Summary: Tutkiva toimittaja Catherine Belton kuvaa uudessa kirjassaan, miten Neuvostoliiton turvallisuuspalvelun KGB:n eliitti sopeutui kapitalismiin ja otti vallan Kremlissä.

Niin sanotut  Pandoran papereiden  paljastukset ovat nostaneet uudelleen pintaan mutkikkaat rahavirrat, joiden kautta Venäjän eliitti rakentaa ja ylläpitää valtaansa.
 Veroparatiisien ja peiteyhtiöiden käyttö on leimannut kamppailua talouden hallinnasta jo nyky-Venäjän sekasortoisista alkupäivistä lähtien.
 Vuonna 1992 Pietari oli pahan ruokapulan kourissa. Neuvostoliitto oli juuri hajonnut, ja Venäjän ruoantoimitukset olivat kaaoksessa.
 Elintarvikekriisin auttamiseksi joukolle yhtiöitä jaettiin öljyn ja muiden raaka-aineiden vientilupia. Ajatuksena oli vaihtaa raaka-aineita ruokaan.
 Vientilupien myöntämisestä oli vastuussa apulaiskaupunginjohtaja  Vladimir Putin , josta kahdeksan vuotta myöhemmin tulisi Venäjän presidentti. Aiemmin hän oli palvellut Neuvostoliiton turvallisuuspalvelussa KGB:ssä.
 Ruokatoimituksia ei kuulunut. Sen sijaan maasta vietiin satojen miljoonien dollarien arvosta raaka-aineita. Rahat katosivat ulkomaisille tileille.
 Tapaus jätti tahran Putinin kilpeen.
 – Tätä on pidetty lännessä puhtaana korruptiona: Putin antoi toimilupia yhtiöille, jotta nämä saattoivat täyttää taskunsa, brittiläinen journalisti  Catherine Belton  sanoo.
 Taustalla oli hämärä rahoituskuvio, joka toistuisi myöhemminkin Putinin ja tämän lähipiirin toimissa.
 Lue lisää Pandoran papereiden Venäjä-tiedoista: Valtava tietovuoto paljastaa Putinin lähipiirin salaiset omistukset – presidentin suomalaiselle ystävälle järjesteltiin miljardi euroa  3.10.2021
 Luottomies Timtšenko hyötyi ruokapulasta
 Catherine Belton toimi arvovaltaisen brittiläisen taloussanomalehden The Financial Timesin Venäjän-kirjeenvaihtajana vuosina 2007–2013. Nykyään hän työskentelee uutistoimisto Reutersin tutkivana toimittajana.
 Teoksessaan  Putinin sisäpiirissä. Kuinka KGB valtasi Venäjän ja kääntyi länttä vastaan  (Docendo, 2021) Belton tarkastelee kulissien takaisia toimia, joilla Putin ja muut entiset KGB-miehet rakensivat valtansa Venäjällä.
 Beltonin lähteiden mukaan yksi Putin myöntämistä öljyn vientiluvista hyötynyt taho oli liikemies  Gennadi Timtšenko  ja hänen öljykauppaa tekevä yhtiönsä. Timtšenko tunnetaan nykyään Putinin luotettuna ystävänä.
 Hänen Kirišineftekimexport-yhtiönsä on kiistänyt olleensa mukana ruokaa öljystä -kaupoissa.
 TImtšenkon on epäilty hallinnoivan Putinin varallisuutta tämän puolesta, ja hänen nimensä nousi jälleen pintaan laajassa  Pandoran papereina tunnetussa tietovuodossa , jota Suomessa on selvittänyt Ylen MOT-toimitus.
 MOT:n selvityksen mukaan anonyymit veroparatiisiyhtiöt antoivat Timtšenkolle noin miljardin euron lainan. Näillä rahoilla Timtšenko hankki omistukseensa merkittävän osuuden Novatek-kaasuyhtiöstä.
 Se on Venäjän toiseksi suurin maakaasuyhtiö ja siten tärkeä strateginen kohde, jota tuskin myytäisiin ilman Kremlin lupaa.
 Journalisti Catherine Belton vieraili Helsingissä esittelemässä uutta teostaan Putinin sisäpiirissä. Mikko Koski / Yle
 Beltonin kirja on jo ehtinyt nostattaa laineita aina brittiläisessä oikeuslaitoksessa asti.
 Kolme venäläistä miljardööriä ja valtiollinen öljy-yhtiö Rosneft nostivat keväällä Britanniassa kunnianloukkauskanteen Beltonia ja tämän kustantajaa HarperCollinsia vastaan.
 Belton sanoo, ettei voi kommentoida meneillään olevaa oikeusjuttua.
 – Mutta onko ehkä sattumaa, että kaikki nämä kanteet nostettiin vain kuukausi sen jälkeen, kun [oppositiojohtaja  Aleksei ]  Navalnyi  siteerasi kirjaani ja esitteli sitä videollaan Putinin miljardin dollarin palatsista Mustanmeren rannalla? Belton pohtii.
 Belton ja hänen kustantajansa HarperCollins ovat jo sovitelleet kaksi kanteista.
 Jäljellä ovat edelleen Britanniassa jalkapallojoukkue Chelsean omistajana tunnetun miljardööri  Roman Abramovitšin  ja Putinin vaikutusvaltaisen liittolaisen  Igor Setšinin  johtaman öljy-yhtiö Rosneftin tapaukset.
 Pietarin pormestari Anatoli Sobtšak ja Itävallan liittokanslerin vaimo Christine Vranitzky osallistuivat Itävallan aukion nimeämisseremoniaan Pietarissa syyskuussa 1992. Vasemmassa laidassa näkyy KGB-taustainen apulaispormestari Vladimir Putin. Sovfoto / Universal Images Group / Shutterstock / Rex Features / AOP
 Rahat valuivat salarahastoon
 Tutkiessaan 1990-luvun alun tapahtumia Belton puhui entisen KGB-upseerin  Felipe Turoverin  kanssa. Tämä järjesteli Putinin kanssa Pietarin ruokaa öljystä -kauppoja.
 Turover kertoi, että heidän ei alun perinkään ollut varsinaisesti tarkoitus tuoda maahan ruokaa. Rahoja tarvittiin, jotta vanhat turvallisuuspalvelun miehet voisivat maksaa erääntyvät velat niin sanotuille ystävällisille firmoille.
 Ystävällisiksi kutsuttiin yhtiöitä, jotka olivat olleet KGB:n ja kommunistipuolueen vaikutusoperaatioiden keskiössä ulkomailla. Ne myös toimittivat tärkeitä laitteita maan energiainfrastruktuuriin, kuten ydinvoimaloihin.
 Ongelma oli, että Neuvostoliiton hajottua vuoden 1991 lopussa Venäjä otti hoitaakseen sen velat. Tuolloin kaikki Venäjän ulkomaanvelat määrättiin kansainväliseen moratorioon eli maksunlykkäykseen ja Venäjän liittovaltion tilit jäädytettiin.
 Yksi näistä ystävällisistä yhtiöistä vastasi Turoverin mukaan Pietarin viemäriverkoston vaativista korjauksista.
 – Meidän oli pakko maksaa, sillä jos työtä ei olisi tehty loppuun, Pietari olisi peittynyt kupoleja myöten paskaan, Turover kertoi Beltonille.
 Jostain piti siis saada valuuttaa ja nopeasti.
 Öljystä ruokaa -ohjelman varjolla Pietari sai tämän salaisen kovan valuutan kassan.
 Raaka-aineviennistä saadut rahat päätyivät siis ystävällismielisten yhtiöiden velkojen maksuun. Osa varoista todennäköisesti öljysi turvallisuuspalvelun vanhoja verkostoja.
 Belton käyttää tällaisesta pienen piirin hallinnassa olevasta kätketystä rahavarannosta nimeä  obštšak.
 Samaa nimeä Venäjän alamaailma käyttää rikollisjärjestöjen yhteiskassoista.
 Koska rahoja ei valvottu virallisesti, ulkopuolinen ei tietenkään voi tietää, mihin yhteiskassan rahat tarkalleen ottaen käytettiin.
 – Näemme saman toistuvan nyky-Venäjällä mutta vain paljon laajemmassa skaalassa. Putinin liittolaiset ovat ottaneet kontrolliinsa talouden strategisesti tärkeimmät alueet, Belton sanoo.
 Pietarin satama syyskuussa vuonna 2021. AOP
 Timtšenkon piti päästä Pietarin satamaan
 Venäläis-suomalainen liikemies Gennadi Timtšenko on kiistänyt koskaan kuuluneensa KGB:hen.
 Beltonin lähteiden mukaan Timtšenko olisi kuitenkin opiskellut samaan aikaan Putinin kanssa KGB:n Punalippuinstituutissa.
 Miehet opiskelivat yhdessä saksaa siihen asti, kunnes Putin lähetettiin Dresdeniin ja Timtšenko Wieniin.
 Beltonin lähteiden mukaan Timtšenko toimi Wienissä peiteroolissa Venäjän ulkomaankauppaverkostossa.
 Sitten hänestä tuli öljykauppias. Putinin ja Timtšenkon kytkös nousi esiin ensi kerran 1990-luvulla. Timtšenkon öljykauppayhtiön piti päästä käyttämään Pietarin satamaa öljyn vientiin. Hankkeessa hän tarvitsi apulaiskaupunginjohtaja Putinin apua.
 Pietari oli tuolloin kova kaupunki. Rikollisjärjestöt kävivät veristä kamppailua Pietarin sataman hallinnasta.
 Beltonin kirjan mukaan sataman käyttö ei olisi Timtšenkolle onnistunut ilman yhteistyötä pahamaineisen Tambovin rikollisryhmittymän kanssa.
 Timtšenkon asianajajat ovat kiistäneet hänen olleen missään tekemisissä järjestäytyneen rikollisuuden kanssa.
 Vladimir Putin ja Timtšenko vierailivat Mariinski-teatterin uudessa konserttihallissa Repinossa 3. keskuuta vuonna 2017. Alexei Druzhinin / EPA
 Pimeät rahavirrat tulivat myös länsimaiden politiikkaan
 Toimittaja Catherine Beltonin mukaan  obštšak -malli, eräänlainen salarahasto, toimii edelleen: Putinin miehet kontrolloivat Venäjän strategisia kassavirtoja ja ohjaavat rahoja peiteyhtiöihin ja veroparatiiseihin.
 Se toki mahdollistaa vallanpitäjien leveän elämän kartanoineen ja jahteineen, mutta tämä on vain osa kuviota. Kyse ei ole pelkästään korruptiosta, Belton sanoo.
 – Kreml käyttää varoja ylläpitääkseen maailmanlaajuisia operaatioitaan. Se merkitsee ikävä kyllä lähinnä läntisten demokratioiden horjuttamista ja läntisten virkailijoiden korruptoimista.
 Venäjän käyttää varoja esimerkiksi Venäjän suosimien poliittisten puolueiden ja liikkeiden tukemiseen ulkomailla. Venäjä on tiettävästi rahoittanut esimerkiksi eurooppalaisia oikeistopopulistisia ja äärioikeistolaisia puolueita.
 Belton mainitsee vahvat epäilyt, että venäläinen raha tuki myös esimerkiksi Britanniassa EU-eroa kannattaneita piirejä.
 Hänen mukaansa monet Putinin piirin toimintatavoista juontuvat jo KGB:n menetelmistä 1980-luvulta.
 Peiteyhtiöiden ja veroparatiisien kautta KGB kierrätti rahavirtoja, joilla se tuki Neuvostoliitolle ystävällismielisiä puolueita ja tiedusteluverkostoja sekä muun muassa kiersi korkean teknologian vientikieltoja Neuvostoliittoon.
 KGB-miehet menettivät uskonsa kommunismiin
 Putin edustaa KGB-upseerien sukupolvea, joka Neuvostoliiton loppuvuosina pettyi kommunismiin muttei toisaalta koskaan lämmennyt lännelle.
 Nämä KGB:n ulkomaantiedustelun upseerit olivat matkustelleet ja nähneet, että Neuvostoliiton suunnitelmatalous oli jättänyt maan jälkeen lännestä. He olivat markkinauudistusten kannalla ja näkivät, että itäblokin aika oli loppumassa.
 Varsinkin KGB:n ulkomaantiedustelun ja talousrikosten osastot yrittivät rohkaista uudistuksia ja stimuloida siirtymää kohti markkinoita.
 Samaan aikaan KGB-miehet tekivät peliliikkeitä suojellakseen ulkomaisia verkostojaan ja pelastaakseen, mitä voivat, jos järjestelmä romahtaa.
 Niinpä nämä KGB-upseerit kanavoivat varoja kulissiyhtiöihin kautta, jotta he voisivat säilyttää tiedusteluverkostonsa.
 Entinen KGB:n päämaja Dresdenissä kuvattuna vuonna 2017. Venäjän presidentti Vladimir Putin palveli KGB-upseerina Dresdenissä 1980-luvulla, kun Itä-Saksan ja koko Neuvostoliiton johtaman itäblokin aika lähestyi loppuaan. Filip Singer / EPA
 Putin palveli KGB-upseerina Itä-Saksassa Dresdenissä vuodet 1985–1990.
 Tuosta ajasta on usein annettu kuva, että hän oli syrjässä suuren maailman tiedusteluoperaatioista.
 Beltonin vuonna 2018 haastattelema Punaisen armeijakunnan RAF:n entinen jäsen kuitenkin kertoi, että Putin oli Dresdenissä pitänyt yhteyksiä RAF:n jäseniin.
 KGB pyrki käyttämään tuolloin Punaista armeijakuntaa hyväkseen luodakseen häiriöitä ja epävakautta lännessä.
 – Uskon, että tämä modus operandi, toimintatapa, on hyvin paljolti jämähtänyt Putiniin ja hänen piirinsä ihmisiin. He eivät tunne muita temppuja. Kun he nousivat valtaan, he alkoivat toistaa tätä historiaa, Belton sanoo.
 "Perhe" ja oligarkit asettivat luottamuksensa Putiniin
 Vielä 1990-luvulla Venäjän vallan huipulla oli presidentti  Boris Jeltsinin  lähipiiri. Se tunnettiin nimellä "Perhe", koska sen keskiössä olivat Jeltsinin tytär ja tämän aviomies. “Perheen” lisäksi valtaa pitivät oligarkit, yksityistämisprosesseissa suuromaisuuksia kahmineet liikemiehet.
 Entiset KGB-miehet eivät olleet valtion ykköstehtävissä mutta usein kakkospaikoilla. He odottivat tilaisuuttaan.
 Se tuli, kun elokuussa 1998 Venäjällä puhkesi rahoituskriisi. Kriisi romahdutti ruplan arvon ja tuhosi venäläisten säästöt jo toisen kerran vuosikymmenen sisään.
 Rahoituskriisi murensi Jeltsinin suosiota ja vahvisti turvallisuuspalveluiden asemaa.
 Vladimir Putin ja Boris Jeltsin elokuussa 1998. Presidentti Jeltsin otti vastaan Putinin, joka tuolloin toimi turvallisuuspalvelu FSB:n päällikkönä. Pietarista Moskovaan kutsuttu Putin teki pääkaupungissa nopeasti nousujohteisen uran. Itar-Tass / EPA
 Putin onnistui vakuuttamaan “Perheen” ja oligarkit siitä, että oli mies, johon saattoi luottaa.
 Presidentiksi noustuaan hän toi vallan keskiöön monet luottomiehensä Leningradin ja Dresdenin KGB-ajoilta kuten  Nikolai Patruševin  ja Igor Setšinin.
 – Valtaan noustuaan heidän päätavoitteensa oli kartuttaa valtaa ja saada kontrolliinsa maan rahavirrat, Belton sanoo.
 – Niitä he sitten myöhemmin kriittisen massan saavutettuaan käyttivät läntisten demokratioiden horjuttamiseen, koska he pitävät niitä edelleen vastustajina pikemminkin kuin liittolaisina.
 Jäljet vievät myös Suomeen
 Suomikin vilahtelee Beltonin kirjassa paikoin: Suomi on aina ollut tärkeä KGB:lle ja sen seuraajille.
 – Uskon, että he ovat aina pitäneet Suomea strategisen etujen vyöhykkeenä, puskurivyöhykkeenä Venäjän ja lännen välissä. On vielä paljon, mitä emme tiedä heidän operaatioistaan Suomessa.
 Presidentin ympäristöasiain edustaja Sergei Ivanov ja Vladimir Putin vierailivat Voiton museossa Moskovassa huhtikuussa 2019. AOP
 Belton muistuttaa, että Putinin läheinen liittolainen  Sergei Ivanov  oli sijoitettuna Suomeen 1980-luvulla. Neuvostoliitolla oli kylmän sodan päivinä Suomessa maan kokoon nähden suuri lähetystö.
 Putinin lähipiiriin kuuluva Gennadi Timtšenko sai Suomen kansalaisuuden vuonna 1999.
 – Hän perusti Suomeen jo ennen Neuvostoliiton romahtamista öljykauppayhtiön, Urals Finlandin. Olen nähnyt ranskalaisen tiedusteluraportin, jonka mukaan hän käytti yhtiötä auttaakseen kommunistipuoluetta kanavoimaan varoja ulos Neuvostoliitosta ennen sen romahdusta, Belton kertoo.
 Vainoharha kukkii Kremlissä
 Catherine Beltonin kirja ilmestyi hetkellä, jolloin Venäjällä hallinto on kiristänyt otettaan oppositiosta, kansalaisjärjestöistä ja riippumattomasta mediasta.
 Belton sanoo olevansa huolissaan venäläisistä kollegoistaan.
 Venäjällä on nähty viime vuosina suoranainen tutkivan journalismin kukoistuskausi, kun venäläiset toimittajat ovat sinnikkäästi setvineet Putinin lähipiirin kytköksiä. Nyt vallanpitäjät näyttävät päättäneen tehdä tästä lopun.
 – Yksi kerrallaan kaikki nämä julkaisut on nimetty ulkomaisiksi agenteiksi. Se kaventaa radikaalisti niiden liikkumatilaa. Monia kollegoitani vastaan on tehty kotietsintöjä, heitä on kutsuttu kuulusteluihin ja monet ovat joutuneet jättämään maan, koska eivät koe oloaan turvalliseksi siellä, Belton sanoo.
 Venäjää koskevaa tutkivaa journalismia voidaan edelleen tehdä ulkomailta, mutta se saavuttaa venäläiset itsensä yhä huonommin, koska viranomaiset kiristävät otettaan myös internetistä.
 Ruuvien kiristäminen kertoo hallinnon kasvavasta vainoharhaisuudesta, Belton sanoo.
 – Pelkäänpä, että mitä kauemmin Putin ja hänen miehensä ovat vallassa, sitä vainoharhaisempia heistä tulee. Mitä rikollisempia tekoja he tekevät kerätäkseen valtaa, sitä enemmän he pelkäävät vankilaa tai pahempia seurauksia, jos heidän pitäisi luopua siitä vallasta.
 Lue Pandoran paperien tietovuodosta:
 Valtava tietovuoto paljastaa Putinin lähipiirin salaiset omistukset – presidentin suomalaiselle ystävälle järjesteltiin miljardi euroa  3.10.2021
 Blair, Shakira ja Putinin sisäpiiri – maailman suurimmasta tietovuodosta löytyy poliitikkojen lisäksi monen alan maailmantähtiä  3.10.2021
 Kahdeksan kysymystä ja vastausta Pandoran papereista eli uudesta jättimäisestä tietovuodosta  3.10.2021
 Paloittelumurhaaja, huumekauppias ja poliisia pakoileva rahanpesuepäilty – salaisen veroparatiisiyhtiön perustaminen houkutti suomalaisrikollisia  4.10.2021
 Torvalds povaa Tšekin pääministerille hikisiä hetkiä tietovuodon takia, Hautala muistuttaa entisten valtionjohtajien Venäjä-kytköksistä  4.10.2021
 Lue lisää Putinista ja hänen lähipiiristään:
 Essee: Putin hakee vakautta ja poimii aatteita historian noutopöydästä  18.3.2018
 Mikä on totuus Putinin varoista – reilun sadan tuhannen vuositulot vai ystävien nimiin piilotettu miljardiomaisuus?  25.10.2017
 Kaikki Kremlin miehet – lojaalius on tärkein kriteeri Putinin lähipiirissä  21.4.2016
 Katso:
 MOT:  Venäläisen rahan varjossa  4.10.2021
 MOT:  Putinin suomalaiset ystävät  5.2.2018

Öljytuloja yhteiskassaan ja peiteyhtiöiden verkostoja – Vladimir Putinin lähipiiri oppi konstinsa jo 1980-luvun KGB:ssä


Summary: Joka kymmenes suomalainen nuori nainen on lakannut osallistumasta yhteiskunnalliseen keskusteluun, koska pelkää vahingossa levittävänsä väärä tietoa.

Lastenoikeusjärjestö Plan International on selvittänyt verkossa leviävän valheellisen tiedon vaikutuksia tyttöjen ja nuorten naisten elämään 33 maassa.
 Väärä tieto on riski sukupuolesta riippumatta. Järjestö valitsi tutkittaviksi tytöt ja naiset, koska he ovat monessa maassa jo sukupuolensa takia poikia heikommassa asemassa muun muassa koulunkäynnin suhteen.
 Tutkimukseen vastanneista suomalaisista 73 prosenttia kokee, että verkossa oleva valheellinen tai vääristelty informaatio vaikuttaa heihin negatiivisesti. Stressiä, huolta tai ahdistusta on tämän takia kokenut 35 prosenttia ja surua tai masentuneisuutta 21 prosenttia.
 Vastikään julkaistu kouluterveyskysely kertoi, että suomalaisista yläkoulussa tai toisen asteen koulutuksessa opiskelevista tytöistä  joka toinen on kuluneen vuoden aikana kokenut seksuaalista häirintää  netissä.
 Sama näkyi myös Plan Internationalin tutkimuksessa, kertoo järjestön Suomen viestintäjohtaja  Anna Könönen :
 – Tyttöjä ahdistaa, että esimerkiksi sosiaalisessa mediassa joutuu epäilemään ovatko heitä lähestyvät ihmiset aitoja vai feikkiprofiileja. Erehtyminen voi aiheuttaa oikeita vaaratilanteita.
 Tytöt kärsivät seksuaaliterveystiedon puutteesta
 Koronapandemia on kehittyvissä maissa keskeyttänyt monen tytön koulunkäynnin pitkäksi aikaa. Pitkä tauko koulusta on aiheuttanut sen, että moni tyttö tai nuori nainen on mennyt naimisiin ja saanut lapsia.
 Useimmiten tämä tarkoittaa myös koulunkäynnin päättymistä.
 – Monessa maassa seksiin, seksuaalisuuteen ja lisääntymiseen liittyvät asiat ovat tabuja, kiellettyjä puheenaiheita. Olisi todella tärkeää, että tytöillä olisi pääsy nettiin ja oikean tiedon äärelle. Väärät tiedot esimerkiksi raskaudesta voivat olla terveydelle vaarallisia.
 Tutkimuksen mukaan Suomessa nuorille annettava media- ja digimedialukutaidon opetus on maailman huippua. Silti 44 prosenttia suomalaisista vastaajista kertoi, ettei ole saanut koulutusta väärän tiedon tunnistamiseen.
 – Yllättävän paljon se aiheuttaa huolta ja stressiä myös meillä. Tytöt kertoivat törmänneensä väärään tietoon koskien varsinkin ilmastonmuutosta, koronapandemiaa ja feminismiä, sanoo Plan Internationalin Suomen viestintäjohtaja Anna Könönen.
 Pelko valheiden levittämisestä vahingossa pitää tytöt hiljaisina
 Nuoren turvallisuudentunne voi kärsiä vaikka hän tunnistaisikin väärät tiedot hyvin. Netissä pitää jatkuvasti olla valppaana ja se voi aiheuttaa stressiä.
 Valheellinen informaatio on uhka myös demokratialle sekä yhteiskunnalliselle keskustelulle. Joka kymmenes tyttö vastasi lopettaneensa yhteiskunnallisen keskustelun, koska ei voi luottaa kaikkeen netissä olevaan, asialliseltakin vaikuttavaan tietoon.
 – Tutkimuksessa tuli vahvasti esiin epävarmuus ja siitä johtuva pelko, että itse vahingossa levittää väärää tietoa.
 Kun tytöt eivät uskalla enää osallistua keskusteluun tai jakaa heille tärkeitä kirjoituksia netissä, heidän äänensä ja vaikutusvaltansa heikkenee. Tytöille ja nuorille naisille tärkeitä asioita voi siten jäädä päättäjiltä ja kasvattajilta kuulematta.
 Valeuutisia ei saada millään keinolla täysin kitkettyä netistä. Ratkaisuksi Plan International vaatii lapsille ja nuorille lisää digitaalisen ja medialukutaidon opetusta. Valheellisen tiedon tunnistaminen ja verkon turvallinen käyttö auttavat nuoria tekemään valistuneita päätöksiä omaa elämäänsä koskien.
 Plan Internationalin tutkimukseen  osallistui yli 26 000 iältään 15-24-vuotiasta tyttöä ja naista. Suomesta osallistujia oli tuhat.
 Lue lisää:
 Ihailun hakeminen kuuluu nuoren kasvuun – tytöt ja nuoret naiset eivät ole somessa tyrkyllä aikuisille ja siksi häirintään pitää puuttua
 Facebook asettaa voittonsa yleisen hyvän edelle, sanoo asiakirjoja medialle vuotanut entinen työntekijä

Kansainvälinen tutkimus: Netissä leviävät valheet ahdistavat suurta osaa tytöistä ja nuorista naisista


Summary: Vihreiden Iiris Suomela korostaa Venäjän poliittisen järjestelmän arvaamattomuutta tulevaisuudessa. Kokoomuksen Kai Mykkänen panostaisi sähköntuotantoon myös ydinvoimalla.

Uusiutuvan energian lisääntyminen vapauttanee Suomen riippuvuudesta Venäjän energiasta noin 15-20 vuoden kuluessa, arvioivat A-studiossa vierailleet kansanedustajat. Toistaiseksi Suomi on yhä riippuvainen Venäjältä tuodusta energiasta erityisesti polttoaineiden osalta. Venäjä taas tarvitsee energiateollisuudesta saamaansa rahaa.
 – Jos Venäjä joskus yrittäisi kaasulla – jota on yli 40 vuotta tullut ilman päivänkään häiriötä Suomeen – mutta jos sillä joskus ruvettaisiin uhkaamaan, niin se bisnes loppuisi, sanoo keskustan kansanedustaja, entinen pääministeri  Matti Vanhanen .
 A-studiossa vierailleet Vanhanen, kokoomuksen  Kai Mykkänen  ja vihreiden  Iiris Suomela  olivat yhtä mieltä siitä, että energiariippuvuuden vähentäminen on Suomelle ja Euroopalle oikea suunta.
 – Öljyn ja kaasun osalta kyllä hiilineutraaliin Suomeen siirtyminen 15 vuodessa sen pitkälti hoitaa. Mutta se haaste tulee olemaan, että tämä tarkoittaa sähkön käytön moninkertaistumista Suomessa ja koko Euroopassa, varsinkin teollisuudessa, kokoomuksen Mykkänen arvioi
 – Sen takia joudun painottamaan ydinvoimaa. Me tarvitaan sitä päästötöntä perusvoimaa, joka ei ole fossiilista, Mykkänen jatkaa.
 – Minun arvioni mukaan Venäjälle käy aika huonosti, kun maailmassa päästään eroon fossiilista polttoaineista, Matti Vanhanen pohtii.
 Vihreiden Iiris Suomela korosti keskustelussa, että vaikka kehityksen suunta on hänen mielestään oikea, välitöntä helpotusta energiariippuvuuteen ei ole luvassa. Venäläistä maakaasua tarvitaan edelleen ympäri Eurooppaa esimerkiksi lämmitykseen.
 – Juuri se elintärkeys tässä on ihan valtava riski. Se lisää houkutusta käyttää tätä painostuskeinona. On tunnistettu, että Venäjän johto ei välttämättä ole vakaa tulevina vuosikymmeninä, Suomela muistuttaa.
 – Voi olla niin että tulee joku kriisi, Yhtenäisen Venäjän kannatuskriisi, niin siinä yhteydessä syntyy insentiivi lähteä toimimaan aika arvaamattomasti.
 Suomen ja EU:n energiariippuvuus Venäjästä nousi puheenaiheeksi, kun  Pandoran paperit -tietovuoto  valotti Venäjän presidentti  Vladimir Putinin  lähipiirin veroparatiisijärjestelyjä ja kytköksiä energiayhtiöihin.
 Venäjän energiateollisuudestaan saamaa rahaa käytetään valtaeliitin aseman pönkittämiseen ja sitä valuu esimerkiksi Venäjälle myötämielisten liikkeiden tukemiseen ympäri Eurooppaa.
 Katso koko A-studion keskustelu  Yle Areenasta . Voit keskustella aiheesta tiistaihin 5.10. kello 23.00 asti.
 Lue lisää:
 Valtava tietovuoto paljastaa Putinin lähipiirin salaiset omistukset – presidentin suomalaiselle ystävälle järjesteltiin miljardi euroa
 Pandoran paperit eivät hätkähdytä Venäjää, sanoo Kremlin tiedottaja – poliitikot asettuivat puolustuskannalle eri puolilla maailmaa
 Torvalds povaa Tšekin pääministerille hikisiä hetkiä tietovuodon takia, Hautala muistuttaa entisten valtionjohtajien Venäjä-kytköksistä
 Kahdeksan kysymystä ja vastausta Pandoran papereista eli uudesta jättimäisestä tietovuodosta

Kansanedustajat A-studiossa: Energiariippuvuus Venäjästä katoaa 15–20 vuodessa – Matti Vanhanen “Venäjälle käy aika huonosti”


Summary: CNN:n tekemä selvitys on ensimmäinen laatuaan. Aiemmin ei ollut tiedossa aseiden reitit Etiopiassa sijaitsevan Tigrayn konfliktialueelle.

Etiopian hallitus on käyttänyt valtion omistamaa kaupallista lentoyhtiötä kuljettaakseen aseita naapurimaahan Eritreaan. Sieltä aseet kuljetettiin takaisin Etiopian Tigrayn konfliktialueelle.
 Asian selvitti amerikkalainen  televisioyhtiö CNN . Media on saanut haltuunsa rahtiasiakirjat ja muita dokumentteja, joista asieden reitit konfliktialueelle selviävät.
 CNN:n tietojen mukaan aseita kuljetettiin Etiopian Airlines -lentoyhtiön rahtilennoilla Etiopian Addis Abeban kansainväliseltä lentokentältä.
 Lentojen määränpäänä olivat naapurimaan Eritrean Asmaran ja Massawan kaupungit. Molemmat kaupungit sijaitsevat Etiopian rajalla.
 Etiopian Airlines kieltää
 CNN:n saamien tietojen mukaan aseita kuljetettiin Eritreaan Tigrayn konfliktin ensimmäisinä viikkoina, marraskuussa 2020.
 Mikäli asiakirjat pitävät paikkansa, Etiopia Airlines on todennäköisesti rikkonut kansainvälistä ilmailulainsäädäntöä. Säädökset kieltävät muiden muassa sotilaskäyttöön tarkoitettujen aseiden kuljetuksen siviilikoneissa.
 Etiopian Airlines on kieltänyt osallistuneensa aseiden kuljetukseen ja sanonut noudattavansa kansainvälistä ilmailulainsäädäntöä. Etiopian ja Eritrean hallitukset eivät ole kommentoineet CNN:n selvitystä.
 Lennoilla salakuljetettiin aseita ja ampumatarvikkeita
 Lentoturvallisuusasiantuntijaryhmän DEGAS:n puheenjohtaja  Benno Baksteenin  mukaan kaupallisilla lennoilla miehistön on tiedettävä rahdin sisältö, jotta se voidaan kuljettaa turvallisesti.
 Lentokentän työntekijöiden mukaan lentokoneiden todellinen rahti salattiin.
 Esimerkiksi aseet kulkivat lentokoneeseen "kuivamuonana". Myöhemmin työntekijät kirjasivat asiakirjoihin manuaalisesti, että koneen kyydissä oli ampumatarvikkeita ja kivääreitä.
 Työntekijät kertoivat myös, että aseita kuljetettiin sekä rahtikoneilla että matkustajakoneilla. Tietoa ei ole voitu vahvistaa.
 Asiakirjojen mukaan Etiopian Airlines laskutti Etiopian puolustusministeriöltä kymmeniä tuhansia dollareita lennoista.
 Tigrayn konflikti vaatinut jo tuhansia uhreja
 Pääministeri  Abiy Ahmedin  johtamat hallitusjoukot taistelevat eritrealaissotilaiden avulla entisen valtapuolueen TPLF:n sotilaallista siipeä, Tigray Defense Forces tai TDF:ää vastaan.
 Mediatietojen mukaan viime vuoden marraskuussa alkanut konflikti täyttää kansanmurhan ja etnisen puhdistuksen tunnuspiirteet. Kaikkia osapuolia on myös syytetty ihmisoikeusloukkauksista.
 Etiopian pääministeri kielsi pitkään, että Eritrea olisi sekaantunut konfliktiin.
 CNN:n aiempien  selvitysten mukaan  on kuitenkin selvinnyt, että Eritrean sotilaat ovat syyllistyneet sotarikoksiin, kuten joukkomurhiin Tigrayn alueella.
 Eritrea on myöntänyt, että sen sotilaita on Tigrayssa. Maa on kuitenkin kieltänyt ihmisoikeusrikkomukset.
 Lentorahtiasiakirjoista selviää, että Eritreaan kuljetettiin marraskuun lopussa useita rahteja, joiden sisältö salattiin. Samaan aikaan Tigrayn alueella raportoitiin lukuisista yhteenotoista, joissa kuoli satoja ihmisiä.
 Lue myös:
 Etiopia kehittää kotimaista vaihtoehtoa Facebookille, Twitterille, WhatsAppille ja Zoomille – sosiaalinen media on osa maan sisäistä konfliktia
 Yle tapasi yhden Etiopian etsityimmistä miehistä Tigrayn syrjäisillä vuorilla – “Tämä sota on pian ohi”
 Tigrayn kriisi: Tulitauko julistettu, kapinalliset kertovat vallanneensa Mekelen
 Etiopiassa sana "Suomi" herättää nyt negatiivisia ajatuksia
 “Pelkäämme, että he tulevat takaisin tappamaan meidät kaikki” – Ylen kuvat näyttävät Tigrayn sodan julmuuden Etiopiassa

CNN selvitti, kuinka aseita on kuljetettu Etiopian konfliktialueelle  – mukana naapurimaa ja kaupallinen lentoyhtiö


Summary: Ruotsin kansanterveysviranomaisen mukaan sivuvaikutuksen riski on hyvin pieni. THL:n ylilääkäri Hanna Nohynekin mukaan Suomessa on tehty Modernan rokotteesta samankaltaisia havaintoja kuin Ruotsissa.

Ruotsissa keskeytetään Modernan koronarokotteiden käyttö vuonna 1991 ja sen jälkeen syntyneillä, kertoo Ruotsin kansanterveysvirasto.
 Syynä ovat merkit sydänlihaksen tai sydänpussin tulehduksen suuremmasta riskistä rokotteen sivuvaikutuksena. Riski on viraston mukaan kuitenkin hyvin pieni.
 Uusien pohjoismaisiin tietolähteisiin perustuvien alustavien analyysien mukaan yhteys on erityisen selvä Modernan rokotteen kohdalla etenkin toisen rokoteannoksen jälkeen, virasto kertoo tiedotteessaan. Riskin kasvu on nähtävissä neljän viikon kuluessa rokotuksesta, lähinnä kahden ensimmäisen viikon aikana.
 – Modernan rokotteen ensimmäisen tai toisen annoksen vastikään saaneen ei tarvitse olla huolissaan, sillä riski on hyvin pieni. On kuitenkin hyvä tietää, minkä oireiden suhteen on syytä olla valppaana, sanoo Ruotsin valtionepidemiologi  Anders Tegnell   tiedotteessa .
 Sydänlihaksen ja sydänpussin tulehdukset häviävät yleensä itsestään, mutta lääkärin on arvioitava oireet, tiedotteessa kerrotaan. Tulehdukset ovat yleisimpiä nuorten miesten keskuudessa ja esimerkiksi virusinfektioiden, kuten koronaviruksen, yhteydessä.
 Vuonna 1991 ja myöhemmin syntyneille suositellaan Modernan rokotteen sijaan Pfizerin ja Biontechin koronarokotetta.
 Päätös on voimassa joulukuun alkuun asti.
 THL:n Nohynek: Suomen linjaa tarkastellaan
 THL:n ylilääkärin  Hanna Nohynekin  mukaan Suomen rokotelinjauksia tarkastellaan parhaillaan kansainvälisen tiedon perusteella.
 – Suomen tämän hetkistä linjaa tarkastellaan ja toivottavasti voidaan tiedottaa siitä huomenna, Nohynek sanoo.
 Nohynekin mukaan Suomessa on tehty Moderna-rokotteen haittavaikutuksia samankaltaisia havaintoja kuin Ruotsissa. Kyseessä on kuitenkin hyvin harvinainen tapahtuma, Nohynek toteaa.

Ruotsi keskeyttää Moderna-rokotteen käytön nuorilla – THL:n Nohynek: Suomen linjaa tarkastellaan ja tiedotetaan mahdollisesti huomenna


Summary: Thaipoimijoiden koronatartunnat herättivät elokuussa huolta, mutta kesän saldo oli ainakin poimijoiden näkökulmasta hyvä: vain aniharva jäi takuupalkan varaan ja parhaat onnistuivat keräämään marjakauden aikana kotimaassaan vuosikausien tuloja vastaavat ansiot.

Osa thaipoimijoista pääsi kahden ja puolen kuukauden marjanpoimintaurakassaan tienesteille, jotka vastaavat Thaimaassa jopa viidentoista vuoden ansioita.
 Marjayritys Polarican toimitusjohtaja  Jukka Kriston  mukaan parhailla hänen yrityksen poimijoilla on plakkarissaan 12 000 euron nettotienesti ja keskiarvokin on hieman alle 4 000 euroa nettona.
 – Vuoden vuosiansio on maanviljelijäsegmentissä noin 800 euroa, ja kun puhutaan hiukan alle 4 000 euron keskiarvonetosta niin kyllähän se on iso. Ja niillä, joilla ansio lähentelee 12 000 euroa, se on niin iso, että perheessä pystyy tekemään paljon asioita – kahden ja puolen kuukauden tienestillä.
 Suuri osa Suomeen tulevaista thaipoimijoista työskentelee kotimaassaan maanviljelyssä ja lähinnä riisiviljelmillä, joilla tulotaso on meikäläisittäin hyvin alhainen. 12 000 euroa vastaa riisiviljelmällä 15 vuoden palkkaa.
 Polaricalla oli Suomessa 1150 thaipoimijaa.
 Poimijat viedään tuottoisimmille paikoille
 Viimeisetkin thaimaalaiset marjanpoimijat lähtevät tällä viikolla kotimaahansa.
 Suomalainen marjanpoimintasesonki sopii heille hyvin, sillä riisiviljelmillä ei tarvita työvoimaa sadekaudella heinä–syyskuussa. Kun Suomessa marjakausi päättyy lokakuun alussa, Thaimaassa alkaa sopivasti riisin sadonkorjuu.
 Thaipoimijat ovat tottuneet kovaan työhön ja he tekevät tyypillisesti pitkiä työpäiviä. Päivä alkaa yleensä aamukuudelta ja majapaikkaan palataan iltayhdeksän tienoilla. Mutta pitkä työpäiväkään ei auta, jos marjat ovat harvassa.
 Mustikanpoimintaa Virolahdella 25. elokuuta. Juha Metso / AOP
 Marjanjalostajayhtiöt pyrkivät aina siihen, että poimijat olisivat mahdollisimman tuottoisilla marjapaikoilla. Se on sekä yhtiön, että poimijoiden yhteinen intressi.
 – Kyllä se on todettu jo 12–13 vuotta sitten, että saadaksemme ja varmistaaksemme poimijoille hyvän tilin, se ei onnistu niin, että heitä pidetään yhdessä ja samassa paikassa alusta loppuun. Kyllä poimijat joutuvat sadon mukana muuttamaan, Kristo sanoo.
 Tänä vuonna marjayritysten sopimukseen kuului ensimmäistä kertaa lakisääteinen takuupalkka poimijoille, mutta sen varassa oli yritysten mukaan vain harva poimija.
 Lue myös:   Tuhannet ulkomaalaiset marjanpoimijat aloittavat työnsä Suomen metsissä tällä viikolla – nyt heidän oikeuksiaan suojaa uusi laki
 Hurja puolukkasato pelasti paljon
 Tänä vuonna, kun mustikkaa oli etelämpänä huonosti, pelastuksena oli hurjaksi sanottu puolukkasato.
 – Hilla oli hyvä, mustikka oli vähän heikompi, mutta poimijat kyllä tienasi hyvin puolukalla. Lapissa ei puolukkaa niinkään ollut, että se oli etelämpänä, Keski-Suomessa, marjanjalostaja Arctic international Oy:n  Janne Naapanki  summaa.
 Jukka Kriston mielestä vuosi oli kokonaisuudessaan "aivan ok". Mustikkasato oli ennen kauden alkua kysymysmerkki, mutta kesäkuun alun kosteus pelasti ja poimintaa voitiin jatkaa historiallisen pitkään.
 Kainuulaisen Kiantama Oy:n toimitusjohtajan Vernu Vasunnan mukaan puolukkasato pelasti monen poimijan ansiot. Arkistokuvassa poimijat lastaavat Kiantaman marjalaatikoita peräkärryyn. Mikko Savolainen / Yle
 Puolukkasato oli Kriston mukaan erittäin hyvä ja samaa sanoo Kiantama Oy:n toimitusjohtaja  Vernu Vasunta .
 – Poimijat saivat puolukoita kerättyä hyvinkin isoja määriä. Ensimmäisinä viikkoina keskiarvot oli pitkälle yli 100 kiloa, lähemmäs kahtasataa kiloa päivässä. Sehän kertoo, että puolukkaa on ollut todella runsaasti.
 Koronatartunnat teettivät töitä
 Poimijoiden leireissä levinneet koronatartunnat aiheuttivat kesällä  paljon keskustelua ja huolta . Tartunnat eivät kuitenkaan laajalti levinneet leirien ulkopuolelle.
 Enimmillään elokuussa tartuntoja löytyi kaikkiaan yli kolmesataa, eli noin 10 prosenttia poimijoista sai tartunnan. Karanteenit ja eristykset kuitenkin tepsivät, epidemia alkoi vähitellen hyytyä.
 Yrittäjille elokuu ei kuitenkaan ollut helppo.
 – Korona teetti paljon työtä ja toi ylimääräisiä kustannuksia. Testejä tehtiin ja hyvä että tehtiin, meidän yritys pääsi aika vähällä, Kiantama oy:n toimitusjohtaja Vernu Vasunta kertoo.
 Kiantama Oy:n leireiltä löytyi yksi tartunnan saanut ja sen myötä 15 altistunutta. He kaikki sairastuivat, eli yhtiön potilassado oli 16.
 – Me valittiin heti alkuun se strategia, että majoitettiin heitä pienemmissä ryhmissä autokunnittain. Niin saatiin estettyä taudin leviäminen, Vasunta sanoo.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  torstaihin 7.10. kello 23 saakka.
 Lue lisää:
 Marjanpoimijoiden joukkotesteissä löytyi jälleen kymmeniä tartuntoja Lapissa – tartunta useammalla kuin joka kolmannella testatuista
 "Tuli vähän yllärinä" – viranomaiset aikovat selvittää, mikä sai aikaan marjanpoimijoiden joukkotartunnat

Osa thaipoimijoista keräsi 15 vuoden tulot reilussa parissa kuukaudessa: marjakauden nettopalkka enimmillään 12 000 euroa


Summary: Puhakka toimi SDP:n kansanedustajana yhteensä 17 vuotta, ministerinä liki kahdeksan vuotta ja 14 vuotta Kansaneläkelaitoksen johtajana.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Pitkän linjan sosiaalidemokraattipoliitikko, ministeri  Matti Puhakka  on kuollut. Asiasta kertoivat hänen lähiomaisensa.
 Puhakka oli syntynyt Enossa vuonna 1945 ja hän teki pitkän uran SDP:ssä, kansanedustajana, ministerinä, Kansaneläkelaitoksen johtajana sekä useissa muissa luottamustehtävissä.
 Hän nousi eduskuntaan vuonna 1975 vain 30-vuotiaana ja oli kansanedustajana yhteensä 17 vuotta. Hänelle kertyi kaikkiaan liki 2 913 päivää ministerinä ennen siirtymistä Kelan johtajaksi ja pääjohtajan sijaiseksi vuonna 1996.
 Kerromme kohta lisää.

Kansanedustajana, ministerinä ja Kelan johtajana toiminut ministeri Matti Puhakka on kuollut


Summary: Sähkölentokonevalmistajien suunnitelmien mukaan ensimmäisiä sähkölentokoneita voi olla kaupallisilla reiteillä jo viiden vuoden kuluessa.

Sähkölentokoneilla on paljon potentiaalia lentoliikenteen päästöjen vähentämisessä ja hankalilla reiteillä, arvioidaan Teknologian tutkimuskeskus VTT:n ja Jyväskylän yliopiston tekemässä tutkimuksessa.
 Tutkimuksen mukaan sähkölentokoneet voisivat tarjota nopean ja vähäpäästöisen vaihtoehdon etenkin reiteille Itämeren yli tai kotimaan poikittaisliikenteeseen Suomen pieniä lentokenttiä hyödyntäen. Samoin sähkölentokoneet voisivat olla vaihtoehto lauttaliikenteelle Ruotsiin.
 VTT:ltä kerrotaan, että sähkölentokonevalmistajien suunnitelmien mukaan ensimmäisiä sähkölentokoneita nähdään kaupallisilla reiteillä jo viiden vuoden kuluessa. Koneet ovat pieniä ja soveltuvat lyhyille reiteille.
 – Esimerkiksi noin 400 kilometrin reiteille on tulossa suunnitelmien mukaan 2026 ruotsalaisen Heart Aerospacen ensimmäinen kone. Israelilainen Eviation on tuomassa heidän Alice-konettaan vielä aikaisemmin, kertoo VTT:n tutkimustiimin päällikkö  Marko Paakkinen .
 Arvioiden mukaan sähkölentokoneiden käyttö tulee paljon edullisemmaksi kuin kerosiinilla lentäminen, mikä parantaa nimenomaan lyhyiden reittien kannattavuutta.
 Nykyiset poikittaisyhteydet hitaita
 Kotimaan reiteillä juna on edelleen yleensä vähäpäästöisin tapa liikkua. Nopeat ratayhteydet kulkevat kuitenkin pääosin Helsingistä suurimpiin kaupunkeihin ja etelästä pohjoiseen, kun taas Suomen poikki kulkevat yhteydet ovat nykyään hitaita.
 – Esimerkiksi Vaasa-Kuopio -välillä matkustettaessa reitti kiertää käytännössä etelän kautta. Siinä on hyvin pieni ero matkan päästöissä, jos matka tehtäisiin junan sijaan sähkölentokoneella, mutta matka-aika on vain puolet, Paakkinen kertoo.
 Sähkölentokoneet ovat perinteisiä matkustajakoneita pienempiä ja hiljaisempia, joten ne voisivat hyödyntää pienempiä ja asutuksen lähellä sijaitsevia lentokenttiä.
 – Sähkölentokoneet pystyvät operoimaan hyvin pieniltä kentiltä, joten tässä voisi olla maakuntakenttien uuden nousun mahdollisuus, Paakkinen arvioi.
 Lue myös:
 Sähkölentokoneet voivat mullistaa kotimaan liikenteen jo tällä vuosikymmenellä, sanoo ministeri – Finavia toppuuttelee: Tuskin tarpeeksi kysyntää

VTT: Sähkölentokoneet voisivat olla nopea ja vähäpäästöinen vaihtoehto Suomen poikittaisliikenteessä


Summary: Kello 14 alkavassa täysistunnossa oli tarkoitus käydä muun muassa ajankohtaiskeskustelua mielenterveyden vahvistamisesta työelämässä. Teknistä vikaa selvitetään ja uusi yritys keskustelun jatkamiseksi tehdään noin klo 14.50.

Measuring, testing, navigating and control equipment

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Eduskunnan täysistunto on keskeytetty mikrofonivian takia.
 Eduskunnan puhemies  Antti Rinne  (sd.) avasi täysistunnon kello 14, mutta pian ilmeni, ettei kansanedustajien nimenhuuto onnistunut, koska edustajien mikrofoneja ei saatu kuulumaan.
 Järjestelmää yritettiin saada elpymään jonkin aikaa.
 – Jännitys tiivistyy, aloitti Rinne testaukset.
 Useiden testausyritysten jälkeen puhemies pani täysistunnon puolen tunnin tauolle.
 – Pahoittelen, koe ei onnistunut, nyt pidetään puolen tunnin tauko ja sen jälkeen palataan eli noin 14.50, Rinne ilmoitti.
 Ministerit ja kansanedustajat poistuivat salista tauon ajaksi, kunnes täysistuntoa voidaan jatkaa.

Eduskunnan täysistunto keskeytettiin mikrofonivian vuoksi, uusi yritys vartin päästä


Summary: Onnettomuustutkintakeskus Otkesin tutkinnan kerrotaan kestävän kuukausia.

Etelä-Savon sosiaali- ja terveydenhuollon kuntayhtymä (Essote)

Onnettomuustutkintakeskus Otkes on päättänyt aloittaa tutkinnan Essoten mielenterveys- ja päihdepalveluissa tapahtuneista kuolemantapaturmista.
 Essoten terveydenhuollon toimintayksikössä menehtyi lyhyellä aikajaksolla kolme osastohoidossa ollutta potilasta todennäköisesti itsemurhan seurauksena.
 Tapaukset sijoittuvat tämän vuoden syyskuun ja lokakuun väliselle ajanjaksolle.
 Kuntayhtymä Essote oli ottanut Otkesiin oma-aloitteisesti yhteyttä. Otkes teki tutkinnan aloittamisesta itsenäisesti päätöksen.
 Tapauksen tutkinnanjohtajana toimii johtava tutkija, terveystieteiden tohtori  Hanna Tiirinki . Hän pitää yleisellä tasolla selvityksen alla olevaa tapausta poikkeuksellisena, joita tulee tutkia joko organisaation sisällä tai muun viranomaisen taholta.
 – Kun on kyse suhteellisen lyhyellä aikavälillä tapahtuneista toistuvista tapauksista, joissa on tiettyä yhtäläisyyttä, niin on jo turvallisuustutkintalain perusteella syytä lähteä asiaa onnettomuustutkintakeskuksessa selvittämään.
 – Näin saadaan kokonaiskuvaa tapahtumien kulusta ja selvitetään, miten tämänkaltaisia vaaratapahtumia on pyritty organisaatiossa ennaltaehkäisemään sekä millaisia toimenpiteitä on tehty vaaratapahtumien jälkeen.
 Tutkinnassa ei ole kyse oikeudellisesta käsittelystä. Tutkinnan tuloksilla pyritään luomaan valtakunnallisia suosituksia, joilla parannetaan asiakas- ja potilasturvallisuutta.
 Samalla kyseessä on Otkesin tuoreella sote-haaralla ensimmäinen tutkinta.
 – Tässäkään tutkinnassa emme etsi yksittäistä syyllistä tai yksittäistä virhettä vaan pyrimme katsomaan laajempaa kokonaiskuvaa tapahtumien kulusta. Pyrimme löytämään tekijöitä ja johtopäätöksiä, jotta turvallisuutta voidaan yleisesti edistää sosiaali- ja terveydenhuollossa sekä palvelukentällä, Tiirinki kertoo.
 Juttua täydennetty 6.10.2021 kello 14:57 Otkesin tutkinnanjohtajan haastattelulla
 Lue myös:
 Useampi potilas kuollut kuntayhtymä Essoten mielenterveys- ja päihdepalveluissa – onnettomuustutkintakeskukselta pyydetään tutkintaa

Onnettomuustutkintakeskus aloittaa tutkinnan Essoten palveluissa tapahtuneista kuolemantapaturmista


Summary: Maanviljelijät ovat keskeisessä roolissa, kun Suomen ilmastopäästöjä lähivuosina vähennetään. Moni viljelijä on kuitenkin turhautunut maataloutta koskeviin vaatimuksiin, sillä ilmastotoimiin ei ole tarjolla tukia.

Metsän keskellä, traktorin painaman hiekkatien varressa aukeaa tuiki tavallinen suomalainen peltomaisema.
 Nyt maisemassa on kuitenkin poikkeuksellista jännitettä. Pohjoispohjanmaalaisella pellolla, piskuisessa Vaalan kunnassa ollaan polttavan ilmastokysymyksen äärellä.
 – Tässä nyt näkyy tämä syntipukki eli raivattu turvepelto, maanviljelijä  Pauli Lämsä  sanoo.
 Lämsä omistaa monta “syntipukkia” eli alunperin suolle raivattua turvepeltoa.
 Turvepellot ovat nousseet rytinällä ilmastokeskustelun ytimeen, kun hallitus on edennyt ilmastopäätöksissään maatalouden kohdalle.
 Päätökset ovat osoittautuneet poliittisesti vaikeiksi, sillä ilmastopäästöjen vähentäminen osuu suoraan elinkeinon ytimeen.
 Noin puolet alan päästöistä aiheuttaa ilmakehää hiilidioksidin tavoin lämmittävä metaani, joka tulee märehtivästä karjasta. Metaanipäästöjen vähentäminen koskettaa koko elinkeinon rakennetta.
 Keskustelu onkin alkanut turvepelloista.
 Pelloissa piilee valtava potentiaali päästövähennyksiin. Niistä haihtuu ilmoille koko toinen puolikas maatalouden ja myös koko maankäyttösektorin ilmastopäästöistä, noin yhdeksän miljoonaa tonnia hiilidioksidia.
 Maanviljelijä Lämsä, 36, on keskellä kuuminta ilmastovääntöä tahtomattaan. Hän osti maatilan vanhemmiltaan vain parikymppisenä ja omistaa sen nyt vaimonsa  Riikka Mathlinin  kanssa.
 Tila on kymmenessä vuodessa laajentunut: 50 hehtaaria peltoa on muuttunut 250 hehtaariksi. Pariskunta viljelee pelloillaan rehua ja kuiviketta parisataapäiselle maitokarjalleen.
 Lämsän ja Mathlinin pelloista jopa kolmannes on alun perin suolle raivattua peltoa. Se on näillä lakeuksilla tavallista.
 Etelä-Suomessa pellot ovat pääosin kuivalla kivennäismaalla, mutta mitä pohjoisemmaksi mennään sitä enemmän vastassa on turvepohjaista suota.
 Lämsän ja Mathlinin kotiseudullaPohjois-Pohjanmaalla suota riittää. Soita on muodostunut juuri alaville maille, joille sadevettä kertyy. Suokasveista taas syntyy turvetta, kun kuolleiden kasvien maatuminen jää puolitiehen kosteiden ja viileiden olojen vuoksi.
 Pohjanmaan lisäksi turvepeltoja on erityisesti Kainuussa ja Lapissa. Eniten niitä viljellään juuri nautakarjatiloilla.
 Koko Suomessa suomaalle on raivattu yhteensä 270 000 hehtaaria peltoa. Ne kattavat reilut kymmenen prosenttia kaikesta peltoalasta.
 Riikka Mathlin ja Pauli Lämsä viljelevät turvepelloilla kuiviketta ja rehua maitotilansa karjalle. Timo Nykyri / Yle
 Lämsä esittelee yhtä  turvepelloistaan, jonkaraivaamiseen on ollut aikanaan hieman yllättävä syy.
 Lannoiteyhtiö hankki suometsän 1970-luvulla. Elettiin öljykriisin aikaa. Yhtiö halusi nostaa suolta turvetta ja tehdä siitä biopolttoainetta, jolla korvattaisiin nopeasti kallistunutta öljyä.
 Yhtiö kaatoi puut ja kaivoi ojat, jotta märkä suomaa kuivaisi. Suunnitelma polttoaineesta jäi puolitiehen, ja pelto alkoi kasvaa uudelleen metsää.
 Lämsä ja Mathlin ostivat pellon joitain vuosia sitten, kaatoivat puut uudelleen ja alkoivat viljellä ruokohelpeä.
 Maanviljelijäpariskunta tietää hyvin, mitä turvepellon raivaamisesta seuraa.
 Kun puut kaadetaan ja maa kuivataan ojien avulla, ensimmäinen pala hiilidioksidia imevää hiilinielua lähtee puiden mukana.
 Märän maan kuivuttua tapahtuu se, mikä tekee juuri pelloista varsinaisia maatalouden ilmastopahiksia: eloperäisestä turvemaasta alkaa haihtua hiiltä ilmakehään.
 Mutta eivät Lämsä ja Mathlin peltoa huvikseen raivanneet.
 – Raivauksen syitä ovat valmiin peltomaan kallis hinta ja huono saatavuus, Lämsä sanoo.
 Soiden päätyminen pelloiksi  ei ole historiallisestikaan sattumaa, vaan niiden avulla on Suomessa ratkottu kiperiä tilanteita ennenkin.
 Juuri turvepelloilla alettiin viljellä ruokaa, kun suomalaiset kärvistelivät nälänhädässä 1800-luvun lopulla.
 Maatalouskoneita ei ollut, ja pehmeän, kivettömän suon pystyi raivaamaan pelloksi hevosen ja lapion avulla. Aikana ennen väkilannoitteita eloperäinen maa taas tarjosi viljelykasveille ravinteita.
 Nyt koneita on ja lannoitteita riittää. Ja usein turvepelto alkaa ajan myötä tuottaa huonosti, kun turve kuluu ja ojitus madaltuu. Silloin pellosta tulee liian märkä tavanomaiseen tuotantoon.
 Luonnonvarakeskuksen arvion mukaan turvepelloista lähes kolmannes, 70 000 hehtaaria, tuottaa satoa heikosti. Täysin tuottamattomassa käytössä turvepeltoja on 30 000 hehtaaria.
 Ne ovat käytännössä pelkkiä päästölähteitä.
 Tutkijat ovatkin suositelleet poliitikoille turvepeltojen päästöihin tarttumista jo pitkään. Niistä kun olisi varaa vähentää jopa ilman, että tarvitsisi puuttua kotimaisen ruuan tuotantoon.
 Pauli Lämsä aikoo kylvää muun muassa ruokohelpeä kosteikkoviljelmäksi muuttuvalle pellolleen. Timo Nykyri / Yle
 Lämsä ja Mathlin  eivätole jääneet odottelemaan poliitikkojen päätöksiä. He ovat vapaaehtoisesti mukana Luonnonvarakeskuksen hankkeessa, jossa kokeillaan kosteikkoviljelyä.
 Lämsä on aikeissa muuttaa juuri öljykriisin vuoksi raivatun pellon kosteikkoviljelmäksi.
 Se tarkoittaa käytännössä, että pellon kuivattamiseen kaivetut ojat padotaan tai tukitaan. Kun vedenpinta sadeveden avulla nousee takaisin samaan korkeuteen kuin suomaalla aikanaan, hiilipäästöt alkavat vähentyä.
 Epävarmuustekijöitä on silti paljon. Mitkä kasvit pärjäävät kosteikolla ja onko juuri niille markkinoita?
 Siitäkään ei ole täyttä varmuutta, mitä päästöille kosteikkoviljelyssä aivan tarkalleen tapahtuu. Kansainvälisestä tutkimuksesta tiedetään, että päästöjen pitäisi vähentyä ainakin 30 prosenttia – tai ehkä jopa loppua kokonaan.
 – Päästöjen lopettaminen täysin voi olla vaikeaa. Mutta kosteikkoviljely mahdollistaa myytävän tai tilalla hyödynnettävän kasvin tuotannon samalla, kun turpeen hajoaminen hidastuu, tutkimusprofessori  Kristiina Regina  Luonnonvarakeskuksesta sanoo.
 Suomessa ei ole vielä lainkaan varsinaisia kosteikkoviljelijöitä. On vain yksittäisiä peltoja, joilla kokeillaan ja tutkitaan.
 Lämsänkin ensimmäinen yritys viime kesänä epäonnistui.
 Kesä oli kuiva, vedenpintaa ei pellolla sateiden puuttuessa saatu ylös. Osmankäämi, josta Lämsä kaavailee karjalle rehua, kuoli.
 Ensi kesänä vuorossa on uusi yritys. Pariskunta viljelee myös kosteissa oloissa varmemmin viihtyvää ruokohelpeä, josta saa kuiviketta karjalle. Muita lähes varmoja kosteikkokasveja on paju, josta taas olisi energiantuotantoon.
 Lämsä tarvitsee sadon oman tilansa käyttöönsä. Mutta jos kosteikkoviljelyyn siirryttäisiin isommassa mittakaavassa, löytyisikö sadolle ostajia?
 – Vai olisiko tämä sitten palvelua, jota valtio ostaa meiltä, Lämsä pohtii.
 Pauli Lämsä näkee keittiönsä ikkunasta, että ilmasto on jo muuttunut Pohjanmaan korkeudella. Timo Nykyri / Yle
 Lämsälle ja Mathlinille  ilmastonmuutos on jo arkea. Sään muuttumisen näkee keittiön ikkunan takana ja oman pellon reunalla.
 Pariskunta kertoo, että luonnon keskellä eläminen synnyttää luonnostaan halun pitää huolta ympäristöstä.
 Koko elinkeino myös riippuu ilmastosta.
 Ilmaston lämpenemisestä seuraa kuivuutta, rankkasateita, tulvia, uusia kasvitauteja ja tuholaisia.
 – Kyllä sään muutoksen huomaa täällä. On kiire, tietenkin, Mathlin sanoo.
 Mutta vaikka ilmastotoimet tuntuvat tärkeiltä, molempia harmittaa. Keskustelu maatalouden päästöistä tuntuu poukkoilevan. Mediassa puhuvat poliitikot ja tutkijat, eivät viljelijät.
 Tunnelmat alalla eivät ole kovin valoisia. Kun Luonnonvarakeskus tutki viljelijöiden asenteita ilmastotoimia kohtaan, muutamassa vuodessa tapahtui selvä muutos.
 Vielä kolme vuotta sitten maanviljelijät kannattivat päästöjen vähentämistä enemmän kuin ilmastonmuutoksen sopeutumiseen tähtääviä toimia. Enemmistö maanviljelijöistä myös ajatteli olevansa itse vastuussa ilmastonmuutoksen torjumisesta.
 Viime vuonna tehdyssä kyselyssä enemmistö viljelijöistä oli kallistunut kannattamaan ilmastonmuutokseen sopeutumista hillinnän sijaan.
 Tutkija  Jaana Sorvalin  mukaan muutokseen vaikuttaa se, että maataloutta koskeva ilmastokeskustelu on parissa vuodessa lisääntynyt. Tietoa konkreettisista toimista, joita maatiloilla voitaisiin ottaa käyttöön, ei kuitenkaan ole ollut.
 Kyselyn tulos kertoo myös, että monet maanviljelijät ovat kokeneet ilmastokeskustelun syyllistävänä ja epäoikeudenmukaisena.
 – On epäselvää, mitä se ilmastonmuutoksen hillintä maatiloilla tarkoittaa. Samalla viljelijät ovat kokeneet, että päästöjen vähentäminen olisi ainoastaan heidän harteillaan.
 Kyselyn vastauksissa korostui huoli taloudesta. Sorvalin mukaan alan kannattavuus on paikoin niin huono, että maanviljelivät eivät aina pysty maksamaan itselleen palkkaa.
 – Huonon tilanteen päälle tulee vielä se, että ilmastokeskustelun myötä tuntuisi tulevan lisätyötä ja velvoitteita, joiden kustannuksista tai korvauksista ei ole tietoa.
 Tulevaisuuden suunnittelu on vaikeaa ja voimattomuuden tunne kasvaa, Sorvali sanoo. Hänen mukaansa maanviljelijät kaipaisivat pikaisesti selkeitä ohjeita ja toimintatapoja.
 Erityisesti turvepeltojen omistajia pohditutti kyselyssä juuri maatalouden ilmastopolitiikkaa koskevien päätösten puuttuminen.
 Riikka Mathlinin ja Pauli Lämsän omistamista pelloista noin kolmannes on turvepeltoja. Se on pohjanmaalaisille maanviljelijöille tavallinen määrä. Timo Nykyri / Yle
 Lämsäkin kertoo kokevansa , että toimia maatilalla ei tueta tarpeeksi. Hän on jo ollut aktiivinen ympäristön ja vesistön suojelussa.
 Lämsä on hakenut tukea esimerkiksi suojavyöhykkeen perustamiseen. Sen avulla peltojen ravinteiden valuminen vesistöön estyy. Tukirahat kuitenkin loppuivat kesken.
 Kun hallitus viime vuonna jakoi viisi miljardia euroa tukea joutomaiden metsittämiseen, haku ruuhkautui nopeasti. Uusien metsien avulla on tarkoitus kasvattaa hiilinielua.
 Muutama viikko sitten hallitus taas väänsi päästöjen vähentämisestä budjettineuvotteluissa. Tuolloin paperille saatiin yksi turvepeltoihin iskevä toimi. Peltoja päätettiin siirtää kosteikkoviljelyyn yhteensä 30 000 hehtaaria.
 Päätös tukirahoista kuitenkin siirtyi kevääseen. Eikä vielä ei ole tietoa siitäkään, kenelle rahat ohjataan ja miten.
 – Se kuvastaa tilanteen epäselvyyttä. Tukia on myös leimannut kokeellisuus, niissä ei ole pitkäjänteisyyttä, Lämsä sanoo.
 Riikka Mathlinin mukaan ilmastotoimilla on kiire, mutta maataloudessa muutoksia ei voi tehdä nopealla aikataululla. Timo Nykyri / Yle
 Vielä isompi kysymys  on, millaista päästövähennystä oikeastaan tavoitellaan?
 Maataloudelle ei nimittäin ole asetettu poliittista vähennystavoitetta. Muilla sektoreilla tavoitteet ovat selvät. Esimerkiksi liikenteessä päästöjen pitää puolittua vuoteen 2030 mennessä.
 Eikä tavoitteen laatimiseen ole edes yksimielisyyttä. Julkinen keskustelu alkoi vasta hiljan, kun ilmasto- ja ympäristöministeri  Krista Mikkonen  (vihr.) vaati maataloudelle  omaa tavoitetta, ja maa- ja metsätalousminsisteri  Jari Leppä  (kesk.)  tyrmäsi sen .
 Tilanne on ristiriitainen, sillä jopa alan etujärjestö  MTK on esittänyt tiekartassaan , että 29 prosentin vähennys päästöihin olisi maataloudessa mahdollinen.
 Nyt päättyneissä budjettineuvotteluissa hallitus päätyi sen sijaan vähentämään 0,4 megatonnia päästöjä.
 Maankäyttöä eli esimerkiksi peltoja koskevia päätöksiä on tarkoitus tehdä kuluvan syksyn aikana. Mutta budjettineuvotteluissa tehty vähennys on pieni, vain pari prosenttia alan kaikista päästöistä.
 Jaana Sorvali pelkää, että selvän ilmastopolitiikan puuttuminen voi ajaa viljelijöitä alalta. Epätietoisuus voi vaikuttaa erityisesti nuorten, tilan jatkamista harkitsevien viljelijöiden ajatuksiin tulevaisuudesta.
 – Meidän kotimainen ruuantuotanto voi olla kriisissä siksi, että viljelijät siirtyvät muihin töihin. Silloin meillä ei ole ruuantuotantoa eikä hiiliviljelyä.
 Kaiken pohjalla pakkaa  sekoittavat maataloustuet.
 Nyt maanviljelijöille maksetaan tukea sen perusteella, kuinka montaa hehtaaria peltoa hän hallinnoi. Tuet edellyttävät pellon hoitamista, mutta varsinaista satoa ei ole pakko korjata.
 Kun Lämsä ja Mathlin haluavat ostaa lisää peltoa, sitä ei välttämättä ole tarjolla. Joku toinen taas saattaa pitää peltonsa, vaikka ei sitä tarvitsekaan, pelkkien tukien vuoksi tai muista syistä.
 Luonnonvarakeskus arvioi, että Suomessa on noin 13 000 hehtaaria turvepeltoa, joista nostetaan maataloustukea, mutta joilla ei ole viimeiseen kymmeneen vuoteen tuotettu ruokaa tai rehua.
 Se tarkoittaa, että tukieuroja palaa muuhunkin kuin ruuantuotantoon.
 Lämsän ja Mathlinin maatalousyrityksen tuloista kolmannes tulee peltoihin ja karjaan liittyvistä tuista. Lämsä olisi silti valmis kuoppaamaan koko tukisysteemin.
 – Jos maidon hintaa saisi nostaa hieman, se tuotanto kannattaisi ilman tukiakin.
 Samalla myös markkinat eli kuluttajat pääsisivät ohjaamaan paremmin sitä, millaisia tuotteita halutaan. Nyt tuet kompensoivat osittain esimerkiksi lihankysynnän laskua.
 Entä miltä tuntuu , kun omaa elinkeinoa varjostavat isot, ratkaisemattomat ilmastokysymykset?
 Hurjimmissa skenaarioissa onpovattu, että maataloudelle käy kuten energiaturpeen tuottajille on käynyt.
 Turveyrittäjät syöksyivät ahdinkoon, koska poliittisia päätöksiä ei tehty ajoissa. Lopulta EU:n päästökauppa teki tehtävänsä, ja kohonnut päästöoikeuden hinta korjasi raskaasti hiilidioksidipäästöjä tuottavan polttoaineen pois energiamarkkinoilta.
 Koko elinkeino meni monelta hetkessä alta. Aiheutui paljon inhimillistä kärsimystä.
 Maataloudenkin kohdalla päästöjen vähentäminen on vääjäämätöntä, kun maailma kulkee kohti hiilineutraaliutta ja lopulta päästöjen lopettamista.
 Pelottaako, että elinkeino lakkaa kokonaan?
 – Onhan se pahin pelko. Mutta jotainhan ihmiset syövät, on se sitten maitoa tai jotain kasviperäistä. Yritämme tutkia ja toimia ennakkoluulottomasti, Mathlin sanoo.
 Lämsä taas on valmis suurinkiin muutoksiin. Hänelle sopii sekin, että ruuantuotannon oheen tulee toinenkin merkittävä viljelytehtävä.
 – Jos halutaan väkisin ajaa päästöt alas, ollaan sitten hiiliviljelijöitä ja päästöjen vähentäjiä. Kyllä siihenkin kannatusta löytyy.
 Lue lisää:
 Turvepelloilla piilee mahdollisuus helppoihin ja nopeisiin päästövähennyksiin, mutta uudet maataloustuet eivät tällaisiin ilmastotoimiin kannusta
 Kun isä kuoli turvesuolle, Harrille jäi bisnes josta poliitikot riitelevät, vaikka peli on jo hävitty – "Pahantekijän roolissa oleminen on raskasta pitemmän päälle"

Turvepellot pelastivat Suomen nälänhädältä, nyt niistä etsitään ratkaisua päästöihin – viljelijä kertoo, miksi maatalouden ilmastotoimet jumittavat


Summary: Puolitoista vuotta sitten tiedot yrityksestä olivat Lauri Lylyn mukaan ihan erilaiset. Silloin Uroksesta tuli Tampereen areenan nimikkosponsori ja kaupungilla oli kovia odotuksia uusista työpaikoista.

Tampereen entinen pormestari  Lauri Lyly  (sd.) on pettynyt siihen, millaisia uutisia teknologiayhtiö Uroksesta on kuulunut viime aikoina.  Yhtiöltä vaaditaan yli  15 miljoonan euron velkasaatavia käräjäoikeudessa.
 1,5 vuotta sitten tiedot yrityksestä olivat Lylyn mukaan erilaiset. Silloin Uroksesta tuli Tampereen areenan nimikkosponsori.
 Yle selvitti keskiviikkona, mitä lupauksia  teknologiayhtiö Uros antoi Tampereelle. Niistä yksi oli toimipiste Tampereelle ja 200 työpaikkaa. Myös yrityksen kansainväliset yhteydet kiinnostivat.
 Lyly sanoo, että areenayhtiö oli valinnut Uroksen nimisponsoriksi, minkä jälkeen se informoitiin kaupungille. Kaupunki on areenayhtiön vähemmistöomistaja.
 – Se oli ihan uusi yhtiö minulle, en ollut kuullut aiemmin yhtiöstä, Lyly kertoo.
 Uroksen kerrottiin Lylyn mukaan kehittävän Tampereella uusia teknologisia panostuksia ja areenan olevan siihen oiva markkinapaikka.
 – Se kuulosti silloin hyvältä ja myös Uros-yhtiön tiedot olivat silloin enemmän ajan tasalla kuin tänä päivänä.
 Yhtiö oli juuri kertonut yli sadan miljoonan euron voitoistaan. Kuulostivatko lupaukset liian hyviltä ollakseen totta?
 – Kyllä ne kuulostivat hyvältä, mutta aina kun isoja lupauksia annetaan, laitetaan pieni sordiino päälle. Ajateltiin kun nyt toteutuisi tämä sponsorisopimus ja siihen liittyvä kansainväliset yhteydet ja asiakaspinta Uroksen kautta, Lyly kertoo.
 200 työntekijää luvattiin, 1-2 tuli
 Yrityksen lupaamat 200 työpaikkaa olisi ollut Tampereelle kova juttu.
 – Niitä ei ole näkynyt vielä, täällä taitaa olla yksi tai kaksi työntekijää. Siihen lupaukseen on pitkä matka.
 Lyly kertoo suoraan olevansa pettynyt tilanteeseen.
 – Totta kai olen erittäin pettynyt. Mainehaitta areenayhtiölle on iso, kun pääsponsori on tällä tavalla julkisuudessa.
 Jos kohu pitkittyy, se mutkistuu ja muuttuu Lylyn mukaan hankalammaksi. Tampereen konsernijaoston nykyinen puheenjohtaja Lyly vihjaa, että silloin sopimuksesta voisi yrittää päästä eroon.
 – Itse uskon, että jos tästä ei päästä eteenpäin, muita kiinnostuneita varmaan löytyy.
 Voiko areenan nimi muuttua?
 – En lähde ennakoimaan. Tähän asti he ovat hoitaneet velvoitteensa, toivottavasti näin on jatkossakin.
 Tampereen kaupungilla on vähemmistöomistajana kova mielenkiinto nyt kuulla, miten Uros selvittää ongelmansa. Lyly uskoo, että myös muut areenayhtiön omistajat haluavat estää mainehaitan paisumisen.
 Tampereen kaupunki odotti Uros-yhteistyön tuovan myös uutta teknologista osaamista. Lylyn mukaan Tampere ei ole yhden toimijan varassa.
 – Me olemme smart city ja teemme asioita joka tapauksessa. Tampere on luova ja pystyy asioita kyllä hoitamaan niin, että saadaan asiat toteutettua.
 Lopuksi on pakko kysyä, olisiko jotain voinut tehdä toisin?
 – Ei näistä toimijoista tiedä, miten bisnekset ja muut menee. Vaikea niitä on ennustaa. Tämä on ensimmäinen tapaus meillä osakkuusyhtiöissä, jossa tällaista tapahtuu. Muuten sponsorisopimukset ovat menneet hyvin. Tästä otetaan opiksi, Lyly kertoo.
 Lue lisää:
 200 työpaikkaa ja kansainvälistä mainetta: Nämä neljä komeaa asiaa teknologiayhtiö Uros lupasi Tampereelle – selvitimme, miten kävi
 Tampereen areenan nimikkosponsorin Uroksen satumaiselta vaikuttanut taloustilanne herättää useita kysymyksiä – areena: yhtiö hoitanut velvoitteensa

Tampereen entinen pormestari pettynyt Uroksen ongelmista, mainehaitasta ja lupauksista: 200 työntekijää luvattiin, 1–2 tuli


Summary: Viikko sitten tapahtuneessa kerrostaloräjähdyksessä loukkaantui 16 ihmistä.

Göteborgin pelastusviranomaiset ovat löytäneet kuolleen miehen, jonka epäillään olleen syyllinen viikko sitten tapahtuneeseen suureen kerrostaloräjähdykseen.
 Ruumis löydettiin vedestä Stenpirenin matkakeskuksen edustalta. Asiasta kertoo esimerkiksi  ruotsalaislehti Aftonbladet .
 Miehen kuolinsyystä ei ole toistaiseksi tietoa.
 Lauttaliikenne Stenpirenin ja Lindholmspirenin välillä on keskeytetty.
 Miehestä oli annettu kansainvälinen etsintäkuulutus.
 Göteborgin Annedalissa tapahtui räjähdys viime viikon tiistaina. Poliisi on todennut, ettei räjähdys voinut tapahtua niinsanotusti luonnollisista syistä. Yksi mahdollinen syy räjähdykselle on se, että eräs jengirikollisuutta käsitelleen oikeudenkäynnin todistaja asui talossa.
 Poliisi etsii edelleen viisikymppistä miestä, jota epäillään Göteborgin räjähdyksestä – TT: miehen uskotaan olevan yhä Ruotsissa

Aftonbladet: Göteborgin pommi-iskusta epäilty mies löydetty kuolleena vedestä


Summary: Suomalais-meksikolainen Javier Torres on tanssija, koreografi, luennoitsija ja opettaja. Uusi taiteellinen johtaja valitaan 21. lokakuuta.

Suomen kansallisoopperan ja -baletin hallitus on valinnut  Javier Torres Lopezin  ehdolle Kansallisbaletin uudeksi taiteelliseksi johtajaksi. Hallitus tekee lopullisen valinnan 21. lokakuuta kuultuaan henkilöstöryhmiä.
 Torres on suomalais-meksikolainen tanssija, koreografi, opettaja ja luennoitsija. Hän työskenteli Kansallisbaletissa tanssijana vuosina 1991–2008, ja baletissa kuluneena syksynä nähdyssä  Prinsessa Ruususessa  oli Torresin tekemä koreografia.
 Ehdokasvalinnan perusteluina oli esimerkiksi Torresin yli 30-vuotinen ura koreografina ja opettajana, hyvät kansainväliset ja kotimaiset verkostot sekä vuorovaikutus- ja johtamistaidot.
 Kansallisbaletin taiteellinen johtaja työskentelee pääjohtajan alaisuudessa ja vastaa baletin ohjelmiston taiteellisesta suunnittelusta sekä kehittää Kansallisbaletin toimintaa.
 Tehtävä on määräaikainen ja kestää vuodesta 2022 vuoteen 2026. Kansallisbaletin nykyinen taiteellinen johtaja on  Madeleine Onne .
 Hakuprosessissa oli mukana 45 hakijaa 15 eri maasta.

Javier Torres Lopez on ehdolla Kansallisbaletin uudeksi taiteelliseksi johtajaksi


Summary: Tamperetta näytti houkuttavan Uroksessa ainakin sen lupaamat työpaikat, suurelta näyttänyt liikevaihto, kansainväliset yhteydet ja digitaalinen loikka, jota yritys tarjosi.

Tampereen  kaupungin jakamassa twiitissä  5. maaliskuuta 2020 seisoo neljä iloista miestä.
 Tampereen konsernijohtaja  Juha Yli-Rajala , Tampereen silloinen pormestari  Lauri Lyly  (sd.), Uroksen silloinen konsernijohtaja  Jerry Raatikainen  ja Tampereen areenan toimitusjohtaja  Marko Hurme  ovat tyytyväisiä.
 Tampereen Kannen areenan nimeksi tulee Uros Live, Tampereen kaupunki kertoo Twitterissä. Nimi herätti valtavaa keskustelua, mutta vähemmälle huomiolle jäi, mitä kaikkea teknologiayhtiö Uros lupasi 1,5 vuotta sitten Tampereelle.
 Uros on oululaistaustainen yhtiö, joka kertoo bisneksensä rakentuvan esineiden internetin ympärille. Yksinkertaistettuna yhtiö lisää asiakaskumppaniyritystensä laitteisiin pääsyn nettiin.
 Tamperetta näytti houkuttavan Uroksessa ainakin sen lupaamat työpaikat, sen suurelta näyttäneet liikevoitot ja kansainväliset yhteydet sekä digitaalinen loikka, jota yritys tarjosi.
 Silloinen pormestari Lauri Lyly oli tiedotustilaisuudessa innostunut.
 – Tampere sai paljon enemmän kuin pelkän uuden nimen, hän sanoi.
 Tampereen areenan Uros Live -nimi herätti varsinkin aluksi paljon keskustelua. Risto Degerman / Yle
 Lupaus 1. Uusia työpaikkoja
 Uroksen silloinen johtaja Jerry Raatikainen avasi tarkemmin  Aamulehden haastattelussa , mitä yhtiön suunnitelma tarkoittaa Tampereelle.
 Uros kertoi Raatikaisen mukaan perustavansa toimipisteen Tampereelle mahdollisesti vielä vuoden 2020 aikana, ja kahden vuoden sisällä työntekijämäärä voisi nousta 200 henkilöön.
 Miten on käynyt?
 Toimipistettä ja 200 uutta työpaikkaa ei tullut viime vuonna Tampereella ja niistä puhumisesta on luovuttu vähin äänin.
 Maaliskuussa Uros kertoi siirtävänsä pääkonttorinsa Oulusta Sveitsiin kesäkuun loppuun mennessä. Tuolloin yhtiöllä oli lähes sata työntekijää, eli Tampereen toimipiste olisi tuonut yhtiölle valtavasti lisää työntekijöitä.
 Raatikainen on vaihdettu Uroksessa uuteen johtajaan.
 Lauri Lyly (sd.) povasi Tampereen pormestarina ollessaan Uroksesta hyötyjä elinkeinoelämälle. Miikka Varila / Yle
 Lupaus 2. Kansainvälisyyttä ja rahaa
 Tamperetta houkutti Uroksessa kansainvälisyys ja komeilta näyttäneet talousluvut.
 Oululainen yhtiö nousi raskaaseen sarjaan vuonna 2018, kun se kertoi tehneensä 120 miljoonan euron liikevoiton.
 Uroksen yhteistyökumppanina on ollut muun muassa teknologiajätti Qualcomm. Raatikainen uskoi, että yhteistyö tulee hyödyttämään myös Tamperetta.
 – Olen varma, että kansainvälinen kiinnostus Tamperetta kohtaan kasvaa, Raatikainen sanoi Aamulehdessä.
 Myös Lyly uskoi yhteistyön hyödyttävän Tampereen elinkeinoelämää. Hän  kehui tiedotteessa Urosta kotimaisen teknologian  edelläkävijäksi.
 Miten on käynyt?
 Syksyllä 2021 Uroksesta on kantautunut huolestuttavia taloustietoja.
 Tuoreita tilinpäätöstietoja ei ole saatu, vaikka niitä on karhuttu. STT:n tietojen mukaan konsenin kanssa oli lähes tyhjä huikean tuloksen jälkeen.
 Yritykseltä peritään Helsingin käräjäoikeudessa 15 miljoonan euron saatavia.
 Nyt Tampereen haaveet kansainvälisestä maineesta ja rahoista ovat vastatuulessa.
  Lupaus 3. Digitaalinen loikka
 Tampere on saanut läpi historian työpaikkansa ja elantonsa uudesta tekniikasta. Milloin se on tarkoittanut metallituotteita tai puuvillaa, milloin Nokian kommunikaattoreita. Mitä muuta voi odottaakaan kaupungilta, jossa oli Pohjoismaiden ensimmäinen sähkövalo.
 Viime aikoina Tampere on keskittynyt luomaan työpaikkoja myös elämysteollisuuteen.
 Tähän Uroksen lupaukset istuivat 1,5 vuotta sitten kuin nenä päähän. Uros kertoi laajentavansa liiketoimintaansa digitaalisten kokemusten ja elämysten pariin.
 – Tuomme tekoälyä hyödyntävän alustamme avulla tapahtumien sidosryhmät yhteen samalla luoden yhtälön, jossa kaikki toimijat ja asiakkaat voittavat. Tapahtumaelämykset tulevat muuttumaan merkittävästi toimijoiden lisäksi myös kävijöiden näkökulmasta. Tämä on digiloikka koko tapahtumabisnekselle, ja Tampere on meille maailmanlaajuisesti ensimmäinen käyttöönottokohde,  Raatikainen sanoi tiedotteessa.
 1,5 vuotta sitten kerrottiin, että tapahtumalipun ostaneelle avautuu mahdollisuus varata esimerkiksi hotellihuone, ostaa matkaliput ja varata pöytä ravintolasta.
 Visiot olivat kovia. Tampereelle pian valmistuvasta areenasta sanottiin tiedotteessa, että se ottaa paikkansa Suomen lisäksi myös Euroopan ykkösareenana. Tässä Uroksen tuotteiden ja palveluiden piti auttaa.
 – Odotamme innolla Uroksen kanssa työskentelyä ja sitä että rakennamme heidän kanssaan areenan palveluista yhtenäisen digitaalisen ekosysteemin, areenan toimitusjohtaja  Marko Hurme  kertoi samassa tiedotteessa.
 Miten on käynyt?
 Tämän näkee vasta sitten kun areena aukeaa joulukuussa tai areenayhtiö kertoo asiasta. Miten sen tekniikka toimii ja millaisia uusia palveluita se tarjoaa?
 Ainakin tällä viikolla Hurme vakuutti,  että Uros-uutiset eivät vaikuta areenan käynnistämiseen, valmistumiseen tai sen operointiin.
 Tampereen areenan avajaisia vietetään joulukuussa. Marko Melto / Yle
 Lupaus 4. Sponsoriraha
 Tampereen areenan omistavat hankkeen sijoittajat eli LähiTapiola, OP ja Ilmarinen sekä SRV ja vähemmistöosuudella Tampereen kaupunki.
 Uros Groupilla ei ole omistussuhdetta areenaan.
 Se on kuitenkin nimikkosponsoroija eli areena saa siltä rahaa. Paljonko, sitä eivät osapuolet kerro.
 Miten on käynyt?
 Tällä hetkellä Tampereen areenalla ei ole saatavia Uros Oy:lta. Uros ja Tampereen areena tekivät kymmenen vuoden yhteistyösopimuksen.
 Tiistaina Uros Liven toimitusjohtaja Marko Hurme ei suostunut sanomaan, tarkoittaako tämä sitä, että Uros maksaa sponsoroinnista vuosittain ja kansiyhtiöllä olisi näin paljon saatavia firmalta. Hurme ei halua avata markkinointisopimusta tarkemmin, koska se on liikesalaisuus.
 Aiemmin Hurme on sanonut, että jos sponsoroija ei noudata sopimuksia, sopimus voidaan purkaa.
 Areenayhtiö odottaa perjantaina Uroksen kirjallista vastausta.
 Lue lisää:
 Tampereen areenan nimikkosponsorin Uroksen satumaiselta vaikuttanut taloustilanne herättää useita kysymyksiä – areena: yhtiö hoitanut velvoitteensa

200 työpaikkaa ja kansainvälistä mainetta: Nämä neljä komeaa asiaa teknologiayhtiö Uros lupasi Tampereelle – selvitimme, miten kävi


Summary: Onnettomuustutkintakeskuksen johtajan mielestä parannustöitä ei tehdä oikeassa järjestyksessä. Väylävirasto sanoo, että riskiluokitus on ykkösprioriteetti.

Tasoristeysturvallisuutta on parannettu Suomessa vuosia, mutta edelleen risteyksissä sattuu keskimäärin parikymmentä onnettomuutta vuodessa.
 Tämä vuosi on kahta edellistä synkempi, sillä onnettomuuksia on sattunut jo tähän mennessä 22, kun viime ja toissa vuonna niitä tapahtui 16 kumpanakin.
 Onnettomuustutkintakeskuksen johtajan  Veli-Pekka Nurmen  mukaan Suomen ongelmaa ei paranneta oikeassa järjestyksessä eli pahimmista vaaranpaikoista aloittaen.
 Nurmi  kritisoi tilannetta  Ylen haastattelussa päivälleen vuotta ennen tiistaista Kaskisten onnettomuutta, jossa loukkaantui kahdeksan ihmistä. Risteyksen vaarat ovat olleet tiedossa, sillä paikassa on sattunut 2000-luvulla ennen tätä neljä onnettomuutta.
 Lue lisää:   Poliisi tutkii ratakuorma-auton ja koulubussin törmäystä törkeänä liikenneturvallisuuden vaarantamisena – tasoristeys tiedettiin vaaralliseksi Kaskisissa
 Otkesin johtajan mukaan turvallisuus ei ole vuodessa parantunut.
 – Edelleen meillä on useita kymmeniä mahdottomia tasoristeyksiä. Kaikkiaan tasoristeyksiä on parituhatta, ja kansainvälisessä vertailussa Suomen tasoristeysturvallisuus ei ole kovin häävillä tasolla, sanoo Veli-Pekka Nurmi.
 Nurmen mahdottomaksi luonnehtimia tasoristeyksiä on noin 60 eri puolilla maata. Erityisen riskialttiin risteyksestä tekee näkemäalueen suppeus, sillä tasoristeystä lähestyvän on nähtävä molempiin suuntiin riittävän pitkälle.
 – Mahdottomissa risteyksissä alue on niin suppea, että jos juna tulee suurinta sallittua nopeutta juuri kun ollaan ylittämässä tasoristeystä, allejäänti on varma. Näkemäalue on niin lyhyt että yli ei voi ehtiä kuin tuurilla, ja se ei ole oikein hyvä taktiikka tällaisessa, sanoo Veli-Pekka Nurmi.
 Väylävirasto: Riskialttius on ykkösprioriteetti
 Meneillään olevassa tasoristeysohjelmassa poistetaan tai parannetaan viiden vuoden aikana 430 risteystä.
 Väylävirasto on inventoinut kaikki tasoristeykset ja luokitellut ne seitsemänportaisella asteikolla. Kuudennessa ja seitsemännessä riskiluokassa on risteyksistä vain 10 prosenttia, mutta näissä paikoissa tapahtuu 57 prosenttia onnettomuuksista.
 Olosuhdeluokituksessa painavat radan nopeus, näkemäalue, turvalaitteet ja liikennemäärä sekä onnettomuustilastot.
 Tasoristeysohjelman toteuttamisessa riskialttius on ykkösprioriteetti, sanoo Väyläviraston asiantuntija  Jarmo Koistinen . Alkuun lähdettiin ottamalla tasoristeykset riskiluokituksen kärjestä, vertaamalla vuorokauden keskiliikennettä ja keskittymällä aluksi niihin, joissa liikennettä on eniten.
 Sen rinnalle on tullut metodi, jossa lähekkäin olevat tasoristeykset hoidetaan samalla kertaa esimerkiksi niin, että neljästä risteyksestä kolme poistetaan ja liikenne ohjataan yhden paranneltavan risteyksen kautta.
 – Kahdella kärjellä mennään: riskialttius on prioriteetti ykkönen ja sivussa tulevat kokonaisuudet, sanoo Koistinen.
 Väylän turvallisuusarvioinnin mukaan jo tehdyt toimet vähentävät onnettomuuksia, mutta kyseessä on vielä ennuste. Toisaalta työtä riittää.
 – 400 on hyvä alku, mutta työtä on moneksi, moneksi vuodeksi, sanoo Koistinen.
 Kaskisten tasoristeys on yksi Seinäjoki–Kaskinen-radan 157 tasoristeyksestä. Tiistainen onnettomuus oli tämän vuosituhannen viides kyseisessä risteyksessä. Hans Holmgren / Yle
 Koistinen muistuttaa, että aina onnettomuudet eivät ole kiinni pelkästään tasoristeyksen olosuhteista, vaan myös tienkäyttäjien käyttäytymisestä.
 Kohteiden lista kasvaa kun työ etenee
 Vielä viime vuoden lopussa Suomessa oli 2 600 tasoristeystä, niistä 70 prosenttia vartioimattomia. Valtion rataverkon tasoristeyksistä on yksityisteillä.
 Tasoristeysturvallisuuden parantamisohjelma vuosille 2018–2021 piti ensin sisällään 65 kohdetta, mutta työn edetessä lista on kasvanut ja hanke jatkunut vuodella.
 Viime vuoden lopussa parannettuja ja poistettuja tasoristeyksiä oli ohjelmassa 151. Nyt poistettavia tai parannettavia tasoristeyksiä on vielä listalla 280.
 – Kyse on siitä, paljonko määrärahojen puitteissa pystytään poistamaan, sanoo liikenneturvallisuuden asiantuntija Jarmo Koistinen Väylävirastosta.
 Tasoristeysten poistaminen on kallista, ja siksi Onnettomuustutkimuskeskus on suositellut korvaavan puolipuomilaitoksen sijasta kevyempiä ja halvempia ratkaisuja.
 – Nykyteknologialla voisi hyödyntää halvempia ratkaisuja, mutta niihin ei ole haluttu lähteä.
 Väylävirasto asensi viime vuonna puolipuomilaitoksia halvempia tasoristeysvaloja viime vuonna 21 kappaletta Lahti–Heinola-rataosalle. Tällä hetkellä Väylävirasto määrittelee Jarmo Koistisen mukaan valoille tekniset ehdot, jotta niitä voidaan tilata helpommin muille rataosille.
 Tasoristeysohjelmasta  voit lukea Väylän sivuilta.
 Otkes: Tutkimustietoa on jo tarpeeksi
 Onnettomuustutkintakeskus tutkii enää vain hyvin harvoja tasoristeysonnettomuuksia, vaikka niissä tulisi kuolonuhreja. Suurimman osan tutkivat Onnettomuustietoinstituutin alueelliset tutkijalautakunnat.
 Veli-Pekka Nurmen mukaan tutkimustietoa on tarpeeksi, samoin suosituksia.
 Hän kehottaa kuntia luomaan painetta turvallisuuden parantamiseksi. Edes traagiset onnettomuudet eivät välttämättä muuta tilannetta.
 – Näyttää ettei tässä auta mikään. Nämä mahdottomat risteykset ovat olleet pitkään radanhaltijan tiedossa, sanoo Nurmi.
 Onnettomuustutkintakeskus päättää tämän viikon aikana, tehdäänkö Kaskisten onnettomuudesta turvallisuustutkinta. Se näyttää todennäköiseltä. Paikkatutkinta tehtiin jo tiistaina.
 – Kyseessä oli vakava tilanne ja siinä oli ainekset erittäin vakavaan onnettomuuteen, sanoo erikoistutkija  Lasse Laatta  Otkesista.

 Seinäjoki–Kaskinen-radalla eli Suupohjan radalla on 157 tasoristeystä, joista 16 on mukana tasoristeysohjelmassa. Myös Kaskisten tasoristeys on listalla. Kaupunkialueella sijaitseva risteys on kuitenkin hankala, ja ensiavuksi on suunniteltu nopeuden laskua.
 Väylä on aiemmin päättänyt lakkauttaa Suupohjan radan kunnossapidon 2022 lopussa, mutta lisääntyneen liikenteen vuoksi tilanteesta tehdään uusi arviointi. Sen jälkeen päätetään, jatkuuko kunnossapito myös vuonna 2023.

Tasoristeysonnettomuuksissa menossa synkkä vuosi – Onnettomuustutkintakeskuksen mukaan pahimpia paikkoja on yhä liikaa: "Yli ei voi ehtiä kuin tuurilla"


Summary: Yhtiön suurimman investoinnin arvo on 48 miljoonaa euroa ja se nostaa yrityksen yhdeksi Suomen suurimmista sahoista.

Koskisen Oy toteuttaa Kärkölään Päijät-Hämeeseen 48 miljoonan euron arvoisen puunjalostusyksikön, jonka tuotannollinen toiminta käynnistyy kesällä 2023. Uuden yksikön vuosituotanto on alkuvaiheessa 400 000 kuutiota havusahatavaraa.
 Kyseessä on Koskisen Oy:n historian suurin investointi, ja se on jatkoa viime vuonna tehdylle jalostuskapasiteetin laajennukselle sekä voimalainvestoinnille, jolla yksikön lämmöntuotanto muutettiin täysin biopohjaiseksi.
 Koskisen Oy on yli 900 työntekijällään Päijät-Hämeen suurin teollinen työnantaja. Yhtiö arvioi  tiedotteessaan , että uuden investoinnin työllisyysvaikutus rakennusvaiheessa olisi noin 70 henkilötyövuotta.
 – Uusi tuotantolinja yhdistettynä suureen jalostuskapasiteettiimme, tekee Koskisen sahateollisuudesta yhden toimialansa kilpailukykyisimmistä ja jalostusasteeltaan korkeimmista toimijoista Suomessa, sanoo Koskisen konsernin toimitusjohtaja  Jukka Pahta  tiedotteessa.
 Uutinen täydentyy.
 Lisää  Päijät-Hämeen  uutisia Yle Areenassa: kuuntele, katsele ja lue mitä lähelläsi tapahtuu.

Koskisen Oy:ltä jätti-investointi Kärkölään: huippumodernin puunjalostusyksikön toiminta käynnistyy kesällä 2023


Summary: 17-vuotias Ilmari Pensala kiinnostui Elokapinasta ensimmäisen kerran yhdeksännellä luokalla. Liikkeen toimintaan osallistuminen huoletti vanhempia alkuun. Nyt lihansyönti on vähentynyt, ja Pensalat tukevat lastaan aktivismissa.

Lokakuu, 2020: noin viisikymmentä henkeä istuu Unioninkadulla ja vaatii Suomen hallitukselta ilmastonmuutoksen vastaisia toimia. Jossain vaiheessa nämä Elokapinan mielenosoittajat päättävät levittäytyä Unioninkadulta Kaisaniemekadulle.
 Poliisi käskee mielenosoittajia siirtymään, mutta nämä jäävät paikalleen.
 Mukana on ensimmäistä kertaa kansalaistottelemattomuutta harjoittava lukiolainen  Ilmari Pensala , 17. Kyseessä on myös ensimmäinen kerta, kun Ilmari kokee, miltä pippurisumute tuntuu kasvoilla.
 Ilmarin isä,  Tuomas Pensala , viettää tällä välin aikaa tyttärensä ja tämän ystävän kanssa uimahallissa. Uiminen jää kuitenkin lyhyeen, kun ystävä loukkaa itsensä.
 Pian Tuomas saa kuulla myös perheen keskimmäisen lapsen loukanneen kätensä jalkapallo-ottelussa. Matka jatkuu röntgenkuvauksiin.
 Päivän kolmannesta epäonnesta Tuomas lukee poikkeuksellisesti uutisista.
 – Katselin lääkäriasemalla kuvaa, jossa poliisi sumuttaa suoraan päin ihmisiä. Siinä oli vähän muita ylempänä henkilö, jonka pää ei näy sumupilvestä ollenkaan. Sitten katsoin, että hetkinen, tuolla tyypillähän on Ilmarin reppu ja housut. Tuohan on Ilmari, Tuomas muistelee.
 Hän on aiemmin päivällä käynyt katsomassa poikaansa mielenosoituksessa, mutta nyt Ilmariin ei enää saa yhteyttä. Huoli oman pojan hyvinvoinnista nostaa heti päätään.
 – Mitä tuo sumu tekee, kun sitä ruiskuttaa noin läheltä silmiin?
 Pian poliisi soittaa Tuomakselle, joka saa huojennuksekseen tietää, että Ilmarilla ei ole vakavia vammoja.
 Päivä jatkuu siis putkavierailulla, jossa Tuomas maksaa poikansa sakot – noin 42 euroa, onhan Ilmari alaikäinen, jolla on nollatulot.
 Kotimatka ajetaan auton ikkunat auki, jotta pippurisumutteen katku ei tuntuisi nenässä.
 Ilmari Pensala oli henkisesti valmistautunut kiinniotetuksi tulemiseen, mutta pippurisumute tuli hänelle yllätyksenä mielenosoituksessa lokakuussa 2020. Lukijan kuva
 Kaisaniemenkadun sumutuksesta on kulunut nyt noin vuosi, eikä kansalaistottelemattomuus jäänyt hänellä siihen. Lähiaikoina Ilmari on ollut mukana tukkimassa Helsingin Mannerheimintietä.
 Miten Pensalan perhe on päätynyt tilanteeseen, jossa päivään kuuluu välillä yhden perheenjäsenen noutaminen putkasta?
 Kuuntele Takaisin Pasilaan -podcastista, mitä Ilmari ja Tuomas ajattelevat Elokapinaan kohdistuvasta kritiikistä, ja millaisia keskusteluja heillä on kotona käyty

 Elokapinan keinot epäilyttivät vanhempia alkuun
 Yhdeksännellä luokalla Ilmari kiinnostui ilmastoaktivismista. Häneen vetosivat erityisesti Fridays for Future- liikkeen perustaja  Greta Thurnbergin  puheet sekä ympäristöjärjestö Greenpeace.
 – Aloin miettiä, että miksi näitä juttuja ei ole kerrottu minulle. Miksi en tiedä tätä? Miksi kaikki eivät tiedä, että valtio ei tee tarpeeksi ilmastonmuutoksen eteen? Ilmari kertoo.
 Kaverin kautta Ilmari tutustui Elokapinaan, ja kävi pahimpien korona-sulkujen jälkeen liikkeen perehdytyskurssin.
 Mikään itsestäänselvyys Ilmarin osallisuus Elokapinan toiminnassa ei kuitenkaan ollut, sillä Elonkapinan toimintatapoihin kuuluu myös kansalaistottelemattomuus.
 Tämä herätti huolta Ilmarin vanhemmissa.
 – Kiinniottaminen huolestutti, ja viekö tällaiset toimintatavat keskustelua eteenpäin. Tai tuleeko putkaan joutumisesta jotain merkintöjä ja sulkeeko se pois jotain tulevaisuuden polkuja, Ilmari kertoo kotona käydyistä keskusteluista.
 – Asia on ilman muuta tärkeä ja hyvä, ja kaikki tuki sille. Alussa juuri mietittiin, että onko tämä se oikea tapa ja palveleeko se tarkoitusta. Nämä olivat ne ensimmäiset reaktiot, Tuomas sanoo.
 Tuttavaperhe vakuutti Ilmarin vanhemmat aktivismin keinoista
 Kansalaistottelemattomuudesta käytiinkin Pensalan perheessä useita keskusteluja. Ilmari oli kuitenkin vakaasti päättänyt osallistua mielenilmauksiin.
 – Voidaan keskustella aiheesta, mutta olen silti menossa osoittamaan mieltäni, Ilmari kertoo ilmaisseensa itseään.
 Vanhemmat selvittivät Ilmarin kanssa yhdessä, millaisia rajoja ja riskejä aktivismiin liittyy. He kääntyivät tässä vaiheessa myös erään aktivisimia harjoittavan tuttavaperheensä puoleen.
 Tuttavaperheen kanssa Pensalat kävivät keskustelua kansalaistottelemattomuuden pitkästä historiasta ja sen hyödyistä.
 Nämä keskustelut antoivat paljon uutta tietoa ja ymmärrystä aktivismista, ja Ilmarillekin heltisi vanhempien siunaus osallistua mielenosoituksiin.
 Elokapina herättää keskustelua somen lisäksi Tuomaksen työpaikalla
 Elokapinan toimintapa on herättänyt Pensalan perheen lisäksi keskustelua niin sosiaalisen median alustoilla kuin mediassa.
 Esimerkiksi kansanedustaja  Mikko Kärnä  twiittasi:“Liikkeen toimintatavat muistuttavat kyllä järjestäytynyttä rikollisuutta, jopa terrorismia”, ja Iltasanomien pääkirjoituksessa liikkeen toimintatapoja kuvailtiin "äärikeinoiksi".
 Keskustelu on pyörinyt pitkälti liikkeen toimintatavoissa sen vaatimusten sijaan.
 Ilmari Pensala ja hänen isänsä Tuomas Pensala keskustelivat alkuun paljon siitä, onko kansalaistottelemattomuus oikea tapa saada muutoksia aikaan. Rinna Härkönen / Yle
 Tuomaksen tai Ilmarin lähipiireissä kommentit ovat kuitenkin pysyneet kannustavina, joskin Tuomas on käynyt työpaikallaan keskusteluja Elokapinan toiminnasta.
 – Keskustelut ovat olleet sellaisia, että Elokapinan viestiä ei ole kuunneltu. Kysytään, että miksi ne vastustavat yksityisautoilua – no eiväthän he vastusta. Miksi he eivät käy kouluja, pyri valta-asemaan ja sitten vaikuta asioihin? Mutta meidän sukupolvemme olisi jo pitänyt toimia. Nyt alkaa olla liian myöhäistä. Tässä vaiheessa heiltä kuitenkin yleensä loppuu mielenkiinto keskustelun jatkamiseen, Tuomas kuvailee.
 Vanhemmat osoittavat tukensa pojalleen Mannerheimintiellä
 Vaikka Ilmari on harjoittanut aktivismia noin vuoden, ei huoli ilmastonmuutoksesta ei ole Pensaloilla uutta.
 Ennen koronapandemiaa perhe matkusteli jonkin verran ulkomailla ja pyrki suosimaan kasvistuotteita, joskin liharuokiakin kului välillä.
 Nyt lihansyönti on vähentynyt heillä entisestään.
 Mitään äärimmäistä kokonaisvaltaista elämänmuutosta perhe ei ole kuitenkaan tehnyt, ja Tuomas myöntää perheen kulutustottumuksissa olevan muutoksista huolimatta vielä parantamisen varaa.
 Osuvatko Elokapinan vaatimukset ja kritiikki siis myös Pensalan perheen elämäntapaan?
 – Sillä tavalla ei, että Elokapinan vaatimukset eivät ole kovin yksilötasoon kohdistuvia, ja se on mielestäni tärkeä pointti. Se on rajallinen määrä, mitä yksilö voi saada valinnoillaan aikaan. Ei sitä vastuuta voi ulkoistaa ihmisille, vaan pitää olla yhteiskunta isolla tavalla mukana tekemässä niitä muutoksia, Tuomas sanoo.
 Perheen elämä rullaa eteenpäin melko samalla tavalla kuin ennen – muutaman putkareissun, sakkojen ja ruokapöydässä lisääntyneiden ilmastokeskustelujen höystämänä.
 Ilmarin vanhemmat ovat olleet myös Mannerheimintiellä sivussa katsomassa, kun heidän poikansa osoittaa mieltään muiden elokapinalaisten kanssa.
 – Mitä enemmän porukkaa, sen parempi. Se tuntuu hyvältä, kun näkee omat vanhemmat siellä, Ilmari kommentoi.
 Keskustelu on avoinna 7.10. klo 23 asti.

Elokapina-aktivisti sai vuosi sitten pippurisumutteesta ja joutui putkaan – nyt Ilmari Pensalan, 17, vanhemmat tukevat häntä Mannerheimintiellä


Summary: Kärkisijoilla ennakkoveikkailuissa ovat brittiprofessorit, jotka saivat DNA:n sekvensointi-innovaatiosta suuren suomalaispalkinnon.

Ruotsin kuninkaallinen tiedeakatemia kertoo puolenpäivän jälkeen, ketkä saavat luonnontieteiden tämänvuotisista Nobel-palkinnoista viimeisen eli kemian palkinnon. Suomalaisen miljoonapalkinnon kesällä vastaanottaneet brittikemistit ovat vahvoilla ennakkoveikkailuissa myös nobelisteiksi.
 Tekniikan Akatemia -säätiön Millennium-innovaatiopalkinnon saaneet Cambridgen yliopiston professorit  Shankar Balasubramanian  ja  David Klenerman  ovat kehittäneet DNA:n sekvensoinnin mullistaneen NGS-menetelmän.
 Hyvin nopea tapa lukea geeniperimää on avuksi niin syöpien kuin kasvitautien nujertamisessa. Se myös antoi koronarokotteille lentävän lähdön.
 Ennakkoveikkailuissa on maininittu myös lähetti- eli mRNA-rokotteiden kehittäjät. Heillä oli ykköspaikka fysiologian ja lääketieteen voittaja-arvailuissa, mutta myös kemian palkinto on totta kai mahdollinen.
 Fysiologian ja lääketieteen palkinnon  saivat kuuman, kylmän, kosketuksen ja liikkeen molekyylitason vaikutusten tutkijat  David Julius  ja  Ardem Patapoutian .
 Fysiikan palkinto  myönnettiin ilmastonmuutostutkimuksen uranuurtajille  Syukuro Manabelle,   Klaus Hasselmannille  ja  Giorgio Parisille.
 Viime vuoden kemian palkinnon  saivat CRISPS-geenisaksien keksijät  Emmanuelle Charpentier  ja  Jennifer A. Doudna.

Nobel-viikon kolmantena on kemia – katso palkinnon julkistus suorana klo 12.45


Summary: Inka Häkkinen on ollut kehittämässä hoitohenkilökunnalle maksutonta keskusteluapua tarjoavaa Finnhelp-palvelua. Häkkinen sai työstään Queen Silvia Nursing Award -stipendin.

Kymenlaakson keskussairaalan sairaanhoitaja  Inka Häkkinen  on saanut työstään kansainvälisen kunniamaininnan.
 Queen Silvia Nursing Award -stipendi jaetaan sairaanhoitajille. Ruotsin kunigatar Silvian nimeä kantavan stipendin tavoitteena on kannustaa muun muassa innovatiivisuuteen hoitoalalla.
 – Tuntuu hienolta, että sairaanhoitajia ja sairaanhoitajaopiskelijoita muistetaan tällä tavalla. Uskon, että tämä on ainutkertainen kunnia. Ei tällaista kovin montaa kertaa tarjolle tule, sanoo Häkkinen.
 Ruotsin kuninkaanlinnassa suoritetun palkinnonjaon yhteydessä Häkkinen pääsi vaihtamaan muutaman sanan myös kuningatar Silvian kanssa.
 – Emme enää siinä hetkessä keskustelleet hoitotyöstä. Keskustelimme kuningattaren rannekoruista, jotka oli tehty jokaiselle äidille tutuista hama-helmistä, Häkkinen naurahtaa.
 Uusi keskusteluapua tarjoava palvelu
 Kouvolan Myllykoskella asuva Inka Häkkinen sai stipendin kehitystyöstään sote-henkilöstölle tarkoitetussa Finnhelp-keskusteluapupalvelussa. Ajatus palvelusta lähti liikkeelle FinnEM Ry:n riveistä maaliskuussa 2020 koronakriisin iskiessä Suomeen. Häkkinen oli mukana ideoimassa uutta palvelua.
 – Ideointivaiheessa syntyi ajatus, että olisiko mahdollisuus tarjota jokaiselle alan työntekijälle keskustelumahdollisuus. Kokemuksesta tiedän, että työnantajan kautta työterveyspsykologin palveluihin pääseminen on haastavaa, Häkkinen sanoo.
 Uudella palvelulla pyritään parantamaan hoitoalan henkilökunnan jaksamista.
 – Palvelu on tarkoitettu kaikille sairaalahuoltajasta ylilääkäriin ja siltä väliltä, sanoo Häkkinen.
 Tavoittanut reilut sata ihmistä
 Nyt Finnhelpin kautta hoitoalan henkilökunnalle tarjotaan maksutonta keskusteluapua työ- ja arkielämään.
 Palvelu toimii verkossa. Sen kautta voi varata videokeskusteluajan koulutetun asiantuntijan kanssa. Kuuntelevina asiantuntijoina on muun muassa psykoterapeutteja.
 Finnhelp-palvelu otettiin käyttöön keväällä 2021. Keskusteluapua on hyödyntänyt tähän mennessä reilu sata ihmistä. Häkkinen kertoo, että toimintaa on pidetty yllä aluksi lahjoitusvaroin. Niillä maksetaan palkkioita asiantuntijoille.
 – Emme ole vielä hirveästi päässeet panostamaan markkinointiin, koska rahaa on ollut käytössä vähän. Tässä vaiheessa kaikille halukkaille on pystytty järjestämään keskusteluapua, mutta hirveän paljon enempään emme olisi nyt pystyneet, Häkkinen kertoo.

Hoitajien jaksamista parannetaan nyt keskusteluavulla – suomalainen sairaanhoitaja sai työstään kansainvälisen stipendin


Summary: Luvussa eivät ole mukana sotaveteraaneille seuraavien vuosikymmenten aikana maksettavat korvaukset ja hoidot.

Al-Qaida-terroristijärjestö teki syyskuussa 2001 massiivisen terrori-iskun New Yorkiin. Kuluneiden 20 vuoden aikana Yhdysvallat on käynyt globaalia sotaa terrorismia vastaan.
 Yhdysvaltain Rhode Islandissa toimiva Brownin yliopisto on laskenut, millaisia kuluja maalle on kahden vuosikymmenen aikana syntynyt terrorisminvastaisesta sodasta.
 Yliopiston  Costs of War -projektin  mukaan lukema on valtava 5 843 miljardia dollaria, eli noin 5 025 miljardia euroa.
 Luvussa on mukana maan puolustusministeriön ja ulkoministeriön ulkomaisiin operaatioihin käyttämät rahat, kotimaassa toteutettu terrorisminvastainen toiminta, operaatioissa kuolleista ja loukkaantuneista sotilaista tähän mennessä aiheutuneet kulut sekä näiden rahoituksen korkokulut.
 Summassa ei kuitenkaan ole mukana veteraanien hoitamisesta seuraavien 30 vuoden aikana koituvia kuluja, joiden määrän yliopisto arvioi nousevan 2 200 miljardiin dollariin, eli noin 1 900 miljardiin euroon.
 Kaikkiaan luku nousee siis noin kahdeksaan biljoonaan dollariin. Summa on yli satakertainen verrattuna Suomen tämän vuoden budjettiin.
 Yhdysvaltain terrorisminvastainen sota on yliopiston mukaan laajentunut kattamaan kaikkiaan 85 maata. Yhdysvaltalaisia sotilaita ja sopimussuhteisia työntekijöitä on sen aikana kuollut noin 1 5 000.
 Sotatoimet kohdistuivat erityisesti Irakiin ja Afganistaniin. Pelkästään näissä maissa on konfliktin aikana kuollut yli 450 000 ihmistä.
 Rahaa vääriin kohteisiin?
 Norjalainen  uutistoimisto NTB  on haastatellut talous- ja konfliktintutkimuksen asiantuntijoita ja kysynyt, onko rahat käytetty viisaalla tavalla.
 Norjan kauppakorkeakoulun professori  Ola Grytten  toteaa, että raha on piristänyt Yhdysvaltain taloutta samalla tavalla kuin mikä tahansa valtion toimesta tehty elvytys. Hän uskoo kuitenkin, että resursseja on käytetty väärin.
 – Rahat on käytetty sotimiseen sensijaan että niillä olisi toteutettu taloudelle välttämättömiä rakennemuutoksia, hän sanoo NTB:lle.
 Grytten uskoo myös, että sodat ovat kasvattaneet Yhdysvaltain valtion budjetin alijäämää ja valtionvelkaa.
 Terrorisminasiantuntija  Thomas Hegghammer  arvioi NTB:lle, että Yhdysvallat on heikentynyt terrorisminvastaisen sodan takia sekä taloudellisesti että geopoliittisesti.
 New Yorkin iskun jälkeen Yhdysvalloissa ei kuitenkaan ole tehty uusia terrori-iskuja ulkomaalaisten ryhmien toimesta. Toisaalta al-Qaidaa, eikä muitakaan jihadistiryhmiä ei ole saatu kokonaan nujerrettua.

Yhdysvallat on käyttänyt terrorisminvastaiseen sotaan jo lähes kuusi tuhatta miljardia dollaria – Asiantuntija: Heikentänyt maan taloutta ja asemaa


Summary: Itä-Suomen päivystyksissä on nyt enemmän kävijöitä kuin aiemmin korona-aikana. Myös päihteisiin liittyvät ensihoidon tehtävät ovat lisääntyneet.

Pohjois-Karjalan sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymä, Siun sote

Itä-Suomen sairaaloiden päivystyksissä on aiempaa kiireisempää nyt, kun ravintolarajoitukset ovat poistuneet.
 Ravintolarajoitukset poistuvat koko Pohjois-Savosta viime perjantaina ja Pohjois-Karjalasta jo syyskuun puolessävälissä.
 Myös ensihoidossa on huomattu rajoitusten poisto.
 – Ihmiset ovat aivan jäätävässä humalassa, toteaa Pohjois-Karjalan pelastuslaitoksen ensihoitopäällikkö  Kari Törrönen .
 – Onhan meillä ennen koronaakin olleet ravintolat auki, mutta silloin työ oli tasaista. Nyt tuli ihan valtava ryöppy.
 Ravintoloiden mukaan kävijöitä on ollut esimerkiksi viikonloppuisin selvästi aiempaa enemmän. Esimerkiksi Pohjois-Karjalan osuuskaupan iltaravintoloissa kävijöitä on ollut jopa enemmän kuin ennen koronapandemiaa.
 Pohjois-Savon PeeÄssän ravintoloissa sen sijaan on vielä tavallista hiljaisempaa, vaikka rajoitusten poistuminen on piristänytkin ravintolatoimintaa.
 "Osasimme kyllä odottaa, että näin tulee käymään"
 Ensihoidossa on tällä hetkellä huomattavan paljon tehtäviä, jotka liittyvät päihteidenkäyttöön.
 – Tapaturmia, tappeluita tai muita kahinoita sekä ihan päihteiden liikakäyttöön liittyviä tapauksia, summaa Siun Soten vs. palvelujohtaja  Heljä   Vänni .
 – Osasimme kyllä odottaa, että näin tulee käymään.
 Kuopion yliopistollisen sairaalan päivystyksessä kävijämäärät ovat myös kasvaneet, ja ne ovat nyt pitkälti samat kuin ennen pandemiaa. KYSin päivystyksen ylilääkäri  Sari Hämäläinen  kuitenkin uskoo, että määrä voi vielä kasvaa.
 – Epäilen, että kun syyslomaviikko lähestyy, tullaan näkemään paljon ulkopaikkakuntalaisia lomailijoita, enemmän kuin viime vuonna.
 Lue lisää:
 Avi: Koronapassilla ei välitöntä vaikutusta Itä-Suomen koronatilanteeseen
 Koronarajoitukset hellittävät – Kuopion Musiikkikeskuksessa ja kaupunginteatterissa koko katsomo käyttöön
 Kuopiosta tuli parissa viikossa koronatartuntojen pesäke, mutta sairaalassa se ei näy – infektioylilääkäri: Riskiryhmillä syytä varovaisuuteen

Rajoitusten poisto on saanut ihmiset juhlimaan liiankin reippaasti: humalaisten määrä on kasvanut päivystyksissä viikonloppuöinä


Summary: Psykoterapiakeskus Vastaamon asiakastiedot sisältävät ihmisten arkaluontoisia terveystietoja, joita poliisi ei saa takavarikoida, tutkia tai hyödyntää rikosasian esitutkinnassa, Korkein oikeus katsoo.

Korkein oikeus (KKO) on kieltänyt asiakastietojen käytön Psykoterapiakeskus Vastaamoon kohdistuneessa tutkinnassa.
 Asiakastiedot sisältävät henkilön terveydentilaa koskevia arkaluonteisia tietoja, joista terveydenhuollon ammattihenkilö ei saa todistaa. Siksi Psykoterapiakeskus Vastaamon asiakastietoja sisältävää aineistoa ei saa rikoksen esitutkinnassa takavarikoida, tutkia eikä hyödyntää, katsoo Korkein oikeus.
 Helsingin käräjäoikeus oli päätynyt aiemmin samalla kannalle kuin Korkein oikeus nyt.
 Poliisin tutkinnassa Vastaamion asiakastietokannasta oli eritelty henkilöiden nimet ja yhteystiedot. Etsintävaltuutettu vastusti poliisin tekemää tietojen takavarikoimista ja siksi aineisto sinetöitiin ja sen hyödyntäminen saatettiin tuomioistuimen ratkaistavaksi.
 KKO katsoo, että yrityksen asiakastiedoista poimitut nimet ja yhteystiedot eivät olet sellaisenaan arkaluontoisia, mutta jos ne yhdistyvät hoitosuhteeseen mielenterveyspalveluja tarjoavaan yritykseen, asiakastiedot muuttuvat arkaluontoisiksi tiedoiksi, joista koskee todistamis- ja takavarikointikielto.
 Taustalla asiakastietojen luottamuksellisuudelle on yleisesti se, että mielenterveyspalveluita tarvitsevien on voitava saada tarvitsemaansa hoitoa ilman pelkoa hoitosuhteen paljastumisesta. Tieto mielenterveyspalveluiden käytöstä kuuluu yksilön yksityisyyden suojan ydinalueelle.
 Psykoterapiakeskus Vastaamo kertoi lokakuussa 2020  joutuneensa tietomurron ja kiristyksen uhriksi . Tuntematon kiristäjä julkaisi verkossa Vastaamon asiakkaiden arkaluontoisia tietoja.
 Vastaamon tietomurron uhreihin kohdistuneisiin kiristyksiin liittyen  on tehty yli 25 000 rikosilmoitusta . Poliisin arvion mukaan uhreja on kuitenkin vielä useita tuhansia enemmän, noin 32 000.
 Keskusrikospoliisi tutkii edelleen Vastaamon tietomurtoa.
 Lue lisää:
 Vastaamon tietomurron uhrit tehneet 25 000 rikosilmoitusta kiristyksestä – poliisi toivoo silti lisää ja aloittaa kuulemiset syksyllä
 Yle seurasi Vastaamon tietomurtoa: Näin kiristäjä ilmestyi Tor-verkon foorumille, poliisi pyytää harkintaa asiaan liittyvien yksityiskohtien julkaisemisessa

Korkein oikeus linjasi: Poliisi ei saa tutkia Vastaamon asiakastietoja


Summary: Helsingin ja Turun välisen nopean junayhteyden suunnittelu siirtyy nyt Väylävirastolta yhtiölle, jossa ovat mukana valtion lisäksi Helsinki, Turku, Espoo, Kirkkonummi, Vihti, Lohja ja Salo. Hankeyhtiö teettää ratasuunnitelmat Turun ja Helsingin välille.

Turun tunnin juna nytkähtää eteenpäin. Nopean junayhteyden suunnittelu on nyt siirtynyt Väylävirastolta Turun Tunnin Juna Oy:lle.
 Yhtiössä ovat mukana valtion lisäksi Helsinki, Turku, Espoo, Kirkkonummi, Vihti, Lohja ja Salo. Hankeyhtiö teettää ratasuunnitelmat, joiden pohjalta rakennetaan nopea junayhteys Turun ja Helsingin välille. Ratasuunnitelmien on tarkoitus olla valmiina vuonna 2023.
 Hankeyhtiö teettää viisi erillistä ratasuunnitelmaa. Osuudet ovat Espoo–Lohja, Lohja–Salo, Salo–Hajala, Hajala–Nunna ja Nunna–Kupittaa.
 Yhtiö kertoo tiedotteessaan, että Espoon ja Salon välisen oikoradan suunnittelu on hankkeessa isoin kokonaisuus. Työssä on mukana neljä suunnittelutoimistoa ja sopimusten arvo on yhteensä 21 miljoonaa euroa.
 Turun tunnin juna -yhteyteen on myönnetty myös EU-rahoitusta.
 – Espoo–Salo-oikoradan ja Salo–Turku-kaksoisraiteen suunnitteluun on myönnetty tukea yhteensä 50 prosenttia kokonaiskustannuksista, kuitenkin enintään 37,5 miljoonaa euroa, kertoo hankeyhtiö tiedotteessaan.
 Lue lisää:
 Turun junaraiteille muhkea EU-rahoitus – Ratapiha ja Turku–Kupittaa-kaksoisraiteelle miljoonia euroja
 Turun Tunnin Juna -hankeyhtiö sai uuden toimitusjohtajan ydinenergia-alalta
 Junamatkoja aiotaan nopeuttaa valtavalla summalla – ratojen hinnalla saisi uudet hävittäjät
 Ely-keskus vaatii Väylävirastolta lisäselvityksiä Turun tunnin junan ympäristövaikutuksista
 Turun ja Helsingin välisen nopean junaratayhteyden rakentamisvaihtoehdot arvioitu – kaikki vaihtoehdot lyhentävät matka-aikaa
 Varsinais-Suomen liitto: Tunnin junan suunnittelu saatava kokonaan maaliin lähivuosina – katseet kääntyvät nyt kohti rakentamisen kustannuksia
 EU myöntää 65 miljoonaa euroa Suomen liikennehankkeisiin – Turku saamassa haetun ratarahoituksen, Tampere jäämässä puille paljaille

Turun ja Helsingin välisen nopean junayhteyden suunnittelu alkaa – hanke siirtyy Väylävirastolta Turun Tunnin Juna Oy:lle


Summary: Maataloustuotteiden tuottajahinnat eivät nouse, koska sopimukset kauppojen kanssa eivät jousta. Tilojen kustannukset nousevat silti.

Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto

Maatalous on ajautunut vaaralliseen talouskriisiin, sanoo Maataloustuottajien keskusjärjestö MTK.
 Lannoitteiden, rehujen ja energian hinnat ovat tänä vuonna nousseet nopeasti ja ennalta-arvaamattomasti ja kesän kuivuus on pienentänyt satoa paikoin jopa katastrofaalisesti.
 MTK vaatiikin, että kriisin helpottamiseksi tilojen maksuvalmius varmistetaan ja ruokamarkkinoiden sopimuksia muutetaan elintarvikemarkkinalain muutoksella.
 Monilla tiloilla on vaikea selvitä velkojen maksusta, tulevaisuuden näkymät ovat synkenneet ja tilanpito uhkaa loppua.
 Erityisenä huolena on, miten toimintaansa kehittäneet ja investoineet tilat selviävät tilanteen yli.
 Akuutin rahoituskriisin helpottaminen edellyttää myös nopeita toimia niin rahoitussektorilta kuin valtiolta, katsoo MTK.
 – Akuuttiin kriisiin tarvitaan lyhennysvapaita, lainojen uudelleenjärjestelyjä ja muita toimia pankkien kanssa. Valtion tulee myös taata maksuvalmiuslainat Maatilatalouden kehittämisrahaston kautta. Vaadimme myös tukien maksatuksen nopeutusta ja suoria kriisitukia maatiloille, sanoo puheenjohtaja  Juha Marttila.
 Suurin ongelma on, että maataloustuotteiden tuottajahinnat eivät nouse päivittäistavarakaupan jäykkien ja joustamattomien sopimuskäytäntöjen vuoksi, vaikka tilojen kustannusten nousu niin edellyttäisi.

Maatalous on pahassa kriisissä, sanoo MTK ja vaatii kriisitukia – Erityisenä huolena ovat investointeja tehneet tilat


Summary: Lasten ja iäkkäiden hoiva kasaantui koronakriisin aikana etenkin naisten harteille, lähisuhdeväkivalta lisääntyi ja työttömyys iski ensisijaisesti nuoriin naisiin, Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) kertoo.

Koronakriisi on iskenyt enemmän naisten työllisyyteen ja erityisesti osa-aikatyötä tekeviin nuoriin ja opiskelijoihin esimerkiksi palvelualoilla. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) mukaan Suomi on yksi harvoista EU-maista, joissa naisten työllisyys kärsi enemmän kuin miesten.
 Koska Suomessa on vahvasti eriytyneet työmarkkinat, kriisin kannalta kriittisissä ammateissa, kuten hoiva-alalla työskentelevistä, valtaosa on naisia. Naiset ovat myös kokeneet koronan vaikutukset työoloihinsa miehiä useammin kielteisiksi.
 THL:n mukaan koronakriisi on tähän asti osoittanut, että suomalainen sosiaaliturvajärjestelmä on kannatellut ihmisiä suhteellisen hyvin taloudellisten shokkien, kuten työttömyyden sattuessa. Toisaalta se on paljastanut yhteiskuntamme rakenteellisia heikkouksia, jotka kärjistyvät kriisitilanteessa.
 – Lasten ja iäkkäiden hoiva kasaantui koronakriisin aikana etenkin naisten harteille, lähisuhdeväkivalta lisääntyi ja työttömyys iski ensisijaisesti nuoriin naisiin. On tärkeää, että tasa-arvovaikutukset otetaan huomioon kriisin jälkihoidossa, sanoo THL:n erikoistutkija  Merita Jokela  tiedotteessa.
 THL selvittää kriisin tasa-arvovaikutuksia erillisessä tutkimushankkeessa. Asia on esillä tänään alkavilla Tasa-arvopäivillä.

THL: Koronakriisi heikensi etenkin naisten työllisyyttä