Summary: Kabulista evakuoituja turvamiehiä ja heidän perheenjäseniään oli yhteensä 83. Kaikkiaan Suomi on evakuoinut Afganistanista 413 ihmistä. Haaviston mukaan Yhdysvaltain apu Suomelle on vastavuoroista, sillä Suomen kautta on myös evakuoitu Yhdysvaltain kansalaisia.

Ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.) mukaan Afganistanista on saatu evakuoitua yhteensä 83 Suomen suurlähetystön turvamiestä ja heidän perheenjäsentään. Suurin osa evakuoiduista oli Haaviston mukaan lapsia.
 Haavisto kertoi lauantaina tiedotustilaisuudessa, että evakuointilistalle hyväksyttyihin henkilöihin otettiin yhteys heti  valtioneuvoston tekemän päätöksen jälkeen tiistaina  myöhään Suomeen aikaa.
 Keskiviikkona evakuoitavat pääsivät bussin kyydissä Kabulin lentoaseman eteläportille, mutta matka tyssäsi Talibanin tiesululle.
 Haaviston mukaan aiempina päivinä pitkä bussijono lentokentälle oli liikkunut hitaasti, mutta keskiviikkona se ei enää liikkunutkaan.
 Haaviston mukaan tilanne oli vaikea. Bussi odotti 700 metrin päässä lentokentälle pääsystä Talibanin tiesululla, mutta evakuointia ei päästy tekemään.
 – He joutuivat odottamaan 58 tuntia tiesululla, eli kyseessä oli aikamoinen operaatio myös heille, Haavisto kertoi Ylen haastattelussa tiedotustilaisuuden jälkeen.
 Suomi pyrki välikäsien kautta viestittämään Talibanin tiesululle, että bussissa olijoiden tilapäiset matkustusasiakirjat ovat kunnossa ja heillä on oikeus päästä Suomeen.
 – Tiesululle viestiminen oli hyvin vaikeaa, ja siinä jouduttiin käyttämään paljon välikäsiä, missä myös amerikkaisilla oli keskeinen rooli. Otimme myös yhteyttä maihin, joilla on vielä edustus Afganistanissa, eli Qatariin, Turkkiin ja Venäjään ja saimme näiltäkin paljon apua, Haavisto sanoo Ylen haastattelussa.
 – Viimein erilaisten diplomaattisten kanavien ja myös amerikkalaisten kautta saimme heille luvan kulkea kävellen 700 metriä kohti lentoasemaa ja amerikkalaisten kontrollipistettä.
 Viimeisimpänä evakuoidut nyt matkalla Suomeen
 Eilen ilallalla Yhdysvaltain joukoilta tuli Suomeen tieto, että bussissa olleet henkilöt pääsivät jatkamaan matkaa jalan. Noin tuntia myöhemmin Suomi sai vahvistuksen, että 83 hengen joukko on päässyt terminaaliin.
 – Tilanne on ollut äärimmäisen hektinen. Tiesululla on ollut valtava ruuhka, eikä busseja ja kävelijöitä ole päästetty.
 Ilmeisesti Suomen bussin kohdalla tehtiin jonkinlainen poikkeus.
 – Ymmärsin, että perjantai ja lauantai ovat niitä päivä, jolloin amerikkalaiset pääosin evakuoimat omiaan. Oli onni, että tämä suomalaisten ryhmä saatiin mahdutettua amerikkalaisten koneisiin ja heidät saatiin turvallisesti välilaskupaikkaan.
 Tänään 83 evakuoitua ovat päässeet välilaskupaikkaan, josta matka jatkuu Suomeen.
 Haavisto: Yhdysvaltojen apu Suomelle vastavuoroista
 Suomi sai lähetystöön palkattujen turvamiesten ja näiden perheiden evakuointiin merkittävästi apua Yhdysvalloilta. Mutta miksi Yhdysvallat auttoi niin paljon Suomea?
 – Yhdysvalloilla on ollut koko kenttä hallussaan ja he sitä kontrolloivat, Haavisto sanoo haastattelussa.
 Toisaalta hän myös uskoo, että kyse on vastavuoroisesta avusta Suomen ja Yhdysvaltain välillä. Suomi on Haaviston mukaan auttanut nimittäin Yhdysvaltoja omissa evakuoinneissaan Afganistanista.
 – Meidän virkamies- ja sotilastasolla on saatu erittäin hyvä yhteistyösuhde Yhdysvaltoihin, ja myös me autoimme heidän kansalaisiaan Suomen kautta evakuoinnin kestäessä – ja saimme siitä kiitosta. Uskon, että tämä oli vastapalvelus heidän puoleltaan.
 Kiitoksia Suomi sai evakuoinneissa auttamisesta Haaviston mukaan Yhdysvaltain ulkoministeriltä eli  Anthony Blinkeniltä .
 – Kun heidän ihmisiään on autettu, he ovat valmiita auttamaan Suomeen evakuoitavia, Haavisto sanoo Ylelle.
 Kaikkiaan Suomi on evakuoinut 413 ihmistä Afganistanista
 Suomi on saanut evakuoitua Afganistanista yhteensä 413 ihmistä. Aiemmin on kerrottu, että Kabulista evakuoitiin 250 Suomen kansalaista sekä Suomen lähetystössä työskennellyttä perheineen. Lisäksi evakuoitiin yhteensä 80 EU-delegaatioon ja Nato-operaation Suomen-kiintiöön kuuluvaa.
 Haaviston mukaan turvallisuustilanne Afganistanissa on ailahteleva.
 – Isku lentokentälle kertoo siitä, mitä on odotettavissa: Isisin iskuja paitsi amerikkalaisia, niin myös jopa talibaneja vastaan. Erilaisia sisällissodan elementtejä on maassa selvästi ilmassa, Haavisto kommentoi Ylelle.
 Ylen tiedot: Noin 45 vartijaa jäi Afganistaniin
 Afganistaniin jäi Ylen tietojen mukaan arviolta 45 vartijaa, jotka suojasivat Suomen suurlähetystöä ja pelkäävät nyt Talibanin kostoa.
 Nämä vartijat eivät päässeet evakuointilistalle, sillä listalle lisättiin vain vartijoita, jotka olivat tehneet henkilösuojausta eli suojanneet lähetystön väkeä suurlähetystöalueen ulkopuolella.
 Haavisto sanoi tiedotustilaisuudessa, että hän ei voi kommentoida listan ulkopuolisten henkilöiden tilannetta. Hän totesi samoin myöhemmin Ylen haastattelussa.
 Ulkoministerin mukaan valtioneuvosto joutui tekemään rajauksen muiden muassa näkyvässä roolissa oleviin henkilöihin.
 Lisäksi Afganistanissa on edelleen Suomen evakuointilistalla olevia yksittäisiä ihmisiä ja Suomen kansalaisia, jotka eivät ole päässeet Kabuliin evakuointia varten.
 – Ihmisiä, jotka eivät ole sairauden tai esimerkiksi synnytyksen vuoksi voineet evakuointilennoille liittyä. Lisäksi meillä on perheenyhdistämisprosesseja Suomessa jo asuvien afgaaniperheiden osalta ja näitä pyrimme helpottamaan, Haavisto sanoo Ylen haastattelussa.
 Lue myös:
 Uusimmat tiedot Afganistanin tilanteesta
 Suomi kasvattaa evakuoitavien afganistanilaisten määrää 128:lla – ulkoministeri Haavisto: Myös konsuliapua tarvitsevien määrä on ennakoitua suurempi
 Suomi onnistui evakuoimaan Afganistanista kaikkiaan 330 henkilöä, puolustusministeri Kaikkosen mukaan terrori-iskut eivät vaikuttaneet lopettamisaikatauluun

Suomi sai evakuoitua Kabulista turvamiehiä perheineen USA:n lennolla – Haavisto Yhdysvaltojen avusta: "Uskon, että tämä oli vastapalvelus"


Summary: Hollolassa turkoosina hohtavalle Kiikunlähteellä on jo muutaman vuoden ajan jouduttu miettimään keinoja, joilla voidaan rajoittaa ihmisvirtaa alueelle. Maasto on vauroitunut, roskaantunut ja alueen asukkaiden rauha rikkoontunut.

Vilkkaimpina päivinä Kiikunlähteelle on suunnistanut satoja ihmisiä autoineen. Viime kesänä päijäthämäläinen Hollolan kunta ja lähteelle johtavan yksityistien asukkaat saivat tielle ajokiellon moottoriajoneuvoille. Samalla alueelta poistettiin pysäköintipaikat.
 Ajokielto on hillinnyt liikennettä, mutta ei poistanut sitä täysin.
 Alueen asukkaat ja kunta toivovat, että Kiikunlähteen annettaisiin nyt olla rauhassa jonkin aikaa, jotta lähdettä ympäröivä luonto elpyisi. Ihmismassojen vaeltelu vesirajassa vahingoitti rannan kasvustoa ja roskiakin kertyi aika lailla.
 Kunta yritti suitsia kiihtynyttä luontomatkailua järkevämmäksi jo vuonna 2018 rakentamalla Kiikunlähteelle näköalatasanteen. Lisäksi alue aidattiin, mutta sekään ei hillinnyt innokkaimpia. Osa on pulahtanut uimaankin – välittämättä siitä, että lähteestä pumpataan käyttövesi osaan alueen talouksista.
 Näköalatasanteen alapuolinen pintakasvillisuus on tuhoutunut ihmismassojen tamppauksessa. Markku Lähdetluoma / Yle
 Suosittu luontoelokuva lisäsi kansainvaellusta
 Paikan vetovoima on kasvanut vähitellen viime vuosina. Suosiota lisäsi  Järven tarina  -luontoelokuva, jonka ensi-ilta oli vuonna 2016.  Elokuvaa kuvattiin  muutaman vuoden aikana myös Kiikunlähteen turkoosin kirkkaassa vedessä.
 Kiikunlähde kuuluu Suomen suurimpiin lähdealtaisiin. Sen pituus on 400 metriä. Kylmä pohjavesi pulppuaa neljästätoista lähteen silmästä hiekan seasta, eikä turkoosinsininen lähde jäädy koskaan. Arvion mukaan se tuottaa vettä noin 7 000 kuutiota vuorokaudessa.
 Lähellä lähdettä asuva  Leena Saarela  on saanut hätistellä liian innokkaita luonnonystäviä useaan kertaan jopa pihapiiristään.
 – On tultu pihaan asti ja yritetty asettautua piknikille. Autojen pysäköiminen tien varteen vaarantaa pelastusajoneuvojen pääsyn tänne, ja lisäksi täällä pitäisi päästä liikkumaan myös maatalouskoneilla.
 Lähteelle voi edelleen saapua jalkaisin tai pyöräillen, vaikka kunta ja asukkaat muuten toivovat sen jättämistä toistaiseksi rauhaan.
 Pienempikin luontokohde voi tulla yllättäen hyvin suosituksi
 Metsähallituksen asiakaspalvelupäällikkö  Sari Airas  kertoo, että monilla tuoreilla retkeilijöillä voi olla  retkietiketti  hukassa. Ehkä sen olemassaolosta ei edes tiedetä.
 – Ei hoksata varustautua tarpeeksi lämpimillä vaatteilla tai kengillä ja jätetään roskia luontoon. Sytytetään avotuli tai poiketaan merkityiltä poluilta.
 Airas kertoo, että sosiaalisella medialla ja erilaisilla retkeilijäyhteisöillä on merkittävä vaikutus siihen, mitkä kohteet nousevat suosituiksi.
 – Sosiaalisen median vaikutuksesta pieni, vähemmän tunnettu luontokohde saattaa nousta yllättäen hyvinkin suosituksi ja halutuksi käyntikohteeksi.
 Kiikunlähteelle saa kulkea vain jalkaisin tai pyöräillen.  Markku Lähdetluoma / Yle
 Ensikertalaisten luontoretkeilijöiden määrä nousussa
 Korona aiheutti valtavan luontobuumin, Sari Airas sanoo.
 – Kansallispuistojen kävijämäärät pompsahtivat viime vuonna merkittävästi ylöspäin, kun ihmiset eivät päässeet matkustelemaan ja oli muitakin rajoituksia.
 Viime vuonna tehdyn kävijätutkimuksen mukaan ensikertalaisten osuus yli kaksinkertaistui kansallispuistojen luontokohteilla verrattuna kymmenen vuoden takaisiin lukuihin.
 – Mukaan tuli paljon ensikertalaisia ja nuorempaa väkeä omatoimiretkeilemään. Tämä toi lisää myös kokemattomampia retkeilijöitä, Airas sanoo.
 Lue myös:
 Turkoosinsininen luontokohde Kiikunlähde on niin suosittu, että maasto sen ympäriltä on tuhoutunut ja lähde kärsii – uudet aidatkaan eivät pidättele ahneimpia vierailijoita

Sadunomaisesta Kiikunlähteestä tuli liian suosittu – retkietiketti unohtuu, kun roskaava ihmismassa pakkautuu pienelle lammelle


Summary: Kouluterveydenhoitajilta jää monin paikoin perustyö tekemättä koronatehtävien vuoksi. Hoitovelka kasvaa, ja todennäköisesti lisää työtä on luvassa pandemian jälkeen, kun osa koronan kuormittamista oppilaista oireilee.

Korona-aika on vienyt resursseja kouluterveydenhuollolta, kun terveydenhoitajia on siirretty muihin tehtäviin.
 Kouluterveydenhuollon saatavuus on ollut aiemminkin huonoa joillakin alueilla, ja nyt tilanne on Suomen Terveydenhoitajaliiton mukaan kiristynyt entisestään.
 – Varsinkin viime vuoden keväällä kouluterveydenhoitajia siirrettiin runsaasti koronatehtäviin. Tilanne palautui joksikin aikaa, mutta nyt heitä kuormittavat 12–15-vuotiaiden rokotukset ja siirrot aikuisten joukkorokotuksiin. Silloin heidän perustehtävänsä jää tekemättä, sanoo Suomen Terveydenhoitajaliiton puheenjohtaja  Tiina Mäenpää .
 Kouluterveydenhuollossa on jo pitkään ollut suuria alueellisia vaihteluita. Esimerkiksi Helsinki on  rikkonut lakia jo ennen pandemiaa  eivätkä kaikki koululaiset ole päässeet lääkärintarkastukseen.
 Koululääkäreistä pulaa
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) mukaan  kouluterveydenhoitajien henkilöstömitoitukset  toteutuivat 93 prosentissa terveyskeskuksista.
 Terveydenhoitajaliiton mielestä henkilöstömitoitussuositusten mukaan toimittaessa kouluterveydenhoitajalla on liikaa oppilaita vastuullaan.
 Suositukset ovat peräisin vuodelta 2004. Liiton mukaan lasten ja nuorten ongelmat ovat lisääntyneet sen jälkeen ja myös monikulttuurisuus tuo työhön omat haasteensa.
 Terveydenhoitajille on siirtynyt myös koululääkäreiden töitä, koska koululääkäreistä on pulaa. THL:n mukaan vain viidennes terveyskeskuksista on yltänyt mitoitussuositukseen koululääkäreissä.
 – Kouluterveydenhoitajat olivat ylikuormittuneita jo ennen epidemiaa. Korona-aika on kuormittanut myös oppilaita paljon, ja se purkautuu palveluihin erityisesti silloin, kun epidemia helpottaa, Tiina Mäenpää sanoo.
 Hän vetoaa kuntiin, että ne alkaisivat kiivaasti suunnitella, millä tavoin tilannetta hoidetaan ja resurssoidaan kouluterveydenhuollossa koronan jälkeen.
 Terveydenhoitajaliitto: Palveluseteli ei ole ratkaisu
 Helsinki on yrittänyt ratkaista hankalaa kouluterveystilannettaan väliaikaisilla palveluseteleillä. Palvelusetelillä vanhemmat voivat viedä lapsensa yksityiselle lääkäriasemalle lakisääteiseen lääkärintarkastukseen.
 Terveydenhoitajaliiton Mäenpää uskoo, että palveluseteli eriarvoistaa koululaisia entisestään.
 – Kaikki vanhemmat eivät välttämättä ota itse yhteyttä terveydenhuoltoon. Tutkimusten mukaan usein sellaiset lapset ja perheet, jotka erityisesti tarvitsivat tukea terveyden ja hyvinvoinnin edistämiseen, jättävät ottamatta yhteyttä, jos se on omalla vastuulla.
 Ennaltaehkäiseminen tuo säästöjä
 Mäenpään mukaan kouluterveydenhuollossa keskeistä on ennaltaehkäisevä työ.
 – Terveydenhoitajan työn ajatellaan usein olevan mittaamista, punnitsemista ja rokottamista. Sekin on tärkeää, mutta suuremmassa roolissa on se, mitä siellä tarkastuksissa lapsilta ja perheiltä nousee esiin.
 Mäenpään mukaan satsaus kouluterveydenhuollon henkilökuntaan on satsaus tulevaisuuteen.
 – Mitä varhemmin pääsemme käsiksi lasten ja nuorten huoliin, sitä edullisempaa se on kunnille ja kansantaloudelle – ja tietenkin inhimillisestikin tärkeää. Varhainen puuttuminen kuormittaa paljon vähemmän lastensuojelua, erikoissairaanhoitoa ja koko terveydenhuoltojärjestelmää, Mäenpää sanoo.
 Lue myös:
 Helsinki rikkoo lakia ja myöntää sen: vain joka kolmas koululainen pääsee lääkärintarkastukseen – jatkossa kaupunki ostaa hoitoa yksityiseltä
 Siun soten lääkäripula vaikuttaa myös kouluterveydenhuoltoon: terveystarkastuksia on tehty lomallakin
 Tuhannet lapset jonottavat nyt neuvolaan ja koululääkärille – THL: "Lasten terveyspalveluja karsittiin koronan perusteella mielivaltaisesti"
 Koululaisten terveystarkastuksissa valtavat erot: aika vaihtelee 20 minuutista reilusti yli kahteen tuntiin – kiireessä oppilaan huolia voi jäädä piiloon
 Täältä löydät  kaikki tuoreimmat uutiset koronaviruksesta .

Pandemia syö edelleen kouluterveydenhuoltoa – väkeä siirretty koronatehtäviin


Summary: Aikuisten ADHD:n tunnistaminen on ottanut suuria harppauksia, mutta jopa yli 100 000 suomalaista aikuista saattaa elää ilman oikeaa diagnoosia. Jaana Sinersalo ja Aapo Heinonen saivat ADHD-diagnoosinsa vasta yli kolmekymppisinä.

Jaana Sinersalo  pitelee pientä lääkekapselia kädessään. Jos tämä ei toimi, niin ei sitten mikään, hän pohtii. Hän nielaisee kapselin ja odottaa.
 Tunnin päästä lääke tehoaa. Koko loppupäivän Sinersalo itkee onnesta. Ajatuksia tulee päähän vain yksi kerrallaan. Tätäkö on olla normaali?
 45-vuotiaalla Jaana Sinersalolla on ADHD eli aktiivisuuden ja tarkkaavuuden häiriö,  attention deficit hyperactivity disorder.  Sinersalo on yksi heistä, jotka ovat saaneet diagnoosinsa vasta aikuisena.
 Moni ADHD-oireinen kuvailee häiriötä samalla tavalla. On kuin päässä olisi monta telkkaria auki, ja kaikista tulee eri ohjelma. Kaukosäätimet ovat hukassa ja meteli on päätähuumaava.
 Juuri kun on saamassa ohi liihottavasta ajatuksesta kiinni, se katoaa eikä koskaan palaa.
 Ei oikea aikuinen
 Elämässä kaikki jäi kesken. Sinersalo katsoi vierestä, kun muut opiskelivat, menivät töihin ja etenivät elämässään. Hänestä tuntui, ettei hän ole oikea aikuinen. Sinersalo liihotti koulusta ja työpaikasta toiseen.
 Tuli useita masennusdiagnooseja vuosien varrella, mutta 19 vuoden aikana diagnoosi alkoi tuntua väärältä. Kun hän käveli jälleen lääkeresepti kädessä ulos lääkärin vastaanotolta kohti sairauslomaa, hän alkoi kyseenalaistaa saamaansa hoitoa.
 – Ajattelin vain, että enhän minä halua tappaa itseäni. Minä toimin kyllä, mutta elämä ei vaan suju, Sinersalo kertoo.
 Hän lähti itse selvittämään, mistä voisi olla kyse. Kun ADHD tuli vastaan, heräsi epäilys. Lopulta hän marssi jälleen lääkärin vastaanotolle.
 – Sanoin, että tulin nyt selvittämään, onko minulla ADHD vai olenko vain tyhmä ja laiska.
 Diagnoosi tuli: ADHD:n tarkkaamaton muoto eli ADD. Ei masennusta. Sinersalo oli tuolloin 39-vuotias.
 Lasten häiriöstä kaikkien häiriöksi
 Alun perin ADHD on ollut lasten – ja etenkin vilkkaiden poikien – oireyhtymä. Moni tarkkaamaton lapsi jäi ilman diagnoosiaan silloin, kun katse kohdistui ylivilkkaisiin lapsiin.
 Dosentti, neuropsykologi  Maarit Virta-Jämiän  mukaan aluksi ajateltiin, että ADHD on lasten oireyhtymä, joka katoaa aikuisena.
 – Nykyisin tiedetään, että osalla oireet lievittyvät aikuisena. Osalla haitta jatkuu selvänä, hän kertoo.
 ADHD-liiton mukaan aikuisilla häiriön esiintyvyys on vaihdellut tutkimuksista riippuen 2–4 prosentin välillä. Moni jää edelleen ilman diagnoosia ja hoitoa, eikä ihme. ADHD:n  Käypä hoito -suositus  laajeni koskemaan aikuisia vasta vuonna 2017.
 Lue lisää:   Toimittajalta: Olen oman elämäni The Sims -hahmo, jolta kaikki jää kesken – Haluatko sukeltaa ADHD-aikuisen päähän?
 Nyt aikuisten ADHD-diagnoosit ovat yleisempiä, vaikka moni jää edelleen tuetta. Psykiatrian erikoislääkäri  Mika Määttä  kertoo, että Suomessa voi olla jopa yli 100 000 aikuista, joilta puuttuu ADHD-diagnoosi. Tilalla voi olla ahdistusta tai masennusta, jotka voivat johtua ADHD:n hoitamattomista oireista.
 Määttä kertoo, että ADHD-tutkimuksia voi joutua odottamaan julkisessa terveydenhuollossa jopa yli vuoden. Se taas ei malttamattomille sovi.
 AOP, Riikka Tähtinen/Yle
 Oirelistaus on pitkä. Kaikilla on listan oireita välillä, mutta ADHD vaikuttaa elämänlaatuun merkittävästi ja negatiivisesti.
 Lasten ja aikuisten oireet voivat näyttäytyä hyvin erilaisina. Aikuisilla motorinen levottomuus saattaa iän myötä muuttua sisäisen maailman kaaokseksi.
 “Ei hän ole mikään häirikkö”
 34-vuotias  Aapo Heinonen  sai ADHD-diagnoosinsa 31-vuotiaana. Silloin erityisopettajaksi opiskelleen Heinosen kurssilla käytiin läpi ADHD:ta, ja kaikki kuvaukset vaikuttivat liian tutuilta. Heinonen tekstasi puolisolleen ja pohti ADHD:n mahdollisuutta.
 Puolison reaktio oli ikimuistoinen: "Vihdoin tajusit! Olen miettinyt sitä jo kauan, mutta en ole kehdannut ehdottaa!"
 Heinonen oli tyypillinen ADHD-nuori. Pyyhekumit lentelivät tunnilla ja suu kävi koko ajan. Kun sisään kerääntyy möntti, sen saa ulos vain impulsiivisella käytöksellä. Silloin pyyhekumin on lennettävä.
 Lahdesta alun perin kotoisin oleva Aapo Heinonen asuu tällä hetkellä Rovaniemellä. Pohjoisen rauhallinen ympäristö lievittää ADHD-oireita, Heinonen kertoo. Antti Mikkola / Yle
 Yläasteella Heinonen kutsuttiin vanhempineen koululle palaveriin. Huono käytös ei käy päinsä, koululta sanottiin. Vaihtoehdoiksi tarjottiin joko tarkkailuluokkaa tai koulun vaihtoa. Tunteet kävivät keskustelussa kuumina. Lopulta koulukuraattori sanoi sen ääneen.
 – Mutta kun Aapo ei ole mikään häirikkö. Ei hän tarkoita pahaa.
 Heinonen sai jäädä. Se hetki pelasti hänet.
 – Jos olisin joutunut tarkkikselle, olisin saattanut joutua suuriin ongelmiin ja huonoon seuraan. Perusturvallisuuden tunne ei järkkynyt minulla koskaan.
 Silti Heinonen eli reunalla. Vuosien varrella mukaan tulivat päihteet, rahan tuhlailu ja valehtelu.
 – Elin luottokortilta toiseen. On ihme, ettei minulle koskaan tullut maksuhäiriömerkintää.
 Jos elämä on vaikeaa, kannattaa tutkia
 Hupsuja säheltäjiä ja energisiä papupatoja? Ei aina. ADHD-oireista voi aiheutua suurta kärsimystä. Kun tuntee jatkuvasti epäonnistuvansa, itsetunto heikkenee. Ongelmat voivat olla vakavia, jos oireilu johtaa vaikkapa päihde- tai rahaongelmiin.
 Dosentti, neuropsykologi  Maarit Virta-Jämiä  kertoo, että ADHD:n diagnosoinnin tarve on arvioitava haitan kautta.
 – ADHD:hen liittyy paljon piirteitä, joita on kaikilla: väsyneenä on vaikea keskittyä tai tylsiä asioita saattaa siirtää. ADHD:ssa kuitenkin vaikeuksia on jatkuvasti, ja ne aiheuttavat merkittävää haittaa ihmisen elämässä, Virta-Jämiä kertoo.
 Diagnoosi auttaa oireista kärsivää saamaan tukea ja työkaluja oireiden helpottamiseen. ADHD-oireinen voi saada lääkehoitoa tai kuntoutusta, kuten psykoterapiaa, neuropsykologista kuntoutusta ja ryhmämuotoista toimintaa.
 Seinät voi jättää siivouksessa maalaamatta
 ADHD-diagnoosin jälkeen Jaana Sinersalon elämä muuttui. Jo ensimmäinen lääke sai ajatuksia parempaan järjestykseen. Yhden asian sai tehtyä alusta loppuun kerralla. Se oli ihmeellinen tunne.
 ADHD:n on tutkittu johtuvan aivojen välittäjäaineiden, kuten dopamiinin ja noradrenaliinin, heikosta toiminnasta. Kun aivot ovat alivirittyneet, ne yrittävät virittää itse itseään etsimällä stimulaatiota kaikkialta.
 Tämä voi näkyä esimerkiksi liikahteluna ja asiasta toiseen pomppimisena. ADHD-oireinen saattaa haastaa jopa riitaa saadakseen aivot tyytyväisiksi.
 Lääkityksessä käytetään psykostimulantteja, jotka vaikuttavat heikosti toimivien aineiden toimintaan. Kun lääke kasvattaa esimerkiksi dopamiinin määrää aivoissa, aivojen ei tarvitse ponnistella itseään aktiivisemmiksi.
 Sinersalo aloitti myös psykoterapian. Siellä katsottiin uhmakkaasti peiliin ja etsittiin ikäviä toimintatapoja, jotka olivat vuosikymmenien aikana juurtuneet päivittäiseen käytökseen. Kokemus oli kamalan raskas, mutta se oli käytävä läpi.
 Sinersalo oli vuosia kompensoinut epäonnistunutta oloaan tekemällä itseään tarpeelliseksi muille. Hän tarjosi aina apuaan, vaikkei edes pyydetty.
 Oma elämä jäi varjoon, kun piti juosta pitkin kaupunkia auttamassa muita. On ollut kova paikka näyttää, että kaikki ei sovikaan.
 Jaana Sinersalo rakastaa kissoja. Hänellä ja hänen puolisollaan on neljä löytökissaa. 14-vuotias Tii tuli pariskunnalle kodinvaihtajana. Marjut Suomi / Yle
 Myös arkea on viilattu parempaan muotoon. Kaikki ei kuitenkaan ole niin vakavaa.
 – Viikkosiivouksessa ei tarvitse vaihtaa järjestystä ja maalata seiniä. Voi tehdä vähän kerrallaan. Kuulostaa varmaan aivan perusasialta, mutta ei se ole.
 Edes kivoja asioita ei saa tehdä liikaa kerralla. Kirjastakin voi lukea vain viisi sivua, sitä ei tarvitse lukea kerralla kokonaan.
 Sinersalo opiskelee informaatiotutkimusta Tampereen yliopistossa. Takana on muitakin opiskeluyrityksiä, mutta ne jäivät kesken. Yliopisto-opinnot ovat alkoivat jo tämän vuosituhannen alkupuolella.
 Kun Sinersalo sai selville, mikä häntä vaivaa, hän oli ensin katkera. Hän oli ehtinyt kärsiä jo vuosikymmeniä.
 – Ajattelin, että eikö tätä olisi voinut aikaisemmin hoitaa, että olisin pysynyt mukana. Mutta ei katkeruudelle voi antaa sijaa. Aion saada edes nämä kandin paperit. Se on jo osittain kunniakysymys!
 Ansioluettelo tukossa
 Kun Aapo Heinonen sai diagnoosinsa, hän kävi toimintaterapiassa, jonka aikana opeteltiin ihan tavallisia elämäntaitoja. Lääkitys aloitettiin. Kului vuosi, ennen kuin raha-asiat saatiin täysin kuntoon.
 Heinonen on etsinyt unelmatyötään hanakasti: hänellä on peräti 33 ansioluettelomerkintää. Mikään työ ei tuntunut omalta ennen erityisopettajaksi opiskelemista. ADHD-diagnoosi oli varmistus: Hän tahtoo auttaa muita, jotka kipuilevat saman asian kanssa.
 Ensin Heinonen oli pari vuotta töissä lastensuojelun avohuollon ohjaajana teini-ikäisille. Sitten hän työskenteli neljä vuotta erityisopettajana yläkoulussa. Hän opetti nuoria, joista valtaosalla on ADHD. Omat kokemukset ovat valtava voimavara nuorten ymmärtämisessä ja kohtaamisessa.
 Aapo Heinonen tietää, miltä ADHD voi tuntua. Siksi hän osaa myös keksiä, mikä helpottaisi oireilevia lapsia luokkahuoneessa. Antti Mikkola / Yle
 Etenkin taito ymmärtää on Heinosen valttikortti. Hän tietää, miltä tuntuu, kun aivot huutavat dopamiinia, jonka voi saada sillä hetkellä vain impulsseja seuraamalla.
 Heinonen on myös hyvä esimerkki siinä, että oireita voi oppia hallitsemaan. Elämä voi sujua, vaikka on ADHD.
 Pikkuisia auttamassa
 Nyt Heinonen toimii erityisopettajana ala-asteen ensimmäisellä ja toisella luokalla. Hän tahtoo olla mukana siellä, missä lasten tilanteen voi huomata ajoissa.
 Kasvuympäristöllä ja elämänkokemuksilla on tutkittu olevan vaikutusta siihen, kuinka paljon haittaa häiriöstä voi elämän aikana olla.
 Tunnekortit voivat auttaa Heinosen opettamia lapsia tunnistamaan ja ilmaisemaan tunteitaan.  Antti Mikkola / Yle
 Heinonen kertoo, että joskus riittää sekin, että isot kokonaisuudet paloittelee jo valmiiksi lapselle. Kun päivän ohjelma on selkeä, lapsi voi valmistautua ilman yllätyksiä.
 Jos luokan melu häiritsee aistiherkkää lasta, Heinonen voi huomata sen ja korjata asian vaikkapa istumajärjestelyillä. Hän osaa nähdä maailman ADHD-lapsen silmin. Se on kyky, joka auttaa tukkimaan pienimpiäkin aukkoja opetuksessa.
 – On kiehtovaa, miten pienillä asioilla voi tehdä suuria muutoksia. Olen huomannut, että minulta löytyy myös sellaista ongelmanratkaisukykyä näissä tilanteissa, jota muilla ei ole. Minulla kun on tämä voimavara.
 Aiheesta voi keskustella 29.8. kello 23 saakka.
 Enemmän aiheesta:
  ADHD-diagnoosi uupuu kymmeniltä tuhansilta suomalaisilta – “Hoitamisella olisi valtava yhteiskunnallinen vaikutus”
 Piia Haavikon masennus paljastuikin ylivilkkaushäiriöksi: “Tuntui kuin olisi pelannut elämää jollain huijauskoodilla”
 Akuutti Yle Areenassa: ADHD:n piilevä voima

Eräänä päivänä Jaana Sinersalo nielaisi uuden lääkkeen, ja tunnin kuluttua hän itki onnesta – 19 vuoden "masennus" olikin ADHD


Summary: Suomen hoitajapulaan haetaan helpotusta Filippiineiltä. Pirkanmaalaisessa koulutuspilotissa on rekrytoitu 20 filippiiniläistä sairaanhoitajaa, joista koulutetaan hoiva-avustajia Suomeen. Ensimmäiset työpäivät ikäihmisten yksikössä sujuivat hyvin.

Suomen lähi- ja perushoitajaliitto SuPer

Sastamalassa sijaitseva ikäihmisten yksikkö sai tällä viikolla odotetut vieraat kaukomailta. Filippiiniläiset sairaanhoitajat aloittivat suomalaisiin hoiva-alan opintoihin kuuluvan jakson Pihlajalinnan Ikipihlajassa.
 Lähihoitaja  Reija Puranen  tutustutti vieraat asukkaisiin ja yksikköön.
 – He ovat ihanan eloisia ja ovat tuoneet tänne uutta energiaa ja iloa. He ovat aktiivisia tekemään, oli työtehtävä mikä hyvänsä, sanoo Reija Puranen.
 Kyseessä on koulutuspilotti, jossa 20 filippiiniläistä sairaanhoitajaa rekrytoidaan Suomeen hoito- ja hoiva-alan yrityksiin. Hoitajat suorittavat alalla vaadittavan hoiva-avustajan tutkinnon.
 Pääosa tutkinnon ammattitaidosta hankitaan Healthcare Staffing Solutions Oy:n ylläpitämässä koulussa Filippiineillä. Kun opiskelijat ovat saavuttaneet tutkinnon edellyttämän kielitaidon ja läpäisseet alalla vaadittavan soveltuvuuskokeen, he siirtyvät Suomeen koulutussopimusjaksolle. Se on nyt alkanut Sastamalassa Pirkanmaalla.
 Kokeilulle toivotaan jatkoa
 Hoitajia saapui lopulta 20:n sijasta 15. Suomen päässä koulutukseen liittyvät näytöt järjestää Pirkanmaalla ja Satakunnassa toimiva SASKY koulutuskuntayhtymä. Kuntayhtymäjohtaja  Antti Lahti  toivoo, että kokeilu onnistuu ja saa jatkoa.
 –Meillä on nyt hyvä mahdollisuus tutustua filippiiniläisiin opiskelijoihin ja katsoa, miten tämä lähtee eteenpäin. Jos pilotti onnistuu hyvin, on mahdollista tehdä tästä jatkumo. Siten turvataan, että on osaavaa työvoimaa.
 Tarve osaaville hoitajille on valtava. Kun uusi hoitajamitoitus tulee voimaan vuonna 2023, Suomeen tarvitaan alalle tuhansia työntekijöitä lisää.
 Alona Lee Evalaroza  jää mielellään Suomeen töihin. Hän kertoo oppineensa koulutuksessa kieltä ja hoitotyötä.
 – Ensin jännitti ja olin hermostunut, mutta henkilökunta ja asiakkaat ovat tosi ystävällisiä. Olen okei nyt.
 Kun tarvittavat näytöt ovat kasassa, hoitajat aloittavat työt eri puolilla maata sijaitsevissa työpaikoissa.
 Super älähti Tampereen suunnitelmista
 Myös  Tampereen kaupunki  on päättänyt rekrytoida filippiiniläisiä hoiva-avustajia. Ikäihmisten palveluissa on kaupungin mukaan kymmeniä työpaikkoja täyttämättä. Tulijat valitaan ja koulutetaan yhdessä Mehiläisen tytäryhtiön kanssa.
 Superin Tampereen ammattiosasto  on ilmoittanut olevansa huolisssaan kaupungin valitsemasta suunnasta. Ammattiosaston mukaan Suomeen tuotavat hoiva-avustajat ovat kotimaissaan ammatiltaan lähihoitajia tai sairaanhoitajia. Riskinä on, että riittämättömän kielitaidon vuoksi he tekevät Suomessa töitä pienemmällä hoiva-avustajan palkalla.
 Superin mielestä hoitajapulaa ei ratkaista ainoastaan ulkomailta tuotavalla hoitohenkilöstöllä. SuPerin mielestä Tampereella tulisi miettiä keinoja, jotta hoitajat saataisiin jaksamaan ja pysymään työssään.
 Lisää aiheesta:
 Kymmenet filippiiniläiset tulevat paikkaamaan Suomen huutavaa hoitajapulaa – Marichu Ebunalo aloitti työt maanantaina: "Vanhusten kanssa työskenteleminen on intohimoni"

Filippiiniläishoitajat toivat hoivakotiin iloa ja energiaa: koulutuspilotissa luodaan mallia, jotta Alona Lee Evalaroza saisi seuraajia Suomeen


Summary: Myöhäänkin saatu diagnoosi helpottaa elämää. Kun tapaa vertaisensa, oireille voi jopa nauraa, kirjoittaa muutama viikko sitten oman diagnoosinsa saanut toimittaja Jasmina Kauta.

Miltä ADHD-oireilu oikeasti tuntuu?
 Päässäni soi Säkkijärven polkka. En tiedä, mistä se tuli, mutta se soi. Sormeni liikahtelevat kappaleen tahtiin. Säkkijärven polkka vaihtuu sujuvasti muumimusiikkiin – vain hetkeksi. Nyt tulee J. Karjalaisen Missä se Väinö on?
 Samaan aikaan tasapainottelen jumppapallon päällä ja maalaan kielellä hampaitani.
 Ja kirjoitan tätä. Välilehtiä on verkkoselaimessa 23. J ← tämä kirjain on kirjoitettu noin 15 minuuttia aiemmin, mutta en muista, mitä olin kirjoittamassa ja miksi se jäi. Nyt soi Sibeliuksen Rondino Op. 81 n. 2.
 Olen melko tyypillinen ADHD-tapaus, ja se voi yllättää. ADHD ei olekaan vain vilkkaiden lasten juttu, ja siihen on herätty kunnolla vasta viime vuosina. ADHD:n  Käypä hoito -suositus  laajennettiin koskemaan lasten lisäksi myös aikuisia vasta vuonna 2017.
 Olen yksi heistä, jotka  saavat diagnoosinsa vasta aikuisena . On arvioitu, että 2–4 prosentilla aikuisista on aktiivisuuden ja tarkkaavuuden häiriö.
 Missä ihmeessä?
 Missä. Se on yksi niistä sanoista, joita hoen päivittäin. Missä on puhelin, missä avaimet. Mihin laitoin juuri kädessäni olleen kahvikupin? Nyt on jo kolme asiaa hukassa. Ja mikä se ensimmäinen oli?
 Olen kuin  The Sims -elämäsimulaatiopelin  hahmo, jota tylsistynyt pelaaja käskee jatkuvasti keskeyttämään puuhansa ja tekemään jotakin muuta. Pelihahmo jättää kahvikupin suoraan lattialle, jos tulee uusi tehtävä.
 Tätä kutsutaan syrjähtämiseksi. Siirryn syrjään varsinaisen tehtävän ääreltä toistuvasti: lopulta kaikki on kesken.
 Joudun välillä haistamaan kainaloani saadakseni selville, laitoinko jo deodoranttia. Hupsulta ja harmittomaltahan tämä kaikki kuulostaa, mutta ei dödön unohtaminen vielä ADHD:ta teekään. Jatketaan.
 Minulla on villi mieli, joka huolestuu ja pelkää. Jännitän etukäteen sosiaalisia tilanteita, koska pelkään niiden menevän pieleen.
 Suusta voi tulla sammakoita tai saatan tulla keskustelun aikana niin levottomaksi, että vaikuttaa, ettei minua kiinnosta. Siltä se kieltämättä tuntuukin, jos lähden haahuilemaan kesken kaverin lauseen. En vain voi sille mitään.
 Kaikki elämässä koettu harmi kiristää vatsanpohjaa vielä vuosienkin päästä yhtä vahvana kuin ensi hetkellä.
 Laitan puhelimeeni herätyksiä, jotka muistuttavat minua pakollisista askareista. Tuijotin erästä Uusi kirjaston lainat -muistutusta useita viikkoja tekemättä asialle mitään. Näkymätön voima estää minua. Muut osaavat, mutta minä en.
 Se kirvelee mieltä.
 Jarrut irti ja kaasu pohjaan
 Mutta silloin kun innostun, INNOSTUN niin, ettei jarruja löydy. Se on kaikki tai ei mitään.
 Omistan elämäni muinaiselle Egyptille, neulon villasukkia kahdeksan tuntia putkeen, täytän kotini hupsuilla teekannuilla. Tämä voittamattomaksi itsensä tunteva superihminen on varma, että keksii keinon vaikka nälänhädän poistamiseksi. Tartunpa heti toimeen!
 Mutta sitten polttoaine loppuu. Egyptiläinen musiikki hiljennetään ja teekannut kannetaan vähin äänin pois. Viimeinen villasukanraakile jää pyörimään kaapinnurkkaan. Luottokortti unohtuu pöydälle, jolle se kulkeutui kuukausilahjoitusidean mukana.
 Kaupan kassalla lompakosta ei löydy yhtäkään maksuvälinettä. Sitten takaa kurottaa käsi, joka näyttää korttia maksupäätteeseen.
 Se on puoliso. Hän tietää, että aivoni toimivat eri tavalla kuin hänen omansa. Hyvässä ja pahassa.
 Arvokas tehtävä
 Silloin, kun ADHD-tyyppisistä oireista on elämänlaatua heikentävää harmia, kannattaa pohtia tutkimuksiin hakeutumista. Kun heikkoudet ja niiden syyt tunnistetaan, tukea on helpompi saada ja antaa. Diagnoosi voi olla myös läheisille helpotus.
 Etenkin vertaistuki on tärkeää. Kukaan muu kuin ADHD-oireinen ei voi tietää, millaista tämä on. Harvoin näille asioille voi yksin nauraa.
 Kun haastattelin  Aapo Heinosta  ja  Jaana Sinersaloa   aikuisen ADHD:sta , minua nauratti niin, että se kutittaa edelleen. Heinonen ja Sinersalo toimivat ADHD-liiton kokemustoimijoina ja kertovat omaa tarinaansa muille. Se on käsittämättömän arvokasta työtä.
 Lue lisää:   Kun Jaana Sinersalo nielaisi ADHD-lääkkeen, hän alkoi itkeä onnesta – Suomessa voi olla 100 000 aikuista, jotka eivät tiedä olevansa poikkeavia

Toimittajalta: Olen oman elämäni The Sims -hahmo, jolta kaikki jää kesken – Haluatko sukeltaa ADHD-aikuisen päähän?


Käsijarru sihahtaa, kun punaisilla teipeillä ja koristeväreillä maalattu valkoinen rekka pysähtyy hallin pihalle Kannuksessa.
 Autonkuljettaja  Henry Salonen  hyppää ohjaamosta asfaltille. Hän tulee Kannukseen Jyväskylästä, mutta on ollut myös Ruotsissa edellisellä viikolla.
 – Yli kaksisataa yötä tulee nukuttua autossa joka vuosi. Kilometrejä tulee 15 000 kuukaudessa, kertoo Salonen.
 Salosen auto voitti Ajolinjan järjestämän Ärjy-2020 kilpailun, jossa etsitiin pöheintä tuunattua rekka-autoa Suomesta. Kalle Niskala / Yle
 Salosen rekkaa on tuunattu monella tavalla.
 Ulkopuolen koristemaalaus ja monet led-valot kuiskivat, että hytissä on myös jotain erikoista.
 Salonen esittelee pakelittistä tehtyä luun väristä retrorattia, jollaisia on nähty 1970-luvulla samanmerkkisessä autossa.
 Henry Salosen rekka-auton ohjaamossa on 1970-luvun tyyliin kuuluva pakeliitista tehty ratti, joka tuo lisää fiilistä matkan tekoon.  Kalle Niskala / Yle
 Auto on verhoiltu Tanskassa ja samalla tyylillä tehtyjä autoja on liikenteessä vain neljä.
 – Samanlaisia ne eivät ole. Ainoastaan tuo katosta laskeutuva sänky ja sen mekanismi, kertoo Salonen.
 Hytissä on lisäksi led-valot, punainen verhoilu, käsienpesua varten nurkkaus, jossa voi keittää myös kahvit ja tietenkin jääkaappi sekä mikro.
 – Ei tarvitse hirvittävästi hyppiä huoltoasemilla, kun on näin hyvä varustelu, kertoo Salonen
 Auto on siisti, kuin se olisi juuri siivottu.
 Salosen kengät ovat ylimällä ulkoportaalla ja jäävät oven sulkeutuessa piiloon.
 Sisustus on tanskalaista käsityötä. Kalle Niskala / Yle
 Suomessa ajetaan uusilla autoilla
 Henry Salonen on esimerkki siitä, miten omaa työympäristöä parantelemalla voi tehdä työstä itselleen mielekkäämpää.
 Suomen kuljetus ja logistiikka ry:n johtaja  Petri Murto  kertoo, että Suomessa pitkää matkaa ajavat yhdistelmät ovat verrattain uusia.
 Kun autolla ajetaan viidessä vuodessa noin miljoona kilometriä, niin yrittäjä mieluummin vaihtaa kokonaan uuden auton kuin korjailee vanhaa.
 – Sitä mukaan kun kalusto uudistuu, kehittyvät myös kuljettajien työtilat. Työmukavuus paranee sitä kautta, Murto sanoo.
 -Värillä ei väliä kunhanan se on puinaista, kertoo Henry Salonen. Kalle Niskala / Yle
 Tuunaaminen parantaa työviihtyvyyttä
 Työterveyslaitoksen tutkimusprofessori  Jari Hakanen  on tutkinut työn ja työympäristön tuunaamista jo kymmenisen vuotta.
 Tutkimuksissa on saatu näyttöä, että työtä ja työympäristöä tuunaamalla motivaatio ja tehokkuus nousevat.
 – Jos ajatellaan työtilan tuunaamista oman mieltymyksen mukaan, niin ihminen rakentaa omaa identiteettiään työtilaan ja vahvistaa työn kanssa yhteenkuuluvuutta. Ihmiset voivat paremmin, kertoo Hakanen.
 Usein työtilat ovat annettuja. Työntekijät voivat tuoda niihin henkilökohtaisia asioita omasta elämästään. Nämä asiat antavat positiivista energiaa.
 – Lähivaloja ja äänimaiseman muuttamista. Näillä asioilla on tutkimusten mukaan vaikutusta työtehoon.
 Viisas työnantaja on suvaitsevainen ja suhtautuu myönteisesti tuunailuun.
 – Työnantajan pitäisi suhtautua lämmöllä oman työtilan muokkaamiseen, koska se on molempien etu, Hakanen sanoo.
 Tekstit ovissa kertovat sen, mitä sisällä on luvassa. Kalle Niskala / Yle
 Ennen oli kaikki paremmin vai oliko?
 Kuljetusliikkeen hallin pihalla seisoo 1990-luvulla rakennettu kuorma-auto. Henry Salonen nousee sen kyytiin.
 – Heti huomaa, miten kaikki on muuttunut kolmessa vuosikymmenessä. Täällä ei ole lämmitintä ja makuupaikka on tosi kapea ja matalalla. Talvella vois tulla kylmä, kertoo Salonen
 Hallin pihalla oleva työjuhta 1990-luvulta tarjoaa erillaista perspektiiviä siihen miten rekkakuskin työolosuhteet ovat vuosikymmenten aikana kehittyneet. Kaje Komulainen / Yle
 Auto on kuitenkin niin hyvässä kunnossa, että sillä voisi lähteä vieläkin tien päälle.
 – Kyllä tälläkin Tukholmassa kävisi, mutta en tiedä olisiko se jo hulluutta, naureskelee Salonen.
 Aiheesta voi keskustella sunnuntaihin 29. elokuuta kello 23:een asti.
 Lue seuraavaksi :
 Kuorma-autoalan kuljettajapula ei hellitä – vuosia eläkkeellä ollut Guy Käcko ajaa edelleen, koska kuljettajia on lähes mahdoton löytää töihin
 Poliisi varoittaa rekkoja kuvaavia lapsia ja nuoria harrastuksen vaarallisuudesta – autoilijoille ääni- ja valomerkin käyttämisestä voidaan määrätä liikennevirhemaksu

Ammattikuljettaja Henry Salosen rekassa on laskeutuva sänky, käsienpesuallas ja retroratti – työtilan tuunaaminen omanlaiseksi voi parantaa työtehoa


Summary: Sunnuntaista tiistaihin eteläisessä Suomessa päivälämpötila kohoaa kahdenkymmenen asteen hujakoille. Keskiviikosta alkaen päivät käyvät huomattavasti viileämmäksi koko Suomessa.

Elokuun viimeisiä päiviä säestää aurinkoinen ja aurinkoisilla paikoilla lämminkin sää.
 Lauantaina lämpötila kohosi eteläisessä Suomessa 20 asteen tuntumaan ja ylikin. Raumalla mitattiin 22 astetta päivällä. Pohjoisessakin lämpötila nousi paikoin 15–18 asteen lukemiin.
 Myös sunnuntaista on tulossa poutainen ja eteläisessä Suomessa paikoin kesäisenkin lämmin päivä.
 Sunnuntaiaamusta eteläisessä Suomessa voi tulla hieman sadetta, mutta iltapäivästä sateenvarjot saavat jäädä hetkeksi naulakkoon.
 – Sunnuntaina itapäivästä voi vielä heikkoja sadekuuroja tulla etelärannikolla, mutta muutoin on laajalti poutaista, kertoo Ylen meteorologi  Joonas Koskela .
 Vielä maanantaina ja tiistaina lämpötila voi kohota etelässä kahdenkymmenen asteen hujakoille ja pohjoisempana noin viidentoista asteen tuntumaan.
 Syyskuu alkaa viileässä säässä
 Keskiviikkona pohjoisesta saapuu kylmä ilmavirta, joka panee pisteen alkuviikon lämpimille päiville.
 Lämpötila notkahtaa keskiviikon jälkeen usealla asteella loppuviikkoa kohden. Lapissa sää kylmenee jo tiistai-iltana uusien sateiden saattelemana.
 – Päivälämpötilat painuvat etelässä alle 15:n asteen ja pohjoisempana 5–10 asteen välille, Koskela kertoo.
 Tällä hetkellä näyttää siltä, että ensi viikonloppuna eteläisessä Suomessa olisi vain 10–15 astetta lämmintä. Mitä pidemmälle viikkoa menee, sitä enemmän ennusteissa on epävarmuustekijöitä vielä ja muutoksia voi tulla. Yksi epävarmuus on pilvien määrä taivaalla.
 – Pilvisyys voi vielä tehdä tepposet, Koskela toteaa.
 Pilvisyys vaikuttaa lämpötilaan. Päivisin pilvet tekevät säästä viileämpää, kun pilvipeite on taivaalla auringon lämmittävien säteiden tiellä. Öistä pilvisyys puolestaan tekee lämpimämpiä, sillä pilvipeite on kuin untuvatäkki, joka estää päivällä kertynyttä lämpöä karkaamasta.
 Hallayö pohjoisessa
 Ensi yö on pohjoisessa viileä, paikoin jopa pakkasen puolella. Myös tuuli on heikkoa, ja hallaa voi esiintyä Keski-Suomesta Lappiin.
 Sunnuntain jälkeen pohjoisessa yöt hieman lämpenevät, tuuli lisääntyy eikä halla ole yhtä todennäköistä.
 Etelässä yöt hieman kylmenevät sunnuntaista lähtien.

Sunnuntaina ja alkuviikosta ehtii vielä nauttia kesäisistä päivistä, sitten kylmä käänne laskee lämpötiloja tuntuvasti


Summary: Helsingin käräjäoikeuden mukaan hakaristilippujen kantamisessa ei ollut kyse kiihottamisesta kansanryhmää vastaan.

Helsingin käräjäoikeus on hylännyt itsenäisyyspäivän kulkueessa vuonna 2018 hakaristilippuja kantaneiden miesten syytteet. Viittä Kohti Vapautta -kulkueeseen osallistunutta miestä syytettiin kiihottamisesta kansanryhmää vastaan.
 Käräjäoikeuden mukaan kulkueessa kannetut liput liitetään yleisesti 1940-luvun natsi-Saksan ideologiaan, johon kuului muun muassa juutalaisten vainot ja joukkotuhonta. Syytetyt ovat lippuja kantamalla levittäneet sen mukaista viestiä.
 Pelkkä hakaristilippujen kantaminen ei kuitenkaan oikeuden näkökulmasta täytä kansanryhmää vastaan kiihottamisen tunnusmerkkejä. Kiihottaminen kansanryhmää vastaan on jonkin ihmisryhmän uhkaamista, panettelemista tai solvaamista esimerkiksi rodun tai uskonnon perusteella.
 – Asiassa ei ole näytetty, että hakaristilippu antaisi uhkaavan ja solvaavan viestin liittyen maahanmuuton vastustamiseen, oikeuden ratkaisussa todetaan.
 Oikeus hylkäsi myös lipunkantajien syytteet haitanteosta virkamiehelle. Syyttäjän mukaan miehet olivat yrittäneet estää poliiseja ottamasta natsilippuja pois. Oikeuden mukaan poliisilla ei ollut perusteita puuttua kulkueeseen kuuluneiden kokoontumisvapauteen.
 Hakaristilippua ei Suomessa ole kielletty. Oikeus  ottaa nyt Suomessa ensimmäistä kertaa kantaa  natsilipun käyttöön rikoslain perusteella. Valtakunnansyyttäjä  Raija Toiviainen  on aiemmin ennakoinut hakevansa valituslupaa, jos syytteet kiihottamisrikoksessa kaatuvat.
 Yksi lippua kantaneista miehistä sai sen sijaan sakkotuomion kiihottamisesta kansanryhmää vastaan helsinkiläisen koulun ulkopuolella pidetyn uhkaavan puheen vuoksi. Puheen kuvannut ja striimannut nainen sai niin ikään sakkorangaistuksen.
 Kerromme kohta lisää.
 Lue myös:
 Syyttäjä: hakaristilippujen kantaminen uusnatsien itsenäisyyspäiväkulkueessa selvä ja uhkaava viesti – Syytetyt: iskulauseita vain valkoisia miehiä vastaan
 Valtakunnansyyttäjä määräsi syytteitä kansanryhmää vastaan kiihottamisesta – hakaristiliput liikaa mielenosoituksessa
 Poliisi epäilee hakaristilippuja kantaneita miehiä kiihottamisesta kansanryhmää vastaan – näin syntyi päätös lippujen riisumisesta
 Helsingin apulaispormestari Pakarinen tuomitsee rasistiset mielenilmaukset koulujen läheisyydessä – jo toinen mielenosoitus puolen vuoden sisällä

Oikeus hylkäsi hakaristilippuja itsenäisyyspäivän kulkueessa kantaneiden syytteet


Summary: Kajaanin päätös on poikkeuksellinen. Esimerkiksi Helsinki on tulkinnut avin määräystä niin, että liikunnassa täytyy pystyä takaamaan mahdollisuus pitää kahden metrin turvaväli. Kainuun ilmaantuvuusluvun arvioidaan nousevan Uudenmaan ohi lähipäivinä.

Kajaanissa viikko viikolta pahentunut koronatilanne on ajanut kaupungin keskeyttämään sisäliikuntaharrastukset.
 Kainuun soten pandemiapäällikkö  Olli-Pekka Koukkari  kertoo, että asiaa seurataan ainakin kaksi viikkoa.
 Myös koululiikunta siirtyy ulkotiloihin Kajaanissa. Kaupungin ilmaantuvuusluku on 400 tartuntaa 100 000 asukasta kohden viimeisen kahden viikon ajalta. Koko maakunnan luku on nyt 285 tartuntaa.
 Koukkari arvioi, että Kainuu nousee kärkipaikalle Uudenmaan ohi koronatartuntojen suhteen lähipäivinä.
 Vielä viime viikolla Kainuussa haluttiin taata lasten ja nuorten harrastaminen. Nyt ne on suljettu Kajaanin kaupungin tiloissa, kunnes toisin ilmoitetaan.
 Ryhmäsisäliikunnan keskeyttämistä suositellaan myös yksityisille palveluntarjoajille. Osa toimijoista on pienentänyt ryhmäkokojaan, ja esimerkiksi Kajaani Gymnastic aikoo jatkaa harjoituksia osittain ulkona, terveysturvallisesti ja lajiliiton ohjeistuksin.
 Puheenjohtaja  Birit Oksman  kertoo, että muutokset tulivat nopealla aikataululla. Vielä perjantaina tieto oli toinen. Viikonloppuna seurassa tehtiin monin hartioin töitä, että asiat saatiin järjestymään.
 – On tärkeää, että lapset pääsee harrastamaan monen kuukauden jälkeen ja ovat koulutyön lisäksi mukana myös ohjatussa toiminnassa, sanoo Oksman.
 Pandemiapäällikkö näkee, että yksinkertaisinta olisi sallia ryhmäliikunta sisä- ja ulkotiloissa nuorille ja aikuisille, joilla on kaksi rokotetta.
 – Ja kohdistaa rajoitustoimet heihin, joilta kaksi rokotetta puuttuu. Tähän olisi tekninen valmius ja todistusvalmius. Henkistä ja poliittista valmiutta tähän ei ainakaan ole tähän mennessä ollut, sanoo Koukkari.
 Kajaanin päätös on poikkeuksellinen, koska esimerkiksi suurista tartuntamääristä kärsinyt Helsinki on tulkinnut aluehallintoviraston määräystä niin, että liikuntasalissa täytyy pystyä takaamaan osallistujille mahdollisuus pitää kahden metrin turvaväli.
 Kainuussa pandemiapäällikköä huolettaa nuorten aikuisten heikko rokotekattavuus.
 – Näillä rajoituksilla pyritään minimoimaan altistumisen riski. Nuoremmillakin tartuntoja on, mutta ei voida katsoa että rajoituksia pitää kohdistaa pelkästään kouluikäisiin. Kyllä aikuisetkin saavat ryhdistäytyä.

Kajaani laittaa sisäliikuntapaikat kiinni ainoana Suomessa – pandemiapäällikkö: vain rokottamattomien rajoittamiseen ei ole poliittista tahtoa – suora lähetys klo 13.30


Summary: Kunnat ja sairaanhoitopiirit kaipaavat hallitukselta pikaisesti uusia ohjeita tilanteeseen. Neuvolat, kouluterveydenhuolto ja terveyskeskukset kärsivät, koska koronajäljitys ja -testaus vaativat niin paljon työvoimaa.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Koronan jäljitys ja testaaminen näyttää sakkaavan koko Suomen terveydenhoitojärjestelmän, ennen kuin Suomen hallitus astuu esiin uudella koronastrategiallaan.
 Hoitoon pääsy lääkärille tai sairaanhoitajalle terveyskeskuksissa on hidastunut usealla paikkakunnalla, koska koronan jäljitys ja testaaminen vaativat niin paljon työvoimaa.
 Muun muassa Varsinais-Suomessa kunnat ovat osin kuormittuneet jäljittämisen takia, kertoo Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin tartuntataudeista vastaava lääkäri  Esa Rintala .
 – Neuvolat, kouluterveydenhuolto ja terveyskeskusten vastaanotot kärsivät, Rintala sanoo.
 Aiemmin samaa asiaa on tuonut esiin muun muassa Espoon terveyspalveluiden johtaja Markus Paananen.
 Ja koska terveyskeskukset eivät vedä, ihmiset hakeutuvat päivystykseen, joka taas ruuhkautuu. Näin ainakin Lappeenrannassa.
 – Erityisesti kroonisten sairauksien hyvä hoito kärsii, Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiirin, Eksoten, terveyspalveluiden johtaja  Tuula Karhula  sanoo.
 "Testaamispolitiikkaan täytyy tulla muutos"
 Sairaanhoitopiireissä toivotaan nyt pikaisia uusia ohjeita tilanteeseen.
 Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin tartuntataudeista vastaava lääkäri Esa Rintala sanoo, että nykyisenkaltainen tilanne johtaa perusterveydenhuollon toimintakyvyn heikkenemiseen.
 – Näin ei voida jatkaa. Myös testaamispolitiikkaan täytyy tulla muutos, Rintala kirjoittaa Ylelle.
 Rintalan mukaan laboratorio on täysin ylityöllistetty koronanäytteiden kanssa, testaaminen ja jäljittäminen rasittavat ennestään ylikuormittunutta perusterveydenhuoltoa.
 Rintalan mukaan tulisi pohtia, onko näin laaja testaaminen epidemian hallinnan kannalta tarkoituksenmukaista.
 – Rokotettujen laajamittainen testaaminen on epätarkoituksenmukaista, Rintala sanoo.
 Myös HUS toivoo uusia ohjeita
 Myös Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirissä odotetaan uusia ohjeita hallitukselta. Johtajaylilääkäri  Jari Petäjän  mukaan HUSin pitäisi pian saada tieto siitä, millaista testauskapasiteettia heiltä toivotaan ja kuinka se rahoitetaan.
 Petäjän mukaan testauskapasiteettia ei voida nykyisestä enää kasvattaa, sillä testaukset sitovat todella suuren määrän ammattilaisia.
 – Pikemminkin tulee arvioida, voisiko testausmääriä vähentää.
 Myös jäljitys tulee Petäjän mukaan uudistaa. Se on työllistänyt kuntia suuresti HUSin alueella ja haitannut perusterveydenhuoltoa. Petäjä huomauttaa, että testauskapasiteetti ja tartunnanjäljitys ovat yhteydessä toisiinsa.
 – Jos esimerkiksi koululuokassa määritellään kaikki oppilaat altistuneiksi lähipulpettien sijaan, tuottaa se moninkertaisen määrän meille testattavia.
 Petäjän mukaan hallituksen tulisi uudessa strategiassaan arvioida epidemian aiheuttamaa kuormitusta sekä erikoissairaanhoitoon että perusterveydenhoitoon, ei laskea pelkkiä sairaansijojen riittävyyttä. Lisäksi pikainen päätös kolmannen rokotuskierroksen ajankohdasta on tärkeä toiminnan suunnittelun ja resursoinnin näkökulmasta.
 Pirkanmaa teki päätöksiä jo itse
 Hallituksen ohjeita odotellessaan alueet ovat osittain ottaneet ohjakset omiin käsiinsä.
 Pirkanmaa ilmoitti viime viikolla, ettei täysin rokotettujen henkilöiden  tarvitse enää hakeutua koronanäytteenottoon, mikäli heillä on lieviä hengitystieinfektion oireita. Sairaanhoitopiirin oman riskiarvionsa mukaisesti vetämä linjaus ei kuitenkaan koske terveydenhuollon työntekijöitä tai koronavirukselle altistuneita henkilöitä.
 Myös THL:n terveysturvallisuusosaston johtaja  Mika Salminen  sanoi viime viikolla, että alueet voivat harkita testaamista itse.
 Sairaanhoitopiireissä oltaisiin kuitenkin varmasti tyytyväisiä, jos myös hallitus näyttäisi kaapin paikkaa selkeämmin, eikä vastuuttaisi alueita ja kuntia yksin.
 Voit keskustella aiheesta tiistaihin 31. elokuuta kello 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Tartunnanjäljitys lakkasi toimimasta ja työ siirtyi kouluille - rehtori Hanna Sarakorpi: "Sunnuntait kuluvat altistumisia selvitellessä"

"Näin ei voida jatkaa", sanoo lääkäri Esa Rintala – koronan jäljitys ja testaaminen ovat ajaneet terveydenhuollon äärirajoille


Summary: Selvitämme suorassa lähetyksessä muun muassa sen, mitkä ovat kenttäsairaalan kolme tärkeintä tarviketta. Reilut kaksi viikkoa sitten Haitissa sattuneessa maanjäristyksessä sai surmansa yli 2000 ihmistä ja tuhansia loukaantui.

Tampereella valmistellaan kenttäsairaalan lähettämistä Haitin tuhoisan maanjäristyksen uhreille. Reilut pari viikkoa sitten sattuneen maanjäristyksen seurauksena  yli 2000 ihmistä menetti henkensä ja tuhansia loukkaantui .
 SPR lähettää Haitin maanjäristysalueelle kenttäsairaalan, johon kuuluu sekä tarvikkeita että henkilökuntaa. Vierailemme Suomen Punaisten Ristin logistiikkakeskuksessa Tampereen Kalkussa seuraamassa valmistelutöitä.
 Suorassa lähetyksessä haastateltavana on Tampereen SPR:n lääkintäyksikön suunnittelija  Jari Koiranen . Yle Tampereen toimittaja  Kirsi Matson-Mäkelä  haastattelee.
 Lisää aiheesta:
 Suomalaiset auttavat pian haitilaisia maanjäristysalueella – SPR: avun tarve valtava, potilaita hoidetaan ulkona

Suorana kello 11.30: Mitä kaikkea kenttäsairaalaan tarvitaan? – Tampereella pakataan hätäapua Haitin maanjäristyksen uhreille


Summary: Jyväskylän yliopisto tarjoaa lähiopetusta viime lukuvuotta enemmän, kun uusi lukuvuosi alkaa maanantaina. Lähiopetuksessa opetusryhmän koko voi olla enintään 50 henkilöä. Suurten opiskelijaryhmien luennot toteutetaan koronapandemian vuoksi edelleen ensisijaisesti etäopetuksena.

Jyväskylän yliopiston syyslukukauden opetus käynnistyy maanantaina 30. elokuuta.
 Tarjolla on lähiopetusta enemmän kuin aiemmin koronapandemian aikana. Jyväskylän yliopisto on päättänyt, että pienryhmän koko voi olla korkeintaan noin 50 henkilöä. Lisäksi turvavälit on huomioitava.
 Yliopiston hallinnon mukaan elo- ja syyskuun ajan noudatetaan näitä linjauksia. Koronatilannetta seurataan tarkasti, ja rajoituksia muutetaan, mikäli laajoja koronatartuntoja esiintyy opiskelupiireissä.
 Suurten opiskelijaryhmien luennot toteutetaan ensisijaisesti etäopetuksena.
 Monelle opiskelijoille lähiopetuksen alkaminen on helpotus. Lisäksi monissa opinnoissa tarvitaan myös lähiopetusta.
 Esimerkiksi Liikuntatieteellisessä tiedekunnassa liikuntabiologiaa opiskeleva  Juho Lavonen  kertoo, että urheilijan testaaminen vaatii lähiopetusta.
 – Teoriaopiskelu onnistuu myös etänä verkossa, mutta urheilijan mittauksiin tarvitaan lähiopetusta, sanoo Lavonen.
 Lavonen aloittaa neljättä opiskeluvuottaan eli hän tekee maisterivaiheen opintoja.
 Myös opiskelijoiden itseopiskelutilat yliopistolla on avattu. Maskien käyttöä suositellaan myös edelleen yliopiston tiloissa.
 Jyväskylän yliopistossa aloittaa tänä syksynä 2615 uutta opiskelijaa. Kaikkiaan yliopistossa opiskelee aktiivisesti noin 14 000 henkilöä.
 Vaihto-opiskelijoita otetaan tänä syksynä Jyväskylän yliopistoon rajoitettu määrä, noin 115 opiskelijaa.
 Jyväskylän yliopiston lukuvuoden perinteistä avajaisseremoniaa vietetään puolestaan keskiviikkona 1. syyskuuta. Tänä vuonna avajaiset järjestetään pääsääntöisesti verkossa.

Jyväskylän yliopiston opetus alkaa tänään – lähiopetusta on tarjolla enemmän kuin aiemmin koronapandemian aikana


Summary: Ida-myrsky voimistui sunnuntaina nopeasti neloskategorian hurrikaaniksi. Myrsky iski Yhdysvaltain Meksikonlahden pohjoisrannikolle voimalla, mutta on heikentynyt maanantaina ykköskategorian hirmumyrskyksi.

Yhdysvaltoihin sunnuntaina rantautunut Ida-myrsky on vaatinut ainakin yhden kuolonuhrin Louisianan osavaltiossa. Poliisin mukaan kuolema liittyy kaatuneeseen puuhun.
 Myrsky on vaikuttanut sähkönjakeluun erityisesti Louisianan osavaltion alueella. Maanantaiaamuna Suomen aikaa kaikkiaan yli miljoona kotitaloutta oli osavaltiossa ilman sähköjä. Asia käy ilmi sähkökatkoja tarkailevalta  PowerOutage.us -sivustolta .
 Muutama ihminen liikkui New Orleansissa hirmumyrskyn puhaltaessa. Brandon Bell / AFP
 Esimerkiksi koko New Orleansin kaupunki on tällä hetkellä sähköttä.
 Sekä Louisianan että Mississippin osavaltioihin julistettiin viikonloppuna poikkeustila. Myös Mississippin osavaltiossa on raportoitu sähkökatkoista, jotka vaikuttavat kymmeniintuhansiin kotitalouksiin.
 Myrsky rantautui Louisianan osavaltion Port Fourchonin kaupunkiin neloskategorian hurrikaanina sunnuntai-iltana Suomen aikaa. Myrsky voimistui nopeasti, mutta maanantaiaamuun mennessä se oli heikentynyt ykköskategorian hurrikaaniksi.
 Hurrikaaneja luokitellaan tuulennopeuden mukaan viisiportaisella  Saffirin-Simpsonin asteikolla . Vaikka hurrikaani on heikentynyt, sen tuulet voivat puhaltaa puuskissa yli 42 metriä sekunnissa.
 Tulvien pelätään pahenevan
 New Orleansissa myrskyn aiheuttamat tulvat ovat hengenvaarallisia,  kertoo uutiskanava CNN .
 Tulvien odotetaan pahenevan eri puolilla Louisianan osavaltiota. Esimerkiksi LaPlacessa Louisianassa ihmisiä on jäänyt saarroksiin koteihinsa.
 Montegutin ja Bourgin palomiehet katkoivat tielle kaatuneita puita Bourgissa. Mark Felix / AFP
 Louisianan kuvernöörin  John Bel Edwardin  mukaan pelastustyöntekijät eivät pysty välittömästi auttamaan kaikkia saarroksiin jääneitä.
 Osiin Louisianaan on annettu tulvavaroitus, ja asukkaita on kehotettu etsimään välittömästi turvaa korkeammalla olevilta alueilta.
 Houman kaupungissa myös terveyskeskus ja sairaala ovat kärsineet tuhoja. Viranomaisten mukaan useita potilaita joudutaan siirtämään toisaalle.
 Louisianan kuvernööri Edward varoittaa, että menee luultavasti viikkoja, että osavaltio toipuu myrskystä.
 Yhdysvaltain presidentti  Joe Biden  on julistanut osavaltion katastrofialueeksi sekä määrännyt lähetettäväksi sinne liittovaltion apua.
 Valkoisen talon mukaan ihmiset voivat saada apua muun muassa väliaikaiseen asumiseen. Lisäksi ihmisille voidaan myöntää halpakorkoisia lainoja kattamaan asunnoille aiheutuneet tuhot, jos heillä ei ole vakuutusta.
 Lue myös:
 Löydät päivittyvän seurannan täältä .
 Kymmenettuhannet lähteneet Yhdysvalloissa pakoon hurrikaani Idaa – myrsky voimistunut neloskategorian hurrikaaniksi

Mitä Ida-myrskyn tuhoista tiedetään tähän mennessä: Yli miljoona kotitaloutta sähköttä Louisianassa, ainakin yksi ihminen kuollut


Summary: Viron presidentinvaalitapaa on pidetty hankalana ja poliittisiin lehmänkauppoihin houkuttelevana. Miksi Virossa ei ole Suomen kaltaista suoraa presidentinvaalia ja kenestä on tulossa maan seuraava presidentti?

TALLINNA  Viron nykyisen presidentin  Kersti Kaljulaidin  toimikausi päättyy 10. lokakuuta. Presidentinvaalin ensimmäinen äänestys järjestetään tänään maanantaina.
 Lähtökohtaisesti presidentin  valitsee Viron parlamentti . Voittaja tarvitsee taakseen kaksi kolmasosaa kansanedustajista eli vähintään 68 ääntä. Tämä edellyttää pelkkiä hallituspuolueita laajempaa tukea.
 Parlamentissa äänestetään presidentistä korkeintaan kolmesti. Mikäli kukaan ehdokkaista ei voita, vaali siirtyy valitsijamieskokoukseen.
 1. Miksi Virossa ei ole käytössä suora kansanvaali?
 Presidentin vaalitavasta säädetään vuonna 1992  hyväksytyssä perustuslaissa . Ajatuksella suorasta kansanvaalista ei ole riittävää kannatusta parlamentissa. Sitä tukevat parlamenttipuolueista keskusta ja konservatiivinen kansanpuolue Ekre.
 Vastustajien mukaan suora vaalitapa antaisi presidentille liian vahvan mandaatin parlamenttivetoisessa demokratiassa. Se olisi ristiriidassa presidentin melko rajallisten valtaoikeuksien kanssa.
 Viron parlamentin istuntosali. Ken Mürk / ERR
 2. Kuka voi pyrkiä presidentiksi?
 Presidenttiehdokkaan pitää olla vähintään 40-vuotias syntyperäinen Viron kansalainen, joka ei ole puolustusvoimien palveluksessa.
 Ehdokkuuteen tarvitaan vähintään 21 kansanedustajan tai valitsijamieskokouksen jäsenen tuki.
 3. Mikä ihmeen valitsijamieskokous?
 Valitsijamieskokous kutsutaan koolle, mikäli kukaan ehdokkaista ei saa parlamentin äänestyksissä tarvittavaa äänimäärää. Kokouksen jäseniä on yhteensä 208 eli 101 kansanedustajan lisäksi 107 edustajaa Viron kaikista kunnista.
 Korkeintaan kaksi parlamentissa eniten ääniä saanutta ehdokasta on valitsijamieskokouksessa ehdolla automaattisesti. Valitsijamieskokouksen jäsenet voivat kuitenkin asettaa myös uusia ehdokkaita.
 Voittoon riittää ehdoton enemmistö eli yli puolet valitsijamieskokouksen jäsenten äänistä.
 Mikäli valitsijamieskokousta tarvitaan, se kokoontuu todennäköisesti Estonia-teatterissa Tallinnassa. Siim Lõvi / ERR
 4. Kenestä seuraava presidentti?
 Ainoa rekisteröity presidenttiehdokas on Viron kansallismuseon johtaja, Tarton yliopiston entinen rehtori  Alar Karis . Hänet  asettivat perjantaina ehdolle  hallituspuolueet keskusta ja reformipuolue. Niiden parlamenttiryhmien yhteenlasketut 59 ääntä eivät kuitenkaan riitä valintaan.
 Ekre-puolue vastustaa Karisia. Keskustaoikeistolaisen Isänmaan ja sosiaalidemokraattien 12 ja 10 hengen parlamenttiryhmät ovat jakautuneet hänen suhteensa kahtia.
 Karisin läpimeno on siis mahdollista, mutta vaakalaudalla.
 5. Voiko Kersti Kaljulaid saada toisen toimikauden?
 Kersti Kaljulaidin toinen toimikausi on saanut tukea sekä sosiaalidemokraateilta että kansalaisilta. Tuoreen kyselyn mukaan hänen  jatkokauttaan puoltaa  35 prosenttia virolaisista. Kansalaisten keskuudessa Kaljulaid on siis kolme kertaa suositumpi kuin seuraavaksi sijoittunut parlamentin puhemies  Jüri Ratas .
 Parlamentissa Kaljulaidilla  ei kuitenkaan ole  riittävästi kannatusta.
 Mikäli Alar Karis jää valitsematta presidentiksi parlamentissa, Kaljulaidin voi asettaa hänen kilpailijakseen valitsijamieskokouksessa.
 Teoriassa Kaljulaidilla on yhä mahdollisuus, vaikkakin hento.
 Lue myös:
 Viron presidentinvaali pääsemässä umpikujasta – Tarton yliopiston entinen rehtori Alar Karis sai isot hallituspuolueet taakseen
 Viron presidentinvaali on ajautumassa kaaokseen jo toista kertaa peräkkäin – "Instituutio kyntää pohjamudissa", sanoo politiikan tutkija

Viron parlamentti kokoontuu tänään valitsemaan presidenttiä – mutta miksi prosessi on niin sekava? Yle kokosi viisi kysymystä ja vastausta


Summary: Pandemian aikana paljon esillä olleiden asiantuntijoiden viesti ei aina ole mukavaa kuultavaa, mutta se ei estä heidän arvostamistaan tai jopa palkitsemistaan. Kyse on luottamuksesta ja myös yhteisöllisyydestä, sanovat asiantuntijat.

Keski-Pohjanmaan sosiaali- ja terveyspalvelukuntayhtymä, Soite

Koronapandemian aikana lääkärit ovat olleet esillä mediassa enemmän kuin ehkä koskaan aiemmin. Usein heidän sanomansa on arkista, jopa ikävää ja varoittavaa.
 Silti  Vuoden pohjalainen -tittelin sai  tänä vuonna Vaasan kaupungin johtava ylilääkäri  Heikki Kaukoranta , joka edusti koko Pohjanmaan koronakoordinaatioryhmää. Hän sai yleisöäänistä yli 60 prosenttia. Kakkoseksi tuli hyggeily-ohjelma Strömsön käsityöasiantuntija ja juontaja.
 Vuoden positiivisimmaksi kokkolalaiseksi  taas äänestettiin alueen sosiaali- ja terveyspalvelukuntayhtymän infektioylilääkäri  Marko Rahkonen , jonka äänisaalis myös oli ylivoimainen.
 THL:n terveysturvallisuusosaston johtaja  Mika Salminen  on saanut sekä viestinnän ammattilaisten ProComin vuoden johtaja -palkinnon että turvallisuusjärjestö Finnsecurityn turvallisuuspalkinnon.
 Valinnat kertovat luottamuksesta, arvioivat asiantuntijat ja myös vuoden 2021 pohjalaiseksi valittu lääkäri.
 Kriisiaikana kaivataan johtajuutta, ja johtajilta siedetään järeitäkin toimenpiteitä tai ikävääkin sanomaa.
 Koronan varjossa eläminen on myös yhdistänyt ihmisiä. Silloin haetaan usein tuttuja, näkyviä hahmoja – näissä tapauksissa eräänlaisia koronan kasvoja, sanoo viestinnän professori  Esa Väliverronen  Helsingin yliopistosta.
 Asiantuntijoihin luotetaan ja toivoa tarvitaan
 Asiantuntijoita on toki myös arvosteltu ja heidän viestiään kyseenalaistettu pandemian aikana rajusti, mutta yleistä arvostusta se ei tunnu syöneen, sanoo professori Esa Väliverronen.
 – Näyttää siltä, että heihin luotetaan, jotka eivät vain pelottele vaan luovat myös toivoa siitä, että tilanteesta voi selvitä.
 Väliverrosen pandemian aikana tekemät kyselytutkimukset kertovat nekin, että luottamus varsinkin asiantuntijoihin on suhteellisen korkeaa. Samasta kertovat hänen mukaansa yleisöäänestykset.
 – Viestintä on luottamuksen ja yhteishengen rakentamista, ei vain tiedon välittämistä. Se on kriisiviestinnän avain, sanoo Väliverronen.
 Viestinnän sävyllä on iso merkitys.
 – Jos koko ajan sanottaisiin, että Suomi on veitsenterällä ja tilanne uhkaa ryöstäytyä, se menettäisi tehonsa. Tappiomielialan ruokkiminen ei ole kestävä strategia. Psykologisesta kulmasta katsottuna tarvitaan myös uskoa ja positiivista viestiä.
 Siinä äänestyksissä pärjänneet ovatkin onnistuneet. Soiten infektioylilääkäri Marko Rahkosta äänestäneiden perusteluissa nousee esiin muun muassa tällaista:
 "Upeaa johtamista käsittämättömän vaikeina hetkinä. Positiivisuutta henkien.”
 “Näkee positiivista tulevaisuutta niin koko yhteisön kun yksittäisen potilaankin kohdalla. Luo uskoa synkimmässäkin elämän vaiheessa.”
 Pandemian aikana hankaluutta on lisännyt Väliverrosen mukaan myös se, että tieto muuttuu koko ajan. Se korostaa tarvetta viestiä positiivisen kautta ja luoda turvallisuuden tunnetta epävarmuuteen.
 Soiten infektioylilääkäri Marko Rahkonen äänestettiin vuoden positiivisimmaksi kokkolalaiseksi, vaikka hänen esilläolonsa syy ei läheskään aina ole positiivinen. Viestiminen on silti koettu rauhoittavaksi ja toivoa herättäväksi. Ville Viitamäki / Yle
 Koronakaan ei ole syönyt luottamusta
 Myös vanhempi tutkija, dosentti  Ville Pitkänen  E2 Tutkimuksesta näkee tunnustukset luottamuksen merkkeinä. Pitkänen on ollut mukana muun muassa tekemässä Suomen Kulttuurirahastolle useita raportteja, jotka analysoivat asenteita, arvoja ja identiteettiä.
 – Suomi on kansainvälisestikin vertaillen korkean luottamuksen yhteiskunta, eikä edes korona ole hapertanut sitä. Kun viranomainen sanoo jotain, sitä on totuttu pitämään luotettavampana kuin jonkun muun sanomista.
 Tieteen ja tutkimuksen luottamus on Suomessa Pitkäsen mukaan jopa häkellyttävän korkealla. Erityisesti instituutioihin luotetaan, sen sijaan yksittäisten tutkijoiden motiiveja kyseenalaistetaan herkemmin.
 Vaikka keskustelu koronasta kuplii, enemmistö suomalaisista luottaa silti Pitkäsen mukaan auktoriteetteihin. Esimerkiksi THL on saanut paljon kriittistä palautetta, mutta mielipidetutkimukset osoittavat enemmistön pitävän koronapandemian hoitoa onnistuneena. Samasta kertoo se, että yleisö kiittää tunnustuksilla alueen lääkäreitä.
 Viestimisen sävy on harkittu valinta
 Vaasan kaupungin johtava ylilääkäri, vuoden pohjalaiseksi äänestetty Heikki Kaukoranta näkee valinnassa sekä luottamusta että yhteisöllisyyttä.
 – On varmasti ymmärretty, että tämä on asia joka ei poistu kieltämisellä. Pohjalaiseen luonteeseen kuuluu, että otetaan asia pöydälle ja tehdään jotain tai edes yritetään – ja siitä tulee pisteet.
 Hän kokee, että yhteisön arvostuksen saa kun tekee mitä lupaa ja elää kuten saarnaa. Silloin yhteisö myös tukee tavoitteen saavuttamisessa.
 Kaukoranta pyrkii viestimään neutraalissa tai mahdollisuuksien mukaan positiivisessa hengessä. Sormella heristely on pidetty minimissä. Samaa linjaa on hänen mukaansa toteutettu myös Etelä- ja Keski-Pohjanmaalla.
 Siirtokarjalaisten poika kehuu kommunikoinnin helppoutta pohjalaisten kanssa.
 – Asiat otetaan asioina eikä ruveta hakemaan sivumerkityksiä tai harrastamaan välimerkkierotiikkaa, vaan pyritään ymmärtämään mikä se sanoma on, sanoo Kaukoranta.
 Kritiikkiä tai moniäänisyyttä Kaukoranta ei kavahda, päinvastoin. Moniäänisestä keskustelusta nousee vapaus valita. Toisaalta hän kokee tehtäväkseen antaa tilanteelle jonkinlaiset kasvot ja tarvitseville jopa seinän, johon pallotella omaa näkemystään.
 – Joka lapsen on voitava kapinoida vanhempiaan vastaan, ja jos tällä on jokin kanta, lapsi voi testata omaansa sitä vastaan. Se on yksi rooleistani: joku voi sanoa että Kaukoranta puhui ihan pöljiä, hankkia sitten itse tietoa ja tehdä ratkaisun, koski se sitten rokotuksia tai kantaa Taiteiden yön perumista, sanoo Heikki Kaukoranta.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun tiistaihin 31.8. kello 23 saakka.

Moni lääkäri on antanut koronalle kasvot ja saa kansalta kiitosta, vaikka asia olisi ikävä – "Viestintä on myös luottamuksen rakentamista"


Summary: Sosiaalisella kuntoutuksella on saatu hyviä tuloksia päihdeongelmaisten paluussa työelämään. Päihdelääkärin mielestä kuntoutusta tarvittaisiin valtakunnallisesti huomattavasti nykyistä enemmän.

Joonas Nieminen , 31, sanoo olevansa onnellinen mies. Takana on puolitoista vuotta raittiutta. Kuiville hän pääsi viime hetkellä.
 Joonas Nieminen uskoo päässeensä viime hetkillä eroon aineista. Ilman raitistumista olisi käynyt huonosti.
 – Jos olisin jatkanut huumeiden käyttöä, olisin linnassa tai haudassa. Elämääni nyt ei voi edes verrata entiseen.
 Nieminen nauttii tavallisesta arjesta. Siitä, että hänellä on työ, liikuntaharrastuksia ja perhe tukena.
 Onnellisimmillaan hän sanoo olevansa aamulla heti herättyään tai illalla nukkumaan mennessä. Enää ei ole stressiä siitä, mistä saa rahaa seuraavaan annokseen tai pelkoa, että herää sairaalan teho-osastolta.
 – Nautin elämästä todella paljon. En mistään hinnasta ottaisi vanhaa elämää takaisin.
 Joonas Niemisen mukaan kuntoutuminen on monen asian summa. Vanhemmat ovat olleet voimakas tuki, mutta erittäin tärkeää on ollut myös pääsy Valsku-hankkeeseen sekä tapaamiset omahoitajan kanssa. Jarkko Riikonen / Yle
 Nieminen raitistui korvaushoidon ja oman kovan työn ansiosta. Matkalla auttoivat vanhemmat ja muut tuki-ihmiset sekä Sovatek-säätiön Valsku-hanke, josta hän eteni kuntouttavaan työtoimintaan. Sovatek on Jyväskylässä toimiva julkisen ja kolmannen sektorin perustama säätiö, joka tarjoaa päihdepalveluja ja työtoimintaa.
 Valskun projektityöntekijä  Minna Lapiston  mukaan EU-rahoitteinen matalan kynnyksen sosiaalinen kuntoutus työelämästä syrjäytyneille on auttanut monia päihde- ja mielenterveyskuntoutujia.
 – Kuntouttavan työtoiminnan lisäksi ihmisiä on lähtenyt opiskelemaan ja kaksi on päässyt ihan palkkatyöhön, sanoo Lapisto.
 Määrät kuulostavat pieniltä, mutta niitäkin voidaan pitää isoina onnistumisina, sillä esimerkiksi hankkeeseen osallistuvien päihdeongelmat ovat vakavia.
 Kolme vuotta täyttä työtä
 Nieminen ehti käyttää aineita kymmenen vuotta. Päähuume oli subutex, Suomen yleisin väärinkäytetty opioidi. Suurin osa riippuvaisista käyttää sitä pistämällä. Niin myös Nieminen.
 Kaikki alkoi viihdekäytöstä, mutta joka kasvoi päivittäiseksi. Lipeäminen tapahtui Niemisen mukaan salakavalasti.
 Projektityöntekijä Minna Lapisto on jo nyt tyytyväinen hankkeen aikaansaannoksiin – ja toiminta-aikaa on vielä 1,5 vuotta jäljellä.  Jarkko Riikonen / Yle
 – Sitä uskotteli itselleen, että kestää käyttöä koko ajan enemmän ja useampia päiviä viikossa. Siinä vaiheessa, kun tajusin olevani riippuvainen, olikin jo myöhäistä.
 Kolme viimeistä vuotta huumeidenkäyttö oli Niemisen mukaan kokopäiväistä työtä: se täytti koko elämän.
 – Nuorena aikuisena tuntui jotenkin coolilta, että käytti kamaa, mutta lopulta siinä ei ole todellakaan mitään hienoa.
 Kaikki aika meni tuskailuun, mistä saisi rahaa ja sen avulla seuraavan annoksen. Ainoa tavoite elämässä oli pysyä “terveenä” eli pitää vieroitusoireet loitolla.
 Koko elämä piti aloittaa alusta
 Nieminen oli ensimmäisen kerran katkolla jo vuonna 2014. Käyttö jatkui heti, kun hän pääsi osastolta kotiin. Vuonna 2017 hän menetti ajokorttinsa ja yritti uudelleen raitistua.
 Kymmenen vuoden aikana Nieminen yritti lopettaa käyttöä myös omin voimin. Kertoja on niin paljon, ettei Nieminen ole edes laskenut niitä. Parhaimmillaan hän saattoi olla selvinpäin pari viikkoa.
 Lopulta Nieminen oli valmis tekemään mitä tahansa päästäkseen aineista eroon.
 – Minulla oli neljä vuotta kestänyt parisuhde, mutta se oli pakko päättää, kun puoliso ei halunnut lopettaa käyttöä. Jätin myös kaikki vanhat kaverit. Koko elämä piti aloittaa alusta.
 Nieminen muutti avopuolisonsa luota vanhempiensa luokse. He eivät olleet missään vaiheessa kääntäneet pojalleen selkäänsä, vaikka raitistumisyritykset toisensa perään kariutuivat.
 – Olen saanut heiltä ihan uskomattoman tuen. Ilman heitä en olisi tässä.
 Korvaushoidosta hyötyisi vähintään kaksinkertainen määrä
 Nieminen pääsi vuodenvaihteessa 2020 korvaushoitoon. Se tarkoittaa opioidiriippuvuuden hoitamista korvaavan lääkityksen avulla.
 Opioideja ovat esimerkiksi morfiini, kodeiini, heroiini ja buprenorfiini eli subutex. Hoitoon kuuluu myös psykososiaalista tukea, kuten säännölliset keskustelukäynnit omahoitajan kanssa.
 Valsku-hankkeen tarkoituksena on tarjota osallistujille mahdollisuus testata omia voimavaroja ilman pelkoa seuraamuksista, jos ei sitten jaksakaan.  Jarkko Riikonen / Yle
 Hoidon tavoitteena on, että annostus on pienin mahdollinen, jolla oireet pysyvät loitolla. Päihtymystä lääkitys ei aiheuta.
 Enimmäkseen Suomessa käytetään korvaushoidossa lääkkeenä Suboxonea, joka sisältää pitkävaikutteista buprenorfiinia, opioidien vasta-aine naloksonia. Sen lisäksi käytetään metadonia ja pistettävää, pitkävaikutteista buprenoriinia.
 Nieminen saa  metadonia .
 – Se on sopinut minulle todella hyvin, hän sanoo.
 A-klinikan johtava ylilääkäri  Kaarlo Simojoki  sanoo, että keskeinen tavoite on normalisoida opioidiriippuvaisen olo.
 – Kaikki tietävät, että jos on hirveä nälkä tai pakahduttava jano, ei töihin voi keskittyä. Kun kerrot tuntemukset ehkä kymmenellätuhannella, saat selville, miltä opioidiriippuvaisesta tuntuu. Siten lääkitys mahdollistaa kuntoutuksen.
 Simojoen mukaan korvaushoitoon pääsy tökkii edelleen Suomessa, vaikka jo vuonna 2008 tulleen asetuksen mukaan hoitoon pääsy ei enää vaadi tietyn mittaista osastovieroitusta, vaan muutkin yritykset lopettaa käyttöä voivat riittää.
 A-klinikan ylilääkäri Kaarlo Simojoen mukaan noin viidennes korvaushoidossa olevista vieroittautuu lääkkeestä.  Arttu Timonen / Yle
 – Alueellisia eroja on paljon, sillä jokainen kunta järjestää hoidon tavallaan. Siitä seuraa, että hoito ei ole tasapuolista ja kriteerit vaihtelevat.
 Myös asenteet korvaushoitoa tarvitsevia kohtaan voivat olla kovia, niin terveydenhuollossa kuin kuntien päättäjillä.
 Suomessa on noin 30 000 opioidiriippuvaista, mutta vain 4 000–5 000 heistä on korvaushoidossa. Simojoen mukaan vähintään kaksinkertainen määrä hyötyisi hoidosta.
 – Opioidiriippuvaisista vain muutama prosentti pystyy lopettamaan opioidien käytön katkon avulla, mutta korvaushoidon avulla suurin osa.
 Terveyden ja hyvinvoinnin tilaston mukaan opioidiriippuvaisten  vieroitus- ja korvaushoito on kasvanut tasaisesti koko 2000-luvun . Kasvua on ollut vuosittain muutama sata. Vuonna 2015 määrä oli reilut 3 300.
 Nieminen uskoo, että korvaushoito jatkuu vielä vuosia – monilla se on elinikäinen. Niemisen toiveena on lopettaa korvaushoito, kun kuntoutuminen sen sallii.
 Kuntoutusta tarjolla liian vähän
 Pelkkä korvaushoito lääkkeellä ei kuitenkaan riitä tiellä kuntoutumiseen. Päihdeongelmainen tarvitsee muutosta ja muuta tekemistä, sanoo projektityöntekijä  Birgitta Pekkanen .
 – Jos ihminen on säätänyt 24/7 kamaa, niin siinä jää aika monta tuntia vuorokauteen sitä vapaa-aikaa. Eteenpäin on vaikea päästä, ellei saa päiviin järkevää tekemistä, sanoo Pekkanen.
 Simojoki sanoo, että korvaushoitoa saavien kuntouttavasta työtoiminnasta on saatu hyviä tuloksia – niitä vahvistavat myös Valsku-hankkeen saavutukset.
 Valskun projektityöntekijä Birgitta Pekkanen kertoo, että matalan kynnyksen työtoimintaryhmässä Nieminen pääsi harjoittelemaan paitsi sosiaalisissa tilanteissa toimimista myös kansalaistaitoja. Jarkko Riikonen / Yle
 Simojoen mukaan on inhimillistä, että ilman kuntoutusta jäävä täyttää tyhjyyden jotenkin elämässä. Keinoja ovat esimerkiksi Netflix, ruoka tai pahimmassa tapauksessa päihteet.
 – Kuntoutuminen on moniulotteinen kokonaisuus, mutta tällä hetkellä kaikkea kuntoutusta on päihdepotilaille liian vähän tarjolla.
 Nieminen oli ollut vain lyhyen aikaa korvaushoidossa, kun hänelle jo ehdotettiin mukaan lähtöä Valskuun.
 – Se tuntui jo ajatuksena hankalalta, koska sosiaaliset tilanteet ja uusien ihmisten tapaaminen pelottivat.
 Siitä huolimatta Nieminen päätti mennä päin pelkojaan. Eikä sitä tarvinnut katua.
 – Se tuntui heti hyvältä. Alkuun tavoite oli saada päivään tekemistä, mutta samalla pääsi näkemään muita samassa tilanteessa olevia, saamaan vertaistukea ja samalla auttamaan muita.
 Kolmevuotinen Valsku on nyt puolivälissä. Siihen on ehtinyt osallistua noin 50 ihmistä. Osa on käynyt paikalla vain kerran, mutta suurin osa pidempään.
 – Vaikka ei olisi päässyt edes työtoiminnan alkuun, elämänhallintataidot ovat silti voineet parantua, sanoo Lapisto.
 Koska Valsku on matalan kynnyksen toimintaa, se ei edellytä päihteettömyyttä. Tapaamisiin pitää kuitenkin tulla selvinpäin.
 – Pelikunnossa pitää olla, mutta emme ota huumeseuloja tai puhalluta. Tarkoituksena on, että ihmiset voivat testata omia voimiaan: minkä verran ohjelmaa jaksaa päivässä ja mikä voisi olla se suunta, johon lähteä, sanoo Pekkanen.
 Ei paluuta entiseen
 Niemisellä ei ole koskaan ollut vakituista työpaikkaa. Hän ehti olla 11 kesää töissä samassa paikassa, kunnes päihdeongelman paheneminen teki senkin mahdottomaksi.
 Paluun työelämään hän aloitti viime marraskuussa kuntouttavassa työtoiminnassa Sovatekin kierrätyskaupassa kuljetusauton apumiehenä. Sen jälkeen hän on saanut ajokortin takaisin ja ylentynyt kuljettajaksi.
 Tulevaisuuden suunnitelmiin kuuluvat niin palkkatyö kuin opiskelu. Nieminen toivoo, että tulevassa työssä olisi vaihtelevuutta ja fyysistä tekemistä.
 – Nyt mietitään, mihin voisin suuntautua. Tärkeintä on ihan normaaliin arkeen pääsy, koska se on uusi asia minulle. On mukavaa, että pääsen tutustumaan niin sanotusti normaaleihin ihmisiin.
 Niemisen uusi elämä on huomattavasti aktiivisempaa kuin päihdevuodet. Hän tykkää puuhastella esimerkiksi vanhempien mökillä, käydä kuntosalilla ja lenkkeillä.
 Nieminen nauttii kierrätyskaupan kuljettajan työstä, koska yksikään päivä ei ole samanlainen. Jarkko Riikonen / Yle
 Jos huumekoukkuun oli useita syitä, samalla tavalla raitistumiseen on vaikuttanut moni asia. Tärkeimpiä ovat tukiverkko, oma tahto ja motivaatio – sekä pääsy Valskuun. Pekkanen ja Lapisto ymmärtävät Niemisen mukaan hyvin päihdekuntoutujan tilannetta ja tunteita.
 Vaikka Valskun päätavoite on luoda henkilökohtainen opinto- ja työelämäpolku, Lapisto pitää tärkeänä myös oman elämän ja sosiaalisten taitojen vahvistamista.
 – Päihdemaailman pelisäännöt poikkeavat tavisten elämästä. Kun ihminen tulee sieltä, uusi ympäristö voi tuntua ahdistavalta. Hän tarvitsee myös apua arjen hallintaan: siihen miten ollaan tavallisesti.
 Nieminen kokee, että uudessa elämässä hänellä on vielä kaikki mahdollisuudet jäljellä. Hän on tutustunut nuorempiin sisaruksiinsakin uudestaan.
 – On ollut mukava näyttää perheelle, että tuki ei ole mennyt hukkaan, vaan olen oikeasti päässyt eteenpäin.
 Voit keskustella aiheesta 31.8.2021 kello 23 saakka.

Joonas jätti puolison ja kaverit päästäkseen huumeista eroon – nyt hän on kuivilla ja palaamassa takaisin työelämään


Summary: Vuosia rataosuudelle toivottu sähköistys pienentää junaliikenteen ympäristöpäästöjä ja laskee kustannuksia. Kunnissa odotetaan sähköistyksen tuovan radalle jopa uutta henkilöliikennettä.

IC-juna Helsingistä Turkuun saapuu Karjaan juna-asemalle. Ratapihalla seisoo myös pitkä tukkikuormassa oleva tavarajuna.
 Täältä alkaa Hangon ja Hyvinkään välisen junaradan sähköistäminen ensin Hangon, sitten Hyvinkään suuntaan elo–syyskuun vaihteessa. Koko Suomen rataverkosta hiukan yli puolet on sähköistetty.
 Samuli Huttunen / Yle
 Erityisesti Hangon satama ja lähialueen teollisuus ovat puhuneet radan sähköistämisen puolesta jo pitkään.
 Esimerkiksi Lohjan Kirkniemessä toimivalta paperitehtaalta lähtee Hangon ja Vuosaaren sataman kautta maailmalle kolme junakuormallista paperia vuorokaudessa.
 – Se tuo käsittääkseni säästöä, kun ei tarvitse enää dieselvetureita huoltaa eikä ylläpitää. Lisäksi sähkövetureiden tehokkuus kasvaa, eli sekin voi tuoda säästöjä meidän kuljetuskustannuksiin, tehtaanjohtaja  Martti Savelainen  laskee.
 Rataosuuden sähköistysurakan yhteydessä myös tieliikenteen turvallisuus kohenee, kun Hangon ja Hyvinkään väliltä poistuu parikymmentä tasoristeystä. Myös miltei jokaiseen jäljelle jäävään 60 risteykseen tulee jonkinlaisia parannuksia remontin yhteydessä.
 – Turvallisuus on kaikkein tärkein asia tehdastoiminnassa. Meidän työntekijöitämme asuu radanvarressa, eli tämä parantaa työmatkaturvallisuutta ja toki myös kaikkien muiden kulkijoiden turvallisuutta, Savelainen iloitsee.
 Kirkniemen paperitehtaalla on 550 työntekijää. Tehdas valmistaa päällystettyä aikakauslehtipaperia, jolle painetaan kotimaassa esimerkiksi Image, Suomen Kuvalehti ja Tekniikan Maailma.
 Hangon ja Hyvinkään välinen rautatie ja valtatie 25 kulkevat rinta rinnan Vihdin Nummelan kohdalla. Kunnanjohtaja Erkki Eerola toivoo radan sähköistyksen tuovan rataosuudelle myös uutta henkilöliikenettä.  Paula Tiainen / Yle
 Hyvinkään ja Karjaan välisellä rataosuudella kulkee tällä hetkellä vain tavaraliikennettä. Karjaan ja Hangon välilä liikkuu tavarajunien lisäksi myös taajamajunia, jotka korvataan sähköistysurakan ajan linja-autoilla.
 Hanko–Hyvinkää-radan sähköistäminen saattaa myöhemmin mahdollistaa suoran junayhteyden Helsingistä Hankoon saakka ilman junanvaihtoa.
 Esimerkiksi Vihdissä toivotaan radalle kokonaan uutta, joskin historiasta tuttua henkilöliikennettä. Hyvinkään ja Karjaan välinen henkilöjunaliikenne lakkautettiin vuonna 1983.
 – Mielestäni on tärkeää selvittää myös olemassa olevan rataverkon kehittämismahdollisuuksia samaan aikaan, kun suunnitellaan uusia, Vihdin kunnanjohtaja  Erkki Eerola  tähdentää.
 Kunnassa odotetaan jo innolla Helsingin ja Turun välisen tunnin junaradan rakentamista. Mahdollinen henkilöjunaliikenne neljään ilmansuuntaan olisi kunnalle kuin kunnalle lottovoitto.
 – Jos me saisimme henkilöjunaliikenteeseen uuden poikkiyhteyden, josta olisi jatkoyhteydet Pohjois-Suomeen saakka pääradan kautta, niin kyllähän se avaisi monia mahdollisuuksia kaikille matkustajille tällä alueella.
 Eerola toivoo lisäksi radan perusparannukseen osoitetun lisämäärärahan tuovan helpotusta radalla liikennöivien hiilijunien aiheuttamaan tärinähaittaan.
 Voit keskustella aiheesta 30.8.2021 kello 23 saakka.
 Lue myös:
 Porissa uudenlaiset betonipölkyt Mäntyluodon radalle – elastisuus vaimentaa junien aiheuttamaa tärinää
 Hiilijuna jytisee niin, että kuntakin säikähti – asukas ensimmäisistä öistä: Kuin ruotsinlaivalla olisi peruutettu Ahvenanmaan laituriin
 Rautateiden sähköistys käynnistyi 1960-luvulla – Ensimmäisenä valmistui rataosuus Helsingistä Kirkkonummelle

Lukuisia vaarallisia tasoristeyksiä poistuu Hangon ja Hyvinkään väliltä, kun rata sähköistyy – Näin muutos vaikuttaa asukkaiden arkeen


Summary: Keskiluokkaisena olen lähtökohtaisesti luotettava ja arkiset toimeni nähdään hyväksyttävinä. Valitettavasti emme yhteiskuntana ulota samaa luottamusta ja myötäsukaista katsetta vähävaraisiin, kirjoittaa Omaheimo.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Olen nykyään tukevasti keski-ikäinen, -tuloinen ja -luokkainen. Menneisyyteni takia keskiluokkaiset silmälasit eivät kuitenkaan ole ainoat, joiden läpi maailmaa tarkastelen. Lähipiiriini kuuluu ihmisiä monenlaisista yhteiskuntaluokista, joten on helppo pysyä kärryillä siitä mitä esimerkiksi  toimeentulotuen siirtäminen Kelaan  tai lääkkeiden korvauskatto merkitsevät jos omaisuutta, rahaa tai vaikka luottotietoja ei ole.
 Yhteiskuntamme on rakennettu keskiluokalle  ja keskiluokkaisille arvoille. Ja se on lienee ihan luonnollista. Paitsi että  keskiluokkaisia on väestöryhmistä eniten ,  mediassa tekee töitä keskiluokka , joka nostaa esiin keskiluokkaisia aiheita.
 On silti syytä huomata, miten keskiluokkaisuus alkaa helposti värittää katsetta ja tehdä itselle tutusta maailmasta tavoiteltavan ihannetilan. Maailma on kuitenkin paljon monimuotoisempi.
 Suosittelen tarkistamaan omia silmälaseja säännöllisesti: kenen näkökulmasta maailmaa ja sen ilmiöitä tarkastelen?
 Minua ilahdutti  eri puolilla sosiaalista mediaa kiertävät vertailut, joissa pohdittiin, mitkä samat asiat ovat rikkaan ihmisen tekemän "classy", tyylikästä, ja köyhän ihmisen tekemänä "trashy", eli rahvaanomaista. Suomalaisessa kontekstissa rikkaan paikalle voi hyvin sijoittaa keskiluokkaisen.
 Suhtautumisemme varallisuuteen näkyy mitä moninaisimmissa asioissa:
 Urheiluvaatteiden käyttäminen julkisilla paikoilla on coolia jos olet sporttinen menestyjä, mutta naurettavaa jos olet nappiverkkareita käyttävä köyhä.
 Rikkinäiset vaatteet ovat hienot, kunhan ne on rikottu jo ennen kaupan hyllylle laittamista. Revityistä farkuista voi maksaa satasia, revenneet farkut taas kertovat elämänhallinnan ongelmista.
 Käytettyjen vaatteiden hankkiminen on hienoa, kunhan ostaa  second hand boutiquesta  vintagea. Ostarin kirppis on junteille.
 Minimalistinen koti on ihana ja kaunis, mutta jos huoneesta puuttuu sohva siksi ettei sohvaan ole varaa, koti onkin vajavainen.
 Alkoholijuoma keskellä päivää on mainio tapa rentoutua, jos juodaan työkavereiden kanssa viiniä keskustassa. Päiväkalja lähiöpubin terassilla taas on syrjäytyneiden työttömien puuhaa.
 Kaksikielisyys on hieno asia! Mutta se on hienoa vain jos suomen kielen lisäksi toinen kieli on ruotsi, englanti tai muu länsieurooppalainen kieli. Jos suomalaisen toinen äidinkieli on vaikkapa venäjä, somalia tai arabia, ei siinä olekaan enää mitään hienoa.
 Kikkailu byrokratiaa vastaan on yleisesti hyväksyttyä, jos kyse on verosuunnittelusta eli yrityksen maksamien verojen minimoimisesta. Jos samaa tulojen maksimointia tavoittelee toimeentulotuen saaja, hän on sosiaaliturvan väärinkäyttäjä ja yhteisellä kukkarolla käyvä pummi.
 Valtion tukien vastaanottaminenkin on sitä hyväksyttävämpää, mitä varakkaampi ihminen on kyseessä.
 Tukien varassa toimivat yritykset ovat osa toimivaa kapitalismia, mutta asumiseensa Kelalta tukea tarvitseva pienituloinen yksinhuoltaja on joidenkin silmissä ihminen, jonka olisi syytä tsempata.
 Kun ilmiötä alkaa tarkastella, vastaavia esimerkkejä keksii helposti valtavat määrät.
 Syvempiä ongelmia syntyy , kun suhtautuminen keskiluokkaan alkaa tuottaa epätasa-arvoa. Minä voin tehdä tulonhankkimisvähennyksen verotukseeni pelkällä ilmoituksella. Voin kertoa vaikkapa, että ostin tonnin läppärin ja viidensadan euron kameran. Verottaja luottaa minuun ja tarkistaa asiaa vain pistokokein, pyytää tositteita tarvittaessa. Lähtökohta on, että minä olen uskottava ja sanaani voi luottaa.
 Toimeentulotuen hakeminen puolestaan vaatii joka ikisen tuloihin ja menoihin liittyvän asian sentintarkkaa todistamista kirjallisesti kuitein ja tiliottein. Toimeentulotuen hakija on lähtökohtaisesti epäluotettava ihminen, jonka oma ilmoitus ei takaa yhtään mitään.
 Suosittelen tarkistamaan omia silmälaseja säännöllisesti : kenen näkökulmasta maailmaa ja sen ilmiöitä tarkastelen? Kun jokin ilmiö ällistyttää tai paheksuttaa, voi kysyä onko kyse itse asiassa tismalleen samasta ilmiöstä, joka olisi keskiluokkaisen tekemänä ihan ookoo.
 Raisa Omaheimo
 Kirjoittaja on keskiluokkainen toimistotyötä tekevä asiantuntija
 Kolumnista voi keskustella 31.8. klo 23.00 saakka.

Raisa Omaheimon kolumni: Miksi sama asia on rikkaan tekemänä cool ja köyhän tekemänä mauton?


Summary: Helsingin käräjäoikeus antaa tänään tuomion hakaristilippujen kantamisesta itsenäisyyspäivän kulkueessa vuonna 2018. Syyttäjä katsoo, että kysessä oli kiihottaminen kansanryhmää vastaan. Myös koulun lähellä järjestetty puhetilaisuus poiki syytteen.

Oikeuteen johtaneet tapahtumat käynnistyivät kun Kohti vapautta-kulkueeseen osallistuneet mielenosoittajat ottivat esiin natsiliput  Helsingissä itsenäisyyspäivänä 2018 .
 Poliisi  otti hakaristiliput pois  kärjessä marssineilta mielenosoittajilta, koska he eivät totelleet poliisin kehotuksia luovuttaa ne vapaaehtoisesti.
 Syyttäjä syytti  lippujen kantajia ja yhtä lippujen pois ottamista vastustanutta miestä kiihottamisesta kansanryhmää vastaan ja haitanteosta virkamiehelle.
 Heidän lisäkseen myös kulkueen järjestämisestä ilmoittanutta ja siinä marssinutta miestä syytettiin kiihottamisesta kansanryhmää vastaan.
 Syyttäjä vaati oikeudessa neljälle miehelle 1–2 kuukauden pituisia ehdollisia vankeusrangaistuksia tai tuntuvia sakkoja.
 Syyttäjä: natsilipulla oli selvä viesti
 Hakaristilippua ei Suomessa ole kielletty. Syyttäjä kuitenkin katsoo, että se on yleisesti tunnettu Hitlerin natsi-Saksan symboli.
 Syyttäjän mukaan hakaristilippujen kantaminen itsenäisyyspäivän mielenosoituskulkueessa oli selvä rasistinen ja solvaava viesti, jolla uhattiin alempiarvoiseksi katsottuja ihmisryhmiä.
 Syyttäjä katsoo, että mielenosoittajat halusivat osoittaa, että halventavien ja ihmisarvoa loukkaavien aatteiden takana on järjestelmällistä joukkovoimaa.
 Oikeus ottaa nyt Suomessa ensimmäistä kertaa kantaa natsilipun käyttöön rikoslain perusteella. Valtakunnansyyttäjä  Raija Toiviainen  ennakoi, että jos syytteet kiihottamisrikoksessa kaatuvat, syyttäjä hakee valituslupaa tuomioon.
 Syyttäjä: syytetyt lakkautetun PVL:n aktivisteja
 Oikeus ottaa kantaa myös itähelsinkiläisen  koulun lähistöllä huhtikuussa 2018 järjestettyyn mielenilmaukseen , jota syyttäjä pitää maahanmuuttajia uhkaavana, panettelevana ja solvaavana.
 Syyttäjä syytti mielenilmauksessa puheen pitänyttä miestä ja puheen internettiin kuvannutta naista kiiihottamisesta kansanryhmää vastaan.
 Mies oli myös yksi hakaristilipun kantajista. Syyttäjä vaati hänelle muita miehiä ankarampaa rangaistusta.
 Syyttäjä vaati miehelle ja naiselle 3–6 kuukauden ehdollisia vankeusrangaistuksia ja tuntuvaa oheissakkoa.
 Kulkueen ja puhetilaisuuden järjestämisessä oli syyttäjän mukaan kyseessä lakkautetun äärioikeistolaisen Pohjoismaisen vastarintaliikkeen (PVL) aktivistien toiminta.
 Kaikki syytetyt kiistivät oikeudessa toimineensa PVL:n nimissä ja syyllistyneensä rikoksiin.
 Pirkanmaan käräjäoikeus tuomitsi  PVL:n lakkatetuksi marraskuussa 2017. Lainvoimaisen päätöksen lakkauttamisesta teki  korkein oikeus syksyllä 2020 .
 Lue myös:
 Syyttäjä: hakaristilippujen kantaminen uusnatsien itsenäisyyspäiväkulkueessa selvä ja uhkaava viesti – Syytetyt: iskulauseita vain valkoisia miehiä vastaan
 Valtakunnansyyttäjä määräsi syytteitä kansanryhmää vastaan kiihottamisesta – hakaristiliput liikaa mielenosoituksessa
 Poliisi epäilee hakaristilippuja kantaneita miehiä kiihottamisesta kansanryhmää vastaan – näin syntyi päätös lippujen riisumisesta
 Helsingin apulaispormestari Pakarinen tuomitsee rasistiset mielenilmaukset koulujen läheisyydessä – jo toinen mielenosoitus puolen vuoden sisällä

Käräjäoikeus antaa merkittävän ratkaisun – oliko hakaristilippujen kantaminen uusnatsien itsenäisyyspäiväkulkueessa kiihottamisrikos?


Summary: Poikkeuksellisesta venymisestä ja huippusuorituksesta nopeasti maksettava kertapalkkio voi ilahduttaa työntekijää yhtä paljon kuin rahallisesti suurempi tulospalkkio, sanoo palkitsemista tutkinut Johanna Maaniemi. Pandemian aikana moni työnantaja on alkanut tarjota aiempaa enemmän hyvinvointiin ja yhteisöllisyyteen liittyviä henkilöstöetuja.

Hoiditko tiukan tilanteen töissä kunnialla? Keksitkö niksin, jonka ansiosta sinun ja työkaverisi työnteko muuttui sujuvammaksi ja valmista tulee lyhyemmässä ajassa?
 Jos näin kävi, saatoit saada työnantajalta kiitokseksi pienen rahasumman tavallisen palkan päälle tai vaikkapa lahjakortin ravintolaan.
 Yksittäinen palkitseminen poikkeuksellisesta venymisestä, hyvästä ideasta tai huippusuorituksesta on kasvattanut suosiotaan niin yrityksissä kuin julkisilla työnantajilla, sanoo palkitsemista tutkinut yliopettaja  Johanna Maaniemi  Haaga-Helia-ammattikorkeakoulusta.
 – Palkka ja tulospalkkio reagoivat usein liian hitaasti, niiden rinnalle on kaivattu nopeampaa tapaa kiittää ja saada jotain kättä pidempää pelkän kiitoksen lisäksi.
 Perinteinen tulospalkkio liittyy yleensä ennalta määriteltyihin yrityksen strategian mukaisiin tavoitteisiin, joiden toteutumista seurataan vaikkapa vuoden ajan. Elinkeinoelämän keskusliiton mukaan noin puolet sen jäsenyritysten työntekijöistä kuuluu tulospalkkauksen piiriin.
 Toteutunut tulospalkkio voi olla esimerkiksi kuukauden palkan suuruinen tai isompikin. Se voi olla henkilökohtainen tai tiimin tai vaikka yrityksen koko henkilöstön yhteinen. Tulospalkkion enimmäismäärissä on yritysten välillä suurta vaihtelua.
 Kertapalkitseminen tukee hyvin tulospalkkiota, Maaniemi sanoo. Vaikka kertapalkitsemisessa työntekijän saama summa tai lahjan arvo on monesti pienempi, se voi yllätyksellisyytensä ja symbolisen viestinsä takia ilahduttaa yhtä paljon kuin tulospalkkio.
 – Tulospalkkion odotusarvo on suurempi. Jos tulospalkkiosta saa vaikka vain puolet mahdollisesta palkkiosta, se voi olla pettymys, vaikka summa olisi iso.
 Helsinki palkitsi viime vuonna 40 000 kertaa
 Kertapalkitseminen on vaikuttavaa, sillä päätöksen palkitsemisesta tekevät lähellä työntekijää olevat henkilöt ja se voidaan tehdä oikeaan aikaan, sanoo Helsingin kaupungin palkitsemisen kehittämisestä vastaava päällikkö  Leena Sandgren .
 Kaupunki palkitsee työntekijöitään onnistumisista ja ideoista, jotka sujuvoittavat arjen työtä, kehittävät työyhteisön toimintaa tai tuottavat parempaa palvelua kaupungin asukkaille.
 Helsingin kaupungilla on maksettu korona-aikana aiempaa enemmän kertapalkkioita, kertoo palkitsemisen päällikkö Leena Sandgren. Eeva Anundi / Helsingin kaupunki
 Palkitseminen vahvistaa työmotivaatiota ja kannustaa hyviin suorituksiin. Sen avulla voidaan luoda hyvää mieltä, Sandgren sanoo. Myös työkaverit voivat kertoa esihenkilölle työkavereiden onnistumisista.
 Helsinki maksoi kertapalkkioita viime vuonna noin 40 000 kertaa.
 Kertapalkkio on yleensä joitakin satoja euroja, viime vuonna keskimäärin 300 euroa, Sandgren kertoo.
 – Kertapalkkio voidaan myöntää myös vapaapäivinä, mutta tyypillisesti se otetaan mieluummin rahana.
 Kaupungilla maksetaan myös tulospalkkioita. Niiden saamiseksi toimialan tai liikelaitoksen täytyy saavuttaa ennalta määritetyt tavoitteet ja lisäksi alittaa budjetti eli säästää menoissa. Jos säästöä ei tule, ei tulospalkkiotakaan voida maksaa, Leena Sandgren sanoo.
 – Viime vuosi oli hyvin haastava. Koronasta huolimatta kaupungilla onnistuttiin monin tavoin, mutta kun menotavoitteet ylittyivät, ei ollut rahaa, niin tulospalkkiota ei voitu maksaa. Vain rakentamisen ja logistiikan palveluja tuottava Stara sai tulospalkkion.
 Miksi pelkkä palkka ei riitä
 Palkan lisäksi maksettavien palkkioiden avulla nostetaan työntekijöiden motivaatiota ja toisaalta houkutellaan uusia työntekijöitä, sanoo alan tutkijana ja konsulttina työskennellyt Johanna Maaniemi.
 Työmotivaation kannalta tärkeintä hänen mukaansa on, että palkka koetaan riittäväksi ja reiluksi. Työssä on kuitenkin muutakin, mikä vaikuttaa motivaatioon.
 – Ei kenelläkään olisi optimaalinen työmotivaatio, vaikka olisi millainen palkka, mutta kokisi työtehtävät tylsiksi eikä saisi mitään palautetta eikä mitään vastuuta.
 Palkitsemiseen kuuluvat myös työterveyshuolto ja muut henkilöstöedut, mutta myös esimerkiksi arvostus, hyvä ilmapiiri ja mahdollisuus oppia uutta.
 Teknologiayhtiö sitouttaa työntekijää lastenhoidolla ja muilla eduilla
 Teknologiayhtiö Vincitissä kuukausipalkan ja tulospalkkion lisäksi yritys tarjoaa noin 600:lle työntekijälleen runsaasti erilaisia henkilöstöetuja, kuten välipalaa toimistolla, uravalmennusta, hierontaa, hammashoitoa ja edullisempia elokuvalippuja ja jopa yhteisiä ulkomaan matkoja, kertoo henkilöstöjohtaja  Saana Rossi.
 Sairaalle lapselle voi saada työnantajan kautta hoitajan, ja kesällä työntekijöiden lapsille on järjestetty kesäkerhoja ja jaettu lippuja sisäleikkipuistoon.
 Teknologiayhtiö Vincitillä voi antaa kollegalle kiitosta muun muassa Ei huano -diplomilla, kertoo henkilöstöjohtaja Saana Rossi.  Benjamin Suomela / Yle
 Osa eduista on ilmaisia, mutta esimerkiksi hammashoitoon on määritetty tietty summa, joka työntekijällä on käytettävissään. Tarkkaa tietoa työntekijöiden palkitsemiseen käytetystä rahamäärästä yritys ei kerro.
 Etujen lisäksi tärkeää on antaa palautetta ja palkita työntekijöitä, Rossi sanoo.
 – Suoran palautteen lisäksi meillä on käytössä sisäinen Ei huano -huomiointi, eli jos joku kokee että kollega on tehnyt hyvää työtä tai haluaa kiittää, voi “ei-huanottaa” ihmisen meidän sisäisellä viestintäkanavalla, jolloin hän saa julkisen kiitoksen ja Ei huano -diplomin. Tästä on tullut meille kestävä kulttuurinen elementti.
 Kertapalkitseminen ei Vincitillä ole viime vuosina lisääntynyt, sillä tulospalkkio maksetaan monista muista työnantajista poiketen kerran kuussa.
 – Mallista on tykätty, se on aika nopeasti reagoiva ja vaikuttava, Rossi sanoo.
 Aineeton palkitseminen voi tuntua epäreilulta
 Aineellisen ja aineettoman palkitsemisen kokonaisuus täytyy olla tasapainoista, että se tukee työmotivaatiota parhaalla mahdollisella tavalla, Maaniemi sanoo.
 – Palkka pitää kokea reiluksi, ettei se ota koko ajan päähän. Sen jälkeen jää tilaa aineettomille palkitsemisen keinoille.
 Kuitenkin käsitys siitä, mikä on palkitsevaa, on hyvin yksilöllistä, Maaniemi muistuttaa. Kaikki perustuu siihen, kokeeko saavansa oikeudenmukaista ja reilua palkkaa.
 – Ei pitäisi tulla sitä tunnetta, että aineettomalla palkitsemisella yritetään paikata aineellista.
 Siksi esimerkiksi  HUS:n sairaanhoitajille kiitokseksi hyvästä työstä tarkoitetut kiitoskortit  eivät toimineet niin kuin niiden ideoija oli ajatellut, Maaniemi arvioi.
 Kiitoskorttien tarkoitus oli hyvä, mutta viesti on matkalla kääntynyt itseään vastaan, Maaniemi sanoo.
 – Aineeton palkitseminen voi ärsyttää, jos kokee, ettei se ole riittävää suhteessa omaan panostukseen. Myös ajoitus on tärkeää. Nyt oltiin poikkeuksellisessa tilanteessa. Siksi pitäisikin miettiä aina tarkoin, mitä palkitsemistavalla tavoitellaan, onko se oikea ja riittävä tapa suhteessa tilanteeseen ja miten se mahdollisesti voidaan tulkita.
 Vaikka työnantaja ei voisi kilpailla markkinoiden parhailla palkoilla, työntekijöitä voi houkutella ja motivoida panostamalla hyvään johtamiseen, palautteen antamiseen ja osallistamiseen, Johanna Maaniemi sanoo.
 – Kuitenkaan rahapalkkaa ei voi loputtomiin korvata aineettomilla palkitsemistavoilla.
 Kokistölkki jääkaapissa ei sitouta, jos työ ei motivoi
 Palkitsemisen tavoitteena on hyvinvoiva työntekijä sekä työn ja vapaa-ajan tasapaino, Vincitin henkilöstöjohtaja Saana Rossi sanoo. Kilpailu työntekijöistä on alalla kovaa, ja palkitsemisen keinoilla halutaan sitouttaa ihmisiä.
 Palkitseminen myös muuttuu jatkuvasti, Rossi sanoo. Vincit tutkii työntekijöiden tyytyväisyyttä etuihin ja seuraa kilpailijoiden toimia.
 Sitoutumiseen pelkät edut tai edes palkka eivät kuitenkaan riitä, vaan työn on tunnuttava merkitykselliseltä, Rossi sanoo.
 – Jos tekee työtä josta ei tykkää, tai siinä on jatkuvasti ongelmia tai se on epämotivoivaa, niin ei se kokistölkki jääkaapissa lämmitä.
 Koronan aikaan etäyhteisöllisyyttä ja ylimääräisiä palkkiota
 Korona-aikana palkitsemisen avulla on haluttu tukea etätöitä tekevien ihmisten yhteisöllisyyttä esimerkiksi etätapaamisten avulla, yliopettaja Johanna Maaniemi Haaga-Heliasta sanoo.
 – Koko henkilöstölle on voitu lähettää esimerkiksi pieni lahja, vaikka suklaalevy, ja kerrottu, että sen voi avata yhteisen virtuaalitapahtuman aikana. Myös hyvinvointiin liittyviä keinoja, kuten etäjoogaa ja taukoliikuntasovelluksia on hyödynnetty enemmän.
 Helsingin kaupungin sosiaali- ja terveystoimialan työntekijöille maksettiin viime vuonna ylimääräisiä kertapalkkioita poikkeuksellisesta suoriutumisesta vaikeana koronavuonna. Eleni Paspatis / Yle
 Helsingin kaupunki antoi työntekijöille kesällä liikunta- ja kulttuuriseteleitä tukemaan jaksamista ja hyvinvointia.
 Korona-aika on kasvattanut kaupungilla myös kertapalkkioiden suosiota. Niiden käyttö alkoi kasvaa jo aiemmin, mutta erityisesti nyt henkilöstöltä on vaadittu joustavuutta ja sen vuoksi olemme panostaneet kertapalkitsemiseen, päällikkö Leena Sandgren kertoo.
 Kertapalkkioihin on kaupungin talousarviossa suunniteltu käytettävän yksi prosentti koko palkkasummmasta. Viime vuonna se oli 12,5 miljoonaa euroa. Palkkioita maksettiin lopulta 13,1 miljoonaa euroa. Lisäksi korona-ajan poikkeuksellisesta suorituksesta sosiaali- ja terveysalan työntekijöille maksettiin yli kahden miljoonan euron palkkiot.
 Esimerkiksi Laakson sairaalassa työskentelevien palkitsemisen perusteluja olivat muun muassa joustaminen epidemiatilanteessa, hyvät työyhteisötaidot, tsemppihengen luominen, vastuunkanto ja hyvä potilaspalaute, ilmenee kaupungin  henkilöstöraportista .
 Etätyö ja korona ovat olleet työntekijöille iso mylläys, sanoo Vincitin henkilöstöjohtaja Saana Rossi. Yhtiössä on keksitty uusia tapoja viettää aikaa yhdessä. Benjamin Suomela / Yle
 Vincit on korona-aikana tarjonnut työntekijöilleen entistä enemmän henkiseen hyvinvointiin liittyviä palveluja, kuten mahdollisuutta keskustella psykologin kanssa.
 – Ihmiset ovat olleet henkisesti kuormittuneita, tämä on ollut iso mylläys, Saana Rossi sanoo.
 Yhtiössä on jouduttu luopumaan muun muassa työntekijöiden yhteisestä ulkomaanmatkasta ja keksimään uusia tapoja viettää aikaa yhdessä. Työntekijät ovat lounastaneet, kahvitelleet ja jooganneet yhdessä etänä.
 Viime talvena työntekijöille lähetettiin kotiin popcornia leffakuponkeja, joilla voi katsoa suoratoistopalvelusta elokuvia, Rossi kertoo.
 – Kesäkuussa pidettiin firman yhteinen piknikpäivä, tilattiin piknikkassit ja työntekijät menivät kahden, kolmen tai neljän hengen seurueissa viettämään aikaa puistoihin ja pelaamaan korttipelejä.
 Lue lisää:
 "Vanhentuneita minttukarkkeja ja rikkinäinen sateenvarjo" – Lukijoiden kokemukset paljastavat jättimäiset erot työpaikan muistamisissa
 Paras työntekijä vai tavarapalkinto? Palkitseminen tsemppaa, jos töissä ei kyräillä ja kytätä

Työntekijän nopea kertapalkitseminen lisääntyy – Rahan rinnalle on tullut korona-aikana myös aiempaa enemmän hyvinvointiin liittyviä etuja