Summary: Uudella Meri-Rastilan kaavalla pyritään ehkäisemään alueellista eriytymistä. Kaava mahdollistaa rakentamisen noin 2000 asukkaalle.

Helsingin kaupunginvaltuusto hyväksyi kiistellyn Meri-Rastilan asemakaavan muutoksen keskiviikkoiltana. Kaupunkiympäristön toimialan mukaan Meri-Rastila on nykyisellään varsin väljästi rakennettu.
 Kaupunki haluaa tiivistää rakentamista hyvien joukkoliikenneyhteyksien äärellä.
 Uudella Meri-Rastilan kaavalla pyritään myös ehkäisemään alueellista eriytymistä eli segregaatiota. Kaava mahdollistaa rakentamisen noin 2000 asukkaalle.
 Meri-Rastilan uusi kaava kuumentaa kuitenkin tunteita. Alueen asukkaat ovat huolissaan ulkoilualueiden vähenemisestä rakentamisen vuoksi.
 "Kaavaa voi vielä muuttaa, mutta uusia taloja ei noin vain pureta"
 Meri-Rastilan kaavaa vastustavat mielenosoittajat kokoontuivat Senaatintorille iltapäivällä ennen kaupunginvaltuuston kokousta.
 Mielenosoituksessa kylttiä kantaneen  Jani Kallion  mukaan nyt on oikea aika yrittää vaikuttaa.
 – Kaavaa voi vielä muuttaa, mutta uusia taloja ei noin vain pureta, Kallio sanoo.
 Jani Kallio osallistui mielenosoitukseen Senaatintorilla. Tero Valtanen
 Kaupunkiympäristöstä vastaavan apulaispormestarin  Anni Sinnemäen  (vihr.) mukaan asukkaiden kritiikki on kuultu ja se tuntuu.
 Sinnemäki sanoo, että rakentamista lisätään harkitusti.
 – Olemme pyrkineet siihen, että asuinalueesta tulisi mahdollisimman hyvä sekä nykyisille että tuleville asukkaille.
 Meri-Rastilan alue kuuluu kaupungin erityisesti määrittelemiin kaupunkisuunnittelun alueisiin, joissa pyritään estämään hyvä- ja huono-osaisuuden keskittymistä.
 Alueellista eriytymistä pyritään torjumaan esimerkiksi eri asumismuotoja sekoittamalla. Meri-Rastilan alue on ollut varsin vuokra-asuntopainotteinen.
 Sinnmäen mukaan omistusasuntojen osuus alueella on vain noin 10 prosenttia.
 Sinnemäki: Ulkoilu- ja virkistysalueet olleet vahvasti esillä
 Sinnemäki vakuuttaa, että vuorovaikutus eri tahojen kanssa on ollut erittäin keskeisessä asemassa alueen kehittämisen kaikissa vaiheissa.
 – Ulkoilu- ja virkistysalueet ovat olleet vahvasti esillä aluetta suunniteltaessa, Sinnemäki sanoo.
 Kaupunginhallitus on osaltaan hyväksynyt Meri-Rastilan itäosan asemakaavan muutoksen. Meri-Rastilan länsiosaa puolestaan on jo täydennyskaavoitettu.
 Kaupunginvaltuuston hyväksymä asemakaavan muutos koskee siis Meri-Rastilan 1990-luvun alussa rakennetun kerrostaloalueen itäosaa ja Ison Kallahden puistoa sekä Kallahden länsiosan viheralueita, Pohjavedenpuistoa ja Ullaksenpuistoa.
 Kaavamuutoksessa on mukana myös asuinalueiden sisäisiä katualueita.
 Tavoitteena on tiivistää olemassa olevaa kaupunkirakennetta hyvien joukkoliikenneyhteyksien äärellä.
 Vihreiden  Otso Kivekäs  totesi, että rakentaminen toki pienentää puistoaluetta, mutta alueellisen eriytymisen ehkäisemisessä onnistuminen on nyt tärkeää.
 Myös SDP:n valtuustoryhmän puheenjohtaja  Eveliina Heinäluoma  (sd.) korosti segregaation vastaisen taistelun merkitystä. Heinäluoman mukaan Meri-Rastilan kaava voi toimia tässä ikään kuin päänavaajana.
 Hän sanoo, että vetoapua alueen tuleville palveluille voidaan luoda julkisin investoinnein.
 – Nyt on tärkeää kääntää tämän alueen kehityksen suunta.
 Vasemmistoliitto julistautui lähiluonnon suojelijaksi
 Vasemmistoliiton  Mia Haglund  sen sijaan esitti kaavan palauttamista uuteen valmisteluun. Haglundin mukaan eriarvoisuuden ehkäiseminen on vasemmistoliiton politiikan ytimessä, mutta tämä kaava ei ole nykymuodossaan toimiva.
 – Haluamme, että Pohjavedenpuiston pohjoisosan kallioalue säilytetään, Haglund sanoi.
 Hänen mukaansa vasemmistoliitto julistautuu lähiluonnon suojelijaksi.
 Kokoomuksen  Risto Rautava  moitti vasemmiston toimintaa vastuuttomaksi.
 – Tämä eriarvoistumista jarruttavan kaavan viivästyttäminen on vastuutonta toimintaa.
 Kaavaa on siis kritisoitu muun muassa siksi, että Pohjavedenpuiston alue pienenee asuntorakentamisen vuoksi.
 Uusien talojen tieltä puretaan myös kaksi päiväkotia ja 1990-luvun alkupuolen asuinrakennuksia.
 Vartiosaaren osalta kaupunki käänsi kelkkansa lähimetsien rakentamisessa
 Lähimetsien kohtalo on puhuttanut viime aikoina laajemminkin.  Esimerkiksi Vartiosaaren osalta kaupunki käänsi kelkkansa lähimetsien rakentamisessa ja Vartiosaari säilyy virkistysalueena.
 Saaren rakentamisesta on kiistelty pitkään. Aiemmin alueelle on suunniteltu asuntoja jopa 7 000 asukkaalle. Stansvikin asuntojakin ollaan nyt harkitsemassa uudelleen.
 Rastilan kaavan ohella valtuustossa käytiin keskiviikkoiltana vilkas keskustelu Helsingin tulevasta kaupunkistrategiasta.
 Helsingin strategia ohjaa kaupungin toimintaa seuraavan neljän vuoden ajan. Strategian mukaan Helsingin kuntaveroa ei olla korottamassa ensi vuonna.
 Strategiaan sisältyy myös muun muassa 65 miljoonan euron potti koronan aiheuttamien ongelmien jälkihoitoon. Jälleenrakentamispaketin varat jakaantuvat kasvatuksen ja koulutuksen toimialan, kulttuurin ja vapaa-ajan toimialan ja sosiaali- ja terveystoimialan kesken.
 Strategian keskeinen tavoite on niin ikään vahvistaa lähiluonnon suojelua ja edistää ilmastonmuutoksen vastaisia toimia.
 Lue myös:
 Suunnitelmat Vartiosaaren rakentamisesta jäihin – "Osoittaa sen, että kaupunkisuunnittelun pitää huomioida tarkemmin viheralueiden ja luonnon merkitys"

Lähimetsistä syttyi jälleen iso kiista: Helsinki tiivistää rakentamista joukkoliikenteen äärellä – "Ulkoilualueitakin pitäisi säilyttää"


Summary: Järvenpään taidemuseon syksyn päänäyttely esittelee ensimmäistä kertaa Suomessa brittiläisen mediataiteilijan Stanzan teoksia. Näyttely yhdistää taidetta ja teknologiaa ja herättää kysymyksiä ihmisen suhteesta informaatioon ja valvontayhteiskuntaan.

Välkkyviä valoja, rytmikästä hurinaa, koneiden kalketta ja kilkettä. Järvenpään taidemusessa yleisöä odottaa varsin hämmentävä näky. Museon on vallannut kokonainen pienoiskaupunki, joka sykkii elämää virtapiirien, mikrosirujen, kovalevyjen, kiemurtelevien kaapeliryppäiden ja jatkuvan informaatiotulvan tahdissa.
 – Tässä spekuloidaan sillä, että kokonainen kaupunki on peittynyt erilaisilla koneilla. Tämä installaatio tutkii kaupungissa virtaavaa dataa ja sitä, kuinka navigoimme kaupunkimaisemassa. Teoksen näkökulma liittyy valvontaan, mediataiteilija  Stanza  kertoo valtaisasta  The Nemesis Machine  -installaatiosta.
 Kansainvälisesti palkittu Stanza aloitti mediataiteilijan uransa 1980-luvulla. Hän on myös tehnyt industriaalimusiikkia.  Jussi Mankkinen / Yle
 The Nemesis Machine pohdistelee myös sitä, mihin suuntaan valvontayhteiskunta kehittyy.  Jussi Mankkinen / Yle
 The Nemesis Machinen koneiden kuorruttamaa kaupunkikuvaa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Isoveljen valvonnassa
 The Nemesis Machine  on oiva esimerkki 1980-luvulla uransa aloittaneen Stanzan eli  Steve Tanzan  taiteesta, jonka keskiössä on usein ihmisen ongelmallinenkin suhde teknologiaan.  The Nemesis Machine  hyödyntää museon ulkopuolelta tulevaa reaaliaikaista dataa, kuten säätietoja, joita tässä tapauksessa otetaan Järvenpään kaupungista. Urbaanin viidakon keskiöstä nousee myös pylväs, johon tulee valvontakameran kuvaa museovieraista.
 Teknologiafriikille Stanzan lukemattomia yksityiskohtia sisältävä taide voi olla unelmien täyttymys, jollekin toiselle se voi antaa painajaismaista osviittaa väärään suuntaan menevästä kehityksestä, jossa ollaan valvontayhteiskunnan uumenissa.
 – Tällaisen taiteen voi kokea sekä utooppisena että dystooppisena, tästähän löytyy  isoveli valvoo  -viittauksia. Tavallaan nämä instaallatiot kertovat siitä, millainen tulevaisuus meitä ehkä odottaa parinkymmenen vuoden kuluttua, Stanza pohtii.
 Living Landscapes -teossarja näyttää datakartalta, mutta siihen on integroitu digitaalitekniikkaa, joka kerää dataa Järvenpään taidemuseon ympäristöstä mailin eli puolentoista kilometrin säteeltä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Wifin välittämää alati muuttuvaa dataa. Stanza on kehittänyt teoksiinsa muun muassa erilaisia konealgoritmeja.   Jussi Mankkinen / Yle
 Dataa kerääviä sensoreita.  Jussi Mankkinen / Yle
 Järvenpään taidemuseossa oleviin teoksiin on upotettu sensoreita, jota välittävät tietoa myös kävijöistä. Mukaan mahtuu jopa alkoholipitoisuuksia mittaava sensori: jos museossa lemahtaa alkoholi, tieto kulkeutuu taideteoksiiin. Ideana on, että datavirrat muokkaavat Stanzan teoksien estetiikkaa ja ulkoista olemusta – kuten ne muokkaavat ihmistäkin.
 – Liikumme teknologian kuorruttamassa, ykkösistä ja nollista muodostuneessa binäärisessä ympäristössä, joka voi seurata meitä kaikkialle – ja me tiedämme sen, kannammehan mukana puhelimiamme ja henkilökorttejamme. Tästä huolimatta ajattelemme olevamme yksilöitä, jotka elävät individualismin aikakautta. Olemme kuitenkin osa valvontakapitalismia. Ja olemme myös hyväksyneet sen, että meitä tarkkaillaan ja että dataamme manipuloidaan, Stanza toteaa.
 Käytännössä valvontakapitalismissa teknologiayritykset ja Facebookin ja Instagramin kaltaiset sosiaalisen median palvelut keräävät käyttäjistään dataa, jota hyödynnetään mainonnassa ja jolla tehdään bisnestä. Algoritmeilla taas pystytään vaikuttamaan paitsi ihmisten kulutustottumuksiin, myös mielipiteisiin. Aihepiiriä on käsitellyt muun muassa viime vuonna julkaistu  Jeff Orlowskin  Netflix-dokumentti  Valvontakapitalismin vaarat,  joka herätti runsaasti keskustelua.
 Valvontakapitalismi on nivoutunut uusimpaan teknologiaan, ja siihen liittyy myös tekoälyn käyttöä.
 – Haluan esittää kysymyksen siitä, millä tavalla tekoäly vaikuttaa tulevaisuudessa esimerkiksi kaupunkien hallinnointiin: mikä on lopputulos, jos luovutamme kaiken kontrollin koneille? Enkä tarkoita lopputuloksella näissäkin installaatioissa fyysisesti näkyviä välkkyviä valoja, vaan vaikkapa sosiaalista tilaa.
 Esimerkiksi EU otti tänä keväänä ensimmäisen kerran  kantaa  tekoälyn avulla tapahtuvaan ihmisten massavalvontaan.
 Yleisön on mahdollista kokeilla Herd Above the Noise -teoksen äänimaailmoja ja miksailla niitä toisiinsa.    Jussi Mankkinen / Yle
 Herd Above the Noise koostuu 200:sta kaiuttimesta.  Jussi Mankkinen / Yle
 Stanza on kerännyt Herd Above the Noise -teokseen ääninäytteitä 250:sta kaupungista ympäri maailmaa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Olemmeko osa laumaa?
 Kytketty kaupunki, kätketty taide  -näyttelyn teoksiin kuuluu myös  Herd Above the Noise  -installaatio, josta löytyy pari tuhatta urbaania ääninäytettä Lontoosta Sao Paulon ja Istanbulin kautta Thaimaan Bangkokiin.
 Museovieras voi leikitellä oma-aloitteisesti äänillä, joita virtaa 200 kaiuttimesta. Ääninäytteitä Stanza on kerännyt matkoiltaan viimeisten 20 vuoden ajan. Tämän lisäksi teoksen nimeen sisältyy hauska sanaleikki:
 – Nykyaikana meitä pommitetaan jatkuvalla informaatiotulvalla. Meidän on vaikea tulla kuulluksi (=heard), koska olemme osa laumaa (=herd).
 Mitä mieltä industriaaalimusiikkiakin aikoinaan tehnyt taiteilija on koneiden tuottamasta äänimaailmasta?
 – Nuo äänethän tulevat tietoliikenteestä, ja ne antavat kuvan siitä, että kone saattaisi ajatella ja olla elävä olento. Ja vähän suuremmassa kontekstissa: kun liikumme kaupungissa, voi tuntua siltä että kaupungilla on oma sielu.

Tieto kulkeutuu taideteokseen, jos museossa lemahtaa alkoholi – Järvenpäähän nousi koneiden ja tekoälyn kontrolloima kaupunki


Summary: Thaipoimijoiden koronatartunnat herättivät elokuussa huolta, mutta kesän saldo oli ainakin poimijoiden näkökulmasta hyvä: vain aniharva jäi takuupalkan varaan ja parhaat onnistuivat keräämään marjakauden aikana kotimaassaan vuosikausien tuloja vastaavat ansiot.

Osa thaipoimijoista pääsi kahden ja puolen kuukauden marjanpoimintaurakassaan tienesteille, jotka vastaavat Thaimaassa jopa viidentoista vuoden ansioita.
 Marjayritys Polarican toimitusjohtaja  Jukka Kriston  mukaan parhailla hänen yrityksen poimijoilla on plakkarissaan 12 000 euron nettotienesti ja keskiarvokin on hieman alle 4 000 euroa nettona.
 – Vuosiansio on maanviljelijäsegmentissä noin 800 euroa, ja kun puhutaan hiukan alle 4 000 euron keskiarvonetosta niin kyllähän se on iso. Ja niillä, joilla ansio lähentelee 12 000 euroa, se on niin iso, että perheessä pystyy tekemään paljon asioita – kahden ja puolen kuukauden tienestillä.
 Suuri osa Suomeen tulevaista thaipoimijoista työskentelee kotimaassaan maanviljelyssä ja lähinnä riisiviljelmillä, joilla tulotaso on meikäläisittäin hyvin alhainen. 12 000 euroa vastaa riisiviljelmällä 15 vuoden palkkaa.
 Polaricalla oli Suomessa 1150 thaipoimijaa.
 Poimijat viedään tuottoisimmille paikoille
 Viimeisetkin thaimaalaiset marjanpoimijat lähtevät tällä viikolla kotimaahansa.
 Suomalainen marjanpoimintasesonki sopii heille hyvin, sillä riisiviljelmillä ei tarvita työvoimaa sadekaudella heinä–syyskuussa. Kun Suomessa marjakausi päättyy lokakuun alussa, Thaimaassa alkaa sopivasti riisin sadonkorjuu.
 Thaipoimijat ovat tottuneet kovaan työhön ja he tekevät tyypillisesti pitkiä työpäiviä. Päivä alkaa yleensä aamukuudelta ja majapaikkaan palataan iltayhdeksän tienoilla. Mutta pitkä työpäiväkään ei auta, jos marjat ovat harvassa.
 Mustikanpoimintaa Virolahdella 25. elokuuta. Juha Metso / AOP
 Marjanjalostajayhtiöt pyrkivät aina siihen, että poimijat olisivat mahdollisimman tuottoisilla marjapaikoilla. Se on sekä yhtiön, että poimijoiden yhteinen intressi.
 – Kyllä se on todettu jo 12–13 vuotta sitten, että saadaksemme ja varmistaaksemme poimijoille hyvän tilin, se ei onnistu niin, että heitä pidetään yhdessä ja samassa paikassa alusta loppuun. Kyllä poimijat joutuvat sadon mukana muuttamaan, Kristo sanoo.
 Tänä vuonna marjayritysten sopimukseen kuului ensimmäistä kertaa lakisääteinen takuupalkka poimijoille, mutta sen varassa oli yritysten mukaan vain harva poimija.
 Lue myös:   Tuhannet ulkomaalaiset marjanpoimijat aloittavat työnsä Suomen metsissä tällä viikolla – nyt heidän oikeuksiaan suojaa uusi laki
 Hurja puolukkasato pelasti paljon
 Tänä vuonna, kun mustikkaa oli etelämpänä huonosti, pelastuksena oli hurjaksi sanottu puolukkasato.
 – Hilla oli hyvä, mustikka oli vähän heikompi, mutta poimijat kyllä tienasi hyvin puolukalla. Lapissa ei puolukkaa niinkään ollut, että se oli etelämpänä, Keski-Suomessa, marjanjalostaja Arctic international Oy:n  Janne Naapanki  summaa.
 Jukka Kriston mielestä vuosi oli kokonaisuudessaan "aivan ok". Mustikkasato oli ennen kauden alkua kysymysmerkki, mutta kesäkuun alun kosteus pelasti ja poimintaa voitiin jatkaa historiallisen pitkään.
 Kainuulaisen Kiantama Oy:n toimitusjohtajan Vernu Vasunnan mukaan puolukkasato pelasti monen poimijan ansiot. Arkistokuvassa poimijat lastaavat Kiantaman marjalaatikoita peräkärryyn. Mikko Savolainen / Yle
 Puolukkasato oli Kriston mukaan erittäin hyvä ja samaa sanoo Kiantama Oy:n toimitusjohtaja  Vernu Vasunta .
 – Poimijat saivat puolukoita kerättyä hyvinkin isoja määriä. Ensimmäisinä viikkoina keskiarvot oli pitkälle yli 100 kiloa, lähemmäs kahtasataa kiloa päivässä. Sehän kertoo, että puolukkaa on ollut todella runsaasti.
 Koronatartunnat teettivät töitä
 Poimijoiden leireissä levinneet koronatartunnat aiheuttivat kesällä  paljon keskustelua ja huolta . Tartunnat eivät kuitenkaan laajalti levinneet leirien ulkopuolelle.
 Enimmillään elokuussa tartuntoja löytyi kaikkiaan yli kolmesataa, eli noin 10 prosenttia poimijoista sai tartunnan. Karanteenit ja eristykset kuitenkin tepsivät, epidemia alkoi vähitellen hyytyä.
 Yrittäjille elokuu ei kuitenkaan ollut helppo.
 – Korona teetti paljon työtä ja toi ylimääräisiä kustannuksia. Testejä tehtiin ja hyvä että tehtiin, meidän yritys pääsi aika vähällä, Kiantama oy:n toimitusjohtaja Vernu Vasunta kertoo.
 Kiantama Oy:n leireiltä löytyi yksi tartunnan saanut ja sen myötä 15 altistunutta. He kaikki sairastuivat, eli yhtiön potilassado oli 16.
 – Me valittiin heti alkuun se strategia, että majoitettiin heitä pienemmissä ryhmissä autokunnittain. Niin saatiin estettyä taudin leviäminen, Vasunta sanoo.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  torstaihin 7.10. kello 23 saakka.
 Lue lisää:
 Marjanpoimijoiden joukkotesteissä löytyi jälleen kymmeniä tartuntoja Lapissa – tartunta useammalla kuin joka kolmannella testatuista
 "Tuli vähän yllärinä" – viranomaiset aikovat selvittää, mikä sai aikaan marjanpoimijoiden joukkotartunnat

Osa thaipoimijoista keräsi 15 vuoden tulot reilussa parissa kuukaudessa: marjakauden nettopalkka enimmillään 12 000 euroa


Summary: Metsäyhtiö Stora Enso ja Paperiliitto sopivat työehdoista hyvissä ajoin ennen sopimuskauden loppua. Sopimus on ensimmäinen yrityskohtainen sopimus metsäteollisuudessa.

Paperiliitto ja metsäyhtiö Stora Enso ovat päässeet sopuun ensimmäisestä yrityskohtaisesta työehtosopimuksesta.
 Palkankorotukset ovat kahtena ensimmäisenä vuotena 1,9 prosenttia ja kolmantena vuonna 0,9 prosenttia. Työehtosopimus on voimassa kaksi vuotta ja neljä kuukautta. Sopimus astuu voimaan tammikuussa 2022.
 Alan työehtosopimusneuvotteluiden sujumista on tarkkailtu silmä kovana sen jälkeen, kun alan työnantajien etujärjestö Metsäteollisuus ilmoitti lopettavansa työehtosopimusten tekemisen lokakuussa 2020.
 Alan yritykset ovat tämän jälkeen neuvotelleet suoraan Paperiliiton kanssa työehdoista.
 – Paperiliitto kiittää Stora Enson neuvottelijoita ammattimaisesta asenteesta ja hyvästä hengestä neuvottelujen kuluessa. On tärkeää, että yhtiö tunnustaa ammattiyhdistysliikkeen ja sen sopimusoikeuden. Päädyimme tulokseen, jossa voitiin käyttää hyväksi nykyisen sopimuksen runkoa ja toiminnallisuutta. Työvuorojärjestelmään tulee uusi vuosilomamalli, jossa lomat toteutetaan uudella vuosilomalain mukaisella tavalla, Paperiliiton puheenjohtaja  Petri Vanhala  sanoo tiedotteessa.
 Molemmat osapuolet kehuvat, että neuvottelut etenivät hyvässä hengessä. Paperiliiton ja Stora Enson edustajat toteavat, että tästä osoituksena on sopimukseen pääseminen hyvissä ajoin ennen sopimuskauden loppua.
 Alan nykyisen työehtosopimuksen voimassaoloaika loppuu marraskuun lopussa.
 – Nyt tehty sopimus on tärkeä askel suomalaisen työelämän kehittämisessä ja uudenlaisen sopimuskulttuurin luomisessa. Yrityskohtaisella työehtosopimuksella voidaan vastata paremmin eri liiketoimintojen haasteisiin huomioimalla eri toimialojen ja yksiköiden erityispiirteet, Stora Enson Suomen maajohtaja  Seppo Parvi  toteaa yhtiön tiedotteessa.
 Neuvottelut muiden metsäyhtiöiden kanssa jatkuvat
 Paperiliiton mukaan neuvottelut muiden metsäyhtiöiden kanssa jatkuvat. Suurimpia Paperiliiton neuvottelukumppaneita ovat metsäyhtiö UPM ja Metsä Group.
 Paperiliiton puheenjohtaja Vanhala on  todennut aiemmin julkisuudessa , että neuvottelut ovat hyvässä vauhdissa kaikkien muiden yhtiöiden paitsi UPM:n kanssa. Vanhala sanoo Ylelle, että tilanne on edelleen sama.
 UPM:n ja Paperiliiton välinen kiista on kohdistunut sopimusten määrään. UPM on halunnut sopia työehdoista liiketoimintakohtaisesti, mikä tarkoittaisi viittä eri sopimusta.
 Paperiliiton tavoitteena on puolestaan ollut yksi työehtosopimus, jolla määriteltäisiin yhtiön työntekijöiden työehdot. Paperiliiton mukaan se solmii tällä kertaa noin 40 työehtosopimusta.
 Metsä Groupin ilmoituksen mukaan se tavoittelee sopimusta Paperiliiton kanssa hyvissä ajoin ennen marraskuun loppua.
 Yrityskohtaiset sopimukset muuttavat neuvotteluita
 Perinteisesti työehtopimusneuvottelut ovat venyneet lähelle vanhan sopimuksen voimassaoloajan loppua, mutta nyt Stora Enson työehtosopimus saatiin aikaiseksi hyvissä ajoin.
 Paperiliiton Vanhala kertoo Ylelle, että yrityskohtainen sopiminen muuttaa neuvotteluiden luonnetta. Kun sopimusten määrä kasvaa, niistä pitää päästä mahdollisimman aikaisessa vaiheessa sopuun.
 – Se muuttaa logiikkaa siten, että jos olet aiemmin juossut yhden kymppitonnin, niin nyt juokset 40 kymppitonnia. Ja kun aloitimme neuvottelut hyvissä ajoin keväällä, niin syksystä lähtien olemme neuvotelleet jonkun yhtiön kanssa joka päivä, Vanhala sanoo.
 Työmarkkinoilla on ihmetelty sitä, mitä niin sanotulle Suomen mallille käy jatkossa. Suomen mallin mukaan vientialat määrittelevät palkankorotuskaton muille aloille.
 Vanhala ei ota kantaa siihen, tuleeko Stora Enson sopimuksesta malli muille aloille. Hän muistuttaa, että Stora Enson sopimus koskee noin 3 500 työntekijää.
 Teollisuusliiton puheenjohtaja Riku Aalto puolestaan linjasi Twitterissä , että hän pitää Paperiliiton sopimusta vientialojen avauksena, joka määrittelee palkankorotuksia myös muille aloille.
 Vanhala kuitenkin sanoo, että sopimuksella voi olla ohjaava vaikutus metsäteollisuudessa.
 – Meillä on monta pöytää auki ja jokainen sopimus katsotaan läpi kerrallaan. Mutta tietysti tällaisella sopimuksella on heijastusvaikutuksia myös muualle, sitä ei voi tyhjäksi sanoa, Vanhala toteaa.
 Stora Enso ei antanut haastattelua Ylelle. Yhtiö vetoaa pörssiyhtiön hiljaiseen kauteen. Tällöin yhtiön pitää pidättäytyä muun muassa tulokseen liittyvistä kommenteista.
 Lue lisää:
 Paperiliiton Vanhala: Käytännössä kaikkialla muualla neuvotellaan nyt paitsi UPM:ssä
 Ylen kysely: Ay-pomot ennustavat työtaistelujen täyteistä syksyä ja kevättä – "Nyt ollaan ytimessä, mihin työntekijät ovat liittonsa perustaneet"
 Ylen työmarkkinakysely: Työnantajat tyrmäävät ehdotuksen työntekijöiden oikeudesta nähdä kollegan palkkatiedot – “Esitys voi johtaa kyräilyyn”

Metsäteollisuuden työehtosopimusneuvotteluissa läpimurto: Stora Enso ja Paperiliitto sopivat työehdoista, sopimus ensimmäinen laatuaan


Summary: Kylpylälomat ovat suosittuja syyslomien aikaan ympäri Suomea. Kotimaan hotellilomaa miettivälle hotelliketjuista vinkataan valitsemaan kohde, jossa ei ole aiemmin käynyt. Loma kannattaa sijoittaa viikon alkuun, jolloin huoneita on paremmin tarjolla.

Ensimmäiset koululaiset viettävät syyslomaansa ensi viikolla. Näin on ainakin Turussa, jossa lasten syyslomat alkavat maanantaina. Muualla Suomessa syyslomia vietetään tulevina viikkoina.
 Mihin kannattaa lähteä, jos haluaa vaihtaa kotimaisemat johonkin toisaalle? Selvitimme, mikä on esimerkiksi risteilyiden, vuokramökkien ja ulkomaanmatkojen varaustilanne.
  Lomamökin voi vielä saada, vaikka suosio on huimaa
 Syysloma on uusi kysyntäpiikki mökkien vuokraamisessa, kerrotaan Lomarenkaasta. Petteri Bülow / Yle
 Syyslomaviikoille on vielä mahdollista löytää vuokramökki, vaikka suosio on huimaa. Vuokramökkejä on varattu ennätyksellisen paljon lokakuulle, kertoo Lomarenkaan liiketoimintajohtaja  Juha Purhonen . Suosio on viime vuottakin suurempaa, vaikka jo silloin rikottiin ennätyksiä. Lomarengas on maan suurin mökkivälittäjä.
 – Tällä hetkellä vapaita kohteita löytyy laajalta skaalalta pohjoisesta etelään. Syysloma-ajat ovat uusi kysyntäpiikki johtuen koronaepidemiasta, sanoo Purhonen.
 Purhosen mukaan vuokramökit vesistöjen äärellä ja matkailukeskuksissa kiinnostavat. Myös erilaiset luontokohteet, vaellusreitistöt ja retkeilykohteet ovat olleet suosittuja, ja sieltä halutaan varata myös majoitusta.
 Hänen mukaansa muutaman päivän mökkiloman löytänee näin lähellä lomakautta helpommin kuin viikon loman. Kalleimmissa vuokramökeissä viikosta saa pulittaa yli tuhat euroa. Muutaman päivän mökkivuokran hinnat liikkuvat Purhosen mukaan 200 eurosta ylöspäin.
 – Toki kermat on kuorittu päältä, eli tietyt suosikkikohteet on varattu jo ajoissa.
 Risteilyvaraukset piristymään päin, mutta tilaa on vielä
 Tallink Siljalla ja Viking Linella risteilyt maksavat halvimmillaan muutaman kympin. Jorma Vihtonen / Yle
 Jos syyslomalla haluaa lähteä risteilylle, tilaa vielä on, varustamoista kerrotaan. Tallink Siljan viestinnän asiantuntijan  Armi Kailion  mukaan kiinnostus risteilyjä kohtaan on kasvamassa, mutta syyslomaviikkojen lähdöt eivät ole vielä täynnä.
 – Monet varaavat näin korona-aikaan matkansa viime tingassa, hän sanoo.
 Hänen mukaansa halvimmillaan matkan saa muutamalla kympillä riippuen reitistä ja siitä, minkälaisen hytin haluaa.
 Tallink Siljalla matkustajia otetaan 75 prosenttia maksimikapasiteetista. Maskisuositus on varustamon laivoilla edelleen voimassa tilanteissa, joissa turvaväliä ei pysty pitämään.
 Viking Linella varaustilanne on selvästi parempi kuin viime vuonna. Useimmilla lähdöillä on vielä hyvin tilaa, mutta luultavasti erityisesti autopaikat tulevat täyttymään suosituimmilla lähdöillä, yhtiön viestinnästä kerrotaan.
 Vuorokauden ristelyt tai päiväristelyt Tallinnaan maksavat nelihenkiseltä perheeltä muutamasta kympistä lähemmäksi sataa euroa. Hinnat vaihtelevat laivan paikkatilanteen mukaan.
 Myös Viking Linella on edelleen maskisuositus, eikä laivoille oteta täyttä määrää matkustajia, viestinnästä kerrotaan.
  Matkanjärjestäjillä ulkomaanreissuille vain hajapaikkoja jäljellä
 Kissat odottelivat turisteilta putoavia murusia Lesboksen saarella Kreikassa. Patrick Holmström
 Kiinnostus ulkomaanmatkailuun on kasvanut ja syyslomaviikoilla matkapaketit on myyty lähes loppuun, kerrotaan Aurinkomatkoilta, Tjäreborgilta ja TUI Finlandilta.
 Matkanjärjestäjien mukaan syyslomaviikkojen lomakohteisiin on enää hajapaikkoja jäljellä.
 Aurinkomatkojen viestinnän asiantuntijan  Mari Kanervan  mukaan kiinnostus ulkomaanmatkailua kohtaan on kasvanut selvästi, kun rokotuskattavuus on noussut. Perheiden osuus lomalle lähtevistä on noin 40 prosenttia. Hän kuvailee hintoja normaalitasoisiksi.
 – Syyslomille ei välttämättä tule pääsemään äkkilähtöhinnoin, Kanerva sanoo.
 Myös Tjäreborgilta kerrotaan, että ulkomaanmatkat kiinnostavat taas suomalaisia. Syyslomalaisten perinteisiä kohteita ovat Kreikka ja Kanariansaaret.
 – Jos vielä haluaa varata matkapaketin, niin Kanarian saarille on viimeisellä syyslomaviikolla muutamia hajapaikkoja jäljellä, sanoo Tjäreborgin maajohtaja  Jessica Virtanen .
 Hänen mukaansa matkanjärjestäjällä ei ole tänä vuonna yhtä paljon tarjontaa syyslomaviikoille kuin aiemmin. Syynä on koronapandemia ja sen tuomat rajoitukset.
 – Normaalina vuotena tarjolla olisi myös kaukokohteita. Matkoja on nyt tarjolla 20-30 prosenttia tavallista vähemmän, arvioi Virtanen.
 Kylpylälomat suosittuja, suuntaa katseesi pohjoiseen
 Kylpylähotelliketju Holiday Clubissa vapaita huoneita ja loma-asuntoja löytää parhaiten Keski- ja Pohjois-Suomesta. Hinnoittelu- ja kehitysjohtaja  Niko Hollenderin  mukaan kylpylät ovat perinteisesti olleet lähes täyteen varattuja loma-aikoina. Holiday Clubilla on Suomessa 7 kylpylähotellia ja sen lisäksi yli 2 000 loma-asuntoa. Tänä syksynä varaustilanne on parempi kuin viime ja toissa vuonna.
 Perhehuoneet ovat kylpylähotelleissa varattu syysloma-aikaan lähes loppuun ympäri Suomea. Pohjois-Suomen kohteissa on paremmin tilaa, Hollender sanoo.
 – Yksittäisiä huoneita voi löytyä suosituista eteläisemmistä kohteista. Pohjoisessa on varaa, mistä valita ja hintakin edullinen. Esimerkiksi majoittuminen kahden hengeen huoneessa maksaa alkaen noin sata euroa yöltä.
 Kotimaan hotelliloma kannattaa sijoittaa viikon alkuun
 Ihmisiä Helsingin Senaatintorilla 16. elokuuta. Silja Viitala / Yle
 Jos suunnitelmissa on hotelliloma kotimaassa perheen kesken, kannattaa huone varata alkuviikolle, vinkkaa SOK:n Sokos hotellien kaupallinen johtaja  Nina Nieminen .
 Hänen mukaansa hotellivaraukset painottuvat syyslomaviikoilla tyypillisesti viikon loppupuolelle ja sama trendi on nähtävissä tänäkin syksynä. Vapaita huoneita löytyy lomaviikoille ympäri Suomea. Suurimmista kaupungeista tyypillisesti Tampere, Turku ja Helsinki houkuttelevat lomalaisia. Niemisen mukaan sen sijaan suosituksi matkailukohteeksi muodostuneella Kolilla kaikki huoneet on lomaviikoille jo myyty.
 – Hotelleissamme on tilaa suurimmissa kaupungeissa ja erilaisia huonevaihtoehtojakin on. Parhaiten valinnanvaraa löytää, jos hotelliloma ei ole kovin tarkkaan sidottu tiettyyn paikkakuntaan. Nyt voisi olla hyvä hetki kokeilla esimerkiksi sellaista kaupunkia, jossa ei ole aikaisemmin käynyt, Nieminen sanoo.
 Myös Scandic-hotelleissa on syyslomaviikoille vielä mahdollista saada huone. Yhtiön viestintäpäällikön  Johanna Uimosen  mukaan etenkin ketjun kylpylähotellit ovat lomaviikoilla suosittuja. Kaupunkikohteissa eniten kiinnostusta ovat herättäneet Tampere ja Helsinki. Kahden hengen huoneiden hinnat pyörivät 100-200 eurossa yöltä.
 – Perhehuoneet ovat suosittuja ja hyvin varattuja, mutta muuten hotelleissa on tilaa ympäri maata.
 Uimosen mukaan kaupungit ovat panostaneet tarjontaansa ja asiakkaat ovat siitä olleet kiinnostuneita.
 – Alkuviikosta huoneita on enemmän vapaana ja hinnatkin ehkä halvempia. Vielä hotellilomaa miettivälle sanoisin, että jos on lasten kanssa liikenteessä niin kannattaa valita kohde, jossa on kaikille jotakin tekemistä. Monesti lapsille pelkästään yöpyminen hotellissa on jo mahtava elämys, Uimonen sanoo.

Ulkomaan pakettimatkoille myydään ei oota, mutta risteilyillä tilaa riittää – syyslomat alkavat, katso viisi vaihtoehtoa lomalle lasten kanssa


Summary: Tampereen Tammelassa riittää kosolti pysäköintipaikkoja alueen omille asiakkaille, mutta satunnaiset torikävijät ja jalkapallo-otteluiden seuraajat voivat joutua etsimään kovasti tilaa autolleen.

Kaupungin keskustan kupeessa sijaitsevaa Tampereen Tammelan kaupunginosaa täydennysrakennetaan kiihtyvään tahtiin. Täydennysrakentamista on toteutettu vanhoja rakennuksia purkamalla ja rakentamalla niiden tilalle uusia taloja.
 Usein tilaa uudelle rakennuskohteille on löytynyt taloyhtiöiden parkkipaikoilta.
 Vastaavasti uutta parkkitilaa taloyhtiölle on saatu uudisrakennuksen kellariparkeista. Aina autopaikat eivät ole kuitenkaan siirtyneet maan alle samaa tahtia kuin niitä on vähennetty maan pinnalta, mutta asukaspysäköintipaikoista ei Tammelassakaan ole vielä pulaa.
 Tampereen kaupungilta kerrotaan, että Tammelasta löytyy tällä hetkellä reilut 5 000 autopaikkaa, joista noin tuhat on kadunvarsipaikkoja. Autoja kaupunginosan asukkailla on autonomistustietojen mukaan vajaat 3 000. Tammelan asukkailla ei ole siis hädän päivää saada autojaan parkkiin, mutta ongelma on lyhytaikaispysäköinti.
 Torikävijät ja jalkapalloyleisö vaikeuksissa
 Moni legendaariselle Tammelan torille marja- tai joulukuusiostoksille matkaava pysäköisi autonsa kernaasti aivan torin liepeille. Myös usea jalkapallon ystävä on pelipäivinä kiipelissä etsiessään vapaata parkkipaikka kentän lähettyviltä. Edes hiljalleen nouseva uusi uljas stadion ei tuo lohtua parkkipaikkaongelmaan.
 Uudelle stadionille tulee myös asuntoja, mutta parkkipaikat riittävät hädin tuskin edes tuleville asukkaille. Tähän on syynä uusien asuntojen keskeinen sijainti ratikkareitin varrella.
 – Stadionin ympärille tulevat asunnot ovat vähimmän vaatimustason aluetta parkkipaikkojen osalta, kertoo suunnittelupäällikkö  Ari Vandell  Tampereen kaupungilta.
 Kaupunki on uusinut viime aikoina pysäköintipolitiikkansa ja -normejaan. Uudet normit tuliviat voimaan keväällä 2016. Tätä aiempi ohjeistus oli laadittu jo vuonna 1985. Nyt päivitystahti on tiivimpi, sillä pysäköintinormit ovat uudessa tarkastelussa jo vuoden sisällä.
 Pysäköintiyhtiö Finnpark on hakenut ratkaisua lyhytaikaispysäköinnin haasteisiin niin sanotulla airbnb-mallilla, jossa taloyhtiöt vuokraisivat tyhjänä olevia parkkipaikkojaan muualta Tammelaan asioiville saapuville.
 Yhtiö on kehittänyt puhelinsovellusta, jonka avulla taloyhtiön käytössä olevan paikan voisi vuokrata lyhytaikaispysäköintiin silloin, kun asukas ei parkkipaikkaa esimerkiksi työpäivän aikana tarvitse.
 –Tekninen puoli asialle on kunnossa, mutta taloyhtiötä on ollut vaikea saada mukaan pilottiin, Finnparkin toimitusjohtaja  Antti Marttila  kertoo.
 Finnparkilla on haussa pari toisiaan lähellä olevaa taloyhtiön pysäköimispaikkaa, jotka sijaitsisivat mielellään lähellä toria.
 Yksi ratkaisu Tammelan lyhytaikaisen pysäköinnin ongelmiin olisi maan alle tulevat parkkipaikat. Vuosia sitten suunniteltua toriparkkia ei ole kaupungin mukaan ajatuksena kuopattu, mutta taloudellinen yhtälö sen sijaan tuo haasteita.
 Nyt ja pitkälle tulevaisuuteen Tammelassa siis pysäköidään maan pinnalle ja toivotaan rattia puristaen, että joku näistä tuhannesta kadunvarsipaikasta osuu sopivasti tyhjänä kohdalle ja ehkä jopa siitä torin tai jakapallostadionin liepeiltä.
 Mitä mieltä uutisesta? Voit keskustella aiheesta 7.10. klo 23 asti.

Tampereella suunnitellaan taloyhtiöiden parkkipaikoille autojen Airbnb:tä – Uudisrakentaminen vie lyhytaikaisparkit Tammelan kaupunginosasta


Summary: Osa rikosepäilyistä heräsi, kun poliisi tutki perussuomalaisten vaalipäällikköön Pekka Katajaan kohdistunutta epäiltyä murhan yritystä.

Syyttäjä vaatii entiselle Jyväskylän kaupunginvaltuutetulle  Teemu Torssoselle  ehdollista vankeutta laittomasta uhkauksesta, törkeästä pahoinpitelystä ja ampuma-aserikoksesta.
 Syytteiden käsittely alkoi keskiviikkona Keski-Suomen käräjäoikeudessa. Torssosen on muun muassa epäilty lavastaneen automurron viime vuoden toukokuussa, jotta ei joutuisi luovuttamaan aseitaan poliisille.
 Lavastusepäilyt heräsivät, kun poliisi kävi myöhemmin läpi Torssosen tietokonetta tutkiessaan perussuomalaisten vaalipäällikköön  Pekka Katajaan  kohdistunutta epäiltyä murhan yritystä. Torssonen oli alkuun epäiltynä Kataja-jutussa, mutta syyttäjä katsoi, ettei hänen syyllisyytensä tueksi ollut todennäköisiä syitä eikä nostanut syytettä.
 Torssonen vedonnut itsepuolustukseen
 Nyt käsiteltävissä syytteissä kuvatut tapahtumat saivat alkunsa järven jäällä Jyväskylässä maaliskuisena iltana viime vuonna. Syyttäjän mukaan Torssonen uhkasi lyödä itselleen ennalta tuntematonta miestä jääkairalla ja miehen paettua paikalta lähti seuraamaan tätä. Torssonen on kiistänyt syytteen ja sanonut, että mies käyttäytyi tilanteessa uhkaavasti ja tönäisi häntä.
 Torssosta syytetään myös samaan mieheen kohdistuneesta törkeästä pahoinpitelystä vajaat kolme kuukautta myöhemmin. Syyttäjän mukaan Torssonen oli töninyt ja käynyt käsiksi uhriin sekä lyönyt tätä useita kertoja kivellä päähän ja uhrin suojanaan pitämiin käsiin. Torssonen on kiistänyt myös tämän syytteen ja sanonut puolustautuneensa tilanteessa.
 Kaveri vaiennut aseiden antajasta
 Epäillyn törkeän pahoinpitelyn jälkeen poliisi teki väliaikaisen haltuunottopäätöksen Torssosen aseista. Seuraavana päivänä Torssonen ilmoitti, että hänen käytössään olleeseen autoon oli murtauduttu ja sieltä oli viety kolme asetta.
 Keskusrikospoliisin (KRP) esitutkinnan mukaan Torssonen lavasti murron ja antoi aseet kaverilleen, jonka luota ne löytyivät kotietsinnässä puolta vuotta myöhemmin.
 Poliisi alkoi epäillä lavastusta, kun se tutki Torssosen tietokoneelta Kataja-jutun tutkinnassa löytyneitä nauhoituksia Torssosen ja kaverinsa puhelinkeskusteluista. Esitutkinnassa Torssonen kiisti lavastuksen ja toinen mies kieltäytyi kertomasta, keneltä aseet oli saanut.
 – Haluan ottaa tästä asejutusta itse syyn niskoilleni. En halua vasikoida muita, mies sanoi KRP:lle.
 Syyttäjä vaatii Torssoselle 1,5–2 vuoden ehdollista vankeustuomiota sekä vähintään 60:tä tuntia yhdyskuntapalvelua. Syytteiden käsittely jatkuu käräjäoikeudessa torstaina ja tuomio annetaan myöhemmin ilmoitettavana ajankohtana.
 Perussuomalaisista aiemmin erotettu Torssonen oli Jyväskyläläisten hyväksi -valtuustoryhmän ainoa edustaja, kunnes putosi valtuustosta kesän kuntavaaleissa. Nyt käsiteltävien syytteiden tekoaikaan Torssonen oli vielä kaupunginvaltuutettu.
 Lue lisää:
 Jyväskylän kaupunginhallitus: Rikoksista epäilty Teemu Torssonen saa jatkaa valtuustokauden loppuun luottamustoimissaan
 Pekka Kataja katsoi ovisilmästä miestä, joka oli tullut tappamaan hänet – tutkinnassa Soldiers of Odinin jäsen tunnusti teon hätäkeskukseen

Syyttäjä vaatii Jyväskylän ex-kaupunginvaltuutetulle Teemu Torssoselle ehdollista vankeutta useasta rikoksesta – Torssonen kiistää syytteet


Ahvenanmaalta on löytynyt jälleen kuoliota aiheuttavaa IHN-tautia lohikaloista. Ruokaviraston mukaan tautia löytyi uuden pitopaikan kirjolohista alle kymmenen kilometrin päässä edellisistä tartuntapaikoista.
 Kaloille vakava kuoliotauti kulkeutui Ahvenanmaalle tanskalaisesta kalanviljelylaitoksesta viime keväänä. Sen jälkeen Ruokavirasto määräsi kolmen tartunnan saaneen pitopaikan kirjolohet lopetettavaksi, jotta tauti ei leviäisi. Viimeiset kirjolohet näissä kalanviljelylaitoksissa lopettiin syyskuussa.
 Nyt myös uuden pitopaikan kalat määrätään lopetettavaksi.
 – IHN-taudin vuoksi Ahvenanmaalla suoritetaan myös luonnonvaraisten kalojen pyyntiä ja tutkimusta. Ahvenanmaalla Föglön saariston läntisissä osissa kalastavia kehotetaan kuivaamaan tai desinfioimaan kalastusvälineet ennen kuin niitä käytetään muualla, ruokavirasto kertoo tiedotteessaan.
 Kalaa voi syödä ja kalastaa normaalisti
 IHN-tautia todettiin Suomessa ensimmäistä kertaa talvella 2017–2018 Manner-Suomessa Tervon, Iin, Kaavin ja Nurmeksen ympäristössä. Tuolloin tauti hävitettiin kalojen teurastamisella ja paikkojen desinfioimisella.
 Sen sijaan Ahvenanmaalle kulkeutunutta virustyyppiä ei ole aikaisemmin havaittu Suomessa, eikä se ole täten yhteydessä Manner-Suomessa esiintyneeseen IHN-epidemiaan.
 IHN-tauti voi tarttua kirjolohen lisäksi esimerkiksi lohiin, ja levitä muidenkin luonnonvaraisten kalojen ja veden välityksellä. IHN-tauti ei kuitenkaan tartu ihmisiin tai lemmikkeihin ja kalaa voi syödä ja kalastaa normaaliin tapaan.
 Lue lisää:
 Ahvenanmaalla kalojen verenvuototautia – yli puoli miljoonaa kiloa kirjolohta lopetettava
 Kirjolohista löydettiin kuoliotautia ahvenanmaalaisella kalanviljelylaitoksella – virus peräisin Tanskasta

Lohikaloista löytyi jälleen IHN-tautia Ahvenanmaalla – Ruokavirasto määrää kalat teurastettavaksi


Summary: Ruotsin kansanterveysviranomaisen mukaan sivuvaikutuksen riski on hyvin pieni. THL:n ylilääkäri Hanna Nohynekin mukaan Suomessa on tehty Modernan rokotteesta samankaltaisia havaintoja kuin Ruotsissa.

Ruotsissa keskeytetään Modernan koronarokotteiden käyttö vuonna 1991 ja sen jälkeen syntyneillä, kertoo Ruotsin kansanterveysvirasto.
 Syynä ovat merkit sydänlihaksen tai sydänpussin tulehduksen suuremmasta riskistä rokotteen sivuvaikutuksena. Riski on viraston mukaan kuitenkin hyvin pieni.
 Uusien pohjoismaisiin tietolähteisiin perustuvien alustavien analyysien mukaan yhteys on erityisen selvä Modernan rokotteen kohdalla etenkin toisen rokoteannoksen jälkeen, virasto kertoo tiedotteessaan. Riskin kasvu on nähtävissä neljän viikon kuluessa rokotuksesta, lähinnä kahden ensimmäisen viikon aikana.
 – Modernan rokotteen ensimmäisen tai toisen annoksen vastikään saaneen ei tarvitse olla huolissaan, sillä riski on hyvin pieni. On kuitenkin hyvä tietää, minkä oireiden suhteen on syytä olla valppaana, sanoo Ruotsin valtionepidemiologi  Anders Tegnell   tiedotteessa .
 Sydänlihaksen ja sydänpussin tulehdukset häviävät yleensä itsestään, mutta lääkärin on arvioitava oireet, tiedotteessa kerrotaan. Tulehdukset ovat yleisimpiä nuorten miesten keskuudessa ja esimerkiksi virusinfektioiden, kuten koronaviruksen, yhteydessä.
 Vuonna 1991 ja myöhemmin syntyneille suositellaan Modernan rokotteen sijaan Pfizerin ja Biontechin koronarokotetta.
 Päätös on voimassa joulukuun alkuun asti.
 THL:n Nohynek: Suomen linjaa tarkastellaan
 THL:n ylilääkärin  Hanna Nohynekin  mukaan Suomen rokotelinjauksia tarkastellaan parhaillaan kansainvälisen tiedon perusteella.
 – Suomen tämän hetkistä linjaa tarkastellaan ja toivottavasti voidaan tiedottaa siitä huomenna, Nohynek sanoo.
 Nohynekin mukaan Suomessa on tehty Moderna-rokotteen haittavaikutuksia samankaltaisia havaintoja kuin Ruotsissa. Kyseessä on kuitenkin hyvin harvinainen tapahtuma, Nohynek toteaa.
 THL ohjeisti jo pari viikkoa sitten, että alle 30-vuotiaille miehille ei toistaiseksi tarjota kolmansia rokoteannoksia, joita tarjotaan immuunipuutteisille ja lyhyellä annosvälillä kahdesti rokotetuille. Syyksi kerrottiin, että mRNA-rokotteen saaneilla on sekä Suomessa että muissa maissa ilmennyt sydänlihastulehdusta eli myokardiittia enemmän kuin väestöllä keskimäärin. Riski on suurempi nuorilla miehillä toisen koronarokoteannoksen jälkeen.
 Tapaukset ovat kuitenkin myös nuorilla miehillä harvinaisia, ja oireita saaneet nuoret miehet ovat yleisesti toipuneet hyvin.
 Myös Tanska keskeyttää Moderna-rokotukset alle 18-vuotiailla
 Myös Tanska on ilmoittanut keskeyttävänsä Moderna-rokotteen käytön alle 18-vuotiailla. Asiasta kertoo Tanskan terveysviranomainen.
 Uutistoimisto Reutersin mukaan Tanska päätti keskeyttää Modernan käytön nuorilla mahdollisten sivuvaikutusten vuoksi.
 Juttua päivitetty 6.10. kello 16.40: Lisätty tieto siitä, että Tanska keskeyttää Moderna-rokotteen käytön alle 18-vuotiailla.

Ruotsi ja Tanska keskeyttävät Moderna-rokotteen käytön nuorilla – THL:n Nohynek: Suomen linjaa tarkastellaan, päätös ehkä huomenna torstaina


Summary: CNN:n tekemä selvitys on ensimmäinen laatuaan. Aiemmin aseiden reitit Etiopiassa sijaitsevan Tigrayn konfliktialueelle eivät ole olleet tiedossa.

Etiopian hallitus on käyttänyt valtion omistamaa kaupallista lentoyhtiötä kuljettaakseen aseita naapurimaahan Eritreaan. Sieltä aseet kuljetettiin takaisin Etiopian Tigrayn konfliktialueelle.
 Asian selvitti amerikkalainen  televisioyhtiö CNN . Media on saanut haltuunsa rahtiasiakirjat ja muita dokumentteja, joista asieden reitit konfliktialueelle selviävät.
 CNN:n tietojen mukaan aseita kuljetettiin Ethiopian Airlines -lentoyhtiön rahtilennoilla Etiopian Addis Abeban kansainväliseltä lentokentältä.
 Lentojen määränpäänä olivat naapurimaan Eritrean Asmaran ja Massawan kaupungit. Molemmat kaupungit sijaitsevat Etiopian rajalla.
 Ethiopian Airlines kieltää
 CNN:n saamien tietojen mukaan aseita kuljetettiin Eritreaan Tigrayn konfliktin ensimmäisinä viikkoina, marraskuussa 2020.
 Mikäli asiakirjat pitävät paikkansa, Etiopia Airlines on todennäköisesti rikkonut kansainvälistä ilmailulainsäädäntöä. Säädökset kieltävät muiden muassa sotilaskäyttöön tarkoitettujen aseiden kuljetuksen siviilikoneissa.
 Ethiopian Airlines on kieltänyt osallistuneensa aseiden kuljetukseen ja sanonut noudattavansa kansainvälistä ilmailulainsäädäntöä. Etiopian ja Eritrean hallitukset eivät ole kommentoineet CNN:n selvitystä.
 Lennoilla salakuljetettiin aseita ja ampumatarvikkeita
 Lentoturvallisuusasiantuntijaryhmän DEGAS:n puheenjohtaja  Benno Baksteenin  mukaan kaupallisilla lennoilla miehistön on tiedettävä rahdin sisältö, jotta se voidaan kuljettaa turvallisesti.
 Lentokentän työntekijöiden mukaan lentokoneiden todellinen rahti salattiin.
 Esimerkiksi aseet kulkivat lentokoneeseen "kuivamuonana". Myöhemmin työntekijät kirjasivat asiakirjoihin manuaalisesti, että koneen kyydissä oli ampumatarvikkeita ja kivääreitä.
 Työntekijät kertoivat myös, että aseita kuljetettiin sekä rahtikoneilla että matkustajakoneilla. Tietoa ei ole voitu vahvistaa.
 Asiakirjojen mukaan Etiopian Airlines laskutti Etiopian puolustusministeriöltä kymmeniä tuhansia dollareita lennoista.
 Tigrayn konflikti vaatinut jo tuhansia uhreja
 Pääministeri  Abiy Ahmedin  johtamat hallitusjoukot taistelevat eritrealaissotilaiden avulla entisen valtapuolueen TPLF:n sotilaallista siipeä, Tigray Defense Forces tai TDF:ää vastaan.
 Mediatietojen mukaan viime vuoden marraskuussa alkanut konflikti täyttää kansanmurhan ja etnisen puhdistuksen tunnuspiirteet. Kaikkia osapuolia on myös syytetty ihmisoikeusloukkauksista.
 Etiopian pääministeri kielsi pitkään, että Eritrea olisi sekaantunut konfliktiin.
 CNN:n aiempien  selvitysten mukaan  on kuitenkin selvinnyt, että Eritrean sotilaat ovat syyllistyneet sotarikoksiin, kuten joukkomurhiin Tigrayn alueella.
 Eritrea on myöntänyt, että sen sotilaita on Tigrayssa. Maa on kuitenkin kieltänyt ihmisoikeusrikkomukset.
 Lentorahtiasiakirjoista selviää, että Eritreaan kuljetettiin marraskuun lopussa useita rahteja, joiden sisältö salattiin. Samaan aikaan Tigrayn alueella raportoitiin lukuisista yhteenotoista, joissa kuoli satoja ihmisiä.
 Lue myös:
 Etiopia kehittää kotimaista vaihtoehtoa Facebookille, Twitterille, WhatsAppille ja Zoomille – sosiaalinen media on osa maan sisäistä konfliktia
 Yle tapasi yhden Etiopian etsityimmistä miehistä Tigrayn syrjäisillä vuorilla – “Tämä sota on pian ohi”
 Tigrayn kriisi: Tulitauko julistettu, kapinalliset kertovat vallanneensa Mekelen
 Etiopiassa sana "Suomi" herättää nyt negatiivisia ajatuksia
 “Pelkäämme, että he tulevat takaisin tappamaan meidät kaikki” – Ylen kuvat näyttävät Tigrayn sodan julmuuden Etiopiassa

CNN selvitti, miten Etiopian hallitus kuljettaa Tigrayn konfliktialueelle aseita – mukana naapurimaa Eritrea ja kaupallinen lentoyhtiö


Summary: Karkkilan vanhan Högforsin ruukin tiloihin on kesän aikana rakentunut uusi elokuvateatteri Kino Laika. Elokuvaohjaaja Aki Kaurismäen ja kirjailija Mika Lätin omistamassa teatterissa vietetään avajaisia keskiviikkona.

Elokuvaohjaaja  Aki Kaurismäen  ja kirjailija  Mika Lätin  haave on nyt toteutunut.
 Elokuvateatteri Kino Laikan ylpeät omistajat viettävät tänään keskiviikkona teatterinsa avajaisia Karkkilassa. Se on rakennettu vuosikymmeniä tyhjillään uinuneen Högforsin ruukin tiloihin.
 – Aki soitti huhtikuun alussa Portugalista ja totesi, että olet ilmeisesti jutellut ruukkikiinteistön omistajan kanssa, että täällä olisi hieno paikka elokuvateatterille, Lätti kertoo.
 Kaurismäki pakkasi Portugalin kodissaan koirat autonsa kyytiin ja ajoi läpi koronan autioittaman Euroopan toiseen kotiinsa Karkkilaan.
 – Tulin Suomeen ja ajoin satamasta suoraa päätä tuohon pihaan ja katsoin, että tila on tarpeeksi korkea, leveä ja pitkä, jotta siihen saa 110 istumapaikkaa. Jos se olisi ollut metrin matalampi, niin ei olisi onnistunut, Kaurismäki muistelee.
 Pikkukaupungin ensimmäinen elokuvateatteri
 Elokuvateatterin puuhamiehet ja omistajat Kaurismäki ja Lätti eivät kumpikaan ole alkuperäisiä karkkilalaisia. Kaurismäki on kuitenkin viihtynyt kaupungissa pian jo 36 vuotta.
 – Halusin, että Karkkilassa on talvella muutakin kuin punttisali ja kirjasto, Kaurismäki sanoo.
 Nyt avattava teatteri on ruukin kiinteistössä vuokralaisena.
 – Kiitos vuokraisännän, olemme sen verran kohtuullisella vuokralla, että on mahdollista saada tämä pyörimään omillansa. Tai kannattamaan edes jonkun pennin, kunhan remontti on joskus maksettu, Kaurismäki toteaa.
 Pikkukaupungin ensimmäistä elokuvateatteria on rakennettu ruukin tiloihin kevään ja kesän aikana.
 Salin tekniikka on täysin digitaalista, mutta elokuvia on mahdollisuus näyttää myös 35-milliseltä filmiltä. Antti Kolppo / Yle
 Ohjaaja on keväästä asti ahertanut itsekin paikan päällä. 14-vuotiaana rakennuksilla työt aloittanut Kaurismäki kertoo olevansa hyvä apumies, vaikkei olekaan ammattilainen missään. Osaavansa vähän kaikkea, muttei mitään kunnolla.
 – Olen ollut kuin vastaava mestari. Samaa komentelua ohjaajan hommakin on. Sanoa, että tee noin, kato mun sormea, lausu repliikki, seuraava kohtaus ja niin poispäin. Mutta jonkun sekin on tehtävä, hän hymähtää.
 Suomen Elokuvasäätiö on tukenut elokuvateatteritoimintaa tänä vuonna runsaasti eri puolilla maata. Myös Kino Laika sai säätiöltä 110 000 euron laitehankinta- ja kunnostustuen.
 – Elokuvasäätiön tuki oli elinehto. Täysin ratkaiseva. Loput olen lainannut itse yhtiöllemme, Kaurismäki kertoo.
 Elokuvateatterista löytyy myös baari. Antti Kolppo / Yle
 Jos aivan uutta niin myös jotain vanhaa
 Kaurismäelle elokuvateatteri ei ole ensimmäinen. Hän pyöritti elokuvamies  Peter von Baghin  ja ohjaajaveljensä  Mika Kaurismäen  kanssa Andorra-elokuvateatteria ja kahta baaria Helsingissä vuosikymmeniä – kunnes koko kiinteistö meni remonttiin.
 Karkkilan Kino Laikan pinnat ovat uudet, mutta Kaurismäki on tuonut sinne myös muistumia menneestä.
 – Meillä on Andorran vanhat verhot, äänikalusto, penkit ja valkokangas. Ne olivat sattumalta varastoitu sadan metrin päähän tästä, että rahtikin kävi hyvin lyhyeksi.
 Kirjailija Mika Lätti pyöritti aiemmin Kaurismäen kanssa Kino Iglu -elokuvakerhoa Karkkilassa. Nyt Lätistä tulee Kino Laikan toimitusjohtaja. Antti Kolppo / Yle
 Kaikki on valmista avajaisia varten.
 – Uskallan sanoa, että se on aika tyylikäs sali. Ja baari myös, Kaurismäki toteaa.
 Myös Kaurismäen yhtiökumppani Mika Lätti hehkuttaa lopputulosta.
 –Akin silmä ja hyvä maku on valinnut sinne värit. Siellä on rauhallinen ja tyylikäs tunnelma. Högforsin ruukkimiljöön tiiliseinien keskellä on myös baari. Se on kuin suoraan Akin elokuvista, Lätti maalaa.
 Ala-Emalin korkeaan teollisuustilaan rakennettiin moderni elokuvateatteri nousevine katsomoineen ja kiinteine penkkeineen. Saliin mahtuu yli sata katsojaa.  Antti Kolppo / Yle
 Hytti nro 6, Bondia ja Ryhmä Hauta
 Elokuvateatterin avajaisia vietetään tänään keskiviikkona. Avajaisjuhlallisuuksien jälkeen teatteri aukeaa yleisölle, ja elokuvia voidaan alkaa heti esittää täysille katsomoille.
 – Aloitamme tyylikkäästi  Juho Kuosmasen   Hytti nro 6:lla . Meillä on siihen ensinäyttöoikeus. Sitten on  Bondia  ja  Ryhmä Hauta , koska onhan Kino Laika Suomen koiraystävällisin elokuvateatteri, Lätti naurahtaa.
 Elokuvateatteria on rakennettu ruukin tiloihin kevään ja kesän aikana. Antti Kolppo / Yle
 Elokuvatoiveita kuultiin kesän aikana myös karkkilalaisilta ja lähipaikkakuntien asukkailta. Muuten ohjelmisto syntyy miesten yhteistyönä. Työnjako on muutenkin selvä.
 – Toisesta tuli yrityksen toimitusjohtaja ja toisesta hallituksen puheenjohtaja. Odotan innolla baarin ja elokuvan pyörittämistä, toimitusjohtaja Lätti sanoo.
 Toinen jää ja toinen lähtee, taas.
 – Katselen toimintaa kymmenen päivää. Sitten pakkaan koirat autoon ja ajan laivaan. Käytännön pyörittämisen hoitavat Mika ja muut. Tähän joutuu heittämään sen urheilijakliseen, että olo on väsynyt ja ehkä myöhemmin onnellinen, ohjaajamestari kuittaa.
 Mitä ajatuksia aihe herättää? Keskustele aiheesta alla 7.10. kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Aki Kaurismäki rakentaa elokuvateatteria vanhan ruukin tiloihin ja se on hänen unelmiensa täyttymys: "Lippukoppi ja pino lippuja, se on siinä"

"Halusin, että Karkkilassa on talvella muutakin kuin punttisali ja kirjasto", sanoo elokuvaohjaaja Aki Kaurismäki – tältä näyttää Kino Laikassa


Summary: Pääministeri Marin toivoo, että laajentumisprosessissa päästäisiin aidosti eteenpäin.

EU-maat vakuuttelevat Länsi-Balkanin kumppaneilleen unionin ovien avautuvan aikanaan alueen maille. Konkreettisia lupauksia laajentumisen seuraavista askelista tai aikataulusta ei kuitenkaan annettu, kun EU-maiden johtajat tapasivat Länsi-Balkanin kollegansa tänään Sloveniassa.
 Huippukokouksen julkilausumassa todetaan, että EU on sitoutunut laajentumiseen. Samalla kuitenkin korostetaan, että EU:n on pidettävä kehityksensä hallinnassa ja varmistettava kykynsä integroida uusia jäseniä.
 Pääministeri  Sanna Marin  (sd.) toivoo, että laajentumisprosessiin saataisiin selkeyttä ja asiassa päästäisiin aidosti eteenpäin. Hän haluaisi, että asiaan voitaisiin palata vielä tämän vuoden puolella.
 – Erityisesti Albanian ja Pohjois-Makedonian osalta olisi syytä päästä eteenpäin. On valitettavaa, että keskustelut eivät ole edenneet kuten olisimme toivoneet, Marin sanoi kokouksen jälkeen.
 Marinin mukaan Suomelle on tärkeää, että EU:n laajentumisessa pidetään kiinni ehdollisuuksien täyttymisestä, kuten ihmisoikeuksista, oikeusvaltiokehityksestä ja korruption kitkemisestä ehdokasmaissa.
 Kiinan ja Venäjän vaikutusvallan kasvu huolena
 Länsi-Balkanin maihin luetaan Kroatia, Montenegro, Serbia, Pohjois-Makedonia, Albania, Bosnia-Hertsegovina sekä Kosovo. Näistä maista Kroatia on jo EU:n jäsenmaa.
 EU:ssa huolena on Länsi-Balkanin maiden tuskastuminen hitaaseen jäsenyysprosessiin ja se, että maat ajautuisivat entistä enemmän Venäjän ja Kiinan vaikutusvallan piiriin.
 Marinin mukaan huippukokouksessa ei noussut esiin asetelmaa, jossa Länsi-Balkanin maat kilpailuttaisivat EU:ta muita mahdollisia kumppaneita vastaan.
 – Päinvastoin tuli (esiin) erittäin vahva sitoutuminen ja halu kulkea EU:n suuntaan.
 Marin jakaa kuitenkin huolen muiden toimijoiden vaikutusvallan kasvusta Länsi-Balkanilla. Hänen mukaansa EU:n tulee osoittaa Länsi-Balkanin maille, että unionia kohti kannattaa pyrkiä.
 Huippukokouksessa EU lupasi kädenojennuksena uutta tukea esimerkiksi investointeina infrastruktuuriin ja vihreään energiaan. Esillä oli myös suunnitelma roaming-maksujen vähentämisestä EU:n ja alueen maiden välillä.
 Marinin mukaan tuella on merkittävä vaikutus Länsi-Balkanin maiden uudistumismahdollisuuksiin.
 – EU on konkreettisesti tukenut aluetta esimerkiksi rokotteiden saatavuuden osalta koronaviruskriisin aikana, Marin huomautti.
 Ei sitoutumista vuosilukuun
 EU-puheenjohtajamaana toimiva Slovenia oli ennen huippukokousta toivonut, että unioni olisi voinut luvata vielä enemmän ja sitoutua selkeään aikatauluun, joka antaisi laajentumiselle tavoitteeksi vuoden 2030. Vuosilukuun sitoutuminen ei kuitenkaan saanut riittävää kannatusta muilta jäsenmailta.
 Marinin mukaan on mahdoton sanoa, onko yksikään EU-jäsenyyttä odottavista Länsi-Balkanin maista liittynyt unioniin vuoteen 2030 mennessä.
 Osalla EU-maista on merkittäviäkin varaumia laajentumisen suhteen.
 Viime vuonna EU-maat löysivät yhteisymmärryksen jäsenyysneuvottelujen käynnistämisestä Albanian ja Pohjois-Makedonian kanssa, mutta etenemistä ei juuri ole ollut, sillä sittemmin Bulgaria esti neuvottelujen varsinaisen aloittamisen Pohjois-Makedonian osalta historiaan liittyvän kiistan vuoksi.
 Pulman setvimistä hidastaa se, että Bulgariassa järjestetään parlamenttivaalit marraskuussa.
 Huippukokouksen yhteydessä EU-maat tapasivat Länsi-Balkanin edustajia myös pienemmissä kokoonpanoissa. Uutistoimisto AFP:n mukaan Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  ja Saksan väistyvä liittokansleri  Angela Merkel  tapasivat sekä Bulgarian että Pohjois-Makedonian edustajia, mutta ratkaisua kiistaan ei vielä saavutettu.
 Hidasta edistystä
 Albania ja Pohjois-Makedonia odottavat siis edelleen liittymisneuvottelujensa varsinaista alkua. Aiemmin liittymisneuvottelut on käynnistetty Montenegron ja Serbian kanssa.
 Serbian liittymisneuvottelujen etenemistä hidastaa ratkaisematon kiista Kosovosta. Serbian entinen maakunta Kosovo julistautui yksipuolisesti itsenäiseksi vuonna 2008. EU-maista Kosovon itsenäisyyttä eivät ole tunnustaneet Kypros, Kreikka, Romania, Slovakia ja Espanja.
 Pääministeri Marin korostaa Kosovon ja Serbian välisen vuoropuhelun tärkeyttä Kosovon aseman ratkaisemisessa.
 – Näemme kaikki sen, että maiden välit ovat erittäin vaikeat ja tämä tilanne on ollut hyvin vaikea jo pitkään, Marin sanoi.
 Syyskuun loppupuolella jännitteet kiristyivät Serbian ja Kosovon välisellä rajalla, kun Kosovo kielsi Serbian rekisterikilvissä olleiden autojen rajanylitykset Kosovoon. Serbia on toiminut vastaavalla tavalla vuosien ajan Kosovon rekisterissä olevien autojen kohdalla. Viime viikolla maat löysivät kuitenkin sovun tilanteen liennytyksestä.
 Lue myös:
 EU-komission puheenjohtaja lupaa taklata veronkiertäjiä – kaikki on kiinni yhteistyöstä
 Varakkaat ulkomaalaiset välttelevät kiinteistökauppojen valvontaa ostetulla passilla – tiedossa kymmenkunta tapausta
 Analyysi: Poliitikot lupasivat kitkeä veroparatiisit – mutta tietovuoto Pandoran paperit paljastaa, miten he ryntäsivät itse niiden asiakkaiksi
 Sixten Korkman A-Talkissa: ”Nukun yöni hyvin – kunhan Suomen valtionvelka on alle EU:n keskiarvon”
 EU:n aluetukien taso säilyy Lapissa, kun menetykset kompensoidaan määräaikaisella rahastolla: "Torjuntavoitto", kuvailee Lapin maakuntajohtaja

EU lupaa Länsi-Balkanin maille uutta tukea, muttei anna tarkkaa aikataulua laajentumisesta


Summary: Sairaalahoitoa tarvitsevien koronapotilaiden määrä on kasvanut tasaisesti kaksi viime viikkoa. Terveydenhuollossa kehitystä seurataan huolestuneina. Tällä hetkellä tauti leviää rokottamattomien keskuudessa.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Sosiaali- ja terveysministeriön kansliapäällikkö  Kirsi Varhila  katsoo, että Suomessa luovuttiin liian aikaisin koronarajoituksista.
 Alun perin rajoitukset oli tarkoitus purkaa siinä vaiheessa, kun koko maan rokotekattavuus on vähintään 80 prosenttia. Suurin osa rajoituksista päättyi kuitenkin jo viime viikonloppuna, vaikka rokotekattavuus on kaukana alkuperäisestä tavoitteesta.
 – Rajoituksia purettiin aika nopeaan tahtiin. Kun tultiin tähän lokakuun alkuun, lähes kaikki rajoitukset oli jo purettu, Varhila sanoo.
 Tällä hetkellä voimassa ovat ainoastaan ravintolarajoitukset leviämisvaiheen alueilla. Muut ovat suosituksia.
 – Kyllä me virkakunnassa olimme hyvin vahvasti sitä mieltä, että rajoituksia ei olisi ehkä näin laajassa mittakaavassa pitänyt purkaa.
 Varhilan mukaan nyt päätöksiä uusista rajoituksista on vaikea tehdä, vaikka tartuntamäärät ovat nousussa.
 Tehohoidossa olevien koronapotilaiden määrä kasvanut
 Sairaalahoidossa olevien koronapotilaiden määrä on kääntynyt jälleen kasvuun. Tämän päivän tietojen mukaan osastohoidossa on 112 koronapotilasta, kun kaksi viikko sitten vastaava luku oli 89.
 Myös tehohoidossa olevien koronapotilaiden määrä on lähtenyt nousuun. Tällä hetkellä heitä on koko Suomessa 33.
 Koko maan osalta tehohoitopotilaiden määrä ei vielä aiheuta ongelmia. Valtakunnallisesti kipurajan arvioidaan olevan 40 tehohoitopotilaan tienoilla.
 Professori  Matti Reinikainen  Itä-Suomen yliopistosta kuitenkin huomauttaa, että potilasmäärät eivät jakaudu tasaisesti. Yksittäisissä sairaaloissa teho-osastojen kapasiteetit voivat olla jo nyt koetuksella.
 Reinikainen muistuttaa, että koronapotilaiden hoito vaatii resursseja enemmän kuin tavanomaisten tehohoitopotilaiden hoito.
 – Tämä johtuu siitä, että kyseessä on tyypillisesti hyvin vaikea hengitysvajaus, joka sinänsä jo edellyttää hoidolta aika paljon. Mutta tämän lisäksi potilaat täytyy eristää muista potilaista, ja henkilökunnalta edellytetään suojapukeutumista, Reinikainen kertoo.
 Professori näkee sairaalahoidon ja tehohoidon määrän kasvun huolestuttavana. Koronapotilaiden aiheuttama tehohoitopaikkojen varaaminen saattaa pian heijastua myös muihin potilasryhmiin.
 – Käytännössä tämä tarkoittaa, että joudutaan lykkäämään ei-kiireellisiä leikkauksia, jotta henkilökunta saadaan riittämään tehohoitotyöhön, Reinikainen sanoo.
  Rokottamattomuuden hinta yli miljardi euroa
 Iso osa sairaalahoidossa olevista potilaista on Uudenmaan alueella. HUSin toimitusjohtaja  Markku Mäkijärvi  jakaa Reinikaisen huolen muiden potilasryhmien hoidosta.
 – Tämä alkaa jo selkeästi hankaloittaa muuta toimintaa, Mäkijärvi toteaa.
 Mäkijärven mukaan Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri ajautuu ahdinkoon, jos nyt kaksi viikkoa kestänyt nousu vielä kiihtyy. Tällöin rajoituksia tarvittaisiin ainakin hetkellisesti uudestaan.
 Ratkaisevassa asemassa ovat nyt rokottamattomat. Tällä hetkellä koronavirus leviää juuri heidän keskuudessaan. Valtaosa sairaalahoidossa olevista koronapotilaista on rokottamattomia.
 HUS julkaisi tänään teoreettisen laskelman, jonka mukaan rokottamattomien suomalaisten sairaalahoidon hinta nousee tulevina vuosina noin miljardiin euroon.
 Mäkijärvi huomauttaa, että todellinen kustannus koko yhteiskunnalle tulee olemaan paljon suurempi. Eikä kaikkea maksettavaa mitata rahassa.
 – Velkaa voi aina ottaa, mutta sitä inhimillistä laskua ei pysty maksamaan takaisin.
 Suomen rokotekattavuus EU:n alempaa keskitasoa
 Suomessa rokotustahti oli vielä kesällä EU:n kärkitasoa. Syksyn myötä tahti on kuitenkin hidastunut ja Suomi on pudonnut alemmalle keskitasolle.
 Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen ECDC:n  viime viikolla julkaiseman arvion  mukaan Suomen suhteellisen alhainen rokotekattavuus lisää riskiä uusien tartuntatapausten määrän äkilliseen nousuun. Tämä puolestaan lisää sairaalahoidon tarvetta ja kuolemantapauksia.
 Raportissa todetaan, että rajoitustoimia keventävät maat, joissa rokotekattavuus on EU:n keskitasolla tai sen alle, ovat korkeammassa riskissä koronaviruksen leviämisen suhteen.
 Tartuntatapausten määrän kova kasvu lisää myös täysin rokotettujen henkilöiden riskiä saada taudin vakava muoto, raportissa arvioidaan.

Koronapotilaiden määrä kasvaa huolestuttavasti – rajoituksia purettiin liian aikaisin, sanoo STM:n Varhila


Summary: Ristiretkeläisten leirejä ei ole aiemmin löydetty ehkä siksi, että tutkijat ovat sivuuttaneet ne etsiessään suositumpia kohteita, arvelee arkeologi Rafi Lewis Haaretz-lehdelle.

Ristiretkeläiset kävivät keskiajalla Lähi-idässä lukuisia taisteluita muslimijoukkoja vastaan, mutta vasta nyt on löytynyt ensimmäinen ristiretkeläisten leiri,  kertoo israelilainen Haaretz-lehti.
 Leiri löytyi Tsiporista Israelista 30 kilometrin päässä Tiberiasin kaupungista, joka sijaitsee Genesaretinjärven rannalla. Leiriä käyttivät vuoroin ristiretkeläiset, vuoroin islamilaiset ajubidijoukot, kertoo arkeologi  Rafi Lewis  Haifan yliopistosta.
 Leiripaikan arkeologiset tutkimukset tuovat tietoa muun muassa siitä, miten sotilaat käyttivät aikansa sotaanlähtöä odottaessaan – rivisotilaiden aikaa näyttää vieneen etenkin hevosten kengittäminen.
 Ristiretkiä(siirryt toiseen palveluun) tehtiin Lähi-itään kristinuskon nimissä useita parinsadan vuoden aikana
 Ristiretkiä  tehtiin Lähi-itään kristinuskon nimissä useita parinsadan vuoden aikana 1090-luvulta 1200-luvun lopulle. Ne olivat uskonnollisesti motivoituja sotaretkiä, joilla oli paavin hyväksyntä. Aluksi tarkoitus oli vallata Jerusalem islaminuskoisilta takaisin kristittyjen hallintaan.
 Lewis pitää mahdollisena, ettei ristiretkeläisten leirejä ole aiemmin löydetty, koska tutkijat ovat sivuuttaneet ne suosituimpien kohteiden, kuten  linnojen  ja piirityssodan paikkojen, tieltä.
 Ranskalaisia ristiretkeläisiä saapumassa Damiettaan Egyptiin kuudennella ristiretkellä vuonna 1249. Teos on 1500-luvulta. Ullstein Bild / AOP
 Sen sijaan esimerkiksi roomalaisten valtakaudelta löytöjä on runsaasti Israelissa ja muualla Lähi-idässä.
 "Tilapäisyyden vaikutelma"
 Tämä leiri löytyi tietöiden seurauksena, kuten moni muukin muinaiskohde historiantäyteisessä Israelissa. Sitä on tutkittu Israelin muinaismuistoviraston johtamassa projektissa.
 Leiri sijaitsi Sepforisin eli nykyisen Tsiporin lähdealueella pienessä laaksossa. Alue on arkeologisten tutkimusten mukaan ollut asuttu esihistorialliselta ajalta lähtien. Se on eri aikoina ollut oivallinen levähdyspaikka sotajoukoille.
 Ristiretkeläisten leirin tutkimista vaikeuttaa se, että toisin kuin aiemmissa roomalaislegioonien leireissä, siellä ei vaikuta olleen kivisiä tai puisia rakennelmia. Lewisin mukaan leirin jäännöksistä tulee tilapäisyyden vaikutelma.
 Historiallisten lähteiden mukaan ristiretkeläiset majoittuivat teltoissa ja myös heidän kirkkonsa oli teltassa.
 Arkeologit ovat kuitenkin löytäneet alueelta runsaasti metalliesineitä, jotka ovat peräisin Jerusalemin kuningaskunnasta, vuosien 1099–1291 ristiretkivaltiosta.
 Kolikoita, hevostarvikkeita, kultaisia pinnejä
 Leiripaikalta on löytynyt Jerusalemin kuningaskunnan ajalta muun muassa kolikoita, mutta myös runsaasti hevosenkenkien nauloja ja muita hevosiin liittyviä esineitä, kuten hevosenkenkiä, suitsia, valjaita ja suka, sekä neuloja ja nuolenkärkiä.
 Tutkijat uskovat, että rivisotilaat viettivät leirillä paljon aikaa vaihtamalla hevosenkenkien nauloja. Tuohon aikaan nauloja ei upotettu hevosenkengän reunaan asti, jotta pito maaperässä olisi parempi. Siksi naulat rikkoutuivat helpommin ja niitä täytyi vaihtaa useammin, he selittävät Haaretzille. Useimmat tutkimusryhmän löytämät naulat olivat käytettyjä.
 Kaivausten johtaja  Nimrod Getzov  kertoo, että he uskovat naulojen kuuluneen ristiretkeläisille, sillä nämä käyttivät eurooppalaistyylisiä hevosenkenkiä. Ne eivät olleet tavallisia muslimijoukkojen keskuudessa, eivätkä muutenkaan alueella.
 – Emme voi sanoa, kuka hevosen selässä istui – israelilaisena sotilaana käytän kalašnikovia – mutta oletan, että ristiretkeläinen, Getzov toteaa.
 Esineet ovat sitä hienompia, mitä lähempänä ne ovat lähdettä. Löytöjen joukossa on muun muassa eurooppalaiseen aristokraattiseen tyyliin valmistettuja kullattuja solkia ja pinnejä.
 Temppeliritarit ja johanniittain ritarikunnan sotilaat pitivät hiuksensa lyhyinä, eivätkä tarvinneet pinnejä. Ristiretkeläisissä oli kuitenkin sotilaita eri kulttuureista. Pinnejä on voitu käyttää myös vaatteiden kiinnitykseen.
 Kuninkaan teltan Lewis uskoo olleen parhaalla paikalla: pienellä kukkulalla, jolla on oma lähde.
 Kuvaus Jerusalemin kuninkaasta Guy de Lusignanista hänen ristretkeläisjoukkojensa kärsittyä tappion sulttaani Saladinin joukoille Hattinin taistelussa vuonna 1187. Kuva on David Aubertin Chronique des Empereurs -teoksesta noin vuodelta 1460. Kharbine-Tapabor / Shutterstock / AOP
 Ei ole selvää, milloin ristiretkeläiset alkoivat käyttää Tsiporin leiriä, mutta Lewisin mukaan se oli 1130-luvusta lähtien sotajoukkojen kokoontumispaikka. Esimerkiksi vuonna 1168 kuningas  Amalric  kirjoitti sieltä kuningas  Ludvig VII:lle  ja pyysi apua maanjäristyksen vuoksi. Ristiretkeläiset leiriytyivät paikalla toistuvasti vuoden 1187 Hattinin taisteluun saakka.
 Hattinin taistelussa  Saladinin  ajubidijoukot kukistivat ristiretkeläiset, minkä jälkeen Saladin kokosi omat joukkonsa Sepforisin lähdealueelle.

Israelissa löytyi ensi kertaa ristiretkeläisten leiri – hevosenkenkien naulat kertovat arjesta taistelujen lomassa


Summary: Uusia tartuntoja on ilmennyt lähes 60 yhteensä viidessä eri verkostoyrityksessä. Yksi niistä eristetään tilapäisesti työmaalta. Tartuntarypäs paljastui syyskuun puolivälissä.

Rauman telakalla on todettu viimeisen viikon sisällä 58 uutta koronatartuntaa. Tartuntojen kokonaismäärä viime kuussa puhjenneessa epidemiassa on nyt 194.
 Telakka on teettänyt alueellaan koronatestejä tehostetusti.
 – Tartunnanjäljitystä jatketaan, ja seuraavat seulontanäytteet otetaan telakalla jälleen ensi viikon alkupuolella. Positiivisen tuloksen saaneista 194 työntekijästä 63:n eristys on päättynyt, kertoo johtava ylilääkäri  Hannu Nordqvist  Rauman kaupungin tiedotteessa.
 Tähän asti tavoitetut tartunnan saaneet henkilöt työskentelevät rakenteilla olevassa laivassa. Uusia tartuntoja on ilmennyt yhteensä viidessä eri verkostoyrityksessä, joista yksi eristetään tilapäisesti työmaalta.
 – Kyseisen verkostoyrityksen tartunnan saaneiden työntekijöiden tavoittamisessa on haasteita. Heitä on kaikkiaan yhdeksän. Kaikki yrityksen 29 työntekijää tullaan asettamaan karanteeniin, sillä tietojen mukaan he asuvat yhteismajoituksissa, Nordqvist sanoo.
 Tilanne parempi, mutta ei hallinnassa
 Vaikka uusia tartuntoja on todettu kymmeniä, kuvailee Satakunnan sairaanhoitopiirin tartuntataudeista vastaava lääkäri  Raija Uusitalo-Seppälä  telakan koronatilannetta aiempaa paremmaksi. Tilannetta ei kuitenkaan ole saatu vielä hallintaan.
 – Siksi käynnissä olevan tartunnanjäljityksen lisäksi päätettiin yhteistyössä telakan, Rauman kaupungin ja Lääkärikeskus Minervan kanssa järjestää vielä laaja näytteenottokierros ensi viikon maanantaina ja tiistaina sekä pitää uusi yhteistyöpalaveri viikon kuluttua, Uusitalo-Seppälä toteaa.
 Telakan toive viranomaisille: Koronapassi käyttöön
 Rauma Marine Constructions pohtii parhaillaan mallia, jossa verkostoyrityksiä edellytettäisiin huolehtimaan, että heidän telakalla työskentelevät työntekijänsä ovat rokotettuja.
 – Lain mukaan työnantaja ei kuitenkaan voi vaatia työntekijöitä rokotuksia eikä tarkistaa heidän rokotustietojaan, minkä vuoksi malli ei ole helposti toteutettavissa, yhtiön tiedotteessa todetaan.
 Siksi RMC-telakka toivookin asiaan ratkaisua viranomaisilta.
 –  Yksi vaihtoehto parantaa terveysturvallisuutta merkittävästi on koronapassi, joka pystyttäisiin tarkistamaan jokaiselta töihin tulijalta. Toivommekin, että viranomaiset pystyisivät edistämään passin käyttöönottoa mahdollisimman nopeasti, toimitusjohtaja  Jyrki Heinimaa  toteaa.
 Syksyn tartuntaryppäässä merkittävä osa tartunnan saaneista on ollut rokottamattomia.
 Lue myös:
 Rauman telakalla lähes sata uutta koronatartuntaa – valtaosa tartunnan saaneista rokottamattomia
 Rauman telakalla jälleen koronaepidemia – 40 tartuntaa viikon aikana

Rauman telakalla jo noin 200 koronatartuntaa – yhtiö toivoo  vauhtia koronapassin käyttöönottoon


Summary: Lähiluonnon jääminen rakentamisen alle on tuttu kiistanaihe suurkaupungeissa, mutta siltä ei vältytä Lapissakaan. Matkailututkijan mielestä Rovaniemen Ounasvaaran mökkihankkeet ovat esimerkki siitä, miten matkailusuunnittelua ei pitäisi tehdä.

Lähiluonnon uhraaminen rakentamiselle kuumentaa tunteita isoissa kaupungeissa, mutta myös esimerkiksi Rovaniemen Ounasvaaralla painitaan samankaltaisten ongelmien kanssa kuin Helsingissä tai  Ateenassa .
 Siinä missä Helsingissä ja suurkaupungeissa puistoja ja lähimetsiä uhkaa  esimerkiksi asuntorakentaminen , Lapissa törmäyskurssilla ovat useammin matkailuelinkeinon tarpeet ja kuntalaisten lähiluonto.
 Syyskuussa Yle uutisoi helsinkiläisestä  Eeva Lorekista , joka muutti Helsingistä Rovaniemelle  ahdistuttuaan lähimetsänsä katoamisesta . Nyt myös uudessa kotikaupungissa lähiluontoa uhkaa rakentaminen: kahdelle puolelle Ounasvaaraa on suunnitteilla mökkirakentamista ja lisäksi vaaraa risteilevät yhä leveämmät ulkoilu- ja kilpahiihtoreitit.
 Lue lisää:   Helsinki käänsi kelkkansa lähimetsien rakentamisessa: Vartiosaari säilyy virkistysalueena ja Stansvikin asuntoja harkitaan uudelleen
 Kaupunkilaisten mielipiteet Ounasvaaran kehittämisestä eivät mene yksiin ja matkailurakentamista on kaupungissa vastustettu aiempina vuosina muun  muassa mielenosoituksin .
 Lapin yliopiston matkailun kulttuurintutkimuksen professorin  Soile Veijolan  mukaan Ounasvaaran mökkihanke saattaa olla turhankin hyvä esimerkki siitä, miten kaupungissa ei kannattaisi harjoittaa matkailusuunnittelua.
 Hänen mukaansa vastuullinen suunnittelu ja ekologisesti ja esteettisesti kestävä rakentaminen on matkailussa erityisen tärkeää.
 – Matkailutoiminnalla on erityinen vastuu muuttaa kaikki tehdasasetuksensa tukemaan kulttuurisesti, ekologisesti ja sosiotaloudellisesti kestävää kehitystä. Tämän avulla se oikeuttaa itsensä ja saa paikallisten hyväksynnän myös tulevaisuudessa.
 Veijolan mukaan matkailurakentaminen ei voi olla kestävää, jos lopputulos ei ole ole ennakoitavissa kaikilta vaikutuksiltaan ennen kaavapäätöksen hyväksymistä.
 Uutta mökkikylää ollaan kaavoittamassa Ounasvaaran laelle.  Rakentaminen sijoittuisi muun muassa kuvan keskivaiheilla näkyvän tien taakse. Edellisen kerran, vuonna 2006 suunnitelmat saivat kovaa vastustusta. Raimo Torikka / Yle
 Rovaniemeläisen  Mikko Laitilan  mielestä kehittämisessä ei ole kuultu tarpeeksi paikallisten mielipiteitä.
 – Matkailu edellä mennään, että ei ole paikallisia paljon kuultu. Eikä hyvältä vaikuta, Laitila moittii.
 Ounasvaarasta haluaa moni siivunsa
 Rovaniemen ydinkeskustaa halkovan Kemijoen rannasta nousevan Ounasvaaran laelle on suunnitteilla mökkikylä. Kaupunki näytti hankkeelle  syyskuun lopussa vihreää valoa . Toiselle puolen Ounasvaaraa kaupunki  etsii parhaillaan rakentajaa  niinikään majoitusrakentamiselle varatulle tontille.
 Ounasvaaran ilmettä ovat muuttaneet viime aikoina myös liikuntapaikkojen rakentaminen.
 Isompien hiihtokilpailujen mahdollistamiseksi iso siivu metsää sai viime talvena väistyä uuden kilpahiihtoladun tieltä. Viime vuonna valmistui myös uusi sorastettu talvikävelyreitti ja ensi vuonna kuntoportaat.
 Soile Veijola muistuttaa, että mitä enemmän luontoympäristö muuttuu yksityiseksi, kaupalliseksi tilaksi, sitä vähemmän jää yhteistä tilaa, jonka sekä kaupunkilaiset että paikkakunnalle saapuvat matkailijat voisivat jakaa.
 Kulttuuri- ja luontoympäristöön rakentaminen ei Veijolan mukaan ylipäänsä ole ekokriisin aikana järkevää.
 – Matkailumajoitusta ei ole ylipäänsä tarkoituksenmukaista tarjota keskellä luonto- tai kulttuuriympäristöä, koska ympäristö ei silloin enää ylipäänsä ole luonto- tai kulttuuriympäristö, Veijola tiivistää.
 Lue lisää:   Antti Itkosen perhe vaihtoi Lahdenväylän ruuhkat kodin vierestä aukeavaan luontoon – tutkimuksen mukaan joka viides työikäinen on kiinnostunut muuttamaan Lappiin
 Ounasvaaran laelle kaavamuutosta hakeneet perikunnat ovat toivoneet, että kaupunki antaisi mahdollisimman vapaat kädet rakentamiselle. Ruuti Ylitalo / Yle, Leena Luotio / Yle
 "Masterplanissa" katettu laskettelukeskus
 Kaupungin päätösvallan alla olevan kaavoituksen lisäksi Ounasvaaran kehittämistä tehdään kahdella taholla.
 Pitkän aikavälin suunnittelusta ja mahdollisista tulevista suurista hankkeista on tekeillä niin sanottu masterplan -suunnitelma, josta vastaa esimerkiksi matkailuyrittäjistä, urheiluseuroista ja muista alueen toimijoista koostuva ryhmä.
 Tämän tiimoilta Ounasvaaralle esitettiin viime vuonna muun muassa  katetun laskettelukeskuksen perustamista  (siirryt toiseen palveluun).
 Suunnitelma valmistuu tämän vuoden lopulla. Silloin se esitetään myös kaupunkilaisille. Toteutuakseen suunnitelman hankkeet vaativat kuitenkin kaupungin hyväksynnän.
 Pari vuotta sitten perusteuttu Ounasvaaran kehittämistyöryhmä kyseli myös myös kaupunkilaisten mielipidettä Ounasvaaran kehittämisestä. Enemmistö vastanneista toivoi Ounasvaaraa  kehitettävän luontoa kunnioittaen .
 Vielä ei ole tiedossa, kuka Ounasvaaran laelle rakentaisi mökkejä ja kuinka paljon. Kaupungilta kaavamuutosta hakeneet perikunnat toivovat mahdollisimman väljiä kaavamääräyksiä rakennusten ulkomuodon ja tonttijaon suhteen.
 Ounasvaaran ulkoilureittien suosio kaupunkilaisten keskuudessa on noussut, mikä näkyy myös maastossa. Massoja ohjataan nyt sorastetuille, kestävämmille reiteille. Anna Ruohonen / Yle
 Rakennetut reitit säästävät luontoa
 Kuluneen vuosituhannen aikana Ounasvaaran suosio paikallisten virkistys- ja harrastuspaikkana on kasvanut radikaalisti.
 Rovaniemen kaupungin liikuntajohtajan  Pekka Hämäläisen  mukaan talvikävelyreitillä reippaili viime talvena toistasataa ihmistä päivittäin, vaikka Rovaniemelle ei pandemian vuoksi saapunut käytännössä lainkaan matkailijoita.
 – Koronavuosi kasvatti kävijämäärää vielä entisestään. Kyllä se väkisinkin jättää jälkensä luontoon, Hämäläinen sanoo.
 Kasvanut kävijämäärä ja lisääntynyt maastopyöräily sekä frisbeegolf näkyvät maaston kulumisena ja polkujen leventymisinä. Myös reittien ulkopuolisten polkujen määrä on lisääntynyt.
 Hämäläisen mukaan käyttäjämassoja ohjataan nyt rakennetuille reiteille, jotta polut eivät kuluisi lisää.
 – Kestävöittäminen on se termi. Kun me kestävöitetään polkuja, eroosio pinenee ja polut eivät lähde leviämään. Helpoimmillaan se tarkoittaa puurakenteita tai esimerkiksi sorastusta.
 Ounasvaaran reittimerkinnät aiotaan vielä tämän vuoden aikana yhtenäistää ja selkeyttää.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  keskiviikkoon 6.10. kello 23 saakka.

Lähiluonto ja rakentaminen ovat törmäyskurssilla Lapissakin – Mikko Laitilan ja monen muun mielestä Ounasvaaran suunnitelmissa ei kuulla paikallisia


Summary: Talvivaaran kaivoksen ympäristövahingoista korvauksia hakeneista suurin osa on luopunut vaatimuksistaan. Yksi luopujista on kajaanilainen Ari Korhonen, jolla on omistuksessaan Jormasjärven rannoilla kaksi maatilaa ja vajaa kymmenen rantatonttia.

Ari Korhonen  seisoo omistamillaan mailla Sotkamossa Jormasjärven rannassa muutaman kilometrin päässä aiemmin Talvivaaran nimellä tunnetun monimetallikaivoksen kaivosalueesta.
 Korhonen oli muutamia vuosia sitten mukana vaatimassa korvauksia, koska Jormasjärven houkuttelevuus romahti Talvivaaran ympäristöongelmien tuottamien mainehaittojen takia. Kaivoksella hajuhaittojen poistoon käytetty sulfaatti eli suola kulkeutui myös Jormasjärveen.
 Hän laskee omistustensa arvon alentuneen, mutta korvauksia vaatiessaan hän ei tarkistuttanut tonttien arvoa. Nyt Korhonen ei enää halua käräjöidä.
 – Luovuin vaatimuksistani, koska tuskin Talvivaarasta saadaan ollenkaan korvauksia.
 Kaivoksen ympäristövahingoista vaadittiin aluksi miljoonien eurojen yhteissummaan nousseita korvauksia, mutta nyt vaatimukset ovat sulaneet pariin sataan tuhanteen euroon. Kainuun käräjäoikeuteen toimitettiin Talvivaaralle yhteensä 138  korvausvaatimusta  vuonna 2015.
 Ympäristörikosjuttu sai päätepisteensä  korkeimman oikeuden  päätöksellä kaksi vuotta sitten, jolloin korvausvaatimuksia oli tiedossa 70.  Nyt korvausvaatimuksia on jäljellä enää yhdeksän .
 Suuret odotukset, karvas pettymys
 Talvivaaran kipsisakka-altaan vuoto vuonna 2012 pilasi kaivoksen lähimpiä vesistöjä. Osa järvistä, kuten pohjoisen suunnassa oleva Jormasjärvi, kärsivät ympäristöongelmien aiheuttamista mainehaitoista.
 Ari Korhonen on pettynyt Talvivaaraan paristakin syystä. Hän osti uteliaisuuttaan pienen määrän Talvivaaran osakkeita Lontoon pörssistä. Osan osakkeista hän sittemmin myi, mutta osa jäi miehen omien sanojen mukaan siemenperunoiksi.
 – Nehän menivät kuin kankkulan kaivoon.
 Ari Korhonen kertoo, että hänen luottamuksensa Talvivaaraan alkoi rapaantua aikoinaan Sotkamossa Tuhkakylän koululla järjestetyssä tilaisuudessa, jossa Talvivaaran silloinen toimitusjohtaja  Pekka Perä  piti luentoa Talvivaaran tarvitsemista vesimääristä.
 Korhonen muistelee Perän kertoneen, että Talvivaaraan luontainen vesimäärä ei tule riittämään tuotannon tarpeisiin.
 – Että pitää Jormasjärvestä ryhtyä pumppaamaan vettä, ja putken halkaisija tulee olemaan metrin ja 20 senttiä. Myös litramääristä Perä puhui.
 Korhonen nosti tilaisuudessa kätensä ja pyysi puheenvuoroa.
 – Sanoin, että kuulkaahan johtaja: nyt tulee mieleen isoisien juttu siitä, kuinka kosken pohjan kivien tervaaminen on hyvin otollista, kun vesi ei lirise. Ja jos nuin paljon otetaan heinäkuussa vettä Jormasjärvestä, ei Jormasjoessa lirise mitään.
 Toisin kävi: Talvivaaraan ei tarvinnut pumpata vettä vaan sinne kertyi vettä yllinkyllin, kun yhtiö oli vaikeuksissa tuotantoprosessinsa kanssa noin kymmenen vuotta sitten.
 Kysymykseen Jormasjärven tulevaisuudesta ja maiden mahdollisesta palautuvasta markkina-arvosta Korhonen huokaa. Hän ei usko, että kukaan tietää, mitä järvelle tapahtuu.
 – Vielä se tuo Jormasjärvi lainehtii tuossa. Ja uskon, että suomalainen yhteiskunta tahtoo tehdä sellaisia päätöksiä, että se lainehtii vielä monen sukupolven ajan.

Ari Korhonen ei jaksa enää käräjöidä, hän ei luota kenenkään saavan Talvivaaran vahingoista korvauksia


Summary: Koronarajoitusten purku ja matkustaminen ovat tuomassa kausi-influenssan takaisin. Samaan aikaan myös kahdesti rokotettujen koronapotilaiden määrä on nousussa sairaaloissa.

Kausi-infuenssa on tekemässä paluun.
 Kun koronarajoituksia puretaan, ihmisten liikkuvuus ja matkustaminen ulkomaille lisääntyy, myös virukset pääsevät jylläämään vapaammin ja viime kauden välistä jättänyt kausi-influenssa palaa.
 – Inlfuenssaepidemia tulee alkamaan puolentoista vuoden tauon jälkeen, Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin (HUS) infektiosairauksien klinikan apulaisylilääkäri  Eeva Ruotsalainen  sanoo.
 Samalla myös koronavirus leviää edelleen, koska rokottamattomia ja kerran rokotettuja on vielä niin paljon.
 – Influessaepidemia alkaa perinteisesti joulukuun puolessa välissä tai tammikuussa. Jos influenssakauden alkaessa koronaepidemiaa ei ole saatu hallintaan, sekä influenssa- että koronapotilaita joutuu sairaalahoitoon ja terveydenhuolto voi kuormittua voimakkaasti, Ruotsalainen sanoo.
 Rokottamattomien määrä lisääntynyt sairaalahoidossa
 Sairaalahoitoa vaativien koronapotilaiden määrä on jo kasvussa.
 HUSin sairaaloihin koronainfektion takia joutuneista potilaista 66 prosenttia on rokottamattomia, 9 prosenttia on saanut yhden rokoteannoksen ja 25 prosenttia potilaista on saanut kaksi rokoteannosta.
 Kahden rokoteannoksen saaneiden potilaiden osuus lähes kolminkertaistui edellisiin viikkoihin verattuna, jolloin heitä oli noin 10 prosenttia sairaalahoidossa olleista koronapotilaista.
 Kaksi rokotusannosta saaneita potilaita on sairaalahoidossa kahdeksan. Määrällisesti heitä on niin vähän, ettei luvuista voi Ruotsalaisen mukaan päätellä vielä, että koronarokotteen teho alkaisi hiipua ennen aikojaan.
 – HUS-sairaaloiden viime viikon tilanteesta ei voi vielä tehdä johtopäätöstä, että rokotteen teho olisi yleisesti heikompi kuin on luultu, koska sairaalahoidossa olleet ovat riskiryhmiin riskiryhmiin ikänsä tai sairautensa vuoksi kuuluvia. Heillä koronarokotteen teho on normaalistikin matalampi kuin perusterveillä työikäisillä.
 Ruotsalainen kertoo, että hoivalaitoksissa on jo parin kuukauden ajan ollut lisääntyvästi kaksi kertaa lyhyellä aikavälillä alkuvuodesta rokotettujen iäkkäiden asukkaiden epidemioita.
 – Näissä tilanteissa voi olla kyse rokotetehon hiipumisesta. Tämän vuoksi onkin tärkeää, että pääsimme aloittamaan hoivalaitosten asukkaiden ja työntekijöiden kolmansien rokoteannosten antamisen kaksi viikkoa sitten, hän sanoo.
 HUS aikoo seurata rokottamattomien osuutta sairaalahoidossa ja kertoa siitä joka viikko.
 Koska riskiryhmäläisillä ja yli 70-vuotiailla iäkkäillä rokotteen teho alkaa hiipua loppuvuotta kohden, päätös kolmannesta rokoteannoksesta heidän osaltaan olisi tärkeä saada pian.
 Yhdessä influenssaepidemian kanssa tilanteesta saattaa muodostua hankala.
 Meilahden sairaalassa sijaitsee yksi Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin tehohoito-osastoista.
 Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 HUS: Tehohoidon paikkoja lisättävä, rokottamattomat aiheuttavat miljardilaskun
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri HUS on tänään julkaissut teoreettisen laskelman, jonka mukaan koronarokotteiden ottamatta jättäminen voi maksaa jatkossa yhteiskunnalle jopa miljardi euroa.
 Yhden koronapotilaan hoidon kokonaiskustannus HUSissa on ollut 16 000 euroa.
 Laskelma perustuu oletukseen, että jokainen rokottamaton tulee ennemmin tai myöhemmin saamaan koronatartunnan ja osa heistä päätyy sairaalaan.
 – Rokottamattomuuden hintalappu laskee, jos rokotuskattavuus nousee tai markkinoille tulee koronavirustaudin kulkua oleellisesti helpottava lääke, sanoo HUSin vt. toimitusjohtaja  Markku Mäkijärvi  tiedotteessa.
 – Mikäli koronaviruspotilaat jäävät tuleviksi vuosiksi pysyvästi kuormittamaan terveydenhuoltoa, tehohoidon kapasiteetin lisääminen on välttämätöntä, jotta muutkin kuin koronaviruspotilaat saadaan hoidetuksi, Mäkijärvi sanoo.
 Tällä hetkellä HUSin alueen sairaaloissa on 11 potilasta koronan takia tehohoidossa
 – Tehohoidon tarve on kasvanut useilla alueilla ja erityisesti HYKSin erityisvastuualueen sairaaloissa. Rokottamattomien koronaviruspotilaiden merkitys sairaanhoidon kantokyvylle tulee olemaan jatkossa iso, jos tilanne jatkuu tallaisena, sanoo myös apulaisylilääkäri Eeva Ruotsalainen.
 Hän muistuttaa, että lisäksi perusterveydenhuoltoon ja erikoissairaanhoitoon on kertynyt koko epidempia-ajalta merkittävä määrä hoitovelkaa, jota täytyy myös purkaa.
 Husin infektiosairauksien apulaisylilääkäri Eeva Ruotsalainen pelkää, että sairaanhoidon kuormitus lisääntyy syksyn myötä entisestään.  Jari Kärkkäinen / Yle
 Maskin käyttö tärkeää, kun rajoituksia puretaan
 Eeva Ruotsalaisen mukaan koronan kanssa ei olla lähelläkään tilannetta, jossa sitä voisi verrata tavalliseen kausi-influenssaan.
 – Koronapandemia ei ole vielä kausi-influenssatyyppinen epidemia.
 Tällä hetkellä Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin alueella on kaksi rokoteannosta saanut 72 prosenttia, kun hallituksen tavoite on 80 prosenttia.
 Rokotekattavuuden tulisi lääkärin mukaan olla vielä tätäkin korkeampi eli 90 prosenttia, jotta epidemiaa voitaisiin hallita.
 – Meillä on edelleen huomattavan paljon puutteellisen rokotesuojan varassa olevia ihmisiä. Se tarkoittaa sitä, että virus leviää väestössä, kun rajoituksistakin ovat voimassa vain ravintolarajoitukset ja rajatarkastuksiin liittyvät rajoitteet eli virus leviää jatkuvasti.
 Ruotsalainen painottaa, että rokotuskattavuuden nostamisen lisäksi maskin käyttöä julkisissa liikennevälineissä ja julkisssa paikoissa tulee yhä jatkaa.
 Lue myös:
 Koronapotilaiden määrä kasvaa huolestuttavasti – rajoituksia purettiin liian aikaisin, sanoo STM:n Varhila
 Pääkaupunkiseudulle oma suositus: Käytä maskia julkisissa liikennevälineissä, ihmispaljoudessa ja sairaana

Influenssakausi palaa puolentoista vuoden tauolta, ja se huolettaa apulaisylilääkäriä: "Terveydenhuolto voi kuormittua voimakkaasti"


Summary: Ranskan kuningattaren ja Ruotsin lähettilään intiimistä suhteesta vallankumouksen ankarina aikoina on huhuttu paljon. Uusi tutkimus vahvistaa Marie Antoinetten ja Axel von Fersenin suhteen lämpimäksi mutta ei ota kantaa sänkykamarijuoruihin.

“En voi lopettaa kirjettäni sanomatta Teille, kallis ja rakastava ystäväni, että rakastan Teitä mielettömästi enkä voi olla hetkeäkään palvomatta Teitä."
 Näin kirjoitti Ranskan kuningatar  Marie Antoinette  tammikuussa 1792 ruotsalaiselle ystävälleen kreivi  Axel von Fersenille  keskellä kuohuvaa vallankumousta, jossa Marie Antoinette seuraavana vuonna teloitettiin.
 Joku päätteli nämä ja kirjeiden monet muut lauseet ja sanat niin tulenaroiksi, että ne saivat päälleen mustaa suttua. Nyt sen alle on vihdoin päästy katsomaan.
 Ranskan luonnonhistoriallisen museon apulaisprofessorin  Anne Michelinin  johtama tutkijaryhmä selvitti salaisuudet nykypäivän tieteen keinoilla ja vuosien työllä. Tulokset on julkaistu  Science Advances  -lehdessä.
 Samalla saatiin yllättävä vastaus kysymykseen siitä, kuka paksulle puuvillapaperille kirjoitettuja kirjeitä mustasi.
 Aiemmin on arveltu, että isoenonsa kirjeenvaihtoa julkaissut paroni  Rudolf von Klickowström  sensuroi sitä 1880-luvulla, mutta nyt valmistuneiden analyysien perusteella mustetta piirtelikin rivien päälle todennäköisesti von Fersen itse.
 Hän halusi säilyttää kirjeenvaihdon joko tunnesyistä tai poliittisesti hyödyllisenä mutta suojella samalla kuningattaren kunniaa ja ehkä omaansakin, Michelin päättelee.
 Olen hengissä täällä vain, jotta saisin palvoa Teitä. Oi miten olen ollut levoton puolestanne ja surullinen siitä, miten olette varmasti kärsinyt, kun ette ole saanut uutisia meistä.  Marie Antoinetten kirjeestä Axel von Fersenille
 Ranskan kuningaspari oli vallankumouksellisten määräämässä kotiarestissa Tuileries'n palatsissa, mutta Marie Antoinette ja von Fersen onnistuivat käymään salaista kirjeenvaihtoa kesäkuusta 1791 seuraavan vuoden elokuuhun.
 Von Fersen yritti pelastaa Ranskan monarkian tai ainakin Marie Antoinetten ja  Ludvig XVI:n  hengen matkustamalla ympäri Keski-Eurooppaa taivuttelemassa ulkovaltoja apuun.
 Useimmat kirjeet liittyvät von Fersenin pelastusyrityksiin mutta mukana on myös henkilökohtaisia tunteita. Aikalaiset juoruilivat lemmensuhteesta. Todistavatko kirjeet sen olleen totta, vai olivatko huhut panettelua ja poliittista peliä?
 Ranskalaisen Elisabeth Vigee Le Brunin ja ruotsalaisen Lorens Paschin aikalaismaalaukset Marie Antoinettesta ja Axel von Fersenistä.  AOP / Yle
 Sanat, joilla tämä juttu alkaa, eivät nykypäivänä taitaisi jättää tulkinnan varaa. Ilmaisujen sisällöt kuitenkin muuttuvat ajan myötä.
 – Siihen aikaan käytettiin hyvin koristeellista kieltä, mutta näissä kirjeissä kieli on todella vahvaa, todella intiimiä, Michelin sanoo  Radio France Internationalen  haastattelussa.
 Tietoisuus siitä, että kuolemanvaara oli erittäin todellinen, saattoi tehdä sanoista tavallista kiihkeämpiä, Michelin myöntää, mutta tutkimuksen loppupäätelmä on silti, että Marie Antoinetten ja Axel voin Fersenin välillä oli voimakas tunneside.
 Päätelmää  The New York Times  -lehdessä puntaroiva Oxfordin yliopiston ranskalaisen kirjallisuuden professori  Catriona Seth  vertaa Marie Antoinetten sanoja tämän päivän pusuemojeihin.
 – Ystävälle lähetetyssä viestissä sellainen ehkä tarkoittaa "moi", mutta joku, joka ei tunne tapaasi käyttää emojeja, saattaa luulla sinun olevan syvästi rakastunut, Seth selittää.
 Michelin sanoo, etteivät mahdolliset lemmenseikkailut sinänsä kiinnosta häntä. Kaikilla Ranskan kuninkailla ja kuningattarilla on ollut sivusuhteita; mitäpä niistä, hän sanoo.
 Marie Antoinetten ja von Fersenin kirjeet ovat ennen kaikkea hyvin arvokasta dokumentaatiota ankarasta ajasta, ja suhteen henkilökohtaisyys ja poliittiset kysymykset kytkeytyivät niissä toisiinsa, Michelin summaa.
 Tutkija Fabien Pottier valmistelemassa kirjettä analysoitavaksi. Osa kirjeenvaihdosta oli salakieltä. Yhdessä kirjeessään Marie Antoinette huokasi: "Alan uupua tähän salakirjoitukseen. Pelkään aina, että teen virheitä." Christophe Petit Tesson / EPA
 Ranskan kansallisarkisto osti noin 50 kirjettä von Fersenin sukulaisilta huutokaupalla vuonna 1982. Joukossa on myös von Fersenin kopioita hänen omista kirjeistään Marie Antoinettelle.
 Valtaosa kirjeistä on normaalia ranskaa, osa koodikieltä. Vei pitkälti tälle vuosituhannelle, ennen kuin  salakieli saatiin purettua.
 Michelinin tutkijaryhmä otti selvittääkseen 15:n tavallisella ranskalla kirjoitetun kirjeen sensuroidut rivit. Fluoresenssiröntgenspektroskopia, XRF, auttoi lukemaan ne kahdeksasta kirjeestä.
 XRF:ssä röntgensäteet tunnistavat musteen atomit niiden aallonpituuksien perusteella. Siten saadusta tiedosta puolestaan rakentui piilossa olleita kirjaimia pikseli pikseliltä ja lopulta sanoja: "amour", "ma tendre amie", "non pas sans vous" – "rakas", "hellä ystäväni", "ei ilman Teitä".
 XPR:ää käytettiin historiantutkimuksessa ensimmäiseksi sen selvittämiseen, millaisia ensimmäisiä versioita piilee maalausten alla, miten työ on aikoinaan edennyt tai onko kallis kangas vaikkapa kierrätetty uuden maalauksen pohjaksi.
 XPR paljastaa luovan prosessin, sanoo menetelmän kymmenisen vuotta sitten kehittänyt hollantilaisen  Delftin teknologisen yliopiston  materiaaliopin professori ja historioitsija  Joris Dik.
 Michelinin tuloksia Dik kiittää hyvin merkittäväksi edistysaskeleeksi mustetutkimuksessa. Kaiken kattavaksi ratkaisuksi XPR:stä ei kuitenkaan ole, sillä aina musteiden erot eivät ole riittäviä, hän lisää  Live Science  -sivustolla.
 Työ oli vaativa mutta lopputulos parhaimmillaan hyvin selvä.  Ranskan luonnonhistoriallinen museo
 Michelinin tutkijaryhmälle hyödyllisiksi osoittautuivat etenkin kuparin ja raudan sekä sinkin ja raudan suhteet musteessa. Avuksi otettiin myös tilastotieteen avulla laaditut algoritmit, jotka maksimoivat pienimmistäkin kemiallisista eroista saadut hyödyt.
 Kaikissa von Fersenin kirjoittamissa kopioissa musteen koostumus oli varsin samalainen. Koska myös sensorilla oli ollut samaa mustetta, hän mitä todennäköisimmin oli von Fersen itse.
 Sattumaksi se olisi liian suuri, sanoo Michelin. Lisätodisteena olivat yhden sensuroidun rivin ylle kirjoitetut sanat: ne pystyttiin vahvistamaan von Fersenin käsialaksi.
 Vertailussa selvisi myös, että osa Marie Antoinetten kirjeistä olikin todellisuudessa von Fersenin tekemiä kopiota. Hän saattoi kirjoittaa salakielisiä kirjeitä suorasanaisiksi tulkitessaan niiden sisältöä, Michelin arvelee. Kirjeiden kopiointi oli myös ajan tapa.
 Michelin haluaa jatkossa yhdistää XPR:ää koneoppimiseen. Tekoälyä käytetään vanhojen käsinkirjoitettujen tekstien avaamiseen jo nyt, mutta se onnistuu vain, jos teksti on selvälukuista. Marie Antoinetten kirjeet ovat tekoälylle paljon isompi haaste.
 Edistyessään tutkimismenetelmistä voi tulla keino selvittää muutenkin historian kulkua kirjoituksista ja kuvista, jotka aika on haalistanut olemattomiin.
 Mitä ajatuksia juttu herättää? Voit keskustella aiheesta 7.10. kello 23:een saakka.

"Rakastan Teitä mielettömästi" – nykytutkimus päihitti kirjeiden mustaukset, joiden alla oli Marie Antoinetten helliä sanoja ruotsalaiskreiville


Summary: Esihistoriallisen suksiparin toinen suksi löytyi vuonna 2014. Löydön jälkeen tutkijat toivoivat, että parin toinenkin suksi löytyisi jään alta. Lopulta haave kävi toteen.

Arkeologiryhmä on löytänyt Norjassa suksen, jonka arvioidaan olevan 1 300 vuotta vanha.
 Löydös on harvinainen. Norjalaisarkeologien  mukaan  kyseessä saattaa olla maailman parhaiten säilynyt muinaisaikojen suksi.
 Arkeologit tekivät löydön Digervardenin vuoristoalueella. Vuoristo sijaitsee Etelä-Norjassa Lesjan kunnassa.
 Äskettäin löytynyt suksi on osa suksiparia
 Suksiparin toinen suksi löydettiin Digervardenista jo vuonna 2014. Tuolloin löytynyt suksi oli erittäin hyvin säilynyt.
 Löydön jälkeen tutkijat ovat toivoneet, että parin toinenkin suksi löytyisi jään alta. Nyt suksiparin toinen suksi on löytynyt. Ryhmä on kuvaillut löytöä uskomattomaksi.
 Arkeologien löytämä uusi suksi on puuta. Siinä on myös säilynyt nahkaside, jolla suksi kiinnitettiin jalkaan. Suksi on 187 senttimetriä pitkä ja 17 senttimetriä leveä.
 Uusi suksi on kaksi senttimetriä pidempi ja leveämpi kuin vuonna 2014 löydetty suksi.
 Arkeologien mukaan äskettäin löytynyt suksi on säilynyt jopa paremmin kuin vuonna 2014 löytynyt suksi.
 Suksi on säilynyt hyvin luultavasti siksi, että se on ollut syvällä jäässä vuosisatoja.

Norjassa tehtiin harvinainen löytö – katso videolta, miltä näyttää 1 300 vuotta vanha suksi


Summary: Itävallan poliisi on tehnyt ratsian taloon, jossa liittokansleri Sebastian Kurz työskentelee.

Itävallan liittokansleria  Sebastian Kurzia  epäillään luottamuksen rikkomisesta, korruptiosta ja lahjonnasta.
 Itävallan korruption vastaiset syyttäjät kertovat aloittaneensa tutkinnan epäilyistä.
 Keskiviikkona poliisi teki ratsian toimistotaloon, jossa Kurz työskentelee. Poliisi ei kertonut, liittyikö ratsia Kurtzin epäiltyihin rikoksiin.
 Itävaltalaisten tiedotusvälineiden mukaan Kurzin epäillään sekaantuneen tapaukseen, jossa mielipidemittausten tuloksia manipuloitiin sanomalehdessä. Kurzin epäillään lahjoneen mielipidemittausten tekijää, jotta Kurz ja tämän edustaman puolueen kannatus näyttäisi suuremmalta kuin se todellisuudessa oli.
 Asiasta on kertonut muiden muassa Itävallan yleisradioyhtiö ORF.
 Syyttäjät tutkivat myös yhdeksää muuta henkilöä ja kolmea organisaatiota samoista epäilyistä.
 Sebastian Kurz toimi liittokanslerina ensimmäisen kerran 2017–2019, ja hänet valittiin tehtävään uudestaan tammikuussa 2020. Hän on konservatiivisen ÖVP:n puheenjohtaja.
 Poliisi käynnisti toukokuussa myös toisen tutkinnan, jonka keskiössä on liittokansleri. Kurzian epäillään väärien lausuntojen antamisesta parlamentin valiokunnalle. Kurz on kiistänyt asian.
 Lue myös:
 Itävaltaa syytetään yrityksistä vaientaa hallituksen kaataja – Salaa kuvatun korruptiovideon takana olleelle etsivälle kova huumesyyte
 Tanskan ja Itävallan johtajat matkustavat Israeliin syventämään koronayhteistyötä – pienten maiden liittouma tavoittelee rokote-omavaraisuutta
 Saksan kanslerikisassa tilausta hillityn Merkelin vastakohdalle – ehdokkaiksi saattavat nousta ärhäkkä baijerilainen ja historiallisen nuori vihreä

Poliisi tutkii: Itävallan liittokansleria epäillään korruptiosta


Summary: Helsingin kirjastopalvelujen johtajan mielestä myöhästymismaksujen poistaminen saattaisi hidastaa aineiston kiertoa asiakkaalta toiselle.

New Yorkin kirjastolaitos kertoi helpottavan uutisen lainojensa kanssa myöhästelleille: sakkomaksut on nyt nollattu kaikilta, eikä kirjasto peri myöhästymismaksuja enää jatkossakaan.
 New York Public Library  perustelee päätöstään sillä, että tutkimusten mukaan myöhästymismaksut eivät ole olleet riittävä kannustin lainakirjojen palautukselle, joka newyorkilaisilta on muutoinkin sujunut mallikkaasti.
 Sen sijaan New Yorkin kirjaston mukaan maksujen periminen on saattanut estää kaikkein heikko-osaisimpia käyttämästä kirjastoa laisinkaan – se puolestaan sotii kirjaston perusajatusta vastaan, jonka mukaan tiedon tulisi olla kaikkien saatavilla.
 Aiemmin lainausoikeus on New Yorkissa jäädytetty, jos maksamattomia sakkoja on kertynyt yli 15 dollaria. Kirjaston tiedotteen mukaan asia koskee noin 400 000 vähäosaista newyorkilaista.
 Vastaavan päätöksen Yhdysvalloissa ovat tehneet kirjastot muun muassa San Franciscossa, Chicagossa, Philadelphiassa ja Seattlessa.
 Myös meillä ajatus maksujen poistamisesta on noussut esiin pääkaupunkiseudun kirjastoissa, kertoo Helsingin kirjastopalvelujen johtaja  Katri Vänttinen .
 – Näitä uutisia on viime vuosina kuultu monista suurkaupungeista eri puolilta maailmaa, ja tämä on mielestäni kiinnostava suunta. Tätä kannattaa harkita toki myös täällä Suomessa.
 Myöhästymismaksusta luopuminen hidastaisi aineiston kiertoa
 Katri Vänttisen mukaan Helsingissä myöhästymismaksujen päätarkoitus on kannustaa ihmisiä muistamaan lainatun aineiston eräpäivä, jotta aineisto kiertäisi mahdollisimman sujuvasti asiakkaalta toiselle.
 – Saadun palautteen perusteella maksuista ei ole ollut kovin suurta haittaa asiakkaille, Vänttinen lisää.
 Helsingissä myöhästymismaksuista kertyy vuosittain noin 100 000 euron potti.
 Se ei ole prosentuaalisesti kovin suuri siivu kirjaston 40 miljoonan euron budjetissa. Summana se on kuitenkin sen verran suuri, ettei sitä voi yhtäkkiä sivuuttaa kirjaston tuloista.
 Vänttisen mukaan Suomessa kirjastojen käyttäjäkunta kattaa kaikki väestöryhmät tasaisesti, eikä havaittavissa ole, että jokin väestöryhmä putoaisi palvelun ulkopuolelle.
 Kirjasto silloin tällöin vapauttaa maksuista henkilöitä, joilla on muita raskaita talousongelmia, mutta kyse on pienestä määrästä.
 Aineiston kierron hidastuminen olisi suurin harmi, mikäli myöhästymismaksuista luovuttaisiin, Vänttinen arvioi.
 – Ihmiset saattaisivat suhtautua vähän vastuuttomammin yhteisiin laina-aikoihin ja eräpäiviin. Aineiston kierto saattaisi hidastua ainakin hetkellisesti ja varausjonot pidentyä.
 Esimerkiksi Helmet-kirjastoissa syyskuun halutuin kaunokirja oli  Tommi Kinnusen  uutuusteos  Ei kertonut katuvansa . Tällä hetkellä kirjasta on voimassa 815 varausta.
 Pääkaupunkiseudun yleisten kirjastojen Helmet-kirjastoverkkoon kuuluvat Helsingin, Espoon, Kauniaisten ja Vantaan kaupunginkirjastot.
 Aineiston yleinen laina-aika on 28 vuorokautta ja myöshästymismaksu aikuisten aineistosta on 0,20€ vuorokaudessa lainaa kohden. Maksamattomien maksujen olleessa 30€ tai enemmän aineistoa ei voi lainata, varata tai uusia.
 Voit keskustella aiheesta torstaihin 7.10. kello 23 asti.
 Lue myös:
 Keskustakirjasto Oodissa tehdään töitä vihivaunujen kanssa – kirjastorobotit ovat pidettyjä työkavereita ja omia persooniaan
 Tässä on älykäs kirjastokoira Muru, jonka voi lainata kaveriksi lenkille – katso, millainen on 6-vuotiaan lapinkoiran työpäivä

New Yorkin pääkirjasto armahti asiakkaiden myöhästymismaksut eikä peri niitä enää jatkossakaan – myös Helsinki harkinnut samaa