Summary: Esitystään ministeriö perustelee sillä, että metsästyksellä säädellään susikannan kasvua ja ehkäistään vahinkoja. Vastustajat ihmettelevät, miksei ministeriö odota Luonnovarakeskuksen suojeluraportin valmistumista.

Maa- ja metsätalousministeriö on valmis antamaan 20 sudelle kaatoluvan ensi vuonna. Ministeriö on lähettänyt asiasta lausunnoille asetuksen, joka sallisi suden kannanhoidollisen metsästyksen koko maassa.
 Esitystään ministeriö perustelee susikannan hoitosuunnitelmalla.
 – Metsästyksen avulla säädellään susikannan kasvua, ehkäistään vahinkoja ja edistetään suden hyväksyttävyyttä, maa- ja metsätalousministeri  Jari Leppä  (kesk.) sanoo.
 Vihreät odottaisivat Luken raporttia
 Sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.) pitää Twitter-päivityksessään esitystä "pöyristyttävänä". Esitykseen ottavat kantaa muutkin kansanedustajat. Jakolinja on selvä: keskustalaiset kiittelevät, vihreät vastustavat.
 Myös ympäristö- ja ilmastoministeri  Krista Mikkonen  (vihr.) tyrmäsi maa- ja metsätalousministeriön aikeet heti. Hän kirjoittaa Twitterissä, että ensi talvena ei tule aloittaa suden kannanhoidollista metsästystä.
 – Sen edellytys olisi, että sudelle on määritetty tieteellisesti riippumattomasti suotuisan suojelun taso ja että tuo taso ylittyy eikä sitä vaaranneta. Määritystyö valmistuu syksyllä 2022, Mikkonen jatkaa.
 Mikkonen viittaa Luonnonvarakeskuksen (Luke) kaksivuotiseen hankkeeseen, jossa selvitetään suden suojelulle sopivia viitearvoja. Työn on tarkoitus valmistua vuoden kuluttua.
 Suomen luonnonsuojeluliitto tuomitsee esityksen samoista syistä kuin ministeri Mikkonen.
 – Suomen luonnonsuojeluliitto tuomitsee suden kiintiömetsästyksen ennenaikaisena, sillä maamme susikannan suojelutason arviointi on vielä kesken, liitto toteaa tiedotteessaan.
 Leppä: "Ei varaa odottaa Luken hankkeen valmistumista"
 Luke julkaisi syyskuun alussa suojeluhankkeen väliraportin, jonka mukaan Suomen susikanta on  liian pieni säilyäkseen geneettisesti elinvoimaisena .
 Maa- ja metsätalousministeri Jari Leppä sanoo Ylelle, että susivahingot ja turvattomuuden tunne ovat kasvaneet niin suuriksi, ettei hankkeen valmistumista voitu odottaa.
 – Susien määrä lisääntyy nyt erittäin voimakkaasti Suomessa, ja me tarvitsemme tämän yhden kannanhoidosta puuttuvan välineen. Siksi haluamme lähteä liikkeelle. Halusimme kuitenkin ensin odottaa Luken väliarvion, Leppä sanoo.
 Hänen mukaansa pitkä Venäjän raja takaa sen, että suden geneettinen monimuotoisuus pysyy yllä.
 Luken väliraportissa todetaan, että sukusiittoisuus näkyy Lounais-Suomen susikannassa, mihin ei vaikuta Venäjän Karjalasta tuleva susien muuttoliike.
 Susi on tiukasti suojeltu laji
 EU:n luontodirektiivin mukaan susi on Suomessa poronhoitoalueen ulkopuolella tiukasti suojeltu laji. Suojelusta voidaan kuitenkin poiketa, jos metsästykselle asetetaan selkeä tavoite ja osoitetaan, ettei muuta tyydyttävää ratkaisua ole.
 Kiintiö olisi 20 sutta poronhoitoalueen ulkopuolella. Kiintiö ei koske poliisin määräyksellä lopetettuja susia eikä Riistakeskuksen myöntämiä vahinko- ja turvallisuusperusteisia poikkeuslupia.
 Ministeriön tavoitteena on vahvistaa asetus joulukuun alussa, jolloin metsästys voisi alkaa vuodenvaihteen jälkeen.
 Luken kanta-arvion mukaan Suomessa oli tämän vuoden maaliskuussa 28 susilaumaa. Susilaumojen lisäksi maaliskuussa oli 20 reviirin merkannutta susiparia.
 Kyseessä on Suomen suurin susikanta sataan vuoteen.
 Mitä mieltä olet suden metsästämisestä? Voit keskustella aiheesta 2.11. kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Siikalatvalaisilta loppuvat keinot susien kanssa – lampaat syötiin pihasta ja lapsille on annettu koulumatkoille kilikellot
 Kuusamossa kaadettiin urossusi – kymmenet porot ovat joutuneet raadelluiksi syksyn aikana
 Sallassa susien yli moottorikelkalla ajaneen henkilöllisyys ei selvinnyt – tutkinta keskeytettiin
 Susihavaintojen määrä räjähti Lapissa, porovahinkoja ilmoitettu pian 250 – "Enemmän kuin koskaan elämäni aikana", sanoo vahinkotarkastaja
 Suomen susikanta on liian pieni säilyäkseen geneettisesti elinvoimaisena – näin kertoo suden suojelua pohtineen hankkeen väliraportti

Maa- ja metsätalousministeriö esittää kaatolupaa 20 sudelle – Ohisalo ja Mikkonen vastustavat


Summary: Sote-palveluiden sijainti on tärkein asia, joihin uudet aluevaltuutetut voivat oikeasti vaikuttaa, sanoo Siuntion kaupunginjohtaja.

Siuntiolaiset arvostavat sosiaali- ja terveyspalveluissa juuri niitä asioita, joihin aluevaaleilla on eniten vaikutusta. Tai näin asia vaikuttaisi olevan ainakin lyhyen kyselykierroksen perusteella.
 Paikalliset ihmiset pitävät tärkeänä sitä, että palveluita saa läheltä, nopeasti ja kattavasti. Ihmiset ovat myös tyytyväisiä tämän hetken tilanteeseen.
 Espoosta kuusi vuotta sitten Siuntioon muuttanut  Anne Holländer  kiittelee, että lääkärit ovat jopa itse yhteydessä, jos jotain tulee jälkeenpäin mieleen tai edellisestä käynnistä on pitkä aika.
 – Tällaista ei ikinä tapahtunut Espoossa, Holländer sanoo.
 Vuodenvaihteen jälkeen valittavien aluevaltuustojen kautta kulkee rahaa miljardien eurojen edestä, mutta laki määrää monen euron kohtalon.
 Siuntion kunnanjohtaja  Juha-Pekka Isotupa  arvioi, että palveluiden sijainti on yksi merkittävimmistä asioista, jotka ovat aidosti aluevaltuutettujen päätäntävallassa.
 Siuntion kunnanjohtaja Juha-Pekka Isotupa pitää mahdollisena että hyvinvointialueet hakevat säästöjä keskittämällä palveluja. Petteri Juuti / Yle
 Sote-uudistuksen myötä Siuntiosta tulee osa Länsi-Uudenmaan hyvinvointialuetta. Sen läntisin jäsen on Hanko, pohjoisin Karkkila ja itäisin Espoo.
 Jos paikalliset jotain pelkäävät, niin sitä, että oman kunnan palvelut vähenevät ja siirtyvät kauemmaksi. Kaupunginjohtaja ei uskalla ennustaa, käykö näin. Hän kuitenkin pitää sitä yhtenä mahdollisena vaihtoehtona, kun alueet etsivät paljon puhuttuja sote-säästöjä.
 Siitä kunnanjohtajalla on selkeä käsitys, syntyykö tällaisella keskittämisellä aitoja säästöjä.
 – Ei varmasti. Voi olla, että hyvinvointialue säästää, mutta jos ihminen ei pääse aikaisessa vaiheessa hoitamaan itseään ja sairaus kehittyy vaikeampaan suuntaan, niin kulut kasvavat. Näennäisesti säästetään, mutta en usko, että kansantaloudellisesti tulee säästöä, Isotupa sanoo.
 Sote-uudistus voi vuosien myötä viedä palvelut kauemmaksi Siuntiosta.  Petteri Juuti / Yle
 Mitä ajatuksia aluevaalit sinussa herättävät? Mikä kiinnostaa, mikä ehkä pelottaa tai ihmetyttää? Voit keskustella tästä tiistaihin 2.11.2021 kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Aluevaalit ovat kohta täällä ja Yle rakentaa vaalikonetta – Mitä haluat kysyä ehdokkailta? Tule mukaan vaikuttamaan!

Onko lääkäri tuttu ja lähellä myös jatkossa? Siuntiossa pelätään, että pian nämä arjen palaset ovat toisin


Summary: Aktivistit vetoavat Suomeen Puolan ja Unkarin tilanteen vuoksi.  Samassa perheessä voi kantaa huolta, jos toisella ovat asiat huonosti, sanoo Unkarin Helsinki-komitean András Léderer.

Myöhäissyksyn iltapäivä Helsingin Katajanokalla on kolea, mutta ulkoministeriön Merikasarmista tulevat ihmisoikeusaktivistit ovat tyytyväisiä. Puolalainen ihmisoikeusjuristi  Eliza Rutynowska  ja ihmisoikeusaktivisti  András Léderer  kokevat saaneensa vastakaikua.
 Lédererin mieleen nousee kansojen entinen yhteys.
 – Me olemme kielisukulaisia. Vaikka monia yhteisiä sanoja ei olekaan, esimerkiksi käsi on unkarin kielellä  kéz . Nyt kun Euroopan unioni yhdistää meitä, onhan samassa perheessä tapana kantaa huolta, jos toisella ovat asiat huonosti, Léderer sanoo.
 Unkarin Helsinki-komitean asiantuntija András Léderer. Jyrki Ojala
 Puolan ja Unkarin vallanpitäjiä arvostelevien suurin huoli on oikeusvaltioperiaatteen murtuminen. Valtapuolueiden sanelu näkyy heidän mukaansa tuomareiden erottamisina, median rajoituksina ja demokratian rapautumisena.
 Tämän viestin ihmisoikeusaktivistit toivat ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.) ja Eurooppa-ministeri  Tytti Tuppuraisen  (sd.) kuultavaksi.
 "Kysymys ei ole vain Puolasta ja Unkarista"
 Eliza Rutynowska sanoo Ylen haastattelussa, että pahaenteinen kehitys ei uhkaa vain Puolaa tai Unkaria.
 – Huomenna tai ylihuomenna voi olla kysymys Suomesta, Saksasta tai Espanjasta. Maista, joiden kansalaiset nyt ajattelevat olevansa turvassa populistiselta komennolta.
 Puolalainen ihmisoikeusjuristi Eliza Rutynowska. Jyrki Ojala
 – Kun populistit pääsevät valtaan, vaikka demokraattisestikin, he eivät luovu asemastaan vaan pyrkivät horjuttamaan demokratiaa, Rutynowska varoittaa.
 Lédererin mukaan Unkari on tästä esimerkki.
 – Unkarissa nykyisen vaalijärjestelmän mukaan voi vähemmällä kuin puolella äänistä saada parlamenttiin paikoista yli kaksi kolmasosaa, Lederér sanoo.
 Unkarin kommunistivallan luhistuessa Fidesz -puolue oli maan liberalisoitumisen edelläkävijä. Pääministeri  Viktor Orbánin  johdolla siitä on kehittynyt oikeistopopulistinen valtakeskus, joka perustaa suosionsa kansallismielisyyteen ja unkarilaissyntyisen sijoittaja  George Sorosin  vastustamiseen.
 Horjuuko Unkarin valtapuolueen suosio?
 Unkarin edellisiä vaaleja vuonna 2018  leimasivat korruptiosyytökset. Viktor Orbánin Fidesz -puolue varmisti kuitenkin voittonsa. Viimeksi viime kuussa Orbanin tueksi koottiin suuri mielenosoitus, kun Unkarissa muistettiin maan kansannousun alkamisen 65-vuotispäivää.
 Unkarin kansannousun 65-vuotispäivänä 23. lokakuuta 2021 Budapestissa järjestettiin suuri mielenosoitus pääministeri Viktor Orbánin tueksi.   Peter Kohalmi / AFP
 MuttaAndrás Lédererinmukaan se mikä näyttäytyy pääministeri Viktor Orbánin valtavana suosiona, voi tarkemmin katsoen olla aivan muuta. Léderer työskentelee asiantuntijana Unkarin Helsinki-komiteassa.
 Unkarin oppositio on yhdistänyt voimansa valmistautuessaan ensi kevään vaaleihin. Brittiläisen sanomalehti  Guardianin mukaan  oppositiolla on mahdollisuuksia jopa vaalivoittoon.
 Puolassa taas maan suunnasta huolestunut oppositio onnistui järjestämään lokakuun alussa suuria mielenosoituksia, joissa varoitettiin "Polexitin" mahdollisuudesta. Termi tarkoittaa Puolan luisumista Britannian tavoin ulos Euroopan unionista.
 Eliza Rutynowskanmielestä protestit osoittavat, ettei kansakunta halua paluuta menneisyyteen.
 – Puolan kansa on aina ollut demokratian kannalla. Olimme sydämeltämme vapaita silloin, kun elimme vieraan valvonnan alla, hän sanoo ja viittaa Puolan menneisyyteen osana Neuvostoliiton hallitsemaa itäblokkia.
 Rutynowska toimii juristina puolalaisessa Civil Development Forum (FOR) -järjestössä.
 "Olkaa tarkkoina siitä, mihin EU-tuki päätyy"
 Kun ihmisoikeusaktivisteilta kysyy heidän tärkeintä viestiään, unkarilaisen Lederérin vastaus on – ehkä hieman yllättäen – raha.
 Sekä Unkari että Puola saavat Euroopan unionilta miljardiluokan tukea. Puolan perustuslakituomioistuimen päätös uhmata yhteistä eurooppalaista lainsäädäntöä sai  EU:n komission vähentämään  maan tukea päivittäin miljoonalla eurolla.
 Unkarin opposition vuoden 1956 kansannousun muistotilaisuus Budapestissa 23. lokakuuta.
Zsolt Szigetvary / EPA
 András Léderer kehottaa myös Suomea olemaan EU-maana tarkkana siitä, miten veronmaksajien rahat käytetään.
 – Kysymys laillisuudesta ei koske pelkästään ihmisoikeuksia vaan myös sitä, päätyykö valtava EU-tuki tarkoitettuihin kohteisiin, yritysten ja kansalaisten käyttöön, vai korruptoituneiden poliitikkojen käsiin.
 Siirtolaisia kuolee Puolan maaperällä
 Ihmisoikeuskysymyksiin erikoistunut juristi Eliza Rutynowska ottaa esille toisenkin akuutin kriisin. Puolan irtautuminen EU:n periaatteista näkyy myös siinä, kuinka maan viranomaiset vastaavat Valko-Venäjän järjestämään siirtolaisten tuloon Puolan rajalle.

 – Käytössä pitäisi olla periaate, että jokaisella on oikeus anoa turvapaikkaa, Rutynowska muistuttaa.
 Tulijoita estetään hänen mukaansa tekemästä sitä, ja alueelle on julistettu poikkeustila tiedotusvälineiden pitämiseksi poissa.
 Puolalaiset rajavartijat asettavat piikkilankaestettä Valko-Venäjän vastaisella rajalla. Artur Reszko / EPA
 – Ihmisiä kuolee Puolan maaperällä eli EU-maan alueella. Valko-Venäjän ohella myös Puolan hallitus on tilanteesta vastuussa, Rutynowska sanoo.
 Useita siirtolaisia on kuollut kylmyyden ja huonojen olojen vuoksi.  Puola vastaa kriisiin sotilasvoimin  ja rakentaa rajalle aitaa. Lokakuun lopulla  puolalaisäidit osoittivat mieltään  alaikäisten ja muiden turvaa etsivien epäinhimillistä kohtelua vastaan.
 Lue lisää:
 EU-parlamentti haluaa Puolan painostamiseen vauhtia – haastoi EU-komission oikeuteen, vaatii oikeusvaltiomekanismin käynnistämistä
 "Häikäilemätöntä ja systemaattista" – Puolan oikeuslaitoksen riippumattomuuden alasajo huolestuttaa suomalaistuomaria
 Entinen EU-tuomari avaa Puolan ja unionin välistä oikeusvaltiokiistaa Ylelle: Kyse on yhteisistä säännöistä ja niiden noudattamisesta

Ihmisoikeusaktivistien viesti Suomelle: Olkaa tarkkana siitä, mihin EU:n tukimiljardit Puolassa ja Unkarissa päätyvät


Summary: Perhe- ja peruspalveluministeri Krista Kiurun mukaan selvittelyn alla on, voitaisiinko koronapassia käyttää, vaikka voimassa ei olisi alueellisia koronarajoituksia.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiurun  (sd.) mukaan sosiaali- ja terveysministeriö selvittää, voitaisiinko koronapassia käyttää esimerkiksi tapahtumissa, vaikka voimassa ei olisi alueellisia rajoituksia. Parhaillaan käynnissä on oikeudellinen arviointi asiasta.
 – Tämä oikeudellinen arvio tulee ratkaisemaan. Tässä vaiheessa selvitämme, millaisia mahdollisuuksia sen suhteen on, Kiuru sanoo.
 Tällä hetkellä koronapassia käytetään vaihtoehtoisena toimena vain silloin, kun voimassa on tilaisuutta tai tilaa koskevia rajoituksia esimerkiksi aukioloaikoihin tai yleisömääriin.
 Pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmä esitti jo  viime viikolla  koronapassin käytön laajentamista tilanteisiin, joissa rajoituksia ei ole voimassa.
 Esimerkiksi viime viikonloppuna järjestetyillä Helsingin kirjamessuilla  olisi ollut valmius ottaa koronapassi käyttöön , jos nykytilanne sen sallisi. Tapahtumateollisuuden mukaan alalla olisi halukkuutta ottaa koronapassi käyttöön omatoimisestikin.
 Perhe- ja peruspalveluministeri Krista Kiuru pitää todennäköisenä, että koronapassin käyttöä jatketaan todennäköisesti vuodenvaihteen jälkeen.
 – Tautitilanne on pahentunut, joten koronapassin jatko lienee ilmeinen. Tämä tarkoittaa sitä, että tulemme viemään eduskuntaan vielä ennen joulua esitykset tartuntatautilain väliaikaisista jatkoista, Kiuru kertoo.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta 2.11. klo 23:een saakka.
 Lisää aiheesta:
 STM:n Varhila: Koronapassin käyttö jatkuu todennäköisesti vuodenvaihteen jälkeen – myös passin käytön laajentaminen arvioitavana

Ministeri Krista Kiuru: Koronapassin käytön laajentaminen on mahdollista


Summary: Von Wright ehti toimia rehtorina kaksi vuotta. Ongelmia on hallituksen puheenjohtajan mukaan ollut suuren osan tästä ajasta.

Åbo Akademi on irtisanonut rehtorinsa  Moira von Wrightin . Yliopiston hallituksen mukaan syynä työsopimuksen irtisanomiseen on syntynyt luottamuskriisi sekä hallituksen ja rehtorin eriävä näkemys johtajuudesta yliopistossa.
 Rehtorin tehtäviä hoitaa toistaiseksi vararehtori  Mikael Lindfelt . Åbo Akademi aikoo aloittaa lähiaikoina uuden rehtorin rekrytoinnin.
 – Tässä on ollut aika pitkällinen prosessi. Yhteisön ja rehtorin välillä on ollut eräänlainen luottamuskriisi aika pitkään, kertoo hallituksen puheenjohtaja  Thomas Wilhelmsson .
 Professori von Wright aloitti Åbo Akademin rehtorina vuonna 2019. Tuolloin hänen valintaansa perusteltiin muun muassa von Wrightin yhteistyökyvyllä, visionäärisellä ajattelulla, professorin pätevyydellä sekä hyvällä johtamistaidolla. Rehtorin toimikauden oli tarkoitus kestää vuoteen 2024.
 Wilhelmssonin mukaan von Wrightin suhteen on ollut luottamuspulaa yliopistolla "merkittävän osan" hänen toimikaudestaan. Hallituksen suuntaan yhteistyö sen sijaan on toiminut hyvin.
 – Hänellä on ollut paljon hyviä kehityssuunnitelmia, mutta yhteisön luottamus on hyvin laajalti mennyt. Meillä on eri näkemyksiä johtamistavoista.
 Hallitus korosti, että von Wrightin aikana alkanut kehitystyö on tarpeen ja tulee jatkumaan.
 Ongelmia viestinnässä jo pitkään
 Åbo Akademin ylioppilaskunta on pitänyt viime aikoina esillä ongelmia yliopiston viestinnässä. Ylioppilaskunnan puheenjohtajan  Joonas Karlssonin  mukaan ongelmia on ollut koko organisaation tasolla jo pidempään.
 – Sekä rehtoria että yliopistoa on ylioppilaskunnan puolesta kritisoitu siitä, että viestintä on ollut puutteellista meidän näkökulmasta, sanoo Karlsson.
 – Sitä me lähinnä olemme kritisoineet. Päätökset on sitten tehty kollegiossa. Kollegio lähetti kirjeen, josta tämä koko juttu lähti.
 Kollegiossa on henkilökunnan lisäksi hallinnon opiskelijaedustajia. Karlsson ei kommentoi sitä, oliko ylioppilaskunta toivonut henkilövaihdoksia yliopiston johtoon.
 Von Wright myönsi  Turun Sanomille  viime kuussa, että yliopiston viestinnässä on selkeyttämisen varaa.
 "Ei mikään helppo ratkaisu"
 Hallitus päätti asiasta kokouksessaan maanantaina. Wilhelmssonin mukaan päätös oli lähes yksimielinen, yksi jäsenistä äänesti tyhjää.
 – Pitkään istuttiin ja pohdittiin, koska eihän tämä mikään helppo ratkaisu ole, hyvin ikävä ratkaisu. Pohdittiin niin kuin aikaisemmissakin kokouksissa, että olisiko muita vaihtoehtoja tarjolla.
 Von Wrightin kanssa oli keskusteltu tilanteesta matkan varrella useaan otteeseen.
 Åbo Akademi on ruotsinkielinen yliopisto, joka toimii pääosin Turussa. Yliopistolla on toimintaa myös Vaasassa.
 Von Wright oli yliopiston ensimmäinen naispuolinen rehtori.
 Juttua muokattu 1.11.2021 kello 19.06: Päivitetty hallituksen puheenjohtajan kommenteilla.
 Lue myös:
 Åbo Akademin rehtoriksi valittu Moira von Wright – hän on ensimmäinen nainen tehtävässä
 Åbo Akademi saa kolme miljoonaa lahjoitusvaroja – kohteena kasvatustiede

Åbo Akademi irtisanoi rehtorinsa Moira von Wrightin – hallituksen puheenjohtaja: "Yhteisön luottamus hyvin laajalti mennyt"


Summary: Monenlaiset kriisit sähkö- ja vesikatkoista epidemioihin koettelevat ihmisten arkea. Niihin kannattaa varautua ennakkoon, eli jokaisella pitäisi olla kotona ruokaa ja juomaa kolmeksi vuorokaudeksi.

Koronaepidemia herätti ihmiset  huomaamaan, että arki voi yllättäen nyrjähtää sijoiltaan.  Hanavesi voi saastua , tai myrsky saattaa katkaista sähköt pitkäksikin aikaa.
 Silloin on hyvä olla kotivaraa.
 Suositusten mukaan kodeissa olisi hyvä varautua  pärjäämään itsenäisesti ainakin 72 tuntia  häiriötilanteen yllättäessä.
 Siten viranomaisille jää aikaa esimerkiksi vedenjakelupisteiden perustamiseen ja muihin tarvittaviin toimiin ihmisten auttamiseksi.
 Pullovesi säilyy jopa pari vuotta
 Kotivara-tietoutta jaetaan erilaisissa tempauksissa ja tapahtumissa eri puolilla Suomea. Perustiedot ovat kaikkien saatavilla  verkosta .
 Itä-Hämeen Martat ovat järjestäneet tietoiskuja varautumisesta syksyn aikana Päijät-Hämeessä. Itä-Hämeen Marttojen kotitalousasiantuntija  Kati Koskelan  mukaan suositusten mukainen vesimäärä yllättää monet.
 Pelkästään juomavettä tarvitaan kaksi litraa jokaista talouteen kuuluvaa kohti. Sen lisäksi on hyvä olla pari ämpärillistä vettä kaikkeen muuhun.
 Kraanavesi säilyy vesiastiassa juomakelpoisena pari päivää, pullotettu vesi avaamattomana enimmillään parisen vuotta.
 Kammella ladattavan radion sisällä on akku. Se toimii myös taskulamppuna ja latauslaitteena.  Tuija Veirto / Yle
 Kansalaisia ovat tempauksissa kiinnostaneet kammesta veivaamalla ladattavat pikkuradio ja taskulamppu.
 – Tällaisia saa monesta paikasta. Joissakin pikkuradioissa on latauspaikka USB-laitteille.
 Tietoiskujen yhteydessä jaettava ämpäri on ilahduttanut saajia suuresti. Koskela ylistää ämpäriä monikäyttöisyydestä.
 – Sillä voi tehdä vaikka mitä, mutta vesikriiseissä se on toimiva kuljetusastiana. Siihen voi koota myös kaikki kotivaran tarvikkeet. Silloin ne löytyvät helposti yhdestä paikasta.
 Voit keskustella aiheesta 2.11. klo 23:een saakka.

Pärjäätkö omillasi kolme vuorokautta, jos tulee sähkökatko tai sairastut? Video kertoo, kuinka voit varautua viisaasti poikkeustilanteisiin


Summary: YK:n Lapsen oikeuksien sopimus painottaa lapsen oikeutta vaikuttaa ja ilmaista oma mielipiteensä kaikissa häntä koskevissa asioissa.

Minkä ikäinen lapsi saa päättää omista asioistaan?
 Tätä on pohdittu kuluvana syksynä, kun on keskusteltu esimerkiksi  lasten ja nuorten koronarokotuksista .
 Lue myös:   "Laki kieltää elämänkatsomustiedon koululaisilta, jotka kuuluvat kirkkoon – oppilas: 12-vuotias saa päättää rokotuksesta, muttei siitä, mitä opiskelee"
 Suomen lapsiasiavaltuutettu  Elina Pekkarinen  totesi maanantaina Radio Suomen Päivän asiantuntijavieraana, ettei potilaslaissa ole ikärajaa.
 – Siellä yksiselitteisesti todetaan alaikäisten sairaanhoidon ja terveydenhuollon toimenpiteistä, että lapsen näkemykset hoitoon tulee ottaa huomioon iän ja kehitystason mukaisesti.
 YK:n Lapsen oikeuksien yleissopimuksessa  painotetaan lapsen oikeutta vaikuttaa ja ilmaista oma mielipiteensä kaikissa häntä koskevissa asioissa. Yleissopimuksen 12 artiklan mukaan lapsen näkemys tulee ottaa huomioon häntä koskevista asioista päätettäessä.
 Lue lapsen oikeudet  tiivistettynä Suomen Unicefin sivuilta .
 Pekkarisen mukaan kyseisen sopimuksen ja lasten huoltajuutta koskevan lain tulkinnan välillä joutuu tasapainottelemaan, ettei kävellä yli lapsen oikeuksien eikä huoltajan velvollisuuksien.
 – Terveydenhuollossa tämä vaatii erittäin suurta ammattitaitoa lapsen kanssa työskentelevältä, että hän kykenee arvioimaan tilanteen.
 Lääkäri on velvollinen toimimaan lapsen edun mukaisesti ja lasta itseään on kuultava. Toimenpiteestä on tarjottava riittävästi tietoa, niin hyödyistä kuin haitoista.
 – Meidän täytyy ymmärtää, että lapsi on ihminen siinä missä muutkin. Hänellä on myös itsemääräämisoikeus ja oikeus yksityisyyteen, eikä voida asettaa sellaisia ikärajoja, joiden alapuolella lapsi olisi ikään kuin toisten omaisuutta ja hänen keholleen voisi tehdä ihan mitä tahansa.
 Lapsella on myös oikeus kieltäytyä tämän oikeuden käytöstä, eli hänen ei ole pakko ottaa kantaa itseään koskeviin asioihin. Silloin päätöksenteko siirtyy huoltajalle ja terveydenhuollon ammattilaiselle.
 Mutta. Lapsella on myös oikeus kieltää huoltajaansa näkemästä hänen tietojaan Omakannassa kokonaan. Omakanta näyttää terveydenhuollon kirjaamia tietoja potilaasta ja hänen lääkityksestään.
 Voit keskustella aiheesta tiistaihin 2. marraskuuta kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Laki kieltää elämänkatsomustiedon koululaisilta, jotka kuuluvat kirkkoon – oppilas: 12-vuotias saa päättää rokotuksesta, muttei siitä, mitä opiskelee

Minkä ikäinen lapsi saa päättää asioistaan? Koronarokotteiden kohdalla puhutaan 12-vuotiaista, mutta potilaslaissa kaikki ovat samalla viivalla


Summary: Jätehuoltoyhtiö kokeili syys-lokakuussa vanhojen tekstiilien keräystä Etelä-Karjalassa. Nyt keräyksen satoa lajitellaan Imatralla.

Pulleiden jätesäkkien vuori odottaa jatkokäsittelyä Saimaanvirran toimintakeskuksessa Imatralla.
 Lajittelupöydän ääressä  Pirkko Maukonen  avaa uuden säkin: tyynyliinoja, paitoja, housuja sekä ikkunaverhot – melko tyypillinen saalis.
 – Enimmäkseen tulee lakanoita, mutta melkein tällaista se on, Maukonen sanoo.
 Maukonen käy säkin sisällön tarkasti läpi. Onko kangas ehjä ja tahraton? Entä mitä materiaalia se on?

 Tekstiilin kunto ratkaisee, minne se lopulta päätyy: Saimaanvirran kierrätysmyymälään myytäväksi, uusiokäyttöön Etelä-Karjalassa, tarkempaan materiaalianalyysiin Lounais-Suomen jätehuoltoyhtiölle – tai roskiin.
 – Homeisia, aivan maalisia, hiirenkakkaisia. Niitä ei voi laittaa minnekään muualle, Maukonen sanoo ja lisää, että valtaosassa säkeistä on kuitenkin sitä, mitä pitääkin: kierrätykseen kelpaavia tekstiilejä.
 13 000 kiloa tekstiilejä
 Pirkko Maukosella ja muilla lajittelijoilla riittää lajittelu-urakkaa, sillä kokeilu vanhojen tekstiilien kierrättämiseksi onnistui Etelä-Karjalassa tänä syksynä yli odotusten.
 Eteläkarjalaiset kaivoivat varastoistaan arviolta 13 000 kiloa vanhoja tekstiilejä – niin paljon, että kahden kuukauden pituiseksi suunniteltu kokeilu piti lopettaa viikko etuajassa.
 Poistotekstiilejä sai kokeilussa toimittaa kolmelle Hyödyksi-asemalle: Lappenrannan Kukkuroinmäkeen ja Toikansuolle sekä Imatran Harakkaan. Mikko Savolainen / Yle
 – Poistotekstiiliä tuli niin paljon, ettei se mahtunut enää keräysastioihin eikä sille saatu järjestettyä kuljetusta etuajassa, kertoo asiakaspalvelu- ja viestintäpäällikkö  Mari Ilvonen  Etelä-Karjalan Jätehuollosta.
 Ongelma on kuitenkin positiivinen: pulleat jätesäkit kertovat siitä, että eteläkarjalaiset haluavat kierrättää vanhoja tekstiilejään. Jätehuoltoyhtiön keräysastioista ne on toimitettu Saimaanvirran toimintakeskukseen lajiteltaviksi.
 Iso kuorma lähtee Paimioon
 Kun poistotekstiilien  keräyskokeilu alkoi , tavoitteena oli hyödyntää mahdollisimman suuri osa tekstiileistä Etelä-Karjalassa, josta ne on kerättykin. Tältä osin suunnitelmat muuttuivat matkan varrella.
 Nyt näyttää siltä, että kerätyistä tekstiileistä noin 4 000 kiloa jää lajittelun jälkeen Etelä-Karjalaan. Loput 9 000 kiloa kuljetetaan Paimioon Lounais-Suomen Jätehuollon analysoitaviksi.
 – Olemme halunneet laittaa tekstiilejä myös Lounais-Suomen Jätehuoltoon, koska heillä on paremmat tekstiiliskannerit, joilla pystytään erottelemaan eri materiaaleja. Saamme hyvää tietoa siitä, millaista materiaalia ihmiset tuovat kierrätykseen ja voimme suunnitella tekstiilien jatkokäyttöä omalla alueella, kertoo Saimaanvirran toimitusjohtaja  Mika Salminen .
 Saimaanvirran toimitusjohtajan Mika Salmisen mukaan lajittelu-urakka on sujunut hyvin ja varastotilat ovat riittäneet. "Saimaanvirran kierrätysmyymälään on otettu käytöstä poistettua tekstiiliä aiemminkin. Sitä on tullut enimmillään 500 kiloa viikossa, joten meillä on hyvä kokemus vastaanottamisesta ja lajittelusta", Salminen kertoo. Mikko Savolainen / Yle
 Käytöstä poistettujen tekstiilien jatkokäyttöä täytyy nyt kehittää, sillä uusi jätelaki on tekemässä poistotekstiilin erilliskeräyksestä pakollista Suomessa vuonna 2023. Koko Euroopan unionin alueella muutos on tulossa vuonna 2025.
 Salmisen mukaan on mahdollista, että Saimaanvirta hankkii tulevaisuudessa myös oman tekstiiliskannerin. Sitä voitaisiin käyttää paitsi jätehuollon kautta, myös suoraan Saimaanvirralle tulevien kierrätystekstiilien analysointiin.
 – Meillä on valmius lähteä keskustelemaan siitä, että sellainen hankittaisiin meille mahdollisimman pian, jos tämä jatkuu, Salminen sanoo.
 Hänen mukaansa etenkin puhtaalle villalle ja puuvillalle olisi kierrätyskysyntää, ja skanneri helpottaisi niiden löytämistä.
 Poistotekstiilejä vastaanotettiin Hyödyksi-asemilla maksutta. Etelä-Karjalan Jätehuollon Mari Ilvosen mukaan tekstiilien kierrätyksestä ei tarvitse jatkossakaan maksaa erikseen, vaan kulut yhdistetään nykyiseen jätemaksun vuosittaiseen perusmaksuun. Mikko Savolainen / Yle
 Helppous avain kierrätykseen
 Mutta mikä ylipäätään sai eteläkarjalaiset liikkeelle, kun poistotekstiilien keräys alkoi?
 Suomen ympäristökeskus Syken erikoissuunnittelija  Hanna Salmenperä  kertoo, että ihmisten kierrätysintoon vaikuttavat yleensä etenkin helppous, selkeys ja taloudellinen hyöty.
 Poistotekstiilien kohdalla voi vaikuttaa yksinkertaisesti sekin, että kotitalouksilla on nurkissaan ylimääräisiä tekstiilejä. Kun poistotekstiilejä kerätään, moni voi havahtua siivoamaan kaappejaan.
 Lisäksi kierrätysintoon vaikuttaa Salmenperän mukaan se, että ihmiset luottavat kierrätyksestä olevan hyötyä. Käytännössä se tarkoittaa esimerkiksi sitä, että lajiteltujen jätteiden täytyy päätyä eri paikkaan kuin lajittelemattomien.
 Toisaalta hän muistuttaa myös, ettei kokeilu ole epäonnistunut, vaikka se esimerkiksi keskeytettäisiin etuajassa tai poistotekstiilejä päätyisi muualle kuin on aiemmin suunniteltu.
 – Mikään ei tapahdu hetkessä, vaan kaikki vaatii kehittämistä ja valmistelua. Se kuuluu kehittyvään infrastruktuuriin.
 Lue myös:
 Pikamuodin kriisi toi vipinää Suomen tekstiilialalle – visioissa siintää Pohjois-Euroopan johtajuus kierrätyskuiduissa sekä 17 000 uutta työpaikkaa
 Tiedätkö, mikä on tekstiilijätettä? Katso täältä yksi muistilista – valtaosan voi käyttää uudestaan

Tekstiilikeräys oli jättimenestys: ihmiset kantoivat kierrätykseen 13 000 kiloa tekstiilejä, ja kokeilu piti lopettaa etuajassa


Summary: Backaksen kartanomiljööseen suunnitellaan elämyspuistoa, jonka yhtenä osana olisi muumiteemainen sisäpuisto. Sen asemakaavaehdotus on nyt nähtävillä.

Maailman ensimmäinen muumien sisäpuisto on saanut merkittävän sysäyksen toteutumisen suuntaan. Vantaan kaupunginhallitus on päättänyt asettaa nähtäville Pakkalan Backaksen elämyskeskuksen uuden asemakaavaehdotuksen.
 Tavoitteena on rakentaa Backakseen tapahtuma- ja elämyspuisto sekä Ylästöntien varteen uusi asuinalue. Backaksen kartanomiljööseen suunnitellaan elämyspuistoa, jonka yhtenä osana olisi  muumiteemainen sisäpuisto .
 Lisäksi alueelle on suunniteltu noin 2 000 henkilön tapahtumakeskusta, joka palvelisi yritystapahtumia ja konsertteja sekä tv- ja elokuvatuotantoja. Myös alueen ravintola- ja ulkoilupalveluja halutaan kehittää.
 – Tämä on hyvin merkittävä päätös Vantaalle ja merkittävä hanke Vantaan kaupungille. Tikkurilaan on tulossa kotimaisia ja kansainvälisiä matkailijoita kiinnostava paikka. Olen hyvin iloinen, että tämä etenee, sanoo Vantaan kaupunginjohtaja  Ritva Viljanen .
 Viljasen mukaan suunnitelma toteuttaa Aviapoliksen visiota elävästä ja kansainvälisestä lentokenttäkaupungista.
 – Siellä on lähes 20 eri rakennusta, jotka käyttäjä kunnostaa historiaa ja juuria kunnioittaen. Tämä tuo hyvin elämyksellisen tapahtumakeskuksen Vantaalle, ja tietenkin muumit, Viljanen sanoo.
 Vantaan kaupungin mukaan elämyspuistossa yhdistyvät suomalainen luonto, Backaksen kartanon kulttuurihistoria ja kansainvälisesti kiinnostavat brändit kuten muumit.
 Viljanen: Asukkaiden toive huomioidaan pysäköinnissä
 Elämyskeskus rakennetaan Backaksen kartanokukkulan laidoille, ja sen viereen tulee asuinkortteli.
 Kartanonkosken asukkaat ovat olleet Viljasen mukaan huolestuneita siitä, tuleeko alueelle liikaa liikennettä. Myös alueen omistava HOK-Elanto on toivonut, ettei alue tulisi yleiseksi pysäköintialueeksi, johon voisi jättää auton myös yöksi.
 – Alueen pysäköintialue rajataan kaupunginhallituksen päätöksen mukaan käyttöön vain tapahtuma- ja elämyskeskukseen tuleville, ja pysäköintiä ei sallita öisin. Pysäköintialueelle tulee myös muun muassa puomit, Vilajanen sanoo.
 Lopullisen kaavan hyväksyminen menee vuoden 2022 puolelle. Viljasen mukaan myös rakentaminen voisi kaupungin puolesta alkaa jo ensi vuonna.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta 2.11. klo 23:een saakka.
 Lue myös:
 Hei muumit! Vantaalle suunnitellaan elämyspuistoa, jonka yhtenä vetonaulana olisivat muumi-hahmot

Vantaan suunnitelmat maailman ensimmäisestä muumi-sisäpuistosta nytkähtivät eteenpäin


Summary: Kiina ratsaa yunchengilaisia saastuttajia. Kaupungin puhdistus on jo vähentänyt saastesumua, mutta hiilineutraalius on päästöiltään maailman suurimmassa maassa vasta kaukainen unelma.

Eläkeläisnaiset tanssivat helmat hulmuten punaisissa mekoissaan Yunchengin keskustan aukiolla. Se ei ollut mahdollista vielä joitain vuosia sitten.
 – Ennen ilma oli pahasti saastunut. Kadulla kävellessä saastepöly tarttui kenkiin ja vaatteisiin. Nyt sitä ei enää ole, sanoo eläkeläinen  Li Xichan . Hän tulee tanssimaan joskus jopa kahdesti päivässä.
 Yunchengin keskustassa eläkeläiset tanssivat, urheilevat ja pelaavat korttia.  Kirsi Crowley
 Kiinan hiiliprovinssissa Shanxissa sijaitsevan miljoonakaupungin taivas on tänään sininen.
 Tanssivat ja reippailevat vanhukset ovat tavallinen näky Kiinan puistoissa. Täälläkin istuu vanhuksia pelaamassa korttia. Toiset potkivat piirissä ketterästi jianzi-sulkaa tai venyttelevät jumppalaitteissa.
 Vielä muutama vuosi sitten viranomaiset kehottivat myös Yunchengissa erityisesti ikääntyneitä välttämään reippailua ulkona saasteiden takia.
 – Nyt meillä ei ole enää saastuneita päiviä. Myös isot savupiiput ovat poissa. Ja kukat kasvavat kaikkialla, kertoo Li Xichan.
 Vielä muutama vuosi sitten viranomaiset kielsivät tulemasta ulos urheilemaan ja liikkumaan. Kirsi Crowley
 Kuulostaa utopialta. Ollaanhan Kiinan hiilen tuotannon ytimessä, Shanxin provinssissa. Kiina on yhä maailman suurin saastuttaja. Hiili on sen päästöjen suurin lähde. Päästöjen määrä kasvaa yhä, vaikka Kiina on luvannut tulla hiilineutraaliksi vuoteen 2060 mennessä. Kiina on luvannut kääntää päästöjen määrän laskuun vasta vuonna 2030. Se lupaa hiilen tuotannon päästöt laskuun jo vuonna 2025.
 Yunchengissa on käynnissä jo nyt suuri puhdistus. Paikalliset puhuvat sinitaivasprojektista. Kaupunkia ei enää peitä sitkeä saastepilvi eikä ilmakaan haise.
 Puhdistusta tehdään keskusjohdon käskyllä. Maan johto marssitti kolme vuotta sitten tutkijoita saastuneisiin kaupunkeihin tarkkailemaan saasteita ja ilmastoa lämmittäviä päästöjä.
 Yunchengissa on käynnissä niin sanottu sinitaivasprojekti, mutta taivas on vielä harmaa. Kirsi Crowley
 25-vuotias  Zhang Chan  on yksi Pekingistä saapuneista tohtoriopiskelijoista. Hän muistaa, että saapuessaan Yunchengiin kolme vuotta sitten savusumu kirveli sieraimia.
 Zhang tutkii tietokoneen näytöltä tilastoruudukon lukuja tutkijoiden asemalla Yunchengin keskusta-alueella asuinkerrostalon ylimmässä kerroksessa. Ulkona katolla olevat antennit ja suodattimet keräävät näytteitä ilmasta. Toimiston sisällä on jykevä määrä metallisia laitteita diginäyttöineen. Ne analysoivat päästöjä.
 Zhang Chan  ja Liu Tengfei ovat tutkineet assemallaan Yuncvhengissa ilmassa liikkuvia päästöjä kolme vuotta.  Kirsi Crowley
 Zhang avaa tallelokerolta näyttävän laitteen. Sen sisällä kelanauha matelee eteenpäin.
 – Ilman laatu on nyt melko hyvä, joten suodatinnauha liikkuu hitaasti, Zhang selittää.
 Laite mittaa mustaa hiiltä eli nokea. Sitä Yunchengissa synnyttävät kaupungin isoimmat saasteiden ja kasvihuonekaasujen lähteet: ruuhkainen liikenne ja hiilellä lämmitys. Musta hiili vetää puoleensa auringonsäteitä ja lämmittää ilmastoa.
 Toimitilan lukuisat laitteet tallentavat myös ilmasta havaittujen hiilen, typen ja rikin oksideja, VOC- eli haihtuvia orgaanisia yhdisteitä ja alailmakehän otsonia. Lukuja tippuu tietokoneen näytölle viiden minuutin välein.
 Zhangin oma tutkimus on käytännönläheinen. Hän tutkii, mitkä päästöjen lähteet tuottavat eniten VOC-yhdisteitä ja typen oksidia, jotka puolestaan synnyttävät alailmakehän otsonia. Se on kasvihuonekaasu.
 – Tutkin, tuleeko se kemiallisista tehtaista, liikenteestä vai mistä. Sitten mietimme, miten sitä vähennetään, Zhang kertoo. Tutkijat neuvovat viranomaisia päästöjen vähentämisessä.
  Päästöjen mittausasema Yunchengissa. Kirsi Crowley
 Haaste on suuri. Hiilipäästöjen määrä Kiinassa kasvaa yhä. Kiina on nytkin lisäämässä hiilen käyttöä entisestään energiakriisin takia, jotta väki ei palellu talvella ja yhä kasvava tehdastuotanto pidetään käynnissä. Nopeasti noussut hiilen hinta aiheutti laajoja sähkökatkoksia ja pysähdytti viennistä riippuvan maan tehtaita. Sähkön hinta on säädelty ja voimaloilla ei ollut varaa tuottaa energiaa. Nyt Kiina löysentää määräyksiä ja hiilen tuotannon odotetaan taas kasvavan.
 Kiina ottaa käyttöön uusiutuvaa energiaa eniten maailmassa, mutta se ei riitä maailman tehtaana tunnetussa maassa.
 Kiina on luvannut lisätä aurinko- ja tuulienergian kapasiteetin 1200 gigawattiin vuosikymmenen loppuun mennessä. Se suunnittelee uusia patoja Yangtze-, Mekong- ja Keltaiseen jokeen vesivoimaa varten. Myös ydinvoimaa aiotaan lisätä.
 Kiina on luvannut lisätä aurinkopaneelien käyttöä ja muuta uusiutuvaa energiaa. Kirsi Crowley
 Pekingin normaaliyliopiston ympäristöntutkimuksen laitoksen apulaisprofessori  Liu Xingang  ohjaa Yunchengin puhdistustiimiä. Hän myöntää, että tehtävä on vaikea. Keskusjohto on käskenyt, että ilmanlaatu saa vain parantua, ei huonontua. Kiinassa keskusjohdon määräysten toteuttajat eivät kuitenkaan epäile onnistumista. Ei myöskään professori Liu.
 – Työllämme on vahva poliittinen luonne. Ilmanlaadun parantaminen on herkkää työtä. Työn tulokset voi tuhota helposti. Saasteet ovat sitkeitä. Samalla taloutemme ja päästöjen lähteet lisääntyvät. Niinpä meillä riittää työtä. Jokainen kohta on kuin taistelu meille, hän miettii.
 Professori Liu Xingang tavoittelee Yunchengin päästöjen saamista WHO:n turvalliseksi määrittelemälle tasolle kymmenen vuoden kuluessa. Kirsi Crowley
 Liu kehuu, että edistystä on tapahtunut jo ympäri Kiinaa, myös Yunchengissa. Hän näyttää tietokoneen ruudulta karttaa, jonne rekisteröidään ilmanlaatumittaukset tunnin välein ympäri Kiinaa. Se on täynnä vihreitä palloja. Ne kuvaavat kaupunkien ilmanlaatua.
 – Ilmanlaatu on hyvä jo 75 prosentissa kaupungeistamme, Liu kehuu.
 Vain Xinjiangissa ja Tiibetissä näkyy punaisia palloja. Liun mukaan tämä johtuu autiomaiden hiekkamyrskyistä. Ne riivasivat myös pääkaupunkia Pekingiä pitkään. Metsien istuttaminen on vähentänyt hiekkamyrskyjen saapumista pääkaupunkiin.
 Liu tavoittelee Maailman terveysjärjestön suosituksia niin saastepäästöissä kuin kasvihuonekaasuissa. Kolmen vuoden aikana niitä kohti on otettu jo askelia, mutta matkaa on yhä. Saastuttavien PM2,5-pienhiukkasten vuotuinen keskiarvo Yunchengissa on laskenut 80:stä reiluun 40:een. WHO:n suositus on alle 35.
 Kiinan täytyy vähentää hiilivoiman käyttöä, jos se mielii hiilineutraaliksi. Liu ei ota kantaa hiilivoimaloiden tulevaisuuteen. Ne päätökset tehdään Kiinan hallintohimmelin korkeammalla tasolla. Hän itse visioi muun muassa teollisuuden jätteen hyödyntämistä lämmön tuotannossa.
 Yunchengin taloissa urakoidaan sähkölämmitystä. Hiilen poltosta luopuminen on puhdistanut kaupungin ilmaa. Kirsi Crowley
 Yunchengissa haasteena on alueen köyhyys. Ilmastotavoitteiden takia joudutaan puuttumaan ihmisten elintapoihin.
 – Shanxin maakunta on suurin hiilen käyttäjä. Sen talouskehitys on huonompi kuin muiden Itäisen Kiinan provinssien. Asukkaat eivät ole vauraita. Tiedämme kaikki, että ilmansaasteiden kontrolloimiseen tarvitaan paljon rahaa, professori Liu sanoo.
 Yunchengissa tohtoriopiskelijat jalkautuvat kadulle. He ovat rakentaneet päästöjen valvonta-asemia ympäri kaupunkia.
 – Hiilen poltto kerryttää eniten saasteita. Toiseksi suurin lähde on autot. Sen jälkeen yritykset, teollisuus ja rakennustyömaat, sanoo tutkimusryhmää johtava tohtoriopiskelija  Liu Tengfei .
 Tutkijat jalkautuvat kaupungille etsimään päästöjen lähteitä. Kuvassa Xiong Wenpeng. Kirsi Crowley
 Tiimillä on sähköauto, jonka katolla olevat anturit nuuskivat myös ilman saasteita. Auton sisällä tutkija seuraa päästöarvojen kehitystä. Kun auto kurvaa rakennustyömaan edustalle, pienhiukkasten määrä kohoaa yli 60:een.
 – Rakennustyömaalla on pölyongelma, sanoo tietokoneen näyttöä seuraava tutkimusaseman johtaja  Xiong Wenpeng .
 Tiimi kertoo havaintonsa viranomaisille, jotka sitten käskevät, kieltävät, tai rankaisevat saastuttajia tai tukevat muutosta. Jopa yksittäiset autot tai rakennustyömaan koneet otetaan tarkkailuun. Kaupungissa on suljettu muun muassa kahdeksan saastuttavaa tehdasta.

Tutkijat seuraavat tietokoneelta päästöjä, joita sähköauton katolla oleva anturi mittaa.  Kirsi Crowley
 Lisää rajoitteita on tulossa Pekingin talviolympialaisten takia koko Kiinassa. Kiinan johto määrää silloin taivaan siniseksi koko maassa. Myös Yunchengissa asukkaat joutuvat rajoittamaan lämmitystä, tehtaat tuotantoaan ja bensa-autot saavat ajaa vain joka toinen päivä.
 Yunchengissa suurin osa yksityisautoista käy yhä bensalla. Sähköautojen määrä Kiinassa nousee kuitenkin nopeasti. Yli puolet maailman sähköautoista rullaa Kiinan kaduilla.
 Yunchengin kaupunki määräsi julkisen liikenteen ja taksit käyttämään sähköautoja viime vuonna. Kirsi Crowley
 Kaikissa Yunchengin kaduilla liikkuvissa takseissa on vihreä rekisterikilpi. Se kertoo, että ne ovat kaikki sähköautoja. Viranomaisten määräyksen takia tietenkin.
 – Vaihdoin auton sähköautoksi toukokuussa 2020. Se johtui valtion määräämästä sinitaivasprojektista, kertoo taksinkuljettaja  Dong Longlong .
 Dong lataa autoaan yhdellä monista latauspisteistä kaupungilla. Hän vakuuttaa olevansa tyytyväinen vaihtoon, vaikka lataus onkin hitaampaa kuin bensan tankkaaminen.
 – Tämä on sähköauton heikko kohta. Se kestää jonkin aikaa kauemmin ladata, hän miettii.
 Taksikuski Dong Longlong lataa autonsa aina työvuoron päätteeksi. Yhdellä latauksella voi ajaa taksia päivän verran, noin pari sataa kilometriä. Kirsi Crowley
 Dong laskee säästävänsä kymmenen euroa päivässä, jos autolla ajetaan kaksi vuoroa. Autolla pääsee pari kolme sataa kilometriä päivässä.
 Auton vaihtamista on helpottanut rahan säästyminen, mutta Dong sanoo, että hän on alkanut miettiä myös ilmastoa entistä enemmän.
 – Henkilökohtaisesti pidän ympäristöä tärkeänä, koska ennen ilmanlaatu oli todella huono. Nyt teemme siitä paremman.
 Lei Cui Wen  vaihtoi hiilen lapioinnin sähköön viime vuonna, kun kaupunkilaisia kehotettiin lopettamaan hiilellä lämmitys. Nyt jopa grillaaminen hiilellä on kielletty.
 Lei Cui Wenin sisäpihan nurkassa on yhä vanhoja hiilipaloja, joilla asuntoa lämmitettiin. Kirsi Crowley
 Talon tasaisella katolla on nyt häkkikanalan vieressä pieni komero, jossa on sähkölämmityksen keskus. Lei näyttää, kuinka nappia painamalla talo lämpiää, kun sää kylmenee taas talveksi.
 – Joudun maksamaan nyt enemmän lämmityksestä, mutta elämä on myös helpottunut, Lei sanoo.
 Hän laskee, että hiilellä lämmitys maksoi noin 500 euroa vuodessa. Sähkölämmitys maksaa tuplasti tämän verran, mutta valtio tukee siitä parin sadan euron verran. Silti Lei valitsee mieluummin sähkölämmityksen. Hiilikeko sisäpihalla oli likainen ja sen lapiointi työlästä.´
 Lei Cui Wenin katolle asennettiin sähkölämmityskeskus. Sähkö tuotetaan hiilivoimalassa. Kirsi Crowley
 – Kun vielä käytimme hiiltä, sitä piti kantaa pala toisensa jälkeen käsivoimin. Ja kun se oli palanut, se piti poistaa omin käsin. Se vei voimia, Lei muistelee.
 Sähkökin tulee hiilivoimalasta, mutta hiilivoimaloita on uusittu vähäpäästöisemmiksi.
 Läheisten talojen katoilla rakennetaan samanlaisia sähkölämmityskeskuksia. Kaupunki tukee muutosta miljoonilla euroilla.
 Rahallinen tuki onkin ollut ehdoton edellytys hiilestä luopumiselle. Yuncheng on verrattain köyhä kaupunki. Muutos on monelle taloudellinen isku.
 Liikenne on yksi suuri päästöjen aiheuttaja, mutta etenkin autokanta sähköistyy Kiinassa nopeasti. Kirsi Crowley
 Liu Tengfei kohtaa työssään ihmisiä, jotka hankkivat elantoaan saastuttavilla välineillä. Työ on herkkää. Liu sanoo, että tiimi ei halua vaikeuttaa ihmisten tienestejä. Silti, jokaisen on tehtävä muutoksia arkeensa, jotta kaupungin päästöt vähenevät.
 Tutkijat uskovat, että hiilineutraalisuus voidaan saavuttaa käskyllä.
 – Yritämme vain parhaamme. Uskon että voimme taata pääsevämme tavoitteeseen vuonna 2060. Jos me kiinalaiset lupaamme maailmalle, tottakai pystymme sen saavuttamaan, sanoo Liu Tengfei.
 Mitä ajatuksia juttu herättää? Voit keskustella aiheesta 2.11. klo 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Ylen tuoreimmat ilmasto- ja ympäristöuutiset
 Talousmahtien johtajat sitoutuivat tavoittelemaan ilmaston lämpenemisen rajoittamista 1,5 asteeseen – "vaatii merkittäviä ja tehokkaita toimia kaikilta mailta"
 Toimittajalta: Ilmastovaroituksia kuunnellaan nyt herkemmin korvin, mutta veikö pandemia toimintakyvyn? Glasgow’n ilmastokokous alkaa ristiriitaisin odotuksin

Hiilellä grillaus on kielletty, hiilivoimalaa ei – kiinalainen Yunchengin kaupunki elää hiilestä, mutta nyt sitä puhdistetaan päästöistä kovin ottein


Summary: Katso jutun yhteydestä kuva, joka sai ihmiset kysymään, onko se Hobitin kolo vai CIA:n tekosia. Somehitti sai alkunsa amerikkalaisen twitteristin viestistä. Siinä oli kuva Antti Laitisen teoksesta.

Kuvataiteilija  Antti Laitinen  alkoi saada vajaa pari viikkoa sitten viestejä tuttaviltaan. Ihmiset olivat törmänneet somessa kiertävään kuvaan, joka oli selvästi rajattu Laitisen teoksesta. Mukaan oli liitetty kysymys: What is this, mikä tämä on.
 Kuvassa näkyi tiheään metsään raivattu täydellisen pyöreä aukko. Se sai ihmisten mielikuvituksen liikkeelle: selvä Hobittien kolo, liittyy Twin Peaksiin, ei vaan Nasan laserharjoituksiin.
 – Ajattelin, että mitä ihmettä. Etsin alkuperäisen twitter-viestin, joka oli lähtenyt leviämään. Kun löysin sen, sen oli nähnyt jo yli 10 miljoonaa ihmistä, Antti Laitinen kertoo puhelimitse.
 Valtava määrä kiinnostuneita hämmästytti myös Laitisen kuvan jakanutta amerikkalaista: “Aivan järjetöntä: Tämän twiitin on nähnyt jo 10,2 miljoonaa ihmistä”,  hän viestitti  vain päivä julkaisun jälkeen.
 Alkuperäisellä twiitillä on tällä hetkellä 20 000 uudelleentwiittausta ja 182 000 tykkäystä. Kuvan tarina ei jäänyt tähän. Viesti alkoi kiertää eri ryhmissä ja eri kielillä. Japanissa ajateltiin, että kolon täytyi liittyä Totoroon.
 Japanista tuli hyöky Laitisen sivuille
 Alkuperäisen postauksen yhteydessä ei ollut mainittu suomalaistaiteilijan nimeä. Kun joku teki selväksi, kenen teoksesta on kyse,  Laitisen nettisivuilla  alkoi ruuhka. Normaalisti niillä vierailee muutama kävijä päivässä, nyt luku muuttui tuhatkertaisesti.
 – Yhtenä päivänä sivuilla vieraili 4 600 kävijää, joista 3 000 Japanista. Instagram-tililleni tulee edelleen seuraajia tasaiseen tahtiin.
 Antti Laitinen tunnetaan teoksista, joissa hän mittelee luonnonvoimia vastaan: rakentaa hiekkasäkeistä saaren Itämereen, purjehtii rakentamallaan kaarnalaivalla Viroon tai  haarniskoi kokonaisen valtavan puun . Uhmakkaat ja humoristiset performanssinsa hän kuvaa teoksiksi, joita on nähty muun muassa Venetsian Biennaalissa.
 Alkupeäräinen Antti Laitisen teos näyttää tältä. Sen nimi on Broken Landscape IV (2018). Antti Laitinen
 Sometapaus sai Suomen nykytaiteen ykköskaartiin kuuluvan Laitisen mietteliääksi. Alkuperäisen kuvan postaaja rajasi teoksen luvatta ja jätti kertomatta taiteilijan nimen. Niin ei tietenkään saisi tehdä. Toisaalta:
 – Jos postauksen yhteydessä olisi alun perin ollut tieto, että kyse on taideteoksesta ja minun nimeni, sen olisi nähnyt muutama kymmenen ihmistä. Nyt sen näki 10 miljoonaa ihmistä.
 Ei Hobitin kolo, vaan mikä?
 Mistä teoksessa on kyse? Se syntyi vuonna 2018 Otepäässä Virossa.
 – Siellä on metsäsaareke, johon raivasin halkaisijaltaan 4,5 metrin reiän. Ajattelin, että jos tekisi vähän kuin ikkunan, josta näkee tiheän kuusimetsän sisään. Sinne ei normaalisti pääse valoa, joten siellä kaikki on ruskeaa.
 Kyse ei siis ole hobitin kolosta. Eniten taiteilijaa huvittivat useat täydellä varmuudella lausutut kommentit siitä, että kuva on saatu aikaiseksi tietokoneella.
 – Ja kuulemma vielä huonosti, Laitinen nauraa.
 Someilmiöksi kasvanut teos alkoi metsäseinän työstämisellä Virossa vuonna 2018. Taiteilija käytti apuna tikkaita ja oksasaksia. Aukon halkaisija on 4,5 metriä. Hanna Saarikoski
 Laitinen käytti oksasaksia ja taivutteli havuja aukon tieltä. Hän seisoi tikapuilla ja avustaja katsoi kauempaa, että työn rajat piirtyvät täydelliseksi ympyräksi. Apuna oli myös puuhun naulattu, akselinsa ympäri viisarin lailla pyörivä mittatikku, jolla ympyrän laidat pystyi määrittämään.
 Työhön kului vajaa viikko. Lopputulos kuuluu maisemakuvasarjaan  Broken Landscape .
 – Sen ideana on rikkoa pikkuisen maisemaa, ottaa siitä palasia pois niin, että syntyy epätodellinen vaikutelma.
 Someilmiö seuraavaksi Turkuun?
 Somerolla asuva Laitinen työstää parhaillaan uutta teosta. Hän virittelee metalliverkkoa kotitiensä varrella. Puhelimesta kuuluu, kuinka ohi ajava kyläläinen pysähtyy kyselemään projektista.
 – Vääntelen verkkoa tässä tien vieressä. Telineet näkyvät kauas. Kaikki vähintäänkin hidastavat tässä kohdalla, Laitinen sanoo.
 Teos on tulossa Turkuun Wäinö Aaltosen museon suureen Antti Laitisen yksityisnäyttelyyn, joka aukeaa toukokuussa. Sinne saattaa päätyä myös tuorein someilmiö, se alkuperäinen.
 Mitä ajatuksia artikkeli herätti? Keskustele aiheesta 2.11. klo 23 asti.

Kuva oudosta reiästä metsässä levisi somessa miljoonille – tekijäksi paljastui suomalaistaiteilija


Summary: Koronarokotteista voitaisiin tehdä pakollisia joko tartuntatautilakia muuttamalla tai koronapassin avulla. Selvitykset valmistuvat ensi vuoden puolella.

Sosiaali- ja terveysministeriö selvittää, voidaanko esimerkiksi ikääntyneiden kanssa työskenteleviltä hoitajilta edellyttää koronarokotteita. Kansliapäällikkö  Kirsi Varhilan  mukaan koronarokotteista voitaisiin tehdä pakollisia joko tartuntatautilakia muuttamalla tai koronapassin avulla.
 – Näitä selvityksiä ollaan toki tekemässä, ja heti samaan hengenvetoon on todettava, että se on vaikeaa. Tämä ei ole lainsäädännöllisesti mitenkään helppoa, koska säädöksillä puututaan mahdollisesti yksilön itsemääräämisoikeuteen ja oikeuteen päättää omasta terveydestä. Tämä ei ole mitenkään yksinkertainen asia.
 Hoitohenkilökunnan rokotepakkoa on vaatinut  esimerkiksi Pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmä.  Ryhmällä on tiedossa tilanteita, joissa rokottamaton työntekijä on levittänyt taudin esimerkiksi hoivakotiin.
 Sosiaali-, terveys- ja kasvatusalan ammattijärjestö Tehy ilmoitti maanantaina  kannattavansa sitä, että koronarokotteen lisääminen tartuntatautilakiin selvitetään. Tehyn mukaan lain muuttaminen voisi olla "järkevää ja tarkoituksenmukaista" nykyisessä epidemiatilanteessa.
 Tartuntatautilain pykälässä 48 on jo nyt määritelty rokotteet, joita edellytetään työntekijöiltä potilaiden suojaksi.
 Lakimuutoksen vaihtoehtona on nähty koronapassin käytön laajentaminen.  Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL ehdotti viime viikolla , että hoitohenkilöstön rokotussuoja voitaisiin varmentaa väliaikaisesti passin avulla, mutta STM moitti ehdotusta puuttelliseksi.
 Suomen lähi- ja perushoitajaliitto SuPer on pitänyt esillä , että koronapassia tulisi edellyttää koko sote-henkilöstöltä, ei vain hoitohenkilöstöltä, jos sillä halutaan valvoa työntekijöiden rokotussuojaa.
 Varhilan mukaan käynnissä olevat selvitykset valmistuvat vasta ensi vuonna.
 – Kaikki ne kysymykset, joissa pykäliä mahdollisesti muutetaan, esimerkiksi laajennetaan koronapassia tai jotain muuta pykälää, niin ne todennäköisesti vaativat pidemmän ajan.
 Katso koko A-studion keskustelu  Yle Areenasta .
 Lue lisää:
 THL ehdottaa koronapassia hoitohenkilöstölle, STM moittii esitystä puutteelliseksi
 STM:n Varhila: Koronapassin käyttö jatkuu todennäköisesti vuodenvaihteen jälkeen – myös passin käytön laajentaminen arvioitavana
 Ministeri Krista Kiuru: Koronapassin käytön laajentaminen on mahdollista

Kirsi Varhila: Hoitajien velvoittamista koronarokotuksiin selvitetään


Summary: Helsinkiläisäidin järjestämät leikkitreffit kaupunginvaltuustossa kritisoi varhaiskasvatuksen henkilökuntapulaa. Paikalle odotetaan korkeintaan kymmeniä osallistujia.

Helsingin kaupunginvaltuuston kokouksessa järjestetään tänään mielenilmaus  varhaiskasvatuksen kurjistuneen tilanteen vuoksi .
 Mielenilmauksen takana on helsinkiläinen vaikuttaja  Natalia Salmela , jonka yksivuotias lapsi on aloittanut päivähoitotaipaleensa syyskuun alussa.
 Paikalla valtuuston kokouksessa ovat toimittaja  Tero Valtanen  ja kuvaaja  Matti Myller . Voit katsoa suoraa lähetystä valtuuston kokouksesta jutun pääkuvaa klikkaamalla.
 Salmelan perhe on jo saanut tuta varhaiskasvatuksen tukalan tilanteen. Salmela on esimerkiksi pyydetty hakemaan lapsena pois hoidosta kesken päivän henkilökuntapulan takia.
 Huolensa ongelmista ja varhaiskasvatuksen tulevaisuudesta on jo esittänyt myös kasvatuksen ja koulutuksen apulaispormestarina vastikään aloittanut  Nasima Razmyar  (sd.). Razmyarin mukaan vaarana on, ettei Helsinki kohta selviä edes lakisääteisistä tehtävistä varhaiskasvatuksessa.
 – Voidaan puhua jopa korttitaloefektistä, talo voi romahtaa tyystin, Razmyar kommentoi.
 Natalia Salmela on nostanut ongelman esiin muun muassa Instagram-tilillään ja järjestää tänään keskiviikkona leikkitreffit Helsingin kaupunginvaltuuston kokouksessa. Facebookin tapahtumasivulla hän kirjoittaa, että haluaa järjestää Helsingin valtuutetuille "livesimulaattorin" siitä, millaista on tehdä töitä yksivuotiaan ollessa paikalla.
 – Olen saanut pelkästään positiivista palautetta. Satoja viestejä ja viimeksi kun laskin, Instagramissa tähän liittyvät postaukset oli nähnyt 250 000 ihmistä suurimmaksi osaksi pääkaupunkiseudulta.
 Salmela kirjoittaa työkseen Suomen suosituimpiin kuuluvaa White Trash Disease -blogia ja pyörittää markkinointiviestinnän yritystä.
 Salmela kertoo, että valtuuston puheenjohtaja  Fatim Diarra  (vihr.) on lupautunut ottamaan yleisön vastaan kaupunginvaltuuston istuntosalin aulassa ennen kokouksen alkua. Paikalle odotetaan korkeintaan kymmeniä osallistujia.
 – Jos tämänkään jälkeen mitään ei tapahdu, niin en tiedä minkälainen kansanmarssi pitää seuraavaksi järjestää, Salmela pohtii.
 Lue myös:
 Varhaiskasvatuksen tilanne Helsingissä on niin huono, että sen pelätään romahtavan – Kysyimme, miten kaupungin päättäjät aikovat ratkoa asiaa
 Helsinki rikkoo jo melkein lakia varhaiskasvatuksessa – Natalia Salmelaa pyydettiin hakemaan lapsensa pois päiväkodista, koska sijaista ei saatu

Bloggari Natalia Salmela tuo lapsensa Helsingin valtuuston kokoukseen, jotta päättäjät ymmärtäisivät varhaiskasvatuksen kurjan tilanteen – katso suorana kello 17.45 alkaen


Summary: Helsingin hovioikeudessa kuultiin keskiviikkona syyttäjien ja Keijo Vilhusen puolustuksen loppulausunnot asiassa, jossa Aarniota ja Vilhusta syytetään Volkan Ünsalin murhasta vuonna 2003.

Helsingin hovioikeudessa kuultiin keskiviikkona syyttäjän ja toisen syytetyn loppulausunnot vuonna 2003 tapahtuneen ruotsalais-turkkilaisen rikollisen  Volkan Ünsalin  murhajutussa.
 Helsingin käräjäoikeus  tuomitsi viime joulukuussa  Helsingin huumepoliisin entisen päällikön  Jari Aarnion  murhasta elinkautiseen vankeusrangaistukseen. Oikeus katsoi, että Aarnio syyllistyi murhaan niin sanottuna epävarsinaisena laiminlyöntirikoksena, koska hän ei estänyt murhaa, vaikka tiesi suunnitelmasta etukäteen.
 Toinen syytetty jutussa on entinen rikollisjohtaja  Keijo Vilhunen . Aarnio ja Vilhunen on aiemmin  tuomittu pitkiin vankeusrangaistuksiin  törkeistä huumausainerikoksista, jotka hovioikeus katsoi heidän tehneen yhdessä.
 Syyttäjä "liiankin luottavainen" näyttöönsä
 Aluesyyttäjä  Perttu Könönen  totesi hovioikeuden loppulausunnossaan, että syyttäjä on ollut alusta saakka luottavainen siihen, että näyttö riittää sekä Arnion että Vilhusen tuomitsemiseen.
 – Voi olla, että liiankin luottavainen, Könönen sanoi keskiviikkona.
 Aluesyyttäjä Perttu Könönen (vas.) ja valtionsyyttäjä Mikko Männikkö kuvattuna aiemmin oikeudenkäynnin aikana.  Jorge Gonzalez / Yle
 Tällä hän tarkoitti sitä, että käräjäoikeus päätyi hylkäämään Keijo Vilhusen murhasyytteen.
 Könösen mukaan neljä henkilöä on suoraan kertonut Vilhusen syyllisyydestä ja heidän kertomuksissaan on yksilöllisiä piirteitä, jotka kasvattavat niiden näyttöarvoa.
 Lisäksi kolme todistajaa kertovat Könösen mukaan epäsuorasti Vilhusen syyllisyyden puolesta. Myös muu näyttö, kuten telekuuntelutallenteet, osoittavat Könösen mukaan jo miltei yksissään Vilhusen syylliseksi.
 Valtionsyyttäjä  Mikko Männikkö  puolestaan vaati hovioikeutta toteamaan, että Aarnion etukäteistieto murhasuunnitelmasta oli vieläkin täsmällisempää kuin käräjäoikeus on katsonut.
 Männikön mukaan Aarnio tiesi murhan tai murhayrityksen tarkan tapahtumapaikan ja -ajan etukäteen. Hänen mukaansa rauhoittelu tai vihjauskin tekijöille siitä, että poliisi on murhaajien jäljillä, olisi estänyt murhan.
 Männikön mukaan Aarniolla on selitysvelvollisuus siitä, miksi hän ei estänyt murhaa. Se, että Aarnio vaikenee olennaisista seikoista, tukee syyttäjien mukaan syytettä.
 Puolustus: Näyttö ei tue Vilhusen syyllisyyttä
 Keijo Vilhusen avustaja, asianajaja  Markku Fredman  puolestaan katsoo, että todisteet eivät osoita Vilhusta syylliseksi. Hänen mukaansa Vilhusen syyllisyydestä jää varteenotettava epäily.
 Hän huomautti, että varteenotettavaa epäilyä tulee arvioida vaihtoehtoisten tapahtumien kulkujen avulla.
 – Vaihtoehtoisen tapahtumain kulun ei tarvitse olla uskottava vaan riittää, että se on mahdollinen, Fredman sanoi.
 Fredmanin mukaan hovioikeudessa esitetty näyttö osoittaa entistä vahvemmin, että Vilhunen ei itse osallistunut murhaan vaan toimitti murhasuunnitelmasta tietoa Aarniolle.
 Fredmanin mukaan näyttö myös osoittaa, että Vilhunen ei itse koskaan käyttänyt väkivaltaa ja pyrki pikemmin toppuuttelemaan muidenkin väkivallankäyttöä.
 Aarnion loppulausunto kuullaan perjantaina. Hän kiistää syytteen.
 Lue lisää:
 Palkkamurhasta valittanut huumepoliisin entinen päällikkö Jari Aarnio kiistää osuutensa murhaan: "Olin pojan jalkapallokisoissa"
 Vuosaaren palkkamurhasta syytetty ex-jengipomo Vilhunen sanoi hovioikeudessa, ettei pidä väkivallasta – "Tunnetaan rauhanmiehenä ja sovittelijana"
 Hovioikeus pui Jari Aarnion murhatuomiota – syyttäjän mukaan elinkautisen saanut ex-poliisipäällikkö hyötyi siitä, että ei estänyt murhaa

Syyttäjä: Jari Aarnio ja Keijo Vilhunen syyllisiä murhaan – Puolustus: Vilhunen oli rikollispomo, joka ei edes hyväksynyt väkivaltaa


Summary: Parhaillaan on menossa hanke, jonka avulla pitäisi löytää pitkäkestoisempi ratkaisu ihmisen ja suden rinnakkaiseloon. Onko susiasiantuntijoilla uutta kerrottavaa keinoista, joilla sudet pidetään poissa ihmisten reviiriltä?

Susikeskustelu käy kuumana, kun maa- ja metsätalousministeriö  esittää tappolupia 20 eläimelle . Ministeriö on lähettänyt asiasta lausunnoille asetuksen, joka sallisi suden kannanhoidollisen metsästyksen koko maassa.
 Samaan aikaan on menossa  Susilife-hanke , jonka avulla pitäisi löytää pitkäkestoisempi ratkaisu ihmisen ja suden rinnakkaiseloon. Tavoitteena on, että susi ja ihminen mahtuisivat samalle alueelle niin, että siitä koituu mahdollisimman vähän haittaa sekä ihmisille että susille.
 Luonnonvarakeskuksen tuoreen väliraportin mukaan Suomen susikanta on liian pieni  säilyäkseen geneettisesti elinvoimaisena .
 Susiasian parissa työskentelevät viranomaiset ovat parhaillaan koolla Lieksan Ruunaalla. Onko viranomaisillakaan konsensusta siitä, millaista susipolitiikkaa Suomessa tehdään?
 Tanja Perkkiö  tapaa Itä-Suomen poliisin, Metsähallituksen, Suomen riistakeskuksen ja Luonnonvarakeskuksen väkeä Lieksassa.
 Lue myös:
 Susipartiota soimataan somessa, mutta autetaan kentällä – suden ja ihmisen rinnakkaiseloon etsitään apua aidoista ja asennekasvatuksesta
 Susipartio ei rikkonut lakia viime talvena tekemissään tarkastuksissa
 Moni hirviseurue jättää susien pelossa metsästämättä koirien kanssa, osa jatkaa entiseen tapaan – "Tämä on sellaista venäläistä rulettia"
 Susien salametsästykseen liittyvä vaikenemisen kulttuuri on murenemassa – riski jäädä kiinni on aiempaa suurempi

Voiko susien aiheuttamia vahinkoja ehkäistä muuten kuin tappamalla eläimiä? Susiasiantuntijat koolla – katso suora lähetys Lieksasta klo 15.10


Summary: Avajaiset järjestetään koruttomasti ilman juhlallisuuksia. Turun ratapihan ylittävän kevyen liikenteen sillan valmistuminen venyi vuosia ja hinta nelinkertaistui.

Turun Logomonsilta otetaan käyttöön keskiviikkona. Sillan päissä olevat portaat ja hissit Ratapihankadulla sekä Logomon edustalla avataan kello 14. Ratapihan ylittävää kevyen liikenteen siltaa voivat käyttää jalankulkijat sekä pyöräänsä taluttavat pyöräilijät.
 Turun kaupunki ei järjestä Logomonsillan valmistumisen kunniaksi erityisiä avajaisjuhlallisuuksia.
 Yle välittää Logomonsillan ensikäyttäjien tunnelmat suorana lähetyksenä kello 13.55 alkaen. Kaksikielisen lähetyksen toimittavat  Minna Rosvall  ja  Pontus Nyqvist .
 Sillan valmistumisaikataulua on rukattu moneen otteeseen alkuperäisestä vuoden 2018 lopusta. Samalla hinta on noussut 5,02 miljoonasta eurosta 21,6 miljoonaan euroon.
 Rakennuttajalle sillan valmistuminen on helpotus, sanoo kaupunkirakentamisjohtaja  Kimmo Suonpää .
 – Olemme toteuttaneet sen, mitä kaupungin kehittämisen kannalta on katsottu tarpeelliseksi. Silta on rakennettu kaupungin ja kaupunkilaisten parhaaksi. Nyt tuntuu hyvältä, että silta on valmis, ja kaupunkilaisten ja vieraiden käytettävissä, sanoo Suonpää.
 Katso  minidokumentti Logomon sillan tarinasta sekä aikajana , kuinka liki kymmenen vuoden hanke on päätynyt nykypisteeseensä.
 Vielä avautumisen jälkeenkään silta ei ole täysin valmis. Kertaalleen jo rakennetut portaat asemalaitureille on väliaikaisesti poistettu  Turun ratapihan ensi vuonna alkavan suurremontin  takia.
 Koko lähialueen myllerrys jatkuu vuosia
 Turun ratapiha-aluetta kehitetään osana kaupungin keskustan kehittämistä.
 Alueen koillispäähän  on suunnitteilla matkakeskus , joka mahdollistaa juna- ja linja-autoliikenteen saumattoman matkaketjun. Matkakeskuksen suunnittelu liittyy laajempaan, koko Aninkaisten alueen kehittämiseen.
 Ratapiha-alueen luoteispäähän on suunnitteilla  uusi asuinalue ja monitoimiareena . Logomonsilta palvelee myös näihin liittyvää kävelyliikennettä, vaikka asuinalueen yhteyteen onkin suunnitteilla myös uusi Humalistonsillan korvaava yhteys ratapiha-alueen yli.
 Alueen keskiosassa on toiminut jo kymmenen vuotta kulttuurin, taiteen ja luovan talouden keskus Logomo. Kävely-yhteys rata-alueen yli palvelee paitsi Logomon asiakkaita, myös sen viereen rakentuneen uuden kerrostaloalueen asukkaita.
 Sillan valaistus on muuntuvaa, sen kattorakenteisiin sijoitetut älykkäät tutkat havaitsevat käyttäjien määrän ja liikkeen suunnan. Silta mahdollistaa myös valotaiteen esittämisen.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 4.11. kello 23.
 Lue myös:
 Vuosikymmen sitten turkulaiset keksivät rakentaa hienon sillan, ja sen jälkeen kaikki mahdollinen meni pieleen: tämä on Logomon sillan tarina
 Turun Logomon silta on neliöhinnaltaan todennäköisesti Suomen kallein – puolet yli 21 miljoonasta menee ylimääräisiin kuluihin ja korvauksiin
 Yli 21 miljoonaa maksanut Logomon silta hämmentää Turussa: Miten sinne pääsee, miksi silta loppuu kesken? Saimme vastauksia kysymyksiin

Yli 21 miljoonan euron Logomonsilta avautuu viimein Turussa – katso suorana, kun ensimmäiset käyttäjät astelevat sillalle kello 13.55 alkaen


Summary: Vuonna 1953 syntynyt mies on ollut kaksi kuukautta vangittuna vuonna 1994 Turussa kadonneen lakimiehen Ilpo Härmäläisen murhasta epäiltynä. Esitutkinta on nyt valmistunut ja tapaus siirtyy syyteharkintaan. Vainajan etsintöjä jatketaan Turun Airistolla.

Keskusrikospoliisi on saanut valmiiksi harvinaisen esitutkinnan.
 Vuonna 1953 syntynyt mies  vangittiin  elokuun lopulla todennäköisin syin epäiltynä yli 27 vuotta sitten kadoneen turkulaisen lakimiehen Ilpo Härmäläisen murhasta.
 Tapaus siirtyy seuraavaksi syyteharkintaan Länsi-Suomen syyttäjävirastolle. Syytteen nostamisen määräpäivä on 23. marraskuuta.
 – Esitutkinnassa on tehty yhteistyötä muiden viranomaisten kanssa. Poliisi jatkaa kadonneen miehen etsintöjä Turun Airiston alueella, kertoo tutkinnanjohtaja, rikostarkastaja  Aki Lahtinen  Keskusrikospoliisista.
 Vangittuna oleva mies on entinen mainostoimistoyrittäjä. Hän oli Ilpo Härmäläisen liikekumppani. Epäilty tuomittiin aikanaan petosvyyhdistä, joka liittyi myös Ilpo Härmäläiseen. Miehet puhuivat keskenään puhelimessa vain hetkeä ennen Hämäläisen katoamista.
 Epäillyn asianajaja  Heikki Uotila  sanoo päämiehensä kiistävän teon. Epäilty on vangitsemisensa aikana vaatinut  kertaalleen  vapauttamista, mutta käräjäoikeus päätti pitää miehen vangittuna.
 Katosi keskellä Turkua
 Lakimies Ilpo Härmäläinen  katosi jäljettömiin  3. elokuuta 1994 Turussa. Härmäläinen nähtiin viimeksi kotirappunsa edessä Eerikinkadulla. Hän oli kadotessaan 33-vuotias. Poliisi uskoo hänen nousseen auton kyytiin. Keskusrikospoliisi avasi murhatutkinnan uudelleen viime kesänä.
 Tutkinta on ollut erityislaatuinen. Ensinnäkään Härmäläisen ruumista ei ole toistaiseksi löydetty, mutta poliisilla on siitä huolimatta käsitys  vainajan sijainnista ,  rikoksen motiivista  sekä tekotavasta ja -paikasta.
 Viimeinen havainto Ilpo Härmäläisestä on Turun Eerikinkadulta. Johanna Manu/Yle
 Poikkeuksellisen tapauksesta tekee myös se, että Suomessa on ainoastaan kerran aikaisemmin vangittu henkilö yhtä vanhasta henkirikoksesta epäiltynä. Kyseessä oli vuonna 1960 tapahtunut Bodominjärven kolmoissurma, josta epäilty mies  vangittiin  Espoon käräjäoikeudessa vuonna 2004. Käräjäoikeus  vapautti  miehen syytteistä seuraavana vuonna.
 Vuonna 1987  Viking Sally  -aluksella tapahtuneista murhasta ja murhan yrityksestä  nostettiin syytteet  viime joulukuussa. Asiaa käsiteltiin tuomioistuimessa toukokuussa, mutta epäilty ei ollut missään vaiheessa vangittuna, vaan vastasi syytteisiin vapaalta jalalta.
 Lisää aiheesta:
 Ilpo Härmäläisen murhasta epäilty halusi vapaaksi – oikeus päätti pitää 67-vuotiaan miehen vangittuna
 Poliisilla on olettamus, miten 27 vuotta sitten kadonnut lakimies Ilpo Härmäläinen surmattiin ja minne ruumis kätkettiin
 Poliisilla on nyt käsitys motiivista ja rikospaikasta – näin vuonna 1994 kadonneen Ilpo Härmäläisen murhan tutkinta etenee
 Vuonna 1994 kadonneen Ilpo Härmäläisen murhasta vangittiin 67-vuotias entinen mainosmies – puhuivat puhelimessa hetkeä ennen katoamista
 Lakimies Ilpo Härmäläinen, 33, astui ulos kotiovestaan ja katosi jäljettömiin – poliisi uskoo ratkaisevansa 27 vuotta vanhan murhamysteerin

Liikekumppania epäillään jo yli 27 vuotta kateissa olleen Ilpo Härmäläisen murhasta – harvinainen tutkinta on valmis, vainajaa etsitään Turun Airistolta


Summary: Esimerkiksi keskiviikkona Kymenlaaksossa on todettu 18 uutta tartuntaa. Kymenlaakso siirtyy leviämisvaiheeseen. Ravintolarajoitukset palaavat, mutta nyt käyttöön voi ottaa koronapassin.

Kymenlaakso on siirtynyt jälleen koronaepidemian leviämisvaiheen.
 Alueellinen koronakoordinaatioryhmä on ollut keskiviikkoaamuna koolla ja päättänyt asiasta. Tämä on jo neljäs kerta, kun Kymenlaakso siirtyy leviämisvaiheeseen koko koronaepidemian aikana.
 Leviämisvaihe tarkoittaa, että ravintolarajoitukset koskevat jälleen myös kymenlaaksolaisia ravintoloita. Lisäksi alueella voidaan nyt ottaa käyttöön koronapassi.
 Leviämisvaiheen alueilla ravintolat joutuvat sulkemaan viimeistään yhdeltä yöllä. Anniskelu on lopetettava puoliltaöin. Jos ravintolassa anniskellaan pääasiassa alkoholia, saa käytössä olla vain puolet asiakaspaikoista. Muissa ravintoloissa saa sisällä olevista paikoista pitää käytössä 75 prosenttia asiakaspaikoista. Valtioneuvosto on päättänyt, että tällä hetkellä ravintolarajoitukset ovat voimassa 15. marraskuuta asti.
 Muita kokoontumisrajoituksia ei ole. Kymsoten johtajaylilääkäri  Marja-Liisa Mäntymaa  kuitenkin pyytää kaikkia olemaan huolellisia tavatessaan muita ihmisiä ja järjestäessään tilaisuuksia.
 – Myös rokotettujen on hyvä käyttää maskeja, Mäntymaa sanoo.
 Sairaalahoitoa tarvitsee tällä hetkellä seitsemän koronapotilasta. Se on Kymenlaaksossa poikkeuksellisen suuri määrä. Kaikki sairaalassa olevat koronapotilaat ovat Mäntymaan mukaan rokottamattomia.
 – Kannustamme kaikkia ottamaan rokotuksen. Se suojaa erityisesti koronataudin vakavalta muodolta, Mäntymaa sanoo.
 Tällä hetkellä kymenlaaksolaisista 79,3 on saanut kaksi koronarokoteannosta.
 Kerromme kohta lisää.

Koronatilanne on jälleen huonontunut – Kymenlaakso joutui neljännen kerran epidemian leviämisvaiheeseen


Summary: Lapsi voi altistua haitallisille kokemuksille myös sijoituksen aikana. Sijoitettujen lasten tilanne oli kaikilla hyvinvoinnin ja terveyden mittareilla huonompi myös verrattuna sisaruksiin, joita ei ollut sijoitettu.

Kodin ulkopuolelle sijoittaminen ei riitä turvaamaan lapsen kehitystä, vaan hän voi altistua haitallisille kokemuksille myös sijoituksen aikana, kertoo tuore tutkimus.
 Sijoitettujen lasten tilanne oli aikuisuuden kynnyksellä muuhun väestöön verrattuna keskimääräistä heikompi kaikilla tutkituilla elämänalueilla. Tutkimuksessa tarkasteltiin mielenterveysongelmia, sosiaalista ja taloudellista osattomuutta, väkivallan uhriksi joutumista, rikollisuutta, itsetuhoisuutta sekä kuolleisuutta.
 Helsingin, Itä-Suomen ja Oxfordin yliopistojen sekä Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) tutkimuksessa seurattiin kaikkia Suomessa vuosina 1986–2000 syntyneitä lapsia, joita on yhteensä noin 890 000. Heistä kodin ulkopuolelle oli sijoitettuna noin 30 000 lasta ja nuorta.
 Kotona asuvilla sisaruksilla vähemmän vaikeuksia
 Sijoitettujen lasten tilanne oli kaikilla tutkituilla hyvinvoinnin ja terveyden mittareilla huonompi myös verrattuna sisaruksiin, joita ei ollut sijoitettu.
 – Lastensuojelun laatuun liittyy merkittäviä huolia. On tärkeää kehittää sijaishuoltoa ja ennaltaehkäiseviä toimia, jotta sijoituksilta voidaan aiempaa useammin välttyä, toteaa THL:n ja Helsingin yliopiston professori Heikki Hiilamo tiedotteessa.
 Tiedotteen mukaan sijoitus kuitenkin hyödyttää merkittävästi esimerkiksi sellaisia lapsia, joita vanhemmat vahingoittavat tai täydellisesti laiminlyövät, vaikka keskimäärin sijaishuolto onnistuu turvaamaan heikosti lasten hyvinvoinnin verrattuna niihin sisaruksiin, joita ei sijoitettu.
 Sijoituspaikan vaihtaminen voi johtaa vaikeuksiin
 Tutkimuksen mukaan vaikein tilanne oli lapsilla, jotka ovat sijoitettuina lastensuojelulaitoksiin. Myös sijaishuoltopaikkojen vaihdokset lisäävät riskiä erilaisille myöhemmille vaikeuksille.
 Tulos tukee aiempaa tutkimusnäyttöä, mutta näyttö on aikaisempaa vahvempaa, sillä nyt verrattiin keskenään myös sisaruksia, joilla oli erilaisia kokemuksia sijaishuollosta.
 Lue myös:
 Voiko laadukas lastensuojelu olla myös kannattava bisnes? Aija Ström näki epäkohdat, irtisanoutui huippuvirasta ja päätti toimia toisin – nyt hänellä on vastaus
 Valvira: Lasten oikeudet vaarassa lastensuojelulaitoksissa, syynä puutteelliset kirjaukset rajoitustoimenpiteistä

Tutkimuksen mukaan kodin ulkopuolelle sijoittaminen ei riitä turvaamaan lapsen kehitystä – aikuisuuden kynnyksellä enemmän ongelmia kuin muilla


Summary: Pfizerin ja Biontechin kehittämällä rokotteella voidaan jatkossa rokottaa maassa jopa 28 miljoonaa lasta.

Yhdysvalloissa voidaan aloittaa 5–11-vuotiaiden rokottaminen koronavirusta vastaan, maan terveysviranomaiset kertoivat. Maassa voidaan jatkossa rokottaa jopa 28 miljoonaa lasta Pfizerin ja Biontechin kehittämällä koronarokotteella.
 Yhdysvaltain elintarvike- ja lääkevirasto FDA antoi hyväksyntänsä lasten rokottamiselle jo viime viikolla, mutta viime kädessä vihreää valoa näytti Yhdysvaltain tautikeskus CDC tiistaina paikallista aikaa.
 CDC oli kutsunut koolle riippumattomista tutkijoista koostuneen asiantuntijapaneelin. Ryhmän tehtävänä oli arvioida pandemian vaikutuksia lapsiin, Pfizerin rokotteen tehokkuutta ja rokotteen mahdollisia sivuoireita.
 Asiaa käytiin tiistaina läpi livestriimatuissa keskusteluissa, ja paneeli antoi yksimielisesti tukensa lasten rokottamiselle.
 Hallinto ei jäänyt odottelemaan hyväksyntää, vaan rokotuksien aloittamista on valmisteltu jo hyvissä ajoin. Yhdysvallat on jo hyväksynnän alla hankkinut tarpeeksi rokotuksia 5-11-vuotiaiden rokotuksiin ja rokotteita on alettu myös lähettää ympäri maata.
 Valkoisen talon pandemiakoordinaattorin  Jeff Zientsin  mukaan rokotuksia on suunnitteilla jo tämän viikon lopulle, mutta rokotusohjelman odotetaan pääsevän kunnolla vauhtiin ensi viikolla.
 Biden: Käännekohta
 Yhdysvaltain presidentti  Joe Biden  suitsutti tuoreen päätöksen olevan käännekohta pandemian vastaisessa taistelussa.
 Presidentin mukaan aiempaa nuorempien lasten rokottamisen myötä vanhempien ei tarvitse enää kantaa jatkuvaa huolta lastensa puolesta. Lisäksi rokotuksien avulla voidaan rajoittaa sitä, miten lapset levittävät virusta muihin.
 – Se on merkittävä askel eteenpäin kansakunnallemme ja taistelullemme viruksen kukistamiseksi, Biden sanoi  Valkoisen talon julkaisemassa tiedotteessa .
 Presidentti painotti rokotteita riittävän kaikkien Yhdysvaltain lasten rokottamiseen ja alleviivasi kyseisten rokotteiden olevan erityisesti nuorille lapsille suunniteltuja.
 Bidenin mukaan yli 78 prosenttia 12 vuotta täyttäneistä yhdysvaltalaisista on tähän mennessä saanut ainakin yhden rokoteannoksen.

Tautikeskukselta vihreää valoa: Yhdysvalloissa voidaan aloittaa 5-11-vuotiaiden koronarokotukset


Summary: Facebookin käyttäjille järjestelmän lakkauttaminen merkitsee sitä, että he eivät saa enää ilmoituksia, jos joku lataa heistä kuvan tai videon Facebookiin.

Facebook sulkee kasvontunnistusohjelmistonsa. Päätös vaikuttaa miljardiin Facebookin käyttäjään, jotka ovat hyväksyneet kasvontunnistusasetuksen ja joiden kasvontunnistusmallit poistetaan nyt järjestelmästä.
 Nimensä viime viikolla Facebookista Meta Platformsiksi vaihtaneen yhtiön varatoimitusjohtaja  Jerome Pesenti  kertoi päätöksestä blogissa eilen tiistaina.
 – Kasvontunnistusteknologiaan liittyy monia huolenaiheita, ja viranomaiset ovat vasta kehittämässä selkeitä sääntöjä sen käytölle, Pesenti sanoi.
 – Tilanteen epävarmuuden vuoksi uskomme, että on asiallista rajoittaa kasvojentunnistus harvoihin käyttötapauksiin.
 Tiedot on määrä poistaa joulukuuhun mennessä.
 Kasvontunnistusohjelmistoa on käytetty niiden ihmisten tunnistamiseen, joista käyttäjät ovat ladanneet kuvia Facebookiin. Käyttäjille järjestelmän lakkauttaminen merkitsee sitä, että he eivät saa enää ilmoituksia, jos joku lataa heistä kuvan tai videon Facebookiin.
 Käyttö jatkuu rajatusti
 Meta Platforms kertoo kuitenkin jatkavansa kasvontunnistusteknologian käyttämistä rajatusti, esimerkiksi Facebookin käyttäjien henkilöllisyyden varmistamiseksi ja tilien lukituksen avaamiseksi.
 Se myös huomauttaa, että uusi teknologia mahdollistaa kasvojentunnistustietojen säilyttämisen älypuhelimissa tai kannettavissa tietokoneissa keskitetyn tietokannan sijaan. Se arvio tämän erityisen arvokkaaksi tulevaisuudessa.
 Financial Times  kirjoittaakin, että kasvojentunnistustekniikka voi olla elintärkeää yrityksen pitkän aikavälin tavoitteille rakentaa metaversumi. Se on virtuaalimaailma, jossa käyttäjät seikkailevat digitaalisina avatareina.
 Päätöstä on kiitelty
 Yhdysvaltain viranomaiset ovat viime aikoina kiinnittäneet huomiota Facebookin yksityisyydensuojaan ja tietoturvaan. Yksityisyydensuojan puolustajat ovatkin suhtautuneet Facebookin päätökseen myönteisesti.
 – Internetin käyttäjät ovat joutuneet kärsimään henkilötietojen väärinkäytöstä Facebookin ja muiden alustojen mielijohteesta aivan liian kauan. Keskuksemme vaati tämän ohjelman lopettamista ensimmäisen kerran vuonna 2011, Yhdysvaltain sähköisen tietoturvakeskuksen johtaja  Alan Butler  sanoi uutistoimisto Reutersille.
 Hän huomautti, että Yhdysvalloissa tarvitaan edelleen kattavat tietosuojasäännökset.
 Facebookin kasvontunnistusohjelmisto on ollut pitkään viranomaisten tarkastelun kohteena. Yhdysvaltain liittovaltion kauppakomissio mainitsi sen huolenaiheena, kun se määräsi Facebookille viiden miljardin dollarin sakot tietosuojavalitusten ratkaisemiseksi vuonna 2019.
 Tänä vuonna illinoiselaisessa oikeudessa käsiteltiin ryhmäkannetta, jossa Facebookia syytettiin käyttäjiensä biometristen tietojen keräämisestä ja tallentamisesta ilman heidän suostumustaan. Tuomari hyväksyi 650 miljoonan dollarin sovinnon ryhmäkanteessa.
 Voit keskustella aiheesta torstaihin kello 23 asti.
 Lue lisää:
 Facebook Papers -asiakirjat: Toimitusjohtaja Zuckerberg puhuu eri totuutta julkisuuteen – yhtiö teki miljardien osavuosituloksen
 Facebook asettaa voittonsa yleisen hyvän edelle, sanoo asiakirjoja medialle vuotanut entinen työntekijä

Facebook sulkee kasvontunnistusohjelmistonsa, koskee miljardia ihmistä – "Käyttäjät ovat kärsineet henkilötietojen väärinkäytöstä liian kauan"


Summary: Seinäjoen taidehallissa esillä oleva Siat-näyttely on herättänyt runsaasti keskustelua maatalousmaakunnassa. Nyt Kurikassa päädyttiin  poikkeukselliseen päätökseen, etteivät nuoret taidetestaajat mene näyttelyyn.

Kurikassa on päätetty perua yläkoululaisten taidevierailut Seinäjoen taidehallin Siat-Pigs-näyttelyyn.
 Kurikan yhteiskoulun, Jalasjärven yläasteen ja Jurvan yhtenäiskoulun Taidetestaajien vierailuja piti olla vielä ensi viikolla.
 Kaupungin johtoryhmä päätyi poikkeukselliseen ratkaisuun: vierailut on peruttu näyttelyn yhteiskunnallisen kantaaottavuuden takia. Osa ryhmistä on jo näyttelyn nähnyt.
 Wilma-viestin mukaan koulujen tehtävä ei ole "pakkosyöttää tiettyä vakaumusta" oppilaille. Asiasta on käyty vilkasta keskustelua myös vanhempien välillä.
 Laura Gustafssonin  ja  Terike Haapojan  näyttely  ottaa kantaa  ihmisten sioille antamaan osaan, joka on kärsiä ja kuolla. Näyttely on herättänyt runsaasti keskustelua, vaikka se ei näytä pahimpia raakuuksia.
 Lue seuraavaksi:   “Siinä ei ole järjen hiventäkään” – taiteilijakaksikko kritisoi kovin sanoin eläintuotantoa näyttelyssä Suomen lihantuotannon sydämessä Seinäjoella
 Kurikka kaipaa laajempaa keskustelua
 Kurikan kaupunginjohtaja  Anna-Kaisa Pusa  kertoo saaneensa viestiä, että osa näyttelyn nähneistä nuorista on kokenut sen ikävänä.
 Pusa muistuttaa, että eteläpohjalainen Kurikka on vahva maatalouskaupunki, jossa on paljon tuottajaperheitä. Kaupunki on myös strategisesti profiloitunut maatalouskaupungiksi.
 – Me elämme tiiviisti maataloustuottajien kanssa. Meillä on 700 tuotantotilaa ja kunnioitamme sitä työtä, mitä he tekevät, sanoo Pusa.
 Pusa myös peräänkuuluttaa laajempaa keskustelua "tiedon pohjalta" maataloustuotannosta. Hänen mielestään näyttely antaa yksipuolisen kuvan.
 – Kyllä maataloustuottajat kunnioittavat eläimiä ja miettivät kestävää kehitystä ja ilmastoasioita, muistuttaa Pusa.
 Näyttelyssä kuukausi sitten  Ylen kanssa vieraillut  maataloustuottajain keskusliitto MTK:n Etelä-Pohjanmaan lihavaliokunnan puheenjohtaja  Sami Yli-Rahnasto  yllättyi siitä, että näyttely ei ollut niin provosoiva hyökkäys tuottajia kohtaan kuin hän odotti. Yleiseen mielipideilmastoon yhdistettynä se kuitenkin tuntui hänen mielestään osalta suurempaa hyökkäystä.
 Lue myös:   Seinäjoelle nousi taidenäyttely, joka ottaa vahvasti kantaa lihan tehotuotantoon – "Osa suurempaa hyökkäystä", miettii näyttelyssä vieraillut lihantuottaja

Kurikassa poikkeuksellinen päätös: yläkoululaisten vierailu sikojen oloista kertovaan taidenäyttelyyn peruttiin


Summary: Leppävirran Kotalahdelta vedessä olleen auton ja vainajan löysivät kaksi vapaaehtoista. Poliisin mukaan kyse on samoista miehistä, jotka viime kesänä löysivät yhdeksän vuotta kateissa olleen miehen Äänekoskella.

Keskusrikospoliisi ei vielä vahvista, onko Leppävirralla  vesistöstä nostetusta autosta  löytynyt vainaja 15 vuotta sitten kadonnut Juha Laitinen.
 Tutkinnanjohtajan, rikoskomisario  Teppo Soveliuksen  mukaan varmistus asialle saadaan, kun dna-tulokset ja muu tekninen tutkinta valmistuvat. Niitä ei ollut vielä keskiviikkoaamuun mennessä tullut.
 – Kyseessä on epäilty henkirikos, joten tapaus on tutkimusjärjestyksessä korkealla. Selvitykset kuitenkin ottavat oman aikansa, Sovelius sanoo.
 Auto ja vainaja nostettiin Soveliuksen mukaan syksyn aikana. Tutkinnanjohtaja sanoo, että kyse on henkilöautosta, mutta hän ei kerro siitä vielä tarkempia tietoja. Vainaja löytyi auton sisältä.
 Soveliuksen mukaan löytöpaikka sijaitsee Leppävirran Kotalahdella. Vuonna 2006 kadonnut Juha Laitinen asui lähistöllä sijaitsevassa omakotitalossa.
 Löydön tekivät samat miehet, jotka löysivät kesällä Äänekoskelta vesistöstä yhdeksän vuotta kateissa olleen  Jussi Peltolan . Myös Peltola löytyi auton sisältä.
 MTV:n  haastattelussa kyseiset veljekset  Antti  ja  Arto Suanto  kertoivat tehneensä Leppävirralla etsintöjä varta vasten Juha Laitisen löytämiseksi.
 Henkirikoksen motiiviksi on epäilty rahariitoja
 37-vuotias Juha Laitinen katosi autoineen elokuussa 2006 sen jälkeen, kun hän oli poistunut Leppävirralla sijaitsevasta ravintola Virranpojasta tuntemattoman miehen kanssa.
 Tutkinnan alkuvuosina pidettiin mahdollisena, että Laitinen katosi omasta tahdostaan, mutta  vuoden 2017 lopulla  poliisi alkoi uusien tietojen valossa tutkia tapausta tappona.
 Poliisi on epäillyt, että Laitinen upotettiin autoineen.
 Rikoskomisario Teppo Soveliuksen mukaan poliisilla on ollut käsitys epäiltyjen piiristä.
 – Odotetaan tutkimustulokset ennen kuin pohditaan, onko tutkintanimikettä tarpeen muuttaa. Ruumiinavaus antaa vastauksia siihen, miten henkilö on kuollut.
 Ketään ei ole tällä hetkellä kiinniotettuna tapauksen vuoksi.
 Ainakin yhtenä mahdollisena motiivina henkirikokseen poliisi on pitänyt rahaan liittyviä kiistoja.
 Katoamispäivänä Laitinen ja hänen seurassaan ollut mies olivat liikkeellä Laitisen sinisellä, neliovisella, vuosimallin 1996 Seat Toledo -henkilöautolla, jonka rekisterinumero on CCA-581. Viimeinen varmana pidetty havainto kadonneesta ja kyseisestä henkilöautosta on tehty illalla 27. elokuuta 2006.
 Keskusrikospoliisi on pyytänyt havaintoja katoamisajalta myös valkoisesta, vuosimallin 1988 Mercedes Benz -merkkisestä henkilöautosta ja erityisesti sen liikkeistä Leppävirran alueella. Laitisen on havaittu olleen samanmallisen auton kyydissä hieman ennen katoamistaan.
 Lue myös:
 Vesistöstä löytyi auto, jonka sisällä oli vainaja – KRP ei ota kantaa, onko 15 vuotta sitten mystisesti kadonnut mies löytynyt Leppävirralla
 Leppävirtalaismies katosi 11 vuotta sitten – poliisilla on nyt epäilty tekijäpiiri ja tutkinta muuttui henkirikostutkinnaksi
 Vuonna 2012 kadonneen Jussi Peltolan mutaan hautautunut auto löytyi vapaaehtoisten ansiosta – "Täytyy nostaa miehille hattua", kiittelee poliisi

Vesistöstä nostetut auto ja vainaja löydettiin läheltä 15 vuotta sitten kadonneen miehen kotia – dna-tutkimus on yhä kesken


Summary: Valitus liittyi vaalitoimitsijan toimintaan kotiäänestyksessä. Hallinto-oikeus katsoi, että vaalitoimitsija oli jättänyt leimaamatta kuuden äänestäjän äänestysliput yhden aamupäivän aikana.

Raisiossa ei järjestetä kuntavaaleja uudelleen, katsoo Turun hallinto-oikeus.
 Hallinto-oikeuteen valitettiin Raision kuntavaaleissa tapahtuneista virheistä ja vaadittiin vaalien uusimista. Hallinto-oikeus hylkäsi valituksen.
 Hallinto-oikeus katsoi, että vaalitoimitsija oli jättänyt leimaamatta kuuden äänestäjän äänestysliput yhden aamupäivän aikana.
 – Vaaliviranomainen oli virheen huomattuaan korjannut viiden äänestäjän osalta äänestyslipun leimaamatta jäämisen siten, että leimaamattomaksi tiedetyt äänestysliput vaalikuorineen oli myöhemmin ennakkoäänestysaikana revitty äänestäjän ja vaalitoimitsijan läsnä ollessa ja äänestäjän oli annettu äänestää uudelleen, kertoo hallinto-oikeus tiedotteessaan.
 Oikeuden mukaan vaalilaissa ei ole tällaista korjaamismenettelyä ja se oli lain vastainen.
 Hallinto-oikeuden mukaan kuudennen henkilön osalta, joka ei saanut äänestää uudelleen, oli taas toimittu oikein.
 Hallinto-oikeus katsoo tuoreessa päätöksessään, että vaaleissa on tapahtunut menettelyvirheitä, mutta ei siinä määrin, että se olisi vaikuttanut vaalitulokseen Raisiossa.
 Hallinto-oikeuden päätöksistä voi valittaa korkeimpaan hallinto-oikeuteen.

Kuntavaaleja vaadittiin järjestettäväksi uudelleen Raisiossa – hallinto-oikeus hylkäsi valituksen


Summary: Osavaltioiden kuvernöörivaaleja pidetään mittarina Yhdysvaltain presidentin Joe Bidenin kannatukselle. Tulokset ovat demokraateille varoitus ensi vuoden välivaalien alla.

Republikaanien  Glenn Youngkin  on voittanut Virginian kuvernöörivaalin. Hän on ensimmäinen republikaani, joka voittaa kuvernöörivaalin osavaltiossa 12 vuoteen.
 Lisäksi New Jerseyn kuvernöörivaali on osoittautunut niin tiukaksi, että voittajaa ei ole vielä ilmoitettu. Uutistoimisto AP kertoo, että demokraattien kuvernöörin  Phil Murphyn  ja republikaanien  Jack Ciattarelln  välinen ero on 1 200 ääntä, kun osavaltiossa annettiin 2,3 miljoonaa ääntä.
 Osavaltioiden kuvernöörivaaleja pidetään mittarina Yhdysvaltain presidentin  Joe Bidenin  kannatukselle.
 Vaaleissa mitattiin äänestäjien mielialoja ensimmäistä kertaa Bidenin virkaanastumisen jälkeen, ja tulokset ovat demokraateille varoitus ensi vuoden välivaalien alla. Kongressin välivaaleissa amerikkalaiset voivat vaikuttaa poliittisiin voimasuhteisiin.
 Bidenin kannatusta on nakertanut muun muassa Yhdysvaltain kaoottinen vetäytyminen Afganistanista.
 Youngkin uusi politiikassa
 Virginian kuvernööriksi valittu 54-vuotias Glenn Youngkin on taustaltaan liikemies. Hän ei ole aikaisemmin toiminut poliittisissa tehtävissä.
 Hän keskittyi kampanjassaan rikos-, talous- ja koulukysymyksiin, esimerkiksi siihen, miten kouluissa suhtaudutaan rotuun, sukupuoleen ja maskin käyttöön.
 Hän onnistui vetoamaan sekä entisen presidentin  Donald Trumpin  kannattajakuntaan että esikaupunkien äänestäjiin, jotka eivät pitäneet Trumpin hyökkäävästä tyylistä.
 Demokraattien ehdokkaana Virginiassa oli entinen kuvernööri  Terry McAuliffe . Youngkin maalasi tästä kuvan osana poliitikkojen eliittiluokkaa. McAuliffe on  Bill  ja  Hillary Clintonin  läheinen ystävä.
 Youngkinia äänestivät miehet
 Uutistoimisto AP:n äänestäjäkysely VoteCast osoittaa, että 74 prosenttia Youngkinin kannattajista piti kuvernöörivaaleja äärimmäisen kiinnostavana, kun McAuliffen vastaava luku oli 63 prosenttia.
 Youngkinia äänestivät etenkin miehet, valkoihoiset evankeliset ja maaseudun sekä pikkukaupunkien asukkaat. McAuliffe keräsi kannatusta nuorten ja värillisten äänestäjien joukossa.
 New Yorkiin ja Bostoniin uudet pormestarit
 Tiistaina on myös valittu uudet pormestarit New Yorkiin ja Bostoniin.
 New Yorkin pormestariksi nousee entinen poliisi  Eric Adams . Hänestä tulee toinen afroamerikkalainen tehtävässä.
 Köyhistä oloista kotoisin oleva Adams juoksi jengin asioilla teini-ikäisinä, mutta päätti ryhtyä poliisiksi ja uudistaa poliisilaitosta sisältä päin. Hän on taistellut poliisin rotusyrjintää vastaan.
 Bostonin johtoon nousee demokraattien  Michelle Wu , joka on samalla kaupungin ensimmäinen aasialaistaustainen pormestari.
 Michelle Wu on koulutukseltaan juristi. Hänen vanhempansa muuttivat Taiwanista Yhdysvaltoihin.

Bidenille takaisku Virginiassa – republikaanien Youngkin voitti kuvernöörivaalin


Summary: Nordean osakkeiden myynnistä tuli 144 miljoonan euron suuruinen positiivinen kirjapitovaikutus. Ilman tätä tulos oli 488 miljoonaa euroa.

Vakuutuskonserni Sammon tulos ennen veroja nousi heinä–syyskuussa 632 miljoonaan euroon vuoden takaisesta 485 miljoonasta eurosta.
 Voittoa paisutti Nordean osakkeiden myynti, josta tuli 144 miljoonan euron suuruinen positiivinen kirjapitovaikutus. Sammon mukaan ilman tätä tulos oli 488 miljoonaa euroa.
 Konsernin vahinkovakuutusyhtiö Ifin tulos ennen veroja kasvoi heinä–syyskuussa 252 miljoonaan euroon, kun se se vuotta aiemmin oli 233 miljoonaa euroa.

Nordean osakkeiden myynti paisutti Sammon tulosta


Summary: Täsmäteatteri tekee "feministisen monitoimiareenan" Tampereen lnja-autoasemalle. Kaupunki alkaa tarjota tyhjiä tiloja kulttuuriesityksiin.

Uros sai potkut Tampereelta, mutta ensi keväänä Tampereella nähdään Narttu Live.
 Tamperelaisen Täsmäteatterin uusi tuotanto  Narttu Live (työnimi)  saa ensi-iltansa loppiaisena lähellä Tampereen areenaa linja-autoaseman päädyssä sijaisevassa huoneistossa.
 Täsmäteatteri on saanut tilan käyttöönsä Tampereen kaupungilta. Tampereen kaupunki suunnittelee tarjoavansa tulevaisuudessa väliaikaisesti tyhjillään olevia tiloja muillekin taiteilijoille ja kulttuuritoimijoille.
 Täsmäteatterin ohjaaja-tuottaja  Meri-Maija Näykki  on idean takana. Hän kehitti mallin osana Tampereen kulttuuripääkaupunkihakua. Lisäksi hän sai apurahan Suomen Kulttuurirahastolta.
 – Välitila-mallissa on tärkeää, että kaupunki antaa taiteilijoille paitsi tilan, myös vapaat kädet toteuttaa siellä juuri sellaista taidetta kuin haluaa. Näin voi syntyä uudenlaista taidetta ja tekemisen kulttuuria, ohjaaja-tuottaja Meri-Maija Näykki sanoo tiedotteessa.
 Näykki kertoo ajatelleensa, miten tuleva teos voisi olla kiinni ajassa ja paikassa.
 – Pian tajusin, että joulukuun puolivälissä vietetään Vuolteenkadun toisessa päässä Uros Liven avajaisia ja siitä se ajatus sitten lähti.
 Tampereen areena ehti irtisanoa  sopimuksen Uroksen kanssa sen talousepäselvyyksien takia viime viikolla. Nyt areenaa kutsutaan Tampereen Kannen areenaksi.
 Paitoja jäädytetään tilan kattoon
 Teoksen työryhmä koostuu naisista, muunsukupuolisista ja yhdestä transmiehestä. Mukana on artisteja sirkuksen, tanssin, burleskin, dragin, teatterin, musiikin, kuvataiteen ja feministisen artivismin saralta.
 Teos levittäytyy useasta huoneesta koostuvaan tilaan, jonka sisässä katsoja kulkee vapaasti ja valitsee, miten haluaa teoksen kokea, aivan kuin esimerkiksi messuilla.
 – Käytämme uutta monitoimiareenaa ja jääkiekkomaailmaa muusanamme. Olemme muun muassa käynnistäneet tempauksen, jossa pyydämme ansioituneiden feministien ja omien esikuviemme paitoja jäädytettäväksi tilan kattoon. Toisin kuin Uros Areenan johto keväällä 2020, me myönnämme suoraan, että projektimme nimi liittyy sukupuoleen ja on provokaatio.
 Esitys on paikkasidonnaisiin esityksiin erikoistuneen Täsmäteatterin kahdeksas tuotanto. Se toteutetaan yhteistyössä Tampereen kaupungin ja feministisen artivismiyhteisö Cult Cunthin kanssa.
 Kokeilussa tarjotaan tyhjiä tiloja taiteilijoille
 Tampereen kaupunki on aloittanut tyhjien tilojen kulttuurikäyttöä mahdollistavan toimintamallin kokeilun. Testattavan mallin tavoitteena on saattaa tiloja tarvitsevia kulttuurintekijöitä sekä väliaikaisesti tyhjillään olevia tiloja yhteen.
 Kaupungin kulttuuri- ja tila-asiantuntijat valitsevat kaupungin tyhjillään olevista kiinteistöistä kulttuurikäyttöön soveltuvia kohteita ja avaavat ne avoimeen hakuun. Hakuun vastanneiden kulttuuritoimijoiden joukosta valitaan toimijoita, joille tila luovutetaan maksutta käyttöön ennalta sovituksi määräajaksi ennalta sovituin ehdoin.
 Määräajan päätyttyä tila siirtyy muuhun käyttöön tai vapautuu uudelleen haettavaksi. Käyttöaika määritellään kohdekohtaisesti ja se voi olla viikkoja tai kuukausia.
 Tampereella mietitään myös pysyvien tilojen avaamista kulttuurille. Nekalan koulun peruskorjaamisesta kulttuurikäyttöön linjataan talven aikana. Hankkeen käynnistyessä talon toiminta alkaisi vuonna 2024 tai 2025. Rollikkahallin tyhjät tilat on tarkoitus ottaa kulttuurikäyttöön jo ensi vuonna, mikäli tilan kuntotutkimuksista ei löydy käytön estäviä syitä.
 Myös Hiedanrannan mahdollisuuksia selvitetään.
 Lue lisää:
 Tehtaan katto täyttyi mielenosoittajista – Tampereen kaupunki luvannut turvata kulttuuritoiminnan edellytykset, muttei Onkiniemen tiloja

Tampereella nähdään nyt Narttu Live, teoksen ohjaaja: "Nimi liittyy sukupuoleen ja on provokaatio"


Suosittu matkailukohde Thaimaa avasi rajansa turisteille maanantaina kaikkiaan  46 uudesta maasta , mukaan lukien Suomesta.
 Suomalaisten kiinnostus Thaimaan-matkoihin virisikin saman tien, kertoo konsuli  Katariina Hautamäki-Huuki  Suomen Bangkokin-suurlähetystöstä.
 – Kiinnostus on ollut hyvinkin suurta. Edustustoomme on tullut kyselyitä siitä, millä edellytyksillä tänne voi matkustaa. Pitkään kotimaassa vietetyn ajan jälkeen moni kaipaa varmasti jo matkalle, Hautamäki-Huuki kertoi  Ylen aamussa  keskiviikkona.
 Hautamäki-Huuki kertoo, että Thaimaa päätti avautua turisteille laajemmin edistääkseen talouttaan. Rajojen sulkeutumisella on ollut iso vaikutus talouteen maassa, jossa turismin merkitys on hyvin suuri.
 Thaimaa sulki rajansa turisteilta koronakriisin puhjettua keväällä 2020.
 Korona on koetellut Thaimaata myös tämän vuoden huhtikuussa alkaneen kolmannen aallon seurauksena. Hautamäki-Huuki kertoo, että Thaimaan tautitilanne on kuitenkin parantunut huomattavasti kevään luvuista. Kun keväällä tautitapauksia todettiin maassa 20 000 päivässä, nyt niitä todetaan enää 8 000 päivässä.
 Maahan saapumisen ehdot yhä tiukat
 Thaimaahan saapumisen ehdot pysyvät tiukkoina.
 Katariina Hautamäki-Huuki kertoo, että Thaimaassa edellytetään yhä erityistä lupaa tulla maahan. Kyseessä on ”Thailand pass” -lupa, joka haetaan verkon kautta. Luvasta pitää käydä ilmi tiedot matkailijan molemmista rokotuksista. Lisäksi luvasta tulee ilmetä matkavakuutus, joka kattaa myös koronasta aiheutuvat sairaanhoitokulut.
 Maahan saapuessaan matkailijan tulee varata majoitus erikseen sertifioidusta karanteenihotellista, jossa otetaan koronatesti. Tulosta pitää odottaa hotellissa vuorokauden ajan. Jos tulos on negatiivinen, matkailija voi tulla vapaasti maahan.
 Lisäksi Suomesta lähdettäessä Thaimaan rajalla tulee esittää negatiivinen PCR-testi, mikä pitää ottaa 72 tuntia ennen matkalle lähtöä.
 Kaupat ja ravintolat auki, baarit ja yökerhot yhä kiinni
 Thaimaassa kävi vuonna 2019 noin 40 miljoonaa ulkomaista matkailijaa, mutta korona-aikana matkailijoiden määrä on romahtanut. Ennen pandemiaa Thaimaan lämmössä kävi vuosittain noin 150 000 suomalaista.
 Matkailijan syytä muistaa, että Thaimaassa on yhä voimassa koronarajoituksia. Kaupat ja ravintolat ovat auki, mutta esimerkiksi baarit, yökerhot ja karaokepaikat ovat vielä maanlaajuisesti kiinni.
 Turistikohteita ja nähtävyyksiä availlaan koko ajan yhä enemmän. Paikkojen aukiolot on kuitenkin syytä aina tarkistaa etukäteen, Hautamäki-Huuki muistuttaa.
 Thaimaan väestöstä noin 43 prosenttia on saanut kaksi rokoteannosta. Rokotuksia on suunnattu erityisesti matkailijoiden suosimille alueille kuten Phuketiin ja Bangkokiin. Näissä paikoissa rokotuskattavuus on kahden annoksen osalta jo 70 prosenttia.
 Lue lisää:
 Kaakkois-Aasia avaa hiljalleen ovia turisteille – Phuketin lomasaarella vieraillut muutamassa kuukaudessa jo yli 40 000 rokotettua lomailijaa

Thaimaa avautui jälleen suomalaisturisteille, mutta tiukoilla ehdoilla – Konsuli: "Kiinnostus on ollut hyvinkin suurta, moni kaipaa jo matkalle"


Summary: Tampereen areenan avajaisia vietetään joulukuun puolivälissä.  Ensimmäiset jääkiekon paikallispelit hallissa pelataan jo joulukuun alussa.

Tampereen areena on liki valmis, ja avajaisia on tarkoitus viettää joulukuun puolivälissä. Yle kiertää keskiviikkoaamuna hallia suorassa lähetyksessä kello 9.30 ja esittelee tulevan MM-kisanäyttämön sisätilat.
 Lähetyksessä areenayhtiön toimitusjohtaja  Marko Hurme  ja myyntijohtaja  Elina Tikkakoski  kertovat modernin areenan rakennusvaiheista sekä talon tekniikasta. Lisäksi he johdattavat kameran talon salaisempiin osiin, jotka tavallisesti pysyvät yleisön katseilta piilossa.
 Areenaan valmistuu lippujen tarkastuspiste.  Matias Väänänen / Yle
 Areena valmistuu Uros-mylläkän varjossa
 Viime aikoina Tampereen areena on ollut julkisuudessa entisen nimisponsorinsa, eli teknologiayhtiö Uroksen epäselvän taloustilanteen takia. Paikan nimi vaihtui, mutta sponsorimylläkän varjossa areenan rakennustyöt ovat edenneet viimeistelyvaiheeseen.
 Rautatien yläpuolelle rakennetun kannen päälle nousee areenan lisäksi tornitaloja, hotelli ja kasino. Hankkeen kustannukset kohosivat noin 120 miljoonaan euroon. Rakennusprojekti alkoi loppuvuodesta 2017.
 Lue aiheesta lisää:
 Uros-yhtiö sai potkut Tampereen areenalta, toimitusjohtaja: "Meidän yhteinen tarinamme on nyt ohi"
 Tampereen areena rasitti rakennusyhtiö SRV:n tulosta: aikataulun kiinni kiriminen aiheutti lisäkustannuksia
 Tappara ja Ilves aloittavat lipunmyynnin uudelle areenalle maanantaina – joukkueet jakavat avauspelien lipputulot historiallisesti keskenään

Yle näyttää ensimmäisenä uuden Tampereen areenan sisätilat – kierrämme hallia suorassa lähetyksessä kello 9.30


Summary: Lapsen uskotaan tulleen siepatuksi perheen teltasta keskellä yötä. Tytön etsintöjä on seurattu tiiviisti niin Australiassa kuin muualla maailmallakin.

Australiaa kuohuttaneet nelivuotiaan tytön etsinnät ovat saaneet onnellisen lopun. Yli kaksi viikkoa sitten kesken telttaretken kadonnut tyttö on löytynyt elossa.
 Lapsi löytyi keskiviikkona lukitusta talosta Carnarvonin rannikkokaupungista, Länsi-Australian poliisi kertoo. Löytymishetkellä talossa ei ollut muita. Talo sijaitsee suhteellisen lähellä paikkaa, josta tyttö katosi 18 päivää aiemmin.
 – Yksi poliiseista otti hänet syliinsä ja kysyi häneltä: "Mikä sinun nimesi on?", apulaispoliisipäällikkö  Col Blanch  kertoi  Facebookissa julkaistussa tiedotteessa .
 Lapsi oli kertonut oman nimensä, joka oli sama kuin kadonneen.
 Blanch kertoo perthiläiselle radiokanavalle nähneensä kokeneiden poliisien itkevän helpotuksesta, kun tyttö löytyi.
 Lapsen uskotaan tulleen siepatuksi. Tyttö katosi perheen teltasta syrjäiseltä leiriytymispaikalta. Tytön äiti oli kertonut heränneensä aamukuudelta, huomanneensa teltan vetoketjun olevan auki ja perheen esikoisen olevan kadoksissa.
 – Perheemme on jälleen ehjä, äiti iloitsi Instagramissa.
 Blanchin mukaan Carnarvonista on otettu tapauksen vuoksi kiinni mies. Poliisipäällikkö  Chris Dawson  puolestaan kertoo poliisin kuulustelevan 36-vuotiasta miestä, jolla ei ole suoraa yhteyttä tytön perheeseen.
 Poliisi ei ole kertonut tarkempia tietoja liittyen tytön katoamiseen tai siihen, miten hänet onnistuttiin lopulta löytämään.
 Mittavat etsinnät
 Lapsen katoamisen myötä aloitettiin laajat etsinnät, joita tehtiin merellä ja maalla sekä myös ilmasta käsin. Poliisi tarjosi myös viime kuussa miljoonan Australian dollarin eli noin 642 000 euron palkkion tiedosta, joka johtaisi tytön löytymiseen.
 Tapausta on seurattu laajalti paitsi Australiassa myös maan rajojen ulkopuolella. Monet australialaiset ovatkin ilmaisseet iloaan sosiaalisessa mediassa yli kaksi viikkoa kestäneen jännitysnäytelmän jälkeen.
 Poliisipäällikkö Dawsonin mukaan tutkimuksia oli jatkettu määrätietoisesti, vaikka etsinnät venyivät. Dawson kertoi  Australian yleisradioyhtiö ABC:lle  poliisin seuranneen rikosteknisiä johtolankoja, jotka olivat johtaneet heidät talolle, josta lapsi lopulta löytyi.
 – Toivoa ei ikinä menetetty, Dawson kertoi.
 Dawsonin mukaan lapsi oli niin hyvässä kunnossa, kuin näissä olosuhteissa voi odottaa. Blanchin mukaan lääkintähenkilöstö arvioi tytön kunnon.
 "Tästä tehdään elokuvia"
 Nelivuotias katosi lokakuun puolivälissä syrjäiseltä Blowholesin leiriytymispaikalta, joka sijaitsee noin tuhannen kilometrin päässä Länsi-Australian osavaltion pääkaupungista Perthistä.
 Poliisin edustaja  Rod Wilde  kertoi tuolloin, että tytön uskottiin tulleen siepatuksi teltasta. Wilden mukaan viranomaisilla oli myös syytä epäillä, että lapsen turvallisuus olisi uhattuna.
 Poliisi ylisti keskiviikkona perheen voimia ja kiitteli paikallista yhteisöä sekä vapaaehtoisia etsintöihin saadusta avusta. Vapaaehtoiset olivat muun muassa tehneet etsintöjä maalla.
 Myös osavaltion pääministeri  Mark McGowan  ilmaisi riemunsa uutisten johdosta. Hän oli saanut ensimmäisen puhelun aiheen tiimoilta jo alkuyöstä, mutta myönsi jättäneensä vastaamatta puhelimeen, koska oli unessa. Muutaman tunnin kuluessa hän oli kuitenkin saanut jo kuvan sairaalassa olevasta hymyilevästä tytöstä.
 – Ikinä ei tiedä, mitä odottaa, sitä toivoo parasta, mutta valmistautuu pahimpaan, McGowan sanoi.
 – Tästä tehdään elokuvia.

Yli kahden viikon etsinnät saivat onnellisen lopun: telttaretkellä kadonnut nelivuotias tyttö löytyi elossa Australiassa