Summary: Pirkanmaan pandemiaryhmä kertoo tiistaina kello 15.30 uusimmat tiedot koronatilanteesta. Yle seuraa verkossa tilaisuutta. Mediainfossa käydään läpi jäljitystyön tulokset sekä suositukset.

Tampereen yliopistollinen sairaala (TAYS)

Pirkanmaalla kerrottiin tiistaina 49 uudesta koronatartunnasta. Flunssia on nyt paljon liikkeellä, ja Fimlab tutki maanantaina alueelta yhteensä 1 966 näytettä.
 Yhteensä Pirkanmaalla on varmistettu epidemian aikana 8 353 koronatapausta.
 Pirkanmaan pandemiaryhmä kertoo tiistaina kello 15.30 uusimmat tiedot koronatilanteesta. Yle seuraa verkossa tilaisuutta.
 Mediainfossa käydään läpi Pirkanmaan koronatilanne, jäljitystyön tulokset sekä alueellisen ohjausryhmän mahdolliset suositukset. Asiantuntijoina ovat johtajaylilääkäri  Juhani Sand  sekä ylilääkäri  Jaana Syrjänen  ja apulaisylilääkäri  Janne Laine  TAYSista.
 Koronan ilmaantuvuus Pirkanmaalla on nyt 104 tartuntaa 100 000 asukasta kohden kuluneiden kahden viikon ajalla. Positiivisten testitulosten osuus Fimlabissa testatuista on viime viikon ajalta 2,7 prosenttia. Sairaalahoidon tarve on hiukan vähentynyt.
 Pirkanmaalla odotetaan nyt valtakunnallisia ohjeita. Sen vuoksi pandemiaohjausryhmä ei tehnyt muutoksia voimassa oleviin suosituksiin.
 Rokottamattomilla koronaa
 Yli 55-vuotiaista pirkanmaalaisista kaksi rokoteannosta on saanut yli 80 prosenttia. Sen sijaan 16–34-vuotiaissa rokotekattavuus näyttää alhaisemmalta kuin muissa ikäryhmissä. Ensimmäisen rokotteen on ottanut noin 72 prosenttia. Määrä ei ole juurikaan noussut viikon kuluessa.
 Virus näyttää nyt sairastuttavan niitä henkilöitä, jotka ovat rokottamattomia, eli käynnissä on rokottamattomien epidemia. Rokotteen ottaminen on ulospääsy tästä tilanteesta, muistuttaa ylilääkäri Jaana Syrjänen Taysista.
 Aikuisten ja nuorten rokottaminen vähentää Syrjäsen mukaan myös alle 12-vuotiaiden tartuntoja.
 Sairaalahoidossa kesä-syyskuun aikana olleista 75 prosenttia on ollut täysin rokottamattomia ja 20 prosenttia kertaalleen rokotettuja. Kahden rokotuksen jälkeen sairaalahoitoon joutuneet ovat olleet vaikeasti immuunipuutteisia. Tämä väestöryhmä saa jatkossa toisen tehosterokotteen.
 Sata tartuntaa enemmän kuin viime viikolla
 Viime viikon aikana Pirkanmaalla todettiin 325 uutta tartuntaa, mikä on noin sata tartuntaa enemmän kuin edellisviikolla. Noin kolmasosalla tartuntalähde ei selvinnyt.
 Tunnetuista 208:sta tartunnasta 108 todettiin perheiden sisällä. 30 tapausta tuli sukulaisten tai ystävien tapaamisista. Kouluista ja oppilaitoksista tuli 28 tapausta, joista 25 todettiin alle 12-vuotiailla ala-asteella tai esiopetuksessa ja kaksi toisella asteella. Ulkomailta tuli 19 tartuntaa. Työpaikoilla todettiin kymmenen tartuntaa seitsemässä eri työpaikassa.
 Vapaa-ajan harrastuksissa ilmeni kuusi tapausta ja päiväkodeissa kaksi. Yksityisissä juhlissa tuli kaksi tartuntaa, yleisötapahtumista yksi ja lisäksi todettiin kaksi muuta tunnettua tartunnanlähdettä.

Yle seuraa: Testeissä käy nyt paljon ihmisiä, korona leviää Pirkanmaalla rokottamattomien keskuudessa


Kasinot, uhkapelit ja rahapeli- ja vedonlyöntipalvelut

Kyllikki Jonninen  yrittää löytää oikeaa kuvioyhdistelmää Emma-automaattipelissä Veikkauksen pelisali Pelaamossa.
 Valkoinen keppi nojaa peliautomaattiin. Jonnisen silmät eivät ole kunnossa, mutta pelaamiseen näkökyky riittää. Hän sanoo käyvänsä ainakin kerran viikossa Pelaamossa Helsingin Malmilla.
 Jonninen sanoo itsekin, että ”tietenkin peli ottaa enemmän kuin antaa”, mutta haluaa silti käyttää pelaamiseen aikaa ja rahaa – miksi?
 – Minulla ei ole muuta, en näe lukea tai tehdä käsitöitä. Pojat laittavat pelin päälle ja tässä minä pärjään, tässä on minun ajanvietteeni, hän sanoo.
 Jonnisen pelibudjettinsa liikkuu joissakin sadoissa euroissa, "kun joskus innostuu".
 Tässä jutussa kerrotaan, miksi rahapelimonopoli on joutunut pahoihin ristipaineisiin ja miten uusi arpajaislaki muokkaa Veikkauksen pelikenttää.
 Ennen hehkutettiin Loton jättipottia, nyt peliriippuvuus hallitsee keskustelua
 Peliongelmat ovat olleet viime vuosina päähuomionkohteena siellä, missä Veikkaus Oy:n nimi on mainittu. Muutos menneeseen on raju. Vielä jokin aika sitten sitten Lotto-arvonta kokosi koko kansan yhteen, ja valoisa Lotto-tyttö oli kuin mukava perheenjäsen.
 – Tämä muutos on erittäin terve. Rahapelipolitiikan tavoitteena on haittojen vähentäminen, ja on hyvä, että se nousee kunnolla pinnalle, sanoo  Jani Selin  keskusteluilmapiirin nopeasta muutoksesta.
 Selin on terveyden- ja hyvinvoinninlaitos THL:n erikoistutkija, jonka tutkimusalaa ovat riippuvuusongelmien sääntely ja rahapelipolitiikka.
 Selin viittaa viimeaikaiseen tutkimukseen, jota on tehty Helsingin yliopistossa ja THL:ssä – muun muassa Veikkauksen voittovarojen rahoittamana. Tutkimus on nostanut esiin juuri niitä näkökohtia, johon Veikkausta arvosteleva keskustelu nyt pohjautuu.
 Selin listaa keskeisimpiä tutkimustuloksia. Noin kolme prosenttia pelaajista häviää puolet kaikista Veikkauksen tuotoista. Peliautomaatteja sijoitetaan enemmän heikompiosaisten asuinalueille. Peliongelmia on kolmella prosentilla suomalaisista ja todennäköisesti peliriippuvuus 1,4 prosentilla.
 Hän muistuttaa myös siitä, että Veikkauksen "häviörahoja" saavien järjestöjen tavoitteena on pitää rahapelituottoja yllä, eikä keskittyä pelihaittojen ehkäisyyn, vaikka juuri sen pitäisi olla rahapelipolitiikan varsinainen tavoite.
 Selin kiittää aktiivisia kansalaisia, jotka ovat sosiaalisessa mediassa laajentaneet keskustelijoiden piiriä. Peliongelmista puhuvat jo muutkin kuin tutkijat. Myös kaksi kirjaa viime vuosilta korostaa, että rahapeleistä riippuvaisia eivät ole vain ongelmapelaajat, vaan myös Veikkauksen voittovaroista riippuvaiset järjestöt.
 Keväällä 2017 ilmestyneen ajatuspaja Liberan  Kultaiset kahleet  -raportin mukaan korvamerkityt Veikkausrahat tekevät kansalaisjärjestöistä uhkapelimonopolin kritiikittömiä äänitorvia, raportissa väitetään.
 Tänä vuonna ilmestyneessä  Veikkauskratia -kirjassa sanotaan, että Veikkauksesta on tullut “hyvien tekojen varjolla vähäosaisilta peliongelmaisilta piiloveroa keräävä koneisto”. Kirjan kirjoittanut toimittaja Senja Larsen on käynyt myös Twitterissä aktiivista keskustelua Veikkauksen pelimonopolista. Keskustelu ei ole juuri rahapelimonopolia mairitellut.
 Veikkaus-keskustelun raju heilahdus lottotytöstä peliongelmiin ei ole jäänyt huomaamatta yhtön toimitusjohtaja  Olli Sarekoskelta .
 – On aika harvoja asioita, jotka nauttisivat sadan prosentin yksituumaisuutta, hän sanoo tyynesti.
 – Rahapelaamisesta on nyt ja tulevaisuudessa eri näkemyksiä. Se on normaalia. Aikaisemmin tästä ei keskusteltu. Nyt on heiluri heilahtunut nurkasta toiseen ja hakee uuden normaalin.
 Tämä heilurin viuhuessa on valmisteltu rahapelaamisen uusia sääntöjä.
 Ristipaineet näkyvät arpajaislain uudistuksessa. Lakiehdotuksessa korostetaan pelihaittojen torjumista. Mutta samalla vahvistetaan Veikkauksen asemaa ja annetaan sille mahdollisuus laajentaa mainontaa uusille alueille.
 Lain valmistelua johdetaan sisäministeriössä. Ministeri  Maria Ohisalo  (vihr.) ei halua kommentoida lakiluonnosta Ylelle.
 Mutta lakia valmistellut neuvotteleva virkamies  Jukka Tukia  on kiinnittänyt huomiota siihen, miten keskustelu Veikkauksen ympärillä on muuttunut.
 – Kyllä selkeästi on havaittavissa, että ihmset ovat enemmän tietoisia rahapelien haitoista, Tukia kuvailee ilmapiirin muutosta.
 Tukian mukaan lainmuutoksessa on olennaista turvata “rahapelijärjestelmän elinvoimaisuus”. Käytännössä se tarkoittaa Veikkauksen yksinoikeusaseman vahvistamista erityisesti suhteessa ulkomaisiin nettikasinoihin.
 Ulkomaista kilpailua suitsitaan, kotimaista mainontaa vapautetaan
 Veikkauksen asemaa turvataan järeällä keinolla.
 Ulkomaiselle peliyhtiölle, joka markkinoi luvattomasti esimerkiksi verkkovedonlyöntiä Suomeen, voitaisiin määrätä maksuliikenne-esto. Pankit eivät siis saisi siirtää maksuja sen tilille tai tililtä.
 Monen peliyhtiön kotimaa Malta on vastustanut maksuliikenne-estoa. EU:lle se näyttää kelpaavan. Unioni ei ole vaatinut asiasta sen tarkempia selvityksiä.
 Samalla kun Veikkauksen asemaa suojellaan ulkomaisten peliyhtiöiden kilpailulta, uudessa laissa korostetaan, että rahapelimainonnan on oltava maltillista. Sitä on syytäkin korostaa, sillä monopoliaseman tärkein perustelu on juuri se, että monopolin avulla torjutaan pelihaittoja.
 Mutta pyrkimys maltillisuuteen ei näytä estävän pelaamisen markkinointia entistä laajemmin.
 Tähän saakka Veikkaus ei ole saanut mainostaa vedonlyöntiä ja eräitä hevospelejä, koska niiden aiheuttamaa riskiä pelihaittoihin on pidetty liian suurena. Nyt tämä mainosrajoitus aiotaan poistaa.
 Tutkija Jani Selin katsoo lakiesityksen noudattavan pelihaittojen hillinnästä tuttua linjaa.
 – Tyypillistä on, että otetaan pieni askel haittojen vähentämisen suuntaan, mutta askel myös tuottojen kasvattamiseen suuntaan.
 Hänestä lakiesityksessä vedonlyöntipelien markkinoinnin vapauttaminen on askel taaksepäin pelihaittojen torjumisessa, mutta pelaajien tunnistautumisen määrääminen pakolliseksi puolestaan askel eteenpäin. Kaikkiaan Selin katsoo, että laaja lakiuudistus on vain pieni askel eteenpäin peliongelmien ehkäisyn kannalta.
 Kiihkeää rahapelikeskustelua seuratessa voisi ajatella, että peliriippuvuus on räjähtänyt uusiin ennätyksiin. THL:n mukaan näin ei kuitenkaan ole.
 THL:n tutkimuksen mukaan  112 000 suomalaisella on rahapeliongelmia. Vielä pahempi tilanne eli todennäköinen rahapeliriippuvuus on 52 000 ihmisellä.
 Ongelma on siis laaja, kun muistaa, että pelihaitat heijastuvat usein myös lähipiiriin.
 Mutta peliongelmat ovat kuitenkin pysyneet joka neljäs vuosi tehdyn tutkimuksen perusteella melko samalla tasolla vuodesta 2007 lähtien. Samalla kun peliriippuvuus on kasvanut hiukan, on ongelma- ja riskitason pelaaminen laskenut enemmän.
 Voiko siis sanoa, että Veikkaus on onnistunut pelihaittojen torjuntatehtävässään? Kyllä, mutta tutkija ei suostu antamaan kunniaa peliyhtiölle.
 – Se on monen asian summa, eikä vain Veikkauksen ansiota. Lainsäädäntöä on muutettu jo aikaisemmin. Pelaajien tunnistautumispakko rahapeliautomaateille on tullut ja Veikkaus otti sen käyttöön tammikuussa. Jo aikaisemmin nostettiin pelien ikärajaa 18 vuoteen. Myös markkinointiin on tullut pieniä kiristyksiä.
 Veikkaus on ennakoinut lainsäädäntöä ja ottanut esimerkiksi jo tämä kuun alussa käyttöön automaateissakin pelaajalle pakollisen tappioiden ylärajan. Ulkomaisissa nettikasinoissa ei tällaista sääntelyä välttämättä ole.
 Tämän vuoksi voisi ajatella, että Veikkaus on ainakin pienempi paha, kuin ulkomailta toimivat ja suomalaisen sääntelyn ulkopuolelle jäävät peliyhtiöt. Selinin mukaan tämäkään ajatus ei ole perusteltu.
 – Ajatus ei ole tällä hetkellä vakaalla pohjalla, koska Veikkauksen hyvin haitallisten pelien kuten automaattien saatavuus on niin korkeaalla tasolla. Niitä on kaikissa arkisissa ympäristöissä. Yksistään tämä tekee argumentista epäuskottavan.
 Veikkaus on vähentänyt peliautomaattien määrää tuntuvasti, mutta silti niitä riittää Suomessa enemmän kuin juuri missään muussa maassa.
 Esimerkiksi Malmin kauppakeskuksessa Pelaamon lisäksi pelikoneet vilkkuvat noin 100 metrin säteellä viereisen Citymarketin edessä, R-kioskissa, Prisman aulassa ja kahdesa olutkuppilassa. Lidlin sisäänkäynnistä ne poistettiin kesällä.
 Veikkaus otti syyskuun alussa käyttöön kaikille automaattipeliensä pelaajille pakollisen tappiorajan. Tappiorajan voi määritellä itse, mutta suurimmillaan se on 2 000 euroa kuukaudessa.
 Rajaa on pidetty liian korkeana , mutta Veikkauksessa toimitusjohtaja Sarekoski katsoo sen olevan varsin sopiva.
 – Jos laskemme rajan kovin alas, pelaaminen siirtyy ulkomaille, mutta haitat jäävät edelleen Suomeen.
 – Tämä ei ole mustavalkoinen kysymys. Jollekin 50 euroa on liikaa, jollekin 2 000 euroa liian vähän.
 Sarekoski ennustaa, että pakollinen tappioraja tulee vähentämään peliongelmia. Hänen mukaansa kolme-neljäsosaa pelaajista asettaa tappiorajansa alle 500 euroon kuukaudessa.
 Tappiorajojen vaikutus peliongelmiin näkyy muutaman vuoden viiveellä, ja siksi hänen mielestään rajoja ei pitäisi nopeasti muuttaa.
 Veikkauksen pelaajilta keräämät voitot eli pelikate on laskenut puoli miljardia euroa koronaa edeltävistä ajoista. Vuoteen 2019 saakka oli totuttu noin 1,7 miljardin euron pelikatteeseen. Viime vuonna potti romahti 1,3 miljardiin. Yhtiön pulittama arpajaisverokin putosi viime vuonna 151 miljoonaan euroon edellisvuoden yli 200 miljoonasta.
 Tämän vuoden alkupuoliskolla  Veikkaukselle hävittiin  13 prosenttia eli 500 miljoonaa euroa vähemmän rahaa kuin viime vuoden alussa.
 Veikkauksen mukaan pelikatteen laskuun vaikutti erityisesti koronapandemia, jonka vuoksi suuri osa sen peliautomaateista ja omista pelipaikoista oli kiinni vuoden alkupuoliskolla noin neljän kuukauden ajan.
 Veikkauksen rahamyllyn hidastumista seurataan kauhulla lähes kaikilla yhteiskunnan tasoilla. Rahapelitoiminnan tuotot ovat vähän yli puolet taiteen saamasta valtionrahoituksesta, urheilun ja liikuntakasvatuksen rahoituksesta yli 90 prosenttia, nuorisotoiminnan rahoituksesta noin 70 prosenttia ja tieteen rahoituksesta noin viidesosa.
 Valtiolle kertyvä tulonmenetys on kipeä aihe myös hallituksen budjettiriihessä.
 Auttaako, jos rahapelituotot siirretään suoraan valtion budjettiin?
 Erkki Liikasen johtama  työryhmä ehdotti  vuoden alussa, että Veikkauksen tuotot siirrettäisiin valtion budjettiin vuodesta 2024 lähtien. Se katkaisisi suoran yhteyden Veikkauksen edunsaajien ja rahapelaajien välillä.
 Jani Selin kannattaa ajatusta, koska silloin rahapelituotoista kiinnostuneita toimijoita ja lobbaajia olisi tuhansia nykyistä vähemmän. Rahapelien puolustajien määrä hiipuisi.
 – Se selkiyttäisi tilannetta huomattavasti ja rahapeliahaittojen ehkäiseminen olisi helpompaa.
 Veikkauksen Sarekoski ei halua ottaa asiaan selvää kantaa.
 – Me vain tuloutamme voitot, eikä Veikkaus ole osallinen rahan jakamisessa. On täysin omistajan asia, miten tuotot käytetään, hän sanoo.
 Mutta tosiasiassa Veikkaus on kyllä kiinnostunut, mihin sen keräämät voittovarat menevät.
 Se  kertoo verkkosivullaan  lukuisien esimerkkien voimin, miten yhteistä hyvää edistetään Veikkaus-varoilla. Sivulla on myös linkki, jonka kautta opeastetaan avustusten hakemiseen valtiolta.
 Ei siis näytä olevan haitaksi, että Veikkaus-varoista nauttiva yhteisö tai “veikkausperhe” saisi yhä lisää uusia jäseniä.
 Valtion monopoleilla on eri linja
 Veikkauksella ja Alkolla on jotain yhteistä: molempien pitää myydä, mutta ei liikaa, eikä väärille asiakkaille.
 Mutta Jari Selin korostaa, että kahden valtionyhtiön välillä on myös oleellisia eroja.
 – Esimerkiksi Alkon markkinointi on paljon hillitympää ja pienimuotoisempaa kuin Veikkauksen, Selin sanoo.
 Hän arvelee eron johtuvan siitä, että Veikkauksen omistajaohjaus on valtioneuvoston kanslissa, jossa “tuntuu olevan tuottopuoli päällimmäisenä”. Alkon ohjaus on sen sijaan Sosiaali- ja terveysministeriössä, jossa korostuu terveysnäkökulma.
 – Ja ero on myös siinä, että Veikkaus esittää itsensä hyväntekijänä. Ehkä hyväntekijän imago ja kasvava tietoisuus pelihaitoista on se ristiriita, johon nykykeskustelu liittyy, Selin pohtii.
 Aiheesta voi keskustella keskiviikkoon 8.9. klo 22 saakka

Äsken Veikkaus oli hyvis, nyt pahis: Uusi rahapelilaki vahvistaa ja hillitsee Veikkausta samaan aikaan


Summary: Kesäkautensa päättänyt baarilautta kallistui pahoin loppukesästä Kotkassa. Ravintolayrittäjä lupaa, että lautta suoristetaan lähiaikoina.

Kallistuneen baarilautan oikaisutyöt ovat pian alkamassa Kotkassa.
 Yle kertoi elokuussa, että kesäkautensa Kantasatamassa jo päättäneen Ocean Barin lautta oli keikahtanut kallelleen.
 Lue lisää :  Ocean Bar -ravintolalautta kallistunut pahoin Kotkassa – pelastuslaitos: "Lähdemme liikkeelle, jos se alkaisi äkillisesti upota"
 Kaupunki oli jo useaan otteeseen  pyytänyt omistajia  oikaisemaan lautan. Yrittäjät olivat luvanneet asentaa lautan alle lisää ponttooneja.
 Omistajat oikaisivat lauttaa, mutta se kuitenkin kallistui uudelleen. He lupasivat asentaa syksyn aikana lisäponttooneja kallistumisen estämiseksi.
 "Näyttää hyvältä"
 Nyt ravintolalautan yrittäjä  Matias Kerminen  sanoo, että paikalle on hankittu lisää ponttooneja, jotka asennetaan lähiaikoina.
 – Olemme tekemässä sen eteen töitä, että lautta saadaan suoristettua, Matias Kerminen kertoo.
 Ravintolalautta sijaitsee Kantasatamassa aivan Kotkan keskustan tuntumassa. Kuva on parin viikon takaa, jolloin lautta oli pahasti kallellaan. Jari Hämäläinen
 Kotkan kaupungin rakennusvalvonta tarkkailee, että lautta pysyy suorassa. Rakennustarkastaja  Eero Mikkelä  oli eilen havainnut, että lautan viereen oli ilmestynyt kaksi pitkää ponttoonia.
 – Nyt näyttää taas hyvältä, Eero Mikkelä sanoo.
 Ocean Bar avasi Kotkassa kaksi kesää sitten. Aluksi ravintolalla oli pulmia tarvittavien lupien kanssa, ja ravintolan avaaminen viivästyi alkuperäisestä aikataulusta.
 Lue lisää:   Yrittäjä rakentaa keskelle kaupunkia isoa lauttaravintolaa – lupaa ei vielä ole ja yli 100 000 euroa tuli jo takkiin: "Mikään ei ole kiinnostanut ihmisiä näin paljon"
 Tänä kesänä Ocean Bar päätyi otsikoihin, kun ravintolasta pääsi jätevettä suoraan mereen. Kaakkois-Suomen poliisi tutkii tapausta törkeänä ympäristön turmelemisena. Esitutkinta kestää arviolta pitkälle syksyyn.

Kallellaan olevan ravintolalautan viereen ilmestyi kaksi ponttoonia Kotkassa – rakennustarkastaja: "Nyt näyttää taas hyvältä"


Summary: Venäjän hallituksen aikaisempi päätös mahdollisti e-viisumin käytön vain lentomatkustajille. Allegron osalta päätöstä vielä odotellaan.

Venäjän hallitus on päättänyt lisätä Torfjanovkan ja Brusnitšnojen kansainväliset raja-asemat niiden rajanylityspaikkojen listaan, joiden kautta Venäjälle voi jatkossa matkustaa e-viisumilla. Torfjanovka sijaitsee vastapäätä Vaalimaan raja-asemaa ja Brusnitšnoje – Nuijamaan raja-asemaa.
 Päätöksen  asiasta allekirjoitti viime viikolla Venäjän pääministeri  Mihail Mišustin .
 Käytännössä päätös astuu voimaan sen jälkeen, kun Venäjä avaa pandemian jälkeen laajemmin rajansa turismille. Vuosi sitten, kun päätös e-viisumeista tuli voimaan, Venäjä mahdollisti suomalaisille e-viisumin vain lentomatkailun osalta.
 Venäjän matkailuyritysten liiton Suomen-edustaja  Svetlana Levinskaia  sanoo, että päätös avaa uusia mahdollisuuksia Suomen ja Venäjän välisen matkailun kehittämiselle.
 – Hyvä, että alan toimijoiden toiveet on kuultu. Toivottavasti päätös laajenee pian koskemaan myös Allegro-junaa.
 Tällä hetkellä suomalaiset pääsevät Venäjälle lentämällä, mutta he tarvitsevan e-viisumin sijaan tavallisen viisumin. Venäjä helpotti maahantulosäädöksiä vuoden alussa, mutta turismia rajoittavat yhä monet koronapandemiaan liittyvät määräykset.
 Suomessa asuvat kaksoiskansalaiset sekä sellaiset Suomen kansalaiset, joilla on lähiomaisia Venäjällä, pääsevat Venäjälle myös Vaalimaan, Nuijamaan ja Niiralan raja-asemien kautta.

Matkustaminen Venäjälle helpottuu – suomalaisturistit pääsevät maahan e-viisumilla Vaalimaan ja Nuijamaan kautta, kunhan pandemia hellittää


Summary: Tähän asti Suomessa on voinut luottaa siihen, että hoitoa saa, kun sitä tarvitsee. Nyt tämä luottamus on koetuksella, koska hoitajista on huutava pula. Mistä saisimme lisää hoitajia, Marja Sannikka kysyy videoblogissaan.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja tekee joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki blogit voit lukea täältä
 Pula hoitajista on ollut tiedossa jo vuosia, mutta edelleen se pahenee. Seuraukset näkyvät jo monin tavoin:  päivystykset ruuhkautuvat ,  osastoja on suljettu , ja  jopa terveyskeskuksia on jouduttu sulkemaan .
 Eikä tulevaisuus näytä valoisammalta. Sairaanhoitajia edustavan Tehyn kyselyn mukaan lähes puolet hoitajista harkitsee alanvaihtoa päivittäin, viikoittain tai kuukausittain. Jos he toteuttavat aikeensa, auttavat kädet alkavat olla todella vähissä.
 Poliitikot puhuvat , ja ovat jo vuosia puhuneet, kauniisti hoitajista ja  lupailleet heille palkankorotuksia , mutta tekoja hoitajien eteen ei juuri näy. Edes korona ei ole tuonut hoitajille lisää palkkaa.
 Katso videolta tarkemmin, miten paha tilanne on. Oletko sinä huolissasi hoitajien loppumisesta, ja miten sinun mielestäsi hoitajapulaa pitäisi ratkoa? Olen mukana keskustelussa kello 21:een saakka.
 Kirjoittaja on politiikasta ja yhteiskunnasta kiinnostunut toimittaja, jonka mielestä totuutta täytyy katsoa silmiin, jotta maailmaa voi muuttaa paremmaksi.
 Lisää aiheesta Marja Sannikka -ohjelman syyskauden ensimmäisessä jaksossa TV1:llä ja Yle Areenassa perjantaina 10.9.2021 klo 20.

Marja Sannikka: Hoitajat loppuvat


Summary: Kolme teon aikaan 16-vuotiasta poikaa tuomittiin viime perjantaina ikätoverinsa murhasta pitkiin vankeusrangaistuksiin. Tuomion annosta on viikko aikaa ilmoittaa siihen tyytymättömyys, jonka jälkeen tuomiosta on kuukausi aikaa valittaa hovioikeuteen.

Kaksi 16-vuotiaan pojan murhasta tuomittua alaikäistä poikaa on ilmoittanut tyytymättömyytensä tuomioon Helsingin käräjäoikeudelle.
 Kolme vuonna 2004 syntynyttä poikaa tuomittiin viime perjantaina yli kahdeksan, yhdeksän ja kymmenen vuoden vankeusrangaistuksiin viime joulukuussa Helsingin Koskelassa tehdystä murhasta sekä muista aiemmista rikoksista.
 Rangaistusten pituuteen vaikutti se, kuinka paljon väkivaltaa kukin vastaaja oli uhriin kohdistanut. Tyytymättömyytensä ovat tähän mennessä ilmoittaneet murhasta pisimmän tuomion saanut sekä lyhyimmän tuomion saanut poika.
 – Päätöstä valittamisesta tai sen sisällöstä ei vielä tehty, vaan se tehdään myöhemmin syyskuussa, kertoo lyhyimmän tuomion saaneen pojan asianajaja  Dan Palviainen .
 Rangaistukset murhasta annettiin lievennetyltä rangaistusasteikolta, koska vastaajat olivat teon aikaan alle 18-vuotiaita.
 Vastaajat kiistävät murhan
 Kaikki kolme murhasta tuomittua poikaa kiistivät oikeudessa syyllistyneensä murhaan surmailtana 4. joulukuuta 2020. Kaksi pisimmän tuomion saanutta poikaa myönsivät törkeän kuolemantuottamuksen ja törkeän pahoinpitelyn.
 Lyhyimmän tuomion saanut myönsi pelkän pahoinpitelyn. Hän oli osan illasta pois rikospaikalta. Kaikkien kolmen tuomitun puolustus lähti siitä, että kysymys ei ollut tahallisesta henkirikoksesta. Lisäksi poikien osallisuus tekoon oli eriasteinen.
 Oikeus kuitenkin arvioi teon tahalliseksi. Oikeuden mukaan vastaajat olivat toimineet yhdessä sekä yhteisymmärryksessä, ja heidän on täytynyt pitää uhrin kuolemaa varsin todennäköisenä seurauksena väkivallasta.
 Uhriin oli kohdistettu raakaa ja julmaa väkivaltaa useiden tuntien ajan. Lopuksi tiedottamassa tilassa ollut uhri oli jätetty vähissä ja märissä vaatteissa makaamaan maahan kylmään ulkoilmaan. Kukaan vastaajista ei ollut edes yrittänyt hankkia uhrille apua.
 Vastaajat olivat tekohetkellä syyntakeisia eli he ymmärsivät tekonsa luonteen.
 Syyttäjät harkitsevat vielä suhtautumistaan tuomioon
 Tapauksen syyttäjät eivät ole vielä tehneet päätöstä tyytymättömyyden ilmoittamisesta tai valittamisesta. Syyttäjät vaativat noin 1–2 vuotta annettua tuomiota pidempiä rangaistuksia. Murha oli rikosnimikkeenä syyttäjien vaatimuksen mukainen.
 – Teemme päätöksen loppuviikosta, kertoo aluesyyttäjä  Satu Pomoell.
 Uhrin omaisten asianajaja  Janne Nuutinen  kertoi pian käräjäoikeuden tuomion annon jälkeen, että omaiset hyväksyvät tuomion. Omaiset vaativat käräjäoikeudessa kaikille kolmelle pojalle 12 vuoden vankeusrangaistuksia murhasta.
 Tyytymättömyys on mahdollista ilmoittaa oikeuteen viikon sisällä tuomiosta. Sen jälkeen on kuukausi eli 4. lokakuuta saakka aikaa valittaa hovioikeuteen.
 Lisää aiheesta:
 Koskelan murhasta tuomitut päätyivät Vantaan vankilaan, mutta asiantuntijan mukaan aikuisten vankien seura on haitaksi tuomituille teineille
 Koskelan surman tuomio lieveni vaaditusta: Murhasta 10, 9 ja 8 vuoden tuomiot tekijöille
 Koskelassa surmatun pojan isä ja äiti toivovat rauhaa – syyttäjä harkitsee vielä tuomiosta valittamista

Kaksi Koskelan murhasta tuomittua alaikäistä poikaa tyytymättömiä tuomioon – kuukauden sisällä selviää, jatkuuko henkirikoksen käsittely hovioikeudessa


Summary: Tänä syksynä maahan on kylvetty tavanomaista enemmän viljojen syyslajikkeita etenkin rannikolla. Sato onnistuu, kunhan lumipeitettä riittää pitkälle kevääseen.

Kalajokelainen viljelijä  Jari Ijäs  kävelee pelolla. Kaksi hehtaaria syysruista on kylvetty peltoon kaksi viikkoa sitten. Viisi senttiä vihreää vartta on jo maan päällä.
 – Hyvin on lähtenyt kasvamaan, sanoo Ijäs.
 Ijäs on syyskylvöjen konkari. Aikaisempien vuosien aikana hän kokeillut syksyllä kylvää vehnää, ruista ja hernettä. Kokemukset ovat olleet vaihtelevia.
 – Herne on hankala, jos seuraava syksy on kostea. Silloin sitä ei saa pois pellolta.
 Syysviljely lisääntyy koko maassa
 Pro Agrian johtavan kasvintuotannon asiantuntija  Sari Peltosen  mukaan Suomessa syysviljelyssä on vuosittain noin 60 000 hehtaaria. Tänä vuonna syysviljely on ollut tavallista runsaampaa: syksyllä kylvetään nyt jopa 100 000 hehtaaria.
 Parin hehtaarin ala syysruista näyttää tältä kahden viikon jälkeen, kun se on kylvetty elokuun lopulla. ville viitamäki Yle
 – Tämä koskee koko maata, mutta painottuu Uudellemaalle, Satakuntaan, Rannikko-Suomeen ja Pohjanmaalle, hän sanoo.
 Suomessa viljelyalaa on yhteensä noin kaksi miljoonaa hehtaaria.
 Syysviljely kiinnostaa tänä syksynä monesta syystä. Muun muassa kesäiset ääri-ilmiöt kannustavat syysviljelyyn.
 – Keväällä viljat kasvoivat huonosti kosteuden vuoksi. Heinäkuussa oli paahtavat helteet. Sato oli huono, kertoo Peltonen.
 – Syysviljat ovat kestävämpiä. Juuret ovat syvemmällä, ja kuivuus ei niin haittaa syysviljaa.
 Syysviljelyllä pyritään tasaamaan satoriskiä
 Eniten tänäkin syksynä kylvetään syysvehnää, mutta maanviljelijä Jari Ijäksen suosikki on syysruis.
 – Suuri ero on sadossa. Kevätrukiin kasvukausi on pitkä ja sato voi olla olematon. Siitä syystä syysruis on parempi, kertoo Ijäs.
 Hänellä on kokemusta sekä onnistuneista että epäonnistuneista syyssadoista.
 Jotta syyskylvöt onnistuisivat, tarvitaan riittävästi lunta. Ijäksen mukaan sitä tulisi olla kyynärän verran, ja lumipeitteen olisi pysyttävä mahdollisimman pitkälle kevääseen.
 Jos lumi sulaa maaliskuussa, on mahdollista että koko sato jää saamatta.
 – Talvi voi viedä kaikein, silloin ollaan ihan äärirajoilla, kertoo Ijäs.
 Lue seuraavaksi:
 Rypsiöljyn raaka-aineesta on kova pula, ja siksi osa siemenistä joudutaan tuottamaan meille Baltiasta – yhä harvempi viljelijä uskaltaa viljellä rypsiä, vaikka siitä saisi hyvän hinnan
 Puintikausi on myöhässä ja satoa korjataan vasta nyt täyttä päätä – viljasadosta tulee selvästi viime kesää huonompi
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun keskiviikkoon 8.9. kello 23 saakka.

Paahdekesä näivetti viljasadon, ja siksi tänä syksynä kylvetään poikkeuksellisen paljon syysviljoja – Jari Ijäksen suosikki on syysruis


Summary: Rajaton naiseus- projektin kuvat nostavat esiin naisia, jotka jäävät liian usein huomaamatta. Liian usein huomio kohdistuu ihmisen sijaan tämän vammaan tai sairauteen.

Kuvassa ratsastaja pitelee suitsista uljasta ratsuaan, vieressä seisoo tippateline happinaamareineen. Yhtä luonnollisesti yhteen voivat kuulua tyllihelmat, upeat sääret ja pyörätuoli.
 Anu Hedborgin  ja  Johanna Sillanpään  valokuvaprojekti  Rajaton naiseus  panee katsojan miettimään vammaisiin kohdistuvia ennakkoluulojaan. Kun kohtaa pyörätuolia käyttävän ihmisen, voisiko huomio kiinnittyä tuolin sijasta johonkin muuhun?
 – Kaikilla meillä on arpia, sisäisiä tai ulkoisia. Kaikki vammat eivät välttämättä näy päälle päin, mutta tässä projektissa halusimme tuoda ne esiin apuvälineiden kautta, Hedborg kertoo.
 Johtajatamma ei näytä kipua
 Yksi projektin malleista on 40-vuotias  Taru Turkulainen . Hän sairastaa parantumatonta sidekudossairautta  EDS:ää , kuten muutkin kuvauksiin osallistuneet naiset.
 Vaikka tauti on kohdellut Turkulaisen kehoa varsin kovakouraisesti, se on myös pelastanut tämän hengen. Turkulainen joutui kahdeksan vuotta sitten ratsastusonnettomuuteen.
 Hevoset ovat Taru Turkulaiselle kuin kehon jatke. Ratsastaminen lievittää kipuja ja hoitaa mieltä. Anu Hedborg
 – Hevosellani ei ollut kaikki kunnossa. Mutta koska se oli johtajatamma, se ei näyttänyt kipuaan. Kunnes se sai jonkinlaisen kipupiikin, Turunen kertaa hänelle kerrotun perusteella.
 Itse hän ei muista onnettomuutta. Terveen ihmisen niska olisi katkennut, mutta sairauden vuoksi Turkulaisen niska jousti.
 – Sain vaikean aivovamman, mutta saan olla vielä täällä.
 Turkulainen on päättänyt tammansa tavoin olla näyttämättä kipuaan.
 – Jos jäisin vellomaan kipuihini, se olisi loputon suo. Totta on, että kivut ovat epäinhimillisiä, mutta niille ei voi mitään. Ne on vaan kestettävä, jotta voi elää elämäänsä.
 "Olen muutakin kuin alati sairas ihminen"
 Myös 44-vuotias  Suski Mattila  pyrkii elämään mahdollisimman täyttä elämää halvaannuttavista kivuistaan huolimatta. Hän on virallisesti sairauseläkkeellä, mutta pyörittää pienimuotoista yritystoimintaa ja valmistaa koruja voimiensa sallimissa rajoissa.
 Suski Mattila on aina pitänyt laittautumisesta, korkeista koroista ja näyttävistä vaatteista.  Anu Hedborg
 – Koruja tekemällä pidän yllä hienomotoriikkaa. Samalla pidän päätäni kunnossa. Haluan työtä tekemällä olla osa yhteiskuntaa, en ainoastaan se alati sairas ihminen.
 Hän toivoisi, että kaikki näkisivät hänet ihmisenä muiden joukossa, vaikka pyörätuoli ja muut apuvälineet paljastavat jotakin hänen terveydentilastaan.
 Joskus tuntemattomat tuntuvat uskovan, että pyörätuolin käyttö vaikuttaa myös älykkyyteen.
 – Kerran ihastelin messuilla yhtä käsilaukkua. Kun pyysin, että saisin katsoa sitä tarkemmin, se ojennettiin miehelleni minun ylitseni, Mattila huokaa.
 Apuvälineet voivat olla osa ketä tahansa
 Hedborg ja Sillanpää ovat kuvanneet naisia ja naiseutta yhteisissä projekteissaan jo pidemmän aikaa. Idea apuvälineiden mukaan ottamiseen lähti muhimaan Hedborgin pohtiessa, miten hän itse osaisi suhtautua, jos joutuisi pyörätuoliin.
 Hedborgin puoliso käyttää pyörätuolia. Tuoliin kohdistuvat katseet ovat tulleet tutuiksi.
 – Haluamme kuvillamme näyttää, että apuvälineet voivat olla osa ketä tahansa, mutta niiden ei pitäisi määrittää ihmistä.
 Tämän viestin myös Taru Turkulainen haluaisi välittää. Hän kokee, että pyörätuolia tai muita apuvälineitä käyttävät niputetaan liian usein yhteen.
 – Minullekin on tarjottu jotakin vanhuksille tarkoitettuja palveluita, koska olen pyörätuolissa.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 08.09.2021 klo 23.55 asti.

Kohtalokas katse, mustaa pitsiä ja avannepussi – valokuvaprojekti panee miettimään vammaisiin kohdistuvia ennakkoluuloja


Summary: Brasilian presidentti Jair Bolsonaro on tukkanuottasilla korkeimman oikeuden kanssa. Vastustajat pelkäävät hänen marssittavan kannattajansa valtaamaan oikeuden Trumpin mallin mukaan.

Brasiliassa vietetään tänään tiistaina itsenäisyyspäivää. Päivästä on tulossa hyvin jännitteinen, sillä suurissa kaupungeissa järjestetään sekä presidentti  Jair Bolsonaroa  tukevia että häntä vastustavia mielenosoituksia.
 Mieltä osoitetaan ainakin Rio de Janeirossa ja Sao Paulossa, jossa Bolsonaro aikoo pitää puheen kannattajilleen.
 Erityisen sähköinen on maan pääkaupungissa Brasiliassa järjestettävä mielenosoitus, jossa Bolsonaron kannattajat kokoontuvat maan korkeimman oikeuden eteen. Bolsonaro aikoo osallistua myös tähän tapahtumaan.
 Uutistoimistojen mukaan jo eilen äärioikeistolaisen presidentin kannattajat tunkeutuivat poliisin tiesulkujen läpi pääkaupungin keskeisen ostoskeskuksen edustalle.
 Turvallisuusjoukot vartioivat Brasilian korkeimman oikeuden edustalla. Pahin pelko on, että presidentti Jair Bolsonaron kannattajat yrittävät vallata rakennuksen. Kuva on otettu 6. syyskuuta. Joedson Alves / EPA
 Oppositio pelkää yhteenottoja
 Pelkona on, että presidentin kannattajat ja vastustajat ottavat yhteen. Erityisesti vasemmisto-opposition poliitikot ovat vedonneet kannattajiinsa, etteivät he lähtisi kaduille.
 Oppositiopoliitikot pelkäävät, että mahdolliset yhteenotot antavat autoritaariselle presidentti Jair Bolsonarolle tekosyyn määrätä sotilaat kaduille. Opposition mielestä pelko on aiheellinen, ihaileehan Bolsonaro avoimesti diktaattoreja.
 Viime viikolla Bolsonaro kutsui kannattajiaan itsenäisyyspäivän joukkokokoontumisiin ja toivoi niiden lähettävän uhkavaatimuksen maan korkeimmalle oikeudelle. Hän kutsui kannattajiensa voimannäyttöä itsenäisyyspäivänä "valtavaksi isänmaallisuuden osoitukseksi".
 Bolsonaro on napit vastakkain Brasilian korkeimman oikeuden kanssa, sillä maassa on käynnistetty tutkintoja Bolsonaron ja hänen liittolaistensa toimista korkeimman oikeuden päätöksellä.
 Oikeus myös vastustaa Bolsonaron aikeita muuttaa vaalilakeja. Presidentti tahtoo palauttaa sähköisen äänestämisen rinnalle paperiset äänestysliput. Hänen mukaansa sähköinen äänestäminen mahdollistaa vaalien väärentämisen ja vaalipetokset.
 Korkein oikeus luottaa vaaliviranomaisiin, joiden mukaan sähköinen äänestäminen on Brasiliassa läpinäkyvää ja turvallista.
 Bolsonaron vastustajat näkevät presidentin matkivan Yhdysvaltain entistä presidenttiä  Donald Trumpia  ja pyrkivän luomaan Brasilian ensi vuoden presidentinvaalien rehellisyyden ylle epäilyksen ilmapiirin. Se mahdollistaisi vaalituloksen haastamisen.
 Brasiliassa tehtyjen tuoreimpien mielipidetiedustelujen mukaan Bolsonaron kannatus on tällä hetkellä alamaissa ja hän olisi häviämässä vaalit entiselle vasemmistopresidentille  Luiz Inacio Lula de Silvalle .
 Tuhansia presidentti Bolsonaron kannattajia on kokoontunut eri puolilta Brasiliaa maan pääkaupunkiin Brasiliaan. He ovat valmiita toimimaan johtajansa puolesta. Kuva on otettu 6. syyskuuta. Joedson Alves / EPA
 Bolsonaro kulkee Trumpin jalanjäljissä
 Presidentti Jair Bolsonaron vastustajat pelkäävät myös sitä, että tämän kannattajat yrittävät tänään tiistaina matkia Yhdysvaltain entisen presidentin Trumpin kannattajien käytöstä.
 Trumpin kannattajat ryntäsivät kongressitaloon tammikuussa – Bolsonaron vastustajat epäilevät, että hänen kannattajansa yrittävät tehdä saman ja vallata Brasilian korkeimman oikeuden.
 Opposition mukaan Bolsonaron toimintamalli, jossa kannattajille pidetään palopuheita ja heitä yllytetään vastustamaan laillista valtaa, on suoraan lainattu Yhdysvaltain entisen presidentin Trumpin pelikirjasta.
 Viime viikon puheessa kannattajilleen Bolsonaro sanoi, että hän tahtoo panna Brasilian korkeimman oikeuden tuomarit takaisin ruotuun, sillä he toimivat vastoin "meitä, perustuslakia ja Brasilian kansaa".
 – Minä en anna tätä uhkavaatimusta, vaan sen antaa Brasilian kansa, presidentti Jair Bolsonaro sanoi.
 Hän viittasi puheessa "yhteen tai kahteen" korkeimman oikeuden jäseneen nimeämättä heitä. Aiemmin Bolsonaro on julkisesti arvostellut korkeimman oikeuden tuomareista  Alexandre de Moraesia  ja  Luís Roberto Barrosoa .

Bolsonaro nostaa kansaa maan korkeinta oikeutta vastaan – Brasiliaan luvassa kiihkeä itsenäisyyspäivä


Summary: Pikkuhuuhkajat kohtaa Kroatian Oulun Raatin stadionilla kello 18 alkavassa ottelussa. U21-EM-karsintojen ennakkotunnelmissa ovat päävalmentaja Juha Malinen ja kapteeni Viljami Sinisalo.

Suomen alle 21-vuotiaiden jalkapallomaajoukkue

Suomen U21-maajoukkueen taival EM-karsintapeleissä jatkuu illalla Oulussa. Alla on hieno 3–0-voitto  vieraskentältä  Virosta.
 Pikkuhuuhkajien vastus kovenee, kun tänään vastaan asettuu perinteisen jalkapallomaan Kroatian joukkue.
 Pikkuhuuhkajien lohkossa pelaavat Viro, Kroatia, Norja, Itävalta sekä Azerbaidzhan. Romaniassa ja Georgiassa kesällä 2023 pelattavaan lopputurnaukseen pääsevät suoraan lohkovoittajat sekä paras lohkokakkonen.
 Muut lohkon toiseksi sijoittuneet karsivat neljästä kisapaikasta syksyllä 2022. Isäntämaiden lisäksi lopputurnaukseen pääsee 14 maata.
 Päävalmentaja  Juha Malinen  on oululaisille jalkapallofaneille tuttu mies. Malinen on aloittanut valmennusuransa OLS:ssa ja valmentanut muun muassa FC Oulua. AC Oulua Malinen valmensi vuosina 2008–2012. U21-maajoukkuetta Malinen on luotsannut vuodesta 2017.
 Pikkuhuuhkajien kapteeni, maalivahti  Viljami Sinisalo  torjuu nykyään Englannissa, Aston Villassa.
 Mitä päävalmentaja ja kapteeni miettivät Kroatia-ottelun alla? Tätä kysyy toimittajamme  Pekka Loukkola . Pääset katsomaan haastattelun jutun pääkuvaa klikkaamalla.
 Suomen U21-joukkueen EM-karsintaottelua voit seurata kello 17.55 alkaen  Yle Areenasta .

Pikkuhuuhkajat kohtaavat Kroatian Oulussa – jatkuuko mainio vire EM-karsinnoissa? Katso suora lähetys kello 12.30


Summary: Naiset karkotettiin kurdialueelta. Kurdiviranomaiset eivät löytäneet todisteita heidän rikoksistaan.

Ruotsiin eilen maanantaina Syyriasta lennätettyjä kahta naista epäillään vakavista rikoksista, kertoo  Ruotsin yleisradio SVT . Naiset ovat olleet mukana Isis-terroristijärjestön toiminnassa.
 SVT:n mukaan rikosnimikkeet, joita tutkitaan ovat sotarikos, kansanmurha ja rikos ihmisyyttä vastaan. Asian vahvistaa myös Ruotsin  syyttäjänlaitoksen tiedote .
 Naiset ovat olleet 2,5 vuotta Koillis-Syyriaa hallitsevan kurdihallinnon vankeina. Kurdit olisivat halunneet asettaa heidät itse oikeuteen. Kurdihallinnolla ei kuitenkaan ole tähän resursseja. Naisia vastaan ei myöskään ole löydetty todisteita.
 Naisten syyllisyyteen uskoo SVT:n haastattelema kurdihallinnon Ruotsin asioiden yhteyshenkilö  Shiyar Ali .
 – Nämä naiset ovat turvallisuusuhka. He ovat Ruotsin kansalaisia, jotka ovat syyllistyneet kammottaviin rikoksiin kansaani vastaan, hän sanoo.
 Ruotsiin tuotiin samaan aikaan myös kolmas Isisin toiminnassa ollut nainen. Hän on kotoisin Länsi-Ruotsista. Häntä ei epäillä näistä rikoksista, mutta häntä kuulustellaan todistajana.
 "Kovaa ydintä"
 Kaksi sotarikoksista epäiltyä naista on pidätetty ja heidän vangitsemistaan varten kerätään tietoja.
 Ruotsiin on tuotu Syyriasta aikaisemminkin Isisin toiminnassa olleita naisia ja heidän lapsiaan. SVT:n Syyriassa oleva toimittaja  Sanna Klinghoffer  arvioi, että nyt Ruotsiin tuodut eroavat selvästi aiemmista palaajista, koska he eivät olisi halunneet palata. Paluu johtui kurdien määräämästä karkotuksesta.
 – He asettavat suuremman haasteen. Nämä naiset ovat sitä kovaa ydintä, joka olisi halunnut pysyä siellä, Klinghoffer sanoo.
 Kolmas nainen halusi palata vapaaehtoisesti. Klinghoffer ei kuitenkaan osaa arvioida, kuinka hyvin hän on eronnut Isisin ideologiasta.
 – Hän on muuttunut, mutta en tiedä, kuinka hän on irtautunut radikalismista.
 Syyrian kurdialueen hallinto karkotti kolme Isis-naista Ruotsiin – kurdiviranomaiset pitävät heitä turvallisuusuhkana

SVT: Ruotsiin tuotuja Isis-naisia epäillään sotarikoksista ja kansanmurhasta – "Kovaa ydintä"


Summary: Uusien tuulivoimaloiden rakentaminen Kaakkois-Suomeen on käytännössä pysähtynyt. Syynä ovat häiriöt Puolustusvoimien tutkavalvonnalle. Lappeenrannan kaupunki haluaa, että uusien tutkien hankintaan käytetään EU:n elvytysrahaa.

Ulkoasiain hallinto, maanpuolustus ja järjestystoimi

Tuulivoimaa rakennetaan nyt kovaa tahtia eri puolille Suomea. Maakuntiin on vyörymässä lähivuosina miljardien eurojen investointeja tuulivoimapuistoihin.
 Tulevaisuudessa kunnat pääsevät myös nauttimaan tuulivoimaloiden kiinteistöverotuloista.
 Lue lisää:   Tuulivoimayhtiöt vyöryttävät miljardi-investoinnit maakuntiin lähivuosina – Itä-Suomi jäämässä pois jättipotin jaosta
 Kaakkois-Suomi on kuitenkin jäämässä nuolemaan näppejään. Tuulivoimarakentaminen alueella on ollut käytännössä pysähdyksissä jo useamman vuoden ajan. Viimeiset tuulivoimalat valmistuivat alueelle 5-7 vuotta sitten.
 Pääsyy rakentamisen loppumiseen on se, että Puolustusvoimat myöntää nihkeästi uusia lupia tuulivoimaloille kaakkoon ja Suomenlahdelle, koska ne häiritsevät puolustusvoimien aluevalvontatutkia.
 Tuulivoimalat häiritsevät Puolustusvoimien tutkavalvontaa.  Miki Wallenius / Yle
 Selvityksestä odotettiin ratkaisua asiaan
 Kaakkois-Suomessa odotettiin hartaasti, että valtioneuvoston tilaama  selvitys  asiasta toisi ratkaisun tilanteeseen. Kesällä julkaistu tuulivoimarakentamisen edistämistä käsittelevä raportti ei kuitenkaan muuttanut tilannetta.
 – Tämä raportti ei kyllä tyydytä lainkaan Lappeenrannan kaupungin ja Etelä-Karjalan toimijoiden näkökulmia, Lappeenrannan kaupungin kehitysjohtaja  Markku Heinonen  sanoo.
 Samoilla linjoilla on myös Haminan Energian toimitusjohtaja  Markku Tommiska .
 – Toivoimme, että raportti olisi ollut ratkaisuhakuisempi. Nythän se ei juuri antanut toivoa, että tänne voidaan tuulivoimaa vielä rakentaa, hän sanoo.
 Raportissa todetaan, että Kaakkois-Suomeen ja Suomenlahden merialueelle ei ole löytynyt uusia ratkaisuja tuulivoimarakentamisen mahdollistamiseksi.
 Lue lisää :  Valtio yritti löytää ratkaisuja tuulivoiman rakentamisen ongelmiin Kaakkois-Suomessa, ei onnistunut – energiayhtiö: "Hukattu potentiaali"
 Miksi tutkaverkon kehittämistä ei tutkittu?
 Lappeenrannan kehityspäällikkö Markku Heinonen hämmästelee, miksei raportissa selvitetty tarkemmin Puolustusvoimien tutkaverkon kehittämistä siten, että tuulivoimarakentaminen Kaakkois-Suomeen olisi mahdollista.
 Samalla raportissa kuitenkin todetaan, että “uusien tutkien lisääminen valvontajärjestelmään on keino, jolla valvonta voitaisiin ulottaa alueille, joilla tuulivoimalat heikentävät muiden tutkien havaintokykyä.”
 Asian vahvistaa myös selvitysryhmän toimintaan osallistunut VTT:n erikoistutkija  Arto Hujanen .
 – Periaatteessa tutkia lisäämällä tuulivoimaloiden niille aiheuttamia varjostusvaikutuksia voidaan pienentää, Hujanen sanoo.
 VTT:n tutkija Arto Hujasen mukaan tuulivoimaloiden aiheuttamia häiriöitä tutkille voidaan periaatteessa vähentää uusilla tutkilla. Tämä on kuitenkin vain teoreettinen mahdollisuus. Dani Branthin / Yle
 Hän kuitenkin korostaa, että näin on vain teoriassa. Käytännön tasolla on vaikea tietää, voiko tuulivoimarakentamista helpottaa, koska tiedot puolustusvoimien aluevalvontajärjestelmästä ovat salaisia.
 Puolustusministeriö: Teknologista ratkaisua ei ole
 Puolustusministeriön mukaan uusien tutkien lisääminen aluevalvontajärjestelmään ei ratkaise tuulivoimaongelmaa, koska teknologista ratkaisua asiaan ei yksinkertaisesti ole.
 – Sitä ratkaisua ei ole olemassa. Vaikka olisikin, niin rahaa ei ole olemassa, puolustusministeriön neuvotteleva virkamies  Anu Sallinen  sanoo.
 Hän huomauttaa, että Puolustusvoimilla on jo muutenkin meneillään erittäin kalliita hankintoja.
 – On vaikea uskoa, että Puolustusvoimille haluttaisiin tässä tilanteessa antaa lisärahoitusta.
 Lappeenrannan kaupungin kehityspäällikkö Markku Heinonen uskoo, että rahaa aluevalvontajärjestelmän muutoksiin olisi löydettävissä. Hän onkin pettynyt siihen, että asiaa ei tutkittu tarkemmin valtioneuvoston selvityksessä eikä muutoksille annettu selkeää hintalappua.
 – Tuulivoimaongelman ratkaisemiseen voitaisiin käyttää EU:n elpymisrahoitusta, mutta tässä raportissa työ on jätetty täysin kesken. Aikaisemmin ympäristöministeriön kestävän elvytyksen työryhmän raportissa hinta-arvio oli noin 200 miljoonaa euroa, Heinonen sanoo.
 Kompensaatioalueita ei voida enää perustaa
 Aluevalvontajärjestelmän muuttaminen on puolustusministeriön mukaan vaikeaa, koska nykyisille tutkapaikoille ja muille mittauspisteille on vaikea löytää yhtä hyviä paikkoja muualta. Tämän lisäksi muutokset yhdellä alueella vaikuttavat tilanteeseen toisella alueella.
 Tämän vuoksi esimerkiksi Perämerelle luodun niin sanotun kompensaatioalueen perustaminen muualle Suomeen ei ole enää lähtökohtaisesti mahdollista. Kompensaatioalueella tarkoitetaan aluetta, jossa tuulivoimarakentamisen vaikutukset aluevalvontaan on jo otettu huomioon niin, että erillistä lupaa tuulivoimarakentamiseen Puolustusvoimilta ei enää tarvita.
 – Puolustusvoimat on jo myöntänyt niin paljon tuulivoimalupia eri puolille Suomea, että jos jonnekin perustettaisiin kompensaatioalue, niin muualta jouduttaisiin sitten lupia perumaan, puolustusministeriön neuvotteleva virkamies Anu Sallinen sanoo.
 Hän vakuuttaa, että Puolustusvoimat etsii erilaisia ratkaisuja asiaan. Niistä ei kerrota julkisuuteen ennen kuin niiden soveltuvuus ja toimivuus on varmaa.

Tuulivoimaselvitys löi naulan arkkuun Kaakkois-Suomen haaveille tuulivoimaloista – alueella ei raporttia niellä: "Työ on jätetty täysin kesken"


Onnettomuustutkintakeskus on havainnut puutteita Viking Line -varustamon M/S Amorella-matkustaja-autolautan kriittisten laitteistojen huolto-ohjelmassa. Taustalla on aluksen viime syksyinen karilleajo Saaristomerellä.
 Alus ajautui väyläalueen ulkopuolelle ja sai useita pohjakosketuksia. Onnettomuuden taustalla oli tekninen vika. Alus ajettiin tarkoituksenmukaisesti läheisen saaren rantaan tilanteen vakauttamiseksi ja matkustajien evakuoimiseksi.
 – Aluksen toiminnan kannalta kriittisiksi järjestelmiksi tunnistettujen laitteistojen toiminnan varmistamisessa on kehitettävää erityisesti komponenttien tasolla. Tämä konkretisoitui tässä tapauksessa Amorellan potkurin lapakulmien säätöyksikön venttiiliin, toteaa Onnettomuustutkintakeskus tutkintaselvityksestä lähettämässään tiedotteessa.
 Pelastustoimet käynnistettävä nopeammin
 Onnettomuustutkintakeskus puuttuu myös suuronnettomuustilanteiden meripelastusvalmiuden kehittämiseen. Meripelastuskeskukselta kului lähes puoli tuntia ensimmäisen vaiheen hälytysten tekemiseen.
 – Yhteydenpito onnettomuusalukseen kärsi, eivätkä kaikki toimijat saaneet heti tietoa tapahtumasta. On selvää, ettei x määrää ihmisiä voi pitää vain istumassa valmiutta varten, mutta jotakin tälle asialle pitää tehdä, jotta tilanteen sattuessa ollaan valmiita toimimaan nopeammin ja saadaan pelastustoimet käyntiin”, painottaa Onnettomuustutkintakeskuksen johtaja, professori  Veli-Pekka Nurmi  tiedotteessa.
 Neljä turvallisuussuositusta
 Onnettomuustutkintakeskus antaa tutkinnan perusteella neljä turvallisuussuositusta. Kaksi niistä on kohdennettu Viking Line Oyj:lle.
 Nämä suositukset koskevat aluksen huoltotoimenpiteitä sekä komentosillan ja konevalvomon välistä yhteistyötä.
 Lisäksi Onnettomuustutkintakeskus suosittaa, että Rajavartiolaitos kehittää suuronnettomuustilanteiden meripelastusvalmiutta resurssien, tilannekuvan muodostamisen, hälyttämisen ja tehtävänannon osalta.
 Viimeinen suositus on kohdennettu Liikenne- ja viestintävirastolle. Sen mukaan alusten katsastamiseen liittyviä tehtäviä on siirretty luokituslaitoksille, jotka tarvitsevat viranomaisen antaman soveltamisohjeen komentosillan muutosten vaikutusten arvioimiseksi navigointiturvallisuuteen liittyen.
 Lue lisää:
 Otkes: Amorellan pohjakosketuksen välittömänä syynä tekninen vika – potkurit kääntyivät peruutusasentoon ja laiva ajautui väylän reunaan
 M/S Amorella palaamassa reitilleen vasta marraskuussa – korjaustöiden lisäksi laivaan tehdään huoltotöitä
 Ålandstidningen: Karille ajaneessa Amorellassa laajoja sähkövaurioita
 Viking Amorella saapui Naantalin korjaustelakalle
 Amorella on päässyt Långnäsin satamaan – Yle seurasi
 Onnettomuustutkintakeskus aloittaa laajan tutkinnan Amorellasta tällä viikolla – loppuraportti ja suositukset odotettavissa ensi kesänä

Onnettomuustutkintakeskus antoi turvallisuussuosituksia Amorellan karilleajosta: Huolto-ohjelmia ja pelastustoimien tiedonkulkua kehitettävä


Summary: Vastaehdokkaat olivat vaihtaneet etu- ja sukunimiään vain vähän aikaa sitten. Äänestäjien sekoittamiseksi tehtyä temppua käytetään toisinaan Venäjän vaaleissa. Opposition toimintaa on vaikeutettu monin tavoin ennen syyskuun puolivälin vaaleja.

Opposition kannattajilta vaaditaan Pietarissa erityistä tarkkaavaisuutta, kun he äänestävät kahden viikon päästä pidettävissä alue- ja duumavaaleissa.
 Aluevaalien keskustan vaalipiirissä on nimittäin ehdolla peräti kolme  Boris Višnevskiä , joiden nimiä erottaa toisistaan vain etu- ja sukunimen välissä oleva isännimi.
 Yksi heistä,  Boris Lazarevitš Višnevski , on liberaalin oppositiopuolue Jablokon paikallinen johtohahmo ja kaupunginparlamentin jäsen.
 Hänen lisäkseen ehdolla ovat  Boris Ivanonvitš Višnevski  ja  Boris Gennadjevitš Višnevski . He eivät ole entuudestaan tunnettuja ja ovat vaihtaneet etu- ja sukunimiään vasta äskettäin.
 Vielä hetki sitten Boris Ivanonvitš tunnettiin nimellä  Viktor Bykov ,ja Boris Gennadjevitš oli puolestaan  Aleksei Šmelev . Riippumattoman  Novaja Gazeta -lehden  mukaan Bykovin työnantaja on valtapuolue Yhtenäinen Venäjä.
 Viikonloppuna julkaistiin valokuvin varustetut ehdokaslistat. Kävi ilmi, että haastaja-Višnevskit olivat kasvattaneet samanlaiset kokoparrat kuin mitä alkuperäisellä Boris Višnevskillä on.
 – Kyse on poliittisesta vilpistä, opposition Boris Lazarevitš Višnevski sanoo Ylen puhelinhaastattelussa.
 Višnevskin mukaan haastajien kuvia oli myös muokattu kuvankäsittelyohjelmilla, jotta he näyttäisivät enemmän häneltä.
 – Tarkoitus on, että äänestäjät antaisivat äänensä väärille Višnevskeille oikean sijaan, hän sanoo.
 Višnevskin mielestä tilanne on osoitus siitä, että hän on hoitanut työnsä hyvin kaupunginparlamentissa. Muilla keinoilla häntä ei enää saada pysäytettyä.
 Kaksoisolentoja on myös Moskovassa
 Vaikka asetelma kuulostaa erikoiselta, se ei ole mitenkään ainutlaatuinen Venäjän vaaleissa.
 Uutissivusto Meduzan mukaan  Moskovassa ainakin neljää kommunistiehdokasta vastaan on asetettu duuman eli Venäjän parlamentin vaaleissa lähes samannimiset haastajat. Ensimmäisen kerran kaimaehdokastemppua käytettiin Pietarissa jo vuonna 1998, kertoo  uutissivusto Fontanka.
 Keino voi vähentää kohteena olevan ehdokkaan ääniä merkittävästikin.
 Esimerkiksi duumavaaleissa viisi vuotta sitten Pietarissa Kasvupuolueen  Oksana Genrihovna Dmitrijeva  saattoi menettää lähes 9 000 ääntä  Oksana Vladimirovna Dmitrijevalle  sekä  Olesja Dmitrijevalle . Voiton ja vaalipiirin ainoan edustajanpaikan vei valtapuolue Yhtenäisen Venäjän ehdokas vain 10 000 äänen etumatkalla.
 Näissä vaaleissa Jabloko-puolueen Boris Lazarevitš Višnevski kamppailee kaimoja vastaan sekä alue- että duumatasolla. Jälkimmäisessä on ehdolla vain toinen kaksoisolennoista, Boris Ivanonvitš.
 Alkuperäisen Boris Višnevskin mukaan kaksoisolennoilla on todellista vaikutusta. Joku aina hairahtuu.
 – Minun tehtäväni on tietenkin kertoa kansalaisille mahdollisimman selvästi, kuka on oikea Višnevski ja kuka väärä, hän sanoo.
 Boris Višnevski jätti maaliskuussa kukkia patsaalle, joka on omistettu koronaepidemiassa kuolleelle hoitohenkilökunnalle Pietarissa. All Over Press
 Valtapuolueen suosio laskee, painostus kasvaa
 Syyskuun 19. päivä pidettäviä vaaleja on edeltänyt jopa Venäjän oloissa poikkeuksellisen raju painostus.
 Opposition ehdokkaita on estetty pääsemästä ehdolle.  Aleksei Navalnyin  oppositioliike kiellettiin kokonaan äärijärjestönä, ja Navalnyi itse istuu vankilassa.
 Myös monia riippumattomia tiedotusvälineitä on julistettu ulkomaisiksi agenteiksi, mikä vaikeuttaa niiden toimintaa huomattavasti. Osan toiminta on estetty nimeämällä ne "ei-toivottuiksi järjestöiksi".
 Myös oppositiopuolue Jablokoa edustavan Boris Višnevskin ehdokkuus yritettiin aluksi estää muotovirheeseen vedoten. Hän pääsi mukaan vasta valituksen kautta,  venäjänkielinen BBC kertoo.
 – Vaalit eivät tietenkään ole reilut tai tasa-arvoiset. Kilpailua rajoitetaan valtion omilla resursseilla, Višnevski sanoo.
 Tämänkertaisen painostuksen voimakkuutta selittää hänen mukaansa se, että hallinnon suosio on pudonnut.
 Mielipidemittauksissa valtapuolue Yhtenäisen Venäjän kannatus on madellut jo pitkään noin 30 prosentissa,  tutkimuslaitos FOM kertoo (pdf).  Se voi silti säilyttää enemmistönsä isoja puolueita suosivan vaalitavan ansiosta.
 Myös suoranaista vaalivilppiä ennakoidaan. Viime viikolla  Novaja Gazeta -lehdelle  vuodettiin äänitys, jossa vaalipiirin johtaja ohjeisti Moskovassa työntekijöitä rinnakkaisten äänestäjälistojen laatimiseen.
 Kriittisiä ääniä duumaan?
 Tällä hetkellä duumassa ei ole yhtään Višnevskin Jabloko-puolueen edustajaa, eivätkä puolueen mahdollisuudet ole nytkään erityisen hyvät. Duuman isot oppositiopuolueet ovat jo pitkän tyytyneet rooleihinsa vallan apupuolueina.
 Višnevskin mukaan olisi silti tärkeää, että duumassa olisi myös presidentti  Vladimir Putinia  vastustavia edustajia.
 – Silloin kuuluisi kriittisiä ääniä ja muita näkökulmia. Se voisi vaikuttaa tilanteeseen paljon, Višnevski sanoo.
 Lue myös:
 Venäläismediat julkaisivat avoimen kirjeen Putinille: "Vaadimme, että toimittajia vastaan nostetut rikossyytteet tutkitaan"
 Venäjällä oppositio ei luovuta, vaikka pelottelukampanja käy kiivaana syksyn vaalien lähestyessä
 Feministi Darja Apahontšitš menetti työn, asunnon ja kotimaansa, kun Venäjä leimasi hänet ulkomaiseksi agentiksi – eikä hän vieläkään tiedä tarkalleen miksi

Opposition Boris Višnevskille ilmestyi Venäjän vaaleissa kaksi samannimistä ja -näköistä vastaehdokasta – "Kyse on poliittisesta vilpistä"


Summary: Entinen pääministeri Juha Sipilä (kesk.) joutui hyökkäyksen kohteeksi eduskuntatalon lähellä tammikuussa. Pahoinpitelystä syytetty mies kiisti poliisitutkinnassa syyllistyneensä rikokseen. Oikeus antaa ratkaisun jutussa jo tänään.

Entisen pääministerin, kansanedustaja  Juha Sipilän  (kesk.) pahoinpitelyä käsitellään tänään Helsingin käräjäoikeudessa.
 Sipilä osallistuu oikeudenkäyntiin ja pahoinpitelystä syytetty on haastettu käräjille ratkaisun uhalla. Oikeus voi antaa tuomion vaikka hän ei tulisi vastaamaan syytteeseen. Oikeuteen on kutsuttu myös yksi todistaja.
 Pahoinpitely tapahtui tammikuun alussa eduskuntatalon lähistöllä. Sipilä oli ylittämässä tietä Arkadiankadulla, kun vastaantulija hyökkäsi hänen kimppunsa yllättäen.
 Poliisitutkinnan mukaan  pahoinpitelystä syytetty  38-vuotias mies oli tunnistanut Sipilän ja käynyt hänen kimppuunsa ilmeisesti hetken mielijohteesta.
 Tapahtuneelle ei  esitutkinnassa  selvinnyt mitään erityistä syytä ja mies kiisti syyllistyneensä pahoinpitelyyn.
 Sipilän mukaan häntä lyötiin "ihan kunnolla"
 Hyökkäys tallentui eduskunnan valvontakameraan videolle. Videolla näkyy, miten syytetty sananvaihdon jälkeen lähtee seuraamaan Sipilää ja sysäisee tätä takaapäin.
 Sipilä horjahtaa ja pysähtyy, minkä jälkeen mies lähtee vielä uudelleen seuraamaan häntä.
 Sipilä sanoi tapahtuman jälkeen  MTV:lle, että hänen kimppuunsa käytiin nyrkeillä . Sipilän mukaan häntä lyötiin "ihan kunnolla".
 Välikohtaus johti myös eduskunnan turvallisuusjohtaja  Jukka Savolan   irtisanomiseen.
 Savola menetti kansliatoimikunnan luottamuksen, koska hän ei kertonut eduskunnan muulle virkajohdolle  päätöksestään luovuttaa turvakameran kuvaa medialle .
 Eduskunnan kansliatoimikunta katsoi myös, että Savolan kommentit olivat edustaja  Sipilän kertomaan verrattuina tapahtumaa vähätteleviä .
 Savola kertoi julkisuuteen, että kansanedustaja oli ylittämässä suojatietä, kun häntä vastaan tullut henkilö tönäisi edustajaa ohikulkiessaan ja poistui paikalta.
 Lue myös:
 Kansanedustaja Juha Sipilän pahoinpitelystä nostettu syyte
 Yle sai haltuunsa eduskunnan turvallisuusjohtajan potkujen perustelut: peitteli osuuttaan ja vähätteli Sipilän lausumaa, Savola kiistää väitteet
 Esitutkinta Juha Sipilään kohdistuneesta hyökkäyksestä valmistui: vastaantulija kävi kimppuun hetken mielijohteesta
 MTV Uutiset: Juha Sipilään kohdistunut hyökkäys tallentui videolle
 Ex-pääministeri Juha Sipilään käytiin käsiksi eduskunnan edustalla, poliisi tutkii – Sipilä MTV:lle: Kimppuuni käytiin nyrkein

Ex-pääministeri Juha Sipilän pahoinpitelyä puidaan käräjäoikeudessa – oliko kyseessä lyöminen "ihan kunnolla" vai tönäisy?


Summary: Ylen aamussa vieraillut HUSin ylilääkäri Asko Järvinen olisi toivonut selkeämpiä linjauksia eri toimijoiden työnjakoon sekä tarkempia askelmerkkejä esimerkiksi testaukseen. Hänen mukaansa hallituksen koronastrategiasta puuttuu konkretia.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Ylilääkäri  Asko Järvinen  Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiristä arvostelee hallituksen uutta koronastrategiaa sekavaksi.
 Hallitus  päätti eilen , että yhteiskuntaa aletaan avata ja kaikista rajoituksista luovutaan, kun noin 80 prosenttia yli 12-vuotiasta on saanut kaksi rokotetta.
 Ylen aamussa vieraillut Järvinen olisi toivonut selkeämpiä linjauksia eri toimijoiden työnjakoon sekä tarkempia askelmerkkejä esimerkiksi testaukseen.
 – Kyllä tuo varsinaista kompurointia oli. Ja käytännön päätökset ovat vielä hankalampia tämän jälkeen. Mitään konkreettista päätöstä siitä, mitä tehdään ja miten tulisi toimia, ei tullut. Käytännön toimet jäivät tekemättä ja asiantuntijoiden suositukset sekä hätähuudot jätettiin huomiotta, Järvinen arvosteli hallituksen strategiaa.
 Hänen mielestään erityisesti hallituksen, STM:n ja alueiden välinen työnjako jäi hallituksen uudessa korostrategiassa sekavaksi.
 – Samalla vastuuta pantiin alueille, mutta testaus-strategia ja koulujen toiminta, miten kouluissa todetuissa tapauksissa toimitaan, jäivät avoimeksi. Tästä asiantuntijat ovat viestineet ministeriöön jo pidemmän aikaa ja olleet huolissaan, Järvinen sanoi.
 Jos lapsien testaamisesta jatketaan nykyiseen malliin, se johtaa Järvisen mukaan koulujen sulkemiseen.
 – Heinäkuun lopulta lähtien THL:n suositus testauksesta on ollut, että kahdesti rokotettujen ei tarvitse hakeutua testaukseen, ellei ole hoivan työntekijä tai tiedossa olevaa altistusta. Tämä oli aika voimakkaassa ristiriidassa sen kanssa, kun hallitus sanoi että toimia ei pitäisi kohdistaa lapsiin ja nuoriin, Järvinen sanoi.

HUSin Järvinen arvostelee hallituksen uutta koronastrategiaa: "Varsinaista kompurointia oli, käytännön toimet jäivät tekemättä"


Summary: Selluteollisuudesta ylijäänyttä puuainesta, eli nollakuitua on tarkoitus polttaa Tampereen Sähkölaitoksen lämpövoimalassa. Näin nollakuidusta voitaisiin saada energiaa.

Näsijärveen varastoitunutta nollakuitua nostetaan tänään Hiedanrannan edustalta koekäyttöön.
 Entisen teollisuustoiminnan jäljiltä järven pohjassa on puuta ja puukuitua noin 1,5 miljoonaa kuutiota. Nollakuitua nostetaan järvestä vaiheittain: nyt kuitua nostetaan 20–30 kuutiota ja seuraava nosto tehdään myöhemmin syksyllä. Kokonaisuudessaan nollakuitua nostetaan kokeilussa enintään 450 kuutiota.
 Miikka Varilan  haastattelussa Tampereen Sähkölaitoksen kehityspäällikkö  Timo Heinonen , Pimaran maanrakennuksen työnjohtaja  Antti Ukonjärvi  ja Hiedanrannan kehitysohjelman hankekehitysjohtaja  Juha Kaivonen  Tampereen kaupungilta.
 Mikä nollakuitu? Nollakuitu on selluteollisuudesta ylijäänyttä puuainesta. Sitä on päätynyt järven pohjaan sinne laskettujen jätevesien mukana. Nollakuitu on järvessä ongelmallinen, sillä se estää Näsijärven virkistyskäytön Hiedanrannan edustalla. Sen hyötypotentiaali on kuitenkin suuri. Sitä voitaisiin hyödyntää mahdollisesti muun muassa biokaasun tuotannossa ja energian lähteenä.
 Kuitu polttoon Tampereen Sähkölaitoksen lämpövoimalaan
 Järven nollakuitu ei estä alueelle rakentamista. Hiedanrannasta suunnitellaankin jopa 25 000 asukkaan kaupunginosaa. Alueen asemakaavoitus on alkanut.
 Nollakuitua kuitenkin halutaan nostaa pohjasta, sillä se estää Näsijärven virkistyskäytön Hiedanrannan edustalla. Siinä kohtaa ei voi esimerkiksi uida tai veneillä, sillä nollakuidun vuoksi järvestä nousee pahanhajuista metaanikaasua.
 Nostoon liittyy myös toinen syy. Nyt tarkoituksena on testata nollakuidun polttamista Tampereen Sähkölaitoksen lämpövoimalassa. Nollakuitu voitaisiin siis hyötykäyttää energiana.
 Mikrotermisen käsittelyn läpikäynyttä kuitua valmiina energipolttokokeilua varten.  Miikka Varila / Yle
 Ennen polttoa osalle kuitumassaa tehdään niin sanottu mikroterminen käsittely, jonka lopputuotteena on polttokelpoiseksi kuivattua ja jauhautunutta hienojakoista puuainesta. Lisäksi tarkoitus on kokeilla kosteamman, vain puristamalla kuivatun kuidun polttamista.
 Tampereella on jo pitkään tutkittu, miten nollakuitua voisi hyödyntää. Tampereen teknillisellä yliopistolla on tutkittu nollakuidun mahdollisuuksia biokaasun tuotannossa.
 Millaisia ajatuksia juttu herätti? Keskustele aiheesta keskiviikkoon kello 23:een saakka!
 Lue myös:
 Tampereen Hiedanrannassa koenostetaan kesällä nollakuitua
 Näsijärven pohjassa makaa miljoonien arvoinen biokaasuvaranto – nollakuitu hyötykäyttöön 5–10 vuoden päästä?
 Tampereelle suunnitellusta tekosaaresta voi tulla asukasluvultaan pienen kunnan kokoinen

Näsijärvestä nostetaan nollakuitua ja sen hyötykäyttöä energiana kokeillaan – katso suoraa lähetystä kello 9.30 alkaen


Summary: Tyyliniekka Matti Airaksisen mukaan myös pukukoodia noudattavilla työpaikoilla osataan arvostaa miellyttävältä tuntuvaa pukeutumista. Muodin professori Pirjo Hirvonen kehottaa luottamaan omaan tyyliinsä ja kantamaan sitä tyylillä.

Moni tavallisesti toimistossa tai asiakkaiden kanssa työskentelevä suomalainen on mukavoitunut kotiverkkareihinsa kuluneen puolentoista vuoden aikana. Mutta mikä neuvoksi, kun rentouden tuoma luksus päättyy ja taas pitäisi alkaa noudattaa työpaikan pukeutumiskoodia?
 Yle  kysyi lukijoilta , mitkä hölmöltä tai turhalta kuulostavat työpaikan säännöt ärsyttävät eniten. Ylivoimainen enemmistö kommenteista koski työpaikkojen outoja pukeutumissääntöjä.
 Jalkoja millään tavalla paljastavien vaatteiden käyttö on miehiltä kielletty, naisille sallittu.
 Istun toimistolla, jossa harvoin käy ketään ulkopuolisia. Kaulassa roikkuu henkilökortti, jotta minut tarvittaessa tunnistetaan firman työntekijäksi. Tästä huolimatta minut velvoitetaan käyttämään logollisia työpaitoja, käytännössä siis lökömallisia huppareita, kun itse koen toimistotyöhön sopivammaksi siistit neuleet ym.
 Muodin asiantuntija ja Tyyliniekan päätoimittaja  Matti Airaksinen  ihmettelee turhan tarkkoja pukeutumismääräyksiä, vaikka tunteekin pukukoodin läpikotaisin.
 – Jos ei tee asiakastyötä, niin mielestäni pitää voida pukeutua rennommin. Mitä mukavammalta työntekijästä tuntuu, sitä tuottavampi hän on.
 Matti Airaksisen mukaan vaatteissa istuvuus on tärkeää, ihmisen pitää olla kuin omissa nahoissaan. Timo Turpeinen / Yle
 Airaksiselle pukeutuminen on sydämen asia, minkä vuoksi hän toivoisi ajattelun kääntyvän positiiviseksi.
 – Jos töihin pukeutuminen menee ahdistavaksi pakkopullaksi, niin silloin on myös työpaikan viestinnässä epäonnistuttu.
 Joustavat chinot verkkareiden tilalle
 Matti Airaksisen mukaan suomalainen bisnespukeutuminen on ottanut aimo askeleita rennompaan suuntaan. Enää puku ei ole miehelle se ainoa vaihtoehto edes konservatiivisimmissa työpaikoissa.
 – Eräs tuntemani korkean tason johtaja ei suostu pitämään pukua vaan pukeutuu hyvin istuviin chinoihin ja kauluspaitaan. Silti hän hakkaa kaikki pukumiehet tyylissä, vaikka on pankin pukukoodin mukaan alipukeutunut. Hän huokuu tyyliä.
 2020-luvun pukeutumista määrittelevät rentous, istuvuus ja laadukkaat materiaalit.
 – Kauluspaita ja irtotakki usein riittävät myös asiakkaiden kanssa. Ei se ole rakettitiedettä. Mutta rentojenkin vaatteiden pitää istua eli pitää ymmärtää, että kaikki mallit eivät sovi kaikille.
 Timo Turpeinen / Yle
 Korona-ajan etäily on lisännyt entisestään halua pukeutua mukaviin vaatteisiin. Materiaalit ovat menneet nopeasti paljon eteenpäin, ja bisnespukeutumiseen on saatu kirjaimellisesti joustoa, mikä tuo sen lähemmäs verkkaripukeutumista.
 – Jos yrityksessä on tiukkoja koodeja, niin kannattaa lähteä koettelemaan sitä minimiä. Rennot ja tyylikkäät toimivat kyllä, Airaksinen sanoo.
 Muodin professori: Pukukoodillakin on paikkansa
 Miksi työpaikkojen pukeutumiskoodeja pidetään niin usein vastenmielisinä? Aalto yliopiston muodin emeritaprofessori  Pirjo Hirvonen  muistuttaa, että pukeutuminen on monelle tärkeä osa identiteettiä.
 – Vaatteet ilmaisevat joka päivä sitä, mitä me olemme. Ne ovat osa identiteettiämme.
 Hirvonen arvelee, että koronan tuomat uudet säännöt ja rajoitukset kiristävät hermoja muutenkin, ja pukeutumisen kontrollointi koetaan entistä rasittavampana.
 – Tämä voi olla yksi kanava, jolla tyytymättömyys ja stressi purkautuvat.
 Työpaikkojen pukukoodeille löytyy kuitenkin muodin professorilta ymmärrystä.
 – Selvää on toki se, että pukeutumisella ei tahallaan provosoida tai aiheuteta jännitteitä. Siisti ja huoliteltu pukeutuminen on huomaavaisuutta toisia kohtaan. Piittaamattomuus pukeutumisessa voi sekin aiheuttaa negatiivisuutta työyhteisössä.
 Pirjo Hirvonen muistuttaa, että siisteyttä ei pidä sekoittaa tyyliin. Siinä pitää sallia vapauksia.
 – Kyllä jokaisen pitää saada kokea olevansa oma itsensä. Muuten vaatteista tulee univormu.
 Lisää aiheesta:
 Ärsyttävätkö työpaikan hölmöltä tuntuvat säännöt? Tutkija: "Turhiksi koetaan ne säännöt, joiden perusteita ei tunneta"

Ahdistaako paluu hikisiin toimistovaatteisiin? Tyyliekspertit antavat armoa, sillä korona on muuttanut myös pukukoodia


Summary: Kansainvälinen risteilytoiminta käynnistyi Kotkan-Haminan seudulla vuonna 2017. Tänä vuonna laivoja oli tulossa parikymmentä, mutta koronan takia suurin osa käynneistä peruuntui.

Tämän vuoden risteilykausi Kotkan-Haminan seudulla on näillä näkymin tullut päätökseen.
 Kauden viimeisten risteilijöiden oli määrä saapua Kotkaan ja Haminaan tänään tiistaina ja tulevana lauantaina, mutta EU:n muuttuneiden matkustusrajoitusten vuoksi laivat joutuivat perumaan tulonsa seudulle.
 – Korona-aikana saattaa tulla tällaisia tosi nopeita ratkaisuja, projektipäällikkö  Petra Cranston  Haminan-Kotkan satamasta sanoo.
 Viimeinen risteilijä vieraili viikonloppuna Haminassa. Kyseessä oli ensimmäinen kansainvälinen risteilyalus kaupungissa lähes 20 vuoteen. Risteilyjä  oli alun perin suunnitteilla  Haminaan jo heinäkuussa, mutta ne peruttiin.
 Kansainvälinen risteilytoiminta käynnistyi Kotkan-Haminan seudulla vuonna 2017.
 Miljoonien eurojen potti jäi saamatta
 Yhteensä alueella poikkesi tänä vuonna neljä risteilyä, joiden kyydissä matkusti yhteensä noin 4 000 vierasta.
 Alun perin tälle vuodelle oli vahvistettu parikymmentä risteilykäyntiä, joiden toteutuessa matkustajia olisi ollut noin 50 000. Koronarajoitusten takia 18 risteilijäkäyntiä Etelä-Kymenlaakson satamissa kuitenkin peruuntui.
 Alkuperäisen arvion mukaan risteilijöiden odotettiin tuovan seudulla lähes seitsemän miljoonaa euroa. Matkustajamäärien pudottua murto-osaan tuotot jäävät kuitenkin alle 650 000 euroon.
 Petra Cranstonin mukaan puuttumaan jääneistä tuloista huolimatta risteilykesä oli näkyvyyden kannalta menestys.
 – Tämä on ollut hyvää viestintää, markkinointia ja imagon rakentamista. Kansainvälisiä risteilijöitä ei ole käynyt vielä kovin monessa paikassa, Cranston sanoo.
 Satamayhtiö odottaa ensi vuotta toiveikkain mielin. Ensi vuodelle on jo tehty 14 risteilyvarausta. Lisäksi suunnitteilla on viisi vielä vahvistamatonta risteilyä. Jos kaikki risteilyt toteutuvat, seudulle odotetaan noin 50 000 vierasta.

Risteilyvieraita odotettiin 50 000, vain 4 000 tuli – korona teki miljoonien loven matkailutuloihin Kotkassa ja Haminassa


Summary: Sienibiologi on aloittanut kotipihallaan miltei loputtomaksi osoittautuneen projektin: lajilaskennan. Laskenta etenee noin yhden lajin päivävauhdilla. Pihalta on löytynyt muun muassa äärimmäisen uhanalainen sienilaji.

Sienibiologi  Hanna Tuovila  on aina ollut kiinnostunut luonnosta ja erityisesti eliö- ja kasvilajeista. Hän muistelee opetelleensa jo pikkutyttönä tunnistamaan kasveja ja sieniä isänsä kanssa.
 Ei siis ole yllätys, että hän päätyi opiskelemaan biologiaa yliopistoon. Eikä se, että toissa keväänä kotiniittyään haravoidessaan hän havahtui pohtimaan, kuinka monta lajia omalta tontilta mahtaa löytyä.
 – Kasvit ja sienet tunnen, mutta ajattelin, että katsotaan nyt kaikkea. Jos siinä samalla oppisi lajeja lisää ja tekisi tavallaan sitä samaa, miksi on lähtenyt opiskelemaan biologiksi. Halusta tietää, mitä kaikkea tässä maailmassa on.
 Nyt, lähes puolitoista vuotta myöhemmin, löytyi jo pihan 500. laji: nummitatti.
 Suomessakin lajiston uhanalaisuustilanne hälyttävä
 Viime vuonna julkaistun  WWF:n Living Planet -raportin  mukaan maapallon luonto on suuressa ahdingossa. Myös Suomessa luontotyyppien ja lajiston uhanalaisuustilanne on  tutkimusten mukaan hälyttävä .
 Suomen Luontopaneeli  penäsi jo keväällä  hallitukselta lisää rahaa luonnonsuojeluun.  Viime viikolla  vihreiden eduskuntaryhmä totesi, että luontokadon pysäyttämiseen tarvitaan vauhtia. Eduskuntaryhmä vaati, että tänään tiistaina alkavassa budjettiriihessä tehtäisiin riittävät ilmastopäätökset.
 Tuovilan pihamaalla luontokadosta ei ole tietoakaan.
 Kanta-Hämeen ja Uudenmaan rajalla sijaitsevan puolen hehtaarin kokoisen tontin lajikirjo on maallikon korvin hämmentävän laaja, mutta sille on myös selitys.
 Pieni niitty, metsäkaistale, puutarha ja kasvimaa tarjoavat useita erilaisia elinympäristöjä suhteellisen pienellä alueella.
 – Osasin toki odottaa, että lajeja on paljon, mutta kun otin asenteen, että katson kaikkia lajeja, niin kokonaisuus on yllättänyt. Paljon on tullut vastaan sellaista, mitä en ole koskaan aikaisemmin yksinkertaisesti nähnyt.
 Hanna Tuovila pohti kuutisen vuotta sitten, että minkälaista olisi asua tyhjilleen jääneessä mummolassa. Perhe ryhtyi pian tuumasta toimeen eikä ole katunut muuttopäätöstä.  Paula Tiainen / Yle
 Esimerkiksi eri luteita on "ihan hirveästi". Hyönteisiä ylipäätään on paljon, ja niiden määrittäminen on osoittautunut ehkä projektin suurimmaksi haasteeksi.
 – Olen aikaisemmin ollut vähän sellainen havainnoija, että okei, tuo on varmaan joku kärpänen. Tähän lähtötasoon nähden olen saanut määritettyä aika paljon eri perhosia, kovakuoriaisia ja pistiäisiä. En toki ilman apua, mutta kuitenkin.
 Lajien tunnistaminen ei sovi kärsimättömälle. Tuovila antaa esimerkin: Googlen hakukenttään kirjoitettu sanapari  "ruskea tatti"  ei anna sienibiologin mukaan yhtään järkevää tulosta.
 Käänteinen kuvahaku auttaa esimerkiksi leppäkerttujen tunnistamisessa, mutta monen muun lajin määrittäminen on huomattavasti vaivalloisempaa.
 – Varsinkin sienten tai sammalten määrittäminen vaatii kirjojen lukemista, lajeihin tutustumista, tuntomerkkien katsomista.
 Tuovila on projektin edetessä onnistunut löytämään pihamaaltaan muun muassa äärimmäisen uhanalaisen sienilajin, josta on tiedossa vain kaksi muuta löytöpaikkaa koko Suomessa.
 Tälle tontille Tuovilaa perheineen ei kuitenkaan ole lajikirjo alun perin houkutellut, vaikka näin voisi kuvitella. Kyseessä on Tuovilan mummola, ja hänen kaksi tytärtään ovat vähintään kymmenennen sukupolven edustajia näillä nurkilla.
 Laiskottelu on luonnon monimuotoisuuden nimissä sallittu
 Sienibiologi ei pidä oman pihansa monimuotoisuutta itsestäänselvyytenä, vaan vaalii sitä mahdollisimman luonnonmukaisella puutarhanhoidolla. Hän jättää esimerkiksi tontille kaatuneita puita sijoilleen lahoamaan ja tarjoamaan elinympäristöjä muun muassa eri sienilajeille.
 – Suomalainen luonto on ainutlaatuinen. Siitä on lähdettävä, että jokaisella lajilla on oma itseisarvonsa ja ne ovat osa maailmaamme, tätä ainutlaatuista paikkaa.
 Tuovila pitää WWF:n, Suomen Luontopaneelin ja vihreiden eduskuntaryhmän tavoin luontokatoa vakavana uhkana, joka vaatii isoja poliittisia päätöksiä. Toisaalta jokainen voi torjua luontokatoa vaikkapa omalla kotipihallaan suhteellisen helposti – tekemättä mitään.
 Tuovila rohkaisee kotipuutarhureita vaalimaan pihojensa monimuotoisuutta laiskottelemalla ja jättämällä liiallisen siistimisen ja karsimisen väliin.
 Puolen hehtaarin tontilla on niittyä, metsää, puutarha ja kasvimaa, eli monenlaisia elinympäristöjä sadoille lajeille.  Paula Tiainen / Yle
 Lajilaskennan etenemistä voi seurata  Instagramissa päivittäin .
 Voit keskustella aiheesta 8. syyskuuta kello 23:een saakka.
 Lue seuraavaksi:
 Näin muutat pihasi elämää pursuavaksi keitaaksi
 Kotipuutarhurit kantavat huolta luonnon hyvinvoinnista – moni välttää nyt muovia ja kasvattaa mehiläiskasveja
  Kansainvälisesti palkittu puutarhaguru ei nyppäisi pihasta voikukkaakaan
  Tällaisia kaupunkipihoja tarvittaisiin lisää – kotipihojen merkitys lajikadon pelastajina kasvaa

Luontokadosta huolestunut biologi päätti laskea kaikki pihansa lajit ja yllättyi: löytöjä on jo 500 – nyt hän antaa yhden neuvon pihan omistajille


Summary: Muista puolueista poiketen kokoomuksessa ja keskustassa emmitään hoitajien kohtelua muita paremmin. Sen sijaan vasemmistoliiton entinen ministeri Aino-Kaisa Pekonen harkitsisi hoitajien palkankorotukselle jopa erillisrahoitusta valtion budjettiin.

Enemmistö Ylen kyselyyn vastanneista kansanedustajista kannattaa hoitajille parempaa palkankorotusta kuin muille työntekijöille.
 Näin selvä yhteinen kanta yli puoluerajojen on pieni yllätys. Yleensä eduskunnan puuttumista palkkaneuvotteluihin ei pidetä suotavana.
 Selkeintä kannatus hoitajien muita paremmille korotuksille on vasemmistoliiton eduskuntaryhmässä.
 Vahva tuki hoitajille tulee myös perussuomalaisten, kristillisdemokraatttien ja vihreiden edustajilta.
 SDP:n ja RKP:n ryhmissä reilu puolet vastaajista kannattaa hoitajien etusijaa palkankorotuksissa.
 Mutta soraääniäkin löytyy.
 Kokoomuksessa ja keskustassa vastaajista yli puolet empii ja kertoo, ettei osaa sanoa mielipidettään.
 Vastanneista kokoomusedustajista vain neljäsosa kannatti hoitajien muita parempia korotuksia. Keskustassa asiaa kannatti vajaa puolet kyselyyn vastanneista edustajista.
 Molemmat yhden miehen ryhmät, nyt-liikkeen  Harry Harkimo  ja valta kuuluu kansalle -ryhmän  Ano Turtiainen  kannattivat hoitajien muita parempia palkkoja.
 Vain kolme kansanedustajaa vastusti suoraan hoitajien muita parempia palkankorotuksia. Edustajista neljäkymmentäkaksi ei osannut sanoa mielipidettään.
 Yhteensä seitsemänkymmentä edustajaa kannatti suoraan hoitajien muita parempia korotuksia. Määrä on noin kuusikymmentä prosenttia kaikista vastaajista.
 Kyselyn vastaukset eivät jakaudu hallitus–oppositio rajan mukaisesti. Hoitajien parempia korotuksia kannatetaan miltei yhtä innokkaasti oppositioryhmä perussuomalaisissa kuin hallitusrintamaan kuuluvassa vasemmistoliitossa.
 Yle tavoitti elo–syyskuun vaihteen verkkokyselyllään 115 kansanedustajaa. Kysymys edustajille oli tarkalleen tämä: Pitäisikö hoitajien saada muita työntekijöitä parempi palkankorotus seuraavalla työmarkkinakierroksella?
 Matti Vanhanen varoittaa oman hallituksensa harha-askeleesta
 Nykyisen hallituksen aiempi valtiovarainministeri  Matti Vanhanen  (kesk.) vastustaa hoitajien muita työntekijöitä suurempaa palkankorotusta, koska palkkapolitiikka kuuluu työnantajien ja työntekijöiden välisiin neuvotteluihin.
 – Julkisen sektorin ei pidä toimia palkan määrittäjänä. Nyt ei pidä tehdä samaa virhettä kuin Sari Sairaanhoitajan aikana, jolloin noususuhdanteessa Suomen kustannustaso nousi ja kärsimme siitä kilpailukyvyn puutteena finanssikriisin jälkeen, Vanhanen vetoaa muihin poliitikkoihin.
 Matti Vanhasen lisäksi kaksi muuta kyselyyn vastannutta kansanedustajaa vastustaa muita parempia korotuksia hoitajille. He ovat SDP:n  Katja Taimela  ja perussuomalaisten  Sami Savio .
 Vanhanen vastaa kokemuksensa perusteella. Hän oli pääministeri vuoden 2007 eduskuntavaalien jälkeen porvarihallituksessa, joka puuttui palkkaneuvotteluihin.
 Vanhasen viittaus kuvitteelliseen Sari Sairaanhoitaja -hahmoon tarkoittaa  kokoomuksen vaalikampanjaa  ennen vuoden 2007 eduskuntavaaleja. Tuolloin  Jyrki Kataisen  johtama kokoomus puhui Sari Sairaanhoitajasta ja tasa-arvotuposta eli koulutettujen naisvaltaisten alojen palkkojen tasokorotuksesta.
 Ylen haastattelussa Matti Vanhanen muistelee yhtä vaalitenttiä, jossa hän oli ainoa puoluejohtaja, joka ei kannattanut sairaanhoitajille 500 euron palkankorotusta.
 – Oli jopa lähellä, että en hävinnyt vaaleja.
 Ja sitten Vanhasen tulkinta, mitä historia opetti:
 – Kannattaa katsoa, mistä tämän hetken kova kasvupyrähdys johtuu. Se johtuu eurooppalaisesta ja maailmanlaajuisesta elvytyksestä ja sen varaan ei pidä tehdä pysyviä kustannustason nousuja, ei myöskään valtion menojen osalta.
 Entinen pääministeri ja valtiovarainministeri kehottaakin ottamaan syksyllä alkavan palkkakierroksen varovasti. Matti Vanhasen mielestä nyt kannattaa seurata, kuinka kestävällä pohjalla talouden kasvukierre on. Seuraavilla kierroksilla voi arvioida, "mikä on pysyvää ja mikä vain tuulen tuomaa".
 "Sari Sairaanhoitajasta" on jäänyt joillekin painajainen
 Matti Vanhasen johtama porvarihallitus antoi siis 150 miljoonaa euroa kunnille naisvaltaisten matalapalkka-alojen palkankorotuksiin. Sairaanhoitajien mielestä summa ei riittänyt ja Tehyn jäsenet uhkasivat joukkoirtisanoutumisilla.
 Kokoomuksen eduskuntaryhmän puheenjohtaja vaalikampanjan aikana oli  Jyri Häkämies . Nykyisin hän johtaa Elinkeinoelämän keskusliittoa.
 Häkämies myöntää  tuoreessa muistelukirjassaan , että kokoomuksen Sari Sairaanhoitaja aiheutti Vanhasen hallitukselle "lähes ylitsepääsemättömän haasteen". Häkämies menee jopa niin pitkälle, että väittää sairaanhoitajien palkankorotuksen monien mielestä romuttaneen maamme kilpailukyvyn.
 Kokoomuksen ehdotuksen jälkeen Suomessa alkoi palkkakierre ylöspäin nousevilla korotuksilla. Samaan ajankohtaan osui maailmanlaajuinen finanssikriisi ja Suomen kansainvälinen kilpailukyky heikkeni.
 Tosin esimerkiksi Sampo-konsernin hallituksen puheenjohtaja  Björn Wahlroos  on  Ilta-Sanomien esittelemässä kirjassaan  vierittänyt vastuuta kilpailukyvyn heikkenemisestä paljon laajemmin kaikille työmarkkinaosapuolille.
 Katso, miten kukin kansanedustaja vastasi
 Kirjoita hakulaatikkoon haluamasi kansanedustajan nimi tai selaa hakukarusellia.
 Tilaa Ylen Seuraa kansanedustajaasi -uutiskirje  tästä linkistä . Saat kuukausittain haluamiesi kansanedustajien vastaukset sekä muita tietoja heidän eduskuntatyöstään.
 Entinen ministeri harkitsisi erillisrahoitusta valtion budjetista
 Vastanneista vasemmistoliiton edustajista yhtä lukuunottamatta kaikki kannattivat hoitajien palkkojen korottamista muita enemmän, myös aiempi sosiaali- ja terveysministeri ja lähihoitaja  Aino-Kaisa Pekonen .
 Hän arvelee, että syyskuun alussa voimaan tullut sosiaali- ja terveysalan oma työ- ja virkaehtosopimus antaisi työntekijöille mahdollisuuden parantaa työehtojaan varsinaisella neuvottelukierroksella.
 – Silloin tavoitteena pitää olla palkankorotukset, koska sote-ammattilaisten palkat ovat pienet ja alan vetovoima heikkenee. Poliitikot eivät päätä minkään ammattiryhmän palkoista, mutta julkisen sektorin rahoituksella se voidaan mahdollistaa, Pekonen perustelee.
 Aino-Kaisa Pekonen väläyttää Ylen haastattelussa mahdollisuutta korotuksen erillisrahoitukseen valtion ensi vuoden budjetista.
 – Kyllä se minun mielestäni pitää myöskin huomioida, kun valtion budjettia ollaan rakentamassa.
 – Koronakriisin aikana kunnille annettiin rahaa koronasta aiheutuvien kustannusten kattamiseksi. Joillakin paikkakunnilla näitä rahoja käytettiin myöskin hoitoalan palkkaukseen. Tehtiin kertakorvauksia, mutta ei suinkaan kaikkialla. Näin se kyllä mahdollistuisi sieltä valtion budjetista, Pekonen perustelee.
 Aiempi sosiaali- ja terveysministeri olisi siis valmis astelemaan sille tielle, josta entinen valtiovarainministeri Matti Vanhanen juuri varoittaa.
 Myös kokoomuksen kansanedustaja ja erikoislääkäri  Mia Laiho  tukee vastauksensa perusteluissa erillisrahoitusta valtion budjetista, vaikka valitsikin vastausvaihtoehdoksi, ettei osaa kertoa kantaansa.
 – Sosiaali-ja terveydenhuollon henkilöstön kuormitus on ollut suurta pitkittyneen koronaepidemian ehkäisyssä ja hoidossa. Työhyvinvoinnin ja jaksamisen tukemisen lisäksi olisi perusteltua huomioida tämä myös rahallisesti. Tämän voisi toteuttaa korvamerkittynä lisärahana syksyn valtion budjetista.
 Eduskunta pääsee ottamaan virallisestikin kantaa erityisesti sairaanhoitajien palkkoihin. Työ- ja tasa-arvovaliokunta aloittaa perjantaina sairaanhoitajien palkkatason nostamista vaativan kansalaisaloitteen käsittelyn.
 Moni varoittaa poliitikkoja puuttumasta neuvotteluihin
 Moni kansanedustaja kirjoitti viralliseksi vastauksekseen "en osaa sanoa", vaikka periaatteessa kannattikin hoitajille parempia palkkoja. Useat muistuttivat perusteluissaan, että eduskunnassa ei päätetä palkoista, tai että eduskunnasta ei huudella ehtoja tai lupauksia palkkaneuvotteluihin.
 Perussuomalaisten eduskuntaryhmän varapuheenjohtajan  Jani Mäkelän  vastaus oli en osaa sanoa. Hänen mielestään on myös mietittävä, mitä kaikkea kuntatalous kestää.
 – On parempi, kun poliitikot eivät sekaannu työmarkkina-asioihin, vaan liitot hoitavat neuvottelut työnantajapuolen kanssa. Hoitajat tekevät tärkeää työtä ja ansaitsevat varmasti korotukset, mutta niin moni muukin, Mäkelä muotoilee näkemyksensä.
 Lähes kaikki muut perussuomalaiset vastaajat kuitenkin kannattivat hoitajien oikeutta muita parempaan palkankorotukseen.
 Eduskunnasta Tampereen pormestariksi eli käytännössä kuntatyönantajaksi siirtyvä  Anna-Kaisa Ikonen  empii myös vastauksessaan.
 Ikosen mielestä hoitajapula on terveydenhuollon toimintakykyä eniten uhkaava asia, siksi hoitoalan pito- ja vetovoimaa olisi lisättävä. Hoitoalan vetovoimassa palkkaus ja työhyvinvointi ovat merkittäviä tekijöitä.
 – Lähtökohtaisesti työntekijä ja työnantaja sopivat keskenään palkkauksesta. Palkkaneuvottelujen politisoituminen olisi huono asia kaikkien kannalta.
 Tampereen pormestari tarjoaakin hoitajille lääkettä, joka on ollut kokoomuksen resepti aiemminkin.
 – Paikallisen sopimisen kautta palkkausta voisi mahdollisuuksien mukaan nostaa vastaamaan työn vaativuutta ja tuottavuuden kasvua, Ikonen pohtii.
 Anna-Kaisa Ikonen kertoo esimerkkinä työhyvinvointiin panostamisesta, että Tampereen kaupungin työntekijöiden kulttuuri- ja liikuntaetua on korotettu nyt koronavuonna 80 eurosta 200 euroon. Ensi vuodelle on varattu 100 euroa.
 Koronakriisi on lisännyt myötätuntoa hoitajia kohtaan
 Yli puolet SDP:n eduskuntaryhmän vastanneista edustajista suosisi hoitajia seuraavalla palkkakierroksella.  Raimo Piiraisen  mielestä lisäksi pitäisi lisätä hoitajien määrää, jotta heidän työkuormansa vähenisi.
 –Olen reilumman palkankorotuksen kannalla hoitajille. He ovat tehneet kovan työn koronan aikana kaikilla hoitajien toimintaan liittyvillä aloilla.
 Piirainenkin tosin muistuttaa, etteivät hoitajien palkat olet kansanedustajien päätettävissä.
 Kyselyyn vastanneista vihreiden kansanedustajista useimmat kannattavat hoitajalisää korotuksiin, niin myös  Jenni Pitko . Hänen mielestään hoitajien työn tärkeys ja välttämättömyys ei heijastu palkkoihin riittävästi, ja palkkoja tulisi korottaa.
 – Koronakriisi on viimeistään näyttänyt laajasti, miten korvaamattoman arvokasta työtä terveydenhuollon henkilökunta tekee koko yhteiskunnan toimivuuden eteen. Myös korona-ajan ponnisteluista tulisi saada lisäkorvaus.
 "Naapurimaat houkuttelevat hoitajia korkeammilla palkoilla"
 Myös RKP:n kansanedustaja  Sandra Bergqvist  kannattaa palkankorotusta yhtenä keinona hoitajapulan ratkaisemiseksi.
 – Useat naapurimaamme houkuttelevat terveydenhuollon ammattihenkilöitä korkeammilla palkoilla ja hyvillä työetuuksilla. Jos haluamme ammattitaitoisen ja pätevän työvoimamme pysyvän Suomessa eikä vaihtavan alaa, meidän on ryhdyttävä toimiin, Bergqvist vastaa.
 Kristillisdemokraattien kansanedustaja ja erikoislääkäri  Sari Tanus  kannattaa hänkin hoitajien eritysasemaa palkkakierroksella. Hän muistuttaa myös eläkkeelle jääneiden hoitajien työmahdollisuuksien hyödyntämisestä ja osa-aikaisuudesta.
 – Hoitajat tekevät vaativaa, vastuullista ja usein raskasta työtä. Palkan tulee vastata työn vaativuutta. Jotta ala olisi houkutteleva ja hoitajat pysyisivät ammateissaan Suomessa, tarvitaan palkankorotusta, Tanus perustelee.
 Myönteisesti kysymykseen hoitajien palkkojen muita suuremmasta nostamisesta vastasi myös nyt-liikkeen Harry Harkimo.
 – Hoitajien koulutusta lisää. Työtä tulee organisoida panostaen viihtyvyyteen, vähentäen kuormitusta sekä harkita maltillista palkkojen nousua.
 Ano Turtiainen (vkk) antaa myös tukensa.
 – Palkankorotusta tukee äskettäin julkisuudessa ollut tieto, jonka mukaan lähihoitajia on saatu töihin kunnollisilla palkankorotuksilla. Tämä vähentää myös ulkomaisen halpatyövoiman tarvetta, Turtiainen perustelee.
 Voit keskustella hoitajien tarpeesta saada muita työntekijöitä parempi palkankorotus keskiviikkoon 8.9. 2021 kello 23 asti. Napauta jutun jälkeen keskustele-painiketta.
 Lue lisää:
 Analyysi: Sote-alalla tuli tänään voimaan uusi, ”Suomen suurimmaksikin” kutsuttu työehtosopimus – mutta harva asia on heti toisin
 Hoitajapula syvenee, ja ammattilaisten pelätään kaikkoavan alalta – alanvaihtaja Terhi Vallineva kertoo, miksi hän päätyi päinvastaiseen ratkaisuun
 Helsinki on kieltänyt yksityisiä terveysjättejä palkkaamasta kaupungin työntekijöitä, väittää Tehy: “Näyttäisi myös, että käytäntö on laajemmin käytössä ympäri Suomea”

Ylen kysely kansanedustajille: Enemmistö vastanneista kannattaa hoitajille parempaa palkankorotusta kuin muille työntekijöille


Summary: Loviisan kaupunki myy Suomen vanhimpiin ruukkiyhdyskuntiin lukeutuvan Strömforsin ruukin alueella toimivalle kiinteistösijoitusyhtiölle. Ostaja haluaa alueelle ympärivuotista matkailua.

Strömforsin ruukin omistajanvaihdos etenee Loviisassa.
 Loviisan kaupunginhallitus hyväksyi maanantaina Strömforsin Yrityspuisto Oy:n tekemän ostotarjouksen alueen rakennuksista. Pyhtääläisen Uusitalojen yrittäjäperheen kiinteistösijoitusyhtiö on tarjonnut kaupungin myymästä kokonaisuudesta 151 900 euroa.
 Lue lisää:   Historiallinen Strömforsin ruukki löysi ostajan – kahdeksan rakennusta käsittävän alueen hinta on noin 150 000 euroa
 Kiinteistösijoitusyhtiö toimii alueella jo ennestään. Loviisan kaupunki ei saanut Strömforsin rakennuksista muita ostotarjouksia.
 Kaupunginhallituksen jäsen  Teemu Peräkylä  (kesk.) ehdotti kokouksessa, että aluetta ei myydä. Ehdotus ei saanut kannatusta, ja Peräkylä jätti pöytäkirjaan eriävän mielipiteen.
 Kaupunginhallitus valtuutti päätöksellään Loviisan kaupunginjohtaja  Jan D. Oker-Blomin  neuvottelemaan myyntisopimuksesta ja allekirjoittamaan sen, kuten myös muut mahdollisesti tarvittavat sopimukset esimerkiksi museoesineistöön liittyen.
 Yksi Suomen vanhimmista ruukkiyhdyskunnista
 Strömforsin ruukki sijaitsee Ruotsinpyhtään kirkonkylässä, noin 18 kilometrin päässä Loviisan keskustasta. Se on yksi vanhimmista ja parhaiten säilyneistä ruukkiyhdyskunnista Suomessa. Strömforsin ruukin historia ulottuu 1600-luvulle.
 Loviisan kaupunki myy kiinteistösijoitusyhtiölle yhteensä kahdeksan rakennusta: navetan, alapajan, tallin, verkhuusin, sahan, aitan, letkuvajan ja saunan. Myytäviä neliöitä on yhteensä lähes 5 000. Lisäksi kauppaan kuuluu maa-alueita, joilla rakennukset sijaitsevat. Maata myydään yhteensä reilut 11 000 neliötä.
 Myytävät rakennukset ovat huonossa kunnossa ja niiden korjaustarve on suuri. Kaupunki myy rakennukset ostajan remontoitavaksi siinä kunnossa kuin ne tällä hetkellä ovat.
 Lisää majoitustilaa
 Strömforsin Yrityspuisto Oy omistaa jo ennestään vanhan sähkötarviketehtaan alueen eli Strömforsin yrityspuiston. Lisäksi Uusitalojen omistuksessa ovat tehtaanjohtajan käytössä ollut kartanorakennus ja sen läheisyydessä sijaitseva Krouvinmäen majoitusrakennus, joissa toimii tällä hetkellä Strömforsin Bed & Bistro.
 Yhtiön tavoite on ollut jo pidempään saada alueelle uusia yrityksiä ja työpaikkoja. Suunnitelmana on, että neljän vuoden päästä Strömforsin ruukin alue olisi hyvinvointi- ja luontomatkailun keskus. Yhtiö haluaisi Strömforsiin nykyistä enemmän kävijöitä ympäri vuoden. Tarkoituksena on rakentaa alueelle lisää majoitustilaa.
 Jo olemassa oleva museotoiminta alueella tulee jatkumaan.
 Lisää aiheesta:
 Yksi Suomen vanhimmista ja parhaiten säilyneistä ruukkiyhdyskunnista myytävänä, 8 rakennusta kaupan – ostotarjoukset jätettävä elokuun alussa

Strömforsin ruukin myynti hyväksyttiin Loviisassa – historiallinen alue vaihtaa omistajaa noin 150 000 eurolla


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Yle kysyi kansanedustajilta: Enemmistö vastanneista kannattaa hoitajille muita parempaa palkankorotusta
 Etenkin vasemmistoliiton, perussuomalaisten, kristillisdemokraattien ja vihreiden kansanedustajat tukevat hoitajille muita työntekijöitä parempaa palkankorotusta.  Ylen kyselyyn  vastasi 115 edustajaa. Heistä 70 kannatti hoitajien muita parempia korotuksia. Vain kolme edustajaa vastusti ajatusta, monet jäivät empimään. Katso jutusta, miten sinua kiinnostava kansanedustaja vastasi.
 Hallituksen budjettiriihi alkaa – kipukohtina ilmastotoimet ja työllisyys
 Hallitus kokoontuu tänään Säätytalolle budjettiriiheensä, jossa päätetään vuoden 2022 talousarvioesityksestä.  Silja Viitala / Yle
 Hallituksen  kaksipäiväinen budjettiriihi alkaa  aamukymmeneltä Säätytalossa. Hallituspuolueet ovat etsineet kiivaasti sopua jäljellä olevista kiistakysymyksistä, mutta riiheen riittää vielä runsaasti puitavaa. Eniten päänvaivaa aiheuttavat maataloutta koskevat päästövähennykset, työllisyystoimien kunnianhimo, valtiontaloutta vahvistavat veromuutokset sekä tieteeseen kohdistuvat leikkauspaineet.
 Suomen Kabulin-suurlähetystön turvamies pakeni talibaneja Pakistaniin
 Afganistanin ilmavoimien A-29-lentokoneet ja luotiliivit odottivat hangaarissa Kabulin lentokentällä 31. elokuuta, kun Yhdysvallat oli vetänyt joukkonsa pois maasta. Wakil Kohsar / AFP
 Suomen suurlähetystössä työskennellut afganistanilainen turvamies elätteli vielä elokuun lopulla toiveita, että Suomi evakuoisi hänetkin maasta, pakoon valtaan noussutta ääri-islamilaista Taliban-liikettä. Suomen evakuointioperaatio kuitenkin päättyi nopeasti, ja nelisenkymmentä suomalaisen alihankkijayrityksen työllistämän afganistanilaisyrityksen työntekijää jäi maahan. Kun amerikkalaiset sotilaatkin poistuivat maasta, mies sai ääniviestin, jossa ilmeisesti Talibanin taistelija kertoo suunnitelmista kostaa ulkomaalaisille työskennelleille. Tämä säikäytti miehen lähtemään  perheineen pakoon kohti Pakistania .
 Moni vanhempi valitsee lapselleen ruotsinkielisen alakoulun, vaikka äidinkieli olisi suomi
 Paula Jaskari on kiitollinen vanhempiensa valinnasta laittaa hänet ruotsinkieliseen kouluun jo ekaluokkalaisena. Mirva Ekman / Yle
 Pohjanmaalla Mustasaaressa asuva  Paula Jaskari  ei osannut juuri ruotsia aloittaessaan koulutaipaleensa ruotsinkielisessä kyläkoulussa. Nyt, 14 vuoden kuluttua, hän kokee olevansa suomenruotsalainen.  Ruotsinkielisissä kouluissa aloittavien ekaluokkalaisten  määrä on selvästi suurempi kuin ruotsinkielisiksi rekisteröityjen seitsemänvuotiaiden määrä.
 Etelässä pilvistä, pohjoisessa sateita
 Aamu aukeaa laajalti poutaisena ja viileänä, paikoin sumuisena. Sateita saadaan idässä ja pohjoisessa. Päivällä sateet liikkuvat etelää kohti ja illemmalla itään.
 Nina Karusto / Yle Sää
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Joukko kansanedustajia nostaisi hoitajien palkkaa, budjettiriihessä riittää puitavaa, ruotsinkielinen alakoulu kasvattaa suosiotaan


Summary: Tuskin mikään suunniteltu laki on saanut yhtä vastenmielistä nimeä kuin puoskarilaiksi kutsuttu lakiuudistus, joka koskee ei-lääketieteellisten hoitojen rajaamista. Olisi syytä puhua mieluummin kokemushoidoista, kirjoittaa Järvi.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Voiko apteekkilääkkeitä kaihtava vanhempi juottaa lapselleen vahingollista hopeavettä tai vaihtoehtohoitaja sivellä syöpäkasvaimeen mustasalvaa? Saako reiki-hoitaja väittää parantavansa masennuksen ja homeopaatti lapsettomuuden? Missä kulkee raja, millaisiin vaivoihin kuka tahansa voi tarjota hoitoa kenelle tahansa?
 Kun tiedotusvälineet tuovat julkisuuteen surullisia tapauksia epäonnistuneista kokeellisista hoidoista tai suoranaisista huijauksista, kiihtyy keskustelu ei-lääketieteellisten hoitojen asemasta. Suomessa ei ole niitä koskevaa erillistä lainsäädäntöä, vaikka yritystä on kyllä ollut.
 Vuonna 1991 poliitikot herätti  laisäädännön tarpeeseen Rovaniemellä kuollut diabeetikko-poika, jota oli  puoskaroitu kuhne-kylpyhoidoilla . Lama ja alituinen sote-uudistus veivät hallitusten huomion, mutta etenkin vuosina 2006–2008 lakia vaihtoehtoisista hoidoista yritettiin saada aikaan.
 Työryhmä jätti mietinnönkin, mutta yhteisymmärrystä ja poliittista tahtoa ei löytynyt.
 Tarkoitus ei ole kieltää kaikkea, vaan saada rekisteri hoitojen antajista ja suojella esimerkiksi lapsia ja vakavasti sairaita. Tuore kysely osoitti, että vaikka kansalaiset ovat lääkäreitä avoimempia vaihtoehtohoidoille,  lakeja kaivataan ihmisten suojaksi .
 Puoskarilaki-termi jäi meillä elämään  ruotsin kielestä. Kvacksalverilagen sääteli aiemmin Ruotsin vaihtoehtohoitoja, mutta nykyisin määräykset on sijoitettu moniin eri lakeihin.
 Kielitoimiston sanakirjan mukaan  puoskaroinnilla  tarkoitetaan ’puoskarina toimimista’ ja ’taitamatonta hoitoa’’.  Puoskari  taas on ’laittomasti lääkärintointa harjoittava henkilö’’.
 Halventavan tarkoituksen sana saa puhuttaessa taitamattomista lääkäreistä,  selittää termin taustoja  Kotimaisten kielten keskuksen kielenhuoltaja  Riitta Eronen .
 Puoskarilaki on ruma ja huono kutsumanimi jo muutenkin tunteita herättävässä asiassa. Mistä parempi nimi?
 Vaihtoehtohoito-sana ei kelpaa lääkäreille , koska joku voi erehtyä kuvittelemaan, että hoidot olisivat vaihtoehto sairauksien käyvälle hoidolle. Täydentävät hoidot -sanapari ei kelpaa samasta syystä. Lääkärit haluaisivat puhua uskomushoidoista, mutta osa vaihtoehtohoidoista omaa muutakin näyttöä kuin uskoa.
 Minulla olisi ehdotus: voisimmeko ryhtyä puhumaan kokemushoidoista. Sana viittaa asiakkaan kokemukseen hoidon mahdollisesta tehosta. Sanalla voidaan myös tuoda esiin hoitojen antajan työkokemuksen merkitystä hoidon onnistumisessa.
 Lääkärienkin luulisi kelpuuttavan kokemushoidon, koska se on varsin arvovapaa termi eikä liioittele tai vähättele hoidon mahdollista tehoa. Yleisesti hyväksyttyjä, kokemukseen nojaavia hoitoja käytetään lääketieteessäkin, vaikka hoitojen tieteellinen näyttö ei aina olisi yksiselitteinen.
 Ihmiskeho on täynnä mekanismeja, joiden yhteyttä terveyteen tai sairauteen ei vielä tunneta.
 Lääketiedekään ei ole pelkkää riemukulkua.  Nobelin palkinnon vuonna 1949 sai  ihmehoidoksi ylistetty lobotomia.  Portugalilainen neurologi  Egas Moniz  kehitti leikkausmenetelmänsä psykiatrisen potilaan mielen rauhoittamiseksi.
 Pelastavaksi luultu hoito tekikin ihmisistä pahimmillaan pysyvästi tunne-elämältään apaattisia tai vaihtoehtoisesti yliaggressiivisia.
 Ihmiskeho on täynnä mekanismeja, joiden yhteyttä terveyteen tai sairauteen ei vielä tunneta.
 Muistan aina, miten adhd-pojilleen maitohappobakteereja ja muita probiootteja syöttäviä äitejä väheksyttiin tiedepiireissä – kunnes opittiin tuntemaan suoli-aivoakseli.
 Nykyisin suolen mikrobiston, ravitsemuksen ja aivoterveyden yhteyksistä  tulee jatkuvasti uutta tutkimustietoa.
 Raja puoskarin ja visionäärin välillä on joskus horjuva – ennen kuin tieteellinen tutkimus tulee kääntämään näytön hänen puolelleen tai häntä vastaan.
 Ulla Järvi
 Kirjoittaja on tiedetoimittaja ja terveysviestinnän tutkija, joka ei pysty edes kuvittelemaan, miten vähän me mistään vielä tiedämme .
 Kolumnista voi keskustella 8.9. klo 23:00 asti.

Ulla Järven kolumni: Puoskarilaki on huono ja ruma kutsumanimi


Summary: Järjestön raporttiin haastateltiin Syyriaan palanneita vuosien 2017–2021 välillä.

Syyriaan palanneet turvapaikanhakijat ovat joutuneet poliisin väkivallan ja kidutuksen uhreiksi, sanoo ihmisoikeusjärjestö Amnesty International. Järjestö arvioi keräämiensä tietojen pohjalta, että Syyriassa ei ole alueita, joihin olisi turvallista palata.
 Raportin mukaan naiset ja lapset ovat palatessaan yhtä suuressa vaarassa kuin miehet. Silti muun muassa Tanska, Ruotsi sekä Turkki rajaavat Amnestyn mukaan suojelua ja painostavat turvaa hakevia palaamaan Syyriaan.
 Amnestyn tuoreessa raportissa on dokumentoitu tiedusteluviranomaisten toimet 66 ihmisen kohdalla, jotka ovat palanneet Syyriaan haettuaan turvapaikkaa ulkomailta. Palanneista 13 on lapsia.
 Järjestö vetoaa hallituksiin pakolaisstatuksen puolesta
 Syyrian viranomaiset ovat pidättäneet maahan palanneita henkilöitä, heitä on kidutettu, heihin on kohdistettu seksuaalista väkivaltaa ja ihmisiä on kateissa, Amnesty kertoo. Ainakin viidessä tapauksessa henkilö on kuollut ollessaan pidätettynä.
 Maahan palanneet kertoivat Amnestylle, että tiedusteluviranomaiset kohdistavat toimiaan erityisesti ihmisiin, jotka ovat yrittäneet paeta Syyriasta, ja syyttävät heitä epälojaalisuudesta tai "terrorismista".
 Amnestyn mukaan, vaikka armeijan väkivaltaisuudet ovat laantuneet, Syyrian hallituksen taipumus törkeisiin ihmisoikeusloukkauksiin ei ole.
 – Me vetoamme eurooppalaisiin hallituksiin, että syyrialaisille myönnetään pakolaisstatus ja ettei heitä pakoteta suoraan tai painostamalla palaamaan Syyriaan. Myös Libanonin, Turkin ja Jordanin täytyy suojella syyrialaisia turvapaikanhakijoita palautuksilta kansainvälisten sopimusten mukaisesti, sanoo Amnestyn tutkija  Marie Forestier  tiedotteessa.
 Myös lapsia kohdeltu kaltoin
 Amnesty kertoo, että seksuaalista väkivaltaa kohdistettiin 14 ihmiseen. Raiskausten uhreiksi joutui viisi naista, teini-ikäinen poika ja viisivuotias tyttö.
 Osa perheistä päätti, että naiset palaavat Syyriaan ennen miehiään, koska olettivat, että naisia ei pidätettäisi yhtä herkästi. Amnesty kuitenkin dokumentoi 13 naisen sekä kymmenen lapsen pidätyksistä. Lapset olivat iältään kolmesta viikosta 16-vuotiaaseen. Viisi lasta joutui poliisin kidutuksen tai muun kaltoinkohtelun uhriksi.
 Amnesty raporttiin haastateltiin Syyriaan palanneita vuosien 2017-2021 välillä. Haastateltuja syyrialaisia oli 41, joihin sisältyi palanneita, heidän sukulaisiaan ja ystäviään. Lisäksi raporttiin haastateltiin juristeja, humanitaarista työtä tekeviä sekä asiantuntijoita. Maahan palanneet tulivat Libanonista, Ranskasta, Saksasta, Turkista, Jordaniasta ja Arabiemiirikunnista.

Amnesty: Poliisi kiduttanut ja raiskannut Syyriaan palaamaan joutuneita turvapaikanhakijoita