Summary: Kokeneen journalistin ja tuoreen väittelijän Timo Paunosen mukaan poliitikko Harri Holkerin paljon toistettu lausahdus muutti pysyvästi politiikan ja median suhteita.  Poliitikon arvovalta alkoi murentua.

Joskus tahaton lausahdus voi muuttaa historiaa. Näin kävi tuoreen Tampereen yliopiston väitöksen mukaan, kun pääministeri  Harri Holkeri  (kok.)  vastasi toimittajille vuonna 1990 .
 Toimittajat tivasivat Holkerilta presidenttihaluja. Holkeri kuittasi utelut ilmoittamalla: "Minä juon nyt kahvia." Legendaarinen lause oli syntynyt.
 Kokeneen journalistin ja tuoreen väittelijän  Timo Paunosen  mukaan tuo hetki muutti pysyvästi politiikan ja median suhteita. Tai ainakin se teki näkyväksi ison muutoksen.
 Paunosen väitöstutkimus tarkastelee poliitikkojen ja toimittajien välisiä suhteita, politiikan journalismin muutosta ja median roolia politiikan päätöksenteossa viiden pääministerin aikana vuosina 1987–2010.
 Holkeri oli Paunosen mukaan vanhan koulukunnan poliitikko, joka oletti pääministeriyden suojelevan häntä. Mutta media oli muuttunut. Median tabloidisoitumisessa kiinnostavuus nousi keskeiseksi uutiskriteeriksi. Poliitikkojen yksityiselämä ja kulissien takaiset kähminnät alkoivat kiinnostaa eri tavalla.
 – Poliitikolla ei ollutkaan enää arvovaltaa, eikä se suojellut häntä. Minä juon nyt kahvia -lausunto lähti leviämään kaikissa tiedotusvälineissä. Lausunto leimasi Holkerin uraa ja on niitä asioita, joista hänet muistetaan.
 Kumpi vie kumpaa?
 Timo Paunonen on yhteiskuntatieteiden maisteri, joka on tehnyt pitkän, yli 30-vuotisen uran Ilta-Sanomissa toimittajana, uutispäällikkönä, esihenkilönä ja toimituspäällikkönä. Paunonen on nykyisin Ilta-Sanomien pääkirjoitustoimittaja.
 Paunonen on haastatellut väitöskirjaansa noin 30 toimittajaa ja poliitikkoa. Politiikan ja median välillä vallitsee hänen mukaansa symbioosi. Molemmat tarvitsevat toisiaan: toimittajat uutisia ja poliitikot julkisuutta.
 Väitöskirjan tutkimusaika kattaa muun muassa  Anneli Jäätteenmäen  (kesk.) lyhyen pääministeriuran, joka päättyi kohuun.
 – On olo, ettei kaikkea ole vielä kerrottu siitä episodista.
 Vaalirahakohu puolestaan aiheutti pitkän jännitteisen kauden median ja politiikkojen suhteisiin.
 – Vaalirahakohu oli iso asia, joka lähti Ylen jutusta liikkeelle. Politiikot joutuivat siinä vastaanottajan rooliin. Heillä ei ollut hyviä välineitä hallita julkisuutta, se aiheutti suhteisiin särön.
 Koivisto huippuesimerkki
 Väitöskirja osoittaa, että poliitikot pystyivät kuitenkin myös sopeutumaan median muutokseen luultua paremmin. Media ei vienytkään politiikkoja kuin litran mittaa.
 Kumpi vie kumpaa vai viekö kumpikaan?
 – Olen kääntynyt sille kannalla, että poliitikko, jos hän ymmärtää, miten media toimii. Silloin hän pystyy hallitsemaan sitä. Kaikkihan eivät siihen pysty.
 Paunosen aineistossa on esimerkkejä, miten poliitikot ovat voineet suunnitellusti nostaa asioita esiin ja media on tarttunut syöttiin.
 – Media käyttäytyy usein samalla tavalla, koska koko media on kiinnostunut samoista asioista. Hyvä poliitikko pärjää median kanssa erittäin hyvin, jos ymmärtää toimintaperiaatteet.
 Huippuesimerkkinä tästä Paunonen pitää  Mauno Koiviston  toimia.
 – Koivisto otti päätoimittajat luokseen ja kertoi, miten Suomen EY-jäsenyydestä kirjoitetaan. Se oli taitavan poliitikon mediahallintaa jos mikä. Nykypäivänä se ei enää onnistuisi, mutta silloin se onnistui.
 Kuka käyttää valtaa?
 Median ja politiikan väliset suhteet kertovat myös vallankäytöstä. Monissa aiemmissa tutkimuksissa median roolia on korostettu ja katsottu, että sillä on iso vaikutus päätöksiin. Paunosen huomiot Suomesta tukevat tutkimuksia, joiden mukaan näin ei olisi.
 – MInun tutkimukseni perusteella media ei vaikuta lopullisiin päätöksiin. Ne tehdään aina aika pienellä porukalla kabineteissa. Varsinaiset päätökset tehdään edelleen vanhaan malliin, media ei istu niissä pöydissä.
 Silti poliitikon pitää miettiä entistä enemmän, miten päätökset viestitään ulospäin.
 Viime vuosina median ja politiikkojen välit ovat muuttuneet entisestään. Sosiaalinen media tarjoaa väylän perinteisen median portinvartijaroolin ohittamiseen ja tavoittaa äänestäjät suoraan.
 – Tilanne heijastuu myös poliitikkojen ja toimittajien välisiin suhteisiin, mutta tästä on vielä vähän ajantasaista tutkimustietoa. Näyttäisi kuitenkin siltä, että poliitikkojen ja toimittajien henkilökohtaisten kontaktien merkitys olisi vähenemässä. Hyvä kysymys on, näivettyykö politiikan journalismi sosiaalisen median jatkeeksi, Paunonen sanoo.
 Sanna Marinin esiintyminen sosiaalisessa mediassa on uudentyyppistä Suomen politiikan historiassa.  Jouni Immonen / Yle
 Marinin Instagram-tili ennakoi uutta aikaa
 Paunosen väitöskirja ei tutki pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) mediastrategiaa.  Siitä on viime aikoina puhuttu  paljon julkisuudessa.
 – Sanna Marin on uuden ajan politiikko, joka ymmärtää, että menestyäkseen pitää olla sosiaalisessa mediassa. Hän on lähtenyt sinne isolla rytinällä ja se on erittäin ymmärrettävää, koska nuoret äänestäjät ovat siellä.
 Siinä missä Holkerille median muutos tuli yllätyksenä, Marinin tuore muutos viestintätavoissa voi Paunosen mukaan ennakoida taas uutta aikaa median ja poliitikkojen väleissä.
 – Marinilla on hyvin järjestelmällistä ja mietittyä sosiaalisen median strategiaa. Ei tämä ole syntynyt hänellä sormia näpsäyttämällä. Sanna Marinin avustajat tietävät, miten toimia, missä toimia sekä missä näkyä ja milloin.
 Timo Paunosen valtio-opin alaan kuuluva väitöskirja Kuka kaivaa pääministerin poliittisen haudan? Poliitikkojen ja toimittajien väliset suhteet viiden pääministerin aikana 1987–2010 tarkastetaan perjantaina 22. lokakuuta kello 12 Tampereen yliopiston johtamisen ja talouden tiedekunnassa.
 Korjaus kello 14.39 otsikkoon muutettu väitellyt muotoon väittelevä, koska väitöstutkimus tarkastetaan tällä viikolla.
 Lue lisää:
 "Todisteet pöytään" - Kärkipoliitikoiden vaikea suhde median kanssa
 Tarkastelimme viiden kansainvälisen poliitikon Instagram-tilejä: Sanna Marinin imago ei olekaan niin rento kuin syksyn kohuissa on kauhisteltu
 Somevaikuttaminen ui myös poliitikkojen arkeen, mutta pääministeri Marinin reppusuosittelu hämmentää: ”Nykyaikaa ja ihan fine”, sanoo someasiantuntija

Legendaarinen Minä juon nyt kahvia -lause muutti median ja politiikan suhdetta ja nyt Sanna Marin jatkaa muutosta, kertoo aiheesta väittelevä


Summary: Lähistön parkkipaikat olivat varsinkin lauantaina täynnä. Viljelijä Esa Rannikko pahoittelee, että Halikon kirkonkylä on paikoin aivan sekaisin. Silti jaksetaan olla hymyssä suin.

Salon Halikossa sijaitseva kurpitsapuisto on saavuttanut ensimmäisen viikon aikana huiman suosion. Kurpitsanviljelijä  Esa Rannikko  arvioi, että pelkästään lauantaina oli yli 30 000 kävijää.
 – Autoja olivat lähistön parkkipaikat täynnä. Paikoin autoja oli viisi rinnakkain vilkut päällä. Muina päivinä vierailijoita on ollut tasaisena virtana. Suurin ryntäys on aina kello 18 jälkeen, kun ilta hämärtyy, kertoo Rannikko.
 Rannikon mukaan väkeä on Hangosta Petsamoon eli kurpitsoja tullaan katsomaan eri puolilta Suomea. Pääkaupunkiseudulta saapui paljon väkeä viikonloppuna. Sää vaikuttaa luonnollisesti kävijämääriin, mutta Rannikko odottaa runsaasti yleisöä paikalle myös toisella tapahtumaviikolla.
 – Tämänvuotinen kurpitsapuisto saa huipennuksen ilotulituksesta kello 20 sunnuntaina. Parhaillaan mietimme jo kovasti, miten puistoa kehitetään seuraavaksi vuodeksi.
 Rannikon puutarhan työntekijät ovat rakentaneet kurpitsoista erilaisia teoksia. Minna Rosvall / Yle
 Idea syntyi kynttilätehtaan yrittäjien lohduttamiseksi
 Viljelijä Esa Rannikko toimii myös paikallisen vapaapalokunnan päällikkönä ja oli sammuttamassa Halikossa sijaitsevan  kynttilätehtaan tulipaloa . Rannikko kertoo, että syyskuussa 2018 syttynyt tulipalo meni hänelle "ihon alle". VPK taisteli kovasti ja sai muun muassa kynttilävaraston säilymään.
 Viljelijä Esa Rannikko iloitsee varsinkin lasten riemusta kurpitsalyhtyjen äärellä. Minna Rosvall / Yle
 Perheyrityksessä itsekin työskentelevä Rannikko halusi lohduttaa kynttilätehtaan omistajaperhettä. Siksi kehitettiin halikkolainen halloween-lyhty.
 – Kaksi ensimmäistä vuotta kurpitsojemme sisällä paloivat kynttilätehtaan kynttilät. Tapahtuman tarkoitus oli tsempata yrittäjiä jatkamaan kynttilätehtaan toimintaa, kertoo Rannikko.
 Kyntilätehtaan toiminta  päätettiin ajaa alas  vuoden 2019 maaliskuussa.
 Lyhdyt toivottavat iloista halloweenia! Minna Rosvall / Yle
 Lue lisää:
 Kurpitsat hehkuvat läpi yön halikkolaisella pellolla – someilmiö kiinnosti viime vuonna 100 000 kävijää
 Neljä päivää roihunnut parafiinipalo on saatu viimein sammumaan – karu arki koittaa hiljalleen Salon kynttilätehtaan raunioilla
 Tulipalossa tuhoutunut Halikon kynttilätehdas ajetaan alas

Halikon kurpitsapuistossa ensimmäisellä viikolla jopa 70 000 kävijää – yleisöä Hangosta Petsamoon


Summary: Joillakin isoilla uutiskanavilla on nyt vain puolet siitä katsojamäärästä, minkä ne keräsivät vuosi sitten useiden isojen uutistapahtumien jyllätessä kiivaina.

Yhdysvaltalaisten televisiokanavien katsojamäärät ovat supistuneet voimakkaasti sen jälkeen, kun uutistilanne rauhoittui  Joe Bidenin  noustua presidentiksi ja rokotukset lievensivät koronaviruksen aiheuttamaa uhkaa,  kertoo The Financial Times -lehti.
 Esimerkiksi CNN- ja MNSBC-uutiskanavilla oli heinä–syyskuussa parhaaseen katseluaikaan vain puolet siitä yleisömäärästä kuin vuosi sitten.
 Vuotta aiemmin katsojia oli ennätyksellisen paljon. Heitä veti uutisten äären paitsi tuolloinen presidentti  Donald Trump  ja koronapandemia myös edessä olleet presidentinvaalit sekä rotusortoa ja poliisiväkivaltaa vastustaneet Black Lives Matter -mielenosoitukset.
 Markkinatutkimuslaitos Nielsenin mukaan 25–54-vuotiaiden katsojien määrä on vähentynyt CNN:llä parhaaseen katseluaikaan 52 prosenttia, MSNBC:llä 51 prosenttia ja Fox Newsilla 37 prosenttia.
 Uutistoimisto AFP:n päätoimittaja  Julie Pace  toteaa Financial Timesille, että Trumpin kauden jälkeen ei enää tarvitse herkeämättä seurata päivittäistä kiistelyä Washingtonissa.
 Tulotkin putoavat
 Foxin pääjohtaja  Lachlan Murdoch  ennakoi jo talvella, että katsojamäärät tulevat pienenemään kuten yleensäkin vaalien jälkeen. Trumpin noustua valtaan vuonna 2017 katsojamäärät eivät kuitenkaan romahtaneet, vaan pysyivät liki vaaleja edeltäneellä tasolla.
 Tämänvuotinen katsojamäärien vähentyminen näkyy myös mediayhtiöiden tuloksessa. Luottoluokitusyhtiö S&P:hen kuuluva markkinatutkimusyhtiö Kagan arvioi, että MSNBC:n liikevoitto putoavat viime vuoden noin 950 miljoonasta eurosta 810 miljoonaan ja Foxin vajaasta 2,8 miljardista runsaaseen 2,4 miljardiin euroon.
 Romahdus ei rajoitu televisioon. Esimerkiksi The New York Times -lehti sai tämän vuoden alkupuoliskolla 443 000 uutta tilaajaa digilehdelleen, kun viime vuoden alkupuoliskolla heitä kertyi 1,2 miljoonaa.

FT: Trumpin lähtö ja koronapandemian helpottuminen saivat katsojat kaikkoamaan joukottain television äärestä Yhdysvalloissa


Summary: Meriliikenteen paheneva konttipula on johtanut myös Aasian ja Keski-Euroopan välisen junaliikenteen ruuhkautumiseen. Kiinalaiset rautatieoperaattorit haluavat tuoda Keski-Eurooppaan tarkoitettuja lasteja Suomenlahden satamiin.

Helsingin Vuosaaren satamaan saapunut konttijuna on hädintuskin pysähtynyt, kun ensimmäisiä kontteja nostetaan jo junasta.
 Viimeiset viikot kaupparyhmät ovat kuljettaneet joulumarkkinoille tarkoitettuja tuotteita junilla, koska meriliikenteen kuljetuskriisin takia laivat odottavat Aasiassa ja Euroopassa pääsyä satamiin, eikä tavara kulje kuten pitäisi. Merikuljetuksissa konttien toimitusaika on venynyt noin kuukaudella, lähes kolmeen kuukauteen.
 Tänä vuonna Suomen ja Kiinan välisissä junissa kulkee jo 12 000 konttiyksikköä eli TEU:ta, vuotuisen liikenteen kasvu on ollut yli 250 prosenttia. Yksi TEU tarkoittaa 20 jalkaa pitkää konttia.
 – Vuosi sitten riitti kuusi konttijunaa kuukaudessa, nyt junia tulee ja menee Vainikkalan kautta Venäjälle toistakymmentä kuukaudessa, summaa Nurminen Logisticsin myyntijohtaja  Marjut Linnajärvi .
 Maailmanlaajuinen kuljetuskriisi on luonut myös uuden ilmiön. Kun kiireisimpiä kuljetuksia on siirretty laivoista juniin, sen seurauksena Aasian ja Keski-Euroopan välinen junaliikenne on ruuhkautunut. Ongelmia on erityisesti Valko-Venäjän ja Puolan rajalla, jossa rautateiden raideleveys muuttuu.
 Jokainen kontti on nostettava uuteen vaunuun, ja lastaus on ruuhkautunut niin pahoin, että junat joutuvat odottamaan Małaszewiczesin asemalla 10–16 päivää.
 Mikäli Keski-Euroopan junarahteja siirtyy pysyvästi pohjoisemmalle Suomen-reitille, Lappeenrannan Vainikkalan kautta kulkisi päivittäin 6-7 konttijunaa Kiinaan.  Jari Tanskanen / Yle
 Keski-Euroopan junarahteja siirtyy Suomeen
 Linnajärvi kertoo viime päivinä keskustelleensa kiinalaisten ja eurooppalaisten rautatieoperaattoreiden kanssa siitä, miten Suomen kautta voitaisiin purkaa Keski-Euroopassa olevaa junarahtien sumaa. Tuolloin osa Venäjän läpi Puolaan kulkevista konttijunista ohjattaisiin Moskovasta Lappeenrannan Vainikkalaan, ja edelleen Kotkan ja Helsingin satamiin.
 – Helsingistä laivaamme jo nyt säännöllisesti Kiinasta tulleita kontteja Hampuriin, josta niitä viedään Euroopan kohteisiin asiakkaille, sanoo Linnajärvi.
 Kontteja kuljettavat paluumatkalla samat alukset, jotka tuovat Keski-Euroopan suursatamista merikontteja Suomeen. Aasiasta tilatut lastit tuodaan ensin valtamerialuksilla muutamiin Euroopan satamiin, joista ne kuljetetaan pienemmillä feeder-aluksilla pääasiassa HaminaKotkan ja Helsingin satamiin.
 Samuli Huttunen / Yle
 Keski-Euroopan rautatiekuljetusten siirtyminen pohjoiselle junareitille voi tuoda Suomeen nopeasti myös uusia toimijoita, jotka alkavat käsitellä rautatierahteja.
 – Suomi on tällä hetkellä kauttakulkumaana Euroopan liikenteelle äärimmäisen luotettava ja nopea. Puolan ruuhkat, joita tällä hetkellä on, tulee vaikuttamaan siihen, että eurooppalaiset ja kiinalaiset junaoperaattorit haluavat siirtää liikennettä Suomen kautta.
 Suomen reitin etuna on se, ettei Moskovan ja Suomen välisellä rataosuudella ole juuri ruuhkia, ja raideleveyskin pysyy samana.
 – Tulevien vuosien aikana Aasian ja Suomen välinen liikenne tulee kymmenkertaistumaan siitä, mitä se on tällä hetkellä, sanoo Marjut Linnajärvi.
 Se tarkoittaisi, että Vainikkalan ja Kiinan välillä kulkisi päivittäin 6–7 junaa, ja vuosittain ne kuljettaisivat noin 100 000 konttia. Liikenne lisääntyisi niin paljon, että nykyisin konttijunia käsittelevien Helsingin Vuosaaren ja Kotkan Mussalon satamien lisäksi osa junista ohjattaisiin muihin Suomenlahden satamiin, kuten Kotkan Hietaseen ja Haminaan.
 Kiinan Chongqingista ja Suzhousta junilla tulevista konteista osa jatkaa laivoilla Hampuriin ja loppuvuodesta myös Norrköpingiin.  Jouni Immonen / Yle
 Ruotsalaisten joululahjoja viedään Kotkan ja Helsingin satamien kautta
 Meriliikenteen ongelmat eivät koske yksin kaukana valtamerisatamista sijaitsevaa Suomea. Myös monet ruotsalaisyrityksistä ovat tänä syksynä siirtyneet entistä enemmän käyttämään junakuljetuksia, mikä lisää Suomen läpi tapahtuvia junarahteja.
 Vaasan ja Uumajan välillä kesällä liikennöinnin aloittaneella Botnia Express-aluksella kuljetetaan jo säännöllisesti Aasiasta tulleita kontteja. Tällä hetkellä kontit viedään Vaasaan rekoilla, mutta loppuvuoden aikana Vaasan ja HaminaKotkan satamien välillä on alkamassa konttijunaliikenne.
 Ruotsin Norrköpingistä puolestaan on suunnitteilla laivayhteys Kotkaan. Laivassa kuljetettaisiin muun muassa Kotkan ja Japanin väliä kulkeviin juniin tarkoitettuja kontteja.
 Vuosaaren satamaan saapuneesta junasta siirretään konttia Hampuriin lähtevään laivaan, koska junarahdissa tavarat saadaan tällä hetkellä nopeammin perille Suomen kautta, kuin suoralla junalla Shanghaista Hampuriin.  Esa Syväkuru / Yle
 Junarahti ei korvaa merirahteja
 Junakuljetukset voivat lopulta korvata vain pienessä mittakaavassa merirahtia. Suomen ja Kiinan väliä kulkevat junat ovat enintään kilometrin pituisia, jolloin yhteen junaan mahtuu noin 50 konttia. Sitä pidempiä junia ratapihat eivät pysty ottamaan vastaan.
 Suuressa valtamerilaivassa kulkee kerrallaan noin 20 000 konttia, joten vastaavan tavaramäärän kuljettaminen vaatisi noin 400 täysimittaista junaa.
 Kotkan Mussalon kautta kulkee vuodessa noin 650 000 konttiyksikköä, ja Helsingin kautta noin 500 000 konttiyksikköä.
 Lue lisää:
 Maailmanlaajuinen kuljetuskriisi uhkaa joulukauppaa ja talouskasvua – tästä syystä kalusteet, pyörät ja muut ostokset saapuvat usein pahasti myöhässä
 Vaikka Britanniaa vaivaa kuljettajapula, kuljetusyhtiöt vastustavat EU-kuskien tuloa – "Hallituksen esitys on naurettava, säälittävä"
 Pandemia lyhensi logistiikkaketjuja: Tuotantoa lähemmäs markkinoita, kontteihin mikrosiruja pallogrillien sijasta
 Suomeen halutaan isompia ja painavampia tavarajunia – Kotkan ja Kouvolan välisellä radalla alkavat isot parannustyöt

Joululahjat ja muut verkkotilaukset seisovat nyt Keski-Euroopan rautateillä – pian raideruuhkaa puretaan tuomalla konttijunia Suomen satamiin


Summary: Moni ruokaharrastaja valitsee lautaselleen perinteiset mummolan maut. Näin uskoo myös helsinkiläinen kolmekymppinen Sanna Kettunen, joka toteutti unelmansa omasta ravintolasta hetki ennen koronaa.

Helsingin Hietalahdenkadulla sijaistevan ravintola Konstan Möljän puulattia narisee jalkojen alla, ja jos seinät osaisivat puhua, ne kertoisivat takuulla monta tarua ihmeellisempää tarinaa rajan takaisesta Karjalasta. Etenkin tarunhohtoisesta Viipurista, joka oli ennen talvisotaa Suomen neljänneksi suurin kaupunki.
 – Tämä on oikeastaan tällainen karjalaisen kulttuurin museo, esittelee ravintolan "yleismiesjantunen"  Niko Kettunen  ja viittoo Mannerheim-kabinetin puolelle.
 Marsalkka poseeraa näyttävissä kehyksissä, mutta huomion kiinnittää eriskummallinen kapistus, joka paljastuu vanhan saksalaisen tiedustelukoneen kameraksi. Tarinan mukaan se löytyi jämsäläiseltä roskalavalta.
 Mahdollisuuden illanviettoa siivittävälle "arvaa mikä ihme tämä on?" -leikille tarjoavat myös saksalaisen sukellusveneen 1916 upottaman höyrylaiva Vellamon korkinpalasista kootut pelastusliivit.
 Ripustamista odottaa vielä iso 1800-luvun lopun rantakarjalainen kalaverkko, jonka Konstan Möljä sai syntymäpäivälahjaksi pitkäaikaiselta asukkaalta. Seinillä on kymmeniä valokuvia, tauluja ja muita Karjalan evakoiden tuomia muistoesineitä.
 Nyt syksyllä 2021 karjalaisravintola Konstan Möljä viettää 40-vuotissyntymäpäiväänsä. Ravintoloitsija  Sanna Kettusen  mukaan miljöö on hyvin pitkälti samanlaisessa asussa kuin vuonna 1981, jolloin taiteilija ja elokuvaohjaaja  Seppo Huunonen  perusti isoisänsä nimeä kantavan perinnepaikan.
 – Huunosen isoisä Konsta oli kotoisin Viipurista ja työskenteli siellä Uuraan ulkosatamassa stuuvarina eli satamaduunarina. Mölsä tarkoittaa laituria, Sanna Kettunen kertoo paikan nimestä, joka herättää usein asiakkaiden mielenkiinnon.
 Jutun lopusta pääset myös kuuntelemaan ravintoloitsija Sanna Kettusen radiohaastattelun.
 Suomalainen perinneruoka on trenditietoisen valinta
 Viime vuosien aikana suomalainen lähiruoka-ajattelu ja sitä myöten ruuan alkuperän korostaminen ovat nostaneet päätään, mikä on  lisännyt kiinnostusta perinneruokiin.  Eksoottisten makujen rinnalle on nostettu perinteisiä ruokalajeja ja isoäidin keittiöstä tuttuja reseptejä, laatikko- ja pataruokia, lihakeittoja ja hölskytyskurkkuja.
 Kansanopistojen perinneruokakurssit ovat olleet suosittuja etenkin trenditietoisten nuorten aikuisten keskuudessa. Suomalaisen perinneruuan nousukiidosta kertoo myös  helsinkiläisen fine dining -ravintola Finnjävelin tuore Michelin-tähti.
 Konstan Möljän keittiömestarilla  Pauli Puhalla  on perinneruuan nousukiitoon kaksi käytännön syytä.
 – Nyt kun ollaan vietetty paljon aikaa kotona kokkaillen, jossain vaiheessa on saatettu tympääntyä niihin ainaisiin italialaisiin, ranskalaisiin tai aasialaisiin makuihin, ja haluttu kokeilla vaihtoehtoisia ruuanvalmistusmenetelmiä ja ruokia. Palattu siinä mielessä omille juurille.
 Toinen syy liittyy siihen, että on haluttu siirtää kotimaisen keittiön tietotaitoa tuleville sukupolville ja näin ylläpitää suomalaista ruokakulttuuria.
 Sattuman kautta suosioon
 Sanna Kettunen opiskeli aikoinaan Helsingin yliopistossa Itä-Aasian tutkimusta ja japanin kieltä. Konstan Möljällä oli legendaarinen maine nimenomaan japaniharrastajien keskuudessa ja sitä kautta myös Kettunen päätyi Hietalahden kadulle lihapatojen ääreen.
 Legendaarisuus liittyi siihen, että maine Helsingin keskustan ulkopuolella sijaitsevasta ravintolasta  oli kiirinyt useisiin japanilaisiin matkaoppaisiin  hauskan sattumuksen kautta.
 Vuosia sitten eräs japanilaisturisti oli unohtanut ravintolaillan päätteeksi lompakkonsa Konstan Möljään. Lompakko löytyi vasta parin päivän jälkeen ja silloinen ravintoloitsija soitteli läpi helsinkiläisiä majoitusliikkeitä selvittääkseen, miten saisi lompakon takaisin omistajalleen. Yhdessä hotellissa tärppäsi, mutta sieltä tiedettiin kertoa kyseisen matkaajan poistuneen maasta. Lompakko päätyi omistajalleen Japaniin.
 – Japanilainen asiakas oli niin otettu ja ällistynyt tästä rehellisyydestä. Kävi sellainen tuuri, että tämän nuoren kaverin äiti oli kuuluisa japanilainen matkailutoimittaja, joka halusi sitten tehdä tästä paikasta jutun. Siitä lähti sitten Konstan Möljän maailmanmaine leviämään, Sanna Kettunen kertoo.
 Keväällä 2019 toimittajana ja tutkijana työskennellyt kolmekymppinen Kettunen huomasi, että Konstan Möljä oli myynnissä. Hän päätti toteuttaa lapsuudenunelmansa omasta ravintolasta ja osti parin ystävän kanssa ravintolan itselleen.
 – Täytyy sanoa, että todella rankat kaksi vuotta on takana, mutta pikkuhiljaa tunnelin päässä alkaa olla myös valoa. Toivon mukaan pikkujoulukautta kohden päästään kohti normaalia, Sanna Kettunen sanoo.
 Ravintoloitsija kertoo, että asiakaskuntaan kuuluu vieläkin Viipurissa syntyneitä ihmisiä, joilla on karjalaisravintolaan nostalginen tunneside.
 Ehkä nämä Karjalan evakkojen jälkeläiset ja japanilaisturistit voivat pian taas syödä Mannerheimin suosikkiruokaa vorschmackia yhdessä.
 Voit keskustella aiheesta tiistaihin 19.10.2021 kello 23 saakka.

Turisti kadotti lompakkonsa karjalaisravintolaan, ja niinpä paikka päätyi matkaoppaisiin – Ravintoloitsija: "Kävi sellainen tuuri"


Summary: Tekijän motiivi näyttää Norjan poliisin mukaan tässä vaiheessa liittyvän mielenterveyden ongelmiin.

Norjan poliisi kertoo, että aiemmista tiedoista poiketen Kongsbergin surmatyöt tehtiin teräaseella, eikä jousiaseella. Hyökkääjä surmasi viime viikon keskiviikkona viisi ihmistä. Kaksi henkilöä sai vakavia vammoja.
 Poliisi kertoi keskustelleensa 140 ihmisen kanssa ja kuulleensa näistä 60:tä todistajana. Poliisin mukaan mies oli aluksi ampunut jousiaseella supermarketissa, mutta sen jälkeen käyttänyt teräasetta.
 Epäillyn hyökkääjän motiiveista ei ole selvää kuvaa. Poliisin mukaan todennäköisin syy liittyy mielenterveyteen. Miehen puheet kääntymisestä islamin uskoon eivät poliisin mukaan todennäköisesti pidä paikkaansa.
 Ampui ensin jousella, myös poliisia
 Norjan yleisradioyhtiö NRK on rakentanut poliisin lausunnoista  seuraavan kuvan tapahtuneesta .
 37-vuotiaasta epäillystä tuli ilmoitus viime keskiviikkona kello 18.13. Hän oli ampunut muun muassa vapaalla olevaa poliisia jousella selkään Nytorgetin laidalla sijaitsevassa Coop-ketjun myymälässä.
 Poliisi pääsi ulos liikkeestä ja teki hälytyksen. Paikalle tuli poliisipartio viidessä minuutissa. Partiolla ei kuitenkaan ollut tarvittavaa suojavarustusta, jonka pitäisi olla normaalisti poliisiautossa.
 Epäilty pääsi jatkamaan matkaa. Hän ampui nuolia myös ihmisiä kohti, mutta laski sitten jousen käsistään. Hän jatkoi matkaa asuinalueelle Hyttegatanille. Siellä hän puukotti teräaseilla ihmisiä sekä asunnoissa että niiden ulkopuolella. Poliisin mukaan uhrit näyttävät valikoituneen sattumanvaraisesti.
 Poliisin rikospaikkatutkijat tutkivat lauantaina epäillyn asuntoa Kongsbergissä. Terje Pedersen / EPA
 Iskua oli ajateltu etukäteen
 Poliisin mukaan epäilty käytti kahta teräasetta, mutta tutkinnallisista syistä yksityiskohtia ei vielä ole kerrottu julki. Ei myöskään sitä, oliko epäilty hankkinut aseet laillisesti.
 Poliisi kertoo kuulustelleensa epäiltyä kolme kertaa viime viikolla. Epäilty on myöntänyt teot, mutta ei ole varmaa, miten hän vastaa syytteisiin sitten, kun ne aikanaan nostetaan. Epäilty kertoo ajatelleensa iskua "joitakin päiviä etukäteen".
 Norjan islamilainen neuvosto arvostelee jousiasehyökkäyksestä välitettyä kuvaa: Väite, että on muslimi, ei tee kenestäkään muslimia
 Kirjeenvaihtajalta: Kongsbergissä pahin järkytys väistyy – nyt asukkaat haluavat tietää, miksi heidän naapurinsa kuolivat
 Jousiase on helppo ostaa mutta hankala käyttää, ja sellaisella uhkailu on Suomessa todella harvinaista – valvonta vaikeaa, jopa mahdotonta
 Yle Kongsbergissa: Suru valtasi norjalaisen pikkukaupungin

Kongsbergin surmat tehtiinkin teräaseella, ei jousella – uhrit valikoituneet sattumanvaraisesti


Summary: Kouvolan kaupunki on avannut kyselyn, jossa selvitetään asukkaiden näkemyksiä kaupunkialueen puista. Kyselyn tuloksia aiotaan käyttää jatkossa puistojen suunnittelussa ja huollossa.

Kouvolalainen  Pentti Kilpinen  on käynyt pelaamassa kaverinsa kanssa krokettia Kouvolan Kasarminmäellä 11 vuoden ajan. Yhteisiä pelihetkiä on karttunut yhteensä jo 25 vuotta.
 Paikka on hyvä krokettipeleille, koska kaupunki hoitaa nurmikon, joten miehillä on joka kerta hyvä pelialusta.
 Vanhalla kasarmialueella, yli sata vuotta vanhojen punatiilisten asuinkerrostalojen keskellä, kasvaa enimmäkseen mäntyjä. Kyseisessä Rykmentinpuistossa kasvavat Pentti Kilpisen lempipuut.
 – Tässä ovat tärkeimmät puut: vanhat männyt, kauniit ja suorat. Yksinkertaisen kaunis paikka, Pentti Kilpinen sanoo.
 Pentti Kilpinen (oik.) käy pelaamassa krokettia Kouvolan Kasarminmäellä Jari Nahkurin kanssa. Pyry Sarkiola / Yle
 Kilpisen mielestä turhia puita ei ole olemassakaan. Lapsena niihin tuli kiipeiltyä.
 – Kaikki missä on ollut oksat alhaalla ja on päässyt ylös, ovat olleet tärkeitä puita.
 Puista on hyötyä kaupunkialueella
 Kouvolan kaupunki  selvittää parhaillaan , mitä mieltä asukkaat ovat kaupungin nykyisistä puista: missä kasvavat tärkeimmät puut ja minne niitä toivottaisiin lisää. Asukkaiden kokemuksia ja mielipiteitä aiotaan hyödyntää katu- ja puistoalueiden suunnittelussa ja kunnossapidossa.
 Viime vuosina on alettu kiinnittää huomiota yhä enemmän puiden ekologisiin ja terveydellisiin hyötyihin.
 Kouvolan Keskuspuiston puut ovat ruskan väreissä. Pyry Sarkiola / Yle
 Puut paitsi lisäävät viihtyvyyttä, ne myös vähentävät tiiviin rakentamisen aiheuttamia terveys- ja ympäristöhaittoja.
 Puut vaimentavat melua, jonka suurin aiheuttaja kaupunkiympäristössä on liikenne.  Viherympäristöliiton mukaan  suurilehtiset lehtipuut ovat tehokkaampia melunvaimentajia kuin havupuut. Lehtipuut kuitenkin pudottavat lehtensä syksyisin. Paras melunvaimennus saadaankin yhdistelemällä lehtipuita, havupuita ja pensaita.
 Puut parantavat ilmanlaatua, koska ne sitovat ilmansaasteita. Puut myös tuottavat happea. Aurinkoisina kesäpäivinä puut viilentävät varjostamalla ja suojaavat UV-säteilyltä.
 Kouvolan Urheilupuistossa kasvaa mäntyjä ja koivuja. Pyry Sarkiola / Yle
 Puut ovat hyödyllisiä myös hulevesien hallinnassa. Puiden juuristo pitää maan kuohkeana, jolloin vesi imeytyy maaperään nopeammin. Puut myös imevät vettä paljon. Iso koivu saattaa käyttää kuumana kesäpäivänä jopa 500–1 500 litraa vettä.
 Tärkeä lahja
 Kouvolalaisen  Anne Kankaisen  mielestä koko kaupungin tärkeimmät puut kasvavat omassa kotipihassa. Hänen lempipuunsa on pihlaja, mutta kaikista tärkeimmät puut hän on saanut läheisiltä ihmisiltä.
 – Olen saanut kotipihaan hevoskastanjan minulle tärkeältä ihmiseltä. Pihaani istutetun tammen olen saanut taimesta, jonka oikein hyvä ystäväni on itse kasvattanut, Anne Kankainen sanoo.
 Kankainen on sitä mieltä, että puut tekevät kaupungista mukavan miljöön. Esimerkiksi kävelykatu Manskille istutetut puut saavat häneltä kiitosta. Kankaisen mielestä puita ei voi olla liikaa.
 – Ainoastaan, jos ne ovat menneet vanhaksi, niin sitten pois. Eivät ne koskaan häiritse, että niitä olisi liikaa.
 Metsien lempipuukseen Kankainen nimeää joko männyn tai kuusen.
 – Olen kotoisin maalta metsän reunasta, niin kai se on jäänyt siitä.
 Kävelykatu Manskille on istutettu lehtipuita. Pyry Sarkiola / Yle
 Lehdistä vaivaa
 Juuso Udd  on tullut leikkipuistoon tyttärensä Aadan kanssa. He käyvät Kouvolan Urheilupuistossa sijaitsevassa leikkipuistossa melkein jokaisena vapaapäivänä.
 Kyseinen puisto Sumulaaksossa on heidän lempipuistonsa sen takia, että se on viihtyisä ja pidetty hyvässä kunnossa. Uddin mielestä puut ovat tärkeitä puistoissa ja kaupungeissa yleensäkin.
 – Olisihan ne aika kurjia, jos olisi pelkkää betonia ja asfalttia.
 Kouvolan Urheilupuistossa on muun muassa frisbeegolf-rata. Pyry Sarkiola / Yle
 Uddin mielestä puut ovat siistejä, kunhan ne ovat lehdessä. Syksyisin ne näyttävät hänen mielestään kurjemmilta.
 – Puistoissa puita voi olla tietyn verran, mutta ei liikaa. Sitten tulee synkkä meininki, Juuso Udd sanoo.
 Lempipuukseen Udd nimeää omassa pihassa kasvavan kastanjan. Hän kertoo karsineensa osan puista omalta pihaltaan sen takia, että syksyisin ne ovat työllistäneet liikaa, kun lehtiä on joutunut haravoimaan ja viemään pois.
 – Kun asuu ihan keskustan läheisyydessä, lehtiä joutuu viemään jäteasemalle. Siitä tulee aina vaivaa ja se maksaakin nykypäivänä. Se on ihan turha kuluerä.
 Lue lisää:   Kaupunginvaltuutetut turhautuivat, kun kuntalaisten toive kirsikankukista sivuutettiin: "Meidän pitää olla kiinnostuneita"
 Mitä puut merkitsevät sinulle? Voit keskustella aiheesta 19.10.2021 kello 23 asti.

Kouvolan kaupunki etsii keskustan tärkeimpiä puita – kysyimme asukkailta, mitä puut heille merkitsevät: "Olisihan se kurjaa, jos olisi pelkkää betonia ja asfalttia"


Summary: Vainajien jäänteet kaivettiin haudoista rotututkimuksen nimissä ja vietiin Ruotsiin vuonna 1873. Nyt opetusministeriö valmistelee virallista palautuspyyntöä.

Suomi valmistautuu pyytämään virallisesti Suomesta vietyjen niin sanottujen Pälkäneen pääkallojen palautusta. Asiasta  kertoo Sveriges Radio .
 Kallojen palauttaminen vaatii virallista palautuspyyntöä Suomesta. Tällaista palautuspyyntöä valmistellaan nyt opetus- ja kulttuuriministeriössä.
 Opetusministeriön hallitusneuvos  Joni Hiitola  sanoo Sveriges Radiolle, että pääkallot on tarkoitus palauttaa samaan paikkaan, mistä ne on kaivettu. Jos hautausmaa ei ole enää käytössä, kallot palautettaisiin seurakunnan nykyiselle hautausmaalle.
 Asiasta kertoo kansanedustaja  Pauli Kiuru  (kok.), joka on tehnyt asiasta kirjallisen kysymyksen. Hänen mukaansa tarkoitus on saada asia tutkittua tämän syksyn aikana.
 Karoliinisen instituutin kokoelmissa Tukholmassa on useiden kymmenien suomalaisvainajien jäänteet. Suuri osa niistä on peräisin Pälkäneen rauniokirkon hautausmaalta. Pälkäneen lisäksi ihmisjäänteitä on viety Enon, Pielaveden ja Rautalammin seurakuntien hautausmailta.
 Jäänteet kaivettiin haudoista rotututkimuksen nimissä ja vietiin Ruotsiin vuonna 1873.
 Vainajien jäänteiden mahdollinen palauttaminen suomalaisille seurakunnille nousi julkisuuteen useita vuosia sitten. Myös esimerkiksi Pälkäneen seurakunta on toivonut jäänteiden palauttamista.
 Lue lisää:
 Ruotsista anteeksipyyntö Rautalammilta ja Pielavedeltä viedyistä pääkalloista
 Pälkäneen pääkallot halutaan takaisin Ruotsista – ratkaisu voi syntyä vielä tänä vuonna

Suomesta viedyt pääkallot saadaan ehkä sittenkin Ruotsilta takaisin lähes 150 vuoden jälkeen


Summary: Kolmen villisian liikkeet tallentuivat tehtaan turvakameraan lauantaita vasten yöllä. Stora Enson tehdasalueella työskenteleviä ja liikkuvia on tiedotettu asiasta, sillä villisiat voivat olla vaarallisia.

Stora Enson Oulun tehdasalueella Nuottasaaressa liikkuu kolme villisikaa.
 Ensimmäiset havainnot tehdasalueella juoksentelevista sioista on tehty valvontakamerasta lauantaita vasten yöllä 16. lokakuuta. Yksityishenkilöiden eläimistä kuvaamaa videomateriaalia on myös levinnyt sosiaalisessa mediassa alkuviikon aikana.
 Stora Enson Oulun tehtaan johtaja  Juha Mäkimattila  kertoo, että tehdasalueella työskenteleviä ja liikkuvia on tiedotettu alueella havaituista eläimistä. Villisiat voivat olla myös vaarallisia.
 – Asiasta on ilmoitettu poliisille ja suurriistavirka-apuun. Siinä on kaupungin suojaisia metsäsaarekkeita lähellä, josta ovat voineet tulla tai siellä liikkua.
 Stora Enson viestintäjohtaja  Satu Härkönen  toteaa, että eläimiä on tehdasalueilla nähty ennenkin, mutta villisikoja ei vielä tähän mennessä.
 – Meillä on ollut eri tehdasalueilla hirviä, kettuja ja jäniksiä, mutta villisikoja on nyt ensimmäistä kertaa.
 Luonnonvarakeskuksen  mukaan villisika on suurikokoinen sorkkaeläin, joka on levinnyt Suomeen Venäjältä ja Virosta etenkin 1950-luvun jäkeen.
 Suomen riistakeskuksen Oulun riistapäällikkö  Harri Hepo-ojan  mukaan villisika voi olla vaarallinen haavoitettuna tai jos eläin tuntee joutuneensa loukkuun. Villisika on isokokoinen eläin ja tällaisissa tilanteissa siis voi aiheuttaa ihmiselle vahinkoa.
 Muutoin villisika välttää ihmistä.
 Hepo-oja kertoo, että villisiat voivat vaeltaa pitkiäkin matkoja, ja niiden vaellusreitillä voi olla myös taajama-alueita.
 Lue lisää :  Villisiat muuttumassa uhkarohkeiksi – leviävät kaupunkeihin ja voivat olla vaarallisempia kuin susi tai karhu
 Suomen villisikakanta kasvanut entisestään
 Mimmu Juntunen, 15, ampui harvinaisen ja vaikean saaliin Suomussalmella – villisikoihin liittyy riskejä ihmisille ja sioille

Kolme villisikaa juoksentelee tehdasalueella Oulussa – eläin voi olla vaarallinen haavoittuneena tai ahdistettuna


Summary: Tarkalleen 80,3 prosenttia on saanut molemmat koronarokotteet.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Etelä-Karjala on Manner-Suomen ensimmäisenä sosiaali- ja terveyspiirinä saavuttanut 80 prosentin rokotuskattavuuden.
 12 vuotta täyttäneistä eteläkarjalaisista 80 prosenttia on nyt saanut molemmat koronarokotteet.
 Tarkka luku on 80,3 prosenttia.
 Ensimmäisen koronarokotteen on saanut 87,8 prosenttia 12 vuotta täyttäneistä eteläkarjalaisista.
 Luvut käyvät ilmi Terveyden ja hyvinvoinnin laitos  THL:n rokotusrekisteristä .

Etelä-Karjala on saavuttanut 80 prosentin rokotuskattavuuden ensimmäisenä maakuntana Manner-Suomessa


Summary: Yhdysvaltain ensimmäinen afroamerikkalainen ulkoministeri Colin Powell kuoli 84-vuotiaana koronan jälkiseuraamuksiin. Perheen mukaan Powell oli saanut molemmat koronarokotteet, mutta hän sairasti plasmasolusyöpää.

Colin Luther Powell  loi häikäisevän uran sekä sotilaana että poliitikkona.
 Jamaikalaisten maahanmuuttajien poika muun muassa taisteli 1960-luvulla kahteen otteeseen Vietnamissa. 35 vuoden sotilasuran jälkeen afroamerikkalaisen sotilaan rinnuksissa koreilivat neljän tähden kenraalin arvomerkit.
 Kun kivääri vaihtui kynään, korkeat tehtävät odottivat siivilissä.
 1980-luvun lopulla Powell toimi kansallisen turvallisuuden neuvonantajana ja sen jälkeen vuoteen 1993 asti Yhdysvaltain korkeimpana sotilasvirkamiehenä, aselajineuvoston puheenjohtajana.
 Kansalliseen tietoisuuteen Powell nousi vuonna 1990 Yhdysvaltain hyökättyä Kuwaitin miehittäneeseen Irakiin. Silloin amerikkalaiset oppivat termin  "Powellin doktriini" , joka piti sisällään ajatuksen myös siitä, että enemmistö kansasta hyväksyy sotatoimet.
 Mutta sotien jälkeen olikin jo politiikan vuoro.
 Sotilaasta republikaanien valttikortiksi
 Colin Powell oli alunperin puoluekannaltaan republikaani. Afroamerikkalaisella ex-sotilaalla riitti katu-uskottavuutta myös politiikassa.
 Vuonna 2001 kävi kutsu Valkoisesta talosta: Powellista tuli ulkoministeri  George Bush nuoremman  ensimmäisellä virkakaudella.
 Tuohon ajanjaksoon liittyy myös Powellin suurin epäonnistuminen.
 Helmikuussa 2003, Irakin sodan aattona, hän esitteli YK:n yleiskokouksessa maailmalle todisteita, joiden piti osoittaa kiistatta, että Irakissa oli joukkotuhoaseita.
 Yhdysvallat hyökkäsi Irakiin, ja jälkikäteen kävi ilmi, että yksikään Powellin esittämistä väitteistä ei pitänyt paikkaansa.
 Myöhemmin Powell myönsi tehneensä vakavan virheen, ja hän ennusti, että siitä virheestä  "kirjoitetaan ensimmäinen kappale hänen muistokirjoitukseensa".
 Varsinkin ulkoministeriuransa alussa Powell kuitenkin  nautti suurta kansansuosiota,  hänestä puhuttiin jopa mahdollisena republikaanien presidenttiehdokkaana.
 Vuonna 2008 Powell ilmoitti tukevansa demokraattien  Barack Obamaa  presidentiksi. Ja viime tammikuussa hän löi lopullisesti poikki siteensä republikaanipuolueeseen.
 Presidentti  Donald Trumpin  toiminta tammikuussa kongressiin hyökkäyksen aikana oli Powellille liikaa.
 –  En voi enää kutsua  itseäni republikaaniksi, Powell sanoi televisioyhtiö CNN:n haastattelussa.
 Johtajat muistelevat Powellia lämmöllä
 Yhdysvaltain presidentti  Joe Biden  julkaisi tiedotteen Powellin poismenon johdosta.
 – Me muistamme hänet yhtenä suurista amerikkalaisista. Hän edusti sekä soturin että diplomaatin hienoimpia piirteitä.
 Myös presidentti George Bush nuorempi muisti Powellia tiedotteella.
 – Häntä kunnioitettiin suuresti sekä kotimaassa että ulkomailla. Mutta mikä tärkeintä, Colin oli kunnon perheenisä ja ystävä.
 Presidentti  Barack Obama  puolestaan nosti esille Powellin afroamerikkalaisen taustan.
 – Kenraali Powell auttoi nuorten sukupolvea asettamaan tavoitteensa korkeammalle. Hän ei kiistänyt etnisen taustan merkitystä omassa elämässään eikä yhteiskunnassa. Mutta hän ei myöskään antanut sen rajoittaa omia unelmiaan.
 Lisätty presidenttien muistosanat klo 21.21.
 Korjaus klo 18.20: Powell löi välit poikki lopullisesti republikaaneihin tämän vuoden tammikuussa, ei viime vuonna, kuten jutussa sanottiin.

USA:n entinen ulkoministeri Colin Powell on kuollut – sotasankariksi ylistetty kenraali menehtyi koronaan


Summary: Tampereen uuden areenan nimisponsorilta perätään käräjäoikeudessa miljoonasaatavia. Helsingin Sanomat kertoo perintäyhtiöiden tietoihin viitaten, että teknologiayhtiö Uros Oy on jättänyt maksamatta useita pieniäkin laskuja heinäkuusta lähtien.

Tampereen areenan nimisponsorina oleva teknologiayhtiö Uros Oy on jättänyt maksamatta useita pieniäkin laskuja heinäkuusta lähtien, kertoo  Helsingin Sanomat  taloustietoyhtiö Asiakastiedon dataan vedoten.
 Pienet erääntyneet laskut ovat HS:n mukaan tulleet näkyviin kesän ja syksyn aikana.
 Oululaislähtöinen Uros on Tampereen areenan pääsponsori, ja areenan katolla komeilee sen avauduttua Uros Live -kyltti.
 Uroksen  taloudellinen tilanne on kuitenkin epäselvä . Siltä vaaditaan muun muassa miljoonien eurojen saatavia Helsingin käräjäoikeudessa. Myös Patentti- ja rekisterihallitus perää yhtiöltä puuttuvia tilinpäätöstietoja.
 Tampereen areenalta on odotettu päätöstä nimisponsorinsa tulevasta asemasta. Areenayhtiö sai reilu viikko sitten pyytämänsä kirjallisen selvityksen Uros-yhtiöltä. Areenayhtiön toimitusjohtaja  Marko Hurme  kertoi tuolloin, että yhtiöltä on pyydetty lisäselvityksiä. Tänään Hurme kertoi Ylelle asian olevan edelleen kesken.
 Uros-yhtiön johtohenkilöt eivät ole suostuneet kommentoineet yhtiön taloudellista tilannetta Ylelle lukuisista yrityksistä huolimatta.
 Lue myös :
 Areenan edustajat saivat selvityksen Urokselta, mutta haluavat vielä lisää tietoja – halliyhtiön toimitusjohtaja: "Dialogi jatkuu"
 Uros sai suomalaisen ministerin, jääkiekkoseuran, yliopiston ja kaupungin sen puhemiehiksi – selvitimme, millaisia kauppoja se teki
 Tampereen entinen pormestari pettynyt Uroksen ongelmiin, mainehaittaan ja lupauksiin: 200 työntekijää luvattiin, 1–2 tuli
 200 työpaikkaa ja kansainvälistä mainetta: Nämä neljä komeaa asiaa teknologiayhtiö Uros lupasi Tampereelle – selvitimme, miten kävi
 Tampereen areenayhtiö: Uutinen Uros Oy:n talousvaikeuksista ei vaikuta joulukuussa avattavan areenan toimintaan

HS: Uros-yhtiö jättänyt maksamatta jo pieniäkin laskuja


Summary: Aluehallintovirasto määräsi viime viikolla Tampereen kaupungin hoitamaan keskustan alueen kotipalvelut itse, koska yksityisen palvelun tarjoajan toiminnassa oli jatkuvia puutteita.

Tampereen Tammelan ja Tampellan alueen vanhusten kotihoito on hoidettu maanantaista lähtien kaupungin omana toimintana.  Aluehallintovirasto määräsi  viime keskiviikkona kaupungin hoitamaan palvelut itse, koska yksityisen palveluntarjoajan toiminnassa oli jatkuvia puutteita.
 Aluehallintoviraston määräys tarkoitti viikonloppuna ylitöitä osalle kotihoidon henkilöstöstä, kun lähes 300 asiakkaan tiedot piti päivittää.
 – Asiakasohjaajat ovat tehneet kaikille asiakkaille uudet palvelu- ja hoitosuunnitelmat ja päätökset, joissa palveluntuottajaksi on vaihtunut Tampereen kaupunki. Siinä oli iso työ, kertoo kotihoidon päällikkö  Sirkku Miettinen .
 Ongelmat Tammelan ja Tampellan alueiden kotihoidossa alkoivat sen jälkeen, kun palvelun tuottaja vaihtui syyskuun ensimmäinen päivä. Avi puuttui ongelmiin ensimmäisen kerran  jo kuukausi sitten . Kaupungin mukaan asioita on sen jälkeen pistetty kuntoon palveluntarjoajan kanssa, ja tilanne on parantunut siitä paljon.
 – Nyt on päästy jo aika kohtuulliselle tasolle, ja koko ajan mennään parempaan suuntaan. Enää ei ole sellaista huolta, mitä oli vielä syyskuussa, sanoo kehittämisjohtaja  Anniina Tirronen .
 Avin mukaan kotihoidon asiakaskäyntejä ei ole tehty suunniteltuun aikaan tai ne eivät ole olleet sovitun pituisia. Myös tiedonkulussa on ollut selviä puutteita, esimerkiksi asiakkaiden palveluntarpeista ei ole ollut kotihoitokäynneillä riittäviä tietoja.
 Kotihoidon päällikkö Sirkku Miettinen korostaa, että nyt on jatkettu sitä työtä, joka aloitettiin jo syyskuussa. Marko Melto / Yle
 Maanantaiaamun aikana Tampereen kotihoidossa suunniteltiin ja aikataulutettiin uuden  toiminnanohjausjärjestelmän käyttöönottoa . Työ oli aloitettu jo ennen avin viimeviikkoista määräystä, ja nyt sivuun pistetyn palvelun tuottaja oli tarkoitus ottaa se käyttöön.
 – Järjestelmän käyttöönotto mahdollistaa meille työnjaon ja sen, että asiakastiedot ovat työntekijöillä käytössä kotikäynnillä. He voivat kirjata tiedot järjestelmään jo asiakkaan luona. Siltä osin toiminta tulee siis nyt muuttumaan, Miettinen sanoo.
 Nyt esiin tullut tapaus kertoo kotihoidon järjestämisen ongelmista yleisemminkin. Anniina Tirrosen mukaan hoitajapula näkyy kotipalveluissa vahvasti.
 – Kyllähän se on haasteensa asettanut tähän tilanteeseen. Ja toinen ongelmallinen kohta on tietojärjestelmissä. Kun tuottaja vaihtuu, ne ovat helposti kompastuskivi.
 Tammelan ja Tampellan alueen kotihoito ulkoistettiin osana isoa hankintaprosessia. Tirrosen mukaan jälkeenpäin voi ajatella, että palveluntarjoajalla ei ollut riittävästi kokemusta kotihoidosta.
 – Näin järjestäjän näkökulmasta tästä voisi oppia, että vielä etukäteen pitäisi paremmin valvoa ja varmistaa.
 Lue myös:
 Avi määräsi Tampereen kaupungin ottamaan ulkoistetun kotihoidon välittömästi omaksi toiminnakseen – "Asiakasturvallisuus on vaarantunut"
 Tampereella kotihoidon asiakkaita jäi hoitamatta, kun palveluntarjoaja vaihtui – uusi toimija: "Koko prosessissa meni monta asiaa pieleen"

Tampere joutui järjestämään lähes 300 kotihoidon asiakkaan palvelut uusiksi viikonloppuna – avi oli tyytymätön yksityiseen palvelun tarjoajaan


Summary: Savela Action Dayssa lapset ja nuoret pelasivat kuplajalkapalloa, hyppivät pomppulinnassa, maalasivat graffiteilla ja sumopainivat.

Emil Soltanovin  ja  Renne Mankisen  katseet kiertävät Pihlajamäen nuorisopuistoa. Siellä lapset ja nuoret pelaavat kuplajalkapalloa, hyppivät pomppulinnassa, maalaavat graffiteilla ja sumopainivat.
 7.-luokalla oleva kaksikko on hyvillä mielin nähdessään, kuinka moni on tullut paikalle viettämään ensimäistä syyslomapäiväänsä. Pojat ovat olleet mukana järjestämässä tapahtumaa eli Savela Action Dayta.
 – Täällä on kaikkea, mitä suunnittelimme, iloitsee Emil Soltanov.
 Emil Soltanov (vasemmalla) ja Renne Mankinen olivat mukana järjestämässä syyslomaohjelmaa helsinkiläisille nuorille.  Matti Myller / Yle
 Kaksikko käy viikoittain Viikin nuorisotalon kerhossa, jossa tapahtumaa suunniteltu. Kerhon puheenjohtaja Renne Mankinen kertoo, että aktiviteettipäivän suunnittelu aloitettiin noin kuukausi sitten.
 – Me olemme pystyneet vaikuttamaan siihen mitä tekemistä täällä on. Näyttää, että kaikilla on ollut täällä kivaa, hän sanoo.
 He ovat sitä mieltä, että voisivat järjestää tapahtuman uudelleenkin – tosin ehkä toiseen vuodeaikaan.
 – Olisi kiva, jos olisi tosi lämmin ja voisi tehdä vaikka vesijuttuja, ehkä kesän alussa tai keskikesällä, ideoi Mankinen.
 Savelassa ohjelmassa oli muun muassa graffittityöpaja.  Matti Myller / Yle
 Syyslomatekemistä Helsingissä
 Syyslomaviikon aikana Helsingissä järjestetään yli 80 lapsille ja nuorille suunnattua tapahtumaa. Suurin osa niistä on maksuttomia.
 Kaikki pääkaupungin syyslomatapahtumat  löytyvät koottuna tapahtumat.hel.fi-sivustolta . Keräsimme alle niistä muutamia.
 Ala-asteikäiset lapset voivat kokeilla erilaisia urheilulajeja koko viikon kello 11–14 Töölön kisahallissa. Sisäänpääsy maksaa kaksi euroa päivässä. Liikuntamyllyssä vietetään keskiviikkona nuorten liikunnan syysriehaa. Siellä 13–17-vuotiaat nuoret pääsevät kokeilemaan maksutta seinäkiipeilyä ja erilaisia pallo- ja mailapelejä. Lapsiperheille on tarjolla paljon erilaisia taidetyöpajoja. Helsingin kaupunginmuseossa ilmainen askartelupaja on avoinna joka päivä kello 12–15 jonotusperiaatteella. Helsingin taidemuseon HAMin lauantain työpajassa puolestaan piirretään ja maalataan omakuvaa ilman, että katsotaan paperia. Kirjastoissa järjestetään useita tapahtumia syyslomaviikolla. Esimerkiksi Kontulan kirjastossa voi osallistua pleikkariturnaukseen tiistaina. Tapanilan kirjastossa on puolestaan keskiviikkona animaatiopaja, johon voi tuoda omat lelunsa esiintymään animaatiossa. Myös musiikkia on tarjolla, kun esimerkiksi Maunula-talossa esiintyy keskiviikkona Rock-Criminals, Leevi Eemeli ja Vararikko. Tapahtumaan pääsevät vain 12 vuotta täyttäneet. Tiivistämöllä järjestetään torstaina ja perjantaina Mätä-fest, jossa nuoret artistit, DJ:t ja elokuvantekijät pääsevät esille. Lauantaina Tiivistämöllä kuullaan ja nähdään  Cledoksen  ilmaiskeikka. Tapahtuma on päihteetön ja suunnattu alaikäisille.
 Lue seuraavaksi:
 Koululaisten syyslomaviikko on paikoin sään puolesta talviloma – Lapissa reiluja yöpakkasia, lumi voi vierailla myös maan keskiosissa
 Mitä kaikkea pitää ottaa huomioon, jos matkustaa syyslomalla? Rajanylitykset, rokotetodistukset, lentokentät, sairastuminen? Kokosimme tärkeät vinkit
 "Vihdoinkin pääsee näkemään toisten ilmeitä ja hymyjä" – peruskoulun oppilaat ja opettajat riemastuivat maskisuosituksen päättymisestä

Tältä näyttää nuorten itse ideoima aktiviteettipäivä – pelkästään Helsingissä järjestetään syyslomalla lähes sata tapahtumaa lapsille ja nuorille


Summary: Maavoimat toivoo saavansa uudistuvaan paikallispuolustukseen kokonaan uusia osaajia. Maavoimat aloittaa suurinvestoinnit tammikuussa päättämällä uusista ilmatorjuntaohjuksista, perässä seuraavat ajoneuvot sekä uusi rynnäkkökivääri.

Ikäluokkien kutistuminen ja uudenlaiset uhkakuvat ovat saaneet Puolustusvoimat lieventämään sotilaan fyysisiä vaatimuksia. Ensi vuonna otetaan käyttöön uusi palveluskelpoisuusluokka, jossa tulevan varusmiehen fyysinen kunto ei enää välttämättä ole este merkittävään tehtävään.
 Tällä hetkellä käytetyimmät palveluskelpoisuusluokat ovat A ja B. B-luokassa sotilaalla on joku terveydellinen haitta, joka estää osallistumisen esimerkiksi taistelutehtäviin. A-luokassa rajoitteita ei ole.
 Uusi luokka asettuu näiden väliin eli se tarkoittaa käytännössä B-luokan laajentamista. Tämä mahdollistaa yhä useamman nuoren hakeutumisen varusmiespalvelukseen.
 Toisena syynä muutokseen on se, että nykyään kriiseissä ei aina ole perinteistä etulinjaa lainkaan. Sota on muuttunut myös informaatiovaikuttamiseksi ja kyberhyökkäyksiksi.
 – Kartoitamme tällä hetkellä niitä asevelvollisten tehtäviä, joissa voi vähemmällä fyysisellä kunnolla mutta hyvällä päällä täyttää tehtävänsä A-luokan sotilaana mutta terveyskategoriassa B, sanoo Maavoimien komentaja kenraaliluutnantti  Petri Hulkko .
 Maavoimien komentaja kenraaliluutnantti Petri Hulkko jää reserviin vuodenvaihteessa. Benjamin Suomela / Yle
 Kuntoisuusluokkauudistus liittyy osittain paikallispuolustuksen uudistamiseen. Kuntoisuusluokkaa muuttamalla tavoitellaan paikallispuolustukseen uusia joukkoja, jotka voivat vastata esimerkiksi hybridivaikuttamiseen.
 Hulkko muistuttaa, että nykyisin Puolustusvoimat saa lain mukaan torjua myös tunnuksettomat taistelijat, joita on käytetty muun muassa Ukrainassa ja Krimillä.
 Paikallisjoukot liikkuvammaksi
 Maavoimat uudistaa paikallispuolustuksen vuosikymmenen puoliväliin mennessä.
 Tällä hetkellä paikallispuolustuksesta vastaavat alueelliset joukot, operatiiviset joukot ja maakuntajoukot. Lähivuosina alueelliset joukot lakkautetaan ja jaetaan osin operatiivisiin joukkoihin, osin paikallisjoukkoihin.
 Muutos on osaksi Maavoimien sisäistä organisaatiouudistusta eikä se suoraan vaikuta käytettävissä olevien joukkojen määrään. Uudistuksella pyritään kuitenkin vastaamaan uusiin vaatimuksiin, joista yksi keskeisimmistä on hybridivaikuttamisen lisäksi liikkuvuus.
 – Pääosa alueellisista joukoista on ollut hyvin staattisia ja ne on suunniteltu perinteiseen sodankäyntiin. Tulevaisuudessa niillä ei ole edellytyksiä toimia, Hulkko sanoo.
 Hulkon mukaan osa alueellisista joukoista on suorituskyvyltään järkevää siirtää operatiivisiin joukkoihin. Suurin osa alueellisista joukoista on kuitenkin hänen mukaansa jäänyt kehityksestä jälkeen.
 – Näistä joukoista tehdään uudentyyppisiä paikallisjoukkoja, jotka ovat liikkuvampia, notkeampia ja hajautetumpia.
 Patrian uutta 6x6 panssaroitua ajoneuvoa on myyty Latviaan ja Suomeen. Patria
 Hulkko arvioi, että jatkossa Maavoimien sota-ajan vahvuudessa operatiivisiin joukkoihin kuuluu noin 70 000 sotilasta ja loput noin 130 00 paikallisjoukkoihin. Hulkko lupaa pääosin reserviläisistä koostuville paikallisjoukoille myös lisää kalustoa.
 – Kehitämme kevyitä jääkäri- ja jalkaväkipataljoonia, joilla on täysin nykyaikainen varustus.
 Suuret kalustohankinnat alkavat tammikuussa
 Maavoimat hankkii tällä vuosikymmenellä kalustoa noin kolmella miljardilla eurolla. Ensimmäinen merkittävä kauppa tehdään jo tammikuussa, jolloin Maavoimat päättää uudesta ilmatorjuntaohjusjärjestelmästä.
 Ilmatorjunnan tärkein järjestelmä on tällä hetkellä norjalainen Nasams. Nasamsin käyttämät Amraam-ohjukset yltävät kuitenkin vain noin kymmenen kilometrin korkeuteen.
 Joko Nasamsia parantamalla tai kokonaan uudella järjestelmällä pyritään torjumaan myös selvästi tätä korkeammalla lentävät kohteet.
 Korkeatorjunnan tarjouspyyntö lähetettiin vuosi sitten saksalaiselle Diehl Defencelle, israelilaiselle Aerospace Industriesille, norjalaiselle Kongsberg Defence & Aerospace AS:lle, brittiläiselle MBDA:lle ja israelilaiselle Rafael Advanced Systemsille.
 Hulkon mukaan päätös tehdään tammikuussa. Seuraava Maavoimien iso hankinta tulee vuonna 2023, jolloin Puolustusvoimat aikoo ostaa Patrialta 160 uutta panssaroitua kuusipyöräistä miehistönkuljetusvaunua.
 Hankinta liittyy maajoukkojen liikkuvuuden parantamiseen, sillä vanhat, kunnostetut Pasit siirtyvät paikallisjoukkojen käyttöön.
 Myös pohjoisilla alueilla käytettävät tela-ajoneuvot uusitaan. Tällä hetkellä pohjoisilla joukko-osastoilla on käytössään suomalaisia Nasuja eli Sisu Na-110 tela-ajoneuvoja ja ruotsalaisia Bandvagneja eli Banuja.
 Uusia vaunuja kehitettään parhaillaan suomalaisen Patrian johdolla. Työhon osallistuu useita muitakin eurooppalaisia yrityksiä ja kehitystyötä rahoittaa EU.
 Monelle varusmiehelle tuttu rynnäkkökivääri RK 62 poistuu myös käytöstä tällä vuosikymmenellä. Kivääri on sotilaan tärkein ja yleisin henkilökohtainen ase. Hulkon mukaan kaikkien vanhojen rynnäkkökiväärien päivittäminen muun muassa pimeänäkötähtäimillä ei ole kannattavaa.
 Edes uuden kiväärin kaliiperia ei ole vielä päätetty.
 Voit keskustella aiheesta 19.10.2021 kello 23 saakka.

Armeijassa pääsee kohta eturivin sotilaaksi vaikka fyysinen kunto ei aivan riitäkään – uusi palveluskelpoisuusluokka sopii vaikka it-osaajille


Summary: Korona kulkeutuu tutkitusti hoivakoteihin henkilökunnan kautta, etenkin jos kaikki eivät ota rokotteita. Yksi vaihtoehto sen estämiseksi voisi olla henkilökunnan säännöllinen koronatestaus.

Suomen lähi- ja perushoitajaliitto SuPer

Sosiaali- ja terveysalan ammattiliitot eivät lämpene ajatukselle siitä, että hoitoalan henkilökuntaa testattaisiin koronaviruksen varalta jopa päivittäin. Testaamisella vältettäisiin sitä, että rokottamattomat työntekijät saattaisivat levittää virusta esimerkiksi hoitokoteihin.
 Tuoreen brittitutkimuksen  mukaan koronavirus livahtaa hoitokoteihin ennen kaikkea hoitohenkilökunnan myötä. Tutkimusmallinnuksessa todettiin, että hoitohenkilöstön päivittäinen testaaminen antigeenitestillä vähentäisi hoitokotitartuntoja melkein 40 prosenttia.
 Suomessa sosiaali- ja terveysalan ammattilaisten rokotukset ovat vapaaehtoisia samalla tavalla kuin muunkin kansan. Myöskään koronapassista ei ole hyötyä, sillä  työnantajat eivät voi kysyä työntekijöidensä terveystietoja .
 Hoivahenkilöstön päivittäinen pikatestausajatus saa kuitenkin liitoissa varauksellisen vastaanoton. Sitä kun ei esimerkiksi voi soveltaa vain rokottamattomiin, kun kukaan ei tiedä, ketkä on rokotettu.
 – Meidän täytyy muistaa, että työelämän lainsäädäntö estää sen, että työnantaja voisi kysyä terveydentilaan liittyviä tietoja työntekijältä ilman hänen suostumustaan, huomauttaa Tehyn kehitysjohtaja  Sari Viinikainen .
 Perus- ja lähihoitajien liiton Superin puheenjohtaja  Silja Paavola  muistuttaa lisäksi, että hoitoalalla on valtavan paljon keikkatyöntekijöitä ja lyhytaikaisia työsopimuksia. Päivittäinen testaaminen tai rokotusten jäljittäminen voisi olla senkin vuoksi hankalaa.
 Superin puheenjohtajan Silja Paavolan mukaan pakkorokotukset pelkästään yhdelle ammattiryhmälle olisivat ongelmallisia. Päivittäinen testaaminen taas olisi käytännössä mahdotonta.  Janne Lindroos / Yle
 Työnantajat joutuvat hankalaan asemaan.
 – Työnantajalla on kuitenkin velvollisuus sekä työsuojelun nimissä että tartuntatautilain mukaan pitää huoli siitä, että on toisaalta turvallista tehdä työtä työpaikalla ja toisaalta potilailla on turvallista olla hoitolaitoksissa, muistuttaa Julkisten ja hyvinvointialojen liiton JHL:n puheenjohtaja  Päivi Niemi-Laine .
 Niemi-Laineen mukaan välineitä ja keinoja tämän ongelman ratkaisemiseksi on löydyttävä.
 – Covidin kanssa ei voi leikkiä. On löydettävä keinoja siihen, että kun ei ole pakko ottaa rokotusta, millä tavalla työnantaja pitää huolta työturvallisuudesta ja tietysti potilasturvallisuudesta.
 Niemi-Laineen mukaan testaaminen voisi olla yksi tie ongelmasta pääsemiseksi. Silloin pikatestit tulisi kuitenkin ulottaa kaikkiin työntekijöihin. Pelkästään JHL:n piirissä työntekijöitä on paljon: vanhuspalveluiden lähihoitajista ja sairaalan työntekijöistä varhaiskasvatuksen lastenhoitajiin ja koulujen keittäjiin.
 Avainasemassa toki olisivat vanhusten ja vakavasti sairaiden hoitokotien työntekijät. Silloinkin puhutaan isoista määristä.
 Kyse on ilman muuta resursseista, sanoo Tehy. Samaa mieltä on Super.
 – Päivittäin testaaminen on mahdotonta. Ei meillä ole siihen kapasitettia, sanoo Superin puheenjohtaja Paavola.
 Lisäksi Tehyn taholta muistutetaan, että hoitohenkilöstön tiheämpää testausta suositellaan jo nyt.
 – THL muutti suosituksia, että jos on kaksi rokotusta, ei välttämättä tarvitse koronatestausta. Sitä kuitenkin suositeltiin sotehenkilöstölle. Eli tämä tiheämpi testausmahdollisuus on jo olemassa, sanoo Tehyn Viinikainen.
 Henkilöstö isolta osin rokotemyönteistä
 Liitoissa ollaan kuitenkin yhtä mieltä siitä, että rokotemyönteisyys jäsenistössä on laajaa.
 – Keskustelu on yleisesti kääntynyt siihen suuntaan, että sotehenkilökunta ei olisi ottamassa rokotteita. Päin vastoin: meidänkin selvitysten mukaan sotehenkilöstö on rokotemyönteistä, sanoo Tehyn Viinikainen.
 Tehyn jäsenet ovat pääsääntöisesti erittäin rokotemyönteisiä, korostaa kehitysjohtaja Sari Viinikainen.  Janne Lindroos / Yle
 Tehyn jäsenille viime vuoden lopulla tehdyn kyselytutkimuksen mukaan 95 prosenttia vastaajista sanoi, että heillä on suositusten mukainen rokotesuoja. Siitä voi Viinikaisen mukaan tehdä johtopäätöksen, että rokotemyönteisyys on korkealla.
 – Lähtökohtaisesti on se käsitys, että mahdollisimman moni on rokotteen ottanut, sanoo myös JHL:n Niemi-Laine.
 Niin ikään Superin Paavolan mukaan hoitohenkilökunta on pääsääntöisesti rokotteensa ottanut.
 – Valtaosa hoitohenkilökunnasta tiedostaa, että rokotteilla on maailmasta saatu tapetuksi tauteja ja monia turhia kuolemia on vältetty. Liittona olemme kehottaneet jäseniä ottamaan rokotteen, sillä ajatuksella, että suojaamme itseämme ensisijaisesti, sitten lähimmäisiä ja sen lisäksi myös hoidettavia, Paavola sanoo.
 Myös muut liitot suosittelevat rokotteita jäsenilleen.
 – Lämpimästi suosittelemme, että henkilö suojaisi itseään, omia läheisiään, potilaitaan ja asiakkaitaan ottamalla se rokote. Virus on meidän kanssamme vielä jonkin aikaa ennen kuin se muuntuu kausi-influenssan kaltaiseksi virukseksi, Viinikainen sanoo.
 JHL:n Niemi-Laine muistuttaa, että jos rokotetta ei ota, pitää itse huolehtia työpaikallaan siitä, että suojelee muita.
 – Tämä ei ole syyllistävä puheenvuoro missään nimessä. Tämä on puheenvuoro siitä, että kaikilla on turvallista jatkossakin, Niemi-Laine korostaa.
 Lue myös:
 Analyysi: Saako työnantaja vaatia työntekijältään täyttä koronapiikkien sarjaa?
 Kaikki tuoreimmat uutiset koronaviruksesta löytyvät  täältä .

Voitaisiinko hoivakotien rokottamatonta henkilökuntaa testata päivittäin pakkorokotusten sijaan? Ammattiliitot nihkeinä ajatukselle


Summary: Hallituksen on määrä antaa esitys postilain muutoksesta eduskunnalle joko vuoden lopussa tai alkuvuodesta 2022.

Luonnos postilain muutoksista lähti lausuntokierrokselle liikenne- ja viestintäministeriöstä.
 Hallitus ehdottaa luonnoksessa siirtymistä kolmipäiväiseen postinjakeluun ja -keräilyyn. Nykyisessä postilaissa postin yleispalveluun kuuluu viisipäiväinen jakelu ja keräily.
 Kolmipäiväistä jakelua ja keräilyä ehdotettiin jo aiemmin valtiosihteerityöryhmän loppuraportissa.
 Samalla hallitus haluaa turvata sanomalehtien jakelun haja-asutusalueilla viitenä päivänä viikossa. Luonnoksessa ehdotetaan määräaikaista valtionavustusta turvaamaan sanomalehtien jakelu viitenä päivänä viikossa niille alueille, joilla ei se ei ole taloudellisesti kannattavaa ja joilla ei ole nykyisellään varhaisjakelua viitenä päivänä viikossa.
 Jakelijat valittaisiin kilpailuttamalla.
 Lausuntokierrokselle lähtevän luonnoksen ehdotukset perustuvat valtiosihteerityöryhmän loppuraporttiin, liikenne- ja viestintäministeriön tiedotteessa kerrotaan.
 Esitysluonnoksessa on pysynyt edellisellä lausuntokierroksella mielipiteitä jakanut ehdotus yleispalvelukirjeiden kilpailutusvelvollisuuden poistamisesta. Vuodesta 2018 voimassa ollut yleispalveluiden kilpailutusvelvoite  ei ole tähän mennessä tuonut toivottua kilpailua  haja-asutusalueille.
 Lausuntoja voivat antaa kaikki halukkaat organisaatiot ja yksilöt, kierros päättyy marraskuun lopussa.
 Hallituksen on määrä antaa esitys postilain muutoksesta eduskunnalle joko loppuvuodesta tai alkuvuodesta 2022.
 Mitä ajatuksia postilain muutosehdotukset herättivät? Voit keskustella 19.10. klo 23 saakka:
 Lue myös:   Tuleva postilaki saa ryöpytystä lausunnoissa: Erityisryhmät huolissaan postin saamisesta, lehtitalo pelkää toiminnan muuttuvan mahdottomaksi
 Työryhmä ehdottaa: postia jaettaisiin kolmena päivänä viikossa vuoden 2022 alusta

Postilaki lausuntokierrokselle: Jakelusta kolmipäiväinen, sanomalehdet tukirahalla viidesti viikossa haja-asutusalueelle


Summary: Satama ruuhkautuvat, laivat eivät pääse satamiin, rekka- ja junakuljetukset ovat tukossa. Globaalitalouden selkäranka eli konttiliikenne on ajautunut ennennäkemättömään kriisiin, joka pahenee koko ajan.

Vierekkäin sijaitsevat Los Angelesin ja Long Beachin satamat ovat USA:n kaksi tärkeintä konttisatamaa. Niiden kautta kulkee suurin osa maan Kiina-kaupasta.
 Satamissa vallitsee tällä hetkellä kaaos.
 Niiden edustalla odottaa koko ajan kymmeniä konttilaivoja satamaan pääsyä. Ne ovat valtavia, jopa 15 000 – 20 000 kontin valtamerilaivoja, jollaisia Suomeen ei koskaan edes tule.
 Konttilaivajättejä odottamassa lastin purkua lokakuussa Kaliforniassa.  Allen J. Schaben / AOP
 Sellaiset laivat ovat globalisaation selkäranka. Jokaisen konttijätin myöhästyminen tarkoittaa isoa viivettä kuljetuksissa.
 Laivojen purkaminen ruuhkautuneessa satamassa kestää normaalia kauemmin. Sekä rekkakuljetukset että rautatiekuljetukset satamasta muualle ovat jumissa. Kontit kerääntyvät satamaan valtaviksi vuoriksi.
 Samanlaisia suuria ongelmia on myös Euroopan suurissa satamissa, kuten Rotterdamissa ja Hampurissa. Suuri osa Euroopan konttiliikenteestä Aasiasta Pohjois-Eurooppaan kulkee muutaman ruuhkautuneen suursataman kautta.
 Kansainvälisen logistiikkajätti Kuehne+Nagelin Suomen toimitusjohtaja  Hanna Korvenpään  mukaan kuljetuskriisi on edelleen pahenemassa.
 Kuehne+Nagelin Suomen toimitusjohtaja Hanna Korvenpää. Jouni Immonen / Yle
 – Kontit eivät kulje ajallaan, tavarat eivät tule ajallaan. Suomalaiselle kuluttajalle tämä saattaa näkyä siten, että kaikkia tavaroita ei ole saatavilla ja tilausajat ovat pitkiä, Korvenpää kuvaa.
 Suomi on pussinperällä
 Suomalaisyrityksen viime kesän myyntiä varten tilaamat puutarhahuonekalut saapuivat vasta viime viikolla Suomeen. Elektroniikan ostajat ovat huomanneet, että tiettyä tietokonetta voi joutua odottamaan jopa kuukausia. Polkupyörämallia saattaa joutua odottamaan vuoden.
 Helsingin Vuosaaren satamaa viime viikolla.  Jouni Immonen / Yle
 Suomeen merikuljetukset tapahtuvat niin sanotuilla feeder-aluksilla, pienemmillä konttilaivoilla, jotka kuljettavat tavaraa Euroopan suurista satamista.
 Vaikka Suomen satamat eivät ole ruuhkautuneet, pahat viiveet vaivaavat myös suomalaisia yrityksiä.
 Keskuskauppakamarin tekemän tuoreen  selvityksen  mukaan 84 prosenttia suomalaisista vientiyrityksistä sanoo kärsineensä tilanteesta. Myös Ylen soittokierros useisiin yrityksiin paljastaa, että ongelmat ovat vakavia.
 Vuosaaren satama on Suomen tärkeimpiä.  Jouni Immonen / Yle
 Yritykset kärsivät raaka-aine- ja komponenttipulasta samaan aikaa, kun niillä voi olla vaikeuksia saada tuotteita omille asiakkailleen.
 Laivat jättävät satamia välistä
 Kun konttilaiva Aila saapui viime tiistaina Helsingin Vuosaaren satamaan, sen lastia alettiin purkaa vain minuutteja sen jälkeen, kun laivan köydet oli saatu kiinni laituriin.
 Vaatimattoman näköinen merikontti on yksi maailmaa eniten muuttaneista keksinnöistä. Standardisoitu kontti mullisti kuljetukset ja mahdollisti globalisaation. Merikuljetusten määrä on kolminkertaistunut 2000-luvulla.
 Maailmanlaajuinen kuljetusketju on äärimmilleen viritetty kone. Nyt tuo kone yskii ja pahasti.
 Valtamerilaiva pysähtyy normaalireitillään aina useissa satamissa. Kun jokaisessa satamassa syntyy viivettä, laiva jää koko ajan enemmän jälkeen aikataulustaan.
 Meriliikennettä analysoiva Alphaliner arvioi viime viikolla, että Euroopasta Kiinaan matkaavat konttilaivat ovat tällä hetkellä keskimäärin 18 päivää myöhässä aikataulustaan.
 Todellisuudessa satamissa syntyvä viive on sitäkin pahempi.
 Kontteja Vuosaaren satamassa. Valtamerilaivojen myöhästymiset vaikuttavat myös Suomen liikenteeseen, vaikka suursatamien kaltaisia ongelmia ei meillä ole.  Jouni Immonen / Yle
 – Varustamot yrittävät saada kiinni aikatauluista ja jättävät joitakin satamia välistä. Se tarkoittaa, että sen laivan tavaramäärä, tuhansia kontteja jää odottamaan seuraavaa laivaa, joka taas kerryttää sumaa satamaan. Se on ikään kuin lumipallo, joka kasvaa, logistiikkajätti Kuehne+Nagelin Korvenpää selittää.
 Konttiliikennettä hallitsee kolme suurta varustamoallianssia, Ocean Alliance, 2M sekä hieman erikoisesti nimetty THE Alliance.
 Alphalinerin analyysin mukaan näistä THE Alliancella viive oli keskimäärin jo 35 päivää. Syynä on se, että THE Alliance ei ole jättänyt Euroopan satamia välistä, vaan on yrittänyt pitää kiinni alkuperäisistä reiteistään.
 Kuljetuskriisikin sai alkunsa pandemiasta
 Kun koronakriisi vuoden 2020 keväällä alkoi, maailmanlaajuiset kuljetukset romahtivat ja varustamot alkoivat sopeuttaa toimintaansa siihen.
 Mutta jo seuraavana kesänä valtavat elvytystoimet erityisesti Yhdysvalloissa kiihdyttivät tavaroiden kulutuskysyntää. Myös meillä ihmiset alkoivat käyttää estyneen matkailun ja palveluiden sijasta enemmän rahaa esimerkiksi kodin elektroniikkaan ja liikuntavälineisiin.
 Konttilaivoja ja kontteja Los Angelesin satamassa 13. lokakuuta.  Allen J. Schaben / AOP
 Jo viime vuoden syksyllä merirahtiliikenteen määrä alkoi kasvaa rajusti.
 – Se alkoi aiheuttaa ruuhkaa satamissa ja varustamot eivät ehtineet reagoida riittävä nopeasti siihen kasvaneeseen volyymimäärään. Syyskuusta 2020 asti volyymit ovat olleet korkealla tasolla eli sitä ruuhkaa ei ole päästy purkamaan, Korvenpää selittää.
 Kontit juuttuvat vääriin paikkoihin
 Syntyi kierre, joka on koko ajan pahentunut.
 Satamissa on ollut koronan takia henkilöstövajausta. Sekä USA:ssa että Euroopassa on suurta pulaa rekankuljettajista. USA:ssa myös junarahti takkuaa. Suurin osa lentorahdista kulki ennen pandemiaa matkustajakoneiden ruumissa. Korona lopetti suuren osan matkustajalennoista, joten myös lentorahti kulkee vajaa teholla.
 Kontteja kuljettavat rekat odottivat pääsyä Los Angelesin satamaan 13.10. Jason Armond / AOP
 – Kontinkierto on hidastunut todella paljon. Kontit ovat kauemmin satamissa ja kasautuvat koko ajan tiettyihin satamiin, Korvenpää kertoo.
 Kaukoidässä on huutava pula konteista. Los Angelesin satamasta takaisin Aasiaan matkustaa kolme kertaa enemmän tyhjiä kuin täysiä kontteja.
 Suezin tukkeutumista seurasi joukko muita sulkuja
 Kun viime keväänä tilanne hetkeksi näytti olevan menossa hieman parempaa suuntaa, surullisen kuuluisa Ever Given jättialus juuttui Suezin kanavaan poikittain. Kuuden päivän täydellinen katkos yhdellä maailman tärkeimmistä väylistä synnytti suoranaisen kaaoksen meriliikenteeseen.
 Hinaajat yrittävä siirtää kanavaa tukkivaa Ever Given laivaa maaliskuussa 2021.  Khaled Elfiqi /
 Mutta Ever Given ei jäänyt ainoaksi pullonkaulaksi.
 Kesällä ja alkusyksystä taifuunit ja koronatapaukset ovat sulkeneet muun muassa Yantianin, Shanghain ja Ningbon satamia. Kiinalaissatamat ovat maapallon suurimpia konttisatamia.
 – Kun maailman isoimmat satamat ovat kolme päivää kiinni, niin se tavaranmäärä, joka sitten kertyy, on aivan huikea, Kuehne+Nagelin Korvenpää kuvaa.
 Ensi kesän grillit varastoon jo nyt
 SOK käyttötavarakaupan johtaja Virpi Viinikainen. Rami Moilanen / Yle
 SOK käyttötavarakaupan johtaja  Virpi Viinikainen  kertoo, että he ovat keväästä asti lähteneet varautumaan tilanteeseen aikaistamalla toimituksia.
 – Tällä hetkellä joulu on pitkälti matkan varrella, tällä hetkellä katsotaan tulevaan kevääseen, Viinikainen kuvaa.
 Viinikaisen mukaan joulua ei ole peruttu, mutta osa tuotteista voi saapua vasta joulun jälkeen.
 – Kuluttajaelektroniikkatuotteiden osalta tullaan näkemään puutteita, Viinikainen arvioi.
 Viinikaisen mukaan S-ryhmä on toistaiseksi selvinnyt tilanteesta hyvin, mutta kaikkea ei kuitenkaan saada juuri silloin kuin halutaan.
 S-ryhmän valtavalta keskusvarastolta Sipoosta lähtee joka päivä satoja rekkoja eri puolille Suomea.   Esa Syväkuru / Yle
 – Silloin tehdään hyvin merkittävää priorisointia, mikä tuotteita otetaan laivaan, junan kyytiin ja mikä malttaa odottaa.
 Jopa ensi kesän grillit pyritään saamaan varastoon jo tämän vuoden puolella.
 Merikuljetusten hinta on jopa kymmenkertaistunut
 Vaikeutuneet kuljetukset ovat nostaneen rahtikuluja rajusti. Merikonttikuljetusten hinta on noussut vuodessa jopa kymmenkertaiseksi.
 Joillakin reiteillä hinnat ovat nousseet jopa vielä enemmän. Merikuljetuksille on hyvin vähän vaihtoehtoja.
 Junarahteja on lisätty, mutta jos konttijunassa voi olla esimerkiksi 50–100 konttia, ja yhdellä jättiläisaluksella voi kulkea jopa 20 000 konttia, on selvää, että junilla tilannetta ei voida ratkaista. Kiinan päässä radat ovat jo nyt ruuhkautuneet.
 Meriliikennettä hallitsevat varustamot tekevätkin nyt ongelmista huolimatta ennätystulosta. Tanskalainen Maersk on arvioinut tekevänsä tänä vuonna vähintään 15 miljardia euroa voittoa.
 Kuljetuskriisi hidastaa talouden toipumista ja lisää inflaation uhkaa
 Viime viikolla kansainvälinen valuuttarahasto IMF varoitti, että kuljetuskriisi uhkaa vakavasti hyvään vauhtiin lähtenyttä talouskasvua.
 Yritysten kannalta tilanne on painajaismainen, kun tuotteille olisi kysyntää, mutta niitä ei saada valmistettua tai kuljetettua asiakkaille.
 Samaan aikaan esimerkiksi kaukoidässä koronan deltamuunnos sulkee edelleen tehtaita ja energiakriisi vaikeuttaa tuotantoa.
 Kuljetuskaaos uhkaa kiihdyttää inflaatiota hintojen noustessa tuotanto- ja kuljetuskulujen kasvaessa.
 Kriisi saattaa muuttaa maailmantaloutta myös pysyvämmin.
 Varastotasojen nostaminen ja tuotantoketjujen muuttaminen ei ole helppoa
 Kaikkialla maailmassa yritykset joutuvat sopeuttamaan toimintaansa vaikeaan tilanteeseen.
 Vähittäiskauppaketjut pyrkivät vahvistamaan varastojaan. Teollisuusyritykset pyrkivät varmistamaan osien ja raaka-aineiden saannin sekä lisäämällä varastotasojaan että etsimällä vaihtoehtoisia tuotantoketjuja lähempää.
 Konttia nostetaan Vuosaaren satamassa.  Jouni Immonen / Yle
 Mutta yhtälö ei ole helppo, yritysmaailma on vuosia virittänyt tuotantoketjujaan niin sanotuksi ”just in time” -tuotannoksi.
 Se tarkoittaa sitä, että varastot pidetään minimissään, sekä tuotannossa tarvittavat osat että kaupan tuotteet pyritään saamaan vasta kun niitä todella tarvitaan. Näin pääomaan ei sitoudu tarpeettomasti kalliiseen varastointiin.
 Onko tällainen talous sitten tulossa tiensä päähän?
 – Se on hyvä kysymys, Kuehne+Nagelin Korvenpää vastaa.
 – Me olemme itse asiassa tätä asiaa selvittämässä meidän asiakkailtamme. Siis ovatko he muuttamassa ostamisen strategiaansa ja keskittämässä varmuusvarastojaan. Tällaisia viitteitä markkinoilla selvästi on, että halutaan varmistaa tuotteiden saatavuus.
 Ja kun yritykset yrittävät kasvattaa varastojaan, se taas lisää kuljetuksia.
 Kuehne+Nagelin terminaalilla Helsingissä puretaan merikonttia viime viikolla. Saapunut erä Aasiassa tehtyjä kenkiä jatkoi matkaa eri puolille Suomea.  Jouni Immonen / Yle
 Kriisi voi jatkua pitkään
 Yleisesti arvellaan, että kuljetusongelmat jatkuvat vähintään ensi syksyyn.
 Varustamot ovat tilanneet uusia laivoja, mutta niiden valmistumisaika on pari vuotta ja niistä tuskin on helpotusta ainakaan ennen vuotta 2023.
 Ja uudet laivat eivät ratkaise satamien ruuhkautumisen ongelmaa, vaan voivat jopa pahentaa sitä, jos tavaraliikenne entisestään kasvaa.
 Globalisaatiotalouden kone yskii, mutta globalisaatiota ei ole peruttu, päinvastoin. Tavaraa liikkuu maailmalla nyt enemmän kuin ehkä koskaan aiemmin.
 Lue lisää:
 Joululahjat ja muut verkkotilaukset seisovat nyt Keski-Euroopan rautateillä – pian raideruuhkaa puretaan tuomalla konttijunia Suomen satamiin
 Ruoka puuttuu valtion varmuusvarastoista – viranomaiset olettavat kansalaisten hankkivan itse elintarvikkeita häiriötilanteita varten
 Kuorma-autoalan kuljettajapula ei hellitä – vuosia eläkkeellä ollut Guy Käcko ajaa edelleen, koska kuljettajia on lähes mahdoton löytää töihin
 Kuljettajapula uhkaa jo brittien joulukauppaa – Katso Ylen videoraportti lontoolaiselta huoltamolta
 Katso:
 Ever Given sekoitti maailman rahtiliikenteen – onko jättimäisissä laivoissa mitään järkeä?

Maailmanlaajuinen kuljetuskriisi uhkaa joulukauppaa ja talouskasvua – tästä syystä kalusteet, pyörät ja muut ostokset saapuvat usein pahasti myöhässä


Summary: Vanhemmat toivovat pysyvämpää suhdetta neuvolan ja perheen välille. Heitä huolettaa, kulkeeko lapsia koskeva tieto tarvittavalla tavalla, kun hoitajat vaihtuvat.

Pienten lasten vanhemmat ovat huolissaan neuvolahenkilökunnan vaihtuvuudesta Turussa.
 Vanhempia turhauttaa neuvola-aikojen saatavuus, aikojen peruuntuminen lyhyellä varoitusajalla sekä neuvolahoitajien vaihtuvuus. Vanhempia huolettaa, kulkeeko lapsia koskeva tieto tarvittavalla tavalla.
 Turkulainen pienten kaksosten äiti  Susanna Leinonen  on kertonut omista kokemuksistaan sosiaalisessa mediassa.
 – Ensimmäisen vauvavuoden aikana meillä oli yhteensä seitsemän eri hoitajaa ja asioimme kolmessa eri neuvolassa, Leinonen kertoo.
 Leinosen mukaan lähempää suhdetta neuvolan ja perheen välille ei vaihtuvuuden vuoksi synny. Hän kokee, ettei lapsia tunneta neuvolassa tarpeeksi hyvin.
 – Kyllähän se "mitä teidän perheelle kuuluu" -kysymys on menettänyt merkityksensä, kun ei meitä tunneta.
 Pysyvämpi suhde neuvolan ja perheen välillä on yksi neuvolan perusideoista
 Turun kaupungin mukaan syitä henkilökunnan vaihtuvuuteen on useita. Näitä ovat esimerkiksi hoitajien eläköityminen, äitiys- ja perhevapaat sekä osa-aikaisuudet.
 Ehkäisevän terveydenhuollon johtaja  Pia Suvivuo  sanoo, että pysyvämpi asiakassuhde neuvolan ja perheen välillä on kuitenkin yksi neuvolan perusideoista ja tavoitteista.
 – Tämä on asia, jonka eteen meidän on ehdottomasti tehtävä töitä ja parannuksia.
 Suvivuon mukaan palvelun saatavuuden takaamiseksi on tehty kaupungin sisäisesti vaihtoehtoisia ratkaisuja. Käyttöön on otettu Pyydä apua -nappi eli matalan kynnyksen sähköinen kanava, jonka kautta lapsiperhe saa tukea ja ohjausta oikeanlaisen avun piiriin. Verkossa palveleva neuvolachatti on ollut käytössä jo pidemmän aikaa.
 – Avun saaminen on taattu muilla keinoin, vaikka sama hoitaja ei voi joka käynnillä olla vastassa, Suvivuo kertoo.
 Millaisia kokemuksia sinulla on neuvoloista? Kerro meille kokemuksistasi. Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 19.10. kello 23.
 Lue myös:
 Elsa syntyi keväällä, mutta äidille ei tehty synnytyksen jälkitarkastusta – resurssit Helsingin neuvoloissa niukilla: "Ei jää enää aikaa jutteluun"
 "Ei voi sanoa, että vauvabuumi enää jatkuisi", sanoo asiantuntija – korona-ajan vauvat ovat ruuhkauttaneet neuvolat ja synnytyssairaalat
 Äidit jakavat söpöjä vauvakuvia ja kyseenalaisia neuvoja lääkkeistä – tällaisia ovat somen äitiryhmät hyvässä ja pahassa

Vauvalla vuoden aikana jopa seitsemän eri hoitajaa – neuvolahoitajien vaihtuvuus turhauttaa pienten lasten vanhempia Turussa


Summary: Aikaisemmin Taliban esti rokotukset, koska järjestö epäili, että länsi yrittää steriloida muslimilapset. YK:n tavoitteena on rokottaa Afganistanissa lähes kymmenen miljoonaa alle viisivuotiasta lasta.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

YK:n lastenjärjestö UNICEF on saanut järjestettyä laajan poliorokotuskampanjan äärijärjestö Talibanin hallitsemaan Afganistaniin.
 –  Jokainen lapsi jokaisessa perheessä  ympäri maan on saatava rokotettua, jotta pääsemme poliosta lopullisesti eroon, UNICEFIN Afganistanin-edustaja  Hervé Ludovic de Lys  sanoo.
 Viimeksi kaikkia afganistanilaislapsia yritettiin rokottaa poliota vastaan runsaat kolme vuotta sitten. Afganistanin epävakaat olot ovat olleet yksi syy siihen, miksi maanlaajuiset rokotekierrokset eivät ole onnistuneet.
 Toinen syy on Taliban. Sotaa käynyt äärijärjestö syytti länsimaisia avustusjärjestöjä siitä, että nämä halusivat rokotusten varjolla steriloida muslimilapsia.
 Nyt mieli on muuttunut, ja Taliban on luvannut YK:lle, että maailmanjärjestön työntekijöiden turvallisuus taataan edelleenkin epävakaassa Afganistanissa.
 Rokotukset on tarkoitus aloittaa marraskuun alkupäivinä.
 Polio kiusaa myös Pakistania
 Sen jälkeen kun polio saatiin viime vuonna kukistettua Afrikassa, ainoastaan enää Afganistan ja sen naapurimaa Pakistan kärsivät tästä vaarallisesta taudista.
 YK on aloittamassa myös Pakistanissa vastaavanlaisen kampanjan kuin Afganistanissakin. Myös Pakistanissa suhtauduttiin lännen tarjoamiin rokotuksiin varauksella, mutta sille oli olemassa syynsä.
 Kun Yhdysvallat vuonna 2011 etsi Pakistanissa piileskelevää terroristijohtaja  Osama bin Ladenia  pääkaupungin Islamabadin kupeessa, suurvalta lähetti ensin asialle pakistanilaisen lääkärin  Shakil Afridin .
 Afridi pääsi bin Ladenin linnoitukseen ottamaan tämän lapsista DNA-näytteen tekaistun hepatiittirokoteohjelman varjolla. Näin Yhdysvallat sai varmistuksen terroristijohtajan olinpaikasta.
 Samalla se kuitenkin vei myös  pakistanilaisten uskon  lännen vilpittömään apuun myös poliorokotuksissa.
 Polioon eli lapsihalvaukseen ei ole olemassa parannusta, mutta rokotus suojaa taudilta läpi elämän.

YK aloittaa ensi kuussa poliorokotukset Afganistanissa – Taliban lupaa taata työntekijöiden turvallisuuden


Summary: Cannonball on painottanut olevansa moottoripyöräkerho ja edistävänsä moottoripyöräkulttuuria. Syyttäjän mukaan Cannonball ei ole aatteellinen yhdistys vaan sotilaallinen ja rikollinen järjestö.

Syyttäjä perustelee  Päijät-Hämeen käräjäoikeuteen toimitettua lakkautusvaatimusta  Cannonball MC:n sotilaallisella järjestäytymisellä ja rikollisella toiminnalla.
 Lakkautettavaksi vaadittava Squad 32 kuuluu syyttäjän mukaan suoraan Cannonball MC:hen ja myötävaikuttaa sen lain ja hyvien tapojen vastaiseen toimintaan.
 Syyttäjän mukaan Cannonball MC:llä on järjestäytyneille rikollisille ryhmille erittäin tyypillinen kolmiportainen sisäinen hierarkia hangaround-, prospect- ja täysjäsenineen. Näiden lisäksi Cannonball käyttää täysjäsenten niin sanottuja upseeriarvoja. Ryhmällä on myös kunniajäseniä.
 "Jäsenhierarkia mahdollistaa muun muassa jäsenten suorituskyvyn ja lojaaliuden arvioinnin, mikä on tärkeää erityisesti rikollisten päämäärien toteuttamisen kannalta", todetaan haastehakemuksessa.
 Poliisi löysi yhdistyksen sääntöjä
 Syyttäjä katsoo, että sotilaalliseen hierarkiaan kuuluvat käskyvaltasuhteet, käskyjen noudattaminen ja työnjako ovat ilmenneet Cannonballin rikollisessa toiminnassa.
 Ulkoisena tunnuksena Cannonball MC:llä on käytössä liivit, joista ilmenee jäsenyyden aste ja jäsenet käyttävät vaatteissaan keltamustaväritystä. Esimerkiksi vankiloissa, joissa liivien ja muiden tunnusten käyttö on kielletty, väreillä osoitetaan kuulumista ryhmään.
 Lakkautettavaksi vaadittavalla Squad 32:lla on käytössä oma tunnus, joka väritykseltään vastaa Cannonball MC:n värejä ja osoittaa kuulumista organisaatioon.
 Poliisi on löytänyt kokoontumistiloista kirjallisia sääntöjä. Sääntöjä on asiakirjoissa joiden nimet ovat "Allround", "Facebook" ja "Juhlat ". Niihin on kirjattu eri tilanteita varten muun muassa:
 – Älä aseta omaa etuasi kerhon edun edelle.
 – Väijy pitää aina liivejä.
 – Ei kuvia liivit päällä kerholta tai vastaavaa.
 – Autot peruutetaan paikoilleen ja sijoitetaan siten, että pääsee nopeasti pois.
 Syyttäjä katsoo, että Cannonball MC on kokonaan tai ainakin osittain sotilalliseen tapaan järjestäytynyt ja siksi se tulee lakkauttaa kiellettynä yhdityksenä.
 Cannonball MC perustettiin vuonna 1991 ja on toiminut siitä lähtien keskeytyksettä. Poliisin arkisto / Lehtikuva
 Syyttäjä: Yhdistys on ainakin osin aseistettu
 Syyttäjä korostaa, että Cannonball MC ei ole hakenut lupaa perustaa yhdistystä, jonka toimintaan kuuluu harjoituttaminen ampuma-aseiden käyttöön.
 Haastehakemuksen mukaan yhdistys ja sen jäsenistö varustautuu kuitenkin jatkuvasti ampuma-aseilla.
 Yhdistyksen jäseniltä on vuosien aikana takavarikoitu huomattavan suuri määrä ampuma-aseita ja ampumatarvikkeita. Haastehakemuksen mukaan jäsenistöstä huomattavan moni on tuomittu ampuma-aseiden hallussapidosta.
 Syytttäjä katsoo, että yhdistys ja sen jäsenistö on pelkästään takavarikoitujen ampuma-aseiden ja patruunoiden perusteella ainakin osittain aseellisesti varustautunut.
 Syyttäjä: toiminnan tarkoitus on tehdä rikoksia
 Haastehakemuksen mukaan yhdistyksen toiminta on keskittynyt vakavaan ja yleistä turvallisuutta vaarantavaan rikollisuuteen. Syyttäjä luettelee haastehakemuksessa lukuisia eri tuomioistuinten antamia tuomiota.
 Syyttäjän mukaan Cannonball MC:n toiminnassa on tehty huomattavan suuri määrä vakavia rikoksia ja rikoksia tehdään säännöllisesti. Rikollinen toiminta on ollut jatkuvaa ja pitkäaikaista. Jäsenkunnasta merkittävä määrä on syyllistynyt yhdistyksen toiminnassa tehtyihin rikoksiin.
 Syyttäjä katsoo, että yhdistyksen toiminnan tarkoituskin on ryhmänä tehdä erityisesti taloudellista hyötyä tuottavia rikoksia. Toiminta on keskittynyt erityisesti huumausaine- ryöstö- ja kiristysrikollisuuteen.
 Haastehakemuksessa todetaan, että Cannonball MC on lainvoimaisissa tuomiossa katsottu jo useiden vuosien ajan järjestäytyneeksi rikollisryhmäksi. Sen jäsenten tekemiin rikoksiin on lukuisia kerroja sovellettu koventamisperustetta, koska rikokset on tehty ryhmän jäseneninä tai osana sen toimintaa.
 "Yleinen etu ja turvallisuus sekä pakottava yhteiskunnallinen tarve edellyttävät Cannnonball MC:n toiminnan lakkauttamista", haastehakemuksessa todetaan.
 Väliaikaiseen toimintakieltoon määrääminen ennen oikeuskäsittelyä on syyttäjän mukaan välttämätöntä lain ja hyvien tapojen vastaisen toiminnan välittömäksi lopettamiseksi.
 Haastehakemuksen mukaan Cannonball MC:llä on 190 jäsentä. Osastoja on Suomessa ainakin Helsingissä, Turussa, Hämeenlinnassa, Joensuussa, Jyväskylässä, Ulvilassa, Seinäjoella, Heinolassa, Kausalassa ja Kuoiossa,
 Lue myös:
 Syyttäjä: Rikollisjärjestö Cannonball MC on lakkautettava – kyseessä ensimmäinen yritys valtakunnallisen moottoripyöräjengin kieltämiseksi

Syyttäjän mukaan Cannonball on rikollinen ja sotilaallinen järjestö: "pakottava yhteiskunnallinen tarve" vaatii yhdistyksen lakkauttamista


Summary: Vaikka retkeilyn suosio on kasvanut, maastossa ei ole tapahtunut aiempaa enempää onnettomuuksia ainakaan Pohjois-Karjalassa. Esimerkiksi Kolilla on kirjattu vain puolenkymmentä ihmisen pelastustehtävää viiden vuoden aikana.

Retkeilyn suosion nousu ei näy onnettomuuksien tai pelastustehtävien määrän kasvuna maastossa.
 Selfieiden ottajista ruuhkautunut Kolin huippu on tilastojen valossa turvallinen, mutta voi olla käytännössä hengenvaarallinen. Jos tennari lipsahtaa märältä kalliota, voi useiden metrien pudotus koitua kohtalokkaaksi.
 Maanantaina Akka-Kolin märällä kalliolla  liukastunut ja viisi metriä alaspäin pudonnut retkeilijä  selvisi vähällä, loukkaantui lievästi. Paikalle hälytettiin pelastushenkilöstöä Kolilta, Juuasta ja Nurmeksesta, ensihoitoyksikkö ja lääkärihelikopteri.
 Retkeilijä liukastui ja putosi ristin takaa kalliolta ristin lähelle. Paikka on Akka-Koli Kolin kansallispuistossa. Loukkaantunut saatiin maastosta pois mönkijällä.  Ari Haimakainen / Yle
 Loukkaantunut evakuoitiin maastosta mönkijällä ja toimitettiin tarkempiin tutkimuksiin. Putoamisonnettomuus oli harvinainen; vastaavaa ei löydy Pohjois-Karjalan pelastuslaitoksen 2016–2016 tilastoista eikä miesmuistista.
 – Kolilla ei tapahdu putoamisonnettomuuksia usein. Tapahtuneet onnettomuudet, joista aiheutuu ihmisen pelastustehtävä, ovat enemmänkin liukastumisia, kompastumisia tai muita, joista aiheutuu alaraajavamma, kertoo valmius- ja turvallisuuspäällikkö  Ville Leinonen  Pohjois-Karjalan pelastuslaitokselta.
 Retkeilyn suosion kasvu ei näy onnettomuuksissa Pohjois-Karjalan pelastuslaitoksen alueella vuoden 2020 osalta. Leinonen uskoo, että kokematonkin retkeilijä tuntee itsensä ja rajansa eikä ota riskejä.
 – Maastossa retkeillään fiksusti veneilyyn ja vesillä oloon verrattuna, vertaa Leinonen.
 Hyvältä kuulostaa, mutta Ukko-Kolin näköalapaikalla ei aina siltä näytä. Itsestään kuvia ottavat turistit kiipeilevät ja keikkuvat Kolin kallioilla sylikkäin, päällekkäin ja vaikka käsilläseisonnassa. Kuvilla haetaan poikkeuksia ja erotutaan joukosta, joten niitä räpsitään mitä näyttävämmissä kuvakulmissa.
 Ruuhkat ja selfiejonot Kolin huipulla yleistyivät kesällä 2020.  Jaana Kainulainen / Yle
 Pitäisikö Kolin huipulle rakentaa köysiä ja aitaa?
 Mutta myöskään Metsähallituksen mukaan retkeilijäruuhkat tai erityisesti selfieiden ottajat eivät ole uusi riski. Erikoissuunnittelija  Katja Vuorensyrjä  myöntää, että erilaisia turvarakenteita ja -aitoja on mietitty myös Kolille, mutta toistaiseksi niiden lisääminen ei ole ollut ajankohtaista.
 Näköalapaikkojen aitaaminen on kaksipiippuinen juttu. Aidat voivat olla esteettinen haitta.
 – Köysien ja kaiteiden rakentaminen Kolille tarkoittaisi sitä, että koko huippu olisi yhtä aitaa. Maisema ja paikka muuttuisi, Vuorensyrjä toteaa.
 Metsähallituksen mukaan kansallispuistojen reitit ja rakenteet pyritään suunnittelemaan ja turvallisiksi. Mutta jokainen voi jokamiehenoikeuksilla liikkua kansallispuistoissa myös reittien ulkopuolella, ellei sitä ole erikseen kielletty.
 Metsähallituksen erikoissuunnittelija Katja Vuorensyrjä ei pidä todennäköisenä, että Kolin kansallispuiston suosituimmat riskipaikat aidattaisiin.  Ari Haimakainen / Yle
 Retkeilijän oma vastuu turvallisuudesta korostuu.
 – Luonnossa liikkuminen sisältää aina jossain määrin riskejä, jotka on tunnettava. Kalliot ovat märkänä ja jäisenä liukkaat, joten kannattaa pysyä poissa reunalta, ohjeistaa pelastusasiantuntija Ville Leinonen.
 Kolin kansallispuiston käyntimäärät ovat olleet pitkään kasvu-uralla. Kansallispuistoon tehtiin viime vuonna ennätykselliset 236 000 käyntiä ja kuluvana vuonna on ollut vielä hitusen viime vuotta vilkkaampaa. Joukossa on paljon myös uusia retkeilyn harrastajia.
 Kävijämääräarviot perustuvat Kolin kansallispuiston alueella oleviin laskureihin.
 Lue lisää:
 Instagramissa Koli on rauhallinen paikka, jossa voi olla yksin tai kaksin – todellisuudessa Ukko-Kolilla on ennätykselliset selfiejonot
 Kolin vuosia kestänyt kaavoitustyö etenee syksyn mittaan
 Kolin parkkipaikkapula jatkuu – uuden pysäköintialueen rakentaminen viivästyy valitusten takia

Selfien ottaminen Kolilla yhä turvallista – Kansallispuiston liukkaalta kalliolta suistunut ja viisi metriä pudonnut on harvinainen tapaus


Summary: Stoltenberg tapaa vierailullaan presidentti Sauli Niinistön sekä ministereitä ja tutustuu Kaartin jääkärirykmenttiin sekä Euroopan hybridiuhkien torjunnan osaamiskeskuksen toimintaan.

Euroopan hybridiuhkien torjunnan osaamiskeskus

Sotilasliitto Naton pääsihteeri  Jens Stoltenberg  vierailee ensi viikolla Suomessa. Hänen mukanaan Suomeen saapuu Nato-jäsenmaiden suurlähettiläistä koostuva Pohjois-Atlantin neuvosto.
 Stoltenberg ja neuvosto tapaavat presidentti  Sauli Niinistön  maanantaina Presidentinlinnassa. Lisäksi muun muassa ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) ja pääministeri  Sanna Marin  (sd.) tapaavat kumpikin sekä Stoltenbergin että Pohjois-Atlantin neuvoston.
 Stoltenbergilla ja Nato-suurlähettiläillä on Helsingissä varsin tiivis ohjelma, johon kuuluu esimerkiksi vierailu eduskunnassa, tutustuminen Kaartin jääkärirykmenttiin sekä Euroopan hybridiuhkien torjunnan osaamiskeskuksen toimintaan.
 Myös puolustusministeri  Antti Kaikkonen  (kesk.), puolustusvoimain komentaja  Timo Kivinen , eduskunnan puhemies  Anu Vehviläinen  (kesk.) ja sisäministeri  Maria Ohisalo  tapaavat vieraat.
 Suomi ei kuulu Natoon, mutta on sotilasliiton kumppanimaa. Suomesta Stoltenberg ja neuvosto jatkavat matkaansa Ruotsiin.


Summary: Tampereella pidetty musiikkialan ammattilaistapahtuma Musiikki & Media pyytää jokaiselta osallistujalta viestillä anteeksi sitä, että tapahtumassa esiintyi epäasiallista käytöstä ja syrjintää. Tapauksien yksityiskohtia ei kerrota.

Tampereella pidetty musiikkialan ammattilaistapahtuma Musiikki & Media pyytää jokaiselta osallistujalta anteeksi sitä, että tapahtumassa esiintyi epäasiallista käytöstä ja syrjintää.
 Tapahtuma järjestettiin Tampereella 7.–8. lokakuuta. Se kerää yhteen vuosittain noin tuhat musiikin ammattilaista.
 Anteeksipyyntö on lähetetty vieraille tapahtuman hallituksen nimissä. Musiikki & Median hallituksen puolesta asiaa pahoittelee  Kaisa Rönkkö . Ylen näkemässä viestissä ei yksilöidä, millaista häirintätapaukset olivat.
 – Pyydän anteeksi jokaiselta tapahtuman osallistujalta siitä, ettemme tänä vuonna ole onnistuneet olemaan turvallinen tapahtuma kaikille. Samalla vetoan jokaiseen alan toimijaan siinä, että meidän on joka ikinen päivä, tästä hetkestä lähtien tehtävä kaikkemme sen eteen, ettei yksikään alan toimija joutuisi kokemaan oloaan turvattomaksi tai häirityksi vaan saisimme olla kaikki erilaisia, mutta yhdenvertaisia toistemme rinnalla, Rönkkö kirjoittaa.
 Asiasta kertoi  ensin Helsingin Sanomat.
 Jokainen tapahtumaan rekisteröitynyt osallistuja sitoutui noudattamaan tasa-arvoa ja yhdenvertaisuutta. Rönkön mukaan tapaukset on viety eteenpäin.
 – Jokainen turvaton kokemus tai epäily epäasiallisesti käytöksestä on liikaa. Musiikki & Media haluaa olla häirinnästä, syrjinnästä ja rasismista vapaa tapahtuma, Rönkkö kertoo viestissä.

Tampereella pidetty Musiikki & Media pahoittelee tapahtumassa ollutta epäasiallista käytöstä ja syrjintää osallistujilleen


Summary: Juhlaseminaarin aiheina ovat demilitarisoinnin kansainvälinen merkitys ja Itämeren turvallisuus. Seminaarissa puhuvat muun muassa tasavallan presidentti Sauli Niinistö sekä Ruotsin ja Suomen ulkoministerit.

Ahvenanmaan demilitarisointisopimuksesta tulee kuluneeksi 100 vuotta. Ahvenanmaalla järjestetään tänään juhlaseminaari, jossa puhuvat tasavallan presidentti  Sauli Niinistön  lisäksi Ruotsin ulkoministeri  Robert Rydberg  sekä Suomen ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr).
 Ahvenanmaan demilitarisointisopimuksen juhlaseminaarin aiheina ovat demilitarisoinnin kansainvälinen merkitys, Euroopan puolustus sekä Itämeren turvallisuus.
 Voit seurata tapahtumaa suorana jutun pääkuvasta. Seminaarin kieli on englanti, ja lähetys on tulkkaamaton ja tekstittämätön. Juttua päivitetään myöhemmin seminaarin kiinnostavimmilla tapahtumilla.
 Niinistö pitää avauspuheen etäyhteyksin.
 Muita puhujia ovat Ahvenanmaan rauhaninstituutin johtaja  Sia Spiliopolou-Åkermark  sekä tohtori  Åsa Gustafsson .

Ahvenanmaa juhlii 100-vuotista itsehallintoa ja demilitarisointia – presidentti Niinistö ja Ruotsin ulkoministeri puhuvat, katso suorana klo 14


Summary: Neuvottelut panttivankien vapauttamiseksi jatkuvat neljättä päivää. Sieppaajat kuuluvat pahamaineiseen 400 Mawozo-rikollisjengiin. Kustakin siepatusta pyydetään miljoonan dollarin summaa.

16 yhdysvaltalaista, yksi kanadalainen ja heidän paikallinen autonkuljettajansa ovat edelleen panttivankeina Hispaniolan saaren länsiosassa sijaitsevassa Haitissa. Yhdysvaltalaisen lähetysjärjestön työntekijät ja heidän perheenjäseniään siepattiin sunnuntaina.
 Ryhmässä on mukana viisi alle 15-vuotiasta lasta. Toistaiseksi on epäselvää, koskeeko miljoonan dollarin lunnasvaade myös alaikäisiä.
 Sieppauksia liukuhihnalta
 Haiti on läntisen pallonpuoliskon köyhin valtio.
 Maata ovat koetelleet muun muassa presidentti  Jovenel Moïsen   salamyhkäinen murha  heinäkuussa ja yli  järistys elokuussa .
 Taloudellinen ja poliittinen epävakaus lisäävät rikollisuutta, sieppaus on tehty lokakuuhun menessä yli 600, noin kaksi päivässä.
 Lunnaita vaadittiin jo ennen sieppausta Ohiossa toimivalta Christian Aid Ministries-järjestöltä. Ryhmä oli matkustanut Haitiin auttamaan kesällä tapahtuneen maanjäristyksen uhreja. Järjestö on toiminut eri puolilla Haitia 1980-luvulta alkaen.
 Sieppaus tapahtui, kun lähetystyöntekijät olivat palaamassa paikallisesta orpokodista.
 Asukkaat sieppausaaltoa vastaan
 Avun tarpeessa olevat haitilaiset ovat saaneet rikollisryhmien toimista tarpeekseen.
 Pääkaupungissa Port-au-Princessä on lakkoiltu ja koulut ja kaupat ovat olleet kiinni alkuviikon. Koulukuljetuksia ei järjestetä lakon aikana.
 Asukkaat vaativat eilisellä mielenosoitusmarssilla lähetyssaarnaajien vapauttamista. Kaupunkilaisten mukaan avustustyöntekijät auttavat arjen pulmissa ja osallistuvat pahoin kärsineen infrastruktuurin jälleenrakennuksessa.
 Rikollisjoukkiot keräävät myös tietulleja ja esimerkiksi polttoainekuljetukset satamista vaikeutuvat. Mielneosoitukseen osallistui myös bensapulan helpottamista vaativia motoristeja.
 Yksi protesteista järjestettiin pääministerin virka-asunnon edustalla. Poliisi ampui väkijoukkoa kohti kyynelkaasua.
 Yhdysvallat neuvottelee kulisseissa
 Liittovaltion poliisi FBI osallistuu tiettävästi ainakin välillisesti lähetystöntekijöiden vapauttamisneuvotteluihin.
 – Ryhmät ottavat kohteikseen Yhdysvaltain kansalaisia. Heillä oletetaan olevan varaa lunnaiden maksamiseen, vaikka näin eivät asiat olisikaan, sanoi Valkoisen talon lehdistösihteeri  Jen Psaki . Hän kehotti Yhdysvaltain kansalaisia välttämään matkustusta Haitiin.
 Yhdysvaltain linjauksena on ollut, että sieppaajien kanssa ei käydä suoria neuvotteluja. eikä lunnaita makseta. Sieppauksen teki paikallinen 400 Mawozo-ryhmä, joka vaati lunnaita myös keväällä panttivangeiksi ottamistaan papeista ja nunnista. Heidät vapautettiin myöhemmin.
 Lähetyssaarnaajien sieppaus oli suurin yksittäinen Haitissa vuosiin.

Lähetyssaarnaajien sieppaajat vaativat tähtitieteellisiä lunnaita Haitissa – asukkaat ovat saaneet tarpeekseen rikollisjoukkioista


Summary: Välikysymys kyseenalaistaa erityisesti suunnitelmat perheenyhdistämisen ehtojen helpottamisesta. Hallituksen esitys on kuitenkin vielä kesken ja annetaan eduskunnalle myöhemmin syksyllä.

Hallitus vastaa tänään eduskunnassa välikysymykseen Suomen maahanmuuttolinjasta.
 Perussuomalaisten ja nyt-liikkeen  Harry Harkimon  allekirjoittamassa välikysymyksessä penätään vastauksia muun muassa hallituksen pakolaiskiintiön suuruudesta, varautumisesta tuleviin siirtolaiskriiseihin, maahanmuuton hintalapusta sekä Afganistanista otettavista turvapaikanhakijoista.
 Yle näyttää keskustelun suorana klo 13.50 alkaen Yle TV1:ssä ja Yle Areenassa. Voit katsoa suoraa lähetystä klikkaamalla jutun pääkuvaa.
 Täydennämme keskustelun pääkohdat myös tähän juttuun.
 Välikysymyksen ajoitus on poikkeuksellinen. Hallitus ei ole vielä antanut esitystään perheenyhdistämisen ehtojen helpottamisesta, vaan käsillä on vasta sisäministeriössä valmisteltu lakiluonnos ja siitä jätetyt lausunnot.
 Sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.) joutuu näin vastaamaan oppositiolle hallituksen linjauksista sen perusteella mitä tähän mennessä on sovittu.
 Lue myös:
 Turvapaikan saaneen alaikäisen mahdollisuus tuoda perheensä Suomeen paranemassa – perussuomalaiset tivaa vastauksia

Perussuomalaiset ja nyt-liike kyseenalaistavat hallituksen maahanmuuttolinjan välikysymyksessä – katso suora lähetys klo 13.50


Summary: Kaupan alalla aloitetut toimet vuoden 2035 ilmastotavoitteen eteen näyttävät jäävän alkuvaiheissa riittämättömiksi. Alan etujärjestön mukaan kasvihuonekaasujen vähentämistä voisi vauhdittaa palauttamalla sähkövero alemmalle tasolle.

Hiilidioksidipäästöt eivät laske kaupan alalla riittävästi hiilineutraaliuden saavuttamiseksi vuoteen 2035 mennessä, arvioi Kaupan liitto.
 Kaupan alan kasvihuonekaasut vähenivät kahdeksan prosenttia vuonna 2020, kun tavoitteen saavuttaminen edellyttäisi päästöjen vähentämistä vuosittain vähintään 10–13 prosenttia. Nykymenolla tavoite saavutetaan vasta vuonna 2050.
 – Hiilineutraaliuden saavuttaminen kaupan alalla vuoteen 2035 mennessä edellyttää alaan kohdistuvia politiikkatoimia, sanoo Kaupan liiton toimitusjohtaja  Mari Kiviniemi  tiedotteessa.
 Sähkönkäytön lisäämisellä kaupat voisivat luopua nopeammin fossiilisilla polttoaineilla tuotetusta energiasta. Tämä edellyttäisi matalampaa sähköverokantaa, liitto perustelee.
 – Matalamman sähköveron kannustamalla sähkönkäytön lisäämisellä kaupat voivat luopua nopeammin fossiilisilla polttoaineilla tuotetusta energiasta, Kiviniemi painottaa.
 Kauppa kaipaa samaa sähköveroa kuin teollisuus
 Kaupan liiton selvityksen mukaan sähköistyksellä saavutettava päästöhyöty on yli kahdeksan kertainen suhteessa lisääntyvän sähkönkäytön aiheuttamiin päästöihin.
 Liitto vaatii, että palvelualojen sähkövero palautettaisiin teollisuuden tasolle.
 – Suomessa toimiva kauppa on ollut jo pitkään uusien haasteiden edessä ja kovassa kansainvälisessä kilpailussa teollisuuden tapaan. Koko elinkeinoelämän tulee olla samalla viivalla sähkön verotuksen osalta, Kiviniemi muistuttaa.

Kaupoissa jäätiin heti aluksi ilmastotavoitteesta – etujärjestö penää alennettua veroa


Summary: Sidhun veljesten liikkeessä syntyy kuvia Mikki Hiirestä King Kongiin.

Aivan pikakäynnillä kuvaa ei takaraivoon saa. Parturointi kestää noin neljä tuntia ja maksaa 20-30 dollaria.
 Hiusten käsittely alkaa hiusten pesulla. Saksien ja muotoilukoneen avulla toivotusta hahmosta laaditaan alustava "piirros". Tavallisten parturin työkalujen lisäksi yksityiskohtiin käytetään erikoiskynää. Lopputulos muistuttaa hieman tatuointia. Kuva haalistuu kuitenkin muutamassa päivässä.
 Asiakkaat ovat palveluun erittäin tyytyväisiä.
 – Otin Taj Mahal-monumentin. Muistomerkki on kaunis. Tällä erotun joukosta, sanoo asiakas  Darbar Singh .
 Hiustaiteilijaveljekset  Gurwinder ja Rajwinder Singh Sidhu  tähtäävät kansainvälisille muotimarkkinoille. Tavoitteena ovat Yhdysvaltain ja Meksikon alan messut ja kisat.

Katso video: Tästä mallia suomalaispartureille – intialaisveljekset leikkaavat vaikka Ronaldon kuvan  takaraivoon