Summary: Kouvolassa on alettu ratkoa ilkivaltaongelmaa, joka vaivaa asukkaita ympäri kaupunkia. Kaupungissa järjestetään lyhyen ajan sisään jo toinen keskustelutilaisuus, jossa etsitään ratkaisuja nuorten ilkivaltaan.

Työ nuorten ilkivallan kitkemiseksi laajenee Kouvolassa.
 Viime viikolla kyläläiset kutsuttiin koolle ratkomaan ilkivaltaongelmaa Korialla. Poliisin mukaan nuorten ilkivalta on lisääntynyt alueella selvästi.
 Lue lisää:   Koko kylä kutsuttiin kasvattamaan nuoria, kun ilkivaltaa ei saatu kuriin – nuoretkin toivovat puuttumista: "Mahdollisimman isolla kädellä"
 Tällä viikolla vastaavanlainen tilaisuus järjestetään Valkealassa.
 – On ollut ilkivaltaa ja häiriökäyttäytymistä, some-kuviin tallennettua hölmöilyä, mitä pitää saada jaettua ympäri maailmaa ja saada ehkä sitä kautta arvostusta. Rehtorin viestissä yläkoulun puolelta oli päihteisiin ja nuuskaan liittyvää huolta. Ilmeisesti välitysrinkejäkin on jonkin verran ollut, kertoo Valkealassa asuva  Heli Vaija .

 Tuhoja torikahvilassa
 Tuhotöistä on kiirinyt tietoa eri puolilta kaupunkia.
 Ongelmia alkoi ilmetä loppukesän aikana esimerkiksi Kuusankosken torikahvilassa, jossa nuoriso on kokoontunut iltaisin myös aukioloaikojen ulkopuolella. Yleensä he jättivät jälkeensä vain roskia, mutta tuhoja ei tehty.
 Kahvila Torikupin yrittäjä  Tommi Jattu  kertoo suhtautuneensa nuoriin positiivisesti ja olleensa jopa mielissään siitä, että heillä on ollut paikka, mihin ovat voineet kokoontua rauhallisesti. Tilanne kuitenkin muuttui.
 – Meno on mennyt koulujen alkamisen aikaan levottomaksi. Nuorten sotkemiset ja huoleton pahantekeminen johtivat siihen pisteeseen, että asensin kahvilaani valvontakamerat.
 Roskaaminen on ollut yksi ongelmista. Antro Valo
 Jattu kertoo olleensa yhteydessä kaupungin turvallisuuspäällikköön ja tehneensä rikosilmoituksen. Hän on myös vedonnut sosiaalisessa mediassa nuorten vanhempiin, että he keskustelisivat kotona nuorten kanssa.
 – Juttelin myös itse joidenkin nuorten kanssa tavoitettuani heidät terassilta. Sovimme yhdessä pelisääntöjä, miten alueella saa käyttäytyä, Tommi Jattu kertoo.
 Tilanne kuitenkin paheni syksyn edetessä.
 – Terassilla rikottiin tuoleja, sotkettiin tusseilla pöytiä, valvontakameraa koitettiin heittää tölkeillä pimeäksi ja kahvilarakennuksen alle oli työnnetty palavaa materiaalia.
 Kun Tommi Jattu toissa viikonloppuna meni töihin, oli vastassa kaaos. Terassilla oli tuolit ja pöydät heitelty ympäriinsä ja asiakasteltta oli täynnä roskaa. Jatun mukaan kaupungin lukittu sähkötolppa oli tiirikoitu auki.
 – Rahallinen menetys tuhotöistä on onneksi maltillinen. Puhutaan maksimissaan muutaman sadan euron kalustotuhoista, Tommi Jattu sanoo.
 Valkealassa Villekullan päiväkodin pihalla olevat pöydät on jo kertaalleen hiottu tänä syksynä. Näky on jälleen tämä. Antro Valo / Yle
 "Voivottelu ei auta"
 Kolmen lapsen äiti Heli Vaija on sitä mieltä, että vanhempien on tärkeintä puhua lasten ja nuorten, heidän kavereidensa sekä muiden vanhempien kanssa. Hän huomauttaa, että voivottelu ei nyt auta.
 – Puhuminen on tärkeää, mutta myös ideointi. Ei pitäisi ruveta voivottelemaan, että onpas meillä ikävästi asiat tai voi kun poliisi tulisi ja hoitaisi tämän asian pois.
 Hän huomauttaa, että nuoret haluavat joka tapauksessa kokoontua ja olla yhdessä.
 – Miten sen voisi tehdä mahdollisimman turvallisesti ja kivasti? Onko se sitten, että voi tulla koteihin käymään entistä vapaammin vai pitäisikö järjestää paikkoja, tapahtumia ja tilanteita, joissa nuoret saavat ihan rauhassa ja mukavissa fiiliksissä kokoontua?
 Valkealassa asuvan Heli Vaijan lapset ovat iältään 4-, 13- ja 16-vuotiaita. Antro Valo / Yle
 Kahvilayrittäjä Tommi Jattu on sitä mieltä, että nuorilta puuttuu järkevää tekemistä ja nuorisotiloja. Hän nostaa esiin myös kotiintuloajat, koska pahanteot ovat usein tapahtuneet aamuyöllä.
 – Itse muistan lapsuudestani kotiintuloajat. En halua osoittaa ketään sormella. Toki kotioloissa voisi ehkä käydä keskustelua siitä, mitä saa ja ei saa tehdä. Yksiselitteistä ratkaisua lienee vaikea löytää.
 Ongelmia ympäri Suomea
 Valkealassa asuva Heli Vaija työskentelee ehkäisevän päihdetyön EHYT ry:n Etelä-Suomen aluekoordinaattorina.
 Vaijan mukaan nuorten ilkivalta nousee ilmiönä esiin aina ajoittain ympäri maata ja Etelä-Suomea. Hän huomauttaa, että nuoret reagoivat omalla toiminnallaan siihen, mitä yhteiskunnassa tapahtuu.
 – Nyt varmaan korona on vaikuttanut siihen, että kodeissa ei olla niin läsnä. Ehkä tulee kokoontumisen tarvetta, kun on eletty rajoitettua elämää. Halutaan saada vapautta ja kontaktia muihin. Nämä ikävä kyllä kulminoituvat myös ehkäisevän päihdetyön rintamalla.
 Monet kaipaavat kokoontumisia pitkien koronarajoitusten jälkeen.  Antro Valo / Yle
 Vaijan mukaan ilkivallan kitkemiseen pätevät hyvin pitkälti samat keinot kuin päihteidenkäytön kitkemiseen. Molemmissa avainsana on turvallinen ja rohkaiseva keskusteluyhteys.
 – Kun on keskusteluyhteys olemassa, vahvistetaan nuorten toimijuutta ja itsetuntoa, ehkä myös sitä, mikä on oikein ja mikä väärin.
 Lue lisää :  Joukko kyläläisiä aikoo ratkaista ilkivaltaongelman Kouvolassa – keksivät kolme keinoa, joista yksi on kylällä kulkeva valvontapartio

Torikahvilan yrittäjä ehdottaa nuorille kotiintuloaikoja Kouvolassa – yritti saada ilkivallan kuriin kaikin keinoin, mutta tilanne vain paheni


Summary: Islantilaisneuleista alkanut viime vuosien kirjoneulehypetys ei osoita laantumisen merkkejä. Päinvastoin - se sai uutta polttoainetta, kun Svenska Ylen lifestyleohjelma Strömsön käsityövastaava Lee Esselström päätti suunnitella Strömsö-neuleen. Huomenna keskiviikkona julkaistaan ohje lasten paitaan.

Lee Esselströmin  suunnittelema Strömsö-neule syntyi kuvauspaikan, Strömsö-huvilan, kuistin puuleikkausten innoittamana. Villapaita esiteltiin ohjeineen ensi kerran tammikussa 2021. Sen jälkeen paitaa on neulottu ympäri Suomen ja myös ulkomailla aina Japania myöten.
 Jo ensimmäisten viikkojen aikana ohjetta käytiin katsomassa Ylen verkkosivulla yli puoli miljoonaa kertaa.
 Katso ohje täältä:   Neulo oma Strömsö-villapaita! Tässä on viimein Strömsön ensimmäinen villapaitamalli, jota on kovasti kaivattu ja kyselty
 Sama puuleikkauksia mukaileva kuvio koristaa myös Esselströmin suunnittelemia vuoden 2020  Nenäpäivä-sukkia  sekä jo aiemmin syntyneitä  lapasia . Ohjeet näihin kaikkiin löytyvät maksutta Ylen verkkosivuilta.
 Verkosta on löydettävissä paljon maksuttomia ja maksullisia kirjoneuleohjeita, mutta Lee Esselström innostaa rohkeasti kokeilemaan myös omia ideoita. Hänellä on ensimmäiseen omaan kirjoneulekuvion luomiseen viisi tärkeää vinkkiä:
 Jarkko Heikkinen / Yle
 1. Valitse riittävän pieni työ.
 "Suosittelen aloittamaan sukista tai säärystimistä, joissa kuvion voi helposti sijoitaa kohtaan, jossa on pelkkää suoraa, eikä lisäyksiä tai kavennuksia, jotka ovat haastavia paikkoja kuvion suunnittelussa. Sukka syntyy helposti esimerkiksi Strömsön  vaihe vaiheelta  -videoiden avulla."
 2. Tee ensimmäinen sukka- tai säärystinpari yksivärisenä.
 "Silloin näet, onko mallin koko sinulle hyvä ohjeen mukaisilla puikoilla ja ohjeeseen valitun langan paksuudella. Omalla käsialalla on myös merkitystä neuleen koossa. Tiukka käsiala vaatii enemmän silmukoita, löysä vähemmän. Säärystimien ohjeen löydät  täältä , mutta neulo siis ensin malli yksivärisenä, ja suunnittele sitten oma kuviosi."
 3. Kuvion suunnitteluun riittävät idea, ruutupaperi, kynä ja kumi.
 "Yksi ruutu vastaa yhtä silmukkaa. Kun olet jo tehnyt ensimmäisen sukka- tai säärystinparin yksivärisenä, näet niistä, kuinka monelle silmukalle kuvio jakautuu, jos haluat sen esimerkiksi kiertävän koko sukanlavan tai säärystimen ympäri."
 Jarkko Heikkinen / Yle
 4. Kannattaa aloittaa pienellä kuviolla.
 "Aloittelijan on myös helpompi neuloa, kun kuviossa kulkee kerralla yhdellä kierroksella vain kaksi eriväristä lankaa. Värejä toki voi vaihdella taas seuraavalla kierroksella, jos haluaa. Vältä myös pitkiä langanjuoksuja eli älä laita kuvioon liian monta silmukkaa peräkkäin samalla värillä."
 5. Jos kuitenkin haluat suunnitella oman kuviosi neulepaitaan, tee se paidan ja hihojen alaosaan.
 Yläosa on haastava lisäyksineen ja kavennuksineen. Jos sinulla on lempipaita, joka istuu hyvin, levitä se lattialle ja laita tekeillä oleva neuleesi välillä sen päälle, jolloin näet, mihin kuvio sopisi hyvin, ja missä kohtaa esimerkiksi paitaa kannattaa ruveta leventämään tai kaventamaan.
 Internetin neulontasivuistoilta on myös saatavissa kirjoneuleen suunniteluun tarkoitettuja ruudukkopohjia ja neulesuunnitteluohjelmia. Jotkut neulojat ovat käyttäneet malleina jopa hamahelmiä tai taulukkolaskinohjelmia.
 Jarkko Heikkinen / Yle
 Lue seuraavaksi:
 Reetta Pellikka, 28, hurahti neulomiseen, ja nyt hänet tunnetaan somessa helpoista skandineuleistaan – hitaan muodin arvot opetti oma mummo
 7 viikossa melkein puoli miljoonaa klikkausta – Strömsö-paidan ohje kiinnostaa jo Islannissa asti
 Kun islantilaislankoja tulee kauppaan, ovella on heti jono – Matias Laivamaan käsistä on syntynyt alle vuodessa jo 11 villapaitaa
 Perheenäiti neuloi 8 kuukaudessa 24 paitaa – esimerkki ilmiöstä, jota Islannissa ihmetellään: "Suomessa tapahtuu jotain hullua"
 Millaisia vinkkejä sinulla on aloittelevalle kirjoneulojalle? Voit osallistua keskusteluun keskiviikkoon 22.9. kello 23 saakka.

Strömsö-paidan "äiti" Lee Esselström vastasi toiveisiin ja loi hittineuleesta lasten mallin – näillä viidellä vinkillä  aloittelija pääsee alkuun oman kirjoneuleen suunnittelussa


Summary: Bill Violaa pidetään yhtenä aikamme tärkeimmistä video- ja installaatiotaiteilijoista, ja nyt Amos Rexin Bill Viola: Inner Journey -näyttely tarjoaa laajan katsauksen hänen taiteeseensa.

Mies ja nainen lipuvat pimeydestä kameran eteen. Kummankin valkeana hehkuva ylävartalo on paljaana, ja haavoittuvuuden vaikutelmaa lisää kasvoilla leijuva epävarmuutta kuvastava ilme. Tunnelma on odottava. Sitten miehen ja naisen päälle ryöppyää vettä, joka on aluksi mustaa. Sen jälkeen vesi muuttuu kauhunpunaiseksi, ja hurmeiset hahmot suorastaan kylpevät veressä. Pian vesi on valkoista ja lopuksi väritöntä, puhdistavaa ja vapauttavaa.
 Tällaisia visioita luo amerikkalainen nykytaiteilija  Bill Viola   The Trial -teoksessaan (2015), joka on esillä Amos Rexin  Bill Viola: Inner Journey  -näyttelyssä Helsingissä. Violaa pidetään yhtenä aikamme tärkeimmistä video- ja installaatiotaiteilijoista, jonka teoksia nähdään nyt ensimmäisen kerran yksityisnäyttelynä ja myös laajemmassa mittakaavassa Suomessa.
 – Kaikkien aikojen voimakkaimmat taidekokemukseni liittyvät nimenomaan Bill Violan teoksiin. Olen todella iloinen siitä, että useiden vuosien työn tuloksena tämä näyttely on vihdoin saatu Suomeen – Violaa nimittäin halutaan tällä hetkellä vähän joka paikkaan, Amos Rexin museonjohtaja  Kai Kartio  toteaa.
 Kartion mukaan Violan teosten valttina on se, että ne puhuttelevat katsojaa välittömästi.
 – Ne osuvat suoraan mielen syviin kerroksiin. Lisäksi kyse on videotaiteesta, joka ei vaadi minkäänlaista etukäteistietoa. Tämä kertoo myös siitä, että monimutkaisten asioiden käsittely ei vaadi monimutkaisuutta.
 Bill Violan The Trial-videossa (2015) vesi on sekä puhdistava että häiritsevä elementti.   Jussi Mankkinen / Yle
 Bill Violan The Trial-videossa on myös kauhunomaisia vivahteita.  Jussi Mankkinen / Yle
 Henkistyneisyyden lähteillä
 New Yorkissa vuonna 1951 syntynyt Bill Viola kiinnostui videotaiteesta jo 1970-luvulla. Hän työskenteli aluksi videoteknikkona, mutta ryhtyi pian tekemään myös omia taideteoksia. 1990-luvulla Viola oli jo vakiinnuttanut asemansa nykytaiteen merkittävien nimien kaanonissa.  Bill Viola: Inner Journey  -näyttelyn kuraattorin  Itha O'Neillin  mukaan tämä ei ole mikään ihme.
 – Bill Viola on onnistunut luomaan aivan oman nichensä eli lokeronsa. Hänen teoksensa ovat emotionaalisesti latautuneita, ja lisäksi hän on omistautunut ihmisen olemassaoloon ja tunne-elämään liittyville kysymyksille tavoilla, jotka erottavat hänet muista taiteilijoista.
 Bill Violan Night Vigil -teosta (2005-2009), jossa on mukana runsaasti uskonnollista symboliikkaa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Bill Viola: Inner Journey -näyttelyn kuraattori Itha O'Neill, taustalla Night Vigil -teosta (2005-2009).  Jussi Mankkinen / Yle
 Violan teokset vievät katsojan kirjaimellisestikin perusasioiden äärelle. Videoissa on mukana kaikkien tuntemia, voimakkaita ja universaaleja symbolisia elementtejä, kuten tulta, vettä, valoa ja pimeyttä – eli vastakohtia, jotka ruokkivat toisiaan.
 Esimerkiksi suurikokoisessa  Fire Womanissa  (2005) oranssinväriset tulenlieskat kohoavat korkeuksiin, mutta kertautuvat samalla myös vedenpinnan heijastuksista.  Tristan's Ascencion (The Sound of a Mountain Under a Waterfall)  -teoksessa taas ihmishahmo kietoutuu valtavana vellovan vesiputouksen syleilyyn.
 Bill Violan Catherine's Room -teosta, joka viittaa myöhäiskeskiajan taiteeseen ja jonka lähtökohtana toimii Bill Violan kiinnostus uskonnollisesti virittyneitä mielentiloja kohtaan. Jussi Mankkinen / Yle
 Violan teoksista löytyy myös runsaasti henkistyneisyyteen ja uskontoihin liittyvää kuvastoa. Esimerkiksi viisiosainen  Catherine's Room  (2001) on kuin nykypäivään siirretty versio  Andrea di Bartolon  1300-luvulla tekemästä  Katariina Sienalaista  esittävästä alttaritaulusta, joka kuvaa ihmisen ja Jumalan välistä yhteyttä, mietiskelyä ja askeettista elämää.
 kuin nykypäivään siirretty versio Andrea di Bartolon 1300-luvulla maalaamasta, Katariina Sienalaista esittävästä alttaritaulusta, joka kuvaa ihmisen ja Jumalan välistä yhteyttä, mietiskelyä ja askeettista elämää.
 –  Catherine's Roomin  lähtökohtana toimii Bill Violan kiinnostus uskonnollisesti virittyneitä mielentiloja kohtaan. Hän on muutenkin viitannut töissään muun muassa sufilaisuuteen ja kristilliseen mystikkaan. Teokset eivät kerro uskonnosta suoraan, vaan Viola on tislannut vaikutteita eri lähteistä ja koostanut niistä omanlaista ilmaisua. Niistä näkyy myös kiinnostus ihmisen tietoisuutta kohtaan, Itha O'Neill kertoo.
 The Arrangement-teosta vuodelta 2007. Teoksessa kaksi henkilö kulkee vesiverhon lävitse-  Jussi Mankkinen / Yle
 The Arrangement -teosta.  Jussi Mankkinen / Yle
 Yhteistyötä Nine Inch Nailsin kanssa
 Bill Viola aloitti kuvaamalla töitään VHS-formaatilla, mutta on myöhemmin siirtynyt filmin ja digitaalisen teknologian pariin. Teosten tavaramerkkinä ovat toimineet jo pitkään äärimmilleen viedyt hidastukset.
 – Uransa alkuaikoina Viola joutui keksimään mitä kummallisimpia tapoja toteuttaa erilaisia hidastuksia. Esimerkiksi  Passage -teosta varten VHS-nauha venytettiin ihan oikeasti seitsemän tunnin mittaiseksi, jotta saatiin toteutettua oikeanlainen hidastus, Itha O'Neill kertoo.
 Bill Violan Firewoman -teosta vuodelta 2005. Teoksesssa yhdistyvät kaksi vastakkaista elementtiä, tuli ja vesi.  Jussi Mankkinen / Yle
 Bill Violan Stations-teosta vuodelta 1994. Video on kuvattu VHS-tekniikalla.  Jussi Mankkinen / Yle
 Violan suurikokoisimpiin projekteihin liittyy puitteita ja toimintatapoja, joita käytetään lähinnä elokuvamaailmassa. Videoita on kuvattu Hollywoodissa sijaitsevilla studioilla, ja niissä esiintyvät henkilöt on ensinnäkin valittu tarkan seulan lävitse ja toisekseen heitä on valmennettu perinpohjaisesti.
 Valmistautuminen on tärkeää, koska monissa teoksissa oleellista on ollut ensimmäisen oton onnistuminen. Näin on myös  The Arrangementin  (2007) kohdalla, jossa mies ja nainen kulkevat vesiverhon lävitse.
 – Teoksen kannalta on ollut ratkaisevaa, että ensimmäisen kastumiskerran aiheuttama raaka tunne välittyy näyttelijöiden kasvoilta, O'Neill jatkaa.
 Amos Rexin museonjohtaja Kai Kartio. Kartio on tavannut Bill Violan henkilökohtaisesti Yhdysvalloissa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Bill Violan teoksissa tärkeässä roolissa on myös äänimaailma, josta löytyy sekä minimalismia että vesimassojen aiheuttamaa jyrähtelyä. Taiteilija itse on soittanut erilaisissa bändeissä rumpuja ja opiskellut elektronista musiikkia.
 Ei siis ihme, että Viola on tehnyt yhteistyötä muun muassa amerikkalaisen Nine Inch Nails -industriaaliyhtyeen kanssa. Vuoden 1999  Fragility Tour  -kiertueen lavasteisiin kuului Violan suunnittelema videotriptyykki, jossa velloivat tutut vesielementit.
 Mutta millainen Bill Viola sitten on ihmisenä? Amos Rexin Kai Kartio tapasi videotaiteilijan Yhdysvalloissa, kun näyttelyyn liittyviä prosesseja pistettiin alulle.
 – Hänestä jäi hyvin lämmin, sympaattinen ja välitön vaikutelma. Kohtaaminen oli mieleenpainuva kokemus.

Helsingissä avautuu harvinainen näyttely: Bill Violan videotaide vaatii Hollywood-studioita ja esiintyjien perinpohjaista valmentamista


Summary: Kontiorannan entiselle varuskunta-alueelle kaavailtu vapaa-ajankeskus saattaa sittenkin toteutua. Kontiolahden kunnan tavoitteena on solmia rakentamisesta aiesopimus vielä tämän vuoden puolella. Kontiorannassa on jo alkanut vanhojen varuskuntarakennusten purkutyöt.

Kontiolahden kunnanjohtajan  Jari Tuonosen  äänessä on jälleen toiveikkuutta.
 Kontiorannan entiselle varuskunta-alueelle suunniteltu vapaa-ajankeskus on kariutunut kerta toisensa perään rahoituksen puutteeseen, mutta nyt suunnitelmat ovat nytkähtämässä eteenpäin.
 Kontiolahden kunta on keväästä lähtien neuvotellut vapaa-ajankeskuksen rakentamisesta Höytiäisen rantamaisemiin. Tuonosen mukaan alueesta on kiinnostunut ryhmä kotimaisia toimijoita.
 – Neuvottelukumppani on vakavasti otettava joukko toimijoita. Heillä on vahvat verkostot niin kotimaassa kuin maailmalla, Tuononen kertoo.
 Suunnitelmissa ekologinen matkailun ja vapaa-ajan keskus
 Paperilla Kontiorantaan suunniteltu vapaa-ajankeskus on hulppea. Runsas vuosi sitten valmistuneeseen yleissuunnitelmaan on hahmoteltu näyttävä lomakylä ja kylpylähotelli, yleinen sauna uima-altaineen, ravintoloita, baareja ja kauppoja. Kaikessa rakentamisessa ohjenuorana on ekologisuus: vapaa-ajankeskuksen on tarkoitus olla hiilineutraali.
 Kunnanjohtaja on muotoilussa maltillisempi. Ensi alkuun vapaa-ajankeskus tarkoittaisi Jari Tuonosen mukaan lomakylää, myöhemmin mahdollisesti kylpylähotellia.
 Runsas vuosi sitten julkaistussa yleissuunnitelmassa hahmoteltiin, miltä hotelli ja lomakylä voisivat näyttää. Kontiolahden kunta painottaa, että lopputulos voi olla erilainen. Arkkitehtitoimisto Ponkala Oy
 Kahdeksassa vuodessa kehitys ollut hidasta
 Matkailukeskuksen toteutuminen olisi Kontiolahdella iso uutinen, sillä vanhan varuskunta-alueen kehittäminen on edennyt tuskallisen hitaasti.
 Puolustusvoimat luopui Kontiorannasta vuoden 2013 lopussa. Tyhjentyneen varikkoalueen halleihin löytyi nopeasti yritystoimintaa. Samoin entisen kantahenkilökunnan asuinalue on kokenut muodonmuutoksen. Vanhoja taloja on purettu ja tilalle rakennetaan kovalla vauhdilla uutta asutusta. Entiset upseerikerhot ovat nyt päiväkoti ja kylätalo.
 Varuskunnan ydin kasarmeineen on kuitenkin pysynyt muuttumattomana aina tähän syksyyn saakka. Näin siitä huolimatta, että vapaa-ajankeskus nousi uutisotsikoihin ensimmäisen kerran jo  vuonna 2014 .
 Kantahenkilökunnan entinen asuinalue tunnetaan nykyään Kruununrantana. Lähes kaikista alueelle rakennetuista pientaloista on järvinäköala Höytiäiselle. Pauliina Tolvanen / Yle
 Nostalgiaa huokuvat sotilaskoti ja uimahalli katoavat maisemasta
 Kävi neuvotteluissa miten tahansa, Kontiorannan maisema muuttuu.
 Kontiolahden kunta purkaa lähiviikkojen aikana varuskunnan vanhan vesilaitoksen, sotilaskodin, uimahallin ja syöksyvenevarastot. Kiinteistöpäällikkö  Jari Rissasen  mukaan rakennukset olivat niin huonossa kunnossa, ettei niistä olisi ollut iloa enää kenelläkään.
 Kontiolahden kiinteistöpäällikkö Jari Rissasen mukaan uimahallin kunnostaminen oli pitkään kuntalaisten toive. Perusteellinen remontti olisi kuitenkin maksanut miljoonia. Ari Haimakainen / Yle
 Kaikkia varuskunnan rakennuksia ei kuitenkaan lanata vielä maan tasolle. Kasarmit, ruokala, sairaala ja esikunta jäävät ainakin toistaiseksi pystyyn.
 – Odotellaan alueen kehittämistä, mihin suuntaan asiat on menossa, Rissanen toteaa.
 Suurin osa rakennuksista on kylmillään, mutta osa on vielä käytössä. Esimerkiksi ruokala toimii Kontiolahden kunnan varastona. Myös yhdessä kasarmeista on uutta elämää.
 Lähes kaikissa tyhjissä varuskuntarakennuksissa on tehty ilkivaltaa. Pahiten on kärsinyt uimahalli. Pauliina Tolvanen / Yle
 Hiihtolajien valmennuskeskus löysi uuden kodin Kontiorannasta
 Tuija Vinkka  on juuri saapunut muuttokuorman kanssa Taivalkoskelta Kontiorantaan. Tarkoituksena on jatkaa yritystoimintaa uudella paikkakunnalla.
 Vinkan yritys Vaara Sport järjesti Taivalkoskella täyden palvelun harjoitusleirejä nuorille lumilajien harrastajille. Sama yritysidea on käytössä Kontiolahdella sillä erotuksella, että nyt mukana on enemmän kumppaneita. Esimerkiksi majoitustilat järjestyivät Karelia Bedin kautta vanhasta kasarmista.
 Pohjois-Karjalan prikaatissa Kontiorannassa palveli vuosittain noin 1400 varusmiestä. Viidestä kasarmista on käytössä enää yksi. Karelia Bed on majoittanut kasarmissa muun muassa ulkomaalaisia marjanpoimijoita, jatkossa tiloissa yöpyy junioriurheilijoita. Ari Haimakainen / Yle
 Vinkan mukaan mahdollisuus yhteistyöhön oli yksi syy Kontiolahdelle muuttamiseen. Pieni toimija kun ei pysty tarjoamaan kaikkea yksin.
 – Teemme yhteistyötä Kontiolahti Outdoorin kanssa. Heillä on laaja valikoima vuokravälineitä ja ohjelmapalveluja, mutta heiltä puuttuu majoitus- ja ruokapalvelujen järjestäjä. Me täydennämme sitä.
 Myös puitteet ympärivuotisen harjoituskeskuksen pyörittämiseen ovat Vinkan mukaan Kontiolahdella paremmat kuin Taivalkoskella. On rullarata sulan maan harjoitteluun, ensilumenlatu, hyvät pyörätiet ja kilometrikaupalla polkureitistöä.
 Tuija Vinkka on Kontiorannan uusin yrittäjä. Hiihtolajien harjoituskeskuksen on tarkoitus avata ovensa yhtä aikaa ensilumenladun kanssa eli lokakuun puolivälissä. Ari Haimakainen / Yle
 Pohjois-Karjalassa vireillä useita matkailuhankkeita
 Vaara Sportin harjoittelukeskus on Kontiorannalle mieluinen tulokas, sillä suunnitelmien mukaan Kontioranta erottuu muista lähiseudun matkailukohteista ekologisuudella ja kattavilla liikuntapalveluilla.
 Kilpailevia lomakohteita Pohjois-Karjalassa riittää. Esimerkiksi luontomatkailijoita houkutteleva Koli on vain 50 kilometrin päässä.
 Kolin matkailun suuntaviivoista saadaan tietää lisää lähiaikoina, kun ehdotus alueen uudeksi osayleiskaavaksi tulee nähtäville. Kaavaluonnoksessa on varauduttu peräti  25 000 uuden petipaikan rakentamiseen .
 Matkailurakentaminen on tapetilla myös Nurmeksessa, missä Pohjois-Karjalan Osuuskauppa yrittää saada  luvan kylpylähotellin laajentamiseen .
 Kontiorannassa seuraava rajapyykki on vuoden lopussa. Kunnanjohtaja Jari Tuonosen mukaan neuvottelujen pitäisi olla siihen mennessä paketissa.
 – Olen toiveikas, että pääsemme ainakin esisopimukseen tämän vuoden puolella, Tuononen sanoo.
 Kontiorannan vanha varuskunta sijaitsee matkailun kanssa ihanteellisella paikalla Höytiäisen rannalla. Ari Haimakainen / Yle
 Aiheesta voi keskustella 22.9.2021 kello 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Kontiorantaan on suunnitteilla iso ekohotelli ja lomakylä – hanke lanseerattiin Kiinassa urheilumessuilla

Kontiolahden vanhan varuskunnan on annettu rapistua jo 8 vuotta – nyt alueen uudistusta yritetään taas kerran


Summary: Louhintatyöt jatkuvat syksyn ja alkutalven ajan Hyväntuulentien tietyömaalla Kotkassa. Tieremontti on aikataulussa. Paimenportin uuden sillan valaminen alkaa syksyllä.

Louhintatyöt jatkuvat syksyn ja alkutalven ajan Hyväntuulentien tietyömaalla Kotkassa.
 Hyväntuulentie on katkaistu liikenteeltä koko loppuvuodeksi. Kotkan kaupungin keskusta sijaitsee Kotkansaarella ja Hyväntuulentie on päätie, jonka kautta saarelle kulkee valtaosa liikenteestä. Kiertoreitit vaikuttavat päivittäin yli 20 000 autoilijan kulkuun.
 Liikenne päästään palauttamaan tielle ensi vuoden aikana.
 – Se tulee olemaan ensi vuoden asia. Tämä talvi tullaan menemään vielä kiertoteitä, sanoo työmaajohtaja  Antero Lehtinen .
 Remontin ajan liikenne Hyväntuulentieltä on ohjattu kulkemaan Kotkantien kautta. Se on ajoittanut ruuhkauttanut Kotkantietä ja aiheuttanut autoilijoille pysähdyksiä.
 Menneen kesän aikana yksi työmaan suurimmista työvaiheista on ollut vesijohtorakentaminen uuden Hyväntuulentien alle. Tieosuudelle on rakennettu MM Kotka Millsin uusi raakavesiputki ja Kymen Veden uusi vesijohto.
 Aikataulu on pitänyt
 Liikenne on ollut poikki toukokuun alusta myös Paimenportin sillalla. Maisema on sen jälkeen muuttunut melkoisesti, sillä alueelta on kaadettu paljon puita ja Hyväntuulentie on kokonaan kadonnut Paimenportin kohdalla.
 Paimenporttiin rakennetaan eritasoliittymä, jonka vuoksi vanha silta puretaan ja tilalle rakennetaan uusi. Valmistuessaan eritasoliittymä sujuvoittaa esimerkiksi ambulanssiliikennettä Kymenlaakson keskussairaalaan.
 Työmaajohtaja Antero Lehtisen mukaan seuraava suuri työvaihe on Paimenportin risteyssillan rakentaminen. Työvaihe tulee kestämään tulevasta talvesta ensi kesään asti.
 Suuren silta- ja tieremontin on määrä valmistua aikataulun mukaisesti vuonna 2023.
 – Tällä hetkellä olemme aikataulussa, sanoo Lehtinen.
 Liikenne sujunut kiertoteillä
 Väyläviraston mukaan Hyväntuulentiellä kulkee vuorokaudessa yli 21 500 ajoneuvoa, josta yli 1 500 on raskasta liikennettä.
 Hyväntuulentien remontin ohittavalla Kotkantiellä liikenne on sujunut ajoittaisia seisauksia lukuun ottamattailman ongelmia.
 – Isoin haaste liikenteelle tulee louhinnoista, jotka tulevat aiheuttamaan vielä liikenteen seisauksia. Tähän asti autoilijoilla on riittänyt kärsivällisyyttä ja arvostamme rauhallista käyttäytymistä työmaan läheisyydessä, sanoo työmaapäällikkö Antero Lehtinen.
 Lue lisää:   Valtava tieremontti myllää liikenteen Kotkassa – saaressa sijaitsevaan keskustaan johtava päätie menee poikki koko loppuvuodeksi
 Lue lisää:   Yli 20 000 ajoneuvon matkaan tuli iso mutka, kun remontti katkaisi päätien keskustaan Kotkassa – katso videolta, miten liikenne sujui kiertotiellä
 Lisää  Kymenlaakson  uutisia myös Yle Areenassa: katsele, kuuntele ja lue, mitä lähelläsi tapahtuu.

Keskustaan johtava päätie katkeaa nyt valtavaan monttuun Kotkassa – 20 000 autoilijaa ajaa hitaita kiertoteitä pitkin koko talven


Summary: Tietokirjailija Kai Ekholm vinkkaa myös aikuisille viehättävän keinon lisätä lukemista. Hän uskoo sen jopa parantavan parisuhdetta.

– Meillä on 14 prosenttia kansasta, eli 750 000 ihmistä, joilla on lukemisen kanssa ongelmia, Puoli seitsemän -ohjelmassa vieraillut tietokirjailija  Kai Ekholm  sanoo.
 Ekholmin mukaan tuossa joukossa on ihmisiä, jotka eivät ymmärrä kirjoitettua tekstiä eivätkä halua lukea sitä tai pysty tuottamaan kokonaisia lauseita.
 – 10 000 ammattikorkeakoululaisista putoaa pois vuosittain, koska he eivät ymmärrä, mitä heille kirjoitetaan saati osaisi muodostaa lauseita, Ekholm jatkaa.
 Aiemmin Kansalliskirjaston ylikirjastonhoitajana työskennellyt Ekholm lataa karuja numeroita pöytään. Hän on tutkinut suomalaisten lukemista ja pian julkaistaan hänen uusin asiaa valoittava teos,  Lukemisen aika .
 Vapaa-aika on monelle arvokasta. Kirjojen asemesta moni tempautuu mielummin sosiaalisen median maailmaan tai katselemaan suoratoistopalvelua. Lapsia ja nuoria tuntuvat houkutelevan konsolipelit ja pelaaminen ylipäänsä eri alustoilla. Moni vanhempi tuskaileekin, miten saisi jälkikasvunsa kiinnostumaan kirjoista.
 Miten lisätä lukemista arjessa?
 Puoli seitsemän -ohjelman toimittaja  Tuulianna Tola  testasi lapsien kanssa lukukarkkeja. Idea on yksinkertaisesti se, että järjestetään kotona lukutunti, jonka aikana koko perhe lukee ja samalla saa napsia karkkeja. Osa vanhemmista taas maksaa nuorisolle pientä lukupalkkaa.
 Ekholmin mielestä kaikki on sallittua kunhan saadaan lapset kirjojen ääreen.
 – Jos esimerkiksi ne pojat saadaan houkuteltua kirjan ääreen ajatuksella: "Saat nyt kympin, jos luet  Don Quijoten  tai  Harry Potterin ", niin lahjonta on erittäin sallittua.
 Monesti puhutaan siitä, kuinka liikuntaa saisi lisättyä arkeen. Mutta entäpä jos yrittäisi lisätä lukemista lisää päivään?
 – On erilaisia keinoja, kuten vaikka vessakirjasto, Ekholm vinkkaa.
 – Minullakin on sellainen, ja  Thomas Mannin   Taikavuori  on edennyt siellä korona-aikana hyvää vauhtia.
 Ekholm vinkkaa pariskunnille myös varsin viehättävän lukutavan:
 – Hurmaava tapa parantaa parisuhdetta on lukea puolisolle ääneen.
 Katso koko lähetys Areenasta

Miten saada lapset ja nuoret lukemaan kirjoja? Kokeile lukukarkkeja tai lukupalkkaa!


Summary: Kanerva haluaisi EU:n ja Naton välille tiiviimpää yhteistyötä. Keskeisiä kumppaneita olisivat Norja, Iso-Britannia ja Yhdysvallat

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

EU-komission puheenjohtaja  Ursula von der Leyen  sanoi viimeviikkoisessa linjapuheessaan, että EU:n tulisi tiivistää puolustusyhteistyötään. Von der Leyenin mukaan yhteistyö pitäisi "nostaa uudelle tasolle".
 Eduskunnan puolustusvaliokunnan puheenjohtaja  Ilkka Kanerva  (kok.) oli samoilla linjoilla tiistai-illan A-studiossa.
 – Euroopan unionin nykyisen alisuoriutumisen sijasta Euroopan pitäisi ymmärtää se, että kolmio Yhdysvallat, Kiina, Venäjä on kyettävä "neliöimään". Siten, että Euroopalle tulee merkittävän toimijan paikka. Se ei ole mahdollista ilman, että sinulla on uskottava puolustus läpi Euroopan.
 Kanerva arvioi, että EU:n ja Naton pitäisi lähentää yhteistyötään. Sitä voidaan rakentaa solmimalla kahden- ja monenvälisiä kumppanuuksia myös Nato-maiden kanssa.
 – Mukana tulisivat olemaan kaikkein mielenkiintoisimmat ulkopuoliset maat: Norja, Iso-Britannia ja Yhdysvallat. Nämä kolme maata muodostavat Suomen kannalta aivan keskeisen resurssin Suomen puolustuksen kannalta.
 Puolustusvaliokunnan varapuheenjohtaja  Jari Ronkainen  (ps.) sanoi, että EU:n puolustuksen perusta on siinä, että jokainen jäsenvaltio hoitaa oman puolustuksensa.
 – Suurin osa EU:n jäsenvaltioista kuuluu Natoon. Jos rakennetaan Naton rinnalle toista organisaatiota niin mikä on mielekkyys tehdä sitä? Ei tarvita mitään päältäkatsojaorganisaatiota.
 "Puolustusteollisuudella suuri merkitys"
 Ranskan ulkoministeri  Jean-Yves Le Drian  sanoi viime viikon torstaina  tulleensa selkään puukotetuksi . Syynä oli se, että Yhdysvallat, Iso-Britannia ja Australia ilmoittivat ilman mitään ennakkovaroitusta rakentavansa uuden turvallisuusliittouman..
 Pakettiin kuuluu se, että Australia vetäytyy vajaan 55 miljardin euron sukellusvenekaupastaan Ranskan kanssa ja tilaakin sukellusveneet Yhdysvalloista.
 Ranskalle tilanne on paitsi kova kolaus taloudellisesti myös jättimäinen arvovaltatappio.
 Ranskan voimakas reaktio kertoo kansanedustaja  Riitta Mäkisen  (sd.) mukaan siitä, että turvallisuusympäristön muutokset ovat "aitoja ja todellisia".
 – Toisaalta tämä kertoo varmasti myös siitä, miten suuri merkitys puolustusteollisuudella on Euroopalle ja sen jäsenvaltioille.
 Katso koko A-studion keskustelu  Yle Areenasta .
 Lue myös:
 Biden kertoi Yhdysvaltojen, Britannian ja Australian turvallisuuskumppanuudesta puheessaan kansallisesta turvallisuudesta
 Sukellusvenekiistasta diplomaattinen soppa – Australian mukaan kyseessä oli strateginen päätös, Ranska puhuu selkäänpuukotuksesta
 Puolustusministeri Kaikkonen EU:n puolustusyhteistyöstä: "Ehkäpä reipas askel on näköpiirissä ensi keväänä"
 Tätä mieltä poliitikot ja asiantuntijat ovat EU-johtajan puheesta: yhteisen puolustuksen tiivistämistä kehutaan, talous loisti poissaolollaan

Ilkka Kanerva A-studiossa EU:n roolista turvallisuuspolitiikassa: "Eurooppa alisuoriutuu"


Summary: Tampereen yliopistollisen sairaalan aikuispsykiatriassa on 35 erikoislääkärin vaje. Ensimmäistä tai toista käyntiä jonottaa noin 2 300 ihmistä.

Tampereen yliopistollinen sairaala (TAYS)

Viime keväänä tamperelainen  Mikaela  voi niin huonosti, että itsemurha tuntui ainoalta vaihtoehdolta. Hän kertoo katselleensa jo paikkoja, joista voisi hypätä.
 – Tuntui, että en jaksa, kun en saa apua. Ne kuukaudet ovat hyvin sekava mössö. Olen jälkikäteen miettinyt, että mitä jos olisinkin hypännyt. Mutta onneksi se jäi siihen.
 Mikaela ei esiinny jutussa omalla nimellään asian arkaluontoisuuden vuoksi.
 Mikaela sairastaa kaksisuuntaista mielialahäiriötä ja tarvitsee jatkuvaa lääkitystä. Vielä viime vuonna hänellä oli pysyvä hoitosuhde psykiatrin kanssa. Vuoden vaihteessa se loppui, koska Tampereen kaupungin  mielenterveys- ja päihdepalvelut siirrettiin Tampereen yliopistolliseen sairaalaan .
 Mikaelan lisäksi muutos koski noin 6 000 muuta potilasta Tampereelta ja lähikunnista.
 Mikaelan psykiatri oli ohjeistanut häntä varaamaan uuden ajan TAYSista heti tammikuussa, mutta ajanvaraukseen ei päässyt läpi. Psykologiltaan Mikaela kuuli, että psykiatri on irtisanoutunut eikä hänellä ole enää hoitavaa lääkäriä.
 Valtaosa TAYSin psykiatrisista potilaista tutkitaan ja hoidetaan Pitkäniemen sairaalassa Nokialla.  Marjut Suomi / Yle
 Vasta maaliskuussa Mikaela pääsi yksittäiskäynnille uudelle psykiatrille. Hän sai uudet lääkkeet ja lähetteen laboratorioon. Kontrollista tai soittoajoista ei sovittu.
 Sen jälkeen Mikaelan vointi huononi.
 – Se oli elämäni raskain jakso. Olin hyvin masentunut, epävakaa, aggressiivinen ja ärtynyt. Olin myös hyvin ahdistunut hoitotilanteesta. Jos olisin ollut lääkärin hoidossa, hän olisi varmasti havainnut tilanteen ja se olisi voitu katkaista oikealla lääkityksellä.
 Kesäkuussa Mikaela sai puhelun eri lääkäriltä. Tämä soitti maaliskuussa otetuista laboratoriokokeista, joista selvisi, että Mikaelan lääkitystä piti pienentää. Lääkäri määräsi myös uusia kokeita.
 Seuraava soitto uusista koetuloksista tuli maaliskuiselta lääkäriltä. Hän myös kysyi, miten Mikaela voi. Puhelun ansiosta Mikaela pääsi kymmeneksi päiväksi osastohoitoon TAYS Pitkäniemeen.
 Ylilääkäri: "Tilanne on katastrofaalinen"
 TAYSin psykiatrian toimialuejohtaja, ylilääkäri  Hanna-Mari Alanen  sanoo, että Mikaelan kuvailema tilanne on järkyttävä, mutta valitettavasti tällä hetkellä arkipäivää TAYSissa.
 – Meillä on aikuispsykiatriassa 99 erikoislääkärin vakanssia, joista 35 eli kolmasosa on täyttämättä. Vaikka erikoistuvia lääkäreitä on suhteellisen mukavasti ja ostopalvelunakin on saatu hankittua jonkin verran, meillä on työryhmiä, joista lääkäri puuttuu. Tilanne on siinä mielessä katastrofaalinen.
 Ylilääkäri Hanna-Mari Alanen sanoo, että yksi lääkärikäynti ei psykiatriassa riitä. Tarvitaan useita lääkärikäyntejä ja siihen tarvitaan resursseja. Marjut Suomi / Yle
 Alkuvuodesta tilanne on kuitenkin Alasen mukaan parantunut. Ajanvaraukseen saa helpommin yhteyden takaisinsoittopalvelun ansiosta, ja reseptejä pystytään nyt uusimaan sähköisessä järjestelmässä. Samalla on kuitenkin selvinnyt, kuinka isoja ongelmia hoitoon pääsyssä Tampereella on ollut jo pitkään.
 – Kahdeksan kuukauden aikana on käynyt selväksi, että hoidon aloitukseen eli ensimmäiselle tai toiselle käynnille jonottavia on noin 2 300. Viime vuonna Tampereen avopalveluissa oli noin 100 000 käyntiä. Jos näille odottajille lasketaan vaikka kymmenen käyntiä jokaiselle, se olisi jo 25 000 käyntiä tähän päälle, eli neljäsosa siitä määrästä, joka on tuotettu.
 Vuosien varrella kertynyttä hoitovajetta korjataan kaikin keinoin, mitä on keksitty. Alanen sanoo, että mielikuvitus on kyllä käytetty loppuun.
 – Olemme järjestäneet keväästä lähtien lauantaisin poliklinikoita potilaille, jotka odottavat lääkärin lausuntoa esimerkiksi kuntoutustukea, toimeentulotukea tai Kela-terapiaa varten. Niissä meidän ja ulkopuolelta ostetut lääkärit tekevät lisätöinä lausuntoja. Olemme ostaneet lausuntoja myös yksityiseltä puolelta niin paljon kuin tältä alueelta vain saa. Lääkäreitä on palkattu myös ostopalvelufirmoista niin paljon kuin valtakunnasta on löytynyt.
 Alasen mukaan psykiatripula on valtakunnallinen ongelma, jonka ratkaisemiseksi pitäisi myllertää koko psykiatrian kenttä.
 – Mietin kyllä päättäjienkin vastuuta. Miksi tilanne on päässyt näin pahaksi? Olen jossain kohtaa kysynyt, monenko syöpä jätetään hoitamatta. Vaikeahoitoinen psykiatrinen sairaus voidaan jättää hoitamatta, ja se tuntuu kyllä pahalta.
 Potilas: "Olen vain seilannut ja koittanut luovia"
 Osastohoidon jälkeen Mikaela on edelleen vailla omaa lääkäriä ja vakituista hoitosuhdetta. Kesäkuussa hän teki asiasta kirjallisen potilasmuistutuksen TAYSille. Hän kysyi myös, voiko yksityiselle psykiatrille saada palveluseteliä.
 TAYS vastasi, että organisaatiomuutoksen yhteydessä avohoidosta irtisanoutui äkillisesti useita lääkäreitä eikä tämän vuoksi heitä ole ollut lainkaan osassa toimipisteitä. Erittäin vaikean lääkäripulan vuoksi lääkäripalveluita järjestetään lääketieteellisen kiireellisyysarvion mukaisesti eikä potilaille ole osoittaa vakituista hoitavaa lääkäriä.
 TAYS vastaa myös, että psykiatripula on valtakunnallinen ja myös ostopalveluina tarjottavien lääkäripalveluiden määrä on riittämätön tarpeeseen nähden.
 "Yksinkertaista tai nopeaa ratkaisua lääkäritilanteen korjaamiseen ei valitettavasti ole", kirje päättyy.
 Mikaela teki tilanteestaan potilasmuistutuksen vaikka hänen voimansa olivat vähissä. Marjut Suomi / Yle
 Mikaela sanoo miettivänsä päivittäin, miten tilanne voi olla tällainen.
 – Olen itse vain seilannut ja koittanut luovia. Ei tässä tunne olevansa edes ihminen, on ihan ihmisroska olo. Joku voi sanoa, että tämä on hoitoa, mutta tämä on ihan ala-arvoista.
 Mielenterveyspotilaalle olisi Mikaelan mukaan tärkeää tuntea, että häntä halutaan auttaa. Tänä vuonna hänellä ei ole ollut sellainen olo.
 – Hoidon pitäisi olla oikea-aikaista ja ennaltaehkäisevää, ettei se olisi tulipalojen sammuttelua. Olen huolissani tästä tilanteesta Tampereella – tämä voi maksaa ihmishenkiä. Jos odotat kuukausia hoitoon pääsyä, siinä voi tapahtua jo vaikka mitä.
 Pahaan oloon saa apua ympäri vuorokauden päivystävästä  Kriisipuhelimesta  numerosta 09 2525 0111.  Surunauha ry:n  numerot 044 751 9916 ja 044 977 9428 palvelevat arkisin klo 9–15.
 Keskustelu uutisesta on auki 24.9. klo 23 asti.
 Lue myös:
 Masennuksesta kärsivä Sari sai kafkamaista palvelua: "Tuli tunne, pitääkö itse lohduttaa klinikan väkeä" – taustalla tuhansia koskeva uudistus

Vaikea psykiatripula jätti potilaat heitteille – mielialahäiriötä sairastava Mikaela: "Tämä voi maksaa ihmishenkiä"


Summary: Rovaniemellä ja Porissa tulvariski on Suomen suurin tuoreen raportin mukaan. Rovaniemen toissa kevään tulva paljasti varautumisessa puutteita ja sen, etteivät ihmiset aina edes tiedä, onko oma koti vaarassa.

Suomen ilmastopaneelin  tuoreen raportin  mukaan maan suurin tulvariski on Rovaniemellä ja Porissa. Arvio ei tule yllätyksenä rovaniemeläiselle viranhaltijalle, jonka tehtävänä on osallistua tulvien varautumisen suunnitteluun ja toteuttamiseen.
 – Raportti vain vahvisti käsitystä siitä, että ääri-ilmiöt yleistyvät ja voimistuvat, niin kuin nyt on nähty esimerkiksi rankkasateiden kanssa, Rovaniemen kunnossapitoinsinööri  Marko Rautio  sanoo.
 Muistutus tulvariskistä saatiin  toissa keväänä , kun runsaslumisen talven jälkeen tulvavedet saartoivat taloja, katkoivat teitä ja peittivät alleen peltoja ja pyöräteitä. Tulva uhkasi erityisesti Saarenkylää, joka on keskustan kupeessa oleva saari Ounas- ja Kemijokien sekä Saarenputaan välissä. Osa vanhemmista taloista on rakennettu hyvin matalalle.
 Osa asukkaista varautui tulviin huolella.  Jussi Uutela  on yksi niistä asukkaista, jotka vuorasivat talonsa muoviin vesimassojen pelossa.
 – Haimme 10 konttia maata. Kiersimme 60 metriä muovia sokkelin ympäri ja laitoimme hiekkaa päälle. Kun tulee hysteria niin joku aloittaa ja jonkun on jatkettava, hän sanoo.
 Tulvavesi pysähtyi onneksi ennen kuin isompia vahinkoja syntyi kaupungissa. Niin kävi myös Uutelan tontilla.
 – Vesi kävi lähellä, mutta enemmän olisi saanut tulla ennen kuin se olisi pirttiin asti tullut.
 Kaikki eivät tiedä, kuinka suuri riski on
 Rovaniemellä vuoden 2020 tulva osoitti ihmisten riskitietoisuudessa ja varautumisessa myös puutteita.
 – On paljon ihmisiä, joilla ei ole käsitystä, missä korossa oma sokkeli on ja milloin talo hörppää vettä. Jos heillä joku korko olikin ylhäällä, he eivät tienneet, millä korkeusjärjestelmällä korko on, kunnossapitoinsinööri Marko Rautio sanoo.
 Oman talon korkeuden tietäminen ja sen suhteutuminen viralliseen tulvaennusteeseen on tärkeää, jotta tietää minkälainen uhka ennustettu tulva on omalle kodille.
 Näillä hiekkasäkeillä suojeltiin Rovaniemen Saarenkylän vanhaa rakennuskantaa keväällä 2020. Uusissa kaavoissa huomioidaan kerran 100 vuodessa oleva tulvakorkeus niin, että kaikki kastuvat rakenteet tulee rakentaa 0,50 metriä tulvakorkeuden yläpuolelle.    Maija-Liisa Juntti / Yle
 Tulvia varten on varauduttu harjoituksissa, mutta tositilanne paljasti Rovaniemellä myös puutteita tulvasuojelukalustossa ja viranomaisten välisessä yhteistyössä. Esimerkiksi kiinteissä sulkulaitteissa esiintyi puutteita.
 Raution mukaan ainakin kaupungin puolelta ollaan paljon valmiimpia seuraavaan tulvaan.
 – On paljon konkreettisempaa tietoa ja kokemusta tulvan hoidosta. Edellisestä tulvasta oli niin kauan ja porukka oli vaihtunut, että oli paljon opittavaa. Tietotaito on nyt paremmalla tasolla, Rautio sanoo.
 Jo ennen raportin julkaisua kaupungissa oli käynnistetty  pysyvien tulvasuojelumekanismien suunnittelu  Saarenkylän alueelle. Asukkaiden kanssa yhteistyössä tehtävä suunnitelma valmistuu ensi vuoden alussa. Silti toteutukseen on vielä matkaa.
 Lapissa myös osa Kittilän kuntekeskuksesta kuuluu merkittävään tulvariskialueeseen. Tulvapengertä rakennettiin keväällä 2020. Risto Koskinen / Yle
 Lapin ely-keskuksen vesitalousasiantuntijan  Niina Karjalaisen  mukaan Lapin tulvariskialueilla on varauduttu hyvin siihen, että sateet tulevaisuudessa lisääntyvät. Lapin alueella jokaiselle merkittävälle tulvariskialueelle on jo laadittu turvariskien hallintasuunnitelma. Ainoastaan sadanta- ja hulevesipuolelle voi tulla haasteita, jos sateet lisääntyvät.
 Asuntomarkkinoilla sääriskiä ei ole tunnistettu riittävästi
 Suomen Hypoteekkiyhdistyksen nuoremman ekonomistin  Juho Keskisen  mukaan sään ääri-ilmiöiden riskiä ei ole huomioitu riittävästi asuntomarkkinoilla.  Suomen ympäristökeskuksen  (siirryt toiseen palveluun) mukaan Suomessa pahimmassa tapauksessa joka sadas asunto kohtaa tulvariskin seuraavan sadan vuoden aikana.
 – Tämä on asia, jota ei ole tarpeeksi huomioitu tai tarkasteltu kovin analyyttisesti asuntomarkkinoiden näkökulmasta. Tulvariskit ja muutenkin sään ääri-ilmiöt on semmosia, jotka voivat tulla arvaamattomalla tavalla vaikuttamaan asuntojen arvonkehitykseen, Keskinen sanoi  Aamu-tv:ssä  tänään.
 Hänen mukaansa ääri-ilmiöiden uhka ei näy vielä täysimääräisesti asuntojen hinnoissa.
 Tulva-alueella asuvaa tulvapuheet eivät stressaa.
 – En muista, montako taloa olisi kastunut Rovaniemellä minun aikani. Ei niitä montaa ole. Aina mennään hysteria edellä, Uutela toteaa.
 Porissa, jossa tulvariski on suurin, asukkaat tiedostavat riskin, mutta se ei ole päivittäisen pohdinnan aihe. Kuuntele kaupunkilaisten mietteet minuutissa alta:
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  24.9. kello 23 saakka.

Jussi Uutela kiersi talonsa ympäri 60 metriä muovia  viime keväänä – raportti kasvavasta tulvariskistä ei yllättänyt rovaniemeläisiä ja porilaisia


Summary: Ilmastopaneelin tuore raportti kokoaa ensimmäistä kertaa yhteen ilmastonmuutoksen vaikutuksia maakunnittain. Raportti muistuttaa, että useimmissa maakunnissa tarvitaan nyt aktiivista tarttumista sopeutumisen suunnitteluun.

Suomen ilmasto muuttuu lähivuosikymmeninä peruuttamattomasti. Muutos pitää ottaa huomioon alueellisissa sopeutumissuunnitelmissa, muistutetaan  Suomen ilmastopaneelin torstaina julkaistussa raportissa.
 Suomessa ilmastonmuutos tuo mukanaan erityisesti rankkasateita ja tulvia.
 Tulevaisuuden matalapaineet pitävät sisällään enemmän vettä. Sateiden ilmastonmuutoskerroin on vuorokausisateille 1,25–1,3 ja tuntisateille 1,35–1,5.
 Tämä tarkoittaa sitä, että esimerkiksi hulevesitulvien määrä kasvaa tulevaisuudessa kaikissa Suomen maakunnissa. Erityisesti riskiä on suuremmissa kaupungeissa, joissa viemäriverkostot eivät kykene vetämään rankkasateiden vesimääriä entiseen tapaan.
 Toisaalta Suomen talviolosuhteet muuttuvat, joten lumen ja jään sulamisesta aiheutuvat tulvat muuttavat myös luonnettaan, paikoin jopa vähenevät.
 Porissa on Suomen suurin tulvariski. Toisena tulee Rovaniemi. Myös Suomen etelärannikko ja Kymenlaaksossa Kymijoen varsi sekä Haminan ja Kotkan rannikkoalue joutuvat painimaan sekä rankkasateiden että meritulvien kanssa.
 Kokosimme tähän pääkohtia maakuntien tulvariskeistä.
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 Ahvenanmaa
 Ahvenanmaan alueella tulvariskit ovat melko pieniä. Alueen vesistöt ovat pieniä eivätkä aiheuta merkittäviä riskejä. Rannat ovat pääosin jyrkkiä, ja se vähentää merivesitulvien riskiä alueella.
 Ilmastonmuutoksen vaikutukset alueen tulvariskeihin tuskin ovat kovin suuria vuoteen 2050 mennessä, mutta rankkasateiden yleistyminen lisää jonkin verran hulevesitulvien riskiä.
 Etelä-Karjala
 Etelä-Karjalan maakunnan alueella ei ole nimetty merkittäviä tulvariskialueita. Muita tulvariskialueita alueella on Lappeenranta ja Taipalsaari. Niissä on joitakin riskikohteita: asutusta ja välttämättömyyspalveluja. Saimaan rannalla Lappeenrannassa sijaitsee UPM Kaukas ja Imatralla Stora-Enso Imatra. Saimaan rannalla on lisäksi runsaasti loma-asutusta.
 Ilmastonmuutoksen on arvioitu lisäävän Saimaan tulvariskejä vuoteen 2050 mennessä sateen kasvun myötä ja suurimpien tulvien ajoituksen muuttuessa entistä enemmän talvelle.
 Vesistötulvien lisäksi myös hulevesitulvien riski kasvaa alueella rankkasateiden yleistymisen myötä.
 Etelä-Pohjanmaa
 Alueella on kolme merkittävää tulvariskialuetta: Ilmajoki-Seinäjoki ja Ylistaro-Koivulahti Kyrönjoella (jatkuu myös Pohjanmaan maakunnan puolelle) ja Lapua Lapuanjoella.
 Erittäin harvinainen tulva vaikeuttaisi näillä alueilla tuhansien ihmisten elämää. Kaikilla alueilla on myös vaikeasti evakuoitavia kohteita, esimerkiksi kouluja ja päiväkoti. Tulva aiheuttaisi merkittävien tieliikenneyhteyksien katkeamisen.
 Merkittävien tulvariskialueiden lisäksi Etelä-Pohjanmaalla on muita tulvariskialueita: Jalasjärven taajama ja Kauhajoki Kyrönjoella ja Jurvan taajama Närpiönjoella.
 Ilmastonmuutoksen vaikutuksesta vesistötulvien tulvariskien arvioidaan pysyvän lähellä nykyistä vuoteen 2050 mennessä, mutta vaikutuksiin liittyy paljon epävarmuutta ja ne voivat vaihdella tulvariskialueittain.
 Alueen suuremmissa vesistöissä tulvariskit voi myös vähentyä kevättulvien pienentyessä, kun taas etenkin pienemmissä vesistöissä kuten Närpiönjoella tulvat kasvavat joillain ilmastoskenaarioilla. Lumen väheneminen pienentää kevättulvia, mutta toisaalta syys- ja talvitulvat lisääntyvät.
 Jääpatojen riski mahdollisesti pienenee tulevaisuudessa, kun jään määrä vähenee. Jääpatojen muodostumista ja tilanteen muuttumista ilmastonmuutoksen vaikutuksesta kuitenkin tunnetaan vielä huonosti, joten arvio on hyvin epävarma.
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 Etelä-Savo
 Etelä-Savo on Suomen vesistöisin maakunta, jossa ei ole ei ole merkittäviä tulvariskialueita. Ilmastonmuutos todennäköisesti kasvattaa alueella Saimaan ja siihen yhteydessä olevien järvien tulvia vuoteen 2050 mennessä ja muuttaa niiden ajoitusta enemmän talvelle nykyisestä kesäajasta.
 Hulevesitulvien riski tulee rankkasateiden kasvun johdosta kasvamaan tulevaisuudessa.
 Kainuu
 Kainuussa ei ole merkittäviä tulvariskialueita. Muu tulvariskialue Kainuussa on Kuhmon keskustaajama. Ilmastonmuutoksen seurauksena tulvat saattavat Kuhmon alueella pienentyä lumen määrän vähetessä vuoteen 2050 mennessä.
 Rankkasateiden lisääntyminen voi tulevaisuudessa lisätä hulevesitulvien riskiä, joka tosin ei alueella ole kovin suuri.
 Kanta-Häme
 Kanta-Hämeessä on yksi merkittävä tulvariskialue: Riihimäki.
 Riihimäellä arvioidaan olevan erittäin harvinaisen tulvan vaikutusalueella 1 550 asukasta ja neljä vaikeasti evakuoitavaa kohdetta. Lisäksi tulva voisi aiheuttaa muun muassa talousveden pilaantumisen, sähkön ja lämmönjakelun keskeytymisen sekä puhelin- ja tietoliikenneyhteyksien katkeamisen.
 Ilmastonmuutoksen vaikutus Riihimäen tulviin vuoteen 2050 mennessä on melko epävarma ja vaihtelee riippuen käytetystä ilmastoskenaariosta. Todennäköisesti vesistötulvien riski pysyy entisellään tai hieman lisääntyy rankkasateiden kasvun myötä.
 Hulevesitulvat alueella todennäköisesti yleistyvät rankkasateiden yleistyessä ilmastonmuutoksen vaikutuksesta.
 Keski-Pohjanmaa
 Keski-Pohjanmaan maakunnassa ei ole merkittäviä tulvariskialueita, mutta muu tulvariskialue on Perhon taajama Perhonjoella.
 Ilmastonmuutoksen vaikutuksesta Keski-Pohjanmaan tulvariskien arvioidaan pysyvän lähes ennallaan vuoteen 2050 mennessä. Lumen väheneminen pienentää kevättulvia, mutta toisaalta syys- ja talvitulvat lisääntyvät.
 Hulevesitulvien riski alueella kasvaa rankkasateiden yleistyessä ilmastonmuutoksen vaikutuksesta.
 Keski-Suomi
 Keski-Suomen maakunnassa ei ole merkittäviä tulvariskialueita. Alueella olevia muita tulvariskialueita ovat Jyväskylä Kymijoen vesistöalueella ja Keuruun keskustaajama Kokemäenjoen vesistöalueella.
 Suuren vesistön keskusjärven Päijänteen tulvariski todennäköisesti kasvaa sateiden kasvun myötä ja tulvien siirtyessä talviaikaan.
 Kokemäenjoen latvoilla Keurusselän järven rannalla Keuruussa ilmastonmuutos todennäköisesti pienentää tulvariskiä lumen vähetessä ja kevättulvien pienetessä.
 Hulevesitulvien riski kasvaa rankkasateiden kasvaessa ilmastonmuutoksen vaikutuksesta.
 Kymenlaakso
 Kymenlaakson maakunnassa on kaksi merkittävää tulvariskialuetta: vesistötulville Kymijoen alaosa Kymijoen varrella ja merivesitulville Haminan ja Kotkan rannikkoalue. Erittäin harvinaisen tulvan peittämällä alueella asuu satoja ihmisiä.
 Ilmastonmuutos lisää Kymijoen tulvariskiä vuoteen 2050 mennessä, erityisesti kasvavat syksyn ja talven tulvat. Myös hyydetulvariski Kymijoen pääuomassa voi kasvaa lähivuosikymmeninä.
 Korkean merivedenkorkeuden riski kasvaa todennäköisesti hieman vuoteen 2050 mennessä ja selvemmin vuosisadan loppuun mennessä.
 Hulevesitulvien riski alueella kasvaa rankkasateiden yleistyessä ilmastonmuutoksen vaikutuksesta.
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 Lappi
 Lapin maakunnan alueella on kuusi merkittävää tulvariskialuetta. Se on enemmän kuin missään muussa maakunnassa.
 Kuudesta merkittävästä tulvariskialueesta viisi on vesistötulvariskialuetta: Rovaniemen kaupunki, Kittilän kirkonkylä, Kemijärven kaupunki (Kemijoen vesistöalueella), Ivalon taajama (Ivalojoki) ja Tornion kaupunki (Tornionjoki). Yksi on rannikkotulvakohde eli Kemin rannikkoalue.
 Rovaniemi on Porin ohella Suomen merkittävin tulvariskialue, jossa vahinkoja syntyy asuinrakennuksille, erityiskohteille ja tiestölle. Erittäin harvinaisen tulvan peittämällä alueella olisi noin 6 000 asukasta ja useita vaikeasti evakuoitavia kohteita sekä kolme museota. Kohteiden kastuminen aiheuttaisi mitattavat vahingot.
 Ivalossa, Kemijärvellä, Kittilässä ja Torniossa erittäin harvinaisen tulvan peittämällä alueella on kussakin tuhansia asukkaita ja alueilla sijaitsee useita vaikeasti evakuoituvia kohteita, kuten palvelutaloja, päiväkoteja ja terveyskeskuksia.
 Kemijärvellä ja Ivalossa alueen tulvariskiä nostaa tulvapenkereiden mahdollinen murtuminen, jolloin tulva nousee alueelle yllättäen ja nopeasti. Torniossa pahin tulvariski aiheutuu jääpatotulvasta Tornionjoessa.
 Kemissä meritulvan vahingot ovat huomattavia erittäin harvinaisilla tulvilla. Erittäin harvinaisen tulvan peittämällä alueella on lähes 1000 asukasta.
 Ilmastonmuutoksen vaikutukset tulvien suuruuteen Lapin vesistöissä vuoteen 2050 mennessä ovat epävarmoja. Toisaalta lämpeneminen vähentää keskimäärin talven aikana kertyvää lumimäärää, mikä voi pienentää tulvia, mutta sateiden lisääntyminen talvella ja keväällä voi myös kasvattaa tulvia etenkin lähivuosikymmeninä.
 Keskimäärin tulvat pysyvät ennallaan tai pienenevät, mutta ääriskenaarioilla ja rankkojen sateiden kasvaessa tulvien kasvukin voi olla mahdollista lähivuosikymmeninä. Kevättulvat säilyvät suurimpina vesistötulvina.
 Hulevesitulvien riski kasvaa rankkasateiden lisääntyessä ilmastonmuutoksen vaikutuksesta.
 Pirkanmaa
 Pirkanmaalla ei ole merkittäviä tulvariskialueita.
 Ilmastonmuutoksen vaikutuksesta Vammalan tulvariski todennäköisesti pysyy ennallaan tai kasvaa vuoteen 2050 mennessä. Tulvien ajoitus siirtyy entistä enemmän keväästä syksyyn ja talveen. Hyydetulvat voivat lisätä Kokemäenjoen yläosan ja Vammalan tulvahaittoja ja hyydetulvien riskin on arvioitu kasvavan lähitulevaisuudessa.
 Pohjanmaa
 Pohjanmaalla sijaitsee kaksi merkittävää tulvariskialuetta, Laihia-Tuovila-Runsor Laihianjoella ja Lapväärtti Lapväärtinjoella. Lisäksi Etelä-Pohjanmaalla pääosin sijaitseva merkittävä tulvariskialue Ylistaro-Koivulahti jatkuu myös Pohjanmaan puolelle Kyrönjoen suistoon. Alueella asuu satoja ihmisiä.
 Lisäksi Pohjanmaalla on useita muita tulvariskialueita.
 Ilmastonmuutoksen vaikutuksesta vesistöjen tulvariskien arvioidaan pysyvän ennallaan tai muuttuvan vaihtelevasti eri vesistöalueilla vuoteen 2050 mennessä, ja vaikutuksiin liittyy paljon epävarmuutta. Lumen väheneminen pienentää kevättulvia, mutta toisaalta kesän rankkasateista aiheutuvat tulvat todennäköisesti kasvavat, samoin syys- ja talvitulvat.
 Hulevesitulvien riski kasvaa rankkasateiden kasvaessa ilmastonmuutoksen vaikutuksesta.
 Merivesitulvien riskin arvioidaan pysyvän ennallaan tai pienenevän vuoteen 2050 asti, ja vuoteen 2100 mennessä taas pysyvän ennallaan tai kasvavan merivedenkorkeuden nousun vaikutuksesta.
 Pohjois-Karjala
 Alueella ei ole merkittäviä tulvariskialueita. Muita tulvariskialueita on viisi, kaikki Vuoksen vesistöalueella. Nämätulvariskialueet ovat Joensuun taajama ympäristöineen, Liperin taajama, Enon taajama, Lieksan taajama ja Nurmeksen taajama.
 Pielisen ja Pielisjoen tulvat pysynevät keskimäärin lähellä nykytasoaan vuoteen 2050 mennessä. Kevättulvat pienenevät lumen vähetessä, mutta syksyn ja talven tulvat toisaalta kasvavat. Vuosisadan lopulla tulvariski voi kasvaa, mutta lähivuosikymmeninä näin ei todennäköisesti vielä käy.
 Hulevesitulvien riski kasvaa rankkasateiden kasvaessa ilmastonmuutoksen vaikutuksesta.
 Pohjois-Pohjanmaa
 Pohjois-Pohjanmaalla sijaitsee kolme merkittävää tulvariskialuetta: Pudasjärvi Iijoella, Pyhäjoen alaosa (Pyhäjoen taajama-Oulainen) Pyhäjoella ja Alavieska-Ylivieska Kalajoella.
 Alueella on lisäksi paljon muita tulvariskialueita lähinnä alueen isojen jokien ympäristössä. Useissa kohteissa suurin riski muodostuu jääpadoista, Oulussa hyydetulvat ovat merkittävä riskitekijä.
 Ilmastonmuutoksen vaikutuksesta vesistöjen tulvariskien arvioidaan pysyvän ennallaan tai muuttuvan vaihtelevasti eri vesistöalueillavuoteen 2050 mennessä. Lumen väheneminen todennäköisesti pienentää kevättulvia, mutta etenkin Iijoella ja Kiiminkijoella voi vielä esiintyä hyvin runsaslumisiakin talvia.
 Hulevesitulvien riski kasvaa rankkasateiden kasvaessa ilmastonmuutoksen vaikutuksesta.
 Merivesitulvien riskin arvioidaan pienenevän vuoteen 2050 asti, ja vuoteen 2100 mennessä taas olevan nykytasolla tai kasvavan.
 Pohjois-Savo
 Pohjois-Savossa ei sijaitse merkittäviä tulvariskialue. Muita tulvariskialueita on neljä: Iisalmen, Kuopion, Kiuruveden ja Varkauden keskustat ympäristöineen.
 Ilmastonmuutoksen vaikutuksesta vesistötulvat todennäköisesti pienenevät tai pysyvät nykyisellään. Tähän asti suurimpia tulvia olleet kevättulvat pienenevät lumen määrän vähetessä, toisaalta syys- ja talvitulvien arvioidaan kasvavan.
 Hulevesitulvien riski kasvaa rankkasateiden yleistymisen myötä.
 Rankkasateen jälkeen Kuopion satamakadulla kesäkuussa 2021. Kuvituskuva Juhani Forsman / Yle
 Päijät-Häme
 Päijät-Hämeen maakunnassa ei ole merkittäviä tulvariskialueita eikä myöskään muita tulvariskialueita.
 Päijänteen tulvien on arvioitu kasvavan tai pysyvän nykyisellään vuoteen 2050 mennessä, pienempien järvien ja jokien tulvissa ei välttämättä ole merkittävää muutosta ja myös tulvien pieneneminen on mahdollista.
 Hulevesitulvien riski kasvaa rankkasateiden yleistymisen myötä.
 Satakunta
 Satakunnan alueella sijaitsee kaksi merkittävää tulvariskialuetta: Pori ja Huittinen Kokemäenjoella.
 Muita tulvariskialueita alueella ovat Merikarvia ja Pomarkku Karvianjoella sekä Kokemäen alue Kokemäenjoen varrella.
 Porissa tulvariski muodostuu vesistötulvan ja merivesitulvan yhdistelmänä ja todennäköisin suuria vahinkoja aiheuttava tulvatyyppi ovat jääpato- tai hyydetulvat, joiden tarkkaa todennäköisyyttä on kuitenkin hankalaarvioida. Pori on Suomen merkittävin tulvariskialue yhdessä Rovaniemen kanssa.
 Ilmastonmuutoksen vaikutuksesta tulvariski Kokemäenjoessa todennäköisesti kasvaa tai pysyy ennallaan vuoteen 2050 mennessä ja siirtyy entistä enemmän syksyyn ja talveen. Porin tulvariskiin vaikuttavat Kokemäenjoen lisäksi myös merivesi ja jääpato- ja hyyderiski.
 Hyydetulvien riski Kokemäenjoessa kasvaa vuoteen 2050 mennessä, kun jääkantta on entistä harvemmin ja suuria virtaamia talvella entistä useammin.
 Porissa oli suuri hulevesitulva vuonna 2007, jolloin kaupungin alueelle osunut harvinaisen suuri rankkasade aiheutti suuria, noin 20 miljoonan euron vahinkoja. Hulevesitulvien riskin arvioidaan kasvavan ilmastonmuutoksen vaikutuksesta, kun rankkasateiden ennakoidaan kasvavan.
 Uusimaa
 Uudenmaan alueella sijaitsee kaksi merkittävää tulvariskialuetta: Helsingin ja Espoon rannikkoalue ja Loviisan rannikkoalue.
 Nämä ovat korkeasta merivedenkorkeudesta aiheutuvia rannikkotulva-alueita, jossa korkea merivedenkorkeus voi aiheuttaa merkittäviä vahinkoja rakennuksille ja infrastruktuurille. Helsingin ja Espoon alueella vahinkojen odotusarvo on noin neljä miljoonaa euroa vuosittain.
 Ilmastonmuutoksen on arvioitu kasvattavan korkeiden merivedenkorkeuksien todennäköisyyttä Suomenlahdella jonkin verran vuosisadan puoleen väliin mennessä ja selvemmin vuosisadan loppupuolella, tosin arvioihin liittyy merkittävää epävarmuutta.
 Vesistötulvissa ilmastonmuutoksen vaikutus on epävarma ja vaihtelee vesistöittäin, mutta todennäköisesti muutokset tulvien suuruudessa eivät ole kovin suuria. Toisaalta lumen sulamisesta aiheutuvat tulvat pienenevät, mutta talvitulvat ja rankkojen sateiden aiheuttamat tulvat erityisesti rannikon pienilillä tiiviisti rakennetuilla valuma-alueilla kasvavat.
 Hulevesitulvien riski tulee rankkasateiden kasvun johdosta kasvamaan tulevaisuudessa ja tähän riskiin tulisi varautua entistä paremmin.
 Vesi täytti alikulkusilan Raaseporissa helmikuussa 2020. Kuvituskuva Christoffer Westerlund / Yle
 Varsinais-Suomi
 Varsinais-Suomessa sijaitsee yksi merkittävä tulvariskialue, Turun rannikkoalue, joka on riski merivesitulvan vuoksi.
 Lisäksi alueella on muita tulvariskialueita Salo Uskelanjoella, Eura Eurajoella sekä Perniö Kiskojoensivuhaaran Perniönjoen varrella.
 Ilmastonmuutoksen ei ole arvioitu muuttavan korkeiden merivedenkorkeuksien todennäköisyyttä Saaristomerellä vielä merkittävästi vuoteen 2050 mennessa, mutta kasvattavan niitä vuosisadan loppupuolella.
 Vesistötulvissa ilmastonmuutoksen ei ennakoida aiheuttavan alueella suurta muutosta vuoteen 2050 mennessä. Vaikutus voi kuitenkin vaihdella vesistöalueittain.
 Hulevesitulvien riski kasvaa tulevaisuudessa ja tähän riskiin tulisi varautua entistä paremmin.
 Lue myös :
 Ilmastopaneeli kehottaa Suomea varautumaan sademäärän merkittävään kasvuun ja vakavien tuhotulvien riskiin – "On keskitytty liikaa siihen, lämpeneekö"
 Ilmastonmuutos on vienyt suomalaisilta koteja, raanveden ja jopa hengen – tässä 8 tarinaa tapahtuneista mullistuksista
 Toimittajalta: Tein tutkimusmatkan ilmastonmuutoksen Suomeen, enkä vaipunut epätoivoon
 Tällainen on ”pesusienikaupunki” – ilmastonmuutoksen aiheuttamiin rankkasateisiin varaudutaan rakentamalla putkien sijaan tulvapuistoja
 Ilmastonmuutoksen vaikutukset ovat täällä ja on aika kääriä hihat – terveysriskeinä ovat uudet infektiosairaudet ja sisäilman pilaantuminen

Tällaiset tulvariskit kohtaavat kotialuettasi lähivuosikymmeninä – ilmastonmuutos lisää Suomen sademääriä, ja näin se tuntuu eri maakunnissa


Summary: Neljä EU:n alueelle pyrkinyttä ihmistä on kuollut Puolan ja Valko-Venäjän rajalla. He olivat ilmeisesti irakilaisia. Puolalainen kansalaisjärjestö varoittaa, että rajalla kuolee lisää ihmisiä, ellei tilannetta ratkaista.

Viikonloppuna Puolan puolelta rajaa löytyi kolme kuollutta miestä. Valko-Venäjän puolella puolalaiset rajavartijat näkivät puolestaan kuolleen naisen.
 Kuolleet olivat ilmeisesti irakilaisia, jotka menehtyivät hypotermiaan eli kylmyyden seurauksena.
 Rajalla tapahtuneista kuolemista oli varoitettu jo aiemmin, sanoo  Kalina Czwarnóg  puolalaisesta Ocalenie-säätiöstä, joka keskittyy pakolaisten ja maahanmuuttajien auttamiseen.
 – Valitettavasti näitä tapauksia on tulossa lisää, ellei tilanne muutu, Czwarnóg sanoo puhelinhaastattelussa Varsovasta.
 EU:n Valko-Venäjän vastaiselle rajalle on saapunut poikkeuksellisen paljon siirtolaisia ja pakolaisia keväästä lähtien.
 Valko-Venäjän itsevaltainen presidentti  Aljaksandr Lukašenka  uhkasi jo toukokuun lopulla päästää "huumeet ja siirtolaiset" rajan yli EU:n alueelle vastatoimena unionin Valko-Venäjälle asettamille pakotteille.
 Afganistanilaiset työnnettiin takaisin
 Kalina Czwarnóg on erityisen huolestunut 32 hengen afganistanilaisen ryhmästä, jossa on viisi naista ja yksi alaikäinen.
 Ryhmä on ollut Puolan ja Valko-Venäjän välisellä ei-kenenkään-maalla, lähellä Usnarz Górnyn kylää, jo yli kuusi viikkoa.
 Harri Vähäkangas / Yle
 Afganistanilaiset eivät pääse Puolaan, eivätkä valkovenäläiset rajavartijat päästä heitä takaisin Valko-Venäjälle.
 Ocalenie-säätiön työntekijät ovat pitäneet yhteyttä ryhmään.
 – He ovat moneen kertaan sanoneet rajavartijoille hakevansa turvapaikkaa Puolasta ja ovat myös antaneet asianajajille valtuutuksen jättää turvapaikkahakemuksen, Czwarnóg kertoo.
 Hänen mukaansa Puolan pitäisi käsitellä turvapaikkahakemukset, koska ryhmä ehti käydä Puolan maaperällä, ennen kuin heidät työnnettiin takaisin rajavyöhykkeelle.
 Olosuhteet muuttumassa vaarallisiksi
 Olosuhteet rajalla ovat muuttumassa nopeasti huonompaan suuntaan.
 – Siellä sataa paljon, ja sää on kylmenemässä. Nämä ihmiset kertovat meille, että suurin osa heistä on sairastunut, eivätkä he selviä enää montaa päivää. Pelkomme on, että joku heistäkin kuolee, sanoo Kalina Czwarnóg.
 Osa afganistanilaisista on sairastunut juotuaan vettä läheisestä purosta, toiset kylmyyden seurauksena.
 Czwarnógin mukaan valkovenäläiset rajavartijat ovat antaneet afganistanilaisille vanhoja univormuja. Keskiviikkona valkovenäläiset toimittivat ryhmälle myös ruokaa ensimmäisen kerran viikkoon.
 Puola julisti rajalle poikkeustilan
 Puolan ja Valko-Venäjän rajan tapahtumista on vaikea saada luotettavaa tietoa.
 Puolan viranomaiset ovat julistaneet rajaseudulle poikkeustilan ja estäneet toimittajilta ja järjestöjen työntekijöiltä pääsyn rajalle.
 Valko-Venäjän vastaiselle rajalle julistettua poikkeustilaa ja uutta raja-aitaa vastustava mielenosoittaja Puolan parlamentin edustalla Varsovassa. All Over Press
 Ennen kuin poikkeustila astui voimaan, Ocalenie-säätiö sanoo kuulleensa myös rajalla jumissa olevasta 24 hengen syyrialaisryhmästä. Heihin ei kuitenkaan ole saatu yhteyttä.
 – On mahdollista, että rajalla on vielä enemmänkin väkeä, mutta meillä ei ole tästä tietoa, Czwarnóg sanoo.
 Puolan pääministerin  Mateusz Morawieckin  mukaan Valko-Venäjän rajalla on havaittu elokuun alun jälkeen noin 7 000 maahanpyrkijää.
 Myös Latviassa ja Liettuassa  rajan yli on pyrkinyt satoja siirtolaisia  ja turvapaikanhakijoita Irakista ja muualta Lähi-Idästä. Liettuassa otettiin kesän aikana kiinni yli 4 000 luvattomasti rajan yli pyrkinyttä.
 Puolan viranomaisten mukaan Valko-Venäjällä on tällä hetkellä yhä noin 10 000 ihmistä, jotka ovat pyrkimässä rajan yli.
 Kalina Czwarnógin mielestä lukuja ja tulijoiden muodostamaa uhkaa liioitellaan Puolassa sisäpoliittisista syistä.
 Puola on tehostanut Valko-Venäjän vastaisen rajan valvontaa. All Over Press
 Diktaattori Lukašenka matkanjärjestäjänä
 Puola syyttää Valko-Venäjää uuden siirtolaisreitin luomisesta. Puolan mukaan Valko-Venäjä yrittää painostaa Euroopan unionia kostoksi sille määrätyistä pakotteista.
 Turkin lentoyhtiö Turkish Airlines ja Valko-Venäjän Belavia lentävät useita lentoja päivässä Istanbulista Valko-Venäjän pääkaupunkiin Minskiin. Istanbulia on pidetty yhtenä irakilaisten ja muiden siirtolaisten välietappina matkalla kohti Länsi-Eurooppaa.
 Irakin valtiollinen lentoyhtiö  keskeytti elokuussa lentonsa  Minskiin Liettuan painostuksen seurauksena. Tuolloin kävi ilmi, että osa valkovenäläisen matkatoimiston tuomista irakilaisista oli päätynyt Latvian, Liettuan tai Puolan vastaiselle rajalle.
 Valko-Venäjän valtiollisella Tsentrkurort -matkatoimistolla on ollut keskeinen rooli rajaliikenteen järjestämisessä ja viisumien myöntämisessä siirtolaisille. Matkatoimisto toimii suoraan presidentti Aljaksandr Lukašenkan hallinnon alaisuudessa.
 Tämä käy ilmi saksalaisen  Der Spiegel -lehden  ja venäläisen liikemiehen  Mihail Hodorkovskin  perustaman Dossier-tutkimusryhmän tekemästä selvityksestä. Matkatoimisto on kiistänyt osallisuutensa.
 “Turvapaikkahakemukset käsiteltävä”
 Kalina Czwarnóg Ocalenie-säätiöstä sanoo, että Lukašenkan sotkeutuminen asiaan ei voi oikeuttaa sitä, että rajalla olevia kohdellaan kaltoin.
 Hänen mukaansa Puolan täytyy noudattaa lakia ja kansainvälistä oikeutta: lain mukaan ihmisillä on oikeus hakea turvapaikkaa ja hakemukset on käsiteltävä.
 – Sillä ei ole merkitystä, onko tämä osa Valko-Venäjän diktaattorin hybridioperaatiota vai ei. Näitä ihmisiä tulee auttaa joka tapauksessa, Czwarnóg sanoo.
 Puolalaisia sotilaita rakentamassa uutta raja-aitaa Valko-Venäjän vastaiselle rajalle. All Over Press
 YK:n pakolaisjärjestö UNHCR ja kansainvälinen siirtolaisjärjestö IOM  ovat kehottaneet Puolan viranomaisia sallimaan elintarvikkeiden ja lääkintäavun toimittamisen raja-alueelle.
 Järjestöt ovat huolissaan siitä, että ihmisiä käännytetään rajoilla ilman, että heidän tilannetta selvitetään. Huoli koskee muitakin maita kuin Puolaa.
 IOM:n ja UNHCR:n mukaan oikeutta hakea turvapaikkaa pitäisi kunnioittaa samalla, kun valtiot turvaavat rajansa.
 Entistä useampaa EU:n ulkorajalla sijaitsevaa valtiota on arvosteltu pikakäännytyksistä.
 Kroatiaa on syytetty väkivaltaisista otteista , kun se palauttaa ihmisiä rajaltaan Bosnia-Hertsegovinaan.  Kreikka taas näyttää työntävän  Turkin kautta tulevia siirtolaisia ja pakolaisia takaisin kohti Turkin rannikkoa.
 Lue lisää:
 Suomalaiset rajavartijat etsivät jalanjälkiä hiekasta Liettuan ja Valko-Venäjän välisellä rajalla – Frontex tarjoaa valvonta-apua EU:n ulkorajalla
 Valko-Venäjä kiristää EU:ta päästäen siirtolaisia yli rajan – Liettuan mukaan Lukašenkan hallinto järjestää kuljetuksia
 Analyysi: EU:ta syytetään lepsuksi nyrkkeilysäkiksi, mutta pakotteet ovat mainettaan vahvempi leka erityisesti pientä Valko-Venäjää vastaan

Kriisi Puolan ja Valko-Venäjän rajalla kärjistyy: Neljä rajanylittäjää kuollut, kymmeniä afganistanilaisia jo viikkoja jumissa ei-kenenkään-maalla


Summary: Helsingin poliisi on saanut ilmoituksen yksityisasunnossa olevasta henkilöstä, jolla on mahdollisesti ase. Poliisi on eristänyt lähialueen.

Helsingin poliisilla on usean partion tehtävä käynnissä Herttoniemenrannassa. Poliisi tiedottaa asiasta Twitterissä.
 Poliisi on saanut ilmoituksen yksityisasunnossa olevasta henkilöstä, jolla on mahdollisesti ase.
 Poliisi on eristänyt lähialueen. Poliisin tavoitteena on saada henkilö kiinni neuvottelemalla.

Poliisi on eristänyt alueen Herttoniemenrannassa Helsingissä – epäilys aseistetusta henkilöstä yksityisasunnossa


Summary: Eduskunnan koronarajoitukset vaikuttavat edelleen kyselytunneille osallistuvien kansanedustajien ja ministerien määrään. Viime viikkoina kyselytunneilla on puitu muun muassa poliisin määrärahoja, ensi vuoden budjettia ja maahanmuuttoa.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Kansanedustajat kyselevät ja ministerit vastaavat jälleen tänään iltapäivällä eduskunnan kyselytunnilla.
 Yle näytää eduskunnan kyselytunnin suorana. Voit seurata lähetystä klikkaamalla jutun pääkuvaa.
 Kysymyksiin ovat vastaamassa pääministeri  Sanna Marin  (sd.), valtiovarainministeri  Annika Saarikko  (kesk.), perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.)., työministeri  Tuula Haatainen  (sd.), elinkeinoministeri  Mika Lintilä  (kesk.), pohjoismaisen yhteistyön ja tasa-arvon ministeri  Thomas Blomqvist  (r.), sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.), opetusministeri  Li Andersson  (vas.), tiede- ja kulttuuriministeri  Antti Kurvinen  (kesk.) sekä sosiaali- ja terveysministeri  Hanna Sarkkinen  (vas.).
 Eduskunnassa noudatetaan erilaisia koronarajoituksia vielä ainakin lokakuun alkupuolelle saakka. Rajoitukset vaikuttavat sekä kansanedustajien että ministerien osallistumiseen kyselytunneille.
 Puhetta työllisyystoimista ja poliisin määrärahoista
 Tämänpäiväinen kyselytunti on syysistuntokauden kolmas.
 Viikolla poliittista keskustelua ovat kiihdyttäneet muun muassa valtiovarainministeri Saarikon väläytykset ansiotuloverojen vähennyksestä. Perussuomalaiset puolestaan piti omalla tuumaustunnillaan tiistaina esillä ilmastotoimien hintalappua sekä  ensi vuonna valittavien aluevaltuustojen poliittisille ryhmittymille maksettavia avustuksia .
 Voi olla, että näistä teemoista kuullaan kysymyksiä myös istuntosalissa.
 Viime viikolla  kyselytunnilla käytiin kiivasta keskustelua poliisin määrärahoista . Keskustelu jatkui  eduskunnan käsitellessä sisäisen turvallisuuden selontekoa tiistaina .
 Istuntokauden ensimmäiselle kyselytunnille ministerit saapuivat juuri budjettiriihensä päättäneinä. Tuolloin edustajia puhutti  muun muassa budjetti, työllisyystoimet ja maahanmuutto .
 Uutinen päivittyy.

Mikä puhuttaa kyselytunnilla? Katso suora lähetys klo 16


Summary: Vaasan hovioikeus katsoi kuljettajan aiheuttaman kuolemantuottamuksen törkeäksi ja korotti ehdollisen vankeusrangaistuksen kuuden kuukauden pituiseksi.

Vaasan hovioikeus on korottanut 10-kuukautisen poikavauvan kuoleman ohituskolarissa aiheuttaneen Pohjanmaalla asuvan miehen tuomiota.
 1970-luvun alkupuolella syntynyt mies oli lähtenyt valtatie kahdeksalla Uudessakaarlepyyssä ohitukseen kieltoalueella ja törmännyt vastaan tulleeseen henkilöautoon joulukuussa 2017. Miehen kyydissä takapenkillä ollut vauva kuoli ja miehen vaimo eli lapsen äiti loukkaantui. Vauva oli turvaistuimessa, mutta suositusten vastaisesti kasvot menosuuntaan.
 Pohjanmaan  käräjäoikeus tuomitsi miehen neljän kuukauden ehdolliseen vankeusrangaistukseen kuolemantuottamuksesta  ja kahdesta vamman tuottamisesta sekä törkeästä liikenneturvan vaarantamisesta. Hovioikeus kovensi tuomion syyttäjän vaatimuksen mukaisesti törkeäksi kuolemantuottamukseksi, myös vammantuottamisissa täyttyi törkeän tekomuodon tunnusmerkistö.
 Miehen saama tuomio koveni kuuden kuukauden ehdolliseen vankeusrangaistukseen.
 Hovioikeuden mukaan onnettomuudessa ei ollut kyse huolimattomuudesta, vaan kuljettajan oli täytynyt tiedostaa ohitustilanteeseen sisältyvä tarpeeton riski.
 Mies vetosi arviointivirheeseen ja kokemattomuuteensa talviliikenteessä. Tapahtumahetkellä oli pimeää ja liukasta. Onnetomuudessa loukkaantui myös vastaantulleessa autossa ollut parikymppinen mies. Kolariautoihin törmäsi vielä kolmaskin auto.
 Kuljettaja voi hakea tuomioon vielä valituslupaa korkeimpaan oikeuteen.

Hovioikeus kovensi tuomiota: Uudessakaarlepyyssä vauvan kuoleman kolarissa aiheuttaneen miehen täytyi tiedostaa ohitukseen sisältyvä riski


Hämeenlinnan hallinto-oikeus on hylännyt ympäristöjärjestöjen tekemät valitukset karhun kannanhoidollisista luvista Pirkanmaalla.
 Asiasta kertoo Luonnonsuojeluliiton Pirkanmaan piiri, joka valitti asiasta hallinto-oikeuteen yhdessä paikallisyhdistysten kanssa.
 Pirkanmaalle myönnettiin kolme lupaa, joista yksi Längelmäveden alueelle Orivedelle ja kaksi Mänttä-Vilppula-Ruovesi-Virrat -alueelle.
 Luonnonsuojeluliiton Pirkanmaan piirin suurpetokoordinaattori  Marjaana Laaksonen  sanoo, ettei päätöksestä valiteta. Lupamäärät ovat pieniä, mutta luonnonsuojelijat ovat pettyneitä lupaperusteisiin.
 – Toivomme, että jatkossa kanta-arvio perustuu, kuten aiemminkin, kolmen-neljän vuoden pentuekeskiarvolle pelkän edellisen vuoden pentuemäärän sijaan.
 Laaksonen toivoo, että luvat käytetään lupaehtojen mukaisesti harkiten ja valikoiden.
 Jahti ei ehtinyt alkaa
 Karhunmetsästysaika alkoi koko maassa 20. päivä elokuuta. Pirkanmaalla jahti meni viime tipassa jäihin valitusten takia.
 Suomen riistakeskus on myöntänyt yhteensä 356 poikkeuslupaa karhun kannanhoidolliseen metsästykseen.
 Poikkeuslupien lisäksi poronhoitoalueella voidaan kaataa alueellisen kiintiön nojalla 90 karhua. Lupia perustellaan kannan koon säätelyllä. Metsästys myös ylläpitää karhujen ihmisarkuutta ja vähentää vahinkoja esimerkiksi mehiläispesille ja rehupaaleille.
 Karhun pyyntiin osallistuu kauden aikana Suomessa tuhansia metsästäjiä. Karhua metsästetään Suomessa pääsääntöisesti koirien avulla ja seurueina.
 Saaliiksi saadusta karhusta on tehtävä ilmoitus Suomen riistakeskukselle.
 Asiasta lisää pian.
 Lue lisää:
 Karhujahti viime tipassa jäihin Pirkanmaalla – metsästäjä: "Kaikki kaatajat eivät halua naamaansa julkisuuteen"

Karhuja saa sittenkin kaataa Pirkanmaalla, Luonnonsuojeluliitto pettyi hallinto-oikeuden päätökseen


Summary: Hallitus ei ehdota raha-automaattien poistamista esimerkiksi kioskeista ja kaupoista, mutta sijoittelussa on huomioitava muun muassa alaikäiset.

Kasinot, uhkapelit ja rahapeli- ja vedonlyöntipalvelut

Hallitus on antanut arpajaislain uudistamista koskevan lakiesityksen eduskunnalle. Arpajaislaki säätelee rahapelaamista. Esityksen tavoitteena on edelleen ehkäistä ja vähentää rahapelaamisesta aiheutuvia haittoja ja lujittaa Veikkauksen monopolijärjestelmää. Tavoitteena on, että säädösmuutokset tulisivat pääosin voimaan ensi vuoden alusta.
 Hallitus ei ehdota, että nykyisen kaltaisesta raha-automaattien sijoittelusta esimerkiksi kioskeihin ja kauppoihin luovuttaisiin, mutta automaattien sijoittelussa tulisi ottaa huomioon erityisesti rahapelaamisen haitat alaikäisille ja haavoittuvassa asemassa oleville.
 Veikkaus on jo ilmoittanut ottavansa pakollisen tunnistautumisen käyttöön kaikessa rahapelaamisessa, ja tämä kirjattaisiin myös tulevaan lakiin. Pakollinen tunnistautuminen raha-automaattipelaamisessa otettiin käyttöön tämän vuoden alussa. Muussa pelaamisessa tunnistautuminen alkaisi viimeistään vuoden 2023 alussa ja raaputusarvoissa vuoden 2024 alussa.
 Peli- ja pelaajatietoa hyödynnetään haittojen seurannassa, ehkäisyssä ja tutkimuksessa. Veikkauksella olisi oikeus käyttää yksittäistapauksissa tietoja esimerkiksi haitalliseen pelaamiseen puuttumisessa. Tunnistautumisella kerättävien peli- ja pelaajatietojen käytöstä säädettäisiin laissa.
 Mainonnan valvontaa tehostetaan
 Hallitus haluaa lisäksi muun muassa tehostaa arpajaislain vastaisen markkinoinnin valvontaa. Uutena työkaluna Poliisihallitus voisi esittää markkinaoikeudelle hallinnollista seuraamusmaksua arpajaislain vastaisesta markkinoinnista. Poliisihallitus voisi jatkossa kieltää myös yksityishenkilöitä markkinoimasta rahapelejä arpajaislain vastaisesti.
 Sisäministeriön neuvottelevan virkamiehen Jukka Tukian mukaan yksityishenkilölle annettava seuraamusmaksu olisi vähintään 500 euroa ja enintään 40 000 euroa.
 Lakiesitys edellyttää markkinoinnin olevan kokonaisuudessaan maltillista. Erityisen haitallisten rahapelien kuten rahapeliautomaattien mainostaminen kiellettäisiin.
 Esitykseen sisältyvät toimenpiteet vähentävät Veikkauksen tuottoa ja arpajaisveron määrää.
 – Vielä ei ole yksiselitteistä arviota siitä, kuinka paljon mainontaan, tunnistautumiseen ja peliautomaattien sijoittamiseen liittyvät rajaukset vaikuttaisivat Veikkauksen pelien tuottoihin, sanoi sisäministeriön kansliapäällikkö  Kirsi Pimiä  tiedotustilaisuudessa.
 Maksuestoja ulkomaisille peliyhtiöille
 Esitys mahdollistaisi maksuliikenne-estoja monopolin ulkopuolisen rahapelaamisen estämiseksi. Se koskisi ulkomaisia peliyhtiöitä, jotka suuntaavat Manner-Suomeen arpajaislain vastaista markkinointia.
 Lainvastaisuuden toteaisi Poliisihallitus, joka antaisi markkinointia koskevan kieltopäätöksen. Ne yhtiöt, joille kieltopäätös on annettu joutuisivat estolistalle. Pankkien ja muiden maksupalveluiden tarjoajien pitäisi sen jälkeen estää pelaajan ja estolistalla olevan peliyhtiön välinen rahaliikenne.
 Estoilla pyritään esityksen mukaan vaikuttamaan rahapelien saavutettavuuteen
 Myöskään ahvenanmaalainen peliviihdeyritys Paf ei saisi mainostaa Manner-Suomessa.
 Lue myös:
 Valtioneuvosto asettaa hankkeen pohtimaan rahapelituotoilla kustannettujen toimintojen uutta rahoitusmallia
 Äsken Veikkaus oli hyvis, nyt pahis: Uusi rahapelilaki vahvistaa ja hillitsee Veikkausta samaan aikaan
 THL:n tutkimuspäällikkö ehdottaa pelikoneille samantyyppisiä varoituksia kuin tupakka-askeissa on

Rahapelaamista säätelevä lainsäädäntö eteni eduskuntaan – tavoitteena ehkäistä rahapelaamisen haittoja


Summary: THL ei pidä Sputnikilla rokotettuja riskinä koronavirusepidemian pahenemiselle Suomessa.  Nykysääntöjen mukaan Sputnikin saaneet joutuvat koronatestiin Suomessa, vaikka heillä periaatteessa olisi rokotesuoja.

Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) olisi valmis hyväksymään Sputnik-rokotteen Suomen rajalla, vaikka se ei ole läpäissyt EU:n lupaprosesseja.
 Hallitus  päätti tiistaina  jatkaa nykyisten maahantulosäännösten voimassaoloa vuoden loppuun asti. Esityksessään hallitus päätyi THL:ää varovaisemmalle linjalle, eikä hyväksynyt venäläisrokotetta.
 Koska Venäjän valtarokote Sputnik V ei ole  hyväksyttyjen rokotteiden  joukossa, rokotettujen matkustajien pitää kaydä Suomessa koronatestissä.
 Suomeen  saapuvilta henkilöiltä vaaditaan  todistus täydestä rokotesarjasta, kuuden kuukauden sisällä sairastetusta koronasta tai negatiivinen koronatestitulos. Muuten koronatesti on pakollinen. Osa tulijoista joutuu yhteen, osa kahteen testiin Suomessa.
 Sputnikilla ei ole EMAn tai WHOn hyväksyntää
 Lakiesityksen mukaan rajalla hyväksytään vain ne rokotevalmisteet, joille Euroopan komissio on myöntänyt myyntiluvan tai jotka Maailman terveysjärjestö (WHO) on hyväksynyt hätäkäyttölistalleen.
 Euroopan komissio on tähän mennessä myöntänyt ehdollisen myyntiluvan neljälle rokotevalmisteelle Euroopan lääkeviraston (EMA) suosituksesta. Sputnik ei ole näiden joukossa.
 Lakiesityksessä tiukkaa linjausta perustellaan halulla varmistua rokotteiden tehosta, turvallisuudesta ja laadusta.
 Rajojen terveysturvallisuutta koskevaan lakiesitykseen oli lisätty täsmennys  hyväksytystä  rokotesarjasta ja lyhennetty rokotesarjan saamisen aikaa seitsemään vuorokauteen ennen Suomeen tuloa. Aiemmin rokotteiden piti olla pistetty 14 vuorokautta aiemmin.
 HUSin Lasse Lehtonen on huolissaan kahdesta asiasta rajatestauksessa: Mikä on EU:n yhteinen linja ulkorajojen suhteen ja mitä Suomi tekee Venäjän rajan yli matkustavien kanssa? Mohamed El Bouari / Yle
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin (HUS) diagnostiikkajohtaja  Lasse Lehtosen  mukaan Euroopan sisällä EU:n koronatodistus toimii matkustamisessa hyvin, mutta unionin ulkorajat ovat ongelmallisia.
 HUS ja rajatestaamisesta vastaavat kunnat ovat arvostelleet  nykyisten testauskäytäntöjen jatkamista liian raskaaksi.
 Lehtonen kertoo, että Venäjän raja on erityinen haaste Suomelle.
 – Olemme ylläpitäneet testaustoimintaa Nuijamaalla ja Vaalimaalla. Mitä sitten tehdään, jos liikenne Venäjälle oikeasti avataan? Tai jos Allegro lähtee Helsingin ja Pietarin välillä liikennöimään? Miten venäläisiin suhtaudutaan? Venäjällä on huono rokotuskattavuus ja Sputnik ei kelpaa EU:n rokotustodistuksen pohjaksi, Lehtonen sanoo Ylelle.
 Sputnikin pääseminen hyväksyttyjen rokoteiden listalle helpottaisi venäläisten matkailua.
 THL vetoaa Suomen asemaan Venäjän naapurimaana
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos puhui Sputnikin puolesta sosiaali- ja terveysministeriölle 9. syyskuuta antamassaan lausunnossa, jonka ovat allekirjoittaneet THL:n pääjohtaja  Markku Tervahauta  ja yksikönpäällikkö  Otto Helve .
 Laitos muistutti Suomen erityisestä asemasta Venäjän naapurimaana ja maiden välisestä henkilöliikenteestä.
 "Mikäli rokotussarjaa ei hyväksytä, jos se on toteutettu Sputnik V -rokotteella, aiheuttaa se merkittävää testauspainetta itärajan maahantulopisteille. Lisäksi paljon matkustavat, Sputnik V -rokotesarjan saaneet henkilöt, joutuvat hankalaan asemaan", lausunnossa todetaan.
 Hankalalla asemalla tarkoitetaan sitä, että Sputnikilla rokotettujen olisi hankittava uusi rokotussarja jollakin hyväksytyllä valmisteella, jos he haluavat välttää testeissä käymisen.
 THL ei kuitenkaan toistaiseksi suosittele mRNArokotteiden eli Pfizerin tai Modernan antamista henkilöille, joilla on jo täysi Sputnik V -rokotesarja.
 "Tehotutkimuksissa rokote on osoittautunut yhtä tehokkaaksi ja turvalliseksi kuin samalla teknologialla tuotetut kaksi Euroopan lääkeviranomaisen hyväksymää valmistetta (AstraZenecan ja Jansenin rokotteet). THL ei pidä Sputnik V -rokotteella rokotettuja henkilöitä riskinä koronavirusepidemian pahenemiselle Suomessa."
 Venäjällä käytetään pääasiassa kotimaista Sputnik-rokotetta. EU:n jäsenmaista sitä on käytetty myös Unkarissa ja Sloveniassa. Alexander Shcherbak / Tass / All Over Press
 Myös Unkarista ja Sloveniasta saapuvat koronatestataan Suomessa
 Euroopan unionin jäsenmaista Unkari ja Slovakia ovat ottaneet Sputnikin laajemmin käyttöön.
 Näistä maista Suomeen matkustavia kohdellaan nykysääntöjen mukaan rokottamattomina. He joutuvat koronatesteihin Suomessa, vaikka heillä periaatteessa olisi rokotesuoja.
 Sputnikin valmistaja Gamaleya laittoi hakemuksen Euroopan lääkeviraston arviointiprosessiin maaliskuussa, mutta syyskuun alkupuolella EMA halusi valmistajalta vielä lisätietoja.
 Aiemmin tällä viikolla  kerrottiin , että WHO on keskeyttänyt Sputnikin hyväksymisprosessin tuotantoprosessiin tehtävien tarkastusten takia.
 Lue lisää:
 Hallitus sopi matkustussäännöistä, myös esitys koronapassista valmistui: passin ikäraja 12 vuotta, perustuu EU:n koronatodistukseen
 Suomen Sputnik-ostos voisi viedä yli vuoden – THL:n Nohynek: "Herää kysymys, miksi haluaisimme hankkia vakavan riskin koronarokotetta?"

THL:n mielestä Sputnikilla rokotettujen pitäisi päästä matkustamaan Suomeen ilman testejä – hallitus päätyi eri kannalle


Summary: Vieraskielisten merkittävä osuus sairaalahoidossa olevien koronapotilaiden määrässä on huomattu Hus-alueella ja Turun seudulla. Taustalla on useita syitä eivätkä tapaukset keskity mihinkään yksittäiseen etniseen ryhmään.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Vieraskielisten osuus sairaalahoitoa vaativissa koronatapauksissa on HUSin diagnostiikkajohtaja  Lasse Lehtosen  mukaan hieman vaihdellut pandemian aikana.
 Nyt syyskuussa tilanne HUSin alueella ja Turun seudulla on ollut silmiinpistävän suuri: jopa puolet sairaalahoidossa olevista potilaista on ollut muuta kuin suomea tai ruotsia äidinkielenään puhuvia.
 Lehtosen mukaan taustalla on useita syitä eivätkä tapaukset keskity mihinkään yksittäiseen etniseen ryhmään.
 – Se liittyy osin koulutustaustaan ja sosioekonomiseen asemaan, osin yleiseen epäluuloon viranomaisia kohtaan ja osin tietynlaiseen macho-kulttuuriin, eli ajatellaan että tämä ei koskea minua, koska olen nuori ja terve ja hyvinvoiva.
 Lehtosen mukaan erityinen taustalla oleva tekijä on turvallisten potilas-lääkäri-kontaktien puuttuminen perusterveydenhuollossa.
 – Meillä ei olla perusterveydenhuollossa pystytty rakentamaan turvallisia potilaskontakteja, joiden avulla informaatiota voitaisiin välittää muualta tulleille. Virallisempi viestintä ei välttämättä tavoita sitä asiakaskuntaa, joka rokotuksia tarvitsisi.
 Ensiapu: Rokotusten hakeminen helpommaksi
 Sairaalahoitoa vaativien potilaiden määrä kulkee käsi kädessä rokottamattomien määrän kanssa. Esimerkiksi Turun seudulla rokottamattomien osuus koronaan sairastuneista muuta kuin suomea tai ruotsia äidinkielenään puhuvista on liki 90 prosenttia.
 Lehtonen kertoo olleensa ennen korona-aikaa mukana asiantuntijaryhmässä, joka arvioi Euroopan komissiolle keinoja rokotusvastaisuuden vähentämiseksi. Ryhmän tekemässä selvityksessä korostui lähikontaktin merkitys: jo ennestään tutulta ja luotettavalta lääkäriltä tai sairaanhoitajalta saatu tieto koetaan turvallisemmaksi kuin vaikkapa maan hallituksen antama kehotus.
 – Perusterveydenhuolto on koko maassa vähän huonossa hapessa yleisemminkin ja esimerkiksi palvelujen digitalisoiminen iskee helposti maahanmuuttajiin ja sosioekonomisesti haavoittuvassa asemassa oleviin, jotka eivät välttämättä osaa digitaalisia palveluja käyttää ja sitä kautta ei synny hoitoyksikköön luottamussuhdetta, jota vaikkapa rokotusten edistämisessä tarvittaisiin.
 Lehtosen mukaan nopeana ensiapuna tilannetta voidaan yrittää parantaa kohdentamalla viestintää ja tekemällä rokotusten hakeminen helpommaksi vaikkapa erilaisilla pop up -pisteillä.
 Yksi hyväksi havaittu keino on myös niin sanottujen luotettavien tahojen tekemä markkinointi. Tällä tarkoitetaan tietyn yhteisön luottohenkilöihin vaikuttamista ja viestin viemistä eteenpäin heidän kauttaan.
 – Tällaista tehty jo aiemmin, kun on yritetty lisätä esimerkiksi testaamista tai testeihin hakeutumista. Monet kunnat ovat tehneet tässä hyvää työtä, mutta realiteetti on, että tällaisella keinolla ei helposti isoja väkijoukkoja tavoiteta.
 Lue lisää:
 Koronarokotteesta liikkuu perättömiä huhuja: väitetty yhteys lapsettomuuteen pelottaa varsinkin maahanmuuttajia
 Turkulaisella Muhis Azizilla on viranomaisten maahanmuuttajille suunnattuun koronarokoteviestintään kaksi pointtia – selkeys ja strategia Turkulaisella Muhis Azizilla on viranomaisten maahanmuuttajille suunnattuun koronarokoteviestintään kaksi pointtia – selkeys ja strategia
 Korkeat vieraskielisten koronaluvut nousseet entistä suuremmiksi – "Meillä on ollut nuorempia maahanmuuttajataustaisia tehohoidossa"
 "Miehisyys lähtee, et saa lapsia, sydän heikkenee" – koronarokotteen disinformaatio jyllää osassa maahanmuuttajayhteisöjä Turussa
 Turku huolissaan koronarokotuskattavuudesta, ongelmia tietyissä lähiöissä – Turku jatkoi tauon jälkeen koronalähetyksiään

Sairaaloiden koronapotilaista paikoin jopa puolet vieraskielisiä – HUSin Lehtonen: Tutun lääkärin välittämä tieto rokotuksista auttaisi


Summary: Taustalla ovat ympäristösyyt ja kuluttajaystävällisyys. Elektroniikkavalmistajista Apple vastustaa hanketta.

EU-komissio haluaa stantardisoida matkapuhelinten ja muiden kannettavien elektroniikkalaitteiden laturit. Komissio kertoi tänään esityksestään.
 Taustalla on huoli elektroniikkaromun kasvavasta määrästä: EU:ssa on arvioitu, että vanhoista latureista syntyy vuosittain 51 000 tonnia jätettä.
 Yhtenäiset laturit olisivat kätevämpiä myös kuluttajien kannalta. On arvioitu, että kuluttajat säästäisivät standardilaturien ansiosta vuosittain 250 miljoonaa euroa.
 Europarlamentaarikot ovat arvostelleet komissiota hidastelusta asiassa. Parlamentti halusi jo kymmenen vuotta sitten yhtenäistää laturit.
 Komissio esittää standardiksi USB-C-liitäntää. Esityksen mukaan laturit myytäisiin jatkossa erillään laitteista. Samanlaisella laturilla voisi ladata eri valmistajien laitteita.
 Samaan aikaan langaton latausteknologia on kuitenkin yleistymässä.
 Standardilaturi olisi takaisku Applelle, joka on vastustanut hanketta.
 Jo vuonna 2009 Nokia, Apple ja Samsung allekirjoittivat sitoumuksen yhteensopivan mikro-USB-lataustekniikan kehittämisestä. Apple on kuitenkin pitäytynyt vain omille laitteilleen sopivissa latureissa ja komission lakiesityksen arvioidaankin vaikuttavan siihen eniten valmistajista.
 Lisää aiheesta:
 Vanha vaatimus yleislaturista junnaa yhä EU:ssa – langaton latausteknologia voi tehdä vuosien piuhakeskustelusta turhan

EU-komissio haluaa vihdoin yhdenmukaistaa kännykkälaturit – parlamentti esitti asiaa jo kymmenen vuotta sitten


Summary: Von der Leyen ja pääministeri Sanna Marin (sd.) kertovat Suomen suunnitelman hyväksymisestä tällä tietoa 4. lokakuuta, useat lähteet kertovat Ylelle. Aluksi Suomi saa EU:lta vajaat 300 miljoonaa euroa.

Suomi saa ensimmäisen maksuerän EU:n satojen miljardien eurojen talouden pelastuspaketista todennäköiseseti lokakuun aikana.
 Suomelle on tulossa paketista yhteensä runsaat kaksi miljardia euroa tämänhetkisen tiedon mukaan. Ensi alkuun komissio maksaa kokonaissummasta 13 prosenttia eli 200–300 miljoonaa euroa. Rahat valtio käyttää investointeihin tänä vuonna.
 Suurimman osan pelastuspaketin investoinneista Suomi tekee vuosina 2022 ja 2023. Rahat käytetään niin kutsuttuun vihreään siirtymään.
 Suomi luovuttaa vihdoinkin suunnitelmansa kiisteltyjen elvytysrahojen käytöstä EU:lle –Vanhanen: Tämä on uudistusohjelma, ei niinkään elvytystä
 Komission puheenjohtaja  Ursula von der Leyen  on vieraillut kussakin jäsenmaassa sitä mukaa, kun komissio on hyväksynyt niiden elvytyssuunnitelmia. Ylen tietojen mukaan hänen kaavaillaan tulevan Helsinkiin 4. lokakuuta.
 Von der Leyen esittelee Suomen tukipakettia yhteisessä tiedotustilaisuudessa pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) kanssa. Tilaisuuksissa on yleensä julkistettu myös konkreettisia hankkeita, jotka rahaa saavat.
 Suomen paketin hyväksyntä venyi
 Tähän mennessä hyväksyttyjä ohjelmia on parillakymmenellä maalla, ja 13:lle on jo annettu ensimmäiset maksuerätkin.
 Suomen suunnitelmien läpimeno on venynyt, kun virkamiehet ovat hioneet niitä komission kanssa alkukesästä asti. Hyväksyntä piti alun perin saada jo aiemmin syksyllä.
 Suomen ohjelma jakautuu neljään pilariin eli vihreään siirtymään, digitalisaation, työllisyyteen sekä sosiaali- ja terveyspalveluihin.
 Komission jälkeen hyväksyntä ensimmäisen erän maksamiselle tarvitaan jäsenmaiden neuvostolta. Neuvosto hyväksyy paketit määräenemmistöllä.
 Valtiovarainministerit tapaavat Ecofin-kokouksessa heti von der Leyenin Suomen-vierailua seuraavana päivänä, jolloin maksuerä saatetaan hyväksyä.
 Kansallisista suunnitelmista komissio on pannut Unkarin ja Puolan paketit  toistaiseksi hyllylle , koska maat rikkovat EU:n demokratiaperiaatteita.
 Talouden pelastuspaketin rahoittamiseksi komissio ottaa markkinoilta 750 miljardia euroa lainaa joukkovelkakirjoilla.
 Lisää aiheesta:
 EU vyöryy joukkovelkakirjojen markkinoille tänä vuonna – Nyt ovat ratkaisevat viikot elpymisrahojen kohdentamisessa
 EU:n elpymismiljardit lähtevät pian liikkeelle – näin Suomi yrittää saada siivun muiden EU-maiden elvytyksestä
 EU:n elpymispaketti sai hyväksynnän kaikkien jäsenmaiden parlamenteilta

Suomelle ensimmäiset tuet EU:n pelastuspaketista lokakuussa – komission Ursula von der Leyen tulee Helsinkiin


Summary: Mielenterveyden ongelmista pitäisi pystyä puhumaan työpaikalla avoimesti, sillä se voisi nopeuttaa avun saamista ja työkyvyn palaamista, sanoo työntekijöiden hyvinvointiin keskittyvän konsulttiyhtiön johtaja. Työterveyslaitoksen mukaan työntekijän uupuessa katse pitäisi kohdistaa työyhteisöön ja sen tapoihin eikä yksilöön.

Työkaveri näyttää väsyneeltä. Onkohan hänellä stressiä tai perhehuolia?
 Columbia Road -konsulttitoimistolla sitä ei pelätä kysyä. Kaikki työntekijät on koulutettu pitämään omasta ja toisen hyvinvoinnista huolta ja puhumaan avoimesti jaksamisesta.
 – Meillä ei ole lähiesihenkilöitä, joiden tehtävä on huolehtia siitä, että työntekijät voivat hyvin. Tärkeää on tunnistaa, milloin riittää se, että on vain olkapäänä ja milloin mennään sen rajan yli, että tarvitaan apua työterveydestä, kertoo toimitusjohtaja  Sirkka-Liisa Rotinen .
 Viisi vuotta sitten perustetulla yrityksellä on 130 työntekijää Helsingissä ja Tukholmassa, ja työ on vaativaa asiantuntijatyötä erilaisissa projekteissa. Yrityksen toiminta on suunniteltu itseohjautuvaksi ja organisaatio on matala.
 Koska konsulttien työ tehdään korvien välissä, työntekijän hyvinvointi on yritykselle erittäin tärkeää. Se on Rotisen mukaan yrityksen koko työkulttuurin perusta.
 – Ihmiset ovat konsulttiyrityksen tärkein pääoma, ei ole oikeastaan mitään muuta. Siksi on niin tärkeää, että onnistutaan tukemaan hyvinvointia ja mielenterveyttä.
 Itsenäinen ja vaativa työ ilman lähiesimiestä ei sovi kaikille. Työntekijän on tärkeä tuntea itsensä ja oppia lukemaan omia hälytysmerkkejään, jotka kertovat, että nyt ollaan jaksamisen rajalla, Rotinen kuvailee.
 – Joillakin se merkki voi olla, että uni alkaa muuttua katkonaiseksi, siitä tietää että on liian stressaantunut.
 Työssä tarvitaan hallinnan tunnetta
 Mielenterveyden häiriöt ovat jo muutaman vuoden ajan olleet yleisin sairauspoissaolojen ja työkyvyttömyyden syy.
 Keinoja työntekijöiden jaksamisesta huolehtimiseen on kuitenkin monia, sanoo projektipäällikkö  Kaisa Mikkola  Työterveyslaitokselta.
 – Mielenterveyden kannalta tärkeää on hallinnan tunne, että kaikki tietävät, mitä tekevät seuraavaksi, ja saadaan kaikille sellainen olo, että kyllä me tästä yhdessä selviämme.
 Kyse on hyvin arkisista asioista: ovatko työprosessit sujuvia, tavoitteet ja rooli selviä, Mikkola luettelee.
 – Lisäksi tarvitaan hyvää esihenkilötyötä, jotta työssä olisi onnistumisen edellytyksiä, että sen pystyy työpäivän aikana onnistuneesti suorittamaan.
 Esihenkilön täytyy tietää, mitä työntekijöille ja tiimille kuuluu, ja pitää heidän puoliaan, Mikkola sanoo.
 "Avun saamisen pitää olla mahdollisimman helppoa"
 Konsulttiyhtiö Columbia Roadissa lähiesihenkilöä ei ole, mutta kuunteleva kollega voi riittää joissain tilanteissa.
 Jos jaksaminen on koetuksella, tarvitaan kuitenkin konkreettisia muutoksia ajoissa, toimitusjohtaja Sirkka-Liisa Rotinen sanoo. Joskus ratkaisu voi olla toisen työntekijän siirtäminen samaan projektiin työpariksi.
 – Ihminen ei välttämättä itse osaa siinä tilanteessa sanoa, mitä hän tarvitsee.
 Työntekijät saavat keskusteluapua työterveydestä myös anonyymisti. Avun saaminen pitäisi olla Rotisen mukaan mahdollisimman helppoa.
 – Jos tilanne on akuutti, minä voin olla yhteydessä lääkäriin, jos työntekijä on antanut siihen luvan. Lääkäri voi soittaa työntekijälle saman päivän aikana.
 Avoin puhe jaksamisesta vaatii luottamusta. Yrityksen johdon täytyy olla helposti lähestyttävä, että ihmiset uskaltavat tulla puhumaan ja tuomaan haasteita esiin, Rotinen sanoo. Työntekijöitä rohkaistaan puhumaan oman esimerkin avulla.
 – Kerron, mitä hälytysmerkkejä minulla on, joista tiedän, että stressitaso on liian korkealla.
 Psykologin neuvoja Columbia Roadin työntekijät voivat saada myös myös muihin kuin työhön liittyviin asioihin, kuten kuten parisuhdeongelmiin.
 – Yksityiselämän tilanteet näkyvät myös töissä. Kaikesta ei kuitenkaan tarvitse kertoa työkavereille, Rotinen sanoo.
 Jos työntekijä uupuu, työn pitää muuttua
 Työterveyslaitos on koonnut verkkosivuilleen työpaikkojen käyttöön erilaisia työkaluja hyvinvoinnista huolehtimiseen.  Mielenterveyden tuen työkalupakki  on osa hallituksen mielenterveysstrategiaa, jonka avulla halutaan pitää ihmiset töissä ja työllisyysaste mahdollisimman korkeana.
 Tarjolla on muun muassa peli, jota pelaamalla yhdessä tiimi voi tunnistaa, mikä omassa työssä kuormittaa aivoja. Vähentämällä kuormittavia tekijöitä voi kohentaa työn kognitiivista ergonomiaa.
 – Sitä voi parantaa keskittymällä siihen, mitä tekee, ettei yritä suorittaa sellaista, mitä ihmisaivoilla ei pysty tekemään, ja huolehtimalla palautumisesta myös työpäivän aikana sopivilla tauoilla, Kaisa Mikkola sanoo.
 Puhe mielenterveydestä työpaikalla on jäänyt siihen, miten yksilö pärjää. Pitäisi puhua enemmän siitä, miten työpaikan pitäisi muuttua, että ihmiset voisivat paremmin, sanoo Työterveyslaitoksen projektipäällikkö Kaisa Mikkola. Tanja Heino / Yle
 Työhyvinvointi ei kuitenkaan hänen mukaansa ole vain yksilön vastuulla. Uupumuksesta kärsivän työntekijän hoitamisen lisäksi täytyisi korjata myös työyhteisöä.
 – Vaikeista asioista pitäisi pystyä puhumaan paremmin. Ratkaisuja pitäisi etsiä yhdessä työyhteisön, esihenkilötyön ja prosessien sujuvuuden ja työolojen kautta, eikä yksilön henkilökohtaisista psyykkisistä ominaisuuksista.
 Avoin puhe mielenterveydestä hyödyttää yritystä
 Myös konsulttiyhtiön johtaja Sirkka-Liisa Rotinen toivoo, että kaikilla työpaikoilla puhuttaisiin avoimemmin jaksamisen ja mielenterveyden ongelmista. Siitä on hyötyä myös työnantajalle.
 – Ihmiset voivat paremmin ja sitä kautta asiakkaat saavat parempaa palvelua ja sitä kautta liiketoiminta menestyy.
 Jokaisella työpaikalla täytyy kuitenkin hänen mukaansa itse miettiä, millainen hyvinvointia tukeva malli kellekin sopii.
 – Sitä ei voi suoraan ostaa pakettina, vaan se on rakennettava itse.
 Columbia Roadille työntekijöiden itsestään ja toisistaan huolehtimisen malli on toiminut Rotisen mukaan hyvin.
 – Toki se vaatii joka päivä töitä, eikä karikoiltakaan ole vältytty. Tämä on jatkuvaa oppimista ja kehittymistä.
 Lue lisää:
 Nuoret raatavat pitkiä työpäiviä nälissään ja kuuntelevat pikkupomojen huutoa palvelualalla – yli 300 nuorta kertoi Ylelle kokemuksistaan
 Työntekijän nopea kertapalkitseminen lisääntyy – Rahan rinnalle on tullut korona-aikana myös aiempaa enemmän hyvinvointiin liittyviä etuja
 Työterveyslaitos: Tylsistyminen etätyössä on kasvanut – korona-aika koetellut etenkin nuoria aikuisia
 Koronan päättyminen ei välttämättä ratkaise puhjenneita mielenterveyden ongelmia – osa toipuu hyvin, mutta asiantuntijat ovat huolissaan nuorista
 Työterveyspsykologilla käynnit reippaassa kasvussa – Ahdistuneisuus lisääntynyt poikkeusaikana: “Kaikki hauska on jäänyt pois”

Mielenterveysasioista puhutaan työkavereiden kanssa aivan liian vähän – konsulttifirmassa opetetaan huomaamaan toisen stressi ja uupumus