Summary: Metaversumin kehittyminen tarjoaa Suomessakin taideosaajille uusia työmahdollisuuksia. Esimerkiksi Timo Wright vie työn alla olevalla vr-dokumentillaan katsojan Fukushiman kaduille.

Päässä lepattaa kaksi vihreää, sarvimaista uloketta. Kasvot värjäytyvät vihreänkeltaisiksi. Sormiin kasvaa pitkät, fuksianpunaiset kynnet.
 Tällaiseksi kuvan kasvoista muuttaa yksi  Maisa Immosen , 26, tekemistä Instagram-filttereistä.
 Hän suunnittelee filttereitä työkseen. Kysyntä lisääntyi korona-aikana, kun monet tapahtumat siirtyivät nettiin.
 Immonen on opetellut 3D-ohjelman käytön tutoriaalivideoiden avulla.  Matti Myller / Yle
 Immonen loi Instagram-filtterit Marimekon hatusta, topista ja mekosta yhtiön 70-vuotisjuhlan kunniaksi keväällä. Oulun musiikkivideofestivaali palkitsi voittajiaan hänen filttereillään vuosi sitten. Untitled-festivaalin osallistujat saivat koristella itsensä videoluennoilla Immosen scifi-henkisillä asusteilla.
 – Instagram-filttereiden teko on räjähtänyt käsiin. Se on aivan valtava juttu nykyään, mikä on kiva. Uskon, että se lisääntyy koronan rauhoituttuakin, koska työkaluista tulee koko ajan saavutettavampia, helpompia ja parempia, Immonen sanoo.
 Taideosaajista voi tulla maailmanrakentajia
 Metaversumin kehittyminen tarjoaa suomalaisille taidealan osaajille uusia mahdollisuuksia ja työpaikkoja. Näin ajattelee strategia- ja muutosviestinnän johtaja  Olli Sirén  konsulttiyhtiö Milttonista.
 Metaversumi tarkoittaa maailman ja kokemustemme digitaalista värittämistä. Se voi viedä käyttäjänsä kokonaan toiseen maailmaan tai lisätä digitaalisia elementtejä konkreettisen todellisuuden päälle.
 – Taideosaajien taidoista tulee metaversumissa maailmanrakennuskykyä eli vaikkapa arkkitehtien koulutusta vastaavaa taitoa rakentaa digitaalisia kokemuksia ja ympäristöjä, Sirén sanoo.
 Filtterit ovat yksi, nyt jo näkyvä osa metaversumin kehitystä. Matti Myller / Yle
 Tulevaisuudessa moni saattaa kulkea kaduilla lisätyn todellisuuden lasit kasvoillaan.
 Silloin lasit voivat paljastaa vaikkapa Sirénin maagiset hirvensarvet, vaikka hän oikeassa maailmassa pukeutuisi aivan tavallisiin vaatteisiin. Samalla lasit voivat näyttää kokonaisen kaupunginosan leopardikuosissa tai animaation peittämänä.
 Ihmiset voivat siis koristaa itseään nykyisten Instagram-filttereiden tapaisilla elementeillä. Samaan tapaan virtuaaliset elementit voivat muokata myös tiloja, kuten kaupunkeja. Lisätyn todellisuuden lasit saattavat paljastaa vaikka uusia seiniä, erilaisen valaistuksen, ihmishahmoja ja muovautuvia esineitä.
 Virtuaalitodellisuuden elementtejä voisivat Sirénin mielestä suunnitella esimerkiksi muotoilijat, lavastajat, graafiset suunnittelijat ja taiteilijat.
 – Voi kysyä, että varustetaanko taidealan opiskelijat osaamisella, jonka avulla he voisivat kriittisesti hyödyntää ja kommentoida lisätyn todellisuuden ja metaversumin kehitystä. Ehkä niin ei ihan hirveästi vielä tehdä.
 Vr-dokumentti vie Fukushimaan
 Katsoja laittaa vr-lasit päähänsä. Hän kävelee Fukushiman ydinvoimalaonnettomuuden tyhjentämissä kylissä ja kaupungeissa, jotka on suljettu kävijöiltä oikeassa maailmassa. Hän voi astua sisälle taloihin ja kohdata entisiä asukkaita.
 Työryhmä kuvaa parhaillaan  Timo Wrightin  dokumenttielokuvaa Japanissa. He mallintavat oikeat ihmiset ja paikat virtuaaliseksi 3D-kokemukseksi, jonka sisässä katsoja voi kulkea. Dokumentin on tarkoitus valmistua kesään mennessä.
 – Keskeinen ajatus oli, että voisiko tehdä vähän kuin avoimen maailman tietokonepelin, jossa voit liikkua vapaasti, mutta kaikki ympärilläsi olisi totta, Wright kuvaa.
 Everyday Vrealities on Timo Wrightin 3D-dokumenttielokuva, jossa katsoja voi tutustua erilaisten perheiden arkeen. Ada Johnsson
 Ohjaaja on kokeillut ajatusta jo pienemmässä projektissa.
 Everyday Vrealities vie katsojan erilaisten perheiden koteihin, joissa hän voi liikkua huoneesta ja asunnosta toiseen ja kuunnella keskusteluja. Hän voi vaikkapa seurata lapsiperheen Uuno-peliä tai katsella, kun äiti opettaa tyttärelleen savitöiden tekemistä.
 – 3D-maailma tuntuu hyvin intiimiltä. Parhaimmillaan kokemus paikan päällä olemisesta on tosi voimakas, Wright sanoo.
 Wrightin mielestä hänen projektinsa eivät ole suoraan metaversumia, sillä ne ovat itsenäisiä kokemuksia eivätkä osa laajempaa virtuaalimaailmaa. Ne kuitenkin hyödyntävät metaversumin teknologioita, kuten vr-laseja ja pelimoottoria.
 Digitaalisen taiteen kauppa käy kuumana
 Yhdysvaltalaisen taiteilijan Beeplen eli  Mike Winkelmannin  digitaalinen teos huutokaupattiin maaliskuussa ennätykselliseen,  lähes 70 miljoonan dollarin hintaan .
 Digitaalisen taiteen myyntiä on viime aikoina vauhdittanut kryptovaluuttateknologiaan pohjautuva NFT eli Non-fungible token. Se tarkoittaa teoksen digitaalista aitoustodistusta, joka siirtyy kaupassa uudelle omistajalle. Sen pohjalta nettiin on syntynyt digitaiteen kauppapaikkoja, joista isoin lienee Open Sea.
 Myös Beeplen huikealla summalla myyty teos oli käännetty NFT:ksi.
 – NFT ja digitaalisen taiteen kauppa ovat tulleet valtavalla vauhdilla. Ilmiö on syntynyt oikeastaan viimeisen vuoden aikana, ja kauppa käy kuumana. Digitaalista kryptotaidetta ostetaan paljon ja isollakin rahalla, sanoo Helsinki XR Centerin tiimin vetäjä, projektipäällikkö  Tiina Vuorio .
 Samaan aikaan erilaisiin virtuaalimaailmoihin nousee digitaalisia taidegallerioita.
 – Metaversumin kehitys tuo taiteilijoille uusia mahdollisuuksia. NFT-ilmiö voi toki olla vain hetken huumaa, ja sitten tulee mieletön mahalasku ja naureskellaan, kuka hullu maksoi digitaalisesta työstä noin paljon.
 Maisa Immonen arvostaa suuresti myös perinteistä taidetta.  Matti Myller / Yle
 Työtarjouksia klubien ja somen kautta
 Aluksi Maisa Immonen taisteli itsensä kanssa. Häntä ahdisti esitellä omia töitään julkisesti.
 Immonen oli innostunut 3D-ohjelmasta Aalto-yliopiston graafisen suunnittelun opinnoissa ja opetellut sitä sittemmin itsekseen tutoriaalivideoiden avulla.
 Lopulta hän päätti, että töitä on pakko julkaista. Muuten kukaan ei koskaan tietäisi hänestä. Hän laittoi teoksiaan Instagramiin.
 Pian tuli kutsu VJ:ksi eli visualistiksi klubille. Immonen suunnitteli DJ-keikoille videoita, joissa seikkaili 3D-hahmoja.
 Erilaiset hahmot kiehtovat Immosta.  Matti Myller / Yle
 Sitten hän löysi filtteriohjelman.
 – Ajattelin, että olisi hauska koristella itseään samankaltaisilla asusteilla, joita olin tehnyt 3D-hahmoilleni.
 Immonen ei juuri ymmärtänyt tietotekniikasta, mutta filtterien teko oli yllättävän helppoa. Hän suunnitteli muutamia omaksi ilokseen ja jakoi nekin Instagramiin.
 Ihmiset innostuivat. He kokeilivat filttereitä ja jakoivat niitä omissa stooreissaan.
 – Se oli uusi ja hauska juttu. Filtterit ovat todella intiimejä, koska ihmiset pitävät niitä kasvoillaan, Immonen pohtii.
 Immonen suunnitteli filttereitä Oulun musiikkivideofestivaalien voittajille. Tältä näytti Kultapumpelin voittajan filtteri. Maisa Immonen
 Sitten alkoi sadella yhteydenottoja Instagramin ja VJ-keikoilta tuttujen ihmisten kautta. Aluksi filttereitä halusivat tutut artistit mainostamaan musiikkiaan, sitten myös isommat toimijat ja yritykset.
 Nyt Immonen työskentelee freelancerina ja on mukana Veli Creativen Veli.Art-taiteilijayhteisössä. Lisäksi hän opiskelee XR designiä Metropoliassa.
 Opetus ei pysy kehityksen vauhdissa
 XR design -tutkinto-ohjelma on alan ensimäisiä tutkintoja Euroopassa. Sen järjestää Metropolia-ammattikorkeakoulu Helsinki XR Centerin yhteydessä. Opiskelijat perehtyvät muun muassa 3D-animaatioon, 3D-mallinnukseen, XR-teknologiaan ja virtuaalimaailman produktioiden tekoon.
 Tiina Vuorion mukaan tutkinto tarjoilee opetusta metaversumin rakennuspalikoista, mutta ei siitä kokonaisuutena. Hän arvelee, että esimerkiksi NFT-teknologiaa tai digitaalisen taiteen ansaintalogiikkaa tuskin opetetaanvielä missään.
 – Opetus ei missään pysy samassa rytmissä, kun mennään ihan digitaalisen kehityksen kärjessä. Se on haaste.
 Teknologinen kehitys mahdollistaa uudenlaisia taidemuotoja. Matti Myller / Yle
 Vuorio huomauttaa, että myös metaversumin määritelmät eroavat toisistaan.
 – Metaversumi on konsepti tai visio siitä, miten tällä hetkellä nopeasti kehittyvät erilaiset teknologiat ja alustat yhdistyvät toisiinsa tulevaisuudessa.
 Filtterit ovat itseilmaisun kanava
 Maisa Immonen asteli bileisiin sinisenä, bambimaisena hahmona. Paikalla oli muun muassa keijuja, munakoiso ja kala.
 Bileet oli koronan takia siirretty virtuaalimaailma IMVU:un. Bilettäjät ja DJ:t esiintyivät avatarina.
 Immonen on mukana Post Human Dance -kollektiivissa. Hän järjestää taiteilija Erika Rustamovan ja muusikko Olli Kolehmaisen kanssa audiovisuaalisia tapahtumia. Niissä he tutkivat sitä, mitä tapahtumat voivat tulevaisuudessa olla uuden interaktiivisen teknologian myötä. Korona-aikana iltamat siirtyivät virtuaalimaailma IMVU:un. Kuvakaappaus IMVU:sta
 Immonen oli osallistunut järjestelyihin oli muokkailemalla IMVU:n huoneiden visuaalista ilmettä iltamiin sopiviksi. Esimerkiksi satumetsän puut saivat uuden kuosin.
 – Saimme paljon kehuja, että oli kiva tulla tilaan avatarina. Siten voi irtautua fyysisestä olemuksestaan. On myös hauska nähdä, miten ihmiset kuvittelevat itsensä, Immonen sanoo.
 Filtterit ja lisätty todellisuus tarjoavat hänelle alustan leikkimielisyyteen, lapsellisuuteen ja mielikuvituksellisuuteen. Niiden kautta voi myös tutkailla omaa identiteettiään.
 – On kiva, että ihmiset ovat alkaneet leikkiä entistä enemmän omalla olemuksellaan. Outoudesta ja erilaisuudesta on tullut trendikästä, mikä on hyvä asia. Filtterit eivät ole enää pelkästään isompia huulia ja isompia silmiä.
 Immosen asunnon seinät ovat täynnä omaa taidetta. Matti Myller / Yle
 Nyt Immosen katse on jo tulevassa. Filttereitä voisi hyödyntää entistä enemmän musiikkivideoissa. Mallien meikit ja korut saattaisivatkin olla 3D-mallinnuksia. Filtterit voisivat myös herättää kasvoilla olevan meikin eloon vaikkapa perhoseksi.
 – Tuntuu, että filtterit ovat jo vähän mennyttä ja seuraava taso on tulossa, Immonen pohtii.
 Lue lisää:
 Mikä ihme on metaversumi, jonka mukaan Facebook nimesi itsensä uudelleen? "Elät siinä jo nyt", sanoo asiantuntija

Maisa Immonen, 26, opetteli 3D-taiteen itsekseen, voitti pelkonsa ja tekee nyt Insta-filttereitä työkseen: "Tämä on räjähtänyt käsiin"


Summary: Opiskelijat uskaltavat nykyään tuoda esiin epämiellyttäviksi kokemiaan tilanteita. Asioihin puututaan, mikäli niin toivotaan, sanoo Suomen opiskelijakuntien liiton Samokin puheenjohtaja.

Verta sisältäviä shotteja ja vyöllä rankaisua. Opiskelijajuhlissa tapahtuneet ylilyönnit ovat päätyneet otsikoihin tällä viikolla.
 Ilta-Sanomat kertoi tänään  Metropolia-ammattikorkeakouluun kuuluvan Automaatio-opiskelijoiden killan AOK:n lauantaisista vuosijuhlista, joissa lehden mukaan killan perustajajäseniin kuuluvat keski-ikäiset alumnit löivät vyöllä tapahtuman sääntöjä rikkoneita opiskelijoita.
 Opiskelijoiden pöytäjuhlien eli sitsien perinteeseen voivat kuulua myös rangaistukset, joiden on kuitenkin yleensä tarkoitus olla luonteeltaan kepeitä. AOK:n juhlissa tapahtui kuitenkin rangaistusten osalta ylilyönti, killan hallituksen puheenjohtaja kommentoi Ilta-Sanomille sähköpostitse. Hallituksen puheenjohtajan mukaan tapahtumia käsiteltiin jo juhlassa ja lopulta kyseisiä alumneja kehotettiin poistumaan.
 Uutista luki hämmentyneenä myös Suomen opiskelijakuntien liiton Samokin puheenjohtaja  Oona Löytänen . Samokin tehtävänä on ammattikorkeakouluopiskelijoiden edunvalvonta.
 – En osaa sanoa, mistä tämä voisi johtua. Mielestäni nämä ovat nousseet nyt jopa vähän uutena asiana esiin. En muista viime vuosilta vastaavaa uutisointia, sanoo opiskelijaliikkeessä neljä vuotta aktiivisesti mukana ollut Löytänen STT:lle.
 "Eikö enää muisteta, miten tapahtumissa toimitaan?"
 Aiemmin viikolla esimerkiksi  Turun Sanomat ,  Iltalehti  ja  Helsingin Sanomat  kertoivat halloweenteemaisista sitseistä, joita olivat mukana järjestämässä Turun yliopiston biologian ja maantieteen sekä geologian ainejärjestöt. Näissä juhlissa oli tarjoiltu naudanverta sisältäneitä shotteja. Medioiden mukaan ainakin yhtä osallistujaa oli mahdollisesti painostettu shottien juomiseen.
 Halloweensitsien järjestelyissä mukana olleiden ainejärjestöjen edustajat kommentoivat Helsingin Sanomille, että ainejärjestöissä ei hyväksytä minkäänlaista painostusta ja että tapahtuneesta on oltu yhteydessä Turun yliopiston ylioppilaskunnan häirintäyhdyshenkilöihin.
 – Onhan tämä todella hurjaa, millaisia uutisoidut tapaukset ovat tässä olleet, yleisellä tasolla asiaa kommentoiva Löytänen sanoo.
 Hän arvioi, että yksi syy ylilyöntien taustalla saattaa löytyä koronaepidemian aiheuttamasta pitkästä tauosta opiskelijoiden sosiaalisiin kokoontumisiin.
 – Voiko olla jotakin sellaista, että ei enää muisteta, miten tapahtumia järjestetään tai miten niissä toimitaan? hän kysyy.
 – Toisaalta sunnuntaina uutisoidussa tapauksessa kyse oli ainejärjestön perustajajäsenistä eli siis aikuisista ihmisistä, ei opiskelijoista. Todella vaikea sanoa, mistä tämä todellisuudessa johtuu.
 Pelisäännöt selviksi
 Toisaalta maailma on muuttunut ainakin niin, että opiskelijat uskaltavat puhua epämiellyttäväksi kokemistaan tilanteista.
 – Keskustelukulttuuri on muuttunut siihen suuntaan, että ihmiset uskaltavat ottaa epäkohtia puheeksi. Suurella osalla opiskelijakunnista, ja varmaan ainejärjestöistäkin, on käytössä häirintäyhdyshenkilö. Hänen kanssaan asian voi ottaa puheeksi, ja asioihin puututaan, mikäli asiasta kertonut niin toivoo, Löytänen sanoo.
 Häirintäyhdyshenkilötoiminnan kehittäminen on yksi osa Samokissa tänä vuonna alkanutta yhdenvertaisuushanketta.
 Sinänsä ainejärjestöjen rooli on varsin itsenäinen. Esimerkiksi Samokin jäseniä ovat opiskelijakunnat, mutta se ei ole kytköksissä ainejärjestöihin, Löytänen kertoo.
 Yleisellä tasolla Löytänen sanoo, että jonkinlaista ohjeistusta sitsien ja muiden tapahtumien järjestämiseen saatetaan tarvita, kun kerran ylilyöntejä tapahtuu.
 – Eihän tällaista pitäisi voida käydä. Jos tältä alkaa näyttää, jonkinlaista ohjeistusta pitäisi ehkä tehdä. Se on sitten jokaisen ainejärjestön omissa käsissä, että miten niissä koetaan tilanne.
 Löytäsen mukaan pelisääntöjä voisi painottaa esimerkiksi sitseissä juhlaa johtaville toastmastereille.
 Aiheesta aiemmin:   IS: Alumnit piiskasivat vyöllä opiskelijoita ainejärjestön juhlassa

Opiskelijajuhlista nousi otsikoihin verishotteja ja vyöllä rankaisua – Samokin puheenjohtaja pitää uutisoituja tapauksia "todella hurjina"


Summary: Presidentin haastajat ovat maanpaossa tai vankilassa, eikä vaaleissa ole tarkkailijoita.

Nicaragualaiset suuntasivat sunnuntaina vaaliuurnille äänestämään presidenttiä. Vaalien tulos on jo ennalta selvillä, koska kaikki presidentti  Daniel Ortegan , 75, varteenotettavat haastajat ovat joko vangittuina tai maanpaossa.
 Vaalien viittä Ortegan vastaehdokasta pidetään presidentin sandinistihallinnon myötäjuoksijoina.
 Ensimmäisiä virallisia vaalituloksia on vaaliviranomaisten mukaan odotettavissa puoliltaöin paikallista aikaa eli maanantaina aamulla Suomen aikaa.
 Yhdysvallat luonnehti vaalien edellä Nicaraguaa varoittavaksi esimerkiksi maasta, jonka hallinto pyrkii pitämään kiinni vallasta hinnalla millä hyvänsä.
 – On täysin selvää, että näillä vaaleilla ei ole mitään uskottavuutta, sanoi Yhdysvaltojen ulkoministeriön Keski-Amerikan osastoa johtava  Patrick Ventrell .
 Ventrellin mukaan Nicaraguan hallintoa joudutaan käsittelemään diktatuurina.
 Nicaraguassa oli reilut kolme vuotta sitten laajoja mielenosoituksia Ortegan hallintoa vastaan. Protestit kukistettiin väkivaltaisesti, ja yli 300 ihmistä kuoli. Nyt Ortegan jatkokautta ei uhkaa mikään.
 Ortegan hallinto vangitsi seitsemän potentiaalista presidenttiehdokasta kesäkuussa alkaneessa operaatiossa vastarinnan nujertamiseksi.
 Presidentti Daniel Ortega johtaa Nicaraguaa itsevaltaisesti puolisonsa Rosario Murillon kanssa. Jorge Torres / EPA
 Kukaan ei tarkkaile
 Vaaleissa ei ollut kansainvälisiä tarkkailijoita, ja useimmat ulkomaiset tiedotusvälineet olivat saaneet Nicaraguaan porttikiellon. Maassa toimii enää yksi oppositiolehti, La Prensa, mutta sen johtaja heitettiin vankilaan elokuussa. Facebook ilmoitti aiemmin tällä viikolla sulkeneensa hallituksen pyörittämän trollifarmin, joka jakoi yhteisöpalveluun oppositiota mustamaalaavaa sisältöä.
 Nicaraguan 4,3 miljoonaa äänestäjää menivät vaaleihin pelon ja apatian sekaisin tuntein.
 – Ei ole ketään, ketä äänestää. Daniel (Ortega) on varma voittaja, sanoi 46-vuotias nainen AFP:lle Masayassa pääkaupunki Managuan eteläpuolella.
 Nimeään hän ei halunnut kertoa.
 – Ei voi puhua. Siitä joutuu vankilaan, hän sanoi.
 Ortega oli nuoruudessaan radikaali vasemmistolainen ja hallitsi Nicaraguaa vuosina 1979-1990, sen jälkeen kun sandinistikapinalliset kukistivat Yhdysvaltojen tukeman diktaattori  Anastasio Somozan .
 Ortega palasi valtaan vuonna 2007 ja on sen jälkeen voittanut vaalit kolmesti. Ajan myötä hänestä on tullut entistä itsevaltaisempi, ja hän on poistattanut rajoitukset presidentin virkakausille.
 Kansa kaipaa vaihdosta
 Tuoreessa Cid-Gallupin mielipidetiedustelussa kaksi kolmesta vastaajasta sanoi, että olisi äänestänyt sunnuntain vaaleissa opposition ehdokasta. Suosituin nimi oli  Cristiana Chamorro , jonka äiti  Violeta Barrios de Chamorro  on ollut ainoa ehdokas, joka on voittanut Ortegan vaaleissa. Äiti-Chamorro päihitti Ortegan vuonna 1990.
 Mutta nuorempi Chamorro on kotiarestissa ja kuusi muuta presidenttiehdokkuutta tavoitellutta ovat vangittuina oloissa, joita heidän perheenjäsenensä kuvaavat kidutukseksi.
 Maassa on noin 150 vangittua opposition edustajaa, ja yli 100 000 nicaragualaista on paennut maasta välttyäkseen joutumasta vankilaan. Useimmat ovat Costa Ricassa, Miamissa ja Madridissa.
 Ortega, jonka päätukijat ovat Venezuela, Kuuba ja Venäjä, pitää vangittuja vastustajiaan "rikollisina", jotka yrittävät syrjäyttää hänet Yhdysvaltojen tuella.
 Opposition vainoaminen on heikentänyt Nicaraguan suhteita Yhdysvaltoihin ja Euroopan unioniin, jotka ovat määränneet talouspakotteita Ortegan perheenjäsenille ja liittolaisille.
 Lue lisää aiheesta:
 Yhdysvaltain ulkoministeri Antony Blinken: Nicaraguan tulevat presidentinvaalit ovat "menettäneet kaiken uskottavuuden"
 Nicaraguassa pidätetään istuvan presidentin haastajia – tänä viikonloppuna tehtiin jo seitsemäs pidätys

Nicaraguassa äänestetään presidentinvaaleissa, joiden tulos on jo ennalta selvä – nykyiselle presidentille Daniel Ortegalle ei ollut tarjolla vaihtoehtoa


Summary: Hallituskumppanien tuore kiista sudenmetsästyksestä osuu keskustan ja vihreiden peruskannattajien syviin näkemyseroihin. Ristivetoa aiheuttaa myös lakiesitysten lähettäminen riitaisina lausuntokierrokselle.

Keskusta ja vihreät ovat joutuneet  Sanna Marinin  (sd.) viiden puolueen hallituksessa törmäyskurssille jo useita kertoja. Tuoreimmat kiistat puhkesivat tällä viikolla  susien metsästyksestä  ja  pelastuskoulutuksesta .
 Vihreät ärsyyntyivät maanantaina, kun keskustalainen maa- ja metsätalousministeri  Jari Leppä  esitti sudenmetsästyksen aloittamista Suomessa.
 Vihreät pitävät esitystä pöyristyttävänä, koska Luonnonvarakeskus (Luke) selvittää vielä suojelutasoa, joka säilyttäisi sudet Suomessa.
 Vain pari päivää susikiistan jälkeen närkästyjinä olivat keskustalaiset. Kyse oli vihreän sisäministerin  Maria Ohisalon  päätöksestä, että lakkautusuhan alla ollut pelastuskoulu pysyy sittenkin Helsingissä.
 – Ministeri Ohisalon päätös oli yllätys, koska hän on itsekin aiemmin viestittänyt hallituksen linjausten mukaisesti, että koulutus keskitetään Kuopioon, keskustan puoluesihteeri  Riikka Pirkkalainen  arvosteli sunnuntaina Ylen haastattelussa.
 Hallituspuolueiden erimielisyydet ovat näkyneet myös siinä, että eri ministeriöt ovat lähettäneet lausuntokierrokselle riitaisia lakiesityksiä, joista hallitus ei ole saanut vielä sopua aikaan. Näin on tehty ainakin  turvapaikanhakijoiden perheenyhdistämisen ,  maanomistajille maksettavien lunastuskorvausten  sekä mittavan  kaavoitus- ja rakennuslain kanssa .
 Keskustan puoluesihteerin mukaan se on poikkeuksellista.
 – Perinteinen tapa toimia on hallituksessa ollut, että hallituspuolueiden kesken on linjat sovittu jo ennen lausuntokierrokselle laittamista, Pirkkalainen sanoo.
 Ympäristö- ja ilmastoministeri  Krista Mikkonen  (vihr.) sanoo, että tapa ei ole täysin uusi, vaan samalla tavalla on menetelty hallituksissa ennenkin.
 – Aika paljon tulee myös viestiä, että jos kaikki on naulattu loppuun, niin lausunnonantajat kokevat, että mitä merkitystä heidän lausunnoillaan on, Mikkonen perusteli Ylen haastattelussa.
 Ympäristö- ja ilmastoministeri Krista Mikkonen (vihr.) odottaisi vielä lisää tietoa susikannan koosta. Arkistokuvassa Mikkonen (kuvassa vasemmalla) elokuun lopulla Evon retkeilyalueella yhdessä kansanedustaja Saara Hyrkön (vihr.) kanssa.
 Tutkija: Epäluottamus lisää hallituskriisin uhkaa
 Politiikan tutkijan  Johanna Vuorelman  mukaan näyttää selvältä, että hallituksen sisällä on epäluottamusta, joka ei liity vain yksittäisiin kysymyksiin, vaan on yleistynyt. Hän sanoo, että hallituksen ristiriidat näyttävät ennemmin säännönmukaisilta kuin poikkeuksellisilta.
 – Se tuo hallituksen työskentelyyn jatkuvasti epävakautta ja totta kai lisää todennäköisyyttä hallituskriiseille.
 Vihreiden Mikkonen pitää luonnollisena, että puolueiden erilaiset näkemykset iskevät yhteen myös hallituksen sisällä.
 – Tietysti hallituksessa, jossa on monta puoluetta ja vähän erilaisia painotuksia, tulee aina tilanteita, joissa koetaan, että nyt ei mennyt ihan niin kuin me olisimme halunneet, Mikkonen kuvailee hallitustyön arkea.
 Myös keskustan Pirkkalainen luottaa vielä hallitusyhteistyöhön.
 – Hallituksen tulevaisuus on hyvä, jos hallitus pystyy pitäytymään yhdessä sovituissa asioissa ja noudattamaan sellaisia työskentelytapoja, jotka antavat hallituksesta ja kaikista hallituspuolueista yhdessä luotettavan kuvan ulospäin, hän muotoilee.
 Keskustan puoluesihteeri Riikka Pirkkalainen moittii, että sisäministeri Maria Ohisalon (vihr.) päätös myöntää pysyvä toimilupa Helsingin pelastuskoululle tuli hallituskumppanille yllätyksenä. Markku Pitkänen / Yle
 Susikysymys kiristää puolueiden välejä
 Susikysymys on hiertänyt keskustan ja vihreiden välejä jo pitkään. Uusi vaihe oli, kun ministeri Leppä lähetti alkuviikolla asetuksen sudenmetsästyksestä lausuntokierrokselle.
 Keskustalaiset riemuitsivat, että puolueen pitkään ajama tavoite suden kannanhoidollisen metsästyksen palauttamisesta etenee. Tarkoitus on säädellä susikannan kasvua ja ehkäistä vahinkoja.
 Ympäristöministeri Mikkonen pitää ongelmallisena, että sudenmetsästä ollaan sallimassa kesken selvitystä riittävästä susikannan koosta. Mikkonen huomautti Ylen haastattelussa, että hallitus on sitoutunut tietoon pohjautuvaan päätöksentekoon.
 Keskustan Pirkkalainen sen sijaan tulkitsi Ylelle, että koko hallitus on sitoutunut suurpetopolitiikan harjoittamiseen "monipuolisella keinovalikoimalla", johon lukeutuu myös kanta-arvioihin ja hoitosuunnitelmiin perustuvan metsästyksen harjoittaminen.
 Maa- ja metsätalousministeriö joutui perjantaina  korjaamaan asetusmuistiota , kun Luke oli havainnut virheen asetuksen perustana käytetyissä laskelmissaan.
 Mikkosen mukaan Luken virhe kertoo siitä, että susiselvitystä on nyt on yritetty tehdä kiireellä. Sen on ollut tarkoitus valmistua vasta vuoden päästä.
 – Se kertoo siitä, että nyt pitää antaa tutkijoille rauha tehdä tämä työ loppuun ennen kuin ruvetaan antamaan mitään asetuksia metsästyksestä, Mikkonen linjaa.
 Mikkonen kiistää, että susikiistaa seurannut Ohisalon pelastuskoulupäätös olisi ollut vastatoimi Lepän linjaukselle.
 – Nämä kaikki asiat ovat tietysti omiaan. Toisaalta joillain asioilla on selkeä vastuuministeri, joka pystyy tekemään asioiden osalta omia päätöksiään, Mikkonen sanoo.
 Politiikan tutkija Johanna Vuorelma selittää hallituksen vaikeaa tilannetta puoluekentän sirpaloitumisella, tämän ajan vaikeilla poliittisilla kysymyksillä sekä keskustan ja vihreiden kannatusmurheilla.
 Tapio Rissanen / Yle
 Tutkija: Ideologiset erot eivät aina johda julkiseen kiistelyyn
 Vuorelma kyseenalaistaa keskustan ja vihreiden julkisen kiistelyn selittämisen sillä, että puolueiden ideologiset linjaukset ovat niin kaukana toisistaan.
 – Jos katsotaan poliittista historiaa, niin eihän puolueiden ideologinen kaukana olo ole tarkoittanut, että tulee jatkuvasta tapauksia, joissa asetutaan toisiaan vastaan ja se tulee julkisuuteen, Vuorelma sanoo.
 – Meillä on ollut usein vaikka sinipunahallituksia, joissa on pystytty sopimaan asioista yhdessä.
 Vuorelma selittää hallituksen vaikeaa tilannetta sillä, että puoluekenttä on sirpaloitunut, tämän ajan poliittiset kysymykset, kuten ilmastonmuutoksen torjunta, ovat vaikeita ratkaista, ja keskustalla ja vihreillä on hallituksessa pahin huoli odotuksia alhaisemmasta kannatuksesta.
 – Tämän hallituksen määräävä piirre on ollut, että erimielisyydet ovat tulleet julkisuuteen. On osoitettu omille kannattajille, että tehdään kaikki mahdollinen, Vuorelma sanoo.
 Voit keskustella tästä artikkelista 8.11.2021 klo 23 saakka.
 Lisää aiheesta:
 Maa- ja metsätalousministeriö esittää kaatolupaa 20 sudelle – Ohisalo ja Mikkonen vastustavat
 Hallitus sai sovittua ilmastoriitansa ja budjetti valmistuu – Marin kiitteli yhteistyöstä, Saarikon mukaan "notkopaikkojakin osuu reitille"
 Analyysi: Ilmastokiistan ydin on sama kuin työllisyyskiistassa, osat ovat vain vaihtuneet – keskusta vaatii nyt kannustusta, vihreät laskuria
 Vihreät ja keskusta taistelevat ilmastopäästöistä – mitä ovat lämmityspolttoainevero, pellonraivausmaksu ja liikenteen päästökauppa?

Keskusta ja vihreät kiistelevät susista ja pelastuskoulutuksesta – Tutkija: Hallituksen sisällä yleistä epäluottamusta


Summary: Rakennusala vaikuttaa moniin päällekkäisiin ympäristökriiseihin. Rakentaminen tuottaa päästöjä ja köyhdyttää biodiversiteettiä. Nuoret arkkitehdit vaativat, että ekologisesta kestävyydestä tehdään välttämättömyys.

Arkkitehdit ovat kautta aikojen vastanneet piirtopöydillään suuriin kysymyksiin.
 Minne maalta muuttava kansa asutetaan? Millaiseksi kaupungit jälleenrakennetaan sotien jälkeen? Miten huolehdimme siitä, että vähävaraisetkin voivat elää kohtuullisesti?
 Nämä olivat 1900-luvun suuria kysymyksiä, joihin arkkitehdit kuten  Otto-Iivari Meurman ,  Viljo Revell  ja  Alvar Aalto  etsivät vastauksia työssään.
 Tekniikan kandidaatit  Siiri Hänninen ,  Matti Jänkälä ,  Emel Tuupainen  ja  Seela Pentikäinen  kuuluvat  You Tell Me  -kollektiiviin,  jonka jäsenet uskovat , että 2020-luvun suurin kysymys on: "Miten rakennamme huomista niin, ettemme kiihdytä ympäristökriisejä?"
 Rakennuksissa  käytetään lähes 40 prosenttia kaikesta Suomessa kulutettavasta energiasta , ja ne aiheuttavat yli 30 prosenttia päästöistä. Rakentamisen ja materiaalien osuus elinkaaren aikaisista päästöistä on 20 prosentin luokkaa.
 Sementin tuotanto aiheuttaa  5–8 prosenttia maailman kasvihuonepäästöistä . Nykyisellään rakentaminen on siis lentoliikennettäkin suurempi saastuttaja.
 Ja jos ajatellaan puhtaasti luonnon monimuotoisuutta ja sen katoa, valtaa ihminen maankäytöllä aina tilaa muulta elämältä.
 Luvut ja vaikutukset ovat suuria ja saavat Ylen haastattelemat nuoret arkkitehdit jopa kavahtamaan alaansa. He kaipaavat muutosta rakentamisen kulttuuriin ja koulutukseen, mutta kokevat jääneensä tyhjän päälle.
 Koulutuksessa "betonipropagandaa", mutta liian vähän ekologista kestävyyttä
 You Tell Me  -kollektiivi toivoo, että ekologinen kestävyys olisi tulevaisuudessa kaiken rakentamisen perusta.
 Rakennus ei saisi kuluttaa liikaa hiilibudjetista, sen pitäisi kestää yli sukupolvien ja olla huollettavissa. Kaupunkien rakennusmassaan sitoutuneita materiaalisia resursseja pitäisi kierrättää niin pitkälti kuin se on mahdollista.
 – Ekologisen kestävyyden pitäisi olla yhtä perustavanlaatuinen vaatimus kuin se, ettei rakennus saa romahtaa ihmisten niskaan, Matti Jänkälä toteaa.
 "Meidän sukupolvelle on selvää, että ympäristökriisit pitää ratkaista tällä vuosikymmenellä. Seuraukset ovat peruuttamattomia", Matti Jänkälä sanoo. Petteri Bülow / Yle
 Opiskelijoiden mukaan ekologinen osaaminen on tällä hetkellä lähinnä erityisosaamista, jonka hankkiminen on useimmiten vapaaehtoista. Siitä alan koulutus saa kollektiivilta kritiikkiä.
 Siiri Hänninen muistaa viiden vuoden Aalto-yliopistotaipaleensa ajalta vain pari kurssia, joissa ekologisuus nostettiin kunnolla tapetille.
 Hän ja monet muut alan opiskelijat toivovat ympäristöarvoista yhä vaikuttavampaa ohjuria koulutuksen suunnalle.
 – On vaikea kuvitella, mikä voisi olla läpileikkaavampaa, koska on kyse siitä, miten voimme jatkaa elämäämme maapallolla, Hänninen sanoo.
 – Olen pettynyt siihen, miten vähän tätä käsitellään koulutuksessa. Tuntuu että nuoret on jätetty yksin ratkaisemaan kriisiä, jopa huippuyliopistossa.
 "Kyse on siitä, miten voimme jatkaa elämäämme maapallolla. Kun se kysymys on ratkaistu, voidaan siirtyä muihin kysymyksiin", Siiri Hänninen sanoo. Petteri Bülow / Yle
 Nuoret arkkitehdit ovat vaihto-opiskelukokemustensa ansiosta saaneet perspektiiviä arkkitehtikoulutukseen Euroopassa, jossa ekologisuus on heidän mukaansa jo nyt monessa yliopistossa keskeisten arviointiperusteiden katalogissa.
 Kollektiivin arkkitehtiopiskelijoille tekemässä kyselyssä korostui esimerkiksi liian vähäinen materiaalikriittisyys. Vastaajia sapetti niin "betoni- kuin puupropaganda", jossa materiaaleja hehkutetaan, muttei kyseenalaisteta.
 – Betoniteollisuus järjestää tyypillisesti ekskursioita tehtaille, joissa kerrotaan materiaalin mahtavuudesta. Luokkahuoneessa kiertää lista, johon voi laittaa yhteystiedot ja saada Betoni-lehden kerran kuukaudessa kotiinsa, Hänninen kertoo.
 Kollektiivin mukaan koulutuksessa pitäisi kriittisellä otteella alleviivata materiaalien tuotannon ja rakentamisen varjopuolia, kuten päästökuormaa, että koulutus opettaisi myös kyseenalaistamaan alan vallitsevaa todellisuutta.
 "Meillä on kiireellinen aikataulu, sillä luonnonvaroja kulutetaan suuresti rakentamisen alalla. Pitää muistaa myös tasa-arvo, joka helposti unohdetaan, kun keskustellaan ympäristökriisistä", Emel Tuupainen sanoo. Petteri Bülow / Yle
 – Jos ei ole luontaisesti kiinnostunut näistä asioista tai oppinut kyseenalaistamaan vallitsevia käytäntöjä, voi olla ettei koko opintojen aikanakaan päädy kyseenalaistamaan tai ymmärtämään ympäristökriisin vaikutuksia, Emel Tuupainen sanoo.
 Seela Pentikäisen mukaan vielä pari vuotta sitten arkkitehtiopiskelija saattoi valmistua ilman yhtäkään ekologisen kestävyyden kurssia, jos hän ei kokenut juuri kyseistä erityisosaamista merkittäväksi omalle urapolulleen.
 – Siksi olemme perustaneet kollektiivin. Meillä ei ole aikaa odottaa, että koulutus kehittyy.
 "Voimme kehittää uudenlaista estetiikkaa, joka voikin olla parempi kuin mihin ollaan nyt totuttu. Ekologisessa jälleenrakennuksessa on jossain määrin koko yhteiskunnan tasolla mietittävä uudelleen ihanne, jota tavoitellaan", Seela Pentikäinen sanoo. Petteri Bülow / Yle
 Koulutus toki kehittyykin, muttei aivan silmänräpäyksessä.
 Aalto-yliopiston arkkitehtuurin professori  Pirjo Sanaksenaho  kertoo Ylelle, että ekologista kestävyyttä ja kiertotaloutta koskevaa opetusta on lisätty, mutta sitä ei ehkä vieläkään ole huomioitu riittävästi koulutuksessa. Se on kuitenkin yliopiston strategian ytimessä.
 – Olemme tiedostaneet, että sen opetusta pitää lisätä. Linjaus on, että kestävän kehityksen mukaisen suunnittelun näkökulmaa täytyy tuoda kaikille kursseille, Sanaksenaho kertoo.
 Poikkileikkaavien suunnitelmien lisäksi opetussuunnitelma uudistuu ja maisteriohjelmaan lisätään pakollinen kurssi ekologisesta kestävyydestä.
 Aallon arkkitehtuurin laitoksella on nyt yksi osa-aikainen professori, joka on erikoistunut resurssiviisaaseen rakentamiseen. Lisäksi pian avautuvaan rakennusopin professuuriin lisätään myös kestävän kehityksen kysymysten käsittely.
 Sanaksenaho on tietoinen siitä, että ympäristöarvot ovat tärkein prioriteetti monille nuorille arkkitehdeille, mutta yliopistolla opettavat vanhemmat arkkitehdit saivat koulutuksensa aikana, jolloin näistä asioista ei juuri puhuttu.
 – Ajatuksenani on järjestää myös jonkinlainen koulutuspäivä opettajille. He saattavat tuntea itsekin epävarmuutta, kun eivät tiedä näistä asioista niin paljon, kuin pitäisi tietää. Tämä on jatkuvan oppimisen ala.
 Edessä saattaa olla kompromisseja, mutta uusi alku luo toivoa
 Ilmastolle edullisien ratkaisujen suosiminen ei välttämättä tarkoita elämänlaadusta tinkimistä. Kierrätetyn materiaalin suosiminen tai vanhan korjaaminen ei automaattisesti johda mukavuuksien täydelliseen riisumiseen.
 Mutta arkkitehdilta se rajaa osan esteettisistä mahdollisuuksista pois. Kun uutta rakennetaan vähemmän, pitää suunnittelun osaksi ottaa vanhan rakennuskannan ymppääminen piirrustuksiin ja kierrätetyn materiaalin lainalaisuudet.
 Valon ja varjon leikki tai kimurantti yksityiskohtaisuus on kollektiivin ja monien nuorten arkkitehtien mielestä toissijaista, jos talo ei seiso ekologisesti kestävällä pohjalla.
 – Toki olisi ihanaa istua kauniissa ateljeessa ja suunnitella palatseja omalla nimellä, mutta tämä kokemus on viety meiltä edellisten sukupolvien ylikulutuksen takia, Siiri Hänninen sanoo.
 Kollektiivin jäsenet eivät usko, että tarvittava muutos – kohti ensisijaisesti ekologista rakentamista – tapahtuisi omalla painollaan, vaan toivovat velvoittavia muutoksia ja esimerkiksi jatkokoulutusta työelämässä urautuneille arkkitehdeille.
 – Kun näitä asioita ei vielä ole tehty lupaprosesseissa pakolliseksi, on vastuuta helppo pakoilla, Emel Tuupainen sanoo.
 Mitä vähemmän uutta rakennetaan, sitä vähemmän uutta suunnitellaan. Arkkitehtiopiskelijat uskovat kuitenkin valoisaan tulevaisuuteen. Petteri Bülow / Yle
 Seela Pentikäinen arvioi, että kaikista yksinkertaisin ja tehokkain keino olisi muuttaa rakennusalaa ohjaavia lakeja, määräyksiä ja yleisiä laatuvaatimuksia niin, että ympäristöarvojen huomioinnista tulisi välttämättömyys rakennuslupia haettaessa.
 Pentikäinen toivoo, että arkkitehdin ammatti-identiteetti kallistuisi pikemminkin vanhasta huolehtivaksi kuin uutta luovaksi voimaksi.
 – Näissä asioissa korostuu arkkitehdin rooli. Voimme kehittää uudenlaista estetiikkaa ja arkkitehtuurin ihannetta, joka voikin olla parempi kuin se mihin ollaan nyt totuttu. Tästä esimerkiksi VAPAA-kollektiivi on puhunut paljon, Pentikäinen sanoo.
 Arkkitehdin ammatti-identiteetti on jakautunut läpi rakennussuunnittelun historian erilaisiin koulukuntiin sen perusteella, mitä osaa identiteetistä halutaan korostaa, ja millaisiin kysymyksiin etsitään ratkaisuja.
 Matti Jänkälän mukaan  You tell me  -kollektiivin vaatima ilmastoarkkitehtuuri on sikäli erittäin käytännönläheistä, että ympäristökriiseihin vastaaminen on välttämättömyys.
 – Taiteellista ilmaisua voi tehdä ja pitääkin tehdä, muttei irrallaan maailman tilanteesta. Tuntuu tavallaan katkeralta, ettei voi hyvällä omalla tunnolla suunnitella uudisrakennuksia, mutta maailman tilanteeseen vastaaminen tuo merkitystä ja toivoa.
 Voisiko uutta ja tiedostavampaa arkkitehtuuria kutsua uudeksi koulukunnakseen? Ehkä, mutta sen periaatteet ovat uudenlaisten ehtojen sanelemia.
 Arkkitehtiopiskelijat korostavat, etteivät he ole valinneet tätä tietä. Muuta vaihtoehtoa ei vain heidän nähdäkseen ole.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 10.11. klo 23:een asti.
 Miten tähän tilanteeseen päädyttiin? Kuuntele Pieleen mennyt historia -podcastista
 Pieleen mennyt historia: Betoni on ihmiskunnan saastuttavin rakennusmateriaali
 Lue myös:
 Betonilähiöitä uhkaa nyt purkaminen samoista syistä, joilla puukaupunkien tuhoa perusteltiin 1970-luvulla – vertaa kuvapareissa rakentamisen muutosta
 70-luvun betonielementit voitaisiin siirtää purkutyömaalta suoraan uusiin rakennuksiin – loft-asunnoille voitto opiskelijoiden ideakilpailussa
 Miehet hermostuivat, kun Wivi Lönn piirsi paloaseman ja Hanna Parviainen halusi tehtaanjohtajaksi – näin kaksikko raivasi tietä uranaisille sata vuotta sitten

Arkkitehtiopiskelijat toivovat, että jatkossa kaupungit rakennettaan ympäristön ehdoilla – "Tuntuu, että nuoret on jätetty yksin ratkaisemaan kriisiä"


Summary: Poliisi ohjaa liikennettä viereistä bussikaistaa pitkin tapahtumapaikan ohitse.

Kehä III:lla Espoossa on tapahtunut liikenneonnettomuus, jonka vuoksi liikenne ruuhkautuu pahasti itään päin ajettaessa.
 Tarkempi onnettomuuspaikka on Niipperin liittymän eli liittymän 33 kohdalla, Vanhakartanon liittymän ja Juvanmalmin liittymän välillä.
 Poliisi ohjaa liikennettä viereistä bussikaistaa pitkin tapahtumapaikan ohitse ja tiedottaa asiasta lisää myöhemmin.

Liikenneonnettomuus Kehä III:lla, liikenne ruuhkautuu pahasti


Summary: Utsjoella suositellaan välttämään Norjan puolen naapurikunnassa Karasjoella käymistä koronatilanteen vuoksi. Pelkona on delta plus -variantin tulo Utsjoelle. Pohjois-Norjassa sitä on jo.

Utsjoen naapurikunnassa Norjan Karasjoella on tänään löytynyt jälleen 7 uutta koronatartuntaa. Kahden viikon tilanne on 44 tartuntaa ja ilmaantuvuusluku on peräti 1666.
 Helsingin ilmaantuvuusluku on 253.
 Karasjoelta pohjoiseen ei tilanne ole juurikaan parempi, Porsangerissa ilmaantuvuusluku on 1096 ja Hammerfestissa 1482. Koko Tromssan ja Finnmarkin läänissä ilmaantuvuusluku on 641.  Pohjois-Norjan pahentunut koronatilanne on varoittava esimerkki  siitä, mitä uusi variantti voi tehdä.
 Johtava lääkäri: "Ilman muuta pelkäämme, että se on sitä"
 Nyt Suomen rajakunta Karasjoella leviävä virus voi olla hanakasti tarttuva delta plus -muunnos, mutta tätä ei vielä tiedetä. Tromssassa on kuitenkin jo löytynyt kyseistä virusmuunnosta.
 Tartuntojen nopean lisääntymisen perusteella pelätään, että kyse on juuri tästä virusvariaatiosta.
 – Ilman muuta pelkäämme, että se on sitä, koska puolet sairastuneista on tuplarokotettuja. Toki he ovat lieväoireisia ja hyväkuntoisia, sanoo Utsjoen johtava lääkäri  Heidi Eriksen .
 Eriksenin mukaan yksi sairastunut on joutunut sairaalahoitoon Karasjoelta.
 Utsjoen johtava lääkäri Heidi Eriksen on huolissaan Norjan puolella rajaa nopeasti lisääntyneistä koronatartunnoista. Vesa Toppari / Yle
 Tarkempaa tietoa Norjan puolella nyt vellovan viruksen tyypistä ei ole vielä myöskään sairaanhoitopiirissa.
 –Toki tämmöinen nopea ilmaantuvuuden lisääntyminen voisi viitata siihen, että kyseessä olisi delta plus, mutta varmuutta meillä ei vielä ole, Lapin sairaanhoitopiirin infektioylilääkäri  Markku Broas  sanoo.
 LSHP:n alueelta ei ole tiedossa yhtään Covid delta plus -variantin aiheuttamaa tautia.
 –Meillä Lapin sairaanhoitopiirin analysoidaan viikoittain positiivisista näytteistä automaattisesti, onko virus delta plus. Viive on tällä hetkellä kuitenkin pari viikkoa. Ainakaan vielä ei ole dokumentoitu delta plussaa. Kaikki viime aikoina löytyneet ovat olleet deltaa, Broas sanoo.
 Jos herkästi tarttuva virusvariantti leviää Lappiin, viranomaiset voivat määrät tiukkojakin rajoituksia, jotta epidemian laajempi leviäminen saadaan estettyä.
 –Jos joku alue on siirtymässä kiihtymis- tai leviämisvaiheeseen, eli tauti lähtee valtoimenaan leviämään, niin kunnalla on erilaisia mahdollisuuksia tehdä rajoituksia kokoontumisiin ja niin edespäin. AVI voi tehdä rajoituksia useamman kunnan alueella.
 Ihan vähällä ei tiukkoihin rajoituksiin lähdetä.
 –Nehän perustuvat pitkälti sairaanhoitopiirin ja kunnan arviointiin ja edellyttävät sitä, että tauti ei ole muutoin rajattavissa. Tällä hetkellä tällaista ei ole näköpiirissä, Lapin sairaanhoitopiirin infektioylilääkäri Markku Broas sanoo.
 Utsjoki: Karasjoella käymistä kannattaa välttää
 Utsjoen kunta on reagoinut nopeasti Norjan puolen koronatilanteeseen. Kunta on antanut suosituksen välttää asiointia Karasjoella, jos se ei ole ehdottoman tarpeellista.
 Lisäksi Karasjoella oleskelleita rokottamattomia tai osittaisen rokotussuojan saaneita suositellaan käymään Utsjoelle palatessa koronatestissä ja toisessa testissä 3-5 vuorokauden kuluttua paluusta.
 Säännöllisesti rajan yli kulkevia suositellaan käymään testissä noin kerran viikossa. Lievissäkin koronavirusinfektioon sopivissa oireissa myös kaksi rokoteannosta saaneiden on hakeuduttava testiin niin pian kuin mahdollista ja oltava omaehtoisessa karanteenissa ennen testin tulosta.
 Karigasniemen ja Karasjoen välillä on runsaasti liikennettä, muun muassa työmatkalaisia. Karigasniemelle on jo lisätty testausmahdollisuuksia.
 Eriksenin mukaan tilanne on huolestuttava.
 –Kyllä huoli on, että se (koronavirus) voi näyttäytyä täällä Utsjoen kunnan puolella. Karigasniemi ja Karasjoki ovat yhteistä työssäkäynti-, asiointi-, sukulaissuhde- ja kulttuurialuetta, niin kyllä huoli on ihan aiheellinen, Eriksen sanoo.
 Jopa etätyösuositus harkinnassa
 Tällä hetkellä ainoa koronaan liittyvä suositus Lapin sairaanhoitopiirin alueella on suositus maskin käytöstä julkisissa sisätiloissa ja kulkuneuvoissa, joissa ei voida pitää turvaväliä.
 Norjan puolella Karasjoella on annettu etätyösuositus. Utsjoellakin harkitaan vielä tänään vastaavaa.
 – Kunnan koronatyöryhmä kokoontuu ja siellä mietitään, onko tarvetta muihin toimenpiteisiin Lähinnä mietityttää etätyö, että pitääkö meidänkin täällä antaa siitä suositus, Eriksen sanoo.
 Karigasniemellä kauppa on merkittävä työnantaja ja tulonlähde. Norjalaiset käyvät Suomen puolella säännöllisesti ostoksilla. Kaupassa etätyötä on liki mahdoton toteuttaa, mutta muualla se voisi tulla kyseeseen.
 –Esimerkiksi Utsjoen kirkonkylällä, missä on paljon toimistotyöntekijöitä, se voisi olla ihan toimiva käytäntö, Utsjoen johtava lääkäri Heidi Eriksen sanoo.
 Lue myös:
 Koronatilanne pahentui rajan takana – Utsjoen kunta suosittaa välttämään Karasjoella asiointia
 Virusmuunnos levisi Pohjois-Norjassa nopeasti ja se voi olla riski Lapillekin – rajalle tulossa uutta ohjeistusta ja neuvontaa

Norjan Karasjoella koronan ilmaantuvuusluku jo 1666 – Lapissa pelätään delta plus -virusmuunnoksen tuloa rajan yli Suomeen


Summary: Translain uudistusta ajava kansalaisaloite pyrkii uudistamaan lakia kaikenikäisille, hallituksen oma esitys vain täysi-ikäisille. Translain lakiuudistuksen ja kansalaisaloitteen päällekkäisyys ja käsittelyaikataulut ovat herättäneet ihmetystä.

Pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) hallitus on ohjelmassaan sitoutunut uudistamaan vuodelta 2003 peräisin olevaa translakia, joka koskee transsukupuolisten ihmisten oikeuksia.
 Uudistamiselle on olemassa painavia syitä: Suomen valtio on saanut ihmisoikeusjärjestöiltä ja EU:sta useita huomautuksia siitä, että nykyinen laki on Euroopan ihmisoikeussopimuksen vastainen.
 Translain kanssa rinnatusten eduskunnassa etenee kansalaisaloite, joka liittyy osin samoihin asioihin, mutta merkittävillä painotuseroilla. Aloitteen ja lain päällekkäisyys ja käsittelyaikataulut ovat herättäneet paljon ihmetystä.
 Kokosimme asiaan liittyviä keskeisiä kysymyksiä ja vastauksia sukupuolivähemmistöjen perus- ja ihmisoikeuksia ajavan Trasek ry:n puheenjohtajan  Kasper Kivistön  haastattelun pohjalta.
 Koko haastattelun voit kuunnella  Takaisin Pasilaan -podcastista .
 Nyt esillä on samaan aikaan hallituksen oma esitys ja Oikeus olla -kansalaisaloite. Miksi tällä hetkellä kenelläkään ei tunnu olevan tarkkaa tietoa, kumpi näistä on etenemässä ja miksi?
 – Tämä näyttäytyy hitusen kaoottisena. Edustamani Trasek istuu virkamiestyöryhmän seurantaryhmässä, eli olemme olleet hyvin lähellä lakiuudistuksen tekemistä. Koko ajan kysellään, onko asiasta kuultu mitään. Deadlinet paukkuvat ja uutisista kuullaan viivästymisistä.
 – Nyt meillä on huhuja, että jotain käsitellään, mutta kukaan ei tunnu tarkalleen tietävän, mitä käsitellään ja milloin. Avoimuus ja läpinäkyvyys puuttuvat tästä prosessista. Yksi syy tähän saattaa olla, että hallituspohjassa on hyvin edistyksellisiä puolueita ja yksi hyvin konservatiivinen puolue, jolle tämä on selkeästi kipeä paikka, Kivistö toteaa.
 Sosiaali- ja terveysministeriön neuvotteleva virkamies  Maija Iles  vahvistaa Ylelle sähköpostitse, että hallituksen esitys on tarkoitus antaa eduskunnalle kevätistuntokaudella. Arvio esittelyviikosta on viikko 22.
 Kuluvalla viikolla on puolestaan tarkoitus käsitellä Oikeus olla -kansalaisaloitetta.
 Mikä näiden esitysten keskeinen ero on?
 – Se tiedetään, että lakiesityksessä alle 18-vuotiaat tullaan jättämään lain ulkopuolelle, ja tähän puuttuminen on keskeinen syy, miksi Oikeus olla -kansalaisaloite tehtiin. Nimenomaan tätä asiaa lähdettiin aloitteella korjaamaan, samoin useita muita yksityiskohtia. Lakiesityksen tarkka sisältö ei ole vielä tiedossa, koska sen laatiminen on vielä kesken.
 – Aloitteen sisältö veisi lähemmäs ideaalitilannetta, missä oikeasti ihmisen juridinen sukupuoli perustuisi itsemääräämisoikeuteen ja olisi mahdollista myös alaikäisille, Kivistö sanoo.
 Keskeinen syy, miksi lakia halutaan uudistaa, on nykyiseen lakiin kirjattu vaatimus lisääntymiskyvyttömyydestä. Mistä siinä on kyse?
 – 2000-luvun alussa, kun nykyistä translakia kirjoitettiin, eduskunnassa nousi esille näkemys, että olisi outoa, jos mies voisi synnyttää. Tämä oli käytännössä lopulta painavin syy, miksi hedelmättömyysvaatimus kirjattiin lakiin. Katsottiin, että transihmiset eivät ole soveltuvia vanhemmiksi eivätkä saa hankkia lapsia.
 – Nykyään toki ymmärretään, että on ihmisoikeusloukkaus, jos aletaan rajoittaa toisten ihmisten lisääntymiskykyä. Siitä Suomi on saanut vuosien varrella paljon kansainvälistä painetta. Vuonna 2014 tätä on yritetty uudistaa ja monet sanovat, että tämä on hirveä asia, mutta sille ei tehdä mitään. Tämä on isoin asia, jonka vuoksi translakia ollaan nyt uudistamassa. Ja samalla sitten korjataan ehkä muitakin ongelmia.
 Kysymys alaikäisten oikeuksista sukupuolen korjausprosessin aloittamiseen on siis keskeinen kiistakapula. Mistä siinä on kyse ja mikä asiassa hiertää?
 – Lainsäädännössä pitäisi ottaa huomioon nuoret. 15-vuotiaasta ylöspäin tapahtuu paljon: päästään koulusta, saadaan todistuksia, haetaan jatkokoulutuksiin, saadaan ensimmäisiä työtodistuksia ja niin edelleen. Papereiden muuttaminen jälkikäteen uudelle nimelle ja henkilötunnukselle on todella ison työn takana. Olisi olennaista, että asian voisi saada kuntoon jo siinä vaiheessa, kun se elämän kannalta on tärkeintä.
 – Nykyisinkin niin sanotuilla nuorten poliklinikoilla 13-vuotiaasta ylöspäin transnuori voi saada apua ja hormoniblokkereita, jotka hidastavat murrosiän tuomia muutoksia kehossa. Tämä vähentää myöhemmin lääketieteellisten hoitojen tarvetta. Eli medikaalinen prosessi on jo olemassa, ja nyt vaan pitäisi tuoda siihen rinnalle se juridinen prosessi.
 Mikä on tavallisin väärinkäsitys, mikä ihmisillä on translaista ja sukupuolen korjaamisesta?
 – Kun puhutaan translaista, puhutaan sukupuolen juridisesta korjaamisesta, eli siitä miten asia näkyy esimerkiksi passissa. Tämä on puhtaasti paperityötä, siinä ei puhuta lääketieteellisistä hoidoista. Se medikaalinen puoli, jonka osa ihmisistä tarvitsee ja osa ei, tapahtuu aina yhteistyössä lääketieteen ammattilaisten kanssa. Tämä menee jatkuvasti sekaisin myös lainsäätäjillä.
 Lisää aiheesta:
 Takaisin Pasilaan: Marinin hallitus on luvannut lakiuudistuksen, missä se luuraa?
 Sukupuolensa korjannut Aleksi Vesala: "Todistus lisääntymiskyvyttömyydestä oli äärimmäisen kivulias asia" – uudesta laista vaatimus aiotaan poistaa
 Vihaviestejä somessa ja huutelua kentällä – 17-vuotias korkeushyppääjä ja transnainen Jade Nyström ihmettelee, miksi aikuiset ovat niin lapsellisia
 Sateenkaariväki ajaa oikeuksiaan kansalaisaloitteiden kautta, koska muut tiet ovat tukossa – jo kaksi aloitetta eduskuntaan
 Kansalaisaloite translain uudistamisesta keräsi 50 000 kannattajaa vauhdilla – "Emme osanneet edes unelmoida, että saavuttaisimme tämän määrän näin nopeasti", aloitteentekijä iloitsee

Transhenkilön on nykyisin luovuttava lisääntymiskyvystään, jos hän haluaa juridisesti vaihtaa sukupuoltaan – vanhaan lakiin halutaan nyt muutos


Summary: Siirtolaiskriisi on kuumentunut Puolassa, kun Valko-Venäjä puskee tuhansien ihmisten joukkoa kohti rajaa.

Suomeen on tullut parisenkymmentä pääosin irakilaista turvapaikanhakijaa Valko-Venäjän reittiä syksyn rajakriisin aikana, kerrotaan Maahanmuuttovirastosta.
 Euroopan unioni on syyttänyt Valko-Venäjän johtajaa  Aljaksandr Lukašenkaa  siirtolaisten usuttamisesta EU-maiden rajoille. Valko-Venäjän Puolan vastaiselle rajalle on kerääntynyt eilisestä alkaen suuria määriä siirtolaisia. Myös Liettuan ja Latvian Valko-Venäjän vastaisella rajalla tilanne on ollut kireä.
 Tiedossa ei ole, ovatko Suomeen tulleet turvapaikanhakijat kulkeneet Valko-Venäjältä rajan yli Baltiaan vai Puolaan.
 Maahanmuuttoviraston ylijohtaja  Jari Kähkönen  sanoo Ylelle, että virasto seuraa tilannetta Puolan, Liettuan ja Latvian rajoilla tiukasti. Viranomaiset varautuvat myös siihen, että hakijavirrat kääntyisivät Suomen suuntaan. Kähkönen ei pidä hakijamäärän huomattavaa, äkillistä kasvua tällä hetkellä kovin todennäköisenä.
 – Varaudumme toki mahdollisiin poikkeustilanteisiin, se on normaalia toimintaa. Meillä on suunnitelmia laajenevaa maahantuloa varten, Kähkönen sanoo.
 Puolan ja Valko-Venäjän rajalta liike kohdistuu Kähkösen mukaan enimmäkseen Saksan suuntaan, ja Keski-Eurooppa houkuttelee turvapaikanhakijoita huomattavasti Suomea enemmän.
 Maahanmuuttoviraston Kähkönen kuvaa liikettä Suomen suuntaan hyvin maltilliseksi. Turvapaikanhakijoita on Kähkösen mukaan tullut ylipäätään Suomeen tänä vuonna vähän. Ensimmäisiä turvapaikkahakemuksia on jätetty tammi–lokakuussa vajaat tuhat.
 Juttua täydennetään.

Maahanmuuttoviraston ylijohtaja: Suomeen tullut parikymmentä turvapaikanhakijaa Valko-Venäjän reittiä


Summary: Tamperelainen taiteen akateemikko ja kirjailija Kirsi Kunnas kuoli 96-vuotiaana. Hänen runonsa ja lorunsa ovat jääneet myös tamperelaisille mieleen.

Maanantaina kerrottiin, että taiteen akateemikko ja kirjailija  Kirsi Kunnas  on kuollut 96-vuotiaana.
 Suuri yleisö tuntee hänet ennen kaikkea lastenkirjoista  Hanhiemon iloinen lipas  (1954) ja  Tiitiäisen satupuu  (1956).
 Tampereella ja Pirkanmaalla hänen perintönsä elää niin vahvana, että ihmiset muistavat ulkomuistista hänen lorujaan.
 Tamperelainen  Ida Saari  muistaa Kunnaksen runot omasta lapsuudestaan. Hän on lukenut niitä myös omille lapsille. Erityisen tärkeitä ovat Herra Pii Poo ja Tiitiäisen laulut.
 Runoista Saaren mieleen tulee Jaakko Vaakko Vesirotta, joka kärsii erityisistä sairauksista.
 – Vesinuhaa, ryskäyskää ja jotain vielä, Saari luettelee runon päätteeksi.
 Mirja Vahteristo tapasi muutaman kerran Kirsi Kunnaksen.  Marjut Suomi / Yle
 Myös tamperelaiselle  Mirja Vahteristolle  runot ovat todella tuttuja. Hän on lukenut niitä omille lapsilleen.
 Vahteristo tapasi Kunnaksen muutaman kerran Tampereella, kun Kunnas luki runojaan eläkeläisten tapaamisissa tai kirjakaupassa.
 – Hän oli erittäin viehättävä persoona. Sydämellinen ihana muisto jää, aivan ihana ihminen.
 Kirjat varaukseen kirjastossa
 Kunnas tunnettiin parhaiten lastenrunoistaan. Hän kirjoitti myös aikuisille suunnattua lyriikkaa ja suomensi proosaa.
 Kunnas sai muun muassa Pro Finlandian 1973 sekä Aleksis Kivi -palkinnon vuonna 2012. Taiteen akateemikoksi hänet nimitettiin vuonna 2009. Joulukuussa hän olisi täyttänyt 97 vuotta.
 Kirjasto Metsossa Kirsi Kunnaksen kirjat menivät heti varauslistojen kärkeen.
 Marja Rissaselle tulee Kunnaksen runoista nostalginen olo lapsuudesta.  Marjut Suomi / Yle
 Kirjastonhoitaja  Marja Rissanen  sanoo, että halutuin on  Tiitiäisen satupuu  mutta myös  Tiitiäisen metsä , joka on uusin Kirsi Kunnaksen kirja.
 Rissanen on seurannut, kun Ylöjärvelle Pirkanmaalle on perustettu Tiitiäisen metsä
 – On ihana ajatella, että Tiitiäisen metsä on oikeasti olemassa ja löytyy läheltä.
 WSOY ja Luonnonperintösäätiö kertoivat vuosi sitten perustaneensa Kirsi Kunnaksen kunniaksi Tiitiäisen metsä -nimisen suojelualueen. Suojelualueeseen on kerätty rahaa lahjoituksilla ja Kunnaksen  Tiitiäisen metsä  -runokokoelmalla.
 Marja Rissanen lukee tästä kokoelmasta runon  Uni .
 Minä näin unta / että satoi lunta / ja tiesin unessa, että oli vain unta / että siinä unessa satoi lunta.
 sillä unessa tiesin että oli kesä / ja vaikka sen tiesin, näin unta /että satoi lunta vaikka oli kesä.
 Rissaselle Kunnas jätti upean runollisen muiston.
 – Todella hyvin upean kirkkaan muiston, jossa luonto laulaa mukana.
 Juha Lounaja on lukenut lapsilleen Kirsi Kunnaksen runoja.  Marjut Suomi / Yle
 Poikien musiikki tuttua
 Myös  Juha Lounaja  on lukenut lapsille Kunnaksen runoja. Hän on asunut Tampereella 30 vuotta ja Kunnaksen pojat, muusikot  Mikko Syrjä  ja  Martti Syrjä , ovat tuttuja Eppu Normaali -yhtyeestä.
 Lounaja näkee Kunnaksessa sodanjälkeistä Tulenkantajien perintöä.
 – Metsässä menee polkuja, mitä sieltä löytyykään, hän siteeraa arvoituksellisesti.
 Alla olevalla videolla Kunnas keskustelee Tiitiäisen tarinoista Ylen haastattelussa vuonna 2017.

 Lue lisää:
 Kirjailija ja taiteen akateemikko Kirsi Kunnas on kuollut
 Kirsi Kunnaksen kunniaksi perustetaan Tiitiäisen metsä -suojelumetsä
 Kirsi Kunnaksen elämäkerran kirjoittanut Leena Kirstinä tapasi ystävänsä vielä viikko sitten: "Hän oli älyllinen kirjoittaja ja lastenrunouden uudistaja"

Näin lämpimästi tamperelaiset muistavat Kirsi Kunnasta: lorut nousevat mieleen ulkomuistista häkellyttävän hyvin vuosien takaa


Summary: Pirkanmaan koronanyrkki kertoo tiistaina kello 15.30 tuoreimmat tiedot koronatilanteesta. Yle seuraa tilaisuutta suorana.

Tampereen yliopistollinen sairaala (TAYS)

Pirkanmaalla todetaan päivittäin yhä runsaasti uusia koronatartuntoja.
 Esimerkiksi kuluneen viikon aikana kahtena päivänä on ollut kumpanakin noin 90 tartuntaa.
 Yhteensä pandemian aikana Pirkanmaalla on ollut 11 236 vahvistettua koronatartuntaa. Pirkanmaa on siirtynyt nyt leviämisvaiheeseen pitkästä aikaa.
 Pandemiaryhmä kertoi asiasta tiistaina.
 Pirkanmaan pandemiaohjausryhmä kertoo tiistaina tuoreimmat tiedot koronatilanteesta. Ylen toimittaja  Petra Ketonen  seuraa etätilaisuutta kello 15.30 alkaen suorana.
 Kokouksessa käydään läpi Pirkanmaan koronatilannetta ja mahdollisia suosituksia. Asiantuntijoina Teams-infossa ovat johtajaylilääkäri  Juhani Sand  ja apulaisylilääkäri  Janne Laine  TAYSista.
 TAYSissa on nyt noin parikymmentä koronapotilasta osastohoidossa. Uhkana on pandemiaryhmän mukaan, että kiireetöntä hoitoa joudutaan jälleen siirtämään.
 Koronaviruksen ilmaantuvuus Pirkanmaalla on 148 tartuntaa 100 000 asukasta kohden kuluneiden kahden viikon aikana. Positiivisten testien osuus Fimlabissa testatuista oli viime viikolla 9,5 prosenttia.
 Pirkanmaan alueellinen pandemiaohjausryhmä valmistelee mahdollisten rajoitusten käyttöön ottamista viikon kuluttua. Tiistain kokouksessaan pandemiaohjausryhmä kuitenkin jo suositteli, että rokottamattomat henkilöt eivät toistaiseksi osallistuisi korkean riskin tapahtumiin.
 Korkean riskin tapahtumia ovat sisätiloissa järjestettävät
 isot yleisötapahtumat ilman yksilöityä istumapaikkaa anniskeluravintolat kontaktilajit (ei lapset ja nuoret) yhteislaulutilaisuudet
 Vahva maskisuositus
 Vahva maskisuositus annettiin tiistaina julkisiin sisätiloihin, mukaan lukien joukkoliikennevälineet. Kouluille kaksi viikkoa sitten annettua maskilinjausta ei tässä vaiheessa muuteta. Kuntakohtaisia päätöksiä tehtäessä voidaan tarkastella rokotuskattavuutta. Työpaikoilla suositellaan edelleen etätyötä hybridimallissa, jolloin työpaikalla oloa vuoroteltaisiin.
 Yli 12-vuotiaista pirkanmaalaisista 86,3 prosenttia on saanut ensimmäisen rokotuksen ja 79,7 prosenttia kaksi rokotusta. Uusia ykkösrokotteita otettiin viime viikolla yhteensä 1343. Rokottautumisessa on isoja kuntakohtaisia eroja myös maakunnan sisällä. Rokotteet ehkäisevät erittäin hyvin vakavaa tautimuotoa kaikissa ikäryhmissä ja pandemiaohjausryhmä suosittelee vahvasti rokotusten ottamista.
 Viime viikolla Pirkanmaalla todettiin 452 uutta koronatartuntaa, joiden lähde saatiin selvitettyä 61 prosentissa tapauksista. Suurin osa tartunnoista saadaan edelleen perhepiirissä ja ystävien kesken. Tartuntoja todettiin melko vähän kouluissa, päivä
 Viimeksi Tampereen kaupunki kertoi tartunnoista Männistön palvelukodissa.
 Lue lisää:
 Tamperelaisessa Männistön palvelukodissa kuusi koronavirustartuntaa
  Fimlabin Tampereen koronanäytteenotto keskitetään Nekalaan

Yle seuraa: Pirkanmaalla todetaan yhä jopa lähes sata koronatartuntaa päivässä, siirtyi leviämisvaiheeseen, rokottamattomien pitää välttää näitä tapahtumia


Summary: Valko-Venäjän Puolan vastaiselle rajalle on kerääntynyt maanantaista suuria määriä siirtolaisia. Euroopan unioni on syyttänyt Valko-Venäjän johtajaa Aljaksandr Lukašenkaa siirtolaisten usuttamisesta EU-maiden rajoille.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Suomen ulkoministerin  Pekka Haaviston  mukaan Valko-Venäjän on itse huolehdittava pakolaisista, jotka se tuo maahansa eikä se voi työntää niitä muihin maihin rajojensa yli.
 Suomella on hänen mukaansa olemassa lainsäädäntöä hybridiuhkan varalle, jonka avulla raja voidaan tarvittaessa sulkea väliaikaisesti.
 Puolan rajan tilanne nousi esiin ulkoministeri Haaviston ja Latvian ulkoministerin  Edgars Rinkēvičsin  tiedostutilaisuudessa Helsingissä.
 Valko-Venäjän Puolan vastaiselle rajalle on kerääntynyt eilisestä alkaen suuria määriä siirtolaisia.
 Euroopan unioni on syyttänyt Valko-Venäjän johtajaa  Aljaksandr Lukašenkaa  siirtolaisten usuttamisesta EU-maiden rajoille. Puola sanoi maanantaina torjuneensa satojen ihmisten yrityksen ylittää raja laittomasti.
 Haaviston mukaan Suomi ja EU pitävät Valko-Venäjän toimintaa tuomittavana.
 – Tämä on hybriditoimintaa ja sitä vastaan on toimittava yhdessä.
 EU-komission puheenjohtaja  Ursula von der Leyen  vaatii maanantaina jäsenmaita asettamaan uusia pakotteita Valko-Venäjää vastaan.
 Haaviston mukaan EU:n uusi pakotepaketti tarttuu kauttakulkuun eli kohdistaa toimia niihin lentoyhtiöihin ja maihin, jotka siirtolaisia tuovat Valko-Venäjälle.
 Haavisto sanoi myös, että Euroopan raja- ja merivartiovirasto Frontexin toimintaa pitää vahvistaa.
 Myös Latvialla tilanteita Valko-Venäjän rajalla
 Latvian ulkoministerin  Edgars Rinkēvičs  kommentoi myös tilannetta Latvian ja Valko-Venäjän välisellä rajalla.
 – Tilanne on kireä, mutta vakaa, kertoi Rinkēvičs.
 Latvia julisti  elokuussa hätätilan , jotta siirtolaisia voidaan rajalla käännyttää takaisin Valko-Venäjälle. Elokuussa siirtolaisten määrä Latvian ja Valko-Venäjän rajalla ei ollut yhtä suuri kuin
 Latvian ulkoministerin mukaan tilannetta seurataan, kuten myös tilannetta Puolan rajalla.
 Hän painotti muiden maiden tukea asiassa. Rinkēvičsin mukaan EU:n pakopaketti suunnataan ihmiskauppaa ja sitä mahdolliseksi tekeviä lentoyhtiöitä vastaan.
 Latvian ulkoministeri oli sitä mieltä, että rajakysymyksiin pitää palata yhdessä, sillä nyt maiden on vaikea turvata rajaa.
 – Tilanteet rajalla tulisi ratkaista pian, sillä sää muuttuu koko ajan kylmemmäksi. Myös Lukašenkalle tulisi antaa selkeä viesti, sanoi Rinkēvičs.

Haavisto tilanteesta Puolan rajalla: Suomi voisi sulkea rajansa väliaikaisesti hybridiuhkan vuoksi


Summary: Sisäministeri Maria Ohisalon (vihr.) mukaan EU:n on vastattava yhtenäisesti Valko-Venäjän toimintaan Puolan rajalla.  Ohisalo tuomitsee Valko-Venäjän toimet "valtiollisena ihmissalakuljetuksena".

Sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.) vaatii Euroopan unionia yhteisiin toimiin Valko-Venäjän toteuttamaa hybridivaikuttamista vastaan.
 Eduskunnassa tiedotusvälineitä tavannut Ohisalo sanoi, että hybridivaikuttaminen EU:n rajoilla on uusi ilmiö, jonka torjumiseen etsitään nyt oikeita keinoja.
 Ohisalon mukaan Suomi voi jo nykyisen lainsäädännön mukaan puolustaa rajojaan ja samalla EU:n yhteistä ulkorajaa, jos rajaan kohdistuu valtiollisesti ohjattua massamaahanmuuttoa tai muuta hybridivaikuttamista.
 Sisäministeri Maria Ohisalo (vihr.) korostaa EU:n yhteisten toimien merkitystä Valko-Venäjän hybridivaikuttamiseen vastaamisessa. Kuvassa Ohisalo Ylen Ykkösaamussa 23. lokakuuta. Silja Viitala / Yle
 Ohisalo korosti, että Suomen allekirjoittamien kansainvälisten sopimusten mukaan turvapaikanhakijoille on kuitenkin varattava mahdollisuus turvapaikkahakemuksen jättämiseen ainakin yhdellä rajanylityspaikalla
 Ohisalo linjasi, että EU:n ja jäsenmaiden pitäisi nyt yrittää vaikuttaa kolmansiin maihin, joista siirtolaiset ovat väärin lupauksin lähteneet liikkeelle.
 Ohisalo: Vastaus on EU:n yhteiset ratkaisut
 Ohisalo viestitti jo maanantai-iltana  twitterissä , että Valko-Venäjän toiminta Puolan ja muiden EU-maiden (Latvia, Liettua) rajoilla on erittäin tuomittavaa.
 Sisäministerin mielestä vaikuttamisen välineinä käytettyjä ihmisiä ei pidä rangaista
 – Hybridivaikuttaminen menettelynä on valtiojohtoista laitonta toimintaa, jossa uhreina ovat vaikuttamisen välineinä käytetyt ihmiset, Ohisalo huomautti
 Ohisalon mukaan Valko-Venäjän toimet on suunnattu EU:ta vastaan ja aiheuttamaan epävakautta EU:n alueelle.
 – Näin ollen EU:n yhteiset toimet liittyen muuttoliikkeisiin, ihmissalakuljetukseen, hybridivaikuttamiseen ovat avainasemassa näiden tilanteiden ehkäisemisessä ja ratkaisemisessa, Ohisalo linjasi.
 Ohisalo muistutti, että hybridivaikuttamisen tavoite on aiheuttaa hajaannusta ja poikkeamista tavanomaisista toimintatavoista.
 – Keinoa käyttäville ei pidä antaa kuvaa, että vaikuttamiseen taivutaan. Siksi yhtenäisempi EU ja yhteisten ratkaisujen löytäminen on vastaus, ei eri suuntiin vetäminen, Ohisalo korosti.
 Ohisalon mukaan Suomessa on varauduttu laajamittaiseen maahantuloon monin tavoin.
 – Tämän varautumisen perustana ovat kv-sopimukset ja perus- ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen sekä erityisesti haavoittuvassa asemassa olevien ihmisten suojeleminen muun muassa tällaiselta hyväksikäytöltä, Ohisalo kirjoitti jo eilen twitterissä.
 Voit keskustella tästä artikkelista 10.11.2021 klo 23 saakka.
 Lisää aiheesta:
 Ulkoministeri Pekka Haavisto: Valko-Venäjän ja Puolan rajan pakolaisselkkauksessa on suuri riski konfliktiin
 Siirtolaiskriisi kuumenee Puolassa – Valko-Venäjä puskee tuhansien ihmisten joukkoa kohti rajaa

Sisäministeri Maria Ohisalo: EU:n ei pidä taipua Valko-Venäjän painostukseen


Summary: Epäilyn mukaan joihinkin Supon työpaikkoihin on haettu vain siksi, että hakija pääsisi urkkimaan tehtäviin valittujen henkilöiden nimiä ja muita tietoja. Tiedustelussa on käytetty hyväksi julkisen virantäytön asianosaisjulkisuutta.

Suojelupoliisi (Supo) on saattanut joutua itse vakoilun kohteeksi.
 Ylen tiedon mukaan joihinkin suojelupoliisin työpaikkoihin on voitu hakea tarkoituksellisesti tiedustelumielessä. Hakijan tavoitteena on ollut selvittää tehtäviin valittujen työntekijöiden nimiä ja muita tietoja.
 Tiedustelussa on käytetty hyväksi sitä, että kaikkien suojelupoliisin virkojen täyttö etenee julkisen haun kautta.
 Kun joku itse osallistuu hakuun, hänellä on mahdollista saada tietoa työpaikan saaneesta asianosaisjulkisuuden perusteella.
 Ulkopuolisilta valitun nimi on mahdollista salata, jos kyseessä on erityistä suojaamista vaativa tehtävä. Sen sijaan virkaa hakeneilla on muita laajempi oikeus saada tietää valitun nimi sekä nimitysmuistiosta esimerkiksi koulutus ja aiempia työpaikkoja.
 Suojelupoliisilla on Ylen tiedon mukaan vahvoja epäilyjä, että vuosien saatossa on ollut tilanteita, joissa on saattanut olla kysymys rekrytointitiedustelusta. Työnhakuun kohdistunut tiedustelu auttaisi esimerkiksi vierasta valtiota luomaan tietorekisteriä Supon työntekijöistä.
 Tiedustelun mittakaavaa yksi Ylen lähde kuvaa ilmaisulla: "en puhuisi laajasta".
 Yle ei ole saanut vahvistusta, epäileekö Supo työntekijöidensä rekrytoinnin tiedustelusta vierasta valtiota vai jotakin ryhmittymää. Mahdollista kuitenkin on, että kyse olisi valtiollisen toimijan tiedustelusta.
 Esikuntapäällikkö Jyri Rantalan mielestä suojelupoliisi on työntekijöiden palkkauksen suojaamisessa tällä hetkellä huonommassa asemassa kuin Puoustusvoimien sotilastiedustelu ja ulkomaiset tiedustelupalvelut. Jorge Gonzalez / Yle
 Sisäministeriö valmistelee Supolle oikeutta salaiseen työntekijähakuun
 Suojelupoliisi ei kommentoi Ylen tietoa.
 – Meidän kannaltamme oikeastaan ei ole olennaista se, mitä menneinä vuosina on tai ei ole tapahtunut, sanoo suojelupoliisin esikuntapäällikkö  Jyri Rantala .
 – Elämme nyt uutta aikaa. Suojelupoliisi on tiedustelupalvelu ja meillä on erityinen tarve suojata tiettyjä tehtäviämme, kuten esimerkiksi ulkomaantiedustelun salaisia tehtäviä.
 Uudella ajalla Rantala viittaa Supon uusiin tehtäviin.
 Tehtävät laajenivat, kun siviilitiedustelulaki säädettiin pari vuotta sitten. Suojelupoliisista tuli silloin aiempaa selkeämmin tiedustelu- ja turvallisuuspalvelu. Se sai muun muassa oikeuden ulkomaantiedusteluun.
 Sisäministeriö selvittääkin nyt mahdollisuutta tukkia Supon työnhakuun kohdistunut tiedustelumahdollisuus.
 Ministeriö valmistelee lakiehdotusta, joka sallisi ei-julkisen työnhaun suojelupoliisille niissä tehtävissä, joissa on perusteltu tarve salatulle rekrytoinnille.
 Muilla turvallisuusviranomaisilla tällainen mahdollisuus jo on. Esimerkiksi Puolustusvoimat voi palkata sotilastiedusteluun työntekijöitä salaisen haun avulla. Näin voi tehdä myös poliisi ja Rajavartiolaitos.
 Sisäministeriön kansallisen turvallisuusyksikön johtaja  Petri Knape  kertoo, että ei-julkinen rekrytointi olisi käytössä vain välttämättömissä tilanteissa.
 Knapen mukaan mahdollisuus salaiseen rekrytointiin olisi tärkeä Supolle juuri silloin, kun henkilöitä palkataan ulkomaan tiedustelutehtäviin. Salaista palkkausta voitaisiin käyttää myös tietolähdetoiminnassa.
 – Virkamiehen henkilöllisyyden julkisuus estäisi käytännössä noiden virkatoimien tehokkaan toimittamisen, Petri Knape arvioi.
 Suojelupoliisi on palkannut viime vuosina merkittävästi lisää uusia työntekijöitä, kun se sai tietoliikennetiedustelun lisäksi muitakin uusia  tiedusteluvaltuuksia niin Suomessa kuin ulkomaillakin. Suojelupoliisin päärakennus Helsingin Ratakadulla.  Silja Viitala / Yle
 Supo: Mahdollisuus urkkia rekrytointeja on ylimääräinen riski
 Ylen tiedon mukaan suojelupoliisi ei ole tutkinut laajemmin epäilyjä työnhakuun liittyvästä tiedustelusta. Supo ei kommentoi tilannetta.
 – Meidän kannaltamme ei edes tarvita niin sanottua savuavaa asetta. Meille riittää se, että mahdollisuus tällaisiin järjestelmän väärinkäytöksiin on. Se on jo riittävä syy valmistella näitä lakiuudistuksia, esikuntapäällikkö Jyri Rantala perustelee.
 Supo on Rantalan mukaan todennäköisesti ainoa tiedustelupalvelu Euroopassa, joka tällä hetkellä joutuu palkkaamaan työntekijänsä avoimessa haussa.
 Jyri Rantala selvittää, että ulkomailla tapahtuvaan henkilötiedusteluun liittyy riskejä ja suoranaista hengenvaaraa työntekijöille.
 Suojelupoliisissa ei siis olla ensisijaisesti huolissaan aiemmista rekrytoinneista vaan pikemminkin tulevaisuudesta. Supon on huolehdittava siitä, että vieraat valtiot eivät saa tietää suojelupoliisin työntekijöistä – agenteista, jotka työskentelevät ulkomailla.
 – Ja tietysti äärimmäisessä tapauksessa ulkomaantiedusteluun liittyy ulkopoliittisia riskejä. On oikeastaan aika järjen vastaista, että joutuisimme liputtamaan nämä kaikkein salaisimmissa tehtävissä toimivat henkilömme avoimesti julkisuuteen tai vaikkapa vastustajillemme, esikuntapäällikkö Jyri Rantala perustelee.
 Hän kuvaa tilannetta ylimääräiseksi toiminnalliseksi riskiksi.
 Suojelupoliisin työntekijämäärä on lisääntynyt vauhdikkaasti. Tälle vuodelle suojelupoliisille osoitettiin valtion budjettiesityksessä 500 henkilötyövuotta. Kaksi vuotta aiemmin henkilötyövuosien määrä oli 425. Vuonna 2015 budjetoidut henkilötyövuodet olivat noin 250.
 Selvittelyssä on myös poliisin tarve laajentaa salaista rekrytointia
 Sisäministeriö selvittää suojelupoliisia koskevan lakimuutoksen valmistelun yhteydessä myös sitä, onko tarvetta laajentaa entisestään poliisin oikeutta ei-julkiseen palkkaukseen.
 Poliisin näkökulmasta salaisen rekrytoinnin tarve voisi koskea muun muassa tietolähdetoimintaa, valeostoja, muuta peitetoimintaa ja todistajansuojelua.
 Laki poliisin hallinnosta sallii jo nyt vanhemman konstaapelin, vanhemman rikoskonstaapelin ja nuoremman konstaapelin virkojen täyttämisen tarvittaessa ilman viran haettavaksi julistamista.
 Suojelupoliisia koskevan lakiesityksen luonnos ei ole ollut vielä lausuntokierroksella.
 Jos hallitus päätyy esittämään suojelupoliisille mahdollisuutta joidenkin työntekijöiden salaiseen värväykseen, eduskunta ratkaissee ensi kevään aikana, muutetaanko lakia.
 Voit keskustella suojelupoliisista keskiviikkoon 10. marraskuuta 2021 kello 23 saakka. Napauta jutun jälkeen keskustele-painiketta.
 Katso lisää:
 Suojelupoliisi: Suomeen kohdistuu laajaa valtiollista vakoilua – Suomi kiinnostaa etenkin Kiinaa ja Venäjää
 Supo huolestui vakoiluriskistä korkeakouluissa – kiinalaisista tuli isoin ulkomaalaisten opiskelijoiden ryhmä eri yliopistoissa
 Isän jäsenyys Helvetin enkeleissä vei tyttären opiskelupaikan poliisikoulussa
 KHO: Poliisiammattikorkeakoulu sai evätä Venäjän kaksoiskansalaisen opiskelupaikan mahdollisen painostusriskin takia
 Suojelupoliisin Antti Pelttari aikoo hakea jatkopestiä päällikön virkaan

Suojelupoliisilla on vahva epäily, että sitä on vakoiltu, kun se on palkannut uusia työntekijöitä


Pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmä haluaa, että ravintoloiden aukioloa rajattaisiin nykyistä enemmän ja anniskelu lopetettaisiin nykyistä aikaisemmin. Ryhmän mielestä ravintolarajoituksia tulisi myös jatkaa marraskuun puolivälin jälkeen.
 Koordinaatioryhmä kertoo  tiedotteessaan , että ruokaravintoloiden rajoituksia tulisi laajentaa asiakaspaikkojen suurinta sallittua määrää vähentämällä sekä aukioloaikoja kaventamalla, tuleva juhlakausi huomioon ottaen.
 Perusteena tälle on ryhmän mukaan pääkaupunkiseudun huonontunut tautitilanne, rokotuskattavuuden nousun hidastuminen ja erikoissairaanhoidon kuormituksen lisääntyminen.
 Ravintolarajoitusten tulisi ryhmän mielestä lähtökohtaisesti olla voimassa joulun yli, jotta niillä voidaan vaikuttaa epidemian aaltoiluun ja jotta niitä ei purettaisi kesken juhlakauden.
 Ravintoloilla on mahdollisuus vapautua rajoituksista edellyttämällä asiakkailtaan koronapassia.
 Keskustele aiheesta 10.11. kello 23:een saakka.
 Lue seuraavaksi:
 Hallitus linjaa keskiviikkona koronan hätäjarrusta ja rajoitusten jatkosta pahentuvassa tautitilanteessa
 Osa ravintoloista käyttää koronapassia vain kun niille parhaiten sopii, MaRan Timo Lappi ihmettelee terveysviranomaisen tyrmääviä lausuntoja
 Nyt juhlitaan! Ravintoloiden varauskirjat loppuvuodelle täyttyvät vauhdilla – "Kyllä tästä kaikkien aikojen pikkujoulut on tulossa"

Pikkujoulukausi huolestuttaa, ja siksi pääkaupunkiseudun koronaryhmä haluaa voimaan yli joulun kestävät tiukemmat ravintolarajoitukset


Summary: Työllisyyden edistämisen ministeriryhmä on linjannut, että työttömien palvelut siirtyvät TE-toimistoilta kunnille tai kuntien yhteistoiminta-alueille, joiden työvoimapohjan on oltava vähintään 20 000 henkilöä.

Työelämä- ja tasa-arvovaliokunta (Suomi)

Hallitus valmistelee esitystään työttömien palveluiden siirtämisestä kunnille. Tämän hetkisen näkemyksen mukaan palvelut kuitenkin ovat siirtymässä monissa paikoissa kuntia isommille alueille.
 Työllisyyden edistämisen  ministerityöryhmä linjasi elokuussa  (siirryt toiseen palveluun), että te-palveluista vastaavat kahden vuoden kuluttua kunnat tai kuntien yhteistoiminta-alueet, joiden työvoimapohja on vähintään 20 000 henkilöä.
 Suomessa tällaisia kuntia on noin 30.
 Ministeriryhmän mukaan yhteistoiminta-alueiden tulisi olla työmarkkinoiden ja työssäkäynnin kannalta toimivia alueita.
 Hallitusneuvos  Jan Hjelt  työ- ja elinkeinoministeriöstä kertoo, että esimerkiksi maakunnan rajojen ylittämistä ei ole rajattu pois.
 – Valmistelu on lähtenyt vahvasta periaatteesta, että kunnat päättävät, hän sanoo.
 Lappi voidaan jakaa kolmeen osaan
 Esimerkiksi Lapissa pendelöintiä tapahtuu myös maakunnan rajan toiselle puolelle Ouluun.
 – Iso haaste on työllisyys- ja sote-palvelujen kohtaaminen, Hjelt toteaa.
 Manner-Suomessa työllisyyspalveluja ollaan siis siirtämässä viideltätoista TE-toimistolta pienempiin yksiköihin, kun toisaalta sote-palvelut siirtyvät kunnilta ja kuntayhtymiltä isommille hartioille koko maakunnan tasolle.
 Lapin kunnista ainoastaan Rovaniemi täyttää vaatimuksen yli 20 000 henkilön työvoimapohjasta.
 – Olemme lähteneet siitä, että nykyisellä työvoimamäärällä Lappiin tulisi enintään kolme yhteistoiminta-aluetta, kertoo johtaja  Marja Perälä  Lapin ely-keskuksesta.
 Lapin ely-keskuksen mukaan Lapin työvoimapohja on yhteensä reilut 80 000 henkilöä. Rovaniemellä se on noin 32 000. Kemissä ja Torniossa työvoimapohja on yhteensä noin 24 000 henkilöä.
 Työvoima on Tilastokeskuksen työssäkäyntitilastojen virallinen määritelmä 15–74-vuotiaille henkilöille, jotka ovat aktiivisesti työmarkkinoiden käytettävissä. Työvoima jakautuu siis työllisiin ja työttömiin.
 Aino-Kaisa Pekonen sanoo, että työttömien palveluiden siirtämisessä kunnille huomioidaam myös aikaisempien kuntakokeilujen tulokset. Juuso Stoor / Yle
 Hallituksen esitys on vielä työn alla
 Kemissä vierailleen eduskunnan työelämä- ja tasa-arvovaliokunnan puheenjohtaja  Aino-Kaisa Pekonen  (vas.), korostaa, että hallituksen esitys asiasta on vielä valmistelussa.
 – Kiinnitämme valiokunnassa tähän huomiota, kun saamme esityksen. Tässä vaiheessa en osaa ottaa kantaa siihen, millaisiin yhteistyöalueisiin Lappia oltaisiin jakamassa ja olisiko se kannattavaa vai ei. Mutta perehdymme tähän sitten tarkasti, Pekonen sanoo.
 Oppositiossa huolta herättää uudistuksen nopea aikataulu.
 – Valiokunnassa hyväksyimme juuri kuntakokeilujen aloittamisen. Opposition mielestä se ei ole kokeilu vaan pilotti tulevasta. Jos meille tulee hallituksen esitys jo ensi keväänä, kun pilotti on vielä aika vaiheessa, niin on vähän hankala nähdä , että tästä tulisi varmasti hyvä kaikille, sanoo eduskunnan työelämä- ja tasa-arvovaliokunnan jäsen  Riikka Slunga-Poutsalo  (ps.).
 Riikka Slunga-Poutsalo toivoo, että kuntien yhteistoiminta-alueiden perustamisessa huomioitaisiin alueellisia erityispiirteitä. Juuso Stoor / Yle
 Uudistuksen uskotaan parantavan työllisyyttä
 Työllisyyspalvelujen uudistamisesta uskotaan olevan hyötyä, vaikka  Palkansaajien tutkimuslaitoksen mukaan  kahdella edellisellä kuntakokeilulla ei ollut merkittäviä vaikutuksia työllisyyteen.
 – Uusi malli poikkeaa olennaisesti entisistä ja nyt käynnissä olevista kuntakokeiluista. Uskon vahvasti, että kuntien ja valtion resurssien yhdistämisellä sekä kannustavalla rahoitusmallilla voidaan saada hyvääkin tulosta aikaiseksi, sanoo Marja Perälä.
 Aino-Kaisa Pekonen korostaa, että kunnissa työllisyyspalvelut ovat lähellä ihmistä.
 – Kunnissa tunnetaan kunnan tilanne hyvin ja sitä osataan hyödyntää myös työllisyyden kannalta, Pekonen sanoo.
 Myös Riikka Slunga-Poutsalo näkee uudistuksessa myös hyviä puolia.
 – Pirkanmaan kokeilun pohjalta voi sanoa, että siellä on ollut hyvääkin tulosta lähinnä siitä, että TE-toimistojen asiakkaat ovat saaneet henkilökohtaisempaa palvelua, hän sanoo.
 Lue myös:   Kuntien työllisyyskokeilu köhii pahoin, tahtia jarruttavat korona ja byrokratia – Työttömien yhdistyksen hankepäällikkö: “Asiat sillai seisoo”
 Perussuomalaisten Purra A-studiossa: Kuntien työllisyyskokeilu ei luo kestäviä työpaikkoja
 Kunnat saivat työttömät, mutta eivät resursseja: kyselyssä uusi työllisyyskokeilu saa kovaa kritiikkiä
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  10.11. kello 23 saakka.

Työttömien palvelut ovat siirtymässä kunnille tai yhteistoiminta-alueille – vain noin 30 kuntaa on riittävän suuria kantamaan vastuun itse


Summary: Tuli tuhosi lähes 230 hehtaaria metsää heinä–elokuussa.

Esitutkinta Kalajoella kesällä riehuneesta metsäpalosta on valmistunut. Palon epäillään saaneen alkunsa huolimattomuudesta.
 Palo syttyi Mutkalammin tuulipuiston työmaalla, Susinevan suoalueella.
 Epäiltyjä on yksi. Hän on kiistänyt osallisuutensa asiaan. Asia on siirtynyt syyteharkintaan. Esitutkinta tehtiin yleisvaaran tuottamuksesta.
 Yli kaksi viikkoa riehuneessa palossa tuhoutui heinä-elokuussa 227 hehtaaria metsää Raution kylässä. Suurin osa palaneesta metsästä oli Kalajoen seurakunnan.
 Seurakunta suunnittelee  suuren metsäpaloalueen  suojelemista.
 Alustava suunnitelma on suojella 140 hehtaaria kahdeksikymmeneksi vuodeksi. Loppu paloalueesta jäisi metsätalouskäyttöön.
 Palo oli tämän vuosikymmenen  toiseksi suurin  Suomessa.
 Lue myös:   Pelastusopisto selvittää, miten Kalajoen suurpalo levisi ja lopulta sammutettiin – tutkimus valmiiksi ennen seuraavaa maastopalokautta
 Viime kesänä Kalajoella palanut valtava metsäpaloalue ehkä suojellaan osittain – nokeentuneet puut tarjoaisivat hyvät olosuhteet monille eliölajeille

Kalajoen valtavan metsäpalon syynä huolimattomuus? – Epäilty on kiistänyt osallisuutensa


Summary: Autojen vertaisvuokraus on edelleen vähäistä Suomessa. Yksittäisille autonomistajille se on kuitenkin hyvä kulujen kattaja. Liikenteen sähköistyminen voi lisätä vertaisvuokrauksen suosiota.

Verot, katsasmaksut, huollot, arvon alenema.
 Joensuulainen  Amir Bedir , 32, tietää, että hänen autonsa syö rahaa, vaikka sillä ei ajaisi metriäkään. Siksi Bedir on jo runsaan vuoden ajan vuokrannut vanhaa Hyundai Getziään internetin vertaisvuokrauspalvelussa.
 Asiakkaita on riittänyt, koska kilpailu on vähissä.
 – Joensuussa on ihmeen vähän vertaisvuokrausta. Kun aloitin, meitä oli kolme, nyt ehkä kymmenkunta, Bedir sanoo.
 Bedir luovuttaa autonsa sitä tarvitsevalle runsaan parin kympin päivähinnalla, jos ei satu sitä itse tarvitsemaan. Kesällä auto oli vuokrauksen ansiosta enemmän liikkeellä kuin parkissa kotipihassa.
 – Tällä on käyty Kolilla ja tehty mökkireissuja. Asiakkailla ei ole enimmäkseen ollut omaa autoa. Minulle on tullut hyvä mieli, että olen sellaisen voinut tarjota, Bedir kertoo.
 Tampereen yliopiston uudistuvan liikenteen professorin  Heikki Liimataisen  mukaan vertaisvuokraus on suurimmassa osassa Suomea yhä miltei olematonta.
 – Pääkaupunkiseudulla, Tampereella ja parissa muussa isossa kaupungissa on jo vakiintuneita vuokraajia. Muualla asiaa ei vieläkään kunnolla tunneta, Liimatainen sanoo.
 Pakut kiihdyttävät kysyntää
 Liimatainen arvioi koko Suomessa olevan tällä hetkellä noin tuhat yksityisomisteista autoa, jotka on listattu vertaisvuokrattavaksi. Vuokrausta tarjoaa kourallinen yrityksiä, muiden muassa tanskalainen Gomore ja suomalainen Bloxcar.
 Vertaisvuokrausyritykset mainostavat palveluitaan etenkin pääkaupunkiseudulla. Siellä kysyntä on suurinta. Henrietta Hassinen / Yle
 – Vertaisvuokraus on ilmiönä yhtä suuri kuin yhteiskäyttöautot. Myös ne ovat vaihtoehto auton omistamiselle, Liimatainen toteaa.
 Bloxcarin markkinointivastaava  Konsta Lehikoinen  kertoo vertaisvuokrauksen saavan parhaiten jalansijaa paikkakunnilla, joilla tarjolle laitetaan ensimmäisten joukossa pakettiauto.
 – Pakut ovat suosituimpia ja uusilla alueilla ehdottomasti merkittävimpiä vuokra-autoja. Olemme markkinapaikka, jossa vuokraaja ja vuokralainen voivat kohdata, samalla tavalla kuin Airbnb asuntojen puolella, Lehikoinen kertoo.
 Lehikoisen mukaan Bloxcar tavoittelee lähivuosina automääränsä vuosittaista tuplaamista. Myös viime vuonna Suomeen tullut Gomore on kertonut kovista kasvutavoitteista.
 Professori Liimatainen sanoo liikenteen sähköistymisen antavan yritysten koville tavoitteille jonkin verran selkänojaa.
 – Nyrkkisääntö on, että auton kuluista noin 60 prosenttia on kiinteitä kuluja. Sähköautojen kohdalla osuus on suurempi, koska autot ovat kalliimpia ja toisaalta ajaminen edullisempaa, Liimatainen pyörittelee.
 – Se voi olla ajuri, joka nostaa vertaisvuokrauksen suosiota kaikkialla Suomessa.
 Mahdolliset kolhut huolettavat
 Tällä hetkellä vertaisvuokrauspalveluissa näyttävät pärjäävän autot, joiden vuokrahinta on huokea. Esimerkiksi Amir Bedirin vuoden 2005 Hyundai on ollut etenkin lomakuukausina kovassa käytössä, mutta  Simo Kettusen , 24, tuoretta Teslaa on vuokrannut harva.
 Joensuulainen Simo Kettunen kattaa uuden Teslansa kuluja vuokraamalla sitä. Ajoittain hän ajaa autollaan myös taksikeikkoja. Heikki Haapalainen / Yle
 – Voisi kai sanoa, että vuokraus on minulle harrastus. Saan katettua kuluja muutamilla kympeillä kuussa, Kettunen kommentoi.
 Joensuulainen Kettunen pyytää Teslastaan Bloxcarissa 140 euron päivähintaa. Vuokrauksesta jää hänelle käteen noin 90 euroa, kun siitä vähennetään palveluntarjoajan 30 prosentin osuus. Tulo lasketaan verotuksessa pääomatuloksi.
 Teslaa vuokraaville Kettunen on asettanut mahdollisten kolhujen varalta tuhannen euron omavastuusumman. Toisin sanoen vuokraaja sitoutuu maksamaan autolle aiheuttamiaan vahinkoja omasta pussistaan tuohon summaan saakka. Lopusta vastaa auton vakuutus.
 Heikki Liimatainen uskoo kolhujen pelon olevan yksi syy vertaisvuokrauksen vähäisyydelle Suomessa.
 – Suomessa on myös vahva kulttuuri auton omistamisesta – ei vuokraamisesta, Liimatainen lisää.

 Aiheesta voi keskustella 10.11.2021 kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Oman auton voi vuokrata tuntemattomalle jopa ilman, että on itse paikalla – kääntääkö tanskalaisyrityksen palvelu auton kulusta tuotoksi?
 "Olen tienannut kuukaudessa satoja euroja", sanoo omaa autoaan vuokraava Petteri Veijonen – yhteiskäyttöautojen suosio on huimassa kasvussa
 Kaikkea ei tarvitse omistaa itse, ja siitä syntyy liiketoimintaa – kuukausimaksulla käytettävien veneiden kysyntä kasvoi

Amir Bedir tienaa, kun tuntemattomat käyvät hänen Hyundaillaan Kolilla – autojen vertaisvuokraus on yhä harvinaista suuressa osassa Suomea


Summary: Anniskeluravintolat saattavat pyörittää toimintaansa alueellisen koronarajoituksen mukaan ja koronapassia käytetään vasta viikonloppuna. “Pitäisi olla jokotai”, sanoo THL:n Mika Salminen.

THL:n terveysturvallisuusjohtaja  Mika Salminen  on tyytymätön koronapassin käyttöön useissa anniskeluravintoloissa. Rajoitusten ja koronapassin käytöstä vuorotellen piilee vaara tartuntojen leviämiselle.
 Salmisen mukaan useat ravintolat pyörittävät toimintaansa viikolla alueellisten rajoitusten mukaan ja viikonloppuna koronapassi otetaan käyttöön. Salmisen mielestä passin hyöty hupenee pandemian torjunnassa, jos anniskelupaikka palvelee asiakkaitaan iltakymmeneen rajoituksilla ja sen jälkeen muutetaan toimintatapaa.
 – Jos koronapassi otetaan vasta yöllä käyttöön, se ei kyllä tuota minkäänlaista lisäarvoa. Se pitäisi olla jokotai. Koronapassi ei ole tässä toiminut ihan niin hyvin kuin olimme toivoneet. Sitä käytetään vastoin sen ajatusta, tähdentää Salminen.
 Lue myös:   Sote-valiokunnassa halua laajentaa koronapassin käyttöä – “Rokotetuilla pitää olla oikeus elää normaalia elämää”
 THL:n Mika Salmisen mukaan koronapassia käytetään joissakin ravintoloissa vastoin alkuperäistä ajatusta. Petteri Bülow / Yle
 Matkailu- ja ravintola-alan yrittäjien liitossa ihmetellään Mika Salmisen ulostuloa ja hänen kovasanaisia lausuntojaan esimerkiksi  Uudessa Suomessa  (siirryt toiseen palveluun).
 MaRan toimitusjohtajan  Timo Lapin  mukaan ravintoloiden toiminta on ollut lainmukaista, ja koronapassin käytöstä on sovittu aluehallintoviraston kanssa.
 – Hän käyttää termiä, että se on venkoilua tai härskiä. Se, että korkea terveysvirkamies käyttää tällaista termiä tilanteessa, jossa toimiala on keskustellut valvovan viranomaisen avin kanssa ja todennut, että menettely on lainmukainen. Tuollaisia käsitteitä pitäisi välttää käyttämästä.
 MaRan Timo Lapin mukaan ravintoloissa käytetään koronapassia aluehallintoviraston ohjeiden mukaan. Mikko Koski / Yle
 Lappi: Ehdoton linja voi vähentää passin käyttöä
 Salminen valaisee, että koronapassilla voitaisiin vähentää reilusti tartuntoja, jos sitä käytettäisiin oikein. Passi voisi olla alkoholijuomien anniskeluravintolalle kilpailuvaltti.
 – “Meidän ravintolassa on turvallista, meillä käytetään koko ajan koronapassia”. Jos tätä käytettäisiin näin koko maassa, niin ihan varmasti meillä olisi vähemmän tautia.
 MaRassa ollaan toista mieltä. Timo Lapin mukaan koronatilanne ei heikkene, vaikka koronapassi otetaan käyttöön tiettynä ajankohtana. Hänen mukaansa nykyinen käytäntö on looginen. Pelkästään “jokotai” linjalla voisi Lapin mukaan olla kohtalokkaat seuraukset koronapassin käytölle.
 – Jos ravintola ei voisi toimia ikinä kuin koronapassin kanssa, niin se vähentäisi merkittävästi halukkuutta käyttää koronapassia. Se on ihan selvä asia.
 Lue myös:
 Tapahtuma-ala laskee koronapassin arvoksi satoja miljoonia euroja – ravintoloille apu olisi ollut suuri, mutta passi tulee pahasti myöhässä
 Koronapassi jo 12-vuotiaille? Sairaanhoitopiireiltä ymmärrystä, mutta myös kovaa kritiikkiä: Se olisi rokottamattomien lasten syrjintää
 Maksukortit paljastavat: Koronapassi avasi Suomen – ravintoloiden myynti pikkutunneilla käy kuumana ja taas on tarvetta takseillekin
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  10.11. kello 23 saakka.

Osa ravintoloista käyttää koronapassia vain kun niille parhaiten sopii, MaRan Timo Lappi ihmettelee terveysviranomaisen tyrmääviä lausuntoja


Summary: Hallitus joutuu pohtimaan yhdessä, onko uusi koronastrategia vanhentunut jo ennen kuin se on saatu täysimittaisesti voimaan.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Hallitus kokoontuu huomenna keskiviikkona pitkästä aikaa neuvotteluun koronatilanteesta. Ylen tietojen mukaan Säätytalon tapaaminen alkaa neljältä iltapäivällä.
 Paine  koko hallituksen yhteisen tilannekuvan  ja jatkosuunnitelmien linjaamiseen on kasvanut  koronatilanteen heikentymisen  myötä. Tartuntojen ja sairaalassa hoidettavien määrät ovat kasvussa. Tauti jyllää etenkin rokottamattomien keskuudessa.
 Hallitus hyväksyi uuden,  yhteiskuntaa avaavan koronastrategian  jo syyskuun alussa. Sen pitäisi astua täysimääräisesti käyttöön, kun 80 prosentin rokotekattavuus saavutetaan.
 Voidaanko ravintoloita vapauttaa vieläkään?
 Uuden strategian keskeinen ajatus ja lupaus oli, että kun rokotekattavuus nousee 80 prosenttiin, rajoituksista voidaan luopua.
 Käytännössä suurimmasta osasta rajoituksista luovuttiinkin jo etunojassa, vaikka tavoiteltu rokotekattavuus täyttyy vasta näinä päivinä.
 Ravintolarajoituksia  on kuitenkin jatkettu  hallituksen päätöksellä, tällä erää marraskuun puoliväliin asti. Ne koskevat Varsinais-Suomen, Satakunnan, Päijät-Hämeen, Pohjanmaan, Etelä-Pohjanmaan, Keski-Pohjanmaan, Kymenlaakson ja Uudenmaan maakuntia.
 Keskiviikkona hallitus joutuu punnitsemaan, onko ravintoloiden aukioloa ja asiakasmääriä sittenkin rajoitettava vielä tätäkin pidempään, vaikka tavoiteltu rokotekattavuus täyttyy.
 Tosin pääministeri  Sanna Marin  (sd.) on jo todennut, että kattavuustavoite on syytä nostaa 90 prosenttiin.
 Koronapassin jatko ja hätäjarru
 Yksi kiireellisimmistä päätösasioista keskiviikon neuvottelussa on niin kutsutun hätäjarrumekanismin yksityiskohdista sopiminen.
 Hallitus ilmoitti syyskuussa uudesta strategiasta kertoessaan  valmistelevansa hätäjarrua  eli asetusta, jonka turvin laajempiin rajoitustoimiin voitaisiin tarvittaessa palata, jos tautitilanne huonontuu merkittävästi.
 Hätäjarrun käyttö on tarkoitettu viimesijaiseksi toimeksi ja se edellyttää, että alueellisesti päätettävät rajoitustoimet eivät ole riittäneet. Tällöin hallitus voisi ottaa uudelleen ohjat ja velvoittaa alueita kovempiin rajoituksiin.
 Asiaa on valmistelu syksyn ajan, mutta lopullisen päätöksen aika on keskiviikon neuvottelussa.
 Hallitus linjannee myös koronapassin käytön jatkamisesta yli vuodenvaihteen. Samalla keskustellaan passin käytön mahdollisesta laajentamisesta. Sosiaali- ja terveysministeriö on  ilmoittanut valmistelevansa asiaa .
 Uuden strategian mukaan passi on tarkoitettu keinoksi poiketa voimassa olevista koronarajoituksista. Pohdinnassa kuitenkin on, voitaisiinko koronapassia jatkossa vaatia myös tartuntariskin sisältävissä tapahtumissa tai tilanteissa, vaikka rajoituksia ei olisi voimassa.
 Jatkuuko maahantulijoiden tuplatestaus?
 Myös maahantulon koronasääntöjen jatkosta pitäisi keskustella. Kuten ravintolarajoitusten jatko, myös matkustusrajoitukset aiheuttavat ristiriitoja hallituksen sisällä.
 Sosiaali- ja terveysvaliokunnan keskustalainen puheenjohtaja  Markus Lohi  (kesk.)  arvosteli lokakuussa tulikivenkatkuisesti  kahden testin vaatimusta maahantulijoille ja sosiaali- ja terveysministeriön linjaa asiassa.
 Matkailu- ja ravintola-alan etujärjestö MaRa puolestaan on  kannellut oikeuskanslerille  hallituksen maahantulolinjauksista, jotka eivät järjestön mielestä ole tartuntatautilain mukaisia.
 Lue lisäksi:
 Onko koronatilanne hallinnassa? Pääministeri Marin kertoo Ylen haastattelussa olevansa huolissaan epidemian leviämisestä rokottamattomien keskuudessa
 Ministeri Krista Kiuru: Koronapassin käytön laajentaminen on mahdollista
 STM:n Varhila: Koronapassin käyttö jatkuu todennäköisesti vuodenvaihteen jälkeen – myös passin käytön laajentaminen arvioitavana
 Hallituksen uusi koronastrategia tähtää Suomen avautumiseen pian – valtakunnalliset toimet loppuvat, alueiden rooli kasvaa
 Yle uutisten päivittyvä koronaseuranta

Hallitus linjaa keskiviikkona koronan hätäjarrusta ja rajoitusten jatkosta pahentuvassa tautitilanteessa


Summary: Ilmastonmuutos saattaa lisätä talvisten sinilevien määrää. Toisaalta kansalaiset ilmoittavat havainnoistaan ehkä aihempaa ahkerammin.

Järven pinnalla kelluu kirkkaanvihreitä, melkein rairuohon värisiä hippusia. Näin kuvaa ympäristönsuojelusihteeri  Sirpa Peitsenheimo-Aarnio  keskisuomalaisesta Hankasalmen kunnasta.
 Hippuset ovat sinilevää ja koristavat Kuuhankaveden pintaa. Niistä on tippunut havaintoja kunnan ympäristönsuojeluun pitkin syksyä erityisesti järven itärannalta.
 – Ne ovat yhtenä päivänä yhdessä paikassa ja toisena päivänä toisessa, ihan miten tuuli kuljettaa, Peitsenheimo-Aarnio kuvaa.
 Hän arvelee, että lokakuun runsaat sateet ovat kuljettaneet järveen ravinteita, jotka ovat aiheuttaneet sinileväkukinnat.
 Kirkasvetisessä Kuuhankavedessä on usein sinilevää kesäisin. Jussi Lindroos
 Talven tiedot kansalaisten varassa
 Sinilevähavainnot ovat Suomessa melko harvinaisia myöhään syksyllä ja talvella, mutta määrä näyttäisi olevan kasvussa. Asiasta kertoo erikoistutkija  Kristiina Vuorio  Suomen ympäristökeskus SYKEstä.
 – Tämä on oma tuntemukseni asiasta. Voi olla, että ihmiset ovat heränneet kertomaan havainnoistaan.
 Myöhäisen syksyn ja talven sinilevätiedot ovat kansalaisten havaintojen ja ilmoitusten varassa. SYKE seuraa tilannetta kesäkuun alusta syyskuun loppuun.
 Kukintoja on löytynyt tänä syksynä paitsi Hankasalmelta myös merestä Paraisten edustalta.
 Lappajärvellä ja Pien-Saimaalla havaittiin sinilevää viime vuonna loka-marraskuun vaihteessa. Lappajärvellä sinilevää esiintyi jopa jään alla helmikuussa 2020. Jää oli ohutta, eikä sen päällä ollut lunta, joten satelliitti havaitsi kukinnan sen läpi.
 Sinilevä voi kukkia kylmässäkin vedessä
 Sinilevä vaatii kukkiakseen valoa ja ravinteita, erityisesti fosforia.
 – Se voi muodostaa pieniä massaesiintymiä yllättävän kylmässäkin vedessä, jos fosforia on tarpeeksi, Vuorio kertoo.
 Kuuhankaveden sinilevien määrää on mahdotonta arvioida, toteaa Sirpa Peitsenheimo-Aarnio.  Sirpa Peitsenheimo-Aarnio
 Ilmastonmuutos saattaa hänen mukaansa lisätä sinilevien määrää myöhään syksyllä ja talvella.
 Kukinnat voivat yleistyä, jos järvet pysyvät syksyllä entistä lämpimämpinä ja jäätyvät entistä myöhemmin. Talvinen sinilevä saattaa lisääntyä myös silloin, jos jään päälle ei tule lainkaan lumikerrosta, joka estäisi valon tunkeutumisen veteen.
 Kuiva keskikesä jätti ravinteitta
 Kesäkuun lopulla näytti, että sinilevät alkavat kukkia Kuuhankavedessä Hankasalmella. Niin käy hyvin usein.
 Karu ja kirkasvetinen Kuuhankavesi on aina ollut herkkä sinilevälle. Ravinteita ei ole luonnostaan paljoa, mutta valo pääsee kirkkaassa vedessä syvälle, joten levä voi kasvaa korkeassa vesikerroksessa.
 Sitten kukinnat hiipuivat.
 – Keskikesällä ei satanut, joten ravinteita ei tullut valumavesien mukana. Sinilevä ei todennäköisesti oikein jaksanut kukkia, Sirpa Peitsenheimo-Aarnio sanoo.
 Sirpa Peitsenheimo-Aarnio toivoo, että kuntalaiset ilmoittaisivat sinilevähavainnoista ympäristönsuojeluun. Siten melko harvinaisesta syksyisestä leväkukinnasta saataisiin lisää tietoa. Jussi Lindroos
 Sinilevä kukki jo varhain keväällä
 Sinileväkukintoja oli Suomen vesissä keskimääräistä vähemmän viime kesänä, vaikka hellettä riitti. Ne kärsivät ravinnepulasta.
 Kevät oli tavallista lämpimämpi ja piilevä kukki varhain keväällä. Se kulutti silloin ravinteita ja vei ne kuollessaan pohjaan. Kesä oli tyyni, joten tuuli ei nostanut pohjasta ravinteita sinilevien käyttöön. Lisäksi kuivana kesänä sateet eivät juuri huuhtoneet ravinteita maalta vesistöihin.
 Toisaalta kukintoja oli ajoittain keskimääräistä enemmän Keski-Suomessa, Pirkanmaalla ja Etelä-Savossa. Näin kävi, kun tuulet sekoittivat vesiä ja voimakkaat sateet kuljettivat ravinteita maalta vesistöihin.
 – Kukinnat lisääntyivät hetkellisesti, mutta laantuivat nopeasti, SYKEn Kristiina Vuorio kuvaa.

Sinilevä kukkii kirkkaanvihreänä marraskuisen järven pinnalla – se on harvinaista, mutta talviset havainnot yleistyvät


Summary: Työllisyys on paranemassa koronaa edeltäneelle tasolle, mutta uudet työpaikat ovat osa-aikaisia. Ennätyslukemiin noussut pitkäaikaistyöttömien määrä vähenee tasaisesti.

Hallitus asetti kautensa alussa tavoitteeksi työllisyysasteen nostamisen 75 prosenttiin vuonna 2023. Työ- ja elinkeinoministeriön työmarkkinaennusteen mukaan hallitus pääsee lähelle tavoitetta.
 Työvoimatutkimuksen laskentatapa on kuitenkin tässä välissä muuttunut, niin että työllisyysaste olisi noin prosenttiyksikön alempi eli liki 74 prosenttia.
 – Työmarkkinaennusteen mukaan vuoden 2023 aikana pääsemme hyvin lähelle hallituksen vanhan mittaustavan mukaista 75 prosentin työllisyystavoitetta, alivaltiosihteeri  Elina Pylkkänen  kertoo työ- ja elinkeinoministeriön tiedotteessa.
 Työllisyys alkoi toipua pandemiasta kesällä ja on nyt saavuttamassa koronaa edeltäneen tason. Työllisyyden kasvua ovat tukeneet talouden elvytystoimet, rajoitusten väheneminen ja rokotekattavuuden nousu. Talouskasvu pääsi yllättävän kovaan vauhtiin ja työllisyys on noussut perässä.
 Työllisyysaste nousee tänä vuonna koronaa edeltänelle tasolle 72,2 prosenttiin. Lukua kohentaa myös väestön väheneminen.
 Työllisyys on kasvanut osa-aikatyöllä
 Aiemmasta poiketen työllisyyden kasvu on tarkoittanut osa-aikatyön lisääntymistä, raportissa todetaan. Vaikka työllisyys on kokonaisuutena kasvanut, vakituisten työsuhteiden määrä on vähentynyt edelleen. Vastaavasti tehtyjen työtuntien määrä on pysytellyt vuoden 2019 tasolla, vaikka työllisten määrä on lisääntynyt.
 Osa-aikatyön tarjonnan arvellaan liittyvän koronan tuomaan epävarmuuteen. Kun kysyntä on epävarmaa, osa- ja määräaikaisia työntekijöitä on palkattu enemmän ja vakinaistamisia on tehty vähemmän. Ennusteessa uskotaan kokoaikaisen työn kuitenkin lisääntyvän, elleivät uudet epidemia-aallot haittaa toimintaa.
 Ennusteessa tänä vuonna uusia työllisiä tulisi 55 000 ja ensi vuonna 40 000 mutta kolmantena ennustevuonna enää 10 000. Työllisyyden kasvun odotetaan syntyvän melkein kokonaan palvelualoille. Varsinkin ravitsemus- ja kulttuurialoillla koronasta palautuminen tuo kasvupotentiaalia.
 Työttömiä on yhä enemmän kuin ennen koronaa
 Työttömyys ei ole vähentynyt koronakriisiä edeltävälle tasolle vaikka työllisyystilanne on parantunut. Työttömiä työnhakijoita on edelleen 40 000 enemmän kuin ennen koronaa.
 Pitkäaikaistyöttömien määrä on noussut ennätyslukemiin, ja jo yli 40 prosenttia kaikista työttömistä on pitkäaikaistyöttömiä. Määrä vähenee kuitenkin tasaisesti.
 Ennen koronakriisin alkua työttöminä olleiden työttömyysjaksot ovat pitkittyneet. Myös moni koronakriisin alussa työttömäksi jäänyt on saavuttanut pitkäaikaistyöttömyyden rajan.
 – Ilahduttavinta on se, että nuorisotyöttömyys näyttäisi vähenevän vauhdikkaasti. Näin mahdollistuvat ne pitkät työurat, jotka helpottavat kestävyysvajettamme. Ja ennen muuta tämä on nuorten tulevaisuusoptimismin kulmakivi, Elina Pylkkänen toteaa.
 Ministeriön mukaan työmarkkinaennuste perustuu skenaarioon, jossa rajoitustoimet ovat päättyneet ja talouden palautuminen jatkuu. Epävarmuutta luo rajoitusten palauttamisen mahdollisuus.
 Työ- ja elinkeinoministeriö toteaa, että työvoimapula on palannut työllisyyden kasvun esteeksi. Lomautus- ja työttömyysaalloista huolimatta työvoiman kysyntä ei täysin romahtanut korona-aikana ja lähestyi kesällä koronaa edeltänyttä tasoa. Työ- ja elinkeinotoimistoihin ilmoitettujen avoimien työpaikkojen määrä on noussut uusiin ennätyslukemiin.

Ennuste: Hallitus pääsee lähelle paljon puhuttua työllisyystavoitettaan vuonna 2023


Summary: Kiertovesialtaissa kirjolohia kasvattava Finnforel nostaa tuotantomääränsä kolmeen miljoonaan kiloon vuodessa. Yhtiö laajentaa Varkauden kalankasvattamoaan sekä rakentaa Hollolaan poikaslaitoksen.

Kirjolohia kiertovesialtaissa kasvattava ja myyntiin jalostava Finnforel laajentaa tuotantoaan Varkaudessa.
 Yhtiö investoi Varkauteen noin 25 miljoonaa euroa. Investoinnin myötä Varkauden tehtaan tuotantokapasiteetti nousee nykyisestä miljoonasta kilosta kolmeen miljoonaan kiloon vuodessa.
 Finnforel aloittaa myös kiertovesikasvatukseen sopivan emokala- ja poikastuotannon teollisessa laajuudessa. Sitä varten yhtiö rakentaa Hollolaan genetiikka- ja poikaslaitoksen, joka pystyy tuottamaan mädin yhtiön kuuteen tuotantolaitokseen eri puolilla maailmaa. Hollolan investoinnin arvo on 12 miljoonaa euroa.
 Finnforel on aloittamassa joulukuussa kalatuotteiden viennin Iso-Britanniaan, Saksaan ja Alankomaihin. Samalla yhtiö aloittaa vastaavanlaisten tuotantolaitosten suunnittelun Euroopassa, Venäjällä ja Lähi-Idässä.
 Yhtiö kutsuu näitä suuren luokan tuotantolaitoksia gifafactor -nimellä. Se rahoittaa investoinnit 34 miljoonan euron osakeannilla, Euroopan meri- ja kalatalousrahaston 4,5 miljoonan euron tuella sekä kuuden miljoonan euron pankkirahoituksella.
 Osakkeenomistajiksi on tulossa merkittäviä kotimaisia ja kansainvälisiä institutionaalisia sijoittajia, kuten Ahlström Invest, Suomen Teollisuussijoitus ja Euroopan Investointipankki.

Finnforel kolminkertaistaa kirjolohentuotantonsa Varkaudessa – investointien arvo 45 miljoonaa euroa


Summary: Myllerryksessä oleva Kokkolan Pallo-Veikot kertoo tiistaina iltapäivällä järjestettävässä mediatilaisuudessa, jatkaako seura tulevalla kaudella Ykkösessä vai hakeeko se vauhtia Kakkosesta tai peräti Kolmosesta.

Measuring, testing, navigating and control equipment

Jalkapalloseura Kokkolan Pallo-Veikot joutui uuden eteen lokakuussa, kun seuran pääomistaja  Matti Laitinen  ilmoitti vetäytyvänsä seuran toiminnasta. Samalla seuran omistus siirtyi KPV Juniorit ry:lle.
 Yhdistyksen puheenjohtaja Jouko Vierimaa on jo aiemmin Ylen haastattelussa kertonut, ettei yhdistyksellä ole tarjota samanlaisia kilpailullisia resursseja, kuin mitä edustusjoukkueella on ollut yhtiön alaisuudessa.
 Lue lisää:   KPV:n pääomistaja Matti Laitinen vetäytyy seurasta, omistus siirtyy yhdistykselle: "Emme pysty tarjoamaan samanlaisia kilpailullisia mahdollisuuksia"
 Avoinna on lokakuusta lähtien ollut kysymys siitä, millä sarjatasolla seura pelaa tulevalla kaudella. Vaihtoehtoina ovat pysyminen Ykkösessä tai siirtyminen Kakkoseen tai jopa Kolmoseen.
 Ammattilaisia alemmat sarjat eivät houkuta, vaan toiveena on jatko Ykkösessä, vaikka pelaajat eivät kovin haluakaan spekuloida omia kuvioitaan niin kauan kuin paketti on auki.
 – Mielelläni jatkaisin, mutta samalla mielelläni jatkaisin niin korkealla tasolla kuin mahdollista. Kun tietää mihin pystyy ja missä voisi pelatan ja on sen varmasti pystynyt osoittamaan, niin kakkonen tai kolmonen ei ole lähtökohtaisesti sellainen sarjataso joka kiinnostaa, arvioi kapteeni  Sebastian Mannström  aiemmin.
 Lue lisää:   KPV:n pelaajat odottavat päätöksiä jatkosta tyhjän päällä – Haris Chantzopoulos Laitisen lähdöstä: "Iski kovemmin kuin olisin uskonutkaan"
 Yle seuraa livelähetyksessä lehdistötilaisuutta tänään tiistaina kello 13.55 lähtien. Voit seurata lähetystä tästä artikkelista tai  Yle Areenasta tästä linkistä.
 Mitä ajatuksia juttu herättää? Voit osallistua keskusteluun keskiviikkoon 10.11. kello 23:een saakka.

Millä sarjatasolla KPV pelaa tulevalla kaudella? Seuraa suoraa lähetystä kello 13.55