Summary: Viron kohtalon päivinä Andres Anvelt vartioi parlamenttitaloa. Hän nukkui työpaikalla rynnäkkökivääri vierellään. Elokuussa 1991 syntynyt Helena Lotman seurasi sittemmin aitiopaikalta, miten tasavaltaa jälleenrakennettiin lasnamäkeläisessä keittiössä.

TALLINNA  Nuori rikospoliisi  Andres Anvelt  oli juuri jäänyt lomalle ja lähtenyt perheensä kesämökille. Vuoden 1991 elokuun 19. päivän aamuna hän heräisi kuitenkin kylmään kyytiin.
 – Taisi olla äiti, joka mut herätti. Televisiosta oli yllättäen alkanut tulla Joutsenlampi ja hän oli varma, että minun on parasta lähteä töihin, Anvelt muistelee Viron parlamenttitalon kupeessa.
 Odottamattomaan ajankohtaan neuvostotelevisiossa esitetty klassinen musiikki enteili yleensä yhteiskunnallista mullistusta. Pian saapuikin tieto  vallankaappauksesta Kremlissä .
 Anvelt työkavereineen oli osa Toompean kukkulalla sijaitsevan parlamenttitalon puolustusta. Sisällä talossa alettiin kuumeisesti laatia julistusta itsenäisyyden palauttamisesta.
 – Ne olivat toki hermostuttavia päiviä ja saattoivat näyttää dramaattisilta. Mielestäni vallankaappausyritys oli kuitenkin kyhätty taitamattomasti. Neuvostoliiton ja Viron kohtalo oli elokuuhun mennessä jo ratkennut, Anvelt arvioi.
 Anders Anveltin mukaan elokuussa 1991 Viroon lähetettyjen neuvostojoukkojen moraali ja taistelutahto olivat selvästi rapistuneita. Anvelt toimi Viron oikeus- ja sisäministerinä vuosina 2014–2018. Jan Erik Kooli
 Todellinen vaa’ankieli koettiin vuotta aiemmin
 Viron parlamentin tehtäviä hoitanut korkein neuvosto otti vuodesta 1988 alkaen vastaan useita Moskovan vallanpitäjiä suututtaneita julistuksia ja lakeja.
 Sinimustavalkoinen lippu ja vanha kansallislaulu olivat virallisessa käytössä. Viro myös julistautui riippumattomaksi Kremlistä ja päätti vuoden 1990 maaliskuussa aloittaa itsenäisyyden palautusprosessiin.
 – Kenties kaikkein vaarallisin päivä parlamenttitalolla koettiin 15. toukokuuta 1990. Silloinhan  neuvostomielisen Interliikkeen  mielenosoittajat onnistuivat miltei valtaamaan rakennuksen, Anvelt toteaa.
 Hän oli tapahtumien keskipisteessä, noin parinsadan miliisin joukossa puolustamassa taloa aggressiiviseksi yltynyttä tuhatpäistä mielenosoittajajoukkoa vastaan. Yksi väkijoukon johtajista iski Anveltia punalipulla päähän.
 Neuvostomielisen Interliikkeen mielenosoittajat rynnäköivät sisään Toompean linnan portista 15. toukokuussa 1990. Raivo Tiikmaa / ERR arkisto
 Virolaiset muistavat siitä päivästä pääministerin virkaa hoitaneen  Edgar Savisaarin  tunteikkaan radiopuheen.
 – Toompeata vastaan hyökätään. Toistan: Toompeata vastaan hyökätään, Savisaar julisti kutsuen virolaisia paikalle vastamielenosoitukseen.
 Virolaisia saapui lopulta moninkertainen määrä alkuperäisiin Interliikkeen mielenosoittajiin nähden. Nämä olivat päässeet jo parlamenttitalon sisäpihalle ja parvekkeelle, mutta poistuivat lopulta paikalta vähin äänin.
 – Mikäli he olisivat saaneet talon haltuunsa, heille olisi kyllä löytynyt tukea Moskovasta. Viron kurssi olisi voinut hyvinkin kääntyä, Anvelt pohtii.
 Neuvostoliiton laskuvarjojääkärit eivät vakuuttaneet
 Andres Anvelt pitää myös tammikuuta 1991 vallankaappausyritystä vakavampana aikana.
 Liettuan Vilnassa neuvostojoukkojen silloinen hyökkäys tv-tornia vastaan päätyi verilöylyyn. Latvian Riiassa paikallisia kuoli Neuvostoliiton erikoisjoukkojen hyökkäyksessä sisäministeriöön.
 – Oli hyvinkin paljon mahdollista, että sama toistuu myös Tallinnassa.
 Vuoden 1991 tammikuun vaaran päivinä Andres Anvelt (vas.) työkavereineen päivysti parlamenttitalon luona pakkasessa ympäri vuorokauden. Andres Anveltin yksityiskokoelma
 Sen sijaan elokuussa 1991 Viroon saapuneet neuvostojoukot eivät olleet Anveltin silmin niin suuri uhka kuin tv-kuvista voisi päätellä.
 – Se, miten ne köröttelivät läpi maan tunaroiden ja hajoavine vaunuineen, kertoo paljon. Lisäksi Virossa oli silloin jo aiempaa laajemmin organisoitua puolustusta.
 Neuvostopanssareita matkalla Tallinnaan pitkin Tarton ja Tallinnan välistä valtatietä 20. elokuuta 1991. Heidi Maasikmets / ERR arkisto
 Hän ei muista ajatelleensa kuolemaa tai pelänneensä sitä. Kenties siksi, että nuorena on vähemmän menetettävää, miettii 51-vuotias Anvelt nyt.
 – Emme hakeneet tarkoituksellisesti sankarikuolemaa. Tärkeintä oli antaa hyökkääjille jonkinlainen vastaisku, joka olisi ollut tärkeä viesti muun muassa kansainväliselle yhteisölle.
 Vastaiskua ei tarvittu, sillä hyökkäys jäi tulematta. Toompealla syntyi 20. elokuuta kello 23.03  historiallinen päätös  Viron itsenäisyyden palauttamisesta.
 Tv-taloa oli elokuussa 1991 puolustamassa vain Kodukaitse-järjestön aseistamattomia jäseniä. Ikkunoihin kyhätyt esteet eivät olisi pidätelleet sotilashyökkäystä. Ülo Josing / ERR arkisto
 Neuvostoliittolainen laskuvarjojääkäri vartioi joksikin aikaa joukkojen haltuun joutunutta Tallinnan tv-tornia 21. elokuuta 1991. Tornin tärkeimpiin tiloihin, 22. kerroksen kansainväliseen lähetyskeskukseen joukot eivät päässeet. Ülo Josing / ERR arkisto
 Tulevat ministerit lasnamäkeläisessä keittiössä
 Näyttelijä  Helena Lotman , 30, oli niihin aikoihin kolmen viikon ikäinen ja autuaan tietämätön Tallinnan kaduilla huristelevista panssareista. Hänen ja Viron vastasyntyneen vapauden tiet kietoutuivat kuitenkin yhteen.
 – Muistoni ovat yhtä hämyisiä kuin se tupakansavun täyttämä keittiö Lasnamäessä, jossa vanhempieni ystävät kokoontuivat keskustelemaan politiikasta, Lotman kertoo Ylelle Tallinnan laulukentällä.
 Lotmanin isä  Tiit Pruuli  kuului vapaustaistelun aktivisteihin. Pruuli ja hänen ystävänsä ottivat Viron lipun sinimustavalkoiset värit ensimmäisenä julkisesti käyttöön vuoden 1988 huhtikuussa Tartossa.
 Vuonna 1991 Pruuli työskenteli Viron silloisen ulkoministerin, myöhemmin presidentiksi valitun  Lennart Meren  viestintäpäällikkönä. Sittemmin hänestä tuli pääministeriksi kohonneen  Mart Laarin  erityisavustaja.
 – 1990-luvulla meillä vieraili poliitikkoja, joista oli tullut ministereitä niin nuorena, että missään muualla tällaista ei oltu nähty. Minua ei koskaan käsketty lähtemään keittiöstä. Kasvoin keskellä sitä kaikkea, Lotman kertoo.
 Virolainen näyttelijä Helena Lotman sanoo että edellinen sukupolvi rakensi valtion ja heidän aikansa oli eloonjäämiskamppailua. Meidän tehtävämme on ratkaista, miten me tätä maata nyt hoidamme, Lotman toteaa. Jan Erik Kooli
 Hän muistaa lapsuudestaan vapaan Viron rakentajien innon ja työntäyteisen ilmapiirin.
 – Se intohimo, äänensävyt ja palavat katseet, kaikki se omistautuminen… Asenne oli, että on niin paljon tehtävää ja se kaikki on tehtävä heti nyt!
 – Nykyään ymmärrän, miksi kaikki oli tehtävä heti. Ajassa oli ikkuna, joka oli auki vain hetken verran.
 Viron lippu on liehunut Tallinnan maamerkissä Pitkän Hermannin tornissa yhtäjaksoisesti vuoden 1989 helmikuusta. Jan Erik Kooli
 Luovuus kukkii ajasta riippumatta
 Helena Lotmanin mukaan nykyaika vaatii ihmisiltä paljon samaa kuin 1990-luvun alku Virossa.
 – Maailma on muuttunut monimutkaisemmaksi ja nopeammaksi. Siinä pärjätäkseen tarvitaan sopeutumiskykyä ja henkevyyttä.
 Virossa neuvostoaikaa on toisinaan muisteltu jopa kaiholla ainakin kulttuuriväen keskuudessa. Sorron voimasta syntyi taidetta puhtaimmillaan, uskovat jotkut ja pitävät nykyistä kulutusyhteiskuntaa luomisvoiman lannistajana.
 Helena Lotman ei tähän yhdy.
 – Elämä tarjoaa aina aineksia luovuudelle ja ihmiset kaipaavat sen hedelmiä. Meillä on nykyään uusia aiheita, joiden kautta ihmisyyttä käsitellään aina uudestaan.
 Pieni kansakunta ei voi löysätä
 Virolaisissa juhlapuheissa kuuluu usein fraasi "tällaisenko Viron me halusimme“.
 Andres Anvelt sanoo, että virolaiset eivät osanneet itsenäisyyden palauttamisen aikoihin edes kuvitella sellaista Viroa, joka heillä tänä päivänä on.
 – Olen ollut pitkään tulevaisuuden suhteen optimistinen. Ainoana vaaran paikkana pidän henkistä laiskuutta.
 Andres Anvelt toimi vuosina 2014–2018 Viron oikeus- ja sisäministerinä. Hänen mukaansa muun muassa koronapandemia on osoittanut, että kriiseihin pitää valmistautua jatkuvasti.
 – Pieni kansakunta ei voi löysätä. Nykyinen rauhan aika ei nimittäin välttämättä jatku ikuisesti.
 Anveltin mielestä nyt voi olla tyytyväinen, kun Viroa katsoo kokonaisuutena.
 – Olemme saavuttaneet kolmessa vuosikymmenessä sen, mihin moni Euroopan maa on päässyt koko toisen maailmansodan jälkeisessä ajassa, Anvelt myhäilee.
 Millaisia muistoja sinulla on Viron itsenäistymisestä? Voit keskustella aiheesta lauantaihin klo 23 saakka.
 Lue lisää:
 Näin Viro itsenäistyi uudelleen – katso videokooste Tallinnasta 25 vuoden takaa
 Pekkarinen: Suomi varautui pakolaistulvaan
 Analyysi: Potku pääministerin nilkkaan avasi Suomen Viro-solmun

Viro vapautui 30 vuotta sitten telaketjujen kalistessa – "Ajassa oli ikkuna, joka oli auki vain hetken verran," sanoo Helena Lotman, 30


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Vakuutuslääkäreiltä vaaditaan selvemmät lausunnot
 Vakuutuslääkärit joutuvat nyt perustelemaan lausuntonsa aiempaa selväsanaisemmin. Heinäkuun alussa voimaan tulleen lainmuutoksen myötä asiantuntijalääkärin kannanotot on  laadittava selkeästi ja yhdenmukaisesti,  jotta niitä voidaan käyttää lääketieteellisiin seikkoihin perustuvan päätöksen perusteluina.
 Viron uudelleen itsenäistymisestä tuli täyteen 30 vuotta
 Neuvostopanssareita matkalla Tallinnaan pitkin Tarton ja Tallinnan välistä valtatietä 20. elokuuta 1991. Heidi Maasikmets / ERR arkisto
 Viron kohtalon päivinä  Andres Anvelt  vartioi parlamenttitaloa. Hän nukkui työpaikalla rynnäkkökivääri vierellään. Elokuussa 1991 syntynyt  Helena Lotman  seurasi kolmiviikkoisena aitiopaikalta, miten tasavaltaa jälleenrakennettiin lasnamäkeläisessä keittiössä. Miten nuoren Viron poliitikot tapasivat ja keskustelivat maan itsenäistymisestä?  Mitä he ajattelevat nyt  Viron kehityksestä?
 Lasten ja nuorten pitkittyneet kivut lisääntyneet
 Unna Muikku kertoo, että lääkärit ovat epäilleet hänen kipujaan teini-iän kriiseilyksi. Pyry Sarkiola / Yle
 Lasten ja nuorten pitkittyneet kivut ovat  kasvava mutta alitunnistettu  ongelma. Suomessa on vasta yksi täysipäiväisesti lasten kipua hoitava klinikka, mutta tavoitteena on saada sellainen ainakin kaikkiin yliopistosairaaloihin.
 Puolet maailman lapsista äärimmäisessä vaarassa ilmastokriisin vuoksi
 Tshad on yksi niistä maista, joissa ilmastonmuutoksen aiheuttamat ääri-ilmiöt erityisesti uhkaavat lasten hyvinvointia. Kuva on vuodelta 2008. AOP
 YK:n lastenjärjestön Unicefin tekemän tutkimuksen mukaan miljardi eli lähes puolet maailman lapsista on  erittäin vakavassa vaarassa  ilmastokriisin vuoksi. Unicef on luokitellut 33 maata äärimmäisen riskin maiksi lapsille.
 Reippaat sadekuurot jatkuvat
 Yle
 Suomeen tiistaina saapunut matalapaine pysyttelee lähipäivät maan pohjoisosien yllä. Näin ollen sadekuurot ovat tänään yleisempiä pohjoisessa, kun taas etelään ja länteen virtaa tilapäisesti kuivempaa ilmaa ja sadekuurot ovat yksittäisiä.
 Lue lisää Ylen  sääsivuilta .

Herätys: Vakuutuslääkäreiden lausuntoihin selkeyttä, Viron itsenäistymisestä 30 vuotta, lasten kipuja ei tunnisteta


Summary: Korkeimman riskin maina ovat Keski-Afrikan tasavalta, Tshad ja Nigeria. Suomi on puolestaan yksi turvallisimmasta maista.

YK:n lastenjärjestö Unicefin tekemän tutkimuksen mukaan miljardi lasta on äärimmäisessä vaarassa ilmastokriisin vuoksi. Tämä tarkoittaa lähes puolta maailman lapsista.
 Unicef on asettanut 164 maailman maata riskijärjestykseen sen mukaan, kuinka monista ilmastokriisin ja ympäristön tilan heikkenemisen aiheuttamista ääri-ilmiöistä lapset ovat vaarassa joutua kärsimään. Järjestykseen vaikuttaa myös se, kuinka hyvin maan peruspalvelut, kuten vesi- ja sanitaatiopalvelut, kykenevät suojelemaan lapsia näiltä ääri-ilmiöiltä.
 Riskimaissa myös heikot peruspalvelut
 Listauksen kärjessä korkeimman riskin maina ovat Keski-Afrikan tasavalta, Tshad ja Nigeria. Suomi on puolestaan yksi turvallisimmasta maista sijalla 159.
 Äärimmäisen riskin maiksi lapsille luokitellaan yhteensä 33 maata. Näissä valtioissa lapset altistuvat useille ilmastokriisin ja ympäristön tilan heikkenemisen aiheuttamille ääri-ilmiöille ja haitoille. Lisäksi maiden valmiudet suojella lapsia ovat heikot, koska peruspalvelut sekä terveys- ja koulutuspalvelut ovat riittämättömiä.
 Unicefin mukaan 33 korkeimman riskin maata tuottaa yhteensä vain yhdeksän prosenttia maailman kasvihuonekaasupäästöistä.
 Kymmenen eniten kasvihuonekaasupäästöjä tuottavaa maata vastaa lähes 70 prosentista maailman ilmastopäästöjä. Näistä kymmenestä maasta vain Intia on listattu äärimmäisen korkean riskin maaksi lasten kannalta.

Unicef: Miljardi lasta äärimmäisessä vaarassa ilmastokriisin vuoksi


Summary: Asialistalle on tarjolla kaasuputkea, Navalnyita ja Afganistania. Merkel jatkaa Venäjältä vierailulle Ukrainaan.

Saksan kristillisdemokraattinen unioni (CDU)

Saksan liittokanslerin tehtävän pian jättävä  Angela Merkel  tapaa perjantaina Venäjän presidentin  Vladimir Putinin  Moskovassa.
 Etukäteen arveltiin, että asialistalle nousevat muun muassa kiistelty Nord Stream 2 -kaasuputki sekä vangitun oppositiojohtajan  Aleksei Navalnyin  kohtalo. Suuren osan huomiosta tapaamisessa saattaa kuitenkin viedä Taliban-liikkeen valtaannousu Afganistanissa.
 Vierailu toteutuu jännittyneissä tunnelmissa. Merkelin tiedottajan  Steffen Scheibertin  mukaan tasan vuosi sitten myrkytetyn ja Saksassa sairaalahoidossa olleen Navalnyin tapaus rasittaa edelleen maiden suhteita.
 Moskovassa ei saksalaiskommenteista ilahduttu. Venäjän ulkoministeriön mukaan Saksa ja muut länsimaat käyttävät jatkuvasti Navalnyita tekosyynä sekaantumiselle Venäjän sisäisiin asioihin.
 Vaalit edessä molemmissa maissa
 Nord Stream 2 -putken pitäisi ilmeisesti valmistua vielä tämän kuun aikana. Hankkeen toteutuminen varmistui, kun Saksa ja Yhdysvallat pääsivät asiassa sopuun aiemmin kesällä.
 Osapuolet varoittivat samalla Venäjää uusista talouspakotteista ja kertoivat pyrkivänsä varmistamaan, että Ukrainalle taloudellisesti elintärkeä venäläisen kaasun läpikulku jatkuu. Putken valmistuminen ei ilahduta Ukrainaa, minne Merkel jatkaa matkaansa viikonloppuna heti Moskovan vierailun jälkeen.
 Venäjä on sanonut toivovansa, että kaasu alkaisi virrata uudessa putkessa Venäjältä Saksaan jo tämän vuoden aikana.
 Merkel väistyy liittokanslerin paikalta Saksassa 26. syyskuuta pidettävien liittopäivävaalien jälkeen. Venäjällä pidetään parlamenttivaalit viikkoa aiemmin 19. syyskuuta.

Saksan johdosta väistyvä Merkel tapaa Putinin Moskovassa


Summary:
Puolustusvoimat on lyhentänyt koronakaranteenien pituutta varuskunnissa.
Tästä päivästä eteenpäin karanteeni on kahdeksan päivää aiemman 14 päivän sijasta.

Osa Karjalan prikaatin varusmiehistä on ollut maastossa telttamajoituksessa karanteeniolosuhteissa elokuun alusta saakka.
 Karanteenissa olevien varusmiesten telttamajoittaminen otettiin käyttöön, jotta varusmiehiä voitiin pitää väljemmin varuskunta-alueella. Järjestelyllä on pyritty estämään koronaviruksen leviämistä ja tätä kautta takaamaan varusmiesten turvallisuus.
 Telttamajoituksen avulla varusmiehet ovat voineet olla väljemmin varuskunta-alueella. Silti koronavirus jatkaa leviämistään, ja tartuntoja on todettu pelkästään elokuussa 64.
 Kuvituskuva. Karjalan prikaati
 Päällikkölääkäri, lääkintämajuri  Mika Mattinen  kuvailee heinäkuun saapumiserän palvelusajan alkua räväkäksi.
 –Tartuntoja on tullut heti ensimmäisellä palvelusviikolla. Nyt uusien tartuntojen määrä on kuitenkin laskusuunnassa.
 Mattisen mukaan sairastuneet ovat tähän mennessä olleet lieväoireisia tai oireettomia, yhtään sairaalahoitoon joutunutta potilasta ei ole varusmiesikäisissä ollut.
 Puolustusvoimat on Mattisen mukaan tänään torstaina lyhentänyt koronakaranteenia 14 päivästä 8 päivään.
 Korona ei pelota
 Alokas  Titov Aleksandr  on viettänyt karanteenioloissa telttamajoituksessa neljä päivää.
 – Ikävintä karanteenissa oli samojen vessojen käyttö. Huomasin, että moni ei pitänyt siitä, mutta he eivät aluksi sanoneet sitä.
 Aleksandrin mukaan kaikki oli aluksi sekavaa ja siksi he joutuivat käyttämään samoja vessoja terveiden varusmiesten kanssa kasarmilla.
 Alokas Titov Aleksandr (vas.) on ollut karanteenissa neljä päivää. Pioneeri Miro Köksal sen sijaan ei ole karanteeniin joutunut. Mikko Savolainen / Yle
 Muuten Aleksandr on tyytyväinen karanteenin sujuvuuteen.
 – Ruokaa saatiin ja lämmintä oli. Jatkoimme koulutusta normaalisti ja saimme sitä riittävästi.
 Korona ei alokasta pelota.
 – Pää kestää aina.
 Kolme viikkoa tuvassa
 Alikersantti  Elli Tamminen  oli karanteenissa yhtäjaksoisesti kolme viikkoa. Käytännössä hän oli siis kasarmilla eristettynä yhteen huoneeseen viikojen ajan.
 – Vessaan ja suihkuun sai omalla vuorolla poistua. Meille tuotiin maastoruoka, jota jakajat jakoivat kumihanskat kädessä.
 Tamminen kuvailee karanteeniaikaa vaikeaksi.
 – Olihan se suoraan sanottuna kurjaa. Varsinkin aluksi harmitti, että koulutukset kärsivät.
 Tammisen mukaan karanteenilaisilla ei ollut aluksi selkeää päiväohjelmaa eristysajalle.
 – Kulutin aikaa puhelimella ja piirtelemällä.

 Lopulta koulutuksia saatiin suoritettua karanteenissa verkko-oppitunneilla. Myös liikuntaa pyrittiin järjestämään karanteenin sallimissa rajoissa.
 – Vaikeaa se oli päivät viettää tuvassa, varsinkin kun olen itse niin liikunnallinen persoona.
 Tamminen tiedostaa, että karanteeni voi joutua vielä uudelleen.
 – Tiedän omasta saapumiserästä useamman henkilön, joka on joutunut pariin otteeseen karanteeniin. Toivon koko ajan, ettei se osuisi omalle kohdalle.
 Mieli ollut maassa
 Pioneerikomppanian kapteenin  Jukka-Pekka Nuorivuoren  mukaan varuskunta painii nyt henkilökunnan riittävyyden kanssa.
 – Miten saamme koulutusta jatkettua niin, ettei varusmies jää ilman koulutusta, jos miehiä joudutaan eristämään ja karanteenit jatkuvat pidempään, Nuorivuori pohtii.
 Karanteenissa olevien varusmiesten koulutuksessa täytyy kuitenkin ottaa huomioon myös kouluttajan turvallisuus.
 – Aivan kaikkea samaa koulutusta ei pystytä järjestämään karanteesisa oleville kuin mitä terveenä oleville järjestetään, kertoo ilmatorjuntapatteriston kapteeni  Janne Kallela .
 Kallelan mukaan varusmiesten henkinen kantti ei ole täysin pettänyt, vaikka vaikeuksia on ollut.
 – Lähellä ollaan oltu. Esimerkiksi edellisellä saapumiserällä on ollut seitsemästä viikosta suurimman osan karanteenissa, joten mieli on ollut monilla hyvin maassa. Uskon, että yhdessä tekemisellä on suuri voima kestämisen kanssa.

Alokkaat kertovat koronatoimista Karjalan prikaatissa – Elli Tamminen eristettiin 3 viikoksi yhteen huoneeseen: "Vessaan ja suihkuun sai poistua"


Summary: Oikeus katsoi Perttu Nousiaisen aiheuttaneen Nuorisosäätiölle mittavia tappioita. Nousiainen ei osallistunut lainkaan asian käsittelyyn oikeudessa.

Taiteen ja kulttuurin tuotanto ja hallinto

Helsingin käräjäoikeus on määrännyt Nuorisosäätiön hallituksen entisen puheenjohtajan  Perttu Nousiaisen  maksamaan lähes kahdeksan miljoonaa euroa vahingonkorvauksia entiselle työnantajalleen.
 Oikeuden mukaan Nousiainen oli hyväksymässä kiinteistökauppoja, jotka aiheuttivat Nuorisosäätiölle mittavia tappioita.
 Käräjäoikeuden mukaan kaupoista oli sovittu Nuorisosäätiön tytäryhtiöiden yhtiöjärjestyksen ja osakeyhtiölain huolellisuusvelvoitteen vastaisesti.
 Tuomio annettiin kesällä yksipuolisena eli Nousiainen ei osallistunut asian käsittelyyn oikeudessa tai puolustautunut muutoinkaan. Päätös on saanut jo lainvoiman.
 Ylen MOT-toimituksen tietojen mukaan viranomaisilla ei ole tietoja Nousiaisen olinpaikasta. Häntä epäillään useista rikoksista laajassa poliisitutkinnassa, joka koskee Nuorisosäätiön entisen johdon ja säätiön kanssa liiketoimia tehneiden henkilöiden toimintaa.
 Entinen keskustanuorten puheenjohtaja ja kuntapoliitikko Perttu Nousiainen toimi vuosina 2010–2018 Nuorisosäätiön hallituksen jäsenenä tai puheenjohtajana. Hän sai potkut tehtävästä vuonna 2018 rikosepäilyjen takia.
 Ylen MOT-toimitus ei tavoittanut Nousiaista kommentteja varten.
 Nuorisosäätiö haastoi entisen pomonsa oikeuteen
 Vahingonkorvauksia oikeudessa vaati Nuorisosäätiö. Sillä on vireillä vastaava kanne samoihin kiinteistökauppoihin liittyen myös muita Nuorisosäätiön entisen hallituksen jäseniä kohtaan. Heidän osaltaan oikeus ei ole vielä tehnyt päätöstä.
 Mikäli myös heidän katsotaan aiheuttaneen vahinkoa Nuorisosäätiölle, miljoonien eurojen vahingonkorvaukset lankeavat yhteisvastuullisesti maksettavaksi.
 Suuri talousrikostutkinta Nuorisosäätiön ex-johtajiin liittyviä rikosepäilyjä tutkivat Helsingin poliisi ja Keskusrikospoliisi. Rikoksesta epäiltynä on lähes parikymmentä ihmistä. Tutkinta käynnistyi Nuorisosäätiön ex-johtajien lahjusepäilystä, mutta on sittemmin laajentunut koskemaan muun muassa laajaa joukkoa säätiön kanssa liiketoimia tehneitä henkilöitä. Vuonna 2017 käynnistynyt poliisitutkinta kestää todennäköisesti vielä vähintään vuoden. Osa rikosepäilyistä on jo syyteharkinnassa.
 – Oikeuden päätös osoittaa, että Nuorisosäätiö on vahvasti sitoutunut selvittämään perusteellisesti säätiössä tapahtuneet väärinkäytökset ja vaatimaan säätiölle korvauksia menetyksistä, sanoo Nuorisosäätiön hallituksen puheenjohtaja  Jari Laine .
 Korvauksia Nuorisosäätiö tuskin tulee kuitenkaan saamaan koskaan. Nousiaisella on jo ennestään ulosotossa useiden satojen tuhansien eurojen velat.
 Nuorisosäätiössä vuonna 2018 aloittanut uusi johto on nostanut kymmeniä siviilikanteita ja tehnyt rikosilmoituksia Nuorisosäätiön entisistä johtajista ja yhteistyökumppaneista.
 Nuorisosäätiö teki useiden miljoonien eurojen tappiot kiinteistökaupoissa Lahdessa. Säätiö myi Hämeenkadulla sijaitsevan purkukuntoisen talon vuonna 2019. Meeri Niinistö / Yle
 Jättitappiot kiinteistökaupoista Lahdessa
 Valtaosa vahingonkorvauksista eli yli seitsemän miljoonaa euroa liittyy kiinteistökauppoihin, jotka Nuorisosäätiö solmi Lahdessa vuonna 2014.
 Säätiö osti lahtelaiselta rakennusliikkeeltä Salpausselän Rakentajilta Hämeenkatu 24:ssä olevan kerrostalon 8 040 000 eurolla. Nuorisosäätiön uuden johdon teettämien ulkopuolisten arviointien mukaan kiinteistön todellinen hinta oli muutamaa vuotta myöhemmin kuitenkin selvästi alhaisempi eli 1,7–2,6 miljoonaa euroa.
 Nuorisosäätiö  myi purkukuntoisen talon vuonna 2019  noin seitsemän miljoonan euron tappiolla.
 Nuorisosäätiö teki lahtelaisen rakennusliikkeen kanssa useita muita hankkeita samoihin aikoihin. Helsingin poliisi epäilee, että niiden yhteydessä  maksettiin mittavia lahjuksia  Perttu Nousiaiselle sekä Nuorisosäätiön entiselle toimitusjohtajalle  Aki Haarolle .
 Etelä-Suomen Sanomat  kertoi elokuun alussa , että Nuorisosäätiöön liittyvässä laajassa rikostutkinnassa epäiltynä ollut Salpausselän Rakentajien entinen pääomistaja  Mika Wilenius  on kuollut.

Nuorisosäätiön ex-pomo tuomittiin maksamaan miljoonien eurojen vahingonkorvaukset


Summary: Helsingin ydinkeskusta muuttuu, kun kaupungin vanhalle linja-autoasemalle avataan uusi elokuvateatteri, ravintoloita ja baareja. Rakennustyöt kestävät pari vuotta.

Elokuvateatterit & elokuvien esittäminen

Helsingin Lasipalatsinaukiolla alkavat taas mittavat kaivaustyöt. Viimeksi alue myllättiin, kun Amos Rex -taidemuseon näyttelytilat louhittiin maan alle. Nyt viereen kaivetaan paikka elokuvateatterille ja sen kolmelle salille. Kyse on uudesta art house -teatterista, josta on tarkoitus tulla vanhan linja-autoaseman vetonaula. 1830-luvulla valmistunut rakennus saneerataan täysin.
 Muutostyöt alkavat syyskuussa, ja uudella keskuksella on jo nimikin: Kulttuurikasarmi. Se viittaa rakennuksen historiaan. Vanha linja-autoasema oli alun perin Turun kasarmin huoltorakennus Venäjän vallan aikana. Kasarmit tuhoutuivat sisällissodassa 1918, ja vain huoltorakennus säilyi.
 Hankkeen isä, pitkän uran pääomasijoittajana tehnyt  Ari Tolppanen,  kertoo, että vanha linja-autoasema muhi mielessä pitkään. Lasipalatsin, Amos Rex -taidemuseon ja linja-autoaseman muodostama kokonaisuus houkutti.
 – Kun näin, että kasarmi oli aika surkeassa tilassa, ja samalla tajusin sen mahdollisuudet, tuli sellainen tunne, että tähän on pakko tehdä jotain. Toisaalta siihen liittyy myös rakkaus elokuvaan, Tolppanen sanoo.
 Kilpailu elokuvayleisöstä kiristyy Helsingin keskustassa. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Ravintolat ja baarit tukemaan elämystä
 Kulttuurikasarmin katutasoon avattavat ravintolat ja baarit ovat oleellinen osa uutta elokuvateatteria. Kasarmin yläkerrasta tulee tapahtumatila. Uusi paviljonki työntyy rakennuksesta Narinkkatorille, ja Lasipalatsinaukiolle nousee esiintymislava.
 Tolppasella on kokemusta laatuelokuvien ja palvelujen symbioosista. Hän oli 1980-luvulla mukana helsinkiläisen elokuvateatteri Nordian toiminnassa. Nordian yhteydessä toimi kahvila, mikä oli silloin uutta.
 – Historia on osoittanut, että hyvällä ja laadukkaalla ohjelmistolla on aina kysyntää elokuvateatterissa, jossa on otettu huomioon kokonaisviihtyvyys, Tolppanen toteaa.
 Kulttuurikasarmin ravintoloita alkaa pyörittää NoHo Partners, joka omistaa muun muassa ravintola Savoyn, Palacen ja Eliten.
 Kulttuurikasarmin elokuvateatteria alkaa vetää Bio Rex Cinemas, joka on Suomen toiseksi suurin elokuvateatteriketju. Ruotsalaisomisteinen ketju on saanut vasta hiljan jalansijaa Helsingistä, kun yhtiö sai pyöritettäväkseen kauppakeskus Triplan elokuvateatterit. Triplan salit vapautuivat, kun virolainen teatteriketju Cinamon vetäytyi kauppakeskuksesta.
 Kulttuurikasarmi merkitsee Bio Rex Cinemasille uutta aluevaltausta Helsingin ydinkeskustasta. Nurkan takana on kaksi kilpailijan, Finnkinon, monisaliteatteria: Tennispalatsi ja Kinopalatsi.
 Kulttuurikasarmi-hankkeen alulle pannut Tolppanen uskoo, että uusi elokuvateatteri pärjää kilpailussa.
 – Minulla ei ole sen asian osalta huolen häivää. Paikka on Helsingin keskeisimpiä, ja Kulttuurikasarmiin tulee niin paljon houkuttimia. Uskomme, että alueella liikkuu aivan erilainen määrä ihmisiä kuin nyt, Tolppanen sanoo.
 Kulttuurikasarmin elokuvateatteri louhitaan maan alle. Tilat valmistuvat Amos Rexin näyttelytilojen viereen. Arkkitehtitoimisto Sarc.
 Turun kasarmi on valkoinen, massiivinen, kolmikerroksinen rakennus valokuvan vasemmassa yläkulmassa. Sen oikeassa päädyssä näkyy vanha linja-autoasema, joka oli alunperin kasarmin huoltorakennus. Kasarmi tuhoutui vuonna 1918. Kuva on vuodelta 1908.  Signe Brander / Helsingin kaupunginmuseo / Finna
 Lasipalatsin korttelista yhä vahvempi kulttuurikohde
 Kulttuurikasarmin toteuttaminen maksaa noin 30 miljoonaa euroa, ja suurimman investoinnin tekee rakennuksen tuleva omistaja, suomenruotsalainen Konstsamfundet-yhdistys. Se hallinnoi  Amos Andersonin  perintöä. Yhdistys omistaa muun muassa Lasipalatsin ja pyörittää suuren suosion saanutta Amos Rex -taidemuseota.
 Konstsamfundet ostaa vanhan linja-autoaseman Helsingin kaupungilta, ja kertoo investoivansa Kulttuurikasarmiin yhteensä reilut 25 miljoonaa euroa. Summa pitää sisällään sekä rakennuksen hankkimisen että rakentamisen kustannukset. Loput 30 miljoonan euron budjetista jakaantuvat NoHo Partnersin ja Ilona Studiosin kesken. Ilona Studiosin omistajina ovat muun muassa Tolppasen perheyhtiö ja Bio Rex Cinemas.
 Yhdistyksellä on tarkoitus tehdä Lasipalatsista, Amos Rexistä ja Kulttuurikasarmista yhä merkittävämpi kulttuurin keskittymä Helsingin ydinkeskustaan.
 – Olemme satsanneet Lasipalatsiin, ja investoineet siihen paljon rahaa. Lasipalatsista on tullut suosittu kohde ja Amos Rex on menestynyt. Pidämme vanhaa bussiasemaa luontevana osana tätä kokonaisuutta, kiinteistöjohtaja  Henrik Johansson  Konstsamfundetista toteaa.
 Voit keskustella aiheesta kello 23:een asti.
 Ari Tolppanen on Kulttuurikasarmin puuhamies. Berislav Jurišić / Yle
 Tuuli on kääntynyt: Suomalaiset käyvät niin ahkerasti elokuvissa, että pieniä elokuvateattereita putkahtelee uusiin paikkoihin
 Helsingin keskustan elokuvatarjonta kasvaa taas – uusi monisaliteatteri suunnitteilla vanhan linja-autoaseman rakennukseen

Helsingin vanhalla bussiasemalla tarjoillaan jatkossa laatuelokuvia ja samppanjaa – elokuvateatterin rakentaminen alkaa syyskuussa


Summary: Eläinlääkäripula on pahentunut viime vuosina. Vakinaisia paikkoja on vaikea saada täytettyä jopa pääkaupunkiseudulla. Osa toimijoista olisi valmis jakamaan toimenpiteellistä vastuuta eläinhoitajien kanssa lääkärien työtaakan helpottamiseksi.

Eri puolilta Suomea on jo pitkään kantautunut hätähuutoja, ettei eläinlääkäreitä ole saatavilla tarpeeksi. Lääkäripula on pahimmillaan  johtanut jopa eläimen kuolemaan .
 Suomen Eläinlääkäriliitossa ongelma hämmentää, sillä eläinlääkäreitä valmistuu vuodessa useita kymmeniä enemmän kuin vanhoja lääkäreitä eläköityy.
 Pelkästään Suomessa uusia eläinlääkäreitä valmistuu vuodessa 70. Tämän lisäksi esimerkiksi Viron Tartossa on tälläkin hetkellä noin 180 suomalaista eläinlääketieteen opiskelijaa.
 – Eläinlääkäripula on pahentunut viime vuosina. Nykyään kesälomasijaisuuksien lisäksi myös vakituisiin paikkoihin on aiempaa vaikeampi löytää eläinlääkäreitä, kertoo Eläinlääkäriliiton puheenjohtaja  Katri Kiviniemi .
 Tällä hetkellä esimerkiksi  TE-palveluiden verkkosivuilla  on avoinna yli 30 eläinlääkärin työpaikkaa, joista valtaosa on vakituisia ja kokoaikaisia.
 Eläinlääkäri Marika Virtanen kuuntelee Onni-koiran sydänääniä. Kati Rantala / Yle
 Eläinlääkärien tarvetta on kiihdyttänyt muun muassa  korona-aikana huippuunsa noussut lemmikkibuumi , mutta myös eläinlääkäreiden haluttomuus tehdä kokonaista työviikkoa työn kuormittavuuden vuoksi.
 – Työ on erittäin sitovaa ja päivät venyvät pitkiksi. Osa-aikaiseenkin viikkoon kertyy helposti 40 tuntia. Kunnaneläinlääkäreille kertyy kokoaikaisessa virassa tunteja vielä huomattavasti enemmän, Kiviniemi summaa.
 Menneinä vuosina eläinlääkärin ammatti saatettiin mieltää elämäntapa-ammatiksi ja lääkärin ajateltiin olevan koko ajan töissä. Kasvanut ymmärrys työssä jaksamisesta on kuitenkin muuttanut tilannetta. Moni eläinlääkäri haluaa sovittaa yhteen perhe- ja työelämän, jolloin vaihtoehdoksi jää monelle osa-aikainen työskentely.
 Eläinlääkäreiden motivaatiota ja jaksamista tuettava
 Eläinlääkäripula on koko maan ongelma ja koskee niin kunnallisia kuin yksityisiäkin toimijoita. Nykyään jopa pääkaupunkiseudulla on vaikeuksia löytää tarpeeksi eläinlääkäreitä, mutta ongelma pahenee, mitä kauemmaksi suurista kaupungeista mennään.
 Eläinlääkäriyhtiö Evidensialla on useita toimipisteitä eri puolilla Suomea. Evidensian eläinlääketiteteellinen johtaja  Anssi Tast  näkee yhtenä ratkaisuna eläinlääkäreiden motivoimisen työhönsä uudelleen.
 – Ensimmäiseksi pitäisi aktivoida jo valmiina olevia eläinlääkäreitä tekemään täydempää viikkoa tai yleensäkin palaamaan työmarkkinoille. Pyrimme houkuttelemaan heitä tarjoamalla muun muassa jatkokoulutusmahdollisuuksia, Tast sanoo.
 Yhtenä ratkaisukeinona on esitetty koulutuspaikkojen lisäämistä. Tätä Tast pitää lähes välttämättömänä.
 – Vaikuttaa siltä, että nykyinen koulutuspaikkojen määrä ei tule riittämään tulevaisuuden tarpeisiin. Tämän lisäksi alalla pitäisi mahdollistaa ja helpottaa ulkomaisen työvoiman siirtymistä Suomen työmarkkinoille, Anssi Tast toteaa.
 Eläinlääkäriliitossa nähdään koulutuspaikkojen lisääminen hitaana, pidemmän aikavälin ratkaisuna.
 – Vaikutukset näkyisivät aika pitkällä viiveellä. Ensin pitäisi tehdä päätöksiä koulutuspaikkojen nostosta, joka vie aikaa. Itse koulutus vie kuusi vuotta, joten menee aika pitkä aika ennen kuin eläinlääkäreiden määrä kasvaisi, liiton puheenjohtaja Katri Kiviniemi pohtii.
 Lemmikkieläinten määrä on kasvanut korona-aikana selvästi, mikä osaltaan lisää eläinlääkärien tarvetta. Kati Rantala / Yle
 Nopeammaksi avuksi Kiviniemi ehdottaa eläinlääkäreiden työssä jaksamisen tukemista.
 – Monet eläinlääkärit ovat tosi eläinrakkaita, työhönsä sitoutuneita ihmisiä, jotka vaativat itseltään kutsumusammatissaan paljon. Työ on sekä fyysisesti että henkisesti hyvin raskasta. Ala kehittyy, eläinten määrä kasvaa ja lemmikinomistajien vaatimukset ovat nykyään myös kovemmat.
 Kiistelty ratkaisuehdotus
 Ilmoille on heitetty varovasti ajatus myös pieneläinklinikoilla tehtävien perustoimenpiteiden jakamisesta eläinhoitajien kanssa.
 Suomessa laki määrää kaiken vastuun eläinlääkäreille pienimmissäkin toimenpiteissä. Esimerkiksi eläimille annettavan perusrokotuksen saa hoitaa vain eläinlääkäri, kun taas ihmisten terveydenhuollossa perustoimenpiteitä suorittavat usein sairaanhoitajat.
 Esimerkiksi Ruotsissa eläinhoitajilla on laajemmat valtuudet suorittaa toimenpiteitä, mutta hoitajilla on lähtökohtaisesti myös korkeampi koulutus kuin Suomessa.
 Suomen Eläinlääkäriliiton puheenjohtaja pitää ajatusta mielenkiintoisena, mutta ei näe vastuun jakamisen olevan välttämättä ratkaisu eläinlääkäripulaan.
 – Lakimuutos ei ehkä keventäisi eläinlääkärien työtaakkaa, koska eläinhoitajia käytetään jo nyt tosi monipuolisesti klinikoilla avustavissa tehtävissä, Katri Kiviniemi sanoo.
 Yksityisen sektorin eläinklinikkaketjussa lakiuudistus otettaisiin avosylin vastaan.
 – Tämä on ajatus, joka jakaa kovasti mielipiteitä. Meillä Evidensiassa varsinkin eläinsairaaloissa kovasti toivotaan, että Suomessa olisi pieneläinhoitajilla laillistettu ammattitutkinto. Hoitajille kuuluisi tällöin enemmän potilashoitotyön vastuuta, eläinlääketiteteellinen johtaja Anssi Tast toteaa.
 Kun vastuun jakamisesta keskustellaan, esille nousevat muun muassa kustannukset. Mitä korkeammin koulutettua henkilöstöä eläinklinikoilla on, sitä korkeammat ovat myös kustannukset.
 Eläinlääkärit toimivat ilman valtion tukea, jolloin kaikki kulut on otettava huomioon esimerkiksi eläinklinikoiden hinnoissa. Lisäksi eläinlääkäreiden toiminta on arvonlisäveron alaista, mikä nostaa automaattisesti asiakkaalle maksettavaksi tulevaa laskua.
 Keskustele aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 20.8. kello 23.
 Lue myös:
 Porin ongelmalliseen eläinlääkäripäivystykseen ratkaisu, mutta lääkäripula edelleen haasteena
 Suvi toi koirien tähystykset Suomeen, Teppo kirjoittaa someen punkkeja popsivasta lapsestaan – Eläinlääkäripari elää unelmaansa
 Eläinlääkäri kehottaa työssään uupuvia alan ammattilaisia hakemaan apua: "Lähes jokainen tietää jonkun itsemurhaan päätyneen kollegan"

Eläinlääkäripula pahenee eikä vakinaisia paikkoja saada täytettyä – ratkaisuksi ehdotetaan kuormittavan työn jakamista hoitajien kanssa


Summary: Kehyskuntiin muuttamista on ollut nähtävissä muun muassa Helsingissä, Tampereella, Turussa ja Oulussa. Pandemian aikana säästettyjä rahoja on sijoitettu asuntomarkkinoille, kerrotaan Pellervon taloustutkimuksesta.

Korona-aika sai monet muuttamaan isojen kaupunkien kehyskuntiin, mutta asuntojen hintojen nousu kasvukeskuksissa on jatkunut, kertoo Pellervon taloustutkimuksen (PTT) ekonomisti Peetu Keskinen STT:lle.
 Muun muassa Helsingissä, Tampereella, Turussa ja Oulussa on ollut nähtävissä kehyskuntiin muuttamista.
 Esimerkiksi Helsingin muuttotappiosta huolimatta asuntojen hinnat ovat silti nousseet ripeää tahtia. Keskinen kertoo, että muuttotilastojen yhteydessä tuleekin aina seurata myös hintatilastoja.
 Tammi-kesäkuussa eniten muuttovoittoa saivat suurten kaupunkialueiden läheisyydessä sijaitsevat kunnat, kertoi aluekehittämisen konsulttitoimisto MDI:n johtava asiantuntija Timo Aro STT:lle elokuun alussa.
 Suomen sisäisen muuttoliikkeen suurimmat voittajat Tuusula, Järvenpää ja Sipoo sijaitsevat noin kolmenkymmenen kilometrin etäisyydellä Helsingin keskustasta ja Kaarina kymmenen kilometrin etäisyydellä Turun keskustasta.
 Aron mukaan suurten kaupunkien kehysalueet ovat nyt kasvaneet paljon enemmän kuin ennen koronakriisiä. Hänen mukaansa erityisesti koronakriisin aikana on tullut esille, että muuttoliike on selkeästi tasapainottunut 2010-luvun aikana voimakkaasta kaupungistumis- ja keskittymiskehityksestä.
  Asuntolainoja myönnettiin kesäkuussa ennätysmäärä
 Asumismenoihin kuluu jopa kolmannes kotitalouden tuloista, selviää Kiinteistöliiton ja Omakotiliiton PTT:llä teettämästä selvityksestä.
 Kesäkuussa asuntolainoja on kuukausitasolla myönnetty ennätysmäärä, Keskinen kertoo.
 – Pankeilta on tullut sellaista viestiä, että lainanhakijoita on ollut paljon.
 Suomeen ei ole kuitenkaan Keskisen mukaan muodostumassa Ruotsin kaltaista asuntomarkkinoiden hintakuplaa. Ruotsissa asuntojen hintakehitys on ollut Suomea ripeämpää, mikä johtuu Ruotsin löyhästä lainanantopolitiikasta. Siksi suurempien kaupunkialueiden hinnat ovat naapurivaltiossa nousseet nopeasti.
 Suomessa kuitenkin kasvukeskukset koetaan edelleen vetovoimaisina, ja tulijoita on enemmän kuin asuntoja hyvillä sijainneilla on tarjolla.
 – Kun rokotuskattavuus saadaan hyvälle tasolle, ihmiset haluavat varmasti mennä työpaikoille ja nähdä muita ihmisiä, Keskinen sanoo.
 Keskeistä asunnon sijaintia pidetään siis tärkeänä, vaikka etätyöskentely jääkin osaksi työelämää. Maallemuuttoakaan ei ole ollut Keskisen mukaan havaittavissa, vaikka jonkin verran asuntoja maakuntakeskuksista onkin ostettu.
 Korona-ajan säästöjä on sijoitettu asuntomarkkinoille
 PTT:n laatiman Asumismenot-selvityksen mukaan taloudellinen sokki jäi Suomessa pieneksi eivätkä taloudelliset vaikutukset kohdistuneet omistusasujiin.
 Keskisen mukaan erityisesti osa keskituloisten ihmisten säästöistä on mennyt asuntomarkkinoille. Niin remontointiin kuin uusien asuntojen ostamiseenkin.
 – Kun valtaosa palveluriippuvaisesta taloudesta laitetaan kiinni, yksi rahankäyttökohde on asuntomarkkinat, Keskinen sanoo.
 Hintakehitys on Keskisen mukaan ollut koronapandemian aikana vaihteleva kaupunkien välillä, mihin vaikuttaa muun muassa työmarkkinoiden tilanne. Esimerkiksi Kotkassa asuntojen hinnat laskivat, mutta nyt on hintataso jo palannut normaaliin.
 Korkeat hintatasot voivat ajaa pois kasvukeskuksista
 Keskinen näkee ongelmallisena kasvavan hintakehityksen. Hänen mukaansa asuntojen korkeat hinnat voivat ajaa ihmisiä pois kaupungeista. Uusien asuntojen rakentaminen on erityisesti Helsingissä vilkasta, mutta kysyntää on edelleen paljon, minkä vuoksi asuntotarjonnan lisääntyminen ei näy hintojen laskuna.
 – Osan on pakko työn tai koulun takia asua Helsingissä, mikä asettaa heidät epätasa-arvoiseen asemaan edullisimmilla alueilla asuvien kanssa, tähän ongelmaan tulisi tulevina vuosikymmeninä tarttua, Keskinen sanoo.
 Historiassa esimerkkejä epidemioiden vaikutuksista asumiseen
 PTT:n selvityksessä on mainittu historian epidemioiden vaikutuksesta asumiseen.
 Lontoon koleraepidemia vuonna 1854 laski asuntojen hintoja. Vuokranantajat ottivat uusia vuokralaisia, ja alueen väestöntiheys kasvoi nopeasti. Väestön tiheyden myötä alueen asuinmukavuus heikentyi, ja varakkaammat asukkaat muuttivat alueelta seuraavien vuosikymmenten aikana pois.
 Pariisin ja Amsterdamin kolera- ja ruttoepidemioissa asuntojen hinnat tippuivat epidemioiden seurauksesta hetkellisesti, mutta palasivat trendikehitykseen suhteellisen nopeasti. Kaupungeissa suunnattiin resursseja eniten kärsineille alueille. Tutkijat totesivat tällä olevan merkitystä alueiden kehityksen elpymisessä.

Korona-aika sai monet muuttamaan isojen kaupunkien kehyskuntiin, mutta asuntojen hinnat kasvukeskuksissa ovat jatkaneet nousuaan


Summary: Puukotus tapahtui iisalmelaisessa kauppaliikkeessä tiistai-iltana noin kello kuusi. Sivulliset eivät olleet vaarassa. Epäilty tekijä sekä kaksi uhria ovat kaikki aikuisia miehiä. Epäilty on poliisille entuudestaan tuttu.

Poliisi epäilee  tiistaina Iisalmessa tapahtuneen puukotuksen  epäiltyä tekijää kahdesta tapon yrityksestä ja esittää häntä vangittavaksi.
 Puukotus tapahtui iisalmelaisessa kauppaliikkeessä sen jälkeen, kun töissä ollut vartija oli ensin puuttunut epäillyn käyttäytymiseen. Tilanne kärjistyi.
 Kauppaliikkeessä vapaalla ollut vartija huomasi kärjistyneen tilanteen ja meni auttamaan töissä ollutta vartijaa. Tässä tilanteessa epäilty puukotti teräaseella molempia miehiä.
 Tilanteesta ei aiheutunut vaaraa sivullisille. Poliisi oli nopeasti paikalla ja otti kiinni epäillyn, joka ei tehnyt poliisille vastarintaa kiinniotossa. Epäilty on poliisille entuudestaan tuttu.
 Uhrit saivat vammoihinsa sairaalahoitoa. Tarkempaa tietoa vammoista poliisi ei tule tiedottamaan, mutta kertoo, että uhrit jäävät henkiin.
 Poliisi jatkaa esitutkintaa.
 Tapauksen silminnäkijöitä pyydetään ottamaan yhteyttä poliisiin numeroon 0295 455 554.
 Lue myös:
 Poliisi: Kahta miestä puukotettiin eilen iisalmelaisessa kaupassa
 Kahta henkilöä vahingoitettiin Iisalmessa tiistaina

Poliisi epäilee Iisalmen puukotuksen epäiltyä tekijää kahdesta tapon yrityksestä


Summary: Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen kyselytutkimuksesta selvisi, että moni uskoo TBE-rokotteen suojaavan myös borrelioosia vastaan. Ihmiset myös arvioivat riskin sairastua puutiaisaivotulehdukseen paljon todellista suuremmaksi.

Ihmiset ovat edelleen epätietoisia, mitä vastaan punkkirokote toimii. Asia selviää  Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen kyselytutkimuksesta .
 Tutkimuksessa suomalaisilta kysyttiin viime vuoden puolella puutiaisten välittämistä taudeista ja niiltä suojautumisesta. Tutkimusta ei ole vielä julkaistu ja vertaisarvioitu.
 Lähes kaikki vastaajat olivat kuulleet aiemmin TBE:stä eli puutiaisaivokuumeesta ja borrelioosista. Melkein puolet vastaajista kuitenkin oletti, että TBE-rokote antaa suojan myös borrelioosia vastaan.
 Lisäksi noin kolmannes uskoi, että se estää punkkia tarttumasta ihoon. Rokote suojaa siis vain puutiaisaivotulehdusta vastaan.
 – Tämä voi johtua siitä, että TBE-rokotteesta puhutaan mediassa ja kansan kielessä punkkirokotteena. Tästä syystä voi mennä sekaisin se, mitä vastaan se antaa suojaa, THL:n tutkija  Henna Mäkelä  arvelee.
 Kyselyyn vastasi lähes 500 satunnaisotannalla valittua ihmistä jokaisesta sairaanhoitopiiristä ympäri Suomea.
 "Ei kannata rajoittaa liikkumista luonnosta puutiaisten levittämien tautien pelossa"
 Ihmiset myös arvioivat kyselyssä riskin sairastua puutiaisaivotulehdukseen jopa kymmenen kertaa suuremmaksi kuin se todellisuudessa on. Puutiaisaivotulehduksen riskialueilla arviolta vain yhdestä kahteen prosenttia punkeista kantaa virusta.
 Lisäksi riskin suuruus riippuu siitä, kuinka paljon ja miten luonnossa viettää aikaa. Mäkelä uskoo, että myös kuvitelma paljon todellista suuremmasta riskistä johtuu siitä, miten taudista puhutaan mediassa.
 – Missään tapauksessa ei kannata rajoittaa liikkumista luonnosta puutiaisten levittämien tautien pelossa. Kun tiedostaa riskit ja muistaa pukeutua pitkälahkeisiin vaatteisiin, pääsee jo pitkälle.
 Mäkelä muistuttaa myös punkkitarkastuksen tärkeydestä luonnossa liikkumisen jälkeen. Se auttaa ehkäisemään etenkin borrelioosia, jonka tarttuminen kestää pidempään.
 Esimerkiksi Itä-Suomessa TBE-rokotetta suositellaan tällä hetkellä paljon luonnossa liikkuville Joensuussa, Lapinlahdella ja Tohmajärvellä. Rokotus on maksettava itse.
 – Rokotussuositus koskee niitä, jotka liikkuvat yli neljän viikon ajan luonnossa punkkikaudella. Jos lenkkeilee esimerkiksi asfaltti- ja sorateillä, punkin purema on erittäin epätodennäköinen eikä rokotteelle tällöin ole tarvetta.
 Lue lisää:
 Punkit pysyivät poissa melkein koko kesän, mutta nyt puutiaisia kaivautui esiin hurja määrä – punkkitutkija kertoo, miksi
 Pitääkö punkkia varoa kaupungissakin ja mitkä ovat riskit sairastua? Koostimme yleisimmät kysymykset ja vastaukset
 Uskaltaako luonnossa enää liikkua puutiaisten takia? Kokenut punkkitutkija kertoo, mitä virheitä hän itse varoo metsäretkellä viimeiseen asti

THL:n tutkimus: Ihmisten tiedot punkkirokotteesta ovat hataria – myös riskiä sairastua puutiaisen levittämään tautiin yliarvioidaan


Summary: Sosiaalisen median yhtiöt joutuvat pohtimaan Talibania koskevia linjauksiaan uusiksi, kun liike on nousemassa valtaan Afganistanissa. Tällä hetkellä yhtiöt odottavat päätöksiä kansainväliseltä yhteisöltä.

Afganistanissa valtaan noussut Taliban järjesti tiistaina ensimmäisen tiedotustilaisuuden maan pääkaupungissa Kabulissa. Tilaisuudessa ääri-islamistisen liikkeen tiedottaja  Zabihullah Mujahid  vastaili toimittajien kysymyksiin niin kansainvälisistä suhteista kuin naisten oikeuksista Taliban-hallinnon alla.
 Kun Mujahidilta kysyttiin Talibanin suhtautumisesta sananvapauteen, hän kehotti esittämään kysymyksen Facebookille. Amerikkalainen some-yhtiö on sulkenut Taliban-liikkeen ulos alustoiltaan, mikä Mujahidin mukaan rajoittaa islamistien omaa sananvapautta.
 Mujahidin kommentti toi mieleen Yhdysvaltain edellisen presidentin  Donald Trumpin  valituksen sensuurista ja sananvapauden rajoittamisesta. Some-yhtiöt antoivat Trumpille porttikiellon sen jälkeen, kun hänen nähtiin yllyttäneen kannattajiaan Yhdysvaltain kongressitalon väkivaltaiseen valtaamiseen tammikuussa.
 Taliban-liikkeen tiedotustilaisuuden jälkeen Trumpin poika  Donald Trump Jr  twiittasi, ettei Mujahid ole väärässä.
 Jos Trump oli some-yhtiöille vaikea pulma ratkaistavaksi, niin Talibanista voi muodostua yhtä vaikea haaste.
 Twitter sallii Taliban-liikkeen edustajat alustallaan
 Trumpin kohdalla some-yhtiöt päätyivät lopulta samaan lopputulokseen. Taliban-liikkeen kohdalla yhtiöiden linjaukset sen sijaan vaihtelevat huomattavasti.
 Facebook katsoo, että kyseessä on terroristijärjestö ja terroristijärjestöjen sisällöt ovat kiellettyjä yhtiön alustoilla. Tällä perusteella Facebook kertoi tiistaina  talouslehti Financial Timesille  sulkeneensa useita talibanien Whatsapp-keskusteluryhmiä.
 Samalla linjalla on  videopalvelu Youtube , joka on jo pidemmän ajan poistanut käyttäjätilejä, joiden se uskoo kuuluvan Taliban-järjestölle. Myös TikTok on kieltänyt Taliban-liikettä ylistävät videot palvelussaan.
 Sekä Facebook että Youtube perustelevat linjaustaan sillä, että Yhdysvaltain viranomaiset ovat määritelleet Taliban-liikkeen terroristijärjestöksi. Näin ei kuitenkaan ole. Yhdysvaltain ulkoministeriö ei ole lisännyt Talibania  terroristijärjestö-listalleen .
 Youtube tarkensi perusteluitaan uutiskanava CNN:lle  todeten, että kielto perustuu Yhdysvaltain valtiovarainministeriön pakotelistaan, jolla Taliban-liike on.
 Somejäteistä Twitter on ottanut toisenlaisen linjan. Yhtiö on kieltänyt “vaaralliset organisaatiot”, mutta Taliban-liikkeen edustajat twiittailevat päivittäin sadoilletuhansille seuraajilleen. Esimerkiksi tiedottaja Mujahidilla on yli  320 000 seuraajaa Twitterissä , ja määrä kasvaa koko ajan.
 Niin kauan kun yksittäiset twiitit eivät riko Twitterin sääntöjä, Taliban saa jakaa viestejään alustalla. Twitterin tiedottaja  Katie Rosborough  tyytyi toteamaan  Washington Postille , että “tilanne Afganistanissa kehittyy nopeasti”.
 Yhtiöt odottavat päätöksiä kansainväliseltä yhteisöltä
 Taliban-liikkeen toiminnan kieltäminen tai salliminen alustoilla on tähän asti tapahtunut suhteellisen yksinkertaisesti yhtiöiden sisäisiä sääntöjä seuraten. Prosessi kuitenkin monimutkaistuu tilanteessa, jossa Taliban nousee hallitsemaan Afganistania.
 Voiko Facebook yhä sulkea Talibanin edustajat pois alustoiltaan, jos he ovat itsenäisen valtion edustajia?
 – Facebook ei tee päätöksiä tunnustetuista hallinnoista missään tietyssä maassa. Sen sijaan yhtiö kunnioittaa kansainvälisen yhteisön auktoriteettiä tehdä nämä ratkaisut, Facebookin tiedottaja  Andy Stone  totesi yhtiön tiedotteessa.
 Some-yhtiöt siis odottavat länsimaiden johtajilta päätöksiä siitä, tunnustetaanko Taliban Afganistanin viralliseksi hallinnoksi.
 Sillä aikaa yhtiöiden omassa harkinnassa on päättää, kenelle Afganistanin hallinnon viralliset tilit kuuluvat. Mikä on se hetki, jolloin Afganistanin presidentin kanslian  virallinen Twitter-tili  pitäisi siirtää Taliban-hallinnolle? Entä  puolustusministeriön tili , jonka viimeiseksi jääneessä twiitissä kerrotaan seitsemäntoista taliban-terroristin kuolleen ilmaiskussa? Tai mitä Facebook tekee  Afganistanin ulkoministeriön sivun  kanssa?
 Jos Afganistanin hallinnon viralliset tilit luovutettaisiin Talibanille, liike saisi uudet ja vaikutusvaltaiset kanavat oman propagandan levittämiseen. Samalla alustojen varmennettu-merkit vahvistaisivat Talibanin sanomaa.
 – Tämä asettaa alustat epätodelliseen asemaan, jossa heidän tekemillä päätöksillään siitä, kuka varmennetaan, kenelle annetaan ääni, kuka tunnustetaan Afganistanin presidentiksi voi olla poikkeuksellisia seurauksia sen suhteen, kuinka tulevat viikot kehittyvät, sanoo digitaalista disinformaatiota tutkivan Digital Forensic Research Labin (DFRLab) tutkija  Emerson Brooking   Washington Postille .
 Vastahakoiset “totuuden tuomarit”
 Facebookin ja Twitterin perustaja-toimitusjohtajat  Mark Zuckerberg  ja  Jack Dorsey  välttelivät vuosien ajan vastuuta sisältöjen moderoinnista sananvapauden nimissä. Kun valeuutiset ja manipuloidut videot levisivät alustoilla, kaksikko puolustautui sanomalla, etteivät he voi olla “totuuden tuomareita”.
 Toki alustoilla on vallinnut jonkinlaiset säännöt siitä, minkälaista sisältöä niillä saa julkaista. Väkivaltaan yllyttäminen on kiellettyä, samoin on terrorismin tukeminen tai ylistäminen.
 Monet sosiaalisen median yhtiöiden yhteisönormeista tarkentuvat kuitenkin niin sanotusti lennosta. Trump on hyvä esimerkki tästä. Jo ennen Trumpin vaalivoittoa some-yhtiöt olivat joutuneet muokkaamaan tulkintojaan omista säännöistään, jotta toistuvasti sääntöjä rikkova Trump voitiin pitää alustoilla.
 Zuckerberg koki säätöjen tulkitsimisen niin työlääksi, että hän ulkoisti tämän  erityiselle valvontalautakunnalle . Itsenäinen lautakunta on tähän mennessä antanut päätöksensä 14 tapauksessa ja lähes poikkeuksetta perusteluissa vaaditaan Facebookilta selkeämpiä sääntöjä. Näin oli myös  Trumpin tapauksessa .
 Nähtäväksi jää, aikooko Taliban valittaa Facebookin kieltolinjasta valvontalautakunnalle.
 Voit keskustella aiheesta 20.8. kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Yle seuraa  tässä artikkelissa  tapahtumia Afganistanissa, jossa hallinto on luhistunut ja Taliban ottanut vallan.

Talibanit syyttävät Facebookia sananvapauden rajoittamisesta – some-yhtiöt "epätodellisessa asemassa"


Summary: Yhdysvallat on jo ilmoittanut jäädyttävänsä siellä olevat Afganistanin varat. Yhdysvaltalaistileillä on leijonanosa Afganistanin keskuspankin valuuttavaroista ja ääri-islamilaisen Talibanin hallinnossa Afganistan uhkaa jäädä myös ilman luvattuja avustuksia.

Talibanin hallitseman Afganistanin rahoitusnäkymät ovat synkät, sillä järjestö ei ainakaan toistaiseksi pääse käsiksi maan ulkomailla oleviin valuuttavaroihin. Lisäksi kansainvälinen valuuttarahasto IMF on sulkenut avustushanansa.
 Afganistanin keskuspankin 9 miljardin dollarin (7,7 miljardin euron) valuuttavaroista peräti 7 miljardia on talletettu Yhdysvaltain keskuspankkiin New Yorkissa. Presidentti  Joe Biden  on jo ilmoittanut varojen jäädyttämisestä.
 Yhdysvaltain vaikutusvalta ja pakotteet voivat estää Talibania saamasta haltuunsa myös loppuja varoja,  arvioi The New York Times -lehti.
 Afganistanin keskuspankin entisen johtajan  Ajmal Ahmadyn  mukaan 1,3 miljardia dollaria on muilla kansainvälisillä tileillä, muun muassa eurooppalaisissa pankeissa. Loput ovat Sveitsissä  kansainvälisessä järjestelypankissa , jota pidetään eräänlaisena keskuspankkien keskuspankkina.
 Ahmadyn mukaan Taliban on jo kysellyt, missä rahat ovat. Hän arvioi Twitterissä, että Talibanin saatavilla on vain 0,1–0,2 prosenttia valuuttavaroista. Ahmady ei usko Talibanin saavan myöskään kansainvälisiä avustuksia.
 Apu ja dollarit pitäneet taloutta pystyssä
 Kansainvälinen valuuttarahasto IMF on jo ilmoittanut, että se estää Afganistanin hallintoa saamasta 460 miljoonaa dollaria maalle myönnettyä apua.
 Saamatta voi jäädä myös 12 miljardia dollaria, jonka yli 60 maata marraskuussa sopi annettavaksi Afganistanille neljän vuoden aikana. Saksa sanoi viime viikolla, ettei se anna apua, jos Taliban nousee Afganistanissa valtaan ja ottaa käyttöön islamilaisen sharialain. Tiistaina EU ilmoitti, ettei rahaa heru ennen kuin Afganistanin viranomaiset "selventävät tilannetta".
 Keskuspankin rahavarat ja ulkomaiset avustukset ovat olennaisen tärkeitä köyhälle Afganistanille. Maa on rahoittanut kolme neljäsosaa julkisista menoistaan avustuksilla. Suuri vaihtotaseen alijäämä on johtanut siihen, että dollareita on nostettu tuonnin rahoittamiseksi, Ahmady kertoo.
 Keskuspankki on käyttänyt dollareita myös oman valuuttansa, afgaanin, pitämiseksi vakaana. Jos Taliban ei pääe käsiksi valuuttavaroihin, maan valuutan arvo uhkaa laskea, inflaatio kiihtyä ja köyhyys lisääntyä. Tämä puolestaan uhkaa entisestään kiihdyttää maastapakoa, jonka Talibanin valtaannousu ryöpsäytti, Ahmady  sanoo The Financial Times -lehdelle.
 Kansainvälinen apu on ollut tärkeää paitsi valtion toiminnan ylläpitämiseksi myös kansalaisille. Pelastakaa lapset -järjestö arvioi tammikuussa, että apua tarvitsee kipeästi yli 18 miljoonaa afganistanilaista. Kuvassa UNHCR:n apua Kandaharissa helmikuussa. M. Sadiq / EPA
 – Jos ihmiset uskovat tilanteen olevan paha mutta ohi, he aliarvioivat vaikutukset... Sotilaallinen vaihe on ohi ja nyt alkaa taloudellisten vaikutusten vaihe, hän sanoi The Financial Timesin puhelinhaastattelussa.
 Hänen mukaansa edessä on vakavat ajat, kun ihmiset eivät saa tarvitsemiaan rahoja pankeilta. Hän uskoo elintason laskevan merkittävästi.
 – Jos ihmiset ajattelevat tilanteen lentokentällä olevan nyt paha, uskon, että keskipitkällä aikavälillä tullaan näkemään laajamittaista pakoa Afganistanista ja valitettavasti Eurooppa tai muut maat eivät pysty sitä estämään, Ahmady ennakoi.
 Ahmady itse pakeni Afganistanista sunnuntaina.
 Kuuntele myös Takaisin Pasilaan -podcast: Näin Kabulin nuoret naiset kuvasivat pelkoa sorrosta vain päiviä ennen Talibanin vallankumousta.
 Lue tästä tuoreimmat uutiset Afganistanin tilanteesta

Talibanin Afganistanin rahahanoja suljetaan – paennut keskuspankkijohtaja ennustaa maalleen synkkiä talousnäkymiä ja laajaa maastapakoa


Summary: Kalajoella heinäkuun loppupuolella syttyneen palon sammutustöissä oli kalustoa lukuisilta pelastuslaitoksilta. Kaikki tämä kalusto huolletaan Jokilaaksojen pelastuslaitoksen alueella.

Kalustosuunnittelija  Ari Tuulenkari  Jokilaaksojen pelastuslaitokselta kertoo, että pelastuskalustoa on poistettu maastosta jo alueen jälkivartioinnin aikana, töitä on tehty parisen viikkoa.
 Heinäkuun viimeisellä viikolla syttyneessä  palossa  käytössä oli kalustoa oman alueen lisäksi lukuisilta muilta pelastuslaitoksilta.
 Palon sammutuksessa mukana olevaa kalustoa pestään, huolletaan ja lajitellaan ennen muualle palauttamista.
 – Oma villi veikkaukseni on, että syyskuun loppupuolella olemme saaneet tämän savotan vietyä pitkälle. Toki rinnalla on naapuripelastuslaitosten kalustojen palauttamiset oikeisiin osoitteisiin, sekä niiden löytäminen.
 Tähän mennessä esimerkiksi paloletkuja on pesty arviolta 18 kilometrin verran, kaikkiaan pestävää letkua voi olla 40–50 kilometriä, Ari Tuulenkari arvioi.
 – Meillä letkupyykki menee letkunpesuasemille, eli Ylivieskaan ja Raaheen. Kuudesta kahdeksaan tuntia joka päivä pesemme letkuja, Ari Tuulenkari kertoo.
 Letkujen lisäksi Jokilaaksojen pelastuslaitos on muun muassa huoltanut moottorikalustoa ja lajitellut liittimiä oikeisiin osoitteisiin meneväksi. Säiliö- ja sammutusautoja voi mennä myös ulkopuoliseen huoltoon.
 Muun kaluston huoltovastuuta on jaettu useammalle asemalla. Varsinkin letkujen pesu tulee vielä työllistämään pelastuslaitoksen henkilöä. Siihen tarvitaan 4–6 henkilön panos virka-aikaan syyskuulle asti.
 Kalajoen metsäpaloalueella on vielä paljon varsinkin paloletkuja, ja niitä päästään keräämään pois lähiviikkojen aikana. Työhön kutsutaan sopimuspalokuntalaisia ja pelastuslaitosten väkeä, seuraavan kerran palopaikalle aiotaan mennä keräämään kalustoa tulevana lauantaina.
 Maasto-olosuhteet paikan päällä ovat hankalat.
 – Nyt kun on satanut, padotut ojat ovat niin täynnä vettä, ettei niiden yli pääse. Myös maasto vettyy, eivätkä mönkijät pysyt ede pinnalla. Ihme, että siellä pystyy edes kävellen liikkumaan, kun alueella on välillä hankalasti kuljettavaa louhikkoa.
 Maastotöiden kesto onkin päivää kohti korkeintaan kuusi tuntia, eikä sateella poisteta kalustoa. Ari Tuulenkarin mukaan paloalueella käydään vielä 3–4 kertaa, ja työhön tarvitaan 20–30 henkilöä per päivä.
 Lisää aiheesta:
 Kalajoen maastopalo ei ollutkaan vuosikymmenien suurin – tarkennusmittauksessa paloalueeksi laskettiin 227 hehtaaria

Kalajoen maastopalon kalustoa huolletaan ainakin syyskuun loppupuolelle asti – pelkästään letkuja pestään kymmeniä kilometrejä


Summary: Palkituista puistoistaan tunnettu Kotka saa aivan uudenlaisen puiston. Vanha, käytöstä poistettu leikkipaikka muutetaan ekopuistoksi, jonka tarkoituksena on tarjota elintilaa hyönteisille ja oppimisympäristö lapsille.

Kotkan puistovalikoima laajentuu lähiaikoina ennennäkemättömällä puistolla.
 Kaupunkiin on alettu tällä viikolla rakentaa ekopuistoa, jossa on tarkoitus hyödyntää mahdollisimman paljon kierrätettyä materiaalia.
 Metsolan kaupunginosaan perustettavaan ekopuistoon tulee esimerkiksi niittyjä perhosille ja pörriäisille, hyönteishotelleja, linnunpönttöjä, marjapensaita ja hedelmäpuita, lahopuuta sienille sekä luontopolku.
 Puiston perustaminen lähti liikkeelle, kun Kotkan kaupunki keräsi ehdotuksia kaupungin kehittämiseksi. Idean ekopuistosta keksi kotkalainen  Erika Taima-Liljeström , joka ajatteli, että pörriäiskadolle on tehtävä jotain, ja hyönteisille on saatava lisää niittyjä.
 Taima-Liljeström aloitti idean toteuttamisen omasta pihastaan, kunnes tuli siihen tulokseen, että vastaavia alueita pitäisi saada muuallekin Kotkaan.
 – Pörriäisten elinpiiri on pienentynyt viime vuosina, kun ei ole enää niittyjä. Ihmiset ja kaupungit tykkäävät nurmikosta ja hyvin hoidetuista puistoista ja tiloista. Sen vuoksi tarvitsemme ekologisempia puistoja, joissa pensaiden ja puiden annetaan kasvaa vähän villimmin, Taima-Liljeström sanoo.
 Alueella on aiemmin sijainnut leikkipuisto. Jasmina Kauta / Yle
 Vanha leikkipuisto saa uuden elämän
 Ekopuisto rakennetaan vanhan, käytöstä poistetun leikkipuiston paikalle Kotkan Metsolaan. Leikkipuisto valikoitui uuden ekopuiston paikaksi monipuolisten kehitysmahdollisuuksiensa perusteella.
 – Asun lähellä, ja olen kävellyt täällä usein. Tämä on ekopuistolle ihan mahtava paikka, koska vanhasta puistonpohjasta pystytään kevyesti muokkaamalla tekemään hyvin ekologinen. Lisäksi puisto rajautuu ihanaan metsään, jossa on tosi isot kalliot. Metsään saa ihanan luontopolun, Taima-Liljeström sanoo.
 Erika Taima-Liljeström on uudesta puistosta innoissaan. Jasmina Kauta / Yle
 Tähän mennessä aluetta on niitetty ja vanhat, huonokuntoiset leikkivälineet on viety pois. Ensi viikolla tarkoituksena on aloittaa puiden ja pensaiden hoitoleikkaukset. Lisäksi aloitetaan lahopuutarhan rakentaminen.
 – Kaikki täällä syntyvä puujäte silputaan paikan päällä kuorikkeeksi. Täältä ei toivon mukaan viedä hirveästi mitään, eikä tuoda ylimääräistä tilalle, Kotkan kaupungin työnohjaaja-puutarhuri  Mari Nenonen  sanoo.
 Lapset oppivat puistossa
 Puiston suunnittelussa, rakentamisessa ja hoidossa on vahvasti mukana on myös opetuksellinen näkökulma. Mukana myös lapsia läheisestä koulusta ja päiväkodeista.
 – Lapset ovat olleet alusta saakka ideoimassa puistoa. He tulevat pitämään tätä luokkahuoneenaan ja tekemään tänne esimerkiksi hyönteishotelleja. Jätämme tänne myös risuja, että lapset voivat tehdä niistä majoja, Mari Nenonen sanoo.
 Kaupungin rakentaessa puistoa lapset pääsevät esimerkiksi levittämään haketta ja kylvämään niittykukan siemeniä. Lapset on tarkoitus pitää jatkossakin mukana puiston hoidossa. Kaupungin puistotoimen vastuulla ovat vaaralliset työt ja asiantuntija-avun tarjoaminen.
 – Otamme lapset mielellämme mukaan tekemään niin paljon kuin he vain haluavat, Nenonen sanoo.
 Puisto rajoittuu kallioiseen metsään. Jasmina Kauta / Yle
 Ekopuiston toimintamallia on tarkoitus laajentaa tulevaisuudessa muuallekin Kotkaan. Kaupungissa on useita käytöstä poistettavia leikkipuistoja, joita voitaisiin hyödyntää samalla ajatuksella.
 – Jos tämä menee hyvin, Kotkassa tullaan varmasti näkemään useita vastaavia puistoja lähivuosien aikana, Mari Nenonen kertoo.
 Uudenlainen puisto on herättänyt Kotkassa paljon kiinnostusta ja innostusta sekä kaupunkilaisten että kaupungin työntekijöiden keskuudessa.
 – Tämä on ollut niin innostava projekti, että uusia ideoita tulee joka päivä, ja suunnitelmia päivitetään, Erika Taima-Liljeström sanoo.

Upeista puistoistaan tunnettuun Kotkaan rakennetaan täysin uudenlaista puistoa, jossa mitään ei heitetä hukkaan – lapset mukana suunnittelussa


Summary: Avomaalla kasvatettavat marjat ja hedelmät selvisivät kuumasta ja kuivasta kesästä runsaan kastelun ansiosta. Ilman kastelua omenat olisivat jääneet liian pieniksi kaupoissa myytäväksi ja mansikkasadosta olisi menetetty puolet.

Syysomenapuiden juurella kulkee musta letku. Omenanviljelijä  Matti Piispa  lähettää puhelimestaan tekstiviestin ja lyhyen suhinan jälkeen letkuun tehdyistä rei'istä alkaa tihkua vettä multaan.
 Tätä kutsutaan tihkukasteluksi.
 Tänä kesänä Piispa on saanut pumpata puille vettä lähes joka toinen päivä. Viime kesänä riitti kastelu kerran viikossa. Vesi tulee läheisestä lammesta.
 – Ilman kastelua ei olisi tullut kauppakelpoista omenaa juurikaan, Piispa sanoo.
 Hedelmän koolla on väliä. Kauppoihin kelpaa omena, jonka halkaisija on vähintään 55 millimetriä. Torilla voi myydä hieman pienempiäkin.
 Nykyään Matti Piispa käynnistää kastelujärjestelmän tekstiviestillä, aiemmin hän joutui kävelemään rantaan pumpun luo.  Esa Huuhko / Yle
 Piispan tilalla on noin tuhat omenapuuta. Parin hehtaarin peltoala on imenyt kasteluvettä tänä kesänä noin 5 000 kuution verran. Viime kesänä riitti kolmasosa tästä määrästä.
 – Hehtaarille tarjotaan yhtenä kastelukertana 10 000–15 000 litraa. Se kerrotaan 20–30 päivällä, Piispa laskee.
 Määrät ovat pieniä, kun verrataan mansikoiden kasteluun.
 Mansikanpoimijoita oli liian vähän, kun sato kypsyi kerralla
 Lähes kaikilla mansikkatiloilla on nykyään kastelujärjestelmät, kertoo Hedelmän- ja marjanviljelijäin liiton Etelä-Savon piirin puheenjohtaja  Mikko Ruottinen.
 Yleisimmin käytetään tihkukastelua, osalla tiloista on käytössään sadettimet.
 Tihkukastelussa vesi johdetaan letkulla suoraan kasvin juureen.  Yhdestä letkun reiästä voi tulla vettä esimekiksi puolitoista tai kaksi litraa tunnissa.  Esa Huuhko / Yle
 Ruottinen viljelee itse Sulkavalla sijaitsevaa Kulmalan tilaa, jossa kasvaa kahdeksan hehtaaria avomaan mansikkaa.
 Viljelylohkoja kasteltiin keskimäärin kuusi tuntia viikossa, kesäkuun alusta heinäkuun puoliväliin, jolloin kaikki marjat oli poimittu.
 – Kiivaimpaan aikaan on mennyt 3 000 kuutiota vettä viikossa. Meillä yksi henkilö hoitaa kastelua täysipäiväisesti, siihen menee kaikki työaika, Ruottinen kertoo.
 Mansikan satotaso jäi tänä kesänä keskimääräistä heikommaksi, koska kukinta- ja satokausi oli nopea. Kun kaikki raakileet kehittyivät yhtä aikaa, marjat eivät pystyneet kasvamaan isoiksi.
 Koska kesä oli kuuma ja kuiva, kaikki mansikan raakileet olivat kehittymisvaiheessa yhtä aikaa.  Miikka Varila / Yle
 Tämä vaikutti myös saatuihin kilomääriin ja viljelijöiden ansioihin.
 – Harvassa on tilat, jotka saivat sataprosenttisesti kaikki poimittua. Porukkaa ei osattu varata töihin riittävästi, sanoo Ruottinen.
 Ilman kastelua satomäärä olisi jäänyt vain puoleen, hän arvioi.
 Mikkeliläisen marjanviljelijä  Pekka Hämäläisen  tilalla ei ole käytössä kastelua, vaan mansikat ovat sateen armoilla.
 – Edelliskesä oli kaikkien aikojen paras, nyt sato jäi 35–40 prosenttiin tavanomaisesta, Hämäläinen kertoo.
 Avomaalla kasvavia vadelmia ei välttämättä kastella. Kuivuus vei osan marjoista.  Esa Huuhko / Yle
 Etelä-Savossa vadelmat vei kylmä talvi, ei kuiva kesä
 Kuivuus vaikutti muidenkin puutarhamarjojen, kuten vadelmien ja herukoiden satoon.
 Juvalainen vadelmankasvattaja  Mauno Maaranen  sai hyvän sadon, mutta kuivuuden vaikutukset näkyivät.
 – Paikka paikoin marjan koko jäi pienemmäksi kuin normaalina vuotena. Kevät oli kostea, mutta kesä liian kuiva, Maaranen sanoo.
 Marjanviljelijä Mauno Maaranen sai hyvän sadon vadelmistaan, mutta kylmä talvi vei kaikki karhunvatukat.  Esa Huuhko / Yle
 Harrastuksesta syntyneellä tilalla ei ole käytössä kastelujärjestelmiä. Maaranen myöntää, että kastelusta olisi ollut apua.
 – Mitä olen seurannut, niin vadelmat ovat pärjänneet luonnonvaraisella kastelulla muuallakin. Nämä näyttävät kestävän kuivuutta melko hyvin.
 Etelä-Savon vadelmasadon turmioksi koituivatkin talvivauriot.
 Vadelman marjat kasvavat edellisen kesän versoon. Pahimmillaan versot paleltuivat latvasta maahan saakka, eikä silmuja puhjennut keväällä yhtään.
 – Moni viljelijä on sanonut, ettei näin pahoja vaurioita ole nähty. 10–15 vuotta on vadelman kasvustolle normaali ikä, kerran tai kaksi siinä välissä sattuu tällainen, Hedelmän- ja marjankasvattajain liiton Mikko Ruottinen sanoo.
 Talven kuivattama karhunvatukan kasvuverso. Esa Huuhko / Yle
 Tammikuun kylmyys vei Ruottisen omatkin avomaan vadelmat. Maarasen vadelmat säästyivät, karhunvatukat eivät.
 Maaranen laskee menettäneensä noin 1 000–1 500 kiloa marjaa, mikä tekee jo taloudellisen loven.
 – Ei sillä ole ratkaisevaa merkitystä, mutta huomattava menetys se on.
 Vähäisten sateiden vuoksi viinimarjat jäivät pieniksi Etelä-Savossa. Esa Huuhko / Yle
 Tunneliviljelyssä kylmä talvi tai kuuma kesä eivät haittaa. Valtakunnallisesti jo puolet vadelman satomäärästä saadaan tunnelikasvatuksesta.
 – Tunnelissa istutetaan joka vuosi uudet taimet, ja siellä talvivaurioriski on nolla. Jos viljelyssä ei muuten tee virheitä, niin sato on sama joka vuosi. Tunneliviljely tasaa riskiä, Mikko Ruottinen sanoo.
 Ruottisen omista vadelmista puolet kasvaa avomaalla ja puolet tunnelissa. Etelä-Savossa avomaaviljely on yhä yleistä. Siksi Ruottinen arvioi, että vadelman satomäärä jäi maakunnassa alle puoleen tavanomaisesta.
 Voit keskustella aiheesta 20.8.2021 klo 23.00 saakka.

Kuiva kesä kuritti omenoita ja mansikoita –"Ilman kastelua ei olisi tullut kauppakelpoista omenaa juurikaan", sanoo viljelijä


Summary: Viime aikojen esinelöydöt Tammelasta piirtävät aivan uutta kuvaa seudun historiasta. Aikaisemmin on luultu, että tienoo oli rautakaudella erämaa-aluetta. Esineet kuitenkin varmistavat, että Tammelan seudulla on jo rautakaudella ollut pysyvää ja vakiintunutta asutusta.

Tammelan esinelöydöt kertovat, että seudulla on ollut pysyvää rautakautista asutusta. Rautakautiset esineet on löytänyt metallinetsijä ja esineet ovat nyt Museoviraston kokoelmissa. Museovirasto on jo ehtinyt tutustua esineisiin.
 Kaukjärven pohjoispuolelta on löydetty väkipuukko, joka on ajoitettu merovingiaikaan, noin 500-800 vuotta jälkeen ajanlaskun alun. Pyhäjärven rannalta löytynyt iso sotakirves on ajoitettu vuosiin 1000-1100.
 Museoviraston amanuenssi  Sami Raninen  muistuttaa, että tähän asti on luultu Tammelan pysyvän asutuksen olleen peräisin 1200-1300-luvuilta ja että rautakaudella Lounais-Häme olisi ollut erämaata. Nyt tiedetään, että Tammelassa on esimerkiksi harjoitettu karjanhoitoa jo rautakaudella.
 – Löydöt ovat hyvin kiinnostavia ja merkittäviä. Merovingiaikainen väkipuukko tai viikinkiajan loppuvaiheeseen tai ristiretkille ajoittuva tappara tai sotakirves ovat erittäin mielenkiintoisia löytöjä mistä tahansa päin Suomea, Raninen kertoo.
 Tammelassa on rautakaudella harjoitettu maanviljelystä ja karjanhoitoa
 Tammelan esineiden kiinnostavuutta lisää erityisesti se, että Tammelan seutu, Pyhäjärvi ja siihen liittyvien vesistöjen alue, on perinteisesti ollut rautakausilöytöjen suhteen varsin niukkaa. Tammelasta rautakautista aineistoa on ruvennut löytymään vasta 2010-luvun aikana.
 – Tämä tietenkin vaikuttaa näkemykseemme siitä, millainen Tammela on rautakaudella ollut. Seutu ei ole ollutkaan takamaa-aluetta tai erämaata, vaan kyllä sinne on rautakauden loppupuolella kaikella todennäköisyydellä muodostunut varsin pysyvää ja vakiintunutta asutusta.
 Tammelan esinelöydöt tehnyt metallinetsijä Pekka Fabritius on ollut myös arkeologi Hanna-Maria Pellisen apuna arkeologisilla kaivauksilla Tammelassa.  Ville Välimäki / Yle
 Näkemys on, että Tammelassa on ollut todennäköisesti pienistä kylistä tai maatiloista koostuvaa asutusta. Väestö on hankkinut ainakin osan toimeentulostaan karjaa hoitamalla ja maata viljelemällä. Seudulla on myös kalastettu ja metsästetty.
 Tammelaan on siis rautakaudella muodostunut paikoilleen juurtunut, sukupolvesta toiseen jatkuva asutus. Elämäntapa on ollut aivan toisenlainen kuin erämaaseutujen metsästykseen ja kalastukseen pohjaava elämäntapa.
 Esineet nostettu päivänvaloon todennäköisesti haudoista
 Esinelöytöjen avulla Tammelaan on päästy luomaan uudenlaista rautakautista historiaa. Amanuenssi Sami Raninen kertoo, että esineet auttavat kirjoittamaan rautakauden karttaa uusiksi.
 Ranisen mukaan todennäköisesti esineet on löydetty haudoista. Täyttä varmuutta asiasta ei kuitenkaan ole, koska löytöpaikkoja ei ole tarkasti vielä tutkittu.
 Vainajat ovat ehkä olleet ihmisiä, joilla on ollut yhteyksiä sen ajan kauppa- ja kulttuuriverkostoihin. Heillä on ollut mahdollisuus hankkia aseita, jotka edustavat laajalle levinneitä esinetyyppejä.
 – Heillä on ollut tarve hankkia aseita, mikä kertoo sen ajan elämäntavasta. Toisaalta aseet ovat varmaankin olleet statussymboleita.
 Esineiden laittaminen hautoihin voi olla johtunut myös muinaisten yhteisöjen sosiaalisesta kilpailusta, joka on saattanut olla välillä melko kiivastakin.
 – Näyttävien hautajaisten järjestäminen vainajille on voinut olla keino, jonka avulla yhteisöjen sisäisiä nokkimisjärjestyksiä on siihen aikaan ratkottu, kertoo Sami Raninen Museovirastosta.

Nyt se varmistui: autioksi erämaaksi uskotussa Lounais-Hämeessä onkin ollut pysyvää asutusta jo rautakaudella


Summary: DelSiTechillä on entuudestaan yhteistyötä muun muassa lääkeyritys Bayerin kanssa.

Turkulainen lääkeannosteluteknologia- ja lääkekehitysyritys DelSiTech Oy on solminut yhteistyö- ja lisenssisopimuksen Yhdysvaltain länsirannikolla Seattlessa toimivan Visus Therapeuticsin kanssa, kertoo DelSiTech Oy tiedotteessaan.
 Amerikkalaisyhtiö saa maailmanlaajuisesti oikeudet käyttää DelSiTechin silikapohjaista lääkeannosteluteknologiaa pitkäaikaisten silmälääkkeiden kehittämiseen ja kaupallistamiseen.
 DelSiTechillä on ennestään lisenssisopimus lääkejätti Bayerin kanssa sekä varhaisemman vaiheen yhteistyösopimuksia eri lääkeyhtiöiden kanssa maailmanlaajuisesti, kertoo DelSiTechin toimitusjohtaja  Lasse Leino  tiedotteessa.
 Lääkkeen annostelu vaikeaa
 Lasse Leinon mukaan silmän takaosan ja verkkokalvon sairauksien suurimpana haasteena on lääkkeen annostelu, koska suun kautta otettavat lääkkeet eivät pääse silmän sisälle. Silmälääkkeet tulee annostella silmän sisälle lasiaiseen injektiona.
 – Ongelmana on, että lääkkeet häviävät nopeasti lasiaisesta, jos ne injisoidaan sellaisenaan esimerkiksi liuoksena. Lasiaisinjektioita ei myöskään voi tehdä päivittäin tai edes viikoittain, koska toimenpiteeseen liittyy aina komplikaatioriski. Siksi pitkävaikutteiset injektiotovat ainoa tapa hoitaa näitä sairauksia, selventää Leino.
 – DelSiTechin teknologia mahdollistaa lasiaisannostelun siten, että injektioita tarvitsee tehdä poliklinikalla vain pari kertaa vuodessa, mikä helpottaa merkittävästi myös terveydenhoidon kuormitusta, sanoo Leino yhtiön tiedotteessa.
 Sopimuksen mukaan amerikkalaisyhtiö maksaa DelSiTechille muun muassa rojalteja ja etappimaksuja kaupallistamisesta ja tuotteiden myynnistä, kertoo DelSiTech Oy tiedotteessaan.
 Maksujen määriä ei julkisteta.

Turkulaisyritys DelSiTech sai Yhdysvalloista yhteistyökumppanin kehittämään lääkeannostelua silmäsairauksiin


Summary: Ašurajuhlaa viettävät šiiat ovat osallistuneet uskonnollisiin kulkueisiin eri puolilla Pakistania. Enemmistö pakistanilaisista on sunnimuslimeja.

Pakistanin itäosassa voimakkaan tienvarsipommin räjähdys on surmannut ainakin kolme ihmistä ja haavoittanut kymmeniä šiiamuslimien kulkueessa.
 Paikallisen poliisin mukaan haavoittuneita on yli 50, kertoo uutistoimisto AP.
 Räjähdys sattui Bahawalnagarin kaupungissa Punjabin maakunnassa.
 Silminnäkijöiden mukaan tunnelma kaupungissa on jännittynyt.
 Šiiat protestoivat iskua vastaan. Šiiajohtaja  Khawar Shafqat  vaatii hallitusta parantamaan uskonnollisten kulkueiden turvallisuutta.
 Kulkueita järjestetään parhaillaan eri puolilla Pakistania, sillä šiiamuslimit viettävät ašurajuhlaa yhden rakastetuimman pyhimyksensä, profeetta Muhammadin tyttärenpojan Husseinin muistoksi.
 Šiiat ovat vähemmistö sunnienemmistöisessä Pakistanissa. Heitä on noin 20 prosenttia 220-miljoonaisesta väestöstä. Uskontoryhmien välit ovat olleet ajoittain kireät vuosikymmeniä, ja äärisunnit ovat tehneet iskuja šiiamuslimeja vastaan.
 Torstaisen iskun tekijää ei tiedetä.
 Korjattu 19.8. klo 16.15, Hussein oli profeetta Muhammadin tyttärenpoika, ei pojanpoika.

Pommi räjähti šiiojen kulkueessa Pakistanissa, ainakin kolme kuollut ja haavoittuneita kymmenittäin


Summary: Suomalaiset toimivat puolustusministeri Antti Kaikkosen mukaan vain Kabulin lentokentällä ja sen välittömässä läheisyydessä. Eduskunta keskeyttää kesän istuntotaukonsa ja kokoontuu perjantaina päättämään sotilaiden lähdöstä.

Suomi lähettää kymmeniä sotilaita Kabuliin Afganistanissa olevien suomalaisten saamiseksi pois maasta. Hallitus kokoontui päättämään asiasta alkuillalla.
 Useat maat ovat lähettäneet Afganistaniin sotilasosastoja auttamaan evakuoinnissa.
 Ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) vahvisti tiedotustilaisuudessa torstaina, että myös Suomi valmistautuu lähettämään joukkoja Afganistaniin Kabuliin. Työskentelypaikkana on Kabulin lentokenttä ja sen välitön ympäristö.
 Valtioneuvosto päätti asiasta torstaina.
 – Kabulissa tarvitaan puolustusvoimien suojausjoukkoa eli joukkoa, joka suojaa suomalaisia työntekijöitä – meidän tiimiämme – kentällä, ja mahdollisuuksien mukaan auttaa evakuoitavia tässä työssä Kabulin lentokentän sisällä, Haavisto sanoi.
 Haavisto viittaa kaoottiseen tilanteeseen Kabulin sotilaslentokentällä ja sinne johtavalla portilla. Ihmiset eivät ole päässeet portista läpi, vaikka heille tarkoitetut evakuointilennot ovat olleet lähdössä ja asiakirjat ovat olleet kunnossa.
 – On selvää että pelkästään suomalaisten virkamiesten ja suomalaisen tiimin voimin ei voi sitä porttia hallita niinä hetkinä kun mahdollisuus tulla sisään olisi, Haavisto sanoi.
 Sotilaiden lähettämistä Afganistaniin on valmisteltu viime päivät. Hallituksen ulko- ja turvallisuuspolitiikasta vastaavat ministerit kokoontuivat torstaina presidentin johdolla. Ulkoministeri Pekka Haavisto (vihr.) kertoi torstaina eduskunnan ulkoasiainvaliokunnan kokouksen jälkeen evakuointien tilanteesta.  Lehtikuva
 Toimenpiteessä käytetään kansainvälisen avun antamista ja pyytämistä koskevaa lakia, joka edellyttää valtioneuvoston selontekoa eduskunnalle sekä eduskunnan päätöstä. Lakia käytetään ensimmäisen kerran.
 Selonteon mukaan  Suomelle on tullut myös Naton ja EU:n ulkosuhdehallintojen avunpyyntö edustustojen evakuointiin. Puolustusministeriön mukaan vastaava pyyntö on tullut kaikille länsimaille.
 Suomen ensisijainen motiivi operaatiolle on kuitenkin turvata suomalaisten viranomaisten toimintaedellytykset evakuoinnissa, puolustusministeriöstä kerrotaan.
 Valtioneuvosto hyväksyi selonteon Haaviston mukaan istunnossaan illansuussa. Eduskunnan ulkoasianvaliokunta on kokoontumassa perjantaina aamupäivällä, minkä jälkeen eduskunta käsittelee sen perjantaina täysistunnossa.
 Eduskunta keskeyttää asian takia kesän istuntotaukonsa.
 Aseistettu joukko puolustusvoimien henkilöstöä
 Puolustusministeri  Antti Kaikkosen  (kesk.) mukaan Suomesta lähtevä joukko on aseistettu ja siihen kuuluu kymmeniä henkilöitä. Joukko toimii operaation aikana Suomen kansallisessa johdossa.
 – Kabuliin lähtevät henkilöt ovat puolustusvoimien palkattua henkilökuntaa, varusmiehiä ei tällaisiin tehtäviin käytetä, Kaikkonen sanoi.
 Keskeisenä tehtävänä ja haasteena on saada oikeat henkilöt lentokentälle ja oikeille lennoille nopeasti ja turvallisesti.
 Ykköstehtävinä on Kaikkosen mukaan ulkoministeriön henkilöstön suojaaminen, evakuoitavien henkilöiden opastaminen, tilannekuvan muodostaminen sekä yhteysupseeritoiminta alueella.
 Suomalaiset toimivat vain Kabulin lentokentällä ja sen välittömässä läheisyydessä.
 Taliban ei Kaikkosen mukaan kuitenkaan suoranaisesti uhkaa kentän alueella toimivia joukkoja.
 – Mahdolliseen tahalliseen tai tahattomaan eskaloitumisen riski kuitenkin on olemassa ja se on otettava huomioon. Joukko on palveluturvallisuuden vuoksi aseistettu.
 Operaation kestoa Kaikkonen arvioi toistaiseksi useissa päivissä.
 Joukko lähtee matkaan mahdollisimman nopeasti, jotta se pääsee toteuttamaan tehtäväänsä heti, kun päätöksenteko Suomessa valmistuu.
 Suomen kansalaisista 18 on jo täällä
 Yle kertoi jo aikaisemmin torstaina, että valmisteilla on sotilaiden lähettäminen turvaamaan ulkoministeriön virkamiesten työskentelyä suomalaisten saamiseksi pois Afganistanista.
 Asiaa on valmisteltu viime päivät. Myös hallituksen ulko- ja turvallisuuspolitiikasta vastaavat ministerit kokoontuivat torstaina presidentin johdolla.
 Suomalaisten evakuoinnit Afganistanista jatkuivat torstaina. Evakuoituja suomalaisia on tuoreimpien tietojen mukaan 34.
 Haavisto kertoi torstai-illan tiedotustilaisuudessa, että ensimmäinen 18 hengen ryhmä on jo saapunut Suomeen.
 Eri maiden koneet vievät evakuoidut ensin muihin maihin, joista he pääsevät myöhemmin Suomeen.
 Afganistanissa odottaa yhä yli 60 suomalaista
 Yli 60 suomalaista odottaa edelleen evakuointia.
 – Vauhti on vielä aika hidas. Sen takia teemme kaikkemme että kansainvälinen yhteistyö ja koordinaatio paranisi.
 – Tiedän, että Kabulin lentokentällä tehdään työtä sen eteen, että jokaiselle maalle saataisiin omat slotit ja ihmisille voitaisiin ilmoittaa selkeämmin, milloin he voivat tulla (lentokentän) portille, Haavisto sanoo.
 Haaviston mukaan Kabulin lentokentän portin turvallisuustilanne on edelleen vaihteleva ja portin ulkopuolella olevia suomalaisia on vaikeaa tavoittaa.
 – Kaikista perheistä ja perheiden (turvallisuus)tilanteista ei voida vannoa. Pyrimme pitämään kaikkiin meidän listoillamme oleviin yhtyettä ja tarkastamaan, että he ovat turvallisessa tilanteessa, Haavisto sanoo.
 Niikko: turvamiesten evakuointia harkitaan
 Eduskunnan ulkoasiainvaliokunta kokoontui torstaina iltapäivällä Afganistanin tilanteen vuoksi.
 Toistaiseksi Suomi on tehnyt päätöksen 170 afganistanilaisen auttamisesta. Evakuointien ulkopuolelle on jätetty alihankintayritysten palkkalistoilla olevat afganistanilaiset henkivartijat, jotka ovat suojanneet suomalaisia Kabulin lähetystössä.
 Ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtaja  Mika Niikko  (ps.) kertoi ennen kokousta, että valiokunta käy keskustelua siitä, missä laajuudessa afganistanilaisia voitaisiin tuoda Suomeen turvaan.
 – Keskustelua on ollut myös muista (kuin 170 afganistanilaisesta), jotka ovat turvanneet Suomen lähetystöä. Siitä keskustellaan tietenkin, mikä on kansanedustajien ja eduskunnan tahtotila, Niikko sanoo.
 Ulkoministeri Haavisto vahvisti kokouksen jälkeen, että ulkoasianvaliokunnan jäsenet ilmaisivat kantojaan evakuointikysymyksistä. Kokouksen sisällöstä ei kerrottu tarkempia tietoja julkisuuteen.
 – Tällä hetkellä keskitymme niihin 170:ään (afganistanilaiseen) plus yli 60:een (suomalaiseen), jotka ovat listoillamme. Meillä on nyt kädet täynnä työtä tässä toteutuksessa. Vältämme myös katteettomien lupausten antamista tässä tilanteessa, Haavisto sanoo.
 Haaviston mukaan suomalaisten kanssa yhteistyötä tehneiden ihmisten määrä on kokonaisuudessaan lähes tuhat henkilöä.
 Ulkoasiainvaliokunta käsitteli evakuointien tilannetta viimeksi eilen.
 Haavisto kertoi eilen, että Suomi on lähettänyt kaksi virkamiestä Kabulin lentokentälle Afganistaniin. Virkamiesten tehtävänä on helpottaa Suomeen tapahtuvien evakuointien järjestelyjä.
 Mika Niikko (ps.) on ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtaja.   Silja Viitala / Yle
 Lisää aiheesta:
 Lue tästä tuoreimmat tiedot Afganistanin tilanteesta
 Haavisto: Lähes 70 Suomen kansalaista pyytänyt evakuointiapua Afganistanista – ”Olemme lähettäneet kaksi virkamiestä Kabulin lentokentälle"

Suomi lähettää kymmeniä aseistettuja sotilaita Afganistaniin auttamaan suomalaisten evakuointia – Haavisto: "Kabulissa tarvitaan puolustusvoimien suojausjoukkoa"


Summary: Miten Suomen tulisi suhtautua Afganistanista Talibania pakeneviin ihmisiin? Pitäisikö Suomen nostaa pakolaiskiintiötä? TV1:n Ykkösaamun vieraana on Perussuomalaisten uusi puheenjohtaja Riikka Purra.

Perussuomalaiset valitsi viime viikonloppuna puheenjohtajaksi  Riikka Purran . Miten valinta vaikuttaa puolueen linjaan? Entä millaisen puolueen edeltävä puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  seuraajalleen jätti?
 Koronaepidemia jatkuu rokotuskattavuuden noustessa. Pitäisikö Suomen nyt höllentää rajoituksia vai jatkaa vielä maskien ja turvavälien kanssa?
 Suomi yrittää auttaa Afganistanista turvaan suomalaisten lisäksi myös Suomen lähetystössä työskennelleitä paikallisia. Miten Suomen tulisi suhtautua muihin maasta Talibania pakeneviin ihmisiin? Pitäisikö Suomen nostaa pakolaiskiintiötä tänä vuonna?
 TV1:n Ykkösaamun vieraana suorassa lähetyksessä lauantaina 21.8. kello 10.05 alkaen on Perussuomalaisten puheenjohtaja  Riikka Purra  (ps.).  Seija Vaaherkumpu  haastattelee.
 Riikka Purralle voit lähettää kysymyksiä sähköpostitse osoitteella tv1.ykkosaamu@yle.fi tai alla olevalla lomakkeella.

TV1:n Ykkösaamussa vieraana perussuomalaisten uusi puheenjohtaja Riikka Purra: Mitä haluat kysyä?


Summary: Peliautomaattien ja pöytäpelien pelaaminen edellyttää jatkossa itselle sopivien tappiorajojen asettamista. Sisäministeriö on asettanut enimmäistappiorajaksi päivässä enintään 500 euroa ja kuukaudessa 2000 euroa.

Kasinot, uhkapelit ja rahapeli- ja vedonlyöntipalvelut

Rahapeliyhtiö Veikkauksen peliautomaatteihin on tulossa pakolliset tappiorajat syyskuusta alkaen. Peliautomaattien ja pöytäpelien pelaaminen edellyttää jatkossa itselle sopivien tappiorajojen asettamista.
 Muutos on osa Veikkauksen laajaa vastuullisuusohjelmaa, jolla ehkäistään rahapelaamisesta aiheutuvia ongelmia, Veikkaus kertoo asiakaskirjeessään.
 Lue lisää:   Vaatimukset katkaista Veikkauksen ja järjestörahoituksen yhteys yltyvät
 Veikkauksen viestintäpäällikkö  Pipsa Öhmanin  mukaan sisäministeriö on asettanut enimmäistappiorajaksi päivässä enintään 500 euroa ja kuukaudessa 2000 euroa.
 – Idea on kuitenkin, että ihminen itse asettaa tappiorajat, Öhman kertoo.
 Eri pelilaitteet tunnistavat pelaajan tappiorajan
 Pakollinen tunnistautuminen astui tammikuussa voimaan kaikissa kauppojen ja kioskien peliautomaateissa sekä pöytäpeleissä. Sen myötä tappiorajatkin tunnistavat pelaajan ja tunnistautuminen rajoittaa kaikkia pelejä ruokakaupan pelikoneesta nettipeleihin.
 – Laitteet osaavat yhdistää pelaajan ja rajoja pystytään seuraamaan, kun anonyyminä ei enää pääse pelaamaan, Öhman kertoo tappiorajauudistuksesta.
 Veikkauksen mukaan uudistuksella arvioidaan olevan "merkittävä vaikutus ongelmallisen rahapelaamisen vähentymisessä" yhtiön peleissä.
 Veikkauksen tuotot puhuttaa
 Veikkauksen asema on herättänyt viime aikoina keskustelua. Tiede- ja kulttuuriministeri  Antti Kurvinen  (kesk.) ehdotti elokuun alussa  Veikkauksen tuottojen siirtämistä valtion budjettiin  vuoden 2024 alusta.
 Kurvisen mukaan ilman muutosta Veikkauksen edunsaajien, kuten kulttuuri- ja urheilutoimijoiden sekä nuorisojärjestöjen tulot tulevat putoamaan. Hallitus on sopinut asettavansa parlamentaarisen työryhmän pohtimaan Veikkauksen tuottojen jakotapaa.
 Myös kokoomuksen eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Kai Mykkänen  sanoi heinäkuussa  Helsingin Sanomissa , että hän katkaisisi välittömästi Veikkauksen rahapelituottojen ja järjestöjen saamien avustusten yhteyden.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Vaatimukset katkaista Veikkauksen ja järjestörahoituksen yhteys yltyvät
 Lidl poistaa pelikoneet kaupoistaan – päätös tuli Veikkaukselle yllätyksenä
 Yhteydenotot peliongelmaisten auttavaan puhelimeen vähenivät, kun kolikkoautomaatit sulkeutuivat: "Ongelmat ovat entistä vakavampia"
 Tiede- ja kulttuuriministeri Antti Kurvinen siirtäisi Veikkauksen tuotot valtion budjettiin: "Asialla alkaa olla jo kiire"

Veikkauksen automaatteihin tulossa tappioraja – uudistuksella pyritään vähentämään rahapeliongelmia


Summary: Korona-aika on tuonut julkiseen keskusteluun paljon uusia ja hämmentäviä piirteitä. Lapsiin kohdistuva mielipidevaikuttaminen on mediatutkijan mukaan poikkeuksellista suomalaisessa yhteiskunnassa.

Peruskouluikäisten koronavirusrokotukset ovat nostaneet vahvoja mielipiteitä puolesta ja vastaan. Kaikkein voimakkaimmin rokotusta vastustavien mielipiteet ovat tulleet esille  Pelastetaan lapset -kampanjan sekä kouluilla tapahtuneiden  protestien  muodossa.
 Espoossa rokotevastustajia tuli peruskouluille vielä viime viikon perjantaina ja tämän viikon maanantaina. Henkilöt jakoivat maskeja ja rokotuksia vastustavia lehtisiä koulun lapsille ja muille alueella liikkuneille. Henkilöt poistuivat henkilökunnan ja poliisin kehotuksesta, kertoo Länsi-Uudenmaan poliisilaitoksen ylikomisario  Jussi Päivänsalo .
 – Mielipiteiden kertominen on totta kai sallittua julkisilla paikoilla, mutta koulujen alueelle meneminen ei ole asianmukaista, Päivänsalo sanoo.
 Hänen mukaansa kaikkiin kouluihin liittyviin häiriöihin puututaan hyvin matalalla kynnyksellä. Päivänsalo ei halua lietsoa ilmiötä ja uskoo kyseessä olevan hyvin pieni määrä ihmisiä.
 – He kokeilevat tällaista toimintaa ja lopettavat kun tajuavat, että kyseinen tie ei kanna pitkälle.
 Espoon kaupunki julkaisi torstaina  tiedotteen , jossa tuomitsee kaikenlaisen koulujensa lapsiin ja henkilöstöönsä kohdistuvan painostuksen raskaasti. "Erityisen moitittavaa on, että painostus kohdistuu 12–15-vuotiaisiin nuoriin, jotka voivat kokea aikuisen painostusyritykset erityisen ikävinä tilanteina", tiedotteessa sanotaan.
 – Pitkän urani ajalta en muista yhtään tällaista tapausta. Se on poikkeavaa ja outoa, että aikuisten ihmisten toimesta halutaan nuoriin kohdistaa tällaista, ylikomisario Päivänsalo miettii.
 Poikkeavaa lapsiin kohdistuva vaikuttaminen on myös Helsingin yliopiston professori  Esa Väliverrosen  mielestä. Pitkään mediatutkijana julkista keskustelua tutkinut ja seurannut Väliverronen ei muista vastaavaa yhteiskunnallista väittelyä, joka olisi johtanut lapsiin kohdistuviin vaikutuskampanjoihin.
 – Peruskouluikäisten rokottaminen vaikuttaa kärjistäneen keskustelua ja herättäneen aikaista kovempaa intohimoa rokoteasiaa kohtaan. Kun koululaisia alettiin rokottaa, tietyt tahot aktivoituivat entisestään.
 Mediapeli rohkaisee rajuihin toimiin
 Väliverrosen mukaan tämänhetkisessä somekeskustelussa näkyy erityisesti kansainvälisten mielipidevaikuttamiskeinojen rantautuminen Suomeen. Esimerkiksi kouluille protestien järjestäminen on tuttua Yhdysvalloista, jossa samankaltaista on tehty esimerkiksi rokotteiden ja aborttien vastustamisen yhteydessä. Suomessa koulut on perinteisesti jätetty mielenilmausten ulkopuolelle.
 Väliverrosen mukaan tällaisiin toimiin valmiita ihmisiä on Suomessa hyvin vähän, ja on hyvin epätodennäköistä, että kampanjoilla tai lehtisten jakamisella kouluissa muutettaisiin juurikaan yleistä mielipidettä koronarokotteista. Huomiota sillä kuitenkin saa.
 – Eletään tietynlaisessa huomiotaloudessa, jossa halutaan kiinnittää ihmisten huomiota tiettyihin asioihin. Yksi keino siihen ovat tällaiset provokaatiot, joilla toivotaan saavutettavan lisää joukkovoimaa ja kannatusta.
 Tämän takia vastuu on Väliverrosen mukaan myös medialla. Kouluprotestien tapaisista tapahtumista on pakko kertoa, mutta tapa pitää valita tarkoin. Väliverrosen sanoin asioita on turha lähteä paisuttelemaan, vaikka uusia käänteitä syntyy jatkuvasti.
 Protestit eivät ole edes välttämättä pääasia. Kummallisimmassa välikädessä ovat pienen aikuisryhmän kohteeksi joutuvat lapset, jotka eivät välttämättä edes ymmärrä monimutkaista tilannetta.
 – Voin hyvin kuvitella, että nuoret kokevat olonsa ahdistuneeksi tällaisen pommituksen keskellä, Väliverronen sanoo.
  Julkisen keskustelun villit vuodet
 Koronavuosina analysoitavaa materiaalia on kertynyt hyvin paljon, Väliverronen kertoo. Yksi erikoinen ilmiö lapsiin kohdistuvien vaikutusyritysten lisäksi on ollut viranomaisten ja terveydenhuollon edustajien mukanaolo vaihtoehtoliikkeissä, kuten Pelastetaan lapset-kampanjassa.
 Viranomaisten ja valtion toimien kyseenalaistamisessa ei ole mitään uutta, mutta harvinaisempaa on, että sen tekevät ihmiset julkisen puolen asemista.
 – Ainahan Esson baarissa on ollut vanhoja epäluuloisia äijiä. Lääkärien ja terveydenhuollon toimijoiden vetoomukset virallisia suosituksia vastaan herättävät ristiriitaisia tuntemuksia ja niillä voi jotain vaikutusta ollakin.
 Tähänkin ilmiöön liittyy toinen uusi nettivääntöjen vivahde, mikä on Väliverrosen mukaan puolivillaisten tieteellisten artikkelien nousu. Tieteellisistä tutkimuksista on tullut dis- tai misinformaation lähde: somessa argumentteja muodostetaan vertaisarvioimattomien tutkimusten perusteella, ja huonolaatuiset tutkimukset jäävät nettiin pyörimään pienten ryhmien keskuudessa.
 Väliverrosen mukaan tätä toimintaa tekee esimerkiksi Twitterissä pieni, mutta äänekäs ryhmä toimijoita. Osa lyttää koronan olemassaolon heikkojen tutkimusten perusteella, osa taas liioittelee koronatilanteen vakavuutta tulkitsemalla uutisia ja tutkimuksia mahdollisimman alarmistisesti.
 Vaikka äänekkäimpiä ja toiminta-alttiimpia riitapukareita on vain vähän, vastakkainasettelu on silti somessa isosti esillä. Millä keinoin Suomessa säilyisi sopuisa keskustelukulttuuri koronapandemian joskus hellittäessä?
 – Paljon riippuu poliitikoista. Suomessa poliittiset toimijat eivät ole koronan suhteen rakentaneet kampanjoitaan vastakkainasettelun kautta. Jos tätä ei jatkossakaan tapahdu, niin koronaan liittyvällä keskustelulla tuskin on kansaa jakavaa vaikutusta.
 Toisaalta Väliverronen myös sanoo, että korona-aika on voinut opettaa.
 – Ehkä tämä aika on terävöittänyt sitä, että tutkimuksiinkin pitää suhtautua analyyttisesti ja kriittisesti, ja että asiantuntijatkin voivat olla samasta asiasta eri mieltä.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 20.8.2021 kello 22:00 asti.
 Lue lisää:
 Useissa kouluissa levitetty väärää tietoa koronarokotteista Pirkanmaalla – koronanyrkki: "Vastuutonta"
 Pirkkalan ylilääkäri pisti nimensä rokotevastaiseen vetoomukseen ja tyrmistytti kunnanjohdon – allekirjoittajissa myös Helsingin kaupungin lääkäreitä

Miksi koululaisista tuli korona-ajan vääntöjen keskipiste? Mediatutkijan mukaan kouluprotestit ovat amerikantuliaisia


Summary: Tavarataloketju Kärkkäisen toimitusjohtaja Juha Kärkkäinen lähetti työntekijöilleen rokotevastaisen viestin. Kysyimme työelämäasiantuntijoilta, saako työnantaja kommentoida rokotteen ottamista tai levittää rokotevastaista tietoa.

Tavarataloyhtiö Kärkkäisen toimitusjohtaja  Juha Kärkkäinen  on kehottanut yhtiön työntekijöitä olemaan ottamatta koronarokotetta.
 – Kehotin katsomaan videoita ja linkkejä ja kieltäytymään piikistä, Kärkkäinen vahvistaa Ylelle torstaina.
 Asiasta kertoi ensimmäisenä  Iltalehti , joka on nähnyt Kärkkäisen yhtiön sisäisessä jakelussa välittämän viestin. Kärkkäinen väittää rokotteita vaarallisiksi ja vetoaa rokotteista ilmoitettuihin haittavaikutuksiin.
 Suomessa Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimea oli saanut viime viikkoon mennessä runsaat 11 000 ilmoitusta koronarokotteen haittavaikutuksista. Se on noin kaksi promillea annettujen rokotteiden määrään nähden.
 Saako työnantaja levittää rokotevastaista tietoa työntekijöilleen?
 Työoikeuden professori  Seppo Koskisen  mielestä laki ei sitä kiellä, niin kauan kuin työnantaja ei kehota ketään laittomuuksiin.
 – Työnantajallakin on sananvapaus. En kuitenkaan suosittele ketään työnantajaa toimimaan kuten Kärkkäinen.
 Vaikka laki ei kiellä työnantajaa levittämästä rokotevastaista tietoa, ammattietiikka ei katso sitä hyvällä. Palvelualojen ammattiliitto PAMin työympäristöasiantuntija  Erika Kähärän  mielestä rokotevastaisen tiedon levittäminen sotii työnantajan vastuun kanssa.
 – Työnantajalla on työsuojelun vastuu. Se, että edes kehottaa jättämään rokotteen ottamatta on vastoin työnantajan velvoitteen henkeä.
 Kähärä on samaa mieltä Koskisen kanssa siitä, että kyseessä on kuitenkin yksittäisen ihmisen mielipide, joka on oikeus ilmaista. Sen sijaan mielipiteen mukaiset toiminnat saattavat ylittää lain linjan.
 – Työntekijää ei voi kohdella rangaistuksenomaisesti eri tavalla rokotteen ottamisen tai ottamatta jättämisen takia.
 Seppo Koskisen mukaan lainsäädäntö ei kosketa terveystiedon välittämistä työpaikoilla. Työnantaja saa siis sanoa, mitä haluaa.  Arash Matin / Yle.
 "Työnantajan tulisi käyttää asiantuntijaa, jos oma tietotaito ei riitä"
 Työoikeuden professori Koskinen sanoo, että työnantajan kiinnostus alaistensa rokotuskattavuuteen on oikeutettu juuri työturvallisuuden perusteella. Työnantaja ei kuitenkaan saa tietoa rokotetuista tai rokottamattomista omin päin, vaan rokotustilanteestaan on kerrottava vapaaehtoisesti.
 – Ongelma syntyy, jos työnantaja olettaa saavansa tietoa rokotetuista. Työnantaja on kuitenkin vastuussa työntekijöiden turvallisuudesta.
 Työnantaja ei voi pakottaa työntekijää koronarokotukseen, mutta voiko hän kysyä tältä, onko rokote otettu?
 Käytännössä turvallisuudesta vastaaminen tarkoittaa, että työnantajan täytyy arvioida työntekijöihinsä kohdistuvia riskejä, kuten koronatartuntaa. Koskisen mukaan esimerkiksi riskiryhmään kuuluvan työtehtäviä voidaan muuttaa uhkien välttämiseksi.
 Juha Kärkkäinen kertoo, että tavarataloissa työntekijöiden rokotustilannetta ei tiedetä, eivätkä työtehtävät näin eroa toisistaan. Tavarataloissa on voimassa samanlaisia varotoimenpiteitä kuin muissakin kaupoissa, vaikka Kärkkäinen ei niitä itse allekirjoita.
 – Meillä ei painosteta rokotteisiin tai maskeihin, Kärkkäinen sanoo.
 Työoikeuden professori Seppo Koskinen korostaa, että työnantajan tulisi käydä terveydentilaan ja rokotuksiin liittyvät kysymykset läpi ulkopuolisen tahon, kuten työterveyshuollon kanssa.
 – Koronaan liittyvät tilanteet ovat mielestäni sellaisia, että niissä työnantajan tulisi käyttää asiantuntijaa, jos oma tietotaito ei riitä.
 PAMin työympäristöasiantuntija Erika Kähärä on samaa mieltä Koskisen kanssa työterveyshuollon tärkeydestä.
 – Työterveyshuollon asiantuntija on se, joka lausuu mihin töihin kukainenkin soveltuu, Kähärä painottaa.
 Toiveissa tarkemmat ohjeet
 Vastuu työntekijän terveydestä on silti työnantajalla. Kähärän mukaan tähän sisältyy kaikki, mikä liittyy työhön ja siitä syntyvien riskien minimointiin.
 Ongelmana onkin se, että työnantajien käsitykset työntekijöiden suojelusta eroavat. Esimerkiksi Juha Kärkkäinen kokee suojelevansa työntekijöitään rokotevastaisella viestinnällä.
 – Kannan sen verran yhteiskuntavastuuta, että kehotan tutkimaan asiaa tarkemmin ja miettimään rokotteen ottamista.
 Professori Seppo Koskinen toivoisi lisää ohjeita myös viranomaisilta, esimerkiksi tietosuojavaltuutetun toimistolta. Ohjeet koskisivat henkilötietojen, esimerkiksi terveystietojen tai rokotustilanteen, käsittelyä työpaikalla.
 – Tässä tulisi laatia ohjeet työnantajille, mitä saa kysyä rokotteen ottamisesta ja mitä ei. Näin työnantajat eivät joutuisi ratkomaan asioita omissa päissään.
 Koskisen mukaan työnantajan ei kuitenkaan ole kiellettyä lausua rokotteita tai terveyttä koskevia väittämiä. Yleensä rokotteita koskevat tiedot ovat kuitenkin positiivisia, eivätkä rokotevastaisia, kuten Kärkkäisen tapauksessa.
 Lue myös:   Milloin Suomessa on rokotettu riittävästi ja miten lasten rokotuksiin pitäisi suhtautua? Lue kymmenen kysymystä ja vastausta koronarokotuksista

Tavarataloketjun johtaja kehotti työntekijöitä kieltäytymään koronarokotteesta – laki sallii rokotevastaisen viestin jakamisen, ammattiliitto moittii


Summary: Ranskassa koronapassin käyttö laajeni viime viikolla muun muassa kahviloihin ja ravintoloihin. Passi on mahdollistanut palveluiden avaamisen, mutta Ranskassa on nähty myös laajoja mielenosoituksia passia vastaan. Kahviloissa käytäntöä sekä oudoksutaan että kiitellään.

Ranskan kahviloissa ja ravintoloissa on eletty reipas viikko koronapassiaikaa. Asiakkailla on oltava todistus täydestä koronarokotussarjasta tai tuoreesta koronatestistä.
 Kaikki ravintoloitsijat eivät kuitenkaan pidä passintarkastusta omana velvollisuutenaan.
 – Minulla ei ole mitään ongelmaa passin kanssa. Ongelmani, että minua vaaditaan tarkastamaan niitä, sanoo kahvilan Bretagnessa Ranskan pohjoisrannikolla omistava  Denis Coursol  uutistoimisto Reutersille.
 Coursol ei vastusta rokotteita sinänsä: Hän ja kaksi kahvilan työntekijää ovat rokotukset jo saaneet.
 Passittomista asiakkaista saatetaan kuitenkin rankaista ravintoloitsijaa ankarasti: Ensin tulee varoitus, toisesta kerrasta ravintola määrätään suljettavaksi viikoksi. Myöhemmin uhkaa jopa vankeusrangaistus.
 Coursolin mukaan hänen kahvilassaan ei ole poliiseja vielä näkynyt.
 Virkavaltaa noin tuhannen asukkaan paikkakunnalla onkin ehkä vähemmän kuin pääkaupunki Pariisissa. Siellä poliiseja näkyy tarkastamassa koronapasseja kahviloiden ja ravintoloiden asiakkailta.
 – Minusta tämä on rauhoittavaa. Terveyden on oltava etusijalla, joten kannatan rokotetta ja koronapassia. Ei kenelläkään pitäisi olla syytä epäilyksiin, sanoi eläköitynyt toimistotyöntekijä  Fabienne Becel  pariisilaisterassilla keskiviikkona.
 – Kyllä tämä tuntuu yksityisyyden loukkaukselta. Nämä tarkastukset, asiakirjojen esiin kaivaminen ja henkilöllisyyden todistaminen. Tämä menee liian pitkälle, kommentoi puolestaan nuorempaa ikäpolvea edustava, juuri toisen rokoteannoksensa saanut  Gwenole .
 Ranskan valtion rautatieyhtiön SNCF:n työntekijä tarkasti matkustajan koronapassia Pariisissa Lyonin asemalla 9. elokuuta. Passi tuli pakolliseksi tuolloin myös junaliikenteessä. Christophe Petit Tesson / EPA
 Lue täältä uusimmat tiedot koronaviruksesta .

Ranskan koronapassi jakaa mielipiteitä: Maaseudulla kahvilanpitäjä ei halua tarkastaa passeja, Pariisissa terasseilla kiertää poliisi – katso video