Summary: Tulipalo on saanut alkunsa viemäriverkoston kunnostustöiden yhteydessä. Palo on saatu rajattua ja hallintaa. Myrkylliselle savulla altistuneita kehotetaan tarkkailemaan vointiaan.

Pirkanmaan pelastuslaitos sai illalla noin puoli seitsemän aikaan hälytyksen suuresta tulipalosta maan alla Tampereen keskustassa. Tarkempi paikka on Verkatehtaankadun ja Rautatienkadun risteyksen alueella illan aikana levisi sankkaa mustaa savuaa lähiympäristöön.
 Päivystävän palomestarin  Heikki Havukaisen  mukaan tulipalo sai illalla alkunsa viemäristössä korjaustöiden yhteydessä. Palava materiaali on ollut viemärin sukituksessa käytettävä sukitusmateriaali.
 – Tavaraa on ollut aika paljon siellä. Isot mustat savut ovat tulleet Tampereen keskustaan, Havukainen sanoo.
 Havukaisen arvion mukaan pelastulaitoksen yksiköitä on kaikkiaan ollut paikan päällä noin kolmekymmentä. Palo saatiin rajattua ja hallintaan illalla ennen kello yhdeksää, mutta palo saattaa kyteä maan alla edelleen.
 Hankala sammutuskohde, ei tiettävästi henkilövahinkoja
 Palomestarin mukaan sammutuskohde on hankala, koska paikat ovat ahtaita ja niissä on vaikea toimia. Pääasiassa paloa on pyritty sammuttamaan vaahdolla.
 Aktiivisten sammutustöiden arvioidaan jatkuvan vielä parin tunnin ajan, jonka jälkeen selvitetään jälkivartiointia.
 – Tällä hetkellä tilanne on hyvin hallinnassa, Havukainen sanoo.
 Henkilövahinkoja tulipalossa tai sen sammutustöissä ei ole syntynyt.
 Pirkanmaan pelastuslaitos suosittelee alueella liikkuneita ja savulle altistuneita tarkastelemaan vointiaan. Tarvittaessa yhteyttä kehotetaan ottamaan päivystysavun puhelinnumeroon 116117. Vakavissa oireissa hätänumeroon 112.
 Alueelle annettiin illalla vaaratiedote, joka poistettiin voimasta kello yhdeksän jälkeen..
 Tampereen keskustan alueella savuaa ja ihmisiä kehotetaan pysymään sisätiloissa. Eevi Kinnunen / Yle
 Viemärissä olevaa tulipaloa sammutetaan Tampereella. Miikka Varila / Yle
 Viemäristöstä nousi savua vielä noin kello kahdeksan aikaan illalla. Miikka Varila / Yle
 Juttua päivitetty 2.12. kello 20.53: Päivystävän palomestarin mukaan palo on saatu hallintaan. Savulle altistuneita suositellaan tarkkailemaan vointiaan.
 Korjaus 2.12. kello 19.24: Tulipalo on palomestarin mukaan viemäristössä. Ei parkkihallissa, kuten aiemmin kirjoitimme.

Viemäristössä syttynyt tulipalo saatu hallintaan Tampereella – Vaara ohi, myrkylliselle savulle altistuneita kehotetaan tarkkailemaan vointiaan


Summary: Sotilaallisessa seremoniassa soi 1970-luvun DDR:stä peräisin oleva Nina Hagenin hitti, mutta myös virsi. Angela Merkel vietti itse nuoruutensa Itä-Saksassa, ja hänen isänsä oli pappi.

Saksan kristillisdemokraattinen unioni (CDU)

Saksaa 16 vuotta johtaneen liittokansleri Angela Merkelin kunniaksi järjestettiin illallSen voi katsoa suorana tämän jutun pääkuvaa kikkaamalla.
 Suuri iltasoitto, Großer Zapfenstreich, on perinteinen väistyville liittokanslereille järjestettävä seremonia. Tänä vuonna se ei kuitenkaan ollut aivan perinteinen koronapandemian ja Merkelin musiikkivalintojen vuoksi.
 Juhlavieras sai itse valita kolme kappaletta sotilassoittokunnan esitettäväksi. Merkelin valinnoista tavanomaisempia ovat saksalaisen laulajan  Hildegard Knefin   Für mich, soll's rote Rosen regnen  (Minulle pitäisi sataa punaisia ruusuja) ja 1700-luvun kristillinen hymni  Großer Gott, wir loben dich  (Jumala, ylistämme sinua).
 Jälkimmäisen valinnan on arveltu liittyvän hänen isäänsä, joka oli protestanttipappi, sekä kristillisdemokraattisen puolueen CDU:n kristillisiin juuriin.
 Kolmas lauluvalinta on sen sijaan kohauttanut. Sotilassoittokunta saa esitettäväkseen vuonna 1974 kommunistisessa DDR:ssä kirjoitetun punkhitin,  Nina Hagenin  esittämän kappaleen  Du hast den Farbfilm vergessen  (Olet unohtanut värifilmin) .
 Saksalaismedian mukaan kappale oli niin suosittu, että moni DDR:läisistä muistaa vieläkin sen sanat ulkoa. Kappale on nähty verhottuna kritiikkinä DDR:lle. Myöhemmin Hagenista tuli punkidoli myös lännessä.
 Nina Hagen vuonna 1980 ullstein bild/ All Over Press
 Merkel vietti itse nuoruutensa Itä-Saksassa. Muun muassa  Der Tagespiegel  ja  Deutsche Welle  arvelevat, että Hagenin kappaleen valinta saattaa liittyä tähän, mutta olla myös Merkelin huumoria.
 Pandemia puolestaan vaikutti seremoniaan niin, paikalle kutsuttiin vain 200 vierasta.

Merkel hyvästeltiin sotilasseremoniassa – liittokansleri valitsi jäähyväislauluksi punkbiisin DDR:stä


Alueen ihmisiä kehotetaan pysymään sisätiloissa ja sulkemaan ilmanvaihto, sekä odottamaan tiedotetta vaaratilanteen päättymisestä.
 Pirkanmaan pelastuslaitos.
 Tammerfors, centrum 2.12.2021 kl. 18.30
 13.40. Hälsofärlig rök i luften. Brand i Tammerfors centrum.
 Alla i området uppmanas hålla sig inomhus och stänga av ventilationen samt invänta meddelande om att faran är över.
 Birkaland räddningsverk.

Vaaratiedote Pirkanmaalle


Summary: Kasvuyrityksiä haluavat kasvattaa kaikki: sijoittajat, yliopistot, suuret yritykset ja tutkimuslaitokset. "Kun pieni kasvaa, me kasvamme mukana", sanoo Microsoftin edustaja.

Robotti on lukuisista somevideoista tuttu.
 Nelijalkainen kone muistuttaa jonkinlaista peuraa, mutta siinä missä eläimellä olisi pää, robotilla on venyvä koura.
 Boston Dynamicsin robotit ovat somevideoilta tunnettuja. Ne kulkevat vaikeissakin maastoissa. Sasha Silvala / Yle
 VTT:n esittelee Boston Dynamicsin robottia, jonka tutkimuslaitos on hankkinut pari kuukautta sitten 170 000 eurolla.
 Tiimipäällikkö  Taru Hakanen  kertoo, että robotti on ostettu tutkimuskäyttöön.
 Nyt robotti tekee temppujaan Slush-startup-tapahtumassa.
 – Haemme teollisia firmoja mukaan ja ideoimme, mitä tällä voisi tehdä ja mitä teknologioita voisimme ideoida. Tarkoitus on palvella suomalaista teollisuutta, Hakanen sanoo.
 Mitä eläintä tämä mielestäsi muistuttaa?  Sasha Silvala / Yle
 Boston Dynamicsin robotin etu ovat raajat. Se pystyy nousemaan rappusia ja kulkemaan vaikeassa maastossa, avaamaan jopa ovia. Yleensä robotit kulkevat pyörillä ja niiden kulku tyssää hankalassa maastossa.
 Tämän robotin sensorit havainnoivat ympäristöä: se kuvaa, mittaa ja 3D-mallintaa ja osaa navigoida automaattisesti. VTT aikoo kokeilla siihen myös hyperspektrikameraa, joka tunnistaa erilaisia materiaaleja.
 Teollisuuskäyttöön tehty robotti on täynnä mahdollisuuksia: sillä voi valvoa teollisuuslaitoksia, tehdä korjaustöitä vaarallisilla alueilla ja vaikka mitä.
 – Ajatus on, että vaaralliseen paikkaan voidaan lähettää kone, ei tarvitse lähettää ihmistä. Tylsät ja vaaralliset tehtävät voidaan siirtää robotille. Se voi tehdä myös turvallisuuskierroksia, Hakanen sanoo.
 – Tämä on ollut meillä vasta muutaman kuukauden ja olemme vasta alussa kehittämisessä. Tietääksemme näitä on kaksi Suomessa. Aalto-yliopistolla ja VTT:llä. Haluamme mainostaa tätä teollisuudelle.
 Siksi VTT on mukana myös Slush-tapahtumassa. Eikä vain siksi. VTT esittelee muun muassa oman kasvuyrityshautomonsa tiimejä ja hakee niille rahoitusta.
 – Haemme teollisia firmoja mukaan ja ideoimme, mitä tällä voisi tehdä ja mitä teknologioita voisimme ideoida. Tarkoitus on palvella suomalaista teollisuutta, VTT:n Taru Hakanen sanoo. Sasha Silvala / Yle
 Rahaa on jo, nyt tarvitaan työntekijöitä
 Slush-startup-tapahtuma päättyi tänään torstaina loppubileisiin.
 Tapahtuman ytimessä ovat sijoittajien ja kasvuyritysten kohtaaminen. Yrittäjät hakevat rahoitusta, jolla he voivat kasvattaa yrityksiään, sijoittajat etsivät yrityksiä, jotka kasvaessaan tuovat sijoitetut rahat moninkertaisena takaisin.
 Nimestään huolimatta Starship Techonlogies ei valmista avaruusaluksia, vaan kuljetusrobotteja. Ne ovat itsestään kulkevia pieniä kärryjä, jotka korvaavat esimerkiksi ruokalähetit.

 Sasha Silvala / Yle
 Tänä vuonna Suomessa on lyöty edellisvuosien  tapaan kasvuyritysten rahoitusennätyksiä . Suomalaisille tartupeille ja kasvuyrityksille virtaa nyt rahaa ennätystahtiin.
 Virossa syntynyt Starship Technologies -yritys on kuitenkin muilla asioilla liikkeellä.
 Senior Mobile Developer  Joakim Kronqvist  kertoo, että yritys etsii Slushissa ennen kaikkea työvoimaa Helsingin toimistolleen. Pääkonttori on San Fransiscossa, tutkimusta ja kehitystä Helsingissä ja Tallinnassa.
 – Meillä on 100 miljoonan dollarin rahoitus, emmekä etsi lisää investointeja.
 Nimestään huolimatta yritys ei valmista avaruusaluksia vaan kuljetusrobotteja. Ne ovat itsestään kulkevia pieniä kärryjä, jotka korvaavat esimerkiksi ruokalähetit.
 Yhden itseajavan kuljetuskärryn rakentaminen maksaa saman verran kuin kalliin läppärin (tarkkaa summaa Kronqvist ei suostu kertomaan).
 Robotti ruokalähettinä tulee paljon halvemmaksi kuin Wolt-kuski. Sille ei tarvitse maksaa palkkaa.
 Kuljetusrobotteja on jo toiminnassa 20 yliopistokampuksella Yhdysvalloissa kuljettamassa noutoruokaa ja esimerkiksi Iso-Britanniassa ja Tallinnassa. Teollisuuden käytössä niitä on Saksassa ja Tanskassa.
 – Robotti menee ravintolaan tai kauppaan ja hakee ruoat tai ostokset. Kaupalla on koodi, joka avaa robotin luukun.
 Nimestään huolimatta Starship Techonlogies ei valmista avaruusaluksia, vaan kuljetusrobotteja. Ne ovat itsestään kulkevia pieniä kärryjä, jotka korvaavat esimerkiksi ruokalähetit.

 Sasha Silvala / Yle
 Ja kun robotti tulee perille, sen saa avattua.
 Tallinnan sää on koetinkivi: koska robotti painaa siellä tuiskussa, se pärjää myös Helsingissä, Kronqvist sanoo. Lähitulevaisuudessa robottikärryt suhaavat siis myös Suomessa.
 Robotti on 99 prosenttisesti autonominen. Kun jossain tulee ongelmia, vaikkapa risteyksessä on yllättävä ruuhka tai kolari, operaatiokeskuksessa oleva ihminen voi ottaa robotin ohjaukseensa. Kärry ajaa 6 km/h, ihmisen kävelyvauhtia.
 Vaatteita, jotka eivät likaannu ja ulkoilma-asuja ilman kemikaaleja
 Tänä vuonna ulkomaisia vieraita ja muualta maailmasta tulleita yrityksiä on ollut Slushissa vähemmän kuin edelliskerralla. Syykin on selvä. Esimerkiksi Kiinan ja Japanin karanteenisäännötä ovat ankarat, ja lentäminen Suomeen ei ole kovin viisasta: tänne kyllä pääsee, mutta paluu on karanteenin takia vaikeaa.
 Jetro eli Japanin vastine Business Finlandille on lennättänyt edustajansa Lontoosta ja tuonut Slushiin mukaan kaksi startupia esiteltäväksi. Ne tekevät molemmat vaatteita ja asusteita.
 – Nyt emme voineet tuoda Japanista yrityksiä pandemian vuoksi, siksi valitsimme Euroopassa toimivat yritykset mukaamme, Jetron Lontoon toimiston varajohtaja  Masahide Sakishige  sanoo.
 Hap-yritys tekee kestäviä vaatteita myös lemmikeille. Lelukoiran nimi on Oro, tai siis Olo. Se tulee suomen sanasta olo. Moto Suzuki ja Jarkko Jussila edustamassa Hapia. Sasha Silvala / Yle
 Toinen japanilaisista startupeista on nimeltää Hap.
 – Teemme kestävän kehityksen mukaisia vaatteita, teknisiä asusteita, sanoo  Moto Suzuki .
 Tekniset vaatteet tarkoittavat paitsi vedenkestäviä, myös antivirus, antibakteeri, antihome, antimoskiitto jne. -asusteita.
 – Lisäksi meillä on lämmitettyjä vaatteita, joita voi säädellä älypuhelimella. Jos haluaa vaikka lämmittää polveaan tai vain selkää, sekin onnistuu, Susuzki sanoo. Hän esittelee myös viilentävää teknistä aluspaitaa. Kun siihen lorauttaa 10 grammaa vettä, se laskee ihon pinnan lämpötilaa.
 – Koitamme luoda vaatteita, jotka pysyvät puhtaina esimerkiksi maanjäristysten ja kriisien aikana. Teemme vastaavia tuotteita myös eläimille.
 Iso osa vaatteista on muiden brändien ylijäämätuotteita, joista tehdään paranneltuja versioita. omaa tuotantoamme
 Toinen vaatekasvuyritys on nimeltään amphibio. Sen toimitusjohtaja  Jun Kamei  haluaa poistaa kemikaalit teknisistä vaatteista.
 – On iso ristiriita, että ulkoilmaa ja luontoa rakastavat ihmiset käyttävät vaatteita, jotka saastuttavat luontoa kemikaaleilla, Kamei sanoo.
 Teemme 100 prosenttisesti kierrätettäviä vedenkestäviä asusteita, joiden pinnotteissa ei käytetä saastuttavia kemikaaleja.
 – Kaikki brändit haluavat tehdä kestäviä vaatteita, mutta kaikilla yrityksillä ulkovaatteiden pinnoitteet ovat suurin saastuttaja ja ongelma.
 Koska kaikki ulkoilmavaatebrändit haluavat olla myös ympäristöystävällisiä, Kamei uskoo, että heidän teknologialleen on kysyntää.
 – Emme voi tarkkaan kertoa, se on liikesalaisuus. Mutta meidän materiaaleja on käytetty lääketeollisuudessa, mutta ei ennen vaateollisuudessa, hän sanoo
 Kun pienet kasvavat, myös isot kasvavat
 Slushissa monilla isoilla yrityksille, kuten Astra Zeneca, Huawei tai Microsoft, on omat osastonsa.
 – Aina kun jokin softafirma kehittää jotain Microsofiin alustoilla, haluamme auttaa heidän liiketoimintaansa kasvamaan. Se hyödyttää kumppaneita ja Microsoftia, Inari Bergius sanoo.

 Sasha Silvala / Yle
 Microsoftin partner developement manager  Inari Bergius  sanoo, että yritys on Slushissa tukemassa startupeja.
 – Meillä on Founders hub -niminen startupien tukiohjelma, jossa autetaan kasvuyrityksiä matalalla kynnyksellä, hän sanoo.
 Teknologiajätti Microsoft auttaa pieniä firmoja tarjoamalla lisenssejä, teknistä tukea, ideoinnin apua ja jopa hankkimaan rahoitusta.
 – Aina kun jokin softafirma kehittää jotain Microsoftin alustoilla, haluamme auttaa heidän liiketoimintaansa kasvamaan. Se hyödyttää kumppaneita ja Microsoftia, Bergius sanoo.
 Kun kasvuyritys muuttuu suureksi, se käyttää edelleen Microsoftin tuotteita ja auttaa siis Microsoftiakin kasvamaan suuremmaksi.
 – Kasvuyrityksen kiinnostavat, koska joku niistä aina kasvaa isoksi ja voimme kasvaa yrityksen rinnalla. Haluamme olla alusta asti mukana, kasvaa ja kasvattaa. Me olemme kontaktoineet täällä uusia kasvuyrityksiä, Bergius kertoo.
 – Vaikka meillä on hyvin iso portfolio, on aina alueita, joihin meillä ei ole suoraan tarjota ratkaisuja. Startupit täyttävät niitä aukkoja.
 Microsoftin osastolla oli kokeilussa Hololens 2 -laseille kehitetty musiikin tuottamusohjelmisto. Inari Bergius ja virtuaalilasit.  Sasha Silvala / Yle
 Yliopisto haluaa saattaa yrityksensä maailmalle
 Aalto-yliopiston osasto on aivan Microsoftin vieressä. Ja ainakin yhtä iso. Innovaatiovararehtori  Janne Laine  kertoo, että Aalto esittelee 12 kestävään kehitykseen liittyvää startupia ja tuo opiskelijoiden ja tutkijoiden startup-yrityksiä esille.
 – Yritykset ovat esimerkiksi tekstiileihin, biopohjaisiin pinnotteisiin ja muovautuviin vaahtoihin liittyviä. Meillä on myös ruoantuotantoon, vertikaaliviljelykseen liittyvä rakennelma, joka voidaan viedä vaikka Saharaan, Laine sanoo.
 Aallon tutkimustuloksia siis yritetään kaupallistaa kasvuyritysten kautta, ja näille yrityksille koitetaan saada rahoitusta sijoittajilta, joita Slushissa on mukana.
 – Haluamme vaikuttaa yhteiskuntaan uusien innovaatioiden alueella.
 Laine kehuu kansainvälistä Aaltoa ja sen seitsemää tutkimusfokusaluetta.
 – On rekrytoitu 300 uutta professoria ja panostetaan laatuun. Olemme yksi kansainvälisimpiä yliopistoja Euroopassa, 48 prosenttia henkilökunnasta on kansainvälistä. Enemmän ja enemmän pystymme tuottamaan uusia aihioita
 Suomen yksisarvisista, siis miljardiluokkaan yltävistä kasvuyrityksistä, seitsemän kymmenestä tulee jatkossa tulemaan Aalto-yliopistosta, Laine sanoo.
 –  Nyt kun Woitin isosta exitistä on paljon puhuttu , kyllä tilanne on se, että Aallon aikana on syntynyt uusi sukupolvi nuoria, jotka realisoivat puheen uusista innovaatioista, hän toteaa.
 Suomen yksisarvisista, siis miljardiluokkaan yltävistä kasvuyrityksistä, seitsemän kymmenestä tulee jatkossakin tulemaan Aalto-yliopistosta.
 – Enää ei mennä suuriin yrityksiin töihin, vaan koulutamme kaikkia opiskelijoita yrittäjämäiseen ajattelutapaan ja radikaalin luovuuteen. Kaikista ei tarvitse tulla yrittäjiä, mutta haluamme generoida out of the box -ajattelua. Nyt se on oikeasti tapahtunut, tämä ei ole vain juhlapuheissa.
 *Innovaatiovararehtori vastaa patenteista, keksinnöistä, opiskelijayrityksistä ja yritysyhteistyöstä sekä kaupunkien ja tutkimuslaitosten kanssa yhteistyöstä.

 Suomalaisyhtiö kasvoi hiljaisuudessa arvokkaammaksi kuin Tokmanni, Fiskars tai Ponsse – 1,8 miljardin euron hintalapun saanut Aiven nousi yksisarvisten joukkoon
 Analyysi: "Rovio, Supercell ja Wolt ovat näyttäneet, että Suomesta voi tulla mitä vaan", sanoo Slushissa uusia yrityksiä etsivä sijoittaja
 Startup-yritysten suurtapahtuma Slush järjestetään Helsingissä synkästä koronatilanteesta huolimatta

Joakim Kronqvistin firmalla on taskussa sadan miljoonan dollarin rahoitus, seuraavaksi pitäisi löytää työntekijöitä startupiin Helsinkiin


Summary: Kiuru sanoo olevansa tyytyväinen, että linjaukset on nyt tehty. Hän toivoo kuntien tarttuvan rivakasti rokotusten edistämiseen.

Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) sanoo olevansa tyytyväinen, että suositus rokotusten etenemisestä on nyt tehty, sillä sitä on odotettu.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos antoi torstaina rokotelinjauksensa, joita Kiuru on hoputtanut  julkisuudessa pitkin syksyä .
 – Linjaukset ovat ihan yhteensopivia sen kanssa mitä eurooppalaiset tauti- ja lääkeviranomaiset ovat sanoneet, komissio suositellut ja Suomen hallitus rokotestrategiassaan päättänyt, Kiuru sanoi eduskunnassa toimittajille.
 THL suosittelee, että kaikille yli 18-vuotiaille aletaan antaa kolmansia rokoteannoksia 5–6 kuukautta toisen annoksen jälkeen.
 Lasten eli 5–11-vuotiaiden osalta suosituksena on, että rokotuksia annetaan vain riskiryhmiin kuuluville ja niille lapsille, joiden lähipiirissä on vakavasti immuunipuutteisia henkilöitä. THL kerää vielä joulukuun aikana tutkimustietoa ja tekee vasta sen jälkeen päätöksensä koko ikäluokan rokottamisesta.
 Voit lukea THL:n suosituksesta laajemmin  Ylen jutusta .
 "Aina joku on eri mieltä"
 Viikonloppuna Iltalehti uutisoi nimettömiin hallituslähteisiin nojaten, että hallituksessa on noussut kovaa kritiikkiä etenemisen hitauteen ja rokotusasiantuntijaryhmän sihteeriä  Hanna Nohynekia  kohtaan.
 Kysymykseen siitä, onko prosessi jättänyt epäluottamusta THL:ään tai Kansalliseen rokotusasiantuntijaryhmä Krariin, Kiuru vastaa, että Suomeen mahtuu asiantuntijoita, jotka ovat eri mieltä.
 – Me heräämme jokaiseen päivään tässä taudintorjunnassa siinä, että varmasti löytyy asiantuntija, joka on jostakin asiasta eri mieltä. Keskitytään isoon kuvaan. Iso kuva on siinä, että Suomessa tiedetään, mitä tehdään.
 Kiuru patistaa seuraavaksi kuntia ottamaan rokotusten edistämisen vakavasti.
 – Nyt pannaan tämä rokotekone käymään. Meillä on ollut täällä tyhjäkäyntiä ja kyllä nyt on aika osallistua talkoisiin myöskin rokotesuojan varmistamiseksi.
 "Tehosterokote kannattaa ottaa ajallaan"
 Suomestakin ensimmäistä kertaa löydetyn omikron-koronamuunnoksen kykyä kiertää rokotteet ei vielä täysin tunneta. Kiuru kannustaa ottamaan tehosterokotteen ajallaan.
 – Me tiedämme, että vasta-aineiden määrä tulee nousemaan kolmannen rokoteannoksen jälkeen merkittävästi, jopa nelinkertaiseksi siitä mikä se on ollut toisen rokotteen jälkeen, joten on nyt tärkeää, että rokotesuojaa saadaan päivitettyä.
 5–11-vuotiaiden lasten osalta terveysviranomaisten arviointi jatkuu, mutta rokotusten aloittamiseen valmistaudutaan.
 Kiurun mukaan keskittyminen tässä vaiheessa riskiryhmiin kuuluviin lapsiin on aiheellista, koska ensi alkuun joudutaan varautumaan pienempiin lasten annosten eriin Biontech Pfizerilta.
 – Tässä tapauksessa riskiryhmiin kuuluvat lapset ja ne lapset, jotka elävät perheissä, joissa on immuunipuutoksellisia ovat varmasti ne, jotka alkuun hyötyvät eniten tästä rokotteesta.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 3. joulukuuta kello 23 saakka.

Rokotelinjauksia hoputtanut Krista Kiuru: Tyhjäkäynnin jälkeen rokotekone laitetaan käyntiin


Summary: Kansainvälistä korutaidetta voi ihailla parhaillaan Lappeenrannassa. Näyttelyn teoksia ei ole tarkoitettu puettavaksi ylle kuten perinteisiä koruja, vaan kyseessä on itsenäisiä taideteoksia.

Lappeenrantalaisella korutaiteilija  Jenni   Sokuralla  on tapana kerrostaa erilaisia materiaaleja teoksissaan. Uusimmissa korutaideteoksissaan hän yhdisteli muun muassa puuta, kirjasinmetallia ja emalia.
 – Jokainen materiaali tarvitsee oman työpäivän tai pari, esimerkiksi metallin valu ottaa oman aikansa. Työskentely on tavaroiden siirtelyä omalla työhuoneella, kunnes ne löytävät parit, jotka sopivat keskenään yhteen.
 Sokuran pakkauksen muotoiset teokset käsittelevät korun perinnettä ja mukana kantamista.
 Jenni Sokuran Bundle-nimisen teoksen yksi päämateriaaleista on emaloitu kupari. Marika Anttonen / Yle
 Teoksia ei voi kantaa perinteiseen tapaan esimerkiksi kaulakoruna tai sormuksena, sillä ne ovat siihen liian isoja ja painavia. Sen sijaan teoksissa on kantamista varten nahkaiset lenkit.
 – Perinne on välillä sellainen asia, joka laahaa mukana ja on painava, mutta sen kanssa pitää vain oppia elämään, Sokura toteaa.
 Nyt teokset ovat esillä 40 muun taiteilijan teosten kanssa kansainvälisessä korutaidenäyttelyssäLappeenrannassa.
 Tekijöitä riittää
 Korutaideyhdistyksen puheenjohtajan  Tarja Tuupasen  mukaan kansainvälinen korutaidenäyttely kertoo osaltaan siitä, että korutaide on Kaakkois-Suomessa voimissaan.
 – Korutaide on taiteen muoto, jossa väline on koru niin kuin kuvanveistossa veistos tai valokuvauksessa valokuva. Korutaideteos voi olla ylläpidettävä, installaatio tai video. Se eroaa perinteisestä korusta siinä, että se on aina olemassa itsenäisenä taideteoksena, Tuupanen kertoo.
 Korutaideyhdistyksen puheenjohtaja Tarja Tuupanen oli yksi kolmihenkisestä raadista, joka valitsi näyttelyn työt. Marika Anttonen / Yle
 Tuupasen mukaan ala on koko ajan kansainvälistynyt ja saanut lisää näkyvyyttä, niin alueellisesti kuin koko Suomessa.
 Tuupasen mukaan alalla riittää myös tekijöitä, sillä moni jää opiskelujen jälkeen asumaan Kaakkois-Suomen seudulle. Korutaidetta voi opiskella Lab-ammattikorkeakoulun kuvataideyksikössä Lappeenrannassa.
 Jenni Sokura on ollut Lab-ammattikorkeakoulun korutaiteen tuntiopettajana lähes kymmenen vuotta.
 – Yritän olla kollegiaalinen valmentaja. Taiteen kehittymisen kaari on nuoren tekijän oma polku, jota pyrin mahdollistamaan. Etsimme tapoja, miten tekijät pääsevät kohti omia tavoitteitaan.
 Carla Castiajon teoksessa L'Origine II, on käytetty aitoja hiuksia. Marika Anttonen / Yle
 Sokura on huomannut, että opiskelijoiden mielenkiinnon kohteet ja tavoitteet ovat viime vuosina muuttuneet.
 – Nyt ei välttämättä haluta opiskella vain yhtä taiteentekemisen muotoa, vaan on mahdollista yhdistellä erilaisia kurssikokemuksia.
 Ilmastoasioita ja henkilökohtaisia kokemuksia
 Lappeenrannassa parhaillaan käynnissä olevaan kansainväliseen korutaidenäyttelyn tuli hakemuksia 440 taitelijalta, joista kolmihenkinen raati valitsi mukaan päässeet. Teoksia on 17 eri maasta
 Esillä olevissa teoksissa käsitellään muun muassa ilmastonmuutosta ja ihmisenä olemista.
 – Ihan niin kuin millä tahansa muulla taiteen alalla korualaa puhuttavat esimerkiksi ilmastoasiat, kuten muoviroskat meressä. Yhtä aikaa myös hyvin henkilökohtaiset asiat, perheessä tapahtuvat asiat ja ylipäätään omaan elinympäristöön vaikuttavat yhteiskunnalliset asiat näkyvät teoksissa, Tarja Tuupanen sanoo.
 Helena Lehtisen Garden-kaulakorut on tehty käytetyistä kankaista. Marika Anttonen / Yle
 Taiteilija Jenni Sokura on hyvillään, että näyttelyn avulla entistä useampi ihminen voi huomata, että korutaide on kansainvälinen ilmiö.
 – Se ei ole vain jokin asia, mitä me täällä Etelä-Karjalassa koulutetaan, vaan globaali taiteen tekemisen muoto.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 3.12. kello 23:een saakka.

Kansainvälinen korutaidenäyttely käsittelee muoviroskia meressä ja ihmisenä olemista – korutaiteilija Jenni Sokuran teoksissa näkyy korujen perinne


Summary: Teatteriohjaaja Susanna Kuparinen työryhmineen on pöyhinyt vallankäyttöä dokumentteihin perustuvissa näytelmissään. Poliitikoita ei säästellä, mutta kärjistykset erotetaan tosiasioista.

Teatteriohjaaja  Susanna Kuparinen  puuttuu yhteiskunnallisiin epäkohtiin, koska hän kasvoi kodissa, jossa opetettiin ajattelemaan itse.
 Kuparinen tunnetaan dokumenttiteatterin tekijänä. Hänen näytelmänsä lähenevät journalismia.
 Koronakevään julkinen keskustelu eri toimintavaihtoehdoista herätti viisivuotiaan lapsen äidissä levottomuutta. Erityisesti  Osmo Soininvaaran  ja  Björn Wahlroosin  tyylisten ajattelijoiden kommentit siitä, että ensin pitää pelastaa talous, kuulostivat pahoilta.
 Kuparinen helpottui kuitenkin, kun maan hallitus sitoutui suojelemaan elämää.
 – Ilmapiiri alkoi muuttua kun kaikista lehdistä Kauppalehden toimittaja väänsi rautalangasta, että olemme kaikki samassa veneessä.
 Ohjaajan hahmo näyttämölle mittatikuksi
 Koronan pakottama siiloutuminen omiin koteihin stressasi ohjaajaa. Kansallisteatterin vuoden mittainen taiteilijaresidessi toteutui neljän seinän sisällä eikä Helsingin Rautatientorin jugendlinnassa.
 Kuparisen tuorein teos,  Sokea piste  -näytelmä kertoo, kuinka Helsingin johto ja kaupunginvaltuutetut halusivat leikata lasten ja nuorten koulutuksesta, vaikka kaupungin budjetti päätyi puoli miljardia euroa plussalle.
 Kuparinen kirjoitti itsensä roolihahmoksi näytelmään, koska poliitikkojen ja kansalaisten välisen ristiriidan mittasuhteita selventämään tarvittiin tavallinen ihminen mittatikuksi.
 – En minä ole kovin kiinnostava ihminen, mutta onneksi tiukka esitysdramaturgi  Akse Pettersson  vaatimalla vaati, että nyt kirjoitat sinne koronan aikaiset ajatuksesi. Mutta en ajatellut mitään, vaan leivoin kakkuja ja rähjäsin lapselle.
 Kärjistykset ja tosiasiat erotetaan
 Todellinen rähjäys kohdistuu kuitenkin poliitikkoihin. Tasapuolisesti puoluekantaan katsomatta.
 Kuparinen korostaa, ettei hän juurikaan seurustele poliitikkojen kanssa, vaan haluaa säilyttää riippumattomuutensa.
 Hän arvelee, että kritiikin kohteeksi joutuneet politiikot ovat olleet ihan mielissään.
 – Näytelmillä on raju maine, mutta niitä katsomassa käyneet poliitikot ovat huomanneet, ettei näyttämölle päätyminen niin kauheaa olekaan. Me pyrimme selvästi osoittamaan, missä kärjistetään ja missä pitäydytään tositapahtumissa, tiivistää Kuparinen.
 Katso Susanna Kuparisen koko vierailu Puoli seiskassa tästä

Teatteriohjaaja Susanna Kuparinen arvelee, että dokumenttinäytelmiin päätyneet poliitikot ovat ihan mielissään


Summary: Pohjois-Karjalassa jouduttiin kesällä jopa sulkemaan terveysasemia, kun henkilökuntaa ei kerta kaikkiaan ollut. Nyt Siun sote tarjoaa lääkäreille koulutuspäiviä ja hoitajille määräaikaisia palkanlisiä työvoimapulan korjaamiseksi.

Pohjois-Karjalan sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymä, Siun sote

Terveysaseman arki tarkoittaa henkilöstölle yleensä pitkiä päiviä ja ruuhkaisia vastaanottoja. Sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymä Siun sote on päättänyt kokeilla Pohjois-Karjalassa useita eri tapoja muuttaa niin lääkäreiden kuin hoitajien työtä houkuttelevammaksi.
 Kuntayhtymä on jo perustanut 15 uutta virkaa. Uusi terveyskeskuslääkäri saa jatkossa yhden palkallisen koulutuspäivän viikossa.
 Koulutuksessa tukena on koulutusylilääkäri, joka aloittaa työnsä Siun sotessa alkuvuodesta 2022.
 – Jos rehellisesti sanotaan, tänne lähtöä ei olisi tullut mietittyä ilman tätä mallia. Tämä vie uraani eteenpäin ja mahdollisuudet ovat paremmat kuin muualla Suomessa, terveyskeskuslääkäri  Nora Tarvus  kertoo.
 "Nuorelle lääkärille huikea mahdollisuus"
 Valtakunnallisesti tavoite on, että lääkärillä olisi mahdollisuus kymmeneen koulutuspäivään vuodessa, mutta Tarvus arvioi, että tavoite toteutuu harvoin.
 Tarvus on aloittanut työnsä Joensuun Niinivaaran terveysasemalla kolmisen viikkoa sitten. Hän kokee arvokkaana tiimin, johon kuuluu muita lääkäreitä, hoitajia ja tarvittaessa myös farmaseutti ja fysioterapeutti.
 – Nuorelle lääkärille on huikea mahdollisuus päästä oppimaan ja kehittämään itseään. Olen kiinnostunut kehittämistyöstä ja johtamisrooleista tulevaisuudessa, Tarvus sanoo.
 Tarvus on opiskellut Kuopiossa ja valmistunut viime keväänä. Elämä ja puoliso ovat kuitenkin olleet tiiviisti Uudellamaalla. Opintojen osana hän oli ehtinyt tutustua Joensuun keskussairaalaan, mutta Pohjois-Karjalan terveysasemat eivät olleet entuudestaan tuttuja.
 Lääkäri voi valita koulutuslinjan
 Tarvus uskoo, että myös muita lääkäreitä onnistutaan houkuttelemaan töihin Pohjois-Karjalaan Terveyskeskuslääkäri 2.0 -nimen saaneella koulutus- ja työskentelymallilla.
 Arjen taustatuen lisäksi lääkäri saa valittavakseen viidestä vaihtoehdosta linjan, jolla haluaa kouluttautua ja kehittyä. Opiskella voi myös omatoimisesti.
 – Itse valitsin kliinisen linjan ja organisaation kehittämislinjan.
 Tarvus työskentelee aluksi Niinivaaran terveysasemalla, mutta suunnittelee myös työskentelyjaksoa Heinäveden terveysasemalla ensi vuoden puolella.
 Siun sote aikoo tarjota koulutuspäiviä myös Niinivaaran terveysaseman vanhoille työntekijöille.
 Hoitajille luvassa jopa yli 500 euron rekrytointilisä
 Kuntayhtymässä on  kärvistelty myös hoitajapulan kanssa . Kesällä terveysasemia jouduttiin jopa sulkemaan henkilöstövajeen takia ja ihmisiä ohjaamaan naapurikuntiin vastaanotolle.
 Käyttöön on otettu määräaikainen palkanlisä, jonka toivotaan houkuttavan myös hoitotyöstä muille aloille siirtyneitä työntekijöitä.
 Sairaanhoitajille lisä on reilut 500 euroa ja lähihoitajille yli 450 euroa kuukaudessa. Lisää maksetaan tehtävästä riippuen joko kolmen kuukauden tai puolen vuoden ajalta.
 – Määräaikaisen lisän toivotaan kannustavan osaajia palaamaan alalle tai tulemaan meille töihin myös muualta Suomesta. Työpaikalla meidän on sen jälkeen huolehdittava siitä, että työ on niin mielekästä, että tänne halutaan myös jäädä, Siun soten henkilöstöjohtaja  Johanna Bjerregård Madsen  toteaa.
 Rekrytointilisä otetaan käyttöön ensin ikäihmisten palveluissa ja yhteispäivystyksen rekrytoinneissa.
 – Se, että saamme meille uusia ammattilaisia, on koko työyhteisön etu. Riittävä, osaava henkilökunta helpottaa kaikkien työkuormaa, edistää jaksamista sekä tekee työvuorosuunnittelusta helpompaa.
 Joensuuhun on avautumassa ensi vuoden alussa uusia ikäihmisten palveluasumisen paikkoja, joihin rekrytoidaan paraikaa henkilökuntaa.
 Siun sote pitää uusien etujen tuloksia lupaavina
 Kuntayhtymä Siun sote kertoo, että uudet edut näyttävät toimivan. Muutaman kuukauden sisällä on saatu palkattua kymmenkunta uutta lääkäriä.
 – Tulokset ovat lupaavia. Olemme olleet paljon julkisuudessa siitä, että tilanne terveysasemillamme on kriisiytymässä, toimitusjohtaja  Ilkka Pirskanen  sanoo.
 Siun soten henkilökunta on  kritisoinut esimerkiksi huonoa johtamista  ja sote-uudistuksen toteutusta kokonaisuutena.
 Pirskanen myöntää, että oma haasteensa on jatkossakin siinä, että Pohjois-Karjalaan rekrytoitu väki pysyy maakunnassa. Siksi kuntayhtymän on pidettävä silmät ja korvat auki jatkossakin – ja toisaalta nykyinen henkilöstö ja kokeneet konkarit mukana muutoksessa.
 – Jotta terveyskeskuksessa työskentely on mahdollista pitää hallittavana ja mielekkäänä, haluamme tarjota lääkäreillemme konkreettisen mahdollisuuden ammatilliseen kehittymiseen. Siksi olemme luoneet tämän mallin, kehittäjäylilääkäri  Kristian Taipale  toteaa
 Työkuormaa kevennetään ostamalla edelleen lisäksi etälääkäripalveluita.
 Lääkäreiden luottamusmies  Terhi Savolainen  kuvailee virkalisäystä historialliseksi. Savolainen on tyytyväinen erityisesti siihen, että Siun sotessa on saatu ylilääkäreiden virkoja täytettyä.
 – Yli 10 prosentin virkalisäyksiä ei ole nähty missään näin isolla työnantajalla ja se on selvä merkki siitä, että tavoite on korjata virkavajetta, jota koko maan perusterveydenhuollossa on syntynyt 1990-luvun lamavuosista asti.
 Savolainen korostaa myös sen tärkeyttä, että käyttöön on otettu itse rakennettu malli sen sijaan, että olisi turvauduttu ulkopuoliseen konsulttiapuun.
 – Tämä malli on omiin tarpeisiin suunniteltu. Jo se, että yritetään ratkaista tilannetta, on tärkeää. Myös se, että henkilöstö ja kokeneet työntekijät ovat mukana muutoksessa, on ratkaisevaa.
 Aiheesta voi keskustella 3.12. kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Pohjois-Karjalan sote on maan tehokkain, mutta sillä on hintansa – Kätilö: “Tämä on 30 vuoden urani surullisinta aikaa”
 Terveyskeskuslääkäri avautuu työnsä rankasta todellisuudesta: "Syöpiäkin olisi voitu parantaa, jos hoito ei olisi myöhästynyt koronan takia"
 Siun soten terveysasemilla supistuksia elokuussa, asiakkaita joudutaan ohjaamaan jopa naapurikuntiin lääkäriin
 Hoitajapulan uusi seuraus: terveyskeskuksia suljettu Pohjois-Karjalassa viikoiksi – "Vaje on merkittävästi pahentunut"

Nora Tarvus lähti Pohjois-Karjalaan, koska lääkäri saa koulutuspäivän joka viikko – hoitajille tarjotaan jopa yli 500 euron rekrytointilisää


Summary: Vinyylilevyjen saatavuusongelmaan vaikuttavat Kaliforniassa viime vuonna palanut tehdas sekä 2010-luvulla jatkuvasti kasvanut vinyylilevyjen kysyntä.

Vinyylilevyt ovat tekemässä uutta tulemista – ainakin jos kysytään porilaiselta levykauppiaalta  Ville Kivirannalta .
 – Ulkomaisista uusista tuotannoista sata prosenttia julkaistaan myös vinyyleinä. Kotimaistakin alkaa olla tosi kattavasti, joten tarjontaa on, Kiviranta sanoo.
 Artistit ja levy-yhtiöt siis arvostavat vinyyliä. Kasvavassa määrin niin tekevät myös yleisöt.
 – Tänä vuonna kysyntää on ollut enemmän kuin tarjontaa.
 Kuuntele Ville Kivirannan haastattelu alta.
 Taustalla tulipalo Kaliforniassa
 Vinyylilevyjen kysyntä- ja tarjontaongelma juontaa juurensa vuoden 2020 helmikuuhun, jolloin Yhdysvalloissa Kaliforniassa paloi  Apollo Masters -niminen vinyylilevytehdas .
 Tehdas valmistaa lakkalevyjä eli lakattuja alumiinilevyjä, joihin albumeiden masternauhat kaiverretaan.
 Kalifornialaistehtaan lisäksi maailmasta löytyy vain yksi vastaava tehdas, joka sijaitsee Japanissa.
 – Raaka-aineongelma alkoi näkyä maailmalla syksyllä 2020. Tehdaskapasiteetti on tällä hetkellä liian pieni kysyntään nähden, Ville Kiviranta sanoo.
 Neulan rahina, äänenlaatu ja keräilyn tunne – muun muassa näistä syistä musiikin ystävät pitävät vinyylilevyistä. Antti Haavisto / Yle
 Kotimaisen musiikin kysyntään ainakin on luvassa helpotusta ensi vuoden puolella, kun Helsingissä aloittaa uusi vinyylilevytehdas, Helsingin Levypuristamo.
 Tehtaan toimitusjohtaja  Lupu Pitkänen  ei uskalla luvata vielä tarkkaa aloituspäivämäärää, mutta lupien ja muun byrokratian kanssa on edetty hyvin.
 – Tavoitteena on, että tehdas saadaan käyntiin kevään 2022 aikana, Pitkänen kertoo.
 Helsingin Levypuristamon maksimikapasiteetti tulee olemaan jopa miljoona levyä vuodessa. Todellisuudessa Pitkänen uskoo, että levyjä valmistetaan joitain satoja tuhansia per vuosi. Kysynnän hän uskoo riittävän.
 – Tuo Kalifornian tehdaspalo on yksi tekijä levyjen saatavuusongelmaan. Keskeisin syy nähdäkseni on kuitenkin, että kysyntä on tällä hetkellä niin kova. Se on kasvanut oikeastaan koko 2010-luvun eikä hidastumisen merkkejä näy.
 Pitkänen ei ole huolissaan raaka-aineiden riittävyydestä, sillä vinyylilevyjen valmistukseen voidaan käyttää myös kuparia.
 "Mitä nuo ovat?"
 Mikä vinyylilevyissä sitten viehättää?
 Levykauppias Ville Kiviranta uskoo, että nykypäivän digitaalisuus on yksi syy kysynnän kasvuun: ikään kuin vastareaktiona.
 – Kaikki on nykyään napin painalluksen päässä. Ehkä vinyylilevyä arvostaa jo senkin takia, että kyseessä on fyysinen esine. Myös äänenlaatu on ihan toista, kun vertaa vaikka suoratoistopalveluihin, joissa äänenlaatu ei päätä huimaa.
 Vinyylilevy on ollut monelle ensimmäinen formaatti, josta musiikkia on kuunneltu tai omistettu. Kivirantaa naurattaa, ettei tämän hetken nuoremmilla sukupolvilla ole välttämättä edes käsitystä, mikä vinyylilevy on.
 – Meillä kotonakin käy lasten kavereita ja he näkevät paljon cd- ja vinyylilevyjä. He saattavat kysyä, että mitä nuo oikein ovat.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 3.12. kello 23.
 Lue myös:
 Vinyylilevyjen suosio miellyttää metallikitaristia – "fanitkin toivovat bändin musiikkia vinyylin muodossa"
 Jan Richardsson keräsi 30 vuodessa kaikki the Rolling Stonesin Deccalle tekemät vinyylit – nyt hänellä on yksi maailman viidestä täydellisestä kokoelmasta
 Masteroija Jaakko Viitalähde viimeistelee huippuartistien levyt: "Huonosti soiva ääni haisee pahalle"

Vinyylilevyjä menisi tällä hetkellä enemmän kuin tavaraa riittää – Helsinkiin tulossa uusi levypuristamo ensi vuonna


Tampere, keskusta 02.12.2021 kello 21:10. Vaaratilanne ohi. Tulipalon aiheuttama savu ei enää aiheuta vaaraa. Pirkanmaan pelastuslaitos.
 Varningsmeddelande faran över
 Tammerfors, centrum 02.12.2021 kl. 21:10. Faran över. Röken från branden orsakar inte längre fara.
 Birkalands räddningsverk.

Vaaratiedote: Vaara ohi Pirkanmaalla


Summary: Poliisi saa vuonna 1988 kadonneen Piia Ristikankareen tapauksesta niin paljon vihjeitä, ettei ehdi tutkia niitä kaikkia. Erityisen kiinnostunut poliisi on vinkistä, joka liittyy naista ahdistelleeseen nuoreen mieheen.

Poliisi on saanut Ylen rikospodcastin myötä useita uusia vihjeitä vuonna 1988 kadonneen Piia Ristikankareen tapauksesta.
 Murhana tutkittavaa katoamista käsitellään rikostoimittaja  Marko Niemen  toimittaman Viimeinen johtolanka -podcastin uudella kaudella, joka julkaistiin  Yle Areenassa  marraskuussa.
 Kaikkia uusia vinkkejä poliisi ei kuitenkaan ehdi edes käydä läpi. Yleisövihjeitä ropisee runsaasti aina, kun tapaus on esillä julkisuudessa.
 – Noin yleisesti voin sanoa, että jutussa tulee niin paljon vihjeitä, että niitä kaikkia on täysin mahdotonta perata, tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Kimmo Heinonen  keskusrikospoliisista sanoo.
 15-vuotias Piia Ristikankare katosi perjantai-iltana 7. lokakuuta 1988 Piikkiössä, Varsinais-Suomessa. Perheenjäsenten mukaan Ristikankare oli riidellyt veljensä kanssa television katselusta. Kinastelun jälkeen hän poistui kotoaan. Ristikankareesta ei ole tämän jälkeen tehty yhtään varmaa havaintoa.
 Piia Ristikankareen kuva on esillä hänen kotitalossaan Piikkiössä. Heikki Soini
 Poliisi tutkii nuoren Jehovan todistajan osuutta
 Piia Ristikankare oli Paimion Jehovan todistajien seurakunnan jäsen. Podcastissa tuli esille uusi vihje seurakuntaan kuuluneesta nuoresta miehestä, joka oli ohjelmassa haastatellun miehen mukaan ahdistellut hänen siskoaan.
 Tutkinnanjohtajan mukaan ahdistelijan mahdollinen osuus Ristikankareen katoamiseen tullaan selvittämään heti kun ehditään.
 – Tällainen vihje on tullut myös meille asti ja kyllä aikeissa on selvitellä hänenkin henkilöllisyyttään, mutta aikataulu on valitettavasti täysin auki, Heinonen toteaa.
 Uskontojen uhrit ry:n toiminnanjohtaja  Joni Valkila  kertoi sarjassa Jehovan todistajien oikeuskomiteoista, joiden pöytäkirjoissa saattaisi olla tietoa esimerkiksi edellä mainitun nuoren miehen tekemisistä tai muista mahdollisesti Piia Ristikankareen tapaukseen liittyvistä asioista.
 Oikeuskomiteat ovat seurakunnan sisäisiä tuomioistuimia, joissa käsitellään esimerkiksi seurakuntalaisten sopimatonta käytöstä.
 Poliisi ei kuitenkaan usko, että oikeuskomiteoiden arkistot voisivat tuoda selvyyttä tapaukseen.
 – Tuo vaikuttaa aika kaukaa haetulta, että sellaisten muistiinpanojen johdosta pääsisi sen merkittävämmin kenenkään perään kuin muidenkaan vihjeiden. Pitää kuitenkin muistaa, että mikäli siellä suoraan vihjattaisiin siihen, mitä Piialle tapahtui, tieto olisi tullut meille, Heinonen pohtii.
 Useat entiset Jehovan todistajiin kuuluneet naiset ovat toisaalta kertoneet  Ylen artikkelissa , että liikkeen oikeuskomiteat ovat estäneet heitä ilmoittamasta tapahtuneista rikosepäilyistä viranomaisille. Esimerkiksi seksuaalirikosten uhreiksi joutuneet ovat kokeneet oikeuskomiteoiden syyllistäneen heitä itseään tapahtuneesta.
 Samassa artikkelissa Jehovan todistajien Suomen päämajan tiedotusosasto kertoi liikkeen toimivan lain mukaisesti. Heidän mukaansa ristiriitatilanteita maallisen lain ja liikkeen sääntöjen välillä ei ole.
 Poliisi on ottanut viime vuosina dna-näytteitä Piia Ristikankareen meikkipussista. Mikäli jostain löytyy tunnistamaton vainaja, voi poliisi tehdä vertailua Ristikankareen dna:han. Heikki Soini
 Tutkinta seisoo
 Poliisi on tutkinut Piia Ristikankareen katoamista murhana jo vuosikausia. Tutkinnan suunta muuttui 2000-luvun puolella, kun poliisi sai mystisen kirjeen.
 Kirjoittaja väitti nähneensä, kun katoamisiltana Piikkiössä tajuttoman oloista tyttöä oltiin nostamassa valkoiseen henkilöautoon. Kirjeessä mainittiin jopa auton rekisteritunnus.
 Selvisi, että auton omistajaa oli epäilty seksuaalirikoksista Turun seudulla. Tutkinnassa ei kuitenkaan ole tullut kirjeen lisäksi esille mitään, mikä yhdistäisi hänet Ristikankareen katoamiseen.
 Kirjeen kirjoittajan henkilöllisyys ei ole selvinnyt.
 Tutkinnanjohtaja Kimmo Heinosen mukaan Piia Ristikankareen epäillyn murhan tutkinta junnaa paikoillaan, koska siihen ei ole tällä hetkellä irrotettavissa poliisin voimavaroja.
 – Tutkinta seisoo nyt, koska voimavaramme on suunnattu sellaisiin juttuihin, jotka vaativat välittömiä toimenpiteitä. Tarkoitus on kuitenkin jatkaa vihjeiden seulontaa aktiivisemmin, kun resurssit vapautuvat.
 Poliisilla ei tällä hetkellä ole epäiltyä.
 Tutkinnanjohtaja Kimmo Heinonen pitää todennäköisenä, että Piia Ristikankare nousi auton kyytiin pian sen jälkeen, kun oli lähtenyt kotoaan.
 Heinonen kertoi podcastissa epäilevänsä, että henkirikoksen on tehnyt yksittäinen henkilö. Hän arvioi, että mikäli tapauksesta olisi vastuussa isompi porukka, joku tekijöistä olisi vuosien aikana todennäköisesti paljastanut jotain.
 Jos Piia Ristikankare eläisi, hän täyttäisi parin viikon päästä 49 vuotta.
 Aiheesta lisää:
 Teinityttö katosi Piikkiöstä yli 30 vuotta sitten – rikostoimittaja etsii vastauksia podcastissa: "Yön tunteina tulee mietittyä näitä juttuja"
 Piia Ristikankareen elämä ei ollut koskaan helppoa
 Viimeinen johtolanka -podcast (Yle Areena)
 Kadonneet: Piia Ristikankare (Yle Areena)

Ylen rikospodcast toi vihjetulvan – poliisi tutkii, liittyykö naista ahdistellut Jehovan todistaja yli 30 vuoden takaiseen teinitytön katoamiseen


Summary: Koronatartuntojen määrän uusi ryöpsähtäminen rokotteista huolimatta sekä nopeasti leviäväksi uskottu koronaviruksen omikronmuunnos ovat murskanneet alkusyksyn toiveikkuuden pandemian hellittämisestä.

Rokotusten myötä toiveikkaasti purettuja koronarajoituksia on viime aikoina tiukennettu useissa maissa, kun koronatartuntojen ja sairastuneiden määrä on ryöpsähtänyt jälleen nousuun erityisesti rokottamattomien keskuudessa.
 Talvesta odotetaan pahaa, ja harmaita hiuksia aiheuttaa nyt myös koronaviruksen vastikään havaittu omikronmuunnos.
 Torstaina kiristyksistä kertoivat muun muassa Yhdysvallat, Norja ja Saksa.
 Biden: Lisää testejä ja rokotteita, ei koronasulkuja
 Yhdysvalloissa presidentti  Joe Biden  on julkistanut viisikohtaisen suunnitelman koronatartuntojen vähentämiseksi.
 Bidenin mukaan talven koronantorjuntasuunnitelmiin ei kuulu koronasulkuja, ja lapset aiotaan pitää lähiopetuksessa.
 Sen sijaan tarkoitus on lisätä koronatestausta ja rokotuksia. Perheklinikoita avataan lisää myös yli 5-vuotiaiden lasten rokottamiseksi ja kaikille suositellaan tehosterokotusta. Liittovaltion työntekijät saavat palkallista vapaata mennäkseen rokotukseen. Muilta työnantajilta toivotaan samaa.
 Maksutonta koronatestausta on niin ikään tarkoitus lisätä. Vakuutusyhtiöt muun muassa velvoitetaan maksamaan kotitestejä ja klinikoille toimitetaan lisää ilmaisia testejä.
 Maahantulijoiden on käytävä koronatestissä vuorokauden kuluessa saapumisestaan, vaikka heidät olisi täysin rokotettu. Maskipakko lennoilla ja muussa julkisessa liikenteessä jatkuu 18. maaliskuuta asti.
 Biden lupaa myös, että Yhdysvallat lisää rokotteiden toimituksia muualle maailmaan. Hän huomauttaa, ettei kyse ole vain moraalisesta velvollisuudesta, vaan myös yhdysvaltalaisten suojelemisesta, koska pandemia on maailmanlaajuinen.
 Norjassa maskeja, etätöitä ja ravintolarajoituksia
 Norjan hallitus ottaa uudelleen käyttöön koronarajoituksia erityisesti pääkaupungissa Oslossa ja sen lähiympäristössä omikronvirusmuunnoksen vuoksi. Asiasta kertoo muun muassa  yleisradioyhtiö NRK.
 Oslon alueella yksityistilaisuuksiin tulee osanottajarajoituksia. Julkisiin tiloihin ja joukkoliikenteeseen tulee maskipakko yli 12-vuotiaille.
 Ihmisiä kehotetaan myös jäämään etätöihin, jos se on mahdollista.
 Ravintoloiden on rekisteröitävä asiakkaansa, jotta heidät on helpompi löytää, mikäli ravintolassa tapahtuu altistus. Alkoholia tarjoilevissa ravintoloissa aletaan käyttää pöytiintarjoilua, ja asiakkailla tulee olla istumapaikka.
 Myös koko maassa suositellaan rajoittamaan lähikontakteja, tekemään mahdollisuuksien mukaan etätöitä ja käyttämään maskia julkisessa liikenteessä ja kaupoissa, joissa ei voida pitää turvavälejä.
 Kaikki Norjaan saapuvat matkailijat velvoitetaan käymään koronatestissä vuorokauden sisällä saapumisesta.
 Saksa harkitsee rokotuspakkoa
 Saksan hallitus esittää, että helmikuusta alkaen Saksassa astuisi voimaan koronarokotuspakko. Päätös vaatii vielä liittopäivien ja maan eettisen neuvoston hyväksynnän.
 Ihmisiä jonottamassa koronarokotusta Essenissä marraskuun lopulla. ullstein bild/ All Over Press
 Väistyvä liittokansleri Angela Merkel, maan uusi hallitus sekä osavaltioiden pääministerit sopivat torstaina uusista määräyksistä, joilla koronatartuntoja pyritään hillitsemään.
 Kulttuuri- ja viihde-elämään pääsevät jatkossa osallistumaan vain ne, joilla on rokotustodistus. Sama pätee kauppoihin, joissa asiointi ei ole välttämätöntä.
 Rokottamattomien  tulee myös rajoittaa  yksityisiä kontakteja. Kotiinsa saisi kutsua kerrallaan enintään kaksi omaan perheeseen kuulumatonta. Alle 14-vuotiaita ja rokotettuja rajoitus ei koske.
 Liittokansleri Merkelin mukaan koronatartuntojen määrä on Saksassa nyt vakiintunut, mutta liian korkealle tasolle.

Maailma varautuu edellistä ankarampaan koronatalveen – näin rajoituksia kiristävät Yhdysvallat, Saksa ja Norja


Summary: Salminen myös peräänkuuluttaa varovaisuusperiaatetta lasten rokottamisen suhteen, jotta mahdollisten haittavaikutusten riskeistä on saadaan selvyys.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin ylilääkäri  Asko Järvinen  sanoo, että sosiaali- ja terveysministeriön alueille lähettämässä ohjauskirjeessä on "pikkuisen teatterin makua".
 – Tämä ohjauskirje tulee aika lailla jälkijunassa. Alueilla on aika pitkälti jo tehty ne toimenpiteet, Järvinen sanoo  Ylen A-talkissa .
 Etelä-Suomen aluehallintovirasto (avi) ilmoitti torstaina uusista kokoontumisrajoituksista Uudellemaalle ja Kanta-Hämeeseen.
 Näillä alueilla kielletään kaikki sisätiloissa järjestettävät yli 20 henkilön yleisötilaisuudet ja yleiset kokoukset. Rajoituksista on mahdollista vapautua koronapassilla.
 – Tämän valmistelu on aloitettu jo viikko sitten. Tässä on ehkä pikkuisen teatterin makua näissä ohjauskirjeissä. Usein asiat on paikallisella tasolla jo valmistelussa, Järvinen sanoo.
 THL:n terveysturvallisuusjohtajan  Mika Salmisen  tärkeää on tällä hetkellä tehdä toimia, joilla nostaa rokotuskattavuutta.
 – Tätä ei kai saa julkisesti sanoa, mutta sanon nyt kuitenkin. Jos passia vaaditaan joka puolella kyllähän ainakin ne, jotka ehkä saamattomuuttaan ovat jättäneet ottamatta rokotteen tulee vähän porkkanaa sen ottamiseen.
 Salmisen mukaan koronapassin käyttäminen porkkanana rokotteen ottamiselle on toiminut monessa maassa, vaikkei olisikaan lopullinen ratkaisu.
 THL:n Salminen peräänkuuluttaa turvallisuutta lapsille annettavien rokotteiden suhteen
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL kertoi tänään, että se suosittelee koronarokotuksia 5–11-vuotiaille riskiryhmään kuuluville lapsille.
 Koronarokotuksia ei siis vielä tarjota kaikille 5–12-vuotiaille. THL:n johtajan Mika Salminen sanoo, että linjaus perustuu varovaisuusperiaatteeseen.
 – Toki jos meillä olisi tilanne Suomessa se, että me näkisimme paljon sairaita lapsia, jotka sairastuvat vakavasti, tilanne olisi toisenlainen, Salminen sanoo.
 Salmisen mukaan koronarokotteiden ongelmana on se, että vielä ei tiedetä varmasti, ovatko niiden mahdolliset haitat lasten osalta isompia kuin hyödyt.
 – Täytyy muistaa, että meillä on tässä maassa muistissa narkolepsia. Emme voi ottaa riskiä tässä asiassa ja siksi asiantuntijat päätyivät tällaiseen malliin, Salminen sanoo.
 THL:n Salmisen ja HUSin Järvisen lisäksi kiristyvästä koronatilanteesta A-Talkissa keskustelivat kansanedustajat  Mia Laiho  (kok.) ja  Aki Lindén  (sd.).
 Lue myös:
 Rokotelinjauksia hoputtanut Krista Kiuru: Tyhjäkäynnin jälkeen rokotekone laitetaan käyntiin
 THL:n pääjohtaja Tervahauta kummeksuu virkahenkilöiden painostamista ja syytöksiä viivyttelystä kolmannen rokotuskierroksen suhteen

THL:n Salmisen mielestä koronapassi on porkkana rokottautumiselle – HUSin ylilääkärin mukaan ministeriön ohjauskirjeessä "teatterin makua"


Summary: Saksofonisti ja säveltäjä Linda Fredriksson julkaisi juuri ensimmäisen sooloalbuminsa. Juniper on yhdistelmä kodeissa ja mökeillä nauhoitettuja demoja, tunnetta muutoksesta ja tiukkaa bändisoittoa.

Linda Fredrikssonia  jännitti työskennellä yksin. Saksofonisti oli soittanut vuosikausia mainetta ja kunniaa niittäneissä kokoonpanoissa kuten Mopossa ja Superpositionissa, mutta nyt hän oli uuden äärellä: vasta ilmestynyttä  Juniper -sooloalbumiaan hän teki alkuvaiheessa täysin itsenäisesti.
 – Siinä piti käydä vain itseni kanssa musiikillisia keskusteluja siitä, mistä minä tykkään. Se oli yllättävän vaikeaa.
 Kun sävellystyön jälkeen mukaan tuli muita muusikoita, esiin nousi myös kysymyksiä siitä, miten Fredriksson mahdollistaa sen, että kaikki mukana olevat ihmiset voivat hyvin.
 – Olen aiemmin ylittänyt oman jaksamiseni ja hyvinvointini rajoja. Olen viime aikoina ajatellut, että ehkä sitä ei tarvitsekaan ihannoida, että tekee pisimmän työpäivän tai on mukana mahdollisimman monessa jutussa, vaan voisi ihannoida sitä että voi hyvin, kaikkia kuullaan ja kaikilla on turvallista.
 Fredriksson ei ole ajatustensa kanssa yksin. Tänä syksynä teetetyn  kyselyn  mukaan suomalaiset jazzmuusikot kaipaisivat tasa-arvoisempaa työkulttuuria ja seksismin kitkemistä.
 Luurit korvilla kulkevasta teinistä tuli ammattimuusikko
 Fredrikssonin muusikonura alkoi samalla tavalla kuin monella muullakin: hän aloitti soittamisen 9-vuotiaana, ja se oli pitkään rakas harrastus.
 – Musiikki on minulle oma paikka, missä voi käsitellä muun elämän asioita. Nuorempana se oli myös turvasatama, johon paeta asioita. Olin teini-ikäisenä aina luurit päässä, hän kertoo.
 Peruskoulun musiikkiluokkien ja musiikkilukion jälkeen tulivat Pop & jazz -konservatorio, Conservatorium van Amsterdam ja Sibelius-akatemia.
 Fredriksson on tähän mennessä nähty monenlaisissa jazz-kokoonpanoissa, kuten jazz-Emmat voittaneissa Mopossa ja Superpositionissa. Ajatus soololevystä on ollut pitkään hänen unelmansa, ja kaksi vuotta sitten siihen tuli sopiva hetki.
 – Olen tyytyväinen, että odotin tähän asti. Aiemmin en olisi ollut valmis siihen keskusteluun ja itsekseni työskentelyyn, mitä soololevyn tekeminen vaatii.
 Fredrikssonin pääinstrumentti on baritonisaksofoni. Kuvassa oleva soitin on vuodelta 1952, eli se on 69 vuotta vanha. Markku Pelkonen / Yle
 Uuden alku ja vanhan taakse jättäminen
 Fredriksson kertoo, että hänellä oli jo ennen koronapandemiaa tarve vetäytyä ja tehdä musiikkia jonkin aikaa itsekseen.
 – Halusin olla omassa kuplassani ja itselleni mahdollisimman kiva, lempeä ja huomaavainen. Minulla oli tarve olla juuri se, kuka olen, ja itsekseni työskentely teki sille tarpeelle todella hyvää.
 Pohdinta kietoutui elämänvaiheeseen, jossa Fredrikssonilla oli tarve olla määrittelemättä itseään ja vain olla. Sama pätee myös lopputuloksena syntyneeseen levyyn.
 – En halua määritellä sitäkään, esimerkiksi mitä genreä se edustaa. Mielestäni levyllä kuuluu se rauhallinen olotila, missä sitä on tehty.
 Levyn kantava teema on uuden alku, vanhan taakse jättäminen ja niiden välinen rajapinta, mikä peilaa muutoksia Fredrikssonin omassa elämässä. Esimerkiksi levyn  Nana (Tepalle)  -kappale on omistettu hänen edesmenneelle isoäidilleen, joka levyn tekemisen aikana alkoi menettää muistiaan ja eli viimeisiä hetkiään.
 – Olin nimennyt kappaleen aiemmin Nanaksi. Se oli viimeinen, joka oli vielä viime keväänä keskeneräinen, ja työstin sitä paljon. Sitten tajusin, että kappale on omistettu mummille ja siinä on selkeästi jokin unohtamisen tematiikka läsnä.
 Jälkikäteen Fredriksonille myös selvisi, että  nana  tarkoittaa espanjaksi isoäitiä.
 Fredriksson esiintyy lauantaina We Jazz -festivaaleilla Helsingissä. Festivaali jouduttiin perumaan viime vuonna, mutta tänä vuonna sen on mahdollistanut yleisöltä kaikilla keikoilla vaadittava koronapassi. Markku Pelkonen / Yle
 Keittiödemojen säästäminen kannatti
 Juniper-levyn tekeminen alkoi vuoden 2019 syksyllä. Fredriksson teki kappaleista sävellyksen jälkeen demoversiot, jotka hän äänitti kokonaan itse.
 – Se oli hidasta työtä, koska minun piti opetella äänitysohjelmien käyttö ja samaan aikaan etsiä instrumenttejä, joilla saisin luotua suunnilleen oikeat tunnelmat kappaleille.
 Sen jälkeen hän vei kappaleet yhtyeelleen, ja niistä soitettiin studiossa bändiversiot. Levyllä ja keikoilla Fredrikssonin kanssa soittavat rumpuja  Olavi Louhivuori , koskettimia  Tuomo Prättälä  ja bassoa  Mikael Saastamoinen .
 Jälkituotanto vei paljon aikaa, sillä Fredrikssonin alun perin äänittämät demot osoittautuivat luultua tärkeämmiksi.
 – Suhtauduin niihin aluksi todella vähättelevästi, mutta kun tuottajani  Minna Koivisto  ja muutama muu kuulivat niitä he sanoivat, että niissä on jotain todella erityistä eikä niistä missään tapauksessa kannata luopua, hän kertoo.
 Keittiöissä, mökeillä ja työhuoneilla eri soittimilla äänitettyjä demoja yhdistettiin bändisoittoihin, ja lopputuloksena on jotain ainutlaatuista – ainakin kaikkien ylistävien arvioiden mukaan, joita  Juniper -levy on saanut suomalaisilta ja ulkomaisilta kulttuuri- ja musiikkijulkaisuilta.
 – Se, että musiikkini tuntuu joltain tai tarkoittaa jotain muille ihmisille on paras asia, mitä voi kuulla.

 Kappaleet saavan nimensä viimeisenä
 Instrumentaalikappaleiden nimeäminen ei välttämättä ole aina yksinkertainen tehtävä. Linda Fredriksson kertoo, että kappaleet syntyvät yleensä jostain melodiasta tai tunnetilasta ja nimi tulee vasta viimeisenä.
 – Jälkikäteen on helpompi sanoittaa, mistä tunnetilasta on oikeastaan ollut kysymys, hän kertoo.
 Esimerkiksi levyn  Neon Light [and the sky was trans]  nimi oli alun perin vain Neon Light, mutta eräänä iltana Fredrikssonin ystävän mökillä taivas hehkui erityisen upeana, aivan  translipun  värisenä (vaaleanpunaisena ja -sinisenä ja valkoisena).
 – Se oli jotenkin todella koskettavaa ja juhlavaa olla siinä ystävien kanssa samalla kun tietää, miten ihmisoikeuksia rikkova ja järkyttävä Suomen translaki on. Nimi valmistui sitten siinä.
 Fredriksson kertoo, että hänelle on tärkeää, että erilaiset ihmiset pääsevät tekemään musiikkia turvallisesti.
 – Ja ylipäätään elämään turvallisesti. Tänäkin vuonna maailmassa on murhattu enemmän transihmisiä enemmän kuin koskaan  tilastointihistoriassa .
 Fredrikssonin mukaan Juniper-levyn ylistävät arviot ovat tuntuneet mahtavilta. Hän on saanut myös paljon palautetta, joissa ihmiset ovat kertoneet levyn herättämistä tunteista. Markku Pelkonen / Yle
 Jazzin taika syntyy livenä
 Jazzmusiikille tunnusomaista on improvisointi eli musiikin luominen esittämishetkellä. Sen vuoksi  Juniperin  esittäminen keikoilla on ollut Fredriksonille erityisen tärkeää.
 – Improvisoidun musiikin taika on ihmeellinen nimenomaan livenä. Siinä pääsee itsekin yllättymään siitä, mihin kappaleet menevät. On hienoa, miten musiikki saa elää ja muuntautua lavalla.
 Lauantaina Fredriksson esiintyy We Jazz -festivaalilla Glasshouse Helsingissä.
 – On ihanaa, että festivaali pystytään järjestämään ja pääsemme keikoille. On tärkeää ja inspiroivaa myös päästä kuulemaan muita artisteja.
 Mitä jazz merkitsee sinulle? Voit keskustella aiheesta sunnuntaihin kello 23 asti.
 Lue ja kuuntele lisää:
 Musiikkia kuvina: Oravan laulu
 Livejazzia ja laatikkoleikkiä – Mopo ei taivu muotteihin
 Kulttuuriykkönen: Ymmärtävätkö kriitikot musikaaleja? - Saksofonisti Linda Fredriksson vaatii turvallisuutta musaskeneen
 Puheen kesäpäivä: Haastattelussa saksofonisti-säveltäjä Linda Fredriksson
 Saksofonisti Linda Fredriksson kuuntelee, jotta kuulisi itse paremmin
 Translain uudistusta ajava kansalaisaloite etenee tällä viikolla eduskuntaan – mistä uudistuksessa on kysymys ja mikä prosessissa hiertää?
 Sukupuolensa korjannut Aleksi Vesala: "Todistus lisääntymiskyvyttömyydestä oli äärimmäisen kivulias asia" – uudesta laista vaatimus aiotaan poistaa

Jazz-muusikko Linda Fredriksson työskenteli aiemmin jaksamisensa rajoilla – soololevy toi muutoksen: “Halusin olla itselleni lempeä”


Summary: Somevaikuttajien tekemät inspiraatiokalenterit ovat piristäneet paperikalenterien myyntiä. Kun kaikki on muuten verkossa, on käsillä tekemistä alettu arvostaa.

Laatikollinen kuviollisia teippejä, kasoittain tarroja ja loputtomasti erilaisia kyniä. Inspiraation iskiessä oululainen  Julia Sadinmaa , 22, kaivaa askartelutarvikkeensa esiin ja kirjoittaa ajatuksiaan paksuun kirjaan.
 Kirja eli  bujo , bullet journal, on kalenterin, muistivihkon ja päiväkirjan yhdistelmä. Sen täyttämiseen ei ole tarkkoja sääntöjä, mutta usein sitä koristellaan ja tuunataan.
 Sadinmaan tämänhetkisessä bujossa on merkintöjä vasta kuluneelta syksyltä, mutta silti se pursuilee tarrojen ja kuvien runsaudesta. Hän on harrastanut bujoilua neljä vuotta ja kertoo sen olevan tärkeä harrastus.
 Julia Sadinmaa innostui bujoilusta alun perin Youtube-videon kautta. Paulus Markkula / Yle
 – Tämä on minun tapani purkaa luovuutta. Saan ajanhallinnan lisäksi muistilistat tänne ja tavallaan päänsisäiset asiat pakettiin yksiin kansiin.
 Akateeminen kirjakauppa, Adlibris ja Suomalainen kirjakauppa kertovat kaikki samaa – paperiset kalenterit eivät ole häviämässä mihinkään, vaan niiden suosio pysyy tasaisena. Viime aikoina myyntiä ovat piristäneet esimerkiksi somevaikuttajien tekemät erilaiset inspiraatiokalenterit, joissa on bujon tapaisesti tilaa omille ajatuksille ja teksteille.
 Bujoilusta on aito hyöty
 "Asioita jotka haluan kokea Espanjan matkallani" on yhden Sadinmaan bujossa olevan listan otsikko.
 Listojen lisäksi kirjasta löytyy tavanomaisia kalenterimerkintöjä tapaamisista, syntymäpäivistä ja asioiden hoitamisesta. Silti kovinkaan monen päivyristä tuskin löytyy yhtä visuaalisesti merkittyjä unelmia, tavoitteita tai lempimusiikkikappaleita. Koristeellisille sivuille on kirjattu myös kirjoitushetken mieliala ja päivän askelmäärä.
 Harrastus alkoi vihkolla ja paketillisella tusseja, mutta on vuosien mittaan paisunut. Paulus Markkula / Yle
 – Se on semmoinen hallittu kaaos. Tykkään myös minimalismista, mutta minun minimalistisuus on sitä, että laitan ensin ylös kaksi asiaa ja yhtäkkiä siellä onkin kaaos, Sadinmaa sanoo ja naurahtaa.
 Paperisen kalenterin käyttämisessä on paljon hyötyjä verrattuna sähköiseen. Asioiden kirjaaminen käsin voi auttaa hahmottamaan ja helpottaa muistamista.
 Aivotutkija ja Helsingin yliopiston professori  Minna Huotilainen  kertoo, että vaikka ihmiset käyttäisivät työnsä puolesta sähköistä kalenteria, monet haluavat rinnalle myös paperisen version.
 – Sähköisiä välineitä käyttävä ihminen alkaa arvostaa enemmän myös käsillä tekemistä. Asioiden kirjoittaminen kalenteriin käsin konkretisoi asiaa paljon enemmän kuin sähköisessä kalenterissa oleva merkintä, toteaa Huotilainen.
 Viime kuukausien syksyiset teemat väistyvät pian joulukuun koristusten tieltä. Paulus Markkula / Yle
 Tutkijan mukaan paperinen kalenteri on sähköistä monipuolisempi ja persoonallisempi. Yksinkertaisimmillaan persoonallisuutta voivat tuoda sivujen reunoille piirretyt sydämet ja eri värein kirjoitetut merkinnät. Joskus taas kalenteri voi pitää sisällään suuriakin muistoja ja tarinoita omasta elämästä.
 Luovuutta ja hauskoja ideoita
 Julia Sadinmaa kertoo olevansa järjestelmällinen ja tarkka eikä siedä virheitä ja suttuja bujossa. Jos suttuja tulee, hän liimaa sivuja yhteen tai peittää virheet tarroilla.
 Parasta harrastuksessa on luovuuden lisäksi se, että voi vapaasti toteuttaa hauskojakin ideoita: esimerkiksi omistaa kokonaisia aukeamia Barbie-teemalle.
 Vaikka kyse on kevyestä harrastuksesta, se on silti myös hyödyllinen. Sadinmaa kertoo muistavansa asiat paremmin, kun on konkreettisesti kirjoittanut ne paperille. Sähköistä kalenteria hän ei käytä, ellei ole pakko.
 – Muistan asiat paremmin, kun näen, että olen kirjoittanut tietyt asiat tietyn värisellä kynällä, tiettyyn kohtaan sivua. Jos esimerkiksi lääkäriaikani lukisi puhelimen kalenterissa, siitä ei jäisi minulle visuaalista muistikuvaa enkä silloin muistaisi mennä sinne. Kaikki pitää olla paperilla.
 Bujoon voi merkitä arkisten menojen lisäksi vaikkapa paikkoja, joissa haluaa käydä. Paulus Markkula / Yle
 Sadinmaa opiskelee tradenomiksi Oulun ammattikorkeakoulussa. Oppitunneilla asioiden kirjoittaminen käsin auttaa häntä hahmottamaan kurssien sisältöjä.
 Kun luokkatoverit näpyttelevät muistiinpanoja kannettaville tietokoneilleen, Sadinmaa kaivaa laukustaan vihkon ja penaalin.
 Voit keskustella aiheesta sunnuntaihin 5. joulukuuta kello 23:een asti.
 Lue seuraavaksi:
 Sähköinen kalenteri voi orjuuttaa ja tehdä tunteettomaksi – myös aivotutkija näkee hyötyjä paperisessa kalenterissa
 Villitys saa ihmiset menemään kalenteri kainalossa joka paikkaan – tästä on kyse ilmiöksi nousseessa bujoilussa
 Unohda värityskirja, nyt tuunataan kalentereita! Valkoisen paperin pelko jäytää kalenterifriikkiä

"Tätä ei moni ymmärrä", sanoo barbeilla vihkonsa vuorannut intohimoinen bujoilija – digiähkyssä paperikalenterista on aito hyöty


Summary: Yhteensä valotaideteoksia on 14 eri puolilla kaupunkia. Kokonaisuus maksaa 180 000 euroa. Kaupungin kausivalaistuskohteet täydentävät kokonaisuutta.

Vartiovuoren mäellä valaistut jättipuput ovat herättäneet innostusta jo muutaman illan ajan. Australialainen taiteilija  Amanda Parer  ei itse päässyt matkustamaan koronapandemien vuoksi, vaan lähetti vain pelkät jättimäiset jäniksensä, kun valotaitelija  Kari Kola  pyysi. Kolan yritys on ollut Valon polun suunnittelu- ja kuratointityössä. Valotaide on nyt tarpeen.
 – Tämä on ollut aika rankkaa tämä puolitoista vuotta kaikille. Nyt eletään vuoden pimeimpiä aikoja. Saamme tällaisen piristyksen tähän pimeyteen, kertoo Kola.
 Kolan oma teos  Magical Garden  on lähellä Tuomaansiltaa. Hän valaisee muuten pimeänä olevan jokirannan. Taiteilija heittää ajatuksen, että sen voisi valaista kulkijoille muutenkin.
 Valotaiteilijat Kari Kola(vas.), Antti Kulmala ja projektipäällikkö Minna Heiniö näyttävät, miten Amanda Paperin jättipupu täyttyy ilmalla Turun Vartiovuorenmäellä.  Minna Rosvall / Yle
 Turku satsasi nyt kunnolla valotaiteeseen
 Turkulaistaustainen  Antti Kulmala  on tapahtuman tekniikkavastaava ja itsekin valotaiteilija. Hän kannustaa kulkijoita nostamaan katseensa kännyköistä omissa ympäristöissään muutenkin.
 – Minua itseäni inspiroi uusissa paikoissa ja kohteissa se, mitä paikasssa jo on. En halua liimata mitään päälle, kertoo Kulmala.
 Hänen teoksiaan voi katsoa Kaupungintalon puistossa ja Kauppahallinkujalla.
 Turun kaupunki järjesti syksyllä 2020 kaikille avoimen Sytytä Turku -ideakilpailun, jossa etsittiin kaupungin keskustaa elävöittäviä ja turkulaisten elämää riemastuttavia ideoita. Jo viime joulun alla Valon polun kohteita oli ihailtavissa, mutta nyt se täydentyy teoksilla, jotka ovat nähtävissä itsenäisyyspäiväviikonlopun ajan. Osa teoksista on esillä tammikuulle saakka.
 – Uskomme, että tapahtuma on turvallinen. Teoksia voi käydä katsomassa koko illan ajan ja ne ovat laajalla alueella, kertoo Valon polku -tapahtuman projektipäällikkö  Minna Heiniö .
 Flowers of Life on suomalainen uv-valaistuihin teoksiin erikoistunut ryhmä, jonka teoksia on nähty vuosien ajan lukuisilla valofestivaaleilla ja erilaisissa audiovisuaalisissa tiloissa.
 Teoksen keskiössä on suuri aurinko Cynthia, josta  yhdessä muiden kolmiulotteisten hohtavien elementtien sekä valaistujen puiden kanssa muodostuu värikäs valon leikki. Minna Rosvall / Yle
 Flowers of Life loihtii teoksellaan pimeästä Tuomaanpuistosta värin ja valon taikamaailman. Minna Rosvall / Yle
 Valon polun reitti on pituudeltaan 10 000 askelta. Turun kaupungin  nettisivuilta  löytyy tapahtuman kartta ja esittely. Oheistapahtumissa nähdään muun maussa tulishowta, jättinukkeja ja valosiipiä.
 Amanda Parerin puput odottavat ihailijoita Vartiovuorenmäellä. Minna Rosvall / Yle
 Pupuilla on jänniä ilmeitä ja asentoja.  Minna Rosvall / Yle
 Pupuihin voi koskea, mutta ne eivät kestä kiipeilyä. Kankaan alle on puhallettu ilmaa.  Minna Rosvall / Yle
 Taidemuseonmäellä voi ihailla Alexander Reichsteinin They were here -nimistä teosta. Minna Rosvall / Yle
 Taidemuseonmäen teokset ovat esillä vain itsenäisyyspäiväviikonlopun ajan. Minna Rosvall / Yle
 Rakenteilla oleva Turun kauppatori on saanut sinistä valoa. Minna Rosvall / Yle
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 5.12. kello 23.
 Lue lisää:
 Näin Turun linna muuttui sinivalkoiseksi: hyppää keskelle valoteosta 360-kuvien avulla
 Video: Turun linna valaistiin sinivalkoisin värein – katso, miten Suomen vanhin linna ympäröitiin upealla taiteella

Valotaide valtasi Turun – mykistävät, leijuvat kukat ja hypnoottiset jättipuput villitsevät iltakävelylle


Summary: Lahti Pinball Society on ainoa flipperinpelaajien yhteisö maassamme. Korona-aika on lisännyt flippereiden suosiota Suomessa ja pelikoneita hankitaan koteihin aiempaa enemmän.

Tavallinen keskiviikkoilta lahtelaisessa ravintola Hanhenpojassa erottautuu useiden muiden kaupunkien ravintolailloista. Baarin takaosassa käy kova kuhina flippereiden ympärillä.
 Lahti Pinball Societyn viikoittainen turnaus on kerännyt toistakymmentä aktiivipelaajaa mittelemään paremmuudesta. Pisteet tallennetaan jokaisesta turnauksesta, joihin on vapaa pääsy kaikilla.
 Aktiivisia harrastajia Lahdesta löytyy vajaat sata. Lahti Pinball Societyn puuhamies ja rahastonhoitaja  Jouni Lehti  hehkuttaa kaupungin peliperinnettä. Pelaajayhteisö on ainutlaatuinen.
 – Lahti on ihan selkeä ykkönen flipperissä. Suomessa ei ole missään muualla edes viikkoturnausta, meillä on niitä kolme.
 Flipperissä menestyminen vaatii pallon hallintaa
 Harrastaja  Kirsi Karppista  kiehtoo pelissä sen yksikertainen perusajatus. Säännöt on melko helppo omaksua koneessa kuin koneessa.
 – Lyö sinne, missä vilkkuu. Tämä on taitopeli, joka vaatii pallon hallintaa, summaa Karppinen.
 Jouni Lehden mielestä mukana on myös ripaus retroilua.
 – Nykyään on virtuaalilaseja ja hanskoja, mutta tässä on kuitenkin vaan kaksi nappulaa ja pallo, joka pomppii ympäriinsä.
 Tämän turnauksen vei nimiinsä Lahti Pinball Societyn Jouni Lehti (kuvassa oikealla). Markku Lähdetluoma / Yle
 Lahdessa on väkilukuun suhteutettuna ylivoimaisesti eniten vapaasti pelattavia flippereitä julkisissa paikoissa, esimerkiksi baareissa. Julkisissa paikoissa sijaitsevien flippereiden määrän  voi käydä laskemassa flipperitutkan sivuilta . Se rekisteröi Suomessa pelattavia pelikoneita.
 Flipperitutkan mukaan Lahdessa on pelikoneita 31. Esimerkiksi Helsingissä niitä on 30, joista viisi on Linnanmäen huvipuistossa. Lisäksi eri paikkakunnilla on pelisalien koneita, joten harrastajalle on tarjolla lukuisia vaihtoehtoja.
 Pelikoneita ostetaan koteihin ja harrastetiloihin
 Suomen Flipperinpelaajien yhdistyksen hallituksen varajäsen ja kansainvälisen kattojärjestön IFPA:n maakoordinaattori  Marco Suvanto  kertoo, että flipperin hakkaamisella on Lahdella pitkät perinteet.
 Kun Suomessa järjestettiin ensimmäiset SM-kisat 20 vuoden tauon jälkeen vuonna 2017, ne pidettiin Lahdessa kahdesta eri syystä.
 – Sijainti on hyvä ja kaupungissa oli eniten julkisissa paikoissa sijaitsevia pelikoneita, summaa Suvanto.
 Vuonna 2018 Euroopan mestaruudesta kisailtiin Tampereella ja vuonna 2019 Suomen mestaruudesta Lempäälässä. Pelikoneiden määrä on lisääntynyt muuallakin Suomessa, mutta Lahti pitää edelleen kärkipaikkaa.
 – Koronapandemia on vaikuttanut niin, että emme ole pystyneet järjestämään SM-kisoja pariin vuoteen. Toiveissa on saada kisat järjestettyä vuonna 2022.
 Jouni Lehti keskittyneenä metallikuulan laukaisuun. Markku Lähdetluoma / Yle
 Kansainvälinen kattojärjestö on IFPA (International Flipper Pinball Association). Pääkaupunkiseudulla asuva Marco Suvanto on toiminnassa mukana Suomen maakoordinaattorina.
 – Yhdistys ylläpitää pistejärjestelmää, johon kuuluu pelaajia maailmanlaajuisesti. Oma kansainvälinen sijoitus määräytyy kisoista saatujen pisteiden perusteella.
 Korona-aika on lisännyt flippereiden hankintaa myös koteihin ja harrastetiloihin, kertoo Suvanto.
 – Yksittäisten harrastajien kotikoneiden määrä on lisääntynyt. Sen huomaa siitä, että jos käytettyjä flippereitä tulee myyntiin, ne menevät saman tien kaupaksi.
 Lahti Pinball Societyn tiivistä pelaajayhteisöä ravintola Hanhenpojan keskiviikkoisessa peli-illassa. Markku Lähdetluoma / Yle
 Lue myös:
 Markus Virtanen, 16, nukkuu kolmen flipperin kanssa – "Mulla on aina kisoissa hanskat käsissä"
 Voit keskustella aiheesta sunnuntai-iltaan klo 23:een asti.

Käytetyt flipperit viedään nyt käsistä – nousukautta elävän retropelin ympärille on muodostunut fanaattinen yhteisö Lahdessa


Summary: Karjalan tasavallan punaista terroria tutkinut historioitsija on ollut vangittuna yli viisi vuotta poliittisina pidettyjen syytösten takia.

Venäjällä syyttäjä vaatii historioitsija  Juri Dmitrijeville  lisävankeutta.
 Asian käsittely aloitettiin perjantaina Petroskoin kaupunginoikeudessa, kertoo Dmitrijevin asianajaja  Roman Masalev  venäläiselle  Interfax -sivustolle.
 65-vuotias historioitsija on saannut 13 vuoden vankeustuomion seksuaali- ja aserikoksista. Nyt syyttäjä hakee vankilatuomion pidentämistä kahdella vuodella.
 Ensimmäistä kertaa poliisi pidätti Dmitrijevin joulukuussa 2016. Häntä on syytetty muun muassa lapsipornon valmistamista, aserikoksesta sekä hänen alaikäisen adoptiotyttärensä hyväksikäytöstä. Viimeisestä  hän sai  vuonna 2020 kolmen ja puolen vuoden tuomion, jota  pidennettiin myöhemmin  kymmenellä vuodella.
 Stalinin terrorin paljastaja
 Ihmisoikeusjärjestöt pitävät syytteitä poliittisina. Myös Dmitrijev ja tämän tytär  Jekaterina Klodt  kiistävät kaikki syytteet.
 Dmitrijev on istunut korkean turvaluokituksen vankilassa viisi vuotta.
 Itseoppinut historioitsija Dmitrijev on tutkitut diktaattori  Josif Stalinin  vainoja. Hän löysi Karjalan Sandarmohissa ja Krasnyi borissa sijaitsevat kaksi joukkohautaa, joihin oli haudattu Stalinin teloitusten uhreja.
 Vuonna 2016 Dmitrijevin oli määrä julkaista tutkimuksistaan kirja. Hän ei saanut työtään päätökseen, sillä viranomaiset pidättivät hänet.
 Lue lisää aiheesta:
 Stalinin joukkohaudat paljastaneen Juri Dmitrijevin piina jatkuu – Yle tapasi Petroskoissa vangitun historioitsijan läheisiä
 Karjalan tasavallassa Stalinin joukkohautoja paljastanut venäläinen historioitsija Juri Dmitrijev sai ihmisoikeusjärjestön Saharov-palkinnon
 Kirjeenvaihtajan analyysi: Suomi saa osansa, kun Venäjä tulkitsee historiaa omiin tarkoituksiinsa
 Historioitsija Juri Dmitrijevin 13 vuoden vankeustuomio vahvistettiin Pietarissa – Ulkoministeri Haavisto luonnehti oikeusprosessia ihmisoikeuskysymykseksi
 Stalinin vainoja tutkineen historioitsijan vankeusrangaistus koveni lähes 10 vuodella – tukijat pelkäävät tämän kuolevan vankeudessa
 Stalinin vainoja tutkinut historioitsija sai kolmen ja puolen vuoden vankeustuomion Venäjällä


Summary: Peliselostuksia ja urheilujournalismia väritetään yhteisöllisyyttä ja kaverillisuutta puhkuvilla lempi- ja liikanimillä. Media ja some synnyttävät uusia nimiä, jotka jäävät elämään.

Lempinimet kuuluvat urheilumaailmaan niin vahvana osana, että Mörkö on suomalaisille paljon enemmän kuin Muumeista tuttu hyytävän viileä hahmo. Jääkiekkoilija  Marko Anttilan  lempinimi nousi laajaan käyttöön vuoden 2019 MM-kisojen aikaan, kun sitä hehkutettiin niin otteluselostuksissa kuin muussa mediassa.
 – On vaikea sanoa, kuka on minkäkin lempinimen tuonut tietoisuuteen, mutta Mörkö-nimen käytössä olin kyllä aika aktiivinen uskoakseni, urheiluselostaja  Antero Mertaranta  kertoo.
 Mertaranta tunnustaa nostaneensa aikoinaan selostuksiinsa myös esimerkiksi  Kemin Keijun eli kuulantyöntäjä Mika Halvarin .
 Moni suomalainen tunnistaa formulakuski  Kimi Jäämies Räikkösen ,  Jari Kuningas Litmasen  tai  Tupun, Hupun ja Lupun  eli jääkiekkoilijat Saku Koivun, Jere Lehtisen ja Ville Peltosen.
 Mertaranta muistaa omasta nuoruudestaan  Lätsä-Pekan eli Pekka Päivärinnan , joka sai lempinimensä siitä, että juoksi lätsä päässään. Sen oli ommellut hänen vaimonsa.
 – Tällaisten hauskojen lempinimien antaminen on vähentynyt, valitettavasti. Ehkä persoonallisuudet ja persoonalliset tavat toimia ovat vähentyneet, vaikka huippu-urheilu menee koko ajan eteenpäin. Toisaalta urheilun koveneminen voi olla syykin siihen, ettei lempinimiä synny, Mertaranta pohtii.
 Silloin kun radion ja television ääreen keräännyttiin koko perheen voimin, kaikki tiesivät, kuka on  Kurikan Jättiläinen Mietaa  tai Siiri Äitee Rantanen. Miedon nimi viittaa tietysti hiihtäjän kokoon ja Rantasen nimi puolestaan siihen, että  äitiyden ja hiihtouran yhdistäminen oli vielä harvinaista . Oli poikkeuksellista, että äiti nähdiin kilpaladuilla.
 Jalkapalloilija Urho Nissilän lempinimet liittyvät Kuopioon ja vaaleisiin hiuksiin
 Lempinimet voivat olla ensin pienemmän piirin tiedossa, ja nousta myöhemmin useammankin fanin huulille. Huuhkajien peliselostuksissa on kuultu, miten Mölymäen Modric eli  Urho Nissilä  liikkuu pallon kanssa. Lempinimi vilahtelee myös  Nissilästä kirjoitetuissa jutuissa .
 Kuopiossa hänet on tunnettu myös  Mölymäen enkelinä  vaaleiden hiustensa vuoksi. Modric-nimi viittaa kroatialaiseen jalkapalloilijaan Luka Modriciin, jonka kanssa fanit ovat nähneet yhdennäköisyyttä.
 Nissilä itse suhtautuu lempinimiinsä myönteisesti, vaikka oma suosikki onkin etunimestä lyhennetty Upi.
 – Se on kulkenut mukana junioriajoista saakka. Se on myös helpoin ja nopein, Nissilä sanoo.
 Mölymäkenä tunnetaan paikka, jossa sijaitsee Kuopion keskuskenttä eli jalkapallostadion. Nissilä muistelee, että fanit ja sittemmin urheiluselostajat ovat ottaneet Mölymäkeen liittyvät lempinimet käyttöön sen jälkeen, kun hän siirtyi Kuopion Palloseuran edustusjoukkueeseen.
 – Faneille se on varmasti hieno juttu, itselleni ei ole niin väliä, millä nimellä kutsutaan, Nissilä toteaa vaatimattomasti hymyillen.
 Kuopiolainen jalkapalloilija Urho Nissilä on saanut lempinimensä ulkonäkönsä ja jalkapallokentän sijainnin mukaan.  Antti-Petteri Karhunen / Yle
 Lempinimillä on neljä erilaista syntytapaa
 Liika- ja lempinimet ovat Jyväskylän yliopiston liikuntasosiologian professori  Hannu Itkosen  mielestä toisaalta keino luoda yhteisöllisyyttä ja tehdä urheilijoista “yksi meistä”, toisaalta tapa korostaa heidän ainutlaatuisuuttaan, ylevöittää heidät.
 Urheilusosiologian professori Hannu Itkonen jaottelee lempinimet neljään eri luokkaan syntytapansa mukaan.
 1. Ylevöittäminen:  Kun urheilussa menestyy hyvin, lempinimi annetaan suoritusten ja saavutusten mukaan. Esimerkki: jalkapalloilija Jari Litmasen lempinimi Kuningas, joka kertoo, että nimen saanut kuuluu lajinsa eliittiin.
 2. Inhimillistäminen:  Lähiyhteisö antaa lempinimen, jolla korostetaan sitä, että urheilija on kaveri ja osa yhteisöä. Esimerkki: Etunimestä lyhennetyt lempinimet, Matista tulee Masa tai Veikosta Veksa tai Viki.
 3. Ominaisuuden korostaminen:  Lempinimi viittaa urheilijan kestävyyteen tai fyysiseen kapasiteettiin tai ulkomuotoon.
 Esimerkki: Kalevi Oikarisesta puhuttiin  Susi-Kallena , joka viittasi kestävyysurheilijan kykyyn jaksaa pitkiä matkoja. Jäämies eli Kimi Räikkönen taas sai lempinimensä kuvaamaan olemustaan, kylmähermoisuuttaan ja tapaansa viestiä.
 4. Yhteisöllistäminen:  Paikkakunta tai asuinalue nousee osaksi lempinimeä, ja sillä tuotetaan yhteisöllisyyttä. Esimerkiksi nyrkkeilijä  Olli Mäki tunnettiin Kokkolan leipurina  ja 1900-luvun alun suurjuoksija  Ville Ritola  Peräseinäjoen sutena. Ritolan nimestä on peräisin myös  sanonta “ottaa ritolat” eli kadota muiden näkyvistä nopeasti .
 Näitä lempinimien tekotapoja myös yhdistellään, esimerkiksi juoksija Ossi Karttunen sai aikoinaan nimen Tainionkosken sfinksi, kun imatralainen ei puhunut toimittajille mitään vaan pureskeli heinänkortta. Nimessä yhdistyi vaikenee kuin sfinksi -sanonta ja juoksijan kotipaikka.
 Naisurheilijoiden lempinimiä ei selostuksissa kuulu
 Naisurheilijoille lempinimiä on annettu harvakseltaan tai ne nousevat harvemmin laajaan tietoisuuteen. Siiri Äitee Rantanen muistetaan vieläkin, sillä häntä haastatellaan säännöllisesti edelleen, mutta urheilujoukkueiden pukukopissa viljelemät lempinimet eivät välttämättä tule edes urheiluselostajien tietoon.
 Professori Hannu Itkonen sanoo, että lempinimien puute voi kertoa siitä, että urheilujournalismi on edelleen miehistä aluetta ja että lempinimet ovat miehinen tapa luoda yhteisöllisyyttä.
 Toisaalta urheilevista naisista uutisoidaan yhä enemmän ja eri tavoin kuin aiemmin, joten ei olisi ihme, jos menestyvät urheilijat saisivat jatkossa lempinimiä.
 Itkonen muistuttaa, että Annu Kaivosaaren väitöstutkimuksen mukaan journalismissa naisurheilijoiden tytöttely ja vähättely on vähentynyt viime vuosina. On siirrytty kuvaamaan heitä voimakkaampina ja pystyvämpinä. Aiemmin naishiihtäjiä kuvailtiin esimerkiksi kaunottarina.
 – Ehkä naiset tai tytöt eivät kuitenkaan vieläkään istu tähän kertomukseen, jota lempinimillä luodaan. Tämä on kiinnostava havainto, jota voisi pohtia pidemmällekin, Itkonen toteaa.
 Sama ominaisuus, joka luetaan miesurheilijan ansioksi, voi olla naisurheilijalle ilkeilyn paikka. Haukkumanimiäkin urheilijoille on nimittäin keksitty, muistuttaa Itkonen. Esimerkiksi tsekkiläistä juoksijaa Jarmila Kratochvílováa kutsuttiin ilkeilymielessä Jarmoksi maskuliinisen ulkonäkönsä takia.
 Mitkä urheilijoiden lempinimet ovat jääneet mieleesi? Aiheesta voi keskustella 5.12. kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Kurikan Jättiläisen haastattelu vuodelta 1974 Ylen Elävässä arkistossa
 Tupu, Hupu ja Lupu -ketjulle suuri kunnianosoitus - Leijona-paidat jäädytetään nuorten MM-kisoissa
 "Kiitos, maestro" – lopettamispäätöksen tehnyt Räikkönen saa ylistystä ja "Jäämiehen" parhaita letkautuksia muistellaan ympäri maailmaa

Miesurheilijoita ylistetään mörköinä, enkeleinä ja jättiläisinä – naisista tunnetuin on Äitee, ja professorin mielestä se kertoo asenteistamme


Summary: Eilen perjantaina varmistui kolme uutta tartuntaa aiemmin raportoidusta tartuntaketjusta. Nyt ketjussa on todettu yhteensä viisi omikrontartuntaa, joista neljä on Varsinais-Suomessa ja yksi Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirissä.

Varsinais-Suomessa varmistui eilen perjantaina kolme uutta omikronmuunnoksen aiheuttamaa tartuntaa.
 Kolmesta tartunnan saaneesta yksi kuuluu Ruotsista saapuneeseen seurueeseen, jossa todettiin jo aiemmin kaksi omikronmuunnoksen aiheuttamaa tartuntaa. Kaksi muutakin uutta tapausta linkittyy samaan ketjuun.
 – Näistä kaksi eivät varsinaisesti kuulu seurueeseen, vaan ovat muulla tavalla yhteyksissä näihin henkilöihin, kertoo Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin tartuntataudeista vastaava ylilääkäri  Esa Rintala .
 Suomessa on nyt todettu viisi omikronmuunnoksen aiheuttamaa tartuntaa, joista neljä Varsinais-Suomessa. Viides on todettu Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirissä. Kaikki liittyvät samaan ketjuun.
 Kukaan ei ole tarvinnut sairaalahoitoa
 Enempää omikronepäilyjä ei ole Rintalan mukaan ole tällä hetkellä tutkittavana Turun yliopistollisen keskussairaalan laboratoriossa.
 – Mutta jos sellaisia tulisi, ne toki selvitettäisiin Tyksin laboratoriossa pikimmiten.
 Omikronin aiheuttaman tartunnan saaneet eivät ole myöskään joutuneet sairaalahoitoon.
 – He ovat kotieristyksessä ja lieväoireisia, eli kukaan näistä neljästä ei ole tarvinnut sairaalahoitoa, Rintala kertoo.
 Varsinais-Suomen sairaanhoitopiiri tiedottaa, että tapauksiin liittyen kaikki altistuneet on tavoitettu ja heidät on määrätty karanteeniin. Tartuntaketjujen selvitys jatkuu ja mahdolliset omikronmuunnoslöydökset varmistetaan.

Varsinais-Suomessa kolme uutta omikronin aiheuttamaa tartuntaa – liittyvät aiempaan tapaukseen


Summary: Koronapandemia kiihtyy ja leviää edelleen kohti joulua. Viidennen aallon talousvaikutukset ovat vielä arvailua, mutta koronan vuoksi arvioitu valtion velanoton tarve jäi viime vuonna oletusta pienemmäksi. Valtiovarainministeri Annika Saarikko on Ykkösaamun suorassa haastattelussa klo 10.05.

Hallitus on torjunut pandemian vaikutuksia ihmisten arkipäivään ottamalla viime vuonna velkaa 18,5 miljardia euroa. Hallitus yliarvoi velanottotarpeen ja noin 8 miljardia euroa jäi käytettäväksi myöhemmin. Tänä vuonna valtion velan kasvu on arviolta 3,7 miljardia euroa. Luvut ovat peräisin valtiovarainministeriöstä.
 Valtiovarainminiseri  Annika Saarikko  (kesk.) pitää velkaantumista väistämättömänä.
 – Koronan hoito on ollut korona-aikana parasta talouspolitiikkaa. Hallituksen linja on ollut, että ihmisten terveydestä ja hyvinvoinnista pidetään huolta ja yritykset ja työpaikat voidaan säilyttää, hän tiivistää.
 Samaan aikaan Saarikko vetää myös tiukempaa talouslinjaa. Hänen mukaansa koronan hoidosta täytyy nyt siirtyä uuteen vaiheeseen.
 “Kehykset pitävät hallituksen kasassa”
 Valtiovarainministerin ja keskustan puheenjohtajan ydinviesti on, että hallituksen on pidettävä talousarvion kehyksistä kiinni.
 – Keskustan näkökulmasta budjetin kehys pitää hallituksen kasassa. On välttämätöntä sopia etukäteen käytettävän rahan määrästä aina hallituksen aloittaessa ja myös yhdessä kunnioittaa sovittua, tähdentää Saarikko.
 Tämän varmistamiseksi Saarikko haluaa keskustella kaikkien hallitusryhmän jäsenten kanssa vielä ennen joulua.
 – Korona-ajan talouspolitiikka ei saa jäädä päälle. Korona-ajasta on nyt aika siirtyä kestävää talouskasvua tukevaan politiikkaan. Olen halunnut varmistaa, että hallituskumppanimme ovat tähän valmiita.
 “Ennustettuun talouskasvuun emme voi tyytyä”
 Kaikkien valtiovarainministerien ikuinen huoli on sama: entä jos parhaan talouskasvun aika on ohi omalla vahtivuorolla? Huoli vaivaa myös Saarikkoa.
 – Emme voi tyytyä meille ennustettuun prosentin, puolentoista talouskasvuun. Se johtaa näivettymiseen, hän sanoo.
 Taloustutkijoiden mukaan investoinnit ja tki-panostukset ovat kasvun kannalta avainasemassa. Nyt ne nousevat keskustan arvojärjestyksessä jopa maakuntiin vievien raideyhteyksien kehittämisen edelle.
 – Jos ja kun pitää priorisoida, keskusta laittaa lähivuosina tki-panosten nostamisen suurten junahankkeiden edelle.Yhteydet maakuntiin turvataan nykyisten ratojen välityskykyä parantamalla, sanoo Saarikko.
 Valtiovarainministeri Annika Saarikko on TV:n Ykkösaamun suorassa lähetyksessä klo 10.05.
 Lue lisää:
 Suomi varautui pahimpaan ja otti suuret velat vuonna 2020: Pelot eivät toteutuneet ja nyt velkaa otetaan 8 miljardia aiottua vähemmän
 VM: Suomen talous toipuu koronasta, mutta nopeimman kasvun vaihe on ohi – "Tämän enempään ei vanheneva Suomi nykymenolla yllä"

Annika Saarikko: “Korona-ajan talouspolitiikka ei saa jäädä päälle”


Summary: Liikkeellä olevat huijausviestit kehottavat muun muassa tarkistamaan, mikä on pakettilähetyksen tila. Viestit osuvat ikävästi kovimpaan pakettisesonkiin.

Erilaiset huijausviestikampanjat hankaloittavat myös paketteja kuljettavien yritysten toimintaa, mutta joulupakettien kulkuun niillä ei toistaiseksi ole juuri ollut vaikutusta, kerrotaan Postista.
 Huijausviestejä liikkuu lähes jatkuvasti; viimeksi Postin lähettämiksi naamioituja viestejä oli liikkeellä isompana aaltona pari, kolme viikoa sitten. Viestit myös näyttävät usein erehdyttävän aidoilta.
 Huoli viestien aitoudesta ei silti ole ajanut asiakkaita lykkäämään viestien avaamista ja pakettiensa hakemista. Noin 70 prosenttia Postin paketeista haetaan vuorokauden sisällä saapumisesta.
 – Emme ole huomanneet huijauksilla merkittävää vaikutusta noutoaikatauluihin. Olemme kiitollisia siitä, että paketit haetaan todella nopeasti ja toivomme, että tämä jatkuu näin sesonkiaikana, sanoo Postin pakettiliiketoiminnasta vastaava liiketoimintajohtaja  Tommi Kässi .
 Matkahuollon nimissä lähetettyjä huijausviestejä ei tällä hetkellä ole liikkeellä eikä asiakaspalveluun ole tullut niihin liittyviä kyselyitä, kerrotaan viestinnästä. Matkahuolto varautuu kuitenkin viestimään asiakkailleen, jos huijausviestien määrä kasvaa vilkkaan sesongin aikana.
 Sekä Posti että Matkahuolto tekevät aktiivisesti yhteistyötä viranomaisten kanssa tapausten sattuessa.
 Posti antaa  sivuillaan esimerkkejä  siitä, millaiset viestit eivät ole sen lähettämiä.
 Kässi korostaa OmaPosti-sovelluksen roolia: sinne tulleisiin viesteihin voi luottaa. Posti muistuttaa, että sovellus pitää ladata virallisesta sovelluskaupasta.
 OmaPostilla on noin miljoona aktiivista käyttäjää kuukaudessa, mutta Posti lähettää yhä myös tekstiviesti-ilmoituksia.
 Huijausviesteihin liittyviä yleisohjeita Postin sivuilta Huijausviestejä ei kannata avata. Henkilö-, pankki- tai käyttäjätietoja tietoja ei kannata ikinä luovuttaa, jos ei ole täysin varma viestin lähettäjästä. Poista viesti avaamatta sitä. Jos epäilet Postilta saadun viestin aitoutta lähetykseen liittyen, voit varmistua siitä katsomalla lähetystunnuksella tiedot lähetyksen seurannasta. Kun törmäät epäilyttävään viestiin, älä ryhdy mihinkään viestissä pyydettyihin tai edellytettyihin toimenpiteisiin äläkä vastaa sähköpostiin. Postin aidossa saapumisilmoituksessa kerrotaan noutopaikka osoitetietoineen, ilmoitukset eivät kehota antamaan lisätietoja. Postiennakkolähetysten osalta Postin lähettämissä viesteissä on linkki, jonka kautta pääsee maksamaan postiennakon. Postiennakko on maksettava ennen kuin lähetyksen vastaanottaja saa lähetyksen lokerokoodin. Voit itse seurata tilaamiesi pakettien kulkua OmaPosti-sovelluksessa ja verkkosivuillamme posti.fi. Lähde: Postin verkkosivut.
 Matkahuollosta muistutetaan, että tekstiviestillä ja sähköpostilla tulleissa tilausvahvistuksissa ja saapumisilmoituksissa on aina lähettäjänä Matkahuolto tai lähettäjäyritys sekä lähetystunnus, jonka avulla tarkemmat tiedot voi tarkistaa verkkosivuilta.
 Jos viestin sisältö epäilyttää, ei mitään linkkejä tai liitetiedostoja pidä klikata eikä antaa mitään tietoja eteenpäin.
 Matkahuollon ohjeet kuluttajille Matkahuolto ei koskaan pyydä tekstiviestillä tai sähköpostilla vastaanottajaa suorittamaan esimerkiksi lisämaksua verkossa ennen kuin paketti voidaan lähettää eteenpäin tai luovuttaa. Jos pakettiin sisältyy jokin lisämaksu, esimerkiksi Bussiennakko, maksu veloitetaan aina paikan päällä lähetys- tai noutopisteessä. Matkahuollon tekstiviestillä ja sähköpostilla lähettämissä tilausvahvistuksissa ja saapumisilmoituksissa on aina lähettäjänä Matkahuolto tai lähettäjäyritys. Lisäksi viesteissä on kerrottu lähetystunnus, jonka avulla paketin tarkemmat tiedot, esim. lisämaksut, voi tarkistaa verkkosivuiltamme lähetysten seurannasta. Yleisestikin, jos tekstiviestin tai sähköpostiviestin sisältö herättää vähänkin epäilyksiä, ei viestissä olevia linkkejä tai liitetiedostoja tule klikata auki eikä suorittaa maksua tai antaa pankki- ja luottokortin tietoja, verkkopankin tunnistetietoja, käyttäjätunnuksia ja salasanoja tai mitään muitakaan tietojaan. Lähde: Matkahuollon viestintä.
 Ensimmäinen tämän joulusesongin 1,5 miljoonan paketin viikko on Postissa jo takana, ja edessä on kolme vilkkainta viikkoa.
 Kovimpina viikkoina puhkaistaneen kahden miljoonan paketin raja, ja kaikkiaan joulusesongin aikana kulkee tänäkin vuonna Postin kautta yli seitsemän miljooonaa pakettia, uskoo liiketoimintajohtaja Tommi Kässi.
 Mitä ajatuksia juttu herättää? Voit osallistua keskusteluun sunnuntaihin 5.12. kello 23:een saakka.

Huijausviestit osuvat myös pakettien huippusesonkiin, mutta eivät ole saaneet asiakkaita hidastelemaan lahjojen haussa – "Paketit haetaan todella nopeasti"


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Korvauksia myönnetty koronarokotteiden lievistä oireista
 Lähes tuhat ihmistä on vaatinut korvauksia koronarokotteesta  aiheutuneiden haittavaikutusten takia. Lääkevahinkovakuutusyhtiön mukaan korvauksia on myönnetty tähän mennessä parille sadalle ihmiselle, lähinnä lievistä ohimenevistä oireista. Terveysviranomaisten mukaan vakavat haittavaikutukset ovat erittäin harvinaisia eikä uusia vakavia oireita ole ilmaantunut.
 Saarikko haluaa puhua kehyksistä vielä ennen joulua
 Annika Saarikko on tänään vieraana Ykkösaamun suorassa haastattelussa. Benjamin Suomela / Yle
 Korona-ajan talouspolitiikka ei saa jäädä päälle ja talousarvion kehyksistä on pidettävä kiinni, tähdentää valtiovarainministeri  Annika Saarikko  (kesk.). Kehyksissä pysymisestä Saarikko haluaakin keskustella vielä ennen joulua kaikkien hallitusryhmän jäsenten kanssa.
 – Korona-ajasta on nyt aika siirtyä kestävää talouskasvua tukevaan politiikkaan. Olen halunnut varmistaa, että hallituskumppanimme ovat tähän valmiita, sanoo  Ykkösaamun suoraan haastatteluun kello 10.05 saapuva Saarikko .
 Huijausviestit piinaavat ikävästi pakettisesongin aikaan
 Viimeksi Postin lähettämiksi naamioituja viestejä oli liikkeellä isompana aaltona pari kolme viikoa sitten.  Niko Mannonen / Yle
 Postin lähettämiksi naamioituja viestejä oli liikkeellä viimeksi muutama viikko sitten isompana aaltona. Erehdyttävän aidoilta näyttävät viestit kehottavat muun muassa tarkastamaan pakettilähetyksen tilanteen. Ikävästi vuoden kovimpaan pakettisesonkiin osuvat huijausviestien aallot  eivät ole kuitenkaan ajaneet asiakkaita lykkäämään  aitojen postipakettiensa hakemista.
 Yksikin väärä valinta, ja joudut KGB:n selliin
 Joanna Stingrayn valokuvat kuljettavat pelaajan Neuvostoliiton maailmaan. Joanna Stingray / Getty Images
 Mahtivaltio Neuvostoliitto kaatui 30 vuotta sitten, mutta millaista elämä siellä oli?  Kokeile selviytymispeliä , jossa järjestät bileet ystävällesi Neuvostoliitossa aikana, jolloin selliin saattoi joutua väärästä kirjastakin. Vuoden 1985 Leningradiin sijoittuvan pelin tarina on kuviteltu mutta perustuu neuvostoarjen todellisiin ilmiöihin.
 Lappiin luvassa jopa 40 asteen pakkasia ensi yönä
 Yle
 Pakkanen  kiristyy entisestään . Kireintä pakkanen on korkeapaineen keskuksen alueella Lapissa, jossa mittari saattaa painua ensi yönä jopa 40 asteen vaiheille. Pakkasessa on suuria paikallisia vaihteluita, ja myös pilvisyyden vaihtelulla on iso vaikutus lämpötiloihin.
 Lue lisää  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Tuhat suomalaista vaatinut korvausta rokotehaitoista, Saarikko Ykkösaamussa, neuvostoarki oli melkoinen miinaharava – kokeile itse


Summary: Mahtivaltio Neuvostoliitto kaatui 30 vuotta sitten, mutta millaista elämä siellä oli? Vuoden 1985 Leningradiin sijoittuvan pelin tarina on kuviteltu mutta perustuu neuvostoarjen todellisiin ilmiöihin.

Pelin kuvituskuvissa esiintyy useita 1980-luvun Leningradin rock-muusikoita. Kuvat otti yhdysvaltalainen  Joanna Stingray , joka muun muassa salakuljetti neuvostorockia länteen julkaistavaksi.
 Mitä itse ajattelet mahtivaltio Neuvostoliiton lopusta kolme vuosikymmentä sitten? Voit keskustella aiheesta sunnuntaihin 5. joulukuuta kello 23 asti.
 Lue lisää Joanna Stingraysta:
 The Guardian: Joanna Stingray – the woman who smuggled punk rock out of the USSR
 Kuuntele myös:
 Lue myös:
 Meri Valkama muistaa DDR:n erilaisena kuin on tapana –  palkittu romaani kysyy, miksi toisten muistot kelpuutetaan ja toisten ei
 Viro vapautui 30 vuotta sitten telaketjujen kalistessa – "Ajassa oli ikkuna, joka oli auki vain hetken verran," sanoo Helena Lotman, 30
 Kuvalähteet: 2003 Laski Collection / Getty Images; Joanna Stingray / Getty Images; All Over Press; Ullstein Bild / All Over Press; Corbis / VCG / Getty Images; Gamma-Rapho / Getty Images; Joanna Stingray / Getty Images; Jim Steinfeldt / Getty Images; Joanna Stingray / Getty Images; Getty Images; Getty Images; Joanna Stingray / Getty Images; Joanna Stingray / Getty Images; Alexander Shogin / Getty Images; Joanna Stingray / Getty Images; Joanna Stingray / Getty Images; Robert Nickelsberg / Getty Images; Joanna Stingray / Getty Images; All Over Press; EPA / All Over Press; Boris Spremo / Getty Images. Kuvissa esiintyvillä henkilöillä ei ole yhteyttä pelin kuvitteelliseen tarinaan.

Yksikin väärä valinta, ja joudut KGB:n selliin – kokeile, osaisitko järjestää bileet Neuvostoliitossa


Summary: Venäjän presidentti Vladimir Putin ja Yhdysvaltain presidentti Joe Biden keskustelevat Ukrainan tilanteesta lähiaikoina.

Ukrainan mukaan Venäjä suunnittelee ensi vuodeksi operaatiota, johon osallistuu jopa 175 000 sotilasta. Ukrainan varoitti, että Venäjä voisi toteuttaa sotilasoperaationsa jo tammikuussa.
 Asiasta kertoi perjantaina amerikkalainen The Washington Post viitaten yhdysvaltalaiseen virkamieslähteeseen.
 Uutistoimisto AFP kertoo, että Yhdysvaltain puolustusministeriö ei halunnut kommentoida väitettä sotilasoperaatiosta. Puolustusministeriö kuitenkin ilmaisi huolensa siitä, että Venäjä suunnittelee tiedettävästi aggressiivisia toimia Ukrainaa vastaan.
 – Kannatamme edelleen de-eskalaatiota alueella ja diplomaattista ratkaisua Itä-Ukrainan konfliktiin, Pentagonin tiedottaja everstiluutnantti  Tony Semelroth  kommentoi.
 Amerikkalaislehden mukaan Venäjä on kerännyt sotilaita ainakin neljään kohteeseen. Yhdysvaltain tiedusteluasiakirjojen mukaan Venäjä on myös tuonut sotakalustoa lähelle Ukrainan rajaa.
 Bidenin tuki Ukrainalle
 Yhdysvaltain presidentti  Joe Bidenin  mukaa, mikäli Venäjä aikoo todella toteuttaa hyökkäyksensä tammikuussa, tulee siitä erittäin vaikeaa.
 Bidenin mukaan Yhdysvallat tekee kaikkensa estääkseen "sen, mistä ihmiset ovat huolissaan".
 Venäjä miehitti Ukrainalle kuuluneen Krimin alueen vuonna 2014. Nyt Ukraina pelkää vuoden 2014 tapahtumien toistuvan. Lisäksi Venäjä on tukenut Itä-Ukrainan alueella taistelevia separatistijoukkoja. Konfliktissa on jo kuollut yli 13 000 ihmistä.
 Venäjän presidentti  Vladimir Putinin  ja Bidenin on määrä keskustella lähiaikoina Itä-Ukrainan alueella lisääntyvistä jännitteistä.
 Lue myös:
 Putin ilmoitti taas, ettei pidä Naton laajentumissuunnitelmista – tässä viisi asiaa sotilasliitosta ja sen tulevaisuudesta
 Lavrov ja Blinken neuvottelivat Ukrainan kriisistä Tukholmassa: Putinin tiedottaja varoitti samaan aikaan uuden konfliktin vaarasta
 Ulkoministeri Pekka Haavisto:  "Ukraina pelkää turvallisuutensa puolesta"
 Naton pääsihteeri Jens Stoltenberg: Venäjällä ei ole veto-oikeutta Ukrainan Nato-jäsenyyteen – Yle seuraa Venäjän ja Naton kiihtyvää sanasotaa
 Kiristynyt tilanne Ukrainan rajalla huolettaa siviilejä – "Tavalliset ihmiset haluavat rauhaa", sanoo Itä-Ukrainassa asuva Tatjana

Ukraina epäilee, että Venäjä valmistelee massiivista sotilasoperaatiota lähellä sen rajaa – Bidenin mukaan Yhdysvallat tekee kaikkensa estääkseen "sen, mistä ihmiset ovat huolissaan"