Summary: Kunnat päättivät kuntaverostaan nyt viimeistä kertaa nykymuotoisena. Soteuudistus romauttaa kaikkien kuntien tuloveroprosenttia vuoden 2023 alusta. Kuntakohtaisen verolistauksen voi katsoa jutun lopussa.

Kaikkien kuntien ensi vuoden veroprosentit on julkistettu tänään. Kuntaliiton laatimasta listasta selviää, että ennätysvähän kuntia kiristää kuntalaisilta perittävää tuloveroaan ensi vuodelle. Nostajia on nyt 16, kun aiempi vähäisyysennätys oli 39, tältä vuodelta.
 – Kyllä tämä on 2000-luvun ennätysvuosi. Erityisesti korottajien hyvin, hyvin maltillinen lukema on todella ainutlaatuista. Tällaisia ei ole nähty sitten 1990-luvun laman jälkivuosien, sanoo Kuntaliiton pääekonomisti  Minna Punakallio .
 Viime vuosina korottajakuntia on ollut yleensä 50:n kahta puolta. 2000-luvun ennätys nähtiin 2010, jolloin 181 kuntaa reilusta 300:sta nosti kuntaveroaan.
 – Ensi vuoden veroprosenttien muutosten maltillisuus kertoo siitä, että kuntien talouden tila on talouden elpymisen ja koronatukien vuoksi varsin vankka. Kunnat eivät ole lähteneet kiristämään veroja vaan pikemmin on mietitty jopa verojen laskua, Punakallio hämmästelee.
 Eniten tuloveroaan ensi vuodelle nostavat Kaskinen, Miehikkälä, Parikkala ja Virolahti, kaikki yhdellä prosenttiyksiköllä.
 Muiden korotukset ovat 0,25-0,50 prosenttiyksikköä. Korottajat ovat pääosin pieniä tai pienehköjä kuntia. Ainut suurempi on Kotka.
 Kuntaliiton Minna Punakallion mukaan kunnallisvero nousee ensi vuonna 116 000 kuntalaisella ja laskee 140 000 kuntalaisella.  Esa Syväkuru / Yle
 Pienissä eläkeläisvoittoisissa kunnissa korotukset tuottavat yleensä heikosti lisävirtaa kunnan kassaan erilaisten verovähennysten vuoksi.
 – Se on hyvin suuri selittäjä ylipäätään korotusten maltillistumiselle. Tavallaan ahdingosta kertoo se että pienemmissä kunnissa on veroprosenttia sitten kiristetty usein aika reippaasti eli isoilla prosenttiosuuksilla, Punakallio selvittää.
 Keventäjiä yllätyspaljon
 Tuloveroaan alentavien kuntien määrä yllättää sekin. 12 kuntaa keventää kuntaveroaan ensi vuodelle, kun tälle vuodelle laskijoita oli neljä ja toissavuodelle seitsemän. 2000-luvulla veroprosenttiaan on yleensä laskenut muutama kunta vuosittain.
 Eniten ensi vuoden veroaan keventävät Taivassalo (-1,0 %-yks.) ja Savonlinna (-0,75 %-yks.). Muiden veronalennukset ovat 0,25-0,50 prosenttiyksikköä.
 Taivassalo alensi veroaan myös vuosi sitten. Sen sijaan Savonlinna kiristi tuloveroaan kaksi vuotta sitten ja nousi sillä Suomen toiseksi korkeimman kuntaveron perijäksi 22,75 prosentin veroprosentilla. Uudella laskupäätöksellä se vajoaa keskikastiin kuntien verolistalla.
 281 kuntaa maan 309 kunnasta pitää tuloveronsa ennallaan, esimerkiksi suurimmat kaupungit pitäytyivät veromuutoksista. Koko maan keskimääräinen kunnallisveroprosentti on ensi vuonna 20,01 prosenttia. Käytännössä luku ei muutu viime vuodesta lainkaan.
 Maan alhaisinta kuntaveroa perii ahvenanmaalainen Jomala (16,50 %) ja saarimaakunnan muutkin kunnat sijoittuvat kärkipäähän edullisimpien listalla. Manner-Suomen matalinta kuntaveroa perii tuttuun tapaan Kauniainen (17 %).
 Sote muuttaa veroprosentit
 Kuluva syksy jää Suomen kuntahistoriaan sikäli, että kunnat päättivät seuraavan vuoden tuloveroprosenteistaan nyt viimeistä kertaa nykymuotoisena. Soteuudistus romauttaa kaikkien kuntien tuloveroprosenttia vuoden 2023 alusta reilut 12 prosenttiyksikköä, joten ensi vuoden tuloveroprosentit jäävät historiaan merkkipaaluksi nykykäytännöstä.
 Muutos merkitsee myös sitä, että kireintä kuntaveroprosenttia 2022 perivä kunta jää samalla maamme aikakirjoihin historian korkeimmasta tuloveroprosentistaan. Tämä kunta on keskipohjalainen, reilun tuhannen asukkaan Halsua, joka on jo pari vuotta nauttinut kyseenalaisesta ykköstilastaan.
 Halsua nosti tuloveroprosenttinsa 23,50:een vuoden 2020 alusta ja pitää sen samana ensi vuonnakin.
 – Korkea tuloverorosentti on ikävä leima kunnalle. Ei ole mukava tilanne, että Halsualla on kovin tuloveroprosentti Suomenmaassa, sanoo Halsuan kunnanjohtaja  Jari Penttilä .
 Halsuan kunnanjohtaja Jari Penttilä pitää maan korkeinta kunnallisveroprosenttia  ikävänä leimana kunnalle.  Juha Kemppainen / Yle
 Toiveet tuulivoimaan
 Laskusuunnitelmia ei kuitenkaan ole, ainakaan vielä, koska velkaa on reippaasti ja kunnan talous on kireällä. Penttilä asettaa kuitenkin suuret toiveet pitkään viriteltyyn tuulivoimalahankkeeseen ja niistä aikanaan kertyviin kiinteistöverotuloihin.
 – Tuulivoima pelastaa monet pienet kunnat tällä alueella ja ympäri Suomenmaata, koska voimaloista kertyy iso määrä kiinteistöverotuloja . Niillä pystytään tosiaan pelastamaan kunnan talous. Verotuloja tulee puolet lisää, jos tuulivoimaloiden kiinteistöverot toteutuvat sen mukaisena, miltä nyt näyttää, Penttilä sanoo.
 – Emme aio korottaa tuloveroprosenttia, vaan odotamme kiinteistöverotuloja ja sitten laskemme prosenttia. Jos pidämme talouden tiukalla ilman pelivaraa, niin voimme päästä alle Kauniaisten tuloveron, Penttilä väläyttää Halsuan tulevaisuutta.
 Alle liitetystä taulukosta voit näppärästi tarkistaa omasi tai minkä tahansa Suomen kunnan tuloveroprosentin ensi vuodelle. Voit myös järjestää taulukon kunnittain korkeimmasta veroprosentista alhaisimpaan ja päinvastoin klikkaamalla sarakkeen yläreunaa.
 Voit keskustella aiheesta 19.11. klo 23 saakka.
 Lue lisää:
 Veroennätys rikki: pohjalaiskunta nosti kuntaveronsa Suomen korkeimmaksi – Katso ankarimmat kuntaverottajat ja oman kuntasi tilanne
 Ennätyksellisen harva kunta nostaa kuntaveroaan ensi vuodelle: muutama jopa laskee – Katso tästä oman kuntasi ratkaisu
 Tuulivoimasta on tullut vaivihkaa rahasampo riutuville kunnille – voimalat tuottavat niin paljon rahaa, että Suomeen syntyy kohta "veroparatiiseja"

Katso kuinka paljon kuntasi perii veroa – ennätysharva kunta korottaa nyt tuloveroaan, yksi jää historiaan kaikkien aikojen kovimpana verottajana


Summary: STM:n ohjeistuksen mukaan henkilöllisyyden tarkistamiseen on kuitenkin oikeus.

Koronapassi otettiin käyttöön useassa paikassa eilen keskiviikkona. Passin käytöllä esimerkkisi ravintolat voivat välttyä asiakaspaikkojen vähennykseltä.
 Passi tulee esittää sen tarkastajalle ja pyydettäessä myös henkilöllisyys täytyy varmentaa. Henkilöllisyyden varmentamisen vapaaehtoisuus on herättänyt paikoin pelkoja koronapassien väärinkäytöstä.
 – Toiminnanharjoittajalle säädetään väärinkäytösten estämiseksi oikeus tarkastaa asiakkaan ja toimintaan osallistuvan henkilöllisyys. Kyse on siis siitä, että toiminnanharjoittajalla on oikeus, ei velvollisuus, tarkastaa koronatodistuksen käyttäjän henkilöllisyys, lakimies  Ville Heikkinen  Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirastosta kirjoitaa sähköpostilla.
 Sosiaali- ja terveysministeriön ohjeen mukaan henkilöllisyys voidaan tarvittaessa tarkistaa henkilöllisyystodistuksesta, passista tai muulla luotettavalla tavalla kuten esimerkiksi huoltajan antamalla suullisella vakuutuksella alaikäisen henkilöllisyydestä. Myös kuvallinen Kela-kortti ja opiskelijakortti voisivat toimia luotettavana selvityksenä henkilöllisyydestä.
 – Aiempaa hallituksen esitystä valmisteltaessa pidettiin riittävänä, että henkilöllisyys tarkastettaisiin tarvittaessa riskiperusteisesti, kuten ikärajojenkin osalta, hallitusneuvos  Kirsi Ruuhonen  STM:stä kirjoittaa sähköpostilla.
 Tarkastuksia pistokokeina
 Tampere-talon palvelupäällikkö  Mika Mäen  mukaan passintarkastus on sujunut Tampere-talossa "yllättävän jouhevasti".
 – Paljon on tullut kiitosta passin käyttöönotosta. Enemmän ihmisillä menee aikaa narikassa kuin passintarkistuksessa, Mäki toteaa.
 Tampere-talo palvelupäällikkö Mika Mäki toteaa koronapassin käyttöönoton sujuneen jouhevasti. Marko Melto / Yle
 Tampere-talossa henkilöllisyyden tarkistuksia tehdään pistokokeina. Mäen mukaan oletus on, että ihmiset tulisivat omalla todistuksella.
 – Kiristämme käytäntöjä tarpeen vaatiessa.
 Myös 500-paikkaisessa panimoravintola Plevnassa otettiin koronapassi käyttöön eilen. Panimomestari  Sam Viitaniemen  mukaan koronapassi tulee puoli vuotta myöhässä.
 – Passia vaaditaan meillä koko aukiolon ajan heti kello 11 alkaen. Tämä on varmasti kipeä päätös joillekin. Kuitenkin suurin osa palautteesta on ollut hyvää, Viitaniemi kertoo.
 Kahden rintaman sota
 Plevnan panimoravintolassa henkilöllisyystodistus tarkistetaan, jos passin käyttöoikeudesta herää epäilyksiä.
 Panimomestari Sam Viitaniemen mukaan palaute koronapassista on ollut valtaosin hyvää. Marko Melto / Yle
 – Koronassa tuntuu olevan kahden rintaman sota, vaikka yhdessä tässä pitäisi olla. Osa on ollut todella kiukkuisia päätöksestä, Viitaniemi suree.
 Hän huomauttaa, että ensimmäistä kertaa 20 kuukauden aikana ravintola saa itse päättää koronaan liittyvistä toimista. Tähän asti kaikki ravintoloiden toimintaan liittyvät päätökset on annettu valmiina.
 Lue lisää:
 Tampereen Työväen Teatteri ottaa käyttöön koronapassin – perusteena talon ravintolatoiminta
 Tampere-talon tapahtumiin ei pääse ilman koronapassia – toimitusjohtaja: "Ei ollut oikeastaan mitään muuta mahdollisuutta"

Henkilöllisyyden varmentaminen ei ole pakollista koronapassin tarkastuksen yhteydessä – mahdolliset väärinkäytökset herättävät huolta


Summary: Sähköautovalmistaja Teslan puskuriin on markkina-arvolla mitattuna noussut tuiki tuntematon yhdysvaltalainen Rivian. Hetken Rivian on ollut arvokkaampi yhtiö kuin vaikkapa Volkswagen, vaikka valmistettujen autojen määrä on vielä vähäinen ja liikevaihto on nolla.

Äskettäin Nasdaqin pörssiin listautunut yhdysvaltalainen sähköautovalmistaja Rivian on herättänyt ällistelyä niin sijoittajissa kuin automarkkinaa seuraavissakin.
 Esimerkiksi  Financial Timesin podcastissa  ihmeteltiin torstaina, miten Rivian voi olla markkina-arvoltaan suurempi kuin maailman johtavat autonvalmistajat – sen autoja ei teillä vielä montaa liiku eikä yritys tuota muuta kuin tappiota.
 Yhtiöiden pörssiarvoilla mitaten Rivianin arvo, yli 170 miljardia dollaria, ylitti hetkellisesti esimerkiksi Volkswagenin, joka myi viime vuonna miljoona autoa ja teki miljardi euroa voittoa. Edellä olivat vain tuhannen miljardin dollarin arvoinen Tesla ja yli 200 miljardin dollarin arvoinen Toyota.
 Samaa järjettömältä tuntuvaa kuviota pohdittiin myös esimerkiksi  Inderesin markkinailmiöitä läpikäyvällä videolla.
 Hurjalle, joskin nyt jo alaspäin liikkuneelle, arvostukselle löydettiin useita perusteluja.
 – Sijoittajat ovat parina viime vuonna säntäilleet aina uusimman hypen perässä ja nyt se hype tuntuu kohdistuvan sähköautovalmistajiin. Vaikuttaa siltä, että kun Tesla on saavuttanut ison markkina-arvon ja hyvän meiningin, niin muut yrittävät tehdä saman perässä, sanoo Inderesin sijoittajayhteisörakentaja  Verneri Pulkkinen .
 Puhtia markkina-arvolle antavat sijoittajien silmissä siintävät tulevaisuuden kasvunäkymät.
 Näin on edelleen myös Teslan kohdalla.  Syyskuun lopulla päättyneen  vuosineljänneksen aikana Tesla teki ennätysmyynnin ja -tuloksen. Yhtiön nykyisellä tulostasolla kestäisi kuitenkin satoja vuosia ennen kuin tuhannen miljardin dollarin hintalappu tulisi kuitattua.
 Rivianin markkina-arvoa on tukenut myös se, että päätuotteet maasto- ja avolavasähköautot kuuluvat  Yhdysvalloissa  myyntitilastojen kärkeen eikä esimerkiksi Teslalta löydy vastaavaa.
 Lisäksi yhtiöllä on vahvoja omistajia ja valmiita tilauksia. Rivianin suunnitelmana on nimittäin ryhtyä valmistamaan myös sähkökäyttöisiä pakettiautoja. Rivianin omistajiin kuuluva jättimäinen  Amazon on Forbesin  mukaan jo tehnyt autoista 100 000 kappaleen tilauksen.
 Todellinen testi vielä edessä
 Uhkiakin toki on ja isoja.
 Pulkkinen muistuttaa esimerkiksi kiinalaisesta sähköautovalmistajasta China Evergrande New Energy Vehicle Groupista, jonka markkina-arvo kävi 80 miljardissa dollarissa, mutta romahti sittemmin pohjamutiin.
 – Ei ne osanneet edes suunnitella sähköautoja ja kyllä, taustalla on pahamaineinen kiinteistöyhtiö Evergrande.
 Teslan Elon Musk in mukaan Rivianin "todellinen testi" tulee puolestaan olemaan se, miten tuotantomäärää kasvatetaan ja kannattavuus saavutetaan.
 Samaa näkemystä Elon Musk viesti twitterissä.
 Sijoittajat eivät siis siedä tappioita ilman kasvua loputtomiin, vaikka kasvuyhtiöitä kohtaan pinna onkin hämmästyttävän pitkä.
 Lue lisää:   Analyysi: Woltin perustajat eivät itse laittaneet penniäkään firmaansa ja rikastuivat satumaisesti – yhtiön oli tarkoituskin tehdä tappiota
 Eikä vanhoja brändejä pidä myöskään sivuuttaa. Ne antavat nyt uusille sähköautovalmistajille jo aivan erilaisen vastuksen kuin vielä parikymmentä vuotta sitten Teslan alkuaikoina.
 – Teslalla on mennyt alkuvaikeuksien jälkeen lopulta kaikki putkeen, kun vanhat kilpailijat ovat olleet vähän dinosauruksia, mutta ne dinosaurukset ovat tulossa sieltä, Pulkkinen sanoo ja viittaa muun muassa Volvoon.
 Ruotsalaisen autovalmistaja Volvo Cars  nimittäin palasi äskettäin Tukholman pörssiin ja ilmoitti siirtyvänsä kokonaan täyssähköisten autojen valmistajaksi vuoteen 2030 mennessä.
 Myös monet muut kuten  Volkswagen ovat  tehneet samansuuntaisia ilmoituksia jo aiemmin muun muassa kiristyvien päästövaatimusten takia.
 – Niin ja eihän meillä ole edes käsitystä siitä millaisia tai miten hyviä autoja ne Rivianit ovat. Onko markkina-arvolla siis pohjaa, se nähdään vasta ajan kanssa, Pulkkinen sanoo.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 19.11. klo 23:een asti.
 Lue lisää:
 Analyysi: Tesla nappasi Euroopan myydyimmän auton tittelin ja ylitti tuhannen miljardin dollarin rajan – sirupula kukistui koodaamalla
 Uusien polttomoottoriautojen myynnin loppu lähestyy – Autoala odottaa uusia, kovia päästölinjauksia EU-komissiolta pian
 Uudenkaupungin autotehdas löysi sähköautokumppanin Kiinasta
 Kempower sai merkittävän tilauksen Isosta-Britanniasta – lahtelaista teknologiaa 150:lle sähköautojen latausasemalle

Tuntematon sähköautovalmistaja Rivian ponkaisi markkina-arvolistauksessa jo Teslan puskuriin – sähköautohype on kasvanut hurjiin mittasuhteisiin


Summary: Meri Valkaman esikoisromaani Sinun, Margot kertoo DDR:stä ja oman menneisyyden etsimisestä. Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkinto jaetaan vuosittain kuluneen vuoden parhaalle esikosteokselle.

Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkinnon on voittanut  Meri Valkama  romaanillaan  Sinun, Margot . Helsingin Sanomien palkinto jaetaan vuosittain vuoden parhaalle esikoisteokselle.
 – Olen todella kiitollinen ja otettu. Tämä on ollut kova esikoisvuosi ja muutenkin kova kirjavuosi, enkä pitänyt palkintoa mitenkään itsestäänselvyytenä. Tein kirjaani kymmenen vuotta ja on tietysti ihanaa, että pitkä työ palkitaan tällä tavalla, Valkama sanoo Ylelle.
 Vuonna 1980 syntynyt Valkama on helsinkiläinen toimittaja, joka on aiemmin kirjoittanut  Nuoren toimittajan eloonjäämisopas  -tietokirjan yhdessä  Anni Lintulan  kanssa.
 Hän kertoo aloittaneensa esikoisromaaninsa kymmenen vuotta sitten Kriittisessä korkeakoulussa ja kirjoittaneensa sitä silloin kaksi vuotta tiiviisti. Sen jälkeen kirja eteni hitaammin töiden ja perhe-elämän ohessa ja oli välillä jopa vuoden koskematta. Viimeinen rutistus täysipäiväistä kirjoittamista oli viime syksystä tämän vuoden kesään.
 Kirjallisuuspalkinto tuntuu merkittävältä tunnustukselta tehdystä työstä, etenkin koska saadakseen romaaninsa valmiiksi Valkama irtisanoutui vakituisesta työpaikastaan, myi asuntonsa, maksoi pois asuntolainansa ja eli jäljelle jääneillä rahoilla.
 Lopputuloksena on yli 500-sivuinen romaani, joka kuljettaa lukijaa kahdella aikatasolla nykyajan Suomessa ja 1980-luvun DDR:ssä. Päähenkilö Vilja asui lapsena 1980-luvulla DDR:ssä perheensä kanssa, mutta kun Berliinin muuri murtui vuonna 1989, samalla murtui Viljan vanhempien avioliitto. Aikuisena Vilja lähtee selvittämään, mitä Itä-Saksassa oikein tapahtui ja miksi hänen lapsuudessaan on aukko.
 Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkinnon raadin perustelujen mukaan  Sinun, Margot  on poikkeuksellinen teos, sillä se on esikoisromaani, joka puhuttelee koko Eurooppaa. Kirjaa myös kuvaillaan vasta-alkajan äärimmäisen kypsäksi ja hallituksi, suureksi teokseksi.
 Teos on saanut hyviä arvioita, ja Valkama kertoo, että ensimmäinen painos myytiin loppuun kahdessa päivässä. Helsingin alueen kirjastoissa kirjaan on lähes 3000 varausta, ja Valkama kertoo, että kiittävää palautetta on lukemista odottava kasa.
 – Tämä on ollut huikeaa aikaa. En osannut odottaa tällaista, enkä oikein vielä tajuakaan, mitä kaikkea tässä on ehtinyt tapahtua. Tietysti jokainen kirjailija toivoo tällaista vastaanottoa, enkä tiedä, voisiko tästä tuntea mitään muuta kuin pohjatonta riemua ja onnellisuutta.
 Halu kirjoittaa romaani
 Vaikka Valkama on tehnyt töitä pääosin toimittajana, hänelle on ollut aina selvää, että hän haluaa kirjoittaa romaanin. Hän kirjoitti paljon fiktiota jo lapsena, ja romaanin työstäminen tuntui paluulta oman tekemisen alkulähteille.
 – Ei ollut kysymystä siitä, voinko kirjoittaa fiktiota. Toki välillä toimittajan ja prosaistin roolit pääni sisällä hakivat paikkaansa, ja minun piti muistuttaa itseäni, että tässä projektissa saan ja minun pitääkin keksiä asioita, mikä tietenkin on toimittajalta kiellettyä.
 Yhteensä palkinnosta oli kisaamassa tänä vuonna noin 80 suomeksi kirjoitettua esikoisteosta. Toiseksi raati nimesi  Sanna Puutosen  teoksen  Sydänmuuri  ja kolmanneksi  Niko Hallikaisen  teoksen  Kanjoni . Kunniamaininnan sai  Silja Liukkosen  romaani  Vippi-ihmisiä .
 Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkinnon arvo on 15 000 euroa. Voittajista päätti kuusihenkinen raati, johon kuuluivat toimittajat  Antti Majander ,  Arla Kanerva ,  Suvi Ahola  ja  Sanna Kangasniemi , kirjailija  Eino Santanen  sekä  viime vuoden voittaja , kirjailija ja muusikko  Terhi Kokkonen .

Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkinto Meri Valkamalle – Kirjailija irtisanoutui ja myi asuntonsa voidakseen kirjoittaa


Summary: Rovaniemellä on vuodenvaihteen jälkeen tulossa uusia lapsia varhaiskasvatukseen piiriin yli sata. Se on keskikokoisessa kaupungissa melkoinen määrä. Tilanne on sama myös monissa muissa kaupungeissa.

Rovaniemellä painitaan positiivisen ongelman kanssa. Kaupungissa on tulossa päivähoitoon yli sata pientä lasta vuodenvaihteen jälkeen. Uusia päiväkotiryhmiä pitäisi pystyä perustamaan 14.
 Päivähoidon tarvetta kasvattaa muun muassa se, että yhä useampi vanhempi lähtee aikaisemmin töihin tai opiskelemaan, Rovaniemelle muuttaa paljon lapsiperheitä ja myös niin sanottu koronavauvabuumi näkyy, kertoo Rovaniemen varhaiskasvatusjohtaja  Tarja Kuoksa .
 – Tammikuussa 2021 syntyi aikaisempaa enemmän lapsia, jotka ovat nyt vuodenvaihteen molemmin puolin tarvitsemassa varhaiskasvatusta. Tammikuussa on tulossa hoitoon 80 lasta ja helmikuussa 30 lisää.
 Lue myös:   Ilmaisen varhaiskasvatuksen kolmivuotinen kokeilu pääsi tavoitteeseensa: maksuttomuus houkutteli lisää 5-vuotiaita päiväkoteihin
 Päivähoitoruuhka on huomattu muun muassa  Minna Majavan  perheessä. Puolivuotias  Ellen  on vielä kotona, mutta mieluisan hoitopaikan löytäminen isoveli  Oskarille  päiväkodin vaihdon jälkeen oli työn takana.
 – Jonotettiin semmoiseen päiväkotiin, mihin haluttiin. Siinä kävi hyvä tuurikin, että päästiin tosi lähelle kotia, Minna Majava kiittelee.
 Pula ammattilaisista pahenee
 Varhaiskasvatuksen opettajien liitto VOL ry:n mukaan päivähoidon kysynnän kasvun taustalla on korona-ajan vauvabuumin lisäksi myös subjektiivisen päivähoito-oikeuden paluu.
 Lisääntynyt tarve hoitopaikoille näkyy myös  alan ammattilaisten kysynnässä . Pulaa on etenkin pääkaupunkiseudulla, mutta myös muualla Suomessa, kertoo VOL:n valtuuston rovaniemeläinen puheenjohtaja, lastentarhanopettaja  Tanja Rantala .
 – Pulaa ammattilaisista alkaa olla Lapissakin, esimerkiksi Rovaniemellä on ollut toimia auki, mutta kaikkiin toimiin ei ole saatu päteviä hakijoita. Myös sijaisuuksiin on vaikea saada opettajia ja kohta ehkä myös lastenhoitajia.
 Lue lisää:   Varhaiskasvatuksen työvoimapula syvenee – opettaja: "Kuka tätä työtä tekisi, jos minä kävelen ulos päiväkodista?"
 Päiväkodeissa on pulaa koulutetuista varhaiskasvatuksen ammattilaisista erityisesti suurissa kaupungeissa. Arkistokuva on Mannilan päiväkodista Jyväskylästä. Jarkko Riikonen / Yle
 Tanja Rantala nostaa yhdeksi syyksi sen, että varhaiskasvatuksen opettajista ei ole minkäänlaista rekisteriä eikä tietoa, kuinka paljon heitä tarvittaisiin ja kuinka paljon pitää kouluttaa.
 Koulutusmäärät yliopistoissa laskivat pitkään, mutta nyt tämä pula on huomattu ja koulutuspaikkoja on lisätty. Koulutus kestää useamman vuoden, joten akuuttiin tarpeeseen voi olla hankala löytää osaavaa väkeä.
 – Täytyy laittaa sormet ristiin, että hakijoita löytyy esimerkiksi Rovaniemelle. Kaupungin täytyy varmaan tehdä valtakunnallista rekrytointia, jospa joku haluaisi lähteä Lappiin töihin.
 Tanja Rantala haluaa myös tuoda esille varhaiskasvatusalan yleisen arvostuksen lisäämisen. Yksi sellainen asia voisi olla parempi palkka työstä.
 – Me tehdään maailman tärkeintä työtä varhaiskasvatuksen opettajina ja siitä voisi kyllä maksaakin vähän enemmän. Se voisi olla sellainen kilpailuvaltti, millä kunnat saavat kelpoisia, päteviä opettajia töihin.
 Rovaniemellä päiväkodin purkamista lykätään
 Rovaniemellä kaupunki suunnittelee ottavansa väliaikaisesti käyttöön Vaaranlammen päiväkodin entiset tilat, joista päiväkoti siirtyi väistötiloihin elokuussa. Päiväkoti ja Vaaranlammen koulu on tarkoitus purkaa ja rakentaa alueelle uusi koulu-päiväkotirakennus.
 Purkutöiden tekeminen on jouduttu siirtämään alkukesään 2022, joten päiväkodin kiinteistöä olisi tarkoitus käyttää väliaikaisena päiväkotitilana siihen asti.
 Rovaniemellä on myös aloitettava samalla uusien korvaavien tilojen suunnittelu, jotta tilat ovat käytössä elokuussa 2022, kun Vaaranlammen väliaikainen päiväkoti poistuu käytöstä.
 Lisäksi yksityiset päiväkodit ovat valmiit lisäämään toimintaa. Yksityisistä palvelusetelipäiväkodeista päiväkoti Lyyra ja päiväkoti Lorupussi ovat valmiit lisäämään toimintaa yhteensä neljällä lapsiryhmällä.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella varhaiskasvatuksesta  Yle Tunnuksella  perjantaihin 19.11. kello 23 saakka.

Rovaniemelle tarvitaan 14 uutta päiväkotiryhmää, eikä kaupunki ole "ongelman" kanssa yksin – korona-ajan vauvabuumi täytti päiväkodit


Summary: Onko terrorismi näinä aikoina vain yksittäisten iskuja? Ovatko ne johdettuja? TV1:n Ykkösaamun vieraana Euroopan unionin terrorismin torjunnan koordinaattori, entinen Suojelupoliisin päällikkö ja siäasiainministeriön kansliapäällikkö Ilkka Salmi.

Terrorismin torjunta tarkoittaa ennaltaehkäisyä ja siihen tarvitaan tiedustelutietoa. Millaiseen tiedustelutietoon Euroopan neuvostolla on koordinaattorin tehtävän kautta pääsy?
 Vuonna 2004 Madridin terrori-iskuissa pommiräjähdyksissä menehtyi 191 ja loukkaantui 2 050 ihmistä. Iskut koostuivat kymmenestä räjähdyksestä, jotka tapahtuivat keskellä aamuruuhkaa neljässä junassa. Mikä on muuttunut?
 Terrorismia näyttää nyt esiintyvän Eurooppaa enemmän Afrikassa. Miksi se on siirtynyt sinne?
 Taliban nousi valtaan Afganistanissa. Lännessä Taliban on vuosikausia määritelty terroristiseksi järjestöksi. Mikä Taliban on nyt lännessä, kun se on noussut valtaan ja on valtiollinen toimija?
 Kuuluuko terrorismiasiantuntijan seurata, mitä Valko-Venäjän ja Puolan rajalla tapahtuu?
 TV1:n Ykkösaamun vieraana suorassa lähetyksessä lauantaina 20.11. klo 10.05 alkaen on EU:n terrorismiasiantuntija  Ilkka Salmi .  Seija Vaaherkumpu  haastattelee.
 Ilkka Salmelle voit lähettää kysymyksiä sähköpostilla tv1.ykkosaamu@yle.fi tai alla olevalla lomakkeella.

Ilkka Salmi Ykkösaamussa: Mitä haluat kysyä EU:n terrorismiasiantuntijalta?


Summary: Huijarit yrittävät saada Instagram-käyttäjien luottokorttitiedot tägäämällä heidät valepostaukseen. Samaa tilausansaa on käytetty Suomen lisäksi ainakin Ruotsissa ja Ranskassa.

Instagramissa on levinnyt huijaus, jossa valetilit ovat väittäneet joidenkin Instagram-käyttäjien voittaneen arvonnassa hiustenkuivaajan.
 Käyttäjiä on tägätty, eli merkitty kuvaan, jossa nainen pitelee Dysonin hiustenkuivaajapakettia ja näyttää kuittia, jossa lukee 1,99 euroa. Kuvassa onnitellaan voittajia.
 Käyttäjiä yritetään saada siirtymään linkin kautta valesivustolle, joka näyttää Dysonin sivulta. Siellä kerrotaan, että maksamalla kaksi euroa, saa itselleen kyseisen hiustenkuivaajan. Sivustolla pyydetään tiedot muun muassa nimestä, osoitteesta, puhelinnumerosta ja luottokortista. Asiasta kertoi ensin  Iltalehti .
 Liikenne- ja viestintävirasto Traficomin Kyberturvallisuuskeskuksen tietoturva-asiantuntija  Ville Kontinen  kertoo, että ilmiöstä käytetään Suomessa nimeä tilausansa. Käytännössä luottokorttitietojen antaminen johtaa joidenkin kymmenien eurojen kuukausitilaukseen.
 – Tekijöillä on tavoite saada rahaa. Luottokortilla voi alkaa näkymään maksutapahtumia.
 Vielä linkin klikkaus ei kuitenkaan aiheuta vaaraa käyttäjälle tai laitteelle.
 – Linkin klikkaaminen vie kyllä askeleen lähemmäs huonompaa suuntaa.
 Kontinen kuitenkin kehottaa varovaisuuteen epämääräiseltä vaikuttavien linkkien klikkauksiin.
 – Joskus siellä voi olla vastassa esimerkiksi haittaohjelmaa jakeleva sivu. Silloin ollaan merkittävästi lähempänä vaaraa kuin tässä kyseisessä skenaariossa.
 Emme tavoittaneet Dysonin edustajaa kommentoimaan tätä juttua varten.
 Näin tilausansa toimii
 Tietoturva-asiantuntija arvioi, että kymmeniä tuhansia Instagram-käyttäjiä on merkitty julkaisuihin. Tarkkaa arviota on hänen mukaansa mahdotonta antaa.
 Ville Kontisen selvittelyjen mukaan ainakin suomalaiset, ruotsalaiset ja ranskalaiset käyttäjät ovat olleet huijaajien listalla.
 – Spekulaatiota on ollut suuntaan ja toiseen siitä, mistä kaikki profiilinimet on kerätty ja liittyykö tähän jotain ryhmittelyä. Näyttöä ei ole, että tässä olisi maata tarkempaa kohdetta.
 Hän ei usko, että kovin moni käyttäjä haksahtaa huijaukseen.
 Kontinen kuitenkin antaa esimerkin, kuinka tilausansa toimii huijareiden hyödyksi: 50 000 käyttäjää on merkitty julkaisuun ja heistä 99 prosenttia ymmärtää huijauksen. Jos kohteita on 50 000, heistä prosentti on 500 henkilöä. Jos heidän luottokorttitietonsa saadaan ja niiden avulla tehdään esimerkiksi 80 euron veloitus, jää viivan alle jo sievoinen summa.
 Maisa Nevala , 20, ei uskonut hetkeäkään voittaneensa hiustenkuivaajan. Hänet on merkitty julkaisuun pari kertaa.
 – En tajunnut, että tämä on näin iso juttu ennen kuin avasin Tiktokin ja siellä joka toinen video liittyi tähän.
 Myös  Rakel Latva , 16, merkittiin julkaisuun. Nevalan tapaan hänkään ei uskonut huijaukseen.
 – Kyllä varmaan joku voi mennä lankaan.
 Ei ensimmäinen eikä viimeinen kerta
 Tilausansahuijaus ei ole uusi asia Instagramissa. Liikenne- ja viestintävirasto Traficomin Kyberturvallisuuskeskuksen tietoturva-asiantuntija Ville Kontinen kertoo, että samantyyppisiä tapauksia on ollut ennenkin. Huijarit pyrkivät käyttämään isoja brändejä, jotka ihmiset tunnistavat.
 – On käytetty muun muassa Pentikin ja Arabian astioita sekä Finnairin lentolahjakortteja. Teemoja on useita.
 Hän uskoo, että myös jatkossa tilausansoja tullaan näkemään Instagramissa, mutta veruke, jolla pyritään saamaan ihmisten rahat, voi vaihdella.
 Yksi asia kuitenkin tekee Kontisen mielestä hiustenkuivaajahuijauksesta hieman erilaisen kuin aikaisemmat tapaukset.
 – Laajuus on se, mikä tässä on herättänyt huomiota. Osa käyttäjistä on kertonut, että eri profiilit ovat merkinneet heidät kolmekin kertaa julkaisuun.
 Onko sinut merkitty Dysonin hiustenkuivaajajulkaisuun? Voit keskustella aiheesta perjantaihin kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Huijarit varastavat Instagram-tilejä ja tarjoavat luottavaisille seuraajille ilmaisia Bitcoineja – somehuijaukset yleistyivät pandemia-aikana
 Tyypillisessä nettihuijauksessa raha vaihtaa omistajaa, mutta ostaja ei koskaan näe tavaraa, josta teki kaupat
 Valheenpaljastaja: 9 tyypillisintä nettihuijausta – joko tunnistat kaikki?

Arviolta kymmeniätuhansia on yritetty huijata Instagramissa –  houkutuksena kahden euron hiustenkuivaaja


Summary: Kreikassa on alkanut oikeusprosessi, jossa 24 avustustyöntekijää syytetään erilaisista rikoksista liittyen heidän toimintaansa turvapaikanhakijoiden auttamiseksi Kreikkaan.

Kreikkalaisten syyttäjäviranomaisten nostamat syytteet 24 avustustyöntekijää vastaan ovat kirjavia: vakoilu, radiotaajuuksien väärinkäyttö, väärennös, rikoksen avunanto.
 Syytettyjen varsinainen synti on se, että he auttoivat Kreikkaan turvapaikanhakijoita ja siirtolaisia vuosina 2016–2018.
 Ihmisoikeusjärjestö  Human rights watch katsoo  Kreikan yrittävän kriminalisoida pelastajia.  Amnesty International kutsuu  oikeudenkäyntiä farssinomaiseksi.
 Oikeudenkäynti  alkoi tänään Lesboksen saarella, jonne on tullut iso osa Turkista Euroopan alueelle pyrkivistä.
 Tuomioistuin totesi kuitenkin nopeasti, ettei se ole toimivaltainen asiassa ja siirsi tapauksen ylemmälle tuomiostuimelle. Uutta oikeudenkäynnin päivämäärää ei vielä ole julkistettu.
 Syytetyistä 17 on ulkomaiden kansalaisia, seitsemän kreikkalaisia.
 Kreikan epäillään pelottelevan avustajia
 Yksi syytetyistä on syyrialainen  Sarah Mardini , kilpauimari  Yusra Mardinin  sisar. Naiset saivat vuonna 2015 julkisuutta hinattuaan uppoamaisillaan ollutta pakolaisvenettään mereltä Lesboksen rantaan. Sarah Mardini palasi Kreikkaan ERCI-avustusjärjestön tehtäviin ja hänet pidätettiin vuonna 2018.
 Usean kuukauden tutkintavankeuden jälkeen Mardini vapautettiin takuita vastaan. Nyt Mardini ei saa tulla Kreikkaan puolustautumaan oikeudenkäynnissä, vaan hänen on seurattava oikeusprosessia etänä Saksasta, josta hän on saanut turvapaikan.
 – Tämä symbolinen oikeustapaus todistaa, kuinka pitkälle Kreikan viranomaiset voivat mennä pelotellakseen ihmisiä auttamasta pakolaisia ja siirtolaisia, sanotaan  Amnesty Internationalin kannanotossa .
 Amnesty katsoo, että pelastusoperaatioiden lopettaminen ei estä ihmisiä lähtemästä vaarallisille taipaleilleen, se vain tekee matkoista vaarallisempia.
 Syyttäjien mukaan syytetyt tarkkailivat Kreikan rannikkovartioston radioliikennettä ja käyttivät väärennetyillä armeijan rekisterikilvillä varustettua ajoneuvoa päästäkseen sellaisiin Lesboksen osiin, joihin normaalisti on pääsy kielletty.
 Enimmillään syytettyjä uhkaa kahdeksan vuoden vankeustuomio.
 Syytetyistä osa on myös tutkittavana ihmissalakuljetuksesta ja rahanpesusta, josta saattaa enimmillään langeta jopa 25 vuotta vankeutta.
 Oikeudenkäynti on yksi monista
 Kreikan konservatiivihallitus on kiristänyt maan maahanmuuttopolitiikkaa viime aikoina.
 Maan rannikkovartioston on epäilty laittomasti työntävän turvapaikanhakijoita takaisin Turkkiin. Pääministeri  Kyriakos Mitsotakista  on  syytetty julkisesti  jopa valehtelusta pakolaisten kohtelusta.
 Mitsotakisin mukaan hallituksen maahantulopolitiikka on  "kovaa, mutta reilua".
 Kreikka on itäisen Välimeren siirtolaisreitin tärkein kauttakulkumaa. Maan kautta on tänä vuonna tullut  YK:n pakolaisjärjestön mukaan  vajaat 7 700 turvapaikanhakijaa, mutta varsinkin vuonna  2015 määrä oli  valtava, yli 800 000.
 Itäisellä Egeanmerellä Kreikan saaret sijaitsevat vain muutamien kilometrien päässä Turkin rannikolta. Ilkka Kemppinen / Yle
 Ihmisoikeusjärjestöt ovat  arvostelleet EU-maita laajemminkin  maahanmuuton torjunnan keinoista.
 Amnestyn viime vuonna  julkaisemassa raportissa  katsotaan, että pelastus- ja avustustyöntekijöitä sekä kansalaisjärjestöjä on estetty toimimasta tai asetettu perusteetta syytteeseen toiminnastaan ainakin kahdeksassa Euroopan maassa.
 Lue lisää:
 Amnestyn raportti: Kansainvälisten sopimusten vastaisista pakolaisten ja siirtolaisten käännytyksistä tullut vakiintunut käytäntö Kreikassa
 Turvapaikanhakijoiden veneiden käännyttäminen takaisin merelle näyttää kiihtyvän Kreikassa – norjalaisjärjestöllä tiedossa yli 300 tapausta

Kreikka syyttää turvapaikanhakijoita auttaneita avustustyöntekijöitä vakoilusta, ihmisoikeusjärjestöjen mukaan oikeudenkäynti on farssi


Summary: Syrjäytyneiden, yksinäisten, dementoituneiden ja mielenterveysongelmaisten koteihin kertyy usein palokuormaa. Aina siivousaputarjouksia ei haluta ottaa vastaan.

Turun kokoisessa kaupungissa on paljon asukkaita, joiden elämänhallinta on syystä tai toisesta päässyt järkkymään. Heidän asuntonsa kiinnostavat myös palotarkastajia.
 Kun on murheita, kodista ei useinkaan haluta tai jakseta pitää huolta, ja sotkuiseen kotiin kertyy yleensä paljon palokuormaa. Jos esimerkiksi hellan vieressä on paperia, se voi syttyä ruokaa tehdessä.
 Palotarkastaja Jarkko Jääskeläisen mukaan satoja paloriskiasuntoja löytyy Turussa viranomaisten hyvän yhteistyön ansiosta. Lassi Lähteenmäki / Yle
 – Runsas tavaramäärä on palokuormaa. Siinä palo leviää helpommin ja se on vaikea sammuttaa, tiivistää palotarkastaja  Jarkko Jääskeläinen  Varsinais-Suomen pelastuslaitokselta.
 Kivinen kerrostalo voi tuntua turvalliselta, mutta Jääskeläisen mukaan se on savu, joka tappaa.
 Viranomaisten yhteistyössä on voimaa
 Lain mukaan viranomaisen on ilmoitettava palotarkastajalle, jos jossain asunnossa on selvä tulipalon riski.
 Turussa nämä ongelmakodit ovat tulleet näkyviksi, kun tulipalojen ennaltaehkäisyä on ryhdytty tekemään aktiivisesti ja ilmoituksen tekemiseen on kannustettu eri viranomaisia.
 Nyt näistä runsaan palokuorman sotkuisista kodeista on saatu aiempaa enemmän ilmoituksia ensihoitajilta, poliiseilta, taloyhtiöiltä, omilta palomiehiltä sekä sairaalasta potilaan kotiutuksen yhteydessä.
 Kun asunnossa on paljon tavaraa, mahdollisen tulipalon sammuttaminen on  vaikeaa. Varsinais-Suomen pelastuslaitos
 – Kun palotarkastaja menee paikan päälle, koitetaan saada ongelmaan ratkaisu neuvottelemalla. Apua tarjotaan, jos asukas ei esimerkiksi pysty siivoamaan, Jarkko Jääskeläinen sanoo.
 Toisen ihmisen kotiin mennään Jääskeläisen mukaan kotirauhaa kunnioittaen. Silti noin puolet asukkaista ei halua avata ovea paloviranomaiselle.
 Viime vuonna Turussa tehtiin ilmoitukseen perustuva palotarkastus 420 asunnossa. Tänä vuonna ollaan tarkastettu jo 350 asuntoa, eli viime vuoden määrä luultavasti ylittyy.
 Yhteiskunnan huonovointisuus heijastuu ongelmaan
 Suvi Koskinen  on yksi TVT-asuntojen asumisneuvojista Turussa. Työsarkaa on, sillä yhtiöllä on kaupungissa yli 11 000 asuntoa.
 Neuvojat opastavat asumisessa ja jakavat oppaita. Usein neuvoja menee palotarkastajan ja terveystarkastajan kanssa mukaan kotikäynnille paloriskiasuntoon.
 – Yleensä se menee niin, että me mietimme asukkaan kanssa yhdessä, mikä on tilanne ja selviääkö hän itse siivouksesta ja mitä apuja hän tarvitsee.
 Elämänhallinnan järkkymisen taustalla voi olla monia syitä. On ikääntymistä, dementiaa, päihteiden käyttöä, mielenterveysongelmia tai keräilypakkoa.
 Mielenterveysongelmia, dementiaa, päihteitä tai keräilypakkoa. Nämä ovat syitä siihen, että tavaraa kertyy kotiin liikaa. Varsinais-Suomen pelastuslaitos
 Kun ihminen eristäytyy kotiinsa, hänellä on Suvi Koskisen mukaan iso kynnys pyytää vieraita käymään sen jälkeen, kun koti alkaa luisua huonoon kuntoon.
 Suvi Koskisen mukaan ongelmat asumisessa ovat lisääntyneet.
 – Meidän yhteiskunnassamme on yhä enemmän huonovointisuutta. Lisäksi ikääntyvien ihmisten laitospaikkoja on vähemmän, eli ihmiset asuvat kotona huomattavasti pidempään, Koskinen tiivistää.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 19.11. kello 23.
 Lue myös:
 "Tavaramäärät ovat järkyttäviä" – käsistä karkaava keräilyvimma työllistää pelastuslaitoksia

Kun elämänhallinta järkkyy, tulipalon riski kasvaa – 420 ongelmakotia tarkastettiin vuoden aikana Turussa, tänä vuonna määrä on vielä isompi


Summary: Seinäjoella Etelä-Pohjanmaalla ei löydy tekijöitä ketjujen kymmeniin avoimiin työpaikkoihin. Pikaruokaketjuista saa työkokemusta, mutta kytkintä nostetaan heti, kun uusi työpaikka löytyy. Hesburger-kohu ei alaa auttanut.

Pikaruokaketjujen hohto työpaikkoina on haalennut opiskelijoiden silmissä. Niistä kyllä haetaan vieläkin tärkeää työkokemusta, mutta nostetaan helposti kytkintä, kun uusi työpaikka löytyy.
 Näin uskoo STTK Opiskelijoiden puheenjohtaja, Metropolia ammattikorkeakoulussa sairaanhoitajaksi opiskeleva  Markus Kutvonen .
 – Pikaruokaketjuihin liittyy nuorten keskuudessa stigma, että ne ovat huonoja työpaikkoja, eikä Hesburger-kohu ollut ainakaan omiaan houkuttelemaan opiskelijoita, hän miettii.
 Myös palvelualojen ammattiliitto PAM:in mukaan työolot ovat alan iso ongelma.
 Asiasta lisää:   Jasmin Ristolainen ja 11 muuta nuorta kertovat karuista työoloista Hesessä – hampurilaisketjun mukaan joskus ei ole pidetty taukoja
 Yrittäjä Mika Rajamäki uskoo, että loputkin paikat saadaan  täytettyä vielä ennen Seinäjoen toisen McDonald'sin joulukuisia avajaisia. Tuomo Rintamaa / Yle
 Pohjalaismaakunnissa McDonald's ravintoloita pyörittävä  Mika Rajamäki  ei usko, että kohut ovat vaikuttaneet nyt alueella käynnissä oleviin rekrytointeihin. Hän on tyytyväinen, että epäkohtia otettiin esiin, mutta harmittelee, että se leimasi koko alan.
 Kaikilla ketjuilla näyttää kuitenkin olevan pohjalaismaakunnissa vaikeuksia löytää riittävästi työntekijöitä.
 Jopa Etelä-Pohjanmaalle avattavalla, hiljattain Suomeen rantautuneella KFC:llä on koko ajan Seinäjoella haku päällä. Sama tilanne on Burger Kingillä ja kaupunkiin joulukuussa avattavalla toisella McDonald'silla.
 McDonald'siin tarvittaisiin 80 työntekijää, mutta tähän mennessä on onnistuttu palkkaamaan vasta 50.
 Osa tekee vain vuoron pari viikossa
 Pikaruokaketjut työllistävät usein nuoria, joten luulisi työvoimaa löytyvän. Esimerkiksi vuoden 2019 Tilastokeskuksen koulutustilastojen mukaan vähintään puolet yli 18 vuotiaista opiskeljoista työskenteli opintojen ohella.
 Työura alkoi 14-vuotiaana, kun Markus Kutvonen myi lehtiä puhelimitse.  Hän on ollut myös kehitysvammaisen tukihenkilönä, lehdenjakajana ja   oman alansa töissä vanhainkodeissa, päihdepuolella, akuuttihoidossa, päivystyksessä ja ensihoidossa. Miro-Matias Kutvonen
 STTK:n Markus Kutvosen mielestä edelleen plussaa on se, että pikaruokaravintoloihin pääsee töihin ilman koulutusta. Ne myös tulevat monia muita työpaikkoja paremmin vastaan työtuntien sovittelussa, mikä on opintojensa ohessa työskentelevälle tärkeää.
 Yrittäjä Mika Rajamäki kertoo, että heillä on lukuisia työntekijöitä, jotka haluavat tehdä vain vuoron tai pari viikossa.
 – Kokoaikaisten palkkaaminen helpottaisi työvuorolistojen tekoa, mutta voimme olla myös erittäin joustavia. On laajat aukiolot ja suuret volyymit, jolloin voimme tarjota paljon työtunteja isolle työntekijämäärälle.
 Välillä nuorten odotukset epärealistisia
 Rajamäki selittää työvoiman vilkasta vaihtuvuutta iällä ja elämäntilanteella. Pohjalaismaakuntien McDonald'seissa tyypillinen työntekijä on 18–20-vuotias ja vasta haeskelemassa työuraansa.
 STTK Opiskelijoiden puheenjohtaja Markus Kutvosen mukaan pikaruokaketjut ovat kuitenkin edelleen niitä työpaikkoja, joista opiskelijat keräävät tärkeää työkokemusta.
 – Kun kokemusta kertyy, vaihdetaan esimerkiksi kauppaan, joka saatetaan kokea paremmaksi paikaksi työskennellä, hän kertoo.
 Kutvosen mukaan ainakin nuoremmilla myös saattaa olla epärealistisia käsityksiä työstä ja varsinkin palkasta.
 Näin hän kertoo, miten vastuut ja velvollisuudet ovat välillä hukassa:
 Palkka ei aina ratkaise valintaa
 Vuoden 2019 Nuorisobarometrista ja Tilastokeskuksen koululaistilastoista selviää, että 17-vuotiaista ja nuoremmista toisen asteen opiskelijoista oli töissä 53 prosenttia. Työssäkäynti on kuitenkin yleisintä yliopisto- ja ammattikorkeakouluopintojen yhteydessä.
 Naiset käyvät miehiä yleisemmin opintojen ohella töissä. Toisaalta erot tasaantuivat noin 25-vuotiaana. Opintojen edistyessä myös hakeudutaan yhä enemmän oman tulevan alan töihin.
 Tuoreempia lukuja ei ole vielä saatavissa.
 – Pitää odottaa puolisen vuotta seuraavaa tilastojulkistusta. Sitten jo näkee koronan vaikutuksia opiskelijoiden työllistymiseen opintojen ohessa, kertoo tutkija  Jukka-Pekka Jänkälä  Tilastokeskuksesta.
 STTK:n syksyllä 2020 teettämästä kyselystä käy jo ilmi, että esimmäisellä koronakesällä oli vaikutusta kesätyöpaikkojen saamiseen.
 STTK kysyi nuorilta myös, mikä heille on työnteossa tärkeintä. Yllättävää ei ole, että palkka on ykkönen. Töissä käydään, jotta tullaan toimeen.
 Raha ei kuitenkaan ole ainoa, joka ratkaisee.   Markus Kutvosella on näkemystä siitä, mikä muu vaikuttaa, kun etsii töitä opintojen rinnalle.
 Pohjalaismaakunnissa työssäkäynti opintojen ohessa oli 2019 tilaston mukaan maan keskiarvoa yleisempää. Sama tilanne oli myös Uudenmaan, Varsinais-Suomen, Kanta-Hämeen ja Lapin maakunnissa sekä Ahvenanmaalla.
 Etelä-Pohjanmaan TE-toimiston johtaja  Katri Lehto  selittää opiskelijoiden työintoa pohjalaismaakuntien kulttuurilla, joka kannustaa vahvasti työn tekemiseen. Syynä on myös opintoihin liittyvien etuisuuksien mataluus.
 – Työn teolla nuoret pyrkivät saamaan asumisen ja elämisen kustannuksia katettua, ja mahdollisesti välttävät opintolainan nostamisen, Lehto miettii.
 Asiasta voi keskustella perjantaihin 19. marraskuuta kello 23 asti.

McDonald's tarvitsee 80 työntekijää, vasta 50 on saatu – työ pikaruokaketjuissa ei ole enää nuorista niin houkutteleva: "Niihin liittyy stigma"


Summary: Leo "Freeman" Friman oli Waterloo-yhtyeen heavy-kitaristi ja laulaja, jonka silloinen lankomies, Hector, ohjasi 70-luvulla Suomen poppia kuuntelevan kansan sydämiin. Eikä hän ole sieltä hävinnyt mihinkään.

Syyskuussa 70 vuotta täyttänyt Freeman laulatti lokakuun alussa Kulttuuritalolle pakkaantuneilla faneillaan syntymäpäivälaulun. Onnitelut menivät Freemanille itselleen sekä Menneisyyden vangit -yhtyeelle, joka juhli kolmea vuosikymmentään bilekansan suosikkina.
 Torstaina Freeman viihdytti Puoli seiskan katsojia muisteluillaan urastaan. Joka jatkuu jatkumistaan.
 Keväällä Freeman nimittäin tulkitsee konsertissa  Vexi Salmen  jälkeen jääneitä sanoituksia.
 Syyskuussa 2020 edesmenneen sanoittajamestarin poika,  Topi Salmi , masinoi Hämeenlinnasta lähtöisin olevia artisteja tulkitsemaan isänsä lauluja.
 Freeman tulkitsee  Vexin laulut  -levyllä kappaleen "Kulkurin kengät".
 – Sain lukea monta tekstiä. Osa oli aika synkkiäkin, tyyliin: ranteet auki. Mutta Freemanille sopi hyvin kulkurin kengät, aina liikkeessä. Toivottavasti pääsemme esittämään nämä myös yleisölle, kun kevät koittaa.
 Neitsyt haalii nippelitietoa ja laatii niistä tietokilpailuita
 Freeman analysoi luonnettaan horoskooppimerkkinsä perusteella.
 – Neitsyt on sellainen, jolla ei ole käsitystä kokonaisuuksista, mutta loppumaton mielenkiinto nippelitietoon.
 Freeman luki jo koulupoikana Otavan pienen tietosanakirjan kannesta kanteen ja merkkasi tärkeät kohdat pienillä pisteillä.
 Mihin tämä on johtanut? No, tietokilpailuihin: sekä osallistujaksi että järjestäjäksi.
 Kotikulmillaan Vallilassa Freeman pitää kerran viikossa pienen kuppilan väelle tietokilpailun. Palkinnot ovat huimaavia.
 – Kun tapaan kuuluisia kavereita, pyydän heiltä nimikirjoituksia palkinnoiksi. Lohdutuspalkintona saa kettukarkin.
 Puoli seiskan kisailuvisailun pääpalkinto oli – luonnollisesti – Menneisyyden vangit -yhtyeen laulutähden,  Virve "Vicky" Rostin,  nimikirjoituskortti, päivätty sellainen.
 Torstai-illan "Kysytään tandemilla" -kisan pähkinät:
 Millä paikkakunnalla on keskiviikkona 17.11.2021 valtion taidepalkinnon saaneen  Anu Pentikin  keramiikkatehdas? Missä muumien esi-isät asuvat? Miksi Finnairin lentojen tunnus on AY? Monellako laivalla Oolannin sota -laulussa engelsmanni seilasi Suomemme rannoilla? Montako rusinaa on keskimäärin yhdessä Saarioisten maksalaatikossa?
 (Vastaukset jutun lopussa)
 Mikko Kekäläisen  vastoinkäymiset jatkuivat  (vrt. Nenäpäivän Lypsetään kybällä -haaste, jonka Mikko hävisi selvästi: 98 ml - Ellan 212 ml) .
 Ella Kanninen  putsasi pöydän lukemin 3–0, vaikkei lentoemännältä Finnair-vastaus ihan kakistelematta tullutkaan
 Kiire olohuonetreenihin
 Puoli seiskan suorasta lähetyksestä Freeman kiirehti kotiin.
 – Meillä alkaa olohuonetreenit.
 Mukana on nimekkäitä soittokavereita uran varrelta aina ensimmäisestä kokoonpanosta, Waterloosta, saakka.
 – Kolmiääniset stemmat, niitä on kiva laulaa.
 Freeman muisteli lämpiössä myös  Seppo Tammilehdon  luotsaamaa Beatline-orkesteria, jonka riveissä hän on tutustunut Beatlesien kotikulmiiin Liverpoolissa.
 – Liverpool ei ole kovin kaunis kaupunki, mutta kun sinne kokoontuu tuhansittain Beatles-faneja ja -koonpanoja, on tunnelma aika hieno.
 Katso Freemanin koko vierailu Puoli seiskassa tästä

 Kysytään tandemilla -visan oikeat vastaukset
 Pentikin keramiikkatehdas sijaitsee  Posiolla . Muumien esi-isä asuu  kaakeliuunin  takana. Finnairin edeltäjä oli v. 1923 perustettu  A ero O/ Y  (AY), Finnair-nimi tuli käyttöön 1960 ulkomaanlentojen markkinoinnissa. "Ja  300 laivalla  seilas engelsmanni Suomemme rannoilla. Sumffaraa-sumffaraa jne" Maksalaatikon foliopakkauksessa on keskimäärin  21  rusinaa.

Freeman laulaa ja laulattaa 70-vuotiaanakin: "Mä olen edelleen se viiksekäs brittipoppari, joka ajaa tandemilla!"


Summary: Hallitus riitautui, kun se yritti päättää Suomen kantaa EU:n metsäasetukseen.  A-Talkissa keskustelu metsien tulevaisuudesta aaltoili uhkakuvien ja kunnianhimoisten ilmastotavoitteiden välillä.

Vihreiden kansanedustaja  Satu Hassi  on turhautunut siitä, että hallitus ei edistä hyviä ilmastolinjauksiaan johdonmukaisesti. Suomi ajoi tavoitteita vielä kaksi vuotta sitten EU-puheenjohtajakaudellaan.
 – EU:n metsäasetuksessa on kyse siitä, että koko ilmastosavottaa ei voida hoitaa veronmaksajien rahoilla. Tarvitaan myös yksityisiä sijoituksia ja kriteerit, minkälaiset investoinnit tukevat ilmastonmuutoksen hillintää, Hassi sanoo.
 Kunnianhimoiset ilmastotavoitteet edellyttävät Hassin mielestä sitä, että eri toimialoille kuten metsäalalle luodaan omat kriteerit ekomerkin saamiseksi.
 – Nyt on kysymys ilmastoekomerkin kriteereistä, ja hallitus asettui vastustamaan niitä.
 Metsälinjaus jakoi hallituskumppanit
 Eripurainen metsälinjaus liittyy EU:n kestävän rahoituksen asetukseen eli taksonomiaan. Unioni pyrkii ohjaamaan jatkossa sijoituksia niin, että ne tukisivat ilmaston ja ympäristön kannalta kestäviä hankkeita.
 Suomi aikoo äänestää metsiin ja ilmastoon liittyvää asetusta vastaan. Hallituksen enemmistö päätyi vastustamaan asetusta, mutta vihreät ja vasemmistoliitto jättivät eriävän mielipiteen päätöksestä.
 "Metsäpäätökset omissa käsissä"
 Kansanedustaja, maa- ja metsätalousvaliokunnan puheenjohtaja  Anne Kalmari  (kesk.) muistuttaa, että Suomi on sitoutunut kunnianhimoiseen ilmastopolitiikkaan. Hän pitää tärkeänä, että jokainen maa saa pitää metsäpäätökset omissa käsissään.
 – Siten voimme kasvattaa metsiämme ja hoitaa hyvin jatkossakin, Kalmari sanoo.
 Hassin vetämä eduskunnan suuri valiokunta voi halutessaan ottaa Suomen kielteisen kannan vielä käsittelyyn, jolloin siitä myös äänestetään.
 Jos äänestykseen mennään, Suomen kanta säilyy todennäköisesti kielteisenä, sillä suuret oppositiopuolueet ovat jo ilmoittaneet vastustavansa säädöstä.
 MTK näkee metsäasetuksessa uhkakuvia
 MTK:n metsäjohtaja  Marko Mäki-Hakola  näkee EU:n metsäasetuksessa uhkakuvia suomalaisen metsänomistajan kannalta.
 – Pohjasäädös EU:n taksonomiassa on fiksu. Ilmastokriteereissä on kuitenkin haastavia elementtejä. Pitäisi katsoa yksittäistä maanomistajaa laajempia kokonaisuuksia, Mäki-Hakola pohtii.
 Mäki-Hakolan mukaan ilmastokriteerien jälkeen EU:ssa ryhdytään tutkailemaan ympäristökriteereitä. Ne sisältävät MTK:n mielestä paljon yksittäiseen metsänomistajaan liittyviä asioita.
 – Järjestelmä on tarkoitettu finanssisektorille ja isolle teollisuudelle, mutta isoimmat vaikutukset valuvat metsänomistajalle.
 WWF Suomen ilmastoasiantuntija  Bernt Nordman  ihmettelee hallituksen toimintaa ilmastoasioissa.
 – Hallitus on sitoutunut ilmastokriisin ratkaisemiseen ja luontokadon pysäyttämiseen. Kun EU:sta tulee hyviä ehdotuksia, nyt sitten vastustetaan ihmeellisin perustein. Taksonomia ei vaikuta mitenkään suomalaisen metsänomistajan mahdollisuuksiin tehdä päätöksiä.
 Katso koko A-Talkin lähetys  Yle Areenasta .
 Lue lisää:
 Oppositio tivasi kyselytunnilla ministereiltä eripuraisesta metsälinjauksesta ja syytti heikosta ennakkovaikuttamista EU:n ilmastoasetukseen
 Annika Saarikko pahoitteli Sanna Marinille eilistä sanavalintaansa pääministerin epäonnistumisesta – Marin: Arvostan Saarikon pahoittelua
 Suomi päätti äänestää metsiin ja ilmastoon liittyvää asetusta vastaan EU:ssa, ja hallitus riitautui – pääministeri Marin taipui keskustan kannalle

Vihreät kipuilee hallituksen metsälinjan kanssa – kansanedustaja Satu Hassi: Ilmastoasioita ei edistetä johdonmukaisesti


Summary: Uudet Finlandia-ehdokkaat kolmessa sarjassa ovat vahvasti esillä Jyväskylän Kirjamessuilla. Yle Jyväskylä välittää suorana Yle Areenaan kaunokirjallisuuden Finlandia-paneelikeskustelun lauantaina kello 16.

Kaunokirjallisuuden Finlandia-palkinnon saajaksi on ehdolla kuusi kirjailijaa. Paneelikeskustelussa on mukana kaksi ehdokasta:  Matias Riikonen  ja  Joel Elstelä .
 Paneelin vetäjä, Kirjamessujen ohjelmapäällikkö  Iida Simes  esittelee myös neljä muuta ehdokasta ja kirjaa. Paneelikeskusteluun osallistuvat lisäksi  Hannu Paloviita  ja  Anna-Riikka Carlson .
 Paloviita on Rosebud Bookin toimitusjohtaja ja hänet palkittiin Rakkaudesta kirjaan -palkinnolla Helsingin Kirjamessuilla lokakuussa. Carlson on Finlandia-palkinnon takana olevan Kirjasäätiön hallituksen puheenjohtaja ja WSOY:n kustantaja.
 32-vuotias Riikonen on julkaissut jo neljä kehuttua teosta. Uusin kirja  Matara  kertoo poikajoukon leikistä, joka on hyvin säänneltyä ja kurinalaista. Matarassa leikki on hyvin vakava asia.
 Kirjailija ja teatteriohjaaja Joel Elstelän romaani  Sirkusleijonan mieli  sijoittuu natsi-Saksaan. Sirkuskaravaani kulkee halki Saksan, ja ennen pitkää natsit kolkuttelevatkin sirkuksen ovella. Lähes 600-sivuiseen romaaniin mahtuu käänteitä ja rakkauttakin.
 Finlandia-palkinto on tärkein kirjallisuuspalkinto
 Muut Finlandia-ehdokkaat ja kirjat ovat:  Rosa Liksom : Väylä,  Marjo Niemi : Kuuleminen,  Pirkko Saisio : Passio ja  Jukka Viikkilä : Taivaallinen vastaanotto.
 Kolmihenkinen esiraati valitsi kuusi Finlandia-ehdokasta noin 200 kirjan joukosta. Tämän vuoden ehdokkaista Liksom, Saisio ja Viikkilä ovat voittaneet Finlandia-palkinnon jo aiemmin.
 Voittajavalinnan tekee elokuvaohjaaja  Zaida Bergroth.  Viime vuonna kaunokirjallisuuden palkinnon voitti  Anni Kytömäki  teoksellaan  Margarita .
 Finlandia-palkinto on maamme tärkein kirjallisuuspalkinto. Palkinnon arvo on 30 000 euroa.
 Kaunokirjallisuuden sekä muiden Finlandia-palkintojen voittajat julkistetaan keskiviikkona 1. joulukuuta.
 Voit keskustella kirjallisuudesta ja Finlandia-palkinnosta 21.11. klo 23.00 saakka.

Katso suorana klo 16 alkaen: Finlandia-ehdokkaat ja asiantuntijat keskustelevat kirjallisuuspalkinnosta Jyväskylän Kirjamessuilla


Summary: Jyväskylän Messukeskuksen parivuotinen koronahiljaisuus päättyy, kun hallit täyttyvät yhdistelmämessuilla tulevana viikonloppuna. Yle Jyväskylä lähettää suorana haastatteluja Kirjamessuilta lauantaina.

Jyväskylän Paviljongissa järjestetään lauantaina ja sunnuntaina Kirja-, ruoka- ja viinimessut. Messuviikonloppuun siirrettiin myös Joulu-, Lahja- ja Käsityömessut.
 – Haluttiin pitkän tauon jälkeen tarjota tapahtumaviikonloppu, joka sopii kaikille, niin perheen nuorimmille kuin vanhemmillekin, kertoo projektipäällikkö  Mika Venäläinen  Jyväskylän Messut Oy:stä.
 Kirjamessujen ohjelmapäällikkö  Iida Simes  uskaltaa iloita, kun tiiviistä aikataulusta huolimatta messut voidaan järjestää välivuoden jälkeen.
 – Jännitys on tietysti korkealla, vaikka messuohjelma on valmis. Luvassa on toistasataa kirjallista ohjelmanumeroa.
 Lisäarvoa Kirjamessuille tuo tuore tieto kaunokirjallisuuden Finlandia-ehdokkaista.
 – Millään muilla suomalaisilla kirjamessuilla ei ole mahdollista tuoda esiin Finlandia-ehdokkaita. Ne julkistettiin sopivasti Jyväskylän messujen alla, hyrisee Simes.
 Yle Jyväskylän Kirjamessulähetys näkyy ja kuluu Yle Areenassa kahdessa osassa. Kello 13-15.30  Arvo Vuorela  ja  Vihtori Koskinen  haastattelevat kymmenkunta kirjailijaa.
 Nojatuoleihin istuvat kello 13 alkaen vuorollaan muun muassa Finlandia-ehdokkaat  Matias Riikonen  ja  Dess Terentjeva , dekkaristit  Jarkko Sipilä ,  Max Manner   ja  Tuire Malmstedt  sekä Tolkien-kääntäjä  Kersti Juva , stand up mestari  Ismo Leikola ,  Roope Lipasti ,  Elina Saksala & Eija Ahvo  ja  Ritva Kylli , jonka uutuuskirja kiteyttää suomalaisen ruokahistorian suolalihasta sushiin.
 Kello 16-17 lähetetään suorana paneelikeskustelu kaunokirjallisuuden Finlandia-palkinnosta ja tämän vuoden ehdokkaista.
 Voit keskustella kirjoista ja kirjallisuudesta 21.11. klo 23.00 saakka.

Katso suorana klo 13 alkaen: Dekkaritähtiä, elämäkertakirjailijoita ja paljon muuta – Messutoiminta palautuu Jyväskylän Paviljonkiin


Summary: Sarajevossa monet tavalliset ihmiset eivät halua ajatella konfliktin mahdollisuutta. Bosniakkien presidentti sanoo Ylelle, että tarvittaessa serbijohtaja pysäytetään voimalla.

Sadetta tihuttelevana sunnuntaiaamupäivänä Sarajevon serbikaupunginosan keskustassa on hiljaista.
 Serbiosassa tai muualla Sarajevossa Bosnia-Hertsegovinan jännitteinen poliittinen tilanne ei näy millään tavalla. Siitä huolimatta Itä-Sarajevon asioista bloggaava 33-vuotias serbi  Sanja Vasković  valitsee tapaamispaikan huolella.
 Ehdottamaamme kahvilaan Vasković ei halua saapua. Selviää, että kahvilan omistajalla ilmeisesti on kytköksiä politiikkaan. Haastattelun tekeminen siellä voisi aiheuttaa Vaskovićille harmeja bloggarin työssä. Sopiva haastattelupaikka löytyy lähes tyhjästä pubista.
 – En pelkää konfliktin syttymistä. Kysymys on kansallismielisestä retoriikasta, joka valitettavasti jatkuu tässä maassa vuodesta toiseen, hän pohtii.

 Reilun kolmen miljoonan asukkaan Bosnia-Hertsegovinassa puhkesi kesällä vakavin poliittinen kriisi Bosnian sodan päättymisen jälkeen, kun serbitasavallan johtaja  Milorad Dodik  kovensi uhkauksia muusta valtiosta irtautumisesta.
 Kansallismielinen Dodik on väläyttänyt muun muassa oman armeijan perustamista. Kansainväliset tarkkailijat ovatkin viime aikoina varoittaneet uuden konfliktin riskistä.
 Serbitasavalta on kesästä lähtien halvaannuttanut päätöksenteon boikotoimalla kaikkea valtion toimintaa.
 Vasković sanoo, ettei jännittynyt tilanne vaikuta ihmisten elämään. Hän ei ota Dodikin uhkauksia vakavasti. Hänen mielestään Dodik ja muut poliitikot yrittävät kiristää ja kontrolloida ihmisiä.
 – Uskon, että kriisi saadaan ratkaistua. Tilanne on enemmän esillä mediassa kuin ihmisten arjessa. Tarvittaisiin yhteistyötä, eikä puhetta konflikteista. Tavalliset ihmiset ovat huolestuneempia toimeentulostaan kuin politiikan kriiseistä.
 Marraskuussa Sarajevossa on usein sumuista. Sodan aikana serbijoukot piirittivät Sarajevoa sitä ympäröiviltä kukkuloilta.  Jari Kärkkäinen/ Yle
 Serbinainen toivoo kansanryhmien sopua
 Sanja Vasković uskoo, että Bosnia-Hertsegovinassa serbit, bosniakit ja kroaatit pystyvät elämään ja toimimaan sovussa. Tästä esimerkiksi hän nostaa korruption ja rikollisuuden vastaiset protestit, joihin eri kansanryhmät osallistuivat yhdessä.
 – Muutokset tapahtuvat hitaasti, mutta ne eivät ole mahdottomia. Voimme varmasti elää Bosnia-Hertsegovinassa vielä niin, ettei tarvitsisi lainkaan pelätä etnisiä konflikteja.
 Bosnia-Hertsegovinan kansanryhmiä erottaa uskonto: bosniakit ovat pääosin muslimeja, serbit pääosin ortodokseja ja kroaatit pääosin katolisia.
 Bosnian sodassa kuoli yli 100 000 ihmistä, joista suurin osa oli bosniakkeja. Daytonin rauhansopimuksessa vuonna 1995 maa jaettiin pääosin bosniakkien ja kroaattien asuttamaan Bosnia-Hertsegovinan federaatioon ja enimmäkseen serbien asuttamaan serbitasavaltaan.
 Harri Vähäkangas / Yle
 "Ulkomaalaiset haluavat aina puhua sodasta"
 Muutaman kilometrin päässä Sarajevon serbiosan keskustasta bosniakkien kaupunginosassa Švrakino Selossa on lähes uneliasta marraskuisena sunnuntaina.
 Rikollisuuden takia huonomaineinen Švrakino Selo sijaitsee aivan Bosnia-Hertsegovinan federaation ja serbitasavallan rajalinjan tuntumassa.
 Täälläkään politiikan kriisi ei näy katukuvassa. 26-vuotias  Dino Cviko  toteaa turhautuneen oloisena, että ulkomaalaiset haluavat aina puhua sodasta. Hän ei usko konfliktin puhkeamiseen.
 – Vallassa olevat poliitikot eivät halua sotaa. Suurimmat ongelmat ovat korruptio ja sukulaisten suosiminen. Niitä on helpompi harjoittaa rauhan aikana kuin sotatilassa.
 Cviko on töissä valtion varojen käyttöä valvovassa järjestössä.
 Dino Cviko syntyi Bosnian sodan aikana Italiassa, jonne hänen vanhempansa olivat paenneet.  Jari Kärkkäinen/ Yle
 Cvikon mielestä poliittinen retoriikka on ollut Bosnia-Hertsegovinassa samanlaista sodan päättymisestä asti. Hän arvioi, että serbitasavaltaa johtavan Dodikin uhkausten syynä ovat ensi vuoden parlamenttivaalit.
 Dino Cvikon äiti on serbi ja hänen edesmennyt isänsä oli bosniakki. Cviko kertoo, että poliittinen kriisi ei vaikuta hänen elämäänsä millään tavalla.
 – Käyn töissä ja vietän aikaa ystävieni kanssa riippumatta siitä, ovatko he serbejä tai kroaatteja. Ehkä osalla nuorista silti on etnisiä ennakkoluuloja. Mutta uskon, että useimmat ajattelevat samoin kuin minä.
 Cvikon mielestä poliittisen kriisin sijaan pitäisi puhua kehnosta taloustilanteesta. Maan työttömyysaste on Euroopan korkeimpia ja nuoret muuttavat ulkomaille paremman elämän perässä.
 – Huono taloudellinen tilanne koskettaa kaikkia etnisiä ryhmiä. Pitäisi puhua enemmän poliitikkojen korruptiosta kuin etnisistä jännitteistä.
 Harri Vähäkangas / Yle
 Ilidžassa hitusen syvemmällä bosniakkialueen puolella kolmekymppinen  Elvir Solaković  ajattelee samalla tavalla Cvikon kanssa.
 – Olemme tottuneet jännitteisiin. Niitä on joka vuosi tai sanotaanko pikemminkin joka toinen vuosi, kun on vaalit. Poliitikot yrittävät kalastella ääniä.
 Solakovićin mielestä serbitasavallan irtoaminen on mahdoton ajatus. Hän sanoo, ettei suhtaudu serbijohtaja Milorad Dodikiin vakavasti.
 – Uutta sotaa ei tule, Eurooppa ei sallisi sitä. Tilanne ei ole samanlainen kuin vuonna 1992. Todellisuudessa eri kansanryhmien presidenteillä on hyvät välit, mutta julkisuudessa he tappelevat, Solaković arvelee.
 Sarajevon keskustassa on suuria kontrasteja. Tämä huonokuntoinen tönö sijaitsee vain muutaman korttelin päässä pääkaupungin hallintorakennuksista.  Jari Kärkkäinen/ Yle
 Yksi skenaario on, että serbipoliisit saapuvat rajalle
 Tutkiva toimittaja ja televisiopersoona  Avdo Avdić  on pessimistisempi kuin aiemmin äänessä olleet sarajevolaiset. Tapaamme Avdićin Bosnia-Hertsegovinan federaation ja serbitasavallan rajalla.
 – Jos Milorad Dodik jatkaa tällä linjalla, on selvää että väkivaltaisuuksia puhkeaa. Hän ei lopeta toimintaansa ilman raskaita pakotteita EU:lta, arvioi verkkomedia Istragan päätoimittajana työskentelevä Avdić.
 Jännitteet kiristyivät kesällä, kun serbinationalistit raivostuivat YK:n edellisen Bosnia-edustajan  Valentin Inzkon  toimivaltuuksillaan säätämästä laista, joka teki kansanmurhan kieltämisestä rikoksen. Ratkaisu liittyy Bosnian sodan aikaiseen Srebrenican verilöylyyn.
 Tästä alkaa Bosnian serbitasavalta, jonka johtaja on uhkaillut irtautumisella.  Jari Kärkkäinen/ Yle
 Bosniakkitaustaisen Avdićin mielestä nykyinen tilanne on räjähdysherkkä. Samaan aikaan kun puhumme, pitää serbipoliisi lähistöllä liikenneratsiaa. Avdić sanoo, että osin Venäjällä koulutetut poliisivoimat olisivat avainasemassa, jos levottomuuksia puhkeaisi.
 – Serbitasavallassa on riittävästi poliiseja konfliktin synnyttämiseen. On syytä muistaa, ettei konflikti olisi samanlainen kuin Bosnian sota.
 Avdić pitää mahdollisena seurauksena pikemminkin jonkinlaista jäätyvää tilannetta. Hänen mukaansa se saattaisi alkaa serbitasavallan yksipuolisesta itsenäisyysjulistuksesta.
 – Serbitasavallan poliisijoukot tulisivat rajalle. Tilanne voisi olla samankaltainen kuin Etelä-Ossetiassa. Muu maailma ei tunnustaisi itsenäisyyttä, mutta serbitasavallasta tulisi valtion kaltainen alue, jota he kontrolloivat.
 Äiti lapsensa kanssa oli juuri ylittänyt rajalinjan serbitasavallasta bosniakkien puolelle marraskuisena sunnuntaina.  Jari Kärkkäinen/ Yle
 Bosniakkipresidentti: Edessä on sota, jos Dodik ei lopeta
 Bosnia-Hertsegovinan federaatiolla ja serbitasavallalla on omat erilliset parlamenttinsa, hallituksensa ja presidenttinsä. Maan monimutkaisesta hallinnollisesta jaosta sovittiin Daytonin rauhansopimuksessa.
 Maassa on yhteinen presidenttineuvosto, johon kuuluvat serbijohtaja Dodikin lisäksi valtaväestö bosniakkien johtaja  Šefik Džaferović  ja kroaattien  Željko Komšić .
 Presidentit vuorottelevat vetovastuussa kahdeksan kuukauden välein ja päätökset vaativat kaikkien hyväksynnän.
 Dodik ja hänen esikuntansa eivät anna haastattelua Ylelle, mutta bosniakkipresidentti Džaferovićin kanssa tapaaminen järjestyy presidenttineuvoston talossa Sarajevon keskustassa.
 Rakennus on juhlava, mutta vanhahtava. Turvatarkastus on tiukka ja haastattelun aikana presidentin henkivartija pysyttelee lähistöllä.
 Džaferović esiintyy yleensä maltillisesti. Tällä kertaa hän ei säästele sanojaan suuressa salissa.
 – Jos Dodik jatkaa aloittamaansa tuhoa, se johtaa väistämättä turvallisuustilanteen heikkenemiseen ja sotaan. Toivon, että Dodik pysäytetään, Džaferović sanoo.
 – Huonoin skenaario on sota. Tulemme tarvittaessa puolustamaan Bosnia-Hertsegovinaa. Paljon vahvemmat voimat eivät pystyneet tuhoamaan meitä 30 vuotta sitten, eivätkä nämäkään pysty siihen.
 Hän toivoo kuitenkin, ettei sotaan jouduta.
 Bosniakkien presidentti Šefik Džaferović antoi haastattelun presidenttineuvoston talossa. Samassa rakennuksessa ovat myös serbijohtaja Milorad Dodikin valtiolliset tilat.  Jari Kärkkäinen/ Yle
 Venäjän tukema Dodik on esitellyt lakipaketin, joka erottaisi serbitasavallan liittovaltiosta: olisi oma armeija, oikeuslaitos ja verotusjärjestelmä.
 Bosniakkipresidentti Džaferovićin mukaan tämä lakipaketti ja parlamentin toiminnan boikotoiminen ovat suora uhka rauhalle.
 "Ulkovallat ovat menettäneet kiinnostuksensa"
 Džaferović vaatii kansainväliseltä yhteisöltä apua kriisin ratkaisemiseksi. Hän syyttää ulkovaltoja siitä, että ne ovat menettäneet kiinnostuksensa Bosnia-Hertsegovinaan.
 Daytonin rauhansopimuksen valvonta kuuluu Sarajevossa olevalle kansainvälisen yhteisön korkealle edustajalle ja rauhan täytäntöönpanoneuvostolle.
 Bosniakkijohtaja vetoaa, että Bosnia-Hertsegovinan ongelmat otetaan vakavasti.
 – Odotamme, että Euroopan unioni ja Yhdysvallat auttavat meidät ulos tästä tilanteesta. Muuten koko alue ajautuu kaaokseen. Meillä on hirvittäviä kokemuksia sodasta vajaan.
 Džaferovićin mukaan tilanne voidaan vielä ratkaista rauhanomaisesti, jos serbitasavalta palaa takaisin päätöksentekoon.
 – Bosnia-Hertsegovinan maaperästä ei eroteta tuumaakaan. Se paheneeko kriisi, riippuu täysin Dodikista.
 Lisää aiheesta:
 Miksi Bosnian hajoamisesta puhutaan jälleen? Lue ja katso vastaukset kysymyksiin Balkanilla vellovasta "sodan uhkasta"

"Korruptiota on helpompi harjoittaa rauhan aikana", pohtii 26-vuotias Dino" – Nuoret sarajevolaiset eivät usko uuteen Bosnian sotaan


Summary: Euroopassa on edelleen jihadistista uhkaa, vaikka äärijärjestö Isisin Islamistinen kalifaatti on kukistunut Syyriassa ja Irakissa. Isis rohkaisee verkossa voimakkaasti sekä kotikutoista radikalisoitumista että iskuja. EU:n terrorismin torjunnan koordinaattori Ilkka Salmi on Ykkösaamun suorassa haastattelussa klo 10.05 alkaen.

Vaikka suuret, kymmeniä tai satoja uhreja vaatineet terrori-iskut Euroopassa ovat muuttuneet pienemmiksi iskuiksi, terrorististen tekojen uhka ei ole väistynyt Euroopasta.
 – Vuoden 2020 maaliskuun jälkeen olemme nähneet Euroopassa viitisentoista terrori-iskua, joissa ihmisiä on kuollut. Ranskassa murhattiin opettaja Samuel Paty viime vuoden lokakuussa, marraskuussa Wienissä ammuttiin neljä ihmistä. Iskuja on ollut myös Saksassa ja Itävallassa, listaa tänä syksynä EU:n terrorismin torjunnan koordinaattorina aloittanut Ilkka Salmi.
 Salmen mukaan jihadistinen uhka on pysynyt korkealla, vaikka islamistinen valtio luhistui Syyriassa ja Irakissa.
 – Edelleen riittää työtä kalifaatin perinnössä. Isis-taistelijoita on vangittuina, he myös vapautuvat joskus. Heidän perheitään on leireillä ja netissä jatkuu voimakas rohkaisu kotikutoiseen radikalismiin ja terrori-iskuihin, sanoo Salmi.
 Talibanin valta Afganistanissa voi vahvistaa terrorismia myös muualla
 Yhdysvallat liittolaisineen kävi Afganistanissa terrorismin vastaista sotaa parikymmentä vuotta, mutta veti joukkonsa pois elokuussa. Nyt terrorismille voi jäädä helpommin tilaa kasvaa.
 – On olemassa riski, että Talibanin valtaannousu Afganistanissa avaa tietä al-Qaidan ja Isisin voimistumiselle. Tähän riskiin EU varautuu, kertoo Salmi.
 Koronapandemia on lisännyt verkon merkitystä terrorismissa
 lkka Salmen mukaan yksi koronapandemian vaikutus terrorismiin on ollut se, että oikeusprosessit ovat merkittävästi viivästyneet ja pitkittyneet ja radikalisoitumisen ehkäisy on ollut vaikeampaa. Muutoin pandemian vaikutus on ollut kahtalaista:
 – Lyhyellä aikävälillä rajavalvonnan tiukentuminen ja matkustusrajoitukset ovat hillinneet terroristista liikehdintää ja vaikuttaneet tekijöiden kykyyn toteuttaa iskuja, arvioi Salmi.
 Verkossa leviävän propagandan määrä on korona-aikana kasvanut.
 – Terroristit ja väkivaltaiset ääriryhmät ovat hakeneet ja saavuttaneet näkyvyyttä globaalisti ja yhä kasvava määrä ihmisiä näkee heidän propagandaansa netissä. Jopa hyvin isot alustat kuten Facebook ovat kohdanneet vaikeuksia ja voivat olla haavoittuvia ja tulla terroristien hyväksikäyttämäksi, Salmi sanoo.
 EU:n terrorismin torjunnan koordinaattori Ilkka Salmi on Ykkösaamun suorassa haastattelussa klo 10.05 TV1:ssä.
 Lue lisää :
 Tanska nosti syytteet Syyriasta al-Roj´n leiriltä evakuoituja naisia vastaan
 Kotiäiti vai osa terroristijärjestöä?

Jihadistinen terroriuhka Euroopassa on yhä korkealla, EU varautuu torjumaan sitä


Summary: Ruotsi on epäonnistunut niin poliisin toiminnassa, kouluissa kuin kotouttamisessa, sanovat ruotsalaiset asiantuntijat. Heillä on vinkki Suomelle: ottakaa jengiytymisen varhaiset signaalit vakavasti.

12-vuotias koiraa ulkoiluttanut tyttö  ammutaan  vahingossa autosta Botkyrkanissa elokuussa 2020.
 Paria viikkoa aiemmin leikkimässä olleet 5- ja 6-vuotiaat lapset joutuvat keskelle  tulitusta  Visättrassa.
 Syyskuussa 2021 käsikranaatti heitetään  väärän  asunnon olohuoneeseen Sollentunassa.
 Ruotsista kantautuvat väkivaltauutiset hätkähdyttävät. Ampumisia tai räjähdyksiä on lähes  päivittäin , ja raa’an väkivallan kohteeksi joutuvat myös sivulliset.
 Pelkästään Tukholmassa on  kymmeniä  järjestäytyneitä jengejä, jotka taistelevat vallasta ja huumekaupan reviireistä. Ne eivät rajoitu niin sanottuihin ongelmalähiöihin tai syrjäytyneisiin maahanmuuttajiin.
 Tästä saatiin esimerkki lokakuussa, kun Ruotsin viime vuoden kolmanneksi striimatuin artisti, näyttelijä-äidin ja ravintoloitsijaisän lapsi  Einár   teloitettiin  keskellä Tukholmaa. 19-vuotiaan oletettu  palkkamurha  liittyi jengien välienselvittelyyn.
 Keväällä julkaistun  tutkimuksen  mukaan Ruotsi on paristakymmenestä Euroopan maasta ainoa, jossa aseelliset kuolemat ovat 2000-luvulla selvästi lisääntyneet. 15–29-vuotiaat miehet ovat Ruotsissa  moninkertaisessa  riskissä tulla ammutuiksi muihin maihin verrattuna.
 Jengiväkivalta on jo “ giganttinen  yhteiskunnallinen ongelma”,  Stefan Löfven  myönsi HS:lle väistyttyään Ruotsin pääministerin tehtävästä.
 Miten Ruotsi on tullut tähän pisteeseen?
 Tämä juttu kertoo siitä, mitä virheitä Ruotsissa on tehty ja mitä muut maat voisivat niistä oppia. Poliisi on kertonut myös Suomessa  orastavasta jengiväkivallasta .
 Räppäri Einár kasvoi hyvämaineisella alueella ja ajautui rikollispiireihin nuorena. Ruotsissa yhteydet gangsta rapin ja rikollisuuden välillä ovat tiiviit. Ne huolettavat nyt myös Suomessa.  STELLA Pictures/Patrik Österberg
 1. Poliisi ei pysäyttänyt rikollisia ajoissa
 Ruotsin poliisi ei havainnut merkkejä rikollisuuden kasvusta eikä reagoinut siihen tehokkaasti.
 Poliisi saa Ylen haastattelemilta ruotsalaisasiantuntijoilta eniten kritiikkiä. Merkkejä jengirikollisuuden koventumisesta oli vuosia, mutta poliisi on ollut jälkijunassa eikä ole keskittänyt voimia sen laadukkaaseen tutkintaan.
 Jengit eivät ole syntyneet tyhjästä. Järjestäytynyt rikollisuus sai Ruotsissa jalansijan jo 1990-luvulla, kun moottoripyöräjengit ammattimaistuivat. 2000-luvulla lähiöihin ilmestyivät katujengit.
 – Emme reagoineet yhteiskuntana voimakkaasti ensin moottoripyöräjengiläisiin ja sitten katujengeihin, sanoo rikosopin apulaisprofessori  Amir Rostami  Gävlen yliopistosta.
 Hän on tutkinut järjestäytynyttä rikollisuutta ja työskennellyt poliisina jengirikollisuuden parissa.
 Kun rikolliset ovat nähneet, että ammuskeluista ei seuraa juuri mitään, se on ruokkinut ilmiötä, Rostami sanoo. Muualla rikollisryhmät pitävät mieluummin matalaa profiilia, mutta Ruotsissa niistä on tullut röyhkeitä.
 Hän kutsuu joitakin lähiöitä hallitsevia  klaaneja  jo mafiaksi.
 Kesällä 2020 rikollisjoukkiot perustivat tiesulkuja muun muassa Göteborgin Hjällbohon. Samana syksynä yksi jengi julisti Tukholman Tenstaan osittaisen ulkonaliikkumiskiellon. Kuvassa ihmisiä Hjällbohon kulkevassa raitiovaunussa kesällä 2021.  ullstein bild/ All Over Press
 Ruotsissa poliitikot ovat puhuneet paljon poliisin resursseista ja ovatkin nostamassa poliisien määrän  38 000:een  vuoden 2024 loppuun mennessä. Vertailun vuoksi: Suomessa poliiseja on noin 7 300.
 Resursseista menestys ei ole vain kiinni, sanoo  Karin Svanberg . Hän johtaa rikosten ehkäisyn kehitystä Ruotsin rikostorjuntaneuvostossa.
 – En pysy perässä, mitä kaikkia valtuuksia poliisille on annettu viime vuosina, hän sanoo.
 Hänen mukaansa poliisi ei ole onnistunut saavuttamaan oireilevien yhteisöjen luottamusta. Tärkeää on tehdä asiat oikeassa järjestyksessä: puuttua ensin päivittäisiin ongelmiin kuten roskaamiseen, kaahailijoihin tai avoimeen huumekauppaan, sitten vasta vaikeampiin kysymyksiin.
 Poliisin työtä ohjaavat liikaa organisaation sisäiset mittarit, Svanberg ja Rostami sanovat. Vaikka poliisi takavarikoi paljon aseita, saako se oikeat aseet pois oikeilta ihmisiltä, jotta kaduilla on turvallisempaa? Vaikka rikosten selvitysprosentti näyttää hyvältä, ratkeavatko vakavimmat rikokset, kuten murhat?
 Vastaus on selvä: eivät ratkea.
 – Jos saa yhden ihmisen lukkojen taakse, se voi olla poliisille menestys. Mutta konflikti ryhmien välillä jatkuu edelleen, Svanberg kuvaa.
 Poliisi onkin ollut  yllättynyt , kuinka vähän kiinniotoilla on ollut vaikutusta ja kuinka nopeasti vangittujen jengiläisten tilalle on liittynyt uusia jäseniä.
 Botkyrkanin 12-vuotiaan tytön surma on edelleen ratkaisematta. Kolme miestä on tuomittu aserikoksista tapaukseen liittyen. Yksi heistä on 20-vuotias rap-artisti.  Stina Stjernkvist / AOP
 2. Rangaistukset ovat olleet lepsuja
 Nuoriin jengirikollisiin on suhtauduttu armollisesti.
 Jengiläiset ovat yhä nuorempia, usein vain  16–18-vuotiaita .
 Alle 21-vuotiaille on Ruotsissa Suomen tapaan alennetut tuomiot, eikä jengirikoksista ole kovennettuja rangaistuksia, kuten esimerkiksi Tanskassa.
 Eroon havahduttiin viimeistään viime vuonna, kun naapurimaassa kaksoismurhaan syyllistyneet ruotsalaisjengiläiset saivat ankarat tuomiot.
 Tanskassa 17-vuotiaat ampujat tuomittiin  16 vuoden  vankeuteen, kun Ruotsissa he olisivat selvinneet puolustusasianajan arvion mukaan ehkä  neljällä vuodella . Alaikäiset rikolliset määrätään Ruotsissa suljettuihin nuorisokoteihin, joista he usein  karkaavat .
 Ruotsin hallitus  valmistelee  nyt kovempia tuomioita, myös huumerikoksista ja nuorten värväyksestä. Suomessa jengeihin liittyvien rangaistusten kiristämistä väläytti äskettäin sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.)  Ilta-Sanomissa.
 Kriminologi Amir Rostami sanoo, että myös nuorten kuntoutukseen on kiinnitettävä huomiota, jos heitä passitetaan enemmän vankilaan.
 – Eivätkä tuomiot ratkaise ongelmaa, koska jengit rekrytoivat sitten uusia, entistä nuorempia jäseniä, Rostami huomauttaa.
 Näin on jo käynyt. Rikollisryhmät ovat alkaneet  käyttää hyväkseen  alaikäisten lievempiä rangaistuksia ja värvätä heitä yhä enemmän jopa murhiin.
 Nykyään nuorimmat jengiläiset saattavat olla vain  12-vuotiaita .
 Rostami kaipaisi kovempia rangaistuksia myös petos- ja sosiaalietuuksien väärinkäyttörikoksista, joilla järjestäytyneet ryhmät keräävät rahaa.
 17-vuotias jengiläinen ampui poliisin kesällä Göteborgissa. Poika oli muuttanut Ruotsiin vuonna 2015 ja oli ollut edellisen murhayrityksen jälkeen nuorisolaitoksessa, josta hän vapautui ennen surmatekoa. Poliisikollega tutki ampumapaikkaa 1. heinäkuuta.  EPA-EFE/All Over Press
 3. Ruotsi jätti maahanmuuttajat yksin kurjistuviin lähiöihin
 Vapaa kouluvalinta ja yksipuolinen asuntokanta ovat johtaneet siihen, että maahanmuuttajilla ei ole kontakteja ruotsalaiseen arkeen.
 Ruotsiin rakennettiin 1960–70-luvuilla betonilähiöitä, joihin asutettiin töiden perässä tulleet ulkomaalaiset, myös suomalaiset.
 Lähiöt ovat yksitoikkoisia, eikä niissä ole mahdollista edetä “asumisuralla”, sanoo sosiaalityön professori  Torbjörn Forkby  Linné-yliopistosta. Lähes kaikki kynnelle kykenevät lähtevät.
 Jotta paremmin pärjäävät jäisivät osaksi yhteisöjä, niihin pitäisi luoda erilaisia asumismuotoja, Forkby sanoo. Kun alueella ei ole edes ruotsalaisen yhteiskunnan merkkejä, kuten pankkeja ja kauppaketjuja, ihmiset jäävät omiin oloihinsa.
 Nyt Rinkebyn kaltaisissa kaupunginosissa jopa 90 prosenttia on ulkomaalaistaustaisia, 40 prosenttia alle 25-vuotiaita ja työttömiä lähes kolme kertaa enemmän kuin Tukholmassa keskimäärin.
 Naamioituneet nuoret sytyttivät yli 80 autoa palamaan Göteborgin seudulla elokuisena yönä vuonna 2018. AOP
 Torbjörn Forkby on tutkinut jengeistä irtautumista ja haavoittuvassa asemassa olevia nuoria ja sanoo, että yksi tilannetta pahentaneista asioista on ollut Ruotsin vapaa kouluvalinta.
 Vanhemmat ovat ottaneet lapsensa pois heikkoina pitämistään kouluista, jolloin nuoret ovat jakautuneet yhä selvemmin voittajiin ja häviäjiin – myös he, joilla on ruotsalaiset juuret.
 – Tilanne on todella vakava, jos meillä on kouluja, joissa valtaosa oppilaista ajattelee: me olemme siis niitä, jotka eivät tule menestymään elämässä, Forkby sanoo.
 Tällaisessa tilanteessa ainoa vaihtoehto nuorelle voi olla jengi: se tarjoaa rahaa, asemaa ja turvaa.
 Viime vuonna Löfven  tunnusti  ensimmäistä kertaa, että jengiväkivallan kasvu on yhteydessä laajaan maahanmuuttoon ja siihen, että Ruotsi on epäonnistunut tulijoiden kotouttamisessa.
 Se oli iso uutinen, koska Ruotsi on perinteisesti pitänyt itseään solidaarisen maahanmuuton mallimaana. Vuoden 2015 pakolaiskriisissä Ruotsi otti vastaan 160 000 turvapaikanhakijaa, eniten Euroopassa.
 – Olisi tyhmää sanoa, että tulijoiden määrällä ei ole mitään tekemistä sen kanssa, kuinka helppoa tai vaikeaa sopeutuminen on. Jos ottaa vastaan enemmän ihmisiä, se vaatii myös edistyksellisempää integraatiopolitiikkaa, Forkby vaatii.
 Hänen mukaansa viranomaisten pitäisi panna enemmän paukkuja siihen, että haavoittuvien alueiden asukkaille luodaan töitä ja julkisia tiloja, jotka parantaisivat yhteisöllisyyttä.
 Asukkaat  kärsivät  myös itse valtavasti jengien toiminnasta.
 Iskujen silminnäkijät ja uhrit eivät usein puhu poliisille. He pelkäävät kostoa tai eivät luota viranomaisiin. Husbyn lähiössä tapahtui kaksi samanaikaista räjähdystä kerrostaloissa tammikuussa 2020.  Fredrik Sandberg / AOP
 4. Ruotsalaiset ovat vähätelleet ongelmia
 Ruotsalainen konsensuskulttuuri suosii sitä, että asioihin ei reagoida voimakkaasti.
 Ruotsalaiset uskottelivat pitkään itselleen, että ampumisten kasvu on vain ohimenevä vaihe, sanoo rikostorjuntaneuvoston kehityspäällikkö Karin Svanberg.
 – Me kaikki olimme vähän naiiveja. Kukaan ei uskonut, että näin kävisi Ruotsissa, Svanberg sanoo Ylelle.
 Ruotsissa on haluttu välttää leimaamista. Mentaliteettiin kuuluu, että asioissa edetään pienin askelin, kriminologi Amir Rostami sanoo.
 – Vielä pari vuotta sitten vain harvat myönsivät, että Ruotsi kulkee eri suuntaan kuin muut maat. Nyt lähes kaikki myöntävät sen, hän sanoo.
 Hänen mukaansa poliitikot eivät toimi tarpeeksi pitkäjänteisesti tai tarjoa kunnon näkymää siihen, mikä Ruotsia odottaa viiden tai 15 vuoden päästä.
 Hän muistuttaa, että Ruotsissa on jengien lisäksi paljon äärioikeistolaisia ja islamistiradikaaleja. Hän kutsuu ilmiötä ruotsalaiseksi ristiriidaksi.
 – Ruotsi on maailman hienoimpia maita, ja talous porskuttaa. Meillä ei ole ongelmaa yleisesti rikollisuuden kanssa, mutta meillä on ongelma niiden kanssa, jotka järjestäytyvät – oli se sitten poliittisesti, uskonnollisesti tai taloudellisesti motivoitua, Rostami sanoo.
 Rikollisjoukkioiden Ruotsissa tekemät räjähdeiskut ovat Euroopan mittakaavassa poikkeuksellisia maassa, jolla ei ole pitkää terrorismi- tai sotahistoriaa, Amir Rostami sanoo. Helsingborgin poliisiasemalla räjäytettiin pommi lokakuussa 2017.  Johan Nilsson / AOP
 5. Viranomaiset ovat jumiutuneet byrokratiaan
 Sosiaalityöntekijät eivät ole ymmärtäneet jengien dynamiikkaa.
 Ruotsissa on hyvät sosiaalipalvelut, mutta ne ovat kangistuneet kaavoihinsa, Svanberg sanoo. Kun auttajat ovat kysyneet  Malmön kokeiluhankkeessa  jengiläisiltä, mitä he tarvitsisivat päästäkseen eroon elämäntavastaan, vastaus on saattanut olla: petipaikan.
 – Ja se pitää antaa heti, koska sillä viikolla hänet saatetaan ampua tai hän saattaa ampua jonkun. Ei voi sanoa, että tule kahden kuukauden päästä toimistolle hakemaan maksusitoumus, Svanberg havainnollistaa.
 Malmössä ampumisluvut onkin saatu laskemaan viranomaisten yhteistyöllä. He vaihtavat Svanbergin mukaan tietoja jatkuvasti, koska jengisuhteet elävät: liittolaisista voi tulla hetkessä vihamiehiä.
 Sosiaalityöntekijöiltä puuttuu ymmärrystä jengien luonteesta, aihetta tutkinut professori Torbjörn Forkby kertoo. He kirjoittavat yksilöllisiä arvioita nuorista ja työskentelevät heistä etäällä.
 Liian usein nuoren tilanteeseen puututaan vasta, kun se on kärjistynyt. Hänen perheensä ei edes välttämättä tiedä, keneen pitäisi ottaa yhteyttä ongelmien ilmaantuessa, Forkby sanoo.
 – Kääntäkää katse kouluihin, aloittakaa varhaisessa iässä. Olkaa niin lähellä nuorten olosuhteita, että todella ymmärrätte, miltä tulevaisuus näyttää eri ryhmille, hän neuvoo suomalaisia.
 Rikollisuus on noussut Ruotsissa äänestäjien ykköshuolenaiheeksi. Jengiväkivallan pysäyttäminen on yksi pääministeri Magdalena Anderssonin prioriteeteista. Kuva Einárin surmapaikalta Hammarby Sjöstadista.  Jeppe Gustafsson/Shutterstock/All Over Press
 6. Väkivalta on lisännyt väkivaltaa
 Ruotsi on ajautunut vaikeasti hallittavaan kierteeseen, jossa jengit inspiroivat toisiaan.
 Ruotsi ei ole ongelmineen yksin. On myös monia muita maita, joissa on eriarvoisuutta, huonoja kouluja ja vielä huonompia sosiaalipalveluja, Karin Svanberg muistuttaa.
 Mikä tekee sitten Ruotsista erityisen?
 Kyse on väkivallan spiraalista, Svanberg sanoo.
 Ruotsalaiset eivät sisäistäneet, että väkivalta synnyttää väkivaltaa ja jengit synnyttävät lisää jengejä. Kun koston kierre syvenee, panokset kovenevat. Ennen toista ammuttiin polveen, mutta nyt hänet tapetaan – ennen kuin tulee itse tapetuksi.
 Siksi sama voi tapahtua Amir Rostamin mukaan missä tahansa maassa, jossa on jengejä.
 Suomessa poliisi on ollut tänä syksynä huolissaan  katujengeistä , joiden toiminta on muuttunut väkivaltaisemmaksi. Suurimmalla osalla jengiläisistä on maahanmuuttajatausta.
 Pääkaupunkiseudulle syntyneiden jengien välillä on ollut ampumisia, joista on ollut vaaraa myös sivullisille. Poliisin mukaan ryhmät liittyvät tiettyihin kaupunginosiin, huumekauppaan ja rikollisuutta ihannoivaan gansta rap -kulttuuriin. Henrietta Hassinen / Yle
 Ruotsissa ongelmat ovat jo niin syvällä, että niiden korjaamiseen menee vielä sukupolvi, Svanberg uskoo.
 Maan poliisiylijohtaja on  varoittanut , että Ruotsin demokratia saattaa olla uhattuna, jos väkivaltaa ja mahdollisesti kehittyviä rinnakkaisyhteiskuntia ei saada pysäytettyä. Ylen haastattelemat asiantuntijat eivät tähän usko.
 Vaikka ongelmat ovat vakavia, ne liittyvät hyvin rajattuihin ryhmiin, he sanovat.
 Ruotsi on yhä vahva ja toimiva yhteiskunta, mutta siitä voi tulla entistä jakautuneempi, Amir Rostami sanoo.
 Hän kehottaa suomalaisia reagoimaan voimakkaasti jengiytymisen varhaisiin merkkeihin.
 – Jos emme kontrolloi kehitystä, kehitys kontrolloi meitä. Meillä oli vuosia signaaleja. Ottakaa ne todella, todella vakavasti.
 Kuuntele Takaisin Pasilaan -podcast:
 Lue lisää:
 Kirjeenvaihtajalta: Maahanmuuttajavanhemmat menettivät lapsensa jengiväkivallassa Ruotsissa, ja nyt he pelkäävät lisäkostoa: “Miksi poliisi ei suojele meitä?”
 Näin sai alkunsa Tukholman pahin jengisota – toimittaja selvitti verisen konfliktin taustat ja toteaa Suomen kehityksessä näkyvän varoitusmerkkejä
 Kirjeenvaihtajalta: Kun kännykkä piippaa uutisen ampumavälikohtauksesta, Ruotsissa ei enää hätkähdetä
 Ruotsalaisen Einár-räppärin kuolema herättää kysymyksiä jengiväkivallasta – räppäreiden mukaan Suomi ei ole suojassa vastaavilta hirveyksiltä
 Olivatko ne laukauksia? Ruotsissa väkivaltaa joutuu miettimään useammin kuin Suomessa
 Ruotsin väistyvä pääministeri Stefan Löfven Ylen haastattelussa: Keskiluokan on kannettava vastuu ampumisväkivallasta – huumeiden viihdekäyttö vahvistaa jengejä
 Parikymppisten miesten katujengien toiminta kovenee pääkaupunkiseudulla – Poliisi: Useita ampumistapauksia, joista vaaraa myös sivullisille
 Tällainen on uusi järjestäytyneeksi rikollisryhmäksi epäilty Mantaqa: rahanpesua, huumekauppaa, viranomaisten röyhkeää uhkailua
 Räppäri Hassan Maikal on nähnyt, miten syrjäytyneet nuoret ajautuvat lähiöissä jengien vietäviksi: "Ainoa yhteisö, joka tukee ja ymmärtää"
 Rikollisesta elämästä kertova suomiräp kerää miljoonia katselukertoja Youtubessa – ja se kertoo muutoksesta Suomessa
 Ampumiset lisääntyvät Tukholmassa, ja poliisin mukaan käynnissä on rikollisjärjestöjen valtataistelu: "Jengit ovat sekasortoisessa tilassa"
 Tuleeko Tanskan ja Ruotsin katuväkivallasta arkipäivää meilläkin? Tämä alakulttuuri ei syntynyt ulkomailla, sanoo tanskalainen Rachid Moutiq

Ruotsista tuli murhien ja kranaatti-iskujen keskus, ja näitä virheitä Suomen pitäisi välttää – ruotsalaisekspertti: “Me olimme naiiveja”


Summary: Hälytys vaarallisen aineen onnettomuudesta tuli noin klo 13 Valkeakosken Radanvarsitielle.

Maakaasuputki katkesi perjantaina alkuiltapäivästä Valkeakoskella. Pelastuslaitos eristi onnettomuusalueen.
 Kaivinkone kolhaisi pienpainepuolen kaasuputkea Valkeakosken energian työmaalla. Töissä oli urakoitsija.
 Vuoto saatiin hallintaan venttiili sulkemalla, eikä siitä pitäisi tulla Valkeakosken energian mukaan suurempia seurauksia.
 Ihmisille ei käynyt kuinkaan.
 Onnettomuus sattui Radanvarsitien itäisessä päässä. Kuvan kaivinkone ei ollut käytössä onnettomuushetkellä. Antti Eintola / Yle
 Hälytys vaarallisen aineen onnettomuudesta tuli pelastuslaitokselle perjantaina iltapäivällä hieman klo 13:n jälkeen. Onnettomuuspaikka on Radanvarsitiellä Valkeakosken keskustan pohjoispuolella.
 Paikalle hälytettiin useita pelastuslaitoksen yksiköitä.
 Mari Siltanen / Yle
 19.11.2021 kello 16.10 Lisätty tieto siitä, että kuvien kaivinkone ei liittynyt onnettomuuteen.

Kaivinkone kolhaisi maakaasuputkeen reiän Valkeakoskella – pelastuslaitos eristi alueen


Summary: Suomeen on tullut Valko-Venäjän kautta vain hyvin harva.  Valko-Venäjältä saapuneet ovat tähän mennessä jättäneet 23 turvapaikkahakemusta.

Luvattomat rajanylitykset Euroopan unionin alueelle moninkertaistuivat kesällä 2021 niin sanotulla itäisellä reitillä. Sillä tarkoitetaan saapumista EU-alueelle esimerkiksi Romanian, Puolan tai Baltian-maiden kautta.
 Muutaman kuukauden aikana tämän EU:n itäisen ulkorajan yli tuli luvatta useampi ihminen kuin viiden edellisen vuoden aikana yhteensä.
 Tiedot käyvät ilmi Euroopan raja- ja merivartioston Frontexin ylläpitämistä tilastoista.
 Luvaton rajanylitys tarkoittaa esimerkiksi, että maahantulijalla ei ole passia tai viisumia tai että hän on ylittänyt rajan virallisten ylityspaikkojen ulkopuolelta.
 Suomen rajavartiolaitoksen mukaan kasvun syy on Valko-Venäjän kesällä aloittama hybridioperaatio. Maa pyrkii tarkoituksella ohjaamaan suuria määriä siirtolaisia EU:n rajoille.
 Valko-Venäjä muun muassa helpotti viisumien saamista esimerkiksi Irakista käsin. Sen vuoksi  yhä useampi pystyi saapumaan reittilennolla  Valko-Venäjälle vaikkapa Pohjois-Irakin kurdialueelta.
 Valko-Venäjällä jumissa olevat siirtolaiset  ovat kertoneet , että paikalliset poliisit ovat johdattaneet heitä rajalle ja jopa auttaneet raja-aitojen leikkaamisessa.
 Itäinen reitti on harvinaisin tie Eurooppaan
 Vaikka EU:n itärajan kautta tulevien siirtolaisten määrä on viime vuodesta moninkertaistunut, se on edelleen vähiten käytetty luvaton reitti Eurooppaan.
 Kun itärajojen yli on tämän vuoden aikana tullut luvatta noin 6 200 ihmistä, Välimeren keskiosan kautta heitä on saapunut 48 000.
 Suurin osa itäisen reitin käyttäjistä on irakilaisia
 Ennen kaikkea irakilaiset pyrkivät Eurooppaan EU:n itärajojen yli, eli käytännössä Valko-Venäjän kautta.
 Frontexin mukaan noin kaksi kolmasosaa rekisteröidyistä, luvattomista rajanylittäjistä on tänä vuonna ollut irakilaisia.
 Seuraavaksi eniten on afganistanilaisia, syyrialaisia ja eri Afrikan maista tulevia.
 Irakista oli syksyyn asti mahdollista matkustaa suoralla lennolla Valko-Venäjän pääkaupunkiin Minskiin useita kertoja viikossa.
 Vilkkainta Liettuan ja Puolan rajalla
 Valko-Venäjältä siirtolaiset ovat pyrkineet sen naapurissa oleviin EU-maihin: Puolaan, Latviaan ja Liettuaan.
 Eniten liikennettä on ollut Liettuan ja Valko-Venäjän rajalla. Frontexin mukaan Liettuassa rekisteröitiin elokuun loppuun mennessä  yli 4 000 ihmistä , jotka olivat tulleet rajan yli ilman papereita tai salaa. Myös Puolassa ylityksiä rekisteröitiin yli tuhat.
 Molemmissa maissa luvattomistä ylityksistä kiinni jääneiden määrä putosi jyrkästi syyskuussa. Syynä olivat mahdollisesti suorien lentojen lopettaminen Irakista sekä kiristynyt rajavalvonta.
 Lokakuussa määrien  on kuitenkin raportoitu  lähteneen uudestaan nousuun.
 Suomeen tullut Valko-Venäjän kautta vain harva
 Moni siirtolaisista pyrkii jatkamaan Valko-Venäjän naapurimaista muihin EU-maihin, kuten Saksaan. Sinne on Valko-Venäjän kautta saapunut  jo 9 000 ihmistä tänä vuonna.
 Osa heistä on päässyt esimerkiksi Puolan rajan yli huomaamatta, joten heidät on ensimmäisen kerran rekisteröity vasta Saksassa.
 Suomeen sen sijaan on Valko-Venäjän kautta tullut vain hyvin harva.
 Rajavartiolaitoksen mukaan Suomeen on saapunut Valko-Venäjän reittiä 30–35 ihmistä. Tähän on rajavartiolaitoksen mukaan laskettu sekä turvapaikanhakijat että “muuten Suomeen päätyneet”.
 Maahanmuuttoviraston mukaan Valko-Venäjän kautta tulleet henkilöt olivat perjantaihin mennessä jättäneet 23 turvapaikkahakemusta.
 Kansainvälisten sopimusten mukaan turvaa voi hakea myös ilman papereita
 Frontexin tiedot rajanylityksistä perustuvat eri maiden viranomaisten luovuttamiin tietoihin.
 Ne rekisteröivät itse ihmiset, jotka ovat tulleet rajan yli ilman viisumia tai passia tai jotka ovat yrittäneet rajan väärästä kohdasta.
 Epävakaista maista ei kuitenkaan aina ole mahdollista saada matkustusasiakirjoja tai sortava hallinto voi myös kieltäytyä myöntämästä niitä. Siksi kansainvälisten sopimusten mukaan turvaa on mahdollista hakea myös ilman papereita.
 Lue lisää:
 Irakilaisella torilla puhutaan nyt pääsystä Eurooppaan Valko-Venäjän kautta – "Lähden pian itsekin", kertoo nuori mies Ylelle Irakissa
 "Olemme Valko-Venäjän hallituksen ase" – Ylen kirjeenvaihtajan tapaama siirtolainen sanoo, että Valko-Venäjä ei päästä Puolan rajalla olevia poistumaan
 Pyrkiikö Puolaan turvapaikanhakijoita vai siirtolaisia, ja onko Puolalla oikeutta pysäyttää heidät? Viisi kysymystä ja vastausta

Grafiikat kertovat: Liikenne EU:n itärajalla räjähti kesällä – silti itäinen reitti on yhä vähiten käytetty tie Eurooppaan


Summary: Ammuskelua seurasi miehen kotitalolla pitkä piiritystilanne, jonka päätteeksi poliisi otti miehen kiinni. Epäilty on poliisin mukaan vanhempi mieshenkilö ja hän on tutkinnanjohtajan mukaan vielä sairaalahoidossa.

Alkuviikosta Keski-Suomessa, Jämsän Eväjärvellä tapahtuneesta ammuskelusta epäilty mies on vangittu tänään Keski-Suomen käräjäoikeudessa.
 Mies vangittiin todennäköisin syin epäiltynä neljästä murhan yrityksestä ja virkamiehen väkivaltaisesta vastustamisesta, kertoo tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Hans Fagerström  keskusrikospoliisista.
 Miehen epäillään ampuneen kohti poliiseja tiistain vastaisena yönä. Tutkinnanjohtaja kertoo, että miehellä oli lukuisia aseita talossaan.
 Keskusrikospoliisin mukaan myös poliisi käytti tilanteessa ampuma-asetta.
 – Vangittua miestä epäillään neljästä murhan yrityksestä, sanoo tutkinnanjohtaja Fagerström.
 Ammuskelua seurasi miehen kotitalolla pitkä piiritystilanne, jonka päätteeksi poliisi otti miehen kiinni. Epäilty kuljetettiin sairaalahoitoon. Epäilty on poliisin mukaan vanhempi mieshenkilö ja hän on Fagerströmin mukaan vielä perjantaina sairaalahoidossa.
 Fagerström kertoo, ettei talossa ollut miehen ja poliisien lisäksi ampumisten aikaan muita henkilöitä eikä kukaan paikalla olleista poliiseista loukkaantunut.
 Fagerström ei halua avata tarkemmin sitä, miten tilanne eteni ammuskeluksi eikä sitä, minkälainen vahvuus poliisilla oli piiritystilanteessa.
 Tapaukseen liittyen tehdään  syyttäjän johdolla esiselvitys  (syyttajalaitos.fi) poliisin aseenkäytöstä.
 Tutkinnanjohtaja, Länsi-Suomen syyttäjäalueen aluesyyttäjä  Jonna Ryynäsen  mukaan esiselvitys valmistunee lähiaikoina. Syyttäjä arvioi esiselvityksessä, onko poliisin toiminnasta syytä aloittaa esitutkinta.
 Ryynänen ei tässä vaiheessa kerro, kuinka monen poliisin ampuma-aseen käyttöä nyt selvitetään.
 Lue myös:
 Poliisi joutui käyttämään ampuma-asetta Jämsässä, yksi henkilö loukkaantui – henkilöä epäillään poliiseihin kohdistuneista murhan yrityksistä
 Keskusrikospoliisi tutkii yöllistä aseenkäyttöä Jämsän Eväjärvellä
 Yksi henkilö otettu kiinni Jämsän Eväjärven piiritystilanteessa, KSML: henkilöä käskettiin tulemaan ulos ilman asetta
 Poliisin voimankäytössä on kuollut 10 ihmistä 2000-luvulla – mukaan mahtuu yksi vahingonlaukaus sekä etälamauttimen käyttö

Jämsässä tapahtuneesta ammuskelusta epäilty mies on vangittu – piirityksen päätteeksi kiinniotettua epäillään neljän murhan yrityksestä


Summary: Nokia nousi perjantaina Tampereen areenan nimisponsoriksi. Yhtiö on yli 150 vuoden aikana muuttanut suuntaa ja tuotevalikoimaa monta kertaa.

Kaikki Suomessa tietävät Nokian. Yritys nousi perjantaina Tampereen areenan nimisponsoriksi. Tulevien jääkiekon MM-kisojen pyhättönä toimiva areena on viralliselta nimeltään Nokia Arena.
 Mutta millainen yhtiö Nokia on nykyään?
 Ainakin yhä suuri ja globaali. Nokian liikevaihto oli viime vuonna 21,9 miljardia euroa ja se toimii noin 130 maassa. Yrityksellä on noin 92 000 työntekijää.
 Nokia kertoo, että sillä on maailmanlaajuinen johtoasema kännykkäverkoissa ja kiinteissä verkoissa. Lisäksi se tarjoaa ohjelmistoja, palveluja ja teknologioita.
 Mistä nimi Nokia tulee?
 Nokian historia on pitkä, ja yhtiö teki alkuun aivan jotain muuta kuin kännyköitä tai verkkolaitteita.
 Nokian historia alkaa niinkin varhain kuin vuodesta 1865. Kaivosinsinööri  Fredrik Idestam  perusti ensimmäisen puusellutehtaansa Tammerkosken varrelle Tampereelle vuonna 1865.
 Muutamaa vuotta myöhemmin hän pystytti toisen tehtaansa Nokianvirran varteen. Yrityksen nimeksi tuli Nokia Ab sijaintipaikan mukaan.
 Myöhemmin Nokia yhdistyi puhelin- ja sähkökaapeleita valmistavan Suomen Kaapelitehtaan kanssa. Näin 1960-luvulla Nokia toimi hämmentävän monella alalla. Yritys toimi kumi-, kaapeli-, metsä-, elektroniikka- ja sähköntuotantoteollisuudessa.
 Kännyköiden aika
 Nykyihmiselle Nokia tarkoittaa yhä usein kännykkää, vaikka kännykkäliiketoiminta onkin myyty pois.
 Vuonna 1982 Nokia esitteli maailman ensimmäisen autopuhelimen analogiselle NMT-standardille. Ensimmäinen GSM-puhelu soitettiin Nokian matkapuhelimella vuonna 1991.
 Nokia myi muut liiketoimintansa ja keskittyi televiestintään. Vuoteen 1998 mennessä Nokia oli maailman johtava matkapuhelinvalmistaja. Suomi sai nauttia kymmenen vuotta tästä maineesta, mutta sitten esimerkiksi Apple ja Samsung alkoivat menestyä älypuhelimissa paremmin.
 Nokian pääjohtaja  Jorma Ollila  oli Suomessa pitkään ihailtu johtaja, mutta myöhemmin hän on saanut myös arvostelua osakseen valinnoistaan.
 Suomalaiset olisivat mielellään nähneet, että Nokia olisi kehittänyt iPhonen kaltaisen älypuhelimen ja menestynyt.
 Huippuvuonna 2000 Nokialla oli Suomessa yli 24 000 työntekijää. Tätä nykyä jäljellä on tästä noin neljännes.
 Tampereella Nokia oli pitkään suurimpia työnantajia, kunnes suomalaiset tottuivat jatkuviin Nokian irtisanomisiin.
 Nyt on nähtävillä käänne . Yhtiö on viime vuosina palkannut Suomessa enemmän kuin on irtisanonut.
  Yrityskauppojen aika
 Nokia on tehnyt aina paljon yhteistyötä eri yritysten kanssa.
 Vuonna 2007 syntyi verkkopuolella Nokia Siemens Networks. Vuonna 2013 Nokia osti Siemensin osuuden yhtiöstä.
 Vuonna 2011 Nokia yhdisti voimansa Microsoftin kanssa älypuhelinmarkkinoilla. Myöhemmin Nokia myi tämän liiketoiminnan Microsoftille.
 Myös yhtiön digitaalisia kartta ja sijaintipalveluita tarjoava HERE-yksikkö myytiin pois 2015.
 Sittemmin Nokia on yhdistynyt ranskalaisen verkkolaiteyhtiö Alcatel-Lucentin kanssa. Perjantaina Nokian osakkeet olivat Helsingin pörssissä vaihdetuimpia osakkeita.
 Tuloja patenteista
 Nokia saa paljon tuloja patenteistaan. Se on kehittänyt teknologioita, joita käytetään lähes kaikissa mobiililaitteissa.
 Vuoden 2020 lopussa Nokian patenttisalkku sisälsi noin 20 000 patenttiperhettä. Patenttiperhe koostuu useista yksittäisistä patenteista. Suurin osa patenteista on voimassa vuoteen 2030 asti, eli muut yritykset joutuvat maksamaan Nokialle näistä keksinnöistä.
 Pelkästään 5G-teknologiaan liittyen Nokialla on noin 4 000 patenttia. Nokia jätti viime vuonna yli 1 500 uusiin keksintöihin liittyvää patenttihakemusta.
 Lue lisää:
 Tampereen areenan uusi nimisponsori on Nokia, areena sai myös uuden nimen – Yle seurasi infoa suorana
 Nokian käänne on onnistunut ja ongelmavuodet ovat takana, vahva tulos yllätti taas kaikki – "Tämä on mennyt nopeammin kuin itsekään kuvittelimme"

Tällainen yhtiö on nykyään Nokia, joka alkaa sponsoroida Tampereen areenaa


Summary: Joulumyyntiin vaikuttavat koronapandemian ja konttipulan aiheuttamat maailmanlaajuiset tavaroiden saatavuusongelmat.

Kaupan liitto ennakoi  joulukaupan olevan tänä vuonna virkeämpää kuin viime vuonna. Osa joulun hittilahjoista jopa loppuu kaupoista jo hyvissä ajoin ennen joulua, ennustavat kauppiaat. Koronapandemian ja konttipulan aiheuttamat maailmanlaajuiset tavaroiden saatavuusongelmat vaikuttavat myös joulumyyntiin.
 Erityisesti viihde-elektroniikkaa pukinkonttiin käärivien kannattaa suunnata lahjaostoksille poikkeuksellisen varhain, sanoo Verkkokauppa.comin ostopäällikkö  Tatu Kaleva .
 – Jos on tietyn lahjan perässä, tänä vuonna kannattaa olla oikeasti ajoissa liikkeellä. Black Fridayn jälkeen voi halutuimmat tuotteet olla jo loppu, ennustaa Kaleva.
 Marraskuun loppuun sijoittuva Black Friday on levinnyt muuallekin maailmaan Yhdysvalloista, jossa se on ollut jo kymmeniä vuosia vuoden suurin ostospäivä.
 Epävarmin saatavuustilanne on Kalevan mukaan suositussa pelikonsolissa Playstation 5:ssä ja Applen uusimmassa puhelinmallissa iPhone 13:ssa. Ne ovat kiven alla maailmanlaajuisesti. Myös suosituimmat lelut myydään aikaisempaa varhaisemmin loppuun.
 – Joka vuosi on leluissa niitä yllättäviä hittituotteita, jotka tulevat loppumaan ennen kuin kaikki halukkaat niitä saavat. Tänä vuonna ilmiö tulee ehdottomasti kärjistymään, sanoo ostopäällikkö Kaleva.
 Liukulumikenkä on jo myyty paikoin loppuun
 Myös SOK:sta neuvotaan lähtemään jouluostoksille tavallista aikaisemmin etenkin, jos lahjalistalla on esimerkiksi jokin tietty merkkituote.
 – Tavara tulee varmasti loppumaan aikaisemmassa vaiheessa, koska myyntiin saadut määrät saattavat olla selkeästi pienempiä, sanoo myyntipäällikkö  Rauna Junnila  SOK:sta.
 Yksittäisissä tuotteissa on puutteita myös Prismoissa, erityisesti viihde-elektroniikassa. Saatavuushaasteita on ollut myyntipäällikkö Junnilan mukaan muun muassa pölynimureissa ja kahvinkeittimissä.
 Jotkin urheiluvälineiden suosituimmista tuotteista ovat jo hetkellisesti loppuneet.
 – Esimerkiksi jo viime jouluna suosittu liukulumikenkä on ollut paikoin loppuunmyyty, kertoo Junnila.
 K-ryhmän Citymarketista ennakoidaan, että puutteita saattaa tulla vain yksittäisissä tuotteissa, kuten suosituimmissa leluissa.
 – Kokonaisuudessaan tavaraa on hyvin ja on vielä liian aikaista arvioida loppuuko jokin tuote, sanoo Citymarketin osto- ja myyntijohtaja  Hannele Åberg .
 Mitkä nousevat tänä jouluna hittilahjoiksi?
 Hittilahjoiksi Citymarketissa ennustetaan suuria legopaketteja sekä erilaisia hyvinvointituotteita, kuten verenpainemittarit, kivunlievittäjät ja lihashuoltovasara, joka oli suosittu jo viime jouluna.
 – Ruoan valmistuksen puolella airfryerit tulee olemaan hittituote, arvioi Åberg.
 Airfryer on suomeksi kiertoilmakypsennin tai ilmafriteerauskeitin.
 Kilpailijalla SOK:ssa uskotaan muun muassa pehmeiden pakettien suosioon sekä korona-ajan kasvattaman kotikuntoilun näkyvän joulumyynnissä erilaisten kuntoiluvälineiden vilkkaana kauppana. Lisäksi perinteiset lautapelit ja kirjat ovat myös todennäköisiä hittilahjoja, sanoo myyntipäällikkö Junnila SOK:sta.
 Myös Verkkokauppa.comissa odotetaan legojen käyvän hyvin kaupaksi. Voimakkaassa kasvussa on ollut tänä vuonna erityisesti aikuisten makuun olevat legot.
 – Ihmisiin vetoaa nostalgia. Se näkyy esimerksi He-Manien ja Bratzien paluuna. Myös Ghost Castle-lautapeli on mennyt kuin kuumille kiville jo oikeastaan ennen varsinaista sesongin alkua, kertoo Verkkokauppa.com:in ostopäällikkö Kaleva.
 Keskossa uskotaan lahjojen olevan myös viime vuotta suurempia.
 – Nyt on mahdollisuus kokoontua isommilla porukoilla yhteen vaihtamaan joululahjoja ja on nähtävissä, että myös massiivisen kokoiset lahjat korostuvat, koska sen voi antaa itse henkilökohtaisesti paikan päällä, sanoo Citymarketin osto- ja myyntijohtaja Åberg.
 Voit keskustella aiheesta lauantaihin 20.11.2021 kello 18 saakka.

Osa joululahjoista loppuu kaupoista poikkeuksellisen aikaisin, ennustavat kauppiaat: erityisesti viihde-elektroniikka hupenee hyllyistä