Summary: Erilaisiin kolhuihin varauduttiin jo kaluston mitoituksessa. Kolareita on tullut alussa enemmän kuin alun perin ajateltiin, mutta vauriot ovat olleet pääosin nopeasti korjattavissa.

Ratikkaa odotettiin Tampereella pitkään. Ensimmäisinä liikennöintipäivinä ratikkaa ihailtiin ja some täyttyi ratikkabongauskuvista. Sitten kuvat muuttuivat kolarihavainnoiksi.
 Ratikka on ollut testiajoissa jo vuoden alusta asti ja virallisessa liikenteessä elokuulta. Tähän mennessä kolareissa ei ole käynyt ihmisille kuinkaan. Sen sijaan ratikoihin on tullut kolhuja jo hieman yli kymmenen kertaa.
 – Meillä on jo harmittavan paljon kokemusta pienemmistä ja isoista kolhuista, sanoo kalustopäällikkö  Ali Huttunen  Tampereen Raitiotie Oy:stä.
 Suurin osa vioista on saatu korjattua saman päivän aikana. Pisimmillään korjaus on vienyt tähän mennessä kolme viikkoa. Vaunu on edelleen korjaamolla, sillä vaurioiden arviointi on vienyt aikaa. Liikenteeseen vaunu palaa Huttusen mukaan "kohta".
 Kalustopäällikkö Ali Huttunen huolehtii, etteivät korjaukset vaikuta huoltotoimiin ja siten liikennöintiin.
 Korvaajia odottaa varikolla
 Kun raitiovaunu menee korjattavaksi varikolle, on sille korvaaja jo olemassa. Liikennöinti aloitettiin 15 vaunulla, mutta omaa vuoroaan odottelee neljä paikkaajaa.
 Onnettomuuksiin on varauduttu Ali Huttusen mukaan myös hankkimalla etukäteen kaikki todennäköisesti tarvittavat varaosat.
 – Tilojen ja välineiden puolesta kaikki pystytään paikkaamaan. Ainoa ongelma on, että pitkiä töitä ei voi tehdä, sillä se vaikuttaa kunnossapitoon.
 Pidempiä korjauksia varten Transtech Oy:n tehtaalta Kajaanista tulevat erilliset korjaajat. Vielä isompien vaurioiden kohdalla vaunu viedään tehtaalle.
 Bussien kanssa testattiin hankalimmat kohdat kaupungista
 Virallisen liikennöinnin alettua bussiliikenne on sujunut kaupungin joukkoliikennelogistikko  Satu Marjetan  mukaan hyvin. Hankalimmat kohdat tiedettiin jo etukäteen ja niitä harjoiteltiin.
 Pääkirjasto Metson kulma eli tuoreimman kolarin kohta on juuri yksi hankalista paikoista. Lisäksi listalla ovat Hämeenkadun ja Pirkankadun vaihdoskohdan s-mutka, Sorsapuiston pysäkki Tammelassa ja osuus Teiskontieltä Kaupin kampuksen pysäkille.
 Joukkoliikennelogistikko Satu Marjetan mukaan selkeä pääosa bussien kolareista on jäsentenvälisiä eli molemmat osalliset ovat busseja ja niiden kuskeja. Marko Melto / Yle
 Tampereen kaupungin bussilinjoja liikennöi useampi yritys. Liikennöitsijät ovat osaltaan kouluttaneet kuskeja. Lisäksi liikennöitsijöille on jaettu ohjeita siihen, miten ratikan kanssa kuljetaan.
 – Suurin haaste oli kuitenkin rakentamisen aikana, kun reitit saattoivat muuttua yhden päivän aikana. Liikennöinnin alettua ei ole haasteita oikeastaan ollutkaan, Marjeta sanoo.
 Mitä mieltä olet ratikkaliikenteen sujumisesta ? Voit keskustella aiheesta 25.9. klo 23 asti.
 Lue lisää:
 Ratikkakolarin syynä ehkä ajatusvirhe: bussin kuljettajaa epäillään liikenneturvallisuuden vaarantamisesta
 Bussi ja ratikka kolaroivat Tampereella – ratikassa muutamia matkustajia
 Auto ja ratikka yhteen Sammonkadulla, ei henkilövahinkoja
 Ratikka ja pakettiauto törmäsivät Tampereen Hervannassa
 Näytimme pääministeri Sanna Marinille videon legendaarisesta ratikkavaltuustosta – katso parhaat palat ratikkajuhlasta
 Tampere juhlii ratikkaliikenteen käynnistymistä – Ylen erikoislähetys kokosi yhteen päättäjiä, ratikan vastustajia ja kaupunkilaisia

Ratikkakolareista tuli nopeasti liiankin tuttua arkea Tampereella – katso videolta miten tilanteista selvitään


Summary: Pohjois-Korean johtajan siskon Kim Yo-jongin mukaan maa on valmis palaamaan neuvottelupöytään Etelä-Korean kanssa sodan päättämiseksi maiden välillä. Ehtona kuitenkin on, että Etelä-Korea lopettaa "vihamieliset toimensa".

Pohjois-Korean mukaan Etelä-Korean esitys maiden välisen sodan viralliseksi päättämiseksi on ennenaikainen.
 Etelä-Korean presidentti  Moon Jae-in  esitti sodan julistamista päättyneeksi puheessaan YK:n yleiskokouksessa New Yorkissa eilen torstaina.
 Pohjois- ja Etelä-Korea ovat edelleen teknisesti sotatilassa vuonna 1953 päättyneen Korean sodan jäljiltä.
 Pohjois-Korean johtajan Kim Jong-unin vaikutusvaltainen sisko  Kim Yo-jong  kommentoi asiaa tänään perjantaina. Asiasta  uutisoi muun muassa BBC .
 Pohjois-Korean valtion median KCNA:n julkaiseman lausunnon mukaan Kim Yo-jong pitää ehdotusta "kiinnostavana".
 Hänen mukaansa Pohjois-Korea on valmis "ratkaisukeskeisiin" neuvotteluihin Etelä-Korean kanssa, mikäli Etelä-Korea lopettaa vihamieliset toimensa, kuten kaksinaismoraalisen toimintansa Pohjois-Koreaa vastaan.
 Kim Yo-jongin mukaan Etelä-Korea esimerkiksi oikeuttaa "vihamieliset toimensa" samalla, kun Pohjois-Korean oikeutta puolustukseen arvostellaan.
 Professori: Pohjois-Korean keino lisätä painetta
 Käytännössä maiden välejä kiristävät muun muassa Etelä-Korean ja Yhdysvaltojen yhteiset sotaharjoitukset sekä Pohjois-Korean ohjuskokeilut. Esimerkiksi syyskuun puolivälin tienoilla Pohjois-Korea  teki ohjuskokeita pitkän kantaman risteilyohjuksella .
 Heinäkuussa maat sulattelivat välejään yli vuoden tauon jälkeen . Samaan aikana maat palauttivat toimintaansa maiden väliset viestintäkanavat, kuten niin sanotun kuuman linjan.
 Uutistoimisto AP:n haastatteleman professori  Nam Sung-wookin  mukaan vaikuttaa siltä, että Pohjois-Korea pyrkii lisäämään painetta Etelä-Korealle neuvotteluiden järjestämiseksi.
 Professorin mukaan Pohjois-Korean tavoitteena on siihen kohdistuvien pakotteiden lieventäminen.
 Koronapandemia, luonnonkatastrofit sekä kansainväliset pakotteiden yhteisvaikutukset  ovat kurjistaneet maan tilannetta entisestään.
 Aiheesta lisää:
 Pohjois-Korea testasi jälleen uusia ohjuksia – mitä uutta ne kertovat maan sotavoimasta?
 IAEA varoittaa: Pohjois-Korea vaikuttaa käynnistäneen ydinlaitoksensa uudelleen
 Kiinan ja Pohjois-Korean suhteiden lujittaminen voi haitata Korean niemimaan ydinaseriisuntaa

Pohjois-Korean johtajan vaikutusvaltainen sisko väläytti, että maa voisi palata neuvottelupöytään Etelä-Korean kanssa


Summary: Telakan työntekijöistä 200 jää varotoimenpiteenä pois töistä viikonloppuna. Valtaosa viikon aikana todetuista tartunnoista on havaittu Rauma Marine Constructionsin säännöllisissä testauksissa. Kevättalvella koko telakka jouduttiin sulkemaan ison tartuntaryppään vuoksi.

Rauma Marine Constructionsin telakalla työskentelevillä henkilöillä on todettu yhtiön teettämissä testauksissa viikon sisällä 40 koronatartuntaa. Uuden epidemian ensimmäiset tartunnat todettiin syyskuun 17. päivänä..
 Tartunnat kohdistuvat yhtiön mukaan pääasiassa verkostoyritysten työntekijöihin ja ne on saatu paikannettua rakenteilla olevan laivan tiettyyn osaan. Laivan 200 työntekijää pidetään poissa töistä tänä viikonloppuna ja testausta tehostetaan.
 Ensi viikon maanantaina testataan ne henkilöt, joita viranomaiset eivät aseta karanteeniin. Negatiivisen testituloksen saavat henkilöt voivat palata töihin.
 Viime talven epidemiasta on otettu oppia
 Rauman telakalla oli vaikea tartuntatilanne kevättalvella. Silloin tartunnan sai useampi sata työntekijää ja telakka suljettiin väliaikaisesti.
 Kevään tartuntaryppään jälkeen RMC on tehnyt noin 2 600 satunnaistestiä sekä omille että verkostoyritysten oireettomille työntekijöille. Niiden joukosta on löytynyt kuusi tartuntaa.
 – Satunnaistestit ovat antaneet meille lähes reaaliaikaisen kuvan telakan koronatilanteesta, joka oli pysynyt rauhallisena ennen kuluvaa viikkoa. Testausmalli on auttanut meitä myös reagoimaan nopeasti, sillä tartunnat havaittiin omalla testauspisteellämme. Olemme pystyneet hyvin pikaisella aikataululla laajentamaan testauksia tiettyyn osaan henkilöistä, minkä toivomme auttavan tilanteen rauhoittamisessa, toteaa RMC:n toimitusjohtaja  Jyrki Heinimaa  yhtiön tiedotteessa.
 Suoraan ulkomailta telakalle töihin saapuvilta edellytetään negatiivista koronatestitulosta. Verkostoyrityksien työntekijät toimivat majoituksessa, kuljetuksissa ja telakka-alueella tiimeinä, jolloin mahdolliset koronavirukselle altistuneet henkilöt pystytään kartoittamaan nopeasti.
 Lue myös:
 Rauman telakka selvisi koronatartuntojen ryppäästä – töitä tehdään jo täysillä
 Rauman telakkatartunnoille ei näy loppua – jo kolmasosa telakan työntekijöistä saanut koronan

Rauman telakalla jälleen koronaepidemia – 40 tartuntaa viikon aikana


Summary: Rovaniemen hoitajapula ja hoitajien kokemat palkkausta ja työn tekemistä koskevat ongelmat ovat kaupungilla tiedossa. Akuuttiin tilanteeseen haetaan ratkaisua palkkaamalla uusia vakituisia sosiaali- ja terveysalan työntekijöitä.

Rovaniemi kärsii akuutista hoitajapulasta, johon haetaan nyt pikaisesti ratkaisua.
 Rovaniemen kaupungin sosiaali- ja terveysjohtaja  Tuulikki Louet-Lehtoniemen  näkemyksen mukaan tärkeimpiä keinoja ovat vakinaisten työpaikkojen lisääminen ja työhyvinvointiin panostaminen esimerkiksi hyvän esimiestyön avulla.
 Hoitajapula näkyy Rovaniemellä esimerkiksi niin, että terveydenhuollon sähköinen yhteydenottokanava on suljettu ja puhelinpalvelut ovat ruuhkautuneet. Kaupunki on myös kehottanut asukkaita käyttämään terveyspalveluita vain välttämättömissä tapauksissa.
 Lapin Kansa  uutisoi  (siirryt toiseen palveluun) maanantaina seitsemän hoitajan irtisanoutuneen ja perjantaina lehti julkaisi  laajan artikkelin  (siirryt toiseen palveluun), jossa hoitajat kertoivat nimettöminä kokemuksia työstään. Hoitajien puheenvuoroissa korostuivat henkilöstön vähyyden aiheuttamat ongelmat, palkkaus ja työntekijöiden kokemukset siitä, ettei heitä kuunnella.
 Rovaniemen kaupungin keinot hoitajien työoloja ja palkkausta koskeviin ongelmiin ovat rajalliset.
 – Kunta ei voi kilpailla yksityisen puolen kanssa palkkauksella, mutta määräaikaisuuksien vakinaistaminen helpottaisi akuuttia tilannetta, sanoo Tehyn Rovaniemen kaupungin pääluottamusmies  Risto Sainio .
 Samalla linjalla on sosiaali- ja terveysjohtaja Louet-Lehtoniemi. Hänen mukaansa toinen keskeinen tekijä on työhyvinvointi.
 – Ylipäänsä se, että työntekijät saavat kehittää omaa työtään ja osallistua sen suunnitteluun, on minusta ykkösasia, Louet-Lehtoniemi sanoo.
 Rovaniemen hyvinvointilautakunnan ensi viikon kokouksen esityslistalla on esillä yli 20 vakituisen sosiaali- ja terveysalan työpaikan avaaminen kaupunkiin. Näistä kahdeksan on terveyskeskusten avovastaanottojen paikkoja.
 Lue myös:   Hoitoalan maine on kärsinyt, tulijoita on silti – Jaana Mikkola halusi palata sairaanhoitajaksi 25 vuoden tauon jälkeen
 Rovaniemi ei ole poikkeus, Kittilä on
 Asiat ovat tuttuja ympäri Suomen ja Lapissakin ne koskevat koko aluetta.
 – Suurin ongelma koko Lapissa on se, että vaikka kesälomakausi alkaa olla ohi, ongelma ei ole helpottanut, Tehyn alueasiantuntijana Rovaniemellä toimiva  Erja Korteniemi-Poikelan  sanoo.
 Hänen mukaansa Lapissa on yksi ainoa kunta, jossa hoitajien määrä ja saatavuus koetaan riittäväksi: Kittilä.
 Muualla maakunnassa tilanne on hankala.
 – Olen tänään viimeksi jutellut kotihoidon henkilökunnan kanssa ja he kertoivat, että heidän täytyy priorisoida, mitä töitä tekevät ja mitkä jättävät tekemättä. Tilanne on sama joka paikassa, Korteniemi-Poikela summaa.
 Hänen mukaansa kyse on siitä, minkälaista hoitoa Suomessa halutaan. Ensimmäinen lääke olisi laittaa työolot ja palkat kuntoon.
 Lue myös:   Työvoimapula ajoi kotihoidon kriisin partaalle: Hoitaja painaa tuplavuoroa, eikä silti ehdi aina pestä tai lääkitä asiakasta ajallaan
 Ylitöistä maksetaan liian vähän
 Kunnista on tullut viestiä, että työntekijät eivät jää ylitöihin edes rahalla. Korteniemi-Poikelan mukaan ongelma on kompensaation riittävyys.
 – Nyt siellä on niitä, jotka ajattelevat, että potilaat on hoidettava ja suostuvat jäämään ylimääräisiin vuoroihin. Se on se porukka, joka ensimmäisenä uupuu. Sitten on se porukka, joka ajattelee, että jos tästä maksettaisiin paremmin, he tulisivat. Kolmas porukka ajattelee, että he tekevät työvuorolistan mukaiset työt ja se riittää.
 Jos tarjolla olevat ylimääräiset työvuorot olisivat rahallisesti tarpeeksi houkuttelevia, niihin löytyisi Korteniemi-Poikelan mukaan paremmin tekijöitä ja yhä useampi harkitsisi ylimääräisiä vuoroja.
 – Silloin ylimääräinen työtaakka jakautuisi tasaisemmin ja työntekijät jaksaisivat paremmin. Eli kyllä se raha vaikuttaa jaksamiseen tätä kautta.
 Pitkällä tähtäimellä järjestelmän pitäisi olla sellainen, että alle 30-vuotiaatkin ajattelisivat, että he jaksavat tehdä tätä työtä seuraavat 40 vuotta. Tilanne on kaukana tästä: Tehyn tekemän kyselyn mukaan lähes jokainen alle 30-vuotias hoitaja on harkinnut alan vaihtoa.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  25.9. kello 23 saakka.
 Lue myös:
 Kyselyn mukaan lähes kaikki alle kolmekymppiset hoitajat harkinneet alanvaihtoa – Tehyn puheenjohtaja: "Potilasturvallisuus on vaarantunut munasolusta mummoon"
 Kuka hoitaisi iäkkäät? – Suomeen tarvitaan 2030 mennessä 30 000 uutta hoitajaa

Hoitajien joukkopako ajoi Rovaniemen terveyspalvelut akuuttiin kriisiin – kaupunki esittää lääkkeeksi yli 20 uutta vakituista työpaikkaa


Summary: Esitutkinnan perusteella perheen äiti surmasi lapsensa ja sen jälkeen itsensä lääkeaineilla, jotka oli anastanut työpaikaltaan.  Nainen oli työskennellyt oululaisessa terveydenhuoltoalan yksikössä ja hänellä oli ollut pääsy tilaan, jossa lääkkeitä säilytettiin.

Poliisi on selvittänyt Oulussa viime tammikuussa tapahtuneen  perhesurman  motiivin ja tapahtumien kulun.
 Muhoslainen nainen surmasi kaksi lastaan ja sen jälkeen itsensä oululaisessa majoitusliikkeessä.
 Poliisi sai sunnuntaina 24. tammikuuta ilmoituksen Muhoksella kadonneesta naisesta ja hänen kahdesta lapsestaan. Nainen oli poistunut kotoa autolla yhdessä yläkouluikäisen sekä alle kouluikäisen lapsensa kanssa edellisenä päivänä, eikä heidän olinpaikkansa ollut tiedossa.
 Maanantaina 25. tammikuuta oululaisen majoitusliikkeen työntekijä löysi kadonneiksi ilmoitetun naisen ja kaksi lasta kuolleina majoitusliikkeen huoneen sängyltä. Huoneesta löytyi jäähyväiskirje, erinäinen määrä avattuja lääkepakkauksia ja ruiskuja.
 Esitutkinnassa selvinneen perusteella perheen äiti surmasi lapsensa ja sen jälkeen itsensä aikaisemmin päivällä työpaikaltaan anastamillaan lääkeaineilla. Teon epäillään tapahtuneen jo lauantai-illan tai yön aikana.
 Uhreissa ei ollut muita väkivallan merkkejä. Nainen oli työskennellyt oululaisessa terveydenhuoltoalan yksikössä ja hänellä oli ollut pääsy tilaan, jossa lääkkeitä säilytettiin.
 Teon pääasialliseksi motiiviksi on ilmennyt perheen äidin henkilökohtainen taloudellinen tilanne, josta hän ei ollut nähnyt ulospääsyä.
 Tapausta koskeva esitutkintamateriaali sisältää salassa pidettävää aineistoa, minkä vuoksi esitutkintapöytäkirja on kokonaisuudessaan salassa pidettävä.
 Poliisi on päättänyt tapauksen esitutkinnan, eikä tiedota asiasta enempää.
 Lue lisää :  Pieni kunta järkyttyi syvästi epäillystä perhesurmasta – Muhoksen kirkkoherra: Kaikkiin kysymyksiin ei välttämättä ole vastauksia

Äiti surmasi lapsensa ja itsensä tammikuussa Oulussa – nyt poliisi kertoo, että teon motiivina olivat rahahuolet


Summary: Elokapina pitää yliopiston linjausta outona. Samanlainen käytäntö on ainakin osassa muitakin korkeakouluja, mutta Tampereella väläytetään sääntöjen muuttamista.

Tampereen yliopisto on poistanut keskustakampuksensa ilmoitustauluilta ympäristöliike Elokapinan julisteita. Niissä kerrottiin ensi viikolla alkavasta syyskapinasta. Uusia julisteita on kuitenkin tuotu takaisin ilmoitustauluille.
 Asiasta on käyty nyt muutaman päivän ajan keskustelua Twitterissä. Keskusteluun on ottanut osaa muun muassa Tampereen kaupunginvaltuutettu  Noora Tapio  (vas.). Tapio on yhteiskuntatutkimuksen opiskelija ja toimii puheenjohtajana Vihreän vasemmiston edustajistoryhmässä Tampereen ylioppilaskunnassa.
 Tapion mukaan yliopistojen tulee olla niitä paikkoja, joissa on mahdollisuus käydä avointa poliittista keskustelua.
 – Jos jossain pitää kestää eriäviä mielipiteitä, niin yliopistoyhteisöissä. Ei ole mielekästä demokratian osalta, jos yliopisto pyrkii eristämään politiikan muualle.
 Hän myös muistuttaa, että Elokapinassa toimii ihmisiä, jotka ovat osa yliopistoyhteisöä.
 Lisäksi keskusteluun on osallistunut muun muassa kokoomukseen ja perussuomalaisiin kuuluvia sekä poliittisesti sitoutumattomia henkilöitä. Tapio uskoo, että Elokapinan viesti herättää vastustusta osassa ihmisiä.
 – Kuitenkin lähtökohtaisesti on erikoista yrittää rajata kansalaistottelemattomuutta pois, koska kyse on varsin perinteisestä yhteiskunnan tavasta vaikuttaa. Toivoisin, että Tampereen yliopistossa olisi ymmärrystä tällaisista liikkeistä.
 Käytäntöä voisi ehkä muuttaa
 Tampereen yliopiston viestintäjohtaja  Anna-Maria Maunu  kertoo, että Elokapinan julisteista tuli heille yhteydenottoja.
 Yliopiston järjestyssäännöissä sanotaan, että korkeakoulun ulkopuolisten tahojen kaupallinen, poliittinen, uskonnollinen ja muu julistava toiminta on kiellettyä ilman erillistä lupaa. Myös Elokapinan toiminnassa on mukana Tampereen yliopiston yhteisön jäseniä, mutta Maunu kertoo, että järjestön tulee toimia yliopistossa, jotta se voi kiinnittää esimerkiksi julisteita ilmoitustauluille.
 Elokapinan julisteet eivät ole ainoita, joita yliopiston ilmoitustaululta on poistettu.
 – Poistamme aika säännöllisesti eri materiaaleja. Esimerkiksi uskonnollisten yhteisöjen jättämiä julisteita ja flaijereita poistamme melko usein.
 Viestintäjohtaja Anna-Maria Maunun mukaan Tampereen korkeakoulun ilmoitustaulut on varattu yliopiston omalle toiminnalle ja yliopiston sisäisille toimijoille.  Antti Eintola / Yle
 Viestintäjohtajan mukaan tilanne on vaikea ja asiaan olisi hyvä löytää ratkaisu. Maunu itse näkee, että yliopiston järjestyssääntöjä voitaisiin muuttaa, jos yhteisössä niin halutaan.
 – Sitten tulisi hyväksyä se, että sensuuria ei ole. Tietenkin laiton aineisto tulisi poistaa, mutta muuten siellä olisi kaikkea.
 Elokapinan julisteita on poistettu tällä viikolla yliopiston ilmoitustauluilta, mutta niitä ilmestyy sinne lisää. Maunun mukaan julisteita poistetaan, kun ehditään eivätkä vahtimestarit ryntäile järjestöjen perässä.
 – Ei ole järkevää käydä julistesotaa omassa yhteisössä.
 Maunu pohtii yhdeksi vaihtoehdoksi sitä, että yliopistolla voitaisiin ottaa käyttöön erillinen ilmoitustaulu, jolla myös yliopiston ulkopuolisten toimijoiden ilmoitukset olisivat sallittuja.
 Muillakin yliopistoilla sama linja
 Elokapina pitää yliopiston linjausta outona.
 Päätös kummastuttaa järjestöä muun muassa siksi, että kestävä kehitys on yliopiston strategian keskiössä, ja että vastuullisuus, avoimuus ja kriittisyys ovat sen keskeisiä arvoja.
 – Elokapinan toiminta pohjaa tieteeseen, joten on erikoista, että tämä nähdään julistuksellisena tai poliittisena. Elokapina on myös puoluepoliittisesti sitoutumaton liike, johon kaikkien puolueiden jäsenet ovat tervetulleita, Elokapinan mediaryhmästä kerrotaan.
 Järjestö ei ole kuullut, että muissa yliopistoissa olisi toimittu vastaavalla tavalla. Linja on kuitenkin saman tyylinen Helsingin ja Itä-Suomen yliopistoissa.
 Helsingin yliopistolta kerrotaan, että opiskelijajärjestöille on ilmoitustauluja, joita järjestöt itse ylläpitävät ja joissa he voivat ilmoittaa asioista. Sen sijaan vapaata tilaa ulkopuolisille järjestöille yliopiston tiloissa ei ole.
 Helsingin yliopiston viestinnän asiantuntija  Karin Hannukainen  ei kuitenkaan ole kuullut, että esimerkiksi Elokapinan julisteita olisi poistettu.
 Myös Itä-Suomen yliopistossa ulkopuolisten toimijoiden harjoittama mainonta tai kampanjointi on kielletty. Hallintojohtaja  Tuomo Meriläisen  mukaan käytännön perusteena on se, että yliopisto haluaa taata tasapuolisen kohtelun eri osapuolille.
 Takavuosina yliopisto on joskus huomauttanut ulkopuolisten mainoksista ja kehottanut poistamaan niitä.
 Meriläinen sanoo, että jos Itä-Suomen yliopiston seinille ilmestyisi Elokapinan mainoksia, toimintatapa olisi selvä.
 – Pyydettäisiin poistamaan.
 Mitkä tahot saavat mielestäsi mainostaa esimerkiksi tapahtumia korkeakouluissa? Keskustele aiheesta lauantaihin kello 23:een saakka.
 Lue seuraavaksi:
 Elokapina-aktiivi jätti opintonsa ja päätyi putkaan: "Kapinoimme avoimesti Suomen hallitusta vastaan"
 llmastoaktivisti löysi tiensä ulos ahdistuksesta: "Kun sen tajusin, äkkiä vuorokauteen tuli viiskyttuhatta tuntia lisää"
 Poliisijohtajan raju ehdotus: Pitäisikö Mannerheimintiellä kieltää mielenosoitukset? "Löytyyhän sitä Eduskuntatalon edustaa ja Kansalaistoria"
 Elokapina aikoo jatkaa mielenosoitustaan niin kauan, että hallitus vastaa huutoon – Yle esitti 5 tärkeää kysymystä järjestäjille

Tampereen yliopisto poisti Elokapinan julisteet ilmoitustauluilta ja joutui puolustamaan linjaansa: "Poistamme aika säännöllisesti eri materiaaleja"


Summary: Mikkelin talous on huonossa jamassa. Lisäsäästöjä etsitään koulujen, kirjaston ja päiväkotien lisäksi esimerkiksi lentokentän palveluista.

Mikkelin kaupungissa joudutaan turvautumaan kaikkiin mahdollisiin keinoihin kaupungin talousvaikeuksien selättämiseksi.
 Kaupunginhallituksen käsiteltävänä on ensi viikolla lista, jolla etsitään vuosille 2022 ja 2023 yhteensä noin 2,8 miljoonan euron edestä lisäsäästöjä ja lisätuloja nykyisien säästöjen päälle.
 Kaikkiaan kaupungin on pystyttävä kattamaan noin 33 miljoonan euron kumulatiiviset alijäämänsä vuoden 2023 loppuun mennessä. Tällöin kriisikuntastatuksen uhka vältettäisiin.
 Kriisikuntastatus tarkoittaisi käytännössä sitä, että kaupunki joutuu valtiovarainministeriön ohjaukseen ja sille laaditaan säästö- ja tasapainotusohjelma.
 – Tällöin kipeät päätökset tehdään meidän puolesta, Mikkelin kaupungin vs. talousjohtaja  Tiia Tamlander  muotoilee.
 Mikkelin kaupungin vs. talousjohtaja Tiia Tamlander korostaa, että listassa esitetyt ehdotukset ovat kipeitä. Hänen mukaansa kaupungin taloustilanne on kuitenkin niin huono, että säästöjä on etsittävä nyt kaikkialta. Esa Huuhko / Yle
 Säästöjä etsitään useista kohteista
 Tamlanderista kaupungin pitäisi toisaalta saada korjattua taseeseen kertynyt alijäämä ja toisaalta myös varmistaa, ettei alijäämää synny käyttötalouden puolelta enää jatkossa.
 – Valitettavasti meillä on totuttu sellaiseen tasoon, johon meillä ei ole enää varaa. Siksi leikkauksia on nyt tehtävä. Yksittäisten säästötoimien sijasta on ajateltava kokonaisuutta.
 Lisätoimenpiteiden lisäksi kaupungilla on jo entuudestaan vireillä kolme tasapainotusohjelmaa.
 Kaupungin taloustilannetta pyritään oikaisemaan myös esimerkiksi energiaomistusjärjestelyillä, jolle on oma työryhmänsä.
 Kaupungin verotusta kiristämällä ei ongelmia Tamlanderista ratkaistaisi. Veroprosentti on hänestä jo nyt korkea. Mikkelin kaupungin veroprosentti on 22. Veroprosenteista päättää marraskuussa kaupunginvaltuusto.
 Kaupunginhallituksen puheenjohtaja uskoo, ettei lista mene sellaisenaan läpi
 Mikkelin kaupunginhallituksen puheenjohtaja, keskustapuolueen  Pirjo Siiskonen  arvioi, että listasta tullaan käymään varmasti keskusteluja maanantaina
 – Lista ei tule menemään tällaisenaan läpi, Siiskonen uskoo.
 – Itse haluaisin erottaa toisistaan kuntayhtymä Essoten laskutuksen synnyttämän alijäämän ja oman toimintamme aiheuttaman alijäämän ja löytää ratkaisut molempiin pulmiin eri toimenpiteillä.
 Kaupunginhallituksen jälkeen mahdolliset toimenpiteet palautetaan toimielinten valmisteltavaksi. Päätös leikkauksista tehdään aikanaan ensin lautakunnissa, kaupunginhallituksessa ja lopulta valtuustossa.
 Mikkelin seutukirjaston kirjastopäällikkö Sylvia Stavén
myöntää, että säästölistat tarkoittavat vaikeita päätöksiä. Hänestä kirjaston osalta kuitenkin toteutetaan mieluummin säästäminen nyt esitetyllä tavalla kuin karsimalla palveluverkkoa. Juho Liukkonen / Yle
 Tilanne herättää huolta, mutta myös ymmärrystä
 Lisäsäästöt tarkoittavat esimerkiksi koulujen, kulttuurin, kirjaston, liikunnan, asumisen, ja päiväkotien kustannusten leikkaamista sieltä täältä.  Lakkautusuhan alla on myös Mikkelin kaupunginorkesteri.
 Sivistystoimenjohtaja  Virpi Siekkinen  myöntää, että leikkaukset eivät ole sivistyksen ja hyvinvoinnin palvelualueen kannalta ollenkaan miellyttäviä, vaikka realiteetit ymmärretään.
 Varhaiskasvatusjohtaja  Taina Halinen  ja Siekkinen korostavat, että palvelut tullaan jatkossakin toteuttamaan Mikkelissä lakien ja asetusten mukaisesti. Säästöjä pyritään etsimään esimerkiksi toimintoja uudelleenjärjestelemällä ja yhdistämällä.
 Mikkelin seutukirjaston kirjastopäällikkö  Sylvia Stavén  kertoo, että ensi vuoden kannalta kirjastolle esitetyn säästön kanssa pystytään elämään.
 – Jatkossa huolena on se, ettei henkilöstöresurssi entisestään pienene ja toki aineistostakaan ei voi loputtomasti säästää.
 Säästölistalla on myös Mikkelin lentokentän palveluiden mahdollinen lopetus. Lentokenttä lopetettaisiin asteittain vuoden 2023 loppuun mennessä.
 Mikkelin lentoaseman päällikkö  Sami Kahilakoski  kertoo, että lentokenttää on kehitetty koronapandemian jälkeen ja nyt tehty työ on vaarantumassa.
 – EU-sääntely ja viranomaisten valvonta ei mahdollista, että kenttää pistetään hetkeksi kiinni ja sitten taas avataan. Olemme veitsenterällä, mikäli haluamme säilyttää kansainvälisten lentoasema statuksen ja kehittää toimintoja.
 Voit keskustella aiheesta 25.9.2021 klo 23.00 saakka.
 Lue myös:
 Pitääkö köyhällä kaupungilla olla oma orkesteri? Tätä pohditaan nyt Mikkelissä
 Mikkelin kaupunki etsii huonoon taloustilanteeseensa ratkaisua useilla leikkauksilla – lisäsäästöjä etsitään muun muassa kaupunginorkesterin ja lentokentän palveluiden lakkauttamisella

Mikkelin kaupunkia uhkaa kriisikunnan status ja tilannetta pyritään ratkomaan nipistämällä kaikesta mahdollisesta – talousjohtaja: "On totuttu tasoon, johon meillä ei ole enää varaa"


Summary: Orkestereiden lakkautus nousee esille herkästi kaupunkien ollessa talousvaikeuksissa. Kaupungit maksavat orkestereiden toiminnasta suurimman osan, eikä lipputuloilla ole suurta merkitystä. Usein lakkautussuunnitelmista kuitenkin lopulta luovutaan.

Ennen koronaa Mikkelin kaupunginorkesterilla meni paremmin kuin pitkiin aikoihin. Vuonna 2019 konsertteihin myytiin lippuja 18 600, mikä on muutama tuhat enemmän kuin aiempina vuosina.
 Jos kaikki liput olisivat olleet eri ihmisen ostamia, se tarkottaisi, että joka kolmas mikkeliläinen olisi ollut konsertissa. Niin ei tietenkään ole, vaan samat ihmiset käyvät konserteissa yhä uudelleen.
 – Tavallisesti salissa on noin 300 kuulijaa eli se on puolillaan, kaupunginorkesterin intendentti  Jaakko Antila  sanoo.
 Kuulijamäärällä ei ole oikeastaan sikäli väliä, että orkesteri ei rahoita toimintaansa lipputuloilla juuri lainkaan. Suurin osa, yli puolet menoista rahoitetaan Mikkelin kaupungin kassasta ja loput valtion avustuksella.
 Nyt kaupungin johtoryhmä on sitä mieltä, etteivät rahat enää riitä orkesterin ylläpitämiseen.
 Orkesterin lakkautusta saatetaan esittää kerran vuodessa
 Mikkeli on niin veloissaan, että se on  lähellä kriisikunnan statusta . Orkestereiden lakkautukset nousevat esiin yleensä juuri silloin, kun niitä ylläpitävät kaupungit alkavat etsiä säästökeinoja. Suomen Sinfoniaorkesterit ry:n toiminnanjohtaja  Helena Värri  kertoo, että pahimmillaan joissakin kaupungeissa on esitetty orkesterin lakkautusta kerran vuodessa.
 – Sitä esitetään usein, koska se on helppo keino säästää, eikä asiaa tarvitse miettiä laajemmin.
 Mikkelin kaupunginorkesteri työllistää 12 muusikkoa. Orkesterin lakkauttamalla kaupunki säästäisi puoli miljoonaa euroa vuodessa. Vuosi toisensa perään kertynyttä alijäämää on kaupungilla peräti 33 miljoonaa euroa. Orkesterin lakkautus olisi osa yritystä saada vuotava vene tukittua eli saada jatkuva alijäämän kertyminen pysähtymään.
 – Valitettavasti meillä on totuttu sellaiseen tasoon, johon meillä ei ole enää varaa. Siksi leikkauksia on tehtävä, Mikkelin vs. talousjohtaja  Tiia Tamlander  sanoo.
 Tamlanderin mielestä orkestereiden lakkautuksia mietitään herkästi, koska ne eivät ole lakisääteisiä palveluita. Kun kunnan talous on tiukilla, ensimmäisenä tingitään siitä, mitä ei ole pakko ylläpitää.
 Edellisen kerran orkestereita on lakkautettu lama-aikaan
 Mikkelin kaupunginorkesterin intendentti Jaakko Antila pitää kaupungin johtoryhmän esitystä epäreiluna.
 - Orkesteri ei ole aiheuttanut huonoa taloustilannetta. On surullista, että säästötilanteissa orkesteritoiminta nähdään pelkkänä menoeränä.
 Antila huomauttaa, että lukuisissa tutkimuksissa on todettu kulttuuriin sijoitetun euron tulevan eri kanavia pitkin moninkertaisena takaisin.
 Mikkelin kaupungin vs. talousjohtaja Tiia Tamlanderin mukaan kaikki kaupungin talousvaikeuksissa riittävän suuret säästöratkaisut ovat kipeitä. Esa Huuhko / Yle
 Vaikka kaupunginorkestereiden lakkauttaminen on helposti kuntapolitiikassa esiin nouseva aihe, puheet johtavat harvoin tositoimiin. Viimeksi kaupunginorkestereita on lakkautettu 1990-luvun laman kurimuksessa. Silloin lakkautettiin Pietarsaaren, Kajaanin ja Imatran kaupunginorkesterit.
 Vähän myöhemmin Kotkan ja Kouvolan kaupungit päättivät yhdistää orkesterinsa. Myös Mikkelissä on mietitty yhdistymistä esimerkiksi Savonlinnan neljän vakituisen soittajan orkesteriin. Välimatka on kuitenkin liian pitkä.
 – Orkesteri ei liiku ihan samalla tavalla kuin rokkibändi, Värri sanoo.
 Mikkelin kaupunginorkesterin kohtalosta päättävät luottamushenkilöt marras-joulukuun budjettikäsittelyssä. Intendentti Jaakko Antilan on vaikea uskoa, että kaupunginorkesteri todella päätettäisiin lakkauttaa. Vs. talousjohtaja Tiia Tamlander arvelee, että kysymyksestä tulee periaatteellinen.
 – Aina, kun tingitään totutusta palvelutasosta, luopuminen on vaikeaa. Päätökset ovat lopulta aina poliittisia.

Pitääkö köyhällä kaupungilla olla oma orkesteri? Tätä pohditaan nyt Mikkelissä


Summary: Katalonian entisen aluejohtajan Carles Puigdemontin pidätys syventää Katalonian kriisiä. Paikallinen tuomioistuin vapautti aluejohtajan iltapäivällä, mutta hän ei saa poistua Sardiniasta ennen lopullista päätöstä, luovutetaanko hänet Espanjaan vai ei..

BARCELONA . Barcelonassa perjantaiaamu alkoi mielenosoituksilla, kun ihmiset suuntasivat Italian suurlähetystön edustalle vaatimaan Sardiniassa eilen pidätetyn entisen aluejohtajan  Carles Puigdemontin  vapauttamista.
 Iltapäivällä paikallinen tuomioistuin vapautti Puigdemontin, mutta hänet on määrätty pysymään saarella toistaiseksi. Oikeus ei vielä päättänyt, luovutetaanko Puigdemont Espanjaan vai ei.
 Entinen aluejohtaja ja europarlamentaarikko on ollut maanpaossa Belgiassa vuoden 2017, Espanjan keskushallinnon laittomana pitämän alueen itsenäisyyttä koskevan kansanäänestyksen jälkeen.
 Sen järjestämiseen osallistuneet katalaanijohtajat ja aktivistit saivat pitkät vankilatuomiot muun muassa kapinan lietsomisesta.
 Siitä ja muun muassa julkisten varojen väärinkäytöksistä syytetään myös Puigdemontia.
 Syytesuoja poistui kesällä
 Entinen aluejohtaja pidätettiin Sardinian lentokentällä, jonne hän matkusti uudesta kotimaastaan Belgiasta.
 Kesällä Euroopan parlamentti poisti häneltä syytesuojan, mutta Italian tehtävänä on nyt päättää, voidaanko hänet luovuttaa Espanjaan kaksi vuotta sitten annetun pidätysmääräyksen nojalla.
 Kiista on juridinen.
 Espanjan korkeimman oikeuden antama pidätysmääräys on ristiriidassa EU:n yleisen tuomioistuimen linjan kanssa.
 Syytökset sinkoilevat
 Katalonian nykyinen aluejohtaja  Pepe Aragones  vaatii Puigdemontin vapauttamista ja syyttää Espanjan keskushallintoa kostosta.
 Entisen aluejohtajan pidätys uhkaa laittaa pisteen neuvotteluilla Espanjan keskushallinnon kanssa.
 Katalonian nykyinen aluejohtaja Pepe Aragones vaati perjantaina Barcelonassa  Carles Puigdemontin vapauttamista. EPA-EFE/QUIQE GARCIA EPA-EFE/ANDREU DALMAU
 Pääministeri  Pedro Sánchez  totesi aiemmin tänään, että Puigdemontilla on velvollisuus vastata teoistaan oikeudessa ja näin edistää Katalonian ja Espanjan välisiä neuvotteluja.
 Katalonian itsenäisyysjohtajien tuomitseminen vuoden 2017 itsenäisyysäänestyksestä saattoi Espanjan keskushallinnon kyseenalaiseen valoon monien meppien silmissä.
 Tällä hetkellä harva uskoo Italian suostuvan luovutukseen.
 Samoin menetteli Belgia, jonne entinen aluejohtaja pakeni neljä vuotta sitten pidetyn kansanäänestyksen jälkeen sekä Skotlanti ja Saksa, joissa entinen aluejohtaja niin ikään oleskeli.
 Pandemia vei itsenäisyystaistelun kabinetteihin
 Tänään Barcelonassa alkaneet mielenosoitukset muistuttivat ajasta ennen pandemiaa, jolloin Katalonian itsenäisyysjohtajien vapauttamista vaativat protestit olivat kaupungissa tavanomainen näky.
 Pandemian aikana itsenäisyyttä kannattavien katalaanien määrä on pudonnut muiden huolien täyttäessä kansalaisten mielet.
 Samalla kriisin näyttämö siirtyi kaduilta kabinetteihin, joissa kädenvääntö on jatkunut pandemiapolitiikan rinnalla.
 Kesällä Sánchezin hallitus vapautti pitkiä tuomioita istuvat yhdeksän katalaanijohtajaa ja toivoi näin laimentavan alueen itsenäistymishaluja.
 Puigdemontia sekä aluehallinnon entisiä ministerejä  Toni Cominia  ja  Clara Ponsatía  ei kuitenkaan ole saatu oikeuden eteen.
 Lähipäivät näyttävät suunnan
 Katalonia on Sánchezille jatkuva päänsärky, sillä sen vähemmistöhallitus on riippuvainen Katalonian separatistien tuesta.
 Edessä ovat muun muassa budjettineuvottelut.
 Samaan aikaan niskaan hengittää oikeisto-oppositio, joka on tuominnut pääministerin lähentymisyritykset Katalonian kanssa.
 Katalonian aluehallinnossa itsenäisyyttä kannattavilla puolueilla on enemmistö, mutta niillä on suuria erimielisyyksiä keinoista sen saavuttamiseksi.
 Viikonloppuna Barcelonassa vietetään kaupungin suojelupyhimyksen La Mercèn juhlaa ensimmäistä kertaa kunnolla pandemian jälkeen.
 Lukuisten tapahtumien lisäksi tänä vuonna juhlallisuuksia värittävät tutut iskulauseet, joissa vaaditaan poliittisten vankien vapauttamista.
 Tulevat päivät näyttävät paljonko uutta voimaa itsenäisyysliike saa pidätyksestä.
 Lue lisää:
 Yle tapasi Barcelonassa vankilasta vapautuneen katalaanijohtajan: "Vain itsenäisyysäänestys voi ratkaista konfliktin"

Katalonian entisen aluejohtajan pidätys Italiassa palautti protestit Barcelonan kaduille – Puigdemont saa odottaa päätöstä luovutuksesta vapaana


Summary: THL suosittaa koronapassin ikärajaksi 16 vuotta hallituksen esittämän 12 ikävuoden sijaan. Lapsiasiavaltuutettu ei näe estettä yli 12-vuotiaiden koronapassille.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Jos eri näkemysten yhteensovittaminen oli hankalaa koronarajoituksia säädettäessä, ei tilanne vaikuta paljon helpommalta, kun rajoituksista yritetään päästä eroon. Näin voisi kuvata koronapassin valmistelua hallituksessa ja eduskunnassa.
 Sosiaali- ja terveysministeriön kansliapäällikkö  Kirsi Varhila  perustelee Ylen haastattelussa, miksi hallitus päätyi koronapassissa ja maahantulorajoituksissa tiukempaan linjaan kuin Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) suosittaa.
 Yle uutisoi eilen  torstaina, että THL suosittaa esimerkiksi koronapassin käyttöikärajaksi kuuttatoista vuotta hallituksen esittämän kahdentoista vuoden sijaan.
 Eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunnalle antamassaan lausunnossa THL edusti muutenkin hallituksen lakiesitystä väljempää linjaa.
 THL on itsenäinen tutkimuslaitos, joka seuraa väestön hyvinvointia ja terveyttä. Kirsi Varhila muistuttaa, että myös hallitus arvioi koko kansakunnan kannalta ratkaisuja.
 – On asioita, joissa THL ei ole aina se yksi ja ainoa asiantuntijalaitos, Varhila sanoo.
 Kirsi Varhila ennakoi, ettei lapsille tule enää uusia koronarajoituksia
 Kirsi Varhilan mukaan esimerkiksi koronapassin valmistelussa lapsiasiavaltuutettu piti lapsen edun mukaisena, että myös yli 12-vuotiaat voivat tarvittaessa käyttää koronapassia.
 – Rokotuksia annetaan 12-vuotiaista ylöspäin. Silloin on aika loogista, että nämä rajat ovat yhteneväiset.
 – Lapsia ja nuoria koskevia rajoitteita ei laiteta päälle kuin aivan viimeisessä hädässä. Ei ole kovastikaan odotettavissa, että heidän toimintaansa rajattaisiin. Toivon todellakin, että tämä ikärajakeskustelu on tältä osin turha, Varhila sanoo.
 Koronapassin ja maahantulorajoitusten lakiesitys on parhaillaan eduskunnan valiokuntien puntaroitavana. Eduskunnan ratkaisuja odotetaan lokakuun puoliväliin mennessä.
 Varhila listaa, että lakiesityksessä koronapassista ja maahantulosta on kuultu myös esimerkiksi lapsiasiavaltuutettua ja seurattu lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimean, Euroopan lääkeviraston EMAn sekä Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen ECDC:n linjauksia.
 Mikä on koronapassi? Koronapassina toimisi EU:n koronatodistus, jonka saisi  Omakanta-palvelusta Jos yleisötilaisuuksia koskisi viranomaisten koronarajoitus, tapahtumajärjestäjä voisi vapaaehtoisesti siirtyä käytäntöön, jossa asiakkailta edellytetään koronapassia. Silloin tapahtumaan saisi ottaa yhtä paljon asiakkaita kuin ennen koronarajoitusta. Koronapassi tai koronatodistus osoittaisi, että ihminen on saanut koronarokotukset, sairastanut koronataudin tai hänellä on tuore testitulos, joka osoittaa, ettei hänellä ole koronavirusta. Koronapassia voisi edellyttää 12-vuotiailta ja sitä vanhemmilta. Koronapassin voisi esittää matkapuhelimesta tai paperiversiona, jonka saisi terveydenhuollosta.
 STM: Vaatimus hoitohenkilöstön koronarokotuksesta ei ole mahdollinen
 Koronapassin ikärajan lisäksi THL:n eduskunnalle antama lausunto ja hallituksen lakiesitys poikkesivat toisistaan esimerkisi siinä, pitäisikö joissakin hoitotehtävissä olevalta hoitohenkilökunnalta vaatia koronarokotuksen ottamista tai koronatodistusta.
 THL harkitsisi vakavasti rokotevaatimusta, sosiaali- ja terveysministeriö ei vielä tässä vaiheessa.
 Koronarokotus on vapaaehtoinen kaikille työntekijöille. Hoitotyöntekijöiden velvoittaminen rokotukseen pitäisi puntaroida myös perusoikeuskysymyksenä.
 Koronarokotteen myyntilupa on vielä ehdollinen, ei vakinainen. Koronarokote ei myöskään kuulu Suomen vakinaiseen rokoteohjelmaa.
 – Kun nämä portaat on toivottavasti jossain kohtaa ratkottu, silloin on aika keskustelulle, pitäisikö hoitohenkilökunnalta edellyttää, että on velvollisuus ottaa tämä rokote. Muuten siihen ei vielä perusteet riitä, kansliapäällikkö Kirsi Varhila arvioi.
 THL rinnastaisi Sputnikin maahantulossa hyväksyttyihin rokotteisiin
 THL rinnastaisi venäläisen Sputnik-rokotteen ulkomailta saapuvien matkustajien rajakohtelussa muihin rokotteisiin.
 Hallitus puolestaan odottaa Euroopan lääkeviraston EMAn ensin hyväksyvän Sputnik-rokotteen.
 THL:n kanta on, että nykyisten  maahantulosääntöjen jatkaminen vuoden loppuun  on epidemiologiselta ja lääketieteelliseltä välttämättömyydeltään selvästi kyseenalaista.
 Nyt Suomeen saapuvilta henkilöiltä vaaditaan todistus täydestä rokotesarjasta, kuuden kuukauden sisällä sairastetusta koronasta tai negatiivinen koronatestitulos. Muuten koronatesti on pakollinen. Osa tulijoista joutuu yhteen, osa kahteen testiin Suomessa.
 THL ei pidä toista testiä välttämättömänä.
 Kirsi Varhilan mukaan sosiaali- ja terveysministeriö ei saanut lakiesityksen maahantulosäädöksiin THL:lta uutta lausuntoa vaan nojautuu aiempaan lausuntoon.
 Varhilan mukaan ensimmäinen maahantulijolle tehty koronatesti ei aina paljasta tartuntaa.
 – Kausityöntekijöiden testit ja Satakunnan viimeisin purskahdus Harjavallan akkutehtaalla osoittaa sen, että ykköstesti ei välttämättä tartuntariskiä poista, Varhila huomauttaa.
 STM:n ja THL:n näkemykset eronneet aiemminkin
 Koronapassi ja Suomen maahantulosäännökset ei ole ainoa tapaus, jossa sosiaali- ja terveysministeriön sekä Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen näkemykset poikkeavat toisistaan.
 Kun hallitus syyskuun alussa uusi koronan torjuntasuunnitelmaansa,  suunnitelman valmisteluvaiheessa  käsitykset rajoitusten purkamisesta erosivat. THL edusti silloinkin sallivampaa näkemystä.
 THL korosti siirtymistä toimintasuunnitelman vapaampaan vaiheeseen jo ennen kuin yli 12-vuotiaiden rokotuskattavuus saavuttaa 80 prosentin rajan.
 Juttuun lisätty faktalaatikko koronapassista perjantaina 24.9. 2021 kello 18.28.
 Voit keskustella koronaviruksen leviämisen vastaisista toimista lauantaihin 25.9. 2021 kello 23 asti. Napauta jutun jälkeen keskustele-painiketta.
 Katso lisää:
 THL säästäisi lapset koronapassilta ja vapauttaisi matkustusta nopeammin – lausunto paljastaa rajun näkemyseron hallituksen kanssa
 Hallituksen uusi koronastrategia tähtää Suomen avautumiseen pian – valtakunnalliset toimet loppuvat, alueiden rooli kasvaa
 Harjavallan akkumateriaalitehtaalla uusia koronatartuntoja – työmaalla alkavat pop up -rokotukset

THL:n lausunto koronapassista paljasti ison näkemyseron hallituksen kanssa – nyt STM:n Kirsi Varhila kertoo, miksi THL:n näkökanta ohitettiin


Summary: Entinen ilmatorjunnan tarkastaja, eversti evp. Ahti Lappi satsaisi ennemmin ohjustorjuntaan kuin hävittäjiin. Puolustusministeri Antti Kaikkonen puolestaan uskoo, että hävittäjät ovat olennainen osa valtakunnallista puolustusta. Suomi käyttää uusiin hävittäjiin kymmenen miljardia euroa.

Ilmasotahistorijoitsija ja ilma- ja ohjuspuolustuksen asiantuntija, eversti evp.  Ahti Lappi  sanoo  Marja Sannikan  haastattelussa, että Suomen massiivinen hävittäjähankinta on huonosti perusteltu.
 Lapin mukaan tositoimissa eli sotatilanteessa hävittäjien rooli on vaatimaton.
 – Hävittäjillä on oma merkityksensä rauhan aikana ilmatilan vartioimisessa, hän toteaa.
 – Sotatilanteessa ilmatilan puolustamisella ei ole kovin suurta merkitystä, koska kaikki voimavarat pitää keskittää strategisten kohteiden suojaamiseen ilma- ja ohjushyökkäyksiä vastaan.
 Suomi valitsee loppuvuoden aikana viiden eri hävittäjämallin väliltä nykyisten Hornet-hävittäjien korvaajan. Kaupan hinta on yhteensä kymmenen miljardia euroa. Hinta on historiallisen kallis.
 Puolustusministeri  Antti Kaikkonen  (kesk.) seisoo vakaasti hävittäjähankkeen takana. Hänen mielestään nykyisten hävittäjien korvaaminen uudemmalla kalustolla on Suomelle kuin "henkivakuutus".
 – Hävittäjillä pystytään paremmin puolustamaan koko Suomea. Se on meidän puolustuksemme yksi kulmakivi, ettei tämä ole vain suurimpia kaupunkeja varten.
 Lappi on täysin eri linjoilla kuin ministeri.
 – En usko tuohon hetkeäkään, hän kommentoi Kaikkosen perusteluja.
 Lappi käyttäisi vähemmän varoja hävittäjiin ja enemmän kunnolliseen ohjuspuolustusjärjestelmään, koska kansainvälisesti painopiste sodankäynnissä on siirtynyt nimenomaan ohjusten käyttöön.
 – Kun uhkakuva on näin muuttunut, hävittäjien merkitys kaiken kaikkiaan on vähentynyt.
 Lapin mukaan ei ole olemassa näyttöä siitä, että hävittäjät pystyisivät torjumaan ballistisia ohjuksia tai risteilyohjuksiakaan.
 Kaikkonen muistuttaa, että Suomen puolustuksen keskeinen ajatus on ensisijaisesti välttää sotaan joutuminen. Siinä hävittäjät hänen mukaansa tukevat maa- ja merivoimia sekä muuta ilmapuolustusta.
 – Tällä kokonaisuudella muodostamme sellaisen kynnyksen, ettei kenenkään kannata tulla tänne meidän rauhaamme häirtsemään.
 Katso Marja Sannikan koko jakso alta tai Yle Areenasta perjantaina 24.9.2021 klo 18. Jakson voi katsoa myös Yle TV1:llä klo 20.

Ilmatorjuntaekspertti arvostelee kallista hävittäjähankintaa – suorat sanat puolustusministerin perusteluihin: "En usko tuohon hetkeäkään"


Summary: Kannatuslaulut ovat tärkeitä niin joukkueelle kuin faneillekin. Tutkijaa kiinnosti, mitä muuta laulut viestivät kuin hyvää fiilistä ja kannustusta.

Vaasan Sportin kannattajajoukko Red Army pitää ilta illan jälkeen huolen siitä, ettei Sportin kotiotteluissa ole hiljaista.
 Kannatuslaulut, chantit raikuvat – Sport–Lukko -pelissäkin.
 Kannattajille tärkeintä on saada lauluilla ja kannustuksella joukkue huippusuoritukseen.
 "Sun puolesta mä laulan, mä laulan, mä laulan
– ja kaikkialle seuraan, mä seuraan, mä seuraan.
Ja aina kun sä voitat, sä voitat, sä voitat
– ei millään muul oo välii, ei välii, ei välii...."  Vaasan Sportin kannattajat
 Mustasaarelainen  Daniela Berlin  laulaa äänensä käheäksi joka pelissä.
 – Luulen, että ne laulut on tärkeitä joukkueelle. Haluan antaa parasta mahdollista kannustusta niille, että ne menestyy. Annan ääneni siitä hyvästä, nauraa Berlin.
 Avoimuus ja suvaitsevaisuus
 Åbo Akademin tutkimuspäällikkö  Peter Ehrström  innostui selvittämään Sportin kannatuslauluja tarkemmin.
 Hän ehti käydä tutkimusmielessä kaikiaan neljässä Sportin kotiottelussa ennen kuin koronatilanne sulki yhteiskunnan.
 Ehrström huomasi, että kannattajaryhmä lauloi varsin tasapuolisesti sekä suomen- että ruotsinkielisiä kannatuslauluja. Lisäksi oma osuutensa on myös englanniksi lauletuilla tai ei-minkään-kielisillä huudoilla ja kannustuksilla.
 Vaasan Sportin kannatuslauluja on koottu laulukirjaksi. Terhi Varjonen/Yle
 Mielenkiintoinen yksityiskohta nousi esiin.
 – Kun Sport pelasi toista kaksikielistä joukkuetta, Helsingin IFK:ta vastaan, olivat kannattajien laulut enemmistöltään suomenkielisiä. Kun taas Lappeenrannan Saipa oli vastassa, laulettiin enemmän ruotsinkielisiä kannatuslauluja, kertoo Ehrström.
 Ehrström arvelee, että tällä tavoin kannattajat toivat ilmi omaa alueellista identiteettiään, ja sitä, että Vaasa ja Vaasan seutu on kaksikielinen.
 – Tällä he ilmaisevat alueellista identiteettiä sekä kielellistä suvaitsevuutta ja avoimuutta.
 Ehrströmin mielestä suvaitsevainen kannattajakulttuuri antaa tärkeän signaalin.
 – Luovissa kaupungeissa on tyypillistä suvaitsevaisuus ja avoimuus. Jos halutaan esimerkiksi luovien ihmisten muuttavan tänne seudulle, voidaan näyttää, että esimerkiksi jäähallilla onnistuu monikielisyys. Avoimuus ja monikielisyys ovat valttia kun mietitään menestyneitä kaupunkeja, pohtii Ehrström.
 Sportin kannattajat vaihtavat sujuvasti ruotsista suomeen ja toisinpäin, totesi Åbo Akademin tutkimuspäällikkö Peter Ehrström pelejä seuratessaan. Tarmo Niemi / Yle
 "Här är vårat hem"
 Hallilla joukkuetta kannustamassa oleville kannatuslaulut ovat tärkeitä.
 Mustasaarelainen  Chatarina Nåhls  ei ole laulujen kieltä pahemmin miettinyt, mutta hänestä on hyvä, että lauluja on sekä suomeksi että ruotsiksi.
 – Ihan hyvä senkin vuoksi, että joukkueessa on nyt paljon ruotsalaisia pelaajia. Että hekin ymmärtävät, että me kannustetaan heitä. On hyvä, että lauletaan suomeksi ja ruotsiksi. Toki totta kai minun on helppo sanoa kun olen kaksikielinen, nauraa Nåhls.
 "Här är vårat hem, Sundom Stå på Kopparön, var än jag är i världen, hit längtar jag tillbaka igen"  Vaasan Sportin kannattajat
 Red Army kannustaa omiaan joka pelissä lauluin. Niin myös Sport-Lukko -ottelussa.  Tarmo Niemi / Yle
 Peter Ehrström kertoo kuulleensa, että suomenkieliset ovat oppineet ruotsia ja ruotsinkieliset ovat oppineet suomea kun ovat laulaneet hallilla.
 Korona katkaisi Ehrströmin selvittelyt, mutta hän aikoo jatkaa aiheen parissa.
 Ensimmäiset tulokset on julkaistu saksankielisessä  Standpunkt: social  -lehdessä.
 Ajatuksena on, että kun koronatilanne hellittää , Ehrströmin kollegat Saksasta tulevat katsomaan vaasalaista kannattajakulttuuria.
 Lue seuraavaksi:
 Yleisön paluu jääkiekko-otteluihin on totta – fanien mukaan pienemmälläkin yleisömäärällä selvitään: "Kyllä tänne mökää varmasti saadaan aikaiseksi"
 Kun aikuinen fanittaa, pelissä on vahvoja tunteita – jopa ihastumista ja rakastumista
 Kiitos Hanson, että olit paikalla kun minulla oli vaikeaa – poikabändien fanittaminen pelastaa monien teinivuodet
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun lauantaihin 25.9. kello 23 saakka.

Jääkiekkofanit laulavat peleissä äänensä käheiksi – tutkija tarkkaili Vaasan Sportin kannattajia ja huomasi, että laulun kieli on viesti vastustajalle


Summary: Keskuspankin mukaan kryptovaluuttojen laajentunut käyttö on johtanut muun muassa rahanpesuun, petoksiin ja pyramidihuijauksiin. Ilmoitus painoi bitcoinin hintaa reilun kuuden prosentin laskuun.

Kiinan keskuspankki ilmoitti perjantaina, että kaikki kaupankäynti, jossa käytetään kryptovaluuttoja, on laitonta. Kiina on jo aiemmin koventanut otteitaan bitcoinia ja muita kryptovaluuttoja kohtaan.
 Ilmoitus painoi bitcoinin hintaa reilun kuuden prosentin laskuun, ja kauppaa käytiin reilun 42 000 dollarin tasolla.
 Keskuspankki linjasi, että kaupankäyntiä krypto- eli virtuaalivaluutoilla tutkitaan jatkossa talousrikoksena.
 Bitcoinin ja muiden kryptovaluuttojen käyttö on keskuspankin mukaan laajentunut, mikä on aiheuttanut markkinahäiriöitä, rahanpesua, laitonta rahankeruuta, petoksia, pyramidihuijauksia sekä muita laittomia ja rikollisia tekoja.
 Kiina kielsi kryptovaluuttojen louhinnan ja kaupankäynnin niillä jo vuonna 2019, mutta viranomaiset ovat tänä vuonna koventaneet otteitaan.
 Pankkeja on määrätty lopettamaan kaikki niihin liittyvä maksuliikenne ja laajamittaista mutta laitonta louhintaa on lopetettu.
 Kiina haluaa valvoa rahaliikennettä
 Kryptovaluutoilla tapahtuvia maksuja ei voida valvoa keskuspankissa. Analyytikkojen mukaan Kiinan pelkää, että niitä käytetään kiertämään maan määräyksiä, joilla rajoitetaan pääoman siirtoja ulkomaille.
 Kovilla rajoitustoimilla Kiina luo myös tilaa omalle digitaaliselle valuutalleen, joka on jo valmisteilla. Sen liikkeitä keskuspankki voi valvoa.
 Kesäkuussa Kiinan viranomaiset ilmoittivat ottaneensa kiinni yli tuhat ihmistä, joiden sanottiin ostaneen kryptovaluuttoja rikoksista peräisin olevilla varoilla.
 Lisää juttuja Kiinasta:
 Maailmanpankin ja valuuttarahaston johdon epäillään suosineen Kiinaa bisnesraportissaan – IMF:n pääjohtajan uskottavuus vaakalaudalla
 Pelot maailmanlaajuisesta talouskriisistä lievenevät, mutta kiinalaisviranomaiset varautuvat silti Evergranden kaatumiseen ja ”myrskyyn”
 Tutkimus: Kryptovaluutta bitcoinin louhinta uhkaa Kiinan päästötavoitteita

Kiinan keskuspankki kieltää kaiken kaupan kryptovaluutoilla – jatkossa kaupankäyntiä tutkitaan talousrikoksena


Summary: Omaa sähkölaskuaan voi pienentää kulutusta vähentämällä ja usein myös sähköenergian myyjiä kilpailuttamalla.  Määräaikaisella sähkösopimuksella voi vähentää hinnannoususta aiheutuvia riskejä.

Ylen ajankohtaisohjelmassa varoiteltiin sähköenergian hinnan voimakkaasta noususta.
 Ilmastopaneelin Peter Lund A-Talkissa: "Suomalaisten sähkölaskuun saattaa tulla lisää jopa 25 prosenttia”
 Hintojen nousuun on ainakin kaksi syytä: Kuivan kesän jäljiltä Norjassa vesivoimaloiden yläpuoliset altaat ovat vajaita, ja energiamarkkinoiden yhdentymisen myötä hinnat Pohjoismaisilla markkinoilla lähestyvät Keski-Euroopan hintoja.
 Kokenut sähkömarkkinoiden asiantuntija on hintakehityksestä samaa mieltä.
 – Kyllähän tilanne tällä hetkellä on se, että sähkön tukkumarkkinoilla hinnat ovat korkealla, sanoo energia-alan asiantuntijapalveluja tuottavan Volue Market Services -yhtiön Suomen johtaja  Esko Kytömäki.
 Myydään sinne, mistä saadaan paras hinta
 Hintoja on omiaan nostamaan muun muassa se, että sähkön vienti- ja tuontimahdollisuudet ovat uusien siirtoyhteyksien myötä parantuneet.
 – Norjasta on valmistunut uusi siirtokaapeli Saksaan, ja ensi kuussa valmistuu kaapeli Britanniaan. Sekin vie osaltaan vesisähköä pois alueelta.
 Etenkin tuulivoimaloiden yleistyminen on Kytömäen mukaan ollut omiaan voimistamaan sähkön hinnan vaihteluja.
 – Tuuleeko vai eikö tuule, sillä on Suomessa erittäin suuri merkitys. Suomessa tuulituotanto on suurimmillaan yöaikaan, silloin kun sähköä vähiten tarvitaan, hän sanoo.
 Kun hyödykkeen – tässä tapauksessa sähkön – hinta uhkaa nousta, miten silloin kannattaa toimia?
 Ensinnäkin hinnassa on aina kysymys ostajan ja myyjän välisestä sopimuksesta. Sähkön siirron hintaa ei voi kilpailuttaa, mutta energian hinnan osuuden voi. Toisaalta, sähkön tuottajan ja myyjän kannalta sähkössä on kyse tuotteesta, jota on tuotettava täsmälleen samalla hetkellä kuin sitä kulutetaan. Näin pörssisähkön hinta voi ylituotantotilanteessa painua jopa negatiiviseksi.
 Voisiko ottaa opiksi suuryritysten toimintatavoista?
 Sähköä paljon käyttävissä teollisissa suuryrityksissä energianhankinnan tapa riippuu siitä, millaista tuotantoa ostettavalla sähköllä pyöritetään. Jos prosessien käynnistäminen ja pysäyttäminen ovat vaivalloisia, ja tilauskanta on hyvä, varmistetaan sähkön hinnan pysyminen kilpailukykyisissä rajoissa pitkillä sopimuksilla tai johdannaisilla. Näin toimivat myös sähköä tukkumarkkinoilta ostavat energiayhtiöt.
 – Yleisesti ottaen suojaustähtäin on lyhentynyt, mitä se oli esimerkiksi viisi vuotta sitten, Kytömäki sanoo.
 Jos taas prosessin voi ongelmitta pysäyttää ja käynnistää nopeastikin, kannattaa energia kenties hankkia edellisenä päivänä myytävinä tuntikohtaisina erinä, eli spottikauppana. Tällöin markkinoilla voidaan myös pelata. Eli korkean sähkön hinnan aikana pysäytetään kulutus ja lisäksi myydään mahdollisesti pitkällä sopimuksella ostettu sähkö markkinoilla.
 Mutta ruoditaanpa, millaista tyypillinen kotitalouden sähkönkulutus on luonteeltaan.
 Osa kulutuksesta on jatkuvaa ja välttämätöntä. Esimerkiksi jääkaapin ja pakastimen pitää saada virtansa jatkuvasti, samoin suorasähkölämmitteisen asunnon talvisaikaan. Useimmille myös ruoan valmistus on välttämätöntä aikasidonnaista toimintaa. Sähkön hinnan mukaan pelaamisen mahdollistavia kotitaloustoimintoja on suhteellisen vähän: Pyykkikoneen käynnistäminen, uuniruokien valmistaminen sähköuunissa ja sähkökiukaan lämmittäminen näin esimerkiksi.
 Entä millainen tilanne on nyt kuluttajan kannalta Suomessa?
 – Se riippuu aika paljon siitä, millainen oma sähkösopimus on. Jos on onnistunut parin vuoden kiinteähintaisen sopimuksen tekemään viime vuoden tai alkuvuoden aikana, niin tilanne on aika hyvä. Mutta jos nyt täytyy ruveta uutta kahden vuoden sopimusta katsomaan, niin voi olla, että hinnat ovat selkeästi aikaisempia korkeammat, kertoo Kytömäki.
 Jos oma riskinsietokyky tai -halu on heikko, kiinteähintainen määräaikainen sopimus tuo toki varmuutta. Tällöin avainsanaksi muodostuu onnistunut hintakehityksen ennakointi – tai paremminkin arvaus.
 Pörssisähkön hintaa kuukausi- tai jopa tuntitasolla seuraavan sähkösopimuksen tekemistä harkitsevan on hyvä myös pohtia, haluaako käyttää aikaansa sähkön hinnan vaihtelujen seuraamiseen. Jos kulutus on ulkona syövän saunattoman kerrostaloasukkaan tyyliin 2 000 – 3 000 kilowattituntia vuodessa, voi tiiviin markkinaseurannan hyöty jäädä olemattomaksi.
 Muina keinoina sähkön hinnan nousuun varautumiseksi ovat tietenkin kulutuksen vähentäminen ja rahan varaaminen suurempien sähkölaskujen maksamiseen.
 Mutta kuinka vakavasta tilanteesta nyt käsillä olevassa sähkön kallistumisessa sitten on?
 – En näkisi, että puhutaan mistään vakavasta tilanteesta kotitalouksien osalta, sanoo Kytömäki.
 Lue myös
 Pörssisähkön hinta noussut reilusti vuodentakaisesta – Pohjoismaiden sähköpörssissä tuntihinta kävi tällä viikolla korkeimmalla sitten helmikuun
 Helsinkiläisten kaukolämpölasku kasvaa neljänneksen – päästöoikeuksien hinnannousu yllätti energiayhtiön
 Sähkön pörssihinta on tuplaantunut viime kesästä – suomalaiset maksavat nyt sähkölaskussaan myös muun Euroopan päästöistä
 Kuusi väitettä sähköstä – uskotko Suomen olevan Venäjän sähköstä riippuvainen ja sähköautojen kaatavan verkot?

Sähkön hinnan nousu yllätti monet – kuluttajalla on kuitenkin monta keinoa oman sähkölaskun pienentämiseksi


Summary: Purkauksen voimistumisen vuoksi viranomaiset määräsivät kolmen kylän asukkaat poistumaan kodeistaan Kanariansaarten La Palmalla.

La Palman saarella sijaitsevan Cumbre Vieja -vuoren purkauksen voimistuminen näkyi entistä suurempina kaasu- ja tuhkapilvinä.
 Lentoyhtiöt peruivat perjantaina lentoja saarelle ja palomiehet joutuivat vetäytymään yhdestä kylästä, kun sen liepeille avautui uusi purkautumisaukko.
 – Tulivuori on uudessa purkautumisen vaiheessa. Palomiehet lopettavat työskentelyn tältä päivältä, tviittasi Teneriffan palolaitos, jonka miehistöä on lähetetty saarella avustamaan paikallista palokuntaa.
 Viranomaiset määräsivät of Tajuyan, Tacande de Abajon ja osan Tacande de Arriban kylistä evakuoitaviksi. Ensin asukkaita pyydettiin vain pysymään tuhkan vuoksi sisätiloissa, mutta myöhemmin kerääntymään paikalliselle jalkapallokentälle turvaan kuljetusta varten.
 Suurimman laavavirran valumisvauhti kohti merta on puolestaan hidastunut ja se etenee on nyt noin metrin verran tunnissa.
 Cumbre Vieja on purkautunut sunnuntaista lähtien. Vakavia loukkaantumisia tai kuolemantapauksia se ei ole aiheuttanut.
 Purkaus on kuitenkin tuhonnut satoja rakennuksia ja pakottanut tuhannet ihmiset pois kodeistaan. Arviolta 15 prosenttia saaren taloudelle merkittävästä banaanisadosta saattaa tuhoutua.
 Lue myös:
 La Palman maanjäristys ravisteli suomalaisen Tapio Pursimon taloa: "Talo tuntui olevan kuin tahnan päällä"

Kanariansaarilla lisää kyliä evakkoon – katso videolta, kuinka tulivuoren purkautuminen voimistui


Summary: Vaalien rehellisyyden tarkkailu oli Venäjällä vapaaehtoisten varassa. Yksi heistä oli Tasja Kondratjeva, eikä hän luota valvomansa äänestyspaikan tuloksiin.

Kun vaalitarkkailija  Tasja Kondratjeva  saapui viime sunnuntaina Pietarin 19. vaalihuoneistolle, siellä oli jo täysi rähinä päällä. Äänestämään tullut mies väitteli kovaan ääneen äänestyspaikan puheenjohtajan kanssa.
 Miehelle oli kerrottu, että vaaliluettelon mukaan joku oli jo äänestänyt hänen nimissään. Miehen nimen kohdalle oli kirjoitettu täysin tuntematon allekirjoitus.
 – Mies oli kiihtynyt ja puheenjohtaja hermostunut. En tiedä, johtuiko se siitä, että tilanne oli hankala vai siitä, että puheenjohtaja piilotteli jotain rikkomusta, josta ei halunnut puhua, Kondratjeva sanoo Ylen haastattelussa.
 Lopulta Kondratjeva ja toinen vaalitarkkailija saivat kirjoitettua valituksen tapauksesta. Valitus käsiteltiin aluevaalilautakunnassa, mutta Kondratjeva ei tiedä, vaikuttiko se lopulta mihinkään.
 – Se on saatettu vain jättää huomiotta. Tai voi olla toisinkin, en tiedä, hän sanoo.
 Kondratjeva näki tilanteen toistuvan vielä kerran saman päivän aikana.
 – Kahden miehen puolesta oli äänestetty, hän kertoo.
 Vaalien tarkkailu oli tänä vuonna täysin Tasja Kondratjevan kaltaisten vapaaehtoisten venäläisten varassa. Riippumattomia ulkomaisia tarkkailijoita ei koronan varjolla asetettujen rajoitusten takia tullut maahan lainkaan.
 Tutkija: yli puolet valtapuolueen äänistä manipuloituja
 Venäjän viime viikonloppuna pidetyt duuma- ja aluevaalit  eivät olleet vapaat tai reilut . Vallanpitäjien vastustajia ei juurikaan päästetty ehdolle, ja röyhkeitä vilppitapauksia tallentui valvontakameroille.
 Vilpillä hallinto on pyrkinyt varmistamaan, että presidentti  Vladimir Putinin  Yhtenäinen Venäjä säilyttää asemansa valtapuolueena.
 Lue myös:   Venäjän vaaleissa tuhansia vaalivilppi-ilmoituksia – Videolla näkyy piilosta ilmestyvä käsi, joka sujauttaa uurnaan ylimääräisiä vaalilippuja

 Vilppi on ollut arvioiden mukaan hurjaa. Riippumattoman tutkijan  Sergei Špilkinin  mukaan jopa yli puolet Yhtenäisen Venäjän äänisaaliista perustuisi vilppiin,  uutissivusto Meduza kirjoittaa.
 Špilkinin väite perustuu vaalipiirien äänestysprosenttien ja Yhtenäisen Venäjän kannatusosuuksien tilastolliseen analyysiin. Osassa vaalipiirejä molemmat olivat epäuskottavan korkeita, mikä viittaa suureen määrään ylimääräisiä vilpillisiä ääniä.
 Kaikesta huolimatta lopullinen vaalitulos vahvistettiin perjantaina. Valtapuolue Yhtenäinen Venäjä sai virallisesti 49,8 prosenttia äänistä ja 324 duuman 450 paikasta. Ison enemmistönsä turvin se voi halutessaan muuttaa vaikka perustuslakia.
 Huijarit käyvät äänestämässä useita kertoja
 Sosiologiaa ja antropologiaa opiskeleva 19-vuotias Kondratjeva oli ilmoittautunut vapaaehtoiseksi vapaita ja reiluja vaaleja tavoittelevan tarkkailijayhdistyksen kautta. Hänellä ei ole yhteyksiä vaaleissa ehdolla oleviin puolueisiin.
 Tarkkailurupeamaa oli edeltänyt päivän kestänyt koulutus ja tuhti kasa koulutusmateriaalia, jota piti lukea itsekseen kotona. Kondratjeva oli nyt toista kertaa tarkkailemassa vaaleja.
 Äänestystä pidennettiin monipäiväiseksi viime vuonna ensimmäistä kertaa pandemiaan vedoten. Tällä kertaa äänestää sai perjantaista sunnuntaihin, mikä teki tarkkailijoiden urakasta uuvuttavan.
 Tasja Kondratjevan mielestä on tärkeää, että tarkkailijat voivat kertoa näkemistään epäselvyyksistä äänestäjille. Nikolai Gontar
 Kondratjeva näki erilaisia rikkomuksia niin paljon, ettei kaikkiin voinut puuttua. Voimia täytyi säästää vakavimpiin tapauksiin, kuten jutun alussa mainittuihin tilanteisiin.
 Tapauksissa saattoi olla kyse niin sanotusta karuselliäänestyksestä eli vilppimuodosta, jossa huijarit käyvät äänestämässä useita kertoja eri äänestyspaikalla. Seurauksena voi olla juuri kuvatun kaltainen tilanne, jossa huijauksen uhri saa äänestyspaikalla tietää, että hänen puolestaan on jo äänestetty.
 Pietarin paikallismedia Fontanka  on raportoinut epäillyistä karuselliäänestäjistä juuri Pietarin keskustan äänestyspaikoilta.
 Vaalilautakunta ei iloinnut Tasja Kondratjevan työstä
 Tasja Kondratjevan havaintojen mukaan ääntenlaskenta sujui pääosin reilusti, joten mahdollinen vilppi oli toteutettu äänestyksen aikana.
 Kolmipäiväinen äänestysaika toi uusia huijausmahdollisuuksia. Annettuja ääniä säilytettiin öisin sinetöidyissä kassakaapeissa. Pietarista ainakin neljällä äänestyspaikalla oli käytössä kassakaappeja, joiden pohjat on voitu ruuvata auki,  uutismedia Fontanka kertoo.
 Kondratjeva sanoo, ettei hän luota tarkkailemansa äänestyspaikan tuloksiin. Yhtenäinen Venäjä sai yli puolet äänestyspaikan äänistä. Vastaavia tuloksia ilmoitettiin äänestyspaikoilta, joissa ei ollut lainkaan itsenäisiä vaalitarkkailijoita ja väärentäminen oli helpompaa.
 – Olen valmis uskomaan, että myös meillä oli rikkomuksia ja vilppiä, jota emme vain havainneet, hän sanoo.
 Kondratjevan tarkkailema Pietarin 19. äänestyspaikka sijaitsi koulussa kaupungin keskustassa. Simo Ortamo / Yle
 Vaalivirkailijat eivät olleet iloisia Kondratjevan ja muiden tarkkailijoiden vaatimuksista, ja heidän työtään vaikeutettiin monin tavoin. Tarkkailijat eivät saa koskea vaaliasiakirjoihin, mutta heillä on oikeus vaatia niitä näytille.
 – Läsnäolomme ei ollut heidän mielestään hyödyksi. Kaikki pitivät meitä hidasteena, hän sanoo.
 Sähköinen äänestys huolettaa
 Mikä merkitys vaalitarkkailulla sitten on, jos vaalit eivät alun alkaenkaan olleet vapaat?
 Kondratjevan mielestä on kaikesta huolimatta tärkeää, ettei vaaleja voi toimittaa täysin ilman valvontaa edes Venäjällä, jonka hallintoa voi kutsua autoritaariseksi.
 – On tärkeää näyttää vallanpitäjille, että vaalit eivät ole samantekevät ja että ihmisiä kiinnostaa, mitä äänille tapahtuu, hän sanoo.
 Hän uskoo, että pelkkä tarkkailijoiden läsnäolo auttaa hillitsemään vilppiä.
 – Kun vaalilautakunta näkee, että joku seuraa, mitä tapahtuu, he eivät tunne itseään niin vapaiksi ja noudattavat lakeja paremmin.
 Tarkkailijoiden työllä on ollut merkitystä ainakin Pietarissa, jossa seitsemän äänestyspaikan tulokset mitätöitiin epäselvyyksien takia. Tarkkailijat ovat kertoneet havainnoistaan medialle, minkä ansiosta myös äänestäjät ovat saaneet tietää epäselvyyksistä.
 Kondratjeva on huolissaan erityisesti sähköisestä äänestämisestä, jota kokeiltiin tänä vuonna Moskovassa ja kuudella muulla alueella. Tarkkailijoiden on käytännössä erittäin vaikea valvoa sähköisesti annettuja ääniä tai niiden laskemista.
 Moskovassa tyrmistystä herätti se, että sähköisiä ääniä pantattiin lähes vuorokauden verran vaalien jälkeen. Kun ne lopulta julkaistiin, kaikki oppositioehdokkaat, jotka olivat paperiäänien perusteella voittamassa, hävisivätkin Putinin puolueen ehdokkaille.
 – Sähköisen äänestämisen tulokset näyttivät superväärennetyiltä. Samalla valtio huomasi, että tulos on helppo järjestää, Kondratjeva sanoo.
 Torstaina presidentin tiedottaja  Dmitri Peskov  sanoi, että sähköinen äänestys olisi hyvä ottaa käyttöön mahdollisimman laajasti,  uutistoimisto Tass kertoo .
 Lue myös:
 Kirjeenvaihtajalta: Venäjällä äänestäjää on vastassa turvallisuusjoukot, ja niiden valta vahvistuu myös äänestämisen jälkeen
 “Punainen Navalnyi” räyhää Putinille – Uuden polven kommunistista tuli sometähti ja Kremlin painajainen
 "Olen syntynyt Putinin kaudella, enkä halua kuolla Putinin kaudella" – Darja Heikinen, 17, ei pelkää haukkua Venäjän johtoa Tiktokissa

Tasja Kondratjeva, 19, toimi vaalitarkkailijana Venäjällä ja näki vakavia rikkomuksia – eniten häntä huolettaa kuitenkin se, mitä hän ei nähnyt


Summary: Sanna-Maria Seilamo alkoi julkaista kuntosali- ja kotijumppatreenejä Instagramiin, kun hän ei löytänyt vasta valmistuneena kauppatieteiden kandidaattina töitä. Nyt fitness-vaikuttajan työ työllistää hänet kokopäiväisesti.

Pieni ja lihaksikas nainen makaa pää, yläselkä ja käsivarret kiinni jumppamatossa. Muu kroppa on kantapäiden varassa. Jalat koukistuvat vuorotellen taaksepäin polven korkeudelle. Instagramissa pyörivän jalkatreenivideon ei pitäisi rasittaa polvia.
 Nainen videolla on suosittua fitness-tiliä instagramissa pitävä  Sanna-Maria Seilamo , joka tunnetaan instagramissa nimellä mssannamaria. Videon on kuvannut Sanna-Maria Seilamon avopuoliso ja yhtiökumppani, fysioterapeutti ja personal trainer  Aku Jaakkonen .
 Tätä videota ei ole tehty ihan aloittelijalle. Takareidet kramppaavat välittömästi ja vatsatuki ei riitä, jos ei korsetti ole kasassa. Mssannamarian salitreeni- ja kotijumppaohjeet ovat kekseliäitä, mutta eivät aivan helpoimmasta päästä.
 – Suunnittelen sinne treenejä, joista itse tykkään. Olen aina tykännyt jalkatreenistä. Tuon sinne aina vähän eri liikkeitä vaihtelun vuoksi, Seilamo kuvailee treenivideoitaan.
 Sanna-Maria Seilamo suunnittelee treeninsä yhdessä avopuolisonsa ja yhtiökumppaninsa Aku Jaakkosen kanssa. Kalle Purhonen / Yle
 Fitness-tilit ovat suosittuja
 Kun Instagramin hakuun kirjoittaa englanniksi “fitnessmotivation”, julkaisuja löytyy noin 112 miljoonaa. Kuvissa vilisee viimeisen päälle kireitä vatsalihaksia ja pyöreitä pakaroita. Vertailun vuoksi dogs (koirat) -hakusanalla julkaisuja löytyy 139 miljoonaa.
 – Nythän on tosi muodissa liikkua ja urheilla, varsinkin nuoret haluavat sitä. Enää ei ole niin sitä baarikulttuuria, vaan halutaan pitää itsestä huolta ja halutaan käydä treenaamassa. Se on yleistynyt ihan älyttömästi, Seilamo pohtii fitness-tilien suosiota.
 Mssannamarian treenielämää seuraa 757 000 sali- ja kotitreenistä kiinnostunutta. Seuraajamääränsä perusteella Sanna-Maria Seilamo on Instagramin  suosituimpien suomalaisten joukossa.
 Vaikka fitness-tilejä on paljon, Seilamo ei koe käyvänsä kovaa kilpailua muiden tilien kanssa
 – Enemmänkin kannustetaan toisiamme ja siellä on mieletön yhteishenki. Ei ole kateutta, vaan katsotaan, että vau, tuo teki tuolla tavalla, mäkin voin tehdä. Siellä opitaan ja viedään toisia eteenpäin.
 Sosiaalista mediaa tutkinut  Hanna Reinikainen  Jyväskylän yliopistosta arvioi, että fitness-tilien suosion taustalla on laajalle levinnyt fitness-buumi.
 – Siihen liittyvät fitness-vaikuttajat ja kaupalliset yhteistyöt, jotka kytkeytyvät treenivaatteisiin, kehonhuoltoon ja lisäravinteisiin. Meillä on esimerkiksi julkkiksia, jotka osallistuvat fitness-kisoihin ja on tv-ohjelmia, jotka liittyvät kehon muutokseen, sanoo Reinikainen.
 Suositun sometilin pitää yrittää jotenkin erottua muista, mutta silti monet fitness-tilit näyttävät toistensa kopioilta. Nuoret, kauniit naiset poseeraavat sutjakoissa, sponsorin lähettämissä treenitopeissa ja legginseissä milloin edestä, takaa ja sivusta. Treenivideoilla tehdään samantapaisia liikkeitä. Aina välilä virrassa välähtää kuva proteiinipirtelöstä.
 Tutkija Hanna Reinikaisen mukaan fitness-tileille on tyypillistä ammattitaitoisesti tuotettu sisältö, laajan yleisön mahdollistava englannin kieli sekä vartalon esittely.
 – Vartalo on iso osa henkilöbrändiä. Fitness-tileillä näytetään, miten vartalo toimii ja miten sitä käytetään treeni- ja ravinto-ohjeilla. Instagram on hirveän hyvä alusta tällaiselle toiminnalle, jatkaa Reinikainen.
 Muista pitää erottua
 Sanna-Maria Seilamon johtoajatuksena on, että hän erottuu muista hyvällä sisällöllä. Seilamo panostaa hyvänlaatuisiin videoihin, jotka hänen puolisonsa kuvaa. Tilillä ei näy selfieitä.
 – Haluan pitää tilin positiivisena ja inspiroivana, koetan tehdä sinne myös aitoja treenejä, näyttää vähän kovempaakin treenaamista. Ja yritän luoda sellaista sisältöä, jota seuraaja ei osaa odottaa, kertoo Seilamo.
 Sanna-Maria Seilamo on tehnyt salitreeniä kymmenen vuotta. Kalle Purhonen / Yle
 Sanna-Maria Seilamon mukaan suurin osa hänen seuraajistaan on nuoria alle 35-vuotiaita naisia. Maantieteellisesti enemmistö seuraajista on Yhdysvalloista.
 – Ei sillä sinänsä ole väliä, mistä he ovat. Olen aina ajatellut Instagramin omana maailmanaan. En ajattele, että he ovat Yhdysvalloissa ja minä olen täällä Lappeenrannassa. Mä koen sen sellaisena yhtenä isona yhteisönä ja me ollaan kaikki siellä tietyn syyn takia, miettii Seilamo.
 Hanna Reinikainen huomauttaa, että kaikki fitness-tilien seuraajat eivät hae Instagramista motivaatiota treenistä. Hän viittaa Youtuben fitness-vaikuttajista tehtyyn tutkimukseen, johon on tutustunut.
 – Siinä todettiin, että kaikki vaikuttajien seuraajat eivät itse treenaa. Treenisisältö ei välttämättä motivoi treenaamaan, jos ei itse treenaa. Osalla voi olla enemmänkin kyse kaverillisesta suhteesta ja viihteestä, eikä seuraaja välttämättä haluta jäljitellä näitä henkilöitä, sanoo Hanna Reinikainen.
 Reinikaisen mukaan Instagramin fitness-tileiltä haetaan esteettistä ja kiehtovaa sisältöä. Fitness-tähdet edustavat länsimaisia kauneusihanteita: he ovat nuoria, hyvinvoivan oloisia ja samalla myös kurvikkaita. Fitness-tileillä esiinnytään vähissä vaatteissa, treenivaatteet ovat niukkoja ja bikinikuviakin riittää.
 Fitness-vaikuttajat eivät kuitenkaan ole pelkästään nuoria. Esimerkiksi suositun 75-vuotiaan kanadalaisen Joan MacDonaldin Instagram-tilillä esiintyy nainen, joka on tehnyt muodonmuutoksen muutamassa vuodessa ylipainoisesta, korkeasta verenpaineesta kärsivästä seniorista hyvinvoivaksi teräsleidiksi.
 Luovatko fitness-tilit ulkonäköpaineita?
 Toisaalta Fitness-tilien varjopuolena on ulkonäköpaineiden lisääntyminen. Tutkija Hanna Reinikainen pohtii, vääristääkö tällainen kuvasto ihmisten käsityksiä siitä, miltä ihmisten vartaloiden pitäisi luonnollisesti näyttää. Turun yliopistossa tehdyn laajan kyselytutkimuksen mukaan  sosiaalinen media lisää ulkonäköpaineita  erityisesti nuorilla.
 – 16–24-vuotiaista jopa puolet oli kokenut ulkonäköpaineita sosiaalisen median takia. Fitness-tilien seuraajat ovat juuri sitä ikäryhmää, joka kokee niitä paineita, toteaa Hanna Reinikainen.
 Fitness-vaikuttaja Sanna-Maria Seilamo uskoo, että ulkonäköpaineet ovat osa ihmiseloa.
 – Kun itse olin nuorempi aikana ennen sosiaalista mediaa, nuorilla ja itsellänikin oli ulkonäköpaineita muista medioista muun muassa elokuvista, lehdistä ja musiikkivideoista. Niiltä on vaikea kokonaan välttyä, mutta niihin voi suhtautua terveellä tavalla. En myöskään haluaisi kuvitellakaan että olisin kasvanut ilman televisiota, lehtiä tai nettiä, sanoo Seilamo.
 Sanna-Maria Seilamo uskoo, että ulkonäköpaineet ovat osa ihmiseloa. Kalle Purhonen / Yle
 Lisäksi Reinikainen muistuttaa toisesta somevaikuttajiin liittyvästä varjopuolesta. Koskaan ei voi tietää koko totuutta siitä, mitä somen takana on.
 – On ollut tapauksia, että vaikuttajat ovat voineet huonosti, mutta ovat kokeneet painetta tuottaa iloista sisältöä. Myöskään pelkkien kuvien perusteella ei voi tehdä päätelmiä, kuinka terveitä hyvinvointivaikuttajatkaan ovat, Reinikainen sanoo.
 Seilamoa harmittaa, että somesta puhutaan usein negatiiviseen sävyyn.
 – Tällöin unohdetaan kokonaan se minkä takia siellä ihmiset viihtyvät: yhteisöllisyys, uudet ystävät, motivaatio, inspiraatio, viihde, huumori, oppiminen, vertaistuki ja samanhenkisten ihmisten löytäminen.
 “Somessa pitää olla epäsuomalainen”
 Sanna-Maria Seilamon resepti suosioon Instagramissa on sosiaalista mediaa paljon käyttäville tuttu ja yksinkertainen: seuraa ja kommentoi aktiivisesti muiden käyttäjien tilejä.
 – On todella epäsuomalaista ja oli itsellekin iso kynnys olla tosi sosiaalinen. Kommentoin muiden tileillä ja tsemppasin heitä. Olin tosi paljon mukana muiden sisällöissä ja kiinnostunut niistä. Pikkuhiljaa ihmiset alkoivat huomata oman tilini, Seilamo sanoo.
 Ensimmäisen vuoden aikana seuraajia kertyi 150 000. Muutaman tuhannen seuraajan kohdalla saapui ensimmäinen vaatepaketti saksalaiselta treenivaatefirmalta. Paketissa oli pari toppia ja treenilegginsit, ja samalla tuli pyyntö tulla osaksi yhtiön tiimiä. Yhteistyö vei Sanna-Maria Seilamon muun muassa messuille Saksaan.
 Sanna-Maria Seilamo treenaa neljänä päivänä viikossa. Kalle Purhonen / Yle
 Yhteinen yritys, vain Seilamo esiintyy
 Sanna-Maria Seilamo nousee jumppamatolta ja siirtyy tekemään seuraavaa liikettä kantakuntosalillaan Lappeenrannassa. Pariskunta suunnittelee treenivideot yhdessä, sillä he myös treenaavat yhdessä neljänä päivänä viikossa iltapäivällä. Aamutreenit eivät ole heidän juttunsa. Samoin he etsivät yhdessä uutta tutkimustietoa, kuinka ja millainen treeni vaikuttaa parhaiten. Myös Seilamo on melkein valmis personal trainer.
 Treenivideot kuvataan joko oman treenin yhteydessä tai erikseen. Videoiden jälkikäsittelyn tekee Seilamon avopuoliso Aku Jaakkonen. Hän jätti työnsä fysioterapeuttina, kun Seilamo alkoi tehdä fitness-tiliä Instagramiin. Tuolloin Jaakkonen opetteli videokuvauksen ja jälkikäsittelyn alusta pitäen.
 Molemmat tekevät tällä hetkellä töitä yhteisen yrityksen eteen, mutta videoilla esiintyy vain Seilamo. Jaakkosen julkisena roolina on poseerata silloin tällöin yhteiskuvissa. Joskus kuvaan pääsee myös pariskunnan mäyräkoira Luna.
 Jaakkonen tekee parhaillaan kovasti työtä pian julkaistavan fitness-sovelluksen eteen. Sovellus on tarkoitus julkaista kansainvälisille markkinoille ja se tavoittelee suuria käyttäjämääriä.
 Maastavetoa Floridassa
 Sanna-Maria Seilamo alkoi treenata salilla kymmenen vuotta sitten. Hän oli harrastanut liikuntaa pienestä pitäen, mutta kaipasi lihaksia solakkaan vartaloonsa. Ensikosketuksen salitreeniin hän sai vaihto-oppilasvuonna Floridassa.
 – Siellä jotkut harrastivat painonnostoa. Menin salille ja pyysin, voisitteko vähän näyttää liikkeitä. Olin tosi kiinnostunut siitä. Aloin käydä heidän kanssaan siellä. Harjoittelin painonnostajien kanssa kyykkyä ja maastavetoa monta kertaa viikossa.
 Kalle Purhonen / Yle
 Seilamo kertoo treenaavansa hyvän olon, lihasten ja itse treenin vuoksi. Fitness-kilpailuihin hän ei ole koskaan osallistunut.
 – Ehkä sitä voisi joskus kokeilla. Rakastan vain treenata, enkä ole halunnut vaarantaa sitä, että pitäisi lähteä tekemään jotain tiettyä, joka tuntuisi inhottavalta. Haluan vain keskittyä omaan treeniin, koska siitä nautin.
 Idea fitness-aiheiseen instagram-tiliin syntyi, kun Seilamo vastavalmistuneena kauppatieteiden kandidaattina etsi töitä eikä niitä tahtonut löytyä pitkään jatkuneesta työnhausta huolimatta. Seilamon avopuoliso Jaakkonen ehdotti hänelle omien treeniensä postaamista Instagramiin.
 – Seurasin instagramissa paljon fitness-aiheisia tilejä, mutta en postannut mitään itse. Ne motivoivat tosi paljon. Ajattelin sitten, että ehkä mä alan tekemään, ehkä se voi inspiroida joitain ihmisiä.
 Kuukausipalkka tulee sponsoreilta
 Nykyisin Sanna-Maria Seilamo tekee töitä neljälle eri firmalle. Sponsorit myyvät treenivaatteita ja lisäravinteita. Lisäksi on pienempiä kampanjoita eri firmoille. Hän saa käytännössä kuukausipalkkaa yrityksiltä.
 – Sponsorit eivät vaikuta julkaisemaani sisältöön. Olen valinnut ne sen mukaan, mitkä sopivat sisältöön. Tililläni ei ole sisältöjä, jotka eivät sovi omiin arvoihini.
 Yhteistyöhön liittyisi myös vierailuja yhtiöiden tilaisuuksissa, mutta koronapandemia on viimeisen puolentoista vuoden ajan estänyt lähiyhteistyön yhdysvaltalaisen ja australialaisen yrityksen kanssa.
 Toinen Seilamon pääsponsoreista on lisäravinteita myyvä yritys. Niinpä Seilamonkin videoilla pyöräytetään herkkuja ja välipaloja, joiden ainesosana on erilaisia proteiinivanukkaita tai jauheita. Hän laittaa kauhallisen proteiinijauhoa aamupuuroonsa ja juo proteiinipirtelön treenin jälkeen. Lisäksi hän käyttää kreatiinia ja ennen treeniä otettavaa treenibuusteria.
 Seilamo kuitenkin toteaa, että treenaaminen ilman lisäravinteita myös on täysin mahdollista.
 – En näe mitään pahaa siinä, että käyttää lisäravinteita. Ne vain helpottavat arkea. Proteiinin pystyy ottamaan mukaan, jos treenin jälkeen ei pääse heti syömään. Sanon aina kysyttäessä, että se ei ole välttämätöntä. Ainoa mikä on välttämätöntä on hyvä ravinto.

Sanna-Maria Seilamolla on yli 750 000 seuraajaa, joista suurin osa Yhdysvalloista – näin hänestä tuli Instagramin fitness-tähti


Summary: Opiskelu järjestettiin salassa leiriä vartioivilta sotilailta, koska kännykät olivat leirillä kiellettyjä.

Suomi on järjestänyt Syyriassa al-Holin leirillä oleville suomalaislapsille etäkoulua, kertoo  Helsingin Sanomat . Yhteensä etäopetukseen on osallistunut 23 lasta.
 Opetus toteutettiin lasten äitien avulla kännyköihin lähetetyin viestein. Syynä opetukseen oli, että ulkoministeriössä katsottiin perustuslain edellyttävän opetuksen järjestämistä.
 HS:n mukaan opiskelu täytyy järjestää salassa leiriä vartioivilta sotilailta. Leiriä hallinnoivien kurdien sääntöjen mukaan leirillä ei saisi pitää kännykkää. Ulkoministeriö ei kysynyt kurdihallinnolta etäopetukseen lupaa.
 Etäopetus leirillä viestien avulla aloitettiin toukokuun alussa, tehtäviä lähetettiin joka arkiaamu kello 9. Leirin suomalaislapsille opetettiin suomen kieltä, matematiikkaa, ympäristöoppia, historiaa ja englantia.
 Opetuksen lisäksi ulkoministeriö on järjestänyt lapsia varten lääkärin etävastaanoton, jossa lääkäri vastasi äitien kysymyksiin pikaviestein. Opetus järjestettiin eri ministeriöiden ja sivistyssäätiö Kansanvalistusseuran yhteistyönä.
 Koillis-Syyrian leireillä al-Holissa ja Rojissa asuu kymmeniätuhansia äärijärjestö Isisin jäseniksi epäiltyjen miesten perheenjäseniä.
 Suomi teki toissa vuoden lopulla periaatepäätöksen suomalaislasten kotiuttamisesta al-Holin leiriltä. Myös äitejä on tuotu Suomeen, mikäli viranomaiset ovat arvioineet, ettei lapsia ole mahdollista kotiuttaa ilman äitejä.
 Ulkoministeriö kertoi heinäkuussa, että kaksi kolmasosaa suomalaisista on jo kotiutettu. Suomalaislapsia kerrottiin olevan tuolloin vielä jäljellä leireillä kymmenkunta.
 Lue myös:
 Saako Suomi viimein tuomittua terroristiepäiltyjä muiden Pohjoismaiden tavoin? Supo iloitsee lakien tiukennuksesta
 Päätös kotiuttaa Isis-taistelijoiden perheitä kuohuttaa Tanskassa – hallitusta syytetään sekä tanskalaisten että leirille jäävien vaarantamisesta
 Syyriasta luovutettiin Suomeen al-Holissa ollut nainen ja hänen kaksi lastaan
 Asiantuntija: Norjan Isis-tuomio ei mahdollinen Suomessa – kotityöt eivät riitä terrorismirikokseksi
 "Tämä on kestämätön tilanne" – USA hoputtaa liittolaisiaan kotiuttamaan Isisin riveissä taistelleet kansalaisensa
 EU, USA ja Syyrian kurdit puivat Isisin alueelta kiinniotettujen ulkomaalaisten kohtaloa – Suomen edustaja: "Kovin kauan ratkaisua ei voida enää odottaa"

HS: Suomi järjesti salassa etäkoulua al-Holin leirin suomalaislapsille


Summary: Kymenlaakso on yksi niistä Suomen alueista, joilla ilmastonmuutos voi pahentaa tulvia entisestään. Jos vesi nousee liikaa, Tiutiseen ei välttämättä pääse ilman venettä.

Tiutisen saarella Kotkassa on tuulinen päivä. Veneelle ei ole mitään asiaa, arvioi saaren asukas  Jari Elo . Kun tuulee, meren arvaamattomuus voi näkyä myös maalla tulvina.
 – Etelä- ja lounaistuulella veden pinta voi nousta jopa puolitoista metriä. Kun rannassa menee laiturille, on laitettava saappaat, jos niilläkään enää pääsee, Elo kertoo.
 Yli 300 asukkaan Tiutinen on yksi niistä paikoista Suomessa, joissa tulvariski on merkittävä. Saari on yhdistetty viereiseen Hallan saareen pengertämällä. Hallan pohjoispuolelta pääsee maihin siltaa pitkin.
 Jos tuulee kovaa, etenkin ohuet ja matalat tieosuudet voivat peittyä meriveden alle.
 Jasmina Kauta / Yle
 Suomen ilmastopaneelin  tuoreen raportin  mukaan pelkkä tuuli ei ole tulevaisuudessa veden pintaa nostava ongelma, vaan mukaan tulevat myös rankkasateet.
 Sademäärien vaikutus tulvariskiin on hyvin erilainen eri puolilla Suomea. Esimerkiksi Kymenlaaksossa tulvariski on merkittävä jo nyt. Alueella painitaan sekä Kymijoen varren vesistötulvien että Haminan ja Kotkan rannikkoalueen meritulvien kanssa.
 Koko saari jäi mottiin
 Tulvariskialueella sijaitseva Tiutisen saari on saanut pahasta tulvasta jo maistiaisen.
 Tammikuussa 2005 merivesi tulvi Tiutisessa niin, että saareen johtava tie jäi veden alle. vesi nousi asukas Jari Elon mukaan peräti kaksi metriä ja 19 senttimetriä. Tie jäi veden alle satojen metrien matkalta.
 – Tuntui vähän hupaisalta, että keskellä talvea vesi nousi niin paljon. Kaikki tavarat lähtivät pihoilta, kun meri vei ne mennessään.
 Jos merenpinta nousee paljon, lähellä rantaa olevat rakennukset ovat vaarassa. Laituria rakentaessa nouseva vesi on huomioitu. Antro Valo / Yle
 Saaren asukkaat jäivät yli vuorokaudeksi mottiiin ilman tieyhteyttä maihin. Jos saarella olisi tarvittu esimerkiksi ensiapua, se olisi pitänyt tuoda lentäen tai vesitse eli paljon hitaammin.
 Vesi nousee normaalistikin syksyisin, mutta toista vuoden 2005 kaltaista tulvaa Elo ei edes muista.
 Tuoreen ilmastopaneelin raportin mukaan merenpinta nousisi arviolta noin 30 senttimetriä vuosisadan loppuun mennessä. Pahimmassa tilanteessa merenpinta voi nousta itäisellä Suomenlahdella jopa 90 senttiä.
 Myös suurten merivesitulvien riski kasvaa hieman vuoteen 2050 ja selvästi vuosisadan loppuun mennessä.
 Saaressa asuvien on hyvä varautua
 Uuden raportin mukaan myös Tiutisen saaren tulvariski on tulevina vuosikymmeninä suurempi.
 Vuoden 2005 tapahtumien jälkeen Tiutiseen vievä uusi kevyen liikenteen väylä rakennettiin muutamia metrejä korkeammalle, jotta se voi toimia varareittinä myös hälytysajoneuvoille ja muulle liikenteelle tulvan sattuessa.
 Entä, jos tulva jättää taas saaren oman onnensa nojaan ja vielä pidemmäksi aikaa?
 – Mielikuvitusta pitää varmaan käyttää! Kyllähän saaressa asuvilla on varmaan pakastimessa pari kalafilettä ja itse istutettuja perunoita on talven varalle tallessa, että ei kukaan nälkään varmaan kuole, Elo pohtii.
 Tiutinen on koti noin 350 kotkalaiselle. Se on tunnettu vanhana kalastajakylänä. Antro Valo / Yle
 Elo arvelee, että saaren asukkaat ovat ottaneet opikseen ja varautuneet jollakin lailla veden nousemiseen.
 Tulvista selviämisen ei Elon mielestä pitäisi olla kuitenkaan yksilön vastuulla. Kaupungin olisi osattava varautua tulviin.
 – Nyt kun raportteja on alkanut tulla, asiat olisi otettava päätöksenteossa huomioon vakavasti.
 Tulvia tai ei, Elo ei aio jättää saarta.
 – Meri antaa voimaa, jaksamista ja kalaa.
 Lisää aiheesta
 Ilmastopaneeli kehottaa Suomea varautumaan sademäärän merkittävään kasvuun ja vakavien tuhotulvien riskiin – "On keskitytty liikaa siihen, lämpeneekö"
 Ilmastonmuutos lisää Suomen sademääriä, ja näin se tuntuu eri maakunnissa – katso kotialuettasi lähivuosikymmeninä kohtaavat tulvariskit

Asukkaat jäivät mottiin, kun merivesi söi autotien ja vei tavarat pihoilta – ilmastonmuutos voi panna yli 300 ihmisen arjen uusiksi Tiutisessa


Summary: Eurooppa siirtyy aikaan ilman Angela Merkeliä sunnuntain vaaleissa. Merkelin kauden valtakapula on ollut liittokanslerin kännykkä. Tämä juttu paljastaa, miten Merkel tekstaili kulisseissa.

Saksan kristillisdemokraattinen unioni (CDU)

Berliini.  Suomen entinen pääministeri  Jyrki Katainen  ei muista, minä vuonna tai missä yhteydessä hän sai numeron. Mutta hän muistaa, millä nimellä tallensi yhteystiedon.
 "Angela". Ei titteleitä.
 Kun numerosta tuli tekstiviesti, siinä mentiin heti asiaan. Muoto oli hyvin tuttavallinen "Dear Jyrki", hyvä Jyrki.
 Katainen aloitti omat viestinsä samalla tyylillä. "Dear Angela" ja sitten asiaan.
 Saksan liittokansleri  Angela Merkel  jättää politiikan sunnuntain liittopäivävaaleissa. Hän on johtanut Saksaa 16 vuotta ja noussut maailman vaikutusvaltaisimmaksi naiseksi.
 Eurooppa siirtyy aikaan ilman Angela Merkeliä.
 Merkel ei ole  poliittisten palopuheiden tai suurten sanojen poliitikko. Hän fiksaa kulisseissa – oli kyse Kreikan pitämisessä eurossa tai pakolaiskriisin käännekohdasta.
 Merkel ei twiittaa eikä someta.
 Hän tekstaa.
 Angela Merkelin kauden valtakapula on ollut hänen kännykkänsä. Ensin Siemensin perusmalli, myöhemmin Nokian E51 ja muut älypuhelimet.
 Tekstiviestit ovat olleet tapa pitää Eurooppa ja maailmanjärjestys pystyssä.
 Angela Merkel harrastaa historiaa ja on julkisuudessa viitannut teoksiin, joiden viesti on varoittava: miten nopeasti vakaana pidetty rauhan aika voi päättyä suursotaan tai katastrofiin.
 Läntinen demokratia ei ole hänelle vakaa rakennelma. Se on huojuva torni, jonka pystyssä pitäminen vaatii jatkuvaa jalkatyötä.
 Tai käsityötä sormet kosketusnäytöllä.
 Suomen entiset pääministerit  Jyrki Katainen ,  Matti Vanhanen ,  Mari Kiviniemi  ja  Antti Rinne  sekä presidentti  Tarja Halonen  kertovat Ylelle, miten Merkel vaikutti vallan kulisseissa.
 Ja kenellä heistä on ollut Angela Merkelin suora numero.
 Angela Merkel  on kertonut nukkuvansa samalla taktiikalla kuin kameli varastoi vettä.
 Kun liittokanslerilla on aikaa, hän kerää unta varastoon. Pitkä valtakausi on vaatinut erityistä fyysistä kestävyyttä.
 Heinäkuun alussa 2019 aikaa nukkumiseen ei ollut.
 Merkel oli juuri palannut Japanin Osakasta G20-maiden kokouksesta ja jatkanut lähes samoilla silmillä Brysseliin. Asialistalla oli uuden EU-komission puheenjohtajan valinta.
 Merkel alkoi tekstailla kulisseissa, kun sopua ei tahtonut syntyä ja kokous venyi kolmipäiväiseksi maratonkokoukseksi.
 Jossain vaiheessa Rinteen kännykkään ponnahti tekstiviesti. Lähettäjä oli Angela Merkel.
 – Viesti tuli tilanteessa, jossa haettiin kompromissia komission puheenjohtajaksi. Viesti oli tuttavallinen, ja sen tarkoituksena oli selvittää erilaisia ratkaisuvaihtoehtoja, Rinne kertoo Ylelle.
 Kompromissi syntyi. Komission puheenjohtajaksi valittiin saksalainen  Ursula von der Leyen .
 Kun Jyrki Katainen toimi pääministerinä, koko euroalueen kohtalo oli vaakalaudalla.
 Vuoden 2008 globaalin talouskriisin jälkeen oli paljastunut, että Kreikka oli isolla kädellä vääristänyt talouslukujaan. Dramaattisimmat käänteet koettiin vuosien 2011–2012 aikana.
 Kohtalokkaista EU-kokouksista Katainen sanoo muistavansa ennen kaikkea hetket, kun hän, Merkel ja Hollannin pääministeri  Mark Rutte  istuivat – tai usein myös seisoivat – virkamiehet ympärillään ja etsivät ratkaisua käynnissä olevaan poliittiseen vääntöön.
 Kokouksissa puhuttiin kasvotusten. Muina aikoina tekstailtiin.
 – Tekstiviesti oli hänen kanssaan tosi hyvä tapa kommunikoida, Katainen sanoo.
 – Kanssakäyminen oli hyvin välitöntä.
 Tekstiviestit olivat sellaisia kuin tekstiviestit yleensä ovat. Vaikka kyse oli pääministeristä ja liittokanslerista, niillä hoidettiin Kataisen mukaan nopeita asioita.
 Katainen saattoi tekstata, että hänellä olisi idea liittyen vakaus- ja kasvusopimukseen, ehtisikö liittokansleri keskustella.
 – Vastaus oli ok. Tai tänään ei, mutta huomenna kyllä, Katainen sanoo.
 Joskus Katainen tekstasi ja kysyi Merkeliltä, oliko tämä kuullut, mitä mieltä Ranska oli jostain kysymyksestä. Kaikki olivat yhteydessä Merkeliin, joten hänellä oli parhaat tiedot.
 Saksan kantoja Merkel ei viesteissä yrittänyt myydä. Kataisen mukaan siinä näkyi suuruuden voima: kaikki tiesivät erikseen kertomatta, mitä mieltä Saksa oli.
 Euroalueen suurimman talouden johtajalla oli Kataisen mukaan aina aikaa vastata, jos ei heti, niin muutaman tunnin viiveellä.
 Katainen muistaa yhä sen kännykän, joka Merkelillä oli 2010-luvun alussa. Kännykkä oli Nokian sitä mallia, jossa oli numeronäppäimet ja kirjaimet löytyivät numeronäppäinten takaa. Kosketusnäyttö oli vielä harvinainen.
 – Esimerkiksi r-kirjaimen saamiseksi piti näpytellä kolme kertaa, Katainen muistelee.
 Suomen pääministerit ovat usein istuneet fyysisesti lähellä Angela Merkeliä, sillä Eurooppa-neuvoston istumajärjestys on määräytynyt eri maiden puheenjohtajuuskausien mukaan.
 Suomen puheenjohtajuuskausi on osunut usein lähelle Saksan vuoroa. Antti Rinne toimi pääministerinä vuonna 2019, kun Suomella oli viimeksi EU-puheenjohtajuus.
 – Hän oli kyllä aktiivinen mobiililaitteidensa kanssa, siitä on paljon myös itselläni näköhavaintoja kokousten aikana. Istuimme usein lähekkäin, Rinne kertoo.
 Muuten erityistä henkilökohtaista suhdetta ei Rinteen mukaan ehtinyt syntyä. Rinteen kausi jäi lyhyeksi ja Angela Merkel tuli toisesta poliittisesta ryhmästä kuin sosiaalidemokraattien Rinne. Tekstailu liittyi nimenomaan Suomen puheenjohtajuuskauteen.
 Keskustalaisen pääministerin  Mari Kiviniemen  kausi ajoittui vuosille 2010–2011, jolloin EU-johtavat kokoustivat tiheään finanssikriisin jäljiltä.
 Merkelin kanssa Kiviniemi puhui saksaa.
 – Istuimmehan usein vierekkäin. Emme kuitenkaan lähetelleet tekstareita.
 Se, miksi Jyrki Katainen oli aktiivisissa tekstariväleissä liittokanslerin kanssa, liittyy myös puoluetaustaan. Kataisen edusti kokoomusta ja Merkel sen sisarpuoluetta CDU:ta. He olivat tutustuneet molempien toimiessa oppositiojohtajina 2000-luvun alussa.
 Ylen saamien tietojen mukaan myös toisella kokoomuspääministerillä  Alexander Stubbilla  oli tekstiviestiyhteys liittokanslerin kanssa – ja on edelleen.
 Merkelin vieressä istuminen  oli toisinaan hauskaa. Katainen sanoo, että kännykän lisäksi Merkel kantoi mukanaan tablettia. Katainen muistaa yhä mustat kuoret ja Saksan logon laitteen kuorissa.
 Eräässä Eurooppa-neuvoston kokouksessa Merkel seurasi tabletiltaan Saksan jalkapallopeliä. Saksa pelasi Kataisen muistikuvan mukaan Brasiliaa vastaan.
 – Istuttiin vierekkäin, Angela laittoi pelin pyörimään, ja sitten Saksa teki maalin.
 – Tuuletimme molemmat spontaanisti.  Herman van Rompuy  pyöritti päätään ja sanoi, että täällä olisi puheenvuorojakin menossa, Katainen sanoo.
 Van Rompuy toimi Eurooppa-neuvoston puheenjohtajana ennen  Charles Michelia .
 Kataisen mukaan Merkelin laitteiden käyttöä ei voi verrata poliitikkoihin, jotka seuraavat Twitteriä tai muita sosiaalisen media kanavia jatkuvasti.
 Merkel luki kokousten aikana lehtiä, katsoi toisinaan jalkapalloa ja oli yhteydessä avustajiinsa.
 Piru piilee yksityiskohdissa mutta niin myös Angela Merkelin johtajuus. Jyrki Katainen muistaa Merkelin olleen "hirveän hyvin" perillä kaikesta.
 Kataisen mukaan Merkel halusi ymmärtää pienetkin yksityiskohdat ja veti niistä sitten ison kuvan, johon alkoi sovittaa erimielisyyksiä.
 Mobiililaitteet olivat tässä tärkeä työkalu. Niiden kautta Merkel sai tietoonsa taustat, poliittiset kannat ja tuoreimmat uutiset myös kesken EU-kokousten.
 Käytännönläheiseen työtapaan  liittyvät myös  Matti Vanhasen  muistot Merkelistä. Hän oli pääministerinä vuosina 2003–2010, aikana, jolloin kännykän käyttö valtionjohtajien viestikanavana ei ollut yhtä yleistä.
 Vanhasella itsellään ei ollut Merkelin kännykkänumeroa, mutta tuttu johtamistyyli näkyi ilman digilaitteitakin. EU-kokouksissa meni usein tunteja siihen, kun johtajat luonnostelivat päätösasiakirjaa ja väänsivät sanamuodoista.
 Vanhanen muistaa, miten Merkel kiersi printattu paperi ja kynä kädessä niiden maiden edustajien luona, jotka eivät johonkin kohtaan olleet tyytyväisiä.
 Merkel puhuu hyvää englantia eikä vieroksu vieraan kielen käyttöä kulisseissa, jos sen avulla voidaan edistää asioita. Monen ison EU-maan johtaja vaati saada käyttää omaa kieltään ja tulkkeja.
 – Heti, kun mentiin ratkaisujen hakemiseen, niin Merkel käytti myös englantia itse. Se helpotti huomattavasti asioiden käsittelyä, Vanhanen sanoo.
 Presidentti  Tarja Halonen  jakaa arvion Merkelin välittömyydestä. Hänen mukaansa liittokanslerin kanssa on aina ollut helppo työskennellä.
 Hän kuvaa Merkelin tapaa toimia "jollain tavalla suomalaiseksi", positiivisella tavalla arkiseksi.
 – Kun sanon arkiseksi, tarkoitan sitä, ettei hänessä ole Etelä-Euroopan ja miksei USA:nkin johtajille tyypillistä lievää itsetehostusta, Halonen sanoo.
 – Ja sana lieväkin on nyt kohtelias.
 Halonen toimi Suomen tasavallan presidenttinä vuonna 2005, kun Merkel nousi ensimmäisenä naisena Saksan liittokansleriksi.
 Silloin valtionjohtajina oli vähemmän naisia kuin nyt. Halonen kertoo vaihtaneensa Merkelin kanssa vinkkejä siitä, miten lehdistö kohtelee naispoliitikkoja.
 Pukeutumisen ruotiminen koski jo silloin erityisesti naispoliitikkoja.
 – Muistan hyvin sen, kun Merkel pukeutui avonaiseen normaaliin iltapukuun. Saksan lehdistö oli kiinnostunut suunnilleen siitä, mitä näkyi, Halonen sanoo.
 – Onhan se kiusallista, sitä tekevät yhtä hyvin nais- ja miestoimittajat. Se on ympäri maailmaa oleva ilmiö, Halonen sanoo.
 Iltapukukohu ei toistunut. Nykyään Merkelillä on lähes aina suorat housut ja yhdenmallinen jakku. Vain väri ja kangaslaatu vaihtelevat. Univormumaisella pukeutumisella Merkel tappoi lehdistön kiinnostuksen ulkoasuunsa.
 Kännykkänumeroita Halonen ei vaihtanut Merkelin kanssa.
 Halosen mukaan häntä oli kielletty luovuttamasta suoraa numeroaan. Aika oli eri, ja protokollassa liittokansleri vastaa pääministeriä eikä tasavallan presidenttiä.
 Presidentti Halonen  sanoo, että Merkelin tausta on näkynyt hänen tavassaan suhtautua maailmanpolitiikan käänteisiin.
 Merkel ei ole vain lukenut sivilisaatioiden katoamisesta tai siitä, miten Eurooppa on ennenkin unissakävellyt suursotaan.
 Merkeliltä itseltään on kadonnut valtio alta. Hän on kotoisin Itä-Saksasta, jota ei enää ole.
 Kun Berliinin muuri murtui marraskuun 9. päivä 1989, itäpuolella alkuillasta saunomassa ollut Merkel käveli ihmismassojen mukana rajalinjan yli.
 Muuri, jonka murtuminen saman vuosikymmenen alussa oli tuntunut mahdottomalta, oli hakattu auki.
 – Hän tuntee sen, mitä maailma on ollut, mikä on mahdollisesti ollut hyvää ja mikä huonoa ja ollut sillä tavalla ollut paljon vahvempi päättäjä kuin ne, jotka ovat nähneet toisen todellisuuden, Halonen sanoo.
 Saksan päätös avata rajat vuoden 2015 pakolaiskriisissä on tulkittu aidosti humanitaariseksi ilman taktikointia. Päätöksen teki kansleri, jonka oma tausta on maassa ilman kansalaisoikeuksia.
 Se ei tarkoita kuitenkaan sitä, että Merkel olisi valmis kokemaan pakolaiskriisin uudestaan.
 Talibanin vallattua Afganistanin kesän lopussa Merkel sanoi, ettei vuoden 2015 tilanne saa toistua. Merkelin mukaan viime pakolaiskriisin yksi virheistä oli jättää YK:n avustusjärjestöt ilman tarvittavaa rahoitusta sotia käyvien maiden naapurimaissa.
 Se sai ihmiset lähtemään kohti Eurooppaa.
 Nyt afganistanilaispakolaisille on Merkelin mukaan tarjottava riittävää apua YK:n kautta ja nimenomaan Afganistanin lähimaissa.
 Presidentti Halosella on käytännön esimerkki Merkelin tuesta maailmanjärjestölle.
 Presidenttikautensa jälkeen Halonen toimi toisena puheenjohtajana seksuaali- ja lisääntymisterveyttä edistävässä YK:n korkean tason työryhmässä, kun  Juha Sipilän  hallitus päätti olla myöntämättä sille lisärahoitusta.
 Halonen otti yhteyttä Merkeliin. Aiemmin luodusta suhteesta, Halosen sanojen mukaan “siskoudesta”, oli hyötyä.
 Saksa hoiti rahoituksen kuntoon.
 Toisinaan välittömät ja suorat yhteydet pieniin maihin auttavat myös Merkelin omia tavoitteita.
 Elokuussa 2020 venäläinen oppositiopoliitikko  Aleksei Navalnyi  lojui myrkytysoireisena Omskin sairaalassa. Saksa oli valmis ottamaan hänet hoitoon, mutta Venäjä ei antanut lähtölupaa. Tilanne oli kriittinen ja Navalnyin henki tunneista kiinni.
 Merkel ei soittanut Putinille.
 Merkel soitti  Sauli Niinistölle .
 Suomen tasavallan presidentti ja Putin olivat sopineet samalle päivälle puhelun, josta oli päätetty jo aiemmin ennen tietoa myrkytyksestä. Merkel ehti aiemmin ja lähetti terveiset Putinille.
 Niinistö on kertonut julkisuudessa välittäneensä Putinille viestin, että Merkel kannatti Navalnyin siirtoa Saksaan ja että Niinistö oli asiasta samaa mieltä.
 Pian puhelun jälkeen Venäjä antoi Navalnyin ambulanssikoneelle luvan lähteä maasta.
 Jyrki Kataisen  mukaan Merkelin valmius hoitaa asioita tekstiviestitse ei ole ollut vain tekstaamista vaan Merkelin vallan ydintä ja "täysin olennaista" Saksan vaikutusvallan kannalta.
 Osa Saksan vallasta selittyy matemaattisesti väestön ja talouden koolla. Mutta nimenomaan välitön tapa viestiä ja valmius pitää yhteyttä pieniin maihin selittää sen, miksi Saksa on Euroopan johtava valtio eikä Ranska.
 – Olen sanonut ranskalaisille poliitikoille, että te voisitte vähän rentoutua – teidän kanssanne asioiminen on vaikeampaa kuin Saksan liittokanslerin, Katainen sanoo.
 Ranska on esittänyt usein visioita siitä, mitä Euroopan pitäisi tehdä ja mihin suuntaan kehittyä. Kataisen mukaan Saksa on ollut maa, jonka avustamana päätökset ovat lopulta syntyneet.
 – Saksa on kuunnellut pienempiä maita ja siksi ollut vaikutusvallassa sata kilometriä edellä, Katainen sanoo.
 Jostain kertoo sekin, että Euroopan uudet pääministerit ovat usein kiirehtineet tapaamaan ensin Angela Merkeliä, eivät Ranskan valtionjohtoa. Sekä Antti Rinne että  Sanna Marin  kävivät pian nimityksiensä jälkeen Berliinissä.
 Angela Merkelin  puhelin vaihtuu yksityishenkilön puhelimeksi ehkä vasta kuukausien päästä vaaleista, kun Saksaan on neuvoteltu uusi hallitus ja sen johdossa istuu uusi liittokansleri.
 Vielä 16 vuotta valtaannousun jälkeen Saksassa tiedetään vain vähän yksityishenkilöstä Angela Merkel. Kuka muistaa, miltä hänen aviomiehensä näyttää? Haastatteluissa toistuvat kiintymys perunakeittoon ja saksalaissäveltäjä  Richard Wagnerin  oopperoihin.
 Epämuodollisia tekstiviestejä ei arkistoida yhtä säännönmukaisesti kuin virallisia sähköposteja tai kirjeitä. Merkittävä puoli kanslerin persoonallisesta tavasta luotsia Eurooppa kriisien läpi on jäämässä historiankirjojen ulkopuolelle.
 Merkelin arvoitus ei ehkä koskaan täysin aukea.
 Merkel on kertonut hyvin vältellen siitä, mitä aikoo poliittisen uransa jälkeen tehdä. Kysymys on esitetty viime vuosien aikana toistuvasti. Tarkimman vastauksen hän antoi amerikkalaisessa John Hopkins -yliopistossa tänä kesänä.
 – Ehkä yritän lukea, mutta silmäni menevät kiinni, koska olen väsynyt. Sitten yritän nukkua ja katsotaan mitä tapahtuu, Merkel vastasi.
 Katainen, Vanhanen ja Halonen on haastateltu puhelimitse. Kiviniemi ja Rinne vastasivat kysymyksiin sähköpostitse.
 Keskustelu on avoinna 26.9. klo 23 asti.

Maailman mahtavimman naisen tekstiviestit muuttivat todennäköisesti historiaa – tämä juttu paljastaa, miten Angela Merkel hoiti asioita kulisseissa