Summary: ABB avasi tänään 3,5 miljoonan euron investoinnin eli uuden kytkinten robottilinjaston Smart Power Vaasan tuotantoyksikössään. Ensi vuonna tehtaaseen on tulossa 10 miljoonan lisäsatsaus.

Mitä saa kolmella ja puolella miljoonalla eurolla? Tuotantolinjan, joka työllistää kahdeksan työntekijää ja puskee vuodessa maailmalle 300 000 erityisesti aurinkoenergiasovelluksiin tarkoitettua kytkintä.
 ABB Smart Powerin Vaasan liiketoimintajohtaja  Tero Talvitie  esittelee ylpeänä Vaasassa kehitettyä kytkintä.
 – Täällä tehdään niin sanottuja DC-kytkimiä eli tasavirtakytkimiä. Niitä käytetään paljon uusiutuvissa energialähteissä esimerkiksi aurinkokennovoimaloissa. Kytkintä tarvitaan, että aurinkokennojen energia saadaan käyttäjille sopivaksi.
 Vaasalaisten kehittelemä kytkin. Jarkko Heikkinen / Yle
 Talvitie on erityisen tyytyväinen kytkimen pieneen hiilijalanjälkeen. Se on saatu aikaan pienellä koolla ja vähäisillä tehohäviöillä.
 Vaasalaiset ovat kehitelleet kytkimen yhdessä loppuasiakkaansa kanssa, mutta Talvitie ei suostu paljastamaan, mistä asiakkaasta on kyse.
 ABB Suomen toimitusjohtaja  Pekka Tiitisen  mukaan vuonna 2022 Vaasaan on tulossa yli kymmenen miljoonan euron satsaus, jolla saadaan rakennettua huomattavasti laajempi eli kolmentoista robotin solu.
 Vaasalaiseen osaamiseen luja luotto
 ABB:llä on Vaasan tehtaan kaltaisia kytkintuotteita valmistavia yksiköitä eri puolella maailmaa puolen kymmentä. Vaasa vastaa maailmanlaajuisesti kytkintuotteiden valmistuksesta ja tuotekehityksestä.
 – Vaasaan investoiminen johtuu siitä, että täällä on oman alansa huippuosaamista maailmassa. Hyvää tuotekehitystä ja automaatio-osaamista ja hyvä tuotannon suunnittelu, hän kehuu.
 ABB käyttää Vaasassa myös paljon omia kumppaneita. Robotit ovat omaa tuotantoa, mutta solut ovat kumppaniden tekemiä.
 Pekka Tiitinen ja Tero Talvitie kertovat, että Vaasassa on ulotettu ympäristöajattelu myös pakkauksiin. Tuotantoyksikössä on käytössä bulkkipakkaus, jonka on laskettu säästävän pakkausmateriaalia 250 kytkimen tilauserässä jopa 45 kiloa.
 – Isoja määriä tilaavat asiakkaat saavat vain yhden paketin sen asemesta, että kaikki pakattaisiin erikseen, Talvitie kertoo.
 ABB Suomen toimitusjohtaja Pekka Tiitinen (vasemmalla) ja Vaasan liiketoimintajohtaja Tero Talvitie esittelivät medialle uutta robottilinjastoa. Jarkko Heikkinen / Yle
 ABB avasi äskettäin Porvoon asennuskalustostehtaallaan maalämpövoimalaitoksen, joka syöttää lämpöä tehtaaseen. Energiaa saadaan myös aurinkovoimatehtaasta, kun se valmistuu.
 – Meille tulee siellä nollapäästötehdas, Tiitinen toteaa esimerkkinä konsernin ympäristöajattelusta.
 ABB Smart Power -liiketoimintalinjan Vaasan tehdas valmistaa erilaisia kytkimiä, esimerkiksi kuorma- ja vaihtokytkimiä, turva- ja nokkakytkimiä sekä kytkinvarokkeita.
 Kytkintuotteita käytetään sähköenergian tuottamiseen ja siirtämiseen liittyvissä sovelluksissa. Käyttösovelluksia ovat muun muassa aurinkovoima-, varavoima ja IT-konesalien sekä teollisuuden sähkönsyötön varmistuksen järjestelmät.
 ABB työllistää Vaasassa kaikkiaan 1 500 työntekijää.

ABB uskoo vaasalaiseen kytkinosaamiseen – nyt satsattiin 3,5 miljoonaa ja ensi vuonna on luvassa 10 miljoonaa lisää


Summary: Saamelaiskäräjien täysistunto ja eduskunta eivät ehdi käsittelemään saamelaiskäräjälain muutosta enää tämän vuoden puolella, koska lain valmistelu on viivästynyt. Yle kysyi saamelaiskäräjien jäsenten näkemyksiä asiasta.

Saamelaiskäräjälain valmistelu ei ole edennyt aikataulussa. Alun perin arvioitiin, että saamelaiskäräjälain uudistus olisi edennyt eduskuntakäsittelyyn marraskuussa.
 Hallitus ei ole kuitenkaan vieläkään antanut omaa esitystään uudeksi laiksi, eivätkä saamelaiskäräjät ja eduskunta ehdi käsittelemään asiaa tämän vuoden puolella
 Oikeusministeriön osastopäällikkö  Johanna Suurpää  kertoo, että lakimuutoksen kanssa on paljon tehtävää ja yhteensovittamista – saamelaiskäräjälain muutosta valmistelleen toimikunnan mietintö sai lausuntokierroksella ristiriitaista palautetta eikä toimikunnan mietintö ei ollut yksimielinen keskustan edustajan jätettyä eriävän mielipiteen.
 Saamelaiskäräjien puheenjohtaja  Tuomas Aslak Juuson  mielestä on harmillista, että lain käsittely viivästyy.
 – Kuitenkin uskon ja toivon, että hallitus ehtii nyt käydä läpi omat keskustelunsa ja me pääsemme asian kanssa eteenpäin.
 Saamelaiskäräjälain uudistaminen on kirjoitettu osaksi hallitusohjelmaa. Pääministeri  Sanna Marin  totesi viimeksi saamelaisten totuus- ja sovintokomission asettamisen yhteydessä, että hänen mielestään on erityisen tärkeää viimeinkin uudistaa myös saamelaiskäräjälaki.
 – Lain muuttaminen kiireellisesti on tärkeää, ottaen huomioon erityisesti YK:n ihmisoikeuskomitean ratkaisut. Pidän tärkeänä, että estämme oikeudenloukkaukset jatkossa, että huomioimme saamelaisten itsemääräämisoikeutta ja oikeutta määrätä omasta asemastaan ja yhteisön jäsenyydestä, Marin sanoi tiedotustilaisuudessa lokakuussa.
 Osa näkee valitettavana, että laki viivästyy
 Yle kysyi saamelaiskäräjien jäseniltä ajatuksia saamelaiskäräjälain käsittelyn viivästymisestä. 21 varsinaisesta jäsenestä 11 vastasi. Vastauksissa nousi esiin monenlaisia ajatuksia.
 Ensimmäinen varapuheenjohtaja  Anni Koivisto , toinen varapuheenjohtaja  Leo Aikio  sekä jäsenet  Asko Länsman  ja  Tauno Ljetoff  pitävät valitettavana, ettei valmistelu ole edennyt suunnitelmien mukaan. Heidän mielestään lain muuttaminen on tärkeää.
 – Tämä on saamelaispolitiikan tärkein asia. Se on myös asia, joka vaikuttaa totuus- ja sovintokomission työhön ja tulevaisuuteen, sanoo Länsman.
 Tauno Ljetoffin mielestä on myös tärkeää, että kaikilla, joita asia koskee, on mahdollisuus puhua asiasta ja että lain asettaminen tehdään kunnolla eikä kiireellä.
 Leo Aikion mielestä asia olisi tärkeää saada eteenpäin nopeasti.
 – Pääministeri on onneksi ilmaissut vahvaa tukea asian etenemisestä, sanoo Aikio.
 Myös Anni Koivisto odottaa Marinin kommenttien myötä, että Suomen hallitus on sitoutunut viemään ehdotuksen eteenpäin.
 Anne Nuorgam  sanoo suoraan, ettei hän edes odottanut että valmistelu menisi alkuperäisen aikataulun mukaan.
 Osa uskoo lakiesityksen vaativan lisäselvityksiä
 Saamelaiskäräjien jäsenistä  Kari Kyrö  arvelee sanonnan  ”kun asia pitkittyy, niin se mutkistuu”  pätevän tässäkin tapauksessa.
 – Onko niin, että pääministeri Marinin hallituksessa on nyt huomattu, että millekään saamelaisryhmälle ei voi antaa oikeutta päättää toisten puolesta heidän elämäänsä kiinteästi liittyvistä asioista, kysyy Kyrö.
 Hän viittaa saamelaiskäräjälakia valmistelleen toimikunnan mietintöön, jonka mukaan uusi laki ei ota kantaa siihen, kuka on saamelainen, vaan siihen kenellä on äänioikeus saamelaiskäräjävaaleissa. Hänen mielestään ehdotus ei ota huomioon kaikkia saamelaisia yhdenvertaisesti.
 Myös  Anu Avaskari  näkee, että toimikunnan lakiehdotus syrjii osaa saamelaisista. Hän arveleekin aikataulun myöhästymisen syyksi erilaiset näkemykset lausunnoissa. Hänen mielestään huomioon otettavaa on myös se, että lakia valmistellut toimikunta ei ollut yksimielinen.
 – Työryhmän esitys osaa saamelaisia syrjivästä lakiesityksestä vaatinee lisäselvityksiä, arvioi Avaskari.
 Irja Seurujärvi-Kari  näkee, että lain valmistelussa ja sen edistymisessä kysymys vain vallasta ja vallan haalimisesta. Hänen mukaansa lakiehdotuksesta ei ole käyty laajempaa keskusteltua saamelaiskäräjillä, julkisuudessa tai mediassa.
 – Mielestäni laissa pitäisi olla havaittavissa selvästi alkuperäiskansoille tärkeät arvot, kuten yhteisöllisyys, luontoyhteys ja kunnioitus, ja näiden asioiden edelle ei voi mennä vallan hankkiminen pienemmälle ryhmälle, sanoo Seurujärvi-Kari.
 Veikko Porsangerin  mielestä esitys olisi otettava uudestaan valmisteluun.
 "Hyvää kannattaa odottaa"
 Jäsenistä  Pirita Näkkäläjärvi  ja  Jouni Äärelä  ovat valmiita odottamaan lain käsittelyä, jos tulos on hyvä.
 – Ei ajalla merkitystä, kunhan saataisiin kaikkia saamelaissukuja tasa-arvoisesti yhteen koskevaan lakiin, kirjoittaa Äärelä.
 Näkkäläjärvi sanoo toimikunnan lakiehdotuksen olevan hyvä kompromissi, joka ratkaisisi asian, jonka kanssa on tehty töitä pitkään. Hän viittaa pääministeri Sanna Marinin kommenttiin, jonka mukaan lain uudistaminen on tärkeää ottaen huomioon erityisesti YK:n ihmisoikeuskomitean ratkaisut.
 – Hyvää kannattaa odottaa, kirjoittaa Näkkäläjärvi.
 Mistä on kyse? Mikä on saamelaiskäräjälaki? Saamelaisilla alkuperäiskansana on saamelaisten kotiseutualueella omaa kieltään ja kulttuuriaan koskeva itsehallinto sen mukaan kuin saamelaiskäräjälaissa ja muualla laissa säädetään. Tähän itsehallintoon kuuluvia tehtäviä varten saamelaiset valitsevat vaaleilla keskuudestaan saamelaiskäräjät. Saamelaiskäräjät toimii oikeusministeriön hallinnonalalla.  Lähde:   Finlex. Miksi lakia halutaan muuttaa? Nykyinen saamelaiskäräjälaki on vuodelta 1995. Toive lain uudistamiseksi on tullut saamelaiskäräjiltä. YK:n ihmisoikeuskomitea on antanut ratkaisun, jonka mukaan Suomen tulee nopeuttaa saamelaiskäräjälain uudistamisprosessia saamelaisten itsemääräämisoikeuden kunnioittamiseksi erityisesti niin sanotun saamelaismääritelmän ja neuvotteluvelvoitteen osalta. Ratkaisu koski korkeimman hallinto-oikeuden päätöksiä lisätä henkilöitä saamelaiskäräjien äänestysluetteloon saamelaiskäräjien tahdon vastaisesti. Myös vaaleja koskevia säädöksiä halutaan muuttaa niin, että äänestäminen olisi helpompaa. Ehdotuksen mukaan postiäänestäminen olisi edelleen mahdollista, mutta sen lisäksi olisi myös mahdollista palauttaa äänikuori saamelaiskäräjien nimeämään paikkaan tai vaalibussiin. Näiden lisäksi järjestettäisiin vielä vaalipäivän äänestys jokaisessa saamelaisalueen kunnassa (Inari, Enontekiö, Utsjoki ja Sodankylä). Mikä lakimuutoksessa jakaa mielipiteitä? Saamelaiskäräjälakia on pyritty muuttamaan jo usean hallituskauden ajan. Viimeksi  vuonna 2018 saamelaiskäräjät hylkäsi lakiesityksen.  Sitä ennen vuonna 2015 oikeusministeri  Anna-Maja Henriksson päätti vetää lakiesityksen pois  ensimmäisen käsittelyn jälkeen. Ensimmäisessä käsittelyssä eduskunta äänesti nykyisen saamelaismääritelmän säilyttämisen puolesta, eikä kannattanut Suomen hallituksen ja saamelaiskäräjien neuvottelemaa kompromissiratkaisua. Eniten eripuraa aiheuttaa saamelaismääritelmä. Nykyisessä ehdotuksessa saamelaismääritelmä muuttuisi määritelmäksi äänioikeudesta. Pykälässä olisi siten kysymys nimenomaan oikeudesta äänestää ja oikeudesta asettua ehdolle saamelaiskäräjien vaaleissa eikä siinä määriteltäisi, ketä on pidettävä ylipäänsä saamelaisena. Nykyisen saamelaismääritelmän mukaan saamelaisella tarkoitetaan henkilöä, joka pitää itseään saamelaisena, edellyttäen: että hän itse tai ainakin yksi hänen vanhemmistaan tai isovanhemmistaan on oppinut saamen kielen ensimmäisenä kielenään; tai että hän on sellaisen henkilön jälkeläinen, joka on merkitty tunturi-, metsä- tai kalastajalappalaiseksi maa-, veronkanto- tai henkikirjassa; taikka että ainakin yksi hänen vanhemmistaan on merkitty tai olisi voitu merkitä äänioikeutetuksi saamelaisvaltuuskunnan tai saamelaiskäräjien vaaleissa. (Laki saamelaiskäräjistä 3§)
 Lue lisää:
 Saamelaiskäräjälakiuudistuksesta lausuttu ennätyksellisen ahkerasti – vaaliluetteloon merkitseminen jakaa eniten mielipiteitä Saamelaiskäräjälain uudistus etenee: toimikunta esittää muutoksia muun muassa vaaliluetteloon merkitsemisen edellytyksiin
 16.12.2021 klo 18.10 Leipätekstin alkua korjattu ja ensimmäisestä lauseesta poistettu ylimääräinen on verbi.

Saamelaiskäräjälain uudistus viivästyy, kun hallitus ei ole vielä antanut esitystään – asia jakaa saamelaiskäräjien jäsenten mielipiteitä


Summary: Joulurauha julistettiin liikenteeseen Rovaniemen Lordinaukiolta käsin. Mukana olivat myös joulupukki sekä poliisiporo Artturi.

Liikenteeseen on julistettu joulurauha. Tänä vuonna joulurauha julistettiin pikkupakkasessa Rovaniemen Lordinaukiolla. Julistajina olivat Lapin poliisilaitos, Lapin ely-keskus ja Liikenneturva yhdessä joulupukin ja poliisiporo Artturin kanssa.
 Joululiikenteen odotetaan alkavan tulevana viikonloppuna ja jakautuvan useammalle päivälle, sanoo Lapin poliisilaitoksen poliisipäällikkö  Esa Heikkinen .
 – Käsityksemme on, että meillä on kova liikenne tänä jouluna. Meillä on myös paljon ulkomaalaisia vierailijoita tulossa Lappiin. Uskon, että tiet on täynnä, Heikkinen sanoo.
 Hän toivoo, että turha kiire jää joulumatkailijolta kotiin.
 – Ratista ei tarvitse puristaa. Jokainen voi olla esimerkkinä takapenkillä istuville lapsille.
 "Olkoon kaikkien kulkijoiden joulutie turvallinen", sanoi Lapin poliisipäällikkö Esa Heikkinen. Jyri Tynkkynen / Yle
 – Ja tietysti toivomme joulumieltä, malttia ja rauhallisuutta liikenteeseen. Lähdetään ajoissa liikkeelle ja pysytään jonoissa, eikä lähdetä tekemään uhkarohkeita ohituksia.
 Mitä mahdollisiin liikennerikkomuksiin tulee, poliisilla ei ole varaa olla rikkomusten kohdalla liian kiltti.
 – Valitettavasti se menee ihan normaalisti, Heikkinen sanoo.
 Poliisi pyrkii olemaan mahdollisimman paljon liikenteessä ja näkyvillä myös joulun pyhinä.
 Asemapäällikön päiväkodin lapset lauloivat pikkuisista tontuista, joiden tossut olivat jalassa väärinpäin.  Jyri Tynkkynen / Yle
 Joulupukin tervehdyksen ja neuvot joululiikenteeseen voi katsoa tänään kello 18 alkaen Lapin poliisilaitoksen, Lapin ely-keskuksen sekä Liikenneturvan sosiaalisen median kanavista sekä  Rovaniemen sähköisestä joulukalenterista.

Joulun liikenteeseen kannattaa ottaa mukaan joulumieltä, malttia ja rauhallisuutta – poliisipäällikkö: "Ratista ei tarvitse puristaa"


Summary: Lähes satatuhatta ihmistä on evakuoitu myrskyn tieltä. Rai on voimakkain myrsky Filippiineillä tänä vuonna.

Tuulet puhalsivat jopa 195 kilometriä tunnissa eli 54 metriä sekunnissa, myrskyn iskiessä Tyynenmeren puolisella rannikolla olevaan Siargaon saareen.
 – Tämä hirviömyrsky on pelottava ja se uhkaa jyrätä rannikon alueet kuin tavarajuna, sanoi  Alberto Bocanegro  Filippiinien Punaisesta Rististä ja Punaisesta Puolikuusta.
 Myrsky riehuu muun muassa Boholin maakunnassa Filippiinien keskiosassa.
 – Minua pelottaa, sanoi 56-vuotias Boholissa asuva ravintolanpitäjä  Nida Delito .
 Delito on kokenut monia taifuuneja, kuten monet filippiiniläiset, mutta hän kuvasi Raita silti erityisen rajuksi. Viranomaiset ovat varoittaneet useita metrejä korkeista aalloista rannikkoalueilla.
 Ihmisiä on pelastettu turvaan myös Mindanaolla. Kaikkiaan lähes satatuhatta ihmistä on hakeutunut hätäsuojiin.
 Myrsky vaimeni hieman liikkuessaan rannikolta sisämaata kohti, mutta katkaisi silti sähköt ja tietoliikenneyhteydet, kertovat hätätilaviranomaiset.
 Ilmastonmuutos pahentaa Filippiinien jo ennestään kovia myrskyjä
 Myrskyn tiellä asuvien evakuoinnit ovat yhä meneillään. Kuolonuhreista ei ole toistaiseksi kerrottu.
 Suuri määrä lentoja on peruttu ja lentokenttiä on suljettu.
 Ilmastotieteilijät varoittavat, että ilmastonmuutos tekee taifuuneista entistä arvaamattomampia. Kovat tuulet voivat aiheuttaa suurta vahinkoa niin infrastruktuurille kuin kasvillisuudellekin.
 Filippiineillä monet ihmiset asuvat kevyesti rakennetuissa taloissa, jotka myrskyt pistävät helposti matalaksi.
 Rai on syyskuun jälkeen toinen alueen niin sanottu supertaifuuni. Supertaifuuni vastaa voimakkuudeltaan Yhdysvaltojen viitosluokan hurrikaania. Maahan iskee noin 20 suurta myrskyä joka vuosi.
 Rain odotetaan viikonloppuna saavuttavan Vietnamin ja Etelä-Kiinan meren.
 Filippiinien tuhoisin taifuuni on vuonna 2013 maata runnellut Haiyan. Sen jäljiltä kuoli tai katosi yli 7 300 ihmistä.

Kymmeniä myrskyjä vuosittain kokevia filippiiniläisiä riepottelee nyt supertaifuuni Rai


Summary: Timo Sakselan vuosia Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiirin johdossa ovat varjostanee jatkuvat säästö- ja tehostamisvaatimukset, lääkäripula sekä koronaepidemia. Hallinnollista työtä on paisuttanut hyvinvointialueen valmistelu.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksoten toimitusjohtaja  Timo Sakselan  kasvoilla vilahtelee hymy, vaikka takana on vaikea päätös.
 Saksela  ilmoitti keskiviikkona irtisanoutuneensa  Eksoten toimitusjohtajan tehtävästä.
 Ratkaisua on edeltänyt pitkään jatkunut puntarointi. Lähtöpäätös ei ollut helppo.
 Saksela tuli Eksoten palvelukseen 2,5 vuotta sitten SYNLAB Suomi -yhtiön operatiivisen johtajan paikalta. Hän jättää tehtävänsä Eksotessa maaliskuun puolivälissä.
 Julkisen hallinnon hitaus yllätti
 Saksela perustelee irtisanoutumistaan sillä, ettei hän ole pystynyt tekemään sitä työtä, mitä varten hänet Eksotelle palkattiin.
 Yksi ikävimmistä yllätyksistä on ollut julkisen hallinnon hitaus.
 – Vaikka tiesin, että suuri laiva kääntyy hitaasti, niin kyllä suurin yllätys on ollut hitaus. Olen luonteeltani sellainen, että pitäisi tapahtua, saada aikaan ja asioiden pitäisi muuttua. Jos se kestää hirvittävän pitkään, niin se on raskasta.
 Vaikka edistystä on tullut ja sosiaali- ja terveyspiiri on kehittynyt oikeaan suuntaan, saisi vauhti Sakselasta olla kovempi.
 – Oma ajatusmaailmani lähtee siitä, että meidän pitäisi keskittyä asiakkaisiin ja potilaisiin eli heihin, keitä varten täällä olemme. Nyt tästä on väkisin tullut hallinnon pyörittämistä. Se toki kuuluu toimitusjohtajan rooliin ja tehtäviin, mutta liian usein pääsee unohtumaan se, mitä varten täällä ollaan.
 "Eksote on oikeasti ollut tehokas"
 Eksote on ollut jatkuvien säästöpaineiden alla. Yhteistyö omistajakuntien johtajien kanssa on Sakselan mukaan tästä huolimatta sujunut hyvin.
 – Vuoropuhelu on ollut rehellistä, oli pohdittavina sitten vaikeita tai helpompia asioita, Saksela sanoo.
 Saksela ymmärtää kuntien rahahuolet, säästöpaineet ja toiveet.
 – Näitä palveluja ei vain pystytä tuottamaan sen halvemmalla, mitä on tehty. Eksote on oikeasti ollut tehokas, Saksela sanoo.
 Sakselan vuosia Etelä-Karjalassa ovat jatkuvien säästö- ja tehostamisvaatimusten lisäksi varjostaneet lääkäripula ja koronaepidemia, mikä on vaatinut resurssien uudelleen järjestelyjä.
 Omat paineensa ovat tuoneet ennen Sakselan tuloa syntyneet 30 miljoonan euron palkkarästit. Osa henkilökunnan palkkasaatavista on maksettu, mutta tapahtumien kulkua  käsitellään vielä käräjäoikeudessa .
 "Hyviä toimintamalleja ei saa pirstaloida"
 Saksela sanoo, että kovasti työtä teettävä hyvinvointialueuudistus on puristanut hänestä viimeisetkin mehut.
 – Säkki alkaa olla tyhjä.
 Hyvinvointialueen käynnistyminen ja Eksoten toiminnan lakkaaminen vuoden 2023 alussa linkittyvät vahvasti toisiinsa.
 Hyvinvointialueen johtaminen ei Sakselaa kiinnosta, joten henkilövaihdos sopii hänestä mainiosti ensi vuoden maaliskuulle
 – Uskon ja väitän, että tämä hetki on sekä Eksoten että hyvinvointialueen osalta paras. Itselläni ei ole nyt enempää annettavaa sen käynnistämiseen, sanoo Saksela.
 Hyvinvointialueen valmistelu on Timo Sakselan mukaan ollut työlästä ja iso urakka. Kari Saastamoinen / Yle
 Saksela arvioi, että hyvinvointialue saattaa syntyä ilman suurta rytinää, kunhan asiat vain muistetaan laittaa tärkeysjärjestykseen. Sekin on muistettava, ettei kaikkea koskaan voida toteuttaa.
 – Missään nimessä ei pidä kuvitella, että hyvinvointialue pitää kerralla tehdä valmiiksi, sanoo Saksela.
 Samalla hän muistuttaa, että Eksotessa asiat ovat hyvin pitkälle valmiita.
 – Meillä on strategiat olemassa, samoin tietyt toimintatavat ja toimintakulttuuri. Niitä ei pidä pirstaloida ja aloittaa nollilta.
 Kaksi asiaa on kuitenkin varmaa: Timo Saksela jää Lappeenrantaan ja jatkaa samalla toimialalla.
 – Mahdollisesti palaan yksityiselle sektorille, hän sanoo.
 Sakselan seuraaja hakusessa
 Eksoten on täytettävä toimitusjohtajan paikka ensi maaliskuun puolivälistä vuoden 2022 loppuun asti.
 Eksoten luottamusjohto ryhtyy selvittämään asiaa, ja tekee esityksen toimitusjohtajan tehtävän hoitamisesta hallitukselle tammikuun kokouksessa.
 Mahdollinen vt. toimitusjohtaja saattaa hallituksen puheenjohtajan  Anneli Kiljusen  (sd.) mukaan löytyä myös Eksoten sisältä.
 Eksoten tehtävät siirtyvät vuoden 2023 alussa uudelle Etelä-Karjalan hyvinvointialueelle, jonka johtajan valitsee aluevaaleissa valittava aluevaltuusto.

Sote-piirin toimitusjohtaja irtisanoutui yllättäen 2,5 vuoden jälkeen – Timo Saksela: "Säkki alkaa olla tyhjä"


Summary: Väärennettyä rahaa tai leikkirahaa on liikkeellä vähän, mutta liikennöitsijät törmäävät niihin joka vuosi.

Eilen Oulun joukkoliikenteessä sattui tapaus, jossa asiakas maksoi onnistuneesti linja-autokyydin leikkirahalla. Kyseessä oli 20 euron seteli, jossa luki pienellä printillä, että seteli on elokuvarahaa, eikä käy maksuvälineeksi.
 Linja-autoa ajanut kuljettaja huomasi asian vasta illalla kassan laskemisen yhteydessä. Hän kertoo, että pimeän takia seteli oli mahdotonta erottaa aidosta.
 Kuljettaja kertoo, että väärää rahaa on tullut vastaan kesällä ja syksyllä aiemminkin. Asian arkaluontoisuuden vuoksi tapauksen kuljettaja ei halua esiintyä omalla nimellään, eikä kertoa minkä yrityksen työntekijä hän on.
 Liputta julkisessa liikenteessä matkustaminen tai lipun väärentäminen  ei ole Suomessa harvinaista .
 Oulun kaupungin joukkoliikenteestä huolehtii neljä yritystä. Niistä suurimmat ovat Oulun taksipalvelut ja Koskilinjat.
 Oulun taksipalveluiden tilausajomyyjä  Hannu Kakko  kertoo nähneensä leikkirahaa muutamia kertoja. Vaikka ongelma ei ole yleinen, on sen huomaaminen joskus vaikeaa.
 – Varsinkaan pimeässä setelistä ei yksinkertaisesti voi tietää, onko se aito. Koskaan kuljettaja ei ole pystynyt kertomaan, keneltä väärä raha on tullut, niitä on niin vaikea havaita.
 Kakko kertoo, että epäaidot setelit löytyvät usein vasta, kun kassa lasketaan. Joskus ne löytää vasta pankki, johon rahoja on yritetty tallettaa.
 – Meillä oli kaksi kymmenen euron seteliä teipattuna ilmoitustauluun vuoden ajan, jotta opittiin näkemään ero aidon ja väärennetyn välillä.
 Käteinen alkaa Kakon mukaan olla niin harvinaista, että se lisää riskiä väärennösten läpipääsyyn. Kun asiakas maksaa käteisellä, huomio menee usein takaisin annettavien kolikkojen laskemiseen, eikä setelin tarkastamiseen.
 Toisen Oulun joukkoliikenteen suurimman liikennöitsijän, Koskilinjojen, busseissa väärennöksiä esiintyy myös ajoittain. Liikennepäällikkö  Heikki Kukkala  kertoo, että linjojen kuljettajat on ohjeistettu väärien seteleiden tunnistamiseen.
 – Käteisen käyttö bussiliikenteessä on viime aikoina romahtanut, jonka ansiosta väärennetyt rahat havaitaan huomattavasti helpommin.
 Liikkeellä pieniä seteleitä
 Oulun poliisin rikoskomisario  Heikki Kemppainen  kertoo, että väärennettyä rahaa koskevia tapauksia tulee poliisin tietoon vuosittain muutamia kymmeniä.
 Viime vuonna Oulun poliisin tietoon tuli väärän rahan käyttö -rikosnimikkeellä käsiteltäväksi 14 tapausta. Tänä vuonna tähän päivään mennessä vastaavia tapauksia on alueella yhdeksän.
 – Väärä raha on suurimmaksi osaksi juuri leikkirahaa. En ole törmännyt ammattimaisiin väärennöksiin, Kemppainen kertoo.
 Leikkirahalla tarkoitetaan rekvisiitaksi painettua rahaa, kuten elokuvarahaa, jossa ilmaistaan selvästi ettei seteli ole aito,  eikä sitä ole tarkoitettu käytettäväksi rahan lailla . Väärän rahan hallussapidosta poliisin rekistereissä on tältä vuodelta viisi merkintää Oulun seudulta.
 – Vastaan tulee eniten viiden euron tai 20 euron seteleitä. Puhutaan siis pikkusummista, eikä isoista rahoista. Kenties näin on siitä syystä, että 50 euron setelit ja sitä suuremmat tarkistetaan aidoiksi kaupoissa.
 Tapauksista tulisi rahasummasta huolimatta olla aina yhteydessä poliisiin, Kemppainen kertoo.
 Oulun kaupungin joukkoliikennesuunnittelija  Anne-Maria Vesa  kertoo, että väärennöksiin törmää aika ajoin. Joukkoliikenteen asiakasmaksut eivät palaudu kaupungille, vaan jäävät liikennöitsijöiden huoleksi. Kuitenkin Vesan näkemys on, että Oulun joukkoliikenteessä väärä raha jää helposti kiinni.
 – Meillä noustaan bussiin etuovesta, mikä takaa kuskille hirveän hyvän kontrollin. Tässä ei ole kyse ollenkaan isosta ongelmasta.
 Joukkoliikennepäällikkö kertoo, että kaupungin tietoon tulee muutamia tapauksia vuodessa. Vesa kertoo, että yhä harvempi asiakas maksaa käteisellä. Lippuväärennöksetkin ovat siirtyneet digitaalisiksi.
 – Muutamassa tapauksessa on otettu mobiililipuista kuvakaappauksia. Bussiin on yritetty vanhalla lipulla tai kaverilta saadulla kuvakaappauksella.
 Digitaalisista väärennöksistä jää kiinni, kun linja-auton laite ei lue lipun QR-koodia, tai lipussa oleva animaatio on pysähtynyt.
 Käteisen käytöstä busseissa on tarkoitus luopua Oulussa kokonaan. Esimerkiksi Tampereella käteinen poistuu busseista kesäkuusta 2022 alkaen.
 Lue myös:   Suomesta löytyi viime vuonna lähes 1 500 väärennettyä euroseteliä

Bussikuski huomasi työpäivän päätteeksi, että asiakas oli maksanut leikkirahalla – tapaus ei ole ainoa, sillä pimeässä setelin aitoutta on vaikea nähdä


Summary: Joensuun Mehtimäelle rakennettava uusi sisäpalloiluhalli avautuu useita kuukausia myöhässä ensi keväänä. Kaupunki ottaa asiassa syyt niskoilleen ja vetoaa suunnitteluvirheeseen.

Joensuun kaupunki ottaa vastuun kauan odotetun Mehtimäkihallin  avaamisen viivästymisestä . Etenkin koripallon tarpeisiin valmistuvan areenan odotetaan aukeavan useita kuukausia myöhässä ensi keväänä.
 Suurin syy aikataulun venymiseen on hallin sisäilmassa. Se on päässyt kuivumaan liikaa, mikä on saanut uuden parketin rakoilemaan.
 Uusi parketti rakoilee kuivan ilman vuoksi. Halkeamia pelialustassa ei kuitenkaan näy. Ari Haimakainen / Yle
 Kaupungin tilakeskuksen vs. päällikön  Joni Sorjosen  mukaan ongelmat alkoivat, kun hallin ilmanvaihto käynnistettiin marraskuussa. Poikkeuksellisen kuivat pakkasilmat veivät priimakuntoisesta parketista kosteuden ja tekivät sen pelikelvottomaksi.
 – Kyllä tämä on rakennuttajan eli kaupungin suunnitteluvirhe. Emme olleet varautuneet kuivumiseen erillisellä kostutusjärjestelmällä, jollaista nyt sitten asennamme ja joudumme odottamaan, Sorjonen kertoo.
 Mehtimäkihallista on määrä tulla uusi koti Korisliigassa pelaavalle Joensuun Kataja Basketille sekä sen naisten ja miesten divarijoukkueille ja junioreille. Hallin parketilla on kansainvälisen koripalloliitto Fiban korkeimman tason hyväksyntä, minkä ansiosta sillä voitaisiin pelata myös maaotteluita.
 Mehtimäkihalli on yksi Suomen odotetuimmista uusista sisäpalloiluareenoista. Sitä on rakennettu Joensuussa puolitoista vuotta. Ari Haimakainen / Yle
 Sorjosen mukaan parkettia ei ole tarkoitus vaihtaa, vaan se pyritään saamaan uudelleen kuntoon kosteutta lisäämällä.
 – Kostutusjärjestelmä saadaan asennettua yleisilmanvaihtoon tammikuun loppuun mennessä. Sen jälkeen katsotaan, milloin parketti on tarpeeksi kunnossa viimeiselle hionnalle ja lakkaukselle, Sorjonen kertoo.
 Myös katsomoissa ongelmia
 Mehtimäkihallia on rakennettu Joensuussa puolitoista vuotta. Alun perin areenan piti olla valmis vuodenvaihteessa, mutta nyt käyttöönotto siirtyy arviolta maaliskuun alkuun.
 Liikaa kuivuneen parketin lisäksi pulmia aiheuttavat siirtokatsomot, joiden valmistuminen on viivästynyt kaupungista riippumattomista syistä.
 – Katsomovalmistaja on ilmoittanut, että teräsosien saatavuudessa on ollut ongelmia. Myös tämä vaikuttaa parketin viimeistelytöihin, Joni Sorjonen kertoo.
 Uusi palloiluhalli sijaitsee keskeisellä paikalla Joensuu Areenan ja jäähallin vieressä. Ari Haimakainen / Yle
 Koripallon ohella muuhunkin sisäpalloiluun tarkoitetun Mehtimäkihallin kustannusarvio on ollut tähän saakka noin 10,7 miljoonaa euroa. Sorjonen ei usko, että summa nousee ongelmien takia merkittävästi. Ilmankostutusjärjestelmän hinta on noin 10 000 euroa, minkä lisäksi kuluja tuo sen asentaminen.
 Huipputason korisparketin vaatimat olosuhteet ovat tulleet Joensuun kaupungille rakennusprosessin myötä erittäin tutuiksi.
 – Suhteellinen ilmankosteus tulee olla 35–60 prosenttia, ikkuna on tarkka. Ilmanvaihdon käynnistämisen jälkeen prosentti laski 20:een, mikä on aivan liian vähän, Sorjonen sanoo.
 Aiheesta voi keskustella 18.12.2021 kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Mehtimäen uuden kisahallin käyttöönotto viivästyy merkittävästi
 Joensuuhun nousee isoja urheilukeskuksia yrittäjien tuella – yhteiskuntavastuun nimissä osallistutaan myös julkiseen rakentamiseen
 Suomalaisessa pikkukaupungissa rakennetaan hallia, johon mahtuu lähes puolet kaupungin asukkaista – hullulta kuulostavan projektin taustalla on erityinen kulttuuri

Maailmanluokan korishallin suunnittelussa kriittinen virhe Joensuussa – yli 10 miljoonaa maksaneen areenan parketti rakoilee kuivan ilman takia


Summary: Meteorologi Anniina Valtonen juontaa perjantait yhdessä Olli-Pekka Kursin kanssa. Maanantaista torstaihin Puoli seiskaa juontavat entiseen tapaan Ella Kanninen ja Mikko Kekäläinen. Valtonen jatkaa myös Yle säässä.

Meteorologi  Anniina Valtonen  aloittaa Puoli seitsemän -ohjelman perjantailähetysten juontajana yhdessä  Olli-Pekka Kursin  kanssa tammikuussa 2022. Asia paljastettiin torstai-illan lähetyksessä.
 Valtonen pitää uutta aluevaltausta jännittävänä kokeiluna.
 – Jännittää tottakai, kun tämä on uutta ja ihmeellistä. Mutta onhan tämä ihan mielettömän siistiä.
 Anniina Valtonen ehti kokeilla Puoli seitsemän juontamista jo  mysteerijuontajaviikolla  marraskuussa.
 Valtosen päätyö on yhä Ilmatieteen laitoksella ja Ylen säässä, mutta aina perjantai-iltaisin hänet nähdään kevään ajan pinkeillä tuoleilla.
 – Säästä en ole luopunut. Minulla on sellainen mielenkiintoinen yhdistelmä, että työni Ilmatieteen laitoksen sääpäivystyksessä jatkuu, ja teen myös Ylen säälähetyksiä aamuin ja illoin. Mutta perjantait on pyhitetty Puoli seiskan tekoon.
 Puoli seitsemän -ohjelman vastaava tuottaja  Miika Ranne  kertoo, että valinta uudesta perjantaijuontajasta oli helppo.
 – Puoli seitsemän haluaa erottua arki-illoissa positiivisuudella, iloisuudella ja välittämisellä. Tätä tehtävää vasten Anniina sopii ohjelmaan hyvin.
 Puoli seitsemän -ohjelman kevätkausi alkaa maanantaina 10. tammikuuta.
 Anniina Valtonen käväisi illan Puoli seitsemän -lähetyksessä, jonka vieraana oli toimittaja Mikko "Peltsi" Peltola. Tästä näet koko ohjelman:

Anniina Valtonen aloittaa Puoli seitsemän -ohjelman perjantaijuontajana: "Jännittää, koska tämä on uutta ja ihmeellistä, mutta säästä en ole luopunut"


Summary: Omikron saattaa olla valtavirus Suomessa jo ennen joulua. Sosiaali- ja terveysministeriön strategiajohtaja Pasi Pohjolan mielestä koronatilanne vaatii lisää toimenpiteitä.

Koronaviruksen omikronmuunnos leviää niin nopeasti, että se saattaa asiantuntijoiden mukaan syrjäyttää muut muunnokset jo ennen joulua. Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiurukin  varoittI torstaina omikronin vyörymisestä Suomeen, jos muunnosta ei ryhdytä torjumaan.
 Sosiaali- ja terveysministeriön strategiajohtaja  Pasi Pohjolan  mukaan koronatilanteen vuoksi on valmisteltu hätäjarrua, jolla tiukennettaisiin rajoituksia.
 – Alueilla on otettu kahden viikon aikana rajoituksia käyttöön. Merkit pitäisi näkyä, jos niillä on tehoa tilanteeseen. Hirveän hyvältä ei näytä.
 A-Talkissa torstaina vieraillut Pohjola arvelee, että nyt ollaan tilanteessa, jossa on mietittävä vedetäänkö hätäjarrusta ja kuinka paljon, mitä toimia otetaan käyttöön.
 – Käytännössä kokoontumisrajoituksia tiukennetaan entisestään, alueilla on mahdollisuus sulkea tiloja ja kieltää kokoontumisia. Yksi aika nopeasti käyttöön otettava keino on estää koronapassin käyttöä rajoitusten vaihtoehtona, Pohjola luettelee.
 Sosiaali- ja terveysministeriössä tehdään hätäjarrun käyttöönotosta arvioita koko ajan. Pohjolan mielestä hirveän pitkää aikaa ei voida päätöksiä enää odottaa.
 – Kyllä varmasti ennen joulua joudumme jollain tavalla päättämään siitä, kumpaan suuntaan mennään. Vedetäänkö häräjarrusta vai jäädäänkö roikkumaan kahvaan kiinni, ja ollaan valmiudessa vetää kun tarve vaatii.
 HUSin Mäkijärvi: Koronapassi ei enää riitä
 Omikronmuunnos on aikaisempia virusmuunnoksia hankalampi vastustaja, muistuttaa Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin vt. toimitusjohtaja  Markku Mäkijärvi .
 Mäkijärven mielestä on tärkeää vaikuttaa omikronin hyökyaallon nousunopeuteen. Omikronmuunnoksen takia esimerkiksi koronapassi ei enää riitä suojaamaan suurissa tapahtumissa.
 – Ollaan sellaisessa epidemiatilanteessa omikronin kanssa, että nyt kannattaa jäädä etätöihin kotiin, jos mahdollista. Nyt pystytään vielä vaikuttamaan hyökyaallon nousunopeuteen. Joulu tulee, hyödynnetään se. Koulut sulkeutuu, vältetään turhia kohtaamisia, Mäkijärvi muistutti A-Talkissa.
 – Omikron on jo maassa, se on selvää ja tartuntojen määrä kasvaa kovaa vauhtia. Nyt kannattaa panostaa rokotuksiin ja lisätä rajoituksia, otetaan kaikki koronaturvaohjeet käyttöön – maskit, hygienia, etäisyydet.
 Koululaisille jatkettu joululoma?
 Kansanedustaja  Paula Risikko  (kok.) pitää tärkeänä, että hätäjarrun käyttöön on valmius. Hänen mielestään on hyvä miettiä myös toimenpiteiden oikeasuhtaisuutta ja arvioita mahdolliset vaikutukset.
 – Työkaluja on hyödynnettävä monipuolisesti, mutta ei koko työkalupakkia kerralla. Jos kaikki keinot käytetään yhtä aikaa, niin olemme sitten myöhemmin taas hankalassa tilanteessa, Risikko sanoo.
 Kansanedustaja  Aki Lindén  (sd.) puolestaan toivoo, että valtioneuvosto kävisi alkuviikosta neuvotteluja häräjarrun käyttöönotosta. Yhtenä ratkaisuna Lindén näkee sen, että koululaisten joululomaa jatkettaisiin viikolla.
 Katso koko A-Talkin lähetys  Yle Areenasta .
 Lisää aiheesta:
 Ministeri Kiuru varoittaa omikronin vyörymisestä Suomeen – katso tästä, miten virusmuunnos on levinnyt Suomessa
 Suomi kiristää terveystoimia rajoilla – Kiurun mukaan tartuntojen määrä voi kaksin- tai kolminkertaistua
 Tautiekologi Tuomas Aivelo: Omikron on Suomessa valtamuunnos ennen joulua

”Nyt ratkaistava, vedetäänkö hätäjarrua vai roikutaanko kahvassa” – STM:n johtajan mukaan päätöksiä tehtävä ennen joulua


Summary: Tällä viikolla eduskunnassa istuttiin vuoden lähes viimeisiä täysistuntoja. Aikarajaa ei ollut, ja puhe jatkui niin kauan kuin asiaa oli. Yle seurasi iltaa eduskunnassa keskiviikkona.

Joulutaukoa edeltävät päivät ovat eduskunnassa pitkiä. Silloin käydään viimeiset keskustelut ja äänestykset valtion ensi vuoden budjetista.
 Koronaviruspandemia on hiljentänyt Eduskuntataloa, mutta siitä huolimatta keskiviikkona 15. joulukuuta pidetty täysistunto kesti kello 22.42 asti. Illalla talossa kuultiin muun muassa kainuulaisen keskustan kansanedustajan kuttupuhe, odotettiin äitiä valtiosalissa ja nostettiin täysmaitomalja.
 SDP:n kansanedustaja Tarja Filatov tahtoi vaihtaa ajatuksia salista poistuneen puoluetoverinsa Krista Kiurun kanssa kello 17.14. Silja Viitala / Yle
 MTV3:lle kuvaava Aki Blomberg (keskellä) on työskennellyt eduskunnassa säännöllisesti viiden viime vuoden ajan. Blombergin mielestä mielenkiintoisinta eduskunnassa on, kun jotain tapahtuu. Kun vaikka pääministeri lähtee Mäntyniemeen viemään eronpyyntöä. Keskiviikkona Blomberg oli paikalla kuvaamassa kuvituskuvaa luontokadosta kertovaan juttuun. "Budjettikäsittelyssä ei tapahdu oikeasti mitään", hän toteaa. Silja Viitala / Yle
 "Mä tykkään mun äidin työpaikasta, täällä on kivoja juttuja. Mulla on oma hylly äidin huoneessa", kertoo 5-vuotias Minja Västinen, joka katseli Netflixiä tabletilta eduskunnan valtiosalissa. Silja Viitala / Yle
 Minja Västisen  äiti on SDP:n kansanedustaja  Piritta Rantanen . Rantanen kertoo päiväkodin menneen kiinni kello 17 ja Minjan tulleen käytännön syistä mukaan työpaikalle. Rantasen päivä oli kiireinen muun muassa maa- ja metsätalousvaliokunnan asioiden takia.
 Istunnot kestävät budjettiviikolla aamusta iltaan. Istuntojen aikaraja on poistettu, mikä tarkoittaa sitä, että tarvittaessa eduskunnan suuressa salissa voidaan puhua vaikka yöhön saakka.
 Osa kansanedustajista seuraa budjettikeskustelua työhuoneistaan. Tätä on myös suositeltu varotoimena koronatilanteen takia.
 Eduskuntaryhmän Valta kuuluu kansalle edustaja Ano Turtiainen on kertomansa mukaan saanut viime viikkoina paljon kukkalähetyksiä hoitajilta. Kukkalähetykset ovat seurausta puheesta, jossa Turtiainen puolusti hoitajia. Somessa Turtiainen toivoi ihmisiltä sähköposteja mieluummin kuin kukkia. "Kukkalähetykset tuntuvat erikoiselta, en ole mikään kukkaihminen", sanoo Turtiainen. Silja Viitala / Yle
 B-rakennuksessa sijaitsevan kansanedustajan avustajan huoneen ovessa kerrotaan, missä avustaja työskentelee. Etänä tietenkin. Silja Viitala / Yle
 Musta kasvomaski unohtui puhujapönttöön SDP:n kansanedustaja Seppo Eskeliseltä vähän ennen kolmea. Maski säilyi pöydällä istunnon loppuun eli kello 22.42 asti. Silja Viitala / Yle
 Keskiviikkoiltana käsiteltiin maa- ja metsätalousministeriön sekä valtiovarainministeriön hallinnonalan budjettia.
 Lopullisesti ensi vuoden budjetti on tarkoitus hyväksyä maanantaina 20. joulukuuta. Valtion budjetin loppusumma on noin 65 miljardia euroa.
 "Se oli puujalkavitsi", välihuusi vasemmistoliiton Jari Myllykoski ja kirvoitti edustajissa naurut noin kello 18.30. Välihuuto oli vastaus keskustalaisen maa- ja metsätalousministeri Jari Lepän puheenvuoroon: "Metsistä päätöksenteko kuuluu kansallisvaltioiden kompetenssiin, ja siitä Suomi pitää kaikissa tilanteissa kiinni. Se on yksi meidän taloutemme, tulevaisuutemme puujalkoja." Puheenvuoronsa päätteeksi Leppä hörppäsi vettä. Silja Viitala / Yle
 "Nyt meillä on [Ilomantsin kunnassa] paremmat laajakaistayhteydet, melkein voi sanoa, kuin tuolla työhuoneessani. Nopeammat laajakaistat on minulla kotona", lausui keskustan kansanedustaja Hannu Hoskonen valtiovarainministeriön hallinnonalan pääluokan käsittelyssä. Silja Viitala / Yle
 Eduskunnan kuppilassa myytiin iltapalaksi muun muassa nakkeja. Lisukkeeksi oli tarjolla ketsuppia ja sinappia. Hovimestari Olli Aallon mukaan nakit ovat perusnakkeja eikä kasvisversiota ole tarjolla. Nakkeja ostavat kaikenlaiset ihmiset. Silja Viitala / Yle
 "Kirjoita sinne, että otin punaista maitoa! Kevytmaitoa ei ollut. Mieluummin punaista kuin rasvatonta", sanoo perussuomalaisten Petri Huru (oikealla). Silja Viitala / Yle
 Keskustan  Tuomas Kettunen  sekä perussuomalaisten  Juho Mäenpää  ja  Petri Huru  aterioivat eduskunnan kuppilassa vähän ennen iltaseitsemää. "Kettunen on keskustan toiseksi viisain mies", lausuu Mäenpää. Kuka on viisain? "Hoskonen", vastaa Huru Mäenpään puolesta.
 Isossa salissa voidaan olla eri mieltä ja silti istua täällä yhdessä samassa pöydässä, kolmikko toteaa.
 Eduskunnan turvatarkastaja Teemu Torpo valvoi Eduskuntatalon aulassa istunnon loppuun asti. Normaalisti työvuoro olisi päättynyt kello 20 aikaan. Torpo kertoo olevansa esteettinen ihminen ja kelloharrastaja. Ranteesta löytyy saksalaiskello, johon Torpo vaihtoi muovirannekkeen nahkarannekkeen tilalle: "Hiki ja desinfiointiaineet eivät sovi nahkarannekkeelle." Torpo on ollut talossa töissä neljä vuotta. "Ulkoiset uhkakuvat ovat lisääntyneet. Enää tämä ei ole lintukoto", hän sanoo. Silja Viitala / Yle
 Kuntaministeri Sirpa Paatero (sd.) poistui salista kahdeksan aikaan. Kansanedustaja Tarja Filatov vaihtoi sanasen puoluetoverinsa kanssa. Silja Viitala / Yle
 Kokoomuksen Timo Heinonen ripitti ainoaa salissa istuvaa keskustan kansanedustajaa, Tuomas Kettusta, poliisia uhanneista leikkauksista, jotka hallitus sittemmin perui. Lisäksi salissa istui neljä perussuomalaisten edustajaa. "Arvoisat keskustan edustajat: te olette ensin itse päättäneet leikata niistä kaikista; edustaja, anteeksi, yksi edustaja on paikalla", puhui Heinonen. Silja Viitala / Yle
 "-- on perinteisen kuttupuheen aika! Valitettavasti pirkanmaalaiset edustajamme ovat estyneitä, mutta se ei suinkaan tarkoita sitä, että kutut unohdettaisiin. Minulla on Kainuun edustajana ainutlaatuinen tilaisuus pitää esillä kuttujen asiaa, ja tämä on minulle suuri kunnia", aloittaa kainuulainen keskustan kansanedustaja Tuomas Kettunen kello 22.33.
 Vuodesta 1983 eduskunnassa on perinteisesti pidetty kuttupuhe maa- ja metsätalouden budjettiluokan lopuksi. Perinteen aloittajana pidetään entistä SDP:n kansanedustajaa  Timo Roosia .
 "Ministeri Kaikkonen on pukki Suomenmaan vartijana, joten kutut sopisivat osaksi puolustustamme erinomaisesti. -- Olisi syytä harkita myös kuttujen maahanlaskujoukkojen perustamista. Alkuun voisi hankkia koekäyttöön viisi kuttua. Tämä kuttuviisikko näyttäisi suuntaa, onko kutuilla puolustuksen kannalta erinomaisia vai loistavia käyttömahdollisuuksia", sanaili Kettunen. Ensimmäinen varapuhemies Antti Rinne (sd.) kuunteli, rinnallaan pääsihteeri ja notaari. Silja Viitala / Yle
 _Katso Kettusen koko kuttupuhe eduskunnan verkkolähetyksen  tallenteelta . Puhe alkaa kohdasta 12:48:35. Kuttupuheen litteraatti löytyy eduskunnan  sivuilta , pöytäkirjasta aikakoodilla 22.33._
 Keskiviikkona 22. joulukuuta alkaa eduskunnan joulutauko, joka kestää tammikuun loppuun. Tällä kertaa joulutauko kuitenkin keskeytyy, sillä eduskunnan on tarkoitus päättää niin sanotusta hoitajien rokotuspakosta joulun välipäivinä.
 Täysistunto päättyi keskiviikkona kello 22.42, kun ensimmäinen varapuhemies Antti Rinne löi nuijalla pöytään. Rinne poistui salista kaksi minuuttia myöhemmin. Silja Viitala / Yle

Minja Västinen katselee Netflixiä valtiosalissa, Ano Turtiaisen huone täyttyy kukista, nakit kypsyvät– katso, mitä eduskunnassa tapahtui budjetti-iltana


Summary: Hallituksen väläyttelemä koronahätäjarru ei laajentaisi epidemian torjunnan keinovalikoimaa, mutta lisäisi hallituksen strategista ohjausta alueille. THL:n mukaan koronapassissa on puutteita hätäjarrutilanteessa. THL:n pääjohtaja Markku Tervahauta on Ykkösaamun suorassa haastattelussa klo 10.05.

Hallitus pohtii ensi tiistaina Suomen koronatilannetta ja sitä, onko syytä vetää niin sanotusta hätäjarrusta. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen pääjohtajan  Markku Tervahaudan  mukaan hätäjarru muistuttaisi hallituksen aiempaa strategiaa alueiden jaosta eri vaiheisiin.
 – Samaan tapaan kuin aiemman strategian mukaan tehtiin silloin, kun alueita määritettiin perus-, kiihtymis- ja leviämisvaiheisiin, sanoo Tervahauta.
 Hätäjarru ei tarkoita poikkeustilaa
 Hätäjarrun jälkeenkin hallituksen päätösvallassa olisivat edelleen rajaturvallisuustoimet ja ravintolatoiminnan rajoitukset sekä muut säädösmuutoksia vaativat asiat, kuten koronapassi.
 – Hätäjarru toisi nykyistä enemmän ministeriöiden ja hallituksen pöydälle koronatoimien strategista ohjausta. Hätäjarru ei kuitenkaan automaattisesti poista koronapassia, sanoo Tervahauta.
 Keinovalilkoima olisi kuitenkin tuttu ja päätösvalta alueilla.
 – Tapahtumien, kokoontumisten, etätyön, opetuksen, harrastustoiminnan ja liikennevälineiden matkustajamäärien rajoitusten toimivalta olisi nykyiseen tapaan tartuntalain mukaisin valtuuksin aluehallintovirastoilla ja kuntien terveysviranomaisilla, Tervahauta listaa.
 “Koronapassissa on puutteita”
 Nykyinen koronapassi mahdollistaa yhteiskunnan auki pitämisen myös hätäjarru-tilanteessa. EU:n koronapassin saa todistuksella rokotuksesta tai sairastetusta koronasta tai tuoreesta negatiivisesta koronatestituloksesta.
 – Puhtaasti infektioepidemiologian kannalta koronapassissa on puutteita. Nykyisen version kanssa rokottamattomat pääsevät altistamaan itsensä tartunnalle ihmisjoukkoon, kun rokotetutkin voivat olla tartuttavia, huomauttaa Tervahauta.
 Tapahtumien ja kokoontumisten täyssulkua ei voi ohittaa koronapassilla
 Tällä hetkellä aluehallintovirastot voivat määrätä osittaisia rajoituksia tai täyssulun, mutta eivät voi estää osittaisten rajoitusten ohittamista koronapassilla.
 – Koronapassi olisi paljon parempi työkalu, jos siinä olisi optiot esimerkiksi avien päätöksin pelkälle rokotuspassille ja testauspassille, Tervahauta sanoo.
 Hänen mukaansa myös koronapassin ottaminen pois käytöstä olisi järkevää olla alueellisen tilanteen mukaan aluehallintovirastojen päätettävissä.
 – Tällöin esimerkiksi osallistujamäärärajoituksia ei voisi ohittaa passilla, sanoo Tervahauta.
 THL kannattaa työterveyshuoltoa mukaan rokottamaan
 Hallitus linjasi alkuviikosta, että työterveyshuolto pitäisi saada nykyistä voimakkaammin mukaan rokottamaan väestöä.
 – THL kannattaa ehdotusta, mutta pitää tärkeänä, että kunnat toteuttaessaan rokotuksia pitävät kiinni rokotusjärjestyksestä eli siitä, että iäkkäät ja riskiryhmät tulevat rokotetuksi ensin, painottaa Tervahauta.
 Lue lisää:
 STM:n ehdotus lausunnoille: Koronapassia voi vaatia ilman rajoituksia, viranomainen voisi edellyttää tapahtumilta sen vaatimista
 THL: Koronarokotusten aikaväli lyhenee 2. ja 3. annoksen välillä – riskiryhmät ja yli 60-vuotiaat voivat saada rokotuksen jo 3 kuukauden kuluttua aiemmasta

THL:n Tervahauta: Hätäjarru ei automaattisesti poista koronapassia


Summary: Facebook on kehunut automaattisten moderointityökalujen  tehokkuutta. Ylen haltuunsa saamat yhtiön sisäiset asiakirjat kuitenkin paljastavat, etteivät ne auta pienillä kielialueilla.

Facebookin kyky havaita alustalla rehottavaa vihapuhetta ei ole niin hyvä kuin yhtiö on antanut ymmärtää. Suomen kaltaisilla pienillä kielialueilla sisältöjen moderointi jää usein puolitiehen. Tämä ilmenee tuhansia sivuja Facebookin sisäisiä asiakirjoja sisältävästä vuotoaineistosta, jonka Yle on saanut haltuunsa.
 Asiakirjojen perusteella Facebook ei ole kehittänyt automaattisia moderointityökaluja suomen kielelle. Nämä algoritmit tunnistavat muun muassa vihapuhetta, väkivaltaa tai alastomuutta sisältäviä sisältöjä.
 Facebook on tähän asti pitänyt sisältöjen tarkastamiseen liittyvät asiat salassa. Yhtiö ei ole esimerkiksi kertonut eri kieliä seulovien työntekijöiden määriä. Se ei myöskään ole paljastanut, mille kielille automaattisia järjestelmiä on kehitetty.
 Yle kysyi Facebookilta kahteen kertaan tarkempia tietoja suomen kielellä tehtävästä moderoinnista, mutta yhtiö ei vastannut kysymyksiin.
 Se tiedetään, että maailmanlaajuisesti Facebookiin julkaistuja sisältöjä kahlaa läpi  noin 15 000 sisällöntarkastajan joukko . Pääsääntöisesti alihankkijoiden työllistämät moderoijat tarkastavat Facebookin mukaan sisältöjä yli 70 eri kielellä.
 Suomalaisista moderaattoreista tiedetään se, että heitä on kymmenkunta ja he työskentelevät Suomen ulkopuolella, ainakin Berliinissä.
 Facebookin vihapuhe suodatetaan oikeusistuimissa
 Facebookissa yhteisönormeiksi kutsutut säännöt määrittävät hyväksyttävän sisällön rajat. Sääntöjen mukaan muun muassa väkivalta ja vihapuhe ovat kyseenalaisia sisältöjä ja niihin moderoijien pitäisi aina puuttua.
 Facebook määrittelee vihapuheen suoraksi hyökkäykseksi ihmisiä vastaan esimerkiksi rodun, etnisyyden, kansallisuuden tai seksuaalisen suuntautumisen perusteella. Hyökkäys voi olla ihmisryhmän väittäminen alempiarvoiseksi tai kehotus väkivaltaan.
 Tämän kaltaisen puheen pitäisi kadota nopeasti Facebookista, mutta todellisuudessa näin ei tapahdu.
 Heikosti hoidettu moderointi näkyy Suomessa oikeudessa. Viime vuosina  käräjäoikeudet  eri puolilla Suomea ovat  antaneet  kymmeniä tuomioita  Facebookissa  julkaistuista kirjoituksista.
 Oikeudessa tullut tuomio ei tietenkään automaattisesti tarkoita, että moderointi olisi epäonnistunut. Kyseenalaisesta julkaisusta tehty syyttämättäjättämispäätös ei puolestaan osoita moderointiratkaisun olleen oikea.
 Oikeustapausten määrä kuitenkin osoittaa, että Suomen lakia rikkovaa vihapuhetta pääsee Facebookissa läpi. Ja oikeussaleissa nähdään vain räikeimmät tapaukset.
 – On selvästi nähtävissä, että Facebookissa on väkivaltaan yllyttämistä ja vähemmistöjä leimaavaa kirjoittelua, jolle ei tehdä mitään, sanoo poliittisen kulttuurin ja viestinnän tutkija  Aleksi Knuutila .
 Suomi ei ole prioriteetti
 Facebookin entisen tuotepäällikön  Frances Haugenin  vuotamista sisäisistä tutkimuksista ja asiakirjoista paljastuu, ettei moderointi suju hyvin Facebookilta oikein millään kielellä. Tästä syystä yhtiön huomio on lähes täysin isoilla kielialueilla.
 Facebook luo automaattisia järjestelmiä ensisijaisesti kielille, joilla tuotetaan eniten sisältöä. Priorisointiin vaikuttaa myös se, kuinka suuri väkivallan uhka vallitsee maissa, joissa kieltä puhutaan.
 Riskimaista listan kärkeen nousevat väkivaltaisuuksista jo kärsivät valtiot. Toisaalta, jos kielialueelle on Facebookin mielestä vaikeaa luoda automaattisia järjestelmiä, se putoaa pois listalta.
 Priorisointilistalle päätymisellä on hintansa. Yhdessä vuotoasiakirjassa huomautetaan, että algoritmin kouluttaminen vie resursseja ihmisten tekemältä valvonnalta. Kriisialueilla nämä työntekijät ovat jo nyt ylityöllistettyjä.
 Algoritmit toimivat Suomessa, mutta eivät suomen kielellä
 Facebook kouluttaa algoritmeja aiheesta riippuen muutamalle kymmenelle kielelle. Esimerkiksi koronavirusta käsitteleviä julkaisuja Facebookin tekoäly seuloo 17 eri kielellä, kun yhteiskunnallisia aiheita seuraava algoritmi on koulutettu toimimaan 31 kielellä.
 Vaikka algoritmeja ei ole dokumenttien perusteella kehitetty suomen kielelle, ne käyvät läpi Suomessa julkaistuja sisältöjä muilla kielillä.
 Facebookin sisäisen tutkimuksen mukaan yhteiskunnallisia aiheita tunnistava algoritmi havaitsee vajaan viidenneksen Suomessa käytävästä yhteiskunnallisesta keskustelusta.
 Kyseinen algoritmi on koulutettu ymmärtämään englannin lisäksi ainakin ruotsia, venäjää ja arabiaa. Tästä voidaan päätellä, että noin viidennes Suomessa julkaistusta Facebook-sisällöstä on kirjoitettu näillä kielillä.
 Se jättää paljon tarkastettavaa muutamalle suomalaismoderaattorille.
 Toisaalta algoritmeistä ei välttämättä olisi niin paljon apua kuin Facebook on antanut ymmärtää.
 Facebook tarjoaa valikoituja lukuja
 Koronapandemian myötä Facebook joutui turvautumaan yhä enemmän automaattisiin työkaluihin. Arkaluontoisten sisältöjen moderointi ei ole työtä, jota voisi tehdä kotona, joten tehtävä annettiin tekoälylle.
 Uuden työnjaon alussa Facebook myönsi, että sen algoritmeilla saattaa aluksi olla vaikeuksia määritellä alustalla hyväksytyn ja kielletyn puheen raja.
 Muutoksen jälkeen Facebookin poistaman vihapuheen määrä nousi 9,6 miljoonasta julkaisusta 22,5 miljoonaan vuosineljänneksen aikana. Yhtiön mukaan kasvu johtui kehittyneistä algoritmeista ja siitä, että se oli ottanut automatiikan käyttöön espanjaksi, arabiaksi ja indonesiaksi.
 Facebook kehui  raportissaan , että sen algoritmit havaitsevat 95 prosenttia vihapuheesta ennen kuin yksikään käyttäjä ehtii tehdä ilmoitusta asiasta.
 Tämä ei tarkoita, että yhtiön algoritmit havaitsevat 95 prosenttia kaikesta alustalla julkaistusta vihapuheesta. Sen sijaan Facebookin käyttämä “ennakoivan havainnoinnin mittari" tarkoittaa, että sen algoritmin tunnistama julkaisu on 95 prosentin tarkkuudella vihapuhetta.
 Toisin sanoen, jokainen väärä tunnistus heikentää mallin tarkkuutta, kun taas havaitsematta jäänyt vihapuhe ei vaikuta ilmoitettuun tarkkuuteen mitenkään.
 Tämän kaltainen seulonta ei ratkaise vihapuheeseen liittyviä ongelmia, kirjoittaa anonyymi datatieteilijä Facebookin sisäisellä alustalla.
 Viime vuoden loppupuolella kirjoitetussa lähtöilmoituksessaan yhtiön jättävä työntekijä huomauttaa, että Facebookin omien lukujen perusteella yhtiön olisi pitänyt poistaa moninkertainen määrä vihapuhetta, jos se olisi halunnut tehdä edes lovea vihapuheen määrään.
 Todellisuudessa sisäisten dokumenttien mukaan Facebook puuttuu vain muutamaan prosenttiin alustalla ilmenevästä vihapuheesta. Yhtiön nykyisellä strategialla tämän luvun nostaminen yli 20 prosentin on lyhyellä aikavälillä erittäin vaikeaa.
 Lue lisää:
 Youtube tarjosi salaliittoja ja Raamattua koronarokotteista tietoja hakeville suomalaisille – Ylen selvitys paljastaa somejätin virheen

Facebook ei ymmärrä suomea – Ylen tutkimat vuotoasiakirjat paljastavat, ettei yhtiö pysty hillitsemään vihapuhetta


Summary: Sekä toimittajien että lukijoiden olisi hyvä muistaa, että vaikka Twitterin ja Instagramin toreilla käytävä keskustelu voi olla äänekästä, se on harvoin huomionarvoista, kirjoittaa Puutio.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Kuuntele kolumneja Yle Areenassa
 Suomeen hiljattain rajumyrskyn lailla rantautunut wokeismi on hyvä esimerkki siitä, miten vieraalta Yhdysvalloissa vellova yhteiskuntakeskustelu voi erilaisessa kontekstissa tuntua.
 Sosiaalinen media on keskeisessä roolissa  amerikkalaisessa aateviennissä. Myös Suomessa on nykypäivänä melkein mahdotonta olla törmäämättä journalistisesti patalaiskaan uutisointiin siitä, mistä nettikansa on milläkin hetkellä sattunut raivostumaan. Päätoimittajan asettaman deadlinen häämöttäessä houkutus tehdä naseva nosto vaikkapa  Prinssi Charlesin kaljuuntumisen  tai  Dave Chappellen uusimman stand-up shown  ympärillä kytevästä nettiraivosta on varmasti suuri, mutta lukijana toivoisin tunnereaktion hakemisen sijasta syvempää analyysiä.
 Sekä toimittajien että lukijoiden olisi hyvä muistaa, että vaikka Twitterin ja Instagramin toreilla käytävä keskustelu voi olla äänekästä, se on harvoin huomionarvoista ja vielä harvemmin yhteiskunnallisesti rakentavaa.
 Profiilikuvia vaihdetaan ja infograafeja jaetaan, mutta aidosti aktiiviseen poliittiseen vaikuttamiseen Yhdysvalloissa osallistuu vain prosentti väestöstä.
 Otetaan lähtökohdaksi vaikkapa kysymys siitä, keitä Twitterissä käytävä arvokeskustelu oikein edustaa. Esimerkiksi Yhdysvalloissa maan noin 260 miljoonasta aikuisesta vain  22 prosenttia  ovat Twitterin käyttäjiä. Heidän joukkoonsa kuuluu enemmän nuoria, korkeasti koulutettuja ja kaupungeissa asuvia demokraatteja kuin maaseudun republikaaneja. Trumpin kauden jälkeen konservatiivien joukko Twitterissä lienee vielä aiempaakin pienempi.
 On myös hyvä tiedostaa, että Twitterin käyttäjistä vain kymmenesosa tuottaa jopa 80 prosenttia  koko Twitterin sisällöstä  ja viimeisimpien tutkimusten mukaan  suurin osa  heistä on poliittisista asioista twiittaavia naisia. Harva meistä taitaa tiedostaa sen, miten pienen ryhmän ajatuksia keskitymme yhdessä perkaamaan Suomessa asti.
 Yhdysvaltalaista aatekeskustelua vaivaa  kuitenkin paljon demografista ja puoluepohjaista edustavuutta vakavampi ongelma: aatteiden taustalla olevat oletukset yhteiskunnan nykytilasta eivät aina ole totta.
 Esimerkiksi republikaanien äärisiipeä vauhdittaneet väitteet Trumpin kohtaamasta vaalivilpistä on jo kauan sitten todettu perusteettomiksi. Tällä tosiasialla on kuitenkin turha vaivata heitä, joiden maailmankuvassa keskusvaltio ja demokraattinen puolue ovat sodassa yksilön oikeuksia vastaan. Republikaanien salaliittoteorioille osataan toki nauraa Lapualla saakka, mutta demokraattien aatteiden taustalla oleviin harhakuvitelmiin puututaan valta-mediassa harvemmin.
 Kuten  Steven Pinker  uudessa kirjassaan  Rationality  muistuttaa, kovinkaan monella meistä arvoliberaaleista ei ole todenmukainen kuva ympäröivästä maailmasta sekä sen sisältämien vaarojen mittasuhteista. Vai kuinka moni meistä Black Lives Matterin mukana marssineista olisi osannut lonkalta sanoa, että Yhdysvalloissa ammutaan poliisin toimesta “vain” 23 aseetonta afroamerikkalaista ihmistä vuosittain samalla, kun 7,500 tulee murhatuksi muilla tavoin, kuten Pinker huomauttaa.
 Fysiikan kaltaiseen ‘kovaan tieteeseen’  sekä yleiseen laadukkaaseen ajatteluun kuuluu se, että totuutta etsitään avoimesti yhdessä. Faktoihin perustuvat vasta-argumentit ja todisteet oman ajatusketjun puutteellisuudesta ovat aiemman tietämyksen todistelua arvokkaampaa, eikä kukaan pääse ilman niitä ajattelussaan eteenpäin.
 Twitterin tarjoaman 280 merkin kanssa ei paraskaan argumentoija tee ihmeitä kenenkään puolesta. Yhdysvaltalaisessa sosiaalisessa mediassa käytävä aatekeskustelu onkin kovaa vauhtia typistymässä karkkipäiväaktivismiksi, missä helpoiten pureskeltavat herkut poimitaan ensin ja oikeasti kovat pähkinät sekä kriittistä ajatustyötä vaativat mietteet jätetään pussin pohjalle.
 Tuntuu siltä, että yhteiskuntavaikuttamisesta on tullut aiempaa yksiulotteisempaa ja pintapuolisempaa yksinpuhelua älypuhelimen kanssa. Profiilikuvia vaihdetaan ja infograafeja jaetaan, mutta aidosti aktiiviseen poliittiseen vaikuttamiseen Yhdysvalloissa osallistuu  vain prosentti väestöstä .
 Maailman suurimmat ongelmat eivät lopulta ole tietoisuuden puutteesta kiinni eikä me-vastaan-muut tyyppinen moralisointi sosiaalisessa mediassa auta löytämään ratkaisua vaikkapa kodittomuuteen, alkoholismin murtamiin perheisiin tai rasismin nykymuotoihin.
 Päinvastoin, kaikista vaikeimpia ongelmia on mahdoton ratkaista, jollemme pyri ymmärtämään niitä kattavasti jokaisesta näkökulmasta sekä jokaisen toimesta.
 Alexander Puutio
 Kirjoittaja on mielipiteitään uuden tiedon valossa korjaava New Yorkista käsin kirjoittava arvoliberaali, joka toivoo myös konservatiivien kokevansa olonsa tervetulleeksi tekemään aatteistamme sekä ajatuksistamme aiempaa vahvempia keskustelun kautta.
 Kolumnista voi keskustella 19.12. klo 23.00 saakka.

Alexander Puution kolumni: Yhteiskunnan ongelmia on mahdoton ratkaista, jollemme pyri ymmärtämään niitä kattavasti jokaisesta näkökulmasta


Summary: Viime kuntavaalien alla 60 prosenttia vastaajista ilmoitti vastaavassa kyselyssä äänestävänsä varmasti. Kuntavaalien äänestysprosentti oli 55,1.

Kaikista äänestysikäisistä kaksi viidesosaa (41 prosenttia) ilmoittaa, että olisivat varmasti äänestämässä aluevaaleissa, ilmenee Kunnallisalan kehittämissäätiön (KAKS) kyselytutkimuksesta.
 Äänestysinto on jopa hieman vähentynyt syyskuusta, jolloin 43 prosenttia kertoi äänestävänsä. Lukema ei muutu, kun aineistosta poistetaan helsinkiläiset, jotka eivät äänestä tulevissa aluevaaleissa tammikuussa, KAKS kertoo tiedotteessaan.
 Kun äänestysintoa verrataan vastaavana ajankohtana ennen kuntavaaleja toteutettuun tutkimukseen, ero on huomattavan suuri. Viime kuntavaalien alla 60 prosenttia vastaajista ilmoitti äänestävänsä varmasti. Äänestämisestään täysin varmojen osuus ennustaa melko hyvin toteutuvaa äänestysprosenttia. Kuntavaalien äänestysprosentti oli 55. Nyt saatu tulos enteilee aluevaalien äänestysprosentin jäävän jopa alle 40 prosentin tason, KAKS arvioi.
 Työttömät, opiskelijat ja vähemmän koulutetut epävarmempia
 Kyselyn mukaan keskimääräistä enemmän epävarmuutta äänestämisestä on työttömien, opiskelijoiden ja vähemmän koulutettujen keskuudessa. Ylemmät toimihenkilöt, korkeasti koulutetut sekä yrittäjät ja eläkeläiset ovat puolestaan keskimääräistä vakuuttuneempia äänestämisestään.
 Nuorista, 18-30-vuotiaista kuitenkin kaksi viidestä on varma, että kävisi äänestämässä, kun taas 31-40 vuotiaista vain neljännes.
 Vasemmiston ja vihreiden kannattajista yli puolet aikoo äänestää
 Puolueista vasemmistoliiton, vihreiden ja SDP:n kannattajista yli puolet aikoo varmasti käydä äänestämässä. Sen sijaan perussuomalaisten kannattajista vain reilu kolmannes ilmoittaa äänestävänsä varmasti. Kokoomuksen kannattajista lähes puolet ja keskustan kannattajista vähintään kaksi viidestä kertoo käyvänsä varmasti äänestämässä.
 Tutkimusaineisto on koottu 26. marraskuuta ja 1. joulukuuta välisenä aikana. Haastatteluja tehtiin yhteensä vähän yli 1 000. Tutkimuksen tulosten virhemarginaali on koko aineiston tasolla suurimmillaan vajaat kolme prosenttiyksikköä suuntaansa. Tutkimuksen toteutti Kantar TNS Oy.

KAKS: Äänestysprosentti uhkaa jäädä alle 40:n aluevaaleissa


Summary: Kohonneen koronatartuntariskin takia terveyden ja hyvinvoinnin laitos on päivittänyt kasvomaskiohjeita. Talvella ja sisätiloissa riski saada tartunta on suurempi.

Terveyden ja hyvinvoinnin laitos suosittelee kasvomaskin käyttöä koko maassa julkisissa sisätiloissa ja joukkoliikenteessä.
 Päivitetyn suosituksen mukaan maskia tulisi käyttää silloin, kun lähikontaktien välttäminen on vaikeaa. Suositus koskee 12 vuotta täyttänyttä väestöä, sekä rokotettuja että rokottamattomia.
 THL muistuttaa, että koronatartuntariski on sisätiloissa huomattavasti suurempi kuin ulkona.
 – Talvi-aika lisää riskiä, ja mitä enemmän tartuntoja väestössä esiintyy, sitä suurempi riski on. Tartuntariski on myös huomattavasti suurempi sisätiloissa kuin ulkona, kertoo johtaja  Mika Salminen  tiedotteessa.
 Laitos muistuttaa, että virusta kiertää väestössä aiempaa enemmän ja siksi tauti leviää.
 Perjantaina aamupäivällä kerrottiin Suomessa todetun hieman yli 2 000 uutta koronavirustartuntaa. Kahden viime viikon aikana on raportoitu noin 21 000 tartuntaa, mikä on yli 4 700 tartuntaa enemmän kuin tätä edeltävien kahden viikon aikana.
 VR:lle maskipakko hetimiten
 VR palauttaa maskipakon juniin jo tästä päivästä. Näin ollen vahva suositus muuttuu maskipakoksi. Se otetaan käyttöön kaikissa kauko- ja lähiliikenteen junissa sekä Allegrossa. Muutoksesta tulee lisäys junalippujen matkustusehtoihin.
 Muutoksella tavoitellaan maskinkäytön yleistymistä junissa. Viime aikoina maskien käyttö on vaihdellut alueittain voimakkaasti, tiedottaa VR.
 – Edessä on vilkas joulusesonki, ja haluamme lisätä maskipakolla matkustamisen turvallisuutta entisestään, perustelee matkustajaliikenteen johtaja  Topi Simola  tiedotteessa.
 Junien henkilökunta puuttuu maskittomuuteen. Kaukoliikenteen junissa maskeja on myös myytävänä.
 Oman seurueen hytissä oleskeltaessa maskia ei tarvitse käyttää, mutta sitä tulee kuitenkin pitää muualla junassa, esimerkiksi käytävillä liikkuessa.
 Maskipakko noudattelee myös asiakastoiveita, sillä VR:n marraskuisesta asiakaskyselystä ilmenee, että noin puolet vastaajista toivoi juniin maskipakkoa.
 Junien henkilökunta on käyttänyt maskeja syksystä 2020 lähtien kaikissa junissa.
 Terveydelliset syyt voivat estää maskin käytön, näissä tilanteissa maskia ei edellytetä.

THL: Kasvomaskisuositus koko maahan yleisissä tiloissa ja joukkoliikenteessä – VR palautti maskipakon


Summary: Lakko alkaisi Pron mukaan uudenvuodenpäivänä ja kestäisi kolme viikkoa.

Ammattiliitto Pro on jättänyt metsäyhtiö UPM:lle lakkovaroituksen. Lakko alkaa Pron mukaan uudenvuodenpäivänä ja kestää kolme viikkoa, ellei sitä ennen saavuteta neuvottelutulosta uudesta työehtosopimuksesta.
 Pron neuvottelema toimihenkilöiden työehtosopimus päättyy vuodenvaihteessa. Pron mukaan UPM on vastannut kielteisesti kaikkiin uuden sopimuksen neuvottelukutsuihin.
 Myös Paperiliitto varoitti aiemmin tällä viikolla UPM:ää vuodenvaihteessa alkavasta lakosta, joka kestää kolme viikkoa, ellei sitä ennen päästä sopuun uudesta työehtosopimuksesta.
 Toimihenkilöt ovat Pron mukaan vuodenvaihteesta alkaen ilman osapuolten kesken sovittuja työehtoja, palkkaperusteita ja palkankorotuksia. Pron mukaan UPM ei aio noudattaa päättyneen sopimuksen jälkivaikutuksella vanhoja työehtoja, vaan siirtyy itse yksipuolisesti määrittelemiinsä ehtoihin heti vuoden alusta.
 – Tämä on ilmoitettu jo helmikuussa, mutta useimmille toimihenkilöille on vieläkin epäselvää, mitä palkkaa he tulevat ensi vuonna saamaan. Suuri osa työhön liittyvistä tessin korvauksista on auki, palkkaperusteita ei ole kerrottu eikä palkankorotuksia luvattu. Todennäköistä on, että monien toimihenkilöiden kokonaisansiot laskevat, puheenjohtaja  Jorma Malinen  sanoo Pron tiedotteessa.
 – Emme voi jättää toimihenkilöitä tyhjän päälle ja UPM:n johdon armeliaisuuden varaan. Lakko on äärimmäinen keino, mutta poikkeuksellinen ja ennen näkemätön on myös UPM:n johdon jääräpäisyys tuhota työelämän vakautta ja henkilöstönsä toimeentulon perusteita, Malinen jatkaa.
 Lue aiheesta lisää:
 Paperiliitto uhkaa metsäyhtiö UPM:ää lakolla, tehtaat pysähtyisivät vuodenvaihteessa
 Teollisuusliitto: Ylityökielto voimaan, neuvottelut eivät ole edenneet toivotusti

Ammattiliitto Pro jätti UPM:lle lakkovaroituksen


Summary: Ensi vuodesta alkaen poliisi voi sakottaa lennättäjää, mikäli hänellä ei ole vaadittavaa lentolupaa eli hyväksyttyä teoriakoetta. Uusi EU-asetus rajoittaa, minkä painoisella droonilla voi lentää missäkin alueella.

EU:ssa otetaan parhaillaan käyttöön uutta miehittämätöntä ilmailua koskevaa asetusta, ja sen siirtymäaikana moni asia muuttuu.
 Tänä vuonna kaikkien droonia lennättävien harrastajien ja ammattilaisten on jo pitänyt rekisteröityä Traficomille, ja suorittaa verkossa tehtävä teoriakoe. Poikkeuksen tekee lentäminen alle 250 grammaa painavilla ilma-aluksilla, joissa ei ole kameraa. Ne on vapautettu määräyksestä.
 Helmikuusta 2022 alkaen taajamissa lennättäminen vaatii lentäjältä eli kauko-ohjaajalta jo enemmän osaamista. Hänen on läpäistävä teoriakokeen lisäksi lisäkoe, joka suoritetaan valvotuissa olosuhteissa.
 – Kaikki harrastajat kuuluvat tähän piiriin. Ennen oli vapaata lennokin lennättäminen ihan omaksi iloksi, sanoo liikenne- ja viestintävirasto Traficomin erityisasiantuntija  Patrik Söderström.
 Traficomin arvion mukaan luvan tarvitsee noin 5 000 henkilöä, mutta tähän mennessä sen on läpäissyt parikymmentä henkilöä. Syynä vähäiseen määrään on se, että kokeen suorittamiseen kehitetty tekninen järjestelmä valmistui vasta marraskuun lopussa, ja hyväksyttyjä koepaikkoja on Suomessa vasta kahdeksan.
 – Me siirrymme yhteen maailman tiukimmista lainsäädännöistä ja tämä tulee mullistamaan ja vaikeuttamaan toimintaa merkittävästi, pohtii drooni-teknologiaan erikoistuneen palveluyritys Skydatan koulutuspäällikkö  Pirkka Herpiö.
 Drooneihin vaaditaan pian etätunnistusjärjestelmää, jolloin viranomaiset voivat paikallistaa laitteen ja missä sen lennättäjä sijaitsee.  Henrietta Hassinen / Yle
 Uudet määräykset tulevat voimaan koko EU:n alueella, joten Suomessa hankittu lupa oikeuttaa lennättämään droonia myös muissa maissa. Taustalla on nopeasti lisääntyvä miehittämätön ilmailu ja sen turvallisuuden parantaminen.
 Osaamattomissa käsissä oleva drooni aiheuttaa ihmisjoukkoon pudotessaan tuhoisaa jälkeä.
 – Tämä lisää tietoisuutta, että siellä on muita toimijoita ja kuinka niihin tulee suhtautua, sanoo Patrik Söderstöm.
 Niinpä taajamissa ihmisjoukkojen lähellä droonia lennättävän on jatkossa uusittava tentti viiden vuoden välein. Ensi vuoden alussa lupakirjan omaavia henkilöitä on kuitenkin vielä vähän, mikä vaikeuttaa myös ammattilennättämistä drooneilla taajamissa.
 – Emme pysty kuvaamista asetusten ja määräysten mukaisesti suorittamaan, joten joudumme jättämään alkuvuodesta muutamia tehtäviä tekemättä, sanoo koulutuspäällikkö Pirkka Herpiö.
 Monilta yrityksiltä on myös jäänyt huomaamatta, että mikäli kauko-ohjaajia on enemmän kuin yksi, niiden on laadittava toimintakäsikirja, jossa kuvataan ohjeet ja menetelmät turvalliseen lentotoimintaan. Tärkeä osa käsikirjaa on varautuminen erilaiseen poikkeustilanteisiin.
 Drooneihin etätunnistus
 Droonia joululahjaksi hankkivan kannattaa miettiä, voiko sillä lentää laillisesti vielä vuoden kuluttua. Kaupoista on vielä vaikea löytää laitteita, jotka täyttäisivät vuoden 2023 alusta voimaan tulevat uudet vaatimukset.
 Tuolloin myynnissä olevien droonien tulee olla CE-merkittyjä, mikä varmistaa niiden täyttävän EU:n uudet direktiivit ja asetuksen. Vanhoja laitteita voi sen jälkeen käyttää vain rajoitetusti harvaan asutuilla alueilla kaukana ihmisistä ja asutuksesta.
 Drooneihin on myös tulossa vaatimus etätunnistamisesta. Viranomaiset näkevät missä ilma-alus on, kuka sen omistaa ja missä sijaitsee lennättäjä. Tulevaisuudessa myös droonit pystyvät vaihtamaan tätä sijaintietoa keskenään, jolloin lento-onnettomuuden mahdollisuus on pienempi.

Droonien lennättämiseen tulee tiukat säännöt – yrittäjä: "Joudumme peruuttamaan lentoja, kun asetuksia ja määräyksiä on mahdoton noudattaa"


Summary: Helsingin yliopisto kaavailee teatteritieteen opintojen supistamista. Mitä tämä tarkoittaa ja millaisia seurauksia sillä olisi? Kysyimme teatteritieteen professorilta ja dekaanilta.

Helsingin yliopistossa kuohuu. Humanistisen tiedekunnan johto suunnittelee teatteritieteen opintosuunnan muuttamista opintokokonaisuudeksi.
 Suunnitelma on saanut muun muassa Teatterin tiedotuskeskus Tinfon pistämään liikkeelle adressin, joka vaatii teatteritieteen tulevaisuuden turvaamista.
 Mistä on kyse? Yle otti asiasta selvää ja haastatteli Helsingin yliopiston teatteritieteen professori  Hanna Korsbergia  sekä humanistisen tiedekunnan dekaani  Pirjo Hiidenmaata .
 Tehdään ensin termit selviksi. Opintosuunta tarkoittaa sitä, mistä ennen puhuttiin pääaineena.
 Käytännössä muutos tarkoittaisi, ettei teatteritiedettä voisi enää opiskella opintosuuntana – entisenä pääaineena – yhtenäisenä koulutusputkena, joka alkaa kanditutkinnosta ja voi päätyä tohtoriksi väittelemiseen asti.
 Sen sijaan teatteritiede muuttuisi opintokokonaisuudeksi, joka olisi laajuudeltaan suppeampi. Se olisi jotain samaa, mistä ennen puhuttiin sivuaineena.
 Myös opintokokonaisuuden pohjalta voisi edelleen tehdä graduja ja väitöskirjoja, mutta syntyisikö niitä enää entiseen malliin, jos opetusta ei olisi tarjolla yhtä laajasti kuin ennen? Tämä huolettaa teatteritieteen professori Hanna Korsbergia.
 – Muutos heijastuisi tutkintojen määrään ja siihen, syntyykö meillä riittävästi perehtyneitä maistereita. Kentän tarvitsema asiantuntemus lepää kuitenkin riittävien ja laadukkaiden perusopintojen varassa, Korsberg sanoo.
 Riittävätkö asiantuntijat?
 Helsingin yliopisto on nykyään ainoa paikka Suomessa, jossa teatteritiedettä voi opiskella. Vakituista henkilökuntaa on kaksi. Hanna Korsbergin lisäksi yliopistolehtori  Johanna Laakkonen .
 Vielä vuoteen 2019 vastaavaa opetusta sai Tampereen yliopistossa nimellä teatterin ja draaman tutkimus. Sitten sekin ajettiin alas.
 Samaan aikaan Suomi on maa, jossa on tiheä ammattiteatteriverkosto ja teatterissa normaalivuosina noin neljä miljoonaa kävijää.
 Hanna Korsberg on huolissaan siitä, että jos opintoja muutetaan, teatterit eivät saa jatkossa riittävästi asiantuntijoita käyttöönsä. Kuva Kansallisteatterista Helsingistä. Rinna Härkönen / Yle
 Teatteritieteen maisteritutkinnosta siirrytään taiteellista työtä tukeviin ammatteihin: tuotannollisiin tehtäviin, hallintoon, viestintään ja arkistotyöhön. Jos tällaisten asiantuntijoiden määrä alkaisi hiipua, sen huomaisi Hanna Korsbergin mielestä lopulta myös tavallinen teatterissa kävijä.
 – Teatterissa tehdään paljon työtä, joka ei näy yleisölle. Ohjelmiston valmisteluun ja suunnitteluun osallistuu muitakin kuin taiteilijoita. Orkesterikin tarvitsee intendenttinsä, joka mahdollistaa konsertit.
 Korsbergin mukaan viime vuonna teatteritieteestä teki maisterintutkintoon vaadittavan pro gradu -tutkimuksen 15 opiskelijaa, tänä vuonna kolme. Valmistuvien määrät vaihtelevat runsaasti.
 Miten käy tutkimuksen?
 Teatteritieteen professori Hanna Korsberg on huolissaan myös muutoksen vaikutuksista tieteeseen ja tutkimukseen. Teatteritieteessä tutkitaan muun muassa ohjaajan- ja näyttelijäntyötä, teatterin ja tanssin historiaa, näytelmäkirjallisuutta, draamaa ja yleisötyötä.
 – Mitä vähemmän perusopetusta on tarjolla, sitä vähemmän ihmisillä on halukkuutta tehdä alan tutkimusta. Kilpailu tutkimusrahoituksesta on kovaa, eikä pienellä opintokokonaisuudella pysty kilpailemaan niiden kanssa, joilla on iso opintosuunta takanaan.
 Jos opetus muuttuisi suppeammaksi ja enemmän vain yleissivistäväksi, se vaikuttaisi Korsbergin mielestä jatkossa teatterin tutkimuksen laatuun.
 Korsbergin tietojen mukaan muutosehdotukset liittyvät tiedekunnan haastavaan taloudelliseen tilanteeseen. Sen vuoksi muun muassa tuntiopettajia ei saa käyttää.
 – Teatteritieteessä on tähän asti ollut kaksi vakituista opettajaa ja olemme pärjänneet, kun olemme saaneet käyttää tuntiopettajia. On uusi tilanne, että tuntiopettajien käyttö on meiltä kategorisesti kielletty.
 Jos nykyiset suunnitelmat toteutuvat, ne astuvat voimaan vuonna 2023.
 Mitä dekaani vastaa?
 Helsingin yliopiston humanistisen tiedekunnan dekaani Pirjo Hiidenmaa vastaa Ylen kysymyksiin sähköpostitse.
 Dekaani Pirjo Hidenheimo uskoo, että jos opetus organisoidaan toisin, henkilökunnalle saattaa jäädä enemmän aikaa tutkimukselle. Katriina Laine / Yle
 Miksi tällaiseen muutokseen pyritään?
 – Pyritään tarjoamaan opiskelijoille sellaiset koulutusohjelmat, joiden opetus pystytään turvaamaan ja joihin meillä on riittävästi henkilökuntaa. Olemme saaneet opiskelijoilta kirjelmiä, ettei taiteiden tutkimuksen ohjelmassa ole tarjolla luvattua määrää opetusta.
 Hiidenmaan mukaan periaatteena on, että yliopistokoulutus järjestetään niin, että opinnoista vastaavat työsuhteessa olevat tutkijat ja opettajat.
 – Emme voi tarjota yliopiston nimissä opintoja, joihin pitää etsiä ulkopuolelta opettajat. Vain niin sanottuja työelämäkursseja tai joitakin erikoiskursseja varten palkataan tuntiopettajia, samoin silloin, kun tehtävässä ei ole varsinaista hoitajaa, esimerkiksi tehtäväntäytön aikana.
 – Sivutoimiseen tuntiopetukseen humanistinen tiedekunta on käyttänyt noin 500 000 euroa vuosittain.
 Millaisia käytännön vaikutuksia sillä olisi, jos teatteritiedettä ei voisi opiskella enää opintosuuntana?
 – Opiskelija voi opiskella taiteiden tutkimusta, mutta ottaa opintoihin kirjallisuutta, historiaa, filosofiaa, estetiikkaa, viestintää tai muita aineita hiukan enemmän kuin nykyisin, Pirjo Hiidenmaa vastaa.
 Millaisia vaikutuksia sillä olisi suomalaiseen teatteritieteeseen?
 – Jos opetus organisoitaisiin toisin, henkilökunnalle saattaisi jäädä enemmän aikaa tutkimukseen, mikä tietenkin vahvistaisi teatteritiedettä.
 Henkilökunnan määrään uudistus ei hänen mukaansa vaikuta.
 Helsingin yliopiston humanistisen tiedekunnan dekaani Pirjo Hiidenmaa muistuttaa, että yliopistossa kaikkien maisteri- ja kandiohjelmien rakenteita ja sisältöjä tarkastellaan.
 – Joissakin ohjelmissa opintosuuntien uudistuksia on tehty jo syksyn aikana.

Helsingin yliopistossa kuohuu – teatteritieteen opintoja rukataan uusiksi, eikä se ole kaikkien mieleen


Summary: Joulu on vähittäiskaupalle vuoden tärkein sesonki, mutta sen merkitys on 2010-luvulla laimentunut. Ihmiset kuluttavat ympäri vuoden, mutta jouluna tietoisemmin.

Kun ensimmäiset joulukoristeet ilmestyvät kauppojen hyllyille, alkaa vanhan virren veisaus: joulusesonki alkaa vuosi vuodelta aikaisemmin, ja koko juhla muuttuu aina vaan kaupallisemmaksi.
 Överiyltäkylläistä kulutusjuhlaa on mukava paheksua. Mutta onko tarina kiihtyvästä kaupallistumisesta totta? Ehkä ei, toteaa kuluttajatutkimuksen dosentti  Samuel Piha .
 – Vaikka ihmiset kuluttavat hirveästi ympäri vuoden, joulun aikana kuluttaminen on tietoisempaa.
 Pihan mukaan joulun kulutusjuhla on voinut kasvaa mielikuvissamme todellista suuremmaksi.
 – Yltiöpäinen kuluttaminen valtavine lahjavuorineen saattaa loppujen lopuksi olla aika pienen porukan juttu. Monet jäävät sellaisen kulttuurin ulkopuolelle.
 Lahjoista ei olla luopumassa
 Vaikka perheiden keskiverto lahjavuori olisikin oletettua matalampi, lahjoilla on – ja tulee olemaan – paikkansa länsimaisessa joulussa.
 – Joulun lahjakulttuuri on osa niin syvään juurtunutta sosiaalista normia, että siitä voi olla vaikea luopua, sanoo kulutustutkimuksen dosentti  Hanna Leipämaa-Leskinen  Vaasan yliopistosta.
 Lahjoja on vaihdettu aina, eikä vain jouluisin ja merkkipäivinä. Taustalla on vastavuoroisuus, jonka ajatellaan pitkällä aikavälillä johtaneen kulttuurien ja yhteiskuntien syntymiseen.
 Lahjakulttuuri on vain pienen pieni osa ihmisen tuhansia vuosia vanhasta vastavuoroisuuden perinteestä. Lahdessa joulumyyjäisten kojussa on esillä herkkuja. Elina Rantalainen / Yle
 Samuel Pihan mukaan kaikki ihmisten yhteistoiminta perustuu vastavuoroisuuteen. Siihen, että ihminen on hypersosiaalinen eläin, joka on kiinnostunut lajitoveriensa hyvinvoinnista ja joka pystyy ajattelemaan tulevaa.
 – Mennään vaikka satatuhatta vuotta taaksepäin. Jos tuli sellainen päivä, että sitä jänistä ei saanutkaan kiinni, sitten sitä sai kaverilta. Ja se edesautti kaikkien selviytymistä, koska seuraavana päivänä saattoi käydä niin, ettei kaveri saanut saalista, hän selittää.
 Tämän rautalankamallin pohjalta on sittemmin kehittynyt muun muassa kaupankäynti, vaihdanta ja lahjojen antaminen.
 – Tosin nykypäivän lahjakulttuuri on vain yksi pieni erityistapaus kaiken läpäisevästä ihmisyyden vastavuoroisuuden ilmiöstä. Nimenomaan joululahjojen antamiselle ei löydy evoluutiopsykologiasta selitystä, Piha huomauttaa.
 Ihmissuhteet merkitsevät vastuullisuutta enemmän
 Leipämaa-Leskinen on perehtynyt vastuullisen kuluttamisen ilmiöihin. Hänen mukaansa joulusesongin kulutuspäätöksiin voi liittyä isojakin ristiriitoja vastuullisuudesta kiinnostuneille kuluttajille.
 – Kun nimenomaan se kuluttamisen vähentäminen on ydinjuttu, jota vastuullisesti ajattelevat kuluttajat pohtivat.
 Kuluttajatutkimuksen dosentti Samuel Piha uskoo, että yltäkylläinen joulu on harvojen hupia. Kuvassa on marraskuussa 2021 Lahteen avattu jouluinen pop up -kauppa. Elina Rantalainen / Yle
 Ihminen on kuitenkin mestari perustelemaan itselleen vähemmän vastuullisia valintoja parhain päin, huomauttaa niin ikään vastuullista kuluttamista tutkiva apulaisprofessori  Jenni Sipilä  LUT-yliopistosta.
 – Olemme hyviä käyttämään sisäistä puhetta oikeuttamaan oma toiminta vaikkapa joululahjaostoksilla, vaikka se ei olisikaan ihan linjassa omien arvojen kanssa, hän sanoo.
 Sipilä arvelee, että vaikka asenteiden tasolla yhä useampi haluaisi vähentää kuluttamista, yhteenkuuluvuus ja joulun rituaaliin osallistuminen on monille lopulta tärkeämpää.
 – Jos vaakakuppiin pannaan kaksi tavoitetta, sosiaalisten suhteiden ylläpito ja kestävyys, todennäköisesti suurimmalla osalla ne suhteet ja perinteet painavat enemmän.
 Ihmisten suhde materiaan ja rahaan on muuttumassa
 Samuel Pihan arviot kulutusjuhlan kuviteltua pienemmästä koosta saavat varovaista vahvistusta kaupan myyntitilastoista. Tilastokeskuksen kokoaman  kaupan liikevaihtokuvaajan  mukaan vuosina 2012, 2018 ja 2019 koko toimialan yhteenlasketut myyntiennätykset on tehty joulusesongin ulkopuolella.
 Vähittäiskaupan kannalta joulusesongin kokoa ei kuitenkaan voi kiistää. Kaupan liiton  Joulukauppa 2021 -ennusteen mukaan  joulukuu on edelleen tärkein myyntikuukausi Suomessa toimivalle kaupalle, vaikka sen suhteellinen merkitys onkin laimentunut 2010-luvulla.
 Suomalaiset kotitaloudet käyttivät viime vuonna joulukuun ostoksiin keskimäärin 1810 euroa. Summa on noin 300 euroa koko vuoden kuukausikeskiarvoa enemmän.
 Lahden joulukylä myyntikojuineen avattiin taas kahden vuoden tauon jälkeen. Kaupan liitto odottaa joulumyynnin kasvavan viime vuodesta. Elina Rantalainen / Yle
 Trendinä on, että jouluna kulutetaan paljon. Mutta trendillä on tapana synnyttää vastatrendi, joka tässä tapauksessa kysyy, onko kuluttamisessa mitään järkeä.
 Pihan mukaan aihetta kannattaisi tutkia tarkemmin: Jos ilmiö joulun hyperkuluttamisesta on todellinen, keitä se koskee? Kenelle pursuavat pukinkontit ja yltäkylläiset juhlapöydät ovat tänä päivänä tärkeitä?
 – On tiedossa, että Z-sukupolvella (90-luvun puolivälin jälkeen syntyneet) on hyvin erilainen suhtautuminen materiaaliseen kuluttamiseen kuin vanhemmilla sukupolvilla. Nuoremmat ikäluokat arvostavat yhä enemmän aikaa ja yhä vähemmän materiaa, Piha sanoo.
 Leipämaa-Leskinen ja Sipilä uskovat, että joulun kulutuskulttuuri on muuttumassa kestävämpään suuntaan.
 – Sanoisin, että nyt on käsillä murroskohta. Tällaista keskustelua vastuullisuudesta ei käyty kymmenen vuotta sitten, Leipämaa-Leskinen sanoo.
 Voit keskustella aiheesta lauantai-iltaan klo 23:een saakka.

Mielikuva joulun överistä koko kansan kulutusjuhlasta on harhaa – tutkija: "Saattaa loppujen lopuksi olla aika pienen porukan juttu"


Summary: Perinteinen joulurauhan julistus Turun Vanhalta Suurtorilta luetaan ilman yleisöä tänäkin vuonna. Myös viime vuonna joulurauha julistettiin ilman yleisöä koronapandemian takia.

Turun kaupunki on päättänyt, että tänäkään vuonna perinteistä joulurauhan julistusta ei voi seurata paikan päällä.
 Koronatilanne on Suomessa heikentynyt nopeasti. Myös Turussa koronatilanne on heikko ja omikronvariantin pelätään leviävän maakunnassa.
 – Omikronvariantin takia on varmasti vastuullisempaa ja turvallisempaa järjestää tapahtuma ilman yleisöä. Alue aidataan, joten yleisöä emme paikalle toivo, kertoo Turun pormestari  Minna Arve  (kok.) kaupungin tiedotustilaisuudessa.
 Myös viime vuonna  Vanhan Suurtorin alue aidattiin, jotta yleisö ei tulisi seuraamaan julistusta . Tilaisuus on koonnut aiempina vuosina paikalle yli 10 000 ihmistä.
 Tapahtuman ohjelmaan ei ole tulossa muutoksia. Protokollapäällikkö  Mika Akkanen  lukee tutun julistuksen Brinkkalan talon parvekkeelta ja esiintymässä ovat Laivaston soittokunta, sekä mieskuoro Laulun ystävät ja Turun NMKY:n mieskuoro Naskalit.
 Yle lähettää joulurauhan julistuksen perinteiseen tapaan suorana lähetyksenä jouluaattona radiossa, televisiossa ja Yle Areenassa.

Turun joulurauhan julistukseen ei oteta tänäkään vuonna yleisöä – Yle näyttää perinteen suorana lähetyksenä


Summary: Helsingin pormestari Juhana Vartiainen ehdottaa koulujen joululomien pidentämistä parilla viikolla. Turussa joululomien mahdollisesta pidentämisestä päätetään vuodenvaihteessa.

Koululaisten joululomien pidentäminen ja mahdollinen etäkouluun siirtyminen ovat nousseet esiin vaihtoehtoina saada omikronmuunnoksen leviämistä kuriin.
 Suomen Rehtorien puheenjohtajan  Antti Ikonen  on yllättynyt virinneestä etäkoulukeskustelusta.
 – Toivoisin toki, että se olisi keinoista viimeinen. Kylmäpäisesti tässä on luotettava asiantuntijoiden arvioihin siitä, mikä tilanne on ja toimittava kouluissa annettujen ohjeiden mukaisesti, Ikonen sanoi  perjantaina Yle Radio 1:n Ykkösaamussa.
 Joululomien on määrä alkaa ensi viikolla. Ehditäänkö kouluissa varautua järjestelyihin, joita etäkouluun palaaminen vaatisi?
 – Jos jotain on mietinnässä, pitäisi toimiin varsin nopeasti tarttua, Ikonen sanoo.
 Ikosen mukaan koulujen valmius etäopetukseen on huomattavasti parempi kuin pandemian alussa. Suurempi punninta liittyy etäopetuksen aiheuttamiin ongelmiin lapsille ja nuorille.
 – Nykyinen koulua käyvä sukupolvi on kohta kahden vuoden ajan joutunut sopeutumaan hyvin isoihin muutoksiin. Tiedämme, että etäopetuksesta maksaa kaikista kovinta hintalappua se joukko lapsia ja nuoria, jotka lähiopetusta kaikkein eniten tarvitsisi.
 Pidempi joululoma ja kesällä koulua?
 Helsingin pormestari  Juhana Vartiainen  ehdotti  MTV Uutisten  haastattelussa torstaina, että koronatartuntojen lisääntymistä voitaisiin hillitä pidentämällä joululomaa parilla viikolla. Nämä viikot voitaisiin korvata Vartiaisen mukaan esimerkiksi kesäkuussa.
 Koulujen tilannetta käsitellään Helsingin kaupungin osalta Vartiaisen mukaan vielä ensi viikolla, ennen joululomia. Etäkoulua halutaan Helsingissä välttää viimeiseen asti.
 Turun kasvatus- ja opetusjohtajan  Timo Jalosen  mukaan joululomien aikaistamisesta on  keskustelu myös Turussa , mutta kaupungin kouluissa aiotaan lähteä joululomalle suunnitelmien mukaisesti.
 Turussa koulua on vielä ensi viikolla jäljellä kolme päivää, ja kouluun palataan 10. tammikuuta.
 Mahdollisesta lomien jatkamisesta tehdään päätöksiä Turussa vuodenvaihteessa.
 HUSin Lehtonen: Joululomille aikaisemmin
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin diagnostiikkajohtaja  Lasse Lehtonen  kertoi perjantaina Ylelle, että pääkaupunkiseudulla koronatartunnat leviävät nyt erityisesti kouluista koteihin, kun koronainfektiot kiertävät lasten ja nuorten keskuudessa.
 – Kolmen-neljän viimeisen viikon aikana lasten tartunnat ovat olleet suurin ryhmä. Alle 16-vuotiaissa on todella paljon tartuntoja. Käytännössä kouluista ja harrastuksista kannetaan tartuntoja koteihin.
 Epidemian hallinta on Lehtosen mukaan vaikeaa jos lasten ja nuorten tartuntamäärää saada alemmaksi. Lehtonen ehdottaa yhtenä ratkaisuna koulujen joululomien aikaistamista.
 Toiveita herättää lasten koronarokotusten alkaminen, mutta rokotushenkilökunnan puute hidastaa lastenkin rokotuksia.
 – Ollaan todella pitkällä keväässä ennen kuin lasten rokotukset ovat niin pitkällä, että niillä on vaikutusta tartuntoihin, Lehtonen sanoo.
 Varsinais-Suomen sairaanhoitopiiri kertoi eilen, että koronan omikronvariantti on  kymmenkertaistunut  maakunnassa viime viikosta. Pääkaupunkiseudulla  omikron saavutti valtaviruksen paikan tänään.
 Voit keskustella aiheesta 18.12. kello 23:een saakka.

Koronatilanne sai kaupungit pohtimaan koululaisten lomien pidentämistä – Suomen Rehtorien puheenjohtaja: Toivoisin, että se olisi viimeinen keino


Summary: HUS varautuu työntekijöiden sairauspoissaolojen lisääntymiseen. Leikkaushenkilöstöstä lähemmäs sata hoitajaa on tällä hetkellä sairaslomalla.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri HUSin vt. toimitusjohtaja  Markku Mäkijärvi  on nostanut HUSin valmiustason täysvalmiuteen eli korkeimpaan mahdolliseen.  HUS tiedotti asiasta tänään .
 Syyksi toimenpiteelle kerrotaan omikronvariantin kiihtyvä leviämisvauhti sekä HUSin henkilöstön sairastumisten ja sairauspoissaolojen kasvu.
 Mäkijärven mukaan HUSin sairauspoissaolot ovat olleet viimeisen muutaman päivän aikana selvässä kasvussa. Poissaolojen syiksi hän nimeää influenssan, RS-viruksen ja koronan.
 – Esimerkiksi leikkaushenkilökunnasta lähemmäs sata hoitajaa on tällä hetkellä sairaslomalla. Määrä on noin kaksin-kolminkertainen normaalitilanteeseen verrattuna, Mäkijärvi sanoo.
 Taustalla on HUSin tiedotteen mukaan muun muassa rokotemyönteisyyden hiipuminen rokottamattomassa väestössä ja rokotetun väestön immuunisuojan hiipuminen.
 Tieto on ristiriitainen, sillä HUSin hallintoylihoitaja  Marja Renholmin  mukaan HUSilla on "vuodenaikaan nähden tavanomainen tilanne henkilöstön sairaslomien osalta. Tilanne toki vaihtelee eri yksiköiden välillä".
 Kolme eri valmiustasoa
 Täysvalmius eli valmiustaso 3 tarkoittaa käytännössä sitä, että valmiusjohtoa johtaa joko toimitusjohtaja tai hänen valtuuttamansa viranhaltija. Valmiusjohdolla on kaikki HUSin resurssit ja yksiköt yksissä käsissä johdettavana.
 Mäkijärven mukaan samaa valmiustasoa käytettäisiin esimerkiksi sotatilanteessa.
 – Tällä tavalla turvaamme HUSin maksimaalisen suorituskyvyn mahdollisissa kriisitilanteissa, Mäkijärvi sanoo.
 HUSin mukaan sen joulun ajan toiminta on suunniteltu aiemman deltavariantin oloissa ja siitä lähtökohdasta, ettei hoitohenkilökuntaan tule merkittävästi lisää sairauspoissaoloja. Nyt tilanne on muuttunut.
 Henkilökuntavajausta voi tulla myös siksi, että rokotusväliä on suunniteltu lyhennettäväksi viidestä kuukaudesta kolmeen kuukauteen.
 HUSin valmiusohjeissa määritellään kolme eri valmiustasoa. Tasolle kaksi siirryttiin tänä syksynä 9. marraskuuta.
 HUS oli koronapandemian aikana täysvalmiustilassa ensimmäisen kerran keväällä 2020.
 – Tämä kuvastaa tilannetta hyvin. Arvioimme todella vakavaksi tämän tulevan riskin, Mäkijärvi sanoo.
 Voit keskustella aiheesta lauantaihin 18.12.2021 kello 23 saakka.
 Juttua muokattu 17.12.2021 klo 17.18: Lisätty HUSin hallintoylihoitajan kommentti, ja korjattu tieto, että täysvalmiudessa oltaisiin oltu vain kaksi kertaa.
 Lue myös:
 Ministeri Kiuru varoittaa omikronin vyörymisestä Suomeen – katso tästä, miten virusmuunnos on levinnyt Suomessa
 Tehohoidon tarve kasvaa nyt koko maassa: Enemmistö koronapotilaista on hoidossa muualla kuin HUSin alueella
 Tehohoidon ylilääkäri on huolissaan sairaaloiden koronapaineesta: "Sydänpotilaat joutuvat sinnittelemään kotosalla"

HUS on nostanut valmiustasonsa korkeimpaan mahdolliseen – syynä omikronin leviämisvauhti ja varautuminen kasvaviin sairauspoissaoloihin


Summary: Sekä media että poliitikot ovat kulkeneet puolustusvoimien talutusnuorassa, sanovat hävittäjähanketta seuranneet toimittajat.

Puolustusvoimien hävittäjähankinta saatiin maaliin noin viikko sitten. Mutta onko media kysynyt riittävästi kriittisiä kysymyksiä hankkeesta?
 Ei ole, sanovat hanketta seuranneet toimittajat.
 Uutisointia on vaikeuttanut kaksi asiaa, sanoo Suomen Kuvalehden toimittaja  Matti Rämö . Suuri osa hävittäjähankintoihin liittyvästä tiedoista on salattua. Lisäksi asiasta on vahva poliittinen konsensus.
 – Toimittajat ovat kiinnostuneita poliittisista jännitteistä. Kun niitä ei ole ollut, uutisointi on ollut vaikeaa, Rämö sanoo. Rämö on uutisoinut itse erityisesti hankkeen kustannuksista.
 Poliitikot eivät ole käyneet hankinnasta poliittista keskustelua. Myös media on ottanut hankkeen jonkinlaisena prosessina, jota seurataan ja josta ei kysytä liian vaikeita.
 Pelkän suorituskyvyn toistamisen sijaan median olisi pitänyt kysyä lisää vaikeita kysymyksiä, esimerkiksi turvallisuuspolitiikasta, Matti Rämö sanoo. Mårten Lampén / Yle
 Median jutuissa on kerrottu tarkkaan, millaisia hävittäjät ovat ja mitä niillä voi tehdä. Keskustelu on pyörinyt hävittäjien suorituskyvyn ympärillä, Rämö toteaa. Mediassa ei ole juuri kysytty, tarvitaanko hävittäjiä, miksi niitä tarvitaan ja ovatko esimerkiksi hankinnan perustelut painottuneita.
 – Kun hävittäjähankinta alkoi vuonna 2015, siitä tehtiin kansallinen HX-hanke. Luulen, että iso osa yleisöstä ei edes tiedä, mitä tämä HX tarkoittaa. Silti sitä on toisteltu näissä kirjoituksissa, sanoo puolestaan Iltalehden politiikan toimittaja  Lauri Nurmi .
 HX-lyhenteen ensimmäinen kirjain tuli korvattavasta koneesta, H niin kuin Hornet, ja kirjainta X käytettiin seuraajaehdokkaan tunnuksena.
 “Meillä on iso virtahepo olohuoneessa, josta ei haluta puhua: Venäjä”
 Lauri Nurmen mukaan suuri ongelma on, että hankkeseen liittyy “iso virtahepo”, josta ei puhuta.
 – Se on Venäjä. Mehän emme tarvitsisi kymmenen miljardin hävittäjiä ja ilmasta ilmaan ohjuksia, ellei meillä olisi selonteoistakin ilmenevää uutta uhkakuvaa aseellisesta hyökkäyksestä. Tämä on palannut 2010-luvulla näihin selontekoihin. Toki kylmän sodan aikana siitä ei puhuttu tämänkään vertaan julkisuudessa, Nurmi sanoo.
 Koska hävittäjien ostosyystä ei puhuta, keskitytään suorituskykyyn.
 – Suorituskykyyn keskittyminen on myös puolustusvoimien etu. Tämä tiedotusoperaatio on ollut kliininen ja tarkka, Matti Rämö sanoo.
 Lauri Nurmi toteaa, että Suomessa vältellään edelleen keskustelua puolustuspoliittista tosiasioista. Mårten Lampén / Yle
 Koko hankkeesta on uutisoitu puolustusvoimien ehdoilla. Suorituskyvystä puhuttiin, koska puolustusvoimat päätti niin, Rämö sanoo. Päättäjille, siis poliitikoille, kerrotaan myös mahdollisimman vähän kerrallaan, jotta asioita ei päästäisi kiistelemään.
 – Puolustusvoimat kontrolloi kaikkea niukkaa tietoa. Tiedotus on keskitetty HX-hankejohtaja  Lauri Puraselle . Välillä sitä löytää itsensä soittamasta työ- ja elinkeinoministeriöön, josta kehotetaan soittamaan Lauri Puraselle, joka istuu puolustusministeriössä, vaikka asia ei liittyisi puolustusministeriöön vaan vaikkapa rahaan, Rämö sanoo.
 Kyse on turvallisuuspolitiikasta, mutta Suomessa se on epäpolitisoitu
 Nurmi sanoo, että parhaat lähteet aiheesta ovat olleet ulkomaisia. Ruotsalaiset, norjalaiset ja amerikkalaiset ovat olleet valmiita toteamaan, että kyseessä on poliittinen hanke, jonka keskiössä on turvallisuuspolitiikka.
 – Poliittisuus tuli ilmi vaikkapa ruotsalaisten kanssa puhuessa. He lupailivat vaikkapa yksiä ilmavoimia yhdellä komentajalla, puolustusministerin suulla. Yhdysvaltalaiset lupailivat, että he sitoutuvat Pohjois-Euroopan turvallisuuden takaamiseen, Nurmi sanoo.
 Suomalainen media olisi voinut katsoa omaa pesäänsä laajemmin ja todeta, että hanke on umpipoliittinen, Nurmi sanoo.
 Rämö muistuttaa, että suomalainen turvallisuuspoliittinen keskustelu on aina ollut etäistä Venäjän takia.
 – Mikään ei silti olisi estänyt toimittajia soittelemasta ulkomaille ja kysyä asiasta, Rämö sanoo.
 Myös valtavan hankkeen taloudellinen koko on jäänyt vähälle käsittelylle.
 Kun valtio käyttää paljon rahaa johonkin, niitä pitäisi kyseenalaistaa.
 – Nyt on toisteltu liian paljon niitä lukuja, joita puolustusvoimat on antanut, Rämö sanoo.
 Erilaisia kustannuksia on pitänyt kaivaa esiin. Moni toimittaja onkin tehnyt tässä hyvää työtä ja pakottanut asioita julkisuuteen.
 – Puhutaan kymmenien miljardien hankkeesta!
 Kyse ei ole Rämön mukaan vain puolustuspolitiikasta, vaan myös valtion rahankäytöstä. Johonkin käytetty raha on aina toisaalta pois.
 – Eikä vaikeiden kysymysten esittäminen ole puolustuspoliittinen statement, Rämö sanoo.
 Toimittajat eivät ole olleet riittävän kriittisiä
 Suomessa ei ole riittävästi toimittajia, jotka seuraisivat kriittisesti turvallisuuspolitiikkaa.
 – En halua lähteä ketään sanomaan ketään nimiltä, mutta olen ollut lukuisissa tiedotustilaisuuksissa, joissa olen nähnyt, että ne kenraalien natsat sokaisevat. Odotan enemmän kriittisyyttä, Lauri Nurmi sanoo.
 Kaikki päätoimittajat ja monet pomotoimittajat käyvät puolustusvoimien päättäjille suuntaaman maanpuolustuskurssin. Siksi Puolustusvoimien näkemyksiä ymmärretään hyvin, Nurmi sanoo.
 Viimeinen sana
Laura Mainiemi & Hilppa Hyrkäs / Yle Viimeinen sana on Ylen mediakriittinen keskusteluohjelma. Ohjelma ilmestyy perjantaisin Areenassa ja TV1:llä. Vaihtuvat vieraat käsittelevät kuumia ja ajankohtaisia median ja journalismin ilmiöitä. Keskustelua juontavat Lena Nelskylä, Olli Seuri ja Heikki Valkama. Voit katsoa kaikki Viimeisen sanan jaksot  täällä .
 Matti Rämö muistuttaa, että liturgian toistamisen sijaan toimittajien pitää hankkia tietoa muista lähteistä: tietopyynnöillä ja oikeusteitse.
 Sekä Rämö että Nurmi painottavat ymmärtävänsä hyvin sen, että maanpuolustukseen liittyvät asiat ovat myös osin salaisia.
 Voit keskustella aiheesta 18.12. kello 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Seiskan päätoimittaja pääministerin juhlimisen uutisoinnista: "Odotetaan tässä sitä ensi viikonloppua, missä kapakassa hän silloin bilettää"
 Lihakohu, Marinin some ja Afrikantähti -keskustelu? Ylen päätoimittaja Jokinen: "Ne ovat hattarauutisia – hampaita viiltelee ja harmittaa"
 Politiikan toimittaja: Sanna Marinin kuherruskuukausi median kanssa on ohi – kriittisyyttä lisää se, ettei pääministeriltä saa helposti haastatteluja

Politiikan toimittaja Lauri Nurmi: Hävittäjähankinta oli umpipoliittinen hanke, mutta suomalainen media ei sitä tuonut esiin


Summary: Tulevasta viikonlopusta odotetaan tämän joulun kiireisintä. Koronasta johtuva komponentti- ja konttipula vaikuttaa edelleen joidenkin tuotteiden saatavuuteen.

Joulukauppa on tänä viikonloppuna kiivaimmillaan, kun aattoon on aikaa enää viikko. Jo nyt on selvää, mitkä tuotteet nousevat tämän joulun lahjahiteiksi.
 – Hittituotteita ovat muun muassa yöpaidat, rennot vaatteet ja kahvinkeittimet, listaa SOK-marketkaupan kodin ja viihteen myyntipäällikkö  Rauna Junnila.
 Lasten tuotteiden kohdalla suosittuja ovat isot pehmot, legot ja lautapelit.
 – Koko perheen ajanviettoon soveltuvat pelit, kuten erilaiset pakohuonepelit, nousevat suosituiksi, vahvistaa K-ryhmän päivittäistavaratoimialan tavarakaupan johtaja  Harri Hovi.
 Afrikan tähden ympärillä käyty keskustelu on lisännyt kiinnostusta peliä kohtaan.  Elina Nieminen / Yle
 Korona-aika näkyy myös omaan hyvinvointiin liittyvien tuotteiden kaupassa.
 – Yksi viime vuoden hiteistä oli hierontavasara, ja niitä myydään edelleen erittäin hyvin. Hengitysharjoituslaite on uusi hitti, ja moneen pakettiin päätyy myös sähköinen kivunlievittäjä, kertoo Rauna Junnila.
 Pikkujoulukin näkyi joulukaupassa kasvattaen kosmetiikkatuotteiden myyntiä.
 Korona näkyy kauppojen tarjonnassa
 Korona on jo toista vuotta vaikeuttanut erilaisten komponenttien saatavuutta, mikä heijastelee joulukauppaan.
 – Esimerkiksi uusi pelikonsoli on tuote, jota emme ole saaneet myyntiin, Rauni Junnila kertoo monen juuri kyseistä lahjaa odottavan pettymykseksi.
 Kaupan hyllyt eivät kuitenkaan ammota tyhjyyttä, mutta valinnanvara kapenee päivä päivältä.
 – Mitä lähemmäs jouluaattoa mennään puutteita voi tulla yksittäisistä tuotteista, esimerkiksi kaikkein suosituimmista leluista.
 Kodin arkea helpottava robotti-imuri on yksi joulun suosikkihankinnoista.  Elina Nieminen / Yle
 K-ryhmän Harri Hovin mukaan kotona olemisen lisääntyminen näkyy myös jouluna panostuksina arkeen.
 – Suosituimpia tuotteita ovat laajasti kaikki kodintekniikan tuotteet. Viime vuonna suosituimpia tuotteitamme olivat tietokoneet, imurit ja ruoanvalmistuskoneet – etenkin airfryerit. Suosittuja olivat myös painopeitot, langat ja erilaiset joulukoristeet.
 Kauppiaat Kati ja Marko Vainikainen ovat kiireisiä joulun alla, joten hekin tekevät ruokaostoksensa verkossa.  Elina Nieminen / Yle
 Lahjaostokset voi tehdä vaikka keskellä yötä
 Yhä useampi tavaratalo pitää ovensa auki läpi vuorokauden. Se antaa mahdollisuuden hyödyntää ruuhkattomia tunteja erityisesti korona-aikana.
 – Se mahdollistaa ostoksilla käymisen vaikka yöaikaan, jolloin voi helpommin säilyttää turvavälit, vinkkaa K-Citymarket Turtolan kauppias  Kati Vainikainen .
 Joulukaupan vilkastuminen on kiireestä huolimatta kauppiaille antoisaa aikaa.
 – Odotetaan todella kaupallista ja vilkasta viikonloppua, ja olemme siihen toki varautuneetkin. Ja myös nautitaan menosta, sanoo myyntipäällikkö  Kimmo Blomqvist  Prisma Kalevasta.
 Myyntipäällikkö Kimmo Blomqvist uskoo, että tänä vuonna joulumyynti yltää vähintäänkin viime vuoden tasolle.  Marko Melto / Yle
 Joulukauppa kasvaa tänä vuonna
 Tästä joulusta on tulossa kauppiaiden mittapuulla hyvä. Myynti on noussut jo nyt viime vuoden tasolle, ja jouluun on vielä viikko aikaa.
 - Uskon, että tästä vuodesta tulee vielä parempi kuin viime vuodesta. Ihmiset haluavat selvästi muistaa läheisiään, arvelee Rauna Junnila SOK:sta. Esimerkiksi kortteja ja lahjapaketointitarvikkeita on myyty viimevuotista enemmän.
 Kaupan liitto kysyi jäseniltään marraskuussa, minkälaisia odotuksia heillä on joulukauppaan liittyen.
 – Lähes kolmannes kauppiaista odottaa kaupan kasvavan viime vuodesta, kertoo edunvalvontajohtaja  Simo Hiilamo  Kaupan liitosta. Vuonna 2019 kauppa notkahti, mutta viime vuonna tuli kasvua.
 Hiilamo kertoo myös, että, että nykyään joulukauppa jakaantuu useammalle kuukaudelle.
 – Netistä ostaminen on lisääntynyt, mutta lähempänä joulua kivijalkakaupan merkitys kasvaa.

Joululahjakaupassa vauhti kiihtyy – tänä jouluna paketteihin päätyy pehmoja, pyjamia ja pelejä sekä hyvinvointiin vaikuttavia tuotteita


Summary: Lämmöntuotannossa tehtävät muutokset eivät näy asiakkaille.

Kaukolämpöä tuottava Lappeenrannan Lämpövoima on varautunut mahdolliseen lakkoon UPM:n tehtailla.
 Lappeenrannan Energian mukaan lämmöntuotantoon on tehty ylimääräisiä raaka-ainehankintoja siltä varalta, ettei UPM:n Kaukaan tehtailla synny normaaliin tapaan sivujakeita, kuten purua ja kuorta lämmöntuotantoon.
 Lämpöä ryhdytään tarvittaessa tuottamaan varajärjestelmillä. Muutos ei näy asiakkaille.
 Vaikutuksia lämmöntuotannon hintaan
 Lappeenrannan Energian toimitusjohtajan  Arto Nikkasen  mukaan muutokset kasvattaisivat merkittävästi lämmöntuotannon kustannuksia.
 Tämä johtuu siitä, että lämpöä pitäisi tuottaa talvikaudella kalliilla maakaasulla ja kevytpolttoöljyllä. Näiden lisäksi yhtiö on hankkinut haketta ja turvetta.
 – Myös mahdolliset laiterikot Kaukaan Voimalla alasajon johdosta kasvattavat taloudellista riskiämme, Nikkanen sanoo yhtiön viestinnän välittämässä sähköpostissa.
 Voimalaitos tuottaa noin 85 prosenttia Lappeenrannan kaupungin vuosittaisesta kaukolämmön tarpeesta.
 Lue myös:
 Ammattiliitto Pro jätti UPM:lle lakkovaroituksen
 Paperiliitto uhkaa metsäyhtiö UPM:ää lakolla, tehtaat pysähtyisivät vuodenvaihteessa
 Teollisuusliitto: Ylityökielto voimaan, neuvottelut eivät ole edenneet toivotusti

Lämpölaitos varautuu lakkoon UPM:n Kaukaan tehtailla – lämpöä tuotetaan varajärjestelyillä, jos tehtaalta ei tule purua ja kuorta


Summary: Oulun käräjäoikeus on tuominnut Junes Lokan ja Tiina Wiikin kunnianloukkauksesta sakkoihin.

Oulun kaupunginvaltuuston Aito suomalainen yhteislistan entinen valtuutettu  Junes Lokka  sekä saman listan ex-varavaltuutettu  Tiina Wiik  on tuomittu sakkorangaistukseen kunnianloukkauksesta.
 Lokka tuomittiin 285 euron sakkoon ja hänet velvoitetaan korvaamaan asianomistajalle kärsimyksestä 400 euroa. Wiikin sakkotuomio on 90 euroa sekä hänet velvoitetaan korvaamaan kärsimyksestä 400 euroa.
 Oulun käräjäoikeus katsoi tuomiossaan, että Lokka oli julkaissut 21.3.2017 videon Youtubessa Oulun kaupunginkirjaston Pakkala-salissa järjestetystä Kaikkien Vaalit-tilaisuudesta, jossa hän herjaa asianomistajaa uusnatsiksi ja uusnatsin näköiseksi.
 Tiina Wiik on kirjoittanut Facebook-sivuillaan samasta tilaisuudesta päivityksen.
 Lisäksi Junes Lokka ja Tiina Wiik velvoitetaan yhteisvastuullisesti korvaamaan asianomistajan oikeudenkäyntikuluista 2 160 euroa.
 Tuomio ei ole lainvoimainen.
 Lue lisää :
 Junes Lokka syytteeseen kunnianloukkauksesta ja yksityiselämää loukkaavan tiedon levittämisestä

Oululaisille ex-kaupunginvaltuutettu Junes Lokalle ja ex-varavaltuutettu Tiina Wiikille tuomio kunnianloukkauksesta