Summary: Pelatessa voi kokea nimittelyä, uhkailua tai jopa seksuaalista ahdistelua. Eniten häirintää kokevat naiset, alaikäiset pojat ja seksuaalivähemmistöt. Pelaajayhteisöihin kaivataan sovittuja pelisääntöjä ja moderointia keskusteluun.

Suomen elektronisen urheilun liitto (SEUL)

Jyväskylässä asuva  Iida Laiho , 25, osti ensimmäisen peliläppärinsä ylioppilasrahoilla ja alkoi pelata taistelupelejä. Hän on kuitenkin kokenut pelatessaan sukupuoleensa kohdistuvaa häirintää ja ahdistelua.
 – Ehdin sanoa vaan “moi” mikkiin, ja häirintä alkoi heti eli se ei voinut liittyä muuhun kuin sukupuoleeni, koska peli ei ollut ehtinyt varsinaisesti alkaa.
 Tuttuja pelikavereita ei alkuun ollut, joten niitä oli etsittävä tuntemattomista. Usein peleistä ei tullut mitään, koska miespelaajat vain tekivät pusuääniä mikkiin, kehottivat palaamaan keittiöön tai seurasivat pelissä, jolloin ei ainakaan ollut mahdollisuutta voittaa. Pahimmillaan häirintä on ollut suoraa seksuaalista ahdistelua ja huorittelua.
 – Surullisin oli, kun äänen perusteella noin 12-vuotias poika sanoi “tuu tänne imee mun munaa”. Harmillista, että vanhemmilta pelaajilta saa tällaisen esimerkin, Laiho sanoo.
 Iida Laiho on kohdannut häirinnästä huolimatta enemmän kivoja tyyppejä peleissä. Hän kertoo, että tuskin jaksaisi pelata, jos kokemukset olisivat pääosin huonoja. Simo Pitkänen / Yle
 Moni välttelee mikin käyttöä
 Moni kilpailullisia videopelejä harrastava nuori joutuu häirinnän kohteeksi pelatessaan. Jopa 70 prosenttia alle 30-vuotiaista aktiivisista pelaajista on kokenut itseensä kohdistuvaa häirintää tai vihapuhetta.
 Aihetta on selvittänyt Helsingin kaupungin nuorisopalveluiden ylläpitämä Non-toxic – syrjimätön pelikulttuuri -hanke. Kyselyyn vastasi 156 aktiivisesti kilpailullisia videopelejä pelaavaa 15–29-vuotiasta nuorta. Heistä yhdeksän kymmenestä toivoi myös, että häirintään ja vihapuheeseen puututtaisiin enemmän.
 Selvityksestä käy ilmi, että eniten häirintää kokevat naiset, seksuaalivähemmistöt ja alle 18-vuotiaat pojat. Joka kolmas alle 18-vuotias pelaaja kertoo tulevansa kiusatuksi ikänsä takia pelien äänichatissä. Tämän vuoksi moni välttelee sen käyttöä, jotta heidän ikänsä ei tulisi ilmi.
 15-vuotias pelaaja sivuuttaa kommentit
 Peleissä tapahtuva vihapuhe ja häirintä voi olla esimerkiksi nimittelyä, uhkailua tai uuden pelaajan taitojen arvostelua. Selvityksen mukaan valtaosa vihapuheesta ja häirinnästä jää aikuisilta huomaamatta tai nuoret eivät siitä kerro. Peleistä ulkopuolelle jättämisestä raportoidaan useammin kuin muunlaisesta häirinnästä.
 – Hankkeen tavoitteena on kehittää pelikulttuuria avoimeksi sekä vihapuheesta ja häirinnästä vapaaksi harrastukseksi lisäämällä tietoisuutta peleissä tapahtuvasta häirinnästä ja kehittämällä keinoja siihen puuttumiseen, sanoo Non-toxic -hankkeen projektisuunnittelija  Riikka Lehtinen .
 Kuopiolaisen 15-vuotiaan  Tomi Tirrosen  mielestä peleissä on enemmän hyvää, vaikka häirintää jonkin verran tapahtuu. Hän mainitsee hyviksi puoliksi esimerkiksi kielitaidon karttumisen ja uudet tuttavuudet. Tirronen on pelannut tietokoneella viitisen vuotta ja sitä ennen pelitunteja on kertynyt konsoleilla.
 – Tietynlainen herjaaminen mielestäni kuuluu peleille, mutta joillakin ihmisillä se menee pahasti yli. Taistelu- ja strategiapeleissä sitä tapahtuu enemmän, Tirronen pohtii.
 Tomi Tirronen on monesti puuttunut peleissä tapahtuvaan häirintään, vaikka se tuntuu välillä vaikealta. Marianne Mattila / Yle
 Hän kertoo, että omien kavereiden kesken erimielisyydet ratkotaan puhumalla, mutta varsinaista häiriköintiä ei ole. Nimittelyä tai häiriköintiä tulee joskus tuntemattomilta pelaajilta. Saatetaan ampua omia pelaajia tai potkia ulos pelistä, mutta enimmäkseen haukutaan pelitaitoja, jos matsi ei menekään hyvin. Tirronen itse yleensä vain sivuuttaa kommentit.
 Tirronen muuttaisi pelikulttuuria vain joidenkin pelaajien osalta. Asiattomuuksia ei ole kiva kuunnella, mutta niihin puuttuminen tuntuu välillä vaikealta.
 Yhteiset säännöt ja keskusteluihin moderointi
 Suomen elektronisen urheilun liitto haluaa edistää yhdenvertaisuutta laajentamalla pelaajakuvaa ja järjestämällä koulutuksia häirinnän kitkemiseksi. Erilaisia pelaajia ja heidän motivaatiotaan pelaamiseen on esitelty videolla, jolla kampanjoidaan syrjinnästä ja häirinnästä vapaan pelikulttuurin puolesta.
 Liitolla on myös eettinen ohjeisto, joissa on oma osio pelaajille ja tapahtumien järjestäjille. Pelaajia kehotetaan positiivisempaan kommunikointiin ja muistutetaan, että verkossa käytävissä keskusteluissa on samat normit kuin kasvokkain.
 Kuopion kaupungin nuoriso-ohjaaja Niko Leinonen ohjeistaa Pelitalo Muikussa nuoria muun muassa mitä tehdä, jos kohtaa häirintää pelatessaan tai miten voi itse huolehtia positiivisen ilmapiirin ylläpitämisestä peleissä. Marianne Mattila / Yle
 Non-toxic -hankkeen projektikoordinaattori  Sonja Ahtiainen  kertoo, että he ovat järjestäneet SEULin kanssa yhteistyössä koulutuksia ja työpajoja e-urheiluorganisaatioille ja pelitapahtumien järjestäjille. Hanke on kouluttanut myös muun muassa nuorisotyöntekijöitä syrjimättömästä pelikulttuurista. Niissä käydään läpi lista konkreettisia ehdotuksia, joita voi soveltaa omaan toimintaan sopiviksi. Niitä ovat esimerkiksi sääntöjen laatiminen ja niiden pitäminen näkyvällä paikalla, keskustelukanavien moderointi ja oppaiden laatiminen aloittelijoille, jotta kynnys tulla toimintaan mukaan alenisi.
 – Voi myös tehdä toimipaikkaan turvallisemman tilan periaatteet yhdessä nuorten kanssa, jotta kaikki tietävät olevansa tervetulleita omana itsenään, projektisuunnittelija Riikka Lehtinen ehdottaa.
 Erityisesti tytöt eivät usein uskalla olla omana itsenään pelatessaan ja välttelevät sukupuolen paljastavia käyttäjätunnuksia ja mikrofonin käyttöä. Naispelaajien taitoja ja oikeutta pelata vähätellään ja kyseenalaistetaan edelleen paljon pelikulttuurin sisällä. Aihe puhututti myös Twitterissä keväällä 2021, kun striimaajat ja pelaajat jakoivat kokemuksiaan naisiin kohdistuvasta vihapuheesta pelikulttuurissa #bannitnaisvihalle -tunnisteella.
 Ei hiljaista hyväksyntää toksisuudelle
 Iida Laiho piti välillä taukoja pelaamisesta, mutta ei halunnut häirinnästä huolimatta lopettaa harrastusta, koska vastaan tuli myös paljon hyviä tyyppejä. Vuonna 2018 hän aloitti oman pelaamisen striimaamisen. Sitä kautta hänelle on rakentunut positiivinen peliyhteisö ympärilleen.
 Iida Laihon mielestä peleissä ei tarvitsisi olla häirintää lainkaan, mutta hän uskoo osan pelaajista saavan herjaamisesta taistelutahtoa. Simo Pitkänen / Yle
 Laihon mielestä pelikulttuurissa on ylipäätään toksinen ilmapiiri, mutta miehiä ei kohdella huonosti pelkästään heidän sukupuolensa perusteella.
 Iida Laiho kokee, että viime vuosina pelikulttuuri on kehittynyt tasa-arvoisempaan suuntaan, mutta parannettavaakin on vielä. Hänestä olisi tärkeää, että hyvät tyypit eivät hiljaisuudella hyväksyisi toksisen pelaajan käytöstä vaan puuttuisivat siihen. Tyttöjä hän kannustaa olemaan rohkeasti omana itsenään pelatessaan, jotta naisten pelaaminen normalisoituisi.
 Lue myös:
 24-vuotias Tapio Shnoro valvoo vahingossa aamuun asti ja saattaa unohtaa syödä – pelaaminen voi auttaa, kun oma elämä ei pysy hallinnassa
 Videopelien maailma on yhä varsin miehinen – naisten perustama yhdistys pyrkii luomaan tasa-arvoisempaa pelikulttuuria
 World of Warcraft -pelin kehittäneen yhtiön johto sulki silmät työntekijöiden raiskausvitseiltä  – miksi pelialalla kytee seksismiä?

Jopa 70 prosenttia aktiivisesti pelaavista nuorista kokee häirintää tai vihapuhetta – Iida Laiho, 25: "Ehdin sanoa moi ja häirintä alkoi heti"


Summary: Saadun lihamäärän perusteella hirvi on yhä taloudellisesti merkittävin riistaeläimemme. Peuranlihan määrä on kuitenkin kasvussa.

Alueellisesti porrastetusti alkanut  hirvijahti  saatiin täyteen käyntiin lauantaina.
 Uutta tänä vuonna hirvieläinten metsästyksessä on muun muassa se, jokaisesta luvanvaraisesta hirvieläimestä tulee ilmoittaa Riistakeskukselle seitsemän vuorokauden kuluessa kaadosta.
 – Seuraamme jahdin edistymistä ja mahdollisesti myöhemmässä vaiheessa annamme suosituksia, miten metsästystä tulisi suunnata, sanoo riistapäällikkö  Jani Körhämö  Suomen riistakeskuksesta.
 Käytännössä tietoja kirjataan vaadittua nopeamminkin, joten avoimessa  Riistahavainnot -palvelussa on jo seuraavana päivänä tietoja edellisen vuorokauden kaadot sisältävästä saaliskertymästä.
 Riistahavainnot.fi
 Graafin mukaan kuluvan jahtikauden saaliskertymä vielä 9.10. jälkeen oli alle kymmenessä tuhannessa, eli suurin osa pyyntiluvista oli käyttämättä.
 Koska hirvenkaatolupien määrä on nyt alle 42 000, eli 13 prosenttia vuodentakaista pienempi, laskee hirvenlihan kertymä. Toisaalta valkohäntäpeuran pyyntilupien määrä – lähes 78 000 – on noin neljänneksen suurempi kuin edellisvuonna.
 Ruokatietoyhdistyksen Luonnonvarakeskuksen tilastoista tekemän koosteen mukaan vuonna 2020 hirvenlihasaalis oli yli 6,7 miljoonaa kiloa. Muista hirvieläinmistä eli pääosin peuroista saatu lihamäärä oli vajaat 3,7 miljoonaa kiloa.
 Kokonaislihamäärä pysynee tänäkin vuonna todennäköisesti yli kymmenessä miljoonassa kilossa.
 Suomen lihankulutuksesta suurin osa on sian-, siipikarjan- ja naudanlihaa.  Hirven ja muiden hirvieläinten liha on suosituimpien listalla heti näiden jälkeen.  Kuvan karjalanpaistissa on sikaa ja raavasta. Jarmo Koponen / Yle
 Riistakeskuksen Körhämö ei ota kantaa lukuihin, mutta toteaa että suuntaus on selvä.
 – Yleinen suuntaus on, että hirvenlihan määrä vähenee ja peuranlihan kasvaa, hän sanoo.
 Tuotantoeläimistä saatavaan lihamäärään verrattuna hirven ja muiden hirvieläinten lihamäärät ovat vain murto-osa.
 Esimerkiksi sianlihan vuotuinen kulutus on viime vuosina vaihdellut noin 165 ja 175 miljoonan kilon tienoilla. Seuraavana on nopeasti 150 miljoonan kiloon kasvanut siipikarjanliha. Naudanlihan kulutus on ollut noin 100 miljoonan kilon vaiheilla.
 Lue myös:
 Mikä erottaa riistan ja tuotantoeläimen lihan? Yle tutkitutti lihanäytteet yliopistolla
 Juttuja aiemmilta vuosilta:
 Mitä osia hirvestä saa syödä? – 10 kysymystä hirvenlihan turvallisuudesta
 Silmälääkäri ja optikko neuvovat metsästäjiä: Ensin kannattaa korjata näköä, sitten vasta ostaa uusi kiikaritähtäin

Hirvi- ja peurajahti tuottanee tänäkin vuonna 10 miljoonaa kiloa lihaa – saalistiedot netissä nyt aiempaa ajantasaisempina


Summary: Uusi tietovuoto on herättänyt kysymyksiä ja vääriä väitteitä. Ylen MOT-toimituksen toimittajat Jyri Hänninen ja Minna Knus-Galán käyvät niitä läpi tässä jutussa.

Kansainvälinen tutkivien journalistien yhteenliittymä (ICIJ)

Pandoran papereiden tietovuodon julkistaminen on käynnistänyt laajan keskustelun veroparatiisien käytöstä. Yle on saanut paljon kysymyksiä uutisoinnistaan.
 Vuodosta on etenkin sosiaalisessa mediassa liikkunut myös virheellisiä tietoja.
 Tässä kolumnissa vastaamme kahteen väärään väitteeseen ja kolmeen kysymykseen tietovuodosta.
 Väite 1. Yle suojelee vallankäyttäjiä jättämällä julkaisematta heidän nimiään.
 Väite on virheellinen . Ylen MOT-toimitus ei ole löytänyt tietovuodosta merkittäviä suomalaisia poliittisen tai taloudellisen vallan käyttäjiä. Mikäli olisi, heistä olisi kerrottu ensimmäisenä. Kynnys julkaista nimiä uutisissa on sitä matalampi, mitä merkittävämpi yhteiskunnallinen rooli henkilöllä on.
 Tietovuotohanketta koordinoiva kansainvälinen toimittajajärjestö ICIJ julkaisee myöhemmin hakukoneen, josta vuodossa olevien henkilöiden nimet löytyvät.
 Väite 2. Kansanedustaja Elina Valtosella (kok.) on ollut veroparatiisiyhtiö, joka paljastui Pandoran papereissa.
 Väite on virheellinen . Tietovuodosta ei löytynyt Elina Valtosta tai muita suomalaisia poliitikkoja. Etenkin sosiaalisessa mediassa toistettu väite perustuu mitä ilmeisemmin sekaannukseen.  Helsingin Sanomat uutisoi maanantaina , että Valtosella on ollut tili Jerseyn veroparatiisissa. Uutinen ei liittynyt mitenkään Pandoran papereihin. Tämän Helsingin Sanomat mainitsi jutussaan.
 Valtosen tili on lakkautettu useita vuosia sitten. Pankkitili liittyi Valtosen työhön Englannissa. Helsingin Sanomien uutisen mukaan Valtosen toimintaan ei liity mitään laitonta. Tili perustettiin Valtosen työnantajan aloitteesta.
 Kysymys 1: Miksi Yle ei julkaise kaikkien vuodossa olevien suomalaisten nimiä?
 Veroparatiisiyhtiön omistaminen on laillista ja Yle kertoo vuodossa olevien nimiä vain, mikäli se on journalistisesti perusteltua. Näitä syitä ovat esimerkiksi henkilön yhteiskunnallisesti merkittävä asema tai rikostausta.
 Useat vuodosta löytyvät suomalaiset ovat suurelle yleisölle tuntemattomia henkilöitä, joiden kohdalla veroparatiisiyhteyksistä kertomiselle ei ole journalistisia perusteita.
 Yksittäisten ihmisten verotukseen liittyvistä kysymyksistä vastaa Suomessa ensisijassa verohallinto. Tietovuodosta löytyvien asiakirjojen avulla ei useimmissa tapauksissa pysty sanomaan sitä, onko ihminen esimerkiksi vältellyt verojen maksua.
 Kysymys 2: Miksi Yle ei kerro Pandoran papereiden uutisissaan suuryritysten verosuunnittelusta, vaikka kyse on merkittävästä ilmiöstä?
 Pandoran papereiden tietovuoto sisältää pääsääntöisesti tietoja yksityishenkilöiden toiminnasta veroparatiiseissa. Suurien kansainvälisten yhtiöiden toiminnasta aineistossa on tietoja olemattoman vähän.
 Yritysten toiminnasta veroparatiiseissa saatiin paljon enemmän tietoja esimerkiksi vuonna 2017 julkaistuista  Paratiisin papereista . Yle on tehnyt aiemmin kymmenittäin uutisia yritysten verosuunnittelusta ja toiminnasta veroparatiiseissa.
 Kysymys 3: Luovuttaako Yle Pandoran papereiden aineiston verottajalle?
 Ei. Lähtökohtaisesti Yle ei luovuta ikinä toimituksen sisäistä aineistoa millekään ulkopuoliselle taholle, mukaan lukien viranomaiset. Esimerkiksi aiemman suuren tietovuodon eli  Panaman papereiden  kohdalla verottaja sai hankittua materiaalin kansainvälisten yhteyksien avulla.
 Lisäksi aineisto on kansainvälisen toimittajajärjestö ICIJ:n, eikä Ylellä ole lupaa antaa sitä ulkopuolisille tahoille.
 Kansainvälinen toimittajajärjestö  ICIJ julkaisee myöhemmin  tietovuotoon liittyen hakukoneen, jossa voi tarkastella vuodosta löytyneiden ihmisten ja yhtiöiden nimiä. Koneellisesti luotava tietokanta ei kuitenkaan tule olemaan täysin kattava.

Suojeleeko Yle Pandoran papereista löytyneitä päättäjiä? – tietovuodosta liikkuu vääriä väitteitä


Summary: Bosnialaismiehen mukaan vaimo voi valita, millaisen maiseman hän ikkunastaan näkee.

Bosnian pohjoisosissa sijaitsevassa Srbacin pikkukaupungissa on omakotitalo, jota myös rakkauden muistomerkiksi kutsutaan.
 Talon on suunnitellut ja rakentanut 72-vuotias  Vojin Kusic . Ensisilmäykseltä talo näyttää aivan tavalliselta vihreine julkisivuineen ja punaisine kattoineen.
 Kyseessä ei kuitenkaan ole aivan tavallinen talo, vaan kirjaimellisesti pyörivä talo.
 Kusicin mukaan vaimo ei osannut päättää, millaisen maiseman hän halusi ikkunastaan nähdä.
 Kusic ratkaisi ongelman rakentamalla talon, josta maiseman voi valita mieleisekseen.
 – Kun siirryin eläkkeelle ja lapset ottivat perheyrityksemme haltuun minulla oli viimein aikaa toteuttaa vaimoni toiveet. Hän voi vaihtaa huoneiden maiseman milloin ikinä haluaa, Kusic sanoo uutistoimisto AP:lle.
 Suunnitteli ja rakensi talon itse
 Kusic ei ole koskaan opiskellut talonrakennustekniikkaa. Hän kertoi uutistoimisto Reutersin mukaan lähestyneensä useita arkkitehtejä, mutta kukaan ei suostunut pyörivän talon suunnittelijaksi.
 Kusic päätti suunnitella ja rakentaa talon itse. Talon rakentamiseen meni kuusi vuotta.
 Talo pyörii sähkömoottorilla ja armeijan vanhojen kuljetusajoneuvojen pyörien avulla.
 Taloon on asennettu potentiometri, jolla pyörimisnopeutta voi säädellä.
 Hitaimmillaan yhteen kokonaisen kierrokseen kuluu 24 tuntia. Nopeimmillaan talon voi pyöräyttää ympäri 22 sekunnissa.
 Talo on rakkauden osoitus vaimolle
 Kun pariskunta meni naimisiin, Kusic rakennutti perheelle tavallisen omakotitalon. Vaimo halusi, että makuuhuone olisi talon aurinkoisella puolella. Kusic kuunteli vaimoaan, mutta päätös tarkoitti, että olohuone olisi poispäin etupihalta.
 Jonkin ajan kuluttua vaimo alkoi valittaa, että olohuoneesta ei nähnyt, kun ihmisiä tuli etupihalle.
 – Minun oli purettava kahden makuhuoneen välinen seinä muuttaakseni huoneiden sijaintia. Se oli erittäin vaikea tehtävä ja vei aikaa, mutta tein kuten hän halusi, Kusic muistelee.
 Kun perheen lapset kasvoivat aikuisiksi ja muuttivat pois kotoa, Kusic alkoi miettiä pyörivän talon rakentamista.
 Kusic kertoo, että karusellitalo on ennen kaikkea miehen rakkauden osoitus vaimolleen,  Ljubicalle , jonka nimi tarkoittaa bosniaksi rakastettua.
 Lue myös:
 Tekoäly viimeisteli Beethovenin keskeneräiseksi jääneen kuuluisan sinfonian – katso lopputulos videolta
 Vedyllä kulkevat autot ovat jopa sähköautoja ympäristöystävällisempiä – Suomessa niillä ei ajeta, sillä tankkausasemia ei ole
 Drive-in äänestys pyörällä tai autolla – Yle selvitti Hollannissa, miten vaalit voi pitää korona-aikana
 Norjassa tehtiin harvinainen löytö – katso videolta, miltä näyttää 1 300 vuotta vanha suksi
 Israelissa löytyi ensi kertaa ristiretkeläisten leiri – hevosenkenkien naulat kertovat arjesta taistelujen lomassa
 Fysiikan Nobel-palkinto ilmastonmuutoksen monimutkaisten perusteiden avaajille

Bosnialaismies rakensi vaimolleen karusellitalon rakkauden osoituksena  – katso videolta, miltä pyörivä talo näyttää


Summary: Suomessa kansalaistottelemattomuutta on toteutettu muun muassa kieltäytymällä asepalveluksesta, valtaamalla taloja, tunkeutumalla öljynporauslautalle ja estämällä lentokoneen liikkeellelähtö.

Kesäkuun 10. päivän aamuna vuonna 1902 joukko lapinjärveläisiä nuoria miehiä kokoontui Loviisaan Helgaksen kahvilaan. He lähtivät marssimaan kahvilasta tiiviinä ryhmänä kohti satamaa ja lauloivat matkalla isänmaallisia lauluja.
 Satamassa heidän oli määrä osallistua kutsuntoihin, mutta paikalle päästyään he luovuttivat venäläisille kutsuntaviranomaisille kirjelmän. Siinä miehet ilmoittivat vastustavansa uutta asevelvollisuuslakia ja jättävänsä protestiksi kutsunnat väliin.
 Tapaus liittyi laajempaan kokonaisuuteen 1800- ja 1900-lukujen taitteessa.
 Osana kiristyviä venäläistoimenpiteitä Suomen oma sotaväki haluttiin sulauttaa osaksi Venäjän armeijaa. Tätä vastustettiin laajalla rintamalla: Noin puolet kutsuntavelvollisista jätti Lapinjärven nuorten miesten tavoin osallistumasta kutsuntoihin vuonna 1902. Monet upseerit, virkamiehet, lääkärit ja papit kieltäytyivät olemasta mukana kutsuntojen järjestämisessä.
 Vuonna 1902 uutta asevelvollisuuslakia ryhdyttiin vastustamaan kansalaistottelemattomuuden keinoin. Kuvassa kutsuntalakkolaisia Helsingin Kaartin maneesin luona huhtikuussa 1902. Emil Rundman / Helsingin kaupunginmuseo
 Tietokirjailija  Timo Virtala  pitää tapausta merkittävänä väkivallattomana voimanosoituksena, joka sai myös laajalti kansainvälistä näkyvyyttä.
 – Esimerkiksi englantilaisessa lehdistössä sitä seurattiin hyvin tarkkaan. On viitteitä siitä, että jopa  Mahatma Gandhi  otti tapauksesta oppia myöhempiin omiin tekemisiinsä, Virtala sanoo.
 Tapaus on myös malliesimerkki kansalaistottelemattomuudesta. Termillä tarkoitetaan tilannetta, jossa tavallinen kansalainen rikkoo rauhanomaisin keinoin lakia vaikuttaakseen kokemaansa epäkohtaan.
 Samaa keinoa käyttää myös Elokapina.
 Ja niin on tehnyt historian saatossa myös iso joukko aseistakieltäytyjiä, talonvaltaajia, eläinaktivisteja ja monia muita.
 Totaalikieltäytyjät rikkovat tietoisesti lakia
 Suomen tunnetuimpiin kansalaistottelemattomuustapauksiin kuuluu aseistakieltäytyjä  Arndt Juho Pekurisen  (1905–1941) kohtalo.
 Hän vaati, että asevelvollisuus pitää voida suorittaa armeijalaitoksen ulkopuolella siviilivaatteissa ilman sotilasjohdon käskyjä. Hän kärsi kolme pitkää vankilatuomiota kieltäydyttyään asepalveluksesta.
 Arndt Pekurisen esikuvia olivat Leo Tolstoi ja Mahatma Gandhi, tiettävästi myös sisällissodan kokemukset veivät häntä kohti pasifismia.    Pekurisen perikunta / Suomen Filmikamari ry
 Pekurisen tapaus vaikutti suoraan lainsäädäntöön: huhtikuussa 1931 astui voimaan siviilipalveluslaki, joka tunnetaan myös nimellä Lex Pekurinen. Lainmuutos ei kuitenkaan pelastanut räätäliään kuin noin kahdeksan vuoden ajaksi, sillä talvisodan aikana siviilipalveluslaki ei ollut voimassa.
 Jatkosodassa Pekurinen määrättiin viidennen kerran palvelukseen. Kun hän jälleen kieltäytyi, ei häntä enää laitettu vankilaan vaan teloitettiin.
 Pekurisen tapaus sai valtavasti sekä kansallista että kansainvälistä huomiota. Vankilatuomioiden aikaan fyysikko  Albert Einstein  ja monet muut allekirjoittajat kirjoittivat Suomen puolustusministerille kaikkiaan kolme kirjettä, joissa vaadittiin Pekurisen vapauttamista.
 Tänä päivänä siviilipalvelus ja aseeton asepalvelus ovat vakiintuneita ja yleisesti hyväksyttyjä tapoja suorittaa asevelvollisuus, mutta totaalikieltäytyminen on kansalaistottelemattomuutta. Totaalikieltäytyjät kieltäytyvät tottelemasta lakia.
 Viime vuonna noin 35 suomalaista miestä kieltäytyi kokonaan asevelvollisuuden suorittamisesta.
 – Se on vahva kannanotto nykyjärjestelmää vastaan. Tavallisimmin totaalikieltäytyjät vetoavat tasa-arvoon: heidän näkemyksensä mukaan järjestelmä on epäoikeudenmukainen, koska miehiä kohdellaan epäoikeudenmukaisesti naisiin nähden, Virtala sanoo.
 Koijärvi vaikutti ympäristöliikkeen syntyyn
 Keväällä 1979 joukko ympäristöaktivisteja kokoontui Forssassa sijaitsevan rehevän lintujärven rantamille. He halusivat estää maanomistajien aikeet järven kuivattamisesta, sillä järvellä oli monipuolinen pesimälinnusto.

 Koijärven aktivisteista muodostui laaja kansanliike. Osa kahlitsi itsensä ketjuilla kaivinkoneeseen. Poliisit joutuivat irrottamaan mielenosoittajat ja pidättämään heidät.
 Tapausta käsiteltiin korkeimmassa oikeudessa asti, ja noin sata aktivistia sai sakkorangaistuksia.
 Timo Virtala pitää Koijärveä merkittävä kansalaistottelemattomuustapauksena, jolla saatiin aikaan myös näkyviä tuloksia.
 – Se oli onnistunut kampanja monestakin syystä. Ja tärkein tavoite toteutui, eli Koijärveä ei kuivattu.
 Tapauksella ja sen saamalla huomiolla oli myös laajempia vaikutuksia: Suomeen perustettiin vuonna 1983 ympäristöhallinto, ja osa Koijärvi-liikkeen keskeisistä toimijoista oli myöhemmin mukana perustamassa Suomen ensimmäistä ympäristöasioihin profiloitunutta puoluetta, Vihreää liittoa.
 Talonvaltaukset, turkistarhaiskut ja muut tottelemattomuudet
 Talojen valtaaminen on kansalaistottelemattomuuden muoto, josta tunnettuja esimerkkejä Suomessa ovat vaikkapa Elmu ry:n toteuttama  Lepakon valtaus  vuonna 1979 sekä Oranssi ry:n 90-luvun alussa  toteuttamat talojen valtaukset .
 Sekä Elmu että Oranssi saivat kansalaistottelemattomuuden keinoilla itselleen toimitilat, aluksi valtaamalla, myöhemmin laillisin keinoin. Molemmat yhdistykset ovat sittemmin toimineet vuosikymmenten ajan edistämiensä päämäärien hyväksi.
 Tunnettuja kansalaistottelemattomuustekoja Suomessa ovat myös 90-luvulta alkaen  tehdyt turkistarhaiskut , Greenpeace-aktivisti  Sini Saarelan   tunkeutuminen venäläiselle öljynporauslautalle  sekä vihreiden lainsäädäntösihteerin  Aino Pennasen   yritys estää lentokoneen nousu , koska koneen kyydissä oli käännytettävä turvapaikanhakija.
 Kaikille tapauksille yhteistä on väkivallattomuus, huomiohakuisuus sekä lain tietoinen rikkominen. Timo Virtalan mukaan kansalaistottelemattomuus eroaa suoranaisesta rikollisuudesta siinä, että pyrkimyksenä on yhteiskunnallisten olojen parantaminen.
 – Nähdään, että laki on moraalisesti väärin ja koetaan, että on oikeus, jopa velvollisuus, rikkoa lakia ja vaatia sen korjaamista.
 Natsien joukkotuhot tehtiin lakia rikkomatta
 Elokapinan kansalaistottelemattomuus tuntuu jakavan ihmiset voimakkaasti kahtia: toisille mielenosoittajat ovat sankareita, toisille lakia rikkovia anarkisteja.
 Virtala sanoo ymmärtävänsä tämän hyvin.
 – Meillä on yhteiskunta, jossa on pelisäännöt, ja meihin on syvälle iskostunut ajatusmalli, että sääntöjen noudattamatta jättäminen on väärin.
 Timo Virtala on entinen Lapinjärven siviilipalveluskeskuksen kouluttaja, nykyinen tietokirjailija. Vesa Marttinen / Yle
 Virtala on itse jäsenenä useissa rauhanjärjestöissä ja toiminut myös Loviisan rauhanfoorumin pääsihteerinä. Hän kertoo käyneensä uteliaisuudesta myös Elokapinan kansalaistottelemattomuuskoulutuksen, mutta varsinaiseen toimintaan hän ei ole osallistunut.
 Kansalaistottelemattomuuden käsitteen keksijän  Henry David Thoreaun  (1817–1862) mukaan lakeja tulee noudattaa aina kun on mahdollista ja yhteisiä pelisääntöjä tarvitaan, mutta jos laki on moraalisesti väärin, kansalaisella on paitsi oikeus, myös velvollisuus rikkoa sitä.
 Tähän liittyy myös laillisuus- ja laittomuuskysymyksen kääntöpuoli. Virtala muistuttaa, että näkemys, jonka mukaan kaikkia lakeja pitää noudattaa aina ja kaikkialla, on kaikkea muuta kuin ongelmaton.
 – Ihmiskunnan moraalisesti suurimmat rikokset on tehty lain kirjaimen sallimana. Natsien, Neuvostoliiton ja punakhmerien joukkomurhat, kolonialismi, noitavainot... listaa voi jatkaa vaikka kuinka pitkään. Nämä ovat olleet laillisia asioita, ja kansalaistottelemattomuutta harjoittivat ne, jotka kieltäytyivät tekemästä hirmutekoja ja vastustivat niitä.
 Voit keskustella aiheesta maanantaihin 11. lokakuuta kello 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Ilmari Pensala, 17, istuu Elokapina-mielenosoituksessa – vanhemmat tukevat tien reunassa, maksavat sakot ja hakevat putkasta tarpeen vaatiessa
 Ilmastokriisi ei ratkea yksilön valinnoilla – Näin eri alojen asiantuntijat ja vaikuttajat vastaavat tähän ja kolmeen muuhun väitteeseen
 Yliopistotutkijat: Kansalaistottelemattomuudella on joskus paikkansa
 "Menkää hipit töihin!" - Suomalainen ympäristöaktivismi täyttää 40 vuotta

Kutsuntalakko, Koijärvi ja turkistarhaiskut tasoittivat tietä Elokapinalle – kansalaistottelemattomuudella on Suomessa pitkät juuret


Summary: Lapsiperheköyhyys on pandemian aikana lisääntynyt ja aiempaa useampi on joutunut turvautumaan ulkopuoliseen apuun. Pelastakaa lapset ry on jakanut perheille ruokalahjakortteja yli miljoonan euron edestä.

Kun koronapandemia maaliskuussa 2020 saapui Suomeen, media täyttyi vessapaperia ja pastaa ostoskärryihin hamstraavista ihmisistä.
 Monen suomalaisen kotona pandemia ei täyttänyt keittiönkaappeja. Päinvastoin.
 Irtisanomisten, lomautuksien ja yritystoiminnan vaikeutumisen seurauksena leipää oli haettava pöytään muualta.
 Pelastakaa Lapset ry:n Kirkkonummen paikallisyhdistyksessä vapaaehtoisena toimiva  Susanna Lankinen  kertoo, että kuluneen puolentoista vuoden aikana avuntarvitsijoiden skaala on ollut laaja.
 – Aiemmin moni apua hakevista oli pitkäaikaistyötön tai eli perheessä, jossa oli sairauksia. Nyt ihan mikä tahansa perhe on voinut olla tilanteessa, jossa on otettava apua ulkopuoliselta, Lankinen sanoo.
 Pelastakaa Lapset ry aloitti maaliskuussa 2020 uuden ruoka-avustushankkeen, jonka tarkoituksena on ollut auttaa koronakriisin takia ahdinkoon joutuneita lapsiperheitä.
 Lahjoitusvaroin on autettu 1,5 vuoden aikana yli 10 000:ta perhettä ja lähes 27 000:ta lasta. Yhteensä lapsiperheille on jaettu 70 euron ruokakauppalahjakortteja yli miljoonan euron edestä.
 Noin 40 000 asukkaan Kirkkonummella ruoka-apua on jaettu 30 000 eurolla. Avustusmahdollisuudesta on tiedotettu paikallislehdessä, somekanavissa ja paikallisen sosiaalihuollon kautta.
 Lankinen kertoo, että viime viikkojen aikana ruoka-apuhakemusten määrä on hieman vähentynyt, mutta monessa perheessä avuntarve ei ole loppunut pandemian hiipuessa.
 – Toivoa tulevaan antaa se, että nyt on koulut pysyneet auki ja on harrastustoimintaa. Ne ovat asioita, jotka auttavat syrjäytymisen ehkäisemisessä.
 "Pandemia on sekä laajentanut että syventänyt lapsiperheköyhyyttä"
 Tuoreimman,  vuoden 2019 tulonjakotilaston  mukaan Suomessa on 121 000 lasta, jotka elävät pienituloisissa perheissä. Se tarkoittaa 11,6:ta prosenttia kaikista alle 18-vuotiaista. Yhden huoltajan talouksien pienituloisuusaste oli vuoden 2019 tilastossa 21,1 prosenttia, eli useamman kuin joka viidennen yksinhuoltajaperheen kuukausittaiset tulot verojen jälkeen olivat hieman alle 1 300 euroa kuussa.
 – Todennäköisesti vähävaraisten perheiden määrä on kasvanut, sillä koronapandemia on sekä laajentanut että syventänyt lapsiperheköyhyyttä, sanoo Mannerheimin lastensuojeluliiton viestinnän ja varainhankinnan johtaja  Liisa Partio .
 Lapsiperheköyhyyden laajentumisella Partio tarkoittaa sitä, että toimeentulon ongelmat koskettavat aiempaa suurempaa joukkoa. Syventyminen puolestaan kertoo siitä, että he, joilla meni heikosti jo ennen pandemiaa, menee nyt vielä huonommin.
 On erittäin hyvässä tilanteessa olevia lapsia ja sitten on lapsia, joiden perheeseen kasautuu erilaisia ongelmia.  Liisa Partio, Mannerheimin lastensuojeluliiton viestinnän ja varainhankinnan johtaja
 Partio toimii myös Suomen köyhyyden vastaisen verkoston eli EAPN-Finin lapsiperheköyhyysryhmän puheenjohtajana. Verkoston julkaisema tuore  Köyhyysvahti 2021  eli Suomen vuosittainen köyhyysraportti julkaistiin nyt lokakuussa.
 Koronapandemian takia kasvanut lapsiperheköyhyys on yksi raportin keskeisistä teemoista. Raportin mukaan jo 2019 kasvussa ollut lapsiperheköyhyys on vaarassa kasvaa entisestään, koska pitkittynyt kriisi on johtanut taka-askeliin niin perheiden toimeentulossa kuin palveluissakin.
 – Keskimäärin lapsiperheet pärjäävät Suomessa ihan hyvin, mutta keskimäärin ei koskaan riitä. On erittäin hyvässä tilanteessa olevia lapsia ja sitten lapsia, joiden perheeseen kasautuu erilaisia ongelmia. Köyhyys on yksi lapsen elämään kovimmin vaikuttavista asioista, Partio muistuttaa.
 Avun pyytäminen ei ole epäonnistumisen merkki
 Pelastakaa Lapset ry:n Kirkkonummen paikallisyhdistys toimii viiden vapaaehtoisen voimin. Ennen koronaa vähävaraisia lapsiperheitä autettiin jakamalla harrastus- ja oppivälinetukea. Lahjoitusvaroin toimineen Pelastakaa Lapset ry:n valtakunnallisen ruoka-avustushankkeen on tarkoitus jatkua vuoden 2021 loppuun. Eli vielä hetken ajan Susanna Lankinen postittaa ruokalahjakortteja.
 – Avun pyytäminen ei ole helppoa ja monella siihen liittyy myös häpeäntunteita. Siksi avun jakaminen tällä tavalla on ollut hyvä ratkaisu, Lankinen sanoo.
 Ihmiset ovat sanoneet, että on ihanaa, ettei heidän tarvitse loppuviikosta miettiä, miten saisi ruuan pöytään.  Susanna Lankinen, Pelastakaa Lapset ry:n vapaaehtoinen
 Hän uskoo, että häpeä liittyy siihen, että moni suomalainen haluaisi vaan pärjätä itsenäisesti ja vastata omin avuin perheensä toimeentulosta ja hyvinvoinnista. Avun vastaanottaminen voi tuntua vieraalta tai väärältä.
 – Ihmisillä saattaa olla sellainen tunne, että olisi itse epäonnistunut jossain. On kuitenkin hyvä muistaa, että tämä poikkeustilanne on koskenut niin montaa ihmistä, että jos joutuu ottamaan apua vastaan, se on ihan normaalia, Lankinen sanoo.
 Vaikka apu on toimitettu tarvitsijoille postitse, kiitokset ovat kantautuneet vapaaehtoisten tietoon.
 – Ihmiset ovat sanoneet, että on ihanaa, ettei heidän tarvitse loppuviikosta miettiä, miten saisi ruuan pöytään. On merkityksellistä kuulla, että perheellä on ainakin hetken asiat hyvin.
 Pandemia herätti ihmisten auttamisen halun
 Pelastakaa Lapset ry:n lisäksi myös moni muu järjestö on auttanut koronan kurittamia perheitä. Esimerkiksi  Hope ry  avusti vuonna 2020 yli 9 000:ta perhettä, joissa on lähes 22 300 lasta tai nuorta. Myös Pelastusarmeijan  Auta ihmistä -kampanjan  kohteena ovat tällä kertaa lapset ja nuoret.
 Mannerheimin lastensuojeluliiton ja Suomen Punaisen Ristin yhdessä Ylen kanssa toteuttaman Hyvä joulumieli -keräyksen tavoitteena on tänä vuonna kerätä 2,5 miljoonaa euroa, jonka turvin olisi mahdollista jakaa 70 euron arvoisia ruokalahjakortteja 36 000 perheelle. Keräys alkaa marraskuussa. Tavoite on suurempi kuin koskaan, sillä  viime vuonna lahjakortteja jaettiin 25 000 perheelle.
 MLL:n Liisa Partio on hyvillään siitä, että pandemia on herättänyt ihmisten auttamisenhalun, mutta penää päättäjiltä tuntuvampia toimia lapsiperheköyhyyden voittamiseksi.
 – Tuntuu siltä, että lapsiperheköyhyys on pitkään junnannut paikallaan. Se on rakenteellinen ja poliittinen kysymys, johon pitäisi tarttua tehokkaammin, Partio sanoo.
 Hän muistuttaa, että vaikka pandemia päättyy aikanaan, emme palaa siihen tilanteeseen, mistä pandemiaan jouduttiin. Avuntarve on kasvanut ja sitä myöten palveluvelka myös. On paljon perheitä, joiden avuntarve tulee jatkumaan vielä kauan.
 – 1990-luvun alun lamasta opittiin, kuinka kauan sen seuraukset ja vaikutukset lapsiin voivat kestää.

Ruoka-apua koronan aikana jakanut vapaaehtoinen Susanna Lankinen: "On merkityksellistä kuulla, että perheellä on ainakin hetken asiat hyvin"


Summary: Valtioneuvoston tavoitteena on puolittaa liikenteen päästöt vuoteen 2030 mennessä. Ministeriautojen päästöpuolitus käynnistyi kolme vuotta sitten.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Mustat ministeriautot vilahtavat uutiskuvissa, kun vakavailmeiset ministerit saapuvat neuvotteluihin. Mutta millä käyttövoimalla hienot virkapelit lipuvat paikalle?
 Hallitus patistaa kansalaisia luopumaan ripeästi bensiini- ja diesel-autoista ja korvaamaan ne sähkö- tai kaasukäyttöisillä menopeleillä. Valtioneuvoston tavoitteena kun on puolittaa liikenteen päästöt vuoteen 2030 mennessä.
 Tuolloin liikenteessä pitäisi olla noin 700 000 sähkökäyttöistä henkilöautoa ja 130 000 kaasuautoa. Se on kova tavoite. Vuonna 2020 sähköautoja oli 55 000, joista 9 700 oli täyssähköautoja. Kaasuhenkilöautoja oli 12 000.
 Perhe- ja peruspalveluministeri Krista Kiuru saapui Säätytaloon koronaneuvotteluihin  huhtikuussa 2021. Benjamin Suomela / Yle
 Ensimmäiset hybridit 2018
 Ministerikiesit kuuluvat valtioneuvoston kanslian vastuulle. Yksikönpäällikkö  Heikki Hovi  kertoo, että valtioneuvoston autokalustoon kuuluu 50 autoa: 36 henkilöautoa ja 14 tavara-autoa. Kulkupelejä on useita merkkejä, lähinnä Volvoja ja BMW:itä.
 Pääosa kalustosta on edelleen bensa- ja dieselautoja. Ensimmäiset sähköä ja dieseliä/bensaa käyttävät lataushybridit hankittiin kolme vuotta sitten, vuonna 2018, ja nyt ladattavia hybridejä on 15 kappaletta.
 – Näitä käytetään juuri henkilökuljetustehtäviin ja prioriteetti on ministereiden kuljetuksessa. Niilllä kuljetetaan myös ylintä virkamiesjohtoa, kansliapäälliköitä ja vastaavia, Hovi sanoo.
 Ministerit kulkevat siis usein hybridipelillä, mutta alle voi osua perinteinen bensa- tai dieselautokin. Riviministereillä ei ole nimikkoautoja, vaan ministeri hyppää kulloinkin vapaana olevaan menopeliin. Ainut poikkeus on pääministeri  Sanna Marin  (sd.). Pääministerille on oma autonsa.
 Valtioneuvoston sisäpihalla on komea rivistö latauspisteitä muun muassa ministerihybridien tarpeisiin.   Esa Syväkuru / Yle
 Puolen miljoonan kaupat
 Hybrideitä on nyt vajaa puolet Valtioneuvoston henkilöautoista ja kolmasosa koko autokalustosta. Lisäostoja pohjustellaan vuodenvaihteen tietämille.
 – Tulossa on kahdeksan uutta ajoneuvoa henkilökuljetuskäyttöön. Ne ovat ladattavia hybridejä, Hovi kertoo.
 Uusien hybridiautojen myötä valtioneuvosto luopuu samasta määrästä bensa- ja dieselautoja. Ne myydään käypään hintaan muun muassa autoliikkeille.
 – Kahdeksan auton hankinta maksaa noin 550 000 euroa. Näiden hankintojen osalta myyntiin tulevien ajoneuvojen myyntituloksi arvioidaan noin 120 000 euroa. Tämä on hyvin karkea arvio myyntituloista, Hovi korostaa.
 Kun ostokustannuksissa huomioidaan vanhoista saatava myyntitulo, jää yhden uuden hybridiauton nettohinnaksi karkeasti 50 000–55 000 euroa.
 Valtioneuvoston kanslia hankki ensimmäisen lataushybridin 2018. Esa Syväkuru / Yle
 Neljä vuotta ja vaihtoon
 Kaluston uusiminen ei kuitenkaan pääty tähän, vaan uusi kierros on edessä jo vuoden, parin sisässä.
 – Sitä mukaa uusitaan, kun kalustoa vanhenee. Jonkun verran hankintoja osuu joka vuodelle, Hovi kuvaa tahtia.
 Hovin mukaan vanhoja menee vaihtoon ja korvataan uusilla noin neljän vuoden käytön jälkeen.
 – Henkilökuljetuspuolella meillä on harvemmin enää 5-6 vuoden ikäistä ajoneuvoa. Tuossa viidentenä vuonna ja siitä eteenpäin alkavat huollon kustannukset vaikuttaa sen verran, että ne on taloudenpidon näkökulmasta perusteltua laittaa myyntiin.
 Autojen vaihtotahti on siis kutakuinkin sama kuin kyyditettävillä ministereillä. Ei hallituksessakaan neljää vuotta pidempään kerralla istuta.
 Täyssähkön säde liian lyhyt
 Valtioneuvoston käytössä on tällä hetkellä kaksi täyssähköautoa, mutta ne ovat tavara-autoja. Henkilökuljetukseen niitä ei ole vielä hankittu.
 – Mielenkiinnolla seurataan, milloin henkilökuljetusajoneuvoissa on mahdollisuus mennä täyssähköautojen hankintaan. Tällä hetkellä täyssähköautojen toimintasäde aiheuttaa haasteita soveltuvuuden suhteen, Hovi kertoo.
 Yhdellä latauksella ei siis päästä vielä riittävän pitkälle ja toisaalta maan latausverkosto on toistaiseksi turhan harva ministeritarpeisiin.
 – Täyssähköautoja ei osteta ainakaan seuraavassa hankinnassa. Niiden tekniikka kuitenkin kehittyy huimaa vauhtia, joten sitä seuraavalla ostokierroksella asiaa tarkastellaan uudestaan.
 Hyvin todennäköisesti valtioneuvoston kaikki autot ovat ladattavia viiden vuoden sisällä.   Esa Syväkuru / Yle
 Joka tapauksessa näyttää siltä, että hallituksen tavoite päästöjen puolittamisesta 2030 mennessä toteutuu ainakin valtioneuvoston autotallissa ja jopa hyvissä ajoin ennen tavoitevuotta.
 – Hyvin todennäköisesti vähintään lataushybridejä täällä kaikki ovat viiden vuoden päästä, Hovi lupaa.

Ministeriautoja suhaa vielä vuosia bensalla ja dieselillä, vuodenvaihteessa tulossa lisää lataushybridejä


Summary: Pien-Saimaalla ei ole tehty varmoja norppahavaintoja vuosikymmeniin. Viikonloppuna norppa tallentui Jimi Knaapin videolle.

Kaikuluotaimessa se näytti isolta kalalta.  Jimi Knaapi  ja  Kristiina Haiko  olivat viikonloppuna kalassa Pien-Saimaalla, kun veneen perästä kuului molskaus.
 – Ajattelin, että nyt on aika varmaan iso kala kyseessä. Olin jo heittämässä, kun huomasinkin, että norppa nosti päänsä ylös, Haiko kertoo.
 Kalastaminen jäi sikseen, kun kaksikko pääsi seuraamaan saimaannorpan uintia lähietäisyydeltä.
 – Se rupesi kiertämään venettä ja näimme, että se on varmasti norppa, Jimi Knaapi kertoo.
 Kristiina Haikon ja Jimi Knaapin mukaan norppa oli lähimmillään noin metrin päässä. "Yllättävän pitkään se tutkaili meitä. Pari kierrosta meni veneen ympäri", Haiko kertoo. Kalle Purhonen / Yle
 Harvinainen vieras
 Norppahavainto Pien-Saimaalla on harvinainen, joskaan ei aivan tavaton.
 – Kyllähän norppa ui, ja norppia tuolla Suur-Saimaan puolella on. Ne voivat uida myös Pien-Saimaalle, jos löytävät reitin, sanoo saimaannorppa-asiantuntija  Kaarina Tiainen  Suomen luonnonsuojeluliitosta.
 Edellisestä Pien-Saimaan norppahavainnosta on kuitenkin vuosikymmeniä – havainnon määrittelystä riippuen paristakymmenestä jopa sataan vuoteen.
 Jimi Knaapi ja Kristiina Haiko näkivät norpan Pien-Saimaan Vehkasalonselällä viime viikon lauantaina. Yle
 Tiaisen mukaan Pien-Saimaalla on tehty norppahavainto viimeksi parikymmentä vuotta sitten, mutta tuolloin kyse oli yksittäisestä epävarmasta näköhavainnosta. Säännöllisiä havaintoja on tehty 1940–1950-luvuilla, ja sata vuotta sitten saimaannorppa tiettävästi myös lisääntyi Pien-Saimaalla.
 – Satunnaisia havaintoja on mahdollisesti tehty vuosikymmenten aikana. On mahdollista, että norppa on voinut käydä täällä muulloinkin, mutta havaintoja ei ole tehty, Tiainen sanoo.
 Hänen mukaansa Jimi Knaapin ja Kristiina Haikon videolle tallentunutta norppahavaintoa voidaan pitää varmana, mutta yksittäinen havainto ei tarkoita sitä, että Pien-Saimaalla olisi norppakantaa.
 Kaarina Tiainen arvioi, että saimaannorppa on uinut Pien-Saimaalle Sudensalmen tai mahdollisesti Kaukaan kautta. Kolmas vaihtoehto eli Vehkataipale on hänen mukaansa epätodennäköinen, sillä siellä on pumppaamo. Kalle Purhonen / Yle
 Nuori seikkailijanorppa
 Kaarina Tiainen arvioi, että Pien-Saimaalla nähty norppa on mahdollisesti viime vuonna syntynyt nuori seikkailija. Se on lähtenyt uimareissulle, vaikka elintilaa olisi ollut Suur-Saimaalla Kyläniemen eteläpuolellakin.
 – Norpilla ei ole ollut tarvetta lähteä etsimään uusia alueita. Mutta ilmeisesti siellä on syntynyt hyvin utelias seikkailijanorppa, joka on lähtenyt etsimään uusia alueita, Tiainen sanoo.
 Kymmenien kilometrien pituiset uimareissut ovat tavallisia etenkin nuorille norpille.
 Pien-Saimaan seikkailijanorpan tulevia asuinalueita voidaan tässä vaiheessa vain arvailla. Tiaisen mukaan se voi jäädä Pien-Saimaalle pidemmäksi aikaa, mutta myös palata takaisin Suur-Saimaalle.
 Pien-Saimaalla uineesta norpasta kertoi aiemmin sanomalehti  Etelä-Saimaa .

Seikkailijanorppa ui Pien-Saimaalle, jossa norppia ei ole nähty aikoihin – "Se rupesi kiertämään venettä"


Summary: Telakan korona-aallot ovat aluehallintoviraston mukaan kuormittaneet sekä koronajäljitystä että sairaalakapasiteettia.

Lounais-Suomen aluehallintovirasto (avi) velvoittaa tartuntatautilain pykälien 15 ja 16 nojalla Turun kaupungin ja Kaarinan kaupungin järjestämään terveystarkastukset Meyer Turku Oy:n, sen tytäryhtiöiden ja sen alihankkijoiden laivanrakennustelakan työmaihin kuuluvilla työpaikoilla.
 Määräys astuu voimaan 13. lokakuuta ja se on voimassa toukokuun alkuun 2022.
 Kaikkien Meyer Turku Oy:n telakkatyömaihin kuuluvilla työmailla Turun ja Kaarinan kaupunkien alueilla työskentelevien henkilöiden tulee osallistua terveystarkastukseen.
 Meyer Turku Oy:n lisäksi päätös koskee Piikkiö Works Oy:n, Shipbuilding Completion Oy:n sekä ENGnD Oy:n Varsinais-Suomessa olevien työpaikkojen alueella työskentelevää henkilöstöä. Terveystarkastukseen osallistuminen on pakollista.
 – Varsinais-Suomen sairaanhoitopiiriltä ja Turun kaupungilta saamiensa lausuntojen pohjalta aluehallintovirasto totesi toimenpiteet tarpeellisiksi ja välttämättömiksi. Virus tarttuu telakkatyömailla henkilöstä toiseen, yhteiskuljetuksissa ja yhteismajoituksissa, eikä tilannetta ole aiemmista toimenpiteistä huolimatta saatu hallintaan. Tartuntoja ilmenee erityisesti ulkomaalaisten työntekijöiden parissa, joilla rokotekattavuus on matala, kertoo avi tiedotteessaan.
 Avin mukaan telakkaan liittyviin toistuviin korona-aaltoihin on ollut vaikea vaikuttaa ja ne ovat kuormittaneet sekä Varsinais-Suomen koronajäljitystä että sairaalakapasiteettia.
 – Testaus on telakan läheisyydessä siirtynyt Turun kaupungin koronabussiin, mikä on hankaloittanut muiden kuin telakalla työskentelevien pääsyä testaukseen. Päätöksellä pyritään katkaisemaan tartuntaketjut ja ohjaamaan työntekijät rokottautumaan nykyistä kattavammin, sanoo avi tiedotteessaan.

Lounais-Suomen avi määräsi pakolliset terveystarkastukset Turun telakan työmaille


Summary: Esimerkiksi pääkaupunkiseudun yökerhoissa voi näillä näkymin juhlia aamuun asti jo tulevana viikonloppuna, jos ne vaativat asiakkailtaan koronapassia.

Koronapassi on tarkoitus  ottaa Suomessa käyttöön lauantaina .
 Perustarkoitus on se, että esimerkiksi ravintolat ja sisäliikuntapaikat voivat välttää rajoitukset, jos ne edellyttävät passia asiakkailtaan.
 Yritykset voivat itse valita, haluavatko ne vaatia passeja asiakkailta. Jos esimerkiksi ravintola ei vaadi passeja asiakkailta, voimassa olevat rajoitukset säilyvät voimassa.
 Yle kokosi tärkeimmät tiedot siitä, minkälainen koronapassi Suomessa otetaan käyttöön.
 Mitä palveluita passi koskee?
 Koronapassia voidaan vaatia ensinnäkin baareissa, yökerhoissa ja ruokaravintoloissa.
 Yleisötilaisuuksissa passia voidaan edellyttää esimerkiksi teattereissa, messuilla ja konserteissa. Sama koskee museoita, taidenäyttelyitä ja vastaavia kulttuuritiloja.
 Liikuntapaikoista passia voivat vaatia esimerkiksi kuntosalit, ryhmäliikuntatilat ja muut sisäliikuntapaikat sekä lasten sisäleikkipuistot. Listaan lukeutuvat myös uimahallit ja kylpylät.
 Passia voivat lisäksi vaatia asiakkailtaan esimerkiksi sisätiloissa olevat eläintarhat tai huvipuistot.
 Missä päin Suomea koronapassin tarvitsee?
 Koronapassi vaaditaan vain alueilla, joilla on voimassa koronarajoituksia.
 Tällä hetkellä  rajoituksia on viidellä alueella : Varsinais-Suomessa, Satakunnassa, Pohjanmaalla, Päijät-Hämeessä ja pääkaupunkiseudulla.
 Näillä alueilla anniskelua saa nykyisellään jatkaa enintään puoleen yöhön, ja ravitsemusliikkeiden on suljettava ovensa aamuyhdeltä. Anniskeluravintoloissa käytössä on puolet asiakaspaikoista.
 Lauantaista eteenpäin koronapassia vaativat ravintolat siis välttyvät kaikilta näiltä rajoituksilta.
 Pian koronapassi voi olla tarpeen myös muilla alueilla, koska edessä saattaa olla uusia rajoituksia. Uudet rajoitukset voivat tulla tarpeeseen, koska koronan takia sairaalahoidossa olevien määrä on kasvanut nopeasti.
 Rajoituksia voi tulla kokonaisiin maakuntiin, kuntakohtaisesti tai jopa yksittäiselle yritykselle, kuten kylpylälle, jossa leviää paljon koronatartuntoja. Paikallisista rajoituksista päättävät kuntien tartuntatautiviranomaiset ja aluehallintovirastot.
 Vaikka uusia rajoituksia tulisi, pääsääntö on, että koronapassia vaatimalla yritykset voivat välttää rajoitukset. Poikkeuksellisen vakavassa koronatilanteessa viranomaiset voisivat kuitenkin antaa rajoituksia, joita ei voisi välttää, vaikka edellyttäisi asiakkailta koronapassia.
 Keneltä passia voidaan vaatia?
 Passin ikärajasta käytiin neuvotteluja vielä valmistelun viime metreillä.
 Lopputulos on, että passia voidaan vaatia 16-vuotiailta ja sitä vanhemmilta.
 Mikäli koronapassia olisi vaadittu tätä nuoremmilta, se vaikeuttaisi sote-valiokunnan mukaan esimerkiksi nuorten osallistumista harrastuksiin. 12–15-vuotiaille passin omatoiminen lataaminen on hankalaa, koska monilla heistä ei ole verkkopankkitunnuksia.
 16–17-vuotiaat saavat koronatestit maksuttomasti julkisesta terveydenhuollosta. Maksutta testin saavat myös muun ikäiset, jotka eivät voi ottaa rokotusta terveydellisistä syistä.
 Mistä passin saa, miten se tarkastetaan?
 Koronapassin edellytyksenä on joko saatu rokotesuoja, 72 tunnin sisällä saatu negatiivinen koronatesti tai todistus sairastetusta koronataudista.
 Käyttäjä hakee passin Omakanta-palvelusta.
 Käytännössä kyse on puhelimen ruudulta näytettävästä todistuksesta. Todistuksen negatiivisesta koronatestistä saa myös paperisena asiakirjana terveydenhuollosta.
 Ravintoloiden, museoiden ja tapahtumajärjestäjien käyttöön taas on tulossa maksuton sovellus, jolla ne voivat lukea asiakkaiden koronapassit niin sanotun qr-koodin avulla.
 Lukijasovellus ei näytä tapahtumanjärjestäjille muita terveystietoja kuin todistuksen koronasuojasta.
 Voit keskustella aiheesta 13.10. klo 23:een saakka.
 Lue lisää:
 THL:n lausunto koronapassista paljasti ison näkemyseron hallituksen kanssa – nyt STM:n Kirsi Varhila kertoo, miksi THL:n näkökanta ohitettiin
 Koronapassi saa rokotettujen elämän näyttämään liki normaalilta monessa EU-maassa – rokottamattomia odottaa jatkuva testirumba
 Tapahtuma-ala toivoo koronapassille pitkää ikää, vaikka koronatilanne kohentuu – muutoin Suomeen ei saada kansainvälisiä tapahtumia

Missä ja keneltä koronapassia vaaditaan? Yle kokosi tärkeimmät tiedot koronapassista, jonka on tarkoitus tulla voimaan lauantaina


Summary: Pirkanmaan maskisuositusta luvattiin tarkastella seuraavan kerran vasta, kun pirkanmaalaiset ovat voineet saada molemmat rokotteensa. Tuoko tuore valtakunnallinen linjaus tähän nopeutusta? Yle seuraa suorana mediainfoa kello 15.30 alkaen.

Opetus- ja kulttuuriministeriö ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitos  poistivat tiistaina valtakunnallisen maskisuosituksen  varhaiskasvatuksesta, kouluista, oppilaitoksista ja korkeakouluista.
 Jatkossa maskisuositukset voivat vaihdella alueellisesti ja oppilaitoksittain. Samalla luovutaan kahden metrin valtakunnallisesti turvavälisuosituksesta opetuksessa.
 Mitä tämä tarkoittaa Pirkanmaalla, jossa maskisuositus on ollut kouluissa voimassa?
 Esimerkiksi Tampereen seudun ammattioppilaitoksessa Tredussa on vedottu työsuojelulakiin, minkä takia maskin käyttöä on vaadittu.
 Pirkanmaan maskisuositusta päivitettiin lokakuun alussa. Sitä luvattiin tarkastella seuraavan kerran vasta, kun pirkanmaalaiset ovat voineet saada molemmat rokotteensa. Tuoko tuore linjaus tähän nopeutusta?
 Pirkanmaan alueellinen pandemiaryhmä pitää tiistaina mediainfon kello 15.30. Ylen toimittaja  Anu Leena Koskinen  seuraa sitä suorana.
 Mediainfossa käydään läpi Pirkanmaan koronatilannetta ja suosituksia. Asiantuntijoina ovat johtajaylilääkäri  Juhani Sand , ylilääkäri  Jaana Syrjänen  ja apulaisylilääkäri  Janne Laine .
 Pirkanmaalla on varmistettu epidemian aikana tähän mennessä 9 760 koronatartuntaa.
 Lue lisää:
 Koronatartuntojen määrä kasvanut Pirkanmaalla: Näissä tilanteissa maskin käyttöä suositellaan yhä

Poistuvatko maskisuositukset myös Pirkanmaan kouluista? Yle seuraa verkossa suorana kello 15.30 alkaen


Summary: Metsäyhtiö UPM-Kymmenen mukaan tarkastus liittyy huoleen EU:n kilpailuoikeudellisten sääntöjen mahdollisesta rikkomisesta.

Metsäyhtiö UPM-Kymmene kertoo Euroopan komission kilpailuviranomaisen aloittaneen tänään ennalta ilmoittamatta tarkastuksen UPM:n toimitiloissa.
 Komissio kertoo tiedotteessaan, että tarkastuksia tehdään useissa unionin jäsenmaissa selluyhtiöiden toimitiloihin.
 Tarkastus liittyy EU:n kilpailuoikeuden sääntöihin. Tarkastuksessa selvitetään, ovatko selluyhtiöt rikkoneet unionin kartellisääntöjä ja mahdollisesti rajoittaneet sääntöjen mukaista kilpailua.
 Myös Stora Enson toimitiloissa on alkanut tänään vastaava tarkastus.
 Uutinen päivittyy.

Euroopan komissio epäilee sellukartellia – yllätystarkastus UPM:n ja Stora Enson toimitiloihin


Summary: Suomessa on edelleen tilanteita, joissa sohvalta ei kannata vaivautua töihin, koska tulot eivät siitä juuri parane. Olisiko jo aika purkaa kannustinloukut, kysyy Marja Sannikka videoblogissaan.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja tekee joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki blogit voit lukea täältä
 Vaikka työnteko voi olla mukavaa, suurin osa meistä tekee töitä, jotta saisimme rahaa elämiseen. Onkin järjetöntä, että Suomessa on yhä tilanteita, joissa työnteko  ei ole taloudellisesti tarpeeksi kannattavaa .
 Poliitikot ovat jo vuosikymmeniä yrittäneet päästä eroon kannustinloukuista, mutta huonolla menestyksellä. Viimeisimmän yrityksen  käynnisti Marinin hallitus . Sosiaaliturvakomitean työ kestää vuoteen 2027, eli kovin nopeita tuloksia ei sieltäkään ole odotettavissa.
 Kannustinloukkujen lisäksi meitä vaivaavat byrokratialoukut. Eli tilanne, jossa ihminen ei uskalla ottaa vastaan työtä, koska hän ei tiedä, miten työnteko vaikuttaisi hänen saamiinsa etuuksiin. Sosiaalitukiviidakkomme on niin byrokraattinen ja sekava, että sen tulkitseminen on jopa ammattilaisille vaikeaa.
 Katso videolta esimerkkejä, joissa työnteko ei kannata. Ja kerro minulle, miten sinä ratkaisisit kannustinloukkuongelman, vai pitääkö sitä mielestäsi edes ratkaista? Olen mukana keskustelussa kello 21:een saakka.
 Kirjoittaja on politiikasta ja yhteiskunnasta kiinnostunut toimittaja, jonka mielestä totuutta täytyy katsoa silmiin, jotta maailmaa voi muuttaa paremmaksi.
 Lisää aiheesta Marja Sannikka -ohjelmassa Yle Areenassa perjantaina 15.10.2021 klo 18 ja TV1:llä klo 20.

Marja Sannikka: Työnteko ei aina maksa vaivaa


Summary: Jos keräyksellä tähdätään sakkojen maksamiseen, rahoitetaan epäsuorasti laitonta toimintaa, sanoo Poliisihallituksen ylitarkastaja. Elokapinasta ei haluta kommentoida käytäntöä.

Elokapina-liike järjestelee sakkojen maksamista erityisellä sähköpostilla, jonka avulla tuodaan yhteen sakon saaneita aktivisteja ja auttamishaluisia maksajia,  uutisoi Svenska Yle . Käytäntö saattaa olla lainvastainen, arvioidaan Poliisihallituksesta.
 Ilmastohätätilan julistamista vaativan Elokapinan mielenosoituksissa Helsingissä on viime aikoina otettu kiinni lukuisia aktivisteja. Osaa on sakotettu  niskoittelusta poliisia vastaan .
 Aktivistit kierrättävät muun muassa Twitterissä sähköpostiosoitetta, johon voi ottaa yhteyttä, jos haluaa maksaa Elokapinan toimintaan osallistuneiden sakkoja. Svenska Ylen toimittaja tekeytyi auttamishaluiseksi "Kalleksi" ja lähetti viestin kyseiseen sähköpostiosoitteeseen. Juttua tehtäessä on käytetty poikkeuksellista tiedonhankintamenetelmää, koska asia on yhteiskunnallisesti merkittävä.
 Toimittajan saamassa vastauksessa todetaan, että maksun pitää mennä suoraan sakon saaneelle, koska Elokapina ei voi liikkeenä ottaa rahaa vastaan. Viestissä luvataan palata asiaan sakotettujen aktivistien maksutiedoilla sitten, kun kaikki toistaiseksi jaetut sakot ovat selvillä.
 Poliisi: Olisi kummallista, jos poliisi hyväksyisi sakkojen maksuun tähtäävän keräyksen
 Poliisihallituksesta arvioidaan Svenska Ylelle, että tapa saattaa rikkoa  rahankeräyslakia . Edellä kuvattuun keräykseen tuskin heltiäisi lupaa, sanoo ylitarkastaja  Jouni Kitunen .
 – Rahankeräyslupa myönnetään vain, jos varat menevät yleishyödylliseen tarkoitukseen. Poliisihallituksen näkemyksen mukaan yksilöiden sakkojen maksaminen ei ole tällainen tarkoitus.
 Toisaalta rahankeräyslupaa ei vaadita pienimuotoiseen, alle 10 000 euron suuruiseen rahankeräykseen, joka kestää korkeintaan kolme kuukautta. Pienkeräyksessä ei myöskään ole vastaavaa yleishyödyllisyyden vaatimusta, mutta siitä on tehtävä kirjallinen ilmoitus poliisilaitokselle vähintään viisi arkipäivää ennen keräyksen aloittamista.
 Laissa todetaan, että keräystä ei saa järjestää selvästi yleistä järjestystä tai turvallisuutta vaarantavan tai lainvastaisen toiminnan rahoittamiseksi. Poliisihallituksen Kitusen mukaan olisi kummallista, jos poliisi hyväksyisi pienimuotoisenkin keräyksen, jossa rahat menisivät sakkojen maksuun.
 – Siinä tapauksessa rahoitettaisiin epäsuorasti laitonta toimintaa, Kitunen sanoo.
 Elokapinassa sakkojen järjestelystä vastaavat henkilöt eivät halunneet kommentoida käytäntöä Svenska Ylelle.
 Aiemmin on uutisoitu, että poliisi epäilee Elokapinan taustayhdistyksen Elonvaalijat ry:n toiminnassa rahankeräysrikosta. Yhdistyksestä on kiistetty rikokset.
 Lue myös:   Poliisi vaatii Elokapinan taustayhdistyksen rahavaroja vakuustakavarikkoon – syynä epäily lainvastaisen toiminnan rahoittamisesta

Yle selvitti: Näin Elokapina kerää rahaa aktivistien sakkojen maksamista varten – tapa voi rikkoa lakia, arvioi poliisi


Summary: Kunnallisten rakennushankkeiden lopullisista kustannuksista ei kerätä Suomessa tietoa. Näin ollen ei ole olemassa tietoa, miten moni kunnallinen rakennushanke pysyy budjetissaan, ja miten moni ei.

Näkymä Kotkan Kantasatamassa tulee muuttumaan lähivuosina merkittävästi. Alueen maamerkiksi muodostuneen merikeskus Vellamon viereen rakennetaan parhaillaan Kotkan kaupungin uutta tapahtumakeskusta ja Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun kampusta.
 Kantasataman hankkeet maksavat Kotkan kaupungille liki 90 miljoonaa euroa. Kustannukset ovat nousseet alkuperäisestä arviosta noin 30 miljoonaa euroa.
 Kotkan kaupungille kustannusten paisuminen näin rajusti tuli yllätyksenä.
 – Sanotaanko näin, että jos kahvia olisi ollut huulessa, niin kyllä se varmaan väärään kurkkuun olisi ensimmäisellä kerralla mennyt, Kotkan kaupunginjohtaja Esa Sirviö sanoo.

 Tapahtumakeskuksen rakentaminen maksaa noin 35 miljoonaa euroa. Alun perin sen piti maksaa lähes 11 miljoonaa euroa vähemmän, mutta  kustannusarvio nousi keväällä 2021 .
 Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun uuden kampuksen kustannusarvio  on puolestaan paisunut 18 miljoonaa euroa  alkuperäisestä, ja se on nyt 63 miljoonaa euroa.
 Taustalla rakennuskustannusten nousu
 Hintalapun muuttumista on Kotkassa perusteltu sillä, että rakennuskustannukset ovat kallistuneet. Tilastokeskuksen mukaan rakennuskustannukset ovat nousseet kuitenkin vain alle kymmenen prosenttia vuoden takaisesta.
 Kaupunginjohtaja Esa Sirviö nostaa esille myös kilpailun puutteen. Ammattikorkeakoulun kampusta rakennuttava Kymenlaakson kampuskiinteistöt -yhtiö joutui kesällä kilpailuttamaan kampuksen pääurakan uudelleen, koska aluksi siitä saatiin vain yksi tarjous.
 Tapahtumakeskuksesta ei puolestaan saatu yhtään urakkatarjousta, ja lopulta urakoitsija valittiin suorahankintamenettelyllä.
 – Jos kilpailua olisi syntynyt enemmän, kustannusnousu voisi olla molempien rakennushankkeiden osalta vähän maltillisempi, Sirviö sanoo.
 Kotkan kaupunginjohtaja Esa Sirviö pitää Kantasataman kehittämistä kaupungin tulevaisuuden kannalta tärkeänä. Antro Valo / Yle
 Turun yliopiston taloustieteen professori  Janne Tukiaisen  mukaan kilpailun puute on iso ongelma Suomessa ja muuallakin Euroopassa. Kilpailua syö Tukiaisen mukaan esimerkiksi turha byrokratia.
 – Tarjoajien on täytettävä hirveän raskaita dokumentteja. Tietyt protokollat eivät välttämättä palvele lainkaan itse asiaa, että saataisiin hyvää halvalla.
 Tukiaisen mukaan esimerkiksi Ruotsissa Nackan kunnassa kilpailun määrää on onnistuttu kasvattamaan lisäämällä vuorovaikutusta yritysten kanssa. Kunta on esimerkiksi kertonut yrityksille ennakkoon, millainen hankinta on tulossa ja selvittänyt, millaiset hankinnat ovat yrityksille houkuttelevia. Palautetta on kerätty myös hankinnan jälkeen.
 – Näin kohteet osataan suunnitella houkutteleviksi. Lisäksi Nackassa kevennettiin turhaa byrokratiaa. Kun prosessista tehdään kevyempi tarjoajalle, se houkuttelee kilpailua, Janne Tukiainen sanoo.
 Kustannuksia arvioidaan tahallaan alakanttiin
 Esimerkkejä budjettinsa ylittäneistä hankkeista on olemassa reilusti eri puolilta Suomea. Professori Janne Tukiaisen mukaan syynä kustannusten nousulle voi olla esimerkiksi tahallinen alibudjetointi tai osaamisen puute hankintasopimusten teossa.
 – Yksittäiset tarjoajat ovat kertoneet, että tarjouksia vedetään tahallaan alakanttiin kilpailutuksen voittamiseksi, ja kohtuullisena pidetty voitto tehdään jälkilaskutuksessa.
 Myös kunnan virkamiehet voivat Tukiaisen mukaan alibudjetoida hankkeita.
 – Voi olla, että kustannukset halutaan ennakkoon arvioida mataliksi, jotta asia menisi läpi poliittisesta päätöksenteosta, Janne Tukiainen sanoo.
 Tapahtumakeskuksen ja kampuksen naapurissa sijaitsee metsäyhtiö MM Kotkamills. Antro Valo / Yle
 Kaupunginjohtaja Esa Sirviö ei näe näissä ongelmaa Kotkassa.
 – Ei ainakaan tietoisesti ole tehty mitään alibudjetointia. Olemme pyrkineet siihen, että avoimesti ja niillä korteilla, jotka ovat käsissä ja tiedossa, pelataan. Tapahtumakeskuksen osalta hankesuunnitteluvaiheessa oli yksi arvio olemassa, ja sen yhteydessä jo todettiin että lopullinen hinta tiedetään sitten, kun urakkatarjoukset on saatu, Sirviö sanoo.
 Lopullisia kustannuksia ei tilastoida
 Kunnallisten hankintojen kuten rakennushankkeiden lopullisista kustannuksista ei kerätä Suomessa tietoa. Näin ollen ei tiedetä, kuinka moni kunnallinen rakennushanke pysyy budjetissaan ja kuinka moni ei.
 Taloustieteen professori Janne Tukiainen pitää tätä ongelmana. Hänen mukaansa julkishallinnon puolelta pitäisi tulla toimeksianto, että joku loisi ja koodaisi uuden tietokannan.
 – Olisi ensiarvoisen tärkeää tietää lopulliset laskutetut määrät eikä vain luvattuja määriä. Monenlaisissa hankinnoissa ongelmana voi olla, että tarjouksessa kenties luvataan vähän matalampaa hintaa kuin on suunniteltu, ja sitten voitto tehdään jälkilaskutuksessa.
 Tukiaisen mukaan olisi tärkeää ymmärtää, kuinka isosta ongelmasta on kyse.
 – Jos ongelma on iso, pitäisi systemaattisesti miettiä, mikä on parempi tapa tehdä hankintoja, Tukiainen sanoo.
 Tapahtumakeskuksen on määrä valmistua kesällä 2023. Kampuksen puolestaan pitäisi olla valmis loppuvuodesta 2023. Opinnot uusissa tiloissa aloitettaisiin täydellä teholla syksyllä 2024. Antro Valo / Yle
 Tukiaisen mukaan ratkaisu alibudjetointiin voisi löytyä esimerkiksi erilaisten hankintamallien käytöstä. Suomessa käytetään paljon hankintamallia, jossa kustannusylitykset ovat hankkijan eli esimerkiksi kunnan vastuulla. Näin ollen rakentajalla ei välttämättä ole pahemmin kannustimia edes yrittää säästellä kustannuksissa.
 Esimerkiksi elinkaarimallia käyttämällä osa tai kaikki kustannusten kasvuun liittyvistä riskeistä saataisiin rakentajan vastuulle tilaajan sijaan.
 – Jonkinlainen riskinjako rakentajan ja hankkijan välillä voisi pienentää näitä ongelmia. Toki se näkyisi siinä, että ennakkoon tarjottu hinta olisi korkeampi, koska siinä pitäisi huomioida riskit, mutta ainakaan sitten ei tulisi näitä ylityksiä, Tukiainen sanoo.
 Lue lisää:
 Kruunusiltojen raitiotien hinnasta nousi poru – Budjetit ovat paukkuneet ennenkin pääkaupunkiseudulla, muistatko vielä nämä 4 miljoonahanketta?
 Turku päätti pakkoraon edessä – Logomon sillalle lisärahoitus ja elämyskeskukseen 30 miljoonaa: "Tässä ei voi muuta tehdä kuin maksella"
 45 miljoonaa, 60 miljoonaa, 75 miljoonaa... – Mikkelin jätevedenpuhdistamon kustannusarvio paisui jälleen
 Kantasataman uudelle korkeakoulukampukselle etsitään jälleen rakentajia Kotkassa – aiemmin vain yhden tarjouksen poikinut urakka pilkottiin kuuteen osaan
 Merenrannalle on rakentumassa konserttien ja tärkeiden päätösten tyyssija – Kotkan kaupunginjohtaja vertaa Lahden Sibeliustaloon: "Varmuudella kiinnostaa"
 Uuden kampuksen rakennustöiden aloitus viivästyy Kotkassa – kampus käyttöön arviolta vasta keväällä 2024

Jättihankkeiden yllätyslaskut kertovat ongelmasta, jonka laajuutta ei tiedä kukaan – hintoja arvioidaan tietoisesti alakanttiin, sanoo taloustieteen professori


Summary: Tuottajahinnat laskivat selvästi elokuussa, MTK:sta kerrotaan. Tämä on aiheuttanut huolta viljelijöissä kustannusten noustessa samaan aikaan: varsinkin energian ja lannoitteiden hinta on edellisvuoteen verrattuna korkeampi.

Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto

Tyrnäväläinen perunanviljelijä  Jari Matinolli  kokee perunan hinnan tuottajan näkökulmasta tällä hetkellä alhaisena. Kun ruokaperuna maksaa kuluttajalle kaupassa liki kahdeksankymmentä senttiä kilolta, viljelijä saa siitä Matinollin mukaan alle kaksikymmentä senttiä.
 Viljelijöiden huolta ei helpottane se, että perunan tuottajahinnan kehitys on ollut syksyä kohti selvästi laskusuuntainen. Samaan aikaan perunan tuotantokustannukset ovat olleet nousussa. Esimerkiksi lannoitteiden hinta on paikoin kaksinkertaistunut edellisvuodesta, kerrotaan Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliitto MTK:sta.
 MTK:n kasvinviljelyasiamies  Antti Lavonen  arvioi, että elokuussa pudotusta tuottajahinnan pitkän ajan keskiarvoon verrattuna oli 2,5 senttiä kilolta.
 – Jos tarkastellaan viiden viimeisen vuoden elokuun keskihintoja, laskua on 14 prosenttia.
 Viime vuosien aikana perunan tuottajahinnassa ei ole ollut näin suuria vaihteluja saman vuoden sisällä, Lavonen kertoo.
 Hänen mukaansa SOK:n pakkaamoportaaseen tammikuussa tekemät kilpailutukset vaikuttivat selvästi perunasta tuottajalle maksettavaan hintaan alkusyksystä. Tuolloin ryhdyttiin noudattamaan uuden kilpailutuksen hintapolitiikkaa.
 – Hinta lyötiin lukkoon alkuvuodesta, mutta tuotantokustannukset alkoivat nousta voimakkaasti keväällä.
 Perunan tuotantokustannuksissa on ollut lähes kauttaaltaan nousua, erityisesti lannoitteiden ja energian hinnassa. Myös perunan pakkauskustannukset ovat olleet vahvassa nousussa.

Perunan tuottajahinnan lasku alkusyksystä herättää huolta viljelijöissä – samaan aikaan tuotantokustannukset ovat aiempaa korkeampia


Summary: Ylen tietojen mukaan valiokunta olisi nostamassa koronapassin ikärajan 16 vuoteen.

Eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunta kertoo iltapäivällä, minkälainen koronapassi Suomessa on tulossa käyttöön.
 Valiokunta pitää tiedotustilaisuuden eduskunnassa klo 14.30.
 Voit seurata valiokunnan tiedotustilaisuutta suorana pääkuvan linkistä
 Hallitus esittää koronapassia, joka olisi vaihtoehto rajoituksille: esimerkiksi ravintolat, jotka ottavat passin käyttöön, voisivat ottaa asiakkaita sisään myös tilanteessa, jossa koronarajoitukset sen muuten estäisivät.
 Poikkeuksena olisi erityisen vakava koronatilanne, jolloin viranomaisella olisi yhä mahdollisuus rajoittaa toimintaa.
 Koronatodistuksen löytää Omakannasta, jos on saanut rokotussuojan, negatiivisen koronatestitodistuksen enintään 72 tunnin sisällä tai on sairastanut koronavirustaudin.
 Passi ehkä käyttöön jo tällä viikolla
 Laki pyritään saattamaan voimaan jo tällä viikolla lauantaina. Ensimmäinen käsittely ja äänestykset lain sisällöstä viedään läpi eduskunnan suuressa salissa tänään torstaina.
 Ylen ennakkotietojen mukaan  valiokunta olisi muuttamassa hallituksen esitystä niin, että passin ikäraja nousee 12:sta 16:een ikävuoteen.
 Tartuntatautilakia muutetaan myös maahantulon sääntöjen osalta. Suomeen saapuvan pitäisi näyttää rajalla todistus kuuden kuukauden sisällä sairastetusta koronataudista, hyväksytystä rokotussarjasta tai ennen Suomeen tuloa tehdystä koronatestistä.
 Ylen tietojen mukaan sosiaali- ja terveysvaliokunnassa on ollut ristivetoa toisen testin vaatimuksesta. Arvostelijoiden mielestä toisesta testistä ei ole varsinaista hyötyä, koska sen tekemistä ei kunnolla valvota.
 Lue lisäksi:
 Ylen tiedot: Koronapassin ikäraja nousemassa 16 vuoteen

Minkälainen koronapassista tulee? Sosiaali- ja terveysvaliokunta sai pykälät valmiiksi, katso tiedotustilaisuus suorana klo 14.30


Summary: VTT:n rumpu-uuni sopii betoni- ja sellutehtaille. Se voi myös korvata terästehtaiden masuunit. Keksinnön toimintavarmuutta, käyttöikää, kustannuksia ja skaalausta testataan seuraavan puolen vuoden ajan.

Isossa jyväskyläläisessä hallissa seisoo merikontti, jonka sisällä tapahtuu jotain ennennäkemätöntä. Kontista löytyy keksintö, joka vähentää reippaasti teollisuuden ilmastopäästöjä.
 Keksintö on VTT:n kehittämä rumpu-uuni. Siinä uusiutuva sähkö korvaa fossiilisen polttoaineen. Lisäksi uuni ottaa poltossa syntyvän hiilidioksidin puhtaana talteen.
 Uunia on kehitetty pari vuotta, ja nyt teknologia viimein toimii.
 – Uuni tulee olemaan hyvin merkittävä teollisuuden päästövähennysratkaisu, jos prosessi saadaan skaalautumaan teolliseen kokoluokkaan ja monistettua erilaisiin kalkkisovelluksiin ja sementtitehtaisiin, sanoo VTT:n johtava tutkija  Eemeli Tsupari .
 VTT testaa rumpu-uunia nyt Jyväskylässä.  Jarkko Riikonen / Yle
 Betonin, sellun ja teräksen tuotantoon
 Uuni sopii sementtiteollisuuteen ja kalkin polttoon. Se käy myös sellutehtaille, joiden polttoprosessit ovat samankaltaisia kuin sementin tuotannossa. Teknologia voisi korvata myös terästehtaiden masuunit.
 Hankkeen rahoittajina ovatkin muun muassa Finnsementti, Nordkalk, UMP ja SSAB.
 Kaikki kolme teollisuudenalaa tuottaa valtavasti ilmastopäästöjä.
 Esimerkiksi sementin tuotanto aiheuttaa  5–8 prosenttia kaikista maailman hiilidioksidipäästöistä . SSAB:n Raahen terästehdas tuottaa yksin  noin seitsemän prosenttia Suomen hiilidioksidipäästöistä .
 Eemeli Tsupari kertoo, että hiilidioksidista valmistetuilla tuotteilla voidaan korvata joitain fossiilisia materiaaleja tai raaka-aineita. Jarkko Riikonen / Yle
 Hiilidioksista vaikka muovia
 Uunin talteenottamasta hiilidioksidista voidaan valmistaa muun muassa synteettistä polttoainetta. Sitä kaavalee yksi hankkeen rahoittajista, ST1.
 Kasvihuonekaasusta voi tehdä myös muovin korviketta. Sille löytyy käyttöä myös teollisuudesta.
 – Hiilidioksidille on jo nyt olemassa markkinat Suomessa. Uusilla tuotteilla voidaan korvata joitain fossiilisia materiaaleja tai raaka-aineita, ja sitä kautta päästään päästövähennyksiin, sanoo Eemeli Tsupari.
 Hiilidioksidia voidaan myös käyttää betonin kovettamiseen tai se voidaan varastoida pysyvästi maaperään.
 Teho kuin 50 saunankiukaalla
 Kaikki alkoi vuonna 2008. Kollega kuiskasi Eemeli Tsuparin korvaan työpajassa, että eikö hiilidioksidi kannattaisi erottaa polttoprosessissa.
 Sen jälkeen ajatusta on kokeiltu ensin laboratoriossa ja sitten vähän isommassa reaktorissa. Nyt kontissa seisovaa uunia on valmisteltu pari vuotta Decarbonate-hankkeessa.
 Prototyyppiuunista ei ole vielä otettu irti maksimitehoja.
 – Emme tiedä tarkasti, mihin uuni pystyisi. Sähkötehossa puhutaan ehkä 50 saunankiukaasta, Tsupari kuvaa.
 Eemeli Tsupari arvelee, että raha määrittää, milloin keksintö päätyy teollisuuden käyttöön. Jarkko Riikonen / Yle
 Testejä teollisuuden raaka-aineilla
 Seuraavan puolen vuoden ajan uunia testataan Jyväskylässä. Sen aikana arvioidaan keksinnön toimintavarmuutta, käyttöikää, kustannuksia ja skaalausta.
 Nyt VTT tekee kokeita teollisuuden kumppaneidensa raaka-aineilla.
 – Toivomme, että pääsemme heitä tyydyttäviin tuotteiden laatuihin. Sen jälkeen täytyy katsoa, millä rahoitamme seuraavan mittakaavan jatkokokeet, Tsupari toteaa.
 Hän ei osaa arvioida, milloin uuni voisi olla oikeasti käytössä teollisuuden tuotannossa.
 – Sitä on tosi vaikea arvioida, ja se on varmasti lopulta kiinni rahasta. Teolliseen skaalaamiseen liittyy riskinsä, ja se on on iso investointi.

Tämä keksintö voi pian laittaa teollisuuden päästöt kuriin – rumpu-uuni ottaa talteen hiilidioksidin, myöhemmin siitä syntyy vaikka polttoainetta


Summary: Vielä viime vuonna valtio korvasi kokonaan eri toimijoille ja järjestöille rahapelituottojen vähenemisen. Ensi vuonna korvaussumma on pienempi.

Opetus- ja kulttuuriministeriö on kohdentanut taiteen, kulttuurin, tieteen ja urheilun määrärahaleikkaukset vuodelle 2022. Leikkaukset johtuvat vähenevistä rahapelituotoista, jotka valtio saa Veikkaukselta.
 Vaikka valtio korvaa eri toimijoille ja järjestöille rahapelituottojen vähenemisestä johtuvia tahamenetyksiä, ensi vuodelle menetyksiä ei korvata enää täysimääräisinä. Opetus- ja kulttuuriministeriön jakamien rahapelituottojen vähenemä on 43 miljoonaa euroa vuonna 2022.
 Leikkaus merkitsee, että rahapelituottoja saaneiden taiteen ja kulttuurin, liikunnan ja urheilun sekä nuorisotyön ja tieteen toimijoiden on etsittävä lisää tuloja muualta tai säästettävä rahaa toiminnassaan aiempaan verrattuna.
 Esimerkiksi suurimmalla osalla taiteen ja kulttuurin alan rahapelituottoja saavien toimijoiden rahoitus rahapelivaroista vähenee 15 prosenttia. Esimerkiksi rahapelituottojen avustukset kirjallisuuden kääntämiseen ja julkaisemiseen vähenevät tuon 15 prosenttia. niin käy myös valtakunnallisten museo- ja perinnealojen järjestöjen avustusten.
 Valtion julkisten taidehankintojen avustuksista puolet pois
 Kirjastojen saamia rahapelituottoja opetus- ja kulttuuriministeriön ratkaisu leikkaa 6 prosenttia.
 Elokuvatuotannon, käsikirjoittamisen ja elokuvien jakelun edistämisen rahoja leikataan 8 prosenttia. Kulttuurilehtien avustukset vähenevät 9 prosenttia.
 Rahapelituotoista jaettujen valtion julkisten rakennusten taidehankintojen ja valtion taidekokoelmien hoidon avustuksista häviää puolet (50 %). Sama kohtalo on esimerkiksi seurantalojen korjausavustuksilla.
 Kerromme aiheesta kohta lisää.
 Kirjastot menettävät kokonaan tuen vähälevikkiselle kirjallisuudelle
 Vähälevikkisen kirjallisuuden ostotuki ja kulttuurilehtien tilaustuki kirjastoille loppuu kokonaan. Tämän vuoksi kirjastojen valikoima erittäin todennäköisesti supistuu ja vähälevikkisen kirjallisuuden saatavuus heikkenee.
 Valtakunnallisten nuorisojärjjestöjen avustusten rahasumma pienenee 4 prosenttia. Rahassa se merkitsee 700 000 euroa. Saman summan menettää paikallisen harrastustoiminnan tuki.
 Liikuntaan ja urheiluun osoitetut rahapelivarat vähenevät 11,9 miljoonaa euroa vuonna 2022. Suurin leikkaus osuus liikuntapaikkarakentamiseen.
 Tieteen ja tutkimuksen rahapeliavustukset vähenevät 8,3 miljoonaa euroa. Vantaalla sijaitsevan tiedekeskus Heurekan rahapelirahoitus vähenee 7 prosenttia.
 Poliittisten ajatuspajojen rahapelirahoitus vähenee puolestaan 5 prosenttia vuoteen 2021 verrattuna.
 Hallitus on jo aiemmin linjannut, että enää vuonna 2022 rahapelituottojen pienenemistä ei korvata täysimääräisesti eri toimijoille ja järjestöille. Vielä vuonna 2021 valtio korvasi käytännössä täysimääräisesti toimijoille menetykset, jotka olivat seuraamassa rahapelituottojen vähentymisestä.
 Vuonna 2022 valtio hyvittää rahapelituottojen vähenemistä yleisistä budjettirahoista yhteensä noin 330 miljoonaa euroa. Se vastaa noin 80 prosenttia täydestä hyvityksestä. Summassa on mukana muitakin kuin opetus- ja kulttuuriministeriön alaisia rahoja.
 Hallitus on jo aiemmin sopinut, että hyvitys pienenee vuosien mittaan. Vuonna 2023 rahamäärä on noin 306 miljoonaa euroa.

Näin avustuksia leikataan, kun Veikkauksen tuotot vähenevät – taide- ja kulttuuritoimijoiden rahapelirahoitus vähenee 15 prosenttia


Summary: Yle tarkasteli Sanna Marinin, Justin Trudeaun, Emmanuel Macronin, Jacinda Ardernin ja Mette Frederiksenin Instagram-tilejä. Kävi ilmi, että poliitikkojen tileillä käytetään toisistaan paljonkin eroavia viestinnän keinoja.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) somekäyttäytyminen on herättänyt keskustelua viime aikoina. Pääministeri on nähty Instagramissa esittelemässä uutta reppuaan, lenkkeilemässä ja nauttimassa rennosti syysauringosta.
 Samalla on ihmetelty, voiko poliitikko esiintyä näin rennosti sosiaalisessa mediassa. Kuitenkin verrattuna kansainvälisiin päättäjiin, Marinin Instagram-presenssi näyttäytyy vielä varsin virallisena ja hieman kuivakkanakin.
 Esimerkiksi Kanadan pääministeri  Justin Trudeaun  (Kanadan liberaalipuolue) Instagram-tilillä jaetaan lennokkaita otoksia, joissa Trudeau tapaa kansalaisia, leikkii perheen kesken ja käy pubissa.
 Mutta rennon ilmeen takaa paljastuukin tarkkaan suunniteltu visuaalinen konsepti, jolla tietoisesti rakennetaan narratiivia pääministeristä.
 Yle tarkasteli somenäkyvyyttä saaneiden, 1970–1980-luvuilla syntyneiden kiinnostavien kärkipoliitikkojen Instagram-tilejä tämän vuoden alusta 16. syyskuuta asti. Marinin ja Trudeaun Instagram-tilien lisäksi tarkastelun kohteena olivat Tanskan pääministeri  Mette Frederiksenin  (sosiaalidemokraatit), Ranskan presidentti  Emmanuel Macronin  (Tasavalta liikkeessä -puolue) ja Uuden-Seelannin pääministerin  Jacinda Ardernin  (Uuden-Seelannin työväenpuolue) tilit.
 Päättäjien Instagram-tilejä ja etenkin niiden visuaalista ilmettä arvioivat jutussa Tampereen yliopiston viestinnän professori, poliittisen viestinnän dosentti  Pekka Isotalus  ja Aalto-yliopiston valokuvataiteen yliopistonlehtori  Hanna Weselius .
 @mette
 Tanskan pääministeri Mette Frederiksenin Instagram-tilillä tekstit ovat visuaalisuutta tärkeämpiä, arvioivat asiantuntijat. Muihin päättäjiin verrattuna Frederiksenin kuvien yhteyteen on usein liitetty paljon tekstiä.
 – Tilin kuvat eivät ole erityisen kiinnostavia, joten tekstien täytyy olla. Hänen tilinsä on päiväkirjamainen, missä hän jutustelee rennon oloisesti seuraajiensa kanssa, Hanna Weselius sanoo.
 Frederiksenin kuvissa on paljon toisteisuutta. Säännöllisin väliajoin hän julkaisee itsestään suoraan edestäpäin otetun kuvan, jossa hän katsoo suoraan kameraan.
 – Hän pyrkii ottamaan kontaktin seuraajaan. Kuviin on aina liitetty jokin teksti, jonka hän haluaa viestiä, Pekka Isotalus toteaa.
 Mette Frederiksen puhuttelee seuraajia kasvokuvilla ja pitkillä teksteillä. kuvakaappaus Mette Frederiksenin Instagram-sivuilta
 Tilillä julkaistaan myös paljon kuvia, joissa Frederiksen seisoo yhden tai useamman muun ihmisen kanssa yhdessä – ajan hengessä turvavälin päässä toisistaan.
 – Paljon on ikään kuin huonoja poseerauskuvia, pönötystä, varta vasten Instagramiin otettuja kuvia. Tilillä käsitellään aika paljon poliittisia teemoja ja näytetään ihmisiä, joita hän on tavannut, Isotalus sanoo.
 Asiantuntijat summaavat, että Mette Frederiksenin tilillä halutaan antaa pääministeristä konstailematon, aito kuva, jossa keskitytään ennemminkin asiaan ja Frederiksenin arkeen pääministerinä kuin tilin visuaaliseen ilmeeseen tai tarkkaan harkitun imagon rakentamiseen.
 Tilin muutamissa rennommissa kuvissa pääministeri nähdään kannustamassa urheilijoita, laitamassa ruokaa ja pesemässä ikkunoita.
 – Jos tässä jotain hahmoa rakennetaan, niin ikkunanpesukuva on ehkä se kuva, jossa se parhaiten näkyy. Ollaan kaikin puolin mutkattomia, mikä on varmasti jollain tavalla myös aitoa, Weselius arvioi.
 Selfieiden ja perinteisten poseerauskuvien lisäksi Frederiksenin tilillä on muutamia kuvia, joissa pääministeri nähdään rennomman oloisena. kuvakaappaus Mette Frederiksenin Instagram-sivuilta
 @justinpjtrudeau
 Isä, aviomies, Kanadan liberaalipuolueen johtaja, Kanadan 23. pääministeri, listataan Justin Trudeaun Instagram-biossa. Nämä kaikki puolet näkyvät myös hänen tilillään – joidenkin makuun ehkä liikaakin.
 – Hän ja koko hänen perheensä on täydellinen tuote: koko perhe lapsia myöten on valjastettu tähän työhön, ja heidän ympärilleen on rakennettu uskomaton visuaalinen narratiivi, joka on muihin verrattuna aivan omaa luokkaansa, pohtii Hanna Weselius.
 Hänen mielestään kuvilla halutaan antaa täydellisyyden vaikutelma pääministeristä perheineen.
 – Jopa lapsen jäätelöjämät naamalla ovat niin nättiä – ja niin suunniteltua. Tilin perusteella Trudeaun elämässä tapahtuu niin paljon kaikkea mukavaa, että herää kysymys, missä välissä hän tekee kaiken kuivan poliittisen raatamisen, Weselius sanoo.
 Justin Trudeaun kuvat viestivät, ettei pääministeri arastele lähestyä ihmisiä koronatilanteesta huolimatta.  kuvakaappaus Justin Trudeaun Instagram-sivuilta
 Kuvista paistaa ammattilaisen kädenjälki, ja ne ovat täysin linjassa keskenään. Kantavia teemoja tilillä ovat päivähoito, kotien rakentaminen ja koronarokotukset.
 Justin Trudeau on lähes kaikissa kuvissa itse keskeisessä roolissa, mutta harvoin yksin. Weselius arvioi, että tällä halutaan luoda kuva maanläheisestä, lähestyttävästä poliitikosta, joka nauttii ihmisten parissa olemisesta jopa korona-aikana.
 Selfieitä tilillä ei julkaista juuri lainkaan.
 – Tili poikkeaa siitä, mitä Instagramissa ajatellaan olevan, eli kotialbumityyppistä sisältöä. Tässä ei luoda autobiografiaa, vaan ammattilaiset rakentavat hänelle profiilia.
 Myös Pekka Isotalus on sitä mieltä, että kuvista puuttuu oman käden jälki. Toisaalta tilannekuvat on luotu taitavasti, kuin  Barack Obaman  kuvat aikoinaan.
 – Joidenkin mielestä profiili voi tuntua etäiseltä ja poliitikon stereotypiaan sopivalta, mutta joku toinen kenties arvostaa sitä, että tästä näkyy laadukas tekeminen ja panostaminen Instagramiin viestintävälineenä.
 Hanna Weseliuksen mukaan Trudeaun tilillä korostuu visuaalisen konseptoinnin äärimmilleen vieminen, joka saa pääministerin näyttämään lähinnä tv-sarjan henkilöltä. Mutta kuinka täydestä imago menee läpi?
 – Omasta mielestäni tämä ei ole uskottavaa, mutta hänen yleisönsä mielestä ehkä on.
 Justin Trudeaun perhe esiintyy useissa tilin kuvissa.  kuvakaappaus Justin Trudeaun Instagram-sivuilta
 @emmanuelmacron
 Ranskan presidentti Emmanuel Macronin Instagram-tili eroaa muista päättäjistä lukuisilla videoilla. Silmään pistää etenkin kahdentoista selfievideon putki elokuussa. Niissä Macron puhuu seuraajilleen koronarokotuksista ja vastaa kansalaisten hänelle lähettämiin kysymyksiin.
 – Hän on selvästi puhuva presidentti. Näissä videoissa hän puhuu spontaanin oloisesti, rennommissa vaatteissa ja ympäristössä kuin lehdistötilaisuuksissa, Pekka Isotalus toteaa.
 Hän uskoo, että Macron pyrkii näin pääsemään vielä lähemmäs kansalaista kuin onnistuisi pelkän valokuvan voimin.
 – Videossa ilmeet ja äänensävyt välittyvät, ja ihmiselle syntyy uskottavammalta tuntuva ymmärrys ja käsitys poliitikosta ja asiasta. Macron selvästi luottaa omiin viestintätaitoihinsa, viehätysvoimaansa ja uskottavuuteensa, Isotalus sanoo.
 Emmanuel Macron puhuu suoraan seuraajilleen videosarjassa, jossa hän vastaa heidän kysymyksiinsä koronarokotteista. Kuvakaappaus Emmanuel Macronin Instagram-sivuilta
 Toisaalta Macronin kuvat ja teemat eivät ole läheskään yhtä "tykättäviä" kuin esimerkiksi Justin Trudeaun, huomauttaa Hanna Weselius. Macron ei myöskään esiinny läheskään kaikissa tilille julkaistuissa kuvissa itse.
 Useissa julkaisuissa näkyy sen sijaan poliiseja, sotakalusteita, vallanpitäjiä, liehuvia lippuja, maatalousteemoja sekä synkkiä vuosipäiviä. Julkaisuissa hyödynnetään myös infografiikoita, jotka kertovat etenkin maan koronatilanteesta.
 – Hilpeä perhemeininki puuttuu eikä urheilumatseissa juuri käydä. Kuvista puuttuu tietynlainen lämpö, Weselius kuvailee.
 Macronin tilillä on useita kuvia, joissa hän ei ole itse. Kuvakaappaus Emmanuel Macronin Instagram-sivuilta
 @jacindaardern
 Niin ikään Uuden-Seelannin pääministerin Jacinda Ardernin tilillä näkyy paljon infografiikoita ja tekstiä sisältäviä kuvia, kuten kuvakaappauksia uutisartikkeleista.
 Julkaisut eivät näytä olevan linjassa keskenään, vaan tilistä tulee vaikutelma, että sinne julkaistaan vähän "mitä sattuu", toteaa Pekka Isotalus.
 – Jos sekavuuden tulkitsee positiiviseksi asiaksi, niin tilistä välittyy aitouden tuntua. Se ei vaikuta mietityltä ja tiettyä imagoa rakentavalta. Asiapoliitikko kuitenkin välittyy läpi, ja infografiikat tukevat tätä kuvaa, hän sanoo.
 Jacinda Ardernin tili ei asiantuntijoista tunnu viimeisen päälle mietityltä, mikä luo autenttisuuden tuntua.  kuvakaappaus Jacinda Ardernin Instagram-sivuilta
 Hanna Weselius teki Ardernin tilistä samanlaisia havaintoja.
 – Hän ei vaikuta olevan tarkka ulkonäöstään tai perinteisestä esiintymisestä naisena, mikä on varsin raikasta. Ardernin tilillä aiheet ovat tärkeämpiä kuin hänen oma poseeraamisensa, Weselius kommentoi.
 Jacinda Ardernin tilille julkaistut kuvat eivät kuitenkaan ole kovin tyypillistä Instagram-sisältöä. Pääpaino vaikuttaa olevan tiedon välittämisessä, samaan tapaan kuin Mette Frederiksenillä, kertoo Isotalus.
 – Mutta siinä missä Mette yrittää olla suoraan vuorovaikutuksessa yksittäiseen henkilöön, Jacinda tiedottaa asioista perinteisemmällä tavalla koko kansalle. Samanlaisia sisältöjä voisi löytyä myös hänen Facebookistaan tai Twitteristään, eli itse Instagramia ei ole tässä välttämättä mietitty kovin tarkkaan välineenä.
 Ardernin tilillä tiedotetaan seuraajille ajankohtaisista asioista.  kuvakaappaus Jacinda Ardernin Instagram-sivuilta
 @sannamarin
 Suomen pääministeri Sanna Marinin tiliä ei tarvitse selata kovin paljoa alaspäin, kun siellä alkaa näkyä lähes jokaiselle suomalaiselle tutuksi tulleita kuvia: pääministeri puhumassa tiedotustilaisuudessa, joka todennäköisesti käsittelee koronatilannetta tai hallituksen neuvotteluja.
 Hanna Weseliuksen ja Pekka Isotaluksen havaintojen perusteella julkaisut käsittelevätkin pääasiassa poliitikon arkea. Ja jopa niinkin paljon, että niistä jää puuttumaan persoonallisuutta, jota esimerkiksi Jacinda Ardernin kuvista välittyy.
 – Tilin kuvat ovat useiden ulkopuolisten ammattilaisten ottamia, lehdistökuvan tyylisiä kuvia. Seassa on muutamia epävirallisempia selfieitä, jotka suomalaisessa lehdistössä ovat herättäneet huomiota, mutta kansainvälisiin poliitikkoihin verrattuna Marinin tili on kuitenkin varsin virallisen oloinen, Isotalus arvioi.
 Moni Sanna Marinin julkaisuista kertoo poliittisista teemoista. Kuvissa ei ole yhtä ja samaa visuaalista ilmettä.  kuvakaappaus Sanna Marinin Instagram-sivuilta
 Weseliuksen mukaan Marinin tili on visuaalisesti sekavahko, sillä kuvia on useista eri lähteistä. Tämä kuitenkin synnyttää kuvan pääministeristä, joka tekee yhteistyötä monien tahojen kanssa. Rennommat kuvat rikkovat hänen mielestään hieman jäykkää kuvavirtaa hyvällä tavalla.
 Marin on  itse kertonut , että jakaa vapaa-aikaansa seuraajiensa kanssa nyt enemmän, sillä koronatilanne on helpottanut.
 – Hammashymyjä ja irrottelua näkyy tilillä enenevissä määrin kesästä lähtien. Vuoden alussa kuvissa seistiin vakavasti rivissä maskit naamalla, Weselius sanoo.
 Instagram-tiliä hallinnoi Marin itse sekä hänen erityisavustajansa. Pekka Isotaluksen mukaan on varsin tavallista, että ainakin osan poliitikkojen somesisällöistä tekee heidän avustajansa, sillä poliitikon aika ei riittäisi tilien hallinnointiin yksin muiden töiden ohella.
 Kuitenkin ajatus siitä, että poliitikko itse lukisi seuraajien kommentteja ja saattaisi reagoida niihin, innostaa Isotaluksen mukaan ihmisiä seuraamaan heidän julkaisujaan.
 – On aina positiivista, kun sisältö ainakin vaikuttaa poliitikon itsensä tekemältä. Moni Marinin tilin kuvista näyttää siltä, että Marin ei välttämättä edes tiedä, mitä tilille on julkaistu. Sisällöissä kerrataan paljon päivän poliittisia tapahtumia.
 Toisaalta suomalaisessa yhteiskunnassa on vallalla tiettyjä ajatuksia ja odotuksia siitä, mitä pääministeri voi ja ei voi tehdä somessa.
 Moni esimerkiksi hieraisi silmiään, kun Marin  kehui suomalaisyrityksen laukkua Instagram -tarinoissaan . Videopätkä herätti muun muassa kysymyksen siitä, oliko pääministeri tehnyt yrityksen kanssa kaupallista yhteystyötä. Marinin avustajan mukaan tästä ei ollut kyse, vaan pääministeri halusi osoittaa arvostustaan suomalaista työtä kohtaan.
 – Marin on Suomen ensimmäinen pääministeri, joka edustaa sukupolvea, joka on kasvanut sosiaalisen median käyttöön osana arkipäiväistä viestintää. Uudet tavat tehdä asioita herättävät aina keskustelua suuntaan ja toiseen, Pekka Isotalus toteaa.
 Kesästä lähtien Marinin tilillä on näkynyt myös epävirallisempaa sisältöä.  kuvakaappaus Sanna Marinin Instagram-sivuilta
 Poliitikkojen Instagram-presenssi hakee vielä muotoaan
 Jokaisen päättäjän Instagram-tilillä on omanlainen tyylinsä, mutta valokuvataiteen lehtori Hanna Weseliuksen mielestä kaikilla on selvästi yhteinen tavoite: julkaisut ovat tavalla tai toisella puheenvuoroja.
 Nyrkkisääntö on, että kun joku toimii, sitä kannattaa toistaa. Esimerkiksi Mette Frederiksenin kasvokuviin liitetyt keskustelunavaukset keräävät paljon enemmän kommentteja kuin perinteiset lehdistökuvat, vaikka valokuvina ne ovat toisteisia eivätkä kenties yhtä kiinnostavia kuin esimerkiksi Justin Trudeaun kuvat.
 Taustalla vaikuttavat myös tilille valitut tavoitteet: onko sen tarkoitus tuoda poliitikko lähemmäs ihmistä, rakentaa hänestä tietynlaista kuvaa, vai lähinnä tiedottaa kansalaisille poliittisista asioista? Instagram antaa poliitikoille ja heidän avustajilleen monia mahdollisuuksia edistää agendaansa ja olla vuorovaikutuksessa seuraajien kanssa.
 Tähän liittyy myös riskejä. Vuonna 2019 silloinen valtiovarainministeri  Katri Kulmuni  (kesk.)  julkaisi Instagram-tarinoissaan kyselyn seuraajilleen  siitä, pitäisikö al-Holin leiriltä Syyriasta tuoda Suomeen vain suomalaiset lapset vai sekä äidit että lapset. Kysely herätti laajaa arvostelua, ja Kulmuni pyysi sitä jälkeenpäin anteeksi.
 Oikein käytettynä sosiaalinen media voi kuitenkin olla vahva työkalu näkyvyyden kasvattamiseksi etenkin nuorten parissa. Esimerkiksi tämän vuoden kuntavaaleissa suureksi yllättäjäksi nousi vasemmistoliiton  Minja Koskela , joka keräsi yhdeksänneksi eniten ääniä koko maassa –  omien sanojensa mukaan  pitkälti somen avulla.
 Instagram ei ole ollut poliitikkojen käytössä vielä kovin kauaa. Näin ollen siellä toimimiseen ei ole vielä kehittynyt yhtä vakiintunutta muotoa, jota pidetään hyvänä tai vaikuttavimpana tai mitä pyrittäisiin jäljittelemään.
 – Uskon, että sellainen muoto ja tyyli on parhaillaan kehittymässä. Vielä on kuitenkin liian aikaista sanoa, miltä se tulee näyttämään, Tampereen yliopiston viestinnän professori Pekka Isotalus sanoo.
 Lue seuraavaksi:
 Ylen kysely: Sosiaalinen media vaikuttaa lähes joka toisen äänestyspäätökseen kuntavaaleissa – tulos yllätti tutkijankin
 Sanna Marinin somevalta on niin suuri, että hän lyö yksin muut puolueet – Yle selvitti poliitikkojen ja puolueiden tykkäyksiä
 Näin Minja Koskela voitti somevaalit ja tavoitti huolestuneen kulttuuriväen: "Häkellyttävän upea tulos"

Tarkastelimme viiden kansainvälisen poliitikon Instagram-tilejä: Sanna Marinin imago ei olekaan niin rento kuin syksyn kohuissa on kauhisteltu


Summary: Kuinka hyödyllisenä pidät Koronavilkkua? Oletko jo poistanut sovelluksen puhelimestasi? Yle Uutiset haluaa kuulla, kuinka yhteiselo Koronavilkun kanssa on sujunut.

Yle Uutiset kerää kokemuksia Koronavilkku-sovelluksesta. Koronavilkku on Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen sovellus, jonka tarkoituksena on ilmoittaa mahdollisesta altistumisesta koronavirukselle.
 Ota osaa jutuntekoon ja kerro mielipiteesi Koronavilkusta.
 Ladataan…

Koronavilkku oli parhaimmillaan miljoonien ihmisten puhelimissa, mutta onko siitä ollut hyötyä? Kerro kokemuksesi Koronavilkusta


Summary: Maanpaossa elävä korkea-arvoinen upseeri valotti Pohjois-Korean johtajan henkilökulttia ja sen rahoitusta  BBC:lle antamassaan harvinaisessa haastattelussa.

Pohjois-Korean johtajan  Kim Jong-unin  loistelias elämäntyyli merkkivaatteineen ja luksusautoineen rahoitetaan pitkälti laittomuuksilla, ase- ja huumekaupalla.
 Näin väittää Pohjois-Koreasta paennut  Kim Kuk-song . Se ei ole Söulissa vuodesta 2014 piileskelleen ja hiljaiseloa viettävän miehen oikea nimi.
 Kim Kuk-song kertoo elämästään  BBC:lle erikoishaastattelussa , jota oli valmisteltu huolellisesti salassa viikkokausia. Kim sanoo työskennelleensä 30 vuotta Pohjois-Korean johtajan  Kim Jong-unin  tiedustelupalvelussa.
 Epäsuosioon joutuneen vakoojan onnistui paeta maasta. Nyt hän sanoo tekevänsä työtä Etelä-Korean tiedustelupalvelulle. Kim sanoo olleensa "punaisista punaisin", mutta se ei auttanut sulkeutuneessa yhteiskunnassa.
 Rahaa suuren johtajan ökyelämään heroiinista
 BBC:n artikkelissa mainitaan, ettei haastateltavan väitteitä ole voitu riippumattomasti todentaa Pohjois-Korean eristäytyneisyyden vuoksi. Tekijät ovat kuitenkin seuranneet Pohjois-Koreaa vuosia ja haastatelleet useita muita maasta paenneita henkilöitä.
 Kim kertoo haastattelussa monimutkaisen tiedustelupalvelun rakentamisesta.
 Toiminta tähtäsi erittäin vainoharjaisesti myös luotettuihinsa suhtautuvan Kim Jong-unin vallan taloudelliseen ja poliittiseen vahvistamiseen jopa huumelaboratorion perustamisen avulla.
 Vakooja Kim sanoo tuoneensa kolme ulkomaalaista Pohjois-Koreaan kouluttamaan paikallisia metamfetamiinin kaltaisen huumeen valmistukseen. Laboratorio oli satojen puolueaktiivien koulutuskeskus. Rahat toimitettiin käteisenä nykyisen johtajan isälle,  Kim Jong -ilille .
 Huumekauppa ja salakuljetus ovat edelleen tärkeä osa tuloja jopa niin, että oopiumin ja heroiinin tuotanto on aiheuttanut Pohjois-Koreassa myös laajan kotimaisen huumeongelman.
 Asekauppa Iraniin tuo tuloja
 Toinen merkittävä tulolähde on aseteknologia. Vakooja Kimin mukaan Pohjois-Korea on toimittanut teknologiaa muun muassa Iraniin, Libyaan ja Sudaniin.
 Iranin ja Pohjois-Korean yhteistyö on ollut tiedossa useita vuosia. Maa on myös jatkanut  ydinohjelmansa kehittämistä  kansainvälisestä painostuksesta huolimatta.
 Hakkereiden koulutettu armeija tekee kyberiskuja
 Kimin väitteiden mukaan Pohjois-Korea on kouluttanut noin 6 000 sekä ulkomailla että kotimaassa työskentelevää hakkeria.
 Koulutusohjelma alkoi jo 1980-luvulla, kun sulkeutunut maa alkoi varustautua kybersodankäyntiin.
 Moranbongin yliopistosta poimittiin ohjelmaan lahjakkaimmat alan opiskelijat.
 Britannian tiedustelupalvelun mukaan Pohjois-Korean hakkeriyksikkö tunnetaan nimellä Lazarus. Ryhmän epäillään olevan muun muassa Britannian julkisen terveydenhuollon osittain lamauttaneen iskun takana vuonna 2017. Sama ryhmä on tiettävästi yrittänyt hakkeroida muun muassa Sony Pictures -yhtiön vuonna 2014.
 Ulkomailla on ounasteltu Pohjois-Korean muuttuneen vuosien saatossa. Sieltä paennut upseeri ei usko uudistuksiin. Kim Kuk-song pitää muun muassa Etelä-Korean ja Pohjois-Korean suhteiden lähenemistä epätodennäköisenä.
 Lue myös:
 Pohjois-ja Etelä-Korean välinen "kuuma linja" voidaan käynnistää jo lähipäivinä
 Pohjois-Korea testasi jälleen uusia ohjuksia – mitä uutta ne kertovat maan sotavoimasta?
 BBC: North Korea vows to build "invincible military"

Pohjois-Koreasta paennut vakooja BBC:lle: Vainoharhaisen Kim Jong-unin luksuselämää rahoitetaan huumekaupalla


Summary: Stora Enson ja Paperiliiton viimeviikkoinen palkkasopu oli läpimurto metsäteollisuuden neuvotteluissa. STTK:n Palolan mukaan muilla aloilla pyritään samoihin tai korkeampiin palkankorotuksiin.

Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK

Metsäyhtiö Stora Ensoon sovitut palkankorotukset saattavat määrittää muidenkin suomalaisten palkankorotusten tasoa.
 Toimihenkilöitä edustavan STTK:n puheenjohtaja  Antti Palola  sanoo, että Stora Enson ja Paperiliiton  viimeviikkoinen sopimus  on paalu, johon kaikki pyrkivät.
 Sopimuksessa palkankorotukset ovat kahtena ensimmäisenä vuotena 1,9 prosenttia ja kolmantena vuonna 0,9 prosenttia. Työehtosopimus on voimassa kaksi vuotta ja neljä kuukautta.
 Stora Enson ja Paperiliiton sopimat palkankorotukset ovat korkeammat kuin ne, joita edellisellä neuvottelukierroksella kaksi vuotta sitten sovittiin teollisuuteen.
 Palolan mukaan on ilman muuta selvää, että kun merkittävän vientiteollisuusalan merkittävä yhtiö tekee sopimuksen, katseet kääntyvät siihen.
 – Tolppa on lyöty maahan, ja kaikki katsovat sitä. Varmasti eri neuvottelupöydissä pyritään ainakin siihen, Palola sanoi STTK:n aamiaistilaisuudessa.
 – On aivan luonnollista, että pyritään myös sen yli. Täytyy muistaa, että nyt ollaan noususuhdanteessa. Yrityksillä menee varsin hyvin, talous kasvaa ja työvoimasta on pulaa.
 Stora Enson ja Paperiliiton sopu on läpimurto metsäteollisuuden palkkaneuvotteluissa ja ensimmäinen sopimus sen jälkeen, kun alan työnantajien etujärjestö irtisanoutui työehtosopimusten tekemisestä ja ilmoitti metsäteollisuuden siirtyvän yrityskohtaiseen sopimiseen.
 Työnantajaliitoille Stora Enson sopimus ei kelpaa suunnannäyttäjäksi. Uuden teknologiateollisuuden työnantajien yhdistyksen toimitusjohtaja  Jarkko Ruohoniemi  linjasi  torstaina Ylen haastattelussa , että päänavaus määritellään teknologia- ja kemianteollisuudessa, jotka vastaavat yli 70 prosentista Suomen viennistä.
 Teollisuuden ensimmäinen sopimus on määrittänyt yleensä myös muiden suomalaisten palkankorotuksia. Niin sanotusta päänavauksesta on tullut palkankorotuksille katto, jota muilla aloilla ei ylitetä. Samalla siitä on usein tullut myös minimi.
 Juttua päivitetään.

STTK:n Palola: Kaikki pyrkivät ainakin Stora Enson palkankorotuksiin – "Täytyy muistaa, että nyt ollaan noususuhdanteessa"


Summary: Tasa-arvolain muutos näkyy kaikkialla yhteiskunnassa, mutta yhdessä asiassa se kiteytyy: keskustelussa siitä, pitäisikö vessojen olla sukupuolineutraaleja vai tarvitaanko sukupuolille omansa.

Tampereen yliopistollinen sairaala (TAYS)

Yhä useammin julkisessa tilassa tulee vastaan wc, joka on tarkoitettu kaikille, sukupuoleen katsomatta.
 Sukupuolineutraalit unisex-vessat yleistyvät sitä mukaa, kun vanhoja tiloja remontoidaan ja uusia rakennetaan.
 Taustalla on tasa-arvolain muutos vuodelta 2015. Sen on tarkoitus estää sukupuoleen, sukupuoli-identiteettiin ja sukupuolen ilmaisuun perustuvaa syrjintää.
 Yliopistotutkija  Mervi Heikkinen  Oulun yliopiston sukupuolentutkimuksesta sanoo, että tasa-arvolain muutos heijastuu kaikkialle yhteiskunnassa, mutta se on yhtäältä kulminoitunut vessakeskusteluksi.
 – Se on konkreettinen asia, jota ei ole kuitenkaan helppo ratkaista nopeasti. Tarvitaan eri osapuolien kuuntelua ja keskinäistä kunnioitusta ratkaisujen löytämiseksi.
 Vessojen sukupuolineutraalius on puhuttanut Oulun yliopistolla, jossa päädyttiin keskustelun jälkeen neljänlaisiin wc-tiloihin. Katso videolta, mitä opiskelijat sukupuolineutraaleista vessoista ajattelevat.
 Heikkisen mukaan vessakeskustelussa sukupuoli tuntuu olevan kiveen hakattu. Puhutaan naistenhuoneesta ja miestenhuoneesta, mutta tilanne on hankala henkilöille, jotka eivät koe olevansa kumpaakaan sukupuolta tai koe voivansa käyttää kumpaakaan tilaa.
 Oodin vessoista tuli puheenaihe
 Toisaalta myös unisex-vessat herättävät vastustusta. Tämä näkyy esimerkiksi netin keskustelupalstoilla ja palautteessa, jota vessojen käyttäjät antavat.
 Erityisen paljon keskustelua on käyty Helsingin pääkirjaston Oodin unisex-vessoista. Oodi valmistui vuonna 2018, ja sen kellarikerroksessa sijaitsee iso sukupuolineutraali wc-maailma.
 Nettikeskusteluissa yhteisvessoja pidetään esimerkiksi epäsiisteinä ja turvattomina. Osa naisista kertoo käyttävänsä aulallisia wc-tiloja myös vaatteiden vaihtoon ja meikkaamiseen, eikä toisen sukupuolen läsnäoloa katsota silloin hyvällä.
 Oodin johtajan  Anna-Maria Soininvaaran  mukaan kirjastolle palautetta ei ole enää viime aikoina tullut. Toki korona-aikana vessat eivät olleet käytössäkään.
 Soininvaara ymmärtää turvallisuushuolen kakkos- ja kolmoskerrosten pienten yhteisvessojen osalta, mutta pohjakerroksen wc-maailma on niin iso, että siellä tuskin kukaan on yksin, vaan muut käyttäjät tuovat turvaa.
 Joka kerroksesta löytyy myös yhden hengen käyttöön tarkoitettuja vessoja, jos yhteinen käsienpesutila pelottaa.
 – Ehkä tähän on nyt myös opittu. Sen sijaan erillisiä naisten ja miesten vessoja meille ei ole tulossa. Tämä periaate edistää yhdenvertaisuutta ja suojelee tiettyjä käyttäjiä.
 TAYSissa yhteisvessojen käyttö ei onnistunut
 Tampereen yliopistollisen sairaalan uusi pääaula avattiin vuonna 2019. Tilan unisex-vessojen oli tarkoitus palvella kaikkia. Toisin kuitenkin kävi.
 Aulallisista yhteisvessoista tuli käyttäjiltä niin  paljon negatiivista palautetta , että tilat päätettiin muuttaa perinteisiksi miesten ja naisten vessoiksi.
 TAYSin palvelupäällikkö  Niina Isotalo  kertoo, että palautteita tuli kymmeniä.
 – Asiakkaita hämmensi se, että wc-tilat ovat yhteiskäyttöisiä. Yhteiskäyttöisiä wc-tiloja ei koettu mielekkäiksi, vaan esimerkiksi kysyttiin, löytyykö sairaalasta perinteisiä wc-tiloja.
 Sairaalan suunnittelusta vastannut arkkitehti  Niina Rissanen  kertoo, että wc-tilat suunniteltiin niin, että ne olisivat kenen tahansa käytettävissä. Vessojen varustelu on yhtenäinen, niissä ei ole esimerkiksi urinaaleja, joten tilat ovat joustavasti muutettavissa.
 Rissanen sanoo, että vessojen käyttäjille täytyy olla vaihtoehtoja. Erilaisista kulttuuritaustoista tulevat ihmiset on otettava huomioon, ja se voi osaltaan olla hidaste muutokselle, että kaikista wc-tiloista tulisi sukupuolineutraaleja.
 Rissasen edustama arkkitehtitoimisto vastaa myös  Oulun uuden sairaalan  suunnittelemisesta.
 Pääsuunnittelija  Toni Väisänen  kertoo, että TAYSin kokemukset on huomioitu ja OYSin aulatilojen vessojen merkintää pohditaan.
 – Sairaalaan on tulossa erilaisia wc- ja pukuhuonetiloja, jotka sopivat kaikille käyttäjille. Esimerkiksi esteettömät wc:t toimivat monenlaisten käyttäjien tarpeisiin.
 Väisänen arvelee, että sairaaloiden sijaan aulalliset yhteisvessat voivat toimia paremmin esimerkiksi ravintoloissa ja kirjastoissa, sillä sairaaloissa tilojen käyttäjät ovat hyvin monenlaisia ja tarpeita on erilaisia.
 Opiskelijat halusivat sukupuolineutraalit vessat, mutta myös vastustivat niitä
 Oulun yliopistossa vessojen merkintöjä alettiin muuttaa sukupuolineutraaleiksi opiskelijoiden toiveesta vuonna 2019, kertoo Oulun yliopiston ylioppilaskunnan sosiaalipoliittinen asiantuntija  Sanna Kangasniemi .
 Sukupuolineutraaleiksi tiloiksi on muutettu yliopiston käytävillä sijaitsevat yksittäiset vessat. Sen sijaan aulalliset wc-tilat haluttiin pitää sukupuolitettuina, Kangasniemi sanoo.
 – Opiskelijoilta tuli viestejä, joissa he toivoivat, ettei kaikkia vessoja muutettaisi. Yksittäisten vessatilojen muuttamista sukupuolineutraaleiksi ei kuitenkaan vastustettu.
 Kangasniemen mukaan palaute oli odotettua, mutta viestien iso määrä oli yllätys.
 Nyt Oulun yliopistolta löytyy miesten vessoja, naisten vessoja, sukupuolineutraaleja vessoja ja esteettömiä vessoja.
 Tutkija Mervi Heikkisen mielestä suurissa julkisissa tiloissa voisi hyvinkin löytyä neljä eri käyttäjäryhmälle tarkoitettua vessaa. Vessojen käyttäjäryhmien määrittelyn tarve voi muuttua ajan myötä tai myös tapahtumakohtaisesti.
 Heikkinen ei kannata kaikkien vessojen muuttamista sukupuolineutraaliksi, vaikka monissa kodeissa sellainen voikin toimia hyvin.
 – Saniteettitilan tulisi löytyä kaikille, mutta myös julkisessa vessassa käynnin pitäisi tuntua turvalliselta.
 Heikkisen mukaan yhteisvessoja eivät karta vain naiset, vaan niiden käyttö voi tuntua kiusalliselta esimerkiksi myös monien teinipoikien mielestä.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 13. lokakuuta kello 23:een asti.
 Lue seuraavaksi:
 "Pitäisikö eri uskontoryhmillekin olla omat wc:t?" Sateenkaariväelle ollaan valmiita järjestämään yliopistoihin vessoja, mutta asenteiden kanssa on tekemistä
 Sukupuolineutraali wc sai oman merkkinsä

Osa opiskelijoista halusi yliopiston vessoista sukupuolineutraaleja, mutta toiset vastustivat: nyt vessoja on neljänlaisia, ja tutkijasta määrä on hyvä