Summary: Kotiin tarjottavien palveluiden kysyntä kasvaa nopeasti väestön ikääntyessä. Rahapulan vuoksi myös kotipalveluita joudutaan tulevilla hyvinvointialueilla korvaamaan etäyhteyksillä.

Alla Baranovan  iltavuoro Mikkelissä alkaa klo 13. Essoten työpisteellä työliivi pikaisesti hartioille ja auton keula kohti Haukivuorta, jossa kotipalvelun asiakas  Jorma Metsä ,77, jo odottaakin. 40 kilometrin taival vie vajaan tunnin.
 – Jormalla on tänään saunapäivä, Baranova kertoo.
 Hän työskentelee Essoten liikkuvassa tiimissä, joka tekee kotihoitokäyntejä Mikkelin seudun kunnissa. Haukivuorella Baranova käy Metsän lisäksi kahden muun asiakkaan luona.
 Liikkuvaa tiimiä tarvitaan, sillä kotihoidon työntekijöistä on armoton pula, eikä kunnissa yksiköihin ole helppo löytää etenkään tuuraajia.
 – Sairaanhoitajista on huutava pula, Essoten kotihoidosta vastaava palvelupäällikkö  Maija Loponen  sanoo.
 Työvoimapulaa on yritetty helpottaa kaikin mahdollisin keinoin.
 – Meillä on ollut käytössä rekrylisiä, kutsurahoja äkillisiin tilanteisiin, vuokratyövoimaa, monikanavaista tuurausta ja liikkuva tiimi on yksi keino helpottaa äkillistä tuurauksen tarvetta.
 Kotihoidon työntekijöiden jaksaminenkin on palkittu palkanlisisillä.
 Viikon saunavuoro on ohi ja Alla Baranova auttaa Jorma Metsän lumisen pihan poikki omaan kotiin. Petri Vironen / Yle
 Haukivuorella saunotaan
 Alla Baranova kurvaa Haukivuoren terveysaseman pihaan ja poikkeaa hakemassa tykötarpeet, joita hän tarvitsee Jorma Metsän asiakaskäynnillä.
 Metsällä on saunapäivä ja sen kunniaksi hän onkin hankkiunut jo valmiiksi saunatiloihin, jotka ovat sattumoisin aivan asunnon seinä takana.
 – Mitäs Jormalle tänään kuuluu, onko kaikki hyvin, Baranova huhuilee heti ulko-ovelta.
 Verenpainemittari näyttää, että paineet ja sykkeet ovat kohdillaan, joten pyyhe ympärille ja saunan lauteille. Löylyttelystä ja suihkusta palaa virkistynyt ikämies.
 – Voi että tekee hyvää saunoja kerran viikossa kunnolla, hän tuumii.
 Saunan jälkeen kaksikko suuntaa Metsä kodin puolelle, jossa katsotaan, että kaikki on kohdillaan. Hän tarvitsee melko vähän apua, mutta on lähellä terveysasemaa asuvana lähellä apua, jos sellaista sattuisi tarvitsemaan.
 – Kyllä ne ikkunasta aamulla ohikävellessään kurkkivat, että mies on hereillä ja ylhäällä.
 Palveluiden tarve kasvaa
 Essoten Maija Loponen pitää selvänä, että kotiin tarjottavien palveluiden tarve kasvaa jatkossa, sillä Etelä-Savossa ikäihmisten määrä kasvaa vielä pitkään.  Maakunnan asukkaista lähes joka viides on täyttänyt 60 vuotta . Osuus on selvästi suurempi kuin maassa keskimäärin.
 – Kotihoidon tarpeen kasvua on aika mahdoton arvioida, sillä emme tiedä, minkä verran pystymme kehittämään kevyempiä tapoja auttaa. Erilaisia etäpalveluita varmaan tulee, mutta miten paljon ne vaikuttavat kotihoidon tarpeeseen.
 Kotihoidon rinnalle etsitään koko ajan vaihtoehtoja muun muassa digipalveluiden avulla.
 – Perhehoitoa, kevyempää asumispalvelua ja erilaisia tukipalveluita, jotka vähentäisivät painetta kotihoitoon, Maija Loponen kertoo.
 Kotiin tarjottavat palvelut ovat vuoden 2023 aloittavan Etelä-Savon hyvinvointialueen selkeä painopiste.
 – Se on myös talouden kannalta aivan kriittistä, että osaamme kehittää sellaiset ratkaisut, että ihmiset ovat oikealla paikallaan eivätkä esimerkiksi liian raskaissa palveluissa. Se on myös inhimillinen kysymys. Jokainen haluaa mielellään olla kotona.
 Vanha vihkikuva muistuttaa avioparin yhteisestä taipaleesta. Petri Vironen / Yle
 Eläkepäivät mökillä jäivät haaveeksi
 Joma Metsän tunnin kestänyt saunomiskäynti on loppumaisillaan. Alla Baranova tekee lähtöä seuraavan asiakkaan luokse.
 – Hoitajat vaihtuvat aika usein, mutta aina he jaksavat kysyä, että onko kaikki hyvin, mikä on vointi ja tarvitsenko jotain. Joskus pyydän, että keittäkäähän kahvit, Jorma Metsä sanoo.
 Metsän polku palvelutaloon kulki hieman yllättäen ja pyytämättä. Pääkaupunkiseudulla työuran tehnyt mies muutti eläkepäivikseen Pieksämäelle järven rannalle. Leppoisat eläkepäivät vaimon kanssa saivat kohtalon oikusta mollivoittoisen sävyn.
 – Melko pian herra Alzheimer astui kuvioon mukaan ja vei vaimon nopeasti. Asuin tovin yksin, mutta hankalaksi se maalla asuminen pian kävi. Katselin Haukivuorelta asuntoja ja tämä sattui sopivasti aivan palveluiden läheltä.
 Metsä liikkuu rollaattorin avulla, mutta kaipaa etenkin talvikelissä apua matkalla viereiseen päiväkeskuksen ruokalaan.
 Työ palkitsee tekijänsä
 Alla Baranova on työskennellyt kuusi vuotta Essoten kotihoidossa. Pietarin lähistöltä Hatsinasta lähtöisin oleva lähihoitaja viihtyy työssään.
 – Olin aiemmin kirjanpitäjä, mutta tykkään tästä työstä enemmän. Saa olla ihmisten kanssa tekemisissä. Paras kiitos on tyytyväinen asiakas, sen avulla jaksaa taas mennä eteenpäin, Baranova sanoo.
 Hoitajat kohtaavat paitsi iloa ja tyytyväisiä asiakkaita myös surua, sairauksia ja kuolemaakin.
 – Se auttaa jaksamaan, kun voi auttaa ja huomaa huonovointisen asiakkaan voivan käynnin jälkeen hieman paremmin. Jos tulee vastaan hankalampia tapauksia, niistä jutellaan työkavereiden kanssa.
 Mitä ajatuksia artikkeli herätti? Voit keskustella aiheesta tässä keskiviikkoon 29.12 kello 23 saakka.

"Hoitajat vaihtuvat, mutta aina he jaksavat kysyä onko kaikki hyvin", sanoo Jorma Metsä, 77 – kotona käyvä hoitaja on monen ikäihmisen paras ja ainoa kaveri


Summary: Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin mukaan koronaviruksen omikronmuunnos levisi ennakoitua nopeammin.

Koronaviruksen omikronmuunnos on nyt valtavirus Varsinais-Suomessa, arvioi Varsinais-Suomen sairaanhoitopiiri.
 Sairaanhoitopiirin tiedotteen mukaan maakunnassa on todettu noin 500 omikrontapausta. Viime viikonlopun näytteistä jo 60 prosenttia oli omikronvarianttia tai vähintään epäilyjä siitä. Vielä viikko sitten vain noin joka viides tapaus oli omikron.
 – Omikron on levinnyt nopeammin kuin osasimme kuvitella, Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin johtajaylilääkäri  Mikko Pietilä  sanoo tiedotteessa.
 Uudellamaalla omikronmuunnos saavutti valtaviruksen aseman jo ennen joulua.
 Sairaanhoitopiirin koronatyöryhmän mukaan omikron näyttäisi aiheuttavan lievempiä oireita kuin deltavariantti. Samanlaisia uutisia on kuultu myös muualta maailmassa.
 – Omikronin aiheuttamia vaikeita tautimuotoja ole alueella vielä todettu. Yhtäkään potilasta ei ole tullut sairaalahoitoon Varsinais-Suomessa omikronin takia, mutta havainnointiaika on vielä auttamattoman lyhyt, tiedotteessa sanotaan.
 Testeissä ennätysmäärä positiivisia tuloksia
 Turun yliopistollisessa keskussairaalassa on tällä hetkellä 20 koronapotilasta, joista kuusi on tehohoidossa.
 Koronatapauksia todetaan nyt Varsinais-Suomessa eniten koko pandemian aikana. Koronavirustartuntojen ilmaantuvuus 100 000 asukasta kohden edeltäneen 14 vuorokauden aikana on 398.
 Testien positiivisuusmäärä on myös Varsinais-Suomessa ennätystasolla, 11,8 prosenttia.
 – On paljon ihmisiä, joita ei nyt edes ohjeisteta testiin, vaan pysymään kotona oireiden ollessa lieviä ja mahdollisesti tekemään kotitestin. Tämä siis tarkoittaa, että tautia on enemmän kuin mitä lukumme osoittavat. Suosittelemme kuitenkin, että kotitestissä positiivisen tuloksen saaneet hakeutuisivat terveydenhuollon tekemään varmistustestiin, koska resurssimme sen vielä sallivat, Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin tartuntataudeista vastaava ylilääkäri  Esa Rintala  sanoo tiedotteessa.
 Kuuntele tästä uusimmat Yle radiouutiset Varsinais-Suomesta Lue uusimmat Yle Uutiset Varsinais-Suomesta Uusimmat tiedot koronaviruksesta Varsinais-Suomessa löytyvät tästä päivittyvästä artikkelista

Koronaviruksen omikronmuunnos nyt valtavirus Varsinais-Suomessa – koronatapauksia todetaan nyt maakunnassa eniten koko pandemian aikana


Summary: Eduskunnan enemmistö puolsi tartuntatautilakiin muutosta, jonka myötä hoitohenkilöstöltä edellytetään koronarokotusta.

Eduskunnan istuntotauko katkesi tiistaina, kun kansanedustajat riensivät päättämään hoitohenkilökunnan pakollisista koronarokotuksista.
 Eduskunta äänesti tartuntatautilain väliaikaisen pykälän hyväksymisestä täysistunnossa. Lakimuutos hyväksyttiin äänin 107–32. Voit katsoa  koko eduskunnan täysistunnon tästä .
 Työnantaja voi edellyttää rokotusta sote-henkilökunnalta, joka on lähikontaktissa vanhusten ja muiden riskiryhmiin kuuluvien kanssa. Rokotukset olisivat pakollisia myös muille ammattiryhmille, jotka ovat läheisissä tekemisissä riskiryhmäläisten kanssa.
 Laissa on jo nyt lista herkkien potilasryhmien kanssa työskentelevän hoitohenkilökunnan pakollisista rokotteista. Listaan lisätään määräajaksi koronarokote.
 Koronarokotuksesta kieltäytyjä voisi vaihtoehtoisesti esittää työnantajalle tuoreen negatiivisen koronatestin. Myös sairastettu tauti tarjoaisi vaihtoehtoisen suojan.
 Jatkossa työnantaja voi vain erityisestä syystä käyttää työntekijää, jolla ei ole riittävää suojaa covid-19-tautia vastaan. Työnantaja saa myös oikeuden käsitellä työntekijöiden rokotesuojaa tai sairastettua koronatautia koskevia terveystietoja.
 Väliaikainen pykälä pakollisista koronarokotteista tulee voimaan mahdollisimman pian ja on voimassa ensi vuoden loppuun.
 Perussuomalaiset ja kristillisdemokraatit vaativat pikatestejä
 Hallituksen esitys rokotusten edellyttämisestä kirvoitti kiivaan keskustelun. Aiheesta pidettiin yli 40 puheenvuoroa.
 Perussuomalaiset vastusti esitystä ja jätti lausuman, jossa vaaditaan hoitohenkilöstön pikatestaamista rokotusten edellyttämisen sijaan.
 – Pakkorokottaminen lisäisi hoitohenkilökunnan kuormitusta ja ongelmia työvoiman saatavuudessa. Laki saattaisi aiheuttaa kriisin alalla, perussuomalaisten  Juha Mäenpää  sanoi.
 – Rokote ei takaa, ettei hoitaja kanna tautia. Pikatesti takaa sen,  Kaisa Juuso  (ps) totesi.
 Muutama perussuomalaisten edustaja katsoi, että hallituksen esitys rokotteista loukkaa perustus- ja yhdenvertaisuuslakeja.
 Myös kristillisdemokraatit kannatti lain hylkäämistä. Puolue piti vaihtoehtona niin ikään hoitajien testaamista.
 Sari Essayah  (kd) esitti huolen, että rokotepakko kiristäisi ilmapiiriä alalla, jolla ihmiset ovat valmiiksi väsyneitä.
 – Miten on mahdollista, että vasemmistopuolueet ovat hyväksyneet näin äärimmäisen lain, eikö tässä mennä liian pitkälle,  Päivi Räsänen  (kd) puolestaan kysyi.
 "Tässä ei olla irtisanomassa ihmisiä"
 Hallituspuolueet ja kokoomus kannattivat lakimuutosta. Puolueet painottivat, että lain muuttamisessa ei ole kyse rokotuspakosta.
 Työnantajan velvollisuus on tarjota ensin muuta työtä niille, jotka eivät halua ottaa rokotetta.
 – Tässä ei olla irtisanomassa ihmisiä. Ensin haetaan muuta työtä, ja jos sellaista ei löydy, palkanmaksu lakkaa joksikin aikaa, kokoomuksen  Pia Kauma  sanoi.
 Sosiaalidemokraattien  Aki Lindén  toi esiin, etteivät rokotukset ja testit ole vastakkaisia toistensa kanssa.
 – Testeillä voidaan täydentää rokotusten antamaan suojaa, Lindén totesi.
 Keskustan  Pasi Kivisaaren  mukaan työvoiman saatavuutta tulee sote-alalla seurata lakimuutoksen jälkeen.
 – Toivon, että kolmas rokotekierros sujuisi vauhdilla ja kattavasti. Eivät nämä esitetyt väliaikaiset muutokset ole mukavaa lainsäädäntöä, Kivisaari sanoi.
 Pikatestien arvonlisävero poistuu ja rokotukset pian mahdollisia työterveyshuollossa
 Vuoden viimeisessä täysistunnossa eduskunta hyväksyi hoitajien "rokotuspakon" lisäksi ilman äänestystä myös hallituksen esityksen poistaa koronan pikatestien arvonlisävero.
 Lähetekeskustelussa oli lisäksi esitys, jonka nojalla työterveydenhuollon koronarokotuksista saamaa korvausta nostetaan 10 eurosta 16 euroon.
 Esityksen tavoitteena on helpottaa pääsyä covid-19-taudilta suojaamiseksi annettavaan rokotukseen sekä edesauttaa työnantajan mahdollisuutta tarjota rokotteita järjestämässään työterveyshuollossa.
 Aiheesta voi keskustella keskiviikkoon 29.12. klo 23 saakka.
 Lue lisää:
 Hoitajien "rokotuspakko" saa ristiriitaisen vastaanoton – lista näyttää, missä sote-ammateissa on vähiten rokotettuja
 Sote-valiokunta näytti vihreää valoa hoitohenkilöstön pakollisille koronarokotuksille
 STM esittää "rokotuspakkoa" sote-alan työntekijöille, tulisi voimaan mahdollisimman pian – työnantajalla ei olisi palkanmaksuvelvollisuutta
 Perustuslakivaliokunta: Hallituksen esitys sote-henkilöstön rokotevelvollisuudesta perustuslain mukainen, pakkorokotuksista ei kyse

Eduskunta hyväksyi hoitohenkilökunnan "pakkorokotukset"


Summary: Mikkelin ja Juvan välinen tiehanke saatiin valmiiksi viime lokakuussa. Tämän jälkeen poliisi on tehnyt tehovalvontaa tieosuudella. Ylinopeuksia ajaneille on kirjoitettu poliisin mukaan jopa viisinumeroisia sakkoja.

Uudella viitostien osuudella kaahataan usein reippaasti yli sallittujen nopeusrajoituksien.
 Poliisin karkean arvion mukaan kortteja on otettu kaahaajilta viikoittain viimeisen kahden kuukauden aikana.
 Ylinopeuksista räpsähtäneet sakot ovat olleet myös usein tuntuvia.
 – On mitattu 180–200 kilometrin tuntinopeuden väliin useampia nopeuksia, huokaa komisario  Seppo Porokka  Itä-Suomen poliisilaitoksen liikenneyksiköstä.
 Porokka vahvistaa, että osassa tapauksista on kirjoitettu tuntuvia, jopa viisinumeroisia sakkoja kaahailusta.
 Parhaimmillaan Mikkelin ja Juvan välisellä tieosuudella voi ajaa sadan kilometrin tuntinopeutta.
 Uusittu Viitostien osuus Mikkelin ja Juvan välillä avattiin  kokonaisuudessaan liikenteelle viime lokakuussa . Tämän jälkeen poliisi on painottanut valvontaa tieosuudelle.
 Tavoitteena liikenneturvallisuuden paraneminen
 Uusitulla tieosuudella on haluttu muun muassa parantaa liikenneturvallisuutta ja liikenteen joustavuutta.
 – Silloin kun tienpätkä avattiin, niin otettiin se valvonnalliseksi painopisteeksi. Katsottiin ihan järjestelmällisesti, kuinka ihmiset ajaa osuudella. Pääasiallisesti ajavat nätisti. Välillä on valitettavasti tapauksia, joissa on ajettu aivan älyttömän kovaa.
 Valvontaa on toteutettu useampana päivänä viikossa. Tehostettua valvontaa saatetaan jatkaa taas kesärengaskelien alettua.
 Sikäli uutta valmistunutta tieosuutta Porokka pitää hyvänä asiana.
 – Nyt meillä on sellainen tie, mikä on suunniteltu turvallisesti. Siinä pystyy ajamaan rajoitusten mukaisesti paljonkin autoja. Kaikki pääsee perille aikanaan.
 Anu Nousiainen kertoo pyrkivänsä siihen, että liikenteessä ajonopeus pysyy alueen rajoituksen mukaisena. Petri Vironen / Yle
 "On odotettu, että milloin rysähtää"
 Reittiä useasti ajavien keskuudessa tieto kaahaajista ei varsinaisesti yllätä.
 – Oman ammatinkin puolesta on odotettu, että milloin rysähtää pahemmin. On niin hyvä tie, että varmasti houkuttaa monia, ensihoitajana työskentelevä Anu Nousiainen  pohtii.
 Nousiainen kertoo havainneensa tieosuudella säännöllisesti tapauksia, jossa kuski on kaahannut ylinopeutta.
 Samaa kertoo myös savonlinnalainen taksikuski  Petri Suomalainen .
 – Minun ajotapaani ei (uusittu tienosuus) ole vaikuttanut. Voi olla, että nuoremmille kuskeille vaikuttaa. Nyt on hyvät baanat ajaa, varmaan kaasujalka kevenee, taksia lähes 40 vuotta ajanut Suomalainen arvelee.
 Voit keskustella aiheesta tässä keskiviikkoon 29.12 kello 23 saakka.
 Lue myös:
 Vuosien viitostieurakka valmistui Etelä-Savossa – "Tätä on odotettu hartaasti", sanoo kuljetusalan edustaja

Vastavalmistuneella Viitostien osuudella kaahattu hurjia ylinopeuksia Etelä-Savossa – "On odotettu, että milloin rysähtää pahemmin", sanoo ensihoitaja


Summary: Lunta oli paikoittain lähes kaksi metriä. Suuri lumimäärä sai aikaan liikenneonnettomuuksia ja häiriöitä joukkoliikenteeseen.

Japanin pohjois- ja länsiosia koettelee harvinaisen kova lumisade.
 Hiogon prefektuurissa sijaitsevassa Asagon kaupungissa satoi vuorokauden aikana 71 senttimetriä lunta.
 Shigan prefektuurissa sijaitsevassa Hikonen kaupungissa satoi puolestaan vastaavassa ajassa 68 senttimetriä lunta.
 Molemmat määrät ovat mittaushistorian suurimpia, Japanin ilmatieteen laitos sanoi  Japan Times -sanomalehden mukaan.
 Aomorin prefektuurissa lunta oli jopa paikoittain jopa 190 senttimetriä. Niigatan prefektuurissa mitattiin lumen korkeudeksi 138 senttimetriä.
 Lumisade on saanut aikaan useita liikenneonnettomuuksia, ja autoja on jäänyt kiinni lumeen.
 Kioton prefektuurissa on jouduttu sulkemaan kokonaisia moottoriteitä lumen takia.
 – Siivosin kaiken lumen pois eilen, mutta tänään luovutin. Lunta on yksinkertaisesti liikaa, enkä halua liikkua nyt autolla, sanoi Hikonessa asuva nainen Japan Timesille.
 Lunta oli tullut niin paljon, ettei nainen saanut autotallinsa ovea avattua.
 Kova lumisade on aiheuttanut häiriöitä myös junaliikenteeseen.
 Tokion ja Osakan välillä liikennöivä Shinkansen-suurnopeusjuna joutui siirtymään matalampaan nopeuteen.
 Lisäksi useat junat maan länsiosissa olivat tunteja myöhässä aikataulustaan.
 Tuhannet ihmiset ovat ilman sähköä lumimyrskyn jäljiltä.

Japanissa satoi ennätysmäärä lunta – katso videolta, kuinka talot ja autot peittyivät lumen alle


Summary: Uusien määräysten mukaan leviämisalueen ravintoloissa anniskelu päättyy kello 17. Ruokaravintolat saavat olla auki iltakahdeksaan, jos ne vaativat koronapassia. Asiakkaat suhtautuvat rajoituksiin ymmärtäväisesti.

Ravintoloitsijat moittivat tänään voimaan astuneita kiristyneitä ravintolarajoituksia kovin sanoin. Yrittäjien mukaan ammattilaisia ei ole kuultu, "rajoitukset ovat vitsi" ja "päättäjien mutu-tuntuma voisi suksia kuuseen".
 Tiistaina voimaan astuneiden uusien koronamääräysten mukaan kaikissa leviämisalueiden ravintoloissa, myös ruokaravintoloissa, anniskelu päätty kello 17.
 Ravitsemisliikkeiden, joissa alkoholin anniskelu on päätoimiala, on suljettava kello 18. Ruokaravintolat saavat olla auki iltakahdeksaan asti, jos ne edellyttävät asiakkailta koronapassia.
 Tiukentuvat määräykset koskevat myös kahviloita ja pikaruokaketjuja, elleivät ne sijaitse liikenneasemien yhteydessä.
 "Yhtä painokelvottomat fiilikset kuin vuosi sitten"
 Seinäjokelainen ravintoloitsija  Laura Penttilä  ei säästele sanojaan. Häntä ärsyttää, ettei ravintola-alan ammattilaisia kuunnella, kun tehdään koronapäätöksiä. Penttilä uskoo, että rajoitusten tekoa ohjaa väärä mielikuva ravintoloiden yöelämästä.
 – Tämä päättäjien mutu-tuntuma, että räitään toistensa päälle ja hillutaan kännissä, voisi suksia kuuseen!
 Penttilä luotsaa Etelä-Pohjanmaalla Seinäjoella elävästä musiikista tunnettua rock- ja metallihenkistä Bar 15 -ravintolaa eli kansan suussa Warttibaaria.
 Ravintolassa on vuodenvaihteessa vielä pieni tapahtuma ja sitten paikka pannaan kiinni odottamaan rajoitusten purkua.
 Laura Penttilä pitää ravintoloiden tiukentuneita aukiolomääräyksiä törkeinä, koska hänen mielestään ravintola-ala korona-aikana yksi tiukimmin ohjeistettu ala.
 Tuomo Rintamaa/Yle
 Yrittäjä itse on jo vaihtanut Etelä-Pohjanmaan lakeudet Lapin tuntureihin ja mennyt hetkeksi palkkatöihin Leville. Seinäjoella henkilökunta lomautetaan, mutta Penttilä iloitsee, että myös heillä on muitakin työpaikkoja.
 – Minulla on yhtä painokelvottomat fiilikset kuin vuosi sitten, hän puuskahtaa.
 Perinteikäs iisalmelainen keikkapaikka lopettaa kokonaan

 Vieremällä asuvan  Arto Tikkasen  mielestä tilanne on todella sääli ja harmi ravintolayrittäjiä kohtaan.
 – Todella typeriä rajoituksiahan nämä ovat. Eihän korona kelloa katso, milloinka tarttuu.
 Tikkasen mielestä hallitus kohdisti aiemmat tukipaketit väärin.
 – Niillä ei tuettu työllisyyttä vaan esimerkiksi remontteja. Nyt ei tukipaketeista ole mitään tietoa, hän sanoo.
 Vieremäläinen Arto Tikkanen pitää uusia rajoituksia typerinä. Toni Pitkänen / Yle
 15 työntekijälle lomautuslappu joululahjaksi
 Useita ravintoloita Turun seudulla pyörittävä Voi Veljet pitää suurimman osan ravintoloistaan edelleen auki, mutta toimitusjohtaja  Janne Juvonen  kertoo antaneensa lomautuslapun 15 työntekijälle joulun alla.
 Rajoitukset tuovat ison loven myyntiin. Juvonen arvioi, että pelkästään uudenvuoden myynnistä tulee tappioita noin 50 000 euroa. Ravintolat olivat jo täyteen varattuja, mutta nyt asiakkaat yrittävät siirrellä varauksiaan ja sopeutua rajoituksiin.
 – Lasit kerätään pois kello 18. Kyllähän rajoitukset ovat vitsi, ei tämä ole mistään kotoisin. Mieluummin olisimme kokonaan kiinni. Päiväkännit ovat ok, mutta illallisella ei voi ottaa muutamaa viinilasillista, pohtii Juvonen.
 Juvonen muistuttaa, että ravintola-alan työntekijät ovat kärsineet rajoitustoimista paljon. Yhteensä Juvosen ravintolat työllistävät 60 vakituista ja parhaimmillaan jopa 100 työntekijää.
 Toinen iso varsinaissuomalainen ravintolaketju CT-ravintolat on myös suunnitellut lomautuksia, mutta katsoo vielä, miten rajoitukset vaikuttavat. Ravintolalatoimen johtaja  Mikko Saariketo  kertoo, että asiakkaat ovat aktiivisesti muuttaneet pöytävarauksiaan.
 – Yhdessä ravintolassa oli varauksia 320 henkilölle, mutta nyt niitä on 190. Muutos on tuntuva. Tulossa on kymmenien tuhansien eurojen tappiot. Iltamyynti kattaa yleensä myynnistä kaksi kolmasosaa, kertoo Saariketo.
 CT-ravintoloilla on vakituisia työntekijöitä noin 80, mutta esimerkiksi joulukuussa ravintolat työllistivät noin 130 henkilöä.
 – Tuli yllätyksenä, että ruokaravintolat määriteltiin korkean riskin paikoiksi eli samaan ryhmään kuin pubit ja yökerhot. Aiemmin ne eivät siellä olleet, pohtii Saariketo.
 Maran Pohjanmaan edunvalvoja: "Haluamme varmistaa, että eduskunta on toiminut oikein"
 Matkailu- ja ravintola-alan etujärjestö Mara pitää ruokaravintoloita koskevia koronarajoituksia erittäin ankarina. Se katsoo kantelussaan, että hallituksen päätöksen laillisuus tulee tutkia.
 Maran Pohjanmaan alueen edunvalvoja, seinäjokelainen ravintoloitsija  Jani Unkeri  kuvailee fiiliksiään lannistuneeksi. Kaksi koronavuotta on takana, eikä koronan leviämisvaiheissa keksitä muuta kuin ravintolaelämän rajoitukset.
 – Toivon, että päästään rajoittamisen kulttuurista kulttuuriin, jossa luotetaan ihmisten maalaisjärkeen tehdä omia päätöksiä.
 Unkerin mielestä on hyvä, että Mara tekee kantelun ruokaravintoloita koskevista uusista koronarajoituksista.
 – Anniskelu- ja ruokaravintoloita kohdellaan eri tavalla. Haluamme varmistaa, että eduskunta on toiminut oikein, kun valitettavasti mentiin tiukimman kautta taas.
 Lomautuksia on odotettavissa, mutta Unkurin mukaan se on välttämätöntä, jos ravintolatoimintaa halutaan jatkaa vielä pandemian jälkeen.
 Myös porilaisessa panimoravintola Beer Hunter'sissa on jouduttu lomauttamaan henkilökuntaa. Yrittäjä Mika Tuhkanen toivoo, että he jossain vaiheessa pääsevät takaisin töihin ja ovat halukkaita tulemaan.  Tapio Termonen / Yle
 Ylilääkäri: Anniskeluravintoloissa oikeasti paljon tartuntoja
 Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin tartuntataudeista vastaava ylilääkäri  Esa Rintala  muistuttaa, että anniskeluravintolat ovat olleet koko pandemian ajan tärkeä potentiaalinen tartuntojen lähde. Ravintoloissa ihmisiä on tiiviisti yhdessä pitkän aikaa eikä maskia voi juodessa käyttää. Toisten kanssa puhutaan kovaäänisesti ja ilman turvavälejä.
 – Eniten ravintolasta tulleita tartuntoja on rekisteröity Varsinais-Suomen alueella kesäkuussa ja nyt uudestaan joulukuun aikana, Rintala sanoo.
 Kaikkiaan ravintolaperäisiksi on tartunnoista kirjattu runsas kaksi prosenttia kaikista tartuntapaikoista. Rintalan mukaan niitä on todellisuudessa enemmän, koska henkilöillä on voinut olla useita mahdollisia tartuntapaikkoja. Lisäksi kaikista ravintolakäynneistä ei ole ehkä edes kerrottu tartunnan jäljittäjälle.
 Ihmisissä on herättänyt närää yhdenvertaisuuden ja oikeasuhtaisuuden puute. Anniskeluravintolat ovat voineet olla auki jopa ilman koronapassivaatimusta, mutta samaan aikaan esimerkiksi yleisökokoontumisia on rajoitettu.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 29.12. kello 23.
 Lue myös:
 "Se olisi mielestämme hankalaa" – pikaruokaravintolat Hesburger ja McDonald's mieluummin sulkevat aikaisin kuin ottavat koronapassin käyttöön
 Jaakko Puolakka sulkee ravintoloidensa ovet ja lomauttaa työntekijät – Lapin ravintoloissa pelätään, että työvoimapula pahenee entisestään
 Näin koronarajoitukset vaihtelevat eri puolilla Suomea: Yle kokosi yhteen muuttuneet rajoitukset, mitä saa ja mitä ei saa tehdä

"Rajoitukset ovat vitsi" ja "päättäjien mutu-tuntuma voisi suksia kuuseen", tykittävät ravintoloitsijat kiristyneistä rajoituksista – katso videolta asiakkaiden kommentit


Summary: Ensimmäisiin aluevaaleihin on aikaa enää alle neljä viikkoa. Talven ilmassa on kuitenkin enemmän koronaa kuin vaalitunnelmaa, arvioi politiikan toimittaja Pekka Kinnunen.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Ylen  aluevaalikyselyn  mukaan puolueet lähtevät tammikuun  aluevaaleihin  tutussa marssijärjestyksessä. Paalupaikalla on kokoomus ja perässä tulevat SDP, perussuomalaiset ja keskusta.
 Aluevaaleissa valitaan 21 hyvinvointialueen aluevaltuustot, jotka päättävät oman alueensa sosiaali- ja terveydenhuollon ja pelastuspalvelujen järjestämisestä.
 Helsingissä sosiaali- ja terveyspalvelut ja pelastustoimi säilyvät edelleen kaupungin käsissä, joten pääkaupunkilaiset eivät äänestä aluevaaleissa.
 Helsinkiläisten äänestäjien poissaolo vaikuttaa puolueiden valtakunnalliseen tulokseen. Kunta- ja eduskuntavaaleihin verrattuna voidaan laskea, että eniten äänestäjiä menettävät kokoomus ja vihreät.
 Puolueiden aluevaalikannatusta mittaavan Ylen kyselyn mukaan viime kevään kuntavaalitaistelun aikana suosituimmaksi ja kuntavaaleissa suurimmaksi puolueeksi noussut kokoomus veisi kärkipaikan aluevaaleissa myös ilman Helsingin ääniä.
 Oppositiossa hallituksen kärkihaastajaksi noussut kokoomus ja pääministeripuolue SDP käyvät aluevaaleissa jo kevään 2023 eduskuntavaalien esivaaleja. Pääministeri ja SDP:n puheenjohtaja  Sanna Marin  on pudonnut selvästi kokoomusjohtaja  Petteri Orpon  kyydistä.
 Perussuomalaisten puheenjohtaja  Riikka Purra  lähtee aluevaaleihin kuntavaalien tavoin takamatkalta, sillä perussuomalaisten alueellinen organisaatio on edelleen ohuella syysjäällä.
 Keskustan puheenjohtaja, valtiovarainministeri  Annika Saarikko  sai kuitenkin  aluevaalien ehdokasasettelussa  perussuomalaisilta myrskyvaroituksen. Perussuomalaiset keräsi enemmän aluevaaliehdokkaita kuin keskusta.
 Puolueet jännittävät arvaamattomia aluevaaleja
 Historian ensimmäiset aluevaalit herättivät paljon kysymyksiä jo ennen koronapandemian uutta, neljättä aaltoa.
 Herkästi tarttuvan ja nopeasti leviävän omikron-virusmuunnoksen ilmestyminen myös Suomen ilmatilaan sotkee vaaliasetelmia vielä arvaamattomalla tavalla.
 Puolueet eivät ole olleet valmiita kuitenkaan siirtämään aluevaaleja.
 Vaalien järjestämisestä puolueet tekevät päätökset yhdessä, ja vaalien siirtäminen vaatii puolueiden laajaa yksimielisyyttä.
 Kun hallitus sopi  uusista rajoitustoimista  koronaviruksen leviämisen hidastamiseksi, aluevaalien siirtäminen ei noussut toimenpidelistalle.
 Käytännössä vaalityötä rajoittavat eniten aluehallintovirastojen päättämät alueelliset toimet, kuten yleisötilaisuuksien ja kokoontumisten merkittävä rajoittaminen ja jopa kokonaan kieltäminen.
 Keskustalle aluevaaleilla on suuri merkitys
 Ylen aluevaalikyselyn perusteella keskustan kannatuksessa näyttää jatkuvan kevään 2019 eduskuntavaalituloksen alavire.
 Keskusta kokosi viime kevään kuntavaaleissa hieman rivejään, mutta noin viidentoista prosentin kannatus aluevaaleissa olisi varmasti pettymys ja heikko lähtökohta kevään 2023 eduskuntavaaleihin.
 Maakuntien perinteisenä valtapuolueena keskustalla on aluevaaleissa paljon pelissä. Sosiaali- ja terveyspalvelujen hallinnon kokoaminen maakuntapohjaisten alueiden käsiin on ollut keskustan pitkäaikainen poliittinen tavoite.
 Juha Sipilän  (kesk.) porvarihallituksen vuosina 2015–19 rakentamassa ja  eduskunnassa kariutuneessa  mallissa maakunnille olisi siirtynyt sosiaali- ja terveydenhuollon lisäksi paljon muitakin tehtäviä. Sipilän hallituksen ajama uudistus olisi toteuttanut keskustan haaveen maakuntahallinnosta.
 Aluevaaleissa valitaan hyvinvointialueiden aluevaltuustot, jorka päättävät alueen sosiaali- ja terveyspalvelujen ja pelastustoimen järjestämisestä. Sami Takkinen / Yle
 Antti Rinteen  (sd.) ja myöhemmin Sanna Marinin (sd.) viiden puolueen keskustavasemmistolainen hallitus  vei eduskunnassa läpi  sosiaali- ja terveyspalveluihin ja pelastustoimeen rajatun hyvinvointialuemallin.
 Tulevaisuudessa nähdään poliittista vääntöä siitä, laajennetaanko hyvinvointialueiden tehtäviä niin, että alueista joskus tulee laaja-alaisia maakuntia.
 Hallitusohjelman mukaisesti valtiovarainministeriössä selvitetään parhaillaan  maakuntaveroa.
 Hallituspuolueista vasemmistoliitto ja vihreät ovat vaatineet maakuntaveron käyttöönottoa jo tulevilla hyvinvointialueilla, mutta keskustan mielestä alueille on siirrettävä niiden tulopohjaa vahvistavia aluekehitystehtäviä ennen kuin maakuntaveroa voidaan toteuttaa.
 Vihreille kylmää kyytiä maakunnissa
 Keskusta ja vihreät ovat iskeneet hallituksessa näyttävästi yhteen. Tiukka vääntö ilmastopolitiikan käytännön toimista ei ole tuonut puolueille kuitenkaan lisää kannatusta.
 Aluevaalit ilman helsinkiläisiä äänestäjiä ovat vihreille jo lähtökohtaisesti vaikeat. Pääkaupunki on ollut vihreille poliittisen energian lähde ja vallankäytön näyttämö.
 Vihreiden kannatus on ollut alavireistä myös  Ylen eduskuntavaalimittauksissa , joissa kannatuksen kymmenen prosentin kipuraja on uhkaavasti lähestynyt.
 Vihreät on aluevaaleissa liikkeellä sijaisvoimilla. Perhevapaille siirtynyttä  Maria Ohisaloa  sijaistaa puoluejohdossa tamperelainen  Iiris Suomela  ja hallituksessa helsinkiläinen  Emma Kari . Uudet kasvot eivät näytä pelastavan vihreitä aluevaaleissa.
 Vihreiden on vaikea tehdä aluevaaleista ilmastovaaleja.
 Aluevaaleissa keskitytään sosiaali- ja terveydenhuollon ja pelastuspalvelujen tehtäviin, joten laajemmalle, liikkuvalle punavihreälle äänestäjäjoukolle SDP:n ja vasemmistoliiton aluevaaliehdokkaat saattavat olla juuri näissä asioissa vakuuttavampia valintoja.
 Vasemmistopuolueet voivat saada etua myös siitä, että sosiaali- ja terveydenhuollon ja pelastustoimen työntekijät äänestävät aluevaaleissa todennäköisesti innokkaammin kuin monet muut väestöryhmät.
 Voit keskustella aiheesta 29.12. kello 17 saakka.
 Lisää aiheesta:
 SDP ja kokoomus haalivat eniten ehdokkaita aluevaaleihin

Analyysi: Koronan varjostamat aluevaalit – helsinkiläisten poissaolo vaaleista nostaa keskustaa ja pudottaa vihreitä


Summary: Kampin kauppakeskuksen yläkerroksista on pudottauduttu vakavin seurauksin useita kertoja 2000-luvulla. Rakennusta suunnittelemassa olleen arkkitehdin mukaan kauppakeskuksen kaiteiden yli ei voi pudota vahingossa.

40-vuotias mies kuoli maanantaina noin 19 aikaan Kampin kauppakeskuksessa Helsingissä pudottauduttuaan neljännen kerroksen kaiteelta alas. Asiassa ei epäillä rikosta. Poliisi jatkaa asian selvittämistä kuolemansyytutkintana. Helsingin poliisi kertoi asiasta eilen Twitterissä.
 Mies oli osunut sivulliseen, joka oli viety sairaalaan tarkastukseen. Hän selvisi lievin vammoin. Poliisi ei kommentoi tapausta enempää.
 Kampin kauppakeskuksessa on tapahtunut aiemminkin vastaavia onnettomuuksia. Vuonna 2012 nuori mies hyppäsi kauppakeskuksen toisen kerroksen kaiteen yli alimman kerroksen lattialle. Loukkaantunut mies toimitettiin sairaalahoitoon. Asiasta kertoi aikanaan muun muassa  Helsingin Sanomat.
 Vuonna 2007 yli 60-vuotias mies kuoli hypättyään Kampin kauppakeskuksen kuudennesta kerroksesta alas. Tapaus järkytti ostoksilla olleita, mutta kukaan muu ei loukkaantunut. Tuolloin asiasta kertoi muun muassa  Iltasanomat.
 Kampin kauppakeskuksen johtajan  Tiina Fågelin  mukaan kauppakeskuksen rakenteet ovat kaikilta osin voimassa olevien rakentamisen turvallisuusmääräysten mukaisia.
 – Kauppakeskuksen osalta meillä ei ole tästä asiasta lisää kommentoivaa, otamme osaa lähimmäisten suruun, Fågel toteaa.
 Pudottautumista voi estää verkoilla ja ristikoilla
 Kampin kauppakeskusta oli aikanaan suunnittelemassa arkkitehtejä viidestä eri arkkitehtitoimistosta. Niistä yhtä edustava arkkitehti  Pekka Helin  vakuuttaa, että Kampin kauppakeskuksen kaiteiden yli ei voi pudota vahingossa.
 Suomen rakentamismääräyksissä kaiteille on asetettu sellaiset vaatimukset korkeuden ja muiden ominaisuuksien suhteen, että niiden yli pääseminen vaatii omaa motivaatiota. Suomessa on suhteellisen tiukat rakentamismääräykset verrattuna moniin muihin maihin.
 – Kävin muistin varmistamiseksi mittaamassa kaiteen korkeuden. Se on yli 1,2 metriä korkea. Vaaditaan jonkunlainen ponnistus ja oma tahto, että sen yli voi pudota, Helin toteaa.
 Julkiset paikat voivat houkutella joitain itsemurhaa suunnittelevia. Muissakin Helsingin julkisissa tiloissa on korkeita paikkoja, joista pääsee pudottautumaan.
 Kampin useat tapaukset herättävät kysymyksen siitä, voiko vastaavaa estää tapahtumasta paremmilla turvatoimilla?
 – Jonkunlaiset suojaverkot voisivat estää putoamisen. Tuskin se, että Kampissa laitettaisiin turvaverkot poistaisi kuitenkaan laajemmin sitä ongelmaa. Pohdittavaksi tulee, siirtyisikö tällaista harkitseva henkilö sitten vain toiseen paikkaan, Helin pohtii.
 Helinin mukaan myös suojaverkko saattaa houkutella kokeilemaan hyppäämistä, ja siinäkin on mahdollisuus taittaa niskansa.
 Turvaverkkojen lisäksi muualla maailmassa korkealta hyppäämistä on osassa rakennuksia estetty muun muassa kaiteesta kattoon ulottuvilla teräsristikoilla.
 – Rakenteelliset keinot vastaavan estämiseen ovat olemassa, mutta samalla menetetään jotain. Kampin kauppakeskuksen pyöreästä aukosta ovat ihmiset voineet katsella esimerkiksi alhaalla esitettyä ohjelmaa, Helin sanoo.
 Tarvitsetko tai tarvitseeko läheisesi apua? Päihdeongelmiin apua tarjoavat Päihdeneuvonta  Ehyt  ja  Irti Huumeista ry:n  päivystys. Mielenterveyden haasteisiin vastaavat  Mieli ry:n valtakunnallinen kriisipuhelin  ja  valtakunnallinen mielenterveysneuvonta.  Lapset ja nuoret voivat olla matalalla kynnyksellä yhteydessä Mannerheimin lastensuojeluliiton  nuorten auttavaan puhelimeen , keskustella  Sekasin-chatin  kautta tai soittaa  Väestöliiton pojille tarkoitettuun auttavaan puhelimeen.

Sivullinen loukkaantui lievästi, kun mies pudottautui kuolemaan Kampissa – kauppakeskusta suunnitellut arkkitehti: Turvaverkko voisi estää putoamisen


Summary: Kuntokeskus Liikun 35 kuntosalista 14 on tällä hetkellä suljettuna. Toimitusjohtaja ei ymmärrä, miten ihmisten kuntoilun estäminen ja hyvinvoinnin ylläpitäminen auttaa pandemian hillitsemisessä.

Vuodenvaiheessa alkaa kuntosalien vuoden paras sesonki, mutta nyt se on  koronarajoitusten  takia monilla paikkakunnilla uhattuna. Oululaisen Kuntokeskus Liikun toimitusjohtaja  Johanna Riihijärvi  kertoo, että salien sulkemisesta on valitettu hallinto-oikeuteen ja valitukselle on pyydetty kiireellistä käsittelyä.
 – Tällä on ihan valtavia seurauksia. Pitää ymmärtää, että kuntokeskusala on Suomessa yli 80-prosenttisesti yksittäisten paikallisten toimijoiden ylläpitämää liiketoimintaa. Siellä on paikallinen yrittäjä, jonka puskurit ovat tosi pienet ja ne on jo syöty.
 Kuntosalialan paras myynti tehdään perinteisesti tammikuussa. Nyt esimerkiksi Pohjois-Pohjanmaalla kuntosalit ovat koronaviruksen leviämisvaiheen takia suljettu 1.1.2022 saakka, mutta Riihijärvi pelkää, että tilanne jatkuu paljon pidempään. Jos tammikuun myynti notkahtaa, se kertautuu pidemmälle aikavälille.
 – On vaarana, että yrittäjiä menee konkurssiin tai joutuu lopettamaan toimintansa. Sen jälkeen meillä ei ole enää kattavaa verkostoa kuntokeskusyrittäjiä tässä maassa.
 Syksyllä hallinto-oikeuteen valittaminen tuotti nopeasti tulosta, kun oikeus  keskeytti  tilojen sulkemisen Kajaanissa, sen jälkeen kun Kuntokeskus Liikku valitti asiasta.
 Riihijärvi muistuttaa, että THL:n tekemä  riskiluokittelu  asettaa kuntosaliharjoittelun alimpaan mahdolliseen riskiluokkaan. Hiljattain ilmestyi myös eurooppalaisen keskusjärjestön  tutkimus  (Europe Active) kuntosalien tartuntariskistä.
 – 185 miljoonaa kuntosalikäyntiä oli tutkittu ja siellä oli 0,87 tartuntaa per 100 000 treenikertaa. Eli nyt ollaan Suomessa tilanteessa, jossa estetään 100 000 terveyttä edistävää kuntosalikäyntiä, jotta mahdollisesti säästytään yhdeltä tartunnalta, perustelee Riihijärvi.
 Avi ehdotti syntymäpäivien ja häiden järjestämistä
 Toimitusjohtaja Johanna Riihijärvi kokee erittäin ristiriitaisena sen, että samaan aikaan kun baariin pääsee päiväkaljalle, omaa vastustus- ja toimintakykyään ei voi ylläpitää kuntosalilla.
 Myös aluehallintoviraston vastaus ihmetyttää Riihijärveä. Kun yritys jätti valituksen hallinto-oikeudelle, siitä meni kopio myös aluehallintovirastolle. Vastaus tuli heti.
 – Siinä ehdotettiin, että olettehan huomannut, että teillä on kuitenkin oikeus käyttää näitä suljettuja tiloja esimerkiksi syntymäpäivien ja häiden järjestämiseen. Tämä mielestäni osoittaa sen, että välillä virkamiesten ja poliitikkojen ymmärrys tästä meidän alasta ja koko tästä liikunnan ekosysteemistä on valitettavan heikko.
 Yle ei tavoittanut tänään Avista asiasta tietävää kommentoimaan.
 Riihijärvi pitää kuntokeskusten sulkemista epäreiluna myös siksi, että asioiden vaikuttavuusarviota ei ole tehty, jotta olisi selvää mitkä ovat salien sulkemisen haitat ja mitkä hyödyt.
 – Hyödyt on täysin minimaaliset kansanterveydelle, tämä on väärin.
 Lue myös :  Pääsenkö konserttiin, kirjastoon tai uimaan? Katso tästä alueesi tuoreimmat koronarajoitukset – tiukennuksia luvassa monin paikoin
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta 29.12. klo 23 saakka.

Kuntosalit ovat kiinni juuri ennen parhainta sesonkia ja se voi olla kohtalokasta – kuntosaliketjun toimitusjohtaja: "Tämä on väärin"


Summary: Työterveyshuolto rokottaa työntekijöitä työpäivän aikana. Rokotteet saadaan Nokian kaupungilta, ja niitä annetaan myös muilla paikkakunnilla asuville.

Tiistaiaamuna Nokian renkaiden päärakennuksen aulassa on rauhallista. Tuotantotyöntekijä  Jari Koivisto  on saanut juuri kolmannen koronarokotuksen ja istuu odottamassa 15 minuutin kulumista.
 Koivisto kuuluu riskiryhmään ja rokotteen ottaminen on hänelle luonnollista. Se, että tällä kertaa piikin sai työpaikalla, saa häneltä kiitosta.
 – Onhan se tosi kätevää, ettei tarvitse varta vasten lähteä minnekään vaan rokotuksen ottaminen onnistuu työpäivän aikana.
 Ari Kaprali ei lähde arvailemaan, montako koronarokotusta pitää vielä ottaa. Häntä eivät tartuntaluvut huoleta, mutta väkijoukkoja hän sanoo välttävänsä. Marko Melto / Yle
 Samaa mieltä on myös juuri rokotettu koneenhoitaja  Ari Kaprali . Kumpaakaan miehistä ei huoleta, että työnantaja saa tietoa heidän rokotuksistaan.
 – Työnantaja saa sen tiedon, että olen käynyt piikillä, mutta ei se muita terveystietojani saa. Näen, että tästä hyötyy sekä työnantaja että työntekijä, Kaprali sanoo.
 Liian aikaiseen ei rokotukseen pääse
 Nokian renkaiden työntekijät ovat ottaneet jouluviikolla alkaneet rokotukset innolla vastaan. Kolmen päivän aikana piikillä on käynyt noin 120 ihmistä. Työkykykoordinaattori  Outi Antila  Finla työterveydestä kertoo, että kymmeniä ihmisiä on jouduttu käännyttämään myös pois.
 – Noudatamme tiukasti Nokian kaupungin määrittämiä ohjeita. Eli tällä hetkellä alle 60-vuotiaat, jotka eivät kuulu riskiryhmään, voivat tulla kolmanteen rokotukseen viiden kuukauden kuluttua toisesta. Halukkaita kolmansille rokotteille olisi ollut jo neljän kuukauden jälkeen.
 Antila odottaakin, että tammikuussa rokotusinto kasvaa entisestään, kun iso joukko elokuussa rokotettuja saa tulla kolmannelle piikille.
 Rokotuksiin on voinut joulukuussa tulla ilman ajanvarausta, mutta tammikuussa pitää aika varata. Outi Antilan mukaan varauksia on tullut hyvin. Marko Melto / Yle
 Työterveyden antamat rokotteet saadaan tehtaalle Nokian kaupungilta. Tästä huolimatta rokotukseen pääsevät kaikki halukkaat tehtaan työntekijät asuinpaikasta riippumatta.
 Tamperelainen  Martti Putkonen  tarttuikin tilaisuuteen heti, kun siitä kuuli.
 – Tampereella olisin saanut rokotuksen kuuden kuukauden päästä toisesta rokotuksesta, mutta nyt sain hankittua suojan kuukautta aikaisemmin.
 Entistä useampi saa rokotuksen työterveyden kautta
 Hallitus lähti viime viikolla vauhdittamaan koronarokotuksia poistamalla rokotusjärjestyksen asetuksesta ja esittämällä nostoa rokotusten kelakorvauksiin. Näillä toimilla pyritään saamaan  työterveydet laajemmin mukaan rokotuksiin.
 Esimerkiksi Tampereella työterveys on tulossa mukaan koronarokotusurakkaan. Palvelujohtaja  Eeva Torppa-Saarinen  Tampereen kaupungilta kertoo, että on allekirjoittanut tiistaina sopimuksen Valmetin työterveyshuollon kanssa.
 Yle uutisoi maanantaina, että  Tampereen kaupunki on sopinut neljän työterveyspalveluja tarjoavan yrityksen kanssa  mahdollisuudesta tarjota koronarokotuksia asiakkailleen. Mehiläisen, Pihlajalinnan, Finlan ja Medisportin lisäksi sopimus on tänään tiistaina tehty myös Terveystalon kanssa.
 Martti Putkosen mielestä sekä siviilielämän että bisneksen kannalta on sen parempi mitä aikaisemmin rokotukset saadaan kaikille kuntoon. Marko Melto / Yle
 Nokian raskaiden renkaiden ja Nokian tehtaan johtaja  Manu Salmen  mukaan heillä rokotusten järjestämiseen vaikutti tartuntojen määrän jyrkkä nousu Pirkanmaalla ja koko Suomessa.
 – Emme voi valvoa emmekä puskea työntekijöitä rokottautumiseen. Mutta mielestäni meidän tehtävämme on luoda edellytykset sille, että ihmiset voivat hankkia suojaa itselleen mahdollisimman helposti.
 Nokian renkaat on Pirkanmaalla ensimmäisiä yrityksiä, jotka rokottavat työntekijöitään työpaikalla. Salmi uskoo esimerkin kannustavan muita.
 – Tämä on saanut julkisuutta ja työntekijät ovat olleet tyytyväisiä. Uskon, että monet työnantajat tulevat tekemään vastaavaa.
 Viisitoista minuuttia alkaa olla ohi ja Jari Koivisto palailee koneiden ääreen. Outi Antilan mukaan rokotteen ottaminen sopii hyvin työpäivän keskelle.
 – Työterveyshuolto on antanut vuosikausia esimerkiksi influenssarokotuksia työpäivien aikana työpaikoilla. Siitä on hyvä kokemus ja rokotuksen jälkeen kuitenkin aina hetki istutaan.

Nokian renkailla koronarokotuksen voi saada nyt työpaikalla – kolmessa päivässä on rokotettu jo 120 ihmistä


Summary: Saksan hallitus sallii ilotulitteiden käyttämisen, muttei niiden myyntiä. Tanska on monille Saksan pohjoisosissa asuville lähin paikka, josta ostaa ilotulitteita.

Saksan hallitus on kieltänyt uudenvuoden ilotulitteiden myynnin jo toisena vuotena peräkkäin.
 Hallitus perustelee päätöstä maan heikkenevällä koronatilanteella, ja toivoo että ilman ilotulitteita ihmiset juhlisivat uuttavuotta pienemmissä ihmisjoukoissa.
 Suuri määrä saksalaisia on kuitenkin lähtenyt ilotuliostoksille naapurimaa Tanskaan, jossa he muodostavat paikka paikoin jopa 65 prosenttia ilotulitemyyjien asiakaskunnasta.
 Vaikka Saksa kielsi ilotulitteiden myymisen maassa, ei niiden käyttöä ole kielletty.
 Sønderborgin rajakaupungin ilotulitemyyjät kertovat Tanskan yleisradioyhtiön DR:n haastattelussa, että heidän myyntinsä on kasvanut saksalaisten asiakkaiden myötä.
 – He tulevat Hamburgista, Hannoverista, Bremenistä, Rostockista, ja Düsseldorfista. He ovat pelastaneet meidät. Se on ollut todella mukavaa, Sønderjysk Fyrværkeriudsalg -kaupan omistaja  Jesper Hemmingsen  kertoo.

Saksa kielsi ilotulitteiden myynnin koronatilanteeseen vedoten – video näyttää miten saksalaiset riensivät ostoksille naapurimaa Tanskaan


Summary: Espoon terveyspalvelujen johtaja Markus Paananen arvioi, että laajasta tartunnanjäljityksestä pitäisi luopua yhteisesti. Jäljitys on realistista lähinnä sosiaali- ja terveysalalla.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Koronan päivittäiset tartuntamäärät ovat kasvaneet loppuvuodesta räjähdysmäisesti, ja etenkin pääkaupunkiseudulla tartunnanjäljitys on tullut liki mahdottomaksi.
 Helsingin epidemiologisen toiminnan infektiolääkäri  Terhi Heinäsmäki  ja Espoon terveyspalvelujen johtaja  Markus Paananen  kertovat, että uusia tartuntoja kirjataan nyt niin paljon, ettei jäljitys pysy perässä.
 Taudin laajasta leviämisestä kertoo se, että Paanasen mukaan jopa 90 prosenttia tartunnan lähteistä jää tuntemattomaksi.
 Helsingissä tartunnanjäljittäjiä on tällä hetkellä vajaat sata, ja ylimääräistä henkilökuntaa silloin tällöin. Espoossa jäljitystä tekee noin 150 henkilöä, mutta Paanasen mukaan kasvaneisiin tapausmääriin vastaaminen vaatisi yli 400 jäljittäjää pelkästään Espoon alueelle.
 – Tällä hetkellä arviolta puolet jäljitetyistä saa soiton vasta sen jälkeen, kun se itse eristys on jo päättynyt. Teemme siis paljon tällaista jälkikäteistä toteamista, joka ei auta epidemian torjunnassa lainkaan, Paananen kertoo.
 Myös Heinäsmäki arvioi, että laajamittaisesta jäljityksestä ei vallitsevassa epidemiatilanteessa ole juuri hyötyä, mutta se kuluttaa paljon resursseja.
 Edellisen suuren tartunta-aallon aikana Helsingissä työskenteli nelisensataa tartunnanjäljittäjää, mutta resursseja on sittemmin nipistetty muuhun toimintaan. Rokotteet ovat muuttaneet arviota jäljityksen tarpeesta.
 – Meillä on hyvä rokotuskattavuus ja rokote suojaa vakavilta taudeilta. Laaja tartunnanjäljitys on nyt lääketieteellisesti aika turhaa, Heinäsmäki sanoo.
 Voisiko työvoimaa siirtää jäljityksestä rokotuksiin?
 Jäljitystä tarvitaan yhä etenkin riskiryhmien suojelussa. Helsingissä ja Espoossa katse kohdistetaan erityisesti sosiaali- ja terveysalaan sekä hoivakoteihin.
 – Sote-alan ammattihenkilöstö ja kaikista hauraimmat ihmiset, nimenomaan hoivakodeissa, ovat ehdottomasti ykkösprioriteetti. Tällä hetkellä ei hirveän paljon muuta pystytä tekemäänkään, Heinäsmäki toteaa.
 Myös rokottamattomat ovat jäljityksen kannalta tärkeä ryhmä, ja altistuneille pyritään soittamaan mahdollisimman pian.
 Kolmansien rokoteannosten antaminen on hyvässä vauhdissa, mutta lisää rokottajia tarvitaan ympäri maan. Kuvassa koronabussiin jonottavia Peräseinäjoella joulun alla. Tarmo Niemi / Yle
 Koronaepidemian hoitaminen on nollasummapeliä. Samalla, kun sadat työntekijät – myös terveydenhuoltollon ammattilaiset – jatkavat jäljitystä pääkaupunkiseudulla, on rokotuksissa ja perusterveydenhuollossa pulaa työvoimasta.
 Paanasen mielestä laajasta tartunnanjäljityksestä pitäisi luopua yhteisesti.
 – Jäljitystä on realistista jatkaa lähinnä korkean riskin kohteissa riskiryhmien suojelemiseksi.
 Näytteenotto, rokottaminen, jäljittäminen, rajaterveystoimet ja koronapotilaiden hoito käyttävät pitkälti samaa henkilökuntaa. Pääkaupunkiseudulla ajatellaan, että olisi tarkoituksenmukaisinta kohdentaa voimavarat rokottamiseen ja varautua sairaalapotilaiden määrän kasvuun.
 Missä laajamittaisen jäljityksen loppumisesta sitten päätettäisiin? Paanasen mukaan linjanvedot päätöksenteossa eivät ole selkeitä.
 – On vähän epäselvää, kenen aloitteesta tartunnanjäljityksen rajaamista tehtäisiin. Meillä on valmius nopeastikin siirtää painopistettä voimakkaammin rokotuksiin ja toki olemme sitä jo tehneet.
 STM:n ja THL:n lausunnot ohjaavat kuntia, joiden vastuulla jäljitys on, mutta kunnilla on myös mahdollisuus itse tarpeen mukaan ohjata henkilöstön siirtymistä.
 Miten toimia nyt, jos epäilee altistuneensa tai saa positiivisen testituloksen?
 Korona kehittyy oireiseksi 2–5 vuorokauden aikana ja voi tarttua jo 1–2 päivää ennen oireita. Jos testiin pääsyssä on 3–4 päivän viive ja vastauksessa menee 16 tuntia, niin tauti on ehtinyt parhaassakin tapauksessa levitä, ennen kuin taudinjäljittäjä pääsee väliin.
 Jäljityksessä saataisiin selville vain lähimmät kontaktit, eikä se Heinäsmäen mukaan juuri hätkähdyttäisi omikronia, joka leviää hyvin myös muissa sosiaalisissa tilanteissa. Etenkin lieviä omikrontapauksia on nyt liikkeellä laajasti.
 Tartunnanjäljitys vaatii myös tiedon tartunnasta. Se ei istu yhteen sairaanhoitopiirin  tuorempien suositusten  kanssa: jos olet rokotettu, sinulla ei ole riskitekijöitä, etkä ole sote-työssä, niin lieviä oireita ei tarvitse välttämättä testata.
 Jos siis nyt saa tiedon altistumisesta, kotitesti näyttää kahta viivaa tai tunnet olosi oireilevaksi, miten pitäisi toimia?
 Heinäsmäen mukaan  Helsingin kaupungin verkkosivuilla  on ohjeita oikein toimimiseen, jos epäilee altistuneensa.
 Jos taas pcr-testi antaa positiivisen tuloksen, kilahtaa puhelimeen tekstiviesti, jossa on linkkinä tietoa sisältävä sähköinen lomake. Lomakkeella myös kerätään sairaanhoidolle tietoa altistuneista ja heidän terveydentilastaan.
 Lisäksi Heinäsmäki kehottaa yhä rokotteiden ottamiseen.
 – Korona on edelleen vaarallisin niille, joilla ei ole rokotusta. Omikronin leviäminen ei myöskään ole merkki siitä, etteikö rokotei toimisi: se estää yhä tehokkaasti vakavia tautitapauksia.
 Päivittyvää tietoa koronaviruksesta löydät täältä:
 Päivitämme tähän juttuun uusimmat tiedot koronavirustilanteesta maailmalta ja Suomesta
 Lue myös:
 Koronaviruksen omikronmuunnos nyt valtavirus Varsinais-Suomessa – koronatapauksia todetaan nyt maakunnassa eniten koko pandemian aikana
 Pyöriikö Suomi, jos omikron kaataa joukoittain väkeä sairasvuoteelle? Näin ruokakaupat, pelastuslaitokset ja jätehuolto varautuvat

Tartunnanjäljityksestä on tullut pääkaupunkiseudulla lähes mahdotonta – suuri osa altistuneista saa puhelun vasta eristysajan päätyttyä


Summary: Itä-Suomessa ei ole vielä yhtään aurinkovoimalaa. Aurinkosähköä hyödynnetään pienemmässä mittasuhteessa. Nyt Joroisiin on tulossa lentoaseman viereen 10 000 paneelia.

Itä-Suomeen suunnitellaan kolmea aurinkovoimalaa kahteen eri kuntaan. Joensuun kaupunki valmistelee yhteistyötä ranskalaisen Neoenin kanssa. Joroisten kunnan kumppani on puolestaan kotimainen Ilmatar.
 Itä-Suomessa ei ole vielä yhtään pelkästään aurinkoenergiaa hyödyntävää teollista voimalaa, vaikka paneelit alkavat olla tuttu näky esimerkiksi omakotitalojen katoilla. Isoja hankkeita on vireillä myös muualla Suomessa muun muassa  entisille turvesoille Toholammilla  ja  Lapualla .
 Pisimmällä suunnitelmat ovat Joroisissa, missä ensimmäinen pienempi aurinkovoimala toteutunee jo ensi vuoden puolella. Noin 10 000 aurinkopaneelia pystytetään lentokentän viereiselle tontille. Toinen myöhemmin toteutuva suurempi alue on 10 kilometrin päässä Joroisten keskustasta Huutokoskella.
 Kartassa näkyy keltaisella katkoviivalla alue, johon aurinkovoimala on suunniteltu. Ilmatar Oy
 Kunta ja Ilmatar pyrkivät tekemään lopullisen sopimuksen voimalan rakentamisesta ensi vuoden alkupuolella. Sen jälkeen on vuorossa lupakäsittelyvaihe. Toiveissa on, että kunta pääsee rakentamaan aluetta kuntoon jo kesällä.
 – Ensimmäisenä sieltä poistetaan energiapuuta. Sen jälkeen rakennetaan tiestöä ja perustukset paneeleille, tekninen johtaja  Petri Miettinen  kertoo.
 Yhteistyökumppani Ilmattarelle Joroisten aurinkovoimala on ensimmäinen aurinkosähköä tuottava laitos. Yhtiöllä on viisi tuulivoimalaa, joista Joroista lähin sijaitsee Leppävirralla. Joroisissa lentokentän viereen tulee noin 10 000 paneelia, jotka tuottavat sähköä noin viisi megawattia.
 – Paneelikenttä pystyy kattamaan noin 5 000 kerrostaloasunnon vuosittaisen energiantarpeen, Ilmattaren kehitysjohtaja  Antti Keskinen  kertoo.
 Joroisten kunnanjohtaja Jaakko Kuronen voi seurata rakentamista työpaikan ikkunasta. Kunnantoimisto sijaitsee lentoasemalla. Marianne Mattila / Yle
 Joensuun hanke kaupunginhallituksen käsissä heti tammikuussa
 Joensuun kaupungin ja Neoenin välinen yhteistyösopimus on kaupunginhallituksen käsittelyssä tammikuussa. Kaupunkiympäristöjohtaja  Ari Varonen  uskoo, että hallitus hyväksyy sopimuksen, koska se tukee Joensuun hiilineutraalisuustavoitetta.
 – Ja myös kaupunkistrategian tavoitetta siitä, että Joensuu on ilmastopolitiikan edelläkävijä, pyrkii ilmastoviisaan rakentamisen mallikaupungiksi ja turvaa luonnon monimuotoisuutta, Varonen luettelee.
 Jos asiat loksahtavat toivotulla tavalla kohdalleen, myös kaupunkikonsernin yhtiöt voisivat hyödyntää laitoksen tuottamaa aurinkosähköä tulevaisuudessa. Suunnitelmissa on myös houkutella kaupunkiin yrityksiä, jotka rakentavat toimintansa vihreän sähkön varaan.
 Suunnitelma on, että laitoksen ensimmäinen vaihe rakennetaan Iiksenvaaralle. Tavoitteena on, että laitos tuottaa sähköä 50–100 megawattia.
 – Tässä vaiheessa laitokselle on varattu noin 49 hehtaaria. Asemakaavoituksella katsotaan, pystytäänkö koko alue varaamaan siihen käyttöön, mutta tässä vaiheessa näin uskon, Varonen sanoo.
 Kaavamuutokset vievät aikaa noin vuoden verran. Varonen uskoo, että konkreettisesti alueella rakennetaan noin kahden kolmen vuoden kuluttua.
 Ilmatar: Aurinkovoiman ympärillä samoja hyviä merkkejä kuin tuulivoiman muutama vuosi sitten
 Joroisten ja Ilmattaren toinen voimalahanke Huutokoskelle toteutunee myös muutaman vuoden kuluttua.
 – Pyrimme valmistelemaan rinnalla Huutokosken suunnitelmaa ja toivon mukaan ensi vuoden aikana pystymme tekemään investointipäätöksen, Ilmattaren Keskinen kertoo.
 Aika on suotuisa tällaisille hankkeille kuntien hiilineutraaliustavoitteiden takia, mutta miksi Ilmatar haluaa panostaa aurinkovoimaloihin?
 – Olemme 10 vuotta sitten lähteneet tekemään tuulivoimaa ja nyt näemme samanlaisia merkkejä aurinkovoiman ympärillä, Keskinen vastaa.
 Päästövähennyksien lisäksi Keskinen uskoo, että uusiutuvan energian ympärille syntyy paikallisia asukkaita työllistäviä yrityksiä esimerkiksi kierrätyksen ympärille.
 Tekninen johtaja Petri Miettinen vie eteenpäin hanketta yhdessä kunnanjohtajan kanssa. Marianne Mattila / Yle
 Keski-Savon ilmasto-ohjelmaan sitoutunut Joroisten kunta pääsee kahden voimalan ja jo käytössä olevan vesivoiman avulla jopa hiilineutraaliksi. Ajallisesti kunta on edellä aikataulua.
 – Tavoite on, että olemme hiilineutraaleja vuonna 2035, tekninen johtaja Petri Miettinen kertoo.
 Mitä mieltä asukkaat ovat näkymästä?
 Aurinkopaneelipellot ovat tuttu näky esimerkiksi Pohjois-Saksan moottoriteiden varsilla. Joroisissa odotetaan, millaisia kannanottoja tulee, kun lupaprosessi alkaa. Ainakaan päättäjien ja viranhaltijoiden osalta maisemahaitta ei ole tullut esille.
 – Toivottavasti aurinkoenergian kanssa päästään vähän sulavammin liikenteeseen kuin tuulivoiman kanssa, kunnanjohtaja  Jaakko Kuronen  sanoo.
 Voimalan tieltä kaadetaan puustoa rakennuksien takaa. Marianne Mattila / Yle
 Kuntaa ja päättäjiä projektissa kiinnostavat myös sen myötä noruvat pienet tulovirrat.
 – Kunta saa tämän myötä jonkin verran vuokra- ja verotuloja, Kuronen kertoo.
 Joensuun Iiksenvaaralla paneelit sulautuvat muun teollisuuden keskelle kaupunkiympäristöjohtaja Ari Varonen uskoo.
 – Siellä on ennestään kaukovoimalämpölaitos, Puhdas Oy:n kaatopaikka, jäteasema ja asvalttiasema.
 Joroisten lentoasemalla ei ole ollut kaupallista toimijaa vuosiin, mutta kunta on hakenut lentopaikanpitolupaa Traficomilta. Tähtäimessä on saada kenttä ensin harrastekäyttöön mahdollisesti jo ensi vuoden aikana.  Marianne Mattila / Yle
 Lue lisää:
 Joroisten lentokentälle tulossa aurinkovoimapuisto
 Ranskalainen Neoen suunnittelee aurinkovoimalaa Joensuun Iiksenvaaralle
 Entinen turvesuo muuttumassa ainutlaatuiseksi energiakeskukseksi Keski-Pohjanmaalla – suunnitteilla biometaanijalostamo, aurinkovoimala ja tuulivoimaa
 Voisiko käytöstä poistuvat turvetuotantoalueet valjastaa aurinkoenergialle? Entiselle turvesuolle saattaa nousta Suomen suurin voimala

Aurinkovoimaloita on tulossa myös Itä-Suomeen – pisimmällä suunnitelmat ovat pikkukunta Joroisissa ja keskuskaupunki Joensuussa


Summary: EK:n mukaan Suomen satamien kautta olisi tiistaina pitänyt kulkea tavaraa 350 miljoonan euron arvosta.

Auto- ja kuljetusalan työntekijäliitto (AKT)

Yhden yrityksen työehtoneuvotteluista virinnyt riita johti tiistaina siihen, että Suomen vienti ja tuonti satamissa seisahtui.
 Miten tähän päädyttiin? Taustalla ovat vaikeat työehtoneuvottelut keiteleläisessä yrityksessä, mutta myös periaatteellinen kysymys työtaistelutoimista.
 Puuta sahaavassa ja jatkojalostavassa 550 työntekijän Keitele Groupissa on käyty työehtoneuvotteluja, joiden vauhdittamiseksi Auto- ja Kuljetusalan Työntekijäliitto AKT ryhtyi aiemmin joulukuussa saartotoimiin. Ammattiliitto käytännössä esti yrityksen lastinkäsittelyn Suomen satamissa. Kiertääkseen ahtaajien mielenilmausta apuvoimia lastinkäsittelyyn hankittiin kuitenkin muualta.
 Myös käräjäoikeus  määräsi saarron  lopetettavaksi uhkasakon uhalla.
 AKT vastasi tähän saarron murtoyritykseen satamien sulkemisella ja samalla estämällä Suomen ulkomaankaupan vuorokaudeksi.
 AKT: "Nyt laitetaan työntekijä kyykkyyn!"
 AKT:n puheenjohtajan  Ismo Kokon  mukaan työmarkkinakentällä tilanne on jännittynyt.
 Kokko sanoo, että työntekijät joutuvat kiristyneessä tilanteessa taistelemaan perustuslaillisista oikeuksistaan.
 – Elämme aikoja, jolloin ratkaistaan, onko meillä Suomessa jatkossa järjestäytymis- ja työtaisteluoikeutta.
 Satamien sulkemisessa oli kyse suuremmista asioista kuin pohjoissavolaiseen yhtiöön Keitele Groupiin suunnatuista vastatoimista.
 – Työnantaja on päättänyt irtaantua, ensisijaisesti metsäteollisuudessa, sopimustoiminnasta. Heidän seuraava askeleensa on se, että he koettavat etsiä estettä työntekijän järjestäytymis- ja työtaisteluoikeudelle. Siitä isommasta periaatteesta tässä kaikessa on kyse.
 Puheenjohtaja Kokko kertoo AKT:n hakevan Keitele Groupin saarrosta johtuvan miljoonan euron uhkasakon kumoamista oikeudelta.
 – Turvaamistoimi tarkoittaa käytännössä sitä, ettemme me saisi saartaa Keitele Groupin tavaroita satamiin. Saarto on laillinen työtaistelutoimi. Mielestämme käräjätuomari on tehnyt väärän päätöksen. Haemme sen purkua.
 AKT lopettaa vuorokauden mittaisen työtaistelutoimensa satamissa aamulla kello 6. Mutta AKT:n puheenjohtaja ennustaa keväälle kovia työtaisteluja. Lakkoliivejä puetaan päälle jo ainakin Teollisuusliiton ja Teknologiateollisuuden työnantajien välisessä kiistassa. Aivan uuden vuoden alussa käynnistyy todennäköisesti myös Paperiliiton ja UPM:n välille lakko.
 – Työnantajan asenne on todella kova. Nyt laitetaan suomalaista työntekijää kyykkyyn, Kokko jyrähtää.
 Ismo Kokko valittiin AKT:n puheenjohtajaksi marraskuusa. Kimmo Brandt / Compic
 EK:n mielestä suhteellisuudentaju petti pahasti
 Yhden yrityksen työriidan heijastuminen kaikkiin Suomen satamiin on jälleen kerran osoitus siitä, että työrauhalainsäädäntöä pitää uudistaa, sanoo Elinkeinoelämän keskusliiton (EK) johtaja  Ilkka Oksala .
 Suhteettomat tukilakot eli sellaiset lakot, jotka kohdistuvat täysin ulkopuolisiin, pitäisi hänen mukaansa kieltää.
 Elinkeinoelämän mukaan satamissa olisi tiistaina pitänyt kulkea tavaroita 350 miljoonan euron arvosta.
 – Onhan tämä ihan uskomatonta, että yhtä yritystä koskevan työriidan seurauksena kaikki Suomen satamat laitetaan kiinni ja meidän ulkomaankauppa pysäytetään.
 – Kyllä tässä on AKT:llä suhteellisuudentaju pettänyt ja pahasti.
 Elinkeinoelämä ei vielä ennakoi kevään työehtoneuvotteluihin isoja vaikeuksia.
 – Siihen tulee liittymään kaikenlaisia uhkauksia ja neuvottelutilanteiden kiristymistä, mutta ainakin tässä vaiheessa haluan uskoa, että Suomessa kyetään tekemään ratkaisuja kuten kaksi ja neljäkin vuotta sitten. Ne liittokierrokset sujuivat suhteellisen hyvin.
 Yhtenäisiä ratkaisuja eri aloille on Oksalan mukaan tosin nyt normaalia vaikeampi löytää, koska korona on kohdellut yrityksiä eri tavalla.
 Kiireelliset lastit purettiin
 Satamaoperaattoreiden mielestä kyseessä on laiton työtaistelu, minkä takia vuorokauden mittainen mielenilmaus viedään työtuomioistuimen käsiteltäväksi.
 Satamaoperaattoreiden toimitusjohtajan  Juha Mutrun  mukaan Suomen ulkomaankaupasta 80–90 prosenttia kulkee laivaliikenteessä.
 Työnseisaus pysäytti satamissa sellaisen rahdin, jonka liikutteluun tarvitaan ahtaajia eli esimerkiksi kontit eivät liikkuneet.
 – Kun rekka ajaa laivaan, ei ahtaajia tarvita. Mutta jos vain rekan peräkärry siirretään, on se ahtaaja, joka peräkärryn laivaan ajaa, Mutru selvitti.
 Myös tietyt kiireelliset lastit kuten elävät eläimet, eläinrehu ja lääkkeet kulkivat lakosta huolimatta kuten tapana on ollut aiemminkin.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 29. joulukuuta kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 AKT:n lakko aiheuttaa ongelmia myös Pohjois-Pohjanmaan satamissa, vaikka laivoja ei laitureissa paljon olekaan
 UPM ajaa Kaukaan tehtaiden toimintaa alas – lakko alkaa lauantaina UPM ajaa Kaukaan tehtaiden toimintaa alas – lakko alkaa lauantaina
 UPM ja ammattiliitot eivät löytäneet sopua valtakunnansovittelijan avulla – lakko alkaa 1. tammikuuta

Työehtokiista 550 työntekijän yrityksessä pysäytti satamaliikenteen koko maassa – AKT:n mukaan kyse on periaatteesta


Summary: Myyryläinen sai aivovamman, kun hän kaatui skuutilla syyskuussa. Nyt hän opettelee elämään onnettomuuden seurausten kanssa.

Kasvot ovat muuttuneet rajusti.
 Pari kuukautta sitten  Taavi Myyryläisen , 25, pää oli lommolla ja turvoksissa, koska kallosta puuttui palanen. Nyt puuttuva luu on korvattu proteesilla ja turvotuskin laskee vähitellen.
 Aivovammaa ei enää huomaa, sanovat monet.
 Silti vastaantulijat kääntyvät yhä katsomaan kadulla. Iso arpi juoksee oikealta ohimolta takaraivoon. Se ei koskaan häviä kokonaan.
 – En usko, että minusta tuli parempi ihminen, mutta elämään suhtautuu vähän eri tavoin, kun on käynyt lähellä taivaan portteja, Myyryläinen sanoo.
 Taavi Myyryläisen kallosta poistettiin osa onnettomuuden jälkeen leikkauksessa. Lokakuussa hän vielä odotti proteesia. Jouni Kirvesmies / Yle
 Helposti hermostuvasta tuli rauhallinen
 Mikkeliläinen Myyryläinen sai aivovamman, kun hän  kaatui skuutilla syyskuussa .
 Nyt hän opettelee elämään onnettomuuden seurausten kanssa. Muisti reistailee, kävely ei aina onnistu kunnolla ja oikean käden koordinaatio on heikkoa.
 Oireet livenevät kuntoutuksen avulla ja ajan kanssa, mutta osa on tullut jäädäkseen. Niiden takia ajokorttikin on ainakin toistaiseksi hyllyllä.
 Välillä hän huomaa, että oikea käsi ei toimi samalla tavalla kuin vuosi sitten. Silloin hän ajattelee, ettei se loppupeleissä haittaa.
 – Olen hyväksynyt, että elämä on tätä. Haitat ovat niin pieniä, että niiden kanssa alkaa oppia elämään.
 Proteesi näkyy Taavi Myyryläisen päästä otetussa 3D-kuvassa. Myyryläisestä on mielenkiintoista nähdä pään sisälle. Jouni Kirvesmies
 Fyysisen kuntoituksen lisäksi Myyryläinen sai lähetteen myös psykiatrille, koska vakava onnettomuus vetää mielen alakuloiseksi. Siellä hän on opetellut suhtautumaan siihen, mitä pään sisällä tapahtuu.
 Kavereiden mielestä Myyryläinen muuttui aiempaa rauhallisemmaksi onnettomuuden jälkeen.
 – Ennen hermostuin aika helposti, hän kuvaa itse.
 “Olen tyytyväinen, että proteesia ei näe päälle päin, eikä se ole koholla”, Myyryläinen sanoo. Jouni Kirvesmies
 Vieroitusoireet kiusasivat kovien lääkkeiden jälkeen
 Kovat lihaskivut ja unettomuus piinasivat Myyryläistä parin viikon ajan marraskuussa. Hän oli syönyt kovia kipulääkkeitä onnettomuudesta toipuessaan ja lopetti ne viimeisimmän leikkauksen jälkeen.
 Kuuluuko tämä asiaan, hän mietti ja pirautti Mikkelin keskussairaalan neurologian osastolle.
 Ne ovat vieroitusoireita, hänelle kerrottiin. Avuksi hän sai melatoniinia ja muitakin lääkkeitä vähäksi aikaa.
 – Sairaalan henkilökunta on ollut tosi hyvää sekä Mikkelissä että Kuopiossa. Ei voi kuin kiittää kaikkia, jotka ovat olleet osallisena parantumisessani, Myyryläinen sanoo.
 Hän on sairaslomalla huhtikuuhun asti. Helmikuussa selvitetään, voiko hän ajaa autoa. Silloin, alle puoli vuotta onnettomuuden jälkeen, hän saattaa saada ajokorttinsa takaisin.

Muisti reistaa, käsi ei toimi kuten ennen ja kalloa koristaa valtava arpi: "Haitat ovat pieniä", sanoo skuutilla kaatunut Taavi Myyryläinen


Summary: Kaikkiaan sydän- ja verisuonisairauksiin kuoli yli 18 000 suomalaista vuonna 2020. Usein taustalla ovat huonot elämäntavat. Johannes Takamäki ei voi teoillaan vaikuttaa, sairastuuko hän vai ei.

Johannes Takamäki  sai ensimmäiset sydänoireensa reilu vuosi sitten. Silloin 20-vuotias varusmies luuli näkevänsä unta rytmihäiriöistä, mutta totta se oli.
 – Kun heräsin, totesin, että pumppuun vähän sattuu, mutten kiinnittänyt asiaan sen enempää huomiota. Tajusin, ettei kaikki ole kunnossa vasta siinä vaiheessa, kun jätkät myöhemmin ihmettelivät, miksi nukuin silmät auki, Takamäki kertoo.
 Lahtelainen Takamäki on perinyt isältään geenivirheen, jonka tiedetään olevan harvinaisen sydänsairauden,  ARVC:n  taustalla.
 Pelkän geenimutaation perusteella diagnoosia ei kuitenkaan tehdä, eivätkä kaikki mutaatiota kantavat sairastu. Taudin ensimmäinen oire voi olla äkkikuolema.
 Odottamaton sydämenpysähdys on yleisin kuolinsyy länsimaissa
 Johannes Takamäen tilanne on hyvin harvinainen, mutta sydänperäiset äkkikuolemat eivät niinkään.  Äkillinen ja odottamaton sydämenpysähdys on yleisin yksittäinen kuolinsyy länsimaissa.  Esimerkiksi sepelvaltimotaudin ensioire voi ARVC:n tavoin olla äkkikuolema.
 Sydän- ja verisuonisairaudet tappoivat vuonna 2020 yhteensä yli  18 000 suomalaista , joista työikäisiä oli reilut 1600. Yleisin sairaus kuolemien taustalla oli sepelvaltimotauti, johon menehtyi viime vuonna  8600 ihmistä . Nuorin menehtynyt oli kolmikymppinen.
 Sepelvaltimotautia sairastaa tilastojen mukaan lähes 200 000 suomalaista, joista noin kolmasosa on alle 65-vuotiaita. Kaikki sairastuneet eivät ole mukana tilastoissa.
 Tupakointi, korkea verenpaine, korkea kolesteroli ja ylipaino ovat sepelvaltimotaudin riskitekijöitä. AOP & Silja Viitala / Yle, kuvankäsittely Antro Valo / Yle
 Todellisten potilasmäärien arviointi on hankalaa, kertoo kardiologian ylilääkäri  Tuomas Kerola  Päijät-Sotesta.
 – Sepelvaltimotauti kehittyy pikkuhiljaa. Valtimon seinämiin voi alkaa muodostua kalkkia jo nuorella aikuisiällä ja iän myötä suonet sitten ahtautuvat enemmän. Kyllä se on ihan yleistä, että ensimmäinen oire voi olla sydäninfarkti, ja joissakin tapauksissa jopa äkkikuolema.
 Kerolan mukaan suurimmassa äkkikuoleman vaarassa ovat nimenomaan ne potilaat, joilla ei vielä ole mitään diagnoosia eivätkä siten ole hoidon piirissä. Tämä koskee niin sepelvaltimotautia kuin muitakin sydänsairauksia.
 Siinä mielessä voidaan ajatella, että Takamäellä asiat ovat geenivirheestä huolimatta hyvin. Vaikka hänellä on alttius pahenevaan ja hengenvaaralliseen sydänsairauteen, riski on tiedossa ja siihen voidaan varautua.
 Unelmista ei ole tarvinnut luopua
 Takamäkeä ei ainakaan vielä hoideta vakavien sydänoireiden varalta. Hän on ravannut tutkimuksissa armeijassa koettujen rytmihäiriöiden jälkeen, mutta toistaiseksi diagnoosi ei ole varmistunut.
 – Odottelen aikapommia, hän toteaa nuoren miehen itsevarmuudella.
 Takamäki ei myönnä varsinaisesti pelkäävänsä, mutta asia pyörii mielessä usein.
 – Kyllä tämä rajoittaa jonkin verran elämää, vaikka en mistään unelmistani varsinaisesti olekaan joutunut luopumaan. En ole haaveillut mistään huippu-urheilijan urasta. Mutta sotilaskuljettajakoulutus oli jätettävä kesken, ja se harmittaa, Takamäki sanoo.
 Vakavan sairauden uhka motivoi pitämään terveydestä niin hyvää huolta kuin mahdollista, Johannes Takamäki kertoo. Elina Rantalainen / Yle
 Johannes Takamäki ei voi omilla toimillaan vaikuttaa siihen, sairastuuko hän perimänsä geenivirheen vuoksi vai ei. Äkkikuoleman riskiä hän voi kuitenkin vähentää huolehtimalla siitä, ettei hän rehki liikaa.
 – Käytän sykemittaria, enkä anna sykkeiden nousta liian korkeiksi, kun liikun, hän kertoo.
 Kohtalainen liikunta on kuitenkin tärkeää ja terveet elämäntavat muutenkin.
 – Sairauden uhka toimii pienenä motivaattorina. Isän sydän tuskin olisi kestänyt sairauden kanssa näin pitkään, jos hän ei olisi nuorempana urheillut niin ahkerasti.
 Sepelvaltimotaudin aiheuttamia äkkikuolemia sen sijaan voi torjua samoilla keinoilla kuin monia muitakin kansantauteja: syömällä terveellisesti, liikkumalla sopivasti ja huolehtimalla riittävästä levosta.
 Ylilääkäri Kerolan mukaan riskiä vähentää erityisesti korkean verenpaineen ja kolesterolin hoito.
 – Jos tupakoi, niin se kannattaisi pyrkiä lopettamaan välittömästi. Se on ihan selkeä ja suoraviivainen asia, hän kannustaa.
 Aiheesta voi keskustella keskiviikkoiltaan klo 23:een saakka.

Johannes Takamäen sydäntä uhkaa suvussa kulkeva geenivirhe – yli 1 600 työikäistä suomalaista kuoli viime vuonna sydän- ja verisuonisairauksiin


Summary: UPM haluaa solmia työehtosopimukset liiketoiminnoittain, mikä ei sovi Paperiliitolle. UPM:n tehtailla alkaa lauantaiaamuna työnseisaus.

Työehtosopimusneuvottelujen jumiutuminen turhauttaa metsäyhtiö UPM:n työntekijöitä Kaakkois-Suomessa.
 Paperiliittoon kuuluvat työntekijät pelkäävät saavansa heikommat työehdot kuin muiden metsäyhtiöiden työntekijät, jos työnantaja saa tavoitteensa läpi.
 Yhtiön tehtaita  ajetaan parhaillaan alas , sillä tehtailla alkaa lauantaiaamuna Paperiliiton, Sähköliiton ja Ammattiliitto Pron työnseisaus. Kaakkois-Suomessa eli Lappeenrannan Kaukaan ja Kouvolan Kymin tehtailla lakko koskee arviolta noin tuhatta työntekijää.
 – Eihän tätä lakkoa kukaan toivo. Sopimusta on haluttu ja halutaan edelleen, Paperiliiton Kaukaan pääluottamusmies  Kari Rikkilä  summaa työntekijöiden tuntoja.
 UPM Kaukaan pääluottamusmiehen Kari Rikkilän mukaan työntekijät haluavat UPM:lle samanlaisen sopimuksen kuin muillekin alan yhtiöille. Kari Saastamoinen / Yle
 Sopimuksen syntymistä odottaa myös Kaukaan tehdasintegraatin ja sellutehtaan johtaja  Vesa Volmari .
 – Onhan se ikävää, että tämä kärjistyy tällä tavalla. Nyt ei auta kuin hakea ratkaisua ja toivoa mahdollisimman nopeaa lopputulemaa, että päästään taas takaisin töihin, Volmari sanoo.
 Työehtokiistaan on etsitty sopua valtakunnansovittelijan johdolla. Kaukaan tehtaanjohtajan Vesa Volmarin mukaan työehtokiista ei ole näkynyt arkisessa työssä. Silva Nieminen / Yle
 Uudenlaiset neuvottelut
 UPM:n ja muiden metsäyhtiöiden työehtosopimuksista on tänä vuonna neuvoteltu uudenlaisessa tilanteessa.
 Työnantajajärjestö  Metsäteollisuus irtautui  reilu vuosi sitten liittokohtaisista neuvotteluista, ja työehtoja sorvataan nyt ensimmäistä kertaa yritysten ja henkilöstön välillä.
 Kolmesta suuresta metsäyhtiöstä Stora Enso ja Metsä Group ovat jo päässeet Paperiliiton kanssa sopimukseen tulevista työehdoista.
 UPM:n ja Paperiliiton välillä neuvottelut sen sijaan sakkaavat, eikä kiistaan löytynyt viime viikolla sopua valtakunnansovittelijan johdolla. Osapuolet  ovat kertoneet , että kiistaa on etenkin sopimusten määrästä.
 UPM haluaisi solmia  viisi liiketoimintakohtaista sopimusta , sillä paperin kasvun varaan rakennettu sopimusmalli ei sen mukaan palvele monialaista yritystä. Paperiliitto taas haluaisi yhden sopimuksen samaan tapaan kuin se on tehnyt muidenkin yritysten kanssa.
 Lue myös:   UPM:n vaneritehtaille ja sahoille syntyi sopu työehdoista, Teollisuusliitto muutti kantaansa – UPM-pomo: Tässä on tehty historiaa
 "Testipallo"
 Työmarkkinoita seuraava Tampereen yliopiston sosiologian professori  Harri Melin  katsoo, että UPM:n ajamissa liiketoimintakohtaisissa sopimuksissa on kyse eräänlaisesta kokeilusta.
 – Tässä kohtaa itse tulkitsen niin, että UPM:n pyrkimys toimialakohtaiseen sopimiseen on yhdenlainen testipallo. Siinä koetellaan sitä, millä tavalla tällainen radikaali työmarkkinakäytäntöjen uudistaminen tai muuttaminen Suomessa mahdollisesti toimii, Melin sanoo.
 Lue myös:   Metsäteollisuuden rykäisy irti työehtosopimuksista on historiallinen käänne ja Amerikan mallia, sanovat tutkijat: "Väitän, että tätä on valmisteltu pitkään"
 Hänen mukaansa UPM toimii työnantajanäkökulmasta katsottuna eräänlaisena tienraivaajana: yhtiö tutkii tulevaisuutta silmällä pitäen, millaisiin sopimuksiin liiketoimintakohtaisten sopimusten hakemisella voi päästä.
 – Ammattiyhdistysliikkeen kanta on ymmärrettävästi kielteinen, koska ay-liikkeen voima tulee kollektiivisuudesta ja siitä, että ollaan valtakunnallisesti yhtä, Melin sanoo.
 Paperiliitto on huolissaan siitä, että UPM:n liiketoimintakohtaiset sopimukset leviäisivät myös muille aloille. Kuva on Lappeenrannan Kaukaalta. Kari Saastamoinen / Yle
 Vaikutuksia muualle
 UPM:n ja Paperiliiton neuvotteluja seurataan työmarkkinakentällä tarkkaan. Jos UPM ja Paperiliitto päätyvät liiketoimintakohtaisiin sopimuksiin, Melin uskoo muidenkin työnantajien hakevan vastaavanlaisia sopimuksia.
 Toisaalta hän arvelee, ettei Paperiliitto taivu kovinkaan helposti sopimuksiin, jotka poikkeavat Stora Enson ja Metsä Groupin kanssa tehdyistä. Neuvottelujen lopputulosta voidaankin tässä vaiheessa vain spekuloida.
 – Pitäisi olla kärpäsenä katossa, kun neuvottelijat taittavat peistä.
 Keskustelu on auki 29.12. klo 23.00 asti.
 Lue lisää:
 Paperiliitto uhkaa metsäyhtiö UPM:ää lakolla, tehtaat pysähtyisivät vuodenvaihteessa
 Kovia väitteitä paperiteollisuudesta: Pääluottamusmiehen mukaan UPM uhkaa sulkea paperikoneita pysyvästi, jos lakko alkaa
 UPM ja ammattiliitot eivät löytäneet sopua valtakunnansovittelijan avulla – lakko alkaa 1. tammikuuta
 UPM:n ja Paperiliiton vääntö jatkuu – biojalostamon alasajoon valmistautuminen siirsi neuvotteluja perjantaille

UPM:n tehtaat valmistautuvat lauantaina alkavaan lakkoon  –
professori arvioi, että UPM kokeilee uudenlaisen neuvottelutavan rajoja


Summary: Laatikosta löytyi muun muassa kolikoita, kirjoja, asiakirjoja ja ammuksia. Tutkijat ovat pitkään etsineet kätköä, josta sisällissodan aikaiset sanomalehdet kertoivat.

Tutkijat ovat tänään avanneet Virginian osavaltiosta eilen löytyneen "aikakapselin" ja alkaneet tutkia sen sisältöä.
 Kyseessä on mitä ilmeisimmin vuonna 1887 etelävaltioiden kenraalin  Robert E. Leen  patsaan jalustaan kätketty laatikko, johon aikalaiset ovat laittaneet erilaisia esineitä tulevia sukupolvia varten.
 Tutkijat löysivät 18 kiloa painavan laatikon sisältä muun muassa kolikoita, kirjoja, asiakirjoja ja ammuksia 1800-luvulta.
 Yhteensä niitä oli noin 60 kappaletta. Joukossa oli muun muassa Harper's Weekly -lehden numerossa vuonna 1865 ilmestynyt kuva presidentti  Abraham Lincolnin  haudasta.
 Kuvassa ei kuitenkaan näkynyt itse Lincolnin ruumista, kuten tutkijat olivat odottaneet aikalaislähteisiin vedoten.
 Kun Leen patsas poistettiin Black Lives Matter -liikkeen jälkimainingeissa, läpivalaisu osoitti sen jalustassa sijaitsevan laatikon.
 Laatikkoa on etsitty siitä saakka. Kaksi viikkoa sitten jalustasta löytyi myös toinen laatikko, mutta tutkimukset osoittivat että se oli sijoitettu sinne myöhemmin.
 Lue lisää:
 Etelävaltioiden kenraalin Robert E. Leen patsas poistettiin Charlottesvillessä – rasistisina pidetyt patsaat ovat USA:ssa jatkuva kiistan aihe
 Rasismikohussa ryvettynyt Virginian kuvernööri poistaa kiistellyn kenraalin 18-metrisen patsaan: "Se oli väärin silloin ja se on väärin nyt"

Etelävaltioiden kenraalin Robert E. Leen patsaan jalustasta löydettiin 1800-luvulla kätketty "aikakapseli"


Summary: Timo Eränkö oli kuollessaan 69-vuotias.

Lapinlahden linnut -yhtyeen perustaja  Timo Eränkö  on kuollut 69-vuotiaana, kertoo  Ilta-Sanomat .
 Erängön kuoleman on vahvistanut Ilta-Sanomille hänen pitkäaikainen ystävänsä ja Lapinlahden lintuihin kuulunut  Tapio Liinoja .
 Eränkö perusti huumorimuusikkia soittaneen Lapinlahden linnut -yhtyeen vuonna 1983. Yhtye lopetti toimintansa vuonna 2013.
 Musiikin ja sanoittamistyön ohella Eränkö tunnettiin näyttelijänä. Lapinlahden lintujen televisiosketsien lisäksi Eränkö näytteli uransa aikana useissa elokuvissa ja televisiosarjoissa.
 Lapinlahden lintujen suosituimpia sketsejä voi katsoa Ylen  Elävästä arkistosta .

IS: Lapinlahden linnut -yhtyeen perustajajäsen Timo Eränkö on kuollut


Summary: Kolmatta rokotetta on THL:n mukaan haettu vilkkaasti. Hieman vajaa viidennes suomalaisista on ottanut kolme rokoteannosta. Yle kokeili, miten nopeasti koronarokotusjono eteni Lahdessa.

Lyhentynyt rokotusväli ja nopeasti leviävä omikron ovat saaneet ihmiset hakemaan tehosterokotteita niin pian kuin mahdollista. Hyvällä tuurilla rokotuksen voi saada vain kävelemällä sisään rokotuspaikalle, mutta useimmiten walk in -rokotuspaikoilla on jonoa.
 Yle kokeili, miten nopeasti koronarokotusjono etenee Lahden Trion walk in -rokotuspisteellä tiistaina 28. joulukuuta. Rokotuspiste oli avoinna kello 15–19. Jo pisteen avauduttua jonossa oli noin 150 henkilöä. Katso videolta, miten aika vierähti.
 Rokottajista on pulaa kaikkialla – Helsinki sallii koronarokotusten jakamisen yksityisillä työterveysasemilla
 THL:n mukaan etenkin kolmatta rokotusta on otettu vilkkaasti. Keskiviikkoon 29. joulukuuta mennessä kolme rokotusannosta on saanut 19,1 prosenttia viisi vuotta täyttäneistä kansalaisista. Viikon takaiseen verrattuna komannen annoksen kattavuus on kasvanut 3,5 prosenttiyksiköllä.
 Päijät-Häme on hieman valtakunnallisesta tahdista jäljessä, siksi Päijät-Sote lisää tuntuvasti walk in -rokotuspisteitä. Päijät-Sote on palkannut kymmeniä hoitajia lisää rokottamaan. Tammikuussa Nastolassa ja Lahden lähikunnissa Orimattilassa ja Hollolassa walk in -rokotuspisteet ovat auki aamusta iltaaan.
 – Olemme hajauttaneet rokotuspisteitä, ettei jonoja kertyisi. Jonotusajat ovat olleet paikoin pitkiä. Puolessa tunnissa pitäisi rokotus saada, sanoo toimialajohtaja  Kimmo Kuosmanen  Päijät-Sotesta.
 Päijät-Hämeen tilannetta alkaa helpottaa tammikuussa myös se, että työterveys alkaa hoitaa rokotuksia. Voimakkaasti immuunipuutteisille yli 12-vuotiaille suositellaan jo neljättä rokoteannosta. Tehosteannoksen voi ottaa, kun kolmannesta annoksesta on kulunut 3–4 kuukautta.
 Voit keskustella aiheesta perjantai-iltaan klo 23:een saakka.

Kolmatta rokotusta voi joutua odottamaan yli tunnin: Ylen toimittaja ja kuvaaja astuivat Lahdessa rokotusjonoon, jossa pinnat kiristyivät


Summary: Maavoimien uusi komentaja, kenraaliluutnantti Pasi Välimäki sanoo, että Euroopan epävakaata turvallisuustilannetta seurataan myös maavoimissa tarkasti. Välimäki sai maavoimat komentoonsa tänään paraatikatselmuksessa Mikkelissä.

Maavoimien uusi komentaja  Pasi Välimäki  pitää Euroopan epävakaata tilannetta "sotilaallisesta näkökulmasta vakavana".
 Välimäki kuitenkin korostaa, ettei Suomeen kohdistu tällä hetkellä sotilaallista uhkaa.
 Suurvaltojen väliset jännitteet ovat kasvaneet erityisesti Ukrainan kiristyneen tilanteen vuoksi.
 Puolustusvoimat seuraa tilannetta tehostetusti ja laatii arvioita eri skenaarioista.
 – Varaudumme valmiuden kohottamisen tai valmiuden säätelyn toimenpiteisiin maalla, merellä sekä ilmassa.
 Puolustusvoimat ei Välimäen mukaan lähtökohtaisesti kommentoi julkisuudessa, mitä nämä toimenpiteet ovat.
 – Niitä tehdään, jos tarvetta siihen ilmenee. Meillä on erittäin hyvä tilannekuva ja johtamisketju. Päätöksentekoketju on toimiva sekä eheä. Kansalaiset voivat luottaa tässäkin Puolustusvoimiin.
 Maavoimat hyvässä kunnossa
 Välimäen edeltäjä, reserviin siirtyvä  Petri Hulkko  arvioi, että maavoimat on  paremmassa kunnossa kuin kertaakaan rauhan aikana.
 Välimäki on samaa mieltä. Hänestä maavoimat kykenee vastaamaan nykypäivän muuttuviin tilanteisiin.
 Maavoimat koostuu lähes 200 000 reserviläisestä, 20 000 varusmiehestä ja 4 000 palkatusta työntekijästä.
 – (Suorituskyky) on hyvä ja se on mitoitettu meille oikein, Välimäki toteaa.
 Nykypäivän konfliktit "monimuotoisia"
 Välimäestä nykypäivän konflikteja ei voi kuvata samalla tapaa kuin aikoinaan.
 – Ei voida todeta, että sota tulee ja alkaa nyt. Että julistetaan se alkaneeksi, sitten se tapahtuu ja on ohi.
 Sen sijaan Suomen tulisi varautua siihen, että valtakunnan eri osissa tapahtuu erilaisia asioita.
 Välimäki kuvaa nykypäivän konflikteja ja niihin liittyviä haasteita "monimuotoisiksi". Esimerkkinä hän mainitsee koronapandemian.
 – Kaikkiin näihin (asioihin) meidän on (pystyttävä) vastaamaan yhdessä. Siksi ajatus kokonaisvaltaisesta aluepuolustuksesta on varsin toimiva. Ajatus siitä, että ratkotaan ongelmia paikallisesti.
 – Pitkän ajan kehittämissuunnitelmamme vastaavat juuri tämän tyyppiseen kokonaisuuteen.
 "Ei intin hommat niin vakavia ole"
 Liikuntaa, lukemista ja ruoanlaittoa harrastava Välimäki kuvailee itseään käytännönläheiseksi sekä suoraviivaiseksi henkilöksi. Tulevaa tehtäväänsä hän odottaa innolla.
 – Maavoimien henkilöstö on ammattitaitoista, motivoitunutta ja tunnetaan taitavana väkenä. Odotan kovasti yhdessä tekemistä ja sitä, että joukkojen kanssa pidetään pirteä ja hyvä ilme.
 – Ei nämä intin hommat niin vakavia ole, että aina pitäisi olla naama mutrulla.
 Lue myös:
 "Kollegat ympäri maailmaa kehuvat" – Maavoimien komentaja jää eläkkeelle ja ylistää joukkojen suorituskykyä parhaaksi sitten toisen maailmansodan

Puolustusvoimien uusi komentaja Pasi Välimäki Euroopan epävakaasta turvallisuustilanteesta: "Sotilaallisesta näkökulmasta tilanne on vakava"


Summary: Valtakunnansovittelijalla on vielä mahdollisuus viheltää maan taloutta kolhiva peli poikki ja kutsua osapuolet neuvotteluun.

Työntekijöitä edustava Teollisuusliitto uhkaa aloittaa lakon teknologiateollisuudessa. Lakonuhka koskee lähes 300:aa toimipaikkaa teknologiateollisuudessa ja malmikaivosten sopimusaloilla.
 Tämä on päivittyvä uutisjuttu, johon lisätään tietoa.
 Toimipaikkakohtaiset lakot sekä koko toimialoja koskevat ylityökiellot olisivat voimassa 14.–23. tammikuuta välisellä ajalla.
 Työtaistelu pysäyttäisi merkittävän osan Suomen teknologiateollisuudesta. Lakko uhkaa kolhia vakavasti myös koko Suomen taloutta.
 Odotettavissa on, että valtakunnansovittelija kutsuu osapuolet sovitteluun, mihin niiden on pakko osallistua. Lain mukaan valtakunnansovittelija voi esittää työ- ja elinkeinoministeriölle työnseisauksen siirtämistä kahdella viikolla, jos se kohdistuu yhteiskunnan elintärkeisiin toimintoihin tai vahingoittaa huomattavasti yleistä etua.
 Teollisuusliiton ja Teknologiateollisuuden työnantajien väliset työehtosopimusneuvottelut kariutuivat tuloksettomina 27. joulukuuta. Osapuolten välille jäi railo palkkaratkaisuun liittyvistä erimielisyyksistä.
 Teknologiateollisuus lopetti aiemmin valtakunnallisen työehtosopimustoiminnan. Samalla perustettiin uusi Teknologiateollisuuden työnantajat ry niitä yrityksiä varten, jotka haluavat neuvotella valtakunnallisen työehtosopimuksen sen sijaan, että ne lähtisivät neuvottelemaan yrityskohtaisesta sopimuksesta.
 Teknologiateollisuuden työnantajiin on järjestäytynyt 975 teknologiayritystä, mikä on 60 prosenttia Teknologiateollisuus ry:n jäsenistä. Jäsenyritysten palveluksessa on noin 158 000 työntekijää ja toimihenkilöä.
 Myllerrys neuvottelujärjestelmässä on  viilentänyt työmarkkinoiden ilmapiiriä .
 Eilen Teollisuusliitto ja ammattiliitto Pro antoivat lakkovaroituksen Keitele Groupiin ja kolmeen muuhun mekaanisen metsäteollisuuden yritykseen. Ammattiliittojen perustelu työtaisteluun on se, etteivät yritykset ole halunneet neuvotella niiden kanssa työehtosopimuksista.
 Myös metsäteollisuudessa neuvotellaan yrityskohtaisista sopimuksista, koska Metsäteollisuus ry ei enää tee valtakunnallisia sopimuksia.
 Voit keskustella aiheesta 31.12. kello 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Teollisuusliiton ja Teknologiateollisuuden tes-neuvottelut kariutuivat kiistaan palkoista – Teollisuusliiton Aalto: Moni sovittelee jo lakkoliivejä
 Työmarkkinoiden ilmapiiri tulehtui sanasodaksi – palkansaajapuoli pelkää jäävänsä oven ulkopuolelle työehtoneuvotteluissa

Teollisuusliitto uhkaa pysäyttää 300 teknologiateollisuuden yritystä – lakko ravistelisi koko Suomen taloutta


Summary: Lakkouhka tuntuu myös kaukolämmön tuotannossa Jämsässä, sillä paikallinen yhtiö tekee sitä yhdessä UPM:n kanssa. Lämpöä kuitenkin riittää lakonkin aikana, lupaa toimitusjohtaja.

UPM:n Jämsänkosken tehtaan ylösajo voi kestää kuukausia, jos Paperiliiton lakko pitkittyy. Asiasta kertoo tehtaanjohtaja  Kari Isokääntä .
 – Ensimmäistä kertaa tehtaan historiassa se voi jäätyä, kun ei ole lämpöä. Silloin voi tulla laiterikkoja, jotka viivästyttävät konelinjojen käynnistystä, hän kertoo.
 Koneiden ylösajo hidastuu myös, jos jäteveden käsittelyn bakteerikanta ehtii kuolla.
 Paperiliitto uhkaa metsäyhtiö UPM:ää työtaistelutoimilla , koska yhtiö aikoo lopettaa aiemman työehtosopimuksen noudattamisen vuodenvaihteessa ja soveltaa siitä lähtien itse määrittämiään työehtoja. Paperiliitto haluaa tehdä yhtiön kanssa yrityskohtaisen työehtosopimuksen.
 Liitto kertoi keskiviikkona antaneensa UPM:lle vielä  esityksen uudesta työehtosopimuksesta . Mikäli UPM ei hyväksy Paperiliiton esitystä, lakko alkaisi lauantaina 1. tammikuuta ja päättyisi 22. tammikuuta.
 Valmistautumista koko joulukuu
 Lakko tuntuisi Jämsässä UPM:n tehdasta laajemmin. Yhtiö nimittäin tuottaa kaukolämpöä yhdessä Jämsän Aluelämmön kanssa ja toimii yhteistyössä naapurin entsyymitehtaan kanssa. UPM:n tehtaalla esimerkiksi käsitellään entsyymitehtaan jätevedet.
 – Tämä on erittäin valitettava tilanne, tehtaanjohtaja Isokääntä sanoo.
 Jämsän Aluelämpö on valmistautunut lakon vaikutuksiin koko joulukuun ajan. Se on varmistanut logistiikkaketjuja sekä kokeillut ja laittanut laitteita kuntoon.
 "Jos lämmöstä tulisi pulaa, priorisoisimme eli pitäisimme tärkeät kohteet varmasti lämpiminä", sanoo Jämsän Aluelämmön toimitusjohtaja Hannu Soikkeli. Timo Hytönen
 UPM:n työntekijöitä ei saada lakon aikana edes suojatöihin, sillä Paperiliitto ei ole asettanut ilmoituksessaan lakkorajoja. Nyt  UPM vaatii Helsingin käräjäoikeutta määräämään lakkorajat , joilla yhteiskunnan kannalta kriittiset toiminnot yhtiön tehtailla rajataan mahdollisen lakon ulkopuolelle.
 Poikkeuksellisen laajan työtaistelun ja keliolosuhteiden takia Jämsän Aluelämpö on vetänyt kattiloille ylimääräisen varavoimalinjan.
 Yhtiö laittaa varavoimat käyntiin, jos lakko toteutuu. Se on etukäteen ajanut varavoimasäiliöihin polttoainetta ja testannut kattiloita.
 Jos lämpö loppuisi, pitäisi priorisoida
 Lakko osuu keskelle kylmintä talvea eli lämmöntuotannon kovinta kysyntää.
 – Kyllä lämpö varmasti riittää. Meillä on niin paljon varavoimakapasiteettia ja olemme varautuneet lisäkapasiteetilla, että lämmön ei pitäisi loppua missään olosuhteissa, Jämsän Aluelämmön toimitusjohtaja  Hannu Soikkeli  sanoo.
 Lämmön ei hänen mukaansa pitäisi loppua kesken, vaikka lakko jatkuisi pitkälle kevättalveen.
 – Jos lämmöstä tulisi pulaa, priorisoisimme eli pitäisimme tärkeät kohteet varmasti lämpiminä.
 Tärkeitä kohteita ovat muun muassa sairaalat, vanhainkodit ja palvelutalot. Esimerkiksi koulujen ja teollisuustilojen lämpöä saatettaisiin Soikkelin mukaan vähentää.
 Lue lisää:
 Paperiliitto antoi UPM:lle sovintoesityksen uudesta työehtosopimuksesta

Jämsänkosken tehdas voi jopa jäätyä, jos Paperiliiton lakko pitkittyy – silloin sen käynnistys veisi kuukausia


Summary: Altistuminen tapahtui oikeusministeriön mukaan todennäköisesti joulunpyhinä yksityistilaisuudessa Pietarsaaressa.

Oikeusministeri  Anna-Maja Henriksson  (r.) on saanut tänään positiivisen tuloksen koronatestistä, kertoo oikeusministeriö tiedotteessaan.
 Ministeriön mukaan altistuminen tapahtui joulunpyhinä todennäköisesti yksityistilaisuudessa hänen kotikunnassaan Pietarsaaressa.
 Ministeri Henrikssonilla ei ole ollut ministeritehtävään liittyviä kontakteja altistumisensa jälkeen.

Ministeri Henrikssonilla koronavirustartunta


Summary: Useat länsimaat ovat kritisoineet toimittajien pidätyksiä ja median tukahduttamista. Kiina tyrmää kritiikin perusteettomana.

Hongkongissa kahta keskiviikkona pidätettyä toimittajaa vastaan on nostettu syytteet valtion vastaisesta toiminnasta. Hongkongin poliisin mukaan heitä syytetään salaliitosta kapinallisten sisältöjen julkaisemiseksi.
 Syytteet saivat päätoimittaja  Patrick Lam  sekä entinen päätoimittaja  Chung Pui-kuen .
 Poliisi pidätti seitsemän demokratiamielisen Stand Newsin nykyistä ja entistä työntekijää toimitukseen tehdyn  näyttävän ratsian  jälkeen. Yli 200 poliisia ratsasi Stand News -verkkojulkaisun toimituksen ja takavarikoi puhelimia, tietokoneita, asiakirjoja sekä rahaa. Julkaisun varat myös jäädytettiin.
 Poliisin mukaan julkaisu yllytti vihaan Hongkongin hallintoa kohtaan uutisartikkeleillaan ja blogikirjoituksillaan heinäkuun 2020 ja marraskuun 2021 välillä. Julkaisu kertoi poliisin mukaan valheellisesti Hongkongin demokratiamielenosoittajien olleen väkivallan kohteena sekä kadonneen.
 Ratsian ja pidätysten jälkeen Stand News ilmoitti lopettavansa toimintansa. Sen mukaan päätoimittaja Lam on irtisanoutunut ja kaikki muut työntekijät on irtisanottu.
 Lue lisää:   Hongkongin erityisasema Kiinan kyljessä saattaa pian olla historiaa – listasimme tärkeimmät tapahtumat Hongkongin vaikeasta vuodesta  (1.7.)
 Kiina tyrmää länsimaiden kritiikin
 EU, Yhdysvallat ja Kanada ovat arvostelleet pidätyksiä, mutta Kiina tyrmää kritiikin perusteettomana. Kiinan mukaan median vapauden varjolla on esitetty valheellisia tietoja Hongkongin lainvalvonnasta.
 – Journalismi ei ole kapinan lietsomista, Yhdysvaltain ulkoministeri  Antony Blinken  sanoi keskiviikkona.
 Hongkongin aluejohtaja  Carrie Lam  sanoi torstaina olevansa samaa mieltä Blinkenin kanssa mutta lisäsi, että kapinallisia toimia ei voida hyväksyä uutisraportoinnin varjolla. Myös Kiinan hallinnon Hongkongin-toimisto sanoi pidätysten olevan oikeutettuja ja Stand Newsin yllyttäneen separatismiin.
 Hongkongin median tukahduttaminen on voimistunut sen jälkeen, kun Kiina ajoi viime vuonna suurten mielenosoitusten jälkeen Hongkongiin läpi ankaran kansallisen turvallisuuden lain. Hongkong on Kiinan erityishallintoalue.
 Turvallisuuslain nojalla toisinajattelu ja Kiinan kritisointi on suureksi osaksi kriminalisoitu, ja sen myötä on pidätetty kymmeniä aktivisteja, entisiä poliitikkoja ja toimittajia.
 Stand News on toinen hongkongilainen mediayhtiö, joka on viranomaisten kohteena turvallisuuslain perusteella. Kesäkuussa demokratiamielinen sanomalehti  Apple Daily  joutui lopettamaan toimintansa, kun sen varat jäädytettiin.
 Lue lisää:
 Hongkongissa jälleen ratsia lehden toimitukseen – perusteena "kapinalliset" kirjoitukset
 Hongkongissa ihmiset jonottivat satojen metrien letkoissa demokratiamielisen sanomalehden viimeistä painettua numeroa – Kiinan ote alueesta kiristyy
 Hongkongissa yliopistot poistivat lisää demokratiaan viittaavia taideteoksia kampuksiltaan
 Hongkongissa käydään sunnuntaina ensimmäiset vaalit uudistusten jälkeen – oppositiopoliitikko: "Parlamentista tulee Pekingin kumileimasin"

Hongkongissa pidätettyjä päätoimittajia syytetään "salaliitosta julkaista kapinallista sisältöä"


Summary: Tutun ruumis lepää katedraalissa hautajaisiin saakka. Sitä ennen eteläafrikkalaiset voivat käydä jättämässä arkkipiispalle jäähyväiset.

Apartheidin vastustajana tunnetun arkkipiispa  Desmond Tutun  ruumis on kuljetettu Kapkaupungissa sijaitsevaan historialliseen katedraaliin. Sunnuntaina kuolleen Tutun ruumis lepää katedraalissa kaksi päivää, joiden aikana eteläafrikkalaiset voivat käydä jättämässä jäähyväiset hänelle.
 Jäähyväisille varattu aika pidennettiin kahteen päivään tungoksen välttämiseksi, kertoo pastori  Gilmore Fry . Sadat ihmiset ovat sunnuntaista asti kerääntyneet katedraalille tuomaan kukkia ja kirjoittamaan surunvalittelukirjaan. Tutu toimi katedraalissa arkkipiispana 1986–1996.
 Katedraali on soittanut päivittäin kirkon kelloja 10 minuutin ajan puoliltapäivin maanantaista lähtien. Etelä-Afrikassa liput ovat liehuneet puolitangossa, ja ympäri maata järjestetään seremonioita hautajaisiin saakka.
 Tutu toivoi yksinkertaisia hautajaisia
 Tutu kuoli tapaninpäivänä 90-vuotiaana pitkän sairauden jälkeen. Hänen hautajaisensa on määrä järjestää Pyhän Yrjön katedraalissa uudenvuodenpäivänä. Yksityisen tuhkauksen jälkeen Tutun tuhkat haudataan katedraaliin.
 Hautajaiset ovat Tutun toiveesta yksinkertaiset. Hänen säätiönsä mukaan hän ei halunnut ylenpalttista tuhlaamista ja jopa toivoi, että arkku olisi halvin mahdollinen. Hautajaispäivänä katedraalissa on esillä vain neilikkakimppu hänen perheeltään.
 Koronaviruksesta johtuvien rajoitusten vuoksi hautajaisiin osallistuu sata ihmistä.
 Tutu oli entinen Etelä-Afrikan anglikaanisen kirkon arkkipiispa ja rauhannobelisti. Hän sai Nobelin rauhanpalkinnon apartheidin vastaisesta työstään vuonna 1984. Apartheid-hallinnon kaaduttua hän toimi apartheid-ajan rikoksia tutkineen totuuskomission johdossa.
 Apartheidia vastustanutta ikonia on muistettu niin kotimaassa kuin kansainvälisesti. Häntä on luonnehdittu maansa moraaliseksi kompassiksi.
 Lue lisää:
 Desmond Tutu vieraili Suomessa 40 vuotta sitten – "Kirkko ei ole väkivallan vaan vapauden puolella", Tutu sanoi Ylelle, kun apartheid oli vielä voimissaan
 Suomalainen rauhantyöntekijä Riikka Marjamäki tapasi Desmond Tutun 12 vuotta sitten: "Hän nauroi paljon ja oli poikkeuslaatuinen ihminen"
 Ihmisoikeustaistelija ja rauhannobelisti Desmond Tutu on kuollut
 Rauhannobelisti Desmond Tutun poismeno koskettaa – Etelä-Afrikan presidentin mukaan Tutulle ei ollut vertaisia

Apartheidin vastustustuksen ikonille Desmond Tutulle jätetään jäähyväisiä Kapkaupungissa


Summary: Helsingin pörssi sulkeutuu torstaina viimeistä kertaa vuonna 2021. Nousujohteiseen vuoteen on mahtunut useita ennätyksiä.

Tänään päättyvä pörssivuosi on ollut monin tavoin poikkeuksellinen.
 Ensimmäisestä koronakeväästä alkanut pörssiralli on jatkunut kovempana kuin vuosiin. Pörssin kokonaiskehitystä kuvaava yleisindeksikin nousi jo yli 20 vuoden ennätyslukemiin, vaikka nousu katkesikin syksyllä.
 Samalla sijoittamisesta on tullut entistä enemmän kaiken kansan huvia. Tällä hetkellä pörssiin ryntää entistä enemmän naisia ja nuoria.
 Yle kokosi vuoden lopuksi pörssin uudet ilmiöt.
 1. Ensimmäiset "siat säkissä" pörssiin
 Helsingin pörssiin listautuivat tänä vuonna historian ensimmäiset spac-yhtiöt.
 Yhdysvalloista rantatuneessa mallissa spac-yritys kerää ensin pörssilistautumisella rahaa sijoittajilta ja etsii sitten ostettavakseen toisen yhtiön, jonka se vie pörssiin. Listautuessaan spac-yhtiöllä ei siis ole vielä lainkaan liiketoimintaa, vaan sen ainoana tarkoituksena on ostaa ja listata pörssiin toinen yhtiö.
 Spac-yhtiöön sijoittavan näkökulmasta kyse on kuin siasta säkissä. Sijoittaja kun ei tiedä välttämättä edes toimialaa, jolla spac-yhtiö tulee yritysoston kautta toimimaan.
 Tuorein tapaus on lokakuulta, jolloin listautui pääomasijoittaja Lifeline Venturesin perustama Lifeline Spac I -yhtiö.
 Lue lisää: Analyysi: Supercell-sijoittajien uusi yhtiö suuntaa pörssiin – tarjolla on piensijoittajille jo toinen suomalainen “sika säkissä” -osake
 Kesäkuussa pörssiin listautui  Alexander  ja  Albert Ehrnroothin  perheyhtiö Viralan perustama spac-yhtiö Virala Acquisition Company (VAC). Syyskuussa  Ehrnroothien spac-yhtiö kertoi ostavansa  sisäilmajärjestelmiä valmistavan Purmo Groupin.
 Redditin "meemisijoittajat" saivat joukkovoimalla monet osakekurssit jyrkkään kasvuun. Tapauksesta syntyi lopulta kiistaa Wall Streetin suurten finanssitalojen ja piensijoittajien välillä, mikä johti mielenosoituksiin raharikkaita vastaan. AOP
 2. Meemisijoittajat saivat Nokian kurssin nousuun ja toivat riskirahastoille miljarditappiot
 Alkuvuonna Yhdysvaltain pörsseissä tapahtui kummia.
 Keskustelualusta Redditin sijoittajapalstan Wallstreetbetsin "meemisijoittajat" ryhtyivät ostamaan joukkovoimalla useiden, pääosin heikosti menestyvien firmojen osakkeita. Lähes konkurssikypsän Gamestopin osakekurssi esimerkiksi viisinkertaistui hetkessä.
 Lue lisää Wallstreetbetsistä: Analyysi: Nokiaa ja osakemarkkinoita ravistelleen ilmiön taustalla on nettiväen erikoinen kosto rikkaille
 Wallstreetbets-yhteisön kapinasijoittajien armeija osti etenkin  lyhyeksi myytyjä , heikkoina pidettyjä osakkeita, mutta ostoslistalle päätyi myös Nokia.
 Reddit-sijoittajien ostorumba näkyi voimakkaimmin New Yorkin pörssissä, mutta vaikutus ylsi myös Suomeen. Helsingin pörssissä Nokian kurssi ampaisi hetkessä noin 30 prosentin nousuun.
 Melko pian Nokian kurssi palasi suunnilleen ennalleen. Sitä ennen moni kuitenkin käytti meemisijoittajien pilailusta käynnistynyttä arvonnousua hyväkseen, ja  myi koholla olevaa Nokian osaketta .
 Meemisijoittajien seikkailut osoittivat, että verkkoyhteisön sekoilu voi saada pörssikurssit heilumaan. Seuraukset voivat olla suuria, minkä saivat tuta reddit-sijoittajien haalimia osakkeita lyhyeksi myyneet riskirahastot.  Niille pörssisirkuksesta koitui miljarditappiot .
 Kuuntele Yle puheen Pörssipäivän jakso: Tapaus WallStreetBets ja sen seuraukset
 3. Uusia sijoittajia ryntää pörssiin ennätysmäärin
 Viime vuosikymmennellä suomalaisista runsaat 800 000 omisti pörssiosakkeita, eikä luku juuri muuttunut vuosien saatossa.
 Käänne tapahtui vuonna 2020, jolloin osakesijoittajien määrä ampaisi nousuun. Sama jatkui nyt päättyvänä vuotena.
 Marraskuun lopussa jo noin 930 000 suomalaista omisti pörssiosakkeita.
 Tärkein syy pörssiryntäykselle piilee vuoden 2020 alussa lanseeratussa osakesäästötilissä. Sen sisällä voi käydä kauppaa ja sijoittaa saamiaan osinkoja uudestaan ilman veroja. Verokarhu ottaa omansa vasta, kun varoja ottaa ulos tililtä.
 Osakesäästötilin on avannut jo yli 250 000 suomalaista. Moni tilin avannut on toki sijoittanut jo aiemmin perinteisen arvo-osuustilin kautta.
 Vaikka sijoittaminen on yhä miesvaltaista, osakesijoittajaksi on nyt ryhtynyt selvästi aiempaa enemmän myös naisia. Osakesäästötileillä korostuvat lisäksi nuoret sijoittajat.
 Osakesijoittamisen suosiota lienee lisännyt niin ikään pörssikurssien kova nousu parina viime vuotena. Sijoittamisesta on myös tullut teknisesti helpompaa uusien sovellusten ja palvelujen myötä. Samalla sijoittamisesta on viime vuosina puhuttu aiempaa enemmän.
 4. Pörssi nousi yli kaksinkertaisesti keskiarvoon verrattuna
 Koronan aiheuttama kevään 2020 pörssiromahdus tarjosi pörssikielellä alennusmyyntejä ja ostopaikkoja, kun osakkeiden hinnat syöksyivät lyhyessä ajassa kymmeniä prosentteja. Pörssi palautui romahdusta edeltävälle tasolle vuoden lopulla.
 Tänä vuonna kasvuvauhti jatkui hyvin nopeana syyskuulle asti. Tuolloin pörssi laski muun muassa maailmalla levinneiden inflaatiohuolien vuoksi, ja loppuvuonna kurssit ovat sahanneet melko paikallaan.
 Vasta-aloittaneille sijoittajille viimeiset kaksi vuotta voivat luoda liiankin ruusuisen kuvan siitä, kuinka suurta kasvua pörssistä voi vuodessa keskimäärin odottaa.
 Historialliseen hintakehitykseen verrattuna kurssinousut ovat nimittäin olleet huomattavasti keskimääräistä suurempia.
 Esimerkiksi viime vuosikymmenellä pörssin yleisindeksi on kasvanut vuodessa keskimäärin noin kuusi–seitsemän prosenttia. Noin 19 prosentin kasvu tänä vuonna on siis epätavallisen suuri.
 Kasvu on vielä suurempaa, jos tarkastelee tuottolukemia eli huomioi osakekurssien nousun lisäksi myös osinkotuotot.
 Tulevalle vuodelle yhtä suurta kasvua ei ole enää analyytikkoarvioiden mukaan odotettavissa. Pörssien nousua hidastaa etenkin keskuspankkien kiristyvä rahapolitiikka ja vuosikausia pyörineiden osto-ohjelmien purkaminen.
 5. Pörssilistautumisissa rikottiin "teknohuuman" ennätys
 Kuten muualla maailmalla, Helsingin pörssissä oli huippuvilkas listautumisvuosi.
 Helsigin pörssiin listautui tänä vuonna 29 yhtiötä, mikä on uusi ennätys. Kuusi yhtiötä listautui pörssin päälistalle ja loput 23 kasvuyritysten First North -listalle.
 Edellinen ennätys on vuodelta 1999. Tuolloin pörssiin marssi teknohuuman saattelemana it-yhtiö toisensa jälkeen.
 Ero on siinä, että tämän vuoden pörssitulokkaat ovat lukuisilta eri toimialoilta. 2000-luvun alun it-kuplaan päättyneen teknohuuman aikaan listautuneet firmat olivat pääosin teknologiayrityksiä.
 Listautumisrumba on nousukauden ilmiö. Tämän vuoden ennätyslukuun vaikuttaa lisäksi se, että jo viime vuonna pörssiin aikoneet yritykset lykkäsivät listautumista koronakriisin temmellyksessä.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta 31.12. kello 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Otitko vahingossa kaksi osakesäästötiliä? Saat anteeksi – jos vain toisessa on rahaa
 Analyysi: Supercell-sijoittajien uusi yhtiö suuntaa pörssiin – tarjolla on piensijoittajille jo toinen suomalainen “sika säkissä” -osake

Ennätyksiä, pilailevia meemisijoittajia, kiihtyvää kansankapitalismia – kokosimme viisi ilmiötä poikkeusten pörssivuodelta