Summary: THL:n tutkimusprofessorin mukaan täysin rokotettu voi osallistua erilaisiin tapahtumiin turvallisin mielin. Hänen mukaansa rajoitusten purku todennäköisesti aiheuttaa hetkellisen piikin tartuntamäärissä, kuten on tapahtunut muuallakin maailmassa.

Tästä päivästä lähtien millään alueella Suomessa ei ole aluehallintoviraston määräämiä kokoontumisrajoituksia, kun Uudeltamaaltakin rajoitukset poistuivat tänään.
 Se tarkoittaa, että esimerkiksi uimahallit, elokuvateatterit ja konserttisalit voivat taas ottaa tilat täyteen ihmisiä.
 Muitakin muutoksia on luvassa:  etätyösuositus päättyy  15. lokakuuta ja eilen kerrottiin myös  ravintolarajoitusten  lieventämisestä.
 Kysyimme Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tutkimusprofessori, valmiuspäällikkö  Hannu Kivirannalta , mihin asioihin kannattaa kiinnittää huomiota rajoitusten purkamisen edetessä.
 1. Kokoontumisrajoitukset poistuvat viimeisenä Uudeltamaalta tänään perjantaina. Missä tilanteissa on edelleen mahdollista saada koronatartunta?
 Meillä on edelleen aika paljon ihmisiä rokottamatta, jotka ovat alttiita taudille ja taudinkantajia. Jos menee sisätiloihin ja siellä on kovin ruuhkaista, niin tällaisissa paikoissa on edelleen kohonnut taudin leviämisen riski olemassa. Jos sinulla ei ole rokotusta niin tällaisissa tiloissa on olemassa riski, että saat tartunnan, Kiviranta sanoo.
 2. Mitä asioita kannattaa pitää mielessä, kun lähtee esimerkiksi teatteriin, musiikkikeikalle, elokuviin tai muihin kulttuuririentoihin?
 Perjantaista lähtien Uudellamaallakin elokuvateatterit voivat olla tuvan täyteen katsojia. Silja Viitala / Yle
 Teattereissa ja elokuvasaleissa istutaan ja katsellaan esitystä kohtuullisen hiljaa. Tartunnan riski on olemassa, jos musiikkikeikalla sisätiloissa on ahtaasti pakkautuneena vaikkapa lavan eteen, jossa lauletaan ja keskustellaan kovalla äänellä, Kiviranta sanoo.
 Hänen mukaansa kannattaa pitää huolta etäisyyksistä, jos mahdollista. Perusasiat on hyvä muistaa, eli jos itse oirelee niin olisi hyvä jäädä kotiin, oli se sitten normaali flunssa tai muuta ja käydä koronatesteissä, Kiviranta muistuttaa.
 – Jos et ole rokotettu niin maskin käyttäminen ahtaissa sisätiloissa on hyvä varautumiskeino. Tapahtumajärjestäjien hygieniaohjeistuksia on tärkeää noudattaa.
 3. Entä urheileminen? Voinko palata huoletta ryhmäliikuntatunneille ja harrastuksiin?
 Oireisena ei pidä lähteä urheilemaan ja hyvän käsihygienian noudattaminen on tärkeää. Kiviranta näkee, että lasten vanhempien ei välttämättä ole tarpeen olla treeneissä mukana, jos tilat ovat ahtaat.
 – Vaikka kaupungit rajoituksista luopuvat, niin heillä on suosituksia erilaisiin liikuntaharrastuksiin liittyen, joista ei toivottavasti ihan heti luovuta. Myös järjestävällä urheiluseuralla voi olla hygieniaohjeita, joita on hyvä seurata.
 Urheiluseurojen järjestämälle harrastustoiminnalle ei ole suurinta henkilömäärää määritelty aiemminkaan.
 4. Voiko kahdesti rokotettu olla turvallisin mielin kokoontumisrajoitusten päättyessä ja osallistua tapahtumiin?
 Perusterve, joka ei kuulu riskiryhmiin, voi kohtuullisen turvallisesti osallistua tapahtumiin, Kiviranta sanoo. Hänen mukaansa rokotteet suojaavat hyvin tartunnoilta ja vakavilta tautimuodoilta.
 – Jos on epäonnea ja saa tartunnan, niin oireet ovat rokotetulla kohtuullisen lieviä.
 5. Miten koronarajoitusten purkaminen vaikuttaa rokottamattomiin? Miten heidän tulee toimia ja mitä ottaa huomioon?
 Kivirannan mukaan rokottamattomat altistuvat suuremmalle riskille sairastua tautiin, kun liikkuvat tilassa, jossa on paljon ihmisiä. Maskinkäyttö, hygieniaohjeiden noudattaminen ja etäisyys muihin ihmisiin ovat ne keinot, jolla voi itseään suojata.
 – Kuten moneen kertaan on jo todettu niin se on vain ajan kysymys, koska rokottamaton saa koronavirustartunnan.
 6. Voinko matkustaa huoletta ulkomaille lasteni kanssa? Onko matkustaminen pienten rokottamattomien lasten kanssa turvallista?
 Helsinki-Vantaan lentoaseman lähtöaula heinäkuussa. Matti Myller / Yle
 Kivirannan mukaan ulkomaanmatkoja voi tehdä aika huoletta, jos on täysin rokotettu. Hän kannustaa selvittämään kohdemaan käytännöt ennen matkalle lähtöä.
 – Maahantulo-ohjeet ovat erilaisia ja rokotetut selviävät yleensä rajatoimista helpommalla. Jos on lähdössä maahan, jossa ilmaantuvuus on korkea, niin siellä voi olla paikallisia rajoituksia ja ne on hyvä selvittää etukäteen. Riski saada tartunta ulkomailla on täysin rokotetuille kuitenkin pieni.
 Entä jos mukana on alle 12-vuotiaita lapsia, jotka eivät kuulu rokotusohjelmaan?
 – Pienet lapset on yleensä rajattu pois rajaturvatoimista. Lapsilla tartunta on yleensä hyvin lievä, tämä on valtaosin kokemuksen ja tutkimusten perusteella nykykäsitys.
 7. Etätyösuositus päättyy lokakuun puolivälissä. Voinko turvallisin mielin sulloutua ruuhkabussiin?
 Bussimatkustamista, varsinkin lyhyiden matkojen kulkemista julkisilla pidetään matalariskisenä, Kiviranta sanoo. Hänen mukaansa kaukoliikenteen linjoilla riski on THL:n arvion mukaan kohtuullinen. Hän kannustaa noudattamaan kuljetuspalvelun omia hygieniakäytäntöjä.
 – Pitkillä matkoilla busseissa ja junissa on hyvä varautua maskilla. Sinänsä en välttelisi julkisilla matkustamista.
 8. Yksityiset juhlat. Ne eivät ole kuuluneet aluehallintoviraston määräysten piiriin, mutta monet ovat pidättäytyneet järjestämästä juhlia. Mitä kannattaa ottaa huomioon, jos on aikeissa järjestää vaikkapa isot synttärijuhlat?
 Olisi hyvä jaksottaa vieraiden saapuminen vähän eri aikaan juhlatilasta riippuen. Hyvään käsienpesumahdollisuuteen ja käsidesiin kannattaa kiinnittää huomiota.
 – Henkilökohtaisesti pidän esimerkiksi pikatestien vaatimista raskaana vaihtoehtona, Kiviranta sanoo.
 9. Esimerkiksi Britannia, Tanska, Norja ja Ruotsi ovat luopuneet kokonaan koronarajoituksista. Miten se on vaikuttanut epidemiatilanteeseen?
 Tanskassa kaikki rajoitukset purettiin jo syyskuussa. Kivirannan mukaan tapausmäärissä tuli sen jälkeen selvä nousu, mutta sittemmin tartuntamäärissä on tultu alaspäin. Yhteiskunnan avaaminen ei ole sortanut terveydenhuoltojärjestelmää vaikeuksiin.
 – Tämä mahdollisuus, siis tartuntojen hetkellinen nousu, on meilläkin otettu huomioon.
 Britanniassa kuolleiden määrä suhteessa uusiin tapauksiin on pienempi kuin aiemmin ja terveydenhuollon kantokykyä seurataan, Kiviranta huomauttaa.
 10. Rajoituksista luovuttaessa näissä maissa on oltu lähes karnevaalitunnelmissa. Mitä ajattelet siitä, että ihmiset pakkautuvat juhlimaan ja humaltumaan ravintoloihin?
 – Se on varmasti ihan humaania. Varsinkin jos on noudattanut ohjeita, niin pitkäänhän tässä on joutunut kärvistelemään. Se on ymmärrettävää, että nuorena ja vähän vanhempanakin haluaa uusia ystäviä ja kontakteja.
 11. Leviämisvaiheen ravintoloiden aukioloaikoja pidennetään tunnilla ja tanssi- ja karaokekielto poistuvat kokonaan. Millainen vaaranpaikka baarien pikkutunnit ovat, kun aukiolot jossakin vaiheessa vapautuvat kokonaan?
 Berislav Jurišić / Yle
 Kivirannan mukaan THL:n riskipotentiaaliluokituksessa tanssiravintolat ja klubit ovat korkean riskin paikkoja. Varsinkin tilaisuudet, joissa lauletaan yhdessä ja pisarat leviävät. Hänen mukaansa ne ovat riskipaikkoja huolimatta siitä, että rajoituksia puretaan.
 Kivirannan mukaan on mahdollista, että uusien tartuntojen määrä voi väliaikaisesti nousta, kun rajoituksia puretaan.
 – Rokotuskattavuuden noustessa tapausmäärät eivät ole niin hallitsevia, vaan katsotaan enemmän sairaalahoitoon joutuvien määrää. Jos siellä potilasmäärät nousevat kriittiselle tasolle niin vakavasti harkitaan uusia rajoituksia. Hybridistrategia tähtää ylipäätään siihen, että päätöksiä tehdään enemmän alueilla.
 12. Olennaista rajoitusten purkamisessa on rokotuskattavuus. Kuinka lähellä ollaan sitä hetkeä, että yli 80 prosentin kattavuus saavutetaan?
 Noin kymmenen prosenttia olisi kirittävää kakkosrokotuksen kanssa. 20–40-vuotiaissa on alle 80 prosentin kattavuus ensimmäistenkin rokotteiden kanssa. Nuorten aikuisten ja varhaiskeski-ikäisten olisi hyvä mennä rokotuksiin vielä tässäkin vaiheessa, jotta saisimme heidät jotka ovat alttiita tartunnoille rokotettua, Kiviranta sanoo.
 13. Maskisuositusta muutettiin eilen. Miten muutos vaikuttaa koululaisten arkeen ja kuinka paljon tartuntoja syntyy kouluissa?
 Koronarajoitusten purkua Aalto-yliopiston oppimiskeskuksessa Otaniemen kampuksella 30.9.2021. Oppimiskeskuksen työntekijä Uljana Stelmahova poistaa nauhoja tuoleilta ja henkilömäärien rajoittamisesta kertovia lappuja pienryhmätilojen ja kirjaston lukusalien seiniltä. Petteri Sopanen / Yle
 Kouluissa on todettu tartuntoja, mutta on havaittu myös se, että jatkotartuntoja on tullut suhteessa vähemmän kuin muualla yhteiskunnassa, Kiviranta toteaa. Hänen mukaansa lapsilla on monta muutakin tartunnanlähdettä kuin koulu.
 THL ja opetus- ja kulttuuriministeriö antaa kouluille vielä tarkemman suosituksen maskien käytöstä lähiaikoina.
 14. Kannattaako koronavilkkua vielä käyttää?
 – Rokottamattomien osuus on aika iso. En siitä (koronavilkusta) rokottamattomana ainakaan luopuisi.
 Kivirannan mukaan myös rokotteen saanut voi saada tartunnan, vaikka ei sairastuisi.
 – Se on sangen helppo käyttää, joten pitäisin sen vielä käytössä, kun sellainen kerran on olemassa.
 Lue lisää aiheesta:
 Britanniassa ja Israelissa epidemia laajeni, Tanskassa ei – näin kävi viidessä maassa, kun koronarajoituksia purettiin
 Norjassa juhlitaan koronan jälkeen paluuta normaaliin – katso video
 Tanska purkaa koronarajoitukset pian eikä luokittele tautia enää yhteiskunnalle vaaralliseksi – ministeri Krista Kiuru: "Toivottavasti Suomi pääsee pian samaan"
 Ruotsalaisnuoret iloitsivat koronarajoitusten purkamisesta – "Juhlitaan kuin huomista ei olisikaan"

Voiko täysin rokotettu osallistua turvallisin mielin tapahtumiin tai lomailla ulkomailla? Asiantuntija vinkkaa, miten elää auenneessa yhteiskunnassa


Summary: Noin viisikymppinen nainen kaupitteli rokotteita Virolahdella. Hänet tuomittiin petoksen yrityksestä päiväsakkoihin.

Kymenlaakson käräjäoikeus on tuominnut viisikymppisen, koronarokotteita kaupitelleen naisen petoksen yrityksestä.
 Sairaanhoitajaopiskelijana esiintynyt nainen yritti tammikuun lopussa myydä Virolahdella koronarokotetta 150 euron hintaan. Todellisuudessa naisella ei ollut rokotevalmistetta eikä aikomustakaan antaa rokotetta.
 Ensimmäinen myyntiyritys meni pieleen eikä asukas maksanut summaa. Tämän jälkeen nainen yritti päästä myös muiden lähialueen asukkaiden juttusille siinä onnistumatta.
 Poliisi otti naisen kiinni  tammikuun viimeisenä päivänä  Lappeenrannassa ja piti häntä vangittuna noin kaksi vuorokautta.
 Tapauksesta ovat uutisoineet myös  Helsingin Sanomat  ja  Iltalehti .
 Ilmoitti välittömästi tyytymättömyytensä
 Syyttäjän mukaan tekoa ei voida pitää vähäisenä, kun huomioon otetaan tekotapa, suunnitelmallisuus ja "näistä ilmenevä tekijän suurempi syyllisyys".
 Nainen tuomittiin maksamaan yhteensä 40 päiväsakkoa eli 240 euroa. Vapauden menettämisen vuoksi maksettavaksi jää 28 päiväsakkoa eli 168 euroa. Lisäksi maksettavaksi määrättiin oikeudenkäyntikuluja noin 200 euroa ja rikosuhrimaksu, 80 euroa.
 Tuomio ei ole lainvoimainen. Nainen on tunnistanut itsensä asianomistajan ottamasta valokuvasta, mutta kiistää syyllisyytensä. Hän ilmoitti tyytymättömyytensä ratkaisuun välittömästi tuomion tultua julki.

Rokotehuijari tuomittiin petoksen yrityksestä – esiintyi opiskelijana ja yritti myydä 150 eurolla koronarokotetta, jota hänellä ei ollut


Summary: Inflaatio nousi hieman analyytikkojen ennusteita korkeammalle 3,4 prosenttiin.

Euroalueen inflaatio nousi syyskuussa 3,4 prosenttiin eli korkeimmalle tasolleen sitten vuoden 2008. Luku on hieman suurempi kuin Nordean analyytikkojen euroalueelle povaama 3,2 prosentin kokonaisinflaatio.
 EU:n tilastotietovirasto Eurostatin mukaan energiahinnat nousivat peräti 17,4 prosentilla.
 EU:n tilastot oli arvattu jo etukäteen synkiksi, sillä esimakua niistä antoivat eilen julkaistut tiedot kuluttajahintojen kasvusta Saksassa (4,1%), Ranskassa (2,7%) ja Italiassa (3,0%).
 Lue myös:
 Näin nopeaa hintojen nousua nähtiin Suomessa viimeksi lähes vuosikymmen sitten – nousua pidetään tervetulleena, mutta PTT näkee siinä myös uhkakuvia
 Tilastokeskus: Inflaatio kiihtyi elokuussa 2,2 prosenttiin

Euroalueen inflaatio nousi korkeimmalle tasolleen sitten vuoden 2008


Summary: Isoissa kaupungeissa on huomattu, että ruoka-avun tuotteita heitetään pois. Tutustumme ruoka-apukassin sisältöön Nauha ry:n ruokajakelussa Tampereella ja selvitämme, miten ruoan hävikkiin menoa voi ehkäistä.

Kaikki ruoka-avun tuotteet eivät päädy käyttöön. Yleen yhteyttä ottanut ihminen kertoo nähneensä ruoka-apukasseja hylättyinä eri puolilla Tamperetta. Kasseja on jätetty hänen mukaansa eri puolille kaupungin keskustaa.
 Ovatko ruokakassien tuotteet hyödyllisiä? Nauha-yhdistyksen vapaaehtoiskoordinaattorin  Hanni Nurmen  mukaan osa ruoasta päätyy roskiin, mutta suurin osa ihmisistä on saamastaan avusta kiitollisia.
 Ruoka-avun pois heittäminen on tuttua myös muualla Suomessa. Helsingissä toimivan Hurstin Apu ry:n toiminnanjohtaja  Sini Hursti-Lindholm  kertoo, että tuotteita on löytynyt jakelupaikan ympäristöstä.
 – Kokonaisia ruokakasseja ei ole löytynyt, mutta yksittäisiä tuotteita kylläkin. Niitä on ratikkapysäkkien penkeillä. Eräs opiskelija käy keräämässä niitä ja jakaa ihmisille.
 Hursti-Lindholmin mukaan tuotteet ovat olleet etupäässä kasviksia, esimerkiksi perunapusseja.
 – Minusta se on kurjaa, koska on ihmisiä, jotka ottaisivat mielellään sen tuotteen. Se on inhottavaa myös vapaaehtoisia työntekijöitämme kohtaan, jotka tekevät kovaa työtä.
 Hurstin Apu jakaa koronatilanteen vuoksi valmiiksi pakattuja ruokakasseja. Joskus asiakkaat vaihtavat tuotteita paikan päällä. Esimerkiksi kasvisyöjät antavat pois lihatuotteita.
 "Köyhän pitää saada valita"
 Helsingissä toimivasta Myllypuron elintarvikeapu ry:stä kerrotaan, että ruoan pois heittäminen ei ole heillä ongelmana. Syynä on se, että asiakkaat saavat valita ruokakasseihin tulevat tuotteet itse.
 – Emme tee valmiita kasseja, koska ihmisen pitää nähdä, mitä saa, sanoo toiminnanjohtaja  Sinikka Backman .
 – Köyhän ihmisen pitää saada valita. Myös se paikka, missä käy. Ei voi pakottaa menemään johonkion yhteisölliseen tapahtumaan, jos ei sitä halua.
 Myllypurossa on myös käytössä konsti, joka auttaa vähentämään hävikkiä. Ulko-oven vieressä on laatikoita, johon voi jättää tuotteen, jos tulee katumapäälle. Toinen kävijä voi halutessaan ottaa tuotteen mukaansa.
 Leipää piisaa
 Myös Suomen Punaisen Ristin Lapin piiristä kerrotaan, että ruoka-avun pois heittäminen on tuttu ilmiö. SPR:llä on Lapissa seitsemän osastoa, jotka jakavat ruoka-apua. Tuotteiden pois heittäminen ei ehkä ole yhtä yleistä kuin etelän isoissa kaupungeissa, arvioi hanketyöntekijä  Riina Tikkanen .
 – Kyllä sitä ajoittain esiintyy, mutta se ei ole jatkuva ongelma. Koronan vuoksi meillä on käytössä valmiiksi pakatut kassit.
 Tikkasen mukaan leipää on tarjolla runsaasti, sillä leipomot antavat sitä avokätisesti.
 – Leivällä ei täytetä ruokakasseja. Leivät laitetaan erillisiin muovikasseihin, ja niitä saa ottaa useammankin.

Ihmiset heittävät osan saadusta ruoka-avusta pois – mistä se johtuu? Suora lähetys ruokajakelusta kello 12


Summary: Monissa seurakunnissa käynnistellään koronatauon jälkeen kaikille avoimia yhteisen pöydän ruokailuja, aamiaistapaamisia ja kahvihetkiä. Lounaiden tarkoituksena on tarjota hyvää, edullista kotiruokaa ja torjua yksinäisyyttä.

Makaronilaatikon tuoksu valtaa Karhulan seurakuntatalon salin Kotkassa. Se on merkki siitä, että lounasta saa taas syödä porukalla kaksi kertaa viikossa.
 Kotka-Kymin seurakunta aloitti taas arkiruokailujen järjestämisen noin 1,5 vuoden koronatauon jälkeen. Lounasta saa taas sekä torstaisin Karhulan seurakuntakeskukselta että perjantaisin Kotkan seurakuntakeskukselta.
 Diakoni  Suvi Kervisen  mukaan ruokailut on tarkoitettu ihan kaikille.
 Pääosin ruoasta voi maksaa kahta hintaa. Jos kokee olevansa vähävarainen, ruoasta voi maksaa 1,5 euroa. Muuten hinta on 5 euroa. Omatunto määrää maksettavan summan.
 – Jos ei ole edes sitä 1,5 euroa taskussa, voi nykäistä työntekijän hihasta. Kyllä tänne pääsee syömään ilman rahaakin.
 Seurakunta järjestää ruokailuja Kotkassa Arkiruokailu Mitä: Terveellistä ja monipuolista kotiruokaa ja ruokailuseuraa. Milloin ja missä: Torstaisin kello 12–13 Karhulan seurakuntakeskuksella osoitteessa Karhulantie 33 ja perjantaisin kello 12–13 Kotkan seurakuntakeskuksella osoitteessa Mariankatu 14. Hinta: Omantunnon mukaan 5 euroa, 1,5 euroa tai pyytämällä myös ilmaiseksi. Meijän keittiö Mitä: Tavallista laktoositonta ruokaa ja ruokailuseuraa. Myös maidottomat, gluteenittomat, kasvisruokailijat ja vegaanit on huomioitu. Milloin ja missä: Keskiviikkoisin kello 17–16 Langinkosken kirkolla osoitteessa Langinkoskentie 1. Hinta: 5 euroa, alaikäiset vanhempien kanssa ilmaiseksi.
 Arkiruokailu jouduttiin keskeyttämään monissa seurakunnissa koronarajoitusten vuoksi. Myös Kotkassa se loppui 1,5 vuodeksi, mutta ruokakassien ja ruoan jakamista on jatkettu koko ajan.
 Myös diakoniavastaanottoon ollut avoinna normaalisti.
 Yhteisiä ruokahetkiä on kaivattu
 Noin 50 ihmistä on löytänyt tiensä makaronilaatikkolautasen äärelle puolen päivän aikaan.
 "Ihan hyvää tämä on", syömisen lomasta kerrotaan. Kun ruoka on syöty, jää aikaa jutteluunkin. Moni ruokailemaan tullut kertoo, että seurakunnan lounas on paikka kohtaamiselle. Joko tavataan uusia ihmisiä tai vaihdetaan kuulumiset vanhojen tuttavien kanssa.

 Marjatta  on yksi seurakunnan lounaiden vakioruokailijoista. Hän kertoo laittavansa kotona niukan budjetin ruokaa, koska penniä on venytettävä ja ruoasta on säästettävä. Eläkeläisiä käy lounaalla paljon.
 – En ole tavannut täällä eläkeläistä, joka ei olisi vähävarainen. Tämä on kirkon työmuotona yks parhaista, joka kerää miehiä. Missään muussa porukassa ei ole niin paljon miesväkeä kuin täällä. Kynnys on hyvin matala. Minusta se on tärkeä asia.
 Suvi Kervinen kertoo, että ihmiset ovat olleet hurjan iloisia siitä, että vihdoin pääsee taas saman pöydän ääreen syömään ja vaihtamaan kuulumisia.
 – Se ei ole vain ruoka. Tämä on yksinäisyyden torjuntaa. Se on kaiken kantava asia siellä taustalla.
 Kervinen kertoo, että ruokailut toimivat pääosin vapaaehtoisten voimin. Vapaaehtoiset hoitavat esimerkiksi ruoan esillepanon ja siivouksen. Lounaan valmistaa seurakunnan emäntä henkilökuntansa kanssa.
 Lisäksi toiminnassa on mukana muutama seurakunnan viranhaltija.
 Iltaruokaakin saa kerran viikossa
 Lounaiden lisäksi keskiviikkoisin järjestetään Meijän keittiö -iltaruokailu Langinkosken kirkolla. Kervinen kertoo, että idea iltaruokailusta tuli silloin, kun henkilökunta pohti hyviä syitä lähteä iltaisin kirkolle.
 – Kerran viikossa pääsee syömään hyvää ruokaa eikä tarvitse edes tiskata! Lisäksi lapsille on omaa kerhotoimintaa ruokailun yhteydessä.
 Iltaruokailussa käy kirjavaa sakkia.
 – On opiskelijoita, eläkeläisiä, sinkkuja, pariskuntia... Jopa 10–11-vuotiaita poikia tulee porukalla iltaisin syömään. Voimme helpottaa ihmisten arkea konkreettisilla tavoilla.

50 ihmistä kokoontui syömään makaronilaatikkoa pitkän tauon jälkeen: "Tämä on yksinäisyyden torjuntaa"


Summary: Sydänliiton mukaan merkittävä puute on se, että kaikki sydäniskurit eivät ole rekisterissä. Jos laitetta ei ole rekisteröity sitä ei myöskään löydy hädän hetkellä kartalta. Liiton tavoitteena on saada kaikki maallikkokäyttöön tarkoitetut laitteet laajemman joukon kuin työpaikan tai yhdistyksen käyttöön.

Sydäniskuri voi pelastaa ihmishengen sydänkohtauksen sattuessa, mutta läheskään kaikkia laitteita ei ole rekisteröity. Rekisteröimättömien laitteiden sijainnista ei ole mitään julkista tietoa.
 Sydäniskurin eli defibrillaattorin omistajan velvollisuus on kertoa laitteen sijainnista, mutta myös siitä, jos laitteen sijainti muuttuu.
 Defibrillaattori  (Sydänliitto) on tarkoitettu potilaan sydämen käyntihäiriön hoitoon, jonka avulla potilaan sydämen seudulle lähetetään vahva sähköimpulssi.
 Jos yhdistys tai muu taho hankkii defibrillaattorin, laitteen omistajan pitäisi rekisteröidä sekä laitteen tiedot että sijainti kartalle  defi.fi-sivustolle .
 Sivuston avulla löytää sydänpysähdystilanteessa nopeasti lähimmän sydäniskurin.
 "Sydäniskurit tulisi saada myös työpaikan ulkopuolelle käyttöön"
 Sydäniskureita on Sydänliiton mukaan jopa puolet enemmän kuin sivustossa on paikkamerkintöjä.
 – Suomessa on noin 5100 rekisteröityä laitetta, mutta arvion mukaan laitteita on todellisuudessa jopa 10 000. Laitteita ei ole jostain syystä rekisteröity palveluun, kertoo kehittämispäällikkö  Mari Blek-Vehkaluoto  Sydänliitosta.
 Sydänliitto on arvioinut sydäniskureiden määrän yhdessä laitteen maahantuojien kanssa.
 – Merkittävä puute on se, että kaikki laitteet eivät ole rekisterissä. Tavoitteemme on saada kaikki maallikkokäyttöön tarkoitetut laitteet rekisteriin. Tietoisuus laitteista ja niiden sijainnista varmasti lisääntyy, kun laitteet on julkisesti esillä. Tietoisuutta pitää saada nostettua, sanoo Blek-Vehkaluoto
 Rekisteröinti ei ole pakollista, ja laitteen ostotilanteessa kaikki laitemyyjät eivät ehkä painota rekisterin tärkeyttä.
 – Suomessa on vallinnut kulttuuri, jonka mukaan laite ostetaan työpaikan tai yhteisön omaan käyttöön. Meidän tulisi ottaa keskieurooppalainen asenne, jonka mukaan laite olisi laajemman joukon käytössä kaikkina vuorokauden aikoina, sanoo Blek-Vehkaluoto.
 Jos laitetta ei ole rekisteröity, sen sijainti ei näy esimerkiksi defi.fi-sivustolla.
 – Tuntuu turhalta kuolemalta, jos sydäniskuri olisi käytettävissä naapurikorttelissa, mutta kukaan ei tiedä laitteen olevan siellä. Avunsaanti viivästyy turhaan, sanoo Blek-Vehkaluoto.
 Jos laitteen paikka vaihtuu, siirto voi jäädä ilmoittamatta sivustolle. Yle Jyväskylän toimittaja etsi sydäniskurin paikan defi.fi-sivustolta. Paikalle mennessään hänelle kerrottiin, että sydäniskuri oli siirretty toiseen paikkaan, mutta siirto oli jäänyt ilmoittamatta verkkosivustolle.
 – Meille tulee yhteydenottoja siitä, että kun esimerkiksi toimipaikkaa muuttaa, miten laitteen siirto tehdään rekisterissä. On todella harmillista, jos laitteen paikka siirtyy, eikä siirtoa ole merkitty karttaan, kertoo Blek-Vehkaluoto.
 Kokeilu ensihoidon ja pelastuslaitoksen kanssa Tampereella
 Kehittämispäällikkö Blek-Vehkaluoto sanoo, että defi.fi-sivustolle voi myös kirjoittaa, mihin kellonaikaan laite on saatavilla. Harmaa merkki sivustolla tarkoittaa, ettei laite ole sillä hetkellä saatavilla.
 – Kannustan laittamaan esimerkiksi tehdaslaueella sijaitsevan laitteen sijainnin. Isolla tehdasalueella voi olla vierailija, joka tarvitsee yllättäen sydäniskuria, sanoo Blek-Vehkaluoto.
 Sydäniskuri voi myös sijaita sellaisessa paikassa, joka on avoinna vain esimerkiksi tilaisuuksien aikana. Usein esimerkiksi kyläyhdistysten hankkimat sydäniskurit voivat olla tällaisissa paikoissa.
 – Jos paikassa ei ole kiinteitä kellonaikoja, tuolloin laite näkyy aina harmaana. Tällaisissa tapauksissa toivomme, että yhteyshenkilö antaisi puhelinnumeronsa, jolloin häneltä voi kysyä laitteen saatavuutta.
 Sydäniskureiden paikat näkyvät myös 112-Suomi-palvelussa.
 – Yhteistyössämme pelastuslaitoksen kanssa on vielä kehittämistä. Tällä hetkellä hätäkeskuspäivystäjä ei ohjaa laitteen löytämistä tai sydäniskurin käytössä, vaan hän keskityy paineluelvytyksen ohjaamiseen, kertoo Blek-Vehkaluoto.
 Kokeilu pelastuslaitoksen kanssa tehtävästä yhteistyöstä on meneillään Pirkanmaan sairaanhoitopiirissä, jossa ensihoitokeskus voi ohjata defi.fi-sivuston avulla sydäniskurin saamista paikalle.
 – Ensihoidon kenttäjohtaja voi esimerkiksi soittaa sydäniskurin yhteyshenkilölle, että laitetta tarvitaan, kertoo Blek-Vehkaluoto.
 Defi.fi-sivusto eli sydäniskureiden sijantipaikasta kertova sivusto on perustettu Sydänliiton, Suomen Punaisen Ristin ja Suomen elvytysneuvoston kanssa yhteistyössä. Sydänliitolla on sivuston koordinointi- ja kehitysvastuu.
 Jos sydäniskurin paikka siirtyy, pitää ehdottomasti muistaa päivittää siirto kartalle.
 – Jos on kiireellinen sairauskohtaus esimerkiksi haja-asutusalueella, eikä sydäniskuria löydy ilmoitetulta paikalta, voi laitteen siirto olla kohtalokas, sanoo Keski-Suomen sydänpiirin Auttavat kylät -hankkeen projektipäällikkö  Outi Raatikainen .
 Maallikkoelvytyksen kolme vuotta kestänyt kehittämishanke päättyy Sydänliitossa tämän vuoden lopussa.
 – Meillä on iso haaste: meidän on löydettävä pysyvät resurssit defi.fi-sivuston ylläpitämiselle. Sydäniskureiden käyttöä on lisättävä elvytystilanteessa, kertoo Blek-Vehkaluoto.
 Blek-Vehkaluodon mukaan myös ensihoidon ja pelastuslaitosten kanssa yhteistyötä aiotaan tiivistää, jotta useampi sydänkohtauksen saanut ihmishenki pelastuisi.
 Voit keskustella aiheesta 2.10. klo 23.00 saakka.

Sydäniskuri voi pelastaa hengen, mutta hädän hetkellä sitä ei välttämättä löydy – jopa puolet laitteista puuttuu kartalta


Summary: Lakimuutos tiettyjen kulutusluottojen väliaikaisesta korkokatosta päättyi eilen. Kuluttajaliitto kehottaa pikavippejä ja luottoja ottaneita tarkistamaan lainasopimuksessa mainitut korkokulut.

Vakuudettomia kulutusluottoja tai pikalainoja ottaneiden kannattaa tarkistaa lainasopimuksessa mainitut korkokulut, sillä korona-aikana säädetty 10:n prosentin korkokatto poistui syyskuun vaihduttua lokakuuksi.
 Kuluttajaliitto varoittaa, että monen vakuudettoman lainan ja pikavipin korko voi pahimmillaan tuplaantua tästä päivästä alkaen. Maksueriin voi siis tulla muutoksia.
 – Mikäli sopimusehdoissa sovittu korko on yli 10 prosenttia, lainan kulut mitä luultavimmin nousevat, toteaa Kuluttajaliiton pääsihteeri  Juha Beurling-Pomoell  tiedotteessa.
 Lokakuun alusta alkaen vakuudettoman kuluttajaluoton korkokatto saa lain mukaan olla enintään 20 prosenttia, Kuluttajaliitto muistuttaa.
 Lokakuusta alkaen myös pikavippien väliaikainen suoramarkkinointikielto poistuu.
 Kuluttajasuojalakiin tehtiin eduskunnassa viime vuonna väliaikainen muutos, joka rajoitti tiettyjen kulutusluottojen enimmäiskorkoa korona-ajaksi kymmeneen prosenttiin ja kielsi niiden suoramarkkinoinnin. Lakimuutos rajoitti myös luotonantajien oikeutta korottaa muita luotosta perittäviä maksuja.
 Hallitus perusteli rajoituksia pyrkimyksellä ennaltaehkäistä velkaongelmia korona-aikana. Laki astui voimaan heinäkuussa 2020, ja sen  voimassaoloa jatkettiin vuodenvaihteessa .
 Väliaikainen korkokatto ei koskenut yleisimpiä luottokortteihin sidottuja sopimuksia eikä hyödykesidonnaisia kuluttajaluottoja, kuten kauppojen tarjoamia osamaksusopimuksia, joissa asiakas maksaa ostoksensa erissä.
 Pysyvää lakimuutosta valmistellaan
 Oikeusministeriössä valmistellaan pysyvää muutosta kulutusluottojen lainsäädäntöön. Ministeriön asettama työryhmä selvittää, voiko korkokattoa laskea pysyvästi.
 Kuluttajaliitto toivoisi 10 prosentin korkokatosta pysyvän. Liiton mukaan korkokatto ei ole nimittäin vaikeuttanut pienituloistenkaan mahdollisuuksia saada tarvittaessa pikavippiä, vaikka väliaikaisen korkokaton vastustajat niin saattoivat pelätä.
 Kuluttajaliiton elokuussa teettämässä selvityksessä valtaosa vastaajista koki, ettei vakuudettoman luoton saaminen vaikeutunut väliaikaisen korkokaton tultua voimaan viime heinäkuussa. Vastaajista vain 11 prosenttia ilmoitti, ettei luottoa oltu myönnetty lainkaan. Selvitykseen vastanneista 85 prosenttia toivoi myös luottojen suoramarkkinointiin rajoituksia.
 Lue myös:   Osaa kulutusluoton ottaneista saattaa odottaa ikävä yllätys – väliaikaisen korkokaton voimassaolo päättyy
 Kuluttaja-asiamies vaatii luottoyhtiö Blue Financea luopumaan laittomasta hinnoittelusta
 Onko lainakaton kiristäminen turhaa? “Velkaongelmien syy on lähes poikkeuksetta muualla kuin asuntolainassa”

Kulutusluottojen korona-ajan korkokatto poistui – Kuluttajaliitto varoittaa: Pikavippien korot voivat jopa tuplaantua tänään


Summary: Esitutkinassa on rikoksesta epäiltyinä kuultu kuutta poliisia, jotka ovat kiistäneet syyllisyytensä rikoksiin.

Poliisin voimankäyttöön Elokapinan mielenosoituksessa syksyllä 2020 liittyvät rikosepäilyt siirtyvät syyteharkintaan.
 Esitutkinta liittyy tapaukseen, jossa poliisi käytti  OC-pippurisumutetta liikenteen pysäyttäneisiin mielenosoittajiin Helsingissä .
 Kuutta poliisia on kuultu esitutkinnassa epäiltyinä rikoksesta. Epäillyt rikokset ovat virkavelvollisuuden rikkominen ja pahoinpitely. Rikoksesta epäillyt poliisit ovat tilanteessa olleet voimakeinon käyttäjiä tai siihen määräyksen antaneita. Poliisit ovat kiistäneet syyllisyytensä rikoksiin.
 Syyteharkinnan asiassa tekee apulaisvaltakunnansyyttäjä.

Kuutta poliisia epäillään rikoksista Elokapinan mielenilmauksen yhteydessä – pippurisumutteen käyttö etenee syyteharkintaan


Summary: Kahta upseeria syytetään palvelusrikoksista, jotka ovat tapahtuneet suomalaisessa kriisinhallintajoukossa Irakissa. Asiaan liittyy erityisesti naisiin kohdistuvaa epäasiallista käytöstä.

Henkilöstöpäällikkönä toiminutta kapteenia epäillään palvelusrikoksesta ja virkasalaisuuden rikkomisesta. Syyttäjän mukaan hän on käyttänyt erityisesti naispuolisista alaisistaan toistuvasti ala-arvoisia ilmauksia. Epäillyt rikokset ovat tapahtuneet vuonna 2019 sekä operaatioalueella Irakissa että uuden henkilöstön lähtökoulutuksessa. Vastaaja on kiistänyt syytteet.
 Useiden todistajien mukaan mies on toistuvasti nimitellyt alaistaan " tun idiootiksi" ja "saatanan tyhmäksi siviilinaiseksi". Toisesta hän käytti toistuvasti ilmaisuja " tun kuutti", "saatanan tyhmä akka", "saatanan ämmä" sekä "kapakkahuora". Kolmatta naispuolista sotilasta hän nimitti "pikku missiksi". Syyttäjän todistajina ovat kaksi asianomistajaa sekä kaksi muuta henkilöstöpäällikön alaisena palvellutta henkilöä.
 Henkilöstöpäällikkö toimi asemansa vuoksi niin sanotun “Gender Focal Pointin” roolissa, jonka vastuulla on erityisesti huolehtia sukupuolten välisen tasa-arvon ja yhdenvertaisuuden toteutumisesta kriisinhallintajoukossa. Syytteen mukaan hän on puhunut naisista yleisesti vähättelevään sävyyn ja todennut, että lähtöryhmän suurin ongelma tulisi olemaan naiset.
 Päällikön tavoitteena pois potkittujen "kymppikerho"
 Vitsailua on riittänyt myös "kymppikerhosta" eli päällikön tavoitteesta saada ainakin 10 henkilöä keskeyttämään palveluksensa ennenaikaisesti. Päällikkö opetti perehdytyksessä toimistonsa uudelle henkilöstölle käytännön, jossa palveluksen keskeyttämisiä juhlistettiin erityistä tunnuskappaletta soittamalla.
 Kapteeni on pohtinut ääneen, kuka voisi olla seuraava henkilö, jolle voitaisiin “antaa sulkaa” tai joka voitaisiin “heittää yli laidan”. Hän on myös kertonut pyrkimyksekseen ja tavoitteekseen löytää syy päättää “**tun idiootiksi” nimittämänsä naispuolisen rauhanturvaajan palvelussuhde.
 Henkilöstöpäällikköä syytetään myös virkasalaisuuden rikkomisesta. Hänen katsotaan tahallaan kertoneen kahdelle henkilölle tietoa aiemmin mainitun naisen terveydentilasta, jota ei lain mukaan olisi saanut ilmaista.
 Miehen katsotaan rikkoneen yleistä palvelusohjesääntöä ja kriisinhallintajoukon toimintaohjetta käyttäessään epäasiallista kieltä myös muita palveluksessa olleita henkilöitä ja paikallisia kohtaan. Hän on nimittänyt miespuolista yhteysupseeria "Pökö-Pekaksi" ja todennut tämän olevan "persaukinen idiootti, joka tuottaa vain hiilidioksidia ja paskaa" sekä käyttänyt eräästä vuoropäälliköstä nimitystä "eebenpuu".
 Syyttäjä vaatii asiakokonaisuuteen liittyen rangaistusta myös toiselle henkilölle. Hänen osaltaan syytteitä ei ole vielä luettu.
 Naisiin kohdistuvaa epäasiallista käytöstä tapahtunut aiemminkin
 Maavoimien komentaja  Petri Hulkko  ei halua kommentoida asiaa keskeneräisen oikeuskäsittelyn vuoksi.
 Hän kuitenkin myöntää, että naisiin kohdistuvaa epäasiallista käytöstä on tapahtunut rauhanturvajoukoissa ajoittain myös viime vuosina. Hulkon mukaan useimmiten kyse on huonosta kielenkäytöstä tai niin sanotusta ala-arvoisesta huumorinheitosta.
 – Varsinaisia raiskauksia tai vastaavia ei ole ollut, komentaja toteaa.
 Hulkon mukaan kaikkiin tietoon tulleisiin tapauksiin on puututtu.
 – Onneksi meidän naispuoleiset ovat tässä valveutuneita ja kyllä ilmoittavat asiasta suoraan, Hulkko sanoo.

Syyttäjä vaatii rangaistusta kriisinhallintajoukon henkilöstöpäällikölle, joka nimitti naispuolisia alaisia "kapakkahuoraksi", "pikku missiksi" ja "**tun idiootiksi"


Summary: 50 oppilaan Miehikkälän Kirkonkylän koulun oppilaat keräävät joka syksy puolukkaa ja rahoittavat sillä osan leirikoulustaan.

Suomen kaakkoisrajan tuntumassa Miehikkälässä koululaiset ovat jo vuosien ajan rientäneet syksyisin metsään keräämään puolukoita. Mukana puolukkapäivässä on koko koulu.
 Oppilaat eivät vain poimi puolukoita, vaan hoitavat myös myynnin ja markkinoinnin. Puolukoista saaduilla rahoilla tehdään luokkaretki, leirikoulu tai jotain muuta mukavaa.
 Kun puolukoiden poimiminen alkaa jo ensimmäisen luokan syksyllä, karttuu keruutaito. Niinpä 6.-luokkalaisilta poiminen sujuu jo kuin konkareilta konsanaan.
 – Aluksi minä en tykännyt siitä, mutta nyt kun poimimista on tehnyt paljon, se on ihan kivaa, kertoo  Peppi Stolt .
 Puolukkasato oli Miehikkälässäkin tänä vuonna hyvä.  Minna Metsälä
 Vieressä luokkakaverit  Martin Jokimies  ja  Venla Tilli  myötäilevät. Poimiminen on heidänkin mielestään mukavaa.
 – Keräsimme ensi puolukoita kolmisen tuntia. Sen jälkeen putsattiin niitä pari tuntia, kertoo Venla Tilli.
 Kaikkiaan koko koulu keräsi yhden koulupäivän aikana 120 litraa puolukoita. Martin Jokimies kertoo keränneensä noin neljä litraa ja Peppi Stolt sekä Venla Tilli ehkä vähän enemmän.
 Puolukkapäivän päätteeksi koossa oli monta sankollista puolukkaa. Edessä oli vielä putsaus.  Laura Rikkola
 Miehikkälän Kirkonkylän koulussa on noin 50 oppilasta. Koronakarenteenien ja sairastelujen takia kaikki eivät puolukkapäivään päässeet. Esimerkiksi 6.-luokkalaisista paikalla oli vain puolet eli kuusi oppilasta.
 Suurin palkinto poimimisesta odottaa ensi keväänä, kun edessä on leirikoulu. Se piti järjestää jo viime keväänä, mutta se peruuntui koronaepidemian takia.
 – Olemme kolme päivää ja kaksi yötä täysihoidossa Anjalassa. Siellä on edessä kaikkia kivoja aktiviteetteja, kertoo opettaja  Minna Metsälä .
 Sitä ennen koululaiset lähtevät teatteriretkelle Lappeenrantaan vielä tänä syksynä – sekin matka on osin puolukanpoiminnalla maksettu.
 Monta taitoa yhdellä kertaa
 Vaikka oppilaiden silmissä siintää leirikoulu, on puolukankeruulla isot tavoitteet. Opettaja Minna Metsälän mukaan puolukkapäivässä yhdistyi monta erilaista oppimismahdollisuutta.
 – Yrittäjyys on yksi osa 4.–6.-luokkalaisten yhteiskuntaopin opintoja. Oppilaat hoitivat koko jutun eli keräsivät ja puhdistivat marjat, tekivät mainokset ja myivät puolukat. Matematiikkaa tuli mukaan, kun laskettiin kassa ja selvitettiin, montako litraa myytiin, luettelee Metsälä.
 Miehikkälän Kirkonkylän koulun 6.-luokkalaisten opettaja Minna Metsälä (vas.) huomasi, miten monet eri taidot puolukkapäivän aikana karttuvat.  Kiira Ikävalko, Yle
 Tärkeätä on opettaja Minna Metsälän mukaan ollut oppia yhdessä tekemisen taito, jossa isommat auttavat pienempiä. Samalla oppilaat huomaavat, miten tärkeätä on yhdessä toimiminen ja miten jokaisen osuutta tarvitaan.
 Palkintona hyvä mieli
 Kerätyt 120 litraa puolukkaa myytiin torilla, ja kaikki menivät. Tänä vuonna kun on erinomainen puolukkavuosi, oli hintakin maltillinen – kolme euroa litra.
 – Yksi asiakas osti kerralla 20 litraa, kertoo Martin Jokimies.
 Peppi Stolt, Venla Tilli ja Martin Jokimies keräsivät yhteensä viitisentoista litraa puolukkaa.  Kiira Ikävalko, Yle
 Aivan koko leirikoulun kustannuksia ei puolukanmyynnillä toki saatu katettua. Käytössä on myös muita perinteisiä varainkeruumuotoja.
 – Tällä hetkellä myymme WC- ja talouspaperia. Syksyn aikana 5.–6.-luokkalaiset järjestävät juhlia, joissa on kioski, ongintaa ja jotain pienellä rahalla ostettavia palveluita, esimerkiksi kasvomaalausta. Pienistä puroista kasvaa retkirahasto, sanoo opettaja Minna Metsälä.
 Miehikkälän kirkonkylän koulun 6.-luokkalaiset Peppi Stolt, Martti Jokimies ja Venla Tilli odottavat jo innolla sekä teatteriretkeä että erityisesti kauan odottettua leirikoulua.
 – Minusta on kivaa, että jokainen kantaa oman kortensa kekoon. Sitten voi olla hyvällä mielellä retkellä, kun on ansainnut sen, kiteyttää Peppi Stolt.

Lapset keräsivät koko päivän puolukoita päästäkseen leirikouluun: "Voi olla hyvällä mielellä, kun on ansainnut sen"


Summary: Saat olennaiset jutut Euroopan unionista perjantaisin suoraan sähköpostiisi, kun tilaat Ylen Eurooppa-uutiskirjeen. Pysy perillä siitä, mikä puhuttaa ja mitä Euroopassa tapahtuu lähiaikoina.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Terveisiä vuoden 2021  Britannian bensiinisodista!
 Kirjoitan tätä kirjettä kahvilasta, jonka viereisen huoltoaseman jonossa on viime päivinä nähty tappeluita. Autojen tööttääminen on ollut jatkuva taustaääni silloin, kun bensaa on ollut tarjolla. Polttoaineen loppuessa bensa-asemien pihalla vallitsee outo hiljaisuus, kuten tälläkin hetkellä.
 Haastattelemani nainen kyttäsi kulman takana tunteja säiliöauton saapumista päästäkseen tankille. Brittimediat ovat kertoneet  bensakuljetuksia jäljittävistä  autoilijoiden ryhmistä.  Katso raporttimme  lontoolaiselta huoltamolta.
 Ajoittain kaksi kolmesta  huoltoasemasta on myynyt ei-oota. Paniikkihamstraaminen on yksi tekijä, mutta ongelman alkusyy on säiliöautojen kuljettajapula. Sen taustalta löytyvät sekä koronavirus että brexit eli Britannian EU-ero.
 Rekrytointipulmia on ympäri Eurooppaa koronapandemian vuoksi, mutta brexit pahentaa tilannetta Britanniassa. Arvioiden mukaan  kenties 20 000 EU-kuskia  on muuttanut Britanniasta takaisin kotimaihinsa pandemian ja EU-eron vuoksi.
 Samalla brexitin jälkeen tiukennetut maahanmuuttosäännöt ovat tehneet uusien eurooppalaiskuljettajien rekrytoinnista lähes mahdotonta. Tämä ei helpota kuljettajavajetta, jonka arvellaan huitelevan  sadan tuhannen tietämissä .
 Tämä juttu on osa Eurooppa-kirjesarjaamme, tästä linkistä voit kirjeen suoraan omaan sähköpostiisi.
 Lontoolaisen huoltoaseman polttoaineet olivat torstaina loppu. Pasi Myöhänen / Yle
 Koittaako Briteissä pian pula-aika? Kuuntele  Takaisin Pasilaan .
 Britannian brexit-mielinen  hallitus kieltäytyi pitkään myöntämästä asioiden yhteyttä.
 Maassa koettiin lähes pohjoiskorealainen hetki, kun liikenneministeri  Grant Shapps  väitti brexitin itse asiassa  helpottavan  kuljettajapulan paikkaamista. Shapps perusteli, että EU-kuljettajien väheneminen on lisännyt paikkoja rahtikuskien testeihin, mikä nopeuttaa rekrytointia.
 Kyseessä oli brexitiin sitoutuneelta hallitukselta aika epätoivoinen pitkä pallo, eikä se tuonut tulosta. EU-eron avulla valtaan ratsastaneen pääministeri  Boris Johnsonin  hallitus muistikin lopulta Britannian olevan moderni länsimainen demokratia, jossa ihan mikä tahansa selitys ei mene läpi – vaikka totuudenjälkeistä aikaa eletäänkin.
 Tiistaina liikenneministeri  Shapps   myönsi  Britannian EU-eron olevan osatekijä ongelmaan. “Ilman muuta”, Shapps kuvaili tässä vaiheessa.
 Britannian hallitus on  tarjonnut ammattikuljettajapulan lääkkeeksi väliaikaisia työlupia EU-kansalaisille. Luvassa on viitisentuhatta lupaa niin kuljetusalalle kuin ruoanjalostukseenkin, jotta täällä saataisiin jouluna lahjat lapsille ja kalkkunat pöytiin.
 Määrä on vähäinen ja EU:ssakin on pulaa työntekijöistä. Parin kuukauden väliaikainen pesti ei välttämättä houkuttele Englannin kanaalin ylittämiseen.
 Samalla suunnitelmat rahtikuskien työlupaprosessin nopeuttamisesta herättävät pelkoja turvallisuudesta.  Armeijan kutsuminen  hätiin nostaa huolia maan suistumisesta kehittyvän maailman kriisivaltioksi.
 Pääministeri Johnson on vaikeuksien keskellä ihailtavan myönteinen. Hän kokee sen osaksi rooliaan, jotta tulevaisuudenusko tarttuisi myös kansaan. Kriitikot sanovat Johnsonin ajavan Britannian “hihittäen mereen”.
 Ei kielteisyys autakaan, mutta myös suunnitelmallisuus voisi ajoittain olla poikaa. Olipa sitten kyse brexitistä tai ihan mistä tahansa.
 Stay safe,
 Pasi
 PS. Syksy viilenee, ja asunnon lämmityskin voi pian olla ongelma. Kotitalouksien lämmitys hoidetaan pääasiassa kaasukäyttöisillä varaajilla. Maakaasun hinnat ovat nousseet pilviin Britanniassa. Tämän pulman syynä on brexitiä enemmän se, että maakaasua ei ole varastoitu pahan päivän varalle Britanniassa yhtä ahkerasti kuin muualla.
 Mikä muu Euroopassa puhuttaa juuri nyt ja mitä kannattaa seurata? Lue alta, kollegani  Anna Karismo  kokosi tärkeimmät.
 #SOME: Italia huolissaan Saksan poliittisesta tilanteesta – osat ovat vaihtuneet
 Instagram
 Kuva ei taida selitystä kaivata. Italian pääministeri  Mario Draghi  on "Komission Pääosasto Meemi" eli  ec_dg_meme  -Instagram-parodiatilin mukaan huolissaan Saksan poliittisesta epävakaudesta vaalien jälkeen. Saksan poliittinen kenttä sirpaloitui vaaleissa, ja kahden ison puolueen valtakausi on ohi.
 FAKTA: Eurostatin mukaan suomalaisilla on verenpaine koholla
 Suomalaisella on  keskivertoeurooppalaista useammin  verenpainetta . Kun muualla kohonnut verenpaine on hieman tavanomaisempaa naisilla kuin miehillä, Suomessa miehet kärsivät siitä useammin. Vain Kroatiassa ja Unkarissa miehillä esiintyy korkeaa verenpainetta Suomea enemmän. EU jakautuu korkean verenpaineen yleisyydessä selvästi itään ja länteen. Kohonnut verenpaine lisää riskiä sairastua sydän- ja verisuonitauteihin.
 POHDITTAVAA: Ovatko Saksa ja Ranska eri planeetoilta ja miten EU:n rahoitus kannattaisi hoitaa tulevaisuudessa?
 Saksan vaalivoittajalla, demareiden Olaf Scholzilla, oli syytä hymyyn maanantaina, vaikka ero toiseksi tulleisiin kristillisdemokraatteihin olikin pieni. Toinen vaalivoittaja oli viheät. Jörg Carstensen / EPA
 Saksassa  käydään hallitusneuvotteluja täydellä höyryllä ristiin rastiin  viime sunnuntain vaalien  jälkeen. Vihreät ja liberaalipuolue FPD  käynnistivät  pelin. Vaaleissa suurimmaksi puolueeksi nousseen SPD:n kansleriehdokas  Olaf Scholz  aloittaa neuvottelut niiden kanssa lähipäivinä. Liberaalit  haluavat tavata  myös vaalit hävinneen kristillisdemokraattien CDU:n johtoa.
 Seuraavaksi  Euroopassa jännitetään  Ranskan vaaleja  ensi keväänä. Saksan ja Ranskan vaalikeskustelu on kuin eri planeetoilta, sanoi Ranskan eurooppaministeri  Clément Beaune   TV - haastattelussa . "Se, kumpi näyttää jättäneen Maan, on Ranska", Beaune sanoi. Hän viittaa siihen, että Ranskassa yli 40 prosenttia kannattaa politiikan äärilaitoja, kun Saksassa äärioikeisto ja -vasemmisto saivat alle kuudesosan äänistä.
 SAKSAN VAALIT AREENASSA:
 Vaikket olisi seurannut Saksan vaaleja lainkaan, pääset mainiosti kärryille Yle Areenassa.  Takaisin Pasilaan  -ohjelmassa Eurooppa-kirjeenvaihtaja  Suvi Turtiainen  avaa oivallisesti vaalivoittajan, demarien  Olaf Scholzin   arvomaailmaa . Voit myös esimerkiksi katsella  erikoislähetyksen  vaaleista tai kuunnella Ulkopoliittisen instituution ohjelmajohtaja  Juha Jokelan  näkemyksiä vaalien eurooppalaisista vaikutuksista  Brysselin koneessa .
 RANSKAN JA KREIKAN PUOLUSTUS TIIVISTYY
 Huomasitko, että Ranska ja Kreikka ilmoittivat keskiviikkona merkittävästä  puolustusyhteistyöstä ? Kreikka saa näin selkänojaa Turkki-kiistojensa hoitamiseen. Ranskan presidentti  Emmanuel Macronin  mielestä EU:n pitäisi  lakata olemasta naiivi  puolustuskysymyksissä.
 EU JA USA ISTUIVAT KAUPPANEUVOTTELUPÖYTÄÄN – MUTTA UHKAAKO MAATALOUSSOTA?
 Donald Trumpin  presidenttikaudella EU:n ja Yhdysvaltojen kauppasuhteiden kehittäminen oli jäissä. Nyt osapuolet pyrkivät sujuvoittamaan sääntelyä yhteisessä  kauppa- ja teknologianeuvostossa .
 Neuvottelukumppanit  kehuivat  tunnelman olevan hyvän ensimmäisen tapaamisen jälkeen. Samaan aikaan uhkaa  "maataloussota" , sillä Yhdysvallat ei halua antaa EU:lle mahdollisuutta määritellä kestävän maatalouden ehtoja.
 MITEN EU:TA RAHOITETAAN TULEVAISUUDESSA?
 Suomi on nettomaksaja eli se saa EU:lta vuosittain vähemmän tukia kuin se yhteiseen budjettiin maksaa. Siitä syystä meilläkin kannattaisi käydä huolellinen pohdinta siitä, mihin yhteistä kassaa tulevaisuudessa käytetään ja miten rahat sinne kerätään,  lue täältä  lisää.
 YDINVOIMA VASTATUULESSA SAKSAN VAALIEN JÄLKEEN
 EU ei laske ydinvoimaa kestäviin energiamuotoihin, ja se  tietää vaikeuksia  esimerkiksi Loviisan ydinvoimalan jatkolle. Jos ydinvoimaa vastustavat vihreät nousevat Saksan hallitukseen, vaikeudet voivat syventyä.
 Rembrandtin Yövartio-teos on esillä Amsterdamin Rijksmuseumissa. Robin Utrecht / EPA
 KIINNOSTAAKO TAIDE?  Kannattaa katsoa hieno hollantilaisdokumentti Rembrandtista  Yle Areenasta . Elokuva vie katsojan Rembrandteja omistavien ihmisten komeisiin koteihin Euroopassa.
 LÄHIPÄIVINÄ: Ursula von der Leyen tulee Suomeen, talousministerit puivat energian hintaa ja Länsi-Balkan saa miljardi-investointeja
 Maanantaina  EU-komission puheenjohtaja  Ursula von der Leyen  tulee muutaman tunnin mittaiselle  vierailulle Helsinkiin . Hän on kiertänyt jäsenmaiden pääkaupunkeja sitä mukaa kuin komissio on näyttänyt vihreää valoa niiden elpymissuunnitelmille. Vierailua voi seurata kaikissa Yle Uutisten kanavissa.
 Valtiovarainministerit  kokoontuvat  maanantaina  ja  tiistaina . Talouden pelastuspakettien lisäksi energiahintojen kova nousu on heidän työpöydällään.
 Keskiviikkona  pidetään Sloveniassa tärkeä  huippukokous , kun EU-instituutioiden, jäsenmaiden ja Länsi-Balkanin kuuden maan (Albania, Bosnia ja Hertsegovina, Serbia, Montenegro, Pohjois-Makedonian tasavalta ja Kosovo) johtajat tapaavat Brdo pri Kranjun linnassa. Siellä tehostetaan osapuolten välistä yhteistyötä: EU aikoo esimerkiksi tukea aluetta isolla 30 miljardin euron  investointisuunnitelmalla , josta suurin osa on yksityistä rahaa.
 Huippukokouksen  aattona tiistai-iltana valtioiden ja hallitusten johtajat kohtaavat epävirallisella työillallisella. Saksan väistyvä liittokansleri  Angela Merkel  osallistuu nyt viimeisiin EU-huipputapaamisiinsa.
 Piditkö Eurooppa-kirjeestä? Voit tilata sen tästä linkistä suoraan omaan sähköpostiisi.

Eurooppa-kirje: Brexitillä valtaan ratsastanut brittihallituskin myöntää nyt, että EU-ero vaikeutti bensapulaa – Brexit-peltihevosesta loppui löpö


Summary: Tuulivoimayhtiöt lähestyvät maanomistajia maanvuokrasopimuksilla, vaikka voimala olisi vasta ajatusasteella. Näin on käynyt muun muassa Puolangalla. Sopimusehdot tulisi lukea tarkkaan, sillä sitoutuminen voi olla jopa vuosisadan pituinen.

Tuulivoimalat ovat maasyöppöjä. Niitä varten tarvitaan tuhansien hehtaarien yhtenäisiä alueita, eivätkä kaikki maanomistajat katso hyvällä tuulivoimalayhtiöiden tapaa, jolla ne havittelevat maita.
 Osa yhtiöistä lähettää ensimmäisenä yhteydenottona allekirjoitettavaksi sopimuspaperin.
 – Yhtiö haluaa maat 100 vuodeksi, ensin 37 vuotta vuokralla, sitten kaksi kertaa 30 vuotta, jos yhtiö haluaa. Ja tekee vuokramaalla mitä haluaa. Sopimuksen teksti on niin, että isännästä tulee renki, kuvaa tunteitaan Puolangalla Kainuussa asuva  Matti Reinikka .
 Reinikka ja kymmenet muut Puokiovaaran kylän lähellä sijaitsevan Ukonkankaan alueen maanomistajat saivat elokuussa kirjeen Winda Energy -yhtiöltä. Siinä oli maanvuokrasopimus, joka tulisi allekirjoittaa ja lähettää reilun kuukauden kuluessa.
 Yhtiö ei ollut missään yhteydessä aiemmin tuonut esille suunnitelmiaan maanomistajille.
 – Ei halaistua sanaa aiemmin. Kylällä oli viikko kirjeen saapumisen jälkeen infotilaisuus. Ympäripyöreitä puhuttiin, mutta yhteenkään tarkempaan kysymykseen ei vastausta tullut, sanoo Reinikka.
 Sopimuksessa tarjottiin maista 100 euroa hehtaarilta ja tuulimyllyn paikasta maanomistajalle vielä 12 500 euroa vuodessa. Yle on nähnyt sopimustarjouksen. Reinikan mukaan korvaus on mitätön verrattuna valtion tuulivoimaloista perimään maanvuokraan.
 – Metsähallitus ei vuokraa kuin rakennusoikeuden ja perii myllystä 25 000 euron vuosivuokran, sanoo Reinikka.
 Erikoiseksi Windan toiminnan tekee se, että yhtiön Puokionvaaralle haaveilema yli 20 tuulivoimalan kokonaisuus on niin iso, että se vaatii nykyisen lain mukaan merkinnän tuulivoimamaakuntakaavasssa. Merkintää ei alueella kuitenkaan ole.
 Kainuun liiton suunnittelujohtaja  Sanna Schroderus  ei pidä ihmeenä, että tuulivoimayhtiöt liikkuvat Kainuussa. Maakuntahallitus päätti marraskuussa 2020 tavoitella 330 uutta tuulivoimalaa vuoteen 2035 mennessä. Schroderuksen mukaan ainakin kymmenkunta yhtiötä on jo osoittanut kiinnostusta Kainuun alueisiin.
 – Nykyisen kaavan tavoitteena on noin 160 voimalan rakentaminen ja se alkaa olla täynnä. Tuulivoimamaakuntakaavan ensimmäinen luonnos  valmistunee nähtäväksi  muutamien kuukausien kuluessa. Tuulivoimatoimijoita on paljon liikkeellä Kainuussa ja he esiselvittävät alueita omista lähtökohdistaan, sanoo Schroderus.
 Tuulivoimaloiden tekniikka on kehittynyt niin, että aiemmin kelpaamattomiksi tuomitut alueet ovatkin muuttuneet kiinnostaviksi.
 Lue lisää:   Sitra etsi tehokkainta tapaa leikata Suomen päästöjä: sähkönkulutus tuplaantuu, ja se tietää valtavasti uutta tuulivoimaa
 Suomessa on paljon sitä, mikä Keski-Euroopasta puuttuu
 Windan toimitusjohtaja  Tuomas Hooli  ei halua kommentoida yksittäisiä maanvuokrasopimuksia, mutta kuvaa sopimuksien tekoa kahvinjuontiammatiksi.
 – Meidän hankevastaavien pitää olla maanomistajiin paljon yhteydessä, juoda kahvia, keskustella kaikesta tuulivoiman ympärillä. Vain sillä tavalla saadaan aikaan tarvittava luottamus, sanoo Hooli.
 Sen verran Hooli avaa pitkiä vuokrasopimuksia, että jos yhden voimalasukupolven ajan, eli noin 35–40 vuotta toiminnassa ollut voimala on tuottanut alueelta koko ajan tuulidataa, ja kaikki infrastruktuuri on olemassa, olisi ihme, jos aluetta ei haluttaisi käyttää edelleen samaan toimintaan.
 – Etenkin vanhemmalle väelle sopimukset tuntuvat pitkiltä ja heitä pohdituttaa sitoa tulevia sukupolvia. Toisaalta infrakehittäjän näkökulmasta oleellista on, että sijoituksella on tietty horisontti.
 Winda on vielä kehitysyhtiö. Se tarkoittaa käytännössä sitä, että yhtiö etsii alueet, hankkii maanvuokrasopimukset, luvittaa ja valmistelee tuulivoimala-alueet ja myy lopulta sen varsinaiselle toimijalle. Eri vaiheissa olevia alueita on paljon, ja osassa on jo toimivat tuulivoimalat.
 Yhtiöllä on eri vaiheessa pitkästi toistakymmentä eri hanketta, joista on jäänyt virallisiin papereihin jonkinlainen jälki, kuten tiettyä hanke-aluetta varten perustettu yhtiö. Osa ei ole koskaan toteutunut.
 – Meillä on kaava-aloitus tai kaavoitusvaiheessa noin 800 megawatin verran tuulivoimaa. Lisäki olemme mukana rakennuttamassa 200 megawatin edestä tuulivoimaa neljässä hankkeessa. Tulevaisuudessa on tarkoitus olla mukana kaikissa tuulivoimapuiston eri elämänvaiheissa.
 Winda on perimmältään tsekkiläisen yksityisomisteisen pääomasijoittaja  BHM groupin  osanen. Yhtiön pääomistaja on  Tomáš Krsek . Mukana on myös suomalaisia pääomasijoittajia.
 Suomi kiinnostaa erityisen paljon siksi, että täällä on vähän asukkaita ja paljon tilaa, sanoo Windan toimitusjohtaja Hooli.
 – Aika harvassa ovat paikat, johon Kainuun tapaan voidaan rakentaa kymmenittäin voimaloita yhteen lokaatioon. Tilaa on yksinkertaisesti niin paljon enemmän Keski-Euroopassa.
 Myös kilpailu alueista ei ole niin kireää kuin Keski-Euroopassa. Hankealueen saaminen yksittäisen toimijan haltuun saattaa siellä jopa ratkaista koko yhtiön olemassaolon.
 – Mutta kyllä Suomessakin yhä useammin tulee tilanteita, että jonkun kunnan kamarissa törmää samalla asialla olevaan kilpailijaan.
 Hoolin mukaan parhaassa tapauksessa Puolangan Ukonkankaalla voimaloita aletaan rakentaa kolmen vuoden kuluessa.
 – Tietysti jos joku muu alue näyttää menevän nopeammin eteenpäin, kiinnostaa se tietenkin investoijaa enemmän, sanoo Hooli yleisellä tasolla.
 Vaikka painopiste voi siirtyä välillä muualle, Hoolin mukaan Winda vie loppuun saakka ne hankkeet, joihin sitoutuu.
 Hooli kertoo, että Kainuu ja muut harvaan asutut alueet kiinnostavat myös sen takia, että tilaa riittää tuulivoimalan tuottaman sähkön jalostamiseen.
 – Se voi olla melkeinpä mitä vain, joka kuluttaa paljon sähköä. Arktisen datakaapelin tullessa se voi tarkoittaa datakeskuksia tai vetytaloutta, mitä vain, mitä ei tarvitse sijoittaa kehäkolmosen sisäpuolelle.
 Juristi: En ole koskaan nähnyt sellaisenaan käypää sopimusta
 Miten maanomistaja voi tietää, onko postiin ilmestynyt sopimus hyvä vai huono?
 – Sopimuksentekohetkellä maanomistaja ei voi tietää lopullisen vuokran määrää, sanoo Maa- ja metsätaloustuottajien liiton maankäyttöasiantuntija, lakimies  Leena Kristeri .
 Erityisesti maksuperusteet vaihtelevat sen mukaan, kenelle kaikille vuokraa maksetaan ja missä suhteessa. Variaatioita on paljon, mikä tekee hintojen vertailusta hyvin haastavaa, sanoo Kristeri.
 – Lisää haastetta maanomistajalle tulee siitä, että sopimuksen tekohetkellä hanke on kokonaan auki. Vasta kaavoitusvaiheessa voimaloiden määrä ja sijoitus selviävät tarkemmin.
 Koko hanke voi tyssätä tai viivästyä. Aiemmista hankkeista tiedetään, että vain 20 prosenttia sopimuksista toteutuu.
 – Sopimuksesta kannattaa tehdä sellainen, että maanomistajan asema on turvattu kaikissa tilanteissa, myös silloin, jos voimaloita ei tulekaan. Ettei käy niin, että alue on sopimuksilla varattu toistakymmentä vuotta eikä maanomistaja saa siitä pennin pyörylää, sanoo Kristeri.
 Yhden tuulivoimalan jalustan perustukseen tarvitaan noin 2,5 miljoonaa kiloa betonia ja 80 000 kiloa rautaa. Kuva Piiparinmäen tuulipuistosta Kainuussa. Antti Tauriainen / Yle
 Suomessa iso osa tuulivoimayhtiöistä on Windan kaltaisia hankekehittäjäyhtiöitä, joiden bisnes on tehdä sopimuksia, suunnitella ja luvittaa hanke sekä myydä hanke eteenpäin. Tällöin usein tarjotaan sellaista sopimusmallia, jossa vuokranmaksu alkaa vasta, jos sähköntuotanto alkaa, sanoo Kristeri.
 Tuulivoimayritysten kiireen saada nimet paperiin selittyvät Kristerin mukaan sillä, että alue saadaan varattua, pois muiden toimijoiden työpöydältä.
 – Toisaalta tiedän, että myös hankekehittäjäyhtiöiden kanssa on tehty onnistuneita sopimuksia, mutta epävarmuus on jonkin verran suurempi kuin sellaisella sopimuksentarjoajalla, joka pyörittää hankkeen itse alusta loppuun.
 Kristeri ei ole nähnyt yhtään sellaista sopimustarjousta, joka olisi ollut valmis sellaisenaan allekirjoitettavaksi.
 – Sopimuksista pitää aina neuvotella, maanomistajien tulee tehdä yhteistyötä neuvotteluissa ja tarvittaessa käyttää asiantuntijaa apuna, Kristeri sanoo.

Tuulivoimaloiden yhteydenotot ovat hämmentäneet maanomistajia – pitkiin vuokrasopimuksiin halutaan allekirjoitus äkkiä, vaikka voimalahanke on täysin auki


Summary: Kremlille vaalit ovat kansallisen turvallisuuden kysymys, johon ulkovallat yrittävät sekaantua. Samalla Venäjän armeija on nostanut taisteluvalmiuttaan lähestyvän suursodan varalta, kirjoittaa Mikkonen.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja tekee joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki blogit voit lukea täältä
 MOSKOVA  Venäjän tv-kanavilla seurattiin tarkasti, kuinka puolustusministeri  Sergei Šoigu  äänesti maahanlaskujoukkojen erikoisprikaatin vaalipaikalla.
 Puolustusministeri työnsi vaalilipukkeensa läpinäkyvään uurnaan kolmipäiväiseksi pidennetyn äänestysajan alkumetreillä ja kehotti kaikkia sotilaita seuraamaan esimerkkiään.
 – Ei ole epäilystäkään, että myös tällä kertaa äänestäminen sujuu organisoidusti ja aktiivisesti, kuten on aina tapahtunut,  Šoigu sanoi  kameran edessä.
 Venäjän mediassa seurattiin laajasti, kuinka puolustusministeri Sergei Šoigu äänesti syyskuussa järjestetyissä duuman vaaleissa. Vadim Savitsky / AFP
 Puolustusministeri tiesi, mistä puhui.
 Kahden päivän päästä, ennen kun äänestyspaikat olivat edes sulkeutuneet  ilmoitettiin , että 99,8 prosenttia armeijan äänioikeutetuista oli äänestänyt. Samalla puolustusministeriöstä vakuuteltiin, ettei minkäänlaista äänestämiseen painostamista tapahtunut.
 Todellisuudessa duuman vaalit olivat  Kremlin tiukasti kontrolloima operaatio.
 Ensin hallinto esti liian vaarallisiksi katsomiensa oppositiopoliitikkojen pääsyn ehdokkaiksi. Sitten  se varmisti halutun lopputuloksen  manipuloimalla ja väärentämällä äänestyksen kulkua ja sen tuloksia.
 Näytösvaaleilla haluttiin esittää tuki presidentti  Vladimir Putinin  valtajärjestelmälle ja sen ajamalle sotilaallista voimaa ihannoivalle maailmankuvalle.
 Siksi onkin luonnollista, että juuri puolustusministeri Sergei Šoigu asetettiin valtapuolueen listalla kärkiehdokkaaksi. Pian 30 vuotta Venäjän hallituksissa työskennellyt Šoigu on presidentin läheinen liittolainen.
 Puolustusministeri Sergei Šoigu (vas.) lomaili yhdessä presidentti Vladimir Putin kanssa Siperiassa syyskuussa. Alexei Druzhinin / Russian Presidential Press and Information Office/TASS All Over Press
 Puolustusministeriä pidetään myös Putinin ystävänä.
 Parivaljakolla on tapana viettää yhdessä vapaa-aikaansa Siperiassa. Viimeksi  media kertoi  Putinin ja Šoigun yhteisestä lomasta syyskuun alussa, vain viikkoa ennen vaaleja.
 Venäjää hallitsevan eliitin ajattelu  tuntuu lähtevän siitä, että maa on vihollisten ympäröimä.
 Sekä Venäjän johto että Kremliä lähellä oleva media syyttävät yhtenään ulkovaltoja yrityksestä sekaantua maan sisäisiin asioihin.
 Šoigu hyökkäsi elokuussa myös Suomea vastaan.  Hän varoitti  Helsingissä sijaitsevasta "Venäjän-vastaisesta propagandan keskuksesta", jolla puolustusministeri ilmeisesti viittasi muutama vuosi sitten perustettuun Euroopan hybridiosaamiskeskukseen.
 Ulkoista  uhkaa korostetaan  niin ikään heinäkuussa hyväksytyssä Venäjän kansallisen turvallisuuden strategiassa. Tämä ulko- ja sotilaspolitiikkaa ohjaava asiakirja katsoo läntisten vaikutteiden olevan vaaraksi Venäjän itsenäisyydelle ja ulkovaltojen pyrkivän ajamaan maan poliittiseen kaaokseen.
 Vaalit ovatkin Kremlille  kansallisen turvallisuuden kysymys.
 Oppositiopoliitikkoja on syytetty jo aiemmin "ulkovaltojen agenteiksi", mutta  duuman vaaleja edelsi  myös ennennäkemätön painostuskampanja riippumatonta mediaa ja kansalaisyhteiskuntaa vastaan.
 Kymmeniä viestimiä ja yksittäisiä toimittajia julistettiin ulkomaisiksi agenteiksi. Myös vaalitarkkailuliike Golos lisättiin kesällä agenttilistalle. Luokittelu velvoittaa muun muassa tekemään viranomaisille tarkkaa tiliä toiminnasta.
 Ilmoituksia vaalivilppiepäilyksistä on väitetty maan mediassa ulkovaltojen tehtailemiksi. Venäjän ulkoministeriö puolestaan syyttää Yhdysvaltoja ja Euroopan unionia vaaleihin sekaantumisesta.
 Ulkoisella uhalla pelottelemista pidetään  tapana pönkittää Kremlin valtaa.
 Propagandan avulla venäläiset halutaan saada uskomaan, että he ovat piiritetyssä linnakkeessa, jota länsimaat uhkaavat joka suunnasta. Silloin kansan odotetaan kerääntyvän tueksi vahvan johtajansa ympärille.
 Venäjän puolustusministeriö kutsui toimittajia syyskuussa Kaliningradin alueelle seuraamaan Zapad 2021 -sotaharjoituksia.  Grigori Vorobjov / Yle
 Mutta entä jos Kremlissä ajatellaan oikeasti, että länsi valmistelee Venäjän pyyhkimistä maailmankartalta?
 Ylen haastattelema riippumaton sotilasanalyytikko  Pavel Felgenhauer  sanoo, että Venäjällä eletään nyt sotaa edeltävää aikaa. Hän viittaa lähes  yhdeksän vuoden takaiseen tapahtumaan . Silloin Venäjän asevoimien komentaja  Valeri Gerasimov  ja puolustusministeri Šoigu esittelivät presidentti Putinille Venäjän puolustussuunnitelman.
 Felgenhauerin mukaan Venäjä alkoi tuolloin valmistautua suursotaan, jonka uskotaan alkavan 2020-luvulla. Asevoimat ovatkin siirtyneet pitämään yllä jatkuvaa taisteluvalmiutta.
 – Arvion mukaan joihinkin näihin aikoihin, lähimmän vuoden tai kahden kuluessa sodan pitäisi alkaa. Me olemme valmiit siihen, venäläinen sota-analyytikko sanoo.
 Erkka Mikkonen
 Kirjoittaja on Ylen Venäjän-kirjeenvaihtaja. Hän kommentoi tässä blogissa naapurimaan ajankohtaisia asioita ja korostaa, että Venäjää ja venäläisiä ei pidä sekoittaa keskenään.
 Lue lisää:
 Erkka Mikkonen: Armeijan ja laivaston lisäksi Venäjä on saanut uusia liittolaisia “tulipallon tavoin iskevistä ihmeaseista”
 Erkka Mikkonen: Haluavatko venäläiset sotaa? Ainakin kansalaisia valmistellaan sitä varten

Erkka Mikkonen: Kremlissä valmistaudutaan milloin tahansa alkavaan suursotaan, ja sitä ennen vaalit vietiin läpi kuin sotilasoperaatio


Summary: Yhdysvaltojen edustajainhuone hyväksyi tänään esityksen, jolla vältettiin täpärästi hallinnon osittainen sulku. Vääntö presidentti Joe Bidenin mittavasta infrastruktuuripaketista jatkuu.

Yhdysvalloissa edustajainhuoneen oli määrä äänestää presidentti  Joe Bidenin  ajamasta lakipaketista, joka suuntaisi rahaa esimerkiksi teiden ja sähköverkkojen korjaamiseen. Sopua ei varhain aamulla Suomen aikaa syntynyt, ja asian puintia on määrä jatkaa huomenna.
 Demokraattien sisäinen vastakkainasettelu on uhannut kaataa koko paketin. Edustajainhuoneessa on paljon demokraatteja, jotka kannattavat puolueen keskilinjaa vasemmistolaisempaa politiikkaa. Lakien läpivieminen vaatii heidän tukensa.
 Nämä progressiiviset demokraatit eivät ole tyytyväisiä republikaanien kanssa sorvattuun lakipaketin uuteen versioon.
 He ovat vaatineet, että hallinto sopisi ensin sosiaalipoliittisesta paketista, joka toisi rahaa esimerkiksi lastenhoitoon, vanhustenhuoltoon ja koulutukseen.
 Lue koko juttu aiheesta : Yhdysvalloissa ratkeaa, menevätkö Bidenin jättimäiset rakennussuunnitelmat läpi – Näin demokraattien välinen tappelu voi vielä kaataa koko paketin
 Sulkutila vältettiin viime hetkellä
 Aiemmin tänään nuijittiin läpi tilapäisratkaisu, joka mahdollistaa liittovaltion hallinnon rahoituksen seuraavat pari kuukautta.
 Näin vältettiin hallinnon osittainen sulku, joka oli rahoituksen puutteen vuoksi uhkaamassa vuorokauden vaihtuessa perjantaiksi paikallista aikaa.
 Hallinnon rahoituksen lisäksi tilapäisratkaisu mahdollistaa sen, että afganistanilaispakolaisia voidaan auttaa asettumaan Yhdysvaltoihin. Senaatin demokraattienemmistön johtaja  Chuck Schumerin  mukaan yhdysvaltalaiset, jotka ovat kärsineet tämän kesän myrskyistä ja metsäpaloista, saavat myös apua.
 Rahoituksen loppuminen olisi voinut vaikuttaa joihinkin liittovaltion palvelujen keskeyttämiseen ja mahdollisiin liittovaltion työntekijöiden lomautuksiin. Bidenin hallinnon mukaan hallinnon osittainen sulku ei olisi kuitenkaan vaikuttanut terveydenhuoltopalveluihin.
 Tilapäisratkaisu ei kuitenkaan käsitellyt velkakaton nostamista. Valtiovarainministeri  Janet Yellen  on varoittanut, että Yhdysvaltain hallinnolta loppuu rahat juokseviin kuluihin arviolta 18. lokakuuta, jos edustajainhuoneen asettamaa lainarajaa ei nosteta.
 Lue myös :
 USA:n kongressissa äänestetään abortista – demokraatit haluaisivat rajoittaa osavaltioiden mahdollisuuksia tehdä tiukennuksia aborttilainsäädäntöön
 Kirjeenvaihtajalta: Kalifornian kansanäänestys oli ehkä viimeinen varoitus Yhdysvaltain konservatiiveille

Äänestys Bidenin jättimäisestä infrapaketista siirtyy huomiselle – demokraattien jakolinjat syvenevät


Summary: Liikuntatilojen ja konserttisalien osalta rajoituksia puretaan laajasti pääkaupunkiseudulla tänään. Laaja etätyösuositus päättyy koko maassa parin viikon kuluttua.

Pääkaupunkiseudun koronarajoituksia puretaan laajasti tästä päivästä alkaen. Myös kuntien hallinnoimat liikuntatilat voivat jo tänään perjantaina ottaa tuvan täyteen asiakkaita ja konserttejakin voidaan jälleen soittaa täysille saleille.
 Liikuntatilat ja konserttisalit ovat olleet auki, mutta niiden asiakasmääriä on rajoitettu aluehallintoviraston ja kuntien toimesta. Sisään on saanut ottaa vain puolet suurimmasta asiakasmäärästä.
 THL  kertoi eilen , että se on uudistanut maskinkäyttösuositustaan. Se muuttuu tilannekohtaiseksi, ja maskin käytössä korostetaan ihmisen omaa harkintaa.
 Helsingin kaupungin liikuntapaikkapäällikkö  Petteri Huurre  iloitsee, että rajoitusten purkaminen osuu juuri sopivaan aikaan. Hänen mukaansa loka-marraskuu on esimerkiksi uimahalleissa ja ohjatussa ryhmäliikunnassa vuoden vilkkainta aikaa.
 Liikuntapaikkapäällikkö Petteri Huurre kertoo, että lokakuussa alkaa myös uusia kaupungin järjestämiä, pääosin ulkona järjestettäviä lyhytkursseja, ja jo aiemmin alkaneille liikuntakursseille voidaan ottaa lisää asiakkaita. Jouni Immonen / Yle
 Huurteen mukaan lokakuussa alkaa myös uusia kaupungin järjestämiä, pääosin ulkona pidettäviä lyhytkursseja, ja jo aiemmin alkaneille liikuntakursseille voidaan ottaa lisää asiakkaita.
 Urheiluseurojen järjestämälle harrastustoiminnalle ei ole suurinta henkilömäärää määritelty aiemminkaan. Urheiluseurojen toimintaan on siis voinut osallistua ilman henkilömäärärajoituksia kunhan harrastustoiminta on järjestetty turvallisesti.
 – Hyppy vapauteen toteutuu nyt myös näissä kaikille avoimissa tiloissa ja avoimessa ryhmäliikunnassa, Huurre summaa.
 "Turhia lähikontakteja syytä välttää"
 Asiakasmäärää koskevat rajoitukset poistuvat kuun alusta paitsi uimahalleista myös esimerkiksi kuntosaleilta ja monitoimihalleista.
 Helsingin kaupungin liikuntapaikkapäällikkö Petteri Huurre toteaa, että vaikka esimerkiksi liikuntapaikkojen kaapit ovat jatkossa kaikki käytössä, pitää turhia lähikontakteja välttää vastakin.
 –Harrastustoimintaan ei pidä osallistua flunssaisena, hän neuvoo.
 Tottuneesti altaaseen hyppäävä helsinkiläinen  Vesa Vatanen  myhäilee tyytyväisenä rajoitusten poistuessa uimahalleista. Pirkkolan uimahalli on ollut hänelle tärkeä paikka lapsuudesta saakka.
 Vesa Vataselle liikuntatiloja koskevat rajoitukset ovat olleet korona-aikana kovimpia iskuja. Etätyöskentely on ollut hänelle arkipäivää jo ennen korona-aikaa. Jouni Immonen / Yle
 – Jotkut juhlivat taannoista ravintolarajoitusten höllentämistä, mutta minulle nämä liikuntapaikat ovat todella tärkeitä.
 Vataselle liikuntatilojen rajoitukset ovat olleet korona-ajan kovimpia iskuja. Etätyöskentely on ollut hänelle arkipäivää jo ennen pandemiaa.
 – Liikunta, etenkin uinti, on hyvää vastapainoa työlle.
 Laajojen rajoitusten aika näyttäisi jääneen taakse
 Rajoitukset poistuvat nyt lokakuun alusta myös  yleisötilaisuuksista kuten konserteista ja elokuvateattereista.
 Tästä päivästä lukien millään alueella Suomessa ei ole enää voimassa aluehallintoviraston määräämiä kokoontumisrajoituksia.
 Koko maassa on kuitenkin edelleen laajasti eri asiakas- ja yleisötiloissa suoraan tartuntatautilain nojalla voimassa yleiset hygieniavaatimukset. Asiakkaille ja osallistujille on esimerkiksi tarjottava mahdollisuus käsien puhdistamiseen ja asiakkaiden ja osallistujien oleskelu on järjestettävä sillä tavoin väljästi kuin se on mahdollista toiminnan erityispiirteet huomioon ottaen.
 Rajoitusten purkamista ja aikataulua perustellaan rokotekattavuudella sekä sillä, että pääkaupunkiseudun epidemiatilanne on edennyt selkeästi parempaan suuntaan.
 Esimerkiksi koronapotilaiden sairaalahoidon tarve pääkaupunkiseudulla näyttää vakiintuneen suhteellisen matalalle tasolle. Sairaaloissa tilanne näyttäisi olevan hallinnassa, joten tavoitteena on pitää yhteiskunta avoimena. Aluehallintoviraston määräämiä laajempia rajoituksia ei tässä vaiheessa nähdä välttämättöminä.
 Koronarajoitusten poistuessa konserttejakin voidaan jälleen soittaa täysille saleille. Kuva Helsingin musiikkitalosta ennen korona-aikaa. Jouni Immonen / Yle
 Helsinkiläinen  Paula Klemola  uskoo, että tietynlainen varauksellisuus ihmisten käyttäytymiseen ainakin joksikin aikaa jää, vaikka rajoituksia puretaan.
 – Varmaan pieni varovaisuus silti jää. Uskon, että tulee oltua tarkempi esimerkiksi käsien pesussa. Lähikontaktien välttäminen tuntuu aika luontevalta, Klemola sanoo.
 Hänestä on kuitenkin tärkeää, että yhteiskuntaa vihdoin päästään avaamaan.
 Etätyösuositus päättyy lokakuun puolivälissä
 Eilen torstaina kerrottiin myös, että ravintolarajoituksia kevennetään.
 Kiihtymisvaiheen maakunnista poistetaan kaikki rajoitukset. Taudin kannalta synkemmillä leviämisvaiheen alueilla ravintoloiden aukioloaikoja pidennetään tunnilla ja tanssi- ja karaokekielto poistuvat kokonaan.
 Leviämisvaiheen rajoitukset koskevat Varsinais-Suomen, Etelä-Karjalan, Pohjanmaan ja Satakunnan maakuntia sekä Helsinkiä, Espoota, Vantaata ja Kauniaista.
 Voit lukea tarkemmin uusista ravintolarajoituksista  tästä jutusta .
 Laaja etätyösuositus  päättyy koko maassa lokakuun puolivälissä . Sekä sosiaali- ja terveysministeriö että valtiovarainministeriö arvioivat rokotuskattavuuden olevan siihen mennessä lähellä valtioneuvoston asettamaa 80 prosentin tasoa yli 12-vuotiaiden osalta.
 Ministeriöt katsovat, että näin ollen olisi mahdollista yhdistää etätyö ja työpaikoille palaaminen.
 Paluu työpaikoille voidaan aloittaa jo aiemmin, jos se on riskien arvioinnin ja alueellisen epidemiatilanteen perusteella mahdollista.
 Jos sairaalat ja teho-osastot alkavat yllättäen kuormittua, voidaan joutua uudelleen esimerkiksi paikallisesti rajaamaan tapahtumien kävijämäärää.
 Laajojen rajoitusten aika näyttäisi nyt siis kuitenkin jääneen taakse.
 Voit keskustella aiheesta lauantaihin 2. syyskuuta kello 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Ravintolarajoituksissa yllätyskäänne, viimeisetkin laulu- ja tanssikiellot poistuvat, tunti lisää aukioloon
 Ruotsalaisnuoret iloitsivat koronarajoitusten purkamisesta – "Juhlitaan kuin huomista ei olisikaan"
 Tapahtuma-ala toivoo koronapassille pitkää ikää, vaikka koronatilanne kohentuu – muutoin Suomeen ei saada kansainvälisiä tapahtumia

Uimahallit ja konserttisalit saavat taas pakata paikat täyteen ihmisiä – helsinkiläinen Paula Klemola: "Varmaan pieni varovaisuus silti jää"


Summary: Hollannissa pitkään jatkunut pula kohtuuhintaisista asunnoista näkyy muun muassa ulkomaisten korkeakouluopiskelijoiden arjessa. Maassa pohditaan jo ulkomaisten opiskelijoiden määrän rajaamista.

Kun  Tuukka Palonen  muutti opiskelemaan Hollannin Utrechtiin syksyllä 2018, ensimmäisen virallisen asunnon löytämiseen meni neljä kuukautta.
 – Olin kuullut etukäteen, että Hollannissa on vaikea löytää asuntoa, mutta en odottanut sellaista, mitä se sitten todellisuudessa oli, Palonen sanoo.
 Jo ennen muuttoa kävi selväksi, ettei asuntoa pystyisi löytämään Suomesta käsin. Niinpä Palonen saapui syksyllä kymmenientuhansien muiden ulkomaisten opiskelijoiden kanssa Hollantiin ja asui vuoroin täyteen buukatuissa hostelleissa, Airbnb-majoituksissa ja kavereiden luona.
 Laukkuja raahatessa majoituksesta toiseen piti myös aloittaa opiskelu ja arki uudessa maassa.
 Asunnonvälityssivustot ja Facebook-ryhmät tuottivat vesiperän. Jokaiseen asuntoon oli hakijoita tulvaksi asti. Harvoin Palosen viesteihin edes vastattiin.
 – Tosi usein jo asuntoilmoituksissa luki, että  ei kansainvälisille opiskelijoille . Sen tyyppistä syrjintää.
 Palosen ja hänen silloisen tyttöystävänsä ensiasunto löytyi viimein kuukausien jälkeen, mutta ei aivan perinteisintä reittiä.
 – Lopulta hommattiin isot kartongit ja kirjoitettiin niihin tussilla englanniksi ja hollanniksi, että ollaan kodittomia ja etsitään asuntoa. Käveltiin sitten kylttien kanssa ympäri kaupunkia ja sitä kautta lopulta saatiin kämppä. Piti päästä tarpeeksi lähelle ihmisiä, Palonen sanoo.
 Tuhannet ihmiset kokoontuivat 12. syyskuuta 2021 Amsterdamin Westerparkiin vaatimaan tasa-arvoisempaa asuntopolitiikkaa. Ana Fernandez / AOP
 Epätasa-arvoinen asuntopula
 Hollantia koettelee vakava pula kohtuuhintaisista asunnoista. Puhutaan jo  asuntokriisistä .
 Asuntojen hinnat Hollannissa ovat tämän vuoden alkupuoliskolla nousseet peräti 14,6 prosenttia, kertoo talouslehti  Financial Times . Nousutahti on EU:n kiivaimmasta päästä.
 Ongelma on jatkunut jo pitkään. Pienessä ja tiheään asutussa maassa arvellaan olevan tällä hetkellä asukaslukuun nähden 330 000 asuntoa liian vähän, ja väkimäärä vain kasvaa.
 Samoin kasvaa tyytymättömyys. Syyskuun puolivälissä Amsterdamissa järjestettiin  mielenosoitus , jossa 15 000 ihmistä vaati hallitukselta välittömiä toimia asuntopulan ratkaisemiseksi. Toista suurmielenosoitusta kaavaillaan lokakuussa Rotterdamiin.
 Amsterdamin mielenosoitukseen osallistui myös useita opiskelijoita. Romyo Arroyo / AOP
 Asuntopulan vaikutukset eivät jakaudu tasapuolisesti, sanoo Delftin teknillisen yliopiston asuntomarkkinaprofessori  Peter Boelhouwer  yleisradio  Nosille . Tilanteesta kärsivät esimerkiksi vähävaraiset, työttömät ja maahanmuuttajat.
 – Joillekin ihmisille, ulkopuolisille, tämä on asuntokriisi, mutta toisille, sisäpiiriläisille, tämä ei ole mikään ongelma. Sisäpiiriläiset hyötyvät hintojen noususta ja sijoittavat toiseenkin asuntoon. Kamppailu on aina ollut epätasaista, mutta nyt ulkopuolisten määrä kasvaa huomattavasti, Boelhouwer sanoo.
 Vielä 1980-luvulla eriarvoistavaksi arvosteltua asuntopolitiikkaa vastustettiin Hollannissa kiivaasti muun muassa talonvaltauksin. Professori sanoo ihmettelevänsä lähinnä sitä, miksi ihmiset ovat alkaneet protestoida pitkään huonontunutta tilannetta vasta nyt.
 Yliopisto kehotti vaihtamaan yliopistoa
 Opiskelijoiden osalta helpotusta ei ole näkyvissä, sillä ulkomaisia opiskelijoita suuntaa Hollantiin joka vuosi yhä enemmän. Viime vuonna heitä oli koulutuksen kansainvälistymistä edistävän  Nuffic-järjestön  mukaan lähes 104 000.
 Brexitin jälkeen yhä useamman EU-kansalaisen opintopolku vie kohti Hollannin lukuisia englanninkielisiä tutkintoja, ja  pandemian taittumisen myötä  hetkellinen muuttotulppa on tänä syksynä poistunut.
 Maan itäosassa sijaitseva Twenten yliopisto kehotti elokuussa EU-maista tulleita opiskelijoita jopa harkitsemaan yliopiston vaihtoa kaupungin asuntopulan vuoksi, kertoo hollantilaislehti  AD .
 Suomalaisetkin opiskelijat ovat löytäneet Hollannin.  Kelan  mukaan maassa opiskelevien suomalaisten määrä kasvoi koko 2010-luvun ajan, ja Hollanti on neljänneksi suosituin opintokohde Britannian, Ruotsin ja Viron jälkeen.
 Nufficin mukaan viime vuonna Hollannissa opiskeli 1 260 suomalaista.
 Amsterdamin syyskuinen asuntomielenosoitus oli viime aikojen suurimpia. Samanlaista suunnitellaan Rotterdamiin lokakuussa. Koen van Weel / EPA
 Tuukka Palonen palasi pandemian vuoksi vuodeksi Suomeen, mutta tänä syksynä hän suuntasi takaisin Utrechtiin päättämään opintojaan. Tilanne on sama kuin viimeksi. Hän on asunnoton ja majailee tällä hetkellä kaverinsa luona.
 – Ei tämä ole henkilökohtaisesti hirveästi rassannut, mutta se vie paljon resursseja. Asia on koko ajan mielessä, ja kämpän etsimiseen joutuu käyttämään päivittäin aikaa kaiken muun ohessa, Palonen sanoo.
 Palonen on pyytänyt apua yliopistoltaan, mutta sieltä on kerrottu, että prioriteettina on löytää majoitus EU:n ulkopuolelta tuleville opiskelijoille.
 Palosen tuttavapiiristä löytyy värikkäitä kertomuksia. Jotkut opiskelukaverit ovat löytäneet asunnon puolentoista tunnin junamatkan päästä Utrechtista. Joku nukkuu asuntoautossa leirintäalueella, toiset ovat turvautuneet telttoihin.
 Viime vuosina esimerkiksi  Tilburgissa  ja  Groningenissa  yliopistot ja opiskelijajärjestöt ovat pystyttäneet ulkomaisille asunnottomille opiskelijoille jopa kokonaisia telttaleirejä, joissa he ovat voineet majoittua ensimmäisten opiskeluviikkojensa ajan.
 Sohvia ja ilmapatjoja opiskelijoille
 Pohjoisessa Groningenin kaupungissa opiskelijajärjestöt lyöttäytyivät kesällä yhteen ja perustivat opiskelijoille väliaikaismajoitusta etsivän järjestön  Shelter our Students  (SOS). Järjestön tiedottaja  Marinus Jongman  vertaa palvelun logiikkaa reppureissaajien suosimaan sohvasurffaukseen.
 SOS:n verkkosivujen kautta muualta muuttaneet opiskelijat voivat rekisteröityä majoituksen tarvitsijoiksi ja paikalliset asukkaat majoituksen tarjoajiksi.
 – Meidän kauttamme 250 ulkomaista opiskelijaa nukkuu nyt sohvilla, ilmapatjoilla ja vierashuoneissa eri puolilla kaupunkia, Jongman kertoo.
 Ratkaisu on tietenkin vain väliaikainen, mutta se yrittää vastata kaikkein akuuteimpaan tarpeeseen, jotta kukaan ei joutuisi ainakaan kadulle nukkumaan.
 – Hollantiin muuttaa 19–20-vuotiaita nuoria unelmiensa perässä opiskelemaan, ja sitten heitä joutuu kodittomiksi. Olen kuullut surullisia tarinoita opiskelijoista, jotka ovat joutuneet nukkumaan autoissa ja bussipysäkeillä. Se on sydäntäsärkevää, Jongman sanoo.
 Opiskelijajärjestöt ovat muuallakin maassa tarttuneet toimeen. Vastaavia hätämajoitusjärjestöjä on hiljattain perustettu myös Amsterdamiin, Maastrichtiin ja Enschedeen.
 Shelter our Students -järjestön aktiivit valtasivat yhden Groningenin yliopiston rakennuksista mielenosoituksessaan 9. syyskuuta. Siese Veenstra / EPA
 Kiintiöitä ulkomaisille opiskelijoille?
 Hollantilaiset yliopistot kansainvälistivät 2000-luvulta alkaen opinto-ohjelmiaan tavoitteenaan juurikin houkutella ulkomaisia opiskelijoita.
 Porkkana on osoittautunut liiankin houkuttelevaksi: ulkomailta tulleiden opiskelijoiden määrä on yli kaksinkertaistunut kymmenessä vuodessa. Se on asuntopulan rinnalla huono yhtälö.
 Nyt hallitus on  leikkaamassa rahoitusta  koulutuksen kansainvälisyyttä edistävältä Nufficilta. Yliopistot ja hallitus  tavoittelevat  myös englanninkielisten opinto-ohjelmien paikkamäärän rajoittamista ja lukukausimaksujen korottamista EU:n ulkopuolelta tuleville.
 Groningenin SOS-järjestö toivoo hallitukselta lisää toimia, jotta vastaavaa opiskelijoiden asuntokriisiä ei enää ensi syksynä jouduttaisi kokemaan.
 – Tämä on epäsuosittu ehdotus, mutta ulkomaisten opiskelijoiden määrän rajaaminen asuntotilanteen mukaiseksi auttaisi. Ei ole reilua heillekään tulla kutsutuksi tänne ilman, että asuntoja on tarjolla, sanoo Marinus Jongman.
 Tuukka Paloselle Hollannin kansainvälisyys, eloisuus ja tapahtumarikkaus ovat syitä, joiden vuoksi hän voi edelleen suositella Hollantia opiskelumaana.
 – Pitää kuitenkin varautua siihen, että saattaa joutua olemaan asunnottomana ja sietämään sitä stressaavaa tilannetta. Sitten kun kaikki on saatu kuntoon, asiat rullaavat täällä mukavasti.
 Oletko joutunut etsimään pitkään opiskelija-asuntoa? Mitä ajattelet Hollannin hallituksen kaavailuista ulkomaisten opiskelijoiden määrän rajaamiseksi? Voit keskustella aiheesta lauantaihin 2.10. kello 23 asti.
 Lue myös:
 Amsterdam aikoo kieltää turistien pääsyn kannabiskahviloihin – "Houkuttelemme turisteja rikkaudella, kauneudella ja kulttuurikohteilla"
 Kiista asuntojen vuokrasääntelystä ajoi Ruotsin poliittiseen kriisiin – tällaisia ovat länsinaapurin asuntomarkkinoiden erikoisuudet
 Voitaisiinko Kööpenhaminasta ottaa mallia Helsingin asuntopulaan ja ilmastoasioiden ratkomiseen? Tässä neljä yksinkertaista keinoa

Hollannin asuntokriisi on ajanut ulkomaisia opiskelijoita jopa telttaleireihin – Tuukka Palonen löysi asunnon kulkemalla kadulla kyltti kädessä


Summary: Oikeustulkkauksen ongelmat vaarantavat tulkkausta tarvitsevien henkilöiden oikeusturvan. Tuomioistuimet, asianajajat ja monet oikeustulkit ovat huolissaan tilanteesta, jossa istuntoihin saattaa päätyä tulkkeja ilman tehtävässä tarvittavaa osaamista.

Pienikin ongelma molemminpuolisessa ymmärryksessä voi johtaa suuriin vaikeuksiin.
 Arabian kielen oikeustulkin töitä 10 vuotta tehnyt  Ahti El Massri  kertoo esimerkin tapauksesta, jossa tulkki ei osannut muotoilla rikoksesta epäillyn kertomusta oikein. Se johti El Massrin mukaan väärään tuomioon.
 – Epäilty myönsi käyttävänsä päihteitä, mutta kiisti välittävänsä niitä eteenpäin. Tulkkauksen perusteella käräjäoikeus ymmärsi, että epäilty sekä käyttää että välittää päihteitä. Lopulta äänitallennus pelasti ja vahvisti asian epäillyn eduksi hovioikeudessa, El Massri muistelee.
 Tuomioistuimissa ilmenee koko ajan enemmän tilanteita, jossa käsittelyt viivästyvät tulkkausongelmien takia.
 Tulkkauspulmien vuoksi istuntoja joudutaan toisinaan keskeyttämään. Ongelmia on tullut esiin viime vuosina yhä selkeämmin, koska tulkkien käyttö oikeuskäsittelyissä ja poliisitutkinnoissa on lisääntynyt.
 Tuomioistuinviraston ylijohtaja  Riku Jaakkola  tiedostaa nykytilanteen.
 – On tullut ilmi tapauksia, joissa tulkki ja tulkattava eivät ymmärrä toisiaan.
 Jaakkolan mukaan ongelmat liittyvät yleensä Suomessa harvinaisempiin kieliin, joissa voi olla erilaisia murteita. Tulkki ja tulkattava saattavat puhua samaa kieltä, mutta eivät ymmärrä toistensa murretta.
 – Silloin sisältö jää epäselväksi. Tietysti se on iso ongelma, kun kysymys on viime kädessä oikeusturvasta ja sen mahdollisesta vaarantumisesta. Tämä on vakavasti otettava asia, Jaakkola myöntää.
 Käräjä- ja hovioikeuksien lisäksi oikeustulkkeja tarvitaan muun muassa poliisin, Maahanmuuttoviraston, Rajavartiolaitoksen, oikeusaputoimistojen sekä Tullin prosesseissa.
 Itä-Suomen yliopiston rikos- ja prosessioikeuden professorin  Matti Tolvasen  mukaan rikoksen esitutkintavaiheessa tulkkausongelmat saattavat olla vielä kriittisempiä kuin oikeussaleissa.
 – Mikäli epäilty esitutkintavaiheessa tunnustaa rikoksen ja syntyy epäily, ettei hän ole täysin ymmärtänyt tulkkia tai hänen puheensa on käännetty väärin, voi olla, ettei kuulustelua voida myöhemmin hyödyntää.
 Tuomioistuinviraston ylijohtajan Riku Jaakkolan mukaan oikeustulkkauspalvelut tullaan kilpailuttamaan ensi vuonna uudelleen. Tarkoituksena on uudistaa järjestelmää niin, että Opetushallituksen ylläpitämään oikeustulkkirekisteriin kuuluvat tulkit saisivat kilpailutuksessa lisäpisteitä.
 Markku Pitkänen / Yle
 Väärä tulkkaus voi jäädä huomaamatta
 Tuomioistuinviraston ylijohtajan Riku Jaakkolan mukaan on huolestuttavaa, ettei kaikkiin tulkkausongelmiin osata edes puuttua.
 – Jos salissa ei tulkin ja tulkattavan lisäksi ole kieltä ymmärtäviä henkilöitä, ei väärää tulkkausta välttämättä huomata.
 Vahinkoja voi tapahtua yksittäisissä sanoissa.
 – Arabivaltioita on yli 20. Murteet, tavat ja ilmaisutyylit saattavat olla ihan erilaisia. Se, miten tietyllä alueella sanotaan “terve” saattaa toisessa paikassa tarkoittaa “mene helvettiin”. Jos tulkki ei ole pätevä, hän ei välttämättä tajua tätä, oikeustulkki Ahti El Massri huomauttaa.
 Länsi-Uudenmaan käräjäoikeudessa työskentelevän käräjätuomarin  Teemu Vanhasen  kokemusten mukaan etenkin juuri arabian kielen tulkkaus tuottaa toisinaan päänvaivaa istunnoissa. Joskus pulmia on eurooppalaisissakin kielissä, jopa englannissa ja ranskassa.
 – Jos tulkattava on kotoisin vaikkapa jostain Afrikan valtiosta, hänellä saattaa olla hyvin poikkeava englannin tai ranskan aksentti. Sen ymmärtämisessä voi tulla ongelmia. Joku asianosainen saattaa myös ilmoittaa, että tulkki kääntää asian eri tavalla kuin tulkattava sanoo, Vanhanen kuvailee.
 Kilpailutus ei suosi koulutettuja yksinyrittäjiä
 Ongelma ei ole syntynyt äskettäin.  Asianajajaliitto  kertoi vuonna 2017, että asianajajien mielestä tulkkauspalveluiden laatu on heikentynyt.
 Suurimpana syypäänä pidettiin kilpailutusta, jonka vuoksi valtion laitokset ovat velvollisia hankkimaan tulkkipalvelut kilpailutuksessa menestyneiltä palvelutoimittajilta. Ne ovat pääsääntöisesti suuria yrityksiä, joiden kautta oikeussaleihin päätyy monentasoisia tulkkeja.
 Asianajajaliiton kyselyyn vastanneiden asianajajien mukaan osaavimmat tulkit toimivat yleensä itsenäisinä yrittäjinä tai pienten yritysten palveluksissa. Myös useat oikeustulkit kokevat samoin.
 – Kilpailutusvaiheessa suuret välitysfirmat haluavat, että heidän nimissään olisi päteviä ja nimekkäitä oikeustulkkeja. Mutta sitten kun ne voittavat kilpailutuksen, ne eivät välitä tulkkauksia meille. Työt menevät tulkeille, joilla on halvempi tuntihinta, väittää oikeustulkki Ahti El Massri.
 Hänen mukaansa hyvin kouluttautuneet tulkit eivät mielellään työskentele suurfirmoille, koska niiden maksama korvaus ei vastaa työn vaativuutta.
 – Pahimmassa tapauksessa suurten firmojen tulkeilla ei ole mitään koulutusta, mutta silti he hoitavat vaativaa oikeustulkkausta, El Massri hämmästelee.
 Jyväskylässä asuva Ahti El Massri on toiminut tulkkina 12 vuotta, josta kymmenen vuotta hän on tehnyt myös oikeustulkin töitä. HANNU RAINAMO
 Tulkkauspalvelufirmat kiistävät kritiikin
 Käännös- ja tulkkauspalveluita tuottava Tultra on ensisijainen palveluntoimittaja lähes koko maassa. Tultran toiminnanjohtaja  Kaziwa Shivan  kyseenalaistaa sähköpostivastauksessaan suuriin tulkkausfirmoihin kohdistuvan kritiikin.
 Hänen mielestään tietyt käräjäoikeudet ovat saattaneet maksaa oikeustulkeille suorahankintana isoja korvauksia, jolloin tulkit ovat tottuneet tähän maksukäytäntöön. Shivanin mukaan suuret palvelutoimittajat laskuttavat asiakkaitaan huomattavasti maltillisemmin, joten moni oikeustulkki ei halua työskennellä heille.
 – Ikävä kyllä nykyisin tulkkien odotukset palkkioista ovat kaukana markkinatilanteesta. Me kaikki ihmiset haluamme tienata mahdollisimman paljon työssämme, Shivan kertoo.
 Hänen mukaansa Tultralle työskentelevien tulkkien saama palaute on ollut hyvää eikä reklamaatioita ole juuri tullut.
 Mitä useamman kerran lausunto oikeussalissa tulkataan, sitä enemmän väärinymmärryksen tai virhetulkkauksen riskit kasvavat. Antti Karhunen / Yle
 Toisen suuren tulkkauspalveluyrityksen Semantixin aluejohtajan  Erika Grönmarkin  mukaan aiheesta käytävä julkinen keskustelu on yksipuolista ja mustavalkoista.
 – Esitetyt oikeustulkkauksen haasteet liittyvät isompiin kysymyksiin, muun muassa tulkkausalan sääntelyn vähäisyyteen, tulkkauskoulutuksen epätasaisuuteen, tulkkien palkkiosuositusten puuttumiseen sekä avoimen keskustelun riittämättömyyteen.
 Grönmark kiistää väitteen, jonka mukaan koulutetut tulkit eivät haluaisi työskennellä suurille tulkkausyrityksille.
 – Semantixin tai kilpailevien suurten tulkkaustoimistojen ei yleensä ole vaikea palkata päteviä tulkkeja. Tulkin näkökulmasta on kyse siitä, pitääkö pyrkiä saamaan korkeampaa palkkiota jokaisesta tulkatusta tunnista vai onko tärkeämpää täyttää työpäivänsä useilla tulkkauksilla elantonsa saamiseksi.
 Isompien tulkkausyritysten pärjääminen kilpailutuksissa on hänen mielestään seurausta hankintaviranomaisten asettamille vaatimuksille, joiden täyttämiseen pienillä yrityksillä ei ole edellytyksiä. Suurin osa Semantixin tulkeista on freelancereita ja yrityksen alihankkijoita.
 Grönmark sanoo, että kilpailutukseen perustuvassa sopimuksessa on määritelty, minkä tasoisia tulkkeja eri oikeusasteissa voidaan käyttää. Hän korostaa Semantixin noudattavan pätevyysvaatimuksia.
 – Alan yleisenä isona ongelmana on, että iso osa kilpailutuksista keskittyy hinnalla kilpailemiseen, ja tulkkien pätevyys ja tulkkauksen laatu ovat jääneet paitsioon. Tämä on johtanut alalla hintojen polkemiseen, joka näkyy myös tulkkien palkkioissa yleisesti, Grönmark huomauttaa.
 Hän lisää, että läheskään kaikkia kieliä varten ei ole saatavilla koulutettuja oikeustulkkeja Suomessa.
 Tuomioistuimissa ollaan varpaillaan
 Tuomioistuimilla on lista palvelutoimittajista, joilta tulkkeja tietyssä järjestyksessä tilataan. Mikäli ensisijainen palvelutoimittaja ei reagoi tilaukseen määrätyssä ajassa, siirrytään listalla seuraavana olevaan.
 Länsi-Uudenmaan käräjäoikeuden tuomarin Teemu Vanhasen mukaan nykyisen järjestelyn ongelmana on se, ettei tuomioistuimissa pystytä riittävän hyvin ennakoimaan tulkin osaamista.
 – Tuomari ei välttämättä tiedä, kuka sieltä lähetetään. Yllätyksiä voi sattua, kun ei ole tarkkaa tietoa kaikkien tulkkien ammattitaidosta, Vanhanen sanoo.
 Hän näkee, että tulkkauksen laadun tulisi olla etusijalla palvelun hintaan nähden.
 – Yksikin tulkkausvirhe on liikaa. Missään nimessä ei pitäisi käydä niin, että tulkkauksesta johtuen tulisi väärinymmärrys istuntosalissa. Siihen pitää suhtautua hyvin tiukasti, sanoo käräjätuomari Teemu Vanhanen. Länsi-Uudenmaan käräjäoikeus
 Oikeustulkki Ahti El Massrin mielestä tulkkien maine on saanut tilanteen vuoksi lommon. Tuomioistuinten suhtautuminen tulkkeihin on muuttunut varautuneemmaksi.
 – Epäpätevien ja kouluttamattomien tulkkien aiheuttamat ongelmat ovat johtaneet siihen, että myös koulutettuja ja päteviä tulkkeja pidetään epäilyttävinä, El Massri sanoo.
 Suomen kääntäjien ja tulkkien liitto suosittelee, että oikeustulkkauksissa käytettäisiin ammattitulkkeja, jos heitä vain on saatavilla.
 Tulkkauksen tarve kasvaa yhä
 Tulkkaustilanteet ovat lisääntyneet tuomioistuimissa viime vuosina merkittävästi.
 Esimerkiksi Länsi-Uudenmaan käräjäoikeudessa käsitellään suunnilleen noin 4 000 rikosasiaa vuodessa. Tulkkia tarvitaan käräjätuomari Teemu Vanhasen arvion mukaan jopa joka neljännessä tai viidennessä rikosjutussa.
 Tilanteet, joissa tarvitaan yhtäaikaisesti useita tulkkeja, ovat professori Matti Tolvasen mukaan yleistyneet.
 – Oikein vaikeissa jutuissa voi olla kolme tai neljä eri kielen tulkkia. Kaikki syytetyt saattavat puhua erilaista kieltä ja sitten on vielä todistajat, jotka puhuvat sellaista kieltä, jota muut eivät salissa ymmärrä. Siinä on hankala tilanne, kun tulkataan moneen kertaan, Tolvanen miettii.
 Rikos- ja prosessioikeuden professori Matti Tolvanen huomauttaa, että joihinkin Suomessa harvinaisempiin kieliin ei välttämättä löydy päteviä tulkkeja meiltä tai edes muista Pohjoismaista.
– Silloin on jouduttu käyttämään tulkkina jokseenkin maallikoita. Sellainen on kyllä äärimmäisen ongelmallista, Tolvanen toteaa. Jouni Immonen / Yle
 Hän muistuttaa, että rikosjutuissa asianosaisten kertomusten luotettavuuden arvioiminen on jo lähtökohtaisesti vaikeaa. Epäluottamus tulkkausta kohtaan ei tee yhtälöä helpommaksi.
 Tuomioistuimissa on myös törmätty tilanteisiin, joissa tulkki on poistunut paikalta kesken istunnon. Tämä johtuu siitä, ettei sopimus velvoita tulkkia joustamaan ennalta ilmoitetuista työajoista, vaikka istunto venyisi.
 – Tulkilla saattaa olla jokin toinen työtehtävä, mihin hänen täytyy poistua. Yleensä tulkit ovat kyllä aika joustavia ja pystyvät jäämään tarvittaessa pidemmäksi aikaa. Usein jo tulkkia tilatessa arvioimme tunnin puskurin mahdollisen viivästyksen varalta, käräjätuomari Teemu Vanhanen sanoo.
 Ammattietiikka ja oma rooli hakusessa
 Ongelmia on myös ammattietiikassa. Tulkin on oltava riippumaton ja puolueeton. Hän ei saa ohjailla tai harhaanjohtaa tulkattavaa millään tavalla.
 Rikos- ja prosessioikeuden professori Matti Tolvasen mukaan joissain tapauksissa tulkki on saattanut omaksua itselleen ikään kuin avustajan roolin. Kyse on ollut tulkeista, joilla ei ole ollut riittävää käsitystä suomalaisen oikeusjärjestelmän pelisäännöistä.
 Tolvasen mukaan erityisesti todistajan kuulustelussa on äärimmäisen ongelmallista, jos tulkki ei ole puolueeton.
 – Siinä tilanteessa tulisi tietysti vaihtaa tulkkia. Mutta jos muita sen tietyn kielen tulkkeja ei Suomessa ole, niin sitä on vaikea mennä vaihtamaankaan.
 Nykytilannetta voisi Tolvasen mielestä parantaa riskien ymmärtämisen ja tulkkauksen merkityksen korostamisella niin poliisien, syyttäjien kuin tulkkien keskuudessa.
 – Harvinaisten kielten ja murteiden suhteen on aika vähän tehtävissä, Tolvanen tunnustaa.
 Tulkkauskäytännöt vaihtelevat tuomioistuimen ja istuntosalin varustelun mukaan. Toisinaan tulkki simultaanitulkkaa mikrofoniin ja tulkattava kuulee sanoman kuulokkeistaan. Joskus sanoma välitetään vierekkäin kuiskaten ilman teknisiä apuvälineitä. Toni Pitkänen / Yle
 Rekisteri on oltava, mutta sitä ei tarvitse käyttää
 Vuonna 2010 EU velvoitti jäsenmaitaan luomaan rekisterin itsenäisesti toimivista oikeustulkeista ja -kääntäjistä.
 Suomen lainsäädäntöön asetus oikeustulkkirekisteristä tuli kuusi vuotta myöhemmin. Tuolloin päätettiin, että rekisteriä ylläpitää Opetushallitus.
 Suomen lainsäädännön mukaan tulkkina tuomioistuimissa saa toimia rehellinen henkilö, jolla on tehtävän edellyttämät taidot. Määritelmä on professori Matti Tolvasen mukaan väljä.
 – Pulma lainsäädännössä on se, että käytettävän tulkin pätevyyttä ei ole sidottu tähän rekisteriin. Meillä on rekisteri olemassa, mutta missään ei ole sanottu, että tuomioistuimen täytyy käyttää rekisterissä olevia tulkkeja.
 Oikeustulkkauksen erikoistumiskoulutusta järjestetään Helsingin ja Tampereen yliopistoissa, Tampereen aikuiskoulutuskeskuksessa sekä Diakonia-ammattikorkeakoulussa.
 Riittävän opintopistemäärän suorittaminen on edellytys sille, että tulkki hyväksytään Opetushallituksen oikeustulkkirekisteriin.
 – Rekisteriin kuuluminen on osoitus pätevyydestä. Oikeustulkkirekisterilautakunta myös valvoo rekisteriin merkittyjen tulkkien toimintaa, sanoo lautakunnan sihteeri, asiantuntija  Saara Kalajoki  Opetushallituksesta.
 Tällä hetkellä rekisterissä on hieman alle sata oikeustulkkia yli 20 eri kielestä.
 Oikeustulkkauspalvelut kilpailutetaan uudelleen ensi vuoden alussa. Uusi sopimus astuu voimaan toukokuussa. Järjestelmää aiotaan muuttaa niin, että rekisteröityneet oikeustulkit tulevat saamaan kilpailutuksessa lisäpisteitä.

Virhetulkkaukset oikeudessa lisääntyvät huolestuttavasti – yksi moka saattaa olla kohtalokas: "Tervehdys voi tarkoittaa, että mene helvettiin"


Tulkkausongelmat oikeudenkäynneissä ovat yleistyneet
 Tuomioistuimissa ilmenee koko ajan enemmän tilanteita, joissa käsittelyt viivästyvät tulkkausongelmien takia. Toni Pitkänen / Yle
 Suomen oikeusistuimissa käsitellään oikeusjuttuja useilla kielillä, ja tulkkauksen taso huolestuttaa oikeusasiatuntijoita.  Pahimmillaan tulkkausongelmat johtavat pahoihin väärinymmärryksiin  ja voivat vaarantaa henkilön tarvitseman oikeusturvan.
 Koronarajoituksia puretaan vauhdilla
 Uljana Stelmahova (vasemmalla) purki koronarajoituksia Otaniemen kampuksella eilen. Petteri Sopanen / Yle
 Koronarajoituksia puretaan vauhdilla  lokakuun alusta alkaen. Pääkaupukiseudun liikuntatiloja ja konsettisaleja koskevat asiakasmäärärajoitukset poistuvat tänään. Myös ravintolarajoituksia poistuu. Laaja etätyösuositus päättyy koko maassa parin viikon kululuttua.
 USA:ssa vältettiin hallinnon osittainen sulku, äänestys jättimäisestä infrapaketista siirtyy
 Edustajainhuoneen demokraattipuhemies Nancy Pelosi ja demokraattiedustajet kuvattiin kongressissa Washingtonissa eilen. Presidentti Joe Bidenin infrastruktuuripaketti on syventänyt demokraattipuolueen sisäistä jakolinjaa. Shawn Thew / EPA
 Yhdysvalloissa presidentti  Joe Biden  on allekirjoittanut liittovaltion hallinnon rahoitusta koskevan tilapäisen lakiehdotuksen.
 Näin vältettiin hallinnon osittainen sulku, joka oli rahoituksen puutteen vuoksi uhkaamassa vuorokauden vaihtuessa perjantaiksi paikallista aikaa.
 Edustajainhuoneen oli määrä äänestää myös lakipaketista, joka suuntaisi rahaa esimerkiksi teiden ja sähköverkkojen korjaamiseen. Sopua ei varhain aamulla Suomen aikaa syntynyt, ja asian puintia on määrä jatkaa huomenna.
 Hollannissa kohtuuhintaiset asunnot ovat kiven takana, ja ulkomaiset opiskelijat kokevat sen nahoissaan
 Vuonna 2018 Hollantiin opiskelemaan muuttanut Tuukka Palonen löysi asunnon kantamalla hakuilmoitustaan ympäri Utrechtia. Tuukka Palosen albumi
 Hollannin Utrechtissa vuodesta 2018 asunut  Tuukka Palonen  muistaa, miten hankalaa oli löytää ensimmäinen asunto. Jokaista asuntoa haki valtava joukko ihmisiä ja lopulta asunto löytyi vasta, kun Tuukka kulki tyttöystävänsä kanssa pahvikylttien kanssa kadulla.
 Sama hankala tilanne oli vastassa miestä tänä syksynä , kun hän etävuoden jälkeen palasi maahan. Nyt puhutaan jo asuntokriisistä – opiskelijoita on paikoin majoitettu yksityisasuntojen sohville ja jopa telttoihin.
 Jyväskylän MM-ralli alkaa tänään – Yle näyttää jokaisen erikoiskokeen suorana
 Hiekka pöllysi rallikansan silmille Jyväskylässä 22. syyskuuta. Tomi Hänninen
 Kalle Rovanperä  lähtee tänään voittojahtiin Jyväskylässä, jossa kilpaillaan rallin merkeissä historiallisesti 70. kertaa. Juhlarallin reitin, suora lähetysajat, parhaat katselupaikat ja asiantuntijan  tärpit löydät täältä . Yle Ralli Plus -palvelun löydät osoitteesta  yle.fi/mmralli .
 Viikonlopuksi hieman lämpenee
 Yle
 Perjantaina pilvisyys on laajalti runsasta ja hajanaisia sateita liikkuu maan etelä- ja keskiosan yli koilliseen. Lämpötila on päivällä koko maassa noin 10 asteen tuntumassa. Viikonlopun aikana etelätuulen mukana Suomeen virtaa lämpimämpää ilmaa.
 Lue lisää  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Koronarajoituksia puretaan vauhdilla, virhetulkkaukset oikeudessa lisääntyneet, USA:ssa äänestys suuresta infrapaketista siirtyy


Summary: Puola on lähettänyt rajalle tuhansia sotilaita estääkseen pakolaisten ja siirtolaisten tulon maahan.

Puola jatkaa Valko-Venäjän vastaiselle raja-alueelle julistamaansa poikkeustilaa, jonka perusteella alueella liikkumista on rajoitettu. Maan parlamentti äänesti asiasta torstaina. Poikkeustilan nojalla alueelle ei päästetä myöskään toimittajia tai avustusjärjestöjä.
 Ainakin viiden rajalle jumiin jääneen siirtolaisen on kerrottu kuolleen hypotermian seurauksena.
 Puola on lähettänyt rajalle tuhansia sotilaita ja rakentanut alueelle piikkilanka-aitaa estääkseen pakolaisten ja siirtolaisten tulon maahan.
 Maan sisäministerin  Mariusz Kaminskin  mukaan rajaa ylittävien siirtolaisten joukossa on henkilöitä, joilla on yhteyksiä ääriryhmiin.
 Puola on syyttänyt Valko-Venäjää uuden siirtolaisreitin luomisesta. Puolan mukaan Valko-Venäjä yrittää painostaa Euroopan unionia kostoksi sille määrätyistä pakotteista.
 Muun muassa ihmisoikeusjärjestö  Amnestyn mukaan Puola on toiminut kansainvälisen oikeuden vastaisesti  käännyttämällä rajalta afganistanilaisia antamatta heille mahdollisuutta hakea turvapaikkaa.
 Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on pyytänyt Puolan hallitusta toimittamaan ryhmälle ruokaa, vettä, vaatteita, terveydenhoitoapua ja suojaa.
 Amnestyn mukaan Puola ei ole toistaiseksi noudattanut Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen ohjeistusta.
 EU:n sisäasioiden komissaari,  Ylva Johansson  on vaatinut Puolaa tutkimaan siirtolaisten kuolemat rajalla.
 – On täysin mahdoton hyväksyä, että ihmisiä kuolee ulkorajoillamme, totesi Johansson maanantaina.
 Lisää aiheesta:
 Amnesty: Puola käännytti afganistanilaisia laittomasti Valko-Venäjälle
 Kriisi Puolan ja Valko-Venäjän rajalla kärjistyy: Neljä rajanylittäjää kuollut ja kymmeniä afganistanilaisia on ollut viikkoja jumissa ei-kenenkään-maalla

Puola jatkaa poikkeustilaa Valko-Venäjän vastaisella rajalla – toimittajien tai avustusjärjestön pääsy alueelle pysyy kiellettynä


Laiton uhkaus on tästä päivästä lähtien virallisen syytteen alainen rikos tilanteissa, joissa uhkaus kohdistuu henkilöön hänen työtehtävänsä tai julkisen luottamustehtävänsä vuoksi.
 Syyttäjä voi vastedes nostaa syytteen laittomasta uhkauksesta, jos teko kohdistuu henkilöön esimerkiksi asiakaspalvelu- tai hallintotehtävissä, terveydenhuollon ja sosiaalialan työssä, kaupallisessa työssä, opetustehtävissä tai oikeus- ja poliisihallinnossa. Säännös koskee myös esimerkiksi tutkijoihin, toimittajiin tai taiteilijoihin sekä kunnan luottamusjohtoon ja kansanedustajiin kohdistuvaa uhkailua.
 Merkitystä ei ole sillä, onko laiton uhkaus tehty uhrin työpaikalla vai esimerkiksi sähköpostitse tai sosiaalisessa mediassa.
 Lainmuutoksella on tarkoitus parantaa uhrin asemaa sekä viranomaisten mahdollisuuksia puuttua laittomiin uhkauksiin.
 Laiton uhkaus on kyseessä, jos uhkaa toista rikoksella niin, että uhatulla on perusteltu syy pelätä henkilökohtaisen turvallisuuden tai omaisuuden olevan vakavassa vaarassa.
 Laiton uhkaus on ollut aiemmin asianomistajarikos. Se tarkoittaa, että syyttäjä ei ole voinut nostaa siitä syytettä ilman että uhri on vaatinut uhkailijalle rangaistusvaatimusta.
 Syyttäjä on voinut aiemmin nostaa syytteen, jos erittäin tärkeä yleinen etu on sitä vaatinut.
 Lainmuutos on osa isompaa kokonaisuutta, jolla on tarkoitus ehkäistä nykyistä vahvemmin järjestelmällistä häirintää ja maalittamista, joka uhkaa sananvapautta, viranomaistoimintaa, tutkimusta ja tiedonvälitystä.
 Lue myös:
 "Minut on uhattu tappaa, pahoinpidellä ja raiskata töissä" – yksin iltaisin ja öisin työskentelevät nuoret kertovat uhkaavista tilanteista palvelualalla
 Uhkailun ja painostuksen kohteeksi joutunut kuntapoliitikko haluaa nostaa kissan pöydälle: "Tällaista politiikan ei pitäisi olla, mutta sitä se on"
 Poliisijohtaja sai tappouhkauksia ja joutui maalittamisen kohteeksi, teki 8 rikosilmoitusta – "Jossain menee raja, mitä poliisin pitää sietää"
 Hirttotuomiolla uhattu tuomari maalittamisesta:
“Mikä on se viimeinen pisara, että asialle tehdään jotakin?”

Laiton uhkaus työtään tekevälle on nyt virallisen syytteen alainen rikos