Summary: Talousasiantuntijoiden mielestä nyt ei ole aika alentaa veroja. Palkansaajien tutkimuslaitoksen johtaja Mika Maliranta arvioi, että veroelvytys voisi pahentaa Suomen velkaongelmaa.  Tuloveroale saa kuitenkin kannatusta Veronmaksajien keskusliitolta.

Talousasiantuntijat ihmettelevät valtiovarainministeri  Annika Saarikon (kesk.) veropuheita . Saarikko väläytti ansiotuloverotuksen keventämistä keskiviikkona Keskuskauppakamarin tilaisuudessa.
 Saarikon mielestä veroalea ei kannata jäädä odottamaan ensi vaalikaudelle. Kauppakamari esitti tilaisuudessaan ansiotuloveron keventämistä ensi vaalikaudella.
 Ajoitus tuntuu olevan pielessä, arvioi Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen toimitusjohtaja  Aki Kangasharju .
 – Suhdannemielessä tällä vaalikaudella siinä ei ole järkeä, koska nyt pitäisi ennemmin kiristää julkista taloutta, jotta kerättäisiin puskureita tulevia varten.
 Etlan toimitusjohtaja Aki Kangasharju ihmettelee Saarikon puheita.  Sini Järnström/ Yle
 Vaalit lähestyvät, ja se alkaa Kangasharjun mielestä näkyä. Veronalennuspuheet ovat hänen mielestään harkitsemattomia myös siksi, että  hallitusohjelmassa ei ole sovittu veronalennuksista , eikä niitä olla toteuttamassa.
 – Saarikko itsekin tietää tämän. Kuulostaa poliitikon puheelta, vaaleihin valmistautumiselta ja äänten kalastelulta.
 Kannatusta Saarikon veroalepuheille tuli kuitenkin Veronmaksajien keskusliitolta:
 Palkansaajien tutkimuskeskusken johtaja Mika Maliranta arvioi, että tuloveroale vain pahentaisi velkatilannetta.  Pekka Koli / Yle
 Maliranta: Tuloveroale pahentaisi velkaongelmaa
 Saarikon väläytys tuloverojen alentamisesta saa tyrmäyksen myös Palkansaajien tutkimuslaitoksen johtajalta.  Mika Maliranta  ei innostu rahaministerin puheista.
 Maliranta arvioi, että veronkevennyksillä elvyttäminen vain pahentaisi Suomen velkaongelmaa.
 – En pidä sitä ollenkaan järkevänä. Talous on korkeasuhdanteessa ja työllisyysaste on korkea. Sellaisessa tilanteessa ei ole järkevää elvyttää.
 Maliranta uskoo, että tilanne voisi olla toinen, jos tuloveroalennus olisi yksi osa isompaa paketia.
 – Siinä voitaisiin nostaa esimerkiksi polttoaineveroa ja kiinteistöveroa. Mutta yksittäisenä tekona en pidä tuloveroalennusta järkevänä.
 Maliranta arvioi, että suhdannemielessä veronkevennys voisi olla hyödyllinen, jos työttömyys on jo kohonnut niin paljon, että kysyntää pitäisi lisätä.
 Nyt ei näytä siltä.
 – Mitkään ennusteet ei kerro siitä, että vuonna 2023 meillä olisi laskusuhdannne ja enemmän työttömyyttä. Ajatus ei ole hyvä myöskään pitkällä aikavälillä, kun meillä on julkisen talouden alijäämää ja se on niin ammottava. Se ei helpota millään muulla keinolla kuin veroja korottamalla, Maliranta sanoo.
 Aiheesta voi keskustella torstaihin kello 23 asti
 Lisää aiheesta:
 Saarikko esittää palkkojen veroalea: ”Voisi sopia tämänkin hallituksen pöydälle” – SDP ja vasemmistoliitto peruisivat ensin tiedeleikkaukset

Talousasiantuntijat tyrmäävät rahaministerin puheet verojen alennuksesta: ”Tätä ei toteuteta, ja Saarikko itsekin tietää sen”


Summary: Vesi alkoi virrata keskiviikkona puolilta päivin takaisin Tammerkoskeen. Tampereen keskustaa halkova koski tyhjennettiin tällä viikolla korjaus- ja huoltotöitä sekä väliaikaisen sillan poistamista varten.

Tampereen Tammerkoski on ollut tällä viikolla yhtä isoa työmaata. Kosken tyhjennys alkoi maanantain vastaisena yönä. Vesi saatiin taas virtaamaan keskiviikkona puoliltapäivin.
 Koski oli parin päivän ajan kuiva Palatsinraitin sillan ja Ratinan suvannon välillä. Tuona aikana ehti tapahtua paljon.
 Vuonna 2018 rakennettu vaneriseinäinen kävelysilta sai lähteä purkuoperaatiossa. Silta rakennettiin helpottamaan liikkumista Hämeensillan remontin ajan. Nyt Hämeensilta on valmis, ja vanhat kulkureitit ovat käytössä.
 Tampereen Sähkölaitos on puolestaan tehnyt kunnostustöitä sekä Finlaysonin voimalaitoksella että Keskiputouksen vesivoimalaitoksella.
 Finlaysonilla korjattiin turbiinikammioita kanavan puolelta. Keskiputouksella uusittiin kosken purkauskohdan betonilaatta, jota kutsutaan myös eroosiolaataksi. Laatan tehtävänä on estää maa-aineksen kulkeutuminen voimalaitoksen edestä virran mukana.
 Lue lisää:
 Tamperelaisten ilmainen kansanhuvi on täällä taas parin päivän ajan: Mitähän tyhjästä Tammerkoskesta löytyy tällä kertaa?
 Tammerkosken ylittävä tilapäinen silta puretaan – työt käynnistyvät sunnuntai-iltana

Vesi virtaa jälleen Tammerkoskessa – väliaikainen silta sai lähdön ja kansallismaisema palasi ennalleen


Summary: Koronarokotteita on jaettu maailmalla jo kuusi miljardia, mutta erot koronakattavuudessa valtioiden ja alueiden välillä ovat edelleen suuria.

Maailmassa on keskiviikkoon mennessä annettu kaikkiaan kuusi miljardia koronarokoteannosta.
 Asia selviää muiden muassa  Bloombergin  tekemistä laskelmista.
 Uuden miljardin annoksen rajapyykki ylittyi 29 päivässä, kertoo uutistoimisto AFP.
 Se on suuri harppaus verrattuna esimerkiksi ensimmäisen miljardiin, sillä ensimmäisen miljardin annoksen rajapyykin ylittämisessä kesti noin 140 päivää.
 Globaalisti rokotetahti on ollut kuitenkin viime aikoina tasainen. Tällä hetkellä rokotteita annetaan globaalisti noin 33 miljoonaa annosta päivässä.
 Bloombergin datan mukaan tällaisella rokotetahdilla maailmanlaajuinen 75 prosentin rokotekattavuus voitaisiin saavuttaa parhaillaan jo viidessä kuukaudessa.
 Eniten rokotteita Kiinassa
 Määrällisesti eniten rokoteannoksia on annettu Kiinassa. Kuudesta miljardista rokoteannoksesta Kiinassa on annettu 2,1 miljardia. Luku vastaa noin 40 prosenttia kaikista maailman rokoteannoksista.
 Toiseksi eniten annoksia on annettu Intiassa. Siellä rokoteannoksia on annettu 826 miljoonaa. Yksittäisistä maista kolmanneksi eniten rokotteita on annettu Yhdysvalloissa, 386 miljoonaa.
 Kaikissa Euroopan unionin maissa yhteensä on annettu 556 miljoonaa rokoteannosta. Täysin rokotettuja EU:n väestöstä on tällä hetkellä noin 63 prosenttia.
 Lähi-itä johtaa rokotuksissa asukaslukuun suhteutettuna
 Asukaslukuun suhteutettuna yli miljoonan asukkaan maista eniten rokoteannoksia on annettu Arabiemiirikunnissa. Maassa on sataa asukasta kohti annettu 198 rokoteannosta.
 Toiseksi eniten annoksia suhteessa asukaslukuun on annettu Uruguayssa. Siellä luku on 175 annosta sataa ihmistä kohden. Lisäksi kärjessä ovat Israel (171 annosta), Kuuba (163 annosta), Qatar (162 annosta) ja Portugali (154 annosta).
 Jotkut näistä maista ovat lisäksi alkaneet tarjota kansalaisilleen tehosterokotetta.
 Euroopassa rokotetahti hidastunut
 Jos rokotteita jaettaisiin tasaisesti, täysin rokotettuja olisi tällä hetkellä 39 prosenttia maailman väestöstä. Rokotteet eivät kuitenkaan jakaudu maailmalla tasan.
 Bloombergin datan mukaan suurituloiset valtiot rokottavat väestönsä 20 kertaa nopeammin kuin pienituloisiksi luokitellut maat.
 Maailmanpankin mukaan korkean tulotason maat antoivat keskimäärin 124 rokoteannosta 100 asukasta kohden, kun taas köyhissä maissa luku oli neljä sataa asukasta kohti.
 AFP:n mukaan Länsi-Euroopan maissa ja Yhdysvalloissa rokotetahti on viime aikoina hidastunut. Aasiassa, latinalaisessa-Amerikassa ja Oseanian alueella rokotetahti on taas kiihtynyt.
 Syynä on Covax-ohjelma, joka on auttanut köyhiä maita aloittamaan rokottamisen. Köyhien maiden rokotekattavuudessa on silti edelleen vaihtelua.
 184 maasta vain kolmessa maassa ei ole annettu vielä lainkaan rokotteita. Näitä maita ovat Burundi, Pohjois-Korea ja Eritrea.
 Lue lisää:
 Amnesty: Lääkeyhtiöt ja vauraat valtiot estävät koronarokotteiden riittävän jakelun köyhempiin maihin
 Yhdysvallat poistaa rokotettujen EU-kansalaisten maahantulokiellon marraskuussa
 Länsimaat ovat rohmunneet valtaosan koronarokotteista: kun toisaalla alkaa kolmas rokotuskierros, toisaalla ei ole ensimmäistäkään
 EU ohitti Yhdysvallat rokotustahdissa – monissa muissa maissa rokotustilanne edelleen surkea
 Rokoteturistit tavoittelevat uutta amerikkalaista unelmaa – varakkaat matkustavat Yhdysvaltoihin suojautumaan koronalta

Jo yli kuusi miljardia rokoteannosta on annettu ympäri maailmaa – näissä maissa rokotetahti on ollut kiivainta


Summary: Teknologiateollisuus ry:n tuoreen selvityksen mukaan teknologia-alan yrityksiin tarvitaan 130 000 uutta työntekijää seuraavan kymmenen vuoden aikana. Yritykset kertovat, että imagoa pitäisi raikastaa, jotta lisää nuoria saataisiin alalle.

Teollisuuden on niin vaikea löytää hyviä osaajia, että osa yrityksistä maksaa työntekijöilleen vinkkipalkkioita hyvistä ehdotuksista uusiksi työntekijöiksi.
 Tällaisia palkkioita maksavat esimerkiksi Tasowheel, Leanware ja Agco Power Pirkanmaalta.
 Teollisuusyritys Tasowheelissä on jatkuvasti kymmenen työpaikkaa avoinna. Tasowheelin hallituksen puheenjohtaja  Kari Sorjonen  sanoo, että tekijöistä on huutava pula.
 – Käytännössä kaikki, joilla on hyvä asenne, otetaan töihin ja koulutetaan itse.
 Tasowheelin hallituksen puheenjohtaja Kari Sorjonen sanoo, että heidän yrityksessään on jatkuvasti kymmenen työpaikkaa avoinna. Marjut Suomi / Yle
 Alan työmarkkinajärjestön Teknologiateollisuus ry:n tuoreen selvityksen mukaan teknologia-alan yrityksiin tarvitaan 130 000 uutta työntekijää seuraavan kymmenen vuoden aikana. Puolet 130 000:sta selittyy eläköitymisellä, puolet odotetulla kasvulla.
 Pulaa on digiosaajista, mutta myös hitsareista tai robotin käytön osaajista konepajateollisuudessa.
 Esimerkiksi Nokian Suomen maajohtaja  Tommi Uitto  kertoi  Ylelle tiistaina  vakavasta osaajapulasta.
 Edellisen kolmen vuoden aikana Nokia on palkannut Suomessa noin 1 200 vakinaista työntekijää pääasiassa tutkimus- ja tuotekehitykseen. Tänä vuonna haettavaksi tuli 500 työpaikkaa, mutta niistä vielä parisataa on täyttämättä.
 – Jos me emme saa Suomeen työvoimaa, ne työt pitää joka tapauksessa tehdä. Emme jää Suomeen odottamaan, vaan ne työt tehdään sitten jossain muualla, Uitto kertoi.
 Alan imago vanhentunut
 Tampereella pidetyillä Alihankinta-messuilla myös muut yritykset kertovat osaajapulasta. Siihen on yritetty löytää monia ratkaisuja.
 Suomessa jaettiin keskiviikkona ensimmäistä kertaa Vuoden teollisuusteko -palkinto. Palkinnosta on tarkoitus tehdä vuosittainen ja nostaa sen avulla esiin teollisuuden ajankohtaisia, vaikuttavia ja positiivisia tekoja.
 Agco Powerin toimitusjohtaja Juha Tervala haluaisi tuoreuttaa teollisuuden imagoa. Hän vastaanotti ensimmäisen Vuoden teollisuusteko -palkinnon.

 Marjut Suomi / Yle
 Palkinnon saanut Agco Power on investoinut raadin mukaan vahvasti moderniin tuotanto- ja kokoonpanoympäristöönsä Nokialla
 Agco Powerin toimitusjohtaja  Juha Tervala  haluaisi tuoreuttaa teollisuuden imagoa.
 Monet suomalaiset eivät Tervalan mukaan tiedä, millainen on nykyaikainen teollisuusyritys. Koneistajan ammatin raskaat työvaiheet ovat vaihtuneet tietokonetyöhön.
 – Nykyaikainen teollisuushalli on hyvin puhdas ja hiljainen. Se tarjoaa mielenkiintoisia tehtäviä nuorille, jotka ovat tottuneet pelaamaan tietokoneella koko ikänsä, Tervala sanoo.
 Tervalan mukaan teollisuustöistä pitäisi kertoa nuorille jo yläkouluiässä. Samoin vanhempien tietoja pitäisi päivittää.
 Agco Power tekee nyt koulutustilaa, jossa nuoret pääsevät perehtymään robotteihin.
 Myös Tasowheelin Sorjosen mukaan alaa vaivaa sitkeästi väärä ja vanhentunut imago.
 – Emme ole enää pimeässä, pölyisessä ja savuisessa konepajassa. Tämä on tietokoneella tehtävää siistiä sisätyötä, jossa tarvitsee osata kieliä.
 Myös media pitää Sorjosen mukaan yllä väärää imagoa. Kuvissa saattaa näkyä rälläkkä ja iso kipinäsuihku. Niitä työvaiheita teollisuusyrityksissä ei enää niin usein ole.
 Lisää koulutusta
 Myös koulutusjärjestelmässä on yrittäjien mukaan vikaa ja tätä yritetään nyt korjata. Tampereella aikuiskoulutuskeskus on käynnistämässä uudelleen konepajakoulua. Vastaava koulutus oli aikoinaan käytössä Tampellassa ja Valmetilla, nyt sitä herätetään uudestaan henkiin nykyaikaisilla metodeilla.
 Leomuovin toimitusjohtaja Risto Kalliainen sanoo, ettei koulutusta ole tarjolla, joten yrityksen on pakko kouluttaa itse työntekijät.  Marjut Suomi / Yle
 Leomuovin toimitusjohtaja  Risto Kalliainen  sanoo, että nyt yrityksen on käytännössä pakko kouluttaa itse työntekijänsä. Nokian kaltaisten isojen yritysten toiminnan supistaminen on vaikeuttanut myös muiden yritysten rekrytointeja.
 – Viisi viime vuotta on ollut todella vaikea saada alan osaajia.
 Leanwaren toimitusjohtaja Ville Keskinen sanoo, että myös työnantajamielikuvalla on merkitystä siihen, miten työnhakijoita löytyy.  Marjut Suomi / Yle
 Leanwaren toimitusjohtaja  Ville Keskinen  sanoo myös, että työtä olisi enemmän kuin tekijöitä. Tästä syystä sekin maksaa rekrypalkkioita.
 Osaajien löytymisessä auttaa myös se, että työntekijöillä on sopiva työkuorma, oikeat työvälineet, heitä johdetaan hyvin ja tiimissä on hyvä henki.
 – Että luvataan sitä, mitä kerrotaan. Se on kaikki kaikessa, Ville Keskinen sanoo.
 Pitkäjänteisyys ja suunnittelu tuovat Keskisen mukaan varmuutta ihmisille ja lisäävät työssä viihtyvyyttä.
 Lue lisää:
 Teknologiateollisuus pelkää Suomen näivettyvän osaajapulaan – Nokia: Jos emme saa työvoimaa, työt tehdään sitten muualla

Osa suomalaisyrityksistä maksaa jo vinkkipalkkioita työntekijöiden löytämiseksi – yrittäjät kertovat, miten vaikea on löytää osaajia


Summary: Ennakkokiinnostus 007 No Time to Die -elokuvaa kohtaan on vilkkaampaa kuin Bond-elokuvilla koskaan aikaisemmin. Elokuvien ystävät ovat jälleen löytäneet valkokankaan ääreen.

Koronapandemiasta kärsineellä elokuva-alalla on pitkästä aikaa nähtävissä toivon pilkahdus.
 Koronakordinaatioryhmä esitti tiistaina aluehallintovirastolle, että yleisötilaisuuksien rajoituksista luovuttaisiin myös pääkaupunkiseudulla.
 Monta kertaa pandemian vaikutuksia kommentoinut Finnkinon myyntijohtaja,  Hannele Wolf-Mannila  kuulostaa nyt huojentuneelta. Hänen vakaa toivomuksensa on, että paluu normaaliin voisi viimein tapahtua.
 Tällä hetkellä elokuvateatterisalin saa ottaa täyteen katsojia Lahtea ja pääkaupunkiseutua lukuun ottamatta koko maassa. Lahdessakin tilanne palaa normaaliksi ensi viikolla.
 Pääkaupunkiseudulla rajoitukset ovat tiukemmat: puolet istumapaikoista on jätettävä tyhjiksi.
 Jos aluehallintovirasto näyttää vihreää valoa, yleisörajoitukset poistuvat viimeistään lokakuun alussa.
 – Olemme heti valmiita laittamaan lisää lippuja myyntiin, kun päätös varmistuu, lupaa Hannele Wolf-Mannila.
 Hänen mukaansa hiljaisten koronakuukausien jälkeen yleisö on jälleen löytänyt elokuvateattereihin.
 – Kaiken kaikkiaan kävijämäärät ovat olleet nousussa. Viime viikonloppuna suurin osa näytöksistä oli pääkaupunkiseudulla loppuunmyytyjä.
 Elokuva Dyyni sai Suomen ensi-iltansa viime viikolla. Se perustuu amerikkalaisen scifikirjailija Frank Herbertin kirjaan. Warner Bros / 2020 BACKGRID UK
 Eniten katsojia oli viime perjantaina ensi-iltansa saaneella yhdysvaltalaiselokuvalla  Dyyni .  Denis Villeneuven  ohjaama tieteiselokuva perustuu  Frank Herbertin  (1920-1986) samannimiseen menestysromaaniin.
 Kotimaisista elokuvista katsojia kiinnostaa  Renny Harlinin  ohjaus  Luokkakokous 3 - Sinkkuristeily.
 Bond kiinnostaa jo nyt
 Elokuvalippujen ennakkokysynnän perusteella varsinainen syksyn kassamagneetti tulee olemaan uusin James Bond -elokuva  007 No Time to Die.  Sen ensi-illan piti olla jo keväällä viime vuonna. Pandemian takia sitä on lykätty useita kertoja.
 Suomen ensi-ilta on viimein 30. päivä syyskuuta.
 Bondin roolissa esiintyy viidettä ja näillä näkymin myös viimeistä kertaa  Daniel Craig . Elokuvan on ohjannut amerikkalainen  Cary   Joji Fukunaga .
 Daniel Craig ehkä viimeistä kertaa Bondina baaritiskillä. Ana de Armas näyttelee Palomaa. Nicola Dove © 2020 DANJAQ, LLC AND MGM. ALL RIGHTS RESERVED.
 Tunnuskappaleen  No Time to Die  esittää  Billie Eilish .
 – Olemme myyneet Bondiin jo nyt ennätyksellisen määrän lippuja, Hannele Wolf-Mannila sanoo.
 – Selvästi näkee, että ihmiset haluavat tulla takaisin elokuviin.
 Jatkossakin Finnkinon elokuvateattereissa noudatetaan koronaturvallisuustoimenpiteitä. Käytössä on maskisuositus ja elokuvanäytösten alkua on porrastettu ruuhkien välttämiseksi.
 Lue myös:   Tapahtuma-ala toivoo koronapassille pitkää ikää, vaikka koronatilanne kohentuu – muutoin Suomeen ei saada kansainvälisiä tapahtumia
 Tässä viisi elokuvaa, joista puhutaan syksyllä – Daniel Craig jättää jäähyväiset Bondina
 Poplupaus Billie Eilish esittää uusimman James Bond -tunnuskappaleen

Suomalaiset löysivät taas elokuvateatterien lippuluukuille – kiinnostus uusinta Bondia kohtaan ennätysvilkasta


Summary: Viranomaisten mukaan tulivuorenpurkaus on aiheuttanut kolmessa päivässä mittavat vahingot. Loukkaantuneista tai kuolleista ei ole raportoitu.

Las Palmasin saarella sijaitsevan Todoque-kylän asukkaat joutuivat väistymään keskiviikkona, kun 12 metrinen laavamuuri vyöryi kohti asuinrakennuksia.
 Laava eteni kohti kylää noin 120 metrin tuntivauhdilla, joten evakuointimääräyksen saaneilla asukkailla oli aikaa pelastaa irtaimistoaan.
 Ihmisille annettiin tunti aikaa hakea omaisuutensa laavan tiellä olevista taloista.
 Todoquen asukas  Javier Lopez  kertoi uutistoimisto AP:lle ottaneensa kodistaan valokuvia, asiakirjoja ja perustarvikkeita. Kaikkiaan mukaan tarttui sen verran tavaraa kuin pakettiautoon mahtui.
 Ensimmäisiä merkkejä aktiivisuudestaan sunnuntaina
 Tulivuorenpurkaus on jo aiheuttanut kolmessa päivässä mittavia vahinkoja saarella. Tiistaina uutistoimistot kertoivat, että La Palmalla sijaitseva Cumbre Vieja -tulivuoreen on tullut uusi halkeama, josta virta lisää laavaa.
 Palomiehet kaivavat ojia laavan ohjaamiseksi pois asuinrakennusten tieltä, mutta viranomaisten mukaan sunnuntaina alkanut purkaus on tuhonnut ainakin 320 rakennusta, ja laava on peittänyt alleen yli 150 hehtaarin mittaisen alueen.
 Kanariansaarten aluejohtaja  Angel Victor Torres  arvioi, että laava on jo aiheuttanut vahinkoja yli 400 miljoonan euron edestä.
 Henkilövahingoilta on kuitenkin vältytty.
 Asiantuntijoiden mukaan laavapurkaumia on havaittu kaksi. Toinen sijaitsee saaren eteläpuolella ja toinen saaren pohjoispuolella. AFP / Lehtikuva
 Pahin voi olla vasta edessä
 Asiantuntijat seuraavat tarkasti lähes tuhatasteisen laavavirran etenemistä kohti Atlantin valtamerta, sillä mereen virratessaan laavaa nostattaa ilmaan vaarallisia myrkkykaasupilviä.
 Matkaa merelle on liki kaksi kilometriä. Laavan odotetaan saavuttavan valtameri lähipäivinä.
 Keskiviikkoon mennessä saarelta oli evakuoitu 6100 ihmistä. Kaikkiaan La Palmalla asuu noin 85 000 ihmistä.
 Lue lisää:
 Espanjalaisministeri: La Palman tulivuorenpurkaus on "suurenmoinen näytös", jota kannattaa hyödyntää turistinähtävyytenä
 La Palman tulivuorenpurkaus ei toistaiseksi vaikuta saarella olevaan Turun yliopiston teleskooppiin – observatoriossa kolme suomalaista tutkijaa
 Tulivuori purkautuu Kanariansaariin kuuluvalla La Palmalla – saarella on myös suomalaisia
 La Palman maanjäristys ravisteli suomalaisen Tapio Pursimon taloa: "Talo tuntui olevan kuin tahnan päällä"

La Palman asukkaat joutuivat jättämään kotinsa  tuliuorenpurkauksen takia – katso videolta, kuinka laavaseinä hiipii espanjalaiskylään


Summary: Matkailualaa närästää kahden koronatestin vaatimus. Lapin matkailuelinkeinon liitto poistaisi maahantulorajoitukset jo kokonaan. Tällä hetkellä Suomeen pääsevät vapaasti kahdesti rokotetut sekä alle 16-vuotiaat.

Matkailualalla odotettiin Lapissa matkustuksen vapautuvan lähestulkoon kokonaan. Hallituksen tiistainen esitys nykylinjan jatkumisesta on pettymys.
 –Me odotimme, että rajoituksia lähdettäisiin lieventämään ja purkamaan. Rokotekattavuuden ollessa jo niin hyvä tilanne olisi muuttunut, mutta tämä oli suuri pettymys, toimitusjohtaja  Sanna Kärkkäinen  Visit Rovaniemi – matkailumarkkinointiyhtiöstä sanoo.
 Samalla linjalla on myös matkailuyrittäjien edunvalvontayhdistys
 – Ei näytä hyvältä, ennen kaikkea, kun meillä rokotuskattavuus on kasvanut. Meillä olisi täällä hyvä vastuskyky riskejä vastaan. Ei pitäisi muodostua riskiä kansalaisten terveydelle eikä myöskään terveydenhuollon kapasiteetille, vaikka enää ei olisi erityisiä rajoituksia, sanoo Lapin matkailuelinkeinon liiton toiminnanjohtaja  Nina Forsell .
 Forsellin mielestä rajoituksista olisi päästävä kokonaan eroon.
 – Jos meillä muualla yhteiskunnassa puretaan rajoituksia, kun rokotekattavuus on 80 prosentissa, sen pitäisi koskea myös matkustusrajoituksia, Nina Forsell sanoo.
 Tämä tarkoittaisi siis täyttä paluuta normaaliin.
 – Kyllä. Jos ei ole mitään rajoituksia, niin silloinhan on ihan normaalit maahantulosäännökset. Eli EU- ja Shengen-alueen ulkopuolelta tulevilla on tietynlaiset rajatarkastukset, mutta muuta ei. Aivan normaalit tarkastukset, jotka normaaliaikana ovat passien ja viisumien osalta voimassa, Forsell jatkaa.
 Lue lisää:   STM:n aikeet maahantulorajoitusten jatkamisesta saavat lisää kritiikkiä – THL: "Eivät välttämättä palvele alkuperäistä tarkoitustaan"
 Tällaisia ovat nykyiset rajoitukset
 Hallitus siis esittää eduskunnalle tällä hetkellä voimassaolevien koronarajoitusten jatkamista nykyisen kaltaisina vuoden loppuun asti. Rajoitukset ovat katkolla lokakuun puolivälissä, eli eduskunnan on päätettävä rajoituksista nopeasti.
 Suomeen pääsevät tällä hetkellä vapaasti kaikki, joilla on kaksi rokotusta. EU- ja Schengen-maiden kansalaiset pääsevät Suomeen, vaikka heillä ei ole rokotuksia, kunhan heillä on esittää todistus sairastetusta koronataudista.
 Suomeen pääsee myös, kun henkilöllä on alle kolme vuorokautta vanha negatiivinen testitodistus. Hänen on käytävä 72–120 tuntia matkan alkamisesta toisessa testissä.
 Jos testiä ei ole lainkaan, se pitää tehdä maahan tullessa ja toisen kerran 72–120 tuntia ensimmäisen testin jälkeen.
 Alle 16-vuotiailta ei vaadita mitään todistuksia.
 Hieman lisää kiemuroita tuo se, että EU- ja Schengen-maiden ulkopuolelta ilman rokotussarjaa tulevilla pitää olla välttämätön syy tulla Suomeen. Tämä arvioidaan rajatarkastuksessa tapauskohtaisesti.
 Esimerkiksi Lapille tärkeät matkailumaat Iso-Britannia ja Venäjä ovat tällaisia ulkopuolisia maita. Onko joulupukin tapaaminen välttämätön syy? Se periaatteessa arvioidaan rajalla tai lentoasemalla.
 Lue lisää:   Nyt se on näköpiirissä: Lapin matkailun uusi nousu – matkailupomo: “Tässä on entisaikojen tuntua, kysyntää on hämmentävän paljon”
 Pahinta on epävarmuus
 Lomamatkaa suunnitellaan usein pitkään, ja samalla tutkitaan erilaisia vaihtoehtoja. Kohteen valintaan voi vaikuttaa moni asia, mutta yksi suurimmista tekijöistä on kuitenkin se, kuinka todennäköisesti varattu unelmamatka toteutuu.
 – Matkailija haluaa varmuuden siinä vaiheessa, kun hän varaa matkan. Ei varmasti ole kovin houkuttelevaa lähteä matkalle, jos ei ole selvää pääseekö maahan. Kaikista selkeintä olisi, että ei olisi rajoitteita siellä asetuksessa, Lapin matkailuelinkeinon liiton toiminnanjohtaja Nina Forsell sanoo.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  torstaihin 23.9. kello 23 saakka.

Hallituksen esitys matkustusrajoitusten jatkamisesta saa tyrmäyksen Lapin matkailutoimijoilta: Rajoitukset pitäisi poistaa kokonaan


Summary: Ruokaperunan sato jää tänä vuonna paikoin reilusti keskimääräistä pienemmäksi. Huonoin tilanne on Etelä-Suomessa, jossa kuiva kesä pilasi ison osan sadosta.

Frantsin tilalla Kouvolan Valkealassa koneet nostavat perunaa nyt aamusta iltaan.
 Nostettavaa riittää vielä noin kymmenen hehtaarin alalta. Ensi viikolla Frantsin perunakausi on paketissa.
 Perunanviljelijä  Jari Frantsi  kuvailee tämän kauden satoa surkeaksi. 40 hehtaarin perunapelloista sato meni pieleen 15 hehtaarin alalta.
 – Meillä jää ainakin puoli miljoonaa kiloa vajetta tänä vuonna.
 Tämä tarkoittaa sitä, että viljelijä joutuu ostamaan perunaa Pohjanmaalta, jotta pystyy toimittamaan sitä ostajille sovitusti.
 Perunasato jää tänä vuonna tavanomaista pienemmäksi Frantsin tilalla Valkealassa. Kari Saastamoinen / Yle
 – Me maksamme nyt tuplahinnan siitä, kun osa meni pieleen. Ostoperunalla paikataan tätä, Jari Frantsi kertoo.
 Tilalta lähtee joka arkipäivä kuorma-autollinen perunaa. Tärkein asiakas on Kouvolan kaupunki. Suurin osa perunoista kuljetetaan kaupungin tuotantokeittiöön, josta perunat päätyvät esimerkiksi koululaisten lautasille. Perunaa kuskataan myös esimerkiksi Kotkaan ja Rantasalmelle Etelä-Savoon.
 "Yksi surkeimmista kesistä"
 Perunan sadonkorjuu on nyt täydessä vauhdissa ympäri maata.
 Suurimmalla perunantuotantoalueella Pohjanmaalla sadosta on ehditty korjata suurin osa, 70–80 prosenttia. Pro Agrian mukaan perunasato jää Pohjanmaalla 10–15 prosenttia keskimääräistä pienemmäksi.
 Kuivimmilla alueilla Etelä-Suomessa perunasadon arvioidaan jäävän noin 60–70 prosenttiin keskimääräisestä. Tähän joukkoon kuuluu Frantsin tila Valkealassa.
 Jari Frantsi on viljellyt perunaa 30 vuotta. Tämä vuosi on yksi surkeimmista. Kari Saastamoinen / Yle
 Jari Frantsilla tuli tänä syksynä 30 vuotta täyteen perunanviljelijänä. Hänen mukaansa tämä kausi kuuluu surkeudessaan top 5:een.
 Tilalla istutettiin toukokuun ensimmäisellä viikolla perunaa 15 hehtaarin alalle, kunnes alkoivat sateet. Sadetta kesti kaksi viikkoa, minkä jälkeen sää kylmeni viikoksi. Osa siemenperunoista kuoli. Sitten alkoivat helteet.
 – Hellettä oli kuusi viikkoa, mikä oli aivan kaaos. Tämä on yksi surkeimpia kesiä, mitä minä muistan, Jari Frantsi summaa.
 Rustam Tsiura lajittelee perunoita Frantsin tilalla. Kari Saastamoinen / Yle
 Uudet koneet jäävät ostamatta
 Huono sato tarkoittaa sitä, että tilalla ei ole varaa investoida uusiin koneisiin tänä vuonna.
 – Saamme ruokarahat, mutta ei voida investoida. Joka vuosi pitäisi jokin vehje ostaa, että tällä pärjää, Jari Frantsi sanoo.
 Uusi trukki jää nyt odottamaan parempia aikoja.
 Perunnannostokone maksoi aikoinaan 120 000 euroa. Sillä Frantsi aikoo pärjätä seuraavat kymmenen vuotta eli niin kauan kuin aikoo viljellä perunaa.
 Perunannosto jatkuu Frantsin tilalla ensi viikolle asti. Vesa Grekula / Yle
 Tila työllistää ympärivuotisesti kourallisen ihmisiä. Nyt töissä on lisäksi pari sesonkityöntekijää. Kun perunat on saatu nostettua, sesonkityöntekijät lähtevät kotiin ja pellot kynnetään.
 – Sen jälkeen pakataan ja kuoritaan koko talvi.
 Jari Frantsi ottaa itse vastaan tilauksia, pakkaa ja lajittelee perunoita. Hän kertoo tekevänsä töitä kymmenen tuntia päivässä, kuutena päivänä viikossa. Hän myöntää, että ajatus alanvaihdosta käy mielessä aika ajoin.
 – Joka kuukausi käy mielessä se asia, mutta mihin sitä tämänikäinen ukko enää lähtee. Tätä on tehtävä loppuelämä, ja se on siinä sitten.

Perunasato jää kehnoksi Etelä-Suomessa – kouvolalainen viljelijä joutuu ostamaan perunat asiakkailleen muualta


Summary: Evergrande on asuttanut Kiinan keskiluokkaa vuosikymmeniä. Jättiyhtiö on rakentanut 600 000 asuntoa vuodessa. Sen rakentamat lähiöt ovat kuin moderni Kiinan muuri, kun kapeat ja kymmeniin kerroksiin nousevat rakennukset seisovat pitkissä jonoissa teiden varrella, kuvailee Ylen Aasian kirjeenvaihtaja Kirsi Crowley.

PEKING  Evergrande on Kiinan markkinoiden avautumisen tulos. Se nousi pienestä yrityksestä Kiinan toiseksi suurimmaksi yhtiöksi.
 Ja kun kiinalaiset huomasivat, että asunto on takuuvarma sijoitus, kiinteistöhuuma oli valmis.
 Markkinan kuumentuessa Evergrande on nauttinut hulppeista neliöhinnoista. Esimerkiksi Pekingissä ei ole ennen kuulumatonta maksaa asunnosta liki parinkymmenentuhannen euron neliöhintaa.
 Mutta yhtiö on myös ottanut yhä enemmän velkaa kasvattaakseen kiinteistökuplaa.
 Kiinassa on vuosien varrella rakennettu niin paljon, että kymmeniä miljoonia asuntoja on tyhjillään. Äskettäin Kunmingin kaupungissa viranomaiset räjäyttivät viisitoista korkeaa kerrostaloa, joiden rakennuttajalta oli ennen niiden valmistumista loppunut raha.
 Ja nyt pussi on tyhjä myös Evergrandella.  Se johtuu osin Kiinan johdon päätöksestä rajoittaa lainanottoa kiinteistöalalla osana presidentti  Xi Jinpingin  Yhteinen vauraus -politiikkaa.
 Politiikalla halutaan tasoittaa tuloeroja. Käytännössä Kiinan johto on ryhtynyt taltuttamaan markkinahuumaa kommunistiselle puolueelle sopiviin aisoihin.
 Kiinteistöalalla tämä tarkoittaa määräystä velanoton vähentämisestä ja asuntojen hintojen laskusta tavallisen ihmisen ulottuville.
 Hongkongin pörssin edusta. Paikallinen pörssi-indeksi putosi tiistaina Evergranden kriisin takia. Jerome Favre / EPA
 Evergrande on kipuillut, kun velkahanat ovat menneet kiinni. Se ei ole pystynyt maksamaan alihankkijoilleen eikä työntekijöilleen. Rakennusprojektit seisovat ympäri maata.
 Evergrandella on velkaa noin 250 miljardia euroa. Siitä kaksi kolmannesta on asunnonostajien maksamia ennakkoja vielä rakennettavista asunnoista.
 Asunnonostajien huoli on suuri.  Niin on alihankkijoidenkin. Ja rahastotuotteiden ostajien. Evergrande alkoi kaupata sijoitustuotteita, kun velanotto vaikeutui. 80 000 ihmistä on sijoittanut tuotteisiin, joista on luvattu 7 prosentin tuotto.
 Nyt niin ostajat, alihankkijat kuin sijoittajat vaativat rahojaan. He ovat protestoineet Evergranden päämajassa Shenzhenissä.
 Kaikki haluavat valtiota apuun. Mutta Kiinan johto toimisi nykyisen tiukan linjan periaatteitaan vastaan, jos se pelastaisi Evergranden. Jopa englanninkielisen valtionmedian Global Timesin päätoimittaja kirjoitti, että kiinteistöjätin on turha odottaa apua valtiolta.
 Mutta rakennusjätin hallitsematon romahdus ravistelisi Kiinaa pahoin.  Niin moni yritys ja tavallinen ihminen ovat kytköksissä sen menestymiseen. Ja Kiinan valtio tuskin haluaa levottomuuksia, jos kansalaiset menettävät rahansa.
 Romahdus tuntuisi myös ulkomailla. Suomessakin on kiinalaisiin salkkuihin sijoittaneita ja suuryrityksiä, jotka toimittavat tavaraa rakennuksille Kiinaan.
 Keskiviikkona kuului hyviä uutisia. Evergrande ilmoitti järjestäneensä uudelleen kotimaisen velkaerän, jonka eräpäivä koittaa huomenna torstaina. 30 miljoonan euron velka on kuitenkin pientä yhtiön nykyvaikeuksissa. Huomenna lankeaa maksuun myös isompi yli 70 miljoonan euron ulkomainen velkaerä. Ja lisää on tulossa.
 Kiinan talouden kivijalan huojuminen ei ole päättynyt.
 Lue lisää:
 Kiinteistöjätti Evergranden kriisi lopettaa Kiinan superkasvun ajan ja antaa samalla maailmalle viisi opetusta
 Aasiassa kaupankäynti alkanut alamäessä – kiinalainen kiinteistöjätti Evergrande huolestuttaa sijoittajia
 Tekeekö vuoden 2008 finanssikriisi paluun? Kiinan kiinteistöjätin velkapommin laineet lyövät myös Suomeen: "Sijoittajat ottavat nyt tappiota"
 Kiinalaisen kiinteistöjätin huojuminen huolestuttaa markkinoita – yhtiön kaatuminen lähettäisi shokkiaaltoja koko maan taloudelle

Kirjeenvaihtajalta: Kiina räjäyttää tyhjiä tornitaloja, ja samasta syystä kiinteistöjätti Evergrande huojuu – jättimaan asuntokupla paisui holtittomaksi


Summary: Muistisairaus muutti Hämäläisten arkea ensin vähän, sitten yhä enemmän. Nyt keskustelukaan ei enää onnistu, mutta hoitokotiin muuttaneen miehen mieli on yhä tyyni. Omaisen voimia sairaus voi syödä enemmän.

Ensimmäisenä lähti aloitekyky, sitten tuli väsymys. Eläkkeelle jäänyt  Risto Hämäläinen  alkoi nukkua päiväunet kahdesti päivässä, eikä aina tiennyt, mikä päivä milloinkin oli meneillään.
 – Hän sanoi vain, että eläkkeellä päivät ovat niin samanlaisia, muistelee vaimo  Paula Hämäläinen .
 Yhteisessä golfharrastuksessa mies alkoi unohdella, mihin pallon löi. Hän lisäsi aina kirjaukseen lyönnin, pari, ettei vain tulisi muistamattomuuttaan parannelleeksi suoritustaan.
 Golfkausi alkoi maalis–huhtikuussa, ja jo toukokuussa Risto Hämäläinen sai diagnoosin Alzheimerin taudista.
 Alzheimer on yleisin dementiaa aiheuttava parantumaton sairaus. Sitä sairastaa Suomessa arviolta 70 prosenttia muistisairaista. Alzheimerin tauti alkaa yleensä yli 65-vuotiaana, mutta sitä todetaan jo alle 50-vuotiaillakin.
 Omaisten tukeminen on äärimmäisen tärkeää, sillä muistisairausdiagnoosi vaatii läheiseltä valtavaa sopeutumista, sanoo neurologian erikoislääkäri, tutkimusjohtaja  Merja Hallikainen  Itä-Suomen yliopistosta. Voi mennä vuosikin, ennen kuin puoliso hyväksyy tilanteen.
 – Varsinkin työikäisinä sairastuneiden omaisten on hirveän vaikeaa hyväksyä sitä, että odotukset eläkevuosista eivät toteudukaan. Että nytkö kaikki haaveet romuttuvat ja olenkin omaishoitaja, kuvaa Hallikainen.
 Muistisairauteen liittyy väistämättä surutyö.
 – On hyväksyttävä, että puoliso muuttuu ja menetät ihmisen hänen eläessään, sanoo Hallikainen.
 Terveydenhuollolta tarvitaan jatkuvaa keskusteluapua. Sitä ei kuitenkaan ole tarjolla tarpeeksi.
 Entinen elämä jatkui niin kauan kuin mahdollista
 Seinäjoella Etelä-Pohjanmaalla asuvat Hämäläiset ovat aina olleet aktiivisia, ja he jatkoivat Riston diagnoosin jälkeenkin entistä elämää mahdollisimman pitkään: kävivät teatterissa, konserteissa ja elokuvissa. Matkustivat ulkomaille pari, kolme kertaa vuodessa.
 – Olimme päättäneet, että kun eläkkeelle päästään, niin sitten mennään, sanoo Paula Hämäläinen.
 Alzheimerista he kertoivat heti avoimesti. Se on Paulasta järkevää, sillä naapuruston huolenpito on turvatekijä.
 – Sitten kun alkaa tapahtua väistämättömyyksiä, kaikki tietävät pitää vähän silmällä, jos ihminen sattuu olemaan sitä sorttia, joka lähtee etsimään vaikka vanhaa kotiaan.
 Käy voimille olla kahden ihmisen muisti  Paula Hämäläinen
 Pariskunta meni mukaan myös Muistiliiton toimintaan. Omaiselle suurin apu olivat vertaistukiryhmät, joissa kuuli myös, mitä on edessä. Valtakunnallisen muistiaktiivi-toiminnan kautta he pääsivät alan uusimman tiedon lähteille ja myös vertailemaan muistisairauksien hoitoa eri puolilla maata.
 Muistiyhdistykset tekevät tutkimusjohtaja Merja Hallikaisen mukaan hyvää työtä, joka saa kiitosta. Muuten tukea ei ole tarpeeksi muistisairaille eikä heidän omaisilleen, sillä jo muistihoitajien verkosto on liian pieni.
 Oma lukunsa ovat työiässä sairastuvat, joiden lapsetkin tarvitsisivat tukea ymmärtääkseen vanhemman muuttumisen. Lisäksi apua tarvitsevat eri tavalla ne puolisot, jotka käyvät vielä töissä hoitaessaan sairastunutta.
 Arki kasautuu hiljalleen puolisolle
 Hämäläisten perheessä arki muuttui kuitenkin väistämättä. Ensin pienin askelin, sitten suuremmin. Ajokortin menetys oli miehelle kova paikka, eikä Paula Hämäläinenkään helpolla päässyt.
 Naisesta, joka ei ollut koskaan tankannut autoa, tuli kuski, omakotitalon kunnossapidosta vastaava ja hiljalleen kaiken vartija.
 – Rankinta on ollut se, ettei puoliso enää ole entinen tukipilari, vaan joudut huolehtimaan kaikesta. Teet kaiken toisenkin eteen – kyllä se voimia kysyy. Käy voimille olla kahden ihmisen muisti, sanoo Paula Hämäläinen.
 Asioiden kasautuminen puolisolle kuuluu kuvioon, sanoo neurologian erikoislääkäri Merja Hallikainen. Muistisairaan omainen käy läpi elämän muuttumisen moneen kertaan, kun sairaus etenee.
 Siksi tietoa ja apua on oltava tarjolla pitkin matkaa. Jo alussa on hyvä kertoa, mitä on tulossa – sen mukaan mikä on läheisen valmius ottaa vastaan.
 Osa muutoksista kiukutti ja ärsytti. Yhteisiä puutarhatöitä hidasti se, että lapiota tai puutarhasaksia ei löytynyt mistään. Tavarat saivat uudet paikat, joita Risto ei muistanut.
 – Elämä oli välillä yhtä etsintää hänen järjestelyjensä jälkeen, sanoo Paula Hämäläinen.
 Mies kertoi ensimmäisenä taudista, johon myöhemmin sairastui
 Ensimmäiset kokemukset Alzheimerista Paula Hämäläinen oli saanut miehensä sisaren sairastuttua. Paulan äidillä todettiin jo aiemmin muu muistisaraus.
 Tuolloin Alzheimerista ei vielä puhuttu paljon. Itse asiassa ensimmäisenä vaimo kuuli siitä mieheltään, joka oli saanut taudista tiedoa seminaarissa.
 – Hän kertoi minulle ensimmäisenä sairauden sisällön ja sitten myöhemmin sairastui itse.
 Jokainen läheisen sairastuminen tuli yllätyksenä. Puolison diagnoosin tullessa kuva Alzheimerista oli jo selkeämpi, sillä Paula oli hoitanut hyvin läheisesti äitiään tämän sairastuttua.
 On hyväksyttävä, että puoliso muuttuu ja menetät ihmisen hänen eläessään  Neurologian erikoislääkäri Merja Hallikainen
 Siinä missä Paulan äiti oli aluksi itkenyt kohtaloaan kovasti, Risto Hämäläinen totesi tyynesti, ettei geeneilleen mitään voi. Samalla tyyneydellä hän on suhtautunut kaikki kymmenen vuotta.
 – En pidä Alzheimeria maailman pahimpana sairautena, ainakaan potilaalle. Enemmän se käy omaisen voimille, sanoo Paula Hämäläinen.
 Merja Hallikainen muistuttaa, että vaikka elämä muuttuu, omainen ei voi tehdä kaikkea toisen ehdoilla. Omasta jaksamisesta on huolehdittava ja omaakin elämää elettävä. Alussa se voi tarkoittaa muistilappuja kotiin oman menon ajaksi, myöhemmin muiden läheisten ja yhteiskunnan apua.
 Hoitokodissa hyvä olla
 Mitä pidemmälle Risto Hämäläisen sairaus eteni, sitä enemmän vähenivät voimat. Ennen siirtymistään hoitokotiin puoli vuotta sitten mies ei enää jaksanut kävelylenkkejä eikä kunto kohonnut, vaikka miten yritti.
 – Loppuvaiheessa kotona nukuinkin vain toisella silmällä, koska jos mies lähti yöllä vessaan, kuulostelin tuleeko hän takaisin vai jääkö istumaan jonnekin tai lähtee vaikka pihalle. Se kävi voimille aivan uskomattomalla tavalla, sanoo Paula Hämäläinen.
 Enää pariskunta ei voi keskustella. Mies puhuu kyllä, mutta puheesta on vaikea saada selvää.
 Tyytyväinen hän silti on: kiittelee hoitokotia ja hoitajia, sanoo että olo on hyvä ja turvallinen.
 Kesällä Paula Hämäläinen kävi katsomassa miestään usein pienten lastenlasten kanssa. Puoleen vuoteen ainoa uusi asia oli pikkupoikien jääminen Riston mieleen.
 – Kun pojat palasivat kotiinsa ja menin katsomaan häntä yksin, hän kysyi, missä pikkupojat ovat. Huomasi, miten tärkeitä he olivat.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun torstaihin 23.9. kello 23 saakka.

"Rankinta on se, ettei puoliso enää ole tukipilari" – Paula Hämäläisen mies sairastaa Alzheimeria, ja läheiselle sairaus tarkoittaa ihmisen menettämistä tämän eläessä


Summary: Jättimäiset velat keränneen rakennusyhtiö Evergranden loru on lopussa, sanoo Kiinan taloustutkija Iikka Korhonen. Kriisi on merkki myös siitä, että Kiinan superkasvun ei anneta nojata enää vain rakentamiseen. Suomelle se voi olla hyvä uutinen.

Resolution trust corporation typed banks

Jättivelkaisen rakennusjätti Evergranden rahoitusvaikeudet ovat heijastuneet Kiinasta kaikkialle maailmaan pörssien kautta. Tänään yhtiö onnistui maksamaan korkoja, ja sijoittajien tunnelmat ovat hiukan rauhoittuneet. Mutta Evergranden loru on lopussa nykymuodossaan, ja juuri se kertoo vielä suuremmasta käänteestä Kiinassa.
 Näin sanoo Suomen Pankin johtava Kiinan talouden asiantuntija  Iikka Korhonen . Hän on Suomen Pankin nousevien talouksien tutkimuslaitoksen päällikkö.
 Evergranden kerrostalokompleksi Pekingissä. Yhtiöllä arvioidaan olevan myymättömiä asuntoja määrä, joka riittäisi 30 miljoonalle perheelle.  Wu Hong / EPA
 1. Evergranden loru on loppu
 Viikon verran maailman pörssejä vavisuttanut kiinalainen rakennusjätti onnistui tänään maksamaan osan koroista, joita noin 300 miljardin euron velkavuori sille nakuttaa.
 Pörsseissä on huokaistu helpotuksesta, mutta varallisuudenhoitoon, elintarvikebisnekseen ja jalkapalloiluun laajentuneen rakennusyhtiön kohtalo on silti karu.
 – Yrityksen loru on nykymuodossaan lopussa, sanoo Iikka Korhonen.
 Kiinassa ei ole juuri merkitystä sillä, tapahtuuko yhtiön alasajo konkurssin vai jonkin muun järjestelyn kautta, mutta on selvää, että yhtiö joko pilkotaan ja myydään kilpailijoille tai sitten sen terveet osat erotetaan ja loput laitetaan roskapankkiin, Korhonen ennakoi.
 Kiinassa kiristettiin viime vuoden lopulla kiinteistöalan sääntelyä, ja yritysten rahoitukselle asetettiin ohjearvot. Evergrandella menivät kaikki rajat rikki. Korhosen mukaan yhtiön rahoituskriisin nouseminen pintaan oli vain ajan kysymys.
 – Viimeistään nyt nähdään, että tämän toimijan annetaan kaatua – toivottavasti hallitusti.
 2. Kiinan helpon kasvun ajat ovat loppu
 Evergranden tilanteen päätyminen näin näkyväksi ongelmavyyhdiksi kertoo suuremmasta koko Kiinan taloutta koskevasta muutoksesta.
 Nyt viranomaiset kertovat suuren esimerkin kautta, että kiinteistöalan uudet säännöt on otettava vakavasti.
 Suomen Pankin tutkimuspäällikkö Iikka Korhosen mukaan Evergranden päästäminen syviin vaikeuksiin kertoo siitä, että kiinteistöalan osuutta taloudessa halutaan rajata. Se johtaa talouskasvun hidastumiseen, hän arvioi.  Rami Moilanen / Yle
 – Velkaan nojannut kiinteistöala ei enää tulevaisuudessa kasva yhtä nopeasti, tai ei pitkään aikaan ehkä ollenkaan, sanoo Korhonen.
 Valtio pyrkii pelastamaan asiakkaat, jotka ovat maksaneet Evergrandelle etumaksuja keskeneräisistä asunnoista, mutta sijoittajille on luvassa menetyksiä. Ulkomaisten sijoittajien menetyksistä Kiinan hallinto on vielä vähemmän huolissaan, Korhonen arvioi.
 3. Kiinassa alkaa uusi aika
 Asunto- ja muu rakentaminen ovat Kiinan talouskasvussa ratkaisevan tärkeitä osia. Niiden hidastaminen heikentää koko talouden kasvunäkymät. Uudessa tilanteessa kasvu on entistä enemmän yksityisen kulutuksen ja palveluiden varassa.
 – Tästäkin on puhuttu pitkään, mutta jos se nyt toteutuu, se tarkoittaa, että kasvu ei ole tulevina vuosina seitsemän prosenttia vaan kolme tai neljä, mutta toivottavasti se on silloin kestävää talouden ja myös ympäristön kannalta.
 Asuntorakentamisen lisäksi kaikki muukin rakentaminen vauhdittaa Kiinan taloutta.  Wu Hong/EPA
 Vuodesta 1979 jatkunut superkasvun aika on päättymässä. Kiinan talouskasvussa "helppo kiinniottaminen muita matkimalla" on nyt ohi, Korhonen tulkitsee ja muistuttaa, että Kiinan vähentyvä työikäinen väestökin hidastaa kasvumahdollisuuksia.
 4. Suomelle uusi aika voi olla eduksi
 Kiinan vuosikymmeniä jatkunut talouskasvu on vetänyt perässään maailman ja Suomenkin taloutta. Nyt Suomen Pankki ennustaa kasvun jäävän kolmeen prosenttiin vuonna 2023. Se on kehittyvälle taloudelle vähän, mutta silti suomalaisyritysten kannalta tärkeää vientimarkkinaa ei ole menetetty.
 Mutta hyötyjät saattavat muuttua.
 – Jos uusi kasvu tulee yksityiseen kulutukseen, siihen liittyvät vientialat, esimerkiksi elintarvike- tai matkailuala, tulevat hyötymään. Mutta kaikelle rakentamiseen liittyvälle se on huonompi asia.
 Kiinassa on pyritty suuntaamaan taloutta jo pitkään kohti yksityistä kulutusta. Ollaanko tällä kertaa tosissaan?
 Näin isoa toimijaa ei ole päästetty näin syviin ongelmiin sitten vuoden 2004, jolloin valtion yrityksiä ajatettiin alas ja niiden lainat kerättiin useisiin roskapankkeihin.
 – Pitäisin sitä, että tilanne on päästetty näin vakavaksi, vahvana merkkinä siitä, että nyt oikeasti tapahtuu jotain, Iikka Korhonen sanoo.
 5. Uutta Lehman-finanssikriisiä ei tule
 Evergranden valtavan velkavuoren horjuminen on herättänyt pelkoja laajemmasta ja jopa maailmanlaajuisesta rahoituskriisistä.
 Nyt se ei ole todennäköistä, sanoo Elinkeinoelämän keskusliiton kauppapolitiikan johtaja  Timo Vuori .
 Hän muistuttaa, että Yhdysvalloista rahoitusyhtiö Lehman Brothersista alkunsa saaneessa kriisissä moni asia oli eri tavalla kuin nyt Evergranden kohdalla.
 Vuori muistuttaa, että vaikka Kiina on suuri talous, sen merkitys kansainväliselle rahoitussektorille on eri luokkaa kuin Yhdysvaltojen. Lisäksi vuoden 2008 finanssikriisistä on opittu, ja riskinhallinta on nyt parempaa.
 – Toki tästä tulee negatiivisia talousvaikutuksia, ja kuluttajatkin varmasti kärsivät, mutta uskon, että Evergranden ongelmat pyritään kapseloimaan Kiinan omille markkinoille.
 Lue lisää:
 Kirjeenvaihtajalta: Kiina räjäyttää tyhjiä tornitaloja, ja samasta syystä kiinteistöjätti Evergrande huojuu – jättimaan asuntokupla paisui holtittomaksi
 Aasiassa kaupankäynti alkanut alamäessä – kiinalainen kiinteistöjätti Evergrande huolestuttaa sijoittajia
 Tekeekö vuoden 2008 finanssikriisi paluun? Kiinan kiinteistöjätin velkapommin laineet lyövät myös Suomeen: "Sijoittajat ottavat nyt tappiota"
 Kiinalaisen kiinteistöjätin huojuminen huolestuttaa markkinoita – yhtiön kaatuminen lähettäisi shokkiaaltoja koko maan taloudelle

Kiinteistöjätti Evergranden kriisi lopettaa Kiinan superkasvun ajan ja antaa samalla maailmalle viisi opetusta


Summary: Pietikäisen mielestä Suomen ei kannata suhtautua talouden uudistusideoihin "hyi ei" -asenteella. Pelisääntöjä pitää arvioida tulevaisuudessa, mutta vasta huolellisen analyysin jälkeen, Eurooppaministeri Tytti Tuppurainen kommentoi.

Tiedätkö, miten diplomiekonomi  Lenita Airisto  liittyy Suomen EU-jäsenyyteen? Airiston käynnistämä keskustelu suomalaisten miesten  tennissukista  kuvaa Suomen EU-taipaleen ensimmäistä vaihetta, sanoo EU-parlamentaarikko  Sirpa Pietikäinen  (kok.).
 – Eurooppaan mentiin ikään kuin niskat kyyryssä. Se vaihe oli sitä kun Lenita neuvoi, ettei saa mennä tennissukissa lentokoneeseen. Että mitä ne meistä ajattelevat, Pietikäinen sanoo Ylen haastattelussa.
 Tässä jutussa keskitytään siihen, miten parlamentin talous- ja raha-asioiden valiokunnassa pitkään istunut Pietikäinen kehittäisi EU-maiden talousyhteistyötä.
 Meppisarjassa on haastateltu tähän mennessä yhdeksän europarlamentaarikkoa. Löydät linkit muihin haastatteluihin artikkelin lopusta.
 Suomi suhtautuu EU:hun kuin seisovaan pöytään
 Pietikäinen listaa Suomen EU-taipaleella kaksi muuta aikakautta tennissukkavaiheen jälkeen.
 Kun EU:hun liityttiin, alkoi pääministeri  Paavo Lipposen  (sd.) "vahva" kausi. Toimintaa ohjasi ajattelu, että Suomen pitää olla mukana rakentamassa tärkeitä asioita maailmassa.
 – Korostettiin komission vahvaa roolia. Ajateltiin, että vahva komissio on pienen maan ja sen kansalaisten intressi, sillä kun häslätään jäsenmaakeskeisesti, silloin ne eivät taatusti ole Suomi ja Luxemburg, jotka sopivat ja sanelevat asiat Saksalle, Ranskalle ja Puolalle, Pietikäinen huomauttaa.
 Nyt kolmannessa vaiheessa Suomi on alkanut suhtautua EU:hun kuin ruotsinlaivan buffet-pöytään.
 – Katsotaan, mitä me saadaan sillä 15 eurolla pöydästä, eikä nähdä enää EU:ta yhteisten ongelmien ratkaisupaikkana.
 Populismin pelko tappoi keskustelun
 Käpertyminen ja "katkarapujen valitseminen buffetista" alkoi Pietikäisen mielestä  Matti Vanhasen  (kesk.) hallituksen aikana runsaat kymmenen vuotta sitten, ja nyt kymmenen viime vuoden aikana se on voimistunut.
 – Tämä on tullut perussuomalaisten ja populismin ja brexitin myötä.
 Pietikäisen mielestä jäsenmaiden roolin korostaminen on yksinkertaisesti virhe pieneltä maalta.
 Videolla Pietikäinen kuvailee, miten suomalainen keskustelu tulonsiirtounionista turhauttaa häntä:
 – Jos jäsenmaat päättävät [parlamentin ja komission vallan kustannuksella] asioista, niin niukkikset ja Suomiko sen talouspolitiikan sisällön muka sanelevat, Pietikäinen kysyy.
 "Niukkiksilla" hän viittaa tiukkaa talouskuria kannattavaan ja yhteisvelkaa vastustavaan maaporukkaan, jonka kokoonpano asiasta riippuen aina hieman vaihtelee. Yleensä siihen luetaan ainakin Hollanti, Itävalta, Tanska ja Ruotsi.
 Suomikin on vetänyt nuivaa ja nuukaa linjaa talouden uudistuksissa. Valtiovarainministeri  Annika Saarikko  (kesk.) allekirjoitti vastikään seitsemän maan kollegansa kanssa  kirjeen , jossa painotetaan talouskuriin palaamista.
 Hallitus on kuitenkin toimintatavoista erimielinen. Eurooppaministeri  Tytti Tuppuraisella  (sd.) on Saarikkoa joustavampi kanta.
 – Paluu yhteisen finanssipolitiikan sääntöihin täytyy tehdä huolellisen analyysin perusteeella. Nyt ei ole vielä aika kuuluttaa sitä, millaisilla säännöillä jatkossa toimitaan, Tuppurainen kommentoi Brysselistä Eurooppaministerien kokouksen tauolta.
 "Pitäisi keskittyä siihen, miten rahaa käytetään"
 Vaikka Pietikäinen pitää Saarikon "pörhistelyä" tiukan talouspolitiikan puolesta perusteltuna, pelkällä vastustamisella ja jarruttamisella ei hänestä pitkälle pötkitä.
 – Kun neuvotteluasemia haetaan, pörhistely on varmaan paikallaan, mutta se seuraava askel pitää ottaa tosi nopeasti. Pitää kertoa, mitä Suomi haluaa sisällöllisesti ja laadullisesti, mitä pitää mitata ja minne rahankäyttöä ohjataan.
 Brysselissä pohditaan muutoksia sekä jäsenmaiden talouksien ohjaukseen että talous- ja rahaliitto Emun sääntöihin kenties  nopeastikin.
 Aiheesta lisää:   EU:ssa on edessä jo seuraava jättimäinen talouskiista eri maiden budjettikurista – Tutkija: "Paljon suurempi asia kuin mitä elpymisrahasto oli"
 Pietikäisen mielestä EU:n talouskeskustelua pitäisi käydä rohkeasti populisteista piittaamatta.
 – Jos ei ole mitään muuta kuin tämä pörhistely, niin me ajamme itsemme nurkkaan. Jäämme hokemaan "mutku mä haluun tikkarin, mutku mä haluun tikkarin", eikä sitä tikkaria silti saa.
 Mistä suomalaisten siis tarkalleen ottaen pitäisi nyt keskustella?  Siitä, millaisia taloudellisia reunaehtoja Suomi haluaa tulevaisuudessa, Pietikäinen vastaa. Hänellä on tarjota reunaehdoista ideoitakin.
 – Suomen pitäisi vaatia, että säännöistä tulee sitovia, ja niiden noudattamista valvotaan. Aivan kuten oikeusvaltioperiaatteessakin, tässäkin voitaisiin tarvittaessa ottaa sääntöjä rikkovan maan tukia pois tai kasvattaa sen jäsenmaksuja.
 Hän myös asettaisi velkaantumiselle ehtoja: velalla saisi rahoittaa vain ilmastonmuutoksen vastaisia investointeja, digitalisaatiota tai innovaatioita.
 Tytti Tuppurainen ei halua ottaa kantaa siihen, voitaisiinko investoinnit vähähiilisyyteen jättää tulevaisuudessa velkakriteerien ulkopuolelle. EU-komissio valmistelee parhaillaan esitystä uudesta talousohjauksesta, ja se pohtii myös tällaisen "vihreän kultaisen säännön" käyttöönottoa.
 – Tämäkin on keskustelu, jossa Suomen täytyy olla mukana, mutta on vielä liian aikaista tehdä kategorista jakoa sen suhteen, mitkä investoinnit olisivat velkaa negativisessa mielessä ja mitkä positiivisessa mielessä, Tuppurainen sanoo.
 "Suomi voi vaatia, mutta se on epärealistista"
 Puhe tiukasta talouskurista on Pietikäisen mielestä mennyttä aikaa. EU:ssa on "ehkä neljä maata", jotka voisivat palata vuoden tai parinkaan sisällä alle kolmen prosentin alijäämään tai 60 prosentin velkaan suhteessa bruttokansantuotteeseen.
 Silloin pelisääntöjä ei tietenkään noudateta, kun se on teknisesti mahdotonta.
 – No sitten joku kysyy, että miksi ei vain pakoteta. Ei edes teknisesti voisi pakottaa: se syöksisi Euroopan hirvittävään lamaan, jos me yhtäkkiä vedetään tulppa ja sanotaan että 20 prosenttia Suomen budjetista vedetään pois.
 Suomen on toisin sanoen pakko vielä joustaa vanhanlaisen talouskurin vaatimuksesestaan, Pietikäinen arvioi.
 Hänen mielestään ne maat, jotka kykenevät nousemaan kansallisesta kuopasta, saavat "aivan mahtavan neuvotteluaseman".
 – Ei se komissio siellä istu kiusatakseen Suomea, vaan se yrittää ratkoa ja saada tukea rakentaville ratkaisuille. Ei Hämeenlinnankaan kannata yksin hoitaa korkeakoulua, yliopistollista keskussairaalaa ja puolustusvoimia, ja kun valtion pitää, niin kyllä silloin hämeenlinnalaistenkin pitää siitä maksaa pikkuisen.
 "Eurobondit pitää ottaa harkintaan"
 Pietikäisen mielestä pitäisi pohtia myös "huolella ja varoen rakennettuja" yhteiseurooppalaisia joukkovelkakirjoja eli eurobondeja.
 Jäsenmaiden yhteisvelkakirjat voitaisiin jakaa A- ja B-luokkaan, jolloin B-luokan maat joutuisivat maksamaan lainoistaan enemmän korkoa. Se kannustaisi pyrkimään kohti yhdessä sovittuja taloussääntöjä.
 Pietikäinen ottaa esimerkiksi eurobondien käyttötarkoituksesta monen EU-maan alueelle ulottuvien "huippukorkeajännitteisten superverkkojen" rakentamisen. Kun rahaa tarvitaan kymmeniä miljardeja euroja, yksikään jäsenmaa ei sellaista yksin rahoita.
 – Sellaiseen bondiin minä ja moni muu voisi sijoittaa. Sieltä saataisiin investointeja ylipitkiin, yleiseurooppalaisiin energia- ja digi-investointeihin.
 Hyvä ja huono velka erikseen
 Suomen hallituksen asia on Pietikäisen mielestä ajaa sitä, että talousrakenteet isoja investointeja varten ovat kunnossa Euroopassa. Uudistuksista ei kuitenkaan päästä keskustelemaan, kun keskitytään puhumaan vain velasta – usein populistisin vivahtein.
 – Eihän kukaan aja sitä, että piikki on auki ja me maksamme kreikkalaisten velat. Silti taloussääntöjä pitää muuttaa, ja asettaa lujat nurkkapultit talousrakenteille. Mutta näistä me emme edes suostu keskustelemaan, vaan sanomme vain, että "hyi, paha".
 Sirpa Pietikäinen parlamentin täysistunnossa puoluetoverinsa, kyproslaisen Lefteris Christoforoun kanssa. Sirpa Pietikäisen kotialbumi
 Pietikäisen mielestä on olennaista myös erotella hyvä ja huono velka.
 – Huonoa on velka, jolla rahoitetaan tukia, jotka eivät oikeasti elvytä talouskasvua ja istu ilmastonmuutoksen maailmaan – vaikkapa Saksassa tuki nykyisenkaltaiselle autoteollisuudelle tai Suomessa turvetuotannolle tai turhille lentokentille.
 Velan ja alijäämien rinnalle pitäisikin Pietikäisen mielestä nostaa muita kriteerejä ilmastonmuutoksesta luonnon monimuotoisuuden turvaamiseen ja ihmisten hyvinvointiin.
 Euroopassa on hänestä "aivan valtava investointilama" sekä suhteessa muuhun maailmaan että suhteessa tarpeeseen.
 – Siksi meillä ei olisi todellakaan varaa heittää rahaa vääriin budjettikohteisiin, vaan raha pitäisi panna tutkimukseen, koulutukseen ja uudentyyppiseen julkisen ja yksityisen sektorin yhdistämiseen.
 Se voisi tarkoittaa esimerkiksi aurinkopaneelien tai nopean rautatieverkon rakentamista julkisella rahalla. Investointilamaan on nimittäin päädytty, kun yrityksillä ei ole varmuutta suunnasta.
 – Yrittäjä ajattelee, että teenkö virheen, jos uskon aurinkoenergiaan ja itsenäisiin energiaverkkoihin. Sitten hän huomaa, että hupsista keikkaa, politiikka tukeekin puun ja turpeen polttoa: eihän kukaan osta minun innovaatiotani.
 Tämä juttu on osa sarjaa, jossa avataan suomalaisten meppien vaikuttamista – aiemmat jutut täällä:
 EU julkistaa keskiviikkona puhutun hiilitulliesityksensä – Perussuomalaiset on kannattanut hiilitulleja jo vuosia, mutta Laura Huhtasaari ei innostu komission suunnitelmista
 Ville Niinistö syyttää Marinia ja muita ministereitä luonnonsuojelun vesittämisestä EU:ssa: "Kolhu Suomen maineelle ja metsäluonnon tulevaisuudelle"
 Ulkomaankaupalle tulee satojen miljoonien eurojen lasku, kun päästökauppa tulee merenkulkuun – "Suomen on aika toimia", meppi Elsi Katainen sanoo
 Suomi varautuu taas puolustamaan talousmetsiä EU:ssa – Mauri Pekkarisen mukaan unionin päättäjät näkevät metsän puistona
 Kuka sinun datallasi tekee ja mitä? Eurooppa patoaa vimmalla Yhdysvaltain digiylivoimaa, ja Miapetra Kumpula-Natri on meppiketjun kärkipakkeja
 Suomelta menee EU:n raidetukia sivu suun, ja se harmittaa meppi Henna Virkkusta: "Suomi pitää saada osaksi eurooppalaisia junaverkkoja"
 Nuorten pitää ottaa tila haltuun EU:ssa, koska siellä päätetään "millainen dystopia tulee", sanoo vuoden meppinä ollut Alviina Alametsä, 28
 Pankki syynää säästöpossusi, mutta rikollinen raha saa liikkua rajojen yli – Eero Heinäluoma: EU-maiden on aika toimia rahanpesussa

Suomessa pelätään puhua EU:n yhteisistä taloussäännöistä populistien ja perussuomalaisten pelossa, meppi Sirpa Pietikäinen sanoo


Summary: Tuloveroalen vastineeksi veronkorotukset toisaalla tuskin tulevat kuuloonkaan. Keskusta on luvannut jo monesta verosta, ettei korotuksia tule enää tällä vaalikaudella, politiikan erikoistoimittaja Ari Hakahuhta kirjoittaa.

Tuskin on muste kuivunut hallituksen ensi vuoden budjettiesityksen sivuilla, kun valtiovarainministeri  Annika Saarikko  (kesk.) tähyää jo vaalivuoden 2023 veronalennuksiin. Eduskunta ei ole ehtinyt vielä edes virallisesti lausua aata tai öötä valtion ensi vuoden tuloista ja menoista.
 Silkasta veronalennuksen riemusta ei vielä kannata suunnata autokauppaan potkimaan tuliterän Teslan tai muun koslan renkaita. Annika Saarikko ei näet kertonut, kuinka suurta  tuloveron kevennystä  hän pähkäilee.
 Valtio ottaa uutta velkaa ensi vuonna liki seitsemän miljardia euroa, jos hallituksen budjettiesitykseen on luottaminen. Talouskasvu tuskin on niin kiihkeää, että velanotto kääntyisi seuraavana vuonna valtion budjetin ylijäämäksi tai edes tasapainoksi.
 Keskusta on hallituksen rahakirstun vahti.
 Puolue on ehtinyt luvata jo monesta verosta, että niitä ei enää tällä vaalikaudella kiristetä. Päällimmäisenä on lupaus olla nostamatta enää polttoaineiden veroja sekä lupaus, ettei tämä hallitus kiristä yritysten tai yrittäjien veroja.
 Voi siis epäillä, että jäljelle jää veronalennusten jakaminen äänestäjille eduskuntavaalien alla lisävelan turvin.
 Taloustutkijat ovat kyllä etsineet uutterasti veronalennusta, joka rahoittaisi itse itsensä, mutta sellaista ikiliikkujaa ei ole vielä tuotu näytille.
 Veroalen kannustinvaikutuksia on vaikea arvioida
 Ennusteiden mukaan Suomen talouskasvu hidastuu vuonna 2023 eli juuri sinä vuonna, jolle Annika Saarikko kaavailee veronalennuksia.
 Toki pieni veroale osana muita kasvua lisääviä toimia voisi onnistuessaan vauhdittaa taloutta. Mutta kuinka paljon?
 Tässä kohtaa laskelmia liu’utaan niin sanottujen dynaamisten, kannustinvaikutusten puolelle. Niitä on vaikea todentaa täsmällisesti. Ja voi ajatella, että myönteisiä vaikutuksia talouskasvuun syntyisi myöhemminkin kuin yhtenä vuonna.
 Koska vaalit seuraavat toisiaan lähivuosina, on syytä kuunnella tarkasti, miten sanoja asetellaan.
 Pelkästään  sote-uudistuksen vuoksi  vuoden 2023 ansiotulojen verotusta on tarkoitus keventää noin 210 miljoonaa euroa. Tulevaisuudessa tuloista maksetaan enemmän veroa valtiolle ja vähemmän kunnalle. Tämä kevennys kuitenkin vain estää sen, ettei tuloverotus kokonaisuudessaan kiristyisi.
 Politiikassa tahdotaan asioita
 Valtiovarainministeri Annika Saarikon avausta voi ymmärtää siitä lähtökohdasta, että politiikassa tahdotaan asioita, asetetaan tavoitteita. Politiikan shakissa auttaa, jos pystyy pitämään aloitteen itsellään.
 Tosin tahtominenkin menee vaikeaksi siinä kohtaa, jos valtion rahakirstusta ei löydy, mitä ammentaa – tahdon jatkeeksi.
 Ansiotuloverojen alennuksesta  ei ole yksimielisyyttä hallituksessa .
 Vasemmistoliitto ei ole innostunut ajatuksesta. SDP:ssä on myönteistä virettä veroalea kohtaan, vaikka puolueessa mieluummin tuettaisiin talouskasvua tieteeseen ja tutkimukseen kohdistuvia leikkauksia perumalla.
 Hallitus julkistaa virallisesti valtion vuoden 2022 budjettiesityksensä ensi maanantaina. Annika Saarikon veroale-ehdotus koskee siis seuraavaa vuotta.
 Ensi viikolla eduskunnan budjettikeskustelusta voi arvioida, oliko Saarikon väläytys tapa pitää aloite omalla puolueella vai suora syöttö opposition lapaan, jonka seurauksena on kunnon haukkujaiset epäuskottavista puheista.
 Voit keskustella valtion taloudesta torstai-iltaan 23.9. 2021 kello 23 asti. Napauta keskustele-painiketta jutun jälkeen.
 Katso lisää:
 Saarikko esittää palkkojen veroalea: ”Voisi sopia tämänkin hallituksen pöydälle” – SDP ja vasemmistoliitto peruisivat ensin tiedeleikkaukset
 Talousasiantuntijat tyrmäävät rahaministerin puheet verojen alennuksesta: ”Tätä ei toteuteta, ja Saarikko itsekin tietää sen”

Analyysi: Annika Saarikko tuskin keksi ikiliikkujaa, joka rahoittaisi itsensä – tuloveroale olisi kaiketi velkarahan jakamista äänestäjille


Summary: Helsingin kunnallinen pysäköinninvalvonta täyttää 50 vuotta. Pysäköinnintarkastajan tiketiltä ei ole säästynyt valtion ylin johtokaan.

Pysäköinnintarkastaja  Väinö Palvalle  yksi selitys on tullut vuosien varrella tutuksi.
 – Aika usein ollaan vain nopeasti käymässä jossain. Se on hyvin yleinen selitys, joka kuitenkin usein ontuu.
 Palvan mukaan tilanne voi joskus olla hyvinkin räikeä: esimerkiksi tunnin jatkuneen vesisateen keskellä auto, jonka renkaat ja alusta ovat lähes kuivia, on tuskin ollut vain nopeasti käymässä.
 Rysän päältä kärähtäneille kuljettajille Palva suosittelee ennen kaikkea rehellisyyttä.
 – Yleensä on kuitenkin ihan oma valinta ollut jättää auto siihen mihin se on jätetty. Kaikkein parasta on, kun virheen myöntää ja oppii siitä ja ei tee samaa enää toiste.
 Pysäköinnintarkastaja Väinö Palva ei haluaisi kirjoittaa yhtäkään pysäköintivirhemaksua. Kristiina Lehto / Yle
 Tänä vuonna kunnallinen pysäköinninvalvonta Helsingissä täyttää 50 vuotta. Alkutaipaleella 70-luvun alussa pysäköinninvalvonta-apulaiset partioivat kaupungin kaduilla viininpunaisissa virka-asuissa ja pysäköintivirhemaksu oli 20 markkaa.
 Juhlavuoden kunniaksi Helsingin Narinkkatorilla Kampissa tänään keskiviikkona järjestetyssä tapahtumassa pysäköinninvalvojat olivat vastaamassa erilaisiin pysäköintiasioihin liittyviin kysymyksiin.
 Väinö Palva sai vastattavakseen muun muassa kysymyksen: tuleeko pysäköinnintarkastajalle hyvä mieli, jos saa kirjoittaa virhemaksun erityisen kalliille autolle?
 – Virallinen vastaus on ei, ja myös epävirallinen vastaus on ei. Autot ovat autoja. Mielihyvää aiheuttaa enemmän se, että pääsee paikan päällä ohjaamaan ja opastamaan ihmisiä. En loppujen lopuksi haluaisi kirjoittaa yhtään pysäköintivirhemaksua kenellekään, Palva sanoo.
 Myös merkkimies tarjosi tuttua selitystä
 Hänen uransa mieleenpainuvin tapaus sattui kollegalle muutama vuosi sitten Palvan seuratessa vierestä. Tapahtumapaikka oli Töölössä Mannerheimintien varrella sijaitsevan apteekin edusta, jossa on maksullisia pysäköintipaikkoja.
 Yhdellä paikoista oli pysäköitynä auto, jossa maksua ei oltu hoidettu. Pysäköinnintarkastaja kirjoitti normaalirutiinien mukaisesti virhemaksun ja oli laittamassa sitä auton tuulilasiin, kun hän samalla huomasi apukuskin paikalla istumassa varsin tutun näköisen henkilön.
 – Kyseessä oli Suomen hierarkiassa hyvin korkea-arvoinen henkilö, joka sitten selitti, että hänen vaimonsa on pikaisesti käymässä apteekissa. Kollega ihmetteli, että mitäs nyt tehdään, kun pysäköinnistä ei ole maksettu.
 Kyseinen henkilö suhtautui Palvan mukaan tilanteeseen tyynen asiallisesti, otti sakon vastaan ja hyväksyi tapahtuneen. Muutaman autonmatkan päässä päivystäneillä turvamiehillä oli ollut kuulemma hauskaa.
 Kaupunki kaipaa näkemyksiä pysäköinnin kehittämisestä
 Helsingin kaupunki kerää parhaillaan asukkaiden näkemyksiä pysäköintipolitiikan kehittämisestä.
 Verkkokyselyssä  voi ottaa kantaa muun muassa siihen, millaista pysäköintipolitiikkaa Helsingin tulisi tehdä tulevaisuudessa ja mihin suuntaan pysäköinnin hinnoittelua tulisi kehittää.
 Uuden pysäköintipolitiikan luonnoksessa on esitetty kuusi pysäköintipoliittista tavoitetta, seitsemän pysäköinnin kehittämisteemaa ja yhteensä 24 kehittämistoimenpidettä.
 Kaupunkilaisilla on tilaisuus kertoa mielipiteitään 21. marraskuuta saakka. Uusi pysäköintipolitikka on tarkoitus hyväksyä kaupunkiympäristölautakunnassa alkuvuonna 2022, minkä jälkeen se hyväksytään vielä kaupunginhallituksessa.
 Millaisia kokemuksia sinulla on pysäköinninvalvonnasta? Voit keskustella aiheesta torstaihin 23.9.2021 kello 23 saakka.
 Lue lisää:
 Varo tätä virhettä pysäköidessäsi tien vasempaan reunaan – moni parkkeeraa nyt lähemmäs suojatietä kuin on sallittua
 Autoilija saa odottaa vielä vuosia itsestään liikkuvia ja keskenään keskustelevia autoja myyntiin, mutta teollisuuteen kehitetyt mallit edistävät asiaa
 Tutkimus: melkein puolet suomalaisista autoilijoista välttelee taskuparkkiin ajamista – katso, kuinka ammattilainen hoitaa homman

Kun auto on pysäköity väärin ja pysäköinnintarkastaja tulee paikalle, selitys on vuodesta toiseen vanha tuttu


Summary: Tampereella sattui illalla raideliikenneonnettomuus, kun linja-auto ja raitiovaunu kolaroivat. Kukaan ei loukkaantunut onnettomuudessa.

Tampereen pääkirjasto Metson edessä sattui keskiviikkoiltana raideliikenneonnettomuus. Hälytys onnettomuudesta tuli hieman ennen iltaseitsemää.
 Päivystävä palomestari  Risto Salonen  kertoi tapahtumapaikalla Ylelle, että linja-auto ja raitiovaunu olivat törmänneet toisiinsa. Hänen mukaansa kolarin syy on toistaiseksi epäselvä, ja poliisi selvittää asiaa.
 Onnettomuus tapahtui Pirkankadulla pääkirjasto Metson edessä.  Yle
 Salosen mukaan kukaan ei loukkaantunut onnettomuudessa. Tapahtumahetkellä ratikan kyydissä oli vain kuljettaja ja linja-auton kyydissä kuljettaja sekä yksi matkustaja.
 Onnettomuuspaikalla oli iltaseitsemän jälkeen lukuisia pelastusajoneuvoja. Onnettomuus on voinut aiheuttaa haittaa liikenteelle Pirkankadulla.

Bussi ja ratikka kolaroivat Tampereella – linja-auton kyydissä yksi matkustaja


Summary: Australian koronarajoitukset ovat olleet järeitä moniin länsimaihin verrattuna, vaikka maassa on ollut vähemmän tartuntoja kuin muualla. Amerikkalaislehti varoittaa Australiaa luisumasta poliisivaltioksi.

Australian toiseksi suurimmassa kaupungissa Melbournessa koronarajoituksia ja rakennustyöläisten rokotepakkoa vastustavat protestit jatkuvat kolmatta päivää.
 Poliisi pidätti keskiviikkona yli 200 ihmistä, kun protestoijat heittelivät poliiseja muun muassa pulloilla, golfpalloilla ja pattereilla. Ainakin kaksi poliisia loukkaantui.
 Mielenosoittajat ja poliisi ottivat yhteen myös maanantain ja tiistain protesteissa.
 Yli 2 000 protestoijan joukko vahingoitti tiistaina rakennuksia ja tukki vilkkaan moottoritien. Tuolloin yhteenotoissa loukkaantui ainakin kolme poliisia ja pidätettyjä oli yli 60.
 Suorassa televisiolähetyksessä kadulla puhunut toimittaja loukkaantui, kun joku heitti häntä tölkillä päähän. Toimittaja kertoi, että häntä oli myös tönitty ja hänen päälleen oli roiskutettu virtsaa.
 Rakennustyöläisten koronarokotusten pakollisuutta vastaan protestoivia mielenosoittajia keskiviikkona Melbournessa EPA-EFE/LUIS ASCUI
 Protestit ovat yltyneet Melbournessa siitä huolimatta, että koronatoimien vastaiset mielenosoitukset on kielletty.
 Mielenosoittajat vastustavat koronarokotepakkoa rakennustyöläisille. Victorian osavaltion viranomaiset ovat vaatineet, että rakennusalan työntekijöiden pitää ottaa ensimmäinen rokoteannos tämän viikon loppuun mennessä.
 Rokotuspakko on laajenemassa muillekin aloille.
 Melbourne on Victorian osavaltion pääkaupunki. Osavaltion pääministeri  Daniel Andrews  sanoi uutistoimisto Reutersin mukaan, että osa mielenosoituksiin osallistujista on ollut paikalla etsimässä tappelua.
 Myös rakennustyöläisiä edustavan ammattiliiton mukaan protesteihin on liittynyt äärioikeistolaisia ryhmiä ja muita ääritoimijoita.
 "Ihmisiä on kidutettu 18 kuukautta"
 Etunimellä  Estelle  esiintynyt mielenosoittaja sanoi  Australian yleisradioyhtiö ABC:lle , että protesti on epätoivon teko.
 – Näin käy, kun meillä on epäonnistunut hallitus. Ihmisiä on kidutettu 18 kuukautta, ja maalitolppia siirretään koko ajan, Estelle sanoi.
 Hän kutsui Melbournea koronan takia suljetuimmaksi kaupungiksi koko maailmassa.
 Melbourneen on julistettu sulkutila yhteensä kuusi kertaa koronapandemian aikana. Se on eniten koko Australiassa.  ABC Newsin  mukaan elokuun puolivälissä kaupungissa oli ollut sulku päällä yhteensä 200 päivää.
 Protestoija huusi mellakkapoliiseille koronatoimia vastustavassa mielenosoituksessa Melbournessa keskiviikkona. EPA-EFE/JAMES ROSS
 Mellakkapoliiseja lähetettiin keskiviikkona ympäri Melbournen keskustaa. Poliisi pyysi ilmailuviranomaisia julistamaan lentokieltoalueen Melbournen ylle, jotta poliisin taktiikat eivät paljastuisi mielenosoittajille.
 Paikallinen media valitti lentokiellosta, jonka jälkeen tv-kanavien helikoptereille annettiin lupa kuvata tapahtumia sillä ehdolla, että lähetyksessä on tunnin viive.
 Televisiokuvista näkyi, että suuri määrä poliiseja hajotti pippurisuihkeella ja vaahtomuoviammuksilla satojen mielenosoittajien joukon, joka oli kokoontunut keskustan lähellä sijaitsevan muistomerkin luokse.
 Poliisi varautuu protestien jatkumiseen lähipäivinä, kertoo poliisin varakomissaari  Ross Guenther . Hän kehotti ihmisiä pysymään poissa kaupungin keskustasta.
 Guentherin mukaan monille protestoijille määrätään 5 000 Australian dollarin eli runsaan 3 000 euron sakot koronasääntöjen rikkomisesta.
 Mellakkapoliisi tarkkaili mielenosoittajia projektiiliase kädessään Melbournessa keskiviikkona. EPA-EFE/JAMES ROSS
 Suurissa kaupungeissa pitkiä koronasulkuja
 Tiistaina Melbournessa suljettiin rakennustyömaita kahdeksi viikoksi koronan leviämisen estämiseksi. Viranomaisten mukaan rakennustyöläisten siirtyminen työmaiden välillä levittää koronavirusta eri alueille.
 Victorian osavaltiossa kirjattiin keskiviikkona 628 uutta koronatartuntaa. Kyseessä on vuoden suurin päiväkohtainen tartuntamäärä.
 Australian suurimmassa kaupungissa Sydneyssa, pääkaupunki Canberrassa ja Melbournessa on ollut sulkutila voimassa useita viikkoja koronaviruksen deltamuunnoksen leviämisen estämiseksi.
 Useissa kaupungeissa on aiemminkin järjestetty koronarajoitusten vastaisia mielenosoituksia, joista osa on muuttunut väkivaltaisiksi. Näin kävi esimerkiksi Sydneyssa kesällä, kun osavaltion johto ehdotti sulkutilan jatkoa.
 Viranomaiset ovat ilmoittaneet, että Sydneyn ja Melbournen rajoituksia poistetaan asteittain rokotekattavuuden kasvaessa. Ensimmäisiä rajoituksia on tarkoitus poistaa, kun aikuisväestöstä 70 prosenttia on täysin rokotettu. Sen odotetaan tapahtuvan lokakuussa.
 Koko pandemian aikana Australiassa on kirjattu yhteensä noin 90 300 tartuntaa ja 1 186 koronaan liittyvää kuolemaa. Se on huomattavasti vähemmän väkilukuun suhteutettuna kuin useissa muissa länsimaissa.
 Lehti: Australian toimet muistuttavat poliisivaltiota
 Australia on yrittänyt kitkeä koronaviruksen alueeltaan jyrkkien rajoitusten avulla.
 Tukahduttamistavoite on kasvavien tartuntalukujen valossa epäonnistunut.
 Australia on muun muassa estänyt kansalaisiaan poistumasta maasta ilman erityislupaa, rajoittanut liikkumista osavaltioiden välillä ja kieltänyt paikoitellen asukkaita poistumasta kotoaan ilman hyväksyttyä syytä.
 Lisäksi Australia rakentaa  suuria karanteenileirejä , joihin tarkoitus majoittaa ainakin ulkomailta saapuvia matkustajia.
 Rokotepassia vastustava mielenosoittaja juoksi kadulla Melbournessa keskiviikkona. Luis Ascui / EPA
 Etelä-Australian osavaltio on ottanut koekäyttöön kotikaranteeneja valvovan älypuhelinsovelluksen, joka yhdistää kasvojentunnistus- ja paikannusteknologiaa.
 Osavaltio lähettää käyttäjille satunnaisiin aikoihin viestejä ja antaa heille 15 minuuttia aikaa ottaa valokuva kasvoistaan paikassa, jossa heidän pitäisi olla karanteenissa. Jos he eivät vastaa, paikallinen poliisilaitos lähettää partion tarkastuskäynnille.
 Elokuun lopussa Australian parlamentti hyväksyi kiistanalaisen lain, joka antaa poliisille oikeuden torjua vakavaa rikollisuutta ottamalla haltuun kansalaisten käyttäjätilejä nettipalveluissa.
 Lainvalvontaviranomaiset saavat esimerkiksi lisätä, kopioida, poistaa ja muokata materiaalia epäiltyjen käyttämiltä laitteilta ja sosiaalisen median tileiltä estääkseen rikollista toimintaa ja kerätäkseen tiedustelutietoa.
 Viranomaisten täytyy hakea toimiin lupa tuomarilta. Luvan voi saada sellaisten rikosten tutkintaan, joista minimirangaistus on kolme vuotta vankeutta.
 Ihmisoikeusjärjestö Human Rights Law Center arvioi maaliskuussa, että uuden lakiesityksen teksti on kirjoitettu niin laveasti, että sen tarjoamat valvontamahdollisuudet heikentävät ihmisten mahdollisuutta harjoittaa poliittisia oikeuksiaan.
 Australialainen kansalaisten digitaalisia oikeuksia puolustava järjestö Digital Rights Watch  suosittelee , että mielenosoituksiin osallistuvat henkilöt kävisivät luottamukselliset keskustelunsa tilassa, jossa ei ole digitaalisia laitteita. Näin he voisivat ehkäistä valvontaa.
 Esimerkiksi yhdysvaltalainen aikakauslehti  The Atlantic  kirjoitti syyskuun alussa, että Australia on luopunut liian monista vapauksista.
 Lehti pohti, kuinka pitkään demokraattinen maa voi ylläpitää hätätilarajoituksia ja kutsua samalla itseään vapaaksi maaksi.
 The Atlantic päätyi johtopäätökseen, että tiukkoja koronarajoituksia pitkällä aikavälillä ylläpitävä maa alkaa muuttua poliisivaltioksi.
 Lisää aiheesta:
 Australiassa vietettiin aikaa teattereissa ja ravintoloissa ennen deltamuunnosta – nyt maan suurimman kaupungin Sydneyn tiukka koronasulku jatkuu neljä viikkoa
 Australia pelästyi koronan deltamuunnosta – lähes puolet kansasta on joutunut sulkutilaan

Tunnelma kiristyy koronakuria jatkavassa Australiassa – Melbournessa mielenosoittajat heittelivät poliiseja pulloilla, yli 200 pidätetty


Summary: Moni harkitsee hoitoalalta lähtemistä, mutta alalle palaava näkee vetovoimatekijöitä ja uskoo kestävänsä kiireisen arjen paineet. "Kaikissa ammateissa on myös niitä kovia paikkoja", Jaana Mikkola sanoo.

Stora Enson Veitsiluodon tehtaan lopettaminen tiesi simolaiselle  Jaana Mikkolalle  25-vuotisen laboranttiuran päättymistä tehtaalla. Koska takataskussa kuitenkin oli myös 1990-luvun puolivälissä hankittu sairaanhoitajan tutkinto, Mikkola päätyi Lapin ammattikorkeakouluun päivittämään tietojaan.
 – Ala houkuttelee edelleen ja tuntuu omalta, tuore opiskelija sanoo.
 Hän näkee nykypäivänä hyvinkin haasteelliseksi koetussa hoitajan työssä myös paljon hyvää.
 – Minua on aina kiinnostanut ihmisten kohtaaminen, kanssakäyminen, välitön kontakti ja onnistuminen heidän kanssaan.
 Työelämän “paluumuuttajia” tervehditään ilolla, sillä  Suomeen tarvitaan pian 30 000 uutta hoitajaa . Suunta on kuitenkin ollut alalta pois päin.  Moni harkitsi alan vaihtoa  jo ennen koronaa, ja pandemian aikana pakoaikeet ovat vain kiihtyneet.
 Lue myös:   Edessä voi olla kuormittuneiden hoitajien joukkopako alalta – Tehy: "Moni on sanonut, että nyt hoidetaan korona ja sen jälkeen goodbye"
 Se, että sairaanhoitajan työ aikoinaan jäi, oli Mikkolan mukaan seurausta siitä, että reilu neljännesvuosisata sitten työtilanne oli hyvin erilainen. Kesätyöhaku tehtaalle tuotti tulosta, ja sille tielle tuli jäätyä pidemmäksi aikaa.
 Sairaanhoitajaksi paluuta tekevä Mikkola on seurannut hoitoalan ympärillä käytävää keskustelua.
 – Kyllähän tämä korona-aika on hoitajia venyttänyt ihan äärimmilleen, se on ollut todella vaikea tilanne, mutta toisaalta kaikissa ammateissa on myös niitä kovia paikkoja, hän toteaa.
 Työttömiä ei juurikaan ole
 Valtakunnallisesti hoitajakoulutuksen suosio on laskenut tuntuvasti,  muutamassa vuodessa useilla tuhansilla .
 Lapissa hoitoalan koulutuksella on kuitenkin edelleen hyvin vetovoimaa, kertoo Lapin ammattikorkeakoulun osaamispäällikkö  Hannele Kauppila . Hakijamäärä on pudonnut myös Lapissa, mutta silti sairaanhoitajakoulutukseen haki ensisijaisesti kuluvanakin vuonna 423 opiskelijaa. Vuonna 2018 määrä oli 570.
 Lapin ammattikorkeakoulusta valmistui viime vuonna 133 sairaanhoitajaa, tänä vuonna määrän arvioidaan nousevan parillakymmenellä.
 Takavuosien huippumääriä ollaan perässä, mutta tulevina vuosina määrä taas kasvaa, kun koulutuksen rahoitusta on lisätty huutavan työvoimatarpeen vuoksi.
 – Korona-aikana opintonsa keskeyttäneitä on ollut jonkin verran enemmän kuin yleensä. Moni opiskelijoista on lähihoitajataustaisia ja on mahdollista, että heidän työtilanteensa ei ole mahdollistanut opiskelua, Hannele Kauppila sanoo.
 Lähihoitaja on työmarkkinoiden kysytyin ammattinimike  ja sairaanhoitaja kuudenneksi kysytyin. Lapissakaan työttömiä lähihoitajia tai sairaanhoitajia ei käytännössä juurikaan ole.
 – Lähihoitajia ja sairaanhoitajia näyttäisi olevan noin 100 tällä hetkellä työttömänä ja valtaosalle uutta työtä on jo tarjottu tai he ovat jo ilmoittaneet menosta uuteen työhön, kertoo Lapin TE-toimiston palvelujohtaja  Kaija Kukkola .
 Kukkolan mukaan työttömyys oli valtaosalla siis juuri alkanut ja päättymässä. Pidempään työttömänä olleita alan työntekijöitä ei Lapissa ole.
 Mehiläinen Länsi-Pohjan henkilöstökoordinaattori Mari Ylihervan mukaan nuoret arvostavat työn monipuolisuutta. Antti Ullakko / Yle
 Nuoret eivät keskustele rahasta
 Uusien työntekijöiden houkuttelemiseksi etsitään koko ajan uusia keinoja ja muun muassa näyttävät some-kampanjat ovat jo arkipäivää kunnissa ja hoitoalan yrityksissä.
 Mehiläinen Länsi-Pohjassa on alettu tänä syksynä järjestää rekrytointitilaisuuksia.
 – Nämä rekrytointi-illat on tarkoitus nyt ottaa ihan vakituiseksi käytännöksi. Ensimmäisessä tapahtumassa kävi kymmenkunta ihmistä, kertoo henkilöstökoordinaattori  Mari Yliherva .
 Yrityksessä uskotaan, että erityisesti nuoret arvostavat talon tarjoamaa työn monipuolisuutta. Mari Ylihervan mukaan opiskelijoiden kanssa keskustellaan harvoin rahasta.
 – Eipä juuri koskaan. He ovat kauhean kiinnostuneita siitä, mitä työtä on tarjolla ja koska he opiskelijoina voivat tulla jo töihin. Toivon, että saadaan tällä tavalla kuuluvuutta ja mainosta sille, että meillä on täällä hyviä mahdollisuuksia.
 Sote ry:n pääluottamusmies Sari Auvinen kertoo, että moni nuori saa alasta tarpeekseen jo kahden viikon harjoittelussa. Antti Ullakko / Yle
 Osa nuorista poistuu alalta nopeasti
 Hiljattain julkaistun ammattiliitto Tehyn teettämän  kyselyn  mukaan miltei jokainen alle 30-vuotias hoitaja on harkinnut alan vaihtoa.
 Mehiläinen Länsi-Pohjassa työskentelevä Sote ry:n pääluottamusmies  Sari Auvinen  tunnistaa tilanteen, jossa vastavalmistunut nuori hoitaja kertoo, ettei missään nimessä aio tehdä työtään eläkeikään saakka.
 – Eikä ole yksi eikä kaksi kertaa, kun näin sairaalaolosuhteissakin tätä kuulee. Pahimmillaan on ollut niin, että sijainen on tullut töihin ja ilmoittanut kahden viikon päästä, että juu kiitos riittää. Onhan se todella huolestuttavaa.
 Lue myös:   Hoitajapula syvenee, ja ammattilaisten pelätään kaikkoavan alalta – alanvaihtaja Terhi Vallineva kertoo, miksi hän päätyi päinvastaiseen ratkaisuun
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  23.9. kello 23 saakka.

Hoitoalan maine on kärsinyt, tulijoita on silti – Jaana Mikkola halusi palata sairaanhoitajaksi 25 vuoden tauon jälkeen


Summary: Yhdysvaltojen presidentti Joe Biden ja  Ranskan presidentti Emmanuel Macron keskustelivat ensi kertaa kiusallisen sukellusvenetapauksen tiimoilta.

Yhdysvaltojen presidentti  Joe Biden  ja Ranskan presidentin  Emmanuel Macron  keskustelivat keskiviikkona maiden välisistä jännitteistä, jotka syntyivät sukellusvenesopimuksen peruuttamisen yhteydessä.
 Uutistoimisto Reutersin mukaan Macron ja Biden pääsivät yhteisymmärrykseen siitä, että Ranskan konsultointi etukäteen sukellusvenekaupan muutoksesta olisi voinut estää diplomaattisen jupakan.
 Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  kertoi puhelun päätteeksi määränneensä maan suurlähettilään palaamaan Yhdysvaltoihin ensi viikolla.
 Yhteisessä lausunnossaan presidentit kertoivat aloittavansa perusteelliset neuvottelut luottamuksen palauttamiseksi ja tapaavansa Euroopassa lokakuussa.
 Kiista sukellusvenekaupoista
 Kyseessä oli ensimmäinen kerta kun Macron ja Biden puhuivat maiden välejä hiertävän sukellusvenejupakan alettua.
 Kiista sai alkunsa, kun Australia, Yhdysvallat ja Britannia julkistivat viime viikolla salassa neuvotellun Aukus-puolustusliittouman. Osana sitä Australia perui Ranskan kanssa sovitun sukellusvenekaupan ja ilmoitti rakentavansa Yhdysvaltojen avulla ydinsukellusveneitä.
 Kymmenien miljardien eurojen tilauksen menettäminen ja strategisesti tärkeän liittouman ulkopuolelle jääminen kismittivät Ranskaa, joka kutsui kotiin suurlähettiläänsä Australiasta ja Yhdysvalloista.
 Macron sanoi aiemmin keskiviikkona Ranskan odottavan ”konkreettisia toimia” Yhdysvalloilta, jotta luottamus voisi palautua maiden välille.
 Lue lisää:
 Analyysi: Ranska raivostui, kun Yhdysvallat "torpedoi" sen sopimuksen Australian kanssa – Euroopan tylyllä sivuuttamisella voi olla isot seuraukset
 Sukellusvenekiistasta diplomaattinen soppa – Australian mukaan kyseessä oli strateginen päätös, Ranska puhuu selkäänpuukotuksesta
 Miksi ydinvoimalla kulkevat sukellusveneet ovat dieselaluksia parempia? Australian kohua herättäneelle vaihtopäätökselle on useita teknisiä perusteluja

Ranska ja USA saivat soviteltua kiistansa – Ranskan suurlähettiläs palaa Washingtoniin


Summary: Pleasure-elokuva vaati ohjaaja Thybergiltä vuosien opintomatkan Los Angelesin pornobisnekseen. Hän oli ajatellut, että alalla työskentelevät naiset eivät ymmärrä miehisen katseen valtaa. Selvisi, että pornotyöläiset ymmärtävät asiasta enemmän kuin Thyberg ikinä.

Lukioikäisenä  Ninja Thyberg , 34, oli syvän päädyn feministi, joka tiesi pornosta kaiken.
 Se oli naista esineellistävää väkivaltaa, patriarkaalisen riiston räikeimpiä ilmentymiä. Thyberg oli pornon vastaisella ristiretkellä. Aktivistina hän oli sen verran reipashenkinen, että päätyi kahnauksiin virkavallan kanssa.
 Kun Thyberg myöhemmin aloitti yliopistossa sukupuolentutkimuksen opinnot, hän sukelsi yhä syvemmälle pornoon riisuakseen sen tabuluonteen.
 – Minulle tuli pakkomielle siitä, kun tajusin miten iso vaikutus pornolla on kulttuuriimme, identiteettiimme ja seksuaalisuuteemme. Vaikka niin monet kuluttavat pornoa, se on aivan varjojen maailmaa. Kukaan ei halua puhua siitä, ei edes myöntää koskaan sitä nähneensä.
 Ninja Thybergin mielestä hänen käsityksensä pornosta oli nuorempana äärimmäisen mustavalkoinen. – Nyt se on saanut paljon enemmän sävyjä. Sen tekemisen motiiveja on lukemattomia ja sitä on monenlaista.  Petteri Bülow / Yle
 Thyberg luki kaikki pornoteollisuudesta kirjoitetut kirjat, katsoi kaikki dokumenttiohjelmat ja kirjoitti alan kulisseja ruotivan, asiantuntevan esseen. Alan ihmisten kanssa hän ei puhunut, koska miksi olisi? Kaikki olennainen selvisi kuitenkin tietokoneelta.
 Nyt Thyberg on ohjannut pornoteollisuutta käsittelevän  Pleasure -elokuvan. Se on hänen ensimmäinen pitkä fiktionsa, ja se nähdään parhaillaan käynnissä olevilla  Rakkautta & Anarkiaa  -festivaaleilla.
 Thyberg on sitä mieltä, ettei ennen tämän elokuvan tekemistä tiennyt pornosta yhtään mitään.
 Sofia Kappel löytyi Bellan rooliin tukholmalaisen klubi-isännän tuttavapiiristä. Kappel ei ollut näytellyt päivääkään ennen Pleasuren koekuvauksia. – Hänen löytymisensä oli kuin satua, etsin oikeaa henkilöä puolitoista vuotta, sanoo Thyberg. HIFF
 "Oikeat elokuvaohjaajat olivat mielestäni vanhempia miesneroja"
 Ninja Thyberg innostui filminteosta päädyttyään lukiossa sattumalta videokurssille. Siellä Thyberg pääsi yhdistämään kaksi rakkauttaan, tanssin ja valokuvaamisen. Video oli hänelle tanssivia kuvia.
 Vielä silloinkaan, kun hän aloitti elokuvaopinnot, hän ei nähnyt itseään ohjaajana. Oikeat elokuvaohjaajat olivat Thybergin mielikuvissa vanhempia miesneroja, vähän sellaisia kuin  Ingmar Bergman . Sellaisia, joille maaginen lahjakkuus on vain langennut annettuna.
 – Ajattelin, että olen vain tavallinen tyttö, naispuolisia roolimalleja oli siihen aikaan vielä tosi vähän. Miespuoliset opiskelukaverit kulkivat baskeri päässä siteeraten kuuluisia miesohjaajia. Sittemmin olen käsittänyt, että ohjaaminen ei ole mikään mysteeri. Opiskelet ammatin, harjoitat sitä, ja mitä enemmän harjoitat, sen paremmaksi tulet.
 Sitten Thyberg alkoi ymmärtää elokuvan voiman.
 – Olin tosi aktiivinen etenkin sukupuoleen liittyvissä kysymyksissä. Tajusin, että voin yhdistää poliittiset intohimoni taiteelliseen intohimooni. Erityisesti halusin tutkia miehistä katsetta, kyseenalaistaa sen.
 Ja niin Thyberg tarttui pornoteollisuuteen, tällä kertaa kameran kanssa.
 Thyberg vastaili yleisön kysymyksiin Pleasuren esityksen jälkeen Rakkautta & Anarkiaa -festivaaleilla. Petteri Bülow / Yle
 Ensimmäinen versio oli tekijänsä mielestä epärehellinen
 Vuonna 2013 Cannesin elokuvajuhlilla sai ensi-iltansa lyhytelokuva  Pleasure , jonka tarkoitus oli paljastaa, mitä kuvauksissa tapahtuu kun kamera ei käy.
 Elokuva kohautti ja puhututti, mutta palaute sai ohjaaja Ninja Thybergin korvat kuumottamaan. Hän tajusi olleensa täysin epäpätevä väittämään mitään pornosta.
 Lyhtyelokuva perustui Thybergin omaan, akateemiseen esseeseen aiheesta. Hän ei ollut puhunut kenenkään alalla työskentelevän kanssa, eikä ollut tehnyt kenttätutkimusta, ainoastaan oletuksia.
 Siksi hänen piti palata uudelleen  Pleasuren  teemoihin. Tällä kertaa perinpohjaisesti.
 – Väitin haluavani kuvata todellisia ihmisiä pornostereotypioiden takana, mutta se oli tekopyhää. Minulla ei ollut mitään todellista kokemusta, kunhan kehittelin asioita päässäni lukemani pohjalta. Tajusin, että jos haluan sanoa jotain oikeasti rehellistä, niin minun on hankittava ensikäden tietoa niin läheltä kuin mahdollista.
 Ninja Thybergille oli tärkeää, että Bellan hahmo on samaistuttava, vahva ja kykenevä. – Tietysti hän on myös naivi, mutta se johtuu nuoruudesta. Hän ei kuitenkaan ole joku, joka pitäisi pelastaa, eikä liian hauras ja haavoittuva. Bella on määrätietoinen, hurmaava ja hauska. HIFF
 Pleasure ei kerro vain pornoteollisuudesta
 Seuraavien viiden vuoden aikana Thyberg uppoutui Los Angelesin pornobisnekseen, kävi kuvauksissa, ystävystyi alan ihmisten kanssa, jututti tekijöitä teknikoista tähtiin ja asui yhdessä alalle hakeutuvien nuorten naisten kanssa.
 Tuloksena syntyi Thybergin ensimmäinen pitkä fiktio  Pleasure  (2021). Se kuvaa 19-vuotiaan ruotsalaisen Bellan ( Sofia Kappel ) määrätietoisia pyrkimyksiä Los Angelesin pornoteollisuuden kirkkaimmaksi tähdeksi.
 Pleasure  on suorasukainen kuvaus pornotyöläisten arjesta. Se näyttää työn työnä ja esittää kritiikkinsä ilman jeesustelua.  Pleasure  on samaistuttavien päähenkilöidensä puolella, ja suuri osa sen sivuosanäyttelijöistä saa normaalisti leipänsä pornon tekemisestä.
 Vaikka elokuva kertoo pornon tekemisestä, se kertoo oikeastaan enemmän ihan muusta: katseen ja kameran vallasta, kapitalistisesta maailmanjärjestyksestä, fantasiateollisuudesta, ihmisten vaikeudesta asettaa omia rajojaan ja sitten kunnioittaa niitä.
 – Lähtiessäni Los Angelesiin aioin tehdä elokuvan pornoalasta. Sitten tajusin, että kyse on elokuvasta, joka kertoo yhteiskuntamme valtarakenteista ja vallan mekanismeista. Porno on niille vain osuva vertauskuva, summaa parhaillaan Rakkautta & Anarkiaa -elokuvafestivaaleilla vieraileva Thyberg.
 – Kyselin paljon käytännöllisiä asioita sen sijaan, että olisin psykoanalysoinut sitä, että miksi sinä teet tätä ja tuominnut. Kyselin, mitä ihmiset tekevät ensin ja mitä sitten kun työpäivä alkaa, kuvailee Thyberg työmetodeitaan pornotyöläisten parissa. Petteri Bülow / Yle
 "Pornotyöläiset käsittelevät patriarkaatin valtaa omalla lihallaan"
 Kun Thyberg lähti pitkälle opintomatkalleen, hän kuvitteli tietävänsä, että pornotyöläiset tekevät mitä tekevät, koska he eivät ymmärrä patriarkaalisia rakenteita.
 – Tajusin pian, että etenkin alalla työskentelevät naiset tietävät patriarkaatista aika paljon enemmän kuin minä voin ikinä siitä käsittää. He käsittelevät sitä kysymystä omalla lihallaan joka päivä.
 Yksi suurimpia ajattelutavan mullistuksia Thybergille oli se, että pornotyöläiset eivät ilmaise – ainakaan välttämättä tai aina – omia seksuaalisia mieltymyksiään. He noudattavat markkinatalouden lainalaisuuksia.
 – He kokevat antavansa kuluttajille sitä, mitä kuluttajat haluavat. Esimerkiksi yksissä asetelmiltaan tosi rasistisissa pornokuvauksissa näyttelijät katsoivat minua kysyen, mikä helvetti teitä vaivaa, kun teille pitää tehdä tällaista rasistista paskaa? Tajusin, että he näkevät minut perverssinä, ja siinä istun heitä tuomitsemassa.
 Thyberg oli kuvitellut että jopa valtaosa pornoteollisuudessa työskentelevistä naisista olisi päätynyt alalle jonkun henkilökohtaisen särkymisen, ihmiskaupan tai muun riiston seurauksena.
 – Tajusin, että sen kysely, miksi kukin on alalle tullut on tuomitseva ja asetelmallinen. Se olettaa, että ihminen voi päätyä pornoon lähinnä jonkun sielullisen vamman tai vastaavan takia, vaikka syitä on yhtä monta kuin tekijöitä alalla. Kysymys henkilökohtaisista motiiveista sitä paitsi typistää koko homman yksilön valinnaksi, mikä estää meitä näkemästä yhteiskunnallisia rakenteita jotka vaikuttavat taustalla. Maailmaa pyörittää raha, ihmiset tarvitsevat rahaa ja tekevät mitä pystyvät ansaitakseen rahaa.
 Uhrien sijasta Thyberg tapasi oman uransa ohjaksissa olevia määrätietoisia naisia.
 – Monet heistä tekevät uransa suhteen harkittuja strategisia valintoja. He ovat bisnesnaisia, jotka ovat valinneet tiensä ja laskeneet, mikä kannattaa. He eivät ole tyhmiä, eikä heitä ole huijattu mihinkään.
 Yksi keskeinen pitkän opintoretken oivallus oli se, että pornoa on monenlaista. Se näkyy myös Thybergin elokuvassa.
 Pleasuressa  pornotyöläiset tekevät kliseistä alistuspornoa, miehen fantasioihin perustuvaa lesbopornoa, rasistista pornoa, ruokkivat sitomisfetissejä, esittävät kameran edessä väkivaltaisia raiskausfantasioita tai esiintyvät keski-iän ohittaneille miehille viatonta naapurintyttöä.
 Mistä milloinkin maksetaan ja mikä milloinkin uraa edistää.
 – Ei pidä olettaa, että kaikki tarkoittaisivat samaa puhuessaan pornosta. Pornon voi tuomita monoliittina vain, jos on totaalisesti sitä vastaan, että mitään seksiä näytetään filmillä. Muuten pitää pystyä tarkentamaan, mikä ongelma oikeasti on ja mistä puhutaan.
 Pornotyöläisten luottamuksen saavuttaminen edellytti Thybergiltä ehdotonta rehellisyyttä. – En puhunut vain tähdille, vaan kyselin kaikilta heidän työstään. Olin aina avoin sen suhteen, että minulla on paljon ennakkoluuloja, mutta haluan todella tietää ja oppia mistä on oikeasti kyse. Petteri Bülow / Yle
 Osa kuvauksista, joissa Thyberg tutkimusmatkoillaan kävi, oli kammottavia. Olosuhteet olivat ala-arvoisia, ihmisillä turvaton olo.
 Suuri osa oli kuitenkin oli toisenlaisia. Tekijöiden rajat ja suostumukset selvitettiin huolella, turvallisuudesta huolehdittiin, hyvä ilmapiiri vallitsi ja esiintyjät saivat asiallisen korvauksen työstään.
 – Oli kuvauksia, joissa on tosi kivaa, joissa ihmisiä naurattaa, joissa jutellaan ja joissa ihmiset nauttivat seksistä keskenään. Se on intohimoista ja kaunista.
 Alastomalta mieheltä riisutaan valta
 Pleasuren  alkupuolella Bella nähdään ajelemassa karvojaan. Kohtaus kertoo jotain olennaista siitä, millainen katseen suunta elokuvassa on, ja kenen se katse on.
 Alastomia naisia on nähty elokuvissa maailman sivu, mutta Ninja Thybergin mukaan lähes poikkeuksetta miehen katseen kautta: erotisoituina, alistettuina, estetisoituina.  Pleasuren  katse on naiskatse.
 Elokuva on kuvattu joko Bellan perspektiivistä tai sitten muulla tavoin varmistaen se, että katse on Bellalle lojaali.
 – Miehen katseen muuttaminen naiskatseeksi on joskus banaalin yksinkertaista. Me käänsimme kameran toiseen suuntaan siitä, mikä on ollut perinteinen pornokamera. Me näytämme epäromanttisessa valossa asioita, joita naiskatsoja voi jakaa - kuten sheivaaminen. On asioita, joita naisruumiiden on yleensä salattava pitääkseen yllä miehistä fantasiaa.
 Sofia Kappelin esittämä Bella etenee urallaan äärimmäisen määrätietoisesti, kunnes omat rajat on pakko tunnistaa. HIFF
 Pleasuressa  nähdään myös sellaisia valkokankaan harvinaisuuksia kuten erektio ja miehen kokovartaloalastomuus suoraan edestä, eikä aina erityisen mairittelevassa valossa. Täysin alaston mies esiintyy normaalisti vain pornossa, eikä Pleasure ole pornoa.
 Thyberg haluaa ratkaisullaan riisua alastomasta miesruumiista siihen liitetyn vallan ja vaaran tunteen.
 – Alaston nainen katsotaan taiteeksi ja vähäpukeinen mies koetaan vaaralliseksi saalistajaksi, joka tekee asioita naisille. Jos mies vaikka lähettää naiselle kuvan peniksestään, se tekee naisesta uhrin. Naisesta tulee uhri myös, jos mies saa naisesta alastonkuvan, koska hän alistuu siinä miehen katseelle. Me annamme miehelle kaiken tämän vallan ja sen lisäksi vielä puhumme heidän genitaaleistaan valtavina, vaikka ne olisivat pikkuruisia. Se valta pitää murtaa.
 – Pornoalalla olevat naiset tietysti kamppailevat sen kanssa, että on vaikea olla nainen miesten dominoimassa maailmassa. Mutta sama asia se on lähes jokaisella alalla, väittää Thyberg.  Petteri Bülow / Yle
 Rajuja kohtauksia harjoiteltiin, harjoiteltiin ja harjoiteltiin
 Pleasuressa  on kohtauksia, joiden katsominen tuntuu vaikealta, mutta tärkeältä. Erityisen vaikeaa on nähdä Bellan hahmo kuvauksissa, joissa kaksi miestä pahoinpitelee ja nöyryyttää häntä ja joissa hänen oikeuksiaan poljetaan myös työntekijänä.
 Thyberg kulki viisi vuotta kysymässä pornotyöläisiltä, millaisia heidän työpäivänsä ovat ja miten mikäkin asia on teknisesti tehty. Nyt asiaa kysytään Thybergiltä itseltään. Miten tämä  Pleasuren  rankka kohtaus tehtiin? Oliko näyttelijä Sofia Kappelilla varmasti turvallista kuvauksissa?
 – Kohtaus, johon viittaat oli elokuvan rajuin ja ajattelin etukäteen, että se on vaikein tehdä. Se purettiin niin pieniksi paloiksi ja sitä harjoiteltiin niin paljon etukäteen ja siihen tehtiin tarkka koreografia, että varsinainen kuvaus oli lopulta helppo. Kaikki seksikuvaukset harjoiteltiin huolella ja keskusteltiin läpi moneen kertaan.
 Pleasuren nuoret pornotyöläiset eivät ole uhreja tai reppanoita, vaikka antautuvat objekteiksi. HIFF
 Pleasuren  kuvauksissa oli mukana myös Thyberin ohjaajakollega, jolla oli paljon kokemusta seksikohtausten turvallisesta toteuttamisesta. Sittemmin hän on työskennellyt  läheisyyskoreografina .  Pleasuren  kuvausten aikaan ammattikuntaa ei vielä ollut olemassakaan.
 Kappelin tukena oli vaikeimmissa kuvauksissa tämän paras ystävä. Turvallista tilaa luotiin myös sillä, että ohjaajan ja pääosan esittäjän lisäksi rankkojen kohtausten kuvauksissa kuka tahansa työryhmän jäsen sai vaatia kuvauksia poikki.
 Thybergille oli tärkeää, että ensimmäistä kertaa näyttelijänä työskentelevällä Sofia Kappelilla oli koko ajan turvallinen olo – ja kaikilla muillakin ryhmän jäsenillä.
 – Kun Sofia tuli mukaan elokuvantekoon kirjoitin hahmoa uudelleen niin että se olisi vähän lähempänä Sofiaa itseään. Sofia oli myös itse mukana luomassa hahmoa. Hän tuli Losiin puoli vuotta ennen kuvauksia ja tapasi alan ihmisiä kanssani. Hän tiesi aina mitä teemme ja miksi teemme. Hän sitoutui tekemiseen tosi vahvasti. Hän koki olevansa mukana tekemässä tärkeää tarinaa.
 Rakkautta & Anarkiaa -festivaali päättyy 26.9.2021. Pleasure-elokuvasta on järjestetty suuren kysynnän vuoksi ylimääräinen näytös.
 Kotipornoa, Jugoslavian sotaa ja Nicolas Cagen ilmiömäinen roolityö – tässä kahdeksan tärppiä Rakkautta & Anarkiaa -festivaaleille
 Rakkautta ja Anarkiaa näkyy Teeman ohjelmistossa
 Kulttuuricocktail: ”Patriarkaalisen yhteiskunnan alitajunta on muovannut elokuvan muotoa” – ja nyt on hyvä hetki tunnustaa se uudelleen
 Näyttelijöiltä on vaadittu seksikohtausten tekemistä ilman koulutusta tai harjoittelua, mutta tähän on tulossa muutos

Ohjaaja Ninja Thyberg luuli tietävänsä pornosta kaiken kunnes tajusi, ettei tiennyt mitään – Pleasure-elokuvan teko paljasti omien ajatusten tekopyhyyden


Summary: Radikaali Vaihtoehto Saksalle -oikeistopuolue saa todennäköisesti Saksan vaaleissa sunnuntaina yli kymmenen prosentin kannatuksen. Silti yksikään puolue ei ole edelleenkään valmis yhteistyöhön sen kanssa.

Saksan kristillisdemokraattinen unioni (CDU)

DRESDEN  Kaupunginvaltuutettu  Silke Schöps  saapuu haastatteluun ilman maskia. Se on tunnusomaista Vaihtoehto Saksalle -puolueen eli AfD:n jäsenille, kuten sekin, että monet heistä puhuvat koronarokotuksia vastaan.
 – Tutkin asiaa netistä, ja totesin rokotuksen riskit liian suuriksi. En kuulu riskiryhmään, ja olen vielä suhteellisen nuori, 47-vuotias Schöps sanoo.
 Schöps loikkasi AfD:n riveihin kolme vuotta sitten Saksan nykyisestä valtapuolueesta, Angela Merkelin luotsaamasta CDU:sta eli kristillisdemokraateista.
 – CDU:sta tuli minulle liian vasemmistolainen, hän sanoo.
 Dresdeniläistä kuntapoliitikkoa harmittaa muiden puolueiden asenne AfD:tä kohtaan.
 Käytännössä yksikään varteenotettava poliittinen toimija ei suostu Saksassa yhteistyöhön oikeistopopulistisen, rasismistakin syytetyn AfD:n kanssa.
 – Se on epäreilua. Demokraattisessa järjestelmässä kaikki puolueet pitäisi ottaa huomioon. Meidät suljetaan pois ideologisista syistä, Schöps sanoo.
 Hänen mukaansa AfD ei missään nimessä ole rasistinen puolue.
 – Suhtaudumme kriittisesti tiettyihin maahanmuuttoon liittyviin asioihin, mutta onhan meillä maahanmuuttajiakin ehdokkaina. Meidän sanomisiamme myös usein vääristellään mediassa.
 Omienkin rivien lausunnoissa olisi silti joskus parantamisen varaa, Schöps myöntää. Hän viittaa esimerkiksi puoluetoveriinsa  Björn Höckeen .
 Äärioikeistolaista Höckeä saa kutsua fasistiksi kahden vuoden takaisella  oikeuden päätöksellä . Moni muukin AfD:n entinen ja nykyinen johtohahmo esittänyt julkisuudessa rasistisia ja esimerkiksi  natsien hirmutekoja vähätteleviä  kommentteja.
 AfD on käynyt tällä kertaa säyseää vaalikampanjaa. Kuva Dresdenin keskustan Altmarkt-torilta 21. syyskuuta 2021.  Juha Kivioja / Yle
 "AfD peittää todelliset kasvonsa ennen vaaleja"
 AfD lähti vuoden 2021 valtiopäivävaaleihin aiempaa säyseämmällä linjalla. Maahanmuutto oli toki päällimmäisenä teemana, mutta ei niin kärkevästi kuin aiemmissa vaaleissa.
 Nyt puolue nosti esille myös tavallisen kansan oikeuden esimerkiksi lentomatkailuun tai yksityisautoiluun.
 Kaikki eivät kuitenkaan usko AfD:n oikeasti pehmentäneen asennettaan.
 – AfD vain peittää todelliset kasvonsa ennen vaaleja, Humboldtin yliopiston valtio-opin professori  Stephan Bröchler  arvioi.
 Valittu linja näyttää kuitenkin tuottavan tulosta. Itäisessä Saksissa AfD on nousemassa osavaltion selvästi suurimmaksi puolueeksi.
 Mielipidetiedustelut lupaavat sille Saksin osavaltiossa 26 prosentin kannatusta. Hallituspuolueet CDU ja sosiaalidemokraatit jäävät kauas taakse 18 prosentin kannatuksellaan.
 AfD:n kannattajat löytyvätkin suurimmalta osin entisen Itä-Saksan alueelta. Valtakunnallisesti puolueelle povataan 11 prosentin äänisaalista.
 Kävi sunnuntain vaaleissa miten tahansa, AfD tulee varmuudella jäämään poliittiseen paitsioon.
 Lue lisää:
 Saksan valtapuoluetta odottaa vaaleissa romahdus –  ehdokas Merkelin seuraajaksi alkoi näyttää narrilta, ja hänen kotikaupungissaan on sille selitys
 Saksan vaalien ennakkosuosikki nojaa samaan voittoreseptiin kuin suosikkimakkara – demariehdokas Olaf Scholz ei yllätä vaan edustaa jatkuvuutta
 Miljoona laatikkopyörää ja nopeusrajoitukset moottoriteille – Saksan vihreät haluavat automaasta pyörämaan, ja kriitikot pilkkaavat Melukylä-utopiaa
 Oikeus hyllytti Saksan tiedusteluviranomaisten luvan tarkkailla oikeistopopulistista AfD-puoluetta

”Liian vasemmistolainen”, moittii AfD:n paikallispoliitikko Angela Merkelin puoluetta – oikeistopopulistit odottavat Itä-Saksassa vaalimenestystä