Summary: Keskustoissa viihtymistä haittaa epäsiisteys, avoin päihteidenkäyttö ja häiriökäyttäytyminen.  Asiat ovat olleet esillä monissa suurissa kaupungeissa. Jyväskylässä rauhattomuuden on todettu vähentäneen asiointia keskustassa.

Humalaiset kansoittavat liikkeiden edustalla olevat penkit. Sekavasti käyttäytyviä ihmisiä kulkee edestakaisin liikkeissä, niiden edustoilla ja kadulla.
 Järjestyshäiriöt ovat lisääntyneet korona-aikana kaupunkien keskustoissa.
 Keskustan epäsiisteys, avoin päihteidenkäyttö ja häiriökäyttäytyminen ovat olleet korona-aikana esillä suurissa kaupungeissa, kuten  Tampereella  (Aamulehti),  Oulussa  (Kaleva) ja  Helsingissä  (Helsingin Sanomat).
 Jyväskylän ongelmat keskittyvät kaupungin ytimeen kävelykadulle.
 Poliisi poisti ruutukaava-alueelta häiriöitä aiheuttavia ihmisiä ihmisiä keskimäärin kolme päivässä, puolet enemmän kuin viime vuonna.
 Viime kesästä tehtävät ovat lisääntyneet Jyväskylän ruutukaava-alueella 47 prosenttia. Niko Mannonen / Yle
 Sisä-Suomen poliisilaitoksen Jyväskylän kenttäyksikön komisario  Jari Lindholm  on luvuista huolissaan, koska korona on vähentänyt merkittävästi ihmisten liikkumista keskustassa.
 – Poliisi ei voi tätä ongelmaa ratkaista yksin. Me emme esimerkiksi voi ottaa koppiin kaikkia, jotka ovat päihtyneitä, sanoo Lindholm.
 Ydinkeskustan yrittäjiä on vaikea saada haastatteluun. He sanovat suoraan pelkäävänsä, että epäkohtien lausuminen ääneen karkottaa loputkin asiakkaat.
 Yöpuu Yhtiön yrittäjä  Ari Pärnänen  sanoo, että heidän hotelliensa ulkomaiset turistit ihmettelevät, miten keskustassa voi olla niin paljon humalaisia.
 – Jos keskusta halutaan pitää elävänä ja viihtyisänä, tilanteeseen on pikaisesti saatava muutos.
 Yöpuu Yhtiön yrittäjä Ari Pärnänen sanoo, että koska Jyväskylän keskusta on kompakti, siitä olisi mahdollisuus kehittää koko maankin oloissa ainutlaatuinen. Niko Mannonen / Yle
 Sokkarin kauppakeskusjohtaja  Una Hirvilammi  sanoo, että työtä liiketilojen pitämiseksi viihtyisänä ja turvallisena tehdään paljon ja päivittäin. Hirvilammi on erityisen huolissaan nuorista.
 – On mukava, että nuoret viihtyvät keskustassa, mutta on iso huoli, että huonot esimerkit antavat vääriä vaikutteita heille.
 Pelkkä humala ei ole syy viedä putkaan
 Häiriöiden lisääntyminen näkyy myös ruutukaava-alueella vartioivan Securitaksen tilastoissa: häiriökäyttäytyminen ja ovat hälytystehtävät lisääntyneet korona-aikana.
 – Päihtyneiden ja sekavasta käyttäytyvien ihmisten toimintaan joudutaan puuttumaan entistä enemmän, sanoo  Arttu Nuija  Securitakselta.
 Arttu Nuija Securitakselta sanoo, että vartijat huomaavat lisääntyvässä määrin häiriötilanteita myös omien vartiointikohteiden ulkopuolella. Niko Mannonen / Yle
 Vartiointiliikkeen ja poliisin havaintojen mukaan korona-aikana keskustassa on liikkunut selvästi vähemmän ihmisiä kuin ennen pandemiaa. Eri lähteiden havaintojen mukaan päihteiden käyttö on muuttunut korona-aikana keskustassa entistä avoimemmaksi.
 Poliisin tilastoissa esimerkiksi huumausainerikosten määrä on sen sijaan korona-aikana jopa hieman vähentynyt.
 Lindholmin mielestä suuri ongelma on, etteivät asiat tule poliisin tietoon.
 Komisario Jari Lindholmin mukaan arviolta vain joka kymmenes rattijuopumuksista tulee poliisin tietoon. Siksi hän pitää kansalaisten roolia rikoksista tai häiriöistä ilmoittamisessa ensiarvoisen tärkeänä. - Silloin ensimmäinen asia on soittaa hätäkeskukseen 112, eikä kirjoittaa asiasta someen. Niko Mannonen / Yle
 Suomen lain mukaan päihtymys ei ole rikos. Jos humalainen aiheuttaa häiriötä, silloinkin poliisin on käytettävä tilanteessa niin sanottua lievintä haittaa: neuvoin, kehotuksin ja käskyin on häiriköijää pyydettävä rauhoittumaan ja poistumaan paikalta.
 Ellei puhe auta, vasta sitten poliisilla on mahdollisuus ottaa ihminen kiinni.
 – Silloinkin meillä on oikeus pitää kansalaista putkassa vain siihen asti, kun häiriö on poistunut. Käytännössä hän nukkuu muutaman tunnin humalaansa pois ja voi palata sen jälkeen kadulle, sanoo Lindholm.
 Rauhattomuus vähentänyt asiointia
 Tänä vuonna jyväskyläläisille tehdystä kyselystä käy ilmi, että kokemus turvattomuudesta on vähentänyt asioimista ja viihtymistä keskustassa. Kaupunki on saanut valituksia niin päihtyneistä kuin feissareista.
 Feissareiden ruuhka Jyväskylän kävelykadulla jatkuu – kauppakeskusten valituskirje ei vaikuttanut
 Siitä huolimatta kaupungin virkamiehet ja luottamushenkilöjohto näkevät tilanteen eri tavoin. Kaupunginhallituksen puheenjohtaja  Jaakko Selin  (kok.) on yhtä huolissaan kuin poliisi: tilanne on vakava ja sille on tehtävä jotain.
 Hänen mielestään näyttää siltä, että tällä hetkellä Jyväskylän keskustassa on enemmän ihmisiä karkottavia kuin houkuttelevia tekijöitä.
 – Olen saanut jo pitkään ja runsaasti esimerkiksi yrittäjiltä palautetta siitä, että keskustan tilanteelle on tehtävä jotain.
 Kaupunkikeskustan kehittämisestä vastaavan projektipäällikkö  Janne Viitamiehen  mielestä turvallisuustilanne keskustassa ei ole huolestuttava ja siellä on edelleen turvallista liikkua.
 Projektipäällikkö Janne Viitamiehen mielestä Jyväskylän keskustassa ei ole valtaväestön turvallisuusongelmaa. Niko Mannonen / Yle
 Viitamiehen mukaan valituksilla on myös vastavoima: myötätunto.
 – Väestö suhtautuu humaanisti, myötätuntoisesti ja suhteellisuudentajuisesti erilaisiin elämän ilmiöihin, myös kadun varjoisen puolen kulkijoihin.
 Myös kauppakeskusjohtaja Hirvilammi toivoo keskusteluun inhimillisyyttä: ihmiset hakeutuvat sinne, missä on muitakin.
 – Syrjäytyneisyys ja päihdeongelmat ovat koko yhteiskunnan ongelma. Nämä ihmiset tarvitsevat apua. Ongelma ei poistu sillä, että he häviäisivät katukuvasta, sanoo hän.
 Keskustan penkkien, Alkon ja Hanskan sijainti
 Viitamies ja poliisi sanovat samaa: päihdeongelmaisia on yleensä aina siellä, missä on Alko. Sen siirto veisi ongelmakäyttäjät uudelle alueelle.
 Sama koskee keskustassa kompassin tuntumassa olevia penkkejä.
 – Penkit voitaisiin ehkä lyhytaikaisesti ja iskutyyppisesti poistaa, jos meillä on keskustassa selkeä ei-toivottu ilmiö, kuten meillä ehkä saattaa tällä hetkellä jossain määrin olla, sanoo Viitamies.
 Kävelykadun penkeillä istuskelee usein päihdeongelmaisia ja asunnottomia. Niko Mannonen / Yle
 Ydinkeskustassa sijaitsee myös päihteiden käyttäjille ja asunnottomille tarkoitettu kohtaamispaikka Hanska, joka aloitti toimintansa Hannikaisenkadulla joulukuussa 2019. Hanskassa tarjotaan esimerkiksi ilmaista lounasta, puhtaita vaatteita ja siellä voi pestä pyykkiä tai käydä suihkussa.
 Matalan kynnyksen palvelu on selvästi suosittu ja tarpeellinen, mutta Jaakko Selinin mielestä sijaintia pitäisi pohtia uudestaan.
 Hän korostaa, että kyse on hänen henkilökohtaisesta mielipiteestään.
 – Toimiiko se jopa magneettina, joka houkuttelee päihdeongelmaiset keskustaan?
 Samaa miettii moni muukin Ylen haastattelema, mutta ei tohdi sitä julkisesti sanoa.
 Ruutukaavaan ei ole omaa partiota
 Jyväskylän keskusta on valtakunnallisestikin poikkeuksellinen: tiivis ja yhtenäinen. Sitä halkoo talvellakin sulana lämmityksen ansiosta pysyvä Kävelykatu.
 Una Hirvilammi sanoo haaveilevansa, että Jyväskylän keskustasta tulisi vielä viihtyisä ja inspiroiva.
 Keskustan yritykset tekevät vartiointiliikkeiden avulla päivittäin työtä liikkeiden pitämiseksi turvallisina ja rauhallisina. Niko Mannonen / Yle
 – Mielestäni yleisiin tiloihin ja Kauppakadulle tarvittaisiin entistä enemmän poliisin näkyvyyttä ja tukea kaupungilta.
 Autottomuus ja ahtaus on poliisin toiminnan näkökulmasta haastavia. Poliisiauto joutuu ajamaan kävelevien ja pyöräilijöiden seassa todella hitaasti.
 – Jos meidät on soitettu paikalle häiriön takia, hyvin usein henkilö näkee poliisiauton ja ehtii poistua paikalta, piiloutuu tai rauhoittuu ennen kuin me sinne päästään. Kun auto poistuu paikalta, häiriö jatkuu.
 Lindholmin mukaan keskustassa partioidaan aina, kun se vain on mahdollista. Tänä vuonna on myös ollut tehovalvontaviikkoja, mutta pelkästään ruutukaava-alueelle ympäri vuorokauden liikkuvaan poliisipartioon ei ole mahdollisuutta.
 – Meidän on huolehdittava tasavertaisesti kaikkien Keski-Suomen 22 kunnan turvallisuudesta.
 Kaupunkien keskustojen turvallisuudesta puhuttaessa toivotaan yleensä poliisin jatkuvaa näkyvyyttä. Niko Mannonen / Yle
 Tilanne ei jatkossa helpotu, sillä  poliisin resurssit ovat vähenemässä.
 Jaakko Selin pitää tilanteen muuttamista ennen kaikkea kaupunkisuunnittelun ja poliisin asiana, koska poliisi on ainoa toimivaltainen viranomainen yleistä järjestystä koskevissa asioissa.
 – Jyväskylän kaupungin on nopeasti tiivistettävä yhteistyötä keskustan kiinteistön omistajien, yrittäjien, poliisin ja vartiointiliikkeiden kanssa.
 Myös Lindholm kannattaa yhteistyötä. Hänen mielestään tilannetta ei voi ratkaista mikään yksittäinen toimija.
 Ei edes poliisi.

Korona on lisännyt levottomuutta kaupunkien keskustoissa –  Jyväskylässä poliisi poisti kesäkuukausina keskimäärin kolme häiriköijää päivässä


Summary: Syöpärekisterin alustavien ennakkotietojen mukaan vuonna 2020 uusia syöpiä todettiin 1 200 tapausta vähemmän kuin aiempana vuonna, vaikka ennusteen mukaan syövät lisääntyvät koko ajan. Tänä syksynä koronapandemian aiheuttamaa hoitovelkaa on kurottu umpeen.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Tampereen yliopistollinen sairaala (TAYS)

Suomen Syöpärekisteri ylläpitää tilastoa uusien syöpien määrästä. Syksyn ennakkotietojen mukaan viime vuonna jäi toteamatta noin 1 200 uutta tapausta. Syöpärekisterin tilastojohtaja  Janne Pitkäniemi  pitää vuoden 2020 tilannetta poikkeuksellisena ja huolestuttavana.
 – Se on huolestuttavaa siinä mielessä, että odotamme uusien syöpien lukumäärän nousevan vuosittain 1–2 prosenttia väestön ikääntymisen johdosta. Täytyy muistaa, että tämä on ennakkotieto ja luku tarkentuu, kun saamme viralliset ennakkotilastot marraskuun alussa 2021, korostaa Pitkäniemi.
 Monissa sairaanhoitopiireissä on tänä syksynä diagnosoitu uusia syöpätapauksia normaalia enemmän. HUSin Syöpäkeskuksen toimialajohtaja  Johanna Mattsonin  mukaan ensikäyntiin johtaneiden lähetteiden määrä on tänä vuonna noussut jopa 19 prosenttia viime vuoden alhaisista luvuista. Normaaliaikaan eli esimerkiksi vuoteen 2019 verrattuna lähetteiden määrä on kasvanut 10 prosenttia.
 – Keväällä 2020 oli selvää vähenemistä lähetteissä ja myös syöpänäytteissä oli keväällä 2020 selkeää laskua. Tilanne lähti korjaantumaan jo syksyllä 2020, mutta nyt potilasmäärät ovat selkeästi lisääntyneet vuonna 2021 ja näyttää siltä, että mahdollista hoitovelkaa olisi kurottu umpeen, arvioi Mattson.
 Uusien potilaiden määrä on kasvanut syksyllä vuoden 2019 vastaavaan ajankohtaan verrattuna ja kasvun odotetaan vielä jatkuvan loppuvuoden ajan. Elokuun loppuun mennessä uusia potilaita on esimerkiksi HUSin Syöpäkeskuksessa ollut kolme prosenttia enemmän kuin vuonna 2019. Kasvu on merkittävä, sillä syöpiä todetaan vuosittain koko maassa yli 30 000.
 Tilanne on samankaltainen myös muissa sairaanhoitopiireissä. Esimerkiksi Tampereen yliopistollisessa sairaalassa ja Oulun yliopistollisessa sairaalassa lähetteiden määrä on lisääntynyt syksyn aikana ja kiireellisen hoidon määräajoissa pysyminen on vaatinut työntekijöiltä muun muassa lisätyöpanosta.
 – Me olemme suuri sairaala ja suuri yksikkö. Olemme varautuneet siihen, että syöpäsairauksien hoidossa lähetteet eivät aina välttämättä tule tasaisena virtana, vaan pitää myös varautua kysynnän huippuihin. Osa henkilökunnasta on halukas tekemään lisätöitä tarvittaessa, sanoo Mattson HUSin tilanteesta.
 Koronan vaikutusta ei vielä pystytä tarkkaan osoittamaan
 Mattsonin mukaan uusia potilaita on odotettavissa tämän vuoden aikana vielä enemmän. Loka-marraskuu ovat aiempina vuosina olleet potilasmääriltään ruuhkaisimpia kuukausia.
 Myös Tampereen yliopistollisessa sairaalassa lähetteiden määrä on kasvanut. Tampereen ruuhkahuippu on sijoittunut kesä-heinäkuulle. Tampereen yliopistollisen sairaalan syövänhoidon vastuualueen johtajan  Maarit Bärlundin  mukaan kiireellinen leikkaushoito, syöpälääkehoito ja sädehoito on pystytty toteuttamaan alueella erityisjärjestelyin ja henkilökunnan venymisellä.
 Janne Lindroos / Yle
 Erikoissairaanhoidon puolella varsinaisia hoitojonoja ei kiireellisessä syöpähoidossa ole syntynyt. Viiveitä hoitopolun aikana on kuitenkin voinut syntyä monesta eri syystä. Koronaepidemian alkuvaiheessa ihmiset eivät ole hakeutuneet hoitoon samalla lailla kuin ennen koronaa ja nyt taas uskaltautuvat hakeutua hoitoon.
 Eri puolilla maata sairaaloissa on nähty viitteitä siitä, että tänä vuonna hoitoon tulevien potilaiden syövissä olisi aiempaa enemmän pidemmälle levinneitä syöpiä. Tämän käsityksen jakavat useat kliinistä työtä tekevät syöpälääkärit. Eri syöpämuodoissa tilanne voi olla erilainen. Tästä ei vielä ole kuitenkaan tarkempaa tutkimustietoa.
 – Kyllä tuntuma on sen suuntainen, mutta data tämän asian suhteen puuttuu. Yhä useamman potilaan tauti löytyy pitkälle edenneenä ja niiden potilaiden osuus on kasvanut, joissa potilas joutuu oireisena päivystyspoliklinikalle ja siellä löydetään kuvantaen pitkälle edennyt pahanlaatuinen kasvain, toteaa Oulun yliopistollisen sairaalan syöpätautien ja hematologian vastuualuejohtaja  Hanne Kuitunen .
 Koronaepidemian vaikutusta lukuihin ei vielä pystytä täysin tarkkaan arvioimaan. Kuitusen mukaan kasvua potilasmäärissä on ollut, mutta koronapandemian osuutta siihen on vaikea arvioida.
 Asiaa tutkii myös Syöpärekisteri. Ennakkotiedot syöpätilastoista tulevat marraskuussa 2021. Syöpärekisterin tilastojohtajan Janne Pitkäniemen mukaan on kuitenkin todennäköistä, että koronan kokonaisvaikutukset esimerkiksi kuolleisuuteen voidaan nähdä vasta vuosien päästä.
 – Vaikutusten esiinsaaminen kestää aikansa, jos niitä edes on. Kysymys kuuluu, minkä suuruinen diagnoosi tai hoitovaje on ollut ja heijastuuko se kuolleisuuksiin. Luotettavien kuolleisuusarvioiden tekemiseen menee vielä vuosi tai kaksi toteaa Pitkäniemi.
 – Jos nämä diagnoosit viivästyvät, me näemme levinneempiä syöpiä ja voi olla, että se heijastuu myöhemmin potilaiden elossaololukuihin ja kuolleisuuteen. Jos sellainen vaikutus on, niin se vaatii vähän pidempää seurantaa.
 Mattsonin mukaan yksittäisten potiilaiden kohdalla viiveet ovat mahdollisia myös muulloin kuin korona-aikana. Jos potilas epäilee viivettä hoidon aloittamisessa jossain hoitopolun vaiheessa, on asia syytä selvittää.
 – Nämä asiat pystytään jälkikäteen arvioimaan, sanoo Mattson.

Viime vuonna löydettiin 1 200 syöpää aiempaa vähemmän – koronan tuomaa hoitovelkaa on kurottu kiinni lisätöitä tekemällä


Summary: Taliban on alkanut rajoittaa naisten ja tyttöjen oikeuksia työntekoon ja opiskeluun. Toimittaja Shamla Niazi ei näe itselleen tulevaisuutta Afganistanissa, jos hän ei saa enää tehdä töitä.

Heinäkuussa vuonna 2019 nuori naistoimittaja  Shamla Niazai  istui Kabulin Shamshad TV:n kytkentäkeskuksessa, kun kuului valtava räjähdys.
 Valot sammuivat ja sähköt katkesivat. Pimeässä Niazai lähti juoksemaan portaita kohti alakertaan. Hänen oli päästävä pakoon.
 Pakokauhun vallassa Niazai kompastui portaissa ja loukkasi käsivartensa mutta onnistui lopulta pääsemään ulos. Taliban ilmoitti myöhemmin tehneensä autopommi-iskun,  joka tappoi yhden ihmisen ja haavoitti seitsemää .
 Iskun kohteeksi joutunut  Shamshad TV  on yksi Afganistanin suosituimmista paštunkielisistä kanavista.
 Nyt kolme vuotta myöhemmin Niazain kanavaa vastaan hyökänneet ovat Afganistanissa vallassa.
 Niazai jatkaa työtään kanavalla siitä huolimatta.
 Talibanit partioivat Kabulissa 23. syyskuuta. EPA
 TV-työ jatkuu mutta aiheet vaihtuivat
 Shamla Niazai istuu Shamshad TV:n studiolla kirkkaiden valojen alla meikattuna ja vaalea huivi löysästi päässään. Hän on lopettelemassa juontamaansa aamu-tv:tä.
 Tänään vieraana on mies, ja keskustelun aiheena on terveys.
 Muuten kaikki näyttää päällisin puolin samalta kuin ennen, vain Niazain vaatteiden helma on pidentynyt.
 Todellisuudessa ääri-islamistisen Taliban-järjestön valtaantulo on muuttanut paljon.
 – Kun Taliban tuli valtaan 15. elokuuta, juonsin vielä ohjelmaa naisten oikeuksista, hän sanoo nauhoituksen päätyttyä.
 Ohjelmassa Niazai käsitteli laajasti naisten oikeuksia ja haastatteli muun muassa laulajia ja Kabulin naisvankeja.
 Nyt ohjelma on lopetettu.
 – Teimme kolme jaksoa etukäteen, ja edes niitä ei lähetetty. Syynä oli, että näissä ohjelmissa korostettiin naisten asioita, enkä voi puhua niistä yksityiskohtaisesti tällä hetkellä, sillä emme tiedä, mitä meille tulee tapahtumaan.
 Naiset protestoivat Talibanin uutta hallitusta vastaan Kabulissa 8. syyskuuta 2021.  Marcus Yam / AOP
 "Haastattelen Talibania naisten oikeuksista"
 Taliban määräsi valtaan noustuaan valtion kanavalla työskentelevät naispuoliset ankkurit jäämään kotiin odottamaan jatkoa koskevaa päätöstä.
 Niazai ja hänen kollegansa ovat jatkaneet töitään. Heidän tv-kanavansa on yksityinen eikä valtion omistama.
 – Emme ole odottaneet Talibanin päätöstä. Aloimme tulla toimistolle uudestaan, hän kertoo.
 Heti Talibanin tultua valtaan Kabulin valtasi pakokauhu. Tuhannet ihmiset pakenivat lentokentälle. Niazai ei uskaltanut poistua kotoaan viikkoon.
 Vieläkään pelko ei ole täysin haihtunut.
 – Pelkään mennä toreille ostamaan itselleni asioita, sillä työskentelen tv-kanavalle. Edes perheeni ei anna minun mennä ulos, paitsi toimistolle, hän sanoo.
 Liikennettä Afganistanin pääkaupungissa Kabulissa 28. syyskuuta 2021.
 Niazai on kuitenkin uskaltautunut haastattelemaan Talibanin johtajia televisio-ohjelmassaan. Hän yrittää myös nostaa esille naisia koskevia aiheita mahdollisuuksien mukaan.
 – Tulen töihin, vaikka pelkään. Haastattelen Talibania naisten oikeuksista, vaikka naistoimittajia kohtaan on rajoituksia [esimerkiksi] Kandaharissa. Olen kysynyt Talibanilta, kuinka kauan asiat jatkuvat näin, mutta he eivät ole antaneet minulle tyydyttävää vastausta.
 Lue myös tämä Ylen juttu Kabulista:   Toimittajalta: Epätoivo järkytti Kabulin lentokentällä kuukausi sitten, mutta nyt kaduilla kulkee naisia ilman burkaa – ristiriidat ovat osa Afganistania
 "En halua istua kotona"
 Taliban on puhunut naisten oikeuksista epämääräisesti. Toisaalta liikkeen johtajat ovat vakuutelleet, että naiset saisivat jatkaa töitä ja opiskelua Talibanin tiukan šarialain tulkinnan puitteissa. Samaan aikaan teini-ikäiset tytöt eivät ole päässeet palaamaan kouluihin.
 Myös naisasiainministeriö suljettiin ja korvattiin edellisen Taliban-hallinnon ajalta 1990-luvulta tutulla hyveiden edistämisen ja paheiden torjumisen ministeriöllä.
 Alakoululaisia tyttöjä oppitunnilla Kandaharissa, Afganistanissa 28. syyskuuta 2021. AOP
 – Sen, mitä laki sanoo, pitäisi olla meille taattu. Ja [Talibanin] pitäisi kertoa meille kaikki oikeuksistamme. Olemme valmiita tekemään töitä tiettyjen rajoitusten puitteissa, Shamla Niazai sanoo.
 Mutta jos rajoitukset merkitsevät sitä, ettei töitä voi enää tehdä entiseen tapaan, Niazai ei näe itselleen tulevaisuutta Afganistaninssa.
 Siinä tapauksessa on lähdettävä maasta, Niazai sanoo.
 – Olen työskennellyt tv-kanavalla kuusi, seitsemän vuotta, enkä halua istua kotona niin kuin muut naiset. En voisi sietää sitä. Haluan tehdä töitä osana yhteiskuntaa.
 – Olisi parempi, jos tämä tapahtuisi Afganistanissa. Muuten minun on pakko työskennellä naisten oikeuksien eteen jossain toisessa maassa.
 Lue lisää:
 Ihmisoikeusjärjestöt arvostelevat Talibania vakavista rikkomuksista – huoli naisten sulkemisesta yhteiskunnan ulkopuolelle kasvaa
 Kabulin kaduilla totutellaan uuteen normaaliin, talouden romahtaminen on saanut monet epätoivon valtaan
 Suomessa asuvat afganistanilaiset surevat maansa aivovuotoa: ”Koulutettujen pako on sielun repimistä ruumiista”
 Elämä evakuoinnin jälkeen – "Tärkeintä on nyt opiskella suomea ja päästä kuntosalille", kertoo Kabulista päiväkirjaa kirjoittanut nainen

Kabulissa aamu-tv:n naistoimittaja haastattelee Talibanin johtajia – "Tulen töihin, vaikka pelkään", Shamla Niazai sanoo Ylelle


Summary: Aluevaalit lähestyvät, mutta harva tietää, mistä niissä on kyse. Tähän juttuun kokosimme viisi asiaa, jotka muuttuvat, kun uudet aluevaltuustot aloittavat työnsä.

Tämän vuosituhannen alusta saakka valmisteltu sosiaali- ja terveyshuollon kokonaisuudistus saavuttaa lakipisteensä ensi vuoden tammikuun 23. päivänä.
 Silloin valitaan kaikille hyvinvointialueille aluevaltuustot. Ne vastaavat sosiaali- ja terveydenhuoltoa sekä palo- ja pelastustoimea koskevasta päätöksenteosta omalla alueellaan maaliskuusta 2022 alkaen.
 Jatkossa sekä perusterveydenhoito, erikoissairaanhoito ja sosiaalipalvelut yhdistetään ja johdetaan kokonaisuutena, mikä on suuri muutos.
 Sote-uudistuksesta on puhuttu 2000-luvulla neljän eri hallituskauden aikana paljon. Itse hyvinvointialueiden vaaleista taas on puhuttu vielä vähän, vaikka niiden tulos vaikuttaa jatkossa jokaisen arkeen.
 Selvitimme oululaisessa kauppakeskuksessa, mitä nuoret äänestäjät tietävät aluevaaleista. Voit katsoa vastaukset pääkuvan videolta.
 Kysyimme Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin johtaja ja Pohjois-Pohjanmaan hyvinvointialueen väliaikaisen valmistelutoimikunnan puheenjohtaja ja muutosjohtaja  Ilkka Luomalta , miksi nuorten pitäisi kiinnostua vaaleista. Listasimme viisi syytä.
 1. Hyvinvointialueet vastaavat jatkossa kouluterveydenhuollosta
 Lukioiden ja ammatillisen koulutuksen oppilaitosten opiskelijoiden terveydenhuollon on tähän saakka järjestänyt kunta. Jatkossa palveluista vastaavat hyvinvointialueet. Ylioppilaiden terveydenhuoltosäätiö YTHS:n palvelut  uudistettiin alkuvuodesta  ja ne pysyvät samankaltaisina.
 2. Äitiysneuvola- ja lastenneuvolapalveluista eivät vastaa enää kunnat
 Jatkossa perheellisten palvelut ovat hyvinvointialueiden vastuulla. Ilman niitä on nyky-yhteiskunnassa kenenkään perheellistyvän vaikea tulla toimeen. Tähän saakka neuvolatoiminnasta ovat vastanneet kunnat.
 3. Jos nuorelle lapsiperheelle tulee tukitarpeita, osoite on jatkossa hyvinvointialue
 Tällä tarkoitetaan esimerkiksi arjen tukea, äkillisestä kriisitilanteesta, lähi- ja perheväkivallasta aiheutuvaa tuen tarvetta, päihteiden ongelmakäyttöä tai mielenterveysongelmia. Tähän saakka näistä on vastannut kunta.
 4. Toimeentulotuki on jatkossa hyvinvointivaltuuston takana
 Jos käy niin, että tarvitsee jossakin elämänvaiheessa perustoimeentulotukea täydentävää ja ehkäisevää tukea, sekin on jatkossa hyvinvointivaltuuston peukalon alla. Tähän saakka toimeentulotuen harkinnanvaraisista täydentävistä osioista ovat vastanneet kunnat.
 5. Vaativa sairaanhoito kuuluu hyvinvointialueelle
 Kenelle tahansa voi tulla vaativaa hoitoa edellyttävää sairaanhoidon tarvetta. Sekin on hyvinvointialueen vastuulla. Tästä ovat aiemmin vastanneet sairaanhoitopiirit.
 Hyvinvointialueet pähkinän kuoressa Suomeen perustetaan 21 hyvinvointialuetta. Ne vastaavat sosiaali- ja terveydenhuollosta sekä palo- ja pelastustoimesta omalla alueellaan. Helsingin kaupunki ei ole hyvinvointialue, eikä siellä siten toimiteta aluevaaleja. Muualla hyvinvointialueiden ylintä päätösvaltaa käyttää aluevaltuusto. Valtuuston toimikausi on neljä vuotta. Ensimmäiset aluevaalit järjestetään erillisinä vaaleinaan sunnuntaina 23.1.2022. Jatkossa aluevaalit toimitetaan samanaikaisesti kuntavaalien kanssa vuodesta 2025 lukien. Pienimmillä alueilla valitaan vähintään 59 valtuutettua ja suurimmilla vähintään 89 valtuutettua. Aluevaltuutetuilla on merkityksellinen rooli, sillä uuden järjestelmän ensimmäisinä kuukausina linjataan keskeisiä asioita. Niitä ovat esimerkiksi se, miten tuleva hyvinvointialue rakentuu, johtamisjärjestelmät ja palvelustrategia. Käytännössä kyse on rahanjaosta ja jokaiselle suomalaiselle tärkeistä palveluista.
 Tietoa aluevaaleista yritetään levittää
 Muutosjohtaja Ilkka Luoma on sitä mieltä, että aluevaaleissa kannattaa äänestää oman itsensä takia.
 Tosiasia on kuitenkin se, että tiedon taso vaaleista on kansalaisilla vielä niukka. Luoma myöntää, että vaaleihin valmistautumisen aika on lyhyt.
 – Jos tieto uudistuksen merkityksellisyydestä ja vaikutuksista ei saavuta äänestäjiä, se voi vaikuttaa äänestysaktiivisuuteen.
 Hyvinvointialueista ja niiden tehtävistä on tarkoitus tiedottaa mahdollisimman laajasti. Esimerkiksi avoimilla alueellisilla tilaisuuksilla pyritään lisäämään kansalaisten tietoisuutta.
 Lue lisää aiheesta:   Pikkukunnat pelkäävät, että isojen kaupunkien poliitikot kahmivat vallan maakunnissa – katso koneesta, millaisia päättäjiä alueellesi voisi tulla
 Kunnallisalan kehittämissäätiön kysely: Vain reilut 43 prosenttia ilmoittaa varmasti äänestävänsä aluevaaleissa
 Yle kysyi kansanedustajilta aluevaaleista: lähes joka kolmas vastanneista haluaa päättämään sote-asioista – katso oman edustajasi vastaus
 Puolueiden tuplapäänsärky aluevaaleissa: mistä soten tuntevia ehdokkaita ja miten herätellä äänestäjiä keskellä juhlapyhiä?
 Miten sinut saisi kiinnostumaan aluevaaleista? Voit keskustella aiheesta torstaihin 30. syyskuuta kello 23:een asti.

Miksi aluevaaleista kannattaa kiinnostua? Listasimme viisi nuoria koskevaa palvelua, joihin valitut pääsevät vaikuttamaan


Summary: Myrkyllisten kaasujen ohella laavan valumisen mereen on arvioitu voivan aiheuttaa räjähdyksiä.

Kanarialla La Palman saarella purkautuneen tulivuoren laavaa on saavuttanut Atlantin valtameren. Alueella on pelätty myrkyllisten kaasujen muodostumista, kun erittäin kuuma laava osuu meriveteen.
 Muun muassa paikallinen tutkija Espanjan merentutkimusinstituutista julkaisi Twitterissä videon, jossa laavaa syöksyy mereen.
 La Palman viranomaiset ovat varoittaneet ihmisiä menemästä lähelle jyrkännekohtaa, mistä laava valuu mereen. Myrkyllisten kaasujen ohella laavan valumisen mereen on arvioitu voivan aiheuttaa räjähdyksiä, ja lisäksi laavankappaleita saattaa lentää luotien lailla.
 Kolme rannikolla sijaitsevaa kylää on suljettu ja tuhansia on evakuoitu.
 Cumbre Vieja -tulivuori alkoi alkoi purkautua yhdeksän päivää sitten ja laavavirta on edetessään tuhonnut ainakin 600 taloa ja useita banaaniplantaaseja.
 Kanariansaaret on tunnettu matkailukohde, mutta La Palma ei ole saariryhmän keskeisiä turistikohteita.

La Palman tulivuoren laavavirta saavutti meren – viranomaiset varoittavat myrkkykaasuista


Summary: Väylän ansiosta laivaliikenteen ympäristövaikutukset pienenevät, kun alusten kuljetuskapasiteetti kasvaa.

Kokkolan satamaan vuosi sitten valmistunut uusi syväväylä on vetänyt jo noin 50 suuralusta kaupunkiin.
 Vielä loppuvuodesta Kokkolaan odotetaan kahtakymmentä syväväylää tarvitsevaa alusta.
 – Se on valtava määrä, enemmän kuin osattiin heti väylän valmistuttua odottaa, sanoo Kokkolan Sataman toimitusjohtaja  Torbjörn Witting .
 Valtaosa aluksista on ollut suuria, yli 75 000–80 000 tonnin vetoisia panamax-aluksia, mutta myös jättimäisiä capesize-luokan aluksia on nähty jo muutamia. Säännöllisesti satamaan saapuu lisäksi 80 000–90 000 tonnisia aluksia.
 Esimerkiksi toukokuussa Kokkolan saatiin  vuoden suurin alus koko Suomessa , kun Southern Harmony haki Yaran lannoitetuotteita satamasta. Se oli kantavuudeltaan suurin Suomessa koskaan käynyt alus, reilun 182 200 tonnin kantavuudellaan, kerrotaan Kokkolan Satamasta.
 Lue seuraavaksi:   Perämeren suurimman sataman jättiurakka valmistui etuajassa – Kokkolan väylän syventäminen on yksi Väyläviraston isoimmista hankkeista
 Kolmivuotisessa suururakassa väylä syvennettiin 14 metriin. Hanke maksoi 63 miljoonaa euroa, Kokkolan sataman osuus oli 28 miljoonaa.
 Hanke kuuluu Väyläviraston suurimpiin vesiväylähankkeisiin kautta aikojen.
 Juhlallisuuksia vietetään vuosi jälkikäteen
 Väylä vihittiin käyttöön tiistaina. Pandemia siirsi tilaisuutta vuodella. Paikalla vihkitilaisuudessa oli Väyläviraston, Kokkolan kaupungin ja Kokkolan Sataman edustajia.
 Väylän vihkii liikenne- ja viestintäministeri  Timo Harakka  etäyhteydellä.
 Koronasta huolimatta Kokkolan sataman tavaraliikenteen tonnimäärä on pysynyt ennallaan.
 – Elo–syyskuuhun mennessä sataman kautta on kulkenut noin 4,3 miljoonaa tonnia tavaraa, mikä on saman verran kuin viime vuonna vastaavan aikaan, kertoo satamajohtaja.
 Vuositasolla Kokkolan sataman eli Suomen kolmanneksi suurimman yleissataman kautta kulkee noin 7–10 miljoonaa tonnia lastia.
 Uusi väylä parantaa sekä kotimaan kaivannaisteollisuuden että transitokuljetusten kustannustehokkuutta.
 Myös ympäristö kiittää, sillä laivaliikenteen ympäristövaikutukset pienenevät, kun alusten kuljetuskapasiteetti kasvaa ja ympäristökuormitus kuljetettua lastiyksikköä kohti pienenee.
 Jatkossa laivoihin voidaan lastata jopa 25 prosenttia aikaisempaa enemmän lastia.
 Lue myös:
 Mittava ruoppaus tuo Perämeren suurimmalle satamalle lisää kilpailuetua – Kokkolan syväväylästä 14-metrinen
 Kokkolan satama kasvatti liikevaihtoaan, vaikka tavaraliikenne väheni – "Markkinoiden heilahtelut näkyvät tuloksessa"
 Ruoppaukset ovat samentaneet vettä laajasti Kokkolan satamaväylällä – sovituissa raja-arvoissa on silti pysytty

Kokkolan uusi syväväylä jo vilkkaassa käytössä – vuoden aikana 50 isoa alusta on tarvinnut 14 metrin väylää


Summary: Kymenlaakson käräjäoikeudessa alkoi tiistaina huumerikosoikeudenkäynti, jolle on varattu kolme istuntopäivää.

Neljä miestä on saanut syytteet törkeistä huumausainerikoksista Kouvolassa. Oikeudenkäynti alkoi tänään Kymenlaakson käräjäoikeudessa.
 Rikosten epäillään tapahtuneen tämän vuoden tammikuun ja kesäkuun välisenä aikana. Syytekohtia on kaikkiaan 20.
 Syyttäjä vaatii vuonna 1986 syntyneelle lahtelaismiehelle 13 vuoden vankeusrangaistusta, vuonna 1975 syntyneelle kouvolalaismiehelle 11 vuoden vankeusrangaistusta, vuonna 1994 syntyneelle hyvinkääläismiehelle yhdeksän vuoden vankeusrangaistusta sekä vuonna 1974 syntyneelle kouvolalaismiehelle viiden vuoden pituista vankeusrangaistusta.
 Lisäksi syyttäjä vaatii kolmea syytettyä korvaamaan valtiolle yli 440 000 euroa rikosten tuottamasta taloudellisesta hyödystä.
 Hevosen nimi
 Lahtelaismiehen epäillään myyneen ja levittäneen pääkaupunkiseudulle kymmeniä kiloja marihuanaa alkuvuoden aikana.
 Syyttäjän mukaan mies oli käyttänyt rikoksissaan salattua viestintäjärjestelmää. Miehellä oli ollut käyttäjänimenään erään hevosen nimi, joka löytyy hänen puoliksi omistamansa lämminverisen hevosen sukupuusta.
 Miehen epäillään myös välittäneen helmikuussa lähes 20 000 ekstaasitablettia ja yli kuusi kiloa amfetamiinia Kymenlaaksoon.
 Huume-erän vastaanottaja oli syytteen mukaan vuonna 1975 syntynyt kouvolalaismies, jonka kanssa lahtelaismies oli yhdessä myynyt ja levittänyt huumeita eteenpäin.
 Syyttäjän mukaan Kymenlaaksoon toimitettua huume-erää oli säilytetty toisen kouvolalaisen, vuonna 1974 syntyneen miehen asunnossa.
 Tulli teki asuntoon kotietsinnän viime kesäkuussa ja takavarikoi sieltä erästä jäljellä olleet noin 13 500 ekstaasitablettia ja alle 300 grammaa amfetamiinia. Kouvolalaismies on tunnustanut ottaneensa huume-erän säilytykseen, mutta kiistänyt tienneensä huumausaineiden todellista määrää.
 Tilaus Kuusankoskelle
 Jutun neljäs syytetty on hyvinkääläinen vuonna 1994 syntynyt mies, joka oli syyttäjän mukaan tilannut lahtelaismieheltä viisi kiloa amfetamiinia ja 5 000 ekstaasitablettia salatussa viestintäjärjestelmässä.
 Syytteen mukaan hän oli lopulta saanut haltuunsa neljä kiloa amfetamiinia ja myynyt sitä eteenpäin. Syyttäjän mukaan huumeet oli toimitettu Kouvolaan Kuusankoskelle, josta tilaaja tai joku toinen henkilö oli käynyt noutamassa ne.
 Syyttäjän mukaan osa miehistä oli myös myynyt lääkeaineeksi luokiteltua ketamiinia. Ketamiinilla on kipua lievittäviä ja hallusinogeenisiä vaikutuksia, minkä takia sitä käytetään päihteenä. Ketamiini on oikeasti tarkoitettu anestesialääkäreiden käyttöön nukutusaineeksi.
 Huumeiden säilyttämisestä asunnossaan epäilty kouvolalaismies sai myös syytteen ampuma-aserikoksesta ja vaarallisen esineen hallussapidosta. Mies on tunnustanut nämä teot.
 Mies oli pitänyt hallussaan kaasusumutinta, patruunoita ja haulikkoa, johon hänellä ei ollut lupaa. Hän oli myös pitänyt autossaan mukanaan nyrkkirautaa liikkuessaan yleisillä paikoilla. Esineet takavarikoitiin mieheltä kesäkuussa 2021.
 Käräjäoikeuskäsittelylle on varattu kolme istuntopäivää.

Huumekauppaa käytiin hevosen nimellä – neljä miestä sai syytteet törkeistä huumerikoksista Kouvolassa


Summary: Pienkoneen aiemmilta lennoilta ei ilmailukerhon mukaan ole tiedossa teknisiä pulmia. Hyvinkäällä tapahtui maanantaina onnettomuus lento-opetustilanteessa. Koneen ohjaaja kuoli ja matkustaja loukkaantui.

Onnettomuustutkintakeskus eli Otkes on päättänyt aloittaa varsinaisen onnettomuustutkinnan  Hyvinkään maanantain lentoturmasta .
 Otkes arvioi turmien jälkeen, mitkä onnettomuudet ylittävät varsinaisen tutkinnan kynnyksen. Maanantaina se teki onnettomuuspaikalla alustavaa ja paikkatutkintaa.
 Otkesilla ei ollut tiistaina aamupäivällä uutta kerrottavaa Hyvinkään onnettomuuden yksityiskohdista tai mahdollisesta syystä.
 Lentäjän kuolinsyyn selvittämisen osalta tutkintavastuu on poliisilla. Poliisi ei tällä hetkellä tee muuta esitutkintaa, joten se ei epäile asiassa rikosta.
 Onnettomuuskoneessa oli sen pudotessa maahan kaksi miestä. Pienkonetta lentänyt mies kuoli putoamispaikalla ja toinen mies kuljetettiin sairaalahoitoon.
 Hyvinkään ilmailukerhon varapuheenjohtaja  Jarmo Forsstén  kertoi tiistaina STT:lle, että molemmat uhrit olivat kyseisen ilmailukerhon jäseniä.
 – Koska he ovat harrastaneet moottorilentoa, he olivat myös Jukolan Pilottien jäseniä. He kävivät aktiivisesti lentämässä Hyvinkäällä, Forsstén sanoi.
 Kentän toiminta palasi nopeasti normaaliksi
 Forssténin mukaan tiedossa ei ole, että onnettomuuteen Hyvinkäällä joutuneella pienkoneella olisi ollut teknisiä ongelmia aiemmin.
 – Tutkinnan edetessä varmaankin selviää, olisiko koneessa tällä kertaa jotain vikaa vai ei.
 Vaikka turmakone oli omatekoinen, saman mallin koneita on Forssténin mukaan rakennettu maailmalla runsaasti, hänen arvionsa mukaan satoja.
 – Tämä on aika suosittu rakennussarja.
 Hyvinkään lentopaikan päällikkö  Jukka Helminen  kertoi tiistaina aamulla, että Hyvinkään lentokentän toiminta palasi onnettomuuden jälkeen normaaliksi jo maanantaina noin kello 17:ään mennessä.
 Laskeutumassa ollut pienkone putosi maahan kiitotien etupuolelle maanantaina hieman puolenpäivän jälkeen.

Hyvinkään lentoturmassa ei epäillä rikosta, Onnettomuustutkintakeskus aloittaa turman syyn varsinaisen tutkinnan


Summary: Saksan vaalivoittaja, demareiden Olaf Scholz on tukenut uusien tulonlähteiden luomista EU:lle. Komissio kehittelee niitä paraikaa.  "Yhteisen velan maksuun pitää löytää poikkeukselliset ratkaisut", vero-osaston pääjohtaja Gerassimos Thomas perustelee Ylen haastattelussa.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Eurooppalaisessa keskustelussa sinkoilee nyt ideoita siitä, miten EU-yhteistyötä pitäisi jatkossa rahoittaa.
 Komissio ottaa tulevina vuosina yhteensä 750 miljardia euroa lainaa talouden pelastuspakettia eli niin kutsuttua  elpymisrahastoa  varten.
 Tätä velkaa halutaan nyt maksaa pois muuten kuin keräämällä osuuksia suoraan valtioiden budjeteista.
 Käytännössä se tarkoittaa, että EU siirtyisi vähitellen jäsenmaksuihin perustuvista budjeteista järjestelmään, jossa se keräisi itse omia tuloja veroina tai veroluonteisina maksuina.
 Paineet muutokseen ovat kasvaneet viime aikoina. Saksan sunnuntaisten vaalien voittaja, demareiden  Olaf Scholz   on puhunut  uudenlaisten rahoitustapojen puolesta. Scholz haluaa EU:n menojen rahoittamiseen "eurooppalaisia tuloja".
 Tänä vuonna esittelyssä 3 uutuutta
 Jäsenmaat ovat yksimielisesti antaneet komissiolle tehtäväksi selvittää eri vaihtoehtojen toteuttamiskelpoisuutta. Vielä loppuvuonna komissio aikoo esitellä niistä kolme.
 Lisäksi se laatii vuoden 2024 loppuun mennessä suunnitelmat yritysverotuksen uudistamisesta ja finanssitransaktioverosta.
 Tänä vuonna julkaistavat uudet tulonlähteet:
 Hiilitullit  rajoilla yrityksille, jotka eivät osallistu päästökauppaan Päästökauppajärjestelmän  laajentaminen Digivero  kansainvälisille digijäteille
 Energia, Euroopan sisäiset lennot ja prosessiteollisuus kuuluvat unionin laajuiseen päästökauppaan. Nyt päästökauppaa laajennetaan myös merenkulkuun ja autoliikenteeesen. Tuottoja ohjattaisiin EU:n kassaan. Patric Eden / AOP
 Mistä uusissa tulonlähteissä on kyse?
 Aivan kuten itse pelastuspaketti, myös suunnitellut uudet rahoituskeinot ovat väliaikaisia, EU-komission vero- ja tulliosaston pääjohtaja  Gerassimos Thomas  korostaa. Hän vieraili Suomessa viime viikolla.
 – EU:n elpymisrahasto on poikkeuksellinen järjestely, ja velan pois maksamiseenkin tarvitaan poikkeuksellinen ratkaisu, Thomas sanoo.
 Maailman "megatrendit" eli isot kehityskulut koronapandemiasta ilmastonmuutokseen ja digitalisaatioon tekevät Thomasin mielestä yhteisestä veropolitiikasta välttämätöntä. Sekä OECD että EU suunnittelevat myös yritysverojen  yhtenäistämistä .
 – Uusi vihreä verotus taas on tarpeen, koska sillä ohjataan vähentämään hiilidioksidipäästöjä. Verokoordinaatiota tarvitaan, sillä ympäristöpolitiikat Euroopassa ovat sidoksissa toisiinsa, Thomas selittää.
 Hänen mukaansa EU ei missään tapauksessa suunnittele yhdenmukaistettua verotusta kaikkialla.
 – Katsomme, että jotkut asiat on järkevää hoitaa Euroopan tasolla, ja joillakin aloilla pitää koordinoida jäsenvaltioiden toimia verotuksessa.
 Tulevaisuudessa EU voisi siis tehdä investointeja muilla kuin jäsenmaksuilla rahoitetuilla varoilla.
 Asiantuntija: "Tosi iso muutos"
 Elinkeinoelämän kannalta ongelmia tulee, jos EU:n uudet tulonlähteet nostavat yritysten kustannuksia tai heikentävät Euroopan ja Suomen kilpailukykyä, EK:n johtava asiantuntija Janica Ylikarjula sanoo. Jouni Immonen / Yle
 EK:n  Janica Ylikarjulan  mielestä keskustelu EU:n uudentyyppisestä rahoittamisesta on tärkeää, koska paineita EU-budjetin kasvattamiseen on "jatkuvasti". Esimerkiksi ilmastonmuutokseen, tutkimukseen, puolustukseen, turvallisuuteen tai maahanmuuttoon tarvitaan yhteisiä varoja.
 Poliittisen yhteisymmärryksen löytäminen jäsenmaiden kesken ei kuitenkaan ole helppoa. Moni hallitus suhtautuu uudistukseen lähtökohtaisesti myönteisesti, mutta konkreettisten ehdotusten hyväksyminen onkin sitten vaikeampaa.
 – Nämä uudet tulonlähteet ovat yksi vaihtoehto. Toinen vaihtoehto on se, että jäsenmaiden EU-maksuja kasvatetaan. Tiedämme, ettei sekään ole helppo päätös, Ylikarjula sanoo.
 Siksi hän ei usko, että verotyyppisten maksujen kerääminen jäisi tilapäiseksi kuten Gerassimos Thomas sanoo.
 – Kun on kovat paineet kasvattaa EU:n budjettia, ja jos tämmöinen hankala prosessi saadaan päätökseen ja yhteisymmärrys löytyy, niin on hyvin vaikea ajatella, että siitä peruutettaisiin, Ylikarjula sanoo.
 Jos EU:lle päätettäisiin antaa verotusoikeus, se olisi hänen mielestään periaatteellisesti "tosi iso muutos".
 – Siksi näihin päätöksiin tarvitaan jäsenmaiden yksimielisyys ja kansallinen hyväksyntä, koska nämä ovat niin jäsenmaiden poliittisen päätöksenteon ytimessä.
 Sovun löytämistä uusista tulonlähteistä mutkistaa se, että EU-maiden verokannat poikkeavat suuresti toisistaan. Kukin maa laskee tarkasti, miten esitetyt uudistukset vaikuttavat niiden kokonaisveroasteeseen.
 Tutkija: "Voisi olla järkeä Suomen kannalta"
 Suomen osuus EU-velan lyhennyksistä on 30 vuoden aikana 6,6 miljardia eli noin 1 200 euroa per kansalainen. Se tekee 40 euroa per suomalainen vuodessa. Sen päälle tulevat korot.
 Jäsenmaksu EU:lle siis nousisi runsaat 200 miljoonaa euroa vuodessa vuosikymmenen lopulla,  lue täältä lisää .
 Uudenlaisella varainkeruulla olisi tarkoitus pienentää tätä summaa.
 Vuoden alusta voimassa on jo ollut uusi  muovimaksu , jonka tuotoiksi on laskettu seitsemän miljardia euroa vuodessa. Sen on laskettu riittävän kattamaan EU-lainan koronmaksut alkuvuosina.
 Muovimaksussa jäsenmaat maksavat kierrättämättömästä muovijätteestä EU-kassaan. Sitä mukaa kuin jätettä tulee vähemmän, veron tuotto vähenee.
 Suomen kielteinen kanta "veroluonteisten maksujen synnyttämiseen" liittyy akatemiatutkija Timo Miettisen mielestä suomalaiseen talouskonservatiiviseen ajatteluun. "Tällaiset verotusoikeudet on nähty ovena syvempään tulonsiirtounioniin", Miettinen sanoo.
 Pekka Tynell / Yle
 EK:n Ylikarjulan tavoin akatemiatutkija  Timo Miettinen  pitää esillä olleista uusista tulonlähteistä kaikkein "varteenotettavimpana" päästökaupan tulojen ohjaamista EU:n budjettiin.
 Päästöoikeuksien hinnat nousevat nyt erittäin voimakkaasti, ja päästökaupasta saatavat tulot todennäköisesti kasvavat lähivuosina.
 – Jos se tuloutettaisiin kansallisten budjettien sijaan ainakin osaksi EU:n budjettiin, niin se voisi olla aito merkittävä tulonlähde EU:lle.
 Miettisen mielestä uudistuksesta voisi olla hyötyä Suomellekin. Suomi on EU:n nettomaksaja, ja kun EU:n budjetti kasvaa, Suomen jäsenmaksutkin suurenevat.
 Päästökaupassa laskun hiilidioksidipäästöistä maksavat yritykset.
 – Päästökaupan tyyppiset järjestelyt ovat ikään kuin neutraaleja, koska ne eivät kohdistu mihinkään yksittäiseen maahan suoraan vaan jakautuvat tasaisemmin eri puolille, Miettinen selittää.
 Nykyistä järjestelmää pidetään epäreiluna
 Hiilipäästöt eivät aiheuta vahinkoa vain siellä, missä niitä esiintyy. Kun jonkin valtion päästöt lisääntyvät, se vaikuttaa kielteisesti myös muihin maihin.
 – Kun riski jakautuisi suurimmille saastuttajille, niin se voisi olla hyvinkin Suomen intressien mukaista, Miettinen sanoo.
 Nettomaksajamaat ovat pitäneet nykyisenlaista varojenkeruuta jäsenmaiden budjeteista epäoikeudenmukaisena.
 – Monet tfeällaiset uudet verot tai veroluonteiset maksut voisivat olla parempi ja kestävämpi keino EU:n rahoitusjärjestelmän rakentamiseen, Miettinen sanoo.
 EU:n tulonlähteet nyt:
 EU-maiden jäsenmaksut: yli 70 prosenttia Arvonlisäveroon perustuvat kansalliset maksut: noin 10 prosenttia "Perinteiset" omat varat, kuten tullit ja maatalousmaksut: noin 10 prosenttia Muut maksut: alle 10 prosenttia
 Suomen kannanmuodostuksen johtotähti pitäisi Miettisen mielestä olla se, miten EU-budjetilla saadaan lisäarvoa koko EU:lle ja unionin tuottavuuskehitykselle.
 – Ohjataanko varoja perinteisesti maatalouteen ja aluekehitykseen vai yhteiseurooppalaisiin kohteisiin kuten tutkimukseen tai puolustukseen?
 Hänen mielestään myös kansalaiset ymmärtäisivät EU:n rahoittamista paremmin, jos siirryttäisiin nykyisestä tulonsiirtounionista EU-tasoisiin yhteisiin investointeihin.
 – Kun rahaa ei kerätä turhaan, vaan osoitetaan, että se käytetään järkevästi hyviin kohteisiin, uudistamista on helpompi perustella. Miten maksuja kerätään, kun käyttökohteet on mietitty paremmin, niin se on sitten enemmän tekninen järjestely, Miettinen sanoo.
 Aiheesta lisää:
 Lue täältä, miten EU:n velanotto toimii.
 Komission ehdottamat EU:n uudet tulonlähteet saavat varovaista kannatusta suomalaismepeiltä – “Niitä vaaditaan, ettei jäsenmaksuja tarvitse nostaa”
 EU ohjaa laskua hiilipäästöistä kansalaisille, onko se poliittinen itsemurha? Näin kotitalouksia tuettaisiin uudella 144 miljardin euron jättirahastolla

 Maksaako EU-jäsenyys Suomelle jo liikaa? Kysyimme 12 järjestöltä – jäsenyys saa vahvan kannatuksen niin luonnonsuojelijoilta, bisnesväeltä kuin maanviljelijöiltäkin
 EU:n "nuukista" maista suomalaiset suhtautuvat kielteisimmin yhteiseen elvytyspakettiin – eniten huolettaa, miten rahoja käytetään

Annetaanko EU:lle yhteisen velan jälkeen oikeus verottaa? Lue tästä jutusta, mitä järkeä yhteisissä eurooppalaisissa tuloissa olisi


Summary: Esimerkiksi eristyshuoneiden puhdistaminen tehostuu desinfiointirobottien avulla. Turussa sairaalahenkilöstö on jo päässyt tutustumaan uuteen työtoveriinsa, ja vastaavia laitteita on tulossa myös Espooseen ja Vaasaan Euroopan Unionin lahjoittamina.

Turun yliopistollinen keskussairaala (TYKS)

Uveksi ristitty desinfiointirobotti huristelee hillitysti Turun yliopistollisen keskussairaalan teho-osaston käytävillä.
 Se on Suomen ensimmäinen UV-säteilyä käyttävä desinfiointirobotti. Vaasan keskussairaalassa sekä Jorvin sairaalassa Espoossa samanlaisten laitteiden koekäyttö alkaa myöhemmin.
 Henkilökunta on innoissaan. Laitoshuollon työnjohtaja  Hannele Mattila  pitelee tablettia, jonka näytöltä Uven liikkeitä ohjataan.
 Laitoshuollon työnjohtaja Hannele Mattila opettelee käyttämään desinfiointirobottia. Uve on aika verkkainen liikkeissään. Minna Rosvall / Yle
 Hygieniayksikön hallinnollinen osastonhoitaja  Tiina Kurvinen  on iloinen Euroopan Unionin lahjoituksesta.
 – Potilashuoneissa on runsaasti pintoja, joita kosketellaan paljon. Potilassänkykin on jo varsin haastava puhdistettava. Joka paikkaan ei edes puhdistusliinan kanssa kovin hyvin pääse, kertoo Kurvinen.
 Tanskalaistuote sai vauhtia koronasta
 UV-valoa desinfiointiin käyttävää robottia on kehitetty Tanskassa jo noin kuuden vuoden ajan. Koronan vastainen taistelu vauhditti laitteen kehitystyötä Euroopan Unionin edistämänä, ja se lahjoittaa 200 desinfiointirobottia eri puolille Eurooppaa.
 Sairaalabakteerien torjunnassa robotilla on kuitenkin tärkeä tehtävä koronapandemian jälkeenkin, painottaa laitetta maahan tuovan FINE Medical osakeyhtiön toimitusjohtaja  Mika Kujala .
 – Se puhdistaa tilat tutkimusten mukaan 99,99-prosenttisesti viruksista ja taudinaiheuttajista. UVC-valo tuotetaan keinotekoisesti loisteputkilla. Valossa on tietty aallonpituus. Se rikkoo bakteerin DNA-rakenteen ja sitä kautta on tehokas ja tappava bakteerille, kertoo Kujala.
 Desinfiointirobotti tarvitsee 10 minuuttia potilashuoneen puhdistamiseen. Lasin takaa sen toimintaa voi tarkkailla turvallisesti. Minna Rosvall / Yle
 Laite maksaa 80 000 euroa. Mika Kujalan mukaan laite maksaa itsensä nopeasti takaisin. Tosin tällä kertaa sairaalassa ollaan tyytyväisiä, että robotti saatiin lahjoituksena Euroopan Unionilta.
 Turvallinen käyttö tärkeää
 TYKSin teho-osaston käytävällä on paljon henkilökuntaa tutustumassa robottiin. Turvallinen käyttöönotto on tärkeää, sillä UV-valo on haitallista ihmisille ja eläimille, eli puhdistustyön aikana huoneessa ei saa olla.
 Laitoshuollon työnjohtaja Hannele Mattila pitelee tablettia, jonka näytöltä Uven liikkeitä ohjataan. Minna Rosvall / Yle
 Robottia käytetään teho-osastolla esimerkiksi eristyshuoneiden loppusiivouksen yhteydessä. Se puhdistaa potilashuoneen noin kymmenessä minuutissa kauko-ohjatusti.
 – Jos valolle altistuu, tunne on samanalainen kuin kirkkaassa auringonvalossa. Silmät alkavat kirvellä, kertoo toimitusjohtaja Mika Kujala.
 Osastonhoitaja Tiina Kurvinen vakuuttaa, että mekaanisesta puhdistuksesta ei tingitä jatkossakaan. Laitoshuoltajat saavat Uvesta vain apulaisen. Puhdistus lisää potilasturvallisuutta, mutta on hyvä asia myös henkilökunnan näkökulmasta.
 – Pintojen ja huoneilman puhtaus ovat todella merkittävässä roolissa, kun meillä on joka päivä sairaalassa eristyspotilaita. On tärkeää, että voimme luottaa siihen, että pinnat ovat puhtaat, kun potilas siirtyy pois ja uusi potilas otetaan sisään.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 29.9. kello 23.
 Lue myös:
 Helsingissä leikattiin robottien avulla viisi lasta onnistuneesti
 Sairaalan käytävillä kulkevat robotit tekevät töitä 24/7 - "Tulee niille tässä juteltua"

Puhdistusrobotit käyvät pian pöpöjen kimppuun UV-valolla kolmessa sairaalassa – niillä on lupa tappaa koronan lisäksi sairaalabakteerit


Summary: Jatkossa ketjun työntekijöitä edustaa yksi pääluottamusmies, nyt neuvottelupöydässä on istunut 29 työntekijöiden edustajaa.

Kokkolalainen Halpahalli-ketju aikoo lakkauttaa myymäläkohtaisen luottamushenkilöjärjestelmän.
 Työnantajalla on ollut neuvotteluosapuolenaan 29 luottamusmiestä, nyt yli 1 300 työntekijän ketju aikoo siirtyä yhden pääluottamusmiehen järjestelmään.
 Palvelualojen ammattiliitto PAM tuomitsee aikeen  ja pitää sitä työntekijöiden vaikutusmahdollisuuksien heikentämisenä ja luottamusmiesjärjestelmän romuttamisena. PAM:n mukaan työntekijät haluaisivat säilyttää talokohtaisen järjestelmän.
 Halpahalli puolestaan katsoo, että yhteistyö työntekijöiden kanssa helpottuu. Yhtiön mukaan vuoropuhelu on ollut vaikeaa, koska luottamushenkilöitä on ollut niin paljon.
 Halpahallin mukaan yhtiön esittämä malli takaa myös kaikille tasapuoliset ja tasalaatuiset luottamusmiespalvelut, nyt kahdeksan toimipistettä on ilman luottamushenkilöä.
 PAM:n mukaan yhtiössä keväällä tehdyn kyselyn mukaan 90 prosenttia työntekijöistä kannatti nykyisen järjestelmän jatkamista. Yhtiö kertoo puolestaan tiedotteessaan, että henkilökunnalta on tullut uudistuksesta positiivista palautetta, mutta ymmärtää ettei uudistus miellytä kaikkia. Henkilöstöjohtaja  Janne Syri  ei halua kommentoida asiaa tiedottetta enempää.
 PAM epäilee, että uuteen järjestelmään siirrytään, koska työntekijät ovat viime vuosina aktivoituneet. Vielä pari vuotta sitten luottamushenkilöitä oli vain 16.
 Halpahalli teki esityksen PAM:lle uudesta järjestelmästä vuosi sitten, aiheesta on neuvoteltu viimeksi tässä kuussa. PAM:n mukaan yhtiö ilmoitti tänään luottamusmiehille tiedon luottamusmiesjärjestelmän irtisanomisesta. Järjestelmä päättyisi vuoden lopussa.

Halpahallissa väännetään luottamushenkilöiden asemasta – PAM ei hyväksy ketjun aietta luopua myymäläkohtaisista luottamusmiehistä


Summary: Poliisin mukaan epäilty ja uhri tunsivat toisensa entuudestaan. Poliisi epäilee miehen vaatineen naiselta rahaa väkivallalla uhkaamalla.

Poliisi epäilee noin 30-vuotiasta miestä törkeän ryöstön yrityksestä, pahoinpitelystä ja laittomasta uhkauksesta Helsingin Herttoniemenrannassa. Epäilty vangittiin maanantaina 27. syyskuuta todennäköisin syin rikoksista epäiltynä.
 Poliisin tiedotteen mukaan hätäkeskus sai viime torstaina 23. syyskuuta kello 13 ilmoituksen yksityisasunnossa naista aseella uhkailevasta miehestä. Paikalle saapui useita poliisipartioita, ja nainen saatiin nopeasti asunnosta ulos.
 Aseen kanssa uhkaillut mies jäi asuntoon, joten poliisi eristi lähialueen. Poliisi neuvotteli useita kertoja asunnon parvekkeella epäillyn aseen kanssa käyneen miehen kanssa.
 Lopulta epäilty tuli ulos asunnosta ilman asetta, ja poliisi otti hänet kiinni. Poliisin mukaan mies oli vaatinut naiselta rahaa väkivallalla uhkaamalla.
 Epäilty ja keski-ikäinen uhri tunsivat toisensa entuudestaan. Mies oli naisen asunnossa tämä luvalla.
 Miehen epäillään kohdistaneen naiseen fyysistä väkivaltaa. Lisäksi hän uhkasi tappaa naisen.
 Poliisin asunnosta takavarikoimat aseet eivät olleet luvanvaraisia.
 Lisää aiheesta:
 Poliisin tehtävä Herttoniemenrannassa päättyi yhden henkilön kiinniottoon – poliisi selvittää, oliko henkilöllä kuula-ase vai oikea ase

30-vuotias mies uhkaili aseella, pahoinpiteli ja yritti ryöstää naisen tämän kodissa Herttoniemessä, epäilee poliisi


Summary: Vaaralliselle kaasulle altistui elokuussa Seinäjoella 30 henkilöä. Ambulanssien hälyttäminen onnettomuuspaikalle viivästyi.

Atrian Nurmon tuotantolaitoksella elokuun puolivälissä tapahtunut ammoniakkivuoto on paljastanut puutteita viranomaisyhteistyössä.
 Pelastuslaitos sai automaattihälytyksen ammoniakkivuodosta siipikarjateurastamolle. Tapahtumapaikalla tilanne osoittautui pahemmaksi, mutta paikalle ensimmäisenä saapuneen yksikön välittämä tieto ei heti kulkeutunut sairaankuljetukseen.
 Etelä-Pohjanmaan pelastuslaitoksen pelastusjohtaja  Harri Setälä  kertoo, että ammoniakkihälytys tuli automaatin kautta ja siihen hälytetään vasteen mukaan yksi pelastusyksikkö.
 – Pelastusryhmän johtaja lähestyi kohdetta, kunnes ammoniakin haju tuli vastaan. Siitä hän peruutti ja käynnisti kemikaalisukellustoiminnan. Ensimmäiselle pelastusryhmälle tuli tehtäväksi tiedustelu, pelastaminen ja samaan aikaan lisäavun hälyttäminen, Setälä sanoo.
 Pelastusjohtaja Harri Setälä Seinäjoen paloaseman kalustohallissa. Pasi Takkunen / Yle
 Setälän mukaan pelastuslaitos lähti automaattihälytystehtävälle, mutta perillä odottikin onnettomuus.
 – Pelastusryhmän johtaja toimi aivan oikein eli hälytti lisäapua. Tehtävälaji ei kuitenkaan muuttunut, ja sille hälytettiin vain meidän omat yksiköt. Siitä seurasi se, että aivan heti ei tieto mennyt muille viranomaisille.
 Tässä vaihessa ei ollut tiedossa loukkaantumisia, eli vaaratilanteita ei tämän takia syntynyt.
 Päivystävä palomestari totesi myöhemmin, että kokoontumispaikalle on tilattava ambulanssi tarkistamaan kaasulle altistuneita.
 Setälä jatkaa, että tehtävälaji olisi pitänyt olla "vaarallisten aineiden onnettomuus keskisuuri." Silloin hälytys olisi mennyt normaalisti muille viranomaisille.
 – Keskeisin kehittämiskohteemme on se, että vasteeseen tulevat kaikki viranomaiset.
 Ongelma on korjattu koulutuksella
 Pelastusjohtaja Harri Setälä painottaa, että Atrian tuotantolaitoksella on tämänkaltaisessa tilanteessa toimintamalli, jonka ansiosta pelastuslaitoksella on hyvät lähtötiedot kohdetta lähestyttäessä.
 – Ammoniakkivuoto on aina vaarallinen ja olemme todella tarkasti selvittäneet omaa toimintaamme ja sen kehittämistä tämän onnettomuuden jälkeen. Lisäksi tätä tapausta on pohdittu muiden viranomaisten ja toiminnan harjoittajan kanssa erittäin hyvässä yhteishengessä, Setälä sanoo.
 Setälä arvelee, että ongelmaan voi olla inhimillinen selitys.
 – Joskus tehtävälaji muuttuu hätäkeskuksen päässä, joskus taas päivystävän ryhmänjohtajan tai palomestarin täytyy muuttaa tehtävälaji. Otimme tämän koulutuksessamme huomioon. Ryhmän- ja joukkueenjohtajillemme teroitettiin sitä, että tehtävälajin muuttuessa hätäilmoituksen ja ensimmäisen hälytyksen jälkeen, pitää huolehtia että se menee oikein.
 Myrkylliselle kaasulle altistui 30 henkilöä, joista 19 kuljetettiin lopulta jatkohoitoon sairaalaan. Heidän oireensa olivat kuitenkin lieviä ja kaikki kotiutettiin saman päivän aikana.
 Lue lisää:   Seinäjoella Atrian tehtaalla ammoniakkivuoto, 19 työntekijää sairaalaan tarkastettavaksi – tekninen johtaja: "Tämän kokoluokan vuodot todella harvinaisia"
 Lue myös:   Tukes selvittää Atrian maanantaista ammoniakkivuotoa – kymmeniä työntekijöitä altistui kemikaalille
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun keskiviikkoon 29.9. kello 23 saakka.

Ammoniakkivuoto Atrian tehtaalla paljasti puutteita viranomaisyhteistyössä


Summary: Dianmu-myrsky on iskenyt pahiten Thaimaan keski- ja pohjoisosiin. Nyt pääkaupunki Bangkokissa varaudutaan vedenpinnan nousuun hiekkasäkein.

Trooppisen Dianmu-myrskyn mukanaan tuomissa tulvissa on kuollut Thaimaassa ainakin kuusi ihmistä ja niiden alle on jäänyt noin 70 000 kotia. Lisäksi kaksi on kadonnut, Thaimaan onnettomuuksien esto- ja lievennysvirasto (DDPM) kertoo.
 Myrsky on iskenyt pahiten maan keski- ja pohjoisosiin. Yhteensä tulvia on noussut 30 maakunnan alueella.
 Tiistaina viranomaiset ovat ryhtyneet varotoimiin pääkaupunki Bangkokissa ja sen ympäristössä.
 Pohjoisesta Bangkokin läpi virtaavan Chao Phraya -joen vedenpinta nousee tasaista tahtia, kun sen yläjuoksulla olevilta padoilta päästetään vettä. Viranomaiset seuraavat joen vedenpintaa pääkaupungissa ja ovat varautuneet tulvariskiin vesipumpuin ja hiekkasäkein. Säkkejä on kasattu esimerkiksi kanaalin varrella sijaitsevien pankkien ja liikkeiden edustalle matkailijoiden suosimalla Thonglorin ostosalueella.
 – Varoitamme ihmisiä, mikäli mitään merkkejä vedenpinnan noususta ja hyökytulvista ilmenee, Bangkokin kuvernööri  Aswin Kwanmuang  sanoi tiistaina uutistoimisto AFP:n mukaan.
 Varotoimiin osallistuneet sotilaat pystyttivät tiistaina tulvaesteitä ja hiekkasäkkejä suojelemaan myös Bangkokista noin 60 kilometrin päässä sijaitsevan historiallisen Ayutthayan kaupungin arkeologisia kohteita ja asuinalueita.
 Maakunnissa evakuointioperaatioita viikonloppuna
 Viikonloppuna eri puolilla tulvivia maakuntia on suoritettu pelastus- ja evakuointioperaatioita. Esimerkiksi Chaiuaphumin maakunnassa ihmisiä evakuoitiin tulvien tieltä kattojen kautta.
 Sosiaalisessa mediassa huomiota on herättänyt tulvan keskelle jääneille tarvikkeita moottorikäyttöisellä varjoliitimellä kuljettava  Vichai Tiyasan . Tiyasan on toimittanut tiimeineen esimerkiksi ruokaa tulvien valtaamassa Sukhothain maakunnassa.
 – Tulvat ovat peittäneet suurimman osan Sukhothain maakunnsasta. Tilanne on pahempi kuin edellisinä vuosina, Tiyasan kertoo Reutersille puhelimitse.
 Tulvat ovat Thaimaassa verrattain yleisiä. Vuonna 2011 maahan iski tuhoisin tulva puoleen vuosisataan – esimerkiksi viidesosa Bangkokista peittyi veden alle ja tulvissa kuoli satoja ihmisiä. Luonnonkatastrofi myös vaurioitti teollisuutta, ja sen aiheuttama kriisi maassa kesti monta kuukautta.

Trooppisen myrskyn nostamien tulvien alle jäänyt kymmeniätuhansia koteja Thaimaassa –  ainakin kuusi kuollut


Summary: Helsingin Vuosaaressa asuva pallotaituri ylsi freestyle-jalkapallon Afrikan mestaruuskilpailuissa toiselle sijalle.

18-vuotias  Lubna Omar  saa pallon pompottelun näyttämään helpolta ja vaivattomalta, vaikka totuus on kaikkea muuta.
 Freestyle-jalkapallosta, eli vapaamuotoisesta pallon pompottelusta innostuneella lukiolaisella on  Instagramissa  ja Tiktokissa tuhansia seuraajia. Virallista tunnustustakin hän on jo saanut: vuosi sitten etäyhteyksin järjestetyissä Afrikan mestaruuskisoissa Omar ylsi naisten sarjan kakkossijalle.
 Helsingin Vuosaaressa asuva Omar pelaa jalkapalloa FC Kontussa. Freestylea hän on treenannut perinteisen jalkapallon rinnalla nyt muutaman vuoden ajan. Freestylen Omar löysi, kun hän asui vielä Porvoossa ja pelasi paikallisessa jalkapallojoukkueessa FC Futurassa. Joukkueen vuositapahtumassa oli freestyle-esiintyjiä, joiden kautta löytyi kipinä ja ensikontaktit lajin pariin.
 – Aloin heti sen jälkeen seurata somessa monia freestylettajia. Jalkapallossa ollaan riippuvaisia joukkueesta, mutta freestyle on ihan itsestä kiinni. Ei ole valmentajaa, joka pakottaa treeneihin, se sopii mulle! hän nauraa.
 Helsingin Vuosaaressa asuva Omar pelaa jalkapalloa FC Kontussa. Antti Kolppo / Yle
 Freestylen juuret ovat syvällä
 Freestyle-jalkapallo tarkoittaa käytännössä erilaisten temppujen tekemistä jalkapallon avulla. Lajin  kattojärjestön WFFA:n mukaan  lajin tarkkaa syntypistettä on mahdotonta määrittää, mutta jo parin tuhannen vuoden takaiset aasialaiset pallopelit kuten Chinlone tai Sepak takraw muistuttavat monelta osin freestyle-jalkapalloa.
 1800- ja 1900-luvuilla sirkustaiteilijat  Enrico Rastelli  ja  Francis Brunn  esittivät temppuja kuten Neck Stall sekä Around The World, jotka ovat nykyisin freestyle-futiksen peruskauraa.
 Lajin varsinainen läpimurto tapahtui vasta 1990-luvulla, kun jalkapalloikoni  Ronaldinho  esitti pallonhallintataitojaan freestylen varhaisiin kehittäjiin kuuluvan  Mr. Woon  kanssa urheiluvälinejätti Niken mainoksissa.
 Samaan aikaan internetin käyttö yleistyi ja näyttävät videot houkuttelivat lisää nuoria lajin pariin.
 Pyyntö osallistua Afrikan mestaruuskisoihin tuli Omarille Instagramin kautta. Antti Kolppo / Yle
 Nykyisin videot ja some ovat entistä keskeisempi osa lajia. Myös Lubna Omarille motivaatiota freestylen harjoitteluun tuo erilaiset yhteistyökuviot, joita hän on saanut Instagramin kautta. Sitä kautta tuli myös pyyntö osallistua Afrikan mestaruuskisoihin.
 Arabiaa äidinkielenään puhuva Omar on kotoisin Sudanista, josta perhe muutti ensin Egyptiin ja sen jälkeen Suomeen. Hän haluaa omalla tekemisellään motivoida muita ja näyttää, että kaikki voivat pelata ja pärjätä, uskonnosta tai sukupuolesta riippumatta.
 – Jos motivaatio on kohdallaan, mikään ei voi estää.
 Lue seuraavaksi:
 Katso video: satojentuhansien suomalaisten seuraamat Tiktok-tähdet kerääntyivät yhteen, kun Räpfaija haastoi Hoodifaijan futismatsiin
 Räppäri, näyttelijä Fanni Noroila: "Omasta elämästäni kertomisen ei pitäisi olla aktivismia" – Noroila kertoo kipupisteistään avoimesti, jotta voi auttaa muita

Lubna Omar, 18, esittelee häikäiseviä futiskikkoja tuhansille Instagram-seuraajilleen – haluaa rohkaista musliminaisia toteuttamaan unelmiaan


Summary: Kuokkalan kartano on ollut koti, synnytyssairaala, tutkimuslaitos ja kellaribändien treenitila. Nyt uudet omistajat aloittavat siellä ravintolatoiminnan ja vuokraavat tiloja erilaisiin tilaisuuksiin.

Ajatus taisi olla alun perin  Marika Salosen . Vanhat rakennukset olivat aina kiinnostaneet IT-alalla työskennellyttä jyväskyläläistä.
 Miten yli satavuotiaan kartanon voisi avata yleisölle?
 Jyväskyläläinen Kuokkalan kartano oli ollut myynnissä yli kaksi vuotta ja vielä pidempään suljettuna yleisöltä.
 IT-alalla työskentelevät kaverit innostuivat pohtimaan. Mukaan tarttui entisiä työkavereita ja tuttuja, joilla oli kokemusta tapahtuma-alalta.
 Kaveriporukka osti vanhan kartanon joulukuussa 2020. Siitä alkoi bisneksen ideointi ja kartanon remontointi.
 – Se oli hetkellinen päähänpisto. Oli halu tehdä jotain ihan muuta. Ehkä kaikilla oli ajatus, että vaihtelu virkistää, Salonen sanoo.
 Synnytyslaitos, tutkimuslaitos ja kellaribändien treenitila
 Myöhemmin kartanosta tuli synnytyslaitos, jossa maailmaan saapui jopa yli tuhat lastaa vuodessa. Sen jälkeen siellä toimi Jyväskylän yliopiston hydrobiologinen tutkimuslaitos.
 Sitten rakennus jäi tyhjilleen. Tiloja käytti puistotoimi satunnaisesti ja jonkin aikaa kellaribändit harjoituspaikkanaan.
 Kauko Sorjosen  säätiö osti pahasti rapistuneen kartanon 1998 ja kunnosti sitä. Tilat olivat sen jälkeen toimistona, kahvilana ja taidemuseona.
 Ravintola, vuokratiloja ja sauna
 Uudet omistajat eivät halunneet remontoida kartanoa turhaan, vaan uudistivat vain sen mikä täytyi.
 Kuokkalan kartano on suojeltu rakennus, joten he pohtivat remonttia yhdessä Museoviraston kanssa.
 – Sisätiloihin saimme aika lailla vapaat kädet, mutta ulkopuolen remontointi on hyvin tarkkaa. Sinne emme olekaan tehneet toistaiseksi mitään, Marika Salonen sanoo.
 Mielenkiintoista työtä hyvien kavereiden kanssa
 Lähtisitkö jeesaamaan?
 Kaveri soitti  Arttu Ruotsalaiselle  keväällä. Porukka oli ostanut Kuokkalan kartanon, ja paikalle piti kehitellä liiketoimintaa.
 Ei mennyt kauaa, että Ruotsalainen vastasi myöntävästi. Hänestä tuli yrityksen toimitusjohtaja.
 – Kaikista kivointa on tehdä duunia, kun on mielenkiintoista uutta tehtävää, jossa oppii jotain ja jota saa tehdä hyvien kavereiden kanssa, toimitusjohtaja toteaa.
 Seinät eivät olleetkaan siinä, missä piti
 – Kartanoa on kunnostettu vanhaa kunnioittaen, mutta tänne on tuotu myös paljon uutta yksityiskohtaa. Halusimme tehdä tästä paikan, josta löytyy jotain uutta ja mielenkiintoista kymmenennelläkin käyntikerralla, Arttu Ruotsalainen kuvaa.
 Tarviketoimitukset venyivät koronan takia, mikä hidasti remontointia. Piirustukset eivät aina pitäneet paikkansa. Seinät eivät aina olleetkaan siinä kohtaa, missä piti.
 Silti homma sujui Ruotsalaisen ja Salosen mielestä jouhevasti.
 – Ne olivat vain hidasteita, ja niihin keksittiin uudet ratkaisut. Mitään oikeasti yllättävää ei ole tullut vastaan, Salonen sanoo.
 Uudet omistajat haluavat tehdä kartanosta kaikille avoimen paikan. Se on jo herättänyt paljon kiinnostusta. Kesällä ihmiset kuikuilivat aitojen ulkopuolelta, joko rakennusta pääsisi katsomaan.
 – Uskon, että tämä on kiinnostava kohde, Salonen toteaa.
 Lue lisää:
 Miehet hermostuivat, kun Wivi Lönn piirsi paloaseman ja Hanna Parviainen halusi tehtaanjohtajaksi – näin kaksikko raivasi tietä uranaisille sata vuotta sitten

"Se oli hetken päähänpisto": kaveriporukka osti yli satavuotiaan kartanon ja metsästi huonekaluja pitkin Eurooppaa – tältä se näyttää remontin jälkeen


Summary: Pula kuljettajista on saanut bensapumput kuivumaan monin paikoin Iso-Britanniassa. Hampshiressa asuva suomalaisnainen ihmettelee brittien hamstrausintoa. Suomessa ei vastaavasta polttoainepulasta ole huolta, vakuuttaa bensiinikauppiaiden edustaja.

Normaalisti minuutissa taittuvaan matkaan on kulunut puolisen tuntia. Polttoaineen merkkivalo alkaa näyttää punaista, joten  Mari Powney  päättää myös tankata, kun on jo muutenkin joutunut jonottamaan.
 Powney toteaa, että Brittein saarten "bensakaaos" tuli puskista, vaikka mahdollisista brexitin jälkeisistä toimitusvaikeuksista onkin ollut puhetta.
 – Yks kaks ruvettiin touhottamaan, että bensaa ei ole, ja hallitus sanoi, että tankatkaa ihan normaalisti, tämä ei ole ongelma. Ja sitten, älkää tankatko muuta kuin sen verran mitä tarvitsette. Tehkää, mutta älkää tehkö. Vähän sama kuin korona: menkää töihin, älkää menkö, ihmettelee Powney.
 Pelko polttoainepulasta on saanut ihmiset  hamstraamaan polttoainetta jo useiden päivien ajan . Pumppuja on suljettu, ja niilläkin asemilla, joilla on yhä myytävää, voimassa on ostorajoituksia.
 Salosta, Varsinais-Suomesta kotoisin oleva Mari Powney asuu noin 5 000 asukkaan Hartley Wintneyssa, Hampshiressa. Lontooseen on noin 70 kilometrin matka.
 Muutenkin ruuhkaisella Lontoon seudulla on meneillään melkoinen kaaos. Kapeilla teillä kiemurtelevat jonot bensa-asemille, ja kun ohi ei pääse, kaikki jonottavat.
 – Ihmiset ovat ihan sekaisin. Yrittävät tankata autonsa täyteen, ja pääsääntöisesti he ovat niitä, jotka eivät sitä bensaa hirveästi tarvitse. Ne joilla on autot täynnä bensaa, niin todennäköisesti heillä on takaluukut täynnä vessapaperia.
 Powney ihmettelee, miten voimakas hamstraamiskulttuuri paikallisilla on. Kun vähänkään saadaan vihiä, että jokin on loppumassa, ostetaan kuin olisi maailmanloppu tulossa.
 Hoitohenkilökunta saa kiilata jonon ohi tankille
 Bensakaaoksen helpottamiseksi moni liikenneasema on asettanut ostorajan. Tankata saa 30 punnalla. Suuremmat asemat saattavat saada tankkeihin tavaraa jo illalla, mutta asiakkaille tankit avataan vasta aamulla.
 Sairaanhoitajat ja muut terveydenhuoltoalan työntekijät pääsevät tankeille muita ennen, että he pääsevät aamulla töihin. Myös armeija on valmiudessa ajamaan säiliöautoja,  kertoo BBC .
 Lappu on luukulla monilla polttoainepumpuilla Iso-Britanniassa EPA-EFE/FACUNDO ARRIZABALAGA
 Tilanne vaihtelee Mari Powney'n mukaan jonkin verran ympäri maata. Lontoon kupeessa, missä ruuhkat ovat suurempia, ihmiset panikoivat enemmän.
 Viikonloppuna Powney vieraili rannikolla, missä jonot eivät olleet yhtä huomattavia. Suurimmassa osassa asemia näkyi kuitenkin kylttejä, että polttoaine on loppu.
 – Bensaa on, mutta ei ole kuskeja ajamaan sitä. Facebook on ihmeellinen maailma. Siellä heti kerrotaan, että "hei tälle huoltoasemalle me näimme bensa-auton menevän. Ehkä tunnin päästä saa tankata". Puskaradio on vahva. Ihmiset menevät ihan hulluna sinne, minne tankkiautot ovat tulleet.
 Mari Powney on nähnyt kirjoituksia hakureissuista, joilla on kierrelty jopa viidellä asemalla ja jääty tyhjin käsin – tai tässä tapauksessa tankein.
 – Joku laittoi, että palaa punainen valo, eikä voi lähteä metsästämään bensaa mistään, kun ei välttämättä pääse tankille asti. Ihmiset soittelevat huoltoasemille, että onko teillä ja voinko tulla. Sitten on niitä auttavia, jotka tuovat kanisterilla toisilleen bensaa. Aika naurettava tilanne, Powney huokaa.
 Suomessa ei ole pelkoa vastaavasta tilanteesta
 Suomen Bensiinikauppiaitten ja Liikennepalvelualojen Liitto SBL ry:n toimitusjohtaja  Jari Salonen  tyrmää heti mahdollisuuden, että vastaavaan tilanteeseen päädyttäisiin Suomessa.
 – Ei ole sellaista tilannetta, että meiltä lähtisi yhtäkkiä 20 000 rahtaria pois maasta, kun maan hallitus olisi ilmoittanut, että teitä ei enää haluta tänne.
 Salonen kummastelee, ettei huoltovarmuutta Britannian kansalaisille ole varmistettu. Hän kehuu miten hyvin Suomessa asiat toimivat.
 – Meillä on useita öljy-yhtiöitä, jotka huolehtivat siitä, että on tarpeeksi myytävää ainetta. Ei Britanniassakaan öljylähteitä ole, mutta meillä on osattu asia varmistaa ehkä muita maita paremmin. Talviolosuhteemme ovat sellaiset, että aineita kuluu enemmän.
 Ydinkysymys Briteissä on Jari Salosen mukaan pula kuljettajista, ei tavaran riittävyydestä. Polttoainepumput ovat kuivuneet yksin saarivaltiossa.
 Suomessa ei siis ole tarvetta lähteä autonpyörät vinkuen hamstraamaan. Tankkijonot syntyvät täällä yleensä muusta syystä.
 – Tällä hetkellä on vaikeaa nähdä, että tällainen tilanne meille Suomeen olisi syntymässä. Ei ole syytä lähteä hamstraamaan. Ne kerrat, kun olen kuullut sellaisesta, taustalla on ollut järkyttävän kova alennuskampanja. Muuta syytä jonottamiselle en ole nähnyt, toteaa Salonen.
 Suomeen joulukinkulle, jos Britanniassa ei saada jouluruokaa
 Miksei asioita ole mietitty? Tämä ajatus on käynyt Mari Powneyn mielessä monesti brexitin jälkeen.
 – Pitää itseäkin välillä vähän rauhoittaa. Lähdetään soitellen sotaan ja ihmetellään, kun ongelmia tulee.
 Powney miettii asioita jo muutaman kuukauden päähän. Onko jouluna mitään, kun ei ole bensaa eikä kuljettajia? Millä saadaan kinkut ja muut jouluruoat kauppojen hyllyille?
 – Yhdestä kun päästään, niin toinen tilanne tulee päälle. Kai tähänkin turtuu. Kunhan ruokaa saisi jonkin verran.
 Ruokakaupoilla on ollut vaikeuksia saada perustuotteita hyllyille . Aamuisin kauppareissuilla voi käydä tuuri, mutta iltaisin hyllyt näyttävät surullisen tyhjiltä.
 Hamstraaminen ja polttoainekaaos eivät saa helpolla Powneya palaamaan Suomeen.
 Polttoaineen puutteesta Mari Powney toteaa, että jos ei sitä ole, jää hän kotiin. Töitä taloushallinnon parissa työskentelevä voi tehdä kotonakin.
 Plussat ja miinukset menevät aika tasan Iso-Britannian ja Suomen välillä.
 – Ei tilanne vielä ole niin paha, että pakkaisin kassejani ihan heti. Voin tehdä töitä kotona. Jaksan aina sanoa, että kaikki on täällä suurempaa ja ihmeellisempää, hyvässä ja pahassa. Suomessa ruuhka on kolme autoa, täällä 300. Katsotaan jos tämä menee tästä vielä hullummaksi, niin ehkä sitten pakkaan kamat. Jouluksi ainakin kotiin, että saa jouluruokaa.
 Aiheesta aiemmin:
 Armeijan hälyttämistä apuun harkitaan – pelko polttoainepulasta ajoi britit hamstraamaan bensaa

"Ihmiset ovat ihan sekaisin", sanoo Briteissä asuva Mari Powney – pula polttoaineista ajoi saarivaltion hamstrauskaaokseen


Summary: Viime vuodelta siirtynyt Maaseutuparlamentti katsoo tulevaisuuteen. Etelä-Pohjanmaalla Kurikassa puhutaan tällä viikolla erityisesti nuorista ja kestävästä kehityksestä.

Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto

Futuristi ja tietokirjailija  Perttu Pölönen  peräänkuuluttaa parempaa sukupolvien välistä vuoropuhelua, jos ja kun suomalainen maaseutu halutaan säilyttää asuttuna.
 – Z-sukupolvi on erilainen kuin vanhempansa ja isovanhempansa. He tekevät ihan eri tavalla päätöksiä ja heille ihan eri asiat merkkaa. Kun heille myydään ajatusta maaseudusta, meidän pitäisi osata myydä se heidän kielellään, Pölönen sanoo.
 27-vuotias, 35 Euroopan lupaavimman nuoren innovaattorin joukkoon valittu Pölönen puhui valtakunnallisen Maaseutuparlamentti 2021 -tapahtuman avajaispäivässä Kurikassa Etelä-Pohjanmaalla.
 Pääosin virtuaalisena järjestettävä tapahtuman keskusteluissa nyt tiistaista torstaihin korostuvat nuoret ja kestävä kehitys. Katse on suunnattu tulevaisuuteen.
 Z-sukupolvi eli suunnilleen vuosina 1995-2005 syntyneet nuoret ovat heitä, joiden yhteiskunta toivoo asuttavan jatkossa maaseutua. Ikäluokka käyttää elektroniikkaa ja kansainvälisiä yhteyksiä rutiininomaisesti.
 Pölönen muistuttaa kuitenkin, että se, miten on ennen oltu ja asuttu, ei enää näiden nuorten kohdalla toimi. Eikä tarvitsekaan. On ymmärrettävä, miten he tekevät päätöksiä ja mitkä asiat ovat tärkeitä.
 Swaippaamaan tottuneet nuoret päättävät sekunneissa, onko joku sisältö relevanttia vai ei.
 – Meidän pitää päästä enemmän teinin pään sisään. Selvittää, mitä hän arvostaa ja mistä on valmis maksamaan, ja mitkä ovat ne arvot, jotka ovat on kaikkein tärkeimpiä. Voimmeko me vastata niihin siellä maaseudulla.
 – Se on kompromissi lopulta, ei mikään paikka ole täydellinen, Pölönen sanoo.
 Maaseutuparlamentin avajaisissa maa- ja metsätalousministeri ja maaseutupolitiikan neuvoston puheenjohtaja Jari Leppä (etänä), Etelä-Pohjanmaan liiton maakuntajohtaja Asko Peltola ja Kurikan kaupunginjohtaja Anna-Kaisa Pusa. Haastattelijana Christoffer Strandberg. Anne Elhaimer / Yle
 Nuorten julkilausuma
 Maaseutuparlamentti Kurikassa piti järjestää jo viime vuonna, mutta koronapandemia siirsi sen vuodella eteenpäin.
 Nyt tapahtuma järjestetään pääosin virtuaalisesti. Osa tilaisuuksista pidetään Kurikassa, osa muualla etäyhteyksin.
 Järjestäjien mukaan esimerkiksi lähikoulujen tulevaisuus, huippunopeiden tietoliikenneyhteyksien saatavuus ja merkitys koko maan hyvinvoinnille sekä yritysten sukupolven- ja omistajanvaihdokset ovat aiheina pääkeskusteluissa.
 Tiistaina keskusteluun osallistui etänä muun muassa maa- ja metsätalousministeri ja maaseutupolitiikan neuvoston puheenjohtaja  Jari Leppä  (kesk), joka peräänkuulutti monipuolista ja rakentavaa maaseutukeskustelua.
 Nuorten ääni maaseutukeskusteluun saadaan tapahtuman aikana muun muassa julkilausumalla, jonka tekemiseen on osallistunut satoja nuoria.
 – Olemme heille velkaa, että sillä on painoarvoa ja se kuullaan, sanoo yksi julkilausuman kirjoittajista, kuhmolainen  Kaisa Oinas-Panuma .
 "Se, mikä ei muutu ja mikä muuttuu"
 Futuristi Perttu Pölönen muistutti osallistujille, että tulevaisuutta pohdittaessa on katsottava tarpeeksi kauas.
 – Usein mietitään tätä päivää ensi viikkoa ja seuraavaa vuotta, mutta kun katsotaan 10 vuotta eteenpäin se pakottaa etsimään mikä on olennaista.
 Muutoksen ja trendien tuntemisen keskellä on tärkeää nähdä myös se, mikä ei muutu.
 – Siihen kannattaa investoida, satsata. Eivätköhän ne asiat, jotka ihmisille ovat olleet tärkeitä 50 vuotta sitten, ole sitä myös 10 vuoden kuluttua. Maaseudussa pitää tunnistaa molemmat; se, mikä ei muutu ja mikä muuttuu, Pölönen sanoo.
 Pölösen mukaan on periaatteessa hyvä lähtötilanne, että moni tuntuu kaipaavan maaseudulle. Ikäjakauman haasteet ja yleensä maaseutuun liitetyt haasteet tekevät Suomen tilanteesta haastavan.
 Eri puolilla maailmaa opiskellut ja työskennellyt Pölönen on kuitenkin nähnyt, että takamatkaltakin voi ponnistaa hyvään vauhtiin.
 – Varsinkin sellaiset paikat, jotka tulevat vähän takamatkalta, voivat ottaa tosi isoja harppauksia ja vauhti voi olla huikea. Uskon, että maaseudullakin on mahdollista tehdä isoja harppauksia eteenpäin, Pölönen sanoo.
 Maaseutuparlamentin 2021 pääjärjestäjinä toimivat maaseutupolitiikan neuvosto (MANE), Kurikan kaupunki, Leader Suupohja, maaseutuverkosto, Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliitto MTK ry ja Suomen Kylät ry.
 Aiheesta voi keskustella keskiviikkoon 29. syyskuuta kello 23:een asti.
 Lue seuraavaksi :
 Monessa saksalaiskylässä ei toimi edes Youtube – yhä useampi berliiniläinen haluaa maalle, mutta vain jos Saksa saa nettiyhteydet kuntoon
 Isoa sukutilaa pyörittävä Ellen Rydbeck, 30, on outolintu keski-ikäisten miesten alalla: "Tiedän, mitä teen seuraavat 30 vuotta "

Maaseutuparlamentissa puhunut futuristi Perttu Pölönen kaipaa sukupolvien välille keskustelua: "Maaseutu pitää myydä Z-sukupolvelle heidän kielellään"


Summary: Sähköbussien on tarkoitus kaartaa Kotkan kaduille vuonna 2023. Myös Imatralla kaikki nykyiset linja-autot ovat vaihtumassa sähköisiin, mutta muutoksen aikataulu on oikeusprosessin takia auki.

Kotka voi olla ensimmäinen kaupunki Suomessa, jossa kaikki paikallisbussit vaihdetaan sähköbusseihin.
 Nykyään kaupungin kaduilla kulkee 25 linja-autoa, joihin tankataan dieseliä. Fossiilisista polttoaineista aiotaan kuitenkin luopua vuonna 2023, jolloin Kotkan paikallisbussiliikenteestä vastaava Pohjolan Liikenne saa tilaamansa sähköbussit Hollannista.
 – Liikenteen päästöt pitää saada alas ja julkinen liikenne on siinä yksi tekijä. Joukkoliikenteen päästöt vähenevät näillä toimilla reilusti alle puoleen nykyisestä, Kotkan kaupungin vs. joukkoliikennepäällikkö  Esa Partanen  kertoo.
 Päästöistä ei päästä kokonaan eroon, sillä fossiilisia polttoaineita tankataan jatkossakin kaupungissa kulkeviin kaukoliikenteen busseihin, ja jonkin aikaa myös palvelulinjoilla liikennöiviin linja-autoihin. Palvelulinjoillakin tullaan siirtymään ensi vuonna uusiutuvan dieselin käyttöön.
 Kotkan vs. joukkoliikennepäällikkö toimii myös kaupungin kestävän kehityksen asiantuntijana. Juulia Tillaeus / Yle
 Kun julkisen liikenteen ohella otetaan huomioon muu liikenne, sähköbussien myötä liikenteen päästöt vähenevät Kotkassa kaikkiaan parin prosentin verran.
 – Se kuulostaa pieneltä. Se on kuitenkin merkittävä asia, kun otetaan huomioon, että nimenomaan liikenteen päästöt ovat se tosi haastava asia, josta vähennyksiä pitää etsiä, Esa Partanen sanoo.
 Sähköbussien saavuttua Pohjolan Liikenne ottaa Kotkan nykyiset bussit käyttöön pääkaupunkiseudun liikenteessä. Muutama bussi jää Kotkaan vara-autoiksi.
 Isoissa kaupungeissa muutos käy hitaammin
 Kotkan lisäksi paikallisbussit aiotaan vaihtaa sähköisiin myös Imatralla. Muutoksen aikataulu on kuitenkin vielä avoinna, koska bussikilpailutuksesta on tehty valitus,  joka on vireillä markkinaoikeudessa .
 Jos päätös tulisi pian ja valitus hylättäisiin, sähköbussit voisivat ehtiä Imatralle jo ensi vuoden aikana. Bussit pannaan tilaukseen, jos markkinaoikeus antaa kaupungille luvan sopimuksen tekemiseen kilpailutuksen voittaneen V-S Bussipalvelut Oy:n kanssa. Yhtiön mukaan sähköbussien saamisessa voi kuitenkin kestää helposti vuosikin.
 Toistaiseksi onkin avoinna, sähköistyykö paikallisliikenne ensin Kotkassa vai Imatralla.
 Bussien ja liikennöitsijöiden määrä vaikuttaa siihen, miten nopeasti sähköbussien käyttöön pystytään eri kaupungeissa siirtymään. Juulia Tillaeus / Yle
 Muualla Suomessa koko paikallisbussiliikenteen sähköistäminen ei ole vielä yhtä pitkällä. Sähköbusseja on jo tällä hetkellä käytössä eri puolilla Suomea, mutta suurissa kaupungeissa kaikkien bussien vaihtaminen sähköisiin vie enemmän aikaa bussien ja liikennöitsijöiden määrästä johtuen.
 – Tilanne on Kotkassa erilainen kuin vaikkapa HSL:n alueella, jossa on 1 600 bussia. Siellä uusiutuminen kilpailutusten kautta kestää aika paljon kauemmin, teknologian tutkimuskeskus VTT:n tutkimustiimin päällikkö  Marko Paakkinen  sanoo.
 Sähköbussit valtaavat alaa
 Paikallisliikenteen sähköistämistä kohti ollaan kuitenkin menossa eri puolilla Suomea. VTT:n Marko Paakkisen mukaan sähköbussit ovat saavuttaneet dieselbussit elinkaarikustannuksissa, joten harva liikennöitsijä uskaltaa enää tarjota esimerkiksi seitsemän vuoden kilpailutuksissa dieselbusseja.
 – Dieselbussien kustannusnousuista ei ole tietoa. Se on epävarmempaa kuin sähköbussien kohdalla. Se on isoin syy, miksi sähköbussit ovat alkaneet yleistyä niin paljon, Paakkinen sanoo.
 Lisäksi fossiilisten polttoaineiden vähentämistä kunnissa ohjaa EU-direktiivi, jonka mukaan vuoden 2025 loppuun mennessä vähintään 41 prosentin Suomen linja-autoista täytyy kulkea sähköllä tai ekologisilla polttoaineilla kuten kaasulla, biopolttoaineilla tai vedyllä. Tästä määrästä puolet on oltava sähköbusseja.
 Kotkassa julkisen liikenteen päästöt vähenevät sähköbussien myötä alle puoleen. Juulia Tillaeus / Yle
 Marko Paakkinen uskoo, että juuri sähköbussit tulevat jatkossa hallitsemaan paikallisbussimarkkinoita.
 – Se on tällä hetkellä selkeästi kustannustehokkain vaihtoehto. Esimerkiksi biokaasubussien ylläpitokustannukset tuppaavat olemaan korkeampia kuin vaikkapa dieselbusseilla, Paakkinen sanoo.
 Suomen lakiesityksessä isoille kaupunkiseuduille on asetettu myös suuremmat tavoitteet ekologisten ajoneuvojen lisäämisessä.
 Kotkassa paikallisbussien matkustajamäärät ovat pudonneet korona-aikana kymmenillä prosenteilla. Kaupungin tavoitteena on saada matkustajamäärät ennalleen mahdollisimman pian. Juulia Tillaeus / Yle
 Sähköbusseihin siirtyminen vaikuttaa päästöjen ohella muihinkin asioihin. VTT:n Marko Paakkisen mukaan muutoksella on iso vaikutus on myös melun vähenemiseen.
 – Bussit ovat kaupungeissa aika iso melun lähde, Paakkinen sanoo.
 Myös sähköbussien sisällä on hiljaisempaa kuin polttomoottorilla käyvissä busseissa. Marko Paakkisen mukaan tämä saattaa näkyä siinä, että matkustusmukavuuden noustessa joukkoliikennettä voidaan alkaa pikkuhiljaa käyttää nykyistä enemmän.
 – Sähköbusseista on saatu hyvää palautetta matkustajilta. Niillä on mukava matkustaa.
 Lisää aiheesta:
 Paikallisbussiliikenne muuttuu kokonaan sähköiseksi Kotkassa: "Todella tärkeä askel ilmastotoimissa"
 EU-direktiivi pakottaa kaupungit ottamaan sähköbusseja käyttöön – mallioppilas Kuopion 13 bussia koristaa hymyilevä töpseli

Kaksi kaupunkia aikoo muuttaa koko paikallisliikenteensä sähköiseksi ensimmäisenä Suomessa – oikeusprosessi ratkaisee, kumpi ehtii ensin


Summary: Rakennusmateriaalien hinnannousu on nostanut myös talopakettien hintoja. Kreivi Talot Oy:lla käytetään ensin varastot tyhjiksi, mutta kun uutta puutavaraa sitten hankitaan, sen hinta on tuplaantunut aiempaan verrattuna.

Christian  ja  Katariina Haapasalo  kävelevät keskeneräisen taloprojektinsa keskellä Kokkolan uudella Hangaksen asuinalueella.
 Pariskunta aloitti kolmannen talonsa rakentamisen suunnittelun jo pari vuotta sitten ennen koronan ilmaantumista.
 Perhe tarvitsi lisää tilaa ja isompaa asuntoa.
 He olivat liikkeellä ajoissa ennen kuin hinnat lähtivät nousuun.
 – Meillä kävi hyvä tuuri, kun allekirjoitimme papereita tammikuussa. Kesän aikana hinnat ovat vain nousseet, kertoo Christian Haapasalo.
 Katarina Haapasalo kertoo, että lisätilan tarve oli yksi suurimista syistä rakentaa kolmas talo.  Juha Kemppainen Yle
 Haapasalon perheen uusi koti on noin 160 neliötä. Talo valmistuu avaimet käteen periaatteella, aikataulun mukaan.
 Autotalli ja varastorakennus on kasattu talkoilla kesäloman aikana. Talkoot pidettiin suunnitellusti, jotta talopaketin hintaa saataisiin hiukan alaspäin.
 Vaikka hintojen nousu ei vaikuttanut Haapasalon pariskunnan rakentamisen kustannuksiin niin hintakehitystä jännitettiin kesällä.
 – Kun kesällä katselin rakennustarvikkeen hintojen nousua niin välillä vähän huimasi, Christian Haapasalo sanoo.
 Takkiin tulee
 Keski-Pohjanmaalla Kälviällä taloelementtejä valmistavan Kreivi Talot Oy:n toimitusjohtaja  Pasi Pekkarinen  kertoo, että kulunut vuosi on ollut erikoinen, koska materiaalien hinnat ovat nousseet niin nopeasti.
 Se näkyy väistämättä myös talojen hinnoissa.
 – Keväällä hankittiin vielä varastot täyteen materiaalia vanhoilla sopimushinnoilla, mutta kun ne on käytetty, joudutaan vähitellen käyttämään esimerkiksi hurjasti kallistunutta puutavaraa, jonka hinta on noussut lähes sata prosenttia, Pekkarinen sanoo. .
 Kreivi Talot Oy:n toimitusjohtaja Pasi Pekkarisen mukaan rakennustarvikkeiden hintojen voimakas nousu ei ole kuitenkaan tyrehdyttänyt kysyntää. Juha Kemppainen Yle
 Toinen yllätys on ollut vahva kysyntä. Hintojen nousu ei olekaan tyrehdyttänyt kauppaa vaan pakettien toimitusmäärät ovat myös kasvaneet viidenneksen.
 – En osaa varmuudella sanoa mistä tämä vahva kysyntä johtuu, vaikka hinnat ovat nousseet. Arvelen sen olevan niin, että nuoret katsovat asioita pitkällä tähtäimellä, eikä pitkäaikaisista unelmista haluta kovin helposti luopua, kertoo Pekkarinen.
 Lue seuraavaksi :  Rakennusmateriaalit ovat jo niin kalliita, että asuntorakentaminen vähenee ja seurauksena voi olla asuntojen hintojen yhä kiihtyvä nousu
 Talopakettien hinnat ovat nousseet 15 000-30 000 euroa paketin koosta riippuen. Materiaalien hintojen nousun vaikutus niihin on tullut nopeasti ja esimerkiksi alkuvuodesta talokauppoja tehneet asiakkaat ovat onnekkaita, kun hinnannousun vaikutus heille jää vähäiseksi.
 – Kyllä me varmasti joidenkin kauppojen osalta joudumme ottaa vähän takkiin, mutta eiköhän siitäkin selvitä, kertoo Pekkarinen.
 Puheet siitä, että jotku talotehtaat olisivat halunneet perua tappiollisia kauppoja ovat tulleet myös Pekkarisen korviin.
 – Olen kuullut huhuja, mutta mitään faktaa ei minulla tästä ole.
 Loppuvuoden aikana Pekkarinen odottaa hintojen nousun tasoittuvan.
 Christian Haapasalo kertoo, että vanhan asunnon myynti sujui kohtalaisen helposti. Juha Kemppainen Yle
 Rakentaako vai ei?
 Haapasalot ovat myyneet vanhan kotinsa ja muuttavat uuteen kotiin vuoden vaihteen jälkeen, kun se on valmis.
 Jos päätöstä rakentamisen aloittamisesta oltaisiin tekemässä nyt, pitäisi sitä miettiä tarkasti.
 – Kyllä sitä joutuisi pohtimaan muutaman kerran uudestaan. Sen verran paljon epävarmuuksia on nyt ilmassa, kertoo Christian Haapasalo.
 Aiheesta voi keskustella keskiviikkoon 30. syyskuuta kello 23:een asti.
 Katso uutisvideo  Yle Areenasta tästä linkistä .
 Lue seuraavaksi:
 Rakennusmateriaalien hinnat nousevat, kun kysyntä on kovaa kaikkialla – "Talonrakentajat voivat joutua viilaamaan budjettia"
 Puisten rakennusmateriaalien kysyntä kasvaa, mutta riittääkö se paperitehtaiden korvaajaksi? Ekonomisti: "Moni yritys haluaa tarttua megatrendiin"

Talopakettien menekki on kasvanut, vaikka materiaalien hinnat ovat pahimmillaan tuplaantuneet – "Joidenkin kauppojen osalta joudumme ottamaan vähän takkiin"


Summary: Pohjois-Karjalaa kesällä koetellut hoitajapula on tasaantunut, mutta tilanne on yhä vakava. Itä-Suomen aluehallintovirasto vaatii Siun sotelta selvitystä rekrytointiongelmista. Työvoimaa yritetty haalia etätyömahdollisuuksilla ja rahalla.

Pohjois-Karjalan sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymä, Siun sote

Pohjois-Karjalan terveyskeskuksia vaivaava hoitajapula on tasaantunut kesän jälkeen.
 Pula hoitohenkilökunnasta pakotti Siun soten  sulkemaan kesällä kuusi terveyskeskusta , pisimmillään neljäksi viikoksi. Nyt terveyskeskukset ovat suunnitellusti auki ja työvoimaa riittää.
 – Henkseleitä ei voi paukuttaa, mutta hieman vapaammin voi taas hengittää, Siun soten terveysasemien ylihoitaja  Katja Ahonen  kuvailee tilannetta.
 Ahosen mukaan terveyskeskusten tilanne parani, kun vakituiset hoitajat palasivat vuosilomiltaan. Lisäksi Siun sote on onnistunut viime viikkoina rekrytoimaan uusia vakituisia hoitajia useisiin Pohjois-Karjalan terveyskeskuksiin.
 Polvijärven terveyskeskus kesän sulun jälkeen taas auki, mutta vain ajanvarauksella. Syynä varotoimeen on korona. Ari Haimakainen, Yle
 Ongelmia tuottavat edelleen sijaisuudet, joita ei saada täytettyä etenkään Pohjois-Karjalan maaseutukunnissa.
 – Akuutit lyhytaikaiset poissaolot ovat monella paikkakunnalla yhä tiukka paikka. Vaikka näen tunnelin päässä valoa, särkymävaraa meillä ei vieläkään ole, Ahonen sanoo.
 "Pohjois-Karjala ei jää viimeiseksi"
 Hoitajia edustavat ammattiliitot pitävät Pohjois-Karjalan tilannetta edelleen lohduttomana. Lähihoitajien Superin paikallinen pääluottamusmies  Mirva Kuronen  ennustaa, että terveyskeskuksia joudutaan panemaan kiinni viikkokausiksi kenties jo seuraavalla lomakaudella vuodenvaihteessa.
 Superin pääluottamusmies Mirva Kuronen kertoo saavansa yhteydenottoja uupuneilta hoitajilta usein. Ari Haimakainen / Yle
 – Isoin ongelma on sijaisten puuttuminen. Vakituiset työntekijät tekevät yhä ylitöitä ja ekstravuoroja jaksamisensa äärirajoilla, Kuronen toteaa.
 Kurosen mielestä on selvää, ettei pattitilannetta voi ratkaista pelkällä rahalla. Ongelma vaatisi myös johtamisen kehittämistä ja työolojen kohentamista. Samoilla linjoilla on sairaanhoitajien Tehyn jäsenyys- ja järjestöjohtaja  Sari Viinikainen .
 – Näistä asioista on puhuttu vuosia, ja kyseessä on valtakunnallinen ongelma. Pohjois-Karjala oli ensimmäinen, jossa terveyskeskukset piti sulkea, mutta pelkään, ettei se jää ainoaksi, Viinikainen sanoo.
 Viranomainen vaatii selvitystä
 Pohjois-Karjalan hoitajatilanne ei vieläkään vakuuta julkista terveydenhuoltoa valvovaa viranomaista.
 Itä-Suomen aluehallintovirasto (avi)  vaatii Siun sotelta pikaista selvityst ä, miten se aikoo paikata akuutin lääkäri- ja hoitajavajeensa. Avi aloitti asian tutkimisen sen jälkeen, kun pohjoiskarjalaiset tiedotusvälineet nostivat aiheen pinnalle viime keväänä.
 Siun soten mukaan toimiin rekrytoinnin tehostamiseksi on ryhdytty jo kuukausia sitten. Hoitajille maksettavaa hälytysrahaa on korotettu 60 eurosta sataan euroon, minkä lisäksi tietyille terveydenhuollon osastoille on vaikean tilanteen vuoksi luotu uusi, 250 euron erillinen kertakorvaus äkillisiä työvuorojen vaihtoja varten.
 Vs. henkilöstöjohtaja  Kati Koppisen  mukaan rahallisten korvausten korotuksista on jo ollut apua palveluiden turvaamiseen. Konkreettisia lukuja näistä vaikutuksista Siun sotella ei kuitenkaan vielä ole.
 – Lisäkorvaukset eivät ole missään nimessä ensisijainen keino vastata ongelmaan. Tarvitsemme onnistunutta rekrytointia ja pitovoimaa, ja näistä kummastakin on viime ajoilta lupaavia pilkahduksia, Koppinen sanoo.
 Optimismiakin löytyy
 Polvijärven ja Outokummun terveyskeskuksien osastonhoitaja  Maarit Niemi  pitää loppuvuoden hoitajatilannetta aiempaa valoisampana. Hän kertoo äskettäin haastatelleensa kymmenen työnhakijaa vakituista sairaanhoitajan virkaa varten.
 Ari Haimakainen / Yle
 – Määrä on huomattavasti isompi kuin mihin täällä päin Pohjois-Karjalaa on totuttu. Joskus hakemuksia ei ole tullut ensinkään, Niemi sanoo.
 Avain laajempaan kiinnostukseen näyttää olleen muutos työpaikkailmoituksessa. Valittavalle sairaanhoitajalle tarjotaan mahdollisuus osittaiseen etätyöhön vaikka kotoaan käsin.
 Tämän jutun julkaisuhetkellä rekrytointi on Niemen mukaan jo tehty.
 – Yksi sijainen tarvittaisiin vielä, mutta tilanne on huomattavasti valoisampi kuin kesällä, hän sanoo optimistisena.
 Lue myös:
 Rovaniemi alkaa ostaa pikapolipalveluita Terveystalolta
– syynä hoitajapula
 Hoitoalan maine on kärsinyt, tulijoita on silti – Jaana Mikkola halusi palata sairaanhoitajaksi 25 vuoden tauon jälkeen
 Kyselyn mukaan lähes kaikki alle kolmekymppiset hoitajat harkinneet alanvaihtoa – Tehyn puheenjohtaja: "Potilasturvallisuus on vaarantunut munasolusta mummoon"

Pohjois-Karjalassa pelätään uusia terveyskeskusten sulkuja – hoitajapulan aallonpohja ohitettu, mutta tilanne on yhä vakava


Summary: Vuoden 1958 MM-hiihtoihin linkittyvä pikkukivi otettiin osaksi Lahden Hiihtomuseon kokoelmia. Urheilukeskuksen läheisyydestä löytyneessä kivessä on luku, jonka merkitystä ei ole saatu selville.

Lahtelaisen  Ahti Valolan  peruuntuneet mäkihyppyharjoitukset olivat alkusysäys sille, että Lahden Hiihtomuseon kokoelmat karttuivat erikoisella löydöllä.
 6-vuotias palasi myttyyn menneistä harjoituksista äitinsä kanssa kotiin tuttua reittiä, kun havaitsi väylällä vaalean, kooltaan tulitikkurasiaan mahtuvan kiven.
 – Käänsin sen ja siinä oli merkintöjä. Se oli tosi, tosi mielenkiintoista.
 Väylä, jolta kivi löytyi, sijaitsee Lahden Hiihtokeskuksen läheisyydessä ja on nimetty Veikko Kankkosen raitiksi takavuosien lahtelaismäkihyppääjän mukaan.
 Ahti Valolan löytämä pikkukivi on uniikki. Vastaavia ei museon kokokoelmista löydy. Tuija Veirto / Yle
 Kiveen painetut merkinnät osin hämärän peitossa
 Kiveen painettu nimi,  Ljubov Kozyreva , paljastui venäläiseksi hiihtäjänaiseksi. Hän on vuoden 1958 MM-kisojen hopeamitalisti 10 kilometrin hiihdossa Salpausselällä.
 Valolat ottivat yhteyttä Lahden Hiihtomuseoon ja museo kiinnostui.
 – Kokoelmissamme ei ole mitään vastaavaa, tämä on täysin uniikki, kertoo amanuenssi  Laura Häkkinen .
 Häkkisen mukaan kivessä riittää vielä selvitettäviä asioita.
 Kiven alkuperä on mysteeri. Mielenkiintoinen on myös luku luku 38,11. Se ei täsmää Kozyrevan hiihtoon.
 – Onko tämä kenties toivomuskivi ja kiven pintaan painettu aika hiihtoon liittyvä tavoite, Häkkinen pohtii.
 Kiven luovutustilaisuudessa Ahti Valola vastaanotti diplomin ja pääsi pikkusisarensa kanssa testaamaan museon laitteita.
 Kivestä luopuminen ei poikaa harmita.
 – Sitten kun olen vähän vanhempi, niin tiedän missä se on säilössä.
 Mystinen kivi mahtuu lapsen kämmenelle. L-kirjain on kulunut pois ja merkinnät näkyvät heikosti. Tuija Veirto / Yle

6-vuotias Ahti Valola löysi mysteerikiven, jossa on entisen huippuhiihtäjän nimi – Hiihtomuseo kiinnostui: "Tämä on täysin uniikki"


Summary: Spac-yhtiö etsii seuraavaa menestystarinaa. Sijoittajilla on kuitenkin mahdollisuus vetäytyä, jos löytö ei miellytä.

Startup-yhtiöiden rahoittaja Lifeline Ventures kertoi tänään perustaneensa uuden yhtiön, joka suuntaa heti ensi töikseen pörssiin.
 Siis aivan ensi töikseen.
 Lifeline Spac I kerää pörssisijoittajilta rahaa ennen kuin yhtiön toimialakaan on selvillä. Uuden yhtiön ainut tehtävä on hankkia osakeannilla rahat ja etsiä sopiva yhtiö ostettavaksi.
 Tämän kaltaista pörssiyhtiötä kutsutaan spac-yhtiöksi. Lyhenne tulee sanoista  special purpose acquisition company .
 Ensimmäinen suomalainen spac oli Ehrnroothien perheyhtiön perustama Virala Acquisition Company. Alkukesästä tapahtuneen pörssilistautumisensa jälkeen yhtiö löysi ostokohteekseen  sisäilmaratkaisuja tarjoavan Purmon .
 Tällä kertaa haussa on startup-alan kasvuraketti.
 Hallituksen puheenjohtaja  Timo Ahopellon  mukaan Lifeline Spac I etsii teknologia-alan yhtiötä, jolla on mahdollisuudet globaaliin menestykseen jollakin kapealla alueella. Suomen markkinoilla voi hänen mukaansa syntyä vuosittain yhdestä kolmeen yksisarvista, eli kasvuyhtiötä, jonka markkina-arvo nousee miljardiin dollariin.
 Tällaisia yhtiöitä Lifeline on etsinyt tähänkin asti, mutta nuoremmasta yritysjoukosta. Nyt etsitään yhtiöitä, joista saisi sadalla miljoonalla eurolla "merkittävän vähemmistöosuuden".
 Spac-yhtiön toimitusjohtaja  Tuomo Vähäpassin  mukaan ei ole poissuljettua, että valittava ostokohde löytyy Lifeline Venturesin aiempien sijoitusten joukosta.
 Mukana myös Ilkka Paananen
 Spac-yhtiön pörssilistautuminen on kuin ostaisi sian säkissä. Ensin kerätään rahat ja vasta sitten päätetään ostokohde.
 Sijoittajien täytyy uskoa siihen, että spac-yhtiön vastuuhenkilöt tietävät mitä tekevät.
 Lifelinen spacin tapauksessa lienee varmaa, että hanke saa runsaasti huomiota. Lifelinen perustajat  Petteri Koponen  ja Timo Ahopelto tunnetaan nimittäin peliyhtiö Supercellin varhaisena sijoittajina.
 Suhde on yhä lämmin – Supercellin toimitusjohtaja  Ilkka Paananen  on mukana myös tänään julkaistussa hankkeessa ns. sponsorikomitean puheenjohtajana.
 Suuri yleisö tuntee Lifelinen aiemmista sijoituksista todennäköisesti myös ruokalähettiyhtiö Woltin, käytettyjä puhelimia myyvän Swappien ja älysormusyhtiö Ouran. Woltin markkina-arvoksi on arvioitu yli miljardi euroa.
 Supercellin tai Woltin kaltaisiin tarinoihin piensijoittajat eivät yleensä pääse mukaan. Ne ovat keränneet rahansa pääomasijoittajilta tai startup-maailman sisäpiiriin kuuluvilta bisnesenkeleiltä.
 Startup-pöhinästä kiinnostuneille on ollut tarjolla lähinnä niin kutsuttuja joukkorahoituskohteita. Monessa tapauksessa ne ovat olleet yrityksiä, joiden liiketoimintasuunnitelma tai osakkeiden arvostustaso ei ole kelvannut "oikeille" pääomasijoittajille.
 Virkistäviä poikkeuksia toki on, esimerkiksi Friends & Brgrsin joukkorahoittajat saivat sijoitukselleen kolmessa vuodessa  reilun viidenneksen tuoton .
 Suuret odotukset – suuri riski
 Spac on kuin ostaisi sian säkissä. Siinä mielessä vertaus kuitenkin ontuu, että kaupasta on mahdollisuus perääntyä.
 Jos spac-yhtiön löytämä sorkkaeläin on piensijoittajan mielestä vääränlainen tai liian kallis, rahat voi vaatia takaisin. Niin erikoiselta kuin spac-konsepti kuulostaakin, tässä mielessä sijoittajan asema on turvattu.
 Se kannattaa toki muistaa, että kasvuyhtiöihin sijoitettaessa riski on aina suuri.
 Lifelinen spac-hankkeelle on eräänlainen sulka hattuun se, että ankkurisijoittajiksi on saatu eläkevakuutusyhtiö Varman kaltainen perinteinen instituutiosijoittaja. Mukana on myös esimerkiksi Säästöpankin rahastot sekä Ahlströmin ja Rettigin kaltaisia tunnettuja sukujen omistamia sijoitusyhtiöitä.
 Yhteensä nämä ankkurisijoittajat ovat sitoutuneet merkitsemään liki 70 prosentin osuuden yhtiön yhteensä sadan miljoonan euron osakepotista.
 Suursijoittajat ovat voineet olla startup-rahoittajina aiemminkin esimerkiksi pääomasijoittajien rahastojen kautta. Piensijoittajille spac-järjestely antaa mahdollisuuden päästä mukaan isojen sijoittajien peliin.

Analyysi: Supercell-sijoittajien uusi yhtiö suuntaa pörssiin – tarjolla on piensijoittajille jo toinen suomalainen “sika säkissä” -osake


Summary: WHO:n tutkintapaneeli on kirjannut 83 sen työntekijöihin mahdollisesti liittyvää hyväksikäyttötapausta vuosilta 2018–2020, kun järjestö toimi Kongon demokraattisessa tasavallassa ebolaepidemian aikana. Hyväksikäyttösyytteistä tiedettiin, mutta niihin ei kyetty puuttumaan.

Maailman terveysjärjestön WHO:n selvityksen mukaan 21 järjestön työntekijää on mahdollisesti syyllistynyt seksuaaliseen hyväksikäyttöön vuosina 2018–2020 Kongon demokraattisessa tasavallassa, kun WHO on yrittänyt hillitä maan ebola-epidemiaa.
 Yhteensä järjestö on selvittänyt 83 hyväksikäytöstä syytetyn henkilöllisyyden. Näistä 21 tapauksessa järjestön tutkintapaneeli sai varmuuden siitä, että hyväksikäytöstä syytetyt olivat WHO:n työntekijöitä ebolaoperaation aikana.
 Tutkintapaneeli haastatteli kymmeniä naisia, joille muun muassa oltiin tarjottu töitä seksiä vastaan, tai jotka oli raiskattu.
 Seksuaalisesta hyväksikäytöstä syytettyjen joukossa on niin WHO:n Kongosta palkkaamia henkilöitä kuin sen kansainvälisiä työntekijöitä.
 Terveysjärjestön johtaja  Tedros Adhanom Ghebreyesus  määräsi viime lokakuussa paneelin tutkimaan väitteitä, joiden mukaan lukuisat terveysjärjestön työntekijät olivat ahdistelleet seksuaalisesti naisia ebola-epidemian torjunnan yhteydessä vuonna 2018.
 Ghebreyesus pyysi tapausta anteeksi tiedotustilaisuudessa tiistaina.
 – Ensimmäiseksi haluan sanoa uhreille ja selviytyjille... Olen pahoillani, Ghebreyesus sanoo.
 – Pääprioriteettini on se, ettei tekijöille suoda anteeksi, vaan heidät saatetaan vastuuseen.
 Uutistoimisto AP:n diplomaattilähteiden mukaan neljä ihmistä on irtisanottu tapauksen johdosta ja kaksi on lomautettu. Tiedot perustuvat WHO:n Genevessä tiistaina järjestettyyn suljettuun diplomaattitapaamiseen.
 WHO:n johtaja Tedros Ghebreyesus pahoitteli hyväksikäyttötapauksia tiistaina. Fabrice Coffrini / EPA
 AP: Syytöksistä tiedettiin
 WHO:n asiantuntijoiden paneeli julkaisi löydöksensä tänään, kuukausia sen jälkeen, kun uutistoimisto AP oli raportoinut lukuisista hyväksikäyttöväitteistä.
 AP:n toukokuussa julkaistujen löydösten mukaan WHO:n Kongon ebolaoperaatioista vastaavassa johdossa oltiin vuonna 2019 tietoisia hyväksikäyttöväitteistä.
 Uutistoimisto AP:n tutkimusten mukaan WHO:n Kongon ebolatoimia valvovalle  Michel Yaolle  raportoitiin useista hyväksikäyttöepäilyistä. Yao ylennettiin sittemmin WHO:n ebolatoimien johtajaksi Guineaan.
 Toisessa tapauksessa WHO:n lääkäri  Jean-Paul Ngadu  ja kaksi muuta WHO:n toimihenkilöä kirjoittivat AP:n mukaan sopimuksen, jossa epäillysti Ngadun raskaaksi saattamalle nuorelle naiselle luvattiin ostaa maata. Ngadun mukaan hänet painostettiin sopimuksen allekirjoittamiseen WHO:n maineen suojelemiseksi.
 YK:n kokouksista AP:lle vuodettujen tietojen mukaan WHO:n terveyskriisiohjelman johtaja  Michael Ryan  on myöntänyt, että Kongon hyväksikäyttöepäilyt ovat todennäköisesti vasta jäävuoren huippu.
 WHO:n oma tutkintaryhmä sanoo raportissaan, että WHO:n johdossa tiedettiin syytöksistä kuusi viikkoa aiemmin –toukokuun alussa 2019 – kuin se väitti saaneensa tietää niistä.
 Tutkintaryhmä tulee raportissaan lopputulokseen, jonka mukaan "yksilöiden välinpitämättömyys on voinut johtaa ammatillisiin väärinkäytöksiin". Lisäksi asiantuntijaryhmä havaitsi "selkeitä rakenteellisia epäonnistumisia ja puutteellista valmiutta hallita seksuaalisten hyväksikäyttötapausten riskiä".
 AP:n julkaistua tutkintansa tulokset WHO nimitti työntekijän valvomaan seksuaalisen hyväksikäytön estämistä. Valvojalla ei kuitenkaan ole valtuutusta irtisanoa niitä, joiden on todettu syyllistyneen hyväksikäyttöön.

Selvitys: WHO:n työntekijöiden epäillään syyllistyneen seksuaaliseen hyväksikäyttöön Kongon ebolaoperaation aikana