Summary: Ison-Britannian kilpailuviranomaista on pyydetty selvittämään, onko Sonyn, Warnerin ja Universalin markkina-asema epäreilu, ja johtaako se taiteilijoiden poljentaan. Musiikintekijät ovat turhautuneita striimauksen mataliin korvauksiin.

Britannian hallinto on pyytänyt maan kilpailu- ja markkinaviranomaista (CMA) selvittämään, aiheuttaako Sonyn, Warnerin ja Universalin valta musiikkibisneksessä kohtuutonta haittaa pienille levy-yhtiöille ja itsenäisille artisteille, uutisoi  BBC .
 Hallinto pyysi CMA:ta ottamaan syyniin myös Youtuben, koska sillä on musiikin striimausmarkkinoilla niin merkittävä asema.
 Konservatiivipuolueen kansanedustaja  Julian Knightin  johtama komitea  selvitti  asiaa puolen vuoden ajan. Raportin mukaan artistit saavat rojalteina vain noin 16 prosenttia rahasta, jota heidän musiikkinsa striimaus tuottaa. Loput menevät levy-yhtiöille ja julkaisijoille.
 – Vaikka striimaus on tuonut musiikkialalle paljon rahaa, jäävät esiintyjät, biisintekijät ja säveltäjät siitä paitsi, Knight sanoo BBC:n mukaan.
 Knightin johtama komitea on vaatinut musiikkijärjestelmän täydellistä mylläystä. Raportissa ehdotetaan rojaltien jakamista puoliksi.
 Komitea pyytää CMA:ta selvittämään myös, suositaanko isoja levy-yhtiöitä pienten tekijöiden kustannuksella esimerkiksi kappaleiden soittolistasijoittelussa ja markkinoinnissa.
 "Hittibiisien tekijät joutuvat ajamaan taksia"
 Britannian kansanedustajien raportista selviää, että nykyinen malli palkitsee erityisen huonosti biisintekijöitä.
 Fiona Bevan , joka tuotti  Kylie Minoguen   Disco -hittialbumille  Unstoppable -biisin, kertoi tienanneensa sen striimauksesta vain noin 115 euroa.
 – Hittibiisien tekijät joutuvat ajamaan taksia. Se on aika häpeällistä, Bevan sanoi komitealle.
 Hallinto aikoo myös työskennellä yhdessä Abban  Björn Ulvaeuksen  perustaman  Credit's Due  -kampanjan kanssa, jotta biisintekijät saisivat ansaitsemansa kunnian ja palkan tekemästään työstä.
 Striimauspalkkioiden tasoa on kritisoitu vuosia. Vuonna 2018 kolmesta yhdysvaltalaistuomarista koostunut Copyright Royalty Board (CRB)  vaati  suoratoistopalveluita korottamaan musiikintekijöille maksettavia korvauksia vuoteen 2022 mennessä. Palvelut älähtivät.
 Suomi ei ole poikkeus. Myös täällä matalat ja epätasaisesti jakautuvat korvaukset ovat hiertäneet artisteja  pitkään .  Anssi Kela  puuttui asiaan jo vuonna 2013, kun hän hämmästeli  Levoton tyttö  -kappaleesta saamaansa osuutta. Yli miljoona soittokertaa tuotti reilut 2 000 euroa.
 Lue lisää:
 Suositteleeko Spotify kuuntelijoilleen sopivinta musiikkia – vai sellaista, jonka tekijät ovat suostuneet alennusmyyntiin?  (2021)
 Spotify raotti salaisuuden verhoa: käyttäjämaksut valuvat suosituimpien poppareiden taskuun – pelkkää klassista musiikkia kuunteleva tukee tietämättään Cheekiä ja Sannia  (2018)
 Kommentti: Musiikki on liian hyvää liian halvalla, mutta maksaisitko reilun kaupan striimauksesta?  (YleX, 2019)

Vääristääkö kolmen suuren levy-yhtiön valta musiikkibisnestä? Brittipoliitikot vaativat striimausjärjestelmän suurta nollausta


Summary: Syyttäjä vaatii syytetylle ehdotonta vankeusrangaistusta.

Pohjanmaan käräjäoikeudessa on käsitelty tänään tapausta, jossa 38-vuotiasta miestä syytetään vapaalla olleen poliisin murhayrityksestä heinäkuun lopulla Pedersöressä Pohjanmaalla.
 Syyttäjän mukaan siviilivaatteissa ja vapaalla ollut poliisimies tapasi syytetyn humalassa Kolpissa Sale-myymälän pihassa. Poliisi yritti puhua autoonsa mennyttä miestä pois ratista ja soitti tapauksesta myös hätäkeskukseen. Miehet tunsivat toisensa.
 Poliisimies jatkoi matkaansa autolla ja pysähtyi välimatkan päähän seuraamaan tilannetta. Hänellä oli kyydissään vaimo ja neljä alaikäistä lasta. Syytetty lähti ajamaan Teollisuustietä ja haastehakemuksen mukaan hän ajoi noin 70–80 kilometrin tuntivauhtia 40-nopeusrajoitusalueella.
 Ulos autostaan tullut poliisi nosti kätensä pystyyn pysähtymisen merkiksi, mutta mies kiihdytti kohti poliisia yrittäen ajaa hänen päälleen. Poliisi joutui lopulta juoksemaan pois alta.
 Syytetty puhalsi kiinni otettaessa 2,49 promillen lukemat.
 Miestä epäillään murhayrityksen lisäksi törkeästä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta, törkeästä rattijuopumuksesta, virkamiehen väkivaltaisesta vastustamisesta, vaaran aiheuttamisesta sekä ajoneuvon ajamisesta ilman ajo-oikeutta. Syyttäjä mukaan myös poliisin perhe joutui vaaraan tilanteeseen.
 Syytetty on tällä hetkellä vangittuna.
 Syyttäjä vaatii miehelle ehdotonta vankeusrangaistusta. Tuomio jutussa annetaan myöhemmin.

Humalainen yritti ajaa poliisin päälle Pedersöressä Pohjanmaalla – tapausta käsitellään murhayrityksenä käräjäoikeudessa


Summary: Turvakaappia testataan nyt kahdessa koulussa Keski-Suomessa. Kaapista löytyy muun muassa Säppi, joka lukitsee oven ulkopuoliselta tunkeilijalta, vaikka tällä olisi avain. Jyväskyläläisten rehtorien ideoima vekotin sai patentin elokuun alussa.

Ajatus on yksinkertainen. Vekotin työnnetään ovenkahvan ympärille sisäpuolelta. Kun se on paikoillaan, kahvaa ei voi kääntää. Ovi ei avaudu edes avaimella. Vekottimen voi sujauttaa paikoilleen alle kymmenessä sekunnissa, jos koulua uhkaa ulkopuolinen, jolla on avain.
 Vekotin on koulujen oviin tarkoitettu turvalukitsemisväline Säppi, joka sai patentin elokuun lopussa.
 Säppi löytyy Turvakaapista, joka on kiinnitetty luokan seinään. Kaapissa on kaikki olennaiset koulutilan turvallisuuteen liittyvät asiat. Ne löytyvät hädän hetkellä nopeasti, vaikka töissä olisi sijainen.
 Säpin ja vähän myöhemmin Turvakaapin ideoivat jyväskyläläiset rehtorit  Joel Linna  ja  Juhana Autio .
 –Tällaisia ei ole ollut ennen. Olen itsekin vähän yllättynyt. Kaikki näihin tutustuneet ovat olettaneet, että ilman muuta tällaisia pitäisi olla olemassa, Vesangan päiväkotikoulun rehtori Linna sanoo.
 Liivejä, karttoja ja valoa
 Turvakaapista löytyy myös evakuontiliivejä. Ne puetaan hätätilanteessa päälle ennen evakuoitumista. Selässä oleva numero kertoo, mistä tilasta henkilö on lähtenyt ulos. Se auttaa tarkistamaan kokoontumispaikalla, mistä evakuoitu tulee. Yhden liivin selässä lukee ryhmänjohtaja.
 – Luulen, että kun sen liivin laittaa päälle, henkilö tietää sen jälkeen, mitä on tekemässä ja ottaa vastuun tilanteesta, Linna sanoo.
 Ovimerkitsimen avulla lähtijät kertovat pelastajille, että tila on tarkistettu ja tyhjä.
 Turvakaapissa on myös ohjeet hätäensiapuun sekä kartat evakuontitilanteiden kokoontumispaikasta, palokunnan hyökkäysreiteistä ja poistumisteistä.
 Lisäksi kaapista löytyy kaksi valaisinta. Toinen valaisee luokkatilan sähkökatkon sattuessa niin, että tuntia voi jatkaa turvallisesti. Mukana on myös otsalamppu opettajalle.
 – Täällä Vesangassa menee sähköt kolme-neljä kertaa talvessa kesken koulupäivän. Se on aika kuumottava hetki, kun talo menee pimeäksi, Joel Linna kertoo.
 Arjen turvallisuus näkyväksi
 Linnalla on kaikki Säpin prototyypit tallessa. Niitä on ainakin neljä, ja ne syntyivät puolen vuoden aikana. Nyt Linnaa naurattaa, kun hän katselee ensimmäistä versiota.
 Työ alkoi vuonna 2018. Kehittely vei puolisen vuotta, patentin hakeminen kaksi ja puoli vuotta.
 Sitten Linna huomasi, että oman koulun luokkien turvallisuusratkaisut ovat retuperällä. Hän halusi laittaa kaiken kerralla kuntoon.
 – Säppiä pilotoidessa huomasimme, että turvallisuus ei ole yksi pulikka, vaan kyse on kokonaisuuden hallinnasta. Tämän jälkeen pohdimme, että tehdään turvallisuusajatteluun ohjaava kaluste, josta kaikki löytyy tarpeen tullen. Tehdään arjen turvallisuus näkyväksi työntekijöille ja oppilaille.
 Säppi ja Turvakaappi saivat siis alkunsa käytännön tarpeista. Rehtorit nimittäin vastaavat koulujensa turvallisuudesta.
 Testikäytössä kouluissa
 Turvakaappia testataan nyt Vesangan päiväkotikoulussa ja Multialla Sinervän koulukeskuksessa. Säppi on ollut pilottikäytössä Uuraisten koulukeskuksessa ja Laukaan Vehniän koulussa kahden vuoden ajan.
 Rehtorit ovat kehittäneet molempia yhdessä viranomaisten kanssa.
 Linna toivoo, että suomalaisten oppilaitosten turvallisuus paranisi.
 – Viime kädessä kyse on päättäjien ja rakennuttajien arvomaailmasta. Halutaanko nostaa turvallisuus näkyväksi arvoksi ja osaksi arkea. Turvakaappien kustannukset ovat ehkä promillen tai promillen osan luokkaa uuden koulun rakentamisessa.

Ovi säppiin, evakuointiliivit päälle tai valoa sähkökatkon keskelle – jyväskyläläiset rehtorit ideoivat Turvakaapin koululaisten suojaksi


Summary: Myös liigajoukkue HIFK:ssa ollaan tyytyväisiä siihen, että hallituksen esitys koronapassista etenee vihdoin eduskunnan käsittelyyn. Koronapassi takaa sen, että otteluihin voidaan ottaa yleisöä silloinkin kun pandemiatilanne pahenee.

Rock-klubi Tavastialla huokaistiin eilen helpotuksesta. Vihdoin alkaa näyttää siltä, että puolitoista vuotta kestänyt pandemiapainajainen on ohi.
 – Tämä on nyt sellainen uutinen, jota on pitkään odotettu! Otamme koronapassin viipymättä käyttöön. Hienoa päästä avaamaan yhteiskuntaa tätäkin kautta enemmän, sanoo Tavastian ohjelmavastaava  Mikko Merimaa .
 Kyseessä on siis eduskunnan käsittelyyn edennyt  esitys koronapassista , joka pelastaa Merimaan mukaan pikkujoulutkin.
 – Lokakuun alusta se pelastaa toivottavasti kaiken muunkin, hän jatkaa innoissaan.
 Merimaa: "Selkeästi ihmisiltä löytyy kiinnostusta lähteä irrottelemaan"
 Jos koronapassin käyttö tarkoittaa ravintolatoiminnassa sitä, että muita rajoituksia anniskelusta tai istumapaikkojen pakollisuudesta ei tarvitse noudattaa, rock-klubilla voidaan järjestää konsertteja jälleen lähes normaalisti.
 – Se olisi taloudellisesti meille, artisteille ja heidän taustavoimilleen sekä henkilökunnalle äärimmäisen tärkeä juttu.
 Tavastialle on tulossa koronapassin ansiosta suunniteltua enemmän konsertteja, sanoo Merimaa.
 – Varmasti tulee keikkoja lisää loppuvuoteen ja toivottavasti saadaan myös lisää lippuja myyntiin tuleviin tapahtumiin, jotka oli varauduttu järjestämään samalla tavalla kuin syyskuun puolella, hän kertoo.
 Odotusta parempien aikojen koittamisesta vaikuttaa olevan nyt runsaasti ilmassa. Sen on havainnut myös Tavastian ohjelmavastaava Merimaa, joka kertoo yllättäen marras-joulukuun pikkujouluajan tapahtumien myyneen jo ennen koronapassin käyttöönottoa ihan mukavasti.
 – Selkeästi ihmisiltä löytyy kiinnostusta lähteä vähän irrottelemaan ja nauttimaan livemusiikista sekä kulttuurista pandemia-ajan jälkeen, Merimaa toteaa.
 Ravintoloiden näkökulmasta olisi tärkeää saada anniskella niin pikkujouluissa kuin konserteissakin normaalisti.
 – Jos koronapassi toimii hyvin, päästään pikkujouluaikaan olemaan auki. Toivomme erityisesti, että ravintolarajoitukset löystyvät siihen mennessä niin, että saadaan anniskeluaikojen pituutta kasvatettua.
 HIFK: Koronapassi on todella arvokas, jos tautitilanne pahenee
 Myös jääkiekon puolella ollaan erittäin tyytyväisiä koronapassin etenemiseen eduskunnan käsittelyyn.
 – Takana on jo kaksi aika raskasta vuotta koronan ansiosta kaikille liigajoukkueille ja kolmatta ei varmasti enää kestettäisi, arvioi HIFK:n toimitusjohtaja  Jukka Valtanen .
 Hän on kuitenkin hieman pettynyt siitä, että koronapassin käyttö tulee mahdolliseksi vasta lokakuussa, jolloin sitä ei ehkä tarvitaan.
 – Uskon ja toivon, ettei koronapassille ole valmistuessaan enää käyttöä, mutta siinä tapauksessa, että tautitilanne pahenee ja käyttötarve tulisi, se on todella arvokas asia, koska silloin voidaan pitää ovet auki koronapassin omaavalle yleisölle, sanoo HIFK:n toimitusjohtaja Valtanen.
 Kaksi kotiottelu pelanneen HIFK:n katsomo on ollut sallitulla puolella kapasiteetilla loppuunmyyty. Katastrofaalisen tyhjille katsomoille pelatun viime kauden jälkeen odotukset ovat HIFK:ssa korkealla.
 Toimitusjohtaja Jukka Valtasen mukaan yleisöstä näkee, että jääkiekolla ja HIFK:lla on poikkeuksellisen suuri merkitys ihmisille.
 – Nordikselle tulevista ihmisistä huokuu innostus ja lämpö. Siitä huomaamme, että tällaiset tapahtumat ja HIFK ovat tärkeitä.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkona 22.9.2021 kello 23 saakka.
 Lue lisää:
 Tapahtuma-ala toivoo koronapassille pitkää ikää, vaikka koronatilanne kohentuu – muutoin Suomeen ei saada kansainvälisiä tapahtumia
 Hallitus sopi matkustussäännöistä, myös esitys koronapassista valmistui: passin ikäraja 12 vuotta, perustuu EU:n koronatodistukseen
 Yleisötilaisuuksia ja harrastustoimintaa ei rajoiteta pääkaupunkiseudulla syyskuun jälkeen – etätyö- ja maskisuositus pysyy kuitenkin voimassa

Koronapassi pelastaa pikkujoulutkin, hehkuttaa rock-klubi Tavastian Mikko Merimaa: "Varmasti tulee lisää keikkoja loppuvuoteen"


Summary: Venttiilivalmistaja Neles aloitti toiminnan itsenäisenä yhtiönä vuosi sitten, kun se oli irtautunut konepajajätti Metsosta. Sulautuminen vaatii paitsi Valmetin yhtiökokouksen hyväksynnän, myös siunauksen kilpailuviranomaisilta.

Koneiden, laitteiden ja tarvikkeiden tukkukauppa

Teollisuudessa käytettävien koneiden tukkukauppa

Venttiilivalmistaja Neleksen ylimääräinen yhtiökokous on hyväksynyt sulautumisen konepajayhtiö Valmetin kanssa.
 Valmetin ylimääräinen yhtiökokous on keskiviikkona iltapäivällä.
 Sulautuminen vaatii molempien yhtiöiden ylimääräisten kokousten lisäksi muun muassa kilpailuviranomaisten hyväksynnän ja Neleksen lisävarojen jakamisen suunnitelman mukaisesti ennen sulautumista.
 Neleksen osakkeenomistajat saisivat sulautumissuunnitelman mukaisesti sulautumisvastikkeena 0,3277 uutta Valmetin osaketta jokaista omistamaansa Neleksen osaketta kohti.
 Sulautumisen on tarkoitus tapahtua 1. tammikuuta 2022, mutta päivä saattaa vielä muuttua.
 Konepajayhtiö Valmet ja muun muassa erilaisia venttiiliratkaisuja myyvä Neles allekirjoittivat heinäkuussa yhdistymissopimuksen. Valmet esitti idean fuusiosta jo viime syksynä.
 Neles aloitti toiminnan itsenäisenä yhtiönä vuosi sitten, kun se oli irtautunut konepajajätti Metsosta.
 Yhdistettyjen yhtiöiden liikevaihto oli viime vuonna yli neljä miljardia euroa ja yhteenlaskettu työntekijöiden määrä on noin 17 000.
 Lue myös:
 Venttiilivalmistaja Neleksen yt-neuvottelut päättyivät – noin 300 työntekijää lomautetaan enintään 90 päiväksi
 Konepajayhtiö Valmet ja venttiiliyhtiö Neles sulautuvat

Neles hyväksyi sulautumisen Valmetiin – Valmetin ylimääräinen yhtiökokous iltapäivällä


Summary: Keskusteluiden sisällöstä ei ole kerrottu tietoja julkisuuteen. Tapaaminen ajoittuu Afganistanista vetäytymisen jälkimaininkeihin.

Keskeiset sotilasjohtajat Venäjältä ja Yhdysvalloista ovat tavanneet keskiviikkona Helsingissä, kertoo uutistoimisto AP.
 Maidensa korkeimpien sotilasjohtajien kenraali  Mark Mileyn  ja kenraali  Valery Gerasimovin  tapaaminen ajoittuu kiinnostavaan hetkeen Afganistanista vetäytymisen jälkimainingeissa. Keskusteluiden sisällöstä ei ole kerrottu julkisuuteen.
 Yhdysvallat on pyrkinyt varmistamaan, että se saa tiedustelutietoa maasta myös jatkossa. Kysymys tukikohdista Afganistanin naapurimaissa jakaa kuitenkin Venäjää ja Yhdysvaltoja.
 Uutinen päivittyy.

Yhdysvaltain ja Venäjän keskeiset sotilasjohtajat tapasivat Helsingissä


Summary: Färsaarelainen valaanpyytäjä Tór Marni Weihe sanoo Takaisin Pasilaan -podcastin haastattelussa, että kritiikki pyyntiperinnettä kohtaan johtuu usein siitä, että ihmiset ovat nähneet vain kuvia punaiseksi värjäytyneestä merivedestä tuntematta ilmiön taustoja.

Tunnelma Färsaarilla on ollut nyt aivan erilainen kuin ennen, sanoo 27-vuotias  Tór Marni Weihe .
 Sen aiheuttivat sunnuntai-illan tapahtumat puolitoista viikkoa sitten.
 Färsaarilla tapettiin tuolloin yhden jahdin aikana jopa 1 428 valkokuvedelfiiniä. Färsaaret on yksi harvoista paikoista maailmassa, jossa valaiden ja delfiinien saalistusta tehdään virallisesti ja järjestelmällisesti.
 Tällä kertaa saalis oli selvästi suurempi kuin koskaan aikaisemmin pyydystetty. Julkisuuteen levisi kuvia verestä punaiseksi värjäytyneestä merivedestä. Uutinen herätti suuttumusta eri puolilla maailmaa.
 Aiemmin färsaarelaiset valaan- ja delfiininpyyntiperinteen vastustajat eivät tohtineet sanoa mielipidettään ääneen, Weihe kertoo. Nyt siitä on tullut saarella avoin puheenaihe ja kritiikkiä esitetään myös paikallisten keskuudessa avoimemmin kuin koskaan.
 Weihe on valaanpyytäjä. Hän kertoo Takaisin Pasilaan -podcastin haastattelussa, että itse asiassa Färsaarten valaanpyyntiperinnettä ei pitäisi kokonaan tuomita. Hänestä se on elämiä kunnioittavaa.

 Valaat ja delfiinit tapetaan hetkessä
 Valaiden ja delfiinien pyytäminen alkaa yleensä sattumalta. Jokin kalastusalus huomaa, että sopivankokoinen parvi on lähellä Färsaaria ja voisi olla ajettavissa rantaan.
 Tarvitaan paljon veneitä, joilla parvi lopulta saadaan ohjattua rantaan.
 Valaiden ja delfiinien tappaminen saa paikallisen lain mukaan tapahtua vain tietyillä rannoilla, ja siihen on kehitetty aivan erityinen työkalu, koukku, jolla isokin lauma valaita saadaan hengiltä hyvin nopeasti. Eläimen selkäydin katkaistaan koukun avulla tehokkaasti, se menettää tajuntansa ja kuolee samanaikaisesti.
 Weihen mielestä juuri tämä tekee menetelmästä järkevää myös tulevaisuudessa. Toisaalta eläinsuojelujärjestöt ovat arvostelleet juuri Weihen esiin nostamaa menetelmää, koska se tuottaa eläimelle kärsimystä, jos koukku ei osu kohdalleen ensimmäisellä yrityksellä.
 – Jos ei tiedä, miten paljon pyyntimenetelmät ovat kehittyneet, jos vain näkee kuvia punaiseksi värjäytyvästä merivedestä, on helppo maalata kuvaa perinteestä, joka on hyvin brutaali, vaikka se on itse asiassa humaani.
 Hän pitää färsaarelaisten perinnettä pienempänä pahana maailmalle kuin eläinten tehotuotantoa, joka esimerkiksi kiihdyttää ilmastonmuutosta.
 Weihe myöntää, että viime viikon sunnuntain tapahtumat saattavat johtaa delfiinien pyynnin kieltämiseen Färsaarilla. Hän suojelisi pallopäävalaiden pyyntiä, koska se on pidempi traditio kuin delfiinien saalistus, eivätkä pallopäävalaat ole uhanalaisia.
 Kansainvälinen kritiikki sai Färsaarten paikallishallinnon ilmoittamaan, että se selvittää,  pitäisikö valaan- ja delfiininpyynnin sääntöjä kiristää .
 EU on kieltänyt valaanpyynnin aluevesillään , ja käytännössä toimintaa harjoittavat Färsaarten lisäksi vain Japani, Norja ja Islanti.
 Keskustelu on avoinna 23.9. klo 23 asti.

Yli 1 400 delfiiniä teurastettiin hetkessä – 27-vuotias valaanpyytäjä perustelee, miksi Färsaarten perinteen pitäisi jatkua


Summary: Nurmipeltojen päästöjä ja hiilensidontaa mitattiin viime kesänä eri puolilla Suomea. Tulokset hämmentävät, sillä turvemaiden ja kivennäismaiden päästöissä ei havaittu eroja. Luonnonvarakeskuksen tutkimusprofessorin mukaan kuitenkin vasta pitkäaikaismittaukset kertovat eri peltojen päästöt, sillä hiilensidonta loppuu usein kasvukauden ulkopuolella.

Salolaisen Datasense-yhtiön analysaattoreita on ympäri Suomea mittaamassa peltojen hiilensidontaa ja maan ilmaan päästämiä kaasuja. Loimaalaisella nurmipellolla toimitusjohtaja  Jari Hakkarainen  ja tutkimusinsinööri  Jiri Luojukoski  esittelevät kaasupäästöjen ja hiilensidonnan mittaustekniikkaa.
 Kirkaskupuisen hiilivuoanalysaattorin mittari alkaa nopeasti kertoa, miten vihreä nurmi yhteyttää ja sitoo ilmasta hiiltä kasviin ja maaperään.
 Harmaamuovinen respiraattorianalysaattori taas mittaa kaasuja, joita maasta ilmakehään lähtee. Laite ottaa kolme kertaa tunnissa näytteen ja tuulettaa välillä mittaustilan.
 Harmaa mittalaite tallentaa maasta irtoavat kaasut ja kirkaskupuinen analysaattori mittaa kasvien hiilensidontaa. Markku Sandell / Yle
 Tutkimusinsinööri Jiri Luojukoski kertoo kesän yllättävistä mittaustuloksista. Niitä on saatu nurmipelloilta, niin eloperäisiltä eli turvemailta kuin kivennäismailtakin.
 – Meillä on ollut vertailua kasvipeitteisillä nurmipelloilla, eloperäisillä ja kivennäismailla. Ei ole havaittu mitään suuria erovaisuuksia hiilivuon arvoissa, mitä on vuorokauden keskiarvoista saatu.
 Yhtiö on tehnyt mittauksia myös lannoittamattomilla ja lannoitetuilla nurmipelloilla. Hiilensidonta on ollut lannoitetuilla alueilla suurempaa, koska rehevä kasvusto on ollut pelloilla pidempään.
 Onko turvemaiden päästöt yliarvioitu?
 Pitääkö tästä tehdä johtopäätös, että turvemaat eivät olekaan sellainen ilmastonkuormittaja, kuin on aiemmin väitetty?
 – Meidän havaintojemme mukaan hiilidioksidin vapautuminen turvemailla ei ole mittauskauden aikana ollut merkittävästi pahempaa kuin kivennäismailla, sanoo Jiri Luojukoski.
 Toimitusjohtaja Jari Hakkarainen kertoo laitteiden pystyvän operatiiviseen tarkkuuteen, mutta aivan tutkimustasolle ne eivät yllä. Datasense tekee yhteistyötä eri tutkimuslaitosten kanssa ja vertailee mittaustuloksia yhdessä niiden kanssa.
 Datasensen mittauksia eri peltotyypeillä on tehty tänä kesänä kahden viikon välein 24 tunnin ajan. Markku Sandell / Yle
 Luonnonvarakeskuksen tutkimusprofessori  Kristiina Regina  pitää tuloksia mielenkiintoisina, mutta aikajanaa lyhyenä. Turvemaiden päästöjä on kuitenkin mitattu yli vuosien erilaisin päästötuloksin.
 – Hetkellisesti niin voi ollakin. Keskimäärin turvepelloille on kuitenkin saatu suuremmat vuotuiset päästöt.
 Hänen mukaansa yleinen käsitys on, että kasvuston hiilensidonta ei pysty kompensoimaan sitä hiilivirtaa, joka tulee turpeen hajotessa erityisesti kasvukauden ulkopuolella ja niiton jälkeisenä aikana.
 Turvemailla hiilipitoisuus on iso ja maan hajottajaeliöt hajottavat orgaanista ainesta. Tuolloin ilmakehään poistuu hiiltä hajotustuotteena enemmän.
 Tutkimusprofessorin mukaan vasta pitkäaikaisissa mittauksissa saadaan selville maaperän hiilivuon suunta. Turvemaiden aiemmissa, vähintään vuoden kestävissä mittauksissa ero kivennäismaiden päästöihin on näkynyt selvästi.
 Nurmen osalta johtopäätökset tulisi tehdä mittausvuosista, joihin sisältyy nurmen uusimisvuosi, koska osa maahan varastoituneesta hiilestä vapautuu takaisin ilmakehään kynnön yhteydessä.
 Datasensen mittaustulokset vehnäpellolta antoivat erilaisia arvoja. Hiilensidonta oli voimakasta kasvukaudella, mutta päättyi jo heinäkuussa pellon puimiseen.
 Nurmipelloilla hiiltä sitoutuu maahan niin kauan kuin pelto on vihreänä, vaikka joulukuuhun asti.
 Biohiilen on todettu sitovan peltojen typpipäästöjä, joita nyt arvioidaan käytetyn lannoitemäärän perusteella. Markku Sandell / Yle
 Mittaukset ovat osa maitotilojen tutkimusohjelmaa
 Valio julkaisi vuonna  2018 ilmasto-ohjelman , jolla se tähtää hiilineutraaliin maidontuotantoon vuonna 2035. Ohjelman yksi tavoite on maaperän hiilinielujen vahvistaminen ja turvemaiden päästöjen hillintä.
 Datasensen mittaukset liittyvät tähän työhön, jolla kerätään tietoa eri peltojen hiilivuosta.
 – Tällä hetkellä meillä on yhteistyössä Datasensen kanssa kymmenen mittapistettä yhteensä neljällä valiolaisella maitotilalla, pääosin nurmilohkoilla sekä kivennäismaalla että orgaanisella maalla, kertoo johtaja  Juha Nousiainen , joka toimii hiilineutraalin maitoketjun vetäjänä Valiossa.
 Nurmen hiilensidonta on suurta kasvukaudella, mutta pieni sen ulkopuolella. Markku Sandell / Yle
 Tuottoisa nurmikasvusto sitoo Nousiaisen mukaan paljon hiiltä ilman hiilidioksidista sekä kasvustoon että maaperään. Osa maaperään suuntautuvasta hiilisyötteestä muuntuu pysyväksi hiilivarastoksi ja lisää maan multavuutta sekä veden että ravinteiden sitomiskykyä. Sadon mukana osa hiilestä kiertää maasta ilmaan ja takaisin.
 – Tätä prosessia vahvistavia viljelytoimia kutsutaan hiiliviljelyksi tai uudistavaksi viljelyksi. Valio kouluttaa maitotilojaan tähän hiiliviljelyyn. Parhaimmillaan maitotilan kivennäismaiden nurmiviljely voi laskea maidontuotannon hiilijalanjälkeä jopa 30-40 prosenttia, sanoo Juha Nousiainen.
 Myös turvemailla jatkuva kasvipeite nurmena säilyttää paremmin maaperän hiilivaraston ja vähentää Nousiaisen mukaan päästöjä merkittävästi. Kulunut kesä oli vähäsateinen ja hyvät turvemaat monin paikoin antoivat erinomaisen sadon.
 – Kasvukauden aikainen pellon hiilitase voi näissä olosuhteissa olla jopa nettosidonnan puolella, Juha Nousiainen kommentoi.
 Valion tavoitteena on tutkimustulosten ja käytännön mittausten avulla mallintaa nurmiviljelyn hiilitase tilatasolla ja hyödyntää näitä malleja maitotilojen hiilijalanjäljen laskennassa. Parhaimmillaan nämä mallit toimivat tulevaisuudessa lohkotasolla yhdessä sää- ja satelliittitietojen kanssa.
 Maatalouteen kaivataan tarkempia päästökertoimia eri pelloille
 Peltojen hiilitaseen arvioiminen on haasteellista eikä esimerkiksi Datasensen toimitusjohtaja Jari Hakkarainen suosittele laitteitaan tavalliselle viljelijälle. Silti tarve mitata eri peltojen ja maaperän hiilivuota on ilmeinen.
 Maa- ja metsätaloustuottajien keskusliiton (MTK) ympäristöjohtaja  Liisa Pietola  haluaisi tiloille peltolohkokohtaiset mittaukset, että saataisiin selville kertoimet, miten eri viljelystavat vaikuttavat hiilitaseeseen.
 – Meillä on niin erilaiset ilmasto-olosuhteet eri puolilla Suomea, että keskiarvoilla ei voida edetä. Pitää päästä ihan lohkotasolle mittaamaan ja siitä edetä ja todentaa tarkennetuilla malleilla.
 Mittaustulosten perusteella pystyttäisiin paremmin arvioimaan eri viljely- ja muokkaustekniikoiden vaikutukset. Myös kasvipeitteisyyden, kerääjä- ja aluskasvillisuuden merkitys pitäisi mitata ja arvioida eri kertoimilla, miten eri tekijät vaikuttavat pellon kasvihuonekaasupäästöihin kasvukauden aikana.
 MTK:n ympäristöjohtaja Liisa Pietola haluaa eri pelloille ja viljelytekniikoille omat kertoimet, joilla voidaan määrittää kasvihuonekaasupäästöt. Markku Sandell / Yle
 Hiilitaseeseen pitäisi Pietolan mukaan huomioida myös sato ja maahan sitoutuva hiili.
 – Näin viljelijät voisivat suunnitella viljelynsä sen puolesta, että voivat päätyä mahdollisimman ilmastokestävään menetelmään.
 Luonnonvarakeskuksen tutkimusprofessori Kristiina Regina pitää lohkokohtaisten mittausten tekemistä kalliina ratkaisuna. Lisää tutkimusta kuitenkin tarvitaan, sillä maaperän hiilen sidontaa ja luovutusta mitataan varsin vähän Suomessa.
 Turvepeltojen päästöjen ratkaisuksi esitettyä pohjaveden nostoa edes osaksi vuotta Regina pitää tehokkaimpana päästövähennyskeinona.
 – Turvepelloille pelkkä pohjaveden mittaus ja sen seuranta riittäisi lopulta yhdessä kaasumittausten kanssa sellaiseen ratkaisuun, että saataisiin mallinnettua tarkemmin hiilivirtoja, Luken tutkimusprofessori Kristiina Regina arvioi.
 Maaseudun tulevaisuus -lehden sivuilla on kesän aikana käyty keskustelua  turvemaiden   kasvihuonekaasupäästöistä  ja  turvemaiden  määrästä.
 Lue myös
 Millaisia ilmastopäästöjä tulee vanhalta turvesuolta ja miten metsitys vaikuttaa niihin? Tätä tutkitaan nyt uudella mittausasemalla Etelä-Pohjanmaalla
 Turvepelloista tuli kirosana, maanviljelijät Ville Junnila ja Tuomo Latvala pelkäävät elantonsa puolesta: “Tässä on ilmastohysteria käynnissä”

Turvemaiden kasvihuonekaasupäästöistä uutta tietoa – "Ei ole havaittu mitään suuria erovaisuuksia hiilivuon arvoissa"


Summary: Alle 60-vuotiaan näyttelijän kuolinsyytä ei ole vahvistettu. Joidenkin medioiden mukaan hän olisi sairastanut haimasyöpää.

Yhdysvaltalaisnäyttelijä  Willie Garson  on kuollut 57-vuotiaana, kertovat useat mediat. Garsonin poika on vahvistanut tiedon Instagram-tilillään.
 Garson tunnettiin parhaiten  Stanford Blatchin  roolista Sinkkuelämää-sarjassa. Hän näytteli päähahmo  Carrie Bradshawn  ( Sarah Jessica Parker ) ystävää sarjan kaikilla kuudella kaudella sekä sarjaa seuranneissa kahdessa elokuvassa.
 Garson oli mukana myös Sinkkuelämää-uusintaversiossa And Just Like That, jonka kuvaukset ovat parhaillaan käynnissä.
 Näyttelijän kuolinsyytä ei ole vahvistettu. Joidenkin medioiden mukaan hän olisi sairastanut haimasyöpää.
 Lue myös:  Hittisarja Sinkkuelämää saa jatkoa: neljästä päätähdestä kolme on mukana uudessa kymmenosaisessa sarjassa
 Ina Mikkolan kolumni: Sinkkuelämää täytti 20 vuotta – "ajasta jälkeen jäänyt sarja on elitistinen ja stereotyyppinen"

Sinkkuelämää-sarjan Stanfordina tunnettu näyttelijä Willie Garson on kuollut


Summary: Keskuskauppakamari esittää ansiotuloverotuksen keventämistä kahdella prosenttiyksiköllä ensi vaalikaudella. Valtiovarainministeri Annika Saarikon (kesk.) mielestä asiaa voitaisiin harkita jo ennen vaaleja.

Valtiovarainministeri  Annika Saarikko  (kesk.) arvioi, että istuvalla hallituksella olisi vielä mahdollisuus sopia ansiotuloverotuksen keventämisestä.
 Keskuskauppakamari esitti tänään tilaisuudessaan ansiotuloverotuksen keventämistä ensi vaalikaudella kahdella prosenttiyksiköllä kautta linjan. Kauppakamarien yhteistyöelimen arvion mukaan tämä tarkoittaisi noin kahden miljardin euron kevennyksiä.
 Saarikon mielestä asiassa ei olisi välttämätöntä odottaa hallituksen vaihtumista.
 – Itse ajattelen, että tällä hallituksella on vielä päätöksentekoikkuna auki. Kyllä minusta tämänkin hallituksen pöydälle vielä veronkevennykset ansiotuloihin voisivat sopia, hän sanoo Ylelle.
 Asiasta ei ole sovittu hallituspuolueiden kesken.
 – Perinteisesti veroratkaisut on tehty aina syksyn budjettiriihessä. Pitää arvioida tarkkaan, miten se (ratkaisu) vaikuttaisi ja myös sitä mittakaavaa.
 Miten verotuksen keventäminen sopisi suhdannetilanteeseen? Eikö se olisi elvytystä korkeasuhdanteessa?
 – Vielä tärkeämpää on katsoa kauemmas, että talouden kasvusta tulee pysyvyää. Verotus on siihen yksi keino, vahvistamaan kasvua ja työllisyyttä.
 Voit keskustella aiheesta huomiseen torstaihin 23. syyskuuta klo 23 saakka.

Saarikko väläyttää ansiotuloveron kevennystä: "Voisi sopia tämänkin hallituksen pöydälle"


Summary: Oppisopimuskoulutuksen suosio kasvaa, mutta samalla myös ongelmat lisääntyvät. Opiskelijat eivät usein saa tarpeeksi tukea oppilaitoksista, jos työt eivät sujukaan odotusten mukaan.

Oppisopimuskoulutuksen suosio on kasvanut reilusti viime vuosina. Samalla ovat lisääntyneet myös siihen liittyvät ristiriidat työpaikoilla.
 Työsuojelun säännösten noudattamisesta vastaavat aluehallintovirastot. Ne eivät tilastoi oppisopimuskoulutusta koskevien yhteydenottojen lukumäärää. Etelä-Suomen aluehallintoviraston tarkastaja  Jukka Kurki  kuitenkin arvioi, että yhteydenottoja tulee vuosi vuodelta enemmän.
 – Etenkin nuorten kohdalla kysyntä ja tiedon tarve on kasvanut, Kurki kertoo.
 Yleisin työsuojeluhallinnon tietoon tuleva ongelmatilanne on se, ettei työn pelisäännöistä ole sovittu tarpeeksi tarkkaan.
 Tyypillinen ongelmatilanne oppisopimuksessa voisi olla vaikka seuraava: Konditoria-alan opiskelija aloittaa oppisopimusopiskelijana leipomossa. Pian selviää, että pomo ei ole miettinyt ollenkaan etukäteen, mitä opiskelija tekisi. Hänet laitetaan siivoamaan myymälää eikä hän pääse opettelemaan leipomon tuotteiden tekemistä. Etukäteen puhuttiin jotain epämääräistä palkankorotuksesta parin kuukauden jälkeen, mutta sitä ei näy eikä kuulu.
 Oppimisen tavoitteet pitäisi määritellä
 Jos palkasta, tauoista, työpäivän pituudesta tai suojavarusteista ei ole sovittu tarkkaan etukäteen, työnantajalla ja työntekijällä voi olla niistä täysin eri käsitys, Kurki toteaa.
 – Molemmat osapuolet ovat kuvitelleet, että asia on sovittu, mutta sitten selviää, että todellisuus olikin jotain ihan muuta, Kurki sanoo.
 Ongelmatilanteita tulee myös Suomen ammattiin opiskelevien liiton Sakki ry:n tietoon.
 – Opiskelijan kanssa ei aina käydä tarpeeksi hyvin läpi, mitä hänen tulisi työssä oppia, sanoo Sakkin edunvalvonnan asiantuntija  Matti Tujula .
 Vuodesta 2018 lähtien oppisopimuksella on voinut opiskella myös tutkinnon osia kokonaisen tutkinnon sijaan. Se on lisännyt huomattavasti oppisopimuksen suosiota. Viime vuonna noin 55 000 opiskelijaa suoritti ainakin osan tutkinnosta oppisopimuksena.
 Työsuojeluneuvonnassa etenkin nuorimpien opiskelijoiden pulmat ovat lisääntyneet. Petri Aaltonen / Yle
 Työnantaja ja koulu pallottelevat vastuuta
 Sakkin Tujulan mukaan opiskelijoille on usein epäselvää, kenen tehtävänä on auttaa oppisopimusopiskelijaa, työnantajan vai oppilaitoksen.
 Opiskelija jää herkästi yksin pulmiensa kanssa, kun työnantaja vetoaa kouluun ja koulu työnantajaan, Tujula toteaa.
 Työhön liittyvät ongelmat saadaan usein ratkottua esimerkiksi työpaikan luottamusmiehen kanssa. Sen sijaan hankalampaa on, jos ongelmat liittyvät opiskeluun.
 – Se ei yleensä ole varsinaisesti ammattiliiton asia, mutta opiskelija ei saa välttämättä tukea koulultakaan. Saattaa tulla viestiä, että me emme ole olleet siellä työpaikalla, emme ota kantaa, ja opiskelija jää ongelmansa kanssa yksin.
 Sakki saa myös usein palautetta siitä, että opettajilla ei ole tarpeeksi resursseja valvoa työssäoppimisen sujumista. Opettaja ei välttämättä edes käy kertaakaan työpaikalla katsomassa, miten oppisopimusopiskelijan työt sujuvat.
 Sakkin tietoon on tullut esimerkiksi tilanteita, joissa viimeistä näyttökoetta on ollut arvioimassa pelkkä työpaikan ohjaaja.
 Tukea tarvitaan lisää
 Suurin osa oppisopimuskoulutuksista sujuu kuitenkin hyvin. Tilanteita, joissa työnantaja tietoisesti käyttäisi oppisopimusopiskelua hyväkseen esimerkiksi halvan työvoiman toivossa, ei aluehallintoviraston tarkastaja Jukka Kurjen mukaan tule esiin kovin usein.
 Ongelmat ovat Kurjen mukaan yleisimpiä aloilla, joilla ei ole työehtosopimusta. Sopimuksissa pelisäännöt on määritelty tarkkaan, mutta laki on paljon tulkinnanvaraisempi.
 – Karu totuus on se, että mitä vähemmän asiasta on sovittu työehtosopimuksessa, sitä tarkemmin pitää sopia heti alussa pelissäännöt. Olen aina suositellut opiskelijoille, että vääntäkää rautalangasta, vaikka se tuntuisi ikävältä, Kurki toteaa.
 Sakki ry:n Tujula toteaa, että suurin osa oppisopimusopiskelijoista on nuoria eikä heillä ole vielä paljoa kokemusta työelämästä. Toisaalta yhä isompi osa ammattiopinnoista suoritetaan työpaikoilla.
 – Opiskelijat kaipaisivat enemmän tukea, koska he eivät tiedä vielä työelämän pelisäännöistä. Kouluissa pitäisi olla selkeämmät tavat puuttua ongelmatilanteisiin.
 Osallistu keskuteluun jutun aiheesta. Keskustelu on auki 23.9. klo 23:een asti.
 Lue lisää:
 Ahdistusta, masennusta, uupumista – kouluterveyskysely paljastaa, että korona on koetellut erityisesti tyttöjen jaksamista
 Maksuttomien bussikorttien saaminen toisen asteen opiskelijoille takkuaa: Joukkoliikenneyhtiö ei ehtinyt varautua ajoissa uudistukseen
 Koulutuksen laatupalkinnon saanut ammattiopisto kärsii teknisen alan opettajapulasta – osa opiskelijoista kokee jääneensä heitteille

Oppisopimusopiskelija jää helposti heitteille – kukaan ei välttämättä auta, jos palkka on liian pieni tai työ vääränlaista


Summary: Tampereen yliopistollisessa sairaalassa on tutkittu ruutuajan vaikutusta pikkulasten kielelliseen kehitykseen.  Mitä enemmän aikaa lapsi ja vanhemmat viettivät aikaa television ja muiden laitteiden parissa, sitä vähemmän lapsella oli käyttösanastoa.

Tampereen yliopistollinen sairaala (TAYS)

Tampereen yliopistollisessa sairaalassa TAYSissa toteutetun tutkimuksen mukaan runsas ruutuaika voi haitata pienten lasten kielellistä kehitystä. Tutkimuksessa selvitettiin 1,5-vuotiaiden ja 2-vuotiaiden puheen ja kielellisen ilmaisun kehittymistä.
 Tutkimuksessa oli mukana 1 667 suomenkielistä perhettä, jotka kutsuttiin mukaan satunnaisotannalla Pirkanmaan äitiysneuvoloiden asiakkaista ennen lapsen syntymää. Aineistoa kerättiin vuosina 2013–2015.
 Vanhempia pyydettiin kuvaamaan lapsensa sanavarastoa, sanojen yhdistämistä, puheen ymmärrettävyyttä, sormella osoittamista ja ohjeiden noudattamista.
 Tutkimuksen mukaan mitä enemmän aikaa lapsi ja vanhemmat viettivät ruutuaikaa, sitä vähemmän lapsella oli käyttösanastoa. Lasten sanavarasto oli vanhemman arvioimana yleisesti ottaen pienempi kuin aiemmissa tutkimuksissa.
 Sanavarasto voi kehittyä aiempaa hitaammin
 Puolitoistavuotiaista lapsista noin kahdella kolmasosalla oli korkeintaan 20 sanan sanavarasto, ja kolmasosalla korkeintaan viisi sanaa. Kaksivuotiaista vajaat kolmasosa käytti korkeintaan 40 sanaa. Kymmenesosalla kaksivuotiaista oli 40–50 sanan sanavarasto. Tulosten perusteella näyttää siltä, että lasten sanavarasto saattaa kehittyä aiempaa hitaammin.
 – Tämäkin tutkimus viittaa siihen, että lapsen toimintakyvyn kehittymiseen vaikuttaa lapsen ja vanhempien yhteisen tekemisen määrä ja se, mitä tehdään, millä tavoin ja kuinka usein, sanoo tutkija, apulaisylilääkäri  Marja Asikainen  TAYSin foniatrian poliklinikalta tutkimustiedotteessa.
 Myös vanhempien elektronisten laitteiden käytöllä voi olla vaikutusta lapsen kielelliseen kehitykseen. Esimerkiksi laitteiden usein toistuva vilkuilu voi Asikaisen mukaan kapeuttaa keskustelun ja puuhailun sisältöä lapsen kanssa.
 Sähköisten medioiden käyttö voi olla tutkijoiden mukaan myös harmitonta tai lapsen toimintakykyä kehittävää, mikäli lapsella on runsaasti aikaa muullekin ja ruutusisältö on valittu mielekkäästi.
 Kirjojen lukeminen tärkeää
 Perheiden päivittäiseen sähköisten medioiden käyttöön laskettiin aika, joka vietettiin television, erilaisten toistolaitteiden tai muiden sähköisten laitteiden parissa.
 Lisäksi seurattiin aikuisten ruutuaikaa sekä aikaa, jolloin laitteet ylipäätään olivat päällä. Tutkimuksessa huomioitiin myös päivittäinen kuvakirjojen lukeminen lapsen kanssa sekä nukkumisaika. Eniten vaikutusta havaittiin olevan sekä lasten että vanhempien ruutuajalla. Sanavarasto oli pienempi myös niillä lapsilla, joille ei luettu kuvakirjaa päivittäin.
 Tutkijoiden mukaan sähköisten medioiden käytöstä johtuva vähäisempi kielellinen vuorovaikutus voi olla haitallista erityisesti lapsille, joilla kielelliseen kehitykseen liittyy muitakin haasteita.
 – Mobiililaitteiden käytön hurja lisääntyminen noin 10–15 vuoden aikana näkyy kaikkialla, Asikainen sanoo. Aihepiiriä pitäisi Asikaisen mukaan tutkia tarkemmin.
 Tutkimustulokset on julkaistu Acta Paediatrica -tiedejulkaisussa heinäkuussa. Tutkimus toteutettiin yhteistyössä Tampereen yliopiston ja THL:n kanssa.
 Lue lisää:
 Suomalaistutkimus: keskimääräistä pidempi päivittäinen ruutuaika lisää lasten keskittymisvaikeuksien, ylivilkkauden ja impulsiivisuuden riskiä
 Korona-ajan lapsia uhkaa vakava yliannostus ruutuaikaa – tietokirjailija Harto Pönkä listaa tiukat ohjeet perheille
 Yhä useampi lapsi kärsii migreenistä – taustalla esimerkiksi lisääntynyt ruutuaika

Runsas ruutuaika voi hidastaa pienten lasten puhumaan oppimista ja vähentää sanavarastoa – myös vanhemman vilkuilu laitteisiin vaikuttaa


Summary: Kunta- ja hyvinvointialuetyönantajat KT mukaan Tehyn ja SuPerin paikallisten ammattiosastojen työtaistelutoimet viedään työtuomioistuimen arvioitavaksi.

Suomen lähi- ja perushoitajaliitto SuPer

Turun yliopistollinen keskussairaala (TYKS)

Kuntatyönantajat vie hoitajaliittojen paikalliset ylityökiellot työtuomioistuimeen.
 Kuntien ja julkisen terveydenhuollon työnantajia edustava Kunta- ja hyvinvointityönantajat, KT, pitää hoitajien hiljattain pitämiä ylityö- ja vuoronvaihtokieltoja laittomina työtaisteluina ja työrauharikkomuksina.
 Työnantajajärjestön mukaan esimerkiksi Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin Turun yliopistollisen keskussairaalan sosiaali- ja terveysalan ammattijärjestö Tehyn paikallisen ammattiosaston työtaistelutoimet viedään työtuomioistuimen arvioitavaksi.
 Tehyllä oli viikon kestävä ylityö- ja vuoronvaihtokielto TYKSissä syyskuun alussa, koska neuvottelut hälytysrahan suuruudesta olivat jumiutuneet.
 Myös kahdessa muussa sairaanhoitopiirissä on ollut vastaavia työtaistelutoimia, joita työnantajapuoli pitää laittomina.
 Hoitajaliittojen SuPerin ja Tehyn paikalliset ammattiosastot ovat järjestäneet viikon mittaisia ylityö- ja vuoronvaihtokieltoja Varsinais-Suomen lisäksi muun muassa Päijät-Hämeen hyvinvointialueella ja Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiirissä.
 Lue lisää:
 Tehyn ammattiosasto julisti ylityö- ja vuoronvaihtokiellon Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin alueelle

Kuntatyönantaja suomii sairaanhoitopiirien paikallisia työtaistelutoimia laittomiksi – TYKSissä Tehyn ylityö- ja vuoronvaihtokielto liittyi hälytysrahaan


Summary: Suomesta ollaan luomassa akkualan kansainvälistä menestyjää. Kansallisen strategian mukaan Suomi voisi olla akku- ja sähköistymisklusterin edelläkävijä maailmassa vuonna 2025. Asiantuntija ei ole aivan varma, riittääkö pienessä maassa virtaa siihen.

Työ- ja elinkeinoministeriö (TEM) on käynnistänyt selvityksen, jolla kartoitetaan millaisia osaajia ja kuinka paljon Suomen akkuklusterissa tarvitaan tulevina vuosina.
 Selvityksen perusteella päätetään, millaista akkualan koulutusta Suomessa pitäisi järjestää.
 – Yrityksiltä on tullut meille sellaista viestiä, että osaajista on pulaa. Meillä ei kuitenkaan ole kuvaa siitä, mitä tämä lukumääräisesti tarkoittaa. Sitä nyt selvitetään, sanoo liikenneneuvos  Johanna Särkijärvi  työ- ja elinkeinoministeriöstä.
 Hyvät asetelmat
 Selvitys tehdään haastattelemalla Suomessa toimivia akkualan yrityksiä. Samalla opiskelijoille on lähdössä kysely, jossa kartoitetaan minkälaista kiinnostusta opiskelijoilla on lähteä erikoistumaan aloille, joista voisi tulevaisuudessa työllistyä akkuklusterin palvelukseen.
 – Olemme aika hyvässä kilpailuasetelmassa tällä hetkellä, mutta riskinä on, että jäämme kehityksestä jälkeen, jos meillä ei ole osaajia tulevien vuosien tarpeisiin, Särkijärvi sanoo.
 Työ- ja elinkeinoministeriön akkualan selvityksen pitäisi valmistua joulukuussa. Sen jälkeen tehdään päätöksiä tarvittavasta koulutuksesta.
 Akkuklusteri on Suomessa  voimakkaasti kasvava ala . Eri puolilla maata on suunnitteilla tai toiminnassa toistakymmentä akkuhanketta: Harjavallassa, Salossa, Kotkassa, Vaasassa, Ikaalisissa, Kokkolassa, Sotkamossa, Haminassa ja Kaustisilla.
 Viimeisimpänä aloitti  Valmet Automotiven uusi akkutehdas  Uudesssakaupungissa.
 Uudenkaupungin akkutehtaalla valmistetaan akkuja sähköautoihin. Tehtaan työntekijämäärä on aluksi pari sataa, mutta sen on tarkoitus nousta viiteen sataan parissa vuodessa. Yle / Yrjö Hjelt
 Viime talvena työryhmä laati  kansallisen akkustrategian , jonka avulla Suomeen yritetään saada satojen miljoonien investointeja, synnyttää lukuisia uusia akkualan yrityksiä ja luoda tuhansia työpaikkoja.
 Suomesta on tarkoitus tehdä lähitulevaisuudessa akkualan suurvalta, kansainvälinen edelläkävijä.
 – Tarkoitus on luoda Suomeen kansainvälisesti kilpailukykyinen akku- ja sähköistymisklusteri vuoteen 2025 mennessä, vakuuttaa Johanna Särkijärvi.
 Tuoreimpaan toimijaan, Uudenkaupungin akkutehtaaseen, on tarkoitus palkata lähivuosina 500 työntekijää.
 Tehtaanjohtaja  Esa Saarinen  sanoo, että tällä hetkellä tarvittavat työntekijät on saatu vielä palkattua.
 – Toistaiseksi on kohtalaisen helppoa ollut löytää. Ehkä joistakin erikoisosaajista on puutetta jo tälläkin hetkellä.
 Turussa tutkitaan akkuja lahjarahalla
 Turun yliopistossa aloitti viime syksynä akkuteknologian apulaisprofessorina  Pekka Peljo .
 Pesti on lahjoitusprofessuuri , jonka takana on muun muassa varsinaissuomalaisia pankkeja, Salon kaupunki sekä akkualalla toimivat Fortum ja Valmet Automotive.
 Peljon tehtävänä on oman tutkimustyön lisäksi kouluttaa akkualalle huippuosaajia. Yhteistyö esimerkiksi Valmetin Salon akkutehtaan kanssa on tiivistä.
 Peljo sanoo, että akkualan osaajapula Suomessa on todellisuutta jo nyt. Syynä on, että ala on lähtenyt kasvuun yhtäkkiä ja suurella voimalla.
 – Osaajapula on itse asiassa aika suuri. Ala on lähtenyt liikkeelle vasta viime aikoina, ja sen takia ei ole ollut tarvetta kouluttaa ihmisiä tälle puolelle.
 Pekka Peljo sai 1,5 miljoonan euron ERC-rahoituksen tutkimukseen, jolla selvitetään aurinko- ja tuulienergian varastoimista akkuihin. Kimmo Gustafsson / Yle
 Akkualalla tarvitaan monenlaista osaajaa: insinöörejä, kemistejä, prosessisuunnittelijoita ja niin edelleen.
 Pekka Peljon mielestä kenttä on niin laaja, että olisi hankala koota kaikki opetus yhteen koulutusohjelmaan.
 – Enemmänkin minä näkisin niin, että jo olemassaoleviin koulutuksiin kehitettäisiin paketteja, joilla pystyisi suuntautumaan alalle.
 Yhtenä vaikeutena koulutuksen järjestämisessä on myös se, että eri yliopistoissa on erikoistuttu hieman eri asioihin.
 – Nythän tämä osaaminen on hajautunut ympäri Suomea. Näkisin, että tärkeää olisi yliopistojen välinen yhteistyö, esimerkiksi virtuualikampus, jossa hyödynnettäisiin kaikkien yliopistojen vahvuuksia, Pekka Peljo sanoo.
 Suomi edelläkävijänä?
 Työ- ja elinkeinoministeriön johtava asiantuntija  Jyrki Alkio  arvioi, että akkualan liikevaihto Suomessa voisi kasvaa useampaan miljardiin, mikäli edes likimain kaikki alan suunnitelmat toteutuvat.
 Yritysten tarpeisiin pitäisi todennäköisesti kouluttaa joitain satoja akkualan osaajia. Lähivuosina yritykset saattavat joutua palkkaamaan osaajia ulkomailta.
 – Jos nyt ruvetaan kouluttamaan, vie viisi vuotta ennen kuin sieltä rupeaa tulemaan niitä osaavia ihmisiä, Alkio sanoo.
 Mahdi Moghaddam kuuluu Pekka Peljon tutkijaryhmään. Kimmo Gustafsson / Yle
 Mutta entäpä akkualan edelläkävijänä toimiminen vuonna 2025. Voisiko se olla mahdollista?
 Akkuteknologian apulaisprofessoria, Pekka Peljoa kysymys hymyilyttää.
 – Se edelläkävijyys on aika haastavaa, kun myös kilpailijamaat panostavat todella paljon tutkimukseen. En oikein usko tähän asiaan näillä Suomen resursseilla.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 23.9. kello 23.
 Lue lisää:
 Akkuteollisuuteen investoidaan nyt vauhdilla koko maassa – Satakuntaan syntymässä iso keskittymä
 Valmet Automotiven uusi akkutehdas Uudessakaupungissa aloitti tuotannon – tavoitteena 500 000 akkumoduulia ja akkupakettia vuodessa
 Fortum investoi 24 miljoonaa Harjavaltaan – uusi akkukierrätyslaitos tuotannossa jo vuonna 2023
 Norjalainen pörssiyhtiö suunnittelee akkukennotehdasta Vaasaan – kyseessä suurinvestointi: "Toteutumisen todennäköisyys on erittäin suuri"

Akkuteollisuus kasvaa Suomessa vauhdilla, osaajista on pulaa jo nyt – TEM: "Riskinä on, että jäämme kehityksestä jälkeen"


Summary: Jyväskylän avovankilan kaikki vangit asetettiin sunnuntaina koronakaranteeniin, ja heidän on pysyttävä vankilan tiloissa. Karanteenissa on myös osa vankilan henkilöstöstä

Jyväskylän avovankilan arki mullistui sunnuntaina. 60–paikkaisessa vankilassa kävi ilmi altistuminen koronavirukselle, ja kaikki vangit sekä osa vankilan työntekijöistä asetettiin karanteeniin.
 Altistus- ja rokotustietojen tarkennuttua osa vankien karanteeneista on jo purettu.
 Vankilanjohtaja  Tuula Tarvainen   kommentoi Ylelle maanantaina , ettei ota kantaa siihen mistä vankilan korona-altistus on peräisin.
 – Tärkeintä on nyt saada estettyä taudin leviäminen näissä laitosolosuhteissa. En katso tarkoituksenmukaiseksi lähteä selvittämään kuka on altistunut, kuka ei ja missä.
 Vankilassa on järjestetty koronatestaus altistuneille tiistaina. Testien tulosten odotetaan valmistuvan keskiviikkona. Negatiivisten tulosten myötä karanteeneja voidaan mahdollisesti purkaa lisää.
 Tarvaisen mukaan vankien rokotekattavuus on muuhun väestöön verrattuna selvästi alhaisempi. Kaikille halukkaat ovat saaneet tai ovat saamassa koronarokotuksen.
 Vankiterveydenhuollon sairaanhoitaja  Satu Tolppanen  arvioi maanantaina, että rokottamattomia on noin puolet Jyväskylän avovankilan vangeista. Tolppanen kertoi, että rokotuspäiviä järjestetään vankilassa, mutta koronakaranteenilla on jonkin verran vaikutusta myös rokotusten etenemiseen.
 Tavoitteena on, että Jyväskylän avovankilassa 19. lokakuuta kaikilla halukkailla olisi jo kaksi koronarokotetta.
 Tolppasen mukaan moni vanki on suhtautunut koronarokotteeseen aluksi epäillen, mutta halukkuus rokotteen ottamiseen on kasvanut pikku hiljaa.
 Lue myös:
 Vankilanjohtaja: Osa Jyväskylän avovankilan koronakaranteeneista purettu, altistuneita testataan
 Jyväskylän avovankilassa korona-altistuminen, kaikki vangit karanteeniin
 Avovankila muutti Jyväskylään – vanki: "Absurdia, että suljetusta pääsee lomalle ilman valvontaa, mutta avovankilasta vain panta nilkassa"

Katso suorana klo 11.15: Jyväskylän avovankilassa odotetaan koronatestien tuloksia – iso osa vangeista ja osa henkilöstöstä karanteenissa


Summary: Neuvolakäyntien määrä on palannut koronapandemiaa edeltävälle tasolle. Koronalla on ollut vaikutusta erityisesti lastenneuvolakäynteihin sekä koulu- ja opiskeluterveydenhuoltoon. Myös puheenaiheena korona on väistynyt vastaanotoilla.

Kuopiolaisten  Juulia Mannisen  ja  Jonne Silvennoisen  esikoinen syntyi viime vuonna sinä päivänä, kun Suomeen julistettiin  poikkeusolot . Korona-aika on näkynyt tuoreen perheen elämässä alusta lähtien, mutta neuvolakäynneillä lopulta aika vähän.
 – Maskeja on käytetty vastaanotoilla ja alkuun neuvolassa sai olla vain yksi vanhempi mukana. Myös avovastaanotot on Kuopiossa olleet tauolla, luettelee Juulia Manninen.
 Vielä 1,5-vuotistarkastuksessa maskeista ei voitu luopua, mutta tämä saattaa olla edessä jo seuraavalla kerralla.
 – Maskin käytöstä luovutaan Kuopiossa, kun rajoitukset ja suositukset sen sallivat. Ehkä jo nyt syksyllä, arvelee palveluesimies  Margit Lappalainen  Kuopion kaupungilta.
 Neuvolapalvelut eri puolilla maata ovat palautumassa koronapandemiaa edeltävälle tasolle. Tältä näyttää, kun katsoo Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tuoreita tilastoja.
 Kuopiolaisperhe kokee, että neuvola on ollut tärkeä tuki esikoisen vauva-aikana. Toni Pitkänen / Yle
 Käyntejä ei haluta enää perua pienen flunssan takia
 Perusterveydenhuollon tarjoamilla neuvolapalveluilla tarkoitetaan muun muassa äitiys- ja lastenneuvoloita sekä perhe- ja ehkäisyneuvoloita.
 Äitiysneuvolaa lukuun ottamatta kaikista näistä on nipistetty koronapandemian aikana. Nyt tilanne on muuttumassa.
 – Iso kuva piirtää optimistista näkymää siitä, että olemme palaamassa aiempiin uomiin, tiivistää johtava asiantuntija  Vesa Jormanainen  Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselta.
 Jormanainen arvelee, että nykytilanne kuvastaa hyvin sitä, että rokotuskattavuuden kasvun myötä ihmiset pääsevät liikkumaan vapaammin ja fyysisiä kontakteja on enemmän.
 – Käyntimäärät kasvavat, kun vastaanotoille uskalletaan mennä ja palveluja on paremmin saatavilla, pohtii Jormanainen.
 Myös palveluesimies Margit Lappalainen kertoo, että asiakkaat eivät halua perua enää neuvolakäyntejä pienen flunssan takia.
 Äitiysneuvolat priorisoitu tärkeiksi
 Se, miten neuvolapalveluja on rajoitettu koronapandemian aikana, vaihtelee alueittain ja kunnittain. Aivan alussa  toimintoja supistettiin rajusti .
 Esimerkiksi Kuopiossa perheen pienimpien neuvolakäynneistä ei ole tingitty ollenkaan.
 – Onhan se tärkeä asia tuoreille vanhemmille, että on päästy säännöllisesti käymään neuvolassa, kiittelee Juulia Manninen.
 Äitiysneuvoloiden vastaanotot ovat neuvolapalveluista ainoa, joiden käyntimääriin korona ei merkittävästi ole vaikuttanut. Vesa Jormanainen arvelee tämän johtuvan siitä, että äitiysneuvola on priorisoitu kunnissa erittäin tärkeäksi.
 – Äitiysneuvoloista ei myöskään ole terveydenhoitajia tai muuta henkilöstöä siirretty toisiin tehtäviin. Henkilöstöä on siirretty esimerkiksi kouluterveydenhuollosta tartunnan jäljitykseen, rokottamiseen tai näytteenottoon, sanoo Jormanainen.
 Myöskään odottavat äidit eivät itse ole käyntejään juuri peruneet.
 Palveluesimies Margit Lappalainen Kuopion kaupungilta muistuttaa, että lainsäädäntö on velvoittanut myös korona-aikana tiettyihin raskausajan tarkastuksiin.
 – Raskaana olevien käyntirajoitukset olisivat voineet aiheuttaa vakavia seurauksia, Lappalainen toteaa.
 Lasta odottavien kohdalla neuvolapalveluissa on kuitenkin ollut vaikutusta siihen, kuka neuvolakäynnille pääsee mukaan. Alkuvaiheessa odottavan  puolisolla ei tätä mahdollisuutta  ollut.
 – Meillä näin tehtiin sieltä viime vuoden keväästä loppukesään, mutta vuosi sitten elokuussa tästä luovuttiin, kertaa palveluesimies Margit Lappalainen.
 Palveluesimies Margit Lappalainen Kuopion kaupungilta kertoo, että Kuopiossa neuvolapalveluista on koronan takia nipistetty  ryhmätarkastuksista ja avovastaanotoista.  Molemmat palvelut on vielä tauolla. Toni Pitkänen / Yle
 Korona ei ole enää puheenaihe neuvolakäynneillä
 Koronapandemia on näkynyt lastenneuvolakäyntien määrässä, perhesuunnittelu- ja ehkäisyneuvoloissa ja erityisesti koulu- ja opiskeluterveydenhuollossa.
 Avoneuvolat ja ryhmävastaanotot on monissa kunnissa edelleen koronan vuoksi tauolla. Esimerkiksi Kuopiossa näiden toimintojen käynnistäminen uudelleen on kuitenkin jo näköpiirissä.
 – Kahden metrin turvavälit vaikuttavat vielä siihen, että odotusauloihin ei haluta samanaikaisesti paljon asiakkaita, kertoo Margit Lappalainen.
 Hän uskoo, että lokakuun puolivälissä nämäkin toiminnot palaavat normaaliin.
 Korona oli pandemian alussa suuri puheenaihe vastaanotoilla, mutta tämäkin on muuttunut.
 – Viimeisimmillä käyneillä se ei ole puhuttanut enää niin paljon, nauraa Juulia Manninen.
 Lue lisää:
 Katariina Kautonen synnytti koronaepidemian aikana: "Silloin iski yksinäisyys" – pikkulapsiperheiden riittävä tuki huolestuttaa nyt laajasti
 Keskustele aiheesta 23.9.2021 klo 23 saakka.

Neuvolapalveluissa otetaan askeleita kohti normaalia – 1,5-vuotias kuopiolaistaapero näkee pian terveydenhoitajansa ensi kertaa ilman maskia


Summary: Medimar Scandinavia on yksityinen terveydenhuollon toimija Ahvenanmaalla ja työllistää noin 40 työntekijää.

Terveysjätti Terveystalo ostaa Ahvenanmaalla toimivan Medimar-yhtiön.
 Medimar Scandinavia on yksityinen terveydenhuollon toimija Ahvenanmaalla ja yhtiössä työskentelee noin 40 ihmistä. Asiakkaita Medimarilla on Ahvenanmaalla noin 500 ja se on erikoistunut työterveyteen. Yhtiö on perustettu vuonna 1991.
 Terveystalo on allekirjoittanut sopimuksen Medimarin ostamisesta omistajien kanssa, jotka edustavat 80 prosenttia yhtiön osakkeista. Terveystalo kertoo tiedotteessaan, että sen tavoitteena on hankkia kaikki osakkeet. Kauppa toteutuu loppuvuoden aikana.
 Medimarin työntekijät siirtyvät Terveystaloon vanhoina työntekijöinä ja toiminta jatkuu Ahvenanmaalla entisissä tiloissa.

Terveystalo ostaa ahvenanmaalaisen Medimarin


Summary: Puoli seitsemän etsi Museoviikollaan mielenkiintoisia, vähemmän tunnettuja kohteita

Museot, näyttelyt sekä historiallisten paikkojen ja rakennusten suojelu

Suomen Kähertäjämuseo
 sijaitsee Kemissä ja esittelee parturi-ja kampaamoalan esineitä aina 1900-luvun alusta saakka. Harvinaisten luurankokuivaajien lisäksi museossa on muun muassa sähköpermanenttikoneita, ensimmäisiä papiljotteja ja hauska pystytukkaharja. Erikoisuutena löytyy julkkisten hiuksia, myös se Suomen kuuluisin otsakiehkura. Tiesitkö muuten, että välskäriaikojen muistoksi verilautanen on edelleen kähertäjien ammattikunnan symboli?

 Raahen museo
 on Suomen vanhin paikallismuseo. Vuonna 1862 perustetun museon vetonaula on maailman vanhin säilynyt sukelluspuku. Vasikannahkainen Wanha Herra löytyy Kruununmakasiinista. Siitä on myös tehty tarkka kopio, Nuori Herra, jolla on tehty useita onnistuneita sukelluksia.

 Pietarsaaren tupakkamuseo
 kertoo ajasta, jolloin tupruttelu oli hyväksyttyä ja Suomessa oli kymmeniä suuria tupakkatehtaita. Tiesitkö, että ennen vanhaan tupakoinnin uskottiin olevan terveellistä? Museossa on esillä myös astmasavukkeita.

 Suomen Jäähdytystekniikan Museo
 on yksi maailman harvoista alan museoista. Ylöjärvellä sijiaitsevassa museossa on kylmäalan historiaa aina jäälohkarekaapeista lähtien. Yksi museon harvinaisuuksista on maailman ensimmäinen pallokompressorikoneisto, joka jäähdytteli hotelli Tornissa neuvostoliittolaisen valvontakomission kuohuviinejä.

 Ylämaan Jalokivimuseo
 Nykyään Lappeenrantaan kuuluva Ylämaa on tunnettu kivistään. Vain Ylämaalla esiintyvän spektroliitin lisäksi museo esittelee muun muassa maailman kuuluisimpien timanttien replikoita, meteoriitteja ja esihistoriallisia fossileja sekä neljännestonnin painoisen ruusukvartsin Madagaskarilta.

 Lisää Puoli seitsemän -ohjelman museoviikosta:
 Regina Raskin blogi: Mitä käynti traktorimuseossa opetti minulle
 Oletko synkeä Palsa-museo vai ikionnellinen Muumimuseo? – Testaa mikä museo sinä olisit

Suomessa on museo joka lähtöön, ja ne esittelevät kaikkea mahdollista aina Mauno Koiviston otsakiehkurasta vasikannahkaiseen sukelluspukuun


Summary: Poliisi teki vuoden 2018 syyskuussa laajan ja huomiota herättäneen etsinnän venäläismiehen kiinteistöihin Turun saaristossa. Poliisi takavarikoi tuolloin muun muassa 3,5 miljoonaa euroa käteistä.

Airiston Helmen kotimaisen veropetostutkinnan loppulausuntomenettelyn valmistuminen siirtyy loppuvuoteen.
 Keskusrikospoliisin mukaan syynä on laaja tutkintamateriaali, joka on vaatinut muun muassa isoja kielenkäännöstöitä.
 Jutun toisen haaran, kansainvälisen rahanpesun tutkinta valmistunee vasta ensi vuonna.
 Poliisi teki kolme vuotta sitten syyskuussa etsinnän venäläismiehen omistamiin kiinteistöihin Turun saaristossa. Häneltä takavarikoitiin muun muassa 3,5 miljoonaa euroa käteistä.
 Tutkintamateriaalin laajuus on yllättänyt poliisinkin.
 – Emme ennen ole törmänneet näin laajoihin takavarikoituihin datamassoihin, joiden läpikäyminen on valtava työ, sanoo tutkinnanjohtaja, rikosylikomisario  Mikko Laaksonen  keskusrikospoliisista.
 Laaksonen kertoo  Yle Åbolandille , että yhteistyö ulkomaisten viranomaisten kanssa on toiminut hyvin, vaikka eri maiden prosessien yhdistämisessä on ollut viivettä.
 Lue lisää :
 Oikeus pidensi käteistakavarikkoja Airiston Helmi -tutkinnassa – toinen rikoshaara edennyt syyttäjälle
 Airiston Helmen miljoonatakavarikko jatkuu – syytteiden nostolle vuoden lisäaika

Airiston Helmen tutkinnan valmistuminen venyy edelleen – tutkintamateriaalin laajuus yllätti poliisinkin


Summary: Nordea pahoittelee virheellisiä katevarauksia, jotka ovat vaikuttaneet asiakkaiden saldoon ja ostokykyyn. Syytä maanantaina ilmenneeseen vikaan pankki ei kerro.

Nordea kertoo, että sen kaikki loputkin asiakkaiden korttiostoksiin liittyvät ylimääräiset katevaraukset on nyt poistettu.
 Pankki pahoittelee tilannetta ja aiheuttamaansa haittaa.
 Pankkien toimintaa valvova Finanssivalvonta eli  Fiva pitää Nordean pankkipalveluissa tapahtunutta häiriötä vakavana , sillä se vaikuttaa asiakkaiden saldoon. Osalla Nordean korttiasiakkaista on näkynyt pankkitilin tiedoissa sekä veloitettu korttimaksu että katevaraus samasta ostoksesta.
 Häiriö ilmeni maanantaina aamulla. Pankkikonserni Nordean mukaan lähes kaikki tarpeettomat katevaraukset oli jo tiistaina päivällä poistettu, mutta korjaustoimenpiteet saatiin päätökseen keskiviikon vastaisena yönä.
 Pankkikonserni ei ole kertonut, mikä on häiriön syy.
 Pankkien pitää tehdä niiden toimintaan vaikuttavasta häiriöstä ilmoitus Finanssivalvonnalle mahdollisimman pian sen jälkeen, kun häiriö on havaittu . Tämän jälkeen valvojalle pitää ilmoittaa tilanteen muuttumisesta ja tehdä loppuraportti, josta ilmenee häiriön syy sekä se, miten vastaava tilanne pystytään jatkossa välttämään.

Nordea: Loputkin virheelliset katevaraukset on korjattu


Summary: Presidentti Sauli Niinistö uskoo, että Eurooppa ja Yhdysvallat pääsevät keskustelujen kautta yhteisymmärrykseen.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  peräänkuulutti yöllä Suomen aikaa YK:ssa pitämässään puheessaan maailmanlaajuista yhteistyötä, jotta koronapandemia saataisiin loppumaan.
 Presidentti painotti, että terveysturvallisuutta ei pidä ajatella vain kansalliselta pohjalta.
 – Tieteellinen yhteisö on tässä asiassa näyttänyt parempaa esimerkkiä kuin hallitukset.
 Niinistön mukaan jo yli puolitoista vuotta kestänyt pandemia on osoittanut, että kun ”huoli on tarpeeksi suuri, pystymme ennennäkemättömiin suorituksiin. ”
 – Hyvin lyhyessä ajassa olemme kaikki muuttaneet käyttäytymistämme paljon äärimmäisemmin keinoin kuin olisimme voineet koskaan aiemmin kuvitellakaan. Mikä olisi riittävä varoitusmerkki, joka saisi meidät tekemään saman planeettamme terveyden eteen?
 "Edessä on maailmanlaajuinen ilmastohätä"
 Presidentti peräänkuulutti entistä kunnianhimoisempia päästövähennyssuunnitelmia ja patisti nopeuttamaan käynnissä olevaa siirtymistä fossiilisten polttoaineiden käytöstä muihin energiamuotoihin.
 – Ei ole liioiteltua todeta, että meillä on edessämme maailmanlaajuinen ilmastohätätila.
 Niinistä totesi, ettei YK:ssa tullut esiin kovin paljon konkreettista, mutta monet toistivat, että jotain pitää tehdä.
 Presidentti otti puheessaan kantaa myös muun muassa Afganistanin dramaattisiin tapahtumiin. Hän piti erittäin tärkeänä, että maat tekevät yhteistyötä taatakseen humanitaarisen avun perille menon Afganistanin väestölle.
 – Tavoite, josta kansainvälisen yhteisön on pidettävä ehdottomasti kiinni, on tämä: Afganistanin naisia ja tyttöjä ei saa unohtaa tai häivyttää näkymättömiin.
 Euroopassa noussut kysymyksiä USA:n roolista Afganistanissa
 Lehdistötilaisuudessa suomalaiselle medialle Niinistö vastasi Ylen Yhdysvaltain-kirjeenvaihtajan  Iida Tikan  kysymykseen Euroopan ja Yhdysvaltain suhteesta.
 Afganistanista vetäytymisen kaoottisuus ja Ranskan sukellusvenekauppojen kariutuminen Australian kanssa on aiheuttanut paljon keskustelua.
 Miten arvioisitte tällä hetkellä Yhdysvaltojen luotettavuutta EU-kumppanina?
 – Kieltämättä Afganistanista poistuminen ei ollut ihan selkeästi järjestäytynyttä.
 Australia perui viime viikolla sukellusvenekaupat Ranskan kanssa ja ostaa sukellusveneet Yhdysvalloista.
 – Tällaisia aiheita syntyy aina silloin tällöin. Ne puhuttavat isollakin äänellä jonkun aikaa, mutta veikkaan että pikku hiljaa keskustelujen kautta päästään edes jonkun näköiseen yhteisymmärrykseen tai rauhallisempaan tilanteeseen.
 – Totta on, että Euroopassa on noussut kysymyksiä siitä, että mikä Yhdysvaltojen rooli Afganistanissa oli. Erityisesti Ranskassa sitä kysellään kovasti. Uskon, että keskustelun kautta tämä kyllä laimenee, presidentti Niinistö sanoi.

Presidentti Niinistö YK:ssa: Pandemia sai maailman nopeasti ennennäkemättömiin suorituksiin, samaan pystyttävä planeetan suhteen


Summary: Huhtala Logisticsin rekoista yksi kulkee kaasulla. Huollossa ja tankkaamisessa on haasteita, mutta niiden kanssa selvitään. Traficomin tuki kaasukäyttöisten kuorma-autojen hankintaan on käymässä vähiin ennen aikojaan.

Juuso Joensuu  kaartaa kaasua polttoaineena käyttävän rekan Kokkolan ABC:n parkkipaikalle ja sammuttaa moottorin.
 Auton kylkeen on kirjoitettu "Minä kuljen kaasulla", mutta muuten rekka näyttää aivan tavalliselta.
 – Ajamisessa sitä ei huomaa. Samalla tavalla se kulkee kuin diesel, kertoo Joensuu.
 Juuso Joensuu on ajanut Huhtala Logisticsin kaasurekkaa puolentoista vuoden ajan.
 Auto on yhtiön ainoa kaasua polttoaineena käyttävä rekka. Loput 30 Huhtala Logisticsin rekkaa käyttävät yhä dieseliä.
 Ympäristöasiat tärkeitä
 Huhtala Logisticsin toimitusjohtaja  Tero Mattilan  mukaan kaasua käyttävän rekan hankinta oli osa yhtiön strategiaan liittyvää siirtymää.
 Ympäristöasiat ovat esillä kaikkialla koko ajan ja kaasurekat ovat tapa olla päästöjen vähentämisessä mukana.
 – Halusimme testata, kuinka tämä kaasurekka toimii, kertoo Mattila.
 Kaasutankille ei ole asiaa ilman suojavarusteita. Jos nesteytettyä kaasua pääsee iholle, niin se aiheuttaa pahan paleltumisen, koska kaasu on -169 celsiusta pakkasen puolella. Kalle Niskala / Yle
 Varsinaisesti yhteistyöneuvotteluihin ja sopimuksiin tällä ei ole merkittävää vaikutusta, mutta:
 – Asiakkaat haluavat tietää millä kalustolla tavara liikkuu ja kuljetuskaluston ympäristölukuja vaaditaan raportoitavaksi, Mattila sanoo.
 Nesteytetyn kaasun jakeluasemien verkosto on vielä niin harva, että koko Huhtala Logisticsin kaluston muuttaminen kaasua käyttäviin ajoneuvoihin ei ole käytännössä mahdollista.
 Kaasulla kulkeva rekka hakee öisin Helsingistä jakelukuorman, joka jaetaan päivällä Seinäjoen ja Oulun välille.
 – Sitä ei vielä tiedetä, mikä on tulevaisuuden energiavaihtoehto. Onko se uusiutuva diesel, vety, sähkö, kaasu vai joku yhdistelmä, Mattila sanoo.
 Polttoaineena nesteytetty LNG-kaasu
 Huhtala Logisticsin kalustovastaava  Joni Ristimäki  kertoo, että Juuso Joensuun käytössä oleva auto on Volvo-merkkinen. Se käyttää polttoaineena nesteytettyä maa- tai biokaasua.
 – Käynnistyksessä moottori käyttää hiukan dieseliä.
 Kaasutankin tunnistaa siitä, että tankkausaukkoon ei normaali polttoainepistooli sovi. Lisäksi reijän vieressä on säiliön painemittari Kalle Niskala / Yle
 Rekka on 26,5 metriä pitkä ja sen kuormankantokyky 35 tonnia. Rekalla kuljetetaan pääasiassa elintarvikkeita.
 – Reitti on suunniteltu niin, että auto tankataan aina Seinäjoella Gasumin tankkausasemalla, lähellä meidän omaa varikkoa, kertoo Ristimäki.
 Paineistetun kaasun tankkaamiseen tarvitaan turvavälineet, koska kaasu on kylmää. Paineistetussa muodossa lämpötila on miinuksella 160 celsiusastetta.
 – Turvavisiiri kasvojen eteen ja pitkät nahkahanskat estämään kaasun joutumisen iholle, Juuso Joensuu sanoo.
 Kaasun lisäksi autoon tankataan Ad-blue -ureaa, joka vähentää pakokaasupäästöjä, dieseliä auton käynnistämiseen ja polttoöljyä, joka käyttää kylmäkoneita.
 – Silloin, kun kaikki tankit pitää täyttää, se vie melkoisesti aikaa, Joensuu sanoo.
 Huollon erikoisosaamista
 Joni Ristimäki kertoo auton olevan kaasukustannusten osalta edullismpi kuin vastaava dieselauto, mutta auton muita kustannuksia on kuitenkin tarkasteltava koko elinkaaren ajalta.
 – Kun huomioidaan koko elinkaari eli hankintahinta ja huoltokustannukset, niin ei se ainakaan ole dieselkäyttöistä kalliimpaa, kertoo Ristimäki.
 Kustannuksia nostaa auton kaasujärjestelmä ja sen huolto. Se vaatii erikoisosaamista ja paikan jossa sitä voidaan tehdä.
 – Ihan jokaiseen hallin ei kaasurekalla ole asiaa.
 Kalustovastaava Joni Ristimäki ja toimitusjohtaja Tero Mattila ovat tyytyväisiä kaasurekan hankintaan. Jorma Uusitalo
 Tuki ei riitä?
 Uuden kaasukäyttöisen kuorma-auton hankintaan  on voinut saada tukea  viime joulukuusta lähtien.
 Tuki on tarkoitettu nesteytettyä kaasua käyttövoimana käyttävän kuorma-auton hankintaa tai pitkäaikaista vuokrausta varten.
 Se on suuruudeltaan 5 000 tai 12 000 euroa.
 Liikenne- ja viestintävirasto Traficomin asiantutija  Susanna Sirkkalan  mukaan varatusta miljoonan euron investointituen potista on nyt käytetty lähes 800 000 euroa.
 – Kaasukäyttöisten kuorma-autojen hankintaan tukihakemuksia on käsitelty elokuun loppuun mennessä 89 kappaletta, Sirkkala sanoo.
 GAS POWERED- teksti kissan korkuisin kirjaimin kertoo muille, että auto on kaasukäyttöinen Kalle Niskala / Yle
 Tukea voi hakea vuoden 2022 marraskuun loppuun asti.
 Liikenne- ja viestintäministeriön erityisasiantuntija  Marja Hyvösen  mukaan tällä hetkellä kaasulla liikkuvien rekkojen hankintatukeen on rahaa korvamerkittynä vielä hiukan yli kaksisataatuhatta. Se ei millään riitä tukikauden loppuun asti.
 – Oletuksena on että tuen rahoitus jatkuu, koska siihen on poliittinen linjaus. Varmistus saadaan loppuvuodesta, kun asia käsitellään eduskunnassa täydentävän talousarvion yhteydessä, kertoo Hyvönen.
 Lue seuraavaksi :
 Kuorma-autoalan kuljettajapula ei hellitä – vuosia eläkkeellä ollut Guy Käcko ajaa edelleen, koska kuljettajia on lähes mahdoton löytää töihin
 Hallitus on satsaamassa biokaasuun, vaikka se on ajautumassa sivuraiteelle henkilöautojen polttoaineena
 Jo 12 000 suomalaisen alla hyrisee biokaasulla kulkeva auto – tankkauspisteiden määrä nousee vauhdilla, mutta Lappiin kaasuautolla ei pääse vieläkään
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun torstaihin 23.9. kello 23 saakka.

Ammattikuljettaja Juuso Joensuu on ajanut jo pitkään rekkaa, joka käy nesteytetyllä kaasulla – tankkaus on halpaa, mutta yleistymisen tiellä on vielä monta estettä


Summary: Kaupunkiympäristön suunnittelussa kiinnitetään yhä enemmän huomiota siihen, etteivät sadevesiverkostot ylikuormitu. Ilmastonmuutos voi lisätä rajuja vesisateita ja samanaikaisesti kaupungistuminen kiihtyy.

Ilmastonmuutos saattaa jatkossa  aiheuttaa aiempaa rajumpia vesisateita . Tähän on myös alettu kiinnittää yhä enemmän huomiota kaupunkirakentamisessa.
 Ongelma on yhteinen kaikkialla maailman kaupungistuvissa yhteiskunnissa.
 Arkkitehti  Suvi Tyynilän  mukaan Suomessa yksi uusimmista hulevesihankkeista on Helsingin Kuninkaantammen asuntoalue, jonne ollaan rakentamassa asuntoja noin 6 000 ihmiselle. Alueella on luonnonmukainen hulevesijärjestelmä, jolla ehkäistään tulvimista.
 Vastaavia hankkeita on nyt meneillään useampia eri puolilla Suomea.
 – Näitä on jo pidempään kehitelty, mutta nyt ne ovat selvästi yleistymässä, Tyynilä sanoo.
 Helsingissä Kuninkaantammen asuinalueen pihoilla on sadepuutarhoja, joissa on runsaasti kasvillisuutta ja paikallista louhekiveä. Matti Myller / Yle
 Kuninkaantammen lisäksi esimerkiksi Vantaan Kartanonkoskella sadevedet on pyritty hyödyntämään ja ohjaamaan eteenpäin luonnonmukaisin keinoin.
 Kiinassa rajuihin sateisiin varautuvaa luonnonmukaista hulevesijärjestelmää on kutsuttu leikkisästi pesusienikaupungiksi.
 Ideana jäljitellä luontoa
 Helsingin kaupungin arkkitehti Suvi Tyynilä sanoo, että suunnittelun keskiössä ovat olleet luontopohjaiset ratkaisut.
 – Jäljitellään luonnon omia tapoja hoitaa näitä vesiä, hän toteaa.
 Kattovedet ja muu pintavalunta ohjataan erityisiin pihoille rakennettuihin sadepuutarhoihin, joissa on runsaasti kasvillisuutta ja paikallista louhekiveä.
 Rakennuksissa on myös kasvipeitteisiä kattoja.  Matti Myller / Yle
 Asuinalueen pihapiirit ovat vehreät hulevesien ansiosta. Matti Myller / Yle
 Rakentamisessa pyritään ylipäätään välttämään läpäisemättömiä pintoja.
 Näin vesi voi imeytyä, eikä se keräänny massaksi, joka liikkuu valtoimenaan. Kortteleihin on myös rakennettu kasvipeitteisiä kattoja ja kulkureiteistä lähtien käytössä on vettä läpäiseviä pinnoitteita.
 Katuvedet kaapataan kaivoilla pieniin altaisiin, joissa vettä viivytetään. Sekä pihoilta että kaduilta vesi ohjataan lopulta puroja pitkin laajoihin tulvapuistoihin.
 Pihoilta ja kaduilta kerätty vesi ohjataan puroilla tulvapuistoihin. Matti Myller / Yle
 Tulvapuistot ovat normaalioloissa viihtyisiä vapaa-ajanviettopaikkoja. Matti Myller / Yle
 – Puistoissa on laaja niittyalue, johon ääriolosuhteissa vesi saa tulvia suunnitellusti, Tyynilä summaa prosessin.
 Perinteisessä järjestelmässä vesi tulvii viemäreistä
 Perinteisessä järjestelmässä vesi viedään mahdollisimman nopeasti viemäriin.
 – Kovilla rankkasateilla viemärit kuitenkin helposti tukkeutuvat ja vesi päätyy kellareihin ja rakennusten rakenteisiin ja aiheuttaa suuria vahinkoja, Tyynilä sanoo.
 Luonnonmukaista hulevesijärjestelmää rakennettaessa pyritään välttämään läpäisemättömiä pintoja, jotta vesi voi imeytyä maahan. Matti Myller / Yle
 Samalla, kun varaudutaan ilmastonmuutoksesta johtuviin rajumpiin sateisiin, syntyy kauniita viheralueita. Tulvapuistot ovat normaalioloissa viihtyisiä vapaa-ajanviettopaikkoja.
 – Synergiaa viihtyisyyden ja vesienhallintajärjestelmän välillä, Tyynilä kehaisee.
 Kuninkaantammen tulvapuisto saa kehuja muiltakin. Helsinkiläiset  Eija Liuhto  ja  Tuula Haasoja  kertovat sen olevan yksi heidän mielipaikoistaan.
 Kuninkaantammen tulvapuisto on Eija Liuhdon ja Tuula Haasojan mielipaikkoja. He käyvät siellä viikoittain aamulenkillä. Matti Myller / Yle
 – Käydään täällä viikoittain aamulenkillä. Tosi kaunis ja ihana paikka, Eija Liuhto sanoo.
 Liuhdon ja Haasojan mielestä parasta paikassa on juuri luonnonmukaisuus.
 Arkkitehti Suvi Tyynilä sanoo, että nyt Suomessakin vauhdikkaammin yleistyvät luonnonmukaiset hulevesiratkaisut ovat olleet suosittuja naapurimaassa Ruotsissa jo pidempään.
 Puistoissa on laaja niittyalue ja lampia, joissa vesi saa ääriolosuhteissa tulvia suunnitellusti. Matti Myller / Yle
 – Ruotsalaiset on meitä tässä vähän edellä, mutta nyt haetaan ja edistetään tänne meille sopivia ratkaisuja.
 Jos rankkasateet yleistyvät, ongelma koskee kaikkia kaupungistuvia yhteiskuntia, joissa tiivis rakentaminen lisääntyy ja samalla vettä läpäisevän pinnan osuus kaupungeissa pienenee.
 Voit keskustella aiheesta torstaihin 23. syyskuuta kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Tutkimus: Ilmastonmuutos on kasvattanut tuhoisien tulvien todennäköisyyttä läntisessä Euroopassa huomattavasti
 Rankkasateet sitoivat Helsingin pelastuslaitoksen kaikki resurssit vedenpumppaustehtäviin – vesi valui taloihin ja liiketiloihin

Tällainen on ”pesusienikaupunki” – ilmastonmuutoksen aiheuttamiin rankkasateisiin varaudutaan rakentamalla putkien sijaan tulvapuistoja


Summary: Misinformaatio lisääntyy. Riittävätkö aivojemme aitousaparaatit paisuvassa valheiden tulvassa enää tunnistamaan sitä, mikä on totta? kysyy Saarikivi.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Vakuutusmyyjä ryhtyy kesken neuvottelun puhumaan selvää palturia. Hänen läheisellä ystävällään oli kuulemma mennyt lomamatkalla jalka poikki ja kyllä tämä olikin sitten ollut tyytyväinen, että oli ostanut kalliimman matkavakuutuksen. Sen, josta myyjä juuri mainitsi.
 Ei mene läpi, enkä lopulta osta mitään.
 Kevyt höplästävetäminen on kuitenkin hyvin yleinen taktiikka myynnissä, sillä se toimii.  Tutkimusten  mukaan ihmiset eivät ole järin hyviä tunnistamaan valehtelua toisen käyttäytymisestä.
 Erään havainnon mukaan tappelussa itsensä lievästi loukannut simpanssi osasi “filmata” jalkapalloilijoiden tyyliin: aina vastustajan näköpiiriin joutuessaan hän leikki hyvin vaivaista, kun muulloin kaikki oli kunnossa.
 Huijaaminen ja epäaitous ovat mainonnan ulkopuolellakin yleisiä ihmiselämässä, sillä niistä on hyötyä. Tutkimuksissa puhutaan  taktisen harhauttamisen  ilmiöstä, eli siitä, että ihmiset saavuttavat etua vuorovaikutuksessa muuntamalla toisille esittämäänsä kuvaa maailmasta.
 Ihmisten lisäksi myös muut   kädelliset  osaavat taktisesti harhauttaa. Erään havainnon mukaan tappelussa itsensä lievästi loukannut simpanssi osasi “filmata” jalkapalloilijoiden tyyliin: aina vastustajan näköpiiriin joutuessaan hän leikki hyvin vaivaista, kun muulloin kaikki oli kunnossa.
 Tutkijat ovat  ehdottaneet , että kyky huijaamiseen on kehittynyt yhteistyökyvyn takia. Yhteistyössä on voinut saada tilapäistä etua siitä, että vääristelee totuutta. Pelkistä huijareista koostuvat yhteisöt eivät kuitenkaan selviä, ja huijaaminen onnistuu vain, jos sitä tekee harvoin. Niinpä huijaamisen taidon kehittymisen myötä on täytynyt kehittyä myös kyky huomata, milloin sumutetaan.
 Epäaitouden tunnistamisessa meitä auttavat  monenlaiset mekanismit. Tuoreessa  tutkimuksessa  kävi ilmi, että toisen aito nauru aktivoi epäaitoa enemmän ilon ilmaisemiseen liittyviä kasvonlihaksia. Toisessa  tutkimuksessa  aidot ja epäaidot naurut ja itkut vaikuttivat eri tavoin näitä kuuntelevan ihmisen pupillien laajenemiseen. Autonominen hermostomme koodaa siis nopeasti tietoa siitä, kuinka aito on vastaanottamamme signaali.
 Myös aivoissa aitoa ja epäaitoa käsitellään  eri tavoin. Eräässä  tutkimuksessa  osallistujat kuuntelivat magneettikuvantamislaitteessa aitoja tunteikkaan puheen näytteitä, sekä samoja pätkiä ammattilaisten näytteleminä. Aidot puheenpätkät aktivoivat enemmän empatiaan ja muistiin liittyviä alueita, ja tutkimuksen osallistujat osasivat tarkemmin tunnistaa niistä eri tunnetiloja.
 Sisäiset valheenpaljastajamme eivät kuitenkaan aina vaikuta tietoisiin päätelmiimme aitoudesta.
 Eräissä   tutkimuksissa  havaittiin, että misinformaation avulla luodut valemuistot synnyttivät erilaista aktiivisuutta aivoissa kuin totuuteen perustuvat muistot. Ihminen kuitenkin uskoo valemuistoonsa, eikä tietoisella tasolla osaa erottaa sitä aidosta.
 Näin voi käydä myös psykopaattien kanssa:  tutkimuksen  mukaan ihmiset tunnistavat psykopatiapiirteitä lyhyistä, 5 ja 10 sekunnin videoleikkeistä 20 sekunnin leikkeitä paremmin. Kenties tilanteen jatkuessa epäaitoudesta varottava ensivaikutelma laimenee, ja ihmiset ryhtyvät selittämään toisten toimintaa parhain päin.
 Nykymaailmassa epäaitoudesta  alkaa olla ylitarjontaa. Informaatiovaikuttamisen ja valetiedon yleistyminen tekee tiedon luotettavuuden arvioinnista vaikeaa ja muodostaa kasvavan turvallisuussuhan.
 Riittävätkö aivojemme aitousaparaatit paisuvassa valheiden tulvassa?
 En usko, että riittävät. Tarvitaan apukeinoja.
 Misinformaatiosta varoittaminen suojasi valheiden vaikutuksilta, ja muutti myös sitä, miten varoitettujen osallistujien aivot aktivoituivat totta ja valetietoa mieleenpalauttaessa.
 Pelkkä huiputuksesta varoittaminen  voi jo auttaa. Tuoreessa  tutkimuksessa  osallistujat katsoivat videon ja sitten lukivat siihen liittyvän raportin. Puolta varoitettiin siitä, että raportti voi sisältää harhaanjohtavaa tietoa ja toisia ei. Misinformaatiosta varoittaminen suojasi valheiden vaikutuksilta, ja muutti myös sitä, miten varoitettujen osallistujien aivot aktivoituivat totta ja valetietoa mieleenpalauttaessa.
 Huijaamisen tunnistamisen lisäksi  voitaisiin miettiä, miten tunnistaa aitoutta silloin, kun siihen törmää. Yksi esimerkki vastauksesta tähän tarpeeseen ovat  NFT :t - digitaaliset aitoustodistukset digitaalisille teoksille. Toki näitäkin ovat ihmiset heti  alkaneet  käyttää huijauksiin.
 Aidon tiedon tunnistamisessa  puolestaan auttaisi laajempi tieteen menetelmän opettaminen. Jos tiedämme, millä konsteilla luotettavaa tietoa rakennetaan, eivät aitoa matkivat piraattikopiot mene enää läpi.
 Huijaaminen ja sen tunnistaminen ovat ikiaikaisia vuorovaikutustaitoja, joista voi olla monenlaista hyötyä ihmiselämässä. Ihmisyhteisönä emme kuitenkaan pitkälle pötki, jos keskitymme suoltamaan toisillemme silkkaa potaskaa, tai jos meiltä katoaa kyky tajuta, mikä on totta.
 Katri Saarikivi
 Kirjoittaja tutkii Helsingin yliopistossa toiminnanohjaukseen, oppimiseen ja vuorovaikutukseen liittyviä aivomekanismeja. Lisäksi hän on intohimoinen tiedeviestijä, joka haluaa demokratisoida tieteen menetelmän.
 Kolumnista voi keskustella 23.9. klo 23.00 saakka.

Katri Saarikiven kolumni: Tarvitsemme lisää aitoutta valetietoa pursuavaan maailmaan


Summary: Äänikirjojen suureen suosioon suhtaudutaan sekä ilolla että pelolla. Toisinaan kirjan tekstiä täytyy muokata, jotta se taipuu luettavaksi. Muutokset ovat yleensä kuitenkin hienovaraisia.

Äänikirjapalveluista kuunnellaan ennen kaikkea viihdekirjallisuutta ja dekkareita. Niitä on helppo kuunnella lenkkipolulla tai kotiaskareissa, kun juoni kulkee ja tapahtumat etenevät kronologisesti.
 Usein esiin nousee huoli haastavamman kaunokirjallisuuden tulevaisuudesta. Rakenteellisesti monikerroksiset tai fragmentaariset romaanit vaativat keskittymistä kuulijalta, eikä silloin voi puuhastella muiden asioiden parissa. Kokeilevat visuaaliset fontti- tai tekstiratkaisut ovat lähes mahdottomia, sillä niitä ei voi kuulla. Myös tietokirjallisuutta on usein vaikea kääntää puhuttuun muotoon.
 WSOY: kustantaja  Anna- Riikka Carlson  uskoo kuitenkin vankasti, että kaikenlaiselle kirjallisuudelle on yhä paikkansa.
 – Monet ovat kirjojen sekakäyttäjiä, he lukevat ja kuuntelevat. On tietenkin totta, etteivät kaikki kirjat sovi äänikirjoiksi, mutta ne jäävät sitten painettujen kirjojen ystävien saataville. Uskon, ettei haastavalle kirjallisuudelle käy huonosti. Sitä pitää vain ehkä puolustaa enemmän, niin kuin sitä on pitänyt aina.
 Rakenteellisesti haastavat äänikirjat vaativat keskittymistä. Henrietta Hassinen / Yle
 Kustantamoissa mietitään tarkasti jokaisen kirjan kohdalla, miten se kannattaa julkaista ja millaisissa muodoissa. Suurin osa kaunokirjoista tehdään myös äänikirjaksi, mutta mikään automaatio se ei kuitenkaan ole.
 Äänikirjalle on eduksi, jos kertojat eivät vaihdu tiuhaan, aikatasot eivät hyppele ja kappaleet ovat napakan pituisia. Monet kirjailijat saattavat miettiä näitä seikkoja jo kirjoittaessaan kirjaa. Etenkin sellaiset kirjailijat, jotka tietävät kirjojensa kiinnostavan nimenomaan äänikirjapalveluissa.
 Gummeruksen digitaalisen kustantamisen tuotepäällikkö  Annikka Heinonen  korostaa kuitenkin, että hyvä teksti toimii formaatista riippumatta.
 – Kaunokirjallisuudessa muutosehdotukset äänikirjaa varten ovat hyvin hienovaraisia. Usein kustannustoimittajan rakenteelliset ehdotukset parantavat myös painettua kirjaa. Se mikä toimii tekstinä, toimii usein myös ääneen luettuna.
 Miten luetaan matemaattinen kaava?
 Kustantamoissa ei kuitenkaan heti luovuteta, vaikka teos olisi haastava äänikirjana.
 – Käymme hyvin tarkasti kirjailijan kanssa läpi vaihtoehdot. Haastavistakin kirjoista pyritään tekemään äänikirjoja, kertoo Annikka Heinonen.
 Gummerus julkaisi hiljattain teatteriohjaaja  Riko Saatsin  esikoisnovellikokoelman  Hyviä aikomuksia . Siitä päätettiin yhteistuumin tehdä äänikirja, vaikka esimerkiksi ensimmäisessä novellissa on vain yksi piste, lopussa.
 – Tällaisissa tapauksissa äänikirjan lukijan täytyy olla taitava ja kokenut, kertoo Heinonen.
 Haasteet eivät suinkaan päättyneet ensimmäiseen novelliin. Seuraavaksi täytyi ratkaista tämä (suora lainaus kirjasta):
 Mutta: Argumentti ei ole pätevä, jos modaalioperaattorin alue on koko lause, eli: o(p1 g p0). Osoitetaan, että{p0, p0 g p1,o(p1 g p0)} ⊢Ko p0 ei päde.
 Olkoon M = (W, R, V), jossa W = {w1, w2}, V (p0) = {w1};V (p1) = {w1}, ja R = {(w1, w2)}.
 Miten tällainen yhtälö luetaan ääneen? Kirjailija Riko Saatsin täytyi muokata matemaattiset merkinnät sellaisiksi, että kohdan pystyi lukemaan ääneen.
 – Teksti muuttui tältä osin paljon, sen painotukset vaihtuivat. Siitä tuli ikään kuin sisarusteksti alkuperäiselle kirjoitetulle versiolle, Saatsi kertoo.
 Katkelman on tarkoitus kuvata, miten novellin kertoja yrittää hillita työnhakujännitystään purkamalla kaiken loogisesti päteviin osiin, jotta todellisuuden saisi näyttämään järjelliseltä. Tekstin asettelu ja visuaalinen ilme kirjan sivuilla kertovat paljon taustalla olevasta ajatuksesta ilman, että kaavaa ryhtyy lukemaan tai purkamaan. Äänikirjassa asia avautuu eri tavoin.
 Saatsi oli yllättynyt, kun hänen novellikokoelmastaan haluttiin tehdä äänikirja.
 – Minulle kirja tarkoittaa nimenomaan tekstiä, kielen tuntua ja kerronnan leikkiä. Se on myös lähtökohtani kirjoittamiselle. Suhteeni äänikirjoihin on todella kaukainen. On tietenkin hyvä, että kirja on kaikkien saatavilla. Myös sellaisten, joille lukeminen hankalaa tai mahdotonta.
 Muinaisnimi ääntyy sinne päin
 Kirjailija  Paula Havaste  on kirjoittanut parisenkymmentä kirjaa, joista suurin osa on historiallisia romaaneja. Pitkän uran aikana Havaste on seurannut läheltä, miten äänikirjat ovat lyöneet läpi. Hänen kirjojaan kuunnellaan paljon, mutta myös luetaan.
 – Kirjani taipuvat hyvin äänikirjoiksi, niin kuin historialliset romaanit yleensä tekevät. En ole kuitenkaan kertaakaan miettinyt tekstin sopivuutta äänikirjaksi, kun kirjoitan. Kirjat syntyvät puhtaasti tekstin ehdoilla.
 Äänikirjojen avulla monet ovat löytäneet kirjat uudelleen. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Kansallisteatterin näyttelijä  Jussi Lehtonen  lukee yleensä Havasteen kirjat. Se on Havasteen oma toivomus, ja kustantamossa sitä on kunnioitettu. Muutaman kerran Havasteen kirja on kuitenkin aiheuttanut pulmia lukijalle.
 – Kyseinen romaanini kertoi muinaisesta Virosta, ja käytin siinä tietenkin muinaisia nimiä. Jussi soitti ja kysyi, miten nimet lausutaan. Eihän minulla ollut aavistustakaan. Eikä kellään muullakaan, koska tuolta ajalta ei ole säilynyt audioita. Historioitsijoiden avulla ääntäminen kuitenkin selvisi, ainakin sinne päin.
 Eniten päänvaivaa aiheuttaa kuitenkin tietokirjallisuus, sillä tekstiä höystetään monenlaisilla elementeillä. Painavaa faktaa selvennetään usein kuvilla ja grafiikoilla. Myös luettelot ja tietolaatikot ovat usein käytössä.
 – Nykyään nämä seikat otetaan huomioon jo kirjoitusvaiheessa yhdessä kirjailijan kanssa. Esimerkiksi tekstissä ei kannata viitata kuviin, sillä ne eivät äänikirjassa näy, kertoo digitaalisen kustantamisen tuotepäällikkö Annikka Heinonen.
 Äänikirjakustantamiseen kuuluu, että myös aiemmin julkaistuista kirjoista tehdään ääniversiot. Tietokirjojen kohdalla se tarkoittaa usein käytännössä kirjan uudelleen kirjoittamista.
 Läheneekö äänikirja kuunnelmaa?
 Suomessa äänikirjojen lukijoilta toivotaan neutraalia lukutapaa. Tutkimusten mukaan liika eläytyminen ärsyttää kuuntelijoita. Muualla maailmassa taas suositaan draamallisempaa ilmaisua. Näyttelijöitä ohjataan draaman keinoin, kun taas Suomessa ohjaus rajoittuu lähinnä ääntämiseen.
 – Lähtökohta on, että kyse on aina kirjallisuudesta. On kuitenkin kiinnostavaa nähdä, mihin suuntaan äänikirjat kehittyvät. Onhan se houkutteleva ajatus, jos mukaan voisi lisätä tehosteita, pohtii kustantaja Anna-Riikka Carlson.
 Äänikirjojen lukeminen työllistää paljon näyttelijöitä. Vesa Vierikko on lukenut muun muassa Harry Potter -kirjat. Kuva on otettu Silencio-äänitysstudiolla. Juha Heikanen / Yle
 Kustannus- ja käännössopimuksissa on kuitenkin varsin tiukat ehdot. Ne kieltävät yleensä kaikenlaisen dramatisoinnin. Eli tekstin on pysyttävä kirjailijan tekstinä, sitä ei saa ryhtyä muokkaamaan esimerkiksi näytelmän kaltaiseksi.
 – Ryhdytäänkö ohjaamaan näyttelijöitä tai käyttämään äänisuunnittelijoita? Aika näyttää, miten kunnianhimoisiin tuotantoihin äänikirjoissa mennään, summaa Gummeruksen Annikka Heinonen.
 Äänikirjoista keskustellaan myös Kulttuuricocktail Livessä tänään keskiviikkona klo 20 Ylen TV 1:ssä. Keskustelemassa ovat kirjailijat Päivi Alasalmi ja Laura Lindstedt.
 Lue lisää:
 Kirja-alaa ravistelee ennennäkemätön murros: äänikirjojen suosio räjähti, mutta kirjailijat jäivät nuolemaan näppejään
 Hauskoja kirjoja kuunneltaisiin nyt enemmän kuin niitä on tarjolla – Äänikirjojen suosio kasvaa entisestään, kun ihmiset haluavat hetkeksi pakoa koronakriisistä

Äänikirjojen jättisuosio toi rysäyksellä töitä suomalaisstudiolle – hyville lukijoille olisi enemmän hommia kuin ehtivät tehdä

Miten luetaan ääneen matemaattinen kaava? Äänikirjoista tuli kustannusalan pelastaja, mutta ne myös vaikuttavat kirjallisuuden sisältöön


Summary: Ulkomailla lääketiedettä opiskelevien suomalaisten määrä on moninkertaistunut kymmenessä vuodessa. Muualle lähdetään kansainvälisen ilmapiirin vuoksi tai siksi, ettei sisäänpääsy Suomessa onnistunut. Myös alanvaihtajat suuntaavat usein ulkomaille.

Tampereen klassillisen lukion vaihto-oppilailla oli käänteentekevä vaikutus  Lauri Toivarin  elämään. Heidän ansiostaan Toivari alkoi pohtia ulkomaille opiskelemaan lähtöä.
 Toinen tärkeä kipinä oli osallistuminen Etelä-Afrikkaan kansainväliselle tutkimusleirille.
 – Lääkäriksi olen halunnut pienestä pitäen, mutta en kuitenkaan lääkäriäitini jalainjälkiä seuraten. Mietin, miksi opiskella Suomessa, kun voisin lähteä opiskelemaan englanniksi kansainväliseen ympäristöön, nyt 20-vuotias Toivari kertoo.
 Niinpä Toivari lähti heti lukion jälkeen opiskelemaan lääketiedettä Liettuaan Vilnan yliopistoon, jossa on nyt toisella vuosikurssilla.
 Opiskelupaikan etsiminen vaati omaa aktiivisuutta ja kavereilta kyselemistä.
 Lopulta hän haki neljään yliopistoon, joista putosivat pois Englannissa ja Skotlannissa sijaitsevat koulut Brexitin takia. Loppusuoralla olivat mukana Hollanti ja Liettua. Liettualaiseen Vilnan yliopistoon hän pääsi sisälle keväällä 2020.
 – Olin kuullut Vilnan yliopistosta tosi paljon hyvää. Vertailua tehdessäni havaitsin myös, että Vilnan yliopisto on Baltian kouluista kansainvälisesti tunnetuin.
 Yli 1 200 suomalaista opiskelee ulkomailla lääkäriksi
 Ulkomailla oli viime lukuvuonna 1 198 sellaista suomalaista lääketieteen opiskelijaa, jotka saavat opintotukea. Koska aivan kaikki eivät tukea saa, voi opiskelijoita arvioida olevan reilut 1 200.
 Lääkärilehden  mukaan suosituin opiskelumaa on Latvia. Seuraavana tulevat Ruotsi ja Romania.
 Lääkäriliiton työmarkkinatutkija  Piitu Parmanne  uskoo, että Latvian suosion takana on muun muassa hyvä maine.
 – Latviassa on paljon opiskelijoita Ruotsista, Norjasta ja Saksasta. Sana on kulkenut, että siellä on hyvä koulutus ja kansainvälinen meininki. Sinne on myös hyvät kulkuyhteyden Suomesta. Maan suosiota saattaa kasvattaa myös se, ettei Ruotsiin pääse opiskelemaan enää yhtä helposti suomalaisella ylioppilastodistuksella kuin aiemmin, Parmanne arvelee.
 Lääkäriliitto tekee säännöllisesti kyselyjä ulkomailla opiskeleville. Liitto on tunnistanut kyselyissään kolme erilaista ulkomaille hakeutuvaa opiskelijaryhmää.
 Lauri Toivari kuuluu ryhmään, joka arvostaa kansainvälisyyttä, opiskelua englanniksi ja mahdollista työuraa ulkomailla.
 Sitten on iso joukko niitä, jotka ovat pyrkineet opiskelemaan lääketiedettä Suomessa, mutta eivät ole päässeet sisään.
 – Kolmas ryhmä on uranvaihtajat. He ovat olleet toisessa ammatissa aiemmin ja haluavat vielä lääkäriksi. Pitkä valmistautuminen pääsykokeisiin tai epävarmuus sisäänpääsystä Suomessa on vaikuttanut lähtöön. He haluavat edetä nopeasti, Parmanne kertoo.
 Sisäänpääsyyn vaadittiin läpäistyjä kokeita, motivaatiokirje ja hyviä arvosanoja
 Ulkomaisen tutkinnon hinta vaihtelee paljon. Pohjoismaissa opiskelu on ilmaista, mutta esimerkiksi Baltian maissa lukuvuosi maksaa 5000–11 000 euroa. Lauri Toivarin lukuvuosi on hintahaitarin yläpäässä eli 11 000 eurossa.
 Toivari saa Suomesta opintorahaa ja asumislisää, joka on kaikille ulkomailla opiskeleville sama eli 210 euroa. Opintolainaa saa nostaa vähän enemmän kuin Suomessa eli 800 euroa kuussa.
 Jos lääketieteelliseen pääseminen on Suomessa vaikeaa, ei se helpolta kuulosta muuallakaan.
 Vilnan yliopistoon ei ole varsinaista pääsykoetta, mutta hakijat haastatellaan. Lisäksi heiltä vaaditaan itse kirjoitettu motivaatiokirje, suosituskirje esimerkiksi opettajalta, hyväksytty SAT-koe biologiasta tai kemiasta sekä hyväksytty englannin IELTS-koe. Myös ylioppilaskokeen ja päästötodistuksen arvosanoja katsotaan.
 Toivari on ollut erittäin tyytyväinen saamaansa opetukseen. Opettajissa ei ole suurta eroa verrattuna Suomeen, mutta opiskelukulttuuri on Toivarin mielestä hieman erilainen.
 – Suomessa ehkä annetaan opiskelijalle enemmän vastuuta. Liettuassa on läsnäolopakkoa enemmän. Viikot koostuvat luennoista, seminaareista ja labratunneista. Luennot yleensä nauhoitetaan, minkä ansiosta ne voi katsoa netistä itselleen sopivaan aikaan.
 Korona-aika muutti opiskelua Liettuassakin, jossa Toivarin kaikki opinnot labratunteja myöten menivät verkkoon. Nyt tilanne on palautunut hybridimalliin.
 Tutkinto kelpaa sellaisenaan Suomessa
 EU-maassa suoritettu lääkärintutkinto pätee sellaisenaan Suomessa, mutta sitä varten täytyy hankkia ammatinharjoittamiseen vaadittava toimilupa Valviralta.
 Myös harjoittelut voidaan suorittaa Suomessa tai missä tahansa muussa EU-maassa. Lauri Toivarilla ei ole vielä ollut pakollista harjoittelua, mutta viime kesänä hän oli Pirkanmaalla töissä koronanäytteenottajana ja laboratoriossa EKG-näytteitä ottamassa.
 Viimeinen eli kuudes opiskeluvuosi on kokonaan lääkärinä työskentelyä, ja senkin voi suorittaa missä päin EU:ta haluaa.
 – En ole vielä päättänyt, missä teen harjoittelut tai mihin asetun opiskelujen jälkeen. Suomeen voisin ehkä palata, mutta toisaalta olen opiskellut kansainvälisessä koulussa, joten haluan pitää kaikki vaihtoehdot avoinna. Esimerkiksi Norja kiinnostaa harjoittelu- ja erikoistumispaikkana.
 Kun lääkäriliitto kysyi ulkomailla opiskelevien halua palata töihin Suomeen, reilu puolet sanoi tulevansa takaisin heti opintojen jälkeen. Toinen puolisko piti paluuta melko varmana, mutta halusi silti kartoittaa muita vaihtoehtoja. Vain 1–3 prosenttia sanoi, ettei aio lainkaan palata Suomeen.
 Liettua yllätti: maito kallista, Vilna mahtavan siisti
 Toivari asui ensimmäisen vuoden kimppakämpässä toisen suomalaisen kanssa. Nyt hänellä on 40 neliön asunto aivan yliopiston vieressä. Asumiskulut ovat reilut 600 euroa kuukaudessa.
 Elämä on Toivarin mukaan enimmäkseen halvempaa kuin kotimaassa. Ruoka, kuntosali, elokuvat ja teatteri ovat reilusti edullisempia kuin Suomessa. Jotkin yksittäiset asiat sen sijaan saattavat yllättää: esimerkiksi maito on paljon kalliimpaa kuin Suomessa.
 Toivari ei ole kokenut kulttuurisokkia, mutta pari ihmetyksen aihetta on tullut. Toinen on se, että Liettuassa ei juuri puhuta englantia valtiollisissa instituutioissa. Kun hän joutui sairaalaan ruokamyrkytyksen takia, paikalle piti kutsua tulkki. Toivari opiskelee liettuan kieltä selvitäkseen paremmin klinikalla paikallisten potilaiden kanssa.
 – Positiivinen yllätys oli puolestaan se, kuinka siisti Vilna on. Minulla oli ennakkoluuloja, että tämä olisi neuvostoaikainen maa, mutta Vilna on siistimpi kuin Helsinki tai Tampere. Ei näy juoppoja tai narkkareita.
 Videopuhelu auttaa, jos koti-ikävä iskee
 Toivarin vuosikurssilla on 11 suomalaista. Kun kaikki vuosikurssit lasketaan, suomalaisia lääketieteen opiskelijoita on Vilnassa 40–50. Heillä on monenlaista toimintaa omassa kandiseurassaan, mutta korona-aika on tietysti hiljentänyt illanviettoja ja muita tapahtumia.
 – Jos koti-ikävä iskee, voin soittaa Facetime-puhelun kotiin tai kavereille. Suomen uutisia seuraan myös. Ei sitä aina välttämättä huomaa, että asuu toisessa maassa.
 Hän haluaa vinkata ulkomailla opiskelemisesta haaveileville englannin kieleen panostamisesta. Lisäksi hän neuvoo uskomaan itseensä.
 – Keskity päämäärääsi. Jos se on opiskelu ulkomailla, tähtää kohti sitä. Perhe ja kaverit jäävät Suomeen, mutta älä anna sen estää, koska saat ulkomailta paljon uusia kavereita ja uusia kokemuksia.
 Lopultakin eroon lääkäripulasta?
 Noin 95 prosenttia ulkomailla opiskelevista kuuluu Medisiinariliittoon, joka on suomalaisten lääketieteen opiskelijayhdistysten koulutus- ja edunvalvontaliitto. Jos he ovat liittoon yhteydessä, aihe on useimmiten Valvira-luvan saamisen venyminen.
 – Laillistamisprosessi voi olla tosi pitkä varsinkin nillä opiskelijoilla, jotka tulevat EU- ja ETA-maiden ulkopuolelta eli meidän tapauksessamme käytännössä Venäjältä. Valmis lääkäri joutuu odottamaan jopa puoli vuotta saadakseen Valviralta laillistamisen. EU:ssa opiskelleille lupa tulee yleensä nopeammin, mutta silti moni heistäkin joutuu pyörittelemään peukaloitaan pitkään, sanoo Medisiinariliiton puheenjohtaja  Simo Nuuttila .
 Simo Nuuttila harjoittelee Turun kaupunginsairaalassa. Arash Matin / Yle
 Nuuttila kertoo, että ulkomailla lääketiedettä opiskelevien määrä on kasvanut moninkertaiseksi viime vuosina. Kymmenen vuotta sitten opintotukea ulkomaille sai 298, viime lukukautena 1 198.
 Viime vuonna Suomessa laillistetuista lääkäreistä peräti 27 prosenttia oli opiskellut ulkomailla.
 Suomessa lääketieteen opintojen aloituspaikkoja on kasvatettu merkittävästi. Tänä syksynä opiskelijoita otettiin sisään 750, kun luku oli vuonna 2000 noin 500.
 Nuuttila uskoo, että lääkäripula on lähivuosina selätetty niin kotimaassa kuin ulkomailla opiskelevien suomalaisten turvin. Hän muistuttaa, ettei opintopaikkojen lisääminen näy kuitenkaan heti, koska opiskelut kestävät kuusi vuotta. Uusia erikoislääkäreitä joudutaan odottamaan vielä pitempään, sillä erikoistumisopinnot vievät kuusi vuotta perusopintojen jälkeen.
 Lue myös:
 Ulkomailla lääkäriksi opiskelevien määrä on kasvanut selvästi
 Julia Pokela lukee lääkäriksi Latviassa: "Suullisten tenttien määrä yllätti ja jännitti"

Jo 1200 suomalaista opiskelee ulkomailla lääkäriksi – Lauri Toivari: "Haluan opiskella englanniksi kansainvälisessä ympäristössä"


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Niinistö kiitti tiedeyhteisöä YK:n yleiskokouksessa
 Presidentti  Sauli Niinistö  peräänkuulutti yöllä Suomen aikaa YK:ssa pitämässään puheessaan maailmanlaajuista yhteistyötä, jotta koronapandemia saataisiin loppumaan. Presidentti painotti, että terveysturvallisuutta ei pidä ajatella vain kansalliselta pohjalta.
 – Tieteellinen yhteisö on tässä asiassa näyttänyt parempaa esimerkkiä kuin hallitukset.
 Lisäksi Niinistö otti kantaa Afganistanin tilanteeseen. Hän piti erittäin tärkeänä, että maat tekevät yhteistyötä taatakseen humanitaarisen avun perillemenon Afganistanin kansalle.
 Pokémon-korttien kysyntä räjähtänyt, kaupoissa paikoin eioota
 Pokémon-kortit tekevät uuta tulemista. Ari Haimakainen / Yle
 Vuosituhannen vaihteen lapsille tutut  Pokémon-kortit  ovat nousseet uudelleen ilmiöksi Suomessa. Kortit ovat olleet tänä vuonna loppu useista paikoista, joissa niitä myydään. Maan suurimman jakelijan mukaan kyse on yhtäältä kansainvälisestä buumista, toisaalta koronasta. Nykyään Pokémon-kortteja keräilevät aikuisetkin.
 Yhä useampi suomalainen opiskelee lääketiedettä ulkomailla
 Lääketiedettä opiskellaan ulkomailla entistä enemmän. Arash Matin / Yle
 Ulkomailla lääketiedettä opiskelevien  suomalaisten määrä on moninkertaistunut kymmenessä vuodessa. Viime lukuvuonna heitä oli 1200. Suosituimmat opiskelumaat ovat Latvia, Ruotsi ja Romania. Ulkomaille hakeudutaan kansainvälisen ilmapiirin vuoksi tai siksi, etteivät ovet tiedekuntaan ole avautuneet Suomessa. Myös alanvaihtajat suuntaavat usein muualle.
 Äänikirjat vaikuttavat kirjallisuuden sisältöön
 Rakenteellisesti haastavat äänikirjat vaativat keskittymistä. Henrietta Hassinen / Yle
 Äänikirjojen  suureen suosioon suhtaudutaan sekä iloiten että pelokkaasti. Kustantajat riemuitsevat menestyksestä, mutta alalla myös pelätään äänikirjojen kaventavan kirjallisuuden kirjoa. Toisinaan kirjan tekstiä täytyy muokata, jotta se taipuu luettavaksi. Muutokset ovat yleensä kuitenkin hienovaraisia.
 Päivän lämpötila on korkeintaan kymmenen astetta
 Yle
 Tänään etelätuuli alkaa voimistua myös maan länsi- ja pohjoisosassa. Yleisesti sää jatkuu poutaisena. Pilvipeite rakoilee entistäkin enemmän. Länsi- ja Pohjois-Lapissa pilvisyys on runsasta ja heikot sateet tai tihkut ovat mahdollisia. Päivällä on lämpöä 5...10 astetta.
 Katso tarkemmin  Ylen sääsivuilta.

Herätys: Presidentti Niinistö: Terveysturvallisuus on globaali asia, Pokémon-korteista maksetaan paljon, lääkärikoulutus ulkomailla kiinnostaa