Summary: Tolkienin Hobittia on valmisteltu Turun kaupunginteatterin lavalle pitkään. Klonkkuna ja haltiakuninkaana nähtävä Kaukonen kertoo harjoitusjakson olleen poikkeuksellinen – ja hänen polvensa ovat kovilla.

Miska Kaukonen  esittää Thranduilia eli haltiakuningasta Turun kaupunginteatterin Hobitti-näytelmässä. Asu on komea, samoin kultainen sarvikruunu.
 Kaukonen myöntää, että ensimmäisissä harjoituksissa hän juuttui sarvistaan lavasteisiin. Alkukompastelun jälkeen homma on sujunut paremmin.
 Tavallisesti näyttelijät ovat saaneet aloittaa harjoitukset askeettisissa oloissa, ja esimerkiksi valaistus ja äänimaailma on voinut selvitä heillekin vasta pari viikkoa ennen ensi-iltaa.
 – Meillä on ollut kaikki elementit alusta saakka mukana; lavastus, puvustus, äänet, valot, opimme kaikkien kanssa elämään. Tätä on rakennettu pieteetillä, ja eri tavalla kuin esitystä normaalisti, kertoo Kaukonen.
 Miska Kaukosella oli tottumista haltian sarvikruunuun. Lassi Lähteenmäki Yle
 Turun Hobitti-esityksessä isot lavasteet liikkuvat, savu pöllähtää, liekit räiskyvät ja siinä lomassa taistellaan ankarasti. Esillepanosta vastaavat pitkälti samat tekijät kuin muutaman vuoden takaisessa Taru Sormusten Herrasta -menestysesityksessä.
 Miska Kaukonen teki ikimuistettavan roolityön Klonkkuna edellisessä esityksessä vuonna 2018, eikä hän tälläkään kertaa saa tyytyä vain paistattelemaan kuninkaana.
 – Minulla nyt on klonkkuilu siinä. Näin 46-vuotiaana polvet vähän huutaa hoosiannaa. Siinä tarvitsisi ehkä stuntin, mutta näillä mennään, mitä on annettu.
 Vaarallisimmat roolit on annettu stunt-ammattilaisille sekä Turun taideakatemian sirkusalan opiskelijoille.
 Näyttelijöiden turvallisuudesta on huolehdittu Kaukosen mukaan hyvin. Kun harjoituksia on alusta asti viety läpi valmiissa ympäristössä, myös pimeässä näyttelemistä on harjoiteltu alusta asti.
 Hobitti on varsinainen spektaalleli. Seuraavaksi Mikko Kouki lupaa ohjata jotain pienimuotoisempaa. Lassi Lähteenmäki / Yle
 Hobitti-näytelmän on ohjannut  Mikko Kouki . Tarinan on dramatisoinut  Sami Keski-Vähälä . Kouki uskoo, että myytit, tarut, uskallus ja rohkeus toimivat näyttämöllä kaikkina aikoina.
 J.R.R. Tolkienin romaaniin perustuva Hobitti on ensi-illassa 13. marraskuuta Turun kaupunginteatterissa.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 12.11. kello 23.
 Lue myös:
 Hobitit saavat Sauronin vastaansa Turun kaupunginteatterissa

Hobitti tuo taas Keski-Maan fantasiamaailman Turun kaupunginteatteriin – Miska Kaukonen jäi sarvistaan kiinni lavasteisiin


Summary: Kiina ja Yhdysvallat lupasivat tehostaa ilmastotoimia jo tällä vuosikymmenellä. Sanoista tekoihin on kuitenkin pitkä ja vaikea matka, kirjoittaa Glasgowissa YK:n ilmastokokousta seuraava ulkomaantoimittaja Jenny Matikainen.

GLASGOW  Maailman päästöjätit Yhdysvallat ja Kiina antoivat keskiviikkoiltana toivoa herättävän  yhteisen ilmastojulistuksen  Glasgow'ssa.
 Neuvotteluja oli käyty taustalla, ja julistuksen ajoitus oli tarkoin harkittu. Glasgow'n ilmastoneuvotteluihin kaivattiin viimeisiin päiviin kaikki mahdollinen energia. Kahden eripuraisen suurvallan yhteinen julistus oli sitä parhaimmassa paketissa.
 Lahjahevosen suuhun kannattaa kuitenkin kurkistella tarkoin.
 Aloitetaan hyvistä   uutisista . Lupaavaa on, että julistuksessa puhutaan ilmastonmuutoksen hidastamisesta tällä vuosikymmenellä. Se on paljon enemmän, mitä Kiina on tähän mennessä luvannut. Se on aiemmin sanonut päästöpiikin olevan vasta vuonna 2030.
 Pekingin ilmansaasteita viime perjantaina. Roman Pilipey / EPA / AOP
 Hienoa on sekin, että viime aikoina kroonisen eripuraiset maat ovat voineet unohtaa ainakin osan kaunoistaan ilmastohädän hetkellä. Kahden eri leirin edustajat saattavat myös esimerkillään houkutella muita erimielisiä maita hakemaan kompromisseja ilmastokokouksen loppumetreillä.
 Silti juuri maiden vaikeat  suhteet herättävät suurimmat epäilykset – etenkin, kun julistuksessa ei luvata mitään konkreettista. Sen mukaan maat aikovat tehdä yhdessä töitä, jotta ilmastonmuutosta saataisiin hidastettua.
 Onko työllä lopulta tulosta, on toinen kysymys. Juuri teot ovat ilmastodiplomatian ydinongelma. Pariisin ilmastosopimuksessa luvataan tavoitella 1,5 asteen maksimilämpenemistä, mutta keinot on jätetty auki.
 Kiinan ja Yhdysvaltain esittelemä paperi on jälleen yksi epämääräinen lupaus aikana, jona Glasgow’n kaduille kokoontuneet mielenosoittajat janoavat suuria mullistuksia. He haluavat tietää, kuka tekee mitä ja tarkalleen mihin mennessä.
 Ilmastokokouksen osanottaja kuvasi tänään Glasgowin kokouspaikan ulkopuolelle ripustettuja kirjeitä kokousvieraille. Robert Perry / EPA / AOP
 Kyynikko voisi myös kysyä , halusiko Kiinan presidentti  Xi Jinping  juuri tänään maalleen paikan kansainvälisen lehdistön hyvisten palstalla. Pekingissä järjestettiin torstaina  tärkeä poliittinen kokous , jossa Xi kohotettiin taas yhdellä tavalla Kiinan suurimpien johtajien joukkoon.
 Toiveikkaampi analyysi on, että myös Kiina ymmärtää, ettei ilmastotoimissa voi enää hidastella. Kiina ja Yhdysvallat ovat voineet ennenkin toimia yhdessä, kun uhka on ollut molemmille sama.
 Ilmastonmuutos ei tuhoa maailmaa yhtä nopeasti kuin Pohjois-Korean ydinohjus, mutta molemmat maat ymmärtävät tämänkin ongelman suuruuden.
 Kiinan delegaatiota johtava Xie Zhenhua YK:n ilmastokokouksessa Glasgowissa avajaisseremoniassa viime viikon maanantaina. Kiinan presidentti Xin Jinping ei osallistunut kokoukseen paikan päällä. Emily MacInnes / EPA / AOP
 Vertaus saattaa tosin  kieliä lopputuloksesta. Vaikka vihollinen on yhteinen, erimielisyydet toimintatavoista eivät katoa kauniilla sanoilla.
 Ennen kaikkea sopimus kertoo paluusta normaaliin. Edellisessä ilmastokokouksessa Madridissa Yhdysvallat oli vetäytynyt taka-alalle, ja Kiina koki jääneensä yksin. Siksi kokous jäi kauas tavoitteistaan.
 Nyt kaksi isoa ovat mukana muiden lupailijoiden joukossa. Siitä voi hieman jopa iloita.
 Lue lisää:
 Lue tuoreimmat uutiset Glasgowin ilmastokokouksesta täältä
 Kiina ja Yhdysvallat julkistivat yhteisen ilmastohankkeen – Bidenin ja Xin on määrä tavata virtuaalisesti maanantaina
 Onko Glasgow'n kokous pelkkää "blaa-blaa-blaata" – vai ilmastokriisin taltuttaja?
 Maija Kuivalainen, 23, tapasi prinssi Charlesin, mutta parhaiten mieleen jää muiden nuorten hätä – "Meidän ei pitäisi edes olla täällä"
 Hautaako Kiina 1,5 asteen tavoitteen? Lue tästä 5 tärkeintä pointtia Glasgow'n ilmastokokouksesta
 Ratkaisevatko ilmastokokoukset ilmastokriisin? Ei ole tarkoituskaan – "Joystick on valtioiden käpälässä"

Analyysi: Päästöjätit jakelevat kauniita sanoja hetkellä, jona maailma janoaa rajuja ilmastotekoja


Summary: Maailman uusista koronatartunnoista jopa kaksi kolmasosaa todetaan nyt Euroopassa, sanoo Maailman terveysjärjestö WHO.

Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus

Koronatilanne Euroopassa on kääntynyt entistä synkemmäksi. Maailman terveysjärjestön WHO:n mukaan koronavirukseen liitetyt kuolemantapaukset lisääntyivät 10 prosentilla marraskuun ensimmäisellä viikolla, kertoo uutistoimisto AP.
 Liki kaksi kolmasosaa uusista tartunnoista todetaan nyt Euroopassa. Eurooppa on ainoa maanosa, jossa sekä virukseen sairastuneiden määrä että sen aiheuttamat kuolemantapaukset ovat kasvussa.
 Näin on ollut jo syys-lokakuun vaihteesta lähtien. Euroopan maissa lasketaan, että meneillään on jo taudin neljäs tai viides aalto.
 Vastatoimina ovat koronapassit ja rokotuskattavuuden parantaminen.
 Saksassa tarvitaan vahva koronapassi arkeen
 Saksa kiristää jälleen koronatoimia, sillä tartunnat ovat lähteneet ennätysmäiseen nousuun.
 Päivittäiset virustartunnat ovat nousseet yli 50 000:een, ilmoitti tautikehitystä seuraava Robert Koch -instituutti torstaina. Tartuntaluku ylsi nyt ensimmäisen kerran näin korkealle.
 Saksan rokotekattavuus on melko alhainen moniin Euroopan maihin verrattuna. Ensimmäisen rokotteen on ottanut 69,7 prosenttia väestöstä ja molemmat kaksi rokotetta 67,1 prosenttia, ilmenee  Euroopan tautienehkäisy- ja valvontakeskus ECDC:n päivittyvästä tilastografiikasta.
 Osavaltioittain erot ovat suuria. Alhaisinta rokotteen otto on itäisessä Saksassa, muun muassa Saksin osavaltiossa ylletään vain 57 prosenttiin.
 Berliini ottaa ensi maanantaista alkaen käyttöön niin sanotun vahvan koronapassin, kertovat paikalliset mediat ja uutistoimistot.
 Passi tunnetaan nimellä 2G. Se tarkoittaa, että esimerkiksi ravintoloihin, liikuntapaikkoihin ja partureihin pääsevät vain rokotetut ja parantuneet. Pikatestit eivät enää kelpaa todisteeksi siitä, että henkilö olisi terve.
 Myös Saksin osavaltio ottaa passin käyttöön. Kiristyksiä tulee myös Baijeriin.
 Tuleva liittokansleri, sosiaalidemokraattien johtaja  Olaf Scholz  sanoo kannattavansa kovan koronapassin käyttöönottoa Saksassa.
 Saksassa on myös paineita ja halua siihen, että työpaikoilla alettaisiin jälleen käyttää pikatestejä. Parlamentin alahuone käsittelee kiristyksiä vielä tällä viikolla.
 Alla olevasta grafiikasta näet, kuinka koronatilanne on kehittynyt Euroopassa kuluneen kahden viikon aikana:
 Wienissä bordelli tarjoaa koronarokotuksia
 Myös Itävallassa edellytetään, että todistus rokotuksesta tai koronaviruksesta toipumisesta esitetään hotelleissa, elokuvissa ja yli 25 ihmisen tilaisuuksissa.
 Julkisuutta on saanut erään Wienissä toimivan bordellin tapa edistää Covid-19 -suojan yleistymistä laitoksen asiakkaiden parissa.
 Näille tarjotaan rokotusta, mistä voi saada arvosetelin käytettäväksi bordellin palveluiden yhteydessä. Asiasta raportoi muun muassa uutistoimisto Reuters.
 Itävallassa laajennetaan lasten rokottamista. Lähitulevaisuudessa 5–12-vuotiaat voidaan rokottaa vanhempiensa suostumuksella, ja Wien aikoo avata alaikäisiä varten uuden rokotuskeskuksen.
 Jo nyt voivat erityisesti rekisteröidyt lääkärit rokottaa lapsia.
 Katso koko Euroopan rokotustilanne grafiikasta alta:
 Triestessä pelätään paluuta “pimeisiin päiviin”
 Italiassa ovat tiukat koronatoimet kiihdyttäneet myös protesteja. Triestessä mielenosoitukset lisääntyivät sen jälkeen, kun koronapassi määrättiin pakolliseksi kaikille työntekijöille.
 Toimista huolimatta pandemiatilanteen pelätään pahentuvan. Maata voi uhata paluu pandemian "pimeisiin päiviin", varoitti pohjois-italialaisen Triesten kaupungin sairaalan teho-osaston ylilääkäri  Umberto Lucangelo   Guardian-lehdelle .
 Lehden mukaan teho-osaston potilaista 90 prosenttia on rokottamattomia. Ylilääkäri Lucangelo kertoo lehdelle, että edes sairaalassa olo ei ole estänyt eräitä heistä protestoimasta koronatoimia vastaan.
 Lapsi saa koronarokotteen isänsä vierellä 12-16 -vuotiaiden rokotustapahtumassa Roomassa 16.8.2021.  Ettore Ferrari / EPA
 Italiassa tiukka koronaohjelma
 Italiassa hyväksyttiin jo keväällä laki, joka määräsi rokotuspakon terveydenhuoltohenkilökunnalle. Tämä koskee myös apteekkeja ja lääkärien vastaanottoja.
 Koronan vastaista ohjelmaa tiukennettiin syksyllä. Työpaikoille ei ole enää asiaa ilman koronapassia, mikä on johtanut testausten suosion lisääntymiseen.
 Italian pääministeri  Mario Draghi  on sanonut, että maan hallitus pohtii rokotusten tekemistä pakollisiksi.
 Italiassa yhä useampi saa jo kolmannen rokotuksen . Niitä kohdistetaan yli 80-vuotiaille ja terveydenhuollon parissa työskenteleville.
 Myös nuoriso on erityisen huomion kohteena.
 – Nuoret ottavat rokotuksia muita enemmän, mikä on hyvä viesti, sanoi maan terveysministeri  Roberto Speranza  syyskuussa The Local -lehden mukaan.
 Kuinka nuoria vakuutetaan
 Rokotuskattavuuden noususta huolestuneet viranomaiset ovat kaikkialla joutuneet samojen ongelmien eteen.
 Vaikeaksi on koettu etenkin pandemian loppumista odottavien nuorten suostuttelu ottamaan rokotuksia.
 Brittiläisen  Local Government Association -paikallishallintoyhdistyksen julkaisema ohjeistus  kertoo, kuinka nuoria pyritään vakuuttamaan.
 Siinä suositelllaan rokotuspisteiden sijoittamista koulujen ja yliopistojen lähelle.
 Viestin viejäksi sopivat itsekin nuoret sosiaalisen median mielipidevaikuttajat, influensserit.
 "Otan rokotuksen" -iskulausetta sopii levittää sosiaalisessa mediassa, kehottaa ohjeistus.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 12.11. klo 23:een asti.
 Lue myös:
 Italia vaatii koronapassia työpaikoilla – apteekit täyttyvät testiin pyrkivistä, jopa miljoonan arvioidaan jääneen pois töistä
 Moni maa antaa jo tehosterokotteita koronaa vastaan – jossakin kolmas rokote on koronapassin ehto, toisaalla sen saavat vain yli 80-vuotiaat
 Britanniassa ja Israelissa epidemia laajeni, Tanskassa ei – näin kävi viidessä maassa, kun koronarajoituksia purettiin
 Koronapassi saa rokotettujen elämän näyttämään liki normaalilta monessa EU-maassa – rokottamattomia odottaa jatkuva testirumba

Eurooppa on nyt ainoa maanosa, jossa koronatapaukset ovat kasvussa – näin eri maat ovat reagoineet kasvaviin tautilukuihin


Summary: Kasvatettu kirjolohi ei polski luonnonvesissä, vaan kasvaa syntymästä kuolemaan kiertovesialtaassa. Asiantuntijoiden mukaan juuri tämä on ratkaisu kestävään ruuantuotantoon.

Varkautelaisen startup-yrityksen uusi investointi voi olla käänteentekevä kotimaiselle ruuantuotannolle, taloudelle, kansanterveydelle ja ympäristölle. Näin ainakin yhtiö itse uskoo, ja keskustalainen maa- ja metsätaloustalousministeri  Jari Leppä  tuntuu olevan samaa mieltä.
 Maan hallituksen mielestä suomalaisten pitäisi syödä enemmän kotimaista kalaa. Finnforel aikoo tehdä kaikkensa, että se olisi suomalaisille mahdollisimman helppoa. Yhtiö on hionut konseptiaan niin pitkälle, että marraskuussa oli aika kertoa pilottilaitoksen loikasta teollisen mittakaavan tuotantoon.
 Yhtiö investoi  45 miljoonaa euroa  kalanjalostuslaitokseensa Varkauteen ja uuteen kirjolohen valintajalostuskeskukseen Hollolaan.
 Finnforelin takana on Joroisilla asuva it-miljonääri  Pekka Viljakainen . Hän esitteli uutta investointia etäyhteyksien välityksellä 300 sijoittajalle ja median edustajille tiistaina.
 – Tämä ei ole pelkästään kalankasvatusta. Tässä tarvitaan biologian osaamista, ekosysteemiosaamista, tietotekniikkaa, analytiikkaa, vientiä ja markkinointia, luettelee Viljakainen.
 Pekka Viljakainen teki 14-vuotiaana omaisuuden myytyään uusteknologiayrityksensä TietoEnatorille. Nykyisin hän on Tieto oyj:n suurin henkilöomistaja ja toimii myös "Venäjän Piilaakson", Skolkovon, neuvonantajana.  Marjo Pirilä / Yle
 Myös Ahvenanmaalla toimiva Fifax ja Uudessakaupungissa Sybimar pyrkivät ekologiseen kalankasvatukseen kuivalla maalla kiertovesialtaissa.  Kiertovesialtaiden ideana on , että samaa vettä käytetään suljetussa kierrossa mahdollisimman pitkään ja lopuksi vesi pumpataan jätevedenpuhdistukseen.
 Finnforelin konseptissa kalan matka elävästä lohesta pannulle fileeksi on hiottu mahdollisimman nopeaksi. Ympäristöasioiden lisäksi kannattavuutta on laskettu tarkkaan. Laitos tarvitsee valtavasti energiaa.
 – Tehtaan katto tulee täyteen aurinkopaneeleja. Aiomme tuottaa käyttämämme sähkön pääosin itse, sanoo yrityksen perustaja ja hallituksen puheenjohtaja Viljakainen.
 Finnforelin laajennettava laitos sijaitsee Stora Enson tehdasalueella, jossa on jo valmiina vedenottamo ja jätevedenpuhdistamo.
 Allaskala ei ui koskaan luonnonvesissä
 Varkauden altaissa uiskentee kaloja suurin piirtein saman verran kuin Helsingissä on asukkaita. Teollisessa tuotannossa kaloista ei kuitenkaan puhuta eläinyksilöinä vaan tuotantomäärät ilmoitetaan kilogrammoina. Nyt Varkauden tehtailla tuotetaan miljoona kiloa kirjolohta vuodessa. Kun tehdaslaajennus on vuoden kuluttua valmis, määrä nousee kolmeen miljoonaan kiloon.
 Jalostus siirtyy entistä enemmän kotimaisiin käsiin, kun mädin tuotanto alkaa suuressa mittakaavassa Hollolassa. Tähän asti mäti on tuotu pääosin ulkomailta. Kun laitos on pystyssä, Hollolassa syntyy 60 miljoonaa mätimunaa vuodessa. Määrä riittää kuudelle Varkauden uuden laitoksen kokoiselle kasvattamolle.
 Hollolan uudessa valintajalostuskeskuksessa tuotetaan kirjolohen mätiä ja kasvatetaan poikasia. Hollola valikoitui paikaksi, koska tehdas on pohjavesialueella. Poikaset vaativat puhdasta vettä kasvaakseen terveinä. Saimaan vesi ei tähän sovellu.

 Luonnonvarakeskus (Luke) on Finnforelin yhteistyökumppani. Luke on tutkinut vuosikausia kalanjalostusta ja tietää, mitkä ominaisuudet kasvatetulla kalalla pitää olla selvitääkseen altaissa. Suomalainen kirjolohen jalostusohjelma on maailman toiseksi vanhin ja ohjelmassa on tuotettu jo kymmenen sukupolvea.
 Allaselämän jälkeen kalan pitäisi vielä maistua kuluttajalle. Geeninjalostuksella voidaan vaikuttaa myös kalojen hyvinvointiin.
 – Voimme parantaan vielä paljon. Kun mädin tuotanto on kotimaisissa käsissä, pystymme entistä paremmin valitsemaan ominaisuuksia, joita kuluttajat toivovat tuotteiltaan tai mitä yritykset tarvitsevat tuotantoon, sanoo Luken yksikönjohtaja  Anu Kaukovirta .
 Proteiinin lähde pienemmillä päästöillä
 Anu Kaukovirta pitää ympäristön kannalta merkittävänä, että kasvatus tapahtuu altaissa ja sisätiloissa.
 – Tuotanto on suojattu eli se ei ole sään ääri-ilmiöille altis. Samalla sisätiloissa pystytään hallitsemaan päästöjä, eivätkä jätevedet päädy järviin tai mereen.
 Automatisoidussa tuotannossa voidaan myös tasaisesti katsoa menekkiä ja hävikkiä. Kalaa ei mene hukkaan.
 Maa- ja metsätalousministeri Jari Leppä (kesk.) on innoissaan Finnforelin investoinnista. Yhtiön suunnitelmat ovat kuin suoraan hallitusohjelmasta. Hallitus julkaisi kesällä kotimaisen kalan edistämisohjelman, jonka tavoitteena on lisätä kotimaisen kalan tarjontaa ja osuutta kulutuksesta kestävällä tavalla.
 – Tämä on kaikkien aikojen suurimpia kalatalouteen liittyviä investointeja, mitä Suomessa on tehty. Uutta teknologiaa ja uudet toimintatavat. Tällä on merkittävä taloudellinen ja kansanterveydellinen vaikutus, ministeri Leppä hehkuttaa.
 Jos kaikki suomalaiset lisäisivät ruokavalioonsa yhden kala-aterian viikossa, merkitsisi se Lepän mukaan 1–2 miljardin euron helpotusta kansanterveydessä. Tieto perustuu THL:n laskelmiin kalansyönnin yhteiskunnallisista vaikutuksista. Saman tutkimuksen mukaan suomalaisten ruokavalion hiilijalanjälki myös pienenisi 5–6 prosenttia.
 Marinin hallitus haluaa lisätä suomalaisten kalansyöntiä.  Hallitus toivoo kotimaisen silakan kulutuksen lisäämistä ja kotimaisen kalankasvatuksen merkittävää kasvua. Valtioneuvosto
 Maan hallitus haluaa omalta osaltaan helpottaa Finnforelin kaltaisten kalankasvatuslaitosten taloudellisia toimintamahdollisuuksia. Ensi vuoden alusta kalankasvatus katsotaan alkutuotannon sijaan teolliseksi toiminnaksi. Tästä syystä sähkövero laskee EU:n minimiluokkaan. Finnforelin Pekka Viljakaisen mukaan taloudellinen merkitys on noin 250 000 euroa yhtä tehdasta kohden.
 Maailmanvalloitus edessä
 Finnforel on nyt kasvuvauhdissa. Yhtiöllä on suunnitelmia avata Varkauden tehdasta vastaavia laitoksia Britanniaan, Keski-Eurooppaan, Lähi-itään ja Venäjälle.
 Suomalaisesta allaskalasta tehdään myös vientituote.
 – Totta kai me myös viemme kalaa Suomesta maailmalle. Mutta ekologisesti ja luonnonsuojelun näkövinkkelistä se on vain välitie. Ei ole mitään järkeä, että suihkukoneet kärräävät kalaa Norjasta tai Suomesta Lähi-itään. Iso kalantuotanto pitää tapahtua kyseisessä maassa, sanoo Pekka Viljakainen.
 Voit keskustella aiheesta perjantai-iltaan klo 23:een saakka.

Kolme miljoonaa kiloa allaskalaa vuodessa – startup-yrityksen uusi investointi voi olla käänteentekevä kotimaiselle ruuantuotannolle


Summary: Pikkuhousujen myynti on tuottava bisnes, joka ei vaadi paljon vaivaa. Henkilökohtaisesta turvallisuudestaan kannattaa pitää kiinni.

Pikkuhousujen myynti on Suomessa kasvava bisnes. Ylelle asian arkaluonteisuuden takia taiteilijanimensä turvin haastattelun antanut NastyVonNette aloitti alusvaatteiden myynnin sähköpostiinsa tulleen kyselyn myötä.
 – Sitten pikkareiden myyminen jäi vuosiksi ja päädyin sen pariin dominan töideni kautta.
 Rahat olivat tiukilla, joten ajatus houkutti.
 – Mietin, että ei herranjumala! Rupeanko mä nyt myymään kalsareita jollekin rahasta?
 NastyVonNette kuvailee alushousujen myynnin olevan melkein passiivinen tulonlähde. Siinä käytetään vähän aikaa ja vaivaa siitä saatavaan rahaan nähden. Vuorokauden ajan käytetyistä alushousuista voi pyytää esimerkiksi 50 euroa, lisäpäivistä tulee lisämaksua.
 – Pointti on se, että tässä hommassa myyjä on itsensä pomo ja määrittää omat hintansa, rajansa ja käytäntönsä.
 NastyVonNette perii koko hinnan etukäteen, jos tuote toimitetaan postitse.
 – Tämä on tuottava bisnes, joka vie sinulta hyvin vähän aikaa ja vaivaa ja on suhteellisen turvallinen. Kunhan teet sen älykkäästi ajatuksella.
 Pikkuhousubisnes on noussut korona-aikana
 Pikkuhousujen nuuhkiminen fetissinä on eroottisen taiteilijan mukaan yleisempää kuin uskotaankaan.
 – Jokainen tuntee jonkun, joka on ostanut pikkareita tai ainakin nuuhkinut kumppaninsa pikkareita.
 Asiakkaat ostavat käytettyjä alushousuja muun muassa itsetyydykseen. Kysyntä on kasvanut etenkin korona-aikana, koska asiakkaat eivät ole voineet ostaa erilaisia eroottisia palveluja.
 – Sehän on fetissi, mutta se on niin paljon yleisempi kuin luulisi. Se ei rajoitu vain alistujiin tai yleensä fetissimaailmassa oleviin ihmisiin vaan myös ns. vaniljaväki ostaa käytettyjä alushousuja.
 Eroottinen taiteilija on vienyt pikkuhousujen myynnin markkinoiden mukana astetta monipuolisemmaksi.
 – Ajattelen sen ihan täytenä bisneksenä. Myyn kylkeen pikkuporkkanoita: twerk-videota tai kuvia ne pikkarit jalassa.
 Kysyntää on muistakin tuotteista
 Pikkuhousuja myyvät erotiikka-alan ihmisten lisäksi opiskelijat ja ihmiset, joilla on rahahuolia. Myös vanhempien naisten alushousut käyvät kaupaksi. NastyVonNette kuvailee ostajia penis-olennoiksi, määrittelemättä sukupuolta tai seksuaalista suuntautumista sen tarkemmin.
 – Ostajia kiinnostaa kaikki toiminnot, mitä naisen keho pystyy tuottamaan, on se sitten sukkahikeä tai mitä tahansa.
 Häneltä on pyydetty pikkareiden lisäksi myös rintaliivejä ja sukkia. NastyVonNette saa myynnistä palkakseen vain rahaa.
 – Tämä ei ole minulle millään tavalla eroottista. Minä en kiihotu siitä, mutta se ei tarkoita sitä, etteikö tämä olisi erittäin eroottinen kokemus sille asiakkaalle. Sinähän myyt nimenomaan sitä fantasiaa.
 Keskustelu jutusta on auki 12.11. klo 23 asti.

27-vuotias eroottinen taiteilija NastyVonNette saa elantoa myymällä alushousujaan: “Kysyntä on Suomessa aivan valtavaa”


Summary: Kolme uutta tutkimusta selvitti, miksi kalojen uloste on arvokasta, miksi valaiden odottamattoman iso ruokahalu on hyvä asia ja miten ihminenkin hyötyy, kun meriruoho ja bakteeri käyvät kauppaa typellä ja sokereilla.

Meret ovat maapallon tärkeimmät hiilinielut. Ilmaston lämpeneminen kuitenkin syö merten mahdollisuutta ottaa hiiltä talteen. Kolmessa uudessa tutkimuksessa on selvitetty odottamattomia tai ainakin huonosti tunnettuja tekjöitä, joiden muutokset ovat vaikuttaneet merien hiilensitomiskykyyn.
 Merten ja ilmastonmutoksen välisiä suhteita on arvioitu ennen muuta merenpinnan yksisoluisten kasviplanktonlevien näkökulmasta. Siihen on totta kai hyvä syy. Niin pieniä kuin planktonlevät ovatkin – millimetrin kymmenesosasta tuhannesosaan –, niitä on valtavasti. Merkitys on sen mukainen.
 Pinnalla elellessään kasviplankton nappaa fotosynteesissään erittäin suuria määriä hiilidioksidia ja kuoltuaan vie sen pintaa syvemmälle. Plankton myös tuottaa puolet hapesta, jota me ihmiset hengitämme, ja muodostaa perustan valtamerien ravintoketjulle.
 Merten teho hiilinieluna on kuitenkin monimutkaisempi kuvio. Yhdysvaltalais-kanadalaisessa tutkimuksessa löytyi yksi tekijä, joka saattaa yllättää: kalojen uloste.
 Science Advances  -lehdessä julkaistussa tutkimuksessa selvitettiin, miten ylikalastus ei ole vienyt vain kaloja meristä vaan myös kalankakan merten pohjista ja mitä väliä sillä muka on.
 Tuhansien vuosien hiilivarasto
 Kalifornian Los Angelesin yliopiston apulaisprofessoria  Daniele Bianchia , biokemiaan erikoistunutta merentutkijaa, alkoi viime vuosikymmenellä pohdituttaa, mikä rooli kaloilla on merten ravinteiden ja hiilen kierrossa.
 Niinpä Bianchi tutkimusryhmineen ryhtyi mallintamaan, miten teollisesti pyydystettyjen kalalajien ja niiden ulosteiden biomassan väheneminen maailman merissä vaikuttaa biokemialliseen kiertokulkuun.
 – Nähdäksemme kalojen uloste on yksi tehokkaimmista tavoista, joilla hiili sitoutuu meriin. Uloste painuu syviin kerroksiin, ja hiili jää sinne sadoiksi tai tuhansiksi vuosiksi, Bianchi kertoo tuloksista uutissivusto  Voxilla .
 Näin hiilivarasto syntyy:
 Vedenpinnan kasviplankton sitoo ilmasta ja vedestä hiilidioksidia fotosynteesissä eli yhteyttäessään itselleen sokeria. Plankton on alkuna ravintoketjulle, jossa yhä isompi otus syö edellisen, ja samalla hiilikin kulkee mahasta mahaan. Ravintoketjun huipulta, kaloista, hiili pulpahtaa mereen niiden ulosteessa. Suurin osa painuu merenpohjaan.
 Mallissa oli kalojen lisäksi äyriäisiä ja nilviäisiä, ja eläinten kokohaarukka oli laaja, kymmenestä grammasta sataan kiloon. Tutkijat laskivat pyyntimäärien ja tieteellisten kanta-arvioiden perusteella pyyntilajien yhteisen biomassan.
 Ennen kuin kaupallinen kalanpyynti alkoi, arviolta kymmenesosa merenpohjaan painuneesta biologisesta massasta oli niiden lajien ulostetta, joista tuli kaupallisesti tavoitelluimpia. Kymmenesosasta merten hiilinielusta oli kalojen ulosteiden ansiota, tutkimuksessa lasketaan.
 Pelkästään tonnikalojen ja turskien kautta merenpohjaan kierrättyi 940 miljoonaa tonnia hiiltä vuodessa. Vertailun vuoksi: Suomen viime vuoden kasvihuonekaasupäästöt vastasivat  Tilastokeskuksen  mukaan runsasta 48:aa miljoonaa hiilidioksiditonnia.
 Tonnikalasaalista Hondarribiassa Espanjassa elokuussa. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN totesi toissa kuussa, että neljä kaupallisesti kalastettua tonnikalalajia on toipumassa viime vuosikymmenenä asetettujen kalastusrajoitusten ansiosta. Paikallisesti monet tonnikalakannat ovat kuitenkin yhä pahoin ylikalastettuja, IUCN sanoi päivittäessään uhanalaisten lajien listaansa.  Juan Herrero / EPA
 Tutkijat tulivat siihen tulokseen, että tutkimuksen lajien yhteinen biomassa ennen 1800-lukua päihitti monikymmenkertaisesti ihmisten nykyisen yhteispainon eli alle miljardin tonnin biomassan.
 Merissä kuhisi noin 33 miljardia tonnia elävää massaa, josta tuli kalateollisuudelle kiinnostavaa.
 Vuoteen 1990 mennessä, jolloin kaupalliset kalansaaliit olivat kasvaneet suurimmilleen, biomassasta oli kadonnut noin puolet, tutkimuksessa lasketaan. Se on linjassa ylikalastustilastojen kanssa. 1990-luvulla pyyntiä ryhdyttiin rajoittamaan.
 Kolmasosa maailman kalakannoista ei enää kykene tuottamaan kylliksi jälkeläisiä täyttääkseen sen kasvavan vajeen, joka niihin on syntynyt liikapyynnin vuoksi.   YK:n ruoka- ja maatalousjärjestö FAO
 Kalankakan vähenemisen vaikutukset ovat arvioita, sillä on erittäin vaikea laskea tarkalleen, paljonko merissä aikoinaan oli kaloja, tutkimuksessa myönnetään.
 – Pointtimme on, että muutokset eivät ole mitättömiä. Toivon, että tutkimuksemme lisää kiinnostusta siihen, miten haarautuvat muutokset vaikuttavat merten ekosysteemiin – hiileen, ravinteisiin ja happeen. Vaikutuksia voi olla paljon, paljon enemmän, Bianchi sanoo  Scientist -lehdessä.
 Stanfordin, Kalifornian Santa Cruzin ja Duken yliopistojen tutkijat seurasivat veneestä ja droonin avulla ryhävalaan ruokailua Antraktiksen niemimaan vesillä.    Duken yliopisto & NOAA & ACA
 Valaat osoittautuivat raudan superkierrättäjiksi
 Maailmanhistorian painavimmaksi eläimeksi sinivalaalla on pienet ruoat. Sen ruokalistalla on etenkin krillejä, planktonäyriäisiä.
 Niillä on kokoa vajaasta sentistä kuuteen, mutta koko ei ratkaise, vaan määrä: sini- ja muut hetulavalaat syövät valtavia määriä krillejä, paljon enemmän kuin on luultu, kertoo tuore tutkimus.
 Samalla hetulavalaiden uloste on oletettuakin tehokkaampaa tavaraa ravinteiden kierrättäjänä ja siten myös ilmastomuutoksen torjujana.
 Nature -lehdessä julkaistun yhdysvaltalaistutkimuksen mukaan hetulavalaiden kitaan päätyy lajista ja alueesta riippuen kaksi tai kolme kertaa niin paljon krilliruokaa päivässä kuin tähän saakka on arvioitu.
 Tutkimusta varten mitattiin krilliparvien tiheyttä muun muassa kaikuluotaamalla. Droonikuvat yli sadasta valaasta puolestaan auttoivat sen selvittämisessä, kuinka paljon vettä – ja sen mukana krillejä – valaat hörppivät sisäänsä hetuloidensa läpi.
 321:een Atlantilla ja Tyynellämerellä elävään valaaseen kiinnitettiin seurantalaitteet, joissa oli äänitallennin, kiihtyvyyttä mittaava anturi sekä GPS-paikannin. Valon suosiessa laitteella saatiin myös videokuvaa. Siten syntyi kolmiulotteinen ja likipitäen ajantasainen kuva valaiden liikkeistä.
 "Kuin vesitiiviitä älypuhelimia", sanoo meritutkija Matthew Savoca laitteista, jotka valaisiin kiinnitettiin. Seuratut lajit olivat sini-, silli- ja lahtivalaita sekä ryhävalaita. Ryhävalaat eivät ole hetula- vaan uurteisvalaita mutta niidenkin ruokalistalla on paljon krillejä.  Goldbogen Lab / Stanfordin yliopisto
 Tutkimuksen tulokseksi tuli, että esimerkiksi Yhdysvaltain länsirannikon hetulavalaat syövät yli kaksi miljoonaa tonnia saalista vuodessa. Jokaisen Pohjois-Atlantin mustavalaan vatsaan puolestaan päätyy viitisen tonnia planktonia päivässä.
 Koska valas tarvitsee ilmaa, se pysyttelee lähellä merenpintaa, ja siellä kelluvat myös sen ulosteet, ravintona merien ekosysteemien pienille ylläpitäjille.
 Kasviplankton saa ulosteista rautaa, jota merialueilla on usein niukasti, sanoo tutkimusartikkelin pääkirjoittaja,  Stanfordin yliopiston  tutkijatohtori  Matthew Savoca .
 Raudan avulla kasviplankton kykenee kasvamaan ja yhteyttämään, mikä poistaa ilmasta hiilidioksidia.
 Vuosina 1910–1970 Antarkiksen vesillä pyydystettiin 1,5 miljoonaa hetulavalasta. Krillikannat eivät kasvaneet, vaikka krillejä syövät valaat katosivat. Kävi päinvastoin: krillien määrä on nykyisin vain viidennes 1900-luvun alkuun verrattuna.  Tutkimuksen arvio muutoksista
 Tutkimuksessa päätellään, että ennen kuin valastus romahdutti Eteläisen jäämeren valaskannat, valaat kierrättivät siellä joka vuosi 12 000 tonnia rautaa. Nykyinen määrä on kymmenesosa siitä.
 – Valaskantojen palauttaminen tasolle, jolla ne olivat ennen valaanpyyntiä, palauttaisi tuntuvasti merten ekosysteemien menetettyjä ominaisuuksia, sanoo tutkimusartikkelin toinen kirjoittaja,  Smithsonian-instituutin luonnonhistoriallisen museon  kuraattori  Nicholas Pyenson .
 Välimeren meriruohon sekaan asetettu laite mittaa merenpohjan happipitoisuutta. Hydra Marine Sciences
 Meriruohon ja bakteerin suhde torjuu ilmastonmuutosta
 Toinen  Nature -lehdessä juuri julkaistu tutkimus löysi merestä symbioosin, joka auttaa selittämään, mikä tekee meriruohoista ison ja etenkin rivakan hiilinielun. Ne pystyvät ottamaan hiilidioksidia talteen 35 kertaa niin nopeasti kuin trooppiset sademetsät.
 Meriruohoniityt ovat myös tuhoutumassa ilmastonmuutoksen vuoksi jopa nopeammin kuin sademetsät. Lisätieto merten niityistä niiden suojelemiseksi on kipeästi tarpeen.
 Meriruohoihin päätyy pitkäaikaiseen varastoon miljoonia tonneja hiilidioksidia vuodessa. Samalla meriruohoniityt suojelevat rannikkoja eroosiolta, jota aallot muuten aiheuttaisivat.
 Saksalaisessa tutkimuksessa  Posidonia oceanica  -meriruohon juuristosta löytyi aiemmin tuntematon bakteeri,  Celerinatantimonas neptuna.  Se muuttaa typpikaasun ravinteeksi, jota kasvi pystyy käyttämään yhteyttämisessä.
 Useimpien meriruohoniittyjen elinympäristössä on suurimman osan vuodesta heikosti typpeä. Vaikka sitä on vedessä yllin kyllin molekulaarisena, meriruohot eivät kykene hyötymään siitä ilman bakteerien apua.
 –  P. oceanican  käyttämän typen arveltiin ensin olevan peräisin merenpohjan bakteereista, joita on juurien ympärillä, mutta tutkimuksemme osoitti suhteen paljon läheisemmäksi: bakteerit elävät juurien sisällä, kertoo  Max Planck -instituutin  meribiologi  Wiebke Mohr .
 Symbioosi mikroskoopissa. Vasemmalla meriruohon juuren poikkileikkaus, oikealla fluoresenssikuva bakteereista juuressa.  Daniela Tienken & Soeren Ahmerkamp / Max Planckin meribiologian instituutti
 Meriruoho ottaa lahjan vauhdikkaasti vastaan. Jopa viidennes sen bakteereilta saamasta typestä päätyy lehtien biomassaan jo vuorokaudessa, tutkijat kertovat. Vastalahjaksi bakteerit saanevat kasvilta sokereita.
 Tällaisia suhteita tunnetaan ennestään maakasvien ja bakteerien väliltä. Tutkijat arvelevat, että niiltä se on kopioitukin sata miljoonaa vuotta sitten, kun kukkakasveja siirtyi mereen ja alkoi kehittyä meriruohoiksi.
 Tutkimusta johtanut Mohr ja hänen kollegansa aikovat seraavaksi selvittää, onko muillakin meriruohoilla ja bakteereilla yhtä läheisiä suhteita kuin Välimeren  Posidonia oceanicalla  ja  Celerinatantimonas neptunalla.
 Lue myös:
 Yle seuraa ilmasto- ja ympäristöuutisia  tässä päivittyvässä artikkelissa . Kerromme tärkeimmät uutiset ilmastokriisistä ja luontokadosta sekä ratkaisut ja teot niiden hillitsemiseksi.
 Katso Yle Areenasta:
 Suomalaisilla ilmastoaktivisteilla ahdistus on muuttunut toiminnaksi.  Planeetta on tulessa! -sarja  näyttää millaista on yrittää muuttaa maailmaa ilman rahaa ja valtaa, ilmaiseksi. Sarjassa seurataan kolmea nuorta aktivistia, jotka ovat päättäneet toimia, jotta maapallo pelastuisi ilmastokriisiltä.
 Muuttuuko maailma? Minkälaista aktivismi on arjen tasolla? Katso Yle Areenasta. Anne Hämäläinen

Kalankakka, ahnaat valaat, meriruohon ja bakteerin lämmin suhde – tutkijat löysivät meristä uusia näkökulmia ilmastonmuutokseen


Summary: Vajaa prosentti uusista ylioppilaista kirjoittaa yli viisi laudaturia. Kolme entistä huippuylioppilasta kokee supertodistuksen nyt mukavaksi muistoksi, joka ei määrittänyt elämän suuntaa.

Huuma ja maine eivät kestä kauaa.
 Näin kertovat Ylen haastattelemat kolme entistä tähtiylioppilasta. Kukin heistä saavutti täydellisyyttä hipovan yo-todistuksen ja sai sen vuoksi huomiota, kehuja ja kasapäin stipendejä.
 Yli viisi laudaturia eli parasta arvosanaa saavuttaa vuosittain alle prosentti Suomen ylioppilaista. Heitä kuitenkin esitellään mediassa keskimääräisiä suorittajia enemmän.
 Joensuun lyseon lukiosta eri vuosikymmenillä valmistuneet  Henri Ylönen ,  Tiina Parviainen  ja  Henna Knuuttila  kuuluvat kaikki tähän harvinaiseen joukkoon.
 – Yo-todistuksen merkitys kesti muutaman vuoden. Se ei missään nimessä määrittänyt elämän suuntaa, kuusi ällää vuonna 1995 kirjoittanut Knuuttila kertoo.
 Omien ylioppilaskirjoitustensa alla Knuuttila koki, että hänen on pakko onnistua, jotta elämä kantaisi. Jälkikäteen hän ymmärtää, ettei yksikään ovi olisi sulkeutunut, vaikka todistus olisi ollut heikompi.
 Nykyään Knuuttila toimii Suomen suurlähetystön kakkosvirkahenkilönä Unkarin pääkaupungissa Budapestissa.
 Vuoden 1995 huippuylioppilas Henna Knuuttila on nykyään diplomaatti. Kuusi laudaturia ei määritellyt hänen urakehitystään. Dóra Peregi
 – Hyvä todistus auttoi pääsemään Jyväskylän yliopistoon lukemaan kulttuuriantropologiaa, mutta valmistumisen jälkeen kansainväliset asiat alkoivat kiinnostaa ja jätin uran tutkijana, Knuuttila kertoo.
 – Oman uran voi löytää vasta vuosien päästä. Silloin ylioppilastodistusta ei enää kysellä, hän korostaa.
 “Jos on hyvä, ansaitsee huomiota”
 Nykyisin Yhdysvalloissa uraa luova  Tiina Parviainen  oli vuonna 2006 Pohjois-Karjalan paras ylioppilas. Hänen seitsemän laudaturiaan ja yksi eximia toivat nuorelle naiselle aikoinaan runsaasti positiivista huomiota.
 Parviaisesta kehut tuntuivat hyvältä ja olivat paikallaan.
 – Huippuylioppilaiden esiin nostaminen on vähän sama kuin huippu-urheilijoiden kehuminen. Jos on hyvä jossain, kyllä se huomion ansaitsee, Parviainen sanoo.
 Ylioppilaskirjoituksista saatu itseluottamus siivitti Tiina Parviaisen kansainväliselle uralle. Itse arvosanoilla hän ei usko olevan asiassa merkitystä. Linda Hyttinen
 Parviaiselle huippuhyvän todistuksen tärkein anti oli sen synnyttämä usko omiin kykyihin. Vahva itseluottamus on ollut avuksi sekä opiskellessa että työelämässä, jossa urakehitys on ollut Henna Knuuttilan tavoin vaikuttavaa.
 Valmistumisensa jälkeen Parviainen opiskeli Helsingin kauppakorkeakoulussa kansantaloustieteitä, sai työpaikan energia-alalta – ja päätyi lopulta toisiin töihin. Tänä syksynä hän aloitti ulkoasiainsihteerinä Suomen YK-edustustossa New Yorkissa.
 – En herää aamuisin miettimään, että “tässä seitsemän ällän ylioppilas keittää aamupuuroa”. Harva myöhempi tuttavuuteni edes tietää koko asiasta, Parviainen sanoo.
 – Toivoisin, että joka ikisellä nuorella olisi mahdollisuus saada huippuonnistuminen jostakin. Että olisi sellainen juttu, jossa kokee olevansa erityisen hyvä, hän pohtii.
 “Suosittelen muutakin elämää”
 Vuonna 2016 ylioppilaaksi valmistunut  Henri Ylönen  sanoo ylioppilaskirjoitusten olevan hänelle enää mukava muisto. Seitsemällä laudaturillaan hän sai hyvän aseman lääketieteen opintoihin hakiessa – mutta siinäpä se.
 Henri Ylösen tähtäimessä on ura lääkärinä. Heikki Haapalainen / Yle
 – Olin ollut aina hyvä koulussa, ja kirjoitukset olivat jatkoa sille. Toki pänttäsin paljon, mutta elämäni ei ollut pelkkää opiskelua. Samaa suosittelen kaikille lukiolaisille, hän toteaa.
 Ylönen ei omien sanojensa mukaan verrannut itseään ylioppilaskirjoituksissa muihin. Hän ei usko, että opiskelun näkeminen kilpailuna olisi kantanut pitkälle.
 Joensuun lyseon lukion rehtori  Jarkko Rieppo  uskoo, että Ylösen asenne on yo-kirjoituksissa huippuhyvin menestyville yleinen.
 – Tarvitaan luontaista lahjakkuutta ja halua oppia oppimisen ilosta. Ei siis väkisin ja pingottamalla, Rieppo sanoo.
 Aiheesta voi keskustella 12.11.2021 kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Onnea syksyn ylioppilaille! Katso Ylen ylioppilaskoneesta, kuka saa valkolakin ja millaisia arvosanoja Suomen lukioissa on kirjoitettu
 Adele Kujala on syksyn paras ylioppilas huippupisteillä – Jenni Kuisma kirjoitti eniten laudatureita
 Tuore ylioppilas Maria Lampinen lähtee vapaaehtoistyöhön ja haaveilee kätilön ammatista: "Monet stressaa miten tulevaisuudessa pärjää, mutta jonnekin pääsee aina"

Entiset huippuylioppilaat kertovat, miksi yo-menestyjiä ei kannata kadehtia – laudatureista on apua, mutta niiden merkitys laskee nopeasti


Summary: Simo Riikosta pidetään yhtenä autotaidemaalauksen uranuurtajista. Taiteilijan pitkästä urasta on esillä näyttely Nakkilassa.

Suuri osa suomalaisista on todennäköisesti joskus törmännyt taiteilija  Simo Riikosen  töihin.
 Moni ehkä tietämättään, ohimennen.
 Porilainen Riikonen on maailmanlaajuisesti tunnettu ruiskutaidemaalari. Hän on työskennellyt viidellä vuosikymmenellä, ja tullut tunnetuksi erityisesti autotaidemaalarina. Riikosta pidetään alansa legendana, yhtenä parhaimmista, ellei jopa parhaana.
 – Sanotaan näin, että olin ensimmäinen. Ei ollut kilpailua, niin ei tarvinnut olla hyvä, riitti että oli paras, Riikonen virnistää.
 Simo Riikonen on maalannut muun muassa Marilyn Monroen ja Zorron kuvia raskaisiin ajoneuvoyhdistelmiin. Zorron hän mainitsee yhdeksi suosikikseen omista töistään. Kati Rantala / Yle
 Yli tuhat maalattua autoa
 Ulvilassa syntynyt Simo Riikonen kertoo aina olleensa kiinnostunut autoista ja maalaamisesta.
 – Paras tapa saada ne yhteen oli maalata kuvia autoihin.
 Ensimmäinen kohde oli oma mopo. Seuraavaksi isän auto, sitten kavereiden mopot ja autot. Pikkuhiljaa maalauspuuhat lähtivät lapasesta, kuten Riikonen itse kuvailee.
 – Ura on kestänyt sen 50 vuotta. Siihen mahtuu hiukan yli 1 000 maalattua autoa, 1 500 muotokuvaa sekä kaikenlaista pikkusälää.
 Riikonen tunnetaan erityisesti erilaisten raskaiden ajoneuvojen, suurimmaksi osaksi täyspitkien ajoneuvoyhdistelmien, ruiskumaalauksista. Niitä tulee vastaan ympäri Suomen.
 – Kerran olin matkalla Pohjanmaalle keikkahommiin. Kaksi edellä menevää rekkaa olivat minun maalaamiani. Ohitin ne, ja vastaan tuli myös kaksi minun maalaamaani. Siinä oltiin niiden välissä, Riikonen naurahtaa.
 Simo Riikosen aloittaessa uransa 1970-luvulla ruiskumaalareita ei juuri ollut. Kati Rantala / Yle
 Ura ei ole ilmainen
 Palo maalaamiseen on ollut kova, siitä kertoo jo pelkästään teosten valtava määrä.
 Tuotteliaalla taideuralla on ollut oma hintansa, Riikonen sanoo.
 – Kaikkea ei voi saada. Perhe aikoinaan on hajonnut osittain sen takia, että intohimo on ollut niin suuri. Joka paikkaan ei ole kerinnyt.
 Maalaamisen lisäksi Simo Riikonen on ollut ahkera myös kameran takana, lähes jokainen teos on valokuvattu.
 – Oma isä joskus sanoi, että pistä nyt pois se kamera ja keskity niihin töihin.
 Lähes jokainen Riikosen maalaama teos on valokuvattu. Valokuvia on esillä Nakkilan moottorikahvila Verstaassa marras–joulukuussa. Kati Rantala / Yle
 "Fiilikset ovat nostalgiset"
 Ahkera valokuvaaminen on kuitenkin kannattanut.
 Riikosen töitä on esillä Nakkilassa moottorikahvila Verstaassa marras–joulukuussa. Näyttelyn pani pystyyn Riikosen ystävä  Jarmo Vilen .
 – Hienoa saada tallien kätköistä ihmisten nähtäville näitä upeita taideteoksia. Fiilikset ovat nostalgiset, Vilen sanoo.
 Hän on itse tutustunut Riikoseen jo 1980-luvun alussa ja muistaa erityisesti tämän maalanneen tuolloin vanhoja amerikkalaisia autoja.
 – Sain Simon suostumuksella metsästää näyttelyyn oman maun mukaisia kuvia. Oli käytännössä lähes mahdoton tehtävä valita yli tuhannesta teoksesta 50–60 mieleistä. Tänään ne ovat nämä, toisena päivänä olisin voinut valita 50 muuta.
 Täyspitkien ajoneuvoyhdistelmien lisäksi Riikonen on maalannut klassisia amerikkalaisautoja. Kati Rantala / Yle
 Kaikki on muuttunut
 Pitkän taiteilijauransa takia Simo Riikonen on nähnyt myös alan muutokset – trendien nousun ja tekniikoiden kehittymisen.
 Mikä on muuttunut? Kaikki.
 – Maalit, trendit, ruiskut, mieskin on vanhentunut. Alkuvuosina suosiossa olivat ralliraidat ja häivytykset, sitten tuli liekkejä, silhuetteja, muotokuvia. Siitä se vain kasvoi ja kasvoi eteenpäin.
 Ilokseen Riikonen on huomannut, että lahjakkaita taiteilijoita on myös nuoremmissa sukupolvissa.
 – Ala on aika hyvissä käsissä, nykytaiteilijoista esimerkiksi  Nina Myllymäki  ja  Perttu Papunen  ovat hyviä. Taso on parantunut paljon, kun minä jäin pois, Riikonen heittää satakuntalaiseen tyyliin.
 Tee ja uskalla
 Vielä tänäkin päivänä Simo Riikosta pyydetään toisinaan maalaamaan.
 – Aina välillä, kyllä. Mutta sairaus on mennyt sen verran pitkälle, ettei enää onnistu.
 72-vuotias Riikonen sairastaa Parkinsonin tautia. Kysyttäessä, mitä hän toivoo jättävänsä perinnöksi taidemaailmaan, hän miettii hetken.
 – En ole vielä oikein löytänyt sitä omallakaan kohdalla. Mutta sitä mieltä olen, että jos jotakin haluaa, niin pitää tehdä ja uskaltaa kokeilla. Se voi auttaa.
 Simo Riikosen teoksia on esillä Nakkilan moottorikahvila Verstaassa 9. marraskuuta – 2. joulukuuta.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 12. marraskuuta kello 23.

Sinäkin olet luultavasti törmännyt Simo Riikosen taiteeseen, vaikket ehkä sitä huomannut: "Ei tarvinnut olla hyvä, riitti että oli paras"


Summary: Maahantulovaatimukset voivat muuttua lyhyellä varoitusajalla. Britanniassa puhkesi jo matkustusraivo, kun kansalaiset hermostuivat erilaisiin nettilomakkeisiin.

Matkatoimistot ja muu matkailua palveleva toiminta

Matkustaminen on vapautunut, mutta ulkomaanmatkoista on tullut kamppailua maahantulontulolomakkeiden, qr-koodien ja epäselvien ohjeiden kanssa.
 Pääsääntö on, että EU-maihin pääsee  omakannasta  ladattavalla koronatodistuksella. Poikkeuksia on kuitenkin paljon. Esimerkiksi Espanja, Hollanti ja Liettua vaativat myös erillisen matkustuslomakkeen täyttämistä
 Mitä kauemmas lähtee, sitä pitemmäksi kasvaa usein myös lista maahantulovaatimuksista. Esimerkiksi suomalaisten suosikkikohde Thaimaa vaatii rokotusten lisäksi koronatestiä ennen matkaa. Toinen testi on otettava maahan saavuttua.
 Testitulosta on odotettava hotellissa, josta ei saa poistua ennen testituloksen saapumista. Lisäksi on täytettävä netissä maahantulolomake ja huolehdittava siitä, että on ottanut matkavakuutuksen.
 Britanniassa puhkesi lomaraivo
 Lomakehärdelli ja ohjeiden sekavuus ei tuskastusta ainoastaan suomalaisia. Esimerkiksi Britanniassa huonosti toimivat matkustuslomakkeet ovat aiheuttaneet matkustusraivon.  Independent-lehti kertoi keskiviikkona  matkustajasta, joka oli yrittänyt ladata Thaimaahan tarvittavaa qr-koodia kymmenen kertaa. Osa ei ehtinyt saada lainkaan koodia ennen matkaa.
 Yle kertoi  torstaina Helsinki-Vantaan lentokentällä kihisevästä tyytymättömyydestä. Finnairin mukaan kentälle jää viikoittain "joitakin matkailijoita", joilla ei ole tarvittavia asiakirjoja. Omien sanojensa mukaan yli 300 työmatkaa tehnyt Kai Myrberg kiteytti tunteensa Ylen jutussa näin:
 – Säännöt muuttuvat koko ajan. Tilanne on kaaottinen. Suosittelen kaikille, joiden ei tarvitse matkustaa: pysykää kotona.
 Mutta jos kuitenkin mielit matkalle, kannattaa vaurautua siihen, että matkustaminen vaatii juuri nyt tavallista enemmän tarkuutta. Listasimme viisi asiaa, jotka kannattaa huomioida ulkomaanmatkaa suuniteltaessa.
 1. Lataa koronatodistus
 Koronatodistus on EU:ssa lentolipun ja henkilötodistuksen ohella nyt tärkein matkustusasiakirja. Koronatodistuksen saa  omakantapalvelusta
 Useimmat EU-maat vaativat, että matkustaja on täysin rokotettu, hänellä on todistus sairastetusta koronataudista tai negatiivinen testitulos.
 Koronatodistus kannattaa tallentaa puhelimeen kuvana. Se on hyvä printata myös paperille siltä varalta että puhelimen akku loppuu kesken matkan. Koronatodistus toimii monessa maassa myös koronapassina, joka avaa ovet nähtävyyksiin ja kulkuvälineisiin. Esimerkiksi Italiassa koronapassi vaaditaan junissa ja ravintoloissa.
 2. Tarkista matkustusvaatimukset
 Jokainen maa päättää matkustusvaatimuksistaan itse. Ne voivat muuttua nopeallakin aikataululla.
 Esimerkiksi Finnairin sivuilla on  kartta , josta voi tarkistaa matkakohteen matkustusvaatimukset. Ennen matkaa kannattaa kuitenkin vielä tarkistaa tilanne maan viranomaisten nettisivuilta. Vaatimukset voivat vaihdella myös sen mukaan, jääkö maahan vai pysähtyykö vai vaihtaako lentoa.
 Jos on ostanut matkansa matkatoimistolta, matkanjärjestäjä voi auttaa maahantulolomakkeiden täyttämisessä. Tietoa kohdemaan vaatimuksista saa myös matkanjärjestäjien nettisivuilta. Jos lennon ostaa lentoyhtiöltä, lomakkeiden täyttämisestä on huolehdittava itse.
 3. Lentojen muuttaminen
 Jos lennon varaa Finnairilta vuoden loppuun mennessä, ja matkasuunnitelmat muuttuvat, lennon ajankohtaa voi vaihtaa .
 Monilla muilla lentoyhtiöillä on samanlainen käytäntö. Uusi lippu voi olla kuitenkin erihintainen kuin vanha.
 4. Jos matkustat Euroopan ulkopuolelle
 Yhdysvallat ja Thaimaa ovat avanneet rajansa turisteille. Myös Singapore on avautumassa. Japaniin ja moniin muihin kaukokohteisiin ei oteta turisteja.
 Jos maa sallii vapaa-ajan matkailun, koronarokotusten lisäksi vaaditaan usein negatiivinen testitulos. Tietoa vaatimuksista saa kunkin maan viranomaisten sivuilta ja tiivistetynä Finnairin nettisivuilla matkustustuskartassa.
 Kannattaa myös tarkistaa, joutuuko maassa karanteeniin ja vapauttaako testitulos karanteenista.
 5. Hoida matkavakuutus kuntoon
 Mikäli sairastuu ennen matkaa tai matkan aikana, matkavakuutus korvaa hoidon .
 Esimerkiksi Thaimaa vaatii tällä hetkellä, että matkavakuutuksen on oltava niin kattava, että se korvaa sairastumiskulut 50 000 euroon saakka.
 Osalla matkanjärjestäjistä on karenteeniturva, matkaa voi siis muuttaa kuluitta, jos ei pääse lähtemään koronakaranteenin vuoksi.
 Juttua varten on haastateltu Finnairin viestintäjohtajaa Päivyt Tallqvistia ja Aurinkomatkojen asiakaskokemuksesta vastaavaa johtajaa Heli Lehtistä. Lähteenä on käytetty myös ulkoministeriön ja THL:n verkkosivuja.

Matkalle pääsystä tuli painetesti, Britanniassa leimahti matkustusraivo: Jos lähdet korona-aikana matkalle, muista ainakin nämä viisi asiaa


Summary: EU:n ja Britannian neuvottelijat tapaavat perjantaina Lontoossa. Britannia haluaa neuvotella Pohjois-Irlantia koskevan sopimuksen uusiksi. EU on tarjonnut kaupan helpotuksia, mutta brittihallitus on hylännyt myönnytysesitykset.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Britannian hallitus uhkaa jälleen pyyhkiä pöytää brexit-sopimuksella.
 Se uhkaa laukaista brexit-sopimuksen 16. artiklan, koska se haluaa uudet neuvottelut EU:n kanssa Pohjois-Irlannin kaupankäynnistä.
 Sopimuspykälä 16:n mukaan yksipuoliset toimet voi aloittaa, mikäli brexit-sopimus aiheuttaa jommallekummalle osapuolelle kohtuuttomia ongelmia.
 – Tilanne on kärjistymässä, ja EU haluaa tämän kärjistymisen välttää, eurooppaministeri  Tytti Tuppurainen  (sd.) sanoi torstaina.
 EU-puolella on vaikea ymmärtää Britannian motiiveja, koska unioni on jo useasti tullut sitä vastaan ja tinkinyt omista sisämarkkinasäännöistään tilanteen helpottamiseksi. Brittihallitus on hylännyt tykkänään EU:n myönnytykset tähän asti.
 Pohjois-Irlannin pöytäkirja on myös olennainen osa koko brexit-sopimusta. Siksi sen avaaminen horjuttaisi koko sopimuksen pohjaa. EU:n puolella ajatellaan, että sopimus ei myöskään mitenkään olennaisesti heikennä Britannian liike-elämän ja teollisuuden intressejä Pohjois-Irlannissa.
 Jos Britannia käynnistää artikla 16:n ja avaa neuvottelut Pohjois-Irlannista, käytännössä Britanniasta Pohjois-Irlantiin menevien tavaroiden tarkastukset lopetettaisiin.
 Lue täältä lisää:   Pieni, mutta rauhaton Pohjois-Irlanti on Britannian ja EU:n välinen avohaava .
 Britannian EU-erosta vastaava ministeri David Frost, pääministeri Boris Johnson, EU-komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen ja EU:n brexit-neuvottelija Michel Barnier poseerasivat uuden kauppasopimuksen kunniaksi vuosi sitten joulukuussa. "Tämä on hyvä sopimus koko Euroopalle", sanoi Johnson viime vuonna.
↑ collapse AOP
 Tuppuraisen mukaan voimassaoleva Pohjois-Irlannin pöytäkirja on tärkeä Irlannin ja Pohjos-Irlannin rajan herkän rauhan säilyttämiseksi.
 – Britannian hallitus on toiminut aika uhmakkaasti ja monella tapaa sangen jääräpäisesti, ja se tuntuu lyövän kiilaa myös EU-maiden välille siinä kuitenkaan onnistumatta, Tuppurainen sanoo.
 EU-maat vaativat tiukkaa vastausta
 Jos Britannia yksipuolisesti vetäytyy sopimuksesta, EU tarttuu vastatoimiin. Keskiviikkona brexit-neuvotteluista vastaava komissaari  Maroš Šefčovič  taustoitti tilanteesta EU-suurlähettiläitä.
 Politico-verkkolehden  mukaan  maat vaativat komissiolta "tiukkaa" vastausta Britannialle. Jos EU-joustaisi pelisäännöissä Britannian kanssa, muut EU:n kauppakumppanimaat kuten Kiina voisivat tulkita sitä niin, että EU on valmis katsomaan itse laatimiaan ehtoja sormien läpi.
 Keskiviikon kokouksessa EU-lähettiläät eivät keskustelleet konkreettisista toimista, mutta kehottivat komissiota valmistelemaan "vakavia, suhteellisia ja oikeudellisesti järkeviä" ehdotuksia vastatoimiksi.
 Vaihtoehtoja olisivat diplomaattilähteiden mukaan niin rangaistustullit, brexit-sopimuksen jäädyttäminen kuin Britannian vieminen EU-tuomioistuimeenkin.
 EU:lta useita vastaantuloja
 Tuppuraisen mukaan unionimaat ovat toimineet tähän saakka täysin yksimielisesti ja yhtenäisinä brexit-kysymyksissä.
 – Tuntuu hieman oudolta, että Britannian hallitus ei tunnu tätä ottavan huomioon.
 Hänen mukaansa Britannian hallitus käyttää kovaa kieltä, ja sillä on "sangen vahva näkemys omien toimiensa oikeutuksesta".
 – Tilanne edellyttää nyt kummankin osapuolen kompromissihalukkuutta, Tuppurainen sanoo.
 EU  tarjosi Britannialle  lokakuussa muutoksia tavaraliikenteen pelisääntöihin.
 Myönnytykset vähentäisivät rajatarkastuksista 80 prosenttia. Paperityöt vähentyisivät puoleen nykyisistä – ne ovat olleet yksi suurimpia syitä pienten ja keskikokoisten yritysten haluttomuuteen käydä Britannian-kauppaa.
 Juuri keskiviikkona komissio lupasi lisää siirtymäaikaa  finanssialalle . Muuten edessä olisi voinut olla kaaos ensi heinäkuussa.
 Pallo on yhä Britannialla
 Seuraavaksi kantoja sovittelevat Britannian brexit-neuvottelija  David Frost  ja EU-komission Šefčovič huomenna perjantaina Lontoossa.
 Pallo on yhä brittihallituksella. "Pahimmillaan" Frost ehdottaa, että aiempia sopimuksia ei sovellettaisi lainkaan, ja tavaran pitäisi kulkea täysin vapaasti Britanniasta Pohjois-Irlantiin. Se siirtäisi paineita Irlannin rajalle.
 Brittihallitus saattaa myös esittää kohdennettuja muutoksia eli esimerkiksi, että tarkastuksia ei tehdä vaikkapa  makkaralle  tai jauhelihalle.
 EU:n puolella neuvottelutilanne olisi varsinaisia brexit-neuvotteluja vaikeampi. Jos jonkin jäsenmaan kauppa kärsii muutoksista tai Britannialle aiotuista vastatoimista enemmän kuin toisen, maiden yhtenäisyys saattaa rapista.
 Brittimediassa  on esitetty monissa yhteyksissä, että maan hallitus suunnittelisi artikla 16:n laukaisemista Glasgow'ssa pidettävän YK:n ilmastokokouksen jälkeen eli lähipäivinä.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 12.11. klo 23:een asti.
 Aiheesta lisää:
 Britannia lisää kierroksia Pohjois-Irlannin brexit-kiistassa – EU: britit ovat katkaisemassa neuvotteluja ennen kuin ne ovat edes alkaneet
 Britannia haluaa aloittaa brexit-neuvottelut uudelleen Pohjois-Irlannin osalta –  EU kieltäytyy, mutta valmis etsimään "luovia ratkaisuja"

Britannia uhkaa vetäytyä brexit-sopimuksesta, kauppasota vaarana – "Tilanne on kärjistymässä", eurooppaministeri Tytti Tuppurainen sanoo


Summary: Etelä-Afrikan entinen presidentti F.W. de Klerk kuoli syöpään torstaina, ilmoitti hänen nimikkosäätiönsä. De Klerk oli keskeisessä asemassa, kun apartheid-rotusortojärjestelmä purettiin.

Etelä-Afrikan entinen presidentti  Frederik Willem de Klerk  on kuollut 85-vuotiaana. De Klerkin kuolemasta  kertoi hänen nimeään kantava säätiö  torstaina.
 Säätiön mukaan syöpää sairastanut de Klerk kuoli kotonaan Etelä-Afrikan pääkaupungissa Kapkaupungissa torstaiaamuna. De Klerk oli Etelä-Afrikan apartheid- eli rotuerottelukauden viimeinen presidentti.
 Kapkaupungissa tieto entisen presidentin kuolemasta otettiin torstaina vastaan ristiriitaisesti.
 Opiskelija  Sihle Jware  arvioi uutistoimisto Reutersille, että de Klerkin toimet ennen presidenttikautta olivat "epämoraalisia".
 – Kyse oli mustien ihmisten massamurhasta. Kukaan ihminen ei voi hyväksyä sellaista. Samaan aikaan täytyy kuitenkin kiinnittää huomio hänen tekoihinsa, jotka muuttivat maata.
 Nobel-palkittu mutta kiistelty presidentti
 De Klerk toimi Etelä-Afrikan presidenttinä vuosina 1989–1994.
 Hänet muistetaan erityisesti vuonna 1990 pitämästään puheesta, jossa hän ilmoitti Afrikan kansalliskongressin eli ANC:n ja muiden vapautusliikkeiden kiellon kumoamisesta.
 Samalla de Klerk määräsi vapauttamaan apartheidin vastaisen ikonin  Nelson Mandelan , joka oli ollut vankilassa 27 vuotta.
 Nelson Mandela (vas.) ja F.W. de Klerk saivat yhdessä Nobelin rauhanpalkinnon vuonna 1993.  Lise Aserud / EPA
 De Klerk ja Etelä-Afrikan ensimmäinen musta presidentti Mandela saivat yhdessä Nobelin rauhanpalkinnon vuonna 1993. Tunnustus oli Etelä-Afrikan johtamisesta pois apartheid-politiikasta.
 Seuraavana vuonna Etelä-Afrikan ensimmäisissä vapaissa vaaleissa Mandela nousi presidentiksi.
 Viesti kuoleman jälkeen
 Elinaikanaan de Klerkiä kritisoitiin siitä, kuinka hän ei täysin pyytänyt anteeksi apartheid-ajan kauhuja.
 Esimerkiksi apartheid-rikoksia tutkineen totuus- ja sovintokomission puheenjohtaja arkkipiispa  Desmond Tutu  ilmaisi aikanaan pettymyksensä de Klerkin todistuksesta.
 De Klerkin nimeä kantava säätiö julkaisi muutamia tunteja entisen presidentin kuoleman jälkeen de Klerkin viimeisen anteeksipyynnön.
 – Sallikaa minun tässä viimeisessä viestissäni jakaa se tieto, että 1980-luvun alusta lähtien, mielipiteeni muuttuivat täysin. Se oli kuin olisin kokenut kääntymisen.
 De Klerkin mukaan hän ymmärsi, että apartheid oli väärin.
 – Pyydän anteeksi sitä kipua, tuskaa, nöyryytystä ja tuhoa, jota apartheid on aiheuttanut mustille, ruskeille ja intialaisille Etelä-Afrikassa, de Klerk sanoo viimeisessä videoviestissään.
 11.11. klo 21.07 Korjattu jutun viimeistä sitaattia, jossa virheellisesti kirjoitettiin, että de Klerk olisi pyytänyt anteeksi Etelä-Afrikassa asuvilta intiaaneilta.
 Lue myös:
 Etelä-Afrikan päiviä jatkuneissa levottomuuksissa kuollut yli 70 – Tutkija: taustalla pitkään jatkunut eriarvoisuus ja lohduttomuus  (14.7.)
 Ex-presidentin tuomion laukaisema mellakointi jatkuu Etelä-Afrikassa – sotilaita lähetetty kahteen provinssiin  (12.7.)

Etelä-Afrikan entinen presidentti F.W. de Klerk on kuollut – Nobel-palkittu mutta kiistelty de Klerk pyysi anteeksi kuolemansa jälkeen


Summary: Vantaan Korsossa ei ole helppo unelmoida. Lapsuudesta ammentavan Mielen maantiede -kirjan kirjoittanut Jenni Pääskysaari löysi mummulastaan stereokuvakoneen, ja tajusi, että maailma on nähtävä itse.

Jenni Pääskysaari kasvoi Vantaan Korsossa. Lego-taloja muistuttavat kuutiot metsän siimeksessä olivat koti. Kodin ympäristö ja sen ihmiset olivat paikoin varsin karuja.
 – Sanapari "ruman kaunista" kuvaa hyvin Korsoa ja 80-lukua, kiteyttää kirjailija.
 Lapsuus Korsossa tarjosi sangen kapean horisontin. Mummulasta löytyi kuitenkin ihmelaite, jolla pääsi näkemään maailmaa. View-Master-laite ja siihen tehdyt kuvakiekot veivät nuoren Jennin niin avaruuteen, tropiikin rannoille kuin San Franciscon raitiovaunuihin..
 – En koskaan osannut asettaa tavoitteita. Olin huono unelmoimaan: en osannut, en uskaltanut. Ympäristö ei siihen kannustanut.
 Nuori Jenni Pääskysaari ei osannut kaivata pois Korsosta.
 – Ei ollut tarvetta päästä "hittoon täältä". Sen sijaan tuli vähitellen pieniä merkkejä. Helsinki alkoi kuiskutella korvaan. Teatteri houkutteli. View-Masteria saattoi katsella. Pikku hiljaa syntyi ymmärrys, että ehkä on jotain muutakin maailmaa. Ja voin itse lähteä kokeilemaan, mitä siellä on!
 Joulukonsertin juoni rakentuu ryhmätyönä
 Televisiosta tuttu Jenni Pääskysaari paiskoo töitä myös käsikirjoittajana, siis muidenkin kuin omien ohjelmiensa.
 Tuorein hanke on  Vantaan viihdeorkesterin  joulukonsertti (4.12. 2021 Musiikkitalossa). Siihen Jenni kutoo kehystarinaa  Mauri Kunnaksen  joulukirjojen perusteella. Kumppaninaan hänellä on  Santtu Palm .
 Ryhmätyö sopii kirjoittajalle nykyään hyvin.
 – Kun olin nuorempi, tulostin pelkkää neroutta. Puuttuminen tekstiini ärsytti. Nykyään otan kaiken avun ja palautteen vastaan. Niin pääsen surffaamaan muiden osaamisen valossa. Se on parasta, myöntää Pääskysaari.
 Aarrepaja vihki käsityön saloihin
 PItääkö olla huolissaan -paneelihupailun lisäksi Jenni Pääskysaari nähdään loppusyksyllä televisiossa myös käsityöläisten seurassa.
 MTV3-kanavan Aarrepaja-sarjassa Jenni saattaa yhteen tunnettujen suomalaisten tärkeitä esineitä ammattientisöijien kanssa.
 Näinä aikoina tavaroiden hankkimisen sijaan ongelmana on usein, miten päästä ylimääräisestä krääsästä eroon. Kuitenkin kaikilla on joitain esineitä, joista ei haluta luopua.
 – Niihin aarteisiin liittyy usein tärkeä tarina tai voimakas tunne. Pitäisikö sellaiset tavarat kaivaa piironginlaatikosta tai kaapista esille, ja antaa ammattilaisten antaa niille uusi elämä. Tästä sarjassa on kyse.
 Katso Jenni Pääskysaaren koko vierailu Puoli seiskassa tästä:

View-Master avasi korsolaiselle pikkutytölle kokonaisen maailman ja auttoi Jenni Pääskysaarta unelmoimaan


Summary: Sijoittajat vaativat maksimaalista kasvua. Sellainen riskinotto olisi inhimillisesti raskasta, jos vakuutena olisi oma ja vanhempien asunto, kirjoittaa taloustoimittaja Juha-Matti Mäntylä.

Suomalainen ruokalähettiyhtiö Wolt myytiin seitsemällä miljardilla eurolla Yhdysvaltoihin. Tämä oli eilisen suuri uutinen, jopa suurempi kuin kansallinen veropäivä.
 Viime vuoden verojen sijasta huomio kääntyi siis tulevien vuosien veronmaksajiin. Tänään olemme nähneet, keitä he ovat.
 Woltin suurimmista henkilöomistajista toimitusjohtaja  Miki Kuusen  osakevaihdossa saamien Doordashin osakkeiden laskennallinen arvo tulee  Talouselämän mukaan  olemaan 280 miljoonaa euroa.
 Kymmenien miljoonien edestä Doordashin osakkeita näyttäisivät saavan  Lauri Andler ,  Oskari Pétas ,  Juhani Mykkänen ,  Mika Matikainen ,  Elias Aalto ,  Pii Ketvel  ja  Riku Mäkelä . He ovat yhtiön perustajia, työntekijöitä ja sijoittajia.
 Tämän lisäksi yhtiöllä on ainakin 30 henkilöomistajaa, jotka näyttäisivät pääsevän miljoonatienesteihin. Kaikki toki riippuu Doordashin osakkeiden hinnan kehityksestä.
 Wolt-kauppa on kirvoittanut sosiaalisessa mediassa ja lehtien keskustelupalstoilla lukuisia kysymyksiä.
 Mikä ihmeen osakevaihto – ja mitä veroja?
 Kauppa toteutuu siis osakevaihtona, mikä on yrityskaupoissa hyvin yleistä.
 Yhdysvaltalaisen Doordashin osakkeen arvo määritellään New Yorkin pörssissä. Woltin omistajat saavat seitsemän miljardin euron edestä näitä osakkeita, jotka he voivat halutessaan muuttaa rahaksi.
 Ylen tietojen mukaan kaikki Woltin omistajat eivät saa myydä osakkeitaan heti. Näin heidät sitoutetaan toimimaan yhtiössä jatkossakin.
 Woltin arvion mukaan Suomi saa kaupan ansiosta noin 600 miljoonan euron verotulot. Yhtiöstä kerrotaan Ylelle, että suorat osakeomistukset tulevat verotettavaksi heti kaupan toteutumisen yhteydessä.
 Osakkeiden lisäksi yhtiössä on jaettu työntekijöille optioita – ne eivät näy osakasluetteloissa. Näistäkin syntyy verotettavaa satojen miljoonien eurojen edestä.
 Osa optioista realisoituu vasta vuosien kuluessa.
 Tuollaisen ideanhan keksii kuka tahansa!
 Ei varmasti keksi aivan kuka tahansa, mutta aika moni.
 Ravintolaruokaa koteihin toimittavista kansainvälisistä jäteistä Grubhub perustettiin jo vuonna 2004, kymmenen vuotta ennen Woltia.
 Suomalaisyhtiötä ennen perustettiin myös Uberin nykyisin omistama Postmates, brittiläinen Deliveroo sekä Doordash.
 Suomessa Pizzaonline, josta myöhemmin tuli osaa Foodoraa, perustettiin jo vuonna 2008.
 Kuten  aiemmin kerroimme , Woltin ensimmäinen liikeidea oli susi. Varsinainen ruoan kotiinkuljetus alkoi vasta vuonna 2016. Miki Kuusi ja kumppanit lähtivät siis toden teolla takamatkalta.
 Idean sijasta Woltissa on merkillepantavinta sen toteutus. Wolt otti yksinkertaisen liiketoimintaidean ja ryhtyi viemään sitä säntillisesti ja nopeasti maasta toiseen.
 Tällä hetkellä Wolt toimii jo 23 maassa. Lähettejä sillä on 135 000 ja ravintoloita sekä kauppiaita yhteensä 60 000 kappaletta. Melkoinen suoritus viidessä vuodessa.
 Eikä ravintolaruoan kotiinkuljetus ole lopulta niin yksinkertaista. Yhtiön mukaan kyse on reaaliaikaisesta logistiikan optimoinnista. Se tarkoittaa, että asiakkaiden tilaukset yhdistetään vapaana oleviin lähetteihin ja ravintoloihin niin, että ruoka saapuu asiakkaalle riittävän lämpimänä ja lähetti saa mahdollisimman paljon kuljetuksia.
 Yhtiössä uskotaan, että pienessä ja harvaan asutussa maassa tällainen optimointi on jopa vaikeampaa kuin isommissa metropoleissa.
 Eikö tappiollisen firman pitäisi olla arvoton?
 Viime vuonna Wolt yli kolminkertaisti myyntinsä 280 miljoonaan euroon. Samalla sen tappiot syvenivät reilulla kymmenellä miljoonalla noin 50 miljoonaan euroon.
 Wolt on tyyppiesimerkki lupaavasta startup-yhtiöstä, joka kasvaa nopeasti ja polttaa sijoittajien rahaa. Näin sen on tarkoituskin tehdä.
 Ruoan kotiinkuljetuspalveluiden markkinan arvioitiin olleen viime vuonna  yli 90 miljardia euroa  ja kasvun odotetaan jatkuvan yli kymmenyksen vauhtia. Samaan aikaan alan yhtiöt laajentuvat muihin palveluihin, kuten ruokaostoksen kuljetuksiin.
 Iso kakku on siis jakamatta – ja itse asiassa sen leivontakin on kesken. Kukaan ei tiedä, kuinka suuri siitä tulee.
 Suomalaiset ja kansainväliset sijoittajat antoivat Woltin perustajien käyttöön yhteensä 700 miljoonaa euroa sillä edellytyksellä, että rahat käytetään kasvuun. Woltista kerrotaan Ylelle, että yhtiö on kannattava "useassa maassa".
 Halutessaan Kuusi olisi todennäköisesti voinut tehdä Woltista kannattavan – lopettamalla ylettömän kasvun ja vetäytymällä maista, jotka eivät kannata.
 Sijoittajat olisivat tosin antaneet miehelle potkut.
 Klassinen esimerkki tästä kasvustrategiasta on vuonna 1994 verkkokirjakauppana aloittanut Amazon, joka teki ensimmäisen voitollisen vuotensa vasta vuonna 2003. Nyt Amazon on maailman viidenneksi arvokkain yhtiö ja sen perustaja  Jeff Bezos  on Fortunen miljardöörilistan  sijalla kaksi .
 Tämä ei tarkoita, että tappioiden tekeminen olisi yhtä kuin menestys. Kasvuyhtiöille se on kuitenkin täysin käyttökelpoinen työkalu.
 Asian voi ajatella myös niin, että kaikki yritykset edellyttävät "alkuinvestointeja". Mitä suurempi tuotto on saavutettavissa, sitä enemmän tappiota sijoittajat ovat valmiita kattamaan.
 Eikö startup-yrittäjyys ole hirvittävä riski?
 Ei. Woltin kaltaisen startup-yhtiön liiketoimintaan liittyy tietysti valtava riski, mutta sen kantoivat rahoittajat.
 Perustajat eivät sijoittaneet yhtiöönsä lainkaan omaa rahaa.
 Miksi rahoittajat suostuivat tähän? Ne halusivat, että perustajat tavoittelisivat maksimaalista kasvua ja tuottoa. Äärimmäinen riskinotto olisi inhimillisesti raskasta, jos kasvuyrittäjillä olisi firmassa kiinni omat ja vanhempien asunnot.
 Woltin suurin omistaja on tätä nykyä  ruotsalainen rahastoyhtiö .
 Perinteisempiäkin omilla rahoilla käynnistettyjä startup-tarinoita toki on. Jos yrittäjä saa yhtiönsä itse liikkeelle, hänelle jää suurempi osuus yhtiön osakkeista.
 Joskus voi kuitenkin olla parempi omistaa pieni siivu todella isosta kakusta kuin pitää kakku itse.
 Oliko kaupan syy se, että Suomessa ruokalähetit tulkitaan pian työntekijöiksi?
 Marraskuun alussa työsuojeluviranomainen linjasi, että ruokalähetit  ovat työntekijöitä . Wolt aikoo valittaa päätöksestä hallinto-oikeuteen.
 Se mitä Suomen oikeuslaitos päättää ei kuitenkaan ollut Woltin tulevaisuuden kannalta oleellinen kysymys. Yhtiöllä on oman ilmoituksensa mukaan 15 miljoonaa asiakasta, joten Suomen osuus yhtiön myynnistä on todennäköisesti jo melko pieni.
 Kysymys työntekijöiden oikeuksista on kuitenkin akuutti kaikissa länsimaissa – niin  Yhdysvalloissa ,  Britanniassa  kuin  EU-maissakin . Jonkinasteinen muutos on käynnissä, ja tämän myöntävät myös alan yhtiöt.
 Woltin ostanut Doordash ilmoitti viimevuotisen pörssilistautumisensa yhteydessä, että lähettien luokittelu työntekijöiksi  olisi sen liiketoiminnan kannalta riski . Noita riskejä myös Wolt olisi joutunut erittelemään, mikäli se olisi seurannut perustajiensa alkuperäistä suunnitelmaa kohti pörssilistautumista.
 Työlainsäädäntö ja internetliiketoiminta ovat törmäyskurssilla. Lähivuosina meno voi olla kuoppaista. Keikkatyötä tarjoavilla yhtiöillä on kiire kasvattaa markkinaosuuksiaan esimerkiksi yrityskaupoilla, jotta ne pärjäävät sääntelyn mahdollisesti kiristyessä.
 Voit keskustella aiheesta 12.11 klo 13 asti.

Analyysi: Woltin perustajat eivät itse laittaneet penniäkään firmaansa ja rikastuivat satumaisesti – yhtiön oli tarkoituskin tehdä tappiota


Summary: Tasavallan presidentti Sauli Niinistö keskusteli Valko-Venäjän toiminnasta alkuviikosta Puolan presidentin kanssa. Osapuolet pohtivat, pyrkiikö Valko-Venäjä hajoittamaan toiminnallaan EU:n yhtenäisyyttä.

Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  on seurannut huolestuneena Valko-Venäjän toimintaa rajoillaan.
 Tuhansia lähinnä Lähi-idästä kotoisin olevia siirtolaisia on pyrkinyt Valko-Venäjän rajojen yli Puolaan, Latviaan ja Liettuaan.
 – Kyllä se pahalta näyttää. Erityisesti se, että Valko-Venäjä on työntämässä ihmisiä rajan yli kiihtyvällä tahdilla. Ja liike suuntautuu erityisesti Puolaan, Niinistö sanoo Ylen haastattelussa.
 Niinistö keskusteli alkuviikosta Puolan presidentin  Andrzej Dudan  kanssa tilanteesta. Molemmat miettivät erityisesti kysymystä siitä, miksi Valko-Venäjä kohdistaa painetta nimenomaan Puolaan.
 – Ennakkoon tiedossa oli se, että Puola laittaa voimakkaasti kampoihin. Herää ajatus siitä, että haetaanko suorastaan konfliktia rajalle, vai haetaanko kiilaa Euroopan unionin sisälle.
 Puola on ollut muiden EU-jäsenmaiden hampaissa pitkään.  Puolaa on syytetty muun muassa oikeusvaltioperiaatteiden hylkäämisestä .
 Euroopan unionin tuomioistuin määräsikin Puolan maksamaan miljoona euroa päivässä oikeusvaltiovaltiorikkomusten takia.
 – Kumpikin teoria korostaa hybridikäyttöä, pitkälle vietyä hybridikäyttöä, Niinistö sanoo.
 EU on pitänyt Valko-Venäjän toimintaa hybridioperaationa , jonka tavoitteena on painostaa unionia luopumaan Valko-Venäjälle asetetuista pakotteista.
 Niinistö pitää tilannetta erilaisena kuin vuonna 2015
 Julkisessa keskustelussa Valko-Venäjän toimintaa on verrattu vuoden 2015 tilanteeseen, jolloin Europpaan tuli yli miljoona siirtolaista. Suomi vastaanotti yhteensä yli 32 000 turvapaikanhakijaa.
 Määrät olivat sellaisia, joihin ei Suomessa eikä muuallakaan Euroopassa ollut totuttu.
 Niinistö näkee nykyisten ja kuuden vuoden takaisten tapahtumien välillä eroja.
 – Näissä on tiettyjä eroja. Meillä näytti vuonna 2015, että sieltä tulee väkeä omatahtoisesti. Nyt sitten on selvemmin Valko-Venäjällä virallista ohjausta, Niinistö sanoo.
 Eri uutismediat ovat raportoineet, että valkovenäläiset viranomaiset toisivat ihmisiä Puolan vastaiselle rajalle.
 Saksalainen Die Welt -lehti  puolestaan kertoi torstaina, että Puolan rajalla olevien ihmisten pääkohteina olisivat Saksa ja Suomi.
 Lehti perustaa tietonsa Euroopan komission salaiseen asiakirjaan, jonka se on saanut haltuunsa.
 – Minä en toivo, enkä oikein usko, että törmäämme itärajalla tällaiseen tilanteeseen. Se tietysti aiheuttaa huolta, että ihmiset mielellään suuntaisivat Puolan ja Baltian läpi Suomeen, Niinistö sanoo.
 Die Weltin tietojen mukaan Valko-Venäjän pääkaupunkiin Minskiin saapuu viikossa 4–7 lentoa, joissa on siirtolaisia kyydissä.
 Suomella on löysä lainsäädäntö
 Presidentti Niinistön mukaan nykyinen valmiuslaki on uudistamisen tarpeessa. Hän sanoo ottaneensa asian esille usean hallituksen kanssa.
 – Siitä on jo puolitoista vuotta aikaa, kun täällä Mäntyniemessä viimeksi kovasti puhuttiin valmiuslain uudistamisen tarpeesta. En nyt oikein tiedä, missä se on.
 Niinistön mukaan noin 10 vuotta sitten uudistettu valmiuslaki ei tunnista hybridivaikuttamista “vihreine miehineen”.
 Presidentti myös kiinnittää huomiota siihen, että miksi siirtolaiset suuntaavat nyt ainakin saksalaislehden tietojen mukaan Saksaan ja Suomeen.
 – Olen muutamaan kertaan uudenvuodenpuheessa todennut, että nykymaailmassa ei ole oikein mahdollista toimia kovin löysällä lainsäädännöllä verrattuna verrokkeihin esimerkiksi Pohjoismaihin. Ruotsissa tämä selvästi näkyy, ja siellä lainsäädäntö kovenee kaikilta osin. Tanskassa ollaan kovin, kovin pitkällä. Me erotumme pohjoismaisista kumppaneista.
 Niinistön on  tulkittu uudenvuodenpuheessaan nostaneen turvapaikkapolitiikan  esille ja esittäneen, ettei Suomessa saisi olla asian suhteen naiivi.
 Niinistö ei näe muuta tietä tilanteesta ulos kuin keskustelun. EU:n pitäisi käydä dialogia kaikkien naapureiden kanssa, mukaan lukien Valko-Venäjä ja Venäjä.
 – Uskon dialogin voimaan, ja vaikka se ei tuottaisi tulosta, niin ainakin on yritetty.
 Myös Venäjää on syytetty Valko-Venäjän tilanteen kärjistämisestä. Niinistö mukaan hänellä ei ole tiedossa selkeitä viitteitä asiasta.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 12.11. klo 23:een asti.
 Lue lisää:
 Die Welt: Suomi ja Saksa ovat Valko-Venäjän kautta tulevien siirtolaisten pääkohteet salaisen EU-asiakirjan mukaan
 Ihmissalakuljetuksen verkko tuo Eurooppaan yrittäviä siirtolaisia Valko-Venäjälle – EU pohtii keinoja puuttua asiaan

Presidentti Niinistö pohtii, houkutteleeko löysä lainsäädäntö turvapaikanhakijoita Suomeen: "Me erotumme pohjoismaisista kumppaneista"


Summary: Jasper Pääkkösen tähdittämän Omerta 6/12 -elokuvan kuvauksissa on ollut vaaratilanteita muun muassa rekvisiitta-aseiden käytössä tuotannon alkuvaiheessa, kertoo Suomen Kuvalehti. Tässä vaiheessa elokuvan ohjaajana oli Antti J. Jokinen. Kesken kuvausten ohjaaja vaihdettiin Aku Louhimieheen.

Ensi viikolla ensi-iltaan tulevan  Omerta 6/12  -elokuvan kuvausten turvallisuuskysymykset ovat nousseet jälleen valokeilaan.
 Suomen Kuvalehti kertoi torstaina vaaratilanteista  Omertan  kuvauksissa ( juttu maksumuurin takana ). Lehden mukaan kuvauksissa oli turvallisuusongelmia muun muassa paukkupanoksia ampuvien aseiden kanssa. Lehden mukaan kuvauksissa ei aina noudatettu vaadittavaa 1,5–2 metrin suoja-aluetta, vaan varmistamaton ase vietiin näyttelijän ohimolle.
 Lehden mukaan tällaisessa tilanteessa näyttelijä itse keskeytti kuvauksen, koska piti ohjaaja  Antti J. Jokisen  antamia ohjeita liian vaarallisina.
 Yle tavoitti torstai-iltana tuotantoyhtiö Cinematicin toimitusjohtajan  Sara Norbergin , joka toimii  Omertan  vastaavana tuottajana. Norberg vahvistaa Ylelle sähköpostitse Suomen Kuvalehden (SK) tiedot.
 – Voin vahvistaa, että kuvauksissa on tapahtunut SK:n kuvaamia tilanteita, jossa ennalta tehdystä suunnitelmasta poikkeaminen on aiheuttanut riskejä ja turvattomuuden tunnetta, Norberg kertoo.
 Toinen Suomen Kuvalehden kuvaama tilanne liittyy kohtaukseen, jossa ajettiin autoilla kovaa vauhtia. Elokuvan stunt-koordinaattori ohitti Jokisen ohjaajana antamat ohjeet ja keskeytti kuvauksen. Myöhemmin kuvauksia jatkettiin turvallisemmalla suunnitelmalla.
 Norbergin mukaan minkäänlainen improvisointi ei ole mahdollista kohtauksissa, joissa on turvallisuusriskejä.
 – Siksi kuvaukset keskeytettiin muutamaankin otteeseen tuotannon alkuvaiheessa ja tilanteen toistuttua ryhdyttiin vakaviin toimiin tilanteen vaatimalla tavalla.
 Norberg kertoo, että riskitilanteista huolimatta kuvauksissa ei tapahtunut onnettomuuksia. Kuvausten turvallisuuteen erikoistuneet asiantuntijat toimivat hänen mukaansa esimerkillisesti.
 Kahden elokuvan sijaan syntyi vain yksi
 Omerta -elokuvan tuotanto on ollut dramaattisten vaiheiden värittämä. Elokuvan ohjaajana oli alun perin Antti J. Jokinen. Kesken elokuvan kuvausten  ohjaajaa kuitenkin vaihdettiin , kun Jokinen jäi sairauslomalle. Tilalle tuli  Aku Louhimies .
 Samoihin aikoihin tuotantoyhtiö  pyysi julkisesti anteeksi  elokuvan kuvausten olosuhteita. Tuolloin Norberg ei kuitenkaan täsmentänyt Ylelle, millaisista ongelmista oli kyse.
 Nyt Norberg kertoo Ylelle, että anteeksipyyntö liittyi Suomen Kuvalehden kuvaamiin tapahtumiin ja viittaa tapahtumiin ennen ohjaajavaihdosta.
 – Kuvauksia ei ole ohjaajavaihdoksen jälkeen keskeytetty turvallisuussyistä.
 Yle ei torstai-iltana tavoittanut Jokista kommentoimaan elokuvan kuvausten turvallisuutta. Norbergin mukaan Jokinen ei tällä hetkellä kommentoi asiaa.
 Omerta -elokuvia oli alun perin tarkoitus tehdä kaksi, mutta ohjaajavaihdoksen myötä projekti supistui vain yhden elokuvan kokoiseksi. Projekti on silti kokoluokassaan historiallisen suuri: Suomen Kuvalehden mukaan kokonaisbudjetti oli yli kahdeksan miljoonaa euroa.
 Kallein suomalainen elokuva on tähän asti ollut Louhimiehen ohjaama  Tuntematon sotilas  seitsemän miljoonan euron hintalapulla.
 Omertan  pääosaa näyttelee  Jasper Pääkkönen . Ohjaajavaihdoksen myötä muut keskeiset näyttelijät Pääkköstä lukuun ottamatta vaihtuivat.
 Juttua päivitetty 11.11. klo 23.23: Lisätty tieto Jokisen sairauslomasta.
 Lue myös:
 Aku Louhimies korvaa Antti J. Jokisen Omerta-elokuvan ohjaajana – elokuvia tulee kahden sijaan vain yksi
 Kohu Omerta-elokuvan ympärillä jatkuu: tuotantoyhtiö pyytelee anteeksi järkyttäviä työskentelyolosuhteita – kysyimme, mistä on kyse

Historiallisen kalliin Omerta-elokuvan tuottaja vahvistaa Ylelle: Kuvauksissa oli riskitilanteita ja turvattomuuden tunnetta


Summary: Hybridiuhkien torjumiseen kokoomus ottaisi käyttöön nykyistä tiukempia keinoja. Sisäministeri muistuttaa kansainvälisten sopimusten velvoittavuudesta.

Sisäministeri  Maria Ohisalon  (vihr.) mukaan Valko-Venäjän reitiltä on saapunut Suomeen noin 30 siirtolaista.
 – Rajavartiolaitokselta ja omalta virkakunnaltani saamani tiedon mukaan näiden henkilöiden katsotaan tulleen hybridioperaation kautta. Se, mitä Valko-Venäjä nyt harjoittaa, on täysin tuomittavaa, Ohisalo sanoo.
 Laajamittaiseen maahantuloon varauduttu
 Suomen rajaturvallisuus on noussut keskusteluun, kun Valko-Venäjä kuljettaa Eurooppaan pyrkiviä ihmisiä Puolan rajalle. Tilannetta hämmentää saksalaisen  Die Welt -lehden uutisointi  siitä, että siirtolaisten pääkohdemaita olisivat Suomi ja Saksa.
 Sisäministeri Ohisalon mielestä Suomen valmiuslaki kaipaa pikaista uudistamista. Laki ei vastaa Euroopassa nähtyjä uusia uhkia ja riskejä.
 – Jo pelkästään korona-aikana huomattiin, että valmiuslaki ei ole enää kunnossa. Hybridivaikuttaminen tällaisenaan, mitä nyt tapahtuu Euroopan unionin alueella, on uusi asia. Valmiuslakia uudistettaessa on huolehdittava, että sieltä löytyvät viranomaisille tarvittavat keinot toimia.
 Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö   arvioi torstaina Yle Uutisille , että Suomen valmiuslain pitäisi olla paremmin ajan tasalla. Nyt valmiuslaki jättää presidentti Niinistön mielestä liikaa tulkinnanvaraa reagoimisessa hybridivaikuttamiseen.
 A-Talkissa torstaina vieraillut sisäministeri Ohisalo sanoi, että laajamittaiseen maahantuloon on varauduttu jo normaalissa lainsäädännössä.
 – Rajavartiolaitoksessa osataan varautua näihin häiriötilanteisiin.
 Kokoomus lähettäisi selkeän viestin
 Kansanedustaja, entinen sisäministeri  Petteri Orpo  (kok.) näkee, että hallitukselta puuttuu selkeä toimintalinja hybridiuhan suhteen.
 Orpo pitää ongelmana sitä, että nykylainsäädäntö ei tarjoa työvälineitä keskeyttää mahdollista hybridioperaatiota, hallitsematonta maahantuloa ja turvapaikkahakemusten vastaanottoa.
 – Meidän on saatava maailmalle selkeä viesti siitä, että Suomeen ei tällaisilla operaatioilla pysty vaikuttamaan. Pystymme tarvittaessa sulkemaan rajamme, emme ota turvapaikkahakemuksia vastaan. Se on viesti ihmisille, ettei kannata alistua salakuljettajien houkutuksiin.
 – Itsekin olemme olleet vastaavan operaation kohteena, Orpo muistutti.
 Orpo oli sisäministerinä, kun hybridioperaatiossa loppuvuodesta 2015 ja alkuvuodesta 2016 Venäjältä tuotiin Raja-Joosepin ja Sallan raja-asemalle turvapaikanhakijoita. Suomi päästi pohjoisen raja-asemien kautta maahan kaikki noin 1 800 siirtolaista.
 A-Talkissa Suomen varautumisesta hybridiuhkaan keskustelivat myös Ulkopoliittisen instituutin johtaja  Mika Aaltola  ja Hybridiosaamiskeskuksen verkostonjohtaja  Jukka Savolainen .
 Juttua päivitetään.
 Katso koko A-Talkin keskustelu  Yle Areenasta .
 Lue lisää:
 Presidentti Niinistö ei usko Valko-Venäjän tilanteen kärjistyvän pakolaiskriisiksi itärajalla – "Huolestuttaa, että ihmiset suuntaisivat mielellään Suomeen"
 Die Welt: Suomi ja Saksa ovat Valko-Venäjän kautta tulevien siirtolaisten pääkohteet salaisen EU-asiakirjan mukaan
 Kyselytunnilla kiivasta keskustelua kriisistä Puolan ja Valko-Venäjän rajalla – perussuomalaiset aikoo tehdä jälleen välikysymyksen maahanmuutosta

Suomi varautuu hybridiuhkiin  – sisäministeri Ohisalo: ”Valmiuslain uudistuksella viranomaisille tarvittavat keinot toimia”


Summary: Startup-yhtiö Gubben toimitusjohtaja uskoo, että kuka tahansa voi perustaa miljardiyrityksen, ja tietää, että sen luotsaaminen vaatii uhrauksia.

Enää viisi kuukautta, ja kassa on tyhjä.
 Monessa yrityksessä tämä olisi katastrofi. Vanhuspalveluita välittävässä Gubbessa se on normaalia. Perustajien pitäisi maaliskuuhun mennessä kerätä kymmenen miljoonan euron rahoitus.
 – Onhan tämä sellainen veitsi kurkulla -tyyppinen tilanne. Toisaalta rahoituksen hankkiminen on tavallista myyntityötä, ja minullahan on myyntitausta, toimitusjohtaja  Sandra Lounamaa  sanoo.
 Lounamaan unelma on tehdä johtamastaan yhtiöstä kansainvälinen menestystarina – vanhuspalveluiden Wolt.
 Perustajat Sandra Lounamaa ja  Meri-Tuuli Laaksonen  ovat panneet koko elämänsä peliin sen puolesta, että viiden vuoden sisällä heidän yrityksensä on arvokkaampi kuin F-Secure, Alma Media tai Finnair.
 – Kun Jenkit on auki, meidän markkina-arvomme on yli miljardi.
 He uskovat, että tie satumaiseen menestykseen on auki periaatteessa kenelle tahansa.
 – Tarvitaan vain sairasta uskoa omaan ideaan, sinnikästä työtä ja jatkuvaa “isoa ajattelua”, he kirjoittivat hiljattain  kolumnissa .
 Toimitusjohtaja Sandra Lounamaa korostaa, ettei ole mikään poikkeusyksilö.
 – Minussa ei ole mitään erikoista. Olen valmistunut ammattikorkeakoulusta ja tulen perusperheestä. Jos me pystytään tähän, kyllä aika moni muukin pystyy.
 Nyt tavoitteesta ollaan vielä kaukana, ja onnistuminen on epävarmaa.
 Sandra Lounamaa on omien sanojensa mukaan aina töissä. Petteri Sopanen / Yle
 Äitiyslomalta toimitusjohtajaksi
 Gubben liikeidea syntyi sen perustajan arkisesta oivalluksesta.
 Lounamaa koki, että hänen oma mumminsa viettää aivan liikaa aikaa yksin neljän seinän sisällä. Arkikiireiden keskellä omaisilla ei ollut mahdollisuutta vierailla ikäihmisen luona riittävän usein.
 Syntyi ajatus alustayhtiöstä, joka saattaisi yhteen avusta ja seurasta hyötyvät ikäihmiset sekä nuoret, jotka haluavat tehdä sivutyötä vaikkapa opintojen ohessa. Sovellus parittaisi vanhuksen ja nuoren sijainnin sekä kiinnostusten perusteella. Alustalla työskenteleviä nuoria kutsuttaisiin “gubbeiksi”.
 Ajatus sai hautua kunnes Lounamaa tuli raskaaksi. Sitten hän tapasi tulevan yhtiökumppaninsa Laaksosen Facebookin Huhtivauvat 2017 -ryhmässä.
 Lounamaa jäi äitiyslomalle mainostoimiston myyntitehtävistä ja Laaksonen hoitoalan opettajan työstä. Uusien ystävien keskustelut kääntyivät nopeasti siihen, haluaisiko kumpikaan enää palata entiseen työelämään.
 Ei halunnut. Molemmat tahtoivat yrittäjäksi. Kun Lounamaa esitti liikeidean Laaksoselle, asiat etenivät nopeasti.
 Yhdessä he päättivät tehdä vanhustyöstä trendikästä.
 Gubbe täytti pari viikkoa sitten kolme vuotta. Ilmapallo leijailee vielä toimiston nurkassa.  Petteri Sopanen / Yle
 “Jos olisitte miehiä, teillä olisi jo miljoonarahoitus”
 Pohjoismaissa kaikkien startupien kokonaismäärästä noin kuusi prosenttia on naisten johtamia. Vain 2,5 prosenttia viimeisen viiden vuoden aikana jaetusta rahoituksesta meni naisten startupeille.
 Ongelma johtuu ainakin osin siitä, että sijoittajista valtaosa on miehiä, jotka sijoittavat mielellään toisten miesten yhtiöihin.
 – Jos olisitte miehiä, teillä olisi jo miljoonarahoitus, sanoi Suomen kenties tunnetuin bisnesenkeli  Riku Asikainen  Gubben perustajille vuonna 2019.
 Hän tarkoitti, että vanhuspalveluun tarkoitettu alusta oli briljantti idea, mutta sen perustajilla ei ollut tarpeeksi määrätietoisuutta sanoa, kuinka paljon rahaa he tarvitsevat ja mihin hintaan.
 Asikaisen mukaan miehet kehtaavat myydä huonompiakin ideoita. Heillä on hänen mukaansa tapana liioitella onnistumisiaan.
 Toimitusjohtaja Lounamaa allekirjoittaa bisnesenkelin väitteen nyt täysin.
 – Enhän minä silloin tiennyt, miten rahoitusta haetaan ja mikä meidän arvo on.
 Alku rahoitettiin starttirahalla, säästöillä ja yhteisellä 80 000 euron pankkilainalla. Ensimmäiset puolitoista vuotta perustajat tekivät töitä palkatta.
 Gubben perustajat Meri-Tuuli Laaksonen ja Sandra Lounamaa yhtiön PR-kuvassa. Laaksonen oli jutun tekoaikaan harvinaisella lomalla Kanariansaarilla.  Gubbe
 Tuoreet yrittäjät saivat toistuvasti kuulla pelottelua startup-maailman raadollisuudesta. Siitä, kuinka perhe-elämä uhrataan työlle, huonot päätökset johtavat konkurssiin ja kuinka naisten on mahdotonta saada yrityksilleen rahoitusta.
 Ovet piireihin kuitenkin aukesivat.
 Alkukeväästä 2020 Leijonan luolastakin tuttu sijoittaja  Kim Väisänen  löi ensimmäisenä pöytään 50 000 euroa.
 Väisänen sanoo tehneensä sijoituspäätöksen siksi, että perustajakaksikolla oli startup-maailmassa pärjäämiseen tarvittava energiataso ja syke. Heidän liikeideansa potentiaalisen markkinan hän arvioi myös riittävän suureksi.
 Bisnes voisi ainakin teoriassa skaalautua miljardiluokkaan.
 Muutama muu sijoittaja seurasi perässä, ja Gubbe sai kasaan 300 000 euroa. Veitsen ote kirposi kaulalta – ainakin hetkeksi.
 Sitten tuli korona.
 90 prosenttia asiakkaista katosi
 Sijoittajat pelästyivät, miten vanhuspalvelun nyt käy. Kerätystä 300 000 eurosta vain 100 000 maksettiin heti.
 Gubbe saisi loput rahat kuuden kuukauden kuluttua, jos vanhuspalvelu pyörisi samaan tapaan kuin ennen pandemiaa.
 Kevät 2020 ei näyttänyt hyvältä. Noin 90 prosenttia asiakkaista laittoi palvelun tauolle.
 Yhtiön oli sopeuduttava tilanteeseen ja keksittävä muuta liiketoimintaa. Yritys aloitti kauppakassien kuljetuspalvelun kymmenentuhannen gubben voimin. Se osoittautui virheeksi.
 Luottotiedottomat ihmiset tilasivat heidän kauttaan ostoksia laskulla ja jättivät ne maksamatta.
 Se oli kallis oppitunti.
 Huhtikuussa koronatartuntaluvut kääntyivät Gubben onneksi laskuun ja jo touko-kesäkuussa vanhuspalveluasiakkaat palasivat.
 Toiminta elpyi puolen vuoden määräajan sisällä, ja yhtiö sai loputkin sijoittajien rahoista.
 Syksyllä 2020 toimitusjohtaja sai jälleen perheenlisäystä.
 Gubben tarinan tärkeimmät käänteet 2005  Liikeidea syntyy. Elokuu 2016  Perustajat tutustuvat Facebookissa. Huhtikuu 2017  Perustajat saavat ensimmäiset lapsensa. Marraskuu 2018  Yritys rekisteröidään. Joulukuu 2018  Toinen perustajista Meri-Tuuli Laaksonen saa toisen lapsen. Lokakuu 2019  Perustajat ottavat 80 000 euron pankkilainan Gubben markkinointiin. Toukokuu 2019  Yritykseen palkataan kolmas työntekijä. Maaliskuu 2020  Gubbe nostaa ensimmäisellä rahoituskierroksella 300 000 euroa. Kevät 2020  90 prosenttia asiakkaista laittaa koronan vuoksi palvelun tauolle. Toukokuu 2020  Perustajat alkavat nostaa työstään palkkaa. Kesä 2020  Valtaosa asiakkaista palaa tartuntalukujen käännyttyä laskuun. Lokakuu 2020  Toimitusjohta Sandra Lounamaa saa toisen lapsen. Huhtikuu 2021  Yhtiö kerää sijoittajilta 1,7 miljoonan euron siemenrahoituksen. Elokuu 2021  Yhtiö laajentaa toimintaa Ruotsiin. Tammikuu 2022  Kolmannella rahoituskierroksella on tarkoitus kerätä sijoittajilta kymmenen miljoonaa euroa. Maaliskuu 2022  Yrityksen on määrä laajentaa toimintaa muihin Pohjoismaihin ja Saksaan. Huhtikuu 2023  Yritys aikoo laajentaa Iso-Britannian ja Yhdysvaltain markkinoille. 2025  Yhtiön arvon on määrä olla vähintään miljardiluokassa.
 Työ vaatii paljon
 Koronan vuoksi molemmat vanhemmat olivat etätöissä ja jakoivat hoitovastuun kotona.
 – Vauva oli helppo ja nukkui 90 prosenttia työajasta, Lounamaa kertoo.
 Kun puolison työaika illalla päättyi, Lounamaa saattoi taas keskittyä täysillä omiin töihinsä. Hän ei ollut toisen lapsensa vauva-aikana päivääkään äitiyslomalla.
 Puolen vuoden ikäisenä lapsi alkoi vaatia enemmän huomiota, ja isä jäi vanhempainvapaalle kolmeksi päiväksi viikossa.
 Lounamaa sanoo, ettei ollut käytännössä koskaan vapaalla. Näin kertoo myös yhtiöön ensimmäisenä sijoitanut Kim Väisänen.
 – Siellä toimistolla se paukutti töitä, ja lapsi nukkui sitterissä vieressä.
 Lounamaa halusi keskittyä töihin, jossa tapahtui paljon. Rahaa oli nimittäin taas saatava.
 Keväällä 2021 yhtiön onnistui kerätä 1,7 miljoonaa euroa siemenrahoitusta. Firman arvoksi määriteltiin tuolloin jo kymmenen miljoonaa euroa.
 Se on paljon siihen nähden, että edellisen vuoden liikevaihto oli vain 280 000 euroa. Sijoittajat uskoivat yhtiön kasvupotentiaaliin.
 Uudella rahoituksella kehitettiin teknologia-alustaa. Manuaalinen työ piti saada minimoitua.
 Kaikki gubbeksi haluavat haastatellaan ennen töiden aloittamista. Myös vanhusten omaiset jututetaan puhelimessa, jotta tiedetään asiakkaan tarpeet.
 Sen jälkeen homma toimiikin melko automaattisesti. Kun alusta on kunnossa, voi ponnistaa maailmalle.
 – Jos yrityksestä joskus luopuu, merkitystä pitää hakea muuta kautta – esimerkiksi sijoittamalla muihin yrityksiin, Sandra Lounamaa sanoo.  Petteri Sopanen / Yle
 Mitä jos tekisi hyvän exitin
 Kolme vuotta perustamisensa jälkeen Gubbe on kerännyt sijoittajilta 2,5 miljoonaa euroa, ja se työllistää noin 70 toimistotyöntekijää sekä tuhansia nuoria gubbeja Suomessa ja Ruotsissa.
 Se ei ole lainkaan hullummin, mutta tavoitteet ovat aivan toista luokkaa.
 Seuraavaksi toimintaa on määrä laajentaa muihin Pohjoismaihin, Saksaan, Iso-Britanniaan ja Yhdysvaltoihin.
 Yhtiö aikoo valloittaa kansainväliset markkinat nyt eikä kymmenen vuoden päästä.
 – Aika on nyt, kun kilpailu on vielä vähäistä, toinen perustajista Meri-Tuuli Laaksonen sanoo.
 Tavoitteena on kasvaa mahdollisimman nopeasti ja miettiä kannattavuutta myöhemmin. Asiakashankintaa tehdään ulkopuolisen rahoituksen voimin niin kauan kuin se on kustannustehokasta.
 Lounamaa sanoo kehtaavansa jo pyytää rahoittajilta sen, mitä tarvitsee, ja olla tarpeen vaatiessa vähän röyhkeäkin. Yhtiön ensimmäisen rahoittaja on samaa mieltä.
 – Nöyryydestä ei ole enää mitään tietoa, sijoittaja Kim Väisänen sanoo.
 Eikä startup-alalla sijoittajien mukaan ilman itsevarmuutta pärjäisikään. Yhtään ei haittaisi, vaikka tähdetkin sattuisivat olemaan oikeassa asennossa.
 Jos Gubbe onnistuu tekemään woltit ja kasvattamaan arvoaan, kunnes sen voisi myydä miljardihintaan, perustajat tietävät jo mitä tekisivät seuraavaksi.
 He sijoittaisivat myyntivoiton startupeihin.
 Voit keskustella aiheesta 14.11. klo 23 asti.

Sandra Lounamaa haluaa kasvattaa firmastaan "seuraavan Woltin", ja siksi hän jätti äitiyslomankin pitämättä


Summary: EU etsii strategista kompassia ja mahdollisuuksia nopeampaan reagointiin kriisitilanteissa ja hybridiuhkien torjumisessa. Ulko- ja puolustusministerit kokoontuvat maanantaina Brysselissä. Ykkösaamun suorassa haastattelussa tänään klo 10.05 on ulkoministeri Pekka Haavisto.

Suomessa ei ole merkkejä saksalaislehti Die Weltin  kertomasta tiedosta , että Suomi olisi Valko-Venäjän kautta EU:n alueelle tulevien turvapaikanhakijoiden kohdemaa. Lehti kertoi salaisesta EU-asiakirjasta, josta ilmeni, että Suomi olisi toinen kohdemaa Saksan ohella.
 – Suomen tiedossa ei ole, että Valko-Venäjällä olisi nyt muuta tavoitetta kuin saada Minskiin kuljettamansa henkilöt EU:n alueelle osana Valko-Venäjän käynnistämää hybridioperaatiota, ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) kertoo.
 Suomeen on saapunut Valko-Venäjän kautta muutamia kymmeniä ihmisiä samaan aikaan kun Saksaan on tullut 8400 henkeä. Tätä myös ulkoministeri Haavisto painottaa.
 – Tietojemme mukaan suuri osa niistä, jotka ovat Puolan rajan yli päässeet, ovat pyrkineet hakeutumaan kohti Saksaa.
 Venäjä torppasi uhkailut katkaista kaasutoimitukset Eurooppaan
 Valko-Venäjän kautta kulkee kaasuputki Venäjältä Eurooppaan. Presidentti  Aljaksandr Lukašenka  väläytteli torstaina mahdollisuutta katkaista kaasutoimitukset.
 – Viimeisin Valko-Venäjältä kuultu uhkaus koski Euroopan kaasuyhteyksien katkaisemista. Venäjältä on nyt viestitty, ettei tällainen kaasuyhteyksien katkaiseminen tule kyseeseen, sanoo Haavisto.
 EU:n ulko- ja puolustusministerit koolla maanantaina Brysselissä
 EU on pyrkinyt käyttämään monipuolisesti eri keinoja meneillään olevassa kriisissä.
 – Valko-Venäjää kohtaan on nyt valmisteilla viides sanktiopaketti, joka sisältää myös sanktioita hybridioperaatiota Valko-Venäjälle valmistelleille tahoille, ulkoministeri Haavisto kertoo.
 EU:n ulko- ja puolustusministerien kokouksessa maanantaina asiasta tehdään päätös.
 EU on etsinyt tapoja vaikuttaa lähtö- ja kauttakulkumaihin, jotta Valko-Venäjän hybridioperaatio saadaan keskeytettyä. Tulostakin on tullut.
 – Irak ja Turkki ovat nyt sitoutuneet asettamaan rajoituksia Valko-Venäjälle suuntautuville lennoille, Haavisto sanoo.
 Yksi Valko-Venäjän tavoitteista on aiheuttaa sekaannusta ja hämmennystä EU-maiden yhtenäisyyteen.
 – Parhaillaan EU:ssa käsittelyssä oleva strateginen kompassi suuntaa EU:n nopeampaan reagointiin kriisitilanteissa ja hybridiuhkien torjumiseen. Siitä EU:n ulko- ja puolustusministerit keskustelevat maanantaina Brysselissä.
 Ulkoministeri Pekka Haavisto on Ykkösaamun suorassa haastattelussa klo 10.05.
 Lue lisää:
 Presidentti Niinistö pohtii, houkutteleeko löysä lainsäädäntö turvapaikanhakijoita Suomeen: "Me erotumme pohjoismaisista kumppaneista"
 Mepit Torvalds ja Hautala epäilevät saksalaislehden uutista, että Valko-Venäjän siirtolaisten pääkohteita olisivat Suomi ja Saksa – "Hatusta vedettyä"

Suomi on päässyt toistaiseksi vähällä Valko-Venäjän hybridioperaatiosta – Suuri osa Puolan rajan yli päässeistä hakeutuu kohti Saksaa, sanoo Haavisto


Summary: Steve Bannon saa syytteen oikeuden halventamisesta. Bannon ei ole suostunut yhteistyöhön kongressitalon valtausta koskevassa tutkinnassa.

Yhdysvaltain entisen presidentin  Donald Trumpin  entinen neuvonantaja  Steve Bannon  on asetettu syytteeseen kongressin halventamisesta, kertoi Yhdysvaltain oikeusministeriö perjantaina.
 Bannon saa syytteen, koska ei ole suostunut yhteistyöhön kongressin edustajainhuoneen asettaman komitean tutkinnassa, joka koskee kongressitalon valtausta viime loppiaisena.
 Kahdesta syytekohdasta toinen koskee sitä, että Bannon ei ole suostunut antamaan lausuntoa ja toinen sitä, että hän on kieltäytynyt esittämästä vaadittuja asiakirjoja tutkintaryhmälle.
 Oikeuden halventaminen on rikkomus, josta voi saada enimmillään vuoden vankeustuomion tai 100 000 dollarin eli noin 87 000 euron sakot.
 Suuri joukko Trumpin kannattajia tunkeutui loppiaisena Yhdysvaltojen Capitol-kongressirakennukseen kesken tilaisuuden, jolla kongressi vahvisti presidentti  Joe Bidenin  vaalivoiton.
 Tutkintaryhmä uskoo, että Bannonilla voisi olla tietoa, joka auttaisi ymmärtämään kongressin valtauksen taustoja.
 Komitea on sanonut Bannonin julkisten lausuntojen viittaavan siihen, että tämä olisi tiennyt etukäteen loppiaisena tapahtuvan jotain "äärimmäistä".
 – Huomenna on helvetti irti, Bannon sanoi podcastissa loppiaista edeltävänä päivänä.
 Trump on yrittänyt estää asiakirjojen luovuttamisen "presidentin etuoikeudella"
 Kongressin tutkintakomitea haastoi Bannonin todistajaksi syyskuun lopulla.
 Trump on yrittänyt estää neuvonantajiensa todistamisen ja hallintonsa asiakirjojen luovuttamisen tutkintaan sillä perusteella, että toimiessaan presidenttinä hänellä oli oikeus päättää niiden luovuttamisesta.
 Bannon on kieltäytynyt todistamasta tutkinnassa viitaten tähän "presidentin etuoikeuteen".
 Bidenin hallinto katsoi lokakuussa , ettei kyseinen etuoikeus ulotu Capitol-asiakirjoihin. Tämän jälkeen Trump on yrittänyt estää tutkintaryhmää saamasta asiakirjoja haltuunsa oikeusteitse.
 Torstaina liittovaltion vetoomustuomioistuin esti Trumpin pyynnöstä kansallisarkistoa väliaikaisesti luovuttamasta asiakirjoja tutkintaa varten.
 Bannon oli tärkeässä roolissa Trumpin vuoden 2016 vaalikampanjassa ja Trumpin päästrategi Valkoisessa talossa. Hän toimi Trumpin neuvonantajana myös tämän presidenttikauden päätyttyä.
 Bannon on myös äärioikeistolaisen Breitbart News -sivuston entinen johtaja.
 Lue myös:   Trumpin toiminta kongressimellakan alla yhä hämärän peitossa – ex-presidentti esti paljastavien asiakirjojen luovuttamisen tutkintaan

Trumpin entinen päästrategi Steve Bannon syytteeseen – ei ole suostunut todistamaan Capitol-tutkinnassa


Summary: Italian mukaan sen rannoille on saapunut jo 57 tuhatta ihmistä. Määrä on lähes kaksinkertaistunut viime vuoteen verrattuna.

Euroopan unionin katse on nyt kiinnittynyt siirtolaisiin, joita Valko-Venäjän itsevaltainen johtaja  Aljaksandr Lukašenka  ohjaa Puolan rajalle.
 Hädänalaisten kyynistä hyväksikäyttöä pyritään hillitsemään järjestelyin, joilla  estetään Irakin, Syyrian ja Jemenin kansalaisten pääsy suorille lennoille Minskiin.
 Samaan aikaan siirtolaisia pyrkii Italiaan, Kreikkaan ja Kyprokseen keskisen ja itäisen Välimeren reittejä pitkin. Italian sisäministeriön mukaan maahan on tänä vuonna saapunut yli 57 000 siirtolaista, kun viime vuonna – koronarajoitusten vuonna – samassa ajassa tulijoiden määrä oli noin 30 000.
 Täyteen lastattuja veneitä on pelastettu Välimereltä. Viime viikolla suuri purjevene täynnä siirtolaisia ajautui myrskyssä Etelä-Italian rannikolle.
 Turkki ja Kreikka sanasodassa
 Siirtolaiskysymys on saanut Turkin ja Kreikan jälleen sanasotaan. Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdogan  sanoi Kreikan pääministerin  Kyriakos Mitsotakisin  "kertovan valheita", kun tämä oli syyttänyt Turkkia siirtolaisuuden käyttämisestä välineenä Kreikkaa vastaan.
 Siirtolaisia Karatepen leirillä Kreikassa. Vangelis Papantonis / EPA
 Erdogan väitti puolestaan Kreikan "tuomitsevan siirtolaiset kuolemaan Välimerellä ja Aigeian merellä".
 Kreikan mukaan maahan tulee Turkista jatkuvasti siirtolaisia kuljettavia veneitä. Pääministeri Mitsotakison kiistänyt Turkin syytökset siitä, että Kreikan viranomaiset työntävät pakolaisia takaisin.
 Turkin rannikkovartiosto ottaa hinaukseen siirtolaisten veneen Balisekirin rannikolla huhtikuussa 2021.  Turkin mukaan siirtolaiset oli käännytetty takaisin Kreikasta. Erdem Sahin / EPA
 Myös ihmisoikeusjärjestö  Amnesty Internationalin mukaan  Kreikkaan pyrkiviä ihmisiä käännytetään takaisin kansainvälisten sopimusten vastaisesti.
 Kypros haluaa turvapaikkahakemusten keskeyttämistä
 Rajaansa yrittää sulkea myös Kypros.
 Maan hallituksen tiedottaja  Marios Pelekanos  sanoi Kyproksen vetoavan Euroopan komissioon, jotta turvapaikkahakemusten vastaanotto voitaisiin keskeyttää.
 Kypros vetoaa siihen, että sen alueelle muihin EU-maihin verrattuna suhteellisesti kaikkein eniten turvapaikanhakijoita. Maassa asuu noin miljoona ihmistä..
 YK:n pakolaisjärjestön  UNHCR:n mukaan  Kreikkaan on tähän mennessä tullut tänä vuonna 7,5 tuhatta ja Kyprokselle 1,5 tuhatta turvapaikanhakijaa. Kreikan osalta määrä on viime vuoden vastaavaa pienempi.
 Pelokanoksen mukaan siirtolaisten tulo horjuttaa Kyproksen taloutta ja yhteiskuntaa, ja uhkaa vielä saarivaltion "demogafiseen kriisiin".
 Katia Christodoulou / EPA
 Kreikan tavoin myös Kypros syyttää Turkkia, jonka se sanoi rohkaisevan siirtolaisten tuloa turkkilaisen Pohjois-Kyproksen alueelta. Kyprokseen on tänä vuonna saapunut 10 868 siirtolaista, joista valtaosa – yli yhdeksän tuhatta – pohjoisesta naapurista.
 Kyproksen mukaan tulijoiden määrä on lisääntynyt 38 prosenttia edellisvuoteen verrattuna. Maahan on päätynyt 33 tuhatta siirtolaista, mikä Pelokanoksen mukaan on jo yli neljä prosenttia väestöstä.
 Siirtolaiset ulkoilivat Kyproksella Kokkinotrimithia Pournaran pakolaisleirillä 9. lokakuuta. Katia Christodoulou / EPA
 Vaikka saapuneiden turvapaikkahakemuksista on hylätty lähes puolet, ei Kypros voi käännyttää heitä takaisin lähtömaiden kanssa tehtyjen sopimusten puuttuessa. Lisäksi EU:n yhteinen siirtolaispolitiikka on vielä alkutekijöissään.
 Pelekanos sanoi, että Kypros odottaa Euroopan unionilta solidaarisuutta turvapaikanhakijoiden majoittamisessa muihin jäsenmaihin.
 Lue myös:
 Viikonloppu on ollut tappava Afrikasta Eurooppaan suuntaavien veneiden reiteillä
 Satoja siirtolaisia Välimereltä pelastanut alus hakee satamaa
 Yle Lampedusan saarella: Siirtolaisuutta ei voi pysäyttää, sanoo kaupungin pormestari – Italia vetoaa EU:hun vastuun jakamiseksi

Pakolaiskriisi kärjistyy itäisellä Välimerellä  – Kypros vaatii EU:lta turvapaikkamenettelyn keskeyttämistä