Summary: Glasgow'ssa maat sitoutuivat 1,5 asteen rajaan aiempaa tiukemmin ja ilmastosopimuksen säännöt saatiin viimeisteltyä. Intian kieltäytyminen hiilivoiman lopettamisesta taas jätti ikävän maun.

Glasgow’n ilmastokokous päättyi myöhään lauantaina dramaattisiin kuviin.
 Kokouksen puheenjohtaja, Britannian  Alok Sharma  pidätteli kyyneleitä, kun Intia päätyi vastustamaan kivihiilivoiman lopettamista koskevaa tekstikohtaa. Sama maa toi kokouksen alkuun uutisen hiilineutraaliudesta, jota koko maailma kiitti.
 Median otsikoissa kokouksen lopputulosta on kuvailtu vesittymiseksi. Kokous on samaan aikaan myös onnistuminen, sanovat suomalaisasiantuntijat.
 Lue neljä näkökulmaa siihen, miksi näin on.
 1. Lopun draama "jätti tylsän maun", mutta ei vesittänyt ilmastokokousta
 Ilmastokokouksen isäntämaana toiminut Britannia kampanjoi etukäteen näkyvästi, että Glasgow'n kokous olisi käänteentekevä muun muassa siksi, että kivihiili jätettäisiin kokouksen myötä historiaan.
 Britannia kirjasi tavoitteen kokouksen loppupäätelmiin, joiden luonnostelemisesta vastaa pääosin isäntämaa. Loppupäätelmät ovat kokouksen poliittinen tahdonilmaus, ei varsinainen neuvoteltava asia.
 Intian irtautuminen kirjauksesta oli isäntämaalle kova isku. Alkuperäinen muotoilu kivihiilestä ja fossiilituista luopumisesta muutettiin "vähentämiseksi".
 – Se, että Intia onnistui vesittämään kirjauksen, jätti tylsän loppumaun. Sen ei kuitenkaan kannata antaa sävyttää liikaa kokouksen arviointia, sanoo vanhempi neuvonantaja  Oras Tynkkynen  Sitrasta.
 Tynkkynen ei kuitenkaan pidä yllättävänä, että Intia näytti pettäneen muut maat irtautumalla yhteisestä linjauksesta viime metreillä.
 Intian lisäksi Kiina ja muut maailman keskeiset hiilivoiman tuottajamaat eivät ole aiemminkaan sitoutuneet vahvoihin kirjauksiin hiilivoiman alasajosta, hän sanoo.
 Kivihiilivoiman ja fossiilitukien vähentämisestä linjattiin ylipäänsä ilmastoneuvotteluissa ensimmäistä kertaa.
 – Auttaa eteenpäin, että liki 200 maailman maata lähettää viestin, että kivihiilivoimaa pitää vähentää.
 Teollisuusmaissa hiilivoiman käyttö väheneekin jo kovaa vauhtia. Esimerkiksi Britanniassa ollaan jo lähellä nollaa.
 Kehitysmaissa tilanne on toinen. Ratkaisijan asemassa on Kiina: valtaosa kaikista uusista hiilivoimanhankkeista keskittyy sinne.
 Tynkkysen mukaan Kiinassakin tilanne on karvan verran lupaavampi kuin yleisesti ajatellaan. Myös Yhdysvaltoja ilmastokokouksessa edustanut  John Kerry  arvioi, että Kiinan päästöhuippu saattaisi olla jo ohitettu.
 Käänteellä on suuri merkitys maailman lämpenemisen kannalta. Kiina itse on arvionut aiemmin, että päästöt saattavat kasvaa vuoteen 2030, joka on ilmastokriisin kannalta ratkaiseva vuosi.
 – Sitä on vaikea arvioida, mutta vuoden alkupuolella Kiinan päästöt kasvoivat kovaa vauhtia, ja nyt kasvu on hyytynyt, Tynkkynen sanoo.
 Hän muistuttaa, että kaikissa Pariisin ilmastosopimukseen liittyvissä kirjauksissa on kyse ennen kaikkea poliittisen tahtotilan ilmauksesta. Sopimus ei itsessään sido valtioita toimimaan energiapoltiikassaan tietyllä tavalla.
 Tynkkysen mukaan suurin viesti menee markkinoille: kivihiilivoimaan ei enää kannata sijoittaa.
 2. Tärkeä 1,5 asteen raja jäi täpärästi eloon, mutta sen takana ovat nyt kaikki maat
 Glasgow’n kokousta pidettiin etukäteen myös merkkipaaluna siinä, pystyykö maailma rajoittamaan lämpenemisen turvallisena pidettyyn 1,5 asteen rajaan.
 Tavoite kirjattiin Pariisin ilmastosopimukseen, mutta nyt kirjauksesta tehtiin aiempaa terävämpi. Pariisissa muotoiltiin, että maat tavoittelevat alle kahden asteen rajaa ja pyrkivät kohti 1,5 astetta.
 Glasgow'n kokouksen yleispäätöksessä rajaan vedotaan sen sijaan voimakkaasti.
 – Siinä mennään pidemmälle kuin Pariisin sopimukseen on kirjattu. Aiemmin ei ole ollut poliittisella tasolla sitoutumista tähän, yhtenä EU:n pääneuvottelijoista toiminut  Outi Honkatukia  sanoo.
 Esimerkiksi ilmastokokouksessa Puolan Katowicessa kolme vuotta sitten osa maista esitti vielä kritiikkiä koko rajaa kohtaan.
 Glasgow'ssa kuultiin kansanvälisen energiajärjestön arvio, jonka mukaan maiden lupaukset ja kokouksessa julkistetut aloitteet riittäisivät rajoittamaan lämpenemisen jopa alle kahteen asteeseen.
 Kokouksessa moni maa sitoutui muun muassa metaanipäästöjä ja metsäkatoa koskeviin aloitteisiin. Siellä kuultiin myös täysin uusia lupauksia hiilineutraaliudesta. Niistä tärkein tuli maailman kolmanneksi suurimmalta saastuttajalta Intialta.
 YK arvioi, että pelkät maiden lupaukset vuoden 2030 päästövähennyksistä riittävät 2,4 asteen lämpenemiseen. Jos taas maat jatkaisivat nykyisillä politiikkatoimillaan, lämpeneminen olisi 2,7 asteen luokkaa.
 EU on esimerkki lupausten ja politiikkatoimien ristiriidasta. EU on luvannut leikata päästöjä 55 prosenttia vuoteen 2030 mennessä, mutta politiikkatoimet on osin vielä tekemättä. Niitä työstetään parhaillaan.
 – 1,5 asteen raja on mahdollinen, jos lähivuosina kiristetään tahtia todella paljon, Tynkkynen sanoo.
 Glasgow'ssa sopimukseen kirjoitettiin ensi kertaa selvä määrällinen tavoite, että päästöjä pitää vähentää 45 prosenttia vuoden 2010 tasosta vuoteen 2030 mennessä.
 Suuri muutos oli myös, että maiden lupauksia siitä, mihin päästösitoumukset yltävät, tarkastellaan tästä lähin vuoden välein. Aiempi tavoite oli tarkastella niitä viiden vuoden välein.
 Yhdysvaltoja edustanut ilmastosuurlähettiläs John Kerry piteli otsaansa ilmastoneuvotteluissa. Yhdysvallat oli mukana neuvottelujen etulinjassa Trumpin kauden aiheuttaman tauon jälkeen. Robert Perry / EPA
 3. Isoimmat aplodit asiassa, josta oli väännetty kuusi vuotta
 Sekä kivihiilestä että 1,5 asteen rajasta linjattiin kokouksen loppupäätelmissä. Kaksiviikkoisen neuvottelurupeaman suurin saavutus on, että kaikki Pariisin ilmastosopimukseen liittyvät asiat saatiin maaliin.
 Yksi niistä on niin sanottu markkinamekanismi, josta on väännetty yhteensä kuusi vuotta. Outi Honkatukian mukaan sopu asiassa oli kokouksen tärkeimpiä hetkiä. Kun markkinamekanismin säännöt hyväksyttiin, ilmastokokouksen suuressa salissa kaikuivat aplodit.
 – Suuri merkitys on symbolinen. Meillä on nyt uskottava sääntökirja.
 Honkatukian mukaan markkinamekanismin säännöt ovat "kelvolliset". Niissä päätettiin muun muassa, että samoja päästövähennyksiä ei voi laskea kahden maan hyväksi. Mekanismissa on kyse siitä, miten päästövähennyksiä kirjataan siinä tapauksessa, jos joku maa toteuttaa niitä omien rajojensa ulkopuolella.
 Teollisuusmaista mekanismista on hyötyä esimerkiksi Norjan ja Sveitsin kaltaisille maille, jotka ovat sanoneet laskevansa vähennykset päästöoikeuksien ostamisen varaan. Muun muassa EU ja Suomi taas ovat ilmoittaneet, että ne eivät tarvitse kompensointia omien tavoitteidensa saavuttamiseen.
 Sovun syntymistä on aiemmin jarruttanut erityisesti Brasilia. Nyt maa "etsi ratkaisua, joka mahdollisti kasvojen säilyttämisen", Honkatukia kuvaa.
 Sopimuksen sääntöihin niin ikään liittyvästä päästövähennysten raportoimisesta onnistuttiin päättämään. Aiemmin vastahankaan on ollut muun muassa Kiina.
 Ilmastorahoituksen sadan miljardin dollarin pottia ei saatu kasaan, mutta nyt ollaan jo lähellä. Arvion mukaan raja saavutetaan saavutetaan viimeistään kahden vuoden sisällä.
 Glasgow'ssa kuultiin joukko uusia rahoituslupauksia muun muassa Yhdysvalloilta.  Donald Trump  ehti vetää maan lupaukset pois omalla presidenttikaudellaan.
 Ruotsalaisaktivisti Greta Thunberg ei ollut tyytyväinen ilmastokokouksen tuloksiin. Robert Perry / EPA
 4. Nyt maiden pitää toteuttaa se, mitä ne ovat luvanneet
 Glasgow'n kokouksen ilmapiiriä kuvattiin poikkeuksellisen kannustavaksi. Moni hankalana tunnettu maa esiintyi rakentavasti.
 Oras Tykkynen nostaa esimerkeiksi aiempaa rakentavammasta esiintymisestä Venäjän ja Saudi-Arabian. Australia taas suostui yllättäen hiilivoimaa ja fossiilitukia koskevaan kirjaukseen.
 Seuraavaksi kaikkien maailman maiden pitää tehdä kolme asiaa, Tynkkynen listaa.
 Päästösitoumuksia tulee päivittää niin, että ne ovat linjassa 1,5 asteen kanssa. Tämä koskee muiden muassa EU:ta. Toiseksi, tavoitteet pitää toteuttaa. Ja kolmanneksi, maiden pitää saada liikkelle nykyistä enemmän ilmastorahoitusta.
 Outi Honkatukia sanoo, että odotukset kokouksen onnistumisesta ylittyivät. Myös Tynkkysen mukaan Glasgow'n kokous on yksi tärkeimpiä ilmastokokousten historiassa.
 – Millä perusteella ilmastokokouksia arvioidaan? Jos joku on sitä mieltä, että pitäisi ratkaista koko ilmastokriisi, Glasgow'n kokous on riittämätön. Mutta se on menestys siitä mielessä, että se vie ilmastotoimia eteenpäin, hän sanoo.
 Britannian pääministeri Boris Johnson ja presidentti Sauli Niinistö puhuivat muiden maiden johtajien kanssa kokouksen avajaisseremoniassa. Robert Perry / EPA
 Lue lisää:
 Haluatko seurata ilmasto- ja ympäristöuutisia?  Seuraa päivittyvää verkkoartikkelia.
 Ympäristö- ja ilmastoministeri Mikkonen Ylelle: "Olisimme tarvinneet enemmän kunnianhimoa"
 Analyysi: Miksi maiden johtajat puhuivat Glasgow’ssa ensimmäisenä eivätkä viimeisenä? Se johtuu pieleen menneestä ilmastokokouksesta, jossa Obamakin joutui tarttumaan kynään
 Glasgow'n ilmastoneuvotteluissa löydettiin sopu – listasimme viisi tärkeää päätöstä ja eniten kitkaa neuvotteluissa aiheuttaneet kysymykset
 Ratkaisevatko ilmastokokoukset ilmastokriisin? Ei ole tarkoituskaan – "Joystick on valtioiden käpälässä"

Intia yllätti Glasgow'ssa hyvillä uutisilla, mutta palasi takaisin "pahisten" leiriin – näistä syistä ilmastokokous oli riittämätön mutta menestys


Summary: Puolan ja Valko-Venäjän rajalle jumiin jääneet siirtolaiset aikovat edelleen Euroopan unioniin. Paluu kotimaahan ei heitä houkuttele.

Monet lähtivät toiveikkain mielin Irakin Kurdialueelta kohti Euroopan unionia, mutta matka tyssäsi Puolan ja Valko-Venäjän rajalle.
 Irakissa olevan Ylen toimittajan  Antti Kurosen  tapaaman salakuljettajan mukaan syrjäisistä paikoista rajan yli voi yhä päästä Valko-Venäjältä EU:n puolelle.
 – Ryhmä oli eilen päässyt rajan yli jossain kaukana huomiosta, ehkä Liettuassa. Salakuljettaja sanoi, että ihmiset leirissä eivät halua tai heillä ei ole varaa maksaa salakuljettajille.
 Kurosen mukaan Irakin Kurdialueella paikalliset seuraavat uutisia tiiviisti. Into lähteä matkaan nyt on laimennut, kun kuvat rajalta ovat levinneet.
 – Kuvat Valko-Venäjän talvesta ovat hyvin pelottavia. Monet ovat sanoneet, että lähtevät sankoin joukoin, kun talvi hellittää.
 Rajalla on pattitilanne
 Valko-Venäjän presidentti  Aljaksandr Lukašenka  väitti maanantaina maan uutistoimisto Beltan mukaan, että Valko-Venäjä pyrkii suostuttelemaan ihmiset rajalta kotimaihinsa.
 Onko Valko-Venäjä luopumassa operaatiosta?
 Rajalla maanantaina käynyt Ylen Moskovan-kirjeenvaihtaja  Erkka Mikkonen  kertoi, ettei ole havainnut muutosta suhtautumisessa siirtolaisiin. Hän muistuttaa, että Lukašenka on tunnettu räikeistä ja ristiriitaisista kommenteistaan.
 – Siirtolaiset kertovat, etteivät he pääse rajalta Valko-Venäjän suuntaan eli takaisin pääkaupunki Minskiin.
 – Itsekin kun sieltä lähdin pois, vastassa oli iso rivi Valko-Venäjän turvallisuusjoukkoja ja koiria. Näyttää siltä, että ihmiset eivät pääse kumpaankaan suuntaan.
 Toisaalta Mykkäsen jututtamat ihmiset rajalla sanovat, etteivät he aio palata kotimaahansa eivätkä jäädä Valko-Venäjälle. Heidän suuntanaan on vain Euroopan unioni.
 – Jotkut jopa uhoavat, että ovat täällä kuolemaan saakka, elleivät portit aukea.
 Katso koko A-studion lähetys  Yle Areenasta .
 Lue myös:
 Ylen kirjeenvaihtaja kertoo Valko-Venäjän pakottaneen siirtolaisia rajanylityspaikalle
 Irakilaisella torilla puhutaan nyt pääsystä Eurooppaan Valko-Venäjän kautta – "Lähden pian itsekin", kertoo nuori mies Ylelle Irakissa

Ylen Irakissa tapaaman salakuljettajan mukaan siirtolaiset pääsevät Valko-Venäjältä EU:n puolelle syrjäisistä paikoista


Yhdysvalloissa loppiaisen kongressimellakan tunnetuimpiin hahmoihin lukeutunut "šamaani"  Jacob Chansley  on saanut 41 kuukauden vankilatuomion.
 Chansley tuomittiin muun muassa virkavallan vastustamisesta. Syyttäjän mukaan Chansleyn on saatava ankara tuomio, koska hän oli mellakan näkyvimpiä hahmoja.
 Loppiaisena tuolloisen presidentin Donald Trumpin kannattajat hyökkäsivät Washingtonissa kongressirakennukseen, kun edustajainhuone ja senaatti olivat kokoontuneet vahvistamaan  Joe Bidenin  vaalivoittoa.
 Viisi ihmistä kuoli mellakoinnin seurauksena.

Šamaanille pitkä, yli kolmen vuoden tuomio loppiaisen kongressimellakasta


Summary: Tampere-talo otti koronapassin käyttöön keskiviikkona, sillä sen kaikki aulatilat on luokiteltu ravintolatiloiksi.

Tampere-talon oviin laitettiin laput koronapassin tarkastuksesta keskiviikkona. Tapahtumiin ei enää pääse ilman passia.
 Syy on se, että talon aulatilat on luokiteltu ravintolatilaksi. Jo voimassaolevat ravintolarajoitukset siis koskevat myös Tampere-talon koko aulaa.
 Toimitusjohtaja Pauliina Ahokkaan mukaan kaikille asiakkaille ei pystytä tarjoamaan heti istumapaikkaa, joten koronapassi oli paras vaihtoehto. Asiaa käytiin läpi asiakkaiden, ravintolatoiminnan ja taphtumajärjestäjien kannalta.
 – Ei ollut oikeastaan mitään muuta mahdollisuutta, Ahokas sanoo.
 Päivitämme juttua.

Tampere-talon tapahtumiin ei pääse ilman koronapassia


Summary: Luonnonvarakeskuksen mukaan lounaisrannikolla on syksyllä kuollut useampi mänty. Yhdessä kohteessa  tuhonaiheuttajaksi on varmistunut ensimmäistä kertaa Suomen oloissa etelänversosurma-niminen tauti.

Suomessa on havaittu ensimmäistä kertaa uusi männyissä leviävä tauti.
 Luonnonvarakeskuksen (Luke) mukaa lounaisrannikkolla on syksyn aikana kuollut useampi mänty. Yhdessä kohteessa tuhonaiheuttajaksi on varmistunut etelänversosurma-niminen tauti, jonka aiheuttaa havuparikas-sieni.
 Sienen alkuperä on toistaiseksi tuntematon. Luke arvelee tiedotteessaan, että kuiva kesä on saattanut edesauttaa sienen muuttumista taudinaiheuttajaksi.
 – Havuparikasta on aikaisemmin löydetty Suomesta kävyistä, joissa se on käyttänyt ravintonaan kuollutta orgaanista ainesta. Piilevänä sitä on löydetty oireettomista männyn vuosikasvaimista. Tämä on ensimmäinen kerta, kun se löydetään tuhonaiheuttajana, Luke kertoo tiedotteessaan.
 Eteläversosurman oireita ovat tyveltä ruskettuvat neulaset tai, mikäli taudinkuva on vakava, kesän aikana kokonaan ruskettuvat latvukset. Luken mukaan vasta ulkoisen stressin takia tauti muuttuu puulle tappavaksi.
 Ruotsissa ollut jo metsätuhoja
 Etelänversosurma on yleinen Keski-Euroopassa erityisesti kuivuudesta kärsivissä metsissä.
 Luken mukaan etelänversosurma on viime vuosina aiheuttanut pienehköjä metsätuhoja myös Ruotsissa. Nyt Luke seuraa, saako sienitauti jalansijaa Suomessa puissa, jotka ovat jo valmiiksi kuivuuden tai muiden taudinaiheuttajien heikentämiä.
 − Luke seuraa tiiviisti havuparikkaan mahdollisesti aiheuttamia tuhoja, sillä havuparikas hyötyy ilmastonmuutoksesta ja etenkin isäntäpuun kuivuusstressistä. Lisäksi Luke jatkaa havuparikkaan ekologian tutkimista Suomen oloissa. Tavoitteena on tuottaa metsänhoitosuosituksia taudin vähentämiseksi, tutkija  Eeva Terhonen  sanoo tiedotteessa.

Lounaisrannikon männyistä löytyi uusi taudinaiheuttaja – mäntyjä on kuollut syksyn aikana


Summary: Itsenäisyyspäivän perinteiset Linnan juhlat peruttiin viime vuonna koronapandemian takia. Linnan juhlissa on normaalisti ollut 1 700 vierasta.

Nähdäänkö tänä itsenäisyyspäivänä Presidentinlinnassa taas pukuloistoa ja yhteiskunnan silmäätekevät? Perinteiset Linnan juhlat jouduttiin perumaan viime vuonna koronapandemian takia, mutta miten käy nyt?
 Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  pitää tänään tiedotustilaisuuden, jossa hän kertoo missä muodossa Linnan juhlat järjestetään tänä vuonna.
 Katso tiedostustilaisuus Presidentinlinnasta suorana klo 14 alkaen. Voit seurata tiedotustilaisuutta tästä artikkelista.
 Viime vuonna presidenttipari Sauli Niinistö ja  Jenni Haukio  järjestivät isojen juhlien sijaan Presidentinlinnassa  pienimuotoisen juhlaohjelman , joka lähetettiin netissä ja televisiossa.
 Tämä on päivittyvä artikkeli.

Tanssitaanko tänä itsenäisyyspäivänä Linnan juhlissa? Katso suorana klo 14 presidentti Sauli Niinistön tiedotustilaisuus


Summary: Harjoitus liittyy Valko-Venäjän aiheuttamaan siirtolaiskriisiin muiden Baltian maiden sekä Puolan rajalle. Uhkakuvat Viron rajalla eivät ole viranomaisten mukaan kuitenkaan muuttuneet.

Viron puolustusvoimat ilmoitti tänään keskiviikkona kutsuvansa lähes 1 700 reserviläistä harjoituksiin nopealla aikataululla, kertovat virolaismediat ja kansainväliset uutistoimistot.
 Viron poliisi- ja rajavartiolaitos PPA  tiedottaa , että osana harjoitusta Venäjän vastaiselle rajalle pystytään 40 kilometriä piikkilanka-aitaa.
 Tiedotteessa korostetaan, että kyseessä on väliaikainen ratkaisu rajaturvallisuuden varmistamiseksi, eivätkä uhkakuvat rajalla ole muuttuneet.
 – Puolan, Liettuan ja Latvian tapahtumat vaativat myös Virolta rajan vahvistamista. Tämän vuoksi PPA ehdotti hallitukselle rajan rakentamisen nopeuttamista, sanoo PPA:n ylijohtaja  Elmar Vaher  tiedotteessa.
 Vaherin mainitsemat maat ovat EU:n tulkinnan mukaan joutuneet Valko-Venäjän hybridihyökkäyksen kohteiksi, kun Valko-Venäjä on kuljettanut tuhansia siirtolaisia maahan ja puskenut heitä EU-maiden rajoille.
 Osa Viron itärajasta on aidoitettu jo ennestään. Uusia esteitä on tarkoitus pystyttää alueille, joissa laitonta rajanylitystä pidetään todennäköisimpänä.
 Postimees-lehden  mukaan reserviläisiä kutsutaan Virossa kertausharjoituksiin yleensä 120 päivän varoitusajalla. Nyt kutsun saaneiden reserviläisten on sen sijaan ilmoittauduttava harjoitukseen välittömästi, kertoo yleisradioyhtiö  ERR .
 Harjoituksen tarkoituksena on viranomaisten mukaan harjoitella Viron maanpuolustuksen komentoketjun toimintaa ja reserviläisten kokoamista nopealla aikataululla.
 Lue lisää:
 Pyrkiikö Puolaan turvapaikanhakijoita vai siirtolaisia, ja onko Puolalla oikeutta pysäyttää heidät? Viisi kysymystä ja vastausta
 Ylen kirjeenvaihtaja Valko-Venäjän rajalla: Siirtolaiset kertovat turhautumisestaan ja Puolan kovista toimista
 Ylen kirjeenvaihtaja kertoo Valko-Venäjän pakottaneen siirtolaisia rajanylityspaikalle
 Puolan ja Valko-Venäjän rajalla pelataan kylmää poliittista peliä ihmisillä – väänsimme rautalangasta, mistä monimutkaisessa kriisissä on kyse
 Irakilaisella torilla puhutaan nyt pääsystä Eurooppaan Valko-Venäjän kautta – "Lähden pian itsekin", kertoo nuori mies Ylelle Irakissa
 Voiko Suomi sulkea rajan, jos turvapaikanhakijoita tulee joukoittain? Kysyimme asiantuntijoilta, mitä laillisia vaihtoehtoja Suomella olisi

Viro kutsui reserviläisiä pikaharjoitukseen – pystyttävät piikkilankaa Venäjän rajalle


Summary: Pohjois-Savossa on alkanut 10 vuotta kestävä Mieliteko-ohjelma, jonka tavoitteena on parantaa ihmisten mielen hyvinvointia alueella.

Pohjois-Savossa sulatellaan tietoja, joiden mukaan alueella asuvien ihmisten mielen hyvinvointi ei ole parhaalla mahdollisella tolalla.
 Pohjois-Savo on Suomen sairastavin alue. Karuja Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen mielialaan liittyviä lukuja on kerrottu kunnissa elokuussa käynnistyneen Mieliteko-ohjelman nimissä.  Pitkään valmistellun ohjelman  tavoite on kääntää suunta paremmaksi kymmenen vuoden aikana.
 Edessä on melkoinen urakka. Mieliteko-ohjelman johtaja  Helena Länsimies  myöntää, että paikoin ihmiset ovat nikotelleet kuunnellessaan THL:n lukuja. Kuntia kiertäneet hanketyöntekijät ovat joutuneet selittämään niiden todella pitävän paikkansa.
 Toisaalta heidät on otettu vastaan kuin ratkaisuna oman kunnan ongelmiin. Kunnissa on selvästi huutava tarve saada apua.
 Mitä pienempi luku on, sitä parempi tilanne on alueella. Pohjois-Savon ja Kuopion lukemat ovat Suomen korkeimmat. Grafiikka: Antti Karhunen / Yle
 Ikävää ykkössijaa vahvistavat vielä tiedot siitä, että pohjoissavolaisista on eniten Suomessa ihmisiä työkyvyttömyyseläkkeellä mielen pahoinvoinnin takia ja Kuopion yliopistollisen sairaalan alueella tehdään enemmän itsemurhia kuin muualla maassa.
 Mieliteko-ohjelma alkoi vasta elokuussa 2021, joten kymmenvuotiseksi suunniteltu hanke on vasta alussa. Kuvassa johtaja Helena Länsimies. Marianne Mattila / Yle
 Mielen ongelmat vaikuttavat suoraan tai välillisesti Pohjois-Savon elinkeinoelämään, sote-menoihin ja kykyyn toimia ja kehittyä. Voisi sanoa, että ohjelman käsissä on alueen koko tulevaisuus.
 Syytä huonoon tilanteeseen ei kannata etsiä
 Sitä, miksi tilanne on näin huono, ei tiedetä. Kunnissa käydyissä keskusteluissa on tullut esille, että oikeastaan taustalla on koko kulttuuri, jossa Savossa eletään.
 – Syytä ei olla löydetty, eikä sen etsimiseen kannata edes käyttää aikaa, Länsimies sanoo.
 Mieliteko-ohjelman tavoitteena on yksinkertaisesti parantaa pohjoissavolaisten mielen hyvinvointia ja terveyttä.
 – Sekä vähentää päihteiden käyttöä ja päihdemyönteisyyttä, Länsimies kertoo.
 Äskettäin Kuopioon muuttanutta Terhi Lassilaa THL:n indeksiluvut huolestuttavat. Marianne Mattila / Yle
 Töitä aiotaan tehdä hartiavoimin, mutta haaste kohdistuu kaikkiin alueen asukkaisiin.
 – Valtava kulttuurinen muutos ei voi olla muutaman hanketyöntekijän varassa, Länsimies sanoo
 Mieliteko-ohjelma haluaa kaikki mukaan tekemään mielen hyvinvoinnin eteen pieniä arkipäiväisiä tekoja.
 – Se vaatii ihmisiltä asenteen ja toiminnan muutosta, Länsimies toteaa.
 Lähes kaikki Pohjois-Savon kunnat ovat sitoutuneet mukaan ohjelmaan. Vain Vesanto ja Rautavaara jättäytyivät ulkopuolelle. Rahasta toteutuminen ei ole kiinni. Rahoitusta on myönnetty nyt kahdelle ensimmäiselle vuodelle kaikkiaan 3,4 miljoonaa euroa.
 Toteuttajien ja kuntien rahoitusosuus on 20 prosenttia. Loput kustantaa EU ja valtio.
 Eletäänkö Kuopiossa liikaa omissa oloissaan?
 Aurinkoisena marraskuun päivänä Kuopion Brahenpuistossa vastaan tulevat kuopiolaiset uskovat huonon tilanteen johtuvan koronapandemiasta, voimakkaasta yksilöllisyyden ajasta ja yksinäisyydestä.
 24 vuotta sitten Kuopiosta Englantiin muuttanut  Helena Edwards  uskoo myös pitkän ja pimeän talven vaikuttavan mieleen. Savon ja Kuopion sija korkeimmalla mielenterveysongelmien indeksiluvulla kuitenkin yllättää.
 – Sitä en kyllä ymmärrä, koska täällä on todella kaunis luonto, paljon liikkumismahdollisuuksia, ja kulttuuria myös, Edwards sanoo.
 Kaarina Kokko  ulkoilee yhdessä iäkkään  Jenny Miettisen  kanssa.
 – Ei se toisaalta yllätä yhtään, että näin on, Kokko toteaa
 Hän uskoo ihmisten eriytymisen olevan mielen pahoinvoinnin takana.
 Miettinen on kohdannut elämänsä aikana ihmisiä, jotka ovat taistelleet oman mielensä kanssa. Elämänkokemus on tuonut mukanaan ymmärrystä.
 – Ihminen ei ole kiveä, hän sanoo.
 Kaarina Kokko ulkoilee Jenny Miettisen kanssa Kuopion Brahenpuistossa. Marianne Mattila / Yle
 Osallistu keskusteluun. Miksi Pohjois-Savossa voidaan niin huonosti ja mitä tilanteelle voidaan tehdä? Keskustelu on avoinna 17.11. klo 23.00 saakka.
 Lue lisää aiheesta:
 Juulia Savolainen on jonottanut mielenterveyspalveluihin jo puoli vuotta, ja pian odottaa uusi jono – “19-vuotiaat ovat väliinputoajia”
 Tutkimus: Yli puolet kaikesta työkyvyttömyyseläköitymisestä johtuu mielenterveyden häiriöistä – katso, miten syyt vaihtelevat eri puolilla maata
 Pohjois-Savossa alkaa kymmenvuotinen mielenterveyshanke – maakunta halutaan nostaa tilastojen jumbosijalta

Savossa ihmiset voivat huonosti, mutta kunnissa on ollut vaikeuksia hyväksyä siitä kertovia karuja lukuja – nyt ongelma koitetaan ratkaista


Summary: Verohallinnon arvion mukaan kiinnostus niin sanottujen tavallisten ihmisten tietojen katseluun on kuitenkin vähäistä.

Suurimmat laineet ovat taas vuodeksi laskeutuneet verotietojen yltä, kun tulokuninkaat ja kovat veronmaksajat on käyty julkisuudessa viime viikolla läpi ällätikun kanssa.
 Omien tulojen revittely julkisuudessa ei ole kaikille mieleen, mutta toisaalta lainsäädäntö on asiassa tasapuolinen: suurten tulojen lisäksi kuka tahansa voi saada tietoonsa kenen tahansa tulot ja verot.
 Myös ne pienet.
 Suoraan netistä kaikkien tulotietoja ei voi selata, sillä kyseessä ovat henkilötiedot, joiden luovuttamista on rajoitettu laissa.
 Niiden katselu onnistuu kuitenkin ympäri vuoden. Se vaatii vain käynnin verotoimiston asiakaspäätteellä tai soiton verohallinnon puhelinpalveluun.
 – Laki on säädetty totaaliseksi, eli jokaisen verotuspäätöksen saavan tiedot ovat julkisia. Julkisuuslain säätämisen yhteydessä siihen liitettiin myös harvinainen ponsi siitä, että tulevienkin hallitusten on varmistettava julkisuuden säilyminen, sanoo erityisasiantuntija  Taito von Konow  Verohallinnosta.
 Julkisuusperiaate myös turvaa uteliaisuutta: tieto on saatava anonyymisti, joten tavallinen ihminen ei koskaan saa tietää, onko hänen tietojaan kysytty ja kuka niin on tehnyt. Asiakaspäätteille ei rekisteröidytä, eikä hausta muutenkaan jää jälkiä.
 Verotoimistoissa on turvakamerat, mutta niitäkään henkilökunta ei voi käyttää katsoakseen, mitä tietoja asiakaspäätteiltä haetaan.
 Merkittävä muutos tapahtui kuitenkin vuonna 1999 julkisuuslain myötä: verotiedoista poistuivat henkilö- ja osoitetiedot, jotka siihen asti olivat nekin kaikkien nähtävillä verotoimistojen paperisissa luetteloissa.
 Tulot, verot, mätkyt ja palautukset
 Mitä tietoja toisten tuloista sitten halutessaan saa?
 – Valtion verotuksessa verotettava ansiotulo, pääomatulot, tuloveron määrä, kunnallisverotus ja kunnallisveron määrä, verot ja maksut yhteensä sekä maksetut ennakot, luettelee ylitarkastaja  Päivi Ylitalo  Verohallinnosta.
 Senkin saa tietää, onko haun kohde saanut mätkyjä vai palautuksia.
 Verotietojen julkisuus on siis ainakin osavastaus esillä olleeseen kysymykseen työkaverin palkkatietojen näkemisestä. Verotiedoista ei kuitenkaan käy ilmi toisen palkkarakenne tai edes se, monestako lähteestä tulot muodostuvat. Lisäksi tieto voi tulla tarpeeseen nähden jälkijunassa.
 Lue myös:   Jos epäilet syrjintää työpaikalla, saat pyytää työkaverin palkkatiedot, ehdottaa työryhmä – työnantajat tyrmistyivät
 Ei kovin laajan kansanosan harrastus
 Verohallinto ei seuraa, kuinka paljon mielenkiintoa niin sanottujen tavisten tulot ja verot herättävät. Näppituntuma on, että haut ovat harvassa: esimerkiksi puhelinpalveluun ei sen takia tarvitse lisätä henkilökuntaa edes veropäivän tienoilla.
 – Veropäivän jälkeisenä torstaina kävin ranskalaisen toimittajan kanssa Hämeentien toimistossa, eikä siellä ollut ketään tietoja katsomassa. Toimittaja sanoi, että Ranskassa paikalla olisi ollut pitkä jono, sanoo von Konow.
 Myös Ylitalo arvioi mutu-tuntumalla, ettei toisten verotietojen katselu ole kovin yleistä.
 – Soitot voivat koskea esimerkiksi erotilanteita, joissa säädetään elatusmaksuja ja halutaan tarkistaa, onko toinen kertonut tiedot oikein, arvelee Ylitalo.

Sinunkin tulosi voi tarkistaa kuka tahansa, etkä itse saa tietää siitä – verotietojen julkisuus on turvattu jatkossakin harvinaisella tavalla


Summary: Puolan ja Valko-Venäjän rajalle pakkautuneet siirtolaisjoukot ovat monimutkainen kysymys myös kansainvälisen oikeuden näkökulmasta.

1. Ovatko rajalla olevat ihmiset turvapaikanhakijoita vai siirtolaisia?
 Molempia.
 Valko-Venäjä on houkutellut paikalle enimmäkseen Irakin kurdeja. Iso osa heistä on lähtenyt kohti EU:ta  töiden ja paremman elämän perässä .
 Mediatietojen mukaan rajalla on myös ainakin syyrialaisia, afganistanilaisia, jemeniläisiä ja ihmisiä eri Afrikan maista.
 On mahdollista, että heidän joukossaan on turvapaikkaperusteet täyttäviä henkilöitä, jotka pakenevat vainoa.
 Kuinka paljon? Sen arvioiminen on mahdotonta, sanoo Pakolaisneuvonnan toiminnanjohtaja  Pia Lindfors .
 – Kategorisesti ei voida sanoa, että he ovat ilmeisen perusteettomia turvapaikanhakijoita. Kaikista näistä maista tulee ihmisiä, joilla on suojelun tarvetta. Se pitäisi yksilöllisesti tutkia, Lindfors sanoo.
 Hän uskoo, että moni on hakemassa parempaa tulevaisuutta, koska elämä on näköalatonta.
 – Ei siinäkään mitään väärää ole. Ongelma on se, jos Eurooppaan ei pääse muuten kuin hakemalla turvapaikkaa, Lindfors sanoo.
 Helsingin yliopiston kansainvälisen oikeuden emeritusprofessori  Martti Koskenniemi  pitää valitettavana, että kuviossa sekoittuvat siirtolaiset ja turvapaikanhakijat.
 Heitä koskevat aivan erilaiset oikeudelliset määräykset, hän korostaa.
 – Jos maailma olisi täydellinen, olisi kaksi reittiä: toiseen menisivät ne, jotka hakevat turvapaikkaa, ja toiseen ne, jotka haluavat tulla siirtolaisina paremman elämän vuoksi, Koskenniemi sanoo.
 2. Onko Puolalla oikeus estää heidän pääsynsä maahan?
 Kyllä ja ei.
 Martti Koskenniemen mukaan lähtökohtana on, että itsenäinen maa saa suvereenisti sulkea rajansa. Valtion määritelmään kuuluu, että se voi rakentaa rajalleen esteitä, joiden yli ei pääse.
 Puola ei ole myöskään sitoutunut mihinkään sopimuksiin, jotka vaatisivat sitä pitämään rajansa auki, Koskenniemi huomauttaa.
 – Esimerkiksi vuoden 1951 Geneven pakolaissopimus ei velvoita valtioita päästämään ketään alueensa sisälle, hän sanoo.
 Rajalla palelevat ihmiset eivät ole Puolan valtion alueella, mutta he saattavat olla Puolan tosiasiallisessa määräysvallassa.
 Tässä mennään hienovaraiseen tulkintaan, Koskenniemi sanoo.
 Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on antanut ratkaisuja siirtolaisten kohtelusta Välimerellä rannikkovartiostojen kiinni ottamissa veneissä – ja viime aikoina myös Valko-Venäjän rajametsissä.
 Niiden perusteella henkilöitä ei voi kohdella  epäinhimillisellä  tavalla, jos he ovat jonkin valtion  tosiasiallisessa  kontrollissa.
 – Niin kuin siinä rajan pinnassa ollaan, varsinkin jos rajaviranomaiset ovat ottaneet jo heidät kiinni, Koskenniemi sanoo.
 Siirtolaiset olivat leiriytyneinä Bruzgin rajanylityspaikalle Valko-Venäjän puolelle maanantaina 15. marraskuuta.  Erkka Mikkonen / Yle
 3. Miten tilanne voisi ratketa kansainvälisen oikeuden näkökulmasta?
 Käytännössä vain EU:n omilla turvapaikkasäännöillä.
 Itsevaltainen Valko-Venäjä käyttää kansainvälisiä sopimuksia hyväksi propagandassaan. Sen mukaan Puola ei noudata sääntöjä, koska se ei ota vastaan turvapaikanhakijoita.
 Pakolaissopimus on alun perin luotu tarkoitukseen, jossa yksittäinen turvapaikanhakija tai pieni joukko kolkuttaa valtion ovea selvässä kriisitilanteessa, muistuttaa kansainvälisen oikeuden emeritusprofessori Martti Koskenniemi.
 Sopimus ei sovellu sellaisenaan nykytilanteeseen.
 Ideaalia olisi, jos YK:n pakolaissopimus neuvoteltaisiin uusiksi, mutta Koskenniemi pitää sitä epärealistisena. Voimassa oleviin ihmisoikeussopimuksiin hän ei kajoaisi.
 Päähuomio pitää siksi suunnata EU:n turvapaikkajärjestelmään, jonka  uudistamista  komissio ehdotti viime vuonna.
 – Realistisin ja paras tie olisi se, että EU-maat hyväksyisivät paketin, Koskenniemi sanoo.
 Paketin on tarkoitus korvata vanhentuneet periaatteet siitä, miten EU-maat jakavat vastuuta turvapaikanhakijoista. Nyt tietyt maat kantavat muita selvästi isomman vastuun.
 Pakolaisneuvonnan Pia Lindforsin mukaan jo nykyinen turvapaikkalainsäädäntö toimisi, jos vastuuta vain jaettaisiin.
 – Jäsenmaita ei nytkään pakoteta palauttamaan turvapaikanhakijoita esimerkiksi Välimeren maihin, vaan hakemukset voi käsitellä muuallakin. Se on valintakysymys, Lindfors sanoo.
 Jos EU-maat haluaisivat osoittaa solidaarisuuttaan Puolalle, he voisivat siirtää rajalla olevia turvapaikanhakijoita muihin maihin, Lindfors ehdottaa.
 4. Rikkooko Puola sääntöjä?
 Jos Puola käännyttää turvapaikkaa hakevat automaattisesti, kyllä.
 Puola ei ole juurikaan päästänyt mediaa tai avustusjärjestöjä paikalle, joten tapahtumista on vaikea saada tarkkaa tietoa.
 Siksi on Koskenniemen mukaan myös vaikea arvioida, rikkooko Puola rajalla kansainvälisiä sopimuksia.
 Pakolaissopimus ei velvoita maata päästämään ketään alueelleen, mutta se velvoittaa käsittelemään turvapaikkahakemuksen, jos alueelle pääsee, hän sanoo.
 Sopimus velvoittaa myös olemaan palauttamatta hakijaa mahdollisesti vaaralliseen maahan hakemuksen käsittelyn ajan.
 Jos hakija on päässyt kontaktiin Puolan viranomaisten kanssa, eikä Puola anna edes mahdollisuutta hakea turvapaikkaa, se loukkaa tuota palautuskieltoa ja oikeutta hakea turvapaikkaa. Näin katsoo Pakolaisneuvonnan toiminnanjohtaja Pia Lindfors.
 Hänen mukaansa Puola on jo syyllistynyt laittomiin joukkokäännytyksiin.
 – On hurjaa, että Suomessakin puhutaan, että tämän pitäisi olla sallittua. On kyse perustavanlaatuisista ihmisoikeuksista. Palautuskielto on ehdoton, Lindfors sanoo.
 Koskenniemen mielestä näyttää siltä, että Puola rikkoo ainakin Euroopan ihmisoikeussopimukseen sisältyvää epäinhimillisen kohtelun kieltoa.
 Irakilaisen kurdiperheen jäseniä metsässä Puolan puolella 9. marraskuuta. Perheen mukaan Puola sysäsi heidät rajan yli takaisin Valko-Venäjälle kahdeksan kertaa, jossa Valko-Venäjän sotilaat hakkasivat heitä.  Wojtek Radwanski / AFP
 5. Onko räikeään hybridioperaatioon mahdollista edes puuttua ilman ihmisoikeusloukkauksia?
 Todennäköisesti ei.
 Martti Koskenniemi huomauttaa, että Valko-Venäjän ja Puolan rajakriisiä ei voi ratkaista "tuijottamalla oikeusnormeja". Kysymys on ennen kaikkea poliittinen ja humanitaarinen.
 – Oikeus antaa mahdollisuuden toimia poliittisesti ja humanitaarisesti sillä tavalla, että haavoittuvassa asemassa oleville ihmisille aiheutuu mahdollisimman vähän vahinkoa, hän sanoo.
 Hänen mukaansa Valko-Venäjää pitää painostaa tavoitellen kahta asiaa: perusteettomat muuttovirrat pitää saada tukituiksi ja rajalla olevat ihmiset pitää saada joko lähetettyä takaisin tai jonnekin odottamaan mahdollista pääsyä Eurooppaan laillisen prosessin kautta.
 Pia Lindfors ei usko, että Valko-Venäjällä on intressiä tai edes kykyä jatkaa ihmisten roudaamista Minskin kautta loputtomasti. Siksi EU katkaisisi hänen mielestään presidentti  Aljaksandr Lukašenkan  operaation parhaiten näyttämällä, että se noudattaa omia sääntöjään, kuten turvapaikkahaun periaatetta.
 – Hybridivaikuttaminen toimii, kun EU menee paniikkiin muutamasta tuhannesta ihmisestä ja alkaa itse murentaa omaa perustaansa. Sillä pelataan Lukašenkan ja mahdollisesti Putinin pussiin, Lindfors sanoo.
 Tästä on kyse:
 Valko-Venäjä lähetti suuren siirtolaisjoukon Puolan vastaiselle rajalle 8. marraskuuta. Jo kesällä Valko-Venäjä oli alkanut lennättää siirtolaisia Lähi-idästä ja ohjata heitä muun muassa Liettuaan ja Latviaan. Itsevaltaisesti johdettu Valko-Venäjä pyrkii operaatiolla EU:n mukaan luomaan kitkaa EU:n sisälle ja painostamaan sitä luopumaan maata kohtaan asetetuista pakotteista.
 Lue lisää:
 Ylen kirjeenvaihtaja Valko-Venäjän rajalla: Siirtolaiset kertovat turhautumisestaan ja Puolan kovista toimista
 Ylen kirjeenvaihtaja kertoo Valko-Venäjän pakottaneen siirtolaisia rajanylityspaikalle
 Puolan ja Valko-Venäjän rajalla pelataan kylmää poliittista peliä ihmisillä – väänsimme rautalangasta, mistä monimutkaisessa kriisissä on kyse
 Irakilaisella torilla puhutaan nyt pääsystä Eurooppaan Valko-Venäjän kautta – "Lähden pian itsekin", kertoo nuori mies Ylelle Irakissa
 Voiko Suomi sulkea rajan, jos turvapaikanhakijoita tulee joukoittain? Kysyimme asiantuntijoilta, mitä laillisia vaihtoehtoja Suomella olisi
 Opposition mielestä Suomi on varautunut huonosti siirtolaisten käyttämiseen painostuskeinona – jättivät yhteisen välikysymyksen hybridiuhkista
 Presidentti Niinistö pohtii, houkutteleeko löysä lainsäädäntö turvapaikanhakijoita Suomeen: "Me erotumme pohjoismaisista kumppaneista"
 Analyysi: Käyttääkö Valko-Venäjä siirtolaisasetta Venäjän luvalla vai jopa Venäjän käskystä? Asetta voidaan käyttää myös Suomea vastaan
 Euroopan pakolaiskriisistä on jo kuusi vuotta, mutta EU:n turvapaikkapolitiikassa on edennyt vain yksi toimi – sekään ei ole tuonut toivottua tulosta
 Kuuntele myös Takaisin Pasilaan -podcast:

Pyrkiikö Puolaan turvapaikanhakijoita vai siirtolaisia, ja onko Puolalla oikeutta pysäyttää heidät? Viisi kysymystä ja vastausta


Summary: Teini-ikäiset putoavat tarjonnassa usein lastenkulttuurin ja niin sanotun aikuisten kulttuurin välimaastoon. Taidelaitosten ohjelmapalveluilla madalletaan nuorten halua tarttua kulttuuriin.

Viides lukuvuosi Taidetestaajia on lähtenyt kunnolla käyntiin poikkeusolojen jälkeen. Kokonainen ikäluokka, eli kymmeniä tuhansia yläkoululaisia, pääsee taidemuseoon tai konserttiin. Toiminnan on käynnistänyt Suomen kulttuurirahasto ja sittemmin sitä on rahoittanut myös Svenska kulturfonden ja Opetus- ja kulttuuriministeriö.
 Tänä vuonna myös muutamat ysiluokat pääsevät peruuntuneille kulttuurireissuilleen. Suomessa on noin 800 koulua. Taidetestaajat pyrkii järjestämään kaikkien koulujen kahdeksasluokkalaisille kulttuurielämyksen kaksi kertaa vuodessa. Taidetestaajien päällikkö  Joonas Keskinen  iloitsee tilanteen normalisoitumisesta, vaikka exceliä saakin paukuttaa.
 "Meillä kaikilla tulee olla oikeus taiteeseen ja kulttuuriin.  Taidetestaajissa ihan jokainen, asuinpaikkaan ja ja perheen varallisuuteen ja opettajan tai oppilaan kiinnostuksen katsomatta, pääsee ainakin testaamaan, että että minkälaista se taide on," sanoo Taidetestaajien päällikkö Joonas Keskinen.
 Mari Vesanummi / Yle
 – Tänä vuonna ostetaan noin 190 000 pääsylippua ja siihen matkat päälle, Keskinen konkretisoi.
 Ylöjärven yhtenäiskoulun kasit pääsevät vierailulle Serlachius-museo Göstaan Mänttä-Vilppulaan. Into suorastaan kuplii nuorista, kun tilausbussi kaartaa pihaan.
 – Toivottavasti saa uusia elämyksiä ja uutta näkökulmaa taiteeseen,  Alisa Mäkinen  pohtii.
 – Taide on niin monimuotoista. On tärkeää, että meidän ikäiset pääsevät kokemaan sellaista,  Salla Laakkonen  iloitsee.
 Taiteilijaryhmä IC-98:n Aarremaat-animaatioteos kiinnosti kahdeksasluokkalaisia Serlachius-museo Göstassa. Mari Vesanummi / Yle
  Huumori ja virtuositeetti puree teiniin
 Kaikilta taidetestaajilta pyydetään kulttuurikäynnin yhteydessä palautetta vierailusta. Toiminnan aikana on kertynyt kaikkiaan 130 000 palautetta, sen perusteella voi varmaan jo lausua, mikä teini-ikäistä kiinnostaa?
 – Yksi asia mikä korostuu ja mistä tulee aina positiivista palautetta, niin on selkeästi taito. Virtuositeetti jotenkin kolahtaa kasiluokkalaisiin,  Joonas Keskinen  kertoo.
 Kartanon klassikoiden äärellä kahdeksasluokkalaisia houkuteltiin miettimään mihin aikaan päivästä teos oli maalattu, miltä maisemassa tuoksui, mitä ääniä maisemassa kuuluu.  Mari Vesanummi / Yle
 Taito pätee kaikkiin taiteen aloihin. Suosituimpia kulttuurikohteita ovat olleet myös huumorilla höystetyt sisällöt. Keskisen mukaan huumoritwistiä saa olla mukana. Myös itse tekeminen kiinnostaa.
 – Meillä on ollut jonkin verran workshoppeja, joissa nuoret pääsee itse tekemään ja treenaamaan sitä taiteen tekemistä. Ne toimii kasien mielestä hyvin.
 Göstassa nuoret kiertävät sekä uuden paviljongin nykytaidetta että Joenniemen kartanon klassikoita. Ensi kertaa Göstassa vieraillut Kasper Ranta suhtautuu teini-ikäisen tyyneydellä, kun toimittaja kysyy minkälaiset fiilikset vierailusta jäi.
 – Emmä tiiä, ihan kivaa.
 Serlachius-museo Göstassa käy tänä syksynä noin tuhat kahdeksasluokkalaista.  Yleisötyön päällikkö Päivi Nieppola saa nuorilta arvokasta tietoa ohjelmapalveluita varten: "Tavoite on tehdä sellaisia sisältöjä, jotka kiinnostavat kaikenikäisiä kävijöitä." Mari Vesanummi / Yle
 Kun nuorta miestä vähän jututtaa, käy ilmi, että hän voisi tulla perheensä kanssa sinne uudelleen. Tämä lämmittää Serlachius-museoiden yleisöpäällikkö  Päivi Nieppolaa .
 – Me koetaan, että tällä tavoin me tehdään niitä uusia museokävijöitä, niitä seuraavia sukupolvia. Taidetestaajat -konsepti on Suomen tärkein taidekasvatusohjelma.
 Kasiluokkalaisista moni valitsi Santeri Tuorin valokuva- ja videoteoksia suosikeikseen Göstan näyttelyistä. Posing Time -näyttely on avoinna 6.3.2022 asti. Mari Vesanummi / Yle
 Taidetestaajien merkitys korostuu, kun rahaa ei kerätä
 Koronapandemian jälkeen jo se, että pääsee koulun seinien ulkopuolelle on virkistävää. Luokanvalvoja  Anna Kuitunen  iloitsee kasiluokkalaisten mahdollisuudesta päästä taidetestaajien mukana uusiin paikkoihin.
 – Mielestäni tämä on ihan mahtava juttu, koska nykyäänhän meillä ei kouluilla ole rahaa tällaisia järjestää. Eikä me muutenkaan saada rahaa kerätä, että oikeastaan luokkaretkien järjestäminen on aika hankalaa.
 Ylöjärven yhtenäiskoulun luokanvalvoja Anna Kuitunen oli aistivinaan, että nuorilla taidetestaajilla silmät avautuivat. Aluksi opettajilta kyseltiin, että koska päästään pois, mutta lopuksi havahduttiin, että tämähän on ihan kivaa.  Mari Vesanummi / Yle
 Taidetestaajat on myös tasa-arvoistavaa toimintaa, koska retket eivät maksa koululaisille mitään.
 – Vaikka Mänttä-Vilppula on aika lähellä meitä niin aika harva täällä oli käynyt. Minun mielestäni on tosi hienoa, että he pääsevät kokemaan elämyksiä ja ilmaiseksi.
 Kierroksen päätteeksi taidetestaajia pyydetään tekemään lyijykynäversio vaikutuksen tehneestä teoksesta. Göstan kaikki tuhat taidetestaajaa pääsee lukuvuoden lopuksi yhteiseen koottuun taideteokseen.   Mari Vesanummi / Yle

Kaikki Suomen kasiluokkalaiset altistetaan taiteelle ja kulttuurille – 68 000 taidetestaajaa antaa palautetta ja sitä kuullaan


Summary: Julkisten ja hyvinvointialojen liitto JHL kertoi tiistaina illalla aloittavansa tänään lakon. Lakko on liittojen mukaan vastalause Arkean suunnitelmille vaihtaa työnantajajärjestöä ja työehtosopimusta.

Kunta-alalla työskentelevien työntekijöiden ammattiliitto Jyty aloittaa lakon Turun kaupungin omistamassa Arkea Oy:ssä julkisten ja hyvinvointialojen liiton JHL:n kanssa tänään kello 12.
 JHL:n lakko vaikuttaa koulujen ja päiväkotien ruokailuun ja siivoukseen. Jytyn lakon vaikutuksista ei vielä ole tietoa.
 Liittojen mukaan lakko on vastalause Arkean suunnitelmille vaihtaa työnantajajärjestöä ja työehtosopimusta. Jytyn lakko päättyy perjantaina.
 – Ammattiliitto Jyty ei tule sallimaan sopimusshoppailua Arkea Oy:ssä eikä muissa Turun kaupungin omistamissa yhtiöissä, Jytyn puheenjohtaja Jonna Voima korostaa.
 JHL ilmoitti toistaiseksi voimassa olevasta lakostaan tiistaina illalla . Myös kaksi vuotta sitten Jyty liittyi JHL:n lakkoon, kun Arkea suunnitteli viimeksi työnantajajärjestön vaihtamista.
 Ammattiliitto Jyty edustaa kunta-alalla työskenteleviä työntekijöitä, kuten sihteeri-, hallinto-, asiantuntija- ja ict-työ, nuoriso- ja järjestötyö, sosiaali- ja terveysalan, kirjastoalan sekä kasvatus ja koulutusalan työntekijöitä. Jytyn kattojärjestö on STTK.
 Lisää aiheesta:
 Ammattiliitto JHL aloittaa lakon Turun kaupungin tytäryhtiö Arkeassa – lakko näkyy päiväkotien ja koulujen ruokailussa ja siivouksessa
 Turun kaupungin tytäryhtiö Arkea suunnittelee taas työehtosopimuksensa vaihtoa
 (2019) JHL ja Jyty aloittavat laajan lakon Turun kaupunkia ja sen omistamia yhtiöitä vastaan – lakossa kymmenen yhtiötä
 (2019) Turun Arkea-kiistassa sopu – työehtosopimuksen vaihto peruuntui
 Kuuntele tästä uusimmat Yle radiouutiset Varsinais-Suomesta Lue uusimmat Yle Uutiset Varsinais-Suomesta

Koulujen ja päiväkotien ruokailut pysäyttävä lakko laajenee – ammattiliitto Jyty yhtyy Arkea-lakkoon Turussa


Summary: Glasgow'n ilmastokokouksessa sovittiin metsien hävittämisen pysäyttämisestä. Komission lakialoitteen tarkoitus on vähentää EU:n kulutuskäytöksen vaikutuksia maailman metsille, kertoo Financial Times.

Metsäkadon taltuttamiseksi EU esittää uutta lakia, joka kieltäisi kuuden raaka-aineen tuonnin alueilta, joiden metsiä uhkaa hävittäminen. Raaka-aineet ovat kahvi, kaakao, naudanliha, soija, palmuöljy ja puutavara.
 Talouslehti  Financial Times  on tutustunut ennakolta lakialoitteeseen, jonka Euroopan komissio aikoo julkistaa tänään keskiviikkona.
 Käytännössä uusi laki vaatisi yhtiöiltä todisteita siitä, ettei niiden EU:n alueelle tuomillaan tuotteilla ole yhteyttä metsien laittomaan hakkuuseen tai metsäkatoon.
 Voimaan astuakseen laki vaatii Euroopan parlamentin ja kaikkien jäsenmaiden hyväksynnän. Niin sanottu  "metsäkadon tuonti"  on nähty jo pitkään ongelmana, ja Euroopan parlamentti kiinnitti huomiota uuden lainsäädännön tarpeelle viime vuonna julkaisemassaan  raportissa .
 – Tämä lakialoite korostaa globaalia vastuutamme ja osoittaa, että EU pitää sanansa, sanoo ympäristökomissaari  Virginijus Sinkevičius  FT:lle.
 Hakattua sademetsää Kongon demokraattisessa tasavallassa lokakuussa 2020. Ilmastovaikutusten lisäksi metsien laajenevat hakkuut lisäävät vaarallisten tautien tartuntariskiä ihmisiin. Hugh Kinsella Cunningham / Pulitzer Center / EPA
 Yli sata maata sitoutui Glasgow'n ilmastokokouksessa  pysäyttämään maailman metsien hävittämisen  vuoteen 2030 mennessä.
 Komission lakialoitteen tarkoituksena on pyrkiä tähän tavoitteeseen vähentämällä EU:n kulutuskäytöksen vaikutusta metsiin ja alkuperäisväestöihin. Listatut kuusi raaka-ainetta käsittävät noin 19 prosenttia unionin alueella tuoduista kulutustuotteista.
 – Emme usko, että tämä asettaa yhtiöille suurta byrokraattista taakkaa. (--) Sääntelyn hinta on paljon vähäisempi kuin siitä saatavat hyödyt, Sinkevičius vakuuttaa.
 Lakialoite on kerännyt kiitosta ilmastoaktivisteilta ja luonnonsuojelujärjestöiltä.
 – EU on lähettämässä selkeän viestin suurille ruokakaupoille ja maataloustuotteiden maahantuojille. Yksi maailman suurimmista talouksista ei hyväksy metsäkatoon linkittyviä tuotteita, sanoo Mighty Earth -kansalaisjärjestön Euroopan-johtaja  Nico Muzi  FT:lle.
 Kritiikkiäkin on esitetty, esimerkiksi siitä, että lakialoitteessa ei erikseen esitetä kumin tuonnin kieltämistä ongelma-alueilta.
 Lue lisää:
 Vaikuttaako Glasgow'n suuri metsäjulistus Suomen metsien hoitoon tai yhtään mihinkään? Asiantuntija: Edellisten jälkeen metsäkato on vain kiihtynyt
 Uudistettu metsälaki voi haitata Suomen ilmastotoimia – avohakkuun jälkeen voi jättää istutukset väliin ja silti täyttää lain vaatimukset
 Ilmaston lämpeneminen pahenee edelleen – Ilmatieteen järjestö: Amazonin sademetsä muuttumassa päästölähteeksi laajojen hakkuiden takia
 Kansalaisaloite avohakkuiden kieltämisestä kaatui, valiokunta julisti pelastavansa Suomen metsät – Luonnonsuojeluliitto: "Plussan puolelle jäätiin"

Tässäkö ratkaisu maailman metsäkatoon? FT: EU esittää tuontikieltoa riskialueiden kahville, kaakaolle, naudalle ja soijalle


Summary: Lewis Capaldin debyyttialbumi oli Iso-Britannian myydyin albumi vuosina 2019 ja 2020.

Skotlantilainen laulaja–lauluntekijä  Lewis Capaldi  saapuu konsertoimaan ensi kesän Pori Jazziin.
 Capaldi esiintyy festivaaleilla perjantaina 15. heinäkuuta.
 25-vuotias Capaldi julkaisi debyyttialbuminsa  Divinely Uninspired To A Hellish Extent  vuonna 2019. Levy oli Iso-Britannian myydyin albumi vuosina 2019 ja 2020.
 Kaksi albumin singleistä nousi listaykköseksi Yhdysvalloissa, ja  “Someone You Loved”  -megahitillä on Spotifyssa huimat 2,1 miljardia kuuntelukertaa. Lewis Capaldin muita isoja hittejä ovat  “Before You Go”  sekä  “Bruises” .
 Uusi levy tekeillä
 Musiikkialan palkintojen osalta Capaldi on jo ehtinyt voittaa vuoden parhaan kappaleen Brit Awardin ja olla Grammy-ehdokkaana samassa kategoriassa. Komeasta lauluäänestään tunnettu Lewis Capaldi valmistelee tällä hetkellä toista pitkäsoittoaan, jonka povataan ilmestyvän vuoden 2022 aikana.
 Pori Jazz järjestetään 55. kertaa 8.–16. heinäkuuta. Festivaalin aiempiin ohjelmajulkistuksiin kuuluvat samana päivänä Lewis Capaldin kanssa kuultava  Emeli Sandé , torstaina 14.7. esiintyvä  John Legend  sekä lauantain 16.7. Hector Reimagined -erikoiskonsertti.
 Festivaalin ohjelmisto täydentyy lähiviikkoina lukuisilla lisänimillä.
 Kuuntele tästä uusimmat Ylen radiouutiset Satakunnasta
 Lue täältä uusimmat Yle Uutiset Satakunnasta

Skotlantilainen laulaja–lauluntekijä Lewis Capaldi ensi kesän Pori Jazziin


Summary: Rauman sataman laajennus on kohdannut runsaasti esteitä, koska suunnitellulla laajennusalueella pesii merimetsoja ja harmaahaikaroita. Nyt ely-keskus myöntää luvan ajouran rakentamiseen tiukin ehdoin.

Rauman sataman laajennus ottaa yhden askeleen eteenpäin ely-keskuksen uuden päätöksen ansiosta.
 Varsinais-Suomen ely-keskus on antanut satamalle luvan rakentaa pysyvä ajoura Vähä Järviluodon pohjoispuolelle ja Järviluodon itärantaan.
 Ajouria käytetään vain lintujen pesimäajan ulkopuolella elokuun ja tammikuun välisenä aikana, eikä sen rakentamisen takia tarvitse kaataa lintujen pesimäpuita. Ajoneuvoliikenteelle soveltuvaa uraa voidaan Rauman sataman mukaan käyttää Järviluodon tulevaisuuden valmistelu- ja maanrakennustöihin.
 Linnut laajennuksen harmina
 Rauman sataman laajennussuunnitelmat ovat kohdanneet paljon ongelmia laajennusalueella pesivien lintujen takia.
 Turun hallinto-oikeus hylkäsi  keväällä Rauman kaupungin ja sataman valituksen päätöksestä, jolla ely-keskus kielsi joulukuussa 2019 pengertien rakentamisen aloittamisen kahden luodon ja Rauman telakan välille.
 Ely-keskuksen mukaan rakentaminen häiritsee ja vahingoittaa rauhoitettujen harmaahaikaran ja merimetson  pesintää  alueella. Luotojen harmaahaikarayhdyskunta on kasvanut ja lienee nyt Suomen suurimpia. Lisäksi luodoille on asettunut suuri määrä merimetsoja.
 Merimetsoja Vähä Järviluodolla. Tapio Termonen / Yle
 Uudessa lupapäätöksessä todetaan, että Järviluodossa on viime kesänä pesinyt myös merikotka aivan merimetsoyhdyskunnan länsirajalla vanhassa pesäpuussaan.
 Valitukset kesken
 Ely-keskus toteaa, että se ei edelleenkään hyväksy kiistellyn pengertien rakentamista Rauman sataman alkuperäisen suunnitelman mukaan.
 Rauman satama ja kaupunki ovat hakeneet hallinto-oikeuden päätökseen valituslupaa korkeimmasta hallinto-oikeudesta. Satama piti rakentamiskieltoa pöyristyttävänä.

Ely-keskus: Rauman satama saa rakentaa ajouran kiistellyille luodoille – linnusto estänyt isommat rakennustyöt


Summary: Hallituksen tarkoitus on, että määräaikaa hoidon tarpeen arvioinnista hoitoon pääsyyn tiukennettaisiin kolmesta kuukaudesta seitsemään päivään.

Luonnos hallituksen esitykseksi hoitotakuusta lähtee tänään keskiviikkona lausuntokierrokselle.
 Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) piti suurena asiana, että hoitotakuu etenee.
 – Kritiikki oli alkuun melkoista, sanottiin ettei tämä tule milloinkaan tapahtumaan, Kiuru sanoi tiedotustilaisuudessa.
 Yle lähettää klo 11 alkavan tiedotustilaisuuden suorana. Voit katsoa tilaisuutta klikkaamalla tämän jutun pääkuvaa. Voit myös lukea tilaisuuden sisällöstä tästä jutusta.
 Hallituksen tarkoitus on, että kun uudet hyvinvointialueet aloittavat vuonna 2023, määräaikaa hoidon tarpeen arvioinnista hoitoon pääsyyn tiukennettaisiin kolmesta kuukaudesta seitsemään päivään. Suun terveydenhuollon osalta hoitoon pääsy tiukkenisi kuudesta kuukaudesta kolmeen.
 Kiurun mukaan kykyinen kuuden kuukauden raja on johtanut siihen, että erityisesti pienituloisten on ollut vaikeaa päästä suun terveydenhuoltoon ja saada hampaansa kuntoon.
 Budjettiriihessä varattiin syyskuussa lisärahoitusta uuden hoitotakuun toteutumiseen.
 Kiuru sanoi, että vuonna 2019, hallituskauden alussa 43 prosenttia kunnista pystyi varmistamaan hoidon saannin viikossa.
 Kiuru kehui, että viime vuonna hallitus laittoi 70 miljoonaa euroa perustason palveluiden parantamiseen. Kiurun mukaan nyt noin 64 prosenttia kunnista ja kuntayhtymistä pystyy toteuttamaan viikossa kiireettömän hoitoonpääsyn.
 Hoitotakuu on toteutunut Suomessa epätasaisesti.  Monissa sairaanhoitopiireissä  on ollut runsaasti hoitovelkaa, toisissa jopa potilaspulaa.

Katso suorana: Kiireettömään hoitoon pääsisi jatkossa 7 päivässä, Kiuru kertoo hallituksen suunnitelmista – "Kritiikki oli alkuun melkoista"


Summary: Pöystin mukaan nyt pitäisi tarkastella sitä, onko viranomaisilla riittävät mahdollisuudet käsitellä isoja rajoille saapuvia ihmisjoukkoja.

Oikeuskansleri  Tuomas Pöystin  mielestä Suomen lainsäädäntöä pitäisi kehittää hybridiuhkien varalle.
 Pöysti sanoi keskiviikkona  Ylen aamussa  ja  Ykkösaamussa , että tuntemattomiin ja uudentyyppisiin kriiseihin on varauduttu puutteellisesti sekä normaaliolojen lainsäädännössä että valmiuslainsäädännössä.
 – Suomessa on yleisesti ottaen hyvä lainsäädäntö, mutta esimerkiksi vakavat pandemiat ja hybridivaikuttamiseen liittyvät hallitsemattomat maahanmuuttovirrat on noteerattu lainsäädännössä huonosti, Pöysti totesi.
 Pöystin mukaan nyt pitäisi miettiä sitä, onko viranomaisilla riittävät mahdollisuudet käsitellä isoja rajoille saapuvia ihmisjoukkoja. Nykylainsäädännön puutteista hän ottaa esimerkiksi rajavartiolain.
 – Rajavartiolaissa on olemassa pykälä, jolla voidaan sulkea rajanylityspaikat, mutta se on tavattoman tylppä säännös ja sitä voidaan käyttää vain rajallisesti hybridivaikuttamistilanteen hallintaan.
 Pöysti kuitenkin huomauttaa, että kansainväliset ihmisoikeussopimukset ja Euroopan unionin perusoikeusperuskirja antavat tiukan raamin turvapaikan hakemiseen. Oikeuskanslerin mukaan nyt onkin kysymys siitä, onko Suomen laissa säännelty liikkumavaraa, mitä nämä sopimukset antavat.
 Asiantuntija: Voitaisiinko turvapaikan hakeminen keskeyttää tilapäisesti?
 Myös Euroopan hybridiosaamiskeskuksen haavoittuvuudet ja resilienssi -verkoston johtajan  Jukka Savolaisen  mielestä Suomen lainsäädäntöä pitäisi tarkastella hybridiuhkien varalle.
 Savolaisen mukaan pitäisi katsoa, pystyisikö Suomi pysäyttämään maahantulijoiden virran jommallekummalle puolelle rajaa. Savolaisen mukaan pitäisi myös pohtia, voidaanko turvapaikan hakeminen keskeyttää tilapäisesti, jos ihmisvirrat ylittävät rajan.
 – Se olisi olisi teknisesti tarkastellen tehokas keino virran patoamiseen, Savolainen sanoi  Ylen aamussa .
 Savolainen kuitenkin myöntää Pöystin tapaan, että turvapaikan hakemisen rajoittaminen ei ole helppoa kansainvälisten sopimusten takia.
 Toisaalta Savolainen huomauttaa, että esimerkiksi vuonna 1951 laadittu ja vuonna 1967 laajennettu Geneven pakolaissopimus on laadittu toisen maailmansodan jälkeisiin siirtolaistilanteisiin.
 – Voi ajatella, että ovatko ne enää nykytilanteeseen sopivia. Tästä alkakoon oikeustieteellinen argumentointi.
 Valko-Venäjän harjoittama siirtolaisten ohjaaminen Puolan rajalle on saanut Euroopan maat pohtimaan kykyään vastata uusiin uhkiin. Oppositiopuolueet jättivät tiistaina hallitukselle välikysymyksen Suomen varautumisesta hybridivaikuttamiseen. Opposition mielestä Suomi on varautunut huonosti siirtolaisten käyttämiseen painostuskeinona.
 Lue myös:
 Opposition mielestä Suomi on varautunut huonosti siirtolaisten käyttämiseen painostuskeinona – jättivät yhteisen välikysymyksen hybridiuhkista

Oikeuskansleri Pöysti: Suomi on varautunut uusiin kriiseihin puutteellisesti – lainsäädäntöä pitäisi kehittää hybridiuhkien varalle


Summary: Kasviproteiinien ykkönen on tofu, mutta myös perinteet elävät lounaslistoilla vahvana. Joukkoruokailu voi ohjata syömistämme huomaamatta kohti kasvista, sanovat tutkijat.

Mitä söit tänään lounaaksi?
 Tässä jutussa selvitetään, mitä lounaslistat paljastavat Suomesta ja miten joukkoruokailu tutustuttaa meitä huomaamattamme uusiin ruokalajeihin.
 Samalla lounaslinjastot voivat muokata ruokatottumuksiamme paitsi ilmastoystävällisemmäksi, myös terveellisemmäksi.
 Ehdit lukea jutun sopivasti lounastauolla.
 Raastepöydästä voitte aloittaa
 Raastepöytä sen paljastaa, nimittäin joukkoruokailun voiman.
 Lisukesalaattien tuloa osaksi kouluruokailua 70-luvulla on pidetty merkittävänä tekijänä siinä, että ihmiset ovat alkaneet syödä salaattia ja raasteita myös kotona.
 Nyt Helsingin yliopistossa uskotaan, että punajuuri-nyhtökauravuoka, seitanmureke ja savutofukiusaus ovat uusi raastepöytä.
 Joukkoruokailussa, eli esimerkiksi koulujen, sairaaloiden ja henkilöstöravintoloiden keittiöissä valmistetaan yli 350 miljoonaa ateriaa vuosittain.
 – Volyymit ovat valtavia ja siksi siellä piilee iso potentiaali muutokseen, sanoo Ilmastokestävyys keittiössä -hankkeen johtaja, dosentti  Kuura Irni .
 Yliopiston hankkeessa kehitettiin ja testattiin yhteensä 30 ilmaston kannalta kestävää ja ravintosuositusten mukaista vegaanista kasvisruokareseptiä, joiden hiilijalanjälki on laskettu ja joiden ravintoarvot on katsottu kuntoon ravitsemusterapeutin avustuksella.
 Tavoitteena on avittaa lounasravintoloita vauhtiin ruokamurroksessa ja murtaa mielikuvaa kasvisruoasta “kevyenä vaihtoehtona” tai mauttomana erityisruokavaliona – ennakkoluuloja, joita nousi esiin hankkeessa toteutetussa kyselyssä.
 – Liha on pitkään ollut se tavallisen perusruoan raaka-aine, ja ajatus kasvisruoasta typistynyt pelkiksi kasviksiksi. Hyvää kasvisruokaa ei kuitenkaan valmisteta jättämällä liha pois, vaan proteiininlähteet ja maku on mietittävä tarkkaan, Irni sanoo.
 Ilmastohyötyjen lisäksi kasvispainotteisemmalla ruokavaliolla on kansanterveydellistä arvoa.
 Suomessa vain 14 prosenttia miehistä ja 22 prosenttia naisista syö riittävästi kasviksia, marjoja ja hedelmiä. Punaisen lihan käyttösuositus puolestaan ylittyy 79 prosentilla miehistä.
 Lounaslistat paljastavat tottumuksemme
 Tottumukset ja tavat näkyvät lounaslistoillamme.
 Tätä juttua varten kävimme läpi noin 800 ravintolan lounaslistat Suomen 50 suurimmassa kunnassa yhden kuukauden ajalta.
 Sanat kana, liha ja kala pomppasivat esiin kukin 1300–2000 kertaa, mutta erilaiset kasviproteiinit tofua lukuun ottamatta eivät listalta samaan tapaan erotu. Sana  kasvis  nousee kyllä esiin. Jokin kasvisvaihtoehto on siis usein ollut tarjolla.
 Lounasselvityksen suosituimmaksi kasviproteiiniksi nousee tofu.
 Jyväskylää puolestaan voi aineiston perusteella kutsua Suomen falafel-pääkaupungiksi: sieltä löytyy enemmän falafel-osumia kuin esimerkiksi Helsingistä tai Tampereelta.
 Ainakin asenteissa muutos kohti kasvista alkaa hiljalleen näkyä, arvioivat asiantuntjiat.
 Valtaosa suomalaisista syö edelleen lihaa, mutta toisaalta yhä useampi "fleksaa" – syö kasvispainotteisesti, mutta ei täysin kieltäydy lihastakaan.
 Viimeiset pari vuotta punaisen lihan kulutus on ollut laskussa, samalla kun kasviproteiinien markkina on  kasvanut huimaa vauhtia .
 Helsingin yliopiston tutkijat  Mari Niva  ja  Annukka Vainio  selvittivät  kesällä julkaistussa tutkimuksessaan  suomalaisten suhtautumista kasvi- ja hyönteisproteiineihin.
 Tutkimuksen tuhannesta osallistujasta vajaa puolet kertoi kasviproteiinien kuuluvan ruokavalioonsa ja neljäsosa aikoi lisätä niiden käyttöä tulevaisuudessa.
 – Ei ole enää samalla tavalla vahvaa jakoa kasvis- ja sekasyöjiin. Joustavuus lisääntyy, ja se on merkki siitä että uudenlaiset tuotteet eivät ole enää marginaalituotteita tietylle ryhmälle, vaan mahdollisuus kaikille kuluttajille, Niva sanoo.
 Kasviproteiinien kolme sukupolvea
 Uudenlaisilla tuotteita ovat esimerkiksi sellaiset viime vuosina tutuksi tulleet brändejä kuten Nyhtökaura, Härkis tai Beyond Meat.
 Kasviproteiinimarkkinoihin perehtynyt kauppatieteiden tohtori  Markus Vinnari  jakaa lihaa korvaavat kasvikunnan tuotteet kolmeen sukupolveen.
 Ensimmäiseen sukupolveen hän laskee linssit, pavut, tofun ja muut jopa satoja tai tuhansia vuosia ihmisten ruokavalioon kuuluneet raaka-aineet.
 Seuraavan sukupolven kasviproteiinit muistuttavat jo enemmän lihaa: esimerkiksi sieniproteiini Quorn tuotiin Iso-Britanniassa markkinoille jo 1980-luvulla ja yhdysvaltalainen vegaaninen kalkkunankorvike Tofurky vuonna 1995.
 – Toista sukupolvea leimaa se, että kasvissyöjät alkoivat kehittää toisille kasvissyöjille enemmän lihaa muistuttavia tuotteita. Silti näiden tuotteiden kohderyhmänä nähtiin edelleen kasvissyöjät, ja ehkä maku ei monessa ollut kovin onnistunut, Vinnari sanoo.
 Kolmas sukupolvi on lähtenyt kehittymään 2000-luvulla, ja sen ajureita ovat olleet erityisesti ympäristö- ja ilmastotietoisuuden kasvu. Markkinoilla on myös ollut siksi enemmän pääomia tuotekehitykseen, Vinnari sanoo.
 Kolmannen sukupolven suuri mullistus on se, että kasviproteiinit ovat tulleet ison yleisön tietoisuuteen ja niitä markkinoidaan nyt myös sekasyöjille. Mausta on tullut entistä tärkeämpi tekijä.
 Viime vuosina markkinoille on tullut valtava valikoima erilaisia kasvipohjaisia pihvejä, suikaleita, makkaroita, rouheita, pyöryköitä ja nugetteja. Lounaslistoille niitä nousee myyntinimillään tai vege-sanan alla, eikä Ylen lounasselvitys mitenkään saa kaikista kiinni.
 Kansainvälisesti kasviproteiinien markkinan on arvioitu seitsenkertaistuvan nykyisestä vuoteen 2035 mennessä. Kasviproteiinit kattaisivat tuolloin 10–20 prosenttia kaikesta syödystä proteiinista, kirjoitti  konsulttiyhtiön selvitys  keväällä.
 Maku ja suutuntuma vievät kuluttajan
 Vinnarin mielestä Suomen pitäisi satsata ruokamurrokseen nykyistä enemmän: tukea uusien tuotteiden kehittämistä ja kestävämpää maataloutta. Hän nostaa esimerkiksi Tanskan, missä  valtio päätti hiljattain  168 miljoonan euron rahoituksesta kasvipohjaisen ruoantuotannon kehittämiseen.
 – Tanskassa maanviljelijöitä tuetaan siirtymässä kohti kestävämpää ruoantuotantoa ja myös uusien kasviproteiinien tutkimukseen pistetään huomattavia summia. Siellä yhteisymmärryksessä kaikkien puolueiden kanssa tunnustettiin, että tilanne on muuttumassa ja siihen pitää reagoida nyt, Vinnari sanoo.
 Toinen merkittävä tekijä on osaaminen: lihaa korvaavat proteiinit ovat vielä monessa keittiössä uusi juttu, ja maukkaan kasvisruoan valmistaminen vaatii koulutusta.
 – Meillä voi olla vaikka minkälaisia eettisiä ja ekologisia periaatteita, mutta maku, hinta ja suutuntuma ovat lopulta ne, mitkä kuluttajan vievät, sanoo Vinnari.
 Ruoka on suuria tunteita, ja se näkyy
 Omasta normaalista voi silti olla vaikea irtautua ja ruoka herättää suuria tunteita.
 Siitä kertoo esimerkiksi vilkas keskustelu, joka nousi, kun Helsingin kaupunki  hiljattain kertoi  luopuvansa punaisen lihan tarjoilusta kaupungin tilaisuuksissa.
 – Meillä on tiettyjä käsityksiä siitä, miltä tavallinen ruoka tuntuu, maistuu tai näyttää. Kun sitä totuttua yrittää muuttaa, se herättää totta kai tunteita, sanoo Kuura Irni.
 Tuttu ja turvallinen nousi esiin myös Ylen lounasselvityksessä: hernekeittotorstai elää edelleen vahvana.
 Kymmenen vuotta sitten Markus Vinnari esitti väitöskirjassaan väitteen, johon uskoo edelleen: vuoteen 2055 mennessä liha on äärimmäisen harvinaista länsimaissa ja sen korvaavat uudet kasviproteiinit ja solumaatalouden tuotteet – siis laboratoriossa valmistettu liha.
 – Ihmiset eivät ymmärrä, kuinka suuri muutos elintarvikesektorilla on käynnissä. Jos joku olisi kymmenen vuotta sitten sanonut, että liikenne tulee sähköistymään, ei sitä kovin moni olisi uskonut. Tällä hetkellä on toinen ääni kellossa.
 Lue lisää:
 Pitäisikö kasvisruoan määrää julkisissa ruokaloissa lisätä? Suomalaiset jakautuvat kahteen leiriin, kertoo Ylen kysely
 Suomi on koukussa halpaan lihaan vaikka terveys, lihantuottajat ja ilmasto kärsivät – Lihaa pitäisi syödä vähemmän, sanovat suomalaiset Ylen kyselyssä
 Kuuntele Takaisin Pasilaan -podcast:  Tältä maistuu pihvi, jota Suomessa ei saa myydä – geenimuunneltu kasvispihvi tirisee "lihasnestettä"

Yksi kaupunki pitää falafel-kärkeä, mutta torstaisin tarjotaan samaa ruokaa kaikkialla – kävimme läpi 800 ravintolan lounaslistat ympäri Suomea


Kun pukusuunnittelija  Tiina Kaukanen  kuuli elokuvataiteen valtionpalkinnostaan, hän luuli tulleensa huijatuksi.
 – Vähän nieleskelin ja mietin, onko tämä pilaa. Me lavastajat ja pukusuunnittelijat teemme taustatyötä, eikä tarkoitus ole useinkaan olla esillä, vaikka luommekin palikat, joilla näyttelijät ja ohjaaja toimivat, Kaukanen sanoo.
 Epäilyn jälkeen Kaukanen kertoo tulleensa myös iloiseksi.
 – Palkinnon saaminen kasvattaa taiteellista itsetuntoa ja ikäänkuin ryhdistää.
 Kaukasen valtionpalkinnon perusteena oli hänen 30-vuotinen uransa puvustajana ja pukusuunnittelijana. Kaukanen valmistui alalle vuonna 1989 ja on yli 30 vuoden aikana suunnitellut puvustuksen lukuisiin sarjoihin, näytelmiin ja elokuviin. Hän on saanut myös elokuva-alan Jussi-palkinnon viisi kertaa.
 – Täytin vasta 60 vuotta ja pysähdyin miettimään uraani. Tajusin, että se on ollut pitkä eikä välttämättä kestä enää kauaa. Katson kuitenkin koko ajan eteenpäin ja kuvittelen, että kaikki mielenkiintoinen ja haastava on edessä. Se kai kuuluu tähän taiteen tekemiseen, hän sanoo.
 Kaukanen kertoo, että itse työ ei ole reilun 30 vuoden aikana juurikaan muuttunut, mutta suomalaisten elokuvien näkyvyys on kasvanut 1990-luvun lopusta alkaen. Kun hän aloitti uraansa 1990-luvun alussa, juuri kukaan ei puhunut suomalaisesta elokuvasta, mutta nykyisin katsojamäärät ovat suuria ja kotimaiset elokuvat voittavat myös kansainvälisiä palkintoja.
 – Ihanaa, että olen tullut niin kauan sitten alalle, että olen nähnyt erilaisia vaiheita ja monenlaisia tekijöitä ja tekemisen tapoja. Nyt tuntuu, että tekeminen on helppoa kun on ollut monenlaisessa sopassa.
 Aloittaessaan uuden projektin Kaukanen aloittaa puvuston suunnittelun käsikirjoituksen lukemisesta ja selvittää sitten yhdessä ohjaajan kanssa, mistä elokuvassa pohjimmiltaan on kyse.
 – Pääsen parhaaseen tulokseen, kun olen hyvin varhaisessa vaiheessa mukana luomassa maailmaa.
 Kaukasen mukaan hänen työtään on saada näyttelijä syttymään ja puhaltaa roolihahmoihin henki yhdessä näyttelijöiden ja maskeeraajien kanssa.
 – Sitten vain roolihenkilö puhalletaan eloon kaikkien taiteellisten osa-alueiden avulla.
 Tiina Kaukanen haluaisi vielä urallaan tehdä jonkin suuren projektin, jossa olisi paljon ihmisiä, suuri budjetti ja tarpeeksi haastetta. – Ja jotain kaunista. Yleensä tykkään tehdä jotain rumaa ja karheaa, joten voisin haastaa itseni kauneudella, Kaukanen sanoo. Sasha Silvala / Yle
 Valtionpalkinto 13 taiteentekijälle
 Tänä vuonna taiteen valtionpalkinnon sai 13 eri taiteidenalojen edustajaa. Palkintojen yhteissumma oli 226 000 euroa.
 Palkinnot jakoi tasavallan presidentin puoliso  Jenni Haukio .
 Palkinnon voi saada tunnustuksena kolmen viime vuoden aikana valmistuneesta, ansiokkaasta työstä tai pitkäaikaisesta, ansiokkaasta urasta tai toiminnast taiteen hyväksi. Palkinnoista päättävät vuosittain valtion taidetoimikunnat ja lastenkulttuurin palkinnosta Taiteen edistämiskeskuksen johtaja.
 Lastenkulttuurin valtionpalkinnon saivat kuvataiteilijat  Johanna Juvonen  ja  Biagio Rosa  Taidetalo Toinilan toiminnasta Petäjävedellä. Arkkitehtuurin valtionpalkinnon sai AOR Arkkitehdit -toimisto, joka on suunnitellut esimerkiksi Jätkäsaaren peruskoulun ja Tampereen taidemuseon laajennuksen.
 Kuvataiteen valtionpalkinnon sai kuvataiteilija  Tuula Närhinen  ja sarjakuvataiteen valtionpalkinnon  Tiitu Takalo .
 Muotoilun valtionpalkinnon sai keramiikkataiteilija  Anu Pentik , joka tunnetaan posiolaisesta Pentik-yrityksestä.
 Tamperelainen sarjakuvataiteilija Tiitu Takalo sai sarjakuvataiteen valtionpalkinnon. Hän on julkaissut esimerkiksi Memento Mori sekä Minä, Mikko ja Annikki -sarjakuva-albumit ja hänen teoksiaan on käännetty useille eri kielille. Veli-Martti Koivunen / Yle
 Mediataiteen valtionpalkinnon sai  Kaino Wennerstrand  ja esittävien taiteiden valtionpalkinnon turkulainen Huoneiden kirja -työryhmä.
 Kirjallisuuden valtionpalkinnot saivat suomentaja  Sirkka-Liisa Sjöblom  sekä erityisesti runouteen keskittynyt Tuli & Savu -lehti.
 Monitaiteen valtionpalkinnon Mustarinda-työryhmä, musiikin valtionpalkinnot saivat kapellimestari  Ari Angervo  ja Hietsun Paviljongin toiminnasta vastaavat Hietsu is happening ry ja Klassinen Hietsu ry.
 Lue myös:
 Nuoret päihittivät raiskauksiin syyllistyneen laulajan – Tiitu Takalo toi sarjakuvassaan esiin punkpiirien naisvihan jo yli vuosikymmen sitten
 Sata taiteilijaa loi Turussa entiseen tehtaaseen valtaisan unimaailman: Huoneiden kirja on ponnistus, jollaisia Suomessa näkee harvoin
 Anu Pentik suunnitteli oudon keramiikkamöltin ja siitä alkoi huikea menestystarina – nyt 77-vuotiaana hän tuntee olevansa uransa huipulla

Valtio palkitsi 13 taiteentekijää – tunnustus yllätti pukusuunnittelija Tiina Kaukasen: “Teemme taustatyötä, eikä tarkoitus ole useinkaan olla esillä”


Summary: Poliisi kertoi tiistai-iltana saaneensa ilmoituksen ampumävälikohtauksesta huoltoasema Myllykukon pihassa. Poliisin tietojen mukaan entisten puolisoiden tapaaminen äityi pahoipitelyksi ja lopulta ampumiseksi.

Poliisi on kertonut lisää eilen  tiistaina Nurmijärvellä tapahtuneesta ampumavälikohtauksesta .
 Itä-Uudenmaan poliisi sai tehtävän hätäkeskuksen kautta noin kello 19 tiistai-iltana. Ilmoituksen mukaan Nurmijärvellä sijaitsevan Myllykykko-huoltoaseman pihalla oli ammuttu laukauksia.
 Poliisin saamien tietojen mukaan epäilty tekijä oli sopinut tapaamisen huoltoasemalle entisen puolisonsa kanssa. Tapaamisen tarkoituksena oli luovuttaa henkilökohtaisia tavaroita.
 Epäilty kuitenkin alkoi pahoinpidellä ja uhkailla naista. Tilanteen päätteeksi epäilty oli hakenut autostaan aseen ja ampunut sillä kaksi laukausta naista ja naisen seurassa ollutta miestä kohti. Nainen ja mies pakenivat epäiltyä, eivätkä laukaukset osuneet heihin.
 Asian selvittämistä asianomistajien osalta jatketaan Itä-Uudenmaan poliisissa.
 – Välikohtauksen päätteeksi epäilty tekijä surmasi itsensä, tältä osin poliisi teemme asiassa kuolemansyyntutkinnan, kertoo tutkinnanjohtaja rikoskomisario  Tero Tyynelä  poliisin  tiedotteessa .
 Esitutkinta on alkuvaiheessa, eikä poliisi tässä vaiheessa kerro tapauksesta enempää.

Ampumavälikohtaus Nurmijärvellä sai alkunsa entisten puolisoiden tapaamisesta – tekijäksi epäilty surmasi itsensä


Summary: Jyrki Kasvi toimi vihreiden kansanedustajana kolmena kautena ja häntä on laajasti pidetty pioneerina suomalaisessa tietoyhteiskuntapolitiikassa.

Vihreiden entinen kansanedustaja, journalisti ja tietotekniikan alan tutkija  Jyrki Kasvi  on menehtynyt pitkään sairastamaansa syöpään myöhään eilen illalla.
 Kasvi toimi vihreiden kansanedustajana vuosina 2003–11 ja uudelleen 2015–19. Häntä on laajasti pidetty pioneerina suomalaisessa tietoyhteiskuntapolitiikassa.
 Jyrki Kasvin läheiset toivovat yksityisyyttä ja rauhaa surun keskellä.
 –  Suru on suuri. Jyrki oli vuosikausien ajan vihreiden kantavia voimia monissa eri rooleissa espoolaisena kuntapäättäjänä, vaikuttavana järjestötoimijana ja uraauurtavana kansanedustajana. Omalla työllään hän on paransi niin lainsäätäjien kuin meidän kaikkien kykyä katsoa tulevaisuuteen uteliaasti, toiveikkaasti ja sudenkuopat tunnistaen. Ja ennen kaikkea hän oli lukemattoman monen vihreän rakastama työtoveri ja ystävä, jäljittelemättömän mukava ja intohimoinen ihminen, sanoo vihreiden puoluesihteeri  Veli Liikanen .
 –  Esitän kaikkien vihreiden puolesta osanottomme Jyrki Kasvin omaisille ja läheisille. Jyrkin panos suomalaiselle tietoturva- ja digipolitiikalle on ollut korvaamaton. Jyrki oli uraauurtava avoimuus-, turvallisuus- ja yhdenvertaisuuustyön tekijä, ja myös ihmisten innostaja tietokonepelien maailmaan, sanoo vihreiden puheenjohtaja  Maria Ohisalo .
 Kasvi sairasti vuodesta 2003 virtsarakon syöpää, joka uusiutui ja levisi useasti. Kuluvan vuoden tammikuussa Kasvi sai lääkäriltään diagnoosin, ettei hoito tehoa ja tullaan siirtymään saattohoitoon. Kasvin  julkinen ilmoitus  asiasta nostatti avuntarjousten vyöryn, jonka ansiosta Kasvi pystyi käynnistämään vielä yhdet hoidot. Ne tehosivat hyvin, mutta valitettavasti vain muutamien kuukausien ajan.
 – Lisäkuukaudet olivat kuitenkin hyvin arvokkaat, sillä niiden aikana Jyrki sai julkaistua novellikokoelman, kirjoitettua elämäkertansa ja nautittua vielä kerran kesästä rakkaalla mökillään, sanoo Jyrki Kasvin säätiön tukiyhdistyksen puheenjohtaja  Jani Moliis .
 Keväällä 2021 perustettiin Jyrki Kasvin säätiön tukiyhdistys. Yhdistyksen jäsenmäärä kasvoi nopeasti yli kahdensadan, se toimi Kasvin novellikokoelman kustantajana ja järjesti webinaarin terveydenhoidon tulevaisuudesta.
 – Yhdistys jatkaa toimintaansa tavoitteenaan perustaa Jyrki Kasvin säätiö, joka jatkaisi Jyrkin elämäntyötä digitalisaation ja muiden uusien teknologioiden vastuullisen käyttöönoton edistämiseksi, Moliis kertoo.
 Lisää aiheesta:
 Syövästään avoimesti kertonut ex-kansanedustaja Jyrki Kasvi häkeltyi ihmisten myötätunnosta – “Ei tullut yhtään sellaista viestiä, että kuole vaan.”

Vihreä vaikuttaja Jyrki Kasvi kuollut – tietoturvan ja digimaailman värikäs sanansaattaja jätti jälkensä suomalaiseen politiikkaan


Summary: Suomi aikoo äänestää EU:n metsälinjausta vastaan, kertovat Ylen lähteet. EU:n uudessa asetuksessa on kyse muun muassa siitä, millainen metsäteollisuus täyttää kestävän rahoituksen kriteerit.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Suomi aikoo äänestää EU:n metsälinjausta vastaan.
 Hallituksen EU-ministerivaliokunta linjasi hallituksen kannaksi linjausta vastaan äänestämisen kokouksessaan keskiviikkona aamulla. Linja päätetään lopullisesti eduskunnan suuressa valiokunnassa.
 Hallituspuolueista vihreät ja vasemmistoliitto jättivät valiokunnassa eriävän mielipiteen ratkaisusta. Ylen tiedon mukaan puolueet aikovat äänestää ratkaisua vastaan myös eduskunnan suuressa valiokunnassa, jonka on määrä linjata asia.
 Ministerivaliokunta esittää, että Suomi äänestäisi EU:n metsälinjausta vastaan, kun asiasta päätetään EU:n ministerineuvostossa myöhemmin tänä vuonna.
 Valiokunnan mukaan EU:n metsälinjauksessa metsien käsittelyä koskevat tekniset kriteerit ovat osin vaikeasti ymmärrettäviä ja tulkinnanvaraisia.
 – Kriteerien täyttymisen todentaminen olisi vaikeaa, eikä niitä voi kaikilta osin pitää tarkoituksenmukaisina. Tulkinnanvaraisuudesta voisi seurata, että metsätalous voisi rajautua taksonomian ulkopuolelle ja mahdollisuudet saada rahoitusta metsätalousinvestoinneille voisivat heiketä, valiokunta arvioi tiedotteessaan.
 – Suomi katsoo myös, että yksityiskohtaisen metsätalouden säätelyn tulee pysyä jäsenmaiden toimivallassa. Komission esityksessä vaaditaan teknisten arviointikriteerien tarkastelua metsätila- tai hankinta-aluetasolla, kun tähän asti metsien käytön kestävyyttä on tarkasteltu lähtökohtaisesti jäsenvaltion tasolla.
 Myös Ruotsi on kertonut äänestävänsä EU:n metsälinjausta vastaan.
 EU-parlamentti on jo hyväksynyt asetuksen, mutta siitä äänestetään vielä lopullisesti EU:n ministerineuvostossa, jossa ovat edustettuna kaikki jäsenmaat.
 Pääministeri  Sanna Marinin (sd.) johtaman EU-ministerivaliokunnan piti tehdä päätös asiasta jo perjantaina. Se vedettiin pois asialistalta, sillä hallituspuolueet ajautuivat pattitilanteeseen.
 Valtiovarainministeri  Annika Saarikko  (kesk.) sanoi tuolloin, että keskustalle kelpaa vain ei-kanta. Hän sanoi myös, että pääministeripuolue sosiaalidemokraattien kanta olisi ratkaiseva.
 Linjauksessa on kyse kestävän rahoituksen luokittelusta eli niin sanotusta taksonomiasta.
 Se on aiheuttanut huolta erityisesti metsäteollisuuden piirissä. Luokittelussa on kyse muun muassa siitä, millainen metsäteollisuus täyttää kestävän rahoituksen kriteerit.
 Lue lisää:
 Ydinvoima ja kaasu putosivat EU:n vihreiden sijoitusten listalta – Komissio esitteli maailman ensimmäisen pääomakohteiden ekoluokittelun

Suomi aikoo äänestää EU:n kiisteltyä metsälinjausta vastaan


Summary: Ihmisiä kehotetaan etätöihin, rakennustyömaat on suljettu ja rekkojen pääsyä kaupunkiin on rajoitettu. Intian korkein oikeus käsittelee jopa "saastesulkutilan" asettamista.

Intian pääkaupunkialueella Delhissä ilmansaasteet ovat kohonneet niin kriittiseen pisteeseen, että eilen tiistaina viranomaiset määräsivät koulut suljettaviksi toistaiseksi. Vasta  lauantaina oli ilmoitettu , että koulut on tarkoitus sulkea vain täksi viikoksi.
 Lähikouluarkea ehti kestää Delhin alueen lapsilla ja nuorilla kaksi viikkoa. Koronapandemian vuoksi oppilaitokset olivat suljettuina puolitoista vuotta ja avautuivat viimein marraskuun alussa, kertoo  India Today .
 Tilanne on herättänyt paljon huolta lasten ja nuorten hyvinvoinnista.  Times of India -lehden  haastattelemat asiantuntijat kertovat, että lasten oppiminen ja sosiaalisten taitojen muodostaminen on kärsinyt valtavasti pitkään jatkuneen etäkoulun aikana. Helpotuksesta hengähtäminen marraskuun alussa olikin ennenaikaista.
 – Psykososiaalista kehitystä tapahtuu vain, kun lapsi käy koulua, on vuorovaikutuksessa toisten lasten kanssa ja saa tarvitsemaansa huomiota opettajilta, sanoo lastenlääkäri  Sushma Kirtani .
 Vakavimpana tilanne nähdään nuorimmille lapsille.
 – Viisivuotiaat ovat viettäneet jo neljänneksen elämästään pandemian keskellä ilman sosiaalista vuorovaikutusta. Lapset eivät ole oppineet ilmaisemaan itseään ja esikouluikäisillä on viivästystä puheen kehittymisessä, sanoo puolestaan terveyspalvelujohtaja  Ira Almeida .
 "Saastesulkutila"
 Delhin ilmansaasteiden paheneminen on jokatalvinen ongelma, mutta tänä vuonna tilanne on ollut tavallistakin kriittisempi. Ilmanlaatu heikkeni huomattavasti diwali-juhlan aikana marraskuun alussa, kun ilotulitteet sakeuttivat ilmaa kielloista huolimatta.
 Ympäröivien alueiden maatalousjätteiden polttaminen on sittemmin vain pahentanut tilannetta. Normaaliaikanakin 20 miljoonan asukkaan Delhi on teollisuus- ja liikennepäästöjen vuoksi maailman saastuneimpia kaupunkialueita.
 Tiistaina viranomaiset määräsivät myös vähintään puolet julkisen sektorin työntekijöistä etätöihin ja kehottivat yksityisiä yrityksiä toimimaan samoin.
 Lisäksi rakennustyömaiden työt keskeytetään ja muiden kuin välttämättömiä tarvikkeita kuljettavien rekkojen pääsy Delhin alueelle kielletään tämän viikon loppuun asti. Osa alueen lämpövoimalaitoksista on myös suljettu.
 Sairaaloissa hengitystieoireisten potilaiden määrä on kasvanut suuresti viime päivinä. Vuonna 2019 Delhin alueella kuoli 17 500 ihmistä ilmansaasteiden aiheuttamiin oireisiin.
 Intian korkein oikeus käsittelee tällä viikolla ensimmäistä kertaa jopa "saastesulkutilan" asettamista pääkaupunkialueelle.
 Lue lisää:
 Intian Delhissä ilmansaasteet vaarallisen korkealla tasolla – ihmisiä kehotetaan pysymään kotona, koulut suljetaan ensi viikolla
 Analyysi: Päästöjätit jakelevat kauniita sanoja hetkellä, jona maailma janoaa rajuja ilmastotekoja
 Kiina ja Yhdysvallat julkistivat yhteisen ilmastohankkeen – Bidenin ja Xin on määrä tavata virtuaalisesti maanantaina
 Delhi ja Peking peittyivät savusumuun – näkyvyys paikoin vain 200 metriä

Delhissä koulut ehtivät juuri avautua koronan jäljiltä – nyt ne suljetaan toistaiseksi ilmansaasteiden takia


Summary: Seniorisirkuksen osallistujat ovat innoissaan, kun liikkuvuutta ja tasapainoa voi kehittää itseään haastamalla. Onnistuminen tuo iloa ja ryhmä tukee, kun epäilys iskee.

Kuopion sirkuksen tiloissa käy iloinen kuhina. Ensin vaijerille nousu kammoksuttaa, mutta kun ensin aloitetaan ylittämällä penkki ja matalampi vaijeri, innostus tarttuu epäröijiinkin.
 Lattialla on patjoja pehmentämässä pudotusta, jos jalka lipsahtaa.
 – En ole ikinä näin hauskaa liikuntaa tehnyt. Koulun telinevoimistelutuntien puomista on jäänyt niin hirveä kammo. Tämä oli iloinen yllätys,  Päivi Hyvärinen  kuvailee.
 64-vuotias Hyvärinen on tehnyt työuransa fysioterapeuttina. Eläkearkeen kuuluvat koiran ulkoilutus ja kuntosali, mutta sirkus on tuonut liikuntaan uuden ulottuvuuden.
 – Kun tulee ikää ja liukkaita kelejä, hyvä tasapaino on tarpeen. Sirkus tuo monipuolisuutta.
 Myös  Arto Savolainen , 64, on innoissaan omien taitojen haastamisesta.
 – Tämä on myös tosi kivaa yhdessäoloa. MM-kisoihin en enää aio.
 Sirkusohjaaja Maiski Tiainen näyttää oikean asennon. Sami Takkinen / Yle
 Kurssilaiset yli 60-vuotiaita
 Meneillään on seniorisirkuskurssi, jonka suosio on yllättänyt järjestäjät. Osallistujia on 13 ja he kaikki ovat yli 60-vuotiaita.
 Kaupungin liikunnanohjaaja  Petra Haverinen  kertoo, että alun perin mietittiin ikääntyneiden Hoplop-kurssia, mutta sitten tuli idea sirkuksesta.
 – Yhteistyötä sirkuksen kanssa on tehty aiemminkin. On järjestetty esimerkiksi lapsille kursseja. Nyt osallistujat ovat jo kyselleet jatkoa, ja pyritään sellaista järjestämään.
 Seniorisirkuksessa on 13 osallistujaa. Osallistujien määrä ja heidän taitonsa ovat yllättäneet järjestäjät.  Sami Takkinen / Yle
 Akrobatiatehtävät ja välineet haastavat taidot
 Seniorisirkuskurssilla tavoitteena on, että osallistujat pääsevät kokeilemaan eri sirkusvälineistöä ja tekemään omalle tasolleen sopivia liikkeitä. Esimerkiksi tasapainolaudat, jonglöörausrenkaat ja hula-vanteet tulevat tutuksi.
 Akrobatiaa voidaan tehdä lattialla. Vaaka ja tukkipyörintä ovat monelle tuttuja entuudestaan, mutta harva tulisi tehneeksi niitä kotona itsekseen.
 Ohjaaja  Maiski Tiainen  Kuopion sirkuksesta toivoo, että kaikki pääsevät kokeilemaan esimerkiksi ilmassa roikkumista kurssin mittaan.
 – Sirkus on siitä mahtava laji, että löytyy kaikille keinot toteuttaa liikkeitä. Tämä seniorisirkuskurssi on meillekin uutta.
 Se, mihin kurssilaiset pystyvät, on hämmästyttänyt järjestäjätkin.
 – Olemme jo huomanneet, että kaikki oletukset pitää heittää pois.
 Tasapainotehtävät haastavat uskallusta ja taitoja. Sirkusohjaaja Senni Nuutinen näyttää, miten tuolista otetaan tukea.  Sami Takkinen / Yle
 Aiheesta voi keskustella 18.11. kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Motoriikka ja sosiaalisuus kehittyy temppuillessa – sirkuskoulu antaa eväitä elämään
 Sirkuksen vuoden tärkein esitys kaatui koronarajoituksiin Kuopiossa – kaupunginteatteri tuli apuun ja harjoittelee samalla striimaamista
 "Sirkus säilyttää äijien toimintakykyä" – katso video vankilasirkuksesta

Seniorisirkukseen yllättävä osallistujaryntäys – Päivi Hyvärinen, 64, voitti vaijerilla kammonsa: “En ole ikinä näin hauskaa liikuntaa tehnyt”


Summary: Tavallisesti lapsia syntyy Kaustisella Keski-Pohjanmaalla vuodessa viitisenkymmentä, mutta nyt koko vuoden luku on 24.

Keskipohjalaisessa Kaustisen kunnassa syntyy tänä vuonna 24 lasta.
 Se on selvästi vähemmän kuin keskivertovuonna, sillä tavallisesti lapsia syntyy vuodessa viitisenkymmentä.
 Yksi tämän vuoden vauvoista on  Emma  ja  Santtu Lehdon  toukokuussa syntyntyt  Alva -tytär.
 Koronapandemian aikana Kaustinen sijoittuu maan häntäpäähän, kun syntyvyyttä vertaillaan viimeisen kymmenen vuoden kehitykseen.
 Vierailimme Kaustisella kysymässä alhaisen syntyvyyden syitä ja seurauksia. Artikkelissa olevassa videossa omat näkemyksensä lähitulevaisuudessa häämöttävään nuorisokatoon antavat kunnanjohtaja  Arto Alpia  sekä Alvan vanhemmat.
 "Herätyskellojen pitäisi soida"
 Ennusteiden mukaan  monet kunnat menettävät  vuoteen 2035 mennessä jopa kolmasosan nuoristaan ja koko maassa alle 15-vuotiaiden määrä tipahtaa sadalla tuhannella. Syynä tähän ilmiöön on alhainen syntyvyys.
 Kokenut aluetutkija, konsulttitoimisto MDI:n johtava asiantuntija  Timo Aro  laski alle 35-vuotiaiden määrän kehityksen Tilastokeskuksen syyskuussa julkaiseman väestöennusteen pohjalta.
 – Tulos yllättää kaikki, Aro sanoi marraskuun alussa  Ylen haastattelussa .
 Aron mielestä väestömuutos on niin raju, että herätyskellojen suomalaisessa yhteiskunnassa pitäisi soida viimeistään nyt.
 – Lasten ja nuorten määrä vähenee ensimmäistä kertaa 250-vuotisessa historiassa, jonka tiedämme. Syntyvyys on alhaisempi kuin kertaakaan sitten 1860-luvun nälkävuosien.
 Aiheesta voi keskustella torstaihin 18. marraskuuta kello 23 asti.
 Lue seuraavaksi:   Lasten ja nuorten määrä laskee jopa ennakoitua rajummin – "Tulossa on väestötsunami, joka läpäisee kaikki koulutusasteet", sanoo kokenut aluetutkija

Puolivuotias Alva Lehto on erityisen ilon aihe koko kotikunnalleen – syntyvyys laskee kaikkialla, mutta Kaustisella se jo romahti


Summary: Lapin poliisilaitos on saamassa Oulun poliisitalon remonttiin liittyvän tutkinnan päätökseen. Työnantajaa ei syytetä rikoksesta.

Oulun entisessä poliisitalossa tehdyn remontin rikostutkinta on loppusuoralla.
 Lapin poliisilaitoksen tutkinta liittyy Oulussa Rata-aukiolla sijainneen poliisitalon remontin aikaisiin sisäilmaongelmiin ja työntekijöiden sairastumiseen. Remonttia tehtiin vuosina 2016–2017.
 Noin puolet työntekijöistä, 140 ihmistä, otti yhteyttä työterveyshuoltoon. Aluehallintovirastolle ilmoitettiin 47 työperäistä sairastumista, ja 22 työntekijää sai astmadiagnoosin.
 Asianomistajia on useita kymmeniä. Remontin aikana poliisitalossa työskennelleiden henkilöiden epäillään sairastuneen lupaprosessin ja hankkeen suunnitteluun liittyvien laiminlyöntien seurauksena.
 Lue lisää:   Oulun tragedia vei yhtäkkiä terveyden kymmeniltä poliiseilta, myös Timo Mälliseltä – tapaus kiteyttää kaiken siitä, miksi sisäilmaongelmia ei saada Suomessa kuriin
 Rikoksesta epäiltynä on kuulusteltu kahdeksaa henkilöä. Mahdollisia rikosnimikkeitä ovat muun muassa törkeä vamman tuottamus ja vaaran aiheuttaminen. Poliisi ei ota kantaa siihen, ketä on kuultu rikoksesta epäiltynä.
 Aiemmin aiheesta tehtiin myös tieteellinen tutkimus , jossa todettiin, että kaikkien sairastuneiden työtiloista löytyi vahvoja myrkyntuottajia. Tutkimuksen tekivät kaksi Oulussa työskentelevää lääkäriä.
 Poliisin mukaan tämän tyyppinen sisäilmaongelmiin liittyvä rikosjuttu on poikkeuksellinen, eivätkä rikosvastuukysymykset ole asiassa yksiselitteisiä.
 Työnantajan vastuu on jo aiemmin käsitelty asian kohdalla. Valtakunnansyyttäjän virastossa todettiin, että työnantajan osalta ei ollut syytä epäillä rikosta.
 Nyt käynnissä olevassa tutkinnassa vastuu on Lapin poliisilaitoksella, koska asianomistajat ovat Oulun poliisilaitoksen henkilöstöä.
 Poliisi tiedottaa seuraavan kerran, kun esitutkinta saadaan päätökseen. Nyt tutkinta on loppulausuntovaiheessa.
 Lue lisää:   Sisäilman lievätkin haitat saattavat aiheuttaa terveysriskin – lääkäri: Suhtautuminen ongelmiin on karmeaa

Poliisi on saamassa valmiiksi tutkinnan Oulun poliisilaitoksen sairastumisista – rikosnimikkeinä törkeä vamman tuottamus ja vaaran aiheuttaminen


Summary: Väkivaltaisen ekstremismin piiriin luetaan sekä uskonnolla että politiikalla perusteltu ääritoiminta. Diakonissalaitoksen Exit-ohjelmaan kuuluu asiakkaita molemmista haaroista.

Miten väkivaltaisen radikalisoitumisen kierteestä voi päästä irti?
 Kysymys osuu yleisen turvallisuudentunteen ja yhteiskuntarauhan ytimeen ja sitä pohtii työkseen laaja joukko asiantuntijoita ympäri maailman.
 Suomessa Diakonissalaitos on nyt reilun vuoden kestäneessä Exit-hankkeessaan tukenut väkivaltaisesti radikalisoituneita henkilöitä irtautumaan väkivallan käytöstä ja väkivaltaisesta aatemaailmasta.
 Vuoden aikana erilaisia yhteydenottoja on tullut ohjelman pariin 38 kappaletta ja tällä hetkellä aktiivisia asiakkuuksia on 17.
 Suomessa vastaavaa työtä tekevät myös esimerkiksi Keskusrikospoliisi ja Rikosseuraamuslaitos. Järjestöpohjaisella toimintamallilla on tiettyjä etuja viranomaisiin nähden, sanoo Diakonissalaitoksen toimialajohtaja  Ilkka Kantola .
 – Väkivaltaiseen ääriajatteluun voi sisältyä vahva jännite kaikkea viranomaistoimintaa kohtaan, jolloin kynnys hakea apua sitä kautta voi nousta korkeaksi. Kolmannen sektorin järjestölle tuo kynnys on matalampi ja edellytys luottamuksen syntymiseen hieman vahvempi.
 Asiakkaita uskonnolliselta ja poliittiselta puolelta
 Käsite  väkivaltainen ekstremismi  ei liity mihinkään yksittäiseen aatemaailmaan tai uskontoon. Päinvastoin se voi liittyä keskenään hyvinkin erilaisiin ryhmittymiin, kuten vaikkapa islamilaisiin ääriryhmiin ja uusnatsistisiin liikkeisiin.
 Ekstremismillä tarkoitetaan yleisesti mielipiteiden ja asenteiden jyrkkyyttä, ääriajattelua ja äärimmäisyyksiin menevää toimintaa.
 Väkivaltaisen ekstremismin aatemaailmat jaetaan tyypillisesti uskonnolla tai politiikalla perusteltuun väkivaltaiseen ekstremismiin, väkivaltaisiin radikaaleihin vaihtoehtoliikkeisiin sekä väkivaltaisiin yhden asian liikkeisiin.
 Diakonissalaitoksen edustajat eivät avaa tarkemmin Exit-hankkeen asiakkaina olevien henkilöiden taustoja, mutta yhtä yksittäistä nimittäjää asiakasjoukosta on turha hakea.
 – Asiakkuuteen johtavia yhteydenottoja on tullut sekä uskonnolliselta että poliittiselta puolelta. Joukossa on ollut siviilissä olevia sekä rikosseuraamusprosessissa olevia, Diakonissalaitoksen Exit-hankkeen asiantuntija  Onni Sarvela  kertoo.
 Sarvelan mukaan Exit-työn arki, eli asiakkaiden kanssa tapahtuva toiminta on hyvin yksilöllistä ja moninaista.
 – Joskus voidaan lähteä yhdessä katsomaan uusia harrastuksia, ryhmiä tai yhteisöjä, joihin liittyä. Joskus voidaan vaikka koota huonekaluja yhdessä ja jutella siinä samalla asioita läpi.
 Exit-tuki voi sisältää aatemaailmaan, ideologiaan tai uskonnon kysymyksiin liittyvää mentorointia sekä käytännön toimia, kuten tukea asunnon, työn tai opiskelupaikan järjestämisessä.
 Ensimmäinen hanke päättyi ennen aikojaan
 Suomen ensimmäinen Exit-hanke oli oululaisen Vuolle Setlementin koordinoima Radinet. Hankkeen kokemusasiantuntijana toimi entinen uusnatsi, Suomen Vastarintaliikkeen johtajana toiminut  Esa Holappa .
 Toiminta alkoi vuonna 2016, mutta hyvin alkanut työ  päättyi kesken kaiken , kun hanke ei saanut jatkoa rahoitukselle.
 Radinet-ohjelmaan ehti osallistua noin 80 henkilöä. Diakonissalaitoksen Exit-hanke jatkuu tällä tietoa määräaikaisen hankerahoituksen turvin vain vuodenvaihteeseen saakka.
 – Jatkosta ei toistaiseksi ole varmuutta. Toiminnan vaikuttavuuden kannalta olisi välttämätöntä, että rahoitus saadaan vakiinnutettua, Ilkka Kantola sanoo.
 Lue lisää:
 Wienin terroriepäilty huijasi viranomaisia – Onnistuisiko sama Suomessa? Selvitimme, miten radikalisoituneita yritetään parantaa
 Rikosseuraamuslaitos tunnistanut jo noin 50 radikalisoitunutta vankia
 Suomessa käynnistyy radikalisoituneita auttava Exit-projekti
 Viranomaiset yllättyivät: Jo yli 40 ihmistä hakenut apua ääriliikkeestä eroamiseen – "Olemme estäneet väkivallantekoja"

Kymmenet radikalisoituneet henkilöt ovat saaneet apua päästäkseen eroon ääriväkivallan kierteestä, mutta nyt tukijärjestön rahat uhkaavat loppua


Summary: Tarvitsevatko luonnonvaraiset eläimet talviruokintaa vai onko se niille jopa haitallista. Se on aihe, mikä jakaa asiantuntijoidenkin mielipiteitä. Ainakaan siihen ei ole yksiselitteistä vastausta.

Luonnonvaraisten eläinten talviruokinta herättää keskustelua. Osa asiantuntijoista on sitä mieltä, että talviruokinta on lajeille jopa haitallista. Kuitenkin esimerkiksi pikkulintujen kohdalla ruokinnan on tutkitusti havaittu auttaneen lintuja selviämään talvesta.
 Suora lähetys luonnonvaraisten eläinten talviruokinnasta käynnistyy Yle Areenassa klo 8.20. Keskustelijoina Suomen luonnonsuojeluliiton Jyväskylän seudun yhdistyksen varapuheenjohtaja  Heikki Susiluoma , Ähtärin eläinpuiston intendentti (FT)  Marko Haapakoski  ja lintuvesiasiantuntija  Heikki Helle  BirdLife Suomesta. Toimittajana  Kalle Pallonen .
 Keskustelu aiheesta jatkuu myös Suomen luonnonsuojeluliiton Jyväskylän Seudun yhdistyksen järjestämässä keskustelutilaisuudessa Jyväskylässä keskiviikkona illalla Kansalaistoiminnan keskus Mataran Tourujokisalissa.
 Ruokitko sinä talvella eläimiä? Kerro mielipiteesi aiheesta 18.11. klo 23.00 mennessä.

Katso suora lähetys klo 8.20: Onko luonnonvaraisten eläinten talviruokinnassa mitään järkeä?


Summary: Sukupuolineutraaleista ammattinimikkeistä ehkä kankeimmin arkiseen kielenkäyttöön taipuva on lähiesihenkilö. Esimies-nimike edustaa vanhaa maailmaa, mutta eikö voitaisi puhua vain lähijohtajasta? kysyy Järvi.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Teepä tietokoneella kuvahaku sanalla lääkäri. Saat tuhansittain kuvia valkotakeista, noista tummakulmaisista miehistä sarvisankaisissa silmälaseissaan. Kirjoitapa seuraavaksi sana sairaanhoitaja. Oolalaa! Naisia, naisia, naisia. Vasta kun pääset Tehy-lehden kuvatiedostoihin, löydät miespuolisia hoitajia.
 Suomen kielessä terveydenhuollon ammattinimikkeet ovat sukupuolineutraaleja toisin kuin monissa muissa maissa. Silti mielikuvamme ammattien harjoittajien sukupuolista ovat yllättävän voimakkaita. Vastaisku tälle on mies- ja nais-päätteellisten ammattinimikkeiden muuttaminen neutraaleiksi.
 Kun sukupuoleen viittaavia ammattinimikkeitä on lähdetty muokkaamaan, on törmätty kielikorvaan, mutta myös asenteisiin. Tiedotusvälineet lähtivät muutoskampanjaan mukaan, ja esimerkiksi  Aamulehti ilmoitti  nelisen vuotta sitten käyttävänsä eduskunnan puhemiehestä puheenjohtaja-titteliä.
 Hyvä pyrkimys kaatui kuitenkin sinnikkääseen vastustukseen, ja nykyisin Aamulehtikin puhuu puhemies  Anu Vehviläisestä  ja tämän varapuhemiehistä.
 Useimmat nimikkeet on sujuvaa muokata.  Palomies taipuu luontevasti pelastajaksi, järjestysmies järjestyksenvalvojaksi ja  aulaemäntä aulavastaajaksi tai aulanhoitajaksi . Lakimies on juristi, ja kirvesmies voi olla timpuri tai erikoistumisesta riippuen vaikka talonrakentaja tai elementtirakentaja.
 Patenttiasiamiehen tai yliperämiehen nimikkeiden korvaaminen edellyttää asetusmuutoksia.
 Joidenkin ammattinimikkeiden muuttaminen ei käy käden käänteessä, koska tehtävästä ja kelpoisuudesta on määrätty lainsäädännössä. Patenttiasiamiehen tai yliperämiehen nimikkeiden korvaaminen edellyttää asetusmuutoksia.
 Mutta sitten on vaan titteleitä, jotka kuulostavat hankalilta ja keksimällä keksityiltä.
 Omaan kielikorvaani sattuvat erityisesti nimikkeet, joissa mies-pääte korvataan henkilö-päätteellä. Kun esimiehestä tulee esihenkilö, ymmärrän hyvän tarkoituksen, mutta väkisin väännetty tasa-arvoistaminen myös hieman ärsyttää. Varsinkin lähiesihenkilö on nimihirviö, jonka ääkköset eivät vaan taivu suussa.
 Esimieshän voisi olla vain johtaja . Eikö vain?
 EI VOI, huudahdetaan monelta suunnalta. Esimies-nimikkeet on suunniteltu erottamaan väliportaanjohto ylemmistä johtajista. Tuttavallisestihan heistä puhutaan pikkupomoina, mutta Suomen kielen lautakunta tuskin suostuisi sitä nimikettä kelpuuttamaan.
 Johtaja-nimikkeiden kaihtaminen kertoo työelämän hierarkisuudesta, joka ei kaikin osin ole enää 2020-luvun työelämää.
 Armeijassa on olennaista tietää kapteenin ja kenraalin ero, mutta entä tehdassalissa tai konttorissa?
 Lähijohtaja kertoo jo etuliitteellään sen, että kyse on työntekijää lähellä tapahtuvasta työn johtamisesta. Jylhän hierarkisessa sairaalamaailmassa lähijohtajaa vieroksutaan erityisesti, koska tittelin voi kuulemma sekoittaa lähihoitajaan.
 Myyntipäälliköiden englanninkieliset tittelit viittasivat enemmän avustajiin ja sihteereihin kuin päätösvaltaa käyttäviin johtajiin.
 Johtaja-titteleitä on vaatimattomuuden hyvettä hellivässä Suomessa käytetty säästeliäästi. Kun suomalaiset lähtivät 1980-luvulla tekemään entistä aktiivisemmin bisnestä Eurooppaan ja Atlantin taakse, käyntikorttimme herättivät hämmennystä ulkomailla.
 Pystyikö härmäläisiin kaupantekijöihin luottamaan, kun myyntipäälliköiden englanninkieliset tittelit viittasivat enemmän avustajiin ja sihteereihin kuin päätösvaltaa käyttäviin johtajiin?
 Myös Euroopan Unioniin liittyminen  ja julkishallinnon virkanimikkeiden kääntäminen on vaatinut  pitkiä ja perusteellisia virallisia ohjeita  tittelien arvoasteikon määrittämiseksi.
 On selvää, että ammattinimikkeet synnyttävät mielikuvia siitä, kenelle homma on tarkoitettu. Mielikuvien romuttamiseksi on tärkeää, että pääministeri on nuori nainen ja sairaalassa miehen nimikyltissä lukee sairaanhoitaja tai kätilö. Samalla tavoin on välttämätöntä tehdä myös johtamisen nimikkeistä modernia työelämää kuvaavia.
 Me boomerit muistamme esimerkiksi pankkialan luonnonlain kaltaiset lasikatot: kauppakorkeakoulun käyneen naisen titteli oli konttoripäällikkö, mutta alemmin koulutettu mies oli se pankinjohtaja tai vähintään konttorinjohtaja.
 Ulla Järvi
 Kirjoittaja on tiedetoimittaja, joka noudatti vuoteen 1992 asti Lehtimiehen ohjeita, jolloin eettiset ohjeet pitkän nurinan jälkeen nimettiin Journalistin ohjeiksi.
 Kolumnista voi keskustella 18.11. klo 23:00 asti.

Ulla Järven kolumni: Voisiko lähiesihenkilö yksinkertaisesti olla vaan johtaja?