Summary: Monen jalkavaivan alkusyy on jo lapsuudessa ja huonosti sopivissa kengissä. Vaikka asia tunnetaan laajalti, edelleen moni kulkee liian pienissä jalkineissa. Tämä hetken suosituimmat kengät ovat jaloille paremmat kuin monet aiemmat muotivirtaukset.

Kun silmäilee oululaisen Länsituulen koulun eteisen kenkähyllyjä, näkee erivärisiä lenkkareita ja tennareita vieri vieressä. Muunlaisia jalkineita on kymmenien kenkäparien joukosta vaikea löytää.
 Jalkaterapian koulutusohjelman lehtori  Matti Kantola  Metropolia-ammattikorkeakoulusta toteaa, että elämmekin nyt lenkkareiden ja tennareiden aikakautta.
 Yllä olevalla videolla oululaiset koululaiset kertovat omien kenkiensä tarinan .
 Joskus jalkinemuoti on ollut jalan kannalta paljon hankalampi, mutta silti hankimme itsellemme yhä usein vääränkokoisia kenkiä, Kantola toteaa.
 – Jostakin syystä ostetaan jalkineita, jotka ovat joko liian lyhyitä tai kapeita. Sitten vuosien aikana totutaan siihen, että tällainen jalkineen pitäisi olla, eikä ymmärretä, että niillä on olemassa yhteys jalkojen virheasentoihin tai iho- ja kynsiongelmiin.
 Monet jalkaterän vaivat voivat saada alkunsa jo lapsuuden väärän kokoisista kengistä.
 – Lapsuudessa hankitut varpaiden virheasennot kulkevat tyypillisesti läpi elämän. Lapsen ja nuoren luusto on mukautuva, ja lyhyessäkin ajassa saadaan virheasentoja aikaiseksi, Kantola sanoo.
 Vaivoja voivat olla esimerkiksi vasaravarpaisuus, jossa varpaat menevät koukkuun ja jänteet kiristyvät. Toinen ongelma on vaivaisenluu, jolla on yhteys liian pieniin ja kapeisiin jalkineisiin.
 Nykyinen vallitseva tennari- ja lenkkarimuoti on jalkojen kannalta lopulta positiivisen puolella, Kantola sanoo.
 Tennareissa ja lenkkareissa on yleensä tilaa jalalle, eli lesti ei ole kovin kapea. Useimmissa lenkkareissa tai tennareissa ei ole myöskään suurta korkoa ja materiaalit ovat aiempaa hengittävämpiä.
 – Niitä voidaan pitää suhteellisen hyvinä jalkineina, Kantola sanoo.
 Päällimmäisenä ongelmana Kantola näkee muodin vallitsevuuden: samoja kenkiä käytetään usein ympäri vuoden. Tennarit ovat monen käytössä talvipakkasillakin. Pahimmillaan seurauksena voivat olla paleltumat jaloissa.
 Lue lisää :  "Olis ehkä pitänyt kuunnella äitiä" – Laura Toikka, 14, palellutti paljaat nilkkansa pahasti pakkasessa
 Kenkien lisäksi huomiota myös sukkiin
 Myöskään jalan ja kengän välissä olevia sukkia ei saisi unohtaa.
 Sukkia myydään usein kokovalikoimalla, jossa yksi sukka sopisi monenkokoiseen jalkaan. Yhden koon sukat eivät ole ongelmaton ratkaisu. Usein sukat kutistuvat pesussa ja liian pienessä sukassa varpaat jäävät koukkuun, Kantola sanoo.
 Yksi viime vuosien kestopuheenaiheista ovat olleet myös erilaiset muoviset puutarhakengät. Ne ovat kevyet ja nopeat laittaa jalkaan, mutta vanhempia voi huolestuttaa niiden soveltuvuus erityisesti kasvavalle jalalle.
 – Ei se yleiskenkä ole, vaikka näkeekin ihmisiä, jotka käyttävät niitä lähes kaikenlaisissa tilaisuuksissa, Matti Kantola sanoo.
 Muovisten puutarhakenkien yleisin ongelma on se, miten ne pysyvät jalassa.
 – Jalka voi työntyä kärkeen tai kenkää pyritään pitämään jalassa varpaita koukistamalla. Silloin pitkäaikaisella käytöllä voi olla negatiivisia vaikutuksia, mutta lyhytaikaisessa käytössä siitä on tuskin vakavaa haittaa.
 Lue seuraavaksi :
 Sinulla on todennäköisesti liian vähän kenkiä ja käytät niitä väärin
 Kuljitko läpi loman huonoissa kengissä ja nyt jalkoja pakottaa? – Jätä kengät kotiin, vaikutus näkyy koko kehossa
 Nuoresta lenkkarifriikistä tuli kenkäpesulan yrittäjä: kaveri katsoi Heikki Tanskasen minttejä tennareita ja totesi, että tämän pitäisi putsata niitä työkseen
 Ostatko kenkäsi muoti vai mukavuus edellä? Aiheesta voi keskustella tiistaihin 31. elokuuta kello 23:een asti.

Jalkalehtori antaa teineille synninpäästön: ikisuosikki tennari onkin varsin hyvä kenkä – mutta moni valitsee jalalleen väärän koon


Summary: EU:ta on kritisoitu epäinhimillisyydestä, koska se maksaa Turkille ja Libyalle siirtolaisten Eurooppaan pääsyn estämisestä. Taustalla on EU:n kyvyttömyys omassa maahanmuuttopolitiikassaan.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Vuodesta 2015 eli Euroopan pakolaiskriisistä tuli kesällä kuluneeksi 2 000 päivää.
 Kriisi pelästytti Euroopan johtajat ja jakoi kansaa. EU:hun tuli vuoden 2015 aikana 1,3 miljoonaa turvapaikanhakijaa.
 Kun Afganistanin pääkaupunki Kabul joutui kaksi viikkoa sitten Talibanin haltuun, vuoden 2015 kokemukset nousivat heti pintaan.
 – Meidän täytyy suojautua hallitsemattomilta pakolaisvirroilta, Ranskan presidentti  Emmanuel Macron   kommentoi  heti Kabulin luhistumisen jälkeen.
 Ihmisiä yrittämässä päästä lentokentälle Kabulissa viime torstaina. Akhter Gulfam / EPA
 Viime vuonna runsaat 400 000 ihmistä haki EU:sta turvapaikkaa, eli tilanne on palannut takavuosien tasolle.
 Eniten tulijoita on kahdesta sodan repimästä maasta: Syyriasta ja Afganistanista. Afganistanista tuli EU:hun viime vuonna noin 40 000 turvapaikanhakijaa, ja heistä 360 eli vajaa prosentti Suomeen.
 Se on yli kymmenen kertaa vähemmän kuin Suomeen tuli Afganistanista vuonna 2015.
 Jäsenmaat ovat erimielisiä vastuunjaosta
 Mutta 2 000 päivän jälkeen EU:n maahanmuuttopolitiikka on yhä sekaisin ja uudistamatta.
 Levällään on erityisesti kaksi asiaa: vastuunjako ja käsittelyn kirjavuus.
 Turvapaikanhakijoita saapuu ylivoimaisesti eniten Etelä-Eurooppaan, ja EU:lta puuttuu järjestelmä jolla painetta jaettaisiin sovitusti eri jäsenmaihin.
 Nykyisen Dublin-järjestelmän ongelmana pidetään sitä, että sysää kaiken vastuun sille maalle, johon turvapaikanhakijat sattuvat ensimmäiseksi EU:ssa tulemaan.
 Kirjavuudessa taas on kyse siitä, että jäsenmaat päättävät itsenäisesti turvapaikkojen myöntämisestä. Käsittelyajat ja olosuhteet vaihtelevat, ja samalla hakemuksella voi saada yhdestä maasta turvapaikan ja toisesta hylkäyksen.
 Viime syyskuussa EU:n komissio antoi uusimman ehdotuksensa maahanmuuttopolitiikan remontoinnista.
 EU-komission ehdottama maahanmuuttouudistus pakottaisi jäsenmaat solidaarisuuteen – Pakollista taakanjakoa ei esitetä
 Ehdotus pyrkii kompromissiin. Se esittää muun muassa, että ellei jokin maa halua kriisitilanteessa ottaa turvapaikanhakijoita, se voisi esimerkiksi hoitaa muissa maissa kielteisen päätöksen saaneiden hakijoiden palautuksia.
 Uudistus on kuitenkin jumiutunut erimielisyyksiin.
 – Eteneminen on pysännyt kysymykseen vastuunjaosta. Se on hankala ennen kaikkea Visegrad-maille, sanoo vanhempi tutkija  Saila Heinikoski  Ulkopoliittisesta instituutista.
 Visegrad-maat eli Puola, Unkari, Tšekki ja Slovakia suhtautuvat maahanmuuttoon EU-valtioista nihkeimmin.
 EU tulppaa ulkorajojaan, koska se on helpompaa
 Ainoa asia, joka on vuoden 2015 jälkeen edennyt ripeästi, on Eurooppaan pääsyn estäminen.
 EU on kiristänyt selvästi ulkorajavalvontaansa. Osa jäsenmaista on pystyttänyt rajoilleen aitoja – Kreikan 40-kilometrinen aita  valmistui toissaviikolla . Lisäksi EU on ostanut sopimuksilla Turkin ja Libyan pysäyttämään siirtolaisia EU:n ulkopuolelle.
 Ulkorajavalvonnan vahvistaminen on edennyt yksinkertaisesta syystä: se on ollut helppoa.
 – Näen, että asia on juuri näin. Jäsenvaltioissa on ollut helpompaa löytää poliittinen tuki sille, että vahvistetaan ulkorajojen valvontaa kuin sille, mitä turvapaikkajärjestelmälle pitää tehdä,  Matti Pitkäniitty  sanoo.
 Pitkäniitty on Rajavartiolaitoksen kansainvälisen yhteistyön yksikön päällikkö.
 Selkeimmin asia näkyy EU:n rajavalvontaviraston Frontexin toiminnassa. Sen budjetti on nelinkertaistettu vuodesta 2015 noin 550 miljoonaan euroon, ja vuosina 2021–2027  määräraha kasvaa  pitkälti yli miljardiin euroon vuodessa.
 – Frontexin luonne on muuttunut merkittävästi vuoden 2015 jälkeen. Resursseja ja toimivaltaa on tullut paljon lisää, Pitkäniitty sanoo.
 Frontex jakaa nyt rajavalvontavastuun jäsenmaiden kanssa, ja vuoden alussa alkoi pysyvien EU-rajavartijajoukkojen rakentaminen. Joukkojen määrä kasvaa vuoteen 2027 mennessä 10 000:een, ja ne hoitavat rajavalvontaa ja palautuksia. Määrä ei sinällään ole valtava: EU:ssa on jo nyt yli 110 000 rajavartijaa.
 Yhteistyö EU-maiden kesken on lisääntynyt, mutta itse muuttoliikekysymykseen eli Eurooppaan pyrkimiseen rajavalvonta ei vaikuta.
 Suomi hakee sopua, mutta "nopeutettu menettely" epäilyttää
 Suomi kannattaa yhteistyötä ja toivoo, että EU:n maahanmuuttopolitiikassa päästäisiin sopuun.
 Vastuunjako ei ole ongelma, sillä Suomi on jo osallistunut turvapaikanhakijoiden vapaaehtoisiin siirtoihin. Lisäksi meillä saatettaisiin pitkän ulkorajan vuoksi tarvita joskus itsekin EU-tukea.
 Mutta komission esityksessä on yksi Suomelle hankala kohta: niin sanottu nopeutettu käsittely.
 Nopeutettun käsittelyyn ohjattaisiin ne turvapaikanhakijat, joiden hakemuksen läpimenon todennäköisyys EU:ssa keskimäärin on enintään 20 prosenttia. EU:n arvio lähtömaan tilanteesta siis ratkaisisi asian.
 Nopeutettu käsittely kestäisi korkeintaan 12 viikkoa. Turvapaikanhakija olisi sijoitettuna vastaanottokeskukseen tai käsittelykeskukseen lähelle ulkorajaa, eikä hän saisi liikkua vapaasti. Vain jos yksilöllinen tilanne todettaisiin sellaiseksi että suojelun kriteerit saattaisivat täyttyä, hakija siirrettäisiin normaalikäsittelyyn.
 – Ensireaktiomme oli huoli siitä, ettei tämä tarkoita vähemmän perusteellista kakkosluokan käsittelyä tai hakijan leimaamista palautettavaksi jo etukäteen, sanoo sisäministeriön neuvotteleva virkamies  Katri Niskanen .
 Samankaltainen järjestelmä on jo käytössä monissa jäsenmaissa. Komissio haluaa nopeutetun käsittelyn pakolliseksi osaksi turvapaikkajärjestelmää, sillä sitä pidetään kompromissin kannalta tärkeänä. Suomi linjaa lopullisen kantansa syksyn aikana.
 Kiinniotettuja siirtolaisia Latvian Vorzovassa Valko-Venäjän vastaisella rajalla elokuun alussa. Valda Kalnina / EPA
 Niskasen mukaan kynnyskysymys koko paketin kannalta on silti vastuunjako: mitä velvoitteita jäsenmaille tulee, ja miten niitä kompensoidaan yhteisvastuulla.
 Hän huomauttaa, että paketin useista asetuksista moni on jo valmis tai melkein valmis. Esimerkiksi kesäkuussa EU päätti uuden  turvapaikkaviraston  perustamisesta.
 Suomen puolesta kaikki valmiit palikat voitaisiin hyväksyä pois alta. Mutta kriittisimmät maat ovat haluttomia. Ne haluavat pitää kaikki pelinappulat pöydällä, kunnes vastuunjaosta on päästy sopuun.
 – Niin sanottu viimeinen työntö maalilinjan yli puuttuu. Täytyy muistaa, että maahanmuuttokysymykset ovat nyt hyvin politisoituneita suuressa osassa jäsenmaita, Niskanen sanoo.
 EU on saanut toimistaan kritiikkiä
 YK on toistuvasti kritisoinut EU:ta ulkorajojen tilkitsemisestä kolmansien maiden kanssa tehdyillä sopimuksilla.
 – Merestä pelastettujen ihmisten pakottaminen takaisin Libyaan ja siirtolaisten kärsimykset siellä ovat epäinhimillistä toimintaa, YK:n ihmisoikeuskomissaari  Zeid Ra'ad Al Hussein  kritisoi jo  vuonna 2017 .
 Ulkopoliittisen instituutin vanhempi tutkija Saila Heinikoski jakaa kritiikin.
 – On kestämätöntä, että kolmansien maiden kanssa tehtävillä sopimuksilla pyritään ratkaisemaan EU:n oman muuttoliikepolitiikan puuttumista, Saila Heinikoski sanoo.
 Eli EU laastaroi nahkaansa, vaikka sisäelimistössä on toimintavaje.
 Kara Tepen leirillä Kreikan Lesboksen saarella turvapaikanhakijoille on annettu koronarokotteita. Vangelis Papantonis / EPA
 Viimeksi EU:ta  arvosteli viime viikon  Suurlähettiläspäivillä tasavallan presidentti  Sauli Niinistö .
 – Olemme pitäneet kiinni kaikenlaisista sopimuksista, mutta samaan aikaan on rakennettu piikkilankaesteitä ja hiljaisesti hyväksytty tämä pushback-toiminta, ja maksetaan muutamille rajavaltioille siitä, että nämä estävät Eurooppaan saapumisen, Niinistö sanoi.
 Pushback-toiminnalla  Niinistö viittaa tapauksiin, joissa EU:n itäisten jäsenmaiden rajavartijat ovat sopimustenvastaisesti käännyttäneet turvapaikanhakijoita rajalla.
 Näin on käynyt viimeksi tässä kuussa Valko-Venäjän ja EU:n rajalla. Rajavartijat eivät ole päästäneet maahantulijoita hakemaan turvapaikkaa, mikä on kansainvälisten sopimusten mukaan heidän oikeutensa.
 Viime viikolla Euroopan ihmisoikeustuomioistuin päätti, että Puolan ja Latvian  on autettava  ulkorajalleen jääneitä ihmisiä. Se ei kuitenkaan vaatinut näiden ottamista hakemaan turvapaikkaa.
 Kissa–hiiri-leikki ihmisillä jatkuu Välimerellä
 Talibanin valtaannousu Afganistanissa potkinee EU:ta, mutta mihin suuntaan?
 Vaihtoehtoina ovat sopu mahdollisten uusien siirtolaisten varalta tai Visegrad-maiden vetäytyminen yhä syvemmälle poteroon vastuunjakoa vastaan.
 Sopua odotellessa Välimerellä käydään viikosta toiseen kissa–hiiri-leikkiä ihmishengillä.
 Kuva Geo Barents -alukselta ennen sen rantautumista Augustaan. Laivalla oli 322 ihmistä, joista 82 oli yksin matkustavia alaikäisiä. AOP
 Lääkärit ilman rajoja -järjestön pelastusalus  Geo Barents  päästettiin viime viikolla Augustan satamaan Italiassa. Aluksella oli 322 Välimerestä pelastettua siirtolaista, ja se oli kulkenut neljän päivän ajan merellä odotellen lupaa päästä johonkin satamaan.
 Pelastustyö on järjestöille jokaviikkoista. Rajavalvonnan lisääminen ei ole estänyt ihmisiä pyrkimästä Eurooppaan, ja niin kauan kuin turvapaikkaa pitää hakea toiseen maahan menemällä, salakuljetukset Välimerellä jatkuvat.
 – Pelastusoperaatiot ovat esimerkki EU-politiikan seurauksista. Erityisesti Turkin kanssa tehty sopimus on ajanut ihmiset aiempaa vaarallisemmille reiteille, sanoo Lääkärit ilman rajoja -järjestön Suomen-viestintäpäällikkö  Kaisa Väkiparta .
 – Ihmisiä ajavat työntösyyt. Jos tilanne on epätoivoinen siellä mistä on lähdössä, on luonnollista paeta olosuhteita. EU:lla taas on vastuu oikeudenmukaisesta turvapaikkakäsittelystä.
 Afganistanin kriisin suhteen EU:n on painottanut pakolaisten auttamista Afganistanin lähialueilla. Lähikuukaudet näyttävät, paljonko ja millaista apua EU alueelle lähettää.
 Yhteisen maahanmuuttopolitiikan "viimeisen työnnön" paikka voi puolestaan koittaa keväällä, kun puheenjohtajaksi tulee johtajuutta alati hamuava Ranska.
 Voit keskustella aiheesta. Keskustelu on avoinna 30.8. klo 23 saakka.
 Lisää aiheesta:
 Presidentti Niinistö: Afganistanin romahdus ajaa läntisen maailman perustavanlaatuisten kysymysten äärelle
 EU-komission ehdottama maahanmuuttouudistus pakottaisi jäsenmaat solidaarisuuteen – Pakollista taakanjakoa ei kuitenkaan esitetä

Vuodesta 2015 on yli 2 000 päivää, mutta turvapaikkapolitiikka EU:ssa on yhä levällään – rajojen tilkintä ei ole estänyt ihmisiä pyrkimästä Eurooppaan


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Työntekijän nopea kertapalkitseminen kasvattaa suosiotaan
 Poikkeuksellisesta venymisestä ja huippusuorituksesta nopeasti maksettava kertapalkkio  voi ilahduttaa työntekijää yhtä paljon kuin rahallisesti suurempi tulospalkkio , sanoo palkitsemista tutkinut  Johanna Maaniemi . Pandemian aikana moni työnantaja on alkanut tarjota aiempaa enemmän hyvinvointiin ja yhteisöllisyyteen liittyviä henkilöstöetuja. Kertapalkitsemisen arvoidaan olevan halvempi, mutta jopa yhtä tehokasta kuin perinteiset tulospalkkiot.
 Lasten osaamisessa isoja eroja alkuopetuksen jälkeen
 Kansallisen koulutuksen arviointikeskus on huolissaan oppilaiden välisistä kasvavista osaamiseroista. Kuvituskuva. Benjamin Suomela / Yle
 Oppilaat aloittavat kolmannen luokan  Suomessa hyvin vaihtelevin taidoin. Kansallisen koulutuksen arviointikeskuksen raportista käy ilmi, että yksilöiden välisessä matematiikan ja äidinkielen osaamisessa on isoja eroja. Joidenkin oppilaiden taidot ovat alkuopetuksen jälkeen liian heikot kolmannella luokalla pärjäämiseen. Raportissa ilmaistaan huoli siitä, pystyykö peruskoulu vastaamaan oppilaiden kasvavan erilaistumisen vaatimuksiin ja tarpeisiin.
 EU:n turvapaikkapolitiikka on levällään vuoden 2015 pakolaiskriisin jälkeen
 Ihmiset pyrkivät Kabulissa Hamid Karzain lentokentän muurien sisäpuolelle 26. elokuuta. Akhter Gulfam / EPA
 Vuoden 2015 jälkeen EU on kiristänyt ulkorajavalvontaansa, mutta  unionin maahanmuuttopolitiikka on yhä uudistamatta . Afganistanissa Talibanin paluu valtaan todennäköisesti kasvattaa pakolaisten määrää. Levällään on erityisesti kaksi asiaa: vastuunjako ja turvapaikka-anomusten käsittelyn kirjavuus, kirjoittaa EU-erikoistoimittaja  Janne Toivonen .
 Jalkalehtori antaa teineille synninpäästön: ikisuosikki tennari onkin varsin hyvä kenkä
 Tennarit ovat kenkien kestosuosikkeja ja mainettaan parempia. Antti Seppälä / Yle
 Monen jalkavaivan alkusyy on jo lapsuudessa ja huonosti sopivissa kengissä. Vaikka asia tunnetaan laajalti, edelleen moni hankkii itselleen liian pienet jalkineet. Tämä hetken  suosikkikengät ovat kuitenkin jaloille paremmat  kuin monet muut takavuosien muotivirtaukset.
 Elokuulle lämmin loppu
 Yle
 Aamulla pilvisyys on runsainta pohjoisessa ja Lapissa tulee paikoin sadekuuroja. Päivän aikana lämpötila kohoaa etelässä monin paikoin 20 asteen vaiheille. Pohjoisessa myös päivä on pilvisempi ja sadekuurojakin voi tulla.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Työntekijät suosivat kertapalkkioita, moni lapsi aloittaa kolmosluokan heikoin taidoin, teinien suosima tennari saa synninpäästön


Summary: Politiikassa Jyri Häkämies oli kokoomusjohtaja Jyrki Kataisen taklaava laitahyökkääjä. Häkämies jättää tulkinnan auki kokoomuksen suuresta traumasta, Kataisen ja Sauli Niinistön välien viilenemisestä.

Jo aiemmin on tullut selväksi, ettei elinkeinoelämä ole kaikilta osin tyytyväinen hallituksen toimiin koronaviruksen aiheuttamassa kriisissä. Politiikan ja edunvalvonnan muistelukirjassaan Elinkeinoelämän keskusliiton (EK) toimitusjohtaja  Jyri Häkämies  läksyttää jälleen hallitusta, tosin lievien kiitosten kera.
 Jyri Häkämies täyttää maanantaina 60 vuotta. Hän päätti jättää juhlat väliin, mutta kirjoitti kirjan ajastaan politiikassa ja elinkeinoelämässä:  Jyri Häkämies – Väistämättä .
 Nimi kuvaa kirjoittajan persoonaa, mutta myös muutoksia, jotka ovat Häkämiehen mukaan väistämättä edessä.
 Häkämies: yritysvastaisuus on STM:n perimässä
 Kunniansa saavat kuulla niin perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) kuin sosiaali- ja terveysministeriön (STM) virkajohtokin.
 – Matkan varrella on tullut selväksi, että yritysvastaisuus on sosiaali- ja terveysministeriön DNA:ssa, Häkämies kirjoittaa.
 Kiurun lisäksi silmätikkuna on STM:n strategiajohtaja  Liisa-Maria Voipio-Pulkki .
 EK tarjosi tänä keväänä yhteistyötä koronatestaamisen ja tartuntajäljityksen tehostamiseen ja suojatarvikkeiden määrän lisäämiseen. Häkämies kirjoittaa, että Voipio-Pulkki vastasi tapaamisessa, että STM tietää ja osaa kaikki asiat, joita EK esitti ja kehotti järjestöä keskittymään talouden hoitamiseen.
 Häkämies pitää jahkailua maski- ja rajapäätöksissa sekä koronapassissa epäonnistumisena. Hallituksen kriisitoimet turvata yritysten rahoitusta saavat sentään kiitosta.
 Jyri Häkämies oli Jyrki Kataisen taklaava laitahyökkääjä
 Häkämiehen kirja ei ole vaalikirja. Hän ei aio olla ehdolla missään vaaleissa. Ehkä...
 – Tai jos olen, niin en ainakaan itse sitä tiedä.
 Kun kirjaa lukee Jyri Häkämiehen eduskuntaryhmän puheenjohtaja- ja ministeriajalta, tulee mieleen suositut Harry Potter -kirjojen velhotarinat Tylypahkasta.
 Rohkelikko Häkämiehen muisteluissa Harry Potterin sankarirooli on varattu  Jyrki Kataiselle . Luihuisia löytyy niin omista joukoista kuin muistakin puolueista. Velhokoulun rehtorina taustalla häärii kokoomuksen oma Dumbledore, arvoituksellinen  Sauli Niinistö .

 Tulkinta kokoomuksen traumasta jää kertomatta
 Jyri Häkämies veti kokoomuksessa Jyrki Kataisen voittoon päättynyttä puheenjohtajakampanjaa vuonna 2004.
 Melko tuore puheenjohtaja Jyrki Katainen pelasti puolueen hallitukseen vuoden 2007 vaaleissa – paljolti Sauli Niinistön kansanedustajaehdokkuuden ja  äänimäärän avulla .
 Jyrki Kataisen ja Sauli Niinistön välille syntyi kuitenkin kiista, jota edelleen aika ajoin puidaan politiikassa.
 Antoiko Katainen oikeasti vuonna 2007 Niinistölle mahdollisuuden valita ulkoministerin ja eduskunnan puhemiehen tehtävän välillä vai junailiko Katainen Niinistön tieltään pois? Tai siis – olisiko Niinistön arvovalta ulkoministerinä varjostanut Kataisen arvovaltaa hallituksen pääministerinä.
 Häkämies oli tuohon aikaan kokoomuksessa Kataisen aisapari. Jo ennen eduskuntavaaleja Häkämieskin murehti, jääkö Katainen Niinistön varjoon. Näin oli käynyt puolueen aiemmalle johtajalle  Ville Itälälle  2000-luvun alun hallituksessa.
 Häkämies tyytyy kirjassaan vain lyhyesti kertaamaan tapahtuneen eikä ota kantaa, kumman tulkintaa hän pitää todennäköisempänä tapahtumien kulusta – Kataisen vai Niinistön.
 – Niin tai näin, viimeistään tämä episodi viilensi heidän [Kataisen ja Niinistön] välinsä, Häkämies kuittaa kokoomuksen lähihistorian yhden merkittävän trauman.

 Veljessuhde Jyrki Kataiseen
 Häkämiehen mukaan Jyrki Katainen on kuvannut heidän suhdettaan isoveli–pikkuveli -suhteeksi. Häkämies palauttelee mieleensä Kataisen sanoja, kun Häkämies harkitsi ensimmäistä kertaa siirtymistä politiikasta elinkeinoelämään.
 – Muistan, kun Jyrki sanoi: "Jos minulta kysytään, miltä se minusta tuntuu, niin varmaan samalta kuin pikkuveljestä, kun isoveli muuttaa pois kotoa".
 Vielä sillä kertaa Häkämies päätti jäädä kotiin politiikkaan.
 Sittemmin Jyrki Katainen päätti siirtyä kesken pääministerikautensa Suomen EU-komissaariksi vuonna 2014. Nykyisin Katainen toimii yliasiamiehenä Sitrassa, Suomen itsenäisyyden juhlarahastossa.
 Ystävyyttä yli puoluerajojen
 Eduskunnan paraatiovet avautuivat Häkämiehelle vuonna 1999. Silloin hän ystävystyi muutaman muun kansanedustajan kanssa. Häkämies kutsuu heitä joukoksi, "joka on pitänyt yhtä myöhemminkin". Mukana olivat Jyrki Kataisen lisäksi, kokoomuksesta  Jari Vilén , vihreiden  Anni Sinnemäki  sekä keskustan  Paula Lehtomäki  ja  Mika Lintilä .
 Silti Häkämies piikittelee Jari Viléniä kirjassaan pariinkin otteeseen.
 Häkämiestä närästi, kun Vilén ilmoittautui kokoomuksen puheenjohtajakisaan tavoittelemaan samaa paikkaa kuin Jyrki Katainen.
 – Hänellä ei ollut joukkuepelaajan luonnetta, Häkämies sivaltaa kirjassa.
 Jo aiemmin Häkämiehen mukaan Vilén unohti sovitun vuorottelun, kun tuoreet kokoomusedustajat pyrkivät eduskuntaryhmänsä työvaliokuntaan. Ensimmäisen vuoden jälkeen ei tullutkaan Häkämiehen vuoro, mutta ei Viléniäkään valittu uudelleen.
 Sittemmin Jari Vilén nousi arvalla ministeriksi. Arpa ratkaisi, koska kokoomuksen äänestyksessä äänet menivät kahteen kertaan tasan.
 Häkämies jätti tyhjän lapun ensimmäisessä äänestyksessä. Vasta toisella kierroksella hän tuki Viléniä Kataisen kehotuksesta. Häkämiestä ärsytti tapa, jolla Vilén kampanjoi ministeriyttään – ja kirjan mukaan ainakin kertaalleen vähätteli Häkämiehen mahdollisuuksia tehtävään.
 Nykyisin Jari Vilén on suurlähettiläs ulkoministeriössä ja Barentsin euroarktisen neuvoston virkamieskomitean puheenjohtaja.
 Nykyisen elinkeinoministerin Mika Lintilän luotettavuutta Häkämies kehuu. Erityisesti korona-ajasta Häkämies nostaa esiin Lintilän lausahduksen, jolla turvattiin yritysten rahoitus: "Finnvera takaa ja pankit jakaa".

 Puolustusministeri sai tuta Tarja Halosen "latvaräjähdyksen"
 Puolustusministeriaikanaan Jyri Häkämies kävi muutamaan otteeseen silloisen presidentin,  Tarja Halosen  hermoille.
 Vuonna 2007 reservin ylennyksissä Häkämies puolustusministerinä halusi esittää Sauli Niinistöä majuriksi. Häkämies kuvaa Puolustusvoimien ylipäällikön, siis presidentin reaktiota "latvaräjähdykseksi".
 Häkämies kirjoittaa Halosen tiuskaisseen, että "sano sille sun kaverillesi, että näihin hommiin pääsee alemmillakin sotilasarvoilla".
 Halonen oli voittanut Niinistön vajaa kaksi vuotta aiemmin presidentinvaaleissa toisella kierroksella prosentein 51,8–48,2. Häkämies tulkitsee, että tiukka tulos oli Haloselle järkytys.
 Puolustusministeriajaltaan Häkämies muistelee myös myräkkää, joka syntyi, kun hän Washingtonin vierailullaan vuonna 2007 kutsui Suomen suurimmaksi turvallisuushaasteeksi Venäjää. Kolmasti peräkkäin, jotta viesti varmasti menisi perille.
 Häkämies kertoo, ettei hänelle tullut Venäjältä reaktioita puheeseen. Syynä poikkeuksellisen vahvalle retoriikalleen Häkämies selittää, että hän halusi painottaa geopolitiikan, siis maantieteen vaikutuksen paluuta turvallisuuspolitiikkaan.
 Sittemmin elokuussa 2008  Venäjä kävi lyhyen sodan  Georgiaa vastaan Georgian kapinamaakuntien Abhasian ja Etelä-Ossetian tukena.
 Yksityisten lääkäriasemien lottovoitto jäi haaveeksi
 Työnantajien edusmiehenä Häkämies manaili jo koronaa aiemminkin sosiaali- ja terveysministeriön virkakuntaa.
 Syynä oli  Juha Sipilän  (kesk.) porvarihallituksen sote-esityksen tahmea eteneminen. Esitys sosiaali- ja terveyspalvelu-uudistukseksi sisälsi myös hoitopaikan valinnanvapauden. Potilas olisi voinut valita, hoitaako häntä julkisen palvelun terveyskeskus vai yksityinen lääkäriasema.
 – Vaikeuksissa oli erityisesti valinnanvapaus. Sitä vastustivat sosiaali- ja terveysministeriön virkamiehet koko voimallaan, samoin perustuslakivaliokunnalle lausuntojaan antaneet oikeusoppineet, Häkämies kirjoittaa.
 Sipilän hallituksen  sote-yritys tyssäsi  eduskunnassa perustuslakivaliokunnan muutosvaatimuksiin, joita sosiaali- ja terveysvaliokunta ei saanut toteutettua hallituspuolueiden yrityksestä huolimatta. Juha Sipilän hallitus erosi kaatuneen sote-hankkeen vuoksi ennenaikaisesti maaliskuun alkupuolella 2019.
 Häkämiehen mielestä koronavirus pelasti hallituksen
 Kirjassaan Jyri Häkämies on vakuuttunut, että koronavirus pelasti hallituksen. Jos korona-aikaa ei olisi tullut, hallituksella olisi Häkämiehen mukaan ollut kova paikka tehdä välttämättömät päätökset työllisyyden parantamiseksi.
 EK:n toimitusjohtaja arvelee, että hallituksen tavoite 80 000 uudesta työpaikasta jää vajaaksi, jos paikallinen sopiminen yrityksissä ei etene ja ammattiyhdistysliike estää työttömyysturvan uudistamisen.
 – Korona pelasti hallituksen. Raju väite, mutta valitettavan totta, Häkämies tylyttää.
 Entistä kokoomusvaikuttajaa harmittaa, että porvarienemmistöisestä eduskunnasta huolimatta Suomi on liukunut vasemmalle. Sitä todistaa Häkämiehen mukaan julkisen sektorin vahva asema  Sanna Marinin  (sd.) hallituksen sotessa eli sosiaali- ja terveyspalvelu-uudistuksessa.
 Tunnustusta korona-ajan päätöksistä saavat palkansaajakeskusjärjestöjen johtajat.
 Häkämies ja muut  järjestöjohtajat sopivat  nopeasti, että työntekijöiden lomautussääntöjä helpotetaan väliaikaisesti. Vastineeksi laskenta työttömyyspäivärahan enimmäisajan kulumisesta keskeytettiin vuonna 2020.
 Häkämiehen toive: elinkeinoelämän järjestöt pitäisi yhdistää
 Elinkeinoelämän keskusliiton toimitusjohtaja yhdistäisi neljä merkittävää elinkeinoelämän järjestöä. Jyri Häkämies siis naittaisi tietoliikennejätti Nokian ja yksinyrittäjien edunvalvonnan samaan nippuun.
 Jyri Häkämiehen mielestä EK:n lisäksi Suomen yrittäjät, Keskuskauppakamari ja Perheyritysten liitto joutaisivat saman katon alle. Hän kyselee, tarvitaanko näitä kaikkia neljää järjestöä.
 – Kun me elinkeinoelämässä ja yrittäjäjärjestössä herkästi vaadimme muilta rakenneuudistuksia, mitäpä jos tekisimme niitä myös itse.
 Häkämies olettaa, että yhdistetty edunvalvonta olisi vaikuttavampaa, vaikka johtopaikkoja olisi tarjolla vähemmän.
 Voit keskustella Jyri Häkämiehen muisteluteoksesta sekä niihin liittyvistä tapahtumista tiistaihin 31.8. 2021 kello 23 asti. Napauta keskustele-painiketta jutun lopussa.
 Katso lisää:
 EK:n toimitusjohtaja Jyri Häkämies perää hallitukselta rokotepassia erityisesti vientiyritysten tarpeisiin: “Exit-strategia ei ole valmis”
 Kun eläkeputkesta ei saatu sopua, kolmikanta julistettiin taas kuolleeksi – Hautajaisia on vietetty ennenkin, mutta onko tällä kertaa kaikki toisin?
 EK haluaa työllisyyspäätöksiä jo budjettiriihestä –  Häkämiehen mukaan muuten ovat uhkana rajut leikkaukset ja veronkorotukset myöhemmin

EK:n Jyri Häkämies haukkuu kirjassaan ministerit kompuroinnista maskeissa, koronapassissa ja rajavalvonnassa – silti "korona pelasti hallituksen"


Summary: Oppilaiden väliset osaamiserot ovat kolmannen luokan alussa samaa tasoa kuin ensimmäisen luokan alussa. Karvin raportissa ilmaistaan huoli siitä, pystyykö peruskoulu vastaamaan oppilaiden kasvavan erilaistumisen vaatimuksiin ja tarpeisiin.

Kansallinen koulutuksen arviointikeskus (Karvi)

Oppilaat aloittavat kolmannen luokkansa Suomessa hyvin vaihtelevin taidoin. Yksilöiden välisessä osaamisessa voi olla jopa vuosien eroja.
 Kansallinen koulutuksen arviointikeskus Karvi arvioi syksyllä 2020 kolmasluokkalaisten taitoja matematiikassa, äidinkielessä ja kirjallisuudessa. Arvioinnin tarkoituksena oli selvittää, mitä oppilaat osaavat kahden ensimmäisen peruskouluvuoden eli alkuopetuksen jälkeen.
 – On oppilaita, jotka pääsevät vähän liian heikoin taidoin kolmannelle luokalle. Huolestuttavaa oli, että todella heikkoa osaamista osoittavien oppilaiden joukossa oli täysin suomenkielisiä ja ruotsinkielisiä oppilaita, joista kaikki eivät saaneet erityistä tai tehostettua tukea, kertoo Karvin arviointiasiantuntija  Annette Ukkola .
 Erot eivät vaikuta tasaantuvan alkuopetuksen aikana
 Oppilaiden osaaminen jakaantui laajasti. Arvioinnissa jokaiselle oppilaalle laskettiin kokonaistulos kaikkien tehtävien yhteispistemäärästä. Valtaosa, noin 70 prosenttia lapsista sijoittui 400–600 pisteen välille ja 95 prosenttia oppilaista 300–700 pisteen välille.
 Aineiston mediaani oli 507 pistettä eli puolet oppilaista sai sitä enemmän pisteitä ja puolet sitä vähemmän. Heikoimpaan kymmeneen prosenttiin kuuluvat oppilaat saivat alle 371 pistettä ja parhaimpaan kymmeneen prosenttiin kuuluvat yli 628 pistettä. Vaihteluväli oli 24 pisteestä 794 pisteeseen.
 – Taidoiltaan heikoimmat oppilaat osasivat esimerkiksi laskea yhteen luvuilla 1–5 ja yhdistää lyhyitä sanoja niitä vastaaviin kuviin. Toisaalta edistyneimmät oppilaat tunnistivat tekstityyppejä, osasivat tehdä tulkintoja ja päätelmiä erilaisista teksteistä, laskivat sujuvasti kolminumeroisillakin luvuilla ja ymmärsivät myös jotain todennäköisyyksistä, vaikka tällaisia taitoja ei tietenkään edellytetä oppilailta alkuopetuksen jälkeen, Ukkola kertoo.
 Helsingin Kontulan ala-asteen kolmasluokkalaiset viettivät Ylen kuvausten vuoksi hieman toisenlaisen matematiikan tunnin. He laskivat kymmenylityslaskuja koulun pihalla käpyjä, keppejä ja kiviä hyödyntäen. Kuvan lapset eivät liity Karvin arviointiin. Hanna Terävä / Yle
 Osaamiserot ovat samaa luokkaa kuin Karvin edellisessä arvioinnissa, jossa pääosin samojen oppilaiden taitoja mitattiin ensimmäisen luokan alkaessa syksyllä 2018.
 Ekaluokkalaisten osaamisessa jopa vuosien tasoeroja – tutkimus kertoo, miten paljon esimerkiksi vanhempien koulutustaustalla on vaikutusta
 Vaikka tässä raportissa ei ole vielä analysoitu taustatekijöitä ja selvitetty yksittäisten oppilaiden osaamisen kehittymistä alkuopetuksen aikana, raportissa ilmaistaan kuitenkin huoli siitä, pystyykö peruskoulu vastaamaan oppilaiden kasvavan erilaistumisen vaatimuksiin ja tarpeisiin.
 – Vielä ei voida sanoa, ovatko nyt heikoimpia taitoja osoittaneet oppilaat täsmälleen samoja kuin edellisessä arvioinnissa. Voi olla, että jotkut ensimmäisen luokan alussa taidoiltaan heikoimmat oppilaat ovatkin kirineet keskitasolle tai sen yläpuolelle. Mutta joka tapauksessa näyttää siltä, että jakauma taidoissa on hyvin laaja ja ainakaan kahden ensimmäisen kouluvuoden aikana taidot eivät sinänsä tasaannu, vaan ehkä jopa leviävät.
 Huoli herää erityisesti matalimpia pistemääriä saaneista oppilaista. On todennäköistä, että heillä tulee olemaan suuria vaikeuksia selviytyä kolmannen luokan oppisisällöistä, Ukkola arvioi.
 – Alkuopetuksessa opetellaan lukutaitoa ja laskutaitoa, mutta kolmannella luokalla niitä taitoja pitäisi käyttää välineinä muiden aineiden oppimiseen. Jos on suuria vaikeuksia ihan perustaidoissa, on vaikea oppia uutta. Siinä voi tulla motivaatio-ongelmia ja turhautumista jos itsekin huomaa, ettei pysty samaan kuin muut.
 Karvin arvioinnissa tytöt ja pojat olivat yhtä hyviä matematiikan tehtävissä. Pojat kuitenkin itse arvioivat taitonsa laskemisessa paremmiksi kuin tytöt. Kolmasluokkalaiselle Miro Sartialalle matematiikka on äidinkieltä mieluisampi aine. – Matematiikka on kivaa siksi, että siinä ei tarvitse kirjoitella kauheasti mitään, Sartiala toteaa. Hanna Terävä / Yle
 Miten paljon erojen olisi pitänyt tasaantua?
 Suomalaisen perusopetuksen yksi tarkoitus on tasata oppilaiden osaamiseen vaikuttavien taustatekijöiden vaikutusta.
 Ensimmäisen luokan alussa heikompaa lähtötasoa ennakoivat muun muassa huoltajien matala koulutustausta, lähisuvussa havaitut oppimisvaikeudet ja loppuvuodesta syntyminen.
 Kun erot jo ensimmäisen luokan alussa olivat suuria, miten paljon niiden olisi pitänyt tasaantua alkuopetuksen aikana? Sitä on Ukkolan mukaan vaikea sanoa.
 – Suurin osa oppilaista on kahden ensimmäisen vuoden aikana oppinut ainakin lukemaan. Varmasti kehitystä on tapahtunut ja siinä mielessä koulu on tasannut eroja, Ukkola pohtii.
 Tukea heikoimmille oppilaille on myös tarjottu, sillä tehostetun tuen ja erityisen tuen oppilaiden määrät olivat kolmannen luokan alussa suuremmat kuin ensimmäisen luokan alussa.
 Isoja eroja oppilaiden välillä tulee kuitenkin aina olemaan.
 – On se porukka, joka menee ihan omia menojaan ja kehittyy tosi nopeasti. Ja toisaalta on niitä, joille kertyy elämään kaikenlaisia vaikeuksia. Vaikka heidän osaamista saadaan kehittymään, kaikki eivät varmasti yllä keskitasolle koulusta huolimatta. Mutta keskitasoisen porukan taustojen vaikutusta peruskoulu tasaa varmasti aika hyvin.
 Karvin raportissa tytöt olivat äidinkielessä hieman parempia kuin pojat. Tytöt myös itse arvioivat taitonsa kirjoittamisessa paremmiksi kuin pojat. Kolmasluokkalainen Lynn Vallaren sai äidinkielestä viime lukuvuonna stipendin. Kirjailijaksi isona haluava Vallaren kertoo olevansa erityisen hyvä kirjoittamisessa ja hän on jo kirjoittanut oman 50-sivuisen kirjankin. Hanna Terävä / Yle
 Maahanmuuttajataustaiset erottuvat joukosta
 Sen verran tiedetään jo nyt, että osaamiserot eivät ole selvästi eri alueiden, erikielisten koulujen tai sukupuolten välisiä. Erittäin taitavia ja heikosti osaavia oppilaita on eri puolilla Suomea niin kaupungeissa, taajamissa kuin maaseuduillakin.
 Kansallisesti katsoen raportti antaa siis positiivisen vaikutelman: oppilaiden osaaminen on varsin tasaista eri puolilla Suomea ja tyttöjen ja poikien väliset osaamiserot ovat pieniä.
 Tytöt osasivat äidinkielen tehtävät hieman paremmin kuin pojat, mutta matematiikassa tyttöjen ja poikien taidot olivat keskimäärin samalla tasolla.
 Tuloksiltaan muista poikkeavana ryhmänä erottuivat suomea tai ruotsia toisena kielenä opiskelevat oppilaat eli S2-oppilaat. Heidän keskimääräiset tuloksensa olivat selvästi heikompia kuin muiden. Ero on alkuopetuksen jälkeen samaa luokkaa kuin ensimmäisen luokan alussa.
 Tosin heidänkin taidoissaan vaihtelu oli suurta, Ukkola muistuttaa.
 – Osa on syntynyt Suomessa, käynyt suomalaisen varhaiskasvatuksen ja kaksi vuotta koulua täällä, mutta arviointiin on voinut myös osallistua sellaisia, jotka ovat olleet alle vuoden Suomessa. Heiltä ei voi tietenkään edellyttää kovin hyvää suomen tai ruotsin kielen taitoa siinä vaiheessa.
 Arviointiasiantuntija Annette Ukkolan mukaan oli mielenkiintoista, että joissain kouluissa oppitunteja tarjottiin enemmän kuin perusopetusasetus edellyttää. – Nyt osa oppilaista saa viikossa useamman tunnin opetusta enemmän kuin toiset oppilaat. Se ei ehkä tässä vaiheessa vielä näy, mutta sillä voi olla vaikutusta kuudennella luokalla, Ukkola arvioi. Mårten Lampén / Yle
 Vaikka erot eri alueiden välillä olivat pieniä, S2-oppilaiden määrä heijastui myös alueellisiin tuloksiin. Vaikutus oli suurin Etelä-Suomen ja Lounais-Suomen AVI-alueilla ja kaupunkimaisissa kunnissa.
 Myös korona on voinut vaikuttaa oppilaiden osaamistuloksiin. Valtaosa oppilaista sai osan alkuopetuksestaan etäopetuksena keväällä 2020. Karanteenit, eristykset ja poissaolot ovat voineet vaikuttaa yksittäisten oppilaiden ja koulujen tuloksiin.
 Koulujen väliset erot kasvussa?
 Koulujen väliset erot ovat olleet Suomessa kansainvälisesti vertaillen pieniä. Kansallisissa arvioinneissa koulu on tyypillisesti selittänyt osaamisen vaihtelusta 6–8 prosenttia, kun muissa maissa koulujen selitysosuus voi olla jopa 20–30 prosenttia.
 Tuoreimmassa yhdeksännen luokan arvioinnissa koulu selitti kokonaistuloksesta 11 prosenttia. Sama tulos saatiin kolmannen luokan arvioinnissa. Ensimmäisen luokan alussa koulun selitysosuus oli 6 prosenttia, mutta kolmannen luokan alussa se oli noussut yli 11 prosenttiin.
 – Osa koulujen välisistä eroista selittyy varmasti maahanmuuttajataustaisten oppilaiden määrällä. Arvioinnissa 40 prosenttia oli sellaisia kouluja, joissa ei ollut yhtäkään S2-oppilasta ja toisaalta oli sellaisia kouluja, joissa yli puolet oppilaista on S2-oppilaita, Ukkola sanoo.
 Valtaosa Suomen kouluista sijoittui keskiarvoltaan lähelle 500 pistettä, mutta ääripäiden koulujen väliset erot olivat suuria. Matalimmillaan koulun keskimääräinen pistemäärä oli matematiikan tehtävissä 292 pistettä ja korkeimmillaan 721 pistettä. Äidinkielen osalta vastaavat luvut olivat 330 ja 672.
 Kaikkein korkeimpia keskiarvoja saaneissa kouluissa osaamiseltaan heikoimmatkin oppilaat olivat tasoltaan selvästi kansallisen keskiarvon yläpuolella. Näissä kouluissa saatetaan päästä jo alkuopetuksen aikana käsittelemään sellaisia aiheita, joita toisissa kouluissa opetetaan vasta myöhemmillä vuosiluokilla, raportissa arvioidaan.
 – Jos on sellaisessa koulussa, jossa keskimääräinen osaamistaso on matalaa, varmasti opettajaresursseja menee paljon siihen, että saadaan heikoimmatkin oppilaat etenemään. Tällöin etevimmät oppilaat eivät välttämättä pääse etenemään itselleen sopivassa tahdissa, Ukkola toteaa.
 Siksi Karvi suosittelee, että eriyttämiseen ja oppimisen tukemiseen varataan kouluille ja kunnille riittävästi resursseja.
 Karvin arvioinnissa oppilaiden suhtautuminen koulunkäyntiin oli suurimmaksi osaksi positiivista. Asenteissa oli kuitenkin havaittavissa eriytymistä: tyttöjen asenne oli hieman positiivisempi kuin poikien. Kolmasluokkalainen Iman Shesilsm viihtyy koulussa hyvin. – Koulussa on kivaa siksi, että leikitään kavereiden kanssa ja opiskellaan. Hanna Terävä / Yle
 Ensi keväänä lisää tietoa
 Kolmasluokkalaisten osaamista on arvioitu vain kerran aiemmin, vuonna 2005. Silloinkin alueelliset erot olivat pieniä, mutta koulujen väliset erot suuria.
 Tuolloiseen opetussuunnitelmaan sisältyi kuvaus oppilaan hyvästä osaamisesta toisen vuosiluokan päätteeksi. Karvin raportti ehdottaa, että nykyiseenkin opetussuunnitelmaan sisällytettäisiin riittävän osaamisen kriteerit alkuopetuksen päätteksi.
 – Tällä hetkellä arvioidaan vain oppilaan edistymistä. Opettajan voi olla hankala päättää, onko oppilas edistynyt niin paljon, että taidot riittävät kolmanteen luokkaan, Ukkola sanoo.
 Karvin toteuttamaan arviointiin osallistui runsaat 8 000 oppilasta 274 koulusta eri puolilta Suomea. Heistä yli 6 000 oli samoja oppilaita kuin ensimmäisen luokan arvioinnissa.
 Ensi keväänä julkaistavassa seuraavassa raportissa tutkitaan oppilaiden osaamisen kehittymistä tarkemmin vertaamalla yksittäisten oppilaiden tuloksia ensimmäisen ja kolmannen luokan alussa. Samalla saadaan tietoa erilaisten taustatekijöiden, kuten syntymäajan, vanhempien koulutustaustan, opetusmenetelmien ja ryhmäkoon vaikutuksista osaamisen kehittymiseen.
 – Voidaan verrata onko vaikka suomen- ja ruotsinkielisillä osaaminen kehittynyt yhtä paljon ja onko tytöillä ja pojilla osaaminen kehittynyt yhtä paljon, Ukkola kertoo.
 Kyseessä on ensimmäinen koko peruskoulun kattava pitkittäisarviointi. Seuraavan kerran samojen oppilaiden osaamista kartoitetaan kuudennen vuosiluokan päätteeksi keväällä 2024.
 – Arvioinnilla yritetään päästä kiinni siihen, millaiset tekijät vaikuttavat osaamiseen ja osaamisen kehittymiseen, yritetään löytää keinoja oppimisen tukemiseen. On tärkeää seurata, miten osaaminen kehittyy, ottaako osaaminen harppauksia jossain kohtaa, pysyykö tilanne samana koko peruskoulun ajan vai kehittyvätkö jotkut ryhmät toisia enemmän.
 Lisää aiheesta:
 Ekaluokkalaisten osaamisessa jopa vuosien tasoeroja – tutkimus kertoo, miten paljon esimerkiksi vanhempien koulutustaustalla on vaikutusta
 Peruskoulun kyky tasata oppilaiden taustasta johtuvia eroja murenee – Tilanteen voi korjata, mutta se ei ole ilmaista, sanoo asiantuntija

Lasten osaamisessa isoja eroja alkuopetuksen jälkeen – asiantuntija: "On oppilaita, jotka pääsevät liian heikoin taidoin kolmannelle luokalle"


Summary: Yhdysvallat on lennättänyt 14. elokuuta alkaneen evakuointioperaation aikana kaikkiaan 113 500 ihmistä Afganistanista, puolustusministeriö kertoi. Operaation viimeisiä päiviä varjostaa uuden terrori-iskun uhka.

Yhdysvallat on ryhtynyt evakuoimaan sotilaitaan Kabulin lentokentältä. Maan puolustusministeriö vahvisti lauantaina, että kiireisen ja kaoottisen evakuointioperaation viimeinen vaihe on alkanut ja Yhdysvallat lennättää kotiin kenttää hallinnoivia joukkojaan.
 Uutistoimisto AP:n viranomaislähteen mukaan kentällä oli lauantaina enää noin 4 000 amerikkalaissotilasta, kun heitä oli enimmillään noin 5 800.
 Yhdysvaltain puolustusministeriön mukaan myös torstain terrori-iskussa kuolleiden 13 amerikkalaissotilaan ruumiit ovat matkalla kohti Yhdysvaltoja.
 Vanhin kuolleista oli puolustusministeriön mukaan 31-vuotias; kuolleiden joukossa on myös sotilaita, jotka olivat syntyneet vuonna 2001, jolloin Yhdysvaltain sota Afganistanissa alkoi.
 Terrori-iskussa kuoli amerikkalaissotilaiden lisäksi yli 160 afganistanilaista. Äärijärjestö Isisin Afganistanin-haaran eli Isis-K:n uskotaan olevan iskun takana.
 Yhdysvallat kertoi lauantaina, että se sai surmattua kaksi Isis-K:n suunnittelijaa perjantain drooni-iskussa. Puolustusministeriön tiedottajan  John Kirbyn  mukaan uusi terrori-isku on kuitenkin edelleen uhkana Kabulin lentokentällä.
 – He menettivät jonkin verran kykyään suunnitella ja toteuttaa iskuja, mutta älkää ymmärtäkö väärin, kukaan ei sano, että "No, nappasimme heidät. Meidän ei tarvitse huolehtia Isis-K:sta enää", Kirby sanoi tiedotustilaisuudessa AP:n mukaan.
 Yhdysvallat on lennättänyt 14. elokuuta alkaneen evakuointioperaation aikana kaikkiaan 113 500 ihmistä Afganistanista, puolustusministeriö kertoi lauantaina. Presidentti  Joe Biden  on pitänyt kiinni siitä, että viimeiset amerikkalaisjoukot poistuvat Afganistanista elokuun loppuun mennessä.
 Korjaus 29.8. klo 3.44: USA on lennättänyt 14. elokuuta alkaneen evakuointioperaation aikana Afganistanista 113 500 ihmistä. Aiemmin kerrottu luku 117 000 koskee koko elokuuta.
 Lue myös:
 Uusimmat tiedot Afganistanin tilanteesta
 Suomi sai evakuoitua Kabulista turvamiehiä perheineen USA:n lennolla – Haavisto Yhdysvaltojen avusta: "Uskon, että tämä oli vastapalvelus"
 Kirjeenvaihtajalta: Joe Biden menetti päällimmäisen perusteensa vetäytymiselle Afganistanista – uusi terroristijahti käynnistyi jo
 Mikä on Isis-K, joka uhkaa Kabulia? USA ja Britannia varoittivat terrori-iskusta ihmismassojen ympäröimällä lentokentällä jo ennen räjähdyksiä

Yhdysvallat on aloittanut joukkojensa vetämisen Kabulin lentokentältä


Summary: Pedersören kunnassa Pohjanmaalla sijaitsevassa entisessä teurastamorakennuksessa on lauantai-iltana syttynyt suuri tulipalo. Noin 1200 neliön kokoinen rakennus tuhoutuu tulipalossa täysin. Pelastuslaitos uskoo, että palon sytyttivät ilotulitteet.

Pedersören kunnassa sijaitsevassa Österbottens Köttin entisessä teurastamorakennuksessa on syttynyt voimakas tulipalo myöhään lauantai-iltana.
 Pohjanmaan pelastuslaitoksen päivystävä palomestari  Sakari Innanen  arvioi puoli yhden aikaan sunnuntain vastaisena yönä, että rakennus tuhoutuu palossa täysin.
 Kyseessä oleva noin 1 200 neliön kokoinen iäkäs teollisuusrakennus sijaitsee Pännäisissä Finnäsbackantien varrella. Sen välittömässä läheisyydessä ei ole koteja, eikä palo ole vaarassa levitä lähistön rakennuksiin.
 – Palo ei vaikuta lähialueiden asukkaisiin, Innanen sanoo.
 Pelastuslaitoksen mukaan kukaan ei ole loukkaantunut tulipalossa. Rakennuksessa ei ilmeisesti myöskään enää säilytetty arvokkaita tuotantovälineitä.
 Pelastuslaitos epäilee syttymissyyksi ilotulitteita. Tänä viikonloppuna vietetään Keski-Pohjanmaalla venetsialaisia ja Pohjanmaalla mökkikauden päättäjäisiä. Ilotulitteita ammutaan tiuhaan.
 – Joidenkin havaintojen mukaan teurastamon pihalla on tänään nähty liikettä, Innanen sanoo.
 Hälytys tulipalosta tuli puoli yhdentoista aikaan lauantai-iltana. Sammutustöissä on toistakymmentä pelastuslaitoksen yksikköä.
 Palon sammutus Pedersöressä kestävää todennäköisesti sunnuntaiaamuun saakka.

Suuri, käytöstä poistettu teurastamorakennus palaa täydellä liekillä Pedersöressä – syttymissyyksi arvellaan ilotulitteita


Summary: Erityisesti lapsen näkökulmasta poikkeusaika on jatkunut jo todella pitkään. Psykologin mukaan pettymyksistä voi olla lapselle jopa hyötyä, kunhan vanhempi pysyy rinnalla.

Pandemia-aikana monet harrastukset ovat olleet tauolla koronan tartuntariskin vuoksi. Pelejä, konsertteja ja leirejä on jouduttu perumaan myös lasten harrastuksissa.
 Psykologi  Leea Mattilan  mukaan lasta ei voi varjella peruutusten aiheuttamilta pettymyksiltä eikä siihen toisaalta kannatakaan pyrkiä. Mattila kuitenkin ymmärtää vanhemman halun suojella lasta tilanteessa, kun pettymyksiä tulee jatkuvasti.
 – Hyvää tarkoittavat vanhemmat kauhean usein sanovat, että ei tuota kannata surra, sanoo Mattila.
 Lapsen huomiota ei kuitenkaan kannata ohjata pois pettymyksestä. Lapsi selviää pettymyksestä, kun vanhempi kannattelee lasta pettymyksen hetkellä.
 – Psyykkinen vahvuus ei ole sitä, että on jäänyt vaille kaikkia pettymyksiä ja saanut mahdollisimman helpon ja hyvän elämän, Mattila sanoo.
 Pettymyksistä ja etenkin niiden sietämisen opettelusta voi siis lopulta olla jopa hyötyä. Lapsi kasvattaa puskurin vastoinkäymisiä vastaan.
 – Tiedetään, että psyykkisesti joustavilla ja vahvoilla ihmisillä on yleensä taustalla sopivasti vastoinkäymisiä, joiden kanssa he eivät ole jääneet yksin, Mattila kuvailee.
 Myös Väestöliiton perhesuhteiden asiantuntijan  Minna Jaakkolan  mukaan lapsen pettymyksen purkamiselle kannattaa varata tilaa ja aikaa.
 Vanhemmat saattavat yrittää lohduttaa ja keksiä jotain piristävää tilalle, mutta parempi keino on antaa pettymyksen tulla ja elää se läpi.
 Kuorossa samassa paikassa laulaminen on korvaamatonta
 Nuorten Kuoroliiton kehittämisasiantuntijan  Suvi Haikalan  mukaan korona on vaikuttanut paljon kuorojen toimintaan.
 Haikalan mukaan kuoroharrastuksessa suosituksia on välillä toteutettu hyvinkin tiukasti, etenkin jos kuoro toimii jonkin musiikkioppilaitoksen alaisuudessa.
 Osa lapsi- ja nuorisokuoroista on ottanut käyttöön etäharjoituksia tai hybridimalleja, joissa osa laulajista on paikan päällä.
 – Ja sitten on taas niitä kuoroja, joissa toiminta loppui kokonaan keväällä 2020 ja nyt se on vasta heräämässä henkiin.
 Kun tauon jälkeen on päästy kokoontumaan yhdessä, on käynyt ilmi, että paikalla laulamista on kaivattu.
 – Etäkuoro ei selkeästi ole sama asia kuin laulaminen yhdessä.
 Haikalan mukaan osa siitä yhteisöllisyydestä, mikä on kuoroharrastuksessa tosi arvokasta, häviää etäkuorossa.
 Haikala ei ole kuitenkaan kuullut, että missään kuorossa olisi käynyt suurta laulajakatoa ja nyt syksyllä mukaan on saatu ilahduttavasti uusia laulajia.
 Urheiluseuroissa katoa, partiossa jäsenmäärä ennallaan
 Monissa urheiluseuroissa harrastajamäärät ovat laskeneet. Suomen Olympiakomitean jäsenjärjestöilleen tekemän, maaliskuussa julkaistun koronakyselyn mukaan lisenssimäärät laskivat alle 18-vuotiaiden kohdalla 14 prosenttia verrattaessa viime maaliskuun loppua vuoden 2020 samaan ajankohtaan.
 Esimerkiksi Suomen Salibandyliitossa ja Koripalloliitossa pudotus oli suuri etenkin vähemmän tavoitteellisesti harrastavien keskuudessa. Salibandyssä korkeammalla tasolla kilpailevissa pudotus tuli myöhemmin, kun ilmeni, että mestaruudet jäävät jakamatta toista vuotta peräkkäin.
 Suomen Partiolaisten jäsenmäärässä koronan aiheuttamien rajoitusten vaikutus ei ole näkynyt suoraan.
 Järjestön viestintä- ja markkinointipäällikön  Anna Koroma-Mikkolan  mukaan partiossa otettiin ripeästi käyttöön etätoimintamuotoja ja toimintaa on pystytty järjestämään paljolti ulkona.
 – Sellaista täydellistä pysähdystä ei ole niin pitkiä aikoja ollutkaan kuin ehkä jossain toisessa harrastuksessa, Koroma-Mikkola sanoo.
 Aikuisen tehtävänä on muistuttaa, että tilanne ei jatku ikuisesti
 Lapsen näkökulmasta viime vuoden keväällä alkanut rajoitusten sävyttämä ajanjakso on todella pitkä.
 Mattilan ja Jaakkolan mukaan aikuisten tehtävänä on tuoda perspektiiviä ja tulevaisuuden toivoa kuitenkaan mitätöimättä harmia.
 Vielä rajoitusten aiheuttamia pettymyksiä ikävämpi on tilanne, jossa lapsi jää paitsi jostain, mitä muut pystyvät tekemään.
 – Vaikka se on laiha lohtu, niin tilanne on kaikille aika lailla sama, Jaakkola sanoo.
 Psykologin mukaan lasta ei kannata pakottaa harrastukseen
 Tilanteessa, jossa lapsi haluaa lopettaa harrastuksen, vanhemmalta vaaditaan sekä kannustavuutta että kuuntelemista.
 – Kyllä lapset on osittain tuuliviirejä, Leea Mattila sanoo.
 Hänen mukaansa lasten impulssikontrolli on vielä kehittymässä.
 Mattilan mukaan on tärkeää pohtia useaan otteeseen, mikä harrastuksessa tuntuu hankalalta. Joskus taustalla voi olla vaikka riita kaverin kanssa tai muu ongelma, minkä voi ratkaista.
 Jaakkolan mukaan lapsesta saattaa esimerkiksi tuntua, ettei hän osaa enää mitään.
 Pitkäjänteisyyteen voi kuitenkin houkutella. Lapsen kanssa voi sopia, että päätöstä harkitaan kauden loppuun tai kuukauden ajan.
 – Kaksi kertaa ei useinkaan riitä, Jaakkola sanoo.
 Jaakkolan mukaan etenkin nyt korona-aikana harrastukset voivat olla tärkeitä sosiaalisuuden opettelun kannalta.
 Mattila tuo esiin, että kun lapsella on tilaa ja mahdollisuutta vaikuttaa omaan elämään, hän oppii ottamaan vastuuta.
 – Kyse on vaan harrastuksesta, niin minun mielestä se on juuri sitä aluetta, missä lapsen voi antaa kokeilla itse päättämistä, Mattila sanoo.

Miten lapsi jaksaa harrastaa jatkuvien peruutusten keskellä? Aikuisen ei kannata sivuuttaa lapsen pettymystä, sanoo psykologi


Summary: Yhdysvaltoja lähestyvä Ida on yksi kovimmista Louisianaan iskeneistä myrskyistä 170 vuoteen, varoitti osavaltion kuvernööri lauantaina.

Ida-myrsky on voimistunut sunnuntaiaamupäivänä Suomen aikaa neloskategorian hurrikaaniksi.
 Yhdysvalloissa hurrikaani Idan odotetaan tuovan Meksikonlahden pohjoisrannikolle pian jopa noin 60 metriä sekunnissa puhaltavaa tuulta, rankkasateita ja hengenvaarallisia myrskytulvia.
 Ennusteiden mukaan siitä voi hyvinkin tulla kovempi myrsky kuin vuoden takaisesta hurrikaani Laurasta.
 Kymmenettuhannet ovat lähteneet rannikkoalueilta pakoon myrskyä, jonka on määrä saavuttaa Yhdysvaltain rannikko sunnuntaina iltapäivällä tai illalla paikallista aikaa.
 Rannikon valtateillä liikenne oli lauantaina vilkasta, ja New Orleansista pois johtava Interstate 10 -tie tukkeutui liikenneruuhkista.
 Yhdysvaltojen kansallinen hurrikaanikeskus on varoittanut, että Meksikonlahden erittäin lämmin vesi saattaa nopeasti kasvattaa Idan tuhovoimaa.
 Hurrikaaneja luokitellaan tuulennopeuden mukaan viisiportaisella  Saffirin-Simpsonin asteikolla . Nelosluokan hurrikaanin keskituulennopeus on vähintään 58 metriä sekunnissa.
 "Emme ole sama osavaltio kuin 16 vuotta sitten"
 Louisianan kuvernööri  John Bel Edwards  kuvasi tilannetta lauantaina hyvin vakavaksi. Osavaltioon on julistettu hätätila.
 – Tästä tulee yksi voimakkaimmista hurrikaaneista missään päin Louisianan osavaltiota ainakin 1850-luvulta lähtien, Edwards sanoi.
 Ida on iskemässä Louisianaan sunnuntaina, päivälleen 16 vuotta sen jälkeen, kun hurrikaani Katrina teki tuhojaan Mississippiissä ja Louisianassa.
 – Emme ole sama osavaltio kuin 16 vuotta sitten, Edwards sanoi viitaten osavaltion tulvapatojärjestelmään, johon on tehty merkittäviä parannuksia vuoden 2005 jälkeen.
 5 000 kansalliskaartin sotilasta on Edwardsin mukaan valmiina etsintä- ja pelastustehtäviin. Lisäksi sähkökatkoja varten on valmiudessa 10 000 asentajaa.
 Myös Yhdysvaltain presidentti  Joe Biden  varoitti lauantaina hurrikaanin vaarallisuudesta.
 Pakollista evakuointia ei ehditä järjestää
 Myrsky voimistuu niin nopeasti, että New Orleansin viranomaisten mukaan kaupungin 390 000 asukkaalle ei ehditä järjestää pakollista evakuointia. Osaan kaupunkia pakollisia evakuointeja on määrätty.
 Pormestari  LaToya Cantrell  kehotti ihmisiä evakuoitumaan vapaaehtoisesti ja korosti lauantaina, että aika lähteä turvallisesti oli käymässä vähiin.
 Viranomaiset varoittivat kaupunkiin jääviä varautumaan pitkiin sähkökatkoihin. Kaupunkiin on luvattu helteistä säätä lähipäiville.
 Jonoa kertyi huoltoasemille ja autovuokraamoihin. Lähtijöiden joukossa oli sekä asukkaita että turisteja.
 – Olimme valmiita odottamaan myrskyn päättymistä, mutta hotellista sanottiin, että meidän on lähdettävä, sanoi Texasista New Orleansissa käymässä ollut  Lays Lafaurie  uutistoimisto AP:lle. Lafaurie jonotti autovuokraamoon lentokentällä.
 – He sanoivat, että meidän on lähdettävä aamuseitsemään mennessä huomenna. Mutta jos olisimme odottaneet niin pitkään, yhtään autoa ei olisi ollut enää jäljellä, Lafaurie arveli.
 Vettä voi kertyä useita metrejä
 Louisianan rannikolle on annettu hurrikaanivaroitus lähes 320 kilometrin pituiselle alueelle.
 Meteorologi  Jeff Masters  sanoo Idan reitin olevan hurrikaanille pahin mahdollinen. Myrskyn tielle on ennusteiden mukaan jäämässä öljynjalostamoja, maakaasuterminaaleja ja kemiallisia tuotantolaitoksia.
 Hurrikaanin reitille jäävien öljynjalostamojen toimintaa on ajettu alas myrskyn alla.
 Kansallisen hurrikaanikeskuksen mukaan Mississippijoen suun ympäristössä odotettavissa voi olla jopa 3–4,5 metriä korkeita tulvia.
 Mississippin kuvernööri  Tate Reeves  kehotti asukkaita pysymään poissa osavaltioiden välisiltä valtateiltä, jotta Louisianasta pakeneville ihmisille olisi tilaa.
 Ida voi tuoda tulvia ja tornadoja myös Alabamaan. Osavaltion kuvernööri  Kay Ivey  julisti lauantaina hätätilan osavaltion rannikolla ja länsiosissa sijaitseviin piirikuntiin.
 Edetessään kohti Yhdysvaltoja Ida ehti iskeä jo Kuubaan, jossa myrsky kaatoi puita sekä vahingoitti satoa ja rakennuksia.
 Nora saapui Meksikon rannikolle
 Itäisellä Tyynellämerellä muodostunut uusi Noraksi nimetty hurrikaani rantautui Meksikon rannikolle lauantai-iltana paikallista aikaa, kertoi kansallinen hurrikaanikeskus.
 Nora-myrskyn ennustetaan lähestyvän sunnuntaiaamuna paikallista aikaa rantakohteistaan tunnettua Puerto Vallartan rannikkokaupunkia ja nousevan sitten ylös kapeaa Kalifornianlahtea.
 Noran tuulet puhalsivat lauantaina aamulla lähes 36 metriä sekunnissa. Trooppisen myrskyn voimakkuuteen yltävät tuulet ulottuivat paikoin 280 kilometrin päähän hurrikaanin keskuksesta.
 Klo 10.27: Juttua päivitetty Ida-myrskyn voimistumiseen liittyvillä tiedoilla.

Kymmenettuhannet lähteneet Yhdysvalloissa pakoon hurrikaani Idaa – myrsky voimistunut neloskategorian hurrikaaniksi


Summary: Jos rakastat ajatusta pyhästä lehmästä, lue tämä ja päätä sitten, onko pyhyys siunaus vai kirous, kirjoittaa Kaaro.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Syyskuussa 2015  tuhatpäinen joukko hinduja raahasi 52-vuotiaan  Mohammed Akhlaqin  kadulle ja hakkasi hänet kepeillä ja miekoilla kuoliaaksi. Myös hänen perheensä, 22-vuotias poika, 82- vuotias äiti sekä vaimo ja sisaret pahoinpideltiin
 Vuonna 2017  maitotilallinen  Pehku Khan  oli ajamassa ystäviensä kanssa kotiin Alwariin, kun noin kaksisataa hindua pysäytti heidät. Khan tapettiin ja kuusi muuta kyydissä ollutta pahoinpideltiin.
 Vuonna 2019  väkijoukko Assamissa taas pysäytti 68-vuotiaan muslimimiehen nimeltä  Shaukat Ali.  Hänet pantiin polvilleen, ja häntä hakattiin, potkittiin ja solvattiin ja pakotettiin syömään sianlihaa, mitä hänen uskontonsa pitää saastaisena.
 Mikä oli näiden muslimimiesten rikos?  Vastaus: Heidän uskottiin tavalla tai toisella syyllistyneen lehmien tappamiseen. Akhlaqin surmaamiseen riitti huhu, jonka mukaan hänen jääkaapissaan oli naudanlihaa. Khanin epäiltiin vievän autonsa lavalla olevia lehmiä teurastettavaksi, vaikka hän oli ostanut ne maitolehmiksi omalle tilalleen. Shaukat Alin taas väitettiin myyneen naudanlihaa.
 Mainittakoon, että olen viime vuosina kehittänyt jonkinlaisen pakkomielteen Intiaan. Aina kun tutkin jotakin ongelmaa tai ilmiötä täällä Suomessa, ajaudun ennen pitkää tarkastamaan, miltä sama ilmiö näyttää Intiassa. Sen jälkeen olen muutaman päivän kuin puulla päähän lyöty. En tarkoita, että Intia saisi minut lopullisesti heittämään toivoni, vaan pikemminkin, että intialaisessa kontekstissa toivo ja toivottomuus eivät edes tunnu relevanteilta käsitteiltä. On vain ihmeellinen pyörryttävä kaaos, jota täältä käsin tuskin voi koskaan ymmärtää.
 Niinpä aion seuraavassa kertoa  miltä näyttää, kun pyhä lehmä valjastetaan ideologiseksi välineeksi maassa, jossa ei poliittisia intohimoja ja yhteiskunnallisia ongelmia puutu.
 Jos he vain saavat vihiä, että joku – etenkin muslimi – on syönyt tai myynyt tai aikonut syödä tai myydä naudanlihaa, turpaan tulee tai henki lähtee.
 Ensinnäkin keitä ovat nuo hindut, jotka niin mieluusti kerääntyvät porukalla mätkimään muslimeja, jotka  ehkä  ovat syöneet naudanlihaa? He ovat hindunationalisteja, jotka ovat perustaneet lehmiensuojelupartioita. Jos he vain saavat vihiä, että joku – etenkin muslimi – on syönyt tai myynyt tai aikonut syödä tai myydä naudanlihaa, turpaan tulee tai henki lähtee. Alussa luetellut kolme tapausta ovat vain jäävuoren huippu. Viimeisiä lukuja en ole löytänyt, mutta vuosien 2015-2018 välillä pahoinpitelyjä raportoitiin 280 ja  kuolemantapauksia 44 . Uhrit ovat olleet pääsiassa muslimeja.
 Lehmien suojeluun liittyy  läheisesti myös hindujen ajama lehmien teurastuskielto. Tätä nykyä kielto on voimassa 20 osavaltiossa 28:sta, eli suurimmassa osassa Intiaa, ja paineita on koko maan kattavaan lehmien teurastuskieltoon.
 Eläintenystävän silmin teurastuskielto kuulostaa hyvältä; mikä sen suloisempaa kuin että lehmät – maidontuotannosta vapauduttuaan – saavat siirtyä lokoisia vanhuuspäiviä viettämään.
 Asia ei kuitenkaan ole aivan näin yksinkertainen. Lehmät voivat elää vuosia sen jälkeen kun ne ovat lakanneet tuottamasta maitoa. Maitotilalliselle teurastuskielto tarkoittaa, että hänen olisi tuotantolehmien lisäksi pidettävä huolta myös lehmistä, jotka eivät enää tuota mitään. Sikäli kuin maitotilallinen elää markkinataloudessa, tämä on mahdoton yhdistelmä. Hänen on pakko päästä tuottamattomista lehmistä eroon.
 Jos maitotilallinen on onnekas, hänen lähistöllään sijaitsee  gaushala . Ne ovat lehmien suojelupyhättöjä, ikivanha hindulainen perinne, joka on vielä voimissaan. Sinne maanviljelijä voi jättää lehmät viettämään eläkepäiviään – hieman samalla tavalla kuin Suomeenkin perustetuissa eläinten vanhainkodeissa.
 Mutta mitenkähän levollisia lehmien eläkepäivät  näissä gaushaloissa ovat? Teurastuskiellon jälkeen gaushaloihin on tuotu ja tuodaan koko ajan yhä enemmän eläimiä. Niinpä intialaisessa lehdistössä näkee seuraavanlaisia uutisia:  Viisisataa lehmää kuollut nälkään gaushalassa Jainpurissa .  Kaksisataa lehmää nälkiintynyt kuoliaaksi BJP-johtajan pitämässä lehmäsuojassa  (BJP on Intian johtava hindupuolue).  Delhi sulkee kaupungin gaushalat lehmätungoksen vuoksi .
 Joko sanoin, että Intia on maailman suurin maidontuottaja? Maassa on noin 145 miljoonaa pyhää lehmää. Ei siis ole mitään mahdollisuutta, että kaikki vanhat lehmät mahtuisivat olemassa oleviin suojapaikkoihin. Mutta mitä voi tehdä karjanomistaja esimerkiksi Gujaratissa? Siellä  lehmän teurastamisesta voi seurata elinkautinen  ja karjan kuljettamisestakin rangaistaan kymmenellä vuodella vankeutta.
 Niinpä maanviljelijöillä ei ole muuta mahdollisuutta kuin päästää lehmät vapaaksi jonnekin – kunhan ei omalle maalle. Lehmät ajetaan esimerkiksi yöllä naapurikylään, jossa  ne karkaavat toisten maanviljelijöiden pelloille  ja kiristävät ihmisten välejä. Toisaalla tuhannet kodittomat lehmät harhailevat teiden varsille ja kaupunkeihin, jossa ne ovat osallisina liikenneonnettomuuksissa. Hallituksen virallisten lukujen mukaan lehmät aiheuttavat liikenteessä vuosittain 135 000 ihmisen kuoleman, mutta WHO:n mukaan  231 000 on lähempänä todellisuutta . Vuonna 2016  Maharashtran osavaltiossa harhaili  tiettävästi 750 000 ”kulkulehmää”.
 Intian maaseutu on täynnä ”karjamafiosoja”, jotka varastelevat lehmiä ja kuljettavat niitä salaa laittomiin teurastamoihin.
 Eikä siinä vielä kaikki  – läheskään. Muslimien lisäksi kristityt, buddhalaiset, sikhit ja etenkin dalitit, eli kastittomat, syövät naudanlihaa. Tämä muodostaa satojen miljoonien ihmisten rahanarvoisen markkinan. Intian maaseutu onkin täynnä ”karjamafiosoja”, jotka varastelevat lehmiä ja kuljettavat niitä salaa laittomiin teurastamoihin. Nämä  mafiosot ovat usein ammattirikollisia  ja aivan toisen kaliiberin tekijöitä kuin lehmiensuojelupartiot. Jos paikalliset tai poliisi joutuvat heidän kanssaan vastatusten, mafiosot voivat ampua takaisin. Kaikki lehmiensuojeluun liittyvä väkivaltaisuus ei siis ole hindujen ja muslimien välistä nokkapokkaa, vaan karjanomistajien taistelua karjaryöväreitä vastaan.
 Karjamafiosojen houkuttelevin tulonlähde  on karjan salakuljetus Bangladeshiin; sinne salakuljetetaan joka vuosi  arviolta kaksi miljoonaa nautaa .  Suurta huomiota herättäneellä videolla  salakuljettajat nostavat lehmät korkean raja-aidan ylitse kaulasta roikottaen omatekoisella nostokurjella
 Laittomat teurastamot ovat vielä oma lukunsa.  The Atlanticin haastatteleman asiantuntijan mukaan  Intiassa on 3600 laillista teurastamoa, mutta laittomia teurastamoja on yli 30 000. Laittomissa teurastamoissa ei luonnollisestikaan ole eläinlääkäriä eikä ympäristövalvontaa. Jätteet ajetaan suoraan jokeen tai valutetaan maahan, mitä kautta ne päätyvät pohjaveteen.
 Eräiden tulkintojen mukaan teurastuskielto on myös eräänlaista luokkasotaa daliteja kohtaan. Dalitit ovat Intian köyhin ja haavoittuvin kansanosa. He tyhjentävät ihmisten ulostesäiliöt, keräävät jätteitä – ja ovat perinteisesti hoitaneet lehmien teurastuksen. Itse asiassa yksi syy siihen, miksi dalitit ovat ”saastaisia” on se, että he ovat joskus historiassa valikoituneet lehmien teurastajiksi. Teurastuskielto on vienyt monilta sekä elinkeinon että ravinnonlähteen.
 Kaiken tämän keskellä on hämmentävää ajatella, että Intia on maailman toiseksi suurin naudanlihan viejä. Intialaista naudanlihaa syödään 65 maassa. Liha tosin on peräisin vesipuhvelista, jonka teurastamiselle ja syömiselle ei mikään uskonnollinen ryhmä näe mitään esteitä. Intiassa on noin sata miljoonaa vesipuhvelia. Kuinka suuri osa vesipuhvelina myydystä lihasta on oikeasti peräisin pyhistä lehmistä – sitä ei moni Intiassa edes halua tietää.
 Jani Kaaro
 Kirjoittaja on tietokirjailija ja vapaa toimittaja. Hän rakastaa filosofiaa ja inspiroituu vanhan ja uuden, tutun ja tuntemattoman sekoittumisesta, joka johtaa johonkin hedelmälliseen asiaan.
 Kolumnista voi keskustella 30.8. klo 23.00 saakka.

Jani Kaaron kolumni: Pyhän eläimen sotku


Summary: Afganistanilainen nainen ehti paeta kotoaan juuri, kun Talibanin joukot tunkeutuivat taloon. Dramaattisessa päiväkirjassaan hän kertoo, miten hän pääsi tyttärensä kanssa lentokentälle suomalaisten luo Talibanin hallitseman kaupungin läpi.

Päiväkirjansa ensimmäisessä osassa  nainen kertoi Kabulin valtauksesta ja paon suunnittelusta. Kirjoittajan turvallisuuden takia Yle ei julkaise hänen nimeään tai yksityiskohtia, joista hänet voisi tunnistaa.
 "Etsivätkö talibanit minua?"
 Tänään on todella huono päivä. Näen Facebookissa kuvan naisesta, jonka käsissä ja hartioissa oli talibanien pahoinpitelyn jälkiä. Olen kotona ja alan heti kirjoittaa tietokoneelleni, sillä nämä kauheat tapahtumat eivät ikinä saa unohtua historiasta.
 Talibanit vartioivat ulkona, mutta he eivät tiedä, että kirjoitan heidän hirmuteoistaan. He ovat väärässä, jos luulevat pystyvänsä vaientamaan meidät.
 Kaikki uutiset tuntuvat kertovan talibanien rikoksista, väkivallasta ja sorrosta. Huoleni kasvaa. Perheeni ottaa minuun jatkuvasti yhteyttä. Mietin, etsivätkö talibanit minua? Onko heillä lista etsimistään henkilöistä? Onko nimeni siinä listassa?
 Ikävöin suuresti tytärtäni, joka asuu avioeron jälkeen mieheni ja hänen vanhempiensa luona. Hän oli yleensä perjantaisin luonani. Tänään en tapaa tytärtäni, ja ikävä saa minut pois tolaltani.
 Istun keskellä huonetta. Aivoni pysähtyvät hetkeksi, en pysty toimimaan. Yritän kerätä huoneesta tavaroitani, mutta kehoni ei enää toimi. Minusta tuntuu, että en pysty päättämään, mitä minun tulisi tehdä. En pysty syömään enkä nukkumaan kunnolla.
 Käyn mielessäni läpi kaikkia niitä asioita mitä aikojen saatossa olen tehnyt.
 Olin itsenäinen ja aktiivinen nainen. Tein töitä ja opiskelin iltaisin yliopistossa.
 Olen työskennellyt viime vuodet sellaisessa ammatissa, jossa olin hyvin perillä Afganistanin tilanteesta. Silti en voinut edes kuvitella talibanien paluuta valtaan. Tein myös yhteistyötä ulkomaalaisten kanssa. Joka tilanteessa kerroin asioista avoimesti ja rehellisesti ja myös kritisoin rohkeasti monia. Ajattelin, että totuuden kertominen auttaisi yhteiskuntaa eteenpäin.
 Talibanit eivät tule antamaan anteeksi mitään näistä.
 En koskaan voinut edes kuvitella tällaisia päiviä, joita nyt koemme.
 Yritän hengittää syvään ja olla miettimättä liikaa.
 Tällä hetkellä tärkeintä on pysyä rauhallisena ja rukoilla. En voi tehdä muutakaan. Aina kun joku soittaa, yritän vaikuttaa rauhalliselta. Kukaan ei tiedä,  miten vaikea viime viikko  on minulle todellisuudessa ollut.
 Kaikki tuntuu kuin unelta. Sen hyväksyminen, että koko elämäni on hajonnut palasiksi, tuntuu mahdottomalta.
 "Tungen huivin suuhuni, jotta kukaan ei kuulisi kun huudan"
 Ystäviäni ja työkavereitani pääsee nyt joka päivä lähtemään Kabulista ulkomaille. Olen iloinen siitä, että heidän henkensä pelastuu. Samalla syvä ja outo yksinäisyyden tunne on täyttänyt koko olemukseni. Pomoni soitti ja kertoi, että hänkin pääsee ulkomaille. Minua kukaan ei ole vielä huolinut.
 Minusta tuntuu, että en enää kestä olla yksin. En käy enää Facebookissa, vaikka haluaisinkin pysyä ajan tasalla uutisista. En tee niin, koska en halua tulla epätoivoisemmaksi. Minun on pakko kestää ja vastustaa kiusausta olla avaamatta nettiä.
 Aamulla rupean keräämään tavaroitani. Joudun jättämään kotini, sillä minun on pakko mennä perheeni luokse. En millään kykene enää jatkamaan yksin tässä kauheassa tilanteessa.
 Haluaisin jättää kaikki tavarani vielä toistaiseksi tänne ja vain lähteä, mutta vuokranantaja ei siihen suostu. Hän sanoi, että minun on otettava koko omaisuuteni mukaan. Tavaroita on niin paljon. Niitä on tullut ostettua ison perheen tarpeiksi. En millään jaksa kerätä niitä kaikkia.
 Olen huolissani tyttärestäni ja ikävöin häntä. Minun on päästävä näkemään hänet.
 Kahteen päivään en ole saanut häneen yhteyttä. Lapsen isän puhelin on kiinni. Soitan hänen isoäidilleen. Kerron, että haluan viedä lapseni mukanani, minne ikinä lähdenkin. Mutta lapsen isoäiti kieltäytyy.
 Voin todella huonosti. En voi edes kuvitella elämää ilman tytärtäni. Olen valmis kuolemaan, mutta en anna kenenkään ottaa häntä pois minulta. Yritän WhatsAppin kautta olla yhteydessä lapseni isään. Onneksi hän vastaa. Sanon hänelle:
 – Sinä lupasit, että antaisit tyttäreni tulla luokseni. Lupasit puhua vanhemmillesi asiasta.
 Jonkin ajan päästä soitan hänelle uudestaan. Hän vaikuttaa vihaiselta ja sanoo, että hänen vanhempansa eivät hyväksy tyttären luovuttamista. Hän valittaa, että on joutunut kahden tulen väliin.
 Minä itken ja pyydän saada lapseni luokseni. Hänen vanhempansa itkevät, ettei lasta saisi päästää minun luokseni.
 – Mitä helvettiä tämä tilanne on, mieheni sanoo. Rukoilen ja anelen, että hän puhuisi vielä vanhemmilleen. Lopetan puhelun.
 Oi Jumala, viime päivinä olen tuskaillut ja valittanut talibanien tulosta, siitä että en pääse enää töihin tai yliopistoon. Olen rukoillut omani, perheeni ja myös muiden ihmisten puolesta. Olen myös kestänyt tuskaa, mutta sitä tuskaa en tule kestämään, jos viet minulta tyttäreni. Tungen huivin suuhuni, jotta kukaan ei kuulisi kun huudan. Minä vain huudan ja huudan. Näin yritän rauhoittaa itseäni.
 Havahdun lapsen isän lähettämään viestiin. Hän lupaa yrittää parhaansa saadakseen vanhempansa suostumaan. Anelen, että hän ei riistäisi tytärtäni minulta. Lopulta hän sanoo, että voin huomenna tulla hakemaan lapsen. Sillä hetkellä oloni yhtäkkiä helpottuu. Onneksi Jumala kuuli rukoukseni. Huomenna menen hakemaan häntä.
 “Kun lähestyn ulko-ovea, huomaan talibanien auton”
 Herään viideltä ja pyydän talonmieheltä, että hän auttaisi löytämään auton ja muutaman ihmisen, jotka voisivat auttaa tavaroiden kantamisessa. Kasaamme omaisuuteni muutamassa tunnissa autoon ja lähetän kaikki siskoni luokse. Annan avaimeni pois vuokranantajalle. Olen epätoivoinen, sillä joudun jättämään kotini.
 Kyyneleet silmissäni astun talon portaita alas. Kun lähestyin ulko-ovea, huomaan talibanien auton. Aluksi en usko niiden olevan talibaneja, mutta kun autosta nousee aseistautuneita miehiä, ymmärrän tilanteen. Kyseessä todella ovat talibanit.
 Sydämeni melkein pysähtyy. Yritän pysyä rauhallisena ja jään tuijottamaan heitä. He lähestyvät ja puhuvat talon ulko-ovella muutaman ihmisen kanssa. Sen jälkeen he astuvat nauraen sisälle taloon. Yritän näyttää normaalilta, mutta rukoilen hiljaa. Kun he ovat menneet sisälle, hengitän syvään ja nousen nopeasti autoomme.
 Tunteeni ovat ristiriitaiset. Olen sekä peloissani että onnellinen, sillä ehdin poistua asunnostani juuri ennen talibaneja. Mietin, että jos olisin jäänyt ja he olisivat tulleet tekemään kotietsintää, olisin varmasti saanut sydänkohtauksen pelkästä pelosta.
 Valta on nyt talibaneilla. Luulen, että he tekevät kotietsintöjä selvittääkseen, kuka asuu missäkin ja mikä on kenenkin ammatti. Pelkään, että kotietsinnät jatkuvat talosta taloon, kunnes minut ja tuhannet kaltaiseni ihmiset on tunnistettu. Talibanin mielestä olemme rikollisia.
 Menen ensin tyttäreni isovanhemmille. Minua pelottaa, mutta olen toiveikas. Kun vihdoin näen tyttäreni, halaan häntä tiukasti ja itken ääneen. Hän on osa sydäntäni.
 Juon isovanhempien luona kupillisen teetä. Otan tyttäreni mukaani, ja iltapäivällä lähdemme vanhempieni luo. Siskoni ja muut ilahtuvat suuresti nähdessään meidät. Sanon äidilleni, että viime aikoina en ole pystynyt syömään tai nukkumaan kunnolla. Nyt haluan levätä.
 Samalla hetkellä saan puhelun tuntemattomalta mieheltä.
 Puhun tämän suomalaisen miehen kanssa, ja kerron tilanteestani. Mies kysyy, kuinka kaukana vanhempieni talo on lentokentältä ja pyytää minua toimittamaan minusta ja tyttärestäni valokuvat hänelle. Olen huolissani perheestäni, sillä talibanien näkökulmasta he ovat rikollisia, koska ovat kasvattaneet minunlaiseni tyttären. Pyydän miestä auttamaan myös vanhempiani ja isoisääni, jotta pääsisimme kaikki yhdessä lentokentälle. Mutta hän kieltäytyy, ja käskee minua tulemaan ainoastaan tyttäreni kanssa tai ei ollenkaan.
 Sanon perheelleni, etten jätä heitä yksin enkä lähde. He kuitenkin rukoilevat minua lähtemään turvalliseen paikkaan ja jättämään heidät Jumalan armoille. Ilmoitan suomalaiselle miehelle, että hyvä on, tulen ainoastaan tyttäreni kanssa.
 Kyyneleet silmissämme halaan äitiäni ja hyvästelemme toisemme. Pyydän heitä antamaan minulle anteeksi. Kerron, että olen heille paljosta velkaa, enkä voi ikinä mitenkään hyvittää kaikkea sitä, mitä he ovat minun hyväkseni tehneet.
 Isäni ja isoisäni ovat silloin moskeijassa, joten joudun lähtemään hyvästelemättä heitä. Veljeni lähtee saattamaan minua. Olemme jo matkalla, kun isäni soittaa. Hän itkee ja hyvästelee minut. Hän pyytää minua pitämään huolta itsestäni ja jättämään minut Jumalan huomaan. Sydämeni murtuu, sillä Kabul ei ole enää entisensä. Perheet joutuvat tahtomattaan hyvästelemään ja eroamaan toisistaan.
 Suomalainen mies soittaa minulle uudestaan. Hän lähettää minulle toisen numeron, johon minun pitää soittaa. Numerosta vastaa henkilö, joka kertoo sijaintinsa ja neuvoo minua lähtemään kohti lentokenttää. Lähdemme veljeni ja hänen vaimonsa kanssa kentälle.
 Matkalla on paljon ruuhkaa. Näemme talibaneja. Veljeni käskee minua piilottamaan puhelimeni, kunnes pääsisimme heidän ohitseen. Onneksi autoja on paljon, joten talibanit eivät pysäytä meitä. Pääsemme erääseen paikkaan, jossa veljeni käskee minua poistumaan autosta. Hän pysäköi autonsa kadunkulmaukseen ja käskee vaimoaan odottamaan. Lähdemme veljeni kanssa eteenpäin.
 Lentokentän portin edessä on paljon ihmisiä. Hetken tuntuu, että litistyn puristuksiin ihmismassassa. Veljeni kantaa laukkuani, ja minä pidän tiukasti kiinni tyttärestäni. Yritän ottaa hänet syliin, mutta olkalaukkuni on kovin painava. Olin ottanut mukaani tietokoneen ja sen kovalevyn. Pystyn juuri ja juuri kantamaan tytärtäni.
 Otan tukevia askeleita, jotta pysyisin pystyssä, koska muuten jäisimme ihmismassan jalkoihin. Tyttäreni on peloissaan. Kuulemme laukauksia, ja rauhoittelen lasta. Ne ampuvat vain ilmaan. Yritän koko ajan puhua hänelle, jotta hän ei pelästyisi.
 Edessämme on syvä vesilammikko, ja sen toisella puolella sotilaita. Minun oli käsketty huutaa Suomi, kun näen suomalaisia sotilaita. Veljeni huutaa: Suomi! Sotilaat kääntyvät minuun päin ja tarkistavat nimeni.
 On jo hämärää, joten sotilaat pyytävät minua laittamaan kännykkäni valon päälle ja pitämään sitä ylhäällä, jotta eivät kadottaisi minua. He käskevät minua lähtemään eteenpäin. Annan kännykkäni veljeni käteen ja yritän pujotella ihmismassan läpi. On pakko mennä vesilammikon läpi. Hyppään veteen ja nostan jälleen tyttäreni syliini. Vettä on yli polvien korkeudelle ja se on likaista. Mutta vaihtoehtoja ei ole. Samalla joudun hyvästelemään veljeni.
 Suomalaiset sotilaat saavat kovalla työllä minut eteenpäin autoon ja kuljettavat meidät muiden evakuoitavien luokse.
 Olen todella kiitollinen suomalaisille. He kohtelevat minua hyvin, antavat ruokaa ja auttavat, että saisin nukuttua. Olen kuitenkin hereillä myöhään. Ilmoitan perheelleni, että olen kunnossa ja lentokentän sisäpuolella.
 “He kohtelevat minua ihmisenä”
 Monen kauhean päivän jälkeen pääsen vihdoin hengähtämään. Olen päässyt turvaan. Minun ei tarvitse enää pelätä, milloin talibanit tulevat perääni.
 Olen silti huolissani perheestäni. Yritän tavoittaa ystäviäni, jotka yrittivät myös päästä lentokentälle.
 Kolme kollegoideni perhettä pyrkii Australiaan, mutta he eivät ole onnistuneet pääsemään lentokentälle useista yrityksistä huolimatta. Pyydän heitä laittamaan sähköpostia ja kysymään neuvoa australialaisilta sotilailta. He kertovat, että sotilaat eivät pysty hakemaan heitä, vaan heidän pitäisi omin keinoin päästä kentän sisäpuolelle. Tämä vaikuttaa lähes mahdottomalta.
 Selitän heille, mitä ohjeita minulle annettiin, miten kuljin vesilammikon läpi ja miten suomalaiset sotilaat, joilla oli kädessään Suomen lippu, auttoivat minua heti. Selitän heille, että näistä kaikista asioista oli sovittu etukäteen.
 Pesen vaatteeni, jotka likaantuivat vesilammikossa. Mukanani on vain yhdet varavaatteet minulle ja tyttärelleni. Lentokentällä tyttäreni soittaa isovanhemmilleen, että on päässyt turvallisesti lentokentän sisäpuolelle.
 Joku suomalaisista avustajista kysyy jatkuvasti, onko meillä kaikki hyvin vai tarvitsemmeko vettä, ruokaa tai jotain muuta. Vastaan heille kaiken olevan hyvin. Olen sydämeni pohjasta kiitollinen. He kohtelevat minua ihmisenä.
 Ilma Kabulissa on kuuma, ja selaan koko päivän nettiä. Yritän pysyä ajan tasalla tilanteesta. Myöhään iltapäivällä meidän lentomme aika on tullut. Meille on kerrottu, että lentokone lähtee kello 18. Kävelemme kohti sotilaskonetta ja jäämme jonoon. Nousemme järjestyksessä lentokoneeseen.
 Kestää puolitoista tuntia ennen kuin kaikki saadaan koneeseen ja pääsemme lähtemään Kabulista kello 19.30. Olen matkustanut aikaisemminkin, mutta tämä on erilainen lento. Tunnen suurta surua kotimaani tilanteesta ja siitä, että jouduin eroamaan perheestäni. Tuntuu niin tuskalliselta, että on pakko lähteä pois pysyäkseen hengissä. Yritän lohduttaa itseäni muistuttamalla, että nyt olemme turvassa.
 “Olen vihdoin turvassa”
 Olemme sotilaskoneessa kolmen tunnin ajan. Me kaikki istumme polvillamme, emmekä pysty edes suoristamaan jalkojamme. Tyttäreni nukahtaa syliini. En pysty liikkumaan, joten käteni, jalkani ja koko kehoni puutuvat. Joka paikkaan särkee.
 Koneessa sotilaat yrittävät pitää meistä huolta. Inhimillisyyden tunne ja heidän apunsa nostavat kyyneleet silmiini. Kyllä inhimillisyyttä on olemassa. Toki talibanit ovat myös ihmisiä, mutta ero heidän ja näiden sotilaiden välillä on kuin yö ja päivä.
 Pääsemme Georgiaan. Turvatarkastuksen jälkeen meidät ohjataan odotusaulaan. Siellä on paljon perheitä. Jotkut ovat menossa Ruotsiin tai Norjaan ja osa taas Suomeen. Meidät ohjataan Suomeen menevien ryhmään. On yli keskiyön ja olen äärimmäisen väsynyt. Yritän lepuuttaa silmiäni. Muutaman tunnin kuluttua meille ilmoitetaan, että valmistaudumme lentämään Suomeen.
 Lento Georgiasta Suomeen sujuu hyvin. Lentokone on melkein tyhjä. Kunpa olisi ollut mahdollista pelastaa ja auttaa lisää vaarassa olevia ihmisiä.
 Pääsemme perille Helsinkiin, ja minulla on vain ohuet vaatteet päälläni. Kabulissa ilma oli erittäin kuuma, mutta täällä ilma tuntuu Kabulin syksyltä. Lentokentällä on jo valmiina viltit ja pientä syötävää. Soitan videopuhelun äidilleni ja siskolleni. Kerron heille, että olen päässyt turvallisesti Suomeen. He ovat iloisia puolestani.
 En osannut aavistaa, että tarkastukset lentokentällä kestäisivät näin kauan. Passimme tarkastetaan perusteellisesti, ja kasvojamme verrataan tarkasti passikuvaan. Virkailijat kysyvät kaikenlaista. Meiltä otetaan myös koronatesti. Minulle kerrotaan, että seuraavaksi asiani siirtyy Maahanmuuttovirastolle.
 Sen jälkeen meidät siirretään toiseen paikkaan, jossa meiltä otetaan biometriset tunnisteet kuten sormenjäljet ja valokuvia kasvojen molemmilta puolilta. Tämä tuo mieleeni Hollywood-elokuvat, joissa poliisit ottavat rikollisilta valokuvat ja sormenjäljet ihan samalla tavalla.
 Ymmärrän ja arvostan suomalaisia viranomaisia. He tekevät parhaansa pitääkseen maansa turvassa ja siksi tämä prosessi on niin tarkka. En odottanutkaan heiltä vähempää. Tämän jälkeen meidät siirretään vastaanottokeskukseen.
 Olen käynyt Suomessa aikaisemminkin. Siksi Suomi ei tunnu vieraalta. Tuntuu todella hyvältä, että Suomi auttoi ja pelasti henkeni. Olen äärimmäisen kiitollinen kaikille, jotka tekivät parhaansa saadakseen minut ja tyttäreni turvaan.
 En ole enää yhtä ahdistunut. Seuraan kuitenkin edelleen koko ajan tiiviisti Afganistanin uutisia, ja olen huolissani perheestäni ja muista ihmisistä. Sitä huolta tulen kantamaan elämäni loppuun asti. Olen kuitenkin onnellinen itseni ja tyttäreni puolesta. Olemme vihdoin turvassa.
 Kirjoittaja on pitänyt päiväkirjaa Ylen pyynnöstä.
 Lue ja kuuntele lisää Afganistanista:
 Maailmanpolitiikan arkipäivää -ohjelma: Taliban murskasi naisten haaveet Afganistanista
 Afganistanin tilanteen  hetki hetkeltä -seuranta
 Kuusi päivää, jotka veivät vapauteni – Kabulissa piileskelevä nainen kirjoittaa Ylelle elämänsä muuttaneesta viikosta

Taliban ilmestyi jo kotiovelle, mutta pian suomalaiselta pelastajalta tuli soitto – afganistanilainen nainen kertoo Ylelle, miten pako Kabulista onnistui viime hetkellä


Summary: Ravintoloille ilman hakemuksia myönnetty kesän 2020 koronatuki oli automattimaksatuksen takia nopea, mutta johti osalla liian suuriin korvauksiin. Tukia on yhä palauttamatta noin 500 yrityksellä. Kassat ammottavat tyhjyyttään, sanoo edunvalvoja Mara.

Yli 1100 ravintolaa ja baaria on määrätty maksamaan takaisin tukia, joita niille maksettiin hyvityksinä ravintoloiden sulkemisesta keväällä 2020.
 Ylimääräinen tukiosuus pyydettiin palautettavaksi vuosi sitten kesällä, mutta palautuksia on yhä saamatta noin 500 yritykseltä.
 Tuet maksanut Keha-keskus (ELY-keskusten ja TE-toimistojen kehittämis- ja hallintokeskus) arvioi, että 100–150 yritykseltä tukia on perittävä ulosotossa.
 Keha-keskus maksoi tukea kevään 2020 ravintolasuluista noin 7800 ravitsemisalan yritykselle.
 Niistä 1135 yritykselle tukea maksettiin enemmän kuin niiden olisi pitänyt saada.
 Keha-keskuksen mukaan liikaa tukea maksettiin keskimäärin 15–25 prosenttia. Joissakin tapauksissa tukisumma ylittyi kuitenkin moninkertaisesti.
 Ravintolat saivat kevään 2020 ravintolasulun ajalta myynnin putoamiseen perustuvaa tukea sekä työntekijämäärään perustuvaa uudelleentyöllistämisen tukea.
 Automaattinen maksatus oli nopea mutta useille liian suuri
 Ylittyneet tuet liittyvät yrityksille automaattisesti ilman hakemusta annettuun tukeen myynnin vähenemisestä.
 Uudelleentyöllistämisen tuki ja osa myyntiperusteisesta tuesta myönnettiin ravintoloiden tekemiä hakemuksia vastaan, ja niissä tukisummat eivät ylittyneet.
 Työ- ja elinkeinoministeriö määräsi Keha-keskuksen maksamaan valtaosan myynnin vähenemisestä annetusta tuesta yrityksille ennakkona kesäkuun alussa 2020. Tavoite oli saada tuki yrityksille mahdollisimman nopeasti.
 Automaattisesti maksettu ennakko laskettiin yrityksen aiemmista myynneistä oletuksella, että niiden myynti putoaisi ravintolasulun aikana keskimäärin 75 prosenttia.
 Ministeriön oletus myynnin vähenemisestä oli lopulta monille ravintoloille selvästi liian suuri.
 Liian korkeat maksut ilmenivät, kun ravintoloille maksettiin tuen loppusumma tiedoilla siitä, paljonko kunkin yrityksen myynti oli todellisuudessa laskenut pakkosulun aikana.
 – Jälkikäteen tarkasteltuna voidaan todeta, että yritykset selvisivät rajoitusajasta huomattavasti paremmin kuin pelättiin, toteaa Keha-keskuksen maksatusjohtaja  Pauliina Smolander .
 Odotettua paremmin ravintolasulusta selvisivät Smolanderin mukaan etenkin take away -painotteiset yritykset ja esimerkiksi hampurilasravintolaketjut.
 Keha-keskus arvioi: 100–150 yritystä päätyy ulosottoon
 Keha-keskuksen Smolander kertoo, että palautuspyynnön saanneista ravintoloista suunnilleen puolet maksoi ylimääräisen tuen takaisin pian kehotuksen jälkeen.
 Noin 650 yritystä Keha-keskus otti kuulemis- ja perintämenettelyyn, kun palautusta ei kuulunut.
 Tähän asti käytyjen kuulemisten ja perintöjen perusteella noin joka neljänneltä näistä yrityksistä tuen palautus on haettava ulosotossa. Osa taas laatii maksuohjelmia.
 – Yhteensä kyse on reilusta sadasta, mutta alle 150 yrityksestä, Smolander arvioi tulevia ulosottoja.
 Smolander arvelee, että monessa ulkomaalaisten pyörittämässä yrityksissä ei ole ymmärretty suomen- ja ruotsinkielisistä ohjeistuksista, että rahaa tulee palautettavaksi. Sittemmin yrityksiä on ohjeistettu myös englanniksi.
 Mara: pienetkin ulosottovelat ovat vaikeita, koska monilla kassa ammottaa tyhjyyttään
 Ravitsemusyritykset saivat myynnin vähenemiseen perustuvaa tukea automaattimaksatuksessa yhteensä noin 72 miljoonaa euroa. Siitä liikatukea oli noin kolme miljoonaa.
 Suurin osa yrityksistä sai liikatukea 1 000–10 000 euroa. Yksittäinen suurin ylitys oli noin 200 000. Noin 100 yritystä sai liikatukea alle 100 euroa, joten sitä ei peritty takaisin.
 Useimmilla kyse ei ole suurista summista, mutta ravintola- ja matkailualan edunvalvoja Maran mukaan monilla ravintolayrityksillä rahat ovat tyystin loppu
 – Laskuja on paljon maksamatta, siellä on vuokria ja muuta maksamatta. Siinä mielessä kaikki maksut ovat tällä hetkellä vaikeita, Maran toimitusjohtaja  Timo Lappi  sanoo.
 Keha-keskuksen Smolander sanoo pitävänsä valitettavana, että monien yritysten tukisumma ylittyi ja tuli palautettavaksi.
 Hän huomauttaa, että valtaosa ravintoloista sai kuitenkin tukea oikeassa suhteessa – ja ennen kaikkea nopeasti, jotta yritykset pystyivät esimerkiksi maksamaan palkat ajallaan.
 – Tilannehan oli katastorfaalinen, ravintoloille tehtiin täyssulku ja silloin piti pitää huolta siitä, että ravintolat saavat tukea. Paine rahan liikkeelle saamiseksi oli suuri, Smolander toteaa.
 Nopeudesta automaattimaksatusta kiittelee niin ikään Mara.
 – Idea oli ehdottomasti hyvä, Maran Lappi sanoo.
 Automaattimaksatuksen nopeutta pidetään onnistumisena myös työ- ja elinkeinoministeriön  tilaamassa ulkoisessa selvityksessä kesän 2020 ravintolatuista . Hakemusperusteista tukea yritykset joutuivat raportin mukaan odottamaan melko pitkään.
 Hallinto-oikeus katsoo, että tukia on rajoitettu perusteettomasti
 Mara kritisoi Keha-keskusta siitä, että sulkemishyvitykseen ei ole sisällytetty ravintoloiden pääsylipputuloja. Esimerkiksi yökerhoilla niiden osuus myynnistä voi Maran mukaan olla kymmeniä prosentteja.
 Muutamat yritykset ovat valittaneet pääsylipputulojen sivuuttamisesta hallinto-oikeuteen.
 Pohjois-Suomen ja Itä-Suomen hallinto-oikeudet ovat ratkaisuissaan velvoittaneet Keha-keskusta maksamaan valituksen tehneille ravintoloille hyvitystä myös pääsylipputulojen vähenemisestä. Muissa hallinto-oikeuksissa valitukset ovat vielä ratkaisematta.
 Keha-keskus on myöntänyt tukea pääasiassa vain 24 ja 14 prosentin arvonlisäveron (alv) mukaisesta myynnistä eli alkoholi- ja ruokamyynnistä. Pohjois-Suomen ja Itä-Suomen hallinto-oikeudet katsoivat valituksen tehneiden ravintoloiden tapauksissa, että myös 10 prosentin alv-kantaan kuuluva pääsylippumyynti on huomioitava hyvityksenalaisessa myynnissä.
 Maran Timo Lappi sanoo odottavansa, että Keha-keskus maksaisi huomioimatta jääneet tulovähennykset nyt muillekin kuin hallinto-oikeuksiin valittaneille yrityksille. Laki ei Maran mukaan poissulje pääsylipputuloja tai esimerkiksi kokonaan alv:sta vapautettuja opiskelijaravintoloita.
 – Kun tällainen näin selvä laintulkintavirhe on Kehassa tapahtunut, niin kyllä heidän pitäisi se oma-aloitteisesti oikaista ravintoloille.
 Keha-keskus toteaa, että hallinto-oikeudessa olevat tapaukset koskevat vain niistä valittaneita yrityksiä. Niistä ei Keha-keskuksen mukaan voi tehdä "yleistyksiä koko toimialan tai hakemuskäsittelyn osalta".
 – Maran ehdotus hyvittämisestä on edunvalvontaa, se ei huomioi, että [tuki]hakemukset on käsitelty yksilöllisesti ja myös tapaukset ovat yksilöllisiä, ja päätökset ovat saaneet lainvoiman, maksatuspäällikkö Smolander sanoo.
 Laajempi linjaus tukien hyvittämisestä muille kuin hallinto-oikeuteen valittaneille pitäisi Keha-keskuksen mukaan tehdä työ- ja elinkeinoministeriössä. Edellytyksenä olisi Keha-keskuksen mukaan myös lisärahoitus ravitsemisalan tukeen.
 Lue lisää:
 Ravintolarajoitukset tiukkenevat suuressa osassa maata – Leviämisvaiheen alueilla anniskelu loppuu klo 22
 Lounasruokaloiden tulevaisuus on epävarma – Henkilöstöjohtaja: "Ruokailijoiden määrä tulee lisääntyvän hybridityön kautta noin puolittumaan"
 Millä perusteella ja kuinka paljon ravintola voi saada koronahyvitystä? 10 kysymystä ja vastausta tuesta, jota hallitus esittää ravintola-alalle

Yli tuhat ravintolaa on määrätty maksamaan koronatukia takaisin valtiolle
– niistä ainakin sata päätyy ulosottoon, arvioi viranomainen