Summary: Presidentti Joe Biden ilmoitti Yhdysvaltojen aloittavan turvallisuusyhteistyön Australian ja Britannian kanssa indopasifisella merialueella. Tutkijoiden mukaan ydinteknologian jakaminen Australian kanssa oli Yhdysvalloilta suuri luottamuksen osoitus liittolaiselle.

Yhdysvaltojen presidentti  Joe Biden  ilmoitti keskiviikkona, että Yhdysvallat aloittaa uuden strategisen  turvallisuusyhteistyön Australian ja Britannian kanssa .
 Tilaisuudessa olivat videon välityksellä mukana Australian pääministeri  Scott Morrison  ja Britannian pääministeri  Boris Johnson .
 Vaikka maiden johtajat eivät sanoneet sitä suoraan, yhteistyön päätavoitteena pidetään yritystä estää Kiinan kasvavaa vaikutusvaltaa indopasifisella merialueella.
 Indopasifiseen merialueeseen kuuluvat kuuluvat Intian valtameren trooppiset osat, Tyynenmeren trooppisen osan länsi- ja keskiosa ja niiden välissä olevat merialueet Indonesian ympäristössä.
 Poliittisesti merkittävä on erityisesti Etelä-Kiinan meri, jossa Kiinalla ja muilla valtioilla on aluekiistoja. Kartta näyttää alueet, joiden Kiina katsoo kuuluvan itselleen. Tommi Pylkkö / Yle
 Sukellusvenehanke kertoo USA:n todellisesta halusta syventää kumppanuutta
 Sopimus on jälleen yksi osoitus siitä, miten Biden eroaa edeltäjästään  Donald Trumpista , sanoo Ulkopoliittisen instituutin johtava tutkija  Charly Salonius-Pasternak .
 – Biden ymmärtää, että Yhdysvallat tarvitsee kumppaneita, ei ainoastaan sotilaallisesti vaan myös turvallisuuspoliittisesti ja taloudellisesti, Salonius-Pasternak sanoo.
 Hänen mukaansa Biden jatkaa  Barack Obaman  kaudelta perittyä linjaa, jossa Yhdysvallat näkee Kiinan ainoana suurena kansainvälisen vaikutusvallan ja kansainvälisen maailmanjärjestyksen haastajana.
 Turvallisuusyhteistyön ensimmäinen merkittävä askel on se, että Australia aikoo rakentaa ydinkäyttöisiä sukellusveneitä yhteistyössä Yhdysvaltojen ja Britannian kanssa.
 Maiden johtajien mukaan sukellusveneitä ei ole tarkoitus aseistaa ydinaseilla, mutta niiden on tarkoitus toimia ydinvoimalla.
 Australian pääministeri Scott Morrison sanoo, ettei Australia aio hankkia ydinasetta. Sopimuksessa on kyse ydinvoimalla toimivista sukellusveneistä. AAP IMAGE
 Sukellusvenehanke kertoo Yhdysvaltojen todellisesta halusta syventää liittolaisuuksia, sanoo Maanpuolustuskorkeakoulun strategian professori  Tommi Koivula . Aiemmin maa on jakanut ydinteknologiaansa vain Britannian kanssa.
 – Tämä on merkittävä luottamuksenosoitus Yhdysvalloilta Australialle, Koivula sanoo.
 Tämän lisäksi  sopimus pitää sisällään  lisää yhteistyötä kyberturvallisuuden, tekoälyn ja kvanttitietokoneiden aloilla. Yhdysvallat, Britannia ja Australia ovat tehneet jo pitkään yhteistyötä erityisesti tiedustelussa.
 – Uuden yhteistyön merkittävä piirre se, että nyt sovitaan aika konkreettisista sotilaallisista asioista, Koivula sanoo.
 Jännitteitä kiristävät Etelä-Kiinan meren aluekiistat
 Indopasifisella merialueella sijaitsee muun muassa Etelä-Kiinan meri. Sen ympärysvaltioilla on kiistoja alueen pienistä saarista.
 Kiistat kytkeytyvät muun muassa kauppareitteihin ja luonnonvaroihin. Saarista ovat esittäneet aluevaatimuksia useat valtiot, mutta Kiinan toimintaa luonnehditaan erityisen räikeäksi.
 – Kiina on rakentanut pienistä atolleista suuria tukikohtia, Salonius-Pasternak sanoo.
 Jännitteet ovat kiristyneet erityisesti Taiwanin liepeillä, jota Kiina pitää omana maakuntanaan. Kiina on tehnyt alueella sotaharjoituksia ja ilmatilaloukkauksia ja koventanut retoriikkaansa.
 – Kiina on nykyjohdon aikana alkanut pullistella sotilaallisia muskeleitaan eri puolilla Tyyntämerta ja on lisännyt läsnäoloaan muiden vastustuksesta huolimatta, Koivula kuvaa.
 Mitä Australia ja Britannia saavat sopimuksesta?
 Mies katseli australialaisia viinejä Shanghaissa joulukuussa 2020. Kiina on asettanut niille pakotteita.
 Jännitteet Australian ja Kiinan välillä ovat kasvaneet sitä mukaa, kun Australia on kritisoinut Kiinan kauppapoliittista toimintaa ja vaatinut tutkimuksia koronaviruksen alkuperästä.
 Kiina on asettanut Australialle  talouspakotteita .
 Koivulan mukaan ydinkäyttöisillä sukellusveneillä parannettaisiin Australian sotilaallista toimintakykyä.
 Tavallisiin sukellusveneisiin nähden niitä on vaikeampi havaita. Ne pysyvät pinnan alla tarvittaessa miltei rajattoman ajan ja kykenevät kantamaan suurempia asemääriä.
 – Hanke lisää Australian merellisen taistelukyvyn pelotetta, mikä on Tyynenmeren kontekstissa erittäin tärkeää, Koivula sanoo.
 Britannia haluaa nostaa sopimuksella profiiliaan kansainvälisenä pelaajana. Kuvassa Britannian pääministeri Boris Johnson kuvattuna presidentti Joe Bidenin kanssa G7-maiden kokouksessa kesäkuussa. Andrew Parsons / AOP
 Britannialle uusi yhteistyö on taas ulkopoliittinen itsetunnon kohotus maan EU-eron jälkimainingeissa, Salonius-Pasternak arvioi.
 – Britannia haluaa osoittaa, että sillä on erityinen suhde Yhdysvaltoihin. Se voi nyt näyttää myös sisäpoliittisesti, että vaikka EU:sta lähdettiin, kansainvälinen vaikutusvalta voi jopa kasvaa, hän sanoo.
 Ranskalle yhteistyö on selkäänpuukotus
 Uusi sopimus johtaa siihen, että Australia hylkää aiemman sukellusvenehankkeensa Ranskan kanssa.
 Ranskan piti suunnitella ja rakentaa Australialle 12 sukellusvenettä noin 56 miljardin euron arvosta.
 Ranskan ulkoministeri  Jean-Yves Le Drean  tuomitsi päätöksen kovin sanoin. Le Drean syytti Australiaa muun muassa selkään puukottamisesta. Bidenia hän syytti trumpilaisesta politiikasta.
 Ranskalainen, sotilaalliseen meriteollisuuteen keskittynyt Naval Group -yhtiö ilmaisi myös olevansa erittäin pettynyt Australian päätökseen.
 Charly Salonius-Pasternak muistuttaa, että Ranskalle kyse ei ole vain taloudellisesti suuresta summasta, vaan maan sukellusvenekehityksen jatkuvuudesta.
 – On mielenkiintoista nähdä, miten Australia ja mahdollisesti myös Yhdysvallat pyrkii osoittamaan Ranskalle, että tämä oli pakkoraosta tehty päätös osana suurta palapeliä. Ja että Ranskaa arvostetaan, Salonius-Pasternak sanoo.
 Presidentti Joe Biden ilmaisi puheessaan odottavansa tiivistä yhteistyötä Ranskan kanssa indopasifisella merialueella. Biden kutsui Ranskaa "avainkumppaniksi" alueen turvallisuuden vahvistamisessa.
 EU:n ulkosuhteita johtava  Josep Borrell  reagoi sopimukseen torstaina sanomalla, että EU:n on kehitettävä omia puolustus- ja turvallisuusstrategioitaan.
 Iso kysymys: miten Kiina reagoi?
 Yhdysvaltojen aluksia Etelä-Kiinan merellä helmikuussa. AOP
 Kiinan Washingtonin-suurlähetystö kritisoi sopimusta sanoen, että Yhdysvaltojen, Kiinan ja Australian tulisi "luopua kylmän sodan ajattelumallista ja ideologisesta ennakkoluulosta".
 Koivulan ja Salonius-Pasternakin mukaan on vielä aikaista ennustaa, miten Kiina vastaa konkreettisesti turvallisuusyhteistyöhön.
 Kiina pitää Etelä-Kiinan merta etupiiriinsä kuuluvana turvallisuusvyöhykkeenä, missä muiden sotilasvaltojen läsnäolo on Kiinalle provokaatio, sanoo Ulkopoliittisen instituutin vanhempi tutkija  Jyrki Kallio .
 Kallio arvioi, että maiden turvallisuusyhteistyö kärjistää tilannetta ja tekee kiistojen ratkaisemisesta entistä monimutkaisempaa.
 – Kiinan vastaus on todennäköisesti koventuneita puheita Yhdysvaltoja ja sen liittolaisiksi Kiinan-vastaisessa rintamassa katsottuja valtioita kohtaan. Kiinan sotilaallinen läsnäolo Etelä-Kiinan merellä ei ainakaan vähene, Kallio sanoo.
 Salonius-Pasternak arvioi, että suuria konkreettisia vaikutuksia alueen sotilaalliseen tasapainoon ei kuitenkaan nähdä ainakaan lyhyellä aikataululla.
 Lue lisää aiheesta:
 Biden kertoi Yhdysvaltojen, Britannian ja Australian turvallisuuskumppanuudesta puheessaan kansallisesta turvallisuudesta
 Sotilaallinen aktiivisuus lisääntyy Etelä-Kiinan merellä – Tutkija: "Taustalla on koko ajan kierroksia ottava suurvaltakilpailu USA:n ja Kiinan välillä"
 Satelliittikuvat paljastavat oudon operaation – Näin "pienet siniset miehet" hivuttavat Kiinan rajoja yhä kauemmas Etelä-Kiinan merellä

Suurvaltakamppailu Kiinan kanssa kiristyi jälleen – USA solmi sotilaallisen yhteistyösopimuksen Australian ja Britannian kanssa


Summary: Vihreiden puheenjohtaja, sisäministeri Maria Ohisalo jää loppuvuodesta perhevapaille. Puolue kertoi tänään, että sijaisuusjärjestelyistä päätetään lokakuisissa kokouksissa. Ensin valitaan puheenjohtajan sijainen, myöhemmin sisäministeri.

Maria Ohisalon  sijaiset vihreiden johdossa valitaan lokakuussa.
 Puolue tiedotti torstai-iltana, että vihreät päättää puheenjohtajan sijaisesta puoluehallituksen kokouksessa 1. lokakuuta ja sisäministerin sijaisesta puoluevaltuuskunnan ja eduskuntaryhmän yhteisessä kokouksessa 11. lokakuuta.
 Puheenjohtajan sijainen valitaan puolueen varapuheenjohtajien joukosta. Vihreät valitsi viime viikonloppuna järjestetyssä puoluekokouksessaan kansanedustajat  Atte Harjanteen ,  Iiris Suomelan  ja  Hanna Holopaisen  varapuheenjohtajiksi.
 Ohisalo kertoi heinäkuussa odottavansa lasta. Hän jää loppuvuodesta perhevapaille.
 Sijaisia yksi tai useampi
 Puheenjohtajan sijainen ja ministerin sijainen voivat olla sama tai eri henkilö.
 Tiettävästi vihreissä on kannatusta sekä mallille, jossa sama henkilö hoitaisi molempia tehtäviä että mallille, jossa tehtävät jaettaisiin. Ministerin sijaisen ei ole välttämätöntä olla puolueen varapuheenjohtaja, ja periaatteessa ministeri voisi löytyä muualtakin eduskuntaryhmästä.
 Ylelle on arvioitu vihreiden sisältä, että keskusteluissa on ollut jonkin verran kannatusta myös laajemmalle kierrätykselle. Siinä puolueen ministerinsalkkuja tarkasteltaisiin laajemminkin.
 Sisäministerin lisäksi vihreiden ministeriryhmään kuuluvat ulkoministeri  Pekka Haavisto  ja ympäristö- ja ilmastoministeri  Krista Mikkonen .
 Lue myös:
 Kaikki kolme vihreiden varapuheenjohtajaa haluavat myös sisäministeriksi – Suomela ja Harjanne kannattavat kannabiksen laillistamista
 Vihreät valitsivat poikkeuksellisen jännittävässä vaalissa varapuheenjohtajikseen Atte Harjanteen, Iiris Suomelan ja Hanna Holopaisen – Kolmikon joukosta valitaan Ohisalon tuuraaja
 Voit keskustella aiheesta huomiseen perjantaihin 16. syyskuuta klo 23 saakka.

Vihreät päättää Ohisalon sijaisista lokakuussa


Summary: Entisessä kauppaoppilaitoksessa ryhdytään valmistamaan Kouvolan lakritsia ehkä jo ensi keväänä. Korttelin asemakaavaa muutetaan, jotta se mahdollistaa rakennuksen toiminnan muuttamisen koulusta karkkitehtaaksi.

Kouvolan entisen kauppaoppilaitoksen seinien sisälle on tulossa uudenlaista elämää. Vanhasta koulurakennuksesta syntyy lakritsitehdas tai oikeastaan vain sen yhdestä kerroksesta.
 – Kiinteistössä on aika paljon tilaa, jota emme tarvitse. Tuli visio, että tästä voisi tehdä sellaisen kaupunkilaisten olohuoneen, jonne voisi pistäytyä käymään, kertoo Kouvolan Lakritsin toimitusjohtaja  Timo Nisula .
 Osa tiloista on Kouvolan seudun ammattiopiston käytössä ensi kevääseen saakka. Pyry Sarkiola / Yle
 Lakritsin kysyntä on kasvanut, ja Kouvolan Lakritsin nykyinen tehdas on jäänyt pieneksi . Laajentamisella varaudutaan myös ulkomaanmarkkinoiden kysynnän kasvuun jo etukäteen.
 Ilmoittaessaan tilantarpeestaan Kouvolan Lakritsin toimitusjohtaja sai yhteydenottoja lopulta 75 kaupungilta ja 40 kiinteistösijoittajalta. Lähtökohta oli kuitenkin se, ettei Kouvolasta haluta lähteä.
 Kouvolan kaupunki tarjosi tonttivaihtoehtoja, mutta Nisula pyysi kaupunkia käyttämään mielikuvitustaan. Silloin esille nousi kauppaoppilaitos Salpausselänkadulla aivan kaupungin keskustan tuntumassa.
 – Totesin paikan olevan mahtava. Se sijaitsee lähellä meidän toista tehdasta, ja mahdollistaa muunkinlaista toimintaa samoihin tiloihin, visioi toimitusjohtaja Nisula.
 Kouvolan Lakritsin toimitusjohtaja Timo Nisulalla on paljon visioita rakennuksen toimintojen suhteen. Kirsi Lönnblad
 Kouvolan Lakritsin nykyinen tehdasrakennus on teollisuusalueella parin kilometrin päässä Kouvolan keskustasta ja noin kilometrin päässä uuden tehtaan sijaintipaikasta.
 Rakennushistoriallisesti merkittävä kohde
 Kouvolan kauppaoppilaitoksen rakennus edustaa merkittävää osaa kouvolalaisesta kouluhistoriasta. Rakennustyöt aloitettiin elokuussa 1968, ja koulutoiminta käynnistyi syyskuun alusta 1969.
 Rakennuksen yli 5 000 neliön pinta-alaa pidettiin valmistuessaan ylimitoitettuna. Opetustiloissa oli piirtoheittimet ja rakennuksessa oli muun muassa auditorio, kielistudio ja suuri juhlasali, jota voitiin käyttää voimistelu- ja urheilutiloina.
 Entinen kauppaoppilaitos on valmistunut 1969 ja edustaa aikansa selkeää arkkitehtuuria. Kari Saastasmoinen/ Yle
 Kouvolan kaavoitusarkkitehti  Hannu Purhon  mielestä rakennuksella on sekä rakennushistoriallisesti että kulttuurihistoriallisesti iso arvo.
 – Rakennus sijaitsee merkittävällä paikalla kahden pääkadun risteyksessä ja näkyy pitkälle. Arkkitehtuuri on selkeää 1960–70-lukujen taitteen linjakasta arkkitehtuuria. Lisäksi lähes alkuperäisenä säilyneet sisätilat ovat edustava esimerkki keskiaulallisesta koulurakentamisesta, perustelee kaavoitusarkkitehti Hannu Purho.
 Kortteliin on parhaillaan tekeillä uusi asemakaava. Se säilyttäisi olemassa olevan rakennuksen, mutta mahdollistaisi sen kehittämisen.
 – Tässä samalla on mietittävä kaava-aluetta sivuavien virkistysalueiden puistoreittien sijaintia ja valaistusta, että siitä tulisi parempi paikka, sanoo kaavoitusarkkitehti Hannu Purho.
 Uusi tehdas käyntiin jo ensi keväänä
 Kouvolan Lakritsi Oy on halukas ostamaan rakennuksen 400 000 eurolla , mikäli kaava muutetaan lakutehtaan tarpeisiin sopivaksi. Kaupan solmiminen voisi olla mahdollista vuodenvaihteessa.
 Ensisijassa tarkoituksena on saada lisää tuotantotila lakritsille. Tehtaan nykyinen lakritsituotanto on noin 700 000 kiloa vuodessa. Kun uusi tehdas valmistuu, tuotantokapasiteetti vähintään kaksinkertaistuu. Tavoitteena on, että tuotanto olisi uusissa tiloissa käynnissä jo toukokuussa 2022.
 Tuotantotiloja on suunniteltu ala-aulaan. Vierailijoiden olisi mahdollista päästä seuraamaan lakritsin valmistusta toisesta kerroksesta lasin takaa. Kirsi Lönnblad/Yle
 Osa rakennuksesta on vielä Kouvolan seudun ammattiopiston KSAOn käytössä. Opiskelijoita on tiloissa vielä 14 luokallista. KSAO on vuokralla vielä kesäkuuhun 2022 asti.
 Muiden tilojen osalta projekti voi olla useamman vuoden mittainen. Lakritsitehtaan kanssa samaan rakennukseen voisi tull myymälöitä, kahvilatoimintaa ja muita yrityksiä. Toimitusjohtaja Timo Nisulan visiossa kaikille löytyisi jotakin kiinnostavaa.
 Lue seuraavaksi:   Tiesitko, että salmiakki on lakritsia? Lähde mukaan salmiakin maailmaan

75 kaupunkia halusi lakutehtaan itselleen – toimitusjohtaja päätti jättää sen kotikaupunkiin: "Totesin paikan olevan mahtava"


Summary: Perhevapaiden uudistuksella tavoitellaan muun muassa tasa-arvoa työelämässä ja perhearjessa. Vasta ajan myötä selviää, muuttuuko äitien ja isien työnjako. Entä mitä tapahtuu Suomen syntyvyydelle ja taloudelle?

Väestöliitossa on otettu ilolla vastaan hallituksen esitys perhevapaiden uudistuksesta. Tutkimusprofessori  Anna Rotkirch  sanoo, että pitkään kaivattu uudistus parantaa mahdollisuuksia järjestää vapaat kunkin perheen halujen ja tarpeiden mukaan.
 – Perhevapaita on enemmän ja joustavammin kuin aiemmin. Tämä vastaa vahvasti sitä, mitä suomalaiset lapsiperheet Väestöliiton Perhebarometrin mukaan toivovat.
 Hallitus tavoittelee lasten ja perheiden hyvinvoinnin lisäämistä sekä tasa-arvoa työelämässä ja perheiden arjessa. Rotkirchin mielestä uudistus ja sen ajoitus ovat hallitukselta hyvä signaali "uutta normaalia" kohti mentäessä.
 – On todella hyvä, että kerrankin Suomessa uudistuksen yhteydessä puhutaan lapsista ja perheistä eikä aina työllisyydestä tai huoltosuhteesta. Tämä on tehty aidosti lapsi- ja perhekärjellä, Rotkirch kiittelee.
 Lue myös:   Hallituksen perhevapaauudistus etenee eduskuntaan – päivärahapäivien määrä kasvamassa vajaalla kahdella kuukaudella
 Naapurimaihin verrattuna Suomessa ei silti ole aihetta henkseleiden paukutteluun, jos mittarina käytetään perhevapaiden pituutta, joustoa ja korvauksia. Jäljessä ollaan varsinkin Ruotsiin mutta myös Viroon nähden, muistuttaa Rotkirch ja viittaa täkäläisten kyselyiden tuloksiin.
 – Suomalaiset lapsiperheet toivovat, että saisivat hoitaa lapsia kotona ainakin siihen saakka, kun nämä ovat puolitoistavuotiaita. Tämä ei vielä toteudu uudistuksen jälkeenkään.
 Jatkossa kumpikin vanhempi saisi 160 arkipäivän kiintiön päivärahapäiviä. Omasta kiintiöstään voisi luovuttaa toiselle vanhemmalle tai puolisolleen enintään 63 vanhempainrahapäivää.
 Pystyykö uudistuksen perusteella päättelemään, miten syntyvyys jatkossa kehittyy?
 Rotkirchin mukaan tutkimuksista tiedetään, että anteliaat perhevapaat saattavat tukea syntyvyyttä. Myös näkyvät parannukset perheiden tilanteisiin voivat lisätä syntyvyyttä lyhytaikaisesti, mutta suurta muutosta Rotkirch ei odota.
 – Meillä on jo lähtökohtaisesti aika hyvät perhevapaat. Uudistus voi tukea erityisesti niitä perheitä, jotka pohtivat toista, kolmatta tai neljättä lasta.
 Mitä tapahtuu taloudelle, jos vanhemmat ovat yhä kauemmin poissa töistä lasten takia?
 Kansainvälisesti vertailtuna suomalaiset naiset käyvät paljon töissä. Sekä naiset että miehet elävät entistä pidempään, ja työssäkäynti vanhoille päiville asti tulee lisääntymään, sanoo Rotkirch.
 – Jos lapsia saadaan yksi, kaksi tai vaikka kolme ja jäädään jokaista hoitamaan puoleksitoista vuodeksi kerrallaan, se ei ole työmarkkinoiden kannalta mikään suuri ongelma. Sen sijaan väestönkehityksen kannalta tämä on erittäin myönteistä.
 Entä tasa-arvo, muuttaako uudistus äitien ja isien työnjakoa?
 Rotkirch korostaa, että kun arvioidaan uudistuksen onnistumista, olisi erittäin tärkeää seurata, miten isät käyttävät perhevapaitaan. Muista maista saadut kokemukset ovat osoittaneet, ettei hyvä tarkoitus aina toteudu.
 – Isien kiintiöiden nostaminen saattaa johtaa siihen, että ainoastaan esimerkiksi korkeasti koulutetut isät käyttävät etua. Tämä voi lisätä perheiden välistä epätasa-arvoa.
 Perhevapaauudistuksen on tarkoitus tulla voimaan elokuussa 2022.
 Voit keskustella aiheesta 17.9.2021 kello 23:een saakka.

"Kerrankin puhutaan lapsista ja perheistä eikä aina huoltosuhteesta" – tutkija kiittelee uudistusta, mutta isien tuleva käytös on arvoitus


Summary: Presidentti Emmanuel Macron kutsui terroristijohtajan surmaa merkittäväksi saavutukseksi.  Ranska aikoo ajaa alas  sotilaiden määrää arvostellussa Afrikan-operaatiossaan.

Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  ilmoitti torstaina etsityn terroristin  Adnan Abu Walid al-Sahrawin  kuolemasta.
 Lennokki-isku moottoripyörällä liikkunutta Adnan Abu Walid al-Sahrawia vastaan tehtiin jo elokuun puolivälissä.
 Tämän raportoitiin kuolleen myöhemmin. Malin kylissä huhut terroristijohtajan kohtalosta levisivät jo ennen Ranskan virallista ilmoitusta.
 Tieto julkistettiin vasta sitten, kun alueelle lähetetyt ranskalaiset erikoisjoukkojen sotilaat olivat varmistaneet surmansa saaneen henkilöllisyyden. Sotilaiden mukaan Ranskan iskut olivat surmanneet kaikkiaan kymmenen ryhmän jäsentä.
 Adnan Abu Walid al-Sahrawi oli Suur-Saharan islamilaiseksi valtioksi (ISGS) itseään kutsuvan ryhmän johtaja. Se toimii Malin ohella Burkina Fasossa ja Nigerissä. Ranska ei ilmoittanut, missä lennokki-isku tehtiin.
 Ranskan terrorismin vastaisen operaation Barkhanen listalla surmattu johtaja oli kärkisijalla.
 "Johtajan kuolema ei rampauta ryhmää"
 Al-Sahrawin ilmoitettiin määränneen kuuden ranskalaisen avustustyöntekijän ja näiden nigerialaistan kollegoiden surmaamisen. Lisäksi ISGS-järjestön kerrottiin olleen neljä vuotta sitten amerikkalaisia ja nigeriläisiä sotilaita vastaan tehdyn iskun takana.
 Lähde: Financial Times, Harri Vähäkangas / Yle
 Paikallisen väestöön kohdistuneen terrorismin mittaluokka on vielä aivan toinen. Ranskalaisen arvion mukaan kyliin kohdistuvan väkivallan vaatima kuolonuhrien määrä asettuu kahden ja kolmen tuhannen ihmisen välille.
 Terrorismin torjunnan asiantuntijat ovat uutistoimisto AP:n mukaan pitäneet Ranskan ilmoitusta merkittävänä. Samalla on varoitettu, että jihadistisen väkivallan uhka alueella pysyy suurena.
 Riskiarviointeja tekevän Verisk Maplecroft -yhtiön analyytikko  Alexandre Raymakers   luonnehti iskua taktiseksi menestykseksi Ranskan Barkhane -operaatiolle.
 – Ei ole kuitenkaan todennäköistä, että se rampauttaa lopullisesti ääriryhmää, arvioi hän uutistoimisto AP:n haastattelussa.
 Barkhane-operaatioon osallistuva ranskalainen sotilas tarkkailee helikopterista maastoa pohjoisessa Malissa toukokuussa 2017.  Christophe Petit Tesson / AOP
 Raymakers muistutti, että jihadistiset ryhmät ovat onnistuneet kasvattamaan jalansijaansa Sahelin alueella, vaikka ovat menettäneet useita johtajiaan.
 Epäsuosiota Ranskassa ja Malissa
 Aiemmin vakaa Mali on vuosikymmenen aikana joutunut sekä terroriryhmien toimien että poliittisen epävakauden näyttämöksi. Viimeksi  toukokuussa sotilaat kaappasivat vallan , mikä merkitsi jo toista hallituksen vaihdosta vuoden aikana.
 Ranskalaisjoukkojen pitkäksi venynyt läsnäolo Afrikassa on Ranskassa jatkuvan arvostelun aihe. Viime vuonna ranskalaiset saivat rankkaa kritiikkiä myös alueen maissa. Brittiläisen  Guardian-lehden mukaan  suosittu kamerunilainen muusikko  Géneral Valsero  julisti, että "Ranskan armeijan läsnäolo on loukkaus".
 Vaikka Ranska katsoo terroriryhmän aluejohtajan surmaamisen voitokseen, muistuttaa Guardian, että Isis on saavuttanut voittoja eri puolilla Afrikkaa.  Lehden mukaan  Isis-järjestö keskittyy entistä enemmän Saharan eteläpuoliseen Afrikkaan.
 Afganistanin Taliban vastustaa maan sisällä Isis-järjestöä, joka järjesti tuhoisan pommi-iskun vähän ennen Kabulin lentokentän evakuointilentojen päättymistä. Afganistanin vallanvaihdon pelätään kuitenkin yllyttävän Afrikassa paikallisia islamistisia ryhmiä.
 Suomi vahvistaa rooliaan EU:n operaatiossa
 Presidentti Macron lupasi hiljattain, että Ranskan sotilaallista läsnäoloa Malissa tullaan lähitulevaisuudessa ajamaan alas,  raportoi Guardian -lehti . Maahan jäävät joukot sulautetaan laajempaan kansainväliseen missioon.
 Ranskalla on nyt maassa yli 4 000 sotilasta. Ne ovat lähes kymmenen vuoden ajan kamppailleet Isisiin ja Al-Qaidaan kuuluvia asemiehiä ja terroristeja vastaan.
 Joukkojen vähentämisestä huolimatta sekä Ranskan että koko EU:n arvioidaan jatkavan operaatiota Sahelin alueella. Myös Suomi on ilmoittanut vahvistavansa koulutusoperaatioon osallistuvaa joukko-osastoaan.
 Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  linjasi elokuussa hallituksen kanssa , että EU:n operaatioon Malissa osallistuvien suomalaisten sotilaiden määrä nousee ensi vuonna yli viiteenkymmeneen. Suomalaisten roolina on auttaa koulutuksen järjestämisessä.
 Lue lisää:
 Suomi aikoo lähettää lisää sotilaita kriisinhallintaan Maliin Afrikkaan
 Suomi tähyää uutta suhdetta Afrikkaan: auttajat ja avunsaajat ovat mennyttä aikaa, nyt tavoitellaan kauppaa ja kumppanuutta
 Eduskuntapuolueet haluavat lisää suomalaisia kriisinhallintajoukkoja Afrikkaan – Haavisto: Sahelin ja Malin tilanteita ei ratkaista pelkillä sotilailla
 Malin sotilasjuntan johtajasta Assimi Goitasta uusi väliaikaishallinnon presidentti

Ranska iski lennokilla ääri-islamilaista terrorijärjestöä vastaan Länsi-Afrikassa – silti väkivalta Sahelin alueella jatkuu


Summary: Vihreiden tavoiteohjelmassa on jo vuodesta 2018 ollut huumelinjaus, joka todennäköisesti johtaisi parempaan lopputulokseen päihdehaittojen ehkäisyssä.

Vihreiden puoluekokouksen sunnuntaisesta kannabispäätöksestä on kohistu pian viikko, mutta sen seuraukset voivat olla paljon kauaskantoisempia. Poliittisen jälkipyykin tuntee nahoissaan puolue, mutta mahdolliset seurannaisvaikutukset voivat heijastua kaikkein huonoimmassa asemassa oleviin huumeidenkäyttäjiin.
 Sunnuntaina 12. syyskuuta vihreiden puoluekokous hyväksyi aloitteen, jonka tarkoitus on "kumota kannabiksen kieltolaki". Raflaavasti nimettyä aloitetta perusteltiin pääasiasiassa päihdehaittojen ehkäisemisellä.
 Uusi linjaus ei välttämättä ole aivan sitä, mitä se antaa ymmärtää olevansa. Kannabiksen laillistamiseen sinänsä saattaa olla hyviä perusteita, mutta vihreiden päätöksessä häivähtää hiven hätäilyä ja ripaus elitismiä.
 Asetelman ymmärtämiseksi on ensin luotava tiivis vilkaisu käsitteisiin.
 Laillistaminen vs. dekriminalisointi
 Huumeiden laillistaminen tarkoittaa, että huumausaineen käyttäminen, ostaminen, levittäminen ja mahdollisesti valmistaminen sekä kasvattaminen on laillista. Tällaisessa mallissa huumeita säänneltäisiin kuten alkoholia. Tätä vaihtoehtoa ei aja yksikään Suomen eduskuntapuolueista. Vihreiden uusi aloite kannattaa laillistamista vain kannabiksen osalta. Huumeiden dekriminalisointi on osittain päällekkäinen termi laillistamiselle. Yleensä sillä tarkoitetaan sitä, että jokin rajattu huumeisiin liittyvä osio on laillista. Yleisimmin esitetty vaihtoehto on, että huumeet olisivat yhä laittomia, mutta huumeiden käyttäminen ja pienten määrien hallussapito eivät olisi rikoksia. Huumeiden depenalisointi tarkoittaa sitä, että huumeet ja niiden käyttö ovat laittomia, mutta esimerkiksi käytöstä ei määrätä rangaistusta.
 Yleisin huumausainerikos Suomessa on  huumausaineen käyttörikos . Siitä tuomitaan henkilö, joka laittomasti käyttää tai omaa käyttöä varten pitää hallussaan vähäisen määrän huumausainetta.
 Käyttörikoksen rangaistusmaksimi on peräti puoli vuotta vankeutta, mutta Helsingin hovioikeuspiirin laatuhankkeessa on jo vuonna 2006 suositeltu tuomioistuimia soveltamaan käyttörikoksissa vain sakkorangaistusta.
 Tutkimustieto osoittaa , että huumehaittojen ehkäisyn näkökulmasta huumeita käyttävän henkilön rikosoikeudellinen rankaiseminen ei auta. Samaa voidaan toki pohtia rikosoikeudellisesta seuraamisjärjestelmästä yleensä, mutta huumausaineen käyttörikoksen osalta tilanteen voi nähdä erityisen kärjistettynä.
 Miksi rangaista ihmistä, joka vakavan riippuvuuden takia käyttää häntä itseään vahingoittavaa huumausainetta?
 Vaikka käyttörikoksesta jätettäisiin rankaisematta, huumeidenkäyttäjä joutuisi jatkossakin vastuuseen kaikista muista rikoksista, joita hän mahdollisesti tekee huumeiden vaikutuksen alaisena ja tai huumeita saadakseen.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos ilmaisi jo helmikuussa 2018, että sen mukaan  huumausaineen käytöstä ei tulisi rangaista .
 Vihreät oli jo THL:n linjalla
 Kesäkuussa 2018 vihreät asettui julkisesti samalle linjalle hyväksyessään poliittisen tavoiteohjelmansa vuosille 2019–2023. Tavoitelinjaus määritteli, että rikoslaissa huumausaineeksi määriteltyjen laittomien päihteiden käytöstä ja pienten määrien hallussapidosta tai kannabiksen pienten määrien kasvatuksesta omaan käyttöön ei pidä rangaista.
 Tavoitelinjaus siis jättäisi rankaisematta huumeidenkäyttäjää riippumatta siitä, mitä huumausainetta hän käyttää. Se on puolueen puheenjohtajan  Maria Ohisalon  kannan mukainen.
 Ohisalo on paitsi sisäministeri ja puoluejohtaja myös sosiologian alalta väitellyt yhteiskuntatieteiden tohtori ja "köyhyystutkija", kuten häntä on julkisuudessa kutsuttu. Hänen huumelinjassaan korostuvat päihdehaitat ja niiden ennaltaehkäisy.
 Viime sunnuntaina syntyneen kannabislinjauksen takana oli joukko vihreiden jäseniä, jotka tekivät puoluekokousaloitteen kannabiksen laillistamisesta. Puheenjohtaja Ohisalon johtama puoluehallitus kuitenkin teki esityksen, joka olisi pääasiassa pitäytynyt puolueen aiemmassa tavoitelinjassa. Kannabislinjauksen kannattajat tekivät puoluekokouksessa vastaesityksen, joka voitti äänestyksessä täpärästi.
 Vihreät siis ajavat nyt samaan aikaan kaikkien huumausaineiden käytön rangaistavuudesta luopumista sekä kannabiksen täyslaillistamista.
 Vihreiden uusi varapuheenjohtaja  Atte Harjanne  äänesti uuden kannabislinjauksen puolesta ja perusteli päätöstään päihdehaittojen vähentämisellä.
 Harjanteen mukaan on kuitenkin ensin tavoiteltava puolueen tavoitelinjan mukaisesti "kannabiksen käytön dekriminalisaatiota". Harjanteen  käyttämä sanamuoto  on mielenkiintoinen, sillä tavoitelinjaus koskee kaikkien laittomien päihteiden käytön dekriminalisointia, ei pelkästään kannabiksen.
 Kun lakiovaliokunta aiemmin käsitteli kansalaisaloitetta kannabiksen laillistamisesta, Helsingin yliopiston rikosoikeuden professori  Kimmo Nuotio  totesi lausunnossaan, että suonensisäisten huumeiden käyttäjien yhteiskunnallinen asema on huumeidenkäyttäjien joukossa kaikkein huonoin:
 "Heillä ei myöskään ole puolestapuhujia yhteiskunnassa eikä poliittista voimaa", Nuotio kirjoitti.
 Kannabisaloite haittaa tavoitelinjausta
 Vihreiden tavoitelinjauksen voi nähdä ajavan juuri näiden pahimmassa koukussa olevien asiaa. Samalla tuon linjauksen mukaisesta uudistuksesta hyötyisivät toki myös kannabiksen viihdekäyttäjät, joille käyttö ei aiheuta ongelmia.
 Heille kannabis on vain miellyttävä päihde, jota he haluaisivat käyttää ilman rangaistuksen uhkaa.  Tämäkään näkökulma  ei ole merkityksetön, mutta sen rinnastaminen ongelmakäytön haittoihin ei ole perusteltua.
 Poliittiset realiteetit huomioiden jo rangaistavuuden poistaminen tuntuu suhteellisen radikaalilta tavoitteelta mutta silti realistiselta. Sen taakse voi ainakin teoriassa saada nykyisessäkin ilmapiirissä riittävän määrän kannatusta.
 Rinnakkaisaloitteelle kannabiksen laillistamisesta sen sijaan tuli – tietenkin – välitön ja ehdoton tyrmäys suurimmasta osasta puolekenttää. On vaikea välttyä ajatukselta, että kannabisaloite on yritys luoda ohituskaista yhdelle suosikkipäihteelle, jonka moni kokee suhteellisen harmittomaksi.
 Kannabispäätös ei edistä vihreiden tavoitelinjausta päihteiden käytön dekriminalisoimisesta vaan pikemminkin haittaa sitä. Kannabismyönteisyys vihreissä ei ole mikään yllätys, mutta vuosien ajan näitä ajatuksia on suitsittu poliittisen pragmatismin nimissä.
 Onko uusi kannabislinjaus sitten rohkea pelinavaus oman poliittisen tavoitteen saavuttamiseksi vai perustavanlaatuinen poliittinen virhe, se nähdään myöhemmin. Se on varmaa, että mikään puolue ei yksinään muuta rikoslain huumepykäliä.
 Jos vihreiden tavoitteena olisi vain mahdollisimman tehokkaasti ehkäistä päihdehaittoja, he saavuttaisivat sen parhaiten pitäytymällä aiemmassa tavoitelinjassaan.
 Lue lisää:
 Vähenisivätkö kannabiksen haitat, ja vapautuisiko poliisin resursseja? Näin asiantuntijat vastaavat kahdeksaan väitteeseen laillistamisen hyödyistä
 Vihreiden kannabisaloite jakaa puolueen jäsenistöä: "Missään nimessä emme ole huumemyönteinen puolue", alleviivaavat vihreät Etelä-Pohjanmaalla
 Eduskunnan neljä suurinta puoluetta eivät jaa vihreiden kantaa kannabiksen laillistamiseksi: "En pidä todennäköisenä, elleivät perusfaktat muutu"
 Tiede sanoo, että huumeiden käyttäjiä ei ole järkeä rangaista – miksi poliitikot eivät kuuntele? Tutkija: "Pelataan enemmän tunteella kuin järjellä"

Analyysi: Vihreät perustelee kannabiksen laillistamista haittojen ehkäisyllä – aloite haiskahtaa eliitin ohituskaistalta suosikkipäihteelle


Summary: Puhdas luonto on suomalaisille itsestäänselvyys, mutta ulkomaalaiset matkustavat sitä varten maailman ympäri. Japanilainen Kento matkusti Suomeen luonnon perässä ja yllättyi, kuinka puhdasta kaikki on.

Visit Finland (Matkailun edistämiskeskus)

Voiko puhdasta ilmaa kaupitella?
 Suomen ilma on  maailman puhtaimpien joukossa  ja sitä myydään lentokentillä sekä enenevissä määrin myös kokemuksena.
 – Täällä en tuntenut yhtään saasteita. En ole koskaan ollut sellaisessa maassa aiemmin, kertoo Suomessa vieraillut japanilainen  Kento .
 Kento vieraili Suomessa kahden viikon ajan syyskuussa. Hän tuli Suomeen lomalle työpaikastaan Kairosta Egyptistä työnantajansa luvalla. Kento muutti Egyptiin työn perässä noin vuosi sitten ja työskentelee kulttuurialalla.
 Mies esiintyy jutussa pelkästään etunimellään, sillä koronapandemian vuoksi Japanin kansalaisten matkustamista toisiin maihin ei katsota kotimaassa hyvällä.
 Kento kertoo, että valitsi lomapaikakseen Suomen, sillä hän kaipasi metsää, puhdasta ilmaa ja luontoa. Erityisesti puhdas ilma oli hänelle tärkeä kriteeri.
 – Kuusamon metsässä vaeltaminen tuntui siltä, kuin olisin kulkenut  Taru sormusten herrassa  -saagan haltiametsässä, Kento sanoo.
 Suomen matkailua edistävän Visit Finlandin projektipäällikkö  Virpi Aittokoski  kertoo, että yhä useampi matkustaa Suomeen puhtaan hengitysilman ja luonnon perässä.
 – Heillä ei ole kotimaassa samanlaista tunnetta tai elämystä. Kun matkailijoita tulee esimerkiksi Aasiasta, he huomaavat eron kotimaahansa hyvin selkeästi.
 Mikä on suomalaisille itsestään selvää, onkin suorastaan myyntivaltti – ja kokemukset aivan tavallisesta metsästä taianomaisia.
 Poikkeuksellisen puhdasta
 Japanista kotoisin oleva Kento valitsi lomansa kohteeksi Suomen niin pohjoisen luonnon takia kuin käytännön syistä. Egyptistä matkustaminen korona-aikana on moneen maahan vaikeaa, mutta Suomi on avoin rokotetuille matkustajille.
 Jo ennen saapumistaan Suomeen mies kertoo ihastuneensa suomalaiseen ajattelutapaan.
 – Matkustusohjeet ovat kaikkialle maailmassa nyt tiukat ja monimutkaiset, mutta Suomen ohjeita oli helppo seurata ja kaikki oli selitetty hyvin. Kaikki on tehty niin helpoksi.
 Suurin houkutin tulla Suomeen oli kuitenkin luonto. Kento kasvoi puhtaassa japanilaisessa kaupungissa, mutta muutettuaan isompiin kaupunkeihin ja ulkomaille hän huomasi, ettei puhtaus ole itsestään selvää.
 – Se, että Suomessa pystyy juomaan hanavettä ja se maistuu hyvältä eikä keinotekoiselta, on uskomatonta. Hanaveteen voi luottaa täysin, ja sitä voi ottaa mukaan, kun lähtee kotoa, Kento intoilee.
 Kairossa hanavettä ei Kenton mukaan pysty juomaan, ja Japanissakin hän juo mieluummin kaupasta ostettua lähdevettä.
 Visit Finlandin Virpi Aittokoski edistää kansainvälistä matkailua Suomeen. Hän kertoo, että yksinkertaiset suomalaiset asiat ovat usein ulkomailta tuleville turisteille isoja ja yllättäviä.
 Vuodesta toiseen syy tulla Suomeen on puhdas luonto, joka on kaikkien saavutettavissa myös kaupungeissa.
 Absurdia arkea
 Usein Suomeen matkustava tietää jo pohjolan luonnosta, revontulista ja juhannusperinteistä. Totuus voi silti yllättää, myös positiivisesti.
 Kento kertoo, että tiesi esimerkiksi Suomen saunaperinteestä ennen matkaansa, mutta saunojen yleisyys oli silti yllätys. Saunoja löytyi niin mökkirannasta kuin Helsingin keskustasta ja kerrostaloasunnosta.
 – Yllätykset olivat positiivisia. Suojateitä löytyy aina kun sellaista tarvitsee, ja kaupungeissa remontoidaan paljon, jotta ne olisivat parempia asukkaille, Kento kuvailee.
 Parhaimmillaan matka Suomeen tuntui unelta. Erityisesti Lapin luonto ja tähtitaivaat tekivät mieheen vaikutuksen.
 – Lappi oli kuin luonnon oma puutarha. Kasvit olivat värikkäitä ja asettuneet kauniisti aivan luonnostaan, mikään ei ollut keinotekoista. En ole koskaan nähnyt sellaista aiemmin.
 Myös suomalaisille arkiset asiat yllättivät. Lastenvaunujen kanssa juoksevat vanhemmat ja rullasuksilla liikkuvat olivat Kenton mielestä absurdeja näkyjä.
 Visit Finlandin Aittokosken mukaan ulkomaalaiset yllättyvät usein luontoon liittyvistä asioista, vaikka tietävätkin niistä jonkin verran ennen matkaansa.
 – Se, että marjoja ja sieniä voi poimia mistä tahansa ja niitä uskaltaa syödä, on uskomatonta ulkomaalaisille. Jokamiehenoikeudet eivät todellakaan ole arkipäivää, Aittokoski kertoo.
 Maailman puhtain ilma löytyy tutkimusten mukaan Suomesta, mutta varsinaisella faktatiedolla turisteja ei houkutella. Sen sijaan kyseessä on puhtaiden elämysten ja elämän helppouden korostaminen.
 – Mietin yhä, miten on mahdollista, ettei Suomessa tunne autojen saasteita, vaikka kaikki autot eivät ole ekoautoja, Kento ihmettelee.
 Mitä mieltä olet puhtaasta ilmasta ja luonnosta Suomen matkailuvalttina? Voit keskustella aiheesta perjantaihin 17. syyskuuta kello 23:een asti.
 Lue seuraavaksi:
 17-vuotias vietnamilaistyttö näki Instagramissa kuvia Suomesta ja jätti kaiken – sen jälkeen lähes 250 nuorta teki samoin
 Kaarle Pereiran rohkea elämänmuutos kannatti: Pyysi puolisoaan mukaan muuttamaan Suomeen, ja pian molemmilla oli töitä ja elämä pikkukunnassa

Suomen puhdas ilma on elämys ja matkailuvaltti, joka houkutti japanilaisturistin Kuusamoon: "Kuin olisin kulkenut haltiametsässä"


Summary: Uudeksi hallituksen puheenjohtajaksi on nousemassa Lennart Evrell. Hän kuuluu yhtiön nykyiseen hallitukseen.

Ruotsalaisen teräsyhtiö SSAB:n hallituksen puheenjohtaja  Bengt Kjell  jättää tehtävänsä. Yhtiö kertoo syyksi tämän vuoden touko- ja kesäkuussa tapahtuneet omistajamuutokset.
 SSAB tiedotti torstai-iltana kutsuvansa koolle ylimääräisen yhtiökokouksen Kjellin eroamisen takia.
 SSAB:n nimitysvaliokunta ehdottaa hallituksen uudeksi puheenjohtajaksi  Lennart Evrelliä , joka kuuluu yhtiön kahdeksanjäseniseen hallitukseen. Ylimääräisessä yhtiökokouksessa jäsenten lukumäärää ehdotetaan supistettavaksi seitsemään.
 Suomen valtio päätti äskettäin siirtää SSAB:n osakkeet Solidiumista valtioneuvoston kanslian suoraan omistukseen. Taustalla on SSAB:n asema Suomen suurimpana teollisena hiilidioksidipäästäjänä, minkä vuoksi yhtiöön liittyy muista Solidiumin hallinnassa olevista yhtiöistä poikkeava strateginen intressi.
 SSAB:lla on Suomessa tuotantolaitoksia Raahessa ja Hämeenlinnassa. Yhtiön osake on noteerattu Tukholman ja Helsingin pörsseissä.
 Lue myös:   Hallitus haluaa teollisuuden suuren hiilidioksidipäästäjän suoraan alaisuuteensa – SSAB:n osakkeet siirtyvät Solidiumista valtioneuvoston kanslialle

SSAB:n hallituksen puheenjohtaja eroaa


Summary: Pitääkö hallitus koronarajoituksia voimassa varmuuden vuoksi? TV1:n Ykkösaamun vieraana on perhe-ja peruspalveluministeri Krista Kiuru (sd.).

Koronaa ei ole vielä selätetty, mutta jos nyt arvioitaisiin hallituksen tähänastisia koronatoimia, mikä kouluarvosanan niille antaisit?
 Elinkeinoelämän keskusliiton toimitusjohtaja  Jyri Häkämies  on kysynyt, johtaako Suomea  Krista Kiuru  vai pääministeri  Sanna Marin . Miten asian näkee Krista Kiuru?
 Perhe- ja peruspalveluministerin salkkuun kuuluu myös muun muassa vihreiden puoluekokouksen kannanoton myötä ajankohtaiseksi noussut huumepolitiikka. Kyseinen puoluekokous linjasi, että kannabis pitäisi laillistaa. Miten asiaa käsitellään hallituksessa?
 TV1:n Ykkösaamun suorassa lähetyksessä lauantaina 18.9. klo 10.05 alkaen on vieraana perhe- ja peruspalveluministeri Krista Kiuru (sd.).  Pirjo Auvinen  haastattelee.
 Kiurulle voit lähettää kysymyksiä sähköpostitse osoitteeseen tv1.ykkosaamu@yle.fi.

Perhe- ja peruspalveluministeri Krista Kiuru TV1:n Ykkösaamussa: Mitä haluat kysyä?


Summary: Marjatta Leppänen toi yli 50 vuotta sitten aivan uudenlaisen shown suomalaisiin ravintoloihin. Hän oli ensimmäinen nainen, joka teki pitkän uran suomalaisen ravintolaviihteen parissa.

Marjatta Leppäsestä  puhuttaessa sana viihdelegenda ei tunnu liioittelulta. Nyt 84-vuotias Leppänen on tunnetuimpia suomalaisia viihdeartisteja, jonka ura kesti 1960-luvulta lähes 40 vuotta eteenpäin.
 Leppänen teki uransa aikana viisitoista ympäri Suomea kiertänyttä omaa ravintolashowta, ensimäisen niistä helsinkiläiseen ravintola Adloniin vuonna 1968.
 – Se oli niin ihanaa ja uutta. Siinä pystyi ottamaan ohjakset käsiinsä ja määrätä itse kaikesta. Suomalaisia opetettiin silloin käyttäytymään ravintolassa niin kuin ulkomailla käyttäydytään. Että ei lähdetä esimerkiksi tanssimaan silloin, kun joku puhuu tai laulaa.
 Leppästä ennen samantyyppisen ravintolashown oli tehnyt vain yksi suomalainen viihteentekijä.
 – Minä olin ensimmäisiä, jotka ottivat esitykseen mukaan laulujen lisäksi tekstejä. Juttelin keskellä ravintolan lattiaa ihmisille niitä näitä. Sellaista ei ollut aiemmin tehnyt kukaan muu kuin  Lasse Mårtenson .
 Konsepti toimi, ja pian ravintolat ympäri Suomen halusivat Leppäsen esiintymään.
 – Olin kuvitellut jatkavani työtäni matkatoimistovirkailijana, mutta eihän siitä mitään tullut, kun showta ruvettiin myymään ympäri Suomea. Tällä tiellä olen vieläkin.
 Kun Puoli seitsemän -ohjelma pyysi sosiaalisessa mediassa terveisiä vieraana olevalle Leppäselle, monessa kirjoituksessa toistui Leppäsen hyväntuulinen imago. Näin Leppänen kommentoi itse kirjoituksia:
 – Enhän minä iloinen voi aina olla, mutta olen hyvällä tuulella. Ei ole mitään järkeä näyttää pahaa tuultaan toisille ihmisille. Kyllä hyvä mieli tulee aika vähästäkin, jos tahtoo.
 Katso tästä Marjatta Leppäsen koko haastattelu:

Marjatta Leppänen uudisti suomalaisen ravintolaviihteen: "Oli uutta ja ihanaa ottaa ohjakset omiin käsiinsä"


Summary: Italia ja Ranska tiukentavat toimia koronan taltuttamiseksi.  Italiasta tulee lokakuussa Euroopan ensimmäinen maa, jossa koronapassia vaaditaan kaikilla työpaikoilla. Työn teko ilman passia voi merkitä suuria sakkoja.

Italia koettaa saada koronaa taltutettua tiukalla linjalla. Maan hallitus hyväksyi päätöksen, jonka mukaan sekä yksityisen että julkisen sektorin työntekijöillä on oltava koronapassi.
 Niin sanottu ”Green Pass” tarkoittaa digitaalista tai paperista todistusta, jonka avulla on voitava osoittaa joko todistus rokotuksesta, negatiivinen testitulos tai hiljattain sairastettu korona.
 Säädös tulee voimaan lokakuun puolivälissä.
 Uutistoimisto Reutersin näkemän luonnoksen mukaan työntekijä, joka ei esitä koronapassia, voidaan lomauttaa ilman palkkaa. Tätä ei kuitenkaan eroteta.
 Uhkana suuri sakko – jopa 1 500 euroa
 Määräystä tukee suurten sakkojen uhka. Ilman passia työtä tekevä voi saada sakon, jonka suuruus voi vaihdella 600–1 500 euron välillä.
 Italia on Euroopan ainoa maa, joka vaatii koronapassia työhön tulon edellytyksenä. Alun perin matkustamisen helpottamiseksi suunniteltua passijärjestelmää on Italiassa jo sovellettu museoihin, kuntosaleihin ja ravintoloihin pääsemiseksi.
 Työnantajat ja Italian useimmat puolueet ovat asettuneet tiukan passijärjestelmän kannalle, jotta maan taloutta ei tarvitsisi enää lamauttaa sulkutoimilla.
 Maan ammattiyhdistykset ovat vaatineet, että rokotuksista kieltäytyville työntekijöille tulisi antaa mahdollisuus ilmaisiin testeihin. Toistaiseksi testeille on kaavailtu 15 euron hintakattoa.
 Kokonaan ilmaisten testien pelätään kuitenkin vähentävän rokotushalukkuutta.
 Roomalaismies sai kolmannen rokoteannoksen torstaina. IPA / BACKGRID UK
 Rokotukset auttavat Italiassakin
 Italian koronahistoria on synkkä. Jo pandemian alussa tartunnat pääsivät valloilleen, ja yli 130 000 tautiin menehtynyttä tekee siitä Ison-Britannian jälkeen Euroopan pahimmin koronasta kärsineen kansakunnan.
 Nyt Italian 60 miljoonasta asukkaasta 68 prosenttia on kokonaan rokotettuja, ja 74 prosenttia on saanut ainakin yhden rokotteen. Rokotukset ovat vähentäneet kuolleisuuden murto-osaan entisestä.
 Myös sairaalaan päätyminen on käynyt harvinaiseksi. Nyt sairaalassa ja teho-osastoilla hoidetut ovat lähes kaikki niitä, joilla ei ole rokotusta.
 Ranskassa rokotuspakko terveysalalla
 Ranskassa noin kolme tuhatta terveydenhoidon työntekijää on lomautettu, koska he eivät ole ottaneet pakollista koronarokotusta. Lomautetut eivät saa palkkaa.
 Rokotuksen ottamisen määräaika umpeutui keskiviikkona. Useimmat lomautetuista työskentelevät tukitehtävissä, eivät välittämissä terveydenhoidon töissä.
 Ranskan terveysministeri  Olivier Veran  sanoi radiokanava RTL:n lähetyksessä, että lomautettujen määrä on pienempi kuin oli ennakoitu.
 Uutistoimisto AP:n mukaan Ranskan 2,7 miljoonasta terveysalan työntekijästä muutama kymmenen on eronnut työstään, kun rokotukset määrättiin pakollisiksi.
 Lue lisää:
 Tanska luopui viimeisistäkin koronarajoituksista: Kööpenhaminassa järjestetään huomenna 50 000 katsojan loppuunmyyty konsertti
 Saksalaisosavaltio: Tiukempia rajoituksia rokottamattomille
 Saksassa aikuiset tarvitsevat koronapassin treeneissä – Voisiko se mahdollistaa harrastustilojen laajemman aukiolon myös Suomessa?

Italiassa vaaditaan koronapassia kaikilta työntekijöiltä  – Ranskassa rokotukset pakollisia terveydenhoidossa


Summary: Suomi on jäänyt asiantuntijan mukaan päästöhyvityksissä jälkeen muista maista, kun Poliisihallitus ja päästökompensoijat ovat kiistelleet laintulkinnoista. Alalla uskotaan, että kompensoinnit kasvavat vauhdilla, jos lakimuutos toteutuu.

Vapaaehtoisten päästökompensointien ostaminen ja myyminen on helpottumassa.
 Hallitus antoi tänään torstaina esityksen rahankeräyslain muutoksesta. Laintulkintaa koskevat epäselvyydet ovat hidastaneet päästöjen kompensointia Suomessa merkittävästi.
 Nykylaissa on epäselvää, tarvitsevatko kompensaatioita tarjoavat yritykset ja säätiöt rahankeräyslupaa. Hallitus esittää, että jatkossa kompensaatiomyyjät eivät tarvitse rahankeräyslupaa.
 Alalla arvioidaan, että lakimuutos johtaisi toteutuessaan kompensoinnin nopeaan kasvuun.
 – Jos katsotaan kansainvälistä markkinaa, niin tuoreiden arvioiden mukaan sen koko tuplaantuu vuoden aikana ja uskon, että tämä näkyy myös Suomessa, sanoo kompensaatiopalveluita tarjoavan Compensaten toimitusjohtaja  Elina Kajosaari .
 Miten kompensointi käytännössä toimii?
 Vapaaehtoinen päästökompensointi tarkoittaa yritysten tai kuluttajien ostamia hyvityksiä aiheutetuista ilmastopäästöistä.
 Katsotaan kompensaatiota kuluttajaa koskevan esimerkin kautta:
 Matti Meikäläinen lentää Suomesta Ranskaan ja takaisin. Lennosta aiheutuu kasvihuonepäästöjä, jotka Matti tahtoo kompensoida.
 Hän kävelee päästökompensaatioita myyvän yrityksen pakeille ja ostaa aiheuttamiaan päästöjä vastaavan määrän kompensointia.
 Yritys toteuttaa varsinaiset vähennykset itse tai kumppaniensa kautta.
 Tällä hetkellä kompensointia tehdään tyypillisimmin vähentämällä metsähakkuita tai rahoittamalla uusiutuvaa energiaa. Ideana on, että estetty hakkuu sitoo hiiltä tai esimerkiksi uusi tuulivoimala syrjäyttää fossiilista energiantuotantoa yhtä paljon kuin lentomatkasta aiheutui päästöjä.
 Kompensointi voidaan tehdä myös esimerkiksi istuttamalla uutta metsää tai poistamalla kasvihuonekaasuja ilmakehästä.
 Lopputuloksena Matin aiheuttamat lentopäästöt on hyvitetty vaikkapa metsätilkun säilyttämisellä ja uuden tuulivoimalan rakennuskuluihin osallistumisella.
 Suomi on jäänyt lakikiistojen vuoksi jälkeen muista maista
 Suomessa päästökompensointeja myy parikymmentä yritystä ja säätiötä.
 Kompensointien asiantuntija, Perspectives Climate Groupin konsultti  Hanna-Mari Ahonen  sanoo, että laintulkintaan liittyvät epäselvyydet ovat jarruttaneet merkittävästi kompensointien etenemistä Suomessa.
 – Muualla maailmalla tämä ei ole luvanvaraista, joten siellä on päästy kehittämään ohjeistuksia, rekistereitä ja erilaisia ympäristömerkkijärjestelmiä kompensaatiolle. Suomi on siinä jäljessä, kun tätä ei ole vielä päästy sitä tekemään.
 Jos eduskunta hyväksyy lakimuutoksen, odotettavissa on Ahosen mukaan voimakasta kasvua.
 Osviittaa saa kompensaatioiden maailmanmarkkinoista, joilla on kuluvan vuoden aikana myyty jo enemmän kompensaatiota kuin koko viime vuotena.
 Kasvua ajavat Ahosen mukaan etenkin yritysten kunnianhimoiset tavoitteet hiilineutraaliudesta. Siinä kompensaatiot ovat tärkeässä roolissa.
 – Kompensaatiomarkkinan pitäisi karkeasti kymmenkertaistua kymmenessä vuodessa, jotta kasvavaan kysyntään voitaisiin vastata.
 Kasvun edellytyksenä on Ahosen mukaan se, että alalla saadaan sovittua yhteisistä pelisäännöistä ja perusteellisista laatustandardeista.
 Poliisihallitus ja ex-kansanedustajan säätiö kiistoissa laintulkinnoista
 Vihreiden entisen kansanedustajan  Antero Vartian  perustama Compensate-säätiö on Suomen näkyvimpiä päästökompensoijia.
 Compensaten hakema rahankeräyslupa seisoi lupia myöntävän Poliisihallituksen arpajaishallinnon pöydällä yli puolitoista vuotta.
 Oikeuskansleri vaati keväällä arpajaishallinnolta päätöstä asiaan. Sen jälkeen arpajaishallinto teki päätöksen, että Compensatelle ei voida myöntää rahankeräyslupaa.
 Perusteluna oli se, että hallituksen puheenjohtajana toimiva Vartia on arpajaishallinnon näkemyksen mukaan syyllistynyt "vakavaan talousrikokseen", kun Compensate on jatkanut päästökompensaatiopalvelun tarjoamista ilman rahankeräyslupaa.
 – Eli siis ilman sitä lupaa, jonka hakemusta arpajaishallinto ei suostunut edes käsittelemään, Compensaten toimitusjohtaja Elina Kajosaari toteaa.
 Poliisihallitus taas teki Compensaten hallituksen puheenjohtajana toimivasta Vartiasta tutkintapyynnön vuonna 2019, ja  tänä kesänä häntä vastaan nostettiin syyte rahankeräyslain rikkomisesta .
 Kiistassa on kyse kompensaatioiden vastikkeellisuudesta.
 Arpajaishallinto on tulkinnut, että vapaaehtoinen päästökompensaatio on hyväntekeväisyyttä, mikä edellyttäisi rahankeräyslupaa. Compensatella taas on katsottu, että päästökompensaatioiden myyminen on vastikkeellista toimintaa, jolla on kansainvälinen markkina ja hinnat.
 Useat asiantuntijat ovat hämmästelleet arpajaishallinnon kantaa. Esimerkiksi Suomen ilmastopaneelin puheenjohtaja, professori  Markku Ollikainen  luonnehti arpajaishallinnon tulkintaa  Helsingin Sanomissa  "häkellyttäväksi".
 Compensaten toimitusjohtaja Elina Kajosaari toteaa, että lakimuutos on Compensatelle "iloinen uutinen" pitkän epäselvyyden jälkeen.
 – Me pääsemme nyt viimein vapaasti toimimaan täällä Suomen markkinoilla.
 Heti kun tieto hallituksen esittämästä lakimuutoksesta tuli julki tänään torstaina, S-ryhmä kertoi aloittaneensa yhteistyön Compensaten kanssa.
 S-ryhmän hotelleissa vietytyistä öistä tarjotaan jatkossa vapaaehtoisia kompensointeja.
 Lue myös:
 Päästökompensaatioiden villejä markkinoita yritetään suitsia – sama päästövähennys on voitu käyttää useampaan kertaan
 Hyvitätkö lomalentosi päästöt rahalla? Vapaaehtoisissa päästöhyvityksissä on mahdollisuus todellisiin ilmastotekoihin, mutta myös viherpesuun

Vapaaehtoinen päästökompensointi helpottuu Suomessa – näin omien päästöjen hyvittäminen käytännössä toimii


Summary: Syksyn työmarkkinoille povataan ennätyksellisen myrskyisiä aikoja.

Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK

Syksyn palkka- ja työehtoneuvottelut alkavat asetelmasta, jollaista ei työmarkkinapolitiikassa ole aiemmin nähty. Työmarkkinoille povataankin ennätyksellisen myrskyisiä aikoja.
 Työntekijäjärjestöissä uumoillaan, että osa työnantajista yrittää eroon erilaisista työntekijöiden eduista ja haluaa murtaa työehtosopimusjärjestelmää.
 SAK:n Eloranta: Lomarahoja ei enää olisi
 – Meillähän on sopimusrakenteessa isoja muutoksia. Metsäteollisuudessa ei ole enää työnantajaliittoa, eikä sinne solmita valtakunnallista yleissitovaa työehtosopimusta. Jotta alan työntekijät saavat työehtosopimuksen suojan, jokaisen yrityksen pitää tehdä oma työehtosopimuksensa, avaa tilannetta SAK:n puheenjohtaja  Jarkko Eloranta .
 Elorannan mukaan esimerkiksi paperiteollisuudessa puhutaan sadoista yrityksistä.
 – Ellei alan yrityksissä ei solmita työehtosopimusta, silloin työehdot määrittyvät lainsäädännöstä. Vaikkapa lomarahoja, jotka aika moni on tottunut saamaan, ei enää olisi. Palkkojakaan ei ole lainsäädännössä määritelty. Neuvottelut toimialalla ovat käynnissä, mutta yhtään neuvottelutulosta ei ole.
 Työnantajaleiri ei jaa SAK:n näkemystä. EK:n toimitusjohtaja  Jyri Häkämiehen  mukaan tavoitteena on lisätä yrityskohtaisuutta, paikallista sopimista.
 – Maailma muuttuu, ja parhaiten siihen vastataan lisäämällä paikallista sopimista. Eihän koskaan työmarkkinakierroksen alkuun kukaan ole sanonut, että tulee helppo kierros. Aina sanotaan, että tulee vaikea ja vaativa kierros, Häkämies vastaa.
 – Meidän viimeiset kaksi, toimialoittain käytyä liittokierrosta menivät ihan kohtuullisen hyvin. Uskoisin, että näin tapahtuu nytkin. Totta kai pitää uudistua, ja siitä metsäteollisuus on esimerkki – ja teknologiateollisuus.
 UPM:n irtiotto sekoittaa kenttää
 Työmarkkinakenttää sekoittaa metsäyhtiö UPM, joka haluaa Paperiliiton kanssa yhden työehtosopimuksen sijaan useita työehtosopimuksia liiketoiminta-alueittain.
 Taustalla on Metsäteollisuus ry:n päätös irtaantua valtakunnallista työehtosopimuksista ja solmia jatkossa paikallisia sopimuksia.
 Teknologiateollisuus, joka myös irtaantui viime keväänä osittain tes-sopimuksista, on sen sijaan puhunut yleissitovuuden jatkumisesta.
 Teknologiateollisuus perusti erillisen työnantajayhdistyksen jäsenyrityksilleen, jotka haluavat vastedeskin sopia valtakunnallisesti työehdoista. Vielä ei ole täyttä varmuutta, liittyykö uuteen Teknologiateollisuuden työnantajiin riittävästi yrityksiä kattavuuden saamiseksi.
 Talouden ja työmarkkinoiden tilannetta torstaina A-Talkissa arvioivat Jarkko Elorannan ja Jyri Häkämiehen lisäksi Evan ekonomisti  Sanna Kurronen  ja Palkansaajien tutkimuslaitoksen johtaja  Mika Maliranta .
 Katso koko A-Talkin keskustelu  Yle Areenasta .
 Lue lisää:
 TES-kiista hämmentää UPM:n työntekijöitä, jotka voivat vain odottaa: "Ei tämä hirveän hienolta vaikuta"
 Teknologiateollisuus irtautui osittain työehtosopimuksista, mutta harva työnantaja hyppää uuteen – järjestö vannoo yhä paikallisen sopimisen nimiin
 Budjettiriihi ja työllisyystoimet saivat SAK:n ja EK:n ekonomistit tukkanuottasille – "Ehkä siinä työpaikassa on jotain vikaa"

SAK:n Eloranta ennustaa arvaamatonta syksyä työmarkkinoille – EK:n Häkämies: "Neuvottelut aina alkuun vaikeita"


Summary: Mielenosoittajat vaativat muun muassa keskeyttämään lasten koronarokotukset.

Helsingin keskustassa on käynnissä koronarokotuksia vastustava mielenosoitus. Helsingin poliisin mukaan mielenosoitukseen osallistui enimmillään noin 1 300 ihmistä. Eduskuntatalon edustalla järjestetty mielenosoitus sujui poliisin mukaan rauhallisesti.
 Mielenilmaus on siirtynyt Eduskuntatalon edestä Esplanadin puistoon. Poliisi on sulkenut Fabianinkadun Esplanadin puiston kohdalta.
 Koronarokotuksia vastustavat mielenosoittajat kokoontuivat Eduskuntatalon eteen Helsingissä.  Mikko Ahmajärvi / Yle
 Helsingissä järjestetty mielenosoitus on osa kansainvälistä mielenosoitusten sarjaa. Mielenosoittajat vaativat keskeyttämään lasten koronarokotukset. Mielenosoittajat vastustavat myös muita koronatoimia, kuten testaamista ja koronapassia.
 – Olen tullut tänne ihan sen takia, että vastustan näitä koronarokotuksia, testauksia ja passeja. Minusta rokotteen ottamisen pitäisi olla vapaaehtoista, ja siitä tulisi kertoa niin kuin asia oikeasti on, sanoo mielenosoitukseen osallistunut  Leena Ahola .
 Leena Ahola saapui mielenosoitukseen Klaukkalasta.  Mikko Ahmajärvi / Yle
 Suomessa rokotteen ottaminen on vapaaehtoista. Ahola ei itse ole ottanut rokotusta, koska hänen mielestään se on huijausta.
 Voit lukea lisää Suomessa käytettävien koronarokotteiden turvallisuudesta  Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen verkkosivuilta .
 Lue aiheesta lisää:
 Ministeri Kiuru: "Muiden maiden kansalaisia ei voi asettaa suomalaisten edelle" – Suomi varannut kolmannet koronarokotteet kaikille
 Kaikki suomalaiset eivät tarvitse kolmatta koronarokotetta syksyn aikana, katsoo rokotusasiantuntijaryhmä

Yli tuhat ihmistä osoittaa mieltään koronarokotuksia vastaan Helsingin keskustassa – kulkue siirtynyt Esplanadin puistoon


Summary: Suuri maanjäristys jätti Haitissa jälkeensä lähes 2 000 kuolonuhria. Paikalla on yhä 30 vapaaehtoista SPR:n avustustyöntekijää. Oululaisella Lotta Poijulalla on aina ollut halu auttaa.

Lotta Poijulan  työpäivä Haitissa alkaa tiukoin turvallisuustoimin. Kaikki kulkeminen paikasta toiseen tapahtuu autokyydillä, niin myös työmatka toiminta-alueelle Les Cayesiin.
 Siellä piti sijaita sairaala, jossa Poijulan oli tarkoitus päästä tekemään töitä kirurgina. Mutta  maanjäristyksen elokuussa kohdanneessa  maassa toimiminen tuo yllätyksen toisensa jälkeen.
 Kuten sen, että sairaala, jossa Poijulan piti työskennellä, ei ole vielä valmis.
 – Kirurgin töitä ei ollutkaan tarjolla, ja siksi hoidan nyt henkilöstöhallintoasioita. Nauroin kavereille, että ei tämä ihan sitä ole, mitä piti tulla tekemään, mutta tehdään sitten, mitä tarve on.
 Kuuntele, kun Lotta Poijula kertoo toimittaja Ville Muikkulalle etähaastattelussa arjestaan – esimerkiksi siitä, miksi hän pitää kaikki tavaransa aina piilossa.
 Haitissa kuukauden takainen maanjäristys vaati lähes 2 000 kuolonuhria ja jätti kymmenettuhannet kodittomiksi. Järistys oli jatkumoa  presidentin salamurhan  jäljiltä kriisiä potevalle valtiolle, jossa edellisestä tuhoisasta maanjäristyksestä oli kulunut 11 vuotta.
 Oulussa asuva, kajaanilaislähtöinen Poijula on yksi Suomen Punaisen Ristin Haitiin lähettämistä suomalaisista, joita on operaatiossa tällä hetkellä 30. Hän tietää, että maassa kuka tahansa voidaan esimerkiksi kaapata milloin tahansa.
 – Mihinkään ei ole asiaa yksin. Kun tiedostaa, missä ympäristössä toimii, pärjää kyllä. Kaupungilla on sen näköistä porukkaa liikenteessä, että en halua mennä heille juttelemaan.
 Jopa oluesta on puutetta
 Poijulalla on aina ollut halu auttaa. Kreikan pakolaiskriisinkin hän koki henkilökohtaisesti, kun kutsu maahan kävi.
 – Kaikkialla terveydenhuolto ei ole niin hyvissä kantimissa kuin Suomessa. Olen ajatellut, että ehkä minulla olisi jotain annettavaa. Olen myös utelias maailman suhteen ja haluan nähdä erilaista todellisuutta.
 Terveydenhuolto oli Haitissa heikoissa kantimissa ennestäänkin, mutta maanjäristyksen jälkeen se on erittäin kuormittunut. Vaikutukset näkyvät etenkin maaseudulla.
 – Tällä hetkellä terveydenhuollon vaateeseen ei pystytä vastaamaan. Se näkyy kaikissa pienissä asioissa, kun katsoo ympärilleen.
 Tällä hetkellä Suomen punaisen ristin työntekijöitä on pystyttämässä sairaalaa Les Cayesiin. Lotta Poijula tulee työskentemään siellä heti, kun se valmistuu.  Katja Kotkavaara / Suomen Punainen Risti
 Haitilaiset ovat Poijulan mukaan ystävällisiä, mutta maan tilanne on hyvin epävakaa ja presidentin murha aiheuttaa pääkaupungissa jengien välisiä ammuskeluja. Tyytymättömyys vallitsevaa tilannetta kohtaan näkyy arjessa.
 – Maassa on puutetta muun muassa polttoaineesta ja niinkin oleellisesta asiasta kuin olut, Poijula sanoo ja naurahtaa.
 Hän lähtee kotimatkalle lokakuun kuudentena päivänä. Taakse jää maa, jonka Poijula toivoo toipuvan raskaasta historiasta.
 – Mutta kuinka kauan menee, että valtio kehittyy toimeentulevaksi – sitä on minua viisaampien tarkoitus miettiä.
 Voit keskustella aiheesta sunnuntaihin kello 23:een asti.
 Lue seuraavaksi:
 Haitissa kuohuu: Syyttäjä epäili pääministeriä presidentin murhasta – pääministeri erotti syyttäjän
 Katso, mitä kaikkea kenttäsairaalaan tarvitaan – Tampereella pakataan hätäapua Haitin maanjäristyksen uhreille
 SPR lähettää avustustiimin maanjäristyksen runtelemaan Haitiin – espoolaisen Erik Finskasin mukana lähtee radiopuhelimia ja työkaluja

Lotta Poijula lähti kirurgiksi Haitiin, mutta päätyikin aivan muihin töihin – kuuntele, mitä on arki kaaoksen keskellä


Summary: Perhe- ja peruspalveluministeri Krista Kiurun (sd.) mukaan Suomi on varautunut  rokottamaan kaikki yli 12-vuotiaat kolmanteen kertaan.     Suomi on tehnyt rokotteista hankintasopimukset, joilla varmistetaan, että rokotteet riittävät.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri HUS  ilmoitti perjantaina aloittavansa kolmannen rokotuskierroksen heti, jotta pian vanheneva rokote-erä saataisiin käyttöön.
 Kolmas rokoteannos pistetään henkilöille, jotka eivät sairautensa tai sen hoidon vuoksi saa kahdesta rokotteesta yhtä vahvaa suojaa kuin muut. Lisäksi HUSin kunnissa rokotetaan hoitohenkilökuntaa, jotka saivat ykkös- ja kakkosrokotteet ensimmäisten joukossa ja vain kolmen viikon välein.
 Pian HUSin päätöksen julkistamisen jälkeen  Terveyden- ja hyvinvoinnin laitos THL  ilmoitti, että kolmosrokotteita voidaan ruveta antamaan alhaisesta immuunivasteesta kärsiville koko maassa.
 Kolmas rokotekierros yhä todennäköisempi
 Perhe- ja peruspalveluministeri Krista Kiurun mukaan Suomi on varustautunut rokottamaan kaikki yli 12-vuotiaat kolmanteen kertaan, vaikka päätöstä kaikkia koskevasta kolmannesta rokotekerrasta ei ole vielä tehty.
 – Suomi on tehnyt rokotteista hankintasopimukset, joilla turvataan se, että jos tehosteannoksia tarvitaan, rokotteet riittävät, Kiuru vastaa Yle Uutisten sähköpostikysymykseen.
 Tähän saakka on arvioitu, että kolmannen rokotteen tarvitsevat ne, joiden kohdalla kahden rokotteen suoja ei nouse tarpeeksi korkeaksi sekä ne vanhukset ja hoitohenkilökuntaan kuuluvat, joka saivat ykkösrokotteen ensimmäisinä. Heille kakkosrokote pistettiin alkuvuodesta kolmen viikon kuluttua ykkösrokotteesta. Nyt tiedetään, että kuuden viikon väli antaa vahvemman suojan koronaa vastaan.
 Perhe- ja peruspalveluministeri Krista Kiuru TV 1:n Ykkösaamussa kello 10.05.
 Lisää aiheesta
 THL ohjeistaa kuntia kolmansien koronarokotteiden antamiseen – HUSin alueella ja Varsinais-Suomessa alkaa kolmas rokotuskierros

Ministeri Krista Kiuru: Suomi varannut kolmannet koronarokotteet kaikille yli 12-vuotiaille


Summary: Yhdysvallat väitti alun perin, että isku kohdistui äärijärjestö Isisin taistelijoihin. Nyt Pentagon myöntää, että kukaan surmansa saaneista ei todennäköisesti ollut Isisin riveissä.

Yhdysvaltain puolustusministeriö Pentagon on myöntänyt, että maan asevoimien viime kuussa Afganistanin pääkaupungissa Kabulissa miehittämättömällä ilma-aluksella tekemä ohjusisku on osoittautunut virheeksi, jossa Yhdysvallat tappoi yhteensä 10 siviiliä.
 Yhdysvaltain surmaamien ihmisten joukossa oli seitsemän lasta. Yhdysvallat oli aiemmin väittänyt, että autoon kohdistetussa iskussa olisi kuollut äärijärjestö Isisin taistelijoita.
 Iskun virheellisyyden myönsi maan asevoimien korkeimpiin johtajiin kuuluva kenraali  Frank McKenzie , joka esitti anteeksipyyntönsä.
 – Iskun aikaan olin varma siitä, että iskulla vältettiin välitön uhka, joka kohdistui joukkoihimme lentokentällä. Tutkintamme on nyt tullut siihen tulokseen, että isku oli traaginen virhe, McKenzie sanoi tiedotustilaisuudessa.
 Ajoneuvoon kohdistettua iskua perusteltiin alun perin sillä, että auton kyydissä olisi ollut äärijärjestö Isisin kuljettamia räjähteitä, joilla oli tarkoitus hyökätä Kabulin lentoaseman yhdysvaltalaisjoukkoja vastaan.
 McKenzie myönsi nyt, että on epätodennäköistä, että iskussa olisi kuollut yhtäkään Isisin taistelijaa tai että kohteena olleet ihmiset olisivat olleet uhka Yhdysvaltain joukoille.
 Tiedotustilaisuudessa McKenzie kiisti jyrkästi sen, että iskupäätös oltaisiin tehty Afganistanissa vallan kaapanneen äärijärjestö Talibanin antamien tietojen pohjalta.
 Ilmaisku tehtiin vain kolme päivää sen jälkeen, kun Isisin itsemurhapommituksessa Kabulin lentokentällä surmansa sai 13 Yhdysvaltain merijalkaväen sotilasta sekä kymmeniä afganistanilaissiviilejä.
 Media: Kohde olikin avustustyöntekijä, ei Isis-taistelija
 Vaikka asevoimat vakuuttikin pitkään, että iskussa olisi kuollut Isisin taistelija ja että kyseessä oli oikeutettu teko, ilmaiskua oli kyseenalaistettu yhdysvaltalaismediassa jo ennen asevoimien tämänpäiväistä tunnustusta.
 Viime viikolla sanomalehti New York Times julkaisi turvakameravideoiden analyysiin ja iskussa kuolleen kollegoiden ja omaisten haastatteluihin perustuvan  artikkelin ja videojutun , jossa esitettiin todisteet sen puolesta, että Yhdysvallat oli erehtynyt kohteen valinnassa. Asevoimien kertomusta kyseenalaisti myös  Washington Post .
 New York Timesin keräämän aineiston perusteella vaikutti siltä, että iskussa kohteeksi valittu mies ei ollut Isis-taistelija vaan avustustyöntekijä, ja räjähteiksi tulkitut autossa kuljetetut tavarat olisivat olleet juomavettä ja kannettavia tietokoneita.
 Iskun kohteeksi valittu mies oli mediatietojen mukaan sähköinsinööri  Zemari Ahmadi , joka oli työskennellyt pitkän aikaa yhdysvaltalaiselle avustusjärjestölle.
 NY Timesin mukaan Yhdysvallat ei iskupäätöstä tehdessään ollut tunnistanut kohdetta, vaan oli tehnyt päätöksensä epäilyttäväksi katsotun liikehdinnän perusteella.
 Pentagon on kertonut harkitsevansa korvauksia surmansa saaneiden omaisille.
 – Lähetän syvimmät pahoitteluni surmansa saaneiden elossa oleville perheenjäsenille. Pyydämme anteeksi, ja yritämme oppia tästä kauheasta virheestä, kommentoi Yhdysvaltain puolustusministeri  Lloyd Austin .

Yhdysvallat myönsi Kabulin viimekuisen lennokki-iskunsa virheeksi – surmasi 10 siviiliä, joista useimmat olivat lapsia


Summary: Kansainvälinen kuljetusteollisuus näyttää selviytyvän  pandemian aiheuttamista ongelmista ennakoitua paremmin. Myös yritykset ovat sopeutuneet, tilaa vieviä hyödykkeitä valmistetaan lähempänä asiakkaita.

Konttialus Evergiven ajautui hiekkasärkälle ja  tukki Suezin kanavan keväällä  lähes viikoksi.
 Meriliikenteen solmukohdan ruuhkautuminen aiheutti laivajonoja kanavaan, purkujonoja satamiin ja verkkokaupan ostosten myöhästymisiä kuukausiksi. Kuljetuskustannukset moninkertaistuivat.
 The Economist-lehti on selvittänyt  pandemian vaikutuksia globalisaatioon .
 Aasiasta tuotavien hyödykkeiden ja esimerkiksi elektroniikkakomponenttien hinta on noussut virustilanteen vuoksi.
 Lennoille sekä matkustajia että rahtia
 Yritykset ovat sopeuttaneet toimintaansa uusiin olosuhteisiin monin tavoin.
 Matkustajaliikenteen tyrehdyttyä toissa keväänä koneita muokattiin soveltuviksi rahdin kuljetuksiin. Hybridimallin arvioidaan jäävän pysyväksi useiden lentoyhtiöiden reiteillä.
 Economist-lehden mukaan suuret yritykset kuten yhdysvaltalainen Walmart-päivittäistavaraketju, ovat hankkineet yksittäisiä konttialuksia pelkästään omien tuotteidensa kuljettamiseen.
 Yhteen suureen rahtialukseen mahtuu jopa 10 000 konttia. Petteri Bülow / Yle
 Tuotantoa lähemmäs myös Aasiassa
 Myös konttien sisältö on muuttumassa. Esimerkiksi kuluttajille edullisten bulkkipuutarhakalusteiden sijaan kontteihin pakataan teolllisuudelle tärkeitä elektroniikkakomponentteja.
 Aasian rahteja korvataan tuotantolaitoksilla Pohjois-Amerikassa ja Euroopassa. Uusjako on meneillään myös Aasiassa. Japanilainen elektroniikkajätti Toshiba sulkee tehtaansa Dalianissa.
 Sijoittajien luottamus kuljetusten elpymiseen näyttää olevan palaamassa.
 Morgan Stanley-pankin mukaan sijoitukset kansainväliseen logistiikka-ja kuljetusalaan ovat tänä vuonna nousemassa 15 prosentilla pandemiaa edeltävästä ajasta.
 Lue myös:
 Sitkeä pula komponenteista ja raaka-aineista jarruttaa vientiyritysten menestystä – kysyntä olisi kasvussa
 Lentorahdin hinta on rajussa nousussa – se nostaa Aasiasta tuotavan elektroniikan hintaa Suomessakin

Pandemia lyhensi logistiikkaketjuja: Tuotantoa lähemmäs markkinoita, kontteihin mikrosiruja pallogrillien sijasta


Summary: Eduskuntaan viedyssä perhevapaamallissa isille tarjotaan aiempaa enemmän mahdollisuuksia käyttää perhevapaita. Uudistuksen tavoitteiden onnistuminen riippuu siitä, kuinka hanakasti isät niitä lopulta käyttävät.

Torniolaisessa Tolosen perheessä on syöty välipalat ja päiväuniaika kolkuttelee ovella. Perheen isä  Atte Tolonen  on parhaillaan hoitovapaalla kolmevuotiaan  Paulin  ja puolitoistavuotiaan  Maikin  kanssa. Tolonen on jakanut hoitovapaat puolisonsa kanssa puoliksi.
 Suurimman osan hoitovapaista pitävät kuitenkin edelleen äidit. Vanhempien roolia tasa-arvoistava perhevapaauudistus on Atte Tolosen mielestä onnistunut.
 – Uudistus lisää vanhempien valinnanvapautta sekä tietysti vanhemmille aikaa olla kotona lasten kanssa. Minusta on tärkeää, että molemmat vanhemmat saavat olla kotona.
 Hallituksen perhevapaauudistuksen tavoitteena on kannustaa etenkin isiä käyttämään perhevapaita nykyistä enemmän, mutta sen onnistuminen vaatii isoa asennemuutosta yhteiskunnassa.
 Perhevapaauudistusta tiedotustilaisuudessa esitellyt sosiaali- ja terveysministeri  Hanna Sarkkinen  (vas.) sanoo, että uudistuksen tavoitteet saattavat toteutua vasta pidemmällä aikavälillä asenteiden muuttuessa.
 – Uudistumisen tavoitteiden onnistumisen kannalta olennaista on se, miten perhevapaisiin suhtaudutaan jatkossa. Iso muutos perhevapaiden jakautumisen käytännöissä ei tapahdu välttämättä heti, mutta uskon tämän lakimuutoksen ja siitä käytävän keskustelun vaikuttavan siihen, että asenteet muuttuvat, ja sitä kautta perhevapaat jakautuvat jatkossa entistä tasaisemmin, Sarkkinen sanoo.
 Hallituksen esitys perhevapaauudistuksesta eteni eduskunnan käsittelyyn torstaina. Sen on tarkoitus astua voimaan vuoden 2022 elokuussa.
 Isien perhevapaiden käytön lisääntymiseltä ja pienten lasten hoivavastuun tasaisemmalta jakautumiselta odotetaan monia hyviä vaikutuksia sekä perheiden hyvinvointiin että työelämän tasa-arvoon.
 – Jos jatkossa myös miehet nähdään potentiaalisina perhevapaiden käyttäjinä, se voi vähentää naisiin kohdistuvaa raskaussyrjintää, jota edelleen esiintyy, Sarkkinen sanoo.
 Sarkkinen uskoo, että perhevapaiden tasaisemmalla jakautumisella voi olla myönteisiä vaikutuksia myös vanhempien parisuhteeseen.
 Isien kiintiöt lisääntyvät
 Tavoitteeseen pyritään lisäämällä isille kiintiöityä osuutta ansiosidonnaisista päivärahapäivistä.
 Kumpikin vanhempi saisi 160 arkipäivän eli noin 6,5 kuukauden kiintiön päivärahapäiviä. Omasta kiintiöstään voisi luovuttaa toiselle vanhemmalle tai puolisolleen enintään 63 päivää, eli noin 2,5 kuukautta.
 Uudessa perhevapaamallissa isille kiintiöity osuus pidentyisi kahdesta kuukaudesta neljään kuukauteen. Tätä osuutta ei voisi siirtää toiselle vanhemmalle, vaan vapaat jäävät kokonaan pitämättä, jos isä ei niitä hyödynnä.
 Uudistuksen vaikutukset riippuvat siitä, kuinka innokkaasti isät tarttuvat perhevapaiden käyttöön. Nykytilanteessakin suuri osa isistä jättää osan isyyspäivärahoista tai kaikki isyyspäivärahat käyttämättä.
 Saman on huomannut Atte Tolonen.
 – Isät ovat vähemmän kotosalla lasten kanssa, sillä itsellänikin on aika vähän isikavereita. Toisaalta tämä voi kannustaa nyt siihen, että yhä usemapi olisi enemmän kotona.
 Palkansaajien tutkimuslaitoksen  tekemän arvion  mukaan vain pieni osa isistä hyödyntäisi jatkossakin täysimääräisesti kaikki tarjolla olevat isille kiintiöidyt päivärahat. Ennustemallin mukaan neljännes isistä ei tulisi hyödyntämään isyysvapaata lainkaan.
 Uudistuksen toimeenpano ratkaisee, tarttuvatko isät perhevapaisiin
 Sarkkisen mukaan uudistuksen onnistuminen riippuu pitkälti toimeenpanosta. Uudesta perhevapaamallista valmistaudutaan viestimään vanhemmille ja työpaikoille esimerkiksi kampanjoimalla.
 – Asenteet työpaikoilla ovat olennaisia, mutta myös esimerkiksi neuvolajärjestelmässä on tärkeää, että työntekijät tuntevat järjestelmän, osaavat kertoa siitä perheille ja voivat luontevasti kannustaa perhevapaiden käyttöön, Sarkkinen sanoo.
 Sarkkinen uskoo, että myös uudessa perhevapaamallissa lisääntyvät joustot voivat lisätä perhevapaiden käyttöä.
 Vanhempainrahaa voisi käyttää siihen saakka, kunnes lapsi täyttää kaksi. Päivät voisi käyttää useassa osassa, ainoastaan raskausraha on yhtäjaksoinen ja tulisi aloittaa 14–30 päivää ennen laskettua aikaa.
 Myös osa-aikatyötä enintään viisi tuntia päivässä tekevä vanhempi voisi saada osittaista vanhempainrahaa.
 Uudistuksella 80 miljoonan euron hintalappu
 Uudistusta on arvosteltu kalliiksi. Sarkkisen mukaan uudistuksen kustannusvaikutusten arvioidaan olevan noin 80 miljoonaa euroa vuodessa. Kustannusvaikutukset riippuvat kuitenkin pitkälti siitä, kuinka innokkaasti isät tarttuvat tarjolle tuleviin perhevapaisiin.
 Uudistusta on arvosteltu myös siitä, että siinä ei kosketa kotihoidontukeen ja sen vaikutukset työllisyyteen jäävät pieniksi.
 Sarkkisen mukaan kyseessä ei lähtökohtaisesti ole työvoimapoliittinen uudistus, vaan lähtökohtana on panostaminen suomalaisiin lapsiperheisiin ja varhaisiin vuosiin.
 – Vaikutusarvioiden pohjalta on todettu, että työllisyysvaikutukset ovat todennäköisesti vähäisiä suuntaan tai toiseen. Uskon, että pitkällä tähtäimellä tällä voi olla positiivisia työllisyysvaikutuksia.
 Lisää aiheesta:
 Hallituksen perhevapaauudistus etenee eduskuntaan – päivärahapäivien määrä kasvamassa vajaalla kahdella kuukaudella
 "Kerrankin puhutaan lapsista ja perheistä eikä aina huoltosuhteesta" – tutkija kiittelee uudistusta, mutta isien tuleva käytös on arvoitus
 Johannes, Jukka ja Mikko jäivät kotiin lapsen kanssa – selvitimme, onko uusi perhevapaamalli riittävä kannustin tuleville isille

Neljä kuukautta isille suunnattua täsmävapaata on nyt uusi keino saada isät perhevapaille – ministeri uskoo isien tarttuvan vapaisiinsa ennen pitkää


Summary: Kilpailu- ja kuluttajaviraston mukaan sähköyhtiö Fi-Nergy on lähettänyt perintäkirjeitä, vaikka asiakkaat ovat jo aikaisemmin kiistäneet laskut ja reklamoineet niistä.

Ongelmiin ajautunut sähköyhtiö Fi-Nergy on lähettänyt aiheettomia laskuja entisille asiakkailleen. Laskut on lähetetty perintätoimistojen kautta, eikä niitä pidä maksaa, sanoo Kilpailu- ja kuluttajavirasto (KVV) tiedotteessaan.
 Kilpailu- ja kuluttajaviraston mukaan perintäkirjeitä on saatu, vaikka asiakkaat ovat jo aikaisemmin kiistäneet laskut ja reklamoineet niistä. KKV muistuttaa, että perintälain mukaan kirjeperintää ei saa jatkaa, jos velallinen on kiistänyt maksuvelvollisuutensa asiallisin perustein.
 – Osalla perintäkirjeen saaneista kuluttajista sähkösopimus Fi-Nergyn Voiman kanssa on päättynyt jo vuoden 2020 lopulla tai vuoden 2021 alkupuolella. Kirjeissä väitetään kuitenkin virheellisesti, että Fi-Nergy Voima olisi toimittanut asiakkaalle sähköä 10.6.2021 saakka, eli siihen asti, kun yhtiön sähköntoimitukset keskeytyivät, KVV kertoo tiedotteessaan.
 Lisäksi Fi-Nergy on lähettänyt KKV:n mukaan perintäkirjeitä myös tältä syksyltä, vaikka yhtiö ei ole edes voinut toimittaa sähköä.
 Toinenkin yritys lähettää aiheettomia laskuja
 KKV:n mukaan aiheettomia laskuja on lähettänyt myös sähköyhtiö Hankinta 365. Niin Hankinta-yhtiön kuin Fi-Nergyn sähköntoimitukset keskeytettiin kesäkuussa tasevastaavan puuttumisen vuoksi. Tällöin KKV kehotti asiakkaita siirtymään välittömästi muiden sähköyhtiöiden asiakkaiksi.
 Perintäkirjeitä on lähettänyt PS Perintä Oy -niminen perintätoimisto. Kuluttaja-asiamies on ollut yhteydessä PS Perintään ja yritys on kertonut selvittävänsä asiaa.
 KKV painottaa, että Fi-Nergy Voiman laskuja ei pidä maksaa.
 Lue lisää:
 Kohusähköyhtiö Fi-Nergyn ja 365 Hankinnan asiakkaita kehotetaan vaihtamaan sähkönmyyjä pikaisesti – sähkönjakelu loppumassa lähiaikoina
 Sähköyhtiö Fi-Nergyn ahdinko syvenee – markkinaoikeus määräsi 700 000 euron uhkasakot, veropetosepäily vaikeuttaa asiakkaiden rahojen saamista
 Kuluttaja-asiamies avustamaan sähköyhtiö Fi-Nergyn asiakkaita palauttamattomien ennakkomaksujen perinnässä
 Kuluttaja-asiamies harkitsee ryhmäkannetta valitusryöpyn kohteena olevasta sähköyhtiö Fi-Nergystä: "Antaa hälyttävän signaalin, että lakia rikotaan tietoisesti"
 Näin toimii sähköyhtiö, jonka toiminnasta valitettiin viime vuonna liki 1 000 kertaa – rahojaan ilman jäänyt asiakas: "Viranomaiset ovat aivan kädet pystyssä"

Kohusähköyhtiö Fi-Nergyn asiakkaat saaneet aiheettomia laskuja perintätoimiston kautta – Kilpailu- ja kuluttajavirastolta yksinkertainen ohje: Älä maksa


Summary: Nykyinen kehityskulku johtaa siihen, että mielipiteiden ja kolumnien pitää olla entistä äärimmäisempiä, jotta ne kiinnostavat, arvioi median muutosta tutkinut Pasi Kivioja.

Helsingin huumepoliisin entinen päällikkö  Jari Aarnio , joka on sittemmin tuomittu useista rikoksista, aloitti Alibin painetun lehden kolumnistina syyskuun alussa.
 – Terveisiä sinne Helsingin vankilaan kollegalle,  Pasi Kivioja  sanoo.
 Lehdissä julkaistaan paljon kolumneja ja kuka tahansa saa ryhtyä kolumnistiksi. Kolumneja ja mediassa julkaistavia mielipiteellisiä tekstejä koskevat samat journalistin ohjeet kuin esimerkiksi uutisia, Pasi Kivioja muistuttaa.
 Tosin mielipideteksteissä esimerkiksi samanaikaisen kuulemisen vaatimus ei ole samankaltainen kuin kiistanalaisessa asiassa uutisessa.
 Ohjeet sanovat, että yleisön on voitava erottaa tosiasiat mielipiteistä ja sepitteellisestä aineistosta.
 Kivioja on tutkinut väitöskirjassaan median muutosta. Yksi hänen havaintonsa oli, että mielipidetekstien ja kolumnien määrä on lisääntynyt 2000-luvulla huimasti. Kivioja ja Ukkola olivat vieraina Ylen mediakriittisessä Viimeinen sana -ohjelmassa. Voit katsoa ohjelman tämän jutun pääkuvasta  tai tästä linkistä.
 Määritelmän mukaan kolumni on sanoma- tai aikakauslehdessä omalla palstallaan säännöllisesti julkaistava lyhyt kirjoitus, jossa toimittaja tai avustaja esittää oman mielipiteensä jostakin ajankohtaisesta aiheesta.
 – Pystyn kirjoittamaan aiheesta x oikeastaan molemmilta puolilta. Katson jonkun näkökulman ja argumentoin sen puolesta, Sanna Ukkola kertoo. Jorge Gonzalez / Yle
 – Kolumnissa kirjoitetaan mielipide, ja uutisen pitäisi olla tasapuolinen, toimittaja Sanna Ukkola sanoo.
 Sanna Ukkola: "En ole oikeasti niin mustavalkoinen"
 Ukkola on yksi Suomen tunnetuimmista kolumnisteista. Hän sanoo kärjistävänsä kolumneissa mielipiteensä.
 –  Matti Apunen  sanoi aikoinaan, että jos hän on 60 prosenttia jotain mieltä, niin kolumnissa hän on 100 prosenttia sitä mieltä, Ukkola sanoo.
 Hän kertoo argumentoivansa kolumnissa yhden pointin puolesta, vaikka ei oikeasti olisi niin mustavalkoinen.
 – Jätän ne toisaalta toisaalta -argumentit pois, koska en voi sietää toisaalta toisaalta -kolumnisteja.
 Ukkola sanoo, että maailma toki kärjistyy yksiväriseksi. Toisaalta hän yrittää katsoa maailmaa toisesta vinkkelistä kuin monet muut mediassa. Ennen kolumnien kirjoittamista hän yrittää nollata mielipiteensä ja valitsee aiheen, josta voi olla mitä tahansa mieltä.
 – Pystyn kirjoittamaan aiheesta X oikeastaan molemmilta puolilta. Katson jonkun näkökulman, ja argumentoin sen puolesta, hän kertoo.
 Mielipiteistä tullut medialle uutisia arvokkaampia
 Pasi Kivioja esittää väitöskirjassaan, että toimittajien mielipiteet ovat muuttuneet pääjutuiksi itse uutistapahtuman sijaan. Näkökulmajournalismin määrä on lisääntynyt.
 – Nyt 2010-luvulle tullessa kommentti ja kolumni ovat pääasia, uutinen on sivussa, jos sitä on ollenkaan, Kivioja sanoo.
 – Ei ole salaisuus, että monet kolumnistit pyrkivät herättämään tunteita, jotta se herättäisi raivoreaktion, Pasi Kivioja toteaa Jorge Gonzalez / Yle
 Kun kaikki kilpailevat samoista uutisista, näkemykselliset mielipiteet ja vahvat kirjoittajabrändit erottuvat.
 – Toimittajabrändejä seurataan. Heitä joko rakastetaan tai inhotaan, mutta heitä seurataan. Siksi mielipiteellistä tekstiä on paljon, Ukkola sanoo.
 MIelipidetekstit leviävät myös somessa usein uutisia paremmin, Kivioja muistuttaa. Mielipiteillä voi erottautua.
 Kolumnit herättävät tunteita. Kun Sanna Ukkola,  Timo Haapala ,  Jari Ehrnrooth  tai  Suvi Auvinen  tempaisee kolumnin, nousee älämölö. Todetaan, että nyt taas se ja se media on kommunistinen tai äärioikeistolainen.
 – Ei ole salaisuus, että monet kolumnistit pyrkivät herättämään tunteita, jotta se herättäisi raivoreaktion, Kivioja toteaa. Itse hän sanoo haluavansa mieluummin analysoida kolumnistina asioita kuin ratsastaa kohuilla.
 Kivioja arvioi, että nykyinen kehityskulku johtaa siihen, että mielipiteiden ja kolumien pitää olla entistä äärimmäisempiä, jotta ne kiinnostavat.
 Kolumnistien valinta on median linjaus, mutta kolumnien mielipiteet eivät kerro lehden tai median linjasta mitään. Niistä linjataan pääkirjoituksissa.
 Jokainen kolumni on niin sanottua yksityisajattelua.
 – Kun kirjoitin eilen, että  kannabista ei pitäisi laillistaa , se on vastoin Iltalehden linjaa. Iltalehden linja on toinen, mutta ei se haitannut heitä, koska tämä on minun kolumnini ja näkemykseni, Ukkola sanoo.

Jari Aarnio aloitti Alibin kolumnistina, ja samasta syystä Sanna Ukkola tekee kärjistyksiä – kolumneista tuli medialle uutisia arvokkaampia, ja tästä se johtuu


Summary: Oulun yliopiston tutkijat johtivat tutkimusta, jossa löydettiin viisi uutta atooppiselle ihottumalla altistavaa geenimuotoa. Entuudestaan tunnetaan noin kaksikymmentä atooppiseen ihottumaan liittyvää geeniä.

Atooppisen ihottuman hoitoon pyritään löytämään uusia muotoja, ja sitä helpottavat uudet geenilöydökset.
 Oulun yliopiston tutkijoiden johtamassa kansainvälisessä tutkimuksessa löydettiin viisi uutta atooppiselle ihottumalle altistavaa geenimuotoa.
 – Tämä on ensimmäinen askel tiellä, joka mahdollistaa uusien hoitomuotojen kehittämisen, sanoo tutkijatohtori  Anu Pasanen  Oulun yliopistosta.
 Tutkimus voi myös auttaa ymmärtämään lisää atooppisen ihottuman syntymekanismeja.
 Tutkimus tehtiin biopankkidatan tietojen perusteella, eli jo valmiiksi ihmisiltä kerätyillä tiedoilla ja näytteillä.
 – Näytimme, että tällaista tutkimusta käyttämällä voidaan saada tärkeää tietoa atopiasta, Pasanen sanoo.
 Analyysissa mukana oli lähes 800 000 ihmisen genomi- ja terveystietoja Suomesta, Virosta ja Isosta-Britanniasta.
 Atooppinen ihottuma on tulehduksellinen ihosairaus, josta kärsii 10–20 prosenttia väestöstä. Perintötekijöiden tiedetään vaikuttavan taudin syntyyn, ja entuudestaan tunnetaankin noin kaksikymmentä atooppiseen ihottumaan liittyvää geeniä.
 Lue lisää:
 Pieni putkilo maksaa yli 80 euroa, eikä se riitä edes viikoksi kutinaan: Yli miljoonan suomalaisen sairaus tulee pahimmillaan kalliiksi
 “Poskeni olivat verillä, ja iho tulehtui päästä varpaisiin” – Jarna Pihlajamäki löysi ihonsa pelastuksen saunasta, avannosta ja mielenrauhasta

Atooppisesta ihosta kärsiville etsitään lisää hoitokeinoja: kansainvälinen tutkimus havaitsi uusia geenimuotoja, jotka altistavat ihosairauteen


Summary: Paikallisten ja ulkopaikkakuntalaisten hirvenpyyntitavat poikkeavat merkittävällä tavalla toisistaan. Inarin kunnassa tilanne turhauttaa, ja ratkaisuksi ehdotetaan esimerkiksi metsästyksen ajankohdan tai pyynnin rajoittamista.

Angelin Vuomajoella asuva  Jouni Vuomajoki  pyytää hirviä kotikylänsä lähistöllä. Alue on Inarin kunnan länsiosassa. Hän metsästää yksin rauhalliseen tahtiin. Vuomajoki kertoo, että hän kävelee hiljakseen ja välillä juo kahvit nuotiolla. Kun kohdalle sattuu sopiva hirvi, voi liipaisimesta vetää.
 Vuomajoki kertoo, että viime aikoina hänen metsästystapansa ei ole toiminut, sillä alueelle on tullut ulkopaikkakuntalaisia metsästäjiä, joiden tehokkaat mestästystavat ovat hyvin erilaisia. Metsällä on kerralla suurempi joukko ja vakiovarusteina on tavallisesti koiria ja tekniikkaa.
 – Heidän on helppo metsästää, kun mukana on koiralauma. On kuin meidän jääkaapistamme tulisivat hakemaan lihaa ja ruokaa, kritisoi Vuomajoki.
 Hirvilupia on viime vuosina lisätty reilusti erityisesti Inarissa, ja se on lisännyt myös ulkopaikkakuntalaisten metsästäjien määrää alueella.
 Kunta haluaa rajoittaa ulkopaikkakuntalaisten pyyntiä ja lisätä valvontaa
 Paikkakuntalaisten ja ulkopaikkakuntalaisten metsästystapojen eroihin on kiinnitetty huomiota myös Metsähallituksen  saamelaisten kotiseutualueen luonnonvarasuunnitelma 2022–2027 luonnoksessa.
 Luonnoksessa tuodaan esiin, että koirien käyttöön perustuva hirven seuruepyynti poikkeaa oleellisesti paikallisesta pyyntikulttuurista. Lisäksi metsästyskoirien aiheuttamat häiriöt poronhoidolle ovat lisääntyneet.
 Inarin kunta on lausunut luonnonvarasuunnitelmasta ja se toteaa, että valvonnan lisääminen ja ulkopaikkakuntalaisten pyynnin rajoittaminen voisivat parantaa tilannetta.
 Inarin kunnanhallituksen puheenjohtaja Jari Huotari näkee, että yksi ratkaisu olisi rauhoittaa ensimmäinen metsästysjakso vain paikallisille. Inger-Elle Suoninen / Yle
 Kunnanhallituksen puheenjohtaja  Jari Huotari  kertoo, että paikallisten metsästäjien pyyntimahdollisuuksista ollaan huolissaan. Huotari kertoo pistäneensä itsekin merkille, että ulkopaikkakuntalaisilla voi olla useita koiria ja he metsästävät tavallisesti ryhmissä. Paikallisilla metsään lähtee pari metsästäjää ja enintään yksi koira.
 – Metsästystapa on erilainen, sanoo Huotari.
 Viime vuonna Inarin alueen hirvenpyytäjistä noin 30 prosenttia eli 361 ampujaa oli ulkopaikkakuntalaisia. Koko Lapin sekä Kuusamon, Pudasjärven ja Taivalkosken kuntien alueella vastaava luku oli 51,6 prosenttia. Ulkopaikkakuntalaiseksi katsotaan myös henkilö, joka on aikaisemmin asunut alueella, mutta on muuttanut esimerkiksi opiskelujen tai töiden takia muualle.
 Useampaa koiraa on lupa käyttää
 Metsästäjäliitosta kerrotaan, että alueluvat valtion maille ovat tärkeitä ulkopaikkakuntalaisille, joilla ei ole mahdollisuutta metsästää muualla. Laki sallii monen koiran käytön metsästyksessä, mutta liitto suosittelee vain yhden koiran käyttämistä. Poronhoitoalueella koiran tulisi olla porovarma.
 Liiton järjestöpäällikkö  Teemu Simenius  sanoo, että seurueiden olisi hyvä olla yhteyksissä sekä paliskuntien että toisten seurueiden kanssa, jotta he tietäisivät toistensa liikkeistä ja välttyisivät kilpajuoksulta.
 Metsästäjäliiton järjestöpäällikkö Teemu Simenius sanoo, että metsästysseurueiden olisi hyvä olla keskenään yhteyksissä, jotta toisten liikkeistä tiedetään, eikä kilpajuoksua synny. Mikaela Holmberg.
 Simenius kertoo rauhallisen pyynnin olevan kaikkien mielestä ihanteellista. Lyhyt metsästysaika saattaa kuitenkin aiheuttaa painetta.
 – Ehkä se lyhyt loma aiheuttaa siihen vähän turhanpäiväistä kiirettä, joka sitten vie sitä ihanneajatusta vähän kauemmas, Simenius pohtii.
 Ensimmäinen pyyntijakso vain paikallisille?
 Angelissa metsästävä Jouni Vuomajoki ja Inarin kunnanhallituksen puheenjohtaja Jari Huotari näkevät, että hirven pyyntiajan rajaamisesta voisi olla apua. Hirven kiimarauhoitus jakaa metsästyskauden muutenkin kahteen osaan.
 – Ensimmäiselle jaksolle olisi sellainen toive, että se olisi enemmän pyhitetty paikallisille metsästäjille, Huotari sanoo.
 Jos epäilee jonkun toimineen lainvastaisesti, tulee siitä ilmoittaa valvovalle viranomaiselle, Metsähallitukselle tai poliisille. Suomessa hirvenpyynnin metsästysajan määrittelee maa- ja metsätalousministeriö, lupamäärät Suomen riistakeskus ja alueluvat Metsähallitus.
 Lupamäärät ja muuta tietoa Tämänhetkisten tietojen mukaan tänä vuonna Inarin alueella on yhteensä 38 luvansaajaa. Näistä 20:ssä on vain ulkopaikkakuntalaisia metsästäjiä ja 17:ssä sekä ulkopaikkakuntalaisia ja paikallisia. Yhdessä suuressa yhteisluvassa on vain paikallisia metsästäjiä. Suomen riistakeskus antaa jokaiselle luvansaajalle luvan pyytää tietyn määrän tietynlaisia hirviä. Kanta-arvion lisäksi saatujen hirvilupien määrä eli tuotto lasketaan sen mukaan, kuinka paljon on metsästäjiä, jotka eivät kerrytä tuottoa muualla. Jos joku metsästää myös muualla ja kerryttää siellä tuottoa, ei häntä lasketa mukaan kerryttämään tuottoa toisella alueella, vaikka hän metsästäisikin siellä. Tänä vuonna Inarin alueelle on myönnetty lupa 1 238 hirven kaatamiseksi. Näistä hirvistä 180 on luvansaajille, joissa on pelkästään ulkopaikkakuntalaisia metsästäjiä. Jos Metsähallitus myöntää alueluvan ulkopaikkakuntalaisten ryhmälle, tulee siinä olla vähintään kymmenen ihmistä, joista kuudella ei ole mahdollisuutta metsästää muualla. Henkilöillä, jonka kotikunta on Lapin kunnissa, Kuusamossa, Pudasjärvellä tai Taivalkoskella, on oikeus metsästää kotikunnassaan valtion omistamilla alueilla. Ulkopaikkakuntalaiset voivat hakea Metsähallitukselta alueluvan, jonka saadessaan pääsee metsästämään valtion alueella. Hirven kaatoluvan antaa Suomen riistakeskus.

Ulkopaikkakuntalaisten tehokas seuruepyynti turhauttaa paikallisia hirvenpyytäjiä Inarissa: "Kuin tulisivat meidän jääkaapista hakemaan lihaa"


Summary: Ranskalaisten mielestä Yhdysvaltojen, Britannian ja Australian uusi turvallisuusliitto muodostettiin EU:n selän takana. Nyt Ranskan presidentti Emmanuel Macronin halu tiivistää Euroopan unionia todennäköisesti vain kasvaa, kirjoittaa EU:ta seuraava taloustoimittaja Anna Karismo.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Diplomaattinen hirmumyrsky, joka jättää jäljet. Paha transatlanttinen kriisi. Ennenkuulumatonta liittolaisten kesken. Valtava pettymys. Selkäänpuukotus. Maanjäristys. Katastrofi. Petos.
 Ranskalaiset poliittiset päättäjät, kansainvälisten suhteiden asiantuntijat ja tiedotusvälineet eivät ole säästelleet sanojaan arvioidessaan Yhdysvaltojen, Britannian ja Australian torstaina julkistettua turvallisuussopimusta.
 Suurvaltakamppailu Kiinan kanssa kiristyi jälleen – USA solmi sotilaallisen yhteistyösopimuksen Australian ja Britannian kanssa
 Uusi "indopasifinen" eli Aasian ja läntisen Tyynenmeren alueen sopimus on nimetty AUKUS:iksi kolmen allekirjoittaneen maan englanninkielisten alkukirjaimien mukaan. Se tuli EU-johtajille täysin puskista.
 EU:ssa on kuviteltu, että  Donald Trumpin  presidenttiyden jälkeen  Joe Biden  pyrkii parantamaan suhteitaan eurooppalaisiin liittolaisiinsa. Toisin on käynyt.
 – Tämä yksipuolinen, brutaali ja ennakoimaton päätös on paljolti samanlainen kuin mitä Trump teki, Ranskan ulkoministeri  Jean-Yves Le Drian  kommentoi televisiohaastattelussa.
 Vaikka Yhdysvaltojen ulkoministeri  Antony Blinken  yritti tuoreeltaan tyynnytellä, että Ranskakin on kyllä yhä Yhdysvaltojen tärkeä liittolainen, ei auttanut.
 Ranska muun muassa peruutti saman tien juhlatilaisuuden, jonka se oli aikonut järjestää lähiaikoina Washingtonin-suurlähetystössään ja tapaamisen Australian johtajien kanssa ensi viikolla YK:ssa.
 Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  ja Saksan liittokansleri  Angela Merkel  keskustelivat tilanteesta illallisella torstaina, mutta median edessä he eivät kommentoineet asiaa sanallakaan.
 Viimeistään nyt eurooppalaisille johtajille on selvää, että Bidenin Yhdysvallat keskittää diplomaattiset panostuksensa Aasiaan. Sen geostrategian muutoksesta kertoi myös maan vetäytyminen Afganistanista. Eurooppa pitäköön lähialueensa.
 Australia neuvotteli Ranskan kanssa vielä alkuviikosta
 Australian piti ostaa Ranskalta 12 tavanomaista sukellusvenettä, kun nyt se hankkiikin kahdeksan yhdysvaltalaistekniikalla varustettua ydinkäyttöistä sukellusvenettä. Maa valitsi turvallisuuskumppaneikseen mieluummin Yhdysvallat ja Britannian.
 Ranskalla on hyvä syy olla käärmeissään, koska sukellusvenekauppaa valmisteltiin viisi vuotta. Vuonna 2016 allekirjoitettua aiesopimusta kutsuttiin Ranskassa "vuosisadan sopimukseksi".
 Vielä tämän viikon alussa australialaiset kävivät neuvotteluja sopimuksen viime silauksista Ranskan sukellusvenevalmistaja Naval Groupin kanssa,  Les Echos  -talouslehti kertoo.
 Kuukausi sitten Ranskan ja Australian puolustusministerit tapasivat Pariisissa ja julkaisivat yhteisen lausunnon. Siinä korostettiin maiden sukellusveneyhteistyön tärkeyttä osana laajempaa strategiaa, jolla padotaan Kiinan valtaa indopasifisella alueella.
 Toisaalta australialaisten mielestä ranskalaisten  olisi pitänyt  tajuta, että sopimus on karahtamassa kiville. Australialla oli syitä vetäytyä sopimuksesta Ranskan kanssa. Muun muassa sukellusveneiden hinta nousi matkan varrella kaksinkertaiseksi, 31 miljardista eurosta vajaaseen 60 miljardiin euroon.
 Ranska saa nyt ymmärrystä myös AUKUS-maiden diplomaateilta. Esimerkiksi Britannian entinen sotilasliitto Naton ja Pariisin-suurlähettiläs tviittasi, että Ranskan reaktiota ei kannata aliarvioida.
 Peter Rickettsin  mielestä välirikko on vähintään yhtä paha kuin transatlanttisten suhteiden kriisi Irak-iskujen vuoksi vuonna 2003:
 AUKUS on vakava isku Macronille, koska 12 sukellusveneen kauppa olisi tuonut Navalin telakalle uusia työpaikkoja, sulan Macronin hattuun ensi kevään presidentivaaleissa sekä Ranskalle aiempaa vahvemman jalansijan Aasian ja Tyynenmeren alueella, jolla asuu 1,6 miljoonaa ranskalaista.
 Alue on jo vuosikymmenet ollut Kiinan ja Yhdysvaltojen välisen  mittelön  näyttämö.
 Macronin into vahvistaa EU:ta lisääntyy
 Myös AUKUS-sopimuksen julkistamisajankohta oli eurooppalaisten kannalta tyly. Samana päivänä komissio ja ulkopoliittinen edustaja  Josep Borrell  julkistivat EU:n oman indopasifisen  strategiansa .
 On käytännössä selvää, että EU:n strategialta putosi pohja AUKUS-sopimuksen myötä.
 Ranskalaiset pitävät nyt AUKUS:ia paitsi todisteena amerikkalaisten epäluotettavuudesta, myös uutena sysäyksenä Ranskan suunnittelemalle EU:n strategiselle itsenäisyydelle.
 Siihen kuuluu niin teollisuuden, turvallisuuden, talouspolitiikan kuin puolijohteiden valmistuksenkin yhteistyötä, joilla vähennetään riippuvuutta ennen kaikkea Kiinasta.
 – Tämä temppu osoittaa, että EU:n strateginen itsenäisyys on ainoa uskottava tapa puolustaa etujamme ja arvojamme, Ranskan ulkoministeri Le Drian sanoi.
 Ranskasta tulee EU:n puheenjohtajamaa ensi vuoden alussa, ja onkin todennäköistä, että Macronin aloitteet EU-yhteistyön syventämisestä vain vahvistuvat. AUKUS:issa ei ole kyse vain sukellusveneistä vaan sopimus kattaa myös yhteistyön kyberturvallisuudessa, tekoälyssä ja kvanttitietokoneiden kehittelyssä.
 Vanhan mantereen tylyllä sivuuttamisella voi olla vielä kauaskantoisia seurauksia. Jos Yhdysvallat ei saa Ranskaa lepytellyksi, länsiliittouma heikkenee ja hajaantuu – ja lopulta Kiina on se, joka hajaannuksesta voittaa.
 Aiheesta lisää:
 Biden kertoi Yhdysvaltojen, Britannian ja Australian turvallisuuskumppanuudesta puheessaan kansallisesta turvallisuudesta
 Tutkimus: Kiina lisää vaikutusvaltaansa USA:n, Euroopan ja Venäjän kustannuksella – Aasian jättiläinen nukkui vielä 1980-luvulla
 Kuuntele podcast: Onko Kiina uhka ja jos olisi, voisiko Yhdysvallat sille enää mitään?

Analyysi: Ranska raivostui, kun Yhdysvallat "torpedoi" sen sopimuksen Australian kanssa – Euroopan tylyllä sivuuttamisella voi olla isot seuraukset


Summary: Nuoret tekevät pullopommeja ja kuvaavat niistä videoita sosiaaliseen mediaan. Porilaiskauppa päätti, ettei pommeissa käytettyjä ainesosia toistaiseksi myydä nuorille.

Porilainen ruokamarket julkaisi perjantaina  huolestuttavan päivityksen  kaupan omilla Facebook-sivuilla.
 Päivityksen mukaan kaupassa on huomattu, että lapset ja nuoret ostavat tällä hetkellä viemärinavausaineita ja ruokasoodaa ja leivinjauhetta. Kaupan myyjät miettivät, mistä mahtaa olla kyse ja pienellä googletuksella selvisi, että kyseisistä aineista saa tehtyä kotitekoisia pullopommeja.
 – Tämän viikon aikana on huomattu, että näitä aineksia ostetaan. Tullaan vähän isommalla porukalla ostoksille ja kiherretään ja hihitellään hyllyjen välissä, kertoo S-Market Lukkarinsannan marketpäällikkö  Pia Jakonen .
 Kauppa päätti toimia ennaltaehkäisevästi ja teki nopeasti päätöksen, ettei "pommiaineksia" myydä lapsille ja nuorille.
 – Haluamme omalta osaltamme toimia vastuullisesti. Tällaisista kotitekoisista pommeista voi saada vaikka minkälaisia vammoja, Jakonen sanoo.
 Myös poliisi on huolissaan
 Pullopommeista on huolestunut myös poliisi.
 Itä-Suomen poliisilaitos  kertoi sekin Facebook-sivuillaan , että vanhempien kannattaa kiinnittää huomiota ilmiöön ja seurata oman jälkikasvun tekemisiä. Pullopommien tekoon on olennaisesti liittynyt se, että niitä kuvataan ja niistä jaetaan videoita sosiaalisessa mediassa.
 – Räjähdyksen aiheuttamista vahingoista on vastuussa paitsi se, joka pullopommin on tehnyt, mutta myös se, joka on ollut yhdessä sitä tekemässä. Jos räjähdys aiheuttaa esimerkiksi sivullisen ihmisen sokeutumisen, voivat vahingonkorvaukset olla suuria, poliisin päivityksessä lukee.
 Itä-Suomen poliisin päivityksessä huomautetaan, että räjähdyksistä voi olla haittaa sekä ihmisille että luonnolle.
 – Näistä ”pullopommeista” aiheutuva räjähdys on voimakas sekä se aiheuttaa kemikaaliroiskeita ja muovisirpaleita lähiympäristöön. Nämä kemikaaliroiskeet, sirpaloitunut muovi ja paine voivat aiheuttaa vakavia vammoja silmiin, iholle ja korviin. Myös räjähdyksestä aiheutunut ääni voi aiheuttaa kuulovaurioita.

Porilaiskauppa huolestui nuorison tekemistä pullopommeista ja laittoi ainesosat myyntikieltoon – myös poliisi on huomauttanut asiasta


Summary: Yhdysvaltalaiset teknologiajätit Apple ja Google ovat poistaneet oppositiopoliitikko Aleksei Navalnyiin liittyvän The Smart Voting -sovelluksen. Appi neuvoo äänestämään nykyhallintoa vastustavia ehdokkaita. Navalnyin avustajat luonnehtivat amerikkalaisyhtiöiden päätöstä häpeälliseksi.

Venäjä rajoittaa kansalaisten toimintamahdollisuuksia sosiaalisessa mediassa parhaillaan meneillään olevien alue- ja parlamenttivaaleissa aikana.
 Presidentti  Vladimir Putinin  Yhtenäinen Venäjä -tukipuolueelle ei ole vaaleissa todellisia haastajia, mutta Kreml pelaa silti varman päälle.
 Google ja Apple poistivat sovelluskaupoistaan oppositiopoliitikko  Aleksei Navalnyita  tukevan The Smart Voting-sovelluksen. Sitä ei ollut enää perjantaina saatavilla Venäjällä.
 Asiasta uutisoivat muun muassa uutistoimisto Reuters,  Britannian yleisradioyhtiö BBC j a  the Moscow Times-lehti.
 Uhkana suuret sakot tai syyte sekaantumisesta vaaleihin
 Teknologiajätit taipuivat noudattamaan viestintää valvovan elimen määräystä. Viranomaisten mukaan sovellus on "ekstremistinen".
 Määräyksen noudattamatta jättämisen seurauksia voisivat olla suuret sakot tai rikossyytteet laittomasta vaaleihin vaikuttamisesta. Googlen ja Applen Venäjän toimintojen henkilökuntaa on myös uhattu vankeusrangaistuksilla.
 Applen lausunnon mukaan Smart Voting -sovellus on Venäjällä laiton. Moskovalainen tuomioistuin sulki sovelluksen hakukoneita ilman ennakkoilmoitusta aiemmin syyskuussa.
 Venäjällä on aiemmin suljettu kymmeniä Navalnyita tukevia sivustoja.
 Googlen and Applen edustajat tapasivat torstaina parlamentin ylähuoneen edustajia.  Tammikuussa vankilaan tuomitun Aleksei Navalnyin  tukija, juristi  Ivan Ždanov  luonnehti toimenpidettä "suureksi virheeksi ja häpeälliseksi poliittiseksi sensuuriksi".
 Yhdysvaltalaisyhtiöt ovat myöntäneet sovellusten sulkemisen.
 Navalnyin Smart Voting -sovellus kehotti äänestämään nykyhallintoa vastustavia ehdokkaita.
 Apple ilmoitti lisäksi sulkeneensa käyttäjän IP-osoitteen salaavan Private Relay -palvelun.
 Äänestys ennakoidun laiskaa
 Vaalien äänestysprosentin odotettiin jäävän alhaiseksi. Äänestyskopissa oli perjantaina päivällä käynyt enimmillään 15 prosenttia äänioikeutetuista. Äänestys kestää sunnuntaihin. Vaaleissa valitaan 450 jäsentä parlamentin alahuoneeseen eli duumaan ja lisäksi paikallis- ja alueviranomaisia.
 Sähköisen äänestyksen alueilla äänestysvilkkaus on Venäjän vaalikomission varajohtajan  Nikolai Bulaevin  mukaan paikoin 48 prosenttia.
 Lue myös:
 "Olen syntynyt Putinin kaudella, enkä halua kuolla Putinin kaudella" – Darja Heikinen, 17, ei pelkää haukkua Venäjän johtoa Tiktokissa
 Vaalit, jotka eivät ole vaalit – Yle vastaa viiteen kysymykseen Venäjän tämänviikkoisista duuman vaaleista

Apple ja Google taipuivat venäläisviranomaisten alla –Amerikkalaisyhtiöt poistivat aktivisti Aleksi Navalnyiin liittyvän vaalisovelluksen