Summary: HSL pyrkii täysin päästöttömään joukkoliikenteeseen vuoteen 2035 mennessä. HSL:n suunnitelmissa raitiovaunuja kulkisi kantakaupungissa huomattavasti nykyistä enemmän.

Helsingin seudun liikenteen (HSL) tavoite on vähentää palveluidensa hiilidioksidipäästöjä 90 prosenttia vuoteen 2025 mennessä vuoden 2010 tasoon verrattuna.
 Kaikki joukkoliikennepalvelut on tarkoitus pystyä tarjoamaan täysin päästöttömästi vuoteen 2035 mennessä.
 – Tämä on kunnianhimoinen tavoite. Haluamme olla kestävän liikkumisen johtava toimija. Meidän on otettava aktiivisempi rooli kaupungin ekosysteemissä, HSL:n toimitusjohtaja  Mika Nykänen  sanoo.
 HSL julkisti tänään uuden strategiansa vuosille 2022–2025.
 Strategiassa panostetaan myös koronan aiheuttamien tulonmenetysten korjaamiseen. HSL:n lipputulot ja matkustajamäärät vuonna 2020 laskivat 37 prosenttia vuoteen 2019 verrattuna.
 – Tavoittelemme 70 prosentin kasvua matkustajamääriin vuoteen 2025 mennessä vuoden 2021 ennusteeseen nähden, Nykänen sanoo.
 Parikymmentä raidelinjaa viidentoista vuoden päästä
 Samalla HSL esitteli suunnitelmat pääkaupunkiseudun raitiolinjaverkoston laajentamisesta. Mikäli kuntien raitiotiehankkeet toteutuvat, raitiolinjat saattavat ylettää 2030-luvun puolivälissä pitkälle Helsingin seudun alueelle.
 Raitiolinjoja voi tuolloin olla jopa parikymmentä.
 HSL:n suunnitelmissa raitiovaunuja kulkisi kantakaupungissa huomattavasti nykyistä enemmän. Verkon laajeneminen riippuu muun muassa siitä, milloin Vihdintien ja Vantaan pikaraitiotiet valmistuvat. Niiden rakentamisen oletetaan alkavan 2020-luvun loppupuolella.
 Mikäli suunnitelmat toteutuvat, myös raitioliikenteen operointiin käytettävät kustannukset kolminkertaistuisivat.
 Nykänen muistuttaa, että raitiotie- ja raideliikenteen rakentaminen vaikuttaa myös kaupunkirakentamiseen. Ratojen varsille nousevien uusien asuinalueiden myönteiset talousvaikutukset näkyvät viiveellä kaupungille ja HSL:lle.
 – Tällä strategiakaudella haasteemme on, että raitioliikenteen infrakustannukset tulevat meille maksettavaksi jo pian. Se tuo taloudellista painetta, mutta samalla se parantaa joukkoliikenteen houkuttelevuutta, Nykänen sanoo.
 Lähivuosina raitiotieverkosto laajenee Pasilassa, Hernesaaressa, Jätkäsaaressa, Kalasatamassa ja Ilmalassa. Ensimmäinen pikaraitiotie 550 aloittaa liikennöinnin Itäkeskuksen ja Keilaniemen välillä vuonna 2024.
 Mikäli HSL:n suunnitelmat toteutuvat, pääkaupunkiseudulla on noin viidentoista vuoden päästä seuraavat raitiolinjat.
 Kaupunkiraitiolinjat
 • 1 Katajanokan terminaali – Ylioppilastalo – Töölö – Käpylä
 • 1T Katajanokan terminaali – Rautatieasema
 • 2 Katajanokka – Mannerheimintie – Messukeskus
 • 3 Olympiaterminaali – Kallio – Meilahti
 • 4 Olympiaterminaali – Töölö – Munkkiniemi
 • 5 Eira – Kamppi – Meilahden sairaala
 • 6 Hernesaari – Rautatieasema – Sörnäinen – Arabia
 • 7 Jätkäsaari – Kruununhaka – Sörnäinen – Länsi-Pasila – Meilahti
 • 8 Jätkäsaari – Sörnäinen – Arabia
 • 9 Hernesaari – Kallio – Ilmala
 • 10 Kirurgi – Mannerheimintie – Pikku-Huopalahti
 • 11 Kruunuvuorenranta – Kalasatama – Pasila – Länsi-Pasila
 • 13 Kolmikulma – Kruununhaka – Kalasatama – Pasila – Länsi-Pasila
 Pikaraitiotielinjat
 • 12 Jätkäsaari – Keskusta – Yliskylä
 • 14 Keskusta – Kannelmäki
 • 16 Keskusta – Malmin lentokenttä
 • 17 Keskusta – Pakila
 • 550 Itäkeskus – Keilaniemi
 • 570 Mellunmäki – Tikkurila - Lentoasema
 Juttua muokattu 14.12.2021 klo 19.26. Otsikkoon vaihdettu Mellunmäki Keilaniemen tilalle.
 Lue myös:
 HSL muutti taas maskilinjaustaan: ensin oli suositus, sitten pakko, nyt maskin käyttöä edellytetään – käytännössä kaikki ovat merkinneet samaa
 Junissa ja HSL:n lähiliikenteessä yhä matkustajakato – VR kauppaa äkkilähtöjunia, jotka tulevat myyntiin viikkoa ennen lähtöä
 VR:n toimitusjohtaja visioi junamatkailun tulevaisuutta: Luotijunalla Moskovaan, Suomen lentoja rautateille ja matkustajamäärä tuplataan

Helsingin raitiotielinjojen määrä saattaa moninkertaistua – raitiovaunulla voi päästä tulevaisuudessa Mellunmäkeen ja lentokentälle


Summary: Komission kriteerilista alustayritysten keikkatyöläisten aseman arvioimiseksi jakaa asiantuntijoita. Kriteerit antavat pohjaa arvioida, onko keikkatyöläinen yrittäjä vai ei. Epäselvissä tilanteissa viranomaisten ja alustayritysten köydenveto jatkuu.

EU komissio esitteli viime viikolla t oimenpiteitä, joiden pitäisi parantaa alustatalouden yritysten keikkalaisina toimivien asemaa ja helpottaa rajanvetoa siitä ovatko he yrittäjiä vai työntekijöitä.
 Suomalainen yli 20 maassa toimiva ruokalähettipalvelu Wolt piti jo tuoreeltaan komission tavoitteita hyvänä, vaikka työsuhteen laatua määrittelevissä kriteereissä nähtiin myös ongelmia.
 Lue tästä:   Wolt kiittelee ja hämmästelee EU:n linjausta keikkatyöntekijöiden asemasta: Eikö tilauksen perillemenoa saisi valvoa?
 Kysyimme, mitä komission esityksestä sanovat SAK:n lakimies  Anu-Tuija Lehto,  EK:n lakiasiainjohtaja  Markus Äimälä   sekä Turun yliopiston työoikeuden emeritusprofessori  Seppo Koskinen.
 Mikä on ensiarvio komission kriteereistä?
 SAK:n Anu-Tuija Lehto on kriteereihin pääosin tyytyväinen.
 – Nämä on ihan hyviä kriteereitä, mutta onko näitä tarpeeksi ja miten näitä loppupelissä tulkitaan. Tärkeintä kuitenkin on, että tilannetta ainakin yritetään selkeyttää, Lehto sanoo.
 Lehto pitää myös hyvänä, että komissiota myöten on pohdittu työnteon muuttumista.
 – Meillä tehdään yhä enemmän työtä, joka ei ole työaikaan ja paikkaan sidottua, jolloin työnjohto ja valvonta painottuvat enemmän sinne työn tuloksiin päin. Sitä kehitystä on mielestäni otettu näissä kriteereissä huomioon, Lehto sanoo.
 Emeritusprofessori Seppo Koskinen pitää keskeisenä työntekijäolettaman syntymistä.
 – Tässä on keskeistä työntekijäolettaman syntyminen. Se ratkaistaan viiden kriteerin perusteella eli jos kaksi niistä täyttyy, syntyy työntekijäolettama eli alustatyön tekijät ovat oletettavasti työntekijöitä, Koskinen kuvaa.
 Lisäksi työntekijäolettama syntyy Koskisen arvion mukaan aika helposti.
 – Kyllä se näyttäisi esimerkiksi ruokalähettiyritysten kohdalla aika helposti muodostuvan, Koskinen sanoo.
 Elinkeinoelämän keskusliiton Markus Äimälä haluaisi puolestaan hylätä koko työntekijä- tai työsuhdeolettaman.
 – Katsomme, että ylipäänsä työsuhdeolettama on väärä ja huono lähestymistapa. Oikea tapa olisi katsoa tapauskohtaisesti voimassaolevien työsuhdekriteereiden pohjalta, että onko olemassa työsuhde vai ei.
 Äimälä pitää myös työntekijän asemaan viittaavia kriteereitä tulkinnanvaraisina ja jopa kummallisina.
 – Työsuhteeseen viittaisi esimerkiksi se, että toimeksiantaja valvoo, että työ tulee suoritetuksi tai että on enimmäishinta, jonka toimeksiantaja on valmis maksamaan työsuorituksesta. Kyllä näiden seikkojen tarkistaminen on ihan tavanomaista kahden yrityksenkin välillä.
 Työntekijäolettaman kumoamiseksi keikkalaisen pitäisi ehkä perustaa toiminimi.  Kasper Heimolehto / Yle
 Mikä kriteereiden myötä muuttuu?
 SAK:n Lehto on erityisen tyytyväinen "näyttötaakan siirtymisestä työntekijältä yritykselle". Se on uutta.
 – Jos alustayritys väittää, että kyseessä ei ole työsopimus, niin sillä on näyttötaakka. Tämä poikkeaa Suomen lainsäädännöstä, sanoo Lehto.
 Myös Koskinen nostaa esiin näyttötaakan, mutta haluaa samalla tähdentää, että esimerkiksi aluehallintovirastot ja muut viranomaiset eivät voi ratkaista asiaa vain työntekijä- tai työsuhdeolettaman perusteella.
 – Tämä antaa vasta lähtökohdan sille, kun ryhdytään pyytämään tarkempaa selvitystä rajanvetotilanteista. Olettama syntyy helpommin kuin lopullinen ratkaisu mahdollisesta työntekijäasemasta. Komission kriteerilista ei siis riitoja lopeta tai niitä ratkaise, Koskinen sanoo.
 Jos alustayritys haluaa siis kumota olettaman eli osoittaa työntekijöiden olevan yrittäjiä, komission kriteerilista ei siihen vielä riitä.
 – Siinä oikeus- ja viranomaisarvioinnissa eteen tulee vielä lisää kriteereitä. Silloin katsotaan esimerkiksi sitä toimivatko alustayrityksen keikkalaiset toiminimellä tai osakeyhtiön kautta, sanoo Koskinen.
 EK:n Äimälä on tyytyväinen puolestaan vain siihen, että alustayritykselle on ylipäätään jätetty mahdollisuus kumota oletus.
 – Niin, on tässä huonossa kohdassa sentään se hyvä puoli, että se voidaan kumota. Yleisratkaisu alustavälitteiseen työhön tuntuu aika kaukaa haetulta. Kun on uudenlainen tapa tehdä töitä, niin väistämättä alkuun on epäselvyyksiä, mutta vähitellen vaikka tuomioistuimien ratkaisujen myötä tulkinnat kyllä vakiintuvat, Äimälä sanoo.
 Väheneekö riitely direktiivin myötä?
 – En usko, mutta toivon, että näillä on ennaltaehkäisevä merkitys. Kriteereiden tarkennuksen myötä yritys ja työntekijä pystyvät itse arvioimaan paremmin tilannettaan, Lehto sanoo.
 – Voi olla, että riidat lisääntyvät, kun työntekijäolettamaa yritetään viranomaisille kumota. Riitaa voi syntyä siitäkin jos tekijäpuolella on halua pitää yllä työntekijän asemaa. Toisaalta yhä useampi lähetti saattaa hankkia toiminimen, jos haluaakin pitää yllä yrittäjästatustaan, Koskinen sanoo.
 Äimälä luottaa puolestaan siihen, että myöhemmissä käsittelyissä komission esitykseen tulee vielä muutoksia. Omat lausuntonsa esitykseen aikovat antaa niin SAK kuin EK:kin.
 Lue lisää:
 Hallinto-oikeus arvioi ruokalähetin olevan yrittäjä – Wolt pitää yksittäispäätöstä merkittävänä, SAK:n juristi ei
 Woltin ruokalähetit ovat työsuhteessa, katsoo aluehallintovirasto – Wolt valittaa päätöksestä hallinto-oikeuteen
 Eläketurvakeskus otti kantaa ruokalähetin tapaukseen – työsuhteen määritelmä täyttyi, työnantajan järjestettävä työeläketurva
 Työneuvosto linjasi: Ruokalähetit ovat työsuhteessa – eivät yrittäjiä
 Ravintolaruoan kotiin tilaaminen hurjassa nosteessa, eikä ilmiö selity pelkällä koronalla

Taistelu ruokalähettien asemasta jatkuu – "Komission kriteerilista ei riitoja ratkaise", sanoo työoikeuden emeritusprofessori


Summary: Syyttäjän mukaan erittäin vaarallista huumausainetta oli anastettu suuria määriä.

Etelä-Savon käräjäoikeus tuomitsi tiistaina kahden vuoden vankeuteen lähihoitajana toimineen naisen, joka varasti useilta hoitokodin vanhuksilta vahvaa kipulääkettä ja käytti sitä itse huumausaineena.
 Käräjäoikeuden mukaan hoitaja syyllistyi törkeään huumausainerikokseen sekä lähes 20 varkauteen.
 Tuomittu oli työajallaan kesän ja syksyn 2020 aikana anastanut palvelutalossa asukkaina olleilta kipulääkeenä käytettyä oksikodoni-lääkeliuosta.
 Nainen kuljetti syyttäjän mukaan työvuorojensa jälkeen oksikodonia ruiskuissa myös kotiinsa. Pulloista viemänsä lääkeliuoksen hän korvasi keittosuolaliuoksella.
 Esitutkinnassa syytetty oli kertonut ottaneensa lääkeliuosta pulloista ruiskuun tai lääkelasiin ja myöntänyt laimentaneensa kahdeksan henkilön pulloa keittosuolaliuoksella.
 Lisäksi henkilöä syytettiin pahoinpitelyistä liuennettuaan potilaiden lääkkeitä. Potilaille annettu lääke ei enää tämän jälkeen toiminut toivotulla tavalla ja poistanut kipuja.
 Lue myös:
 Hoitokodin työntekijää epäillään lukuisista lääkevarkauksista Mikkelissä

Hoitokodissa työskennellyt anasti asukkaiden kipulääkkeitä Mikkelissä – käräjäoikeus tuomitsi kahden vuoden vankeuteen


Summary: Ensimmäisten aluevaalien ehdokasasettelu päättyi tiistaina. Keskusta ei saanut sille tärkeissä aluevaaleissa täysiä ehdokaslistoja. Yksinään siihen ei yltänyt mikään muukaan puolue.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

SDP ja kokoomus ovat saaneet eniten ehdokkaita aluevaaleihin. Kummallakin puolueella on ehdokkaita noin 1630.
 Aluevaalien ehdokasasettelu päättyi tiistaina iltapäivällä kello 16.
 Täydet ehdokaslistat jokaiselle 21 hyvinvointialueelle tarkoittaisivat 1 711:tä ehdokasta puoluetta kohden. Mikään puolue ei yllä tähän määrään yksinään.
 Kokoomus pääsee teknisten vaaliliittojen kanssa täysiin ehdokaslistoihin, mutta mukana on siis myös muiden puolueiden ehdokkaita.
 Omia ehdokkaita kokoomuksella on 1629.
 SDP:llä ehdokkaita on muutama enemmän kuin kokoomuksella, 1633.
 Kaikkiaan ehdolle on lähdössä noin 10 000 ehdokasta.
 Yle alkoi kerätä tietoja ehdokasmääristä ennen iltapäivän takarajaa, jolloin kaikilla puolueilla ei vielä ollut aivan tarkkoja lukuja tiedossaan.
 Vaaleissa 23. tammikuuta valitaan aluevaltuustot 21 hyvinvointialueelle, jotka päättävät jatkossa suomalaisten sosiaali- ja terveyspalvelujen järjestämisestä.
 Helsinki ei ole mukana aluevaaleissa.
 SDP:llä ehdokkaissa enemmän naisia kuin miehiä
 Järjestöpäällikön sijainen  Pekka Tuuri  SDP:stä kertoo, että ehdokashankinnassa vaikeimmat alueet puolueelle olivat Kainuu, Keski-Pohjanmaa ja Itä-Uusimaa.
 SDP:llä on ehdokkaissa hieman enemmän naisia kuin miehiä. Ehdokkaiden keski-ikä on 52 vuotta.
 – Yleisimmät ammatit ehdokkaiden taustalla näyttävät olevan sairaanhoitaja, lähihoitaja, pääluottamusmies ja yrittäjä, Tuuri avaa.
 Kokoomuksen puoluesihteeri  Kristiina Kokko  kertoo, että kokoomuksen listoilla on niin uusia ehdokkaita kuin vanhoja konkareita.
 Miehiä on hieman enemmän kuin naisia.
 Perussuomalaisilla vaikeuksia houkutella ehdokkaita ruotsinkielisiltä alueilta
 Perussuomalaisten ehdokasmäärä oli aamulla noin 1 550. Puoluesihteeri  Arto Luukkanen  arvioi päivällä, että mattimyöhäisiä vielä ilmaantuu, mutta tuskin niin paljon, että listat täyttyisivät.
 – Ruotsinkielinen alue on meille haasteellinen. Tähän täytyy nyt alkaa kiinnittää huomiota, Luukkanen pohtii.
 lltapäivällä perussuomalaisten ehdokasmääräksi tarkentui 1552.
 Miehiä perussuomalaisten ehdokkaista on noin 60 prosenttia, naisia 40.
 Keskustakaan ei saanut haalittua sille tärkeisiin aluevaaleihin täysiä listoja, vaan ehdokkaita on "himpun alle 1 500".
 Keskustan puoluesihteeri  Riikka Pirkkalainen  arvioi kuitenkin, että ehdokasmäärä mahdollistaa puolueen tavoitteen toteutumisen.
 Puolue tavoittelee sitä, että enemmistö hyvinvointialueista on vaalien jälkeen keskustajohtoisia.
 – Pääasiassa vajausta listoille jäi Pohjanmaan maakunnassa ja Uudenmaan neljällä hyvinvointialueella, Pirkkalainen kertoo.
 Keskustan puoluesihteeri Riikka Pirkkalainen kertoo, että nuorissa ylittyi sadan ehdokkaan raja. – Heitä haettiin määrätietoisesti ehdolle, Pirkkalainen sanoo. Mikko Ahmajärvi / Yle
 Naisia ja miehiä on keskustan ehdokkaissa jotakuinkin saman verran, miehiä hieman enemmän.
 Vasemmistoliitolla ja vihreillä tuhatkunta ehdokasta
 Vasemmistoliitolla ehdokkaita on noin 1 100. Puoluesihteeri  Mikko Koikkalaisen  mukaan joukkoon mahtuu muun muassa uusia nimiä, kansanedustajia ja kuntavaikuttajia.
 Suurin ikäryhmä on 40–50-vuotiaat.
 Vihreillä ehdokasmäärä on samaa luokkaa, 1073.
 Puoluesihteeri  Veli Liikanen  kertoo, että näin ollen tavoite tuhannesta ehdokkaasta ylittyi.
 Ehdokkaista enemmistö on naisia, hiukan alle 60 prosenttia.
 Liikasen mukaan nuoria ehdokkaita näyttää olevan tulossa vihreiden listoille enemmän kuin kuntavaaleissa.
 Kristillisdemokraatit ei jäänyt ehdokashankinnassa kauas vasemmistoliitosta ja vihreistä.
 Ehdokkaita on puolueella noin 940, kertoo järjestöpäällikkö  Mikko Rekimies . Miehiä ja naisia on suurin piirtein sama määrä.
 Liike nytin ja RKP:n ehdokasmäärä samaa luokkaa
 Liike nytillä on laittaa ehdokkaita aluevaaleihin 350. Puoluesihteeri  Juhani Klemetin  mukaan ehdokkaita on jokaisella hyvinvointialueella.
 RKP:llä tavoitteena oli 300 ehdokasta. Tavoite ylittyi hieman.
 Puolue sai listat täyteen läntisellä ja itäisellä Uudellamaalla sekä Pohjanmaalla, kertoo puoluesihteeri  Fredrik Guseff .
 * Voit keskustella aiheesta 15. joulukuuta kello 23 saakka.
 Lisää aiheesta:
 Markku Jokisipilän mielestä 50 prosentin äänestysaktiivisuus olisi aluevaaleilta hyvä suoritus
 Yle kysyi kansanedustajilta aluevaaleista: kaksi kolmannesta  vastanneista haluaa päättämään sote-asioista – katso oman edustajasi vastaus
 Ylen Aluevaali-sivusto on auki – lue, ja tiedät mistä kaikesta tulevissa vaaleissa on kyse

SDP ja kokoomus haalivat eniten ehdokkaita aluevaaleihin


Summary: Tietokoneiden hyväksikäyttöyritykset ovat lisääntyneet hurjasti uuden avoimen lähdekoodin haavoittuvuuden takia. Haitoista ei ole tarkkaa kuvaa, mutta käyttäjiä kehotetaan päivittämään ohjelmistot välittömästi.

Suomessa on havaittu viime viikolla maailmalla hurjaa vauhtia leviävä avoimen lähdekoodin haavoittuvuus.
 Kyse on Log4j-ohjelmistokoodista, jonka asian osaava saa auki. Sitä kautta voidaan murtautua tietokoneen ja palvelimien sisälle ja yrittää saada sieltä tietoja ja hallita konetta. Kotikoneille voidaan esimerkiksi asentaa ohjelmistopätkä, jolla voidaan tehdä kryptolouhintaa. Louhinta hidastaa selvästi konetta.
 Kyberturvallisuuskeskus arvioi haavoittuvuuden ja uhan tietokoneille sekä niihin kytketyille oheislaitteille olevan hyvin vakava.
 – Ongelmana tässä on se, ettemme tiedä missä ja kuinka paljon koodia on käytössä, sanoo erityisasiantuntija  Kimmo Rousku  Digi- ja väestötietokeskuksesta Radio Suomen Päivän haastattelussa.
 Rousku pitää haavoittuvuuden löytymistä samalla hyvänä herätyksenä sille, että hyväksi havaittu avoin lähdekoodi on periaatteessa kenen tahansa muokattavissa. Koodin suosiosta kertoo esimerkiksi se, että sitä käytetään muun muassa Yhdysvaltain avaruushallinnon Nasan Mars-mönkijöissä.
 Koodin suosion takia haitan raajaminen ja ongelman ratkaisu on hankalaa.
 – Me voimme päivittää ja vaihtaa turvalliseen versioon ohjelmasta, mutta valitettavasti se on levinnyt joka paikkaan ja otettu hallitsemattomasti käyttöön.
 Avoimen lähdekoodin käyttö ja sen vikatilanteiden raportointi ovat vapaa-ehtoista. Tämän takia ei tarkkaan tiedetä, kuinka paljon haittoja haavoittuvuudesta on aiheutunut ja aiheutumassa.
 Ensimmäinen havainto Suomessa reilu viikko sitten
 Kyberturvallisuuskeskuksen mukaan ensimmäinen haavoittuvuus on löydetty Suomesta reilu viikko sitten. Sen jälkeen  havaintojen  määrä on kasvanut räjähdysmäisesti ja niitä tehdään koko ajan lisää.
 Haavoittuvuuden suuruus selviää myöhemmin.
 Digi- ja väestötietokeskuksen Kimmo Rouskun mukaan muun muassa pankeissa on tehty viime päivinä ohjelmistopäivityksiä, joilla voidaan ehkäistä haavoittuvuutta.
 – Lähes kaikissa organisaatioissa on tehty tämän eteen pitkiä päiviä ja haittaa on saatu korjattua, on ajettu päivityksiä ja tehty muita keinoja.
 Rouskun mukana nettipankkeja ja vastaavia palveluita voi käyttää melko huoletta.
 Liikkellä myös toinen vastaava haitta
 Rousku muistuttaa Log4j lisäksi myös toisesta haavoittuvuudesta, jossa käyttäjä saa tekstiviestin kännykkäänsä. Kyse on  Flubot -haittaohjelmasta , joka yhdessä Log4j kanssa on aiheuttanut sen, että tietoverkkossa liikkuu nyt todella paljon haittaohjelmia aikaisempiin vuosiin nähden.
 – Log4j:tä enemmän olisi huolissani tekstiviestihuijauksista. Flubot kohdistuu kansalaisiin ja Log4j kohdistuu järjestelmiin. Vähän joka puolelta hyökätään meitä vastaan.
 Kyberturvallisuuskeskuksen arvion mukaaan viime viikolla Suomessakin havaittu haavoittuvuus on pahin viime vuosina paljastunut tietoturvaongelma.
 Sitä verrataan muutaman vuoden takaiseen  WannaCry  -haittaohjelmaan, joka sotki laajalti tietokoneiden käyttöä. Esimerkiksi Britanniassa terveydenhuoltojärjestelmä meni niin sekaisin, että potilaita jouduttiin kotiuttamaan ennen aikojaan.
 Jotta haittaohjelman vioittama laite toimii taas, laite pitää asentaa uudestaan. Myös ohjelmistopäivitykset kannattaa pitää ajan tasalla.
 Kyberturvallisuuskeskus kehottaa päivittämään ohjelmistot haavoittuvuuden takia välittömästi.
 Lue myös:
 Poliisi varoittaa haittaohjelmasta: älä avaa ääniviestiä sisältävää linkkiä, huijausviestit voivat kerryttää jatkossa puhelinlaskuasi

Tietokoneesi hitaus voi johtua uudesta internetin haavoittuvuudesta – asiantuntija: Haitta on valitettavasti levinnyt joka paikkaan verkossa


Summary: Suomen hävittäjähankinta aiheuttaa ilmavoimissa monenlaisia muutoksia. Esimerkiksi lentokonesuojien oviaukkoja on avarrettava, sillä F-35-hävittäjä on nykyistä Hornet-hävittäjää leveämpi.

Ilmavoimien uusi hävittäjäkone tuo konkreettisia muutoksia jo ennen kuin yksikään hankittavista F-35-hävittäjistä on laskeutunut Suomen kamaralle.
 Yhtenä esimerkkinä on Karjalan lennoston tukikohta Rissala Siilinjärvellä, jossa uusi F-35 ei mahdu talliin ilman muutostoimenpiteitä.
 – Meidän pitää katsoa, että kaikki käännökset ja leveydet riittävät, sanoo Karjalan lennoston komentaja, eversti  Aki Puustinen .
 Hän muistuttaa, että Hornet on lentotukialuskone, jossa on kääntyvät siivet. Lockheed Martinin F-35:ssä taas siivet eivät käänny.
 – Muutamia talleja pitää avartaa.
 Puustisen mukaan muutostöiden suunnittelu on jo alkanut. Maansiirtotöihin hän uskoo päästävän jo ensi kesänä.
 Miten sujuu uuden ja vanhan yhteensovittaminen?
 Oviaukkojen avartamista enemmän everstiä askarruttaa se, miten sovitetaan yhteen nykyinen Hornet-lentäminen ja tuleva F-35-operointi.
 Karjalan lennostossa lennetään yhtä aikaa kahdella eri konetyypillä useiden vuosien ajan, eli ainakin vuosina 2026–2028.
 – Se on se isoin asia. Tavaraa on paljon, ja henkilöstöä on koulutuksessa, mutta silti pitää säilyttää valmius, Puustinen aprikoi.
 Hän pitää huomattavasti pienempänä muutoksena sitä, että lentäjät siirtyvät lentämään uutta häivehävittäjää.
 – Silloin oli iso muutos, kun Rissalassa aikanaan siirryttiin MIG-kalustosta Hornet-kalustoon.
 Suomalaisten F-35-lentäjien koulutus on aluksi ainoastaan simulaattorikoulutusta. Näin siksi, että koneesta ei ole olemassa kaksipaikkaista koulutusversiota.
 Puustisen mielestä F-35:n hankinta on silti isompi muutos puolustusvoimille kuin ilmavoimille.
 – Siinä tulee suorituskykyä, jolla pystytään paremmin tukemaan veljespuolustushaaroja, maa- ja merivoimia, hän selittää.
 Kääntyväsiipisillä Hornet-hävittäjillä lennetään aluksi yhtä aikaa uusien F-35-hävittäjien kanssa. Sami Takkinen / Yle
 Eversti toivoo pääsevänsä eläkeläisenä istumaan uuteen koneeseen
 Puustinen odottaa, että Karjalan lennostoon tulee saman verran uusia häivehävittäjiä kuin siellä on nyt Hornet-hävittäjiä.
 – Noin puolet Suomen koneista on täällä.
 Rissalaan on yksinkertaisella jakolaskulla tulossa 32 F-35-hävittäjää, sillä Suomi hankkii ilmavoimille 64 lentokonetta. Koneet sijoitetaan Rissalaan ja Rovaniemelle.
 Entä uskooko eversti pääsevänsä itse istumaan uuteen koneeseen sitten, kun se on tullut Rissalaan?
 Puustinen laskee saavuttaneensa siinä vaiheessa jo lakisääteisen eroamisiän.
 – Mutta jospa nuo antaisivat eläkeläisenä käydä edes istumassa siinä, hän virnistää.
 Eversti Aki Puustisen mielestä siirtyminen venäläisestä MIG-hävittäjästä amerikkalaiseen Hornet-hävittäjään oli isompi muutos kuin Hornetien korvaaminen F-35-hävittäjällä. Toni Pitkänen / Yle
 Lue lisää:
 Tällainen on Suomen uusi hävittäjä F-35
 Hävittäjähankinta tuo Jämsään ja Nokialle ainakin sata työpaikkaa: "Meidän kannaltamme hyvä valinta", sanoo Patrian hankejohtaja

Uusien hävittäjien tulo tietää remonttia Karjalan lennostossa, koska F-35-koneen siivet eivät käänny  – komentaja: "Muutamia talleja pitää avartaa"


Summary: Liikenne Helsingin suuntaan on ollut poikki, mutta tien pitäisi avautua vielä alkuillan aikana. Kiertotie kulkee tien 110 kautta. Onnettomuus etenee rikostutkintaan.

Turku–Helsinki-moottoritiellä Paimiossa on tapahtunut liikenneonnettomuus, jonka vuoksi Helsingin suuntainen liikenne moottoritiellä on poikki. Kiertotie kulkee 110-tien kautta.
 Poliisin mukaan onnettomuudessa on mukana useita ajoneuvoja. Pelastuslaitokselta saatujen ensitietojen mukaan onnettomuudessa on osallisena ainakin raskas ajoneuvo ja henkilöauto.
 Poliisin mukaan ainakin kolme henkilöä on kuljetettu sairaalaan. Paikalla on viisi pelastuslaitoksen yksikköä.
 Hieman kello 18 jälkeen poliisi kertoi onnettomuuspaikan tutkinnan ja raivauksen olevan loppusuoralla, ja että ajoneuvoja hinataan.
 VT1 liikenne Helsingin suuntaan avautuu pian tämän jälkeen.
 Asia etenee rikostutkintaan, ja siitä voidaan poliisin mukaan tiedottaa aikaisintaan keskiviikkona.
 Onnettomuus sattui hieman ennen kello viittä tiistaina iltapäivällä.
 Tarkempi onnettomuuspaikka on Vistan liittymän ja Valkojan liittymän välillä.
 Korjaus: Aiemmin poliisi kertoi liikenteen olevan poikki Turun suuntaan.

Usean ajoneuvon onnettomuus haittaa liikennettä Turku–Helsinki-moottoritiellä Paimiossa – osallisena myös raskas ajoneuvo


Summary: Mikkelin torin alueelta kiinniotetuista kesykyyhkyistä on löytynyt Newcastlen tautia. Taudin aiheuttaa lintuvirus.

Mikkelissä kahdesta kesykyyhkystä eli pulusta on varmistettu paramyksovirus-1 -tartunta. Virus aiheuttaa Newcastlen tautina tunnetun lintusairauden.
 Lintuvirustartunta löydettiin marraskuun lopulla, kun Mikkelin keskustasta alkoi löytyä heikkokuntoisia puluja. Ne oli helppo pyydystää hoitoon.
 – Linnut eivät oikeastaan liikkuneet ollenkaan. Sitten huomasin, että hoitoon tultuaan ne kuolivat muutaman tunnin sisällä, kertoo  Jarmo Lautamäki  mikkeliläisestä Jampan Eläinhoitolasta.
 Lautamäki lähetti kaksi linnuista tutkittavaksi Ruokavirastoon. Siellä taudinaiheuttajaksi varmistui PMV-1.
 Lautamäellä on tälläkin hetkellä hoitolassaan kuusi viruksen sairastuttamaa lintuja. Lintuja on ollut 16, mutta kymmenen niistä on jo kuollut.
 – Hoidettavat ovat tuolla alakerrassa kahden suljetun oven takana. Käytän siellä hengityssuojaimia ja suojavaatteita sekä vaihtokenkiä ja -hanskoja. Jos polkaisen siellä vaikka pulun jätökseen, saattaisin itse levittää virusta kengänpohjissa pitkin kaupunkia.
 Virus leviää helposti ja tappaa tehokkaasti
 PMV-1 on erittäin tarttuva lintujen virus, mutta eri lintulajien herkkyys tartunnalle vaihtelee. Ihmiseen virus ei varsinaisesti tartu, mutta voi lähikontaktista aiheuttaa silmän sidekalvon tulehduksen.
 Kanalaan tai kalkkunatarhaan iskiessään virus on vakava ongelma, sillä se tappaa jopa yhdeksän kymmenestä sairastuneesta linnusta.
 Newcastlen tautia lintutarhoilla torjuntaankin rajuilla keinoilla: kaikki linnut lopetetaan ja raadot hävitetään, kaikki munat hävitetään, ja kaikki todennäköisesti saastuneet sivutuotteet hävitetään.
 Hoitoa Newcastlen tautiin ei ole.
 Siipikarjatilat tutkitaan vuosittain
 Koska tauti on raju, Suomessa tutkitaan vuosittain kaikki siipikarjan emotilat viruksen vasta-aineiden varalta. Newcastlen tautia on todettu siipikarjassa Suomessa viimeksi kalkkunatilalla vuonna 2004.
 Luonnonvaraisista tartunnan saaneista linnuista hävittämis- tai torjuntamääräyksiä ei ole. Pulupopulaatioissa PMV1-viruksen aiheuttamia taudinpurkauksia esiintyy tyypillisesti talvisin.
 Viruksen leviämiskyky on merkittävä, se voi kulkea kymmeniäkin kilometrejä tuulen mukana tai siirtyä paikasta toiseen kengänpohjissa. Se voi levitä myös vielä lentokykyisten pulujen mukana.
 Lintujen pitäjien pitääkin huolehtia muun muassa siitä, etteivät lintutarhan linnut pääse tekemisiin luonnonvaraisten lintujen kanssa, ja että niiden rehut ja juomavesi on suojattu luonnonvaraisilta linnuilta.
 Voit keskustella aiheesta 15.12. klo 23.00 saakka.

Mikkelin torin puluista löytyi erittäin äkäisesti tarttuva virus – "Ne kuolivat muutaman tunnin sisällä", kertoo eläinhoitolan pitäjä


Summary: Helsingin kaupungin perinteiset itsenäisyystanssit järjestettiin tänä vuonna kouluilla. Koska viime vuonna juhlat peruttiin kokonaan, tänään kouluissa tanssivat sekä 4.- että 5.-luokkalaiset.

Tätä on odotettu.
 Hiuksia on laitettu aamusta asti. Kravattisolmuja on harjoiteltu. Vuosi sitten hankitut juhlamekot ovat odottaneet tätä hetkeä.
 Helsingin peruskoulujen viime vuotiset 4.-luokkalaiset ovat joutuneet pettymään jo kolme kertaa. Perinteiset nelosten itsenäisyysjuhlat ja tanssit on siirretty tai peruttu vuodesta 2020 lähtien.
 Vihdoin oppilaat pääsivät tanssin pyörteisiin.
 – Kivaa kun päästiin vihdoin tanssimaan, sanoo Itäkeskuksen peruskoulun viidesluokkalainen  Leila Aliu .
 Sabrina Hiisku (vas.) ja Leila Aliu odottivat tansseja vuoden. Matti Myller / Yle
 Aliu  hankki juhlamekkonsa jo viime vuoden tansseihin. Vihdoin hän sai syyn laittaa sen päälle.
 – Tykkään pukeutua hienosti ja prinsessamaisesti muutenkin, hän kertoo.
 Sabrina Hiiskun  mielestä tanssiminen oli aluksi haastavaa, mutta lopulta se sujui helposti.
 – Kiva, kun päästiin tanssimaan. Olisin kyllä halunnut nähdä, millainen se Finlandia-talo on, Hiisku sanoo.
 Neljäsluokkalaisten itsenäisyysjuhlat on järjestetty Finlandia-talolla vuodesta 1997 lähtien. Helsingin kaupungin pormestarin isännöimä juhla tunnetaan etenkin tanssiaisistaan, joissa tuhannet 9–10-vuotiaat oppilaat saavat ensikosketuksensa kikapoon ja kehruuvalssin saloihin.
 Nelosluokkalaiset Erda Crubetini (vas.), Kashaf Jatoi ja Hana Gidril Arrah olisivat halunneet näyttää pormestarille, kuinka hyvin he osaavat tanssia. Matti Myller / Yle
 Juhlat Finlandia-talolla peruttiin koronapandemian vuoksi. Viime vuoden juhlat siirrettiin aluksi kevääseen, mutta ne peruttiin. Juhlia yritettiin uudelleen nyt syksyllä, mutta nekin peruttiin.
 Kaupunki päätti yhdistää tämän ja viime vuoden tanssit. Tänään Helsingin eri kouluissa tanssi siis sekä 4.- että 5. -luokkalaisia. Yhteensä juhlijoita on ollut noin 12 000.
 Itäkeskuksen peruskoulussa tanssi 80 oppilasta
 Itäkeskuksen peruskoulun 4.- ja 5.- luokkalaiset tanssivat tänään liikuntasalissaan. Tanssinumeroina nähtiin letkajenkka, kikapoo, kehruuvalssi, sekä molempien vuosiryhmien omat tanssit.
 Viidesluokkalaiset  Latifa Niang  ja  Ahmed Ali  pääsivät vuoden odotuksen jälkeen vihdoin tanssimaan.
 Ahmed Ali (vas.) ja Latifa Niang hankkivat asunsa pari viikkoa sitten. Matti Myller / Yle
 – Tuntuu hyvältä, että nyt on juhlat. Me on laulettu Maamme-laulu ja pidetty hauskaa, Ali sanoo.
 – Harmi, kun ei päästy Finlandia-talolle. Mutta aion tänään pitää hauskaa, tanssia ja syödä, Niang sanoo.
 Oppilaat olivat harjoitelleet tansseja syyskuusta lähtien.
 – Tämä on tärkeä päivä lapsille, kertoo Itäkeskuksen peruskoulun apulaisrehtori  Mia Merikukka .
 Oppilaat olivat harjoitelleet tansseja syyskuusta asti.  Matti Myller / Yle
 Tanssit järjestettiin koronan vuoksi niin, että neloset ja vitoset pysyivät liikuntasalissa omissa kulmissaan. Vanhempia tai muita oppilaita ei saatu yleisöön mukaan. Koulu mietti tanssien videotaltiointia, mutta kuvauslupa-asiat tulivat esteeksi.
 – Aiemmin on menty Finlandia-talolle hienosti bussilla isolla lössillä. Sääli, että yleisöä ei saada mukaan ja he joutuvat tanssimaan toisilleen. Tästä huolimatta lapset ovat olleet innoissaan, Merikukka sanoo.
 Poikien suosikkitanssit olivat kikapoo ja letkajenkka. Kuvassa Sébastien Sigwo Sigwo (vas.), Jayden Minja, Zeid Al-Ani, Abdul Azizul Hakim Hossain ja Imraan Mohamud. Matti Myller / Yle
 Kaikissa Helsingin peruskouluissa nähtiin ainakin ennakkoon äänitetyt pormestari  Juhana Vartiaisen  ja apulaispormestari  Nasima Razmyarin  videotervehdykset. Itäkeskuksessa oli myös järjestetty cocktail-tilaisuus.
 Sébastien Sigwo Sigwo veti letkajenkkaa Itäkeskuksen peruskoulun tanssiaisissa.  Matti Myller / Yle

Nelosluokkalaiset pääsivät Helsingissä viimein tanssiaisiinsa, paikka vain vaihtui: "Olisin kyllä halunnut nähdä, millainen se Finlandia-talo on"


Summary: Väkivaltaan kannustavasta akselerationismista on tullut trendiaate länsimaisen äärioikeiston piirissä. Tässä jutussa kerromme, miten siitä vaikutteita ottavat uusnatsit toimivat.

Tyhjillään ollut minkkitila paloi maan tasalle Etelä-Ruotsin Sölvesborgissa 30. lokakuuta 2019. Paikallinen poliisi epäili heti tuhopolttoa, mutta todistusaineiston puuttuessa tutkinta suljettiin pian.
 Samaan aikaan Yhdysvaltain liittovaltion poliisi FBI tutki amerikkalaisen The Base -uusnatsiverkoston terroristisessa tarkoituksessa tehtyjä rikoksia. The Basen nimissä oli tehty murhia ja iskuja eri puolilla Yhdysvaltoja.
 Kului muutamia kuukausia, kunnes FBI otti Ruotsin turvallisuuspoliisi Säpoon yhteyttä. Oli selvinnyt, että amerikkalainen uusnatsiverkosto oli ottanut minkkitarhaiskun nimiinsä.
 Kahdelta nuorelta ruotsalaismieheltä löytyi yhteyksiä amerikkalaiseen The Baseen. Kutsutaan heistä 17-vuotiasta vaikka Filipiksi ja 19-vuotiasta Oscariksi.
 He kannattivat uusnatsismin radikaalia ääripäätä  akselerationismia .
 Saman ääriaatteen nimiin vannovat suomalaiset nuoret miehet, jotka  pidätettiin joulukuun alussa Kankaanpäässä epäiltynä terrorismirikoksista .
 Terrorismintutkija  Leena Malkki  sanoo, että väkivaltaan kannustava akselerationismi on ollut trendiaate länsimaisen äärioikeiston piirissä viimeiset viisi vuotta, eikä tapaus häntä yllätä.
 Tässä jutussa kerromme, miten Kankaanpään uusnatsit nivoutuvat osaksi netin välityksellä leviävää kansainvälisesti verkottunutta äärioikeiston uutta aaltoa.
 Pojat kertovat yllättyneensä siitä, kuinka helposti minkkitarha leimahti tuleen.  Daniel Wallin/Sveriges Radio
 Tältä minkkien häkit näyttivät tulipalon jälkeen. Daniel Wallin/Sveriges Radio
 13-vuotias koulupoika johti kansainvälistä uusnatsiryhmää Saarenmaalta
 Äärioikeistolainen akselerationismi syntyi nykymuodossaan Yhdysvalloissa vuoden 2015 tienoilla. Aate kannattaa tekoja rotukonfliktien kiihdyttämiseksi, nykyisen yhteiskuntajärjestelmän romuttamiseksi ja valkoisen ylivallan pystyttämiseksi.
 Akselerationismi kulkee usein käsi kädessä ekofasismin kanssa. Radikaalin luonnonsuojeluaatteen mukaan ympäristöä tulisi suojella totalitaristisin keinoin ja ihmisten määrää maapallolla rajoittaa – mieluiten valikoidusti.
 Näin ajatteli myös  Pekka-Eric Auvinen , joka 7. marraskuuta 2007 ampui yhdeksän Jokelan koulun oppilasta mukaan lukien itsensä. Hän jätti jälkeensä väkivaltaisen manifestin, jonka vuoksi häntä pidetään  yhtenä   ekofasistisen terrorin esikuvista .
 Tutkija Leena Malkin mukaan akselerationismi leviää internetin avoimilla kuvafoorumeilla, kuten 4chanilla ja 8chanilla, sekä suljetuissa keskusteluissa Discord- ja Telegram-viestisovelluksissa. Suomenkielisten nettifoorumeiden joukossa aate on puhuttanut eniten Ylilaudalla.
 Tutkijan mukaan akselerationistisissa kirjoituksissa on puolia, jotka vetoavat erityisesti nuoriin miehiin, jotka kokevat tulleensa syrjään työnnetyiksi.
 – Ei ole yksi tai kaksi kertaa, kun verkossa suuren maineen saavuttanut henkilö onkin paljastunut vanhempiensa kellarissa asuvaksi teiniksi tai nuoreksi mieheksi.
 Näin tapahtui viimeksi vuonna 2019.
 The Commander -nimimerkki johti akselerationistista Feuerkrieg Division -organisaatiota, ja ryhmän jäsenet suunnittelivat iskuja Yhdysvalloissa, Briteissä ja Saksassa.
 Kansainvälisen tutkinnan myötä nimimerkin takaa  paljastui 13-vuotias koulupoika Viron Saarenmaalta . Ryhmän jäsenet eivät ilmeisesti olleet tienneen hänen ikäänsä ja todellista identiteettiään.
 Vaikka kyseessä olisivatkin teinipojat, vaara on todellinen, jos sanoista ryhdytään tekoihin.
 Ruotsalaiset Filip ja Oscar puhuivat väkivaltafantasioista paljon, ja tekivät lopulta Ruotsin ensimmäinen akselerationismista ja ekofasismista vaikutteita saaneen rikoksen.
 Filip ja Oscar jakoivat yhteisen kiinnostuken natsiestetiikkaan.  Nackan käräjäoikeus
 Filip poseeraa kuvissa SS-univormussa
 Filip oli ollut nuoresta asti kiinnostunut eläinten oikeuksista. Netissä hän oli löytänyt ekofasismin, jonka lähtökohtana on luonnon suojeleminen ihmisen ympäristövaikutukset minimoimalla.
 Hän chattaili myös Telegramin kansainvälisissä akselerationistisissa ryhmissä, joissa ihannoitiin väkivaltaa ja jaettiin ohjeita iskujen tekemiseen.
 Oscar sen sijaan ei ollut yhtä voimakkaasti sitoutunut uusnatsi-ideologiohin eikä hänellä ollut henkilökohtaisia yhteyksiä kansainvälisiin uusnatsiryhmittymiin.
 Hän on kertonut viettäneensä tekemisen puutteessa liikaa aikaa tietokoneella. Vaikuttaa siltä, että hänelle väkivaltapuhe oli mustaa huumoria ja uhoa.
 Molemmat olivat kuitenkin viehättyneitä natsiestetiikasta. Filipistä on löytynyt kuvia natsiunivormussa, ja pojat poseeraavat myös yhteiskuvissa aseistautuneena.
 Minkkitarhan paloon liittyvän esitutkintamateriaalin perusteella pojat chattailivat tiiviisti keskenään. He fantasioivat useista mahdollisista terroriteoista, kuten pommi-iskusta aborttiklinikalle ja seksuaalirikokseen syyllistyneen maahanmuuttajan murhasta.
 Aloitteet tulivat Filipiltä, ja Oscar komppasi mukana.
 Ajatus minkkien vapauttamisesta oli kuitenkin sellainen idea, jonka toteuttamisesta Oscarkin innostui.
 Poliisin takavarikoimilta puhelimilta ja tietokoneilta löyti kuvia pojista kuula-aseiden tai replikoiden eli aidolta näyttävien aseiden kanssa. Tutkinnassa heidän hallustaan ei kuitenkaan löytynyt oikeita aseita.  Nackan käräjäoikeus
 Minkkitilalla turvauduttiin suunnitelmaan B
 Filipin äiti kyyditsi pojat Tukholman liepeiltä noin kuusisataa kilometriä etelään Sölvesborgin luonnonpuistoon 29. lokakuuta 2019.
 Yövyttyään teltassa nämä menivät tutkimaan läheistä minkkitilaa. Poikien yllätykseksi turkisyrittäjä oli sulkenut paikan.
 Kun kohteessa ei ollutkaan minkkejä, joita vapauttaa, pojat päättivät toteuttaa varasuunnitelman. He kaatoivat aitoja, rikkoivat koneita ja puhkoivat autonrenkaita. Sabotoidulla tilalla turkistuotantoa ei ainakaan käynnistettäisi uudestaan, he järkeilivät.
 Filip taltioi teot minkkifarmilla sekä jakoi kuvat ja videot eteenpäin uusnatsikontaktilleen.  Nackan käräjäoikeus
 Iskun alkuperäinen tarkoitus oli vapauttaa minkkejä. Sabotaasi oli poikien varasuunnitelma.  Nackan käräjäoikeus
 Pimeän tulon jälkeen Filip vielä tuikkasi tilan lattialla olevan sahanpurun tuleen. Pojat pakenivat paikalta kuullessaan sireenien lähestyvän. Palokunnan saapuessa liekit olivat jo 7–8 metrin korkuisia.
 Pojat telttailivat vielä toisen yön luonnonpuistossa ja palasivat kotiin seuraavana päivänä.
 Poliisilla meni kuukausia päästä heidän jäljilleen.
 Video palosta levisi suositulla meemisivustolla
 Vain viikko minkkitilaiskun jälkeen video palosta ladattiin akselerationististen The Base ja Green Brigade -organisaatioiden keskustelukanaville.
 Filip oli dokumentoinut kuvin ja videoin kaiken, mitä tilalla oli tehty, ja jakanut materiaalin amerikkalaiselle uusnatsikontaktilleen. Tämä jakoi sitä edelleen. Pian video levisi myös IFunny-meemisivustolla.
 Sölvesborgin poliisi oli autuaan tietämätön minkkitilapalon saamasta huomiosta maailmalla.
 Niin olivat muutkin Ruotsin viranomaiset, kunnes Yhdysvaltain liittovaltion poliisi FBI otti yhteyttä.
 Ruotsin turvallisuuspoliisi Säpo avasi saamiensa tietojen perusteella tutkinnan uudelleen keväällä 2020. Nyt tulipalon sytyttämisellä epäiltiin olevan terroristinen tarkoitus.
 Tapauksen syyttäjä  Henrik Olin  kertoo, että palon sytyttäjiä epäiltiin monista muistakin rikoksista. Heiltä takavarikoiduista tietokoneista ja puhelimista löytyi keskusteluja, joissa suunniteltiin pommi-iskuja ja murhia. Viesteissä on kohteiden nimiä, karttoja ja pomminteko-ohjeita.
 Tutkinnassa pojilta ei kuitenkaan löytynyt aseita tai räjähteitä.
 Todisteet muiden tekojen suunnittelusta eivät olleet riittäviä, ja joulukuussa 2020 poikia vastaan nostettiin syyte yksin tuhopoltosta.
 Nuoren ikänsä vuoksi heidät tuomittiin ehdolliseen vankeuteen ja sakkoihin.
 Syyttäjän mukaan minkkifarmin polttaminen osoittaa kuitenkin, että pojat olisivat olleet valmiita siirtymään muissakin suunnitelmissa sanoista tekoihin.
 Filipin tallentaman videon kuvakaappauksessa minkkitila on ilmiliekeissä. IFunny-meemisivustolla videosta levitettiin 50-sekunnin mittaista versiota, jossa taustalla soi death metal.  Nackan käräjäoikeus
 Akselerationistit ovat tappaneet ympäri maailmaa
 Useimmiten nettikeskustelujen väkivaltafantasiat eivät koskaan toteudu, mutta poikkeuksiakin on.
 Vuoden 2018 tammikuussa  19-vuotias juutalainen homomies sai seksitreffeillä 19 puukoniskua kaulaansa . Murhaaja oli entinen luokkakaveri, joka oli liittynyt akselerationistiseeen uusnatsiryhmään.
 Uuden-Seelannin moskeijaiskun tekijä, joka  tappoi 51 ja haavoitti 49 ihmistä Christchurchissa maaliskuussa 2019 , kirjoitti omassa manifestissaan akselerationismista.
 Aatteesta otti vaikutteita myös El Pason ampuja, joka  tappoi 23 ja haavoitti 23 ihmistä Walmart-myymälässä  Yhdysvalloissa.
 Akselerationistiset uusnatsit ovat toimineet myös Euroopassa.  Norjassa vuoden 2019 moskeijaiskun  tekijä oli kirjoittanut netissä aatteesta samoin kuin  Saksan Hallessa synagogaiskun  tehnyt.
 Suomen poliisi puhuu Kankaanpään tapauksesta ensimmäisenä kertana Suomessa, kun äärioikeiston epäillään suunnitelleen terrori-iskua.
 Terrori-iskujen määrä väheni länsimaissa vuodesta 2017 kunnes  se kääntyi jälleen viime vuonna nousuun . Supon mukaan  äärioikeistolaisen terrorismin uhka Suomessa on kasvanut .
 Poliisin ongelma kaikkialla länsimaissa on tunnistaa oikeasti vaaralliset yksilöt ja ryhmät niistä, joille terrorismin kanssa flirttailu on huumoria ja trollausta.
 Joskus raja on häilyvä.
 Oscar olisi tuskin ryhtynyt terroritekoihin yksin. Filip sen sijaan näyttää jatkaneen toimiaan vielä minkkitarhaiskun jälkeenkin.
 Häntä nimittäin epäillään räjähteiden hallussapidosta Luxemburgissa , missä hän asuu toisen vanhempansa kanssa.
 Juttuun on haastateltu myös Jyväskylän yliopiston tutkijaa Tommi Kotosta sekä Viron poliisin Kapon tiedottajaa Jürgen Klemmiä .

Syyslomallaan kaksi teini-ikäistä telttaretkeilijää päätti toteuttaa terroriteon – näin Kankaanpään uusnatsien aatetoverit Ruotsissa toimivat


Summary: Inarilaisen Akujärven Erän metsästyksen johtaja Jouni Männistö pitää vierasluparajoitusta tervetulleena uudistuksena.

Metsähallitus pyrkii rauhoittamaan syyskuun hirvenmetsästystä Lapissa ja Koillismaalla. Ensi vuonna syyskuun jahtiin ei myönnetä vieraslupia seurueiden varsinaisten jäsenien kutsumille ulkopuolisille vieraille.
 Alkusyksyn hirvijahti on sallittu vain Lapissa, Kuusamossa ja Taivalkoskella. Syyskuun kolmen ensimmäisen viikon pyynti on vetänyt runsaasti metsästäjiä muualta maasta, mikä on johtanut jopa ruuhkiin suosituimmilla metsästysalueilla, varsinkin metsäautoteiden lähistöllä.
 Vieraslupia voi jatkossa hankkia vasta toiselle metsästysjaksolle, joka alkaa lokakuun ensimmäisenä lauantaina. Tuollon hirvenpyynti on jo sallittua koko maassa.
 Inarilaisen Akujärven Erän metsästyksen johtaja  Jouni Männistö  pitää syyskuun vierasluparajoitusta myönteisenä muutoksena.
 – Kyllä se on tervetullut uudistus ja korjaus, josta on toivottavasti apua.
 Männistö uskoo muutoksen hillitsevän tulijoiden määrää ainakin jonkin verran. Hän huomauttaa, että ilman asetta, vaikka koiran kanssa, jahtiin voi tulla. Vierasluvan puute kuitenkin vähentänee intoa tulla pohjoiseen.
 – Ensi syksynähän sitten nähdään, miten tämä vaikuttaa ja tehoaa.
 Ruuhkaa varsinkin metsäautoteiden lähellä
 Hirvenpyynnin aloitusvaihe syyskuussa on ollut kiivasta aikaa. Toisen metsästysjakson alettua lokakuussa paine ei ole enää niin iso, koska metsästys muuallakin maassa on sallittua.
 Männistön mukaan varsinkin metsäautotieverkon läheisyydessä jahdin alussa on ollut suoranaista ruuhkaa. Hän kertoo, että pyyntilupa on saattanut olla vain yhdellä tai kahdella Etelä-Suomesta tulleella henkilöllä, mutta mukana on tullut jopa 5–10 koiraharrastajaa.
 – Koiria on ollut paljon, joten aika ahdasta on maastossa ollut. Esimerkiksi Inarin itäosissa tienvarsialueilla on tuskailtu, ettei siellä meinaa sekaan mahtua.
 "Kuin joku tulisi käymään jääkaapilla"
 Hankausta metsästäjien välille on jonkin verran aiheuttanut metsästyskulttuurin erilaisuus etelässä ja pohjoisessa. Männistö sanoo, että Etelä-Suomessa koirien runsas ja tehokas käyttö on ymmärrettävää, mutta pohjoisessa on metsästetty yhden tai kahden koiran kanssa tai ilman koiraa, eivätkä seurueet ole olleet isoja.
 Männistö huomauttaa lisäksi, että hirvenpyynnillä on pohjoisen ihmisille iso merkitys myös rahallisesti ja se on merkittävä lisä ruokapöytään. Siksi metsästäjäruuhkaa etelän suunnasta on joskus vaikea hyväksyä.
 – Eräs täkäläinen syksyllä heitti, että aivan kuin joku tulisi käymään jääkaapilla. Kyllähän tämä metsästyskulttuurien ero on konflikteja aiheuttanut, Jouni Männistö sanoo.
 Lue myös:   Etelän hirviporukoiden "tehopyynti" Lapissa kuumentaa tunteita – sosiaalisen kestävyyden rajat ovat saattaneet tulla vastaan, arvioi Metsähallitus
 Tavoitteena on rauhoittaa tilannetta
 Metsähallituksen tavoitteena on nyt rauhoittaa alkusyksyn hirvenpyyntiä Lapissa ja Koillismaalla. Erätalousjohtaja  Jyrki Tolonen  Metsähallituksesta sanoo, että aikaistetun hirvenpyynnin ruuhkista suosituimmilla alueilla on tullut palautetta metsästäjiltä.
 – Pääosin on mennyt hyvin, mutta joissakin paikoissa on tullut ruuhkaa ja syntynyt lieveilmiöitä. Ei ole totuttu siihen, että samalla alueella metsästää monta seuruetta. Pitäisi oppia keskustelemaan ja sopimaan enemmän tien päällä.
 Metsähallitus pyrkiikin lisäämään metsästäjien mahdollisuuksia pitää yhteyksiä keskenään, jotta asioista olisi helppo sopia.
 Tienvarsipyynnin painetta yritetään vähentää
 Ensi syksyn vieraslupakiellon vaikutuksia ja tehoa tietysti seurataan ja arvioidaan. Tarkoitus on kuunnella niin paikallisten kuin ulkopaikkakuntalaistenkin metsästäjien kommentteja asiasta.
 Tolonen kertoo lisäksi, että uusia kiintiöpäätöksiä harkittaessa pohditaan myös, olisiko syytä olla laskematta laskennan pohjana oleviin hehtaareihin erämaisimpia alueita. Näin voitaisiin vähentää tienvarsipyynnin painetta.
 Jyrki Tolonen muistuttaa, että lupakäytännön yhtenä perusajatuksena on varmistaa metsästysmahdollisuus kaikille halukkaille. Syyskuuta koskeva muutoskaan ei siis vie näitä mahdollisuuksia.
 Paikallisten ja ulkopaikkakuntalaisten hirviseurueiden metsästysmahdollisuudet valtion mailla jatkuvat pohjoisessa entiseen tapaan. Lisäksi lokakuusta alkaen myös kutsuttujen vieraiden lupia jälleen myönnetään.
 Lisää aiheesta:
 Lapin kansanedustajat vaativat suitsimista ulkopaikkakuntalaisten Lapissa harjoittamaan metsästykseen
 Metsästysministeri otti kantaa Lapin hirvikiistoihin: kaikilla pitää olla tilaa metsästää, mutta paikallisten perinteitä on kunnioitettava

Metsähallitus purkaa hirvenpyynnin vierasruuhkaa alkusyksyn luparajoituksella – lappilaismetsästäjä: Tervetullut korjaus


Summary: Koronan omikronmuunnoksen tulevaa vaikutusta sairaaloiden kuormitukseen ei vielä tiedetä. Sosiaali- ja terveysministeriö valmistautuu rajoitusten tiukentamiseen, mutta kahden sairaanhoitopiirin johtajat arvioivat, että toistaiseksi hätäjarrun käytölle ei ole tarvetta.

Sosiaali- ja terveysministeriö on  viime päivinä puhunut  useaan otteeseen niin kutsutun hätäjarrun käyttöönotosta.
 Koronan omikronmuunnos leviää voimalla maailmalla ja samaa pelätään Suomessakin. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen mukaan Suomessa on todettu omikrontartuntoja tähän mennessä 31.
 Kysyimme Pohjois-Pohjanmaan ja Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin johtohenkilöiltä, näkevätkö he tarvetta hätäjarrun käytölle.
 Pohjois-Pohjanmaan tartuntatilanne on  tällä hetkellä maan huonoin . Viimeisen kahden viikon aikana koronatartuntoja on ollut lähes 733. Helsingin ja Uudenmaan alueella ilmaantuvuusluku on toiseksi suurin, noin 430.
 Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin vs. johtaja  Juha Korpelainen  kertoo, että tilanne on viime päivinä mennyt hieman parempaan suuntaan: tartuntamäärät eivät ole enää kasvaneet ja sairaalahoidossa olevien potilaiden määrä on vähentynyt viime viikosta. Sairaalahoidossa on kaikkiaan 23 koronapotilasta, heistä kahdeksan on tehohoidossa.
 Korpelainen uskoo, että alueella voimassaolevat rajoitukset alkavat pikku hiljaa purra. Tavallisesti menee ainakin kaksi viikkoa ennen kuin rajoitukset alkavat näkyä tartuntamäärissä. Sairaalakuormituksessa muutos näkyy vielä pidemmällä viiveellä.
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin vs. johtajaylilääkäri  Jari Petäjän  mukaan heillä sairaalassa olevien potilaiden määrä on ollut tasainen puolentoista viikon ajan, jopa rauhoittumaan päin. Osastohoidossa on nyt 40 potilasta, heistä yhdeksän on tehohoidossa. Koronatartuntojen määrä on kuitenkin nousussa. Myös koronapositiivisten osuus testituloksista on korkea ja noususuunnassa.
 Sairaanhoidon kantokyvyn vaarantuminen on yksi hätäjarrun kriteereistä. Onko kantokyky vaarantunut sairaanhoitopiirissänne?
 Juha Korpelainen:  Viime päivien lukujen valossa sanoisin, että nyt mennään vähän parempaan suuntaan ja lakipiste on meidän alueella ohitettu. Varmasti tätä ei voi sanoa, kun omikron tuottaa nyt harmaita hiuksia. Ei tiedetä mitä sen suhteen tapahtuu. Uskon, että tilanteesta selvitään jo suunnitelluilla toimepiteillä.
 Jari Petäjä:  Tässä täytyy erottaa kaksi asiaa. Miltä tämän hetken tilanne näyttää ja toisaalta ne ennusteet ja pohdinnat, miten omikronvariantti mahdollisesti muuttaa tätä tilannetta lähitulevaisuudessa. Tällä hetkellä terveydenhuollon kantokyky ei ole HUSissa vaarantunut. Potilaiden määrä on vähentynyt jo hetken aikaa.
 Mutta kukaan ei tiedä, missä olemme hetken päästä omikronvariantin kanssa. Omikrontartuntojen määrä nousee kuitenkin kiivasta tahtia. Se etsii nyt Suomessa valtaviruksen tilaa, mitä se on tehnyt muuallakin maailmassa. Tiedot viittavat siihen, että se on nopea leviämään.
 Ollaanko jo siinä tilanteessa, että tarvitaan pian hallituksen hätäjarrua?
 Korpelainen : Suomessa täytyy olla valmius hätäjarrun painamiseen, mutta en näkisi nyt sitä välttämättömänä tämän päivän luvuilla. Meillä on vielä mahdollisuus kiristää aluehallintovirastojen ja kuntien määräämiä rajoituksia entisestään. Pohjois-Pohjanmaan koronakoordinaatioryhmä pohtii rajoituksia tiistaina. Kaikki rajoitukset eivät ole vielä käytössä. Kokoontumisia tai tilojen käyttöä voidaan edelleen rajoittaa tiukemmin.
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin vs. johtajaylilääkärin Jari Petäjän mukaan keskustelu hallituksen hätäjarrusta on täsmentymätöntä, eikä ole selvyyttä, mitä sen käytöllä tarkoitetaan.   Matti Myller / Yle
 Petäjä:  Minusta on edelleen epäselvää, mitä hätäjarrulla tarkoitetaan, vaikka siitä on julkisuudessa keskusteltu paljon. Tuntuu, että hätäjarrun pääsisältö on se, että hallitus vaatii ja ohjeistaa ja sairaanhoitopiirien pitäisi myös vaatia, että aluehallintovirastot ja kunnat tekisivät hyvin voimakkaita rajoitustoimia. Esimerkiksi asiakastilojen sulkemista niin, ettei koronapassillakaan niistä voisi vapautua. Juuri nyt HUS ei voi vaatia lisärajoituksia, koska tämän hetken sairaanhoidon kuormitus ei mahdollista niitä.
 Jos hallitus haluaa vetää hätäjarrusta, on se kannanotto tulevaisuuteen omikronaallon iskemisestä Suomeen. Jos nykyisiä rajoituksia halutaan välittömästi tiukentaa, hallitus voi omalla päätöksellä sulkea ravintolat kello 17 jälkeen. Minusta kaikkein vaikuttavin toimi olisi nopea ja voimakas puuttuminen ravintoloiden aukioloaikoihin.
 Keskustelu hätäjarrusta on mielestäni täsmentymätöntä. Siinä on mukana enemmän poliittista tahdonilmausta kuin varsinaista toimintasuunnitelmaa. Kaipaan selvyyttä, puhummeko virkamiesten toiminnasta sairaanhoitopiireissä ja aluehallintovirastoissa vai hallituksen päätöksenteosta. Käytännössä tässä kulkee tämä raja ravintola- ja muiden rajoitusten välillä.
 Lue lisää :  Testausta rajoilla, rajoituksia kokoontumisille ja koulujen etäopetusta – tätä koronan hillintään tarkoitettu hätäjarru voisi tarkoittaa
 Miten sairaan- ja tehohoito turvataan vuodenvaihteen lomien aikana sairaanhoitopiirissänne?
 Korpelainen:  Pohjois-Pohjanmaalla ei ole ollut vielä yhtään omikrontapausta. Olemme varautuneet jo monen viikon ajan jouluun ja korkeisiin tartuntalukuihin. Kiireetöntä leikkaustoimintaa on supistettu merkittävästi. Henkilökunnan kanssa on sovittu korvauksista, joilla voi vapaaehtoisesti siirtää vuosilomaansa tai työvuoroaan. Tämä on auttanut henkilökunnan saamista sinne, missä heitä tarvitaan. Varmistamme kaikin keinoin, että koronapotilaiden ja vaikeasti sairaiden potilaiden hoito on turvattu.
 Rahalla nämä sovitaan. Meillä on ollut pysyvästi käytössä hälytyskorvaus. Lomien siirron korvaamisesta on sovittu henkilöstön kanssa vielä erikseen.
 Petäjä:  Olemme liikkeellä normaalein järjestelyin. Meillä on tehohoitokapasiteettia 22 paikkaan asti. Myös vuodeosastoon hoitoon pystymme ottamaan nykyistä selvästi enemmän Covid-potilaita. Tämä toiminta turvataan siten, ettei henkilökunnan sovittuihin lomiin tarvitse puuttua. Olemme normaaliin tapaan, kuten aina lomasesonkien aikana, vähentäneet suunnitellusti leikkauksia ja tutkimuksia. Sairaalan normaalikuormitus ajetaan aina loma-aikaan alas, jotta henkilöstö voi pitää lomansa.
 Mitä teette, jos omikron leviää vauhdilla juuri lomien aikaan?
 Korpelainen:  Lähdemme siitä, että henkilökunta pitää vahvistetut lomat. Resurssit ovat niukat, mutta toivomme, että selviämme omalla henkilökunnalla ja vapaaehtoisjärjestelyillä joulun yli. On myös olemassa varaventtiili eli tarvittaessa potilaita voidaan siirtää muihin yliopistollisiin sairaaloihin hoitoon. Tätä on tehty jo aiemminkin. Sairaaloiden välinen yhteistyö tehohoidossa on toiminut. Noin 70 potilasta on siirtynyt toiseen sairaalaan epidemian aikana. Jos Pohjanmaalla tulee tilanne, ettei omin voimin pärjätä, muut auttavat.
 Petäjä:  Emme ole tehneet uusia korvausjärjestelyjä omikronin takia. Pandemian aikana on jo ollut käytössä rahakorvaus vuosiloman keskeyttämisestä tai perumisesta, jos pyydettäessä haluaa tulla töihin.
 Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin vs. johtaja Juha Korpelainen sanoo, että terveydenhuollon riittävän henkilöstön turvaamiseksi valmiuslain käyttöä pitäisi välttää viimeiseen asti. Paulus Markkula / Yle
 Valmiuslaissa on pykälä, jolla terveydenhuollon henkilöstöä voidaan määrätä töihin tarpeen vaatiessa. Näettekö sen käytölle tarvetta lähiviikkoina hoidon turvaamiseksi?
 Korpelainen : Minusta tuon pykälän käyttöä pitää välttää viimeiseen saakka. Terveydenhuollon henkilökunta on ollut niin kauan tiukilla, että pakkokeinoja pitää yrittää välttää viimeiseen saakka ja miettiä ennen sitä kaikki muut konstit.
 Petäjä:  HUS ei ole missään tapauksessa pyytämässä poikkeuslakia voimaan, emmekä näe sitä tarpeellisena lähestyvän joulun takia. Hoidamme työvoiman tarpeen henkilöstön kanssa keskustelemalla ja hyvässä yhteistyössä. Jos Suomeen julistetaan poikkeustila, sillä on valtionjohdon määrittämät perusteet.
 Lue myös:
 Uusimmat tiedot koronapandemiasta
 Grafiikka kertoo Pohjoismaiden karusta koronatilanteesta – Olemmeko menossa samaan suuntaan kuin Norja ja Tanska?
 STM:n Pohjola: Suomessa on maaperää koronatartuntojen kasvulle – mutta vielä ei tiedetä, otetaanko järeämpiä keinoja käyttöön
 THL:n Mika Salminen pitää Norjan koronaennusteita hurjina
 Ministeriö arvioi lähes kaikkien hätäjarrun kriteerien täyttyvän – ensi viikolla nähdään, alkavatko alueelliset rajoitukset purra
 Yksi Suomen pahimmista korona-alueista: Tampereen yliopistollisessa sairaalassa käytännössä kaikki kiireetön hoito ajettu alas, Yle seurasi suorana

Sairaalapomot eivät näe hätäjarrulle tarvetta hoidon kuormituksen takia – Johtajalääkäri: "vaikuttavin toimi olisi puuttuminen ravintoloiden aukioloihin"


Summary: THL:n ylilääkäri Hanna Nohynek, professori Tuomas Koskela ja sairaanhoitaja Sari Kuotto ovat Suomen vaikuttavimmat terveysalan henkilöt. Kuitto on maakunnassaan vastannut koronarokotusten onnistumisesta.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

– Olo on ollut kuin  Carlos Santanan  rumpalivaimolla  Cindy Blackman Santanalla . Edessä valtava rumpupatteristo, jota taotaan ja syntyy hyvä lopputulos. Sitä täydentävät muut rokotustiimiläiset, että lopulta tulee mahtava konsertti.
 Näin kertoo työstään Etelä-Karjalan koronarokotuksista vastaava hoitaja  Sari Kuitto , joka hiljattain on palkittu yhtenä Suomen kolmesta merkittävästä vuoden 2021 terveysalan vaikuttajasta.
 Kuitto pääsi kovaan seuraan, sillä kaksi muuta palkittua ovat valtakunnallisesti tunnettuja nimiä: THL:n ylilääkäri  Hanna Nohynek  ja Tampereen yliopiston yleislääketieteen professorin  Tuomas Koskela .
 Vuoden terveysalan vaikuttajat valitsi terveydenhuollon ammattilaisten lehti  Mediuutiset .
 – Tunnustus tuntuu oikein mukavalta niin omasta kuin meidän kaikkien rokotuksiin osallistuvien puolesta. Voimme olla tosi ylpeitä itsestämme, sanoo Kuitto nyt muutaman päivän tunnustuksen saamisen jälkeen.
 Kauppakeskuksen rokotuspiste sai alussa paljon kritiikkiä saavutettavuudestaan sekä ahtaasta tilasta. Nykyään palautetta siitä ei enää tule, sanoo Kuitto. Ville Toijonen / Yle
 Sari Kuitto on vastannut koko koronarokotusten ajan siitä, että Etelä-Karjalassa rokotukset ylipäätään pääsivät käyntiin ja että ne ovat jatkuneet mallikkaasti.
 Välillä myös Kuitto tuntee riittämättömyyttä, kun työtä on paljon.
 – Pitäisi olla tekemässä kymmentä asiaa yhtä aikaa, mutta valitettavasti se ei onnistu, sanoo Kuitto.
 Lappeenrannassa koronarokotupaikaksi valikoitus kaupungin keskustassa oleva kauppakeskus Iso-Kristiina. Valintaa kritisoitiin alkuvaiheessa muun muassa lehtien yleisöosastopaikoilla, mutta pian valitus vaikeni.
 – Tämä on ollut kerta kaikkiaan loistava paikka, vaikka ensi alkuun monilla oli epäilyjä. Tänne on tosi helppo tulla, ja samalla ihmiset voivat hoitaa muita asioitaan. Paikkaa on kehuttu, sanoo Kuitto.
 Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksoten alueella päästiinkin tänä syksynä ensimmäisten joukossa yli 80 prosentin rokotuskattavuuteen. Sari Kuiton mukaan tulokseen päästiin saumattomalla yhteistyöllä.
 – Olemme pitäneet paljon palavereja, joissa olemme sopineet käytäntöjä ja ratkoneet eteen tulleita ongelmia. Sitä kautta olemme pystyneet toimimaan joustavasti ja ketterästi, sanoo koronarokotuksista vastaava hoitaja Sari Kuitto.
 Rokotusbändin rumpali
 Sari Kuiton puhelin on tänä vuonna soinut lähes taukoamatta ja sähköposteja tulee paljon.
 Kuitto on laatinut kollegoidensa kanssa ohjeistuksia rokottajille, rokotuspaikoille ja kansalaisille. Kuitto on myös antanut lupia aikaistaa rokotusta, jos rokotettavalla on esimerkiksi ollut tulossa ulkomaanmatka tai opiskelut ulkomailla.
 Hän on myös auliisti kertonut medialle, missä vaiheessa rokotukset ovat ja miltä suunnitelmat vaikuttavat.
 Käytännön työ ollut paljon myös yhteistyöpalavereita erilaisten sairaanhoitopiirin muiden pandemiaryhmien kanssa.
 Sari Kuitto on ylepä koko rokotusporukasta.  Ville Toijonen / Yle
 Vuoden aikana Kuitto on kokenut myös paljon ilon hetkiä, kun on tutustunut uusiin ihmisiin tai kun yhteistyö on osoittanut voimansa.
 – Saan myös onnistumisen kokemuksia, kun olen pystynyt auttamaan henkilöitä, jotta he pystyvät tekemään työtään paremmin, Kuitto pohtii.
 Parhaillaan Kuitto on miettimässä, miten kolmannet rokotukset avataan isolle ryhmälle.
 – Avaamme ne rohkeasti kaikille yli 18-vuotiaille, vaikka pääpaino onkin ikäihmisissä ja riskiryhmissä. Meillä ei ole varaa siihen, että rokotusaikoja tai rokotusainetta jää käyttämättä.
 Sari Kuitto ei itse osallistu rokotusten jakamiseen. Hän yrittää vain tehdä parhaansa, että olosuhteet koronarokotuksiin olisivat parhaat mahdolliset ja että kaikilla halukkailla olisi mahdollisuus rokotus saada.
 Nyt hän kokee, että hänen saamansa tunnustus kuuluu kaikille.
 – Tänään menen rokotuspisteelle kaupan kautta ja tuon jotain hyvää yhteiseen kahvipöytään, sanoo palkittu koronarokotuksista vastaava hoitaja Sari Kuitto.

Sairaanhoitaja Sari Kuitto nousi tuntemattomuudesta Suomen vaikuttavimpien terveysalan henkilöiden joukkoon: "Voimme olla tosi ylpeitä itsestämme"


Summary: Viime päivien uutiset ovat saaneet pohjoisnorjalaisen kylän asukkaat viimein käyttämään maskeja kaupassa. Oslolaiskokki ei ole huomannut pääkaupungissa muutoksia. Opettajan mukaan etäkoulua vältetään heillä viimeiseen asti.

Syksyllä Norjaan muuttanut  Sami Vartiainen  on aloittamassa työpäiväänsä oslolaisessa ravintolassa ja antaa haastattelun matkalla viinikellariin.
 – Tästä päivästä tulee varmaan vielä kiireinen, mutta saa nähdä miten käy, kun alkoholin tarjoilu loppuu ensi yönä. Kyllä me varmaan mennään kiinni tällä viikolla. Taisi alkaa joululoma vähän aikaisemmin, sanoo Vartiainen.
 Kokki Sami Vartiainen ei vielä aamupäivällä tiennyt, kuinka monta työpäivää on jäljellä ennen ravintolan sulkeutumista. Sami Vartiainen
 Norjassa julkistettiin eilen maanantaina  liuta uusia rajoitustoimia , joilla pyritään rauhoittamaan uhkaavasti kiihtyvää koronatartuntojen kasvua. Maassa on kirjattu viime aikoina ennätyssuuria tartuntalukuja. Viikon aikana omikrontartuntojen määrä Norjassa kaksinkertaistui.
 Yksi rajoituksista on alkoholijuomien anniskelun kieltäminen baareissa ja ravintoloissa.
 Töiden loppumisesta huolimatta rajoitukset saavat Vartiaiselta hyväksynnän.
 – Kyllä se minun mielestäni oli ihan oikea ja perusteltu päätös.
 Nyt kokki odottaa uutisia siitä, kuinka suuren osuuden palkasta valtio korvaa, kun työt loppuvat.
 Vartiaisen tavoin Oslossa asuvan  Katri Larsenin  päivä on mennyt koulun luokassa koetta valvoessa.
 – Karanteenisäännöt vaikuttavat arkeeni eniten. Työmäärä on kasvanut, kun kouluissa on paljon poissaoloja, eikä tilalle saa sijaisia. Moni ei halua tulla. Altistuminen ja karanteeni voisivat pilata joulunvieton, Larsen sanoo.
 Katri Larsenin tuttavapiirissä jännitetään eniten, miten mahdolliset karanteenit vaikuttavat joululomiin. Katri Larsen
 Pellon laidalla asuva retkeilytoimittaja ei koe olevansa koronan ulottumattomissa
 Retkeilytoimittaja  Marinella Himari  asuu Pohjois-Norjassa Lakselvin, eli Lemmijoen kylässä. Hän antaa haastattelun kotoaan pellon laidalta, mutta puoliso on töissä rakennustyömaalla.
 – Sinne tuli maskipakko, ellei ole metrin turvaväliä. Kanttiinissa työmiehet eivät käy enää lappamassa ruokaa lautaselle, vaan ravintoloitsijat hoitavat annostelun, Himari kertoo.
 Himari liikkuu lähinnä vain puolison kanssa tunturissa ja pilkillä, mutta kertoo silti seuraavansa tilannetta kauhulla.
 – En koe olevani koronan ulottumattomissa. Kaupassa pitää kuitenkin käydä. Kaikki kontaktit ovat tietysti minimissään, Himari sanoo.
 Marinella Himari viettää paljon aikaa tunturissa ja pilkillä. Marinella Himari
 Maskit yleistyivät viimein kylän kaupassa – oslolaisella kuntosalilla niitä ei näkynyt
 Himari kertoo tilanteen pahenemisen kuuluvan niin paikallisten puheissa kuin uutisissakin ja näkyvän myös kadulla.
 – Täällä tosi harva on käyttänyt maskeja, mutta eilen kun kävin kylillä, niin oli melkein kaikilla maskit kaupassa.
 Oslolainen Vartiainen ei ole toistaiseksi huomannut eilisten päätösten ja uutisten vaikutuksia katukuvassa.
 – Kävin eilen jouluostoksilla ja oli siellä vieläkin ihmisiä ilman maskeja. Ehkä niitä rupeaa kyllästyttämään homman lietsominen ja hössöttäminen. Kuntosalilla en kenelläkään nähnyt maskeja, sanoo Vartiainen.
 Uudet koronarajoitukset ovat herättäneet turhautumista myös Katri Larsenissa.
 – Onhan nämä säännöt välillä sekavia. Jos oppilas sai tänään positiivisen koronatuloksen, hänet lähetettiin kotiin. Jos oppilas saa saman tuloksen ylihuomenna, koko luokka joutuu etäopetukseen, hän sanoo.
 Larsenin mukaan lähi- ja etäopetuksesta päätetään Oslossa kaupunginosakohtaisesti. Hänen koulussaan etäopetusta vältetään viimeiseen asti.
 – Toivon, ettei etäopetukseen meillä enää mennä.
 Uskaltaako ja pääseekö jouluksi Suomeen?
 Kokki Vartiaisella on jouluksi selvät suunnitelmat, joita eivät viime aikojen uutiset horjuta. Hän lentää Suomeen.
 – Ei korona pelota matkustamisen suhteen. Olen sen verran matkustellut muutenkin korona-aikana ja kerran käynyt sen koronan läpikin. Ja kun on nuo rokotteetkin, niin toivotaan ettei tule tautia, sanoo Vartiainen.
 Retkeilytoimittaja Himari on omat joulusuunnitelmansa kuopannut.
 – Tarkoitus oli lähteä heti joulun jälkeen vanhempia ja siskoja tapaamaan Hämeenlinnaan ja se jää kyllä nyt väliin. Vaikka vanhemmilla on rokotukset eivätkä kuulu suoraan mihinkään riskiryhmään, se tuntuu ajatuksena pahalta, että matkustaisi tänä aikana yhtään mihinkään.
 Opettaja Larsenilla on norjalaisen miehen kanssa kaksi alle 10-vuotiasta lasta. Toinen lapsista sai altistumisen koulusta, ja joutui kotiin etäopetukseen. Hänen karanteeninsa päättyy viikonloppuna.
 Koko perhe odottaa kovasti, että pääsisivät jouluksi Suomeen. He toivovat, etteivät joutuisi joululomalla karanteeniin.
 – Liput Suomeen on jo ostettu. Olen viettänyt elämäni kaikki joulut Suomessa, vaikka olen asunut Oslossa jo vuodesta 2003. Olen todella pettynyt, jos emme pääse lähtemään, Larsen sanoo.
 Joululomat ovat nyt Oslossa iso puheenaihe.
 – Se jännittää ihmisiä eniten. Viime vuonna rajoitettiin sukulaisten näkeminen jouluna muutamaan henkilöön. Nyt sellaisia rajoituksia ei onneksi ole.
 Suomalainen media saa moitteita retkeilytoimittajalta
 Norjan uudet rajoitukset nousivat pääotsikoihin myös Suomessa. Ainakin  Helsingin Sanomat  ja  Yle  nostivat otsikkoihinsa laskelman, jonka mukaan maassa voisi olla ensi vuoden puolella jopa 300 000 uutta tartuntatapausta joka päivä.
 Tämä otsikko tavoitti myös oslolaisen Vartiaisen.
 – Kyllä se otsikko 300 000 tartunnasta per päivä vähän nauratti, että kuulostaa vähän järkyttävältä. Tuli mieleen että mistä ne noita numeroita repivät. Mutta sittenhän se oli, että 90 000 – 300 000, että onhan siinä iso haarukka, sanoo Vartiainen.
 Retkeilytoimittaja Himarin mukaan kovat numerot uutisoitiin näyttävästi myös Norjassa. Silti norjalaisen median lähestymistapa eroaa suomalaisesta.
 – Meillä uutisointi ei ole ehkä niin sensaatiohakuista kuin Suomessa. Täällä pyritään selkeään viestintään ja annetaan ohjeita ja neuvoja. Suomen mediassa olen huomannut usein että nostetaan ongelman kautta ja revitellään sillä. Se on minun mielestäni aina huono, jos lietsotaan epävarmuutta ja paniikkia.
 Himarin luottamus suomalaiseen mediaan on korona-aikana heikentynyt.
 – Suomalainen media on tehnyt meille karhunpalveluksen. Varsinkin kesällä, kun oli rajoituksia, ja uutisoitiin että saako tänne Norjaan tulla ja millä perusteilla. Aika paljon on ollut harhaanjohtavaa tietoa ja sitten niitä uutisia on korjailtu, että miten tilanne oikeasti on. Itse luotan tässä tapauksessa ainoastaan norjalaiseen uutisointiin.
 Myös Katri Larsen on huomannut, että Suomessa koronasta uutisoidaan norjalaismedioita räikeämmin. Hänen mielestään korona on ylipäätään isompi puheenaihe Suomessa.
 – Suomessa on alusta asti ollut uutisissa enemmän maailmanlopun meininkiä. Täällä koronasta puhutaan myös yleisesti vähemmän, Larsen sanoo.
 Lue myös:
 Norja tiukensi maahantulorajoituksiaan – Lapista Norjaan menevät joutuvat nyt karanteeniin, jos heillä ei ole koronapassia
 Grafiikka kertoo Pohjoismaiden karusta koronatilanteesta – Olemmeko menossa samaan suuntaan kuin Norja ja Tanska?
 THL:n Mika Salminen pitää Norjan koronaennusteita hurjina
 Suomen kokoiseen Norjaan luvassa uusia koronarajoituksia – kansanterveyslaitos: Jos mitään ei tehdä, tammikuussa jopa 300 000 tartuntaa päivässä

Anniskelukielto vie kokilta työt ja opettajan tuttavia rajoitukset turhauttavat – Näin Norjassa asuvat suomalaiset ajattelevat maan koronatilanteesta


Varningsmeddelande: En hallbyggnad brinner i Nystad på Kalasatamantie 5 och orsakar en stark rökutveckling i centrum av Nystad. Invånarna i området uppmanas att stänga ventilation och fönster.

Vaaratiedote Varsinais-Suomeen


Summary: Tänään kokoontunut sote-ministeriryhmä on tehnyt hallitukselle esityksen rajatoimien kiristämisestä sekä lisäavusta kunnille rokotusten järjestämistä varten.

Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) kertoo, että Suomi ottaa käyttöön uusia rajoitustoimia koronavirustilanteen pahenemisen takia. Hallituksen sote-ministeriryhmä on keskustellut tänään rajaturvallisuudesta leviämään lähteneen omikronmuunnoksen myötä.
 Kiurun mukaan sosiaali- ja terveysministeriö ja sisäministeriö ovat ehdottaneet maahantulorajoitusten kiristämistä.
 – Olemme tehneet esityksen siitä, että ihmisillä pitäisi olla EU-Shengenin ulkopuolelta tultaessa alle 48 tuntia voimassa ollut ennakkotestitodistus. Olemme saaneet vastakaikua tälle ehdotukselle ja nyt keskustellaan enemmän siitä, minkälainen siirtymäaika tähän tulisi rakentaa.
 Kiuru sanoo, että STM ja THL tekevät lisäksi suosituksen kaikille matkustajille siitä, että ennakkotesti tulisi tehdä jo etukäteen. Lisäksi jokaisen tulisi tehdä kotitesti heti maahantulon jälkeen. Suositus koskee myös suomalaisia ja eurooppalaisia matkustajia.
 Kolmantena toimena terveysviranomaiset ovat Kiurun mukaan esittäneet aluehallintovirastoille terveysturvallisuustoimien ulottamista esimerkiksi Tanskasta, Norjasta ja Britanniasta saapuviin matkustajiin. Tämä tarkoittaisi käytännössä pakollisia terveystarkastuksia. Kyseisissä maissa koronavirustilanne on heikentynyt merkittävästi.
 Kiuru toteaa, että koronavirustilanne voi kriisiytyä myös Suomessa.
 – Me emme voi jäädä odottamaan, otammeko me tätä virusta rajoilla kiinni.
 Kiuru vauhdittaisi rokotuksia
 Kiuru pitää tärkeänä toimena myös rokotustahdin nopeuttamista. Tiistain A-studiossa hän moittii nykytahtia hitaaksi.
 – Meidän täytyy tunnustaa se, että maailmalla on jo konkreettisia esimerkkejä siitä, minkälainen hyökyaalto tulee, jos me emme suojaudu.
 Kiurun mukaan nimenomaan kolmas rokoteannos on olennainen, koska kahdesti rokotettujen henkilöiden suoja alkaa hiipua. Kiurun mielestä rokotusten täytyy edetä joulunkin aikaan. Jotta kuntien resurssit riittäisivät rokotusten toteuttamiseen, Kiuru painottaa työterveyshuollon mukaantuloa.
 Tänään kokoontunut ministeriryhmä on Kiurun mukaan esittänyt myös, että eläkkeellä olevat terveydenhuollon ammattilaiset sekä alan opiskelijat kutsuttaisiin töihin rokotuksia varten.
 – Meillä on paljon alan osaavaa väestöä, joka voisi tulla nyt talkoisiin mukaan, jos kysyttäisiin.
 Selvityksessä on myös lähihoitajien perehdyttäminen tehtävää varten, ja lisäpua on pyydetty puolustusvoimilta sekä kansalaisjärjestöiltä.
 – Se ei ole mahdollista, ettei rokotemasiina käynnisty. Nyt on kiire, Kiuru toteaa.
 Tiistain A-studio on katsottavissa  Yle Areenassa .

Ministeri Kiuru: Maahantulorajoitukset kiristyvät – kolmansiin rokotuksiin on pyydetty apua puolustusvoimilta


Varsinais-Suomen pelastuslaitos.
 Faran över. Röken från branden orsakar inte längre fara. Nystad på Kalasatamantie 5.
 Egentliga Finlands räddningsverk.

Vaaratiedote: Vaara ohi Uudessakaupungissa


Summary: Yhdysvalloissa viikonloppuna riehuneiden tornadojen vaatimien kuolonuhrien määrä on jo lähes 90.  Katso pysäyttävät kuvat Kentuckyn tuhoista.

Kentuckyn kuvernööri  Andy Beshearin  mukaan viikonlopun tornadojen ja myrskyjen jäljiltä on tähän mennessä on löydetty 74 uhria: heistä vanhin oli 98-vuotias ja nuorin kaksi kuukautta vanha. Beshearin mukaan kuolleista 12 on lapsia.
 Hän kuitenkin odottaa uhrimäärän vielä nousevan lähipäivinä, sillä yli 100 ihmistä on edelleen kateissa, kertoo  Usa Today .
 Beshear kuvaili tapahtunutta "yhdeksi Yhdysvaltojen historian tuhoisimmista" tornadoista.
 Usa Todayn mukaan yhden tornadon uskotaan kylväneen tuhoa jopa reilun 200 mailin eli noin 320 kilometrin matkalle Kentuckyssä.
 Tiistaina sähköt olivat poikki lähes 25 000 kotitaloudelta Kentuckyssä – neljä päivää sen jälkeen kun tornadot yllättivät ihmiset iskemällä epätavallisen myöhään tänä vuonna.
 Tornado paiskasi jääkaapin puun latvaan Dawson Springsissä Kentuckyssä. Tannen Maury / EPA
 Ilmakuva Mayfieldin kynttilätehtaasta paljastaa tuhojen laajuuden. Etsintä ja pelastustyöt ovat edelleen käynnissä. Tayfun Coskun / AOP
  Sortuneeseen tehtaaseen loukkuun jäänyt: "Olen onnellinen, että olen hengissä"
 Yli 100 työntekijää työskenteli Mayfieldissa Kentuckyssä kynttilätehtaalla kun tornado repi rakennuksen riekaleiksi.  Jemaryon Hart  selviytyi hengissä, mutta vietti tehtaan raunioiden alla seitsemän tuntia.
 Hart kuvailee uutistoimisto AFP:lle kokemusta tuskalliseksi.
 – Se oli erittäin pelottavaa. Seinät, tiilet, metalli, puu.. kaikki vaan murskasi sinua, 21-vuotias Hart kertoi AFP:lle.
 – Olen onnellinen, että olen hengissä.
 Tähän mennessä kynttilätehtaasta on löydetty kahdeksan kuollutta. Kuvernööri Beshearin mukaan ”on ihme”, ettei kuolleita ole enemmän.
 Ihmiset ovat päässeet tutkimaan viikonlopun tornadojen tuhoja Dawson Springsissä Kentuckyssä. Tannen Maury / EPA
 Kaikkiaan ainakin 88 kuollutta
 Ainakin 30 tornadoa iski perjantain ja lauantain aikana  Yhdysvaltojen keskilänteen ja eteläosaan , muun muassa Arkansasiin, Illinoisiin ja Missouriin.
 Niiden jäljiltä on löydetty tähän mennessä yhteensä 88 kuollutta.
 Auton tuulilasi on kauttaaltaan säröillä ja tiivisteet irronneet ikkunoista tornadon jäljiltä Dawson Springsissä. Tannen Maury / EPA
 Aineelliset tappiot ovat mittavat, joidenkin arvioiden mukaan vakuutusyhtiöitä odottaa jopa 5 miljardin dollarin lasku.
 Lue myös :
 Mayfieldin pikkukaupunki suree tornadotuhoja – Rick Foleyn koti tuhoutui alle minuutissa
 Kuvernööri USA:n tornadojen uhrien etsinnöistä: ”Kansalliskaarti menee ovelta ovelle – paitsi että ovia ei enää ole”

Yhdysvalloissa Kentuckyssä sähköt edelleen poikki 25 000 kotitaloudelta –  tornadot iskivät neljä päivää sitten, kuolleita ainakin 74


Summary: Kaikki tutkintavankeudessa olevat Kankaanpään terrorismijutun epäillyt vaativat pääsyä vapaaksi. Vangittuna on neljä epäiltyä, viides vapautettiin viikko sitten.

Satakunnan käräjäoikeus  vangitsi 3. joulukuuta  viisi miestä epäiltynä terrorismirikoksista. Yksi heistä on vapautettiin viikko sitten tutkintavankeudesta.
 Nyt myös neljä yhä vangittuna olevaa vaatii päästä vapaaksi.
 – Jokainen vangittu on pyytänyt uudelleenkäsittelyä asiassa, kertoo tutkinnanjohtaja tutkinnanjohtaja  Toni Sjöblom  Ylelle.
 Vangitsemisen perusteita käsitellään huomenna Satakunnan käräjäoikeudessa.
 Aiemmin tutkintavankeudesta vapautetun  miehen uudelleen vangitsemista tutkinnanjohtaja ei aio tämänhetkisten tietojen perusteella esittää.
 Mies oli muita heikommilla perusteilla vangittuna viikon ajan. Häntä ei vapauttamisen jälkeen määrätty matkustuskieltoon, koska todennäköisiä syitä rikosepäilylle ei ole.
 Muita miehiä on poliisin mukaan todennäköisiä syitä epäillä rikoksista.
 Poliisi epäilee viiiden noin 25-vuotiaan miehen suunnitelleen terroristista tekoa. Poliisi ei kerro, keneen tai keihin suunniteltu teko olisi kohdistunut tai kuinka lähellä toteutumista se oli.
 Poliisi epäilee, että vangitut edustavat  radikaalia uusnatsistista ajattelumallia,  niin sanottua akselerationismia. Kyseessä on  ensimmäinen kerta , kun äärioikeistoa epäillään terrorismista Suomessa.
 Lue lisää:
 Kankaanpään uusnatsiryhmä oli osallisena puukotuksessa keskustassa kesällä 2020 – yksi mies sai puukosta mutta viiltäjää ei saatu selville
 Asiakirjalähteet paljastavat: Jämijärven maaseutu ja kolmen vuoden takainen mökkimurto ovat Kankaanpään terrorismitutkinnan keskiössä
 Yksi Kankaanpään terrorismijutun epäillyistä on päästetty vapaaksi – todennäköisiä syitä rikosepäilylle ei ole
 Analyysi: Terrorismista epäilty Kankaanpään äärioikeistoryhmä toimi kylmän suunnitelmallisesti mutta jäi kiinni amatöörimäisen virheen takia
 Äärioikeistoryhmät ottavat mallia maailmalta ja pyrkivät toimimaan näkymättömästi – aktiivien määrä on vähentynyt, mutta radikaali ydin on jäljellä
 Äärioikeisto Uusnatsismi Kotimaa

Terrorismista epäilty Kankaanpään uusnatsiryhmä vaatii vapauttamista tutkintavankeudesta – käräjäoikeus päättää asiasta huomenna


Summary: Eniten omikrontapauksia on todettu toistaiseksi Helsingin ja Uudenmaan alueella. Varsinais-Suomessa omikronmuunnoksen osuus tartunnoista on kymmenkertaistunut viime viikosta.

Suomessa on tähän mennessä todettu yhteensä 34 varmistettua koronaviruksen omikronmuunnoksen tartuntaa, kertoo  Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL . Lisäksi alustavissa seulontatesteissä on havaittu kasvua.
 Asiantuntijoiden mukaan  omikron yleistyy nyt niin nopeasti , että se saattaa syrjäyttää muut muunnokset jo ennen joulua.
 Esimerkiksi Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin alueella omikronvariantti näyttää  valtaavan alaa kasvavissa tartuntaluvuissa .
 – Parin viime päivän näytteistä 28 prosenttia on ollut S-geeninegatiivisia. Tämä viittaa omikronvarianttiin, eli kyllä sen potentiaalinen osuus lisääntyy hyvin nopeasti, kertoo HUSin diagnostiikkajohtaja  Lasse Lehtonen .
 Kokosimme tähän juttuun tiedot siitä, miten omikronmuunnos leviää eri alueilla.
 Etelä-Karjalan sairaanhoitopiiri
 Etelä-Karjalan sairaanhoitopiirissä on todettu joulukuun aikana toistaiseksi vain yksi omikrontapaus, kertoo tartuntataudeista vastaava lääkäri  Sami Raasakka .
 – Omikron ei vielä siis näy Etelä-Karjalassa. On kuitenkin huomioitava, että kaikista näytteistä vain noin kymmenesosa sekvensoidaan. Toki niissäkin sitten nopeasti nousu alkaa näkyä, kun se tapahtuu, Raasakka sanoo.
 Raasakan mukaan Etelä-Karjala tulee pari viikkoa pääkaupunkiseudun perässä eli tapausmäärät nousevat usein pienellä viiveellä.
 Sekä testaus- että tapausmäärät noudattelevat Etelä-Karjalassa edellisviikkojen tasoa. Suuria joukkoaltistuksia ei ole tullut alkuviikolla esiin. Tartunnoissa painopiste on ollut suhteellisesti enemmän Imatran kuin Lappeenrannan seudulla.
 Etelä-Pohjanmaan sairaanhoitopiiri
 Etelä-Pohjanmaan sairaanhoitopiirissä on todettu kaksi omikrontartuntaa. Kyseessä on ensimmäiseen tartuntaan liittyvä jatkotartunta.
 Infektioylilääkäri  Elina Kärnän  mukaan tällä hetkellä tutkitaan myös kahta muuta epäilyä.
 Sekventointiin eli tutkittavaksi lähetetään viikottain tietty osuus koronanäytteistä, kuitenkin vielä alle kymmenen näytettä viikossa.
 Kärnä uskoo, että omikron tulee leviämään nopeasti ja muuttuu valtavirustyypiksi deltan sijaan tartuttavuutensa vuoksi. Kärnä odottaa tartuntamäärien kasvavan lähiaikoina suuresti.
 Etelä-Savon sairaanhoitopiiri
 Essoten alueella ei ole toistaiseksi todettu omikrontartuntoja. Terveyspalvelujen johtaja  Santeri Seppälä  pitää kuitenkin mahdollisena, että tartuntoja saattaa ilmetä. Seppälä muistuttaa, että näytteiden sekvennoinnissa on olemassa viive.
 Seppälä pitää mahdollisena, että omikron voi levitä jo Essoten alueella. Lähiviikkoina omikrontartunnat ovat alueella todennäköisiä.
 Koronavirus leviää ylipäänsä nyt vauhdilla Essoten alueella. Alkuviikosta alueella todettiin yhteensä 40 koronavirustartuntaa, kun viime viikolla tartuntoja todettiin yhteensä 74. Leviämisalueeksi Essotessa siirryttiin viime tiistaina pahentuneen koronavirustilanteen vuoksi.
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri
 HUSLABin näytteistä on löytynyt 18 omikronvarianttia, joista suurin osa on HUSin alueelta, pääkaupunkiseudulta.
 – On todennäköistä, että omikron variantti muodostuu valtavirukseksi jo joulun ympärillä ja saattaa pääosin syrjäyttää deltavariantin alkuvuodesta, sanoo HUSin infektiosairauksien ylilääkäri  Asko Järvinen .
 Päivittäiset tapausmäärät ovat lähes kaksinkertaistuneet kolmen viikon aikana, mutta sairaalahoidossa olevien koronapotilaiden määrä on samassa ajassa vähentynyt lähes kolmanneksella. Sairaalahoitoa tarvitsevien potilaiden määrä on viime päivinä noussut maltillisesti.
 – Oletamme tartuntamäärien nousevan voimakkaasti lähiviikkojen aikana, mutta sairaalahoidon tarpeen kehityksen arvioiminen on hankalampaa. Rokotukset näyttävät suojaavan edelleen hyvin sairaalahoitoa vaativan tartunnan riskiltä, mutta omikronvariantin tarttuessa myös rokotettuihin kasvaa tartuntariski väestössä voimakkaasti, Järvinen sanoo.
 Järvisen mukaan voimakas tartuntamäärien kasvu voi johtaa myös rokotuksen lävitse tulevien sairaalahoitoa vaativien tartuntojen määrän nousuun. Toistaiseksi sairaalahoidon tarve ei ole muualla noussut samassa tahdissa kuin nopeasti kasvaneet tartuntamäärät.
 – On kuitenkin huomattava, että sairaalaan hakeudutaan yleensä vasta 5–8 vuorokautta oireiden alun jälkeen, joten sairaalahoidon tarve nousee vasta myöhemmin, Järvinen sanoo.
 Itä-Savon sairaanhoitopiiri
 Itä-Savon sairaanhoitopiiri Sosterin alueella ei ole toistaiseksi todettu koronavirustartuntoja.
 Itä-Savon sairaanhoitopiirin johtajaylilääkäri  Jaana Luukkonen  kertoo, että sairaanhoitopiirillä koronatartuntojen viimeiset päivät on ovat olleet hiljaisia. Hän pitää kuitenkin mahdollisena sitä, että omikron voisi levitä jo alueella.
 Kainuun sairaanhoitopiiri
 Kainuussa ei ole toistaiseksi todettu omikrontapauksia, kertoo Kainuun pandemiapäällikkö  Lea Käsmä-Ronkainen .
 Kanta-Hämeen sairaanhoitopiiri
 Kanta-Hämeen sairaanhoitopiiristä kerrotaan, että alueella on havaittu ensimmäiset omikronvirusmuunnokset aiheuttamat tartunnat. Sairaanhoitopiirin johtajaylilääkäri  Sally Leskinen  uskoo, että omikron syrjäyttää delta-variantin melko nopeasti. KHSHP:n mukaan omikrontartuntoja vältetään täysin samoilla toimilla kuin aiempienkin varianttien kohdalla.
 Keski-Pohjanmaan sairaanhoitopiiri
 Keski-Pohjanmaan sairaanhoitopiirissä ei ole todettu yhtään omikrontartuntaa. Myöskään yhtään näytettä ei ole lähetetty sekvensointiin.
 Infektioylilääkäri  Marko Rahkonen  toteaa kuitenkin, koska omikron leviää nyt Suomessa laajasti, on suuri riski, että omikronia olisi jo maakunnassa.
 Rahkonen on huolissaan viikon tartuntamäärien kasvusta. Ilmaantuvuus on tällä hetkellä kahden viikon ajalta 100/100 0000 asukasta.
 Rahkonen uskoo, että jouluviikolla koronatilanne vähän rauhoittuu, mutta liikehdintä voi kasvattaa tartuntamääriä välipäivien jälkeen.
 – Nyt ei ole varaa lyödä läskiksi, Rahkonen sanoo.
 Keski-Suomen sairaanhoitopiiri
 Omikronmuunnosta ei toistaiseksi ole todettu Keski-Suomen sairaanhoitopiirin alueella. Johtajaylilääkäri  Juha Paloneva  kuitenkin ennakoi, että ennen pitkää omikron on Keski-Suomessakin vallitseva muunnos.
 – Meillä ei ole täyttä varmuutta siitä kuinka vakava omikronmuunnoksen aiheuttama taudinkuva on verrattuna deltavarianttiin. Ainakaan sellaista tietoa ei ole, että taudinkuva olisi selvästi vakavampi, se saattaa jopa olla lievempi, Paloneva sanoo.
 – Jos omikron pääsee hyvin nopeasti leviämään ja tartuntamäärät ovat hyvin suuret, niin pienelläkin vakavien tapausten osuudella se voi aiheuttaa merkittävää sairaalakuormituksen kasvua, Paloneva sanoo.
 Kymenlaakson sairaanhoitopiiri
 Kymenlaaksossa ei ole vielä todettu uutta koronavirusmuunnos omikronia. Näytteiden sekventointi kestää parikin viikkoa, joten on mahdollista, että omikronia kuitenkin on jo alueella. On todennäköistä, että muunnos leviää jossain vaiheessa myös Kymenlaaksoon.
 Lapin sairaanhoitopiiri
 Lapin sairaanhoitopiirin alueella on todettu ensimmäinen omikrontapaus Rovaniemellä. Omikronmuunnos on todettu Irlannista tulleella matkailijalla viime lauantaina otetusta näytteestä.
 Potilas on parhaillaan eristyksissä 10 vuorokautta ennen kuin voi palata kotimaahansa.
 Lapin sairaanhoitopiirin alueella tehdään kaikista ulkomailta tulleista positiivisista koronatestituloksista sekvensointi, eli arviointi onko löydöksessä omikronmuunnosta. Lisäksi kotimaisista positiivisista tuloksista tehdään satunnaisanalyysit.
 Länsi-Pohjan sairaanhoitopiiri
 Länsi-Pohjan sairaanhoitopiirissä ei ole todettu yhtään omikrontapausta, kertootartuntataudeista vastaava lääkäri  Jyri Taskila .
 – Tilanteessa ratkaisevaa on se, minkälaiseksi Omikron-muunnoksen aiheuttama tautimuoto osoittautuu. Varaudumme siihen, että vaikeaa tautimuotoa olisi yhtä paljon kuin deltalla tai enemmän, Taskila sanoo.
 Taskilan mukaan omikronin leviämistä pyritään hidastamaan muun muassa rajatoimien tehostamisella, mutta tautipaine saattaa silti kasvaa, sillä omikronia esiintyy Etelä-Suomessa jo kohtalaisen paljon.
 – Luonnollisesti toivomme, että omikronin aiheuttama tauti olisi lievempi ja sairaalahoidon tarve jäisi matalammaksi. Tämä voisi muuttaa koko epidemian kulkua kevään aikana. Varmuutta tästä ei kuitenkaan ole, joten joudumme varautumaan pahempaan skenaarioon, Taskila sanoo.
 Pirkanmaan sairaanhoitopiiri
 Pirkanmaalla ei ollut tiedossa olevia omikrontapauksia 16.12.2021 mennessä.
 Pohjois-Karjalan sairaanhoitopiiri
 Pohjois-Karjalassa on varmistunut ensimmäinen omikronvirusmuunnoksen aiheuttama tartuntaketju. Tapaukset ovat Joensuun työssäkäyntialueella, johon kuuluvat Joensuun lisäksi myös Liperi ja Kontiolahti.
 Tapaukseen liittyviä jälkitartuntoja on todettu neljä, ja altistuneita on tällä hetkellä tiedossa noin 50. Altistumiset ovat tapahtuneet pääasiassa tartunnan saaneiden henkilöiden lähipiirissä sekä työpaikoilla.
 Infektioylilääkäri  Jennifer Sieberns  pitää tilannetta vakavana.
 – Nyt ei ole isojen juhlien aika, Sieberns sanoo.
 Alueen “koronanyrkki” kokoontuu tänään 16.12. iltapäivällä pohtimaan uusia rajoituksia.
 Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiiri
 Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiirissä ei ole toistaiseksi yhtään todettua omikrontartuntaa, kertoo vs. johtajaylilääkäri  Terhi Nevala .
 Ensimmäisen omikrontartunnan toteaminen on hänen mukaansa kuitenkin vain ajan kysymys. Koronatartuntojen määrä on edelleen korkealla Pohjois-Pohjanmaalla ja terveydenhuolto on kuormittunut.
 Pohjois-Savon sairaanhoitopiiri
 Pohjois-Savon sairaanhoitopiirin alueella on vahvistunut alueen kolmas omikrontapaus. Muunnokseen sairastunut henkilö ei ole ollut sairaalahoidossa. Hän sai jo aiemmin positiivisen koronatestituloksen. Tiedon variantista hän sai torstaina (16.12).
 Kuopion yliopistollisen sairaalan infektioylilääkäri  Irma Koivula  kertoo, että kolmas tapaus liittyy matkailuun, kuten kaksi aiemmin uutisoitua tapausta. Kolmas tapaus ei kuitenkaan liity samaan ketjuun kahden aiemman tapauksen kanssa. Kaksi aiempaa tapausta liittyvät Ruotsista palaneeseen seurueeseen.
 – En vielä osaa sanoa jatkotartunnoista, koska tapaus selvisi meille vasta tänään. Kahden aikaisemman tapauksen osalta ei ole todettu ainuttakaan jatkotartuntaa, Koivula sanoo.
 Päijät-Hämeen sairaanhoitopiiri
 Päijät-Hämeen hyvinvointialueen johtajaylilääkäri  Tuomo Niemisen  mukaan tällä hetkellä ei ole tietoa, kuinka suuri osa tällä hetkellä todetuista tartunnoista on omikronmuunnosta.
 – Helsingissä virusvariantti on isosti läsnä. Myöhemmin saamme tietää, mikä se on meillä, Nieminen sanoo.
 Satakunnan sairaanhoitopiiri
 Satakunnassa on todettu ensimmäinen omikronmuunnoksen aiheuttama koronatartuntojen ketju.
 Satasairaalan mukaan tartuntaketju varmistui eilen keskiviikkona Raumalla. Tartuntoja on todettu neljällä henkilöllä, joista kaksi oli saanut jo kaksi koronarokotetta.
 Koronan omikronmuunnos kiertää helposti kahden rokotteen antaman suojan, mutta kolme rokotetta suojaa tutkimusten mukaan myös omikronilta varsin hyvin.
 Satasairaala kertoo, että tartuntaketjuun kuuluvat ovat vähäoireisia. Altistuneita on kuusikymmentä, ja heidät on asetettu karanteeniin.
 Altistuneiden joukossa on kaksi luokkaa raumalaisesta Uotilan koulusta.
 Vaasan sairaanhoitopiiri
 Vaasan sairaanhoitopiirin alueella on todettu yksi omikrontartunta.
 Sekvensointiin on lähetetty testejä matalalla kynnyksellä, vajaa parikymmentä. Kaikki yhtä lukuunottamatta ovat paljastuneet deltavariantiksi.
 Tällä hetkellä tuloksia odotetaan muutamasta tartunnasta.
 Infektioylilääkäri  Juha Salosen  mukaan Suomen omikrontilanne ei näytä hyvältä.
 – Vaasan sairaanhoitopiirissä yritämme aktiivisesti etsiä omikrontartuntoja ja estää tartuntojen leviämistä, mutta olemme Suomessa myöhässä. Estämisen olisi pitänyt tapahtua jo ajat sitten rajalla.
 Vaasan sairaanhoitopiirin alueella tilanne on leviämisalueesta huolimatta rauhallinen, tartuntamäärät kasvavat kohtuullisen hitaasti, Salonen kertoo.
 Varsinais-Suomen sairaanhoitopiiri
 Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin alueella koronaviruksen omikronmuunnoksen osuus on kymmenkertaistunut viime viikosta. Tämän alkuviikon aikana omikronvariantteja on todettu 5,3 prosenttia positiivisista koronalöydöksistä. Viime viikolla osuus oli 0,5 prosenttia.
 Omikronvariantteja on todettu Varsinais-Suomessa kaikkiaan 12. Tällä viikolla on tullut 20 omikrontapausepäilyjä, jotka ovat vielä tutkittavana.
 Toistaiseksi lähes kaikkien omikronvarianttiepäilyjen alkuperä on pystytty selvittämään. Vain yhden tartuntaketjun varma alkuperä on tuntematon, kaikki muut tartunnat on saatu ulkomailta.
 – Varianttia liikkuu aivan varmasti väestössä enemmän kuin tiedämme. Tämän osoittaa myös sen, että osa todetuista tapauksista on ollut henkilöillä jotka ovat menneet täysin oireettomina sattumalta testiin ja tartunta on sitä kautta löytynyt, sanoo tartuntataudeista vastaava ylilääkäri  Esa Rintala .
 Rintalan mukaan omikronin aiheuttamat tautitapaukset ovat olleet toistaiseksi hyvin lieviä, mikä vaikeuttaa sen havaitsemista. Rintalan mukaan omikron korvaa todennäköisesti aiemmat variantit nopeassa tahdissa.
 – Toistaiseksi tapaukset ovat rajautunut tietyille alueille maakuntaa ja ketjuja on saatu hyvin selville. Emme kuitenkaan missään alueella pysy omikronin perässä ja huolimatta hyvästä jäljityksestä variantti tulee leviämään, Rintala sanoo.
 Jutussa kerrotut tiedot on kerätty torstaina 16.12.
 Voit keskustella aiheesta 17.12. kello 23:een saakka.
 Lue aiheesta lisää:
 Kolmansien rokoteannosten tahti kiihtynyt, lasten osuus tartunnoista ei ole kasvanut, omikron noin kolme kertaa deltaa tartuttavampi
 Suomi alkaa vaatia heti Norjasta, Tanskasta ja Britanniasta matkustavilta koronatestiä rajalla
 Ennakkotestit, rokottajia lisää ja hätäjarru – näillä aseilla Suomi käy omikronin valloitusta vastaan
 HUSin lääkärit: Omikronista näyttäisi tulevan valtavariantti jopa tällä viikolla – sen taudinkuvasta riippuu nyt paljon

Omikronmuunnos valtaa alaa HUSin alueella, muualla vielä rauhallista – katso tästä oman alueesi tilanne


Summary: Ruokavirasto on lakkauttanut Kanta-Hämeessä lintuinfluenssan leviämisen estämiseksi perustamansa tartuntavyöhykkeen. Varsinais-Suomessa tartuntavyöhyke lakkautettiin jo marraskuussa.

Lintuinfluenssan taudinpurkaus jätti Janakkalassa jälkeensä tuhansia kuolleita fasaaneja, jotka kerättiin pois maastosta ja toimitettiin hävitettäväksi. Tilanteen rauhoituttua Ruokavirasto päätti lakkauttaa tartuntavyöhykkeen 16. joulukuuta alkaen.
 Vastaavanlainen taudinpurkaus ilmeni niin ikään luontoon päästetyissä fasaaneissa Salossa, Varsinais-Suomessa syyskuun lopulla. Salossa tartuntavyöhyke päästiin lakkauttamaan jo marraskuun puolivälissä.
 Janakkalasta löytyi luontoon riistalinnuksi lasketuissa  fasaaneissa lintuinfluenssaa syyskuun lopulla . Alueen suuren fasaanimäärän vuoksi Ruokavirasto perusti taudinpurkauksen ympärille 10 kilometrin päähän ulottuvan tartuntavyöhykkeen, jota jouduttiin laajentamaan pariinkin otteeseen uusien lintuinfluenssatapausten vuoksi.
 Tautisulusta huolimatta lintuinfluenssa pääsi leviämään Janakkalassa kaikkien kolmen fasaanitilan luontoon päästettyihin lintuihin. Ensimmäiseksi tautia havaittiin Wanantaan fasaanitilalla, mutta myöhemmin myös Viralan kartanon ja Sauvalan kartanon fasaaneissa.
 Fasaanien lisäksi tautia todettiin myös luonnonvaraisissa linnuissa. Ruokaviraston mukaan viimeisimmät ovat marraskuussa varmistuneet viirupöllö, kaksi kanahaukkaa ja sinisorsa, jotka toimitettiin tutkittaviksi Janakkalasta. Lisäksi tautia löytyi myös kuolleelta ketulta, joka löytyi Wanantaan fasaanitilan mailta.
 Varsinais-Suomessa löydettiin muun muassa harmaahaikara ja kanadanhanhi, jotka olivat kuolleet lintuinfluenssaan.

Lintuinfluenssan tartuntavyöhyke on lakkautettu Kanta-Hämeessä


Summary: Poliisin mukaan kuorma-auton kuljettaja oli pysähtynyt korjaamaan kuormaa, kun suurin osa levypainoista putosi auton sivulle. Menehtynyt tyttö löytyi, kun kuljettaja siirsi kuormaa työkaverinsa kanssa Helsingin Pukinmäessä.

Helsingin Pukinmäenkaarella tapahtui keskiviikkona 15. joulukuuta liikenneonnettomuus, jossa menehtyi 11-vuotias tyttö. Uhri jäi kuorma-autosta pudonneen levypainokuorman alle.
 Onnettomuus sattui noin kello 14.30–15.30 Kehä I:n kohdalla.
 Poliisin tietojen mukaan kuorma-auton kuljettaja oli pysähtynyt korjaamaan kuormaa Pukinmäenkaaren varteen. Kesken korjaustoimien suurin osa levypainoista oli pudonnut auton sivulle ojaan.
 – Kuljettaja soitti avuksi työkaverinsa. Menehtynyt lapsi löytyi, kun kuljettaja ja avuksi tullut kollega siirsivät pudonnutta kuormaa, sanoo tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Jouni Jokinen   poliisin tiedotteessa.
 Kuljettaja ei ollut päihtynyt. Poliisi on aloittanut esitutkinnan tapauksesta. Poliisi ei tässä vaiheessa avaa rikosnimikkeitä, koska tapahtumien tarkka kulku on vasta selvityksessä.
 Onnettomuustutkintakeskus ei tutki tapausta.
 Lisää aiheesta:
 11-vuotias tyttö kuoli Helsingin Pukinmäessä Kehä I:n kohdalla jäätyään kuorma-autosta kaatuneen lastin alle

Poliisi epäilee rikosta 11-vuotiaan kuolemaan johtaneessa onnettomuudessa: Levypainot putosivat tytön päälle kuorma-autosta Helsingissä


Summary: Yhdysvaltain keskuspankki supistaa velkakirjojen tukiostojaan selvästi aiemmin aikomaansa nopeammin. Euroopan keskuspankin kertoo pandemiaelvytyksen ja korkotason tulevaisuudesta tänään iltapäivällä. Yle näyttää tiedotustilaisuuden suorana.

FRANKFURT / HELSINKI  Euroopan keskuspankin EKP:n neuvosto kokoontuu merkittävimpään kokoukseensa sitten koronakriisin alun.
 Torstaina iltapäivällä se julkistaa päätöksensä siitä, miten koronapandemian elvytystä varten luotu valtava joukkovelkakirjojen osto-ohjelma mahdollisesti ajetaan alas.
 Lue lisää:   Keskuspankki on historiansa kiperimmässä tilanteessa. Miten se aikoo toimia? Kävimme selvittämässä .
 Pääjohtaja  Christine Lagarde  kommentoi inflaatiota eli hintojen nousua klo 15:30 Suomen aikaa alkavassa tiedotustilaisuudessa. Yle näyttää tiedotustilaisuuden suorana tässä jutussa.
 Yhdysvaltojen keskuspankki Fed  päätti juuri keskiviikkoiltana ajaa pandemiatukeaan alas .
 Jo marraskuussa Fed alkoi supistaa velkakirjojen ostamista yli 13 miljardilla eurolla kuukausittain. Nyt tammikuusta lähtien niitä vähennetään kaksinkertainen määrä kuukausittain eli vajaalla 27 miljardilla eurolla.
 Ostojen supistaminen tarkoittaa, että keskuspankki voi kiristää rahapolitiikkaa suunniteltua aikaisemmin. Kiristys eli koronnosto on mahdollista vasta ostojen päättymisen jälkeen.
 Fed myös ennakoi nostavansa korkoja ensi vuonna kolme kertaa. Käytännössä tämä kertoo siitä, että Yhdysvaltain keskuspankki arvioi inflaation eli kuluttajahintojen nousun jatkuvan vielä pitkään.
 Frankfurtin pilvenpiirtäjät ovat käytännössä kaikki pankkien konttoreita. Myös Saksan keskuspankki Bundesbank on vasta vuokrannut itselleen täältä pilvenpiirtäjän tuleviksi vuosiksi, kun sen omaa pääkonttoria keskustan ulkopuolella remontoidaan. Esa Syväkuru / Yle
 EKP puolestaan on arvioinut, että Euroopassa inflaatio on ohimenevää.
 Vaikka kuluttajahinnat ovat nousseet jo nyt pidempään kuin keskuspankki arvioi, sen mukaan keskipitkällä aikavälillä eli parin vuoden aikana hintojen nousu pysyy aisoissa.
 Tänään EKP arvioi ensi kertaa myös vuoden 2024 talouskehitystä ja inflaatiota.
 Pankin päätöksistä on odotettu suunnannäyttäjää rahapolitiikan pitkälle aikavälille, mutta nopeasti heikentynyt koronatilanne ja uusi omikron-variantti hankaloittavat ennustamista.
 Koronatilanteen vaikeutuminen hidastanee talouskasvua, mutta samalla globaalit tuotantoketjut voivat takkuuntua entisestään. Talouskasvun hidastuminen heikentäisi inflaatiota, tuotanto- ja logistiikkaketjujen tukokset puolestaan nostaisivat hintoja.
 Keskuspankki tuskin uskoo pysyvämpään inflaatioon, jos hinnat eivät nouse kasvaneiden palkkojen kautta kuten Yhdysvalloissa. Tällä hetkellä Euroopan inflaatiosta yli puolet on peräisin energian hinnasta.
 Pandemiatuki ajetaan alas, muita osto-ohjelmia todennäköisesti lisätään
 EKP:n pankkiirit suunnittelevat, että nykyiset, yhteensä 1 850 miljardin euron pandemiaostot lopetetaan maaliskuussa.
 Valtioiden ja pankkien tukemista ei voi kuitenkaan lopettaa kuin seinään. Esimerkiksi Kreikka on jo vedonnut EKP:hen, että se ostaisi velkakirjoja vielä maaliskuun jälkeenkin.
 Tuesta päättäminen vaatii keskuspankkiireilta luovuutta ja ketteryyttä.
 Nordean pääanalyytikko  Jan von Gerich  pitää erittäin todennäköisenä, että EKP tukee taloutta jatkossa muiden osto-ohjelmiensa kautta. EKP:lla on esimerkiksi finanssikriisin peruina vanhoja arvopaperien osto-ohjelmia, joita voitaisiin laajentaa.
 – Tänään EKP todennäköisesti kommentoi, kuinka paljon ja kuinka pitkäksi aikaa vanhoja osto-ohjelmia voidaan kasvattaa, von Gerich toteaa.
 Euroopan keskuspankin ylimpään päättävään kokoonpanoon eli neuvostoon kuuluvat kaikki 19:n eurovaltion keskuspankkien pääjohtajat sekä lisäksi kuusi johtokunnan jäsentä. Suomea siellä edustaa Suomen Pankin pääjohtaja  Olli Rehn .
 Miten asuntovelallisten käy?
 Jos EKP himmaa osto-ohjelmiaan odotusten mukaisesti, ennen tavallisia ihmisiä vaikutus näkyy valtioiden rahoituskustannuksissa.
 Velkarahasta siis olisi jatkossa maksettava suurempaa hintaa.
 Eritoten tämä vaikuttaa Etelä-Euroopan valtioihin, kuten Italiaan, mutta velkaraha kallistuisi hieman myös Suomessa.
 Asuntovelallisiin vaikuttavat viitekorot ovat yhä tuntuvasti miinuksella. EKP on viestinyt vahvasti, että korkojen nousua ei olisi odotettavissa vielä vuonna 2022.
 – Korkojen nousua saadaan todennäköisesti odottaa vuoteen 2023 ja silloinkin nousu olisi todennäköisesti varsin maltillista, arvioi Nordean von Gerich.
 Von Gerich kuitenkin toteaa, ettei löysän rahapolitiikan jatkumiseen tule tuudittautua liikaa.
 – Vuosi sitten korkojen nousun arvioitiin menevän vielä selvästi pidemmälle kuin mitä nyt odotetaan. Korona-aikana on aiemminkin nähty yllätyksiä.
 Lue lisää:
 Keskuspankki on historiansa kiperimmässä tilanteessa. Miten se aikoo toimia? Kävimme selvittämässä
 Yhdysvaltain keskuspankki purkaa elvytystoimia ja ennakoi kolmea koronnostoa ensi vuonna

Yhdysvaltojen keskuspankki ennakoi pitkittyvää hintojen nousua – pian kuullaan, mitä Euroopan keskuspankki tuumii nyt inflaatiosta


Summary: Norjaa, Tanskaa ja Britanniaa koskee myös suositus 48 tuntia ennen otetusta koronatestistä.

Suomi alkaa vaatia heti Norjasta, Tanskasta ja Iso-Britannista sekä Nigeriasta maahantulijoilta pakollista koronatestausta rajalla. Vaatimus tulee voimaan heti.
 Lisäksi näitä maita koskee myös suositus 48 tuntia ennen otetusta koronatestistä.
 Tämä on päivittyvä uutisjuttu, johon lisätään tietoa.
 Tämän lisäksi hallitus päättää torstaina EU-Schengen-alueen ulkopuolisista maista Suomeen tulijoita koskevasta enintään 48 tuntia vanhasta ennakkotestistä. Tämä on vaatimus, jota ilman ei pääse maahan, tulee voimaan ensi viikon tiistaina.
 Perhe- ja peruspalveluministeri K rista Kiuru  (sd.) ja sisäministeri  Krista Mikkonen  (vihr.) kertoivat ei EU tai Schengen-maita koskevasta ennakkotestistä jo aiemmin tällä viikolla.
 Sosiaali- ja terveysministeriö (STM) on lähettänyt tänään alueille uuden ohjeistuksen siitä, miten omikronmuunnoksen laajempi tulo Suomeen yritetään estää. STM järjestää asiasta myös tiedotustilaisuuden iltapäivällä.
 Sosiaali- ja terveysministeriö pyytää rajaseutukaupunkeja ohjaamaan Britanniasta, Norjasta, Tanskasta ja Nigeriasta tulevat matkustajat pakolliseen terveystarkastukseen ellei heillä ole osoittaa alle kaksi vuorokautta vanhaa negatiivista testitodistusta. Näin toimitaan, vaikka henkilöllä olisi täysi rokotussuoja.
 Suomen kansalaisilla ja Suomessa pysyvästi asuvilla on aina oikeus palata Suomeen.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos  on aiemmin todennut lausunnossaan sosiaali- ja terveysministeriölle, että tapausmäärien perusteella erityisiä terveystoimia pitäisi edellyttää ainakin Nigeriasta ja Tanskasta tulevilta sekä mahdollisesti myös Britanniasta ja Norjasta tulevilta.
 Tanskan ohella listalle pitäisi THL:n mukaan lisätä Ruotsi, koska muunnos leviää sinne Tanskasta väistämättä.
 Lue lisää:
 Ennakkotestit, rokottajia lisää ja hätäjarru – näillä aseilla Suomi käy omikronin valloitusta vastaan

Ylen tiedot: Suomi alkaa vaatia heti Norjasta, Tanskasta ja Iso-Britanniasta matkustavilta koronatestiä