Summary: Janakkalan uuden lintuinfluenssalöydöksen vuoksi siipikarjan siirtoja on rajoitettu yhä laajemmalla alueella. Tautisulusta huolimatta lintuinfluenssa on päässyt leviämään uudelle fasaanitilalle. Torjunnan kannalta on tärkeää, että kaikki siipikarjanpitäjät rekisteröityvät eläintenpitäjärekisteriin.

Tänä syksynä herkästi tarttuva H5N1-tyypinlintuinfluenssa on levinnyt luontoon riistaksi päästeyissä fasaaneissa. Tautitapauksia on löytynyt sekä Varsinais-Suomesta että Kanta-Hämeestä. Janakkalassa tauti on levinnyt nyt myös Viralan kartanon fasaaneihin. Ensimmäinen tautitapaus löytyi viikko sitten tiistaina.
 – Kuollut lintu toimitettiin heti Ruokavirastoon ja sieltä tuli vastaus perjantaina, kertoo Viralan kartanon fasaanitilan tilanhoitaja  Pekka Korhonen .
 Korhonen harmittelee, että tautisulusta huolimatta Viralan väki ei onnistunut torjumaan tautia. Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun lintuinfluenssa iskee Viralan kartanon fasaaneihin.
 – Joka päivä tehdään keruuta ja joka päivä löytyy lisää kuolleita. Nyt huolettaa oma ja muun väen jaksaminen. Lisäksi lintujen hyvinvointi on tässä huolena, toteaa Korhonen.
 Syyskuun lopulla herkästi lintuihin tarttuvaa tautia löydettiin Janakkalassa Wanantaan fasaanitilalta. Alkuvuodesta lintuinfluenssaa oli Sauvalan kartanon fasaaneissa, mutta Sauvalan linnut ovat vielä terveitä, kertoi kartanon isäntä  Heikki Sauvala  Ylelle maanantaina.
 Leviää luontoon päästetyissä fasaaneissa
 Etelä-Suomen aluehallintovirastosta vahvistetaan, että uusin lintuinfluenssatartunta löydettiin luontoon istutetusta fasaanista janakkalalaisella tilalla, jossa ei aiemmin ole todettu lintuinfluenssavirusta. Esiintymä on noin kuuden kilometrin päässä edellisestä, 28. syyskuuta todetusta tartunnasta.
 Ruokavirasto on  laajentanut alueen tartuntavyöhykettä , jonka laajuus on kymmenen kilometriä esiintymispaikasta. Vyöhyke sijaitsee Janakkalan, Hausjärven, Hämeenlinnan sekä Riihimäen alueilla.
 Luonnossa liikkuvat voivat kohdata kuolleita luonnonvaraisia lintuja. Etenkin havainnot lisääntyneestä luonnonvaraisten vesilintujen kuolleisuudesta ovat tärkeitä taudin seurannassa. Ruokaviraston ohjeiden mukaisesti luonnonvaraisten lintujen joukkokuolemista on ilmoitettava viipymättä kunnaneläinlääkärille tai läänineläinlääkärille, joka vastaa näytteiden lähettämisestä.

Herkästi tarttuva lintuinfluenssa leviää Janakkalassa – tilanhoitaja: "Joka päivä löytyy lisää kuolleita"


Summary: Sinuiksi-palvelun toiminnanjohtaja Mikko Ala-Kapeen mukaan tilanne on hyvin poikkeuksellinen. Yleensä koulu haluaa välittömästi korjata tilanteen ja kohtelias aiheeseen tarttuminen riittää. Perhe joutui muuttamaan toiselle paikkakunnalle.

Sinuiksi-palvelu, entinen Pirkanmaan Seta, kertoo tehneensä rikosilmoituksen pirkanmaalaisesta kunnasta ja sen yläkoulusta.
 300 oppilaan koulussa ei puututtu transpojan jatkuvaan kiusaamiseen. Ongelmana oli myös henkilökunta ja rehtori, jotka eivät suostuneet kohtelemaan nuorta poikana, vaikka hänen nimensäkin vaihdettiin yläkoulun aikana virallisesti pojan nimeksi.
 Sinuksi-palvelun, poliisin tai tasa-arvovaltuutetun toimiston yhteydenototkaan eivät viime syksyn aikana muuttaneet tilannetta.
 – Nuori luotti siihen, että järjestelmä pelaa ja ainakin rehtori puuttuisi nuoren kohtaamaan oppilaiden ja opettajien kiusaamiseen. Sitten rehtori olikin hirvein syrjijä kaikista ja se oli koulun henki ja tarkoitus, kertoo Sinuiksi-palvelun toiminnanjohtaja  Mikko Ala-Kapee .
 Ala-Kapee oli yhteydessä myös kunnan sivistysjohtajaan ja kunnanjohtajaan.
 – En muista, että olisi tullut vastaan rehtoria, jonka selustassa on oma esihenkilö ja esihenkilön esihenkilö, jotka kaikki menevät poteroon ja ajattelevat, että ja asia katoaa mitätöinnin ja vähättelyn myötä.
 Pojasta tai koulusta ei kerrota tarkempia tietoja nuoren yksityisyyden turvaamiseksi. Tilanteesta on kertonut tarkemmin  Kehrääjä-media .
 Yleensä tilanne halutaan korjata koululla
 Sukupuolivähemmistöjen perus- ja ihmisoikeuksia ajava Tsasek ry:n puheenjohtajan  Kasper Kivistön  mukaan monet koulut ovat ottaneet tasa-arvon ja yhdenvertaisuuden vakavasti ja kouluissa halutaan kehittää käytäntöjä kaikille turvallisiksi. Pirkanmaalaisen transpojan kokemukset ovat Kivistön mukaan järkyttävä esimerkki siitä, että tilanne on joissain kouluissa huono.
 – Syrjintä murtaa luottamuksen yhteiskuntaan ja lisää masennuksen, ahdistuksen ja itsetuhoisuuden riskiä ja näistä kaikki ovatkin korostuneet transnuorten kohdalla.
 Kivistön mukaan tutkimukset ovat kuitenkin osoittaneet, että mikäli transnuoret saavat ympäristön tuen ja elää omana itsenään, he ovat yhtä onnellisia tai onnellisempia kuin cis-nuoret.
 Cis-liitettä käytetään kuvaamaan sitä, että ihmisen sukupuoli-identiteetti ja sukupuolen ilmaisu ovat hänelle syntymässä määritellyn sukupuolen ja siihen kulttuurissa yleensä liitettyjen odotusten mukaiset.
 Sinuiksi-palvelun toiminnanjohtaja Mikko Ala-Kapee. Marjut Suomi / Yle
 Mikko Ala-Kapeen mukaan on tavallista, että kuntien ja koulujen yhdenvertaisuus- ja tasa-arvosuunnitelmat on laadittu huolimattomasti. Niiden käytännön merkitystäkään ei ymmärretä. Silti yhteydenotolla tilanne yleensä saadaan selviämään.
 – Tilanne on hyvin poikkeuksellinen. Yleensä koulu haluaa välittömästi korjata tilanteen ja kohtelias aiheeseen tarttuminen riittää, Ala-Kapee kertoo.
 Ala-Kapee on vain kerran aiemmin urallaan joutunut pyytämään tasa-arvovaltuutetun toimiston puuttumaan mitätöivään kohteluun koulussa. Tämä väliintulo riitti koulun korjausliikkeeseen.
 Vain muutto auttoi poikaa
 Poika jatkoi koulussa koko selvittelyn ajan, sillä toiveissa oli muutos parempaan.
 Kehrääjä-median mukaan lapsen äiti kanteli aluehallintovirastolle koulun toiminnasta. Aluehallintovirasto ei kommentoi keskeneräisiä kanteluita. Myös Tasa-arvovaltuutetun toimistolla ollaan vaitonaisia keskeneräisistä asioista, sillä transsukupuolisuus on yksityisyyden suojaan kuuluva asia.
 Lopulta tilanne oli niin tulehtunut, että vain muutto toiselle paikkakunnalle auttoi. Uuden koulun tasa-arvo- ja yhdenvertaisuussuunnitelma oli ajan tasalla ja sitä myös haluttiin tarkentaa. Nuori poika sai uuden alun.
 – Se on ollut valtava askel nuoren hyväksynnässä ja luvassa olla oma itsensä. Onneksi edes näin, toteaa Ala-Kapee.
 Nuoren annetaan nyt keskittyä koulunkäyntiin ja muuhun elämään.
 Ala-Kapeeseen on tosin yhteydessä vielä toinen entisen koulun oppilas. Oppilas ei ole uskaltanut kertoa identiteetistään kotonakaan, koska pelkää ettei häntä hyväksytä.
 – Siksi koulujen pitäisi olla turvasaarekkeita, Ala-Kapee sanoo.
 Koulujen toiminnassa vaihtelua
 THL:n eli Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen  arvion mukaan joka kymmenes nuori kuuluu sukupuoli- ja/tai seksuaalivähemmistöön . Viimeisimmässä  kouluterveyskyselyssä  vuodelta 2021 kaikista nuorista noin seitsemän prosenttia kaipasi keskustelua ihmissuhteista ja seksuaalisuudesta.
 Identiteetin ja minäkuvan kehittymisen käsitteleminen on  opetussuunnitelman mukaan  osa koulujen terveystiedon opetusta.
 Asiat voidaan hoitaa myös täysin toisin kuin transpojan koulussa. Esimerkiksi Tampereella sukupuoli-identiteettiä käydään läpi Sepäse-päivissä, joita on järjestetty vuodesta 2015. Kahdeksasluokkalaiset käyvät ryhmissä läpi ohjattuja rasteja, joilla on aiheina seksuaaliterveys, seurustelu ja päihteet, seksuaalinen suuntautuminen ja sukupuoli-identiteetti sekä turvataidot ja omat rajat.
 Sekä Kasper Kivistö että Mikko Ala-Kapee korostavat sitä, että oppilaiden moninaisuuden huomioiminen tekee koulusta turvallisemman kaikille oppilaille.
 Millaisia ajatuksia juttu herätti? Keskustele aiheesta keskiviikkoon kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Tappouhkaus, puruvammoja, väkivaltaa – sukupuolivähemmistöt kohtaavat nyt aiempaa enemmän vihaa, tutkijan mukaan pelottelu voi olla suunnitelmallista
 Huuteluun, naureskeluun ja osoitteluun tottunut 16-vuotias korkeushyppääjä Jere Nyström on tyttö pojan vartalossa: "Minä vain kuljen omaa polkuani"
 "Luuletko olevasi nainen?" Kasper Kivistöltä tivattiin – kolme transsukupuolista kertoo, millaista on elää vuosia väärän sukupuolen henkilötunnuksella
 Emmi Nuorgamin kolumni: Tämä on vanhemmille, jotka eivät rakasta lapsiaan
 Ilkka Koskikara leikattiin lapsena tytöksi, koska sen ajateltiin olevan hyväksi hänelle: "Minun elämä pilattiin täysin"

Seta kertoo tehneensä rikosilmoituksen pirkanmaalaisesta yläkoulusta ja kunnasta – eivät lopettaneet transpojan syrjintää edes poliisin kehotuksista


Summary: Helsinki, Espoo ja Vantaa luopuvat samalla päiväkotien, koulujen ja oppilaitosten altistumistietojen raportoinnista.

Maskin käyttöä suositellaan täydestä rokotussuojasta huolimatta tilanteissa, joissa koronaviruksen tartuntariski ja leviämispotentiaali on kohonnut. Näin ollen maskia suositellaan käytettäväksi joukkoliikenteessä sekä julkisissa sisätiloissa, joissa on paljon ihmisiä lähellä toisiaan, kuten sisätiloissa järjestettävissä yleisötilaisuuksissa, uskonnollisissa kokoontumisissa sekä ravintoloissa.
 Lisäksi suositus maskin käytöstä pätee myös kaikissa sellaisissa tilanteissa, joissa lähikontaktien välttäminen on vaikeaa. Myös ulkotiloissa pitkäkestoisen ruuhkan tilanteissa maskin käyttö on suositeltavaa.
 Suositukset koskevat kaikkia 12 vuotta täyttäneitä.
 Pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmä  suosittelee maskia käytettäväksi julkisissa sisätiloissa aina, jos henkilöllä ei ole täyttä rokotussuojaa tai jos henkilö ei ole sairastanut koronavirustautia edeltävien kuuden kuukauden aikana.
 Maskia on myös syytä aina käyttää matkalla koronavirustestiin ja ennen testituloksen valmistumista, mikäli henkilöllä on välttämätön syy liikkua kodin ulkopuolella.
 Maskin käytön suositus on valmisteltu hyödyntäen  Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL)  riskipistetaulukkoa eli arviota tapahtumien ja kokoontumisten koronavirukseen liittyvästä riskistä.
 Kouluissa maskeista ei vielä päästy luopumaan vaan siinä koordinaatioryhmä odottaa edelleen valtakunnallista suositusta.
 Vantaan kaupunginjohtaja Ritva Viljanen toteaa, että ryhmän käsityksen mukaan suositus on tulossa pian ja sen jälkeen myös pääkaupunkiseudulla toimitaan.
 – Kouluissa odotetaan tätä malttamattomasti. Siellä ollaan kyllästytty maskeihin, Viljanen sanoo.
 Myös kaupunkien henkilöstölle suunnatut suositukset maskien käytöstä vahvistetaan erikseen ja niistä viestitään myöhemmin tällä viikolla.
 Raportointi päiväkotien, koulujen ja oppilaitosten altistuksista ja tartunnoista päättyy
 Helsinki, Espoo ja Vantaa ovat päättäneet luopua päiväkotien, koulujen ja oppilaitosten altistumistietojen raportoinnista, koska tieto ei ole enää vertailukelpoista aiempaan nähden.
 THL päivitti syyskuussa ohjeensa alle 12-vuotiaiden koronatestauksesta sekä korona-altistumisten määrittelystä kouluissa, oppilaitoksissa ja varhaiskasvatuksessa. Testausohjeen sekä tartunnanjäljityksen merkittävien muutosten vuoksi altistustilanteiden raportointi ei ole enää tarkoituksenmukaista.
 Päiväkotien, koulujen ja oppilaitosten altistustilanteissa selvitetään THL:n ohjeen mukaan vain varsinaisesti altistuneet eli ne, joiden kanssa koronavirustartunnan saanut on tosiasiallisesti ollut lähikontaktissa. Altistumisista ollaan edelleen yhteydessä huoltajiin ja annetaan toimintaohjeet.
 Lue myös:
 Kaikki uusimmat koronatiedot Uudellamaalla
 Koronavirus lukuina
 Koronapassi jo 12-vuotiaille? Sairaanhoitopiireiltä ymmärrystä, mutta myös kovaa kritiikkiä: Se olisi rokottamattomien lasten syrjintää
 Voit keskustella aiheesta tiistaina 5.10.2021 kello 23 saakka.

Pääkaupunkiseudulle oma suositus: Käytä maskia julkisissa liikennevälineissä, ihmispaljoudessa ja sairaana


Summary: Uroksen toimitusjohtaja uskoo rahoituksen vielä löytyvän, eikä hänen mukaansa yhtiö aio alaskirjata satojen miljoonien voittojaan. Uroksen suurin velkoja on käräjäoikeuden asiakirjojen mukaan Valtiokonttori.

Jättivoitoista kertoneelta teknologiayhtiö Urokselta vaaditaan miljoonien eurojen saatavia Helsingin käräjäoikeudessa. Valtiokonttorin, Nordean ja Oulun Osuuspankin velkasaatavat yhtiöltä nousevat korkoineen ainakin yli 15 miljoonaan euroon.
 Kanteiden perusteella suurinta velkaa Urokselta hakee Valtiokonttori. Kyse on lähes viiden miljoonan euron tuotekehityslainoista, jotka Uros lainasi vuosina 2011 ja 2012 silloiselta Tekesiltä eli nykyiseltä Business Finlandilta.
 Lähes kymmenen vuoden aikana Uros on maksanut lainoista vain korkoja alle 400 000 euroa. Lähes viiden miljoonan euron lainojen lisäksi maksamatta on korkoja yli 900 000 euroa.
 Valtiokonttorin kanteen mukaan Business Finland päätti määrätä lainat välittömästi takaisinmaksettavaksi viime vuoden joulukuussa. Uros ei kuitenkaan ole Valtiokonttorin perintätoimista huolimatta maksanut lainoja takaisin, kanteessa sanotaan.
 – Yhtiönä meillä on kolmansien osapuolien kanssa rahoitusneuvottelut menossa, jotta voimme maksaa saatavat takaisin, Uros-konsernin toimitusjohtaja  Rauno Jokelainen  sanoo STT:lle.
 Jokelainen  aloitti  Uros-konsernin toimitusjohtajana lokakuun alussa. Sitä ennen hän oli Uroksen Suomen maajohtaja. Hän sanoo, että ei aloittaessaan tiennyt kaikista lainoista.
 – Tiesin pankkien lainojen erääntymisestä, mikä liittyy pääkonttorin siirtoon Suomesta Sveitsiin. Vuosien 2011 ja 2012 (Business Finlandin) lainoista en pysty sanomaan juuta tai jaata, Jokelainen sanoo.
 Uros on oululaistaustainen yhtiö, joka sanoo bisneksensä rakentuvan niin kutsutun esineiden internetin eli iot-palveluiden ympärille. Yksinkertaistettuna yhtiö lisää asiakaskumppaniyritystensä laitteisiin pääsyn nettiin. Suuri yleisö sai tietää yhtiöstä maaliskuussa 2020, kun Tampereelle tämän vuoden joulukuussa valmistuva monitoimiareena  nimettiin  sponsorinsa mukaan Uros Live -areenaksi.
 Myös pankit hakevat rahojaan
 Nordealla on Helsingin käräjäoikeudessa kaksi kannetta Urosta vastaan. Ensimmäisessä niistä vastaajina ovat Uros ja sen perustaja ja pääomistaja  Jyrki Hallikainen . Siinä Nordea vaatii lähes 4,7 miljoonan euron velkasaatavaa korkoineen. Alkuperäinen velkasumma oli vielä suurempi, mutta viime kuussa Nordea ilmoitti käräjäoikeuteen saaneensa siitä 2,25 miljoonan euron suorituksen.
 Toisessa Nordean nostamista kanteista vastaajana Uroksen lisäksi sen Sveitsissä sijaitseva uusi emoyhtiö Uros Ag. Uros siirsi kesäkuussa pääkonttorinsa Suomesta Sveitsiin.
 Kanteen mukaan Uros on luovuttanut Uros Ag:lle lainvastaisesti omaisuutta – pääosin tytäryhtiöiden osakkeita – joihin Nordealla on yrityskiinnitys Uroksen lainojen takia. Omaisuus on vakuutena kahdelle Uroksen lainalle, joista on Nordean mukaan maksamatta edelleen lähes 6,8 miljoonaa euroa. Tämä summa sisältää ensimmäisessä kanteessa mainitun lähes 4,7 miljoonan euron velan. Nordea vaatii, että Uroksen pitää suorittaa sille sen saatavat yrityskiinnityksen kohteena olevasta omaisuudesta.
 Oulun Osuuspankin kanteesta ilmenee, että pankki on antanut Urokselle vuosina 2016-2020 lainoja 17 miljoonaa euroa. Käräjäoikeudessa pankki vaatii yhtiöltä 4,4 miljoonan euron pääomia korkoineen.
 Uroksen pääomistaja ja hallituksen puheenjohtaja Jyrki Hallikainen ei ole vastannut tiistaina STT:n kommenttipyyntöön. Hän on toinen yhtiön perustajista, ja vuodesta 2018 alkaen yhtiö on ollut käytännössä hänen hallussaan.
 Yhtiön voitot eivät tulleet kassaan
 Lainojen maksamatta jättäminen on outoa, sillä Uros väittää tehneensä pelkästään vuosina 2017-2019 yhteensä yli 300 miljoonaa euroa liikevoittoa. STT kertoi jo syyskuussa, että yhtiön kertomat mahtavat voitot eivät välttämättä perustu todelliseen liiketoimintaan.
 Vuonna 2018 Uros kertoi tehneensä 120 miljoonan euron liikevoiton, vaikka sillä oli keskimäärin vain 40 työntekijää. Yhtiön kassassa huikea tulos ei näkynyt, vaan vuoden päätteeksi konsernin kassa oli lähes tyhjä ja sillä oli 149 miljoonan euron myyntisaamiset.
 Vuoden 2018 tilinpäätös on viimeisin, jonka tilintarkastaja on hyväksynyt. Hallikainen on perustellut toimittamattomia tilinpäätöksiä koronalla.
 Pariin vuoteen yhtiöllä ei ole ollut talousjohtajaa, mikä on suuren kokoluokan yhtiöille poikkeuksellista. Jokelaisen mukaan yhtiöllä ei ole varsinaista talousjohtajaa, mutta useampi taloudesta vastaava henkilö.
 Uros on kertonut pyörittävänsä valtavia voittojaan tytäryhtiöidensä kautta. STT:n tietojen mukaan konsernin ulkopuolelta tullut voitto kirjattiin vuonna 2018 yhtiön Hongkongin tytäryhtiön tilinpäätökseen, joka ei ole julkinen. STT:n tietojen mukaan Hongkongin tytäryhtiöön ei tullut vuoden aikana uskottavaa positiivista kassavirtaa yhtiön ulkopuolelta, vaan myyntisaamiset vain kerääntyivät ja jatkoivat kasvuaan.
 Saamiset ovat esimerkiksi asiakkaiden velkoja yhtiölle. STT:n tietojen mukaan pääomistaja Hallikainen ei vuonna 2019 halunnut aktiivisesti periä myyntisaamisia asiakkailta eikä toisaalta alaskirjata niitä.
 Uros kertoi että vuoden 2019 päätteeksi sillä oli jo noin 330 miljoonan euron myyntisaamiset. Toimitusjohtaja Jokelaisen mukaan saatavia ei ole edelleenkään tarkoitus alaskirjata eli myöntää ettei rahoja ikinä tule.
 – Saatavat perustuvat meidän ja asiakkaan välisiin sopimuksiin, niillä on sopimuksellinen perusta. Ne ovat ihan valideja saatavia, Jokelainen sanoo.
 Jos Uroksen voittoisa tarina pitäisi paikkansa, olisi Hallikainen yksi rikkaimmista suomalaisista ja esimerkiksi Helsingin pörssiin listautuminen veisi Uroksen suurten yhtiöiden ryhmään.
 PRH uhkaa selvitystilalla
 Uroksen patentit ovat sen Luxemburgin tytäryhtiön hallussa, ja vuonna 2018 Luxemburgin yhtiö oli laskuttanut Hongkongin tytäryhtiöltä 141 miljoonaa euroa teknologian käytöstä. Vaikka Uroksen Luxemburgin tytäryhtiö on laskuttanut Hongkongin tytäryhtiötä teknologian käytöstä, konserni ei voi kirjata Luxemburgin yhtiön tulosta suoraan voitokseen, sillä Hongkongin tytäryhtiö on maksanut saman summan Luxemburgin yhtiöön. Konsernin tekemän voiton pitäisi tulla ulkopuolisilta asiakkailta Hongkongin yhtiöön, johon se onkin kirjattu myyntisaatavina, eikä STT:n tietojen mukaan konsernin sisäisillä liiketoimilla ole ainakaan vuonna 2018 yritetty kasvattaa konsernitulosta.
 Vaikka Uroksen tuotekehitys ja suurin osa työntekijöistä on Suomessa, yhtiö ei ole juuri maksanut Suomeen veroja. Esimerkiksi vuonna 2018 se maksoi Suomeen yhteisöveroja vain noin 3 000 euroa. Jokelaisen mukaan verottaja teki yhtiöön veroselvityksen vuonna 2019 ja verottaja hyväksyi tuolloin myös yhtiön patenttien siirrot Luxemburgiin. STT on varmentanut veroselvityksen teon myös toisesta lähteestä. Verottaja ei kommentoi STT:lle yksittäisen asiakkaan asiaa.
 Viime viikolla Patentti- ja rekisterihallitus (PRH) asetti Uros-yhtiölle aikarajan vuoden 2019 tilinpäätöstietojen toimittamiseen. Puuttuvat tiedot on toimitettava 13. tammikuuta mennessä. Jos puuttuvia tietoja ei toimiteta määräajassa, yritys voidaan määrätä selvitystilaan tai poistettavaksi rekisteristä.
 Lue lisää:
 Tahraako sponsorin taloussotku Tampereen areenan? Kaupungin konsernijohtaja: "Kyse on Uroksen asioista, areenan osalta kaikki on kunnossa"
 Teknologiayhtiö Urosta uhkaa selvitystila tai poisto kaupparekisteristä, jos se ei toimita tilinpäätöstietoja takarajaan mennessä

Teknologiayhtiö Urokselta vaaditaan yli 15 miljoonan euron velkasaatavia käräjäoikeudessa – muun muassa Business Finlandin miljoonalainat maksamatta


Summary: Sote-uudistuksessa on eturistiriita kuntien ja tulevien hyvinvointialueiden välillä. Kuntien kannattaa minimoida sote-kustannukset ensi vuonna. Hyvinvointialueiden puolestaan kannattaa nostaa kulut tappiin.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Lappeenrannan kaupungin talous- ja rahoitusjohtaja  Jari Iskanius  on huolissaan. Näyttää siltä, että sote-uudistukseen ei ole asetettu mitään jarrua sote-kustannusten kasvulle.
 – En ole löytänyt mitään indeksirajoitusta tai muuta, joka rajoittaisi sote-kustannusten nousua tänä ja ensi vuonna. Eli jos kustannukset nousevat 15 prosenttia ensi vuonna, niin ne sitten nousevat, Jari Iskanius sanoo.
 Asia vahvistetaan myös valtiovarainministeriöstä.
 – Rajoitteita ei vielä ole. Niitä tulee vasta sote-uudistuksen tultua voimaan vuonna 2023 hyvinvointialueiden osalta, kertoo finanssineuvos  Ville-Veikko Ahonen  valtiovainministeriöstä.
 Sisäänleivottu eturistiriita
 Sote-uudistukseen on kuitenkin sisäänleivottu mekanismi, jonka mukaan kuntien ja uusien hyvinvointialueiden rahoitus riippuu siitä, minkälaiset kustannukset niillä on tänä ja ensi vuonna juuri ennen sote-uudistusta.
 Lappeenrannan talous- ja rahoitusjohtaja Jari Iskanius ihmettelee miksei sote-kustannuksia rajoiteta millään tavalla ennen sote-uudistusta.  Mikko Savolainen / Yle
 Kuntien ja hyvinvointialueiden taloudelliset edut ovat vastakkaiset.
 – Kuntien etu on saada sote-kustannukset mahdollisimman pieniksi. Nykyisten sote-kuntayhtymien eli tulevien hyvinvointialueiden intressi on taas saada sote-kulut mahdollisimman korkeiksi, Lappeenrannna talous- ja rahoitusjohtaja Jari Iskanius kiteyttää.
 Valtio rokottaa kuntia korkeista sote-menoista
 Kuntien osalta kysymys on siitä, että valtion osuus kuntaverosta ja kuntien tulevat valtionosuudet riippuvat sote-uudistuksen jälkeen siitä, kuinka suuret sosiaali- ja terveyskulut kunnassa ovat lähtötilanteessa vuosina 2021 ja 2022.
 Valtio rokottaa kunnalta pysyvästi enemmän kuntaveroa, ja valtionosuudet pienenevät, jos kulut ovat tuolloin korkeat.
 Kuntien etu on siis pitää sote-kulut mahdollisimman pieninä tänä ja ensi vuonna.
 Tulevat hyvinvointialueet sen sijaan saavat sitä enemmän rahaa valtiolta, mitä korkeammat sote-menot niiden alueilla on vuosina 2021–2022.
 Kiista kypsyy jo Etelä-Karjalassa
 Kuntien ja tulevien hyvinvointialueiden rahariidoista onkin jo merkkejä.
 Esimerkiksi Etelä-Karjalassa sosiaali- ja terveyspiiri Eksoten syyskuussa yllättäin ilmoittamat miljoonakulut lyövät kiilaa kuntayhtymän ja kuntien välille.
 Eksotella on palveluja esimerkiksi Rautjärven kunnassa Etelä-Karjalassa. Mikko Savolainen / Yle
 Kunnat sopivat Eksoten kanssa kesällä 6,4 miljoonan euron lisärahoituksesta. Kuitenkin jo syyskuussa Eksote iski jälleen pöytään 15 miljoonan euron lisälaskun.
 Kuntabudjetit menivät kerralla uusiksi koko maakunnassa.
 Esimerkiksi Lappeenrannassa kaupungin osuus lisälaskusta on 7,5–8 miljoonaa euroa. Se on lähes yhtä paljon kuin esimerkiksi kaupungin koko kulttuuri- ja liikuntatoimen vuosibudjetti.
 – On huomattavan vaikeaa enää tässä aikataulussa etsiä tällaista rahasummaa. Käytännössä tämä tarkoittaa lisälainan ottoa, Lappeenrannan talous- ja rahoitusjohtaja Jari Iskanius sanoo.
 Rautjärvi epäilee Eksoten taktikointia
 Etelä-Karjalan pohjoisosan kunnan Rautjärven johdossa ei Eksoten yllättävää lisälaskua purematta niellä.
 Kunnanjohtaja  Harri Anttila  epäilee, että Eksote petaa itselleen tahallaan parempaa rahoitusasemaa sote-uudistuksessa pitämällä kuluja ylhäällä ensi vuonna.

 – Epäilen, että Eksote on lykkäämässä säästötoimia vuoteen 2023 eli silloin, kun se ei enää vaikuta kuntatalouteen, Rautjärven kunnanjohtaja Harri Anttila sanoo,
 Eksoten johto kiistää jyrkästi väiteen.
 – Eksote ei missään nimessä halua paisuttaa kuluja. Olemme seuranneet tarkasti taloutta ja yrittäneet pitää kulut kurissa, Eksoten toimitusjohtaja  Timo Saksela  vakuuttaa.
 Sakselan mukaan Eksote tarvitsee lisärahoitusta pakollisiin menoihin, kuten hoidontarpeen kasvuun ja kilpailutuksissa tulleisiin hinnankorotuksiin.
 Hinnankorotuksia on tullut etenkin perhe- ja sosiaalipalvelujen kilpailutuksissa, joiden kustannukset ovat nousseet yli kuudella miljoonalla eurolla.
 Eksoten toimitusjohtaja Timo Saksela vakuuttaa, että kuntayhtymän säästöjä ei lykätä tahallaan.   Mikko Savolainen / Yle
 Saksela korostaa, että loppujen lopuksi kysymys on Etelä-Karjalan yhteisistä rahoista.
 – Kyllä tässä pitää muistaa, että nämä ovat kaikki veronmaksajien rahoja ja tulevat kaikki yhteisestä pussista, Saksela sanoo.

Tulevalta hyvinvointialueelta tullut jättilasku huolestutti kuntapäättäjät “sote-menoille ei ole asetettu mitään jarrua”


Summary: Niin sanottua Norjan mallia on selvitetty ja vatvottu vuosia. Tiede- ja kulttuuriministeri Antti Kurvinen sanoo nyt, ettei asia jää vain selvittelyksi, vaan hän aikoo viedä opintolainahyvitysmallin eduskuntaan.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Tiede- ja kulttuuriministeri  Antti Kurvinen  (kesk.) aikoo viedä maaliin niin sanotun Norjan mallin vielä tällä hallituskaudella. Mallissa on kyse siitä, että harvaan asutetulle seudulle muuttava osaaja, kuten lääkäri tai opettaja, saa opintolainansa osittain tai kokonaan anteeksi.
 – Tavoitteena on, että tällä vaalikaudella lainsäädäntö saadaan valmiiksi. Toivon mukaan saamme tämän hyvitysmallin myös käyntiin tällä vaalikaudella, Kurvinen sanoo.
 Opintolainahyvityksillä syrjäseuduille voidaan houkutella esimerkiksi lääkäreitä, psykologeja ja sosiaalityöntekijöitä.
 – Monia kriittisiä hyvinvointiyhteiskunnan ammattilaisia alkaa olla vaikea saada monille maaseutualueille. Se uhkaa meidän hyvinvointilupausta, että ikäihminen saisi apua niin Jakomäessä pääkaupunkiseudulla kuin Sevettijärvelläkin, Kurvinen perustelee.
 Kannustin ei riittäisi ainoaksi syyksi muuttaa syrjäseuduille, arvioivat Katri Mure, Roosa Mäkelä ja Henna Karsikas. He opiskelevat opettajiksi Lapin yliopistossa.  Raimo Torikka / Yle
 Opiskelijat epäileväisiä
 Lapin yliopiston luokanopettajaopiskelijat epäilevät, onko kannustin riittävä houkutin muuttaa pieniin kuntiin. Kauhajokelainen  Roosa Mäkelä  arvioi, että kannustin toimii joillekin, mutta ei kaikille.
 – Onhan tosi hyvä etu ja tsemppi niille, jotka haluavat jäädä pienempiin kaupunkeihin muutenkin, Mäkelä sanoo.
 Esimerkiksi sodankyläläislähtöinen  Katri Mure  ei muuttaisi takaisin kotiseudulleen edes rahan kannustamana.
 – Vähän liian pohjoisessa ja liian pieni paikka. Ehkä jos lähtisin jonnekin pienelle paikkakunnalle etelään, kannustin voisi tukea ajatusta, Mure pohtii.
 Kuuntele opiskelijoiden ajatuksia kannustimesta:
 Kainuun maakuntajohtaja  Pentti Malisen  mukaan uusi kannustin on tervetullut, vaikka sen tehoa voi tässä vaiheessa vain arvailla. Kainuu on kärsinyt viime vuosina pahasta työvoimapulasta, eikä siellä ole pysyvää yliopistokoulutusta. Pulaa on niin hoitajista, lääkäreistä kuin ICT-alan ammattilaisistakin.
 – Olemme havainneet, että yliopistoissa opiskelleita kainuulaislähtöisiä opiskelijoita on viime vuosina tullut takaisin äärimmäisen vähän. Ehdottomasti kannustinta kannattaa kokeilla, Malinen toteaa.
 Lapin maakuntajohtaja  Mika Riipi  on iloinen, jos kauan odotettu uudistus etenee vihdoin sanoista tekoihin.
 – Tämä ei yksistään riitä ratkomaan mitään, mutta on tärkeä tekijä veto- ja pitovoimatekijöiden paletissa. Meillä on työvoimapulaa matkailussa, mutta yhtä lailla julkisten palveluiden turvaaminen on tärkeää, Riipi sanoo.
 Lue myös:   Suomessa halutaan seurata Norjan mallia: harvaan asutuille alueille muuttaville verohuojennuksia ja opintolainaa anteeksi
 Paluumuuttoa ja pöhinää syrjäseuduille
 Kurvinen uskoo, että Norjan malli lisäisi myös paluumuuttoa, joka monesti tyssää siihen, ettei puolisolle löydy töitä syrjäseudulta.
 – Tämä antaisi porkkanaa sille, että korkeakoulutetut pariskunnat ja nuoret perheet palaisivat ja muuttaisivat muualta Lappiin, Kurvinen sanoo.
 Lue lisää:   Kysyimme, mitä tarvittaisiin, että suomalaiset muuttaisivat maalle – saimme 963 vastausta: työ on ykköstoive, ihmisten asenteet ja yksinäisyys pelottavat
 Korkeakoulutetut parantaisivat syrjäseutujen yrityselämää.
 – On selvästi nähtävissä se, että korkeakoulutus luo alueelle elinvoimaa ja hyvää pöhinää. Korkeakoulutetuilla on monia valmiuksia vaikka yrittäjäksi ryhtymiseen, Kurvinen sanoo.
 Norjan mallin mukaisia aluekehittämistoimia on valmistellut harvaan asuttujen alueiden parlamentaarinen työryhmä.  Esityksessä  lainoja voitaisiin antaa anteeksi 2600 euroa vuodessa. Korot olisi maksettava itse.
 Antti Kurvisen mukaan yksityiskohdat selvitetään nyt opetus- ja kulttuuriministeriön valmistelussa. Esimerkiksi se, onko kyseessä kokeilu vai pysyvä lakimuutos.
 – Mihinkään yksityiskohtiin en voi ottaa kantaa: esimerkiksi mille alueille se osuisi ja koskisiko se kaikkia koulutusaloja vai ainoastaan terveydenhuollon ja opetuksen henkilöitä, Kurvinen sanoo.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  6.10. kello 23 saakka.

Ministeri lupaa syrjäseuduille muuttaville opintolainaa anteeksi – opiskelijat epäilevät, saisiko edes raha heitä muuttamaan pikkukuntaan


Summary: Essoten sisäinen työryhmä on tapausta tutkiessaan päätynyt pyytämään Onnettomuustutkintakeskusta asettamaan asialle ulkopuolisen tutkijan.

Etelä-Savon sosiaali- ja terveydenhuollon kuntayhtymä (Essote)

Useampi kuin yksi potilas on menehtynyt kuntayhtymä Essoten mielenterveys- ja päihdepalvelujen yksikössä tapaturmien seurauksena.
 Mielenterveys- ja päihdepalvelujen palvelualuejohtaja  Minna Mutanen  kertoo, että kyseessä on enemmän kuin yhdestä kuolleesta.
 Mutanen ei halua kommentoida asiaa mitenkään tarkemmin. Hänen mukaansa kuntayhtymä Essote ei anna lausuntoja asiasta ennen tutkinnan päättymistä yksityisyyden suojan turvaamiseksi.
 Asian vuoksi kuntayhtymä Essote kertoo ottaneensa yhteyttä Onnettomuustutkintakeskus Otkesiin.
 – Olemme käyneet asiaa sisäisesti huolella läpi, mutta emme ole onnistuneet löytämään tapaturmille yhtenäistä nimittäjää. Tämän vuoksi näemme parhaaksi, että asialle asetettaisiin ulkopuolinen tutkija, ja siksi olemme pyytäneet Onnettomuustutkintakeskusta aloittamaan tutkinnan, Mutanen kertoo tiedotteessa.
 Kuntayhtymä korostaa, että tutkinnan tarkoituksena on asiakas- ja potilasturvallisuuden parantaminen, ei oikeudellinen käsittely.
 Onnettomuustutkintakeskus kertoo  Twitterissä , että vakavat vaaratapahtumat ovat sattuneet 9.9-4.10.2021.
 Otkesin viestintäpäällikkö  Tiina Bieber  vahvistaa, että heillä on tapaukseen liittyen alustava tutkinta käynnissä. Varsinainen tutkinnan aloittaminen on myös valmistelussa, mutta siitä tiedotetaan myöhemmin. Bieber korostaa myös, että Otkes tekee aina itsenäisesti päätökset tutkinnan aloittamisesta.
 Bieber kertoo, että Otkesissa on perustettu vasta hiljattain sote-tutkintahaara ja Essoten tapaus on ensimmäinen tätä alaa koskeva tutkinta.
 JUTTUUN LISÄTTY 5.10.2021 KELLO 17:44 Onnettomuustutkintakeskusta koskevaa tietoa ja viestintäpäällikön kommentit
 JUTTUA TÄYDENNETTY 5.10.2021 KELLO 17:19 Menehtyneitä on enemmän kuin yksi.

Useampi potilas kuollut kuntayhtymä Essoten mielenterveys- ja päihdepalveluissa – onnettomuustutkintakeskukselta pyydetään tutkintaa


Summary: Suomen eläinoikeusjuristit ry katsoo, että Enossa loukkaantuneena liikkuvaa karhuemoa ei pitäisi lopettaa. Itä-Suomen poliisi ei aio kumota lopetusmääräystä. Poliisin mukaan karhua yritettiin auttaa.

Joensuun Enossa loukkaantuneena liikkuvan karhuemon lopetuspäätöstä vaaditaan uudelleen harkittavaksi. Asiaa vaatii Suomen eläinoikeusjuristit ry.
 Eläinten oikeuksiin keskittyneen järjestön mukaan karhuemon lopettamiselle ei ole perusteita. Järjestö viittaa näkemyksessään eläinsuojelulakiin ja Euroopan unionin luontodirektiiviin, joiden mukaan loukkaantunutta eläintä tulee auttaa, jos se on mahdollista.
 Itä-Suomen poliisin mukaan lopetuspäätöstä ei pyörretä. Heinäkuussa ensi kertaa loukkaantuneena havaitun karhun tilanne on rikosylikomisario  Harri-Pekka Pohjolaisen  mukaan ollut jo pitkään muuttumaton.
 – Karhu on loukkaantunut ja kärsii. Sitä  yritettiin pyydystää auttamista varten kaksi viikkoa , tuloksetta, Pohjolainen toteaa.
 – Viimeksi lopetuspäätöstä jatkettiin syyskuussa. Asiassa konsultoitiin asiantuntijoita, kuten Luonnonvarakeskusta. Lopettaminen on viimesijainen vaihtoehto, joka nähtiin nyt parhaaksi, hän jatkaa.
 Pohjolaisen mukaan Itä-Suomen poliisi on saanut karhuemon kohtalosta paljon kärkästä kansalaispalautetta. Palautetta yhdistää näkemys, jonka mukaan eläintä ei olisi yritetty auttaa tarpeeksi.
 Enon karhuemon kanssa liikkuu neljä pientä pentua, joita ei ole määrätty lopetettaviksi. Sekä emo että pennut  havaittiin viimeksi syyskuun lopulla .
 Lue myös:
 Pienpetorautojen täyskiellolle tyrmäys Savo-Karjalan kansanedustajilta – tiukemmalle säätelylle löytyy ymmärrystä
 Ihmisten turvallisuus ajoi loukkaantuneiden karhuemojen elämän edelle – viranomaisten toiminta menee syyniin kovan kritiikin vuoksi
 Tällaisia ovat karhujen tassuja runnelleet pienpetoraudat – niiden valvonta on vaikeaa, mutta ministerin mukaan niistä ei luovuta

Juristijärjestö vaatii Joensuun karhuemon lopetuspäätöksen kumoamista – Itä-Suomen poliisi: päätös ei muutu


Turussa on tehtailtu useita vääriä oleskelulupia ja viisumeita vuosien ajan, paljastaa Länsi-Suomen merivartioston tutkinta.
 Merivartioston Turun rikostorjuntayksikkö on selvittänyt tapauksen, jossa epäillään Suomessa asuvan Pakistanin kansalaisen järjestäneen useita viisumeita ja väärennettyjä Suomen oleskelulupakortteja pakistanilaisille useiden vuosien ajan. Toimintaa on pyöritetty Turusta.
 Tapauksen tutkinta käynnistyi tänä kesänä, koska yksi Pakistanin kansalainen otti yhteyttä Suomen suurlähetystöön Kuala Lumpurissa ja tiedusteli oleskelulupansa viipymistä. Henkilö oli maksanut 6 000 euroa Suomessa asuvalle miehelle, joka oli luvannut auttaa lupajärjestelyissä.
 – Lähetystössä hän esitti rikoksesta epäillyltä saamaansa Maahanmuuttoviraston päätösasiakirjaa muistuttavan asiakirjan ja valokuvan omilla tiedoilla olevasta oleskelulupakortista. Esitettyjen asiakirjojen perusteella hänelle olisi myönnetty oleskelulupa Suomeen, kuvailee Länsi-Suomen merivartiosto tiedotteessaan tutkinnan käynnistänyttä tapausta tiedotteessaan.
 Esitutkinta paljasti laajan rikoskokonaisuuden
 Esitutkinnassa selvisi, että viisumi ja oleskelulupaväärennökset ovat alkaneet jo vuonna 2016. Tuolloin epäilty oli kolmen muun henkilön kanssa järjestänyt 10–12 pakistanilaiselle viisumit Puolaan uskonnollista tapahtumaa varten, mutta matkan todellinen tarkoitus oli jäädä Eurooppaan. Seurueesta seitsemän haki turvapaikkaa Suomesta.
 Tutkinnassa selvisi myös, että epäilty oli yrittänyt vuonna 2019 järjestää viisumeita väärin perustein pakistanilaisille perheille. Kuulustelujen perusteella kolmen perheen oli tarkoitus jäädä Suomeen pysyvästi. Perheet olivat maksaneet viisumeista rikoksesta epäilylle vajaa 12 000 euroa.
 Länsi-Suomen merivartioston mukaan tähän rikoskokonaisuuteen liittyen epäilty väärensi myös omia tiliotteitaan edistääkseen viisumien saantia.
 Vielä viime vuonna miehen epäillään väärentäneen 12 oleskelulupaa pakistanilaisille. Osalle epäilty on väärentänyt myös Maahanmuuttoviraston päätöksen oleskelulupa-asiassa. Väärennetyistä oleskeluluvista mies oli ottanut noin 6 000 euron maksun.
 Pitkäkestoista ja suunniteltua toimintaa
 Länsi-Suomen merivartioston Turun rikostorjuntayksikkö katsoo epäillyn toiminnan olleen pitkäkestoista ja suunniteltua. Merivartiosto katsoo, että epäilty on myös tavoitellut huomattavaa taloudellista hyötyä itselleen.
 Pakistanilaisen epäillään vuosien aikana hyötyneen rikollisesta toiminnasta jopa yli 50 000 euroa.
 Päätekijän epäillään syyllistyneen mm. törkeään laittoman maahantulon järjestämiseen, törkeään petokseen ja törkeään väärennykseen. Rikoskokonaisuudessa on epäiltynä neljä henkilöä, joista kolme on tavoitettu esitutkinnan aikana.
 Esitutkinta on valmistunut ja rikoskokonaisuus siirtyy syyteharkintaan Länsi-Suomen syyttäjäalueelle.

Pakistanilainen pyöritti väärennettyjen viisumien ja oleskelulupien järjestelmää Turusta – rikoshyöty jopa yli 50 000 euroa


Summary: Toimitusjohtaja Marko Hurmeen mukaan areenayhtiöllä ei tällä hetkellä ole saatavia nimisponsoriltaan Uros Oy:lta.

Tiistaina on uutisoitu, että teknologiayhtiö Urokselta vaaditaan miljoonien eurojen saatavia Helsingin käräjäoikeudessa. Velkasaatavat yhtiöltä nousevat korkoineen ainakin  yli 15 miljoonaan euroo n.
 Yhtiö sai julkisuutta viime keväänä, kun Tampereelle kahden kuukauden kuluttua avattava monitoimiareena  nimettiin  sponsorinsa mukaan Uros Live -areenaksi.
 Tampereella pelätäänkin nyt  yhtiön talousvaikeuksien aiheuttavan imagohaittaa uudelle areenalle ja Tampereen kaupungille.
 Tampereen areenan toimitusjohtaja  Marko Hurme  kertoo sähköpostissa Ylelle, että areenayhtiöllä ei ole saatavia Uros Oy:ltä tällä hetkellä.
 Hurme ei halua avata markkinointisopimusta tarkemmin, koska se on liikesalaisuus.
 – Olemme kertoneet tämän sopimuksen pituudeksi 10 vuotta.
 Kun Hurmeelta kysytään, pelkääkö hän, että areenayhtiölle voi jäädä saatavia nimisponsoriltaan ja miten sitten toimittaisiin, vastaa hän odottavansa ensin Uros Oy:n kirjallista vastausta.
 – Saamme perjantaina vastauksen julkisuudessa olleisiin kysymyksiin ja väitteisiin, jonka jälkeen katsomme miten reagoimme.
 Tampereen keskustaan ratapihan päälle valmistuva monitoimiareena on tarkoitus avata joulukuun alussa Ilveksen ja Tapparan edustusjoukkueiden paikalliskohtaamisissa.
 – Uutinen ja asia ei vaikuta areenan käynnistämiseen, valmistumiseen tai sen operointiin, Hurme vakuuttaa.
 Lue myös:
 Teknologiayhtiö Urokselta vaaditaan yli 15 miljoonan euron velkasaatavia käräjäoikeudessa – muun muassa Business Finlandin miljoonalainat maksamatta
 Tahraako sponsorin taloussotku Tampereen areenan? Kaupungin konsernijohtaja: "Kyse on Uroksen asioista, areenan osalta kaikki on kunnossa"

Tampereen areenayhtiö: Uutinen Uros Oy:n talousvaikeuksista ei vaikuta joulukuussa avattavan areenan toimintaan


Summary: Euroopan unioni voi uuden asetuksen perusteella jäädyttää EU-tuet mailta, jotka eivät noudata oikeusvaltiosääntöjä. Asetusta ei kuitenkaan ole käytetty. Europarlamentaarikko Petri Sarvamaan mukaan lokakuun alkupuolella alkaa tapahtua.

Euroopan unioni on monille ennen kaikkea arvoyhteisö, joka edistää rauhaa, demokratiaa ja ihmisoikeuksia. Näistä asioista EU:lle myönnettiin myös Nobelin rauhanpalkinto vuonna 2012.
 Onko arvoyhteisö kuitenkaan uskottava? Voiko unioniin kuulua jäsenmaita, jotka eivät piittaa EU:n yhteisistä arvoista?
 – Se on tällainen kumpi-kampi-juttu, vastaa europarlamentaarikko  Petri Sarvamaa  (kok.) Ylen meppisarjan haastattelussa.
 – Sitähän tässä yritetään, että nämä maat korjaisivat reittiään.
 Lähiviikkojen aikana selviää, kuinka tosissaan EU aikoo pitää kiinni yhteisistä arvoistaan.
 Ongelmia on etenkin Unkarissa ja Puolassa, jotka ovat luisuneet kohti autoritarismia. Unkarin valtapuolue Fidesz on  järjestelmällisesti heikentänyt  esimerkiksi oikeuslaitoksen, median, vähemmistöjen ja opposition asemaa. Vastaavanlainen kehitys on meneillään Puolassa.
 EU on kipuillut Unkarin ja Puolan liikkeiden kanssa jo vuosia. Tammikuussa tuli voimaan asetus, jonka aikaansaamisessa Sarvamaalla oli merkittävä rooli parlamentin pääneuvottelijana.
 Tämä juttu on osa Ylen meppisarjaa. Muut sarjan osat löytyvät jutun lopusta.
 EU-tukia on median tekemien selvitysten mukaan valunut suoraan Unkarin pääministeri Viktor Orbánin ja hänen lähipiirinsä taskuihin.  EPA-EFE/LUCA ZENNARO
 Asetuksen perusteella EU voi jäädyttää tukien maksamisen maihin, jotka rikkovat unionin perussopimuksen mukaista oikeusvaltioperiaatetta. Tiivistettynä periaatteessa on kyse siitä, että julkisen vallan käyttö perustuu lakiin. Jäsenmaiden hallitukset eivät siis saa tehdä mielivaltaisia päätöksiä ja kansalaisten pitää pystyä haastamaan päätökset itsenäisissä tuomioistuimissa.
 Suomenkin ajama asetus on voimassa, mutta sitä ei olla vielä käytetty. Toimeenpano on komission vastuulla ja työ yhä kesken. Tämä on turhauttanut parlamenttia ja monia asiantuntijoita.
 Parlamentti on uhitellut oikeustoimilla
 Kesällä Euroopan parlamentti  lähetti painostavan viestin komissioon: mikäli asetusta ei pian toimeenpanna, aikoo parlamentti haastaa komission oikeuteen. Pelkona on, että pitkään neuvoteltu asetus lässähtää komission käsissä eikä EU-rahoja tulla käytännössä jäädyttämään vaikka rikkeet olisivat ilmiselviä.
 Petri Sarvamaan mukaan näin ei saa käydä. Hänen mukaansa “parlamentti hengittää komission niskaan, jotta asetus tulee mahdollisimman tehokkaasti täytäntöön pannuksi”.
 Hän ei kuulosta vielä epätoivoiselta.
 – Minulla on kova luotto budjettikomissaari  [Johannes] Hahniin  ja komission puheenjohtajaan  [Ursula] von der Leyeniin . Ei komissiolla ole varaa lepsuilla tämän asian kanssa viime kädessä. Meidän kaikkien tulevaisuus on pelissä, koko EU:n uskottavuus.
 Sarvamaan mukaan lokakuun puoliväliin mennessä alkaa tapahtua. Seuraavan muutaman viikon aikana komissio lähettää ensimmäiset kirjeet, Sarvamaa sanoo.
 – Veikkaisin, että kannattaa katsoa Unkarin ja Puolan suuntaan.
 Meppikollegoiden moikkailut loppuivat
 Miksi komissiolla on kestänyt niin kauan?
 Sarvamaan mukaan sen on tehtävä huolellinen pohjatyö, sillä on “päivänselvää”, että prosessin käynnistyessä Unkari ja Puola tulevat viemään kurinpitotoimet oikeuteen. Ne eivät tietenkään halua menettää maille hyvin merkittäviä EU-tukia. Molemmat maat ovat EU:n nettosaajia eli ne saavat enemmän tukia kuin maksavat jäsenmaksuja.
 Mikäli asia etenee EU:n tuomioistuimeen asti, ei siinä kohtaa voida hävitä, Sarvamaa sanoo.
 – Se olisi täydellinen katastrofi.
 Unkari pyrki viimeiseen asti taistelemaan asetusta vastaan. Myös Sarvamaa sai tuntea sen. Hän kuuluu muiden kokoomuksen meppien tapaan EPP-ryhmään. Maaliskuuhun saakka samassa ryhmässä olivat myös Unkarin valtapuolue Fideszin mepit. Heistä ehti tulla Sarvamaalle tuttuja työkavereita.
 – Kyllähän se oli surullista, miten se moikkailu käytävillä sitten päättyi.
 Professori: Komissio on liian lepsu
 Yhdysvaltalaisen Rutgersin yliopiston professorin  Daniel Kelemenin  mukaan komissiolla on jo olemassa perusteet katkaista tukirahat Unkarilta. EU-oikeuteen perehtynyt Kelemen julkaisi asiasta heinäkuussa raportin yhdessä kahden kollegansa kanssa. Raportin tilasi vihreiden europarlamenttiryhmä.
 Kelemenin mukaan EU-komissio on ollut liian lepsu ja hidas Unkarin ja Puolan suhteen.
 Unkarissa tapahtuneista oikeusvaltiorikkeistä on jo näyttöä, ja se riittää, hän sanoo Ylen videohaastattelussa.
 Unkarissa EU-tukien väärinkäytöksiä tapahtuu Euroopan petoksentorjuntavirasto OLAF:n mukaan ylivoimaisesti eniten. Unkarin pääministeri  Viktor Orbánin  ja hänen lähipiirinsä on myös raportoitu hyötyneen EU:n tukirahoista merkittävästi. Esimerkiksi julkisissa kilpailutuksissa on isoja ongelmia.
 – EU ei ole edistänyt demokratiaa vaan se on itseasiassa aiheuttanut merkittävää haittaa tukemalla rahallisesti näiden maiden luhistumista autoritarismiin, Kelemen sanoo.
 Viimeinen oljenkorsi
 Professori Kelemen ja europarlamentaarikko Sarvamaa ovat yhtä mieltä siitä, että oikeusvaltioperiaatteen sitominen EU-tukiin on tehokkain työkalu, joka EU:n valikoimista löytyy.
 Se vaikuttaa olevan eräänlainen viimeinen oljenkorsi, jolla pelastaa arvoyhteisön uskottavuus.
 Pieniä valonpilkahduksia on Kelemenin mukaan jo tapahtunut. Viimeisten parin kuukauden aikana EU on osoittanut olevansa vakavissaan, että annettu raha ehdollistetaan oikeusvaltiosääntöihin, hän sanoo.
 Unkarin ja Puolan suunnitelmia EU:n yhteisen elpymispaketin varojen käytöstä ei nimittäin ole vielä hyväksytty. Puola on saamassa paketista avustuksia noin 24 miljardia euroa ja Unkari noin 7 miljardia euroa.
 Pelkkä pelko EU-tukien menetyksistä näyttää myös toimivan. Useat alueet Puolassa vetivät  viime viikolla  pois seksuaali- sukupuolivähemmistöjä syrjivän aloitteen siksi, että EU-tukia uhattiin sen tähden jäädyttää.
 Professori Kelemenin mukaan Unkari ja Puola eivät tule lähtemään EU:sta, vaikka uusi asetus otettaisiin kunnolla käyttöön.
 Syitä on kaksi. Ensinnäkin maiden kansalaiset tukevat EU-jäsenyyttä ja EU-eron alullepano tietäisi protesteja. Toisekseen se ei ole Unkarille ja Puolalle taloudellisesti mitenkään järkevää. Maat hyötyvät EU-jäsenyydestä. Myös esimerkit Britanniasta kertovat, millaisia taloudellisia seurauksia EU-erolla on, eivätkä esimerkit ole rohkaisevia, Kelemen sanoo.
 Sarvamaan pidemmän aikavälin huoli liittyy siihen, että Unkari ja Puola alkavat nakertaa unionin arvoja sisältäpäin oikein kunnolla. Hän ei ole huolensa kanssa yksin.
 Viime viikolla  Gazeta Prawna -lehti  kertoi Puolan laatineen listan kaikista EU-asioista, joita se voi blokata käyttämällä veto-oikeuttaan, mikäli EU-varoja jäädytetään.
 – En voi väittää, että nyt kun laki [EU-varojen sitomisesta oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen] on saatu aikaiseksi, huolet ovat menneitä. Ei ollenkaan. Se voi olla, että meillä on paljon hurjemmat ajat edessä.
 Petri Sarvamaa nousi alun perin europarlamenttiin vuonna 2012 toiselta varasijalta. Myös vuoden 2014 eurovaaleissa hän oli varasijalla, mutta nousi parlamenttiin puoluejohtajaksi ja pääministeriksi asettuneen Alexander Stubbin tilalle. Jarno Kuusinen / EPA
 Tämä juttu on osa sarjaa, jossa avataan suomalaisten meppien vaikuttamista – aiemmat jutut täällä:
 Suomessa pelätään puhua EU:n yhteisistä taloussäännöistä populistien ja perussuomalaisten pelossa, meppi Sirpa Pietikäinen sanoo
 EU julkistaa keskiviikkona puhutun hiilitulliesityksensä – Perussuomalaiset on kannattanut hiilitulleja jo vuosia, mutta Laura Huhtasaari ei innostu komission suunnitelmista
 Ville Niinistö syyttää Marinia ja muita ministereitä luonnonsuojelun vesittämisestä EU:ssa: "Kolhu Suomen maineelle ja metsäluonnon tulevaisuudelle"
 Ulkomaankaupalle tulee satojen miljoonien eurojen lasku, kun päästökauppa tulee merenkulkuun – "Suomen on aika toimia", meppi Elsi Katainen sanoo
 Suomi varautuu taas puolustamaan talousmetsiä EU:ssa – Mauri Pekkarisen mukaan unionin päättäjät näkevät metsän puistona
 Kuka sinun datallasi tekee ja mitä? Eurooppa patoaa vimmalla Yhdysvaltain digiylivoimaa, ja Miapetra Kumpula-Natri on meppiketjun kärkipakkeja
 Suomelta menee EU:n raidetukia sivu suun, ja se harmittaa meppi Henna Virkkusta: "Suomi pitää saada osaksi eurooppalaisia junaverkkoja"
 Nuorten pitää ottaa tila haltuun EU:ssa, koska siellä päätetään "millainen dystopia tulee", sanoo vuoden meppinä ollut Alviina Alametsä, 28
 Pankki syynää säästöpossusi, mutta rikollinen raha saa liikkua rajojen yli – Eero Heinäluoma: EU-maiden on aika toimia rahanpesussa
 EUROOPAN UNIONI

Mitä tapahtuu, jos Unkarilta ja Puolalta viedään pian EU-tuet? Meppi Sarvamaa: "Voi olla, että meillä on paljon hurjemmat ajat edessä"


Summary: Puolustusministeriö pitää silmällä ulkomaalaisten kiinteistökauppoja Suomessa. EU-kansalaisuuden ostaneiden ei kuitenkaan tarvitse hakea ministeriöltä lupaa kauppoihin.

Suomessa on tehty vajaan parin vuoden aikana kymmenkunta kiinteistökauppaa, jotka on tehnyt kultaisen passin omistava ulkomaalainen.
 Ostaja on välttänyt puolustusministeriön normaalin ulkomaalaisten kiinteistökauppojen valvonnan, koska hänellä on ollut ostettu EU-maan kansalaisuus.
 Neuvotteleva virkamies  Anu Sallinen  puolustusministeriöstä kertoo, että kohteet ovat olleet sekä suuren rahan että maltillisemman budjetin kohteita. Kiinteistöt sijaitsevat pääosin Etelä-Suomessa tai Saimaan alueella.
 Yksi kohteista on venäläisen oligarkin  Igor Kesaevin  hanke Saimaalla, mistä  Iltalehti  ja  Ylen MOT  ovat vastikään uutisoineet. Kesaev on kertonut rakennuttavansa Puumalan Kotasaareen lomakylän, mutta Suomen puolustusministeriö pitää kohteen käyttötarkoitusta silmällä.
 Miljardöörin tonttikaupoista kertoi huhtikuussa  Seura .
 – Meillä on tiedossa tarkat kauppakirjat ja tieto niistä rakennusluvista, joita kunta on poikkeusluvalla antanut. Meillä on myös tieto, että siellä on rakennustoimia tehty, mutta vielä tässä vaiheessa rakentaminen tai poikkeusluvat eivät meidän näkökulmastamme muodosta suoraa uhkaa Suomelle, Sallinen kertoo Ylelle.
 Hän toteaa, että oikeusvaltiossa viranomainen tarvitsisi selkeän näytön siitä, että kiinteistöä käytetään vahingoittamistarkoituksiin ennen toimiin ryhtymistä.
 – Jos tällaista ilmenisi tulevinakin vuosina, meillä on mahdollista pakkolunastus kansallisen turvallisuuden varmistamiseksi, Sallinen lisää.
 Kaksoiskansalaisuuden hankkineet ovat ostaneet kiinteistöjä Etelä-Suomesta ja Saimaalta. Jaana Polamo / Yle
 Kyproksen ja Maltan passit erityistarkkailussa
 Ylen toimittajienkin tutkima Pandoran paperien tietovuoto on nostanut esiin kysymyksen venäläisrahan piiloutumisesta veroparatiiseihin.
 Hämärtävätkö veroparatiisikuviot viranomaisten käsitystä siitä, kuka kiinteistöjä Suomessa ostaa?
 Puolustusministeriön Sallisen mukaan on selvää, että veroparatiisiyhtiöt hämärtävät viranomaistenkin tilannekuvaa todellisista omistajista.
 –On kiistatta selvää, että se hankaloittaa. Mekin voimme tässä kiinteistöomistuksen valvonnassa tehdä vain parhaamme siltä osin.
 Vaikeuskerrointa lisää se, että ulkomaisellakin henkilöllä voi olla ostettu EU-maan kansalaisuus, jolloin hän ei joudu hakemaan lupaa kiinteistökauppaan puolustusministeriöltä.
 Puolustusministeriö seuraa tiettyjen maiden kansalaisten tekemiä kauppoja ja pyrkii tunnistamaan joukosta ne ostajat, jotka nimensä perusteella olisivat voineet hyödyntää kultaista passia eli olisivat ostaneet kyseisen maan kansalaisuuden.
 Ministeriön silmällä pitämiä maita ovat ensisijaisesti Kypros ja Malta sekä Portugal, Kreikka ja Bulgaria.
 Transparency Internationalin muutaman vuoden takaisen  selvityksen mukaan  EU-maiden passeja myi kaikkiaan neljä jäsenmaata. Kultaisia viisumeja eli oleskeluoikeuksia myi 12 maata.
 Kyproksen passi maksoi vuonna 2018 tehdyn selvityksen mukaan jopa kaksi miljoonaa euroa.
 Yhtään kauppaa ei ole pysäytetty
 Uusi laki kiinteistökauppojen valvonnasta astui voimaan viime vuoden alussa. Sen myötä Euroopan unionin ja Euroopan talousalueen ulkopuolelta tulevat ostajat joutuvat anomaan puolustusministeriöltä lupaa kiinteistön ostamiseksi.
 Puolustusministeriö on käsitellyt tähän mennessä noin 900 hakemusta, jotka kaikki ovat saaneet puoltavan vastauksen.
 Kultaisen passin turvin ostetut kiinteistöt eivät Sallisen mukaan tämänhetkisen tiedon mukaan aiheuta turvallisuusuhkaa. Puolustusministeriö vaihtaa hänen mukaansa kuitenkin tietoa näistä kaupoista muiden viranomaisten kanssa.
 –Tämähän on viranomaisyhteistyötä. Puolustusministeriö katsoo tätä nimenomaan kiinteistöomistuksen näkökulmasta ja mahdollisesti muut viranomaiset muista syistä.
 – EU-kaksoiskansalaiset eli EU-maan ja kolmannen maan kaksoiskansalaiset välttyvät lupahakuvelvoitteelta Suomessa. Mutta onneksi me saamme Maanmittauslaitokselta kaikki tarkat tiedot myös näistä kiinteistökaupoista.
 Kauppojen rahoitus läpivalaisuun
 Eduskunnan puolustusvaliokunta on pyytänyt puolustusministeriöltä selvitystä kiinteistökauppojen valvontaa koskevan lain toimivuudesta, mikä on tarkoitus toimittaa joulukuussa. Selvityksen antamisesta sovittiin jo silloin kun lakia säädettiin.
 Sallinen varoo ottamasta vielä kantaa korjaustarpeisiin, mutta yksi selkeä parannusehdotus hänellä on. Ulkomaisten kiinteistökauppojen rahoituksesta pitäisi saada selvyys.
 –Tällä hetkellä sitä ei laissa mainita. Me voimme sitä ilman muuta kysyä ja kysymmekin ihan kohtuullisen säännönmukaisesti, mutta toivoisimme sen vielä selvästi lakiin. Näin ei olisi epäilystä siitä, etteikö myös rahoituslähteen epäselvyys voisi joissakin tapauksissa olla syy luvan kieltämiseen tulevaisuudessa.
 Puolustusministeri  Antti Kaikkosen  (kesk.) mukaan laki toimii pääpiirteissään hyvin, mutta pientä viilausta voi tulla.
 – On toki ainakin tämä kysymys kaksoiskansalaisten roolista. Osuus kaikista kiinteistökaupoista on hyvin pieni, mutta seuraamme sitä tästä huolimatta ja katsomme onko laissa kehittämistarpeita.
 Lisätty klo 19.32 linkki Seuran juttuun Igor Kesaevista huhtikuulta.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 6.10. kello 23 saakka.
 Lue myös:
 Blair, Shakira ja Putinin sisäpiiri – maailman suurimmasta tietovuodosta löytyy poliitikkojen lisäksi monen alan maailmantähtiä
 Paloittelumurhaaja, huumekauppias ja poliisia pakoileva rahanpesuepäilty – salaisen veroparatiisiyhtiön perustaminen houkutti suomalaisrikollisia
 Valtava tietovuoto paljastaa Putinin lähipiirin salaiset omistukset – presidentin suomalaiselle ystävälle järjesteltiin miljardi euroa

Varakkaat ulkomaalaiset välttelevät kiinteistökauppojen valvontaa ostetulla passilla – tiedossa kymmenkunta tapausta


Summary: Nasan ratkaisun arvostelijat pohtivat, miten hyödyntää maailman suurinta ja tehokkainta avaruusteleskooppia osoittamatta kunniaa  Nasan entiselle johtajalle.  Heidän mielestään Nasan tutkimus James Webbin toiminnasta on epäselvä.

Yhdysvaltain avaruushallinto Nasa on päättänyt, ettei  James Webb -avaruusteleskoopin  nimeä muuteta, vaikka moni  avaruustiedeyhteisössä on sitä mieltä, ettei Nasan entinen johtaja  James Webb  ansaitse moista kaimaa .
 Webb johti Nasaa 1960-luvulla ja oli useissa korkeissa hallinnollisissa asemissa jo 1950-luvuilla. Nasa sanoo, ettei tutkimuksissa ole löytynyt todisteita siitä, että Webb olisi osallistunut seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen kiusaamiseen.
 Homoseksuaalisuus johti noihin aikoihin usein irtisanomiseen Nasasta. Yksi erotetuista oli  Clifford Norton.  Nasan päähistorioitsija  Brian Odorn  sanoo tutkineensa hänen tapauksensa tarkkaan löytämättä mitään todisteita siitä, että Webb olisi sekaantunut potkuihin.
 Yli 1 200 tutkijaa, joiden työhön teleskooppi tavalla tai toisella liittyy, allekirjoitti vaatimuksen James Webb -avaruusteleskoopin eli JWST:n nimeämisestä uudelleen ennen joulukuuksi suunniteltua laukaisua.
 Nasan nykyisen johtaja  Bill Nelsonin  vastaus on yksivirkkeinen: "Emme ole löytäneet todisteita, jotka olisivat peruste sille, että James Webb -avaruusteleskoopin nimi muutettaisiin." Ratkaisu oli viime kädessä Nelsonin vallassa.
 Hän ei kertonut, kuinka laaja tutkimus päätöksen takana oli. Tutkimusta johtaneen Odornin mukaan lisää tutkittavaa ei ole. Työ tehtiin niin perusteellisesti ja objektiivisesti kuin koronapandemian oloissa oli mahdollista, hän sanoi.
 Useat laitokset, joista lisätietoa olisi voinut olla saatavilla, ovat olleet koronapandemian takia pitkiä aikoja suljettuina. Niiden arkistoista olivat käytettävissä vain digitoidut osat.
 Taitelijan näkemys JWST:stä työssään avaruudessa. Kaikkien aikojen suurin ja tehokkain avaruusteleskooppi on määrä laukaista matkaan joulukuun 18. päivänä.  Adriana Manrique Gutierrez / Nasa GSFC /CIL
 Nelsonin lyhytsanaisuus on herättänyt epäluuloa ja suuttumusta. Päätöstä on vaikea kunnioittaa, kun ei tiedä, mihin se pohjautuu, sanoo Carnegien tiedeinstituutin astronomi  Johanna Teske   Nature-lehdessä .
 Samalla kannalla päätöksen läpinäkymättömyydestä on New Hampshiren yliopiston kosmologi  Chanda Prescod-Weinstein , yksi nimenmuutosvetoomuksen aloittajista.
 – Kysymys on vähintäänkin monimutkainen. Ja pahimmillaan lähetämme avaruuteen uskomattoman upean instrumentin, joka on homofobisen kaima, Prescod-Weinstein kommentoi  NPR-radiokanavalle .
 Fermin hiukkaslaboratorion astrofyysikko  Brian Nord  kutsuu päätöstä nyrkiniskuksi palleaan, yksiselitteiseksi kieltäytymiseksi kuulla seksuaali- ja sukupuolivähemmistöihin kuuluvia astronomeja.
 Kaikesta avoimuus- ja monimuotoisuuspuheestaan huolimatta Nasa ei tunnu erityisesti piittaavan vastuustaan herkissä kysymyksissä, jotka ovat vaikuttaneet marginalisoituihin ryhmiin, kommentoivat Prescod-Weinstein, Nord ja vetoomuksen kaksi muuta käynnistäjää sähköpostissa Naturelle.
 Ikääntyneen avaruusteleskooppi Hubblen seuraaja JWST tutkii edeltäjänsä tavoin kosmoksen ilmiöitä: tähtien syntyä, galaksien kehittymistä, aurinkokuntamme ulkopuolisia planeettoja. Nasan kumppaneita JWST:ssä ovat Euroopan avaruusjärjestö Esa ja Kanadan CSA.
 Nasan päätökseen tyytymättömät astronomit miettivät nyt jatkoa. JWST:n boikotointi ei ole monillekaan mahdollista, sillä Nasan uudelta lippulaivalta odotetaan huimia havaintoja.
 Yhtenä mahdollisuutena on esitetty tutkimuksiin liitettävää kommenttia, jossa todetaan teleskoopin nimen ristiriitaisuus. Jotkut harkitsevat kutsuvansa teleskooppia tutkimuksissaan jollakin muulla nimellä.
 Apulaisprofessori Chandra Prescod-Weinsteinin mielestä oiva vaihtoehto olisi tulkita kirjaimet uudella tavalla: JWST olisikin Just Wonderful Space Telescope, "kerrassaan mahtava avaruusteleskooppi".

Nasa päätti: James Webb -avaruusteleskoopin nimeä ei muuteta homofobiaepäilyksistä huolimatta


Summary: Ylen Ruokolahdella tapaamat ihmiset toivovat kunnanjohtajasopalle pistettä. Kunnanhallitus käsittelee asiaa seuraavan kerran viikon kuluttua.

Eriskummallinen kunnanjohtajasotku kyllästyttää ja vähän huvittaakin ihmisiä Ruokolahden kylänraitilla Etelä-Karjalassa.
 Osa ihmisistä toivottaa kunnanjohtajaksi valitun  Anu Sepposen  tervetulleeksi. Osa taas katsoo, että kunnanjohtajan valinta olisi parempi aloittaa alusta. Moni ei halua sanoa mitään, ainakaan julkisesti.
 Ruokolahdella on eletty pattitilanteessa jo yli vuosi. Anu Sepponen on valittu uudeksi kunnanjohtajaksi, mutta johtajasopimuksesta ei ole päästy yhteisymmärrykseen.
 Vääntö alkoi, kun  kunnanvaltuusto heikensi  Sepposelle tarjottua johtajasopimusta sen jälkeen, kun kunnanhallitus oli jo kertaalleen hyväksynyt sopimuksen.
 "Ehkä tarvittaisiin joku muu"
 Kotkassa asuvan  Marja Myyryn  mielestä sekä Anu Sepposen että Ruokolahden kunnan olisi aika antaa periksi.
 – Sepposen kannattaisi mielestäni luovuttaa sekä kunnan myös. Ehkä siihen tarvittaisiin joku muu henkilö, Myyry puntaroi.
 Hänen vanhempansa asuvat Ruokolahdella, ja hän kertoo seuranneensa kunnanjohtajavääntöä tiiviisti.
 – Tuntuu, että tämä on mennyt sen verran sotkuiseksi, että olisiko Sepposellakaan täällä enää kivaa töissä. Mä luulen, että olisi aika hankalaa.
 Myös  Oili Lajunen  aloittaisi puhtaalta pöydältä.
 – Minun mielestäni olisi hyvä, jos nyt valitsisivat jonkun eivätkä enää tuputtaisi Anu Sepposta, hän sanoo.
 Lajusen kanssa kahvilan terassilla istunut  Kaija Luukkonen  taas puolustaa Sepposta.
 – En ole kuin kesäkuntalainen, mutta minusta hänelle on tehty väärin. Hänelle kuuluvat samat edut kuin edellisellekin kunnanjohtajalle, Luukkonen sanoo.
 Hän arvelee sotkun lähteneen liikkeelle jo kunnanjohtajavalinnasta. Kun kunnanvaltuusto äänesti uudesta kunnanjohtajasta elokuussa 2020, Sepponen  voitti yhden äänen erolla  ennakkosuosikkina pidetyn  Kimmo Tiilikaisen .
 Lue lisää:   Anu Sepponen valittiin reilu vuosi sitten kunnanjohtajaksi – ei ole vieläkään aloittanut työtä: "Naisen työsuhde-ehdot ovat täysin eri kuin miehen"
 Kunnanhallitukseen viikon päästä
 Tietynlainen käännekohta kunnanjohtajavalinnassa nähtiin viime viikon perjantaina, kun Sepposen piti viranhoitomääräyksensä mukaan aloittaa työt.
 Näin ei tapahtunut. Kunnanhallituksen puheenjohtaja  Taina Paananen  kertoi, että Sepposta pyydetään kertomaan, miksei hän saapunut työpaikalle.
 Tiistaina Paananen kertoo tekstiviestitse, ettei kunnanjohtaja-asiassa ole "mitään uutta tiedotettavaa".
 – Ensi tiistaina kokoonnumme kunnanhallituksen kokoukseen, jolloin käsittelemme kunnanjohtajan viranhoitamiseen liittyviä asioita, Paananen kirjoittaa.
 Hän kertoo, että Anu Sepposen kanssa on perjantain jälkeen keskusteltu. Paanasen mukaan yhteisenä toiveena on, ettei keskusteluja nyt käytäisi kovin paljon julkisuudessa.
 Lue myös: Työehdoistaan kiistelevän kunnanjohtajan piti aloittaa työnsä, mutta häntä ei näy – Ruokolahden kunnanhallituksen puheenjohtaja: "Pitää olla yhteyksissä"
 Sepponen: "Asiat ovat varmasti ratkaistavissa"
 Anu Sepponen kertoo sähköpostitse käyneensä kunnan kanssa hyvähenkisen puhelinkeskustelun. Hän näkee kunnanjohtajasopassa edelleen ratkaisun mahdollisuuksia.
 – Asiat ovat varmasti ratkaistavissa helpostikin, mutta toki siihen tarvitaan yhteistä tahtotilaa ja myös kunnan vastaantuloa, Sepponen viestittää.
 Hän toivoo yhä Ruokolahden tulevan vastaan sopimusehdoissa.
 – Kokonaisuutena kyse on kuitenkin vain asioista, joten en näe tilannetta ylitsepääsemättömän vaikeana.
 Kunnanjohtajasoppa on tulossa myös Ruokolahden tarkastuslautakunnan käsiteltäväksi. Kunnantoimistolta vahvistetaan, että kunta on maanantaina vastaanottanut  Vesa Kokkosen  (sd.) tekemän selvityspyynnön.
 Kunnanhallituksessakin istuva Kokkonen  haluaa  lautakunnan selvittävän, onko prosessissa tapahtunut esimerkiksi menettelytapavirheitä.
 Lue myös:   Ruokolahdella kunnanjohtajavalinnan pattitilanne jatkuu – kunnanhallitus ei avaa Anu Sepposen johtajasopimusta uudelleen

Yksi ääni syöksi uuden kunnanjohtajan näytelmään, johon asukkaatkin ovat jo kyllästyneet: "Olisi hyvä, jos valitsisivat jonkun muun"


Summary: Tietovuotojen tarinan kaari on tuttu. Kauhistelua, paheksuntaa ja lupauksia veroparatiisien kitkemisestä. Mutta muuttuuko tälläkään kertaa mikään, kysyvät Pandoran papereiden -tietovuotoa tutkineet Ylen MOT-toimituksen toimittajat Minna Knus-Galán ja Jyri Hänninen.

Viimeisen vuoden aikana kansainvälisen toimittajajärjestö ICIJ:n työskentelysivulle ilmestyi kiihtyvään tahtiin kirjoituksia, joiden otsikoissa oli poliitikko. ”Tšekin pääministeri  Andrej Babiš  osti linnan Ranskasta”. ” Tony Blair  ja  Cherie Blair ”. ”Asiakirjat paljastavat Ukrainan presidentin sisäpiirin veroparatiisiomistukset”.
 Poliitikkojen nimilista kasvoi päivä päivältä pidemmäksi. Lopulta vuodosta löytyi 330 poliitikkoa, joista 35 on nykyisiä tai entisiä valtionpäämiehiä. Se on enemmän  kuin missään aikaisemmassa tietovuodossa .
 Ensimmäinen valtava veroparatiisivuoto oli vuonna 2016 julkaistu Panaman paperit. Paljastukset olivat niin suuria, että poliitikkojen oli pakko reagoida asiaan. Päättäjät eri puolilla maailmaa lupasivat kitkeä veroparatiisitalouden.
 Mutta mitä lopulta tapahtui?
 Päättäjät näyttävät rynnänneen itse veroparatiisien asiakkaiksi. Ehkä he tulkitsivat Panaman paperit mainokseksi hyvistä palveluista.
 Kauheaa, sanovat poliitikot
 Osa vuodoista löytyneistä poliitikoista on kampanjoinut korruption ja veroparatiisien  vastaisilla teemoilla vaaleissa.  Joku voisi pitää tätä kaksinaismoralismina.
 Peräti kahdeksan maata ilmoitti vain päivä Pandoran papereiden julkistamisen jälkeen  aloittavansa viranomaistutkinnan vuodon paljastuksista . Ja tietenkin poliitikot ympäri maailmaa ryntäsivät julkaisemaan lausuntoja ja antamaan haastatteluita.
 Yksi heistä oli  Helsingissä maanantaina vieraillut  EU:n komission puheenjohtaja  Ursula von der Leyen . Hän lupasi Euroopan unionin puuttuvan verokikkailuun. Mitään varsinaisia keinoja von der Leyen ei kertonut.
 Ja mitenpä hän voisikaan kertoa. Hän edustaa koko Euroopan unionia, myös sen jäsenmaata Kyprosta. Pandoran paperit sisältää valtavan määrän tietoja Kyproksesta, joka on etenkin venäläisten suosima veroparatiisi.
 Von der Leyenilta sopisi penätä, miten EU ajattelee kitkevänsä Brittiläisten Neitsytsaarten tapaisten verokeittaiten toimintaa, jos se ei saa edes omia jäsenmaitaan kuriin?
 Näytelmän juoni on tuttu jo aiemmista vuodoista. Paheksuntaa, tutkintoja, lupauksia nopeista muutoksista. Kunnes tulee seuraava vuoto, joka paljastaa, ettei mikään ole muuttunut.
 Mistä Pandoran papereissa on kyse? Uusi tietovuoto Pandoran paperit sisältää lähes 12 miljoonaa salaista asiakirjaa veroparatiisiyhtiöistä pääosin vuosilta 1996-2020. Tiedot ovat peräisin 14:stä veroparatiisipalveluita myyvästä yhtiöstä. Tiedot on luovutettu kansainväliselle toimittajajärjestölle ICIJ:lle. Ylen MOT-toimitus on Suomessa ainoa media, joka on tutkinut tietovuotoa. Yhteensä vuotoa on tutkinut noin 600 toimittajaa 117 eri maasta. He edustavat noin 150 mediaa.
 Veroparatiisit myyvät salaisuutta, parannettavaa löytyy myös Suomesta
 Veroparatiisiyhtiöitä ei käytetä vain verokikkailuun, vaan korruptioon, rahanpesuun, terrorismin rahoittamiseen ja muuhun rikolliseen toimintaan. Vuotoaineistossa oli paljon myös  rikostaustaisia suomalaisia.  Tämä ei onnistuisi, mikäli veroparatiisiyhtiöiden omistajat olisivat julkista tietoa.
 Veroparatiisien myyntivaltti on salaisuuksien säilyttäminen ja niin kauan kuin salaisuudet pitävät, mikään ei muutu.
 Brittiläinen toimittaja ja tietokirjailija  Oliver Bullough  on tutkinut pitkään veroparatiiseja. The Guardian -lehden  kirjoituksessaan  hän ehdottaa helppoa ratkaisua Britannialle: kaikkien yhtiöiden todelliset omistajat on kerrottava. Ei poikkeuksia. Piste.
 Sama malli sopisi Suomeen.
 Osakeyhtiölain mukaan yhtiöiden osakastiedot ovat Suomessa julkisia – mutta kyse on kuolleesta kirjaimesta. Suomi otti muiden EU-maiden tapaan käyttöön niin sanotun  todellisten edunsaajien rekisterin . Se on osa EU-direktiiviä, jolla torjutaan rahanpesua.
 Rekisteriin kirjataan yhtiöiden omistajatiedot. Mutta toisin kuin esimerkiksi veroparatiisimaa Luxemburg, Suomi ei tehnyt rekisteristä yleisölle julkista. Rekisterin tiedot ovat lisäksi pahasti puutteellisia.
 Kun suomalaiset poliitikot nyt kuorossa paheksuvat Pandoran papereiden paljastuksia, niin voisivatko he ensin hoitaa asiat kotimaassaan kuntoon?
 Venäläinen tutkiva toimittaja Roman Anin on tehnyt useita paljastusjuttuja Venäjän valtaeliitin korruptiosta. Hän joutui lähtemään maanpakoon Venäjältä ja työskentelee nykyisin Latviasta käsin. Jyrki Ojala / Yle
 Oligarkkeja, totta kai
 Haastattelimme elokuun loppupuolella Ylen MOT-ohjelmaa varten venäläistä tutkivaa toimittajaa  Roman Aninia . Hän elää nykyisin maanpaossa Latviassa.
 Aninin perustama tutkivan journalismin verkkomedia iStories on nimetty Venäjällä ”ulkomaiseksi agentiksi”. Venäjän pelätty turvallisuuspalvelu FSB seuraa Aninin liikkeitä.
 Anin tuntee Venäjän valtaeliitin korruption. Ehkä hätkähdyttävintä haastattelussa oli se, että Anin ei lainkaan hätkähtänyt vuodon tiedoista.
 Kansainvälinen toimittajajärjestö ICIJ analysoi noin 29 000 veroparatiisiyhtiön omistajan. Ison kansallisuusryhmä oli venäläiset  –  he omistivat vuodosta löytyneistä yhtiöistä lähes 4 500.
 Venäläisiä miljardöörejä tietovuodosta löytyy 46 eli enemmän kuin mistään muusta maasta. Roman Aninin näkemys oli lähinnä: totta kai löytyy. Mitä oikein odotitte?
 Vuoto paljastaa kuitenkin uutta tietoa siitä, miten Putinin lähipiiriin kuuluvien liikemiesten omistuksia järjestellään ja rahoja liikutellaan. Asiakirjat avaavat ainutlaatuisen näkymän suljettuun ja salaiseen maailmaan.
 Mitä tämä meitä hetkauttaa?
 Putinin Venäjällä rahat on kannettu veroparatiiseihin ja mehevimmät omistukset on järjestelty Putinin lähipiiriin kuuluville henkilöille,  kuten Suomen kansalaiselle   Gennadi Timtšenkolle .
 Miksi kenenkään Suomessa pitäisi piitata, jos Venäjän energiasektori on korruptoitunut? Siihen on kaksi tärkeää syytä.
 Ensinnäkin Suomi ja muu Eurooppa ovat riippuvaisia Venäjän energiasta. Samalla me myös välillisesti ylläpidämme itänaapurin korruptoitunutta järjestelmää.
 Toisekseen energia, raha, valta ja korruptio kietoutuvat tiiviisti toisiinsa Venäjällä.  Asiantuntijat arvioivat , että Venäjän energiamiljoonia käytetään myös erilaisiin ulkomaan operaatioihin, kuten eurooppalaisten populistipuolueiden tukemiseen.
 Tällä on yllättäviä vaikutuksia. Useat populistipuolueet suhtautuvat kriittisesti ilmastonmuutoksen vastaisiin toimiin. Tämä sopii erinomaisesti myös Kremlille, joka on riippuvainen fossiilisten energialähteiden myynnistä saaduista tuloista.
 Tietovuodosta paljastui, että useat Vladimir Putinin lähipiiriin kuuluvat henkilöt ovat järjestelleet salaisia omistuksiaan Monacon ruhtinaskunnassa sijaitsevan veroparatiisipalveluita myyvän yhtiön avulla. Janne Järvinen / Yle
 Kremlin viesti: Täällä ei ole mitään nähtävää
 Elokuun lopulla Latvian Riiassa kysyimme Aninilta myös, miten hän uskoo Kremlin reagoivan tietovuotoon.
 –  Voin lyödä vetoa tästä, koska vastaus on aina sama, kun tietovuoto tulee. Kremlin mukaan jutut ovat läntisten tiedustelupalveluiden kuten CIA:n tai Yhdysvaltain ulkoministeriön masinoimia, Anin sanoi.
 Anin tiesi mistä puhui.
 Vuodon jälkeen Kremlin tiedottaja  Dmitry Peskov   kertoi pitävänsä  julkisuudessa esitettyjä väitteitä  “perusteettomina” ja vailla todisteina olevina.
 –  En nähnyt Putinin lähipiirin piilotettua omaisuutta. Väitteissä ei ole mitään perää, eikä niitä ole syytä tutkia, sanoi Peskov toimittajille Moskovassa.
 Jotain uutisarvoista Kreml oli vuodossa kuitenkin nähnyt – Peskovin mukaan Yhdysvallat on maailman suurin veronkierron keskittymä. Käsitys ei ole täysin tuulesta temmattu.
 Esimerkiksi  Washington Post  ja  ICIJ  kertoivat laajoissa artikkeleissaan Yhdysvaltojen sisäisistä veroparatiisialueista.
 Etelä-Dakotan osavaltiosta on tullut merkittävä veroparatiisialue, joka houkuttelee myös rikkaita ulkomaisia yksityishenkilöitä. ICIJ:n tutkimusten mukaan osavaltioon on kannettu myös rahoja, joiden alkuperään liittyy rikosepäilyjä.
 Entäs kun tulee se seuraava vuoto?
 Pandoran paperit on vain yksi monista merkittävistä veroparatiiseista tulleista tietovuodoista. Lisäksi Ylen MOT-toimitus on ollut mukana tutkimassa vuotoaineistoja,  jotka käsittelevät rahanpesua . Ne liittyvät tiiviisti myös veroparatiisien ja pöytälaatikkoyhtiöiden käyttöön.
 Ei ole liioiteltua sanoa, että elämme vuotojen aikaa.
 Todennäköisesti muutaman vuoden päästä esillä on uudet paperit, uusi vuoto.
 Toivottavasti silloin ei käydä läpi samaa näytelmää, jossa poliitikot kertovat, että nyt vihdoin ongelmaan tartutaan.
 Aiheesta voi keskustella 6.10. klo 23 saakka.
 Katso MOT:n uusin jakso, joka käsittelee Pandoran paperit -vuotoa:

Analyysi: Poliitikot lupasivat kitkeä veroparatiisit – mutta tietovuoto Pandoran paperit paljastaa, miten he ryntäsivät itse niiden asiakkaiksi


Elokapinan aktiivi  Anni Pokela  odottaa parhaillaan ensimmäisiä sakkojaan niskoittelusta.
 Pokela tuli kiinniotetuksi Elokapinan Syyskapinan ensimmäisenä päivänä Mannerheimintiellä, kun  reilut 140 mielenosoittajaa ei noudattanut poliisin poistumiskäskyä .
 Hän huomauttaa, että vaikka monelle aktiiville on sakot tiedossa, on virheellinen käsitys, että Elokapinan toimintaan osallistumiseen liittyisi automaattisesti sakkojen uhka.
 – Itse mielenosoitukset ovat laillisia, ja Elokapinassa on paljon rooleja ja osallistumismahdollisuuksia, jotka eivät ole lainvastaisia. Kansalaisuustottelemuus on asia erikseen.
 Pokelan mukaan sakkojen saamista käydään läpi Elokapinan kansalaistottelemattomuutta käsittelevissä koulutuksissa.
 – Koulutuksessa tuodaan esille, että sakkojen saaminen on oletettava osa kiinniottoa ja siihen on hyvä varautua.
 Sakot voivat näkyä turvallisuusselvityksissä
 Ihmisten käyttäytyminen näkyy vuosia viranomaisten rekistereissä. Sakkorekisteriin kertyy merkinnät lievemmistä rikoksista, rikosrekisteriin taas sakkoja vakavammista tuomioista.
 Lain mukaan työnantaja on velvollinen tarkastamaan esimerkiksi lasten ja nuorten kanssa työskentelevien opetus- ja terveydenhuollon alan työntekijöiden rikosrekisteriotteen. Sakot eivät näy siinä.
 Viranomaiset tekevät myös turvallisuusselvityksiä. Turvallisuusselvityksissä halutaan tarkastaa henkilön taustoja laajemmin, joten niissä myös sakot näkyvät.
 – Sakkorangaistukset tulevat sitä kautta vastaan ja on mielenkiintoista tietää, millainen painoarvo niille annetaan, sanoo rikosoikeuden professori  Kimmo Nuotio  Helsingin yliopiston oikeustieteellisestä tiedekunnasta.
 Turvallisuusselvityksiä tehdään esimerkiksi haettaessa turva-alan töihin, poliisikouluun ja tiettyihin valtionhallinnon virkoihin. Nuotion mukaan asiaan liittyy tietty huoli, miten sakkotietoja myöhemmin käytetään.
 Esimerkiksi mielenilmauksesta putkaan joutuminen aiheuttaa sakkorangaistuksen niskoittelusta ja henkilölle määrätään päiväsakkoja tulotason mukaisesti. Merkintä voi joissakin tapauksissa vaikuttaa nuoren jatkosuunnitelmiin tai työpaikan saamiseen.
 – On tämä jollakin tavalla huolestuttavaa, jos saa tällaisilla perusteilla sakkorekisteriin merkintöjä ja sitten on suunnitellut hakeutuvansa alalle, jossa näitä turvallisuusselvityksiä tehdään.
 Nuotion mielestä kyse on laajemmasta yhteiskunnallisesta ilmiöstä. Jos poliisia vastaan niskoittelusta ilmastokysymyksissä ja niistä saaduista sakkorangaistuksista tulee laajempi ilmiö, olisi tarpeen pohtia, annetaanko asialle painoa turvallisuusselvityksen käytännön tulkinnassa ja soveltamisessa.
 – Elokapina-nuoret eivät minusta ole mikään turvallisuusuhka, vaan haastavat politiikantekijöitä tärkeässä asiassa. Heitäkin tarvitaan myöhemmin kaikenlaisissa yhteiskunnan töissä, poliisitoimi mukaan lukien, Nuotio sanoo.
 Supo arvioi, mitä tietoja ilmoitetaan eteenpäin
 Turvallisuusselvityksiä tekee Suojelupoliisi eli Supo. Jotta turvallisuusselvitys tehdään, on henkilöllä oltava pääsy salassa pidettävään tai salaiseksi luokiteltuun tietoon tai tiloihin.
 – Mitään tietoa ei ilmoiteta eteenpäin automaattisesti, vaan teemme aina yksittäistapaukseen liittyvää kokonaisharkintaa siitä, mitä ilmoitamme tai emme ilmoita eteenpäin. Arvioinnissa huomioidaan tehtävän merkitys kansallisen turvallisuuden näkökulmasta, Supon turvallisuusselvitysyksikön päällikkö  Ilkka Hanski  kertoo.
 Esimerkiksi jos henkilö hakee poliisiksi ja hänellä on sakko niskoittelusta poliisia kohtaan, on todennäköisempää että tämä tieto annetaan eteenpäin, kuin jos hän hakee yksityisen puolen tehtävään, jossa tämä tieto ei ole välttämättä niin merkittävää.
 – Me emme päätä sitä, mikä tiedon lopullinen painoarvo ja merkitys on, vaan sen tekee työnantaja.
 Rikollista tekoa arvioitaessa otetaan huomioon teosta kulunut aika, henkilön ikä tekohetkellä, tekojen toistuvuus, seuraamusten ankaruus ja teon luonne tai merkittävyys selvityksen perustana olevan tehtävän kannalta.
 Eli jos teosta on kulunut kauan aikaa ja rangaistuksena on ollut esimerkiksi matala sakkorangaistus, ilmoittamiskynnys nousee, Hanski selventää.
 – Yhtään selvitystä ei myöskään tehdä ilman suostumusta, ja henkilö saa pääsääntöisesti tietää, mitä tietoja hänestä on selvitetty ja välitetty eteenpäin. Joissain tapauksissa henkilöltä voidaan myös pyytää kantaa asiaan etukäteen, hän sanoo.
 Päättäjiin vaikuttaminen on pääasia, sanoo elokapinalainen
 Elokapina-aktiivi Anni Pokelaa ei huoleta, että niskoittelusta saadut sakot vaikuttaisivat haitallisesti hänen tulevaisuuteensa.
 – En halua poliisiksi tai muuhun univormulliseen virkamiesrooliin, joten en usko, että tästä on suurempia seuraamuksia minulle. En myöskään halua työskennellä sellaiselle työnantajalle, joka katsoo aktivismini negatiivisena asiana. Paineen luominen päättäjiin on minulle ensisijainen asia.
 Pokela korostaa, että hän arvostaa Suomen demokratiaa ja oikeusjärjestelmää suuresti, minkä vuoksi hän hyväksyy oikeudenmukaisiksi katsottavat seuraamukset toiminnastaan.
 Kansalaistottelemattomuus on hänen mielestään välttämätöntä ilmastokriisistä viestittäessä. Hän nostaa esille  Unicefin tekemän tutkimuksen , jonka mukaan miljardi lasta on äärimmäisessä vaarassa ilmastokriisin vuoksi.
 – Näen, että muut toimet eivät valitettavasti riitä herättämään yhteiskuntaamme toimintaan tarpeeksi nopeasti.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 6. lokakuuta kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Poliisi ruiskutti kaasusumutetta viime syksynä Elokapinan mielenosoittajiin – kuutta poliisia epäillään rikoksista
 Ympäristöliike Elokapinan mielenosoitus purettiin, poistettuja 142 – Poliisi: "Kiinniotot sujuivat rauhallisesti"
 Elokapinassa katuja katkaisee nyt myös yli 45-vuotiaiden poppoo – Osa näistä keskiluokkaisista äideistä ja isistä myös maksaa kiinniotettujen aktivistien sakkoja

Niskoittelusta jäävä merkintä voi tulla vastaan työnhaussa – rikosoikeuden professori: "Elokapina-nuoret eivät ole mikään turvallisuusuhka"


Summary:
Metsä Group sanoo rakentavansa Raumalle maailman moderneinta sahaa. Työn tekevät robotit, käsin ei puutavaraan kosketa.
Laitos on valmistumassa juuri, kun sahatavaran hintahuippu laantuu, mutta moni uskoo,  että  ilmastonmuutos lisää puurakentamisen suosiota ja sahatavaran kysyntää.

Ari-Pekka Setälä  pujottelee vielä tyhjinä seisovien sahatavaran lajittelulaitteiden välissä. Hän aloittelee töitä Rauman uudella sahalla.
 – Täällä ei tarvitse itse olla linjalla koskemassa käsin kappaleisiin. Koneet hoitavat sen homman, se on ehkä suurin ero vanhaan, Setälä kertoo.
 Sahan seinät ovat pystyssä, mutta ilman sisuskaluja kuten puun kuorimakoneita, sahalinjaa, kuljettimia ja lajittelijoita rakennus on vielä kuin mikä tahansa jättimäinen teollisuushalli. Asennukset ovat vasta käynnissä.
 Ensi syksynä sahan pitäisi pyöriä täysillä.
 Tähän asti Setälä on tehnyt töitä Metsä Fibren muilla sahoilla ja opiskellut tulevaa työtänsä.
 Hän kahlasi uuden sahan toimintoja läpi laitetoimittajien verkkokursseilla. Kohta Raumalla alkaa myös valmistuvan sahan testaaminen.
 Rauman sahalle haettiin työntekijöitä vuosi sitten. Silloin Setäläkin laittoi hakemuksen sisään.
 – Nyt tehdään konenäköä ja teknologiaa hyödyntävä ihan uusi saha. Se on päällimmäinen syy, miksi halusin olla mukana tässä projektissa, Setälä sanoo.
 Saha käsittelee 300 tukkia kymmenessä minuutissa
 “Maailman modernein saha”, Metsä Fibre kertoo suurhankkeesta nettisivuillaan.
 Rauman sahan johtajan  Liisa-Maija Perävainion  mukaan uudella sahalla tehdään suuri edistysloikka teknologiassa ja tehokkuudessa.
 – Se näkyy erityisesti siinä, miten hyödynnetään konenäköä ja automatiikkaa esimerkiksi lajitteluissa, automaattisissa lastauksissa ja siirroissa.
 Perävainion mukaan uusi sahalinja käsittelee rekkakuormallisen eli noin 300 tukkia kymmenessä minuutissa. Nykyisiin sahoihin verrattuna vauhti on kolminkertainen.
 Kun tukki syötetään sahalla sisään, se reissaa automatiikan ohjaamana yli kilometrin.
 Ensin tukki kuoritaan, sitten sahataan ja syntynyt sahatavara lajitellaan. Kuivaamossa puu pysähtyy ja viipyy siellä laadusta riippuen vuorokauden tai useita. Siitä tuotteet siirtyvät laatulajitteun jälkeen rekoilla eteenpäin. Varastoa sahalla ei ole.
 Uusi saha käsittelee pelkästään mäntyä.
 –Jos otettaisiin myös kuusi, tarvittaisiin lisää tilaa tukkikentälle. On tehokkuuskysymys, että sahataan vain yhtä puulajia, sahan johtaja Liisa-Maija Perävainio sanoo.
 Sahan on tarkoitus tuottaa vuosittain 750 000 kuutiometriä mäntysahatavaraa. Suomen sahojen koko tuotanto on nyt 12 miljoonaa kuutiometriä.
 Raumalla haetaan myös synergiaetuja. Sahan rakennustyömaan vieressä tupruttelee höyryä yhtiön sellutehdas. Sinne kulkee jatkossa suoraan putkea pitkin sahalta sivutuotteena syntyvä hake. Paluupostissa sellutehtaassa syntyvää energiaa tuodaan sahalle kuivausprosessin avuksi.
 Sahojen huippuvuoden jälkeen hinnat kääntyvät laskuun
 Sahoilla on ollut erinomainen vuosi. Sitä kukaan ei osannut odottaa. Korona-pandemian alussa myynti putosi roimasti, mutta kääntyikin yhtäkkiä kysyntähuipuksi, kun etätöihin ajetut kansalaiset ryhtyivät rakentamaan ja nikkaroimaan.
 Rautakauppojen varastot tyhjenivät, omakotirakentajien tarvitsema puu kallistui ja terassilaudat loppuivat kaupoista.
 Sahatavaran vientihinnat nousivat vuoden ensimmäisellä vuosipuoliskolla voimalla, jollaista ei ole nähty sitten 1970-luvun öljykriisin, kertoo Pellervon taloustutkimuksen metsäennuste. Tosin vuoden takainen vertailuaika oli erityisen huono.
 Metsäennusteella on silti hyviä uutisia rakentajille: sahatavaran vientihintojen kiivain nousuvaihe on takana ja loppuvuonna hinnat kääntyvät laskuun. Vientihinnat heijastuvat kotimaan hintoihin.
 Syynä hintojen laskuun on sahojen tuotannon lisääntyminen.
 – Kysyntä ja tarjonta alkavat olla paremmin tasapainossa. Hinnat kävivät sen verran korkealla, että sahatavaran jatkojalostajat rupesivat kärsimään siitä ja sitä kautta (kysynnän laskun vuoksi) hinnat kääntyivät laskuun, PTT:n metsäekonomisti  Matti Valonen  kertoo.
 Mitään romahdusta ei hänen mukaansa silti ole näköpiirissä.
 – Kysyntä on sen verran vahva, rakentamisella pyyhkii hyvin.
 Kolmen suuren metsäjätin rinnalla Suomessa toimii kolmisenkymmentä yksityisesti omistettua sahaa. Moni niistäkin on pystynyt nyt investoimaan toimintaansa.
 Suomen sahatavaran tuotannosta kolme neljäsosaa menee vientiin. Sahatavara on Suomen viidenneksi suurin vientituote. Myös Rauman sahalta suurin osa tuotannosta lähtee aikanaan muualle Eurooppaan ja Aasiaan.
 Ilmastovaikutukset voivat nostaa puun kysynnän uudelle tasolle
 Sahabisnes on suhdanteille herkkää ja heittelehtii rakentamisen mukana. Sahatavaran kysynnän odotetaan nyt kuitenkin pitkällä tähtäimellä kasvavan. Suuri syy on ilmastonmuutos, jonka kansalaiset ottavat vakavasti. Puurakennus varastoi hiiltä pitkäksi aikaa ja siksi puu kasvattaa suosiotaan.
 Esimerkiksi Rauman keskustan idyllisissä puutaloissa hiili ollut tallessa satoja vuosia.
 Rauman sahalla puhutaan niin suurista puumääristä, että yhtiön täytyy uskoa tosissaan sahatavaran kysyntään ja puurakentamisen nousuun maailmalla.
 Metsä Groupiin kuuluvan, sahoista ja sellutehtaista vastaavan Metsä Fibren toimitusjohtaja  Ismo Nousiainen  kertoo, että sahatavaran kysyntä kasvaa vuodessa noin kahdeksan miljoonaa kuutiota. Kysyntä kasvaa etenkin Aasiassa, Euroopan maissa ja Pohjois-Amerikassa.
 – Kun katsotaan pitemmän aikavälin trendiä, niin kasvu tulee jatkumaan ja puutuotteiden osuus kasvaa. Ne tulevat korvaamaan fossiilisista raaka-aineista valmistettuja tuotteita.
 Esimerkiksi Tilastokeskuksen rakennuskustanusideksissä puumateriaalin lisääntyminen on selkeä trendi, joskin betoni hallitsee vielä julkista rakentamista. Pientalojen rakentamisessa puu on lisääntynyt entisestään.
 Euroopassa on puurakentamista tukevia ohjelmia. Suomessa tavoitteena on, että puurakentamisen markkinaosuus kaikesta julkisesta uudisrakentamisesta olisi liki kolmannes vuonna 2022 ja liki puolet vuonna 2025.
 Myös PTT:n Valonen arvioi, että puun kysyntä kasvaa pitkällä tähtäimelllä. Ilmastovaikutusten lisäksi puun kysyntää lisäävät maailman väestönkasvu ja kaupungistuminen.
 Yhtiön sata tuhatta omistajaa haluavat sahan kotimaahan
 Metsä Group -konsernin omistajina on Metsäliitto Osuuskunnan kautta 100 000 suomalaista metsänomistajaa. He haluavat puulleen hyviä tuottoja.
 Omistus muokkaa strategiaa. Kun Suomessa muutoin valitellaan investointien puutetta, Metsä Group investoi massiivisesti kotimaahan. Sahan lisäksi Kemiin on tulossa 1,6 miljardia maksava sellutehdas. Äänekoskelle yhtiö suunnittelee kertopuutehdasta.
 Esimerkiksi kilpailija UPM rakentaa suurta sellutehdasta Uruguayhin.
 – Meidän strategisena tavoitteena on nimenomaan suomalaisen metsän arvon kasvattaminen ja kyllä se lähtee omistajapohjasta, Metsä Fibren Nousiainen sanoo.
 Samalla Metsä Group hakee suurtuotannon etuja. Kun tuotantoa syntyy paljon, keskimääräiset kustannukset laskevat.
 Mutta kotimaisilla investoinneilla on kolikon toinenkin puoli. Suurten investointien epäillään lisäävän hakkuumääriä, niin että kestävä kehitys vaarantuu. Hakkuiden lisääminen pienentää hiilinieluja ja vähentää metsien monimuotoisuutta.
 Kilpailijat taas pelkäävät, että jättisahan myötä puun saanti vaikeutuu.
 PTT:ssä lasketaan, että useat saha-alan investoinnit lisäävät tuotantokapasiteettia 1,5 miljoonalla kuutiometrillä seuraavien neljän vuoden aikana. Sahattavaa pitäisi kuitenkin riittää.
 – Metsien suurempi kasvu lisää puuta. Ilmaston lämpeneminen lisää puun kasvua, ja kasvua tuovat myös politiikkatoimet kuten lannoituksen lisääminen. Tukkisaanto metsistä tulee todennäköisesti kasvamaan, PTT:n tutkimusjohtaja  Paula Horne  sanoo.
 Setälä päätyi sahalle sukulaisten mallista
 Setälä kertoo alkujaan päätyneensä sahalle parikymppisenä. Myös isä ja veljet työskentelivät alalla.
 – Se on tullut sukurasitteena. Eka ajauduin sahalle ja sitten huomasin, että ehkä tämä onkin se juttu, jota haluaa tehdä. On päässyt tekemään monenlaista. Uskon, että tässä pääsee myös kehittymään ja näkemään erilaisia työtehtäviä.
 Noin vuoden kuluttua Setälä seuraa valvomossa tuotteiden kuivausta.
 – Automatiikka on varmasti myös meille operaattoreille ja muille mahdollisuus oppia uutta. Uskon, että se on tulevaisuudessa se juttu, joka tulee kehittymään.
 Uusi saha alkaa pyöriä kolmessa vuorossa. Se on saha-alalla uutta. Paperitehtaissa kolmivuorotyö on kyllä ollut tavallista.
 Setälä tulee tekemään kuivausasiantuntijana vain päivävuoroa. Se sopii pikkuvauvan isälle.
 Yksinäistä ei valvomossa pitäisi olla, sillä sahalla on jatkuvasti kymmenisen henkilöä vuorossa.
 – Kyllähän tämä tiimityötä on alusta loppuun.
 Kaikkiaan työntekijöitä tulee olemaan sahalla vajaat sata. Näin suurelle sahalle se on vähän.
 Myös Setälä uskoo sahan tulevaisuuteen ja puurakentamisen uusiin innovaatioihin.
 Ajoittain kiivas metsäkeskustelu tai metsien monimuotoisuuden säilyminen eivät huoleta.
 – Luotan siihen, että Suomessa tiedetään, mitä tehdään.

Ari-Pekka Setälä aloittaa työt maailman moderneimmalla sahalla, jossa puutavaraan ei kosketa käsin – jättitehdas on valmistumassa juuri kuun puun hinta on huonoimillaan aikoihin


Summary: 20 vuotta toiminut showtanssiryhmä Scandinavian Hunks -ryhmä kertoo uransa aikana tehneensä tuhansia keikkoja ja saavuttaneen yli miljoonan katsojan yleisön.

Tanssiryhmä Scandinavian Hunks lopettaa toimintansa.
 20 vuotta toiminut ryhmä jättää jäähyväisensä keväällä järjestettävällä kiertueella.
 Scandinavian Hunksin matka alkoi vuonna 2001, kun  Petri ”Mauno” Ahonen  soitti ystävilleen  Jucci Hellströmille ,  Samuli Järviselle ,  Tommi Mäkiselle  ja  Mikko Nummenmaalle  ja pyysi heitä kahville.
 Kahvittelun päätteeksi ystävät päättivät perustaa yhdessä showryhmän.
 – Meillä oli heti alusta alkaen selkeä idea, että tämä ei oo mikään harrastelijaryhmä, vaan jos lähdemme tätä tekemään niin temme sen kunnolla, muistelee Hellström.
 Petri ”Mauno” Ahonen komppaa, että tarkoitus on ollut tuoda ihmisille viihdettä, pilke silmäkulmassa.
 – Ajattelimme, että jos joku tulee meidän ansiosta iloiseksi, niin olemme voittaneet, Ahonen kertoo.

 Esiintymisiä yökerhoista vanhainkoteihin
 Scandinavian Hunks -ryhmä kertoo uransa aikana tehneensä tuhansia keikkoja ja saavuttaneensa yli miljoonan katsojan yleisön.
 Petri ”Mauno” Ahonen kertoo, että aluksi miehet tanssivat kauluspaidat päällä, mutta muutaman ensimmäisen vuoden aikana fanit alkoivat kysellä, mikseivät he ota paitoja pois, tai tuo lavalle palomiehiä tai poliiseja.
 – Yleisö alkoi ikään kuin ohjaamaan meitä: me emme riisuneet itseämme, vaan he riisuivat meidät, Ahonen sanoo.
 Samuli Järvinen jatkaa, että show mukautui aina yleisön ja tilanteen vaatimalla tavalla. Hunksit onkin nähty vuosien varrella esiintymislavoilla muun muassa yökerhoissa, risteilyillä, Euroviisuissa, ostoskeskuksissa ja vanhainkodeissa.

 Ryhmässä on ollut mukana yhteensä noin 35 tanssijaa, joista viimeisimmät rekrytoitiin joukkoon 6–7 vuotta sitten. Ryhmän jäsenet haluavat tuoda Hunksien taipaleen loppuun yhdessä, arvokkuudella.
 Perustajajäsen Jucci Hellströmin mielestä mieleenpainuvinta onkin ollut ystävyys ja veljeys, joka jäsenten välille on vuosien varrella syntynyt.
 – Mukana on ollut niin monta erilaista persoonaa, jotka ovat kasvattaneet minua ihmisenä ja joilta olet itse oppinut paljon.
 Yhtä suuren kunnianosoituksen saa yleisö.
 – Olo on kuin poikabändillä, kun yleisö kirkuu katsomossa. Viimeinen esityksemme tulee olemaan eeppinen, miehet lupaavat.
 Lue seuraavaksi:
 Hunksien show villitsi mummot palvelukeskuksessa – "Säryt meni ohi ja aloin ihan nuortua!"
 Hunks-Mauno: Kiertueemme vaikutteina myös Selänne ja Räikkönen  (juttu vuodelta 2013)

Hunksit tanssivat vielä 20 vuotta sitten kauluspaidoissa, mutta sitten "yleisö riisui heidät" – nyt showryhmän taipale on tulossa päätökseen


Summary: Monumentaalisten oopperatalojen suunnittelu ei houkuttele Petäjä-Siréniä. Hän haluaa suunnitella tiloja toimivaan arkeen.

Olympiaurheilija, purjelautailija  Tuuli Petäjä-Sirénin  kotipihassa käyskentelee kymmenen kanaa ja kolme kukkoa. Kotitalo sijaitsee Espoossa ja sinne mahtuu siis mainiosti myös pihakanala.
 Kaikilla kanoilla ja kukoilla on nimet ja jos ne eivät nyt täysin samaan tapaan saa huomiota kuin vaikka koirat ja kissat, niin rakkaita ne silti perheelle ovat.
 – Kyllä nämä tykkäävät sylissäkin olla, ja kyllä me niille jutellaan ja ne ovat mukana pihapeleissäkin, Petäjä-Sirén kertoi Puoli seitsemän -ohjelmassa.
 Perheen kotitalo on rakennettu hirrestä. Puu rakennusmateriaalina kiehtoo häntä myös arkkitehtina.
 – Puu on ajankohtainen materiaali rakentamisessa, mutta kyllä se on ollut meille suomalaisille jo pitkään läheinen. Myös terveellisyys ja puun kestävyys rakennusaineena ovat tärkeitä asioita.
 Tuuli suunnittelee työkseen koteja ja vapaa-ajan asuntoja.
 – Minua kiehtoo arjen toimivuus: mitä tiloja tehdään ja missä suhteessa ne tilat ovat toisiinsa nähden.
 Tärkeää hänelle on myös se, miten rakennus asettuu ympäröivään luontoon.
 Petäjä-Sirén on arkkitehti kolmannessa polvessa. Hänen vanhempansa ovat arkkitehtejä ja myös isän puolen isovanhemmat. Kun puhutaan arkkitehtuurista, monelle tulee ensimmäisenä mieleen monumentaaliset oopperatalot ja näyttävät julkiset rakennukset. Petäjä-Sirén haluaa kuitenkin keskittyä koteihin ja vapaa-ajan rakennuksiin.
 – Toistaiseksi ainakin tämä arjen mittakaava on kiehtonut ja tuntuu, että siinä riittää monelta kantilta katsottavaa.
 Katso koko lähetys Areenasta: Tuuli Petäjä-Sirénillä on edessään uuden lautamallin käyttöönotto - foilaava purjelauta kulkee lähes puolimetriä veden pinnan yläpuolella.

Purjelautailija Tuuli Petäjä-Sirén on koteihin erikoistunut arkkitehti – Tältä näyttävät Puoli seiskan Ellan ja Mikon piirtämät unelmakodit


Summary: Montmartren rinteillä Pariisissa on viinitarha, joka tuottaa vuosittain jopa tuhat pulloa viiniä. Viinin myynnistä saatavat eurot käytetään kaupunginosan kohentamiseen ja asukkaiden hyväksi.

Pariisin 18. kaupunkipiiri tunnetaan erityisesti Moulin Rougesta ja Sacré-Coeurin kirkosta Montmartren kukkulalla. Kukkulan pohjoisosassa on myös Pariisin keskustan suurin viinitarha, jossa sadonkorjuu on parhaillaan käynnissä.
 Säiden puolesta  haasteellisen kasvukauden jälkeen  viinitarhassa on Gamay- ja Pinot-lajikkeista kypsynyt kohtuullinen sato.
 – Melko hyvä, mutta kevyt maku. Montmartren viiniä ei voi verrata muihin, se on ainutlaatuinen, kuvailee viinitarhan työntekijä  Vincent Bolenor .
 Le Nouvel Economiste -talouslehti  ihmettelee, kuinka vuonna 1933 perustettu viinitarha on pystynyt säilyttämään paikkansa tonttipulaa potevassa suurkaupungissa. Neliöhinta alueella on noin 12 000 euroa.
 Tarha on 18. kaupunkipiirin hoidossa eikä se ole päästänyt sitä gryndereiden käsiin.
 Viinitarhassa on yli 1 700 köynnöstä. Ne tuottavat tyypillisesti toistatuhatta pulloa puna- ja roseeviiniä.
 – Viinin tuottoa on alusta lähtien käytetty alueen vähävaraisten lasten ja vanhusten hyväksi. Viininviljelyssä on kyse siis paitsi maataloudesta, myös sosiaalityöstä, muistuttaa 18. kaupunkipiirin pormestari  Eric Lejoindre .
 Viini huutokaupataan jokasyksyisessä Montmartren sadonkorjuujuhlassa ja sitä voi ostaa myös viereisestä Montmartren museosta 30–40 euron hintaan pullolta.
 Pariisilaiset vääräleuat kutsuvatkin Montmartren viiniä maailman kalleimmaksi halvaksi viiniksi.
 Lue myös:
 "Luonto tulee maistumaan viinissä yhä enemmän", sanoo tilallinen Riikka Sukula – Italian viininviljelijät kertovat, miten äärisäät muuttavat viiniä

Pariisin keskustassa on viinitarha, josta saadaan “maailman kalleinta halpaa viiniä” – sadonkorjuun aika on juuri nyt


Summary: Eduskunta pähkäilee, vedetäänkö koronapassin käytön raja 12 vai 16 ikävuoteen. Uusi perustuslaillinen pulma on, miten suhtaudutaan alle 12-vuotiaiden rajoituksiin, jos paikallisia tartuntaryppäitä vastaisuudessa tulee.

Lakiesitys koronapassista etenee kangerrellen.
 Eduskunnan perustuslakivaliokunta ratkoo parhaillaan, minkä ikäiset voisivat passin avulla tapahtumiin tai muihin harrastuksiin päästä: jo 12–15 vuotta täyttäneet, kuten hallitus ja sosiaali- ja terveysministeriö esittää, vai vasta 16-vuotta täyttäneet, kuten terveysviranomainen THL on arvioinut.
 Asiantuntijat ovat olleet ikärajasta jyrkästi eri mieltä. Perusteluita löytyy kumpaankin suuntaan. THL muun muassa arvosteli sitä, että esityksen lapsivaikutusten arviointia ei ole tehty.
 Koronapassi jo 12-vuotiaille? Sairaanhoitopiireiltä ymmärrystä, mutta myös kovaa kritiikkiä: Se olisi rokottamattomien lasten syrjintää
 Tänään perustuslakivaliokunnan keskusteluissa ja asiantuntija-arvioissa nousi esiin uusi hankaluus passiin ja yhdenvertaisuuteen liittyen – alle 12-vuotiaat.
 Heidän asemansa on jäänyt epämääräiseksi, koska rokotuksissa ja siksi myös koronapassin plussissa ja miinuksissa fokus on ollut 12 vuotta täyttäneissä.
 Valiokunnan keskustelujen ja asiantuntijakuulemisten mukaan alle 12-vuotiaiden rajoitukset ovat kuitenkin lain mukaan lähtökohtaisesti edelleen voimassa, vaikka sen ikäisillä ei ole vielä edes mahdollisuutta saada rokotusta.
 Kysymys on mutkikas ja on jo siirtänyt perustuslakivaliokunnan lausunnon valmistumista torstaihin.
 Tulkinta on hengeltään  ristiriidassa   hallituksen  kannan kanssa, jonka mukaan lasten ja nuorten rajoituksia otettaisiin käyttöön vasta aivan viimeisenä. Kanta on ilmaistu myös sosiaali- ja terveysministeriön  ohjauskirjeessä  aluehallintovirastoille.
 Perustuslakivaliokunnan lausunnon siirtyminen puolestaan venyttää samaan lakipakettiin kuuluvan maahantulomallin mietinnön valmistumista ensi viikon tiistaille. Koko paketin hyväksyminen menee täpärälle, sillä nykyinen maahantulomalli on voimassa perjantaihin 15. lokakuuta asti.
 Perustuslakivaliokunta jatkaa asian käsittelyä keskiviikkona.
 On mahdollista, että asia ratkaistaan niin, että lakiin ei kirjata mitään ikäryhmää rajoitusten ulkopuolelle. Aluehallintovirastot voivat kuitenkin täsmentää rajoituksia paikallisesti ja samalla esimerkiksi alle 12-vuotiaat poissulkien.
 Passi olisi vaihtoehto rajoituksille
 Koronarajoitusten vaihtoehto eli koronapassi avaisi ovet muun muassa liikuntatiloihin, ravintoloihin, huvipuistoihin, näyttelyihin ja muihin yksityisiin tiloihin ja tilaisuuksiin.
 Yritykset voisivat halutessaan välttää alueelliset tai paikalliset, rajoitukset, jos asiakkailla on todistus muun muassa täydestä rokotussarjasta eli koronapassi.
 Passia tarvittaisiin esimerkiksi silloin, kun paikallinen tartuntarypäs jyllää ja muuten uhkaisi sulkea tilat.
 Lue lisää:   THL säästäisi lapset koronapassilta ja vapauttaisi matkustusta nopeammin – lausunto paljastaa rajun näkemyseron hallituksen kanssa
 Hallitus sopi matkustussäännöistä, myös esitys koronapassista valmistui: passin ikäraja 12 vuotta, perustuu EU:n koronatodistukseen

Uusi mutka koronapassin tiellä – koskevatko rajoitukset alle 12-vuotiaita, jotka eivät voi rokotusta ja koronapassia saada?


Summary: Pandemia-ajan koettelemukset eivät miljardöörien varallisuuden kertymistä haittaa. Forbesin lista paljastaa, että pörssikurssien nousu, kryptovaluutat ja elvytysraha ovat tehneet rikkaista entistä rikkaampia.

Maailmalle ahdinkoa merkinnyt – ja yhä jatkuva – koronapandemia ei näytä huojuttaneen rikkaimpien elämää. Kenties päinvastoin. Tästä kertoo se, että  talouslehti Forbesin  vuosittain julkaisema miljardöörien lista on kasvanut uuteen ennätykseen.
 Forbes ilmoittaa miljardiomaisuuksien haltijoiden määräksi nyt 2 755 – mikä on 660 enemmän kuin viime vuonna. Uusia raharikkaita on listalla lähes viisi sataa.
 Maailmaan leivottiin uusi miljardööri joka 17 tunti, laskee Forbes. Koko joukosta 86 prosenttia onnistui lisäämään omaisuuttaan.
 Rikkaimpien kärki ennallaan – ja amerikkalainen
 Maailman rikkaimpien kärki on muuttumaton. Ensimmäistä sijaa pitää jo neljättä vuotta verkkokauppa Amazonin perustaja  Jeff Bezos ,  jonka titteli vaihtui tänä vuonna  toimitusjohtajasta hallituksen puheenjohtajaksi. Bezosin omaisuus on Forbesin mukaan 177 miljardia dollaria ( noin 152 miljardia euroa ).
 Elon Muskin vaurauden taustalla on sähköauto Tesla.  Patrick Pleul / EPA
 Forbesin listalla toisena on  Elon Musk . Hänen omaisuutensa perusta – sähköauto Tesla – kertoo sekin tästä ajasta, Bezosin verkkokaupan tavoin. Näitä kahta yhdistää myös tähtien tavoittelu avaruusturismin muodossa.
 Yhdysvallat pitää miljardöörien kymmenen kärjessä -listalla lähes ehdotonta yksinvaltaa. Joukkoon mahtuu silti myös Ranskan ja Intian edustaja.
 50 rikkaimman joukossa kymmenen kiinalaista
 Kiina on kuitenkin nousussa myös Forbesin listalla. Sille päässeistä uusista tulokkaista peräti pari sataa on peräisin Kiinasta tai Hong Kongista.
 Maailman viidenkymmenen rikkaimmain miehen joukkoon kuuluu kymmenen kiinalaista. Määrää voi pitää merkittävänä – kun kyse on kommunistisen puolueen hallitsemasta maasta.
 Kiinan vauraus on nostanut runsaasti kiinalaisia maailman rikkaimpien ihmisten listalle.  Wu Hong / EPA
 Kommunismin on parhaiten osannut kääntää edukseen maailman kolmanneksitoista rikkain henkilö,  Zhong Shanshan , joka johtaa Nongfu Spring -nimistä pullovesiyritystä.
 Hänen kannoillaan on  Ma Huateng , jonka valtakuntana on kiinalainen internet-jätti Tencent Holdings.
 Näiden kummankin – kuten monen muunkin listatun - rikkauksien lisääntymistä osoittavat janat näyttävät kuluneen koronavuoden osalta yläviistoon.
 Venäjän pohjoinen teräs ruosteessa
 Venäläinen varallisuus, jonka käyttöön myös  Pandoran-papereiden paljastuminen  on kiinnittänyt huomiota, tulee sitävastoin takamatkalta.
 Yhtään venäläistä ei noussut maailman 50 rikkaimman ihmisen joukkoon Forbesin listalla.  Kuvassa tehdasalue Venäjällä.  Alexei Reznichenko / AOP
 Forbesin listan äveriäin venäläinen,  Aleksei Mordashov , on sijalla 51. Hänen kaksinumeroinen 29 miljardin dollarin kokoinen omaisuutensa on sijoitettuna Severstal-yhtiöön, jonka nimi viittaa pohjoiseen teräkseen.
 Trump tippui rikkaimpien amerikkalaisten kerhosta
 Siinä missä moni isorikas on onnistunut lisäämään omaisuuttaan, on pudonneiden listalla yksi tunnettu nimi ylitse muiden. Yhdysvaltain entinen presidentti  Donald Trump  on nyt sijalla 1299.
 .
 Yhdysvaltain entinen presidentti, liikemies Donald Trump on pudonnut 400 rikkaimman amerikkalaisen listalta.  AOP
 Trumpin taloudellisen tappio kitkeryyttä lisää se, että ensi kerran neljännesvuosisataan  hän ei yltänyt neljän sadan rikkaimman amerikkalaisen joukkoon . Forbes arvioi tämän omaisuudeksi 2.5 miljardia dollaria.
 Forbesin arvion mukaan tämä johtuu siitä, että korona-aika on suosinut teknologia-osakkeita ja kryptovaluuttoja, mutta kiinteistöihin perustuvat omaisuudet - kuten Trumpin - ovat vastatuulessa.
 Suomalaisia on Forbesin listalla seitsemän. Varakkain heistä on Kone-yhtiön pääomistaja  Antti Herlin , joka nousee listalla sijalle 404. Sama yritys on myös kolmen muun Forbesin mainitseman suomalaisen taustalla.
 Lue lisää:
 Korona vauhdittanut Yhdysvalloissa vauraiden sukujen rikastumista – yleiset varallisuuserot jatkavat kasvuaan
 Rikkaat elävät rikastumisen kierteessä, jota eivät itse edes huomaa – huippuekonomisti Branko Milanović ratkaisisi ilmastokriisin rikkaiden kulutusverolla
 Maailman rikkain mies antaa 10 miljardia dollaria ilmastonmuutoksen vastaiseen taisteluun
 Maailman rikkain prosentti aiheuttaa kaksi kertaa niin paljon ilmastopäästöjä kuin ihmiskunnan vähävaraisin puolisko

Forbes julkaisi maailman rikkaimpien listan – korona-aika on kiihdyttänyt omaisuuksien kasautumista