Summary: Rautakautinen suksipari, kaksi luolaleijonan pentua ja tietenkin jäämies Ötzi – luonnon pakastearkussa on säästynyt tieteelle monta aarretta. Ilmastonmuutos on avannut arkun kannen hyvässä ja pahassa.

Kun ilmastonmuutos nostaa lämpötiloja, ikirouta, jäätiköt ja muut jäiset maa-alueet sulavat yhä nopeammin. Samalla niiden kätköistä paljastuu esineitä, eläimiä ja ihmisiäkin. Jotkin jäänteet ovat olleet pakastetta jopa kymmeniätuhansia vuosia. Mitä paksumpi jää, sitä vanhempia asioita se kätkee.
 Ne antavat arvokasta tietoa kaukaisista ajoista ja elämän evoluutiosta, mutta sulamisella on myös erittäin vakava huono puoli: hapelle altistuessaan löydöt eivät enää ole turvassa tuholta. Kaikkia paljastuneita esineitä tuskin saadaan ajoissa konservoitaviksi.
 Norjassa Oslon yliopiston kulttuurihistoriallinen museo ja Innlandetin lääni perustivat kymmenen vuotta sitten jääarkeologisen  Secrets of the Ice -ohjelman . Sellaista arkeologian haaraa ei vielä joitakin vuosikymmeniä sitten kannattanut ajatellakaan.
 Yksi norjalaislöydöistä ylitti viime kuussa uutiskynnyksen täällä Suomessakin: Digervardenin vuoren jääalueelta seitsemän vuotta sitten paljastunut  esihistoriallinen suksi oli saanut parin . Se on ainutlaatuisen hyvin säilynyt.
 Löytyykö myös hiihtäjä?  Suksi on muuten ehjä, mutta kannasta puuttuu noin viisisenttinen pätkä. Kulumat kertovat, että suksi oli ollut ahkerassa käytössä. Suksea oli myös korjailtu.   Espen Finstad / Secrets of the Ice Suksi on 187 senttiä pitkä ja 17 senttiä leveä. Side on tehty taivutellusta koivun tuohesta, nahkahihnasta ja puisesta tapista. Nyt löytynyt suksi on pitempi ja leveämpi kuin parinsa, ja sidekin on tukevampi. Kärjissä ja kannoissa on muotoeroja, kuten käsityöltä voi odottaakin, tutkijat kertovat. Ensimmäisessä suksessa ei ollut jälkiä siitä, että pohjassa olisi ollut karvaa, mutta se saattoi olla liimattu. Toisessa vihje karvattomuudesta on selvempi: pohjassa on uurre, joka olisi ollut karvan peittämänä tarpeeton. Miksi sukset jäivät maastoon 1 300 vuotta sitten? Joutuiko rautakauden hiihtäjä onnettomuuteen? Kuoliko hän? Onko hänen ruumiinsa jään kätköissä? Alue ei taatusti ole paljastanut kaikkia salaisuuksiaan, tutkijat sanovat.
 Tapa, jolla suksi saatiin talteen on ilmastonmuutoksen ajalle hyvin kuvaava: "Aina siitä asti, kun poikkeuksellinen suksi löytyi, olemme tarkkailleet sulamista sitkeästi ja toivoneen, että jäästä paljastuu toinen", tutkijat kertovat Secrets of the Ice -ohjelman verkkosivulla.
 Kun Digervardenia kartoitettiin vuonna 2016, jääpeite ei vielä ollut alkanut kutistua. Tämänvuotiset satelliittikuvat kertoivat toista. Niinpä arkeologit riensivät ensimmäisen suksen löytöpaikalle. Pari pilkotti jäästä vain viiden metrin päässä.
 Vuosi sitten Secrets of the Ice esitteli  The Holocene  -tiedelehdessä jotakin yhtä poikkeuksellista kuin tämänsyksyinen suksilöytö: Jotunheimenin vuoristossa sijaitsevalta Langfonnen jääalueelta oli saatu talteen kaikkiaan 68 nuolta.
 Nuorimmat ovat keskiajalta, vanhimmat kivikaudelta, noin kuuden vuosituhannen takaa. Niin vanhoja nuolia Pohjois-Euroopasta ei ennestään tunnettu.
 Digervarden ja Langfonne ovat jääalueita mutta eivät jäätiköitä, koska jää ei liiku. Jäätikön alkuja ne olisivat voineet olla, jos jää olisi aikoinaan kasvanut kyllin paksuksi lähteäkseen liikkeelle. Nyt jää sen sijaan hupenee nopeasti.
 Varsinaisilta jäätiköiltä vanhoja arkeologisia tai paleontologisia löytöjä ei juuri ole odotettavissa, ei ainakaan ehjiä. Suuren massan hidas mutta armoton liike hieroo ja rusentaa jäätikön sisään jääneet esineet ja vainajat.
 Langfonne on menettänyt suurimman osan jäästään kahden viime vuosikymmenen aikana. Vain alle kolmannes on jäljellä. Alta on paljastunut vaaleanharmaata kalliota, jota ei täplitä jäkälä eikä sammal.  Secrets of the Ice
 Ilmastonmuutoksen ennustetaan sulattavan vähitellen kaiken jään Norjankin vuorilta. Muutos on jo vauhdissa ja kiihtyy entisestään. Arkeologeille se tarkoittaa yhä suurempaa kiirettä saada löydöt talteen.
 Tuhoutumisvauhti riippuu myös materiaalista. Kivinen tai metallinenkin nuolenkärki kyllä säilyy paljaassa kivikossa mutta orgaaniset aineet eivät selviä pitkään alettuaan sulaa.
 Ötzi tarvitsee yhä jäätä
 Jos Digervardenin hiihtäjälle kävi aikoinaan onnettomasti ja hänen ruumiinsa löytyy, hän ei ole ensimmäinen muinainen vainaja, jonka jää luovuttaa.
 Kuuluisin on tietysti Alppien jäämies,  Ötzi , jonka ruumiin löytymisestä Italian ja Itävallan välisiltä vuorilta tuli juuri kuluneeksi 30 vuotta. Vuoriston kuivissa ja kylmissä olosuhteissa hän oli muumioitunut nopeasti, ja jää oli säilyttänyt muumion 5 200–5 300 vuotta.
 Muumiota on pidettävä jäätikön olosuhteita jäljittelevässä tilassa. Ötziä suojellaan niin pakkasasteilla kuin antamalla hänelle muutaman kerran vuodessa suihku. Steriili vesi jäätyy tukemaan muumiota.
 Mitä Ötzi vielä voi kertoa?  158-senttistä jäntevää metsästäjää viiden vuosituhannen takaa lienee tutkittu enemmän kuin ketään muuta koskaan elänyttä ihmistä. DNA-analyysit ovat osoittaneet, että hänen veriryhmänsä oli O, hänellä oli laktoosi-intoleranssi, geenipoikkeaman takia häneltä puuttui yksi kylkiluupari, ja geenit myös altistivat hänet sydäntaudille. Sinisiksi oletetut silmät osoittautuivat genomin tutkimuksissa ruskeiksi. Hänellä oli hampaissa reikiä, suolistossa loisia, borrelioosi ja kivuliaat polvet, olkapäät ja selkä. Häneltä oli elämän varrella katkennut useita kylkiluita ja murtunut nenä. Elämänsä viimeisinä kuukausina hänellä oli puutetta ruoasta mutta viimeinen ateria oli tukeva: yksijyvävehnää, saksanhirveä ja vuorikaurista. Hän nautti ruokansa loppukeväisena tai alkukesäisenä päivänä, kertovat siitepölyanalyysit. Sitten joku ampui nuolen hänen vasempaan lapaansa ja aiheutti hänelle massiivisen verenvuodon. Hän oli kuollessaan 46-vuotias. Niin paljon ja enemmänkin Ötzistä jo tiedetään, mutta tutkimukset eivät suinkaan ole ohi. Meneillään on yksi, jossa pyritään Ötzin suoliston mikrobiomin jäljille. Ensimmäisten tulosten perusteella se oli monipuolisempi kuin meillä tämän päivän länsimaalaisilla. Tutkijat toivovat tietoja myös kudosten proteiineista, lipideistä ja entsyymeistä. Niiden avulla voitaisiin selvittää Ötzin immuunijärjestelmän toimintaa. Toistaiseksi moinen tutkimus on hyvin hankalaa, mutta menetelmät kehittyvät kaiken aikaa. Ötzin tutkimusten perusteella tehty rekonstruktio on esillä Etelä-Tirolin museossa Bolzanossa Italiassa. Martin Thomas Photography /  Alamy / AOP
 Alppien jäämiehen lisäksi tiede tuntee Kanadan jäämiehen, 300–550 vuotta sitten kuolleen  Kwäday Dän Tsʼìnchin.  Hänelle annettu nimi, "Kauan sitten elänyt ihminen, joka löytyi", on etelätutchonen intiaanikieltä.
 Hänen ruumiinsa löytyi Tatshenshini-Alseikista Brittiläisestä Kolumbiasta vuosikymmen Ötzin jälkeen. Terveen nuorukaisen kuolinsyyksi arvellaan paleltumista, vaikka hänellä oli taskurottien nahoista tehty kaapu, yhtä lämmin kuin nykyiset untuvamakuupussit.
 Isotooppitutkimusten perusteella hän oli kulkenut sisämaan ja rannikon väliä, ja niin oli kaapukin: se oli tehty sisämaassa mutta korjaamiseen oli jossakin vaiheessa käytetty sinivalaasta saatua jännettä.
 Ötzin ja Kwäday Dän Tsʼìnchin tavoin jäämuumioiksi on päätynyt muitakin ihmisiä. Siperian ikiroudasta on löydetty muun muassa  tatuoitu prinsessa , joka kuoli rintasyöpään 2 500 vuotta sitten, ja suunnilleen samaan aikaan elänyt  teinityttö,  jota aseittensa takia luultiin pitkään nuorukaiseksi.
 Alaskan Troija
 Arktinen maailma on täynnä ihmeellisen hyvin säilyneitä löytöjä, joista avautuu ikkuna esihistorian metsästäjä-keräilijöiden elämään – tai oli, sanoo skotlantilaisen  Aberdeenin yliopiston  arkeologi  Rick Knecht.
 Ilmastonmuutoksen vuoksi ikirouta ei enää ole ikuista, ei Siperiassa eikä myöskään Alaskassa, jossa Knecht johtaa Nunalleqin alueen tutkimuksia.
 Aloittaessaan työnsä Alaskassa 12 vuotta sitten Knecht luuli tutkivansa keskivertokylän raunioita 500 vuoden takaa, mutta ne osoittautuivatkin "yup'ikien Troijaksi", ainutlaatuiseksi kuvaksi intiaanien sodankäynnistä, hän kuvailee  The New York Times  -lehdessä.
 Alueella oli vuosisatojen ajan muisteltu, miten vihollisheimo oli sodassa tappanut kaikki asukkaat kylästä, jonne se oli tehnyt kostoiskun, kun soturit olivat sieltä poissa. Löytöjen perusteella kyseessä saattoi hyvinkin olla Knechtin tutkima kylä.
 Sen viimeisistä hetkistä kertovat sadat liuskekivestä tehdyt nuolenkärjet ja talojen palaneet jäänteet. Pitkin poikin levinneet luut ovat peräisin ainakin 28 vainajasta. Kaikki olivat naisia, lapsia ja vanhuksia. Useiden kädet oli sidottu ruohosta punotulla köydellä, ja joidenkin kaula oli katkaistu.
 Leijonanpentuja ikiroudassa 28 000 vuotta sitten kuolleen Spartan turkin alla on tuuhea alusturkki. Nykyisillä leijonilla sellaista ei ole.  Love Dalén / MEGA / AOP Quaternary -lehdessä tänä syksynä julkaistu kansainvälinen tutkimus esitteli kaksi leijonanpentua kymmenientuhansien vuosien takaa. Kotikissan kokoiset pennut löytyivät Jakutiasta Siperiasta viime vuosikymmenen lopulla. Etenkin Sparta on täydellinen viiksineen kaikkineen – vain vähän olivat karvat pörrössä, kuvaili Ruotsin luonnonhistoriallisen museon evoluutiogenetiikan professori  Love Dalén  ikiroudasta paljastunutta poikasta. Spartan ja vain 15 metrin päästä aiemmin löytyneen Boriksen arveltiin olleen sisaruksia, mutta radiohiiliajoitus osoitti Boriksen kuolleen runsaat 43 000 vuotta sitten ja Spartan 15 000 vuotta myöhemmin. Mikä tappoi poikaset vain kuukauden tai parin iässä? Muumioissa ei ole merkkejä pedon hyökkäyksestä, mutta kalloissa ja luissa on vammoja, jotka mahdollisesti syntyivät siitä, että poikaset jäivät maavyöryn alle tai putosivat ikiroudassa olleeseen railoon. Hieman nykyleijonia suurempi luolaleijona oli yleinen niin Euraasian pohjoisosissa kuin Pohjois-Amerikassa mutta kuoli sukupuuttoon 14 000 vuotta sitten. Genomitutkimuksissa pyritään selvittämään, missä vaiheessa luolaleijonan ja leijonen evoluutiopolut haarautuivat.
 Siperian talvet ovat lämmenneet 50:n viime vuoden aikana 2–4 astetta. Ikiroudan sulaminen on noidankehä: mitä lämpimämpää on, sitä enemmän routa sulaa, ja mitä enemmän routa sulaa, sitä enemmän ilmaan vapautuu lämpenemistä aiheuttavia kaasuja.
 Ikiroudasta paljastuvia muinaislöytöjä uhkaavat sulamisen synnyttämien lampien ja hapen vaikutusten lisäksi ryöstelijät.
 Kun Siperian routaisesta maasta alkaa pilkottaa mammutin syöksyhammas, ryöstäjät pumppaavat vettä sen päälle sulattaakseen sen irti. Syöksyhampailla on tuottoisat mustat markkinat. Ikiroudasta nousseiden esineiden poimimista omaan taskuun on havaittu myös Alaskassa.
 Jää sulaa, eroosio nakertaa
 Kolme vuotta sitten  Antiquity  lehdessä julkaistiin artikkeli, jota varten iso joukko asiantuntijoita Yhdysvalloista, Kanadasta, Venäjältä, Norjasta, Tanskasta ja Skotlannista oli kammannut kulttuuriperintöä listaavia tietokantoja.
 He löysivät arktisilta alueilta 180 000 arkeologista kohdetta mutta sanoivat, että todellinen luku lienee vielä suurempi. Venäjältä puuttuu tietoa, ja kohteen määrittely vaihtelee maittain, mutta paljon on joka tapauksessa tutkimatta.
 Arktisten alueiden ilmastonmuutos on muita nopeampaa, ja arktiset rannikot ovat ilmastonmuutoksen eturintama.
 Rannikoiden eroosio voimistuu, koska merenpinta nousee, meret ovat avoinna aiempaa pitempään ja myrskyjen ennustetaan yltyvän.
 Rannikot ovat seutua, jonne ihmiset aikoinaan mieluiten asettuivat. Sieltä asutuksen muistot myös herkimmin katoavat.
 Monet arkeologiset kohteet ovat olleet jään suojissa jopa kymmeniätuhansia vuosia. Nyt kulttuuriperintöämme uhkaa katastrofaalinen menetys, ennen kuin se ehtii auttaa meitä ihmiskunnan tarinan palapelin kokoamisessa, tutkijat murehtivat.

Ikijään sulaminen paljastaa yhä enemmän ja yhä vanhempia muistoja menneisyydestä


Summary: Kehitysvammahuollon asumisyksiköissä arkea helpottaa, kun asiakkaiden toiveet, pelot ja kommunikaatiotavat kirjataan muistiin. Vaikeat tilanteet puretaan yhdessä.

Keskustelu kehitysvammaisten kohtelusta laitoksissa ja asumisyksiköistä on käynyt kiivaana sen jälkeen, kun  Ylen MOT nosti julkisuuteen tapauksen , jossa kehitysvammaista poikaa kohdeltiin kaltoin sitomalla ja teippaamalla.
 Vaikka erityishuollon asumisyksiköissä on haastavasti käyttäytyviä asiakkaita, heidän liikkumistaan ei voi rajoittaa miten vain. Asiakkaiden kohtelua säätelee  laki itsemääräämisoikeudesta . Päätös rajoitustoimista ei ole vain yhden ihmisen käsissä.
 Kehitysvammahuoltoa pitkään tehneessä yksityisessä Honkalampi-säätiössä rajoitustoimenpiteistä päättää asiantuntijaryhmä, jossa on lääkäri, psykologi ja sosiaalityöntekijä.
 – Kiireellisessä tapauksessa yksikön päällikkö voi päättää, mutta toimista on velvoite raportoida. Sooloilla ei pysty, toiminnanjohtaja  Arto Mononen  sanoo.
 Mononen pitää julkisuuteen noussutta kehitysvammaisen pojan kohtelua valitettavana ja surullisena tapauksena. Hän kertoo, että jos asumisyksikössä asuvan kehitysvammaisen asiakkaan käyttäytymisen hallinta on haasteellista, tilanteita pyritään ehkäisemään ennalta.
 Rajoitustoimenpiteet ovat viimesijainen keino. Monosen mielestä tärkeintä on, että henkilökunta tuntee kaikki asiakkaat ja heidän hoivan tarpeensa.
 – Olemme lisänneet yksilölliseen hoivaan käytettävää aikaa. Käytännössä tämä tarkoittaa, että esimerkiksi ohjaaja viettää enemmän aikaa meillä asuvan ihmisen kanssa.
 Mononen korostaa myös koulutetun ja osaavan henkilökunnan merkitystä.
 Honkalampi-säätiön toiminnanjohtaja Arto Monosen mielestä osaava henkilökunta on avainasemassa, kun asumisyksikössä asuu myös haastavasti käyttäytyviä ihmisiä.  Ari Tauslahti/Yle
 Yksilölliseen suunnitelmaan kirjataan pelot ja viestintätavat
 Honkalampi-säätiön yksiköissä jokaiselle asukkaalle tehdään yksilöllinen elämän suunnitelma, johon kirjataan, mistä hän pitää, mitä hän pelkää ja miten hän kommunikoi. Suunnitelma tehdään yhdessä läheisten kanssa.
 Säätiön Sirkkalanhelmen palvelukodissa asuu kehitysvammaisia nuoria, joista osa käy arkisin työtoiminnassa tai koulussa. Kun arjessa sattuu vaikea tilanne, se käydään läpi asiakkaan itsensä ja myös hänen omaistensa kanssa.
 – Usein hankalat tilanteet käynnistyvät, jos asukas ei tule ymmärretyksi. Silloin viemme hänet omaan huoneeseen rauhoittumaan ja hänen kanssaan keskustellaan ja puretaan tilanne, palvelukotivastaava  Seija Päivinen  kertoo.
 Tilanteet käydään läpi myös työyhteisöpalavereissa, jotta niistä voidaan ottaa oppia.
 Haastavien tilanteiden purkaminen on tärkeää niin asukkaiden kuin työntekijöiden kanssa.  Ari Tauslahti / Yle
 Etiikkakoulutukset ja valvonta tärkeää
 Honkalampi-säätiöllä on Pohjois-Karjalassa kahdeksan yksikköä, joissa on yhteensä yli 100 asukasta. Säätiö kertoo, että eettisiä kysymyksiä käydään säännöllisesti läpi yksiköiden päälliköiden kanssa. Etiikka on aiheena myös koulutuksissa ja auditoinneissa.
 – Pyrimme avoimuuteen. Yksi pelimerkki on sekin, että läheiset voivat tulla käymään, Honkalampi-säätiön toiminnanjohtaja Arto Mononen toteaa.
 Omavalvontasuunnitelma päivitetään vuosittain. Lisäksi valvova viranomainen käy säännöllisesti eri yksiköissä.
 – Valvonta on jämäkkää. Käytännössä se tarkoittaa puolen päivän mittaista käyntiä, jossa seurataan arkea asumisyksikössä.
 Kehitysvammahuollon rajoitustoimenpiteet nousivat otsikoihin myös muutama vuosi takaperin, kun  Liperistä löytyi käytöstä korkealaitaisia häkkisänkyjä . Ne olivat Siun soten hallinnoimassa asumisyksikössä.
 – Varmistimme silloin, että meillä ei ole sellaisia käytössä, Mononen sanoo.
 Yhdistysaktiivi: Kehitysvammaisten ymmärtämisessä vielä haastetta
 Joensuulaisen  Ritva Silvennoisen  mielestä kehitysvammaisten kohtaamisessa on vielä kaiken kaikkiaan parannettavaa hoivan piirissä. Kehitysvammaisten tuki ry:n Pohjois-Karjalan piirin puheenjohtaja Silvennoinen muistuttaa, että pitkäaikaiset hoitosuhteet edesauttaisivat myös vaikeasti kehitysvammaisten kanssa pärjäämistä.
 – Me emme valitettavasti ymmärrä vieläkään vaikeasti kehitysvammaisten ajatuksia ja toiveita. Samaan aikaan he eivät ymmärrä, mitä toinen ihminen tarkoittaa toimillaan ja teoillaan.
 Yhteinen tavoite pitäisi Silvennoisen mielestä kuitenkin olla, että elämä olisi turvallista ja onnellista.
 – Toteutuuko tänä päivänä se, että omaisia pitäisi kuulla? Onko niitä hyviä vaihtoehtoja, joihin voisi saada lapsensa hoitoon, jos kotona ei enää jakseta hoitaa?
 Ritva Silvennoinen muistuttaa, että lähestyvät aluevaalit ovat keino vaikuttaa myös kehitysvammaisten oloihin tulevaisuudessa.  Tanja Perkkiö / Yle
 Silvennoinen pohtii, miten monessa asumisyksikössä tosiasiassa toteutuu jalo ajatus yhteisestä ajasta omaohjaajan kanssa.
 – Kyllä tässä on paikallaan katsoa tulevaisuuteen, kun juuri ollaan rakentamassa uusia sote-alueita.
 Silvennoinen on huolissaan, johtaako paheneva rahapula jopa siihen, että kehitysvammahuollon kehittämisessä otetaan takapakkia. Kun julkisuuteen nousee tietoja huonosta kohtelusta, se voi Silvennoisen mielestä karkottaa työntekijöitä ja pahentaa syntynyttä syöksykierrettä.
 Aiheesta voi keskustella 15.11.2021 kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Päivät teipattuna tuoliin ja yöt kuormaliinoilla kiinni sängyssä – kehitysvammaisen pojan lainvastainen kohtelu ja pahoinpitely hoivakodissa sai jatkua vuosia
 Ihmisen kahlitseminen lepositeillä tai hillitseminen eristämällä saa kestää vain lyhyen valvotun hetken – "Väkivaltaa ei voi naamioida hoidon taa"

Ketään ei tarvitse sitoa, jos kehitysvammaisten palvelukoti tuntee asiakkaansa – tilanteet kärjistyvät, kun yhteinen kieli puuttuu


Summary: Neuvostoliiton hajoamisesta tulee joulukuussa 30 vuotta. Millaisia muistoja sinulla on Neuvostoliitosta? Miten Neuvostoliitto näkyi ja miten sen koit Suomessa? Jaa meille omat kokemuksesi ja havaintosi.

Teemme Neuvostoliitto-muistoista jutun Ylen nettisivulle. Voit lähettää meille myös aiheeseen liittyviä kuvia sähköpostiin tuomas.hyytinen@yle.fi

Mitä muistat Neuvostoliitosta? Kerro muistosi meille, teemme aiheesta jutun


Summary: Poliittisista nuorisojärjestöistä arvioidaan ilmastosovun kertovan yhteisestä tahtotilasta, mutta kunnianhimon puuttuvan.  Nykyisiltä päättäjiltä nuoret penäävät rohkeita ilmastotekoja.

Nyt tehtävillä ilmastolinjauksilla voi olla kauaskantoisia seurauksia nuorten tulevaisuuteen. Lauantaina  Glasgow'ssa saavutettu sopu  saa suomalaisilta poliittisilta nuorisojärjestöiltä pääosin kritiikkiä kunnianhimottomuudesta.
 Sovulla koetaan olevan symbolista arvoa, mutta erityisesti hiilivoiman käytön lopettamista koskevan linjauksen vesittyminen viime metreillä turhauttaa nuoria. Päätöslauselmassa valtioita kehotetaan rajoittamaan riippuvuuttaan fossiilienergiasta. Osapuolet lievensivät sanamuotoja hiilivoiman alasajosta kokouksen viimeisillä minuuteilla Intian vaatimuksesta.
 Kokoomusnuorten puheenjohtaja  Matias Pajulan  mukaan nuorisojärjestössä sopu otettiin vastaan ristiriitaisissa tunnelmissa.
 – Tässä on ensisijaisesti symbolista arvoa. Pitkään oli ilmastokriisiä kohtaan sellainen asenne, että ongelma on käsillä vasta joskus tulevaisuudessa. Tässä lauselmassa sanotaan, että toimet on tehtävä nyt.
 Sopijaosapuolet tunnustivat ilmastonmuutoksen koko maailmaa uhkaavaksi kriisiksi.
 Pajulan mukaan odotukset sopua kohtaan olivat kovat ja keinojen suunta oikea, mutta tulokset jäivät laimeiksi: fossiilisten polttoaineiden käytön vähentämistä koskeva lauselma jäi torsoksi ja päästökaupan markkinamekanismi keskeneräiseksi.
 Kokoomusnuorten puheenjohtaja Matias Pajula näkee Glasgow´n sovun tärkeänä viestinä päättäjille. Mikko Ahmajärvi / Yle
 Yrityksillä on tärkeä tehtävä ilmastokriisin ratkaisussa, ja Pajula kokee, että yritysten roolia olisi voinut korostaa myös ilmastokokouksen loppulauselmassa.
 Pajulan mukaan Glasgow'n sopu viestii, että nyt ei ole aika heittää hanskoja tiskiin. Nykyisiltä poliittisilta päättäjiltä hän odottaa rohkeutta ja luottamusta siihen, että ilmastotoimissa kannattaa olla edelläkävijä.
 – Siellä on tarjolla roppakaupalla hyvinvointia suomalaisille, kun olemme pioneereja ilmastokysymyksissä ja kehitämme teknologiaa, joka vastaa näihin haasteisiin, Pajula painottaa.
 Demarinuoret: "Me olemme hirveän hyviä tekemään tiekarttoja"
 Demarinuorten puheenjohtaja  Pinja Perholehdon  mukaan tunnelma järjestössä on pettynyt.
 – Tavoitteet olivat hyviä, mutta niistä jokainen vesittyi enemmän tai vähemmän. Mielestäni on asiallista kritisoida esimerkiksi sitä, kun osapuolet sitoutuvat puolentoista asteen tavoitteeseen, mutta asiantuntijoiden mukaan esitetyt toimet eivät riitä sen saavuttamiseen.
 Suurimmiksi puutteiksi Perholehto nimeää hiilikysymyksen lisäksi muun muassa metaanipäästöjen leikkaamissuunitelman, johon Kiina, Venäjä ja Intia eivät taipuneet. Perholehto ei näe kuitenkaan mielekkäänä takertua yksittäisiin linjauksiin.
 – Ajattelemme usein, että muiden pitäisi tehdä enemmän. Emme mekään Suomessa ole kuitenkaan luopuneet turpeen käytöstä. Kansalliset erot päästövähennystoimissa ovat suuria, ja meidän pitäisi katsoa sitä kokonaisuutta.
 Demarinuorten puheenjohtaja Pinja Perholehdon mukaan konkreettiset toimet ratkaisevat. Jenni Lang
 Lauselmassa on hyvääkin. Tarkastelutahti tiivistyy, ja sitoumuksia tarkastellaan vastaisuudessa vuosittain aiemman viiden vuoden syklin sijaan. Suurten valtioiden sitoutuminen päästövähennyksiin yllätti positiivisesti.
 – Se ei ole missään nimessä riittävää, mutta sekin on enemmän kuin odotin.
 Perholehdon mukaan päättäjät ovat avainasemassa päättämässä, millainen tulevaisuus nuorille rakentuu ja miten lauantaina saavutettu sopu näkyy käytännössä.
 – Me olemme hirveän hyviä tekemään tiekarttoja. Esimerkiksi Suomen toiminta kivihiilen suhteen on mielestäni hyvä esimerkki siitä, miten ilmastopolitiikassa kannattaisi toimia – eli ennakoiden. Kun on selkeä aikataulu ja päämäärä, se antaa yrityksille selkeän viestin, miten kannattaa toimia. Samalla se luo nuorille uskoa siihen, että jotain ollaan oikeasti tekemässä, Perholehto pohtii.
 Perussuomalaisten nuorisojärjestö: Suomi tekee liikaa
 Perussuomalainen nuoriso -järjestön kanta Glasgow'n neuvottelutuloksesta poikkeaa voimakkaasti muista Ylen haastattelemista nuorisojärjestöistä.
 Puheenjohtaja  Miko Bergbomin  mielestä suuret saastuttajamaat, kuten Kiina ja Intia, eivät tee tarpeeksi. Suomi taas sitoutuu hänen mukaansa maksamaan liikaa ja tekee "vähän liikaakin" töitä ilmaston eteen.
 – Meillä on jo entuudestaan käytössä monia tukimuotoja ulkomaille samaan aikaan, kun Suomen valtion velkaantuminen on äärimmäisen huolestuttavalla tasolla ja meidän omat ilmastotoimemme ovat maailman mittakaavassa hyvin kunnianhimoisella tasolla.
 Perussuomalaisten nuorisojärjestön puheenjohtaja Miko Bergbom sanoo, että päällimmäiseksi ilmastokokouksesta jäi kuva, että maiden johtajat "lensivät kokoukseen yksityiskoneilla poseeraamaan muutamaksi päiväksi".  Petteri Sopanen / Yle
 Hän sanoo, että on virheellistä ajatella pohjoisten teollisuusmaiden olevan vastuussa koko ilmastonmuutoksen torjunnasta, vaikka taustalla on vuosikymmenien fossiilipäästöt.
 – Toimet pitää mitoittaa nykyhetken, ei vanhojen perisyntien mukaan.
 Jatkossa ilmastotoimia tulisi odottaa Bergbomin mukaan maailman suurilta valtioilta eikä Suomelta.
 – Suomi voisi hyvillä mielin lykätä omaa hiilineutraaliustavoitettaan vaikka kymmenellä vuodella, eikä meillä silti olisi yhtään hävettävää eurooppalaisessa saati globaalissa mittapuussa.
 Vihreät nuoret: Köyhät maat kärsivät ja rikkaat eivät sitoudu riittävästi
 Myös Vihreät nuoret ja opiskelijat -järjestön puheenjohtajan  Peppi Seppälän  mukaan saavutettu sopu ei ollut riittävä, mutta signaali oli oikea. Seppälää ilahduttaa, ettei enää väännetä siitä, onko ilmastonmuutos uhka ja pitääkö sille tehdä jotain.
 – Puolentoista asteen lämpeneminen on se maksimi, mihin tähdätään. On oikea suunta, että edes tavoitteesta ollaan yhtä mieltä, vaikka keinot ovat riittämättömät.
 Kiitosta saa myös ilmastorahoituksen lisääminen.
 Vihreiden nuorten puheenjohtajan Peppi Seppälän mukaan ilmastokysymyksessä jo yhteisen tavoitteen tunnustamista voi pitää onnistumisena. Kia Katjos
 Vaikka suunta on oikea, petrattavaa riittää. Fossiilisia polttoaineita koskevat linajukset turhauttavat myös vihreitä nuoria, mutta myös globaalin oikeudenmukaisuuden toteutumisessa on puutteita.
 – Köyhät maat kärsivät tästä enemmän, ja rikkaat maat eivät ole riittävästi sitoutuneet toimiin. Lisäksi luonnon monimuotoisuus jäi liian vähälle huomiolle. Vaikka asiaa on ryhdytty nostamaan näissä keskusteluissa esiin, ei välttämättä tiedosteta, mitä sen turvaaminen vaatii.
 Päättäjiltä vihreät nuoret kaipaavat tiukempia toimia. Seppälä huomauttaa, että myös kansalaisyhteiskunnalla ja yrityksillä on tärkeä rooli sekä päätöksenteon ohjaajina että ilmastotoimijoina.
 – Tarvitaan enemmän sitovia päästövähennystavoitteita ja kunnianhimoisempia aikatauluja niiden toteuttamiseen. Aivan kaikilla sektoreilla, kaikkien maiden ja niiden kaikkien toimijoiden tulee tehdä ilmastotekoja, hän päättää.
 Yle pyysi kommentteja Glasgow'n lauselmaan suurimpien eduskuntapuolueiden nuorisojärjestöiltä.
 Lue lisää:
 Glasgow'n ilmastoneuvotteluissa löydettiin sopu – listasimme viisi tärkeää päätöstä ja eniten kitkaa neuvotteluissa aiheuttaneet kysymykset
 Analyysi: Blaa blaa blaa ei pelasta maailmaa mutta ilmastokokouksia ei kannata haudata elävältä
 Yle Uutisten erikoislähetys Glasgow'n ilmastokokouksesta

Ilmastosovun vesittyminen harmittaa nuorisopoliitikkoja – Perussuomalainen nuoriso katsoo Suomen tekevän jo liikaa ilmaston hyväksi


Summary: Koomikkolegenda lisäsi itsensä Cambridgen yliopiston boikottilistalle, ennen kuin kukaan muu ehti sitä tehdä. Sosiaalisessa mediassa tapahtumaketjusta käydään kiivasta keskustelua.

Legendaarisesta  Monty Python  -sarjasta tunnetun  John Cleesen  piti alun perin puhua tämän viikon perjantaina Cambridgen yliopistolla, mutta yllättäen hän perui esiintymisensä. Samalla Cleese pisti itsensä oma-aloitteisesti boikottiin ja yliopiston mustalle listalle. Tämä tarkoittaa sitä, ettei häntä mitä todennäköisimmin nähdä tulevaisuudessa kertomassa urastaan ja näkemyksistään Cambridgen opiskelijoille.
 Cleesen reaktio liittyy siihen, kuinka maailman arvostetuimpiin kuuluva yliopisto  kohteli  taannoin taidehistorioitsija  Andrew Graham-Dixonia . Tämä oli puhunut opiskelijoille natsi-Saksan taidekäsityksistä ja samalla parodioinut  Adolf Hitleriä . Esiintyminen oli kauhistuttanut ja loukannut osaa opiskelijoista, ja yliopisto lätkäisi saman tien Graham-Dixonille ikuisen porttikiellon.
 Yliopisto ilmoitti myös, että se tekee mustan listan henkilöistä, joita ei enää koskaan pyydetä esiintymään, ja että Graham-Dixon keikkuu kyseisellä listalla ensimmäisenä.
 Andrew Graham-Dixon on ollut tilanteesta hämmästynyt: hänen mukaansa parodiassa oli kyse suorasta hyökkäyksestä Hitlerin viljelemää rasismia ja antisemitismiä kohtaan. Tilanteen tekee erikoiseksi sekin, että tilaisuuden teemana oli  free speech  eli sananvapaus ja hyvän maun käsite.
 John Cleese on aiemmin imitoinut Hitleriä 1970-luvulla sekä  Monty Pythonissa  että  Pitkän Jussin majatalo  -sarjassa, joten hän halusi toimia yliopiston määrittelemien periaatteiden mukaisesti.
 – Odotin innolla, että olisin päässyt keskustelemaan Cambridgen yliopiston opiskelijoiden kanssa tänä perjantaina, mutta kuulin, että joku on pistetty mustalle listalle Hitler-imitaation takia. Olen pahoillani, että tein saman  Monty Python  -ohjelmassa, joten laitan nyt itseni tuolle mustalle listalle ennen kuin joku ehtii ensin, Cleese totesi äskettäisessä tviitissään.
 – Pahoitteluni kaikille niille, jotka olisivat halunneet keskustella kanssani Cambridgen yliopistolla, mutta ehkäpä löytyy vielä paikka, jota eivät woke-säännöt hallitse, Cleese jatkoi myöhemmin.
 Monty Python -sketsiä vuodelta 1971.  AOP
 Törmäyskurssilla wokeismin kanssa
 Cambridgen yliopisto tuskin olisi ryhtynyt boikotoimaan ikonisen kulttuurihenkilön aseman saavuttanutta John Cleeseä vuosikymmeniä sitten tehtyjen komediasarjojen takia, ja koomikkolegendan toiminta liittyykin yleiseen kritiikkiin cancel- ja woke-kulttuureja sekä poliittista korrektiutta kohtaan.
 Yhdysvalloista Eurooppaan rantautuneeseen wokeismiin kuuluu oleellisesti yhteiskunnallisiin epäkohtiin, muun muassa rasismiin, liittyvä valveutunut ajattelu.
 Cancel-kulttuurilla taas tarkoitetaan aktivismia, jolla pyritään muun muassa asettamaan "vääriä" mielipiteitä ilmaisevia henkilöitä sosiaaliseen boikottiin. Niin sanotuksi canceloinniksi voidaan laskea esimerkiksi  vaatimukset  siitä, ettei poliitikko  Päivi Räsänen  (kd.) saisi esiintyä viihdeohjelmissa, koska hän on esittänyt homovastaisia kommentteja. Myös koomikoita on vaadittu pyytämään anteeksi vuosikymmeniä sitten tehtyjä huumoripläjäytyksiään, joissa esimerkiksi on käsitelty kovakouraisesti etnisiä ja seksuaalisia vähemmistöjä.
 82-vuotias John Cleese on ollut törmäyskursilla wokeismin kanssa jo pitkään, ja hän on ilmaissut mielipiteitään aatesuunnasta tiuhaan tahtiin ironiaa tihkuvalla, suositulla Twitter-tilillään, jolla on yli 5,6 miljoonaa seuraajaa.
 – Jos koet olevasi moraalisesti ylivertainen, yliherkkä ja narsistinen puritaani, joka on kiinnostunut vain omista mielipiteistään, rohkaisen sinua pysymään poissa tieltäni, Cleese tviittasi pari päivää sitten.
 Hänen mukaansa wokeismin vastakohtana voisi esimerkiksi pitää stoalaista filosofiaa, jossa halutaan saavuttaa mielenrauha ja jossa pyritään hillitsemään tunteita. Cleese toteaa myös, että vaikka esimerkiksi  Monty Python  on loukannut viimeisten 50 vuoden aikana lukuisia ihmisiä, tästä ei ole koitunut kenellekään sen suurempaa harmia.
 – Haluaisin pyytää anteeksi kaikilta wokeismin kannattajilta, jotka ovat kärsineet hermoromahduksista sitten edellisen makroaggression, Cleese tviittaa.
 Makroaggressio-sanalla Cleese tekee pilaa mikroaggressio-termistä, jolla woke-kulttuurissa viitataan vähemmistöryhmään kohdistuvaan pienimuotoiseen loukkaavaan tekoon, esimerkiksi vääränlaiseen katseeseen.
 Koko tapahtumaketju on aiheuttanut kiivasta keskustelua paitsi Twitterissä myös Cambridgen yliopiston avoimilla Facebook-sivuilla.
 – Tämä on täysin naurettavaa. Miten ihmeessä fiksut yliopisto-opiskelijat eivät tunnista satiiria, kun sitä käytetään fasismin tuomitsemiseen? Eikö enää osata tehdä eroa murhanhimoisen diktaattorin ja arvostetun akateemikon välillä?  Johan Bergström-Allen  kirjoittaa.
 – Cambridgen ja Oxfordin yliopistoissa poliittinen korrektius on mennyt aivan liian pitkälle,  Anthony Deaves  kuittaa.

Monty Pythonin John Cleese jälleen tukkanuottasilla poliittisen korrektiuden kanssa: pisti itsensä mustalle listalle Hitler-parodian takia


Summary: Lakialoitteen mukaan koronapassi työpaikoilla jättäisi ihmisiä työelämän ulkopuolelle vasten heidän omaa tahtoaan.

Koronapassin käyttöönottoa työpaikoilla vastustava  kansalaisaloite  etenee eduskunnan käsittelyyn. Aloite on kerännyt käsittelyyn vaadittavat 50 000 kannatusilmoitusta.
 Aloitteessa vaaditaan Suomeen lakia, joka estäisi koronapassin ottamisen käyttöön työpaikoilla. Aloitteen perusteluissa todetaan muun muassa, että jokaisella kansalaisella pitäisi olla oikeus työhönsä. Aloitteen mukaan koronapassin käyttöönotto työpaikoilla jättäisi ihmisiä työelämän ulkopuolelle vasten heidän tahtoaan.
 Ei koronpassia työpaikoille -niminen kansalaisaloite keräsi vaadittavat kannatusilmoitukset kasaan noin viikon kuluessa. Aloite on päivätty 7. marraskuuta.
 Koronapassia työpaikoilla vastustava kansalaisaloite on viralliselta muodoltaan ehdotus lainvalmisteluun ryhtymisestä. Aloite ei siis sisällä esimerkiksi ehdotuksia varsinaisiksi lakipykäliksi.
 Lue myös:
 Koronapassia saatetaan edellyttää pian muillakin kuin terveysalan työpaikoilla – katso tästä perusteet vaatia passia

Työpaikoilla vaadittavaa koronapassia vastustava kansalaisaloite etenee eduskuntaan


Summary: Tuhannet ihmiset ovat jääneet loukkuun Valko-Venäjän ja Puolan raja-alueelle. Ylen Venäjän-kirjeenvaihtaja Erkka Mikkonen vieraili rajaseudun piikkilangalla eristetyllä leirillä.

BRUZGI / HELSINKI  Tuhannet ihmiset ovat leiriytyneet Valko-Venäjän ja Puolan raja-alueelle. Valko-Venäjän viranomaisten mukaan Bruzgin kylään lähellä sijaitsevassa leirissä on noin 2 000 ihmistä, joiden joukossa myös raskaana olevia naisia ja lapsia.
 Leiri sijaitsee aivan Bruzgi-Kuźnican rajanylityspaikan läheisyydestä. Valtaosa leiriläisistä on Pohjois-Irakin kurdeja.
 – Ihmisten elämä käy päivä päivältä kurjemmaksi, lähinnä nälän ja kylmyyden takia, Ylen Venäjän-kirjeenvaihtaja  Erkka Mikkonen  kertoo paikalta.
 Yöllä lämpötila laskee alle nollan.
 Syyrialaisen fysioterapeutin mukaan paikalla olevat ihmiset ovat jääneet raja-alueelle loukkuun. Yhteydenotot niin Puolan kuin Valko-Venäjän puolelle ovat kaikuneet kuuroille korville.
 – Kun otan yhteyttä puolalaisiin, he sanovat, että menkää takaisin Valko-Venäjälle. Siellä teitä autetaan.
 Sama toistuu rajalinjan toisella puolella. Valkovenäläiset puolestaan työntävät ihmisiä takaisin Puolaan, ja paluu pääkaupunki Minskiin on vaikeaa.
 Puola on sulkenut rajanylityspaikan ja lähettänyt alueelle 15 000 sotilasta ja poliisia estämään siirtolaisten maahanpääsyn.
 – Heidän toiveenaan on päästä Euroopan unioniin, joka alkaa tuosta aivan muutaman metrin päästä, Mikkonen kertoo piikkilangalla Puolasta eristetyltä leiriltä.
 Lue myös:
 Yle Valko-Venäjällä: Rajaseudun tapahtumat pelottavat, mutta nuoret kurdimiehet eivät aio palata kotiin: "Mieluummin vaikka kuolen"
 Irakilaisseurue maksoi tuhansia euroja lentolipuista, mutta matka tyssäsi lähtöportille – Turkki tuli EU:n tueksi ja tukki siirtolaisreitin Valko-Venäjälle

Yle vieraili siirtolaiskriisin polttopisteessä Valko-Venäjän ja Puolan rajan leirillä – kumpikaan ei halua tulijoiden jäävän maahansa


Summary: Pietarin ja Helsingin välillä on määrä liikennöidä kaksi junavuoroa päivässä 12. joulukuuta lähtien.

Venäjä sallii junaliikenteen Helsingin ja Pietarin välillä jälleen 12. joulukuuta. Asiasta kertovat venäläiset uutistoimistot  TASS  ja  RIA .
 Kaupunkien välillä on määrä alkaa liikennöidä kaksi junavuoroa päivässä.
 – Junaliikenteen palauttamisesta Suomeen on päätetty yhteisymmärryksessä -- edellyttäen, että hygienia- ja epidemiavaatimuksia seurataan tarkasti, Venäjän koronakriisikeskus sanoo
 Vainikkalan rajanylityspaikka avautui lokakuun lopulla. Lentoliikenne Suomen ja Venäjän välillä on avattu aiemmin tänä syksynä.
 Venäjän koronatilanne on edelleen huolestuttava. Maassa todettiin maanantaina 1 211 koronakuolemaa, mikä hipoo maan viime viikolla rikottua ennätystä, joka oli 1 241 koronakuolemaa vuorokaudessa. Lisäksi Venäjällä todettiin 38 000 uutta koronatartuntaa.
 Maan hallitus on pyrkinyt vauhdittamaan maan rokotuskampanjaa erilaisilla rajoituksilla, sillä vain 40 prosenttia maan väestöstä on täysin rokotettuja.
 Lue lisää aiheesta:
 Junaliikenne itärajan yli aiotaan avata ennen joulua, vaikka Venäjän koronatilanne heikkenee – kuinka huolissaan pitäisi olla? Ei kovin, vastaa tutkija

Venäjä sallii junaliikenteen Helsingin ja Pietarin välillä joulukuussa


Summary: Auringonvalosta tuotettu energia on tulevaisuudessa yhä merkittävämpi keino vastata maailman energiahaasteisiin. Aurinkovetypaneelien avulla tuotetulla vedyllä voitaisiin korvata perinteisiä fossiilisia ratkaisuja ja käyttää päästötöntä vetyä esimerkiksi ajoneuvojen polttoaineena.

Pienet kuplat nousevat hiljalleen lasilevyn alla olevassa läpinäkyvässä aurinkovetypaneelissa. Sen sisällä on vettä.
 Kuplat näyttävät vesihöyryltä, mutta kyseessä on vetykaasu, joka pyrkii pintaan.
 Japanilaisen Naganon Shinshun yliopiston tutkijat esittelivät hiljattain uraa-uurtavia tuloksia tutkimuksessa, joka tähtää valokatalyysiin. Se tarkoittaa auringonvalon muuntamista vedyksi kaupallisesti.
 Valokatalyysi olisi yksi tapa vastata maailman energiahaasteisiin.
 Tällä hetkellä vuosittain käytettävästä noin 70 miljoonasta vetytonnista 99 prosenttia tehdään fossiilisista polttoaineista, pääasiassa maakaasusta. Siinä maakaasun sisältämästä metaanista erotetaan vetyä.
 Vetyä voidaan valmistaa myös päästöttömästi vaikkapa tuulisähkön avulla, jolloin sähkö käytetään veden pilkkomiseen vedyksi ja hapeksi.
 – Toistaiseksi vain yksi prosentti vedystä valmistetaan maailmalla uusiutuvasti, ja hyvin pieni osa fotokatalyysin eli auringonvalon avulla. Meidän täytyy hyvin nopeasti kääntää tämä suhde niin, että valtaosa vedystä valmistetaan uusiutuvasti, sanoo materiaalikemian apulaisprofessori  Jarkko J. Saarinen  Itä-Suomen yliopistosta.
 Aurinkovetyä valmistetaan niin, että kemiallisessa prosessissa reaktion käynnistäjänä toimiva aine kerää energiaa auringonvalosta. Se käyttää sitä vesimolekyylin hajottamiseen, jolloin syntyy vetyä ja happea.
 Vetypaneelit pystyvät hyödyntämään noin prosentin auringonvalon energiasta. Kaupallinen vedyn valmistaminen auringonvalolla vaatii hyötysuhteen parantamista.  Kazunari Domen / Shinshu University & The University of Tokyo
 Vetyä voitaisiin käyttää polttokennojen avulla ajoneuvoissa, polttokennoilla tehtyä energiaa voitaisiin syöttää sähköverkkoon tai käyttää vaikkapa teräksen ja erilaisten kemikaalien valmistuksessa.
 Vedyn avulla voitaisiin myös tasata energiatuotannon ja kulutuksen heilahteluja, jolloin vety toimisi energian varastona. Tällöin aurinko- ja tuulivoiman käyttöä voitaisiin lisätä merkittävästi nykyisestä.
 – Auringossa on loputon energianlähde, joka pitää oppia valjastamaan päästöttömän energian tuotannossa, apulaisprofessori Saarinen jatkaa.
 Heikko hyötysuhde on ollut suurin este aurinkovedyn tuotannon aloittamiseen. Nyt japanilaistutkijat ovat pystyneet satakertaistamaan vedyn tuottopotentiaalin, mutta sekään ei riitä.
 – Tällä hetkellä pystymme hyödyntämään noin yhden prosentin auringonvalon energiasta. Meidän täytyy päästä vähintään 10 prosentin hyötysuhteeseen. Silloin vedyn hinta olisi kilpailukykyinen, sanoo apulaisprofessori  Takashi Hisatomi  Shinshun yliopistosta.
 Suurissa aurinkovetypaneelikentissä vetyä kyettäisiin valmistamaan vuodessa 6300 tonnia
neliökilometrillä. Kazunari Domen / Shinshu University  & The University of Tokyo
 Hisatomin mukaan tutkimus on niin pitkällä, että kaupallinen tuotanto on mahdollista aloittaa vuosikymmenen kuluessa. Ongelmana on kuitenkin se, että maakaasusta valmistettu vety on tällä hetkellä niin edullista, ettei se kannusta käynnistämään tuotantoa päästöttömillä vaihtoehdoilla.
 – Fossiiliset polttoaineet ovat liian halpoja, joten meidän on saatava tuotanto vakaaksi ja kustannukset alhaisemmiksi, jotta aurinkovetyä olisi kannattavaa tuottaa, pohtii Takashi Hisatomi.
 Aurinkovedyn tuotannon käynnistäminen tarkoittaa valtavia investointeja. Ne eivät tapahdu hetkessä.
 Hisatomi laskee, että mikäli kaikki maailmalla vuosittain käytettävä vety valmistettaisiin pelkästään auringonvalon tuottamalla energialla, aurinkovetypaneeleita tarvittaisiin 750 000 km² suuruinen ala.
 Se olisi yli kaksi kertaa Suomen kokoinen pinta-ala. Alue kuulostaa valtavalta, mutta apulaisprofessori katsoo asiaa toisin.
 – Jos pystyisimme hyödyntämään näin laajan alueen, se kattaisi silti vain muutaman prosentin maapallon aavikkoalueesta, apulaisprofessori Hisatomi laskee.
 Sopivia alueita löytyisi esimerkiksi Australiasta ja Lähi-Idästä. Sieltä vety täytyisi kuljettaa säilöaluksilla sinne, missä sitä käytetään. Omaa tuotantoa voisi olla myös Euroopassa. Esimerkiksi Suomesta löytyisi hyvin alueita, joissa auringonvaloa on tarjolla runsaasti.
 Opiskelija Juho-Pekka Hautala ja apulaisprofessori Jarkko J Saarinen tutkivat elektronimikroskoopilla titaanidioksidin nanorakennetta.  Jari Tanskanen / Yle
 Kilpajuoksu käynnissä hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi
 Kymmenissä yliopistoissa eri puolilla maailmaa tutkijat pohtivat, mitkä materiaalit pystyvät hyödyntämään parhaiten auringonvaloa ja erottamaan veden vedyksi ja hapeksi.
 Suomessa tutkimusta tehdään Itä-Suomen yliopiston lisäksi Oulun ja Tampereen yliopistoissa sekä Aalto-yliopistossa.
 Itä-Suomen yliopiston kemian laitoksella Joensuussa tutkitaan, miten aurinkorasvoissakin käytetty titaanidioksidi toimisi katalyyttina, eli aineena, joka käynnistää kemiallisen reaktion. Tutkijat ovat huomanneet, että katalyyttiin kannattaa lisätä esimerkiksi kuparia tai kultahiukkasia.
 – Titaanidioksidi absorboi eli imee itseensä energiaa kapealla ultravioletti- eli uv-alueella, mutta jos sekoitamme siihen kultananopartikkeleita, voimme hyödyntää paremmin myös näkyvän valon aallonpituutta, kertoo apulaisprofessori Jarkko J. Saarinen.
 Itä-Suomen yliopisto ja Tampereen yliopisto hakevat yhdessä Suomen Akatemialta rahoitusta tutkimukseen, jossa prosessin hyötysuhdetta voitaisiin lisätä magneettisten nanorakenteiden avulla.
 Vetypaneeleilla saadaan auringonvalon energia kemialliseen muotoon
 Käytännössä aurinkovetyä tehtäisiin nykyisiä aurinkosähköpaneeleita muistuttavissa paneeleissa, joissa on sisällä vettä.
 – Päiväsaikaan voisimme varastoida auringon valoenergiaa kemialliseen muotoon, ja se vapautettaisiin myöhemmin esimerkiksi polttokennon avulla uudelleen käytettäväksi, sanoo Saarinen.
 Aluksi auringonvalolla tuotettua vetyä voitaisiin hyödyntää pienimuotoisesti esimerkiksi mökkien ja asuntojen lämmityksessä ja sähköistyksessä. Mutta tähtäin on paljon isompi.
 Teollisesti valmistetusta päästöttömästä vedystä voisi varsin nopeasti tulla yksi ratkaisu teollisuuden ja liikenteen isoihin hiilidioksidiongelmiin.
 Meidän on päästävä kaupalliseen toimintaan mahdollisimman nopeasti ja uusiutuvilla polttoaineilla
pystyttävä korvaamaan perinteisiä fossiilisia ratkaisuja, sanoo apulaisprofessori Jarkko J. Saarinen. Jari Tanskanen / Yle
 Lentokoneiden kerosiini voitaisiin korvata päästöttömällä polttoaineella
 Saarinen näkee aurinkovedystä tulevaisuudessa hyötyä erityisesti teollisuuden, raskaan liikenteen sekä ilmailun hiilidioksidipäästöjen vähentämisessä.
 Yksi sovellusala olisi lentoliikenteessä käytettävän kerosiinin korvaaminen päästöttömällä polttoaineella. Kyseessä olisi  tekniikka , jossa raaka-aineina käytettäisiin hiilidioksidia ja vetyä. Polttoaine sopisi sellaisenaan käytettäväksi lentokoneiden moottoreissa.
 – Teräs- tai betonitehtaiden savukaasusta talteenotettavasta hiilidioksidista ja uusiutuvasti tuotetusta vedystä voitaisiin valmistaa päästötöntä synteettistä kerosiinia.
 Tällainen koelaitos on suunnitteilla Lappeenrannan Joutsenoon Etelä-Karjalassa. Tosin se käyttäisi vedyn valmistuksessa aurinkoenergian sijasta ainakin aluksi uusiutuvaa tuulisähköä.
 Lue lisää:
 Visiot ovat muuttumassa todeksi juuri nyt: Vihreä vety on tuomassa ennennäkemätöntä mullistusta Suomen teollisuuteen ja energian tuotantoon
 Mullistava teknologia saattaa tehdä pian läpimurron: Sellutehtaiden savukaasuista voisi valmistaa polttoainetta koko Suomen autoille
 Oulussa kehitetään menetelmää, joka voisi mullistaa maailman energiatalouden – ratkaisun avaimet ovat auringossa
 Suomen ensimmäinen vihreän vedyn tuotantolaitos suunnitteilla Harjavaltaan

Katso miten auringonvalosta tehdään vetyä – tutkijat kehittivät aurinkovetypaneelin, joka voi mullistaa energiantuotannon maailmassa


Summary: Ulkoministeri Pekka Haavisto vieraili tiistaina Rovaniemellä Barentsin alueeseen keskittyvässä konferenssissa. Haaviston mukaan Suomi pyrkii vauhdittamaan ilmastotoimia Barentsin neuvostossa, vaikka kaikki maat eivät sitoutuneet siihen Glasgow'n ilmastokokouksessa.

Suomi aikoo nopeuttaa ilmastonmuutoksen vastaisia toimia Barentsin alueella kaksivuotisen puheenjohtajuuskautensa aikana. Ulkoministeri  Pekka Haaviston  mukaan ympäristö- ja ilmasto-ohjelma on keskeisessä roolissa Barentsin alueella.
 – Syksyn Tromssan kokouksen yhteydessä sovittiin, että ilmastonmuutoksen torjunta on yksi Barentsin alueen keskeisiä päämääriä. Tästä tullaan pitämään kiinni Suomen puheenjohtajuuskauden aikana. Lisäksi Barentsin alueella tullaan avittamaan ja vauhdittamaan ilmastoinvestointeja, Haavisto sanoo.
 Lue myös:   Haavisto tapaa Venäjän ulkoministerin Tromssassa – kohtaaminen lyö ensitahdit Suomen puheenjohtajuuskaudelle Barentsin euroarktisessa neuvostossa
 Haavisto kertoi pettyneensä Glasgow’n ilmastokokoukseen siinä vaiheessa, kun hiilen sulkemissuunnitelmat muuttuivat hiilen vähentämissuunnitelmiksi.
 – Se antaa enemmän tilaa ja aikaa niille maille, jotka haluavat nojautua hiileen, hidastaa voimaloiden sulkemista tai jopa tehdä uusia hiili-investointeja. Se on huono uutinen ympäristön kannalta ja se on huono uutinen arktisen luonnon kannalta.
 Haaviston mukaan ilmastokokouksessa syntynyt sopu ei vaikuta Suomen suunnitelmiin, vaan hallitus pitää yhä kiinni vuoden 2035 hiilineutraaliudesta. Lisäksi pyritään jopa etsimään keinoja nopeuttaa tavoitteeseen pääsyä.
 – Nyt esimerkiksi liikenteessä päästöt ovat vähentymässä nopeammin kuin on arvioitu, ja se on hyvä asia.
 Haavisto otti kantaa myös Valko-Venäjän tilanteeseen
 Haavisto vastasi Rovaniemellä myös Valko-Venäjän tilannetta koskeviin kysymyksiin. Hänen mukaansa tilanne Valko-Venäjän ja Puolan rajalla eroaa täysin vuoden 2015 pakolaiskriisistä, jolloin ihmiset pakenivat Syyrian sotaa.
 – Valko-Venäjän ja Euroopan rajoille on luotu täysin keinotekoinen tilanne. Kyse ei ole aidosta pakolaiskriisistä, vaan presidentti Lukashenkan järjestämistä matkoista Minskiin. Samoja henkilöitä työnnetään poliisin ja sotilaiden voimin kohti rajoja.
 Haaviston mukaan on erittäin tärkeää, että EU on vastannut Valko-Venäjälle yhteistoiminnassa.
 – EU on antanut yhteisvoimin tuen Puolalle, Latvialle ja Liettualle, mutta samalla käynnistänyt lisäsanktioita Valko-Venäjää kohtaan, mutta myös niitä lentoyhtiöitä, lentokenttiä ja matkatoimistoja kohtaan, jotka mahdollistavat tällaisen liikenteen.
 Lue myös:   EU laajentaa Valko-Venäjän vastaisia pakotteita
 Vuoden 2015 pakolaiskriisissä Ruotsista tuli Tornion kautta Suomeen noin 30 000 turvapaikanhakijaa. Haavisto ei näe Suomen rajoilla olevan tällä hetkellä paineita vastaaviin tapahtumiin kuin mitä on nyt käynnissä Valko-Venäjän ja Puolan rajalla.
 – Suomelle on hirveän tärkeää, että meidän oma rajamme on rauhallinen. Meillä on 1300 kilometriä yhteistä rajaa Venäjän kanssa. Rajaa valvotaan molemmilta puolilta ja molempien puolien rajaviranomaiset tekevät yhteistyötä, joten en näe tällaista painetta rajoja kohden, Haavisto sanoi.

Suomi pyrkii vauhdittamaan ilmastotoimia arktisella alueella – ulkoministeri Pekka Haaviston mukaan ilmastonmuutoksen torjunta on Suomen puheenjohtajuuskauden keskeisiä päämääriä


Summary: Missä paikoissa koronapassia pitää näyttää ja missä ei? Keräsimme vastaukset tärkeimpiin kysymyksiin koskien koronapassia ja kokoontumisrajoituksia.

Koronapassia vaaditaan yhä useammassa paikassa, kun yleisötilaisuuksia koskevat kokoontumisrajoitukset tulivat voimaan  Varsinais-Suomessa sekä Etelä- ja Keski-Pohjanmaalla.  Myös  Uudellamaalla  koronapassia aletaan kysyä yhä useammassa tapahtumassa ensi viikolla.
 Miten uudet rajoitukset näkyvät tavallisten ihmisten arjessa? Kysymyksiin vastaavat strategiajohtaja  Pasi Pohjola  sosiaali- ja terveysministeriöstä sekä Lounais-Suomen aluehallintoviraston ylijohtaja  Leena Räsänen .
 1. Millaisissa paikoissa koronapassia nyt kysytään?
 Ravintoloissa ja yleisötilaisuuksissa, kuten jääkiekko-ottelussa, konsertissa ja teatterissa. Yritys saa itse valita, vaatiiko se koronapassia asiakkailta vai noudattaako rajoituksia.
 Koronapassia voidaan kysyä sisätiloissa järjestettävissä kertaluonteisissa yleisötilaisuuksissa Varsinais-Suomessa sekä Etelä- ja Keski-Pohjanmaalla. Yleisötilaisuuksiksi katsotaan esimerkiksi urheilutapahtumat, elokuvateatterit, messut, teatteri, konsertit, festivaalit, markkinat sekä päiväkotien ja oppilaitosten juhlat. Tarkka lista löytyy  Aluehallintovirastojen sivuilta .
 Varsinais-Suomessa koronapassia voidaan kysyä yli 50 henkilön tapahtumissa ja Etelä- ja Keski-Pohjanmaalla yli 100 henkilön yleisötilaisuuksissa, joissa kaikille osallistujille ei ole määritelty istumapaikkoja tai joissa on yhteislaulua.
 Koronapassi on vaihtoehto rajoituksille. Yritys tai tapahtumanjärjestäjä saa siis itse päättää, vaatiiko se asiakkaalta koronapassia vai noudattaako se henkilömäärää koskevia rajoituksia. Todennäköistä kuitenkin on, että moni toimija ottaa koronapassin käyttöön, koska tapahtumien järjestäminen ei ole kannattavaa alle 50 tai 100 henkilölle.
 2. Missä koronapassia ei vaadita?
 Liikuntaharrastuksissa, museoissa, terveysasemalla tai kirjastossa.
 Koronapassia ei kysytä jatkuvaluonteisessa toiminnassa, esimerkiksi uimahalleissa, kuntosaleilla, urheiluseurojen vakiovuoroissa, taloyhtiön tai järjestön hallituksen kokouksessa, sisäleikkipuistoissa, museoissa, huutokaupoissa, yksityistilaisuuksissa tai uskonnollisissa kokoontumisissa. Syynä on se, että kokoontumisrajoitukset eivät näitä tapahtumia tällä erää koske.
 Jos yksityistilaisuus kuitenkin järjestetään ravintolassa, saattaa ravintola vaatia koronapassia.
 Koronapassia ei voi vaatia välttämättömissä julkisissa palveluissa, kuten terveysasemalla, sairaalassa, koulussa, kirjastossa ja virastoissa. Tällä hetkellä koronapassia ei voi myöskään vaatia alueilla, joissa ei ole voimassa rajoituksia.
 3. Missäpäin Suomea ravintolat voivat vaatia koronapassia?
 Isossa osassa Suomea.
 Lisäksi huomisesta eli keskiviikosta lähtien ravintolan ja baarien ovilla saatetaan kysyä koronapassia 12 maakunnassa tai sairaanhoitopiirissä, joissa on voimassa ravintolarajoituksia. Koronan leviämisalueella ovat nyt Etelä-Pohjanmaa, Keski-Pohjanmaa, Kymenlaakso, Pohjanmaa, Päijät-Häme, Satakunta, Uusimaa ja Varsinais-Suomi.
 4. Voiko yritys jollakin tavalla välttää koronapassin vaatimista asiakkailta?
 Noudattamalla aukiolon tai asiakasmäärän rajoituksia.
 Yrityksen ei tarvitse vaatia koronapassia, jos se noudattaa voimassa olevia rajoituksia. Varsinais-Suomessa se tarkoittaa, että ilman koronapassia saa järjestää enintään 50 henkilön tapahtumia sisätiloissa ja Etelä- ja Keski-Pohjanmaalla enintään 100 henkilön tapahtumia sisätiloissa.
 Ravintolarajoitusten alueella ilman koronapassia anniskelu on sallittu puoleenyöhön asti, asiakaspaikkojen määrää on rajattu ja sisätiloissa asiakkaalla on oltava istumapaikka pöydän ääressä.
 5. Voidaanko teatterin tai ravintolan työntekijöiltä vaatia koronapassia töihin tullessa?
 Ei.
 Työntekijöiltä ei voida edellyttää koronapassia, koska nykylainsäädäntö ei sitä salli.
 6. Kuka rajoituksista päättää?
 Ravintolarajoituksista päättää  Sanna Marinin  (sd.) hallitus, kokoontumisrajoituksista aluehallintovirastot ja yksityistilaisuuksien rajoituksista kunnat ja sairaanhoitopiirit.
 7. Onko suunnitteilla, että koronapassin käyttö laajenisi muuallekin?
 Koronapassi on tulossa tapahtumiin myös Uudellamaalla ja mahdollisesti Pirkanmaalla, Päijät-Hämeessä ja Pohjois-Pohjanmaalla.
 Etelä-Suomen aluehallintovirasto ilmoitti tänään, että koko Uudellemaalle valmistellaan parhaillaan kokoontumisrajoituksia. Käytännössä se tarkoittaisi sitä, että moni tapahtumanjärjestäjä ja yritys ottaisi käyttöön koronapassin välttääkseen rajoitukset.
 Päätös Uudenmaan kokoontumisrajoituksista on tarkoitus antaa torstaina, ja se tulisi voimaan ensi viikon torstaina 25.11. Rajoitusten laajuus ja sisältö ei ole vielä tiedossa.
 Myös Pirkanmaalle, Päijät-Hämeeseen ja Pohjois-Pohjanmaalle harkitaan kokoontumisrajoituksia. Jos rajoitukset hyväksytään Pohjois-Pohjanmaalla, ne astuisivat voimaan aikaisintaan ensi viikon tiistaina 23.11.
 Voit keskustella jutusta 17.11. klo 23:een saakka.

Jos haluat Turussa lätkämatsiin tai Vaasassa teatteriin, tarvitset jatkossa koronapassin – katso, missä rajoitukset laajenevat ja mitä se tarkoittaa


Summary: Tampereen yliopiston yhteistoimintaneuvotteluiden tavoitteena on vähentää 215 henkilötyövuotta. Neuvottelut alkoivat syyskuussa.

Tampereen yliopiston yhteistoimintaneuvottelut ovat päättyneet erimielisinä, kertovat henkilöstön edustajat tiedotteessa.
 Henkilöstöä edustavat neuvottelijat katsovat, että työnantaja ei pystynyt neuvottelujen aikana osoittamaan tuotannollisia tai taloudellisia syitä henkilöstön vähennystarpeeseen.
 Tampereen yliopistolla alkoi syyskuun puolessavälissä 1 100 työntekijää koskevat yhteistoimintaneuvottelut. Tampereen yliopiston johdon tavoite on vähentää 215 henkilötyövuotta. Vähennykset koskevat tukipalveluita eli esimerkiksi tutkimus- ja opetushenkilöstö on rajattu ulos.
 Vähennyksiä ei tavoitella vain irtisanomisilla, vaan toimintoja myös ulkoistetaan. Henkilöstöstä pitäisi yliopiston mukaan säästää 14 miljoonaa euroa vuodessa.
 – Henkilöstöä edustavat neuvottelijat eivät ole saaneet työnantajalta vastausta kysymykseen, mitkä työt päättyvät tai vähentyvät olennaisesti ja pysyvästi niin, että työntekijöiden irtisanominen olisi välttämätöntä, sanoo pääluottamushenkilö  Jorma Viikki  tiedotteessa.
 – Työnantaja ei myöskään ole pystynyt osoittamaan taloudellisia perusteita työvoiman vähentämiselle, sanoo pääluottamushenkilö  Sinikka Torkkola .
 Henkilöstön edustajille ei ole neuvottelujen aikana käynyt ilmi, miten mahdollisten irtisanottujen työt hoidetaan uudistuksen jälkeen. Pääluottamushenkilöt arvioivat, että tukipalveluhenkilöstöön kohdistuvat irtisanomiset heikentävät yliopiston opetusta ja tutkimusta.
 Yle ei ole vielä tavoittanut työnantajan edustajaa kommentoimaan yt-neuvottelujen päättymistä.
 Viime viikolla henkilöstön edustajat jättivät työnantajalle  vaihtoisen suunnitelman rakenteellisesta uudistamisesta . Suunnitelmassa esitettiin 14 miljoonan euron menovähennyksiä vuosina 2022–2024 toteuttevassa ohjelmassa. Lisäksi siinä esitettiin, että tarpeen vaatiessa henkilöstön lomautuksilla voisi säästää viisi miljoonaa euroa.
 Tiedotteen mukaan yt-neuvotteluissa saatiin kuitenkin yhteisesti sovittua irtisanottaville työntekijöille tarjottavasta työsuhteen päättymisen paketista, eläköitymispaketista ja työllistymisen tukitoimista.
 Lue lisää:
 Tampereen yliopiston yt-neuvottelut etenevät – työntekijät esittelivät vaihtoehdon irtisanomisille
 "Märkä rätti yhteisön naamalle" –  ylioppilaskunnalta suorat sanat Tampereen yliopiston yt-neuvotteluille
 Tampereen yliopistolla alkavat suuret yt-neuvottelut – lähtöpassit uhkaavat 215 työntekijää

Tampereen yliopiston yt-neuvottelut päättyivät: henkilöstö ei saanut työnantajalta vastauksia kysymyksiinsä


Summary: Pirkanmaa on leviämisvaiheessa ja sitä odottavat uudet koronasuositukset. Uutta tietoa odotetaan muun muassa kokoontumissuosituksista.

Tampereen yliopistollinen sairaala (TAYS)

Pirkanmaa on suurin alue, jolle ravintolarajoitukset laajenevat Suomessa tällä viikolla.  Ravintolarajoitukset koskevat keskiviikosta  lähtien yhteensä 12 maakuntaa tai sairaanhoitopiiriä.
 Ravintolat voivat olla auki pahimmilla epidemia-alueilla kello yhteen ja alkoholin tarjoilu on lopetettava puoliltaöin. Myös ravintoloiden asiakasmääriä rajoitetaan.
 Anniskeluravintoloihin voi ottaa puolet tavallisesta asiakasmäärästä, ruokaravintoloihin 75 prosenttia. Asiakkailla pitää olla oma istuinpaikka. Rajoitukset ovat voimassa vuoden loppuun asti. Koronapassin käyttö on vaihtoehto rajoitusten noudattamiselle.
 Pirkanmaan alueellinen pandemiaohjausryhmä kokoontuu tiistaina. Kokouksen jälkeen pidetään Teamsissa mediainfo kello 15.30.
 Ylen toimittajat  Anu Leena Koskinen  ja  Clarissa Jäärni  seuraavat infoa.
 Mediainfossa käydään läpi Pirkanmaan koronatilanne ja mahdolliset suositukset ja rajoitukset. Asiantuntijoina ovat johtajaylilääkäri  Juhani Sand  ja apulaisylilääkäri  Janne Laine  TAYSista.
 Uutta tietoa odotetaan esimerkiksi kokoontumissuosituksista.
 Pirkanmaalla on todettu epidemian aikana 11 788 koronavirustartuntaa. Ennätyspäivä oli sunnuntaina, jolloin kerrottiin 158 uudesta tartunnasta.

Mitä uudet koronarajoitukset tarkoittavat Pirkanmaalle? Yle seuraa, katso suorana kello 15.30 alkaen


Summary: Keski-Suomen tiedeseminaari on koonnut yhteen maakunnan elinkeinoelämän, kuntapäättäjät ja tieteentekijät keskustelemaan sote-uudistuksesta. Tulevaa muutosta luodataan tutkimusperusteisen tiedon valossa.

Tuleva sosiaali- ja terveyspalveluiden uudistus on jättimäinen hallinnollinen muutos, mutta millaiselle pohjalle kansalaisten palveluita lähdetään rakentamaan tutkimustiedon perusteella? Saadaanko uudistuksella ihmisille paremmat palvelut? Riittävätkö rahat?
 Muun muassa näitä kysymyksiä käsitellään Jyväskylän yliopiston tämän vuoden tiedeseminaarissa, tutkitun tiedon pohjalta.
 Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen ETLAN:n toimitusjohtaja  Aki Kangasharju  on sitä mieltä, että sote-uudistus epäonnistuu. Hänen esityksensä otsikkona oli alun perin "Onko sote-uudistus tuomittu epäonnistumaan?", mutta hän otti kysymysmuodon pois.
 Kangasharjun mukaan ainoa tapa estää soten epäonnistuminen on tuottavuuden kasvu.
 – Kustannusten pitäisi laskea ja palveluiden samaan aikaan parantua. Ei se onnistu kuin tuottavuuden kautta, mutta tässä mallissa kilpailua rajoittamalla luodaan suorastaan esteitä tuottavuuden paranemiselle.
 Professori: prosessi ontuu
 Jyväskylän yliopiston sosiaalityön professori  Aila-Leena Matthiesin  mukaan sosiaali- ja terveysalan yhdistämisessä on tällä hetkellä huolestuttavia merkkejä.
 – Meidän näkemyksemme on, että tässä on onnuttu toispuoleisesti terveydenhuollon ehdoilla, Matthies sanoo.
 Suomen projekti sosiaali- ja terveydenhuollon yhdistämiseksi on ainutlaatuinen, vastaavaa ei ole tehty missään muualla.
 – Sikäli ei ole mikään ihme, että prosessissa on kitkaa. Suhtaudun onnistumisen mahdollisuuksiin kuitenkin optimistisesti, sano Matthies.
 Matthiesin mukaan onnistumiseen tarvitaan erityisesti kolmea asiaa: kattavaa toimintaa ruohonjuuritasolla, riittäviä henkilöstömitoituksia ja tukipalveluja ja sekä terveydenhuollon että sosiaalityön näkökulmasta toimivia tietojärjestelmiä.
 Koronasta suoraan organisaatiomuutokseen
 Muutokseen ja hyvinvointialueiden rakentamiseen ei lähdetä erityisen hyvässä tilanteessa. Kun korona painaa raskaana sote-henkilöstön harteilla.
 – Jos suoraan siitä mennään suureen organisaatiomuutokseen, paine täytyy ottaa huomioon. Urheilutermeillä sanottuna porukka on jo maitohapoilla, sanoo työterveyslaitoksen pääjohtaja  Antti Koivula .
 Samaan aikaan osa sote-alan työntekijöistä kokee, että he eivät voi tehdä työtään kunnolla tai joutuvat toimimaan suorastaan arvojensa vastaisesti.
 – Korona katalysoi terveydenhuoltoalan ongelmat meidän silmillemme nopeammin kuin uskoimme sen tapahtuvan, Koivula sanoo.
 Lue myös:
 Sote-uudistuksen pitäisi hillitä paisuvaa hoito- ja hoivabudjettia –  kuntakentällä ei ole uskoa tavoitteen toteutumiseen
 Aluevaalit lähestyvät – katso videosta, mistä historiallisissa vaaleissa on kysymys ja mistä kaikesta aluevaltuustot päättävät

Katso suorana klo 15: Onko sote-uudistus tuomittu epäonnistumaan? Riittääkö raha? – tiedeseminaari luotaa tulevaa muutosta tutkimustiedon pohjalta


Summary: Näyttelijä Jasper Pääkkösen mielestä on suoraan sanottuna ihme, että Omerta 6/12 -elokuva saatiin lopulta valmiiksi. Antti J. Jokisen aikana elokuvanteko oli Pääkkösen mukaan täynnä hankalia hetkiä.

Kansainvälistä uraa tekevä  Jasper Pääkkönen , 41, näyttelee  Omerta 6/12  -elokuvan pääroolin. Hän on suojelupoliisissa työskentelevä Max Tanner, joka joutuu keskelle Euroopan turvallisuutta horjuttavaa salaista suunnitelmaa. Elokuva perustuu  Ilkka Remeksen  menestyskirjaan  6/12 .
 Harva kotimainen elokuva on saanut ennakkoon niin paljon hämmentävää julkisuutta kuin  Omerta 6/12 . Se tulee ensi-iltaan perjantaina.
 Elokuva oli alun perin ohjaaja  Antti J. Jokisen  jättiprojekti, ja siitä piti tehdä jatko-osa sekä kuusiosainen tv-sarja. Jokinen jäi kuitenkin sairauslomalle jo kuvausten alkupuolella viime syksynä, ja hänen tilalleen palkattiin  Aku Louhimies .
 Jokisen viime vuonna käynnistämä projekti on sittemmin typistynyt yhdeksi elokuvaksi ja neliosaiseksi tv-sarjaksi. Hänen ohjauksessaan elokuvanteossa syntyi kuitenkin vaaratilanteita, jotka nousivat viime viikolla uudestaan esille. Tilanteet liittyivät muun muassa rekvisiitta-aseiden käyttöön kuvauksissa.
 Lue lisää:   Historiallisen kalliin Omerta-elokuvan tuottaja vahvistaa Ylelle: Kuvauksissa oli riskitilanteita ja turvattomuuden tunnetta
 Jokiselta evättiin lopulta pääsy oman elokuvansa kuvauksiin, kertoo tuore  Ilta-Sanomat , joka on käyttänyt jutussaan nimettömiä lähteitä. Tiistaina  Ilta-Sanomille  lähettämässään sähköpostissa Jokinen ei kiistänyt tietoja, vaan myönsi tehneensä virheitä ja sanoi olevansa niistä erittäin pahoillaan.
 Yle ei ole tavoittanut Jokista kommentoimaan Omertan kuvauksia.
 Omerta 6/12 -hankkeessa alusta lähtien mukana ollut Pääkkönen on iloinen, että elokuva saatiin valmiiksi vaikeuksista huolimatta.
 – Elokuvan valmistuminen on suoraan sanottuna ihme, Pääkkönen lataa.
 Hän kuvailee tuotannon alkua vaikeaksi.
 – Kuvausten alkuvaihe oli niin täynnä hankalia hetkiä, Pääkkönen summaa Ylen haastattelussa.
 Hän viittaa elokuvan alkuvaiheella työntekoon Jokisen ohjauksessa.
 – Sieltä on mahdotonta poimia mitään yksittäistä hankalaa hetkeä. Ehkä kuvausten alkuvaiheessa koko työryhmän päällimmäisiä fiiliksiä olivat epäusko ja epätoivo, Pääkkönen sanoo.
 Jokiseen liitetyt turvallisuusriskit eivät Pääkkösen mukaan koskeneet häntä.
 – Tuotantoyhtiö  pyysi viime syksynä julkisesti anteeksi  koko työryhmältä, ja minun mielestäni anteeksipyyntö oli täysin paikallaan, Pääkkönen toteaa.
 Hän ei keksi ketään muuta ohjaajaa kuin Louhimiehen, joka olisi kyennyt kääntämään katastrofaaliseksi muuttuneen tilanteen parhain päin.
 – On vaikea nähdä, kuka muu ohjaaja olisi kyennyt jo pelkästään paineensietokykynsä, kokemuksensa ja rutiininsa puitteissa hoitamaan tilanteen, Pääkkönen toteaa.
 Jasper Pääkkönen on Omerta 6/12 -elokuvan Max Tanner. Heikki Leis
 Käsikirjoitus vaihtui lennosta
 Max Tannerin rooli oli Pääkköselle raskaampi kuin mitä ehkä alun perin oli ajateltu. Kun ohjaaja vaihtui Jokisesta Louhimieheksi, elokuvassa jouduttiin laittamaan kaikki uusiksi. Se koski myös käsikirjoitusta.
 – Uusi käsikirjoitus kirjoitettiin käytännössä lennosta. Voisi melkein sanoa, että se on lennossa improvisoitu käsikirjoitus, Pääkkönen toteaa.
 Tällaisessa tilanteessa näyttelijälle jää vähemmän aikaa tutustua hahmoonsa ja rakentaa sitä.
 – Olisi ollut tietysti hauskempaa, tehokkaampaa ja hedelmällisempää päästä tekemään alusta lähtien yhtä ehyttä kokonaisuutta, mutta parempi näin. Saimme kuitenkin elokuvan valmiiksi, Pääkkönen sanoo.
 Omerta 6/12  -elokuvan tekemistä varjostivat Jokiseen liittyvä kohu ja salamyhkäisyys, kun ohjaaja vaihtui Louhimieheen. Ohjaajavaihdoksesta tiedotettiin virallisesti vasta viikkoja sen jälkeen, kun Jokinen oli jäänyt sairauslomalle.
 – Se ei ole tietenkään mikään ideaali tilanne yrittää tehdä työtä kohujen ja toisaalta salamyhkäisyyden keskellä. Varsinkaan, kun yritetään pelastaa katastrofin keskelle joutunut tuotanto, Pääkkönen toteaa.
 Hän kertoo kaikesta huolimatta olevansa kuitenkin todella helpottunut ja huojentunut siitä, että työt saatiin lopulta tehtyä.
 – Toisaalta harmittaa ihan vietävästi, ettei tätä tuotantoa voitu tehdä alusta asti täysillä resursseilla ja normaalien työolojen vallitessa.
 Tuleva talvi kuluu perheen parissa, sanoo Jasper Pääkkönen. Antti Haanpää / Yle
 Omerta 6/12 vei voimat
 Pääkkönen teki toimintaelokuvan kohtaukset lähestulkoon kokonaan itse.
 – Jonkin verran käytimme stuntteja, mutta niin vaarallisia kohtauksia ei ollut, ettenkö olisi pystynyt itse niitä tekemään.
 Ainoastaan yksi tulee Pääkkösen mieleen. Sitä Pääkkönen ei pystynyt tekemään korkean paikan kammon takia.
 – Tämä kohtaus oli minulle liikaa. Siihen tarvittiin stuntti.
 Jasper Pääkkönen on kiinnostavassa vaiheessa urallaan.  Suomen Kuvalehden  tuoreessa haastattelussa hän kertoi tapaamisesta uusimman Bond-elokuvan ohjaajan  Cary Joji Fukunagan  kanssa. Tämä etsi elokuvaansa pahista, ja Pääkkönen oli yksi ehdokkaista. Rooli meni  Rami Malekille .
 Pääkkösestä on alettu kiinnostua maailmalla  Spike Leen  elokuvan  BlacKkKlansman  (2018) ja  Viikingit -tv-sarjan ansiosta.
 Omertan kuvaukset olivat Pääkköselle kuitenkin niin raskaat, ettei hän on halunnut ottaa sen jälkeen rennommin. Kansainvälistä uraa rakentaville näyttelijöille kyse on loputtomista koekuvauksista, joista vain harva johtaa työsopimukseen.
 – Viime syksy ja talvi painavat vieläkin. Olen joutunut kieltäytymään ihan oikeista kansainvälisistä työtarjouksista sen takia. Bensatankki on vähän tyhjä, Pääkkönen kuvailee.
 Hän kertoo keskittyvänsä tänä talvena perheeseensä. Pääkkösen puoliso on espanjalais-filippiiniläinen, mallina tunnettu  Alexandra Escat . Perheeseen odotetaan lasta.
 – Työrintamalla ei ole mitään konkreettisia suunnitelmia.
 Aku Louhimies pelasti Omerta 6/12 -elokuvan. Antti Haanpää / Yle
 “Tulin tähän täysin suunnittelematta”
 Omerta 6/12  -elokuvan ohjannut  Aku Louhimies  kuvailee tuotantoa suomalaisittain todella isoksi. Jo toimintaelokuva lajityyppinä on Suomessa todella harvinainen.
 – Jotkut sanovat, että tämä on suurin koskaan Suomessa tehty suomenkielinen elokuva, Louhimies sanoo.
 Hän muistuttaa, että Ilkka Remeksen jännitysromaaneja ei ehkä ole aiemmin tehty elokuvaksi juuri siksi, että niissä on melko paljon “isoa toimintaa”.
 – Itselleni oli tärkeintä se, että elokuvasta tulisi mahdollisimman hyvä ja että elokuva olisi uskollinen Remeksen kirjojen hengelle.
 Ohjaajat vaihtuvat harvoin suomalaisissa elokuvissa.
 – Tämä oli poikkeuksellinen tuotanto, koska tulin tähän täysin suunnittelematta. Sellaista ei tule varmaan tapahtumaan toista kertaa. Louhimies kertoo.
 Hän kiittää koko elokuvan työryhmää siitä, että  Omerta 6/12  saatiin lopulta valmiiksi.
 – Tässä oli hieno kansainvälinen työryhmä ja hyvät näyttelijät. Elokuvia tehdään yhteistyöllä.
 Omerta 6/12  nosti esiin turvallisuuskysymykset elokuvanteossa. Kysymykset nousivat esille Jokisen ohjauksessa.
 Louhimies katsoo, että joka ikisellä työpaikalla pitää olla turvallista, oli kyse sitten elokuvanteosta tai vaikka rakentamisesta.
 – Se on tärkeää ja lähtökohta sille, että näin toimitaan. Sen takia meillä on säännöksiä, turvajärjestelmiä ja -luokituksia ja jokin protokolla, miten asioita hoidetaan.
 Antti J. Jokinen on  Omerta 6/12  -elokuvan tuotantoyhtiön, Cinematicin, mukaan sairauslomalla ainakin vuodenvaihteeseen asti.
 Jasper Pääkkösen mielestä vain Aku Louhimies pystyi pelastamaan katastrofaaliseksi muuttuneen elokuvatuotannon. Antti Haanpää / Yle
 Omerta-elokuvaa on tuettu valtion varoista lähes 2 miljoonalla – kysyimme, miten julkiset rahoittajat valvovat kuvausten turvallisuutta
 Kohu Omerta-elokuvan ympärillä jatkuu: tuotantoyhtiö pyytelee anteeksi järkyttäviä työskentelyolosuhteita – kysyimme, mistä on kyse
 Aku Louhimies korvaa Antti J. Jokisen Omerta-elokuvan ohjaajana – elokuvia tulee kahden sijaan vain yksi
 Ilkka Remeksen trillereistä tekeillä pohjoismainen suurtuotanto - 6/12-elokuvan pääosaan tuleva Jasper Pääkkönen: "Remes ei ole enää liian iso valkokankaalle"

Jasper Pääkkönen avautuu Omerta-elokuvan alkuvaikeuksista Ylelle: “Päällimmäisiä fiiliksiä olivat epäusko ja epätoivo”


Summary: Siemens joutuu vahingonkorvausten lisäksi maksamaan HKL:lle runsaat 3 miljoonaa euroa kauppahinnan palautuksia. HKL:n maksettavaksi tuomitut korvaukset jäävät runsaaseen 10 000 euroon.

Helsingin käräjäoikeus on tuominnut Siemensin maksamaan HKL:lle vahingonkorvausta yhteensä yli 4,9 miljoonaa euroa metron hankintasopimuksen purkamisesta aiheutuneesta vahingosta.
 Lisäksi Siemens joutuu maksamaan kauppahinnanpalautuksina sekä metron että metrovarikon automatisoinnista runsaat 3 miljoonaa euroa. HKL puolestaan tuomittiin maksamaan Siemensille metrovarikon laajennuksen automatisointiin liittyen noin 10 000 euroa.
 Tähän ratkaisuun päätyi Helsingin käräjäoikeus tänään tiistaina antamassaan tuomiossa Helsingin kaupungin, Helsingin kaupungin liikennelaitoksen eli HKL:n ja Länsimetro Oy:n sekä Siemens Osakeyhtiön ja Siemens SAS:n välisessä oikeudenkäynnissä.
 Vuosia jatkuneessa kiistassa on kysymys pieleen menneestä metron automatisointiprojektista.
 HKL ja Länsimetro vaativat Siemensiltä alunperin noin 200 miljoonan euron korvausta ja Siemens HKL:ltä noin 160 miljoonan euron korvausta. Valtaosa osapuolten vaatimuksista siis hylättiin oikeudessa.
 Myös HKL:n oikeudenkäyntikuluvaatimus ja Siemensin HKL:ään kohdistama oikeudenkäyntikuluvaatimus hylättiin. Oikeuden mukaan molempien oikeudenkäyntikulut jäävät osapuolten itse maksettaviksi.
 Länsimetro Oy on kuitenkin velvollinen maksamaan Siemensille korvaukseksi oikeudenkäyntikuluista 90 000 euroa.
 Tuomioon ja aiemmin annettuun välituomioon saa hakea muutosta valittamalla Helsingin hovioikeuteen.
 HKL:n ja Siemensin välinen kiista on jatkunut vuosia
 HKL ja Siemens ovat puineet metron automatisoinnista noussutta kiistaa jo vuosia.
 Metron oli määrä kulkea ilman kuljettajaa, mutta HKL purki vuodenvaihteessa 2014–2015 sopimukset Siemensin kanssa. Siemensin oli tarkoitus hoitaa automatisointi.
 Helsingin käräjäoikeus katsoi maaliskuun 2020 välituomiossa, että molemmat sopimusosapuolet ovat toimineet väärin.
 Välituomion mukaan Siemens rikkoi metron automatisointia koskevaa hankintasopimusta ja siksi HKL:llä oli oikeus purkaa sopimus. Sopimus saatiin purkaa Helsingin metron ja länsimetron automatisoinnin osalta. Oikeuden mukaan Siemensin sopimusrikkomus ei kuitenkaan ollut tahallinen tai törkeän tuottamuksellinen.
 Oikeus katsoi myös HKL:n syyllistyneen sopimusrikkomukseen, kun liikelaitos purki metrovarikon automatisointia koskevan hankintasopimuksen. Tässäkään teossa kyse ei kuitenkaan ollut tahallisuudesta.
 Näin kärhämä eteni 2008: HKL ja Siemens sopivat metron automatisoinnista 2009: Länsimetron automatisointi otetaan osaksi sopimusta. Yhteistyö alkaa takkuilla 2012: Osapuolet sorvaavat etenemissopimuksen, jolla hankkeen jatko yritetään turvata erimielisyyksistä huolimatta 2015: HKL purkaa sopimuksen Siemensin kanssa tammikuussa. Riita-asia tulee vireille Helsingin käräjäoikeudessa 2017: Yksityinen välimiesoikeus toteaa HKL:n eduksi, että metron automatisointia koskevan toimituserän ensimmäisestä myöhästymisestä oli päävastuussa Siemens 2018: Pääkäsittely Helsingin käräjäoikeudessa alkaa 2019: HKL:n ja Siemensin loppulausunnot kuullaan käräjäoikeudessa juhannuksen jälkeen 2020: Käräjäoikes antaa maaliskuussa välituomion, jossa todetaan olleen perusteltua, että HKL purki sopimuksen metron automatisoinnista. Molempien osapuolten kuitenkin katsotaan rikkoneen eri sopimuksia
 Juttua täydennetään.
 Lue myös:
 Käräjäoikeuden välituomio HKL:n ja Siemensin metrokiistassa: Molemmat rikkoivat sopimuksia – HKL on helpottunut ratkaisusta
 Piti tulla automaattimetro, tulikin poikkeuksellisen lihava oikeusriita – mitä tapahtui? HKL ja Siemens eri mieltä liki kaikesta, tässä keskeiset huomiot

Siemens tuomittiin maksamaan HKL:lle liki 5 miljoonaa korvauksia metron pieleen menneestä automatisoinnista – suurin osa vaatimuksista hylättiin


Summary: Ylen Venäjän kirjeenvaihtaja Erkka Mikkonen on Bruzgin rajanylityspaikalla, jossa yön yli paikalla yöpyneet siirtolaiset alkoivat heitellä Puolan puolelle kiviä ja keppejä. Puolan rajaa vartioivat sotilaat ovat vastanneet vesitykillä ja tainnutuskranaatilla.

Ylen kirjeenvaihtajan  Erkka Mikkosen  mukaan siirtolaisten kärsivällisyys alkoi pettää tänään tiistaina hieman ennen puolta päivää Valko-Venäjän puolella, Bruzgin rajanylityspaikalla.
 – Rajanylityspaikalla jo kymmenettä vuorokautta odottaneet siirtolaiset alkoivat heitellä Puolan puolelle kiviä, keppejä ja metallisia liikennemerkkejä, Mikkonen kertoi Suomen aikaa keskipäivällä.
 Puolan puolelta poliisit ja sotilaat vastasivat levottomuuksiin käyttämällä vesitykkejä ja ampumalla tainnutuskranaatteja.
 – Tilanne näyttää hieman rauhoittuneen, mutta jatkuu yhä, hän sanoo.
 Valko-Venäjän rajavartijat ja sotilaat eivät ole tapahtumiin puuttuneet, vaan seuraavat vierestä.
 – En nähnyt mellakoinnin varsinaista alkua. Mutta jo lähestyessämme Bruzgin rajanylityspaikkaa, näimme helikoptereiden kaartelevan rajan pinnnassa ja koirat haukkuivat.
 Mikkonen on aamupäivän aikana keskustellut useiden rajanylityspaikalla odottavien siirtolaisten kanssa.
 – Ymmärsin niin, että siirtolaiset olivat eilen jostain saaneet sen käsityksen, että nyt he viimeinkin pääsisivät Bruzgin rajanylityspaikalta eteenpäin Puolan puolelle rajaa. Kun näin ei tapahtunutkaan, pettymys purkautui mellakointina.
 Mikkosen arvion mukaan rajanylityspaikalla on noin kaksituhatta siirtolaista. Heillä on tilaa liikkua kauemmas rajalinjalta, pakoon puolalaisten käyttämien vesitykkien ja tainnutuskranaattien alta.
 Mellakointi on imagovoitto Valko-Venäjälle
 Ylen kirjeenvaihtaja Erkka Mikkonen kertoo, että Valko-Venäjän tiedotusvälineet ovat jo nostaneet Bruzgin rajanylityspaikan tapahtumat Valko-Venäjän hallinnon voitoksi.
 – Media täällä otsikoi, että näin Puola rankaisee viattomia siirtolaisia.
 Kuuntele alta myös Takaisin Pasilaan -podcast: näin Valko-Venäjä alkoi ohjata siirtolaisia ansaan Puolan rajalle.
 Lue lisää:
 Ylen Irakissa tapaaman salakuljettajan mukaan siirtolaiset pääsevät Valko-Venäjältä EU:n puolelle syrjäisistä paikoista
 EU laajentaa Valko-Venäjän vastaisia pakotteita
 Ylen kirjeenvaihtaja kertoo Valko-Venäjän pakottaneen siirtolaisia rajanylityspaikalle

Ylen kirjeenvaihtaja Valko-Venäjän rajalla: Tilanne on uudelleen kiristynyt, siirtolaiset heittelevät kiviä ja keppejä ja Puola vastaa vesitykillä


Summary: Viime talvena hiihtovälinevalikoima myytiin loppuun monesta kaupasta. Suurin merkitys myynnin kannalta tulee olemaan eteläisen ja keskisen Suomen lumitilanteella.

Erityisesti monoista voi tulla pulaa tänäkin talvena. Suurin merkitys myynnin kannalta tulee olemaan eteläisen ja keskisen Suomen lumitilanteella.
 Urheiluvälinekauppiaat odottavat hiihtoinnostuksen jatkuvan tälläkin kaudella.
 – Moni uusi viime talvena välineitä. Nyt odotamme, että kysyntä kohdistuu välineiden ohella oheisvarusteisiin, kuten vaatteisiin, asusteisiin ja huoltotuotteisiin. Toki suksien ja hiihtokenkien hyvän menekin uskotaan jatkuvan, sanoo Keskon vapaa-ajan kaupasta vastaava  Sami Kiiski .
 Kiisken mukaan yksittäiset tuotepuutteet ovat mahdollisia, mutta toimituksia tullaan tekemään tasaisesti kauden mittaan. Erityisesti hiihtokengissä voi tulla myöhästymisiä.
 S-ryhmän myyntipäällikkö  Matti Viitanen  kertoo, että viime talven tavarapula johtui rajusta kysynnän muutoksesta. Hän ei ole huolissaan siitä, että tavara loppuisi nyt kesken.
 – Meidän varaukset tälle kaudelle ovat isommat kuin koskaan. Kyllä me odotamme, että tavara tulee varsin hyvin riittämään.
 Viitanen sanoo, että myymälässä jo olevien tuotteiden perusteella kaupoissa on nähtävillä merkkejä myynnin kannalta hyvästä hiihtokaudesta.
 Karvasuksi laskee hiihtokynnystä
 Mikkelissä hiihtovälinekauppa Sporttaria pyörittävä  Heino Väisänen  kertoo, että viime talven välinepula johtui toimitusvaikeuksista.
 Väisänen ei näe tulevaa talvea toimitusten kannalta yhtään valoisampana.
 – Ainakaan maahantuojien varoitteluiden perusteella ei yhtään parempi. Kengistä tulee kevättalvella olemaan kova pula. Siellä ei ole tavarantoimittajilla materiaaleja tehdä ilmeisesti täysiä ennakkomääriäkään.
 Väisänen on mielissään siitä, että moni uusi harrastaja on löytänyt hiihdon pariin. Erityisesti karvasuksi on hänen mukaansa yksi väline, mikä on helpottanut kynnystä lähteä hiihtämään.
 Liukulumikenkien pohjassa on karva, joka vähentää liukastelua potkaisuvaiheessa. Kuvituskuva. Heikki Haapalainen / Yle
 Myös Viitanen nostaa liukulumikengät esiin kauden isona trendinä. Viitanen arvelee, että tämä on luontainen jatkumo luonnossa liikkumisen suosiolle. Karvasuksi ei vaadi hoidettua latua, vaan on tullut uudeksi tuotevaihtoehdoksi esimerkiksi lumikenkien rinnalle.
 Säilölumiladut ovat avanneet hiihtokauden etelässäkin
 Hiihtokausi on saatu eteläisessä ja keskisessä Suomessakin monin paikoin käyntiin säilölumilatujen ansiosta.
 Etelä-Savossa hiihtäminen aloitettiin Savonlinnan Tanhuvaarassa viime perjantaina, kun urheiluopiston latu avattiin hiihtäjille.
 Hiihtäjiä on riittänyt koko viikonlopun ja paikalle on tultu kymmenien kilometrien päästä. Rantasalmelainen  Pertti Kosunen  viihtyy säilölumella yhtä hyvin kuin luonnon lumellakin.
 Pertti Kosunen laskee mielummin hiihdettyä aikaa kuin kilometrejä. Petri Vironen / Yle
 – Minä en laske kilometrejä. Lasken tunteja. Hiihdosta tulee pari sataa tuntia vuodessa.
 Kosusta lajissa viehättää läheisyys luontoon ja koko kehoa kuormittava liike. Kosunen muistelee hiihtäneensä usein kouluun jo lapsena.
 – Ovat nämä välineet nykyään niin kestäviä, että ei näitä joka vuosi tarvitse vaihtaa.
 Aiotko sinä suunnata suksivälinekaupoille tänä talvena? Voit keskustella aiheesta 17.11. klo 23.00 saakka.

Yksittäisistä hiihtovälineistä voi tulla pulaa tänäkin talvena – hiihtokausi on käynnistynyt jo monin paikoin


Summary: Hämeenlinnan hallinto-oikeus katsoo Matti Puotilan olleen esteellinen päättämään Hattulan organisaatiouudistuksesta, joka vaikutti teknisen johtajan Juha Prittisen asemaan.

Hämeenlinnan hallinto-oikeus katsoo Hattulan kunnanhallituksen puheenjohtajana toimineen  Matti Puotilan  (kok.) puolueettomuuden vaarantuneen, kun hän oli päättämässä Hattulan kunnan organisaatiouudistuksesta ja siihen liittyvästä teknisen johtajan  Juha Prittisen  viran lakkauttamisesta.
 Puotilan riitaisat välit Prittiseen tekivät hänestä jäävin. Siksi hallinto-oikeus kumosi Hattulan kunnanvaltuuston viime vuonna tekemät päätökset organisaatiouudistuksesta.
 Hattulan valtuuston organisaatiouudistuspäätöksistä valittivat kunnanvaltuutetut  Kaj Nordenswan  (kesk.),  Kari Ventola  (kok., nykyisin PS) ja  Ritva Viitala  (kesk.), sekä Hattulan kunnan entinen toimistopäällikkö  Arja Kauppi .
 Yle on seurannut Hattulan hallinnollista kriisiä muun muassa näissä jutuissa:
 Vääntö maankäytön vallasta kärjistyi kahden viranhaltijan potkuihin Hattulassa – valtuutettu ”Tilanne ryöstäytyi käsistä” (16.6.2021) Pienen kunnan päätöksenteko luisui kriisiin – Hattulan kunnanhallituksen puheenjohtajaa syytetään omavaltaisuudesta, viranhaltijat pakenevat  (16.12.2020)
 Taustalla paljastukset väärinkäytöksistä ja työpaikkahäirintä
 Puotilan ja Prittisen välit ovat olleet kireät jo pitkään. Puotila toimi Juha Prittisen esimiehenä Hämeen ammattikorkeakoulun Lepaan yksikössä vuosina 1996–2001. Prittinen nosti tuolloin esille yksikön hankerahoitukseen ja johtamiseen liittyvät ongelmat. Puotila sai niistä sakkotuomion.
 Prittinen valittiin Hattulan tekniseksi johtajaksi vuonna 2015. Matti Puotila nousi Hattulan kunnanhallituksen puheenjohtajaksi vuonna 2017. Pian tämän jälkeen Prittinen katsoi joutuneensa Puotilan epäasiallisen käytöksen kohteeksi.
 Prittinen teki Puotilan toiminnasta työsuojeluilmoituksen. Oikeuden mukaan viranhaltijan luottamushenkilöstä tekemä työsuojeluilmoitus ei sinällään tee luottamushenkilöä esteelliseksi käsittelemään viranhaltijan asemaan vaikuttavia asioita. Hallinto-oikeus katsoo kuitenkin, että työsuojelupalaverista laaditusta muistiosta ja työsuojeluilmoituksen johdosta käydyissä neuvotteluissa ilmenevät seikat antavat ulkopuoliselle vaikutelman, että Puotilan ja Prittisen välit ovat olleet jo pidemmän aikaa riitaisat ja he suhtautuvat toisiinsa huomattavan kielteisesti. Myös kunnanhallitus on todennut muistiossaan, että häirinnän ja epäasiallisen kohtelun kriteerit ovat täyttyneet.
 Työsuojeluilmoituksessaan Prittinen kertoo Puotilan epäasiallisen käytöksen olleen mustamaalaamista, perättömän tai yksipuolisen tiedon levittämistä, toistuvaa ammattitaidon väheksymistä, sekä perusteettomien asiakasreklamaatioiden välittämistä ja levittämistä.
 Puotilan jääviyden vuoksi Hattulan valtuuston viime vuoden kesäkuussa ja elokuussa tekemät päätökset syntyivät virheellisesti. Koska päätökset kumottiin Puotilan esteellisyyden vuoksi, hallinto-oikeus ei lausunut muista valitusperusteista.
 Päätti myös virastapidättämisestä
 Puotila oli myös Hattulan kunnanhallituksessa päättämässä Juha Prittisen ja rakennustarkastaja  Jorma Immosen   virasta pidättämisestä  viime joulukuussa.
 Kunnanhallitus epäili viranhaltijoiden todennäköisin syin syyllistyneen virkarikokseen tai muutoin menetelleen siinä velvollisuuksiensa vastaisesti. Helmikuussa  Hattulan elinvoimalautakunta irtisanoi  Prittisen, samoin kuin Immosen.
 Prittinen ja Immonen ovat valittaneet irtisanomisistaan hallinto-oikeuteen. Hallinto-oikeus ei ole vielä ratkaissut näitä valituksia.

Vanhat kaunat ja työpaikkakiusaaminen kaatoivat Hattulan organisaatiouudistuksen – hallinto-oikeus: luottamus puolueettomuuteen vaarantunut


Summary: Osa lapsista lukee sujuvasti pitkiä tekstejä jo alakoulussa, kun joillekin lukeminen tuottaa vaikeuksia vielä yläkoulussa. Uudessa lukutaitostrategiassa painotetaan monipuolista lukutaitoa. Päämääränä on puuttua eriytymiskehitykseen.

Suomalaislasten ja -nuorten lukutaito on eriytynyt, kertoo Opetushallitus. Tämä näkyy niin, että osa kykenee jo alakoulussa lukemaan sujuvasti pitkiä tekstejä ja arvioimaan verkkolähteiden luotettavuutta, kun taas osalle lukeminen tuottaa vaikeuksia vielä yläkoulussa.
 Yksi tänään julkaistavan kansallisen lukutaitostrategian päämääristä on puuttua eriytymiskehitykseen ja tasata lukutaitoon vaikuttavien taustatekijöiden vaikutuksia. Näitä ovat esimerkiksi kotitausta, oppimisvaikeudet ja lukemiseen vapaa-ajalla käytetty aika.
 Opetushallituksen mukaan suomalaisten lukutaito on keskimäärin hyvä, mutta osaaminen vaihtelee kaikissa ikäryhmissä. Erityisesti nuorten lukutaito on heikentynyt selvästi 2000-luvulla. Vuoden 2018 Pisa-tulosten mukaan jo lähes 14 prosentilla suomalaisnuorista on riittämätön lukutaito arjen tilanteissa selviämiseen. Suomalaisnuorten keskimääräinen lukutaito on heikentynyt erityisesti niissä ryhmissä, joissa huoltajilla on vain perusasteen koulutus tai joissa kulttuurin arvostus on vähäistä.
 Toisaalta mitä vanhemmasta aikuisryhmästä on kyse, sitä heikompi on keskimääräinen lukutaito.
 Tekstin luotettavuutta pitää pystyä arvioimaan
 Strategiassa halutaan parantaa suomalaisten monilukutaitoa. Sillä tarkoitetaan kykyä tulkita esimerkiksi kuvia, tilastoja ja mediatekstejä. Monilukutaitoon sisältyy taito arvioida niiden luotettavuutta, alkuperää ja ilmaisukeinoja.
 Strategiassa asetetaan tavoitteeksi, että Suomi olisi maailman monilukutaitoisin maa vuoteen 2030 mennessä.
 Opetushallituksen mukaan monilukutaito ehkäisee syrjäytymistä ja lisää kykyä toimia nyky-yhteiskunnassa.
 – Yhteiskunnan muuttuessa myös lukutaidon vaatimukset muuttuvat. Haluamme pitää jokaisen mukana, ja siksi monilukutaitoa täytyy ylläpitää ja kehittää niin arjessa, työssä kuin opinnoissa, sanoo opetusministeri  Li Andersson  (vas.) tiedotteessa.
 Yhtenä keinona on opettajien, terveyden ja hyvinvoinnin alan sekä kirjastoalan ammattilaisten kouluttaminen. Erityisesti lukutaitoon tulee kiinnittää huomiota suomi tai ruotsi toisena kielenä -opetuksessa, kotoutumiskoulutuksessa, maahanmuuttotaustaisten oppilaiden oman äidinkielen opetuksessa ja monikielisessä opetuksessa.
 Tarkoituksena on myös tarjota kaikenikäisille lukijoille mahdollisuus innostua erilaisista teksteistä ja lukemisesta. Saatavilla tulisi olla vaativuudeltaan eritasoisia ja monimuotoisia tekstejä.
 Lue lisää:
 Lasten osaamisessa isoja eroja alkuopetuksen jälkeen – asiantuntija: "On oppilaita, jotka pääsevät liian heikoin taidoin kolmannelle luokalle"

Suomalaislasten ja -nuorten lukutaito on eriytynyt – eroja lukutaidossa yritetään kaventaa uudella strategialla


Summary: Peliautomaattien määrä on vähentynyt. Veikkauksen mukaan pakollinen tunnistautuminen ja tappiorajat ovat vähentäneet samalla ongelmapelaamista. Tutkija ei vetäisi tappiorajoista vielä suuria johtopäätöksiä.

Kasinot, uhkapelit ja rahapeli- ja vedonlyöntipalvelut

Veikkaus kertoo peliautomaateilla pelaamisen vähentyneen huomattavasti. Yhtiön mukaan samalla ovat vähentyneet niin automaattien määrä, ongelmapelaamisen määrä kuin automaatteihin kuluttajien häviämä rahamääräkin.
 – Kuukausittain automaatteja pelaavien asiakkaiden määrä on pudonnut. Heitä on tällä hetkellä noin 250 000, kun vielä muutama vuosi sitten arvioitiin kyselytutkimuksen perusteella pelaajia olevan yli 300 000, sanoo Veikkauksen vastuullisuusjohtaja  Susanna Saikkonen  tiedotteessa.
 Peliautomaattien määrä on vähentynyt, ja ne ovat olleet korona-aikana myös laajasti suljettuina. Saikkosen mukaan automaatteja on nyt alle 10 000 kappaletta, kun vuonna 2019 niitä oli vielä noin 18 500.
 Saikkosen mukaan näiden lisäksi automaattipelaamisen vähentymiseen vaikuttavat pakollinen tunnistautuminen ja tappiorajat. Kaikki automaattipelaaminen on tällä hetkellä pakollisen tunnistautumisen takana. Pakollinen tunnistautuminen kirjataan myös  uudistettavaan arpajaislakiin .
 Veikkaus on kertonut aiemmin poistavansa automaatteja lähinnä paikoista, joissa niitä on useita.
 Peliautomaatteihin kulumassa huomattavasti vähemmän rahaa
 Muutosten myötä Veikkaus ennakoi, että peliautomaatteihin hävitään lähes 500 miljoonaa euroa vähemmän vuosittain.
 Euroina peliautomaatit tuottaisivat Veikkauksen kokonaiskatteesta ensi vuonna arviolta noin 200–220 miljoonaa. Vuonna 2019 luku oli vielä 683 miljoonaa euroa.
 Yhtiön keräämien tietojen mukaan pakollinen tunnistautuminen ja tappiorajat ovat vähentäneet ongelmapelaamista. Vuoden 2023 loppuun mennessä kaikki yhtiön pelit edellyttävät pakollista tunnistautumista. Nyt Veikkaus kertoo tunnistautumisasteen olevan noin 80 prosenttia.
 Veikkauksen data- ja analytiikkajohtaja  Lauri Halkolan  mukaan pakollisten tappiorajojen jälkeen kaikkien ikäryhmien pelaaminen on laskenut merkittävästi ja pelaamisen erot ovat tasoittuneet.
 – Pelaamisen väheneminen on ollut jyrkintä eniten pelaavissa ja iäkkäimmissä ikäryhmissä, Halkola sanoo tiedotteessa.
 Halkolan mukaan pelaamista rajoittaa useimmiten pelaajan itsensä asettama, alle 200 euron tappioraja. Yhteensä noin 100 000 asiakkaan pelaaminen on leikkaantunut tappiorajan vuoksi syys-lokakuussa.
 Korkeimpaan 2 000 euron tappiorajaan törmää Veikkauksen mukaan noin 400 pelaajaa kuukaudessa. Enimmäistappiorajana on vuorokaudessa 500 euroa ja kuukaudessa 2 000 euroa.
 Tutkija: Kriittinen keskustelu vaikuttanut
 THL:n erikoistutkija  Jani Selin  kommentoi Ylelle, että Veikkauksen kertomissa tiedoissa pelaamisen vähenemisestä ei oteta juuri huomioon koronaepidemian vaikutuksia, sillä pelikoneet ovat olleet suljettuna pitkiä aikoja.
 Selin ei vielä vetäisi myöskään johtopäätöksiä tappiorajoista, sillä ne ovat olleet käytössä vain vähän aikaa.
 – Tappiorajat otettiin käyttöön vasta syyskuun alussa, joten on ymmärrettävää, että syys- ja lokakuussa on tapahtunut enemmän tappiorajoihin törmäämisiä, Selin arvioi.
 Selin muistuttaa 2000 euron kuukausittaisen tappiorajan olevan suomalaisten mediaanituloihin nähden korkea.
 Hän arvioi tappiorajojen vähentäneen pelaamista automaateilla, jolloin niiden määrän vähentäminen on ollut sekin luontevaa.
 – Epäilemättä myös kriittinen julkinen keskustelu on vaikuttanut Veikkauksen päätöksiin. Peliautomaateilla pelaamisen vähennys ei ole seurausta vain heidän omista toimenpiteistään, Selin muistuttaa.
 Keskustelu ja tietoisuus rahapelien haitoista  ovat viime vuosina kasvaneet .
 Tuottojen korvaamisesta syntyi kiista hallituksessa
 Peliyhtiön tuotoista noussut keskustelu on syksyn aikana kolhinut hallituksen rivejä. Pelituotot  laskivat viime vuonna runsaasti .
 Alun perin väheneviä tuottoja ei aiottu korvata kokonaisuudessaan, jolloin Veikkauksen edunsaajilta olisi leikattu ensi vuonna rahoitusta kymmenillä miljoonilla euroilla. Tiede- ja kulttuuriministeri  Antti Kurvinen  (kesk.)  julkisti leikkaukset  lokakuun alkupuolella.
 Pian pääministeri  Sanna Marin  (sd.) kertoi, että leikkauksista ei ole päätetty, eikä  SDP niitä halua . Muutamaa päivää myöhemmin hallitus kertoi  peruvansa leikkaukset .
 Kurvinen muistutti tuolloin, että Veikkauksen tuottojen aleneminen ei ole päättymässä tähän vaan saman kysymyksen äärellä ollaan tulevissa budjeteissa.
 Lue lisää
 Veikkauksen yt-neuvottelut päätökseen: irtisanoo jopa 190
 Veikkauksen pelikoneisiin tunnistaudutaan kortilla, jolla voi pestä rahaa – tämän huomasivat pelikoneella pelanneet kaverukset
 Peliriippuvuudesta kärsinyt Peter Kotilainen siirtäisi rahapeliautomaatit pelisaleihin: "Kauppojen ei pitäisi olla mitään kasinoita"
 Valtioneuvosto asettaa hankkeen pohtimaan rahapelituotoilla kustannettujen toimintojen uutta rahoitusmallia

Veikkaus: Peliautomaatteihin hävittyjen eurojen määrä nopeassa laskussa – Tutkija katsoo kriittisen keskustelun vaikuttaneen


Summary: Oppositio haluaa, että lainsäädäntöön kirjataan pikaisesti hätätilapykälät, joilla turvapaikan hakemisen voi keskeyttää ja sulkea Suomen rajat, jos rajan takana on paljon siirtolaisia.

Oppositio jätti tiistaina yhteisen välikysymyksen Suomen varautumisesta hybrivaikuttamiseen eli siirtolaisten käyttämiseen painostuskeinona.
 Valko-Venäjä ohjaa tällä hetkellä pääosin Lähi-idästä lähtöisin olevia ihmisiä Puolan ja Liettuan rajoille, jotka toimivat myös idässä EU:n ulkorajoina. Valko-Venäjän katsotaan käyvän hybridisodankäyntiä vastalauseena Euroopan unionin ihmisoikeusrikkomuksista asettamille pakotteille.
 Perussuomalaisten, kokoomuksen, kristillisdemokraattien ja nyt-liikkeen mielestä Suomi on varautunut huonosti siihen, että maamme rajoilla tapahtuisi vastaavaa painostamista laajamittaisella siirtolaisten maahantulon ohjailulla.
 Oppositipuolueet haluvat pikaisesti Suomen lainsäädäntöön hätätilapykälät, joiden nojalla turvapaikkahakemusten vastaanottaminen voitaisiin keskeyttää ja Suomen rajat tarvittaessa sulkea väliaikaisesti. Pykälät pitäisi saada voimaan tällä vaalikaudella.
 Välikysymyksessä myös moititaan hallituksen ministereitä ristiriitaisista puheista ja halutaan selvyys hallituksen kannasta. Oppositio haluaa myös tietää, mitä asialle nyt tehdään?
 Sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.) on sanonut, että jos Puolan tai Liettuan tapainen tilanne syntyisi Suomen rajalla, Suomen pitäisi pitää  kansainvälisten sopimusten mukaisesti yksi rajanylityspaikka auki,  jotta siellä voitaisiin vastaanottaa turvapaikkahakemuksia.
 Ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.) mukaan Suomi pystyisi sulkemaan rajansa hybridiuhkan vuoksi  jo nykylainsäädännön perusteella.
 *Uutista päivitetään
 Lue lisää:
 Lapin rajan apulaiskomentaja Janne Kurvinen: Vuosien 2015–2016 kaltainen pakolaisvirta Lappiin "ei hirveän todennäköinen"
 Ylen kirjeenvaihtaja kertoo Valko-Venäjän pakottaneen siirtolaisia rajanylityspaikalle
 Ylen Irakissa tapaaman salakuljettajan mukaan siirtolaiset pääsevät Valko-Venäjältä EU:n puolelle syrjäisistä paikoista
 EU laajentaa Valko-Venäjän vastaisia pakotteita

Opposition mielestä Suomi on varautunut huonosti siirtolaisten käyttämiseen painostuskeinona – jättivät yhteisen välikysymyksen hybridiuhkista


Summary: Mikäli itsehoitolääkkeiden hintakilpailu avataan, apteekit saavat itse päättää myymiensä lääkkeiden hinnan. Tähän saakka myös itsehoitolääkkeiden hinnan on määrännyt valtio.

Lääkettä kipuun, allergiaoireisiin, närästykseen tai ummetukseen. Ilman reseptiä saatavat itsehoitolääkkeet maksavat Suomen jokaisessa apteekissa yhtä paljon.
 Kyse on samanhintaisuusperiaatteesta, jolla on haluttu saada kaikki kansalaiset yhdenvertaiseen asemaan.
 Nyt eduskunta kuitenkin miettii, pitäisikö periaatteesta luopua ja avata itsehoitolääkkeet hintakilpailulle.
 Suurten taajamien ulkopuolella toimivien apteekkarien mielestä hintakilpailun avaamiseen liittyy vaara, että apteekkipalvelut karkaavat etenkin sivukylien ihmisten ulottuvilta.
 Asukkaille apteekki on paikka, jossa neuvoa kysytään monenlaisiin vaivoihin, sanoo Säynätsalon apteekin apteekkari  Klaus Lantela .
 – Lähiapteekki on monessa pienessä kunnassa niitä harvoja terveyspalveluja, jonne pääsee ilman ajanvarausta. Lääkäripalveluita saattaa olla vain kerran, pari viikossa, sanoo Lantela.
 Lantela pitää uhkakuvana, että asiointi siirtyy isoihin verkkoapteekkeihin, jotka heikentävät pienten pitäjien apteekkien kannattavuutta entisestään.
 Farmaseutti Jenni Paananen neuvoo lääkeasioissa Eeva-Liisa Humalajokea. Jarkko Riikonen / Yle
 Jos pahin skenaario on apteekin sulkeminen kokonaan, ehtii jo sitä ennen asukkaille syntyä harmia, sanoo Uuraisten apteekin apteekkari  Jari Lampila .
 – Vähentynyttä myyntiä korvataan aluksi vähentämällä henkilökuntaa, supistamalla aukioloaikoja ja pienentämällä lääkevalikoimaa, sanoo Lampila.
 Suomen Apteekkariliiton mielestä itsehoitolääkkeiden hintakilpailu kiihdyttäisi osaltaan polaarisaatiokehitystä eli suurimmat apteekit kasvaisivat entisestään ja pienimmät pienenisivät.
 Toimitusjohtaja  Merja Hirvonen  sanoo, että pitkällä aikavälillä liitolla on suuri huoli, kuinka maan kattavasta apteekkiverkostosta voidaan pitää kiinni.
 Huoli lääkehoidon onnistumisesta
 Apteekkiverkkoakin suurempi huoli Apteekkariliitolle on se, toteutuisivatko lääkehoidot hintakilpailuissa oikein.
 – Myös itsehoitolääkkeen valinnan pitäisi aina olla hoidollinen peruste eli mikä lääke on tehokkain hoitamaan juuri kyseistä oiretta, eikä niin, että haettaisiin vain hinnaltaan edullisin lääke, sanoo Hirvonen.
 Apteekkari Jari Lampilan mielestä hintakilpailun avaamiseen liittyy vaara, että tarpeeton lääkkeiden käyttö lisääntyy. Jarkko Riikonen / Yle
 Lampilan mielestä olisi lääkelain hengen vastaista ohjailla asiakkaiden valintoja tarjouksilla, koska kaikki itsehoitolääkkeet eivät käy kaikille.
 – Osa saa toisista valmisteista enemmän sivuvaikutuksia kuin toisista. Lisäksi asiakkaalla voi olla lääkärin määräämä lääkitys, johon itsehoitolääkkeet vaikuttavat. Esimerkiksi kipulääke ibuprofeeni voi runsaasti käytettynä heikentää verenpainelääkkeen tehoa.
 Lääkkeiden hintojen halpenemiseen liittyy myös vaara, että lääkkeiden perusteeton käyttö lisääntyy. Suomalaisten yleisesti käyttämä kipulääke on juuri ibuprofeeni, jolla on Lampilan mukaan vakavia terveyshaittoja, kuten suoliston verenvuotoriskiä, mikäli sitä käytetään turhaan.
 – Kipulääkkeiden sivuvaikutuksiin kuolee Suomessakin vuosittain ihmisiä. Syynä on yleisimmin ollut epäsopiva lääke tai epäsopiva lääkeyhdistelmä, sanoo Lampila.
 Hintakilpailun avaaminen saattaa supistaa varsinkin pienten apteekkien itsehoitolääkkeiden määrää. Tällä hetkellä pienissäkin apteekeissa laaja valikoima rinnakkaisvalmisteita. Jarkko Riikonen / Yle
 Lampila ei tosin pidä kovin todennäköisenä, että ibuprofeenin hinta muuttuisi niin paljon, että sillä olisi vaikutusta käyttöön, koska halvimmat valmisteet ovat jo nyt edullisia.
 Apteekkiin etävastaanotolle?
 Nykyisin asiakkaan maksama vähittäishinta määräytyy, kun tukkuhinta kerrotaan valtioneuvoston asettamalla lääketaksalla. Lääketaksa on degressiivinen eli apteekin saama voitto on sitä pienempi, mitä kalliimmasta lääkkeestä on kyse.
 Vaikka itsehoitolääkkeet avattaisiin hintakilpailulle, apteekit eivät saisi myydä niitä tappiolla eli alle tukkuhinnan.
 Apteekeille itsehoitolääkkeissä on usein parempi myyntikate kuin esimerkiksi kalliissa reseptilääkkeissä.
 Uuraisten apteekin apteekkari Jari Lampila kertoo, että hänen apteekkinsa myynnistä noin 90 prosenttia on itsehoito- ja reseptilääkkeitä.  Jarkko Riikonen / Yle
 Lampilan mielestä itsehoitolääkkeiden hinnassa ei silti ole paljon laskemisen varaa.
 – Apteekin osuuden lääkkeen hinnasta määrittelee lääketaksa. Kun apteekkivero otetaan pois, löysää katetta ei jää. Lisäksi kivijalka-apteekin on vaikea kilpailla hinnoissa verkkoapteekin kanssa, sanoo Lampila.
 Monille syrjäseutujen ihmisille apteekki on ainoa asiantuntijapalvelu, joka on enää jäljellä. Lantelan mielestä sen rooli voi jatkossa vain korostua.
 – Meilläkin on paljon asiakkaita, joilla ei ole verkkopankkitunnuksia, internetyhteyttä tai tietokonetta. Jos asiointi siirtyy verkkoon, se on heille käytännössä mahdottomuus.
 Suomessa on apteekki lähes jokaisessa kunnassa. Jarkko Riikonen / Yle
 Lampila on miettinyt, että apteekit voisivat jatkossa auttaa ikäihmisiä digiasioissa. Varsinkin alueilla, joissa terveyspalveluita on harvoin tarjolla ja niidenkin vaihtoehdoksi tarjotaan jatkossa etävastaanottoja.
 – Apteekki voisi olla sellainen paikka, johon vanhus voisi tulla etävastaanotolle ja hän saisi siinä tarvitsemaansa apua.
 Lääkelain uudistus on kolmatta kertaa eduskunnan käsittelyssä, vuosina 2015 ja 2019 se ei edennyt. Tällä hetkellä lakiuudistus on eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunnassa.
 Voit keskustella aiheesta 17.11. klo 23.00 saakka.

Pienissä apteekeissa pelätään kilpailun vievän asiakkaat –
“Apteekki on monilla paikkakunnilla ainoa terveyspalvelu”, sanoo apteekkari


Summary: Kokeiden määrää halutaan karsia, sillä nykyjärjestelmä on liian raskas hakijoille ja yliopistoille. Todistusvalinnan kriteerit säilyvät nykyisinä vuoteen 2025 asti.

Yliopistot ovat sopineet, että valintakokeet muuttuvat sähköisiksi.
 Yliopistojen koulutusvararehtorit ovat linjanneet, että valintakokeet digitalisoidaan, ne muuttuvat sisällöltään ja niiden määrää vähennetään merkittävästi. Useat yhteisvalintaa käyttävät alat toteuttavat kokeensa digitaalisina jo ensi keväänä.
 Lääketieteellisten alojen ja biolääketieteen yhteisvalinta, biokemia ja molekyylibiotieteet sekä psykologia ja logopedia järjestävät tuolloin kokeensa digitaalisena ensimmäistä kertaa
 Kasvatustieteellisellä alalla, biologiassa ja ympäristötieteissä, farmasiassa, maantieteessä, metsätieteessä sekä tietojenkäsittelytieteessä valintakoe järjestettiin digitaalisena viime keväänä ja käytäntö jatkuu näillä aloilla.
 Jo keväällä 2020 sähköisillä kokeilla karsittiin valintakokeisiin pääsevien määrää poikkeuksellisesti koronapandemian vuoksi.
 Yliopistojen koulutusvararehtorit ovat linjanneet, että vuoteen 2025 mennessä useilla aloilla on yhteiset digitaaliset kokeet, jotka sisältävät alakohtaisia osioita. Valintakoeyhteistyötä lisätään jo vuoteen 2023 mennessä.
 Pääsykokeita järjestetään nykyistä myöhemmin
 Monissa valintakokeissa mitataan samoja tietoja ja taitoja, joten valintakokeita yhdistämällä halutaa keventää valintoja. Yliopistoilla on jo monia yhteisvalintoja ja valintakoeyhteistyötä.
 Valintakokeiden merkitys osana opiskelijavalintoja on muuttunut, kun noin puolet uusista opiskelijoista valitaan todistusvalinnan perusteella.
 Valintakokeiden määrän vähentäminen ja niiden sähköistäminen nopeuttavat kokeiden tarkastamista. Niiden järjestämistä voidaan näin järjestää nykyistä myöhemmin.
 Todistusvalinnan tulosten ja valintakokeiden väliin jää jatkossa enemmän aikaa eikä todistusvalinnassa hyväksyttyjen tarvitse valmistautua valintakokeisiin.
 Yhteisvalintojen ja yliopistojen omien hakukohteiden tulee ilmoittaa vuoden loppuun mennessä, jos valintakokeiden toteutustapaan tulee muutoksia.
 Todistusvalintaan ei muutoksia
 Yliopistojen koulutusvararehtorit sopivat jo elokuussa, että todistusvalinnan perusteiden voimassaoloa jatketaan vuodella. Nykyiset kriteerit ovat voimassa vielä kevään 2025 valinnoissa.
 Vararehtorit pitävät tärkeänä, että nykyisten todistusvalintaperusteiden vaikutuksista saadaan luotettavaa tietoa, ennen kuin niihin tehdään muutoksia.
 Tietoa on kertynyt vasta vuodelta 2021, sillä koronapandemian vuoksi todistusvalintaa lisättiin merkittävästi osassa hakukohteita vuonna 2020.
 Lisäksi selvitetään todistusvalinnan mahdolliset vaikutukset lukiolaisten ainevalintoihin.
 Lue myös:
 Yliopistot selvittävät pääsykokeiden myöhentämistä –
Lukiolaisten liiton puheenjohtaja: “Tämä olisi varteenotettava diili”
 Korkeakoulujen todistusvalinnan hitaus harmittaa hakijoita – katso, milloin yliopistojen kilpailtujen alojen valinnat valmistuvat
 Mitä mieltä olet uudistuksesta? Voit keskustella aiheesta 17.11. klo 23 asti.

Yliopistojen valintakokeisiin iso uudistus – pääsykokeista tulee sähköisiä, kokeiden määrä vähenee ja eri aloille tulee yhteisiä kokeita