Summary: Tanskan uuden markkinointilain mukaan esimerkiksi Instagram- tai Tiktok-vaikuttaja voi saada sääntöjen rikkomisesta noin 3 400 euron suuruiset sakot.

Tanska kiristää otettaan villinä riehuvasta sosiaalisen median vaikuttajamarkkinoinnista. Maan parlamentti eli kansankäräjät on hyväksynyt lakimuutoksen, jonka mukaan alaikäisille ei saa jatkossa mainostaa sopimattomiksi katsottuja tuotteita tai palveluita.
 Asiasta on  kertonut Tanskan radio DR .
 Maan kauppa- ja teollisuusministeriön mukaan mainostuskielto koskee muun muassa tatuointipalveluita, kauneudenhoidollista plastiikkakirurgiaa, karvanpoistoa, hampaiden valkaisua, energiajuomia, laihdutustuotteita ja solariumeja.
 Kieltolistalla ovat myös seksipalvelut rahaa tai palveluksia vastaan, eli niin sanottu sokerideittailu.
 Sopimattomiksi määriteltyjä asioita ei saa mainostaa lainkaan tileillä, joilla on paljon alaikäisiä seuraajia.
 Uudet rajoitukset tulevat voimaan vuodenvaihteessa.
 Vanhempien vai valtion tehtävä?
 Tanskassa lakimuutos ärsyttää muun muassa DR:n haastattelemaa somevaikuttajaa  Sasha Klæstrupia , jonka tilillä mainostetaan usein plastiikkakirurgiaa.
 – Minusta se on hullua. Ei ole influensserien tehtävä kertoa alle 18-vuotiaille, mikä on oikein tai väärin. Sen valinnan joutuu tekemään itse, Klæstrup sanoo.
 – Valtion ei pidä sanoa mitä voimme tai emme voi tehdä. Emme tee sitä pahassa tarkoituksessa, hän sanoo.
 Klaestrupin mukaan lapsille ja nuoremmille voi tulla väärä kuva, jos heille ei kerrota, mitä ulkonäölle tehdään.
 – Pienet lapset saattavat ajatella, että on normaalia että ihmisillä on suuret rinnat tai huulet, hän sanoo.
 Tanskassa vaikuttajamarkkinoinnista keskusteltiin voimakkaasti viime vuonna.
 Suosittu somevaikuttaja  Fie Laursen  mainosti tilillään plastiikkakirurgian lisäksi sokerideittailua. Ankaraa kritiikkiä antoi tuolloin muun muassa paikallisen Pelastakaa Lapset -järjestön psykologi  Kuno Sørensen .
 – Vaikuttajasta voi tulla seuraajiensa idoli. Laursenin täytyy ottaa vastuuta myös ilmiön ongelmallisuudesta ja siitä, että sokerideittailu on vaarallista, Sørensen sanoi.
 Sakkoa jopa 25 000 kruunua
 Mainostuskiellon rikkomisesta seuraava sakko määräytyy elinkeinonharjoittajan vuosiliikevaihdon perusteella ja voi korkeimmillaan olla jopa 25 000 Tanskan kruunua eli noin 3 400 euroa.
 Tanskan kauppa- ja teollisuusministeri  Simon Kollerup  perustelee, että lakia on kiristettävä lasten suojelemiseksi.
 – Tanskalaisia lapsia ei saa altistaa sellaisten tuotteiden mainoksille, jotka eivät sovi lapsille ollenkaan, koska ne vaikuttavat heihin. Emme suojele lapsia ja nuoriamme tarpeeksi hyvin, ja lakia on kiristettävä, Kollerup kertoi DR:lle.
 Asiaa ei voi Kollerupin mukaan sysätä pelkästään vanhempien vastuulle.
 – On liian helppoa sanoa, että äidin ja isän täytyy varmistaa [sisältö]. Mainoksia tulee joka väliin, emmekä usein istu yhdessä katsomassa iPadia.
 Voit keskustella aiheesta lauantaihin 27. marraskuuta kello 23 asti.
 Lue lisää:
 Karkkien, sipsien ja muiden herkkujen somemarkkinointiin halutaan pelisäännöt – rajoituksia tarvitaan erityisesti suojaamaan nuoria,  toteaa tuore selvitys
 “En lisäisi koskaan someen muokkaamatonta kuvaa” – Poseeraukset ja filtterit ovat taidetta, sanoo Instagram-kaunotar Erika Vepsäläinen
 Yle selvitti: mainoskuvia tuskin erottaa Instagramin muusta kuvavirrasta – testaa, kuinka helposti ne jäävät sinulta huomaamatta

Tanska suitsii somevaikuttajia – alaikäisille ei saa enää mainostaa Instagramissa energiajuomia, tatuointeja ja hampaiden valkaisua


Summary: Anniskelu päättyy sunnuntaista alkaen leviämisalueilla kello 17, elleivät ne vaadi asiakkailtaan koronapassia.

Hallitus on odotetusti vahvistanut uudet ravintolarajoitukset koronaepidemian leviämisalueille.
 Aamupäivällä järjestetyssä valtioneuvoston yleisistunnossa linjattiin, että ilman koronapassia leviämisalueilla anniskeluravintoloiden täytyy lopettaa alkoholin tarjoilu klo 17 ja sulkea ovensa klo 18.
 Sote-ministeriryhmä oli tehnyt asiasta esityksen hallitukselle koronaepidemian jälleen kärjistyessä, mistä perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) kertoi eilen.
 Kiuru varoitti eilen, että koronaviruksen aiheuttaman taudin vuoksi tehohoidossa olevien potilaiden määrä lähentelee rajaa, jolla leikkauksia pitäisi alkaa vähentää radikaalisti.
 Päivitetty asetus tulee voimaan sunnuntaina. Uutena alueena rajoitukset koskevat Etelä-Karjalan maakuntaa.
 Uusi linjaus kiristää merkittävästi esimerkiksi baarien mahdollisuuksia toimia ilman koronapassia, joka kertoo suojasta koronavirusta vastaan esimerkiksi rokotusten myötä. Tällä hetkellä anniskelu on sallittua puoleenyöhön asti.
 Pikaruokapaikat, kahvilat ja muut ravintolat, joissa ei ole anniskelua, voisivat olla auki ilman koronapassia nykyiseen tapaan.
 Rajoitukset koskevat suurta osaa maasta. Uutena alueena rajoitukset koskevat Etelä-Karjalan maakuntaa. Rajoitusten ulkopuolelle jäävät Pohjois-Karjalan, Savon, Keski-Suomen ja Kainuun maakunnat sekä Lapin sairaanhoitopiiri.
 Rajoitukset jatkuvat kaikilla alueilla, joilla ne ovat voimassa tälläkin hetkellä.

Tiukemmat ravintolarajoitukset voimaan sunnuntaina – uutena alueena mukana Etelä-Karjala


Summary: Samaan aikaan, kun osassa Suomea tiukennetaan rajoituksia kohonneiden koronalukujen takia, Keski-Suomessa valmistaudutaan pikkujoulukauteen ilman erityisiä rajoituksia.

Viime päivien uutiset kertovat rajoitusten tiukkenemisesta ja laajoista maskisuosituksista muun muassa Uudellamaalla ja Varsinais-Suomessa.
 Keski-Suomessa koronatartuntojen ilmaantuvuusluku on jopa korkeampi kuin esimerkiksi Pirkanmaalla, jossa rajoitetaan niin sanottuja korkean riskin yleisötilaisuuksia.
 Tuleviksi viikonlopuiksi on useampikin työpaikka viritellyt pikkujoulujuhlia pitkän tauon jälkeen. Esimerkiksi messukeskus Jyväskylän Paviljonkiin odotetaan muutamaa tuhatta osallistujaa lauantain pikkujoulu-tapahtumaan.
 Miksi Keski-Suomessa ei ole rajoituksia, vaikka tartuntoja on paljon? Voiko tapahtumajärjestäjä valmistautua mahdollisiin rajoituksiin etukäteen? Onko turvallista lähteä juhlimaan?
 Muun muassa näihin kysymyksiin ovat vastaamassa Yle Jyväskylän suorassa lähetyksessä Jyväskylän kaupungin tartuntataudeista vastaava lääkäri  Ilkka Käsmä  sekä Palviljongin myyntijohtaja  Jaana Kiilamaa .
 Voit keskustella aiheesta 27.11. klo 23.00 saakka .

Katso suorana klo 11.00: Pikkujoulukausi käy kuumana, vaikka koronatartuntoja on paljon – onko Keski-Suomessa turvallista lähteä juhlimaan?


Summary: Turun lisäksi ehdokkaina olivat vuoden museokaupunki -kilpailussa Mikkeli ja Hämeenlinna. Ehdokkaat oli asettanut palkintolautakunta.

Turku on valittu vuoden museokaupungiksi.
 Valinta tehtiin torstaina Tampereella Kulttuurigaalassa. Raati äänestä voittajan kolmen ehdokkaan joukosta. Turun lisäksi ehdokkaina olivat Mikkeli ja Hämeenlinna. Ehdokkaat oli asetttanut palkintolautakunta.
 Turku kertoo asiasta tiedotteessaan.
 Palkintoa Turkuun perusteltiin alueen monipuolisella museotarjonnalla, joka on kunnostautunut erityisesti digitalisaation edelläkävijänä.
 Turun kaupungin museopalvelujohtaja  Juhani Ruohonen  otti palkinnon vastaan gaalassa.
 – Turun etu ja vahvuus on kaupungissa sijaitsevien erilaisten museoiden, kuten esimerkiksi Aboa Vetus Ars Nova, Forum Marinum, Sibeliusmuseo ja Turun taidemuseo, muodostama kokonaisuus. Täydennystä museotarjontaan on luvassa, kun Historian ja tulevaisuuden museo avataan Turun kaupungin juhliessa 800-vuotissyntymäpäivää vuonna 2029. Tästä on hyvä jatkaa, Ruohonen toteaa tuiedotteessa.
 Turun mukaan vuoden museokaupunki -nimitystä tullaan hyödyntämään myös museoiden yhteisessä näkyvyydessä.

Turku valittu vuoden museokaupungiksi


Summary: Vuoden tieteentekijänä on palkittu ensimmäistä kertaa työnantajan edustaja. Tapio Määttää kuvataan avoimeksi ja kannustavaksi johtajaksi. Määttä on myös aktiivinen twiittaaja tiedeasioista.

Itä-Suomen yliopiston akateeminen rehtori  Tapio Määttä  on valittu vuoden tieteentekijäksi. Valinnan teki Tieteentekijöiden liiton hallitus.
 Tapio Määttä on koulutukseltaan oikeustieteen tohtori ja hän on ollut ympäristöoikeuden professorina Itä-Suomen yliopistossa vuodesta 2000 lähtien. Akateemisena rehtorina hän aloitti vuonna 2020.
 Tieteentekijöiden liitto palkitsi nyt ensimmäistä kertaa vuoden tieteentekijänä työantajapuolen edustajan. Lapin yliopistossa oman tiedepolkunsa aikoinaan aloittanut Määttä on yllättynyt ja iloinen valinnastaan vuoden tieteentekijäksi.
 Yksi palkintoperuste on Määtän määrätietoinen toiminta  apurahatutkijoiden  aseman parantamiseksi. Itä-Suomen yliopistossa tarjotaan nykyään kymmenen prosentin työsuhde apurahatutkijoille.
 Palkintoraati arvostaa panostuksia työhyvinvointiin
 Palkintoraadin mukaan Tapio Määttä korostaa johtajan vastuuta työhyvinvoinnista. Yliopistoon on palkattu Määtän aloitteesta opetusavustajia helpottamaan opettajien työkuormaa etä- ja hybridiopetuksen aikana.
 – Uskon avoimeen vuorovaikutukseen, koska sitä kautta koko yliopistoyhteisön työ- ja opiskeluhyvinvointi edistyy ja pääsemme tekemään parhaita päätöksiä.
 Itä-Suomen yliopistoon on palkattu myös tukihenkilöitä auttamaan digipedagogiikassa. Palkintoperusteluissa kiitetään myös Määtän johtamistapaa. Johtamisessa korostuvat viestintä ja yhteisön kuunteleminen.
 – Asioita saa parhaiten edistettyä ja ongelmia ratkaistua niin, että käsittelee niitä jo keskeneräisenä mahdollisimman laaja-alaisesti koko henkilökunnan kanssa. Yhdessä pöydälle nostaen löydetään parhaat ratkaisut, miettii Määttä.
 #MinäTutkin nostaa tutkimusaiheita yleiseen tietoisuuteen
 Tapio Määttä on myös aktiivinen keskustelija yhteisö- ja mikroblogipalvelu Twitterissä. Määtällä on siellä lähes 17 000 seuraajaa. Twitterissä Määttä nostaa laajasti esiin tutkimukseen, tieteeseen ja yliopistoon liittyviä asioita.
 Tapio Määttä oli aloitteellinen myös syksyllä 2020 Twitterissä käynnistyneessä #MinäTutkin-kampanjassa. Siinä tieteentekijöitä kannustetaan kertomaan omasta tutkimuksestaan.
 Kyseinen kampanja on tutustuttanut suurta yleisöä ennestään tuntemattomiin tutkijoihin ja tutkimusaiheisiin.
 Aiheesta voi keskustella 27.11.2021 kello 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Ei työterveyttä tai nimeä nettisivuilla – Itä-Suomen yliopisto tarjoaa tutkijoille työsuhteita, jotta yliopistolla ei olisi "kakkoskastin väkeä"
 Yliopistoon ilman pääsykokeita? Itä-Suomen yliopisto tarjoaa kaikille ilmaisia opintoja vuodeksi –  maan suurin yliopisto seuraa varovasti perässä

Vuoden tieteentekijä on Twitter-aktiivi ja työhyvinvoinnin edistäjä – Itä-Suomen yliopiston akateeminen rehtori Tapio Määttä uskoo avoimuuteen


Turun yliopistollinen keskussairaala (TYKS)

Turun yliopiston keskussairaalan teho-osasto on koronan takia äärimmäisen kuormittunut.
 Teho-osastolla on tällä hetkellä hoidossa viisi koronapotilasta.
 Koko pandemian aikana TYKSissä on hoidettu 110 tehohoitoa tarvitsevaa koronapotilasta. Keskimäärin yhden koronapotilaan tehohoito maksaa noin 33 000 euroa ja hoitojakso kestää keskimäärin 11 vuorokautta.
 Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin mukaan valtaosa sairaalaan ja teho-osastoon joutuneista koronapotilaista on ollut rokottamattomia. Sairaanhoitopiiri kertoo esimerkiksi, että syyskuun ja marraskuun aikana teho-osastolla on ollut 35 koronapotilasta, joista neljällä on ollut kaksi rokotetta. Näistä neljästä kolme on ollut lähemmäs 70-vuotiaita ja jokaisella heistä on ollut vakavia perussairauksia.
 – Toisen sanoen 89 prosenttia tehohoidon koronapotilaista on ollut rokottamattomia nyt syyskuusta tähän päivään asti, TYKSin teho-osaston ylilääkärin, dosentti  Mika Valtonen  sanoo tiedotteessa.
 Muita leikkauksia joudutaan siirtämään ja perumaan koronan takia
 Koronapotilaiden vuoksi muita tehohoitoa vaativia leikkauksia on siirretty TYKSissä kymmenen kappaletta ja leikkausten perumisen uhka jatkuu.
 TYKSissä noin joka kymmenes koronan takia tehohoitoon joutunut kuolee.
 Teho-osaston ylilääkäri Mika Valtonen kannustaa edelleen ottamaan koronarokotteen, jos sitä ei ole vielä otettu.
 – Se on ihan selvä, että kaikilla rokotteilla voi olla jotain sivuvaikutuksia, mutta niiden riski on ihan eri luokkaa, kuin vakavan koronataudin uhka.
 Sairaanhoitopiirin tiedotteessa Valtonen arvioi, että myös rokotettujen määrä sairaalassa tulee lisääntymään, koska korona leviää nyt kaikkialla.
 – Heillä on usein joku selittävä tekijä, kuten korkea ikä tai merkittäviä perussairauksia. Jos on perusterve, kahdesti rokotettu, 60-vuotias tai nuorempi, niin riski joutua tehohoitoon koronan takia on kyllä pieni.

TYKSin teho-osasto kuormittunut koronapotilaista – joka kymmenes koronaan sairastunut ja tehohoitoon joutunut  kuollut


Summary: Suomalaisten nuorten koulutustaso on heikentynyt melko nopeasti. Toisin kuin yleisesti ajatellaan, nuoret aikuiset eivät välttämättä ole koulutetumpia kuin eläkkeelle siirtyvät ikäluokat. Ammatijärjestön mukaan yksi lääke koulutustason nostoon voisi olla  korkeakoulupaikkojen lisäämisen ohella oppivelvollisuuden pidentäminen.

Sosiaali- ja terveysalan järjestö SOSTE haluaa muuttaa kuvaa yhä koulutetummista töihin siirtyvistä ikäluokista ja kääntää nuorten koulutusasteen lasku. Järjestön mukaan suomalaiset nuoret ovat länsimaiden heikoimmin koulutettuja, eivätkä välttämättä koulutetumpia, kuin työelämästä poistuvat ikäluokat.
 Ammattijärjestö on huolissaan melko nopeasti tapahtuneesta koulutustason heikentymisestä ja haluaa isoja muutoksia nuorten koulutustason nostoon. 2000-luvun alun huippuvuosista suomalaisten nuorten koulutustaso on tippunut niin, että työmarkkinoilta poistuvat ikäluokat ovat jo lähes yhtä koulutettuja kuin työmarkkinoille tulevat.
 Järjestön mukaan suomalaiset nuoret ovat nyt heikommin koulutettuja kuin nuoret talousjärjestö OECD -maissa keskimäärin.
 Suomalaisten koulutustilastojen mukaan perusasteen varassa olevien osuus on samalla tasolla 20–24 ja 60–64 -vuotiaissa. Lisäksi korkeasti koulutettujen osuus 55–64 -vuotiaissa on ollut useita vuosia korkeampi kuin osuus 25–34 -vuotiaissa.
 Koulutustason kasvun pysähtyminen näkyy järjestön mukaan työvoimapulassa. SOSTE:n tekemän yhteenvedon mukaan koulutettua työvoimaa on jo monessa maassa suhteessa enemmän kuin Suomessa. Esimerkiksi maailman koulutetuimmissa maissa on kaksinverroin koulutettuja nuoria ikäluokasta Suomeen verrattuna.
 – 2000-luvun alun nuoret, jotka aikanaan kuuluivat maailman koulutetuimpien joukkoon, näyttävät tällä hetkellä jäävän Suomen kaikkien aikojen koulutetuimmaksi ikäryhmäksi, ennakoi SOSTEn erityisasiantuntija  Aleksi Kalenius .
 Järjestön mukaan koulutuspolitiikan tavoite, jonka mukaan joka toisella nuorella on korkeakoulututkinto vuonna 2030, on jäämässä haaveksi.
 Jotta tavoite edes lähenisi, järjestön mukaan pitää arvioida riittääkö oppivelvollisuuden pidennys 18 vuoteen vai pitäisikö velvollisuuden kattaa koko toisen asteen tutkinto. Lisäksi korkeakouluihin pitää saada tuntuvasti lisää aloituspaikkoja muun muassa sosiaali- ja terveyspalveluihin.
 Lue myös:
 Pääsevätkö korkeakouluun jatkossa nuoret, naiset vai maisterien lapset? Lue tästä historiallisen haku-uudistuksen ensimmäisistä vaikutuksista
 Jokaisen 9.-luokkalaisen täytyy löytää opiskelupaikka, ja siksi opot nousevat avainasemaan – "Kyllä minua mietityttää", sanoo opinto-ohjaaja, jolla on vastuullaan 400 opiskelijaa
 Hakijamäärä amiksiin ja lukioihin kasvoi tuhansilla – katso Ylen yhteishakukoneesta, kuinka moni kilpailee kanssasi samasta opiskelupaikasta

Nuorten koulutustaso laskenut huipulta teollisuusmaiden keskikastiin


Evoluutiobiologi, Helsingin yliopiston tutkijatohtori  Tuomas Aivelo  pitää Etelä-Afrikassa havaittua uutta koronavirusmuunnoslöytöä huolestuttavana.
 Aivelon mukaan virusmuunnos aiheuttaa tällä hetkellä asiantuntijoiden keskuudessa eniten huolta sitten deltamuunnoksen.
 – Tässä muunnoksessa on valtava määrä sellaisia mutaatioita, joita on näkynyt aikaisemmissakin muunnoksissa, mutta nyt niitä on monta samassa variantissa. Nyt ne mutaatiot vaikuttavat sellaisilta, että ne lisäisivät tartuttavuutta, mikä mahdollistaa todennäköisyyttä välttää hankittua immuunisuojaa, sanoi Aivelo Ylen aamussa perjantaina.
 Aivelon mukaan uuteen muunnokseen liittyy kuitenkin vielä paljon avoimia kysymyksiä. Yksi niistä on se, että miksi muunnos on lähtenyt yleistymään Etelä-Afrikassa.
 – Onko kyse siitä, että muunnos leviää paljon tehokkaammin, jolloin rokotesuojaa täytyy saada korkeammaksi. Vai onko kyse siitä, että muunnos kiertää aikaisemmin hankittua rokotesuojaa jollain tasolla, Aivelo pohti.
 Tällä hetkellä käytössä olevien koronarokotteiden tehosta uuteen virusmuunnokseen ei vielä tiedetä.
 – Se onkin tuhannen taalan kysymys, Aivelo totesi.
 Esimerkiksi Britannia on ilmoittanut keskeyttävänsä väliaikaisesti kaikki lennot kuudesta Afrikan maasta muunnoksen takia.
 Muunnos on nimeltään B.1.1.529 ja Maailman terveysjärjestö WHO nimennee sen tänään perjantaina kreikkalaisella aakkosella.  BBC:n  mukaan muunnosta on Etelä-Afrikan lisäksi havaittu Botswanassa ja Aasian Hongkongissa. Yhteensä tartuntoja on kirjattu kymmeniä.
 Voit keskustella aiheesta lauantaihin 27.11. klo 23:een asti.
 Lue myös:
 Tutkijat havaitsivat Etelä-Afrikassa huolestuttavan koronamuunnoksen, jota vastaan rokotteet eivät välttämättä suojaa tehokkaasti

Tutkija pitää Etelä-Afrikan uutta koronavirusmuunnosta huolestuttavana – nykyrokotteiden teho siihen vielä "tuhannen taalan kysymys"


Summary: Lastensuojelun työntekijöille on tarjolla koulutus, joka hyödyntää virtuaalitodellisuutta traumanhoidossa. Erilaiset digiratkaisut voivat madaltaa myös avun hakemista.

Lapsi istuu lattialla ja kääntää kasvonsa ääntä kohden, ylöspäin.
 Lapsen edessä avataan ovi, ja huoneeseen astuu kaksi aikuista. Ilmapiiri tuntuu vihamieliseltä.
 Ehkä voit kuvitella itsesi seuraamaan tilannetta ulkopuolelta?
 Entä jos oletkin osa tilannetta? Katsot kaikkea lapsen silmin?
 Edellinen kohtaus on pala virtuaalilaseilla katsottavasta koulutusvideosta, joka on tarkoitettu esimerkiksi lastensuojelun työntekijöille.
 – VR-teknologian avulla voidaan näyttää, miltä esimerkiksi kaltoinkohtelu on lapsen näkökulmasta, sanoo koulutusjohtaja  Jukka Sihlman  Avosylin-yhtymästä.
 Virtuaalilasien kautta katsoja voi päästä keinotodellisuuteen. Virtuaalitodellisuus voi simuloida todellista ympäristöä tai luoda täysin kuvitteellisen maailman. Virtuaalilaseilla voi katsoa asioista päätä kääntämällä monesta suunnasta. MIkko Savolainen / Yle
 Virtuaalitodellisuutta on hyödynnetty aiemminkin  terveydenhuollossa  ja sosiaalityössä, esimerkiksi kirurgiassa,  kuntoutuksessa  ja kivunhallinnassa.
 Nyt keinotodellisuudesta haetaan oppeja lastensuojelun tarpeisiin ja erityisesti traumakokemusten ymmärtämiseen.
 Trauma vie uskon huomisesta
 On yksilöllistä, miten ihminen traumatisoituu ja minkä asteinen trauma kehittyy. Noin kolmasosa ei tarvitse trauman hoitoon erityistä tukea, eikä heille kehity siitä oireita.
 Lue lisää:   Vuosittain satatuhatta suomalaista kokee trauman: "Aika paljon jää piiloon"
 Yleisimmin trauma vaikuttaa siihen, miten turvalliseksi ihminen kokee elinympäristönsä ja muut ihmiset. Trauma vaikuttaa myös minäkuvaan.
 Traumaattinen kokemus voi aiheuttaa myös traumaperäisen stressihäiriön, jonka oireita voivat olla esimerkiksi ahdistus, yli- tai alivirittyneisyys ja takaumat.
 Trauma- ja kriisiterapiaan erikoistunut psykologi Aino Juusola uskoo, että virtuaalitodellisuus voi auttaa kohtaamaan lapsen ja erilaisia reaktioita. Jos materiaali on liian tunteita herättävä, on siinä riskinä, että työntekijän objektiivisuus kärsii, Juusola pohtii. Jani Saikko / Yle
 Kiinnostavaa koulutusta
 Haminalaisessa ryhmäkoti Aarreaitassa tiedetään, millaisia asioita nuoret ovat voineet joutua kohtaamaan. Taustalla voi olla esimerkiksi päihteitä, hyväksikäyttöä, koulukiusaamista, kaltoinkohtelua ja kasvatuksen laiminlyömistä.
 — Nuoret voivat oireilla olemalla vetäytyviä, vaisuja tai itsetuhoisia. He voivat käyttää päihteitä ja karkailla. Voi olla syömättömyyttä ja viiltelyä, luettelee yksikön vastaava ohjaaja  Reija Holopainen .
 Ryhmäkoti Aarreaitan henkilökunta kouluttautuu muutamia kertoja vuodessa. Uudenlaiset koulutusmuodot kiinnostavat.
 — Uudet metodit alalla ovat virkistäviä. Vaikka aihepiirit ovat sellaisia, joita on käsitelty aiemminkin, VR-lasit voivat tuoda lisää mielenkiintoa asiaan, Holopainen pohtii.
 Aarreaitan vastaava ohjaaja Reija Holopainen ja johtaja Katri Ripatti ovat olleet ensimmäisten joukossa kokeilemassa virtuaalilasien kanssa järjestettävää koulutusta.  MIkko Savolainen / Yle
 Avosylin-yhtymän tuottamissa virtuaalivideoissa käydään läpi erilaisia tilanteita eri ikävaiheista. Materiaalilla halutaan lisätä koulutettavien ymmärrystä sekä antaa eväitä empaattiseen kohtaamiseen.
 Videot lähtevät liikkeelle siitä, kun sikiö on vielä äitinsä vatsassa. Niissä nähdään myös, miten kaltoinkohtelu vaikuttaa aivoihin.
 Videoiden pohjalta käyty keskustelu voi antaa taitoja kohdata ja auttaa kaltoinkehtelua kohdanneita lapsia ja nuoria, Jukka Sihlman sanoo.
 — Aikuiselle pieneltä näyttävät asiat voivat olla lapsen havainnoimana tosi isoja juttuja. Videot voivat tuoda ymmärrystä siitä, että traumoilla ja menneillä kokemuksilla on iso merkitys sille, miten lapsi reagoi ja käyttäytyy, kertoo koulutusjohtaja Jukka Sihlman.
 Helppo hakea apua
 Virtuaalitodellisuuden lisäksi sosiaalialalla ja lastensuojelussa on hyödynnetty erilaisia digitaalisia palveluita jo jonkin aikaa.
 Pelastakaa lapset ry koulutti sosiaalialan työntekijöitä  verkossa neljän vuoden ajan .
 Sen hankkeessa kokeiltiin uusia asioita matalalla kynnyksellä, joista osa toimi paremmin, osa huonommin. Esimerkiksi Youtubeen viedyn sossu-kanavan kautta ei onnistuttu, mutta Instagramissa nuoria tavoitettiin hienosti.
 Jo olemassa olevia digitaalisia ratkaisuja kannustetaan ottamaan mukaan osaksi työtä.
 — Digitaaliset palvelut ovat rinnakkain kasvokkain tehtävän työn kanssa. Ei myöskään tehdä digiratkaisuja digiratkaisujen vuoksi, vaan niin, että ne vastaavat lasten ja nuorten tarpeisiin, kehittämispäällikkö  Hanna Tulensalo  Pelastakaa lapset ry:stä summaa.
 Sossut Tiktokissa
 Erityisen hyödyllisiksi on koettu kaikki digitaaliset palvelut, jotka madaltavat nuorten kynnystä hakea apua. Moni asia on viety sosiaalisen median alustoille.
 Sosiaalityöntekijöiden arjesta Tiktokissa kertovat @sossut ovat olleet niin suosittuja, että tiliä ylläpitävät  Maija Haapala  ja  Camilla Jokela  palkittiin tänä vuonna Lastensuojelun viestinnällinen teko -palkinnolla.
 Sekasin-chattiin  tuli viime vuonna yli 170 000 yhteydenottoa. Useimmiten yhteydenoton aiheena oli paha olo. Chatin lisäksi Sekaisin kollektiivin alla toimivat myös ryhmächat ja discord-alustalla toimiva Sekasin Gaming.
 Traumasta voi toipua
 Traumasta voi toipua, sanoo trauma- ja kriisiterapiaan erikoistunut psykologi Aino Juusola.
 Erityisesti väkivaltaisen trauman kokenut hakee usein syytä ja selitystä itsestään. Terapiassa on tärkeä saada trauman kokenut ymmärtämään, mitä hän on kokenut ja mitä hän käy läpi. Näillä lisätään myös trauman kokeneen kokemusta hänen omasta pystyvyydestään, mikä voi olla rikkoutunut traumakokemuksen myötä.
 — Itseymmärrys poistaa myös syyllisyyttä ja häpeää. Pitää antaa tietoa, että väkivallan kokemus ei ole koskaan uhrin vika, Juusola sanoo.
 Traumaterapiassa ajateltiin pitkään, että trauman kokenut tarvitsee pitkäkestoista psykoterapiaa. Osan kohdalla se onkin niin, mutta nykyisin tutkimusnäyttö tukee myös sitä, että lyhytterapiat ovat erittäin tehokkaita. Vanhempien tai tukihenkilön mukana olo hoidossa ennustaa parempaa hoitotulosta. MIkko Savolainen / Yle
 Oli kyse digitaalisesta chat-palvelusta tai kasvokkain kohtaamisesta, on niille yhteistä läsnäolo ja nuoren kuunteleminen.
 — Tärkeintä on olla läsnä aikuisena nuorelle. Antaa nuoren olla sellainen kuin hän on ja tuoda omaa maailmantuskaansa ja huonoa oloa esille. Meidän pitää yrittää opettaa nuori sanoittamaan kokemiaan asioita. Ei voi pakottaa puhumaan, mutta voidaan yrittää löytää keinoja, joilla on helppo lähteä puhumaan asioista, ryhmäkoti Aarreaitan vastaava ohjaaja Reija Holopainen sanoo.

Lastensuojelun työntekijät näkevät, miltä lapsen kaltoinkohtelu voi olla – uusi virtuaalitekniikka tuo lapsen kokemukset aikuisten silmille


Summary: Tämän viikon pääaihe on ollut Saksan uusi hallitus, mutta myös tunnelmien kiristyminen monilla EU-rajoilla puhuttaa. Haluatko Eurooppa-kirjeen sähköpostiisi joka perjantai? Linkki tilauslomakkeeseen löytyy kirjeen lopusta.

Tervehdys!
 Saksan hallitusneuvotteluja on seurattu jännityksellä Brysselissä. Edellisten vaalien jälkeen  käydyt  lähes puolen vuoden mittaiset neuvottelut ovat tuoreessa muistissa. Hallitussovun löytyminen vajaassa kahdessa kuukaudessa on EU:n näkökulmasta helpotus.
 Hallitusohjelma  on toki vielä hyväksyttävä hallituspuolueiden päättävissä elimissä.  Lue täältä  poimintoja. Kansleriehdokas  Olaf Scholzin  ja kumppaneiden toissapäiväisestä lehdistötilaisuudesta välittyi, että sopu on sinettiä vaille valmis.
 Saksan johtajuutta  tarvitaan kipeästi EU-tasolla. Jos isoimman jäsenmaan kanta asioihin on auki, päätöksenteko ei etene. Tämän tiedostavat myös koalitiopuolueet: ”Saksan intressit on määriteltävä suhteessa Euroopan intresseihin”, hallitusohjelmassa linjataan.
 Hallituksen suurin urakka on perinteisen teollisuusmaan uudistaminen digitaalisesti ja ilmaston kannalta kestäväksi, Berliinissä asuva Eurooppa-kirjeenvaihtaja  Suvi Turtiainen   kirjoittaa .
 Mitä konkreettisia vaikutuksia hallitusohjelmalla on Euroopan tasolla?
 Otetaan ensiksi investoinnit.  Tulevina vuosina Saksa panostaa valtavia summia ilmastonmuutoksen vastaisiin toimiin, tutkimukseen ja digitalisaatioon.  Vihertyvä Saksa  kirittää myös muita jäsenmaita.
 Miten jätti-investoinnit rahoitetaan? Ei ainakaan liiallisella velanotolla. Panostukset on hallitusohjelman mukaan tehtävä perustuslakiin ankkuroidun velkajarrun puitteissa. EU:n taloussääntöihin koalitio toivoo maltillisia muutoksia, joissa huomioidaan talouskasvu, velkakestävyys ja vihreiden investointien tarve.
 Koalitio vaati myös tiukempaa linjaa oikeusvaltion periaatteita rikkovia maita kohtaan: elpymisrahaston varoja ei voida myöntää maille, joissa oikeuslaitoksen riippumattomuus on kyseenalaistettu. Lämpimät terveiset Puolaan!
 Liikennevalokoalition  toissapäiväistä lehdistötilaisuutta Berliinissä varjosti myös se, että Saksan  koronatilanne synkkenee . Uusi hallitus parantaa rokotuskapasiteettia, Scholz lupasi.
 Koronatilanne huolestuttaa ympäri Eurooppaa. Vajaan 12 miljoonan asukkaan Belgiassa  tilastoitiin  maanantaina 23 500 tartuntaa, mikä on uusi ennätyslukema. Pitääkö rajoituksia taas kiristää? Viro on saanut koronan kuriin  kovilla keinoilla .
 Samalla pandemian aiheuttamat sosiaaliset vaikutukset tulevat yhä näkyvämmiksi. Viime päivinä on mellakoitu niin Belgiassa,  Hollannissa  kuin Itävallassakin.
 Voikaa hyvin,
 Rikhard
 Mistä Euroopassa juuri nyt puhutaan, mistä on hyvä pysyä kärryillä? Aiheita on koonnut tähän alle kollegani  Anna Karismo .
 #SOME: Uusi aikakausi Saksassa, uudet kujeet myös EU:ssa
 Kukkia ja isot aplodit!  Keskiviikkona somen ykköspuheenaihe oli Saksan vallanvaihto. Liittokansleri  Angela Merkel  johti koalitiohallituksensa 161. ja viimeisen kokouksen. Instagramissa Merkelin tilapäivitys sai yleisöltä lähinnä kiitoksia, sydämiä ja kukkaemojeita.
 Kuvapalvelu vaikuttaa muutenkin olevan armollisempi valtionjohtajille  Sanna Marinista  Kreikan  Kyriakos Mitsotakisiin  tai Ranskan  Emmanuel Macroniin  kuin esimerkiksi Twitter, jossa päivitys kuin päivitys saa ilkeilijät innostumaan.
 Merkelin vaihtuminen Scholziin voi vaikuttaa sekä EU-parlamentin  vaaleihin  että komission seuraavan puheenjohtajan  valintaan , somessa spekuloitiin.
 FAKTA: Saksa on jumittanut kivihiilessä ydinvoiman alasajon vuoksi, nyt tuli hiilitavoite
 Euroopan maat käyttävät  hyvin erilaista energiaa. Siinä missä itäiset maat pyörivät pitkälti kivihiilen voimin, lännessä energiaa tuotetaan pienempipäästöisesti. Myös maiden tavoitteet kivihiilestä eroon pääsemiseksi vaihtelevat. Saksan uusi hallitus kertoi keskiviikkona pyristelevänsä hiilestä irti vuoteen 2030 mennessä. Vielä tiistaina maa olisi hehkunut kartassa punaisena.
 TÄRPIT: Italialainen hetki, parlamentin valtikka siirtynee Maltalle ja kuohuntaa länsinaapurissa
 Voimistuuko Italian  rooli EU:ssa tulevaisuudessa? Saattaa olla.  Sen ja Ranskan välinen  Quirinale-sopimus avaa pääministeri  Mario Draghille  ainakin  mahdollisuuden  kahmaista lisää valtaa.
 Suurin este on talous, jonka perusteella valta pitkälti määrittyy EU:ssa. Tällä viikolla komissio  kehotti jälleen kerran  Italiaa hillitsemään menojen kasvua.
 PIENIKIN MAA VOI PÄRJÄTÄ VALLANJAOSSA
 EU-parlamentin suurin ryhmä eli konservatiivinen EPP  äänesti keskiviikkona  puheenjohtajaehdokkaakseen maltalaisen  Roberta Metsolan  (joka on naimisissa  suomalaisen   Ukko Metsolan  kanssa). Nykyisen parlamentin  puhemiehen , sosialistiryhmän  David Sassolin  kausi päättyy tammikuussa. 2019 tehdyn sopimuksen mukaan pesti siirtyisi loppukaudeksi EPP:lle.
 Roberta Metsola on toistaiseksi parlamentin varapuhemies. Hän vieraili lokakuussa Puolan parlamentissa. Wojciech Olkusnik / EPA
 Nähtäväksi jää, pärjääkö pieni maa myös Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestössä Etyjissä. Suomi  hakee puheenjohtajuutta  vuonna 2025.
 VOIMANKÄYTTÖÄ, SOTATOIMIA JA RAJASELKKAUKSIA IDÄSSÄ
 Bosnia-Hertsegovinan päättäjät puhuvat sodasta ja voimankäytöstä, mutta nuoret sarajevolaiset  eivät usko  uuteen Bosnian sotaan Ylen haastattelussa. Tunnelmat ovat yhä uhkaavat myös  Ukrainassa  sekä Valko-Venäjän ja Puolan  rajalla .
 MIKÄ ON ENITEN KÄYTETTY REITTI EUROOPPAAN?
 Kun itärajojen yli on tämän vuoden aikana  tullut luvatta  noin 6 200 ihmistä, Välimeren keskiosan kautta heitä on saapunut 48 000, toimittaja  Satu Helin   selvitti .
 MYÖS LÄNSINAAPURISSA KUOHUU
 Ruotsista kuuluu nyt useita hätkähdyttäviä uutisia. Järjestäytyneet jengit taistelevat katujen vallasta ja huumekaupasta,  kirjoittaa  toimittaja  Sara Rigatelli  jutussaan. Puolueet taas taistelevat  hallitusvallasta . Keskiviikkona pääministerinä käväisi  Magdalena Andersson , joka  jätti eroilmoituksensa  oltuaan pääministerinä vain seitsemän tuntia.
 DRAAMAA JA KURJIA KOHTALOITA ENGLANNIN KANAALISSA
 Brexitin jälkeen tilanne Ranskan ja Britannian välillä lainehtivassa Englannin kanaalissa on  kriisiytynyt  monella tapaa. Keskiviikkona siirtolaisten lautta kaatui ja  kymmeniä  hukkui. Myös kalastajien tunteet ovat käyneet  kuumina .
 LOPULTA ENERGIALASKU PIENENEE
 Mihin kansalaisten pitää varautua, kun EU tekee ilmastoponnisteluja? Murroksesta tulee suuri, mutta lopulta kuluttaja hyötyy, EU-komission Suomen-edustuston kansalaisviestinnän päällikkö  Ismo Ulvila  vastaa  Brysselin koneessa .
 HISTORIASUOSITUS : Mikä oli Vatikaanin ja katolisen kirkon reaktio  Adolf Hitlerin  ja natsi-Saksan nousuun toista maailmansotaa edeltävinä vuosina? Miten paavi suhtautui sodan alkamisen jälkeen juutalaisten kansanmurhaan? Katsopa Areenan dokumentti  Vatikaani ja holokausti .
 ENSI VIIKOLLA: Eteneekö koronarokotteiden patenttisuojan höllentäminen? Mikä on "eurooppalainen urheilumalli"?
 Vuoden loppu  alkaa lähestyä, ja EU:n kokoussuma tihenee. Samalla jyllää koronapandemian neljäs tai viides aalto.  Eniten koronakuolemia  on ollut viime aikoina Bulgariassa, Romaniassa ja Latviassa. Siirtyykö EU taas etäkokouksiin? Tätä kirjoitettaessa ministereiden kohtaamiset oli yhä tarkoitus järjestää Brysselissä.
 Nuoriso-, kulttuuri- ja urheiluneuvosto  tapaa alkuviikosta. Ministerit vaihtavat kokemuksia muun muassa eurooppalaisesta urheilumallista. Politico kertoo  mistä on kyse . EU:lla ei ole juuri toimivaltaa näillä aloilla, joten tämä neuvosto antaa yleensä vain suosituksia. Joissakin asioissa, kuten tutkintojen vastavuoroisessa tunnustamisessa, neuvosto voi antaa säädöksiä. Tämän merkitys  on paljastunut  oikeastaan vasta Britannian EU-erossa brexitissä.
 Loppuviikosta  liikenne-, tele- ja energianeuvoston  pöydälle  nousevat energian hinnat ja EU:n ilmastopaketti.
 Koronarokotteiden  patenttisuojan höllentäminen on aiheena Maailman kauppajärjestön WTO:n  ministerikokouksessa  Genevessä, jossa EU-ministerit  koordinoivat kantojaan  koko ensi viikon.  Lue tästä  toimittaja  Elli-Alina Hiilamon  analyysistä, miksi asia on erittäin tärkeä maailmanlaajuisen rokotepulan ratkaisemisessa. EU-komissiokin  on nyt pehmentänyt  suhtautumistaan. WTO:n ministerikokouksia pidetään  vain noin  joka toinen vuosi.
 Piditkö Eurooppa-kirjeestä? Voit tilata sen tästä linkistä suoraan omaan sähköpostiisi.
 Voit keskustella aiheista lauantai-iltaan klo 23:een asti.

Eurooppa-kirje: Olaf Scholzin hallitus uudistaa sekä Saksaa että EU:ta – Kuohunta ja uhkaavat tilanteet lisääntyvät unionin rajaseuduilla


Summary: Kerromme päivän puheenaiheet ja uutiset lyhyesti.

Hintoja nostetaan ja lasketaan edestakaisin
 Tänään vietetään vuoden kiivainta shoppailupäivää eli Black Fridayta. Kaupat rummuttavat suuria alennuksia, mutta  monien tuotteiden kohdalla kyse on keinotekoisen korkeasta alennusprosentista . Räikeimmissä esimerkeissä tuotteen hinta on ensin tuplattu ja sitten palautettu ennalleen. Näin saadaan aikaan vaikutelma 50 prosentin alennuksesta.
 Virtuaalitekniikasta uutta apua lastensuojelutyöhön
 Virtuaalilasien kautta katsoja voi päästä keinotodellisuuteen, jolla simuloidaan todellista ympäristöä. MIkko Savolainen / Yle
 Lastensuojelun työntekijöille on tarjolla koulutus, joka  hyödyntää virtuaalitodellisuutta traumanhoidossa . Käytössä ovat esimerkiksi VR-lasit, joilla lastenhoitajat pääsevät kokemaan samanlaisen olotilan kuin lapsi. Erilaiset digiratkaisut voivat parhaimmillaan madaltaa myös lapsen kynnystä hakea apua.
 Saksan uusi hallitus tulee, oletko valmis?
 Saksan uusi hallitus, johon kuuluu Christian Lindner (FDP), Olaf Scholz (SPD), Annalena Baerbock (vihreät) ja Robert Habeck (vihreät). Odd Andersen / AFP
 Saksaan on saatu hallitussopu epägermaanisen nopeasti, alle kahdessa kuukaudessa. Kolmen hallituspuolueen pitää vielä hyväksyä hallitusohjelma, mutta sopimus on sinettiä vaille valmis. EU-tasollakin tarvitaan Saksan johtajuutta kipeästi. Millaisia linjauksia on  Olaf Scholzin  hallituksen myötä siis tiedossa?
 Ylen Eurooppakirje listaa panostukset  ilmastonmuutoksen vastaisiin toimiin, digitalisaatioon ja tutkimukseen, tiukan taloudenpidon ja oikeusvaltion puolustamisen.
 Kiinan taloudesta voi tulla maailman suurin jo 2030-luvulla
 Satoja uusia autoja BMW:n tehtaalla Shenyangissa, Kiinassa. AFP
 Suomen Pankin tutkimuspäällikön  Iikka Korhosen  mukaan yleinen arvio on, että  Kiinan bruttokansantuotteen koko ohittaa Yhdysvaltojen bkt:n noin 10 vuoden kuluttua . Kun Kiinan merkitys globaalissa taloudessa kasvaa, syntyy länsimaille, kuten Euroopan unionin jäsenmaille, myös riskejä. Tutkija  John Seaman  pariisilaisesta tutkimuslaitoksesta arvioi että, Kiina-keskeisesempi maailmantalous antaa autoritaariselle maalle lisää "lyömä-aseita".
 Sää poutantuu ja viilenee
 Seija Paasonen / Yle Sää
 Suomessa vallitsee kylmä pohjoisenpuoleinen ilmavirtaus ja heikkoja lumisateita tulee lähinnä pohjoisessa. Muualla tulee paikoin jokunen lumikuuro.
 Lämpötila on aivan etelässä nollan vaiheilla, muualla pakkasen puolella.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Black Friday -tarjoukset ovat usein silmänlumetta, Saksassa hallitussopu löytyi nopeasti, Kiina kohoamassa suurimmaksi taloudeksi


Summary: Helsingin ensimmäiset metrovaunut vuodelta 1977 ovat tulleet tiensä päähän. Junille ehti kertyä lähes neljä miljoonaa raidekilometriä. Vaunuista yksi museoidaan ja viisi kierrätetään.

Valtava työkone riuhtaisee metrojunan tuulilasin irti ja repäisee penkit pois avonaisesta vaunusta.
 Helsingin ensimmäiset metrojunat ovat nyt lopullisesti historiaa.
 Koeajossa oleva metrojuna Hakaniemen metroasemalla vuonna 1981.  Helsingin kaupunginmuseo/ Reijo Heikkinen
 Metrovaunut olivat peräisin vuodelta 1977. Ne rakennettiin ja testattiin samanaikaisesti ensimmäisen metroradan kanssa.
 Metron liikennöinti alkoi elokuussa 1982.
 Näille prototyypeille, eli niin sanotuille nokkajunille, ehti kertyä liki neljä miljoonaa raidekilometriä yli neljän vuosikymmenen aikana.
 Länsimetron valmistuttua vuonna 2017 alkuperäiset kuusi vaunua siirrettiin syrjään, kertoo HKL:n kalustopäällikkö  Heidi Heikkilä .
 – Junat olivat luotettavuudeltaan liian heikkoja, kun liikenteestä tuli Länsimetron myötä entistä herkempää.
 Käytöstä poistetut nokkajunat ehtivät piilotella kääntöraiteella maan alla muutaman vuoden.
 – Yritimme tarjota niitä erilaisille museoille ja etsiä säilytyspaikkaa. Metrojuna on kuitenkin tilaa vievä museoesine, joten vastaanottajia ei vain ollut.
 Yksi alkuperäisistä vaunuista kuitenkin säilyy Helsingin kaupunginmuseossa. Museoon valikoitui yksilö, jossa oli eniten jäljellä alkuperäisiä osia.
 – Olemme kannibalisoineet vanhoja metroja jo pidemmän aikaa ja ottaneet niistä osia liikennekäytössä olevaan kalustoon, Heikkilä lisää.
 Oranssit penkit voi käyttää betoniteollisuudessa
 Ennen metrojunien päätymistä kierrätykseen HKL:n kunnossapito on ottanut vaunuista varaosia talteen.
 Esimerkiksi ajomoottoreita, jousijarruja ja telinosia voidaan hyödyntää vielä ajossa olevissa vanhemmissa junissa.
 Nykyisistä yhä käytössä olevista junista vanhimmilla M100-metrojunilla on ajoikää jäljellä vielä yhden perushuoltojakson verran eli noin 10 vuotta.
 – Sen jälkeen niillä on jo reilusti yli 50 vuotta elinikää, eikä liikenteen jatkaminen ole enää järkevää, Heikkilä sanoo.
 Matkustajat odottavat metrojunaa Hakaniemen metroasemalla vuonna 1982. Helsingin kaupunginmuseo/ Unto Laitila
 Varaosien irrottamisen jälkeen nokkajunat siirrettiin kierrätyspalveluyritys Kuusakoski Oy:n pihamaalle Vantaan Seutulaan.
 Aluksi vaunuista irrotetaan komposiittimateriaalit, kuten penkit, ja poistetaan käsin sähköjohtoja, asiakaspalvelupäällikkö  Greger Blomster  kuvailee kierrätystä.
 – Sen jälkeen vaunu leikataan pienemmäksi ja laitetaan murskaimeen, jotta saamme eroteltua erilaiset materiaalit toisistaan.
 Alkuperäiset metrovaunut jatkavatkin nyt elämäänsä hyötykäytössä, sillä yli 90 prosenttia materiaaleista voidaan käyttää uudelleen.
 Esimerkiksi komposiittimateriaalia olevat oranssit penkit voidaan hyötykäyttää betonin valmistuksessa ja siten vähentää betoniteollisuuden hiilipäästöjä.
 Matkustajia metrossa 1980-luvulla. Oranssien penkkien komposiittimateriaalia voidaan tänä päivänä hyötykäyttää esimerkiksi betonin valmistuksessa.  Helsingin kaupunginmuseo
 Metron runko puolestaan päätyy alumiinisulattoon, jossa siitä syntyy alumiiniharkkoja tai alumiinidroppeja.
 – Terästeollisuudessa alumiinidroppeja käytetään poistamaan happea metalliseoksesta.
 Limutölkkeihin metrorungon alumiini on kuitenkin liian epäpuhdasta.
 Lopulta vaunuista jää loppusijoitukseen ainoastaan esimerkiksi eristeitä, muu materiaali jatkaa kiertokulkuaan.
 Uusien vaunujen osien elinkaari tiedetään jo ennakkoon
 Isokokoisen kulkupelin romuttaminen sujuu lopulta melko nopeasti.
 Suurin työ tapahtuu ennen romuttamista, kertoo HKL:n kalustopäällikkö Heidi Heikkilä. Hän on edellisessä työssään työskennellyt lentokoneiden elinkaaren hallintaan liittyvissä projekteissa.
 Hänen mukaansa suuritöisyys liittyy suunnitteluun, jossa materiaalin hyödyntämistä pohditaan.
 – Pitää varmistaa, että kaikki irrotettavat osat on huollettu hyvin ja huollot on myös hyvin dokumentoitu.
 Metrojuna Siilitien asemalla 1970-luvulla. Helsingin kaupunginmuseo
 Heikkilä toteaa, ettei 45 vuotta sitten ensimmäisten metrojunien suunnittelussa vielä osattu ajatella kulkuvälineen elinkaarivastuullisuutta samalla tavalla kuin nykyisin.
 – Se, mitä voimme tässä ajassa tehdä, on huolehtia siitä, että hyödyntämätöntä jätettä syntyy mahdollisimman vähän ja että luonnonvaroja tuhlataan mahdollisimman vähän.
 Uusissa raitiovaunujen ja metrojunien hankintasopimuksissa liikennevälineiden elinkaari on olennainen osa.
 – Jo tarjouspyyntövaiheessa varmistamme, että ennakkoon on mietitty, kuinka jokainen komponentti ja materiaali tullaan hyödyntämään vaunun elinkaaren päätyttyä.
 Voit keskustella aiheesta lauantaihin 27. marraskuuta kello 23:een saakka.
 Lue seuraavaksi:
 Metromatka lännestä itään näyttää huiman eron asemien kunnossa – Länsimetron uudet pysäkit valmiit, HKL haluaa kantametron asemat samaan loistoon
 Hiljaisuudessa hävinneet – kuvat näyttävät Helsingin ostareiden lumon ja tuhon, nyt kun lähiöhistoriaa puretaan pala kerrallaan

Näin murskaantuvat Helsingin ensimmäiset metrovaunut – nokkajunien oranssit penkit voivat päätyä betoniksi


Summary: Jotkut ovat kysyneet, miksi näitä #metoo-tapauksia pitää käsitellä julkisesti. Mikään ei muutu, jos ongelmat hyssytellään hiljaiseksi omissa porukoissa, Valkama kirjoittaa blogissaan.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja tekee joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki blogit voit lukea täältä
 Eikö mitään enää saa tehdä?
 Syksyllä Yle julkaisi jutun pelastuslaitoksilla tapahtuvasta ahdistelusta. Juttu paljasti  kourimista, vihjailua, seksuaalista ahdistelua ja suoranaista naisvihaa . Etenkin nuoria naisia häiritään ja vähätellään alalla.
 Jotkut ihmettelivät, vieläkö tällaista on, toiset totesivat, että hyvä että viimein puhutaan. Esimerkiksi  pelastualan kokenut johtaja totesi, että ilmiö ei tullut yllätyksenä .
 Keskustelu alalla jatkuu edelleen.
 Syksyn mittaan   on uutisoitu myös siitä , että enää esimerkiksi yliopistojen fuksiaisissa ei pakoteta ihmisiä alasti juomaan viinaa kuten ennen tai työnnetä naisten kurkkuun banaaneja. Ainakaan yleensä. Nuorempia  toki ihmetyttää koko ajatus siitä , että opiskelijayhteisöön liittyäkseen on pitänyt juoda viinaa ja riisuutua.
 Kaikki on pilalla, sanovat toiset.
 Paljon on tapahtunut sen jälkeen kun #metoo levisi maailmanlaajuiseksi someilmiöksi vuonna 2017.
 #Metoo-liikehdintä on avannut eri alojen seksuaalista häirintää ja sikailua. Kyse ei ole ollut vain seksuaalisesta häirinnästä, vaan esiin on tullut paljon sellaista törkeää käyttäytymistä, jota monella työpaikalla on pidetty normaalina.
 Nöyryyttämistä, sivuuttamista ja ihmisten ala-arvoista kohtelua on pesiytynyt erilaisille työpaikoille. Ja kaikkialla sitä ei olla nähty edes ongelmana.
 Muutos alkoi toki  jo ennen #metoo-liikehdintää ja kyse on paljolti juuri sukupuoleen kohdistuvasta häirinnästä.
 Nykynäkökulmasta tuntuu suorastaan käsittämättömältä kuulla, kun naiset kertovat työpaikkojen ilmapiiristä vielä parikymmentä vuotta sitten. Vuonna 1988 tuli voimaan uudistettu työturvallisuuslaki, joka otti huomioon  myös henkisen työsuojelun .
 Seksuaalisesta häirinnästä ei edes puhuttu vielä  ennen 1980-luvun loppua .
 Ajasta kertoo se, että kun työmarkkinajohtajat vuonna  1990 lähettivät kikkelikortin  tasa-arvoasiain neuvottelukunnan tutkija  Marianne Laxénille , vihan ja tappouhkauksen kohteeksi joutui Laxén, joka julkisti tasa-arvovaltuutetun kehoituksesta kortin.
 Maailma on muuttunut. Onneksi. Uskoisin, että enää työnantaja- ja työntekijäjärjestöjen pomoille, Metsäteollisuus ry:n toimitusjohtajalle ja STTK:N puheenjohtajalle ei tulisi mieleenkään lähettää kikkelinkuvia kenellekään.
 Monissa paikoissa on opittu  puuttumaan huonoon käytökseen.
 Silti edessä on vielä paljon työtä. Metoo, minä myös, on käsitelty enimmäkseen julkisten ammattien kautta, esimerkiksi kulttuurialalla. Entä hoitoala, media-ala, lakiala, kauppa, ravintolat ja niin edelleen?
 Kyselyt kertovat, että edelleen vaikkapa edustamallani media- ja viestintä alalla riittää vielä tehtävää. Vuonna  2018 tehdyn kyselyn mukaan  kahden edellisen vuoden aikana lähes joka kolmas alle 31-vuotias oli kokenut viestintäalalla seksuaalista häirintää. Alan opiskelijoista 19 prosenttia oli joutunut fyysisen häirinnän ja 29 prosenttia sanallisen häirinnän kohteeksi. Neljä kymmenestä on nähnyt jonkun toisen joutuvan seksuaalisen häirinnän kohteeksi.
 Eikä varmaan yllätä ketään, että häirityistä isompi osa oli naisia.
 Jotkut ovat kysyneet , miksi näitä #metoo-tapauksia pitää käsitellä julkisesti. Eikö kukin ala voi muuttua ihan rauhassa?
 Pelastusalan oman Pelastustieto-lehden toimittaja  Kaisu Puranen   kirjoittaa , että pelastusalan häirintä oli jo tiedossa, mutta ala ei olisi koskaan lähtenyt itsetarkasteluun ja keskusteluun, ilman julkista kohua. “Asian täytyi lävähtää uutisissa koko kansan silmille, jotta pelastusala oli pakotettu tarkistamaan sisäistä kulttuuriaan”, Puranen kirjoittaa.
 Toisin sanoen: mikään ei muutu, jos ongelmat hyssytellään hiljaiseksi omissa porukoissa.
 Häirintää ei tarvitse sietää  millään alalla. Ja vähitellen tämä aletaan ymmärtää kaikilla aloilla.
 Työnantajille kyse on häirinnän kitkemisen ja työhyvinvoinnin ohella maineesta.
 Tuore SAK:n luottamusmieskysely kertoi, että hyvämaineisilla työpaikoilla ei ole työvoimasta samanlaista pulaa kuin muualla.
 Tällä hetkellä monella alalla Suomessa on työvoimapula. Ehkä työvoimapula näyttäytyy myös siinä, että työntekijät äänestävät jaloillaan. Jos työpaikalla ei osata käyttäytyä, työntekijä voi vaihtaa työpaikkaa parempaan.
 #Metoon sanomahan on ”minä myös”. Siis että häiritty ei ole häirinnän kanssa yksin. Häirinnästä pitää puhua ääneen. Vain silloin voi huomata, että ei ole ainoa, joka kärsii.
 Tämä on viimeinen  Yle blogini. Kiitos lukijoille lukuisista hyvistä kommenteista, keskusteluista, kritiikistä ja kannustuksestakin.
 Heikki Valkama
 Kirjoittaja on Ylen toimittaja, joka oli aloittamassa 50:50-hanketta Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnassa. Vapaa-aikanaan hän kirjoittaa suosittuja jännityskirjoja.
 Blogista voi keskustella 27.11. klo 23.00 saakka.
 Analyysi: Miksi naisten kokemus työelämästä huononee koko ajan? Tuore työolobarometri kertoo kuormituksen kasvusta

 Heikki Valkama: Tyhjänpäiväiset kehut eivät ole paras keino parantaa motivaatiota
 Heikki Valkama: Työhön kuolemiselle on Japanissa oma terminsä: 80-tuntiset työviikot on todettu tappaviksi

Heikki Valkama: Sikailu työpaikoilla ei ole enää ok, mutta työpaikkojen #metoo ei ole vielä ohi


Summary: Kiinan bruttokansantuotteen koko ohittaa arvion mukaan Yhdysvaltojen bkt:n noin 10 vuoden kuluttua. Maailmantalouden painopiste saattaa pian kääntyä yhä visummin Kiinaan ja siihen liittyy riskinsä, arvioivat tutkijat.

Kiina on kovaa vauhtia kasvattamassa rooliaan globaalina talousmahtina. Juurtuuko maailmantalouden painopiste yhä visummin Kiinaan? Millaisia seurauksia tällä voi olla?
 Tutkija  John Seaman  on pohtinut näitä kysymyksiä analyysissään, jonka Euroopan hybridiuhkien torjunnan osaamiskeskus  julkaisi viime viikolla .
 Aasiaan keskittyvässä pariisilaisessa IFRI-tutkimuslaitoksessa työskentelevän Seamanin mukaan maailmantaloudesta saattaa pian tulla yhä Kiina-keskeisempi, mikä tietää länsimaille riskejä.
 Kun Kiina onnistuu rakentamaan niin sanottuja kriittisiä talouden solmukohtia, saa se lisää “aseita” käyttöönsä ja pystyy siten ulottamaan taloudellista valtaansa yhä enemmän maansa rajojen ulkopuolelle, Seaman sanoo Ylen haastattelussa.
 – Kiinalla ei vielä ole [maailmantalouden] keskusasemaa, mutta sillä on jo nyt selvää vipuvoimaa tietyllä sektoreilla. Yksi selkein on kriittiset raaka-aineet, kuten maametallit, joita käytetään esimerkiksi tuulivoimaloiden ja sähköautojen valmistuksessa.
 Kiina haluaa yhä voimakkaammin kehittää korkean teknologian teollisuuttaan ja vahvistaa omavaraisuuttaan, selviää maan viisivuotissuunnitelmasta. Kuvassa ihmiset kävelevät presidentti Xi Jinpingin kuvan edessä kommunistisen puolueen museossa. Noel Celis / AFP
 Seamanin mukaan huolena on se, että Kiinasta tulee kilpailukykyisin maa eritoten tulevaisuuden keskeisissä teknologioissa kuten tekoälysovelluksissa, digitaalisissa viestintävälineissä ja vihreän energiatuotannon ratkaisuissa.
 Käytännössä kyse on siitä, että autoritaarinen Kiina pystyy siten entistä helpommin painostamaa länsimaita: jos maan johto pahoittaa mielensä, se voi kiristää länsimaita yhä mittavammilla taloudellisilla painostuskeinoilla.
 Kiinan nousu on ollut poikkeuksellinen
 Kiinan merkitys talousmahtina on jo suuri, myös suomalaisille toimijoille.
 Kiina on yhä useammalle eurooppalaisyritykselle tärkeä tuotantomaa ja keskeinen markkina, jolla on välttämätöntä olla. Kiina on maailman suurin vientitalous ja sen kansantalouden koko on ollut jo useita vuosia maailman suurin, jos tarkastellaan valuuttakurssivaihtelusta puhdistettua indikaattoria eli ostovoimakorjattua kansantuloa.
 Kiinan nousu on ollut poikkeuksellinen koko ihmiskunnan historiassa.
 1970-luvun lopussa tehtyjen talousuudistusten jälkeen Kiinan talous on kasvanut keskimäärin 10 prosentin vuosivauhdilla ja yli 800 miljoonaa ihmistä on noussut köyhyydestä.
 Samalla autoritaarinen maa on ottanut koko ajan suuremman roolin globaalissa taloudessa. Noin 40 vuotta sitten Kiinan bruttokansantuote (bkt) muodosti koko maailman taloudesta vain muutamien prosenttien lohkon, kun nykyisin tuo osuus on noin 18 prosenttia.
 Arvioiden mukaan suunta tuskin kääntyy, vaikka kasvunäkymissä on myös merkkejä hidastumisesta.
 Yleinen arvio on, että Kiinan bruttokansantuotteen ohittaa Yhdysvaltojen bruttokansantuotteen noin 10 vuoden kuluttua ja nousee näin maailman suurimmaksi, sanoo Suomen Pankin tutkimuspäällikkö  Iikka Korhonen .
 – Tietysti se on jonkinlainen merkkipaalu, mutta ihmisten elämän kannalta tärkeämpää on esimerkiksi henkeä kohden laskettu bruttokansantuote, jossa Kiinalla on vielä paljon pidempi matka Yhdysvaltoihin ja Euroopan unioniin.
 Meneillään on geoekonomian aika
 John Seamanin kuten monen muunkin tutkijan lähtökohta on tämä: kansainvälisiin suhteisiin ja maailmanjärjestykseen vaikuttaa entistä leimallisemmin  geoekonomia .
 Termillä tarkoitetaan sitä, että valtiot hakevat paikkaansa ja vaikuttavat muihin maihin nimenomaan taloudellisin keinoin. Pakotteet, kaupankäynnin rajoitteet ja kaasun tai muiden raaka-ainetoimitusten pihtaaminen ovat esimerkkejä tällaisista keinoista.
 Kylmän sodan jälkeen vallitsi ajatus siitä, että talouksien keskinäinen riippuvuus – ylikansalliset toimitus- ja tuotantoketjut, kaupankäynti ja kauppasopimukset – takaa vakauden, Seaman sanoo.
 – Idea oli, että jos uhkaa tai pakottaa kauppakumppaniaan, ampuu vain omaan nilkkaansa.
 Mutta maiden keskinäisriippuvuus ei tuonutkaan vakautta. Siitä on sen sijaan tullut voimankäytön väline ja haavoittuvaisuuden lähde, Seaman toteaa. Keskinäisriippuvuuden merkitys on muuttunut.
 Kiina on hyvin keskeisessä asemassa globaaleissa tuotanto- ja toimitusketjuissa, mutta pääomamarkkinnoilla sen rooli ei ole niin merkittävä. Kuva Shanghaista marraskuulta. ALEX PLAVEVSKI / EPA
 Kiinan tavoitteena on maailmantalouden johtopaikka sekä kommunistisen puolueen vallan säilyttäminen ja sen kasvattaminen. Välit Yhdysvaltojen kanssa ovat kireät ja suurvaltakamppailu kiihtymässä, mikä  sekin tietää riskejä  maailmantaloudelle ja kansainvälisille yrityksille.
 – Toisen maailmansodan jälkeen tilanne on ollut se, että Yhdysvallat määrää monessa asiassa. Uskon, että kiinalaiset ajattelevat – ihan oikeutetustikin – että heillä pitää olla kokonsa takia enemmän valtaa maailmassa ja maailmantalouden hallinnassa, sanoo Suomen Pankin Iikka Korhonen.
 Myös Korhonen painottaa, ettei Kiinan asema ole vielä sellainen, että se pystyisi hallitsemaan maailmantaloutta. Erityisesti yhdellä keskeisellä sektorilla se on takaa-alalla.
 – Pääomamarkkinoilla Kiina ei todellakaan ole ykkönen tai edes kakkonen. Kiinan pääomamarkkinat eivät ole vapaat. Kansainväliset pääomamarkkinat ovat edelleen etenkin Yhdysvaltojen, joidenkin Euroopan maiden, Japanin ja esimerkiksi Singaporen hallussa.
 "Kannattaa ainakin olla silmät auki"
 Kiina-riippuvuuden riskeistä saatiin varoitusmerkkejä pandemian alkuvaiheessa. Silloin havahduttiin, kuinka riippuvainen muu maailma on Kiinasta esimerkiksi terveydenhuollon tarvikkeiden, kuten maskien, valmistuksessa ja lääketuotannossa.
 Euroopan unioni haluaa pyrkistellä eroon riskialtiista Kiina-riippuvuudesta. Tästä kertoo kauppapoliittinen tavoite, niin sanottu  avoin strateginen autonomia .
 Mutta miten estää kauppapoliittiset riskit, jotka liittyvät Kiinan aseman voimistumiseen?
 Seamanin mukaan EU:n on tasapainoiltava. Kiinaa ei voi ulossulkea kokonaan, mutta aggressiivisiin ja epäreiluihin toimintatapoihin pitää puuttua.
 Kiinan poissulkeminen ja maasta vetäytyminen eivät ole vaihtoehtoja myöskään Suomen Pankin Korhosen mielestä.
 – Kiinan järjestelmä on hyvin erilainen eikä Kiinan tavoitteena ole edistää avointa yhteiskuntaa ja demokratiaa, vaan pitää huoli siitä, että Kiinan kommunistinen puolue pysyy vallassa ja kontrolloi Kiina ja lähialuetta. Kannattaa ainakin olla silmät auki ja tiedostaa, että tällaisia pyrkimyksiä on.
 Lue lisää:
 Biden ja Xi tapasivat tänään videoyhteydellä – Biden: Maiden tulee varmistaa, ettei kilpailu käänny konfliktiksi
 Kirjeenvaihtajalta: Kiina palaa taas luottamaan yhteen suureen johtajaan

Kiinasta voi tulla maailman suurin talousmaa 10 vuoden kuluttua, ja siihen liittyy riskejä länsimaille – "kannattaa ainakin olla silmät auki"


Summary: Britannia ja Israel on kieltäneet muunnoksen vuoksi kaikki lennot eteläisen Afrikan maista.

Etelä-Afrikassa on havaittu huolestuttava koronavirusmuunnos, jossa on epätavallisen suuri määrä mutaatioita.
 Tutkijoiden mukaan variaatiossa on ehkä jopa tuplasti enemmän muunnoksia kuin delta-variantissa. Tämä voi tarkoittaa sitä, että nyt käytössä olevat rokotukset eivät välttämättä suojaa taudilta yhtä tehokkaasti. Lisäksi tauti saattaa levitä herkemmin ja ohittaa herkemmin elimistön immuunipuolustuksen.
 Aiheesta kirjoittavat muun muassa  BBC  ja  The Guardian .
 Variantti on nimeltään B.1.1.529 ja Maailman terveysjärjestö WHO nimennee sen tänään perjantaina kreikkalaisella aakkosella.
 – Tämä variantti yllätti meidät. Se on tehnyt ison hypyn evoluutiossa ja siinä on enemmän mutaatioita, mitä odotimme, sanoo professori  Tulio de Oliveira  BBC:lle.
 Se, että mutaatioita on paljon, ei automaattisesti tarkoita pahaa. Tutkijat pyrkivätkin nyt selvittämään, miten kyseiset mutaatiot käyttäytyvät.
 Huolestuttavaa on se, että Etelä-Afrikassa nyt havaittu virus on hyvin erilainen kuin Kiinan Wuhanissa epidemian alkuvaiheessa levinnyt virus. Tämä merkitsee, etteivät rokotteet välttämättä tehoa siihen.
 Britannia aikoo kieltää tänään kaikki lennot Etelä-Afrikasta sekä sen naapurimaista Namibiasta, Lesothosta, Botswanasta, Eswatinista ja Zimbabwesta. Niin ikään Israeliin ei pääse muunnoksen vuoksi enää eteläisen Afrikan maista.
 Ylen päivittyvä koronaseuranta.

Tutkijat havaitsivat Etelä-Afikassa huolestuttavan koronamuunnoksen, johon rokotteet eivät välttämättä tehoa


Summary: Uudet tutkimukset kirjoittavat uusiksi Helsingin vanhimman puutalon tarinan

Ruiskumestarin taloa touhutaan joulukuntoon ensimmäistä adventtia varten. Tänäkin vuonna vanhassa puutalossa eletään kuvitteellista 1800–luvun puolivälin joulua.
 Ruiskumestarin talo on monille kävijöille tuttu nimenomaan joulutalona. Tänä vuonna kotimuseo avaa ovensa lauantaina 27.11  Nella Nuora / Yle
 Kävijöille Kristianinkatu 12:ssa sijaitseva kotimuseo on tunnelmallinen pala menneisyyttä. On enemmän sääntö kuin poikkeus, että kävijä pysähtyy kynnykselle ja kysyy, milloin taloon voisi muuttaa.
 Niin asukkaita kuin omistajiakin on Ruiskumestarin talossa riittänyt. Museon perustamisvaiheessa 70-luvulla rakennuksia ja niiden omistajia tutkittiin kauan, mutta monet kysymykset jäivät auki.
 Tänään ilmestynyt Helsingin kaupunginmuseon kirja ”Ruiskumestarin talo” (toim.  Jere Jäppinen ) antaa nyt uusia vastauksia. Kirjaa varten kaupunginmuseon tutkijat paneutuivat Helsingin kantakaupungin vanhimman säilyneen asuintalon historiaan uudelleen kirkonkirjojen, henkikirjojen, sanomalehtien ja tuomioistuinten arkistojen avulla. Arvokkaita tietoja antoi myös talon viimeisen omistajan laaja arkisto.
 Oleellinen osa Ruiskumestarin talon alkuajoista piti kirjoittaa uudelleen.
 Uusimpien tutkimustulosten mukaan talo rakennettiin jo 1816.  Ikkunat ovat eri-ikäisiä. Erikoisin on itse taloa vanhempi ullakon rokokooikkuna, joka luultavasti on peräisin jostain puretusta 1700-luvun rakennuksesta. Nella Nuora / Yle
 Kuinka rutiköyhä merimiehen leski pystyi rakennuttamaan Ruiskumestarin talon?
 Talon ensimmäiseksi omistajaksi on kaupungin asiakirjoissa merkitty merimiehenleski  Christina Wörtin  (1755–1820.) Hänen oletettiin myös rakennuttaneen tontin talot, vaikka rutiköyhän ja viimeiset vuotensa vuoteenomana viettäneen lesken mahdollisuuksia hankkeeseen onkin ihmetelty.
 Syystäkin.
 Nyt taustalta on paljastunut erikoinen tarina.
 Kuollessaan 1806  Johan Wörtin  jätti jälkeensä velkaisen pesän. Vaimo Christina Wörtin jäi yksin viiden lapsen kanssa. Perhe asui vielä tuolloin ensimmäisessä talossaan Suon (sittemmin Kruununhaka) kaupunginosassa.
 Kruununhaka oli Ruotsin aikana käsityöläisten ja pienporvarien asuttama. Siellä oli kaupunkilaisten viljelysmaita ja 1700-luvun puolivälistä lähtien tykistön hevosten laidun eli kruunun haka, josta koko kaupunginosa sai 1800-luvulla nimensä.
 Vuonna 1809 alkanut Venäjän valta vaikutti vahvasti Wörtinien kohtaloihin.
 Wörtinin perheen nuorempi tytär, 19-vuotias  Eva Sophia  muutti keväällä 1815 Viaporiin eli nykyiseen Suomenlinnaan ilmeisesti piiaksi. Siellä syttyi erikoinen romanssi. Köyhä, edesmenneen laivatimpurin tytär vihittiin marraskuussa 1815 Viaporin Aleksanteri Nevskin kirkossa yli 30 vuotta vanhemman, rikkaan aatelisen maanomistajan, kenraalimajuri  Jevgraf Fjodorovitš Durnovon  kanssa.
 1815 kenraalimajuri Durnovo rakennutti Siltavuorelta mitatulle tontille kaksi puista asuintaloa ulkorakennuksineen.
 Sittemmin Ruiskumestarin taloksi kutsutun kiinteistön oikea rakennuttaja oli selvinnyt.
 Durnovo näyttää itse majailleen paljolti Viaporissa. Talossa lienee asunut hänen puolisonsa Eva Sophia.   Nella Nuora / Yle
 Tontti, keskeneräinen talo ja kaksi yöpaitaa
 Piharakennuksesta annettiin kamari iäkkään anopin asunnoksi. Pian Kristianinkatu 12:sta valmistumisen jälkeen Eva Sophia ja eläkkeelle jäänyt Jevgraf Fjodorovitš Durnovo muuttivat Venäjälle.
 1817 alussa tontti siirtyi lainhuudatuksen myötä virallisesti Wörtinin omistukseen. Talo oli tarkoitus myydä, mutta hyväksyttävää tarjousta ei tullut ja sisältä vielä keskeneräinen talo jäi anopin huomaan.
 Christina Wörtin kuoli 65-vuotiaana marraskuussa 1820. Talon vuokranneen nimineuvos  Wilhelm Eberhard Falckin  luvalla hautajaiset saatiin pitää päärakennuksessa.
 Perunkirjoituksessa listattiin Wörtin vähäinen irtaimisto. Muutaman huonekalun ja vuodevaatteiden lisäksi löytyi kahvimylly ja -pannu sekä muutama posliinikuppi, pari messinkistä kynttilänjalkaa ja kaksi taulua. Vuodepotilaan ainoat vaatteet olivat kaksi yöpaitaa.
 Ruiskumestari muuttaa taloon
 Moninaisten omistajavaihdosten ja oikeusriitojen jälkeen päästään ruiskumestarin aikaan.
 Vuonna 1859 talo siirtyi ruiskumestari  Alexander Fridolf Wickholmille , jonka aikaa nykyinen kotimuseo kuvastaa. Hän oli palokunnan virkaa tekevä ruiskumestari, joka vastasi paloruiskujen ja muun palokaluston kunnosta sekä sammutusveden saatavuudesta; kaivoista ja talvisin avannoista.
 Ruiskumestari, sittemmin kaupunginvouti Alexander Wickholmin perhe 1870.  Talon peri vanhempiensa keskellä istuva Augusta-tytär.  Helsingin kaupunginmuseo
 1870 Wickholmista tuli johtava kaupunginvouti ja hän sai virka-asunnon raatihuoneelta. Vuoteen 1870 asti tontin rakennukset olivat vuokralla ja asukkaat vaihtuivat vuosittain. Eläkkeelle jäätyään Wickholm perheineen muutti takaisin Kristianinkatu 12:een.
 Alexander Wickholmin kuoltua 1896 talossa koitti voimakkaiden naisten aika. Ensin talon peri hänen tyttärensä  Augusta Nevalainen.
 Tanssitaiteilija tajusi talon arvon
 Kristianinkatu 12:n Augusta-äidiltään perinyt tanssitaiteilija  Martta Bröyer  tajusi jo varhain talon historiallisen arvon. Hän asui vuosikymmeniä muualla mutta ylläpiti tontin rakennuksia huolellisesti ja vuokrasi niistä huoneita.
 Vaikka Helsingissäkin purettiin surutta vanhoja puutaloja, halusi Bröyer säilyttää talon ainakin oman elinaikansa. Muutettuaan takaisin taloon 1955 hän korjautti rakennukset varovaisella kädellä.
 Martta Bröyer oli ensimmäinen, joka ymmärsi talonsa historiallisen arvon. Hän rupesi määrätietoisesti muuttamaan taloaan museoksi 1950-luvun lopulla. Hän nosti taloaan esiin niin lehdistössä kuin radiohaastatteluissakin.
 Jo ennen kuin Ruiskumestarin talosta tuli oikea museo, kävi hänen pihallaan ihmisiä, joille hän mielellään esitteli taloaan ja kertoi entisaikojen elämästä.
 Joulutalokin Ruiskumestarin talosta tuli jo silloin. Aina joulunaikaan hän kutsui koululuokkia vierailuille ja kertoi heille vanhoista jouluperinteistä.
 Talon viimeinen omistaja Martta Bröyer teki uran tanssitaiteilijana. Hänelle myönnettiin 1956 Pro Finlandia -mitali. Helsingin kaupunginmuseo
 On Martta Bröyerin ansiota, että meillä on Ruiskumestarin talon kaltainen aarre, joka kertoo elävästi puutalojen ajasta Helsingissä. Se kun katosi lähes täysin kivikorttelien alle 1900-luvulla.
 1974 Bröyerin toive toteutui, kun Helsingin kaupunki osti Kristianinkadun 12 rakennukset. Kun kaupunginmuseo alkoi tutkia paikkaa, paljastui rakennushistoriallinen aarreaitta vanhoinen kerrostumineen.
 Ruiskumestarin talo syntyy
 Museosta haluttiin ehjä interiöörikokonaisuus, joka kertoisi elämästä Kruununhaassa. Sen haluttiin myös sitoutuvan talon todellisten asukkaiden elämään. Aikatasoksi valittiin Alexander Wickholmin ja hänen perheensä ensimmäinen asumiskausi talossa 1859–1863. Ajasta tiedettiin enemmän ja esineitäkin riitti kokonaisen kodin sisustamiseen.
 Wickholmien alkuperäistä irtaimistoa ei valitettavasti enää ollut olemassa, koska lähes kaikki oli myyty kuolinpesien huutokaupoissa. Kodin sisustus koottiin kaupunginmuseon esineistä ja antiikkiliikkeiden huonekaluista. Tietoa Wickholmien kodin esineistä saatiin tutkimalla perukirjoja.
 Vuonna 1980 Helsingin kaupunginmuseo avasi Ruiskumestarin taloksi nimetyn kotimuseon. Se on talon kokoinen tulkinta menneisyydestä ja kertoo monista karuistakin ihmiskohtaloista.
 Entisaikain ankea arki pehmenee museossa, jossa vallitsee menneen maailman pysähtyneiden hetkien ikuinen rauha. Vanhat esineet, puutalon tuoksu ja patinoituneet pinnat synnyttävät kodikkaan ja turvallisen olon. Nykyajan ahdistama ihminen voi heijastaa puhtaisiin ja hiljaisiin museokoteihin haaveensa kauniista ja yksinkertaisesta elämästä.  ”Ruiskumestarin talo,” toim. Jere Jäppinen, Helsingin kaupunginmuseo 2021

Ruiskumestarin talon menneisyydestä löytyi rikas venäläinen aatelismies ja kuohuttavan epäsäätyinen avioliitto


Summary: Ylen haastettelema Memorialin opetusohjelman johtaja uskoo lakkauttamisuhan olevan viesti Venäjän hallinnolta sen omille kansalaisilleen sekä länsimaille.

Moskovan korkein oikeus käsittelee tänään torstaina Venäjän valtionsyyttäjän vaatimusta lakkauttaa ihmisoikeusjärjestö Memorial.
 Oikeustalon eteen on kerääntynyt pari sataa ihmisistä osoittamaan tukeaan Venäjän tunnetuimmalle kansalaisjärjestölle. Poliisi otti kiinni naisen, jonka kyltissä kiellettiin tappamasta kansan muistia.
 Yli 30 vuotta toiminutta Memorialia pidetään Venäjän vanhimpana ja kansainvälisesti arvostetuimpana ihmisoikeusjärjestönä. Se tutkii neuvostodiktaattori  Josif Stalinin  terroria, mutta myös nyky-Venäjän ihmisoikeusrikkomuksia.
 Mielenosoitusta tarkkailevan OVD-infon mukaan poliisi oli ottanut iltapäivän alkuun mennessä kolme mielenosoittajaa kiinni.
 Syyttäjä sanoo järjestön rikkoneen agenttilakia
 Syyttäjä vaatii Memorialin lakkauttamista, koska se katsoo järjestön rikkoneen agenttilakiin liittyvää lainsäädäntöä. Viranomaiset luokittelivat Memorialin vuonna 2014 niin kutsutuksi ”ulkovaltojen agentiksi”.
 Järjestön opetusohjelman johtaja ja johtokunnan jäsen  Irina Štšerbakova  pitää lakkautusta hyvin todennäköisenä ja päätöstä täysin poliittisena.
 Memorialin opetusohjelman johtaja Irina Štšerbakova kertoo järjestön pyrkivän jatkamaan toimintaansa, vaikka oikeus lakkauttaisi sen.  Grigory Vorobjov / Yle
 Štšerbakovan mukaan vallanpitäjät haluavat Memorialin lakkauttamisuhalla viestittää omille kansalaisille, että hallinto on valmis toimimaan myös maan kaikkein arvostetuinta kansalaisjärjestöä vastaan ja löytää halutessaan muodollisen syyn minkä tahansa järjestön sulkemiseksi.
 Tämän lisäksi Štšerbakova näkee, että kyse on viestistä lännelle.
 – Jos te kritisoitte meitä ja tuette demokratiaa ja ihmisoikeuksien toteutumista, niin me tuhoamme kaiken sellaisen toiminnan täällä, Irina Štšerbakova Memorialista sanoo.
 Käsittely jatkuu korkeimmassa oikeudessa 14. joulukuuta. Venäjällä käydään samanaikaisesti myös toista oikeusprosessia, jossa syyttäjä vaatii Memorialin ihmisoikeuskeskuksen sulkemista Moskovassa.
 Lue lisää:
 Stalinin joukkohaudat paljastaneen Juri Dmitrijevin piina jatkuu – Yle tapasi Petroskoissa vangitun historioitsijan läheisiä
 Kirjeenvaihtajan analyysi: Suomi saa osansa, kun Venäjä tulkitsee historiaa omiin tarkoituksiinsa

Venäjän korkein oikeus päättää ihmisoikeusjärjestö Memorialin lakkauttamisesta, oikeuden ulkopuolelle on kerääntynyt mielenosoittajia


Summary: Tyttö sai törmäyksessä vakavat vammat, ja hänet kuljettiin lääkärihelikopterilla sairaalaan. Hän oli tehohoidossa useita päiviä. Paikalla oli näkyvyyttä haittaavia puita, jotka kaadettiin onnettomuuden jälkeen.

14-vuotias tyttö loukkaantui vakavasti Parkanossa lokakuussa 2019. Tyttö jäi mopoauton alle. Hän oli ylittämässä tietä suojatien läheisyydessä Satakunnankadulla Parkanon keskustassa.
 Mopoautoa kuljetti alle 18-vuotias poika, ja onnettomuus sai paljon julkisuutta.
 Pirkanmaan käräjäoikeus on tuominnut tällä hetkellä 17-vuotiaan pojan sakkorangaistukseen vammantuottamuksesta nuorena henkilönä ja liikenneturvallisuuden vaarantamisesta nuorena henkilönä.
 45 päiväsakosta kertyy pojalle maksettavaa yhteensä 270 euroa.
 Tyttö sai törmäyksessä vakavat vammat ja hänet kuljettiin lääkärihelikopterilla sairaalaan. Hän oli tehohoidossa useita päiviä lukuisien murtumien, sisäisten ruhjeiden ja aivovamman takia.
 Käräjäoikeuden mukaan nuori kuljettaja käytti liiallista tilannenopeutta. Oikeus löysi kuitenkin tapauksesta myös lieventäviä seikkoja. Ilman näyttöä jäi esimerkiksi se, kulkiko jalankulkija suojatiellä vai joitakin metrejä siitä sivussa.
 Ajoradan vieressä ollut koivurivi ja ilta-aurinko myös haittasivat näkyvyyttä. Tapahtumapaikalla Parkanossa kaadettiin näkyvyyttä haittaavia puita onnettomuuden jälkeen.
 Tuomio on lainvoimainen.
 Lue lisää:
 14-vuotias tyttö jäi mopoauton alle ja loukkaantui vakavasti Parkanossa

14-vuotias tyttö loukkaantui vakavasti jäätyään mopoauton alle Parkanossa: Kuljettajalle 270 euron sakot


Summary: Oppositiopuolue kokoomus iski kiinni erimielisyyteen, joka hallitukseen on syntynyt maakuntaverosta.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Oppositiopuolue perussuomalaiset vaatii hallitusta alentamaan autoilun ja asumisen hintaa.
 Aiheen avannut perussuomalaisten kansanedustaja  Jouni Kotiaho  syytti eduskunnan kyselytunnilla torstaina, että hallituksen politiikka kallistaa autoilua.
 Elinkeinoministeri  Mika Lintilä  (kesk.) myönsi, että polttoaineiden hinta on tällä hetkellä korkea, mutta torjui arvostelun, että se olisi hallituksen syytä.
 – Ratkaisevaa on öljyn maailmanmarkkinahinta, joka on lähes nelinkertaistunut vuodessa. Ilmastotavoitteilla ei ole tähän merkitystä, Lintilä sanoi.
 Valtiovarainministeri  Annika Saarikko  (kesk.) ihmetteli perussuomalaisten vaatimusta bensan hinnasta ja veron alennuksesta, jota hän sanoi miljardiluokan esitykseksi.
 – Kun tekee näin ison poliittisen avauksen ja hakee kansan tukea, olisi vähintään kohtuullista, että kykenette tarkemmin erittelemään, mistä raha otetaan, Saarikko vaati.
 Kristillisdemokraattien  Sari Essayah  ja kokoomuksen  Arto Satonen  moittivat hallituksen viime vuonna tekemää polttoaineiden veronkorotusta. Essayah moitti, että hallituksen politiikka kurittaa varsinkin haja-asutusalueilla asuvia. Satosen mukaan veronkorotus osuu todella huonosti nykytilanteeseen ja haittaa pitkiä työmatkoja kulkevia.
 Saarikko vetosi uudelleen siihen, että maailmanmarkkinahinta on suurin syy bensan hinnannousuun ja vaati jälleen oppositiota kertomaan, mistä se ottaisi rahat veronalennukseen.
 Myös pääministeri  Sanna Marin  (sd.) vetosi siihen, että polttoaineiden hinnat ovat nousussa kaikkialla Euroopassa.
 Vihreiden  Atte Harjanne  syytti, että oppositio vähättelee jälleen ilmastotoimien tarvetta ja niiden kustannuksia.
 Perussuomalaisten puheenjohtaja  Riikka Purran  mukaan hallituksen kunnianhimoinen ilmastopolitiikka tulee kalliiksi.
 Voit katsoa koko kyselytunnin alta:

 Kokoomus vaati vastauksia maakuntaverosta, Marin: Valmistelu jatkuu
 Oppositiopuolue kokoomus vaati hallitusta kertomaan aikooko se yhä tuoda maakuntaveron uusien hyvinvointialueiden rahoituspohjaksi.
 Hallitus selvittää parhaillaan veron käyttöönoton edellytyksiä, vaikka hallituspuolueet ovat maakuntaverosta eri linjoilla.  Keskusta on vastustanut  ainoana hallituksessa maakuntaveroa, kun taas  vasemmistoliitto on halunnut  kytkeä maakuntaveron sote-uudistuksen etenemiseen. Myös vihreät vaativat edelleen maakuntaveroa.
 Kokoomuksen tuore arvostelu on saanut puhtia siitä, että päähallituspuolue SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Lindtman  torjui  keskiviikkona vaalipaneelissa  maakuntaveron toistaiseksi. Lindtman sanoi, että niin kauan kuin toteuttamiskelpoista mallia ei ole, veroa ei voi tukea.
 Marin sanoi kyselytunnilla, että Lindtmanin puheet ovat olleet viisaista.
 – Ennen kun on toteuttamiskelpoinen esitys, ennen sitä veroa ei voida ottaa käyttöön, hän sanoi.
 Kokoomuksen  Antti Häkkänen  arvosteli, että SDP ja keskusta ovat ajaneet "härkäpäisesti" maakuntaveroa eteenpäin, mutta aluevaalien alla puolueet sanovat, että sitä ei toteutetakaan. Kokoomus alleviivasi arvioita, että uusi verotaso lisäisi painetta kokonaisveroasteen nousuun.
 Puolue peräsi, onko hallitus sitoutunut maakuntaveron etenemiseen tämän hallituskauden aikana.
 Marin toisti useita kertoja vain, että hallitus on sitoutunut valmistelemaan maakuntaveroa ja tätä työtä tekee valtiovarainministeriö.
 – On tunnustettava, että hallituskautta on tietyn verran jäljellä, ja tämä on vaikea ja iso kokonaisuus, joka pitää valmistella huolella, Marin vastasi.
 Valtiovarainministeri Saarikko on pitänyt maakuntaveroa perusteltuna vain, jos hyvinvointialueiden tehtäviä lisätään tulevaisuudessa merkittävästi. Maakuntien tehtävien kasvattaminen on keskustan poliittinen tavoite.
 Vihreiden Emma Kari ensi kertaa ministeriaitiossa kyselytunnilla
 Viime viikon  kyselytunnilla  oppositio tivasi ministereiltä eripuraisesta metsälinjauksesta ja  edellisellä viikolla  käytiin kiivas keskustelu kriisistä Puolan ja Valko-Venäjän rajalla sekä Suomen varautumisesta siirtolaisten käyttämiseen poliittisena painostuskeinona.
 Torstaina vastaamassa oli valtaosa ministereistä ja koko hallitusviisikko, eli pääministeri  Sanna Marin  (sd.), valtiovarainministeri  Annika Saarikko  (kesk.), oikeusministeri  Anna-Maja Henriksson  (r.), opetusministeri  Li Andersson  ja  Maria Ohisaloa  (vihr.) viisikossa tuuraava tuore ympäristö- ja ilmastoministeri  Emma Kari  (vihr.).

Perussuomalaiset vaati eduskunnan kyselytunnilla polttoaineiden hinnan alentamista, keskustaministerit tyrmäsivät: Mistä rahat?


Summary: Suomalaisen musiikkijournalismin pioneeri Jukka Tapio Wallenius asui viimeiset vuotensa Tampereella.

Toimittaja  Jukka Tapio ”Waldemar” Wallenius  kuoli eilen keskiviikkona kotonaan Tampereella. Wallenius oli kuollessaan 73-vuotias. Kuoleman vahvisti Ylelle Walleniuksen omainen.
 Pitkän linjan musiikkitoimittaja opiskeli nuorena lehdistöoppia Tampereen yliopistossa. Hän tuli tunnetuksi muun muassa Ylen Yölinja-ohjelmasta. Wallenius perusti elämänsä aikana useita musiikkilehtiä, tunnetuin niistä lienee  Soundi .
 Waldemar Wallenius vuonna 2015. Eveliina Niskanen / Yle
 Walleniuksen pitkäaikainen ystävä ja kollega  Jussi Niemi  muistelee lämmöllä 1960-luvulla alkanutta ystävyyssuhdetta.
 – Kävimme yhdessä lukemattomilla keikoilla. Työ- ja vapaa-aika lomittui yhteen. Wallu oli täysin oma miehensä millä tahansa saralla. Ainutlaatuinen tyyppi, Niemi muistelee.
 Uranuurtaja ja aikansa edelläkävijä
 Niemen mukaan Wallenius oli oman aikansa pioneeri. Hänen kädenjälkensä näkyy tänäkin päivänä monessa musiikkialan asiassa.
 Timo Kanerva (vas.) tuli Soundin päätoimittajaksi sen jälkeen kun Waldemar Wallenius oli perustanut Soundin. Wallenius itse toimi Soundin päätoimittajana ensimmäisen puoli vuotta. Suomalaisen musiikkijournalismin pioneerit Waldemar Wallenius ja toimittaja Jussi Niemi. Leena Peltokangas / Yle
 – Wallulla oli todella syvä vaikutus suomalaiseen musiikkijournalismiin. Hän oli erittäin älykäs ja seurasi maailman tapahtumia loppuun asti, vaikka kunto oli loppuvuosina huono. Hän oli hyvin vireä henkisesti ja otti kantaa asioihin. Iästään huolimatta hän seurasi maailman tapahtumia.
 Niemen mukaan Walleniuksen vuonna 1968 perustettu  Blues News  -lehti on maailman vanhin blues-musiikkiin keskittyvä toiminnassa oleva julkaisu. Niemi sanoo Walleniuksen oleen myös pettynyt musiikkialan kehityskulkuun.
 – Wallu kypsyi musiikkiteollisuuden toimintaan. Ennen vanhaan musiikkibisnes oli kuin nykyiset underground-alalajit: silloin oltiin täysin vapaita. Saatoimme kirjoittaa mistä vain satuimme innostumaan. Se into välittyi myös lukijoille, Niemi sanoo.
 Wallenius syntyi Hämeenlinnassa vuonna 1948 ja asui sittemmin Valkeakoskella. Viimeiset aikansa hän vietti Tampereella.
 Asiasta kertoi ensimmäisenä  Rumba -lehti.
 Aiheesta lisää:
 Miljoonasade Yölinja-ohjelman Waldemar Walleniuksen haastattelussa Tampereen yo-talolla 1988
 Akimowskaja Sisters Waldemar Walleniuksen haastattelussa
 Waldemar Wallenius haastattelee Yötä
 Radiomafian Kohtaaminen: Waldemar Wallenius: "Musiikki on loputon ihmetyksen ja ihailun aihe"

Pitkän linjan musiikkitoimittaja Waldemar Wallenius on kuollut – ystävä Jussi Niemi: "Wallu oli ainutlaatuinen tyyppi"


Summary: Lääkeviraston arvio tarkoittaa, että rokotetta on tutkittu riittävästi ja se on tarpeeksi turvallinen lapsille. Suomen viranomaiset puivat asiaa ensi viikolla.

Euroopan lääkevirasto EMA on hyväksynyt Pfizerin ja Biontechin koronarokotteen antamisen 5–11-vuotiaille. Nämä viisi asiaa tiedämme lasten mahdollisesta rokottamisesta Suomessa.
 Mitä ilmoitus tarkoittaa?
 EMA:n arvio tarkoittaa, että rokotetta on tutkittu riittävästi ja se on tarpeeksi turvallinen lapsille.
 – Euroopan lääkevirasto ei suosittele sen käyttöä vaan sanoo, että se soveltuu käytettäväksi, täsmentää Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen THL:n johtava asiantuntija  Mia Kontio  Ylelle.
 Mitä seuraavaksi tapahtuu?
 Lääkeviraston hyväksynnän jälkeen asia siirtyy Euroopan komissioon hyväksyttäväksi. Sen jälkeen rokotteelle myönnetään ehdollinen myyntilupa Euroopassa.
 – Tämän jälkeen on kansallinen päätös, otetaanko sitä käyttöön ja mille ikäryhmille, Kontio sanoo.
 Miten Suomessa?
 Suomessa kansallinen rokotusasiantuntijaryhmä kokoontuu ensi viikon keskiviikkona. Asialistalla on lasten mahdollinen rokottaminen.
 Kontion mukaan lapset eivät yleensä saa taudin vakavaa muotoa, mutta voivat tartuttaa tautia.
 Tähän mennessä Suomessa on pyritty ennen kaikkea vähentämään vakavia tautitapauksia, koronaan liittyviä kuolemantapauksia ja sairaalahoidon taakkaa. Kontion mukaan lapsia on ollut hyvin vähän sairaalahoidossa.
 THL antaa lausunnon sosiaali- ja terveysministeriölle, joka puolestaan vie asian eteenpäin valtioneuvoston päätettäväksi.
 Millainen lapsille annettava rokote on?
 Rokote suositellaan myös lapsilla annettavaksi käsivarteen.
 EMA:n tiedotteen mukaan 5–11-vuotiaiden rokoteannos on noin kolmasosa yli 12-vuotiaiden annoksesta.
 Lääkevalmistaja Pfizer on ilmoittanut, että lapsille sopivaa valmistetta olisi saatavilla todennäköisesti joulukuun loppupuolella.
 – En usko, että Suomessa mennään siihen, että käytettäisiin aikuisten rokotteesta pienempää annosta lasten rokottamiseen, Kontio THL:ltä sanoo.
 Euroopan lääkeviraston mukaan sivuvaikutukset ovat 5–11-vuotiailla samanlaisia kuin vanhemmilla ikäryhmillä.
 Niihin voivat lukeutua kipu, punoitus ja turvotus pistoskohdassa, lihaskipu, väsymys, päänsärky ja vilunväristykset. Sivuvaikutukset ovat EMA:n mukaan yleensä lieviä ja paranevat muutaman päivän kuluessa rokotuksesta.
 Poika sai ensimmäisen koronarokotteensa Itävallassa 15. marraskuuta. Joe Klamar / AFP
 Kuinka yleistä alle 12-vuotiaiden rokottaminen on?
 EU:n alueella ainoastaan Itävallassa on jo aloitettu 5–11-vuotiaiden rokotukset.
 – [Itävallassa] lapsia on rokotettu aikuisten rokotteella sillä tavalla, että siitä annetaan pienempi annos, Kontio sanoo.
 Aiemmin tässä kuussa lasten rokoteannoksille näytettiin vihreää valoa Yhdysvalloissa, Kanadassa ja Saudi-Arabiassa. Kontion tietojen mukaan alle 12-vuotiaita rokotetaan myös muun muassa Kiinassa ja Israelissa.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 26. marraskuuta kello 23 asti.
 Lue myös :
 Katso tästä, miten rokotukset ovat vaikuttaneet koronakuolemiin eri maissa – WHO varoittaa: vielä sadat tuhannet kuolevat talvella Euroopassa

Euroopan lääkevirasto näyttää vihreää valoa 5–11-vuotiaiden rokotuksille, mutta ne eivät käynnisty heti


Summary: Hybridivaikuttamisen uhat ovat tulleet esiin Puolan ja Valko-Venäjän rajan tapahtumien takia. Erilaisten uhkatilanteiden harjoittelu on tärkeää myös Suomessa, asiantuntija sanoo.

Tuhansia ihmisiä siirtyy hybridivaikuttamisen vuoksi Kanta-Hämeeseen ja hakee maakunnasta suojaa.
 Tätä kuvitteellista skenaariota Hämeen alueen viranomaiset harjoittelivat torstaina. Harjoituksen järjestävä Etelä-Suomen aluehallintovirasto ei anna harjoituksesta tarkkaa tietoa julkisuuteen.
 Häme 21 -harjoitusta on valmisteltu jo pitkään, mutta Puolan ja Valko-Venäjän rajan tapahtumat tekevät siitä ajankohtaisen juuri nyt. EU syyttää Valko-Venäjää siirtolaisten järjestelmällisestä kuljettamisesta rajalle.
 Kirjeenvaihtajalta: Valko-Venäjän kyynisellä siirtolaisoperaatiolla isketään myötätuntoomme, jonka pitäisi olla arvojemme perusta
 Suomessa hallitus vastasi keskiviikkona opposition  välikysymykseen  siitä, miten hallitus toimisi, jos Suomen rajoille ohjattaisiin tarkoituksellisesti suuri joukko turvapaikanhakijoita.
 Demokratiaa horjuttava hybridivaikuttaminen äityy seuraavien vuosikymmenten aikana, varoittaa johtaja  Jukka Savolainen  Euroopan hybridiuhkien torjunnan osaamiskeskuksesta.
 – Näyttää siltä, että kilpailijat haastavat läntisiä liberaaleja demokratioita käyttämällä hyväkseen niiden haavoittuvuuksia. Se on hyvin mahdollista, että he tulevat voittamaan tämän kilpailun, jos katsomme 50 tai 100 vuotta eteenpäin.
 Jukka Savolaisen mielestä Suomella on hyvät valmiudet reagoida hybridikriiseihin. Arkistokuva. Yle
 Siirtolaistilanteen harjoitteleminen lähettää Savolaisen mukaan viestin, ettei Suomeen kannata kohdistaa hybridivaikuttamista.
 – Jos pystymme näyttämään, että Suomella on kyky toimia tilanteessa suuremmin häiriintymättä, ei sellaista kannata Suomen kiusaksi järjestää.
 Ensin huolehditaan perustarpeista
 Häme 21 -harjoitus kesti kaksi päivää. Siihen osallistuivat muun muassa Puolustusvoimat, Kanta-Hämeen sairaanhoitopiiri, Päijät-Hämeen hyvinvointikuntayhtymä, Hämeen pelastuslaitokset, poliisi, Kanta- ja Päijät-Hämeen kunnat sekä Yle.
 Ensimmäisenä harjoituspäivänä harjoiteltiin laajamittaisia vedenjakeluhäiriöitä.
 Toisena päivänä viranomaiset reagoivat tuhansiin evakuoitaviin.
 – Ensimmäisenä täytyy saada ihmiset ainakin väliaikaiseen suojaan säältä ja viimalta, kertoo  Mira Miettinen , Kanta-Hämeen sosiaali- ja kriisipäivystyksen johtava sosiaalityöntekijä.

 Suojatiloiksi valjastetaan ensisijaisesti julkisia kiinteistöjä, kuntien, seurakuntien ja yhteisöjen tiloja. Ihmisten perustarpeista, kuten ruuasta, juomasta ja kännykän latausmahdollisuudesta pidetään huolta. Lasten, vanhusten ja muiden erityisryhmien tarpeet huomioidaan.
 Valmius- ja turvallisuusasiantuntija  Ari Saarinen  Kanta-Hämeen pelastuslaitoksesta pitää harjoituksen tärkeimpänä hyötynä eri viranomaisten yhteistyön lujittumisen.
 – Opitaan ymmärtämään, mikä vastuu kuuluu kellekin ja millainen suorituskyky ja kalusto eri organisaatioilla on.
 Voit keskustella aiheesta perjantai-iltaan klo 23:een saakka.

Suomessa harjoitellaan hybridiuhkien varalta: näin yksi maakunta reagoisi tuhansien evakuoitavien saapumiseen


Summary: Sosiaalidemokraattien Magdalena Andersson pyysi eilen vapautusta tehtävästään, ennen kuin hänet ehdittiin virallisesti nimetä virkaan. Anderson alkaa johtaa sosiaalidemokraattien yksipuoluehallitusta.

Ruotsi tulee todennäköisesti saamaan uuden pääministerin vasta maanantaina.
 Ruotsin parlamentin puhemies  Andreas Norlén  ehdottaa  Magdalena Anderssonia  sosiaalidemokraattien muodostaman yksipuoluehallituksen pääministeriksi.
 Norlénin keskusteli puolueiden puheenjohtajien kanssa puhelimessa ennen päätöstään, ja kaikki puolueet kertoivat hänelle, ettei niiden kanta ole muuttunut eilisestä äänestyksestä.
 Norlén kertoi ehdottavansa Anderssonia pääministeriksi jo tänään klo 18.20 Suomen aikaa. Tämän jälkeen parlamentti voi äänestää asiasta aikaisintaan maanantaina.
 Ympäristöpuolue, keskusta ja vasemmisto olivat jo aiemmin tänään kertoneet olevansa valmiita tukemaan Anderssonia uudessa pääministeriäänestyksessä.
 SVT:n mukaan Andersson  ei muodollisesti vielä ehtinyt olla virallisesti pääministeri , sillä hallitusta ei ole muodostettu loppuun asti.  Stefan Löfven  johtaa väliaikaishallitusta kunnes uusi hallitus aloittaa tehtävässään.
 Puhemies: Usko politiikkaan koetuksella
 Norlénin mukaan eilisen dramaattiset tapahtuvat ovat omiaan lisäämään kansalaisten epäluottamusta politiikkaa kohtaan.
 Hänen mukaansa kyseessä on ensimmäinen kerta, kun virkaan valittu pääministeri ei halua astua virkaan.
 Hän arvosteli ympäristöpuoluetta siitä, ettei se ollut kertonut aikovansa erota hallituksesta, mikäli hallituksen budjettiehdotus häviää äänestyksessä.
 Magdalena Andersson ja Andreas Norlén. Jessica Gow / AFP
 Lisäksi Norlén kertoi, ettei uskonut Anderssonin eroavan tästäkään huolimatta. Hänen mukaansa Andersson oli jopa sanonut hänelle, ettei aio erota, vaikka hänen hallituksensa hajoaisikin.
 – Jos olisin tiennyt tämän, olisimme voineet äänestää budjetista ensin ja sitten vasta pääministeristä, hän totesi tiedotustilaisuudessaan tänään.
 Ruotsin politiikassa koettiin eilen dramaattisia hetkiä
 Parlamentti hyväksyi sosiaalidemokraattien Anderssonin nimittämisen maan pääministeriksi, mutta vain tunteja tämän jälkeen sosiaalidemokraattien ja ympäristöpuolueen budjettiehdotus hävisi parlamentin äänestyksessä oikeisto-opposition budjettiehdotukselle.
 Pian tämän jälkeen ympäristöpuolue kertoi eroavansa hallituksesta.
 Ja tämän jälkeen Andersson pyysi vapautusta tehtävästään.
 Lisää aiheesta:
 Tuki Anderssonin jatkolle on vahva – nämä kolme seikkaa tiedämme Ruotsin kiperästä hallitussotkusta
 Ruotsin vasta valittu ensimmäinen naispääministeri Magdalena Andersson hakee eroa – hallituskumppani ympäristöpuolue jätti hallituksen
 Kirjeenvaihtajalta: Ruotsi on tasa-arvon mallimaa, mutta ruotsalaislapset saivat ensimmäisestä naispääministeristä esikuvan vasta nyt

Magdalena Anderssonia ehdotetaan uudelleen Ruotsin pääministeriksi – äänestys maanantaina


Summary: Kymenlaakson museo on edellyttänyt Utissa arkeologista inventointia lääkärihelikopterin tontilla. Tarkoituksena oli selvittää, onko alueella sodanaikaisia rakenteita. Tulokset selviävät parin viikon päästä.

Kouvolan kaupunki on teettänyt arkeologisen inventoinnin Utissa lääkärihelikopterin takia.
 Arkeologinen inventointi tarkoittaa maastoselvitystä, jossa tarkastetaan ennestään tunnettuja muinaisjäännöksiä ja etsitään uusia kohteita. Tavoitteena oli selvittää, onko lääkärihelikopterille suunnitellulla tontilla sodanaikaisia rakenteita.
 – Saimme ministeriöltä pyynnön, että selvittäisimme asiaa Museoviraston kanssa, Kouvolan kehitysjohtaja  Petteri Portaankorva  kertoo.
 Kouvolan kaupunki on ollut asiasta yhteydessä myös Kymenlaakson museoon, joka vastaa alueen kulttuuriympäristön suojelutehtävistä.
 Arkeologisiin inventointeihin erikoistunut yritys on tehnyt maastotyöt marraskuun aikana. Kouvolan kaupunki saa selvityksen tulokset joulukuussa.
 Selvitystarve koskee uutta aluetta
 Erityisasiantuntija  Lasse Ilkka  sosiaali- ja terveysministeriöstä kertoo, että alueelle ei saa ruveta rakentamaan ennen arkeologista inventointia.
 – Meille tuli yllätyksenä, että alueella pitää tehdä arkeologinen inventointi, Lasse Ilkka sanoo.
 Alkuperäinen tontti sijaitsi lentopaikan sisällä, jossa selvitystä ei vaadittu.
 Selvitys koskee yhtä aluetta, jota on esitetty uudeksi lääkärihelikopterin sijaintipaikaksi.
 Lue lisää :  Lääkärihelikopterille on löydetty kaksi uutta tonttivaihtoehtoa Utista – poliittinen vääntö kuitenkin jatkuu
 Lääkärihelikopterille on selvitetty uutta sijaintia Utissa, koska tukikohdalle ensi vaiheessa esitetty alue katsottiin olevan liian lähellä siviililaskuvarjohyppääjiä.
 Kouvolassa sijaitseva Utin kenttä on yksi vilkkaimmista laskuvarjohyppykeskuksista.
 Museovirasto: "Aina löytyy ratkaisu"
 Museoviraston intendentti  Helena Ranta  kommentoi yleisellä tasolla, että mahdolliset löydöt eivät yleensä estä rakentamista.
 – Aina ratkaisu löytyy, ei se mitään estä. Ne ovat neuvotteluasioita.
 Helena Rannan mukaan kyse voi olla vaikka pienestä siirrosta. Siihen kuitenkin pyritään, ettei jäännöksiin kajota.
 – Se on kuitenkin erittäin harvinaista, että siihen ei missään tilanteessa voida koskea, intendentti Helena Ranta sanoo.
 Kouvolan kehitysjohtajan Petteri Portaankorvan käsityksen mukaan alueella ei ole aiemmin tehty arkeologista inventointia. Aiemmat tarkastelut perustuvat hänen mukaansa ilmakuviin, laserkeilausaineistoon ja yleiskirjallisuuteen.
 – Epäilemme, että sodanaikaiset rakenteet ovat hävinneet jo vuosikymmeniä sitten. Alue on ollut pitkään Puolustusvoimien aktiivisessa käytössä, Portaankorva sanoo.
 Voit keskustella aiheesta 26.11.2021 kello 23.00 asti.

Kouvolan piti tehdä Utissa arkeologinen maastoselvitys lääkärihelikopterin takia – alueella saattaa olla sodanaikaisia rakenteita


Summary: Keskusrikospoliisi ei vahvista epäillyn henkilöllisyyttä, mutta kertoo pidätyksen tapahtuneen tällä viikolla.

Poliisi vaatii yhtä henkilöä vangittavaksi laajassa Nuorisosäätiötä koskevassa esitutkintakokonaisuudessa. Henkilöä epäillään useista talousrikoksista Nuorisäätiön piirissä tehdyistä liiketoimista.
 Epäiltyjä rikosnimikkeitä tutkinnassa ovat törkeä velallisen epärehellisyys, luottamusaseman väärinkäyttö, törkeä petos ja törkeä väärennys. Aiemmin tehty kiinniotto liittyy Keskusrikospoliisin vastuulla olevaan esitutkintahaaraan.
 Vangittavaksi vaadittu henkilö on pidätetty aiemmin tällä viikolla. Eilen  Helsingin Sanomat kertoi  Nuorisosäätiön entisen hallituksen puheenjohtaja Perttu Nousiainen palanneen Suomeen myöhään keskiviikkoiltana. Poliisi otti hänet kiinni heti lentokoneen laskeuduttua.
 Viime viikolla  syyttäjät nostivat  rikossyytteitä Nousiaista ja Nuorisosäätiön entistä toimitusjohtajaa  Aki Haaroa  vastaan.
 Tutkinnanjohtaja rikoskomisario  Antti Perälä  ei kommentoi epäillyn henkilöllisyyttä.
 Myös Helsingin poliisi haluaa kuulustella
 KRP:n lisäksi Helsingin poliisilla on edelleen esitutkinnassa rikosepäilyjä Nuorisosäätiön toimintaan liittyen.
 – Me kuulimme epäillyn jo aikoinaan niihin asioihin, joista nyt on syytteetkin nostettu. Meilläkin on kuitenkin vielä myöhemmin tullut esiin pari asiaa, joista häntä on tarkoitus kuulla, tutkinnanjohtaja  Markku Nisula  sanoi STT:lle.
 Kokonaisuutena Nuorisosäätiön rahaongelmien ja talousepäselvyyksien tutkinta on Suomen suurimpia talousrikostutkintoja. Keskustataustaisen, tuettua vuokra-asumista nuorille tarjoavan säätiön nykyjohdon mukaan sen entinen johto sai aikaan yli 40 miljoonan tappiot ja lähes tuhosi säätiön. Haaron ja Nousiaisen on epäilty käyttäneen yleishyödylliseksi tarkoitettua säätiötä lypsylehmänä oman tai lähipiirinsä edun tavoitteluun sen jälkeen, kun säätiö jäi puolueelta tuuliajolle.
 Haaro ja Nousiainen ovat aiemmin kiistäneet STT:lle syyllistyneensä rikoksiin Nuorisosäätiön toiminnassa.
 Lue myös:
 HS: Puolitoista vuotta karkuteillä ollut Perttu Nousiainen palasi Suomeen ja otettiin kiinni

Poliisi vaatii yhtä henkilöä vangittavaksi Nuorisosäätiön tapauksessa


Summary: Sponsor Capital ryhtyy pohjalaisyhtiön vähemmistöosakkaaksi. Fresh Servant tavoittelee sijoituksen myötä toiminnan laajentamista ulkomaille.

Suomalaisesta Sponsor capital -pääomasijoittajasta tulee vähemmistöosakas pohjalaiseen Fresh Servant -yhtiöön.
 Fresh Servant Oy valmistaa muun muassa kuluttajapakattuja salaatteja.
 Fresh Servantin nykyiset omistajat, toimitusjohtaja  Sami Haapasalmi  ja Snellmanin perhe jatkavat yrityksessä. Kauppa vaatii vielä kilpailuviranomaisen luvan.
 Sponsor Capitalin sijoituksen myötä Fresh Servant pyrkii myös ulkomaanmarkkinoille.
 – Meillä on ollut tahtotila kansainvälistyä jossain vaiheessa. Sponsor capital tuo kokemuksellaan ja tietämyksellään mahdollisuuksia myös siihen.
 Haapasalmen mukaan ensi vuosi yrityksessä mennee Edsevön tuotantolaitoksen käynnistämisessä. Jos ja kun ulkomaille pyritään, kohteena lienee ensimmäisenä Ruotsi, minne yritys pyrkinee yritysostoin ja -järjestelyin.
 – Käytännössä toimipiste tulisi sitten Ruotsiin. Meidän tuotteillamme on niin lyhyet päiväykset, että niitä on sinne vaikea viedä, sillä toimitusaika tulee liian pitkäksi, Haapasalmi sanoo.
 Fresh Servant Oy:n vienti on tähän asti ollut Haapasalmen mukaan hyvin pientä.
 – Sitä ei ole käytännössä juuri ollut.
 Kolme toimipistettä
 Fresh Servant Oy on perustettu vuonna 1995. Sen liikevaihto oli yrityksen ilmoituksen mukaan viime vuonna 71,8 miljooonaa euroa. Toimipisteet ovat Edsevössä, Seinäjoella ja Lapualla. Yrityksessä työskentelee 538 henkilöä.
 Lue seuraavaksi:
 Salaattivalmistaja Fresh Servant laajentaa Edsevön tehdasta – 25 miljoonan investoinnilla luvataan jopa 200 uutta työpaikkaa

Salaattivalmistaja Fresh Servant saa vetoapua sijoitusyhtiöstä – haaveissa Ruotsin markkinoiden valloitus


Summary: Uudenmaan alueellinen koronakoordinaatioryhmä päätti maskisuosituksesta kaikille 12 vuotta täyttäneille rokotussuojasta riippumatta. Suositukset ovat voimassa 16.1.2022 asti.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Laaja maskisuositus ja etätyösuositus ovat nyt voimassa koko Uudellamaalla. Asiasta päätti  Uudenmaan alueellinen koronakoordinaatioryhmä  kokouksessaan.
 Aiemmin tällä viikolla tiistaina  pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmä  päätyi samaan päätökseen kiristää suosituksia.
 Maskisuositus on täten voimassa Uudellamaalla kaikille 12 vuotta täyttäneille rokotussuojasta riippumatta. Nämä suositukset ovat voimassa tammikuun puoliväliin saakka, siis yli joulun ja uudenvuoden juhlakauden.
 Maskin käyttöä suositellaan kaikissa julkisissa sisätiloissa ja liikennevälineissä, joissa oleskelee muita ihmisiä. Maskin käyttöä suositellaan myös oppilaitoksissa kuudennesta luokasta lähtien. Yksityisten toimijoiden suositellaan edellyttävän maskin käyttöä henkilökunnalta sekä asiakkailta esimerkiksi yleisötilaisuuksissa, kaupoissa, julkisissa liikennevälineissä ja muissa asiakastiloissa.
 Työnantajia suositellaan järjestämään etätyötä kaikissa sellaisissa työtehtävissä, joissa se on tilapäisestikin mahdollista. Mikäli etätyö ei ole mahdollista, suositellaan, että työnantaja ohjeistaa kasvomaskin käyttöön kaikissa työtiloissa, vaikka turvavälien pitäminen olisi mahdollista. Työpaikoilla ruokailuja sekä kahvitaukoja tulee porrastaa ja lähitapaamisten tarpeellisuutta on syytä arvioida huolellisesti.
 Tämän lisäksi Uudenmaan koordinaatioryhmässä nähtiin tarpeelliseksi rajoittaa lisää Uudenmaan kuntien alueella järjestettäviä yleisötilaisuuksia. Asian pikainen valmistelu on käynnistetty.
 Voit keskustella aiheesta 26.11. kello 23:een saakka.
 Aiheesta lisää :
 Pääkaupunkiseudulla palataan tiukkaan maskisuositukseen, myös laaja etätyösuositus voimaan

Laaja maskisuositus ja etätyösuositus voimassa nyt koko Uudellamaalla – yleisötilaisuuksiin tulossa lisää rajoituksia


Summary: Pitkään hiotun valtionosuusjärjestelmän (VOS) uudistus jäi puolitiehen. Sisään saatiin uusia ryhmiä, ja temppu tehtiin lisärahalla. Mitään ei varsinaisesti uudistettu, kirjoittaa kulttuuritoimittaja Jonni Aromaa.

Suomi on ihmeellinen maa. Täällä voi päästä valtion pitkäaikaisen tuen piiriin esittämällä ankaraa nykyflamencoa, joka on välillä espanjalaisillekin liikaa.  Kaari  ja  Roni  Martinin johtama tanssiryhmä onnistui tässä ja pääsi mukaan uudistettuun valtionosuusjärjestelmään (VOS).
 Järjestelmä luotiin 1990-luvun alussa teatteritalojen ja orkesterien turvaksi. Se haluttiin uudistaa, jotta myös uusia taiteenaloja ja ryhmiä pääsisi siihen mukaan. Taiteen kenttä on muuttunut valtavasti 30 vuodessa. Siitä kertoo esimerkiksi nykysirkuksen läpimurto 2010-luvulla.
 Jähmeänä pidetyn rahoitusmekanismin uudistustyö alkoi viisi vuotta sitten. Yle kysyi silloin joukolta tanssin, teatterin ja nykysirkuksen asiantuntijoita, miten valtionosuusjärjestelmä pitäisi uudistaa. Prosessin toivottiin johtavan muun muassa vierailuteatterien syntyyn. Ne toimivat samalla idealla kuin vaikka Hartwall-areena. Kaikki esiintyjät tulevat talon ulkopuolelta. Monet teatterin, tanssin ja nykysirkuksen ryhmistä ovat arvostelleet jo vuosia teatteritaloja siitä, miten vaikea niihin on päästä esiintymään.
 Lisäksi toivottiin, että tuen määrässä otettaisiin huomioon ryhmän taiteellinen laatu, toiminnan kehittäminen ja kansainvälisyys.
 Mikään näistä toiveista ei toteutunut.
 Lue lisää:   Eri kaupunkien teattereita yhdistettävä, rahaa myös sirkukselle – Näin taiteentekijät räjäyttäisivät valtion kulttuurirahoituksen
 Opetus- ja kulttuuriministeriö julkisti lokakuussa listan  VOS-tuen saajista . Kyse on ensi vuoden rahoista, ja listasta, joka rakennettiin VOS-uudistuksen perusteella. Okm selvisi uudistuksesta helpolla,  sillä juuri mitään ei uudistettu .
 Vanhasta tuen saajien porukasta ei pudotettu ketään pois, mutta mukaan otettiin uusia ryhmiä. Muutos tehtiin kuitenkin lisärahalla, ei järjestelemällä Suomen laajaa teatteri- ja orkesteriverkostoa uudestaan. Tai muuttamalla koko järjestelmän ideaa. Valtio antoi uudistukseen kahdeksan miljoonaa euroa, ja siitä pitää tietysti olla iloinen. Uudistuksen lopputuloshan olisi voinut täydellinen mahalasku ilman sitä. Nyt sisään pääsi 15 ensikertalaista.
 VOS-uudistuksen perusteella Suomi näyttää yhä kankealta kulttuurimaalta. Opetus- ja kulttuuriministeriöllä oli tuhannen taalan paikka tarkastella Suomen laajaa teatteri- ja orkesteriverkostoa kriittisesti, mutta näin ei käynyt.
 Suomi on yhä jaettu esittävän taiteen osalta valtion pitkäaikaista tukea saaviin laitoksiin (VOS) ja taiteen vapaaseen kenttään. Vapaalla kentällä tarkoitetaan kaikkia niitä taiteellisia ryhmiä ja taiteilijoita, jotka työskentelevät ilman valtion pitkäaikaista tukea.
 Kärjistetysti kyse on kahden kerroksen väestä. VOS-laitoksissa on vakituista henkilökuntaa, jolle maksetaan kuukausipalkkaa, mutta vapaalla kentällä tehdään pätkätöitä ilman laitosten tukiverkostoja.
 VOS-uudistuksessa näkyy aluepolitiikka. Kaikki merkit näyttävät kuitenkin siltä, että monen kaupunginteatterin - ja orkesterin tulevaisuus on maakunnissa synkkä. Väki vähenee, ikääntyy ja muuttaa kasvukeskuksiin. Kunnat kipuilevat jatkossa yhä pahemmin talouden kanssa, ja se heijastuu teattereihin ja orkestereihin. Valtion lisäksi VOS-laitokset saavat tukea kunnilta.
 Tällä vauhdilla seuraava VOS-uudistus osuu 2040-luvun loppupuolelle. Voi olla, että evoluutio on tehnyt jo sitä ennen tehtävänsä, ja osa Suomen laajaa teatteri- ja orkesteriverkostoa on murtunut luonnollisista syistä.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta 26.11. kello 23:een saakka.
 Lisää aiheesta:
 Taikurin vetämä ryhmä pääsi valtion pitkäaikaisen tuen pariin – paperityöt lisääntyvät, mutta elämä helpottuu
 Kulttuurin rahoitusuudistus saatiin päätökseen – ovet aukenivat yli kymmenelle uudelle ryhmälle
 Analyysi: Valtio raottaa pian ovea uusille esittävän taiteen ryhmille, ja vielä kun joku pääsisi sisään
 Valtio halusi uudistaa kulttuurin rahoituksen, mutta juuri mikään ei muuttunut
 Taiteentekijät rahojen uudelleenjaosta – turha veto ilman lisäpottia

Analyysi: Kulttuurin rahoitusuudistuksessa ei uskallettu koskea Suomen teatteri- ja orkesteriverkostoon – uudet ryhmät mukaan lisärahalla


Summary: Tapahtumat saivat alkunsa, kun kaksi poliisia sai kotihälytystehtävän syyskuussa.

Pirkanmaan käräjäoikeus tuomitsi torstaina 27-vuotiaan miehen seitsemän vuoden vankeusrangaistukseen murhan yrityksestä ja virkamiehen väkivaltaisesta vastustamisesta. Lisäksi mies määrättiin maksamaan yhteensä yli 8 000 euroa vahingonkorvauksia kahdelle poliisille.
 Poliisi meni kotikäynnille kotirauhan rikkomisepäilyn takia Lempäälässä 23. syyskuuta. Poliisi kehotti useaan otteeseen asunnon sisällä olijaa avaamaan ovi, minkä jälkeen tuomittu tuli rappukäytävään pitkäteräinen keittiöveitsi kädessään.
 Oikeus katsoi, että rappukäytävässä syntyneessä kahakassa tuomittu työnsi veitsellä kohti poliisin alavatsaa. Poliisi ei loukkaantunut tilanteessa. Toinen poliisi sai estettyä lyönnin osumisen.
 Tuomittu kiisti syyllistyneensä murhan yritykseen tai yrittäneensä aiheuttaa poliisille mitään vammaa ja katsoi syyllistyneensä korkeintaan virkamiehen vastustamiseen.
 Käräjäoikeuden tuomiosta voi valittaa.
 Lue myös :
 Lempäälässä epäily poliisin murhan yrityksestä kotihälytystehtävässä – poliisi selvisi ilman sairaalahoitoa

Lempäälässä poliisin puukottamista yrittänyt tuomittiin seitsemäksi vuodeksi vankeuteen


Summary: Rajoituksia lisätään ja tehohoitopaikat ovat vähissä. Viestit ovat synkkiä. TV1:n Ykkösaamun vieraana on HUSin infektiotautien ylilääkäri Asko Järvinen.

Koronapandemia on jyllännyt kohta kaksi vuotta. Jo hyvin varhaisessa vaiheessa pandemian alkumetreillä terveydenhuollon kantokyky oli uhattuna. Mikä on tilanne sairaanhoidossa juuri nyt HUSin alueella?
 Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) sanoi torstaina, että yksi tehohoitopaikka vaatii pahimmillaan neljän-viiden leikkauksen perumista Suomessa. Onko oikein, että kiireettömiä hoitoja lykätään rokottamattomien koronapotilaiden hoidontarpeen vuoksi?
 Uusia rokotuksia otetaan Suomessa nyt hitaasti, vaikka rokottamattomia on lähes viidesosa yli 12-vuotiaasta väestöstä. Mitä epidemian jatkon kannalta merkitsee, jos rokotuskattavuutta ei saada enää nostettua merkittävästi korkeammalle?
 TV1:n Ykkösaamun vieraana suorassa lähetyksessä lauantaina 27. marraskuuta on Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin infektiotautien ylilääkäri  Asko Järvinen .  Seija Vaaherkumpu  haastattelee..
 Järviselle voi lähettää kysymyksiä osoitteella tv1.ykkosaamu@yle.fi tai alla olevalla lomakkeella.
 Juttua korjattu 25.11. kello 18.30: Asko Järvisen titteli on infektiotautien ylilääkäri, ei infektioylilääkäri.

Asko Järvinen tulee Ylen Ykkösaamuun – mitä haluat kysyä korona-asiantuntijalta?