuistoon yhteydessä.
 Haapakoski ei tiedä kuka tai ketkä ovat rikosilmoituksen tehneet.
 – Sen tiedän, että valvontaeläinlääkärit eivät ole tehneet ilmoitusta.
 Haapakosken mielestä on hyvä, että tutkitaan.
 – Ylipäätään ajattelen, että on hyvä, että asioita tutkitaan. Tykkään siitä, että eläinsuojeluasioissa tutkintakynnys on matala, että parempi tutkia kuin jättää tutkimatta. Se on eläinten etu.
 Lue lisää :  Uhkaako vaijeriköysirata Ähtärin karhujen hyvinvointia? Aluehallintovirasto selvittää asian ennen radan käyttöönottoa
 Ähtärin karhutarhan yllä kulkeva vaijerirata sai aikaan palauteryöpyn: kritiikistä on keskusteltu, mutta se ei ole muuttanut suunnitelmia

Ähtärin eläinpuiston kettujen olosuhteista tehtiin rikosilmoitus – viereisen seikkailupuiston vaijeriradat ehkä syynä


Summary: Meyerin Turun telakalla valmistuvaa alusta testataan hieman yli viikon ajan. Laivan piti lähteä koeajolle jo maanantaina aamulla, mutta kova tuuli muutti suunnitelmat.

Meyerin Turun telakalta tänä syksynä valmistuva loistoristeilijä Costa Toscana lähti merikokeisiin maanantai-iltana kello 19 jälkeen. Alun perin laivan piti lähteä matkaan jo aamulla, mutta sääolosuhteet muuttivat suunnitelmia.
 Runsaan viikon ajan kestävällä koeajolla testataan laivan eri järjestelmien toimintaa.
 Esimerkiksi ohjausjärjestelmien ohella testataan muun muassa pelastusveneitä, joita tullaan laskemaan myöhemmin Airistolla.
 Viestintäjohtaja  Tapani Myllyn  mukaan laivan sisällä halutaan testata meriolosuhteissa sellaisiakin järjestelmiä, joita sinänsä voitaisiin hyvin testata aluksen ollessa kiinni rannassa.
 Meyerin Turun telakan merikoe herättää aina huomiota Turussa, sillä laivabongarit suuntaavat Ruissalon kärkeen katsomaan laivaa. Sieltä on parhaat näkymät seurata aluksen lipumista.
 Seurasimme laivan lähtöä Raision venesatamasta käsin, ja voit  katsoa tunnelmia Areenassa . Paikalla oli toimittaja  Lassi Lähteenmäki  ja kuvaaja  Kimmo Gustafsson .
 Costa Toscanan merikokeella on mukana 700 hengen henkilökunta. He ovat käyneet koronatesteissä ja terveysturvallisuus on otettu tarkasti huomioon, Mylly kertoo.
 Viikon aikana tarjotaan 40 000 ateriaa. Ruokaa on varattu mukaan noin 30 000 kiloa.
 Costa Toscanan sisaralus,  Costa Smeralda , valmistui Meyerin Turun telakalta vuonna 2019. Costa Toscana rakentaminen on aikataulussa. Se alkaa risteillä Välimerellä.
 Meyerin Turun telakan tilauskirjassa on töitä vuoteen 2026 asti. Seuraava laiva, Carnival Celebration, on jo rakenteilla Turun telakalla.
 Lue myös:
 Taas on laivabongareilla katsottavaa – maanantaina Itämerelle lipuu loistoristeilijä Costa Toscana, eväänä 1 300 kahvipakettia
 Meyer Turun telakalla laskettiin vesille risteilyalus Costa Toscana – koronan takia juhlallisuudet sujuivat koruttomasti

Loistoristeilijä Costa Toscana lähti yli viikon kestävälle koeajolle – katso, kuinka 337-metrinen jätti lähti kohti Itämerta


Summary: Tutkimuksen mukaan lapset pysyvät terveempinä, kun he saavat kosketuksen elolliseen maaperään ja sen mikrobeihin. Muutos näkyi lahtelaisen päiväkodin lasten veriarvoissa, ja nyt oppeja toteutetaan käytännössä.

Humpulan päiväkodin piha Lahdessa on suunniteltu varta vasten parantamaan lasten vastustuskykyä. Käynnissä olevissa pihatalkoissa riittää vauhtia ja vaarallisia tilanteita. Lapset lapioivat säkeistä multaa pieniin kottikärryihin ja tuovat sitä kasvilavoille odottamaan kevään istutuksia. Toiset taas istuttavat maahan pensasmustikoiden taimia.
 Varhaiskasvatuksen hoitaja  Saija Kilkki  kertoo, että lapset ovat riemuissaan. He touhuavat mielellään mukana kaikenlaisissa puutarhahommissa.
 – Lapset tykkäävät ihan mielettömästi saadessaan laittaa kädet multaan. Ja me kannustamme heitä siihen. Multaa saa myös möyhiä, sitä saa olla suupielissä ja jopa suussa. Näin vastustuskyky kasvaa luontevalla tavalla.
 Humpulan päiväkodin pihalla kelpaa lasten touhuta. Leikit syntyvät kuin itsestään. Markku Lähdetluoma / Yle
 Tätä tukee suomalaistutkimus, jonka tuloksia esiteltiin vuosi sitten . Tutkimuksessa osoitettiin ensimmäistä kertaa maailmassa, että 3–5-vuotiaiden päiväkotilasten immuunijärjestelmän säätely parani, kun päiväkotien pihoille lisättiin metsäpohjaista kasvustoa eli kunttaa, siirtonurmea ja istutuslaatikoita.
 Humpulan päiväkoti on yksi päiväkodeista, jotka olivat mukana Luonnonvarakeskuksen johtamassa tutkimuksessa.  Kuukauden kestänyt, viisi kertaa viikossa toistunut viherkosketus monipuolisti lasten ihon mikrobistoa . Muutokset näkyivät myös veriarvoissa.
 Päiväkoteihin kannattaa suunnitella viherpihoja
 Tutkimuksen valmistuttua Humpulan uudenkarhean päiväkodin piha-alueesta haluttiin rakentaa luonnonmukainen. Nyt sieltä siis löytyy metsänpohjan lisäksi useita eri kasveja.
 – Tänne on suunniteltu monta kohtaa ajatellen sitä, että tämä olisi mahdollisimman monimuotoinen piha. Täällä touhutessa altistuminen allergioille vähenee ja vastustuskyky kasvaa, sanoo päiväkodin johtaja  Aija Marola .
 Meiltähän tämä homma käy. Mullan kärräys oli monelle Humpulan päiväkotilapselle mielipuuhaa pihatalkoissa. Markku Lähdetluoma / Yle
 Marola kertoo, että lisäksi jokainen ryhmä käy kerran viikossa Mustankallion mäellä metsässä.
 – Metsä on lapsille luonnostaan ihana leikkipaikka. Siellä ei riidellä ollenkaan. Koska olemme kaupungissa, emme kuitenkaan voi aina olla metsässä. Sen takia olemme panostaneet pihaan.
 Voit keskustella aiheesta 12.10. klo 23:een saakka.
 Lue myös:
 Voiko metsäpöpöillä kyllästetty vaate ennaltaehkäistä allergioita? Kokeissa huomattiin, että mikrobiuute muutti ihmisten veriarvoja

Tässä päiväkodissa lapsi saa laittaa kätensä multaan – leikkijä on "viherkosketuksessa", millä on selvä vaikutus vastustuskykyyn ja jopa vereen


Summary: Yhä useampi nuori aikuinen hakeutuu hampaiden valkaisuun. Ilmiö on havaittu myös hammaslääkäriketjujen asemilla. Suuhygienistin mukaan satsaaminen valkaisuhoitoon heijastuu usein myönteisesti hampaiden hoitamiseen muutenkin.

Puolitoista vuotta sitten hampaiden valkaisussa käynyt helsinkiläinen  Mirella Ojala  suunnittelee jo uutta käyntiä.
 – Varmaan tuli mentyä sen takia, että somessa on tosi paljon esillä suorat hampaat ja valkoinen hymy. Olen halunnut itsekin tavoitella sellaista, hän sanoo.
 Ojala myöntää, että käynnin jälkeen kaverit ovat kysyneet paikasta ja hinnasta. Some asettaa hänen arvionsa mukaan osittain paineita ulkonäölle, kun jaetaan selfie-kuvia ja ulkonäkö on korostetusti esillä.
 – Olen aika avoimesti puhunut. En varsinaisesti itse tuo asiaa esille, mutta jos joku kysyy, miksi en kertoisi.
 Ojalan tavoin nuorten aikuisten kiinnostus valkaista hampaitaan on kasvanut. Hammaslääkäriketjut Oral Hammaslääkärit, Hammas Mehiläinen ja Terveystalo kertovat kaikki kysynnän kasvusta.
 Oralilla kasvua on 18–30-vuotiaiden valkaisuhoidoissa. Terveystalosta kerrotaan, että valkaisutoimenpiteiden tai myytyjen kotivalkaisutuotteiden lukumäärä 20–30-vuotiaille ovat tuplaantuneet kolmen vuoden aikana.
 Hammas Mehiläisessä suurin kasvava ikäluokka valkaisuhoidoissa on ollut 25–34-vuotiaat.
 Valkaisutapoja on erilaisia, esimerkiksi kevyt valkaisu, laservalkaisu, tehovalkaisu tai kotona useampana yönä käytettävät geelit. Hinta vaihtelee eri vaihtoehtojen mukaan keskimäärin 200–300 euroon hoitoa kohden, mutta eroja löytyy. Esimerkiksi Hammas Mehiläinen ilmoittaa hintahaitariksi 84–467 euroa.
 Kysynnän kasvu näkyy suuhygienistin työssä
 – Hampaiden valkaisuhoidot lisääntyvät jatkuvasti, sen huomaa päivittäin töissä. 20–30-vuotiaita kiinnostavat ulkonäkö ja idolit, joita seurataan somessa, sanoo helsinkiläinen suuhygienisti  Riikka Mehtonen Oralista.
 Mehtosen mukaan hoidoista ovat kiinnostuneita niin julkkikset kuin kuka tahansa nuori aikuinenkin. Valkaisua ei suositella raskaana oleville tai imettäville, koska tutkimustietoa on vielä liian vähän. Valkaisuhoitoja ei myöskään tehdä alle 18-vuotiaille, koska nuorilla hampaiden kehitys on vielä kesken.
 – Jos suu ei ole terve, ei valkaisua tehdä. Ensin hoidetaan suuhygienia kuntoon, valkaisu on sitten piste i:n päälle.
 Hoidolla Mehtonen viittaa mahdollisten reikien paikkaamiseen, hammaskivenpoistoon ja ikenien kuntoon.
 Myös Terveystalosta painotetaan, että valkaisuhoitoja annetaan vain terveeseen ja hoidettuun suuhun eli ennen valkaisua on käyty hammastarkastuksessa.
 – Hampaissa olevat hoitamattomat vauriot voivat pahentua valkaisun seurauksena. Esimerkiksi hampaan avoimen kariespesäkkeen kautta valkaisuaine voi ärsyttää hampaan ydintä ja päädytään juurihoitoon. Juurihoitoa ei kuitenkaan olisi välttämättä tarvittu ilman valkaisua, sanoo Terveystalon suunterveyden ylilääkäri  Tanja Ketola-Kinnula .
 Ketola-Kinnula pitää tärkeänä, että valkaisussa käytetään turvallisiksi todettuja aineita. Jos käyttää muita kuin CE-merkittyjä aineita, valkaisussa piilee kiilteen vaurioitumisen riski.
 Suuhygienisti Mehtonen on huomannut, että valkaisuhoidolla on myönteisiä vaikutuksia hampaiden hoitamiseen muutenkin.
 – Kun ihminen on satsannut paljon, hän haluaa pitää hampaat hyvässä kunnossa. Hampaiden välien lankaamiset ja tikuttamiset ovat arkipäivää.
 Asiakkaan kanssa suunnitellaan myös jatkohoito.
 – Huolellinen harjaus, välien puhdistus, oikea hammastahna, säännölliset lääkärillä ja suuhygienistillä käynnit, mahdolliset soodapuhdistukset, joissa poistetaan ylimääräisiä pintaan tarttuneita tahroja parin vuoden välein, Mehtonen listaa.
 Voit keskustella aiheesta maanantaina 11.10.2021 kello 23 saakka.
 Lue myös:
 Hampaan kohtalo kolajuomassa koukuttaa nyt Tiktokissa – Kuopion hammashoidon sometiimi teki viraalihitin tutulla idealla
 Hohtavista hampaista tuli yhä tärkeämmät – varomaton kotivalkaisija saattaa polttaa ikenensä, mutta tavallisempaa on vihlonta
 Hampaiden valkaisu ei ole riskitöntä – "Rakenne voi muuttua heikommaksi"

Mirella Ojala, 22, innostui valkaisemaan hampaitaan, eikä hän ole suinkaan ainoa: Yhä useampi nuori aikuinen tavoittelee valkoista hymyä


Summary: Poliittisen valokuvan festivaali on Valokuvataiteen museon tapahtuma, joka järjestetään nyt viidettä kertaa. Tänä vuonna tapahtuman teemana on linnun katse. Näyttelyssä voi tuijottaa silmiin niin broilerikanaa kuin lintuperspektiivistä kuvattua suttakin.

Suomen yleisin lintu katsoa tapittaa museokävijää jättisuuressa valokuvassa. Oikeastaan katseita on tuhansia ja osa niistä harhailee valtavan hallin seinillä, katossa ja ruokinta-automaatilla. Lintu on broileri. Niitä on Suomessa enemmän kuin pajulintuja, joka on maamme yleisin luonnonvarainen siipiveikko.
 Kristo Muurimaan  ottama kuva on Suomen valokuvataiteen museon vasta-avatun näyttelyn ytimessä. Nyt viidettä kertaa järjestettävän Poliittisen valokuvan festivaalin teeman on linnun katse. Tapahtumassa on näyttelyn lisäksi oheisohjelmaa, joka on tänä vuonna koronan takia verkossa.
 Kristo Muurimaa ja Juho Kerola ovat jo vuosia dokumentoineet tuotantoeläinten oloja. Tämä kuva on osa sarjaa, joka on otettu broileritiloilla omistajan tietämättä. Kristo Muurimaa
 Lintu ja valokuvaus tuntuvat kuuluvan yhteen. Kamera on ollut väline tutkia ja tarkkailla eläimiä tavalla, joka on ihmissilmälle mahdotonta.
 Samalla kamera on etäännyttänyt ihmisen pois luonnosta, tarkkailijan rooliin.  Linnun katse  -näyttely yrittää nyt kääntää asetelman toisin päin. Se tunnustaa, että muillakin lajeilla kuin ihmisellä on itsenäinen katse.
 Broilerikana ei vaikuta kovinkaan itsenäiseltä ja sen katse on kelmeä. Silti näyttelyä ei voisi olla ilman sitä, sanoo toinen Poliittisen valokuvan festivaalin taiteellisista johtajista,  Anna-Kaisa Rastenberger .
 – Kuva kertoo, että kana ei ole vain maustekastikkeessa uiva rinta- tai siipipala. Se on eläin, jolla on oma tapa elää maailmassa lajipiirteittensä mukaan.
 Linnuissa näkyy lajikato konkreettisimmillaan
 Kuvat tutuista linnuista peittävät yhden museoseinän. Ne ovat suomalaisten lintuharrastajien ottamia. Suomalaiset ovat ansioituneita  lintujen kuvaajia ja harrastajienkin taso on huikea .
 Uhan alla -työryhmän kuvaamat linnut edustavat lajeja, joiden populaatiot on luokiteltu ei-elinvoimaisiksi. Niiden tila on esimerkiksi äärimmäisen uhanalainen, vaarantunut tai silmällä pidettävä. Linnut ovat kaikille suomalaisille tuttuja pihoilta, metsistä ja rannoilta. Listalla on varpunen, pääskynen ja hömötiainen kuten myös lokkeja, pöllöjä ja vesilintuja, silkkiuikkukin.
 Anna-Kaisa Rastenberger (vas.) ja Sanni Seppo ovat kuratoineet Poliittisen valokuvan festivaalin näyttelyn Linnun katse. Mårten Lampén / Yle
 – Lintujen kautta on helppo hahmottaa lajikatoa, sanoo tapahtuman toinen taiteellinen johtaja  Sanni Seppo .
 – On paljon eläinlajeja, joista emme tiedä paljoakaan, mutta jokaisella meistä on jonkinlainen suhde lintuihin. Jokainen on joskus nauttinut niiden laulusta tai ihaillut kaunista lentoa.
 Tuttujen, arkisten lintujen häviäminen tapahtuu pikkuhiljaa. Yhtäkkiä vain tajuamme, että västäräkit eivät enää hyppelekään pihapolulla.
 Sanni Seppo sanoo, että lajikato tuntuu lopulliselta. Kun laji on hävinnyt, se on poissa, eikä sitä enää saa takaisin.
 Lajien katoon vaikuttavat ihmisten toimet. Maa- ja metsätalous, kaupungistuminen, saasteet.
 Avohakkuita vastustetaan entistä äänekkäämmin. Myös keskustelua herättänyt  turvesoiden tuho  vähentää lintujen elinmahdollisuuksia. Turpeen lisäksi soilta  nostetaan rahkasammalta, jota sekoitetaan puutarhamultaan . Siihen samaan, jota suomalaiset puutarhaharrastajat ostavat kukkapenkkiinsä kasvualustaksi. Saatamme siis tietämättämme olla osa pitkää ketjua, joka vaikuttaa lintujen katoon ympäristöstämme.
 Sepon mukaan kaupunkiluontoakin pitäisi varjella niin, ettei siitä tule liian siistiä ja puleerattua. Se, mikä ihmisen silmin on ryteikkö, voi olla linnuille suojaisa pesimäpaikka.
 Videotaiteilija on kuvannut susia lintuperspektiivistä
 Hollantilaissyntyinen videotaiteilija ja elokuvaohjaaja  Demelza Kooij  on kuvannut teokseensa lintujen sijaan susia. Koojin videoteoksen perspektiivi on kuitenkin lentävän linnun.
 Demelza Kooij työskentelee elokuvataiteen professorina Edinburghissa, Skotlannissa. Hän tekee myös omaa taidettaan. Kooijn Wolves from Above -videota katsotaan lattialla makoillen. Mårten Lampén / Yle
 Wolves from Abowe  on kuvattu droonilla kanadalaisessa susipuistossa. Kamera hyrrää kesyjen susien yllä ja kuvaa, kuinka ne kurkkivat sitä uteliaina. Sudet kommunikoivat keskenään, joku tökkii muita kuonollaan, yksi lipaisee toista, kaksi sutta hölköttää kylki kyljessä. Yksi yrittää hypätä kohti droonia.
 – Susi on läpeensä poliittinen eläin. Ihmiset ajattelevat susia raivokkaina eläiminä, jotka hyökkäävät kimppuun ja tappavat. Yritän haastaa tämän näkemyksen, Kooij sanoo.
 Demelza Kooij ei kiellä etteivätkö sudet söisi lihaa tai metsästäisi. Hänen mukaansa niiden metsästykyvyt ovat kuitenkin melko kehnot. Erityisesti se, miten vaarallisia ne ovat ihmiselle, on hänestä vahvasti liioiteltua.
 Kuva Demelza Kooijn videoteoksesta, joka kuvaa kesyjä susia lintuperspektiivistä. Sudet kurkkivat uteliaina yläpuolella pörräävää kamerakopteria. Demelza Kooij
 Kooijin susia tarkkaillaan kattoon ripustetusta monitorista niin, että katsoja makaa lattialla tyynyjen päällä. Ihminen on susien ylä- ja alapuolella samaan aikaan. Lintuperspektiivi on keikahtanut nurinniskoin.
 Kirjekyyhkyt valjastettiin kuvaamaan ilmakuvia
 Lintuperspektiivi on yksi  Linnun katse  -näyttelyn aiheista. Ennen kuin ihmisen käytössä oli kuvauskoptereita ja lentokoneita maisemia kuvattiin ihan oikeasti lintujen avulla. Rorhof-osuuskunnan valokuvissa patsastelee kuvauskyyhkynen.
 Saksalaiset kehittivät 1900-luvun alussa pienen kameran, joka kiinnitetiin kyyhkysen kaulaan. Itsenäisesti kuvia ottava kamera tallensi maisemia kyyhkyjen lentoreiteiltä. Tekniikkaa alettiin pian hyödyntää karttojen piirtämisessä mutta myös sodankäynnissä.
 – Kirjekyyhkyt mahdollistivat sen, että me voimme hahmottaa maailmaa lintuperspektiivistä. Voimme vierailla paikoissa Google Earthin tai Street Wiewin kaltaisilla sovelluksilla, Anna-Kaisa Rastenberger pohtii.
 Ilmakuva Sarvinevasta Kihniössä, Pirkanmaalla. Suolta on korjattu rahkasammalta, jota sekoitetaan myytävään puutarhamultaan. Linnut ja muut eläimet ovat kadonneet suolta.  Pirkanmaan luonnonsujeluyhdistys
 Tänä päivänä ilmakuvaus on tärkeää myös luonnonsuojelussa. Ilmasta kuvattujen kuvien avulla voidaan kartoittaa ympäristötuhoja ja niiden laajuutta.
 Uusi uljas museokeskittymä avautuu vaiheittain
 Sepon ja Rastenbergerin kuratoima Poliittisen valokuvan festivaali on ensimmäinen tapahtuma, joka on avattu Suomen valokuvataiteen museossa mittavan remontin jälkeen. Remontti kuitenkin jatkuu vielä tilojen kellarikerroksessa. Sinne sijoitetaan ensi vuonna pysyvä valokuvanäyttely museon kokoelmista.
 Kolmen museon kokonaisuus avautuu remontoituna tämän ja ensi vuoden aikana. Hotelli- ja ravintolamuseo sekä Valokuvataiteen museo ovat jo avanneet ovensa. Teatterimuseota viimeistellään. Viereen nousseen Tanssin talon avajaiset ovat helmikuussa 2022. Mårten Lampén / Yle
 Samassa Kaapelitehtaan siivessä sijaitsevat Hotelli- ja ravintolamuseo sekä Teatterimuseo saavat tai ovat saamassa remontoidut tilat käyttöönsä pian. Voit lukea lisää museokeskuksesta ja se remontista tästä:
 Helsinkiin syntyy uusi museokeskus, ja siitä saa kiittää Tanssin taloa
 Museoiden viereen avautuu helmikuussa 2022 JKMM-arkkitehtien  Teemu Kurkelan  suunnittelema Tanssin talo . Se on Suomen ensimmäinen tanssille omistettu tapahtumatila.

Kirjekyyhkyt ottivat maailman ensimmäiset ilmakuvat – Valokuvataiteen museo avasi remontin jälkeen näyttelyn ihmisen ja linnun suhteesta


Summary: Kasa käppyräisiä kantoja, oksia ja polttopuita oli puutaiteilijalle materiaalia, josta syntyi tohmajärveläiseen metsään Suomen leijona. Katso videolta miltä se näyttää.

Pohjois-Karjalassa, Tohmajärvellä, puutaidekeskus Puun sielussa ei ole valittu puutaiteen aiheiksi niitä ilmeisimpiä karhuja.
 Natasha Podkolzina  visioi keskuksen pihapiiriin ulkoilmaveistospuistoa ja ensimmäisenä sinne on noussut kalliotöyrään reunalta katseleva leijona. Tekemään saapui Italiasta itseoppinut taiteilija  Marco Martalar . Veistos valmistui syyskuun lopulla.
 Kolme metriä korkea leijona rakentuu puun palasista, oksista ja auki revityistä juuren kappaleista sekä havuista, jotka ovat saaneet suuren urosleijonan muodon. Veistoksen kuusenhavuinen vihreä harja muuttuu ajan myötä ruskeaksi.
 Natasha Podkozina kertoo, että kyseessä on nimenomaan Suomen leijona, vaakunasymboli, joten kaikki sen tunnukset on haluttu mukaan veistokseen. Leijona ei kuitenkaan polje käyrää sapelia, eikä miekka ole sotaisasti ylhäällä, vaan patsas tulkitsee tätä aikaa.
 – Vaakunaleijonaa on käytetty alunperin symbolina aikoina, jolloin Ruotsi ja Venäjä sotivat koko ajan. Nykyään elämme sovussa ja siksi tässä ei alisteta, eikä olla sotajalalla.
 Urosleijona patsastelee syysmaisemassa. Tanja Perkkiö / Yle
 Martalar on tehnyt puunpalasista koostuvan leijonan aiemmin Venetsian elokuvajuhlille. Podkolzina näki kuvan siivekkäästä patsaasta ja halusi tulkinnan leijonasta omaan pihaansa. Martalar on kertonut leijonan symboloivan hänelle voimaa. Puun sielussa hän on vieraillut ensi kerran jo vuosia sitten.
 Podkolzina kutsuu Puun sieluun taiteilijoita etupäässä ulkomailta. Ei siksi, etteikö hän arvostaisi suomalaisia taiteilijoita, vaan koska kansainvälisyys antaa puutaidekenttään monipuolisuutta.
 – Että näkisimme, että näin voi tehdä. Veistos voi syntyä palasista, joidenkin mielestä roskista.
 Podkolzinan mielestä puutaiteen arvostuksen puolesta olisi paljon tehtävää.
 – Liian usein meillä amatöörit ja ammattilaiset sotketaan keskenään. Voi olla taitava moottorisahan käyttäjä, mutta puusta on niin paljon muuhunkin.
 Aiemminkaan Puun sielun aiheet eivät ole olleet niitä puutaiteen ilmeisimpiä metsän eläimiä. Galleriassa ovat esillä  ympäri maailmaa saapuneiden taiteilijoiden tekemät tulkinnat   Michael Jacksonista  ja monenlaiset veistokset.
 Katso myös :  Ylen Egenland Puun sielussa.

Kaikkea puutaidetta ei tehdä moottorisahalla – italialaistaiteilija rakensi itärajalle kolmemetrisen Suomen leijonan puujämistä


Summary: Näyttelijä julkaisi vuosi sitten ohjeistuksen intiimikohtausten kuvaamiseen. Samoihin aikoihin suomalaisiin tuotantohin alkoi ilmestyä läheisyyskoreografeja. Kotkaniemi toivoisi, että heitä olisi enemmän.

Näyttelijä  Saara Kotkaniemi  julkaisi vuosi sitten selvityksen suomalaisten elokuvien ja tv-sarjojen intiimikohtauksista. Selvityksen pohjalta laadittiin ohjeistus, jonka tarkoitus on helpottaa esimerkiksi seksiä tai alastomuutta sisältävien kohtausten kuvaamista ja tehdä kuvaustilanteista turvallisempia.
 Selvitys ja ohjeistus herättivät ilmestyttyään paljon keskustelua. Saara Kotkaniemi toivoo, että käyty keskustelu johtaisi myös toimintaan.
 – Toivoisin, että esimerkiksi tekemäni ohjeistus lähetettäisiin automaattisesti kaikille työryhmän jäsenille ja näyttelijöille, jos tv- tai elokuvatuotannossa on intiimikohtauksia.
 Samoihin aikoihin, kun Kotkaniemen selvitys ja ohjeistus julkaistiin, suomalaisille kuvauspaikoille alkoi ilmestyä uuden ammattikunnan edustajia,  läheisyyskoreografeja . Heidän tehtävänään on huolehtia, että intiimikohtausten kuvaaminen on asianmukaista ja turvallista kaikille osapuolille.
 – Se on hieno asia. Tuntuu, että se on mullistanut tätä meidän toimintakulttuuria. Läheisyyskoreografeja käytetään nykyään tosi paljon enemmän.
 Osaavista ammattilaisista on kuitenkin Kotkaniemen mukaan huutava pula.
 – Meillä on Suomessa tällä hetkellä ymmärtääkseni kaksi aktiivista tekijää. Luulen, että jos kaikki tuotannot käyttäisivät läheisyyskoreografeja, tarvitsisimme heitä vähän enemmän. Toivoisin, että hyviä tyyppejä kouluttautuisi siihen hommaan.
 Katso Saara Kotkaniemen koko haastattelu Puoli seitsemän -ohjelmassa:

Saara Kotkaniemi toivoo lisää läheisyyskoreografeja elokuva- ja tv-tuotantoihin: "Niistä on huutava pula"


Summary: Puolustusvoimien käytöstä poistuneet varuskunnat ovat varsinkin kaupunkien läheisyydessä haluttuja kohteita asuin- ja toimistotiloiksi.

Rakuunamäen kupeessa entisessä Lappeenrannan varuskuntasairaalassa on menossa täysremontti.
 Kiinteistökehitysyhtiö Rakuuna group osti 130 vuotta vanhan rakennuksen Senaatti-kiinteistöjen järjestämän nettihuutokaupan kautta 322 000 eurolla vuoden 2020 lopulla.
 Lappeenrannan Sairaalanmäellä sijaitseva  rakennus toimi varuskuntasairaalana aina vuoteen  2018. Kalle Purhonen / Yle
 Rakennukseen on tulossa 9 loft-tyyppistä asuntoa, jotka kaikki on jo varattu. Rakuuna groupin hallituksen puheenjohtaja  Tuomas Partinen  on tyytyväinen vuosi sitten tehtyihin kauppoihin.
 – Niistä tulee äärimmäisen hienoja, kun asunnoissa on neljän metrin huonekorkeus. Lisäksi hyödynnetään vanhaa hienoa julkisivua, joka on museoviraston suojeluksessa, kertoo Tuomas Partinen.
 Varuskuntasairaala sijaitsee niin sanotulla SairaalanmäelläLappeenrannan vanhan varuskunta-alueen, Rakuunamäen kupeessa.
 Varuskuntasairaalan upeat holvikaarikatot säilytetään remontin yhteydessä.  Kalle Purhonen / Yle
 Sairaalanmäen sotilassairaalan toiminta alkoi 1890-luvulla. Kulkutautivaara oli yksi syy, miksi sairaala rakennettiin kasarmialueesta erilleen.
 Rakennus toimi varuskuntasairaalana aina vuoteen 2018 saakka. Se on maamme vanhin yhtäjaksoisesti toiminut sotilassairaala.
 Varuskuntasairaalaan rakennetaan 9 asuntoa, jotka ovat kooltaan 24 - 113 neliömetriä. Kalle Purhonen / Yle
 Rakuunamäen kasarmialue perustettiin 1880-luvulla, jolloin Lappeenrannan rakuunarykmentti aloitti toimintansa. Upseerikerho oli yksi Rakuunamäen ensimmäisistä rakennuksista. Se otettiin käyttöön vuonna 1891. Nykyisin se toimii ravintolana.
 Ensimmäiset kivi- ja puurakennukset valmistuivat vuonna 1893 ratsuväkeä varten. Upseerien asuinrakennukset olivat tiili- ja puurunkoisia, ja sotilaskasarmirakennukset ja sairaala rakennettiin punatiilestä.
 Rakuunamäen monet vanhat punatiilitalot ovat toimistokäytössä. Sirkka Haverinen / Yle
 Rakuunamäki oli Suomen puolustusvoimien aluetta vielä 1990-luvun alkupuolelle saakka, eikä ulkopuolisilla ollut asiaa liikkua siellä.
 Lappeenrannan kaupunki osti osan Rakuunamäestä vuonna 1996. Siitä alkoi Rakuunamäen kehittäminen ja kaavoittaminen.
 Rakuunamäen pohjoispuolella on uudisrakennuksia, jotka on rakennettu 2000-luvulla vanhaa rakennustyyliä jäljitellen. Lappeenrannan kaupunki
 Koko Rakuunamäki rakennuksineen ja kulkuväylineen ei ole paljoakaan muuttunut ulkoisesti siitä ajasta, kun kesällä 2018 viimeisetkin Maasotakoulun osastot muuttivat pois Lappeenrannan Leirikentälle. Rakennukset ovat hyvässä kunnossa ja niistä on pidetty hyvää huolta.
 Museovirasto on suojellut rakennusten julkisivut. Kevyen liikenteen väyliä on lisätty ja puita on istutettu muun muassa Rakuunamäen keskellä olevan Adolf Ehnroothin aukion ympärille.
 Vanhoja rakennuksia, kuten kasarmeja, hevostalleja ja varastoja, on rakennettu asuinkäyttöön sekä toimistotiloiksi. Alueella on myös uusia rivi- ja kerrostaloja, jotka on rakennettu 2000-luvulla vanhaa rakennustyyliä jäljitellen.
 Nyt Rakuunamäki on yksi Lappeenrannan trendikkäimmistä kaupunginosista, jossa asuu 750 asukasta. Alueella työskentelee päivittäinlähes 500 ihmistä.
 Päivittäin Rakuunamäellä käy töissä lähes 500 ihmistä. Tässä rakennuksessa sijaitsi aiemmin varuskunnan ruokala. Sirkka Haverinen / Yle
 Senaatti-kiinteistöjen mukaan Rakuunamäellä on enää yksi toimistorakennus myymättä.
 Vanhat varuskunta-alueet ovat haluttuja
 Vanhat varuskunta-alueet eri puolilla Suomea on saatu myytyä nopeassa ajassa ja ovat löytäneet uudet ostajat jotka ovat kehittäneet alueita edelleen, kertoo Senaatti-kiinteistöstä kiinteistökehityspäällikkö  Otto Virenius .
 – Vanhat kasarmirakennukset ovat varsin helposti muunnettavissa uusiin käyttötarkoituksiin. Myös alueen historia on yksi myyntivaltti, kertoo Otto Virenius.
 Tuomas Partisella on myös teoria, miksi vanhat varuskuntarakennukset ovat haluttuja
 Tuomas Partisen mukaan uudet asukkaat pääsevät muuttamaan remontoituun rakennukseen ensi kesänä. Kalle Purhonen / Yle
 – Tuollaisia hienoja rakennuksia ei enää rakenneta. Ne ovat osaltaan uniikkeja.
 Kasarmirakennuksesta persoonallinen hotelli
 Alueen vanhimmat punatiilestä rakennetut kiinteistöt ovat säilyneet hyvin.  Katja Ahola  osti 110 vuotta vanhan kasarmirakennuksen ja perusti siihen hotellin vuonna 2019.
 Hotelli Rakuunan sisätiloissa on säilytetty myös paljon vanhaa kasarmiajan henkeä, kertoo hotellinomistaja Katja Ahola. Kalle Purhonen / Yle
 – Ilman historiaa emme olisi täällä. On valtavan hieno mahdollisuus avata yksi historiallinen kasarmirakennus suurelle yleisölle, kertoo hotellinomistaja Katja Ahola.
 Hotellissa on säilytetty vanha sotilasmajoitustunnelma. Halutessaan asiakas voi valita huoneeksi vaikkapa kuuden hengen armeijahenkisen tuvan tai marsalkkasviitin.
 Lue lisää:
 Tavikset ja turistit valloittivat suljetun sotilasalueen
 140-vuotiaalle sotilasalueelle nousee nyt tyyriitä asuntoja ja satoja työpaikkoja - panssarivaunuille ja hevosille mitoitetut kadut pannaan uusiksi

Yli 100-vuotias sotilassairaala muuttuu loft-asunnoiksi, jotka viedään jo käsistä – vanhasta varuskunnasta keskellä kaupunkia tuli himoittu asuin- ja työpaikka


Summary: Tel Avivin eteläpuolelta läheltä Gazaa löytyi viinitila, joka asiantuntijoiden mukaan on rakennettu 500-luvulla. Välimeren itärannikkoa hallitsi tuohon aikaan Bysantti, jonka keisarillekin viinin arvellaan maistuneen.

Israelin rannikolta on löytynyt noin 1500 vuoden ikäiseksi arvioitu viinitehdas. Alueeltaan tehdas on noin jalkapallokentän kokoinen, ja israelilaisten asiantuntijoiden mukaan kyseessä saattaa olla suurin vastaava löytö Bysantin ajalta.
 – Kaivauksissa on löydetty satoja viinipuristamoja, mutta tässä merkittävää on kompleksin koko ja keskittyneisyys. Vanhojen lähteiden perusteella tiedämme täällä tehdyn viinin olleen hyvänmakuista valkoviiniä. Eri asia on, mitä se oikein tarkoittaa ja pystymmekö tuottamaan vastaavaa viiniä uudestaan, kertoi kaivauksia johtanut  Jon Seligman .
 Israelin museoviranomaisten mukaan hieman Tel Avivin eteläpuolelta löytyneessä tehtaassa tuotettiin aikoinaan jopa kaksi miljoonaa litraa viiniä vuodessa.
 Tuotantovälineiden lisäksi alueelta löytyi kymmeniä "Gaza-ruukuiksi" kutsuttuja viinisäiliöitä, joissa viiniä arvellaan viedyn ainakin Eurooppaan läheisestä Gazasta. Samanlaisia ruukkuja on löydetty eri puolilta Eurooppaa.
 Seligman muistuttaa, että entisaikoina viiniä joivat niin aikuiset kuin lapset. Viini ja olut olivat pitkään turvallisempia juomia kuin esimerkiksi vesi, joka oli usein tavalla tai toisella saastunutta.
 – Tämä viini oli todellinen hitti Bysantin aikaan. Keisari Justinianus II tilasi häihinsä ja kruunajaisiinsa Gaza-viiniä. Siitä tiedämme, että se oli todella laadukasta, kehuu Israelin museoviranomaisen edustaja  Hagit Torge  uutistoimisto Reutersille.
 Konstantinopolista eli nykyisestä Istanbulista hallittu Bysantin valtakunta ulottui laajimmillaan lähes koko Välimeren ympäri.

Israelista löytyi Bysantin aikainen viinitila – muinaisten lähteiden mukaan tuotanto oli hyvänmakuista valkoviiniä


Summary: Uusi malli voisi tuoda kotimaisiin tuotantoihin jopa 20 miljoonan piristysruiskeen vuosittain. Tästä toivotaan paikkausta mahdollisesti hupeneviin rahapelituottoihin.

Pitäisikö HBO, Netflix ja muut kansainväliset suoratoistojätit pakottaa satsaamaan suomalaisiin tuotantoihin? Tämä mahdollisuus puhuttaa nyt suomalaisten sarjojen tekijöitä.
 Opetus- ja kulttuuriministeriö ja liikenne- ja viestintäministeriö kertoivat  viime viikolla  selvittävänsä, voisiko mediapalveluiden tuottajayhtiöitä, kuten Netflixiä ja HBO:ta velvoittaa rahoittamaan suomalaisia tuotantoja.
 Taustalla on EU:n lainsäädäntö, jonka mukaan jäsenvaltiot voivat velvoittaa alueellaan toimivat mediapalveluyhtiöt osallistumaan kansallisten elokuvien ja sarjojen tuotannon rahoitukseen. Tämä tarkoittaa sekä kotimaisia että ulkomaisia suoratoistopalveluita, eli Netflixin ja HBO:n lisäksi tuotannon rahoittamiseen osallistuisivat myös esimerkiksi Elisa Viihde ja MTV.
 Kyseinen direktiivi on jo käytössä useissa EU-maissa, kuten Saksassa, Ranskassa, Italiassa ja Belgiassa.
 Suomessa tuotetaan tällä hetkellä paljon kotimaisia sarjoja ja elokuvia. Tuotantoyhtiöiden mukaan hyvistä tekijöistä on jopa pulaa. Katriina Laine / Yle
 Tuotantoyhtiöt näyttävät vihreää valoa
 Suomalaisten tuotantoyhtiöiden mielestä on hyvä, että direktiivin käyttöönottoa mietitään nyt Suomessakin.
 Elisan sisältöliiketoiminnan johtaja  Ani Korpela  kertoo odottavansa mielenkiinnolla, mitä nyt tehtävä selvitys kertoo.
 – Todella hyvä, että asiaa selvitetään. Direktiivihän on eri tavoin käytössä eri maissa, ja olisi hyvä, että Suomessa otettaisiin opit siitä, miten sitä on muualla toteutettu ja miten se saataisiin täällä toteutettua oikeudenmukaisesti sekä nykyisyys ja tulevaisuus huomioiden, Korpela sanoo.
 Tuotantoyhtiö Moskiton toimitusjohtaja  Riina Kullaksen  mielestä laki on mahdollisuus, joka kannattaa hyödyntää.
 – Täytyy kuitenkin olla tarkka siitä, miten sitä käytetään. Alalle kaivattaisiin tasapuolisempia rahanjakotyökaluja, hän sanoo.
 Hänen mukaansa rahaa kaivattaisiin etenkin tuotantoyhtiöissä tehtävään kehitystyöhön.
 – Suomessa tuotetaan kotimaisia av-sisältöjä enemmän kuin koskaan. Tehtävien tuotantojen määrää ei kuitenkaan loputtomasti voi kasvattaa: markkina on nyt jo melko täynnä. Tulevaisuudessa olisikin järkevää hakea kasvua myös esimerkiksi luomalla täällä kansainvälisen levityksen kannalta potentiaalisia formaatteja, Kullas sanoo.
 Myös Aito Media -tuotantoyhtiön toimitusjohtajan  Jussi Lipposen  ja MTV:n sisältöjohtajan  Marko Karvon  mielestä lain käyttöönotto olisi hyvä ajatus, kunhan tasapuolisuudesta huolehditaan.
 Ministeriöiden työryhmä selvittää nyt, millaisia vaikutuksia lain käyttöönotolla olisi suomalaiseen audiovisuaalisen alan tuotantoon. Selvitettävää on työryhmän jäsenen Emil Aspin mukaan paljon. Katriina Laine / Yle
 Kaksi vaihtoehtoa toteutukseen
 Markkinayksikön johtaja  Emil Asp  liikenne- ja viestintäministeriöstä kertoo, että direktiivi antaa käytännössä kaksi vaihtoehtoa rahoituksen toteuttamiseen: yhtiöt voivat joko investoida suoraan suomalaiseen sisällöntuotantoon ja oikeuksien hankintaan, tai rahaa voitaisiin kerätä kansalliseen rahastoon ja jakaa sieltä esimerkiksi kotimaisten sarjojen tuotantoon.
 Kukaan ei vielä tiedä, miten rahanjako Suomessa käytännössä toteutettaisiin. Eri Euroopan maissa lakia on sovellettu hyvin eri tavoin.
 – Selvitämme nyt, miten lain käyttöönotto vaikuttaisi alan toimijoihin ja markkinoihin, Asp kertoo.
 Asp on mukana selvitystä tekevässä työryhmässä. Sen on tarkoitus valmistua vuoden 2022 elokuuhun mennessä.
 Laissa ei erotella, mistä maasta Suomessa toimiva mediapalvelun tarjoaja on kotoisin: tuotantoa tukisivat siis Netflixin ja muiden ulkomaisten toimijoiden lisäksi myös kotimaiset suoratoistopalvelut. Katriina Laine / Yle
 Liikenne- ja viestintäministeri  Timo Harakan  (sd.) mukaan on tärkeää, että Suomessa selvitellään nyt hyviä tapoja rahoittaa uutta renessanssiaan elävää elokuva- ja televisioalaa. Lain käyttöönotto voisi paikata esimerkiksi mahdollisesti pienenevää Veikkauksen osuutta elokuva- ja tv-alan rahoituksesta.
 Ministeriöiden mukaan lain käyttöönoton vaikutus olisi noin 6–20 miljoonaa euroa lisää alalle vuosittain.
 Timo Harakka jakoi ministeriöiden tiedotteen selvityksen tekemisestä Twitter-tilillään torstaina, ja päivitys keräsi alleen runsaasti kommentteja. Niissä pohdittiin esimerkiksi, poistuvatko ulkomaiset suoratoistopalvelut Suomesta kokonaan, jos ne velvoitetaan osallistumaan tuotantokustannuksiin.
 Harakan mukaan näin tuskin käy.
 – Ehdottomasti ei. Direktiiviä sovelletaan jo ainakin kymmenessä valtiossa, eikä se ole herättänyt suurta vastustusta yhtiöissä tähänkään asti. Jos tämä ei ole ollut Netflixille ongelma esimerkiksi Kroatian markkinoilla, miksi he hylkäisivät Suomen, jossa on korkea elintaso ja maksukykyä.
 Mitä ajatuksia juttu herättää? Voit keskustella aiheesta 12.10. klo 23:een saakka.
 Lue lisää:   EU päätti: Netflixin, HBO:n ja Amazonin tarjonnasta vähintään kolmanneksen tulee olla eurooppalaista

Kotimaiset tuotantoyhtiöt iloitsevat mahdollisista miljoonista – Netflix voi pian kustantaa suomalaisia sarjoja


Summary: Teknologiateollisuuden mielestä TES-neuvottelut voitaisiin aloittaa koska tahansa. Teollisuusliitto vaatii mukaan lisää yrityksiä. Perinteisesti suurimmat vientialat ovat määränneet palkkalinjan, 1,9 prosentin näkymästä ei oltu yhtä mieltä.

Teollisuusliiton puheenjohtaja  Riku Aalto  arvioi illan A-studiossa, ettei valtakunnallisten työehtosopimusneuvotteluiden aloittamiseen ole vielä edellytyksiä.
 Teknologiateollisuuden työnantajat ry ei ole hänen mielestään vielä jäsenpohjaltaan riittävän laaja neuvottelemaan uutta valtakunnallista työehtosopimusta, eikä sopimuskumppaneista ole tarpeeksi tietoa.
 – Mukaan tarvitaan merkittävästi lisää yrityksiä. Kattavuuden on oltava sellainen, että neuvottelut lähtevät käyntiin. Emme myöskään tiedä minkälaisia yrityksiä on mukaan on liittynyt, Aalto kritisoi.
 Aalto katsoo, ettei teknologiateollisuuden ilmoittama 40 prosenttia ole riittävä määrä mukaan lähteneitä yrityksiä, vaikkei tiukkaa prosenttimäärää ole asetettu.
 Yrityksiä oli maanantain tietojen mukaan 539 ja ne edustavat noin 111 300 työntekijää.
 Teknologiateollisuus valmis neuvotteluihin vaikka heti
 Teknologiateollisuuden työnantajat ry:n toimitusjohtaja  Jarkko Ruohoniemi  näkee asian niin, että neuvottelut voitaisiin aloittaa koska tahansa.
 – Hakemuksia tulee koko ajan lisää. Mitä pikemmin voidaan aloittaa neuvottelut, sitä parempi. Valtaosa toimialan isoista yrityksistä on liittynyt työnantajayhdistykseen, hän sanoi.
 Ruohoniemen mukaan Aallon penäämää listaa ei ole julkaistu siksi, että yritysten halutaan antaa harkita rauhassa omista lähtökohdistaan liittymistä, ilman ulkopuolisia paineita.
 – Teknologiateollisuus on antanut molemmista vaihtoehdoista tietoa yrityksille. Yleissitovuudella ei ole työnantajayhdistyksen näkökulmasta merkitystä, me edustamme niitä yrityksiä, jotka järjestäytyvät.
 Ruohoniemi katsoo yritysten järjestäytyminen on edennyt niin hyvin, että tulevaa sopimusta voitaisiin pitää jo nyt yleissitovana. Hänen mukaansa TES-kattavuus on hakemuksen jättäneiden perusteella 40:n sijasta jo 46 prosenttia.
 Aalto sanoo, että 40 prosenttia on tieto, joka Teollisuusliitolle on annettu, eikä liitto luota lukuihin, ennen kuin on saanut tietoonsa yritysten nimet.
 Hänen mukaansa heidän tiedossaan ovat ne yritykset, jotka ovat itse ilmoittaneet julkisuudessa jäsenyydestään tai tieto on liitolle tullut luottamusmiesten välityksellä.
 Yrityksiä oli maanantain tietojen mukaan 539 ja ne edustavat noin 111 300 työntekijää.
 Aaltokin sanoo kuitenkin uskovansa, että yleissitovuus saadaan aikaiseksi, mutta luottamusta työnantajaosapuoleen on yhä rakennettava.
 Ruohoniemi toivoo, että työehtosopimuksia uudistetaan siihen suuntaan, että työnantajaliiton kentän toiminta helpottuisi. Määräytyvät kollektiiviset työehdot mitä kautta tahansa.
 Ruohoniemen mielestä puheissa esiintynyt 1,9 prosentin palkankorotus, joka syntyi Stora Enson ja Paperiliiton sopimuksessa metsäteollisuuden puolella, ei määrittele millään tavalla tulevia palkankorotusrajoja.
 Aalto sanoi olevansa asiasta täysin eri mieltä, ja pitää 1,9 prosentin korotuksia ohjaavana. Työtaisteluiden mahdollisuutta hän ei sulkenut täysin pois, mutta korosti, että neuvottelujen tie on aina ensisijainen.
 Sopimukset umpetumassa reilun kuukauden kuluttua
 Alan TES-sopimukset umpeutuvat marraskuun lopussa.
 Viimeinen keskitetty palkkaratkaisu tehtiin vuonna 2015, jolloin Elinkeinoelämän keskusliitto EK kertoi lopettavansa keskitettyjen tuloratkaisujen tekemisen.
 Pääministeri  Juha Sipilän  (kesk.) kaudella tehtiin kuitenkin vielä yksi keskitetty ratkaisu, sitä kutsuttiin kikyksi.
 Metsäteollisuus ry. kertoi viime vuonna lopettavansa työehtosopimustoiminnan kokonaan. Teknologiateollisuus irtautui TES-toiminnasta viime keväänä.
 Lisää aiheesta:
 Teknologiateollisuuden neuvottelut työehdoista junnaavat  – osapuolet ovat eri mieltä jopa siitä mitä tapahtuu, jos sopimusta ei synny
 Työehtoneuvotteluissa väännetään jälleen kättä – liipasimella voivat olla sauna- ja yölisät, tässä 7 huomiota, jotka jokaisen on hyvä tietää
 Analyysi: Näin rakennettiin suomalainen hyvinvointiyhteiskunta kolmikannalla – onko kaikki nyt menossa päreiksi?

Teollisuusliitto uskoo yleissitovuuden syntyyn TES-rintamalla: Neuvotteluihin vielä matkaa


Summary: Surmaaja on liikkunut Kongsbergissä, Oslon länsipuolella.

Uutista täydennetään.

Norjassa useita kuollut – ampuja käyttänyt jousipyssyä


Summary: Perussuomalaiset on tällä viikolla vaatinut, että tavoite Suomen hiilineutraaliudesta on siirrettävä vuoteen 2050.

Puheenjohtaja  Petteri Orpon  mukaan kokoomus ei lähde mukaan hallitukseen, joka ryhtyy peruuttamaan ilmastotoimissa. Orpo kommentoi asiaa puoluejohtajien tentissä Helsingissä.
 Toisen suuren oppositiopuolueen perussuomalaisten puheenjohtaja  Riikka Purra  on tällä viikolla vaatinut, että tavoite Suomen hiilineutraaliudesta on siirrettävä vuoteen 2050. Pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) hallituksen tavoitteena on Suomen hiilineutraalius vuoteen 2035 mennessä.
 Puoluejohtajien tentti pidettiin Helsingin Sanomien ja Aalto EE:n järjestämän Taloudenpuolustuskurssin yhteydessä. Aalto EE on Aalto-yliopiston omistama yritys, joka tarjoaa liikkeenjohdon valmennus- ja kehittämispalveluja.
 Lue aiheesta lisää:
 EU: Ilmastonmuutos on arktisen alueen kokonaisvaltaisin uhka – turvallisuustilanne huolestuttaa
 Kansainvälinen energiajärjestö IEA: Siirtymistä puhtaaseen energiaan pitää kiihdyttää, jos ilmaston lämpeneminen halutaan pitää kurissa
 Analyysi: Kumpi on pahempi, ydinvoima vai kaasu? EU-maiden nokkapokka energiasta kärjistyy, Suomi taistelee Ranskan rinnalla Saksaa vastaan

Orpo: Kokoomus ei lähde hallitukseen, joka ryhtyy peruuttamaan ilmastotoimissa


Summary: William Shatnerista tulee iäkkäin ihminen, joka on käynyt avaruudessa. Laukaisu on kello 17.

Yhdysvaltain Texasista ammutaan tänään kello 17 Suomen aikaa avaruuteen Blue Origin -yhtiön raketti, jolla tehdään avaruusmatkailun historiaa. New Shepard -18-raketin kyydissä on 90-vuotias  William Shatner , josta tulee toistaiseksi iäkkäin ihminen, joka on käynyt avaruudessa.
 Voit katsoa suoraa lähetystä raketrin laukaisusta klikkaamalla tämän uutisen pääkuvaa.
 Shatner tunnetaan televisiosarjasta Star Trek, jota kuvattiin 1960-luvun lopulla. Shatner näytteli kapteeni  James T. Kirkin  roolia.
 Shatnerin lisäksi lennolla ovat mukana entinen Nasan insinööri  Chris Boshuizen , Blue Originin lento-operaatioiden johtoon kuuluva  Audrey Powers  sekä terveysalan yrittäjä  Glen de Vries . Lennon on määrä kestää kymmenen minuuttia.
 Avaruuslentäjät ehtivät kokea kolmen-neljän minuutin ajan painottomuutta avaruusaluksen kiitäessä enimmillään noin sadan kilometrin korkeudessa. Miehistökapseli laskeutuu Texasiin laskuvarjojen avulla.
 William Shatner, 90, laukaistaan avaruuteen tänään – "Se vanhin tyyppi, joka kävi avaruudessa"

90-vuotias Star trek -filmien tähti ammutaan kymmeneksi minuutiksi avaruuteen – katso suorana


Summary: Rauman telakalla on todettu vajaan kuukauden aikana yli 200 tartuntaa. Satakunnan koronatilanne on maan huonoin.

Lounais-Suomen aluehallintovirasto velvoittaa Rauman kaupunkia järjestämään terveystarkastukset Rauma Marine Constructions Oy:n, sen tytäryhtiöiden ja alihankkijoiden työmailla tartuntatautilain nojalla. Samalla se velvoittaa työntekijät osallistumaan terveystarkastuksiin.
 Vastaava Turun telakkaa koskeva päätös tehtiin eilen.
 Vaatimus Rauman telakan pakollisista terveystarkastuksista astuu voimaan tänään ja se kestää 2.5.2022 asti.
 Aluehallintovirasto teki päätöksen koronatartuntojen leviämisen hillitsemiseksi. Rauman telakalla on todettu tänä syksynä ilmenneen epidemian aikana yli 200 koronatartuntaa. Satakunnan koronatilanne on tällä hetkellä maan huonoin.
 Aluehallintovirasto toteaa tiedotteessaan, että koronavirus tarttuu henkilöstä toiseen herkästi esimerkiksi telakkatyömaiden yhteiskuljetuksissa ja yhteismajoituksissa. Ulkomaalaisten työntekijöiden matala rokotekattavuus lisää tartuntojen riskiä. Päätöksellä pyritään katkaisemaan tartuntaketjut ja kannustamaan työntekijöitä rokottautumaan.
 Lue myös:
 Lounais-Suomen avi määräsi pakolliset terveystarkastukset Turun telakan työmaille – tarkastukset voisivat alkaa aikaisintaan ensi viikolla
 Satakunnan koronatilanne nyt koko Suomen huonoin – 16 potilasta osastohoidossa, mahdollisia altistumisia Satasairaalan kirurgisella osastolla
 Rauman telakalla jo noin 200 koronatartuntaa – yhtiö toivoo vauhtia koronapassin käyttöönottoon

Aluehallintovirasto määrää pakolliset terveystarkastukset Rauman telakalle


Summary: Sähkön hinta on kohonnut Euroopassa korkeimmalle tasolle yli vuosikymmeneen.

Euroopan komissio kehottaa jäsenmaita ratkomaan kohoavien energian hintojen vaikutuksia jo olemassa olevien keinojen pohjalta. Komission tänään esittelemään työkalupakkiin ei sisälly suuria mullistuksia.
 Komissio ehdottaa jäsenmaille, että ne voivat tarjota vähävaraisille kotitalouksille tukea energialaskujen maksamiseen, antaa valtiontukea yrityksille sekä hyödyntää kohdennettuja verokevennyksiä.
 Ehdotuksen mukaan vähävaraisille voisi tarjota esimerkiksi arvoseteleitä kalliiden energialaskujen maksamiseen tai mahdollistaa lykkäyksiä laskuihin. EU:n päästökauppajärjestelmästä saatavia tuloja voisi käyttää tuen rahoittamiseen.
 Pohdinnassa kaasuvarastojen yhteishankinta
 Energiakomissaari  Kadri Simsonin  mukaan tässä vaiheessa on tärkeää tukea haavoittuvassa asemassa olevia kuluttajia sekä eurooppalaisia yhtiöitä.
 Komissio kehottaa jäsenmaita asettamaan etusijalle kohdennetut toimet, joilla pystytään nopeasti pehmentämään korkeiden energian hintojen aiheuttamaa iskua heikommassa asemassa oleviin.
 Simson sanoo, että komissio pohtii myös keskipitkän aikavälin toimia energiajärjestelmän vahvistamiseksi, niin että järjestelmä olisi entistä joustavampi kestämään tulevat epävarmuudet.
 Esimerkiksi Espanja on vaatinut komissiolta laajempia toimia ja suurempaa remonttia energiajärjestelmään hintakriisin ratkaisemiseksi.
 – Lyhyellä aikavälillä jäsenmailla on parhaimmat keinot toimia, Simson kuitenkin sanoi tiedotustilaisuudessaan.
 Yhtenä toimena komissio tutkii, millaista hyötyä EU-maiden yhteisistä kaasun varmuusvarastoista voisi olla. Simsonin mukaan varastoihin osallistumisesta tulisi vapaaehtoista ja kilpailusääntöjä noudatettaisiin.
 Asiasta odotetaan lisää tietoa loppuvuodesta, kun komissio esittelee kaasuverkkoja koskevan esityksen.
 Kallis kaasu nostaa sähkön hintaa
 Koetun energian hintojen nousun taustalla ei ole ilmastopolitiikka tai tavoite kasvattaa uusiutuvan energian osuutta, vaan energian kysynnän kasvu ja Euroopan riippuvuus fossiilisesta tuontienergiasta, Simson korosti.
 – (Nousu) johtuu fossiilisen energian hintojen piikistä. Meillä ei ole vielä riittävästi vihreää, edullista energiaa kaikille. Meidän pitää vauhdittaa vihreää siirtymää, ei jarruttaa sitä, Simson sanoi.
 Yleisesti Euroopassa sähkön hinnan nousun takana on etenkin kaasun hinnan nousu. Fossiilisilla polttoaineilla on sähköntuotannossa suurempi rooli Keski-Euroopassa kuin Pohjoismaissa.
 Keski-Euroopan hinnanmuutokset heijastuvat myös Pohjoismaihin sähkömarkkinoiden kytkösten myötä.
 Pohjoismaisen sähköntuotannon kannalta keskeisessä roolissa ovat Norjan vesivoimalat. Kuivan kesän jäljiltä Norjan vesivoimaloiden tuotanto on uhannut jäädä alhaisemmalle tasolle.
 Komission arvion mukaan energian hintojen nousun odotetaan helpottavan ensi keväällä. Hinnat todennäköisesti jäävät aiempia vuosia korkeammalle tasolle.
 Viime vuonna koronapandemian iskettyä energian kulutus ja monien polttoaineiden hinnat laskivat alhaisimmille tasoille vuosikausiin.
 Kaasun loppuminen tai sähkökatkokset eivät ole todennäköisiä komission mukaan, mutta kaasuvarastojen tilaa seurataan jatkuvasti.
 Talven säällä merkitys hintojen kehittymiseen
 Kansainvälisen energiajärjestön IEA:n mukaan sähkön hinta on kohonnut Euroopassa korkeimmalle tasolle yli vuosikymmeneen. Suomessakin kuluttajia on kehotettu varautumaan tulevana talvena suuriin sähkölaskuihin.
 Tutkimus- ja konsultointiyhtiö Wood Mackenzien apulaisjohtaja  Massimo Di Odoardo  kommentoi aiemmin uutistoimisto AFP:lle, että tulevan talven säällä tulee olemaan keskeinen rooli siinä, miten kysyntään pystytään vastaamaan.
 – Normaalien talviolosuhteiden vallitessa pohjoisella pallonpuoliskolla Euroopalla ei tule olemaan ongelmia kysynnän täyttämisessä, Di Odoardo sanoi.
 Lue aiheesta lisää:
 Kansainvälinen energiajärjestö IEA: Siirtymistä puhtaaseen energiaan pitää kiihdyttää, jos ilmaston lämpeneminen halutaan pitää kurissa
 Sähkön hinta nousi korkealle, edullisen sopimuksen tekeminen on nyt myöhäistä – puolen vuoden päästä hintoihin odotetaan tuntuvaa muutosta
 Sähkön ja kaasun hintojen pelätään karkaavan käsistä, tilannetta kuvataan poikkeukselliseksi – mistä raju hinnannousu johtuu?

Komissio ehdottaa, että EU-maat voisivat tukea vähävaraisia maksamalla osan energialaskuista tai myöntämällä lykkäyksiä laskuihin


Summary: Valtaosa uusista 5G-liittymän ottaneista tarvitsee vain murto-osan tarjolla olevasta nettinopeudesta. Operaattorit haluavat asiakkaiden siirtyvän uuden verkon käyttäjiksi 4G-verkon ruuhkaisuuden takia.

Nopeiden 5G-matkapuhelinverkkojen käyttö on lisääntynyt tänä vuonna Suomessa tuntuvasti, esimerkiksi Elisalla kasvu on peräti 40 prosenttia. Toistaiseksi harva kuluttaja kuitenkaan tarvitsee uuden matkapuhelinverkon tarjoamaa nopeaa yhteyttä.
 Syy on siinä, ettei markkinoilla vielä juurikaan ole palveluita, jotka 5G-nopeuksia vaatisivat. Liittymiä voi silti hankkia.
 5G-mobiiliverkot kattavat tällä hetkellä viitisen prosenttia Suomen pinta-alasta, mutta nopea yhteys on saatavilla jo lähes 80 prosenttiin kotitalouksista.
 – Uudet laitteet mahdollistavat yhä laadukkaampien videoiden katselun, ja se lisää datamäärän kasvua, sanoo Elisan teknologiajohtaja  Kalle Lehtinen .
 Moni vaihtaa matkapuhelinliittymän samalla kun hankkii uuden, 5G-verkkoa haluttaessa käyttävän matkapuhelimen. Operaattorin kannalta kyse on tuottavasta liiketoiminnasta, sillä nopeammassa verkossa liittymien kuukausihinnat ovat kalliimpia. Silti mobiilidatan käyttö on Suomessa edullista moneen muuhun maahan verrattuna.
 – Suomessa on nopeuteen perustuva hinnoittelumalli käytössä, johon on tuotu 5G-liittymät mukaan, muistuttaa Kalle Lehtinen.
 4G-verkossa yleinen tiedonsiirron nopeus on 100–150 Mbit/s, mutta 5G-verkon asiakas voi valita 200–1000 Mbit/s välillä. Mutta kuinka moni tarvitsee tällaisia nopeuksia?
 – Kuluttajalle tällaisista nopeuksista on aika vähän hyötyä, harvassa ovat vielä sovellukset, jotka tarvitsevat jatkuvasti suuria tiedonsiirtonopeuksia, sanoo Netradarin teknologiajohtaja  Jukka Manner .
 Netradarin teknologiajohtaja Jukka Manner sanoo, että 5G-yhteydestä on hyötyä, jos sitä käytetään esimerkiksi kodeissa nettiyhteyden jakamiseen.  Esa Syväkuru / Yle
 Netradar on Aalto-yliopiston tutkimuksen pohjalta syntynyt kasvuyritys, joka analysoi matkapuhelinverkon käyttöä ja laatua. Yritys kehittää teknologiaa, jolla matkapuhelimen käyttäjiltä pystytään keräämään heidän kokemat todelliset nettiyhteyden lataus- ja lähetysnopeudet ja radioverkon peitto.
 Netradarin data osoittaa, että suomalaisten mobiilikäyttäjien keskimäärin tarvitsemat datanopeudet ovat jääneet alle 10 megabittiin sekunnissa, vaikka kännyköitä on käytetty pandemian aikana esimerkiksi nettiyhteyden jakoon kodeissa ja etätöissä.
 Valtaosa uusien 5G-puhelimien datan käytöstä on erilaisten videoiden ja striimien katselua. Mutta esimerkiksi suositun Yle Areenan katseluun riittää 4 Mbit/s tiedonsiirtonopeus. Elisa on tuonut tänä vuonna markkinoille ensimmäisiä sovelluksia, jotka tarvitsevat suurta siirtonopeutta.
 – Pandemian aikana monikaan ei ole päässyt seuraamaan lasten harrastuksia, niin olemme tehneet mahdolliseksi videon striimauksen 4K-tarkkuudella, sanoo Kalle Lehtinen.
 Tarkemmalla teräväpiirtotekniikalla kuvatussa 4K-videossa yksityiskohdat näkyvät tarkkoina, koska kuvapisteitä on nelinkertainen määrä esimerkiksi Full HD -kuvaan verrattuna.
 Elisan teknologiajohtaja Kalle Lehtinen arvioi, että 5G-matkapuhelinverkko on vuosikymmenen puolivälissä yhtä kattava kuin nykyinen 4G-verkko. Antti Eintola / Yle
 Uudet 5G-matkapuhelinverkon palvelut tulevat vuosikymmenen puolivälissä
 Teknologiayhtiö Nokiassa arvioidaan, että kuluttajien kannalta 5G:n markkinahuippu on tulossa vuosikymmenen puolivälin jälkeen, kun tarjolle tulee sovelluksia ja palveluita, jotka tarvitsevat nopeaa yhteyttä.
 – Etelä-Koreassa ihmiset ovat alkaneet käyttää 5G:tä lisättyyn todellisuuteen, pilvipelaamiseen ja heidän mielestään huippuhyvä videolaatu on välttämätöntä, sanoo Nokian Matkapuhelinverkot-liiketoimintaryhmän johtaja  Tommi Uitto .
 Saman kehityksen Uitto uskoo tapahtuvan Suomessakin.
 Eniten 5G-tekniikasta hyötyvät yritykset. Lentoasemille, satamiin, kaivoksiin, tehtaisiin ja erilaisiin varastoihin on rakennettu omia suljettuja 5G-verkkoja, joissa käytetään esimerkiksi etäohjattavia laitteita ja ajoneuvoja.
 – 5G:hen on suunniteltu kunnollinen langaton esineiden internet. Voimme kytkeä erilaisia esineitä verkkoon, ja meillä on käytännössä rajaton laskentakapasiteetti ja oppiva kone, joka oppii jatkuvasti. Ja tämä oppiva kone pystyy ohjaamaan ja käskemään näitä esineitä, sanoo Uitto.

 5G-tekniikka vaihtuu vuosikymmenen puolivälissä – nykyiset puhelimet eivät ehkä toimi
 Matkapuhelinoperaattorit rakentavat parhaillaan Suomeen 5G-verkkoa, joka tarvitsee toimiakseen myös 4G-verkkoja yhteyden muodostamisessa. Tämä mahdollistaa verkon laajentamisen nopeasti koko maahan muutamassa vuodessa.
 Siirtymäkaudesta on tulossa lyhyt, sillä jo vuosikymmenen puolivälissä Suomessa otetaan käyttöön standalone 5G-tekniikka, jossa 4G:tä ei enää tarvita avuksi. Molemmat 5G-tekniikat toimivat kuitenkin aluksi rinnakkain.
 Kuluttajan kannalta ongelmaksi voi tulla se, että nyt ostettavat puhelimet eivät välttämättä toimi uudessa 5G-verkossa.
 – Kaikki nykyiset puhelimet eivät toimi standalone 5G-verkoissa. Se vaatii ainakin ohjelmistopäivityksen puhelimeen ja joissain tapauksissa uuden puhelimen hankinnan, myöntää Elisan teknologiajohtaja Kalle Lehtinen.
 Standalone 5G:n etuna on se, että verkon viiveet pienenevät, siirtonopeudet nousevat ja verkkoon voidaan liittää enemmän erilaisia sensoreita tai etänä ohjattavia laitteita, jotka hyödyntävät esimerkiksi tekoälyä.
 – Voimme ensimmäistä kertaa myös viipaloida verkkoa, ja varata tiettyyn käyttötarkoitukseen kapasiteettia esimerkiksi yrittäjille ja kuluttajille, vaikkapa kiinteän yhteyden tilalle, sanoo Lehtinen.
 Suomessa on siirrytty keskimäärin vuosikymmenen välein seuraavan sukupolven matkapuhelinverkon käyttäjiksi.
 1990-luvulla käyttöönotettu 2G-mobiiliverkko toimii edelleen, koska sen peittoalue on laajin, ja verkossa soitetaan edelleen paljon puheluita. Sen jälkeen tutuiksi ovat tulleet 3G- ja 4G-verkot, ja nykyisen 5G:n seuraajaksi 2030-luvun alussa tulevaa 6G:tä suunnitellaan jo esimerkiksi Oulun yliopistolla ja Nokialla.
 – 5G-verkon peitto tulee olemaan vuosikymmenen puolivälissä samalla tasolla kuin nykyinen 4G-verkko, arvioi Kalle Lehtinen.
 Kaikkialla 5G-verkossa ei kuitenkaan tulla tarjoamaan huippunopeuksia.
 – Maaseudulla hyödynnetään alhaisia taajuuksia, joissa peitto on laaja, mutta datan siirtonopeudet eivät ole huippuluokkaa. Taajamissa käytetään keskitaajuuksia, joilla saa hyvän datanopeuden. Millimetriaalto-yhteys tulee paikkoihin, joissa suuri määrä ihmisiä käyttää samanaikaisesti puhelinta, esimerkiksi yleisötapahtumissa, pohtii Tommi Uitto.
 Matkapuhelinoperaattorit ovat sopineet Venäjän kanssa itärajan tuntumassa radiotaajuuksien käytöstä. Se mahdollistaa 4G- ja 5G-verkkojen rakentamisen aiempaa lähemmäs rajavyöhykettä.  Ilkka Klemola / Yle
 Elisan, Telian ja DNA:n odotetaan kertovan vielä loppuvuoden aikana 5G-verkkojen laajentumisesta itärajan kuntiin.
 Vielä alkuvuodesta vaikutti siltä, että itäraja jäisi ilman nopeita matkapuhelinyhteyksiä, koska Venäjällä samoja taajuuksia käytetään muun muassa satelliittiliikenteen vastaanottamiseen. Tänä vuonna operaattorit ovat päässeet sopimukseen Venäjän kanssa taajuuksien jaosta, ja nopeat 4G- ja 5G-verkot laajenevat lähiaikoina myös itärajalle.
 – Pystymme tuomaan lähemmäksi valtakunnan rajaa nopeita 1 000 megabittiin sekunnissa yltäviä yhteyksiä, ja pystymme hyödyntämään koko taajuusaluetta lähellä rajaa tulevaisuudessa, sanoo Lehtinen.
 Tämä on myös edellytys, jotta esimerkiksi poliisin, puolustusvoimien, ensihoidon ja pelastustoimen käyttämä uusi Virve 2.0 -viranomaisverkko voidaan ottaa käyttöön. Se tulee käyttämään Elisan matkapuhelinverkkoa.
 Lue lisää :
 Venäjän taajuudet eivät olekaan este – nyt 5G-verkon rakentajat lupaavat loistoyhteydet itärajalle
 6G-verkkoa voidaan siirrellä kätevästi tarpeen mukaan – Oulussa kehitetään tulevaisuuden tietoverkon testausta
 Valokuitu vai 5G? Kysyimme DNA:lta, Elisalta ja Telialta, miksi kuluttajille myydään nyt kallista kuitua nettiyhteydeksi, jos kohta kaikilla on 5G
 5G-teknologia voi mullistaa viihteen, teollisuuden ja liikenteen – samalla yksityisyys kapenee ja hybridisodankäynnille tulee uusia keinoja

Ostitko jo 5G-liittymän? Todennäköisesti et hyödy sen nopeasta yhteydestä vielä hetkeen – uudet palvelut tulevat vasta lähivuosina


Summary: Kouvolan kaupunki päätti, että tästä viikosta lähtien päiväkotien työntekijöiden ei tarvitse enää pitää maskia. Myös vanhemmat voivat saattaa ja hakea lapsen ilman maskia.

Kaupungit ovat keventäneet kororarajoituksiaan. Esimerkiksi Kouvolassa päiväkotien henkilökunnan ei enää tarvitse käyttää kasvomaskia.
 Maskisuosituksen lieventäminen on otettu riemulla vastaan kouvolalaisissa päiväkodeissa.
 – Aika kiva. Nyt näkee niitä kivoja kasvoja, 5-vuotias  Milja Nokso  sanoo.
 Tyytyväisiä ovat myös työntekijät.
 – Tosi ihana juttu! Me olemme kuitenkin melkein vuoden olleet maskien kanssa ja pahimmassa vaiheessa oltiin ulkonakin maskien kanssa, varhaiskasvatuksen opettaja  Heidi Koivunen  Nurmilinnun päiväkodista Kouvolasta kertoo.
 Antro Valo / Yle
 Myös vanhemmat voivat tulla päiväkotiin saattamaan lapsen ilman maskia.
 – Meillä on lapsia, jotka ovat aloittaneet päiväkodissa nyt maskien käytön aikana. Me työntekijät näemme lasten vanhemmatkin kunnolla vasta nyt, Koivunen sanoo.
 Maskittomuus tuo helpotusta myös arjen kanssakäymiseen.
 – Lapset näkevät ilmeet nyt paremmin. Eihän välttämättä silmät ole kertoneet sitä, missä asennossa suu on. Eniten varmasti tuolla pienten puolella vaikuttaa se että, ne ihan pienimmät näkevät aikuisia ensimmäistä kertaa ilman maskia.
 Monia rajoituksia
 Koronarajoitukset ovat vaikuttaneet lasten, vanhempien ja päiväkotien työntekijöiden arkeen monella tapaa. Esimerkiksi tutustuminen päiväkotiin on ollut rajattua.
 Lue lisää:   1-vuotias Tove Lauretsalo sai koronarajoitusten takia tutustua päiväkotiin vain puoli tuntia – äitikin hämmästyi, miten nopeasti lapsi lopulta sopeutui
 Osa päiväkodin aloittavista lapsista on myös elänyt varsin rajoitettua elämää, eikä moni ole välttämättä ennen päiväkotiin menoa saanut minkäänlaista mahdollisuutta tottua suurempiin ihmisjoukkoihin.
 Lue lisää:   Äidille tuli huoli, pärjäävätkö keskellä koronarajoituksia syntyneet lapset päiväkodin isossa ryhmässä – asiantuntijalla rauhoittava vastaus
 Säännöt tuttuja
 Koronaan liittyvät maskeja ja muuta terveysturvallisuutta koskevat säännöt ehtivät tulla pienillekin lapsille tutuiksi.
 – Jos joku unohtaa sen jutun [maskin], niin voi vaikka kysyä, muistiko joku muu, 5-vuotias  Samuel Mäenpää  tietää.
 Nythän maskia ei päiväkodissa enää tarvita.
 – Sehän on sitten aika hyvä, Mäenpää tuumaa.

5-vuotiaan Miljan päiväkodissa luovuttiin kasvomaskeista – näki vihdoin hoitajien hymyn: "Nyt näkee niitä kivoja kasvoja"


Summary: Joonas Tikkanen rakentaa valaistusta niin rock-konsertteihin, oopperaan, teatteriin kuin itsenäisiin valotaideteoksiin. Parhaillaan hän on Kotkassa toteuttamassa valoja Kymi sinfonietan konserttiin.

Valotaiteilija  Joonas Tikkanen  oli viime viikonvaihteessa Tampereella. Hän on kokemuksestaan Koskipuiston tuntumassa vieläkin lumoutunut.
 – Tampereen julkisivuvalaistus on aivan mieletön. Koskenranta, Finlaysonin alue, kaupungintalo, teatterit.
 Muuten Tampereen kaupungin valaistus olisi Tikkasen mukaan täydellinen, mutta valojen huoltaminen hieman ontuu.
 – Siellä saatetaan vaihtaa joku valaisin vääränlaiseen valaisimeen. Muuten Tampere saisi täydet pisteet.
 Nyt Joonas Tikkanen on Kotkassa, jossa alkaa keskiviikkona nelipäiväinen kaupunkifestivaali  Aaltoja! Valoa ja ääntä . Tikkanen loihtii valot Kymi sinfonietan illan konserttiin.
 Kenraaliharjoituksissa Kymi sinfonitan soittajat jo kokivat Joonas Tikkasen värimaailman.  Antro Valo / Yle
 Tikkasen monipuolisuudesta ja kansainvälisyydestä kertoo se, että hän suunnittelee valot niin kotimaisten rock-tähtien  Chisun  tai  Alman  konserttiin kuin oopperaan Indonesiassa tai Tukholmassa. Esiintyjinä voivat olla niin tanssijat, näyttelijät muusikot tai sirkustaiteilijat.
 Joonas Tikkanen oli suunnittelemassa Alman Euroopan kiertuetta vuonna 2019.  Kiril Juha Kainulainen
 Tikkanen valmistui Tampereelta Taiteen ja viestinnän oppilaitoksesta vuonna 2012. Tosin ensimmäiset suunnittelutyönsä hän teki jo liki kymmenen vuotta sitten.
 Voimakas elementti
 Yksinkertaisimmillaan valo valaisee lavalla olevan esiintyjän, jolloin havaitsemme esiintyjän silmät, kasvot, ilmeen ja kehon.
 Valojen tehtävä ei kuitenkaan näyttämötaiteessa ole vain valaista, vaan ne ovat merkittävä osa esitystä.
 – Se voi olla draamaa tukeva tai rytmittävä tekijä. Valot voivat olla voimakas visuaalinen elementti, joka kantaa koko teosta, kertoo Tikkanen.
 Joonas Tikkasen valosuunnittelu näkyy We Will Rock You -musikaalissa Helsingin jäähallissa. Kalle Ryökäs
 Jos näytelmässä on jo valmiiksi vahva ja voimakas lavastus tai pukusuunnittelu, ei Tikkasen mielestä valojen välttämättä tarvitse tehdä muuta kuin valaista ihmisiä ja pukuja. Kuitenkin myös tällaisissa teoksissa valaistus vähintään rytmittää esitystä.
 – Valaistuksen tehtävä on herättää tunteita. Tykkään tehdä draamallisia kuljetuksia visuaalisuuden kautta. Sellainen miellyttää minua, kertoo Joonas Tikkanen.
 Sopraano Piia Komsi kenraaliharjoituksissa Kymi sinfonietan kanssa Kotkan konserttitalon salissa. Antro Valo / Yle
 Kotkassa esitettävän Kymi sinfonietan konsertin valmistelut Joonas Tikkanen aloitti kuuntelemalla esitettäviä teoksia ja tutustumalla konserttisaliin. Tarjolla on modernia musiikkia, muun muassa  Lotta Wennäkosken  ja  John Adamsin  teoksia.
 – Katson ensimmäisenä, millainen sali on. Siitä tulee ensimmäinen intuitiivinen ajatus siitä, mikä minua kiinnostaa.
 Esitys on vuonna 1907 valmistuneessa Kotkan Konserttitalossa. Eliel Saarisen suunnittelema rakennus oli alun perin työväentalo, joka kunnostettiin nykyiseen käyttöönsä 1980-luvulla.
 – Sali on aivan upea. Se on ihana tila, joka pitää saada elämään ja hengittämään.
 Joonas Tikkanen suunnittelema valaistus tuo erikoisen elementin Kymi sinfonietan konserttiin. Kuva kenraaliharjoituksista 13.10.2021.  Antro Valo / Yle
 Tikkanen perehtyi teosten rakenteeseen ja niiden sisältämään tarinaan. Luonnollisesti myös soittajien istumajärjestys ja konsertin teosjärjestys olivat suunnittelun keskiössä.
 – Konsertissa on omanlaisensa kuljetus, jota haluan tukea ja ikään kuin aaltoilla pitkälti sen mukaan. Musiikki ja esitystila ovat tässä konsertissa kantava elementti.
 Seuraavaksi Ruotsiin
 Kotkan jälkeen edessä on yksi Joonas Tikkasen uran mielenkiintoisimmista kohokohdista. Perjantaina alkaa matka Ruotsiin Malmön pohjoispuolella sijaitsevaan Landskornan kaupunkiin, jonne hän rakentaa taideinstallaation yhdessä kollegoittensa  Otso Vartiaisen  ja  Tuomas Norvion  kanssa.
 Ryhmä voitti Landskronan kunnan järjestämän kansainvälisen kilpailun, johon otti osaa kaikkiaan 50 taiteilijaa tai työryhmää.
 – Meidän teoksemme voitti sen yksimielisesti, kertoo hymyilevä Tikkanen.
 Teos rakennetaan Landskrona konsthall -taidemusoon, joka valmistui vuonna 1963 kaupungin 550-vuotisjuhliin.
 – Siellä on 105 ikkunaa. Pinnoitamme ne älykalvoilla, jotka muuttuvat kirkkaasta läpinäkyviksi. Lisäksi teemme siihen ääni-installaation, joka käyttää hyväkseen auringonvaloa ja tilassa olevia mikrofoneja. Siitä tulee aivan mieletön, hehkuttaa valotaiteilija Joonas Tikkanen.
 Joonas Tikkasen valosuunnittelu Kymi Sinfonietan konsertissa Kotkan konserttitalolla 13.10.2021 kello 19.

Chisun ja Alman konserttien valosuunnittelija voitti työryhmänssä kanssa kansainvälisen valoteoskilpailun: "Siitä tulee aivan mieletön"


Summary: Valkoposkihanhien aiheuttamien vahinkojen torjunnassa on kokeiltu yhdistelmää, jossa hanhet saavat olla yhtäällä rauhassa, mutta toisaalla niitä on karkotettu. Keinoina ovat olleet ihmisvoimin hätistely, lasertykit ja ampuminen. Suorassa lähetyksessä viljelijä Pekka Partanen kertoo kokemuksensa hanhipelloista ja tehokarkotuksesta.

Hanhille rauhoitettuja syömäpeltoja testattiin valkoposkihanhien aiheuttamien satovahinkojen torjunnassa ensi kertaa Pohjois-Karjalassa tänä vuonna. Syysmuutto jatkuu edelleen, mutta nyt on karttunut tietoa siitä, miten hanhet omiin ruokapeltoihinsa ja toisaalla karkottamiseen suhtautuvat.
 Hanhipeltoja on yhteensä 328,8 hehtaaria. Suurin pelto on Tohmajärven Valkeasuolla. Muut alueet ovat Kiteenlahdessa ja Puhoksessa Kiteellä sekä Tohmajärven Värtsilässä.
 Valkoposkihanhia Tohmajärvellä keväällä 2021. Sami Takkinen / Yle
 Maantieteellinen ja biologinen fakta on, että valkoposkihanhet pysähtyvät muuttomatkallaan mieluusti Suomen itärajan tuntumassa olevilla peltoaukeilla. Kun ne lentävät Vienanmeren pääpesimäalueiltaan kohti Pohjanmeren talviseutuja, Itä- ja Kaakkois-Suomi osuvat reitille. Ja hanhien on pakko syödä välillä.
 Voimakkaasti kasvanut valkoposkihanhikanta aiheuttaa kuitenkin viljelijöille mittavia menetyksiä, kun linnut laiduntavat etenkin keväällä nurmipelloilla ja popsivat tuontantoeläinten rehuksi tarkoitetun vihreän suihinsa.
 Suorassa lähetyksessä viljelijä  Pekka Partanen  kertoo kokemuksensa hanhipelloista. Hänellä on ollut käytössään myös ihmisvoimia hanhipaimenina, lasertykki ja ampumislupia.
 Lue myös:
 Valkoposkihanhille perustettiin 4 levähtämispeltoa Pohjois-Karjalaan – niiden ulkopuolelta lintuja karkottavat hanhipaimenet ja lasertykit
 Maatalousministeri Leppä: Valkoposkihanhen muuttaminen riistalajiksi vaatisi EU-vaikuttamista
 Valkoposkihanhien tuhot maksetaan nopeutetusti jo elo-syyskuun aikana – Pohjois-Karjalassa haettu korvauksia 1,7 miljoonan euron edestä vuonna 2020

Keväällä perustettiin 330 hehtaaria valkoposkihanhien omia peltoja – Torjuivatko hanhipellot tuhoja muilla viljelyksillä? Suora lähetys klo 15.45


Venäjä esittää Saimaan kanavan puukuljetusten lopettamista.
 Puukuljetukset Saimaan kanavalla päättyisivät marraskuun alussa.
 Asiasta ensin kertoneen  Etelä-Saimaan mukaan  ulkoministeriö on saanut Venäjän viranomaisten päätöksestä tiedon eilen tiistaina.
 Puukuljetusten katkeaminen Saimaan kanavalla olisi merkittävä asia niin suomalaiselle metsäteollisuudelle kuin koko Suomellekin. Noin kolmannes Saimaan kanavan kokonaisliikenteestä koostuu raakapuun kuljetuksesta.
 Suomen ja Venäjän hallitusten välinen talouskomissio kokoontuu torstaina käsittelemään asiaa.

Viesti Venäjältä: Puukuljetukset Saimaan kanavalla päättyvät marraskuussa


Summary: Uusittu 5-tie Mikkelin ja Juvan välillä jättää historiaan yhden Suomen riskialtteimmista tieosuuksista. Nelikaistaiseksi levennetty ja hirviaidoilla varustettu tie parantaa turvallisuutta, nopeuttaa matkantekoja ja vähentää polttoaineen kulutusta.

Yli 120 miljoonaa euroa maksava ja 37 kilometriä pitkä tieosuus Mikkelin Visulahdesta ja Juvan Vehmaaseen avataan liikenteelle kokonaisuudessaan. Puolet tiestä eli Mikkelin pää on ollut käytössä jo tovin, mutta puomit Juvan puoleiselta osuudelta poistuvat torstaina.
 – Tätä on odotettu ammattiliikenteen puolestakin hartaasti. Matkanteko muuttuu paljon sujuvammaksi ja polttoaineen kulutus putoaa huomattavasti, Suomen Kuljetus ja Logistiikka ry:n Itä-Suomen toiminnanjohtaja  Heikki Lappalainen  sanoo.
 Jatkossa kyseinen osuus huristellaan sadan kilometrin tuntivauhtia alusta loppuun. Vanhalla tiellä oli pääosin 80 kilometrin rajoitus, osittain myös 60:n. Raskaan liikenteen kannalta sujuva ohittaminen vähentää jarrutuksia ja kiihdytyksiä ja sitä kautta myös kulutusta.
 Iso harppaus entiseen verrattuna
 Tie saa runsaasti kiitosta myös käyttäjiltä. He ovat ajaneet uutta tietä jo tovin Mikkelin päässä tieosuutta.
 – Tämä on tosi merkittävä parannus. Saa jatkossa ajaa ihan rauhassa tarvitsematta kytätä hirviä tai ohittajia, tietä lähes päivittäin käyttävä yrittäjä  Rauno Kaila  sanoo.
 – En aja ihan joka päivä, mutta joku toinen päivä ajan useamman kerran. Matka menee paljon sujuvammin ja turvallisemmin.
 Myös  Annika Orava  ajaa päivittäistä työmatkaa uudella tiellä.
 – Ihan huippujuttu entiseen verrattuna. Entisellä tiellä on aika paljon vaaran paikkoja, etenkin risteysalueilla, Orava sanoo.
 Nokkakolarit jäävät historiaan
 Uusi tie parantaa selvästi liikenneturvallisuutta. Mutkainen ja valtatieksi kapea tieosuus on ollut vuosi Suomen vaarallisimpia.
 Vakavia henkilövahinkoja sattui remontteja edeltäneellä 10-vuotiskaudella 23. Niissä kuoli viisi ja loukkaantui 18 ihmistä.
 – Mahdoton arvioida, kuinka monta ihmishenkeä säästyy, mutta paljon tässä sattui onnettomuuksia, hirvikolareita, kuolonkolareita, tieltä suistumisia sattui aivan liian paljon. Nokkakolari eli kohtaamisonnettomuudet käytännössä loppuvat keskikaiteen ansiosta; Harri Liikanen muistuttaa.
 Käytössä jo olevien keskikaiteiden tehosta kertovat niissä näkyvät törmäysjäljet.
 – Autoilijalle tällainen tie tuo eräänlaisen rentouden ajamiseen. Ei ole pahoja mutkia tai mäkiä eivätkä isot hirvieläimet pääse tielle.
 Projektipäällikkö Harri Liikanen esittelee torstaina avattavaa tieosuutta. Esa Huuhko / Yle
 Vuosikymmenien odotus päättyy
 Tieurakka alkoi keväällä 2018, jolloin lapio iskettiin maahan Mikkelin Tuppuralassa. Mikkelin osuudella tie tehtiin keskelle metsää täysin uudelle paikalle. Juvan puoleinen osuus rakennettiin pääasiassa entisen tien päälle.
 Kolmen ja puolen vuoden urakka päättyy lopullisesti kesällä 2022 kun Juvan osuus saa uuden päällysteen.
 – Urakka on sujunut hyvin ja annetun rahasumman puitteissa. Tottakai joitakin asioita voitaisiin tehdä toisin jälkikäteen ajatellen, mutta tien käyttäjille ne eivät ole näkyneet, sanoo Väyläviraston puolesta hanketta vetänyt projektipäällikkö Harri Liikanen.
 Alueen maakunnat, kunnan ja edunvalvojat lobbasivat tieremonttia vuosikymmeniä. Lopulta uusi tie toteutui hieman jopa odotettua parempana.
 Eduskunta myönsi vuonna 2017 tieosuuden parantamiseen 121 miljoonaa euroa. Vielä kalkkiviivoilla summan kohdistui säästöpaineita ja oli lähellä, että Juvan puoleista osuutta olisi rakennettu kolmikaistaisena ohituskaistatienä.
 – Torsoksihan se olisi sellaisena jäänyt. Tällainen sen olla pitää. Mutkat ja mäet ovat loivia ja näkemäalueet laajoja, Liikanen kuvailee.
 Mikkelin päässä viitostiellä kulkee reilut 12 000 autoa vuorokaudessa. Juvalla ajoneuvojen määrä on reilut 8 000. Liikennemäärien arvioidaan kasvavaan kymmeniä prosentteja.

Vuosien viitostieurakka valmistui Etelä-Savossa – "Tätä on odotettu hartaasti", sanoo kuljetusalan edustaja


Summary: Poliisi on selvittänyt koululaisia kuljettaneen linja-auton ja ratatyökoneen nopeudet ennen viime viikon tiistaina tapahtunutta onnettomuutta. Seitsemän nuorta ja linja-auton kuljettaja loukkaantui ajoneuvojen törmättyä toisiinsa tasoristeyksessä.

Kaskisissa Pohjanmaalla viime viikon tiistaina sattuneen tasoristeysonnettomuuden tutkinta etenee.
 Poliisi on saanut selvitettyä, millaista nopeutta kolarissa osallisena olleet linja-auto ja ratatyökone kulkivat ennen onnettomuutta.
 Tutkinnanjohtaja  John Forslundin  mukaan linja-auton nopeus on kolarihetkellä ollut 18 kilometriä tunnissa.
 – Sehän ei riitä, kun on stop-merkki ja väistämisvelvollisuus, Forslund kommentoi.
 Tutkinnanjohtaja pitää ajoa huolimattomana. Mediassa on myös esitetty aiemmin väitteitä bussin ylinopeudesta. Forslundin mukaan poliisin tutkima bussin piirturi ei antanut viitteitä ylinopeudesta.
 – Ne olivat ilmeisesti yksittäisten matkustajien henkilökohtaisia kokemuksia tilanteesta.
 Ratatyökone ei hidastanut tasoristeyksessä
 Ratatyökoneen nopeus on juuri ennen kolaria ollut 35 kilometriä tunnissa. Poliisin mukaan ratatyökone ajoi samaa nopeutta jo 800 metriä ennen tasoristeystä.
 Poliisi kertoi aiemmin tutkivansa tiistaiaamuna tapahtunutta onnettomuutta törkeänä liikenneturvallisuuden vaarantamisena.
 Lue lisää:   Poliisi tutkii ratakuorma-auton ja koulubussin törmäystä törkeänä liikenneturvallisuuden vaarantamisena – tasoristeys tiedettiin vaaralliseksi Kaskisissa
 Poliisin viime viikolla kertomien alustavien tietojen mukaan linja-auto ei ollut pysähtynyt stop-merkistä huolimatta, vaan oli ajanut suoraan tasoristeykseen. Sekä ratakuorma-auton että linja-auton kuljettaja puhalsivat nollat alkometriin.
 Katso alla olevalta videolta, millaisia tuhoja törmäys aiheutti.

 Ratatyökone oli Keitele-museon omistama ratakuorma-auto, joka veti yhtä museon makuuvaunuista. Yhdistelmä ja sen mukana olleet olivat suorittamassa rataosuudella laserkeilausta.
 Onnettomuus tapahtui kello 7.53 Pyhän Eskilinkadun tasoristeyksessä Kaskisten keskustassa. Tasoristeys on vartioimaton.
 Leena Luotio / Yle
 Myös Onnettomuustutkintakeskus Otkes selvittää onnettomuuteen vaikuttaneita syitä.
 Lue seuraavaksi:
 Jarmo Luoman poika kuoli tällä paikalla, kun juna törmäsi autoon – isä toivoo tasoristeysten poistoon vauhtia: "Ihmisen henki on erittäin halpa"
 Tasoristeysonnettomuuksissa menossa synkkä vuosi – Onnettomuustutkintakeskuksen mukaan pahimpia paikkoja on yhä liikaa: "Yli ei voi ehtiä kuin tuurilla"

Kaskisten tasoristeysturman tutkinta etenee: Linja-auto liikkui 18 kilometriä tunnissa – "Sehän ei riitä, kun on stop-merkki ja väistämisvelvollisuus"


Summary: Peruspalveluministeri Krista Kiuru hoputtaa asiantuntijoita, jotta suomalaisille saadaan selvyys kolmannesta rokotuskierroksesta. Hallitus on varannut Kiurun mukaan rokotteita kaikille.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) vaatii Kansalliselta rokotusasiantuntijaryhmältä (KRAR) suositusta kolmannesta koronarokotteesta heti tänään, jotta suomalaisille voidaan kertoa, miten rokotukset etenevät.
 – Todella toivon, että tänään saataisiin lopulta suosituksia aikaan. Sitä varten meillä on asiantuntijat, että he tekevät rokotuksiin liittyen suosituksia, Kiuru sanoi Ylelle eduskunnassa.
 Sairaaloihin on joutunut yhä enemmän myös niitä ihmisiä, jotka ovat saaneet kaksi rokotetta. Ensimmäisten rokotettujen rokotussuojan hiipuminen ajoittuu samaan aikaan kun ihmisten väliset kontaktit ovat selvästi lisääntyneet.
 Kiuru viittaa Euroopan tautiviraston ECDC:n syyskuun lopun raporttiin, jossa se varoitti siitä, että rokotteiden teho voi alkaa hiipua.
 Rokotussuojan hiipuminen näkyy Kiurun mukaan Suomessa kuten Euroopan tautivirasto on varoittanut.
 – Kun me katsomme nyt sairaalahoidon tilannetta on todettava, että meillä on toisen rokotuksen saaneita ihmisiä joko iän tai vakavan sairauden vuoksi nimenomaan siinä tilanteessa, että heidän rokotetehonsa saattaa alkaa hiipumaan ja sitä kautta he ovat sairastuneet.
 Kiuru sanoo olevansa erittäin huolissaan siitä, että tilanteella on vaikutusta sairaalahoidon kuormitukseen.
 HUSin  julkaisemien tietojen mukaan  viime viikolla sairaalahoitoon joutuneista 12 prosentilla oli kaksi rokotetta.
 – Meidän täytyy muistaa, että riskiryhmäläisiä on alettu rokottaa kevättalvella. Tätä kautta näkyy myöskin sairaalahoidon kuormituksessa se tosiasia, että tautia on joillakin alueilla paljon liikkeellä ja myöskin kakkosrokotettujen osalta tämä rokotesuoja on alkanut hiipua, Kiuru sanoo.
 KRAR on asiantuntijoista koostuva ryhmä, jota Terveyden ja hyvinvoinnin laitos kuulee. THL antaa tarvittaessa ehdotuksen rokotuksista sosiaali- ja terveysministeriölle.
 Hallitus varannut rokotteita kaikille
 Hallitus on Kiurun mukaan varautunut siihen, että kaikille varataan rokotteet.
 – Tällä hetkellä me olemme lähteneet siitä, että immuunipuutoksellisia on kolmasrokotettu sekä lisäksi sosiaali- ja terveydenhuollon henkilökuntaa. Mutta nyt on aika kertoa, miten haavoittuvammassa asemassa olevien rokotussuojasta tullaan pitämään kiinni.
 Riittävästä rokotesuojasta pitää Kiurun mukaan huolehtia, jotta yhteiskunta voi pysyä auki.
 Lue myös:
 Ministeri Krista Kiuru: Lähdemme siitä, että 80 prosentin rokotekattavuus saavutetaan – "Se on meille elinehto"
 Kaikki suomalaiset eivät tarvitse kolmatta koronarokotetta syksyn aikana, katsoo rokotusasiantuntijaryhmä

Kiuru vaatii asiantuntijoilta jo tänään kantaa kolmanteen koronarokotteeseen – taustalla huoli rokotteiden tehon hiipumisesta