Summary: Britanniassa ja Yhdysvalloissa deittipalvelut ovat tehneet yhteistyötä viranomaisten kanssa ja palkinneet rokotetietonsa paljastavia käyttäjiä supertykkäyksillä.

Mies on kuvassa pyöräilykypärä päässä. Kuvan yli menee iso teksti COVID-19 vaccinated, koronarokotettu.
 Suomalainen mies haluaa kertoa deittipalvelu Tinderissä näkyvästi, että hän puoltaa koronarokotteita.
 Toisella miehellä näkyy oman pituuden perässä kaksi kertaa rokotteen kuva:  Herrasmies, 188 cm, 2 x rokote. Toiveissa ihastua ja rakastua palavasti ja pysyvästi.
 Tinderissä näkyi toisenlaisia ilmoituksia etenkin vielä alkusyksystä. Jotkut seuraa etsivät miehet ovat kertoneet avoimesti, etteivät aio ottaa rokotteita tai käyttää maskeja ja arvostavat, jos nainen tekee samoin.
 Kirkon tutkimuskeskuksen tutkimuskoordinaattori  Jussi Sohlberg  ei ole yllättynyt, että suhtautuminen rokotuksiin on noussut esille myös deittifoorumeilla.
 – Onhan kyseessä pandemia, joka vaikuttaa laajalti yhteiskuntiin, sosiaaliseen kanssakäymiseen, työhön ja vapaa-aikaan.
 Maskikuvia ja rokotepiikkiemojeita
 Osa verkossa toimivista treffipalveluista on alkanut kysyä erikseen koronarokotetietoja, ja ne tulevat esille ilmoitukseen. Tiedot perustuvat vapaaehtoisuuteen, eikä rokotetietoja tarkisteta.
 Seuraa etsivät haluavat usein myös tavata uusia ihmisiä kasvotusten, mikä korona-aikana on voinut herättää pelkoa koronaviruksen tarttumisesta. Tästä syystä rokotetiedon kertominen on Sohlbergin mukaan ymmärrettävää.
 Sohlberg itse havaitsi, että esimerkiksi deittipalvelu Match.comiin tuli syksyllä mahdollisuus kertoa rokotustiedosta. Tätä mahdollisuutta sinkut myös käyttävät. Myös maskikuvia on näkynyt paljon koronaepidemian aikana.
 – Rokotetieto antaa kuvan henkilöstä. Maskikuvalla voi viestiä, että on vastuullinen ihminen, Sohlberg kertoo.
 Ainakin neljä syytä ilmiön takana
 Turun yliopiston yliopisto-opettaja  Johanna Nurmi  on tutkinut rokotekriittisyyttä jo vuosia eli paljon ennen koronaepidemiaa. Hän ei itse käytä deittisovelluksia, mutta pitää ymmärrettävänä, että rokotetiedot näkyvät sielläkin.
 – Rokottaminen liittyy arvoihin ja politiikkaan ja on luontevaa, että se on osa deittailua. Rokotusstaus on tavallaan osa pakettia.
 Nurmi löytää tähän useita syitä. Monet haluavat kumppanin, jolla on samanlaiset arvot. Suurelle osalle suomalaista rokottaminen merkitsee yhteisöllistä vastuuta ja uskoa tieteeseen.
 Rokottamattomat korostavat taas usein kehon itsemääräämisoikeutta ja kokevat epäluottamusta viranomaisia, virallista tietoa ja lääketeollisuutta kohtaan. Arvot ovat siis hyvin erilaisia.
 Toiseksi rokotustieto on yksinkertainen asia selvittää. Siitä voi olla helpompi jutella kuin uskonnosta tai politiikasta.
 – Toiset ovat kasvissyöjiä ja haluavat deittailla muita kasvissyöjiä. Rokotetieto on myös tällainen helppo asia kysyä.
 Kolmanneksi Nurmi on huomannut asennemuutoksen. Rokotustietoa kysytään nykyään entistä useammin.
 – Terveystiedon kysymisestä on tullut yhteiskunnassa aiempaa hyväksytympää.
 Neljänneksi rokotetieto näkyy myös deittailussa, koska koronaepidemia on ollut niin mullistava kriisi sekä yhteiskunnille että yksilöille.
 Sinkut voivat tuntea tämän esimerkiksi yksinäisyytenä, koska rajoitusten takia uusien ihmisten tapaaminen on voinut olla hankalaa.
 Supertykkäyksiä ja merkintöjä
 Samanlainen ilmiö näkyy maailmalla. Deittisovellus Bumble kertoi kesällä, että palvelun käyttäjät voivat lisätä profiiliinsa koronarokotteesta kertovan merkinnän.
 Yhtiön edustaja kertoi Guardianille , että kyselyt mahdollisille deiteille koronarokotteesta tai COVID-taudin oireista lisääntyivät 45 prosenttia.  Bumble kertoo omilla nettisivuillaan,  että 30 prosenttia sovelluksen amerikkalaisista käyttäjistä ei menisi rokottamattoman kanssa treffeille.
 Monet deittisovellukset myös antavat rokotetiedon ansiosta ilmaiseksi supertykkäyksiä tai muuta ylimääräistä hyötyä. Esimerkiksi supertykkäykset mahdollistavat, että seuraa hakevan profiili näkyy tavallista useammalle mahdolliselle treffikumppanille. Yleensä tästä pitää maksaa.
 Valkoinen talo kannusti palkitsemaan
 Pelkästään Yhdysvalloissa yli 50 miljoonaa ihmistä käyttää deittisovelluksia.
 Yhdysvalloissa itse  Joe Bidenin   Valkoinen talo rohkaisi esimerkiksi Tinderiä , Hingeä ja OKCupidia antamaan supertykkäyksiä rokotetietonsa kertoville käyttäjille. Esimerkiksi OKCupidissa rokotetiedon kertovat saivat 14 prosenttia todennäköisemmin matchin kuin ne, jotka eivät kertoneet rokotetietoaan. Match eli osuma mahdollisen treffikumppanin kanssa tulee, jos molemmat henkilöt tykkäävät toisen kuvista ja mahdollisesta tekstistä.
 Valkoisen talon koronaneuvonantaja  Andy Slavitt  kertoi kesällä, että sosiaalinen etäisyys ja deittailu ovat haastava yhdistelmä.
 – Olemme lopulta löytäneet sen yhden asian, joka tekee meistä kiinnostavampia: rokotteen,  Slavitt sanoi Reutersille .
 BBC:n mukaan  Tinder, Match, Hinge, Bumble, Badoo, Plenty of Fish, OurTime ja Muzmatch tekivät puolestaan sopimuksen Britannian hallituksen kanssa vastaavasta rokotemerkinnästä.
  Monta syytä olla ottamatta rokote
 Onko rokotuksen ottamisesta tullut ideologinen mielipide, joka painaa esimerkiksi deittimarkkinoilla enemmän kuin uskonto tai politiikka?
 Korona tuntuu ainakin puhuttavan monia enemmän kuin politiikka tai uskonto. Suomalaisista on rokottautunut yli 80 prosenttia. Se on enemmän kuin monissa vaaleissa äänestysprosentti tai evankelis-luterilaiseen kuuluvien määrä.
 Määrällisesti ei voida puhua tutkimuskoordinaattori Sohlbergin mukaan kahtiajakautumisesta, koska rokotteita vastustavat ovat selkeä vähemmistö. Sohlberg muistuttaa lisäksi, että rokotevastaisten ja rokotekriittisten joukko on hyvin moninainen.
 Samasta puhuvat myös tutkimukset. Harva suoranaisesti vastustaa rokotteita, osa vain jättää ne ottamatta.
 Koronarokotteita vastustavien joukossa on esimerkiksi vain pieni joukko niitä, jotka vetoavat uskonnollisiin syihin.
 – Uskonnollisella puolella koronarokotevastaisuus on liittynyt apokalyptiikkaan eli lopunaikoja koskeviin tulkintoihin. Rokotteet ja koronaa koskevat toimenpiteet nähdään osana siirtymistä antikristilliseen totalitaariseen maailmanjärjestykseen, Sohlberg kertoo.
 Koronarokotevastaisuutta on esiintynyt Kirkon tutkimuskeskuksen tutkimuskoordinaattorin mukaan jossain määrin helluntailaiskarismaattisissa piireissä, mutta myös joidenkin muiden konservatiivikristittyjen parissa. Toisaalta esimerkiksi Suomessakin helluntailaisuuden piirissä on otettu vahvasti kantaa rokotteiden puolesta.
 Sohlbergin mielestä ei voida sanoa, että koronarokotevastaisuus olisi jotenkin läpileikkaava näkemys konservatiivikristittyjenkään parissa.
 – Myös osassa uushenkisyyden kenttää ilmenee koronarokotevastaisuutta ja ylipäätään skeptisyyttä koululääketiedettä kohtaan. Antroposofiassa on pitkä perinne rokotevastaisuudessa. Se ei toki tarkoita, että kaikki antroposofit ovat rokotevastaisia.
 Latautunut aihe
 Onko rokotustieto vaikuttanut jo parinmuodostukseen?
 THL:n erikoistutkija  Jonas Sivelä  sanoo, ettei tätä tiedetä, koska sitä ei ole tutkittu. Rokotustiedon voidaan kuvitella vaikuttavan myös siihen, miten ihmiset suhtautuvat toisiin ihmisiin.
 – Rokottautumisesta ja rokotteista on tullut hyvin latautunut aihe julkisessa keskustelussa, ja tämä ei välttämättä ole hyvä asia. Se lisää vastakkainasettelua, syyttelyä – eikä varmastikaan lisää rokotushalukkuutta vielä rokottamattomien parissa.
 Sivelä ei usko, että rintamalinjoja luomalla päästään mihinkään hyvään.
 THL:n tutkimuksen mukaan vahvin syy ottaa koronarokote on huoli vakavasta koronavirustaudista. Halukkuuteen ottaa rokote vaikuttavat myös rokottautumisen helppous sekä terveydenhuollon ammattilaisten antamat suositukset.
 Rokotushalukkuutta laskee eniten huoli rokotteisiin liitetyistä haitoista ja rokotteiden turvallisuudesta.
 Pitää myös muistaa, että suomalaisten asenteet koronarokotetta kohtaan ovat olleet myönteisiä epidemian alusta.
 Kielteisesti koronarokotteen ottamiseen on huhtikuun 2021 jälkeen tehtyjen Kansalaispulssi-kyselyiden mukaan suhtautunut keskimäärin 3–7 prosenttia vastanneista.
 Miten rokotustieto on vaikuttanut ihmissuhteisiisi? Voit keskustella uutisesta 26.11. klo 23 asti.
 Lue lisää:
 Koronapassi ja rokotukset repivät rikki ihmissuhteita – psykoterapeutti neuvoo säilyttämään keskusteluyhteyden, vaikka tunteet kuohuvat

Herrasmies, 188 senttiä, kaksi rokotetta, toiveissa ihastua: rokotetieto jakaa Tinderissä myös osaa suomalaisista


Summary: Alustavien tietojen mukaan hiilipöly syttyi tuleen ja savu levisi nopeasti kaivoksen ilmastointijärjestelmiin.  Yli 200 ihmistä on saatu evakoitua.

Venäjällä ainakin 11 ihmistä on kuollut ja yli 40 loukkaantunut hiilikaivosonnettomuudessa Siperiassa.
 Kemerovon alueella sijaitsevassa Listvjaznajan kaivoksessa syttyi varhain torstaina tulipalo, ja ainakin 46 ihmistä on edelleen sisällä kaivoksessa.
 Uutistoimistojen mukaan pelastustyöt on keskeytetty räjähdysvaaran takia. Sankka savu on haitannut pelastustöitä, mutta yli 200 on saatu evakuoitua.
 Onnettomuus sattui 250 metrin syvyydessä. Alustavien tietojen mukaan hiilipöly syttyi tuleen ja savu täytti nopeasti ilmanvaihtojärjestelmät.
 Kaivosonnettomuudet ovat melko yleisiä Venäjällä ja koko entisen Neuvostoliiton alueella huonojen turvallisuusstandardien, työolojen valvonnan puutteen ja neuvostoaikaisten laitteiden vanhenemisen vuoksi.
 Onnettomuuskaivoksen turvallisuustoimien laiminlyönnistä on avattu rikostutkinta.
 Venäjän presidentti  Vladimir Putin  on esittänyt surunvalittelunsa kuolleiden kaivostyöläisten omaisille.

Siperian kaivosonnettomuudessa kuollut ainakin 11 – kymmeniä edelleen jumissa maan alla, pelastustyöt keskeytetty räjähdysvaaran takia


Summary: Kulttuurin rahoitusuudistus valmistui, ja nykysirkus pääsi ensi kertaa valtionosuusjärjestelmään (VOS). Järjestelmällä on tuettu tähän asti etupäässä Suomen laajaa teatteri- ja orkesteriverkostoa.

Kotimainen nykysirkus nostettiin lopulta virallisesti kansakunnan kaapin päälle muiden taiteenlajien joukkoon, kun opetus- ja kulttuuriministeriö hyväksyi Circo Aereon ja WHS:n esittävien taiteiden valtionosuusjärjestelmään tänä syksynä.
 Se on historiallinen muutos, sillä valtionosuusjärjestelmällä (VOS) on rahoitettu 30 viime vuoden aikana pääasiassa Suomen laajaa teatteri- ja orkesteriverkostoa.
 Circo Aereo on Suomen ensimmäinen nykysirkusryhmä, joka on aurannut tietä muille nykysirkuslaisille 1990-luvun puolivälistä lähtien. WHS on puolestaan hieman nuorempi poppoo, joka on tehnyt Circo Aereon rinnalla tärkeää työtä kotimaisen nykysirkuksen aseman vahvistamiseksi.
 WHS:n taiteellinen johtaja  Kalle Nio  pitää käännekohtaa merkkipaaluna.
 – Kun aloitimme parisenkymmentä vuotta sitten, silloin ei voinut edes ajatella, että sirkusta pidettäisiin taiteena tai että se pääsisi jonain päivänä valtionosuusjärjestelmään. Tämä on virstanpylväs myös sille työlle, jota olemme tehneet, Nio sanoo.
 Jähmeänä pidetyn VOS-järjestelmän uudistus alkoi viisi vuotta sitten. Rahoitusmekanismi oli jäänyt uusien taiteenlajien suhteen ajasta pahasti jälkeen, ja VOS-tuki meni vuodesta toiseen samoille orkestereille, teattereille ja tanssiryhmille.
 – Kyllä tässä vuosien varrella huomasi, että eri taiteenlajit ovat eri asemassa rahoituksen suhteen. Siinä mielessä tämä on iso muutos, Nio toteaa.
 Uudistuksen seurauksena sisään pääsi 15 uutta ryhmää. Ne edustavat nykysirkuksen lisäksi muun muassa jazzia, kuorolaulua, flamencoa ja klovneriaa.
 Muutos toteutettiin kahdeksan miljoonan euron lisärahoituksella.
 Yli 10 uutta ryhmää pääsi mukaan VOS-järjestelmään rahoitusmekanismin uudistuksen jälkeen. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Uudenlainen vakauden tunne
 Taikuri ja videotaiteilija Kalle Nion, jonglööri  Wille Walon  ja lavastaja  Anne Jämsän  perustama WHS on toiminut tähän asti valtion, kaupungin ja säätiöiden tuella. Rahoitus on ollut luonteeltaan lyhytaikaista. Kolmen päätoimisen taiteilijan lisäksi WHS työllistää eri produktioissa koko joukon freelancer-taiteilijoita, kuten valo- ja äänisuunnittelijoita.
 Koska ryhmän rahoitus on kerätty kasaan erilaisista lyhytaikaisista lähteistä, toiminnan pitkäjänteinen suunnittelu on ollut hankalaa, ellei mahdotonta. VOS-järjestelmään pääsy mahdollistaa toiminnan kauaskantoisemman suunnittelun, koska tukea maksetaan säännöllisesti.
 WHS pääsi määräaikaisen, kolmivuotisen tuen piiriin. Uusi hakukierros on siis edessä kolmen vuoden päästä, jos ryhmä haluaa jatkaa järjestelmässä.
 – VOS antaa uudenlaisen vakauden tunteen toimintaamme. Voimme miettiä asioita pidemmälle kuin nyt. Meillä ei ole tosin tietoa, mitä kolmen vuoden päästä tapahtuu, Nio toteaa.
 Hän muistuttaa, että ryhmä on pystynyt pyörittämään toimintaansa myös lyhytaikaisella rahoituksella.
 WHS on tullut tunnetuksi kokeellisista teoksista, jotka versoavat moneen suuntaan. VOS-järjestelmään pääsy ei muuta ryhmän taiteellista toimintaa. Päin vastoin.
 – En usko, että uusi rahoituskuvio vaikuttaa juurikaan taiteelliseen toimintaan. Mehän pääsimme VOS-järjestelmään mukaan nimenomaan sillä, mitä olemme tähän mennessä tehneet, Nio sanoo.
 Ryhmän paperityöt todennäköisesti kuitenkin lisääntyvät.
 – VOS lisää osaltaan byrokratiaa, koska rahoitus lasketaan tietyllä tavalla, mutta totta kai olemme todella iloisia järjestelmään pääsystä. VOS-tuki tuo varmasti vakautta toimintaamme, Nio sanoo.
 Taikuri ja videotaiteilija Kalle Nio ja jonglööri Wille Walo WHS:n oman teatterin ovella. Tila on entinen elokuvateatteri Union Helsingin Kruununhaassa. Jorge Gonzalez / Yle
 Kulttuurin rahoitusuudistus saatiin päätökseen – ovet aukenivat yli kymmenelle uudelle ryhmälle
 Kulttuurin rahoitusuudistus otettiin vastaan osin ristiriitaisin tuntein – Lisäraha lämmittää, mutta systeemi pysyy jähmeänä
 Analyysi: Valtio raottaa pian ovea uusille esittävän taiteen ryhmille, ja vielä kun joku pääsisi sisään
 Valtio halusi uudistaa kulttuurin rahoituksen, mutta juuri mikään ei muuttunut

Taikurin vetämä ryhmä pääsi valtion pitkäaikaisen tuen pariin – paperityöt lisääntyvät, mutta elämä helpottuu


Summary: 28-vuotiasta miestä epäillään naisen ja lapsen murhasta Porvoossa viime torstaina. Epäilty kuoli liikenneonnettomuudessa samana päivänä.

Porvoossa viime viikolla tapahtuneiden naisen ja lapsen epäiltyjen murhien tutkinta etenee. Noin 30-vuotiaan naisen ja tämän pienen lapsen murhasta epäillään lapsen isää. Keskusrikospoliisi on selvittänyt asiaa taktisilla ja teknisillä tutkimuksilla.
 Miehen epäillään murhanneen vuonna 1991 syntyneen naisen ja vuonna 2019 syntyneen lapsen yksityisasunnossa Porvoossa torstaina 18. marraskuuta. Poliisi teki etsinnän perheen asuntoon toisen tehtävän yhteydessä, ja löysi sieltä naisen ja lapsen kuolleina.
 Poliisi epäilee vuonna 1993 syntynyttä miestä kahdesta murhasta tekotavan ja teon vakavuuden vuoksi. Kahdesta murhasta epäilty mies kuoli itse liikenneonnettomuudessa saman päivän aamulla Helsingissä.  Onnettomuudessa  henkilöautoa kuljettanut mies törmäsi suurella nopeudella rekan perään.
 Tapauksen tutkinnanjohto on keskusrikospoliisissa, sillä henkilöt ovat menehtyneet useamman poliisilaitoksen alueella.
 – Esitutkinnan perusteella olemme pystyneet sulkemaan pois ulkopuolisen tekijän mahdollisuuden. Tapahtumien kulku, tekotapa ja tekoon johtaneet syyt ovat pääosin poliisin tiedossa. Toki aina tämän kaltaisiin tapahtumiin ja niiden syihin lopullista totuutta ei välttämättä saada, koska epäilty on kuollut, kertoo tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Jan Aarnisalo  keskusrikospoliisista.
 Keskusrikospoliisi jatkaa esitutkintaa yhdessä Itä-Uudenmaan ja Helsingin poliisilaitoksen kanssa. Asiasta ei tiedoteta enempää.
 Oletko huolissasi omasta tai läheistesi voinnista? Älä epäröi hakea apua.  Itä-Uudenmaan sosiaali- ja kriisipäivystys  järjestää Porvoon tapauksen omaisille ja läheisille psykososiaalista tukea.   Päihdeongelmiin apua tarjoavat Päihdeneuvonta  Ehyt  ja  Irti Huumeista ry:n  päivystys. Mielenterveyden haasteisiin vastaavat  Mieli ry:n valtakunnallinen kriisipuhelin  ja  valtakunnallinen mielenterveysneuvonta.  Lapset ja nuoret voivat olla matalalla kynnyksellä yhteydessä Mannerheimin lastensuojeluliiton  nuorten auttavaan puhelimeen , keskustella  Sekasin-chatin  kautta tai soittaa  Väestöliiton pojille tarkoitettuun auttavaan puhelimeen.
 Lisää aiheesta:
 Poliisi epäilee kahta murhaa Porvoossa: Pikkulapsi ja nainen löydettiin asunnosta kuolleina
 Porvoolaisen perheen kuolemantapaukset järkyttivät uhrin työyhteisöä: Hän oli iloinen ja valoisa persoona, kertoo työkaveri
 Kolme saman porvoolaisperheen jäsentä kuoli –  Paikallinen kirkko järjestää hiljentymistilaisuuden
 Kynnys puuttua lähisuhdeväkivaltaan on mielenterveyspalveluissa yhä liian korkea, sanoo asiantuntija – jopa perhesurmalla vihjailu saatetaan ohittaa

KRP epäilee: Perheen isä murhasi pienen lapsensa ja tämän äidin Porvoossa


Summary: Lähisuhdeväkivaltaa on viranomaistenkin vaikea tunnistaa, mutta siihen pystytään puuttumaan entistä paremmin. Naisiin kohdistuvaa väkivaltaa vastaan taistellaan torstaista alkaen oranssilla värillä.

Ilmoitukset lähisuhdeväkivallasta ovat lisääntyneet selvästi Satakunnan sosiaalipäivystyksessä.
 Vuonna 2020 sosiaalipäivystykseen tuli yhteensä noin 250 ilmoitusta, joihin liittyi väkivalta tai sen uhka. Tänä vuonna ilmoituksia on marraskuun 19. päivään mennessä 333. Satakunnan sosiaalipäivystyksen yhteistoiminta-alueeseen kuuluvat Porin lisäksi Ulvila ja Merikarvia.
 Kriisityöntekijä  Anu Ahosmäki  uskoo, että tietoisuus lähisuhdeväkivaltaan liittyvistä palveluista on lisääntynyt, ja siksi ilmoitusten määrä on ollut kasvussa. Hän pitää tietoisuuden lisääntymistä erittäin hyvänä asiana.
 – Sellaisissa kodeissa, joissa väkivaltaa on ollut jo aiemmin, varmasti tilanne on ollut haastava nyt korona-aikana. Pinna on saattanut kiristyä entisestään.
 "Ei tällaista olisi pitänyt tapahtua"
 Satakunnan sosiaalipäivystyksen kriisityöntekijä Anu Ahosmäki kohtaa sekä väkivallan uhreja että tekijöitä työssään.
 – Ilmoitus tulee usein hätäkeskukselta, sairaalasta, poliisilta tai muulta viranomaiselta. Meidän tehtävänämme on selvittää, mitä on tapahtunut, keitä kohteessa asuu ja minkälaista apua siellä tarvitaan.
 Kun kriisityöntekijät menevät ihmisten koteihin, tekijä ei usein ole enää paikalla. Minkälainen tunnelma ja näkymä kodeissa odottaa?
 – Jos paikalla on lapsia, he ovat usein hyvin järkyttyneitä. Kuitenkin kodin pitäisi olla se turvallisin paikka. Jos lähisuhdeväkivallan uhri on nainen, hänen kommenttinsa on usein, että tämä on ihan uskomatonta, ei tällaista olisi pitänyt tapahtua, Anu Ahosmäki sanoo.
 Hätääntyneiden lasten kohtaaminen osuu myös kokeneen kriisityöntekijän sydämeen.
 – Kyllä se kolahtaa tänne työntekijäliivin alle. Ihmiset pystyvät tekemään toisilleen kamalia asioita, Ahosmäki sanoo.
 Lähisuhdeväkivallan uhrin kanssa keskustellaan usein siitä, mitä on tapahtunut ja miten vastaavissa tilanteissa pääsee turvaan.
 – Asiakkaiden kanssa voidaan tehdä esimerkiksi turvasuunnitelma vastaisuuden varalle. Kerrotaan myös, mitä apua yhteiskunnassa on tarjolla.
 Kriisityöntekijät kohtaavat uhrien lisäksi myös väkivallan tekijöitä. Heidät tavataan usein poliisiaseman säilössä.
 – Tekijöiden kanssa keskustellaan siitä, miten väkivalta saataisiin loppumaan, Ahosmäki kertoo.
 Lue myös:   "Saanko lainata sun sinistä neuletta?" – katso, miten kotiväkivallan uhri voi pyytää apua salaa ilman sanoja
 Oranssi väri tuo toivoa
 Torstaina vietetään YK:n kansainvälistä oranssia päivää, eli teemapäivää naisiin kohdistuvan väkivallan lopettamiseksi.
 Itse asiassa tapahtuma on yli kaksiviikkoinen. Vuosittainen 16 päivää kestävä kampanja alkaa kansainvälisenä naisiin kohdistuvan väkivallan vastaisena päivänä 25. marraskuuta ja loppuu ihmisoikeuksien päivänä 10. joulukuuta.
 Oranssi väri symboloi toivoa tulevaisuudesta, jossa elämä ilman väkivaltaa on jokaisen oikeus.
 UN Women Suomen mukaan  joka kolmas suomalaisnainen kokee elämässään parisuhdeväkivaltaa. 15 vuotta täyttäneistä tytöistä ja naisista lähes puolet kokevat elämänsä aikana jonkinlaista fyysistä tai seksuaalista väkivaltaa.
 Täältä saat apua Akuutissa hätätilanteessa soita aina yleiseen hätänumeroon 112 Rikosuhripäivystys 116 006  suomeksi  ma–pe klo 9–20 sekä  ruotsiksi  ma-pe klo 12–14. Naisten Linjan puhelinpalvelu 0800 02400 ma–pe 16–20 sekä  chat-palvelu  ti & to klo 17–19 Valtakunnallinen kriisipuhelin  suomeksi  09 2525 0111 (24h),  ruotsiksi  09 2525 0112 (avoinna 20h ma–pe) sekä  arabiaksi  ja  englanniksi  09 2525 0113 (avoinna 20h ma–to) Nollalinjan puhelinpalvelu lähisuhdeväkivallalle ja naisiin kohdistuvalle väkivallalle 080 005 005
 Viranomaisen hankala tunnistaa
 Lounais-Suomen poliisin rikosylikomisario  Toni Sjöblom  ja rikosylikonstaapeli  Teemu Huttunen  allekirjoittavat sosiaalipäivystäjä Anu Ahosmäen huomion, että lähisuhdeväkivalta tunnistetaan ilmiönä entistä paremmin.
 – Kyseessä on erittäin haastava ilmiö eri viranomaisille tunnistaa ja puuttua. Onneksi poliisissakin on opittu tunnistamaan sitä paremmin, ja myös keinot ovat tehokkaampia, pohtii Huttunen.
 Poliisin tilastojen mukaan näyttää siltä, että poliisi on joutunut vierailemaan kodeissa erilaisissa kotihälytystehtävissä koronan aikana aiempaa useammin. Nousua ei kuitenkaan ole yhtä paljon kuin sosiaalipäivystyksen luvuissa.
 – Se voi johtua siitä, että usein väkivallan uhrin on helpompi ottaa yhteyttä juuri esimerkiksi sosiaalitoimeen kuin pyytää hätäkeskuksesta poliisin apua, Huttunen sanoo.
 Rikosylikonstaapeli Teemu Huttunen ja rikosylikomisario Toni Sjöblom Lounais-Suomen poliisista ovat huomanneet, että kotihälytykset ovat lisääntyneet koronan aikana. Tapio Termonen / Yle
 Uhri voi olla kyvytön pyytämään apua
 Poliisihallituksen tekemän tutkimuksen mukaan poliisi kävi viime vuonna 550 osoitteessa kolmesti tai useammin kotihälytyksen takia.
 Parissakymmenessä osoitteessa käytiin jopa 11 kertaa vuodessa – käytännössä melkein kuukausittain. Luvut koskevat koko Suomea.
 – Tilastot kertovat siitä, ettei todellakaan ole mitään tiettyjä perheitä tai perhetyyppejä, joissa väkivaltaa esiintyy. Myös syyt voivat olla hyvin moninaisia, Toni Sjöblom huomauttaa.
 Myös poliisin kannalta on tärkeää, että lähisuhdeväkivallasta ja apukeinoista puhutaan, ja ilmiötä tehdään näkyväksi. Kotiväkivalta on usein niin sanottua piilorikollisuutta.
 – Väkivaltaa kokeneet tai tehneet harvoin itse ilmoittavat teoista. Hyvin usein tieto niistä tulee muiden kanavien kautta, kuten naapurin, sukulaisen tai kenen tahansa tilanteessa lähellä olevan kautta. On tärkeää ymmärtää se häpeä tai salailun tarve, ja että uhri on usein kyvytön pyytämään apua, Teemu Huttunen sanoo.
 Uskalla olla huolissasi
 Vaikka tietoisuus lähisuhdeväkivallasta ja apua tarjoavista tahoista on lisääntynyt, väkivallan häpeä kulkee voimakkaana uhrien matkassa mukana.
 Omassa kodissa kohdatusta väkivallasta ei niin vain avauduta työpaikan pikkujouluissa tai kavereiden kanssa saunoessa.
 – On kuitenkin tärkeää, että tiedostetaan lähisuhdeväkivalta ilmiönä. Korostan sitä, että joka kolmas nainen edelleen kohtaa lähisuhdeväkivaltaa, kriisityöntekijä Anu Ahosmäki sanoo.
 Ahosmäki on tyytyväinen siihen, että palveluita on nykyään olemassa yhteiskunnassa. Kaupunkien kriisityöntekijät auttavat, samoin rikosuhripäivystys ja turvakodit.
 Anu Ahosmäki myös uskoo, että korona-aikana on uskallettu olla enemmän huolissaan naapureista, ystävistä ja tuttavista.
 – Ollaan huolissaan ystävästä, jos hän on poissaoleva, itkuinen, vetäytyvä tai jos poskessa on mustelma. Kysytään, onko kaikki hyvin. Annetaan ainakin sille ihmiselle mahdollisuus kertoa, että ei ole.
 Aiheesta voi keskustella  Yle Tunnuksella  26.11. klo 23 saakka.
 Lue myös:
 Kynnys puuttua lähisuhdeväkivaltaan on mielenterveyspalveluissa yhä liian korkea, sanoo asiantuntija – jopa perhesurmalla vihjailu saatetaan ohittaa
 Tuore tutkimus: kotiin eristäytyminen korona-aikana vaikeutti lähisuhdeväkivallan uhrien tilannetta
 "Jos en olisi silloin lähtenyt, en välttämättä olisi tässä" – Tanja eli 10 vuotta väkivaltaisessa suhteessa, eikä poliisikaan osannut tarjota apua

Joka kolmas nainen Suomessa kokee parisuhdeväkivaltaa – kriisityöntekijä kohtaa uhrin ensimmäisenä: "Kodin pitäisi olla turvallisin paikka"


Summary: Hämeenlinnalaisten nuorten kouluterveyskyselyn mukaan kolmasosa yläkoululaisista nukkuu alle kahdeksan tuntia yössä. Myös mielialaoireilut ovat lisääntyneet. Lyseolaiset kertovat, miksi on vaikeaa mennä ajoissa nukkumaan.

Hämeenlinnan lyseon kahdeksannen luokan oppilas  Amanda Reponen  myöntää valvovansa myöhään. Hän menee nukkumaan vasta puolenyön jälkeen.
 – Mä jään katsomaan Netflixiä tai YouTubea. Katson kelloa, että kyllä mä vielä yhden ehdin ja sitten se venyy jonnekin kahteentoista. Sitä pidempään en itse asiassa pysty valvomaan, rupeaa väsyttämään liikaa.
 Myös kahdeksannella luokalla oleva  Arttu Martikainen  viettää illat puhelimella.
 – Tulee katsottua vaan puhelinta iltaisin ja puhuttua videopuheluita. Lisäksi muutenkin vähän mietityttää kaikki asiat.
 Valvomista on vaikea lopettaa, vaikka Martikainen tietää, että seuraava päivä ei ole helppo.
 – Väsymystä on aika paljon. Sitten muutenkin pahalla mielellä menen kouluun.
 Hämeenlinnan kouluterveydenhuolto on kiinnittänyt huomiota nuorten vähäiseen unen määrään ja mielialaoireiden lisääntymiseen. Ongelmia on enemmän tytöilä. Nyt on käynnistetty ”Nuori. Nuku” -kampanja, joka on suunnattu myös kahdeksas- ja yhdeksäsluokkalaisten vanhemmille.
 Hämeenlinnan kouluterveydenhuollon vastuulääkäri  Anu Mähönen  kertoo, että unta ei arvosteta riittävästi.
 – Nuoret eivät nuku tarpeeksi ja se näkyy siinä, että heillä on vaikeuksia oppimisessa ja keskittymisessä. Heillä on enemmän mielialaongelmia. Palautuminen ja jaksaminen on heikompaa, sanoo Mähönen.
 Vinkit unirytmin löytämiseksi
 Aivot tarvitsevat palautumiseen hyvät yöunet, joten tilanne kannattaa korjata. Onneksi siihen on hyviä keinoja. Harva pystyy omatoimisesti muuttamaan iltarytmiään, siksi unitalkoisiin herätellään myös yläkoululaisten vanhempia.
 Nappaa tästä tärkeimmät vinkit unirytmin löytämiseksi:
 1. Aamulla ylös ja kirkkaat valot päälle
 2. Ei enää päiväunia ja illalla riittävän ajoissa sänkyyn
 3. Pelilaitteet ja älypuhelin pois illalla ajoissa
 Tuntuu yksinkertaiselta, ja nämä asiat tiedetään entuudestaan. Silti moni meistä - ikään katsomatta - tuijottaa puhelimen ruutua iltamyöhään. Jos muutosta arjessa on vaikea saada itse aikaiseksi, kannattaa pyytää vanhemmilta apua.
 Kouluterveydenhuollon vastuulääkärin Anu Mähösen mielestä koululaisten uniongelmia ei ole otettu tarpeeksi vakavasti.  Ville Välimäki / Yle
 Anu Mähönen myöntää, että murrosiän koittaessa, unen aloitusajankohta viivästyy. Silloin on vaikeampi mennä ajoissa nukkumaan ja rauhoittuminen vaatii enemmän työtä.
 Aivotutkijat ovat varsin yksimielisiä  14-15-vuotiaiden unentarpeesta . Se on noin yhdeksän tuntia yössä. Monesti sanotaan, että pitäisi nukkua kahdeksasta kymmeneen tuntia yössä.
 – Jos sen sanoo noin, kaikki luulevat, että kahdeksan tuntia riittää. Todellisuudessa se riittää vain harvoille. Suurin osa tarvitsee unta yhdeksän tuntia, sanoo Mähönen.
 Kaverit kuittailevat aikaisesta nukkumaan menosta
 Suomessa ollaan jo yläkouluikäisenä monessa suhteessa itsenäisempiä ja vapaampia kuin monissa muissa Euroopan maissa. Teini-ikäisenä aikaisin nukkumaan meneminen tuntuu turhalta. Päässä pyörii, että muut kuitenkin valvovat ja jään sivuun hauskoista WhatsApp-keskusteluista.
 Kahdeksasluokkalainen  Amanda Eskelinen  Hämeenlinnan Lyseosta tunnistaa fomo-ilmiön hyvin. Kaveritkin saattavat kuittailla, jos katoaa linjoilta liian aikaisin.
 – Ehkä tulee vähän sellaista ilkkumista, että sitten sä jäät kaikesta paitsi. Sellaista, että on noloa, jos menet aikaisin nukkumaan. Eikä sen pitäisi olla noloa. Mun mielestä täytyy saada hyvä yöunet, että jaksaa koko päivän.
 Unen puute lisää masennusta ja lihottaa
 Väsymys saa mielialan heilahtelemaan, vaikeuttaa keskittymistä, aiheuttaa ylivilkkautta, levottomuutta ja aggressiivisuutta. Se lisää masennusta. Kaiken lisäksi se lihottaa ja altistaa urheiluvammoille. Nämä kaikki vaikuttavat hyvinvointiin.
 Puhelimesta on vaikea irrottautua illalla, jos kaikki kaverit ovat linjoilla. Arkistokuva.   Tiina Jutila / Yle
 Yhdeksäsluokkalainen  Anni Rantala  Lyseosta myöntää valvomisen väsyttävän.
 – Mä en välttämättä muista niin paljon aamupäivän tunneista.
 Syiden etsimisen sijaan nyt halutaan ratkaisuja, joten Hämeenlinnassa valmistellaan parhaillaan nuorten mielenterveyshoitopolkua. Kannattaa mennä juttelemaan kouluterveydenhuoltoon tai piipahtaa kuraattorin luona, jos väsymys tai jokin muu askarruttaa.
 Mielenterveyden ongelmat on mahdollista ratkaista nopeasti, jos syyksi osoittautuu liian vähäinen yöuni.
 Nukkumiseen liittyvien ongelmien jälkeen Hämeenlinnassa aiotaan kiinnittää huomiota myös ruokailuun. Kouluterveyskyselyssä reilu kolmasosa nuorista ilmoittaa jättävänsä kouluruokailun väliin. Terveyskysymysten lisäksi tällä on taloudellisia vaikutuksia, kun verovaroin kustannettua ruokaa menee paljon hukkaan.
 Ja kannattaa muistaa, että unen lisäksi säännöllinen ateriarytmi on hyvinvoinnin perusta.
 – Jos aamiainen ja kouluruokakin jää välistä, ei voi enää tuntea oloaan hyväksi iltapäivällä, huomauttaa kouluterveydenhuollon vastuulääkäri Anu Mähönen.
 Lisää aiheesta:   Miten valvovan nuoren saa nukkumaan ajoissa? Väestöliitosta kerrotaan 5 vinkkiä vanhemmille

Puhelin ja Netflix valvottavat koulupäivinäkin yöhön asti – vinkit siihen, miten pääset unirytmiin ja aivot saavat tarpeeksi palautumisaikaa


Summary: Vasemmistoliitto linjaa ohjelmassaan, että keskeisintä tammikuun aluevaaleissa on tasa-arvon edistäminen ja lähipalveluiden vahvistaminen.

Vasemmistoliitto vaatii sosiaali- ja terveydenhuollon ammattilaisten palkkauksen parantamista.
 Puolue julkisti vaaliohjelmansa tammikuun aluevaaleihin torstaina. Puheenjohtaja, opetusministeri  Li Andersson  (vas.) sanoi tiedotustilaisuudessa, että keskeisintä puolueelle on vaaleissa tasa-arvo.
 Vasemmistoliitto katsoo, että Suomessa on tällä hetkellä sote-alan työvoimakriisi, koska palvelutarve kasvaa väestön ikääntyessä ja kymmeniä tuhansia sosiaali- ja terveysalan ammattilaisia eläköityy. Palkkojen parantamisen lisäksi vasemmistoliitto lisäisi alan koulutusta.
 Myös SDP nosti työntekijöiden palkat esiin  vaalikampanjan avauksessaan , mutta puheenjohtaja, pääministeri  Sanna Marin  (sd.) korosti, että SDP ei ole työmarkkinaosapuoli eli ei vaikuta palkkaneuvotteluihin.
 Vasemmistoliitto tavoittelee tammikuun aluevaaleissa kaikkialle Suomeen yhdenvertaisia palveluita. Tärkeimpiä tavoitteiden joukossa puolueella on hyvinvointialueiden lähipalveluiden vahvistaminen.
 Vaaliohjelmassaan puolue ilmoittaa, että sosiaali- ja terveydenhuollon palvelut pitää järjestää lähellä ihmistä, ei keskittää suuryksiköihin tai suurille paikkakunnille.
 Harvaan asuttujen alueiden palveluita puolue vahvistaisi esimerkiksi kiertävien ammattilaisten avulla.
 Puolueen tavoittena on myös väestöryhmien hyvinvointierojen kaventaminen ja koronan aiheuttaman hoitovelan purkaminen.
 Aluevaalien sijaan puolue suosii nimitystä sotevaalit.
 Mielenterveyspalveluita pitäisi saada ilman lähetettä
 Terveyskeskuslääkärin vastaanotolle tulee päästä vasemmistoliiton mukaan viikon sisällä ja maksutta.
 Hallituksen ajamassa  hoitotakuussa  kiireettömään hoitoon pääsisi jatkossa seitsemässä päivässä nykyisen kolmen kuukauden sijaan.
 Vanhushoivassa hyvinvointialueiden on puolueen mukaa huolehdittava, että hoitajamitoitus toteutuu täysimääräisesti ympärivuorokautisissa hoivayksiköissä.
 Lapsiperheiden palvelut puolue keskittäisi perhekeskuksiin, jossa palvelut kootaan yhteen yksikköön.
 Lastensuojelun sosiaalityöntekijän vastuulla saisi vasemmistoliiton mielestä olla korkeintaan 25 lasta.
 Mielenterveyspalveluissa tarvitaan vasemmistoliiton mukaan nykyistä enemmän nopeasti tarjottavia matalan kynnyksen palveluita, joihin pääsee myös ilman lähetettä.
 Perustason mielenterveyspalveluja pitää puolueen mielestä olla tarjolla kaikissa tulevissa sosiaali- ja terveyskeskuksissa. Vasemmistoliitto toteuttaisi ne terapiatakuu-aloitteessa vaaditulla tavalla, jolloin hoidon tarve arvioitaisiin välittömästi, kun ihminen hakee apua, ja psykososiaalinen hoito ja tuki alkaisi kuukauden sisällä.
 Puolue perustaisi jokaiselle hyvinvointialueelle myös itsemurhien ehkäisykeskuksen.
 Maksutonta ehkäisyä puolue tarjoaisi alle 25-vuotiaille, vuoden sisällä synnyttäneille sekä päihdepalveluiden asiakkaille.

Vasemmistoliitto vaatii hoitajien palkkojen parantamista ja kiertäviä ammattilaisia


Summary: Tutkimuksessa arvioitiin kuntien rakennusten sisäilmaongelmien terveyshaittojen kustannuksia ja verrattiin niitä kunnossapito- ja korjauskustannuksiin. Raportin keskeinen viesti on, että tarvitaan ennakoivaa korjaamista.

Oman koulun remontin takia Mikko (nimi vaihdettu) joutui siirtymään väistötilana käytettyyn Sepänkadun kouluun Turussa. Hän sai pahoja rintakipuja sekä muita oireita ja joutui viikoksi sairaalaan. Lopulta hänellä todettiin astma. Hän sai lääkityksen, jota hän vieläkin joutuu silloin tällöin käyttämään rasituksen yhteydessä. Samaan aikaan osa oppilaista vaihtoi koulua oireilun takia.
 Mikon isä ei osaa sanoa, paljonko kustannuksia hoito on tähän mennessä aiheuttanut. Poikaa on tutkittu useaan otteeseen. Oireet helpottivat oppilaiden palattua vanhaan, remontoituun kouluun. Astma kuitenkin jäi.
 Sepänkadun koulussa on tehty erilaisia sisäilmamittauksia, myös joitain korjauksia ja rakennusta on käytetty väistötilana. Nyt se on käyttökiellossa.
 Turun Sepänkadun koulurakennus on nyt käyttökiellossa. Minna Rosvall / Yle
 Turku katsoo Sepänkadun kiinteistön kuntotutkimuksen sisältävän lukuisia virheitä ja ristiriitaisuuksia
 Sisäilmahaittojen kulut satoja miljoonia vuodessa
 Turun yliopiston Työterveyshuollon oppiaineen TROSSI-yksikön terveystaloudellisen tutkimuksen  loppuraportin  mukaan sisäilman terveyshaittojen kulut ovat satoja miljoonia euroja vuodessa, vaikka sisäympäristön haitoille altistuisi vain vajaa viidennes kuntien rakennuksia käyttävistä.
 Noin puolet kustannuksista syntyy sairauspoissaoloista ja tekemättä jäävästä työstä. Lasten kustannuksista noin 40 prosenttia kertyy erikoislääkäritasoisesta sairaanhoidosta. Poissaolokuluista osa aiheutuu lasten vanhempien työstä poissaoloista.
 Kun kiinteistöt korjataan, terveydentilassa tapahtuu paranemista ja poissaolot vähenevät. Vakavissa sisäilmaongelmissa korjausten takaisinmaksuaika on 3–10 vuotta ja lievissä tapauksissa 7–21 vuotta.
 – Kaikkein suurimmat säästöt yhteiskunnalle syntyisi ennakoivalla korjaamisella, jossa terveyshaittoja ei ehtisi muodostua. Kalleimmaksi tulevat toistuvat, riittämättömät korjaukset, joiden aikana terveyshaitat pahenevat ja ehtivät kehittyä pysyviksi, kertoo TROSSI-yksikön johtaja, työterveyshuollon ja ympäristölääketieteen professori  Tuula Putus .
 Professori Tuula Putuksen mukaan rakennusten kunnossapidosta ei kannattaisi tinkiä. Paula Collin / Yle
 Monimutkaiset laskentakaavat arvioiden pohjana
 Raportin laskelmat perustuvat julkisiin tilastoihin ja lukuisiin esimerkkitapauksiin SataKunta-hankkeen kohteissa. Samansuuntaisia tuloksia on aiemmin julkaistu muun muassa Eduskunnan tarkastusvaliokunnalle luovutetussa raportissa vuonna 2012.
 – Tuoreet tutkimustuloksemme vuosilta 2006–2019 osoittavat, ettei sisäilmaongelmia ole vielä saatu ratkaistuksi, vaan terveyshaittakustannukset ja kiinteistöjen korjausvelka edelleen kasvavat, Putus sanoo.
 Loppuraportin lisäksi hankkeessa laadittiin uusi laskentamalli, jolla voidaan arvioida aiempaa tarkemmin sisäilmaongelmista koituvia terveyshaittoja ja niiden kustannuksia. Mallia voidaan hyödyntää kuntatasolla, alueellisesti sekä valtakunnallisesti päätöksenteon tukena.
 Terveyshaittojen talousvaikutusten arviointi sekä käyttäjä- että omistajaosapuolelle pohjautuu eri tilastoihin, mutta mallinnukseen soveltuva julkisesti saatavissa oleva tilasto- ja tutkimusaineosto on puutteellinen. Tutkimuksessa sitä on täydennetty mallinnuksen keinoin.
 Tällöin kriteerinä on tutkijoiden mukaan ollut, että mallinnuksen tuottama tulos tulee olla mahdollinen ja todennäköinen suhteessa saatavissa olevaan tietoon.
 Kuntien tilojen käyttäjäosapuolen osalta haasteena on toimitilojen kunnosta ja sisäilmasta johtuvien oireiden, sairauksien, terveydenhuoltokäyntien, sairauspoissaolojen ja sairaana työskentelyn välisten yhteyksien mallintaminen.
 Rakennusten ikä vaikuttaa korjaustarpeeseen
 Sisäilmakyselyissä koettu terveyshaitta on tutkimuksen mukaan yhdistelmä viihtyvyys- ja terveyshaittaa. Viihtyvyyshaitta on yhteydessä huoltovelkaan ja terveyshaitta korjausvelkaan ja perusparannustarpeeseen.
 Terveyshaittojen ennaltaehkäisyllä saatavat säästöt toteutuisivat lähes täysimääräisesti, jos kunnissa olisi mahdollista ylläpitää rakennuksia kunnolla ja korjata niitä ajoissa.
 Ennakoivat korjaukset ilman erillistä terveysnäkökulmaa vähentävät nyt tehdyn selvityksen mukaan merkittävästi myös terveyshaitoista aiheutuvia kustannuksia. Jos korjaukset tehdään ennaltaehkäisevästi, vältetään todennäköisesti viivästyneen korjauksen tuomat lisäkustannukset.
 Kun käyttäjät alkavat oireilla rakennuksen huonosta kunnosta tai sisäilmasta johtuvista terveyshaitoista, ollaan jo myöhässä. Silloin toteutuvat terveyshaittojen kustannukset todennäköisesti täysimääräisesti viivästymisestä aiheutuneiden kustannusten lisäksi.
 Tällöin osalle altistuneista syntynyt terveyshaitta, kuten astma, voi olla jo pysyvä.
 Silja Viitala / Yle
 Orimattilan palomiehet ovat tehneet yli 10 vuotta töitä sisäilmaongelman keskellä – jopa kahdella kunnalla kolmesta ei ole rahaa korjata käsiin rapistuvia rakennuksia
 Työpaikkoihin liitetään nyt monia oireita
 Kuntaliiton tutkimuksissa työympäristöön liitettyjä oireita raportoitiin yleisemmin vuosina 2011–2012 ja 2015–2017. Yleisimpiä oireita ovat silmien ja nenän ärtyminen, kurkun käheys tai kuivuus sekä väsymys.
 Hoito- ja opetustyötä tekevät raportoivat yleisemmin työympäristöön liittyvistä oireista kuin toimistotyötä tekevät.
 Kuntien palvelutuotannosta tarkasteltiin erikseen varhaiskasvatusta, perusopetusta, perusterveydenhuoltoa ja ikääntyneiden palveluita.
 Neljästä esimerkkilaskelmasta lasten päiväkotihoito ja perusopetus pysyvät jatkossakin kuntien vastuulla. Perusterveydenhuolto ja ikääntyneiden palvelut siirtyvät lähitulevaisuudessa kuntien vastuulta itsenäisten sote-alueiden tehtäviksi.
 Tämä tarkoittaa, että kunnat eivät pian omista sote-kiinteistöjä. Terveyshaittojen hallinta ja talousvaikutukset säilyvät yhteiskunnan kokonaiskustannuksina.
 Helsingin Kätilöopistolla todettiin sisäongelmia ja monet kätilöt joutuvat edelleen käyttämään lääkkeitä altistuksen takia. Jussi Koivunoro / Yle
 Ensimmäinen tutkimus suljetun Kätilöopiston kätilöiden oireista – Kätilö: "Neurologiset oireet palaavat heti kun luulee olevansa vähän terveempi, ja se on kuin joku turpaan vetäisi"
 Synnyttäjät kertovat huonosta kohtelusta ja hoitajien kiireestä Naistenklinikalla – Jatkuvan muuttorumban keskellä työskentelee kokemattomia kätilöitä
 Kustannuksia syntyy myös tekemättömästä työstä
 Tutkimuksen tehneen diplomi-insinööri Olavi Holmijoen laskelmissa osoitetaan toimitilan terveyshaitoille altistuneiden terveyskulujen suuruusluokka sekä terveyshaitan esiintymiseen ja poistamiseen liittyvien kustannusten suuruusluokka.
 Näissä laskelmissa henkilöstön terveyskuluihin vaikutti eniten sairauspoissaoloista aiheutuva tekemätön työ. Sen osuus oli 59–63 prosenttia ja terveydenhuoltokulujen osuus oli 38–41 prosenttia terveyskuluista. Henkilöstön terveyskulujen euromäärät vaihtelivat välillä 3 155–3 478 euroa per henkilö.
 Terveyskuluista puuttuu sairaana ja kuormittuneena työskentely ja sen aiheuttama tuottavuuden lasku.
 Tehdyissä askelmissa asiakkaiden terveyskulut vaihtelivat 931–5 519 euron väillä per henkilö. Päiväkotilasten terveyskuluista 44 prosenttia tuli somaattisesta erikoissairaanhoidosta ja 39 prosenttia lasten sairauspoissaoloista aiheutuvista vanhempien tekemättömästä työstä.
 Lähes joka viides työntekijä kärsii sisäilmaongelmista
 Sisäilmahaitoille altistuneita arvioitiin olevan jopa 18 prosenttia henkilöstöstä ja asiakkaista tehtäväluokasta riippuen. Terveyshaittojen arvioitu osuus altistuneiden terveyskuluista liikkui välillä 43–101 miljoonaa euroa vuoden 2019 tilastojen perusteella.
 Samaan aikaan terveyshaittoja esiintyvien rakennusten toimitilakustannukset ja rakennushankinnat olivat yhteensä 602–675 miljoonaa euroa.
 Tähän sisältyy terveyshaitan poistamisesta aiheutuvat tekniset kustannukset 87–174 miljoonaa euroa ja samalla kertaa toteutettavat muut tekniset, toiminnalliset ja taloudellisen käytön edellyttämät kustannukset.
 Kunnallisessa päätöksenteossa kiinteistön pääoma-, ylläpito-, käyttö- ja käyttäjäkustannuksia tulisi tutkijan mukaan tarkastella samanaikaisesti sekä omistaja- että käyttäjäosapuolen saaman hyödyn näkökulmasta, ei pelkkinä kustannuksina omistajaosapuolelle.
 Diplomi-insinööri Olavi Holmijoki toivoo, että terveyshaittojen talousvaikutusten arviointimallin sisältämä ajattelutapa otettaisiin käyttöön kunnissa osaksi kokonaissuunnittelua.
 Artikkelista voi keskustella 25.11. klo 23 asti.
 Lue myös
 Sisäilman lievätkin haitat saattavat aiheuttaa terveysriskin – lääkäri: Suhtautuminen ongelmiin on karmeaa
 Kaikki eivät niele THL:n sisäilmatutkimuksen tuloksia – Professori: Teimme vastaavan koulututkimuksen Vantaalla ja saimme toisenlaisen tuloksen
 Onko sisäilmaoireilu sittenkin isoksi osaksi aivoperäistä, kuten nyt väitetään? Ylen selvitys kertoo, että selitys on tieteellisesti ohuella pohjalla

Tutkimus: Sisäilman kannalta rakennukset kannattaa korjata ajoissa, sillä muuten laskusta tulee kaksinkertainen


Summary: Yhä useampi alaikäinen perustaa yrityksen Suomessa. Yleensä yritykset toimivat kaupan tai palvelujen toimialalla.

Rehellisesti aitoja kiinalaisia piuhoja!
 Muun muassa näin markkinoivat verkkokauppansa tuotteita laukaalaiset  Tatu , 10, ja  Vilho , 8,  Ahola . Nuoret kauppiaat ovat pyörittäneet Piuhakauppa.com:ia vuoden ajan.
 Työnjako on selvä. Kauppias Tatu etsii piuhat ja hoitaa lähetykset maailmalle, kauppias Vilho hoitaa kirjaamisen ja saattaa sujauttaa mukaan kiitoskortin.
 – Herään, syön aamupalan, menen kouluun, tulen kotiin, tyhjennän tiskikoneen ja käytän koiran ulkona. Jos isi on laittanut viestiä, että pitää tehdä tilauksia, niin teen ne, Tatu kuvaa arkipäiväänsä.
 Vilho Ahola saattaa laittaa paketin mukaan kiitoskortin. Petri Aaltonen / Yle
 Vapaa-aikaakin kauppiailla on, ainakin viikonloppusin. Tilauksia ei muutoinkaan tule joka päivä, ja välillä kaksikko pitää vapaapäivän ja työskentelee pidempään seuraavana.
 – Joskus tilauksia on tosi monta ja ne ovat tosi isoja. Silloin pitää tehdä tosi myöhään töitä, Tatu kertoo.
 Muutama sata alaikäistä yrittäjää
 Alaikäisten yrittäjien määrä on kasvanut hienoisesti Suomessa jo pidemmän aikaa. Asiasta kertoo Suomen Yrittäjien ekonomisti  Petri Malinen .
 Innostusta siivittää hänen mukaansa muun muassa yrittäjyyskasvatuksen lisääntyminen kouluissa.
 – Lisäksi nuoret ovat huomanneet osa-aikaisen yrittäjyyden olevan hyvä tapa työllistyä esimerkiksi kesällä tai muiden lomien aikana, Malinen sanoo.
 Suomessa on muutama sata alaikäistä yrittäjää, Suomen Yrittäjät arvioi. Noin 200 heistä on elinkeinonharjoittajia. Se on ainoa yritysmuoto, jossa alaikäinen voi toimia itsenäisesti. Lisäksi alaikäisillä on jonkin verran muita yritysmuotoja.
 Tatu ja Vilho Aholan Piuhakaupan toiminimi on virallisesti isän nimissä.
 Alaikäisten yritykset ovat Malisen mukaan hyvin vaihtelevia. Yleisimmin ne toimivat kaupan tai palvelun toimialoilla.
 – Nuori myy esimerkiksi palveluna omaa osaamistaan, kuten pihanhoitoa, tai itse valmistamiaan tuotteita, kuten koruja tai harrastusvälineitä.
 Taskurahaa lapsille, oppia isälle
 Kaikki alkoi ylimääräisestä ajasta. Sitä jäi Aholoille muutama viikko, kun kesälomareissu peruuntui viime vuonna.
 – Piti keksiä jotain tekemistä. Keksimme yhdessä tällaisen yhteistyöjutun, että lapset saavat vähän taskurahaa ja ylimääräistä tekemistä, kauppiaiden isä  Joni Ahola  kertoo.
 Hän jakaa yrityksen tuotot kolmeen osaan. Tatu saa yhden, Vilho saa toisen ja kolmas jää yritykselle.
 – Jotkut tyhjentävät tiskikonetta, nuo myyvät piuhoja, Joni Ahola sanoo.
 Isä ei ota työstään palkkaa, mutta saa toisenlaista hyötyä yrityksestä.
 – Tykkään opetella uutta, enkä ole ennen pystyttänyt tai pyörittänyt verkkokauppaa. Tässä on jokaiselle jotain, hän kuvaa.
 Doris-koira on yrityksen laadunvalvoja. Petri Aaltonen / Yle
 Bisneksessä on mukana koko perhe. Kauppiaiden äiti on nimetty vastuullisuusjohtajaksi, jonka tehtävä on varmistaa, että yritys kierrättää roskansa oikeaoppisesti.
 Välillä perheyrityksen kauppiaat riitelevät siitä, miten hommat pitäisi hoitaa. Mutta miten riidat ratkeavat?
 – Pahoilla tavoilla. Tappelemalla! huudahtaa Vilho.
 – No ei yleensä, lisää Tatu.
 Tatu ja Vilho Ahola saivat yritykselle oman toimiston. Petri Aaltonen / Yle
 Aluksi Piuhakaupasta löytyi kymmenkunta tuotetta ja jokaista oli varastossa viidestä kymmeneen kappaletta.
 Sitten kiinnostus levisi, tavara alkoi käydä kaupaksi ja tuotteet olivat koko ajan loppu. Isä järjesti tuotteille varastotilan, johon niitä mahtui aiempaa enemmän.
 Nyt tuotteita löytyy kolmisenkymmentä ja osaa niistä varastosta peräti sata kappaletta.
 Kauppiaat ostavat elektroniikkaa tienesteillään
 Parasta yrittäjyydessä on palkka. Siitä Tatu ja Vilho Ahola ovat yksimielisiä.
 Molemmat laittavat tienestinsä säästöön.
 – Minä ainakin haluan rahaa ja ostaa mitä haluan! sanoo Vilho.
 Hän on ostanut tienesteillään PlayStation-pelikonsolin, Tatu tietokoneen, näytön ja Air Podit. Lisäksi kaksikko on hommannut yhteisen soutuveneen.
 Piuhakauppa on koko perheen projekti. Petri Aaltonen / Yle
 – Omalla rahalla ostetulla asialla on paljon enemmän arvoa kuin toiselta saadulla. Se on koko homman tausta-ajatus, mitä lapset eivät ehkä vielä ihan ymmärrä, Joni Ahola sanoo.
 Esimerkiksi Tatun Air Podit ovat pysyneet tallessa jo vuoden ajan.
 – Jos minä olisin ostanut ne hänelle, ne olisivat olleet viikon päästä kateissa, isä arvelee.
 Voit keskustella aiheesta 26. marraskuuta kello 23.00 asti.

Tatu, 10, ja Vilho, 8, kauppaavat netissä rehellisesti aitoja kiinalaisia piuhoja: "Minä ainakin haluan rahaa ja ostaa mitä haluan!"


Summary: Rikosnimike on vaihtunut virkamiehen väkivaltaiseksi vastustamiseksi, rikoskomisario Jyrki Kallio kertoo. Hattulalaismies ajoi kauhakuormaajalla päin kahta poliisiautoa.

Hattulassa kauhakuormaajalla poliiseja uhkaillutta miestä ei enää epäillä  murhan yrityksestä . Länsi-Uudenmaan poliisilaitoksen rikoskomisario  Jyrki Kallio  kertoo, että rikosnimike on vaihtunut virkamiehen väkivaltaiseksi vastustamiseksi.
 – Olemme arvioineet tilanteen syyttäjän kanssa. Esitutkinta etenee, ja poliisi on jo kuullut kaikkia asianosaisia, Kallio kertoo.
 Kauhakuormaajan kuljettajaa epäillään myös törkeästä rattijuopumuksesta ja törkeästä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta.
 – En osaa sanoa kuinka lähellä tapahtumia oli siviilihenkilöitä, mutta jonkin verran tiellä ajoi sivullisia, rikoskomisario Jyrki Kallio sanoo.
 Tapahtumat saivat alkunsa varhain sunnuntaiaamuna Aulangontiellä Hattulassa, kun Hämeen poliisipartio huomasi holtittomasti liikkuneen kauhakuormaajan ja koetti pysäyttää kuljettajan. Näin ei kuitenkaan käynyt ja lopulta kauhakuormaajan pysäyttämiseen osallistui useita poliisipartioita.
 Vaarallinen tilanne eskaloitui piiritystilanteeksi, jonka aikana työkoneen kuljettajaa koetettiin saada neuvottelemalla antautumaan. Pitkien neuvotteluiden jälkeen hattulalaismies toteutti uhkauksensa ja ajoi kauhakuormaajalla päin kahta poliisiautoa. Autot olivat tyhjillään mutta tuhoutuivat korjauskelvottomiksi.
 Poliisi joutui käyttämään tilanteessa asetta, jotta rikoksesta epäillyn vaarallinen toiminta saatiin loppumaan. Laukaukset eivät kuitenkaan pysäyttäneet kauhakuormaajaa. Kuljettaja ajoi läheisen kiinteistön pihaan ja nousi kuormaajasta. Tämän jälkeen poliisi sai hänet haliintaan.

Poliisi: Kauhakuormaajan kuljettajaa ei enää epäillä murhan yrityksestä Hattulassa


Summary: Oulussa Hintan alakoulun tiloista löydettiin oppilas kuolleena 24. marraskuuta iltapäivällä. Kriisiapua annetaan ainakin kouluyhteisölle ja oppilaan perheelle.

Oulun kaupunki on aloittanut kriisityön jo tänä aamuna Hintan alakoulussa tapahtuneen oppilaan menehtymisen vuoksi
 Hintan alakoulun tiloista löydettiin oppilas kuolleena 24. marraskuuta iltapäivällä. Asiasta tiedotti poliisi.
 – Meillä alkaa kriisityö, jossa on mukana ammattilaisia: psykologeja, kuraattoreita, nuorisotyöntekijöitä, ja myös seurakunnan työntekijöitä on mahdollista tavata, kertoi Oulun kaupungin sivistys- ja kulttuurijohtaja  Mika Penttilä  STT:lle keskiviikkoiltana.
 Tilanteessa tuetaan kouluyhteisön lisäksi oppilaan perhettä.
 Oulun kaupunki järjestää myös suruliputuksen kaikissa kaupungin kohteissa on torstaina 25. marraskuuta.
 Asiaan ei epäillä liittyvän rikosta
 Hintan koulun tapahtumiin ei epäillä liittyvän rikosta, ja poliisi tutkii kuolemaan johtaneita tapahtumia kuolemansyyntutkintana. Menehtynyt oppilas kävi poliisin mukaan kyseistä koulua.
 Sanomalehti Kalevan  mukaan osa muista oppilaista näki kuolleen lapsen. Mika Penttilän mukaan lapsi löydettiin erillistilasta, jossa ei ollut hänen lisäkseen muita ihmisiä.
 – Sen jälkeen lähdettiin kertomaan aikuisille, hän kuvailee tilannetta.
 Koulu sijaitsee Hintan asuinalueella lähellä Kuusamontietä, noin viiden kilometrin päässä Oulun keskustasta. Kyseessä on noin 400 oppilaan alakoulu.
 Mika Penttilä ei tarkenna lapseen liittyviä tietoja, kuten ikää tai sukupuolta.
 Penttilän mukaan tapahtuneen jälkeen kyseisen koulun lasten vanhemmille on tiedotettu asiasta.
 – On kerrottu, että on menehtynyt lapsi ja on pyydetty, että vanhemmat olisivat herkällä korvalla ja lastensa käytettävissä, jos mitä tahansa tulee, kysymyksiä tai tunnetiloja, Penttilä sanoo.

Oulussa suruliputetaan tänään, Hintan koululla käynnistyy kriisityö koululaisen kuoleman vuoksi


Summary: Saksa ylitti torstaina viidentenä maana Euroopassa 100 000 koronaan liitetyn kuolemantapauksen rajan. Tuleva liittokansleri tukee terveydenhuollon henkilöstön pakollisia rokotuksia.

Saksan koronatilanne heikkenee edelleen. Samalla kun uusien tartuntojen määrät rikkovat ennätyksiä, maa ylitti synkän rajapyykin – yli 100 000 koronavirukseen liittyvää kuolemaa.
 Asiasta ilmoitti tänään kansanterveydestä vastaava Robert Koch -instituutti (RKI). Saksassa raportoitiin vuorokauden aikana yli 350 uutta koronaan liittyvää kuolemaa.
 Euroopassa 100 000 koronaan liitetyn kuoleman raja on ylitetty tähän mennessä Venäjällä, Britanniassa, Italiassa ja Ranskassa.
 Yhden vuorokauden aikana Saksassa kirjattiin 75 961 uutta koronatartuntaa, mikä on maan uusi ennätys pandemian aikana.
 Saksassa kirjattiin myös ennätykselliset 419,7 uutta tapausta 100 000 asukasta kohti viimeisen viikon aikana.
 Osan saksalaissairaaloista kerrotaan kärsivän akuutista ylikuormituksesta. Jotkut Itä- ja Etelä-Saksan sairaaloista ovat siirtäneet potilaita muille alueille.
 Vaikka koronatartuntoja on enemmän kuin viime talven tartunta-aallon aikana, kuolemantapauksia on suhteellisesti vähemmän. Asiantuntijoiden mukaan tämä johtuu rokotuksista.
 Jono rokotusbussille Berliinissä. Filip Singer / EPA
 Uuden hallituksen ensimmäinen koetinkivi
 Koronatilanteen heikentyminen on haaste ensi kuussa valtaan siirtyvälle uudelle koalitiohallitukselle.
 Piikki tartunnoissa on herättänyt Saksassa kiivasta keskustelua siitä, pitäisikö maan seurata Itävallan esimerkkiä ja tehdä rokotuksista pakollisia kaikille.
 Tuleva liittokansleri  Olaf Scholz  on ilmaissut tukensa terveydenhuollon henkilöstön pakollisille rokotuksille.
 Saksan rokotuskattavuus on suhteellisen alhainen, noin 69 prosenttia, verrattuna moniin muihin Euroopan maihin.
 Väistyvä terveysministeri  Jens Spahn  korosti rokottamisen tärkeyttä tiedotustilaisuudessa Berliinissä maanantaina.
 – On todennäköistä, että talven loppuun mennessä kaikki saksalaiset ovat joko ottaneet rokotteen, parantuneet [sairastamastaan koronataudista] tai kuolleet, Spahn sanoi.
 Saksa ilmoitti viime viikolla tiukemmista koronarajoituksista. Ihmisten pitää muun muassa työpaikalle päästäkseen todistaa, että he ovat rokotettuja, parantuneita taudista tai tehneet negatiivisen koronatestin.
 Pahiten kärsineillä alueilla on määrätty uusia sulkutiloja.
 Saksan koronatilanne on heikentynyt. Joulumarkkinoilla Frankfurtissa kehotetaan käyttämään maskia. Constantin Zinn / EPA
  Euroopassa tilanne huono
 Eurooppa on noussut jälleen koronapandemian keskukseksi. Syynä huonoon tilanteeseen ovat rokotusten hidas eteneminen joissain maissa ja herkästi tarttuva koronaviruksen deltamuunnos. Kylmän sään myötä ihmiset ovat siirtyneet sisätiloihin ja viettävät enemmän aikaa keskenään. Samalla myös rajoituksia on lievennetty eri maissa.
 Tiukentuneita koronatoimia on  protestoitu monissa Euroopan maissa  viime aikoina.
 WHO julkisti tiistaina hätkähdyttävän varoituksen: talven aikana Euroopassa on nykytahdilla odotettavissa 700 000 uutta koronavirukseen liittyvää kuolemaa.
 Lue myös :
 Katso tästä, miten rokotukset vaikuttavat koronakuolemiin eri maissa – WHO varoittaa: vielä sadat tuhannet kuolevat talvella Euroopassa
 Kirjeenvaihtajalta: Feminististä ulkopolitiikkaa, kannabis kauppoihin ja äänestysiäksi 16 vuotta – peruskonservatiivinen Saksa on uuden edessä

Saksan koronatilanne synkkenee: yli 100 000 kuolemaa ja tartuntamäärät kasvussa


Summary: Sosiaali- ja terveysministeriö sekä Terveyden ja hyvinvoinnin laitos tekevät ehdotuksia uusista koronarajoitustoimista sote-ministeriryhmälle tänään torstaina.

Sosiaali- ja terveysministeriön kansliapäällikkö  Kirsi Varhila  myönsi  Ylen aamun  ja  Ykkösaamun  haastatteluissa torstaina, että Suomen koronarajoitustoimiin on nyt tulossa käänne, jossa uusia rajoituksia kohdistetaan rokottamattomiin ihmisiin.
 – Rajoituksia pitää kohdentaa heihin, jotka tuovat meille tautitaakkaa. Tämäntyyppistä ajattelulogiikkaa olemme viemässä sote-ministeriryhmälle, Varhila sanoi.
 STM sekä Terveyden ja hyvinvoinnin laitos  tekevät ehdotuksia  uusista koronarajoitustoimista sote-ministeriryhmälle tänään torstaina. Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) kertoi keskiviikkona, että uusia rajoitustoimia asetetaan heikentyneen koronatilanteen vuoksi.
 Varhilan mukaan avainasemassa on nyt muun muassa koronapassin käytön pohtiminen.
 – Pitäisikö koronapassia käyttää koko aukioloaikana, voidaanko passia ryhtyä käyttämään itsenäisenä rajoitteena eli toiminnan harjoittaja voisi ottaa tarpeen mukaan koronapassin terveysturvallisuustoimenpiteenä käyttöön, vaikka toimialaa ei olisi muutoin rajoitettu, Varhila listasi mahdollisia toimia.
 Varhila kertoi, että koronapassin käyttöä myös työelämässä selvitetään, mutta lainsäädännön valmistuminen menee ensi vuoden puolelle.
 "Yritämme kohdentaa rajoituksia oikein"
 Varhilan mukaan katseet kääntyvät nyt myös THL:n riskipotentiaalin  arviointitaulukon  kohtalaisen riskin tilaisuuksien rajoituksiin. Ministeriö kävi tilaisuuksia läpi THL:n kanssa jo keskiviikkona.
 – Siellä on esimerkiksi liikuntapaikat ja ulkoilmatilaisuudet silloin, jos tapahtumassa on käytössä seisomakatsomoita. Yritämme kohdentaa rajoituksia oikein eli näistä tilaisuuksista olisivat poissa ne, joilla rokotussuojaa tai sairastettua tautia ei ole, Varhila sanoi.
 Keskusteluissa on myös ravintoloiden aukiolojen tiukentaminen tuntuvasti. Varhila kertoo, että monelta sairaanhoitopiiriltä on tullut suoraan pyyntöjä, että ravintolarajoituksia pitää olennaisesti tiukentaa.
 Varhilan mukaan yksinkertaisinta olisi, että rajoitukset koskisivat kaikkia ravintoloita, mutta päätös riippuu hallituksen tahtotilasta.
 – Mutta näistäkin rajoituksista pääsee koronapassilla eroon, Varhila muistutti.
 Lue myös:
 Ministeri Kiuru pahentuvasta koronatilanteesta: ravintolarajoituksiin tiukennuksia, matkailun testivaateen keventäminen "täysin mahdotonta"

STM:n Varhila tulevista uusista koronarajoituksista: "Niitä pitää kohdentaa heihin, jotka tuovat tautitaakkaa"


Summary: Kysy mitä vain hyvinvointialueesta. Osa kysymyksistä on valtakunnallisia, osa koskee Pirkanmaata.

Vuoden 2023 alusta sosiaali- ja terveydenhuollon sekä pelastustoimen järjestämisvastuu siirtyy kunnilta hyvinvointialueille. Mitä muutos tarkoittaa esimerkiksi pirkanmaalaisten arjen kannalta?
 Järjestämme torstaina 25. marraskuuta kello 11-12 chat-keskustelun, jossa käsitellään uudistuksen herättämiä kysymyksiä. Pääset chattiin  tästä linkistä .
 Keskusteluun voi osallistua  Yle Tunnuksen  avulla. Vastaamassa ovat Pirkanmaan hyvinvointialueen sote-muutosjohtaja  Jaakko Herrala  Pirkanmaan liitosta, muutosjohtaja  Jukka Alasentie  ja Pirkanmaan sote-uudistuksen hankejohtaja  Eeva Halme .
 Keskustelua luotsaavat toimittajat  Elina Nieminen  ja  Anna Sirén .

Kysy mitä vain palveluista tulevaisuuden hyvinvointialueilla – Sote-asiantuntijat vastaavat kysymyksiisi chatissa alkaen klo 11


Summary: Valtiopäivien puhemiehen on määrä ilmoittaa tänään torstaina iltapäivällä, voiko sosiaalidemokraattien Magdalena Andersson aloittaa pääministerinä yksipuoluehallituksen johdossa.

Ruotsin ensimmäiseksi naispääministeriksi keskiviikkona aamupäivällä valittu  Magdalena Andersson  erosi tehtävästä myöhemmin päivällä sen jälkeen, kun hallituskumppani ympäristöpuolue jätti hallituksen. Syynä on hallituksen budjettiesityksen kaatuminen valtiopäivillä. Uusi hallitus oli tarkoitus nimittää virkaansa perjantaina.
 Selvitimme, mitä sotkusta tähän mennessä tiedetään.
 Mitä torstaina tapahtuu?
 Ruotsissa valtiopäivien puhemiehen on tänään torstaina iltapäivällä määrä kertoa, miten sotkuisessa hallitustilanteessa edetään.
 – Puhemies  Andreas Norlén  on nyt se, joka päättää, miten tässä asiassa edetään, sanoo Ylen Tukholman-kirjeenvaihtaja  Kirsi Heikel  aamu-tv:lle.
 Norlénin on määrä keskustella puolueiden puheenjohtajien kanssa puhelimessa aiheesta ennen tätä.
 – Käytännössä täällä odotetaan tietoa siitä, antaako hän samantien sosiaalidemokraattien Anderssonille uuden mahdollisuuden, Heikel kertoo.
 Tuolloin Norlén ehdottaisi Anderssonia sosiaalidemokraattien muodostaman yksipuoluehallituksen pääministeriksi. Uusi äänestys olisi Heikelin mukaan jo ensi viikolla.
 Toinen mahdollinen vaihtoehto on maltillisen kokoomuksen puheenjohtaja  Ulf Kristersson . Heikelin arvion mukaan hänellä ei ole muilta puolueilta tarvittavaa tukea.
 Kuka johtaa maata nyt?
 SVT:n mukaan Andersson  ei muodollisesti ole vielä virallisesti pääministeri , sillä hallitusta ei ole muodostettu loppuun asti.  Stefan Löfven  johtaa väliaikaishallitusta kunnes uusi hallitus aloittaa tehtävässään.
 Andersson ei siis koskaan ehtinyt olla pääministeri, vaikka mahdollisuus pestiin on vielä olemassa.
 – Muodollisesti pääministeriksi tulee vasta sen jälkeen kun hallitus on vaihtunut. Ja tämän oli määrä tapahtua vasta perjantaina, sanoo valtiotieteen professori  Jan Teorell  SVT:lle.
 Voiko Anderssonista vielä tulla pääministeri?
 Ympäristöpuolue, keskusta ja vasemmisto ovat sanoneet olevansa valmiita tukemaan Anderssonia myös uudessa pääministeriäänestyksessä.
 Heikelin mukaan puolueiden äänet riittävät jatkoon yhdessä sosiaalidemokraattien kanssa.
 Ympäristöpuolue ei suostunut hallitustyöhön oikeiston budjetin puitteissa.
 Andersson on myös ylivoimainen ykkönen puoluejohtajien luottamusta mittaavassa gallupissa Heikelin mukaan, joten hänellä on myös kansan tuki.
 Lue myös :
 Ruotsin vasta valittu ensimmäinen naispääministeri Magdalena Andersson hakee eroa – hallituskumppani ympäristöpuolue jätti hallituksen
 Kirjeenvaihtajalta: Ruotsi on tasa-arvon mallimaa, mutta ruotsalaislapset saivat ensimmäisestä naispääministeristä esikuvan vasta nyt

Nämä kolme seikkaa tiedämme Ruotsin kiperästä hallitussotkusta


Summary: Ulkomaalaisten matkailijoiden yöpymiset jäivät vielä reilusti pandemiaa edeltävältä tasolta.

Suomalaisten yöpymiset majoitusliikkeissä ylittivät lokakuussa koronakriisiä edeltävän tason, kertoo Tilastokeskus.
 Yöpymiset lisääntyivät 18 prosenttia vuoden 2019 lokakuusta. Aiempina kuukausina tänä vuonna yöpymisten määrä on jäänyt toissa vuoden tasosta heinäkuuta lukuun ottamatta.
 Ulkomaalaisten matkailijoiden yöpymiset sen sijaan jäivät lokakuussa 54 prosenttia alemmaksi kuin kaksi vuotta sitten, mikä painoi yöpymiset kaikkiaan prosentin verran toissa vuotta alemmaksi.
 Luvut ovat Tilastokeskuksen majoitustilaston ennakkotietoja. Ne on kerätty majoitusliikkeiltä, joissa on vähintään 20 vuodepaikkaa tai sähköpistokkeella varustettua matkailuvaunupaikkaa.
 Lue myös:
 Matkailussa ei ollutkaan kaikkien aikojen superkesä, vaikka ennätyksiä rikottiin – nyt lomailijoilla on ollut jo vaihtoehtoja luontopoluille
 Heinäkuussa tehtiin historiaa: Suomalaiset matkailivat kotimaassa enemmän kuin koskaan ennen

Suomalaisten hotelliyöpyminen elpyi – määrä ylitti koronakriisiä edeltäneen tason


Summary: Tänä vuonna kaikkiin lajeihin osallistuvat myös tytöt. Joulukuun jääkiekko-otteluita on tulossa seuraamaan satakunta kykyjenetsijää.

Vuokatin isännöimät Euroopan nuorten olympiafestivaalit (EYOF-kisat) ovat kasvaneet isommaksi kuin koskaan koko 30-vuotisen kisahistorian aikana.
 Nuorten talviolympiafestivaalit keräävät päätapahtumaan noin 2 000 urheilijaa ja joukkueenjäsentä. EYOF-kisoissa urheilee lajista riippuen vuosina 2003–2006 syntyneitä nuoria.
 Ensimmäistä kertaa kisojen historiassa tytöt osallistuvat kaikkiin lajeihin, kun sekä tyttöjen jääkiekko että yhdistetyn kilpailu ovat ensimmäistä kertaa mukana.
 Kisat on jaettu kahteen osaan. Alun perin kisat piti pitää vuotta aiemmin, mutta koronan takia niitä siirrettiin kahteen otteeseen.
 Lue lisää aiheesta:   Nuorten talviolympiapäivät Vuokatissa siirtyvät jälleen – uusi ajankohta on jo kolmas
 Suurin osa lajeista kisataan Vuokatissa maaliskuussa: alppihiihto, ampumahiihto, lumilautailu, maastohiihto, short track ja taitoluistelu. Mäkihyppy ja yhdistetty kisataan Lahdessa.
 Jääkiekko-ottelut pelataan Kajaanissa. Pojat pelaavat joulukuussa 2021 ja tytöt maalikuussa 2022.
 Joulukuussa paikalle odotetaan myös noin sataa kykyjenetsijää, jotka tulevat katsomaan tulevaisuuden kykyjä.
 Mukana joulukuussa poikien kuuden maan turnauksessa ovat Suomi, Tsekki, Venäjä, Valko-Venäjä, Sveitsi ja Latvia.
 Turnausviikon avausottelu käydään Valko-Venäjän ja Tsekin välillä 13. joulukuuta. Samana iltana Suomi avaan oman urakkansa, jossa se kohtaa Venäjän. Euroopan alle 18-vuotiaiden nuorten kiekkoherruus ratkeaa 17. joulukuuta pelattavassa iltafinaalissa.
 Kisoja on siirretty kahdesti, nyt päätapahtuma on maaliskuussa 2022. Antti Tauriainen / Yle
 Tapahtumaan tarvitaan iso joukko talkoolaisia
 Olympiafestivaalit järjestetään parittomina vuosina sekä kesä- että talvilajeissa. Edellisen kerran tapahtuma järjestettiin Vuokatissa ja Kajaanissa 20 vuotta sitten, silloin paikalla oli 1 100 akkreditoitua.
 Kaiken kaikkiaan 800 vapaaehtoista tulee työskentelemään joulu- ja maaliskuussa Kainuussa kisojen aikana. Talkoolaisia tulee ympäri Suomen, esimerkiksi Laajasalon opistosta Helsingistä tulee tekijöitä mediapuolen töihin. Myös paikalliset oppilaitokset ovat yhteistyössä, kertoo kisojen viestintäpäällikkö  Anna Lukkari .
 – Yksi asia on, että nuoria osallistetaan järjestelyihin. Vapaaehtoiset ovat todella tärkeitä, Suomessa ei järjestettäisi yhtään tapahtumaa ilman vapaaehtoisia, kuvailee Lukkari.
 Joulukuussa pelataan Kajaanissa, mutta kisojen avajaiset ovat Vuokatissa 12. joulukuuta.
 – Aikamoinen rypistys tiedossa, kun viikossa vedetään turnaus läpi. Toivotaan, että saadaan ihmisiä katsomaan otteluita, on sen verran kovatasoisesta turnauksesta kyse.
 Lukkari kertoo, että poikien turnauksen liput ovat myynnissä nyt. Maaliskuussa lajeja pääsee seuraamaan ilmaiseksi.

Kykyjenetsijöitä ja tulevaisuuden urheilulupauksia: tällaiset ovat Vuokatin isännöimät EYOF-kisat, jotka järjestetään isompana kuin koskaan


Summary: Riistaonnettomuuksien suuresta määrästä huolimatta hirvikolareissa kuolee entistä vähemmän ihmisiä. Yhtänä syynä ovat paremmat autot, jotka suojaavat kuljettajaa ja matkustajia.

Viime vuonna Suomen tieliikenteessä sattui 1 527 hirvionnettomuutta.
 Onnettomuuksissa kuoli kolme ihmistä. Heistä yksi oli henkilöautoilija ja kaksi moottoripyöräilijää.
 Vielä 2000-luvun alussa hirvikolareissa menehtyi joka vuosi toistakymmentä ihmistä. Viime vuosina tilanne on siis parantunut merkittävästi, mutta edelleen joka vuosi 1-4 ihmistä saa hirvikolarissa surmansa.
 Tämä emonsa karjoittama hirvenvasa kuvattiin Lappeenrannassa tien reunassa toukokuussa 2017. Tommi Parkkinen / Yle
 Kuolemantapauksien väheneminen johtuu osaksi hirvikannan pienenemisestä, riista-aitojen rakentamisesta sekä tienvarsien raivauksista. Onnettomuustietoinstituutin mukaan kuitenkin merkittävin tekijä pienenemiseen on autojen turvallisuuden on parantuminen.
 – Hirvi pysyy kolaritilanteessa todennäköisemmin auton ulkopuolella. Aiemmin autosta kääriytyi katto kuin sardiinipurkista, kuvailee liikenneturvallisuuspäällikkö  Esa Räty  Onnettomuustietoinstittuutista (OTI).

 Autot ovat nyt rakenteellisesti vankempia kuin 20 vuotta sitten. Myös niiden turvatekniikka ja muotoilu on kehittynyt.
 – Sen lisäksi, että autot ovat isompia ja vankempirakenteisia, niiden materiaalit ovat parempia. Myös tuulilasit ovat kestävämpiä. Autossa on airbagit, mikä ennen vanhaan ei ole ollut mikään itsestäänselvyys, luettelee Kouvolan Auto-Sunin automyyjä  Taina Levänen .
 Kaikki turvavarusteet eivät kuitenkaan ole vakiovarusteita, ja eri automerkeillä on omansa.
 – Joillakin automerkeillä on esimerkiksi aktiivisia konepeltejä, jotka törmäystilanteessa nousevat pystyyn lasin suojaksi, kertoo automyyjä Taina Levänen.
 Isommat ja vankempirakenteiset autot suojaavat kolaritilaneessa kuljettajaa ja matkustajia. Pyry Sarkiola / Yle
 Onnettomuustietoinstituutin liikeenneturvallisuuspäällikkö Esa Räty arvioi, että myös ensihoidon parantumisella on vaikutusta hirvionnettomuuksissa kuolleiden määrään. Hoidon kehittymisen ansiosta potilaalla on paremmat mahdollisuudet selviytyä.
 Peura- ja kauriskolarit huipussaan marraskuussa
 Eniten hirvionnettomuuksia tapahtuu heinä-elokuussa. Onnettomuuksista kaksi kolmesta tapahtui hämärän tai pimeän aikaan. Valot ovat iso tekijä onnettomuuksien ehkäisemisessä.
 – Autoihin on tullut erilaisia älykkäitä ajovaloja. Pimeällä ajettaessa ne valaisevat metsän puolelle, mutta eivät häikäise vastaantulijaa. kertoo automyyjä Taina Levänen.
 Hirvieläimet ovat osallisina joka päivä kymmenissä kolareissa. Pyry Sarkiola / Yle
 Peura- ja kauriskolareiden huippu ajoittuu juuri näin marraskuulle ja muutenkin riistaonnettomuuksia tapahtuu erityisen paljon syksyisin. Esimerkiksi viime vuoden marraskuussa tapahtui kaikkiaan noin 2 400 hirvieläinonnettomuutta, joista valtaosa oli törmäyksiä kauriiden ja peurojen kanssa.
 Onnettomuudet keskittyvät etenkin Varsinais-Suomeen ja Uudellemaalle.
 – Peurakanta on räjähtänyt, ja sen määrän vähentäminen olisi kannanhoidollisesti perustelua, vaikka peurakolarit johtavat harvoin henkilövahinkoihin, sanoo Liikenneturvan tutkimuspäällikkö  Juha Valtonen .
 Liikenneturva kannustaa kuljettajia valppauteen ja laskemaan ajonopeuksia alueilla, joissa peuroja ja kauriita liikkuu paljon. Onnettomuuden välttääkseen on pidettävä silmä tarkkana ja seurattava erityisesti tienvarsien pöheiköitä.
 Lue seuraavaksi:   Näetkö tässä videossa hirven? Suurin osa ei näe

Uusien autojen ansiosta yhä harvempi ihminen kuolee hirvikolarissa – liikenneasiantuntija: "Aiemmin kääriytyi katto kuin sardiinipurkista"


Summary: Rehtorien hyvinvointia mittaava barometri maalaa synkän kuvan koulujen johtajien tilanteesta. Jopa yhteisön tuki rehtoreille on karissut koronan pitkittymisen myötä.

Rehtorit uupuvat, eivät tunne työn imua ja työhyvinvointi on menossa kaikilla mittareilla huonompaan suuntaan.
 Kolmanteen Rehtoribarometrin kyselyyn vastanneista koulujen johtajista uupuneita oli 20 prosenttia, uupumisriskissä 45 prosenttia ja innostuneita vain 35 prosenttia. Uupuneiden ja uupumisriskissä olevien määrä on lisääntynyt keväästä 2019 lähtien.
 Suomen Rehtoreiden puheenjohtaja  Antti Ikonen  ei löydä työhyvinvointia mittaavan tutkimuksen tuloksista edes valonpilkahduksia.
 – Tilanne on kroonistunut. Vuosi sitten oli vielä voimaantumista ja sankaritarinoita ensimmäisenä koronakeväänä, mutta nyt säkin reunat ovat tulleet vastaan. Moni ei enää jaksa työtaakan alla.
 Myös opettajat riskiryhmää
 Vaikka Ikonen puhuu oman ammattiryhmänsä puolesta, hän nostaa esille myös opettajakunnan.
 – Hyvien opettajien avulla Suomessa on menty pitkälle, mutta nyt on keskityttävä myös oppilaitosten ja koulujen johtamiseen. On kestämätön tilanne, että rehtorit uupuvat, se heijastuu muuhun henkilökuntaan, opettajiin sekä koululaisiin ja tulevaisuuteen, Ikonen sanoo.
 Rehtoribarometriin vastasi 655 rehtoria keväällä 2021. Uutisgrafiikka: Heikki Haapalainen / Yle
 Ikonen muistuttaa, että jo viime eduskuntavaalien jälkeen hallitusohjelmaan kirjattiin koulujen johtamisen kehittäminen. Se jäi koronan jalkoihin, mutta loputtomiin ei voida pitkittää tilanteen ratkaisua. Pallo lentää poliittisten päättäjien suuntaan.
 – Meille on tehtävä visio mihin koulujen johtamisessa pyritään ja toimeenpiteet, joilla siihen päästään. Nyt on tilanne se, että lisätehtäviä vyöryy rehtorien pöydille hallitsemattomasti.
 Kokonaisvastuu koulutuksen jatkumisesta kriisioloissa on jäänyt pitkälti rehtoreiden harteille, arvioi Ikonen.
 Opetusministeri  Li Andersson  (vas.) on huolestunut tutkimustuloksesta. Hän vastasi Yle Uutisten kysymyksiin sähköpostilla. Hän pitää pitkittynyttä työhyvinvointia alaspäin vievää suuntaa vaarallisena.
 – Suomalainen luottamukselle ja opettajien ammattitaidolle perustuva koulujärjestelmä rakentuu vahvasti paikallisesti kunnissa ja kouluissa tehtävien ratkaisujen varaan. Tämä edellyttää myös vastuunkantoa työntekijöiden jaksamisesta. Opetuksen järjestäjän on turvattava kouluille riittävät resurssit opetukseen, oppilashuoltoon ja oppimisen tukeen.
 Opetusministeri Li Andersson (vas.) Mikko Ahmajärvi / Yle
 Anderssonin mukaan koulujen johtamisen kehittäminen on tärkeä osa hallituskauden aikana toteutettua noin 300 miljoonan euron laajuista Oikeus oppia-ohjelmaa, eikä se ole jäänyt koronan jalkoihin.
 – Opetus- ja kulttuuriministeriö on käynnistänyt hankkeen, jossa työstetään varhaiskasvatuksen ja esi- sekä perusopetuksen valtakunnallista johtajuuden koulutuskokonaisuutta. Työn on määrä valmistua vuoden päästä, Andersson kertoo.
 Lukion rehtoreilla menee kehnoimmin
 Suomen rehtorikunnassa näkyy myös eriytymistä. Lukioiden rehtoreille koronatoimet ja samaan aikaan käynnissä olleet toisen asteen koulutusuudistus ja ylioppilaskirjoitusten painoarvon kasvu ovat aiheuttaneet kovat työpaineet. Se näkyy rehtoribarometrissä, jossa lukioiden rehtoreiden tilanne erottuu huonoimpana.
 Maakuntien välilläkin on eroja. Lapissa, Keski-Pohjanmaalla ja Keski-Suomessa rehtorit ovat kyselyn mukaan kaikkien suurimmassa vaarassa menettää työkykynsä.
 Ikonen kertoo, että rehtorin työn vapaus, juuri se, että päivä voi sisältää melkein mitä vain, on tähän saakka ollut ammattikunnalle vahvuus. Nyt silppuisuus on kääntynyt itseään vastaan, eikä kiitosta kouluille satele.
 Suomen Rehtorien puheenjohtaja Antti Ikonen Liperistä.  Tanja Perkkiö / Yle
 – Työn monipuolisuus on säilynyt kuormana, mutta ympäröivän yhteiskunnan tuki on hiipunut, ihmettelee Ikonen.
 Opetusministeri Li Andersson vakuuttaa, että valtion taholta kouluille on tukea.
 – Opetuksen järjestäjällä on kuitenkin myös työnantajan vastuu. Haasteita on ollut etenkin niissä kouluissa, joissa rehtori on syystä tai toisesta jäänyt yksin. Jaetusta johtamisesta ja esimerkiksi apulaisrehtorijärjestelmistä on hyviä kokemuksia, Andersson vastaa.
 Pitkittynyt tilanne johtuu muustakin kuin koronakriisistä
 Se, että rehtoreiden uupuminen on pysynyt keväästä 2019 lähtien vähintään ennallaan, kertoo Antti Ikosen mukaan siitä, että kaikki koulutuksen järjestäjät eivät ole ottaneet asiaa riittävän vakavasti. Esihenkilöt tarvitsevat tukea ja koulutusta.
 Taustalla vaikuttaa myös se, että kun ikäluokat pienenevät ja koulut suurenevat, rehtorien kuormitus ei ole vähenemään päin.
 Rehtorin työ on Ikosen mukaan muuttunut hallinnoinnista yhä enemmän ihmisten johtamiseksi ja koko kouluyhteisön tukemiseksi. Rehtoreiden koulutusjärjestelmä ja osaamisen kehittäminen ei kuitenkaan anna tähän eväitä, arvioi Ikonen.
 Opetusministeri Li Anderssonin mukaan rehtorien koulutusjärjestelmää ajankohtaistaan ja vahvistetaan. Tämä viedään käytäntöön, kun varhaiskasvatuksen ja perusopetuksen johtajuuden koulutuskokonaisuus on vuoden päästä valmiina.
 Andersson pohtii myös kriisivalmiuden vahvistamista koulutuksen kautta ja johtajuusopintojen yhdistämistä työhön.
 – Tulisi olla mahdollisuus joustavammin suorittaa johtajuusopintoja osana peruskoulutusta tai täydennyskoulutuksen ja jatkuvan osaamisen kehittämisen kautta. On myös tärkeää pohtia ja ajanmukaistaa koulutuksen sisältöjä ja laajuutta, linjaa opetusministeri.
 Anderssonin mukaan johtamisessa on useita keskeisiä osa-alueita ja rehtorin tehtäväkenttä varsin laaja.
 – Olisi hyvä miettiä esimerkiksi muutosjohtamiseen ja jopa kriisijohtamiseen liittyvien sisältöjen vahvistamista.
 Vuoden 2021 rehtoribarometrin ovat toteuttaneet akatemiaprofessori  Katariina Salmela-Aro  ja professori  Minna Huotilainen  Helsingin yliopistosta sekä australialainen professori  Philip Riley . Tämänvuotisen tutkimuksen tuloksia on verrattu kahden aiemman vuoden barometrin tuloksiin. Tutkimusaineisto kerättiin loppukeväällä 2021. Kyselyyn vastasi 655 rehtoria.
 Aiheesta voi keskustella 23. marraskuuta klo 23 saakka.
 Lue myös:
 Rehtoribarometri 2020: Koronakevät uuvutti ja stressasi rehtoreita – Tutkija: "Huonoin yö näytti olevan kevätjuhlaa edeltävä yö"
 Unelma-ammatti uuvutti Saara Mälkösen – kysely kertoo dramaattisesta muutoksesta: jopa kuusi kymmenestä opettajasta harkinnut uranvaihtoa

Suurin osa rehtoreista on jo uupumuksen partaalla – koulujen johtajien työtaakka on paisunut ja työhyvinvointi heikkenee edelleen


Summary: Heinolassa valmistettava The Pulkka on alkujaan vuonna 1966 Lohjalla muotonsa saanut lumilelu. Nostalgisia muistoja monelle tuova pulkka iskee retrobuumin ytimeen.

Mäenlasku on perinne, joka siirtyy sukupolvelta toiselle, kunhan vain lunta riittää. Siksi heinolalaisen muovialan yrityksen Wiitta Oy:n toimitusjohtaja  Wille Viittanen  uskoo, että suomalaisesta klassikkopulkasta tulee heidän käsissään menestystarina. Hän on tyytyväinen myös uuteen nimeen, jolla tähdätään mukaan retrobuumiin.
 Vanhasta kunnon peruspulkasta tehtiin latu-uskottavampi The Pulkka.
 – Se on universaali nimi. Yritämme luoda tuotteelle retrohenkisen ilmeen ja tuoda ihmisille nostalgisia muistoja. Uskon, että sitä kautta erotumme vähän muista valmistajista.
 Viittanen on mielissään, kun 55-vuotias pulkkamalli saatiin omaan tuoteperheeseen Orthexin lumileluliiketoiminnan ostamisen myötä.
 – Tilaisuus tuli eteen. Vähän aikaa mietittyämme, tulimme siihen johtopäätökseen, että näihin tuotteisiin liittyy paljon mukavia muistoja talven riemuista.
 Toimitusjohtaja Wille Viittanen iloitsee klassikkopulkan saamisesta tallinsa tuoteperheeseen. Markku Lähdetluoma / Yle
 Kaupan myötä Wiitta sai Orthexin muutkin lumilelut. Siihen kuuluvat eri pulkkamallien ohella liukurit, lumilapiot, minisukset ja lasten lumikola.
 Kilpailu piristää ja jalostaa
 Kauppa vahvistittiin kesällä, joten kaikkea ei ole vielä saatu valmiiksi talvikautta ja myyntiä varten, kertoo Wille Viittanen. Tuotteita on silti saatu jo markkinoille.
 – Tämä talvi menee harjoitellessa. Pääsimme vähän myöhään liikkeelle, mutta ensi vuonna ollaan paremmin mukana isommissa ennakkokaupoissa. Yritämme myös katsoa miten tuoteryhmä lyö läpi ulkomailla.
 Yrityksen tavoitteena on aloittaa vientikauppa ainakin Pohjoismaihin, Keski-Eurooppaan ja Venäjälle. Talven lumisuudella on suuri vaikutus myyntiin.
 – Yritämme kaikkialle missä on lunta, ja missä ihmiset pääsevät nauttimaan talvesta.
 Kuvassa vauvapulkan muotti. Muovin raaka-aine kuumennetaan ja juoksutetaan nestemäisenä letkuja pitkin muottiin. Markku Lähdetluoma / Yle
 Lumilelujen valmistajia on useita kotimaassa ja ulkomailla. Kotimaisia valmistajia ovat muun muassa Plastex ja Plasto.
 – Kilpailu piristää ja jalostaa, näinhän se menee, toteaa Viittanen.
 Isoja investointeja ja kierrätysmuovia
 Lumilelujen odotetaan tuovan noin 10 prosenttia, eli 500 000 euroa, yrityksen 5,3 miljoonan euron vuotuisesta liikevaihdosta. Muita tuotteita ovat muun muassa viemäriputken osat. Lisäksi tehdään erilaisia muovituotteita useille sopimuskumppaneille. Työntekijöitä on 20 ja yritys käyttää myös vuokratyövoimaa.
 Muovituotteiden valmistus vaatii järeitä koneita, jotka maksavat paljon. Viimeisin hankinta Saksasta maksoi noin 500 000 euroa. Sitä käytetään myös pulkan valmistukseen.
 Jokainen muovituote tarvitsee oman muottinsa, johon sulatettu raaka-aine ruiskutetaan. Esimerkiksi vauvapulkan muotti maksaa noin 100 000 euroa.
 Wiitta Oy viettää 50-vuotisjuhlavuottaan. Yritys perustettiin Wille Viittasen isän toimesta vuonna 1972 Saarijärvellä. Markku Lähdetluoma / Yle
 Ruotsissa testilaboratoriossa tehdään lumileluille tiukat testit.
 – Lumilelutuotteilla on tarkat vaatimukset eurooppalaisten standardien osalta. Esimerkiksi materiaalien terveellisyys pitää todentaa.
 Tuotteiden valmistuksessa tutkitaan aina, voidaanko raaka-aineena käyttää kierrätysmuovia. Se soveltuu hyvin mustaan ja punaiseen väriin, mutta ei kirkkaimpiin väreihin.
 – Kestomuovituotteilla on pitkä elinikä ja me käytämme kierrätysmuovia pulkkatuotteissakin.
 Lue myös:
 Legendaariset pulkat tehdään jatkossa Heinolassa: Wiitta Oy osti Orthexin lumileluliiketoiminnan

Muovinen klassikkopulkka tuunattiin menevällä nimellä maailmanmarkkinoille – uusi yrittäjä uskoo The Pulkan menestystarinaan


Summary: HUSin diagnostiikkajohtaja Lasse Lehtonen ehdottaa koronatestiin ohjaamisen kriteeriksi neljän kuukauden kulumista toisen rokoteannoksen saamisesta.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Yhä pahenevassa epidemiatilanteessa kannattaisi lisätä rokotettujen testaamista, katsoo HUSin diagnostiikkajohtaja  Lasse Lehtonen .
 – Mitä pidempi aika toisesta rokotteesta on kulunut, sitä suurempi mahdollisuus myös rokotetulla on saada tartunta, Lehtonen muistuttaa.
 Tällä hetkellä rokotettuja lieväoireisia perusterveitä ei pääsääntöisesti ohjata näytteenottoon.  HUSin ohjeen mukaan  testiin kehotetaan menemään rokotetuista riskiryhmiin sairautensa tai ikänsä puolesta kuuluvien, raskaana olevien sekä terveydenhuollossa työskentelevien henkilöiden.
 – Jos rokotettuja ei testata, nämä tartunnat eivät jää kiinni, eli siinä mielessä testaamisen lisääminen olisi minusta perusteltua, toteaa Lehtonen.
 Lieväoireisten rokotettujen testaamisella pyrittäisiin nimenomaan tartuntaketjujen katkaisemiseen ja sitä kautta pitämään epidemiatilanne kurissa.
 – Syksyn aikana meillä on ehkä järjestelmä vähän rapistunut, kun testausta on vähennetty. Sen vuoksi tartuntoja jää piiloon ja se vaikeuttaa tartuntaketjujen katkaisemista, joka puolestaan näkyy sitten tartuntamäärien kasvuna sekä sairaalahoitoon joutuvien potilaiden määrän lisääntymisenä, sanoo Lehtonen.
 Myös THL suosittelee koronatestejä ensisijaisesti rokottamattomille ja yhden rokotuksen saaneille sekä vakavan koronataudin riskiryhmiin kuuluville, jos he ovat altistuneet tai heillä on oireita. Alle 12-vuotiaiden ei sairastuttuaan aina tarvitse käydä koronatestissä.
 Kynnys koronatestiin on korkealla, vaikka epidemia jyllää: 10 minuutin pikatestit voisivat ratkaista testauksen ongelmia, sanoo THL
 Sitä miten testaamisen laajentaminen myös rokotettuihin vaikuttaisi käytännössä tartuntojen määrään on HUSin diagnostiikkajohtaja Lasse Lehtosen mukaan hankala ennustaa, mutta tärkeää olisi saada sitä kautta tietoa myös rokotteiden tehon kestosta.
 – Se antaa tilannekuvan siitä, mikä rokotusten teho on, eli missä vaiheessa niitä kolmosrokotuksia olisi syytä väestölle antaa.
 HUS pystyisi Lehtosen mukaan nostamaan näytteenottomääränsä nykyisestä noin 7 000 päivittäisestä testistä 10 000 näytteeseen päivässä.
 Diagnostiikkajohtaja Lehtosen mukaan kaikkien rokotettujen hengitystieoireisten testaamiseen kapasiteetti ei riitä, joten koronatestiin ohjattavien kriteerinä voisi olla esimerkiksi se, että toisesta rokoteannoksesta on kulunut neljä kuukautta aikaa.
 Ruotsalainen: Lieväoireisetkin pääsevät testiin
 Myös HUSin infektiotautien apulaisylilääkäri  Eeva Ruotsalainen  pitää rokotettujen testaamisen lisäämistä tässä epidemiatilanteessa tarpeellisena. Hänen mielestään Lehtosen ehdottama neljän kuukauden aikakriteeri toisesta rokotuksesta olisi sopiva helpotus.
 – Lievän taudin limakalvon läpäisyinfektion kohdalla kahden rokotteen teho alkaa hiipua hieman yli 3 kuukauden jälkeen ja tämä neljä kuukautta olisi minusta hyvä kompromissi sille, että testauskriteerejä voitaisiin yleisesti lieventää myös kaksi kertaa rokotetuilla lieväoireisilla, hän sanoo.
 Ruotsalainen muistuttaa, että rokotetut lieväoireisetkin – kuten nuha- ja kurkkikipuiset – pääsevät HUS-alueella koronatestiin, vaikka sinne ei lähtökohtaisesti ohjattaisikaan.
 – Olen sosiaalisesta mediasta huomannut, että ihmiset kuvittelevat, että kaksi kertaa rokotettujen ei tarvitse mennä lainkaan testiin tai he eivät pääse testiin, mutta se on väärinymmärrys, Ruotsalainen sanoo.
 Lieväoireisia, perusterveitä kaksi kertaa rokotettuja ei pääsääntöisesti ohjata testiin. Ruotsalainen korostaa kuitenkin, että halutessaan testiin pääsee sekä Helsingissä käytössä olevan Omaolon että muualla Uudellamaalla käytössä olevan Koronabotin kautta.
 Voit keskustella aiheesta torstaina 25.11.2021 kello 23 saakka.
 Lue lisää:
 Kynnys koronatestiin on korkealla, vaikka epidemia jyllää: 10 minuutin pikatestit voisivat ratkaista testauksen ongelmia, sanoo THL

Rokotettujen testaamista kannattaisi lisätä, etteivät tartunnat jäisi piiloon, sanoo HUSin diagnostiikkajohtaja


Summary: Italia ja Ranska solmivat kahdenkeskisen yhteistyösopimuksen. Euroopan talousmahdit tarvitsevat toisiaan, kun EU on myllerryksessä Merkelin ja Britannian lähdön jälkeen.

Ranska ja Italia allekirjoittavat tällä viikolla kauan valmistellun yhteistyösopimuksen. Sopimus on nimetty Italian presidentinpalatsin mukaan Quirinale-sopimukseksi.
 Sopimuksen yksityiskohtia ei ole julkistettu, mutta alustavien tietojen mukaan se lisää maiden yhteistyötä muun muassa kaupassa, turismissa, kulttuurissa ja talouskysymyksissä.
 Sopimus on selvä signaali kahden suuren EU-maan liittoutumisesta. Unionin valtakaksikolla Ranskalla ja Saksalla on jo vastaavanlainen ystävyyssopimus, joka solmittiin 1960-luvulla. Maat päivittivät  Elysée-yhteistyösopimustaan  pari vuotta sitten.
 Tässä pääpointit Ranskan ja Italian lähentymisestä.
 1. Maat lähentyvät hankalien vuosien jälkeen
 Italian ja Ranskan hyvä suhde on rakoillut viime vuosina Italian populistien tultua valtaan. Nyt molemmilla mailla on EU-mieliset johtajat, ja yhteistyö tiivistyy.
 Italia ja Ranska ovat toistensa tärkeimpiä kauppakumppaneita. Niiden kahdenvälinen yhteistyösopimus on ollut valmisteilla jo vuodesta 2018.
 Maiden välit ovat kuitenkin rakoilleet viime vuosina. Syynä ovat olleet esimerkiksi EU:ta koskevat näkemyserot ja maiden rajalla Ventimiglian kaupungin ympäristössä leimahtaneet  maahanmuuttopoliittiset kiistat .
 Välit kärjistyivät alkuvuodesta 2019, kun Italian ulkoministeri  Luigi Di Maio  tapasi Ranskassa presidentti  Emmanuel Macronia  vastaan mieltään osoittaneiden keltaliivien jäseniä. Sen seurauksena Ranska kutsui Rooman-suurlähettiläänsä  väliaikaisesti kotiin .
 Moista konfliktia ei ollut nähty maiden välillä toisen maailmansodan jälkeen.
 Kun arvostettu pankkiiri  Mario Draghi  nousi Italian pääministeriksi, maiden välit ovat muuttuneet silmin nähden lämpimämmiksi. Draghi ja Macron ovat samoilla linjoilla monissa EU:hun, maahanmuuttoon ja ulkopolitiikkaan liittyvissä kysymyksissä. Näillä politiikan osa-alueilla yhteistyötä on jo tiivistetty tämän vuoden mittaan.
 European Council on Foreign Relations -ajatuspajan Rooman-ohjelmajohtajan  Teresa Coratellan  mukaan sopimuksen allekirjoittaminen juuri nyt antaa vahvan poliittisen signaalin.
 – Maat tunnustavat jälleen toistensa tärkeyden ja kumppanuuden EU:n sisällä ja unionin yhtenäisyyden edistämisessä, Coratella sanoo Ylelle.
 2. EU:hun saattaa tulla valtakaksikon sijaan valtakolmikko
 EU:ssa haetaan valtatasapainoa Britannian EU-eron ja Saksan voimanaisen Angela Merkelin väistymisen jälkeen. Uusi liittouma nostaa ennen kaikkea Italian arvovaltaa.
 EU on keskellä myllerrystä. Britannia on lähtenyt, Euroopan ykkösmaassa Saksassa on käynnissä vallanvaihdos ja Puola ja Unkari ottavat  arvopohjaista välimatkaa  muihin EU-maihin.
 Tässä tilanteessa on luonnollista, että unionin kaksi perustajajäsentä, sen toiseksi ja kolmanneksi suurimmat maat, hakevat tukea toisistaan, Teresa Coratella sanoo.
 Draghin Italia on Ranskalle tärkeä tuki, kun se neuvottelee jatkossa Saksan kanssa EU-kannoistaan, sanoo Ulkopoliittisen instituutin vanhempi tutkija  Marco Siddi .
 – Tiiviimmän yhteistyön tarkoitus on luoda kahden tärkeän EU-maan liittouma niin, ettei Saksalla olisi enää yksinvaltaa, Siddi sanoo.
 Myös Italia odottaa Ranskalta poliittista tukea sille tärkeissä EU-asioissa. Italialla on viime vuosina ollut  kahnauksia  EU-komission kanssa liian alijäämäisestä valtion budjetista.
 Italia on tärkeässä asemassa tulevina vuosina, koska se on EU:n elvytysrahaston suurin hyötyjä ja maan talouden elpyminen vaikuttaa koko unionin talouskehitykseen.
 Saksan uuden hallituksen johto 24. marraskuuta. Kuvassa vasemmalta vihreiden Annalena Baerbock ja Robert Habeck, SPD:n liittokansleriehdokas Olaf Scholz ja liberaalien Christian Lindner.  Odd Andersen / AFP
 3. Ranska ja Italia haluavat löyhempää talouspolitiikkaa
 Italiaa ja Ranskaa yhdistävät talous-, maahanmuutto- ja puolustuskysymykset.
 Ranskalla ja Italialla on yhteisiä ulkopoliittisia intressejä muun muassa Eurooppaan suuntaavien siirtolaisten kauttakulkualueella Afrikan Sahelissa ja Libyassa.
 Molemmat haluavat tiiviimpää puolustusyhteistyötä EU:n sisällä pelkän Naton sijaan.
 Macron on profiloitunut unionin yhteisen  puolustuksen puuhamiehenä , ja Ranska suunnittelee puolustukseen liittyvää huippukokousta EU-puheenjohtajuuskaudelleen ensi kesäksi. Myös Draghi  on puhunut  EU:n yhteisen puolustuksen puolesta.
 Lisäksi mailla on yhteneväiset kannat monissa talouspoliittisissa kysymyksissä, kuten EU:n yhteisessä velanotossa. Sekä Draghi että Macron  ovat väläytelleet  ajatusta siitä, että koronakriisirahastosta tehtäisiin pysyvämpi velkaväline.
 Saksa ei ole Ranskan kanssa samoilla linjoilla esimerkiksi yhteisestä velasta puhuttaessa, Marco Siddi huomauttaa.
 Ranska ja Italia ovat ajaneet myös muutoksia euroalueen maita sitoviin budjettisääntöihin. Vaikka maiden liittolaisuus voi luoda poliittista painetta, Siddi toppuuttelee sajatusta suurista muutoksista esimerkiksi budjettisäännöissä.
 – On kaukainen skenaario, että Italia ja Ranska käyvät muita jäsenmaita vastaan ja haluavat muuttaa sääntöjä täysin, hän sanoo.
 4. Hiipuuko yhteistyö, jos johtajat vaihtuvat
 Mario Draghin ja Emmanuel Macronin jatko maidensa johdossa on epävarma. Sopimuksen käytännön onnistuminen riippuu siitä, mitä maiden sisäpolitiikassa tapahtuu.
 Valtioiden vaikutusvalta ja diplomaattiset suhteet liittyvät aina siihen, ketkä maata kulloinkin johtavat. Se, mitä Ranska ja Italia liittoumallaan käytännössä saavuttavat, riippuu Saksan tulevan aseman lisäksi maiden omasta sisäpolitiikasta.
 Sekä Italiassa että Ranskassa on näköpiirissä mahdollisia vallanvaihdoksia.
 Macronin kannatus mitataan Ranskan presidentinvaaleissa ensi keväänä. Vaikka hän  johtaa  mielipidemittauksia tällä hetkellä, jatkokausi ei ole varma.
 Italiassa uusi presidentti valitaan helmikuussa, ja Draghin nimeä on väläytelty kisassa. Draghi väistyy joka tapauksessa viimeistään alkuvuodesta 2023, kun Italiassa järjestetään parlamenttivaalit. EU-kriittiset oikeistopuolueet ovat Italiassa  vahvoilla .
 – Sopimus voidaan nähdä myös johtajien tapana jättää poliittinen perintö, summaa Ulkopoliittisen instituutin Marco Siddi.
 Mitä ajattelet Ranskan ja Italian yhteistyöstä? Voit keskustella aiheesta perjantaihin 26. marraskuuta kello 23 asti.
 Lue lisää:
 Analyysi: Siirtyykö valta EU:ssa pohjoisesta etelään Saksan Merkelin väistyessä? Italian Draghilla on nyt sauma lisätä maansa valtaa Ranskan rinnalla
 Eurooppa-kirje: Pankkiiri-Draghi nostaa Italian profiilia Euroopassa, mutta kohahduttaa puheilla pysyvästä velkavälineestä
 EKP:n entisellä pääjohtajalla Mario Draghilla on Italiassa valtava tehtävä: elvyttää euroalueen kolmanneksi suurin talous
 Analyysi: Saksan ja Ranskan menetetty mahdollisuus

Italia pyrkii nyt EU:n valtakolmikkoon – neljä nostoa Ranskan ja Italian historiallisesta liittoumasta


Summary: Kerromme päivän puheenaiheet ja uutiset lyhyesti.

Rakennuksilla joka viides on jättänyt koronarokotteen ottamatta
 Miesvaltaisilla aloilla, kuten rakennuksilla ja kaivoksilla, on  eniten koronavirusrokotteen ottamatta jättäneitä . Naiset ottavat rokotteita innokkaammin kuin miehet, mutta erot vähenevät iän myötä. Eroja löytyy myös sosiaali- ja terveydenhuollossa, jossa eniten rokottamattomia on sosiaalialan hoitajissa.
 Uusi tieliikennelaki ei velvoita autoilijaa enää vaihtamaan talvirenkaita kalenterin perusteella
 Tiet voivat olla liukkaat yöpakkasten jäljltä isossa osassa maata. Markku Ulander / Lehtikuva
 Kun aiemmin talvirenkaita piti käyttää joulukuun alusta helmikuun loppuun, nyt niitä on käytettävä marraskuun alun ja maaliskuun lopun välisenä aikana, jos keli sitä edellyttää. Monia autoilijoita voikin houkuttaa ajatus renkaiden vaihdon lykkäämisestä, mutta vitkuttelu voi kostautua: mahdollisen vahingon sattuessa vakuutuskorvaus voidaan evätä tai korvausta alentaa,  jos vahinko johtuu väärästä rengasvalinnasta .
 HS: Nuorisosäätiön ex-puheenjohtaja Perttu Nousiainen otettiin kiinni
 Helsingin Sanomat löysi Nousiaisen Verbierin hiihtokeskuksesta Sveitsistä. Tämän jälkeen Nousiainen päätti palata Suomeen. Markku Rantala / Yle
 Nuorisosäätiön entinen hallituksen puheenjohtaja Perttu Nousiainen  palasi Suomeen myöhään perjantai-iltana . Poliisi otti hänet kiinni heti lentokoneen laskeuduttua, kertoo  Helsingin Sanomat .
 Italia pyrkii nyt EU:n valtakolmikkoon
 Saksan uuden hallituksen johto 24. marraskuuta. Kuvassa vasemmalta vihreiden Annalena Baerbock ja Robert Habeck, SPD:n liittokansleriehdokas Olaf Scholz ja liberaalien Christian Lindner.  Odd Andersen / AFP
 Ranska ja Italia  allekirjoittavat tällä viikolla kauan valmistellun yhteistyösopimuksen . Euroopan talousmahdit tarvitsevat toisiaan, kun EU on myllerryksessä Merkelin ja Britannian lähdön jälkeen.
 Lunta tupruttaa lisää keskiseen Suomeen
 Anniina Valtonen / Yle
 Lunta tulee paikoin pyryttämällä, ja ajokeli on laajalti jopa erittäin huono. Lunta voi kertyä Vaasa-Joensuu-linjalla yli 10 senttiä. Etelässä lämpötila nousee tänään viitisen astetta plussalle ja sateet muuttuvat vetisiksi. Pohjoisessa jatkuu poutainen pakkassää.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Miesvaltaisilla aloilla eniten rokottamattomia, talvirenkaiden kalenterivelvoite poistuu, HS: Perttu Nousiainen otettiin kiinni


Summary: Onnettomuus sattui taajama-alueella ohitustilanteessa. Auto suistui tieltä ja törmäsi puuhun.

17-vuotias henkilöauton kuljettaja menehtyi ulosajossa keskiviikkoiltana Kuopion Petosella. Auton kyydissä ollut matkustaja loukkaantui.
 Onnettomuus sattui Hulkontiellä kello 21 aikaan. Poliisin alustavan tiedon mukaan kuljettaja menetti auton hallinnan ohitustilanteessa, jolloin auto suistui tieltä ja törmäsi puuhun.
 Onnettomuus sattui suoralla tieosuudella taajama-alueella, jossa on nopeusrajoituksena 50 kilometriä tunnissa. Poliisi ja onnettomuustutkintalautakunta tutkivat onnettomuuden syytä.

17-vuotias henkilöauton kuljettaja kuoli ulosajossa Kuopiossa


Summary: Kaikesta ekopuheesta huolimatta suomalaisten kulutuspäästöt ovat viime vuosina kasvaneet. Minulla meni pitkään tajuta, että esine ei katoa maailmasta, vaikka se katoaisi vinttikomerostani, kirjoittaa Thurén.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Tiedättekö mikä tuntuu  vieläkin  ihanammalta kuin unelmien kauluspaidan ostaminen? Vanhojen kauluspaitojen dumppaaminen vaatteidenkierrätyslaariin.
 Helpotuksen hyrskäys on suuri, kun saan vietyä kirjoja divariin tai vanhaa elektroniikkaa sorttiasemalle.
 Koin kuutisen vuotta sitten valtavaa euforiaa, kun kerrostalomme pihalle ilmaantui jätelava, jonne sain heivata koko vinttikomeromme sisällön. Heitin sinne vain pientä huonoa omaatuntoa potien esimerkiksi Roomasta vuonna 2008 ostamani ehjän bongorummun (kulttuurisen omimisen pimeät vuoteni, älkää kysykö enempää) ja kaikenlaista muuta henkilökohtaisen historian painoa.
 Ne muutamat kerrat, kun olen jaksanut vuokrata kirpputoripöydän ja saanut peräti rahaa siitä, että joku muu ottaa vanhat moskani, ovat olleet yhtä juhlaa. (Joskaan kaikki kama ei koskaan mene, vaikka ilmaiseksi antaisi.) Kaappien, hyllyjen ja komeroiden tyhjentäminen tuntuu ihanalta. Hetken elämä on raikasta ja vapaata.
 Tähän tunteeseen konmarituksen  ja kaikenlaiset tavaroista luopumisen haasteiden suosio perustuu. Vallalla on sellainen harhaluulo, että tavaroita pitää rakastaa, ja jos ei rakasta, niin so long, farewell, aufwiedersehn, goodnight vaan sille roinalle. Meille lupaillaan, että jos tavaraähky helpottaa, niin myös ahdas mielentila, jossa tarpeettomat huolet ja pohdinnat vievät tilaa selkeydeltä ja luovuudelta.
 Tavaralla ei yksinkertaisesti ole enää suurta rahallista arvoa meille. “Jokaisen yksittäisen esineen arvoa vähentää tieto siitä, että se on korvattavissa. Niukkuutta on vain varallisuudessa, jolla tavaraa saa, ei itse tavaroista. Historiallisesti tämä on täysin uusi tilanne, varsinkin massamuodissa”, kirjoittaa sosiologi  Turo-Kimmo Lehtonen . Aikanaan neuvostotaloutta määritti se, että hyödykkeistä oli usein pula, vaikka hintojensa puolesta ne periaatteessa olisivat olleet suurten joukkojen saatavissa. Ei enää, länsimaissa tavarasta ei tavallisesti ole pulaa. Tämä saattaa tosin muuttua. Tänä vuonna  merirahti takkuilee , tulevaisuudessa harvinaiset raaka-aineet saattavat ehtyä luonnosta.
 Jos tavarasta hankkiutuu eroon, sen tilalle tulee hankkineeksi uutta tavaraa.
 Putkiremonttievakossa tai pitkällä matkalla olleet ihmiset  kertovat usein haltioituneena, miten huomasivat kotoa poissa ollessaan tulevansa toimeen pienellä määrällä tavaraa.
 Valaistumisen vallassa saattaa tulla jopa olo, että kaiken tarpeettoman voi heivata pois ja alkaa elää kamasta vapaata, mukavaa elämää.
 Sitten kuitenkin pikkuhiljaa, salakavalasti, tilalle hankitaan uutta. Mutta sitä ei koskaan näissä tarinoissa kerrota.
 Nyt, kuusi vuotta bongorumpu-tyhjennyksen jälkeen, vinttikomeroni on jälleen lattiasta kattoon täynnä jos jonkinmoista hilavitkutinta. Tämä on kuin fysiikan laki: jos länsimaisen ihmisen kodissa on tyhjää tilaa, ennemmin tai myöhemmin se täyttyy tavaralla. Jos tavarasta hankkiutuu eroon, sen tilalle tulee hankkineeksi uutta tavaraa.
 Kuuden vuoden takaista minää ja nykyistä minää erottaa  kuitenkin perustavanlaatuinen asia: omatunto ei enää sallisi ehjän tavaran dumppaamista jätelavalle. Nykyään en ajattele tavarasta vain sitä osuutta, jolloin tavara on käsissäni.
 Tieto on lisännyt tuskaa, ja näen pakostakin esineen koko elinkaaren: Raaka-aineiden louhinnan tai viljelemisen, valmistusprosessin ja kauppaan roudaamisen.  72 prosenttia  maailman kasvihuonekaasupäästöistä liittyy suorasti tai epäsuorasti kuluttamiseen. Enkä edes aloita siitä, mitä jatkuva kuluttaminen tekee ehtyville luonnonvaroille. Syken raportin mukaan suomalaisten  kuluttaminen on vain noussut viime vuosina .
 Mitä enemmän ajattelen tavaran lähihistoriaa, sitä kiusallisemmalta tuntuu ajatus, että käytän sitä vain hetken. Niinpä en enää osta käyttöesineitä, ellen näe niitä itselläni vielä viiden vuoden päästä. (Lukuunottamatta tietyt lasten vaatteet ja esineet.) Koska kotini ei ole Maija Poppasen laukku, jonne mahtuu mitä vain, on ostaminen vähentynyt radikaalisti. Tämä on ihan hyvä muistisääntö itselleni näin Black Fridayn alla.
 Julia Thurén
 Kirjoittaja on toimittaja ja tietokirjailija, jonka  Melkein kaikki rahasta -podcastin kolmas tuotantokausi alkaa tänään Yle Areenassa . Se keskittyy kuluttamiseen. Thurénin kirja Kaikki kuluttamisesta on ehdolla Tieto-Finlandia-palkinnon saajaksi.
 Kolumnista voi keskustella 26.11. klo 23.00 saakka.
 Kuuntele:
 Melkein kaikki rahasta: Älä osta mitään turhaa paskaa
 Melkein kaikki rahasta -podcastin kolmas kausi porautuu syvälle kuluttamiseen. Ensimmäisessä jaksossa Julia Thurén ja toimittaja ja ohjaaja  Susani Mahadura  keskustelevat kuluttamisheräämisestä. Mahaduran silmät aukenivat  Verta, hikeä ja t-paitoja  ohjelman kuvauksissa Myanmarissa.

Julia Thurénin kolumni: Anna anteeksi puu, josta bongorumpu tehtiin, anna anteeksi bongorummun tekijä