Summary: Koordinaatioryhmä esittää, että koulut ja oppilaitokset aloittavat kevätlukukauden normaalisti lähiopetuksessa pääkaupunkiseudulla. Kasvomaskien käyttö koulupäivän aikana laajennetaan koskemaan 3.–5.-luokkalaisia.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmä suosittaa Etelä-Suomen aluehallintovirastolle, että pääkaupunkiseudulla otetaan käyttöön tartuntatautilain pykälä 58 g.
 Jos Etelä-Suomen aluehallintovirasto avi vahvistaa päätökset, ne tulevat voimaan todennäköisesti 28. joulukuuta.
 Uuden päätöksen mukaan korkean riskin julkiset ja yksityiset tilat suljettaisiin. Näin ollen koronapassi otetaan pääkaupunkiseudulla pois käytöstä. Esimerkiksi alueen uimahallit, sisäliikuntaharrastetilat ja -urheilutilat suljettaisiin, eikä niihin pääsisi edes koronapassilla.
 Jotkin matalan riskin julkiset tilat, kuten kirjastot, pidetään kuitenkin auki.
 Ryhmä suosittaa, että uudet suositukset eivät koske alle 18-vuotiaita.
 Etelä-Suomen aluehallintovirasto  ilmoitti  tiistai-iltapäivänä harkitsevansa asiakas- ja yleisötilojen sulkemista ja kokoontumisrajoitusten kiristämistä Uudellamaalla.
 – Kuulemme nyt sairaanhoitopiirin alueen kuntia ja odotamme THL:n lausuntoa, kun arvioimme tilojen sulkemisen välttämättömyyttä, Vielä emme pysty tarkemmin sanomaan, tulisiko mahdollinen päätös koskemaan kaikkia laissa mainittuja tiloja tai olisiko se voimassa koko Uudenmaan alueella, kertoo ylitarkastaja  Oona Mölsä  tiedotteessa.
 Mahdollinen päätös voitaisiin tehdä aikaisintaan torstaina 23. joulukuuta, ja se tulisi voimaan todennäköisesti joulun jälkeen tiistaina. Pykälä voi olla voimassa kaksi viikkoa kerrallaan.
 Harkinnassa myös kokoontumisrajoitusten kiristäminen
 Koordinaatioryhmä suosittaa aluehallintovirastolle yleisötilaisuuksia koskevien rajoitusten jatkamista tammikuussa. Samalla ryhmä suosittaa, että sisätiloissa järjestettävien yleisötilaisuuksien osallistujamäärä rajataan 10 henkilöön.
 Avi kertoo harkitsevansa kokoontumisrajoitusten kiristämistä. Koronapassin voi ottaa yleisötilaisuuksien rajoitusten vaihtoehtona käyttöön.
 Pääkaupunkiseudun koronanyrkin päätökset koskevat Helsinkiä, Vantaata, Espoota ja Kauniaista. Elinkeinoelämän rajoittaminen on aluehallintoviraston vastuulla. Hallitus vastaa laajemmista toimenpiteistä, kuten ravintoloiden aukioloaikojen rajoittamisesta.
 Koronanyrkki on lähettänyt sekä aville että hallitukselle toiveen, että kaikkia näitä osa-alueita rajoitetaan lisää.
 – Me olemme tänään päättäneet kaikista niistä toimenpiteistä, joita voi kunnallisella päätöksellä tehdä. Nyt on toimenpiteiden ja rajoitusten aika, sanoo koronanyrkin jäsen, Vantaan kaupunginjohtaja  Ritva Viljanen .
 Koronanyrkin mukaan rajoitusten tiukentaminen on ainut vaihtoehto tässä pandemiatilanteessa.
 – Tämä on meidän selkeä viestimme maan hallitukselle. Ensin tulee käyttää mahdollisimman tehokkaita keinoja, ja ne ovat tällä hetkellä valtioneuvoston käsissä.
 Ryhmä toteaa  tiedotteessaan , että sellaiset rajoitukset, jotka koskettaisivat yhteiskuntaa hyvin laajasti ja muistuttaisivat osin jopa sulkutilan kaltaista tilaa, tulisi linjata ensisijaisesti kansallisella tasolla.
 Koulut aloittavat kevätlukukauden lähiopetuksessa
 Kasvomaskien käyttö koulupäivän aikana laajennetaan koskemaan 3.–5.-luokkalaisia kevätlukukauden alkaessa 10. tammikuuta 2022.
 Pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmä linjasi myös, että koulut aloittavat kevätlukukauden normaalisti lähiopetuksessa. Linjaus koskee sekä perusopetusta että toisen asteen oppilaitoksia. Tilannetta arvioidaan tarvittaessa uudestaan lähempänä koulujen alkamisajankohtaa, tiedotteessa todetaan.
 Lisäksi Vantaan kaupunki päätti, että se siirtää Vantaan terveysalan henkilökuntaa kuntoutustoiminnasta ja kouluterveydenhuollosta rokotustehtäviin.
 Ainakin Vantaalla rokotusten välistä aikaa lyhennetään seuraavasti: yli 60-vuotiaat ja riskiryhmiin kuuluvat voivat saada kolmannen rokotusannoksen kolme kuukautta toisen rokoteannoksen jälkeen. Alle 60-vuotiaiden kohdalla rokoteväli lyhennetään neljään kuukauteen.
 Pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmään eli koronanyrkkiin kuuluvat ainakin Helsingin, Espoon ja Vantaan kaupunkien johtajat sekä THL:n, HUSin ja Etelä-Suomen avin edustajat.
 Juttua päivitetty kello 15.25 koronakoordinaatioryhmän tiedotteen pohjalta ja kello 15.35 avin tiedotteen pohjalta.
 Voit keskustella aiheesta keskiiviikkoon 22.12.2021 kello 23 saakka.
 Lue myös:
 Ylen tiedot: Hallitus on tiukentamassa ravintolarajoituksia ja panemassa koronapassin jäähylle
 Omikrontartuntoja on todennäköisesti useita satoja ympäri Suomea – tämä muunnoksesta tiedetään nyt
 STM:n Pohjola: Hätäjarrusta vetäminen on nyt ehkä tarpeellista – kokonaissulkutilaa ei kuitenkaan ole tulossa
 Koronarokotteiden avulla saatettiin välttää lähes 1 500 suomalaisen kuolema

Koronanyrkki esittää uusia rajoituksia pääkaupunkiseudulle: koronapassista luovutaan, uimahallit sekä harraste- ja sisäliikuntatilat kiinni


Summary: Olkiluodon kolmosreaktori käynnistettiin maanantain ja tiistain välisenä yönä. Ylen haastattelemat eurajokelaiset eivät olleet asiasta turhan huolissaan.

Olkiluodon ydinvoimalan kolmosreaktorin  viimeöinen käynnistys  herätti eurajokelaisissa tiistaiaamuna lähinnä positiivisia ajatuksia.
 Säteilyturvakeskus (STUK) antoi  viime viikolla  luvan käynnistää uuden ydinreaktorin. STUKin mukaan kriittisyyden ja pientehokokeiden edellytykset täyttyvät ja käyttöönottokokeet osoittavat, että laitos toimii suunnitellulla tavalla.
 Sähköntuotannon on määrä alkaa 30 prosentin teholla tammikuussa. Säännöllinen sähköntuotanto alkaa kesäkuussa 2022.
 – Hienoa, että saatiin kolmonen käyntiin. Hyvältä tuntuu, olen ydinvoiman kannattaja, kertoo eurajokelainen  Teuvo Saloma .
 Lisää ydinvoimaloita?
 Teuvo Saloma toivoo, että ydinvoimaloita voitaisiin tehdä Suomeen lisää, mielellään vaikka Olkiluotoon.
 Olkiluodon käynnistystä on odotettu vuositolkulla – tarkalleen ottaen yli 12 vuotta.
 – Syntyperäinen eurajokelainen kun olen, niin olen ollut täällä jo silloin, kun ensimmäistä alettiin rakentaa. Setäni oli silloin kunnan rakennustarkastajana, Saloma muistelee.
 Yksi tärkeä asia muuttunee, ainakin sopivan ajan kuluttua: Vitsit OL3:n viivästymisestä taukoavat. Ainakin toivottavasti.
 – Se tuntuu ihan hyvältä. Voitaisiin puhua jostain muustakin, Saloma virnistää.
 Lue myös:   Nyt se viimein tapahtuu: Olkiluoto 3 alkaa tuottaa sähköä – näin ydinvoimasysäys vaikuttaa kuluttajiin ja Suomeen
 "Toivotaan kaiken menevän hyvin"
 Anita Rostedtin  tunteet kolmosreaktorin käynnistämisestä ovat puolijakoiset heti tiistaiaamuna.
 – Toisaalta pelottaa, mitä siellä voisi tapahtua, kun niin kauan on tehty. Kyllä se mietityttää, mutta toivotaan kaiken menevän hyvin.
 Eurajokelaisten pitkä odotus on ohi ja ehkäpä puheenaiheetkin muuttuvat pikku hiljaa muiksi.
 – Nyt se on ohi, ei muuta kuin sähköä vaan, Rostedt toteaa.
 Voisiko sähkön hinta laskea?
 Kauppareissulta tavatut  Salme  ja  Esko Piipponen  pitävät Olkiluoto kolmosen käynnistystä hyvänä asiana.
 Molemmat ovat olleet Olkiluodossa töissä aikanaan.
 – Olin siellä siivoushommissa töissä 13 vuotta ja kaikki povasivat, ettei ikinä lähde käyntiin. Minä olin positiivinen, että kyllä se siitä lähtee. Positiivisuus palkitaan, nauraa Salme Piipponen.
 Salmen siippa Esko Piipponen toivoo, että sähkön hinta läskisi Olkiluodon myötä laskuun.
 – Ei kait sillä sen kummempaa merkitystä ole, jos sähkön hinta lähtisi laskuun. Itsekin olin 1- ja 2-reaktoreita tekemässä, mies kertoo.
 Olkiluodon kolmosreaktorin käynnistys ei Piipposen pariskunnan mukaan ole erityisen merkittävä asia.
 – Valo näytti kyllä kirkkaammalta tänä aamuna, Salme nauraa.
 – Siihen varmaan vaikuttaa se juuri vaihdettu lamppu, Esko virnistää vaimolleen.
 Voit keskustella aiheesta 22.12. kello 23:een saakka.
 Aiheesta aiemmin:
 Olkiluoto 3:n reaktori on käynnistetty
 Olkiluoto 3:n sähköntuotanto alkaa tammikuussa – noin kuukauden ilmoitettua aiemmin
 Olkiluodon kolmannen ydinvoimalan työmaalta jälleen aikataulu-uutinen: Nyt TVO kertoo aikaistumisesta

OL3:n käynnistys ei huolettanut Eurajoen asukkaita tiistaiaamuna, pitkä prosessi viimein lopussa: "Nyt se on ohi, ei muuta kuin sähköä vaan"


Summary: Latviasta Suomeen salakuljetettua marihuanaa jäi viranomaisten haaviin yli kahden miljoonan euron edestä. Uudellamaalla huumeiden jakelua tehnyt rikollisryhmä kutsui itseään nimellä Mantaqa.

Helsingin käräjäoikeus antoi tänään tuomion niin sanottuun Mantaqa-jengiin liittyvästä huumausainerikos- ja rahanpesuvyyhdistä. Kovimmat tuomiot annettiin miehille, joita on pidetty Mantaqan johtohamoina. Heistä kolme on Espoossa asuneita veljeksiä.
 Mantaqaan liittyvät henkilöt olivat ottaneet huumeet vastaan ja levittäneet tai yrittäneet levittää niitä Suomessa. Latvialainen rikollisjoukko toi huumeet maahan. Huumerahat pestiin laillisen yritystoiminnan avulla tekaistuilla liiketoimilla.
 29-vuotias  Jafar al-Maseudi  tuomittiin 11 vuoden vankeusrangaistukseen seitsemästä törkeästä huumausainerikoksesta ja ampuma-aserikoksesta.
 28-vuotias  Ahmad al-Maseudi  tuomittiin yhdeksän vuoden vankeusrangaistukseen kolmesta törkeästä huumausainerikoksesta ja törkeästä rahanpesusta.
 26-vuotias  Husein al-Maseudi  tuomittiin yhdeksän vuoden ja kahdeksan kuukauden vankeusrangaistukseen kolmesta törkeästä huumausainerikoksesta, törkeästä rahanpesusta, virkamiehen väkivaltaisesta vastustamisesta ja ryöstön yrityksestä.
 Lisäksi veljesten kanssa yhteistyössä ollut 24-vuotias  Jesse Robert Shipley  sai seitsemän vuoden vankeustuomion kahdesta törkeästä huumausainerikoksesta.
 Myös Latvian kautta huumeet maahan tuoneet miehet saivat pitkiä vankeutuomioita törkeistä huumausainerikoksista. 44-vuotias  Edgars Berzins  tuomittiin kahdeksan vuoden vankeusrangaistukseen kolmesta törkeästä huumausainerikoksesta.
 Saman ikäinen  Märis Citskovskis  sai vastaavan tuomion samoista rikoksista. 51-vuotias  Aivars Donskis  tuomittiin yhdestä törkeästä huumausainerikoksesta viideksi vuodeksi vankeuteen.
 Rikoksissa oli mukana myös muita henkilöitä eri rooleissa. Törkeistä huumausainerikoksista annettiin useita alle viiden vuoden vankeustuomioita.
 Tuomiot 26 henkilölle
 Osa tuomituista oli osallistunut huumerahojen pesuun yritystoiminnan avulla. Rahanpesusta annettiin useita alle vuoden mittaisia ehdollisia vankeustuomioita tai sakkorangaistuksia.
 Rahat oli pesty pesty pääosin samalla kaavalla. Jafar Al-Maseudin omistamalle autokorjaamolle oli ilmoitettu korjaustöitä, joita ei todellisuudessa tehty. Tuomitut väittivät osaa rahoista rahapeleistä voitetuiksi.
 Lisäksi tuomitut olivat ostaneet autoja, veneitä, vesiskootterin ja luksusmerkkituotteita. Esitutkinnassa vakuustakavarikkoon asetettiin omaisuutta noin 150 000 euron arvosta.
 Kaikkiaan tuomiot annettiin 26 henkilölle. Syytettyinä oli 28 henkilöä, joista kahden syytteet hylättiin.
 Kuusi Latviasta huumeita Suomeen tuoneista henkilöistä on jo aiemmin tuomittu eri mittaisiin vankeusrangaistuksiin Helsingin käräjäoikeudessa.
 Mantaqan arvioidaan ottaneen vastaan 185 kiloa kannabista. Lisäksi kannabista oli kasvatettu Suomessa. Poliisi
 Oikeus ottaa kantaa Mantaqan järjestäytyneisyyteen ensi vuonna
 Huumausainerikosten epäillään tapahtuneen joulukuun 2019 ja joulukuun 2020 välillä pääkaupunkiseudulla. Mantaqa-ryhmän arvioidaan vastaanottaneen yhteensä noin 185 kiloa kannabista. Ryhmä on koordinoinut maahantuontia sekä vastaanottanut ja levittänyt huumausaineita Suomessa.
 Keskusrikospoliisin mukaan Mantaqa on uudentyyppinen järjestäytynyt rikollisryhmä. Oikeus ei ottanut tuomiossa kantaa ryhmän järjestäytyneisyyteen. Sitä arvioidaan Mantaqaa koskevan toisen huumausainerikosjutun tuomion yhteydessä ensi vuonna.
 Tuomitut kiistävät, että ryhmä olisi järjestäytynyttä rikollisuutta. Heidän mukaansa kyseessä on kaveriporukka. Tuomitut kiistivät syytteet pääosin.
 Rikollisryhmä kutsui itseään nimellä Mantaqa. Poliisi
 Kannabista takavarikoitiin yli kahden miljoonan euron edestä
 Poliisin tiedotteen mukaan  esitutkinnan isoin takavarikko tapahtui viime joulukuussa Uudellamaalla, kun Suomen tulli takavarikoi noin 110 kilon marihuanaerän ennen sen päätymistä epäillyille. Huumeiden katukauppa-arvo olisi ollut noin kaksi miljoonaa euroa.
 Viime joulukuun takavarikon lisäksi esitutkinnassa takavarikoitiin 70 000 euroa käteistä rahaa ja kaksi ampuma-asetta. Lisäksi kahdesta kannabiksen kasvattamista varten vuokratusta omakotitalosta takavarikoitiin yli sata kannabiskasvia.
 Yksittäisten salakuljetuserien suuruudet ovat vaihdelleet noin viidestä kilosta joulukuussa 2020 takavarikoituun noin 110 kiloon. Huumeet tuotiin Suomeen kaupallisen liikenteen mukana.
 Poliisi takavarikoi myös noin 17 000 euroa käteistä ja kaksi ampuma-asetta. Poliisi
 Poliisi kiinnitti Espoon ja pääkaupunkiseudun alueella toimivaan ryhmittymään huomiota jo aiemmin muun muassa sen jäsenten väkivaltaisuuden ja viranomaisvastaisuuden takia.
 Lue myös:
 Mantaqa-jengi mukana suuressa huumekauppavyyhdissä: Suomeen tuotiin huumeita yli kuuden miljoonan arvosta, epäilee poliisi
 Mantaqa-jengi taas käräjillä – vyyhdissä mukana lakimies, jonka syytetään vuotaneen tietoja ja vieneen Ruotsiin 80 000 euroa huumerahaa
 Tällainen on uusi järjestäytyneeksi rikollisryhmäksi epäilty Mantaqa: rahanpesua, huumekauppaa, viranomaisten röyhkeää uhkailua
 KRP epäilee: Latviasta tuli Suomeen yli 200 kiloa marihuanaa
 Näin sai alkunsa Tukholman pahin jengisota – toimittaja selvitti verisen konfliktin taustat ja toteaa Suomen kehityksessä näkyvän varoitusmerkkejä

Uuden Mantaqa-jengin päätekijöille tuntuvat vankeustuomiot –  parikymppiset miehet pyörittivät huumekauppaa ja pesivät rahat autokorjaamon kautta


Summary: Ensi vuonna miesten osuuteen kiinnitetään erityistä huomiota erilaisten kampanjoiden avulla. Miehiä halutaan luovuttajiksi, koska he voivat luovuttaa verta naisia useammin.

Kuopiolainen  Ari Laitinen  luovutti jouluviikon alussa verta ensimmäistä kertaa kahteen vuoteen. Syytä pitkäksi venähtäneelle tauolle mies ei osaa arvioida, mutta on tyytyväinen, että sai nyt itseään niskasta kiinni.
 – Hyvältä tuntuu. Tänne on aina mukava tulla, Laitinen kommentoi verenluovutuspenkissä hymyillen.
 Miesten määrä verenluovutuksessa on hiipunut hitaasti kymmenen viime vuoden aikana. Pulaa on kaikenikäisistä miehistä.
 – Toivoisimme, että miehet aktivoituisivat verenluovuttajina jälleen, Suomen Punaisen Ristin Veripalvelun itäisen alueen esimies  Paula Korhonen  toteaa.
 Kaikista luovuttajista 60 prosenttia on naisia.
 Miehiä kaivataan verenluovuttajiksi lisää siksi, että he voivat luovuttaa verta naisia useammin. Miehet voivat luovuttaa verta maksimissaan kuusi kertaa ja naiset neljä kertaa vuodessa.
 Lisäksi miesten elimistön rautavarasto on naisia huomattavasti suurempi, joten riski anemiaan on pienempi.
 Luovuttajia houkutellaan yhteistyössä jääkiekon Mestiksen kanssa
 Miesten osuuteen on nyt kiinnitetty siinä määrin huomiota, että ensi vuonna heitä ryhdytään tavoittelemaan verenluovuttajiksi erityisillä kampanjoilla. Yksi näistä on jo aloitettu yhdessä Mestis-jääkiekkosarjan kanssa.
 Lisäksi esimerkiksi Jyväskylässä on käynnistynyt Veriveljet-kampanja, joka laajentuu myös muualle Suomeen. Myös muita aktivointikeinoja on suunnitteilla.
 Toni Pitkänen / Yle
 Syitä siihen, miksi miesten osuus verenluovutuksessa on laskenut, ei vielä tiedetä. Myös tätä yritetään selvittää tulevien kampanjoiden avulla.
 Kuopiolainen Ari Laitinen arvelee, että naiset ovat kaiken kaikkiaan miehiä aktiivisempia. Aikoinaan hänet innosti luovuttamaan oma tyttöystävä.
 – Minulla kahden vuoden tauko oli varmasti kiinni lähinnä viitseliäisyydestä, Laitinen miettii. Hän luovutti ensimmäisen kerran verta noin kymmenen vuotta sitten.
 Laitinen arvelee, että miehiä voisi yrittää innostaa esimerkiksi työyhteisöissä ja harrastusporukoissa aiempaa enemmän.
 – Nyt pitää heittää omalle työporukallekin, että tänne vaan luovuttamaan, Laitinen suunnittelee.
 "Hienoa, jos tästä on jollekin apua"
 Kokonaisuudessaan verenluovutukseen on lähes kahden vuoden ajan vaikuttanut koronapandemia. Viime viikkoina myös muut flunssat ovat näkyneet luovuttajamäärissä.
 – Etätyö on pitänyt pandemia-aikana monet kotona eikä verenluovutuksen takia tule lähdettyä liikkeelle, Paula Korhonen pohtii.
 Myös Ari Laitinenkin uskoo, että korona on voinut olla yksi vaikuttava tekijä luovutusintoon. Hyvän tekemisellä on lopulta itsellekin merkitystä.
 – Hienoa, jos tästä on jollekin apua. Tärkeää olisi, että ihmiset käyvät luovuttamassa.
 Oletko luovuttanut verta? Keskustele aiheesta 22.12.2021 klo 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Nuoret luovuttavat verta enemmän kuin mikään muu ikäryhmä
 Verenluovutuksen esteisiin lievennyksiä – entistä useampi voi nyt luovuttaa verta

Miesten määrä verenluovuttajina on hiipunut hitaasti kymmenen viime vuoden aikana – nyt suunta halutaan muuttaa


Summary: Vinski ja näkymättömyyspulveri perustuu Aapelin 1950-luvun lastenkirjaklassikkoon. Lastenelokuvat ammentavat kirjoista, koska se on taloudellisesti pienempi riski.

Nyt ei ole kiire minnekään.  Kuura Rossin , 12, pitäisi olla koulussa ruotsin kokeissa, mutta hän joutuu antamaan haastattelua Ylelle. Rossia ei harmita yhtään.
 Aiheena on ensi-iltaan tuleva uusi elokuva  Vinski ja näkymättömyyspulveri . Kuura Rossi näyttelee siinä nimiroolia, Vinskiä, jota kiusataan koulussa.
 Vinski asuu Hömpstadissa, idyllisessä pikkukaupungissa, joka on joutunut röyhkeän rikosaallon kohteeksi. Poliisi on neuvoton. Hömpstadissa tarvittaisiin supersankaria.
 Hyväksi onneksi Vinski kohtaa omalaatuisen, ikivanhan apteekkarin ( Martti Suosalo ) ja saa tältä näkymättömyyspulveria. Apteekkari ja Vinski käärivät hihat ja alkavat selvittää outojen rikosten sarjaa – tietysti näkymättöminä.
 – Se pystyy muuttumaan näkymättömäksi, ja kun se on näkymättömyyspulverin alaisena, se pystyy juoksemaan läpi seinien. Minun mielestäni se on supersankari. Enää puuttuu viitta ja muovipuku, Rossi luonnehtii roolihahmoaan.
 Rossin määritelmän mukaan Vinski on hieman pikkuvanha. Pojan tavoitteena ei ole enempää eikä vähempää kuin parempi maailma.
 Elokuva on kasvutarina. Vinski saa apteekkarin pulverista supervoimat, mutta samalla hän huomaa jotain oleellista.
 – Vinski on vähän yksinäinen, tunnustusta tavoitteleva poika, joka sitten oppii, että maine ja kunnia eivät ole niin tärkeätä, vaan hyvä teko on se tärkein juttu.

 “Aapeli oli aikaansa edellä”
 Vinski ja näkymättömyyspulveri perustuu Aapelin 1950-luvun lastenkirjaklassikkoon  Koko kaupungin Vinski . Kirja teki vaikutuksen ohjaaja  Juha Wuolijokeen  jo lapsena.
 – Aapeli oli aikaansa edellä siinä, että hän kirjoitti kirjan, jossa oli magiikkaa ja fantasiaa mukana. Se oli hyvin epäsuomalainen kirja silloin ja on yhä edelleen, Wuolijoki sanoo.
 Käsikirjoittajat  Jari Olavi Rantala ,  Mauri Ahola  ja Juha Wuolijoki toivat tarinan nykypäivään. 1950-luku näkyy elokuvan visuaalisuudessa. Kadut ovat mukulakiveä ja autot vanhoja. Elokuvaa on kuvattu Porvoossa ja Liettuassa.
 – Yksi meidän tavoite oli tehdä juonivetoinen elokuva niin, että siellä olisi lapsille vetävä rikosjuoni ja aikuisille viihdyttäviä, hauskoja kohtauksia, Wuolijoki sanoo.
 Edellisen kerran Vinski filmatisoitiin kahdeksi tv-elokuvaksi yli 50 vuotta sitten.  Koko kaupungin Vinskissä  ja  Vinskissä ja Vinsetissä  nimiroolia näytteli  Pekka Kaartinen .
 Pekka Kaartisen erikoisen elämäntarinan voit lukea täältä:
 Pekka Kaartinen valittiin 11-vuotiaana Vinski-elokuvan päärooliin – sen jälkeen elämä on ollut kuin käsikirjoittajan kynästä
 Wuolijoki näkee, että 1970-luvun filmatisoinneissa on jotain samaa kuin uudessa Vinskissä.
 – Hömpstad on tietyllä tavalla samanhenkinen kuin meillä. Siellä oli mukulakivikatuja ja se oli pieni kaupunki. Apteekkaria näytteli  Tarmo Manni . Nyt meillä on samassa roolissa Martti Suosalo. Suosalo ja Manni ovat kaksi aikansa valovoimaisinta näyttelijää.
 Vinski (Kuura Rossi) ja apteekkari (Martti Suosalo) selvittävät yhdessä Hömpstadin kaupungin arvoituksellista rikosaaltoa. Snapper Films oy
 1950-luku vetää
 Viime vuosina kotimaisia lastenelokuvia ei ole tehty niinkään alkuperäiskäsikirjoitusten, vaan entuudestaan tuttujen ja suosittujen lastenkirjojen pohjalta. Syykin on selvä.
 – Koska elokuva on kallis taidemuoto, toivotaan, että se kiinnostaa yleisöä heti, kun se tulee ensi-iltaan, Wuolijoki sanoo.
 Nykykirjallisuuteen perustuvat Heinähatut ja Vilttitossut sekä Risto Räppääjät saavat nyt haastajan Vinskistä, joka perustuu lastentarinaan yli 70 vuoden takaa. Tänä vuonna on nähty myös  Pertsa ja Kilu , joka pohjautuu niin ikään 1950-luvun kirjaan. Mikä selittää elokuvantekijöiden yhtäkkistä kiinnostusta 1950-lukuun?
 – Itseäni ei oikeastaan kiinnostanut se, että kirja on 1950-luvulta, vaan pikemminkin tarina ja henkilöt sekä Aapelin maailma. Erityisesti kiinnosti se, että Aapeli kirjoitti tarinaan magiikkaa, pojan, joka on näkymätön ja kävelee seinien läpi. Siinä on kaksi supervoimaa yhdessä, Wuolijoki sanoo.
 – Aapelin alkuperäisestä Koko kaupungin Vinski -kirjasta on säilynyt nostalgia ja kohotettu maailma. Meillä oli mukulakivikadut ja vaihdoimme kaikki modernit autot kuvauksissa pois, ohjaaja Juha Wuolijoki sanoo. Mikko Koski / Yle
 “Tämä Kuura on hyvä tyyppi”
 Kuura Rossi on kokenut näyttelijä, joka on nähty muun muassa tv-sarjoissa  Karkurit  ja  Putous  sekä elokuvissa  Luokkakokous 3  ja  Metsäjätti .
 Tulevaisuuden suunnitelmat ovat selvät. Hän tekee näyttelemisestä itselleen ammatin, “ehdottomasti”.
 Nykyisin työt jo puhuvat puolestaan ja sana kiertää.
 – Olen saanut jalan oven väliin. Ihmiset tuntevat minut ja tietävät, että tämä Kuura on hyvä tyyppi, otetaan se. Siksi minulla ei ole enää niin paljon koekuvauksia.
 Myös Juha Wuolijoki kehuu nuorta näyttelijää helpoksi ohjattavaksi.
 – Kuura on todella poikkeuksellinen näyttelijä ja nuori lahjakkuus. Hän tekee kovasti töitä ja oli valmistautunut hyvin. Aikuisnäyttelijöillekin teki tiukkaa, kun he näkivät, miten hyvä Kuura oli: Rima nousi aika korkealle.
 Elokuvassa nähdään Rossin ja Suosalon lisäksi  Pirjo Heikkilä ,  Mikko Leppilampi  ja  Hannu-Pekka Björkman .
 Juha Wuolijoki on aiemmin ohjannut elokuvat  Hella W  (2011) ja  Joulutarina  (2007). Seuraavaksi häneltä nähdään  Napapiirin sankarit 4 , jonka viimeisiä kuvauksia tehtiin haastatteluhetkellä.
 Vinski ja näkymättömyyspulveri saa ensi-iltansa elokuvateattereissa 22. joulukuuta.
 Mikä tekee hyvän lastenelokuvan? Voit keskustella aiheesta 22.12. klo 23 asti.
 Lue lisää:
 Pekka Kaartinen valittiin 11-vuotiaana Vinski-elokuvan päärooliin – sen jälkeen elämä on ollut kuin käsikirjoittajan kynästä
 Näkymättömyys tekee kiusatusta 10-vuotiaasta sankarin –kuopiolaiskirjailijan klassikkohahmo nähdään uudessa elokuvassa
 Vapiskaa Tatu ja Patu, täältä tulevat Heinähattu ja Vilttitossu – kotimaisella lastenelokuvalla menee nyt lujaa
 Katso aiemmat Vinski-elokuvat Yle Areenassa:
 Koko kaupungin Vinski
 Vinski ja Vinsentti

Kuura Rossi, 12, on näkymätön Vinski, suomalainen supersankari, joka palaa valkokankaille vuosien jälkeen


Summary: Filmikamari muistuttaa, että elokuvateatterit ovat tehneet kohta kaksi vuotta töitä, että elokuvakäynti olisi mahdollisimman turvallinen. Yhdistyksen mielestä jokainen menetetty euro liikevaihtoa pitää korvata yksi yhteen.

Elokuva-ala vaatii täysimääräistä korvausta elokuvateattereille, kun elinkeinon harjoittaminen on nyt kielletty.
 – Jokainen menetetty euro liikevaihtoa pitää korvata yksi yhteen, vaatii Suomen Filmikamari tiedotteessaan.
 Lounais-Suomen aluehallintovirasto  kielsi maanantaina kaikki yleisötilaisuudet  Varsinais-Suomen alueella 22. joulukuuta alkaen.
 Filmikamarin mukaan tällä kiellolla heitettiin romukoppaan niin THL:n riskipotentiaalin arviointitaulukko, koronapassi kuin alan toimijoille annetut lupauksetkin.
 Elokuva-ala muistuttaa, että elokuvateatterit ovat tehneet kohta kaksi vuotta töitä, jotta elokuvakäynti olisi mahdollisimman turvallinen. Kannanotossa muistutetaan, että korona-aikana on tehty liki viisi miljoonaa elokuvakäyntiä ilman tunnettuja tartuntaketjuja.
 Elokuva ala korostaa, että joulun aika on elokuva-alan tärkein sesonki. Elokuvissa käydään erityisesti välipäivinä valtavasti. Vuoden viimeiset viikot ovat myös lahjalippujen ja sarjakorttien myynnin huippua.
 Kaksi vuotta kestänyt korona on tyhjentänyt elokuvateattereiden taloudelliset puskurit, ja loppuvuoden täyskiellot tuhoavat elokuvateattereiden usean kuukauden tuloksen, todetaan tiedotteessa.

Suomen Filmikamari paheksuu Varsinais-Suomen yleisötilaisuuksien kieltoa ja vaatii korvausta elokuvateattereiden tulonmenetyksistä


Summary: Koronakriisin pitkittyminen kuormittaa sote-henkilöstöä aina laitoshoitajista ylilääkäreihin saakka. Kun henkilöstöstä on pulaa, joudutaan toimipisteitä sulkemaan ja kiireetöntä hoitoa ajamaan alas. Sote-alan huono maine voi myös karkoittaa alalle hakeutuvia nuoria.

Koronakriisi on jatkunut Suomessa jo lähes kaksi vuotta. Monen mielestä aivan liian pitkään. Sote-alan ammattilaiset ovat puhuneet jo pitkään  koronan tuomasta lisäkuormasta työssään.
 Etelä-Savon sairaanhoitopiirin henkilöstön jaksaminen lähestyy jo kriittisiä hetkiä. JHL Essoten pääluottamusmies  Anne Puntasen  mukaan henkilöstö on suunnattoman väsynyt koronan kanssa taistelemiseen.
 – Korona vahtii jokaisen työntekijän olalla, ja se on lisänä kaikkeen siihen normaaliin työhön. Jokaikinen työntekijä on väsynyt. Kamelin selkä on jo joillakin katkennut.
 Puntanen muistuttaa, ettei uupumus vaivaa vain lääkäreitä ja hoitajia, vaan kaikkia sote-alan työntekijöitä kuten siivouspalveluita, joiden kontolla on hyvin tarkka siisteys ja koronahygienia.
 Puntasen mukaan moni pohtii jo alan vaihtoa, kunhan koronakriisi on saatu selätettyä. Tämä tarkoittaisi sitä, että koronakriisin jälkeen  sote-alan raskas osaajapula syvenisi entisestään.
 – En tiedä, onko kyseessä vain väsymyksestä johtuva heitto, mutta se varmasti monella on mielessä.
 "Joka vuorosta puuttuu työntekijöitä"
 Koronan vaikutus ei näy ainoastaan potilaiden lisääntyneessä määrässä, vaan suoraan myös hoitajien ja muiden ammattilaisten vähyydessä. Jos lääkäri tai hoitaja saa tartunnan tai joutuu karanteeniin, tarvitaan nopeasti sijainen. Ja heitä ei ole tarpeeksi, sillä töihin vaaditaan alan koulutus.
 – Toisten työntekijöiden poissaolot töistä tarkoittaa, että tehdään paljon ylitöitä. Joka vuorosta puuttuu työntekijöitä, kertoo JHL Essoten varaluottamusmies  Sari Rautiainen .
 Sairaanhoitopiirit pyrkivät yhdessä henkilökunnan kanssa joustamaan ja sopimaan työntekijöiden siirroista, ylitöistä ja lomista. Hoitajia kannustetaan jaksamaan  muun muassa bonuksilla.  Mutta sekään ei välttämättä riitä.
 – Yleisesti kuitenkin työntekijät pitävät työstänsä ja haluavat tehdä työnsä kunnolla. Kun ei ole aikaa ja resursseja tehdä työtä niin hyvin kuin haluaisi, se aiheuttaa psykososiaalista kuormittumista, Rautiainen sanoo.
 Koronarokotuksiin on apukäsiä saatu eläkeläisistä hoitajista, joita ilman rokottaminen olisi vaikeutunut Etelä-Savossa selvästi.  Juho Liukkonen / Yle
 Jos henkilökunta uupuu, palvelut loppuvat
 Henkilöstöpulmien takia sote-palveluja on supistettu Suomessa jo pitkään,  siirtämällä esimerkiksi kiireettömiä leikkauksia.  Etelä-Savossa nähtiin tilanteen vakavuus konkreettisesti joulukuun alussa, kun Mikkelin Anttolan hyvinvointikeskus ja laboratorio  suljettiin kokonaan kuukaudeksi .
 Essote ei ole voinut ottaa myöskään vastaan muiden sairaanhoitopiirien tehohoitopotilaita. Syynä on henkilöstön riittämättömyys. Mikäli koronatilanne jatkuu haastavana pitää palveluja supistaa entisestään.
 – Minua pelottaa, että mitä vielä joudutaan sulkemaan. Työnantaja on jo tehnyt siirtoja, mutta kaikkeen ei työnantajakaan pysty, kertoo pääluottamusmies Anne Puntanen.
 Parhaillaan monet sairaanhoitopiirit  keskustelevat henkilökunnan kanssa joululomien siirtämisestä.  Puntanen kehottaa jokaista henkilöä pohtimaan loman siirtämistään tarkkaan.
 – Suosittelen keskustelemaan asiasta perheen ja läheisten kanssa. On tärkeää punnita nyt omaa jaksamista, eikä ajatella vain rahaa. Jos lomaa siirtämällä uupuu entisestään, se ei hyödytä ketään, Puntanen toteaa.
 Hoitohenkilökunnasta on Suomessa huutava pula. Tämä tilanne voi jopa pahentua koronan jälkeen.  Kuvituskuva.  Henrietta Hassinen / Yle
 Koronan vähätteleminen tuntuu hoitajista pahalta
 Samaan aikaan, kun sairaanhoitopiireissä taistellaan jaksamisen kanssa, kuulee varsinkin somessa rajujakin syytöksiä siitä, että korona on keksitty juttu. Päivittäin koronakriisin kanssa tekemisiin joutuvalle Puntaselle nämä jutut kuulostavat ilkeältä.
 – Se tuntuu todella pahalta, kun miettii sitä työmäärää, millä me yritämme tätä epidemiaa torjua ja pitää huolta kuntalaisten hyvinvoinnista. Se tuntuu vähättelyltä.
 Joku saattaa jopa sanoa, että hoitajien on vain kestettävä, sillä itse ovat ammattinsa valinneet.
 – Sellaisille ihmisille sanon, että kun ammattia on valittu, niin ei ole ollut koronaa! Työ on ollut ihan toisenlaista ja nyt se voi muuttua hetkessä.
 Puntasta huolestuttaa myös se, millaisen kuvan koronakriisi on antanut koko sote-alasta. Uutiset pitkistä päivistä, riittämättömistä resursseista, pienistä palkoista ja lomien siirroista voivat ajaa tulevia hoitajia muille aloille.
 – Olen erittäin huolissani siitä, miten nuoret nyt näkevät tämän alan. Vaikka sydän olisi hoitoalalla, voi olla, ettei alalle kohta enää hakeuduta.
 Voit keskustella aiheesta 23.12. klo 23.00 saakka.

Sote-alan henkilöstön uupuminen vähentää jo palveluja – pääluottamusmies: "Pelottaa, mitä vielä joudutaan sulkemaan"


Summary: Poikkeuksellinen petosvyyhti tapahtui Etelä-Pohjanmaalla, jossa yritys myi ulkomaista lihaa liki 70 ostajalle. Yritys oli tehnyt lihapakkauksiin etiketit, joiden mukaan liha olisi ollut kotimaista.

Etelä-Pohjanmaan käräjäoikeus on tuominnut ehdolliseen vankeuteen eteläpohjalaisen yrittäjän ja hänen työntekijänsä heidän myytyään ulkomaista lihaa kotimaisena. Poikkeuksellisen petoksen uhreja oli liki seitsemänkymmentä.
 Yrittäjä tuomittiin mm. törkeästä petoksesta, markkinointirikoksesta ja terveysrikoksesta seitsemän kuukauden ehdolliseen vankeuteen ja työntekijä neljän kuukauden ehdolliseen vankeuteen avunannosta kyseisiin rikoksiin. Yrittäjä määrättiin myös kolmen vuoden liiketoimintakieltoon ja menettämään valtiolle rikoksentekovälineet.
 Syytetyt olivat myöntäneet rikokset, mikä lievensi tuomion kestoa.
 Yritys oli myynyt lihaa yksityisille ostajille, ravintoloille ja vähittäiskaupalle, ja erehdyttänyt ostajia niin, että oli kiinnittänyt ulkomaiseen lihaan etiketit, joiden mukaan pakkauksessa olisi ollut suomalaista riistalihaa. Yritys oli myynyt muun muassa ulkomaista saksanhirveä kotimaisena porona, hirvenä ja peurana.
 Käräjäoikeus katsoi syytettyjen saaneen rikoksista taloudellista hyötyä noin 55 000 euroa.
 Tuomiosta voi valittaa.
 Aiheesta aiemmin:
 Näin eteläpohjalainen ruokapetos paljastui – lue MOT:n selvitys ruokaväärennöksistä
 Ulkomaista lihaa myyty kotimaisena – eteläpohjalaista yritystä koskevan petosepäilyn esitutkinta valmistunut

Yrittäjä ja yrityksen työntekijä myivät ulkomaista lihaa kotimaisena – oikeus tuomitsi ehdolliseen vankeuteen


Summary: Sähkön omatuotanto on nyt entistäkin kannattavampaa, kun pörssisähkö on kallista. Pitkälle automatisoidussa navetassa aurinkopaneelit tuottavat huomattavaa säästöä vuoden mittaan.

Riitta-lehmä työntää päänsä lypsykarsinan metallikaiteiden välistä. Se on utelias, koska paikalla on ihmisiä.
 Tavallisesti Riitan lypsy sujuu automaattisella lypsykoneella ilman ihmisiä. Lypsylle se saapuu silloin, kun itse haluaa.
 Pasi Parvisen  navetassa Lappeenrannan Joutsenossa moni muukin asia toimii nykyään automaattisesti sähkökoneilla.
 – Meille on tullut esimerkiksi automaattinen ruokintajärjestelmä viimeisen vuoden aikana. Sähkön kulutus onkin lisääntynyt, Parvinen kertoo.
 Pasi Parvisen navetassa ruoka tulee lehmille helposti. Sen jakaa automaattinen kuljetusvaunu.  Mikko Savolainen / Yle
 Parvinen on tyytyväinen navetan katolla olevista aurinkopaneeleista, jotka he hankkivat maatilalle kuusi vuotta sitten.
 Pörssisähkön hinta on ollut viime aikoina korkealla, joten hankinta tuntuu entistäkin järkevämmältä.
 – Laskennallisesti paneelit maksavat itsensä takaisin sitä nopeammin, mitä kalliimpi sähkön hinta on. Siksi en kadu ollenkaan, että paneelit on tullut hommattua, Parvinen sanoo.
 Pörssisähkö maksoi tämän vuoden marraskuussa  Nordpool-sähköpörssissä  keskimäärin 85,90 euroa megawattitunnilta. Viime vuonna hinta oli marraskuussa 27,62 euroa.
 Hinta on siis noussut vuodessa yli kolminkertaiseksi. Raju hinnannousu on jatkunut myös joulukuussa. Esimerkiksi tänään 21.12.2021 sähkön hinta Nordpoolissa oli peräti 405,52 euroa megawattitunnilta.
 Säästöä vuoden mittaan
 Juuri nyt sydäntalven pimeimpään aikaan aurinkopaneelit eivät juurikaan tuota sähköä. Säästöä kertyykin vuoden mittaan, varsinkin keväällä ja kesällä, kun aurinkoa on tarpeeksi.
 Sydäntalvella aurinkopaneelit eivät juuri tuota sähköä. Hyvä tuotantokausi alkaa helmikuusta.  Mikko Savolainen / Yle
 Parvisen 30 kilowatin aurinkosähköjärjestelmässä on 120 aurinkopaneelia.
 – Vuositasolla voi karkeasti sanoa, että noin 20 prosenttia energiasta tulee aurinkopaneeleista. Nyt talviaikana aina helmikuulle saakka paneeleilla on hyvin pienet tuotot, kertoo Pasi Parvinen.
 Aurinkopaneeleilla tuotetun sähkön myyminen valtakunnanverkkoon ei Parvisen mukaan ole kovin kannattavaa. Mikko Savolainen / Yle
 Parvisen mukaan aurinkopaneelien hankkiminen olisi vieläkin järkevämpää, jos ylijäämäsähkön voisi myydä kannattavasti valtakunnanverkkoon. Nykyään siitä ei tule paljon tuottoa.
 – Siinä ei ole taloudellisesti järkeä. Mitä enemmän pystyy hyödyntämään omassa käytössä, niin se kaikki on kotia päin. Akustot ovat tulevaisuutta kunhan ne halpenevat. Mutta nykyään ne ovat vielä sen verran kalliita, ettei niihin ole vielä järkeä ruveta investoimaan.
 Lue seuraavaksi :  Kalliista sähköstä kärsivät kuluttajien lisäksi pienet sähköyhtiöt – alan toimija ei usko tilanteen helpottavan ainakaan ennen kevättä
 Kasvihuoneen valot sammuvat – korkeat sähkön pörssihinnat saivat nilsiäläisen viljelijän Risto Taskisen ajamaan toimintansa alas

Sähkön hinta lyö ennätyksiä – aurinkopaneelit hankkinut lypsytilallinen on nyt entistäkin tyytyväisempi


Summary: Ritaluoma sai syytteen Sunny Car Centeriin liittyen kahdesta törkeästä petoksesta, törkeästä velallisen epärehellisyydestä ja törkeästä kirjanpitorikoksesta.

Liikemies  Markku Ritaluoman  ajatuksena oli rakentaa Euroopan suurin autokaupan keskus Hämeenlinnaan. Ajatus osoittautui varsin pian mahdottomaksi ja Sunny Car Center asetettiin konkurssiin vuonna 2015 vain viiden toimintavuoden jälkeen.
 Nyt, yli 11 vuotta yhtiön perustamisen jälkeen, Ritaluoman toiminta autokauppayhtiössä tuo hänelle vakavat rikossyytteet.
 Itä-Suomen syyttäjäalueen aluesyyttäjät  Vilhelm Nordström  ja  Veera Lamberg  syyttävät Ritaluomaa kahdesta törkeästä petoksesta, törkeästä kirjapitorikoksesta ja törkeästä velallisen epärehellisyydestä. Kaikissa näissä syytteissä tuomio on neljästä kuukaudesta neljän vuoteen vankeutta.
 Lisäksi Ritaluoma sai syytteet kahdesta törkeästä veropetoksesta, jotka eivät liity hänen toimintaansa Sunny Car Centerissä.
 Sunny Car Centerin pääomistaja Markku Ritaluoma osallistui siviilioikeudenkäynteihin ulkomailta videoyhteyden välityksellä marraskuussa 2020. Antti Ruonaniemi / Yle
 Sunny Car Centerin vaiheista voit lukea  tästä jutusta . Kaikki vanhat uutiset löydät  täältä .
 Aluesyyttäjät Vilhelm Nordström ja Veera Lambergtekivät syyttämättäjättämispäätöksen toisen Sunny Car Centerin hallituksen jäsenen  Iisakki Kiemungin  kohdalla.
 Nordström katsoo perusteluissaan, että Kiemungin menettely hallituksen jäsenenä osoittaa kylläkin huolimattomuutta, mutta ei sellaista tahallisuutta, jonka vuoksi häntä voitaisiin syyttää epäiltyjen rikosten törkeistä muodoista. Mahdollisen tuottamuksellisen kirjanpitorikoksen syyteoikeus on vanhentunut.
 Sunny Car Center on työllistänyt oikeuksia jo vuosia
 Sunny Car Centerin taru yhtiönä loppui syyskuussa 2015, mutta eri oikeusasteet ovat saaneet painia vuosia yhtiön jälkiselvittelyissä.
 Yhtiön konkurssipesä teki Sunny Car Centeristä kaikkiaan viisi kannetta, joista tärkeimmät koskivat Sunny Car Centerin pääomistajaa Markku Ritaluomaa ja toista hallituksen jäsentä, hämeenlinnalaista poliitikkoa Iisakki Kiemunkia.
 Konkurssipesä vaati miljoonien eurojen vahingonkorvauksia Ritaluomalta ja Kiemungilta. Kanteista seurasi joukko siviilioikeudenkäyntejä eri oikeusasteissa.
 Oikeudenkäyntien tuloksena Ritaluomalle langetettiin maksettavaksi yhteensä yli seitsemän miljoonaa euroa. Iisakki Kiemungin kontolle oikeusistuimet sovittelivat yhteensä noin 200 000 euroa.
 Siiviilikanteista yksi odottaa edelleen päätöstä Turun hovioikeudesta, muut ovat saaneet jo lainvoiman.
 Sunny Car Centerin pääomistajaa Markku Ritaluomaa koskevat rikosoikeudenkäynnit alkavat todennäköisesti aikaisintaan ensi syksynä.

Miljoonakorvauksiin tuomittu Sunny Car Center -mies voi joutua vuosiksi vankilaan: Markku Ritaluomaa syytetään törkeistä talousrikoksista


Summary: Helen on päättänyt sulkea myös Salmisaaren kivihiilivoimalan reilusti etuajassa. Kivihiilen korvaajia on kuitenkin julkistettu toistaiseksi vain Hanasaaren kivihiilivoimalan jättämän aukon korvaamiseksi.

Paljon parjattu kivihiilen polttaminen loppuu Helsingissä keväällä 2024. Kivihiili on vuosikymmeniä ollut pääkaupungille vakaa energianlähde, mutta sen ilmastopäästöt ovat viimeisen vuosikymmenen aikana nousseet esille kiihtyvissä määrin.
 Tänään Helsingin energiayhtiö Helen päätti, että Salmisaaren kivihiilivoimala suljetaan jo keväällä 2024. Edellinen takaraja oli vuosi 2029, joka johtui valtion päätöksestä kieltää kivihiilen poltto tämän vuosikymmenen jälkeen. Nyt aloite laitoksen sulkemisesta tuli yhtiön hallituksen ja toimivan johdon aloitteesta.
 – Kivihiilen polttaminen on niin kallista, että se on vähän kuin seteleitä polttaisi. Ja kyllähän se sellainen mainehaitta on ollut. Siinä mielessä kivihiilen poltto on hauska lopettaa, ja nyt se oli myös taloudellisesti kannattavaa, sanoo Helenin hallituksen puheenjohtaja  Osmo Soininvaara  (vihr.).
 Helsingin valtuusto määräsi vuonna 2015  yhtiön sulkemaan kaupungin toisen, eli Hanasaaren kivihiilivoimalan. Sen kattilat hiljenevät keväällä 2023.
 Laitosten sulkemisen takia irtisanomisuhan alla arvioidaan olevan 288 henkilöä.
 Teknisesti ottaen laitosten sulkeminen on huomattavasti helpompaa kuin niiden korvaajien rakentaminen. Tämä tekee Helenin tämän päivän päätöksestä erityisen mielenkiintoisen – jopa yllättävän. Helen julkaisemat uudet ja vihreämmät energialähteet eivät nimittäin riitä korvaamaan Salmisaaren lämmöntuotantoa.
 Seuraavat neljä kuvaajaa kertovat, millainen palapeli Suomen suurimmalla kaukolämpöyhtiöllä on nyt näpeissään.
 Kivihiililaitosten myötä katoaa iso osa lämmöntuotannosta
 Kivihiililaitoksista luopuminen on Helsingille iso asia, sillä niillä voi tuottaa todella paljon lämpöä. Nollakeleillä melkein koko kaupungin voisi lämmittää pelkillä kivihiililaitoksilla.
 Salmisaaren sulkeminen on jopa Hanasaarta suurempi asia, kun mukaan lasketaan suuren lämpöä ja sähköä tuottavan yhdistelmälaitoksen lisäksi myös vanhempi ja pienempi lämpökattila. Vanhassa lämpökattilassakin kivihiilen poltto loppuu, mutta sitä ei pureta, vaan polttoaine vaihtuu.
 Kivihiilen korvaajista vasta puolet tiedossa
 Helen on etsinyt viime vuodet kiivaasti korvaavia lämmönlähteitä kivihiililaitosten tilalle. Työ on edelleen kesken.
 Yhtiö saa valmiiksi uutta lämmöntuotantoa kutakuinkin Hanasaaren jättämän aukon täyttämiseen, mutta Salmisaaren korvaajia ei ole julkistettu.
 – Varmaan ihan kaikkea reservikapasiteettia ei tulla tarvitsemaan, mutta lähtökohta on, että valtaosin se aukko täytetään, sanoo Helenin toimitusjohtaja  Juha-Pekka Weckström .
 Todellisuus on vieläpä hieman hankalampi kuin kuvaajaa vilkaisemalla voisi päätellä.
 Ensinnäkin  Mustikkamaan lämpövarasto  on vain varasto, eikä se tuota lämpöä. Se auttaa tasaamaan pisimmillään muutaman päivän kulutushuippuja, mutta koko vuoden aikana lämpöä pitää tuottaa yhtä paljon kuin ilman sitäkin.
 Myös jätevettä ja kaukolämmityksen hukkalämpöä hyödyntävien  lämpöpumppujen merkitys  on pakkasilla kuvaajaa pienempi. Kuvaaja kertoo laitosten enimmäistehon kesällä, mutta talvipakkasilla jätevesi on kylmempää ja hukkalämpöä syntyy huomattavasti vähemmän.
 Maan syvyyksistä ammennettava  geolämpö voisi periaatteessa olla merkittävä korvaaja , mutta sen kehitystyö on vasta käynnissä ja monet hankkeet vaikeuksissa. Salmisaaren sulkemiseen mennessä Helen saa valmiiksi vain Ruskeasuon geolämpölaitoksen, jos sitäkään. Sen teho (1 megawatti) on niin pieni, ettei sitä kuvaajasta edes huomaa.
 Osan jäljelle jäävästä aukosta Helen tilkitsee ostamalla lisää lämpöä naapurikaupungista, missä Helsingin osaomistama Vantaan Energia  laajentaa jätteenpolttolaitostaan .
 Helenin tavoitteena on myös hyödyntää alueen yritysten hukkalämpöjä nykyistä enemmän. Esimerkiksi Pauligin Vuosaaren kahvipaahtimon hukkalämmöt ovat lämmittäneet helsinkiläisiä syksystä 2020 saakka. Helsingissä ei kuitenkaan ole kovin paljoa teollisuutta, josta saisi kaupungin kokonaisuuden kannalta merkittäviä määriä lämpöä.
 Hukka- ja ympäristölämpöjen lisähyödyntämisen lisäksi yhtiö uskoo saavansa vanhoista laitoksista enemmän irti kehittyneen tietotekniikan avulla.
 – Sitten on kysymys huippu- ja reservikapasiteetin korvaajista. Niistä tullaan keskustelemaan työ- ja elinkeinoministeriön kanssa ja niihin haetaan tukea valtiolta, sanoo Weckström.
 Salmisaaren korvaaminen vaatisi 1800 maalämpöremonttia
 Uusien laitosten tarpeeseen vaikuttaa luonnollisesti myös se, kuinka paljon helsinkiläiset rakennukset kaukolämpöä tarvitsevat. Mitä enemmän taloyhtiöt tekevät energiaremontteja, sitä vähemmän tarvitaan uusia laitoksia.
 Esimerkiksi Arabianrannassa  kerrostaloyhtiö vaihtoi kaukolämmön maalämpöön  ja poistoilman lämmön talteenottoon.
 Helsinkiläinen taloyhtiö on saamassa ARA-avustusta energiaremonttiinsa. Suurimmat syyt energiatehokkuuden parantumiseen ovat maalämpö, poistoilman lämmön talteenotto ja aurinkopaneelit. Antti Kolppo / Yle
 Ongelma on mittakaava ja aikataulu. Arabianrannan poistuminen kaukolämpöverkosta tiputti koko verkon tehontarvetta vain 0,265 megawattia. Salmisaaren jättämän aukon täyttämiseen tällaisia remontteja tarvittaisiin 1 800.
 Vanhoilla laitoksilla palaa entistä useammin maakaasu ja öljy
 Vaikka Salmisaaren korvaajia ei ole julkistettu, Helenillä pitää olla varmuus siitä, että kaupunki pysyy lämpimänä. Tässä tehtävässä yhtiötä auttavat vanhat lämpökeskukset, joiden rooli kasvanee ainakin tilapäisesti. Ongelma on se, että niistä valtaosa käyttää maakaasua tai öljyä.
 Isoja korvaajia etsitään öljynjalostamolta, merivedestä ja ydinreaktoreista?
 Pidemmällä aikavälillä Helenin tarkoitus on vähentää myös maakaasun ja öljyn käyttöä, ja sitä varten se selvittää kolmea isoa vaihtoehtoa:  Kilpilahden öljynjalostamon hukkalämpöjen  hyödyntämistä, sekä  suuren merivesilämpöpumpun  ja  pienydinreaktoreiden  rakentamista.
 – Veikkaisin, että näistä hankkeista 1 – 2 tullaan toteuttamaan. Näitä kaikkia viedään tällä hetkellä rinnakkain eteenpäin ja jossain kohtaa ehkä ensi vuonna täytyy alkaa tekemään päätöksiä, mihin paukut keskitetään, sanoo toimitusjohtaja Weckström.
 Juttuun lisätty kl 16:35 tieto siitä, että Salmisaaren vanhaa ja pienempää lämpökattilaa ei pureta, mutta kivihiili vaihtuu toiseksi polttoaineeksi.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 22.12.2021 kello 23 saakka.
 Lisää aiheesta:
 Näin energiayhtiöt aikovat korvata ilmastonmuutosta kiihdyttävät polttoaineet – tarkoittaako muutos kaupunkilaisille isompaa lämmityslaskua?
 Puhtaampaa lämpöä janoava Helen jää yksin jättihankkeensa kanssa – Fortum ei haluakaan hukkalämpöä Kilpilahden öljynjalostamoalueelta
 Löytyykö hyisen meren syvänteistä puhtaampaa lämpöä? Tätä Helsinki tutkii nyt, lähdimme mukaan ulapalle laskemaan mittareita syvyyksiin

Historiallinen päätös: Kivihiilen poltto loppuu Helsingissä jo vuonna 2024 – Salmisaaren vihreämmät korvaajat ovat vielä arvoitus


Summary: Helsingin käräjäoikeus asetti keskiviikkona kuljetusalan ammattiliitto AKT:lle uhkasakon, jos liitto ei lopeta samana aamuna alkaneita saartotoimenpiteitä pohjoissavolaista metsäyhtiötä vastaan.

Mekaanisen metsäteollisuuden yleissitovat työehtosopimukset päättyvät vuodenvaihteessa, mutta toistaiseksi vasta muutama yritys on tehnyt uuden yrityskohtaisen työehtosopimuksen Teollisuusliitto ry:n kanssa. Toimialalla on pari sataa yritystä.
 Yksi sopimuksen tekemisestä kieltäytyneistä on pohjoissavolainen perheyritys Keitele Group, joka on joutunut Teollisuusliiton työtaistelutoimenpiteiden kohteeksi.
 Liitto on saartanut Keitele Groupin, ja keskiviikkoaamuna saarto sai tukea kuljetusalan ammattiliitto AKT:ltä, joka myös asetti yhtiön saartoon. Aamukuudelta alkaneen saarron aikana AKT:n jäsenet eivät käsittele Keitele Groupin tuotteita Suomen satamissa.
 Keitele Groupin toimitusjohtaja ja hallituksen puheenjohtaja  Ilkka Kylävainio  sanoo ammattiyhdistysliikkeen hyökkäävän nyt yhtä yksittäistä yritystä vastaan.
 – Tämä on perustuslain ja kaikkien Suomen lakien vastaista toimintaa. He haluavat pysäyttää Keitele Groupin toiminnan.
 Teollisuusneuvos Ilkka Kylävainio katsoo yhtiönsä joutuneen ammattiliittojen hyökkäyksen kohteeksi. Kaija Kervinen / Yle
 "Erittäin hyvä uutinen"
 Kylävainio sai keskiviikkona erävoiton, kun Helsingin käräjäoikeus päätti velvoittaa AKT:n lopettamaan tukitoimenpiteensä miljoonan euron sakon uhalla.
 – Saimme erittäin hyvän ja iloisen uutisen, Kylävainio iloitsee.
 AKT:n puheenjohtaja  Ismo Kokko  sanoo, ettei hän voi kommentoida asiaa, sillä käräjäoikeus ei ole ollut yhteydessä liittoon.
 – Kukaan ei ole ollut yhteydessä, Kokko sanoo.
 Kylävainion mukaan tilanne kärjistyi joulukuussa, kun Keitele Groupin olisi pitänyt hyväksyä Teollisuusliiton ja Ammattiliitto Pron esittämä työehtosopimus heti seuraavana päivänä, tai liitot aloittaisivat laajat saartotoimet.
 Kylävainio arvioi, että Teollisuusliitto edustaa vain pientä osaa yrityksen työntekijöistä.
 – Meillä on palkkalistoilla 550 henkilöä. Arvio on, että Teollisuusliiton jäseniä on sata.
 Kylävainio kertoo, että Keitele Group on valmistellut työntekijöille omat työehdot, jotka yhtiö on antanut työntekijöille viime viikon perjantaina.
 Teollisuusneuvoksen mukaan yhtiön ehdot ovat paremmat kuin Teollisuusliiton ehdottamat työehdot.
 – Palkankorotukset ja muut ehdot ovat paremmat.
 Juttua päivitetty 21.12. klo 15:47: Lisätty AKT:n puheenjohtajan kommentti.

Auto- ja Kuljetusalan Työntekijäliitto AKT:lle miljoonan euron uhkasakko, jos liitto ei lopeta metsäyhtiö Keitele Groupin saartamista


Summary: Oikeuden mukaan tavoitteena on estää šeikkiä sieppaamasta lapsiaan. Suurin osa korvaussummasta on tarkoitus käyttää šeikin ex-vaimon ja hänen lastensa turvajärjestelyihin.

Dubain šeikin ja Arabiemiraattien pääministerin  Muhammad bin Rašid al-Maktoumin  avioero on osoittautumassa erittäin kalliiksi.
 Britannialainen oikeusistuin määräsi 72-vuotiaan šeikin maksamaan ex-vaimolleen, Jordanian prinsessa  Haya bint Husseinille  yli 500 miljoonaa puntaa eli lähes 600 miljoonaa euroa.
 Kyseessä arvellaan olevan kaikkien aikojen suurin korvaus, joka Britanniassa on määrätty avioerojutussa.
 Prinsessa Haya, 47, oli šeikin kuudes vaimo, ja heillä on kaksi yhteistä lasta. Haya pakeni ex-miestään Britanniaan 13- ja 9-vuotiaiden lastensa kanssa vuonna 2019. Pari on taistellut oikeudessa lasten huoltajuudesta siitä lähtien.
 Prinsessa pelkäsi turvallisuutensa puolesta, koska hänellä oli ollut suhde henkivartijansa kanssa.
 Šeikillä on myös muita lapsia. Yksi heistä on prinsessa  Latifa al-Maktoum , joka nousi kansainvälisiin uutisotsikoihin, kun hän  yritti paeta Dubaista  ja otettiin kiinni pakomatkalla.
 Oikeuden mukaan šeikille langetetun suuren korvausvaatimuksen on tarkoitus suojella entistä vaimoa ja lapsia šeikiltä itseltään. Oikeus on aiemmin kertonut, että ruhtinas oli muun muassa asennuttanut vakoiluohjelman ex-vaimonsa puhelimeen.
 Sopimuksen mukaan suurin osa korvaussummasta on tarkoitus käyttää prinsessan ja hänen lastensa turvajärjestelyihin, kuten panssaroituihin autoihin. Oikeuden mukaan tavoitteena on estää šeikkiä sieppaamasta lapsiaan.
 Dubain šeikki Muhammad bin Rašid al-Maktoum kuvattuna vuonna 2019. AOP
 Šeikin asianajaja piti prinsessan vaatimuksia naurettavina
 Tuomari muun muassa hyväksyi Hayan vaatimuksen, että šeikin pitää maksaa 1,9 miljoonaa puntaa prinsessan Lontoon-kodin keittiön laajentamisesta, pizzauunista ja keittiön verhoista.
 Dubain šeikin asianajaja  Nigel Dyer  sanoi oikeudessa, että prinsessan vaatimukset olivat kohtuuttomia ja osin naurettavia.
 Dyer sanoi, että vaatimukset eivät sovi yhteen prinsessan antaman lausunnon kanssa, jonka mukaan tämä haluaa lastensa elävän tavallista elämää.
 Dyer myös syytti prinsessaa tämän lasten varojen väärinkäytöstä, koska tämä oli maksanut 6,7 miljoonaa puntaa kiristäjille, jotka kuuluivat prinsessan turvatiimiin. Dyerin mukaan kiristäjät vaativat rahaa vastineeksi siitä, etteivät paljastaisi prinsessan suhdetta.
 Oikeus ei kuullut väitettyjä kiristäjiä. Prinsessa Haya sanoi, että hän käytti rahaa lastensa tileiltä, koska hän oli peloissaan.
 Hayan asianajajat kertoivat oikeudelle, että Dubaissa prinsessalla ja hänen lapsillaan oli rajattomasti rahaa. Heillä oli käytössään yli tusina luksuskotia, 400 miljoonan punnan jahti ja useita yksityislentokoneita.
 Haya sanoi oikeudelle, että siksi ei ollut häneltä kohtuutonta pyytää miljoonia viiden taloudenhoitajan palkkoihin, vaatteisiin, kahden kartanon ylläpitoon ja säännöllisiin lomiin.
 Lue lisää:
 Dubain hallitsija salakuunteli ex-vaimonsa puhelinta – jo kolme kuninkaallista paennut ulkomaille šeikin mielivaltaa
 Prinsessa Latifa tapasi häntä tukevan kampanjan jäseniä Islannissa – Free Latifa -tukikampanja tullut tiensä päähän

Dubain hallitsijalle napsahti lähes 600 miljoonan euron avioerolasku – ex-vaimo vaati paria miljoonaa keittiöremonttiin ja pizzauuniin


Summary: Lapin kentille saapuu joulun aikaan noin 150 koneellista matkailijoita, joiden palvelua muutos vaikeuttaisi merkittävästi. "En kerta kaikkiaan voi ymmärtää, miksi hyvästä käytännöstä nyt luovuttaisiin", sanoo Hullu Poro Oy:n Annukka Paksuniemi.

Hallitus  kokoontuu tiistaina iltapäivällä  päättämään, keskeyttääkö se koronapassin käytön tilapäisesti. Terveyden- ja hyvinvoinnin laitos on suositellut koronapassin hyllyttämistä mahdollisimman pian erityisesti korkean tartuntariskin tapahtumissa.
 Tällaisia ovat esimerkiksi yökerhot, baarit ja pubit, sisätiloissa järjestettävät konsertit ja urheilutapahtumat.
 Käytännössä tämä tarkoittaisi sitä, että voimassa olevia rajoituksia olisi noudatettava eikä niitä voisi kiertää koronapassilla. Leviämisalueilla ravintoloiden olisi suljettava ovensa kello 18 ja lopetettava anniskelu tuntia aiemmin.
 Ravintolarajoitukset astuisivat voimaan joulun jälkeen, ja ne olisivat voimassa kolme viikkoa. Enintään 20 hengen kokoontumisrajoitus on Lapissa voimassa Kittilässä, Inarissa, Kolarissa, Rovaniemellä, Kemissä, Keminmaassa, Ylitorniolla ja Torniossa.
 Hullu Poro Oy:llä on Kittilän Levillä 15 ravintolaa. Juuri nyt tunturissa on todella paljon sekä kotimaisia että ulkomaalaisia asiakkaita.
 Yhtiön varatoimitusjohtaja ja henkilöstöjohtaja  Annukka Paksuniemen  mielestä koronapassista luopumisella laitettaisiin asiakkaat, yritykset ja työntekijät erittäin inhottavaan ja hankalaan tilanteeseen.
 – Se olisi ihan katastrofi, en kerta kaikkiaan voi ymmärtää, miksi hyvästä käytännöstä nyt luovuttaisiin. Asiakkaat ovat suhtautuneet passikäytäntöön tosi hyvin ja kaikki on toiminut hienosti.
 "Ihan järkyttävä ajatus"
 On selvää, että koronapassista luopuminen lopettaisi bilettämisen yökerhoissa, mutta se myös lopettaisi alkoholitarjoilun ruokaravintoloissa kello 17 jälkeen.
 Annukka Paksuniemi kertoo, että asiakkaat, jotka esimerkiksi ovat ostaneet puolihoidon, tulevat ruokailemaan kello 18 jälkeen. He istuvat omissa seurueissaan, noudattavat turvavälejä ja muita suosituksia, kuten henkilökuntakin. Paksuniemi kysyy myös, miten anniskelun kieltäminen ruokailemaan tulevilta matkailijoilta helpottaa koronatilannetta.
 – Toivon todellakin, ettei nyt pilata tätä ja päättäjät miettisivät, mikä on vaihtoehto ravintoloilla, jos passista luovutaan. Ihan järkyttävä ajatus. Se ei saa olla vaihtoehto.
 Yökerhoissa päätös tarkoittaisi Paksuniemen mukaan ilman muuta lomauttamisia, mikä olisi todella iso pettymys. Varsinkin, kun henkilökunnan saaminen sesonkitöihin on ollut pandemian takia muutenkin vaikeaa.
 – Olemme tehneet tosi ison työn, jotta saisimme töihin pätevää henkilökuntaa. Jos tällainen takapakki nyt tulee, jokainen voi kuvitella kuinka vaikeaa työntekijöiden löytäminen on jatkossa.
 Juttu jatkuu kuvan jälkeen
 Matkailuelinkeinon vaikeuttaminen keskellä kiivainta joulusesonkia tuntuu Markku Inkilän mukaan kovalta päätökseltä, mutta pahinta olisi kuitenkin, jos matkailijoiden tulo estyisi kokonaan. Kirsti Länsman / Yle
 "Koitettais pitää rattaat pyörimässä"
 Inarin Saariselällä Northern Lights Village -matkailuyritystä pyörittävää yrittäjä  Markku Inkilää  koronapassin hyllyttäminen ei ilahduta, mutta hän kertoo miettineensä jo varasuunnitelmaa.
 – Kun alkoholista kerran on kysymys, niin silloin me suljemme baarin emmekä myy alkoholia. Turistit voisivat kuitenkin tulla syömään. Jos tällainen mahdollisuus on, näin toimitaan.
 Matkailuelinkeinon vaikeuttaminen keskellä kiivainta joulusesonkia tuntuu Inkilän mukaan kovalta päätökseltä, mutta pahinta olisi kuitenkin, jos matkailijoiden tulo estyisi kokonaan.
 – Jos lyödään rajat kiinni, silloin pistetään pillit pussiin, lomautetaan porukka ja tehdään hirveät tappiot jälleen, Inkilä toteaa.
 Inkilän yritys Inarissa kirjasi viime vuonna 1,36 miljoonan euron tappion ja kovat myyntimenetykset. Tänä vuonna on lyöty joulukuun myyntiennätys.
 – Onhan siinä aikamoinen ero. Nyt eletään sen mukaan, että saataisiin näillä turvallisuustoimilla, rokotustodistuksilla ja negatiivisilla testeillä pitää paikat auki. Koitettais pitää rattaat pyörimässä, niin olisi kaikilla mukavampi olla, Inkilä sanoo.
 Lue myös:
 Infektioylilääkäri Broas: Myös EU- ja Schengen-maista Suomeen matkustavilta tulisi vaatia ennakkoon otettua koronatestiä
 Lappiin tulevilta briteiltä vaaditaan kotimaassa tehty testi – STM päätti viime tingassa kelpuuttaa myös kotitestit tietyin ehdoin

Koronapassin hyllyttäminen osuisi Lapissa keskelle kiivainta joulusesonkia – Hullu Poron varatoimitusjohtaja: "Se ei saa olla vaihtoehto"


Summary: Kannanhoidollisella metsästyksellä halutaan helpottaa susien ja ihmisten rinnakkaiseloa. Suomen riistakeskus pyrkii ratkaisemaan poikkeusluvat ennen vuodenvaihdetta.

Suden kannanhoidolliseen metsästykseen saapui eiliseen määräaikaan mennessä 33 hakemusta yhteensä 168 sudelle.
 Eniten hakemuksia tuli Oulun riistakeskuksen alueelle, jossa yhdeksässä hakemuksessa haetaan lupaa yhteensä 40 suden metsästykseen.
 Oulun riistakeskuksen alueella Siikalatvan  Rantsilassa sudet ovat tappaneet  kesän ja syksyn aikana kymmeniä nautoja.
 Riistakeskus on myöntänyt Pohjois-Pohjanmaalle pelkästään joulukuun aikana seitsemän suden kaatolupaa, yksi Pudasjärvelle ja loput Kuusamoon, jossa sudet ovat tappaneet tänä vuonna satoja poroja.
 Varsinais-Suomessa tehtiin kahdeksan hakemusta yhteensä 43 suden metsästämiseen. Muun muassa Nousiaisten kunnassa sudet ovat  liikkuneet keskustan tuntumassa ja pihapiireissä .
 Kainuun kolmessa hakemuksessa halutaan lupa metsästää 25 sutta.
 Suomen riistakeskus pyrkii ratkaisemaan poikkeusluvat ennen vuodenvaihdetta.  Kannanhoidollisen sudenmetsästyksen lupahaku  ei koskenut poronhoitoaluetta.
 Maa- ja metsätalousministeriö  vahvisti aiemmin tässä kuussa asetuksen, joka sallii suden kannanhoidollisen metsästyksen vuoden 2022 alusta lähtien.
 Metsästys on yksi osa susikannan hoitosuunnitelmaa, jonka tavoitteena on turvata elinvoimainen susikanta ja samalla vastata susialueilla asuvien ihmisten tarpeisiin.
 Susi on rauhoitettu eläin, jota on aiemmin saanut Suomessa metsästää vain vahinkoperusteisella poikkeusluvalla. Suomen riistakeskuksen mukaan kannanhoidollinen metsästys tuo nykyistä  käytännöllisempiä keinoja susivahinkojen torjumiseksi .
 Lue lisää:
 Sudet tekevät tuhojaan Pohjois-Pohjanmaalla – riistakeskus on myöntänyt alueelle pelkästään joulukuun aikana seitsemän kaatolupaa
 Siikalatvalaisilta loppuvat keinot susien kanssa – lampaat syötiin pihasta ja lapsille on annettu koulumatkoille kilikellot

Metsästäjät hakevat lupaa 168 suden metsästykseen – eniten hakemuksia Oulun riistakeskuksen alueelle, missä sudet ovat tappaneet kymmeniä nautoja


Summary: Venäjän presidentti Vladimir Putin vaatii, ettei sotilasliitto Nato saa laajentua entisiin neuvostotasavaltoihin. Hän peräänkuuluttaa tästä Yhdysvalloilta ja Natolta pitkäkestoisia ja sitovia takuita.

Presidentti  Vladimir Putin  tapasi tänään Venäjän asevoimien ja puolustushallinnon johtoa.
 Tapaamisessa Putin toisti  jo aiemmin Yhdysvalloille ja sotilasliitto Natolle esittämänsä  vaatimukset turvatakuista.
 Käytännössä Venäjä vaatii, että Nato ei saisi laajentua entisiin neuvostotasavaltoihin ja että Nato vähentää aseellista läsnäoloaan Keski- ja Itä-Euroopassa.
 Putin syytti Yhdysvaltoja ja Nato-maita jännitteiden lisäämisestä Venäjän lähialueilla. Hän sanoi Venäjän olevan valmis sotilaallisteknillisiin toimiin vastauksena länsimaiden "aggressiiviselle linjalle" Ukrainassa.
 Venäjä on viime viikkoina keskittänyt  suuren määrän sotilaallista voimaa Ukrainan lähialueille, mikä on saanut Yhdysvallat ja Euroopan unionin huolestumaan.
 Naton Stoltenberg: Olemme valmiita neuvottelemaan
 Naton pääsihteeri  Jens Stoltenberg  vastasi Putinin puheisiin sanomalla, että sotilasliitto on aina valmis neuvottelemaan diplomaattista ratkaisua kiistaan.
 Stoltenbergin mukaan vuoropuhelun Venäjän kanssa on kuitenkin kunnioitettava niitä perusperiaatteita, joiden varaan Euroopan turvallisuus rakentuu.
 Stoltenbergin mukaan tämä tarkoittaa sitä, että Naton jäsenmailla tulee jatkossakin olla oikeus puolustaa itseään ja toisiaan.
 – Aion kutsua heti alkuvuodesta koolle Naton ja Venäjän välisen neuvoston, Stoltenberg lisäsi.
 Satelliittikuvaa Venäjän Jelnjasta, reilun parin sadan kilometrin päässä Ukrainan rajasta. Kuvassa näkyy suuri määrä Venäjän armeijan maajoukkoja.  Maxar Technologies / AFP
 Stoltenberg sanoi, että Venäjän kanssa käytävissä neuvotteluissa täytyy olla mukana myös Naton kumppanimaat Euroopassa, mukaan lukien Ukraina.
 Stoltenbergin mukaan kaikilla Euroopan mailla, myös Ukrainalla, on oikeus valita itse turvallisuuspoliittinen polkunsa.
 Myös Yhdysvallat ilmoitti tänään, että sen ja Venäjän väliset kahdenväliset neuvottelut jatkuvat heti vuoden alussa.
 Venäjä vaatii laillisesti sitovia turvatakuita
 Putin sanoi sotilasjohdon tapaamisen yhteydessä, että Ukrainan aseistamisen on loputtava.
 Jos Ukrainaan sijoitetaan Yhdysvaltain ja Naton ohjusjärjestelmiä, Putinin mukaan ohjuksilla kestää vain muutama minuutti lentää Moskovaan.
 – Tämä on kaikkein vakavin uhka turvallisuudellemme, Putin totesi.
 Tästä syystä Venäjä vaatii Putinin mukaan länneltä "laillisesti sitovia ja pitkäkestoisia takeita" siitä, ettei Nato laajenee Ukrainaan.
 Presidentti Vladimir Putin puhui maan puolustusministeriön johdolle Moskovassa 21. joulukuuta. Mikhail Tereshchenko / ITAR-Tass / AOP
 Putin kuitenkin lisäsi, ettei luottaisi takuisiin, vaikka sellaiset saisikin.
 – Kaikki tietävät, että edes sitoviin turvatakuisiin ei voi luottaa, sillä Yhdysvallat rikkoo helposti sellaisia sopimuksia, joista se ei pidä. Helposti, Putin sanoi.
 Hänen mukaansa Yhdysvaltoihin ja Natoon ei voi luottaa myöskään siksi, että ne lupasivat Putinin mukaan 1980-luvulla Venäjälle, ettei Nato laajene itään. Tämän jälkeen Nato laajeni kuitenkin itään viisi kertaa, Putin sanoi.
 Lisää aiheesta:
 Yhdysvallat torjui pikaisesti Venäjän yrityksen neuvotella turvallisuustakuista ilman liittolaisia
 Ulkoministeri Pekka Haavisto: "Ukraina pelkää turvallisuutensa puolesta"
 Kiristynyt tilanne Ukrainan rajalla huolettaa siviilejä – "Tavalliset ihmiset haluavat rauhaa", sanoo Itä-Ukrainassa asuva Tatjana
 Naton ulkoministerit Venäjälle: Voimankäytöllä Ukrainaa vastaan olisi kova hinta
 Putin ilmoitti taas, ettei pidä Naton laajentumissuunnitelmista – tässä viisi asiaa sotilasliitosta ja sen tulevaisuudesta

Putin uhkasi sotilaallisteknisillä toimilla, jos länsimaiden "aggressiivinen linja" Ukrainassa jatkuu


Summary: Oikeusministeriön vaalitietojärjestelmän uudistus muuttaa lähivuosina ehdokasilmoitukset sähköiseksi. Äänestysnumero piirretään jatkossakin kynällä lappuun, sillä sähköinen äänestäminen ei sisälly uudistukseen.

Tammikuun aluevaalien ehdokaslistat on tälläkin kertaa koottu maakunnissa käsi- ja jalkatyönä.
 Puolueet ja valitsijayhdistykset ovat kiikuttaneet aluevaalilautakuntiin mittavat pinot ehdokashakemuspapereita allekirjoituksineen.
 Vaalityötä tekevän kenttäväen yhä hartaampana toiveena on saada käyttöön sähköinen järjestelmä, joka helpottaisi ehdokaslistojen kokoamista.
 Keski-Suomen vihreiden toiminnanjohtaja  Veikko Ahola  arvelee puhuvansa monen kollegan puolesta, kun hän kertoo, että ehdokashankinta on nykymuodossaan työlästä.
 – Pitää täyttää ne paperit ja sitten kirjata ja koota tiedot listaksi, printata ja viedä se lista lautakuntaan, joka käsittääkseni vielä kirjoittaa sen uudestaan.
 Ahola uskoo, että työ kävisi kaikissa vaiheissa nopeammin, jos vaalibyrokratia hoituisi sähköisen tunnistautumisen ja sähköisen lomakkeen kautta - ja rahaakin ehkä säästyisi.
 Sähköinen järjestelmä ei kelvannut puolueille 15 vuotta sitten
 Oikeusministeriön vaalijohtaja  Arto Jääskeläinen  on samaa mieltä siitä, että sähköistämisellä saataisiin tiettyjä prosesseja helpommaksi ja nopeammaksi.
 Jääskeläinen muistuttaa, että ministeriö tarjosi puolueille sähköistä järjestelmää jo viitisentoista vuotta sitten.
 – Tätä järjestelmää ei sitten käytetty eli tämä ei silloin vielä ottanut tulta puolueissa, ja se on pantu telakalle jo useita vaaleja sitten.
 Aika on kuitenkin tehnyt tehtävänsä, ja oikeusministeriö aikoo sähköistää ehdokasmenettelyn tekeillä olevan vaalitietojärjestelmän uudistuksen yhteydessä.
 Työ on vasta alkamassa, ja sähköinen ehdokashakemus tulee käyttöön aikaisintaan 2020-luvun puolivälin jälkeen järjestettävissä vaaleissa, Arto Jääskeläinen arvioi.
 – Lähivaaleissa nämä ehdokashakemukset tehdään vielä paperilla.
 Mahdollisuutta sähköiseen äänestämiseen suomalaiset saavat sen sijaan odottaa vielä pitkään, sillä tällaista uudistusta ei Jääskeläisen mukaan edes valmistella.
 Oikeusministeriö perustelee ratkaisua neljän vuoden takaisella selvityksellä. Vuonna 2017 tehty selvitys päätyi yksimielisesti siihen, että  sähköisen äänestämisen riskit ovat mahdollisia hyötyjä suuremma t.
 – Siksi siihen ei kannata mennä, eli sitä ei valmistella lainkaan, Arto Jääskeläinen toteaa.
 Haluaisitko sinä äänestää sähköisesti? Voit keskustella aiheesta 22.12. klo 23.00 saakka.

Paperiset ehdokaslistat jäävät vaalityössä historiaan todennäköisesti 2020-luvun loppupuolella, mutta sähköistä äänestämistä ei edes suunnitella


Summary: Työllisyysaste nousi marraskuussa mittaushistorian ennätykseen, Tilastokeskuksen mukaan lähes 73 prosenttiin. Työttömien määrä laski vuodessa 62 000 työnhakijalla ja työttömiä oli 253 000.

Koronan liukasliikkeinen virusmuunnos omikron leviää vauhdikkaasti niin maailmalla kuin meillä ja voi nakertaa Suomen hyvää työllisyyskehitystä lähikuukausina. Työllisyysaste nousi marraskuussa ennätyslukemiin, lähes 73 prosenttiin.
 – Omikron luo nyt painetta varsinkin palvelusektorille. Siellä tullaan todennäköisesti näkemään vähän heikompia työllisyyslukuja seuraavina kuukausina, sanoo pankkikonserni Nordean pääekonomisti  Juho Kostiainen .
 – Todennäköisesti suurimmat iskut tulevat ravintoloihin ja hotellialoille, tämmöisiin, joissa on palvelua ja kanssakäymistä kasvokkain, Kostiainen arvelee.
 Entä ensi vuosi omikronin puristuksessa?
 – Odotuksena on, että tästä tulee lyhytaikainen häiriö. Vaikutukset talouteen jäävät todennäköisesti maltillisiksi, koska olemme oppineet elämään koronan kanssa aika hyvin. Verkko-ostokset ja etätyöt sujuvat ja yritykset osaavat toimia pandemiaolosuhteissa paljon paremmin kuin esimerkiksi puolitoista vuotta sitten, Kostiainen pohtii.
 Työllisyysaste kipusi ennätykseen
 Omikron ei vielä näkynyt Tilastokeskuksen marraskuun työllisyysasteluvussa. Tuoreet luvut julkaistiin aamulla. Työllisyysaste nousi marraskuussa mittaushistorian ennätykseen, lähes 73 prosenttiin.
 Työ- ja elinkeinoministeriön mukaan työttömien määrä laski vuodessa 62 000 työnhakijalla ja työttömiä oli 253 000.
 Uusia avoimia työpaikkoja ilmoitettiin marraskuussa 93 000. Se on lähes kaksinkertaisesti vuoden takaiseen verrattuna. Kostiaisen mukaan työpaikkoja on aika laajasti: hoiva- ja palvelusektorilla, teollisuudessa ja rakentamisessa.
 – Työvoiman kysyntä on tällä hetkellä kovaa. Avoimia työpaikkoja on paljon ja yritykset palkkaavat porukkaa, koska taloudessa menee hyvin. Koronasta on palauduttu ja firmat uskovat tulevaisuuteen, Kostiainen kertoo.
 Nordean ekonomisti Juho Kostiainen.  Jari Kovalainen / Yle
 Pitkäaikaistyöttömyys ei ole toipunut
 Pitkäaikaistyöttömyys ei ole päässyt talousnousun imuun. Pitkäaikaistyöttömiä eli yhtäjaksoisesti vähintään vuoden työttömänä työnhakijana olleita oli marraskuussa 106 000, mikä on 21 000 enemmän kuin vuotta aikaisemmin. Yli 50-vuotiaita työttömiä työnhakijoita oli 99 800. Se on 16 100 vähemmän kuin edellisenä vuonna samaan aikaan.
 – Pitkäaikaistyöttömien määrä on jäänyt korkealle tasolle. Tyypillisesti se laskee viimeisenä siinä vaiheessa, kun työmarkkinatilanne alkaa paranemaan, Kostiainen sanoo.
 Lue lisää:
 Työllisyysaste nousi marraskuussa lähes 73 prosenttiin – luku on mittaushistorian korkein

Ärhäkkä virusmuunnos omikron voi nakertaa hyvää työllisyyskehitystä lähikuukausina – ekonomisti: "Suurimmat iskut kohdistuvat aloille, joissa on kanssakäymistä kasvokkain"


Summary: Hervantalaiset voivat vuodenvaihteen jälkeen kulkea robottibussilla. Kyseessä on pari kuukautta kestävä kokeilu, jossa testataan muun muassa sitä, kuinka robottibussit pärjäävät Tampereen talviolosuhteissa.

Tampereen Hervannassa pääsee matkustamaan robottibusseilla ratikkapysäkille tammikuun alusta maaliskuun puoleenväliin saakka. Tässä kuussa robottibussit on voinut nähdä jo liikenteessä kulkemassa kolmen ja puolen kilometrin reittiä välillä Insinöörinkatu, Teekkarinkatu, Ahvenisjärventie ja Opiskelijankatu. Tänä aikana niille on tehty esitöitä.
 Vaikka matkustajia robottibussien kyytiin ei vielä ole otettu, Yle pääsi testaamaan robottibussia tiistain pakkasessa. Toyota Proace -merkkinen ajoneuvo kaarsi Insinöörinkadulle, eikä ulkomuodosta erota, että kyseessä on automaatiolla toimiva auto.
 Myöskään suojateitä ylittävät ihmiset eivät asiaa tunnu huomaavan: he nostavat autolle kättä kiitoksena – vaikka pysäyttäjänä ei ollutkaan oikea ihminen.
 Pääasiassa robottibussi kulkee sujuvasti pientä jarrutusnykimistä lukuun ottamatta. Bussi on myös varovainen liikkuja: se tunnistaa, jos risteyksestä on tulossa auto, ja jarruttaa nopeasti. Samoin se toimii jalankulkijoiden kohdalla.
 Kuskin paikalla istuu turvakuskina toimiva Sensible 4:n turvaoperaattori  Andreas Virolainen . Kymmenen minuutin kyydin aikana häntä tarvitaan ainoastaan tietyömaan kohdalla, sillä tällaisia esteitä robottibussi ei vielä osaa kiertää.
 Robottibusseissa on kyse on julkisen liikenteen palvelukokeilusta, jossa kuljetetaan ihmisiä robottibusseilla raitiovaunuille. Robottibusseilla matkustaminen on vielä tässä vaiheessa ilmaista, ja kyytiin pääsee hyppäämään reitin varrella olevilta bussipysäkeiltä.
 – Autojen ohjelmisto on kehitysvaiheessa, mutta kuitenkin siinä vaiheessa, että sitä voidaan testata turvallisesti julkisessa liikenteessä, kertoo autojen ohjelmiston kehittäneen teknologiayritys Sensible 4:n markkinointijohtaja  Timo Paloheimo.
 Turvakuljettaja mukana robottibusseissa – mutta ei kauaa
 Paloheimo kertoo, että tässä kuussa robottibusseihin on tehty tarkka kolmiulotteinen kartta, joka on kaiken ajamisen pohjana. Sen jälkeen niille on luotu ajoreitit eli käskyt, jotka kertovat, mitä reittiä ajoneuvojen tulee seurata.
 Tehtävää riittää kuitenkin yhä ennen kuin matkustajia otetaan kyytiin vuoden vaihteen jälkeen. Vielä määritellään muun muassa ajoneuvojen kiihdytyksiä tietyissä kohdissa. Lisäksi ajoneuvoille opetetaan jarrutuksia sellaisissa paikoissa, joissa nopeuden laskemista olisi hyvä ennakoida.
 – Tällä hetkellä robottibusseilla pystytään ajamaan. Kyyti ei ole kuitenkaan vielä niin sujuvaa, mitä se tulee olemaan silloin, kun matkustajia on kyydissä. Pari viikkoa vielä viilaamme reittiä ja ajamista, Paloheimo kertoo.
 Sensible 4:n turvaoperaattori Andreas Virolainen istui robottibussissa kuskin paikalla tumput suorina. Mutkissa ratti kääntyy itsestään ja mikäli tielle tulee este, jarruttaa auto omatoimisesti. Ohjaamossa on ruutu, josta näkee bussin tekemää havainnointia reitin varrelta: mikäli näyttö näyttää reitille sinistä väriä, ne ovat esteitä, joista bussi ei itse pääse ohi. Valkoiset esteet taas pystytään ohittamaan, mutta vauhtia on silloin hidastettava. Jarkko Vuolle / Yle
 Vielä tässä vaiheessa robottibussien kyydissä on turvakuljettaja, joka hyppää rattiin tilanteen sitä vaatiessa. Mikäli bussin reitille on esimerkiksi pysäköity auto, turvakuljettajat ottavat ohjat.
 – Kyytiin uskaltaa kyllä hypätä. Ohjelmisto on turvallinen, mutta toki tieliikenteessä voi tapahtua yllättäviä asioita. Näissä tapauksissa turvakuljettaja vastaa loppukädessä turvallisuudesta, Paloheimo rohkaisee.
 Tavoitteena kuitenkin on, että turvakuljettajista päästäisiin pian eroon. Paloheimo arvioi, että kun robottibussit tulevat kaupallisesti saataville noin vuoden tai puolentoista vuoden päästä, kuljettajia ei enää tarvita. Siitä huolimatta automaattibussit eivät tule jäämään täysin oman onnensa nojaan.
 – Ajoneuvoja tullaan valvomaan etäyhteyden avulla. Jos ongelmia tulee, etävalvojaa voidaan pyytää apuun. Jos esimerkiksi ajoradalla pitää kiertää pysäköity auto, etäohjaaja tekee päätöksen kiertämisestä – ei ajoneuvo itse, Paloheimo selittää.
 Mikäli robottibussilla haluaa matkustaa, sen kyytiin pääsee hyppäämään Insinöörinkadun, Teekkarinkadun, Ahvenisjärventien ja Opiskelijankadun varrella sijaitsevilta bussipysäkeiltä. Bussit liikennöivät Hervannassa 3.1.–18.3. Asiakkaille palvelu on vielä toistaiseksi maksuton.  Jarkko Vuolle / Yle
 Kilpailuetuna sääolosuhteet
 Tampereen robottibussikokeilu on osa EU-rahoitteista SHOW-hanketta. Vastaavia kokeiluja tehdään kolmessatoissa Euroopan maassa, ja Suomi on yksi näistä kokeilualueista. Hankkeessa kansainvälisenä koordinaattorina työskentelevä  Pekka Eloranta  kertoo, että Suomi on kokeiluissa etujoukoissa, sillä pääsääntöisesti kokeilut alkavat vasta vuoden 2022 aikana. Hänen mukaansa Suomen erikoisuus piilee siinä, että täällä ajamista voidaan testata talvikeleissä.
 – Aina ei voi ajaa Californian auringossa. Täällä on pakkasta, jäätä ja lunta. Siksi on tärkeää, että kokeilu käynnistyy talviaikaan, Eloranta tuumii.
 Paloheimon mukaan robottibussien ohjelmisto on jo sillä mallilla, että sillä pitäisi pystyä ajamaan myös Tampereen talviolosuhteissa.
 – Meillä on ollut toinen projekti käynnissä Norjassa vuoden alusta saakka ja siellä tuli keväällä yhtenä päivänä neljäkymmentä senttiä lunta. Ohjelmisto pystyi ajamaan oikein hyvin niin kauan, kunnes ajoneuvosta loppui kitka. Ihmiskuljettajakaan ei enää siinä vaiheessa olisi voinut ajaa, Paloheimo kertoo.
 Robottibussit tunnistaa violeteista yksityiskohdista ja kyljessä lukevasta driverless-tekstistä.  Jarkko Vuolle / Yle
 Vaikka Tampereen kaupungin projektipäällikkö  Mika Kulmala  on luottavainen sen suhteen, että robottibussit selviävät Tampereen sääolosuhteissa, veikkaa hän, että joitain haasteita saattaa tulla eteen.
 – Onhan se selvää, kun haetaan mahdollisimman vaikeita olosuhteita. Jos ajoneuvo ei selviä talviolosuhteista, me opitaan, mitä pitää tehdä ja kehitetään sitä seuraaviin versioihin. Se kuuluu asiaan, Kulmala summaa.
 Kulmala uskoo, että robottibusseista tulee vielä jossain vaiheessa pysyvä osa Tampereen joukkoliikennettä. Tarkkaa aikaa tälle hän ei kuitenkaan osaa sanoa.
 – Silloin, kun palvelu on parempaa robottibusseilla samalla hinnalla tai halvemmalla, kun miten sitä nyt hoidetaan, tämä voi tulla osaksi joukkoliikennettä.
 Voit keskustella uutisesta 22.12. klo 23 asti.

Robottibussi ei hyytynyt Tampereen Hervannassa 14 asteen pakkasessa – matkustajat pääsevät koejakson jälkeen kyytiin tammikuussa


Summary: Yksinäisyyden tunne voimistui 39 prosenttia, jos ihminen oli yksin tilassa, jossa oli paljon ihmisiä. Jos hän näki samaan aikaan puita tai taivaan tai kuuli linnunlaulua, tunne väheni 28 prosenttia.

Monet ihmiset tuntevat yksinäisyyttä kaupunkiympäristöissä, jotka ovat täynnä ihmisiä. Brittitutkimuksen mukaan vähäisetkin luontokokemukset vähentävät yksinäisyyden tunnetta.
 Tutkimus on julkaistu  Scientific Reports -tiedelehdessä  ja siitä uutisoi brittilehti  The Guardian .
 Tutkijajoukko selvitti ihmisten yli 750 ihmisen yksinäisyyden kokemuksia ihmisjoukoissa. Tutkimuksessa käytettiin apuna älypuhelinten Urban Mind -sovellusta.
 Osanottajat vastasivat kahden viikon ajan kolme kertaa päivässä kysymyksiin, joita olivat esimerkiksi: Tunnetko, että olet hyväksytty niiden ihmisten mielestä, joiden parissa olet? Voitko nyt nähdä puita? Vastauksia kertyi 16 600.
 Tutkimus osoitti, että ihmisen yksinäisyyden tunne voimistui 39 prosenttia, jos hän oli yksin tilassa, jossa oli paljon ihmisiä. Jos hän kuitenkin samaan aikaan näki puita tai taivaan tai kuuli linnunlaulua, tunne väheni 28 prosenttia.
 Tunne yhteisöön kuulumisesta vähensi yksinäisyyden tunteita yli viidenneksellä. Jos yhteisöllisyyteen yhdistyi luontokokemus, parantui myönteinen vaikutus vielä 18 prosenttia, tutkimus kertoo.
 Britanniassa on arvioitu, että ihmisten retkeily metsäseuduilla vähentää mielenterveyshoitojen kustannuksia vuodessa ainakin 185 miljoonaa puntaa eli yli 200 miljoonaa euroa.
 Yksinäisyys on paitsi tuskallinen tilanne sitä kokevalle ihmiselle myös kansanterveydellinen ongelma. Yksinäisiksi itsensä kokevilla ihmisillä on 45 prosenttia keskimääräistä suurempi kuolemanriski, kertoo The Guardian. Luku on suurempi kuin ilmansaasteiden, alkoholismin tai lihavuuden aiheuttama kuolemanriskin kasvu.
 Ihmisiä liikkeellä lontoolaisessa puistossa.  Andy Rain / EPA
 Tutkijat: Kaupunkeihin suunniteltava luontokohteita
 Suurkaupunkiympäristöä pidetään yleisesti kuormittavana tekijänä ihmisen hyvinvoinnille. Asian ei tarvitse kuitenkaan olla näin, jos kaupunkeihin varataan mahdollisuuksia luontokokemuksille ja sosiaaliselle yhteenkuuluvuudelle.
 – Suurkaupungit ovat luultavasti ainoa asuinympäristö, joka kasvaa nopeasti. Meidän pitää siis luoda sellaisia kaupunkiympäristöjä, joissa ihmiset viihtyvät. Luonto on tässä olennainen osatekijä, sanoo tutkimukseen osallistunut maisema-arkkitehti  Johanna Gibbons  The Guardianin haastattelussa.
 Tutkimuksessa ei arvioitu sitä, millainen merkitys oli sillä, että luontokohde oli kävijälle tuttu. Staffordshiren yliopiston sovelletun terveystieteen professori  Christopher Gidlow  arvioi lehdelle, että sillä on merkitystä. Tuttu kohde saa aikaan yhteenkuuluvuuden tunteen, millä taas on myönteinen vaikutus mielenterveyteen.
 Saatko sinä helpotusta yksinäisyyteen luonnosta? Voit keskustella aiheesta torstaihin 23. joulukuuta kello 23 saakka.
 Lue lisää :
 Tutkimukset todistavat, että metsä on mahtava stressilääke: Laskee sydämen sykettä ja vähentää lihasjännitystä
 Tutkimus: Metsä elvyttää mielen tehokkaasti – sillä mitä siellä tekee, ei ole juuri merkitystä
 Tutkijan simppeli keino korona-ahdistuksen helpottamiseksi: mene käymään takapihalla tai katso ulos ikkunasta

Tutkimus vahvistaa: Puiden ja taivaan näkeminen vähentää yksinäisyyden tunnetta


Summary: Pelkästään suomalaista fi-päätettä käyttäviä valeverkkokauppoja on aktiivisena ainakin noin sata. Verkossa on esimerkiksi Fjällrävenin, Canada Goosen ja Haglöfsin kauppoja jäljitteleviä valesivustoja.

Kenkiä netistä etsinyt uusimaalainen  Tia Ainola  sai viime viikolla tuta, kuinka erehdyttäviä aitoja kauppoja jäljittelevät valeverkkokaupat voivat nykyään olla.
 Icebug-merkin nastakenkiä etsinyt Ainola löysi hakukoneen kärkitulosten joukosta Icebugin kenkiin keskittyneen suomalaisen verkkokaupan ja siirtyi hakukoneesta sivustolle.
 – Verkkokauppa toimi todella sujuvasti ja näytti niin normaalilta ja luotettavalta kuin mikä hyvänsä kauppa, Ainola sanoo.
 Hän valitsi haluamansa kengät ostoskoriin, syötti kauppaan luottokortti- ja yhteystietonsa ja siirtyi vahvistamaan maksua verkkopankkiin.
 Juuri ennen ostoksen vahvistamista verkkopankissa Ainolan huomio kiinnittyi maksun vastaanottajaan. Ainola ei ottanut nimeä talteen, mutta hän muistaa sen olleen poikkeava ja epäilyttävä.
 – Vastaanottajana näkyi verkkopankissa erityisen pitkä ulkomaalainen nimi. Ajattelin, että Icebugin kokoisen tunnetun merkin verkkokauppa ei takuulla käyttäisi tällaista hyvin erikoista ja omasta nimestään poikkeavaa nimeä.
 Ainola peruutti maksun ja laittoi nettipankissa luottokortilleen kiellon verkkomaksuille. Myöhemmin pankki kehotti vaihtamaan varmuuden vuoksi luottokortin ja verkkopankkitunnukset uusiin.
 Jälkikäteen Ainola huomasi huijausverkkokaupan valeasiakaspalvelulta tulleessa sähköpostissa muutamia epäilyttäviä kohtia, kuten pari vieraskielistä tekstiä. Hän arvelee, että huijaus jäi häneltä aiemmin huomaamatta helpommin, koska hän selasi sivuja älypuhelimella ja käytti henkilötietojensa kirjaamiseen puhelimen automaattisen täytön ominaisuutta.
 Yle kävi läpi valeverkkokauppoja ja löysi jäljittelysivuja, jotka esittävät esimerkiksi Fjällrävenin, Canada Goosen, Salomonin, Merrellin ja Haglöfsin verkkokauppoja.
 Alla olevasta kuvaparista voit verrata Icebugin kenkiä myyvää aitoa verkkokauppaa ja huijaussivustoa, jonka uhriksi Tia Ainola oli vähällä joutua.
 Icebug-kenkiä maahantuova ja merkin aitoa verkkokauppaa pyörittävä Pyka oy kertoo saavansa kuluttajilta lähes päivittäin yhteydenottoja huijarisivustosta.
 – Huijarien kopiosivusto on valitettavasti tuttu. Meille se on suunnaton harmitus ja merkille samalla jonkinlainen brändihaitta, Pyka oy:n toimitusjohtaja  Lauri Pyykönen  sanoo.
 Osa yhtiön saamista yhteydenotoista on Pyykösen mukaan kysymyksiä kopiosivuston aitoudesta. Osa taas tulee kuluttajilta, jotka ovat jo joutuneet huijatuiksi valesivustolla ja jotka ovat myöhemmin löytäneet Icebugin aidon verkkokaupan.
 Pyykönen harmittelee asiaa kuluttajien puolesta. Kaupalla itsellään ei ole käytännössä mitään keinoja puuttua huijarisivustoihin. Hän suosittaa, että kuluttajat tarkkailisivat hintoja kriittisesti, koska huijarisivuilla hinnat ovat usein epärealistisen halpoja.
 – Jos jokin verkkokauppa myy sesonkinaikana tuotteita puoleen hintaan normaalista, se on todennäköisesti liian hyvää ollakseen totta ja silloin kannattaa katsoa tarkkaan, onko sivusto aito.
 Mistä erottaa huijausverkkokaupan? Yle kokosi tärkeimmät neuvot, joilla kuluttaja voi välttää verkkokauppahuijauksen. Ohjeet perustuvat etenkin Kilpailu- ja kuluttajaviraston neuvoihin. Verkkokaupoissa kannattaa huomioida ainakin seuraavat seikat: Kertooko verkkokauppaa pyörittävä yritys sivuillaan selkeästi nimensä, katuosoitteensa ja puhelinnumeronsa sähköpostiosoitteen lisäksi? Pelkän sähköpostiosoitteen tai yhteydenottolomakkeen ilmoittavan yrityksen kanssa ei kannata käydä kauppaa. Huomioi, ettei verkko-osoite kerro sitä, missä maassa verkkokauppayritys sijaitsee. Esimerkiksi suomalainen .fi-tunnus ei takaa, että verkkokauppa olisi suomalainen. Monet tällä hetkellä verkossa olevista huijaussivuista käyttävät osoitteessaan .top-verkkotunnusta. Useat valekaupoista on nimetty seuraavasti:  www.tuotemerkin nimi + suomi.fi . Esimerkiksi Ylen verkkosivusta tehty huijausosoite olisi siis nimetty aidon  www.yle.fi  sijaan  www.ylesuomi.fi . (Kyse on esimerkistä, Ylen verkkosivusta ei ole tiettävästi tehty huijausversiota.) Yksin verkko-osoitteen perusteella ei voi kuitenkaan päätellä, että tietty sivu olisi huijausta. Myyjästä kannattaa etsiä tietoa esimerkiksi syöttämällä verkkokaupan nimen hakukoneeseen. Esimerkiksi keskustelupalstoilta voi löytää tietoa muiden ostokokemuksista. Älä luota sokeasti verkkokaupan sivuilla oleviin arvosteluihin. Ne saattavat olla tekaistuja. Älä tee tilausta, jos et ole lukenut toimitusehtoja tai ymmärtänyt niitä. Varmista erityisesti oletko tekemässä kertatilausta vai sitoutumassa kestotilaukseen. Maksa luottokortilla. Voit ongelmatilanteissa yrittää hakea hyvitystä myös luotonantajalta. Ennakkomaksu pankkisiirrolla on riskialtista – pyri välttämään sitä. Jos verkkokauppa myy tuotteita poikkeuksellisen edullisesti, kaupan aitous kannattaa tarkastaa erityisen huolellisesti.
 Fi-tunnusta käyttäviä valekauppoja aktiivisena ainakin sata
 Verkossa on tällä hetkellä lukuisia suomenkielisiä, erehdyttävän aidolta näyttäviä valeverkkokauppoja.
 Kilpailu- ja kuluttajaviraston (KKV) mukaan niistä on lyhyessä ajassa tullut erittäin ammattimaisen näköisiä ja tilauksen tekeminen etenee niissä sujuvasti. Tuotetta ei tule, mutta rahat menettää.
 – Näin hyvin tehtyjä huijauksia ei ole ennen nähty. Aiemmin ne erotti yleensä siitä, että kieli oli kömpelöä, sivut näyttivät tönköiltä ja toimivat huonosti, KKV:n erityisasiantuntija  Saija Kivimäki  sanoo.
 KKV on saanut kuluvan vuoden aikana noin 30 ilmoitusta jäljittelyverkkokaupoista. Kivimäki toteaa, että tapauksia on todellisuudessa luultavasti moninkertainen määrä, koska vain harvat ilmoittavat huijauksista. Kaikkiaan erilaisista verkkokauppahuijauksista ilmoitetaan KKV:lle päivittäin.
 Suomen fi-verkkotunnuksen käyttöä valvovan Liikenne- ja viestintävirasto Traficomin mukaan fi-päätettä käyttäviä valeverkkokauppoja on tällä hetkellä ainakin noin sata.
 Traficomin johtava asiantuntija  Juhani Juselius  sanoo, että vielä pari vuotta sitten fi-tunnusta käyttäviä valekauppoja oli samanaikaisesti verkossa enimmillään jopa tuhat.
 – Tuolloin valenettikaupat olivat kuitenkin vielä kömpelöitä ja keskenään lähes identtisiä.
 Tällä hetkellä useimmat valesivustot jäljittelevät merkkituotteiden verkkokauppoja. Valtaosa huijaussivustoista esittää myyvänsä kenkiä tai vaatteita.
 Puuttumiskeinot vähissä
 Viranomaisilla on hyvin vähän keinoja puuttua huijariverkkokauppoihin.
 Fi-tunnusta käyttävän valeverkkokaupan fi-tunnuksen Traficom voi sulkea, jos tuotemerkin haltija sitä vaatii. Tällaisia pyyntöjä tulee Traficomin mukaan hyvin harvoin.
 Toiseksi Traficom voi sulkea valeverkkokaupan verkkotunnuksen, jos fi-tunnuksen haltija ei ole kirjannut asianmukaisia käyttäjätietoja. Sulkemisessa kestää parista viikosta pariin kuukauteen, koska lain mukaan Traficomin on kuultava ensin tunnuksen haltijaa.
 – Jos kyse on valeverkkokaupasta, tietoja ei käytännössä koskaan käydä täyttämässä ja tällöin sivun osoitteena oleva verkkotunnus voidaan sulkea, Traficomin Juhani Juselius kertoo.
 Valeverkkokauppoihin, jotka käyttävät esimerkiksi kansainvälistä com-tunnusta, suomalaisviranomaiset eivät pysty puuttumaan.
 Lukuisat Ylen läpikäymistä valeverkkokauppoista käyttävät juuri com-tunnusta tai muita kansainvälisiä tunnuksia.
 Rikostutkinta valeverkkokaupoista on niin ikään hyvin hankalaa, koska huijarit ovat lähes aina peräisin EU:n ulkopuolelta.
 KKV ja Traficom toteavat, että paras ja lähes ainoa keino estää valeverkkokauppahuijauksia on ennaltaehkäisy eli käytännössä kuluttajien valistaminen. KKV:n erityisasiantuntija Saija Kivimäki huomauttaa, että ennaltaehkäisyssä kannattaa myös tarkastella, minkälainen ostaja itse on.
 – Jos tietää olevansa impulsiviinen ostaja, kannattaa olla erityisen tarkkaavaisena, kun asioi verkkokaupoissa, ettei huijaus jää huomaamatta hätiköinnin vuoksi.
 Voit keskustella aiheesta 22.12. klo 23 asti.
 Lue lisää:
 Jarmon unelma bitcoin-miljoonasta vaihtui velkahelvettiin – rahat päätyivät kansainvälisille huijareille: "Halusin yllättää vaimoni"
 Mies näytti tekaistun kuitin Tori-palvelun myyjälle ja vei 2 100 euron tietokoneen mukanaan – poliisi tutkii useita tapauksia, joissa myyjä ei ole saanut rahojaan

Erottaisitko huijauksen? Suomalaisnainen huomasi asioivansa valeverkkokaupassa viime hetkellä – valesivuista on tullut erehdyttävän aidon näköisiä


Summary: Historian suurin ja voimakkain ydinpommiralli pidettiin Neuvostoliiton Novaja Zemljan saaristossa 60 vuotta sitten. Ydinkoesarjan jälkeen ydinaseiden määrä maailmalla väheni, mutta hyvä kehitys on pysähtynyt.

Utsjoen Pulmankijärvellä astiat helisivät kaapissa, hevonen vauhkoontui ja järvi pisaroi taivasta kohti. Neuvostoliitto räjäytti “tsaaripommin” eli historian suurimpana pommina tunnetun Tsar-Bomban 30. lokakuuta 1961.
 Saamelaisen poronhoitajaperheen nuorukainen  Taisto Länsman  oli tuolloin 17-vuotias ja lapsuudenkodissaan järven itärannalla. Pulmankijärvi on Novaja Zemljan ydinkoealueen lähimpiä paikkoja Suomessa. Matkaa saarelle on vajaa 900 kilometriä.
 – Ihmettelimme sitä, kuin ukkonen olisi jyrissyt. Maa tärisi sen verran, että astiat helisivät kaapissa, muistelee Länsman.
 Hän muistaa kuulleensa vain yhden räjäytyksen. Syy äänelle kerrottiin pian radiossa.
 Neuvostoliiton Novaja Zemljalla oli käynnissä suurin ydinasehelvetti kautta aikain.
 Lapsuutensa ja nuoruutensa Pulmankijärvellä asunut saamelaiskirjailija  Niilo Aikio  oli 23-vuotias ja tunturissa 30 kilometrin päässä kotoa Pulmankijärveltä huoltamassa riekonpyyyntikammia tulevan talven varalle.
 – Tuli niin kova paukku, räjähdys, sieltä idästä päin, että lammessa pisaroi ylöspäin vesi ja jalkojen alla tuntui, että maa keinuu, Aikio kertoo.
 Hevonen säikähti niin paljon, että se katkasi liean, millä se oli sidottu kammiin ja laukkoi suoraa päätä kotiinsa melkein 30 kilometriä.
 Tsar-Bomban räjäytyksen kuuli Inarissa myös Suomen tuon ajan johtava ydinasetutkija ja sittemmin akateemikko  Jorma K. Miettinen . Hän kuuli kaksi minuuttia kestäneen jyrinän koillisesta ja ihmetteli “mitä pirun tykistötaistelua siellä käydään”, kerrotaan  Arno Ahosniemen  Säteilyturvakeskukselle tekemässä tutkimusraportissa.
 Pommit räjähtivät alle tuhannen kilometrin päässä Utsjoelta. Monet paikalliset pitävät ydinasesaasteita syynä lukuisiin syöpäkuolemiin. Derrick Frilund / Yle
 Sodankylässä havaittiin, kuinka myös lähiavaruus meni sekaisin
 Tsar Bomban ennätyspommin varjoon on jäänyt, että Neuvostoliitto räjäytti Novaja Zemjalla yli 60 ydinasetta kahtena perättäisenä syksynä 1961 ja 1962.
 Paukkujen joukkoon kuuluvat historian viisi suurinta räjäytystä. Yksin suurimman energia oli enemmän kuin kaikkien toisen maailmansodan pommien yhteensä.
 Ylimmät räjäytettiin avaruudessa, osa kilometrien korkeudella ilmakehässä tai lähempänä maan pintaa. Osa pommeista pudotettiin lentokoneesta ja osa laukaistiin raketeilla ja ohjuksilla. Yksi räjäytettiin Jäämeren pinnan alla ja yksi pinnalla.
 Sodankylän geofysiikan observatorion lukulaitteessa on ionosondin pystyluotauksen kuva 30.10.1961 klo 11.00. Tsar Bomban räjähdyksestä on kulunut 28 minuuttia ja kuvan vasemmassa laidassa näkyvät jo pommin aiheuttamat häiriöt Sodankylän yläpuoleisessa ionosfäärissä lähiavaruudessa.  Tapani Leisti / Yle
 Esimerkiksi Sodankylän geofysiikan observatoriossa ydinräjäytykset havaittiin ainakin seismografilla maaperästä, mikrobarografilla paineaallosta ja ionosondin pystyluotauksella lähiavaruudesta.
 Tsar Bomba varmistui ilmakehässä tehdyksi räjäytykseksi juuri Sodankylän mikrobarografin mitattua äänennopeudella saapuneen paineaallon vähän yli tunnin kuluttua räjäytyksestä.
 Sodankylässä havaittiin myös, kuinka räjäytys aiheutti tunteja kestävän häiriön lähiavaruudessa.
 Observatorion arkiston aarteista löytyy ruskea siisti pahvilaatikko, joka on täynnä mustavalkoisia filmirullia kukin siististi lokeroissaan. Yhden rullan päiväys on 29.10–30.10. 1961. Tsar Bomban päivä!
 Avaruusfyysikko  Thomas Ulich  esittelee rullien kuvat ionosondin mittauksista suuren pommin tunneilta.
 Kuvat paljastavat pommin pelottavat voimat. Häiriöt alkavat näkyä puolisen tuntia Tsar Bomban räjäytyksen jälkeen Sodankylän yläpuolisessa lähiavaruudessa aina parin kolmen sadan kilometrin korkeuteen, jonne luotaus ulottui.
 – Kuvat kertovat, että ionosfäärin yläilmakehän sähköä johtavan osan rakenne on mennyt tietyllä tavalla sekaisin niin että ei pystytä mittaamaan sen räjähdyksen jälkeen yläilmakehän tai ionosfäärin rakennetta normaalisti suuren kohinan vuoksi. Räjäytys on aiheuttanut niin suuren kohinan ja ylimääräistä ionisaatiota, että kerrokset ei enää näy, sanoo Ulich.
 Sodankylän geofysiikan observatorion vanhan seismon kopissa havaittiin ydinpommien tärinäaallot nopeasti jo 1960-luvulla. Ovella seismologi Hanna Silvennoinen joulukuussa 2021. Tapani Leisti / Yle
 Jos Novaja Zemljalla tehtäisiin maanalainen ydinräjäytys nyt, miten nopeasti se havaittaisiin Sodankylässä?
 – Puhutaan varmaan joistakin minuuteista, varmasti alle kymmenen minuuttia, vastaa seismologi  Hanna Silvennoinen .
 Nykyään havainnot tehdään reaaliajassa ja ne välittyvät tietoverkoissa globaalisti. Esimerkiksi hiljattain tehdyt kaivosräjäytykset Ruotsissa näkyvät observatorion tilannehuoneen näytöllä harmaana käyränä.
 Jyrinää ja pelkoa
 Neuvostoliiton ydinpommien jyrinä ja rakettien leimahdukset herättivät suomalaisissa pelkoa. Niilo Aikion mukaan luotettavaa tietoa oli vähän.
 – Jäi lähinnä arvailujen ja huhujen varaan, mitä Neuvostoliiton puolella tapahtuu. Ihmisillä oli tietenkin pelkoa, leviääkö se jopa rajan yli, Aikio kertoo.
 Neuvostoliitto räjäytti viimeisen atomipommin ilmakehässä joulupäivänä 1962. Yhdysvallat teki samaan aikaan myös kymmeniä ydinräjäytyksiä ilmakehässä. Suurvallat sopivat ilmakehäkokeiden lopettamisesta, minkä jälkeen kokeet jatkuivat maanalaisina.
 Utsjoelle ja Inariin kuuluneet Neuvostoliiton ydinräjäytykset tehtiin vain viisitoista vuotta toisen maailmansodan päättymisen, Lapin tuhon ja Lapin väestön pakolaisuuden jälkeen.
 Tsar Bomba räjäytettiin samana päivänä, jolloin Neuvostoliitto antoi Suomelle nootin ja vaati YYA-sopimuksen perusteella sotilaallisia neuvotteluja.
 Taustalla oli sodan uhan partaalle kärjistynyt Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton kriisi jaetusta Berliinistä.
 Taisto Länsmanin kodissa astiat helisivät ydinpommin voimasta lokakuussa 1961. Länsmanin lapsuudenkoti oli taustalla näkyvän Pulmankijärven itärannalla eli kuvassa oikeanpuoleisella rannalla. Tapani Leisti / Yle
 Paikalliset uskovat pommien tuoneen syöpäkuolemia
 Neuvostoliiton ja myös Yhdysvaltain ydinasekokeiden säteilysaastetta laskeutui Lappiin huomattavat määrät kaukokulkeutumana stratosfäärin kautta. Säteily huolestutti Suomessa ja johti säteilymittausasemien rakentamiseen.
 Utsjoen ja Inarin poronhoitajilta mitataan yhä muuta väestöä korkeampia cesiumpitoisuuksia, jotka ovat peräisin ydinaseiden räjäytyksistä ilmakehässä.
 Utsjoella monet paikalliset ihmiset pitävät ydinasesaasteita syynä lukuisiin syöpäkuolemiin. Esimerkiksi Niilo Aikion ottoisä ja äiti kuolivat syöpään.
 – Oletan, että se myrkky, joka levisi tänne Pohjoismaihin aiheutti todella hyvin monta kuolemaa.
 Lue myös:   Vetypommien ydinlaskeuma huolestutti Suomessa
 Tutkimukset eivät ole ainakaan toistaiseksi osoittaneet yhteyttä alueen syöpäkuolemiin. Tilastojohtopäätösten ongelmana on alueen hyvin pieni väestömäärä.
 – Syöpäkuolleisuuteen vaikuttavat monet asiat. Esimerkiksi joissakin tapauksessa syöpä voi olla ensisijainen kuolinsyy, joissain tapauksissa koronainfektio voi olla ensisijainen ja myötävaikuttavana tekijänä voi olla syöpä. Joten uskoisin, että emme saa ”varmaa” tulosta, viitteitä pikemminkin, vastaa Oulun yliopiston arktisen tutkimuksen professori  Arja Rautio .
 Ydinasetilanteessa käänne huonompaan Ydinaseiden määrä väheni kylmän sodan vuosien jälkeen tuntuvasti, mutta nyt tilanne on kääntynyt taas huolestuttavampaan suuntaa. Operatiivisten joukkojen käytössä olevien ydinaseiden määrä on kasvanut. Lähes kaikki iskuvalmiudessa olevat ydinkärjet kuuluivat Yhdysvalloille tai Venäjälle. Asiantuntija Hans M. Kristensen arvioi, että riski ydinaseiden käytöstä on kohonnut kiristyneiden suurvaltasuhteiden vuoksi. Kesällä julkaistun raportin mukaan maailman yhdeksällä ydinasevaltiolla on käytössään arviolta 13 080 ydinkärkeä, eikä määrä enää vähene. Ydinasetilannetta käsitellään Ydinsulkusopimuksen tarkastelukonferenssissa New Yorkissa alkuvuonna 2022. Kuuntele aihetta käsittelevä Maailmanpolitiikan arkipäivää -lähetys (18.12.2021)  tästä linkistä . Lähteet: Tukholman kansainvälisen rauhantutkimusinstituutin Siprin vuosiraportti, asiantuntija Hans M. Kristensen
 Lue myös:
 Aiemmin salainen video maailman voimakkaimman ydinaseen räjäytyksestä julki – Näin räjähtää "tsaaripommi"
 Ainutlaatuinen valokuva ja julkisuudelta unohtunut raportti antavat uutta tietoa Neuvostoliiton epäonnisesta ydinkokeesta – Novaja Zemljan ydinkoepäästö päätyi lehmänmaitoon Lapissa
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  22.12. kello 23 saakka.

Maailman hirvittävin jysähdys kuului Utsjoellakin – kaksi saamelaista kertoo, miten historian suurimmat ydinpommit näkyivät Suomessa


Summary: Laajan näytön mukaan koronarokote on turvallinen sekä äidille, että sikiölle. Rokottamattoman raskaus sen sijaan ei.

Tampereen yliopistollinen sairaala (TAYS)

Tampereen yliopistollinen sairaala TAYS tiedotti päivällä huolesta raskaanaolevia rokottamattomia henkilöitä kohtaan. Infektioyksikön apulaisylilääkäri  Reetta Huttusen  mukaan raskaus rokottamattomana on hengenvaarallista sekä sikiölle että äidille.
 Raskaus alentaa vastustuskykyä ja loppuraskauden suuri raskausvatsa painaa keuhkoja. Se pienentää keuhkojen tilaa ja heikentää niiden toimintaa.
 – Olemme erityisen huolissaan raskaana olevista. Koronatauti on todella iso riski äidille ja sikiölle. Olemme valitettavasti nähneet Taysissa erittäin vaikeita tilanteita raskaana olevilla ja heidän syntymättömillä lapsillaan, Huttunen kertoo.
 Hänen mukaansa kansainvälisissä tutkimuksissa on todettu odottavilla äideillä olevan muuta väestöä korkeampi riski joutua tehohoitoon ja hengityskoneeseen. Kesällä valmistuneen  brittitutkimuksen  mukaan variantti aiheuttaa useammin vakavan taudin raskaana oleville.
 Rokote on turvallinen äidille ja lapselle
 Koronatartunnan saaneilla sairaalaan päätyneillä raskaana olevilla on tutkimuksessa alkuperäisen virusmuodon auheuttamassa taudissa 24,4 prosentin riski keskivaikeaan tai vaikeaan taudinkuvaan.
 – En voi näkemäni perusteella liiaksi korostaa sitä, että raskaana olevan kannattaa ottaa koronarokote raskausvaiheesta riippumatta. Rokottamaton raskaus koronainfektion aikana aiheuttaa kuolemanvaaran, Huttunen kertoo.
 Hän vetoaakin kaikkiin raskaana oleviin, jotta he ottaisivat koronarokotteen, huolimatta siitä, missä vaiheessa raskaus on. Hänen kertoo rokotteen olevan turvallinen sekä odottavalle äidille että lapselle.
 – Rokotteesta on huomattavan paljon käyttökokemusta raskaana olevilla. Mitään signaalia ei ole, että se olisi haitallinen sikiölle tai äidille. Myös THL myös suosittelee sen ottamista, Huttunen summaa.
 Voit keskustella uutisesta 22.12. klo 23 asti.
 Lue aiheesta lisää:
 Raskaus kasvattaa vaikean koronataudin riskiä – miksi raskaana olevat eivät ole riskiryhmää?
 Raskaus lisää vaikean koronan riskiä – Emilia Merimaa, 25, sai tartunnan: "Kun oireeni pahenivat, vauvan selviäminen ei ollut enää itsestäänselvyys"
 Sairaala vetoaa odottavia äitejä ottamaan koronarokotteen – TAYSin synnytyslääkäri: "Meillä ei riitä henkilökunta, jos tämä jatkuu tällaisena"

Sairaalassa on nähty vaikeita tilanteita raskaana olevilla – TAYSin ylilääkäri: koronainfektio on hengenvaarallinen raskaana olevalle rokottamattomalle