Summary: Aluehallintoviraston uudet koronamääräykset koskevat myös sisäliikuntatiloja, joissa osallisujamäärää on rajoitettava, jos turvavälejä ei muutoin ole mahdollista pitää. Potkunyrkkeilyä harrastavan Milla Kiljusen mielestä koronatodistus voisi olla toimiva ratkaisu myös Suomessa.

Saksaan pian pysyvästi muuttavalle  Milla Kiljuselle  kuntosalit ja liikuntatilat ovat rakkaita paikkoja. Milla harrastaa potkunyrkkeilyä ja poikaystävä tähtää jalkapallon ammattilaiseksi pariskunnan tulevassa kotimaassa.
 Kiljusen mielestä koronatodistuksen edellyttäminen liikuntatiloissa voisi olla toimiva ratkaisu myös Suomessa.
 Hän kertoo, että Saksassa aikuiset pääsevät liikuntatiloihin, jos heillä on näyttää todistus tuoreehkosta koronatestistä, pikatestistä tai rokotepassista.
 – Mielestäni todistuksen vaatiminen voisi olla toimiva ratkaisu Suomessakin.
 Milla Kiljunen kertoo, että ihmiset ovat Saksassa suhtautuneet myönteisesti koronapassiin. Milla Kiljusen kotialbumi
 Kiljunen on seurannut koronarajoituksista käytävää keskustelua tiiviisti. Suomessa aluehallintoviraston antamat uudet pääkaupunkiseudun koronarajoitukset koskevat myös sisäliikuntatiloja.
 Ylitarkastaja: Osallistujia ei tarvitse välttämättä rajoittaa
 Aluehallintoviraston ylitarkastajan  Oona Mölsän  mukaan harrastustoiminnassa osallistujamääriä ei ole suoraan viime perjantaina 20 elokuuta voimaan tulleiden määräysten nojalla rajoitettu. Osallistujien määrää on kuitenkin pienennettävä, jos turvavälejä ei ole muutoin mahdollista pitää.
 – Harrastusten osalta osallistujille ei ole mitään maksimiylärajaa määritelty, Mölsä selventää.
 Saleilla viihtyvä Milla Kiljunen sanoo, että Saksan malli antaisi turvallisuuden tunnetta harrastajille.
 Hän uskoo, että alan toimijat puolestaan voisivat koronatodistuksen myötä saada paremmat mahdollisuudet pitää liikuntatiloja toiminnassa. Tämä auttaisi turvaamaan työpaikkoja.
 Milla Kiljusen mielestä koronapassin käyttöönotto lisäisi turvallisuuden tunnetta salilla. Milla Kiljusen kotialbumi
 Avin ylitarkastaja Oona Mölsä pitää koronatodistuksen edellyttämistä sinällään mahdollisena ratkaisuna, mutta hänen mukaansa todistuksen käyttöönottoon liittyy esimerkiksi yhdenvertaisuuteen ja tietosuojaan liittyviä kysymyksiä, jotka täytyy ensin ministeriötasolla selvittää ja tarvittaessa säätää asiasta lailla.
 Mölsä sanoo, että koronatodistuksen vaatiminen asiakkaalta asettaisi henkilön hänen terveydentilansa perusteella erilaiseen asemaan, mikä on lähtökohtaisesti syrjintänä kiellettyä. Tähän liittyy kuitenkin poikkeuksia.
 – Koronapassin käyttöönottoa selvitetään parhaillaan sosiaali- ja terveysministeriössä, Mölsä sanoo.
 Lohkot erottelevat osallistujat
 Perjantaina voimaan tulleissa rajoituksissa ei siis ole liikuntaharrastuksille määritelty mitään suurinta osallistujamäärää, mutta yleisötilaisuuksiin saa sisätiloissa osallistua jatkossa koronan vuoksi enintään 25 henkilöä ja ulkotiloissa enintään 50 henkeä.
 – Osallistujien määrä voi kuitenkin olla suurempikin, jos osallistujat on sisätiloissa mahdollista jakaa enintään 25 ja ulkotiloissa enintään 50 henkilön lohkoihin. Tarkoituksena on, etteivät eri lohkoissa olevat ihmiset ole tilaisuuden aikana tekemisissä keskenään, Mölsä sanoo.
 Helsingin kaupunki on jo ilmoittanut olevansa halukas koronapassin kokeiluun.  Kaupunki haluaisi edistää mahdollisen koronapassin käyttöönottoa, jotta esimerkiksi kokoontumisiin liittyvää koronatartuntojen riskiä voitaisiin pienentää.
 Kaupungille esimerkiksi kulttuuri-, tapahtuma- ja ravintola-alalla on suuri merkitys.
 Isoissa kaupungeissa passilla voisi olla ylipäätään suuri merkitys yhteiskunnan hallitussa avautumisessa. Saksan pääkaupungissa Berliinissäkin koululaiset ovat juuri palanneet lähiopetukseen tiukoin varotoimin.
 Lue myös:   Saksassa halutaan välttää uusi traumaattinen koronasulku
 Huolena on deltamuunnoksen lisäksi se, että lomilta palaavat perheet tuovat mukanaan tartuntoja. Tartuntamäärät ovat vielä maltillisia, mutta kasvussa.
 Berliinissä on ollut matalampi ilmaantuvuus kuin Helsingissä, mutta Saksassa eletään siis jo koronapassien kanssa. Milla etsii parhaillaan työpaikkaa Saksasta ja suhtautuu luottavaisesti uuteen syyskauden alkuun.
 Hän kertoo, että tulevilla kotikonnuilla ravintolaan tai moniin vapaa-ajan viettopaikkoihin ei pääse ilman koronatodistusta.
 Milla Kiljunen harjoittelemassa pokunyrkkeilyä helsinkiläisellä kamppailusalilla. Milla Kiljusen kotialbumi
 Saksassa pikatestejä tehdään muun muassa ravintoloiden ovilla. Pikatesti on toistaiseksi esimerkiksi Berliinin asukkaille maksuton.
 Koronapassin avulla voitaisiin Saksan tavoin lieventää nykyisiä rajoituksia tai välttää uusien rajoitusten käyttöönottoa. Koronapassin avulla ihminen voi todentaa oman alentuneen riskin taudin tartuttamiseen.
 Koronapassilla tarkoitetetaan luotettavaa todistusta sairastetusta koronataudista, negatiivisesta testituloksesta tai saadusta koronarokotesarjasta.
 Koronapassia edistävän sosiaali- ja terveysministeriön työryhmän tehtävänä on arvioida tarpeet ja mahdollisesti tehdä esitys koronapassia koskevasta lainsäädännöstä. Helsingin kaupungilla on edustaja työryhmässä.
 Rajoitukset eivät koske liikunnanopetusta
 Aluehallintoviraston ylitarkastaja Oona Mölsä korostaa, että ihmisten harrastustoimintaa ei ole perjantaina 20 elokuuta voimaan tulleilla määräyksillä kielletty. Vastuu turvatoimien toteutumisesta on toiminnan järjestäjällä.
 – Ketään ei ole kielletty osallistumasta harrastuksiin, eikä määräys sinänsä velvoita osallistujia itseään. Toiminnan järjestäjän on huolehdittäva, että turvavälejä on mahdollista pitää.
 Mölsä muistuttaa, että rajoitusten syynä on koronatilanteen paheneminen. Tartuntojen lisääntyminen on johtanut erityisesti tartunnanjäljityksen ja sitä kautta perusterveydenhuollon ruuhkautumiseen pääkaupunkiseudulla.
 Mölsä kertoo ymmärtävänsä, että pandemia-aika on ollut monille toimijoille raskasta ja epävarmaa, kun oman elinkeinonharjoittaminen on vaikeutunut tai jopa estynyt kokonaan ja kärsivällisyys rajoituksiin alkaa loppua.
 Mölsä pitää kaikkia määrättyjä rajoituksia kuitenkin tällä hetkellä välttämättöminä, jotta tautitilanne saataisiin hallintaan.
 – Rajoituksilla, mutta kuitenkin ennen muuta ihmisten omilla valinnoilla on nyt suuri merkitys. Toivon, että vielä jaksettaisiin toimia vastuullisesti, jotta rajoituksia päästään tilanteen paranemisen ja rokotuskattavuuden lisääntymisen myötä lieventämään ja lopulta purkamaan, Mölsä sanoo.
 Rajoitukset eivät koske koulujen tai varhaiskasvatuksen liikunnanopetusta. Turvavälisäännöt eivät myöskään koske ammattiurheilijoita.
 Avin määräämät kokoontumisrajoitukset eivät koske yksityistilaisuuksia, mutta niiden osalta toivotaan, että ihmiset toimisivat sairaanhoitopiirin ja kuntien antamien suositusten mukaan.
 Avin määrämät uudet koronarajoitukset ovat tällä erää voimassa 12. syyskuuta asti.
 Lue myös:
 Täältä löydät  kaikki tuoreimmat uutiset koronaviruksesta .

Saksassa aikuiset tarvitsevat koronapassin treeneissä – Voisiko se mahdollistaa harrastustilojen laajemman aukiolon myös Suomessa?


Summary: Itä-Suomi on rokotettu kattavammin koronavirusta vastaan kuin Länsi-Suomi. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) pitää syynä tähän alueiden erilaista ikärakennetta. Rokotekriittisyys ei näy koronarokotekattavuudessa, vaikka se on jakanut aiemmin Suomea.

Itä-Suomessa on annettu väkilukuun suhteutettuna enemmän koronarokotteita kuin Länsi-Suomessa. Suurimmillaan erot maakuntien rokotekattavuuden välillä ovat noin kymmenen prosenttiyksikköä.
 Tämän jutun julkaisuhetkellä kattavimmin on rokotettu itäsavolaisia ja suhteellisesti vähiten eteläpohjalaisia. Valtakunnan keskiarvo on ylitetty kaikissa Itä-Suomen maakunnissa.
 THL:n johtavan asiantuntijan  Mia Kontion  mukaan asia selittyy väestörakenteiden erolla.
 – Itä-Suomessa on enemmän ikäihmisiä kuin Länsi-Suomessa. Tästä syystä itä on ollut koko ajan rokotetumpi kuin länsi, Kontio kertoo.
 Ajantasaisen tilanteen koronarokotekattavuudesta eri maakunnissa voit katsoa oheisesta graafista.
 Yli 40-vuotiaat suomalaiset ovat Kontion mukaan innokkaampia rokotusten ottajia kuin tätä nuoremmat. Länsi-Suomessa nuorten osuus väestössä on suurempi, minkä vuoksi se laahaa rokotustahdissa jäljessä.
 Kun koronarokotteiden saatavuus oli huonoa, niitä jaettiin sairaanhoitopiireille ikäihmisten suhteellisen määrän mukaan.
 – Nyt rokotteita riittää käytännössä kaikille halukkaille, minkä lisäksi vanhemmat ikäluokat alkavat olla rokotettu. Uskon, että kattavuuserot alkavat lähiaikoina tasoittua, Kontio sanoo.
 Rokotekriittisyys ei näy koronan kohdalla
 Muutama vuosi sitten läntinen Suomi  erottui THL:n tilastoissa rokotekriittisyydellään . Etenkin muutamissa rannikkokunnissa rokotekattavuus vakavia tauteja vastaan oli heikkoa, kun ihmiset kieltäytyivät ottamasta rokotteita.
 Mia Kontion mukaan samasta ilmiöstä ei ole nyt viitteitä.
 – Esimerkiksi Vaasan sairaanhoitopiirissä, jossa rokotekriittisyyttä on ollut, kokonaiskattavuus koronaa vastaan on maan keskitasoa. Jos kriittisiä keskittymiä on, ne ovat erittäin pieniä, hän sanoo.
 Kontion mielestä jo tähänastinen Suomen koronasuojautuminen kertoo, ettei merkittävää rokotekriittisyyttä esiinny missään. Hän uskoo, että nuortenkin ikäluokkien rokotekattavuus nousee lähiviikkoina entisestään.
 – On nähty viitteitä, että nuoret tulevat rokotuksiin, kun ne tuodaan lähelle. Moni on jättänyt rokotusajan varaamatta kesällä, mutta erilaiset walk-in -tilaisuudet esimerkiksi kouluilla näyttävät todella lupaavilta, Kontio sanoo.
 Lue myös:
 Yläkoululaisia rokotetaan nyt kovaa vauhtia, mutta säilyykö nuoren yksityisyys? – Lapsiasiavaltuutettu: "Kaikkea ei tarvitse muiden kanssa jakaa"
 Hallituksen tavoite on vähintään 80–90 prosentin rokotuskattavuus – asiantuntijat kertovat, mitä se koronaepidemian kannalta tarkoittaa
 Milloin Suomessa on rokotettu riittävästi ja miten lasten rokotuksiin pitäisi suhtautua? Lue kymmenen kysymystä ja vastausta koronarokotuksista

Itä-Suomi pesee Länsi-Suomen rokotekattavuudessa koronaa vastaan – maata jakanut rokotekriittisyys ei THL:n mukaan vaikuta asiaan


Summary: Runsas viikko sitten tapahtuneessa Haitin maanjäristyksessä kuoli ainakin 2 207 ihmistä ja tuhansia loukkaantui. Rikollisjengit ovat kaapanneet avustusrekkoja ja varastaneet tarvikkeita. Väkijoukot ovat tapelleet ruokasäkeistä.

Maanjäristyksen aiheuttamista tuhoista kärsivässä Haitissa hätäapua kuljettavat rekat ovat joutuneet ryöstelyn kohteeksi.
 Paikoitellen avustustyöntekijät ovat ryhtyneet kuljettamaan tarvikkeita helikoptereilla ryöstelyn estämiseksi.
 Haitissa tapahtui tuhoisa maanjäristys runsas viikko sitten lauantaina 14. elokuuta. Haitin väestönsuojeluvirasto ilmoitti eilen sunnuntaina, että järistyksessä kuoli ainakin 2 207 ihmistä ja 12 268 loukkaantui.
 344 ihmistä on edelleen kateissa. Haitin hallituksen mukaan järistyksessä tuhoutui lähes 53 000 rakennusta.
 Espanjalaisen AECID-järjjestön avustus saapui Port-au-Princen lentokentälle sunnuntaina. AECID / EPA
 Avustuskuljetuksilla haasteita päästä perille
 Vahingoittuneet ja muuten huonokuntoiset tiet ovat haitanneet avun toimittamista saarivaltion syrjäisiin eteläosiin.
 Maanjäristyksen jälkeen rikollisjengit ovat tukkineet teitä, kaapanneet avustusrekkoja ja varastaneet tarvikkeita. Paikoitellen epätoivoiset väkijoukot ovat tapelleet ruokasäkeistä.
 Pahiten kärsineellä alueella sairaalat ovat ylikuormittuneet. Sunnuntaina helikopterit toivat vielä uusia loukkaantuneita potilaita syrjäisiltä alueilta.
 Viime viikolla jengit kidnappasivat kaksi lääkäriä pääkaupunki Port-au-Princessa. Toinen heistä on yksi Haitin harvoista ortopedian kirugeista. Sairaalat vaativat lääkärien vapauttamista.
 Rikollispäällikkö lupasi apua
 Vaikutusvaltainen jengipomo  Jimmy "Barbecue" Cherizier  lupaili sunnuntaina apua saaren lounaisosassa sijaitsevalle niemimaalle, joka kärsi pahiten järistyksestä.
 Cherizier sanoi Facebookissa julkaistulla videolla, että hänen johtamansa G9 Revolutionary Forces -jengi liittolaisineen aikoo osallistua avustustöihin.
 Ilmoituksen katsottiin tuovan toivoa siitä, että avustusoperaatiota haitannutta ryöstelyä saataisiin vähennettyä.
 Haitissa on kuitenkin useita muitakin jengipomoja. Sosiaalisessa mediassa aiemmin ilmoitettu jengien välinen aselepo ei estänyt avustuskuljetuksiin kohdistuvia hyökkäyksiä.
 Lue lisää:
 Haitissa tapahtui voimakas maanjäristys, ainakin 1 297 ihmistä kuollut
 Haitin maanjäristys surmasi lähes 1300 ja jätti kymmenet tuhannet kodittomiksi – lähestyvät rankkasateet uhkaavat vielä pahentaa asiaa
 Luonnonvoimat koettelevat toden teolla Haitia – ensin iski maanjäristys, nyt maata vaivaavat kaatosateet
 SPR lähettää avustustiimin maanjäristyksen runtelemaan Haitiin – espoolaisen Erik Finskasin mukana lähtee radiopuhelimia ja työkaluja

Maanjäristyksen runtelemassa Haitissa ryöstely haittaa avustustöitä – jengipomo tarjosi apua


Poliisi aloitti esitutkinnan pohjoissuomalaisen marjayrityksen vuokraamien työntekijöiden oloihin tehdyn tarkastuksen perusteella viime vuoden lopussa. Poliisi ja Pohjois-Suomen aluehallintovirasto kävivät tarkastamassa olosuhteita heinäkuussa 2020. Poimijat olivat itse ottaneet yhteyttä poliisiin.
 Oulun poliisilaitoksen ulkomaalaistutkinnan rikoskomisario  Nina Similä  kertoi syksyllä, että tarkastushetkellä on paikalla ollut 18 unkarilaista työntekijää. Osa poimijoista oli kerennyt jo poistua.
 Tuolloin asiassa oli syyttäjän mukaan aloitettava esitutkinta nimikkeellä kiskonnantapainen työsyrjintä.
 Työntekijät olivat olleet sitä mieltä, että heillä on sopimusriita maksuista.
 Nyt esitutkinta on lopetettu, koska kiskonnantapaista työsyrjintää ei asiassa ole syytä epäillä. Tutkinnan kohteena oli henkilöstövuokrausfirma, joka oli välittänyt työntekijät pohjoissuomalaiselle yritykselle.
 Lue lisää:   Henkilöstövuokrausfirman epäillään syrjineen ulkomaalaisia marjanpoimijoita – poimijoiden oma ilmoitus johti tarkastuskäyntiin

Poliisi lopetti esitutkinnan marjanpoimijoiden työoloista: kiskonnantapaista työsyrjintää ei epäillä


Summary: Oulun yliopiston laajassa tutkimuksessa selvisi, että yritysjohtajien taustoja ei aina kehdata udella tai tarkistaa. Viime vuosina tilanne on parantunut, koska asenteet työelämässä ovat muuttuneet.

Suomalaisten ja ruotsalaisten yritysten johtajilla on taustallaan paljon rikostuomioita ja henkilökohtaisia maksuhäiriöitä. Näillä on myös suora negatiivinen vaikutus yritysten menestykseen. Asia käy ilmi Oulun yliopiston laajasta tutkimuksesta, jota ei ole vielä julkaistu.
 Asiaa tutkinut professori  Juha-Pekka Kallunki  sanoo yllättyneensä tutkimuksen tuloksesta.
 – Olemme käyneet läpi suomalaisia ja ruotsalaisia aineistoja. Niiden mukaan pörssiyhtiöissä joka kolmannella johtajalla oli henkilökohtainen rikostuomio. Oli valtava yllätys, että tällaista löytyi.
 Kallunki toimii Oulun yliopiston laskentatoimen professorina ja hänen vetämänsä tutkimusryhmä on selvittänyt yritysjohtajien taustoja ja niiden merkitystä yli kymmenen vuoden ajan.
 Professori Juha-Pekka Kallunki tuulettaisi suomalaista yritysjohtoa tarkistamalla pörssiyritysten johtajien taustat. Janne Körkkö / Yle
 Ensimmäinen Kallungin tutkimus aiheesta  julkaistiin jo vuonna 2013 . Sen mukaan 33,1 prosentilla kaikista Ruotsin pörssiyhtiöiden toimitusjohtajista oli rikostausta.
 Kallunki muistuttaa, että Ruotsin pörssissä toimii myös paljon suomalaisyrityksiä ja yritysten toimintaympäristö on hyvin samankaltainen molemmissa maissa.
 Kallunki kertoo, että parhaillaan käynnissä olevan, vielä julkaisemattoman tutkimuksen mukaan tilanne on jatkunut samankaltaisena ja yritysten johtajilta löytyy yhä paljon rikostuomioita. Tuoreesta tutkimuksesta ei vielä ole tiedossa tuomittujen yritysjohtajien tarkkaa osuutta kaikista johtajista, mutta Kallungin mukaan tulokset ovat samansuuntaisia aiempien tutkimuksien kanssa.
 – Sama ilmiö toistuu ja johtajilla on merkittävissä määrin rikostaustaa.
 Käynnissä olevassa tutkimuksessa selvitetään suomalaisyritysten johtajien taustoja. Mukana ovat kaikki suomalaiset osakeyhtiöt, joiden liikevaihto on yli 100 000 euroa. Tutkimusaineisto on vuosilta 2000–2019
 Toimitusjohtajien lisäksi tutkitaan talousjohtajien, hallituksen jäsenten ja yli 10 prosenttia yrityksistä omistavien henkilöiden taustoja.
 Samaan kokonaisuuteen liittyvissä Oulun yliopiston aikaisemmissa tutkimuksissa on havaittu, että pörssiyhtiöiden toimitusjohtajien lisäksi myös hallituksen jäsenillä ja muilla vastuuhenkilöillä, kuten tilintarkastajilla on rikostuomioita ja maksuhäiriömerkintöjä.
 Kallungin mukaan nyt ei puhuta pienistä rikesakoista, vaan kyse on esimerkiksi toistuvista rattijuopumuksista, onnettomuuspaikalta pakenemisesta, väkivaltarikoksista ja jopa vankeustuomioista.
 – Erikoisin tapaus oli eräs ruotsalaisyhtiö, jonka toimitusjohtajalla ja kaikilla hallituksen jäsenillä oli taustallaan rikostuomio, Kallunki kertoo.
 Rikostausta voi kieliä riskihakuisuudesta
 Kallungin mukaan yritysten olisi hyvä olla kiinnostuneita johtajiensa taustoista, sillä niillä on suora vaikutus menestymiseen. Jos johtajilla on rikostaustaa, yritys pärjää huonommin.
 – Näiden yritysten kannattavuus on heikompi, ne tekevät huonompia yrityskauppoja, konkurssiriski on suurempi, sisäpiirikaupankäynti on aggressiivisempaa ja se voi lähestyä jopa laittoman rajaa.
 Johtajan rikollinen tausta on yrityksen kannalta myös mainehaitta. Eivät yritykset halua päästä otsikoihin sen vuoksi, että hallituksen jäsen tai toimitusjohtaja on rikoksesta tuomittu, vaikka siitä oli kulunut aikaa, eikä sinänsä liittyisi tehtävään, Kallunki sanoo.
 – Poikkeuksetta rikoksen paljastuminen on johtanut siihen, että henkilö on joko itse eronnut tai hänet on vapautettu tehtävästään.
 Kallungin mukaan rikostausta voi olla merkki ihmisen riskihakuisuudesta. Kyseessä voi olla henkilö, joka tykkää ottaa riskiä, ei piittaa yhteiskunnan normeista ja kokee olevansa sääntöjen yläpuolella.
 – Jos toimitusjohtaja ei käyttäydy yhteiskunnan normien mukaisesti, ei ole mikään yllätys, ettei hänen johtamansa yhtiökään sitä tee.
 Johtajan rikostausta ja riskikäyttäytyminen voivat olla myös merkkejä narsistisesta persoonallisuushäiriöstä. Kaikilla narsisteilla rikostaustaa ei kuitenkaan ole, Kallunki muistuttaa.
 Persoonallisuushäiriötä voi olla vaikea havaita rekrytointitilanteissa, sillä esimerkiksi narsistiset ihmiset ovat monesti karismaattisia ja taitavia puhumaan.
 Lue lisää Ylen MOT:n jutusta :  Joka neljäs esimies on narsisti
 Pomojen taustoja ei kyseenalaisteta
 Mutta miksi johtajina on näin paljon henkilöitä, joilla on rikostaustaa?
 Kallungin mukaan syynä on se, ettei heidän taustojaan ole tarkistettu. Kyseessä on yritysmaailman sisäänrakennettu ongelma, johon ei ole osattu puuttua.
 Kallunki kertoo keskustelleensa rekrytoinneissa avustavien yritysten ja konsulttien kanssa ja kysyneensä heiltä, selvittävätkö nämä taustat henkilöistä. Vastaus on ollut, että ei missään tapauksessa: toimitusjohtajalta tai hallituksen jäseneltä ei voi tällaista kysyä.
 Heidän kohdallaan oletetaan, ettei ongelmia ole.
 – Meillä on pienet piirit. Ei kehdata, ja osittain tutuilta ei kysytä.
 Sen sijaan monien tavallisten työntekijöiden, kuten lasten parissa tai terveydenhuoltoalalla työskentelevien taustat selvitetään rutiininomaisesti.
 Kysyimme johtajien rekrytointikäytännöistä myös suorahaku eli headhunting alalla toimivalta InHunt Groupilta. Yritys on erikoistunut etenkin johtajien suorahakuihin.
 InHuntin Pohjois-Suomen aluejohtaja Stig Hedberg on kuullut, ettei johtajaksi palkattavien henkilöiden taustoja aina tarkasteta, vaikka pitäisi. Näin voi tapahtua etenkin silloin, kun yritykset tekevät rekrytointeja itse tai jos ei toimita johtajahakuihin erikoistuneen yrityksen kanssa.
 – Jos yritykseen palkataan johtajia vain harvoin, voi olla aika paljon kysymysmerkkejä, miten asiat tulisi hoitaa.
 Hedbergin mukaan rekrytointitilanteisiin liittyy myös perinteinen suomalainen luottamus. Kun henkilö on tavattu useampaan kertaan rekrytointiprosessin aikana, häneen aletaan luottaa.
 Stig Hedbergillä on sattunut urallaan yksi tapaus, jossa johtajaksi valittua henkilöä ei voitu palkata hänen rikostaustansa vuoksi.  Janne Körkkö / Yle
 Keinoja palkattavan henkilön taustojen selvittämiseen on kuitenkin monia. Toimeksiantaja voi esimerkiksi pyytää tehtävään valittavalta henkilöltä rikosrekisteriotteen, ja voidaan tehdä turvallisuusselvitys. Ehdokkaan tausta voidaan tarkistaa myös suosittelijoilta.
 – Johtajat ovat isossa taloudellisessa vastuussa, joten on hyvin luontevaa, että esimerkiksi luottotiedot tarkistetaan, Hedberg sanoo.
 Johtajan sopivuutta tehtävään voidaan arvioida haastatteluilla ja psykologisella soveltuvuusarvioinnilla. Se on Hedbergin mukaan keino karsia pois esimerkiksi persoonallisuushäiriöisiä henkilöitä.
 – Tällainen tarkkuus on perusteltua, sillä narsistinen ihminen johtajana voi tehdä paljon tuhoa yrityksessä.
 Hedbergin mukaan johtajiksi palkattavien taustoja selvitetään yhä enemmän. Muutos on tapahtunut viime vuosien aikana. Esimerkiksi viime vuonna työntekijöiden turvallisuusselvityksiä tehtiin ennätysmäärä yli 88 000 kappaletta.
 – Yritykset kilpailevat kovan luokan johtajista ja työntekijöistä, joten on tärkeää, että yrityksellä on hyvä maine. Samoin työhyvinvointiin kiinnitetään yrityksissä entistä enemmän huomiota, ja se näkyy myös johtajien rekrytoinneissa, Stig Hedberg kertoo.
 Johtajien taustojen tarkistaminen ravisuttaisi yrityskenttää
 Juha-Pekka Kallungin mukaan asenteet työelämässä ovat muuttuneet paljon, eikä epäasiallista käytöstä enää siedetä. Muutosta on vauhdittanut esimerkiksi Me too -ilmiö ja se, että yrityksiltä vaaditaan tänä päivänä vastuullisuutta.
 – Vielä 15 vuotta sitten yritysjohdolta hyväksyttiin sellaista, mitä tänä päivänä enää ei.
 Myös ajattelutapa on muuttunut. Enää ei ajatella, että päätöksiä tekee yritys, vaan niitä tekevät yrityksessä toimivat ihmiset.
 – Johtajan tulisi soveltua tehtäväänsä ja yritykseen myös arvoiltaan ja asenteeltaan. Sitä kautta saadaan yrityksiin parempi ilmapiiri työskennellä.
 Kallunki haluaisi kaikkiin pörssiyhtiöihin samanlaisen käytännön, joka on voimassa finanssisektorilla. Siellä viranomainen edellyttää ylimmän johdon taustojen tarkistamista.
 Pörssiyhtiöiden hyvää hallinnointitapaa ohjaa hallinnointikoodi, jonne Kallunki haluaisi taustojen tarkistamista koskevan pykälän. Sillä olisi merkittäviä vaikutuksia yritysjohdossa.
 – Iso luuta kävisi, jos johtajien taustat selvitettäisiin.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta 24. elokuuta kello 23:een asti.
 Lue myös:   Pitääkö lapsesta kasvattaa narsisti, jotta hän menestyy työelämässä? Tutkija: “Jonkinlainen kylmyys edesauttaa pärjäämistä”
 Juttua tarkennettu 23.8. kello 17.57: Tekstiin lisätty tietoja Oulun yliopiston tutkimuksen sisällöstä. Lisäksi otsikkoa muutettu.

Väkivaltaa, toistuvia rattijuopumuksia, jopa vankeutta – tutkimusryhmä penkoi yritysjohtajien taustoja ja kävi ilmi, että useilla on rikostuomioita


Summary: Rivitaloyhtiö haastoi kunnan oikeuteen vahingonkorvauksista. Asia on ollut useita vuosia julkisuudessa, koska rivitalon eläkeikäiset asukkaat käytännössä menettivät vajoamisessa omaisuutensa ja kotinsa.

Pälkäneen vajoavan rivitalon oikeusjutun käsittely alkoi maanantaina aamulla käräjillä.
 Asia on ollut useita vuosia julkisuudessa, koska rivitalon eläkeikäiset asukkaat käytännössä menettivät vajoamisessa omaisuutensa ja kotinsa.
 Rivitaloyhtiö vaatii nyt Pälkäneen kunnalta ympäristövahinkolain mukaisia vahingonkorvauksia. Taloyhtiö vaatii Pälkäneen kunnan lunastamaan kinteistön tai maksamaan korvauksia yhteensä 600 000 euroa.
 Pirkanmaan käräjäoikeuden pääkäsittely alkaa maanantaina kello kymmeneltä. Ylen toimittaja  Petra Ketonen  kertoo videolla, mistä tapauksessa on kyse.
 Jutulle on varattu oikeudessa kolme päivää: maanantaina, keskiviikkona ja torstaina. Maanantaina kuullaan taloyhtiön edustajaa ja rakentajaa.
 Pitkä kiista
 Tontilla oli aiemmin ollut soramonttu , joka täytettiin soran oton päätyttyä muun muassa kannoilla sekä puutarha- ja teollisuusjätteillä. Paikalle rakennettiin neljä huoneistoa käsittävä rivitalo vuonna 1988.
 Vuosien kuluessa eloperäinen jäte on lahonnut ja rivitalon alla oleva maa on vajonnut. Seuraukset näkyvät asunnoissa muun muassa seinissä olevina halkeamina. Talo on halkeillut monin paikoin, koska se on vuosien kuluessa vajonnut pahasti.
 Vuosia jatkunut tapaus on nyt edennyt oikeuteen. Rakennustarkastajan katselmus taloon tehtiin tammikuussa 2018. Jani Aarnio / Yle
 Kaikki asukkaat ovat joutuneet häädön uhalla vuosia sitten jättämään kotinsa.
 Kunnan rakennus- ja ympäristöjaosto asetti vuonna 2018 rakennuksen käyttökieltoon. Viimeinen asukas velvoitettiin häädön ohella rakennuksesta pois kesällä 2019.
 Rvitalossa asui kuusi eläkeikäistä ihmistä. Asian selvittäminen ja neuvotteleminen on ollut taloyhtiön mukaan asukkaille äärimmäisen raskasta.
 Yle kertoi valmisteluistunnosta keväältä , että rivitalon entiselle asukkalle  Sakari Jauhiaiselle  ja hänen vaimolleen rivitalon huono kunto tuli yllätyksenä pian asunnon hankinnan jälkeen. Naapuri näytti, millaisia vaurioita toisessa rivitalon asunnossa oli. Esimerkiksi lattian ja ulkoseinän välissä oli viiden sentin rako.
 – Silloin meillä silmät aukesivat, että minkä me olemme ostaneet. Yritimme purkaa kauppaa, mutta sehän ei onnistunut, Jauhiainen sanoi.
 Kunta kiistänyt vaatimukset
 Kunta on kiistänyt  korvausvelvollisuutensa. Kunnan mukaan vaatimukset ovat vanhentuneita ja perusteettomia.
 Kunta katsoo, että paikka soveltui kaavoitukseen ja rakentamiseen, mutta rakennuksen perustukset vain tehtiin väärin. Kunnan mukaan ennen rakentamista tehdyissä pohjatutkimuksissa tehtiin virhe, josta kunta ei ole vastuussa.

 Lue lisää:
 Asukkaat häädettiin vajoavasta rivitalosta runsaat kolme vuotta sitten: korvauskiistan käsittely alkoi viimein oikeudessa
 Jätemaan päälle rakennettu rivitalo vajoaa ja vanhat asukkaat häädettiin Pälkäneellä: Nyt asia menee oikeuteen
 Asukkaat häädettiin vajoavasta rivitalosta runsaat kolme vuotta sitten: korvauskiistan käsittely alkoi viimein oikeudessa
 Vajoava rivitalo menee käyttökieltoon Pälkäneellä – Osa valtuutetuista haluaa auttaa asukkaita
 Jätemaan päälle rakennettu rivitalo vajoaa Pälkäneellä: "Kun vanhat ihmiset menettävät asuntonsa, se on surkeinta, mitä voi tapahtua"

Jätemaan päälle rakennettu rivitalo vajoaa, vanhat asukkaat häädettiin Pälkäneellä – tästä tapauksessa on kyse, pääkäsittely alkaa tänään


Summary: Ulkoministeri Pekka Haavisto sanoi, että ihmisten evakuoinneille Afganistanista voi olla aikaa pahimmillaan vain joitakin päiviä. Suurlähettiläskokouksessa Suomen ulkomaanedustustojen päälliköt kokoontuvat vuosittaiseen tapaamiseensa.

Ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) sanoi maanantaina, että tähän aamupäivään mennessä Suomi on evakuoinut jo yli 140 henkilöä Afganistanista.
 Hänen mukaansa pelkästään sunnuntain aikana luku kasvoi 84:llä hengellä.
 Haavisto kertoi asiasta Suurlähettiläskokous 2021 -tapahtumassa.
 Hän sanoi, että evakuoitavien joukossa on vielä Afganistanissa olevia Suomen kansalaisia, lähetystön paikalta palkattua henkilökuntaa ja paikallisia EU- ja Nato-yhteistyökumppaneitamme perheineen.
 Haavisto kertoi suomalaismedialle pitämässään tiedotustilaisuudessa suurlähettiläskokouksen puheensa jälkeen, että eilen saatiin vielä yksi evakuointilento, mikä nosti evakuoitujen määrän 84:ään.
 – Nämä ihmiset on saatu jatkoyhteyksillä eteenpäin ja tietojeni mukaan saatu turvallisesti Suomeen, Haavisto kertoi.
 Haaviston mukaan pääosa eilen evakuoiduista on Suomen lähetystölle työskennelleitä paikalta palkattuja afganistanilaisia.
 – Pääosa Suomeen tulleista on naisia ja lapsia, koska ihmiset ovat perheineen liikkeellä, Haavisto sanoi.
 Ulkoministeri sanoi, että evakuointioperaatiota vaikeuttavat Talibanin tiesulut, muut turvallisuusuhat, lentokentän läheisyyteen pakkautuneet väkijoukot ja vaikeus päästä lentokentän sisäpuolelle.
 – Emme tiedä, miten kauan lentokenttä pysyy auki. Aikarajat tulevat vastaan. Pahimmillaan voi olla kyse vain joistakin päivistä. Tilanne elää hetki hetkeltä, Haavisto sanoi.
 Haaviston mukaan Suomi onkin varautunut, että operaatiossa on pahimmillaan käytettävissä vain muutamia päiviä. Tällä hetkellä Haaviston mukaan näyttää siltä, että ehdoton takaraja operaatiolle on elokuun loppu.
 – Omat toimemme suunnittelemme niin, että olemme pystyneet poistumaan kentältä turvallisesti ennen kuin kenttä tyhjenee kokonaan, Haavisto kertoi toimittajille tiedotustilaisuudessa.
 Suomi saanut yhteyden enemmistöön evakuoitavista
 Evakuointioperaation yksityiskohtia Haavisto ei lähtenyt tiedotustilaisuudessa avaamaan ja totesi, ettei kaikkea tiedä itsekään. Haaviston mukaan Suomi on kuitenkin saanut kontaktin suureen enemmistöön evakuointilistalla olevista henkilöistä.
 – Heitä pystytään jotakin kautta ohjaamaan, mikä on turvallinen tapa evakuointiin, mutta jokainen kentälle saaminen on oma melko hankala operaationsa. Kentältä saamani tiedon mukaan ilman tätä puolustusvoimain suojausjoukon tukea evakuointi olisi paljon hitaampaa, ellei kokonaan mahdotonta.
 Haavisto luonnehti Afganistanista evakuoitavien evakkotaivalta monipolviseksi. Ensimmäiseksi Afganistanista tullaan sotilaskoneella jonnekin lähimaahan ja sieltä charter-koneella Suomeen.
 Kabulin ulkopuolella vielä Suomeen evakuoitavia
 Suomeen evakuoitavien perheenjäsenistä osa on Haaviston mukaan muualla kuin Kabulissa. Liikkuminen Afganistanin sisällä on hyvin vaikeaa. Haavisto ei kommentoinut onko nämä toisilla paikkakunnilla asuvat saatu turvallisesti Kabulin kentälle. Haaviston mukaan edelleen Kabulin ulkopuolella on myös Suomen kansalaisia, joiden mahdollisuus päästä Kabulin kentälle on kysymys.
 – Näiden ihmisten tilannetta seuraamme myös tämän viikon jälkeen ja teemme kaikkemme, että heidät saataisiin turvaan.
 Haaviston tietojen mukaan Talibanit eivät olisi estäneet Kabulin kentälle suoraan johtavilla tiesuluilla Suomeen evakuoitavien läpipääsyä. Sen sijaan Haaviston mukaan huolestuttavia tietoja kuuluu Talibanien tekemistä ratsioista eri puolella Afganistania.
 Suomen suurlähetystön turvamiehet eivät evakuointilistalla
 Haaviston mukaan tällä hetkellä ei olla evakuoimassa alihankkijoiden palkkalistoilla olleita. Näin ollen evakuoitavien listalla ei ole esimerkiksi Suomen Kabulin suurlähetystön turvamiehiä, jotka työskentelivät alihankkijan palkkalistoilla.
 – Emme ole katsoneet tässä tilanteessa mahdollisuudeksi laajentaa evakuoitavien listaa alihankkijoihin tai alihankkijoiden alihankkijoihin.
 Haaviston mukaan tietoon on tullut, että osa Afganistanista pakoon pyrkivistä on hakeutumassa Pakistaniin tai Iraniin, mutta tiettävästi heidän joukossaan ei olisi Suomeen evakuoitavia.
 Haaviston mukaan Suomi pitää evakuointioperaatiossa tiivistä yhteistyötä muiden Pohjoismaiden ja EU:n kanssa. Kabulin kentällä he esimerkiksi jakavat tietoja keskenään.
 Suurlähettiläskokouksessa Suomen ulkomaanedustustojen päälliköt kokoontuvat vuosittaiseen tapaamiseensa. Tänä vuonna ulkoministeriö järjestää kokouksen virtuaalisesti koronapandemian takia. Kokous pidettiin virtuaalisena myös viime vuonna.

Ulkoministeri Haavisto: Pääosa Suomeen tulleista afganistanilaisista on naisia ja lapsia


Summary: Kunnat ja kaupungit velvoitetaan hankkimaan lisää sähköllä ja biopolttoaineilla liikkuvia ajoneuvoja. Vaatimukset ovat tiukimmat 17 suurimmalle kaupungille. Esimerkiksi Vaasassa huolta herättää EU-direktiivin sähköajoneuvojen painotus.

Elokuun alussa voimaan  astunut laki  velvoittaa kuntia ja valtiota jatkossa hankkimaan vähä- ja nollapäästöisiä ajoneuvoja.
 Liikenne- ja viestintäministeri  Timo Harakan   mukaan  laki on osa hallituksen fossiilittoman liikenteen ohjelmaa. Mitä se käytännössä tarkoittaa, eroaa jonkin verran alueittain, sillä lain valmistelussa on huomioitu alueelliset erot. Etelässä vaatimukset ovat tiukemmat kuin pohjoisessa.
 Seinäjoki ja Vaasa kuuluvat 17 suurimman kaupungin joukkoon, joten niitä koskevat kaikkein tiukimmat vaatimukset.
 Niiden hankkimista uusista henkilö- ja pakettiautoista puolet eli 50 prosenttia on jatkossa oltava ympäristöystävällisiä.
 Ensimmäinen hankintajakso on alkanut elokuun alussa ja kestää vuoden 2025 loppuun.
 Tänä aikana ympäristöystävälliseksi katsotaan enintään 50 grammaa hiilidioksidia kilometrillä päästävä auto.
 Toinen hankintajakso on vuosina 2026-2030 ja silloin päästöraja on nolla, joka tarkoittaa käytännössä täyssähköautoa.
 – Kustannuspaineita tulee kaupungin hankintoihin. Lisäksi joudumme panostamaan latausinfraan paljonkin, sanoo kaupunkiympöristöjohtaja  Juha Takamaa  Seinäjoen kaupungilta.
 Kaupunkiympäristöjohtaja Juha Takamaa esittelee Seinäjoen kaupungin käytössä olevaa täyssähköautoa. Toinen kahdesta sähköautosta on käytössä pysäköinninvalvojilla. Tuomo Rintamaa/Yle
 Etelä-Pohjanmaan ja Pohjanmaan muissa kunnissa ja kaupungeissa kuin Seinäjoella ja Vaasassa hankintaosuus on 20 prosenttia uusista henkilö- ja pakettiautoista. Lakimuutos koskee myös ostopalveluita kuten koulukyydit ja taksipalvelut.
 Katso seuraavaksi:   Lisää vähäpäästöisiä autoja pohjalaisteille – uusi laki velvoittaa kuntia ja kaupunkeja kuljettamaan biopolttoaineilla ja sähköllä
 Raskas liikenne kulkemaan biopolttoaineilla
 Vähä- ja nollapäästöiset ajoneuvot on jaoteltu kolmeen eri ajoneuvoluokkaan: henkilöautot ja kevyet hyötyajoneuvot, kuorma-autot ja linja-autot.
 Suurimpien 17 kaupungin osalta, myös Seinäjoella ja Vaasassa, kuorma-autoista ympäristöystävällisiä ja energiatehokkaita on ensimmäisellä hankintajaksolla oltava 15 prosenttia ja toisella hankintajaksolla 21 prosenttia.
 Puhtaaksi kuorma-autoksi luokitellaan vaihtoehtoisella polttoaineella eli biopolttoaineella, sähköllä, kaasulla tai vedyllä kulkeva auto.
 Etelä-Pohjanmaalla ja Pohjanmaalla muissa kunnissa kuorma-autojen ympäristöystävällisyysvaatimukset astuvat voimaan vasta toisella hankinta-ajanjaksolla viiden prosentin vähimmäisosuudella.
 Sähköbussit käyttöön 2030-luvulla?
 Suomen kahdeksan suurinta kaupunkia velvoitetaan hankkimaan sähköbusseja paikallisliikenteeseen vielä tällä vuosikymmenellä.
 Pohjalaismaakuntia sähköbussivaatimukset eivät vielä tällä vuosikymmenellä koske.
 Vaasassa kaupunki  on pitkään panostanut  biokaasulla kulkeviin busseihin.
 Kaupungin energia- ja ilmastoasiantuntija  Mika Hakosalo  on huolissaan uuden lain sähköistämisvaatimuksista, koska Vaasassa on pitkään panostettu biokaasubusseihin ja omaan polttoainetuotantoon.
 – Ihmettelen, miksi sähköajoneuvovaatimukset on nostettu kärkeen. Erityisesti pohjoismaissa on pitkään panostettu biokaasuun. Mielestäni sen mahdollisuuksia ei oteta huomioon tarpeeksi, Hakosalo sanoo.
 Mika Hakosalon mukaan puhtaita ajoneuvohankintoja koskeva EU-direktiivi on määritelty niin tiukaksi, että käytännössä polttomoottorin käyttö ei ole tulevaisuudessa mahdollista. Yle/Joni Kyheröinen
 Hän on aiemmin toiminut Tukholman kaupungin palveluksessa monissa energia- ja ilmastohankkeissa. Tukholman koko paikallisbussikalusto liikkuu biokaasulla.
 Lailla pannaan täytäntöön EU:n puhtaita ajoneuvohankintoja koskevan direktiivin vaatimukset. Hakosalon mukaan direktiivi on sähköajoneuvojen suhteen ehdoton.
 – Se on suurin kysymys, mikä Vaasassa huolettaa. Kaupunki on investoinut biokaasubusseihin ja niiden polttoaineen tuotantoon Stormossenilla.
 Hakosalo muistuttaa, että ajoneuvokaluston uusiminen pitkälläkin ajanjaksolla tulee erityisesti pienemmille kaupungeille kalliksi.
 Aiheesta voi keskustella tiistaihin 24. elokuuta kello 23:een asti.
 Lue seuraavaksi:
 Iissä tehdään esimerkillistä ilmastotyötä ja sen avulla on säästetty paljon rahaa – joidenkin mielestä pieni kunta on tehnyt jo tarpeeksi
 Pohjois-Suomessa kaivataan lisää sähkö- ja hybridiautojen latauspisteitä matkailua varten – nyt niitä on tiheästi vain Nelostien ympäristössä
 Käytettyjen dieselien suosio taittuu ja hinta laskee, uusissa sähkö meni jo ohi – Timo Hintsala ihastui sähköauton ajomukavuuteen

Kaupunkien on hankittava nollapäästöisiä autoja jo muutaman vuoden kuluttua – Vaasassa jännitetään, jäävätkö biokaasubussit sähköautojen jalkoihin


Pirkanmaan käräjäoikeus antoi maanantaina poliisille lisäaikaa tutkia Oriveden kaivoksen sisältä löytynyttä salaista kaatopaikkaa.
 Oriveden kultakaivokseen liittyvässä ympäristörikosjutussa on epäiltyinä kolme henkilöä, jotka toimivat tai ovat aiemmin toimineet australialaisen Dragon Mining -kaivosyhtiön johtotehtävissä Suomessa. Myös kaivosyhtiötä epäillään rikoksesta.
 Dragon Mining Oy:n Oriveden kaivoksesta löytyi syksyllä 2018 laiton kaatopaikka. Kaivostunnelissa on ollut ensimmäisten kuvausten mukaan öljytynnyreitä, räjähdelaatikoita, muovia ja metallia.
 Pirkanmaan ely-keskus on katsonut, että kyseessä on laiton kaatopaikka. Sisä-Suomen poliisi tutkii asiaa rikosnimikkeellä törkeä ympäristön turmeleminen.
 Poliisi on ollut keskeneräisestä tutkinnasta niukkasanainen eikä ole vahvistanut esimerkiksi epäiltyjen lukumäärää.
 Kutsu käräjäoikeuden pakkokeinoistuntoon on lähetetty epäillyille, mutta he eivät saapuneet paikalle.
 Varastointi alkoi jo edellisen omistajan aikana
 Dragon Miningin tyhjennysprosessi ja sen kustannusvastuu on käsiteltävänä hallinto-oikeudessa, mikä poliisin mukaan viivästyttää tutkintaa.
 Esitutkinta on yhä kesken, minkä takia käräjäoikeus pidensi maanantaina kaivoksen eristysaikaa. Dragon Mining ei harjoita enää kaivostoimintaa Oriveden kaivoskuiluissa. Ne on eristetty rikospaikan turvaamiseksi, kunnes selviää, mitä kaivokseen säilötyille jätteille on tarkoitus tehdä.
 Poliisi haluaa varmistaa, että kun louhosta aletaan tyhjentää, poliisi on paikalla.
 Kaivosta ei ehkä saada koskaan täysin puhtaaksi, on aiemmin arvioitu. 85 metrin syvyydessä kaivos on osin täyttynyt liejusta ja vedestä. Puhdistaminen on yhtiön mukaan vaarallista.
 Jätteiden laittaminen on aloitettu Ely-keskuksen mukaan jo 1990-luvulla. Jätteiden laiton varastointi kaivostunneliin on  poliisin arvion mukaan  alkanut jo kaivoksen edellisen omistajan, Outokumpu Oy:n aikana.
 Outokumpu Oy toimi Orivedellä vuoteen 2003 saakka. Australialaisomistuksessa oleva Dragon Mining aloitti kullan louhinnan Oriveden kaivoksella vuonna 2007.
 Poliisin mukaan kaivoksen nykyinen johto on lopettanut väärän käytännön vuonna 2016.
 Lisätty klo 13.47 STT:n tietoja.
 Lue lisää:
 Oriveden laittoman jätekaivoksen tutkinta edistyy – Tukesin virkamiehen osuus siirtyy syyteharkintaan
 Oriveden kultakaivoksen jätekasaa ei ole vieläkään tutkittu perin pohjin
 Salaisesta kaatopaikasta kaivoksen sisältä saatu jätettä pois jo lähes 30 000 kiloa – kukaan ei tiedä, paljonko sitä on vielä jäljellä

Poliisi jatkaa kaivoksen eristämistä: Kolmea kaivosyhtiön johtohenkilöä epäillään ympäristörikoksesta Oriveden kultakaivoksessa


Summary: Ulkopolitiikan ja terrorismin asiantuntijat arvioivat Ylen aamussa Afganistanin olevan merkittävä propagandavoitto islamistisille liikkeille. Isisin ja al-Qaidan välisellä valtakamppailulla voi olla myös kansainvälisiä vaikutuksia.

Talibanin valtaannousu Afganistanissa ja ihmisten pyrkiminen pois maasta nostaa terrori-iskujen mahdollisuutta.
 Esimerkiksi Yhdysvallat on varautunut Isis-terroristijärjestön mahdollisiin iskuihin Kabulin lentokentän alueella.  CNN:n mukaan  Yhdysvallat on neuvonut kansalaisiaan välttämään Afganistanin pääkaupungin Kabulin lentokenttää.
 Suojelupoliisin yhteiskuntasuhteiden päällikkö  Saana Nilsson  arvioi, että terroristiset järjestöt voivat pyrkiä hyödyntämään Afganistanin epäselvää tilannetta.
 – Aina tällainen kaoottinen tilanne konfliktialueella avaa kaikille terroristijärjestöille parempia toimintamahdollisuuksia, ja ne pyrkivät käyttämään tällaisia tilaisuuksia hyväkseen. Tässä on aika iso julkisuusarvo, jota he myös pyrkisivät saamaan, Nilsson sanoo.
 Jihadismitutkija  Juha Saarisen  mukaan huolta on herättänyt erityisesti Isis-järjestö, joka on sekä Talibanin että Yhdysvaltain vihollinen ja näin ollen voisi pyrkiä hyödyntämään tilannetta.
 Saarisen mukaan on kuitenkin epäselvää, onko Isisillä kykyä toteuttaa tällaista iskua Kabulin alueella.
 Radikaali islamismi voi nostaa päätään Afganistanin tapahtumien myötä
 Ulkopoliittisen instituutin vanhempi tutkija  Charly Salonius-Pasternak  uskoo, että Afganistanin päätyminen Talibanin haltuun voi nostattaa radikaalin islamismin kansainvälistä kannatusta.
 – On mahdollista, että tätä käytetään propagandaan. Olemme jo nähneet tätä netissä, missä viitataan siihen, että maailmanlaajuinen jihadistiliike ja sen voitto on mahdollista, Salonius-Pasternak sanoo.
 Myös Supon Saana Nilssonin arvioi, että Afganistanin siirtyminen Talibanin hallintaan on merkittävä propagandavoitto radikaali-islamistisille toimijoille.
 Asiantuntijoiden mukaan Kabulin kansainvälisen lentokentän kaoottinen tilanne tekee alueesta alttiin terrori-iskuille. Mies suree tiistaina 17. elokuuta lentokentän kaaoksessa loukkaantuneita ihmisiä. Marcus Yam / Getty Images
 Nilssonin mukaan Talibanin valtaannousu Afganistanissa voi inspiroida radikaalia ideologiaa kannattavia toimijoita, ja se merkitsee Afganistanin säilymistä merkittävänä terrorismin tukialueena. Talibanilla on ollut jo pitkään tiivis yhteys jihadistisen terroristijärjestön Al-Qaidan kanssa.
 – Alueellisten radikaali-islamististen emiraattien luominen on linjassa al-Qaidan globaalien tavoitteiden kanssa, Nilsson sanoo.
 Talibanin myötämielisyydestä jihadistijärjestöjä kohtaan kertoo se, että Taliban on vapauttanut jopa useita satoja jihadistitaistelijoita, Juha Saarinen toteaa. Lisäksi hänen mukaansa on epäselvää, millaiset keinot Talibanilla on rajoittaa jihadistista toimintaa Afganistanin alueella.
 Al-Qaidan ja Isisin valtakamppailu voi olla arvaamaton – Supon mukaan ei välitöntä uhkaa Suomelle
 Saarinen arvioi, että keskeistä kansainvälisen terroriuhan kannalta on al-Qaidan ja Isisin välinen valtakamppailu jihadistiliikkeen johtajuudesta.
 – Isis on viime vuosina menettänyt fyysisen kalifaattinsa ja al-Qaida on asettanut oman arvovaltansa tämä Afganistanin valtioprojektin alaisuuteen. Tämän seurauksena voidaan nähdä, että al-Qaidan merkitys globaalissa liikehdinnässä alkaa nousta.
 Viime vuonna Supo arvioi kansallisen turvallisuuden katsauksessaan terrorismin uhkatason kohonneeksi Suomessa. Nilssonin mukaan lähi-idän muuttunut tilanne ei kuitenkaan vielä aiheuta tarpeita arvioinnin päivittämiselle.
 – Tällä hetkellä arvioimme, ettei Afganistanin tilanteella ei ole välittömiä vaikutuksia Suomen turvallisuustilanteeseen tai terroriuhkaan.
 Juttua muokattu klo 13.34: Juha Saarinen ei ole Helsingin yliopiston tutkija, kuten aiemmin virheellisesti väitimme.
 Lue myös:
 Suomalaiset sotilas- ja terrorismiasiantuntijat: Varoitukset Isisin iskujen mahdollisuudesta Kabulin lentokentälle syytä ottaa vakavasti
 Taliban suojaa terroristijärjestö al-Qaidaa, ja asiantuntijan mukaan sillä on seurauksia länsimaiden turvallisuudelle – "Prosessi on lähtenyt nyt käyntiin"

Talibanin valtaannousu voi lisätä terrorismia – Supon mukaan jihadistijärjestöille tuli merkittävä propagandavoitto Afganistanin tapahtumista


Summary: Helsingin poliisi päätti aiemmin, että esitutkintaa ei aloiteta.

Valtakunnansyyttäjä on määrännyt poliisin tekemään esitutkinnan nettikirjoituksesta, jossa pohdiskellaan, miten muslimien joukkotuhoaminen Suomessa toteutettaisiin. Epäillyt rikosnimikkeet ovat tässä vaiheessa kiihottaminen kansanryhmää vastaan sekä päätoimittajarikkomus.
 Helsingin poliisi päätti aiemmin, että asiasta ei aloiteta esitutkintaa. Poliisi katsoi, että asiassa ei ole syytä epäillä rikosta vaan kirjoitus mahtuu sananvapauden raameihin.
 Kirjoitus on julkaistu vuonna 2016 äärioikeistolaiseksi luonnehditussa verkkojulkaisussa. Poliisille tehtiin tutkintapyyntö tammikuussa 2020. Helsingin poliisin päätös jättää esitutkinta tekemättä on päivätty maaliskuussa 2020.
 – Artikkeli on kieleltään ja tyyliltään asiallinen. Artikkeli on luonteeltaan pohdiskeleva ja yleisluontoinen, eikä se sisällä sellaisia konkreettisia elementtejä, jotka voitaisiin panna täytäntöön, sanotaan Helsingin poliisin päätöksessä.
 Sarastus-verkkojulkaisussa julkaistu kirjoitus sisältää näkemyksiä muun muassa siitä, miten etnisessä puhdistuksessa surmattujen ihmisten ruumiit tulisi hävittää. Poliisi katsoi kuitenkin, että kirjoitus ei täytä joukkotuhonnan valmistelun tai kansanryhmää vastaan kiihottamisen tunnusmerkkejä.
 – Esimerkiksi ravintolakeskustelussa pidetyt päihtyneiden ihmisten puheet jonkin kansanryhmän hävittämisestä eivät sellaisinaan ole joukkotuhonnan valmistelua, muotoillaan poliisin päätöksessä.
 Verkkojulkaisun päätoimittaja  Timo Hännikäinen  vaikuttaa myös painetun kirjallisuuden puolella. Hän on kustannustoimittajana kustantamossa, joka vuonna 2018 suljettiin pois Helsingin kirjamessuilta.
 Kirjamessuille osallistumisen perumisen taustalla olivat kustannustoimittajan äärioikeistolaiset näkemykset. Suomen Messut maksoi kustannusyhtiölle 2 000 euron vahingonkorvauksen.

Valtakunnansyyttäjä määräsi poliisitutkinnan joukkotuhoamisella fantasioivasta nettikirjoituksesta


Summary: Arkea maailmalta: Tukholman asuntojen hinnoissa on koronan aikana lyöty ennätyksiä, mutta nyt raja näyttää tulleen vastaan, kirjoittaa Ylen Pohjoismaiden-kirjeenvaihtaja Kirsi Heikel.

Kävin kesälomalla Helsingissä vuoden tauon jälkeen.
 Monet ystäväni olivat tehneet asuntokauppoja tai suunnittelivat niitä. Kun kuulin, millaisia neliöhintoja maksetaan, ajattelin, että olin ollut poissa kymmenen vuotta.
 Miten on mahdollista, että asuntojen hinnat ovat nousseet näin paljon lyhyessä ajassa ja vieläpä koronakriisistä huolimatta?
 Samaa kysytään myös Tukholmassa, jossa vanhojen kerrostaloasuntojen  hinnat ovat nousseet  vuodessa yli 11 prosenttia.
 Kiinteistönvälitysalan mukaan  vanhojen kerrostaloasuntojen neliöhinta on keskimäärin lähes 8 000 euroa Tukholmassa.
 Keskustan alueella neliöstä saa maksaa keskimäärin 10 tuhatta euroa ja ylikin.
 Omakotitalot “revitään käsistä”. Omakotitalot ovat kallistuneet Suur-Tukholmassa vuodessa yli 20 prosenttia. Niitä myydään usein yli pyyntihinnan.
 Viimeisimpien tietojen mukaan raja on tulossa vastaan ja hintojen kasvu on pysähtynyt heinäkuussa.
 Asuntomarkkinoilla voittajia ovat tällä hetkellä ne, jotka ovat myymässä ja häviäjiä ensiasuntoaan ostavat eli usein nuoret.
 Tilannetta voivotellaan jatkuvasti mediassa, mutta kenelläkään ei ole poppakonsteja sen korjaamiseksi.
 Tarjontaa on rajallisesti ja ostajia on paljon. Korona-aikana asumiseen on haluttu satsata.
 Tukholmassa jokainen kynnelle kykenevä yrittää ostaa asunnon, koska vuokramarkkinat eivät toimi.
 On monia, joita korona-ajan työttömyys ei ole koskettanut. Laajasti osakkeita omistavat ruotsalaiset ovat hyötyneet korkeista kursseista.
 Talouden elvytyksellä pidetään korot matalalla. Ihmiset uskaltavat hakea suuria lainoja.
 Ylen kirjeenvaihtajien ja avustajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa Espanja:  Ilmastointi tuo helpotusta Espanjan helleaallon keskellä, jos sitä raaskii käyttää – sähkö on nyt ennätyskallista Saksa:  Berliini haluaa välttää uuden traumaattisen koronasulun ja siksi koululaiset tekevät kolme pikatestiä viikossa Kiina:  Pekingin talviolympialaisiin on enää puoli vuotta – kiinalaisia ei näytä huolettavan rajojen pysyminen kiinni Venäjä:  Kylmä kaljakeittokaan ei auta, kun Moskova käy yhä tukalammaksi Yhdysvallat:  Kiina valtaa alaa Amerikassa – Pekingin ankkahampurilaiset trendaavat Washingtonissa
 Helsinkiläinen ja tukholmalainen maksavat  kalliita hintoja kodeistaan ja ottavat myös isoja lainoja, mutta se mikä heitä erottaa, on lainojen takaisinmaksu.
 Suomalaiset sinnittelevät ja maksavat tuntuvia takaisinmaksueriä, jotta koko lainan saa maksettua määräajassa, esimerkiksi 25 vuodessa.
 Ruotsalaisten lyhennysvaatimus on vuosittain 1–3 prosenttia lainan pääomasta, riippuen siitä, paljonko lainaa on suhteessa asunnon arvoon.
 Myös kotitalouden velkojen määrä suhteessa vuosituloihin vaikuttaa lyhennysvaatimukseen.
 Esimerkiksi  jos asunnon arvo on kaksi miljoonaa kruunua (noin 193 tuhatta euroa) ja lainaa 1,2 miljoonaa kruunua (noin 116 tuhatta euroa) on lyhennysvaatimus 12 000 kruunua eli suunnilleen 1 160 euroa vuodessa.
 Kun kerron, että Suomessa lainaa voisi hyvinkin joutua maksamaan takaisin reilut tuhat euroa kuukaudessa, vastauksena on yleensä tyrmistynyt ilme.
 Laskuri löytyy esimerkiksi  täältä .
 Ruotsin rahoitustarkastuksen mukaan  mediaanikotitalouden lyhennys  on 3 200 kruunua eli noin 310 euroa kuukaudessa.
 Lyhentäminen on tietysti myös säästämistä, mutta ruotsalainen voi sijoittaa lyhennysten sijaan vaikkapa hyvin tuottaviin osakkeisiin.
 Kun lainaa on jäljellä puolet  suhteessa asunnon arvoon, siitä maksetaan yleensä vain korot.
 – Ei kukaan halua maksaa lainaa enää sen jälkeen, kun 50 prosenttia on maksettu, koska hinnat ovat niin korkeat, sanoi ruotsalainen työkaveri.
 – Niillä rahoilla tehdään jotain mukavaa, vaikka matkustetaan Thaimaahan tai laitetaan yleensä kulutukseen.
 Toisen ruotsalaisen ystävän mukaan lainan takaisinmaksua jatkavat ne, joilla on siihen varaa eli usein suurituloiset.
 Asuntomarkkinoita seurataan syksyn alkaessa suurella mielenkiinnolla Ruotsissa.
 Keväällä 2020 Ruotsin rahoitustarkastus myönsi pankeille luvan antaa kaikille asuntolaina-asiakkailleen määräaikainen lyhennysvapaa koronakriisin takia, jos nämä sitä halusivat.
 Lähes 300 000 ruotsalaista on tarttunut tähän mahdollisuuteen. Ensi viikolla se poistuu ja lyhennyspakko palaa.
 Vaikka suomalaisesta näkökulmasta ei voi oikein edes lyhennyksistä puhua, on täällä jo pohdittu, miten se tulee vaikuttamaan asuntovelallisten elämään.
 Voit keskustella aiheesta tiistaihin kello 23:een saakka.

Ruotsalainen lyhentää asuntovelkaansa reilulla 300 eurolla kuukaudessa  – taskuun jääneet rahat hän kuluttaa tai sijoittaa osakkeisiin


Summary: Seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen niin sanottuun eheyttämiseen tähtäävien hoitojen kieltämiseen pyrkivä aloite etenee eduskunnan käsittelyyn. Aloite on kerännyt hieman yli kuukaudessa 50 000 allekirjoitusta.

Eheytyshoitojen kriminalisointia vaativa  kansalaisaloite  siirtyy eduskunnan käsiteltäväksi. Aloite on kerännyt siirtymiseen tarvittavat 50 000 ääntä.
 Aloitteen tarkoitus on kieltää seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen niin sanottuun eheyttämiseen tähdätyt hoidot, joilla pyritään muuttamaan hoidettavan henkilö cissukupuoliseksi heteroseksuaaliksi. Cissukupuolisella ihmisellä tarkoitetaan henkilöä, joka identifioituu hänelle syntymässään määriteltyyn sukupuoleen.
 Aloitteen alullepanija ja vastuuhenkilö  Perttu Jussila  on lopputulokseen tyytyväinen. Hän kokosi kesän alussa aloitteen vastuuhenkilöt kasaan.
 – On mieletöntä, ettei eheytyshoitoja ole vielä kielletty. Hallitusohjelmaanhan on kirjattu vaihtoehtohoitojen säätelystä. Hallituskautta on nyt pari vuotta mennyt, eikä mitään ole oikein tapahtunut. EU on linjauksessaan tuominnut eheytyshoidot ja Maltalla eheytyshoidot on kielletty jo 2016. Tulin vain siihen tulokseen, ettei tämä asia taida edetä ilman kansalaisaloitetta, Jussila luettelee.
 Vaikka Jussila on iloinen aloitteen siirtymisestä eduskunnan käsittelyyn, kertoo hän iloon sekoittuvan myös surua.
 – Pidän sitä surullisena, että me puhumme seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen oikeuksista. Joka ikinen kerta on vaadittu vain kansalaisaloite. Ensin oli Tahdon, sitten on ollut Oikeus olla ja nyt tämä. Nämä ovat tavallaan melko helppoja asioita edistää myös muita kautta, Jussila sanoo.
 Eheytyshoitojen tulevaisuutta pohditaan muissakin maissa
 Kansalaisaloitteessa vaaditaan sekä lapsille että täysi-ikäisille tarjottavien ja annettavien eheytyshoitojen kieltämistä.
 Vaikka täysi-ikäisen ihmisen omia valintoja eheytyshoitojen suhteen voikin olla vaikea rajoittaa lainsäädännöllisesti, ei sen tule Jussilan mukaan estää lain laatimista.
 – Tuskin se on maailman helpoin oikeudellinen kysymys, mutta ei se ole mahdotonkaan. Ihmisoikeudet ovat todella mustavalkoinen asia. Emme voi mennä sen taakse, että jokin on vaikeaa. Lisäksi meillä on esimerkkejä maailmalta siitä, että se on mahdollista, esimerkiksi Maltalla. On kädetöntä sanoa, ettemme voi tehdä tätä, mutta Malta pystyy siihen, Jussila sanoo.
 Tällä hetkellä eheytyshoidot kriminalisoivia lainsäädäntöhankkeita on käynnissä Saksassa, Kanadassa ja osassa Yhdysvaltojen osavaltioita.
 Aloitteen muita vastuuhenkilöitä ovat vihreiden varapuheenjohtaja  Fatim Diarra , LHBTIQA+ -verkkomedia Kehrääjän päätoimittaja  Julia Peltonen , Seta ry:n varapuheenjohtaja  Pekka Rantala  sekä Trans ry:n hallituksessa toimiva  Anna Harjuvaara .
 Eheytyshoidot voivat aiheuttaa pitkäkestoista kärsimystä
 Suomen Psykiatriyhdistyksen eettisen neuvoston puheenjohtaja  Teemu Kärnä  pitää kansalaisaloitteen läpimenoa tarkoituksenmukaisena ja asiallisena.
 – Perinteisesti eheytyshoidolla tarkoitetaan yrityksiä vaikuttaa ihmisen seksuaaliseen suuntautumiseen tai sukupuoli-identiteettiin. Eheytyshoidoista on tärkeää huomata, että ei ole minkäänlaista tutkimusnäyttöä siitä, että tämänkaltaiset muutosyritykset voisivat olla edes teoriassa tuloksellisia, Kärnä sanoo.
 Eheytyshoitojen ongelma piilee Kärnän mukaan siinä, että ne eivät toimi. Lisäksi niiden aiheuttamasta kärsimyksestä on hänen mukaansa enenevässä määrin tutkimusnäyttöä.
 – Länsimaisessa lääketieteessä on selkeä kanta siitä, että homoseksuaalisuus on terve ja luonnollinen osa ihmisen seksuaalisuutta samalla tavalla kuin transsukupuolisuus ja muunsukupuolisuus ovat terve ja luonnollinen osa ihmisen sukupuolen moninaisuutta. Kun terveisiin ilmiöihin liitetään merkityksiä, että niissä on jotain pahaa tai väärää, niin se luonnollisesti aiheuttaa ihmiselle kärsimystä, Kärnä sanoo.
 Asiantuntija: eheytyshoitojen tarjoaminen on eettisesti väärin, vaikka ihminen niitä itse haluaisi
 Eheytyshoitojen vaikutukset voivat Kärnän mukaan vaikuttaa ihmisen elämässä pitkään. Hoitoja annetaan myös lapsille, mikä voi vaikuttaa heidän kehitykseensä negatiivisesti.
 – Lapsen kehityksen kannalta on oleellista, että hän kokee tulevansa hyväksytyksi ja arvostetuksi omana itsenään. Jos lapsen sukupuoli-identiteettiä tai seksuaalista suuntautumista kyseenalaistetaan tai ohjataan, sisältyy siihen implisiittisesti ajatus siitä, että lapsen tämän hetkissä ajatuksissa ja kokemuksissa on jotakin väärää. Tämän hetkisten tutkimusten mukaan lapsuudessa eheytysyrityksille altistuminen korreloi kärsimykseen, masennusoireisiin ja toimintakyvyn laskuun myös aikuisiässä, Kärnä sanoo.
 Kun puolestaan mietitään täysi-ikäisiä ihmisiä, jotka hakeutuvat syystä tai toisesta eheytyshoitoon, on Kärnän mukaan oikea ratkaisu tukea ihmistä hyväksymään oma seksuaalinen suuntautumisensa tai sukupuoli-identiteettinsä sen sijaan, että heille tarjottaisiin eheytyshoitoja.
 Tämä on Kärnän mukaan myös kyseistä henkilöä tutkitusti hyödyttävä ratkaisu.
 – Vaikka ihminen itse toivoisi eheytyshoitoja, ei niiden antaminen ole missään tapauksessa oikein tai eettistä sen takia, että ne eivät toimi ja ne vahingoittavat ihmistä. Terveydenhuollon ammattilaisella tai uskonnollisella ammattilaisella on ammattieettinen vastuu, eikä minkäänlaiseen ammattietiikkaan voi sisältyä, että annetaan hoitoa, joka ei toimi vaan päinvastoin vahingoittaa, Kärnä sanoo.
 Suomen psykiatriyhdistys, American Psychological Association, American Medical Association, Royal College of Psychiatrists ja American Psychoanalytic Association ovat irtisanoutuneet eheytyshoidoista niiden haitallisuuden vuoksi.

Eheytyshoitojen kriminalisointia ajava kansalaisaloite etenee eduskunnan käsittelyyn


Summary: Turkulaiset taiteilijat ovat työstäneet Saila Susiluodon runoteoksen kymmeniksi kokeellisiksi esityksiksi ja installaatioiksi, jotka täyttävät kokonaisen rakennuksen.

Rujon tehdashallin katosta roikkuu satoja ruosteisia hevosenkenkiä, jotka kiiltävät himmeästi kellertävässä valossa. Absurdeista aineksista rakennetun kattokruunun ympärillä hiipii varovaisin askelin punaisiin pukeutunut nainen. Välillä nainen pysähtyy ja ravistelee päätään, välillä pyrähtää juoksuun päästäen samalla pärskähteleviä ääniä – kuin hevonen. Tunnelma on outo ja unenomainen.
 Tällaiselta näyttää  Hevosen huone , joka on yksi 64:sta  Huoneiden kirja  -teoksen tilallisista taideteoksista.  Saila Susiluodon  samannimiseen, vuonna 2003 julkaistuun proosarunokirjaan perustuva  Huoneiden kirja  on sadan turkulaistaiteilijan voimannäyte, jota ryhdyttiin suunnittelemaan jo kolme vuotta sitten.
 Keittö ja kuusi leivinuunia. Leipuritrio, eli Miitu Makkonen, Veera
Syrén ja Aino Lehtovaara, myös laulaa leipomisen lomassa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Hevosen huone. Näyttävä kattokruunu on valmistettu sadoista hevosenkengistä. Esiintymässä Maria Laitila.  Jussi Mankkinen / Yle
 Sohvan sisuskalut ja suolisto ovat tulleet näkyville eli Ruokasalin eebenpuinen veistos. Huoneen suunnittelu ja toteutus on Outimaija Hakalan käsialaa. Jussi Mankkinen / Yle
 Susiluodon moniulotteisessa ja vahvoja visuaalisia kuvastoja sisältävässä kirjassa runoista rakentuu huone huoneelta ja kerros kerrokselta kokonainen talo. Immersiivisen eli upottavan, vanhaan tehtaaseen sijoittuvan monitaiteisen kokonaisuuden pohjaksi se on sopinut kuin nakutettu.  Huoneiden kirjaa  kuvastaa oleellisesti myös sanapari tuulenpuhkoma talo.
 – Tässä on mukana runsaasti luonnonelementtejä, jotka tavalla tai toisella puhkovat ihmisen tekemiä rakennelmia, ja sukupolvet haihtuvat pikkuhiljaa tuuleen. Puu kasvaa talon läpi ja vesi valtaa koko rakennuksen,  Huoneiden kirjan  taiteellinen johtaja  Alma Rajala  luonnehtii.
 Termillä tuulenpuhkoma on toinenkin merkitys.
 – Se on tämän teoksen kokonaisuuden ja inspiraation vertauskuva. Kyse ei ole siitä, että tässä olisi 64 pienoisesitystä, vaan tätä on tehty yhdessä: taloa puhkovat myös ideat ja inspiraatio.
 Teoskokonaisuuden ovat toteuttaneet TEHDAS teatteri, Aurinkobaletti ja Aura of Puppets -nukketeatteriverkosto. Lisäksi projektissa ovat olleet mukana muun muassa muusikot  Pentti Dassum ,  Laura Naukkarinen  ja  Antti Tolvi , näyttelijä  Tanjalotta Räikkä  sekä useissa elokuvissa työskennellyt pukusuunnittelija  Riikka Mäntymaa .
 – Tämä kaikki kertoo siitä, että me haluamme luoda Turkuun vapaata ja taidelajit ylittävää kokeilemisen kulttuuria.  Huoneiden kirja  on tästä hyvä esimerkki ja omalta osaltaan varmaan myös edistää tällaista ajattelua, Alma Rajala ennakoi.
 Huoneiden kirjan tapahtumia on myös piha-alueella. Kuvassa vasemmalta: Mila Nirhamo, Jutta Lahtinen, Anna
Nekrassova ja Anna-Maria Vänskä eli Observatorio.  Jussi Mankkinen / Yle
 Sekainen eteinen ja kolme pelottavaa takkia eli  Tella Vahala ja
Maija Westerholm.  Jussi Mankkinen / Yle
 Punaisen huoneen harmoniaa ja Henna-Maria Hanhineva tanssimassa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Upottavan unimaailman pauloissa
 Alma Rajala on pitkän linjan nukketeatteritaiteilija, ja genren vaikutus näkyy selvästi  Huoneiden kirjassa : myös nykynukketeatteri on lähtökohtaisesti monitaiteista.
 – Nukketeatterissa kaikelle katsojalle näkyvällä on merkityksensä – oli kyse sitten roolihahmosta, materiaaleista, tilasta tai rakennetuista nukeista. Tämä on oleellista myös  Huoneiden kirjassa , vaikkei tässä välttämättä olekaan mukana hirveästi perinteistä nukketeatteria.
 Rajalan mukaan esityksissä on oleellista se, että lavastusta ja esiintyjää ei juuri voi erottaa toisistaan: molemmat sulautuvat yhteen. Tästä on lyhyt loikka immersiivisyyteen: myös Huoneiden kirjaan tuleva yleisö kietoutuu kaikilla aisteillaan uuteen todellisuuteen ja yllätyksiä pullollaan olevaan tilaan.
 Hiekkakasan uumenista löytyy kaikenlaista tavaraa eli Huone jossa on hiekkalaatikko ja muovisia leikkivälineitä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Huoneiden kirjan visuaalinen koordinaattori ja lavastuksen päällikkö Johanna Latvala. Taustalla Jarkko Forsmanin suunnittelema Lasimaalaus-teos.  Jussi Mankkinen / Yle
 Huone Lasimaalauksen sisällä. Rikotuista loisteputkilampuista syntyy erilaisia ääniä, kun Joele Solinas liikuttelee niitä betonilattiaa pitkin.   Jussi Mankkinen / Yle
 Teoksen visuaalinen koordinaattori ja lavastuksen päällikkö  Johanna Latvala  on seurannut viime aikoina tarkkaan brittiläistä Punchdrunk-ryhmää, joka kuuluu immersiivisen teatteri-ilmaisun kärkikaartiin.
 – Olemme luoneet tilan, jossa yleisö ei seuraa lavastusta tietystä pisteestä käsin, vaan pääsee oikeasti valitsemaan, mitä tilassa tekee, ja pystyy omien liikkeidensä mukaisesti zoomaamaan elokuvantarkasti eri pintoja ja tapahtumia. Punchdrunk on ollut minulle tässä mielessä valtavan iso inspiraationlähde.
 Huoneiden kirjan  visuaalisuus rakentuu hyvinkin erilaisista elementeistä, kuten fyysisestä lavastuksesta, esittävästä taiteesta, videoista sekä projisoinneista, mutta Latvalan mukaan kokonaisuudesta löytyy myös oma kirkas ja punainen lankansa.
 – Runoissa toistuvat tietyt visuaaliset teemat, joten olen halunnut, että ne tulevat esille myös eri huoneiden visualistiikassa – tosin hieman vaihdellen. Meillä on esimerkiksi videokuvaa kasvavasta puusta, mutta tänne on tuotu myös kaupungin puistoista poistettuja isoja puunrunkoja ja lisäksi löytyy puiden juuria.
 Tässä huoneessa seinälle projisoituu erilaisia asioita. Kirkas peilisali ja Jesper Dolgov.  Jussi Mankkinen / Yle
 Takkahuone jossa on maalattia. Dramaattisessa valaistuksessa esiintymässä Satu Hakamäki.  Jussi Mankkinen / Yle
 Huoneiden kirjassa on myös miniatyyri-installaatioita. Laura Hallantien suunnittelema Metsästäjän huone.  Jussi Mankkinen / Yle
 Joissakin teoksissa paistaa selvästi läpi vanhan tehdasrakennuksen historia. Seija-Leena Salon Pieni rukoushuone.  Jussi Mankkinen / Yle
 Unohdetun oloinen rakennus heräsi henkiin
 Sopivan tilan löytäminen näin valtaisalle projektille ei ole ollut ihan yksinkertaista, mutta lopulta  Huoneiden kirja  materialisoitui Turun Kivipainon entiseen, yli sadan vuoden ikäiseen tehdasrakennukseen.
 – Lähdimme tekemään paikkalähtöistä teosta ja halusimme tilan, jossa olisi jo valmiiksi tuulenpuhkoman talon henkeä, ja jonne olisi mahdollista rakentaa nuo 64 huonetta. Kivipaino on loksahtanut todella mainiosti kodiksi  Huoneiden kirjalle , visuaalinen koordinaattori ja lavastuksen päällikköJohanna Latvala toteaa.
 Latvalan mukaan hieman "unohdetun oloinen" rakennus kuvastaa hyvin alkuperäisteoksen tunnelmaa, jossa kaikki on jatkuvassa muutoksessa ja jossa materia toisinaan katoaa ajasta ikuisuuteen.
 – Olemme halunneet tuoda tämän tunnelman mahdollisimman käsinkosketeltavaksi. Kivipainossa on osia, jotka eivät ole olleet aktiivisessa käytössä aikoihin, ja sellaisessa tilassa näkee ajan vaikutuksen. On todella kiehtovaa, että saimme käyttöömme rakennuksen, jota ajan hammas on puraissut.
 Lyhyt portaikko, esiintymässä Elviira Davidow.  Jussi Mankkinen / Yle
 Huoneiden kirja sisältää runsaasti yllättäviä elementtejä. Sirkushuoneen kolme tanssijaa taiteilevat portaikossa. Elina Raiskinmäki, Linda Björkqvist ja Patrick Di Quirico.  Jussi Mankkinen / Yle
 Taiteilijat ja muu henkilökunta valmistautumassa illan esitykseen. Näkymä Kivipainon ylemmästä kerroksesta.  Jussi Mankkinen / Yle
 Kolme vuotta työtä vaatinut  Huoneiden kirja  on nähtävillä resurssien takia vain kahden viikon ajan, sitten se puretaan – harmittaako tämä tekijöitä?
 – Tässä ei ole kyse siitä, että olemme vain rakentaneet tänne jotakin, vaan olemme myös kuunnelleet tätä vanhaa tehdasrakennusta. Totta kai minua surettaa, ettei tästä jää mitään jäljelle, mutta se kertoo siitä hulluudesta, mitä kulttuurin vapaan taiteen kotimaisella kentällä tällä hetkellä on.  Huoneiden kirja  on elossa sen hetken kun sitä katsotaan, sitten on aika sanoa jäähyväiset, Alma Rajala summaa.
 Korjaus 23.8. klo 17:15: Huoneiden kirja -runoteoksen ensipainos ilmestyi vuonna 2003, ei vuonna 2009.
 Korjaus 23.8. klo 19:49: Saila Susiluodon Huoneiden kirja -teos ei ole useaan otteeseen palkittu, toisin kuin jutussa alunperin kerrottiin.

Sata taiteilijaa loi Turussa entiseen tehtaaseen valtaisan unimaailman: Huoneiden kirja on ponnistus, jollaisia Suomessa näkee harvoin


Summary: Kotkan seudulta löytyneitä kissoja oli ruokittu huonosti, mutta muutoin ne ovat hyväkuntoisia. Niille etsitään nyt uudet kodit eläinsuojeluyhdistysten kautta.

Pienestä syrjäisestä saunamökistä pelastettiin viime viikolla yhteensä 41 kissaa Kotkan seudulla.
 Ahtaaseen huoneeseen jätetyillä eläimillä ei ollut tarpeeksi ruokaa, ja haju oli sanoinkuvaamaton. Eläinsuojeluyhdistys haki kissat turvaan sen jälkeen, kun kissoista oli tehty ilmoitus valvontaeläinlääkärille.
 Yhdistyksen vapaaehtoisia kohtasi mökillä hirvittävä näky, sillä jotkut kissoista söivät nälkäänsä vastasyntynyttä kissanpoikasta.
 Useampi kissoista oli vielä tiineenä. Ainakin kaksi niistä on synnyttänyt poikueet pelastamisensa jälkeen.
 – Yksi talteenotetuista kissoista on synnyttänyt eilen. Lisäksi toinen kissa, jonka vein Helsinkiin seuraavana päivänä kiinniotosta, sen synnytys käynnistyi jo matkalla. Olimme pelastustöissä h-hetkellä, Etelä-Kymenlaakson eläinsuojeluyhdistyksen puheenjohtaja  Satu Väisänen  sanoo.
 Uudet kodit
 Iso osa pelastetuista kissoista voi kuitenkin nyt hyvin.
 Kaikki 38 aikuista kissaa olivat olosuhteisiin nähden hyväkuntoisia, joskin nälkäisiä. Kolme mökistä löytynyttä vastasyntynyttä pentua kuitenkin menehtyi pelastamisen jälkeen.
 – Paikan päällä näki sen syömisjärjestyksen. Siellä oli osa hyväkuntoisia kolleja hyvässä lihassa, mutta sitten oli naaraskissoja ja nuorempia kissoja, jotka olivat hoikemmassa kunnossa. Vettä niillä oli ja ruokittukin niitä oli, mutta ihminen ei ollut ymmärtänyt sitä kuinka suuri määrä ruokaa olisi pitänyt jättää, Väisänen sanoo.
 Vaikka kissojen kohtalo on ollut raju, on sisätiloissa oleminen ollut niille etu.
 – Olemme hakeneet näitä ulkona oleskelleita kissapopulaatioita, joista esimerkiksi puolet on jouduttu lopettamaan, koska ne ovat olleet niin sairaita. Nämä ovat olleet sisällä ja ovat siksi niinkin hyväkuntoisia, Väisänen sanoo.
 Kissat sijoitettiin eläinsuojeluyhdistyksiin eri puolille Etelä-Suomea. Niille etsitään uudet kodit. Etelä-Kymenlaakson Eläinsuojeluyhdistys EKEY ry
 Eläinsuojeluyhdistyksissä kissat leikataan, rokotetaan ja sirutetaan. Sen jälkeen niille etsitään uudet kodit.
 Etelä-Kymenlaakson eläinsuojeluyhdistys piti itse kahdeksan kissaa. Muut 30 kissat on kuljetettu muiden eläinsuojeluyhdistysten hoiviin eri puolille Suomea.
 – Saimme onneksi apua. Se on tässä meidän toiminnassa hienoa, Väisänen sanoo.
 Kissoja on kuljetettu eläinsuojeluyhdistysten hoitoon muun muassa Lappeenrantaan, Porvooseen, Helsinkiin, Lahteen ja Hämeenlinnaan.
 Ihmisten ilmoitusten varassa
 Kissat pelastettiin sen jälkeen, kun sivullinen oli tehnyt saunamökissä pidetyistä kissoista ilmoituksen valvontaeläinlääkärille. Tapaus tuli tietoon viikko sitten maanantaina. Eläinsuojeluyhdistys kuljetti kissoja kantokopissa pois paikalta kahden päivän ajan.
 – Ensimmäisenä päivänä otettiin 25 kissaa. Sitten kello alkoi olla paljon ja takki tyhjä meilläkin. Jätimme lopuille kissoille runsaasti ruokaa ja jatkoimme aamulla, Väisänen sanoo.
 Saunamökissä oli pieni ulkoeteinen ja pieni tupa. Saunan ovi oli kiinni. Sinne kissat eivät päässeet. Kyse ei kuitenkaan ole villikissoista.
 – Nämä olivat selvästi tottuneet ihmiseen. Niitä oli kuitenkin käyty syöttämässä. Ne olivat sen verran kesyjä, että ne pystyi ottamaan helposti kiinni. Näistä tulee vielä hyviä kotikissoja, Väisänen sanoo.
 Kissat olivat olosuhteisiin nähden hyväkuntoisia, mutta aliravittuja.  Etelä-Kymenlaakson Eläinsuojeluyhdistys EKEY ry
 Tapaus ei ole eläinsuojeluyhdistyksen puheenjohtajallekaan ollenkaan tavallinen.
 – Miettiihän sitä, onkä näitä sitten minkä verran. Tämäkin tuli ihan sattumalta tietoon, kun joku näki suuren määrä kissoja mökissä. Toivomme, että ihmiset ilmoittavat, jos näkevät omituisia juttuja, Väisänen sanoo.
 Kissat mökissä pitkään?
 Omin luvin mökkiin ei menty. Mökin omistaja ei kuitenkaan ollut kissojen omistaja, vaan oli antanut toiselle henkilölle luvan viedä mökille kissoja remontin ajaksi.
 – Se ei ole selvinnyt, milloin kissoja on ensimmäisen kerran mökille viety tai paljonko niitä on silloin ollut.
 Väisäsellä on tieto, että kissoja olisi nähty mökin ikkunoista jo viime syksynä.
 Kissat ovat lisääntyneet mökillä keskenään. Sitäkään ei voida tietää, paljonko syntyneitä pentuja on kuollut niin, että muut kissat ovat ne syöneet. Satu Väisänen epäilee, että näin on kuitenkin tapahtunut.
 Valvontaeläinlääkäri ei nostanut kissojen omistajaa kohtaan rikossyytettä. Omistaja luovutti kissat eläinsuojeluyhdistyksen hoitoon.
 Kissojen löytymisestä kertoi ensin  Kymen Sanomat .
 Eläinsuojeluyhdistyksessä ei ole tarkkaa tietoa, kuinka kauan kissat olivat mökissä olleet. Etelä-Kymenlaakson Eläinsuojeluyhdistys EKEY ry

Syrjäisestä mökistä löytyi noin 40 hyväkuntoista kissaa – löytäjät ymmällään: "Ei ihan tavallinen tapaus"


Summary: Äidinmaidonkorviketta saaneilla vastasyntyneillä oli noin 70 prosenttia enemmän antibioottiresistenttejä bakteereja kuin vauvoilla, joita on ruokittu vain äidinmaidolla. Korvikkeessa itsessään ei bakteereja kuitenkaan ole.

Helsingin yliopiston mikrobiologian laitoksen tohtorikoulutettava  Katariina Pärnäsen  tuoreessa  väitöstutkimuksessa  on käynyt ilmi, että äidinmaidonkorvikkeen juomisella on yhteys antibiooteille vastustuskykyisten bakteerien määrään vauvoilla.
 Väitöstutkimuksessa äidinmaidonkorviketta osana ruokavaliotaan saaneiden vastasyntyneiden suolistoissa oli noin 70 prosenttia enemmän antibiooteille resistenttejä geenejä kantavia bakteereita kuin vauvoilla, joita on ruokittu ainoastaan äidinmaidolla.
 Antibioottiresistentti bakteeri pystyy vastustamaan antibiootteja, joilla on aiemmin pystytty hoitamaan sen aiheuttamaa tautia.
 Antibioottiresistenttien bakteerien määrä vauvan kehossa ei välttämättä vaikuta vauvan hyvinvointiin, jos vauva on terve, kaikki on mennyt synnytyksessä hyvin, eikä tarvetta leikkauksille ole.
 Terveet vauvat saattavat kuitenkin levittää resistenttejä bakteereita ympäristöönsä muiden ihmisten tavoin.
 Ongelmia antibioottiresistenttien bakteerien määrästä voi ilmetä, jos vauva on esimerkiksi pitkäaikaissairas, vaatii antibioottihoitoa tai pitkää oleskeluaikaa sairaalassa, Pärnänen sanoo.
 – Nyt jo myös Suomessa näkyy, että tehohoidettaville keskosille on välillä erittäin vaikea löytää toimivia antibiootteja. Vauvoilla on muutenkin aivan erilainen puolustuskyky kuin aikuisilla. Sanotaan, että vauva, joka ei saa äidinmaitoa, on käytännössä täysin puolustuskyvytön tai verrattavissa immuunipuutteiseen aikuiseen, Pärnänen kertoo.
 Resistenssi tappaa arviolta yli 200 000 imeväisikäistä lasta vuodessa maailmanlaajuisesti.
 Tohtorikoulutettava Katariina Pärnänen on tutkinut aiemmin laaja-alaisesti antibioottiresistenttejä bakteereita, ja on nyt keskittynyt vauvojen antibioottiresistenssin tutkimiseen. Hän peräänkuuluttaa pikaisia toimia antibioottiresistenttien bakteerien määrän hillitsemiseksi. Mårten Lampén / Yle
 Tutkimuksessa havaitun ilmiön taustalla on Pärnäsen mukaan äidinmaidon ja korvikkeen ero bakteerien näkökulmasta.
 – Korvike on sellaista ruokaa, josta nämä superbakteerit pitävät, kun taas hyödylliset bifido- ja maitohappobakteerit eivät siitä paljoa pidä. Ne pitävät enemmän äidinmaidosta, jossa on esimerkiksi sokeriyhdisteitä, jotka ovat evoluutiossa todennäköisesti kehittyneet nimenomaan sen takia, että ne ruokkivat näitä hyviä bakteereita, Pärnänen kertoo.
 Tulevien vanhempien on hyvä miettiä vauvan ruokintaa
 Äidinmaidonkorvikkeiden laatua valvotaan Suomessa tarkasti, eikä niissä itsessään siis ole antibioottiresistenttejä bakteereita.
 Äidinmaidonkorviketta käyttäneiden perheiden ei siis tule Pärnäsen mukaan panikoida.
 – Tällä hetkellä se ei ole mikään hengenvaarallinen asia. Jos lapsi pysyy terveenä, niin kaikki on hyvin. Itse asiaa kuitenkin tutkineena suosittelisin lisäämään äidinmaidon osuutta, jos se on mahdollista. Jos kokee, että tarvitsee imetykseen tukea tai apua, niin tiukasti vain sitä vaatimaan. Avun ja tuen saaminen imettämiseen on tärkeää, Pärnänen sanoo.
 Tohtorikoulutettava Pärnänen toivoo, että tulevat vanhemmat miettivät vauvan ruokintaa, ja vaativat apua, jos imettämisessä on ongelmia. Kuvituskuva. Henrietta Hassinen / Yle
 Lapsen vakavan sairastumisen riski vähenee iän myötä. Myös lasten bakteerikanta kehittyy iän myötä, ja kahden vuoden iässä lapsen mikrobikanta alkaa muistuttaa aikuisen mikrobistoa.
 – En alkaisi nyt panikoimaan siitä, että on imettänyt lastaan vain osittain tai ei ole imettänyt. Tämä on uutta tutkimuspuolellakin. Tulevien äitien, jotka asiaa pohtivat, on kuitenkin hyvä ottaa se huomioon, kun suunnittelee lapsen ruokkimista.
 Äidinmaito on vauvalle tärkeää ravintoa, sillä se sisältää sokereita, joita vauva ei pysty itse tuottamaan ja jotka suojaavat lasta monilta infektioilta. Vauva saa myös suurimman osan vasta-aineistaan äidinmaidon kautta.
 Antibioottiresistenttien bakteerien ennustetaan aiheuttavan tulevaisuudessa enemmän kuolemia
 Väitöstutkimuksessa tehty löydös kertoo ympäröivän yhteiskunnan tilanteesta.
 Syntyessään vauvalla on lähes koskematon mikrobikanta, joka muotoutuu muun muassa ruoan eli äidinmaidon tai sen korvikkeen, synnytystavan, sairaalan pintojen bakteerien ja vauvaa käsittelevien ihmisten perusteella.
 – Vauvoilla, jotka eivät ole koskaan saaneet minkäänlaista antibioottia elämänsä aikana, on suolistossaan enemmän antibiooteille vastustuskykyisiä bakteereita kuin aikuisilla, jotka ovat saaneet elämänsä aikana useita kuureja, Pärnänen sanoo.
 Pärnäsen mukaan erityisesti lapset kärsivät vastustustuskykyisistä bakteereista tulevaisuudessa. Tutkimuksessa häntä motivoivat myös hänen omat lapsensa.
 – Jos voin vähääkään mahdollistaa, että lapsilleni on tulevaisuudessa saatavilla toimivia antibiootteja. En halua, että he ovat 50–60-vuotiaita ja joudutaan miettimään, voidaanko esimerkiksi tekonivelleikkausta tehdä tai syöpähoitoja aloittaa, Pärnänen pohtii.
 Tilanne vaikuttaa myös aikuisiin.
 – Vuonna 2050, jolloin olen 60-vuotias ja voin tarvita enemmän invasiivisia lääketieteellisiä toimenpiteitä, on ennusteiden mukaan kaikista todennäköisintä, että kuolen antibioottiresistentin bakteerin aiheuttamaan infektioon enkä esimerkiksi syöpään.
 Pärnänen pitää antibioottiresistenttejä bakteereja uhkana, johon on reagoitava viimeistään nyt.
 Antibioottiresistenssin yleistyminen tarkoittaa sitä, että esimerkiksi syöpähoidot, elintensiirrot ja suolistoalueen leikkaukset muuttuvat vaarallisiksi, kun antibiooteilla ei enää pystytä ehkäisemään infektioita. Kuvituskuva Porvoon sairaalan leikkaussalista. Berislav Jurišić / Yle
 Myös maailman terveysjärjestö WHO pitää antibioottiresistenssiä tällä hetkellä  yhtenä suurimmista uhista  maailmanlaajuiselle terveydelle sekä ruokaturvallisuudelle.
 WHO jakaa tällä hetkellä antibiootit  kolmeen eri kategoriaan : ensisijainen vaihtoehto lääkintään, tarkastelussa olevat antibiootit sekä vain pakottavassa tarpeessa määrättävät antibiootit.
 Euroopan tartuntatautikeskus EDCD:n vuonna 2018 tekemän arvion mukaan  Euroopassa kuolee vuosittain  noin 33 000 ihmistä antibiooteille vastustuskykyisten bakteerien aiheuttamien infektioiden takia.
 Vaikka tilanne antibioottiresistenttien bakteerien suhteen Suomessa on yksi maailman parhaista, vaikuttaa globaali tilanne ja kehitys myös meihin.
 Kuten koronapandemia on tehnyt selväksi, virukset ja bakteerit eivät kunnioita valtioiden rajoja.
 – Bakteerit ovat hitaampia leviämään kuin hengitysteitse leviävät virukset, mutta nyt jo Suomesta löytyy bakteerikantoja, jotka ovat kehittyneet Kiinassa pari vuotta sitten, Pärnänen kertoo.
 Jätevesihuolto ja kätilöiden tehokoulutus osaksi ratkaisua
 Pärnäsen viesti on, että tämänhetkinen tilanne ei tule helpottumaan itsestään.
 Hänen mukaansa yksi ilmeinen vaikuttamisen paikka olisi tehokouluttaa kätilöitä ja neuvoloiden terveydenhoitajia imetyksen käynnistämisestä siten, että täysimetys onnistuu myös niillä vauvoilla, joille se ei ole mahdollista ilman kätilön läsnäoloa ja aktiivista tukea.
 Imetyksen aloituksen tukeminen vaatisi myös lisää henkilökuntaa synnytysosastoille.
 Äidinmaito tarjoaa vauvalle suojan erilaisia infektioita vastaan. Rintaruokinnan on tutkittu suojaavan lasta myös atopia- ja aineenvaihduntasairauksilta. Kristiina Lehto / Yle
 Suomessa on tällä hetkellä käynnissä Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen alaisen Imetyksen seurantaryhmän laatima  kansallisen imetyksen edistämisen ohjelma.  Vuonna 2022 loppuvan ohjelman keskeinen tavoite on nostaa Suomi imetyksen kärkimaaksi.
 Vaikka antibioottien käytön vähentäminen maailmanlaajuisesti tärkeää, ei se yksinään riitä, sillä bakteerien lisääntymiseen vaikuttaa koko ympäristö.
 Eläimille syötettävät antibiootit ovat aiheuttaneet suuria ongelmia esimerkiksi Kiinassa, jossa  hallitus on viime vuosina koittanu t saada karjankasvattajiaan vähentämään antibioottien määrää.
 Eläinten lääkinnän lisäksi jätevesillä on tärkeä osa antibioottiresistenttien bakteerien leviämisessä, ja niistä huolehtiminen on osa ratkaisua.
 Kuuntele Yle Areenasta Tiedeykkönen:

Väitöstutkimus: äidinmaidonkorvikkeella yhteys antibioottiresistenttien bakteerien määrään vauvojen suolistossa


Summary: Etiopia syyttää Facebookia siitä, että yhtiö sensuroi kanavissaan sellaista sisältöä joka "kertoo totuuden Etiopian tilanteesta". Maa ei aio kuitenkaan kieltää Facebookia eikä muita somealustoja, se vakuuttaa.

Afrikan sarvessa sijaitseva Etiopia on kertonut kehittävänsä omaa sosiaalisen median palveluaan, joka tarjoaisi kotimaisen vaihtoehdon suosituille amerikkalaisille some- ja viestinpalveluille Facebookille, Twitterille, WhatsAppille ja Zoomille.
 Maa perustelee hanketta sillä, että sen mukaan ulkomaiset somealustat sensuroivat sisältöä joka "kertoo totuuden Etiopian tilanteesta".
 Etiopian tietoturvallisuutta valvovan Information Network Security Agencyn johtaja  Shumete Gizaw  päätös on käyttää paikallista palvelua looginen.
 – Miksi luulette Kiinan käyttävän WeChattiä, hän toteaa.
 Etelä-Afrikassa asuvat Tigrayn yhteisön jäsenet osoittivat mieltään Etiopian hallinnon hyökkäystä vastaan 25. marraskuuta 2020. Kyltit kehottavat lopettamaan pommituksen, etnisen puhdistuksen ja siviilien tappamisen.  Yeshiel Panchia / EPA
 Kiinassa suositulla WeChat-somepalvelulla on yli miljardi käyttäjää. Sen omistavalla yrityksellä on läheiset suhteet Kiinaa hallitsevaan kommunistipuolueeseen.
 WeChatin kautta lähetettyjä viestejä sensuroidaan ja  niitä valvotaan viranomaisten toimesta.
 Facebookin ja Twitterin korvaajat työn alla, WhatsAppin ja Zoomin korvaajat jo testausvaiheessa
 Uutistoimisto Reutersille haastattelun antaneen Shumeten mukaan Etiopialla on kaikki tarvittava osaaminen omien somepalveluiden kehittämiseen, eikä se aio palkata maan ulkopuolista apua.
 Shumete ei vastannut kysymyksiin hankkeen budjetista tai aikatauluista, eikä kertonut kehitteillä olevien palveluiden yksityiskohtia.
 Etiopian pääkaupunki Addis Abeba on Afrikan nopeimmin kasvavia kaupunkeja. Time Wege / EPA
 Hän kuitenkin vakuutti, ettei hallitus ole aikeissa kieltää muita sosiaalisen median alustoja.
 Kansainväliset ihmisoikeusjärjestöt ovat syyttäneet Etiopian hallitusta suosittujen somepalveluiden kuten Facebookin ja WhatsAppin sulkemisesta lyhyiksi ajanjaksoiksi ilman perusteita.
 Sosiaalinen media on osa sodankäyntiä Etiopian sisäisessä konfliktissa
 Etiopian hallitus on sotinut maan pohjoisosassa Tigrayn alueella toimivan Vapautusrintaman kapinallisia vastaan viime syksystä asti.
 Vapausrintama nousi Etiopiassa valtaan 1990-luvulla. Sitä johtanut  Meles Zenawi  toimi Etiopian pääministerinä 1990-luvun puolivälistä kuolemaansa asti vuoteen 2012.
 Etiopian hallinto julisti Tigrayn alueelle tulitauon heinäkuussa.
 Harri Vähäkangas / Yle
 YK:n mukaan Etiopian Tigrayssa yli 400 000 ihmistä kärsii nälänhädästä. Lisäksi 1,8 miljoonaa ihmistä on nälänhädän partaalla.
 Konfliktin aikana sosiaalinen media on ollut merkittävässä roolissa. Sen kautta on lähetetty runsaasti konfliktiin kannustavia viestejä ja mustamaalattu vastapuolta.
 Facebook poisti kesäkuussa ennen maan vaaleja suuren määrän valetilejä, joita käytettiin propagandan levittämiseen. Poistettujen tilien kerrottiin liittyvän hallituksen tietoturvallisuusvirastoon INSA:aan.
 Lue lisää:
 Etiopian pääministeri kuvailee vaalivoittoa historialliseksi – vaaleja ei ole vielä järjestetty koko maassa
 Tigrayn kriisi: Tulitauko julistettu, kapinalliset kertovat vallanneensa Mekelen
 Yle tapasi yhden Etiopian etsityimmistä miehistä Tigrayn syrjäisillä vuorilla – “Tämä sota on pian ohi”
 “Pelkäämme, että he tulevat takaisin tappamaan meidät kaikki” – Ylen kuvat näyttävät Tigrayn sodan julmuuden Etiopiassa

Etiopia kehittää kotimaista vaihtoehtoa Facebookille, Twitterille, WhatsAppille ja Zoomille – sosiaalinen media on osa maan sisäistä konfliktia


Summary: Tilaisuudessa noudatetaan kaikkia voimassa olevia koronarajoituksia ja varotoimia.

Helsingin kaupunki järjestää tänä iltana kutsuvierastilaisuuden, jossa kokeillaan koronapassia. Kaikkien tilaisuuteen tulevien pitää näyttää ovella Omakannasta saatavaa EU:n koronatodistusta tai siihen liittyvää QR-koodia.
 – Kokeilemme, miten tilaisuuteen tuleminen koronapassia näyttämällä toimii, kertoo kaupungin koronapassikoordinaattori  Jani Moliis .
 Koronapassilla tarkoitetaan todistusta, joka kertoo, onko passin omistaja rokotettu, onko hän sairastanut hiljattain koronan tai onko hänellä tuore negatiivinen testitulos.
 Helsingin kaupungin tilaisuudessa vieraat noudattavat voimassa olevia koronarajoituksia. Tarkoitus ei siis ole testata, voisiko koronapassin avulla lieventää muita rajoituksia.
 – Tässä tilaisuudessa koronapassista on lisävaivaa kutsutuille. Uskon, että kutsun hyväksyneet haluavat olla tukemassa koronapassin nopeaa käyttöönottoa, sanoo Moliis.
 Tilaisuuteen on kutsuttu 120 henkeä kaupungin virkahenkilöstöstä sekä tapahtuma- ja ravintola-alalta.
 Helsinki haluaa tukea valtionhallintoa koronapassin pikaisen käyttöönoton edistämiseksi. Tavoitteena on saada koronapassi käyttöön muun muassa kulttuuri-, tapahtuma- ja ravintolapalveluissa. Helsingin oma koronapassikoordinaattori Jani Moliis pohtii muun muassa näitä ratkaisuja. Antti Kolppo / Yle
 Voisiko koronapassi vapauttaa rajoituksista?
 Tamperelaisella musiikkiklubilla  koronatodistuksen QR-koodin toimivuutta  testattiin jo viime viikolla.
 Käytännössä jokaisella suomalaisella on tällainen todistus  Omakannassa . Siellä on EU:n koronatodistus, joka on alun perin laadittu helpottamaan matkustamista.
 Mikä on koronapassi, miten sitä käytettäisiin ja keneltä sitä vaadittaisiin? Yle kokosi vastauksia tärkeimpiin kysymyksiin
 Ministeriöt pohtivat nyt, olisiko Omakannasta saatavaa koronatodistusta mahdollista ottaa käyttöön kansallisena koronapassina, joka oikeuttaisi pääsyn esimerkiksi kulttuuri- tai yleisötapahtumiin ilman rajoituksia.
 Helsingin koronapassikoordinaattori Moliis sanoo, että jos rokotekattavuus saadaan riittävän korkealle, koronapassia ei välttämättä tarvita. Sen käyttöönottoa kannattaa kuitenkin valmistella, koska ei ole selvää, kuinka tehokas nykyinen rokote on mahdollisia uusia virusvariantteja vastaan.
 – Siinä tilanteessa on hyvä, että meillä on työkalupakissa koronapassi, jotta ei enää tarvitsisi palata niin jyrkkiin rajoitustoimenpiteisiin kuin aiemmin.
 Koronapassikoordinaattori Jani Moliisin mukaan Helsingin kaupungin tapahtumissa on tarkoitus kokeilla lähiaikoina myös pikatestien ottamista.
 – Ollaan tässä pohdittu, että se olisi vastaavan pilotin arvoinen kokeilu, Jani Moliis sanoo.
 Näin pikatestejä kokeiltiin Saksassa:
 Katso suuren ihmiskokeen tulokset: Berliinin klubeilla kokeiltiin, voiko yön bilettää ilman koronapassia, maskeja ja turvavälejä

Helsingin kaupunki järjestää ihmiskokeen: 120 hengen kutsuvierastilaisuuden, jonne pääsee vain koronapassilla


Summary: Syksy ei ole alkanut vielä termisesti mitattuna.

Monissa osissa Suomea sää tuntuu jo syksyiseltä: tuuli tuivertaa, kylmyys kalvaa ja sade vihmoo.
 Tilastojen valossa tämän vuoden elokuu ei ole ollut tavanomaista kylmempi.
 – Keskilämpötilojen osalta elokuu on ollut lähes tavanomainen. Idässä kuun keskilämpötila on ollut vajaan asteen verran tavanomaista lämpimämpi, etelässä puolestaan viileämpi, sanoo Ylen meteorologi  Anniina Valtonen .
 Meteorologiassa syksy määritellään termisesti. Terminen syksy alkaa virallisesti silloin, kun vuorokauden keskilämpötila +10 ja 0 asteen välillä. Termisesti mitattuna syksy ei ole vielä alkanut.
 – Jotkut määrittelevät syksyn kalenterin kuukausien mukaan, jotkut kuun kiertojen mukaan, jotkut luonnon värityksen mukaan. Meteorologiassa syksy määritellään termisen määritelmän eli vuorokauden keskilämpötilan mukaan, jotta tilastot olisivat vertailukelpoisia, Valtonen kertoo.
 Viime vuonna terminen syksy alkoi eteläisessä ja keskisessä Suomessa vasta lokakuun alussa, mutta Lapissa jo elokuun lopussa. Vuonna 2019 terminen syksy alkoi koko Suomessa syyskuun puolessavälissä.
 Muita syksyn merkkejä on havaittavissa, vaikka lämpötila ei huitelekaan syyslukemissa. Lehdet vaihtavat väriään ja tippuvat puista.
 Toisilla syksy alkaa silloin, kun pääsee metsään keräämään sieniä.  Elli Sormunen / Yle
 "Syksyn värit ovat ihanat ja ilma tuoksuu omenoilta"
 Valon määrän väheneminen ja lämpötilan lasku voivat synkentää mielialaa, mutta syksy tuo myös mukanaan iloisia asioita. Mynämäkeläiset  Elina  ja  Reijo Niemi  ovat lomareissulla Itä-Suomessa. Lappeenrannassa tavattu pariskunta nauttii syksyn tulosta.
 – Syksy on niin kaunista aikaa! Syksyn värit ovat ihanat ja ilma tuoksuu omenoilta, Elina Niemi ylistää.
 Pariskunnan syyshommiin kuuluvat mökin pistäminen talviteloille ja sadonkorjuutyöt.
 – Tulee käytyä sienessä ja marjassa. Meillä on pieni kasvimaa, että tulee laiteltua kurkkuja purkkiin ja marjat säilöön.
 Elina ja Reijo Niemi ovat lähteneet Mynämäeltä lomareissulle Itä-Suomeen. Lappeenrantaan pysähdyttiin syömään vetyjä. Kalle Purhonen / Yle
 "Villasukat jalassa ja monta kerrosta vaatetta päällä"
 Vetykioskin yrittäjä  Anne Tynkkynen  häärii tiskin takana Lappeenrannassa. Elokuun viileät sadesäät ovat pienentäneet vetykioskin asiakasvirtaa. Tynkkysen mielestä voidaan puhua jo syksystä, vaikka elokuu onkin.
 – Näillä ilmoilla puhun kyllä jo syksystä. Toivottavasti vielä tulee lämmintä, Tynkkynen toivoo.
 Tynkkynen nauttii syksyn kuulaista päivistä, koska silloin mukavampi ulkoilla ja olla töissä. Lisäksi hän tykkää syksyisin kokeilla uusia ruokareseptejä ja poltella kynttilöitä.
 – Syksyhän on tosi ihanaa aikaa. Silloin tekee mieli alkaa harrastaa ja kokeilla kaikkea uutta. Ja syksyllä tulee sellainen kotivaihe päälle ja on enemmän perhekeskeistä aikaa.
 Vaikka syksy Tynkkysestä ihanaa aikaa onkin, silti hän tykkää enemmän kesästä.
 – Nykyään olen vilukissa, että nautin lämmöstä. Nyt jo tuntuu, että on ihan liian kylmä. Minulla on jo villasukat jalassa ja monta kerrosta vaatetta päällä.
 Tynkkysen tavoin moni on kaivanut jo villasukat esiin. Silti Ylen meteorologin Anniina Valtosen mukaan tämän vuoden elokuun lämpötilat eivät poikkea aikaisempien vuosien lämpötiloista.
 – Päivän ylimmät lämpötilat eivät ole jääneet paljoa tavanomaisesta. Nyt siis taitaa tuntua todella syksyiseltä ja kylmältä lämpimän kesän vuoksi, Valtonen sanoo.
 Vetykioskin yrittäjä Anne Tynkkynen on vilukissa, joka silti nauttii kuulaista syyspäivistä. Hän intoutuu syksyisin kokeilemaan uusia ruokareseptejä. Kalle Purhonen / Yle
 Laura Neuvonen  on tullut ruokatunnilla piipahtamaan Lappeenrannan kauppatorilla. Hän tuli ostamaan vadelmia, mutta niitä ei torilla enää ollutkaan. Niinpä mukaan lähti mustikoita.
 – On se vähän järkytys, että syksy tuli näin nopeasti ja elokuu on näin kylmä. Tuntuu siltä kuin kuukausi puuttuisi välistä ja oltaisiin hypätty suoraan syyskuun loppuun. Varmaan pakko sanoa, että nyt on syksy. Kesä on ohi, sanoo Neuvonen.
 Hänen mielestään syksyssä on parasta, kun arki ja harrastukset alkavat. Myös se on mukavaa, että kiireisen kesän jälkeen on lupa vain olla.
 – Se on parasta, kun kesän jälkeen alkaa arki ja rauhoittumisen aika. Syksyllä voi olla sisällä ja kääriytyä luvan kanssa omaan kotiin, Neuvonen toteaa.

Äkkiä ilma viileni ja tuli syksy – vai tuliko? On 4 tapaa määritellä syksy


Summary: Niinistö osallistui tänään yhdessä 44 valtion ja järjestön edustajan kanssa Venäjän miehittämän Krimin niemimaan tilannetta käsittelevään huippukokouksen Kiovassa. Niinistö peräänkuulutti Helsingin henkeä, jossa vastapuolta kuunnellaan.

Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  osallistui tänään Venäjän miehittämän Krimin niemimaan tilannetta käsittelevään huippukokoukseen Ukrainan Kiovassa.
 Kokousta isännöi Ukrainan presidentti  Volodymyr Zelenskyi  ja sen tarkoituksena on hänen mukaansa Krimin kysymyksen esillä pitäminen kansainvälisessä yhteistyössä ja Krimin tilanteeseen liittyvän kansainvälisen koordinaation vahvistaminen.
 Tilaisuuteen osallistui ukrainalaistietojen mukaan edustajia 44:stä eri valtiosta ja kansainvälisestä järjestöstä. Niinistön mukaan paikalla oli kaikkien Euroopan unionin jäsenmaiden edustajat.
 "Tämä on myötätunnon osoittamista Ukrainalle"
 Niinistö kommentoi kokouksen antia Ylen haastattelussa Ukrainan pääkaupungissa Kiovassa.
 – Tämä on tietynlaista myötätunnon osoittamista Ukrainalle. Mitään sellaista viisasten kiveä täältä ei löydy, joilla noita ongelmia ratkaistaisiin, Niinistö sanoi.
 Hän lisäsi uskovansa, että Itä-Ukrainan konfliktin pitää ratketa ensin, jotta Krimin tilanteeseen voidaan löytää ratkaisu.
 Krimin tilannetta käsittelevään huippukokoukseen Ukrainan Kiovassa 23. elokuuta osallistui edustajia 44:stä eri valtiosta ja kansainvälisestä järjestöstä. Fatif Aktas/Stella Pictures / ddp
 Venäjä miehitti Ukrainalle kuuluvan Krimin vuonna 2014 ja on sen jälkeen tukenut Itä-Ukrainassa hallituksen joukkoja vastaan sotivia separatisteja.
 Niinistö peräänkuulutti Ylen haastattelussa sitä, että Itä-Ukrainan konfliktin osapuolet sitoutuisivat noudattamaan Minskin sopimusta, joka vaatii muun muassa raskaiden aseiden poisvetämistä alueelta ja Ukrainalle mahdollisuutta valvoa rajojaan yhdessä Venäjän kanssa.
 Konfliktin osapuolet eivät ole noudattaneet vuonna 2015 neuvoteltua sopimusta.
 Niinistö peräänkuulutti Helsingin henkeä
 Presidentti Niinistö vakuutti kokouksessa Suomen tukevan Ukrainan itsemääräämisoikeutta ja alueellista koskemattomuutta.
 – Suomi tukee kansainvälisiä ponnisteluja Ukrainan alueellisen integriteetin palauttamiseksi, hän sanoi puheessaan.
 Puheessaan Niinistö muistutti itsemääräämisoikeuden ja alueellisen koskemattomuuden periaatteiden sisältyvän Helsingissä vuonna 1975 allekirjoitettuun Etykin-päätösasiakirjaan, joka hänen mukaansa muodostaa Euroopan turvallisuusjärjestyksen perustan.
 Edessä vasemalta, tasavallan presidentti Sauli Niinistö, Unkarin presidentti Janos Ader, Viron presidentti Kersti Kaljulaid ja Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja Charles Michel Krim-foorumin huippukokouksessa. Matti Porre / Tasavallan presidentin kanslia
 Niinistö peräänkuuluttikin kokouksessa Helsingin henkeä.
 – Helsingin henki tarkoitti sitä, että täysin eri mieltä olevat Kylmän sodan osapuolet kohtasivat toisensa ja kykenivät keskustelemaan, hän sanoi Ylelle.
 Niinistö kertoi näkevänsä varovaista toivoa siinä, että Yhdysvaltain presidentin  Joe Bidenin  ja Venäjän presidentin  Vladimir Putinin  välille on syntynyt keskusteluyhteys.

 Lisää aiheesta:
 Ulkoministeri Blinken vaatii Venäjää lopettamaan vihamielisen toimintansa Ukrainaa kohtaan
 Venäjä alkoi vetää joukkojaan Ukrainan rajalta, voittiko kukaan mitään? Kahdeksan kysymystä Venäjän voimannäytöstä
 EU:n ulkoministerit osoittivat kokouksessa tukensa Ukrainalle ja vaativat Venäjää liennyttämään jännitteitä

Presidentti Niinistö Ukrainassa: ”Suomi tukee kansainvälisiä ponnisteluja Ukrainan alueellisen integriteetin palauttamiseksi”


Summary: Espoon terveyspalveluiden johtaja kyseenalaistaa jäjlittämisen mielekkyyden suhteessa sen aiheuttamaan kuormitukseen.

Espoossa koronavirustartuntojen jäljittämistoiminta on niin ruuhkautunutta, että ilmoitus virukselle altistumisesta voi tulla pahimmillaan vasta kaksi viikkoa altistumisen jälkeen. Vantaalla tartunnan saaneiden jäljittämiseen menee viikko ja altistuneiden löytämiseen vielä pidempään. Helsingissä viiveet ovat hieman lyhyempiä, mutta varsinkin altistuneille tiedon saaminen kestää
 – Tartuntamääriin nähden kevyemmät rajoitukset ja korkeat tartuntamäärät johtavat siihen, että emme pysy tartuntojen perässä, Espoon terveyspalveluiden johtaja  Markus Paananen  sanoo.
 Vantaan sosiaali- ja terveydenhuollon toimialan apulaiskaupunginjohtaja  Timo Aronkydön  mukaan tartuntoja saavat ovat nyt pääosin nuoria, jotka myös näkevät muita ihmisiä vanhempia ikäluokkia enemmän. Aronkydön mukaan rokotteiden ansiosta koronavirusta sairastetaan entistä lievempänä, jolloin moni voi levittää tautia tietämättään.
 Jos koronalle altistunut ja mahdollisen tartunnan saanut ei saa tietoa altistumisestaan eikä rajoita omia kontaktejaan ajoissa, jäljitystoiminnan tarkoitus ei täyty. Espoon Markus Paanasen mielestä jäljitystyön mielekkyyttä pitää arvioida erityisesti suhteessa sen tarvitsemaan työvoimaan.
 Espoossa tartuntaketjuja jäljittää sadan ihmisen yksikkö. Pääosa jäljittäjistä on Espoon terveydenhuollon ammattilaisia, jotka on otettu jäljitykseen muista työtehtävistä, osa työntekijöistä on ostopalveluista ja osa terveydenhuollon ulkopuolelta.
 Vantaalla jäljittäjiä on muutama kymmenen, ja töihin otetaan kaikki halukkaat, koska perusterveydenhuollon henkilöstöä ei voi enää toimintaa vaarantamatta siirtää jäljitykseen.
 Espoossa jo pelkästään sadan ihmisen jäljitysyksikkö syö henkilöstöresursseja isosti. Tämän päälle pitää Markus Paanasen mukaan ajatella myös rokotustoiminta ja hengitystieinfektiopotilaiden hoitaminen erikseen osoitetulla infektioterveysasemalla.
 Kahden koronavuoden aikana terveydenhuollon on pitänyt venyä isoihin uusiin vaatimuksiin, ja Paanasen mukaan työvoimaa tarvittaisiin nyt kipeästi takaisin muihin työtehtäviin.
 – Pandemia-aika on ajanut perusterveydenhuollon kuilun partaalle, Paananen sanoo.
 Pandemia-aika on myllertänyt työntekijäkenttää
 Vaikka valtio korvaisikin korona-ajan terveydenhuollolle aiheuttamia lisäkustannuksia rahallisesti, raha ei itsestään muutu resursseiksi, Paananen miettii. Terveydenhuollon ammattilaisia ei tällä hetkellä työmarkkinoilta  löydy noin vain , ja yksi syy tilanteeseen on juuri koronapandemian ammattilaisille aiheuttama kuormitus.
 Vantaalla jonoja löytyy perusterveydenhuollosta ja pulaa on hoitajista ja lääkäreistä. Timo Aronkydön mukaan henkilöstöä on lähtenyt rajoille tekemään rajaturvallisuustoimenpiteitä, rokotustoimintaan sekä yksityiselle sektorille, jossa on myös kysyntää työvoimalle. Aronkytö odottaa helpotusta rokotusurakan etenemisestä ja rajaturvallisuustoimenpiteiden asteittaisesta kevenemisestä.
 – Myös jäljitystyötä sähköistetään ja se muuttuu enemmänkin hoitotyöksi, Aronkytö sanoo.
 Näiden toimien myötä henkilöstöä pitäisi pitkällä aikavälillä olla taas enemmän saatavilla perusterveydenhuoltoon.
 Helsingin epidemiologisen toiminnan ylilääkäri  Sanna Iso-Somppi  kertoo, että myös Helsinki luottaa jäljityksen sähköistämiseen sen tehostamisessa. Helsinki pyrkii kuitenkin palkkaamaan vielä lisää jäljittäjiä. Iso-Sompin mukaan on kuitenkin selvää, että jäljityksen kohdentamista arvioidaan rokotuksien edistyessä uudelleen.
 Espoossa Paananen näkee kuormitustilanteen olevan jo nyt akuutti.
 – Koronatyötä tehdään muun tekemisen kustannuksilla. Perusterveydenhuollon ydintehtävät kärsivät, Markus Paananen sanoo.
 Paanasen mukaan avainsana on terveydenhuollon kantokyky.
 – Koronan torjuminen on tärkeää, mutta myös moni muu terveydenhuollon toiminta on tärkeää. Kun rokotukset koko ajan etenevät, on nyt oikea hetki keskustella tästä, Paananen sanoo.
 Esimerkiksi tartunnanjäljitystoiminta määritellään valtakuntatasolla hybridistrategiassa, ja kunnallinen terveydenhuolto toimii sen mukaisesti. Vantaan Timo Aronkydön mukaan jäljitystoiminnan muuttamista kannattaa harkita tarkkaan.
 – Jäljitystyö on myös sairastuneiden silmälläpitämistä ja heidän hoitamistaan. Tauti voi olla kuitenkin monelle hyvin vaarallinen, ja heidät pitää tartuntoja saaneiden joukosta poimia ja ohjeistaa asianmukaisesti.
 Lue lisää:
 Uusimmat koronatiedot Uudellamaalla: Kolmanteen rokotuskierrokseen varauduttu vuodenvaihteessa, tartuntoja kouluissa eri puolella Uuttamaata
 Hoitajapula syvenee, ja ammattilaisten pelätään kaikkoavan alalta – alanvaihtaja Terhi Vallineva kertoo, miksi hän päätyi päinvastaiseen ratkaisuun

Pandemia-aika on ajanut perusterveydenhuollon kuilun partaalle, sanoo Espoon terveyspalveluiden johtaja Markus Paananen – koronajäljitys pääkaupunkiseudulla tukossa