Summary: Republikaanit ajavat kymmenissä osavaltioissa äänestämiseen liittyviä lakimuutoksia. Demokraattien mielestä niissä on kyse äänestämisen vaikeuttamisesta. Yle tapasi Texasin demokraattiedustajan, joka vaatii liittovaltion väliintuloa.

Yhdysvalloissa huomio kiinnittyi tällä viikolla demokraattien  jättimäiseen budjettiesitykseen , jonka senaatti hyväksyi keskiviikkoyönä.
 Samoihin aikoihin senaatissa tapahtui jotain mahdollisesti vielä merkittävämpää.
 Vain hetki budjettiesityksen hyväksymisen jälkeen Texasin republikaanisenaattori  Ted Cruz  esti keskustelun demokraattien esittämästä vaalilaista. Se oli jälleen yksi käänne äänestysoikeuskamppailussa, jota monet demokraatit pitävät kenties budjettiakin tärkeämpänä taisteluna.
 Republikaanit eri osavaltioissa ajavat vauhdilla läpi äänestämiseen liittyviä lakimuutoksia. Demokraattien mielestä kyse on nimenomaan demokraattiäänestäjien estämisestä.
 Kiistan keskiössä on tällä hetkellä Texas. Se on yksi monista republikaanien hallitsemista osavaltioista, joissa puolue on esittänyt muutoksia vaalilakeihin.
 Texasissa äänestysoikeusaktivistit osoittivat heinäkuun lopussa mieltään osavaltion kongressitalolla Austinissa.  AOP
 Yli 50 Texasin osavaltion edustajainhuoneen demokraattia matkusti viikkoja sitten Washingtoniin. Tarkoituksena oli keskeyttää Texasin lainsäädäntötyö ja saada asialle valtakunnallista huomiota.
 – Uskomme, että ainoa tapa pysäyttää republikaanit on liittovaltion väliintulo. Meitä ei ole riittävästi, jotta voisimme estää republikaaneja viemästä tukahduttavia äänestyslakeja läpi, Texasin demokraattiedustaja  Ron Reynolds  sanoo Ylelle.
 Mistä on kyse?
 Tutkimuslaitos  Brennan Center for Justicen mukaan  tämän vuoden aikana kaikkiaan 18 Yhdysvaltain osavaltiota on vienyt läpi yli 30 vaaleihin liittyvää lakia.
 Republikaanit perustelevat lakiuudistuksia vaalivilpin estämisellä. He viittaavat viime presidentinvaaleihin siitä huolimatta, että entisen presidentti  Donald Trumpin  vaalivilppiväitteille ei ole löytynyt todisteita.
 Demokraatit pitävät vaalilakeja yrityksenä estää niitä äänestäjiä, jotka yleensä kannattavat demokraatteja. Se tarkoittaa esimerkiksi nuoria, kaupunkilaisia ja vähemmistöihin kuuluvia.
 Esimerkiksi Texasissa ehdotettu vaalilaki parantaisi pienillä paikkakunnilla asuvien mahdollisuutta ennakkoäänestämiseen. Samalla se kuitenkin heikentäisi äänestysmahdollisuuksia suurissa kaupungeissa.
 Texasilaisia jonottamassa äänestämään marraskuussa 2020.  Ralph Lauer / EPA
 Lait muun muassa kieltäisivät kaupunkilaisäänestäjien suosimat äänestyslipukelaatikot, joihin äänestäjät voivat pudottaa täytetyn postiäänensä. Lait myös kieltäisivät ympärivuorokautiset äänestyspaikat, joita oli viime vaaleissa esimerkiksi demokraattikeskittymä Houstonissa.
 Äänestäjien pelottelu huolettaa
 Texasin demokraattiedustaja Ron Reynoldsin mielestä yksi huolestuttavimmista on muutos, joka laajentaisi puolueiden vaalitarkkailijoiden oikeuksia äänestyspaikoilla. Se mahdollistaisi hänen mukaansa äänestäjien pelottelun.
 – Ajattele vaikka niitä, jotka hyökkäsivät kongressitalolle. Monilla heistä oli sotilaallinen varustus ja naamio. Kuvittele, että sellainen henkilö tarkkailee sinua, kun äänestät, Reynolds sanoo.
 Yhteenottoja Yhdysvaltain kongressitalon edessä loppiaisena 2021. Roberto Schmidt / AFP
 Hän lisää, että Texasissa on sallittua kantaa asetta avoimesti.
 Myös monet äänestysoikeusjärjestöt ovat pykälästä huolissaan, toisestakin syystä.
 Puolueilla on jo tähän asti ollut oikeus asettaa valvojia vaalipaikoille, mutta Texasin laki laajentaisi kaikkien siihen kykenevien oikeuksia kutsua itseään tarkkailijaksi. Perehtymättömät tarkkailijat eivät välttämättä tunne äänestysprosessia ja voivat siksi luulla normaaleja äänestyskäytäntöjä vaalirikkeiksi.
 Marraskuun 2020 presidentinvaalien jälkeen entinen presidentti Trump käytti juuri vaalivalvojiksi itseään nimittäneiden kannattajiensa raportteja perusteluna väitteilleen vaalivilpistä.
 Väitteille ei ole löytynyt todisteita useista äänten uudelleenlaskennoista ja oikeusprosesseista huolimatta.
 Donald Trumpin entinen asianajaja Rudy Giuliani 19. marraskuuta 2020 tiedotustilaisuudessa, jossa hän kertoi vaalivilppiväitteitä koskevista oikeusjutuista. Kaikki kymmenet oikeusjutut kaatuivat perusteettomina. Jim Lo Scalzo / EPA
 Kuvallinen henkilötodistus väännön kohteena
 Republikaanit vaativat monissa osavaltioissa myös uusia lakeja kuvallisen henkilöllisyystodistuksen näyttämisestä äänestämisen yhteydessä. Useissa osavaltioissa henkilöllisyyden voi todistaa äänestäessä ilman kuvallista henkilökorttia.
 Kansalaisoikeusjärjestöt kuten  ACLU vastustavat vaatimuksia . ACLUn mukaan passien ja ajokorttien hankkiminen on kallista ja aikaavievää, ja se heikentää erityisesti pienituloisten äänestysaktiivisuutta.
 Valtaosa amerikkalaisista kuitenkin kannattaa mielipidekyselyissä henkilökorttien käyttöä . Myös Texasin demokraattiedustaja Reynolds sanoo, ettei vastusta tunnistautumiseen liittyviä lakeja sinänsä.
 Reynoldsin mukaan äänestykseen kelpaavien todistusten valikoimaa pitäisi kuitenkin laajentaa, jotta kaikkia äänestäjäryhmiä kohdeltaisiin tasapuolisesti. Tällä hetkellä Texasissa aselupa kelpaa äänestämiseen, mutta esimerkiksi opiskelijakortti ei.
 Demokraattien suurin ongelma on vaalipiirikikkailu
 Vaalilakien lisäksi demokraateilla ja kansalaisoikeusjärjestöillä on suurempikin huoli. Se on edessä siintävä uusi vaalipiirijako.
 Yhdysvalloissa väestönlaskenta suoritetaan kerran kymmenessä vuodessa, ja sen jälkeen osavaltiot piirtävät uudet vaalipiirit. Uusi vaalipiirijako on määrä tehdä tänä vuonna.
 Monissa osavaltioissa vaalipiirien rajoista päättää vallassa oleva puolue. Piirtämiseen liittyy paljon poliittista kikkailua, jolla puolueet yrittävät piirtää itselleen edulliset vaalipiirit.
 Vaalipiirikikkailu on käytännössä johtanut siihen, että useissa osavaltioissa toinen puolue saa enemmän paikkoja kuin sen suora äänimäärä todellisuudessa takaisi.
 Vaalipiirit määriteltiin viimeksi vuonna 2010, jolloin republikaanit pääsivät piirtämään karttoja useissa osavaltioissa. Republikaanit ovat juhlineet niin kutsutun "punaisen kartan" menestystä vuoden 2012 edustajainhuoneen vaaleissa  projektille omistetuilla sivuilla .
 – Pennsylvanialaiset antoivat demokraattiehdokkaille 83 000 ääntä enemmän kuin republikaaneille, mutta Washingtoniin valittiin silti 13–5-republikaanienemmistö, sivustolla kerrotaan.
 Yhdysvaltain korkein oikeus pakotti myöhemmin Pennsylvanian piirtämään vaalipiirit reilummin. Korkein oikeus on sittemmin menettänyt mahdollisuuden puuttua vaalipiireihin suoraan.
 Republikaanit päättävät vaalipiirien määrittelystä nyt 20:ssa ja demokraatit 11 osavaltiossa. Lopuissa osavaltioissa puolueet eivät suoraan piirrä vaalipiirejä.
 Demokraatit pelkäävät, että vaalipiirien piirtäminen voi päättää ensi vuoden välivaalien voittajan ennen kuin kukaan kampanjat edes ehtivät alkaa.
 Yhdysvaltain presidentti Joe Biden puhui äänestysoikeuden turvaamista Philadelphiassa, Pennsylvaniassa heinäkuussa 2021. Saquan Stimpson / AOP
 Tyytymättömyyttä presidentti Bideniin
 Osa demokraateista on kritisoinut presidentti  Joe Bidenia . Biden puhui heinäkuussa Philadelphiassa äänestysoikeuksien puolustamisen merkityksestä, mutta konkreettiset toimet ovat jääneet vähäisiksi.
 Biden ei ole esimerkiksi tavannut Washingtoniin matkustaneita Texasin demokraatteja näiden pyynnöistä huolimatta.
 Vaalilakitaistelun päänäyttämö on ollut kongressi. Siellä demokraatit ovat jo vuosia ajaneet  For the People Act  -vaalilakia, joka muun muassa puuttuisi vaalipiirikikkailuun.
 Lain tavoitteista voit lukea lisää tästä artikkelista:   Ei enää vaalipiireillä puljailua ja loppu salatuille lahjoittajille - Näin demokraattien kunnianhimoinen lakialoite myllertäisi Yhdysvaltojen vaalijärjestelmän perustan
 Demokraattisenaattori Raphael Warnockin Georgia on yksi osavaltioista, joissa republikaanit ovat ajaneet läpi uusia vaalilakeja. Erik S. Lesser / EPA
 Lakialoite kuitenkin kaatui kesällä. Sen jälkeen demokraatit ovat yrittäneet Georgian demokraattisenaattori  Raphael Warnockin  johdolla laatia uutta, suppeampaa lakia. Sen oli määrä puuttua erityisesti vaalipiirien puoluepoliittiseen piirtämiseen ja äänestysoikeuksien heikentämiseen.
 Tämän esityksen republikaanisenaattori Ted Cruz torppasi keskiviikkona.
 Demokraattien ajamien vaalilakien tulevaisuus on nyt epävarma, ja senaatti on viikkojen tauolla.
 Texasin demokraattiedustaja Ron Reynolds on palaamassa kotiosavaltioonsa. Texas on antanut demokraattiedustajista pidätysmääräyksen, jotta heidät voidaan pakottaa takaisin istuntosaliin.

Vaalilakivääntö kovenee Washingtonissa – Texasin demokraatit taistelun eturintamassa: "Kuvittele, että kongressiin hyökänneet tarkkailisivat vaaleja"


Summary: 12–15-vuotiaiden koronarokotukset alkoivat, samoin kouluvuosi lähiopetuksessa eri puolilla Suomea. Mitä jälkiä on jäänyt etäopetuksesta, iso osa opetushallituksen mukaan oppilaista on tipahtanut kelkasta. TV1:n Ykkösaamun vieraana on opetusministeri Li Andersson (vas.).

Perussuomalaiset pitävät lauantaina ja sunnuntaina puoluekokoustaan.  Jussi Halla-Aholle  valitaan seuraaja puheenjohtajaksi. Vaikuttaako puheenjohtajan vaihtuminen Vasemmistoliiton suhtautumiseen perussuomalaisiin?
 Muuttunut koronatilanne tarkoittaa muutoksia myös hallituksen koronastrategiaan. Mikä on hallituksen uusi koronastrategia?
 Hallitus kokoontuu budjettiriiheen vajaan kuukauden kuluttua. Mikä on Vasemmistoliitolle isoin asia? Voiko hallitus kaatua?
 TV1:n Ykkösaamun vieraana suorassa lähetyksessä lauantaina 14.8. kello 10.05 alkaen on opetusministeri  Li Andersson  (vas.).  Seija Vaaherkumpu  haastattelee.
 Opetusministerille voit lähettää kysymyksiä sähköpostitse osoitteella tv1.ykkosaamu@yle.fi tai alla olevalla lomakkeella.

Opetusministeri Ykkösaamussa: Mitä haluat kysyä Li Anderssonilta?


Summary: Helsingin kaupungin koronainfossa uusi pormestari Juhana Vartiainen kertoi, että Helsinki on tarjonnut kumppanuutta koronapassin kehittämiseksi. Hän sanoi ymmärtävänsä kulttuuri- ja vapaa-ajan toimen huolen uusista kokoontumisrajoituksista.

Helsingin kaupungin uusi pormestari  Juhana Vartiainen  (Kok.) piti pormestarikautensa ensimmäisen tiedotustilaisuuden tänään kello viisi iltapäivällä.
 Vartiainen sanoi Helsingin pyrkivän edistämään rokotepassin käyttöönottoa kaikin keinoin. Kaupunki on tarjonnut valtiolle kumppanuutta rokotepassin kehittämiseksi.
 – Helsingistä löytyy varmasti mahdollisuuksia pilotoida tällaista hanketta, Vartiainen sanoi.
 Aluehallintovirasto kertoi tänään uusista  pääkaupunkiseutua koskevista kokoontumisrajoituksista . 20. elokuuta alkaen yleisiin tilaisuuksiin saa sisätiloissa osallistua enintään 25 henkeä ja ulkotiloissa enintään 50 henkeä.
 Lisäksi uusi määräys velvoittaa turvaväleistä huolehtimiseen sisätiloissa ja fyysisen kontaktin estämiseen ulkotiloissa. Määräyksillä on laaja  vaikutus esimerkiksi harrastustoimintaan .
 – Ymmärrämme, että tämänpäiväiset aluehallintoviraston päätökset herättävät huolta etenkin kulttuuri- ja vapaa-ajan toimialalla, Vartiainen sanoi tiedotustilaisuudessa.
 Tiedotustilaisuudessa muistutettiin, että tartunnan jäljitys, testaus ja rokottamiset sitovat merkittävän osan terveydenhuollon henkilökuntaa.
 – Voimme yhdessä kääntää tilanteen paremmaksi. Samalla meidän pitää tehdä kaikkemme, että yhteiskuntaa voidaan pitää kestävällä tavalla auki, Vartiainen sanoi.
 Tiedotustilaisuudessa puhuivat myös kasvatuksen ja koulutuksen toimialajohtajan viransijainen  Satu Järvenkallas  ja Helsingin sosiaali- ja terveystoimen toimialajohtaja  Juha Jolkkonen .
 – Vetoan jokaiseen helsinkiläiseen, joka ei vielä ole rokotetta ottanut: hoitakaa oma osuutenne näissä talkoissa, se on turvallista, helppoa ja ilmaista, Jolkkonen sanoi.
 Jolkkonen jakoi myös kiitosta terveysalan ammattilaisille, etenkin tartunnanjäljittäjille.
 – Tartunnanjäljittäjät tekevät työtä kovan paineen alla. Haluan kiittää heitä hyvästä työstä.
 Lue myös:
 Avi: Kaikki sisäharrastustoiminta kieltoon pääkaupunkiseudulla, jos turvaväleistä ei voida pitää kiinni

Helsinki voisi pilotoida koronapassin käyttöä – pormestari Vartiainen kertoi ensimmäisessä koronainfossaan valtiolle tarjotusta yhteistyöstä


Summary: Pirkkalan kunnan ylilääkärin Tuomas Jukkolan nimi löytyy Pelastetaan lapset -nimisen ryhmän verkkosivuilta, joilla vastustetaan lasten ja nuorten koronarokotuksia. Sivusto kerää allekirjoituksia terveydenhuollon työntekijöiltä.

Pirkkalan kunnan ylilääkäri  Tuomas Jukkola  on allekirjoittanut vetoomuksen, jolla vastustetaan lasten ja nuorten koronarokottamista. Aamulehti  kertoi eilen  iltapäivällä, että Jukkolan nimi löytyy Pelastetaan lapset -nimisen ryhmän verkkosivuilta, jonka vetoomuksessa lasten ja nuorten koronarokotukset haluttaisiin estää.
 Pelastetaan lapset -ryhmä koostuu terveydenhuollon työntekijöistä. Yksi vetoomuksen allekirjoittaneista lääkäreistä  Mikael Kivivuori  sai keväällä potkut Terveystalosta esitettyään julkisuudessa väitteitä, joiden mukaan koronaepidemia on huijausta.
 Tampereen yliopiston Rokotetutkimuskeskuksen johtajan  Mika Rämetin  mukaan Pelastetaan lapset -ryhmän väittämät ovat joko tahallisesti tai tahattomasti virheellisiä ja harhaanjohtavia.
 – Tarkoitushakuisesti halutaan nähdä lasten ja nuorten rokottaminen huonona,  Rämet sanoi Ylelle aiemmin tällä viikolla .
 Pirkkalalaislääkäri Tuomas Jukkolan ylimmälle esihenkilölle, Pirkkalan pormestari  Marko Jarvalle  tieto Jukkolan allekirjoituksesta tuli täytenä yllätyksenä.
 – Sain eilen iltapäivällä tiedon ja katsoin tilannetta hämmästyneenä.
 Pirkkalan pormestari Marko Jarva on tyytyväinen kuntansa rokotustahtiin. Matias Väänänen / Yle
 Pirkkalassa 12–15-vuotiaiden rokotukset ovat alkaneet tämän viikon maanantaina, ja pormestarin mukaan kaikki saavat halutessaan rokotteen.
 – Hyvässä vauhdissa mennään, yli 500 annosta on annettu tällä viikolla, Jarva toteaa.
 Pormestari kertoo kunnan noudattavan koronaohjeistuksessa valtioneuvoston, THL:n sekä sairaanhoitopiirin ohjeita. Hän kertoo Pirkkalassa olevan hyvät resurssit rokotusten edistämiseksi.
 Kansliapäällikkö: "Virkamieskeskustelut ovat käynnistyneet"
 Pirkkalan kansliapäällikkö  Jaakko Joensuu  oli myös yllättynyt Jukkolan allekirjoituksesta.
 – Virkamieskeskustelut Jukkolan kanssa ovat käynnistyneet. Hän ei voi kieltää 12–15-vuotiaiden rokotuksia kunnassa.
 Joensuu vakuuttaa rokotusten jatkuvan kunnassa sairaanhoitopiirin ohjeiden mukaisesti.
 – Kannustankin kaikkia hakemaan rokotteen.
 Pirkkalan kansliapäällikkö Jaakko Joensuu toteaa, että nuorten rokotukset etenevät kunnassa suositusten mukaisesti. Matias Väänänen / Yle
 Jukkolan lähin esihenkilö, Pirkkalan hyvinvointijohtaja  Harri Rönnholm  kertoo, etteivät Jukkolan henkilökohtaiset mielipiteet tai julkinen keskustelu vaikuta Pirkkalan rokotuksiin.
 – Kuntalaiset ohjataan toimimaan THL:n sekä sairaanhoitopiirin ohjeiden mukaisesti ja ottamaan rokotuksen siinä järjestyksessä, kun oma vuoro on.
 Hän ei usko, että kuntalaisten rokotusinto hiipuu Jukkolan rokotekriittisen ulostulon myötä.
 – Meidän vahva viestimme jatkossakin on, että rokotukset pitää ottaa, Rönnholm jyrähtää.
 Tuomas Jukkola ei vastannut Ylen haastattelupyyntöön.
 Helsinki: Lääkäreillä on oikeus mielipiteensä ilmaisemiseen
 Ylen tietojen mukaan Pelastetaan lapset -ryhmän addressin on allekirjoittanut myös kaksi Helsingin kaupungin lääkäriä.
 Helsingin kaupungin johtava asiantuntija  Matti Heiskanen  sanoo, että kaupunki suhtautuu myönteisesti rokotteisiin ja toimii terveysviranomaisten päätösten ja linjausten perusteella.
 – Nämä kaksi lääkäriä ovat ilmaisseet käsityksemme mukaan kantansa yksityishenkilöinä. Meillä kaikilla on sananvapaus ja oikeus ilmaista mielipiteitä, Heiskanen sanoo.
 Hänen mukaansa lääkärit eivät arvostele työnantajansa eli kaupungin toimintaa, vaan rokottamista, joka on terveysviranomaisten päätös.
 – Tämä on kansalaisen perusoikeuksien toteuttamista, että ilmaisee mielipiteitään. Se ei aina ole sama kuin työnantajan tai viranomaisen mielipide.
 Heiskasen mukaan lääkäreiden mahdollinen virkasuhde ei muuta tilannetta.
 –Viranhoidossa viranhaltijan tulee toimia viran edellyttämättä asiallisella tavalla, mutta lähtökohta on se, että viranhaltijallakin on sananvapaus.
 Hänen mukaansa lääkäreiden mielipiteen ilmaus ei muuta kaupungin myönteistä kantaa rokotteisiin.
 Pelastakaa Lapset ry otti kantaa
 Rokotevastaisen kampanjan nimi muistuttaa erehdyttävästi Pelastakaa Lapset ry:n nimeä. Yhdistys  otti verkkosivuillaan kantaa  vetoomukseen. Järjestö pitää tilannetta erittäin valitettavana.
 – Pelastakaa Lapset ry on tietoinen verkossa ja erityisesti sosiaalisen median kanavissa leviävästä ”Pelastetaan lapset” -disinformaatiokampanjasta liittyen lasten rokottamiseen. Pelastakaa Lapsilla ei ole mitään tekemistä kyseisen kampanjan kanssa, kertoo yhdistys verkkosivuillaan.
 Lue aiheesta lisää:   Valheenpaljastaja: Miten keskustella rokotteista kriitikon tai vastustajan kanssa?
 THL:n ylilääkäri toivoo, että lasten rokotuskattavuus saadaan korkeaksi syksyn aikana – myös nuoret voivat sairastaa koronan vakavana
 Sosiaalisessa mediassa kampanjoidaan nuorten koronarokotuksia vastaan – Rokotetutkimuskeskuksen Rämet tyrmää: Oikeastaan kaikki tieto harhaanjohtavaa

Pirkkalan ylilääkäri pisti nimensä rokotevastaiseen vetoomukseen ja tyrmistytti kunnanjohdon – allekirjoittajissa myös Helsingin kaupungin lääkäreitä


Summary:
Osa Karjalan prikaatin varusmiehistä on ollut koronan vuoksi maastossa karanteeniolosuhteissa elokuun alusta saakka.
Vekaranjärvellä telttakaranteenissa on tällä hetkellä noin 50 koronavirukselle altistunutta varusmiestä.

Karanteenissa olevien varusmiesten telttamajoittaminen otettiin käyttöön Kouvolassa Karjalan prikaatin Vekaranjärven varuskunnassa kesän aikana, jotta varusmiehiä voitiin pitää väljemmin varuskunta-alueella.
 Järjestelyllä on pyritty estämään koronaviruksen leviämistä ja tätä kautta takaamaan varusmiesten turvallisuus.
 Kouvolan Sanomat  uutisoi keskiviikkona , miten varusmiehet ovat tyytymättömiä teltassa suoritettaviin koronakaranteeneihin.
 Kouvolan Sanomien mukaan varusmies on ollut karanteenissa metsässä viime viikon tiistaista asti. Hän ei ole päässyt suihkuun ja hygieniasta huolehtiminen on vaikeaa.
 Karjalan prikaatin esikuntapäällikkö everstiluutnantti  Riku Mikkonen  vahvistaa Ylelle, että osa varusmiehistä on ollut maastossa karanteeniolosuhteissa elokuun alusta saakka. Mikkonen ei myöskään kiistä, etteikö hygieniasta huolehtiminen olisi vaikeaa telttaolosuhteissa.
 – Totta kai kaikki huollolliset seikat, kuten peseytyminen, ruokailut ja lääkärillä käynnit on suunniteltu. Tietenkään ne olosuhteet eivät ole yhtä hyvät kuin kasarmiolosuhteissa. Tarpeelliset lääkärinvastaanotot kyllä järjestetään karanteenissa oleville. Joissain tapauksissa tarve ja kiireellisyys voidaan arvioidaan puhelimitse, Mikkonen sanoo.
 Kouvolan Sanomien mukaan varusmies on huolissaan mielenterveydestään telttakaranteenissa. Kyseinen asia ei ole tullut esikuntapäällikkö Riku Mikkosen tietoon.
 Vekaranjärven varuskunnan alueella on karanteenissa tällä hetkellä 132 varusmiestä.  Kari Saastamoinen/Yle
 Noin 50 henkeä telttakaranteenissa
 Esikuntapäällikkö Riku Mikkosen mukaan telttakaranteenissa olevien määrä vaihtelee päivittäin. Luku on tällä hetkellä noin 50.
 Yhtä telttaa kohti majoitetaan noin 4–6 varusmiestä. Pienillä majoituskoilla yritetään ehkäistä isoja altistumisia.
 Varusmiesten karanteenijakso kestään 14 päivää. Esikuntapäällikkö Riku Mikkonen kertoo, että jo telttakaranteenissa olevan karanteenia jatketaan, jos hän altistuu taudille uudestaan.
 – Se olisi totta kai huonoa tuuria. Mahdollista on myös, että teltassa karanteenissa olevia siirretään kasarmitiloihin, kun sieltä tiloja vapautuu. Kurjuutta ei ole tarkoitus maksimoida, Mikkonen sanoo.
 Telttamajoitusjaksoja on muutenkin pidennetty koronatilanteen takia. Varuskunnassa on käytössä koronaviruksen vuoksi niin sanottu 2+2+2-malli, jonka mukaan varusmiehet ovat aina kaksi viikkoa kasarmilla, kaksi viikkoa lomalla ja kaksi viikkoa maastossa.
 Mikkonen: "Sinänsä ymmärrän asian"
 Kaikkiaan varuskunnan alueella on karanteenissa tällä hetkellä 132 varusmiestä. Tämän lisäksi 137 varusmiestä on karanteenissa kotona, koska on saanut tartunnan lomajaksolla.
 Mikkosen mukaan karanteenin järjestämisellä varuskunnassa estetään taudin leviäminen varusmiesten mukana kotipaikkakunnille. Varusmiesten tilaa voidaan myös tarkkailla ja antaa tarvittaessa sairaanhoitoa.
 Telttakaranteeniin joutuvat varuskunnassa vain altistuneet ja oireilevat varusmiehet. Tautia sairastavat ovat sisätilossa.
 Vekaranjärven varuskunta alueella on tällä hetkellä karanteenissa 46 sellaista varusmiestä, joilla on koronatartunta. Päivittäiset tartuntamäärät varuskunta-alueella ovat heinäkuun tasolla. Vekaranjärvellä  todettiin heinäkuussa  yhteensä 101 tartuntaa.
 Kouvolan Sanomien mukaan Vekaranjärvellä leviää varusmiesten keskuudessa mieliala, jossa mieluummin halutaan sairastaa koronavirus kuin jäädä telttakaranteeniin. Mikkonen on kuulemastaan harmissaan.
 – Kyllähän se kuulostaa ikävältä ja harmilliselta. Sinänsä ymmärrän asian, mutta meillä on taudintorjunnassa samanlainen yhteiskunnallinen vastuu kuin muuallakin. Meidän on huolehdittava, että puolustusvalmius ja muu toimintakyky säilyy. Toivomme ja valvomme, että nykyisiä määräyksiä noudatetaan, esikuntapäällikkö Riku Mikkonen Vekaranjärven varuskunnasta sanoo.

Pinna alkaa palaa varuskunnassa – lehden mukaan varusmiehet mieluummin sairastavat koronan kuin siirtyvät karanteeniin telttaan


Summary: Heinäkuussa vangittiin 1990-luvulla syntyneet mies ja nainen taposta ja kiristyksestä epäiltyinä. Heidät on sittemmin vapautettu. Poliisin mukaan epäilty kiristys liittyy kadonneen miehen varojen käyttöön.

Pohjois-Pohjanmaan Siikajoella viime kesänä kadonneen miehen epäillään joutuneen henkirikoksen uhriksi, Oulun poliisista kerrotaan STT:lle.
 Poliisi tiedotti tiistaina, että se tutkii Siikajoella Paavolan taajamassa asuneen miehen katoamista. Noin kolmekymppisestä miehestä ei ole tehty havaintoja viime vuoden elokuun 24. päivän jälkeen.
 – Epäilemme, että hän on joutunut henkirikoksen kohteeksi, sanoo tutkinnanjohtajan sijainen, rikosylikomisario  Ilkka Piispanen  STT:lle torstaina.
 – Ei oikein ole muutakaan varteenotettavaa vaihtoehtoa, että mitä on tapahtunut. Emme pysty sulkemaan pois henkirikosta.
 Heinäkuun alkupuolella Oulun käräjäoikeus vangitsi miehen ja naisen epäiltyinä taposta ja kiristyksestä Siikajoella. Vangitsemistietojen mukaan epäilty kiristys olisi tapahtunut aikavälillä 24.10.2018–26.8.2020 ja epäilty tappo aikavälillä 24.8.2020–31.12.2020.
 Epäillyt ovat syntyneet 1990-luvulla. Nainen vapautettiin tutkintavankeudesta heinäkuun lopulla ja mies elokuun alussa, mutta poliisi epäilee heitä yhä rikosnimikkeillä tappo ja kiristys.
 Piispasen mukaan poliisilla on tapauksessa vaihtoehtoisia tutkintalinjoja.
 Poliisi: Epäilty kiristys liittyy kadonneen varojen käyttöön
 Piispasen mukaan epäilty kiristys liittyy kadonneen miehen varojen käyttöön. Poliisi on suorittanut etsintöjä kadonneen löytämiseksi, mutta etsinnöistä ei kerrota tarkemmin julkisuuteen.
 Mikä on poliisin käsitys epäillyn henkirikoksen motiivista?
 – Se jääköön tässä vaiheessa vielä salaiseksi tiedoksi, Piispanen sanoi.
 Poliisi pyytää yleisöltä kadonneeseen mieheen liittyviä havaintoja, jotka on tehty viime vuoden elokuun 24. päivän jälkeen. Poliisin mukaan pienetkin havainnot voivat olla merkittäviä katoamisen selvittämiseksi.

Siikajoella asuva kolmekymppinen mies on ollut kateissa lähes vuoden – poliisi epäilee henkirikosta


Summary: Valtiovarainministeriön ensi vuoden budjettiehdotuksessa on vähän yllätyksiä. Ehdotukset perustuvat suurelta osalta viime kevään kehysriihen päätöksiin. Ministeriö julkaisi ehdotuksensa torstaina.

1 Valtiovarainministeriön ehdotuksen mukaan kotitalousvähennystä kasvatettaisiin muun muassa siivous- ja hoivapalveluiden osalta. Tiina Jutila / Yle Kotitalous- ja hoivatyön verovähennystä kasvatetaan Valtiovarainministeriö ehdottaa merkittävää korotusta kotitalousvähennykseen, mutta se ei koske kaikkia kodissa teetettyjä töitä. Kotitalousvähennystä korotettaisiin kotitaloustyön sekä hoiva- ja hoitotyön osalta. Kotitaloustyöksi luetaan esimerkiksi siivous. Näistä töistä voisi jatkossa saada enintään 3 500 euroa vähennystä, kun aiemmin summa on ollut 2 250 euroa. Korvausprosentti puolestaan nousisi 40:stä 60:een prosenttiin. Korotuksessa olisi kyse kaksivuotisesta kokeilusta. Kotitalousvähennystä korotettaisiin vastaavalla tavalla myös öljylämmityksen korvaamisen osalta vuosina 2022—2027. 2 Mikäli valtiovarainministeriön ehdotus menee läpi, työn verotuksen ei pitäisi kiristyä ensi vuonna. Rakennusmies kantoi putkia Tampereen Areenan työmaalla helmikuussa 2021. Jani Aarnio / Yle Palkan verotus ei kiristy Valtiovarainministeriö suitsisi työn verotuksen tiukentumista. Tämän ministeriö tekisi indeksitarkastuksella, jossa otettaisiin huomioon yleinen hinta- tai ansiotason nousu. Ministeriö siis käytännössä tekisi muutoksia ainakin valtion tuloveroasteikon tulorajoihin, jotta palkansaajan verotus ei kiristyisi yleisen ansiotason nousun takia. Tämä on ollut yleinen päätös viime vuosien valtion budjeteissa. 3 Hallitus sopi tupakoinnin verotuksen kiristämisestä hallituskauden alussa. Myös valtiovarainministeriö ehdottaa sitä budjettiehdotuksessaan. Hilma Toivonen / Yle  Tupakointi kallistuu Yksi asia, josta hallituspuolueet tuskin saavat riitaa aikaiseksi, on tupakkaveron korottaminen. Hallituspuolueet sopivat asiasta jo hallitusohjelmassa. Valtiovarainministeriön ehdotus tarkoittaisi 50 sentin korotusta tupakka-askin hintaan, jos veronkorotus siirtyy sellaisenaan tuotteen hintaan. Hallituksen tarkoituksena on kiristää tupakan verotusta yhteensä 200 miljoonalla eurolla kautensa aikana. Linjauksella halutaan edistää kansanterveyttä. Alkoholin verotukseen ei puolestaan ole luvassa lisäkiristyksiä tällä hallituskaudella. 4 Valtiovarainministeriön ehdotukseen sisältyy paljon muutoksia autoilun verotukseen. Ministeriö nostaisi parafiinisen dieselin verotusta. Yle/Lotta Sundström Parafiinisen dieselin verotus kiristyy, vähäpäästöisiä autoja tuetaan Valtiovarainministeriö kiristäisi parafiinisen dieselin verotusta, kuten hallitus on aiemmin päättänyt. Hallitus päätti toissa syksyn budjettiriihessä, että se leikkaa yritystukia poistamalla asteittain parafiinisen dieselöljyn veronalennuksen, joka on 120 miljoonaa euroa. Parafiinisella öljyllä tarkoitetaan dieseliä, jossa lähipäästöt ovat pienempiä kuin eurooppalaisessa standardin mukaisessa dieselissä. Uusien autojen puhdistusteknologia on kehittynyt niin paljon, että parafiinisen ja tavallisen dieselin päästöt ovat lähes samalla tasolla. Verotuen leikkaamisen vaikutusta dieselin hintaan on vaikea arvioida, koska samalla myös jalostamisen kustannukset halpenevat. Ministeriön virkamiehet ovat arvioineet, että korotus voisi sentin verran litralta. Hallitus on päättänyt, ettei se tee uusia kiristyksiä polttoaineveroihin tämän vaalikauden aikana. Valtiovarainministeriö alentaa puolestaan vähäpäästöisten työsuhdeautojen verotusarvoa 85 eurolla kuukaudessa ja tarkistaa hybridiautojen verotusarvoa. Ministeriön tarkoituksena on uusia autokantaa Suomessa vähäpäästöisemmäksi. 5 Opetukselle ehdotetaan lisää rahaa. Ennen kaikkea rahaa tulisi oppivelvollisuuden laajentamiseen ja opiskelijoiden tukemiseen. Kulosaaren yhteiskoulun abeja preliminäärikokeessa helmikuussa 2021. Silja Viitala / Yle Opetus saa lisärahaa Valtiovarainministeriön ehdotuksessa laitettaisiin lisää rahaa opetukseen. Oppivelvollisuuden laajentamiseen ja toisen asteen maksuttomuuteen osoitettaisiin 65 miljoonaa euroa vuonna 2022. Ministeriö ehdottaa myös perusopetuksen laatu- ja tasa-arvo-ohjelmaan 60 miljoonaa euroa ja varhaiskasvatuksen puolelle ohjelmiin tulisi rahaa yhteensä 80 miljoonaa euroa ensi vuonna. Varhaiskasvatuksen summassa on huomioitu 30 miljoonan euron tulevaisuusinvestointi. Ministeriö jatkaisi hallituksen päättämiä panostuksia ammatilliseen koulutukseen. Ministeriö osoittaisi 70 miljoonaa euroa opettajien ja ohjaajien palkkaamiseen ensi vuodelle. Oppilas- ja opiskelijahuoltoa tuettaisiin myös perusasteella ja toisella asteella. 6 Turvetuotannon alasajoa pyritään pehmittämään verotuella, josta hallitus pääsi sopuun kevään kehysriihessä. Arkistokuvaa turvetuotannosta Karjaalta. Yle/Anna Savonius  Turpeen verotukea laajennetaan Hallitus päätti kevään kehysriihessä turpeen verotuen laajentamisesta ja ehdotus löytyy myös valtiovarainministeriön budjettiehdotuksesta. Turpeen verottoman käytön rajaa ehdotetaan nostettavan 10 000 megawattituntiin voimalaitoksissa. Tähän asti turveverosta vapautetun tuotannon raja on ollut 5 000 megawattituntia. Tuella pyritään tukemaan laitoksia ja turvetuottajia siirtymässä uudenlaiseen tuotantoon ja elinkeinoon. Turpeen energiakäyttö on laskenut Suomessa ennustettua nopeammin.

Kotitalousvähennys kasvaa, tupakointi kallistuu ja koulutukseen tulee lisää rahaa – nämä kuusi asiaa budjettiehdotuksesta kannattaa tietää


Summary: Liikennepsykologi muistuttaa, että aikuisen omat käsitykset ja tavat liikenteessä tarttuvat ihan huomaamatta lapsiin. Hyvän esimerkin näyttäminen ja asiasta keskustelu ei ole myöhäistä aloittaa koulujen alettuakaan, mutta parhaiten se tehoaa kun se näkyy arjessa.

Koulujen alku on liikenteeseen lähteville alakoululaisille ja vanhemmille jännittävää aikaa. Erityisen jännittävää se on tänä syksynä Kemin Karihaarassa, missä Metsä Groupin sellutehtaan tierakentaminen on myllertänyt satojen koululaisten reitit uusiksi.
 Kemiläinen  Tapio Karjula  ja Kemin toiseksi suurimmassa koulussa Karihaarassa kakkosluokkaa aloittava  Lenni -poika kävivät muuttuneen koulureitin läpi yhdessä.
 – Kyllähän siinä riskin paikkoja on olemassa ja ainahan se vähän on huoli. Mutta toki onhan tuo järjestely turvallisen näköinen, että kun vain reitillä pysyy, niin varmasti turvallisesti kouluun pääsee, tuumaa Tapio Karjula.
 Valtavan sellutehdashankkeen vuoksi niin auto- kuin kevyen liikenteen reitit ovat totutusta poikkeavia ja niitä joudutaan muuttamaan rakennustöiden edetessä. Lisäksi työmaalla liikkuu paljon raskaita koneita, joista pienen koululaisen havaitseminen voi olla vaikeaa.
 Lenni Karjula aloittaa toisen luokan Karihaaran koulussa. Koulutie on katsottu etukäteen Tapio-isän kanssa. Juuso Stoor / Yle
 Kemissä koulureitin vaaroja ja  vanhempien huolta koululaisistaan  lisää tietyömaa, mutta uusien koululaisten tulo liikenteeseen lisää aikuisten tienkäyttäjien vastuuta joka paikassa.
 Vuosittain alakouluikäisiä lapsia loukkaantuu tieliikenteessä noin 150.
 Lue lisää:   Alakouluikäisten liikennevahingot ovat vähentyneet viime vuosina – poliisi toivoo lisää yli- ja alikulkuja kevyelle liikenteelle
 Psykologin vinkit: puhu arjessa ja näytä esimerkkiä
 Liikennepsykologiaan perehtynyt neuropsykologian erikoispsykologi  Sari Kukkamaa  vinkkaa, että liikenneturvallisuudesta kannattaisi keskustella lasten kanssa arjessa, eikä tyytyä vain saarnatuokioihin koulujen alkaessa.
 – Ihan arkipäiväinen havainnointi liikenteessä; mitä nähdään, mitä tapahtuu, mitä tässä tilanteessa on huomioitava. Keskustelua ei toki ole myöhäistä aloittaa nytkään, mutta aina on tietysti parempi, jos se on jatkuvampaa, neuvoo Kukkamaa.
 Tärkeää on myös oman esimerkin näyttäminen.
 – Aikuisen omat käsitykset ja tavat liikenteessä tarttuvat lapsiin ihan huomaamatta. Jos aina kiihdyttää oranssilla valolla tai ajaa autolla kännykkä kädessä, tapa tarttuu. Lapset oppivat mallioppimalla helposti ja tehokkaasti, Kukkamaa sanoo.
 Lapset oppivat mallista nopeasti, joten pyöräilykypärän käytöstä on hyvä pitää kiinni, muistuttaa psykologi Sari Kukkamaa. Tapio Karjula näyttää esimerkkiä. Juuso Stoor / Yle
 Entäpä jos koulureitti on lapselle niin jännä ja pelottava, että matkasta ei tahdo tulla mitään? Kukkamaa muistuttaa, ettei lasta saisi jättää yksin ahdistavassa tilanteessa.
 – Lapsen pelkoa ei saa mitätöidä sanomalla vaikka, että "koitapas nyt reipastua". Perinteinen koulutien yhdessä kulkeminen vaikkapa isompien sisarusten kanssa auttaa hallitsemaan uutta ja pelottavaa tilannetta.
 Kukkamaalla on vinkki myös ruuhkista tai tietöistä tuskastuneille autoileville aikuisille: hengitä syvään. Tieraivoa tai vähintään ärtymystä tuntee lähes jokainen, mutta sille ei tarvitse antaa valtaa.
 – Kun ärsytyksen tunteen tunnistaa ja tulee siitä tietoiseksi, voi tehdä ratkaisuja järjen eikä vain tunteen vallassa. Perinteinen syvähengitys rauhoittaa ja on hyvä vastatoimi hermostumisen aktivoimille toiminnoille.
 Tärkeää on myös kiireestä huolimatta pitää ajonopeus riittävän alhaisena ja huolta vireystilasta ja havainnointikyvystä.  Liikenneturvan mukaan  neljä viidestä lasten jalankulkuonnettomuuksista sattuu tietä ylitettäessä, esimerkiksi suojatiellä.
 Rehtori Jukka Vaaramaan mukaan koululla aiotaan seurata, miten liikkuminen tietyömaan läpi sujuu lapsilta. Juuso Stoor / Yle
 Urakoitsijoiden kanssa turvallisuutta on painotettu
 Karihaaran koulun rehtorin  Jukka Vaaramaan  mukaan koulun henkilökunta on käynyt reitin läpi ja tarkastanut vaaranpaikat. Reitti käydään läpi myös luokanvalvojien johdolla oppilaiden kanssa.
 – Mutta se ei poista sitä, etteikö tuolla pitäisi olla varovainen. Vaikka noudattaa ohjeita, niin aina on muutoksia ja aina pitää olla varovainen ja seurata liikennettä, muistuttaa Vaaramaa.
 Kaupungin mukaan lasten koulutiehen liittyviä liikenneturvallisuusasioita on käyty läpi myös urakoitsijoiden kanssa.
 – Työmaa-aluetta on aidattu oppilaiden kulkureitin ulkopuolelta, eikä sinne työkoneiden sekaan pitäisi päästä kovin helposti, kertoo Kemin ympäristöjohtaja  Mika Grönvall .
 Kaupunki on myös rakentamassa kahta alikulkua, jolla parannettaisiin koululle suuntautuvan kevyen liikenteen turvallisuutta. Leinosenpolun uusi alikulku on tavoitteena saada käyttöön lokakuussa ja Tornionkadun alikulku marraskuussa 2021.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  perjantaihin 13.8. kello 23 saakka.

Jättitehtaan liikenneurakat mullistavat satojen koulutien Kemissä – asiantuntija vinkkaa, miksi aikuisen on tärkeä olla esimerkkinä liikenteessä


Summary: Perussuomalaisten puoluekokoukseen töihin hakeville ilmoitettiin turvaselvityksestä, mutta se oli väärinkäsitys. Oikeita turvallisuusselvityksiä tekee supo tiukoin kriteerein. Viime vuonna virallisia turvallisuusselvityksiä tehtiin Suomessa 88 000.

Perussuomalaisten puoluekokous järjestetään 14.–15. elokuuta Seinäjoella. Kokoukseen on tulossa yli 2000 osallistujaa. Turvajärjestelyt ovat isoille tapahtumille tyypillisen tiukat.
 – Totta kai, vastaavaa tasoa kuin vuonna 2019. Sinne ei tulla kuin torppaan. Meillähän on sekä suojelupoliisin että mahdollisimman monen muun kanssa yhteistyötä näissä järjestelyissä, joilla varmistetaan kokouksen turvallisuus, sanoo Perussuomalaisten puoluetoimiston työntekijä  Matti Putkonen.
 Väärinkäsityksiltäkään ei ole vältytty.
 Tapahtumassa ravintolapalveluja toteuttava yritys on hankkinut tapahtumaan henkilökuntaa henkilöstövuokrausyrityksen kautta.
 Henkilöstövuokrausyrityksen työntekijöilleen toimittamassa työtarjouksessa ilmoitettiin tehtävään valittaville henkilöille suoritettavasta turvaselvityksestä.
 Henkilön turvaselvityksiä tai turvallisuusselvityksiä voi kuitenkin tehdä vain suojelupoliisi tai pääesikunta ja vain lainmukaisin tiukoin kriteerein.
 Go-On Yhtiöt -henkilöstövuokrausyrityksen mukaan pyyntö selvityksen mainitsemisesta työtarjouksessa on tullut yrityksen asiakkaalta eli ravintolapalveluiden tarjoajalta, jonka nimeä yritys ei mainitse.
 Henkilöstövuokrausyritys pidättäytyy muuten kommentoimasta asiaa.
 Kokouspaikan eli Seinäjoki Areenan ravintolapalvelut tuottaa Compass Group Finland Oy. Ravintolapalveluiden tuottaja kieltäytyy kommentoimasta asiaa ja ilmoittaa tiedotusvastuun olevan tapahtuman vastuullisella järjestäjällä.
 Turvallisuusselvityslain mukaan selvitystä voi hakea selvityksen kohteen työnantaja tai se, jonka antamaa toimeksiantoa tai siihen kuuluvaa tehtävää selvityksen kohteen on tarkoitus hoitaa.
  Perussuomalaisten puoluetoimiston työntekijän Matti Putkosen mukaan yksi osa tapahtuman turvallisuusjärjestelyjä on se, että yrityksen kautta töihin tulevien henkilöiden henkilöllisyys on varmistettu.  Pekka Tynell / Yle
 Kysytään siis puoluetoimistolta, mistä on kyse.
 – Tässä on nyt savua ilman tulta. Tässä tapauksessa kyseinen firma, jota emme tiedä, vain ilmoittaa, että tilaisuuteen tulevalta henkilöltä tarkistetaan henkilöpaperit eli varmistetaan, että hän on se oikea henkilö. Mistään muusta ei ole kysymys. Varmistetaan siis, että henkilöllä, joka tulee töihin, pitää olla henkilöllisyystodistuskortti mukana, Putkonen sanoo.
 Supo: Lain mukaisen turvallisuusselvityksen edellytykset eivät täyty
 Kyse on siis jossakin kohtaa syntyneestä väärästä sanavalinnasta, sillä suojelupoliisin ylitarkastajan  Pekka Ahon  mukaan puoluekokouksissa työskentely ei lähtökohtaisesti täytä ehtoja, joita henkilöturvallisuusselvitysten tekemiselle on asetettu.
 Ahon arvio siitä, voidaanko lain mukainen turvallisuusselvitys tehdä vuokratyöfirman kautta tapahtumassa työskentelevästä henkilöstä, on selkeä. Hänen mukaansa turvallisuusselvityksen tekemiselle ei ole edellä mainitun kaltaisessa tilanteessa edellytyksiä.
 Ahon tiedossa ei ole, että kyseisellä perusteella olisi haettu turvallisuusselvityksiä. Hänen mukaansa keskeinen este selvityksen tekemiselle on, etteivät lain vaatimat perusteet täyty.
 – Mikä on se suojattava etu? Poliittisessa puoluekokouksessa tuskin voidaan vahingoittaa valtion turvallisuutta, maanpuolustusta tai Suomen kansainvälisiä suhteita, ja siellä tuskin käsitellään viranomaisen turvaluokitettuja tietoja.
 Hän huomauttaa, että lähtökohtaisesti poliittinen puolue ei myöskään itse voi teettää turvallisuusselvityslain mukaisia henkilöturvallisuusselvityksiä.
 – Puolueissa ei käsitellä viranomaisen turvaluokiteltua tietoa. Se, että puolueessa saatetaan käsitellä puolueen luottamuksellista tietoa, ei ole lainsäädännön mukaan edellytys hakea turvallisuusselvitystä.
 Työntekijöille tehtävien turvallisuusselvityksien perusteista säädetään turvallisuusselvityslaissa. Selvitysten tekemisestä vastaa suojelupoliisi. Supo tekee selvityksiä sekä henkilöistä että yrityksistä.
 Turvallisuusselvityksillä pyritään ennaltaehkäisemään kansallista turvallisuutta vaarantavaa toimintaa. Niiden avulla suojataan myös merkittäviä taloudellisia etuja ja yritysten turvallisuusjärjestelyjä.
 Lain määritelmän mukaan selvityksillä pyritään parantamaan mahdollisuuksia ehkäistä tilanteita, jotka voivat vahingoittaa valtion turvallisuutta, maanpuolustusta, Suomen kansainvälisiä suhteita, yleistä turvallisuutta tai muuta niihin verrattavaa yleistä etua tai merkittävää taloudellista etua.
 – Yksityisen yrityksen on aika vaikea päästä meille asiakkaaksi, koska lainsäädäntö rajaa yksityiset yritykset aika tiukasti pois.
 Yritysten, jotka selvityksiä haluavat hakea, tulee täyttää lain asettamat vaatimukset. Yrityksiltä vaaditaan lisäksi muun muassa tietoturvan hyvää hallintaa. Sen jälkeenkään kun suojelupoliisi on hyväksynyt toimijan selvitysten hakijaksi, niitä ei voi teettää mielivaltaisesti. Selvityksen hakeminen vaatii lisäksi aina selvityksen kohteen suostumuksen.
 – Yrityksen kanssa käydään ne henkilöryhmät läpi, joista turvallisuusselvityksiä voidaan tehdä. Vaikka yritys hyväksytään meidän asiakkaaksemme, se ei anna vapaata korttia hakea kenestä tahansa yrityksen työntekijästä turvallisuusselvitystä.
 Hakijalle luovutetaan vain tehtävän kannalta oleellinen tieto
 Virallisissa selvityksissä on kolme tasoa.
 Suppea turvallisuusselvitys voidaan tehdä esimerkiksi siivoojalle, joka saa kulkuoikeuden viranomaisen yleisöltä suljettuun tilaan. Tällöin selvitykseen kuuluvat esimerkiksi poliisin tiedot sekä rikos- ja sakkorekisterin tiedot.
 Perusmuotoinen selvitys laaditaan henkiöstä, jolla on pääsy turvaluokitettuun tietoon. Tyypillisesti viranomainen hakee selvityksen nimitettävästä viranhaltijasta, joka työssään käsittelee viranomaisen turvaluokiteltua tietoa.
 Perusmuotoiseen selvitykseen otetaan mukaan myös esimerkiksi luottotiedot. Suojelupoliisi voi tehdä kansainvälisiä tiedusteluja henkilöstä. Selvitykseen otetaan mukaan sellaisten rekistereiden tietoja, joihin selvityksen kohteella ei ole tarkastusoikeutta, kuten puolustusvoimien ja suojelupoliisin rekisterit.
 Laajimmassa selvityksessä voidaan lisäksi tarkastella muun muassa henkilön liiketoiminnallisia sidonnaisuuksia sekä laatia selvityksen kohteen puolisosta turvallisuusselvitys. Laajin selvitys tehdään tyypillisesti esimerkiksi valtion korkeimmista viranhaltijoista.
 Oli selvityksen laajuus sitten mikä tahansa, hakijalle ei anneta kaikkea selvityksessä esiin noussutta tietoa.
 – Siinä käytetään tapauskohtaista harkintaa ja arvioidaan, millä tiedolla on merkitystä tässä nimenomaisessa tehtävässä, johon turvallisuusselvitystä on haettu.
 Turvallisuusselvitysten määrä on kasvussa
 Selvitysten hakijoiksi hyväksyttyjä yksityisiä yrityksiä ja viranomaisia on yhteensä alle 400. Esimerkiksi yrityksen arvokkaiden innovaatioiden suojaaminen voi olla perusteltu syy turvallisuusselvityksien hakijaksi pääsemiselle.
 Halua selvitysten tekemiseen olisi ylitarkastaja Ahon mukaan yksityissektorilla enemmänkin, mutta kaikki yritykset eivät täytä lain kriteerejä. Ahon mukaan selvitysten teko-oikeuden rajaaminen on perusteltua.
 – Siinä puututaan kuitenkin selvityksen kohteen perusoikeuksiin. Lakia ei voi tulkita joustavasti, vaan sitä tulee tulkita ahtaasti.
 Ahon mukaan Suomessa lainsäädäntö on poikkeuksellinen muuhun Eurooppaan nähden, sillä muualla yritykset eivät voi hakea selvityksiä samassa laajuudessa kuin Suomessa.
 Selvitysten määrä on kasvanut. Vuonna 2020 henkilöturvallisuusselvityksiä tehtiin noin 88 000. Selvityksistä noin puolessa hakija oli yksityinen yritys ja noin puolessa viranomainen.
 Yksityisten teettämistä selvityksistä suurin osa on suppeita, viranomaisilla taas perusmuotoisia. Viime vuonna suppeita selvityksiä tehtiin yhteensä 40 000 ja perusmuotoisia 31 000.
 Lue lisää:
 Perussuomalaisten puoluekokous järjestetään Seinäjoella suunnitelmien mukaan, vaikka kokoontumisrajoitukset tulevat kaupungissa voimaan perjantaina
 Perussuomalaisten puoluekokousta ei järjestetä etänä koronasta huolimatta – Putkonen: "Kokous on varmasti turvallisempi kuin joku yökerho"

Perussuomalaisten puoluekokouksessa on jälleen tiukat turvajärjestelyt – väärinkäsityksiltäkään ei vältytty henkilöstön palkkaamisessa


Summary: Peltokangas on ehdolla perussuomalaisten puheenjohtajistoon puoluekokouksessa tulevana viikonloppuna Seinäjoella.

Perussuomalaisten kansanedustaja  Mauri Peltokangas  (ps.) on saanut syytteen kiihottamisesta kansanryhmää vastaan, kertoo  Helsingin Sanomat .
 Peltokangas kertoo HS:lle, ettei halua kommentoida syytettä tarkemmin tässä vaiheessa asian käsittelyä.
 Peltokankaan mukaan kyse on "vuoden vanhoista Facebook-jutuista". Hän kertoo kiistävänsä kaikki syytteet.
 Peltokangas on ehdolla perusuomalaisten puoluekokouksessa toiseksi varapuheenjohtajaksi. Puoluekokous järjestetään tulevana viikonloppuna Seinäjoella.
 Ensimmäisen kauden kansanedustaja, Vaasan vaalipiirin ääniharava
 Mauri Peltokangas nousi kansanedustajaksi edellisissä eduskuntavaaleissa, jolloin hän oli puolueensa ääniharava Vaasan vaalipiirissä. Vuoden 2019 vaaleissa Peltokangas sai yli 13 000 ääntä.
 Kuntavaaleissa Peltokangas puolestaan  nousi Kokkolan kaupunginvaltuustoon äänikuninkaana, kun perussuomalaiset voittivat neljä lisäpaikkaa valtuustossa.
 Reilu vuosi sitten Peltokangas herätti  kohua Facebook-kommentillaan , jossa Peltokangas kutsuu pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) hallituksen ministereitä "säälittäviksi perserei'iksi"
 Oikaisu 12.8. 22.05 Jutusta poistettu maininta, jonka mukaan syytteen olisi nostanut yksityishenkilö. Suomessa syytteen nostamisesta vastaa tavallisesti syyttäjä.
 Lue myös:
 Kansanedustaja Mauri Peltokangas pyrkii perussuomalaisten varapuheenjohtajaksi

HS: Perussuomalaisten kansanedustaja Mauri Peltokangas syytettynä kiihottamisesta kansanryhmää vastaan


Summary: Valtiovarainministeri Annika Saarikon lisäksi muun muassa opetusministeri Li Andersson sekä kulttuuri- ja tiedeministeri Antti Kurvinen ovat ottaneet kantaa Etelä-Suomen aluehallintoviraston torstaisiin päätöksiin.

Valtiovarainministeri  Annika Saarikko  (kesk.) kummastelee Etelä-Suomen aluehallintoviraston (Avi) torstaista päätöstä pääkaupunkiseudun uusista kokoontumisrajoituksista, jotka osuvat tuntuvasti myös lasten ja nuorten harrastustoimintaan sisätiloissa.
 – Hallitus on mielestäni aika johdonmukaisesti ilmaissut huolensa siitä, että että lasten ja nuorten arkeen korostuu erityisiä huolia, Saarikko sanoi Ylen iltauutisten lähetyksessä.
 – Koronan jättämä varjo heidän elämässään on erityisen pitkä, siksi rajoituksia ei pitäisi kohdistaa heihin. Niinpä tänään hallituksessa asiasta linjasimme, ja sosiaali- ja terveysministeriö sai vastuun ohjeistaa alueita, Saarikko sanoi.
 Avin päättämät kokoontumisrajoitukset astuvat voimaan pääkaupunkiseudulla 20. elokuuta ja ne tekevät käytännössä mahdottomia monien joukkuelajien harrastamisesta sisätiloissa, sillä sisätiloissa pitäisi noudattaa kahden metrin turvaväliä.
 Aluehallintovirasto täsmensi tänään muun muassa  Twitterissä , että pääkaupunkiseudulla turvavälivelvoite koskee myös lasten ja nuorten harrastustoimintaa sisätiloissa.
 Hallitus neuvotteli tänään Säätytalolla koronastrategiasta, mutta myös Etelä-Suomen aluehallintoviraston päätöksistä ja kahden metrin turvavälivaatimuksesta.
 Pääministeri  Sanna Marin  (sd.)  kertoi hallituksen neuvotteluiden jälkeen , että alueviranomaisia ohjeistetaan asiasta. Viranomaisia ohjeistetaan myös turvavälivaatimuksista, sillä hallitus haluaa luopua kahden metrin turvavälivaatimuksesta, joka on kurittanut kulttuurialaa ja kurittaa jälleen pääkaupunkiseutua uusien kokoontumisrajoitusten myötä.
 Ylen uutisankkuri  Piia Pasanen  kysyi Saarikolta uutislähetyksessä, haluaako hallitus eri asioita kokoontumisrajoitusten suhteen kuin aluehallintovirasto.
 – Hallitus ei voi paeta vastuutaan, Saarikko aloitti.
 – Suomessa on kuitenkin sellainen päätöksentekojärjestelmä, että alueviranomaiset käytännössä tekevät ne ratkaisut ja hallitus luo suuret linjat. Siksi tänään keskustelimme (hallituksen neuvotteluissa) siitä, että kun rokotekattavuus on riittävä, pääsisimme tästä rajoitusten ajasta pois, Saarikko totesi.
 Li Andersson: Päätös on Avin, eikä hallituksen
 Moni ministeri tuntui olevan yhtä mieltä kahden metrin turvavälivaatimuksesta ja siitä, että lasten ja nuorten harrastusten rajoittaminen ei saa olla ensimmäisten toimien joukossa.
 Esimerkiksi opetusministeri  Li Andersson  (vas.)  korosti Twitterissä  alkuillasta, että Etelä-Suomen aluehallintoviraston tämänpäiväinen rajoituspäätös ei ollut hallituksen antama.
 – Tämänpäiväinen Etelä-Suomen aluehallintoviraston päätös lasten ja nuorten harrastustoiminnan rajoituksista oli viranomaisen oma eikä hallituksen ja on tärkeää, että ”lapset ja nuoret ensin”-periaatteen merkitystä taas voimakkaasti painotetaan, Andersson kirjoitti.
 Saarikon puoluetoveri, nykyinen kulttuuri- ja tiedeministeri  Antti Kurvinen   kommentoi aiemmin tänään  Twitterissä, että kahden metrin turvavälivaatimus on ongelmallinen kulttuuri- ja urheilutapahtumille.
 – Arkijärkeä tarvitaan, Kurvinen tiivisti.
 Oikeusministeri  Anna-Maja Henriksson  (rkp.) ilmaisi olevansa erityisen iloinen hallituksen yhteisymmärryksestä kahden metrin turvavälivaatimuksen suhteen.
 – Yhteiskuntaa on pidettävä mahdollisimman auki, ja kulttuurialaa on kohdeltava oikeudenmukaisesti. Kahden metrin turvavälivaatimuksesta esimerkiksi kulttuuritapahtumissa tullaan luopumaan, Henriksson  kirjoitti Twitterissä .
 Lue lisää:  Marin: Lasten ja nuorten harrastustoimintaa ei pidä lähteä rajoittamaan ensimmäisten joukossa – hallitus neuvotteli koronastrategiasta
 Avi: Kaikki sisäharrastustoiminta kieltoon pääkaupunkiseudulla, jos turvaväleistä ei voida pitää kiinni

Saarikko kummasteli iltauutisissa Avin päätöstä lasten harrastusten rajoittamisesta – myös muita ministereitä tyrmistyneenä


Summary: Moni autismikirjon ihminen naamioituu sosiaalisesti, eli peittelee autismiaan. Naamioitumiseen kuuluu myös neurotyypillisten, eli ei-autististen ihmisten tapojen, kuten ilmeiden ja eleiden opettelua.

Jo lapsena  Ada , 26, koki olevansa erilainen kuin muut. Vähän outo.
 Joukkoon kuulumattomuuden tunne korostui erityisesti ihmisten seurassa. Välillä Ada ajautui kiusallisiin tilanteisiin, kun hän sanoi tai teki jotain, mistä muut loukkaantuivat. Syy siihen jäi usein epäselväksi.
 Sosiaalinen kanssakäyminen oli vaivaannuttavaa. Esimerkiksi silmiin katsominen keskustellessa tuntui tuskalliselta.
 Helpottaakseen oloaan Ada alkoi harjoitella sosiaalisia tilanteita samalla tavalla kuin harjoittelisi vuorosanoja ja roolia teatterinäytelmää varten.
 Hän alkoi opettelemaan ilmeitä ja eleitä ja puheensa muuttamista vivahteikkaammaksi. Ja sitä, miten tiettyihin asioihin kuuluu vastata. Hän opetteli small talkia, kohteliaisuuksia ja jopa kokonaisia keskusteluja ulkoa. Mallia hän otti tv-sarjoista, elokuvista ja kavereistaan.
 Ada alkoi naamioitumaan.
 Ada esiintyy jutussa vain etunimellään yksityisyytensä suojaamiseksi.
 "On aina tuntunut siltä, että olen vääränlainen"
 Sosiaalinen naamioituminen on asia, jota autismikirjon ihmiset tekevät piilottaakseen oman autistisuutensa. Pyrkimyksenä on vaikuttaa niin sanotusti normaalilta, ei-autistiselta eli neurotyypilliseltä.
 Moni autismikirjon ihminen saa diagnoosinsa vasta aikuisena. Erityisesti naiset ovat alidiagnosoituja. Niin myös Ada, joka sai vasta 18-vuotiaana selville, että hänellä on Aspergerin oireyhtymä.
 Nykypäivänä  ei tosin puhuta enää Aspergerista  (Autismiliitto) vaan autismikirjon häiriöstä.
 Mikä on autismikirjon häiriö? Autismikirjon häiriö on aivojen neurobiologinen kehityshäiriö, joka vaikuttaa siihen, miten ihminen on vuorovaikutuksessa muiden kanssa, sekä siihen, miten hän aistii ja kokee ympäröivän maailman. Autismikirjon erityispiirteet liittyvät kommunikaatioon, vuorovaikutukseen, käyttäytymiseen, aistiherkkyyteen sekä erityisen kiinnostuksen kohteisiin. Jokainen autismikirjon ihminen on omanlaisensa ja jokaisella erityispiirteet näyttäytyvät omalla tavallaan. Autismikirjoa esiintyy 1–1,2 prosentilla väestöstä maailmanlaajuisesti. Suomessa arvioidaan olevan noin 55 000–66 000 autismikirjon ihmistä. Autismikirjon diagnoosit ovat varsin nuoria. Ensimmäiset diagnoosit tehtiin vasta 1990-luvun alussa Suomessa. Moni aikuinen saattaa tämän vuoksi olla ilman diagnoosia tällä hetkellä. (Lähde: Autismiliiton järjestöjohtaja Marjo Häyry)
 Ennen diagnoosinsa saamista, Ada oli itse etsinyt tietoa erilaisista mielen sairauksista. Hän halusi saada selityksen sille, miksi hänellä oli koko ajan sellainen olo kuin jotain puuttuisi. Sitten hän törmäsi Aspergerin oireyhtymään ja palat loksahtelivat paikalleen.
 Diagnoosi oli Adalle helpotus. Oli huojentavaa ymmärtää, että hänessä ei ole mitään vikaa. Hänellä on vain erilainen neurotyyppi.
 – Se selitti, miksi minusta on aina tuntunut siltä, että olen vääränlainen. Päälle päin minusta ei näe, että olen autistinen. Tuntuu, että ihmiset kuitenkin aistivat, että minussa on jotain erilaista.
 Kuka minä olen?
 Sosiaalinen naamioituminen on Adan mielestä kuin mosaiikin kokoamista. Naamio rakentuu pienistä paloista vähän kerrallaan.
 Ada on itse naamioitunut jo vuosia. Niin pitkään, että hänen minäkuvansa on hämärtynyt.
 – Minun on vaikea välillä tietää, mikä on oikeasti minua ja mikä keksittyä persoonaa. Tai miltä minusta oikeasti tuntuu tietyissä tilanteissa.
 Kun on toiminut vuosia omaa luontoaan vastaan, on vaikea tunnistaa, mistä itse pitää ja mistä ei.
 Pikkuhiljaa Adan epätietoisuus omista tunteista ja haluista muuttui suureksi ahdistusmöykyksi, jonka alkuperää oli vaikea paikantaa.
 Sosiaalinen naamioituminen ilmiönä tuli Adalle tutuksi vasta muutama vuosi sitten. Nyt, kun hän on ymmärtänyt monien tapojensa olevan naamioitumista, hän on pyrkinyt vähentämään sitä. Se ei ole kuitenkaan helppoa.
 Ada kuvaa naamioitumista kaksiteräiseksi miekaksi. Huonojen puolien lisäksi se on eräällä tavalla etuoikeus.
 – Kaikki autistit eivät pysty, tai eivät ole oppineet naamioitumaan, joten heille tässä yhteiskunnassa eläminen on vaikeampaa. He tulevat helpommin syrjityksi.
 Naamioituminen helpottaa hyväksytyksi tulemista. On esimerkiksi helpompi saada opiskelu- tai työpaikka, kun peittää oman autistisuutensa ja opettelee neurotyypillisiä tapoja.
 Samalla saattaa vaan menettää mielenterveytensä ja minäkuvansa.
 Jos joutuu pitkään esittämään pitkään jotain muuta kuin on, vaikuttaa se väistämättä mieleen. Monet autismikirjon ihmisistä kärsivätkin uupumuksesta ja mielenterveysongelmista. Niin myös Ada.
 – Mielenterveydelleni olisi paljon helpompaa, jos ei tarvitsisi pitää esitystä yllä.
 Small talk tuntuu kiusalliselta
 Neurotyypilliset ihmiset usein ajattelevat, että autistiset ihmiset ovat sosiaalisesti kömpelöitä tai että heidän kanssaan on vaikea olla. Sama pätee Adan mukaan toisin päin.
 Joskus ei-autististen ymmärtäminen on Adan mielestä vaikeaa.
 – Neurotyypilliset olettavat, että toinen osaisi lukea ajatuksia. On paljon asioita, joita autististen oletetaan tietävän tai tajuavan, mutta sitä ei sanota suoraan.
 Oletuksia ovat esimerkiksi erilaiset kirjoittamattomat säännöt, jotka liittyvät sosiaaliseen kanssakäymiseen. Kuten esimerkiksi kohteliaisuudet, jotka eivät tarkoita mitään. Ne tuntuvat Adan mielestä epäaidoilta. Päälle liimatuilta.
 – Usein ihmiset sanovat asioita, kuten pitäisi nähdä joku päivä tai tule kylään, vaikka eivät tarkoita sitä. Monet autistiset olettavat, että kun sanotaan jotain, myös tarkoitetaan sitä.
 Small talk -tilanteissa Ada kokee usein olevansa todella kiusallinen.
 – Useimmiten vasta jälkikäteen tajuan, mitä minun olisi pitänyt sanoa tai miten toimia, jotta tilanne olisi mennyt paremmin.
 Ada toivoisi, että neurotyypilliset voisivat päästää irti ajatuksesta, että heidän tapansa kommunikoida on ainoa oikea.
 Hänelle itselleen ihanteellisin tapa olla ihmisten kanssa olisi se, että ei esimerkiksi tarvitsisi katsoa silmiin koko ajan. Ja että sanottaisiin vain sellaisia asioita, joita oikeasti tarkoittaa.
 Neurotyypilliset usein loukkaantuvat Adan mukaan silloin, jos sosiaalinen kanssakäyminen ei mene niin sanotusti sääntöjen mukaan. Hän itse ajattelee sosiaalisia normeja pelinä tai näytelmänä, jonka ihmiset ovat itse rakentaneet.
 – Mietin usein, että minkä takia on luotu tällainen? Ja jos joku haluaa toimia tietyllä tavalla, miksi pitää pakottaa kaikki muutkin mukaan.
 “Haluaisin olla avoimesti autistinen”
 Ada haluaisi pystyä toimimaan myös julkisilla paikoilla autistisesti. Kuten esimerkiksi stimmata, jonka tarkoitus on rauhoittaa tai auttaa keskittymään.
 Stimmaaminen voi olla esimerkiksi heilumista tai käsien taputtelua, hyppelyä tai hyräilyä. Yleensä se on jotain toistavaa liikettä, jonka tarkoitus on tuoda ihmiselle ylimääräistä aistikokemusta.
 Kotona yksin ollessaan Ada saattaa stimmata hyppelemällä ja taputtelemalla käsiään. Julkisilla paikoilla hän stimmaa huomaamattomammin, esimerkiksi puristelee ranteitaan tai pyörittelee kädessä olevaa hiuslenkkiä.
 – Haluaisin olla avoimesti autistinen. Että voisin kertoa esimerkiksi työpaikalla autistisuudestani. Ettei olisi pelkoa leimaantumisesta.
 Jotta autistisilla ihmisillä olisi helpompaa yhteiskunnassamme, tulisi ei-autististen Adan mukaan toimia toisin. Hän sanoo, että monet autistit yrittävät jopa mielenterveytensä ja elämänlaatunsa uhalla ymmärtää ja miellyttää neurotyypillisiä.
 – Mutta neurotyypilliset harvoin näkevät vaivaa ymmärtääkseen meitä tai tehdäkseen meidän olomme mukavaksi.
 Eläminen autistisena ihmisenä neurotyypillisille tarkoitetussa maailmassa on Adan mukaan traumatisoivaa. Kun kokee miltei koko ajan, olevansa vääränlainen eikä tule hyväksytyksi omana itsenään. Tai kun neurotyypilliset sanovat autistisille, että heidän tapansa kommunikoida on viallinen. Kun pitää jatkuvasti tehdä asioita, jotka eivät tunnu hyvältä.
 – Naamioituminen on keino suojautua siltä traumalta. Mukautumalla itse.
 Ada ajattelee nykyinen länsimainen normaaliuden käsite joutaisi roskakoppaan.
 – Neurokirjavuus ei ole mikään häiriö, vaan luonnon tarpeellista monimuotoisuutta.
 Jutun lähteenä on käytetty myös Autismiliiton järjestöjohtaja Marjo Häyryn haastattelua.
 Voit keskustella aiheesta sunnuntaihin 15. elokuuta kello 23:een asti.
 Lue myös:
 Danielilla, 15, ei ollut yhtään ystävää – autistisen pojan kuolema ei saa olla turha, päättivät vanhemmat ja siksi he puhuvat nyt
 Pop-kulttuuri antaa autismista väärän kuvan

Ada opetteli hymyilemään ja katsomaan silmiin, jotta tulisi hyväksytyksi – moni autistinen naamioituu, vaikka se voi viedä mielenterveyden


Summary: Haitin pelastuspalvelun johtajan mukaan maan hätäoperaatiokeskus on aktivoitu ja pääministeri Ariel Henry on matkalla sinne.

Haitin länsiosassa tapahtui lauantaina voimakas maanjäristys, jonka voimakkuus oli 7.
 Viranomaisten mukaan järistyksessä on kuollut useita ihmisiä. Haitin pelastuspalvelun johtaja  Jerry Chandler  kertoi uutistoimisto AFP:lle, että viranomaiset keräävät yhä tietoja, eikä heillä ole tarkkaa tietoa uhrien lukumäärästä.
 Chandlerin mukaan maan hätäoperaatiokeskus on aktivoitu ja pääministeri  Ariel Henry  on matkalla sinne.
 Alueelle annettiin järistyksen takia tsunamivaroitus. Yhdysvaltain varoitusjärjestelmän mukaan tsunamivaara on kuitenkin ohi.
 Sosiaaliseen mediaan ladatuissa kuvissa ja videoissa näkyy sortuneita rakennuksia. Kuvien aitoutta ei ole vielä vahvistettu.
 Yhdysvaltain geologian tutkimuskeskuksen mukaan järistyksen keskus oli noin 160 kilometrin päässä pääkaupunki Port-au-Princesta.
 Pääkaupungin asukkaat tunsivat maan värähtelyn. Monet pakenivat ulos kodeistaan.
 Vuonna 2010 Haitissa tapahtui valtaisa maanjäristys, joka surmasi arviolta 100 000–300 000 ihmistä.
 Lue lisää:
 Haitin surmattu presidentti johti läntisen pallonpuoliskon köyhintä maata – Miksi avustusmiljardit eivät ole nostaneet saarivaltiota jaloilleen?

Haitissa tapahtui voimakas maanjäristys, viranomaisten mukaan ihmisiä on kuollut


Summary: Mielenosoitus haittaa liikennettä Hämeenpuiston ja Satamakadun risteyksessä. Elokapina vaatii Suomen hallitukselta ilmastokriisin mukaisia toimia.

Elokapinan järjestämä mielenilmaus on katkaissut liikenteen Hämeenpuiston ja Satamakadun risteyksessä. Elokapina vaatii Suomen hallitukselta ilmastokriisin mukaisia toimia.
 Elokapina järjesti kesäkuussa Helsingissä mielenosoituksia, joissa vaadittiin Suomen hallitukselta välittömiä ja välttämättömiä päästövähennyksiä.
 Elokapina toteaa tiedotteessaan, että hallituksen on aloitettava säännöllinen kriisitiedotus ja julistettava ilmastohätätila.
 Osa mielenosoittajista istuu Satamakadulla.  Maria Salovaara/Yle
 Lisäksi vedotaan, että Suomen kuntien on luovuttava fossiilisten polttoaineiden käytöstä, suojeltava alueensa hiilinieluja ja luonnon monimuotoisuutta.
 Tiesulku toteutetaan koronatilanne ja osallistujien turvallisuus huomioon ottaen. Mielenosoittajat ovat valmistautuneet päästämään hälytysajoneuvot sulun läpi.
 Sisä-Suomen poliisi kertoo Twitterissä, että mielenosoitus haittaa länteen suuntaavaa liikennettä. Poliisi on paikalla valvomassa mielenosoitusta.
 Juttua päivitetään.

Mielenilmaus tukkii liikenteen Tampereen Hämeenpuistossa – Ympäristöliike Elokapina vaatii hallitukselta pikaisia ilmastotoimia


Summary: Afganistanissa taistelut kiihtyvät eri puolilla maata. Uutistoimisto AP:n mukaan Kabulin eteläpuolen taistelut sijaitsevat vain reilun 10 kilometrin päässä pääkaupungista.

Taliban on aloittanut lauantaiaamuna laajan hyökkäyksen Mazar-i-Sharifin kaupunkiin Afganistanin pohjoisosassa, kertovat afganistanilaisviranomaiset uutistoimistojen mukaan.
 Kaupunki sijaitsee pohjoisessa Uzbekistanin ja Tadžikistanin rajan tuntumassa. AP:n mukaan äärijärjestö on hyökännyt kaupunkiin lauantaiaamuna useista suunnista.
 Lue myös:   Ääriliike Taliban etenee vauhdilla Afganistanissa – tutkijan mukaan sitä siivittää asevoimien korruptio: "Rivissä on väkeä, jota ei oikeasti olekaan"
 Afganistanin pohjoisosien lisäksi äärijärjestö lähestyy pääkaupunki Kabulia. Uutistoimisto Reutersin mukaan Taliban on ottanut haltuunsa Logarin maakunnan pääkaupungin Puli Alamin. Reuters perustaa tiedon nimettömänä pysyttelevään viranomaislähteeseen.
 Uutistoimisto AP kertoo, että koko maakunta on nyt Talibanin hallussa.
 Arviot Puli Alamin ja Kabulin etäisyydestä vaihtelevat. Reutersin mukaan etäisyys olisi 70 kilometriä, ja AFP kertoo puolestaan, että Logarin maakunnan pääkaupunki sijaitsee arviolta 50 kilometrin päässä Kabulista.
 Uutistoimisto AP:n mukaan kaikista Kabulia läheisimmät taistelut käytäisiin tällä hetkellä pääkaupungin eteläpuolella. AP:n mukaan Taliban olisi saanut haltuunsa myös Char Asiab'n alueen Kabulin eteläpuolelta. Alue sijaitsee vain reilun 10 kilometrin päässä pääkaupungista.
 Lue myös:
 Hallituksen päätös oli karvas pettymys afganistanilaiselle tulkille, jolle ei heru oleskelulupaa: "Itken ja olen sanaton"
 Yhdysvaltain Kabulin-lähetystön henkilökuntaa määrätty tuhoamaan arkaluontoisia asiakirjoja
 Tämän takia Taliban huolettaa ulkomaita myöten – Viisi kysymystä ja vastausta Afganistanin yli vyöryvästä ääriliikkeestä

Taliban lähestyy Afganistanin pääkaupunkia – hyökkäys pohjoisessa, yhteenottoja myös Kabulin eteläpuolella


Summary: Honkanen ja Björkman ideoivat teoksen elämän suuntaa muuttavista hetkistä, jolloin on pakko pysähtyä. Pakopiste-esseekokoelmassa noita tilanteita pohtii kaikkiaan kymmenen eturivin kirjailijaa. Yle välittää keskustelun Naantalin Kirjajuhlilta.

Jossain kohtaa koittaa hetki, jolloin on pysähdyttävä. Mietittävä uutta suuntaa, ja ymmärrettävä, mitä siitä seuraa. Ehkä löytää itsensä toivomasta, ettei paluuta entiseen ole.
 Kirjailija  Nina Honkasen  ja näyttelijä-kirjailija  Hannu-Pekka Björkmanin  ideoimassa  Pakopiste -esseekokoelmassa kymmenen Suomen eturivin kirjailijaa pohtii noita tilanteita, joissa seisahdumme.
 Naantalin kirjajuhlien lauantaissa näyttelijä, professori  Elina Knihtilä  haastattelee Honkasta ja Björkmania, ja kolmikko etsii elämänkulkua kääntäviä pakopisteitä. Yle välittää keskustelun suorana, ja se on myöhemmin katsottavissa myös tallenteena.
 Katso suora lähetys Naantalin kirjajuhlilta kello 11.45 alkaen . Näyttelijä, professori Elina Knihtilä haastattelee kirjan toimittajia, kirjailija Nina Honkasta sekä näyttelijä ja kirjailija Hannu-Pekka Björkmania.
 Pakopiste-kokoelman kirjailijakaartiin kuuluvat Hannu-Pekka Björkmanin ja Nina Honkasen lisäksi  Annina Holmberg ,  Juha Hurme ,  Jenni Kirves ,  Tommi Melender ,  Hannu Raittila ,  Juha Seppälä ,  Helena Sinervo  sekä Kirjallisuuden valtionpalkinnon juuri saanut  Antti Nylén .
 Kirjallisuustapahtuma Naantalin kirjajuhlat kokoaa kaupunkiin loppuviikosta joukon Suomen eturivin kirjailijoita ja kirjallisuuden ystäviä. Nelipäiväinen tapahtuma järjestetään nyt toista kertaa.
 Kirjajuhlia vietetään Suomen ensimmäiseksi kirjailijaksi mainitun  Jöns Budden  kotikaupungissa. 1400-luvulla elänyt Jöns Budde oli Naantalin luostarin munkki ja uskonnollinen kirjailija.
 Yle välitti jo perjantaina  osia tapahtumasta Areenassa . Katso muun muassa Supermarsun äidin,  Paula Norosen  haastattelu sekä runoilija  Heli Laaksosen  avajaisesitys.
 Lue myös:
 Kirjatapahtumien syksy alkoi Naantalissa – Supermarsun äiti Paula Noronen: "Älkää koskaan kuvitelko, että ette pysty kirjoittamaan tarinoita"

Nina Honkanen, Hannu-Pekka Björkman ja Elina Knihtilä etsivät pakopisteitä – katso suora lähetys Naantalin Kirjajuhlilta kello 11.45 alkaen


Summary: Koulujen syyslukukausi, 12-15 -vuotiaiden koronarokotukset ja hallituksen koronastrategian päivitys alkoivat yhtä aikaa. Opetusministeri Li Andersson linjaa, että jos lisärajoituksia vielä tulee, ne on kohdennettava aikuisiin. Samaan aikaan hallitus haluaa avata kulttuurielämää. Opetusministeri Li Andersson on TV1:n Ykkösaamun vieraana klo 10.05 suorassa lähetyksessä.

Koulujen alkamisviikolla on todettu ennätysmäärä koronatartuntoja. Terveyden- ja hyvinvoinnin laitoksen raportoima tartuntaluku oli torstaina 1024 ja perjantaina 926. Tartunnat leviävät erityisesti rokottamattomien nuorten ja nuorten aikuisten keskuudessa. Opetusministeri  Li Andersson  (vas.) haluaa pitää koulut lähiopetuksessa.
 – Pandemia on osunut lapsiin ja nuoriin jo aivan liian kovaa. Meidän tulee viimeiseen asti välttää sitä, että joutuisimme etäopetukseen, painottaa Andersson.
 Myös lasten ja nuorten harrastukset olisi pidettävä toiminnassa.
 – Hallituksen peruslähtökohta on, että lasten ja nuorten lähiopetuksen ja harrastamisen rajoittaminen on viimesijainen toimi. Jos rajoitustoimia lähitulevaisuudessa tarvitaan lisää, pitää niiden olla selvästi aikuisväestöön kohdennettuja, Andersson linjaa.
 Ministeri vetoaa kuntiin opetusbudjettien puolesta
 Koronasta johtunut etäopetus aiheutti viime lukuvuonna kouluissa oppimisvajetta. Vajeen paikkaamiseksi opetus- ja kulttuuriministeriö on jo jakanut ja jakaa syksyn aikana kouluihin ja esiopetukseen yli 200 miljoonaa euroa.
 – Olen jo aikaisemmin esittänyt toiveen, että kunnissa ei lomautettaisi opettajia. Kunnilla on paljon valtaa omien budjettiensa suhteen. Esimerkiksi se, että valtiolta tulee tukea oppimisvajeiden paikkaamiseen, ei ole syy leikata koulutusbudjeteista, opetusministeri Andersson huomauttaa.
 Hallitus haluaa kahden metrin turvavälit pois
 Hallitus haluaa avata kulttuurielämää heti, kun tartuntatilanne sallii.
 – Kohtuuttomia tilanteita tapahtumajärjestäjille aiheuttavasta kategorisesta kahden metrin turvavälivaatimuksesta tulee luopua, sanoo Andersson.
 Kulttuuriminsteri  Antti Kurvinen  (kesk.) toivoo asiaan muutoksia jo elokuussa. Opetusministeri Andersson puhuu yhdenvertaisuudesta.
 – Rajoitusten tulee kohdella eri aloja ja alueita yhdenvertaisesti. Kulttuuriala osoitti jo vuosi sitten syksyllä, miten maskeilla, väljyydellä ja muilla järjestelyillä on mahdollista järjestää tapahtumia terveysturvallisella tavalla. Heillä on valmiudet tehdä näin nytkin, uskoo Andersson.
 Yhteiskunnan avaaminen edellyttää pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) mukaan 80-90 prosentin rokotekattavuutta. Tämä voisi olla mahdollista aikaisintaan lokakuussa. Suurten yleisöjen esittäville taiteille jokainen kuukausi rajoituksia on piinaa. Andersson ei usko enää yleiskieltoihin, vaikka tartuntoja onkin nyt paljon.
 – Rokotusten eteneminen on ilahduttavaa ja hienoa, mutta ilmaantuvuuden nousu on huolestuttavaa. Tilanteeseen on reagoitava riittävän tehokkain, oikeudenmukaisin ja oikein kohdennetuin toimenpitein. Esittävän taiteen tilojen ja tilaisuuksien järjestämisen ehtoja tulee harkita niiden tosiasiallisten terveysriskien mukaisesti, ei laajojen yleiskieltojen avulla, sanoo Anderdsson.
 Opetusministeri Li Andersson on Yle TV1:n Ykkösaamun vieraana lauantaina 14.8.2021 kello 10.05. Silloin aiheena on myös hallituksen tuleva budjettiriihi, jota vasemmistoliitto on luonnehtinut ilmastoriiheksi.
 Lue lisää:
 Kulttuuriministeri Antti Kurvinen lupaa, että tapahtuma-alaa hiertävä kahden metrin turvaväli poistetaan: “Toivon muutoksia jo elokuun aikana”
 Saarikko kummasteli iltauutisissa avin päätöstä lasten harrastusten rajoittamisesta – myös muita ministereitä tyrmistyneenä
 Kulttuuriala tuohtui koronarajoituksista – Helsingin apulaispormestari Paavo Arhinmäki: "Tämä on taloudellisesti ja henkisesti katastrofi"
 Helsinki voisi pilotoida koronapassin käyttöä – pormestari Vartiainen kertoi ensimmäisessä koronainfossaan valtiolle tarjotusta yhteistyöstä

Opetusministeri Li Andersson haluaa välttää etäopetusta viimeiseen asti – katso ministerin haastattelu kello 10.05


Summary: Jussi Halla-aho saa seuraajan Seinäjoen puoluekokouksessa, kun pari tuhatta perussuomalaista äänestää uudesta puheenjohtajasta heti puolenpäivän jälkeen.

Perussuomalaiset kokoontuvat lauantaiaamuna puoluekokoukseen Seinäjoki Areenalle, eikä päivän huipentumaa tarvitse odottaa pitkään.
 Varttia vaille kaksitoista alkaa uuden puheenjohtajan valinta.  Jussi Halla-ahon  seuraajan nimi on selvillä luultavasti noin tunnin kuluttua tästä.
 Ehdolla tehtävään ovat puolueen ensimmäinen varapuheenjohtaja ja kansanedustaja  Riikka Purra  Kirkkonummelta, tamperelainen kansanedustaja  Sakari Puisto , Lohjan kaupunginvaltuutettu  Ossi Tiihonen,  salolainen  Kristiina Ilmarinen  ja kirkkonummelainen  Urpo Vähäranta .
 Perussuomalaisten puoluekokouksissa on jo puolueen säännöistä johtuen aina yllätyksille tilaa. Kaikki paikalle saapuvat, jäsenmaksunsa ajoissa maksaneet puolueen jäsenet voivat nimittäin äänestää vaaleissa. Ennen kokouksen alkua äänivaltaisia osallistujia oli ilmoittautunut noin 1 940 kappaletta.
 Jälki-ilmoittautumisia otetaan vielä lauantaina vastaan, joten äänivaltaisten osallistujien määrä noussee hieman yli kahteen tuhanteen.
 Kokouksessa valitaan alkavalle kaksivuotiskaudelle lisäksi kolme varapuheenjohtajaa sekä puoluesihteeri.
 Vaalin tulos "ei ole ollenkaan saletti"
 Julkisuudessa puheenjohtajaratkaisusta on ennakoitu yllätyksetöntä.  Riikka Purran  on arveltu olevan melko ylivoimainen ja hän nautti  Ylen kyselyssä  myös puolueen päättäjien laajaa kannatusta.
 Toinen varteenotettava ehdokas on Purran tavoin 44-vuotias  ensimmäisen kauden kansanedustaja Sakari Puisto .
 Puoluekokoukseen kotikunnassaan osallistuva puolueaktiivi  Leena Kurikka  on tuloksen ennustettavuudesta toista mieltä.
 – Kyllä tarvitsee jännittää. Se ei ole ollenkaan saletti, että se olisi Purra. Kyllä kaikki on mahdollista.
 Kurikka myöntää, että Purra ja Puisto ovat todennäköisimpiä menestyjiä puheenjohtajavaalissa. Hän muistuttaa kuitenkin, että myös koronarokotevastaisuudella profiloituneella Ossi Tiihosella on aitoa kannatusta.
 – Se tässä juuri on hienoa, että jokainen pystyy vaikuttamaan ja jokainen saa sanoa sen mielipiteensä. Todennäköisesti (puheenjohtajavaali) on kahden kauppa, mutta voi olla, että siellä tulee vielä ylläreitä.
 Lappeenrannasta kokouspaikalle saapuva puolueaktiivi  Jari Nalli  painottaa hänkin, ettei peliä ole ennen lauantaita pelattu.
 – Tällä hetkellä julkisuus on Purran takana. Jäsenistöstä en niinkään tiedä sitten. On olemassa erilaisia ryhmittymiä, jotka tekevät eri ehdokkaiden puolesta työtä koko ajan, Nalli toteaa.
 Puoluesihteerivaalista voi tulla tiukka kamppailu
 Varapuheenjohtajiksi on ehdolla  runsaasti enemmän tai vähemmän tunnettuja poliitikkoja. Ehdokkaita kaikkiin tehtäviin voi tulla kokouspaikalla lisää.
 Tiukkaa kamppailua voi ennustaa puoluesihteerin paikasta. Jo kaksi vuotta sitten Tampereen puoluekokouksessa  paikasta kilpailivat  varsin tasaväkisesti valituksi tullut  Simo Grönroos  ja kunnanvaltuutettu, Venäjä-tutkija  Arto Luukkanen .
 Grönroos ja Luukkanen ovat ehdolla tälläkin kertaa, samoin kuin seitsemän muuta puoluesihteeriksi pyrkivää.
 – Se asetelma on huomattavasti tasaisempi kuin puheenjohtajavaalissa, joten siellä voi tulla yllätyksiä, arvioi kokoukseen osallistuva Jari Nalli.
 Lappeenrantalainen Nalli ei ole valinnut omaa suosikkiaan. Hän toteaa ottavansa huomioon ainakin sen, että lähivuosina edessä on useita vaaleja ja niissä puoluesihteerin tehtävä on keskeinen.
 – Puoluesihteeriksi kouluttautuminen ottaa vuoden tai kaksi, ennen kuin siinä hommassa on sisällä.
 Vaali käydään heti puheenjohtajan valinnan perään ja uuden puoluesihteerin nimen pitäisi ennakkoarvion mukaan olla selvillä ennen kolmea iltapäivällä.
 Simo Grönroos nousi puoluesihteeriksi Tampereen puoluekokouksessa kesäkuussa 2019. Jussi Halla-aho valittiin tuolloin toiselle kaksivuotiskaudelleen puheenjohtajaksi. Mikko Ahmajärvi/Yle
 Jussi Halla-ahon tuleva rooli kiinnostaa
 Missään tapauksessa Seinäjoella ei tulla näkemään sellaista kumouskokousta kuin Jyväskylässä neljä vuotta sitten.
 Tuolloin Halla-aho äänestettiin puheenjohtajaksi ja koko puoluejohto vaihtui halla-aholaisiin vastoin väistyneen pitkäaikaisen puheenjohtajan  Timo Soinin  suunnitelmia. Samalla puolue käytännössä repesi kahteen osaan.
 Halla-aho on nostanut nelivuotisella kaudellaan perussuomalaiset uuteen kannatuskukoistukseen ja muokannut sen linjan ja tavoitteet oman näköisikseen.
 Kärkiehdokkaat Purra ja Puisto vannovat tuon linjan säilyttämisen nimeen. Molemmat ovat sitä paitsi olleet keskeisiä tekijöitä tuon linjan muodostamisessa.
 Siitä, minkälaisen roolin väistyvä puheenjohtaja Halla-aho aikoo jatkossa ottaa, saadaan ehkä tietoa ja vihjeitä jo Seinäjoen kokouksessa.
 Halla-aho pitää kokouksen avauspuheenvuoron lauantaina aamupäivällä ja Yle sekä muut tiedotusvälineet pyrkivät haastattelemaan häntä kokouksen aikana.
 Uuden puheenjohtajan linjapuhe on vuorossa kokouksen päätteeksi sunnuntaina noin klo 16.15.
 Lue lisäksi:
 Perussuomalaisten puheenjohtajakisan ehdokkaat ottivat toisistaan mittaa paneelissa – ehdokkaita erottivat etenkin korona- ja EU-linjaukset
 Kuka on perussuomalaisten puheenjohtajaehdokas Riikka Purra? Aloitti työnsä puolueessa keskellä kaaosta, teini-iän kokemukset vaikuttivat ajatuksiin maahanmuutosta
 Perussuomalaisten johtoon pyrkivä Sakari Puisto kannattaa EU:n paluuta juurilleen – “Yhteisömme on Eurooppa, mutta sen kehitystä tulee tarkastella kriittisesti”
 Riikka Purra, Sakari Puisto ja neljä muuta pyrkii perussuomalaisten puheenjohtajaksi
 Ylen kysely perussuomalaisten vaikuttajille: Riikka Purra ylivoimainen suosikki uudeksi puheenjohtajaksi

Perussuomalaisten uusi puheenjohtaja valitaan tänään - "Todennäköisesti se on kahden kauppa, mutta ylläreitä voi tulla", arvioi puolueaktiivi


Summary: Rikosseuraamuslaitoksen mukaan Riihimäen vankilassa on suljettujen vankiloiden korkein rokotusaste. Se on voinut auttaa tartuntaketjun tukahduttamisessa. Koronatilanne pysäytti vankilan toiminnan viime viikolla. Nyt rajoituksia puretaan.

Riihimäen vankilan koronatartuntaketju on onnistuttu katkaisemaan. Vankilassa todettiin viime viikolla yhdellä työntekijällä koronatartunta, josta seurasi yksi jatkotartunta sekä altistumisia.
 Vankien ja vankilan työntekijöiden seulonnoissa ei ole enää ilmennyt uusia tartuntoja, mikä vuoksi Riihimäen vankilan toimintojen erityisrajoitukset on purettu. Ne koskivat esimerkiksi kirjaston käyttöä ja vapaa-ajan toimintoja.
 Koronatilanne on pysäyttänyt Riihimäen vankilan toiminnan – poistumisluparajoitukset jatkuvat vielä kaksi viikkoa  (6.8.2021)
 Riihimäen vangit ottaneet ahkerasti rokotuksia
 Rikosseuraamuslaitoksen mukaan Riihimäen vankilassa on suljettujen vankiloiden korkein rokotusaste, mikä on voinut auttaa tartuntaketjun tukahduttamisessa. Korkeampi rokotusaste on ainoastaan Keravan avolaitoksessa.
 Riihimäen vankilan johtajan  Susanna Schugk-Laulumaan  mukaan ensimmäisen rokotteen on saanut 52 prosenttia Riihimäen vangeista. Täysi rokotesuoja on viidellä prosentilla vangeista. Riihimäen vankilassa on yli 200 vankipaikkaa.
 Rikosseuraamuslaitoksen valmiuspäällikkö  Anssi Vuosalmi  kertoo sähköpostitse, että Vankiterveydenhuollon yksikkö on lyhentänyt vankien rokotevälin kahdeksaan viikkoon.
 – Riihimäellä vangit saisivat tehosterokotteet elokuun lopussa ja syyskuun alussa, mikä nostaa nopeasti täyden rokoteannoksen saaneiden osuutta.
 Vuosalmen mukaan se on merkittävä askel kohti normaalia, erityisesti juuri Riihimäellä, jossa rokotteita on otettu aktiivisesti.
 Rajoituksia jatketaan useissa vankiloissa
 Riihimäellä ja useissa muissa vankiloissa eri puolella Suomea jatketaan tapaamisten ja poistumislupien rajoittamista ja keskeyttämistä. Vuosalmi kertoo, että osin rajoituksia on myös lievennetty.
 Useissa vankiloissa keskeytettyjä valvomattomia tapaamisia voidaan korvata valvotuilla tapaamisilla, jos niissä noudatetaan turvavälejä ja käytetään maskeja. Valvomattomia tapaamisia ovat esimerkiksi perhetapaamiset. Vankilat päättävät itse voidaanko tällaisia tapaamisia järjestää.
 Vankilat ovat yhä haavoittuvia, koska rokotekattavuus on tällä hetkellä muuta yhteiskuntaan alhaisempi.
 Rikosseuraamuslaitoksen mukaan iso osa vangeista kuuluu myös koronavirustaudin riskiryhmiin, mikä on otettu huomioon rajoituspäätöksissä.

Riihimäen vankilan koronaketju saatiin katkaistua – korkea rokotusaste saattoi helpottaa tilannetta


Perjantaina päivällä sattui Pirkanmaalla samaan aikaan kaksi liikenneonnettomuutta.
 Ikaalisissa sattui kolmen auton onnettomuus valtatie 3:lla. Kolarissa oli osallisena seitsemän ihmistä.
 Pirkanmaan pelastuslaitoksen mukaan kaksi heistä loukkaantui ja heidät kuljetettiin sairaalaan. Onnettomuuden syytä ei vielä tiedetä, osa kuljettajista oli matkalla Tampereelle päin, osa Vaasaan. Poliisi tutkii onnettomuuteen johtaneita syitä.
 Kolari sattui Myllykartuntien risteyksen kohdalla. Kolmostie oli onnettomuuden raivaustöiden takia kokonaan poikki lähes tunnin. Tie saatiin avattu puoli yhden jälkeen. Jonot purkautuvat vähitellen.
 Lisäksi tiellä 12 Kangasalla Pirkanmaalla sattui kahden auton peräänajo. Tampereelta Pälkäneen suuntaan menevä kaista oli perjantaina hetken aikaa suljettuna. Kukaan ei loukkaantunut tilanteessa.
 Kangasalan onnettomuuspaikka oli Kaivannon kanavasta Raikun suuntaan. Liikenne ruuhkautui myös tämän onnettomuuden takia.

Kaksi loukkaantui valtatie 3:lla kolmen auton kolarissa Ikaalisissa: vilkas tie suljettiin kokonaan lähes tunniksi


Summary: Säät ovat olleet turpeennostolle suotuisat tänä kesänä. Energiaturpeen nostomäärät ovat kuitenkin vähentyneet rajusti. Turpeen poltto ei enää houkuta energiayhtiöitä, koska siitä on tullut kallista. Turvetuottajien kannalta muutos on tapahtunut liian nopeasti.

Kuiva ja lämmin kesä oli jälleen hyvä turvetuotannolle, mutta silti energiaturpeen tuotantomäärät hiipuvat. Energiaturvetta ei uskallettu tänä kesänä nostaa, koska kysyntä on romahtanut ja varastojakin vielä on.
 Päästöoikeudet ja kansallinen verotus ovat tehneet energiaturpeesta kilpailukyvyttömän. Etenkin päästökaupassa mukana olevat energiayhtiöt ovat vaihtaneet turvetta puuhakkeeseen ennätysvauhtia.
 – Aika varovasti on nostettu, kun ei tiedä paljonko sitä enää tarvitaan, sanoo jalasjärveläinen turveyrittäjä  Ari-Pekka Niemi .
 – Energiaturvetta on nostettu huomattavasti vähäisempiä määriä kuin aikaisempina vuosina. Tuotantomäärät laskivat radikaalisti. Kysyntä on romahtanut ja romahtamassa edelleen, sanoo myös Neovan eli entisen Vapon tuotantojohtaja  Pasi Rantonen.
 Turveyrittäjien epätoivo
 Turvetuottajien ja urakoitsijoiden tilanne on – mikäli mahdollista – entistäkin hankalampi. Moni jäi tänä kesänä ilman tuotantosopimuksia ja paine on kova.
 – Niille, jotka ovat energiaturpeessa kiinni, tilanne tarkoittaa ikäviä. Moni on joutunut sopeuttamaan ja on jo konkurssejakin alalla tapahtunut, sanoo Rantonen.
 Hallituksen lupaamia kansallisia tukia tai EU:n oikeudenmukaisen siirtymän rahastosta tulevia tukirahoja ei vielä ole näkynyt tuottajien tilannetta helpottamaan. Niiden hakuvaatimuksista tai ehdoistakaan ei ole vielä tietoa.
 Jos olisi hidas ja järkevä alasajo, mutta kun on pystysuora pudotus  Ari-Pekka Niemi, turveyrittäjä
 – En ole mistään saanut minkäänlaista vastausta, vaikka olen usealta kansanedustajaltakin kysellyt. Kovin tuntuu hitaalta ja kun on katsellut huutokauppasivuja, niin aika moni on jo ajautunut konkurssiin. Ei nyt kovin hyvin ole hoidettu se homma, kritisoi Niemi.
 Rantonen puolestaan tietää, että kansallisia tukia valmistellaan työ- ja elinkeinoministeriössä. Hän arvioi, että tukien haku saattaa mennä ensi vuoden puolelle.
 – Rahat on eri budjeteissa varmaan varattu, mutta byrokratia vie aikaa. Apua olisi kuitenkin tarvittu jo. Tuet ovat auttamattomasti myöhässä, toteaa Rantonen.
 Tuottajat eivät muutenkaan pidä tukipakettia pelastuksena.
 – Kyllä epätoivo alkaa vallata ja on melko kova henkinen paine päällä, sanoo Niemi.
 Jalasjärveläinen yrittäjä Ari-Pekka Niemi sanoo, että luvatuista tuista ei ole vielä mitään tietoa.  Elina Niemistö / Yle
 Minkälainen tuki toimisi?
 Turvetuottajia on kritisoitu siitä, että he ovat pitäneet nopeaa alasajoa yllättävänä. Tilastojenkin mukaan energiaturpeen käyttö on romahtanut nopeasti.
 Moni olisi toivonut kunnollista siirtymäaikaa, jotta olisi ehditty reagoida ja esimerkiksi kuluttaa kalliit investoinnit ja koneet loppuun.
 – Jos olisi hidas ja järkevä alasajo, mutta kun on pystysuora pudotus, toteaa Niemi.
 Tukipolitiikka voisi vielä jotain pelastaa, jos se todella näkyisi tuottajien arjessa. Nyt tuottajat ovat epäileviä sen suhteen, ohjataanko niitä ollenkaan järkevästi.
 – Työryhmällä oli alunperin hyvät ajatukset. Sen mukaan olisi korvattu suoraan alueita ja kasoja, tai valtio olisi voinut ostaa niitä huoltovarmuusvarastoihin. Mitä nyt olen kuullut, niin siitä suunnitelmasta on poimittu vain romutuspalkkio pelkästään, sanoo Niemi.
 Eli kalliita hienoja koneita pitäisi romuttaa?
 – Kyllä, se tuntuu vähän hölmölän hommalta.
 Sama huoli on energia-alan laitoksissa, joissa joudutaan investoimaan uusiin, vaikka vanhat polttokattilat eivät olisi vielä edes elinkaarensa päässä.
 – Tämä näkyy kyllä kuluttajan kukkarossa, muistuttaa Niemi.
 Lue lisää:   Energiaturpeen käyttö vähenee nopeammin kuin haluttiin – pulassa ovat yrittäjät ja maatalous: "Kokonaisuus ei ole kenenkään hallussa"
 Kasvuturpeelle tarvetta
 Samaan aikaan kun energiaturpeen kysyntä hiipuu, kasvu- ja kuiviketurpeen kysyntä on puolestaan kasvussa. Myös vienti vetäisi. Kysymys vain kuuluu, miten pitkään tai miten kannattavaa on nostaa pelkkää pintakerrosta. Alan ongelmat tulevat heijastumaan kasvu- ja kuiviketurpeeseenkin.
 Kasvuturve nostetaan suon pintakerroksista, eikä sitä vanhoilla turvealueilla enää ole. Uusien alueiden avaaminen on ollut viime vuosina jo työn takana.
 Rantonen epäilee, että viimeistään ensi vuonna energiaturpeen tuotanto on jo alhaisempi kuin muiden turvetuotteiden tuotanto.
 – Muutos tapahtuu paljon nopeammin kuin kukaan olisi pari vuotta sitten osannut ennustaa, toteaa Rantonen.
 Niemen yrityksessä kasvu- ja kuiviketurpeen tuotanto on kasvanut jo samalle tasolle energiaturpeen kanssa.
 – Nyt on aika lailla puolet ja puolet, kun ennen oli 5-10 prosenttia tuotannosta kasvu- ja kuiviketurvetta. Kyllä se on rajusti muuttunut. Mutta ei vaan ole enää sellasia alueita, kun suurin osa on vanhoja soita, niin niissä ei ole enää sellaisia kerroksia, jotka kelpaisivat. Pohjaa kohden kun mennään, siellä ei ole kuin polttoturvetta, selittää Niemi.
 Verot ja päästökauppa
 Hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi on puhuttu turpeen polton puolittamisesta tai jopa kokonaan luopumisesta. Suomi tavoittelee hiilineutraaliutta 2035 mennessä. Turpeen polton on laskettu aiheuttavan kymmenisen prosenttia Suomen hiilidioksidipäästöistä, vaikka sen osuus kokonaisenergian kulutuksesta on viitisen prosenttia.
 Turve on luokiteltu uusiutumattomaksi energianlähteeksi ja mm. hallitustenvälinen ilmastopaneeli IPCC luokittelee turpeen samaan luokkaan fossiilisten polttoaineiden kanssa.
 Turpeen  verotukseen tehtiin muutoksia viime syksynä . Sille laadittiin ns. lattiahintamekanismi, jossa vero on sidottu päästöoikeuden hintaan. Se on tehnyt oman osansa energiaturpeen kysynnän romahtamiselle, mutta suurin vaikutus on kansainvälisellä päästökaupalla.
 Energiaturpeesta on tullut kallista ja yhtiöt ovat korvanneet sitä erityisesti puuhakkeella.
 Myöskään puun tai puuhakkeen polttaminen ei välttämättä ole ongelmatonta. Hakkeen tuonti kasvaa jajo nyt sitä tuodaan mm. Venäjältä ja Etelä-Amerikasta.
 Puuhakkeen polttamisen  hiilidioksidipäästökerroin  on myös korkeampi kuin turpeen.
 Lue lisää: Moni koti lämpiää edelleen turpeella, mutta tänä vuonna siihen tulee iso muutos – Suomen tilanne on pantu merkille itänaapurissa: "Syksyllä kokeillaan, miten heidän logistiikkansa toimii"
 Turpeen energiakäyttö vähenee huimaa vauhtia – onko kehitys jo liian nopea? Keskustan mielestä kyllä, vihreiden mielestä ei
 "Turpeen käyttö on kestävää kehitystä", julistavat mielenosoittajat – asiantuntija kävi läpi neljä turvetuotannon puolustajien argumenttia

Hyvä turvekesä ei tuonut helpotusta turveyrittäjien ahdinkoon – luvatut tuet ovat "auttamattomasti myöhässä"


Summary: Kesän aikana matkustajia on liikkunut Ruotsista Suomeen enemmän kuin toisinpäin. Laivayhtiön mukaan useasti viivästynyt Merenkurkun uusi Aurora Botnia -laiva on nyt polttoaineratkaisun viimeistelyä vaille valmis.

Wasalinelle kesä on ollut odottavaista aikaa. Laivayhtiössä on odotettu sekä uutta laivaa että matkustajamäärien parantumista. Näistä jälkimmäinen on toteutunut.
 Kulunut kesä on ollut parempi kuin laivayhtiö osasi odottaa.
 Yhtiön mukaan heinäkuussa Wasalinella oli lähes 12 000 matkustajaa. Vuotta aikaisemmin eli ensimmäisenä koronakesänä heinäkuun matkustajamäärä oli 4 700.
 – Tämä on kyllä kaukana siitä, kun vuonna 2019 matkustajia heinäkuussa oli 46 000. Teimme kuitenkin heinäkuussa plussatuloksen ja onneksi elokuukin näyttää hyvältä, kertoo Wasalinen toimitusjohtaja  Peter Ståhlberg.
 Elokuulle on varattu yli 6 500. Toisin oli viime vuoden elokuussa, jolloin matkustajia oli 2 400.
 – Päivämatkat eli niin sanotut shoppailumatkat Uumajaan ovat yleistyneet, kiitos rokotusten, Ståhlberg kertoo.
 Lue seuraavaksi :  Kotimaanmatkailun superkesä toi ruuhkat myös Merenkurkun maailmanperintöalueelle – tarvittiin korona, että maankohoamisesta tuli matkailuvaltti
 Rahtiliikenne kasvanut
 Wasalinelle rahtiliikenne on ollut aina merkittävä osa liikennöintiä. Niin myös tänä kesänä.
 – Meillä on 20 prosenttia enemmän rahtimetrejä verrattaesssa viime vuoteen. Myös tonneissa on kasvua 22 prosenttia eli se on pitänyt meidät pinnalla talouskunnossa.
 Wasaline on lisännyt vuoroja ja Ståhlbergin mukaan yhtiössä kärsitäänkin kapasiteettipulasta.
 – Kyllä se uusi laiva täällä tarvitaan.
 Yle/Alexia Sahl
 Enemmän Ruotsista Suomeen
 Alkukesän aikana Wasalinen matkustajista suurempi osa tuli Ruotsista Suomeen kuin toisinpäin.
 – Ruotsalaisia ollaan nähty todella paljon enemmän. Ruotsissa rokotustahti on ollut hyvä ja toinen rokote on annettu paljon nopeammin kuin Suomessa, Ståhlberg sanoo.
 Ståhlberg uskoo, että kahden rokotuksen ottaneet ovat innostuneet matkustamisesta.
 – Todistus kahdesta rokotuksesta kelpaa ilman karanteenia, kuten myöskin sairastettu korona. Niiden vuoksi ihmiset ovat lähteneet matkaan, Ståhlberg toteaa ja kertoo, että on itsekin päässyt matkustamaan kokouksiin Uumajaan kaksi rokotusta saatuaan.
 Uutisia luvassa lähipäivinä
 Merenkurkun uusi laiva laiva kulkee nesteytetyllä kaasulla, mutta joutuu ainakin alkuunsa turvautumaan nesteytettyyn maakaasuun eli LNG:hen.
 Sen suhteen Ståhlberg on saanut hyviä uutisia – ja lisää on hänen mukaansa odotettavissa lähipäivinä.
 – Olemme ottaneet isoja edistysaskeleita LNG:n kanssa, missä meillä oli suuria haasteita. Viime päivät on ollut positiivista suuntausta. LNG saadaan laivaan ensi viikolla.
 Laiva on Ståhlbergin mukaan polttoaineratkaisun viimeistelyä vaille valmis. Tarkkasilmäiset ovat huomanneet sen liikkuneen jo Rauman satama-alueella.
 – Siellä on tehty laiturikokeita ja tehty akuston ja LNG:n testausta, Ståhlberg toteaa.
 Vaikka laiva on myöhässä, pitää Ståhlbergin mukaan olla kärsivällinen.
 – Nyt tehdään asioita huolella. Ja kyllä pian kuullaan laivasta uutisia, Ståhlberg lupaa.
 Lue seuraavaksi :
 Aurora Botnia ei vieläkään liikenteeseen – luovutus siirtyi elokuun loppuun
 Merenkurkun uutta laivaa testataan jo simulaattorissa – tulevan aluksen kapteeni on tyytyväinen: Antaa viitteitä siitä, miltä oikea laiva tuntuu
 Merenkurkun uusi laiva käyttäisi kaiken biokaasun Pohjanmaalla – yliopisto tutkii mahdollisuuksia uudelle biokaasulaitokselle

Hyvä matkailukesä näkyy Merenkurkun laivaliikenteessä – uutta laivaa odottava Wasaline: "Shoppailumatkat Uumajaan yleistyneet"


Summary: Inarissa kasataan pitkästä aikaa festivaalialuetta, kun alkuperäiskansojen musiikkifestivaali Ijahis idja pidetään lauantaina 14.8. Yle kertoi perjantain suorassa verkkolähetyksessä muun muassa tapahtuman koronaohjeistuksista ja alueen rakentumisesta poikkeuksellisessa tilanteessa.

Saamelainen perinteinen joiku, pop-musiikki ja rap vuorottelevat Inarin alkavassa syksyssä, kun Suomen ainoa alkuperäiskansojen musiikkifestivaali Ijahis idja järjestetään ulkoilmatapahtumana tulevana lauantaina.
 Viime vuonna festivaalin musiikkikattaus tarjottiin verkkolähetyksenä, mutta tänä vuonna järjestäjät ovat päässeet totuttuun tapaan rakentamaan festivaalialuetta Saamelaiskulttuurikeskus Sajoksen pihalle Inarissa.
 Paikalle odotetaan väkeä myös muualta kuin Suomesta.
 Ylen festarikatsaukset perjantaina ja lauantaina
 Yle lähettää paikan päältä livelähetyksen sekä perjantaina kello 15.00 että lauantaina kello 16.00.
 Perjantain noin puolituntisessa lähetyksessä tutustuttiin festivaalin valmisteluihin ja muihin järjestelyihin sekä perehdyttiin siihen, kuinka koronatilanteen vavisuttama tapahtuma-ala palaa myös Saamenmaalla hiljalleen ennalleen.
 Pandemia-aika on lisännyt oman jännityksensä tapahtuman järjestämiseen.
 – Nyt voi jo sanoa, että emme peru tapahtumaa, lupaa tapahtuman tuottaja  Oula Guttorm .
 Mukana lähetyksessä olivat Guttormin lisäksi muun muassa tapahtuman apulaistuottaja  Aleksi Ahlakorpi  sekä tapahtuman tekniikasta huolehtiva  Heikki Isokoski .
 Perjantain lähetys toimitettiin sekä suomeksi että pohjoissaameksi.
 Lauantain saamenkielisessä livessä päästään tutustumaan festarien tarjontaan ja pitkästä aikaa oletettavasti myös ihmisvilinään. Nuoret saamenkäsityön taitajat  Eveliina Järvinen  ja  Rita Nurmenrinta  kertovat tämän hetken saamenpukutrendeistä.
 Lisäksi taiteellinen johtaja  Anna Näkkäläjärvi-Länsman  kertoo festivaalin taiteellisesta puolesta kuten siitä, millainen artistikattaus festivaaleilla tänä vuonna on ja miten se on rakentunut.

 Turvavälit pidettävissä, sairaana paikan päälle ei pidä tulla
 Ijahis idja -festivaalin tuottaja Oula Guttorm haluaa muistuttaa paikalle saapuvia siitä, että koronaviruksen aiheuttama poikkeuksellinen tilanne jatkuu yhä. Guttorm huomauttaa, että festivaalin onnistuminen vaatii yhteistyötä.
 – Olemme tietysti festivaalin puolesta valmistautuneet niin, että pystymme turvallisesti järjestämään festivaalin, mutta se vaatii tietysti myös festivaalikävijöiltä osallistumista, sanoo Guttorm.

 Tuottaja toivoo, että ihmiset saapuisivat paikalle ainoastaan terveenä, huolehtisivat tarkasti käsihygieniasta, maksaisivat kortilla ja pitäisivät turvavälit muihin ihmisiin. Festivaalialue on Guttormin mukaan kuitenkin sen verran laaja, että turvavälien pitäminen onnistunee helposti. Maskipakkoa festivaalilla ei kuitenkaan ole.
 Jotta festivaalin lipunmyyntipaikalle ei syntyisi jonoja, tuottaja suosittaa tulemaan paikalle ajoissa.
 Tunnettuja pitkän linjan artisteja
 Tämän vuoden Ijahis idja tarjoaa monenlaista saamelaismusiikkia. Kenties tunnetuin esiintyjistä on Ruotsin puoleiselta Saamenmaalta saapuva Talent-voittaja  Jon Henrik Fjällgren , jonka ensiesiintymistä kilpailussa on katsottu YouTubessa yli 12 miljoonaa kertaa. Fjällgren on osallistunut useampaan otteeseen Ruotsin euroviisukarsintoihin, mutta ei ole voittanut kilpailua.
 Illan aloittaa joikaaja  Iŋgá-Máret Gaup-Juuson  ja muusikko  Patrick Shaw Iversen  duo nimeltä  Tundra Electro . Duo yhdistelee perinteistä joikua elektroniseen musiikkiin.
 Suositut saamelaisräppärit Amoc ja Ailu Valle räppäävät illan viimeisinä tunteina hämärtyvässä Inarin illassa.  Vesa Toppari / Yle
 Perinteistä joikua kuullaan myös omassa osuudessaan  Niiles Jouni Aikion ,  Biggá Aikion  ja  Laura Tapiolan  esityksissä.
 Pitkän linjan saamelaisartisti  Ulla Pirttijärvi  nousee lavalle yhdessä  Ulda -bändinsä kanssa. Nuorempaa saamelaismusiikin kaartia edustaa räppäri  Yungmiqu, Mihkku Laiti , joka osallistui kuluvana vuonna Talent-kilpailuun Suomessa ja eteni aina semifinaaleihin saakka.
 Illan päättävät yhdessä esiintyen inarinsaameksi räppäävä  Amoc  ja pohjoissaamenkielinen  Ailu Valle . Tällä kertaa he esiintyvät yhdessä ja esittävät uusia kappaleita.

Ijahis idja -festivaali järjestetään jälleen Inarissa, tuottaja on luottavaisin mielin: lauantaina tullaan juhlimaan turvavälit huomioiden


Summary: Kodinkoneita ja elektroniikkaa on nykyään yhä vaikeampi korjata. Valmistajien epäillään jopa tahallisesti vaikeuttavan koneiden korjausta. EU pyrkii nyt lainsäädännöllä velvoittamaan laitevalmistajat tekemään kestäviä ja korjattavia laitteita.

Lappeenrantalainen elektroniikkakorjaaja  Mika Timperi  on korjannut elektroniikkalaitteita työkseen jo 26 vuotta, ja tätä ennen hän teki samaa harrastuspohjalta. Pitkän uransa aikana hän on nähnyt selkeän kehityksen laitteissa. Ne ovat muuttuneet koko ajan yhä vaikeammiksi korjata.
 – Moni nykyaikainen halpa laite tehdään niin, että se hajoaa jo purettaessa. Sitten se heitetään roskikseen ja tilalle ostetaan uusi. Näin elektroniikkajätevuori vain kasvaa, Timperi sanoo.
 Mika Timperi on nähnyt pitkän uransa aikana
 nähnyt elektroniikkalaitteiden muuttuvan vaikeammiksi korjata.  Mikko Savolainen / Yle
 Vaikka laitteen pystyisikin korjaamaan törmätään uusiin ongelmiin. Varaosien saanti voi olla vaikeaa.
 – Viiden vuoden päästä laitteen valmistuksesta varaosien toimitus usein lopetetaan. Niitä ei voi myöskään korvata millään muilla osilla, koska varaosien ohjelmistojen pitää olla juuri siihen laitteeseen tarkoitettuja, Mika Timperi kertoo.
 Varaosien saatavuus voi estää nykyaikaisen laitteen korjauksen. Varaosa voi olla liian kallis tai sitä ei ole ollenkaan saatavilla.  Mikko Savolainen / Yle
 Laitteiden korjausta vaikeutetaan myös varaosien kovilla hinnoilla.
 – Tämänkin Marantzin vuonna 2016 valmistetun kotiteatterivahvistimen varaosamoduli maksaa enemmän kuin koko laite uutena. Siihen kun pistetään vielä työn osuus päälle, niin laitetta ei ole enää mitään järkeä korjata, Timperi selventää.
 Timperin mukaan Itsenäisillä huoltoliikkkeillä on myös vaikeuksia saada varaosia, koska laitevalmistajat pyrkivät eri tavoin keskittämään huoltotoimintaa omille huoltoliikkeilleen.
 Korjaaminen tehty vaikeaksi
 Nykyaikaiset elektroniikkalaitteet on usein myös rakennettu niin, että niiden korjaaminen on jo itsessään vaikeaa ja korjaamiseen menee paljon aikaa. Tämä merkitsee jälleen lisää kustannuksia.
 – Laite on tehty niin, että kaikkiin paikkoihin ei pääse käsiksi, vaan se pitää purkaa kokonaan, ja kasata sen jälkeen uudelleen testausta varten. Jos vieläkin löytyy vikaa, niin sama pitää toistaa. Näin kustannukset ylittävät helposti laitteen arvon, Mika Timperi selventää.
 Tandbergin vuoden 1976 virintinvahvistin vasemmalla ja Matanzin vuoden 2016 kotiteatterivahvistin. Tandberg on paljon helpompi korjata kuin Matanz.  Mikko Savolainen / Yle
 Vertailun vuoksi Timperillä on työpöydällään avoinna myös norjalaisen Tandbergin vuonna 1976 valmistama viritinvahvistin. Sen korjaaminen on Timperin mukaan helppoa.
 – Tähän pystytään kaikki osat vaihtamaan, ja ne ovat helposti käsillä. Varaosia myös löytyy maailman tappiin saakka. Siellä on perustransistoreja, vastuksia ja kondensaattoreita. Tämän kanssa huollossa ei tule ikinä ongelmia.
 Timperin mukaan 1970–80-luvun elektroniikkalaitteissa näkyykin, että ne on jo alun perin suunniteltu korjattaviksi.
 Varaosia vuoden 1976 Tandbergiin riittää Mika Timperin mukaan maailman tappiin saakka. Mikko Savolainen / Yle
 Hän epäilee, että nykylaitteissa korjaamisen vaikeus on ainakin osittain tarkoituksellista.
 – Ei esimerkiksi toimiteta komponentteja, että saataisiin vaan uutta tavaraa kaupaksi, Timperi epäilee.
 Kehitys alkoi jo 1990-luvulla
 Timperin mukaan elektroniikkalaitteiden korjaaminen alkoi vaikeutua 1990-luvulla ja kehitys on jatkunut siitä lähtien.
 Osaksi kysymys on digitaalitekniikasta, joka on antanut valmistajille mahdollisuuden tuoda nopeasti markkinoille uusilla ominaisuuksilla varustettuja tuotesukupolvia.
 Samalla tuotteiden laatu kärsii, koska tuotteita ei ehditä enää testata kunnolla.
 – Laitteet tuodaan usein myyntiin keskeneräisenä ja kuluttaja toimii sitten koekaniinina, Mika Timperi huokaa.
 Hän tiivistää nykyvalmistajien tuotantofilosofian muutamaan sanaan.
 – Tehdään nopeasti tavaroita, jotka on halpoja valmistaa, mutta kalliita korjata.
 Tällaiset 1970-luvun korjatut matkaradiot ovat nyt kovassa suosiossa. Ne ovat kestäviä, niissä on hyvä äänenlaatu ja radioasemat kuuluvat hyvin mökilläkin.  Mikko Savolainen / Yle
 Swappien toimitusjohtaja havainnut saman asian
 Myös suomalaisen Swappie-yrityksen toimitusjohtaja ja yksi yrityksen perustajista  Sami Marttinen  on havainnut korjaamisen vaikeutumisen.
 – Näkisin, että se on ollut kautta linjan yleinen trendi viime vuosien aikana eri valmistajilla, Marttinen sanoo.
 Swappie on lyönyt viime vuosina voimakkaasti läpi Suomessa ja maailmalla takuuhuollettujen käytettyjen älypuhelinten markkinoilla.
 Marttinen katsoo, että asia ei koske pelkästään älypuhelimia, vaan laajemminkin kuluttajatuotteita ja erityisesti kodinkoneita.
 – Joihinkin isompiin kodinkoneisiin on enää vaikeata saada korjauspalveluita.
 Älypuhelimissa korjaamista vaikeuttaa Marttisen mukaan osin puhelinten entistä monimutkaisempi teknologia ja uusien tuotesukupolvien tuonti nopeasti markkinoille.
 Marttinen kuitenkin näkee korjaamisen vaikeutumisen taustalla osittain myös tahallista toimintaa.
 – Minulla ei ole selkeää mielipidettä siitä, kuinka paljon kysymys on tahallisesta vaikeuttamisesta ja kuinka paljon muusta. Tästä aiheesta puhuminen on kuitenkin täysin oikeutettua, Marttinen korostaa.
 EU pyrkii lisäämään korjattavuutta
 Elektroniikan ja kodinkoneiden korjaamisen vaikeutuminen on noussut viime vuosina esille myös EU:ssa, jossa asiaa halutaan edistää osana kiertotaloutta.
 EU julkaisi viime vuoden maaliskuussa uuden kiertotalouden toimintasuunnitelman, ja Euroopan komissio valmistelee parhaillaan tähän liittyvää kestävien tuotteiden aloitetta, joka koskee juuri tuotteiden korjattavuutta.
 – Se keskittyy nimenomaan siihen, että tuotteista tulisi pitkäikäisempiä ja niitä voitaisiin korjata niin, että esimerkiksi varaosia olisi tarjolla, kertoo ympäristöministeriön erityisasiantuntija  Sarianne Tikkanen .
 EU:n komission esityksen asiasta on tarkoitus tulla vielä tänä vuonna. Sen tavoitteena on asettaa pakollisia vähimmäiskestävyysvaatimuksia tietyille tuoteryhmille.
 Tuotteista halutaan näin tehdä kestäviä, huollettava, korjattavia sekä turvallisesti kierrätettäviä.
 1970-luvulla laitteilla oli usein selkeät käyttö- ja huoltoohjeet. Tässä Tandbergin viritinvahvistemen käyttöopas vuodelta 1976.  Mikko Savolainen / Yle
 Tietyille tuottelle on nähtävästi tulossa myös digitaalinen tuotepassi, joka mahdollistaisi tuotetietojen läpinäkyvyyden ja esimerkiksi materiaalien seurattavuuden.
 Lisäksi komissio aikoo rajoittaa kertakäyttötuotteita, puuttua tuotteiden tahalliseen vanhentamiseen ja kieltää myymättä jääneiden kestokulutustavaroiden hävittämisen.
 Kauppapoliittinen ongelma
 Ongelmana on, että sääntöjen pitää koskea myös EU:n ulkopuolelta tulevia, esimerkiksi suoraan kuluttajille netin kautta myytäviä tavaroita. EU:n ulkopuoliset maat voivat katsoa, että EU pyrkii säännöillä suojelemaan omaa tuotantoaan.
 Uusista EU-säännöistä saattaa nåin tulla samanlainen kauppapoliittinen ongelma EU:lle kuin unionin ulkorajoille suunnittelmista hiilitulleista. Hiilitulleja suunnitellaan niille tavaroille, joiden tuottaminen aiheuttaa enemmän päästöjä kuin EU:n normit sallivat
 EU ei ole kuitenkaan aivan yksin asiassa. Myös Yhdysvalloissa on valmisteilla samanlaista lainsäädäntöä.

Korjaaja tuskailee viihdelaitteita, joiden korjaaminen on lähes mahdotonta – toisin on yli 40-vuotiaan Tandbergin kanssa:  "Huollossa ei ikinä tule ongelmia"