Summary: Kokonaismaahanmuutto Britanniaan voi olla miinusmerkkinen ensi kertaa 25 vuoteen – samalla brexit sulki oven monille aloille elintärkeiltä EU-kansalaisilta.

Pied à Terre -ravintola Lontoon Fitzroviassa viettää tänä vuonna 30-vuotisjuhliaan. Ravintola on pitänyt Michelin-tähdestä kiinni toisesta toimintavuodestaan saakka, mutta rekrytointihuolet ovat pilanneet omistaja  David Mooren  juhlatuulen.
 – Olemme mahdottomassa tilanteessa, sillä työntekijöitä ei kerta kaikkiaan löydy. Teemme tuplavuoroja ja jouduimme jopa lopettamaan lounastarjoilun työvoimapulan vuoksi, Moore sanoo.
 Pandemia on vaikeuttanut rekrytointia monissa maissa, mutta Britanniassa EU-ero on antanut työmarkkinoille tuplaiskun.
 Koronaepidemian aikana jopa 300 000 EU-kansalaista on muuttanut Britanniasta takaisin synnyinmaahansa. Samalla uusien EU-työntekijöiden löytämisestä on tullut vaikeampaa, sillä vuodenvaihteessa Britannian ja EU:n välinen vapaa liikkuvuus päättyi.
 Varoituskylttejä on jäljellä, mutta Lontoo on vapaa koronarajoituksista. Asiakkaita on paljon enemmän kuin tarjoilijoita. Pasi Myöhänen / Yle
 Britanniaan töihin havitteleva tarvitsee nyt työnantajan kutsun ja noin 30 000 euron minimitulot, joihin aloitteleva tarjoilija tai keittiöapulainen ei yllä David Mooren ravintolassakaan.
 – Pula on fiksuista nuorista eurooppalaisista, jotka haluavat Lontooseen pariksi vuodeksi saadakseen elämänkokemusta. Lontoo on menestynyt heidän ansiostaan, mutta he ovat kadonneet, Moore sanoo.
 Pied à Terren kreikkalaisen pääkokin Asimakis Chaniotisin palkalla saisi muuttaa Britanniaan, mutta keittiön perustöillä työlupaa ei heru. Pasi Myöhänen / Yle
 Brexitin vaikutukset monella alalla
 Ravintoloiden lisäksi työvoimapulaa podetaan myös esimerkiksi Britannian rakennus- ja kuljetusalalla sekä maatalouden kausitöissä.
 Rahtikuskien pulan vuoksi on kerrottu  tyhjistä kauppojen hyllyistä  ja työnantajajärjestöt vaativat  väliaikaisia viisumeja  kaikonneiden eurooppalaiskuskien houkuttelemiseksi.
 Koronaepidemia ja brexitin kiihdyttämä pula rahtikuskeista ovat tyhjentäneet hyllyjä Britanniassa. Andy Rain / AOP
 Osa ongelmista helpottuu koronapandemian väistyessä, mutta EU-eron vaikutukset pysyvät, sanoo ekonomisti  Jonathan Portes .
 – Brexit heikentää Britannian työmarkkinoiden joustavuutta ja reagointikykyä. Tämä todennäköisesti haittaa maan talouskasvua, Portes arvioi.
 UK in a Changing Europe -tutkimuslaitoksen ekonomisti Portes katsoo, että rekrytointipulmien lisäksi brexit on jo tuonut kauppaan huomattavia haittoja.
 – Tämä ei ole Britannian loppu, mutta brexit tekee meistä huomattavasti köyhempiä kuin olisimme olleet muutoin. En näe mitään syytä muuttaa aiempia arvioita haitoista.
 Jonathan Portes ei usko maahanmuuton vähenemisen auttavan syntyperäisiä brittejä. – Maahanmuutto laskenut palkkoja vain hyvin vähän ja harvoilla aloilla, Portes arvioi. Pasi Myöhänen / Yle
 London School of Economicsin  haastattelemista asiantuntijoista  86 prosenttia katsoo, että Britannian kansantalous on vuonna 2030 useita prosenttiyksikköjä pienempi kuin se olisi ollut ilman EU-eroa.
 “Maanjäristyksen” suuruus on hallituksen käsissä
 Britannian tie EU:n ulkopuolella on vasta alussa ja koronapandemia vaikeuttaa brexitin vaikutusten tarkkaa arviointia.
 Luotettavasta tiedosta on puutetta, sillä arviot Britanniassa asuvien EU-kansalaisten määrästäkin  vaihtelevat 3,5 ja 6 miljoonan välillä .
 Murroksia on kuitenkin edessä, sillä esimerkiksi hotelli- ja ravintola-alalla jopa neljännes Britannian työvoimasta on EU-maista tulleita.
 Pandemian aikana myös EU:n ulkopuolelta tullut maahanmuutto on tyrehtynyt, vaikka vuoden 2016 brexit-päätöksen jälkeen se kasvoi EU-muuton vähentyessä.  Korkeimman arvion mukaan  jopa 1,3 miljoonaa maahanmuuttajaa on lähtenyt Britanniasta vuoden 2019 jälkeen.
 Ravintoloitsija David Moore vaatii brittihallitusta perääntymään tiukasta maahanmuuttolinjastaan.  Pasi Myöhänen / Yle
 Ravintoloitsija David Moore kuvailee brexitiä maanjäristykseksi. Hänen mielestään Britanniassa syntynyt työvoima ei riitä alan tarpeisiin.
 – Nuoret britit eivät halua tehdä perustason ravintolatöitä. Syksyllä ennen brexitin siirtymäajan päättymistä sain 700 vastausta työpaikkailmoitukseen – tänä keväänä hakemuksia vastaavaan ilmoitukseen tuli kahdeksan, Moore kertoo.
 Pied à Terre -ravintolan tarjoilija Emelyne Boutoille muutti Ranskasta Britanniaan vuonna 2019. Enää se ei olisi tarjoilijan perustuloilla mahdollista.  Pasi Myöhänen / Yle
 EU-eron tarkat vaikutukset riippuvat myös Britannian hallituksen tulevista toimista.
 – Tarvitsemme helpon 2–3 vuoden työviisumin nuorille EU-kansalaisille. Se olisi hyvä heille, jotka olivat meille läheisiä ja jotka veivät talouttamme eteenpäin, Moore vaatii.
 Voit keskustella aiheesta torstaihin kello 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Britannian brexit-kansanäänestyksestä on kulunut viisi vuotta – varsin harva britti muuttanut mieltään EU-erosta
 Britannian ja EU:n kauppa elpyi helmikuussa osittain alkuvuoden isosta notkahduksesta
 Brexit halvaannutti Britannian au pair –järjestelmän
 Britannian vientimäärät EU-maihin romahtivat kahdella kolmasosalla – syynä brexit ja korona

Korona ja brexit syöksivät Britannian työvoimapulaan – epidemia kiihdytti EU-kansalaisten maastamuuttoa


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Näin teet koronan kotitestin
 Tällä hetkellä  kotioloissa tehtävät antigeenitestit  käyvät hyvin kaupaksi. Noin viiden euron hintaiset testisetit sisältävät nenään työnnettävän näytepuikon, testiin tarvittava uuttoliuoksen, aineelle varatun uuttoputken sekä näytekalvon, joka ilmentää tuloksen. Testejä on tehty esimerkiksi ennen polttareita ja muita juhlia.
 THL:n johtava asiantuntija  Carita Savolainen-Kopra  muistuttaa, että  kotitestit  eivät korvaa terveydenhuollon tekemää koronatestiä. Videolla näytämme, miten kotitestin tekeminen tapahtuu.
 Yhä useampi pääsee hoitojonosta perusterveydenhuollon vastaanotolle viikon sisällä
 Sairaanhoitaja Ulla-Riitta Vappula (vas.) työskenteli etävastaanotolla. Janne Nykänen
 Perusterveydenhuollon kiireettömään hoitoon pääsee aiempaa nopeammin . THL:n hoitoonpääsytilaston mukaan noin kuusikymmentä prosenttia pääsee kiireettömään hoitoon viikon sisällä hoidon tarpeen arvioinnista. Vielä kaksi vuotta sitten kiireetöntä hoitoa sai viikon sisällä 40 prosenttia hoitoon hakeutuneista. Hoitoonpääsyä ovat parantaneet etenkin etävastaanotot. Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymä on lähtenyt taltuttamaan hoitojonoja hyödyntämällä etävastaanottoja.
 Britanniassa kärsitään työvoimapulasta varsinkin hotelli- ja ravintola-alalla
 Pied à Terre -ravintolan kreikkalainen pääkokki Asimakis Chaniotis esittelee tänä vuonna 30 vuotta täyttävän Michelin-ravintolan juhlaruokaa, maa-artisokkaterriiniä. Pasi Myöhänen / Yle
 Koronapandemia on tehnyt monessa maassa työvoiman löytämisestä vaikeaa, mutta  Britanniassa ero EU:sta on lisännyt ongelmia . Jopa 300 000 EU-kansalaista on pandemian aikana lähtenyt Britanniasta, mutta korvaavia työntekijöitä on työvoiman vapaan liikkuvuuden päätyttyä vaikea saada unionin alueelta. Tulija tarvitsisi työnantajan kutsun ja 30 000 euron minimitulot. Varsinkin hotelli- ja ravintola-alalla työvoimasta jopa neljäsosa on EU-alueelta, ja Ylen haastatteleman lontoolaisen ravintoloitsijan mukaan Britanniassa syntynyt työvoima ei yksinkertaisesti riitä alan tarpeisiin.
 Biden pitää kiinni joukkojen vetämisestä kuun loppuun mennessä
 Yhdysvaltain presidentti Joe Bidenin mukaan Afganistanista on evakuoitu lähes 71 000 ihmistä. Shawn Thew / EPA
 Yhdysvaltain presidentin  Joe Bidenin  mukaan Yhdysvallat pyrkii edelleen vetämään joukkonsa pois Afganistanista elokuun loppuun mennessä. Valkoisen talon mukaan aikataulu riippuu kuitenkin siitä, päästääkö Taliban ihmisiä Kabulin lentokentälle.
 Biden kertoi G7-maiden kriisikokouksen jälkeen tiistaina, että Afganistanista on evakuoitu lähes 71 000 henkilöä.
 – Me olemme tällä hetkellä siinä tahdissa, että päätämme evakuoinnit 31. elokuuta mennessä. Mitä aiemmin voimme lopettaa, sitä parempi, Biden sanoi.
 Seuraamme Afganistanin tilannetta tässä artikkelissa.
 Sateet ja tuulisuus voimistuvat
 Yön aikana lännestä levinnyt vesisadealue leviää laajalti maan etelä- ja keskiosiin. Vettä tulee päivällä ajoittain runsaasti ja kertymä voi olla paikoin jopa yli 50 millimetriä. Ilmatieteen laitos on antanut sadevaroituksen Uudellemaalle, Kanta-ja Päijät-Hämeeseen sekä Pirkanmaalle. Pohjoisessa ja laajalti myös idässä sää on suurelta osin poutaista. Tuuli voimistuu niin merillä kuin maa-alueillakin ja on puuskissa navakkaa tai kovaa.
 Lämpötila kohoaa enimmillään noin viiteentoista asteeseen.
 Yle
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Britanniassa kärsitään työvoimapulasta, perusterveydenhuollon kiireettömään hoitoon pääsee aiempaa nopeammin, näin teet koronatestin kotona


Summary: Perusterveydenhuollon kiireettömään hoitoon viikon sisällä pääsevien määrä on THL:n tilastojen perusteella parissa vuodessa kasvanut.

Yhä useampi pääsee lääkärin kiireettömälle vastaanottoajalle perusterveydenhuollossa viikossa, selviää THL:n perusterveydenhuollon hoitoonpääsytilastoista.
 Kun heinäkuussa 2019 hoidon tarpeen arvioinnista lääkärin vastaanotolle päästiin viikon sisällä noin neljässäkymmenessä prosentissa käynneistä, oli kuluvan vuoden heinäkuussa lukema noin kuusikymmentä prosenttia.
 Sanna Marinin  (sd.) hallitusohjelmaan kuuluu hoitotakuun tiukentaminen niin, että perusterveydenhuollossa kiireettömään hoitoon pääsee seitsemän päivän sisällä hoidon tarpeen arvioinnista. Tällä hetkellä vastaava määräaika on kolme kuukautta.
 Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiurun  mukaan seitsemän päivän hoitotakuu  on saatava tällä hallituskaudella “hyvään vauhtiin .”
 Hoitojonojen tilanne onkin viimeisen kahden vuoden aikana valtakunnan tasolla parantunut, vaikka terveydenhuoltoa on keväästä 2020 alkaen kuormittanut edelleen jatkuva koronapandemia.
 Sairaanhoitaja Ulla-Riitta Vappula (vas.) työskenteli etävastaanotolla. Janne Nykänen
 Korona  on samalla siivittänyt  etäasioinnin kaltaisia uusia toimintamalleja perusterveydenhuollossa. Näin on tapahtunut myös osassa Päijät-Hämettä, jossa etäasioinnista on tehty perusterveydenhuollon lähtökohtainen toimintatapa.
 Lahden, Kärkölän ja Iitin perusterveydenhuolto on vuoden alusta saakka toiminut niin kutsutussa tiimityömallissa. Lahdessa terveyskeskukset on yhdistetty yhdeksi sotekeskukseksi.
 Erona perinteisempään vastaanottotoimintaan on, että asiakkaan hoitoon liittyviä asioita pyritään ratkaisemaan mahdollisimman paljon ensikontaktin aikana sairaanhoitajavetoisesti ja etäyhteydellä.
 Lääkärin vastaanotolle Harjun Terveydessä pääsee perinteiseen tapaan fyysisellä vastaanotolla sekä erillisen sovelluksen kautta.  Digisovelluksen k autta hoidetaan Harjun Terveyden johtavan lääkärin  Hanna Suurmunteen  mukaan esimerkiksi silmätulehduksien ja virtsaoireiden kaltaisia pienempiä vaivoja.
 Etävastaanotolla jo ensikontaktista asiakas voidaan lääkärin sijaan ohjata esimerkiksi fysioterapeutille.
 – Tämä on tosi iso muutos. Tietysti kun aina ollaan aikaisemmin totuttu siihen, että aina on saatu aika lääkärille, joka ratkaisee kaikki ongelmat, mutta pikkuhiljaa, kuvailee Suurmunne asiakaspalautteiden sisältöä.
 Harjun Terveyden johtava lääkäri Hanna Suurmunne pitää etäpalvelujen käyttöön siirtymistä suurena muutoksena. Janne Nykänen
 Kaikki asiakkaat eivät kuitenkaan etävastaanotosta ole innostuneet. Myös esimerkiksi aloitettaessa uutta hoitokontaktia tai kokemattomammille työntekijöille etävastaanotto ei välttämättä sovellu.
 Vaikka seurannan perusteella valtaosa Harjun terveyden asiakkaista on tyytyväisiä saamaansa palveluun, ei täysin auvoista arki uudentyyppisessä sotekeskuksessa kuitenkaan ole. Ensimmäisinä kuukausina työntekijöitä irtisanoutui,  kertoi Yle huhtikuun alussa.
 Pahimmasta alkukankeudesta on Suurmunteen ja Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymän hallinnollisen asiantuntijaylilääkäri  Petteri Jyrkisen  mukaan päästy eteenpäin. Tällä hetkellä työntekijöiden vaihtuvuustilanne on stabiilimpi.
 Kuten monessa muussakin terveydenhuollon toimipaikassa, on Harjun Terveydessäkin lääkärien ja hoitajien saatavuus jatkuva huolenaihe, vaikka uusi toimintatapa onkin tehostanut itse hoidon saatavuutta.
 Tällä hetkellä asiakas pääsee Lahdessa perusterveydenhuollon lääkärin sähköiselle tai fyysiselle vastaanotolle ylilääkäri Jyrkisen mukaan saman tai seuraavan päivän aikana.
 – Ja silloin kun siellä ei ole sitä kuormaa eli jatkuvasti hoitamatonta jonoa, niin kyllä sellainen houkuttelee paremmin työntekijöitä, Jyrkinen sanoo.
 Tilastojen perusteella perusterveydenhuollon jonotilanne vaihtelee Suomessa niin maakunnasta, kunnasta kuin terveydenhuollon toimipisteestäkin riippuen.
 Yle on päivittämässä ensimmäisen kerran keväällä 2020 julkaistun  Jonokoneen  tietoja heinäkuun 2021 tiedoilla. Oman terveysasemasi jonotustietoja voit tarkastella viikonloppuna julkaistavasta artikkelista Ylen verkkosivuilla.
 Myös keskiviikon 25.8. A-studiossa vieraillaan Lahden sotekeskuksessa. Lähetys on katsottavissa Ylen TV1:sellä sekä  Yle Areenassa  klo 21.05 alkaen.

Hoitojonosta viikon sisällä vastaanotolle pääsee perusterveydenhuollossa noin 60 prosenttia – Päijät-Hämeessä jono talttui etäpalveluilla


Summary: Erityisesti nuorten itsetuhoisuus on noussut esiin kuluneena kesänä. Kaikkiaan itsetuhoiset keskustelut ovat kuitenkin hieman vähentyneet.

Kriisipuhelimeen tuli heinäkuussa jälleen ennätysmäärä puheluita, kertoo palvelua ylläpitävä Mieli Suomen Mielenterveys ry. Kriisipuhelimeen tuli kuukauden aikana yhteensä 28 800 soittoa, mikä tarkoittaa keskimäärin yli 900 soittoyritystä vuorokaudessa.
 Erityisesti nuorten itsetuhoisuus on noussut esiin kuluneena kesänä. Akuutista itsetuhoisuudesta on soittanut eniten nuoret 18–40-vuotiaat nuoret aikuiset, ja viime vuodesta poiketen myös nuoret miehet, Mieli ry kertoo. Viime vuoden kesällä itsetuhoisuudesta soittivat eniten 18–29-vuotiaat naiset ja miehistä 51–63-vuotiaat.
 Kaikkiaan itsetuhoiset keskustelut ovat kuitenkin hieman vähentyneet. Itsetuhoisten läheisten yhteydenottoja on ollut saman verran kuin viime vuonna.
 Yksinäisyyden takia soittavien määrä on noussut maltillisesti, Mieli ry kertoo. Yksinäisyyttä on kaikissa ikäryhmissä, ja se liittyy usein korona-aikaan.
 Yleisin Kriisipuhelimessa käydyn kriisikeskustelun syy on ollut pandemian ajan paha olo. Toiseksi eniten ihmiset soittavat ihmissuhdeongelmien ja erityisesti parisuhteisiin liittyvien tilanteiden takia. Mieli ry:n mukaan myös työhön, opiskeluun ja asumiseen liittyvät vaikeudet kuormittavat soittajia entistä enemmän.
 Yhteensä kuluneen vuoden aikana Kriisipuhelimeen on tullut lähes 70 000 soittoyritystä, mikä on yli kymmenes enemmän kuin vastaavaan aikaan viime vuonna.
 Kriisipuhelin päivystää suomeksi vuorokauden ympäri numerossa 09 2525 0111. Puhelinpäivystäjät ovat kriisityön ammattilaisia, alan opiskelijoita sekä vapaaehtoisia.

Kriisipuhelimeen jälleen ennätysmäärä puheluita heinäkuussa – yleisin keskustelun syy ollut pandemian ajan paha olo


Sote-uudistuksen valmistelussa keskeisiä keinoja olivat itsepäisyyden sekä auktoriteettiin vetoamisen keinot, kertoo tuore tutkimus.
 Helsingin yliopistossa toteutetussa tutkimuksessa selvitettiin, millä tavoin asiantuntijatietoja käytettiin sosiaali- ja terveyspalvelu-uudistuksessa. Professori  Heikki Hiilamo  hyödynsi tutkimuksessaan filosofi  Charles S. Peircen  jaottelua uskomusten perustelutavoista. Hiilamo osallistui itsekin sote-uudistuksen valmisteluun.
 – Sote-uudistuksen uskomusten perusteluissa korostui itsepäisyyden menetelmä, kun useissa eri vaiheissa sote-valmistelua poliittiset linjaukset olivat ristiriidassa virkamies- ja akateemisten asiantuntijoiden näkemysten kanssa. Loppuvaiheessa puolestaan asiantuntijoiden puheenvuorossa painottui auktoriteettiasema tutkimustietoon vetoamisen sijaan, Hiilamo kertoo tiedotteessa.
 Hiilamon mukaan suurissa uudistuksissa pelkkä monipuolinen tieto ei takaa yksiselitteisiä ratkaisuja ongelmiin eikä valmistelijoiden ja päättäjien ole aina helppoa erottaa tutkittuun tietoon ja auktoriteettiin perustuvia kantoja toisistaan.
 Eduskunta hyväksyi historiallisen, 16 vuotta kestäneen sote-uudistuksen kesäkuussa. Uudistuksen myötä kuntien ja kuntayhtymien vastuulla nykyisin olevat sosiaali- ja terveydenhuollon sekä pelastustoimen tehtävät siirtyvät hyvinvointialueille eli maakuntatasolle vuoden 2023 alussa.
 Helsingin yliopiston tutkimus toteutettiin osana Kansalaisuuden kuilut ja kuplat -hanketta. Hankkeessa tutkitaan kansalaisuuden muutoksia ja kuinka globalisaatio ja yhteiskunnan rakennemuutos muuttavat kansalaisten osallistumista ja politiikan tekoa Suomessa. Monitieteisessä hankkeessa on mukana tutkijoita yhteensä kuudesta yliopistosta ja tutkimuslaitoksesta, ja sitä rahoittaa Suomen Akatemian Strategisen tutkimuksen neuvosto.
 Lue lisää:
 Historiallinen sote-uudistus hyväksyttiin eduskunnassa – katso täältä, miten kansanedustajat äänestivät
 Sote-lakiin eksyi kirjoitusvirhe ja lakeja oltiin kumoamassa vahingossa – eduskunta joutui heti korjaushommiin
 Maakuntaveroa ei saa säätää hutkien, varoittaa veroekspertti: "Kun verotusoikeus hyvinvointialueille kerran annetaan, sitä on vaikea ottaa pois"

Helsingin yliopiston tutkimus: Sote-uudistuksesta väiteltiin itsepäisesti ja omaan auktoriteettiin vetoamalla


Summary: Tietoturva-asiantuntija Mikko Hyppönen ei näe kokeilussa yksityisyysongelmaa, koska kenenkään ei ole pakko näyttää mitään tietoja. Klubin saama palaute kokeilusta on ollut sekä kiittävää että raivokasta.

Yle  kertoi keskiviikkona  tamperelaisen elävään musiikkiin erikoistuneen G Livelabin kokeilusta, jossa ravintolan henkilöstö kerää asiakkaidensa rokotetietoja sisäänkäynnin yhteydessä. Rokotetietojen luovuttaminen on ollut vapaaehtoista, ja tietoja käytetään tutkimuskäyttöön.
 G Livelabin mukaan syyskauden kestävällä koronapassikokeilulla hankitaan tietoa siitä, miten sen käyttö vaikuttaa asiakkaiden haluun osallistua julkisiin tilaisuuksiin kuten livekeikoille.
 Somessa alkoi pian uutisen jälkeen kuulua kriittisiä ääniä kokeilua kohtaan. Muun muassa Twitterissä pohdittiin, kuinka henkilötietoja käsitellään ja onko asiakkaiden tietoturva vaarassa?
 Klubin toimitusjohtaja: terveystietoja ei kerätä
 Kysyimme G Livelabin toimitusjohtaja  Annamaija Saarelalta , miten on varmistettu, etteivät kenenkään arkaluontoiset tiedot päädy vääriin käsiin.
 Saarela tähdentää, että vapaaehtoisessa koronapassin skannauksessa ei kerätä ihmisten terveystietoja.
 – Henkilökuntamme ei näe asiakkaan terveystietoja. Lukulaite vain skannaa koodin, sanoo piip eikä mitään tietoja tallenneta. Applikaatio kertoo ainoastaan sen, täyttääkö rokotustodistus koronapassin vaatimukset.
 Annamaija Saarela muistuttaa, että kokeilusta huolimatta kaikki tähänkin asti käytössä olleet koronaturvatoimet pysyvät G Livelabissa voimassa. Marjut Suomi / Yle
 Saarelan mukaan järjestelmän käyttöönottoa valmisteltiin pari viikkoa.
 – Muusikkojen liiton lakimiehet tekivät linjauksen, että rokotustodistuksen esittämisen pitää olla vapaaehtoista, asiakkaita ei voida erotella passin esittämisen perusteella eikä passin esittämiseen saada houkutella millään porkkanalla.
 G Livelabilla on käytössään Tanskan valtion lanseeraama sovellus, jolla QR-koodi luetaan.
 – Tietoturvan sääntely on yhtä tarkkaa koko EU:ssa, joten muiden maiden sovellukset ovat turvallisia, Saarela sanoo.
 Asiakkailta kerätään kokemuksia koronapassin käytöstä jälkikäteen. Niiden tietojen perusteella valmistuu opinnäyte syyskuun loppuun mennessä.
 – Anonyymissä kyselyssä selvitetään muun muassa sitä, miltä passin näyttäminen tuntuu. Se on luottamuksellista ja anonyymia tutkimusta.
 Mikko Hyppönen ei näe tietoturvaongelmaa
 Tietoturva-asiantuntija ja F-Securen tutkimusjohtaja  Mikko Hyppösen  mielestä on tärkeää viestiä, että tapahtuma-ala vapautuu kun saadaan ihmiset ottamaan rokote.
 Hyppönen ei näe G Livelabin kokeilussa mitään yksityisyysongelmaa, koska kenenkään ei ole pakko näyttää mitään tietoja.  – Omakanta-palvelusta QR-koodin kautta luetussa tiedossa ei ole muuta kuin tieto voimassa olevasta rokotuksesta, Hyppönen sanoo.
 Hyppönen ei osaa sanoa ulkomaisista sovelluksista tarkemmin, mutta hänen mukaansa ongelmia niiden käyttämisestä ei ole kuulunut. Petteri Sopanen / Yle
 Hyppönen muistuttaa, että tietojen jälkikäsittelyn turvallisuus riippuu siitä, kuinka tiedot luetaan.
 Jos järjestyksenvalvoja lukee QR-koodin kännykällään ja siitä syntyy loki, jossa on yhdistettynä rokotetieto ja asiakkaan henkilöllisyys, on mahdollista että syntyy henkilörekisteri. Tällöin tietojen tallentajan tulee huomioida tämä toiminnassaan eli käsitellä tietoja asianmukaisesti ja tehdä rekisteriseloste.
 Sekalaista palautetta
 Annamaija Saarelan mukaan asiakaspalaute kokeilusta on ollut myönteistä.
 Ovella kokeilua on kiitelty. Yli puolet asiakkaista esittää rokotustodistuksensa vapaaehtoisesti. Sitä ei erikseen pyydetä, vaan eteisessä on ohjeet ja selostus kokeilusta.
 Sen sijaan verkosta tullut palaute on ollut Saarelan mukaan osin äärimmäisen kriittistä. Myös henkilökohtaista vihapostia on tullut.
 – Rokotevastaista liikehdintää on ja se kuuluu demokratiaan. Mutta osa palautteesta on ollut asiatonta tai perustunut virheellisiin tietoihin.
 Saarela painottaa, että kokeilu on vapaaehtoinen ja sen taustalla on tutkimustyö.
 – On hurjaa, että vapauttamme pyritään rajoittamaan.
 Annamaija Saarelan mukaan tavoitteena on saada tutkimus valmiiksi syyskuun loppuun mennessä.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 25.8. kello 23.00 saakka.
 Lisää aiheesta:
 Tamperelainen musiikkiklubi kokeili koronapassin käyttöä illan konsertissa – näin passi toimi käytännössä
 Helsingin kaupunki kokeili koronapassin käyttöä – katso videolta, mistä passi löytyy ja miten se toimii

Keikkapaikan koronapassikokeilu kerää kiitosta, raivoa ja epäilyksiä – toimitusjohtaja: "Laite vain lukee koodin eikä mitään tietoja tallenneta"


Summary: Kuluvana kesänä Suomessa kuvataan kahta pitkää sarjaa, jotka sijoittuvat tekijöidensä nuoruusvuosiin 1980-luvulle. Kansainvälisesti aikakausi on ollut trendikäs jo useita vuosia, eikä loppua näy.

– USA:n pressalla ja Neukkujen pressalla on molemmilla nappi, josta ne voi alkaa ydinsodan. Jos se alkaa, niin kaikki kuolee.
 – Ei ne ala, kun sitte ne kuolis itekin.
 Poikajoukko rassaa polkupyöriä munkkivuorelaisen kerrostalon pihalla ja pohtii maailmanmenoa.
 Osa lapsinäyttelijöistä piti roolittaa uudelleen. Korona viivästytti kuvauksia vuodella ja jotkut ehtivät kasvaa ulos rooleistaan. Hilma Toivonen / Yle
 Meneillään ovat palkitun käsikirjoittaja-ohjaaja  Jani Volasen  uuden, kymmenosaisen televisiosarjan kuvaukset.  Munkkivuori  sijoittuu erääseen 1980-luvun kesään, jona idyllisestä pihapiiristä katoaa lapsi ja aikuiset ottavat oikeuden omiin käsiinsä.
 Tapahtumat kuvataan lähes yksinomaan pihan lasten näkökulmasta.
 – Lapset viettävät normikesäänsä ja aikuisilla on sitten vähän synkempiä juttuja meneillään. Tässä sarjassa katsoja saa pitkälti tietää ne asiat vain just sen verran kuin lapsetkin niitä näkevät tai kuulevat, salaa tai vahingossa, Volanen kuvailee.
 Millaisena aikuisten maailma sitten lapsille näyttäytyy?
 –Valheellisena. Ja kuvottavana.
 Ohjaaja Jani Volanen on hetkittäin kironnut käsikirjoittaja Jani Volasta kuvausten alettua. – Paperilla kaikki on helppoa ja kaikki osaa tosi hyvin näytelläkin niissä käsikirjoituksissa.  Hilma Toivonen / Yle
 Tyylilajin määrittely ei houkuttele
 Elisa Viihteen tilaaman  Munkkivuori -sarjan tuottaa Rabbit Films ja sen kansainvälisestä levityksestä vastaa Keshket International.
 Trilleriksi kuvaillun sarjan ulkomaiseen menestykseen ladataan rahoittajien suunnalta kovia odotuksia. Nordic noirin suosio mainitaan sarjaa koskevissa tiedotteissa.
 Omintakeista ja synkkääkin synkempää huumoria viljelevä Jani Volanen tunnetaan muun muassa  Studio Julmahuvista , kulttiklassikko  Ihmebantusta  ja jättisuositusta  M/S Romantic  -minisarjasta. Ne kaikki löytyvät Yle Areenasta.
 Munkkivuoren  yhteydessä heitellyt genremääritelmät aiheuttavat Volasessa lähinnä puhahduksia.
 – Eeeei, ei, ei ole trilleri tämä. Eikä tällä ole mitään tekemistä minkään Nordic noirin kanssa. Ja tuottajilla voi olla kansainvälisiä odotuksia, mutta mulle se on ihan sama.
 Miten määrittelisit tyylilajin?
 – En määrittelisi.
 Munkkivuori kertoo yhden kesän aikana tapahtuvasta tragediasta pihapiirin lasten näkökulmasta. Hilma Toivonen / Yle
 Munkkivuorta  on useammassakin mediassa ehditty kutsua Suomen  Stranger Thingsiksi , vaikka Volasen sarjasta ei ole vielä nähty ensimmäistäkään kohtausta.
 Stranger Things  on Netflixillä viisi vuotta pyörinyt 1980-luvun popkulttuurinostalgiasta ammentava, yliluonnollisia elementtejä sisältävä sarjasuosikki. Siinä kuvataan nuoren pojan katoamista esiteinien kaveriporukan näkökulmasta.
 Vertailu amerikkalaissarjaan selvästi nyppii Volasta. Vastaväite alkaa ennen kuin kysymys ehtii loppuun.
 – En ole nähnyt Stranger Thingsistä sekuntiakaan! Olen keksinyt tämän idean ennen kuin kuulin Stranger Thingsistä! Kun kuulin siitä, sanoin että voi helvetti: nyt luullaan että matkin. Olen ollut tarkoituksella katsomatta sitä, niin en tiedä onko tämä vai ei Suomen Stranger Things. Monet, jotka sen ovat nähneet – ja ilmeisesti sen on nähnyt koko maailma – ovat sanoneet ettei tässä ole mitään samaa.
 Paitsi se lapsijoukko toki, ja aikakausi.
 Viljami Loponen, 13, näyttelee sarjan pääosan. Hänellä on entuudestaan kokemusta Lahden kaupunginteatterista. – On ollut tosi hauskaa täällä, vaikka päivät on pitkiä. Kivaahan se on, kun saa kavereiden kanssa tehdä, Loponen tuumii. Hilma Toivonen / Yle
 Kasarinostalgia on paluuta omaan lapsuuteen
 Kasarinostalgia on ollut iso trendi jo pitkään televisio- ja elokuvatuotannoissa.
 Suoratoistopalveluissa aikakaudesta ovat ammentaneet viime vuosina  Stranger Thingsin  ohella muun muassa newyorkilaisiin alakulttuureihin sijoittuva HBO:n  Pose , Netflixin vapaaottelumaailmaa kuvaava  Glow  ja kylmää sotaa käsittelevä  The Americans . Yle Areenasta löytyy muun muassa arkisempaan elämään sijoittuva ruotsalainen  Kesä -85.
 Jani Volasen mielestä syy 1980-luvun suosioon on aika ilmeinen.
 – Joka toinen tuotantoyhtiö tekee tv-sarjaa tai leffaa, joka perustuu kasarinostalgiaan, koska rahanjakajat ovat tällä hetkellä siinä iässä, että se on heidän nuoruuttaan ja lapsuuttaan. Onhan se myös minun.
 Korona lykkäsi kuvauksia vuodella ja teki budjettiin noin puolen miljoonan euron loven.  – Ainahan tulee kiire, mutta meillä on nyt vähemmän kuvauspäiviä kuin tällaisen sarjan tekemiseen pitäisi olla, Volanen sanoo. Hilma Toivonen / Yle
 Suomessa kuvataan tänä kesänä  Munkkivuoren  lisäksi toistakin pitkää 1980-luvulle sijoittuvaa televisiosarjaa.  Aleksi Mäkelä  tekee C Morelle nousukauden hillittömyydestä ammentavaa  Sinistä enkeliä .
 Volasen näkökulma 1980-lukuun on kuitenkin kaukana glitteristä, purkanmakuisesta popkulttuurista ja talouskasvun kiimasta.  Munkkivuoressa  olennaista on viattomuus, jollaista nykyaika ei Volasen mielestä enää mahdollista. Tietoa on liian helposti tarjolla.
 – Jopa 7-vuotias tyttäreni pystyy googlaamaan asioita, joita toivoisin, että hän ei googlaisi. Tärkeä syy tämän sarjan sijoittumiseen 1980-luvulle on, että näillä lapsilla ei ole kännyköitä. Jos lapsi lähtee himastaan, eikä palaa, sitä ei voi mitenkään tavoittaa. Se on olennainen juttu tässä tarinassa.
 Jani Volasella on Munkkivuoreen henkilökohtainen suhde. – Mulla on täällä sukulaisuussuhteita ja tämä on tietynlainen lähiö, joka poikkeaa muista lähiöistä joissa olen asunut ja joista näin ollen voisin kertoa.  Puutarhamainen.  Hilma Toivonen / Yle
 “Ensimmäisen viikon jälkeen olin valmis tappamaan itseni”
 Koronapandemia siirsi  Munkkivuoren  tuotantoa vuodella suunnitellusta. Osa sarjan esiteini-ikäisistä näyttelijöistä ehti kasvaa ulos rooleistaan.
 Lisäksi kuvausten lykkääntyminen vei kahdeksasosan budjetista. Viime kesäksi suunniteltujen kuvausten valmisteluun käytettyjä rahoja ei saa takaisin, eikä niistä ollut apua enää kun hommat saatiin viimein käyntiin.
 – Startti oli niin lähellä vuosi sitten, kun jouduimme siirtämään kuvauksia, että rahaa oli poltettu normaaleihin asioihin. Nyt jouduimme lähtemään rahan suhteen ontuen liikkeelle, että jos joku miljonääri lukee tätä, niin apu ei haittaa.
 Kutistunut budjetti näkyy kiireenä. Vähentyneet kuvauspäivät ovat erityinen pulma lasten kanssa. Amatöörit usein tarvitsevat enemmän ottoja.
 Lasten kanssa aikaa palaa myös siihen, että joukko saattaa äityä pelleilemään kesken kuvausten. Etenkin, jos joku antaa heille sokeria, sanoo Volanen.
 – Välillä tuntuu siltä, että katsoisi hidastettua autokolaria, jossa itse pystyy toimimaan normaalinopeudella. Voin pelastaa yhden ihmisen kerrallaan, mutta toinen menehtyy, tai voin vaihtaa renkaan kun samalla toinen puhkeaa. Syksyllä renkaita on ehkä vain kaksi ja autosta tulikin prätkä.
 Ohjaaja-Volanen manaa ainakin puoliksi tosissaan käsikirjoittaja-Volasta, joka ei oppinut mitään  M/S Romanticin  tekemisestä.
 – Ensimmäisen viikon jälkeen olin valmis tappamaan itseni, nyt olen tavallaan jo tottunut. Nämä hankaluudet eivät tulleet mieleen, kun aloin kirjoittaa sarjaa. Olen myöskin kirjoittanut ystäväni  Tommi Korpelan  kanssa tv-draaman ruotsinlaivalle, joka on vihonviimeinen paikka jonne sijoittaa tv-draamaa. Käsikirjoittaessa kaikki on helppoa. Paperilla voi tapahtua mitä tahansa ja käsikirjoituksissa kaikki osaa tosi hyvin näytelläkin.
 Jotta tehtävä ei olisi kaikille osapuolille mahdoton, on  Munkkivuoren  kuvauksissa mukana lapsivastaava.
 Miina Turunen päätyi tuotantoon lapsia valmistelevaksi ohjaajaksi, kun tarvittiin joku, joka "ymmärtää sekä lapsia että näyttelemistä". Hilma Toivonen / Yle
 Lapsivastaava on myös lapsikuiskaaja
 Miina Turune n on varsinaiselta ammatiltaan näyttelijä, mutta  Munkkivuoressa  hänellä on poikkeuksellinen pesti: Turunen vastaa oikeastaan kaikesta, mikä liittyy lapsinäyttelijöihin.
 Tuottaja  Minna Haapkylä  pyysi Turusta hoitamaan osan lasten koekuvauksista, joten hän on tutustunut nuoriin näyttelijöihin jo alkumetreillä.
 Luottamusta ja lämpöä on puolin ja toisin, ja on pitkälti Turusen ansiota, että lapsijoukosta on muodostunut myös tosielämän kaveriporukka.
 – Juoksen heidän perässään ja koitan pitää sakin kasassa. Sparraan heitä aina, kun ei olla kameran edessä. Tässä on aika hurjia asioita, joita he joutuvat näyttelemään. Olisi ihan luokatonta, ellei heitä valmisteltaisi niihin ja jos ei niitä purettaisi heidän kanssaan.
 Munkkivuoren nuorista näyttelijöistä on hioutunut kaveriporukka. Lapsia on rooleissa kaikkiaan kymmenkunta. Hilma Toivonen / Yle
 Jani Volanen kutsuu Miina Turusta tuotannon lapsikuiskaajaksi.
 Turunen on lasten kanssa niin tuttu, että osaa vinkata ohjaajalle kunkin erityisistä ominaisuuksista ja vaikkapa siitä, miten joku ohje kannattaa tietyssä kuvaustilanteessa kullekin antaa.
 – Lapset ovat todella erilaisia keskenään. Siinä se hienous juuri on. Meille on hirveän tärkeää, että lapsilla on hyvä ja turvallinen olla. Kun lapsilla on hyvä olla, niin silloin he myös pystyvät tekemään parhaansa.
 Turusen mielestä lapsivastaava olisi syytä nimetä kaikkiin tuotantoihin, joissa on alaikäisiä.
 – Olen esimerkiksi itse äitiä näytellessäni lähes poikkeuksetta päätynyt äiti-roolihenkilönä vastaamaan lapsinäyttelijöistä myös silloin, kun kamera ei käy. En myöskään ole itse juuri päässyt niissä rooleissa harjoittelemaan lasten kanssa. Munkkivuoren lasten kanssa on harjoiteltu puoli vuotta.
 2020-luvun lapsilta tulee välillä Turuselle kysymyksiä, jotka paljastavat erot 1980-luvun lapsiin. Esimerkiksi muinaispuhelimen käyttö osoittautui hämmentäväksi.
 – Yksi lapsista kysyi, että mitä tarkoittaa, kun käsikirjoituksessa lukee, että hahmo veivaa numeron. Hän epäili, että sana on jotain 1980-luvun slangia.
 Munkkivuori-sarja esitetään Elisa Viihde Viaplay -suoratoistopalvelussa syksyllä 2022.

Kasarinostalgia jyllää televisiosarjoissa – Jani Volasen Munkkivuoressa aikuisten valheet nähdään lasten silmin


Summary: Ilpo Härmäläinen katosi jäljettömiin keskellä Turkua elokuussa 1994. Katoamisen taustalta paljastui aikanaan hämmästyttävä petosvyyhti. Poliisi uskoo, että Härmäläinen murhattiin. Nyt 27 vuotta myöhemmin tutkinta on avattu uudelleen.

Turun Tuomiokirkon kello on juuri lyönyt puolenpäivän merkiksi, kun Eerikinkatu 20 B:n ovi aukeaa. On keskiviikko 3. elokuuta vuonna 1994. Kadulle astuu mies, joka on pukeutunut vihertävään ja kiiltävään pukuun, valkoiseen paitaan ja mustiin kenkiin. Kädessään hänellä on asiakirjasalkku.
 Mies jää seisoskelemaan jalkakäytävälle, ratsastustarvikeliikkeen ikkunan edustalle. Liikkeen myyjä kiinnittää huomiota mieheen, joka vaikuttaa hermostuneelta. Mies vilkuilee vuoroin kelloaan, vuoroin ympärilleen. Hän näyttää odottavan jotain.
 Tämä on viimeinen varma havainto 33-vuotiaasta lakimiehestä  Ilpo Härmäläisestä .
 Kotiinsa hän ei enää palaa.
 Mies katoaa tavallisena kesäpäivänä keskeltä Turkua, eikä hänen kohtalostaan ole tietoa vielä tänä päivänäkään.
 Murhatutkinta on avattu uudelleen
 Tänä kesänä, 27 vuotta myöhemmin, poliisi on ottanut tutkintamateriaalin uudelleen tarkasteltavaksi. Vanhoja juttuja käydään poliisissa järjestelmällisesti läpi uusin silmin.
 Härmäläisen katoamista selvittää uusi tutkijaryhmä. Tapausta tutkitaan murhana.
 – Juttu on avattu sillä intressillä, että selvitämme asian. Olemme päässeet tutkinnassa jonkin verran eteenpäin, kertoo tutkinnanjohtaja, rikostarkastaja  Aki Lahtinen  Keskusrikospoliisin Länsi-Suomen yksiköstä.
 Hän ei voi toistaiseksi kommentoida, millaista uutta tietoa poliisi on mahdollisesti saanut. Rikostutkinta on kesken.
 Juttu on avattu sillä intressillä, että selvitämme asian.  Aki Lahtinen, rikostarkastaja, KRP
 KRP pyytää yleisöltä tietoa Ilpo Härmäläisen katoamisesta. Kaikki tapaukseen liittyvät havainnot ja vinkit ovat poliisin mukaan tärkeitä.
 – Vaikka joku olisi kertonut tiedoistaan poliisille jo aikanaan, kannustamme olemaan uudelleen yhteydessä, Lahtinen sanoo.
 Hän oikoo myös muutamia vääriä tietoja, joita tapauksen ympärillä on liikkunut. Monia niistä on aikanaan toistettu katoamiseen liittyvässä uutisoinnissa. Yksi liittyy 173-senttisestä ja 90-kiloisesta Härmäläisestä tehtyihin viimeisiin havaintoihin.
 Vuonna 1994 uutisoitiin, että Härmäläinen nousi valkoiseen, nuhjuisen näköiseksi kuvailtuun farmariautoon. Tämä tieto on osoittautunut virheelliseksi.
 – Hän on noussut todennäköisesti jonkin auton kyytiin, mutta varmaa tietoa ei ole ajoneuvon mallista tai väristä eikä siitä, mihin ajoneuvo poistui, Lahtinen kommentoi.
 Ilpo Härmäläisestä oli tullut isä heinäkuussa 1994. Perheasiat olivat poliisin tietojen mukaan muutenkin kunnossa. Katoamiselle ei ole löytynyt muuta selitystä kuin henkirikos. Poliisi
 Aikoi palata pian takaisin
 Ilpo Härmäläisen katoaminen oli omaisille täysin yllätys. Lakimiehen matkapuhelin löytyi kotoa. Se viittasi siihen, ettei käynnistä ollut tarkoitus tulla pitkä.
 Härmäläinen oli ilmoittanut vaimolleen menevänsä katsomaan erään mainostoimistoyrittäjän kanssa jotakin asuntoa. Kyse oli kuulemma liiketoimesta. Tarkoituksena oli löytää kohde, jonka voisi myöhemmin muuttaa rahaksi tai vakuudeksi.
 Tutkinnassa näille suunnitelmille ei saatu mitään vahvistusta.
 Härmäläinen oli oikeustieteen kandidaatti. Hän oli aiemmin työskennellyt erään lääketeollisuuden yhtiön lakimiehenä. Keväällä 1994 hän perusti oman lakitoimistonsa, mutta konsultoi edelleen entistä työnantajaansa sopimusjuridiikkaan liittyvissä asioissa.
 Ennen katoamistaan Ilpo Härmäläinen oli lähettänyt kyseiseen yhtiöön faksin, johon hän odotti vastausta iltapäivään mennessä. Sitä hän ei ollut enää vastaanottamassa.
 Ei luulisi, että mies voi kadota keskellä päivää, keskellä Turkua kenenkään näkemättä.  Poliisi-TV 15. marraskuuta 1994
 Härmäläisen katoamisen jälkeen hänen veljensä ryhtyi selvittämään asiaa. Siinä yhteydessä hän löysi asiapapereita, jotka koskivat turkulaisen telemarkkinointiyrityksen ja Härmäläisen konsulttifirman välisiä laskutussopimuksia.
 Telemarkkinointiyrityksen omistaja oli sama mainosmies, jonka kanssa Härmäläinen oli kertonut menevänsä katsomaan asuntoa.
 Veli toimitti paperit Turun rikospoliisille ja teki tutkintapyynnön laskujen oikeellisuuden selvittämiseksi.
 Tutkinnan edetessä poliisille alkoi pala palalta paljastua merkillinen petosten vyyhti, jolla saattoi olla tekemistä Ilpo Härmäläisen katoamisen kanssa.
 Laskutusruletilla vakuudet miljoonalainaan
 Ilpo Härmäläisen katoaminen tapahtui aikana, jolloin Suomi oli laman runtelema. Elokuussa 1994 tilastoitiin 425 000 työtöntä. Pidentynyt taantuma näkyi myös rikollisuudessa. Taloudellisesti vaikea ajanjakso houkutteli hakemaan pikavoittoja laittomin keinoin.
 Härmäläisen viimeiseen puheluun liittynyt mainosmies oli tutustunut erääseen turkulaiseen liikemieheen 1990-luvun alussa.
 Mainosmies valitteli firmansa heikkoa rahatilannetta. Liikemiehellä oli ajatus. Hän voisi järjestää mainostoimistolle kahden miljoonan markan lainan saksalaisesta pankista.
 Poliisi tietää varmasti, että Ilpo Härmäläinen poistui kotoaan Eerikinkatu 20 B:stä keskiviikkona 3. elokuuta 1994 noin klo 12. Varmat havainnot päättyvät siihen, kun hän astuu ulko-ovesta kadulle. Johanna Manu/Yle
 Nykyrahassa summa vastaa lähes 500 000 euroa. Lainalle täytyi ensin saada vakuus.
 Liikemies ehdotti factoring-laskutusta, jolla myyntisaatavat voisi muuttaa rahaksi. Mainosmies solmisi sopimuksen, jolla yrityksensä asiakaslaskut myytäisiin rahoitusyhtiölle.
 Rahoitusyhtiöltä saatavat rahat toimisivat saksalaispankista haettavan lainan vakuutena.
 Mainosmies tarttui ehdotukseen.
 Näennäisiä toimeksiantoja
 Laskutusrulettia ei käyty mainostoimiston vaan mainosmiehen nimissä olleen telemarkkinointiyrityksen kautta.
 Sopimuksen mukaan rahoitusyhtiö rahoitti yrityksen laskusaatavia 60 prosentin luototusasteella. Mainosmies sitoutui tätä vastaan omavelkaiseen takaukseen.
 Liikemiehen tehtäväksi jäi järjestää yritykselle asiakkaita, joiden teettämät työt laskutettaisiin rahoitusyhtiöllä. Yksi asiakkaista oli Ilpo Härmäläisen yritys.
 Liikemies oli tutustunut Härmäläiseen 1980-luvulla. Härmäläinen työskenteli tuolloin pankissa, jonka asiakas liikemies oli ollut.
 Mainosmies ei kertomansa mukaan tuntenut Härmäläistä entuudestaan.
 Asiakkaaksi saatiin myös liikemiehen tuntema raisiolainen mies.
 Liikemies oli kehuskellut Härmäläisen ja raisiolaismiehen olevan hänen koukussaan.
 Tutkinnassa selvisi, että niin Härmäläisen kuin toisenkin asiakkaan teettämät työt olivat lähinnä näennäisiä. Niistä laskutettiin silti satojen tuhansien markkojen edestä.
 Factoring-sopimuksen mukaisesti rahoitusyhtiö maksoi telemarkkinointifirmalle merkittävän osan laskutettavista summista. Tämän jälkeen mainosmies nosti rahat ja luovutti ne edelleen liikemiehelle.
 Kuulusteluissa mainosmies kertoi luottaneensa siihen, että liikemies järjestää rahoilla lainan hänen yhtiölleen, kuten oli sovittu. Näin ei käynyt.
 Helsingin Sanomat uutisoi katoamisesta 10. elokuuta 1994. HS
 Rahat hupenivat liikemiehelle
 Pari viikkoa Härmäläisen katoamisen jälkeen mainosmies jätti poliisille kirjallisen tutkintapyynnön. Mies pyysi selvittämään, onko hänen yrityksensä joutunut rikoksen kohteeksi.
 Tutkintapyynnössään mainosmies esitti, että Härmäläisen yritys oli teettänyt keväällä 1994 hänen yhtiöllään lähes 800 000 markan (n. 195 000 euroa) hintaiset markkinatutkimukset.
 Härmäläisen yritys oli kuitenkin jättänyt maksamatta laskunsa rahoitusyhtiölle, jolle laskutus oli yritysten välisellä factoring-sopimuksella siirtynyt.
 Rahoitusyhtiö oli alkanut karhuta saataviaan mainosmieheltä.
 Tässä vaiheessa hän oli ottanut yhteyttä liikemieheen.
 – Hän vetäytyi täysin vastuusta ja esitti, että asia oli täysin minun ja Ilpo Härmäläisen välinen asia, mainosmies lausui kuulusteluissa.
 Hän lisäsi, että liikemies oli sanonut kuluttaneensa rahoja omiin tarkoituksiinsa ja “nauranut idioottimaisesti päälle”.
 Mainosmies tunnusti huijauksen
 Lopulta mainosmies myönsi syyllisyytensä. Hän tunnusti olleensa ainakin loppuvaiheessa tietoinen siitä, että kuviolla tahallisesti harhautettiin rahoitusyhtiötä.
 Mainosmiehen mukaan Ilpo Härmäläinen oli kesällä 1994 pyytänyt häneltä kahteen kertaan 5 000 markkaa (n. 1 200 euroa) rahavaikeuksiinsa. Härmäläinen oli valitellut, ettei liikemies ollut maksanut markkaakaan.
 – Ihmettelin, miksi Härmäläinen ilmoitti tarvitsevansa 5 000 markkaa, jos hän samalla teetti satojen tuhansien markkojen selvityksiä. Toisaalta olin siinä uskossa, että Härmäläinen oli vain liikemiehen välikäsi ja Härmäläinen ilmoittikin minulle, ettei hän saanut “tästä” mitään, mainosmies mainitsi poliisille.
 Mainosmies myönsi itsekin ottaneensa miljoonalainan takaussummaksi tarkoitetusta potista eräässä vaiheessa 74 000 markkaa (n. 18 000 euroa) akuuttien maksuvaikeuksiensa vuoksi.
 Koska Härmäläinen oli jo kadonnut ennen kuin petos tuli poliisin tietoon, hänen näkemyksiään vyyhdestä ja siihen liittyvistä henkilöistä ei kuultu.
 Poliisin julkaisemien tuntomerkkien mukaan 173-senttisellä ja 90-kiloisella Ilpo Härmäläisellä oli ruskeat ja lyhyet hiukset, viikset sekä ruskeasankaiset silmälasit. Katoamishetkellä hänellä oli vihertävä kiiltävä puku, valkoinen paita, mustat kengät ja  attaseasalkku. Poliisi
 Esitteli asettaan ja uhkaili todistajaa
 Liikemies yritti parhaansa mukaan häivyttää jälkiään.
 Hän painosti laskutuskuviossa mukana olleen raisiolaisen bisneskumppaninsa allekirjoittamaan todistuksen, jossa vakuutettiin, ettei liikemiehellä ole mitään tekemistä asian kanssa.
 Raisiolainen sanoi pelkäävänsä liikemiestä. Tämä oli kuulustelukertomusten perusteella uhannut häntä ladatulla aseella kotonaan vuonna 1993.
 Ennen uhkaavaa tilannetta heillä oli ollut kiistaa yli 20 000 markan (noin 5 000 euroa) velasta, jota liikemies ei suostunut maksamaan.
 – Aluksi kun hän minua uhkasi kasvoihin tuolla aseella, uskoin, että ase oli tyhjä. Mutta kun hän laski aseen, hän avasi rullan ja näytti, että rullassa oli patruunat paikoillaan. En halua tätä asiaa kuitenkaan mitenkään rikosoikeudellisesti käsiteltävän, mies lausui.
 Liikemiehen aseista mainitsi kuulusteluissa toinenkin todistaja. Hänenkin yrityksensä kanssa liikemies olisi halunnut tehdä laskutussopimuksia. Todistaja oli myös lainannut liikemiehelle rahaa maltillisia summia.
 Hän oli sellainen “maanvaiva”, että ajattelin jo tehdä hänen häirinnästään rikosilmoituksen.  Todistaja kertoi kuulusteluissa liikemiehestä
 Todistajan kertomuksen mukaan liikemies oli tullut touko-kesäkuussa 1994 hänen työpaikalleen, ja käynnin aikana esitellyt rehentelevään sävyyn vyötärökotelossaan ollutta pistoolia.
 – Toisen kerran hän tuli samoihin aikoihin, touko-kesäkuussa jälleen työpaikalleni ja ryhtyi keskellä päivää puhdistamaan toimitiloissani yhtä asettaan. Minä olin ollut tällöin juuri käymässä jossakin ja palatessani hän jo pakkasi asettaan. Aseen oli nähnyt eräs kaverini, joka oli hyvin hämmästynyt, niin kuin minäkin siitä, että suht´koht vieras henkilö tulee aseen kanssa toisen työpaikalle, todistaja lausui kuulusteluissa.
 Liikemies oli ollut hyvin aktiivinen suostutellessaan mahdollisia kumppaneita mukaan laskutuskuvioon. Hän vieraili painostamiensa henkilöiden luona tämän tästä.
 – Hän oli sellainen “maanvaiva”, että ajattelin jo tehdä hänen häirinnästään rikosilmoituksen, todistaja kertoi.
 Mainosmies soitti eräälle todistajalle pari viikkoa ennen Ilpo Härmäläisen katoamista. Hermostuneelta vaikuttanut mainosmies kertoi liikemiehen kiristävän häntä.
 Liikemies kiisti kaikki itseensä kohdistuneet väitteet.
 Murhaepäily
 Petostutkinnan aikana poliisi alkoi epäillä, että Härmäläisen katoamiseen liittyy henkirikos. Mitään muuta selitystä ei löydetty.
 Hänen kotiasiansa olivat tiettävästi kunnossa. Heinäkuussa perheeseen oli syntynyt esikoislapsi. Mikään ei viitannut itsetuhoisuuteen. Ei siihenkään, että Härmäläinen olisi järjestänyt katoamisensa.
 Myöhemmin henkirikos- ja petostutkinta siirrettiin Turun rikospoliisilta keskusrikospoliisille. Petokset järjestänyt liikemies sekä mainosmies pidätettiin.
 Petosjutun kuulusteluissa liikemies kiisti syyllistyneensä mihinkään rikokseen.
 Hän kielsi saaneensa mainosmieheltä rahaa tai osallistuneensa muutenkaan koko laskutusrulettiin. Turun käräjäoikeus ei tätä uskonut.
 Liikemies tuomittiin vuodeksi ja neljäksi kuukaudeksi ehdolliseen vankeusrangaistukseen kahdesta törkeästä petoksesta. Laskutuspetoksen lisäksi hän oli jättänyt maksamatta tuntemaltaan naiselta vuonna 1993 saamansa noin 300 000 (n. 73 000 euroa) markan lainasumman.
 KRP:n Länsi-Suomen yksikkö Turussa tutkii Ilpo Härmäläisen katoamista murhana uuden tutkijaryhmän voimin. Petteri Bülow / Yle
 Mainosmiehelle langetettiin törkeästä petoksesta 10 kuukauden ehdollinen vankeusrangaistus. Hänen mainostoimistonsa ei selviytynyt taloudellisesta ahdingosta, vaan ajautui konkurssiin syksyllä 1995.
 Poliisi selvitteli miesten osuutta Ilpo Härmäläisen kohtaloon. Liikemies oli lähtenyt päiviä ennen katoamista Ranskaan. Hän oli puhunut Härmäläisen kanssa puhelimessa viimeksi katoamispäivän aamuna.
 Liikemiehen mukaan Härmäläinen oli sanonut menevänsä myöhemmin samana päivänä katsomaan mainosmiehen kanssa erästä asuntoa.
 Tutkinnassa selvisi, että mainosmies ja Härmäläinen olivat keskustelleet puhelimessa juuri ennen kuin Härmäläinen poistui kotoaan ja katosi.
 Tapausta käsittelevissä lehtijutuissa kerrottiin aikanaan, että mainosmiehellä oli työntekijöidensä antama alibi. Sen mukaan hän oli Härmäläisen katoamisen aikaan työpaikallaan.
 Nykyinen tutkinnanjohtaja Aki Lahtinen kumoaa tämän tiedon.
 Aamupäivällä ennen katoamistaan Ilpo Härmäläinen nähtiin keskustelemassa tuntemattomaksi jääneen miehen kanssa Turun keskustassa sijaitsevassa kahvila-ravintola Fontanassa. Mainosmiehen yritys toimi samassa rakennuksessa.
 Tutkinnanjohtaja Aki Lahtinen ei voi kommentoida, epäilläänkö mainosmiestä, liikemiestä tai molempia Härmäläisen henkirikoksesta. Lahtinen ei myöskään sano, onko poliisilla ylipäätään epäiltyjä tällä hetkellä.
 Mainosmies on myöhemmin saanut tuomiot muun muassa törkeästä veropetoksesta, väärennyksistä ja rekisterimerkintärikoksista.
 Vuosia Härmäläisen katoamisen jälkeen hänet tuomittiin myös laittomasta uhkauksesta. Mainosmies oli kohdannut sattumalta entisen alaisensa ja alkanut syyttää tätä yrityksensä tuhoamisesta. Hän oli lähtenyt juoksemaan entisen alaisensa perään ja uhannut tappaa tämän.
 Sekä liikemies että mainosmies ovat edelleen elossa.
 33-vuotias lakimies Ilpo Härmäläinen nähtiin aamupäivällä ennen katoamistaan kahvila-ravintola Fontanassa. Johanna Manu/Yle
 Ruumista ei ole löydetty
 Ilpo Härmäläisen henkirikoksen tutkinta ei aikanaan edistynyt. Vihjeitä tuli katoamisen jälkeen jonkin verran, mutta mitään ratkaisevaa ei ilmennyt.
 Juttu hautautui poliisissa vuosien myötä, koska ratkaisevaa näyttöä ketään vastaan ei epäilyistä huolimatta saatu.
 33-vuotiaasta lakimiehestä ei ole löydetty jälkeäkään.
 Nyt uusi tutkinta on käynnistynyt kaikessa hiljaisuudessa, ja siitä poliisi on toistaiseksi hyvin vaitonainen.
 Vaikka aikaa on kulunut paljon, syyllinen tai syylliset voidaan vielä saada tuomiolle.
 Murhan syyteoikeus ei vanhene koskaan.
 Poliisin vihjepuhelinnumero on 050 456 4903 ja vihjesähköposti  rikosvihje.krp@poliisi.fi .
 Artikkelin lähteinä on käytetty tutkinnanjohtaja Aki Lahtisen haastattelua, poliisin esitutkintapöytäkirjoja, tuomioistuinten pöytäkirjoja, kaupparekisteriotteita, Poliisi-TV:n juttua sekä Keskusrikospoliisin vuonna 1996 julkaistua kirjaa Kadonneet henkilöt.
 Lue myös:
 Kadonneen naisen kasvot hymyilevät mediassa vuosia, mutta miesten kohtalot unohtuvat – tutkijat kertovat, mistä kauniin tytön syndrooma johtuu
 Kymmeniä suomalaisia katoaa läheisiltään joka päivä – etsintä mullistui, kun poliisi alkoi profiloida kadonneita

Lakimies Ilpo Härmäläinen, 33, astui ulos kotiovestaan ja katosi jäljettömiin – poliisi uskoo ratkaisevansa 27 vuotta vanhan murhamysteerin


Summary: HUSin päivystykset kuormittuvat, sillä potilaat joutuvat odottamaan seuraavaan hoitopaikkaan pääsyä jopa kahden vuorokauden ajan. Päivystyksiin jää jumiin etenkin ikäihmisiä, joista kaikkien vaivoja ei päivystyksessä voida hoitaa.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Valtaosa päivystykseen hakeutuneista ihmisistä pääsee lähtemään sieltä kotiin, mutta osa ohjataan eteenpäin joko erikoissairaanhoitoon tai terveyskeskuksen vuodeosastoille.
 – Ikääntyneet ihmiset ovat keskeinen potilasryhmä päivystyksessä. Heidän määränsä päivystyksessä on koronan jälkeen palannut normaalille tasolle, mutta jatkohoitopaikan saamisen suhteen esiintyy lisääntyneitä ongelmia, sanoo Meilahden yhteispäivystyksen osastonylilääkäri  Jani Mononen .
 Jos jatkahoitopaikkaa odottaa ikääntynyt ihminen, akuutin hoidon resursseja joudutaan venyttämään miltei äärimmilleen. Valtaosa päivystyksessä jatkohoitopaikkaa odottavista on ikäihmisisä.
 He ovat tavallisesti myös huonokuntoisia, kertoo HUSin Porvoon sairaalan päivystyksen ja tehovalvonnan ylilääkäri  Anna Meuronen .
 – Heiltä pitää vaihtaa vaippoja ja heitä tulee syöttää ja juottaa. Aikaa kuluu uusilta, akuuteilta potilailta näiden vanhusten perushoitoon. Päivystyksen hoitajaresurssia ei ole mitoitettu niin, että pystyisimme tekemään molempia tehtäviä, hän sanoo.
 Meurosen mukaan pahimmillaan päivän alussa Porvoon päivystyksen 16 vuodepaikasta 11–13 on jo käytössä potilailla, jotka odottavat seuraavaan hoitopaikkaan pääsyä.
 – Se vaikuttaa todella paljon muuhun päivystyksen toimintaan, emmekä me ole ainoita.
 Jopa päivien odottelua päivystyksessä
 Etenkin  kesähelteillä päivystykset olivat tukossa  ja potilaat odottivat jatkohoitoon pääsyä jopa päiviä. Tilanne on vaikea edelleen, vaikka helteet ovat jo takana.
 Meilahden yhteispäivystyksen osastonylilääkäri Jani Mononen kertoo, että päivystyksen puolesta potilas on suurimmassa osassa tapauksia tutkittu ja seuraava mahdollinen hoitopaikka määritelty viimeistään kahdeksassa tunnissa.
 – Ei ole kuitenkaan tavatonta, että potilas joutuu odottamaan jatkohoitopaikkaa seuraavaan päivään, yli 20 tunnin ajan. Osa potilaista on joutunut odottamaan jopa 48 tuntia päivystyksessä.
 Monosen mukaan suurin tilanteen taustalla vaikuttava tekijä on hoitajapula. Samaa viestiä välitti HUS Akuutin toimialajohtaja  Maaret Castrén  jo heinäkuun puolivälissä.
 – Koko meidän järjestelmämme on tällä hetkellä alimitoitettu potilasmäärään nähden, Castrén totesi silloin.
 Tilanne kuormittaa niin hoitajia kuin potilaitakin
 Päivystystä ei ole rakennettu niin, että hoitajat voisivat pyörittää sen ohessa vuodeosastoa. Kuitenkin jatkohoitoa odottavista potilaista on huolehdittava.
 Päivystyksen lääkärit joutuvat tekemään potilaille seuraavana päivänä päivystykseen saapumisesta jatkotutkimuksia, jotka ideaalitilanteessa tehtäisiin seuraavassa hoitopaikassa.
 Tilanne ei ole myöskään edullinen etenkään ikäihmisille.
 – He ovat varsin alttiita hoidon haitoille, kuten melulle ja levottomuudelle sekä sille, ettei päivällä ja yöllä ole selkeää eroa, osastonylilääkäri Jani Mononen sanoo.
 Mononen muistuttaa, että monessa tapauksessa päivystykseen hakeutuminen on ikäihmiselle oikea vaihtoehto, jos ongelmana on akuutti vamma tai sairastuminen. On kuitenkin myös sellaisia vaivoja, jotka eivät ole päivystyksen keinoin ratkaistavissa, hän toteaa.
 – Esimerkkinä tästä on toimintakyvyn vähittäinen heikkeneminen. Olisi erittäin tärkeää, että ihmistä voitaisiin tukea jo ennen kuin kamelin selkä niin sanotusti katkeaa ja hänen tilansa menee siihen pisteeseen, että hän päätyy päivystykseen.
 Laukeaisiko tilanne lakimuutoksella?
 Porvoon päivystysalueen ylilääkärin Anna Meurosen mielestä ongelma, joka nyt heijastuu päivystyksiin, juontaa juurensa noin kymmenen vuoden taakse, kun vanhuspalvelulakia uudistettiin.
 – Sen mukaan hoivamainen tai laitosmainen asuminen tulee kysymykseen vasta, kun vanhuksen asumista kotona on kaikin mahdollisin keinoin kokeiltu. Se johti siihen, että kunnat rupesivat ajamaan alas hoiva- ja terveyskeskuspaikkoja ilman, että resursseja lisättiin kotihoitoon.
 Hän on sitä mieltä, että lakia tulisi muuttaa.
 – Kotona asuminen ja hoiva-asuminen tulisi nostaa rinnakkaisiksi vaihtoehdoiksi, toki niin, että hoiva-asumiseen olisi jotkut tietyt kriteerit – mutta ei niin kuin nykyisessä mutotoilussa, että kotona asumista on ensin kokeiltava kaikin mahdollisin keinoin. Hoidon tulisi olla vanhuslähtöistä.
 Meuronen kertoo kohdanneensa päivystyksessä esimerkiksi vanhuksia, jotka ovat jättäneet kotonaan ikkunan auki ja tulleet päivystykseen kylmettyneinä.
 – Olemme lähettäneet heidät osastolle, joista heidät on alle viikossa laitettu kotiin. Tilanne, jossa ihminen, joka vahingossa jättää ikkunansa auki ja meinaa kylmettyä kuoliaaksi säännöllisin väliajoin mutta ei saa hoivapaikkaa, ei laukea millään muulla kuin lakia muuttamalla.
 Vanhuksen omaa tahtoa tulisi kuunnella
 Meilahden yhteispäivystyksen osastonylilääkäri Jani Mononen ei ota kantaa siihen, tulisiko lakia muuttaa.
 Hän toteaa, että kotona asuu yhä enemmän ihmisiä, joiden kunto on niin huono, etteivät he realistisesti pärjää kotona.
 – Tarvitaan paikkoja, jonne ihminen pääsee nopeasti, jos tilanne kriisiytyy. On ollut tapauksia, joissa ikäihminen on saanut päätöksen tuettuun asumiseen pääsemisestä, mutta joutunut odottamaan paikkaa, ja odottamisen aikana kunto on mennyt siihen pisteeseen, että hän päätyy päivystykseen.
 Monosen mukaan hyviä ratkaisuja on jo löydetty paikallisesti: esimerkiksi Helsingissä on liikkuva sairaala, joka tuo palveluja lähelle ihmistä.
 Helsingin hoivayksiköissä on myös mahdollista konsultoida geriatria eli erikoislääkäriä, joka on perehtynyt ikääntymiseen ja vanhusten hoitoon. Tämä auttaa ennaltaehkäisemään vanhusten turhia käyntejä päivystyksessä.
 – Turussa puolestaan on akuutti geriatrinen poliklinikka, jossa potilaan tilanne voidaan arvioida paljon kokonaisvaltaisemmin kuin tavallisessa päivystyksessä.
 Monosen mielestä vanhuksen hoidossa tärkeintä on kuitenkin kuunnella potilasta itseään.
 – Hyvin huonokuntoisena voi olla kotona, jos potilas sitä itse haluaa ja hänelle pystytään järjestämään riittäviä tukitoimia. Vastaavasti jos ihmisen toimintakyky on voimakkaasti alentunut, häntä pelottaa ja hän on yksinäinen kotona, niin kyllä meidän mielestäni tässä yhteiskunnassa pitäisi pystyä ottamaan tämä huomioon ja järjestää tuetumpaa asumisen muotoa.
 Voit keskustella aiheesta tiistaina 24.8. kello 23 saakka.
 Lue seuraavaksi:
 Joka kolmas työntekijä kokee, ettei ehdi tehdä työtään riittävän hyvin – Sairaanhoitaja: ”Viidessä minuutissa ei ehdi kysyä kuulumisia"
 Suomen valtavaan hoitajapulaan keksittiin yksi uusi ratkaisu – suomen kielen opettaja: "Olemme valmistautuneet lähtemään ihan alkeista"
 Kotiinsa unohdettuja muistisairaita, väärin jaettuja lääkkeitä – Ylen selvityksessä näkyy kotihoidon karu arki
 Korona sulki kotiin monia vanhuksia, joiden kunnosta ei tiedä kukaan – lääkäri: Aiemmin vireä vanhus tuijottaa nyt vastaanotolla seinää

Vanhus saattaa odottaa HUSin päivystyksissä jatkohoitoa yli vuorokauden – Ylilääkäri: Ihmistä pitäisi tukea ennen kuin kamelin selkä katkeaa


Summary: Kalajoen suuri maastopalo lisäsi kiinnostusta vapaaehtoiseen palokuntatyöhön.  Myös palokuntaharrastusta jäähdytelleet ovat ainakin paloalueen lähistöllä aktivoituneet uudestaan. Samanlaista viestiä kuuluu muualtakin.

Kalajoella heinä-elokuun vaihteessa  riehunut maastopalo  on Suomen historian ensimmäinen tulipalo, jossa oli osallistujia ja sopimuspalokuntalaisia kaikista Manner-Suomen pelastuslaitoksista.
 Enimmillään palon sammuttamiseen osallistui 1000 henkeä. Heistä 300 oli vapaaehtoisia.
 Maastopalo sytytti yhteisöllisyyden, jonka hedelmiä korjataan nyt: eri puolilta maata on kyselty mahdollisuuksista liittyä sopimuspalokuntiin, ja esimerkiksi Kalajoella on jo tehty muutamia uusia työsopimuksia sopimuspalokunnan naisosastoon.
 Myös palokuntaharrastusta jäähdytelleet ovat nyt aktivoituneet uudestaan.
 Lue seuraavaksi:   Kalajoen maastopaloa sammutettiin jaksamisen rajoilla – sammuttajien saama tuki herkisti kokeneenkin pelastajan: "Se oli jopa aika liikuttavaa"
 Keski-Pohjanmaan ja Pietarsaaren pelastuslaitoksen pelastusjohtaja  Jaakko Pukkinen  sanoo innostuksen olevan valtava.
 – Innostus ja kiinnostus toimintaan syntyy tekemisestä. Pelastusala on siitä hankala, että toivotaan, että ei olisi hälytyksiä, mutta kuitenkin hälytysten kautta syntyy kiinnostus, Pukkinen toteaa.

 Tapahtumien keskipisteessä Kalajoen Rautiossa viisi kyläläistä on jo ilmoittanut kiinnostuksesta liittyä sopimuspalokuntaan. Samansuuntaista viestiä on kuulunut myös muun muassa Pyhäjoelta.
 Jotkut paloa sammuttamassa olleista varusmiehistä ovat kertoneet harkitsevansa pelastusalan ammattia.
 – Yksi varusmies oli taukopaikalla todennut, että jos hän ei pääse pelastusopistoon, hän menee sopimuspalokuntaan!
 Vapaaehtoiset tulevat tarpeeseen
 Vapaaehtoisia tarvitaan, sillä väestö ikääntyy ja moni kunta kärsii muuttotappioista. Pohjois- ja Itä-Suomen Pelastuslaitoksilla alkoi huhtikuussa 2021 hanke sopimuspalokuntien elinvoimaisuuden kehittämiseksi harvaan asutulla alueella.
 Tarkoituksena on saada sopimuspalokunnat pysymään elinvoimaisina myös jatkossa.
 Jokilaaksojen pelastuslaitoksen alueen jokaisella paloasemalla olisi tarvetta vapaaehtoisille lisäkäsille. Sopimuspalokunnan koosta riippuen osastoja voi olla useita.
 – Jos ei mahdu miehistöosastoon, voi mennä tukiosastoon, nuoriso-osastoon, veteraaniosastoon tai naisosastoon. Monesti nuorena aloitettu harrastus jatkuu aikuisiällä ja esimerkiksi nuoriso-osastosta tullaan hälytysosastoon, kertoo projektipäällikkö  Jenika YliKauppila  Jokilaaksojen pelastuslaitokselta.
 Joskus työ rajoittaa mahdollisuuksia osallistua vapaaehtoiseen sammutustyöhön.
 – Paloaseman lähellä työskentelevät sopimuspalokuntalaiset pääsevät onneksi pääosin tulemaan, mutta haasteita on. Se on ongelma läpi Suomen, pelastusjohtaja Pukkinen toteaa.
 Aiheesta voi keskustella keskiviikkoon 25. elokuuta kello 23:een asti.
 Lue seuraavaksi :
 Poikkeuksellisen suuri maastopalo osui toisen kerran Kalajoelle – iso roihu koettiin myös 50 vuotta sitten, ja tulevaisuudessa palojen määrä kasvaa

Kalajoella riehunut suurpalo synnytti kipinän vapaaehtoiseen palokuntatyöhön – sopimuspalokuntiin on saatu uusia jäseniä


Summary: Perämerellä sijaitsevalla Krunnien suojelualueella on yli 80 vuotta seurattu lintulajien kehitystä. Ainutlaatuisessa paikassa nähdään selkeästi, miten ilmastonmuutos on vaikuttanut lintuihin.  Lajeja on kadonnut kokonaan, mutta uusiakin on ilmestynyt.

– Ilmastonmuutos on vaikuttanut ja vaikuttaa hyvin monialaisesti kaukana rannikolta sijaitsevan saariryhmän linnustoon, sanoo yli 80 vuotta Krunnien suojelualueesta syvästi kiinnostunut  Pekka Helle .
 Hän on laskenut saarten lintuja useilla eri vuosikymmenillä.
 Helle laski Merikallion lintulaskentalinjat useina kesinä edesmenneen veljensä,  Eero Helteen  kanssa 1970- ja 80-luvuilla. Nyt hän on laskenut uudelleen yksin vuosina 2019–2020 ja tänä kesänä poikansa  Heikki Helteen  kanssa. Välillä linjoja ovat laskeneet muutkin.
 Pekka Helteen mukaan Perämerellä sijaitseva Krunnien yksityinen suojelualue on ainutlaatuinen paikka lintulaskennalle koko Itämeren piirissä. Se antaa hyvän vertailukohdan suojelemattomille maannousemasaarille, joihin ihmisen toiminta on vaikuttanut.
 – Rauhoittamisen vaikutus linnustolle on ollut valtava. Pesimäaikainen maihinnousukielto, munien keruun, häirinnän ja metsästyksen loppuminen saivat saarten lintukannat todella kovaan nousuun sotien jälkeen ja varsinkin 1950-luvulla, sanoo Helle.
 Iin edustalla sijaitsevan Krunnien yksityisen suojelualueen tunnustavoitteeksi otettiin 1930-luvulla Perämeren merihanhikannan pelastaminen. Muita pahoin kärsineitä lajeja olivat ruokki, riskilä ja tuolloin jo hävinnyt haahka.
 Jopa lokit ja tiirat olivat vaikeuksissa.
 Krunnien suojelualueeeen kuuluu myös 4000 hehtaaria vesialuetta. Ainoa tapa päästä saarille sulavesiaikaan  on vene. Pekka Helle on käynyt tänäkin kesänä saarilla useamman kerran. Timo Sipola / Yle
 Merilinnuston suojelu Krunneilla on onnistunut erinomaisesti. Siltä osin tilanne alueella poikkeaa selvästi koko maasta.
 Suojelun ohella myös ilmastonmuutos on vaikuttanut linnuston kehitykseen saarilla. Helle on huomannut sen selvästi laskiessaan vanhoja arviointilinjoja viime kesinä.
 Ilmastonmuutos näkyy selvästi saarilla
 Pohjoinen lintulaji järripeippo on yksi esimerkki lajista, jonka ilmastonmuutos on lähes hävittänyt.
 Vielä 1930- ja 40-luvuilla se oli runsaampi Krunnien saarilla kuin sen eteläinen vastike peippo.
 Saarilla oli silloin nykyistä enemmän arktisia piirteitä. Jääkenttien keskelle lehti tuli puuhun useita viikkoja myöhemmin kuin lähimantereella.
 Helle arvioi, että ohimenevien järripeippojen mielestä Krunnit ovat todennäköisesti näyttäneet takavuosikymmeninä pitkälti samalta kuin Tunturi-Lappi.
 – Vielä 1970-luvun alussa järripeippokanta oli hyvin runsas, mutta nyt olen saanut siitä vain aivan yksittäisiä havaintoja.
 Ilmastonmuutos näkyy Krunnien yli 80 vuoden kehityksessä pohjoisen lajiston väistymisenä.
 Samaan aikaan monet eteläiset lajit ovat hakeutuneet Krunneille.
 – Joka vuosi on jotain uutta. Vuonna 1939 ei ollut vielä yhtään punarintaa, naurulokkia, pikkulokkia, pikkutiiraa tai merimetsoa. Nyt niiden kannat ovat runsaita.
 Metsissä on paljon kokonaan uusia lajeja. Sellaisia kuin mustapääkerttu, tiltaltti, mustarastas, räkättirastas, puukiipijä, talitiainen, sinitiainen, sirittäjä, peukaloinen, punarinta ja korppi, merikotka, ampuhaukka, suopöllö ja hiiripöllö.
 Myös kyhmyjoutsen ja valkoposkihanhi liittyvät ilmastonmuutokseen.
 – Niiden menestys täällä on riippuvaista ydinalueiden menestyksestä. Varttuneiden nuorukaisten ja aikuistuvien lintujen on tilanpuutteen vuoksi haettava pesimäalueensa ydinaluetta kauempaa.
 Lintukantaan vaikuttavat monet muutkin tekijät
 Muita selkeitä Krunnien lintulajien menestykseen vaikuttavia tekijöitä ovat pesimärauha, maan kohoaminen ja muutokset ympäröivillä alueilla.
 Esimerkiksi metsien linnuston tiheys on laskenut samalle tasolle kuin mantereella vastaavanlaisissa metsissä. Se johtuu ennen kaikkea metsien rakenteen muuttumisesta maankohoamisesta seuraavan lajiston muutoksen myötä.
 Kalansyöjät ja pohjaeläimiä syövät linnut menestyvät Krunneilla paremmin kuin mantereella ja rannikolla. Tämä johtunee ympäristön paremmasta tilasta ulkomerellä.
 Samantyyppinen ilmiö koskee ruokkikantaa, joka on kasvanut räjähdysmäisesti. Törön pienellä luodolla voi pesimäaikaan nähdä satamäärin ruokkeja.
 – Ne ovat voineet tulla jostain, missä ne ovat joutuneet häirinnän piiriin.
 Krunnien linnustoon vaikuttaa siis myös se, mitä tapahtuu jossain aivan muualla. Varsinkin esiintymäalueen reunoilla missä heilahteluja on.
 Helle kertoo räyskän ilmestymiseen ja häviämiseen liittyvän mielenkiintoisen tarinan.
 Se vaihtaa herkästi maisemaa.
 – Vuonna 1947 Tukholman eteläpuolisesta saaristosta siirtyi noin 200 räyskäparia Ruotsin puolelle Perämerta, Luulajan saaristoon. Täältä käsin räyskiä siirtyi pesimään Krunneille 1950-luvun alussa.
 Enimmillään räyskiä oli Helteen mukaan Krunneilla 1970-luvulla, jolloin niitä oli yli 100 paria. 1980-luvun puolivälissä ne katosivat Krunneilta, ja samoihin aikoihin syntyi yhdyskunta Iin Astekarille.
 Tällaiset äkilliset paikanvaihdot johtuvat pesinnän epäonnistumisesta, epäsuotuisia sääoloista, ihmisen häirinnästä tai pedoista.
 Urbaanin luonnon muutokset koskevat myös Krunneja. Suojelun alussa lisääntynyt harmaalokkikanta on vähentynyt mitä todennäköisimmin lajin talviruokintapaikkoina toimineiden kaatopaikkojen vähenemisen seurauksena tuhannesta parista pariin sataan.

Pekka Helle petojen poistoa ja aivan erityisesti supikoirien poistoa keskeisenä osana Krunnien suojelua.
 Timo Sipola / Yle
 Entäpä tunnuslaji merihanhi?
 Miten kävi merihanhelle, josta Krunnien suojeluajatus lähti 1930-luvulla?
 Alue pelasti Perämeren merihanhikannan ja on toiminut turvasatamana monelle muullekin heikenneelle vesilintulajille.
 Merihanhien pesimäkanta vankistui Krunneilla monen kymmenen vuoden ajan. Kovin suureksi pesivien parien määrä ei saarilla ole noussut missään vaiheessa. Voidaan kuitenkin olettaa, että hanhikanta on levinnyt Krunneilta koko Perämeren ympäristöön.
 Krunnien saaria on tiukasti vartioitu läpi sulavesikauden vuodesta 1937 saakka. Sitä Helle pitää erinomaisena asiana. Timo Sipola / Yle
 Viikkojen ajan kestävän sulkasadon ansiosta merihanhien määrästä Perämeren piirissä tiedetään paljon. Linnut ovat lentokyvyttömiä viikkojen ajan ja ne on helppo silloin laskea.
 Parhaimmat sulkimisalueet Perämerellä ovat Ulkokrunni ja Hailuodon Isomatalan-Ulkoriisin karikot. Molemmat alueet ovat pesimäaikaan suojeltuja.
 Ulkokrunnissa on enimmillään sulkinut noin 1 500 merihanhea ja Hailuodossa jopa 5 000-6 000. Vuonna 2019 huolestuttiin, kun Hailuodossa sulki vain 1 350 hanhea. Tänä vuonna Isomatalan- Ulkoriisin kareilla laskettiin taas lähes 3 700 sulkivaa merihanhea.
 – Näin iso muutos ei voi mitenkään selittyä pesimämenestyksellä, vaan ilmiöön täytyy liittyä muutakin, mitä emme tiedä.
 Yhtä kaikki Perämeren merihanhikanta on 2020-luvulla jotain aivan muuta kuin 1930-luvulla jolloin Ulkokrunni, perustettiin. Merihanhen suojelu on siltä osin onnistunut Krunneilla erinomaisesti.
 Krunneilla on pitkä historia, jossa yhdellä suvulla on iso rooli Merkittävä syy Pekka Helteen Krunni-kiinnostukseen on se, että usealla hänen sukulaisellaan on ollut rooli suojelualueen historiassa. Oulun Krunnien yksityisen suojelualueen perustamisen alullepanija oikeuspormestari Kaarlo Reinilä oli hänen isänäidin puolen sukulaisiaan. Reinilä oli useiden muiden luonnonystävien tavoin huolissaan Perämeren pohjukan merilinnuston vähenemisestä. Erityisen tuhoisaa oli vesillä liikkujien harjoittama munienkeruu, joka voimistui entisestään moottoriveneiden yleistymisen myötä. Rauhoitusajatuksen tunnustavoitteeksi muodostui merihanhikannan pelastaminen. Maakrunnisäätiö perustettiin vuonna 1936 ja vartiointi aloitettiin jo vuonna 1937.Virallisesti luonnonsuojelualue perustettiin Oulun lääninhallituksen päätöksellä vasta 1956. Kaarlo Reinilän poika Erkki Reinilä oli alueen ensimmäinen vartija kymmeniä vuosia. Samaan sukuun kuului myös Kaarlo Reinilän serkku, kansainvälisesti tunnustettu lintutieteilijä Einari Merikallio, joka laski vuonna 1939 ensimmäisen kerran Krunnien linnuston kehittämällään linja-arviointimenetelmällä, jolla päästiin aikaisempaa tarkempiin arvioihin.
 Jutusta voi keskustella 25. elokuuta kello 23:een asti.

Tämä saari on lähes koskematon, mutta silti osa linnuista on hävinnyt ihmisen toiminnan takia – ilmastonmuutos on tuonut alueelle myös uutta elämää


Summary: Varsinais-Suomessa Ruskon Vahdolla tapahtui maanantai-iltana vakava välikohtaus, jossa poliisi loukkaantui ja poliisia ampunut mies kuoli vammoihinsa.

Valtakunnansyyttäjän toimiston erikoissyyttäjä on aloittanut Ruskon Vahdolla tapahtuneen ampumavälikohtauksen tapahtumien selvittämisen.
 Tutkinnanjohtajaksi on nimetty erikoissyyttäjä  Heidi Savurinne . Syyttäjälaitoksen tiedotteen mukaan tällä hetkellä taltioidaan tapahtumien kulkua ja tehdään esiselvitystyötä.
 Välikohtaus tapahtui, kun poliisi vastasi kotihälytykseen Ruskon Vahdolla maanantaina iltaseitsemän aikaan. Poliisin tiedotteen mukaan oviaukossa tapahtui ammuskelu. Myös poliisi käytti tilanteessa asettaan, ja poliisia kohti ampunut mies kuoli saamiinsa vammoihin.
 Esiselvitys käynnissä
 Tapahtumapaikalla oli poliisia ampuneen miehen lisäksi ainakin kaksi muuta siviilihenkilöä, kertoo erikoissyyttäjä Heidi Savurinne.
 – Paikalla olleet ovat todennäköisesti (ampujan) läheisiä henkilöitä, kertoo Savurinne STT:lle.
 Heidi Savurinne johtaa esiselvitystä, joka koskee poliisin aseenkäyttöä tilanteessa. Esiselvityksen jälkeen päätetään, onko poliisin aseenkäytöstä aihetta aloittaa esitutkinta eli onko syytä epäillä poliisia rikoksesta.
 – Tietojeni mukaan yksi poliisi on ampunut tilanteessa, toteaa Heidi Savurinne Yle Turulle.
 Siihen, onko kyseessä sama poliisi, joka haavoittui, Savurinne ei tutkinnallisista syistä ota kantaa. Hän painottaa, että tässä vaiheessa ollaan poliisilta saatujen tietojen varassa. Selvityksen edetessä tiedot tarkentuvat.
 Paikalle tuli Savurinteen mukaan ensi vaiheessa kaksi poliisipartiota ja myöhemmin lisää poliiseja.
 Lue lisää:
 Syyttäjä tutkii seuraavaksi poliisin aseenkäytön Ruskolla – "Yleisesti toivotaan, että asia hoidetaan mahdollisimman ripeästi"
 Kotihälytyksellä Varsinais-Suomen Ruskolla ammutulla poliisilla ei hengenvaaraa, poliisia ampunut kuoli vammoihinsa sairaalassa – syyttäjä ja KRP selvittävät tapahtumia

Ruskon ampumavälikohtauksen tapahtumien kulku on nyt selvityksen alla – syyttäjä: tapahtumapaikalla oli myös muita


Summary: Pohjoismaiden neuvoston palkintoa tavoittelee viisi elokuvaa, yksi kustakin Pohjoismaasta. Voittaja julkistetaan marraskuussa 2021 Kööpenhaminassa.

Hamy Ramezanin   Ensilumi  on Suomen ehdokas Pohjoismaiden neuvoston elokuvapalkinnon saajaksi.
 Ensilumi  on suomalais-iranilaisen ohjaaja-käsikirjoittajan Ramezanin ensimmäinen pitkä fiktioelokuva. Hänen lyhytelokuvansa ovat voittaneet lukuisia palkintoja niin  kansainvälisillä kuin kotimaisillakin elokuvafestivaaleilla.
 "Yhtäkkiä olin osa valtavaa massaa, joka oli tullut tuhoamaan eurooppalaista elämää" – Suomessa 30 vuotta asunut ohjaaja Hamy Ramezan lannistui pakolaiskriisistä
 Suomen palkintolautakunta kuvailee elokuvan olevan yleismaailmallinen ja runollinen tarina perheestä, jota yhdistää rakkaus silloinkin, kun heiltä on kielletty tulevaisuus.
 Ensilumi  kertoo iranilaisesta teinipojasta, joka asuu perheineen suomalaisessa vastaanottokeskuksessa. Elämä Suomessa on päässyt hyvään alkuun, kun perhe saa kuulla, että heidän turvapaikkahakemuksensa on hylätty. Elokuvan ensi-ilta Suomessa oli lokakuussa 2020, ja se ehti kerätä koronasyksynä runsaat 25 tuhatta katsojaa. Eedolla olevan elokuvan kansallisen teatteriensi-illan on pitänyt olla 1. heinäkuuta 2020–30. kesäkuuta 2021 välisenä aikana.
 Elokuvan on käsikirjoittanut  Antti Rautava  ja tuottaneet  Emilia Haukka  ja  Jussi Rantamäki  Aamu Filmcompanysta.
 Ohjaaja Hamy Ramezan työnsä ääressä Nurmijärvellä 2019. Antti Haanpää / Yle
 Pohjoismaiden neuvoston elokuvapalkinto myönnetään pitkälle elokuvalle, joka on taiteellisesti merkittävä, omaperäinen ja täysipainoinen teos. Etusijalla ovat omaa lajityyppiään uudistavat elokuvat, joiden kielenä on jokin Pohjoismaiden kielistä.
 Palkinto on suuruudeltaan 300 000 tanskan kruunua eli noin 40 000 euroa. Summa jaetaan käsikirjoittajan, ohjaajan ja tuottajan kesken.
 Palkintojenjakotilaisuus on neuvoston istunnon yhteydessä marraskuussa 2021. Seremonia on yhteinen muiden palkintojen kanssa. Muita Pohjoismaiden neuvoston palkintoja ovat musiikki-, kirjallisuus-, lasten- ja nuortenkirjallisuus- sekä ympäristöpalkinto.
 Viime vuonna Pohjoismaiden neuvoston elokuvapalkinnon voitti  Dag Johan Haugerudin  ohjaama ja käsikirjoittama elokuva  BARN (Beware of Children)  Norjasta
 Kaikki viisi ehdokaselokuvaa nähdään Helsingissä syyskussa Rakkautta & Anarkiaa -elokuvajuhlien ohjelmistossa.
 Muut ehdokkaat ovat:
 Islanti:  Alma / Alma
 Käsikirjoittaja ja ohjaaja:  Kristín Jóhannesdóttir
 Tuottaja:  MGuðrún Edda Þórhannesdóttir
 Tuotantoyhtiö: DUO Productions
 Norja:  Gunda / Gunda
 Käsikirjoittaja ja ohjaaja:  Victor Kossakovsky
 Tuottaja:  Anita Rehoff Larsen
 Tuotantoyhtiö: Sant & Usant
 Ruotsi:  Tigrar / Tigers
 Käsikirjoittaja ja ohjaaja:  Ronnie Sandahl
 Tuottaja:  Piodor Gustafsson
 Tuotantoyhtiö: Black Spark Film & TV AB
 Tanska:  Flugt / Flee
 Käsikirjoittaja ja ohjaaja:  Jonas Poher Rasmussen
 Tuottaja:  Monica Hellström
 Tuotantoyhtiö: Final Cut for Real ApS
 Lue myös:
 Hamy Ramezan kertoo uutiskuvien taakse kadotetun tarinan
 "Harva pakolaisista kuvitteli koskaan olevansa siinä tilanteessa" - Tuntematon pakolainen vie katsojan kokemaan elämän leireillä

Suomi valitsi ehdokkaansa Pohjoismaiden neuvoston elokuvapalkinnon saajaksi – voittoa tavoittelee Hamy Ramezanin ensimmäinen pitkä fiktioelokuva


Summary: Kotkassa on tänään tiistaina ollut iso onnettomuusharjoitus, jossa yhtenä osana on lintujen ja muiden eläinten pelastaminen öljystä. Oikeassa tilanteessa pelastettavaksi voi tulla satoja lintuja. Silloin eläinlääkärin on päätettävä, millä linnulla on paras mahdollisuus selvitä.

Itämeren rannalla Kotkassa on parhaillaan  käynnissä öljyonnettomuusharjoitus , jossa kaksi säiliöalusta olisi törmännyt ja niistä valuisi öljyä ja vaarallista kemikaalia mereen.
 Samalla ympäristöjärjestö WWF yhdessä Korkeasaaren ja vapaaehtoisten kanssa testaa, miten liikuteltava lintujen hoitoyksikkö saadaan kuljetettua onnettomuuspaikalle ja miten öljyn tai kemikaalien tahrimat linnut saadaan itse pesuyksikköön.
 Korkeasaaren eläinlääkäri  Sanna Sainmaa  kertoo, että tätä hoitoyksikköä ei ole onneksi kertaakaan tarvittu aidossa öljyonnettomuudessa.
 – Toivottavasti sitä tositilannetta ei koskaan tule, sanoo Sainmaa.
 Eläinten pelastamista varten liikuteltava hoitoyksikkö on tuotu Kotkaan Porvoosta. Oikeasti ne ovat kontteja, joiden sisään hoitopaikat on rakennettu.
 Nyt kontit on tuotu Kotkan Kantasataman teollisuushalliin harjoitusta varten
 Jopa satoja lintuja
 WWF:n meriasiantuntija  Vanessa Ryan  kertoo, että aluksi öljyyntyneet linnut kerätään maastosta. Ne tuodaan autolla lintuhoitoyksikköön, minkä jälkeen eläinlääkäri tarkastaa niiden kunnon.
 – Täällä tarkistetaan, että lintu kestää pesun, joka sille on pakko suorittaa. Öljy tuhoaa höyhenpeitteen rakenteen, jolloin lintu kylmettyy ja kastuu. Samalla linnun tila heikkenee, kertoo Ryan.
 Lintuja saattaa tulla hoitolaan jopa useita satoja.
 Kotkan Kantasataman hallliin oli tuotu kontit, joissa eläinten pesupaikat sijaitsevat.  Pyry Sarkiola / Yle
 Korkeasaaren eläinlääkäri Sanna Sainmaan mukaan tilanne on eläimelle aina rankka.
 – Linnut ovat yleensä kylmettyneitä, kuivuneita ja tosi stressaantuneita, sanoo Sainmaa.
 Kun lintu saapuu pesupaikalle, sitä ei heti pestä. Aluksi linnusta irroitetaan pahimmat öljyt ja lintu nesteytetään.
 – Sen jälkeen pari päivää lepoa ja ruokintaa, ja vasta sen jälkeen lintu pestään. Pesuprosessi on tosi stressaava, kertoo Sanna Sainmaa.
 Kaikkia ei voida auttaa.
 Jos lintuja on paljon, joutuu eläinlääkäri arvioimaan, mitä lintuja yritetään ensimmäisenä pelastaa.
 – Ensin priorisoidaan ne linnut, jotka oikeasti ovat niin hyvässä kunnossa, että ne kestävät hoidon. Vanhemmat naaraat ovat kaikkein arvokkaimpia, koska ne ovat osoittaneet pystyvänsä lisääntymään ja ovat vielä lisääntymisiässä, kertoo eläinlääkäri Sainmaa.
 WWF:n meriasiantuntija Vanessa Ryan kertoo, että WWF:llä on ollut vapaaehtoinen öljyntorjuntajoukko jo vuodesta 2003 lähtien. He toimivat pelastusviranomaisten alaisuudessa.
 – Meidän tehtävänämme on rantojen tiedustelu ja puhdistus, öljyyntyneiden eläinten etsintä ja kiinni ottaminen sekä eläinhoitolan perustaminen, kertoo Ryan.
 WWF:n meriasiantuntija  Vanessa Ryan  ja Korkeasaaren eläinlääkäri Sanna Sainmaa kertoivat suorassa lähetyksessä, miten eläimet saadaan puhdistuspaikalle ja miten puhdistus tapahtuu.  Katso lähetys tästä .
 Lue seuraavaksi:   Itäisellä Suomenlahdella alkaa tänään kansainvälinen jättiharjoitus – kuvitteellisessa tilanteessa mereen pääsee vaarallista kemikaalia ja öljyä
 Kotkaan valmistui ainutlaatuinen paikka, jossa öljyntorjuntaa voidaan harjoitella oikealla öljyllä – alueelle halutaan lisää altaita

Erikoinen lintujen hoitoyksikkö testissä onnettomuusharjoituksessa – Korkeasaaren eläinlääkärin iso toive: "Toivottavasti sitä tositilannetta ei koskaan tule"


Summary: Euroalueen pankkien yhteinen kriisinratkaisurahasto saa uuden lisäpuskurin ensi vuoden alussa. Tarpeen vaatiessa Euroopan vakausmekanismista voidaan ottaa lainaa kriisipankin pelastamiseen.  Edunvalvontajärjestö Finanssiala pelkää, että suomalaispankeilta peritään ylimääräisiä maksuja, jos niiden eteläeurooppalainen kilpailija ajautuu kriisin keskelle.

Ensi vuoden alussa otetaan yksi askel kohti entistä tiiviimpää pankkiunionia. Euroalueen pankkien yhteisvastuu lisääntyy ja pankkien yhteinen kriisinratkaisurahasto saa lisäpuskurin, kun sen niin sanottu varautumisjärjestely tulee voimaan.
 Jos rahaston varat eivät riitä ongelmapankin pelastamiseen, voi euroalueen yhteinen kriisinratkaisuneuvosto lainata jatkossa varoja Euroopan vakausmekanismista (EVM). Se on euroalueen valtioiden perustama rahoituslaitos, joka on aiemmin antanut hätärahoitusta vain jäsenvaltioilleen.
 Kyse on jälleen yhdestä varasuunnitelmasta, jolla pyritään varmistamaan, ettei kaatuvien pankkien jaloilleen nostamisessa käytetä enää veronmaksajien ja valtioiden varoja. Kriisipankkien pelastamisesta koituvista maksuista vastaavat ensisijassa kriisipankin sijoittajat ja omistajat. Lasku voi kuitenkin lopulta kaatua euroalueen muiden pankkien maksettavaksi yhteisen rahaston kautta.
 Rahoitusvakausviraston ylijohtaja  Tuija Taos  kuvaa uutta varautumisjärjestelmää merkittäväksi. Se kaksinkertaistaa pankkien kriisin ratkaisemiseen käytettävissä olevan lisärahoituksen, josta vastaavat euroalueen pankit.
 – Järjestelmä lisää pankkiunionin uskottavuutta. Ensi vuonna kriisipankin uudelleen järjestelemiseen on tarpeen vaatiessa olemassa jopa noin 100 miljardia euroa pankkisektorilta kerättävää rahaa.
 Alun perin varautumisjärjestelmä oli tarkoitus ottaa käyttöön vuoden 2024 alussa, mutta  euroalueen valtiovarainministerit päättivä t aikaistaa sitä kahdella vuodella viime marraskuussa.
 Suomalaiset pankit maksaneet rahastoon yhteensä yli miljardi euroa
 Euroalueen pankit ovat jo vuodesta 2015 asti kerryttäneet varoja yhteiseen kriisinratkaisurahastoon.
 Suomalaiset pankit ovat maksaneet rahastoon yhteensä reilu miljardi euroa, mikä on suunnilleen kaksi prosenttia rahaston kaikista tämänhetkisistä varoista. Tänä vuonna suomalaispankit ovat maksaneet rahastoon noin 270 miljoonaa euroa.
 Kriisinratkaisurahastossa tulee lopulta olla yksi prosentti euroalueen pankkien korvattavien talletusten yhteismäärästä. Taoksen mukaan summa saavutetaan muutaman vuoden kuluttua.
 Rahastoon kerätyt maksut jaettiin aluksi kansallisiin lohkoihin niin, että suomalaispankkien vakausmaksut turvasivat muita suomalaispankkeja ja esimerkiksi espanjalaisten pankkien maksut muita espanjalaispankkeja. Kerätyt maksut ovat kuitenkin vuosi vuodelta siirtyneet yhteisvastuun piiriin. Esimerkiksi tämän vuoden alussa jo 82 prosenttia kaikista rahaston varoista on mahdollista käyttää minkä tahansa euroalueen pankin kriisin ratkaisemiseen. Vuodesta 2024 alkaen rahasto on täysin yhteisvastuullinen.
 Vakaata pankkijärjestelmää pidetään toimivan talousjärjestelmän edellytyksenä. Siksi euroalueen pankkien kaatumisen varalle on tehty tarkat suunnitelmat. Kuva saksalaisesta Commerzbankista. Mårten Lampén / Yle
 Tämä yhteisvastuullisuuden lisääntyminen sekä aikaistettu varautumisjärjestelyn käyttöönotto ovat herättäneet Suomessa arvostelua.
 Pankkien edunvalvontajärjestö Finanssiala ei pitänyt aikaistamista järkevänä. Finanssiala on huolissaan siitä, että eteläeurooppalaisia kilpailijoitaan paremmassa kunnossa olevat suomalaispankit joutuvat maksamaan eteläeurooppalaisten pankkien jaloilleen nostamisesta.
 Näin käy siinä tapauksessa, jos rahaston varoihin turvaudutaan ja se täytetään uudelleen ylimääräisillä maksuilla. Jos yhteinen kriisinratkaisuneuvosto ottaa lisäksi lainaa Euroopan vakausmekanismista, sekin tietänee lisämaksuja, koska pankit maksavat lainan yhdessä takaisin.
 Pankeilta tullut hyviä tuloksia, ovatko huolet hälvenneet?
 Pandemian alkuvaiheessa Etelä-Euroopan maiden pankkeihin liittyi erityinen huoli siitä, miten ne selviäisivät koronaviruksen aiheuttamista ongelmista. Etelä-Euroopan maissa on eniten niin sanottuja järjestämättömiä lainoja eli lainoja, joita ei todennäköisesti pystytä maksamaan takaisin. Ne tietävät pankeille luottotappioita.
 Tuoreimmat tulostiedot suurimmista pankeista ovat ainakin jossain määrin huojentavia. Pahimmat pelot pandemian synnyttämästä pankkikriisista eivät toistaiseksi ole toteutuneet. Monet Etelä-Euroopan suuret pankit  ovat raportoineet ennakoitua parempia tuloksia .
 Finanssialan johtava lakimies  Olli Salmi  ei kuitenkaan vielä huokaise helpotuksesta.
 Hänen mukaansa tulokset eivät tällä hetkellä anna todellista kuvaa pankkisektorin tilanteesta, sillä useissa euroalueen maissa on otettu pandemian ajaksi käyttöön erilaisia tukitoimia, kuten lyhennysvapaita.
 Italian, Ranskan ja Espanjan suurimpien pankkien nettotulokset ovat olleet parempia kuin analyytikot ennakoivat. Myös espanjalaisen Santanderin tulos oli toisella vuosineljänneksellä ennakoitua paremmin. Alberto Sibaja Ramirez / AOP
 – Meidän tulisi odottaa, että eteläeurooppalaisten pankkien asiakkaiden maksukyky selviää ja saadaan tietää, onko sieltä tulossa luottotappioita. Kun tämä on selvillä, pankit pitäisi laittaa kuntoon. Sitten kun pankit ovat kunnossa ja ollaan samalla viivalla, on reilua lähteä yhteiseen taakanjakoon, Salmi sanoo.
 Ongelmana on menettelyn liian vähäinen käyttö
 Vakaata pankkijärjestelmää pidetään toimivan talousjärjestelmän edellytyksenä. Siksi euroalueen pankkien kaatumisen varalle on tehty tarkat suunnitelmat. Pankit ovat markkinoiden kautta hyvin verkottuneita toisiinsa ja yhden pankin ongelmat heijastuvat nopeasti laajalle.
 Koko Euroopan pankkiunionin kantava ajatus on, ettei veronmaksajien ja valtioiden tule käyttää varojaan pankkien pelastamiseen kuten tehtiin reilun kymmenen vuoden takaisessa finanssikriisissä. Mutta pitävätkö suunnitelmat tosipaikan tullen?
 Mikä on Euroopan pankkiunioni? Pankkiunioni perustettiin vuoden 2008 finanssikriisin ja sitä seuranneen euroalueen velkakriisin takia. Sen tavoitteena on suojella euroalueen pankkisektorin vakautta ja purkaa niin sanottua kohtalonyhteyttä eli riippuvuutta pankkien ja valtioiden välillä. Pankkiunioni koostuu tällä hetkellä yhteisestä pankkivalvonnasta ja yhteisestä pankkikriisien ratkaisujärjestelmästä. Näitä kutsutaan pankkiunionin ensimmäiseksi ja toiseksi pilariksi. Euroopan komissio on esittänyt pankkiunionin kolmanneksi pilariksi yhteistä talletussuojaa. Neuvottelut talletussuojasta ovat jatkuneet pitkään. Pankkiunioniin kuuluvat euromaat, mutta siihen voivat osallistua myös euroalueen ulkopuoliset EU-maat. Tällä hetkellä euroalueen ulkopuolisia pankkiunionimaita ovat Kroatia ja Bulgaria. Lähteet: Rahoitusvakausvirasto ja valtiovarainministeriö
 Pankkien saneeraussuunnitelmaa eli niin sanottua resoluutiomenettelyä on tarkoitus käyttää, jos pankin kaatumisen arvioidaan synnyttävän laajoja ongelmia. Päätöksen tästä tekee Brysselissä sijaitseva yhteinen kriisinratkaisuneuvosto SRB.
 Menettelyä on sovellettu vain kerran, espanjalaisen Banca Popularin toiminnan uudelleen järjestelemiseen vuonna 2017. Pankkien yhteistä kriisinratkaisurahastoa ei ole käytetty koskaan. Sen sijaan kriisipankkien ongelmia on ratkottu kansallisesti.
 Valtiovarainministeriön rahoitusmarkkinaosaston päällikkö  Pauli Kariniemi  ei ole ensisijassa huolissaan siitä, että sijoittajavastuuseen ja sitä täydentävään rahastoon perustuvaa järjestelmää aletaan käyttämään uuden lisäpuskurin myötä ahkerammin.
 Huoli on Kariniemen mukaan ainakin tähän mennessä ollut päinvastainen.
 – Menettelyä ei ole käytetty vaan pankkiongelmia on päädytty useissa tapauksissa hoitamaan vanhaan tapaan veronmaksajien rahoilla tai ongelmia ei ole ryhdytty määrätietoisesti siivoamaan. Tämä ei välttämättä ole yhteiskunnan kannalta kaikkein tehokkain tapa pankkisektorin ongelmien ratkaisussa, hän sanoo.
 Maailman vanhimmaksi toiminnassa olevaksi pankiksi tituleeratun italialaisen Monte dei Paschin tuoreimmat stressitestitulokset olivat heikot.
Italian pääministeri Mario Draghi työskentelee hartiavoimin ratkaistakseen pankin kohtalon. Italian valtiolla on pankista enemmistöomistus, josta sen on päästävä eroon. EPA / MATTIA SEDDA
 Toisaalta pankkien kriisinratkaisujärjestelmän ja sen rahoituksen olemassaolo ovat tärkeitä, vaikka niitä ei käytettäisikään usein. Jo tieto siitä, että pankkijärjestelmä kestää iskuja, rauhoittaa markkinoita ja tuo vakautta, sanoo Rahoitusvakausviraston ylijohtaja Tuija Taos.
 Vuoden alussa voimaan tulevasta varautumisjärjestelystä ja euroalueen pankkien yhteisvastuullisuudesta on päätetty jo vuonna 2013. Myös Suomi antoi niille tuolloin tukensa.
 – Järjestelmästä voi syntyä suomalaisille pankeille ja niiden asiakkaille kustannuksia, mutta on niinkin, että ajan myötä myös Suomessa voi syntyä pankkiongelmia ja voimme hyötyä tällaisesta järjestelmästä, Kariniemi sanoo.
 Lue lisää
 Pahin ei toteutunutkaan koronapandemiassa, pankkikriisiltä vältyttiin – Etelä-Euroopan isot pankit takovat nyt ennätystulosta
 Pankkien yhteisvastuu EU:ssa lisääntyy – "Suomi haluaa, että pankkijärjestelmä huolehtii omista virheistään", Matti Vanhanen sanoo

Pankkiunioni tiivistyy entisestään EU:ssa pian – suomalaispankeille voi langeta maksuja, jos niiden ulkomainen kilpailija ajautuu pahaan kriisiin


Summary: Terveysasemien puhelinpalvelut ovat ruuhkautuneet eri puolilla maata, mutta myös lääkärit työskentelevät äärirajoilla. Turkulainen terveyskeskuslääkäri Päivi Slama kirjoitti hätähuutonsa sanomalehden mielipidesivulle ja kertoo työstään nyt Ylelle.

Terveyskeskuslääkäri  Päivi Slama  tekee tunnista kolmeen tuntiin ylitöitä joka päivä, mutta silti kaikkea ei ehdi tehdä. Tavallisena perjantai-iltapäivänä kello 15 työlista on yhä pitkä.
 – Kesken on noin 30 potilaan asiat. Pitäisi tehdä valmiiksi lausuntoja ja lähetteitä ja vastata sähköisiin asiointeihin. 10 puhelinsoittoakin on vielä odottamassa. Ainakin puolet näistä asioista pitää hoitaa vielä tänään, kertoo Slama.
 Ennen pöydän sai puhtaaksi viikonloppuun mennessä. Nyt tämä ei ole mahdollista, sillä terveyskeskukset ovat ruuhkautuneet. Syynä ei ole pelkästään koronapandemia, sillä ruuhkaa oli jo ennen sitä.
 – Terveysasemilla potilasväestöt annettiin kasvaa liian isoiksi lääkäriä kohden. Omalääkärijärjestelmä kävi mahdottomaksi nykyisellä lääkärimäärällä. Toive on jatkaa pitkäaikaisilla potilassuhteilla ja olla potilaan omalääkäri.
 Vieraisiin potilaisiin tutustuminen vie aikaa.
 – Uusin maanantaina neljän lääkärin reseptejä. Yritin nopeasti katsoa, pitäisikö potilaalle soittaa. On heitä, joiden resepti on uusittu kolme vuotta ilman minkäänlaista kontrollia välissä, kertoo Slama.
 Turun keskustan terveysaseman aulaan on saapunut väkeä odottamaan vuoroaan. He yrittävät saada ajan tulemalla paikan päälle.  Minna Rosvall / Yle
 Lääkäri pyysi anteeksi potilailta, mutta työajassa pitäisi voida pysyä
 Turussa työskentelevä Päivi Slama kirjoitti lääkärien ja hoitajien työtaakasta  Turun Sanomien mielipidesivuille.  Kirjoituksessa hän pyysi potilailta anteeksi, että ei ollut ehtinyt uusimaan kaikkien reseptejä. Terveysaseman sisältä tullut lääkärin hätähuuto kosketti monia ja poiki lisää mielipidekirjoituksia.
 Terveyskeskusten puhelinruuhka on valtakunnallinen ongelma.  Yle kysyi asiaa elokuun alussa kuudesta kaupungista.
 Apulaisoikeuskansleri antoi hiljattain Espoon kaupungille huomautuksen, kun sille tehdystä kantelusta kävi ilmi, että takaisinsoittopalvelun puhelujonot oli viime vuonna tyhjennetty kolme kertaa.
 Vasemmistoliiton kansanedustaja  Johannes Yrttiaho   on tehnyt kantelun  terveysasemien tilanteesta oikeusasiamiehelle. Hänen mukaansa lain mukainen hoitoonpääsy ei toteudu. Kantelussa todetaan, että puhelin- ja verkkopalveluna järjestetty terveysasemien ajanvaraus ei pysty vastaamaan potilaiden yhteydenottoihin eikä aikaa lääkärille ja hoitajille pystytä antamaan.
 Kantelun mukaan tilanne on ollut vallalla alkuvuodesta asti, mutta vastaavia ongelmia on ilmennyt myös aiemmin.
 Terveyskeskuslääkäri Päivi Slama välittää lääkäreiden toiveen. He vaativat päättäjiltä nopeasti ratkaisua siihen, miten he voivat pysyä työajassa.
 – Ylityökorvaus ei paljon lohduta heitä, joiden pitäisi hakea lapsi kello 16 päiväkodista. Meillä oli aiemmin urakkamalli. Voimme tehdä kymmenen tunnin työpäiviä, mutta sen pitää tulla omasta tahdosta. Se ei voi olla uusi normaali työpäivä, pohtii Slama.
 Keskipäivällä Turun keskustan terveysaseman aulassa  riittää vilinää. Vuoroa odotetaan rauhallisesti. Minna Rosvall / Yle
 Potilaat ovat liian kilttejä, jopa syöpäpotilaita jäänyt ilman hoitoa
 Terveyskeskuslääkäri Päivi Slama on huomannut omissa potilaissaan, että he ovat kilttejä eivätkä valita helposti. He odottavat kiltisti vuoroaan, vaikka heidän olisi pitänyt tulla jo vuosi sitten vastaanotolle.
 – Potilaiden syöpiäkin olisi voitu parantaa, jos hoito ei olisi myöhästynyt koronan takia. Haavoja on saatettu hoitaa itse tai omaisen kanssa kotona ja hoito on pitkittynyt kuukausilla, kertoo Slama.
 Kukaan ei hänen tietojensa mukaan ole joutunut hengenvaaraan ruuhkien vuoksi eli potilaat ovat osanneet soittaa hätänumeroon tarvittaessa.
 – Tosin on tullut vastaan potilaita, jotka ovat tilanneet ambulanssin, mutta se ei ole ottanut kyytiin. Olen laittanut lähetteen puhelimitse ja ohjannut uudelleen päivystykseen.
 Jotkut asiakkaat osaavat jo hakeutua itse hakemaan lääkäriaikoja omalle terveysasemalleen. Tämä näkyy esimerkiksi Keskustan terveysasemalla.  Kimmo Mattila  hakeutui jonottamaan aikaa, kun ajanvaraus ei puhelimitse onnistunut.
 Kimmo Mattila vetoaa päättäjiin, jotta nämä saisivat surkean tilanteen loppumaan. – Järjestelmä kuntoon, hän toivoo. Minna Rosvall / Yle
 – Lääkäri ilmoitti, että on täältä syytä tulla varaamaan aikaa, koska puhelimitse sitä ei voida antaa. Tämä tuntuu surkealta. Kaupungin terveyspalvelun täytyy toimia paremmin kuin tämä. Järjestelmä kuntoon, vetoaa Mattila poliitikkoihin.
 Erja Nousiainen pelästyi rintakipuja, jotka tulivat rasituksessa. Hän haluaa kiittää saamastaan avusta. – Olen itse ollut terveydenhuoltoalan opettaja, joten ymmärrän hoitajien ja lääkäreiden kiirettä. Minna Rosvall / Yle
 Erja Nousiainen  puolestaan soitti useampaan kertaa puhelinpäivystykseen rintakipujen vuoksi.
 – Ei kukaan edes soittanut muutamaan kertaan. Sitten kerran soitettiin iltapäivällä ja neuvottiin soittamaan tasan kello kahdeksan aamulla. Sain lopulta ajan, mutta en tiedä pitääkö hakea aikaa lisätutkimuksiin paikan päältä vai mennä yksityiselle, kertoo Nousiainen.
 Kristiina Mulo onnistui jo toistamiseen hoitamaan asioitaan luukulla.  – Odotan vuoroani tässä ulkona koronan vuoksi. Vanhempien asiakkaiden on varmaan vaikea saapua itse hakemaan aikoja. Minna Rosvall / Yle
 Lisää avustavaa henkilökuntaa tarvitaan
 Terveyskeskuslääkäri Päivi Slama kertoo ottavansa huomattavasti vähemmän potilaita vastaan päivittäin kuin muutama vuosi sitten.
 – Etsin omista tilastoistani, että vuonna 2019 otin vastaan noin 10 potilasta ja nyt keskimäärin neljä päivässä. Nuoremmat lääkärit pystyvät ottamaan vastaan 1–3 potilasta päivässä, kertoo Slama.
 Syynä on lääkärin mukaan se, että avustavaa henkilökuntaa kuten sihteereitä on vähennetty jo noin 10 vuotta sitten. Lääkärit joutuvat hakemaan tarvikkeita jopa potilasvastaanoton lomassa kolmesta eri varastosta. Syynä ei ole siis pelkästään pula lääkäreistä ja hoitajista.
 – Laskimme kollegojen kanssa, että lääkäriajat voisi jopa tuplata, jos meidän ei tarvitsisi tehdä muita kuin lääkärin töitä, kertoo Slama, joka toimii myös lääkäreiden luottamushenkilönä.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 25.8. kello 23.
 Lue lisää:
 Terveyskeskusten takaisinsoittopalvelut ovat ruuhkautuneet korona-aikana – puheluiden poistaminen ei ole sallittua, mutta silti niin tapahtuu

Terveyskeskuslääkäri avautuu työnsä rankasta todellisuudesta: "Syöpiäkin olisi voitu parantaa, jos hoito ei olisi myöhästynyt koronan takia"


Summary: Suomen Afganistanin-suurlähettiläs Pekka Kosonen seurasi Afganistanin tapahtumia kaksi vuotta pääkallopaikalta. Silti elokuun puolivälin tapahtumat yllättivät hänetkin täysin.

Helsingissä suurlähettiläspäiville osallistuva Suomen Afganistanin-suurlähettiläs  Pekka Kosonen  on yhtä kummissaan asemamaansa tapahtumista kuin kuka tahansa muukin.
 Länsi oli varautunut tukemaan vetäytymisensä jälkeen Afganistanin turvallisuusjoukkoja sekä materiaalisesti että taloudellisesti. Sen piti riittää.
 – Kyllä siihen uskottiin. Mutta... toisin kävi, Kosonen sanoo.
 Kun Taliban valtasi pääkaupungin Kabulin sunnuntaina 15. elokuuta, suurlähettiläs oli Suomessa lomalla. Nyt Afganistanista satelee avunpyyntöjä.
 – Suomelle töitä tehneistä ei ole viime päivinä kuulunut, mutta muita pyyntöjä on tullut aika paljon. Ja määrä varmasti nousee tässä tulevien päivien aikana, Kosonen kertoo.
 Suomi ei aio evakuoida esimerkiksi niitä afganistanilaisia, jotka huolehtivat Kabulin suurlähetystön turvallisuudesta.
 – Ymmärrän valtioneuvoston kannan, että johonkin se raja piti vetää. Mutta totta kai tämä huolettaa ja on erittäin ikävä näille ihmisille. Mutta tilanne on tällä hetkellä mikä se on, Kosonen sanoo.
 Kuvaavaa Talibanin valtaannousulle oli varsinkin se, että nopeat tapahtumat näyttivät tulleen myös asiantuntijoille suurena yllätyksenä.
 – Oikeastaan en ole vieläkään ymmärtänyt, miten tässä nyt näin pääsi käymään. Kyllä siellä oli tahtotila, että Afganistania tuetaan, suurlähettiläs Kosonen sanoo.
 Lue lisää:
 Suomen Kabulin-suurlähetystön evakuoimatta jääneet vartijat sanovat olevansa hengenvaarassa – "Emme aio antaa Suomelle anteeksi"
 Mihin perustuu talibanien naisvihamielisyys? Šaria-lain äärimmäisen konservatiivinen tulkinta juontaa heimoyhteiskunnasta ja pitkästä sotatilasta
 Hallituksen päätös oli karvas pettymys afganistanilaiselle tulkille, jolle ei heru oleskelulupaa: "Itken ja olen sanaton"
 Taliban-johtajat ohjasivat ääriliikettä varjoista 20 vuotta, mutta nyt he astuvat päivänvaloon – esittelemme heistä viisi keskeisintä

Tapahtumien vyöry pääsi yllättämään Suomen suurlähettilään Afganistanissa – "En vieläkään ymmärrä, miten tässä pääsi näin käymään"


Summary: Suomen evakuointioperaation kesto on vielä avoin. Kabulin lentoaseman turvallisuudesta vastaava Yhdysvallat on kertonut vetäytyvänsä Afganistanista ensi tiistaihin mennessä.

Puolustusvoimat on julkaissut tuoreita kuvia Suomen evakuointioperaatiosta Afganistanissa.
 Kuvissa näkyy suojajoukkoon kuuluvia suomalaisia sotilaita saattamassa Suomeen evakuoitavia ihmisiä kuljetuskoneeseen Kabulin lentokentällä.
 Yhdessä kuvassa sotilas kantaa unessa olevaa pientä poikaa sylissään. Yle ei julkaise kuvaa, koska lapsen tunnistaa kuvasta. Tämä voi aiheuttaa vaikeuksia hänen perheelleen.
 Talibanin epäillään rankaisevan kaikkia, jotka ovat olleet länsimaalaisten kanssa tekemisissä. Suomeen autettujen henkilöiden Afganistanissa asuvat sukulaiset voivat myös joutua vaaraan.
 Kuvissa näkyy myös sotilaita partioimassa Kabulin lentokentällä tai sen ympäristössä. Taustalla näkyy paikallisia ihmisiä, jotka odottavat evakuointia tai toivovat pääsevänsä kentälle. Suomalaiset sotilaat voivat toimia vain lentoasemalla ja sen välittömässä läheisyydessä.
 Suomalaiset sotilaat partioimassa Kabulin kentällä tai sen ympäristössä. Puolustusvoimat
 Erikoisjoukko on koottu Puolustusvoimien henkilökunnasta, ja osalla heistä on jo aiempaa kokemusta Afganistanissa toimimisesta, esimerkiksi rauhanturvatehtävistä. Sotilaiden tehtävä on suojata ulkoministeriön työntekijöitä ja auttaa heitä evakuoinneissa.
 Suomalaiset sotilaat saapuivat  Kabulin lentokentälle viime lauantaina  ja aloittivat heti tehtävänsä.
 Ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.)  kertoi sunnuntaina , että sotilaiden avulla pelastustoimintaa on saatu tehostettua merkittävästi. Tiistaina Haavisto kertoi Twitterissä, Suomi on auttanut turvaan jo yli 200 ihmistä. Suurin osa evakuoiduista on naisia ja lapsia.
 Haaviston mukaan suurlähetystön maasta palkattu henkilökunta ja heidän perheenjäsenensä on nyt evakuoitu suunnitellusti.
 Suomi on sitoutunut evakuoimaan Afganistanista yhteensä 240 ihmistä.
 Heistä 70 on Suomen kansalaisia tai pysyvän oleskeluluvan haltijoita. Suomi on myös sitoutunut auttamaan turvaan 170 Suomen Kabulin-suurlähetystön, EU-edustuston ja kriisinhallintaoperaation työntekijää tai heidän perheenjäsentään.
 Suojausjoukko turvaa autettavien ihmisten matkaa kuljetuskoneeseen Kabulin kentällä. Puolustusvoimat
 Suomen evakuointioperaation kesto on vielä avoin. Kabulin lentoaseman turvallisuudesta vastaava Yhdysvallat on kertonut vetäytyvänsä maasta ensi tiistaihin mennessä.
 Useat maat ovat vedonneet  Yhdysvaltoihin, että aikaa pidennettäisiin, koska ne eivät ehdi tässä ajassa saada turvaan kaikkia evakuoitaviaan.
 Puolustusvoimat julkaisi jo maanantaina yöllisen kuvan pelastusoperaatiosta.
 Lue lisää:   Epävarmuus evakuointien jatkumisesta kasvaa, YK-komissaari: Siviilejä teloitetaan Afganistanissa
 Suomen Kabulin-suurlähetystön evakuoimatta jääneet vartijat sanovat olevansa hengenvaarassa – "Emme aio antaa Suomelle anteeksi"
 Tapahtumien vyöry pääsi yllättämään Suomen suurlähettilään Afganistanissa – "En vieläkään ymmärrä, miten tässä pääsi näin käymään"

Puolustusvoimilta uusia kuvia suomalaissotilaista työssään Kabulin kentällä – Pelastusoperaatio jatkuu