Summary: Demokraatit kärsivät vaalitappion Virginian kuvernöörin vaaleissa ja New Jerseyssäkin tappio on hilkulla. Paikallisvaalien tulokset lupaavat huonoa Bidenin hallinnolle, joka kompuroi yhä jättimäisten tukipakettien markkinoinnissa.

Keskiviikkoaamu valkeni Washingtonissa hyytävän kylmänä, erityisesti demokraateille.
 Yön aikana vaalitappio naapuriosavaltio Virginian kuvernöörin vaaleissa oli varmistunut. Uudeksi kuvernööriksi valittiin republikaaniehdokas  Glenn Youngkin , ja istuva demokraattikuvernööri  Terry McAuliffe  joutuu väistymään.
 New Jerseyn saman yön kuvernöörinvaaleissa istuva demokraattikuvernööri joutui yllättävän tiukkaan kisaan republikaanihaastajan kanssa. Tämän jutun julkaisuhetkellä ääniä vielä lasketaan.
 New Jerseyn tulos on vielä epäselvä. Barack Obama kampanjoi demokraattikuvernööri Phil Murphyn (kuvassa vasemmalla) puolesta Newarkissa 23. lokakuuta. Kyle Mazza / STELLA Pictures / ddp / abaca press
 Myös Virginian kisa ja Youngkinin voitto oli hyvin niukka, mutta merkittävä. Viime vuonna presidentti  Joe Biden  voitti Virginian presidentinvaaleissa kymmenellä prosentilla.
 Washingtonissa demokraatteja äänestävät tuttavani pitivät ennen vaaleja hupsuna ajatuksena, että republikaani voisi voittaa näin selkeän sinisen osavaltion. Hämmennys keskiviikkona oli, jälleen kerran, melkoinen.
 Yllätys näkyi myös demokraattikommentaattoreiden ensimmäisissä paniikkireaktioissa yön uutislähetyksissä. Yhtäkkiä kaikki halusivat muistuttaa, että Virginia tunnetaan yhden kauden kuvernööreistä ja että heiluriliike on Yhdysvalloissa ennemmin sääntö kuin poikkeus. Presidentin puolue häviää aina, se on normaalia.
 Ongelma näissä analyyseissa on vain se , että Yhdysvaltain poliittinen tilanne ei ole tällä hetkellä normaali, eikä sitä pidä normalisoida.
 Toinen valtapuolueista tukee avoimesti entistä presidenttiä, joka yritti pysyä vallassa hävittyään vaalit, ja usutti kannattajansa kongressitalolle estämään vaalituloksen hyväksymisen.
 Republikaanipoliitikot, muutamaa poikkeusta lukuunottamatta, rummuttavat yhä niin kutsuttua “suurta valhetta” viime vuoden vaalien vilpillisyydestä. Vaikka vilpille ei ole löytynyt todistusaineistoa vuoden aikana, poliitikot murentavat aktiivisesti äänestäjiensä uskoa demokratian peruspilareihin.
 Virginian ja New Jerseyn kuvernöörinvaalit olivat ensimmäiset koko osavaltion laajuiset vaalit sitten presidentinvaalien. Ne olivat ensimmäinen testi siitä, miten vuoden suurin poliittinen väittely vaikuttaa puolueiden kannatukseen.
 Ja republikaanien kannatus kasvoi.
 Demokraateille tappioyö  on vakava itsetutkiskelun paikka. Selvää on, puolueen pääviestit – ilmastonmuutoksen torjunta ja demokratian puolustaminen – eivät tällä hetkellä uppoa äänestäjiin.
 Tämä suuri linja on liian korkealentoinen erityisesti ensi vuoden välivaalien kannalta. Välivaalit ovat vähän kuin Suomen kuntavaalit: niissä on kyse tuhansista erillisistä vaaleista, joissa keskustellaan hyvin paikallisista kysymyksistä.
 Esimerkiksi Virginian kuvernöörinvaaleissa demokraattien Terry McAuliffe yritti saada äänestäjänsä liikkeelle puolustamaan osavaltiota trumpistumista vastaan, kun republikaani Glenn Youngkin tarttui koululautakunnissa käytyyn taisteluun opetuksesta.
 Virginian demokraattien kuvernööriehdokas Terry McAuliffe. Shawn Thew / EPA / AOP
 Vaikka Youngkinin viesti oli osa republikaanien valtakunnallista rummutusta, hän onnistui kuitenkin paikallistamaan sen merkityksen juuri virginialaisäänestäjille. Osavaltiossa keskustelu kärjistyi siihen, pitäisikö  Toni Morrisonin  orjuudesta kertovaa  Beloved  -kirjaa lukea kouluissa vai ei.
 Tuntuu vähäpätöiseltä vaaliaiheelta mutta toimii. Ehkä McAuliffenkin olisi pitänyt ennemmin puhua vaikka rannikkokaupunkeja ilmastonmuutoksen myötä yhä useammin raastavista tulvista kuin Trumpin vaarasta.
 Kuuntele lisää koululautakuntien taisteluista:
 Maailman politiikan arkipäivää: Repivätkö riitelevät yhdysvaltalaiset maansa hajalle?
 Ennen ensi vuoden välivaaleja  demokraattien täytynee muuttaa strategiaansa. Normaalissakin tilanteessa välivaalit päättyvät yleensä presidentin puolueen tappioon. Nyt kaulaa voi kasvattaa ennestään se, että polarisaatio puolueiden välillä on ennennäkemättömän suuri. Lisäksi republikaanit pääsevät piirtämään vaalipiirit demokraatteja useammassa osavaltiossa.
 Ainoa toivo on kommentaattoreiden puheissa se, että demokraatit saavat vietyä läpi kaksi Bidenin suurta uudistuspakettia, eli niin kutsutun infrastruktuuripaketin sekä budjetin uudelleenmuotoilun. Niiden on tarkoitus parantaa nimenomaan keskiluokan elämänlaatua.
 Silti pakettien läpivienti ei ainoastaan riitä. Demokraattien pitää myös vakuuttaa äänestäjät siitä, että ne ovat hyödyllisiä ja merkittävämpiä kuin yksittäiset koulukirjavalinnat.
 Toistaiseksi siinä ei ole onnistuttu.

Kirjeenvaihtajalta: Demokraatit vähättelevät vaalitappiota kuvernöörinvaaleissa mutta huoli välivaaleista kasvaa – pelastavatko Bidenin paketit puolueen?


Summary: Laulaja Kai Lind  oli alun perin jazz-diggari, joka ajautui rokkitähdeksi. Rokkikaan ei kelvannut tangon tahtiin elävälle Suomelle. Mutta konstit on monet. Vaimon työ vei Lindin myös maailmalle.

Laulaja  Kai Lind  aloitti 1950-luvulla eikä lopeta vielä pitkään aikaan.  Aikansa idolit  -kiertue, jolla Lind yhdessä  Pirkko Mannolan ,  Lasse Liemolan  ja  Dannyn  kanssa tulkitsee uriensa alkuvuosien suosikkisäveliä, jatkuu maaliskuuhun 2022 saakka.
 Puoli seiskan vieraana 83-vuotias Kai Lind muisteli 60-luvun jakoa rokkaaviin kaupunkeihin ja tangoa tahkoavaan maaseutuun.
 – Bändit piirsivät punaisen ympyrän Pohjanmaalle. Tänne ei kannata mennä. Takahuoneeseen tultiin vakuuttamaan jo ennen keikkaa, että "tulee turpahan, jos ei tule tangoa".
 Tangoinnostusta pystyttiin kuitenkin tukemaan poikkeuksellisillakin keinoilla. Saksofonisti  Seppo Rannikon  kanssa Lind keksi eräällä keikalla, kun tangot olivat loppu, että lauletaan instrumentaaleihin sanat saksaksi. Yleisö oli jo käynyt ärisemään, että "on niihin sanatkin".
 – Minä lauloin, mitä päähän pälkähti. Kansa tanssi ja tykkäsi, että tää on hienoa. Sitten tanssahteli lavan eteen pariskunta naurussa suin ja hihkaisi: "Bitte, mehr auf Deutsch!" (Lisää saksaksi, olkaa hyvät!) Silloin ajattelin, että on syytä lopettaa, koska salongissa saattaa tosiaan olla saksan taitoisia.
 Kaukokaipuun voi tyydyttää elokuvissa
 Kai Lind avioitui tv-kuuluttaja  Arja Tuomarilan  kanssa vuonna 1964. Lentoemäntänäkin työskennelleen vaimonsa kanssa Lind matkusteli paljon, vaikkei varsinaista kaukokaipuuta kokenutkaan.
 Taustahaastattelussa elokuvaintoilijaksi tunnustautunut Lind siteerasi  Cliff Richardin   Summer Holiday  -kappaletta: "We've seen it in the movies, now let's see if it's true" (Tämä on nähty leffassa, nyt katsotaan, onko se totta).
 Parhaimmat matkakohteet liittyvät pitkään avioliittoon, josta juorulehdet aikanaan ennakoivat korkeintaan vuoden mittaista.
 Liitto päättyi kuitenkin vasta Arja Tuomarilan kuolemaan kesällä 2020.
 – Amsterdam on lempikaupunkini. Kävimmehän siellä häämatkalla. Japanista pidin myös paljon, vaikka se tavalliselle ihmiselle onkin pitkän matkan päässä ja sangen kallis maa.
 Katso Kai Lindin koko vierailu Puoli seiskassa tästä:

60-luvun idoli Kai Lind selvisi maaseudun lavoilla valesaksaksi lauletuilla tangoilla – Vapaa-ajan lempikohteet: Amsterdam ja Japani


Summary: Meemilause on kiertoilmaus alatyyliselle tokaisulle. Presidentti Joe Biden on joutunut törmäämään lauseeseen jo useissa paikoissa. Entinen presidentti Donald Trump myy meemillä varustettuja paitoja.

Yhdysvalloissa konservatiivien ja muiden presidentti  Joe Bidenin  vastustajien poliittiseen slangiin on viime viikkoina noussut uusi meemihokema ”Let’s Go Brandon”.
 Lause on kiertoilmaus alatyyliselle ilmaisulle "Fuck Joe Biden".
 Meemilause on noussut jopa poliitikkojen huulille. Osa kongressin republikaaniedustajista on käyttänyt lausetta eri yhteyksissä.
 Hokemaa käyttämällä republikaanit pyrkivät osoittamaan, että ovat samalla aaltopituudella puolueen kannattajien kanssa, tulkitsee uutistoimisto AP
 Esimerkiksi floridalaisedustaja  Bill Posey  lopetti edustajainhuoneessa pitämänsä puheen nyrkkitervehdykseen ja lausahdukseen ”Let’s Go Brandon”. Eteläcarolinalainen republikaaniedustaja  Jeff Duncan  käytti ”Let’s Go Brandon” -tekstillä varustettua kasvomaskia kongressitalossa.
 Texasilainen senaattori  Ted Cruz  poseerasi ”Let’s Go Brandon” -kyltin kanssa baseball-ottelussa ja senaattori  Mitch McConnellin  lehdistösihteeri uudelleentviittasi valokuvan pilkkalauseesta virginialaisen rakennustyömaan kyltissä.
 CNN:n mukaan  meemilausahdus on esiintynyt tiuhaan myös entisen presidentin  Donald Trumpin  pojan  Donald Trump Jr.:n  sosiaalisen median tileillä.
 Isä-Trump ei ole antanut tilaisuuden mennä hukkaan. Hänen varainkeruukampanjansa Save America myy t-paitoja, joissa lause ”Let’s Go Brandon” on sijoitettu Yhdysvaltain lipun yläpuolelle. Muutkin tahot ovat tuottaneet myyntiin samalla pilkkalauseella varustettuja paitoja.
 Iskulause on inspiroinut myös muusikoita. Tämän jutun kirjoitusaikaan Applen verkkomusiikkikaupan iTunesin  hiphop-listan  kolme ladatuinta kappaletta oli nimeltään Let’s Go Brandon.
 Meemi lähti leviämään Nascar-kisasta
 Presidenttiä pilkkaava muotihokema sai alkunsa lokakuun alussa Nascar-kilpailusta Alabamassa, kun 28-vuotias kilpakuljettaja  Brandon Brown  oli voittanut ensimmäistä kertaa kisan Xfinity-sarjassa.
 Kilpailun jälkeen NBC Sports -televisiokanavan toimittaja haastatteli Brownia suorassa lähetyksessä.  Kisayleisö mylvi  taustalla lausetta, josta oli aluksi hankala saada selvää. Toimittaja sanoi, että yleisö huusi ”Let’s Go Brandon” kannustaakseen kuljettajaa. Mutta pian kävi ilmiselväksi, että yleisö huusi ”Fuck Joe Biden”.
 Nascar ja NBC ovat ryhtyneet toimenpiteisiin vähentääkseen ”väkijoukkojen melua ympäristössä” haastattelujen aikana. Mutta jälkitoimet eivät pelastaneet tilannetta. Uusi meemilause oli jo ehtinyt syntyä.
 CNN:n mukaan Trumpin kannattajat pitävät NBC:n toimittajan virhettä todisteena "valeuutisista" ja siitä, että tiedotusvälineet eivät suostu myöntämään maassa vallitsevaa Bidenin vastaista mielialaa.
 Presidentti Biden on joutunut törmäämään lauseeseen eri yhteyksissä.
 Kun Biden vieraili muutama viikko sitten rakennustyömaalla Chicagossa, mielenosoittajat ottivat hänet vastaan hokemalla "Let's Go Brandon". New Jerseyssa Bidenin autosaattue ajoi ”Let’s Go Brandon” -julisteen ohi. Virginiassa väkijoukko huusi lausetta Bidenille, kun tämä vieraili demokraattien kuvernööriehdokkaan vaalitilaisuudessa.
 Viime perjantaina Southwest-lentoyhtiön lennolla Houstonista Albuquerqueen lentäjä päätti kuulutuksensa tokaisuun ”Let’s Go Brandon”.
 Lausahdus sai osan matkustajista haukkomaan happea kovaan ääneen. CNN:n mukaan lennolla ollut uutistoimisto AP:n toimittaja todisti tapahtunutta. Southwest tuomitsi myöhemmin tiedotteessaan lentäjän toiminnan.
 Yhdysvaltain presidenttejä pilkataan
 Yhdysvaltain presidentit ovat olleet ilkeilyn kohteena vuosisatojen ajan.
 1880-luvulla  Grover Cleveland  kohtasi hokeman ”Ma, Ma Where’s my Pa?” eli ”Äiti, äiti, missä on isäni?”. Tuolloin huhuttiin, että Cleveland oli saanut aviottoman lapsen.  Thomas Jefferson  ja  Andrew Jackson  joutuivat pilkkarunojen kohteeksi.
 Washingtonissa on edelleen graffiteja, joissa lukee ”Fuck Trump”.  Barack Obamaa  pilkattiin rasistisesti ja  George W. Bushia  heitettiin kengällä.  Bill Clinton  oli niin rajun arvostelun kohteena, että äänekkäimpiä kriitikoita kutsuttiin ”Clinton-hulluiksi”.
 Kilpakuljettaja Brandon Brownille hänen voittokisastaan lähtenyt meemi-ilmiö ei ole tuonut onnea. Brownin tiimillä oli jo aiemmin vaikeuksia löytää sponsoreita. Vanhat kumppanit ovat lopettaneet kuljettajan markkinoinnin sen jälkeen, kun iskulause levisi ympäri Yhdysvaltoja.

Toimittajan mokasta tuli Bideniä pilkkaava meemi – "Let's Go Brandon" näkyy nyt kylteissä sekä t-paidoissa ja kuuluu poliittisissa puheissa


Summary: Aasialaisen kulttuurin vaikutus on jo pitkään vahvistunut länsimaissa. Tietokirjailija Minja Mäkilä kertoo, miten tutustua pinnalla olevaan Etelä-Korean kulttuuriin.

Eteläkorealainen kulttuuri on hiipinyt pikku hiljaa länsimaihin. Suomalaisetkin ovat jo kauan kuunnelleet K-poppia, käyttäneet korealaisia kauneusniksejä ja nauttineet maan ruuasta.
 Jo pitkään aasialaisen kulttuurin vaikutus on vahvistunut länsimaissa. Tutuiksi ovat tulleet esimerkiksi japanilainen J-pop, manga ja anime. Netflix-sarja Squid Game keräsi nopeasti miljoonayleisön, mikä on vain yksi merkki parhaillaan länsimaiden yli pyyhkäisevästä Korea-buumista.
 Korealaiseen kulttuuriin voi törmätä aiempaa helpommin, mutta perehtyminen aiheeseen voi vaatia hieman vaivaa. Tässä eteläkorealaiseen populaarikulttuuriin perehtyneen kirjailijan ja kulttuurihistorian maisterin  Minja Mäkilän  vinkit korealaisen kulttuuurin tarjontaan.
 1. Poikabändi BTS on esimerkki hyveellisistä esikuvista
 K-poppia voi kuulla nykyään päivittäisessä radiosoitossakin. K-poppia fanittaa maailmanlaajuisesti arvioiden mukaan 400 miljoonaa ihmistä.
 – Se on ison valtion väkiluku. Siitä syntyy valtava joukkovoima, kun fanit ovat hyvin verkostoituneita netin kautta. Heillä on ollut  vaikutusta esimerkiksi Donald Trumpin vaalikampanjaan , muihin aktivistisiin ilmiöihin ja rooli hyväntekeväisyyskampanjoissa.
 K-popin kuuntelun voi aloittaa poikabändi BTS:stä. Se on tällä hetkellä suosituin poikabändi, joka on kohonnut soittolistojen kärkeen myös länsimaissa.
 BTS:n musiikkivideot avaavat Mäkilän mielestä hyvin, mitä K-pop on tällä hetkellä: yhtyeessä on monta vuorollaan laulavaa jäsentä, videoissa on näyttäviä koreografioita ja kaikki on viimeisteltyä ja mietittyä.

 Kuten K-poppiin kuuluu, tärkeää ei ole vain musiikki, vaan myös bändiin kuuluvat henkilöt. Heidän kuuluu olla hyveellisiä esikuvia, jotka kunnioittavat vanhempia ja käyttäytyvät aina kuin herrasmiehet. Poptähdet eivät tee vain musiikkia, vaan tuottavat faneille sisältöä eri sosiaalisen median kanavissa.
 Youtuben musiikkivideoista on helppo lähteä liikkeelle, Mäkilä vinkkaa. Samalla voi lukea myös kommenttikenttää, jonka avulla voi nopeasti oppia yhtyeestä ja ylipäänsä siitä, mistä fanit puhuvat.
 2. Lukuisat ihmiset eivät voi olla väärässä katsoessaan Itaewon Classia
 Squid Gamen jälkeen on helppo jatkaa kulttuurimatkaa katsomalla K-draamaa. Tv-sarjoissa perhesuhteet ja arvot ovat usein konservatiivisempia kuin lännessä.
 Squid Game ei ole tyypillinen K-draama, vaikka siitä löytyy silti paljon korealaisille sarjoille yhteisiä piirteitä. Usein sarjat ovat dramaattisia, ja niissä käytetään paljon karikatyyrejä. Tarinoissa on selkeästi hyvä ja paha sekä selvä päämäärä. Roolien avulla sarjoissa käsitellään arkielämän ja yhteiskunnan ongelmia.
 – Myös kuvaustapa ja vihjeet juonesta ovat paikoitellen erilaisia kuin länsimaissa. Se on joskus eduksi, kun katsoja voi arvata, mitä tapahtuu seuraavaksi.
 Suoratoistopalveluissa tarjotaan yhä enemmän myös korealaisia sarjoja. Netflix-sarja Squid game keräsi nopeasti ennätysyleisön. Netflix onkin viime aikoina panostanut korealaisiin sarjoihin. ©Netflix/Courtesy Everett Collection/All Over Press
 Katsontalistalle voi laittaa esimerkiksi Itaewon Classin, jossa vankilasta vapautunut mies perustaa baariravintolan ja haluaa kostaa isänsä kuoleman. Palkittu sarja on nauttinut suurta suosiota.
 – Sarjassa miespääosaa näytellyt Park Seo-Joon on suosituimpia eteläkorealaisia näyttelijöitä. Hän sai roolin myös ensi vuonna ilmestyvään The Marvels -elokuvaan.
 3. Tutustu kulttuurin tanssimalla tai kokkaamalla opetusvideoiden avulla
 Youtube on täynnä erilaisia ohjevideoita, joiden avulla voi ottaa korealaisia taitoja haltuun kotona. Etsimällä löytää videoita, joiden avulla voi opetella tanssimaan K-pop-koreografioita, kokkaamaan korealaista ruokaa, meikkaamaan tai vaikka askartelemaan fanituotteita.
 Tietokirjailija Minja Mäkilän omistamia Wonder Girls -tyttöbändin fanikortteja. Ville Välimäki / Yle
 Valinnanvaraa on niin paljon, että jokainen voi valikoida mieleisensä opetusvideon.
 Fanit myös tekstittävät videoita. Niitä löytyy jopa suomen kielisillä tekstityksillä.
 4. Korean Dr. Phil hämmentää ja ihastuttaa
 Yhdeksän vuoden ajan tehty keskusteluohjelma Hello Counselor on jo lopetettu, mutta Youtubessa voi uppoutua tähänkin ohjelmaan englannin kielisin tekstein.
 – Kyse on humoristisesta Dr. Philistä tai Oprahista. Mukana on nelisen juontajaa ja julkkisvieraita. Ohjelmassa kilpaillaan, kenellä on aiheellisin huoli läheisestään. Esimerkiksi äiti ruokkii liikaa katukissoja, isä hamstraa tavaraa tai veli on kiinnostunut liikaa K-pop-tähdistä.
 Sarja on hyvä esimerkki korealaisesta visuaalisuudesta, ja aiheet ja vieraat kertovat myös kulttuurista.
 Ohjelma on nopeatempoinen, välillä vieraat laulavat tai tanssivat hetken. Fanit katsomossa nostavat kädet suulleen ihastuksesta. Lavasteet ovat täynnä iloisia pastellivärejä, ruudulla vilkkuu koreankielisiä sanoja ja efektejä. Tunnelma on railakas, kaikilla on mukavaa ja välissä tirautetaan pari kyyneltä.
 5. Kärsivällisyys ja avoin mieli auttavat kulttuurierojen yli
 Uuteen kulttuuriin tutustuminen vaatii kärsivällisyyttä, Mäkilä muistuttaa. Esimerkiksi draamojen konservatiivisuus voi tuntua vieraalta, ja K-pop voi vaatia muutaman kuuntelukerran kuulostaakseen hyvältä.
 – Länsimaissa popissa käytetään tyypillisesti 4–5 melodiaa, Koreassa voidaan käyttää 8–10. Musiikki tuottaa mielihyvää, kun aivot yllättyvät tai arvaavat kaavan. Kun monimutkaisemman kaavan oppii, se kuulostaa hyvältä ja tuottaa myös yllätyksiä.
 K-pop kiinnostaa tietokirjailija Minja Mäkilää, koska fanien ansiosta aiheeseen liittyvää sisältöä tuotetaan niin paljon, että verkossa on aina jotain uutta nautittavaa. Ville Välimäki / Yle
 Fanikulttuuri myös perustuu tiedon omaksumiseen. Esimerkiksi kaikki vitsit eivät aukea ennen niiden kontekstin oppimista.
 Uudet asiat voivat ärsyttää tai häiritä. Kun kulttuurieroihin tottuu, voi ottaa rennosti ja vain nauttia viihteestä.

Katsoitko Squid Gamen ja haluat kunnolla mukaan K-buumiin? Viisi vinkkiä, joiden avulla sukellat korealaiseen kulttuuriin


Summary: Opetus ei nykyään hoidu ilman mobiililaitteita. Jopa kännykättömäksi kouluksi pian kymmenen vuotta sitten julistautunut Kiviojan koulu sallii nykyään omien puhelintenkin käytön opetuksen niin vaatiessa.

Kokkolassa työryhmä alkaa selvittää mahdollisuutta vähentää mobiililaitteiden käyttöä kouluissa.
 Mobiilivapaa koulu -aloitteen tehneen valtuutetun  Pekka Nurmen  (kok.) mukaan kännyköiden poissaolo oppitunneilla voisi parantaa oppimistuloksia ja vähentää nettikiusaamista.
 – Koulu voisi olla paikka, jossa kännykän käyttöä vähennettäisiin viisaasti. Ettei kännykkä hallitsisi niin kovasti nuoria, sanoo Nurmi.
 Aloitteen nimestä huolimatta Nurmi ei varsinaisesti aja täyttä mobiilittomuutta, vaan laitteiden käytön vähentämistä sikäli kuin opetus ei vaarannu.
 Kokkolan ruotsinkielisessä yläkoulussa opiskelevat  Aaron Välitalo ,  Sanni Linna  ja  Ida Ström  sanovat  Svenska Ylen haastattelussa  uskovansa, että kännykän käytön suitsiminen ärsyttäisi monia. Useimmat pitävät puhelimen taskussa tai laukussa, mutta keskittymisen herpaantuessa se voi sattua käteen tunnillakin.
 – Katsotaan, mitä kaverit ovat lähettäneet, pelanneet tai snapanneet. Ei mitään välttämätöntä oikeastaan, sanovat Linna ja Ström.
 – Ei se tärkeää ole, mutta onpa jotain tekemistä, sanoo Välitalo.
 Täysin mobiiliton koulu sotisi jo opetussuunnitelmaa vastaan
 Erityisasiantuntija Päivi Lyhykäinen opettajien ammattijärjestöstä OAJ:sta pitää aloitteen ajatusta mobiilivapaasta koulusta nykyaikana outona.
 – Kuulostaa omaan korvaan erikoiselta, että joku haluaa lähteä tällaiseen. Netissä on nykyään niin paljon opetusmateriaalia, ja kännyköitä käytetään opetustarkoituksessa.
 Korona-aika etäopetuksineen on Lyhykäisen mukaan lisännyt kännykän käyttöä ja taitoja opetuksessa. Materiaaliin pääsy ei toki voi olla oppilaan oman puhelimen varassa, eikä kaikkea tehdä netissä.
 Puhelimet ovat kuitenkin osoittautuneet hyvin hyödyllisiksi nykyopetuksessa.
 – Ainakin harkitsisin asiaa tarkkaan, toki lapsen iän ja kehitystason huomioiden. Opetussuunnitelma kannustaa ja velvoittaakin käyttämään koulussa tietoteknisiä välineitä, sanoo Lyhykäinen.
 Oma lukunsa on se, mitä kaikkea muuta kännykällä tehdään – jopa oppitunnin aikana. Opettajat tarvitsevat Lyhykäisen mielestä täydennyskoulutusta esimerkiksi nettikiusaamisen ehkäisyyn tai siihen puuttumiseen.
 Tietoa siitä, mitä kaikkea kännykällä saa lain mukaan koulussa tehdä, tarvitsevat myös oppilaat ja heidän huoltajansa.
 – Myös kotona on käytävä keskustelua kokonaisuudesta, sanoo Lyhykäinen.
 Kännykätön koulukin tinkii puhelinetiketistä opetussyistä
 Kännykättömäksi vuonna 2012 julistautuneessa Ylivieskan Kiviojan koulussa puhelimet pannaan yhä koulun sääntöjen mukaan kiinni kouluun tultaessa, mutta ajan vaatimukset ovat muokanneet käytäntöjä sielläkin, ja oppilaat voivat käyttää omia puhelimiaan opetuksen sitä vaatiessa. Koulun omia mobiililaitteita käytetään normaalisti.
 – Mobiililaitteiden ja sovellusten käyttö vaihtelee luokka-asteen mukaan, mutta käyttöä on esikoulusta kutoseen asti, sanoo koulunjohtaja  Kosti Lehtiniemi .
 Kännykättömyyttä vaalitaan yhä työrauhan ja välituntien aktiivisuuden takia. Lehtiniemen mukaan on myös huomattu, että somekiusaamista ei tapahdu kouluaikana.
 Myös säteily huolettaa, STUKin mukaan huoli on kuitenkin turha
 Pekka Nurmi haluaa Kokkolan työryhmän myös selvittävän mahdollisuutta siirtää wifi-reitittimet luokista käytäville ja laskea niiden tehoa, sillä yhtenä huolena on säteily.
 Kiviojan koulussa Ylivieskassa kiinnitettiin huomiota reitittimien sijoitteluun langattoman verkon tullessa. Ne ovat esimerkiksi käytävillä, eivät oppilaiden välittömässä läheisyydessä.
 Erikoistutkija  Sami Kännälä  Säteilyturvakeskuksesta sanoo, että koulujen langattomat verkot eivät ole säteilyriski.
 –Altistustaso niiden lähellä on hyvin pieni, kun sitä vertaa Suomessa käytössä oleviin raja-arvoihin. Ne taas perustuvat suureen joukkoon tutkimuksia. Kun altistus pysyy raja-arvojen alapuolella, minkäänlaisia terveyshaittoja ei synny.
 Edes kaikkien taskuissa tai repuissa olevat kännykät eivät Kännälän mukaan muuta kokonaistilannetta. Radiotaajuiselle säteilylle altistumisen kannalta oma matkapuhelin on toki merkittävin tekijä, kun puhelinta pidetään kehon lähellä.
 Langattomat reitittimet eivät yleensä ole lähellä oppilaita, ja altistuminen on pientä. Reitittimien siirto esimerkiksi käytäville ei STUKin mukaan ole tarpeen.
 – Säteilyturvallisuuden näkökulmasta niitä ei tarvitse sijoittaa luokkien ulkopuolelle. Ne kannattaa sijoittaa siten, että verkosta saadaan mahdollisimman toimiva, sanoo Kännälä.
 Joissain maissa asiaan suhtaudutaan tiukemmin, ja jotkut Euroopan maatkin ovat ottaneet käyttöön tiukemmat raja-arvot. Suomessa käytössä ovat EU:n neuvoston suosituksen mukaiset ohjearvot radiotaajuiselle säteilylle ja sähkömagneettisille kentille, ja ne perustuvat tieteellisesti tutkittuun tietoon.
 Koulujen lähiverkoista ei ole viime aikoina tullut Säteilyturvakeskukseen juurikaan kyselyitä; aihe oli enemmän esillä joitakin vuosia sitten. Radiotaajuisesta säteilystä kaikkiaan tulee satoja kyselyitä vuodessa.
 Aiheesta voi keskustella torstaihin 4. marraskuuta kello 23:een asti.
 Lue seuraavaksi:   Lukiolaiset Eetu Laine ja Leo Purdy opiskelevat taloustaitoja puhelimesta – mobiilisovellus valmentaa nuoria oman talouden hallintaan
 Lastenpsykiatri ehdottaa kännykkäkieltoa kouluihin – Ranskassa näin on tehty, mutta Suomessa laki ei sitä salli

Voiko mobiililaitteiden käyttöä vähentää koulussa? Kokkolassa asiaa selvitetään, mutta ainakin täysi mobiilittomuus on nykyaikana utopiaa


Summary: Turkin tukemat syyrialaisryhmät ovat hollantilaisen kansalaisjärjestön mukaan rakentaneet ainakin kolme patoa Khaburjokeen. Järjestön raportin mukaan kurdialueille virtaa vettä jopa 54 prosenttia aiempaa vähemmän.

Turkin tukemat syyrialaisryhmät vaikeuttavat tarkoituksellisesti Khaburjoen alajuoksulla olevien kurdialueiden veden jakelua Syyriassa.
 Näin väittää  raportissaan  hollantilainen PAX-kansalaisjärjestö. Järjestön mukaan tavallisestikin kuivuudesta kärsivän alueen vesivarat ovat niukentuneet Turkin tukemien aseellisten ryhmien patohankkeiden vuoksi.
 PAX-järjestö on tutkinut raporttia varten alueen muun muassa alueen satelliittikuvia.
 Useat ryhmät, kuten Syyrian kansallinen armeija (SNA) ovat suitsineet veden virtaamista kurdien SDF-joukkojen kontrolloimille alueille.
 Joen juoksua säädellään muun muassa 80 kilometrin päässä Hasakahin kaupungista. Hasakah on Syyrian kurdialueiden keskuksia. 320 kilometriä pitkä Khaburjoki on Eufratjoen Syyrian koillisosiin ulottuva, Turkista alkava sivuhaara.
 Alueen paimentolaiset ja maanviljelijät ovat suuresti riippuvaisia Khaburjoen vesivaroista.
 Patoja on rakennettu joessa kolmeen kohtaan, Al Manajeeriin, Tall Al Assafiriin ja As Safiriin. Veden sääntely kurittaa myös alueen syyrialaisväestöä.
 Poikkeuksellisen kuuma kesä kuivatti laitumia
 Patoja on yritetty hajottaa virtaaman lisäämiseksi, mutta aseelliset ryhmät ovat estäneet purkuhankkeita.
 Kesä 2021 oli erittäin ennätyksellisen kuuma. Alueen vesivarat vähenivät myös kuivuuden vuoksi ja esimerkiksi tärkeän Aloukin vesiaseman sulkeminen niukensi veden saantia entuudestaan.
 Khaburin varrella on 84 kylää tai kaupunkia, joiden veden saanti on vaikeutunut patojen vuoksi.
 Veden käyttö aseena on kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön vastaista.
 Turkki toteutti  laajan maahyökkäyksen Koillis-Syyriassa  vuonna 2019. Alueella toimii edelleen Turkin tukemia ryhmiä.

Jano on tehokas ase – kurdeja kiristetään veden sääntelyllä Syyriassa


Summary: Yhdysvaltain keskuspankki leikkaa osto-ohjelmaansa 15 miljardilla dollarilla kuukaudessa. Keskuspankki piti tiedotustilaisuuden illalla Suomen aikaa.

Yhdysvaltain keskuspankki (Fed) aloittaa elvytysohjelmansa keventämisen myöhemmin tässä kuussa. Fed perustelee joukkovelkakirjalainojen ostojen leikkaamista sillä, että Yhdysvaltain talous on tukevassa kasvussa koronakriisin jäljiltä.
 Voimakas kysyntä ja ongelmat tarjonnassa ovat johtaneet hintojen mittavaan nousuun joillakin talouden sektoreilla. Fed pitää nopeaa inflaatiota edelleen siirtymäkauden ilmiönä talouden toipuessa pandemiasta.
 Fed pudotti keskeisimmän ohjauskorkonsa nollaan viime vuoden maaliskuussa, kun koronakriisi puhkesi.
 Pankki aloitti tuolloin myös joukkovelkakirjojen osto-ohjelmansa, jonka suuruus oli vähintään 120 miljardia dollaria kuukaudessa. Osto-ohjelma sisälsi pääosin Yhdysvaltain liittovaltion joukkovelkakirjoja.

Yhdysvaltain keskuspankki leikkaa joukkovelkakirjojen osto-ohjelmaansa


Summary: Rokottamattomat täyttävän Viron sairaaloiden teho-osastoja. Maassa on puolisen miljoonaa vailla rokotesuojaa. HUSin diagnostiikkajohtaja Lasse Lehtonen ei usko, että Baltian maista Latvia pystyy enää potilasmääräänsä hoitamaan.

Viime päivien uutiset Baltian maiden koronatilanteen kehityksestä ovat olleet huolestuttavia, tilanne on eteläisessä naapurissa maailman huonoimpien joukossa. Keskiviikkona Virossa uutisoitiin koko pandemian aikaisesta  tartuntaennätyksestä.
 Viron lääkäriliitto vaati keskiviikkona hallitukselta päätöksiä siitä, millä tavoin potilaat priorisoidaan sairaaloiden täyttyessä. Koronapotilaiden osalta yksi ehdotus on, että rokotetut hoidetaan ensin.
 Keskiviikon A-studiossa vieraillut Husin diagnostiikkajohtaja  Lasse Lehtonen  totesi, että Viron tilanne kuulostaa surulliselta. Hänen mukaansa on tavallista, että erilaisissa suuronnettomuustilanteissa joudutaan tekemään priorisointia, mutta tässä kyse olisi välttämättömyyden pakosta. Etusija annetaan sellaisille potilaille, joilla on suurin mahdollisuus selvitä.
 – Henkilökohtaisilla ominaisuuksilla ei saisi olla merkitystä potilasluokitteluun, mutta jos näin joudutaan tekemään kyseessä on pakkotilanne. Se tarkoittaa sitä, että sellaisia ihmisiä kuolee, jotka muutoin olisi voitu pelastaa, hän huomautti.
 Lehtonen ei näe Viron tilanteen olevan Suomessa roketutuille toistaiseksi kovin suuri uhka, mutta hän sanoo toivovansa naapurimaan tilanteen herättelevän niitä ihmisiä Suomessakin rokotteen hakuun, jotka eivät ole sitä vielä tehneet.
 – Meilläkin on yli miljoona rokottamatonta, kyllä siitä meillekin kovin, kovin paljon vielä potilaita sairaaloihin tulee, Lehtonen muistutti.
 Lehtonen ei usko, että Baltian maista Latvia pystyy enää potilasmääräänsä hoitamaan.
 – Virossa puhutaan 800 potilaan hoitokapasiteetista, nyt kun käyrät menevät suoraan ylöspäin, on viikon kahden asia, että se ylittyy.
 Vaikka noin 40 prosenttia virolaisista on vailla yhtäkään koronarokoteannosta, näkyy rokotusten teho silti hieman. Viime keväänä uusia tartuntoja oli pahimmillaankin 20 prosenttia vähemmän kuin tällä hetkellä, mutta sairaaloissa oli 20 prosenttia enemmän potilaita
 Koko keskiviikon A-studio on  katsottavissa Yle Areenassa.
 Aiheesta aiemmin:
 Viro lisää koronataistelun kierroksia: Kaikki koululaiset pannaan pikatestiin kolmesti viikossa
 Virolaiset kuvailevat koronatilannettaan lähes katastrofiksi, mutta suomalaiset suuntaavat silti syyslomillaan Tallinnaan: ”Ei pelota lähteä”
 Baltian koronatilanne paheni jälleen nopeasti – nämä asiat matkaa suunnittelevan on syytä ottaa huomioon

Virossa ennätysmäärä koronatartuntoja – "Jos hoidon priorisointia joudutaan tekemään, sellaisia kuolee, joita olisi voitu pelastaa"


Summary: Temptation Islandin tuotanto ei tiennyt kaikkien osallistujiensa rikostaustoista. Mikä on tuotantoyhtiön vastuu tilanteessa, jos sarjassa on seksuaalirikoksista syytettyjä tai pahoinpitelyistä tuomittuja ihmisiä?

Muutaman viikon kuluttua alkaa kymmenes kausi yhdessä Suomen katsotuimmassa tosi-tv-sarjassa Temptation Islandissa. Sarjassa lähetetään neljä pariskuntaa kuvitteelliselle viettelysten saarelle, jossa joukko sinkkuja koettaa vietellä heidät pettämään puolisoaan.
 Jopa neljällä ohjelmaan osallistuneella sinkulla on kerrottu olevan rikossyytteitä ja -tuomioita taustallaan. Sinkkujen rikoshistoriasta kertoi Seiska.
 Tuomioita on annettu muun muassa huumausainerikoksista, rattijuopumuksista, pahoinpitelyistä, ryöstön yrityksistä ja liikenneturvallisuuden vaarantamisista. Lisäksi yhtä osallistujaa vastaan on nostettu syyte törkeästä raiskauksesta ja lapsen hyväksikäytöstä.
 Kysyimme asiasta Temptation Islandia tuottavan Banijay Finland -tuotantoyhtiön vastaavalta tuottajalta  Martti Sivoselta . Puhuimme Sivosen kanssa puhelimessa, minkä lisäksi hän halusi vastata kysymyksiin myös erillisellä sähköpostilla. Vastaava tuottaja toimii tuotantoyhtiössä ylimpänä toiminnan johtajana.
 Olisitteko ottaneet ohjelmaan näitä ihmisiä sen jälkeen, kun rikokset paljastuivat, jos olisitte vielä voineet valita?
 – Raskaat ja järkyttävät syytteet tulivat yllätyksenä. Törkeästä raiskauksesta syytettyä sinkkua ei olisi otettu mukaan ohjelmaan, jos syyte olisi ollut sopimuksen tekoaikaan tai kuvausten aikaan tiedossa.
 Sivosen mukaan syyte tuli julkiseksi monta kuukautta sarjan kuvaamisen jälkeen, minkä takia asiasta ei ollut tietoa sopimuksen tekoaikana.
 Toisenkin miessinkun tuomiohistoria nostettiin julkisuuteen kuvausten jälkeen. Sivosen mukaan hän kertoi haastatteluvaiheessa avoimesti taustastaan ja siitä, että tuomiot liittyvät hänen aiempaan elämäntilanteeseensa, jonka hän on jättänyt kolme vuotta sitten taakseen. Tämän jälkeen mies on tehnyt muun muassa konkreettista päihde- ja nuorisotyötä ja valistusta vastaavassa tilanteessa oleville, Sivonen huomauttaa.
 Myöhemmin kävi ilmi, että kolmaskin miessinkku on saanut tuomion rattijuopumuksesta, huumausaineen käyttörikoksesta ja törkeästä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta. Hän osallistui kuvauksiin ehdollisen vankeuden koeajalla. Miten se on mahdollista?
 – Ehdollisen vankeuden koeajasta ei tiedetty siihen aikaan, kun osallistujien kanssa tehtiin sopimuksia.
 Osa sinkun tuomioista oli tuotannon tiedossa sopimuksen tekohetkellä, mutta koeaika ei.
 Miksi osioita, joissa esimerkiksi raiskaussyytteessä oleva henkilö esiintyy, ei leikata pois?
 – Ohjelma on edelleen leikkausvaiheessa ja sen lopullinen muoto on vasta valmistumassa.
 Yhden henkilön pois leikkaaminen tämän tyyppisestä ohjelmasta on mahdotonta, koska siinä seurataan tiiviin porukan elämää suljetussa ympäristössä, Sivonen sanoo.
 – Ymmärrämme katsojien huolen järkyttävistä teoista syytetyn henkilön osallistumisesta ohjelmaan. Ohjelman kuvaukset ovat olleet kaikille osallistujille turvalliset. Kenenkään osalta kuvauksissa ei tapahtunut mitään huolestuttavaa.
 Miten osallistujien rikostaustaa selvitetään?
 Osallistujien taustat pyritään selvittämään huolellisesti castingin eli osallistujien valinnan aikana niin laajasti kuin se on juridisesti mahdollista.
 Lisäksi osallistujien kanssa käydään tuotantovaiheessa useita haastatteluja, ja he vakuuttavat sopimuksella antamansa tietojen oikeellisuuden.
 Miten osallistujien turvallisuus taataan melko seksuaalissävytteisen ohjelman kuvausten aikana?
 Ohjelman kuvausten aikana henkilökuntaa on paikalla 24 tuntia vuorokaudessa.
 Kameroita on "saarella" ympäriinsä, ja tuotanto seuraa tapahtumia läheltä koko ajan ja on koulutettu puuttumaan, mikäli tilanne sitä vaatisi, Sivonen kertoo.
 Keväällä julkaistussa Ylen MOT:n  laajassa selvityksessä  Temptation Island -kuvauksista paljastui lukuisia epäkohtia: osallistujien taustoja ei muun muassa juurikaan selvitetä ja osallistujille tarjottu henkinen apu oli vähäistä. Haastateltavat kertoivat myös, että heitä kuvattiin vastoin lupauksia sekä kehotettiin humalassa harrastamaan seksiä.
 Hakeutuuko rikostaustan omaavia ihmisiä ohjelmaan mukaan jotenkin erityisen paljon?
 – Ohjelmaan hakeutuu normaaleja, suomalaisia nuoria ihmisiä erilaisine vahvuuksineen ja vajavaisuuksineen, Sivonen sanoo.
 Mitä Temptation Islandin tuotannossa aiotaan tehdä, ettei näin käy jatkossa?
 – Jokainen osallistuja on yksilö, jonka osallistuminen ohjelmaan harkitaan tapauskohtaisesti, Sivonen sanoo.
 Ylen MOT-toimitus käsitteli  tosi-tv:n nurjaa puolta  viime keväänä julkaistussa laajassa kokonaisuudessa. Jutun julkaisun jälkeen tv-yhtiöt Yle ja Nelonen kertoivat  tarkistavansa  rahoittamiensa tosi-tv-ohjelmien käytännöt ja sopimukset.
 – Ohjelman tekeminen kehittyy kausi kaudelta. Ohjelman esiintyvien hyvinvointi on ensiarvoisen tärkeää. En kommentoi asiaa enempää, Martti Sivonen sanoo.
 Voit keskustella aiheesta lauantaihin 6.11. klo 23:een saakka.

Seiska kertoi, että Temptation Islandin osallistunutta syytetään törkeästä raiskauksesta – tuotantoyhtiö katuu nyt koko henkilön valintaa sarjaan


Summary:
Kirsti Paakkasen ystävä Mika Ihamuotila kuvailee Paakkasta suureksi suomalaiseksi, joka kosketti "ihmisten sydämiä kaikkialla".
Aalto-yliopiston muodin emeritaprofessori Pirjo Hirvosen mukaan Kirsti Paakkanen nosti koko suomalaisen vaateteollisuuden merkitystä Suomessa.

Kirsti Paakkasen  ystävä, Marimekon hallituksen puheenjohtaja  Mika Ihamuotila  kuvailee Paakkasta poikkeukselliseksi yrittäjäksi ja suureksi suomalaiseksi, joka "kosketti ihmisten sydämiä kaikkialla".
 Yritysjohtaja, entinen Marimekon toimitusjohtaja ja omistaja Kirsti Paakkanen kuoli 92-vuotiaana.
 Ihamuotila antoi kommentinsa Ylelle sähköpostitse.
 – Kirsti näytti esimerkillään, että kaikki on mahdollista, kun asioita tehdään yhdessä ja toinen ihminen mielessä. Olen nöyrän kiitollinen yhteisistä hetkistämme ja viestikapulasta, jonka hän uskalsi ojentaa käteeni 15 vuotta sitten, Ihamuotila kirjoittaa.
 Hänen mukaansa laajempien lausuntojen aika on myöhemmin.
 Aalto-yliopiston muodin emeritaprofessori  Pirjo Hirvosen  mukaan  Kirsti Paakkasen  merkitys suomalaiselle vaateteollisuudelle ja muodille on ollut suuri.
 – Kirsti Paakkanen omalla energisyydellään ja visionäärisyydellään nosti erittäin paljon koko tämän alan, designin ja liiketaloudellisen roolin merkitystä Suomessa, Hirvonen sanoo.
 – Hän pystyi omalla toiminnallaan vaikuttamaan siihen, että alemmalle tasolle pudonnut liiketoiminta nousi taas korkeammalle, nähtiin asiat ja toteutettiin ne positiivisesti ja tuloksellisesti.
 Kirsti Paakkanen marraskuussa 2002. Pekka Sakki / Lehtikuva
 "Hänellä oli vahva tahto toteuttaa se, mihin hän uskoi"
 Kirsti Paakkasta on kuvailtu Marimekon pelastajaksi.
 Hän osti talousvaikeuksien kanssa kamppailleen Marimekon 1990-luvun alussa. Hirvosen mielestä ilmaisu ei ole suurenneltu.
 – Hän todella otti siinä ison riskin ja hänellä oli vahva tahto toteuttaa se, mihin hän uskoi ja hän myös teki sen.
 Hirvosen mukaan Paakkanen nosti toimitusjohtajana suunnittelijoita esille. Suunnittelijat saivat rakentaa nimeänsä ja Paakkanen antoi heille omaa tilaa.
 Paakkanen myös otti haltuun Marimekolle aiemmin tuntemattoman osa-alueen, bisnespukeutumisen, Hirvonen sanoo.
 – Se oli, mitä hän alleviivasi ja halusi nostaa. Ehkä hän näki siinä myös merkittävän ja tärkeän markkinaraon, joka puuttui suomalaiselta vaateteollisuudelta.
 Hirvosen mukaan Paakkasen toiminnasta välittyi tunne siitä, että hän arvosti kaikkia yrityksen työntekijöitä titteleistä välittämättä. Myös Marimekon asiakkaita hän arvosti suuresti, Hirvonen sanoo.
 – Hänelle he olivat ihan yhtä tärkeitä. Se oli minusta hienoa.
 Juttua päivitetään.
 Voit keskustella aiheesta lauantaihin 6.11. klo 23:een asti.
 Lue lisää:
 Marimekon pelastaja Kirsti Paakkanen on kuollut

Mika Ihamuotila: "Kirsti näytti esimerkillään, että kaikki on mahdollista" –  muodin emeritaprofessori korostaa Paakkasen roolia koko alan nostajana


Summary: Uudet ohjeet vaikean koronatilanteen lisäksi ovat aiheuttaneet sekaannusta, hämmennystä ja pelkoa riskiryhmissä.

Tänä vuonna ilmaisen influenssarokotteen saa aiempaa harvempi riskiryhmäläisen lähipiiriin kuuluva.
 Maksuttoman rokotteen voi aiemmista vuosista poiketen saada määritelmän  mukaan vain vakavalle influenssalle erityisen alttiiden lähipiiri.  Tällaisia ovat esimerkiksi vaikeasti syöpää sairastavat tai keuhkoahtaumatautia sairastavien läheiset.
 Enää esimerkiksi astmaatikkojen ja diabeetikkojen perheenjäsenet eivät saa maksutonta rokotetta.
 Uusi käytäntö on hämmentänyt ja ihmetyttänyt monia riskiryhmään kuuluvia. Keskustelua on käyty muun muassa astmaatikkojen keskusteluryhmissä Facebookissa.
 Monia on ihmetyttänyt esimerkiksi se, miksi juuri tänä syksynä lähipiiriläisten rokotteita on ryhdytty rajoittamaan, kun viranomaiset varoittavat rajusta influenssa-aallosta ja painottavat, että sekä influenssalta että koronalta pitäisi suojautua mahdollisimman hyvin. Riskinä on, että  influenssaviruksen jälkeen koronaviruksen voi saada herkemmin – tai toisinpäin.
 Äiti: Miksi astmaatikkojen suojeleminen ei ole enää tärkeää?
 Nurmijärveläinen astmaa sairastava  Pia Lahnamaa  on jo saanut influenssarokotuksen. Rokotuspisteellä hänelle sanottiin, että myös hänen lähipiiriinsä kuuluvan 14-vuotiaan poikansa on mahdollista saada rokote äidin astman takia – kuten aiemminkin.
 Äiti ehti jo varata ajan pojalle, kunnes koululta tuli viesti, että tänä vuonna astmaatikkojen läheisten pitää ostaa rokote itse.
 – Minusta se tuntuu pahalta. En ymmärrä sitä, miten astmaatikkojen suojeleminen on ollut vuosikausia tärkeää, mutta enää se ei olekaan, Lahnamaa sanoo.
 Hän kertoo miten vaikeaa oli selittää murrosikäiselle pojalle, ettei tämä saakaan tänä vuonna rokotetta koululla. Aina aiemmin tämä on ottanut rokotuksen suojellakseen äitiään.
 Hämmennystä aiheutti myös eri käsitteiden vaikeaselkoisuus: oli vaikea ymmärtää, mihin ryhmään Lahnamaa astmaatikkona influenssarokotuksen yhteydessä kuuluu.
 – Luulin kuuluvani vakavalle influenssalle erityisen alttiiden ryhmään, mutta sitten selvisi, että kuulunkin vain riskiryhmään. Koronarokotteen kohdalla kuulun puolestaan ykkösriskiryhmään, hän kertaa.
 Astmaatikko: Käsittämätön päätös korona-aikana
 Maksuttoman influenssarokotteen saajien lähipiirin rajaamista on perusteltu sillä, että rokotteen halutaan riittävän mahdollisimman monelle. Viime vuonna  influenssarokotteet loppuivat kesken.
 Pia Lahnamaa ymmärtää, että rokotteiden halutaan riittävän paremmin, mutta hän pitää päätöstä outona juuri nyt, kun astmaatikoilla on muutenkin iso huoli terveydestään.
 Lahnamaa voi toki ostaa rokotteen pojalleen, mutta se vaatii vaivaa, kun ensin pitää soittaa terveyskeskukseen ja pyytää resepti, käydä ostamassa rokote apteekista ja käydä pistättämässä rokote terveyskeskuksessa.
 – Onko valtion tärkeää saada raha ostetuista rokotteista, vai onko tarkoitus, että ihmisiä rokotetaan vähemmän? hän kysyy.
 Lahnamaa miettii, riittääkö rokotteita riskiryhmien lähipiirille, kun niitä voi ostaa kuka tahansa, tai voiko vaihtoehtoisesti käydä niin, että rokotteita jää yli.
 Pia Lahnamaa on ottanut kaksi koronarokotetta sekä influenssarokotteen suojellakseen itseään epidemoilta.  Pia Lahnamaa
 Rokotuskäytännöt vaihtelevat, vaikka tarkoitus oli päinvastainen
 Ylen tietojen mukaan kunnissa on noudatettu vaihtelevasti uutta ohjeistusta. Jotkut astmaatikkojen läheiset kertovat saaneensa maksuttoman rokotteen uudesta asetuksesta huolimatta entiseen tapaan.
 Espoon kaupungilta kerrotaan, että vanhasta tottumuksesta esimerkiksi astmaatikon lähipiiriin kuuluvaa ei suoraan käännytetä rokotuspisteen ovelta, vaan tilannetta arvioidaan yksilöllisesti.
 THL:n mukaan lähipiirin rajaamisella oli kuitenkin tarkoitus juuri yhtenäistää rokotuskäytäntöjä kunnissa.
 – Aikaisemmin lähipiirimääritelmää ei ollut kovin virallisesti tehty, ja siinä oli hyvin paljon erilaisia tulkintoja, sanoo ylilääkäri  Hanna Nohynek  Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselta.
 Hänen mukaansa asetuksella haluttiin systematisoida sitä, että lähipiirirokottaminen toteutuisi kauttaaltaan samalla tavalla niille, jotka siitä eniten hyötyvät.
 Lähipiirin määritelmän tarkentamisen tarkoitus on Nohynekin mukaan myös saada rokoteannokset riittämään niin, että niistä olisi paras mahdollinen kansanterveydellinen hyöty.
 Nohynek myös ymmärtää astmaatikkojen lähipiirin mielipahan ja hämmennyksen.
 – Ymmärrän sen hyvin. Jos on aikaisemmin saanut maksuttoman rokotteen, niin silloinhan se on menetetty etu.
 Hän jatkaa, että toisaalta astmaatikko pystyy itse muodostamaan hyvän vasta-ainesuojan rokotteen avulla.
 – Toki heidänkin lähipiirinsä rokottaminen on tärkeää, mutta ei niin tärkeää kuin sellaisten ihmisten lähipiirin, jotka eivät itse pysty muodostamaan hyvää vasta-ainesuojaa influenssaa vastaan tai joille rokotusta ei voida antaa, kuten alle puolivuotiaille lapsille, hän sanoo.
 Nohynek: Jos rahaa olisi enemmän, maksuttomia rokotteita voisivat saada myös muut
 Rokotteita on tilattu tänä vuonna ennätysmäärä, 2,6 miljoonaa annosta, mikä on paljon enemmän kuin viime vuonna.
 Olisiko lähiryhmien rajoittamiselle siis ollut tarvettakaan, vai olisiko rokotteita voinut tilata vain enemmän?
 – Optimaalistahan olisi kansalaisten kannalta se, että kaikki halukkaat saisivat influenssarokotuksen maksuttomana. Sellaiseen ei ole kansallisessa rokotusohjelmassa ja nykyisten sopimusten reunaehdoissa varauduttu, sanoo Nohynek.
 Kysymys on kuin onkin loppujen lopuksi rahasta.
 –Jos maksuttoman rokotuksen saajien ryhmää halutaan laajentaa, se pitää tehdä normaalin prosessin kautta.
 Siihen kuuluu tautitaakan kartoitus, rokottamisen hyöty-haitta-analyysi ja kustannusvaikuttavuuden arviointi.
 – Ja sitten pitää myös rokotusbudjettia lisätä. Tämän hetkisten sopimusten puitteissa meillä ei olisi siihen ollut mahdollisuuttakaan, vaikka olisi haluttukin, hän sanoo.
 Voit keskustella aiheesta lauantaihin 6.11.2021 kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Influenssakausi palaa puolentoista vuoden tauolta, ja se huolettaa apulaisylilääkäriä: "Terveydenhuolto voi kuormittua voimakkaasti"
 Vuosi sitten influenssa jäi saapumatta – tänä vuonna influenssakausi voi olla tavanomaista rajumpi

Riskiryhmien läheisistä aiempaa harvempi saa nyt ilmaisen influenssarokotteen – astmaatikko Pia Lahnamaa: "Minusta tämä tuntuu pahalta"


Summary: Ilmastonmuutos voi viedä lumen, mutta ei pimeyttä. Tornion PIOT-tapahtuman vastaavan tuottajan mielestä valotaiteella voidaan osittain paikata lumeen liittyvää epävarmuutta Lapin matkailussa.

Valoon perustuvien tapahtumien esiinmarssi Suomessa jatkuu kiivaana. Seuraavaksi omansa saa rajakaupunki Tornio, jossa käynnistyy tänä viikonloppuna poikkitaiteellinen valotapahtuma PIOT.
 Tapahtuman vastaava tuottaja  Julius Oförsagd  näkee valotapahtumissa matkailullista potentiaalia Lapin yhä vain pimeneviin alkutalviin, vaikka Tornion tapahtuma on ensi sijassa suunniteltu paikallisille.
 Lumi on Lapin matkailun elinehto, mutta uhkaavasti katoava luonnonvara.
 – Koskaan ei voi olla varma siitä, milloin sitä tulee, kuinka paljon ja milloin se lähtee pois. Valolla – puhutaan sitten tapahtumista, yksittäisistä teoksista tai puiden valaisusta – voidaan tuoda mielenkiintoista sisältöä pimeään ja jokseenkin synkkäänkin aikaan, Oförsagd sanoo.
 Parhaimmillaan valoilla vaikutetaan matkailijan matkustuspäätökseen ja pidennetään alueen sesonkia.
 – Pimeys on meillä sellainen pääoma, josta emme pääse eroon ihan heti.
 Some rakastaa valoja
 Parhaimmillaan valaistus toimii alueelle loistavana markkinointina.
 Suomen Valoteknillisen seuran toimitusjohtaja  Heikki Härkönen  kertoo, että esimerkiksi kuvat Helsingin Kruunuvuorenrannan vanhaan öljysäiliöön rakennetusta  valo- ja maisemateoksesta  ovat levinneet maailmalla ja lisänneet siten osaltaan Helsingin tunnettavuutta.
 Helsingin Kruununvuoren rantaan, vanhaan öljysäiliöön rakennettu valo- ja maisemateos on kerännyt kansainvälistä huomiota. Petteri Juuti / Yle
 Ei ole sattumaa, että Tornion tapahtumassa valaistaan juuri Tornionjoen rannassa oleva tilataideteos  Kojamo .
 Teräksinen lohi on ollut suosittu kuvauskohde jo ennen valojakin. Se suunniteltiin siten, että se on “instagrammable” eli some-kuvauksellinen.
 Teoksen suosio ylitti silti odotukset ja Kojamosta on tullut nopeasti Tornion kuvatuin kohde, kertoo kaupungin viestintäpäällikön  Anna-Erika Heikkilä .
 Voi siis olla, että somevirtaan ui pian Kojamo-valotaidekuviakin, jotka ehkä kiinnittävät osaltaan Torniota maailmankartalle.
 Valotapahtumille uusia kaupunkeja
 Tänä vuonna valotapahtumia on järjestetty uusissa kohteissa kuten  Kotkassa  ja  Kouvolassa . Samalla perinteisemmät valotapahtumat rikkovat  kävijäennätyksiä .
 Myös valoon liittyvät seminaarit, alan yritykset ja alan ammattilaiset yleistyvät, Heikki Härkönen kertoo. Valotrendi jatkuu myös ihmisten arjessa: pihojen jouluvaloista on tullut kausivaloja.
 Valaistustrendin taustalla on led-valojen yleistyminen 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen lopussa. Lisäksi tekniikan hinta on laskenut, joskin esimerkiksi Lux Helsingissä käytetään kallistakin kalustoa, kuten led-projektoreita.
 Härkösen mukaan pelkkä tekninen kehitys ei silti selitä valotapahtumien yleistymistä. Hän arvioi, että esimerkiksi Jyväskylän ja Helsingin panostukset valotapahtumiin ovat innostaneet myös pienempiä kaupunkeja mukaan.
 Esimerkit maailmalta ja Suomi 100 -vuoden näyttävät valaistukset, kuten Saana-tunturin valaiseminen, lisäsivät kiinnostusta entisestään.
 Oma vaikutuksensa voi olla myös koronapandemialla, sillä se on lisännyt painetta siirtää tapahtumia ulkosalle.
 Näin Helsingin tuomiokirkko valaistiin Lux Helsinki -tapahtumassa alkuvuonna 2020.  Jyrki Lyytikkä / Yle
 Tulevaisuus on valoisa
 Valotapahtumien trendille ei näy loppua. Kun tapahtuma on kerran järjestetty, ne järjestetään yleensä uudelleen. Niin kävi  Kotkassa , ja Torniossakin tapahtumalle pohditaan jo jatkoja.
 Maailmalla, kuten Ranskan Lyonissa, näyttävistä valotapahtumista on tullut iso osa kaupungin imagoa. Suomessakin Jyväskylässä näyttävä valaistus on kirjattu  kaupunkistrategiaan . Helsingissä valaistus ja valotaideteokset ovat painotettuina Kruunuvuorenrannan kaavassa.
 Härkönen uskoo, että valotapahtumat tulevat Suomessa jatkossa korvaamaan yhä enemmän esimerkiksi ilotulituksia. Viime vuonna Helsinki ampui rakettien sijaan  laservaloa  Stadionin tornista.
 Lapin valaisemiseen Härkösellä on silti varoituksen sana.
 – Voisiko vähemmän olla enemmän? Pimeä on aika eksoottista ja jotkut voivat matkustaa Lappiin juuri sen takia.
 Lue myös:
 Valon kaupunki keräsi ennätysmäärän kävijöitä – valotaiteesta pääsee nauttimaan jälleen marraskuussa
 Suomessa syntyy yhä enemmän valotaidetta, ja nyt laji etsiytyi myös galleriaan: uusi näyttely tarjoaa sysipimeää antivaloa
 Mitä ajatuksia valotapahtumat herättävät? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  6.11. kello 23 saakka.

Pimeydestä emme pääse eroon, siksi valotapahtumat ovat nyt niin suosittuja – katso suorana kello 18: Tornion somehitti Kojamo ui valokylpyyn


Summary: Valotaide ja valaistukset ovat tulleet osaksi kuntien ympäristötaidetta. Valosuunnittelija Jukka Laukkasen mukaan se on joustavin tapa tehdä ympäristötaidetta.

Useissa kunnissa on huomattu, että valotaide lisää viihtyisyyttä ilman rakentamista.
 Monet kunnat ja kaupungit ovatkin ottaneet valotaiteen yhdeksi keinoksi lisätä viihtyvyyttä. Osa järjestää valotaidefestivaaleja ja osa pysyvämpiä valaistuskohteita. Esimerkiksi moni viitostietä ajanut muistaa Siilinjärvellä kallion päällä  olevan kultaisen kauriin.
 – Valo on joustavin tapa tehdä ympäristötaidetta, sanoo Valosa Oy:n valaistussuunnittelija  Jukka Laukkanen .
 Lue lisää: Lux Helsingissä ensimmäisenä iltana ennätysyleisö – pahimmat ruuhkat alkuillasta
 Laukkanen on suunnitellut Sotkamon kunnalle elämysvalaistuksen Hiukan uimarannan harjumaisemaan. Sotkamossa kohdevalaisuja oli toivottu, joten kunnassa päätettiin valaista Hiukan tunnetut hiekkaharjut.
 Laukkasen mukaan työ alkoi vuoden 2020 alussa, kun kunnassa ryhdyttiin miettimään Hiukan alueen ja kirkonkylän elävöittämistä.
 – Erinäisten vaiheiden jälkeen, kuten koronan, on mahtavaa saada valot päälle ja kuntalaisten iloksi. Ja myös omaksi iloksi, koska nyt taide viimein toteutuu, Laukkanen kuvailee tuntemuksiaan.
 Valot kokeneet arvostelua
 Hiukan valaistusta on arvosteltu koko suunnittelun ajan. Osa paikallisista kokee, että ne eivät ole oikeassa paikassa hiekkaharjun päällä. Osa pelkää ympäristön turmeltuvan.
 Laukkasen mukaan valotaide täytyy kuitenkin suunnitella luontoa ja asukkaita kunnioittaen. Valaisun tarkoituksena ei ole tuottaa valosaastetta, vaan pikemminkin sulauttaa valo osaksi ympäristöä.
 Valot on ajastettu palamaan hämärässä. Nykyaikainen led-tekniikka takaa valoille 50 vuoden käyttäiän.
 – Hiukkaan suunniteltiin ruosteen väriset tolpat, jotka sointuvat punertavaan mäntymetsään. Kun valot eivät ole päällä, ne eivät mitenkään pomppaa ympäröivästä luonnosta.
 Mitä mieltä olet valotaiteesta? Voisiko se syrjäyttää esimerkiksi ilotulitukset tulevaisuudessa? Keskustelu on auki 6. lokakuuta kello 23 asti.
 Lue myös:
 Visuaalinen kaupunkifestivaali sai aikaan positiivisen palautevyöryn – nyt järjestäjät miettivät tuleeko tapahtumasta jokavuotinen
 Katso Yle Areenassa: Valotaiteilijat loihtivat teoksia Vanhaan Raumaan – kaupungintalo hehkuu vaihtuvissa väreissä, kirkko sinisävyissä

Katso suoraa lähetystä kello 18.10: Sotkamossa Hiukan uimaranta sai omat elämysvalonsa, mutta kaikille se ei sovi – valotaide on yleistynyt Suomessa


Summary: Korona-aika lisäsi entisestään verkko-ostamista. Nyt siitä johtuvat maksuvaikeudet näkyvät maksuhäiriöisten määrän kovana kasvuna. Eniten maksuhäiriöt ovat lisääntyneet 21–30-vuotiailla.

Korona-aika sysäsi verkko-ostamisen entistä kovempaan nousuun. Yhä useampi siirsi ostoksiaan verkkoon, jossa useasti käytetään houkuttelevaa osta nyt, maksa myöhemmin -maksutapaa.
 – Osto- ja kulutuskäyttäytyminenhän on muuttunut jo pidemmän aikaa siihen suuntaan, että verkosta ostetaan enemmän tavaraa. Nyt näyttäisi siltä, että koronapandemian aikana huomattavasti kasvaneen verkko-ostamisen myötä myös maksamattomista verkkokauppa-ostoksista aiheutuneet maksuhäiriöt ovat lisääntyneet, mediavastaava  Ville Kauppi  Suomen Asiakastiedosta kertoo.
 – Meidän tilastoistamme on nähtävissä isohko muutos ihan viimeisen vuoden aikana.
 Asiakastiedon maksuhäiriötilastojen mukaan sellaisten henkilöiden määrä, joilla maksamattomat verkko-ostokset ovat johtaneet maksuhäiriöön, on tammi-lokakuussa lisääntynyt 73 prosentilla viime vuoden vastaavaan aikaan verrattuna.
 Eniten tästä syystä aiheutuneet maksuhäiriöt ovat lisääntyneet 21–30-vuotiailla. Kasvua on tullut 83 prosenttia. Tämän ikäisillä nuorilla naisilla kasvu on 79 prosenttia ja miehillä vielä enemmän eli 89 prosenttia.
 Tämän vuoden syyskuun lopussa eri syistä syntyneitä maksuhäiriömerkintöjä oli 388 900 suomalaisella.
 Nuoret ostavat verkosta tavaraa osamaksulla, koska rahaluottoja on vaikeampi saada
 Kauppi muistuttaa, että nuorten maksuhäiriöisten kokonaismäärä on laskenut jo kymmenisen vuotta.
 – Se johtuu siitä, että luotonantajat ovat kiristäneet luottopolitiikkaansa. Nuorille aikuisille ei enää niin paljon rahaluottoja myönnetä, koska riskit on tunnistettu, Kauppi sanoo.
 – Tämä taas on johtanut siihen, että nuoret aikuiset ostavat laskulla verkosta tavaraa, koska se on ollut enemmän mahdollista ja on edelleen. Riskit ovat siirtyneet rahaluotoista hyödykesidonnaisiin luottoihin.
 Ville Kauppi kehottaa kaikkia luotonantajia myös verkkokaupan puolella perehtymään tarkoin kuluttaja-asiakkaan maksukykyyn. Näin vältyttäisiin monilta verkkoshoppailusta aiheutuneista maksuhäiriöistä.  Antti Haanpää / Yle
 Laskulla ja erissä ostaminen tehty helpoksi
 Yksi syy verkkoshoppailusta aiheutuviin velkaongelmiin on se, että laskulla ja osamaksulla ostamisesta on verkkokaupoissa tehty helppoa. Moni voi huomata vasta laskun maksuvaiheessa, että rahat eivät riitäkään sen maksamiseen.
 Kaupin mukaan tämä on osa isompaa ilmiötä eli niin sanottua monivelkaantumista.
 – Kuluttaja ei usein täysin ymmärrä tai osaa laskea, kuinka monta luotollista sopimusta hänellä on jo ennestään, Kauppi toteaa.
 – Siinä on luotonantajalla suuri vastuu selvittää asiakkaan taustat kunnolla ennen kuin laskulla myydään.
 Kauppi kehottaa kaikkia luotonantajia perehtymään tarkoin kuluttaja-asiakkaan maksukykyyn.
 – Aika suuri osa kaupoista on ulkoistanut laskulla myymisen. Kovinkaan monet, etenkään pienemmät verkkokaupat, eivät tee sitä itse.
 Tällaisia maksunvälityspalveluja tarjoavia yrityksiä ovat esimerkiksi monista suosituista verkkokaupoista tutut ruotsalaiset Klarna ja Qliro.

Verkkoshoppailusta aiheutuneet maksuhäiriöt rajussa kasvussa – eniten verkko-ostoksia jää maksamatta nuorilta aikuisilta


Summary: Pimeetä draamaa näytöksessä 50-vuotias Johanna viettää syntymäpäiviään. Teatteriyleisö osallistuu juhliin "sokaistuina", side silmillään Jyväskylässä.

Katso suorana kello 16 Yle Areenasta ennakkotunnelmia näytelmästä.  Arvo Vuorela  jututtaa Pimeetä draaman tekijöitä ja luvassa on myös pimeä kohtaus näytelmästä. Näkyykö se – se jää nähtäväksi.
 Pimeässä Villa Ranan salissa tapahtuvan näytelmän tuottavat yhteistyössä Teatterikone ja Keski-Suomen Näkövammaiset ry.
 Pimeetä draamaa on luontevaa jatkoa Näkövammaisyhdistyksen Pimé Cafélle, jossa asiakkaat saivat kokea kahvinjuontia pimeässä.
 Näytelmässä yleisö on ikään kuin ravintolassa ja pääsee myös näyttelemään. Samalla katsoja saa mahdollisuuden eläytyä näkövammaisen elämään.
 Näkövammainen  Laura Asunta  esittää näytelmässä synttärisankari Johannaa. Asunta on menettänyt näkökykynsä lähes täysin hoitovirheen seurauksena.
 – Itselleni on ollut mahtavaa päästä tämän näytelmän myötä astumaan täysin sokean saappaisiin. On todella tärkeää oppia ymmärtämään, millaista toisen elämä on.
 Ohjaaja  Annu Sankilampi  tunnustaa, että Pimeetä draamaa ohjaaminen vaati perinteistä poikkeavia tapoja.
 – Ohjaan näytelmää, jota katsojat kuuntelevat. Nyt ei ohjata miten näyttelijät ovat lavalla, vaan miltä se kuulostaa.
 Pimeetä draamaa -ensi-ilta on Villa Ranassa Seminaarinmäellä lauantaina 6. marraskuuta. Näytelmä esitetään kymmenen kertaa.

Seuraa suorana klo 16: Pimeetä draamaa -näytelmä johdattaa katsojan kokemaan näkövammaisen elämää


Summary: Tampereen yliopisto haluaa vähentää neljäsosan tiloistaan vuoteen 2030 mennessä. Opiskelijoiden ja yliopiston henkilökunnan mielestä suunnittelusta puuttuu avoimuus.

Tampereen yliopiston kirjastorakennus Linna vallataan perjantai-illaksi vastalauseena yliopiston suunnitelmille luopua tiloistaan. Valtauksen takana on lähinnä opiskelijoista ja yliopiston henkilökunnasta koostuva Linnasta ei luovuta -liike.
 Valtaus alkaa kello 16 ja kestää puoleen yöhön.
 Yliopisto haluaa  vähentää tilojaan 25 prosentilla  vuoteen 2030 mennessä. Perusteluna ovat ekologiset ja taloudelliset syyt. Linnasta ei luovuta -liike sanoo puolustavansa yliopistoyhteisön oikeuksia kunnollisiin opiskelu- ja työtiloihin. Sen mielestä yliopiston ei pitäisi luopua mistään tiloista.
 – Esitetyt perustelut massiivisiin tilaleikkauksiin ovat ohuet. Päätöksenteon tulisi olla avointa ja koko yhteisöä osallistavaa.
 Linna on Kalevantien varressa vastapäätä yliopiston päärakennusta ja Pinni-rakennuksia. Antti Eintola / Yle
 Vähennykset kohdistuvat erityisesti keskustakampukseen
 Vähennettävien tilojen listalle nostettu Linna valmistui vuonna 2006 yliopiston pääkirjastoksi. Rakennus sijaitsee Kalevantiellä, muita yliopiston rakennuksia vastapäätä. Kirjaston lisäksi Linnassa toimii myös valtaosa yhteiskuntatieteellisen tiedekunnan laitoksista.
 Tampereen  yliopiston hallitus käsittelee tilaratkaisuja  ensi viikon perjantaina, 12. marraskuuta. Hallituksen pöydälle on tulossa esitys, jossa yliopisto luopuisi jo vuoteen 2025 mennessä Linnaa vastapäätä sijaitsevasta Pinni A:sta sekä osittain Hervannan Konetalosta ja Kaupin Arvo1-rakennuksesta.
 Linnasta hankkiuduttaisiin eroon vuoteen 2030 mennessä, samoin kun sen vieressä Åkerlundinkadulla sijaitsevasta Virta-rakennuksesta ja Hervannan kampuksella olevasta Festiasta.
 Tampereen yliopiston rehtori  Mari Wallsin  mukaan esityksen taustalla on ollut pitkä ja laajamittainen työ, jossa toimitiloja on pyritty tarkastelemaan kokonaisuutena. Yliopiston tilat kuluttavat Wallsin mukaan neljänneksen yliopiston vuotuisesta kokonaisbudjetista.
 – Kyllä tässä on myös aidosti se taloudellinen näkymä mukana.
 Linnaa puolustavassa adressissa on jo yli 1 600 nimeä
 Linnasta ei luovuta -liike  järjesti kesällä mielenosoituksen  vähennyssuunnitelmia vastaan. Sen avaamaan adressiin on kertynyt yli 1 600 nimeä. Adressi luovutetaan Linnan valtauksessa. Ohjelmassa on puheenvuoroja, musiikkia, pelejä ja yhteisöllisyyttä.
 Liike toivoo, että kaikki aiheesta kiinnostuneet tulisivat keskustelemaan ja nostamaan yhteisön ääntä kuuluviin yliopiston päätöksenteossa.
 Linna valmistui vuonna 2006 yliopisto pääkirjastoksi. Luentosalien ja pienempien opetustilojen lisäksi siellä on tilaa myös itsenäiseen opiskeluun ja esimerkiksi opiskelijajärjestöille. Antti Eintola / Yle
 Linna on  vallattu viimeksi joulukuussa 2015 . Silloin valtaukseen osallistuneet opiskelijat ja yliopiston henkilökunnan jäsenet vastustivat suunniteltuja koulutusleikkauksia.
 Lue myös:
 Tampereen yliopiston kokoama työryhmä esittää tilavähennyksiä etenkin keskuskampukselta – tavoitteena jopa kolmasosan kutistuminen
 Tiedekunnilta ja opiskelijoilta evästystä yliopiston tilojen vähentämiseen – Oppilaskunta: "Tiloja pitää kehittää eikä heikentää"
 Tampereen yliopisto aikoo vähentää neljänneksen tiloistaan: esimerkiksi kirjasto voi muuttaa muualle
 Tampereella mielenosoitus yliopiston Linna-rakennuksen puolesta – yliopisto haluaa vähentää tiloja, opiskelijat vastustavat

Seuraa suorana: Yliopiston Linna vallataan perjantai-iltana – suunnitelmat tilojen myynnistä saavat täystyrmäyksen Tampereella


Summary: Jari Aarniolla on edessään joko pikainen vapautuminen tai elinkautinen vankeus. Murhaoikeudenkäynti Helsingin hovioikeudessa päättyi tänään.

Olisiko ex-poliisipäällikkö  Jari Aarnio  voinut estää ennalta 18 vuotta sitten tapahtuneen palkkamurhan Vuosaaressa? Tänään Helsingin hovioikeudessa Aarnion puolustus sai viimeisen sanan oikeudenkäynnissä Aarniota ja entistä rikollispomoa  Keijo Vilhusta  vastaan.
 Vastaajat istuvat jo vankilassa pitkiä tuomoita yhdessä tekemistään törkeistä huumausainerikoksista.
 Syyttäjien mukaan Jari Aarnio ja Keijo Vilhunen osallistuivat vuonna 2003 tapahtuneen ruotsalais-turkkilaisen rikollisen  Volkan Ünsalin  murhaan. Syyttäjät eivät väitä, että kumpikaan olisi ollut paikalla vuosaarelaisessa asunnossa, kun Ünsal murhattiin.
 Syyttäjien mukaan Vilhunen osallistui murhan suunnitteluun ja Aarnio ei estänyt sitä, vaikka olisi voinut. Käräjäoikeus tuomitsi Aarnion murhasta elinkautiseen mutta hylkäsi syytteen Vilhusta vastaan.
 Keskiviikkona Vilhusen avustaja  Markku Fredman   korosti loppulausunnossaan , että Vilhunen päinvastoin yritti estää murhan ja kertoi siitä etukäteen Aarniolle.
 18 vuotta sitten tapahtunut murha
 Lokakuussa 2003 tapahtuneesta Volkan Ünsalin murhasta tuomittiin aikanaan neljä henkilöä elinkautiseen vankeusrangaistukseen.
 Käräjäoikeuden mukaan Aarnio syyllistyi murhaan niin sanottuna epävarsinaisena laiminlyöntirikoksena. Käräjäoikeuden mukaan Aarnio tiesi murhasta etukäteen mutta ei estänyt sitä, vaikka hän oli vastuuasemansa perusteella velvollinen estämään sen.
 Aarnion mukaan hänellä oli murhasta vain "heikko huhu", jonka perusteella hän ei voinut toimia. Syyttäjät väittivät loppulausunnossaan keskiviikkona, että Aarnio tiesi tarkasti, milloin ja missä murha tapahtuu.
 Keijo Vilhunen on kertonut, että hän kertoi murhahankkeesta Aarniolle jo kesällä 2003. Aarnion loppulausunnossa asianajaja  Riitta Leppiniemi  kritisoi sitä, että murhajutussa toisen murhasta syytetyn puheet otetaan näytöksi Aarniota vastaan.
 Puolustuksen mukaan epävarsinainen laiminlyöntirikos ei myöskään sovellu Ünsalin murhaan.
 Aarnio haluaa vapaaksi jo ennen tuomiota
 Aarnion toinen avustaja, asianajaja  Mikko Ruuttunen  huomautti, että puolustuksen näkemyksen mukaan Ünsalin suojelu olisi tullut olla nimen omaan Aarnion vastuulla, jotta laiminlyöntirikos voisi täyttyä.
 Loppulausunnon päätteeksi Ruuttunen esitti, että hovioikeus ratkaisee jo ennen tuomion antamista sen, tuleeko Aarnio vapauttaa tutkintavankeudesta. Ruuttunen huomautti, että Aarniolla on mahdollisuus päästä aiemmasta tuomiostaan valvottuun koevapauteen jo joulukuun puolivälissä.
 Mikäli myös hovioikeus katsoo Aarnion syylliseksi murhaan, vapautumisen sijaan Aarniolla on edessään elinkautinen vankeusrangaistus.
 Hovioikeus antaa tuomion murha-asiassa 4. helmikuuta 2022.
 Lue lisää:
 Syyttäjä: Jari Aarnio ja Keijo Vilhunen syyllisiä murhaan – puolustuksen mukaan Vilhunen oli rikollispomo, joka ei hyväksynyt väkivaltaa

Jari Aarnio haluaa jouluksi kotiin – hovioikeus päättää, pääseekö hän vai onko edessä elinkautinen vankeus 18 vuoden takaisesta murhasta


Summary: Botnia Print Kokkolassa kasvattaa asiakkuuksiaan, kun yli sadan lehden joukkoon liittyvät esimerkiksi Ilkka-Pohjalainen ja muita I-Printin lehtiä. Seinäjoella se tarkoittaa sanomalehtipainamisen loppua.

Botnia Printillä painokoneet jauhavat jo läpi päivän. Vuodenvaihteessa työt vaan lisääntyvät, kun Etelä-Pohjanmaalla ja Pohjanmaalla ilmestyvä Ilkka-Pohjalainen siirtyy painettavaksi Kokkolaan.
 Samassa yhteydessä tulee mukana myös muita asiakkuuksia I-printiltä, sekä uusia itsenäisiä julkaisuja ja kustantantajia, jotka eivät ole osa I-Medioiden sopimusta.
 – Yhteensä useita kymmeniä uusia lehtiä , onhan se merkittävää, myhäilee Botnia Printin toimitusjohtaja  Hannu Salmi .
 Vuonna 2010 perustettu painotalo on Suomen kolmanneksi suurin. Asiakkaita on jo yli sata, silti jokainen uusi sopimus on tulevaisuuden kannalta tärkeä.
 – Uudet asiakkuudet tuovat turvaa ja jatkuvuutta pidemmäksi aikaa. Uskomme printtiin. Kokkolassa painetaan vielä kauan sanomalehtiä, Salmi toteaa ja kiittelee KPK-Yhtiöiden (nykyisen Hilla Groupin) aikoinaan juuri oikeaan aikaan tapahtunutta päätöstä painotalon rakentamisesta.
 Myös 2010 hankitut laitteistot ovat osoittautuneet hänen mielestään nappivalinnaksi. Botnia Print on Suomen ainoa vedetön rotaatiopaino. Kun painoprosessissa ei käytetä vettä, myös jätteen määrä prosessin alussa ja lopussa jää huomattavasti vähäisemmäksi kuin perinteisellä sanomalehtien painomenetelmällä.
 – Myös kuvien terävyys ja sävyjen vahvuus tulevat paremmin esille, Salmi kuvailee vedettömyyden hyötyjä.
 Myöhäisillan tulosurheilu ei ehdi Ilkka-Pohjalaisen printtilukijalle
 Suunnittelutyöryhmät hiovat ja sovittelevat parhaillaan painoaikatauluja, joihin väistämättä tulee jonkinlaisia muutoksia uusien lehtien myötä. Botnia Print työllistää tällä hetkellä noin 35 työntekijää, eikä toimitusjohtaja Hannu Salmi näe välttämättä tarvetta väen lisäämiselle.
 Konserni on käynyt ahkerasti lehtikaupoilla Kainuussa ja Lapissa. Botnia Printin toimitusjohtaja Hannu Salmi toteaa, että sanomalehtipainon kapasiteetti riittää, vaikka asiakkaita tulisi edelleen lisää.  Kalle Niskala / Yle
 Paperisen Keskipohjanmaan klo 22 deadlineen ei tule muutoksia. Sisältöjohtaja  Tiina Ojutkangas , KPK Mediat, kertoo, että printtimediassa julkaisurytmi on muuttunut. Nykyaikaa on, että lehti valmistuu sekä pitkin viikkoa että pitkin päivää.
 – Juttuja tehdään aamusta iltaan ja aikataulutetaan tietyn suunnitelman mukaan verkkojulkaisuihin ja sieltä printtiin. Tästä huolimatta halutaan myös printin asiakkaille iltauutisia, Ojutkangas toteaa.
 Tässä painetaan Landsbygdens Folk -lehteä. Kalle Niskala / Yle
 Ilkka-Pohjalaisessa lehden painamisen siirtyminen naapurimaakunta Keski-Pohjanmaalle ja Kokkolaan tarkoittaa sitä, että lehti menee aikaisemin kiinni eli sivujen on oltava valmiina noin kello 20 – 20.30.
 – Aikaistuminen osuu tulosurheiluun. Jos ottelu päättyy 21 maissa, ei se ehdi enää seuraavan aamun printtiin, toteaa päätoimittaja  Markku Mantila .
 Hän ei pidä asiaa kuitenkaan ongelmana, sillä urheilunnälkäiset eivät muutenkaan malta odottaa aamuun, vaan kaivavat tulokset verkosta.
 – Jos printistä jää pois jotakin, harmistus lievittyy, kun pystymme jatkossa tekemään verkkoon nopeammin ja paremmin, Mantila sanoo.
 Hänen mukaansa mediataloissa on myös huomattu, että kilpaurheilun koronatauko muutti paperilehden roolia tulosten kertojasta taustoittavaksi mediaksi.
 –Huomasimme, että se ei ollut pelkästään pahasta vaan päinvastoin, kun teimme taustajuttuja ja haimme ilmiöitä ja henkilöitä, saimme [urheilujutuille] aivan uudenlaisia lukijoita.
 Ilkka-Pohjalainen on juuri investoinut uuteen julkaisujärjestelmään, joka otetaan käyttöön marraskuun loppupuolella.
 – Tärkeintä on, että lukija saa lehtensä aamulla, kuten on luvattu ja hänelle on mieleistä lukemista. Ei ole väliä, missä lehti on painettu, kunhan se pystytään tekemään hyvin ja jakamaan aikataulussa. Meillä on täysi luotto, että hoitavat homman hyvin Kokkolassa.
 Työsuhteet päättyvät Seinäjoella joulukuussa
 Ilkka-Yhtymä päätti lakkauttaa sanomalehtipainonsa Seinäjoella ja irtisanoi keväällä alkaneissa yt-neuvotteluissa 19 työntekijää.
 Sanomalehtipainaminen päättyy Seinäjoella vuoden 2021 loppuun mennessä.
 Ilkka-Yhtymän toimitusjohtaja  Olli Pirhonen  kertoi  Ylen haastattelussa  kesäkuussa, että päätökseen johti pidemmän aikavälin kehitys.
 – Tietysti panostamme digitaaliseen puoleen ja siellä julkaistaan meidän uutisia, ja siinä mielessä painoaikataulun merkitys on vähentynyt.
 Työsuhteiden päättymiset ajoittuvat joulukuulle 2021.
 I-print Oy:n muut painotoiminnot eli erikois-, arkki- ja digipaino jatkavat toimintaansa normaalisti.
 Aiheesta voi keskustella lauantaihin 6. marraskuuta kello 23 asti.
 Lue seuraavaksi:
 Ilkka-Yhtymä painattaa jatkossa lehtensä Kokkolassa, oma sanomalehtipainaminen Seinäjoella päättyy tämän vuoden aikana
 Ilkka-Yhtymä lakkauttaa sanomalehtipainon Seinäjoella, irtisanoo 19 – toimitusjohtaja: Ei vaikuta lehtien ilmestymiseen

Suomen  kolmanneksi suurin ja maan ainoa vedetön  sanomalehtipaino uhmaa digiaikaa – "Kokkolassa painetaan vielä kauan sanomalehtiä"


Summary: Vallasta luopuva pääministeri Stefan Löfven osoittaa Svenska Ylen haastattelussa sormella myös edeltäjiään, jotka ovat leikanneet veroja ja yksityistäneet palveluja. Hän lupaa poliisille resursseja ja rikollisille ankarampia rangaistuksia.

Stefan Löfven  on ollut Ruotsin pääministeri vuodesta 2012 lähtien. Hänen valtakautensa on päättymässä hetkellä, jolloin jengiväkivalta uhkaa Ruotsin yhteiskuntarauhaa.
 Löfvenin kaudella tilanne on kehittynyt huonoon suuntaan. Suomalaistoimittajille hän kuitenkin toteaa, että hallinto on tehnyt sen, minkä pystyy. Löfvenin mukaan ongelmat ovat perintöä menneiltä vuosilta.
 – Ne, joilla oli valta ennen meitä, heikensivät sosiaalisia turvaverkkoja leikkaamalla veroja ja yksityistämällä palveluja. Me olemme myös olleet liian huonoja integroimaan muista maista tulevia henkilöitä yhteiskuntaan, Löfven toteaa  Svenska Ylen haastattelussa.
 Löfven painottaa, että Ruotsin syrjäytyneet alueet ovat syntyneet pitkän ajan kuluessa.
 – Mutta nyt pidämme huolen, että poliisi saa tarvitsemansa resurssit ja että rangaistuksia kovennetaan.
 Syrjäytyminen on ongelma myös Suomessa, mutta jengiampumisia tapahtuu Ruotsissa. Mistä tämä johtuu?
 – Kyse on paljolti rahasta, varallisuuden tavoittelusta ja se liittyy huumekauppaan, Löfven sanoo.
 Ruotsin yleisradion mukaan  riski tulla tapetuksi on yhä Suomessa suurempi kuin Ruotsissa. Aseväkivalta on kuitenkin erilaista. Suomessa se tapahtuu pääasiassa perhepiirissä tai vastaavissa olosuhteissa – Ruotsissa rikollisten kesken kaduilla.
 Dagens Nyheter -lehti kertoi juuri , että ampumistapaukset ovat vähentyneet tänä vuonna aavistuksen. Löfven toivoo ja uskoo, että kehitys on kääntymässä.
 – Ammuskelut eivät enää kasva, toivon että tilanne on tasaantumassa ja ampumiset saattaisivat olla jopa laskussa.
 Ruotsin hallitus on tehnyt useita esityksiä rangaistusten koventamiseksi ja jengirikollisuutta vastaan käytävän taistelun tehostamiseksi.
 Löfven toteaa, että hallituksen tehtävänä on taata riittävät resurssit. Toisaalta myös keskiluokan tulee kantaa vastuunsa.
 – Viikonloppuisin huumeita viihdekäyttävien ihmisten tulee ymmärtää, että he vahvistavat näitä voimia. Mitä enemmän ihmiset käyttävät huumeita ja mitä enemmän rahaa liikkuu, sitä tärkeämmäksi se tulee. Kaikkien tulee miettiä, mitä itse teemme, Löfven sanoo.
 Enemmän aikaa vaimon kanssa
 Stefan Löfven on johtanut Ruotsia seitsemän vuoden ajan. Torstaina  Magdalena Andersson  valittiin sosiaalidemokraattien puheenjohtajaksi – ja jo ensi viikolla hän saattaa olla Ruotsin ensimmäinen naispääministeri.
 Stefan Löfven odottaa saavansa tulevaisuudessa viettää enemmän vapaa-aikaa vaimonsa kanssa. Yhteiskunnallista roolia hän ei aio täysin hylätä.
 – Haluan tehdä jotain yhteiskunnan hyväksi, ehkä jotain, mikä liittyy lapsiin, Löfven sanoo.
 Stefan Löfven on itse kasvanut sijaisperheessä ja kertonut usein saaneensa tukea yhteiskunnalta silloin kun on sitä tarvinnut.
 Voit keskustella aiheesta 6.11. klo 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Tiukka neuvottelija ja ex-kilpauimari, jolla on aina kananmuna laukussaan – tällainen on Ruotsin todennäköinen ensimmäinen naispääministeri Magdalena Andersson

Ruotsin väistyvä pääministeri Stefan Löfven Ylen haastattelussa: Keskiluokan on kannettava vastuu ampumisväkivallasta – huumeiden viihdekäyttö vahvistaa jengejä


Summary: Suomen merimuseolle on tänään perjantaina luovutettu Ruotsinsalmen linnoituskaupunkiin eli nykyiseen Kotkaan ja sen merelliseen historiaan liittyvää arvokasta aineistoa.

Kotkassa sijaitseva Suomen merimuseo on saanut merkittävän lahjoituksen. Se pitää sisällään Ruotsinsalmen linnoituskaupungin vaiheisiin liittyvää aineistoa.
 Luovutus on kulttuurihistoriansa vuoksi arvokas kokonaisuus.
 Arvokkaimpia esineitä ovat brittiluutnantti  Henry B. Kingin  tekemät kuusi taideteosta vuodelta 1856. Litografiamenetelmällä tehdyissä teoksissa kuvataan brittilaivastoa Suomenlahdella 1850-luvun puoliväliin sijoittuvan Krimin sodan aikana.
 Ruotsinsalmen linnoituskaupunki sijaitsi nykyisen Kotkan alueella 1700- ja 1800-lukujen taitteessa. Sen tehtävä oli suojella Pietaria.
 Meritaistelun asetelmat Kotkan edustalla vuonna 1790.  Hylyt.net
 Litografioissa kuvataan esimerkiksi linnoituskaupungin tuhoamista. Henry B. King työskenteli brittialus HMS Magiciennellä, joka osallistui tuhotöihin.
 Merimuseo saa kokoelmiinsa myös Ruotsinsalmen toisen meritaistelun alkuperäisen kartan.
 Kehystetyssä kartassa on merkitty Ruotsin ja Venäjän laivastojen alusten ryhmittäytyminen Ruotsinsalmen toisen meritaistelun aikana vuonna 1790. Suomen merimuseo / Taru Laakkonen
 Ruotsalaiskartta on säilynyt alkuperäisenä ja on siksi harvinainen. Siihen on merkitty Ruotsin ja Venäjän laivastojen alusten ryhmittäytyminen taistelun aikana. Taistelu käytiin vuonna 1790.
 Merimuseo luonnollinen tallennuspaikka
 Lahjoituksen on tehnyt Kotkan suomalaisten yksityiskoulujen kannatusyhdistys. Se toimii nykyisin kulttuurirahastona, mutta sillä on pitkä historia.
 Yhdistys perustettiin alun perin vuonna 1895 vauhdittamaan ylemmän suomenkielisen kouluasteen perustamista Kotkaan. Yhdistys on rakentanut Kotkaan kaksi koulutaloa ja perustanut kaksi koulua, joista Kotkan Lyseo toimii edelleen.
 Yhdistys on ostanut lahjoitettavat esineet niin Suomesta kuin ulkomailta usean vuosikymmenen aikana.
 Suomen merimuseolle luovutetaan myös London Illustrated News -lehden sidotut vuosikerrat vuosilta 1855, 1856 ja 1857. Lahjoitukseen kuuluu myös  Zacharias Topeliuksen  kirja sekä kotkalaisen kuvataiteilija  Erkki Sandbergin  satama-aiheinen akvarellityö.
 – Haluamme nyt saada nämä esineet arvoiseensa paikkaan. Toivottavasti ne pääsevät jossain vaiheessa kellarista päivänvaloon, kannatusyhdistyksen puheenjohtaja  Kari Alanko  sanoo Kansallismuseon tiedotteessa.
 Suomen merimuseo on lahjoitetuille esineille luonnollinen tallennuspaikka.
 – Litografioiden ja vanhan kartan yhteys Kohtalon Ruotsinsalmi -näyttelyymme lisää lahjoituksen ajankohtaisuutta, Suomen merimuseon kokoelmista vastaava intendentti  Timo-Tapani Kunttu  sanoo tiedotteessa.
 Lue lisää:   400 miestä kuoli, koska laivan kovapäinen päällikkö ei suostunut antautumaan – satoja vuosia sitten uponneet tavarat yhä hämmästyttävässä kunnossa

Suomen merimuseolle merkittävä lahjoitus – arvokkaat brittiluutnantin taideteokset kertovat suomalaisen linnoituskaupungin moukaroinnista


Summary: TAYSin nuorisopsykiatrian osasto on niin täysi, että osa nuorista joutuu nukkumaan patjalla. Lääkäri kysyi Twitterissä apua ja sai nuorille paljon tukea.

Tampereen yliopistollinen sairaala (TAYS)

Twitti on pysäyttävä.
 Tamperelainen nuorisolääkäri  Miila Halonen-Saari  kertoi keskiviikkona istuneensa potilashuoneen lattialla ja miettineensä mieleltään murtuneen nuoren kanssa, miksi on parempi elää eikä jatkuvasti yrittää itsemurhaa.
 Hän pyysi  ihmisiltä apua Twitterissä . Viestejä tuli tunnetuilta ja tuntemattomilta suomalaisilta valtavasti, ja viestejä tulee koko ajan lisää. Miila Halonen-Saari on häkeltynyt viestien määrästä ja sisällöstä.
 Viestejä on perjantaiaamuun mennessä tullut yli 400. Useissa viesteissä on useita syitä elää.
 – Nyt syitä elää on useampi tuhat: isoista teemoista aivan pikkuriikkisiin arkisiin havaintoihin.
 Esimerkiksi tällaisia viestejä ketjuun tuli:
 Riittää että jaksaa tämän hetken. Ja vielä tämän. Elossa ollaan hetki kerrallaan. Jokin niistä hetkistä voi kuitenkin olla toisenlainen. Hyvä.
 Luin kerran terapeutista, joka oli sanonut itsetuhoiselle nuorelle, että "ei sinun tarvitsekaan suhtautua tulevaisuuteen toiveikkaasti. Suhtaudu vain utealiaasti." Mielestäni se on armollinen viesti - uteliaisuus riittää.
 Mieleeni ovat jääneet erään äidin sanat tyttärelleen, joka yritti toistuvasti itsemurhaa: "Onko niin, että et enää halua elää, vai onko niin, että et enää halua elää noin?" Tuon tyttären kohdalla kysymys muutti kaiken.
 Nuoret patjapaikoilla osastolla
 Osa syistä elää on abstrakteja, kuten rakkaus tai ystävyys. Osa taas arkisia, kuten leipominen tai lemmikin silittely.
 Onko tämä viestiketju esimerkki siitä, että maailmassa on hyvyyttä, inhimillisyyttä ja välittämistä?
 – Näin sen itse tulkitsen. Siitä juuri olen liikuttunut. Maailmassa on tavattomasti hyvää ja suuri joukko ihmisiä kokee tarvetta ilmaista tukeaan haavoittuvassa asemassa oleville nuorille.
 Miila Halonen-Saari on lääkärinä Tampereen yliopistollisen sairaalan TAYSin nuorisopsykiatrian osastolla.
 Koronaepidemia on pahentanut  nuorten pahoinvointia. Esimerkiksi Tampereella avun tarvitsijoita on niin paljon, ettei TAYSissa riitä jokaiselle vuodetta.
 – Meillä tarvitaan viikoittain patjamajoitusta. Olemme ylikuormatilanteessa jatkuvasti.
 Jokaisella on joskus elämässään kriisi, ja Miila Halonen-Saari toivoo, että silloin tämä Twitter-ketju auttaa ihmisiä löytämään toivoa. Kuva on otettu vuosi sitten.  Miikka Varila / Yle
 Nuoret hämmentyneitä tuesta
 Halonen-Saari kertoo lukeneensa itsemurhaa yrittäneelle nuorelle ihmisten Twitterissä jakamia viestejä joka päivä, myös tänään. Nuori on halunnut kuunnella.
 Viesteistä on ollut myös muille nuorille apua.
 – Nuoret kuuntelevat tarkkaan. He ovat hieman hämmentyneitä siitä, että näin suuri joukko ihmisiä, joita he eivät tunne, on kiinnostunut heidän jaksamisestaan.
 Esimerkiksi tällaisia viestejä ketjuun tuli:
 Kerro hänelle, että on olemassa ihmisiä, meitä ihan tuntemattomiakin, jotka toivovat hänelle vain hyvää ja ovat valmiita ottamaan hänet vastaan ihan omana itsenään, auttamaan ja kuuntelemaan, jakamaan asioita hänen kanssaan.
 Ensin pysyy hengissä muita varten. Sit jossain vaiheessa tajuaa, että ihan itseäkin varten vois. Fake it till you make it. Kun ei ole mitään, on silti kaikki, koska on elossa.
 Silloin kun on paha olla, niin älä mieti tulevaisuutta vaan keskity siitä päivästä selviämiseen. Parempi tulee aina.
 Aina joku välittää
 Miila Halonen-Saarta kosketti viesteissä papin huomio, kun tämä oli siunannut hautaan itsemurhaan tehneitä.
 – Aina haudan ympärillä on ihmisiä, jotka jäävät kaipaamaan ja suremaan. Jos jollakin on tunne, ettei kukaan välitä, se ei ole totta. Aina siinä ympärillä on ihmisiä, jotka välittävät ja ovat valmiita auttamaan.
 Nuorisolääkäri toivoo, että Twitter-ketjulla on sama vaikutus. Osoittaa, että ihmiset oikeasti välittävät.
 Osa keskustelijoista on kertonut omista kokemuksistaan tai siitä, miten on seurannut läheisen syvää masennusta.
 Jokaisella on joskus elämässään kriisi, ja Miila Halonen-Saari toivoo, että silloin tämä Twitter-ketju auttaa ihmisiä löytämään toivoa.
 – Maailma on oikeasti hyvä paikka, ja täällä on paljon hyvyyttä ja tällä tavalla sitä voi toisille jakaa.
 Maailma voi näyttää nuorille kaoottiselle, koska huonoja uutisia on niin paljon. Samalla unohtuu, että tapahtuu hyviäkin asioita.
 – Maailmassa on rakkautta, jota voimme jakaa. Ei tämä niin pimeää ja synkkää ole elämä.
 Välillä ilo tulee arkisista asioista. Nuorisolääkäri iloitsee itse siitä, että pääsee juhlimaan viikonloppuna kaksivuotiasta kummilasta.
 – Olen luvannut leipoa ja pääsen viemään leipomukset palomieslakin ja Palomies Sami -pyjaman kanssa.
 Pahaan oloon saa apua ympäri vuorokauden päivystävästä  Kriisipuhelimesta  numerosta 09 2525 0111.
 Voit keskustella aiheesta ja kertoa oman hyvän syyn elää 7.11. kello 22. asti.
 Lue lisää:
 Näiden ysiluokkalaisten mielestä koulussa ei puhuta ikinä tunteista, ja se näkyy poissaoloissa – nyt ongelma halutaan ratkaista uusin tavoin
 Osa nuorista ei ole käynyt koulua sitten maaliskuun – nuorisolääkäri näkee joka päivä karun arjen:  "Ihan kohtuuton tilanne"

Tamperelainen nuorisolääkäri kysyi itsemurhaa yrittäneen nuoren puolesta hyviä syitä elää – syntyi koskettavin Twitter-keskustelu pitkään aikaan


Oulun poliisi epäilee teknologiayhtiö Urosta törkeästä avustuspetoksesta, vahvistaa rikoskomisario  Timo Heikkinen  Oulun poliisista. Tutkinta liittyy Business Finlandin antamiin tukiin. Poliisi ei kommentoi asiaa tässä vaiheessa enempää – ei sitäkään, onko Uroksesta kiistetty syyllisyys epäiltyyn rikokseen.
 STT uutisoi aiemmin, että Uros on lähes kymmenen vuoden aikana maksanut Business Finland -lainoistaan vain korkoja ja yhtiö sai Business Finlandin mukaan miljoonien eurojen kehityslainat ja avustukset väärillä ja salailluilla tiedoilla. Jo pelkkä lainojen maksamatta jättäminen on outoa, sillä yhtiö väittää tehneensä pelkästään vuosina 2017–2019 yhteensä yli 300 miljoonaa euroa liikevoittoa.
 Uros sai vuosina 2011–2013 lähes viiden miljoonan euron tuotekehityslainat ja 1,25 miljoonan euron avustuksen silloiselta Tekesiltä eli nykyiseltä Business Finlandilta. Viime vuoden lopulla Business Finland määräsi rahat välittömästi takaisin maksettavaksi. Uros on valittanut asiasta Helsingin hallinto-oikeuteen.
 STT kertoi lokakuussa, että Urokselta vaaditaan miljoonien eurojen saatavia Helsingin käräjäoikeudessa. Valtiokonttorin, Nordean ja Oulun Osuuspankin velkasaatavat yhtiöltä nousevat korkoineen ainakin yli 15 miljoonaan euroon.
 Muihinkin Uroksen talousasioihin liittyy epäselvyyksiä. Syyskuussa STT kertoi, että yhtiön kertomien suurten liikevoittojen takana ei todennäköisesti ole niitä vastaavaa todellista liiketoimintaa. Kun Uros kertoi vuonna 2018 tehneensä 120 miljoonan euron liikevoiton, vuoden päätteeksi konsernin kassa oli lähes tyhjä ja sillä oli 149 miljoonan euron myyntisaamiset.
 STT:n tietojen mukaan Uros ei tuolloin saanut missään vaiheessa merkittävää kassavirtaa tekemistään sopimuksista, vaan myyntisaamiset vain kerääntyivät ja jatkoivat kasvuaan. STT:n tietojen mukaan konsernin ulkopuolelta tullut voitto kirjattiin yhtiön Hongkongin tytäryhtiön tilinpäätökseen, joka ei ole julkinen.
 Pääkonttori Suomesta Sveitsiin
 Uroksen pääomistaja ja hallituksen puheenjohtaja  Jyrki Hallikainen  ei ole syyskuussa tai lokakuussa vastannut STT:n haastattelupyyntöihin. Syyskuussa hän tekstiviestillä lupasi vastata kysymyksiin kirjallisesti. Kun STT lähetti hänelle kysymykset, joissa kyseenalaistettiin yhtiön liiketoiminnan koko, Hallikainen ei vastannut kysymyksiin ollenkaan.
 Uros siirsi kesäkuussa pääkonttorinsa Suomesta Sveitsiin.
 Patentti- ja rekisterihallitus (PRH) on asettanut Uros-yhtiölle aikarajan vuoden 2019 tilinpäätöstietojen toimittamiselle. Puuttuvat tiedot on toimitettava 13. tammikuuta mennessä. Jos puuttuvia tietoja ei toimiteta määräajassa, yritys voidaan määrätä selvitystilaan tai poistettavaksi rekisteristä.
 Monitoimiareenan nimi vaihtoon
 Suuri yleisö sai tietää oululaistaustaisesta Uroksesta maaliskuussa 2020, kun Tampereelle tämän vuoden joulukuussa valmistuva monitoimiareena nimettiin sponsorinsa mukaan Uros Live -areenaksi. Tämän vuoden lokakuun lopulla Tampereen monitoimiareenan hallitus päätti  irtisanoa  areenan nimisopimuksen teknologiayhtiö Uroksen kanssa.
 Päätöksen myötä areena jatkaa toimintaansa ainakin toistaiseksi aiemmalla nimellään Tampereen Kannen areena. Syynä päätökseen ovat Uroksen talous- ja muut epäselvyydet, joista STT ja muut mediat ovat kertoneet.
 – Uros Oy:n saama julkisuus on liitetty vahvasti ja negatiivisesti myös areenaan. Lisäksi nimikumppanin taloudellisesta asemasta julki tulleet tiedot ovat aiheuttaneet vakavan epäilyn siitä, onko yhtiöllä kykyä vastata nimisopimuksen mukaisista velvoitteistaan jatkossa. Näiden syiden vuoksi areenayhtiö ei näe mahdollisuuksia yhteistyön jatkamiselle, joten tässä tilanteessa päätös on nähdäksemme ainoa oikea, kommentoi areenayhtiön toimitusjohtaja  Marko Hurme  asiaa tiedotteessa.
 Tampereen kaupunki omistaa areenayhtiöstä 40 prosenttia. Hankkeen sijoittajat Lähi-Tapiola, OP, eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen ja rakennusyhtiö SRV omistavat yhteensä 60 prosenttia.
 Lue myös:  Missä ovat Uroksen miljoonat? Ylen selvitys paljastaa vain joukon tyhjiä yhtiöitä ja laajan veroparatiisien käytön

Oulun poliisi epäilee teknologiayhtiö Urosta törkeästä avustuspetoksesta – tutkinta liittyy Business Finlandin antamiin tukiin


Summary: Syytettynä oli 39 Kittilän kuntapäättäjää. Syyttäjä vaati tuntuvia sakkorangaistuksia kuntapäättäjille, joiden katsoi halunneen rangaista Esa Mäkistä tai kostaa tälle. Myös asianomistaja Mäkisen korvausvaatimukset hylättiin.

Lapin käräjäoikeus on  käsitellyt Kittilä-oikeudenkäynnin sivuhaaraa elo-syyskuussa . Kyseessä oli rikosasia, jossa syytettynä oli kymmeniä Kittilän kuntapäättäjiä. Heistä jokaista syytettiin ensisijaisesti virka-aseman väärinkäyttämisestä.
 Syyttäjän mukaan Kittilän kunnanhallitus ja -valtuusto olivat vuosina 2015–2017 useissa tilanteissa poistaneet silloiselta hallintojohtajalta  Esa Mäkiseltä , tämän virkaan keskeisesti kuuluneita tehtäviä. Syyttäjä katsoi, että näin oli toimittu kosto- tai rankaisutarkoituksella, koska Mäkisen toimintaan niin sanottuihin Eilavaara-laskuihin liittyen ei oltu tyytyväisiä.
 Käräjäoikeus katsoi kuntapäättäjien tehneen päätöksiä, jotka todella vaikuttivat Mäkisen virkatehtävien sisältöön. Oikeuden mukaan jäi kuitenkin näyttämättä, että näiden päätösten takana olisi kosto- tai rankaisumotiivi. Samoin osoittamatta jäi, että kuntapäättäjät olisivat näin menetellessään ylittäneet harkintavaltansa tai tehneet menettelyvirheitä.
 Tänään perjantaina käräjäoikeus antoi päätöksensä asiassa: kaikki kuntapäättäjiin kohdistuneet syytteet hylättiin, samoin asianomistaja Esa Mäkisen korvausvaatimukset, jotka perustuivat syytteisiin. Jo aiemmin käräjäoikeus oli hylännyt syytteen vanhentuneena neljän vastaajan osalta. Lisäksi yhden vastaajan osalta syyttäjä oli perunut syytteen. Asianomistjaan Mäkisen käräjäoikeus velvoitti korvaamaan Kittilän kunnalle asianosaisuluja.
 Koska syytteet hylättiin, valtio velvoitettiin korvaamaan syytetyille asianosais- ja oikeudenkäyntikuluja. Puolustajien palkkiot jäävät niin ikään valtion maksettaviksi.
 Täydennämme uutista.

Kymmeniä Kittilän kuntapäättäjiä syytettiin kosto- tai rankaisutarkoituksessa tehdyistä virkarikoksista – kaikki syytteet hylättiin


Summary: Suomessa saavutetaan 80 prosentin rokotuskattavuus yli 12-vuotiaissa todennäköisesti tänään. Koronapassin käyttöä halutaan laajentaa, jotta rokotuskattavuutta saataisiin edelleen nostettua.

Sosiaali- ja terveysvaliokunnassa on halua laajentaa koronapassin käyttöä esimerkiksi työpaikoille ja tapahtumiin, joita rajoitukset eivät koske. Tällä hetkellä koronapassia käytetään vaihtoehtoisena toimena vain silloin, kun voimassa on tilaisuutta tai tilaa koskevia rajoituksia esimerkiksi aukioloaikoihin tai yleisömääriin.
 Sosiaali- ja terveysvaliokunnan varapuheenjohtaja  Mia Laiho  (kok.) sekä valiokunnan jäsenet  Ilmari Nurminen  (sd.) ja  Arja Juvonen  (ps.) keskustelivat koronapassista ja rokotuskattavuudesta  Ylen aamussa  ja radion  Ykkösaamussa  perjantaina.
 Laihon ja Nurmisen mielestä rokotuskattavuuden nostaminen on nyt ensiarvoisen tärkeää. Koronapassin käytön laajentaminen voisi olla siihen yksi keino.
 – Meidän pitää saada yhteiskuntaa avattua niin, että rokotetuilla on mahdollisuus elää normaalia elämää. Jos lähdetään elämään rokottamattomien ehdoilla, niin silloin poljetaan rokotettujen asemaa, Laiho sanoo.
 – Koronapassi toimii tällä hetkellä niin, että se on rajoituksista vapauttava toimenpide. Rajoitukset ja koronapassin käyttö voitaisiin irrottaa toisistaan, Nurminen sanoo.
 "Myös rokotetut sairastavat ja tartuttavat"
 Perussuomalaisten Arja Juvonen on Laihon ja Nurmisen kanssa eri linjoilla. Juvosen mukaan koronapassin käytön laajentaminen on sekä juridinen että eettinen kysymys.
 – Koronapassilla ei pidä luoda valheellista turvallisuuden tunnetta. Myös rokotetut sairastavat ja tartuttavat koronaa. Korostaisin kansalaisvarovaisuutta eli hyvää käsihygieniaa, maskien käyttöä ja turvavälejä.
 Mia Laihon mielestä yrittäjillä pitäisi olla mahdollisuus ottaa koronapassi käyttöön omassa toiminnassaan, jos he näkevät sen tarkoituksenmukaiseksi. Hän myös huomauttaa, että muualla Euroopassa koronapassista ei ole tehty yhtä juridista kysymystä kuin Suomessa.
 – Onhan meillä ravintoloihin ikärajoja ja vaatekoodejakin. Onko tämä oikeasti niin juridinen asia, etteikö yrittäjä, jonka toimeentulosta on myös kysymys, voisi laittaa tällaisia ehtoja omaan elinkeinotoimintaansa?
 Laiho ja Nurminen olisivat valmiita laajentamaan koronapassin käyttöä myös työpaikoille, mutta asia vaatii oikeudellisen arvion. Juvonen ei antaisi työnantajalle oikeutta saada työntekijän rokotustietoja. Hän ei myöskään kannata esimerkiksi hoitohenkilökunnan velvollisuutta ottaa koronarokotus.
 – Ei voida mennä ajatukseen, että ihmisiä pakkorokotetaan, tai että työnantajalla olisi velvollisuus saada tietää rokotuksesta. Nämä ovat henkilökohtaisia tietoja.
 Voit keskustella aiheesta 6.11. klo 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Yli 12-vuotiaiden rokotuskattavuus saavuttaa Suomessa pian 80 prosentin rajan – entä sitten?
 Ministeri Krista Kiuru: Koronapassin käytön laajentaminen on mahdollista
 STM:n Varhila: Koronapassin käyttö jatkuu todennäköisesti vuodenvaihteen jälkeen – myös passin käytön laajentaminen arvioitavana

Sote-valiokunnassa halua laajentaa koronapassin käyttöä – “Rokotetuilla pitää olla oikeus elää normaalia elämää”


Summary: Tällä hetkellä katukaupassa liikkuu eniten muuntohuumeita, kokaiinia ja erilaisia huumaavia lääkkeitä. Tosin pussissa voi olla mitä vaan.

Kaksi ihmistä kävelee iltayhdentoista jälkeen toisiaan kohti ruokakaupan parkkipaikalla. He kättelevät kohdattuaan toisensa ja poistuvat nopeasti eri suuntiin.
 Näky on tuttu Tampereen keskustasta ja lähiöistä. Kellonajallakaan ei niin paljoa vaikutusta ole siihen, vaihtaako pussukka kädestä toiseen.
 – Kun kävelee poliisiasemalta Koskikeskukselle, niin matkalla jo näkee kaikenlaista, sanoo rikoskomisario  Ari Luoto  Sisä-Suomen poliisista.
 Myyjiä riittää, sillä usein huumeiden käyttäjä myy huumeita rahoittaakseen omaa käyttöään. Osaltaan näkyvyyttä lisää se, että kotiovelle voi tilata vaikka puolikkaan pillerin. Kauppaa käydään paljon.
 Huumekauppiaat kiertävät maata
 Huumekaupassakin maa on pienentynyt. Ammattimyyjät seuraavat Luodon mukaan esimerkiksi verkossa kysyntää ja liikkuvat sen mukaan.
 – Jos on vaikka Oulussa ja linjat alkavat laulaa, että Tampereella olisi tarvetta, ne tulevat junalla tai autolla Tampereelle ja myyvät täällä.
 Kun kauppa hiipuu, vaihtuu kaupunki toiseen. Välillä vaan tankataan lisää.
 Huumekaupassa ei ole kuluttajansuojaa
 Kun on kysyntää, on tarjontaa. Verkosta myynti-ilmoituksia löytyy paljon, mutta kaupattavat määrät vaihtelevat kerta-annoksesta kilon pakettin.
 Paketistakin voi paljastua mitä vaan. Luodon mukaan liikkeellä on paljon epäaitoa kamaa. Joko aine on laadultaan ala-arvoista tai se ei ole huumetta lainkaan.
 Samaan aikaan myös kaupantekotilanne on riski.
 – Näppituntuman mukaan keskitetyn tutkinnan väkivaltajutuista moneen liittyy se, että huumeiden myyjä tai ostaja on joutunut ryöstetyksi.
 Poliisi puuttuu kaikkiin huumerikoksiin, riippumatta nyssäkän koosta
 Jos poliiseja olisi kentällä enemmän, ei huumekauppa olisi enää niin näkyvää. Tavoitteena on silti saada haaviin ne isommat tekijät, jotta myös vaikutus olisi suurempi.
 Kaikki vinkit mahdollisista huumekaupoista tuntomerkkeineen kiinnostavat silti poliisia.
 – Vaikka myyjä ei ole kovin iso, on yläpuolella on aina joku, joka myy enemmän. Hänen yläpuolellaan taas on isompi kaveri. Niin se tutkinta etenee.
 Eniten vinkkejä tulee kannabiksen kasvattamisesta, sillä tuoksu on selkeä. Huumausaineista eniten on taas liikkeellä muuntohuumeita ja huumaavia läkkeitä, mutta myös vuosikymmeniä käytössä ollut aine.
 – Kokaiinissa tällä hetkellä tuntuu kysyntä olevan kovaa.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta 6.11. klo 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Huumeet ja sähköpotkulaudat horjuttavat tamperelaisten turvallisuudentunnetta – kyselyn mukaan kotikaupunkia pidetään kuitenkin turvallisena
 Pelikonsolin ryöstö 40 euron velan takia paljasti laajan huumeringin Pirkanmaalla: poliisi löysi useita kasvattamoja ja 15 epäiltyä
 Tampereella takavarikoitiin lähes 100 kiloa amfetamiinia – katso kuinka huumekoira kaivaa kätkön lumen alta
 "Katujen gorillalaumassa selviää, jos ei jää velkaa ja pitää suunsa kiinni" – kaksi tarinaa piikkikoukusta
 Lisää Pirkanmaan uutisia  Ylen nettisivuilla  ja  Yle Areenassa . Kuuntele, katsele ja lue mitä lähelläsi tapahtuu.

Kotiovelle voi tilata vaikka kerta-annoksen kokaiinia – huumekauppa on levinnyt jokaiseen kadunkulmaan Tampereella


Summary: Pelastusopiston rehtori on huolissaan siitä, kilpailevatko Kuopiossa sijaitseva Pelastusopisto ja Helsingin pelastuskoulu jatkossa samoista rahoista.

Sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.)  kertoi keskiviikkona , että Helsingin pelastuskoululle on myönnetty toistaiseksi voimassa oleva toimilupa. Aiemmin Helsingin pelastuskoulu toimi määräaikaisella, vuoteen 2023 voimassa olleella luvalla.
 Kuopion Pelastusopiston rehtorin  Mervi Parviaisen  mukaan oli odotettavissa, että Helsingin pelastuskoulu saa toimiluvalleen jatkoa. Parviaisen mukaan päätöksessä oli kuitenkin hämmentävä maininta Helsingin pelastuskoulun rahoituksesta.
 Ministeriön  tiedotteessa  lukee, että valtion talousarviossa ei ole määrärahaa Helsingin pelastuskoululle tässä vaiheessa.
 – Tämä on tietysti herättänyt keskustelua siitä, mitä tällä tarkoitetaan. Pelkään, että kohta on kaksi oppilaitosta saman niukan rahahanan äärellä, Parviainen sanoo.
 Tällä hetkellä Helsingin pelastuskoulun rahoituksesta vastaa Helsingin kaupunki. Pelastusopisto saa puolestaan rahoituksensa ministeriöltä.
 Helsingin kaupunki toivoo asiaan muutosta, ja se esitti toimiluvan jatkohakemuksessa, että valtio rahoittaisi pelastuskoulun toiminnan vuodesta 2023 alkaen.
 – Minulla ei ole mitään ihannekuvitelmia siitä, miten se rahanjako sitten menisi, että kyllä se tuppaisi valumaan tuonne eteläänpäin, Parviainen sanoo.
 Pelastuskoulutuksen sijainnista on väännetty jo vuosia
 Helsingin pelastuskoulun määräaikaisen luvan syynä oli  vuonna 2018 tehty päätös , jonka mukaan pelastusalan peruskoulutus olisi keskitetty Kuopiossa sijaitsevalle Pelastusopistolle vuodesta 2021 eteenpäin.
 Helsingin pelastuskoulun nyt saama toistaiseksi voimassa oleva lupa tarkoittaa, että pelastusalan koulutus jatkuu toistaiseksi molemmilla paikkakunnilla.
 Kuopiossa päätösten ja niiden perumisen aiheuttama epävarmuus on jatkunut jo vuosia.
 – Tämä on harmittavaa ja surullista, että ei näihin tehtyihin päätöksiin voi sillä lailla luottaa, sanoo Pelastusopiston rehtori Mervi Parviainen.
 Rehtori Mervi Parviainen pitää Kuopiossa sijaitsevan Pelastusopiston vahvuutena muun muassa mittavaa harjoittelualuetta. Antti Kolppo / Yle
 Ministeri Maria Ohisalo perusteli Helsingin pelastuskoulun jatkolupaa sillä, että alalle tarvitaan seuraavan 10 vuoden aikana tuhat lisäpelastajaa. Sisäministeriö ei kuitenkaan jättänyt Kuopiossa sijaitsevaa Pelastusopistoa huomiotta, vaan hakee sille lisärahoitusta täydentävästä talousarviosta.
 – Näillä olemassa olevilla resursseilla me emme pysty vastaamaan tähän tarpeeseen, vaan lisärahoitusta tarvitaan ehdottomasti, Parviainen sanoo.
 Parviainen on kuitenkin luottavainen sen suhteen, että pelastuskoulutus jatkuu Pohjois-Savossa myös tulevaisuudessa. Kuopiossa on esimerkiksi kymmenien vuosien aikana rakennettu harjoitusalue, jota Parviainen pitää alan koulutuksen kannalta merkittävänä.
 Aiheesta voi keskustella 6.11.2021 kello 23:een saakka.
 Aiheesta aiemmin:
 Pelastuskoulu pysyy sittenkin Helsingissä – pelastajia tarvitaan tulevaisuudessa niin paljon, että päätös koulun siirrosta Kuopioon peruttiin kokonaan
 Helsingin pelastuskoulu sai jatkoluvan kesään 2023 saakka
 Nyt se on varmaa: pelastusalan peruskoulutus loppuu Helsingistä – Kuopiossa toimiva Pelastusopisto vastaa kaikista tutkinnoista vuodesta 2021 eteenpäin

Helsinki toivoo, että valtio rahoittaisi pelastuskoulun toiminnan – Pelastusopistolla seurataan huolestuneena, valuvatko rahat Etelä-Suomeen


Summary: Tapauksen esitutkinta on kesken, eikä poliisi sen takia kerro vielä tässä vaiheessa tarkemmin, mistä kirkonkello löytyi.

Poliisi on nyt löytänyt toisen Tuusulan Jokelan kirkosta viedyistä kirkonkelloista,  poliisi tiedottaa . Kello on jo palautettu seurakunnan haltuun.
 Jokelan kirkosta  varastettiin 18.–24. lokakuuta välisenä aikana kirkonkellot kellotapuliin murtautumalla ja kellojen kiinnityspultit rikkomalla.
 Poliisi sai keskiviikkona yleisövihjeen yhden kirkonkellon mahdollisesta sijainnista. Poliisipartio löysi kirkonkellon vihjeen perusteella.
 – Poliisi takavarikoi kirkonkellon ja se on nyt jo toimitettu seurakunnan haltuun, kertoo tapauksen tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Rauno Jämsä  Itä-Uudenmaan poliisista.
 Tutkinnallisista syistä poliisi ei vielä tässä vaiheessa kerro tarkemmin, mistä kirkonkello löydettiin. Tapausta tutkitaan rikosnimikkeellä törkeä varkaus.
 Lue myös:
 Joku varasti Jokelan kirkonkellot viikonloppuna pimeyden turvin – tapuliin tunkeuduttu väkivalloin sisään ja kellot irrotettu rälläkällä

Jokelan kirkosta varastettiin kellot, ja nyt toinen niistä on löytynyt yleisövihjeen perusteella – Poliisi tutkii törkeänä varkautena