Summary: Pörssisähkön hintapiikki pakotti puutarhayrittäjän pistämään kurkunkasvatuksen tauolle. Useimmat puutarhurit ovat kuitenkin suojautuneet sähkön hinnan nousulta.

Sähkön viimeaikaiset hinnannousut ovat tuntuneet myös puutarhayrittäjien kukkarossa. Ainakin yksi yrittäjä on päätynyt jo tyhjentämään kasvihuoneensa kurkuntaimista, koska nykyisillä pörssisähkön hinnoilla ei ole varaa kasvattaa kurkkua myyntiin.
 Toinen vaihtoehto on nostaa myytävien tuotteiden hintoja kattamaan kasvaneet tuotantokulut. Kauppapuutarhaliiton toiminnanjohtaja  Jyrki Jalkanen  sanoo, että niin sen kuuluisikin mennä, mutta käytännössä asiat menevät toisin.
 – Suomessa vihannesten hinnan määrää pitkälti ostaja, Jalkanen kertoo.
 Jalkasen mukaan esimerkiksi kurkuista ja tomaateista myydään yli 90 prosenttia kolmen suuren eli S-ryhmän, Keskon ja Lidlin myymäläverkostojen kautta. Suoramyynnin, kesätorien ja muiden osuus on ripaus kaikesta.
 – Keskusliikkeillä ei ole ollut juuri haluja nostaa yrittäjälle maksettavia tuotehintoja. Neuvotteluissa niiden ostaja sanoo "tää on meidän hinta, ota tai jätä".
 Hyvin moni on ottanut. Suomessa on noin 150 kurkkuviljelmää ja 96 prosenttia Suomessa syödyistä kurkuista oli kotimaisia viime vuonna. Tomaattien kotimaisuusaste on 62–63 prosenttia.
 Kasvihuoneiden valaistus nielee paljon sähköä pimeällä talvikaudella. Kasvihuoneet lämmitettään pääosin hakkeella. Heikki Haapalainen / Yle
 Kysyntä ja tarjonta määrää
 S-ryhmän tuoteryhmäjohtaja  Veli-Matti Puhakka  sanoo, että kysyntä ja tarjonta määräävät hinnat.
 – Näissä tuoteissa hinnat katsotaan viikko kerrallaan. Esimerkiksi pari, kolme viikkoa sitten tomaattia oli yllin kyllin tarjolla ja hinnat siksi matalalla. Nyt hinnat ovat olleet nousussa, mutta joulun jälkeen tavaraa on taas paljon tarjolla ja hinnat laskevat, Puhakka kertoo.
 Puhakan mukaan S-ryhmä ei käy hintaneuvotteluja yksittäisten viljelijöiden kanssa, vaan pääosin suurten pakkaamojen kanssa.
 – Näiden neuvotteluasema on erittäin vahva, Puhakka huomauttaa.
 Lisäksi alueosuuskaupat ja jopa yksittäiset S-ryhmän myymälät voivat tehdä paikallisia sopimuksia, mutta toimitusten valtavirta tulee pakkaamojen kanssa sovituilla hinnoilla.
 Pääosa hintasuojattu
 MTV uutiset  kertoi eilen, että pohjoissavolainen kurkkutilallinen joutuu tuhoamaan kurkkuviljelmänsä, koska hänellä ei ole varaa kohonneisiin sähkölaskuihin.
 Jalkasen kertoo tietävänsä myös muutaman muun hintaherkkää pörssisähköä ostavan puutarhurin. Hän ei ole kuitenkaan kuullut, että kukaan toinen olisi ainakaan toistaiseksi päätynyt yhtä radikaaliin ratkaisuun.
 Laajamittaista taimien kompostointiaaltoa ei ole ainakaan sähkönhinnan vuoksi tulossakaan, koska noin 90 prosenttia puutarhayrittäjien sähkösopimuksista on kiinnitettyä eli hintasuojattua.
 – Vihannekset eivät lopu. Sitä ei tarvitse pelätä, Jalkanen sanoo.
 Sikäli kasvihuonetaimien tunkioinnissa ei ole mitään erikoista, että normaalistikin vanhat kasvihuonetaimet vaihdetaan nuoriin 3–4 kertaa vuodessa. Juuri tähän aikaan sitä ei kuitenkaan yleensä tehdä, vaan mieluummin lopputalvesta tai kevään korvalla.
 Voit keskustella aiheesta 14.12. kello 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Sähkö on nyt niin kallista, että yksi sähköyhtiö kaatui jo – viimeksi yhtä korkeita hintoja nähtiin yli 10 vuotta sitten
 Testaa, paljonko imurointi, pyykinpesu tai kiukaan lämmitys maksaa, kun sähkön hinta on huipussa
 Sähkön hinta nousi korkealle, edullisen sopimuksen tekeminen on nyt myöhäistä – puolen vuoden päästä hintoihin odotetaan tuntuvaa muutosta

Sähkön kallistuminen toi kasvihuonevihannesten hintoihin korotuspaineita – yhdelle yrittäjälle se tarkoitti kurkunkasvatuksen lopettamista


Summary: Lapissa todettiin viime viikolla 46 tartuntaa ulkomaalaisilla matkailijoilla. Heidän tartuntojensa osuus on kasvussa, mutta se on yhä vain pieni osa Lapin sairaanhoitopiirin tartuntatapauksista. Matkailijoiden testaus jakaa mielipiteitä.

Lapin sairaanhoitopiirissä korontilanne on kehittynyt pandemia-ajan pahimpiin lukemiin juuri kun odotettu matkailukausi on kiivaimmillaan.
 Viime viikolla sairaanhoitopiirissä todettiin yhteensä 276 tartuntaa, joista 46 oli ulkomaalaisilla matkailijoilla. Matkailijoiden osuus kaikista Lapin tartunnoista on noussut viikossa 3,5 prosentista 16,5 prosenttiin, kertoo Lapin sairaanhoitopiirin infektioylilääkäri  Markku Broas .
 Länsi-Pohjan sairaanhoitopiirissä todettiin viime viikolla 61 tartuntaa, mutta toistaiseksi niitä on ollut ulkomaalaisilla matkailijoilla vain vähän. Sen sijaan rajan ylittävillä ostosmatkailijoilla tartuntoja todetaan “koko ajan”, kertoo johtajaylilääkäri  Jyri J. Taskila .
 Toisaalta tartuntaluvut eivät ole enää keskeinen luku, vaan sairaalahoidon tarve. Sekin on lisääntynyt.
 – Vielä ei voi puhua kuormituksesta. Tällä hetkellä meillä on viisi potilasta sairaalahoidossa, kun aiemmin oli yhtä tai ei ollenkaan. Tehohoidossa on ollut viimeaikoina 1–2 potilasta, kertoo Markku Broas.
 Länsi-Pohjassa  sairaalahoidossa  on seitsemän potilasta ja myös tehohoitoa on tarvittu.  Viikko sitten  potilaita oli viisi.
 Lapissa ei vielä toistaiseksi ole havaittu omikronmuunnosta. Tapausten löytymisen viive on kuitenkin 1–2 viikkoa. Esimerkiksi Länsi-Pohjan viime viikon testejä ei ole vielä tämän osalta analysoitu.
 Lue myös :  Tautiekologi Tuomas Aivelo: Omikron on Suomessa valtamuunnos ennen joulua
 LSHP: Muut keinot ennen hätäjarrua
 Tartuntojen määrän kasvun ja omikronin leviämisen pelossa on väläytelty myös niin sanotun hätäjarrun käyttöönottoa.
 Sosiaali- ja terveysministeriön strategiapäällikkö  Pasi Pohjola   arvioi viikonloppuna , että jo tällä hetkellä lähes kaikki valtakunnallisen hätäjarrumekanismin kriteerit täyttyvät.
 Ylen tietojen mukaan  hallituksen sote-ministerityöryhmässä on keskusteltu rajakäytäntöjen muutoksista. Muutos voisi koskea sitä, että koronapassilla ei pääsisi jatkossa maahan. Kaikilta tulijoilta vaadittaisiin sen sijaan kaksi negatiivista testitulosta.
 Lapin matkailussa tilannetta seurataan huolestuneena. Esimerkiksi Lapland Hotelsin matkailukausi on lähtenyt hyvin käyntiin ja hotellien varaustilanne on yhä ennätystalven 2019 tasolla.
 – Jos lähdetään vaatimaan näitä testauksia ennen tänne tuloa ja varsinkin täällä paikan päällä lisäksi, se käytännössä lopettaa kansainvälisen matkailun, hotelliketjun toimitusjohtaja  Ari Vuorentausta  sanoo.
 Ari Vuorentausta johtaa eri puolille Lappia ulottuvaa Lapland Hotels -ketjua. Varaustilanne on hyvä jopa pitkälle kevääseen, mutta hätäjarrulla olisi vakava vaikutus matkailukaudelle. Vesa-Pekka Hiltunen / Yle
 Sairaanhoitopiirin, kuntien ja koronatestipalvelujen tuottajat kokoontuivat tänään iltapäivällä etäkokoukseen, jossa käytiin läpi pika-antigeenitestien järjestämistä ulkomaalaisturisteille mm. Lapin lentokentillä, kun he saapuvat Suomeen.
 – Kuntien yksityiset palveluntarjoajat olivat sitä mieltä, että ratkaisu esimerkiksi lentokentällä testaamiseen voisi löytyä, mutta kuntien edustajat olivat Lapin sairaanhoitopiirin kanssa samaa mieltä, että paras olisi, jos testi tehtäisiin ennen matkaa, valaisee infektioylilääkäri Markku Broas.
 Yhden lentokoneellisen matkustajaryhmän pika-antigeenitestin ottamiseen menisi aikaa aiemman kokemuksen mukaan vähintään tunti.
 – Ennen kuin mennään siihen, meidän pitää tehdä kaikki sellaiset toimenpiteet, joilla voidaan estää epidemian edelleen huonontuminen ja sitä kautta perusterveydenhuollon ja erikoissairaanhoidon ylikuormittuminen ja hoitojen riskeeraaminen, Broas kertoo.
 Tähän liittyy jäljitystyön ylläpitäminen ja maskien käytön korostaminen. Esimerkiksi HUS  suosittelee  maskeja myös kahdesti rokotetuilla ja paremman FFP2:n maskin käyttöä sisätiloissa.
 Myös uudet rajoitukset ovat mahdollisia. Tällä hetkellä leviämisvaiheen rajoitukset ovat käytössä Länsi-Pohjassa ja Rovaniemellä. Muun Lapin osalta tilannetta pohditaan tiistaina.
 Testi kotimaassa estäisi tartuntojen tulon
 Broas toivoo myös, että Lappin tulevat matkailijat testattaisiin lähtömaissa ennen matkan alkua. Schengen-valtioista mm. Sveitsi vaatii 72 tunnin sisällä otetun negatiivisen PCR-testin ennen matkaa. Testitulos täytyy esittää ennen koneeseen nousua.
 – Se olisi helpoin tapa estää tartuntojen tulo.
 Matkailijoiden tartunnat on todettu virallisilla testauspisteillä. Britit tekevät myös niin sanottuja kotitestejä ennen paluulennolle lähtemistä. Näiden luotettavuus ei Broaksen mukaan ole välttämättä erityisen korkea.
 – Kotitestit ovat henkilön omalla vastuulla ja tietysti sen herkkyys ei ole paras mahdollinen koska riippuu, kuinka testi on otettu ja se on tietysti sellainen omantunnon kysymys, että millä tavalla ilmoittaa testistä, koska se tehdään 1–2 vuorokautta ennen kotiinlähtöä. Siinä on varmasti tekijöitä, joka huonontaa niiden testien osuvuutta, Broas sanoo.
 Ari Vuorentausta toivoo, että nyt odotettaisiin maltilla nykyisten rajoitusten puremista, ennen kuin hätäjarrusta vedetään. Hän muistuttaa, että tautia on jo nyt paljon paikallisten keskuudessa.
 – Siirtymää paikallisväestöön ei juuri ole ollut. Kontaktit paikalliseen väestöön ovat olleet lyhkäisiä. Asiakkaat ovat käytännössä tuplarokotettuja, tietysti lapsia kulkee, joilla ei rokotteita ole.
 Lue myös:
 Joulun ajan lentomatkailu Pohjois-Suomeen on omikronista huolimatta taas vauhdissa – joulukuun aikana tulossa on useita satoja charter-lentoja
 Nyt pelätään iskua Lapin joulusesongille – matkoja kiivaasti varanneet britit säikähtivät omikronia ja kiristyvien rajoitusten mahdollisuutta
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  14.12. kello 23 saakka.

Kansainvälisen matkailun paluuta Lappiin varjostaa pandemia-ajan pahin tautitilanne – matkailualalla kasvaa huoli hätäjarrutuksesta


Summary: Rikoksesta epäilty mies on vangittu Keski-Suomen käräjäoikeudessa viime huhtikuussa ja hän on edelleen vangittuna.  Hänet vangittiin tänään uusista, lapsiin kohdistuneista rikoksista todennäköisin syin epäiltynä.

Nuoren keskisuomalaisen miehen epäillään syyllistyneen sosiaalisessa mediassa kymmeniin lapsen seksuaalisiin hyväksikäyttöihin.
 Sisä-Suomen poliisilaitoksen esitutkinnassa on ilmennyt, että tähän mennessä lapsia on tunnistettu yhteensä 90.
 Epäillyt rikokset ovat kohdistuneet alakouluikäisiin lapsiin. Tähän asti tunnistetuista nuorin on ollut 5-vuotias ja vanhin 13-vuotias. Lasten tunnistamiseen tähtäävä työ jatkuu edelleen.
 Rikoksesta epäilty on vangittu Keski-Suomen käräjäoikeudessa huhtikuun lopulla ja hän on edelleen vangittuna. Hänet on heinäkuussa vangittu kymmenistä uusista rikoksista todennäköisin syin epäiltynä.
 Tutkinnan aikana on kesän jälkeenkin paljastunut uusia epäiltyjä rikoksia. Siksi poliisi on nyt vaatinut epäiltyä lisäksi vangittavaksi 36 uuteen lapseen kohdistuneista rikoksista epäiltynä.
 Uusien rikosepäilyjen joukossa on muun muassa 17 epäiltyä lapsen seksuaalista hyväksikäyttöä ja 19 epäiltyä törkeää lapsen seksuaalista hyväksikäyttöä.
 Keski-Suomen käräjäoikeus vangitsi epäillyn tänään. Myös uusista rikoksista hänet vangittiin todennäköisin syin epäiltynä.
 Asiakokonaisuuden käsittelyn on arvioitu alkavan Keski-Suomen käräjäoikeudessa ensi helmikuussa.

Poliisi: nuorta keskisuomalaismiestä epäillään kymmenistä lasten seksuaalisista hyväksikäytöistä somessa – epäiltyjä tapauksia tullut taas lisää


Summary: Norjassa ilmoitettiin tänään uusista koronarajoituksista ja -suosituksista. Maassa on kirjattu viime aikoina ennätyssuuria tartunta- ja sairaalalukuja.

Norjan hallitus on tänään ilmoittanut anniskelukiellosta baareissa ja ravintoloissa. Asiasta ovat uutisoineet tänään muun muassa  yleisradioyhtiö NRK  ja  VG-lehti .
 – Tilanne on vakava. Tartuntoja on nyt liikaa ja meidän on ryhdyttävä toimiin. Omikron muuttaa säännöt, pääministeri  Jonas Gahr Støre  sanoi aiemmin tänään uutistoimisto NTB:lle Reutersin mukaan.
 Norjan viranomaiset ilmoittivat uusista rajoituksista maanantaina illalla.
 Aikuisten kulttuuri- ja urheilutapahtumia suositellaan peruttavaksi. Mikäli vähintään metrin turvaväli ei onnistu, kasvomaskin käyttö on pakollista muun muassa kaupoissa, ravintoloissa ja kampaamoissa sekä julkisessa liikenteessä, VG kertoo.
 NRK:n mukaan maskipakko ei päde silloin kun istuu ja syö.
 Etätyötä suositellaan kaikille, joille se on mahdollista.
 Ihmisiä kehotetaan rajaamaan vierailijoiden määrää yksityiskodeissa kymmeneen. Poikkeuksena tähän on joulu ja uusivuosi, joiden aikana sisätiloissa saa olla kerrallaan 20 vierasta. Heidänkin tulisi pysytellä vähintään metrin etäisyydellä toisistaan.
 Viranomaisten mukaan jokaiselle yli 45-vuotiaalle annetaan mahdollisuus koronarokotteen tehosteannokseen tammikuun puoliväliin mennessä.
 Rajoitukset astuvat voimaan perjantaina keskiyöllä ja jatkuvat tammikuun puoliväliin saakka.
 Oslolaisen lukion oppilas sai ensimmäisen koronarokotteensa, annoksen Pfizerin rokotetta syyskuussa.  Heiko Junge / AOP
 Omikrontartuntojen määrä kaksinkertaistui
 Koronaviruksen omikronmuunnos leviää nopeasti Norjassa. Omikrontartuntojen määrä kaksinkertaistui maassa yhdessä viikossa.
 Viime viikolla Norjassa rekisteröitiin 660 omikronin saanutta ihmistä, kun variantin saaneita oli edellisellä viikolla 293. Maassa oli raportoitu maanantaihin mennessä yhteensä 958 omikrontapausta.
 Norjassa sairaalahoidossa on tällä hetkellä 358 koronapotilasta, mikä on koko pandemian suurin lukema, käy  ilmi terveysviranomaisen tilastoista .
 Viime viikon tiistaista perjantaihin rajautuvalla aikajaksolla  tartuntaennätys rikottiin joka päivä , NRK kertoo.
 Esimerkiksi perjantaina uusia tartuntoja kirjattiin 5 400.
 Norjassa tartuntalukujen kasvu on jo nopeinta koko Euroopassa, kertoo NRK.
 Kahden viikon ilmaantuvuusluku nousi 934:ään viime viikolla. Sitä ennen kirjattiin 690 tapausta 100 000 asukasta kohden.
 Norjan kansanterveyslaitos FHI on suositellut hallitusta toimimaan nopeasti.
 – Toiminnan puute voi johtaa mittaviin kielteisiin seurauksiin koko yhteiskunnalle, ei vain terveyspalveluille ja kunnille, FHI sanoi Reutersin mukaan.
 Mikäli toimiin ei ryhdytä, 5,4 miljoonan asukkaan maassa on riski mittavalle tartuntamäärien nousulle. Uusia tartuntoja voidaan tammikuusta lähtien kirjata pahimmillaan vuorokaudessa jopa 90 000–300 000,  FHI sanoo tiedotteessaan .
 Korona leviää nuorten keskuudessa
 Apulaisterveysjohtaja  Espen Nakstadin  mukaan korona leviää nyt erityisesti nuorten keskuudessa.
 Kylmän sään takia ihmiset tapaavat toisiaan paljon sisätiloissa.
 – Varsinkin nuoremmissa ikäryhmissä infektiot lisääntyvät nopeasti. He ovat läheisesti tekemisissä keskenään, eikä heillä ole rokotetta, Nakstad sanoo NRK:lle.
 Koronatoimia tiukennettiin Norjassa viime viikolla. Tuolloin kiristettiin muun muassa anniskeluaikoja baareissa ja ravintoloissa ja tiukennettiin vierailumääräyksiä yksityisasunnoissa.
 Mitä mieltä olet Norjan suunnitelmista kiristää koronarajoituksia? Voit keskustella aiheesta tiistaihin 14. joulukuuta kello 23:een asti.
 Juttua korjattu 13.12. kello 18.55: Korjattu sairaalahoidossa olevien määrä. Jutussa kerrottiin aiemmin STT:n tietoihin viitaten virheellisesti, että sunnuntaina sairaalahoitoon olisi joutunut 331 koronapotilasta. Kyseessä oli potilaiden yhteismäärä. Juttuun lisättiin tilastotieto tältä päivältä.

Suomen kokoiseen Norjaan alkoholin anniskelukielto – kansanterveyslaitos säikäytti: Jos mitään ei tehdä, pian jopa 300 000 tartuntaa päivässä


Summary: Tuli tuhosi joensuulaisen Vauhti Speed -yhtiön tehtaan marraskuussa. Yritys suunnittelee kiivaasti tuotantonsa jatkamista ja etsii uusia tiloja. Samaan aikaan poliisi tutkii työsuojeluasioita palaneella tehtaalla.

Joensuulainen suksivoideyritys haluaa käynnistää tulipalon keskeyttämän tuotannon jo ensi kesänä.
 Vauhti Speed on juuri saanut väliaikaiset toimistotilat Käpykankaan teollisuusalueelta. Toimitusjohtaja  Esa Puukilaisen  mukaan myynti, toimitukset ja laskutus toimivat jälleen.
 – Tavoite on, että Joensuun seudulla jatketaan valmistustoimintaa ja loppukesästä-alkusyksystä olisi uudet tilat ja tuotantolaitteet käytössä, Puukilainen aikatauluttaa.
 Uudet toimitilat eivät välttämättä sijaitse Joensuussa, toimitusjohtajan mukaan sama talousalue eli lähikunnat kelpaavat myös.
 – Mistä löytyvät sopivimmat toimitilat kemianteollisuuden tuotantoon ja kemikaalien varastointiin. Ei meidän välttämättä tarvitse Joensuun ruutukaava-alueen tuntumassa toimia, Puukilainen toteaa.
 Tulelta säästyneen varaston tavaroita kuten suksisauvoja ja suksia aiotaan puhdistaa nokivahinkojen jäljiltä. Yrityksellä on tuotteita myös Vantaan, Ruotsin ja Norjan varastoissa, mikä helpottaa tilannetta lopputalven osalta.
 Hiihdosta elävän Vauhti Speedin suksivoiteiden valmistus Joensuussa katkesi tulipaloon juuri talvisesongin alkaessa. Marja-Liisa Kämppi / Yle
 Työntekijöitä ei ole lomautettu
 Vauhti Speedillä on 24 työntekijää. Puolet työskentelee Joensuussa, loput myynnissä kotimaassa ja lähimaissa Baltiaa myöten.
 – Ketään ei ole lomautettu eikä ole tarvetta lomauttaa, jos kaikki menee suunnitelmien mukaan. Varaston siirto Joensuusta Vantaalle työllistää, samoin uusien tuotanto- ja toimitilojen suunnittelu. Jotakin voidetuotteita voidaan valmistaa Joensuun varastossakin, toimitusjohtaja kertoo.
 Vauhti Speed etsii nyt alihankintakumppaneita, kunnes oma tuotanto pyörii. Puukilainen arvioi, että uusien tuotantotilojen ja laitteiden hankinta kestää puolisen vuotta.
 Palossa vakavia palovammoja saanut työntekijä on edelleen sairaalahoidossa.
 – Toipuminen on hyvässä vauhdissa, Puukilainen toteaa lyhyesti.
 Poliisi tutkii, mikä johti vakavaan loukkaantumiseen
 Poliisi tutkii palon syttymissyytä sekä mahdollista työturvallisuusrikoksesta ja vammantuottamusta.
 – Palonsyyn tutkinta on automaatio, mutta rikostutkintaa ei tehdä kaikissa isoissa paloissakaan. Vakava henkilövahinko on sellainen seikka, että meidän täytyy peilata tapahtunutta työturvallisuus- ja työsuojelulaindäädäntöön, kertoo rikoskomisario  Janne Takkunen  Itä-Suomen poliisilaitokselta.
 Myös merkittävät omaisuusvahingot vaikuttavat esitutkinnan aloittamiseen.
 Käytännössä poliisi selvittää tuhoutuneen tehtaan rakenteita, työskentelyolosuhteita, henkilökunnan suojavarusteita, tuotantolaitteita sekä tulenarkojen aineiden käsittelyn käytäntöjä. Myös tuotannon valvonta ja ohjeistus käydään läpi.
 Esitutkinnan tulosten perusteella asia voi edetä syyttäjälle. Jos yritys on syyttäjän mielestä syyllistynyt rikokseen, syyttäjä voi vaatia yritykselle esimerkiksi merkittävää yhteisösakkoa.
 Kiinteistöpäällikkö Ismo Ahia Joensuun Yrityskiinteistöistä arvioi, että tulen turmelema rakennus Pamilonkadulla saadaan ainakin osittain käyttöön ensi vuonna. Marja-Liisa Kämppi / Yle
 Yrityskiinteistöt odottaa vakuutusyhtiön ratkaisua
 Palaneen rakennuksen Pamilonkadulla omistaa kaupungin kiinteistöyhtiö Joensuun Yrityskiinteistöt. Se odottaa vakuutusyhtiön vahinkotarkastajan lausuntoa jatkosta. Purkutöitä tontilla ei ole aloitettu.
 – Paloalueella on tehty ainoastaan raivausta vahingon selvittelyä varten, kertoo kiinteistöpäällikkö  Ismo Ahia  Joensuun Yrityskiinteistöistä.
 Palossa tuhoutui reilut tuhat neliötä 2 500 neliön teollisuusrakennuksesta. Ahian mukaan kyse on miljoonaluokan vahingosta.
 Kiinteistöpäällikkö toivoo, että vakuutusyhtiön ratkaisu tulisi vielä ennen vuodenvaihdetta ja rakennuksen uusiminen pääsisi vauhtiin.
 Kaupungin kiinteistöyhtiöllä ei ole muita teollisuustontteja Käpykankaalla. Ahia uskoo uusia vuokralaisia löytyvän, jos Vauhti Speed siirtyy toisaalle.
 – Onhan näitä kyselijöitä ollut hallitiloista. Varmaan tulijoita löytyy, kun on hyvät tilat, Ahia tuumaa.
 Lue lisää aiheesta:
 Suksivoidetehtaan palon arvellaan lähteneen liuotinvarastosta, sammutus jatkuu – toimitusjohtaja: "Varmaankin miljoonaluokan kokonaisvahingot"
 Suksivoidetehtaan tilat tuhoutuivat rajussa tulipalossa – yritys jatkaa Joensuussa, henkilöstö saanut kriisiapua
 Poliisi aloitti rikostutkinnan suksivoidetehtaan tulipalosta ja selvittää, oliko kyseessä työturvallisuusrikos ja vammantuottamus

Suksivoideyritys haluaa tuotannon käyntiin Joensuun seudulla jo ensi kesänä – poliisi jatkaa tehdaspalon tutkimuksia


Summary: Mitä harvempi käyttää maskia, sitä suuremmalla syyllä pitäisi itse pukea maski. Teemme kuitenkin päätöksiä vertaamalla itseämme muihin. Tutkijat etsivät syitä ilmiöön ja keinoja, mikä auttaisi.

Balettinäytös perjantaina: kaikilla maskit.
 Tappara – Ilves-jääkiekkopeli viikko sitten: harvalla maski.
 Bussit: maski vaihtelevasti.
 Tampereen Kaupunkiliikenteen Liikennelaitoksen tuleva pääluottamusmies  Sonja Järvenpää  sanoo, että maskin käyttö vaihtelee jopa kellonajan ja bussin reitin mukaan. Etenkin nuoria tulee usein bussin kyytiin ilman maskia.
 – Jotkut linjat ovat sellaisia, että tulee vain muutamia, jotka ovat ilman maskia.
 Toisissa busseissa Järvenpäälle on huudettu, että minä en mitään maskia pane.
 Miksi ihmiset käyttäytyvät eri tavalla samassa kaupungissa eri paikoissa? Miksi urheilukatsomoissa näkyy usein vähemmän maskeja kuin kulttuuritilaisuuksissa?
 Maskin käyttäminen on tieteellisten näyttöjen mukaan suositeltavaa, mutta ihmiset eivät aina pohjaa arkikäyttäytymistään tieteellisiin suosituksiin. Itä-Suomen yliopiston sosiaalipsykologian yliopistonlehtori  Eemeli Hakoköngäs  ja Tampereen yliopiston tutkijatohtori  Lauri Lahikainen  löytävät ilmiölle ainakin kahdeksan mahdollista selitystä.
 1. Joukkopaine
 Maskin käytössä on kyseessä sosiaalipsykologinen ilmiö. Sitä kutsutaan joukkopaineeksi. Ihminen on laumaeläin, joka usein pelkää erottua joukosta. Päätöksiä tehdessä havainnoimme muiden käytöstä.
 – Jos olen ainoa maski päässä, yksilönä on tosi vaikea vastustaa kokemusta ja tunnetta, etten ole toimimassa normien mukaan, Eemeli Hakoköngäs sanoo.
 Voisi puhua jopa ryhmäharhasta. Kun muilla ei ole maskia, ajatellaan, ettei minunkaan tarvitse.
 Todellisuudessa asia on matemaattisen todennäköisyyden mukaan juuri päinvastoin, Lauri Lahikainen muistuttaa.
 – Mitä vähemmän toiset käyttävät maskia, sitä enemmän sitä itse pitäisi käyttää. Tuntuu vaikealta tehdä jotain, mitä muut eivät tee, Lahikainen sanoo.
 Tämän huomasi omakohtaisesti Ilves-fani  Juhani Teronen . Toissa viikonloppuna Tapparan ja Ilveksen pelit vetivät uuteen Tampereen areenaan yhteensä 26 000 ihmistä kahtena iltana. Ministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) oli ilman maskia porukassa aitiossa. Hänellä todettiin koronatartunta.
 Teronen otti maskin pois, koska tilaisuudessa kysyttiin koronapassi eikä muillakaan ollut maskia. Myös Teronen sai koronatartunnan.
 Tampereen areenan avajaisissa suurin osa oli ilman kasvomaskia. Koronapassit tarkistettiin ovella ja moni luotti siihen.  Tomi Hänninen
 Lauri Lahikainen on tutkinut yksilöiden ja ryhmien vastuuta ympäristö- ja ilmastoasioissa ja soveltanut samoja ajatuksia koronapandemiaan. Hän on luonut käsitteen kontaktibudjetti.
 – Jos toisella on paljon kontakteja koronan aikana, se ei ole syy lisätä omien kontaktien määrää. Jos muut toimivat vastuuttomasti, se ei ole syy toimia itse vastuuttomasti.
 2. Alkoholi ja syöminen
 Urheilutapahtumien tauoilla usein juodaan tai syödään. Tällöin maski pitää ottaa pois.
 – Se voi olla yksi tekijä, ettei maskia käytä ollenkaan, Hakoköngäs pohtii.
 Alkoholista humaltuminen puolestaan alentaa kykyä järkeviin päätöksiin. Ihminen voi ajatella olevansa turvassa koronavirukselta, vaikka koronapassi ei estä tartuntoja.
 Tutkijat muistuttavat myös, että maski on suomalaisille uusi asia. Arjessa toimitaan usein vaistomaisesti, mutta maskin käyttö vaatii jatkuvaa riskien puntarointia, mihin emme ole tottuneet. Välillä järkevä päätös olisi ihan muuta kuin enemmistöllä.
 – Suomalaiset ovat hirveän hyviä jonottamaan. Jos johonkin muodostuu jono, osataan odottaa vuoroa. Maskin käytössä toimintamallit eivät olekaan sellaisia, Lahikainen miettii.
 3. Miehet ja nuoret?
 Arkihavaintojen mukaan maskin käyttö voi vaihdella iän ja sukupuolen mukaan.
 – Miehet tuppaavat toimimaan riskialttiimmin kuin naiset, Lauri Lahikainen pohtii.
 Urheilukatsomoissa on usein enemmän miehiä, vastaavasti kulttuuririennoissa naisia on enemmän. Nuorilla taas voi vaikuttaa se, ettei koronavirus ole heille tilastollisesti niin vaarallinen. Toisaalta nuoriakin sairastuu ja heidän kauttaan tauti voi levitä iäkkäisiin sukulaisiin.
 Näitä asioita maskin käytössä pitäisi tutkia lisää. Varmaa on vain se, että  laajassa ja arvostetussa tutkimuksessa  maskien käyttö todettiin hyödylliseksi. Bangladeshissa tutkimukseen osallistui peräti 340 000 aikuista.
 TKL:n tuleva pääluottamusmies Sonja Järvenpää on huomannut bussikuskin työssään, että maskien käyttäminen on vähenemään päin. Marko Melto / Yle
 4. Vapauden harha
 – Urheiluun mielletään vapaus ja halutaan irti korona-arjesta, pohtii Lauri Lahikainen yhtä syytä.
 Vapaudessa unohtuu vastuu. Lahikainen nostaa etiikan kannalta esiin kaksi periaatetta. Molemmissa on kyse solidaarisuudesta.
 Koronavirus tarttuu ja jokainen meistä voi levittää virusta. Tartuttamisen vähentämisen, eli maskin käytön, pitäisi olla jokaisen velvollisuus. Sama periaate on liikennesäännöissä. Noudatamme niitä, ettei kenellekään muulle sattuisi mitään.
 Toinen periaate koskee globaalin ongelman ratkaisua. Jokaisen velvollisuus on tehdä oma osansa.
 – Kyse on taas samasta kuin liikenteessä. Jos näemme liikenneonnettomuuden, on velvollisuus hälyttää apua ja katsoa, pystymmekö pelastamaan henkilön, Lahikainen vertaa.
 5. Äänen käyttö
 Yksi maskin käytön kummallisuuksista on se, että korkean riskin tilaisuuksissa maskia nähdään usein harvemmin kuin matalan riskin tilaisuuksissa. Korkean riskin paikkoja ovat esimerkiksi urheilutapahtumat ja yökerhot.
 Eemeli Hakoköngäs pohtii, johtuuko se siitä, että urheilutapahtumiin liittyvä kannustaminen ja laulaminen voivat tuntua maski päässä hankalalta.
 – Kulttuuritapahtumissa istutaan yleensä hiljaa. Omaa ääntä ei tarvitse käyttää.
 Koronaviruksen tartunnan kannalta tässä ihmisen logiikassa on erittäin suuri aukko. Huutaminen ja laulaminen levittävät virusta juuri enemmän kuin hiljaa oleminen.
 6. Mielikuva ulkoilmasta
 Mieltävätkö urheilutapahtumissa olevat olevansa katsomossa kuin ulkoilmassa, pohtii Eemeli Hakoköngäs.
 Tämä voisi selittää osan käytöksestä. Ulkona koronarajoitukset eivät ole epidemian aikana olleet yhtä tarkkoja kuin sisällä.
 Mutta vaikka ihminen istuu toppatakki päällä jääkiekkokatsomossa, kyse on kuitenkin sisätilasta.
 7. Liika hienotunteisuus
 Ihminen pyrkii luonnostaan miellyttämään. Lauri Lahikaisen mukaan toiset voivat pitää kohteliaana olla käyttämättä maskia, ettei ilman maskia olevalle tule paha mieli. Maskin käyttö voi tuntua kannanotolta.
 Myös tämä on oman itsemme kannalta virheellinen ajatus. Ei ole kohteliasta mahdollisesti tartuttaa vakavaan sairauteen.
 Hakoköngäs neuvoo perustelemaan itselleen maskin käytön juuri terveyden kautta.
 – Vaatii vahvaa itsetuntoa, että pystyy erottautumaan joukosta.
 8. Sekavat säännöt
 Ihmiset tekevät johtopäätöksiä vertaamalla itseään toisiin ihmisiin. Tutkijoiden mukaan olisi helpompi noudattaa selkeitä ohjeita kuin alati vaihtuvia. Etenkin syksyllä on ollut Eemeli Hakokönkään mukaan vaikea pysyä perässä maskisuosituksista.
 – Syksyn mittaan on tullut vapautumisentunne ja sitten taas tilanne on mennyt huonompaan suuntaan. Ihmiset mukauttavat toimintaansa informaation mukana, mutta voi olla vaikea pysyä perässä, mikä on suositus missäkin paikassa.
 Eemeli Hakoköngäs arvioi, että kuulutukset ja selkeät ohjeet saisivat ihmiset käyttämään todennäköisesti enemmän maskeja.
 Ihminen ei halua olla pelkästään oman arviointinsa varassa.
 – Oman maskipäätöksen pitämisessä auttaisi, jos yhteiskunta kannustaa ja tukee sitä.
 Voit keskustella maskin pitämisestä 15.12. kello 22:een asti.
 Lisää aiheesta:
 Tuoreimmat tiedot koronaviruksesta

Jääkiekkopelissä yleisöltä puuttui maskit, mutta kaupassa ne ovat – ihmisen käytökselle löytyy ainakin kahdeksan eri syytä


Summary: Helsingin poliisi epäilee petoksista viittä henkilöä. Ostajat huijasivat myyjiltä arvotavaraa muun muassa kuvakaappauksilla ja verkkomaksamisen harjoitteluun tarkoitetuilla sovelluksilla.

Helsingin poliisi tutkii noin pariakymmentä Tori.fi-palvelussa tehtyä petosta, joissa epäillyt ovat saaneet haltuunsa Tori.fi:ssä myynnissä ollutta arvotavaraa.
 Kaikissa tapauksissa epäillyt ovat halunneet ostaa Tori.fi:ssä myynnissä olleen tuotteen. Myyjät ja epäillyt ovat sopineet kauppahetken julkiselle paikalle Helsingissä. Epäillyt ovat näyttäneet tekaistuja maksutositteita, jolloin myyjät ovat luulleet rahansiirron tapahtuneen.
 Epäillyt ovat käyttäneet esimerkiksi kuvakaappauksia verkkopankista tai verkkomaksamisen harjoitteluun tarkoitettuja puhelinsovelluksia, joilla ei voi oikeasti siirtää rahaa.
 Epäillyt ovat huijanneet myyjiltä muun muassa kellon, pelikonsolin ja puhelimia.
 Poliisin mukaan eräässä tapauksessa henkilö myi Tori-sovelluksessa tietokonetta 2 100 eurolla. Myyntitilanne sovittiin Helsingin keskustaan. Ostaja sai tietokoneen ja esitteli myyjälle matkapuhelimestaan tilisiirtotositteen, joka paljastui myöhemmin tekaistuksi.
 Kauppojen jälkeen epäilty ei enää vastannut myyjän yhteydenottoihin.
 Poliisin mukaan epäillyt ovat huijanneet tavaraa yhteensä tuhansien eurojen edestä. Epäiltyinä ovat 17- ja 20-vuotiaat naiset sekä 18-, 24- ja 34-vuotiaat miehet. Poliisin esitutkinnan mukaan henkilöt eivät liity toisiinsa.
 Petosepäilyt tapahtuivat tämän vuoden kesäkuun ja marraskuun välissä.
 Poliisi toivoo, että rahansiirto varmistetaan
 Vastaavia rikoksia on tehty aiemminkin, mutta tekojen aiempaa isompi määrä kiinnitti tänä syksynä poliisin huomion.
 – Tämä on verrattaen uusi rikoksen tekotapa. Kun tekniikka kehittyy, myös rikolliset oppivat hyödyntämään sen mahdollisuuksia, kertoo tapauksen tutkinnanjohtaja rikoskomisario  Teemu Haapala .
 Poliisin mukaan verkkomaksaminen on pääosin turvallista. Esimerkiksi suosittu verkkomaksusovellus MobilePay ilmoittaa rahan siirtymisestä välittömästi molemmille osapuolille.
 – Korostamme myös myyjän vastuuta. Varmistetaan, että rahat ovat todella siirtyneet, niin säästytään monelta harmilta. Epäilyttävää voi esimerkiksi olla, jos kaupan osapuolella on osto- tai myyntihetkellä hirveä kiire.
 Jos varastettu tavara ehtii liikkua petoksen tekijältä eteenpäin, sen takaisin saaminen on hyvin epätodennäköistä.
 Poliisin mukaan verkkomaksamiseen liittyviä rikoksia sopii odottaa myös jatkossa, sillä verkkomaksaminen yleistyy jatkuvasti. Poliisi pyrkii kehittämään ammattitaitoaan, jotta vastaavia rikoksia voidaan ennaltaehkäistä mahdollisimman tehokkaasti.
 – On sekä poliisin että verkkomaksun palveluntarjoajan tehtävä, että nämä maksutavat pysyvät mahdollisimman turvallisina. Me poliisissa pyrimme koko ajan oppimaan näistä tapauksista.
 Poliisin esitutkinta Tori-palvelun rikoksista valmistuu vuodenvaihteen jälkeen. Kaikissa tapauksissa rikosnimikkeenä on petos tai lievä petos.
 Lue myös:
 Suomen suurimman taideväärennösvyyhdin päätekijöiden vankeusrangaistukset jäävät voimaan – ostajille 15 miljoonan euron vahingot
 Ikäihmisten rahoja uhkaavat niin tuntemattomat kuin läheiset – häpeä pitää usein piilossa perheen sisäiset tapaukset

Mies näytti tekaistun kuitin Tori-palvelun myyjälle ja vei 2 100 euron tietokoneen mukanaan – poliisi tutkii useita tapauksia, joissa myyjä ei ole saanut rahojaan


Summary: Ylioppilaiden Terveydenhoitosäätiön ylilääkäri Tommi Väyrysen mukaan mielenterveyspalveluden kysyntä on nyt korkeampaa kuin keväällä, vaikka lähiopetukseen on osin palattu.

Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen  tuoreen tutkimuksen mukaan  ahdistus- ja masennusoireet ovat korkeakouluopiskelijoilla yleisempiä kuin koko muulla aikuisväestöllä. Joka kolmas opiskelija kärsii edellä mainituista oireista.
 Ylioppilaiden Terveydenhoitosäätiön YTHS:n mukaan korkeakouluopiskelijoiden mielenterveyspalveluiden kysyntä on tänä syksynä ollut  korkeampaa kuin aiemmin koko vuonna .
 Kysyimme YTHS:n mielenterveys- ja opiskeluyhteisötyön johtavalta ylilääkäriltä  Tommi Väyryseltä , kuinka mielenterveysvaikeuksien kanssa elävä opiskelija voi löytää apua ja tukea, sekä mitä huolestuttavalle ilmiölle voisi tehdä.
 1. Mistä mielenterveysongelmien hälyttävä määrä johtuu?
 Tommi Väyrysen mukaan palveluiden kysyntäpiikki johtuu monelta osin koronatilanteesta.
 Rajoitukset ovat kohdistuneet eritoten nuoriin korkeakouluopiskelijoihin.
 – Etäopetuksessa koko opiskelun tapa muuttui täysin ja opintojen sosiaalinen puoli jäi tauolle. Liikuntatilat ja opiskelijaruokalat menivät paikoin kiinni, mikä on ollut terveellisten elämäntapojen ylläpitämisen kannalta huono asia, hän sanoo.
 2. Mistä opiskelija tai nuori voi saada apua?
 – Tarjolla on paljon matalan kynnyksen apua, kuten erilaisia chat-palveluita ja omahoito-ohjelmia tarjoavia verkkopalveluita.
 Keskustella voi esimerkiksi nuorille suunnatussa  Sekasin-chatissa . Omahoito-ohjelmia puolestaan löytyy esimerkiksi  Mielenterveystalon verkkosivuilta .
 Väyrynen kehottaa myös opiskelijoita suunnittelemaan tai muokkaamaan opintosuunnitelmiaan niin, että mahdolliset mielenterveyden haasteet on niissä huomioitu.
 – Jos omat voimavarat ovat vähissä, kannattaa jo etupainotteisesti sopia opintoihin tulevista kevennyksistä. Stressillä on aina pahentava vaikutus mielenterveysoireisiin.
 Apua voi myös aina hakea ammattilaiselta esimerkiksi YTHS:n kautta. Hoidon tarpeen arviointi tehdään puhelimen tai chatin välityksellä tavallisesti samana päivänä kuin yhteydenotto, mutta ensikäyntiä vastaanotolle joutuu tällä hetkellä odottamaan kuukaudesta kolmeen kuukautta.
 – Toivoin, että syksyllä hybridiopetukseen palaaminen olisi parantanut opiskelijoiden mielenterveystilannetta merkittävästi, mutta kysyntä palveluillemme on nyt korkeampaa kuin keväällä, kertoo ylilääkäri Tommi Väyrynen.
 3. Miten ahdistus tai masennus ilmenee tai kuinka niiden oireita voi tunnistaa itsellä?
 Mielenterveysongelmien ilmenemistavat ovat hyvin yksilöllisiä, kertoo Väyrynen.
 Ahdistus voi ilmetä esimerkiksi tuskaisuutena, jännittyneisyytenä, pelokkuutena, huolestuneisuutena ja murehtimisena, sekä niihin liittyvinä fyysisinä oireina, joihin kuuluvat muun muassa sydämentykytys, hengenahdistus, hikoilu, vapina ja vatsaoireet.
 Masennukseen liittyy mielialan lasku ja tarmon puute tai jaksamattomuus. Henkilö voi myös kokea, ettei kykene nauttimaan tai ilahtumaan asioista samalla tavoin kuin ennen.
 – Monesti seuraus mieliala- tai ahdistuneisuushäiriöstä on toimintakyvyn ja opiskelukyvyn lasku, mutta on yksilöllistä, miten se ilmenee, toteaa Väyrynen.
 4. Miten mielenterveysongelmien kasvu saataisiin pysähtymään?
 Kaikkiaan kyseessä on Väyrysen ja THL:n tuoreen raportin mukaan hyvin kompleksinen ongelma, jolle ei ole yksiselitteistä ratkaisua.
 – Vaikeuksia on pidettävä esillä laajalla rintamalla, kuten korkeakouluissa, opiskelijoissa ja meillä YTHS:llä. Yhteisöissä on tuettava toinen tosiaan.
 Väyrynen rohkaisee myös oman mielenterveytensä kanssa kamppailevia luottamaan siihen, että vaikeudet voi selättää.
 – Se, että kokee ahdistusoireita tai tilapäistä tai pitkittynyttä huonoa oloa ei ennusta synkkää tulevaisuutta. Oireilu voi väistyä itsestään ja hoitotulokset ovat pääosin hyviä, etenkin tällaisissa tilanteissa, joissa selkeitä laukaisevia tekijöitä tilanteelle on.
 Ministeriö päätti kuuden miljoonan euron erityisavustuksista
 Opetusministeriö päätti maanantaina  uusista erityisavustuksista , jotka on tarkoitettu korkeakouluopiskelijoiden opintojen ja hyvinvoinnin edistämiseen koronapandemian aikana. Avustuksia myönnetään 32 hankkeeseen. Avustuksia jaetaan yhteensä kuuden miljoonan euron verran.
 Ministeriön mukaan hankkeissa järjestetään ja kehitetään matalan kynnyksen palveluita, kuten tuutori- ja vertaistukitoimintaa, sekä vahvistetaan ja järjestetään korkeakouluopiskelijoiden ohjaus- ja tukipalveluita, kuten opintoneuvontaa sekä opintopsykologi- ja kuraattoripalveluita.
 Apua mielenterveysongelmiin on saatavilla.  Tästä jutusta  löydät listan elämän kriisitilanteissa auttavista puhelimista ja chateista.
 Voit keskustella aiheesta tiistaihin kello 23:een asti.
 Lue seuraavaksi:
 Asenteet mielenterveyden ongelmista kärsiviä kohtaan ovat kohentuneet – sairaus koettiin kuitenkin leimaavaksi aiempaa vahvemmin
 Mies hakee apua vasta, kun asiat ovat jo pahasti solmussa – avun hakemista estävät häpeä ja opitut miehen mallit
 Ahdistusta, masennusta, uupumista – kouluterveyskysely paljastaa, että korona on koetellut erityisesti tyttöjen jaksamista

Joka kolmas korkeakouluopiskelija kärsii masennus- ja ahdistusoireista – nämä neljä seikkaa kiteyttävät, mistä on kyse


Summary: Pienet kylät kiinnostavat nyt myös kaupungissa asuvia lapsiperheitä. Uusimaalainen 400 asukkaan kylä houkuttelee perheitä muun muassa omalla yksityisesti omistetulla kirjastollaan.

Helsinkiläinen toimistotyöntekijä  Veera Laitinen  ei osannut kaksi vuotta sitten ajatellakaan, että kohta hän asuu pienessä saaristokylässä läntisellä Uudellamaalla ja pyörittää omaa ravintolaa.
 Veera Laitinen perheineen asui ennen Lauttasaaressa Helsingissä. Korona sai heidät jäämään mökkikuntaan. Nyt he suunnittelevat omistamansa ravintolan laajentamista Bromarvin kylässä.  Ronnie Holmberg / Yle
 Kun korona sulki päiväkodit Helsingissä, entinen toimistotyöntekijä lähti mökille perheensä kanssa ja jäi sille tielleen. Nyt perhe on asunut pienessä Bromarvin kylässä Raaseporissa jo puolitoista vuotta.
 – Ajattelin, että jäämme vain koronaa pakoon. Mutta ei siinä mennyt kuin kuukausi, kun sanoin miehelleni, että en pysty enää palaamaan kaupunkiin, Laitinen kertoo.
 Lisäksi Laitinen miehineen osti Bromarvin kylän keskustasta entisen pankkirakennuksen, jossa he jatkavat siinä jo olleen baari & pizzerian toimintaa. Suunnitelmissa on nyt baarin remontti ja laajennus. Yläkertaan remontoidaan kolmilapsisen perheen saaristokylän "city-kotia".
 – Kaikki vain loksahti kohdilleen.
 Muuttovirta vie nyt Helsingistä muualle
 Laitisen perhe ei ole ainoa maalle muuttanut kaupunkiperhe. Korona on saanut useat perheet arvioimaan elämäänsä uusiksi. Mistään suuresta massailmiöstä ei vielä ole kyse,  mutta kotimaan muuttoliike suuntautuu nyt Helsingistä poispäin.
 Muun muassa Bromarvin neljänsadan asukkaan kylään on muuttanut jo useita lapsiperheitä pääkaupunkiseudulta. Kylässä on ala-aste ja päiväkoti. Koulussa on tällä hetkellä reilut parikymmentä oppilasta.
 Nyt Bromarvin lakkautusuhan alla ollut koulu pursuaa oppilaita. Uusia kyläläisiä on syntynyt tänä vuonna jo viisi. Heille kaikille on annettu omat t-paidat lahjaksi.
 Bromarvin kylään on tänä vuonna syntynyt jo viisi uutta vauvaa. Kylä on teettänyt kaikille uusille vauvoille omat paidat. Ronnie Holmberg / Yle
 Bromarvissa suunnitellaan jo myös vuokra-asuntojen rakennuttamista, jotta epävarmat, mutta saaristosta kiinnostuneet, voisivat ensin kokeilla asumista kylässä vuokralla.
 Kylässä kuusitoista vuotta asunut  Kimmo Åhfelt-Arjamo  tietää, mikä ihmisiä vetää kylään. Luonto, meri ja erityisesti ihmiset.
 – Talvella olemme kuin 400 henkilön perhe, Åhfelt-Arjamo sanoo.
 Bromarvin kylässä on uusi satama, tori ja satamaravintola. Ronnie Holmberg / Yle
 Reseptinä aktiiviset asukkaat ja talkoohenki
 Bromarvin kylän asukkaiden mukaan resepti kylän nousuun ja voittoon Uudenmaan kyläkilvassa on aktiiviset asukkaat ja talkoohenki. Bromarvin kylätoimikunnan puheenjohtajan  Mikael Gestrinin  mukaan pienessä kylässä on yli kymmenen yhdistystä. On kylätoimikuntaa, marttoja, kirjaston ystäviä, lasten liikuntaa ja VPK-toimintaa.
 Raaseporin entinen kunnanjohtaja, Mårten Johansson, rakennutti eläkepäiviään varten Bromarvin kylän rantaan uuden satamaravintolan, josta näkee auringonlaskun. Ronnie Holmberg / Yle
 Kylän uusi vierasvenesatama ja sen kesäravintola on myös rakennettu talkoovoimin.
 – Sataman rakentamiseen kului tuhansia talkootyötunteja. Täällä on yrittäjiä, jotka osaavat tehdä monenlaista, Gestrin sanoo.
 Bromarvin kylätoimikunnan puheenjohtaja Mikael Gestrin sanoo, että kylässä on vahva talkoohenki. Ronnie Holmberg / Yle
 Talkoohenki on yltänyt Bromarvin kylässä myös taloudelliseen tukeen.
 Kun Bromarvin kirjasto oli lakkautusuhan alla, kylätoimikunnan sihteerin  Heidi Lindholmin  mukaan kylästä välittävä yksityinen ihminen osti sen. Näin kirjasto säilyi kylässä.
 Myös kaupan laajennuksessa paikalliset ovat Lindholmin mukaan auttaneet taloudellisesti. Lindholmin mukaan kylällä on pari "kummisetää", jotka ovat lahjoittaneet tarvittaessa rahaa.
 – He kokevat, että on tärkeää rahoittaa ja sijoittaa kylään, Lindholm sanoo.
 Bromarvin kylätoimikunnan sihteeri Heidi Lindholm arvostaa kylässä myös lähiruokaa: kalaa, vihanneksia ja lihaa saa omasta takaa. Ronnie Holmberg / Yle
 Panostus toi vuoden kylän -tittelin
 Panostus on kannattanut, sillä kaupungista maalle muuttaville perheille palvelut ovat tärkeitä. Bromarv valittiin Uudellamaalla tänä vuonna vuoden kyläksi. Satsauksesta hyötyvät varmasti niin sijoittajat, talkoolaiset, kunta kuin myös uudet kyläläiset.
 Veera Laitinen sanoo, että Bromarvissa lapset ovat tervetulleita joka paikkaan. Kolmen lapsen äitinä hän arvostaa tätä.  Ronnie Holmberg / Yle
 Laitisen perhe on ainakin ollut tyytyväinen. Heitä ei saa enää takaisin Helsinkiin. Uudet haasteet odottavat saaristossa.
 Veera Laitisen mukaan hän tuntee ensimmäistä kertaa, että on kotona. Vaikka tekemistä on edelleen paljon, elämä saaristossa on paljon rauhallisempaa.
 – Minulla on aina ollut jotenkin juureton olo. Täällä minusta on niin ihanaa, kun minä tunnen ihmisiä. Voin moikkailla heitä, ja he tuntevat minut, Laitinen sanoo.
 Voit keskustella aiheesta tiistaihin kello 23: een asti. Haaveiletko muuttavasi?
 Lue myös:
 Tuija Riekkinen muutti pois Helsingistä suomenhevosensa luo – ja hän on vain yksi esimerkki muuttoliikkeestä, joka on kääntynyt päälaelleen
 Olli Kinnunen asui yksiössä Helsingissä – sitten kolme miestä löi hynttyyt yhteen ja muutti maalle: "Me elämme tällaista ällöttävää maalaisromantiikkaa"

Korona-aika toi yllättävän käänteen helsinkiläisen Veera Laitisen elämään – nyt hän asuu pienessä saaristokylässä ja pyörittää omaa ravintolaa


Summary: Muskin arvioidaan olevan maailman rikkain ihminen. Muskilla on Twitterissä huomattavat 66 miljoonaa seuraajaa. Tviitti Sanna Marinista nousi Suomessa otsikoihin.

Time-lehti on nimennyt  Elon Muskin  vuoden henkilöksi.
 Musk tunnetaan sähköautoja ja muun muassa aurinkopaneeleita valmistavan Tesla-yhtiön perustajana sekä avaruusmatkailun yrittäjänä.
 Etelä-Afrikassa syntynyttä 50-vuotiasta Muskia on kuvailtu maailman rikkaimmaksi ihmiseksi.
 Musk itse on kommentoinut  Time-lehden mukaan , että näin on, mikäli eri maiden hallitsijoita ei lasketa mukaan.
 Musk lisää ironisesti lehdelle uskovansa, että esimerkiksi Venäjän presidentti  Vladimir Putin  on todennäköisesti häntä rikkaampi.
 – En voi valloittaa maita ja sen sellaista, Musk sanoo Time-lehden mukaan.
 Ahkera tviittaja huomioi Suomen pääministerin viikonloppuna
 Musk on viime vuosina esiintynyt jatkuvasti etenkin amerikkalaisessa kulttuurissa. Hän on kerännyt 66 miljoonaa Twitter-seuraajaa.
 Musk tunnetaan ahkerasta tviittaamisesta. Hänen kirjoituksensa ovat toisinaan  aiheuttaneet suuria muutoksia  esimerkiksi Muskin johtaman Teslan osakekurssiin.
 Esimerkiksi sunnuntaina Musk julkaisi tviitin, jossa  vitsaillaan Marinin viime viikon yökerhokohusta .
 Time-lehti nimesi vuoden henkilön ensimmäisen kerran vuonna 1927. Viime vuonna vuoden henkilöiksi valittiin Yhdysvaltojen presidentti  Joe Biden  ja varapresidentti  Kamala Harris .
 Mitä mieltä olet Time-lehden valinnasta? Voit keskustella aiheesta tiistaihin 13.12. kello 23:een asti.
 Lue myös :
 Time-lehden vuoden henkilöiksi Joe Biden ja Kamala Harris (2020)
 Greta Thunberg on Time-lehden vuoden henkilö (2019)

Teslan toimitusjohtaja ja avaruusyrittäjä Elon Musk on Time-lehden vuoden henkilö


Summary: Univelkaisten määrä on kasvamassa ja  iltavirkkujen osuus on lisääntymässä, kertoo tutkimus. Molempiin muutoksiin liittyy kasvavia terveysvaaroja.

Uniongelmia saatetaan hoitaa tulevaisuudessa sähköllä myös Suomessa. Neuromodulaattoreiden avulla aivokuoreen voidaan johtaa sähköimpulssia. Sähkön on tarkoitus rentouttaa, rauhoittaa sekä helpottaa nukahtamista.
 Suomalaisten nukkumisessa on tapahtumassa kaksi muutosta: univelkaisten osuus on kasvamassa ja iltavirkkujen osuus on lisääntymässä.
 Molempiin muutoksiin liittyy kasvavia terveysvaaroja, kertoo tutkimusprofessori  Timo Partonen  Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselta.
 THL:än tutkimusprofessori Timo Partonen tutkii muun muassa miten masennus, unettomuus ja kaamosoireet vaikuttavat terveyteen ja mitä tämä merkitsee suomalaisten hyvinvoinnille.  Jyrki Ojala
 Lääkärit uniklinikoilla ovat huomanneet ilmiön.
 Tuorein tieto suomalaisesta unesta kansalliselta tasolta löytyy  FinTerveys 2017  -tutkimuksesta, sekä  Kouluterveyskyselystä vuodelta 2021  koskien lapsia ja nuoria. Vuonna 2017 joka neljäs nainen ja joka viides mies ei nukkunut mielestään riittävästi. Vuosien 2011–2017 välillä unettomien määrä on noussut noin viisi prosenttia.
 Menestymisen tae on laadullisesti hyvä uni, väittää unihäiriöihin erikoistunut neurologian dosentti, Terveystalon unilääketieteen lääketieteellinen johtaja, professori  Markku Partinen .
 – Suomalaiset eivät arvosta nukkumista riittävästi. Kansaamme leimaa työorientaatio ja uniongelmat ovat lisääntyneet. Hektinen työ ja entisestään lisääntyvä kiire aiheuttaa sen, että uniongelmat kasaantuvat. Suomi on suorittamisyhteiskunta. Kehon palautumiselle on jätetty vähemmän aikaa, Partinen jatkaa.
 Lue aiheesta lisää:   Tuula Porkka oli jo irtisanoutua väsymyksensä vuoksi – sitten työpaikan tuella laitettiin uni kuntoon ja kaikki muuttui
 Unihäiriöiden hoidossa on kuitenkin samaan aikaan edistytty ja nykyään ennuste vaikeidenkin uniongelmien hoidossa on varsin hyvä.
 Terveysteknologiaa nukkumisen tueksi
 Monella komeilee ranteessa elintoimintoja mittaava älyranneke, josta voi parhaimmillaan seurata unenlaatua ja -jaksoja. Laitteiden tarkkuudet vaihtelevat, mutta tuotekehitys ottaa jatkuvasti harppauksia.
 Sähköisten terveyttä edistävien laitteiden ilmiö ei ole uusi. Jo 100 vuotta sitten venäläiset tutkijat pyrkivät selvittämään voisiko aivoihin johdetulla sähkön tasavirralla olla myötävaikutusta ihmisten ahdistukseen ja uniongelmiin.
 Kotioloissa käytettävien unen mittauslaitteiden tarkkuuksissa voi olla huomattavia eroja. Tarkimmin unta voi tutkia lääkärin suorittamalla unipolygrafialla. Tapio Rissanen / Yle
 – Siellä on kehitetty erilaisia sähköhoitoja joita johdettiin kalloon. Tuohon aikaan laitetta veivattiin kammesta, Markku Partinen kertoo.
 Vuodet ovat tuoneet markkinoille sähköimpulssilaitteita, neuromodulaattoreita, joilla kotioloissa voi johtaa matalaa sähköjännitettä aivokuoreen, ja pyrkiä vaikuttamaan ihmisen kykyyn rentoutua ja palautua.
 Erityisen kiinnostavana tämänhetkisessä unihäiriöiden tutkimuksen kentällä asiantuntijat pitävät tDCS-laitteita (transgranial direct current stimulations), joilla pyritään aktivoimaan parasympaattista hermostoa stimuloimalla.
 – Laitteilla lisätään parasympaattisen hermoston toimintaa niin, että se aktivoituisi. Sillä tutkimuksen saralla on tapahtumassa paljon, Partinen sanoo.
 Professori ja neurologian dosentti Markku Partinen on omistanut työuransa unelle. Hän työskentelee Terveytalossa unilääketieteen lääketieteellisenä johtajana sekä Helsingin yliopistolla vastuututkijana, unilääketieteen alueella Clinicumissa.  Mårten Lampén / Yle
 Hänen mukaansa laitteen käytöstä on saatu hyviä tuloksia, ja niitä on myös tutkittu ja käytetty Suomessa. Laitteita voidaan käyttää unettomuuden ja kivun hoidossa. Amerikan lääkäriyhteisö FDA ei ole hyväksynyt niitä ainakaan vielä käyttöön.
 Lue aiheesta lisää:   Piia-Riina Patjas söi skitsofrenialääkettä unettomuuteen kahden vuoden ajan – psykoosilääkkeiden käyttö unettomuuden hoidossa kasvaa vastoin suosituksia
 Tutkimuksia kaivataan lisää
 Markkinoilla on myös toinen sähkövirtaan perustuva unettomuutta helpottava laite. CES-laite (Cranial Electrotherapy Stimulation) on sukua tDCS:älle. Molemmilla laittella annetaan pieniä sähköimpulsseja tietyillä taajuusalueilla kalloon tai tietyn hermon alueelle. Tämä rauhoittaa ja laskee jonkin verran pulssia.
 – Menetelmä on jossain määrin sukua akupunktiolle, joita on myös Suomessa käytetty jo useiden kymmenien vuosien ajan esimerkiksi kiputiloja hoidettaessa, Partinen kertoo.
 Hänen mukaan tDCS-laite ja sen teho on paremmin tutkittu kuin CES. Niitä on myös verrattu keskenään. Hän kuitenkin huomauttaa tutkimusten laatujen vaihdelleen ja tutkimussarjojen olleen pieniä.
 – Tarvitaan edelleen lisää näyttöä. Kyllä näissä laitteissa on teoria ihan oikein. Vielä on epäselvää, mikä osuus on lumevaikutusta, ja mikä varsinaista hoitotehoa, Partinen pohtii.
 Kotona käytettävistä CES-laitteista on tehty tutkimuksia, mutta tällä hetkellä on olemassa vasta neljä tutkimusta, jotka ovat läpäisseet tiukat tieteelliset kriteerit.
 – Neljässä tutkimuksessa, jotka täyttivät kaikki tutkimukselle vaadittavat kriteerit, laitteen tehoa mittaavat tulokset jakautuivat ristiin: kahdessa pystyttiin osoittamaan laitehoidon suotuisa vaikutus, kun taas kahdessa merkittävää parannusta ei havaittu, keuhkosairauksien ja kliinisen fysiologian erikoislääkäri  Marisanna Schwenson  luettelee.
 Vaikka tutkimuksia on vielä toistaiseksi vähän, on hänellä kotisähköhoitoja kohtaan varovaisen toiveikkaat odotukset.
 – Suomessa ollaan aika konservatiivisia, ainakin sen suhteen, mitä hoitomenetelmiä lääkärit ottavat työssään käyttöön. Niillä täytyy olla todistettu teho. Mutta lääketieteessä homman nimi on se, että koskaan ei voi sanoa ei koskaan. Nämä laitteet ovat olleet olemassa jo 100 vuotta, mutta tarvitaan vielä lisää laadukkaita tutkimuksia asiasta, Schwenson summaa.
 Hän sanoo vastaavanlaisten laitteiden käytön lisääntyneen enenevissä määrin psykiatriassa, Parkinsonin taudin hoidossa, masennuksen, ahdistuneisuuden sekä nyt myös uniongelmien saralla.
 Markku Partisen mukaan esimerkiksi akupunktiolla ja hieronnalla on samankaltaisia vaikutuksia, kuin tDCES ja CES-laitteilla.
 Syvä uni puhdistaa aivoja
 Hyvän ja laadukkaan yöunen saaminen ei Partisen mukaan ole triviaali asia, vaan itse asiassa erittäin suuressa roolissa laadukkaan elämän takaamiseksi.
 Yhden yön uni kostuu unisykleistä, joissa aina neljä vaihetta, joista kolmas on syvän unen vaihe:
 Normaalin kahdeksan tunnin yönunen aikana on syvintä N1-univaihetta tulisi olla 5–10 prosenttia. Keskisyvää N2-univaihetta on eniten 40–50 prosenttia ja kevyttä N3-univaihetta 20–30 prosenttia. Lisäksi vilkeunta, eli  rem-univaihetta on tavallisesti 20–30 prosenttia kokonaisunimäärästä. Asmo Raimoaho / Yle
 Syvän N3-unen aikana aivot puhdistuvat, kun aivojen glymfaattinen kierto (gliasoluperäinen lymfakierto) toimii ja kuona-aineet poistuvat aivoista. Samalla syvän unen aikana aivot tankkaavat energiaa, eli aivojen sokerivarastot täyttyvät. Näin ollen syvä uni on erittäin tärkeätä, Partinen kertoo.
 Jos syvän unen määrä jostain syystä häiriintyy ja vähenee, ei uni palauta. Henkilö kokee itsensä väsyneeksi, vaikka takana olisivat täydet kahdeksan tunnin unet.
 Voiko syvän unen määrää lisätä?
 Partinen ja Schwenson ovat yhtä mieltä siitä, että keinoja syvän unen lisäämisen on olemassa.
 – Syvää unta voidaan lisätä lisäämällä päivän aikaista liikuntaa, kenties nauttimalla kevyt hiilihydraattipitoinen ateria illalla sekä välttämällä liiallisen alkoholin käyttöä. Kahvia tulisi välttää ja varmistaa meditaation, mindfullnes tai hengitystekniikoiden avulla, että mieli on levollinen ennen nukkumaan menoa.
 Vaikeimmissa unihäiriöissä potilaan aivoista voidaan yön aikana mitata aivosähkökäyrää unipolygrafialla, joka paljastaa, mitä aivoissa yön aikana tapahtuu.
 Partisen mukaan lääkkeettömien hoitojen tulisi olla ensisijaisia unen hoitokeinoja. Unen laatua voidaan kuitenkin parantaa tarvittaessa myös joidenkin masennuslääkkeiden mikroannostuksella.
 – Esimerkiksi pieni annos doksepiiniä tai mirtatsapiinia voi parantaa unen laatua, kun annos on alle kymmenesosa depression hoitoon käytettävistä. Tällöin voisimme puhua unta parantavista lääkkeistä.
 Partinen sanoo Covid-19-ajan seurannan paljastaneen, että suomalaiset syövät nyt vähemmän unilääkkeitä, kuin ennen koronaa. Ja selkeästi vähemmän kuin esimerkiksi amerikkalaiset. Myös Marisanna Schwensonin mukaan korona on paikoittain helpottanut suomalaisten uniongelmia.
 – Osalle Covid-pandemia on ollut jopa tervetullut, koska etätyö on tuonut aikataulu helpotusta varsinkin perheellisille, joilta on vähentynyt lasten roudaamista paikasta toiseen ja näin omaan päivärytmiin on saanut helpotusta, Schwenson sanoo.
 Minkälaisia kokemuksia sinulla on unettomuudesta? Voi keskustella aiheesta 14. joulukuuta kello 23 asti.
 Lue aiheesta lisää:
 "Halusin vain kuolla" – sähköhoito palautti vakavasti masentuneen Raulin elämänhalun ja pelasti itsemurhalta
 Prisma: Miksi en saa unta? – Univajeesta tullut globaali kansantauti
 Masennus, liikehäiriöt, Parkinsonin tauti ja monia muita – Sähkö on mukana yhä useamman sairauden hoidossa
 Tiesitkö, että saatoit periä uniongelmasi? Pohjoismaat ja Viro tutkivat nukkumista, tuloksia pidetään ainutlaatuisina

Sähköimpulssia aivoihin – elektroninen neuromodulaattori voi olla pian auttamassa unihäiriöiden hoidossa


Summary: Lokakuussa 50 vuotta täyttänyt Katainen haluaa hyödyntää tulevissakin töissä kokemustaan merkittävissä tehtävissä maailmalla ja Suomessa, mutta presidenttiehdokkuus häntä ei kiinnosta.

Suomen entinen pääministeri ja Euroopan komission varapuheenjohtaja  Jyrki Katainen  kertoo viihtyvänsä nykyisessä pestissään Sitran yliasiamiehenä. Kautta määräaikaisessa tehtävässä on jäljellä vielä kolme vuotta.
 Työhön liittyviä haaveitakin 50 vuotta vastikään täyttäneellä miehellä vielä on. Ne eivät kuitenkaan liity aiempien poliittisten tehtävien jatkumoon, joka alkoi kunnanvaltuustosta ja jatkui kansanedustajuuden kautta ministeriksi, pääministeriksi ja lopulta Euroopan komissioon.
 – Mietin, että olen saanut elää tosi rikkaan elämän jo tähän mennessä. On tullut tosi paljon kokemusta maailmalta ja Suomesta erilaisista paikoista. Mihin kaikkeen sitä kokemusta voisi käyttää? Nyt tällä hetkellä se on Sitrassa. Mitä muuta aikanaan, niin en tiedä vielä.
 Vuonna 2024 olisi seuraavat presidentinvaalit. Se tehtävä ei kuitenkaan Kataista kiinnosta.
 – Minä en niissä kisoissa juokse.
 Puoli seitsemän -ohjelmassa kysyttiin myös vallan käyttöön liittyvistä peloista ja epävarmuuden tunteista. Politiikan jättäneen Kataisen mielestä poliittisessa keskustelussa olisi hyvä puhua myös ääneen epävarmuuden tunteista koskien päätettäviä asioita – se voi lisätä luottamusta päätöksentekoa kohtaan.
 – Minua häiritsee tämän päivän poliittisessa keskustelussa se, että halutaan sanoa liiankin ehdottomasti asioita. Valtaosa merkittävistä asioista, joista päätöksiä pitää tehdä, ovat täynnä epävarmoja elementtejä.
 Katso koko lähetys tästä:

Jyrki Katainen: "Tämän päivän poliittisessa keskustelussa häiritsee, että asioita halutaan sanoa liiankin ehdottomasti"


Summary: Luontokadon myötä lintujen määrä vähenee, mutta lintuhoitolassa se ei näy, sanoo Pyhtään lintutalon hoitaja Arto Hokkanen. Hoitolassa on autettu tänä vuonna yli neljääsataa luonnonvaraista lintua.

Pyhtään lintuhoitolassa kuuluu kaakatus. Joutsenet ne siellä kertovat olemassaolostaan. Tällä hetkellä hoitolassa majailee muun muassa kurki, laulujoutsenia, kanadanhanhia, valkoposkihanhia, lokkeja ja sorsia.
 Pelastettujen lintujen lisäksi myös henkilökunnalla on syytä iloon. Lintuhoitolalle valtio on antamassa ensi vuodelle viime vuosia  paljon suurempaa  tukipottia eli 150 000 euron summaa. Hoitolan toiminnan rahoitus on ollut viime vuosina kiven alla, sillä tukea on  pienennetty tuntuvasti .
 Viime vuonna valtion tuki oli  40 000 euroa .
 Arto Hokkanen tarkkailee hoitolassa hoidossa olevia lintuja. Suojassa on muun muassa laulujoutsenia, lokkeja ja kurki. Kiira Ikävalko / Yle
 Potti sisältyy valtion talousarvioesityksen menolisäyksiin eli niin sanottuihin joululahjarahoihin.
 – Se on hieno juttu. Sillä päästäisiin taas vuosi eteenpäin. Meillä palkkakulut ja vesilaskut ovat isoimpia kuluja, kertoo lintutalon hoitaja  Arto Hokkanen .
 Suuri vesilasku ei ole yllätys, sillä talviaikaankin monien lintujen pitää päästä kylpemään sulassa vedessä.
 Stockforsin ruukkialueella toimiva Pyhtään Lintuhoitola hoitaa ja kuntouttaa luonnonvaraisia lintuja. Jonkin verran hoitolassa on myös muita lajeja, kuten oravia ja siilejä.
 – Kesällä meillä on vilkkainta. Eniten meille tulee poikasia sekä erilaisia nälkiintyneitä tai johonkin törmänneitä lintuja.
 Lintujen ruokalistalla on muun muassa hiiriä petolinnuille, silakkaa, salaattia ja vesilinnuille tarkoitettua rehua, johon on sekoitettu kivennäisaineita. Kiira Ikävalko / Yle
 Lintujen määrä vähenee luonnossa
 Talviaikaan hoitolaan tuodaan esimerkiksi vahingoittuneita joutsenia. Nopeasti kylmennyt talvi on nytkin yllättänyt monet vesilinnut. Hoitolaan tuotiin vastikään jäätyneitä joutsenia Virolahdelta, jotka pelastuslaitos kävi irrottamassa.
 – Kaikkein väsyneimmät joutsenet pelastuslaitos toi rantaan, pisti laatikkoon ja me kävimme sitten hakemassa ne tänne, Hokkanen kertoo.
 Eläinsuojelulaki määrää, että vahingoittuneita luonnoneläimiä pitää auttaa. Nykyään se on erityisen tärkeää, koska luontokadon myötä myös lintujen määrä vähenee, Hokkanen sanoo.
 – Linnut myös usein loukkaantuvat ihmisen takia. Ne vahingoittuvat liikenteessä, sotkeutuvat siimoihin tai lentävät ikkunoihin.
 Kymenlaaksossa sijaitsevan Pyhtään lisäksi loukkaantuneita lintuja hoidetaan Suomessa Heinolan lintuhoitolassa ja Korkeasaaren villieläinsairaalassa Helsingissä. Myös eläinsuojeluyhdistykset auttavat monesti vapaaehtoispohjalta. Hokkasen mukaan lintumäärät Pyhtäällä ovat viime aikoina kasvaneet tuntuvasti.
 – Tänä vuonna meille on tullut hoitoon yli 400 lintua. Puheluita on otettu vastaan tuhatkunta, Hokkanen kertoo.
 Lue lisää:   Pyhtään lintuhoitola saamassa 150 000 euron tukipotin – ensi vuoden toiminta olisi turvattu
 Lue seuraavaksi:   Rantavedestä kuului kimeää vinkunaa: "Siellähän olikin apua tarvitseva kaveri"
 Voit keskustella aiheesta 14.12. kello 23 asti.

Jäätyneille joutsenille ja siipirikoille lokeille koitti ilon päivä, kun valtio yli kolminkertaistaa lintuhoitolan tuen: "Taas vuosi eteenpäin"


Summary: Maailmalla levinneestä koronaviruksen omikronvariantista tiedetään vielä vähän. Sen nopea leviäminen aiheuttaa huolta.

– Nyt olisi se aika, että ne, jotka eivät ole rokotetta ottaneet tai sitä epäilleet, niin kannattaisi ottaa se ensimmäinen ja toinen annos. Sitten kolmannet annokset tulevat, kun se on mahdollista. Mutta ensin ne ykkönen ja kakkonen. Ilman niitä on huono tilanne edessä.
 Näin sanoi maanantai-illan A-studiossa Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen terveysturvallisuusosaston johtaja  Mika Salminen.
 Kehotuksen taustalla ovat maailmalta kantautuneet uutiset koronatartujen selkeästä ja paikoitellen jopa kovasta kasvusta. Erityistä huolta herättää koronaviruksen niin sanottu omikronvariantti.
 Viime viikolla Norjassa kirjattiin 660 koronaviruksen omikronvariantin aiheuttamaa sairautta. Kasvutahti on kova: edellisellä viikolla tapauksia todettiin alle 300.
 Norjan hallitus pohtii uusia rajoituksia koronaviruksen leviämisen ehkäisemiseksi. Norjan kansanterveysviranomainen arvioi tiedotteessaan, että omikronista on tulossa dominoiva koronatyyppi Norjassa. Omikronin yleistyminen voi yhden ennusteen mukaan johtaa yhden vuorokauden aikana 90 000–300 000 ihmisen sairastumiseen.
 Mikä takaa, että Suomi ei lähde tällaiselle "Norjan tielle"?
 – Avainasemassa ovat rokotukset. Siitä ei päästä mihinkään. Ja tietysti se, miten paljon kontakteja väestössä on, ja erityisesti rokottamattomien keskuudessa. Nyt on jonkun aikaa ollut vähän tiukemmat rajoitukset voimassa. Jos eivät luvut lähde menemään alaspäin, täytyy miettiä muita keinoja, Salminen sanoo.
 – Hurjaltahan se [Norjan tilanne] kuulostaa ja korkeahkolta ottaen huomioon, että maassa on reilut 5 miljoonaa asukasta. Kyllä meidän mallintajat joutuvat näitä katsomaan. Deltahan on se valtamuoto tälläkin hetkellä, ja omikron-tartuntoja on jonkin verran todettu. Mikä se todellinen tilanne on, sitä on vielä vähän vaikea sanoa.
 "Infektiotsunamin vaara"
 Helsingin yliopiston zoonoosivirologian professori  Olli Vapalahti  kommentoi omikronvariantin aiemmin löydettyjä variantteja nopeampaa tartuntatahtia.
 – Jos potilaiden määrä kasvaa niin suureksi, että pienikin osuus siitä kuormittaa sairaanhoidon kapasiteettia kyllä tässä on tällaisen infektiotsunamin vaara. Miten se näkyy näkyy sairaalahoidossa, on sitten toinen asia.
 Katso A-studion koko lähetys  Yle Areenasta .
 Lue myös:
 Suomen kokoiseen Norjaan luvassa uusia koronarajoituksia – kansanterveyslaitos: Jos mitään ei tehdä, tammikuussa jopa 300 000 tartuntaa päivässä

THL:n Mika Salminen Norjan koronaennusteista: Hurjalta kuulostaa, joudumme näitä katsomaan


Summary: Huomenna tiistaina Niinistön on määrä keskustella puhelimessa Venäjän presidentin Vladimir Putinin kanssa.

Presidentti  Sauli Niinistö  ja Yhdysvaltain presidentti  Joe Biden  kävivät tänään puhelinkeskustelun, jonka pääaiheena oli Ukrainan rajoilla vallitseva huolestuttava tilanne, kertoo presidentinkanslia tiedotteessaan.
 Tiedotteen mukaan presidentit pitivät tärkeänä tehdä yhteistyötä, jotta jännittyneeseen tilanteeseen löydettäisiin diplomaattinen ratkaisu.
 Presidentti Niinistö sanoi arvostavansa, että Nato ylläpitää avoimien ovien politiikkaansa. Lisäksi presidentti Niinistö avasi presidentti Bidenille ajatteluaan Helsingin hengestä.
 Niinistö kiitteli Twitter-viestissään Bidenia erinomaisesta ja syvällisestä keskustelusta.
 Aiemmin maanantainapresidentti Niinistö kävi puhelinkeskustelun Kreikan pääministeri  Kyriakos Mitsotakisin  kanssa. Keskustelun aiheena oli pääministeri Mitsotakisin tapaaminen Venäjän presidentti  Vladimir Putinin  kanssa edellisviikkona Sotshissa.
 Huomenna tiistaina Niinistön on määrä keskustella puhelimessa Putininkanssa.

Niinistö ja Biden keskustelivat puhelimitse – Niinistö sanoi arvostavansa, että Nato ylläpitää avoimien ovien politiikkaansa


Summary: Euroopan keskuspankilla on edessään kaikkien aikojen vaikeimpia päätöksiä. Mitä lainojen koroille tapahtuu tai miten valtiot selviävät veloistaan tulevaisuudessa? Kävimme kysymässä, miten Frankfurtin pankeissa arvioidaan tulevaa.

Euroopan keskuspankin tornia Frankfurtissa ympäröi tihkuinen pimeys.
 Keskuspankin 3 500 työntekijää on valtaosin etätöissä. Toimittajia ja kuvaajia ei ole päästetty sisään liki kahteen vuoteen. Viestintäosasto säännöstelee haastatteluja tarkkaan.
 Keskuspankki kontrolloi viestejään kieli keskellä suuta, ja siihen löytyy muitakin syitä kuin koronapandemia.
 Rahapolitiikan vuosi 2021 huipentuu huomenna torstaina. Euroalueen erimieliset keskuspankkiirit kokoontuvat päättämään isoista asioista: koroista, veloista ja suhtautumisestaan hintojen kehitykseen.
 Keskuspankki on yhdessä historiansa kiperimmistä tilanteista. Karkeasti ottaen EKP:n ongelman voi tiiviistää kahteen asiaan:
 Korkotasoa on hyvin vaikea nostaa nykyisistä pohjalukemista, vaikka kuluttajahintojen reipas nousu siihen kannustaisi. Muuten esimerkiksi velkaantuneet valtiot – ja kotitaloudetkin – voisivat ajautua maksuvaikeuksiin.
 "Rahan painamista" eli yritysten ja valtioiden velkakirjojen ostoja taas ei voi lopettaa tuosta noin vain. Jos EKP ei yhtäkkiä pelastaisikaan joukkovelkakirjoja holveihinsa, valtioiden ja yritysten kyky suoriutua lainoistaan heikentyisi.
 Suomessa rahapolitiikka ei herätä juuri minkäänlaisia intohimoja kansassa, eikä hallituskaan sitä kommentoi.
 Järjestelmää pitää nyt yllä lähinnä luottamus. Rahamaailma nimittäin luottaa siihen, että elvyttämisestä on tullut pysyvä ilmiö.
 Viime vuodet ovat osoittaneet markkinoille, että keskuspankkijohtoinen rahapolitiikka on tullut jäädäkseen.
 Lopputulos nähdään EKP:n taseessa. Sinne on kasaantunut jo 8 500 miljardia euroa velkaa. EKP on painanut rahaa ja antanut lainaa jatkuvasti lisää velkaantuville valtioille.
 Velkavuori on kasvanut ensin eurokriisin ja nyt myös koronakriisin velkojen seurauksena.
 Väärillä päätöksillä olisi vakavat seuraukset.
 Jos velkaa työnnetään markkinoille liian pitkään, inflaatio voi riistäytyä hallinnasta ja talouden toimijoiden luottamus romahtaa. Se pakottaisi äkkijyrkkiin rahapolitiikan kiristyksiin tulevaisuudessa. Tämä taas voisi tukahduttaa kasvun.
 Kaikkein kiperin kysymys koskee juuri inflaatiota. Voiko viime aikoina nähty kuluttajahintojen nousu eli rahan arvon heikkeneminen olla vain tilapäistä, kuten pääjohtaja  Christine Lagarde  on toistellut syksyn mittaan?
 Vastauksella, jonka keskuspankin neuvosto huomenna inflaatiokysymykseen muotoilee, on valtava vaikutus euroalueen talouteen.
 Kuluttajahinnat nousevat euroalueella jo 4,9 prosentin vuosivauhtia, kun EKP:n tavoite on kaksi prosenttia. Se tarkoittaa, että keskimäärin hinnat ovat 4,9 prosenttiyksikköä korkeammalla kuin viime vuonna tähän aikaan.
 Keskuspankkiirit ovat asettaneet itselleen kahden prosentin inflaation hintavakauden tavoitteeksi. Jäsenmaat ovat määränneet juuri hintavakauden ylläpitämisen keskuspankin päätehtäväksi.
 EKP laskee inflaation olevan ohimenevää muun muassa siksi, että energian hinta todennäköisesti laskee lämmityskauden päättyessä keväällä ja pullonkaulat maailman tavarantoimituksissa hellittävät pikku hiljaa.
 Deutsche Bankin Saksan-pääekonomisti Stefan Schneider. Sasha Silvala / Yle
 "Poliitikot keksivät aina uusia syitä sille, miksi Euroopan keskuspankin pitää tulla apuun. Nyt on koronakriisi, mutta pian voi olla ilmastokriisi."  Stefan Schneider, pääekonomisti, Deutsche Bank
 Saksan suurimman pankin Deutsche Bankin pääekonomistin  Stefan Schneiderin  mielestä EKP on tienristeyksessä monessakin mielessä. Talous tokenee parhaillaan vanhasta pandemiasta uusien koronavirustartuntojen ja rajoitusten vaarantamana.
 – Inflaatiokehityksen lisäksi emme voi olla varmoja esimerkiksi siitä, miten omikron-muunnos vaikuttaa Euroopan elpymiseen. Se voi jopa pysäyttää kokonaan talouskasvun ensi talvena, Schneider sanoo.
 Myös EKP:n neuvosto on erimielinen siitä, onko nyt juuri oikea aika vähentää elvytystä. Pääjohtaja Lagarde on kuitenkin jo ilmoittanut, että valtioille, pankeille ja yrityksille annettava tuhansien miljardien eurojen pandemiatuki lopetetaan maaliskuun lopussa.
 Kysymys kuuluu, millaista tukea tarvitaan tilalle.
 Keskuspankista on vuosikymmenen kuluessa tullut kuin rahamarkkinoiden kaitsija, Saksan toiseksi suurimman pankin, DZ Bankin, arvopaperitutkimuksen johtaja  Christoph Kutt  kuvailee.
 EKP ei lopettanut elvytystä edes finanssi- ja eurokriisien jälkeen nousukaudella. Nyt jälleen orastavalla nousukaudella elvyttäminen jatkuu, mutta selvästi entistä suurempana.
 Elvyttäminen tarkoittaa käytännössä, että keskuspankit ostavat markkinoilta valtavia määriä arvopapereita pitääksen rahan liikkeessä ja talouden rattaat öljyttyinä.
 – Markkinat eivät enää toimi omillaan, kun keskuspankeista on tullut ikään kuin niiden huoltajia, DZ Bankin tutkimusjohtaja  Christopher Kutt  kuvailee pankin pääkonttorilla Frankfurtin keskustassa.
 Siksi EKP:n onkin luovuttava velkakirjaostoistaan taitavasti ja hellävaraisesti.
 DZ Bankin tutkimusjohtaja Christopher Kutt. Esa Syväkuru / Yle
 "Markkinat eivät ole enää aikuisia.
Tämä keskuspankkien täytyy ottaa huomioon,
kun ne joskus hillitsevät elvytystä,
jotta ne auttavat markkinoita taas aikuistumaan."  Christoph Kutt, asiantuntija, DZ Bank
 Koronaviruksen jäädyttämässä taloustilanteessa keskuspankkien muuallakin kuin Euroopassa on ollut pakko toimia. Niiden on varmistettava, että taloustilanne ei kärjisty.
 On pidettävä pystyssä yrityksiä. On varmistettava, että taloudellinen toiminta ei pysähdy vain siksi, että pandemian vuoksi ei kuluteta tai investoida. On yritettävä myös turvata, että hyvien aikojen koittaessa palataan kuluttamaan ja investoimaan.
 Valtiot voivat kestää nykyiset suuret velkansa niin kauan kuin velkojen korkomenot pysyvät matalina. Jotta maat voivat lyhentää velkojaan, tarvitaan talouskasvua.
 Deutsche Bankin Schneiderin mielestä olisikin erittäin tärkeää varmistaa, että esimerkiksi  EU:n elvytysrahat  käytetään kasvua tukeviin hankkeisiin eikä sosiaalisiin menoihin.
 – On paljon asiantuntijoita, joiden mielestä Euroopan keskuspankilla on jo ylivalta valtioiden rahankäyttöön. Kun valtioilla on korkeat velkatasot, EKP ei voi nostaa korkoja, vaikka kiihtyvän inflaation vuoksi se olisi välttämätöntä, Schneider sanoo.
 Voit keskustella aiheesta torstaihin 16.12. klo 23:een saakka.
 Aiheesta lisää:
 Joko kallis energian hinta haittaa talouskasvua? OP:n ennuste: Inflaatioriskit ylöspäin, korkonäkymät muuttuneet
 Inflaatio voi kiihtyä odotettua pidempään, EKP:n Lagarde varoittaa – korot tuskin kuitenkaan nousevat vielä ensi vuonna
 Miljardien eurojen pankkiiri luo rahaa nappia painamalla – Suomen Pankissa on käynnissä valtava vastaisku koronakriisille

Eurovallan pimeä torni – Lähde mukaan Frankfurtin rahamaailmaan katsomaan, mitä siellä suunnitellaan koroista ja velasta


Summary: Yhdysvalloista liikkeelle lähtenyttä reputonta koulupäivää on alettu viettää myös suomalaiskouluissa. Lappeenrantalaisessa Kimpisen yläkoulussa oppilaat keksivät keskiviikkona mitä mielikuvituksellisempia tapoja kuljettaa koulutarvikkeita.

Onni Koljander  tulee luokasta ulos nokkakärryä työntäen. Kärryyn on kiinnitetty puinen juomapullolaatikko, jossa on Koljanderin koulukirjat ja liikuntavälineet.
 – Tämä on toiminut hyvin. Koulussa on ramppeja sen verran, että moneen paikkaan pääsee helposti.
 Onni Koljanderin koulutarvikkeet kulkivat keskiviikkona nokkakärryn kyydissä. Kalle Purhonen / Yle
 Koljander käy koulua lappeenrantalaisessa Kimpisen yläkoulussa, jossa on tänään keskiviikkona vietetty Outoreppu-päivää.
 Oppilaskunnan alulle paneman teemapäivän ideana on, että reppujen sijaan oppilaat kuljettavat koulutarvikkeita mitä erilaisimmilla välineillä.
 Koulun käytävällä vilahteleekin kaikenlaisia repunkorvikkeita, esimerkiksi postilaatikko, ämpäreitä, lahjapaketti ja kattila.
 Ninni Yläkäs  vaihtoi repun lemmikinkuljetuskoppaan.
 – Minulla on lemmikkikani. Halusin ottaa tämän, kun tämä oli kotona valmiina, Yläkäs sanoo.
 Ninni Yläkäs otti lemmikkinsä kuljetuskopan koulukäyttöön. Kalle Purhonen / Yle
 Minka Henttu  kuljettaa kirjojaan nukenrattaissa.
 – Mietin aluksi ensiapulaukkua, mutta varastosta löytyivät rattaat. Näihin saa hyvin tavarat. Tällaista voisi oikeasti käyttää koulureppuna, kun on aika kätevä. Koulumatkalla bussissa sain kyllä katseita, Henttu sanoo.
 Minka Henttu (vas.) päätyi keskiviikkona nukenrattaisiin ja Derya Virkusen koulutarvikkeet kulkivat lahjakassissa. Kalle Purhonen / Yle
 Alla kuvakoostetta Kimpisen yläkoulun oppilaiden repunkorvikkeista.
 Kirjat mahtuvat hyvin kattilaankin. Kalle Purhonen / Yle
 Kylmälaukkua voi käyttääkin muuhunkin kuin elintarvikkeiden kuljetukseen. Kalle Purhonen / Yle
 Eväskori on myös mainio repunkorvike. Kalle Purhonen / Yle
 Lasten ostokärryissä kirjat kulkevat rullaten. Kalle Purhonen / Yle
 Vastaavaa teemapäivää on vietetty syksyn mittaan muissakin suomalaiskouluissa. Siitä on käytetty myös nimitystä Reputon päivä.
 Ilmiö on rantautunut Suomeen Yhdysvalloista, jossa teemapäivä tunnetaan nimellä "Anything but a backpack -day".
 – Minun mielestä hauska päivä ja näitä voisi olla enemmänkin, Minka Henttu Lappeenrannan Kimpisen koulusta kertoo.

Suomalaiskouluihin levisi hauska villitys: reput jäävät kotiin ja kirjat kuskataan kouluun kattilassa, golfbägissä tai pullolaatikossa


Summary: Portion Boysista on tullut yksi Suomen suosituimmista tanssibändeistä, jonka Vauhti kiihtyy -biisi on keikkunut kotimaisten listojen kärjessä jo puolen vuoden ajan.  Järvenpäässä bändi veti salin täyteen pikkujoulujuhlijoita.

Kenraali Vahva on sananmuunnosten monitaituri. JaloTiina tanssii biisien tahdissa kuin huomista ei olisikaan. Taiteilija Nieminen on varsinainen mieskarkki, El Meissel ikuinen jojoilija ja  A.P. Vuori  taas vatsalihasrivistönsä takia nykyajan Herkules.
 Näin värikkäin ja vauhdikkan sanankääntein kuvaillaan Portion Boys -yhtyeen jäseniä bändin nettisivustolla. Vuonna 2010 perustettu Portion Boys on vuosikymmenen aikana noussut ilmiöksi ja kiilannut kotimaisten bilebändien kärkeen. Esimerkiksi Spotifyssa yhtyeen kymmentä suosituinta biisiä on kuunneltu yli 60 miljoonaa kertaa.
 Suuri striimisuosio näkyy myös keikoilla. Portion Boys on viihdyttänyt viime viikkoina pikkujoulujuhlijoita eri puolilla Suomea yhdessä esimerkiksi Petri Nygårdin ja Teflon Brothersin kanssa. Haastatteluiltana bändi esiintyy Järvenpään Aino Areenalla, joka pullistelee yleisöä.
 – Ihan uran alussa meillä ei ollut minkäänlaista hajua siitä, mitä oikeastaan olemme tekemässä. Jos kuitenkin ajatellaan tätä suurempaa kaarta, mahtuu taustalle valtava määrä pitkäjänteistä ja määrätietoista työtä, yhtyeen toinen perustajajäsen ja tuottaja, El Meissel eli  Mikael Forsby  toteaa.
 Portion Boys -yhtye 10.12. Järvenpään Aino Areenalla hieman ennen illan keikkaa: A.P. Vuori, El Meissel eli Mikael Forsby, JaloTiina eli Tiina Forsby ja Kenraali Vahva eli Raimo Paavola. Yhtyeen viides vakijäsen, Taiteilija Nieminen eli Roope Nieminen on jonkin aikaa poissa kuvioista.  Jussi Mankkinen / Yle
 Määrätietoisuudesta kertoo esimerkiksi se, että Portion Boysilla on ollut musiikkinsa teemojen suhteen selkeitä, ajankohtaisuuteen liittyviä suunnitelmia: kappaleiden aihiot eivät ole syntyneet ihan sattumalta.
 – Olemme pyrkineet iskemään ajan hermoon ja käsittelemään näkökulmia, jotka kolahtavat suomalaisiin. Olemme myös onnistuneet saavuttamaan nimenomaan sellaisia kohderyhmiä, joita olemme alun perin tavoitelleetkin, JaloTiina eli  Tiina Forsby  kertoo.
 Niinpä esimerkiksi  Intti -kappale on suunnattu loogisesti armeijajengille, kun taas  Sierralla Nevadaan  -biisin kohderyhmänä ovat autoporukat.
 –  Miesflunssastahan  kärsivät kaikki miehet jossakin vaiheessa, ja  Pokemoneja -biisin teimme silloin, kun Pokèmon-villitys löi itsensä läpi niin maailmalla kuin Suomessa. Ja kun jossakin vaiheessa sanottiin, että Suomi on täynnä mielensäpahoittajia, teimme tietysti siitäkin biisin, Mikael Forsby jatkaa.
 El Meissel eli Mikael Forsby, joka toimii myös Portion Boysin tuottajana.  Jussi Mankkinen / Yle
 Aino Areenan yleisöpaljoutta.  Jussi Mankkinen / Yle
 Kenraali Vahva eli Raimo Paavola on ollut perustamassa Portion Boysia Mikael Forsbyn kanssa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Kivikauden maisemista Mattiin ja Teppoon
 Vetävän, ysäridanceen kallistuvan soundimaailman lisäksi Portion Boysin tuotannosta löytyy runsaasti ideoita, joita voisi sanoa enemmän tai vähemmän älyvapaiksi. Lauhanvuoren kansallispuistossa kuvatussa  Luolamies -kappaleessa esimerkiksi heilutetaan "nuijaa" ja tverkataan kivikautisissa maisemissa. Esihistoriallisina viitelehyksinä toimivat muun muassa leopardikuvioiset vetimet, prinsessa Xena -tyylinen kitsch-vaatetus ja muovimiekat, joita huidotaan innostuneesti ilmaan.
 Loma -musiikkivideossa taas biletetään perinnemaisemissa kulkevan traktorin avolavalla hyytävän kylmässä talvisäässä ja kailotetaan samalla bailandoa.
 Kaiken tämän perusteella Portion Boysiin voisi lätkäistä yksioikoisen huumoribändin leiman, mutta Mikael Forsby ei tällaisesta oikein innostu.
 – Emme itse käytä kovin mielellämme kyseistä määritelmää, koska se antaa tekemisistämme vähättelevän kuvan. Haluamme kylläkin tuottaa ihmisille hyvää mieltä huumorin kautta, mutta emme missään nimessä  tee  tätä huumorilla, vaan äärimmäisen tosissamme. Alkutaipaleen biiseistä varmaan tulee sellainen fiilis, että mitä hittoa nuo oikein yrittävät, mutta pikku hiljaa ollaan päästy nykyiseen formaattiin.
 A.P.  Vuori kohtaa eturivin fanit. Vuori on Portion Boysissa varsin tuore jäsen, joka pestattiin yhtyeeseen tänä vuonna.   Jussi Mankkinen / Yle
 Tiina Forsbyn energistä esiintymistyyliä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Järvenpään Aino Areenan yleisömerta. Portion Boysin keikka on osa meneillään olevaa Pelti Auki! -kiertuetta, jossa ovat mukana myös Petri Nygård, Teflon Brothers sekä Pasi ja Anssi. Kiertueen loppuunmyyty päätöskonsertti on lauantaina Himoksella.  Jussi Mankkinen / Yle
 Nykyformaatista käy hyvänä esimerkkinä legendaarisen Matti ja Teppo -kaksikon kanssa yhteistyönä tehty  Vauhti kiihtyy  -kappale, joka on keikkunut peräti 26 viikkoa Suomen virallisen listan kärkisijoilla. Kuuntelukertoja kappaleella on Spotifyssa jo liki yhdeksän miljoonaa, ja se valittiin myös Emma-ehdokkaaksi Vuoden biisi -kategoriassa.
 – Totta kai näin valtava suosio on ollut yllätys: eihän meistä kukaan voinut kuvitellakaan, että alle puolessa vuodessa tipahtaa tuplaplatinoita, yhtyeen toinen perustajajäsen ja rap-osuuksista vastaava Kenraali Vahva eli  Raimo Paavola  toteaa.
 – Kappaleessa risteytyvät uusi ja vanha koulukunta, luulisin että siinä piilee sen suosion salaisuus – klassikkobiisistä on saatu sovitettua juuri oikeanlaisella tavalla päivitetty versio. Arvostamme myös Matin ja Tepon rohkeutta lähteä mukaan tämänkaltaiseen projektiin, Mikael Forsby jatkaa.
 Hannes Myyrä, Elias Tamminen ja Kimi Laine. – Portion Boysin meninki on vähän samanlaista kuin meidän poikaporukalla. Tekisi itsekin mieli tehdä juuri tuollaisia biisejäm, Hannes Myyrä toteaa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Sofia Vilja, Sara Laaksonen, Sara Tuominen ja Emilia Laiti kertovat viihtyvänsä juuri tällaisen musiikin parissa. – Vauhti kiihtyy -kappaleessa on tempon lisäksi hyvää se, että se on bilebiisi, Sofia Vilja toteaa.  Jussi Mankkinen / Yle
  – Tultiin katsomaan lähinnä Petri Nygårdia, mutta onhan Portion Boyskin loistavaa kamaa. Ja Matti ja Teppo on ihan paras, Samuli Auvinen ja Niina Laakso toteavat.  Jussi Mankkinen / Yle
 Santeri Somby, Jere Partanen (edessä), Jasper Sepänmaa, Niko Hämäläinen, Samu Timonen ja Jesse Kivistö. – Vauhti kiihtyy! Portion Boysilla on oikeasti todella hyviä biisejä ja myös sanoitukset ovat loistavia, Partanen hehkuttaa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Itselle pitää osata nauraa
 Ihan pelkkää biletystä ja hauskanpitoa Portion Boysin musiikki ei kuitenkaan ole.  Lihamafia -biisi on varsin avoin  puolustuspuheenvuoro  kotimaiselle lihantuotannolle. Kaksimielisyyksillekin löytyy luonnollisesti tilaa, ja kappaleessa laatulihan kuluttaminen linkitetään oman ranteen säästämiseen. Vertauskuvia on ammennettu marinadeista ja kinkuista.
 Tänä vuonna Portion Boys on esiintynyt muun muassa Hirvensalmen, Kiteen ja Kiuruveden kaltaisilla paikkakunnilla, ja ympäri Suomea jo vuosikausia tiuhaan tahtiin kiertäneen yhtyeen tuoreessa  Kyläbaari  -laulussa kaukana Kehä Kolmosen toisella puolen sijaitsevat paikallisbaarit nostetaankin arvoon arvaamattomaan.
 –  Kyläbaari  ei ole missään nimessä huumoribiisi. Se on täydestä sydämestä tehty kunnianosoitus kaikkia Suomen mahtavia pitäjiä ja pieniä paikkakuntia kohtaan, A.P. Vuori korjaa mahdollisia vääränlaisia tulkintoja.
 Nelly Sofia ja Ida Eveliina eli Jyket pääsivät yhteiskuvaan JaloTiinan kanssa. Jussi Mankkinen / Yle
 Karjala Takas  -biisin nimessä – mutta ei välttämättä sisällössä – yhdistyvät Suomea jo vuosikymmeniä vaivannut, itänaapuriimme liittyvä poliittinen kysymys ja alkoholi. Railakas musiikkivideo sai ainakin yhden sponsorin perääntymään: syynä oli kohtaus, jossa Tiina Forsby makaa selällään pöydällä, melkein alasti. Kriittiset paikat on peitetty keltamustalla ilmastointiteipillä vähän samaan tapaan kuin  Lady Gagalla   Telephone -videolla, ympärillä läträtään kaljalla ja Forsbyn vartalo toimii tarjottimena tyhjille tölkeille.
 – Kyseinen sponsori ilmoitti, että kohtaus sotii heidän arvomaailmaansa vastaan. Olemme kuitenkin tehneet videon ihan pilke silmäkulmassa, eikä sen tarkoituksena ole loukata ketään, Tiina Forsby tarkentaa.
 Karjala Takas  -videon lopussa sovinistimiekkoset sitä paitsi saavat ansionsa mukaan, kun kyykyttämiseen kyllästynyt nainen näyttää heille kaapin paikan. Tiina Forsby ei yleensäkään pelkää pistää itseään likoon, oli kyse sitten musiikkivideosta tai keikasta.
 – Luulen, että suomalaisten perusluonteeseen kuuluu se, ettei itselle oikein osata nauraa. Olen kuitenkin vuosien varrella oppinut, ettei se haittaa, vaikka lavalla tai esiintyessä joskus näyttäisikin vähän hölmöltä. Kaiken edelle menee se, että sekä meillä että yleisöllä on hauskaa.
 Vauhti kiihtyy sekä esiintymislavalla että sen ulkopuolellakin.  Jussi Mankkinen / Yle
 El Meissel eli Mikael Forsby villitsee yleisöä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Myös rumpupatterin takana meno oli railakasta: Jimi Hautamäki.  Jussi Mankkinen / Yle
 Energinen keikka alkaa olla jo lopuillaan.  Jussi Mankkinen / Yle
 Hevimiehen uudet kuviot
 Tänä vuonna Portion Boysia tuli täydentämään uusi vokalisti, aiemmin metalliympyröissä vaikuttanut, kovaa ja korkealta laulava A.P. Vuori.
 – Hevimiehenä tällaiseen remmiin astuminen on ollut ennen kaikkea antoisaa, mielenkiintoista ja hauskaa. Olen lähtenyt liikkeelle siitä, että pärjään samoilla vahvuuksilla, energialla ja asenteella kuin metallimaailmassakin.
 A.P. Vuori irrottelee lavalla.  Jussi Mankkinen / Yle
 Portion Boysin lavameininki onkin sellaista, ettei siellä vetelävartaloinen puuskuttaja pärjää. Yhtyeen jäsenet kuntoilevat ja pitävät itsestään hyvää huolta, ja liki tunnin mittainen esiintymissessio käy rankasta liikunnasta sekin.
 – Hyvä keikka tuntuu kropassa: sen jälkeen jalat eivät enää kanna kirjaimellisestikaan, Mikael Forsby luonnehtii.
 – Ja joka ainoa kerta yleisölle pitää antaa sadan prosentin sijasta 120 prosenttia. Ja jokainen keikka pitää tehdä, siten, että se on paras keikka ikinä. Tämän lauseen ovat lanseeranneet ystäväni Lost Society -bändistä, A.P. Vuori summaa.

Portion Boysin vauhti kiihtyi tänä vuonna uusille kierroksille Matin ja Tepon avulla – bilebändi pitää menestyksen syynä kansan pulssilla olemista


Summary: Suomen monimuotoisimmat metsät katoavat parhaillaan noin prosentin vuosivauhtia, käy ilmi Ylen laajasta data-analyysista. Ympäristöministeri kertoi tiedotustilaisuudessa tänään keskiviikkona, että muun muassa vanhojen ja luonnontilaisten metsien suojelua varten perustetaan työryhmä.

Ilmasto- ja ympäristöministeri  Emma Kari  (vihr.)pitää huolestuttavana, että Suomessa hakataan jatkuvasti suojeluarvoiltaan kaikkein arvokkainta metsää.
 Yle kertoi  tänään keskiviikkona, että koko maan monimuotoisimmiksi ja lajirikkaimmiksi merkittyjä metsiä hakattiin tai aiottiin hakata yhteensä yli 20 000 hehtaaria vuonna 2020.
 Se tarkoittaa, että arvokasta metsää katoaa noin prosentin vuosivauhtia.
 Jos tahti jatkuu samana, lähes puolet monimuotoisimmista suojelemattomista metsistä on hakattu 50 vuodessa. Kaikkiaan metsiä avohakattiin Suomessa reilut 130 000 hehtaaria vuonna 2020.
 Tieto kävi ilmi, kun Yle tutki Suomessa kolmen viime vuoden aikana tehtyjen  metsänkäyttöilmoitusten  ja  monimuotoisuuskarttojen  päällekkäisyydet.
 Metsänomistajat ilmoittavat hakkuista metsäkeskukseen. Monimuotoisuuskartat taas ovat Suomen ympäristökeskuksen laatimia.
 – Tämä on äärimmäisen huolestuttavaa ja vaarantaa Suomen mahdollisuudet pysäyttää luontokato. Se on kuitenkin tavoite, johon olemme sitoutuneet, Kari kommentoi Ylen tietoja.
 Suomessa luontokato näkyy erityisesti metsissä. Luontopaneelin  Janne Kotiaho  kävi seikkaperäisesti läpi ministerin tiedotustilaisuudessa, että uhanalaisista lajeista merkittävä osa, 833 kappaletta, elää ensisijaisesti metsissä.
 – Luontokadon pysäyttäminen edellyttää juuri arvokkaiden luonnonmetsien suojelmista, ministeri Kari sanoo.
 Tiedotustilaisuus tänään keskiviikkona oli ensimmäinen uuden ympäristöministerin aloittamista säännöllisistä, luontokatoa ja ilmastokriisiä käsittelevistä tilaisuuksista.
 Työryhmä aloitti vanhojen, luonnontilaisten metsien etsimisen
 Ministerin mukaan suojeluarvoisten metsien löytämiseksi on olemassa tuoreet valmiit suunnitelmat. Ne liittyvät  EU:n biodiversiteettistrategiaan . Strategia edellyttää kaikkien vanhojen metsien suojelua. Lisäksi 30 prosenttia kaikista maa- ja merialueista pitäisi muuttaa suojelualueiksi.
 Suomen täytyy selvittää ensi vuoden loppuun mennessä, miten strategia pannaan toimeen kansallisesti.
 Kari kertoi tiedotustilaisuudessa, että strategiaa varten perustetaan oma työryhmä, joka selvittää vanhojen ja luonnontilaisten metsien suojelua ja sitoutumista suojelupinta-alan kasvattamiseen. Työryhmä aloittaa ensi vuoden alussa.
 Vanhojen metsien osalta on käynnissä myös erillinen selvitys, joka valmistuu loppuvuoden aikana. Tähän saakka vanhojen ja suojeluarvoisten metsien kartoittamista ovat  tehneet lähinnä vapaaehtoiset .
 Kari uskoo, että kun kaikki metsät viimein paikannetaan, niiden omistajat ovat halukkaita vapaaehtoiseen suojeluun. Hallituksen METSO-ohjelma, jossa metsää voi tarjota suojeluun korvausta vastaan, on Karin mukaan ollut menestys.
 – Se on suojeluohjelma, jota tuetaan kaikkialla. Niin tutkijat kuin luonnonsuojelijat ja maanomistajatkin ovat pitäneet sitä hyvänä ohjelmana.
 Kari tärkeänä pitää tiedon jakamista siitä, että arvokkaan metsän suojelusta voi saada korvausta,
 – Ainoa tapa hyötyä metsästä ei ole avohakkaaminen, hän sanoo.
 Ministeri Leppä: Luonnon monimuotoisuus ei katoa vaan muuttuu
 Maa- ja metsätalousministeri  Jari Leppä  (kesk.) pitää tärkeänä, että luontoarvojen kannalta tärkeät kohteet tunnistetaan. Ministerin mukaan luontoarvot pitäisi myös huomioida, kun hakkuita suunnitellaan.
 Hän kuitenkin uskoo myös, että hakkuut ja luontoarvojen säilyminen on sovitettavissa yhteen. Lepän mielestä metsälajit sopeutuvat ja vaihtavat asuinpaikkaa, kun metsä hakataan.
 – En ole huolissani, että luonnon monimuotoisuus katoaisi, se vain muuttaa muotoaan. Yksisilmäisuus ei sovi suomalaiseen metsäpolitiikkaan, hän sanoo.
 Luontopaneelin puheenjohtaja korosti aiemmin tänään, että merkittävä osa Suomen uhanalaisiksi luokitelluista lajeista elää juuri metsissä. Hakkaaminen luonnon kannalta arvokkaissa kohteissa voi vähentää lajien määrää entisestään.
 – Kun luonto vaikkapa polttaa metsän, se aiheuttaa samanlaisen tilanteen, Leppä kommentoi.
 Hänen mukaansa koko hallitus seisoo silti luontokadon pysäyttämisen takana. EU-strategian kannattamisen lisäksi hallitus on linjannut myös omassa ohjelmassaan, että luontokato pysäytetään vuoteen 2030 mennessä.
 Ministeri toivoo, että metsän omistajien omaisuuden suojaan kiinnitetään huomiota, kun suojelutavoitteita pannaan toimeen.
 – Metsä on aina jonkun omaa, sitä pitää kunnioittaa.
 Lue lisää:
 Data-analyysi paljastaa: Kaikkein monimuotoisin metsämme on jatkuvasti avohakkuiden kohteena, ja se johtaa luontokatoon
 Suomen valtio kaataa vanhoja metsiä, vaikka niistä on löydetty tuhansia uhanalaisia lajeja – asiantuntija: "En voi ymmärtää, miksi niin tapahtuu"
 Selvitys: Suomi on yksi huonoimpia metsien monimuotoisuuden säilyttäjiä – tutkijan mukaan ikuinen kiista avohakkuista ei ole ratkaisevaa
 Keskustelu avohakkuista äityi väittelyksi – vihreiden Pitko: "Aika on ajanut tehometsätalouden ohi", keskustan Hoskonen syytti "epätotuudesta"
 Kaikki Euroopan vanhat metsät täytyy suojella, linjaa luonnon köyhtymiseen puuttuva EU-strategia

Ympäristöministeri Kari pitää hakkuita suojelun arvoisissa metsissä äärimmäisen huolestuttavana – ministeri Leppä:  "Monimuotoisuus muuttaa muotoaan"


Summary: Matkailun alkava joulusesonki ei kestä tiukkoja rajoituksia, sanoo matkailu- ja ravintola-alan etujärjestö Maran toimitusjohtaja Timo Lappi.

Tiukentuvat  maahantulorajoitukset  huolettavat matkailualan yrityksiä erityisesti Lapissa, mihin odotetaan joulusesonkina tuhansia turisteja päivittäisillä charter-lennoilla.
 Inari-Saariselkä Matkailu Oy:n markkinointijohtaja  Hanna Kouri  kertoo, että joulumatkailu on hyvässä vauhdissa, ja mahdolliset rajoitukset eivät voi olla vaikuttamatta siihen.
 – Tietysti rajoitukset vaikuttavat matkailuun, ja mitä vaikeammin toteutettavia ja kalliimpia matkailijoille ne ovat, sitä enemmän ne matkailua vähentävät, Kouri sanoo.
 Tiistaina kokoontunut sote-ministeriryhmä teki hallitukselle esityksen matkustusrajoitusten kiristämisestä. Sisäministeriö esittää negatiivisen koronatestin vaatimista EU- ja Schengen- alueen ulkopuolelta tulevilta tiistaista alkaen.
 Lue lisää:   THL haluaa rajoille kireämmän linjan kuin hallitus suunnittelee – Ruotsikin on omikronin riskimaa
 Matkailu- ja ravintola-alan etujärjestön Mara ry:n toimitusjohtaja  Timo Lappi  sanoi aiemmin Ylelle, että hänen mielestään tiukennukset pitäisi joka tapauksessa tehdä vasta joulun jälkeen.
 – Jos tällainen on aivan välttämätöntä laittaa voimaan, niin ei missään tapauksessa joulusesonkiin. Näkökulmamme on se, että aikaisintaan 28. joulukuuta, jolloin Isosta-Britanniasta tulevien charter-koneiden aalto on jo rauhoittumassa.
 Muutoksiin saatava siirtymäaika
 Lapin matkailuelinkeinon liiton toiminnanjohtajan  Nina Forsellin  mukaan mahdolliset uudet rajoitukset herättävät paljon kysymysmerkkejä siitä, mitä muutokset käytännössä tarkoittavat ja koska ne astuvat voimaan.
 Mitä muutoksia onkin tulossa, niihin valmistautumiseen toivotaan riittävää aikaa.
 – Jonkunlainen siirtymäaika tarvitaan, jotta pystytään varmistamaan, että kaikki prosessit toimivat, ja resurssit riittävät. Myös jos edellytetään esimerkiksi rokotetuilta asiakkailta etukäteen testaamista, niin heillä tulee olla aikaa käydä testeissä ja saada myöskin tulos niistä.
 Lapin matkailuelinkeinojen liiton toiminnanjohtaja Niina Forsell toivoo siirtymäaikaa mahdollisiin rajoituksiin, sillä valmiuksien järjestämiseen voi kulua aikaa. Maija-Liisa Juntti / Yle
 Matkailijan testaaminen ennen lähtöä omassa kotimaassaan voisi myös Forsellin mielestä olla toimiva muutos, sillä se ei vaadi Suomen terveydenhuollon resursseja.
 Sen sijaan esimerkiksi Norjasta ja Isosta-Britanniasta tulevilta matkailijoilta vaadittava pakollinen terveystarkastus, jota ministeri Krista Kiuru on väläyttänyt, olisi raskas toteuttaa.
 – Tämän näen todella haasteellisena toteuttaa. Se todellakin sitoo resursseja, Forsell sanoo.
 Matkailijoiden itse tekemien kotitestien osalta Forsell pelkää saatavuusongelmaa.
 – Tällä viikolla on uutisoitu, että niitä ei ole tarpeeksi kaupoissa ja apteekeissa saatavilla. Olisi tärkeää varmistaa että testejä on saatavilla, jos niitä suositellaan laajamittaiseen käyttöön.
 Ei rajoituksia vain varmuuden vuoksi
 Rovaniemellä Arctic Light ja Arctic City -hotellit omistava  Mikael Gröhn  sanoo, että uudet rajoitukset tietävät työntekijöille jatkuvaa epävarmuutta työn jatkumisesta. Yritys palkkasi syksyllä 80 työntekijää, kun tuli tieto että rajoitukset loppuvat.
 Hän kannattaa selkeää säännöstöä matkailijoille, ja matkailijoiden ennakkotestaamista.
 – Kun Suomeen tullaan, niin kaksi rokotusta ja jo lähtömaassa lentokentällä pitää tehdä testi ja saada tulos. Sehän on turvallisempaa tehdä siellä, Gröhn sanoo.
 Gröhnin hotelleissa on tällä hetkellä asiakkaita enimmäkseen Euroopasta ja jonkin verran Intiasta.
 Brittituristit ovat erityisesti joulun aikana merkittävä matkailijaryhmä Lapissa. Arkistokuvassa bussiruuhkaa Rovaniemen lentokentällä vuonna 2019. Vesa Vaarama
 Inari-Saariselkä Matkailu Oy:n markkinointijohtaja Hanna Kouri sanoo matkailualan toivovan, että sitä koskevat päätökset pohjautuvat tietoon.
 – Terveysturvallisuus on tietysti tärkeintä. Mutta että ei tehtäisi rajoituksia varmuuden vuoksi, vaan pohjautuen tietoon siitä, mitä rajoituksilla pystytään saamaan aikaan, Kouri sanoo.
 Inariin on tulossa joulun sesongin aikana yli sata tilauslentoa. Suurin osa matkailijoista on Britanniasta.
 Tilannetta jo ennakoitu Lapissa
 Lapin sairaanhoitopiirin infektioylilääkäri  Markku Broas  pitää matkailijoiden ennakkotestaamista hyvänä koronatartuntojen ehkäisemisen näkökulmasta. Omikronmuunnosta ei ole vielä testeillä todettu Lapista.
 Aluehallintovirasto voi sosiaali- ja terveysministeriön ohjaamana määrätä kunnat tekemään terveystarkastus Britanniasta, Norjasta ja Tanskasta tuleville matkailjoille. Jo maanantaina Lapin lentokenttäkunnat, Finavia, testausta sekä terveystarkastuksia tekevät tahot pitivät tilannetta ennakoivan palaverin.
 Kiivaimpana joulusesonkina Rovaniemen ja Kittilän lentokentille tulee päivittäin parituhatta ja Ivaloon noin 600 brittimatkailijaa, Broas sanoo.
 – Se on hurjan iso urakka, minkä vuoksi tilannetta on jo ennakoitu.
 Matkanjärjestäjiä on ohjeistettu jo ennalta informoimaan brittiasiakkaitaan, että he varautuisivat hankkimaan negatiivisen testituloksen ennen matkaa.
 Näin testipaine matkailijoita vastaanottavissa kunnissa olisi pienempi. Vielä ei ole tietoa, minkälainen ohjeistus avilta olisi tulossa terveystarkastuksista.
 Lue myös:   Kansainvälisen matkailun paluuta Lappiin varjostaa pandemia-ajan pahin tautitilanne – matkailualalla kasvaa huoli hätäjarrutuksesta
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun matkailusta  Yle Tunnuksella  16.12. kello 23 saakka.

Matkailualan toive: ei uusia rajoituksia ennen joulua – ensi viikolla Lappiin on tulossa tuhansia brittituristeja