Summary: Koululla voisi olla tärkeä rooli lapsen juurtumisessa uudelle paikkakunnalle, jos vanhemmat keskittyvät omaan sopeutumiseensa.

Lapsuuden aikainen muutto toiselle seutukunnalle lisää tutkimuksen mukaan koulupudokkuuden riskiä.
 Turun yliopiston akatemiatutkijan  Elina Kilpi-Jakosen  mukaan kaikkein vahingollisinta jatkokouluttautumisen kannalta on, jos muuttaa juuri ennen kun olisi tarkoitus siirtyä peruskoulusta toiselle asteelle.
 Kilpi-Jakosen mukaan peruskoulun päättyminen on nuorelle tärkeä nivelvaihe.
 Tutkimuksessa käytettiin suomalaista rekisteritietoa vuosina 1984-1992 syntyneistä lapsista ja Saksan kansallista koulutuspaneelitutkimusta. Aineistossa oli mukana 101 000 suomalaista ja 2 500 saksalaista lasta.
 Suomessa seutukuntien välisen muuton lapsuudessa kokeneista 78,8 prosenttia oli suorittanut toisen asteen tutkinnon 22 vuoden ikään mennessä. Yhdellä paikkakunnalla asuneista lukio- tai ammatillisen tutkinnon oli suorittanut 86,3 prosenttia.
 Kilpi-Jakosen mukaan 7-8 prosentin ero on aika merkittävä.
 – Jos mietitään nykyistä koulujärjestelmää ja juuri tapahtunutta muutosta, niin tokihan pyrkimys on päästä kaikkien ryhmien osalta sataan prosenttiin, sanoo Kilpi-Jakonen.
 Keväällä peruskoulun lopettaneiden ikäluokasta lähtien oppivelvollisuus jatkuu 18 vuoden ikään saakka.
 Tutkimuksessa ei selvitetty sitä, miten muuttaminen vaikutti esimerkiksi koulumenestykseen.
 – Voi olettaa, että jos ero näkyy koulupudokkuudessa, niin se voisi näkyä hyvinvoinnissa laajemminkin.
 Vanhempien eroaminen ja työttömyys yleisempää muuttajien perheissä
 Osan muuttaneiden koulupudokkuudesta selittää se, että muuttajien perheissä vanhempien työttömyys ja eroaminen oli yleisempää kuin yhdellä seutukunnalla pysyneissä perheissä. Kilpi-Jakosen mukaan myös vanhempien työttömyyden ja eroamisen tiedetään vaikuttavan lasten kouluttautumiseen.
 Suomessa kaksi kolmasosaa muuton yhteydestä koulupudokkuuteen selittyy työttömyyden ja eron vaikutuksilla. Saksassa muuton vaikutus oli vielä suurempi.
 Niiden lasten kohdalla, joiden lapsuudessa vanhemmat eivät eronneet, muuttaminen oli suurempi tekijä toisen asteen suorittamisen suhteen. Eroperheissä ero muuttaneiden ja yhdellä seutukunnalla pysyneiden kouluttautumisessa ei ollut niin suuri.
 – Muuttaneiden keskuudessa vähemmän koulupudokkuutta on kuitenkin silloin, kun vanhemmat pysyvät yhdessä, Kilpi Jakonen sanoo.
 Muutto vaikutti lapsen kouluttautumiseen vanhempien koulutuksesta huolimatta
 Eniten muuttivat perheet, joiden vanhemmilla oli joko keskimääräistä matalampi tai keskimääräistä korkeampi koulutustaso.
 Kilpi-Jakonen kertoo, että tutkimusryhmän hypoteesi oli, että korkeasti kouluttautuneilla vanhemmilla olisi niin paljon muita resursseja, että ne voisivat suojata lasta muuton riskeiltä. Muuttamisella oli kuitenkin aika tasaisesti vaikutuksia lapselle vanhempien koulutustaustasta riippumatta, mikä yllätti tutkijoita.
 Tutkimuksen perusteella koulupudokkuuden riskiä ei näyttänyt vähentävän sekään, jos vanhempien tulotaso kasvoi muuton myötä.
 Tutkimuksen mukaan lapsuudessaan seutukuntien välillä muuttaneet lapset voivat olla haavoittuva ryhmä sukupolvien välisen eriarvoisuuden siirtymisessä. Lapseen vaikuttaa sekä vanhempien ja perheen juurtuneisuus että hänen oma sopeutumisensa esimerkiksi kouluun.
 – Perheiden muuttaessa vanhemmat joutuvat usein aloittamaan sosiaalisten tukiverkostojensa rakentamisen uudelleen, ja heillä voi näin ollen olla vähemmän voimavaroja lastensa tukemiseen, Kilpi-Jakonen toteaa.
 Tämän vuoksi kouluilla on tärkeä rooli muuttajien liittämisessä koulun sosiaalisiin verkostoihin.
 – Tässä voisi vielä olla petrattavaa, Kilpi-Jakonen sanoo.

Perheen muutolla yhteys siihen, että lapsi ei suorita toisen asteen koulutusta – kriittisin vaihe on yläasteikäisenä


Summary: Tonnin Kalat on alkujaan jämsäläinen kaveriporukka, joka ajelee minubussilla jyväskyläläisen pesäpallojoukkueen perässä ympäri Suomea. Sittemmin innostus on levinnyt lumipallona. Kannattajajoukko luo peleihin omalaatuisen tunnelman.

Loohi, Loohii, Loohii, Jyyväskyylää, Jyyväskyylää, Jyväskylän Lohi on lohi!
 Kiertävä sirkus on rantautunut Kankaanpään pesäpallostadionille. Kirahvipukuiset kannattajat laulavat taukoamatta. Rummut pärisevät.
 Minibussillinen Tonnin Kaloja on jälleen matkannut jyväskyläläisen joukkueen perässä vieraspeliin ja huutaa kannatustaan suosikeilleen.
 Se ei ole ihan tavallista pesispeleissä. Ihan tavallinen ei ole tämä kannattajaporukkakaan.
 – Haluamme olla vähän erilaisia. Miksei pesäpallokatsomossa voisi kannattaa samalla tavalla kuin muissakin lajeissa, sanoo yksi porukan johtohahmoista,  Tuomo Halttunen .
 Lumipallona Jämsästä Jyväskylään
 Tonnin Kalat oli alunperin jämsäläinen kaveriporukka.
 Kotikunnassa oli huono pesäpallotarjonta, joten muutama kaveri lähti katselemaan pelejä Jyväskylään. Homma lähti vyörymään lumipallon lailla, ja Jämsän buumi tarttui sittemmin jyväskyläläisiinkin.
 – Me ihmettelemme itsekin, miten tämä lähti, Halttunen naurahtaa.
 Minibussillinen kaloja on matkanut Lohen perässä ympäri Suomea reippaat viisi vuotta.
 Niin he tekivät myös viime kesänä, vaikka joukkue pelasi vain kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla.
 Tonnin Kalat ovat kiinteä osa erityisesti Lohen kotipelejä. Porukka luo stadionille taustaäänen, johon muun yleisön on helppo lähteä mukaan. Tunnelma on erilainen kuin pesäpallopeleissä yleensä.
 Kotikentän Koskenharjun miljöö ja pelaajista huokuva iloisuus purevat porukkaan. Kun hutunkeitto alkaa, kannattajat innostuvat.
 – Tottakai me jaksetaan, kun tuollainen hieno joukkue jaksaa myöskin painaa ilolla. Me mennään myös sillä, Halttunen sanoo.
 Hänen mukaansa Tonnin Kalojen bussiin voi hypätä kyytiin kuka tahansa ja peleissä saa liittyä seuraan huutelemaan ja laulelemaan, jos haluaa.
 Veisuja hetken mielijohteesta
 Alkuun peleissä raikasi Keski-Suomen maakuntalaulu, koska muuta ei ollut tarjolla. Sittemmin Tonnin Kalojen kynistä on syntynyt toistakymmentä veisua.
 Yksi legendaarisimmista on Boney M:n Rivers of Babylonin säveleen soiva “Kuljen Tourujoen silloilla…”
 – Ne on kehitelty hetken mielijohteesta. Ei ole mitään yhteistä linjaa tai sävelmää, Halttunen kertoo.
 Nyt Lohi pelaa noususta Superpesikseen eli korkeimmalle sarjatasolle. Lauantaina on näytön paikka kotikentällä.
 Tonnin Kalat toivovat paikalle tuhatta katsojaa.
 – Se olisi kova juttu, että saataisiin niin paljon ihmisiä Koskenharjulle. Haluamme nähdä ja kokea sen, Halttunen sanoo.

Rummut pärisevät ja laulut raikaavat, kun kirahvipukuinen sirkus valtaa pesiskatsomon – "Miksei voisi kannattaa samalla tavalla kuin muissa lajeissa?"


Summary: Apteekkariliiton mukaan laajennuksella saavutettaisiin kymmenien miljoonien eurojen säästö lääkekustannuksiin. Lääketeollisuus muistuttaa, että biologisissa lääkkeissä ei ole kyse mistä tahansa valmisteista.

Yksityisten apteekkien etujärjestö Apteekkariliitto ehdottaa lääkevaihdon ja viitehintajärjestelmän ulottamista koskemaan myös niin sanottuja biologisia lääkkeitä.
 Muutos lisäisi apteekkien työtä, ja lääkkeiden halpenemisen myötä myös vähentäisi liikevaihtoa, mutta olisi liiton mukaan toimiva keino lääkekustannusten alentamiseen.
 – Apteekkien tulos muodostuu lääkemyynnistä ja sen katteesta, ja tämä sitä vähentää. Yhteiskunnalla on kuitenkin tarve säästää lääkekorvausmenoissa. Tämä tapa ei heikennä lääkehoitoa tai vaaranna apteekkiverkostoa, toisin kuin vaihtoehtoiset säästökeinot. Potilas saa tarvitsemansa hoidon ilman, että lääke maksaisi hänelle enemmän, sanoo Apteekkariliiton farmaseuttinen johtaja  Charlotta Sandler.
 Apteekkariliitto esittää, että biologisille lääkkeille luotaisiin oma viitehintajärjestelmä, jolla edelleen lisättäisiin valmisteiden välistä hintakilpailua.
 "Säästömahdollisuudet kymmeniä miljoonia"
 Liiton laskelman mukaan säästömahdollisuudet viidellä paljon käytetyllä biologisella lääkkeellä olisivat runsaat 42 miljoonaa euroa, jos biosimilaari saavuttaisi omassa lääkeryhmässään 80 prosentin kattavuuden, alkuperäislääke halpenisi 6-7 prosenttia ja ryhmän biosimilaarien hinta 30 prosenttia.
 Biosimilaarilla tarkoitetaan on biologista lääkettä, joka on kehitetty samankaltaiseksi ja vertailukelpoiseksi alkuperäislääkkeen kanssa.
 Lääkevaihdon ulottaminen koskemaan myös biologisia lääkkeitä voisi tuoda huomattavat säästöt, arvioi Apteekkariliiton farmaseuttinen johtaja Charlotta Sandler.  Mårten Lampén / Yle
 Apteekkariliiton mallissa vaihto edullisempaan, mutta vastaavaan biologiseen lääkkeeseen tehtäisiin reseptin ensimmäistä lääke-erää apteekista toimitettaessa. Kun biologisten lääkkeiden reseptien voimassaolo on tavanomaisia lääkkeitä lyhyempi, eli yksi vuosi, vaihtuisi lääke enintään kerran vuodessa.
 Biologisia lääkkeitä käytetään muun muassa reuman ja diabeteksen hoidossa. Myös avohoidossa käytettävät biologiset lääkkeet ovat käytännössä pistoksina annosteltavia valmisteita.
 Lääketeollisuus torjuu ehdotuksen
 Lääkkeitä kehittävässä ja valmistavassa teollisuudessa suhtautuminen on varauksellisempaa.
 – Me emme näe, että nämä biologiset lääkkeet olisivat sellaisia, että niitä kannattaisi antaa apteekeissa vaihdettaviksi. Ne eivät ole samanlaisia tuotteita kuin että tabletti vaihdettaisiin toiseen tablettiin, toteaa lääkepoliittinen johtaja  Sirpa Rinta  Lääketeollisuus ry:stä.
 Hän katsoo, että apteekissa vaihtamisen sijaan lääkäreillä tulisi olla lääkettä määrätessään käytettävissä nykyistä kattavammat valmisteiden hintoja koskevat tiedot. Apteekkariliiton laskelman arvioita säästöistä Läääketeollisuus pitää ylimitoitettuina.
 – 15 miljoonaa euroa on se Kelan arvioima Kelan säästö, joka meidän mielestämme pystytään saavuttamaan lääkäreiden hintavertailutietojen parantamisella, sanoo Rinta.
 Hän myös muistuttaa, että biologisen lääkkeen vaihto merkitsisi usein myös annostelutekniikan muuttumista.
 – Ne ovat kaikki sellaisia, että niissä on omanlaisensa annostelulaite ja -tekniikka, joilla niitä pistetään.
 Takana valtion säästötarpeet
 Lääkekorvauksien puolelta varoja aiotaan siirtää muihin sosiaali- ja terveydenhuollon käyttötarkoituksiin.
 – Tässä on taustalla se, että muun muassa hoitajamitoituksen toteuttamiseksi säästöjä haetaan valtion lääkekorvausmenoista, jolloin meidän mielestä tämä on se luonteva tapa, kertoo Sandler.
 Lääketeollisuus korostaa, että säästöihin on myös vaihtoehtoja.
 – Vuoden 2023 lääkesäästöjen valmistelussa apteekkien katteiden leikkaaminen on se toinen säästökeino, toteaa Rinta.
 Kun lääkevaihto ja viitehintajärjestelmä otettiin käyttöön muissa lääkkeissä 2000-luvulla, useiden lääkkeiden hinnat laskivat kymmenillä prosenteilla, jopa 70-80 prosenttia, Apteekkariliitto muistuttaa.
 – Alussa oli heitä, jotka epäilivät. Nyt siitä on tullut rutiinia ja luottamus on kasvanut. Tänä päivänä ovat todella harvassa ne, jotka eivät haluaisi vaihtaa lääkettään edullisempaan, Sandler sanoo.

Apteekkariliitto haluaisi lääkevaihdon koskemaan myös biologisia lääkkeitä – Lääketeollisuus vastustaa


Summary: Metallican The Black Album merkitsi yhtyeelle tyylimuutosta ja riskejä, mutta lopputuloksena syntyi genrerajoja rikkonut albumiklassikko, joka lumoaa yhä uusi sukupolvia.

Erilaisissa kaikkien aikojen parhaimpien metallialbumien listauksissa Metallica-yhtyeen vuonna 1991 julkaistu  Metallica  – jonka nimeksi siis on vakiintunut  Black Album  – ei yleensä nouse kärkikymmenikköön, mutta sen kulttuurinen merkitys on ollut sitäkin suurempi.
 Paitsi itse Metallicaa, levy työnsi koko metalligenreä roimasti valtavirtaisempaan suuntaan ja se on edelleen bändin suosituin albumi yli 30 miljoonan kappaleen myynnillään. Levyn suurimmista hiteistä, kuten  Enter Sandmanista  ja  Nothing Else Matterista  on tullut kaikkien tuntemia ajattomia klassikoita.
 – Kun kuulin ensimmäisen kerran Metallicaa, ajattelin että tämähän on hiton kovaa kamaa. Yhdeltä kaverilta löytyi sitten  Ride the Lightning , toiselta  Master of Puppets  ja kolmannelta  Black Album.  Lähdin saman tien polkemaan fillarilla sekatavarakauppaan, ostin c-kasetin ja olin että nyt nauhoitetaan kasetille Metallicaa niin paljon kuin mahtuu. Sitten kuuntelin kasettia himassa ja olin ihan sekaisin, muusikko  Jarmo Hyvärinen  muistelee ensikosketustaan Metallicaan varhaisteininä 1990-luvun puolivälissä.
 Kuuntelusession jälkeen Hyvärinen halusi itsekin päästä soittamaan Metallican biisejä.
 – Treeniksellä yritimme vetää  Cliff Burtonin  bassojuttuja, pistimme särön täysille ja saimme rikottua yhden vahvistimenkin, mutta meteli oli kovaa ja fiilis loistava. Halusin myös hankkia oman skitan. Tein mummolle polttopuita, sain pikkuisen fyrkkaa ja ostin halvan italialaisen kitaran. Sitten ryhdyttiin treenaamaan oikein kunnolla  Enter Sandmania,  ja sormet verillä vedettiin sitä riffiä.
 Ninetyfive50-, Everfrost- ja aCore-metallibändeissä soittavat Hyvärinen,  Joonas Salminen  ja  Aki Pommelin  ovat kaikki vannoutuneita Metallica-faneja – jopa niin vannoutuneita, että heillä on oma Metallica-tribuuttibändi, Stunning Cnts, mutta siitä vähän myöhemmin.
 Metallica vuosimallia 1996.  1996 Niels Van Iperen / Getty Images
 Thrash metal suuntasi kohti aikuismaisempaa tyyliä
 Black Albumia  ei kutsuttaisi  Black Albumiksi,  ellei sen kansitaide olisi juuri ja juuri erottuvaa bändilogoa ja kaksihaaraista kieltään väläyttelevää käärmettä lukuunottamatta lähes pikimustaa. Tämä on ehkä enne, sillä tietynlainen hallittu tyylikkyys, jopa minimalismi leimaa myös levyn sisältöä.
 – Nuoruuden sekoiluvaihe on jo selvästi ohitettu, ja Metallican habitus on nyt todella itsevarma ja aikuismainen.  Black Album  on tyylitelty kokonaisuus, joka ihmisten on helppo ottaa vastaan. Omalla isälläni esimerkiksi on mittava levykokoelma, jossa raskainta musiikkia edustavat Deep Purple ja Led Zeppelin. Nyt kun olemme jauhaneet hänelle  Black Albumista , hän on ryhtynyt pohtimaan vakavasti levyn hankkimista, Aki Pommelin kertoo.
 Metallican Black Albumin kansitaidetta.  Universal
 Black Albumin  selkeimpiin piirteisiin kuuluu ennen kaikkea tyylinmuutos, jota voidaan pitää varsin radikaalinakin. Nopeatempoinen thrash metal on kallistunut hard rockin suuntaan, ja levyllä kuullaan jopa klassisia orkestraatioita. Vaikka  Black Album  oli ilmestymisvuonnaan arvostelumenestys, osa faneista pettyi ja käänsi yhtyeelle selkänsä.
 – Kyllähän  Black Albumissa  oli selvästi omat riskinsä, etenkin kun sitä vertaa edeltäjäänsä eli  ...And Justice for Alliin , jossa on paikoitellen myös proge-vaikutteita. Nyt biisit ovat suoraviivaisempia ja niissä on enemmän malttia. Metallica-äijät ovat myöhemmin kertoneet, että kyllähän heitä levyn vastaanotto vähän jänskätti. Toisaalta yhtyeellä oli etenkin noihin aikoihin runsaasti fuck you -mentaliteettia, eli toisaalta he taas tekivät mitä huvitti, Joonas Salminen toteaa.
 Myös monet aikalaisbändit huomasivat  Black Albumin  ansiot ja poikkeuksellisuuden.
 – Esimerkiksi Iron Maiden on kehaissut Metallicaa siitä, että se yleensä uskalsi tehdä  Black Albumin  ja viedä samalla metallimusiikkia enemmän valtavirtaan ja entistä suuremman yleisön tietoisuuteen, Salminen jatkaa.
 Aki Pommelinin mukaan  Black Albumin  tietoisen hiotusta kokonaisuudesta kertoo myös tarkoin mietitty kappalejärjestys: ei ole mikään sattuma, että esimerkiksi  Enter Sandmanin  jälkeen soi  Sad But True .
 – Lähes kaikki biisit menevät eri sävellajeissa edeltäjäänsä verrattuna.  Enter Sandman  lähtee E.:stä, ja huomattavasti raskaampi  Sad But True  D:stä.  Holier Than Thou  menee jälleen E.:stä, kun taas sitä seuraava  Unforgiven  soi A-mollissa.
 Jarmo Hyvärinen on tehnyt saman huomion.
 – Sävelläjin vaihdokset tekevät levystä miellyttävää kuunneltavaa. Samassa sävellajissa tarpominen voisi olla tylsempää ja pitkäveteisempää.
 Kitaristi Jarmo Hyvärisen kaikkien aikojen Metallica-suosikkibiisi on Sad But True: – Siinä on loistava riffi ja kappale toimii livenä. Aina.   Jussi Mankkinen / Yle
 Vokalisti-basisti Aki Pommelinin kaikkien aikojen Metallica-suosikkibiisi riippuu päivästä: – Ehkä itseäni eniten puhutellut biisi on kuitenkin Unforgiven. Kappale on eeppinen ja Hetukan laulusuoritus niin maaginen, ettei hän ole sitä tähän päivään mennessä pystynyt ylittämään.  Jussi Mankkinen / Yle
 Rumpali Joonas Salmisen kaikkien aikojen Metallica-suosisikkibiisi on Holier Than Thou: – Soittamisen kannalta se on törkeän hyvä biisi, ja siihen on helppo saada mukaan Lars Ulrich -maista livemeininkiä, josta tykkään ja josta olen ottanut paljon vaikutteita.  Jussi Mankkinen / Yle
 Metallica joutui epämukavuusalueelle
 Black Albumin  kohdalla Metallica vaihtoi myös tuottajaa: kolme edellistä albumia tehnyt  Flemming Rasmussen  sai väistyä, ja hänen tilalleen pestattiin  Bob Rock . Hän oli aiemmin tuottanut muun muassa Mötley Crüe -yhtyeen  Dr. Feelgood  -albumin, jonka soundeihin yhtye oli syystä tai toisesta ihastunut. Tuottajavalintaa pidettiin erikoisena, koska Metallican jäsenet olivat aiemmin jopa naureskelleet Mötley Crüen kaltaisille tukkahevibändeille.
 Black Albumin  työstäminen ei sujunut mutkattomasti ja vaivattomasti, vaan prosessiin kuului oleellisena osana tulta ja tappuraa. Metallica oli aiemmin äänittänyt albumejaan pala palalta ja soitin kerrallaan, mutta nyt Bob Rock pisti bändin soittamaan samaan aikaan samassa tilassa. Tavoitteena oli live-taltioinnin autenttinen tuntuma.
 – Se oli vaikeaa, mutta kun joudut olemaan epämukavuusalueellasi, teet parasta jälkeä. Kyse ei ollut kompromisseista, Rock totesi Loudwire-julkaisulle neljä vuotta sitten.
 Kokeilu kuitenkin kantoi hedelmää: Aki Pommelinin mukaan uudenlainen tapa tehdä töitä toi  Black Albumille  valtaisan määrän intensiteettiä.
 – Jos äänityksiä tehdään pala palalta, lopputulos saattaa jäädä etäisen kuuloiseksi. Myös  Hetukan  eli  James Hetfieldin  laulusta on nyt saatu irti erilaisia sävyjä ja uudenlaista tulkintaa: laulu ei ole enää pelkkää suoraa huutoa, vaan se koskettaa kuuntelijaa aivan eri tavalla kuin aiemmin.
 Jarmo Hyvärinen on samaa mieltä.
 – Aika ei ole tappanut levyn soundeja, ne ovat edelleen älyttömän hyvät. Niistä kuulee selvästi, että bändi soittaa studiossa – ja yhdessä.
 Metallica-faneja konsertissa.  Johan Valkonen / Stella Pictures / AOP
 Uudempaa kuvaa Metallicasta eli James Hetfield esiintymässä.  STEFFEN SCHMIDT / EPA / All Over Press
 Lars Ulrich rumpupatterinsa takana. Moni nykyrumpalikin ottaa mallia Ulrichin vauhdikkaista maneereista.  Greg Chow / Shutterstock / All Over Press
 Exit Light, Enter Night: onko tätä kuultu jo liikaa?
 Mutta millaista Metallican musiikkia sitten on coveroida ? Aki Pommelinin, Jarmo Hyvärisen ja Joonas Salmisen Stunning Cnts heittää loppuvuodesta keikan, jossa kuullaan  Black Album  kokonaisuudessaan.
 – Metallican biisit  eivät  ole niin helppoja soittaa, kuin monet antavat jossakin Facebookin kommenttiosastoissa olettaa. Joku biisi saattaa olla simppeli laulajalle tai rumpalille, mutta se ei tarkoita sitä, että kaikkien instrumenttien osiot samassa biisissä olisivat aivan yhtä yksinkertaisia. Lisäksi 1980-luvun Metallican biiseistä löytyy todella outoja rakenteita, Joonas Salminen pohtii.
 Black Albumin  kohdalla ongelmia saattaa syntyä myös tunnetuimpien biisien kliseisyydestä: kuinka puhaltaa uutta ilmaa johonkin  Enter Sandmaniin , johon voisi tietyissä yhteyksissä yhdistää myös termin kulunut.
 – Tietyt biisit ovat ongelma paitsi tällaiselle tribuuttibändille, myös Metallicalle itselleen. Yleisö haluaa kuulla niitä, ja  Enter Sandman  taitaa poikkeuksetta tulla keikalla kuin keikalla.  Nothing Else Matters  taas on sellainen biisi, että sitä sekä odotetaan että pelätään katsantokannasta riippuen: toiset hakevat sen aikana kaljan, toiset ovat että NYT se tulee, Aki Pommelin hymyilee.
 James Hetfield Hartwall Arenalla vuonna 2018. Suomessa Metallica on vieraillut lukuisia kertoja.  Jussi Mankkinen / Yle
 Juhlavuoden kunniaksi  Black Album  julkaistaan tänään perjantaina uudeleen masteroituna. Samalla ilmestyy  The Metallica Blacklist  -tribuuttilevy , jossa esiintyvät muun muassa  Miley Cyrus ,  Ghost ,  Volbeat ,  Dave Gahan ,  Juanes  ja  Alessia Cara . Albumista saatavat tuotot osoitetaan artistien valitsemille hyväntekeväisyyskohteille ja Metallican omalle  All Within My Hands  -hyväntekeväisyysorganisaatiolle.
 Lisää aihepiiristä:
 Metallica-fanin haastattelu Yle Areenassa:  https://areena.yle.fi/audio/1-50935941

Black Album täyttää 30 vuotta – Metallica-fanit kertovat, miksi siitä tuli kaikkien aikojen klassikko: “Kuuntelin kasettia himassa ja olin ihan sekaisin”


Summary: Hallituksen budjettiesitys saa kritiikkiä oppositiolta ja talousasiantuntijalta. Velkaa otetaan reippaasti lisää ja vaikeampina pidettyjä työllisyystoimia lykättiin ensi vuodelle. Osa nyt päätetyistä työllisyystoimista voi jopa heikentää työllisyyttä pitkällä aikavälillä, arvioi talousasiantuntija.

Suomen talous on toipunut pandemian aiheuttamasta shokista yllättävän hyvin, sanoo julkistalouden professori  Roope Uusitalo  Helsingin yliopistosta.
 Bruttokansantuote on noussut koronapandemiaa edeltävän ajan tasolle, samoin työllisten määrä.
 – Se kuoppa, joka tässä syntyi, alkaa olla pitkälti täytetty, Uusitalo sanoo.
 – Itse asiassa työllisiä on enemmän kuin koskaan ennen.
 Talouskasvun kiihdyttyä osalla yrityksistä on jo vaikeuksia löytää työntekijöitä.
 – Tästä syystä budjetissa otettiin ykkösasiaksi niiden keinojen vauhdittaminen, joilla pystymme vastaamaan yritysten työvoimapulaan, sanoo työministeri  Tuula Haatainen  (sd.).
 Talouden näkymät ovat valoisat ja työllisyys on hyvässä nousussa, sanoo työministeri Tuula Haatainen (sd.). Kunhan koronarajoituksista päästään, myös pitkäaikaistyöttömyys alkaa laskea, Haatainen uskoo.  Jorge Gonzalez / Yle
 Hallituksen torstaina esittelemän budjetin työllisyystoimet olivat kuitenkin monille tahoille pettymys. Hallituksen odotettiin tekevän päätöksiä, jotka olisivat vähentäneet julkisen talouden kuluja 110 miljoonalla eurolla ja lisäksi parantaneet työllisyyttä.
 Sen sijaan budjetin työllisyystoimiin kuuluvat yli 60-vuotiaiden työtulovähennyksen korotus, sillä eläkeläisiä halutaan houkutella takaisin töihin. Opiskelijoiden annetaan tienata enemmän kuin aiemmin ilman, että se vaikuttaa opintotukeen. Kotitalousvähennystä nostetaan.
 Ulkomailta halutaan houkutella Suomeen asiantuntijoita ja kasvuyrittäjiä lupaamalla heille työlupa vain kahdessa viikossa.
 Perussuomalaisten kansanedustajan  Lulu Ranteen  mukaan budjetti on kunnianhimoton.
 – Koko tämä budjettineuvotteluprosessi ja riihi on täydellinen pannukakku, joka ei tule ratkaisemaan meidän talousongelmiamme, ei työllisyyden osalta, eikä myöskään Suomen kilpailukyvyn osalta, vaan päinvastoin.
 Talousvaliokunnan puheenjohtaja, kansanedustaja  Sanni Grahn-Laasonen  (kok.) penää rakenteisiin uudistuksia.
 – Työllisyyskehityshän on nyt myönteistä suhdanteen voimasta, eli kun maailmantalous kasvaa ja elvytetään voimakkaasti niin työllisyys kehittyy hyvin Suomessakin. Nyt pitäisi varmistaa pitkäjänteinen työllisyyskehitys ja kasvu työllisyysuudistuksilla puuttumalla nimenomaan rakenteisiin ja siellä oleviin Suomen talouden ongelmiin.
 Hallituksen nyt esittämät keinot työvoimapulan ratkaisuun olivat sinänsä hyviä, sanoo kansanedustaja Sanni Grahn-Laasonen (kok.). Nyt olisi kuitenkin hänen mukaansa tarvittu perusteellisempia uudistuksia työllisyyden parantamiseksi. Pekka Tynell / Yle
 Laskelmia ei vielä julkisteta
 Nyt päätetyillä toimilla voi olla jonkin verran positiivista vaikutusta työllisyyteen, Uusitalo arvioi. Erityisesti opiskelijoiden tekemän osa-aikatyön määrä voi kasvaa. Se voi kuitenkin myös heikentää työllisyyttä.
 – Jos valmistumisajat pitenevät, koska opiskelijat tekevät enemmän töitä, niin tällä voi olla myös negatiivisia vaikutuksia työllisyyteen pitkällä aikavälillä.
 Velkaantuminen nopean talouskasvun aikana on ongelmallista, sanoo professori Roope Uusitalo. Työllisyys ei välttämättä juuri kasva tai työttömyys pienene, jos syynä on jokin muu kuin kysynnän puute.  Katriina Laine / Yle
 Myös yli 60-vuotiaiden työtulovähennyksen korotus voi sekä kasvattaa että toisaalta heikentään työllisyyttä, Uusitalo sanoo.
 Tarkkoja laskelmia siitä, miten paljon keinojen arvioidaan parantavan työllisyyttä, ei valtiovarainministeriöstä vielä anneta. Ne on määrä julkistaa syyskuun lopussa, kun ensi vuoden talousarvio on hyväksytty.
 "Vastuutonta ja väärin tulevia sukupolvia kohtaan"
 Suomen talous kasvaa ennusteiden mukaan ensi vuonna vielä nopeammin kuin tänä vuonna, joten olemme lähellä suhdannehuippua, Uusitalo arvioi.
 – Seuraavina vuosina odotetaan, että talouskasvu on huomattavasti hitaampaa.
 Senkin takia voimakkaasti alijäämäinen budjetti eli velanotto saa kritiikkiä.
 – Tämä hallitushan ei ota laisinkaan sitä huomioon, että tämän tyyppinen julkisen sektorin paisuminen, velkataakan kasvattaminen, jatkuva alijäämä ei voi olla se oikea tie. Nyt kaikille ylimääräisille menoille ja ylimääräisille tehtäville pitäisi pistää stoppi, sanoo Lulu Ranne (ps.)
 – Jos velkaa otetaan seitsemän miljardia sellaisessa tilanteessa, missä Suomen talous kasvaa, on se yksinkertaisesti vastuutonta ja väärin tulevia sukupolvia kohtaan, sanoo Sanni Grahn-Laasonen.
 Hallituksen ei tarvitse erityisesti houkutella huippuosaajia Suomeen, sanoo kansanedustaja Lulu Ranne (ps.). Me saamme tänne osaajia, jos täällä on kohdillaan palkkataso ja työolosuhteet, Ranne sanoo. Pekka Tynell / Yle
 Varmasti toimivia keinoja työllisyyden kohentamiseen vaikea löytää
 Hallitus saa kritiikkiä myös siitä, että se lykkäsi siltä odotettuja julkista taloutta tasapainottavia työllisyystoimia. Päätökset 110 miljoonan euron säästöistä jäävät ensi vuoden helmikuulle.
 Tällaisten päätösten tekeminen ei ole helppoa, sillä se tarkoittaa käytännössä menoleikkauksia, sanoo Roope Uusitalo.
 – Ei ole suurta määrää yksittäisiä toimenpiteitä, joita voitaisiin helposti ottaa käyttöön ja jotka eivät heikentäisi voimakkaasti joidenkin ryhmien toimeentuloa. Sen takia budjetin tasapainottaminen työllisyyttä edistämällä on hyvin vaikeasti toteutettava temppu.
 Tulossa olevalla eläkeputken poistolla voi olla merkittäviä vaikutuksia työllisyyteen, mutta varmasti toimivia keinoja on vähänlaisesti, Uusitalo sanoo.
 Lue lisää:
 Ekonomistit erimielisiä budjetista: "Tuntuu, ettei mitään vaikeita päätöksiä ole taaskaan tehty"
 Opiskelijat toivovat, että opintotuen tulorajojen korotus jäisi pysyväksi – nyt työtunnit pitää laskea tarkkaan, jos haluaa pitää tuet
 Näin autoveron historiallinen poisto näkyy uuden sähköauton hinnassa – Riittääkö alennus nopeuttamaan liikenteen sähköistymistä?

Työllisiä on enemmän kuin koskaan ja talous kasvaa kohisten – Professori: Hallituksen nyt päättämät toimet voivat jopa heikentää työllisyyttä


Summary: Ylen toimittajat raportoivat Afganistanin tilanteesta paikan päältä pääkaupungista Kabulista sekä maan pohjoisosassa sijaitsevasta Mazar-i-Sharifista.

YK arvostelee  Afganistanissa vallan ottanutta Talibania väkivallasta mielenosoittajia kohtaan.
 Pääkaupungissa Kabulissa järjestettiin aiemmin tällä viikolla mielenosoituksia, joihin on osallistunut runsaasti naisia.
 Nyt tilanne miljoonakaupungissa on rauhallinen, kertoo Kabuliin naapurimaa Pakistanista perjantai-iltana saapunut Ylen toimittaja  Maija Liuhto .
 Myös matka Kabuliin oli rauhallinen.
 – Vain kun saavuimme kaupunkeihin, oli Talibanin taistelijoita tarkistelemassa autoja, Liuhto kertoi perjantai-iltana Kabulista.
 Hänen mukaansa talibanit päästivät seurueen jatkamaan matkaa heti kun he näkivät naisen olevan kyydissä.
 Mazar-i-Sharifissa naiset verhoutuvat burkaan
 Ylen toimittaja  Antti Kuronen  seuraa tilannetta maan pohjoisosassa sijaitsevassa Mazar-i-Sharifissa.
 Hän kartoitti tilannetta suomalaiskatsojille Liuhdon tavoin iltauutisissa.
 – Talibanilla 100-prosenttinen, täydellinen ote ja valta täällä. Sen näki heti kun ylitti rajan, aseistetut Taliban-taistelijat olivat vastassa, Kuronen sanoo.
 Kuronen kertoo, että hänen näkemissään poliisiautoissa, sota-ajoneuvoissa ja viranomaisten kulkuvälineissä matkustajina on talibaneja.
 – Kyllä heidän valta on täydellinen. Näkee myös sen, että täällä lähes kaikki naiset ovat nyt verhoutuneet burkaan, kun he käyvät ulkona, koska se on Talibanien käsky.
 Kabulissa myytiin käytettyjä kodin tavaroita. Maasta pakenemista suunnittelevat tai ruokarahaa tarvitsevat ihmiset ovat myyneet irtaimistoaan käteisen toivossa.  EPA
 Mazar-i-Sharif sijaitsee lähellä Tadžikistanin, Turkmenistanin ja Uzbekistanin rajaa.
 Kurosen mukaan rajalle ei ole pakkautunut ihmisiä tai muodostunut pakolaisleirejä.
 – Kyllä muuten kaikki pyrkivät pois täältä. Suuri osa ihmisistä, jotka olivat Kabulissa ja jotka eivät päässeet evakuointilennoille, he ovat nyt täällä, Kuronen kertoo.
 Hän asuu täyteen varatussa hotellissa.
 – Käytävällä on perhe, jolla on green card Yhdysvaltoihin, mutta he eivät ole päässeet yhdellekään lennolle.
 Kabulista on lähtenyt kaksi evakuointilentoa vuorokauden sisään. Tähän mennessä on kerrottu, että evakoitujen joukossa olisi Ranskan ja Yhdysvaltojen kansalaisia. Evakuointilentojen uusi käynnistyminen viittaa siihen, että kaupalliset lennot Kabuliin saattavat jatkua piankin.
 YK: Neljä kuollut väkivaltaisuuksissa
 Taliban on käyttänyt mielenosoitusten kitkemiseen kovia otteita: ihmisiä on isketty pampuilla ja ruoskilla ja mielenosoituksia on hajoitettu ilmaan ampuen, YK kertoo raportissaan.
 YK:n tietojen mukaan väkivaltaisuuksissa on kuollut neljä ihmistä.
 YK vetoaa rauhanomaisiin mielenosoituksiin osallistuvien ja niistä raportoivien mielenosoittajien puolesta.
 – Kehotamme Talibania lopettamaan välittömästi mielivaltaiset pidätykset, YK:n ihmisoikeustoimiston tiedottaja  Ravina Shamdasani  sanoo tiedotteessa.
 YK:lle on myös raportoitu, että Taliban on kiertänyt ovelta ovelle etsimässä mielenosoituksiin osallistuneita henkilöitä. Lisäksi protesteista kertovia journalisteja on peloteltu.
 Lue myös :
 Yle Afganistanissa: "Täällä on alistuttu siihen, että Taliban todella on vallassa" – katso Antti Kurosen videoraportti
 Kabulista lennetään taas: Parisataa siviiliä jätti Afganistanin ensimmäisellä lennolla Yhdysvaltojen vetäytymisen jälkeen
 ”Menetin toivoni” – Yle tapasi Islamabadissa Suomen Kabulin-suurlähetystön vartijan, jonka onnistui paeta Pakistaniin

Yle Afganistanissa: Talibanilla täydellinen valta, Kabulissa kaduilla rauhallista – YK soimii Talibania väkivallasta mielenosoittajia kohtaan


Summary: Libanon on ollut ilman toimivaa hallitusta viime vuoden elokuusta saakka, jolloin pääministeri Hassan Diabin hallitus erosi pääkaupunki Beirutissa tapahtuneen massiivisen satamaräjähdyksen jälkeen.

Historiallisen vakavan talouskriisin kourissa oleva Libanon on saanut uuden hallituksen 13 kuukauden neuvottelujen jälkeen, kertoo presidentti  Michel Aounin  kanslia. Konkurssin partaalla olevan maan pääministeriksi nousee kolmatta kertaa miljardööriyrittäjä  Najib Mikati .
 Libanonin edellinen hallitus erosi viime vuoden elokuussa tapahtuneen satoja ihmisiä tappaneen satamaräjähdyksen myötä, ja maan talous ajautui edelleen jatkuvaan syöksykierteeseen.
 Nyt muodostetulla hallituksella onkin kädet täynnä työtä valtion talouden pelastamisessa. Libanonin valuutta on menettänyt jo yli 90 prosenttia arvostaan, ja merkittävä osa väestöstä on vajonnut köyhyyteen. Sähköä on tarjolla vain muutamaksi tunniksi päivässä, eikä valtiolla ole varaa ostaa polttoainetta generaattoreihin. Tuhannet ihmiset ovat muuttaneet maasta pois.
 – Käytämme hyödyksemme jokaisen sekunnin ottaaksemme yhteyttä kansainvälisiin tahoihin päivittäisen elämän edellytykset turvataksemme, Mikati sanoi puheessaan perjantaina.
 Toimivan hallituksen muodostaminen oli yhtenä ehtona kansainvälisen avun saamiselle, mutta monet muut vaaditut uudistukset ovat vielä tekemättä. Sekä EU että YK korostivatkin kyseessä olevan vain ensimmäinen askel Libanonin ongelmien ratkaisemiseksi.
 "Uusi hallitus kuin annos morfiinia"
 Harva libanonilainen uskoo uuden hallituksen tuovan todellista muutosta tilanteeseen, sillä valta on edelleen keskittynyt samoille korruptiosta syytetyille puolueille kuin aiemminkin. Libanonissa poliittinen valta jaetaan eri uskonnollisten ryhmien välillä.
 Uutistoimisto Reutersin haastattelema paikallinen yrittäjä  Ali Sharafeddine  toteaa, että uusi hallinto on täsmälleen samanlainen kuin aikaisemmatkin.
 – He vain huijaavat meitä.
 Libanonin uudeksi talousministeriksi valittu  Youssef Khalil  on työskennellyt maan keskuspankissa lähes kolme vuosikymmentä, ja kriitikot epäilevät onko hänestä haastamaan entistä työnantajaansa. Libanonin keskuspankkia pidetään yhtenä pääsyyllisenä maan huonoon taloustilanteeseen.
 Beirutilainen politiikan asiantuntija  Maha Yahya  vertaa Reutersille uutta hallintoa annokseen morfiinia, joka auttaa hetkellisesti.
 –Varmasti jonkin verran rahaa virtaa maahan, mutta lyhytkestoisesti. Maa ei edelleenkään ole vakaalla polulla kohti elpymistä.
 Lue lisää aiheesta:
 Pieni Libanon on vapaassa pudotuksessa, nyt uhkaa myös vesihuollon romahdus
 Beirut vuonna nolla – tuhosiko vuosi sitten tapahtunut sataman räjähdys myös Libanonin tulevaisuuden?

Yli vuoden kestänyt poliittinen umpikuja selätettiin – Kriisien koettelemaan Libanoniin uusi hallitus


Summary: Kun Suomi vasta väänsi kättä lainkohdasta, osa maista oli jo käynnistänyt afganistanilaisten evakuoinnit. Suomi evakuoi Afganistanista lopulta pienen joukon moniin muihin maihin verrattuna ja jätti vastuun tulkeista muille.

Suomen elokuussa toteuttamaa evakuointioperaatiota Afganistanissa on pidetty onnistuneena.
 Viranomaisten mukaan alkuperäiset  odotukset jopa ylittyivät  sen jälkeen, kun Suomen sotilaat saapuivat avuksi Kabulin lentokentälle.
 Suomeen saatiin tuotua parissa viikossa 414 ihmistä. Heistä viitisenkymmentä oli Suomea palvelleita afganistanilaisia: kymmenkunta nykyistä ja parikymmentä entistä lähetystön työntekijää sekä parikymmentä turvamiestä perheineen.
 Vastaamatta on kuitenkin laajempi kysymys. Kantoiko Suomi tarpeeksi vastuuta evakuoinnin tarpeessa olevista afganistanilaisista, joilla on side Suomeen?
 Ei kantanut, sanovat tutkijat  Charly Salonius-Pasternak  Ulkopoliittisesta instituutista ja  Ilmari Käihkö  Ruotsin maanpuolustuskorkeakoulusta.
 He pitävät hallituksen päättämiä rajauksia pelastettavista mielivaltaisina: esimerkiksi sitä, että vuoden 2016 jälkeen työsuhteessa olleet evakuoitiin, mutta ennen vuotta 2016 olleet ei.
 – Aikaraja on täysin keksitty, sanoo Salonius-Pasternak.
 Käihkön mukaan Ruotsissa tiedostettiin jo vuosia sitten esimerkiksi sotilaita auttaneiden tulkkien ongelmallinen asema, toisin kuin Suomessa.
 – Ruotsi on kantanut heistä moraalisen vastuun jo vuonna 2014 ja on nytkin yrittänyt tehdä parhaansa, Käihkö sanoo.
 Monet muutkin maat ovat toivottaneet tervetulleiksi kaikki puolustusvoimilleen ja suurlähetystölleen työskennelleet afganistanilaiset vartijoita ja tulkkeja myöten, Suomi ei.
 Osa maista on tarjonnut turvaa myös ihmisoikeusaktivisteille, toimittajille ja kansalaisjärjestöjen työntekijöille. Suomi ei ole tällaisia ryhmiä toistaiseksi listoilleen nimennyt.
 Suomi pani pyörän pyörimään vasta, kun uhka oli silmien edessä
 Afganistanista paikalta palkattujen työntekijöiden tilannetta alettiin pohtia ulkoministeriössä maalis–huhtikuussa, kertovat Ylen haastattelemat ulkoministeriön virkamiehet.
 Oli ollut jo pitkään selvää, että jos Yhdysvallat lähtisi Afganistanista, muutkin lähtisivät. Kriisinhallintaoperaatio ei toimisi ilman Yhdysvaltoja.
 Presidentti  Donald Trumpin  johtama Yhdysvallat oli luvannut  vuotta aiemmin  Talibanille vetää joukot maasta sillä ehdolla, että ääriliike ei tukisi terrorismia ja suostuisi rauhanneuvotteluihin Afganistanin hallituksen kanssa.
 Huhtikuussa 2021 presidentti  Joe Biden   ilmoitti , että amerikkalaiset alkavat vetäytyä toukokuun alussa.
 Qatar Airwaysin kone nousee ilmaan Kabulin lentokentältä 9. syyskuuta.  Stringer / AOP
 Suomen viimeiset sotilaat poistuivat Afganistanista  kesäkuussa .
 Jo siihen mennessä osa maista oli alkanut tarjota turvapaikkoja heille työskennelleille afganistanilaisille. Näin toimivat muun muassa  Ranska  ja  Norja .
 Suomi ei ollut valmis tekemään vastaavia päätöksiä vielä tässä vaiheessa. Siihen oli monta syytä.
 Ensinnäkin, Suomella oli ongelma: mitään valmista afganistanilaisten auttamiseen sopivaa lakia tai viisumijärjestelmää ei ollut. Useilla Afganistanissa sotineilla ja rauhaa turvanneilla mailla sellainen oli, mutta Suomi ei ollut  tilanteeseen valmistautunut .
 Työ piti aloittaa nollapisteestä.
 Touko–kesäkuussa ulkoministeriö päätyi siihen, että paremman puutteessa juridiseksi työkaluksi kävisi ulkomaalaislain 93. pykälä. Lainkohta on poikkeuksellinen: se antaa hallitukselle täyden, poliittisen harkintavallan ulkomaalaisten ottamisesta maahan erityisellä humanitaarisella perusteella.
 Siihen turvauduttaisiin, jos Afganistan romahtaisi ja Suomen palveluksessa olleita ihmisiä pitäisi saada pois maasta ääri-islamistien kostotoimien vuoksi.
 Ulkoministeriö alkoi rakentaa kesäkuussa suunnitelmaa paikalta palkattujen evakuoimiseksi.
 Pykälä oli kuitenkin kankea, ja sen soveltamisessa kesti pitkään. Se vaati kolmen ministeriön – sisäministeriön, ulkoministeriön ja työ- ja elinkeinoministeriön – yhteisen esityksen ja yhteisen tilannekuvan.
 Toinen syy evakuointipäätösten hitaudelle oli se, ettei Suomi halunnut lähettää väärää signaalia. Suomi halusi näyttää uskovansa Afganistanin hallintoon ja  odotti viimeiseen asti  Dohassa käytävistä neuvotteluista poliittista ratkaisua sotilaallisen sijaan.
 Talibanin taistelijat marssivat Kabulin lentokentän pääsisäänkäynnillä elokuussa 2021. AFP / Lehtikuva
 Kolmas syy oli liian ruusuinen tilannekuva. Useat Ylen haastattelemat virkamiehet myöntävät, ettei todellista painetta päätöksentekoon koettu, ennen kuin tilanne alkoi kriisiytyä Talibanin edettyä nopeasti.
 Päätös mahdollisesti satojen ihmisten evakuoinnista oli sekä hallinnolliselta että poliittiselta kannalta Suomessa ennenkuulumaton.
 – Voi olla, että tilanne vaati kypsyttelyä. Piti ehkä nähdä konkreettisesti se mahdollisuus, että päädytään huonoimpaan skenaarioon tai sen ylikin, sanoo ulkoministeriön Afganistan-tiiminvetäjä  Matti Keppo .
 Keppo on työskennellyt itsekin Kabulin-lähetystössä.
 Virkamiesten valmistelutyö sai todellista vauhtia vasta heinäkuun lopussa, kun Taliban rynnisti Afganistanissa kaupungista toiseen.
 Suomen ensimmäinen evakuointipäätös syntyi perjantaina  13. elokuuta .
 Norja aloitti evakuoinnit jo kesäkuussa
 Kaikki maat eivät olleet yhtä toiveikkaita kuin Suomi.
 Ranska oli alkanut lennättää satoja palveluksessaan olleita afganistanilaisia pois maasta jo  toukokuun puolivälissä . Ranska sai muut maat yllättäneestä operaatiostaan ja pessimismistään  kritiikkiä .
 Muutamaa viikkoa myöhemmin myös Norja päätti tarjota turvapaikkaa niille paikallisille, jotka olivat tehneet töitä norjalaisjoukoille tai -diplomaateille.
 – Kun otetaan huomioon Afganistanin turvallisuustilanne, hallitus pitää tarpeellisena sallia sotilas- ja siviilihenkilöstön siirron turvaan Norjaan, jos he sitä pyytävät, maan oikeusministeriö kirjoitti  muistiossaan  3. kesäkuuta.
 Heinäkuussa  Yhdysvallat  ja  Kanada  ilmoittivat aikovansa tuoda maihinsa pikaisesti tuhansia tulkkeja ja muuta henkilökuntaa Afganistanista.
 Vaikka Talibanin shokkieteneminen yllätti kaikki, toiset maat saivat päätöksiä aikaan nopeammin kuin toiset lakien puuttumisesta huolimatta.
 Esimerkiksi Tanska pääsi sopuun evakuoinneista keskiviikkona  11. elokuuta , jolloin Taliban oli vielä päivien päässä Kabulista. Päivä Tanskan päätöksen jälkeen Suomessa  ennustettiin  esitykseen menevän yhä pari viikkoa.
 Brittisotilaat evakuoivat siviilejä Kabulissa 21. elokuuta 2021. MoD Crown handout / Getty Images
 Ruotsi evakuoi ISAF-tulkkeja, Suomi ei
 Afganistanin sodan jatkuessa vuosikausia oli tullut selväksi, ettei Talibania saada kokonaan nitistettyä maan eri kolkista.
 Monet maat olivatkin tuoneet Afganistanista sotilaidensa rinnalla kulkeneita tulkkeja jo ensimmäisen kriisinhallintavaiheen, ISAF-operaation, päätyttyä vuonna 2014.
 Esimerkiksi  Ruotsi otti tuolloin vastaan  69 tulkkia perheenjäsenet mukaan lukien. Näin olivat toimineet myös muun muassa  Norja ,  Ranska ,  Kanada ,  Britannia  ja  Yhdysvallat .
 Suomi ei näin toiminut.
 Suomen palkkalistoilla oli ISAFin alkuvuosina 2002–2007 yhteensä  17 tulkkia  ja muuta henkilöä. Heille ei organisoitu Suomesta suojelua ISAFin päätyttyä, eikä nytkään.
 Elokuussa moni maa ulotti evakuointinsa jäljellä oleviin ISAF-tulkkeihin. Esimerkiksi Ruotsin hallitus  lupasi ottaa  vastaan kaikki puolustusvoimille työskennelleet afganistanilaiset koko 20 vuoden ajalta.
 Ulkoministeri  Ann Linden  mukaan myös entiset tulkit olivat  “vakavassa vaarassa” .
 Pyrkimys ei lopulta onnistunut hyvin: vain harva tulkki kaikkiaan  noin 300:sta  saatiin evakuoitua Ruotsiin.
 Mutta päämäärä oli oikea, sanoo Ilmari Käihkö, sotatieteiden dosentti Ruotsin maanpuolustuskorkeakoulusta. Hän ihmettelee, miksi Suomella on erilainen suhtautuminen tulkkeihin.
 – Ruotsissa on jo 2014 tiedostettu, että tästä voi tulla ongelma ja on silloin tehty peliliikkeitä, Käihkö sanoo.
 Hän kertoo havainneensa, että Suomessa entiset rauhanturvaajat eivät ole juurikaan nostaneet meteliä tulkkien asemasta. Maailmalla veteraanit ovat vaatineet tulkkien pelastamista aktiivisesti, myös Ruotsissa, ja jopa organisoineet heidän evakuointejaan  vapaaehtoisvoimin .
 Saksa evakuoi Afganistanista tuhansia ihmisiä.  2021 Bundeswehr Handout / Getty Images
 Käihkö on itsekin entinen rauhanturvaaja ja palvellut Tsadissa. Hänen mukaansa työskentely toisen maan sotilasvoimille tekee tulkeista automaattisesti maalitauluja.
 – Fakta on: operaatio on ollut riippuvainen näistä henkilöistä. Totta kai silloin on velvollisuus evakuoida heitä, hän sanoo.
 Hänen mukaansa vuosienkin takainen työsuhde voi olla riski nyky-Afganistanissa. Joillakin paikallisilla voi olla halua käräyttää länsimaille työskennelleitä “agentteja” saadakseen hyvät välit uusiin hallitsijoihin.
 Vielä vaarallisempaa Käihkön mielestä on se, että Taliban sai haltuunsa länsimaiden  biometrisiä laitteita , jotka sisältävät dataa paikallisista työntekijöistä.
 – Ei ole kyse vain siitä, mitä ihmiset muistavat, vaan mitä tietokantoihin on laitettu. Niissä on rekisteröityinä hirveä kasa ihmisiä, hän sanoo.
 Huolehtivatko muut Suomen käyttämistä tulkeista?
 Puolustusvoimat ei halua kommentoida sitä, että Suomi jätti tulkit evakuoimatta.
 – Meillä ei ole tähän näkemystä. Ne ovat valintoja, joita on tehty ulkoministeriön johdolla. Me emme sitä arvioi, tiedotuspäällikkö  Max Arhippainen  sanoo.
 Arhippainen kertoo kuitenkin kysyttäessä, että puolustusvoimat teki laskelman palkkaamiensa tulkkien määrästä elokuussa oma-aloitteisesti.
 Ilmari Käihkö arvelee, että Ruotsi on voinut evakuoida käytännössä myös Suomen käyttämiä tulkkeja.
 Tämä juontuu siitä, että Suomi hyödynsi Afganistanissa enimmäkseen yhteisiä tulkkeja. Heidän palkkansa maksoi kulloinkin operaatiota johtanut maa.
 Vuosina 2004–2007 suomalaisjoukot toimivat osin Ruotsin, Norjan ja Britannian alaisuudessa ja vuodesta 2008 lähtien kokonaan Saksan alaisuudessa.
 Suomalaiset ISAF-joukot palvelivat ruotsalaisten kanssa Mazar-i-Sharifissa, Afganistanissa. Kuva on otettu joulukuussa 2011.  Mirwice Sahel / EPA
 Puolustusvoimat kieltäytyy kommentoimasta sitä, onko heidän käyttämiään tulkkeja evakuoitu Ruotsiin, Saksaan tai muihin maihin.
 Max Arhippaisen mukaan asiaa ei voi vahvistaa eikä kiistää, koska se liittyy evakuoitujen henkilöllisyyksiin.
 Hän sanoo kuitenkin, että Suomea auttaneiden yhteistulkkien määrää tai henkilöllisyyksiä on jälkikäteen lähes mahdotonta selvittää, koska tulkit siirtyivät säännöllisesti joukoista toiseen.
 Tanskan hallitus  tosin päätti, että pääsyä Tanskaan voivat hakea myös muiden maiden työllistämät tulkit, jos he eivät pysty saamaan apua työsuhteen solmineesta maasta. Ehtona oli, että tulkit kokevat olevansa henkilökohtaisesti uhattuna myös Tanskaan liittyvien yhteyksiensä vuoksi.
 Lue lisää:   Hallituksen päätös oli karvas pettymys afganistanilaiselle tulkille, jolle ei heru oleskelulupaa: "Itken ja olen sanaton"
 “Ei vain ollut halua tehdä sitä”
 Kriisinhallintaan perehtynyt Ulkopoliittisen instituutin johtava tutkija Charly Salonius-Pasternak ei ymmärrä, miksi Suomi ei ottanut tulkkeja vastaan jo vuosia sitten.
 Vähintäänkin lakipohjaa olisi voinut luoda jo paljon ennen tätä kesää, hän sanoo.
 Monet maat olivat tehneet plan B:n siltä varalta, että evakuointitarve tulee eteen. Esimerkiksi Britanniassa afganistanilaisten tuloon varautuva ohjelma valmistui  joulukuussa 2020 .
 – Jos sanotaan, että tämä tapahtui nopeasti – sori vaan, se ei pidä paikkaansa. Ei vain ollut halua tehdä sitä, Salonius-Pasternak kritisoi.
 Itse Kabulin-evakuointioperaatio vietiin läpi hyvin Suomesta lähetetyn sotilasosaston avulla, hän kehuu.
 – Se miten näkee onnistumiset, riippuu siitä, koska laittaa kellon tai laskurin käyntiin. Jos kaksi viikkoa sitten, niin jees, meni hyvin. Mutta jos kaksi kuukautta tai kaksi vuotta sitten, niin sitten ei, hän sanoo.
 Myös Ruotsin maanpuolustuskorkeakoulun Ilmari Käihkö ihmettelee, miksei Suomi alkanut valmistella lakeja jo vuosia sitten. Hän on tutkinut muun muassa Suomen ja Ruotsin Afganistan-strategioita ja sanoo vetäytymisen merkkien olleen ilmassa kymmenen vuotta.
 Suomen evakuoinnit vauhdittuivat sen jälkeen, kun suomalaissotilaat saatiin Kabulin lentokentälle.  Puolustusvoimat / Lehtikuva
 Supo teki selvityksen turvamiehistä jo päätöstä edeltäneellä viikolla
 Suomi jätti tulkkien lisäksi Afganistaniin ison osan vartijoistaan.
 Suomen linja poikkeaa tässäkin Ruotsista, Käihkö sanoo. Ruotsi evakuoi hänen tietojensa mukaan lähetystön  kaikki vahdit , myös alihankkijat.
 Suomelle alihankkijasuhteesta tuli vedenjakaja: hallitus perusteli evakuoinnin eväämistä vartijoilta sillä, että he  eivät olleet suorassa  työsuhteessa Suomen valtioon.
 Charly Salonius-Pasternak ei usko Talibanin “kauhean paljon” juridisesti miettivän, keneltä vartijan palkka on tullut. Hän sanoo, että vartijoiden palkkaaminen alihankkijayritysten kautta on Afganistanin oloissa normaalia.
 Pitkällisen harkinnan jälkeen hallitus laajensi evakuoinnit viime hetkellä, tiistaina 24. elokuuta, koskemaan noin kolmasosaa turvahenkilökunnasta: niin sanottua lähiturvatiimiä, joka liikkui diplomaattien mukana lähetystön ulkopuolella,  “Suomen lippu hihassa” .
 Loput vartijat ja vahtimestarit, jotka partioivat Suomen rakennusten edustalla ja tarkistivat sisään pyrkivien laukkuja, jäivät Kabuliin. He ovat kertoneet  Ylen haastatteluissa  kokevansa uhkaa Talibanin taholta.
 Lähetystön palkkalistoilla olleet siivoojat ja kokit evakuoitiin.
 – Kyllä, on katsottu, että he ovat vaarassa, koska he ovat suorassa työsuhteessa Suomeen. Jos Taliban saa tietää, että he ovat meidän palveluksessamme, ei ole hirveästi eroa, mitä hommaa he ovat tehneet meille, sanoo ulkoministeriön Afganistan-erityisedustaja  Pekka Kaihilahti .
 Suojelupoliisi kertoo Ylelle saaneensa pyynnön tehdä taustaselvitykset turvamiehistä ja heidän perheenjäsenistään jo yli viikkoa ennen lopullista evakuointipäätöstä.
 Nämä henkilöt Suomi päätti evakuoida Nykyiset lähetystön työntekijät perheineen, yhteensä 45 henkilöä. Entiset lähetystön työntekijät perheineen, yhteensä 90 henkilöä. Työsuhteen piti olla voimassa viimeistään vuonna 2016. Näkyvässä roolissa työskennelleet turvamiehet perheineen, yhteensä 83 henkilöä. EU:lle ja Natolle työskennelleitä afganistanilaisia perheineen, yhteensä 80 henkilöä. Suomi lupasi ottaa heidät osana maiden sopimia kiintiöitä. Konsuliapua pyytäneet Suomen kansalaiset ja pysyvän oleskeluluvan haltijat sekä joitakin heidän perheenjäseniään. Heitä tuli Suomeen toista sataa.
 Joukko Suomen lähetystön vartijoita järjesti Kabulissa mielenilmauksen 28. elokuuta. He vaativat päästä Suomen evakuointilistalle.  Ylen haastattelema vartija
 Listoilla esiintyivät myös kehitystyöntekijät
 Ulkoministeriön virkamiehet olivat pitäneet “turvaurakoitsijoita”, eli turvamiehiä ja vartijoita, esillä suunnitelmissaan keväästä alkaen. Virkamiehet hahmottelivat mahdollisiksi avustettaviksi ryhmiksi myös puolustusvoimien tulkkeja sekä Suomen rahoittamissa kehityshankkeissa työskennelleitä afganistanilaisia.
 Ulkoministeriön Afganistan-tiiminvetäjän Matti Kepon mukaan harkinnassa olivat myös he, joiden työsuhde Suomeen oli vanhempaa perua kuin vuodelta 2016.
 Tämä selviää myös hallituksen 13. elokuuta päivätystä  muistiosta . Siinä lukee, että edellä mainittujen ryhmien “avustamismahdollisuuksia tarkastellaan myöhemmissä vaiheissa”.
 Miksi näitä ryhmiä ei lopulta valittu Suomen listalle?
 – Virkamiesnäkökulmasta raja piti vetää johonkin, ja oli poliittinen päätös, mihin se raja vedetään, toteaa Afganistan-erityisedustaja Pekka Kaihilahti.
 Naisten radioasemalla työskentelevä toimittaja Kandaharissa joulukuussa 2020.  EPA-EFE/MUHAMMAD SADIQ
 Kansalaisjärjestöjen työntekijöitä, toimittajia ja ihmisoikeus- ja naisaktivisteja tuotiin elokuussa muun muassa  Saksaan  ja  Ruotsiin .
 Suomi on tukenut  Afganistanissa kehitysvaroin muun muassa  naistoimittajien koulutusta , tyttöjen seksuaali- ja terveyspalveluja tarjoavaa järjestöä ja Afganistanin ihmisoikeuskomissiota.
 Kaihilahden mukaan kehityshankkeissa työskenteleviä ei voi kohdella yhtenä ryppäänä. Osa on ollut hankkeissa, joita Suomi on rahoittanut esimerkiksi YK:n tai Maailmanpankin kautta.
 Paikallisten työntekijöiden yksilölliset taustat, todelliset uhat ja linkit Suomeen pitäisi pystyä selvittämään, hän sanoo. Sen arvioiminen on vaikeaa, varsinkin kun Suomella ei ole enää henkilöstöä Afganistanissa.
 Suojelupoliisin mukaan se ei ole asettunut vastustamaan minkään ryhmän evakuointia Suomeen. Supo kertoo tehneensä taustatarkistukset kaikista evakuointilistalla olleista, eikä ole nähnyt estettä heidän evakuoinneilleen.
 Suomen valtio päätti evakuoida entisistä työntekijöistään ne, joiden työsuhde oli ollut voimassa viimeistään vuonna 2016. Matti Kepon mukaan etsinnässä oli ajankohta, joka olisi “riittävän lähellä nykyhetkeä”.
 Ulkopoliittisen instituutin Salonius-Pasternakin mielestä aikaraja on “täysin keksitty”.
 – Täysin mielivaltaisesti valittu rajaus, jolla ei ole mitään analyyttista selitystä tai logiikkaa. Valittiin vain päivä, Salonius-Pasternak sanoo.
 Kabulin kentältä lähti 9. syyskuuta ensimmäinen ulkomaalaisia kuljettanut lentokone sen jälkeen, kun länsijoukot jättivät kentän elokuun lopussa.  AFP / Lehtikuva
 Laajennetaanko evakuointilistaa enää koskaan?
 Virkamiehet korostavat, että Suomen mahdollisuudet auttaa ihmisiä ulos Kabulin kentän kautta olivat elokuussa rajalliset, ja priorisointia oli pakko tehdä.
 Jos olisi odotettu evakuointipäätöstä, joka olisi koskenut kaikkia harkinnassa olleita yhtä aikaa, ei ensimmäisiäkään avuntarvitsijoita olisi ehkä saatu ulos maasta, Pekka Kaihilahti sanoo.
 Varsinkin Suomen kansalaisten ja oleskeluluvan haltijoiden määrä yllätti viranomaiset.
 Käytännössä nimilistat muodostuivat kesän kaoottisina viikkoina enimmäkseen siten, että Suomelle työskennelleet ja muut suojelua pyytäneet ottivat ulkoministeriöön itse yhteyttä.
 – Tietenkin, jos tätä olisi valmisteltu vuosi tai kaksi, kuvittelen että olisi tiedetty lasten iät ja missä he asuvat ja niin edelleen, Charly Salonius-Pasternak huomauttaa.
 Afganistaniin jäi edelleen evakuointilistalla olevia, joita yritetään auttaa eri keinoin Suomeen.
 Jos kaupalliset lennot alkavat Kabulista tai muu reitti aukeaa, onko Suomi valmis harkitsemaan listaan täydennyksiä?
 Ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) on sanonut, että listaa ei  missään nimessä enää uusita .
 – Sitä täytyy kysyä poliittisilta päättäjiltä. Me virkamiehet teemme mitä käsketään, Afganistan-tiiminvetäjä Matti Keppo sanoo.
 Afganistan-erityisedustaja Pekka Kaihilahden mukaan hän ei ole tulkinnut, että olisi olemassa “kategorinen ei”.
 Ulkoministeri Pekka Haavisto on ollut tiukkana sen suhteen, että evakuointilistaa ei enää täydennetä.  Lehtikuva
 Charly Salonius-Pasternak pitää selvänä, että Suomen hallituksen päätöksiin tulijoiden määrästä ovat vaikuttaneet sisäpoliittiset syyt.
 – Joillakin mailla oli kylmästi: hei, tässä on konkreettisesti toteutettavissa oleva lista ja tässä sisäpoliittisesti mahdollinen lista. Joillekin maille oli selvempi, että otetaan kaikki, hän sanoo.
 Suomen evakuointipäätöksissä korostuivat varhain EU:n ja Naton afganistanilaiset työntekijät, mikä oli Salonius-Pasternakin mukaan ulkopoliittinen viesti: Suomi halusi osoittaa arvostustaan kansainvälisille organisaatioille.
 Hän arvioi, että jos Suomi olisi pyytänyt evakuointeihin enemmän apua esimerkiksi Yhdysvalloilta, kuten jotkut maat tekivät, määriä olisi halutessa voitu kasvattaa.
 – Jos Suomi olisi ilmoittanut Yhdysvalloille, että me otamme vaikka 3000 ihmistä, jos kuljetatte heidät Helsinkiin tai Turkuun. Jenkit olisivat varmasti sanoneet “done”.
 Kuinka paljon Euroopan maat evakuoivat ihmisiä Afganistanista? Britannia 15 000 Saksa 5300 Ranska 3000 Hollanti 1600 Belgia 1400 Ruotsi 1100 Norja 1100 Tanska 1000 Puola 900 Ukraina 600 Unkari 540 Suomi 414 Viro 14 Lähteet:  Reuters ,  Norjan hallitus ,  Viron Yleisradio . Luvut koskevat elokuun kahta viimeistä viikkoa. Joihinkin lukuihin sisältyy myös muiden maiden puolesta evakuoituja.
 Voit keskustella aiheesta sunnuntaihin 12. syyskuuta kello 23 asti.
 Täydennetty 11.9. kello 10.36 sitä, että viitisenkymmentä Suomea palvellutta afganistanilaista koostui seuraavista määristä: kymmenkunta nykyistä ja parikymmentä entistä lähetystön työntekijää sekä parikymmentä turvamiestä perheineen.
 Lue lisää:
 Toimiko Suomi liian myöhään Afganistanin evakuointioperaatiossa? Siinä voi varmaan harjoittaa jälkiviisautta, sanoo puolustusministeri Antti Kaikkonen
 Hallituksen päätös oli karvas pettymys afganistanilaiselle tulkille, jolle ei heru oleskelulupaa: "Itken ja olen sanaton"
 ”Menetin toivoni” – Yle tapasi Islamabadissa Suomen Kabulin-suurlähetystön vartijan, jonka onnistui paeta Pakistaniin
 Tehtävä suoritettu? Länsimaat poistuivat Afganistanista 20 vuoden jälkeen – lue miksi, miten ja mitä siitä seuraa
 Puolustusvoimat ja ulkoministeriö välittivät tunteikkaita kuvia Afganistanista, mitä niistä pitäisi ajatella? “Kuvat ovat järjettömän vahvoja välineitä”

Suomi jätti evakuoimatta Afganistanista tulkit ja vartijat, Ruotsi ei – Tutkijat: Hallitus väisteli vastuuta ja teki mielivaltaisia rajauksia


Summary: Pietro Saari auttaa työkseen rikoskierteessä olevia nuoria. Hänen mielestään rötöstelevissä nuorissa on tapahtunut muutos: monia heistä ajaa rikollisen elämäntavan ihailu.

Kun  Pietro Saari  oli alakoululainen, hän kuului seitsemän pojan ryhmään.
 Nuo seitsemän poikaa kävivät koulunsa niin paljon erillään muista kuin saattoi. Forssan kaupunki oli vuokrannut heille tilan koulun lähellä olevasta kerrostalosta. Varsinaisessa koulurakennuksessa he kävivät lähinnä syömässä – vasta kun muut olivat luokissaan.
 – Eihän kukaan saanut meidän kanssa liikkua, Saari sanoo nyt.
 Osin hän ymmärtää, miksi niin tehtiin. Kun muut elivät vielä leikin maailmassa, Saaren ystäväpiiri harjoitteli pään saamista sekaisin alkoholilla tai bensaa imppaamalla.
 Saari oli eroperheen lapsi. Äiti teki kahta työtä, isä joi. Saarella oli ADHD ja se oli ollut alusta asti pääsylippu hankaluuksiin koulussa. Hän kiusasi ja häntä kiusattiin.
 "Kaikilla meillä oli ajatus, että halutaan olla isona gangstereita"
 Työssään Pietro Saari tapaa nuoria ja viettää heidän kanssaan aikaa. Hän saattaa myös esimerkiksi käydä heidän kanssaan harrastuksissa tai lääkärillä. Antti Haanpää / Yle
 Tuohon aikaan, 1990-luvun puolivälissä, peruskoulussa alettiin vasta keskustella erityisoppilaiden integraatiosta eli opettamisesta muiden lasten kanssa. Käytöshäiriöisten lasten kokoaminen samalle tarkkailuluokalle, "tarkkikselle", oli vakioratkaisu.
 Eristämisellä oli kääntöpuolensa. Saarella ja hänen luokkatovereillaan ei ollut kuin toisensa. He tunsivat veljeyttä ja ihannoivat vanhempia tarkkislaisia, jotka olivat jo syvemmällä rikosten ja päihteiden maailmassa.
 – Kun meitä ei saatu kuriin, kouluun palkattiin kaksi entistä tarkkislaista koulunkäyntiavustajiksi. He olivat siinä vaiheessa jo rikoskierteessä ja heroiinikoukussa.
 Saaren mukaan avustajat pitivät kovaa kuria: yksi rangaistus oli panna oppilas lattialle makaamaan ja pudottaa päähän biljardipallo.
 – Se ääni mikä siitä lähti ja kipu, en voi sanoin kuvailla.
 Jälkeenpäin Saaresta tuntuu, että hän ei kelvannut lapsena juuri kenellekään auktoriteetille. Isompien tarkkislaisten hyväksyntää pystyi kuitenkin ostamaan. Valuuttaa olivat myymälävarkaudet, väkivalta ja ennen pitkää myös huumekauppa.
 – Kaikilla meillä oli ajatus, että halutaan olla isona gangstereita.
 Näin rikollisuuteen oppiminen tapahtuu
 Tutkijat ovat tienneet jo pitkään, että esikuvilta oppiminen on yksi polku rikollisuuteen. Kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutin tutkijatohtorin  Markus Kaakisen  mukaan ihminen oppii ympäriltään esimerkiksi rikoksissa tarvittavia taitoja, mutta myös rikoksille myönteisiä asenteita.
 – Yleensä me altistumme nimenomaan rikoskielteisille näkemyksille. Jos jäät kiinni varastamisesta, se aiheuttaa häpeän tunteita, Kaakinen sanoo.
 – Mutta sitten on myös ryhmiä, joissa rikoksen tekemisestä saa positiivista palautetta.
 Kaakinen korostaa, että sosiaalinen oppiminen on vain yksi monista tekijöistä rikoskäyttäytymisen taustalla. Käyttäytymismallit eivät myöskään siirry yhtä helposti, jos nuori ei samastu rötösteleviin tovereihinsa eikä arvosta heitä.
 Yleensä me altistumme rikoskielteisille näkemyksille. Mutta sitten on ryhmiä, joissa rikoksen tekemisestä saa positiivista palautetta.  Markus Kaakinen
 Pietro Saari muistaa, miten hän teki kavereineen verivaloja ja tunsi yhteyttä  Samaa verta  -elokuvan rikolliseen jengiin nimeltä Vatos locos. Poikajoukko tunsi olevansa yhdessä muuta maailmaa vastaan.
 Ja tässä syntyy silta Saaren lapsuudesta, 1990-luvun Forssasta, nykypäivään. Poliisi  on kertonut useasti näkevänsä merkkejä  rikoksia tekevien nuorten jengiytymisestä varsinkin pääkaupunkiseudulla.
 Juuri jengirikollisuudessa esikuvilta oppimisen ja muun yhteiskunnan arvomaailmasta eristäytymisen merkitystä pidetään suurena. Ne ovat aiheita, joista Pietro Saarella on kouriintuntuvaa omaa kokemusta.
 Hänen mielestään nuorten rikollisuudessa on tapahtunut muutos – ja ongelmalle on syytä tehdä jotain, ennen kuin se karkaa käsistä.
 "Rikollisen identiteetin ihannointi on tärkeämpää kuin ennen"
 Aseman Lapset -yhdistyksellä on tilat Helsingin päärautatieaseman alakerrassa. Antti Haanpää / Yle
 Saari työskentelee nykyään projektityöntekijänä Aseman Lapset ry:n Ripa-hankkeessa. Hän tapaa rikoksia tekeviä nuoria.
 – Samoja syrjäytyneitä ja vähävaraisia nuoria ne ovat edelleen, mutta rikollisen identiteetin ihannointi on nyt paljon tärkeämpää kuin ennen. Nyt se on satakertaista.
 Saaren mukaan muutos näkyy siinä, että entistä nuoremmat tavoittelevat jonkinlaista gangsteriutta vaattein, puhein ja elkein. Osalle vankilaan joutuminen ja väkivalta ovat meriittejä, siksi pahoinpitelyitä kuvataan ja jaetaan netissä.
 Nämä nuoret ovat erilaisia kuin ne, jotka päätyvät tekemään rikoksia päihdeongelmansa vuoksi. Saari pitää näkemäänsä hyvin huolestuttavana.
 – Kun rikollisuus liittyy päihteisiin, siihen voi puuttua hoitamalla päihdeongelmaa. Mutta kun se on identiteetti, ihmisessä pitää muuttua kaikki, Saari sanoo.
 Hän arvostelee myös viihdeteollisuutta siitä, että esiin nostetaan hohdokkaita rikollisia esikuvia. Saari ottaa esimerkiksi Netflix-sarja  Top Boyn  popularisoiman roadman-kulttuurin, jossa rikosten tekemiseen  yhdistyy tietty identiteetti muotivaatteineen .
 – On jäätävää, miten paljon se näkyy meidän nuorissa.
 Tutkija: Ei syytä moraalipaniikkiin
 Tutkijatohtori Markus Kaakisen mukaan varsinkin Ruotsissa on keskusteltu viime aikoina rikollisen identiteetin ihailun merkityksestä jengirikollisuuden kasvuun. Näkyvät esimerkit varallisuuttaan esittelevistä jengiläisistä vetoavat nuoriin, joilla on omassa elämässään huonot mahdollisuudet hankkia arvostusta.
 – Se on yksi esimerkki siitä, miten ympärille kietoutuva ryhmäkulttuuri saattaa kasvattaa rikosten riskiä.
 Kaakisen mukaan on monia tapoja yrittää ehkäistä rikollisen esikuvan vaikutusta nuoren rikoskäyttäytymiseen. Ainakin aikuisten ja ammattilaisten olisi hyvä olla tietoisia nuorten suosimista alakulttuuri-ilmiöistä ja kyettävä puhumaan niistä.
 – Moraalipaniikkiin ei silti ole syytä. Kulttuuriset ilmiöt harvoin mullistavat nuorisoa niin paljon kuin aikuinen monesti ajattelee.
 Kuten alla olevasta grafiikasta näkee, nuorisorikollisuus ei ole kyselytutkimusten perusteella yleistynyt. Pitkällä aikavälillä myös nuorten asenteet rikollisuutta kohtaan ovat tiukentuneet. Pieni osa nuorista kulkee kuitenkin vastavirtaan ja tekee entistä enemmän rikoksia.
 Romuksi menneestä rikosurasta tuli yllättävä etu
 Pietro Saaren ase nuorisorikollisuutta vastaan on hänen oma elämänkokemuksensa. Hän kertoo nuorille, mitä lapsuuden kuvitelmille veriveljeydestä ja rikollisesta urasta tapahtui. Ne menivät pirstaleiksi jo täysi-ikäistymisen kynnyksellä.
 – Sitä oppi huomaamaan, että jokainen ajattelee vain itseänsä ja päihteitä. Ei se veljeys kovin pitkälle kantanut.
 Hän kertoo kohtaamilleen nuorille, kuinka moni haluaa kuuluisaksi rikolliseksi, mutta "99,9 prosenttia" epäonnistuu.
 – Eihän minunkaan kaveripiiristäni oikeastaan kenestäkään tullut rikollista. Useimmat ovat jääneet niin pahaan päihdekoukkuun, että lopulta sitä vain odottelee kuolemaa.
 "Kyllä yhteiskunnan pitää tämä tietää, kun minäkin tiedän"
 Saaren elämässä tapahtui käänne, kun hänen elämänkumppaninsa oli vähällä kuolla keuhkokuumeeseen. Se sai hänet menemään hoitoon ja pyrkimään irti rikoksista ja huumeista. Hän oli käyttänyt suonensisäisiä huumeita 13-vuotiaasta.
 Raitistuneena hän kävi läpi Laurea-ammattikorkeakoulun koulutuksen rikosseuraamusalan kokemusasiantuntijaksi haluaville. Sitä kautta hänelle tarjoutui tilaisuus auttaa rikos- ja päihdekierteessä olevia nuoria.
 "Meillä on kuitenkin parempi tilanne kuin monessa muussa Euroopan maassa", Pietro Saari sanoo nuorisorikollisuudesta. Antti Haanpää / Yle
 Käytännössä hän viettää heidän kanssaan aikaa, tutustuu heihin ja auttaa heitä saamaan uudelleen kiinni esimerkiksi koulusta tai harrastuksista. Joskus on raskasta nähdä nuoria, joiden elämäntarinat palauttavat mieleen Saaren omat vaikeat kokemukset. Eräs mieleenpainuva hetki oli kouluvierailulla.
 – Kun yhtä oppilasta kutsuttiin nimellä, hän alkoi aina heti kiistää, että "mä en ole tehnyt mitään". Olen reagoinut ihan samoin, kun minut on mainittu, Saari kertoo.
 – Se kertoo siitä, että lapsen ainoat kohtaamiset aikuisen kanssa ovat olleet sitä, että häntä on syytetty jostain.
 Avain on nuoren kohtaamisessa. Saaren mukaan nuori tarvitsee jonkun, jonka hän hyväksyy ja joka on kiinnostunut hänestä. Monen nuoren käytös muuttuu heti, kun he huomaavat, että heitä ei vain pompotella paikasta toiseen.
 – Kyllä yhteiskunnan pitäisi tämä tietää, kun minäkin tiedän.
 Lue myös:   Kysyimme aseman nuorilta jengiytymisestä, ryöstelystä, väkivallasta ja maahanmuuttajien syyttelystä – "Kuka tahansa voi tehdä rikoksia, at the end of the day"

Nuorten rikollisuus on muuttunut, sanoo entinen nuorisorikollinen – ja ongelmaan pitäisi puuttua, ennen kuin se karkaa käsistä


Summary: Vauvoja voidaan alkaa rokottaa vain, jos siitä on heille todellista hyötyä. Infektiotautien erikoislääkärin mukaan sitä voi olla vaikea osoittaa.

Suomessa  etsitään parhaillaan vauvoja koronarokotustutkimuksiin.
 – Rokotetutkimukseen tarvitaan 6–23 kuukauden ikäisiä vauvoja ja lapsia noin 1 250, Tampereen yliopiston rokotetutkimuskeskuksen johtaja  Mika Rämet  kertoo.
 Rämetin mukaan alle puolivuotiaat saavat vastustuskyvyn äidiltään raskauden aikana istukan kautta, joten heitä ei kannata rokottaa.
 Rokotevalmistaja Pfizerin suunnittelemaan ja rahoittamaan maailmanlaajuiseen tutkimukseen osallistuu vauvoja myös Espanjasta,Puolastaja Yhdysvalloista.
 – Ilmoittautuneita on jo ihan mukavasti, Rämet kertoo.
 Jos rokotteen todetaan tehoavan, eikä sillä ole liian paljon haittavaikutuksia, vauvoja voitaisiin alkaa rokottaa jo vuodenvaihteen jälkeen.
 Rokotukset pitää ensin hyväksyttää Euroopan lääkevirastolla, Terveyden ja hyvinvoinninlaitoksella, sosiaali- ja terveysministeriöllä sekä valtioneuvostolla.
 Sairastuneen vauvan äiti: "Huoli oli järkyttävä"
 Vaikka vauvat joutuvat hyvin harvoin koronan takia sairaalahoitoon, loppukesän aikana Helsingin Lastenklinikalla on ollut hoidossa muutamia. Se on infektiotautien erikoislääkärin  Tea Niemisen  mukaan hieman enemmän kuin aiemmin.
 HUSista arvellaan, että deltamuunnos ja vanhempien rokottamattomuus ovat osaltaan vaikuttaneet vauvojen tartuntojen lisääntymiseen.
 Tanja Männistön mielestä päätös koronarokotuksesta vauvalle olisi vaikea, koska vauva ei osaa ilmaista omaa mielipidettään.  Matti Myller / Yle
 Myös helsinkiläinen  Otso -vauva sairasti koronan hiljattain yhdeksän kuukauden ikäisenä.
 Nyt hän on parantunut ja jaksaa tutkia lelujaan syysauringon lämmössä kotinsa parvekkeella.
 Otson äidillä,  Tanja Männistöllä , on kuitenkin tuoreessa muistissa hetki, kun selvisi, että korkeassa kuumeessa oleva, väsynyt vauva oli sairastunut koronaan.
 – Kun testitulos tuli, se huoli oli ihan järkyttävä. Ajattelin ensimmäiseksi, että kuinkahan tässä nyt käy.
 Eniten huolta aiheutti se, ettei äiti ollut kuullut aiemmin vauvojen koronatartunnoista, eikä tiennyt millainen tauti vauvalle voi tulla.
 – Pelkäsin, että Otso joutuu sairaalaan vaikkapa eristykseen, enkä itse pääsisi mukaan ja voisi olla hänen kanssaan, Männistö sanoo.
 Otso oli saanut tartunnan todennäköisesti perheen 9-vuotiaalta. Äiti, isä ja perheen 11-vuotias sairastuivat vauvan jälkeen. Eniten äiti pelkäsi vauvan puolesta.
 – Huoli vauvasta oli valtava.
 Vauvan kuume alkoi kuitenkin laskea muutaman päivän päästä.
 “En tiedä, osaisinko päättää vauvani puolesta”
 Vaikka huoli vauvasta oli kova, Tanja Männistö ei ole varma rokotuttaisiko hän Otson, jos se olisi mahdollista.
 – Tuo on rankka kysymys, hän miettii.
 Perheen aikuiset ehtivät saada yhden rokoteannoksen ennen sairastumistaan.
 – Olen rokotemyönteinen, mutta jos päätöksen joutuu tekemään toisen puolesta, niin asetelma on ihan erilainen.
 Otso-vauva jaksaa jo liikkua ja leikkiä. Sairastaessaan hän halusi olla vain äidin sylissä.  Matti Myller / Yle
 Vauvan rokotuspäätökseen vaikuttaisi äidin mukaan myös se, että vauva on niin pieni ja kokemusta rokotteesta on niin vähän.
 – Jos koronarokotus kuuluisi yleiseen rokotusohjelmaan, ja se annettaisiin neuvolassa rokotetarjottimella muiden rokotteiden kanssa, niin silloin emme ehkä kieltäytyisi siitä.
 Päätös perheen pian 12–vuotiaan lapsen rokottamisesta on helpompi, koska hänen kanssaan asiasta voi keskustella.
 – Hän pystyy itse miettimään asiaa ja sanomaan. Mutta vauvan rokottaminen on täysin meidän vanhempien vastuulla, Männistö toteaa.
 Koronarokotteen ottaminen on Suomessa  vapaaehtoista.
 – En tiedä, osaisinko päättää vauvani puolesta, hän sanoo.
 Vaikka koko perhe sairasti, huoli vauvasta oli suurin. Matti Myller / Yle
 Teinien rokotukset edenneet nopeasti
 Lasten infektiotautien erikoislääkäri Tea Nieminen HUSistailoitsee,että 12–15-vuotiaiden lasten rokotukset ovat edenneet nopeammin kuin hän oli odottanut.
 – Olen aivan ällistynyt siitä, miten nopeasti rokottaminen on edennyt. Se on aivan fantastista.
 Nieminen pitää teinien rokottamista perusteltuna, koska rokotettuina heillä on muun muassa mahdollisuus jatkaa normaalia elämää, kuten käydä koulussa.
 Samaan perusteluun on päätynyt THL:n rokoteasiantuijaryhmä  omassa lausunnossaan.
 Alle 12-vuotiaiden, pikkulasten ja etenkin vauvojen, rokottamisen suhteen Nieminen on paljon kriittisempi.
 – Pitää tarkkaan punnita, kuinka vauva itse hyötyisi siitä ja mikä olisi rokotusten yhteiskunnallinen merkitys, Nieminen sanoo.
 Vauvat sairastavat koronan useimmiten lievänä ja joutuvat erittäin harvoin koronan takia sairaalahoitoon.
 Vauvat ovat useimmiten kotihoidossa ensimmäisen elinvuotensa, joten he saavat tartunnan kotipiiristään ja tartuttavat harvoin kodin ulkopuolisia ihmisiä.
 HUSin lääkäri: Lasten rokottamista pidetään usein itsestäänselvyytenä
 Vain rokotuskattavuuden parantamiseksi pikkulapsia ja vauvoja ei siis saisi alkaa rokottaa.
 – Mitään ihmisryhmää ei saa alkaa rokottaa, ellei siitä ole hyötyä rokotettavalle itselleen, Nieminen sanoo.
 Hänen mielestään on syytä tehdä iso selvitys ennen kuin päätetään, kannattaako lapsia rokottaa.
 – En usko, että vauvojen rokotusten tarpeellisuutta pystytään osoittamaan, Nieminen arvioi.
 Lapset ovat useimmiten kotihoidossa ensimmäisen ikävuotensa, joten he harvoin tartuttavat muita. Matti Myller / Yle
 Rokotetutkimukset ja rokottaminen etenevät kuitenkin vauhdilla, ja se saa lääkärin mietteliääksi.
 Välillä pikkulasten rokotuksista puhutaan julkisuudessa ikään kuin ne olisivat itsestäänselvyys.
 – Monet asiantuntijatkin, osin ehkä huomaamattakin, toteavat, että hyvin pian päästään varmaan rokottamaan 6–12-vuotiaita, ihan kuin se olisi itsestäänselvyys, vaikka ensin pitäisi harkita tarkkaan rokotusten tarpeellisuus.
 Lue myös:  Pitäisikö lapsia rokottaa rokotuskattavuuden nostamiseksi? Rokotetutkimuskeskuksen Mika Rämet: Aikuiset saavat huolehtia omista rokotuksistaan
 Miten vauvan oireita tutkitaan, kun hän ei osaa kertoa niistä?
 Vauvojen koronarokotetutkimuksessa mukana oleville annetaan korona- tai lumerokote ja tarkkaillaan, tuleeko siitä jotakin reaktioita.
 Tampereen rokotetutkimuskeskuksen johtajan Mika Rämetin mukaan vauvojen kohdalla tarkkaillaan esimerkiksi lämmön nousua ja pistopaikan punoitusta.
 Vauvathan eivät voi itse kertoa tyypillisistä haittavaikutuksista, kuten päänsärystä, väsymyksestä tai lihaskivuista. Vauvoilla oireet voivat ilmetä ärtyisyytenä, itkuisuutena tai huonona syömisenä.
 Esimerkiksi 12–15-vuotiaiden vastaavanlaisessa rokotustutkimuksessa  päänsärky ja uupumus olivat tyypillisiä haittavaikutuksia.
 Rokotetusta vauvasta tai pikkulapsesta otetaan verinäyte, josta mitataan, kuinka paljon vasta-aineita on muodostunut. Tutkimuksissa siis punnitaan, millainen teho rokotteella on ja miten hyvin vauvat sietävät rokotetta.
 Vauvojen koronarokotetutkimuksessa seurataan rokotuksen aiheuttamia reaktioita, kuten lämmönnousua. Matti Myller / Yle
 Rokotetutkimuskeskus: Rokotuslupa voi tulla nopeastikin
 Ensimmäisiä välianalyysejä pikkulasten ja vauvojen rokotetutkimuksista voidaan odottaa jo ennen vuodenvaihdetta.
 – Jos tulokset ovat toivottuja, niiden perusteella voidaan hakea Euroopan lääkeviraston Eman myyntilupapäätöstä, sanoo Tampereen rokotustutkimuskeskuksen johtaja Mika Rämet.
 Sen jälkeen THL:n kansallinen rokotusasiantuntijaryhmä arvioisi, onko rokottaminen meidän olosuhteissamme mielekästä, hän jatkaa.
 Tämän jälkeen asia menisi vielä sosiaali- ja terveysministeriöön lausuntokierrokselle, koska se vaatii  koronarokotusasetuksen  muuttamista.
 Prosessi on siis samanlainen kuin päätettäessä 12–15-vuotiaiden rokottamisesta.
 – Koska järjestelmä on valmis, päätös voisi tulla nopeastikin, Rämet arvioi.
 Tutkimukset etenevät ikäryhmittäin, ja seuraavaksi odotetaan tuloksia 5–12-vuotiaiden rokotetutkimusten tuloksia.
 – Alakouluikäisiä voitaisiin alkaa rokottaa jo ennen kevätlukukautta, jos se nähdään hyödylliseksi, sanoo Rämet.
 Voit keskustella aiheesta sunnuntaihin 12. syyskuuta kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Kasper, 3, ja Aaron, 8, ovat mahdollisesti ensimmäisiä pieniä suomalaislapsia, jotka on rokotettu koronaa vastaan
 Minkä ikäinen on tarpeeksi kypsä päättämään rokotteen ottamisesta? THL:n Hanna Nohynek: "Lapset ovat hyvin erilaisia kehitystasonsa suhteen"

Otso-vauva sairasti koronan, mutta äiti ei ole varma, ottaisiko pienokaiselleen rokotetta – vauvoja etsitään nyt rokotetutkimuksiin


Summary: Puolustusministeri Antti Kaikkosen mukaan Afganistanin kriisinhallinta-operaatiosta tullaan tekemään kattavat selvitykset. Arvio sotilaalliselta näkökulmalta tehdään loppusyksyn ja talven aikana. Kaikkonen oli lauantaina Ylen TV1:n Ykkösaamun vieraana.

Puolustusministeri  Antti Kaikkonen  (kesk.) pitää Suomen elokuussa toteuttamaa evakuointioperaatiota olosuhteisiin nähden onnistuneena.
 Suomi evakuoi Afganistanista elokuussa 414 ihmistä, joista viitisenkymmentä oli Suomea palvelleita afganistanilaisia. Lisäksi Suomeen tuotiin heidän perheenjäseniään.  Ylen haastattelemien tutkijoiden  mukaan Suomi ei kantanut tarpeeksi vastuuta evakuoinnin tarpeessa olevista afganistanilaisista, joilla on side Suomeen. Moni maa on evakuoinut Suomea laajemmin puolustusvoimilleen ja suurlähetystöilleen työskennelleitä afganistanilaisia.
 – Se oli varmaan se, mitä näissä olosuhteissa suurin piirtein pystyttiin tekemään. Johonkin raja piti vetää ja reilu 400 oli se, mitä arvioitiin, että tuossa aikaikkunassa pystytään evakuoimaan, ja siinä onnistuttiinkin, Kaikkonen sanoi.
 Toimiko Suomi liian myöhään?
 – Siinä voi varmaan harjoittaa sitten jälkiviisautta, että olisiko pitänyt toimia toisin. Suomi varmaan omalta osaltaan niin kuin muutkin uskoivat, että Kabul ja Afganistanin hallinto kestäisivät kauemmin.
 Hän painotti, että evakuointioperaation kokonaisuudesta ja evakuointipäätöksistä vastasi ulkoministeriö. Puolustushallinnon rooli taas oli hoitaa evakuointikykyä ja -kapasiteettia sekä lentoja ja sotilaallista puolta, Kaikkonen sanoi.
 – Jäi sinne edelleen ihmisiä, joilla on siteitä Suomeen ja Suomen kansalaisia. Ulkoministeriö pyrkii näitä ihmisiä omilla toimillaan auttamaan.
 Ohisalo: Suomi juoksi aikaa vastaan
 Vihreiden puheenjohtaja, sisäministeri  Maria Ohisalo  painottaa, että Suomi toimi kiireessä evakuoidessaan ihmisiä Afganistanista elokuussa. Kaikkia Suomen hyväksi vuosien varrella töitä tehneitä ei saatu kiinni, Ohisalo sanoi Ylelle  vihreiden puoluekokouksen yhteydessä .
 – Siinä on juostu aikaa vastaa ja selvitetty paljon erilaisia mahdollisuuksia, Ohisalo sanoi.
 Hänen mukaansa hallituksen sisällä ei ollut erimielisyyksiä evakuointipäätöksiä tehdessä, vaan hallitus – kuten myös koko eduskunta ja tasavallan presidentti – oli asian suhteen samoilla linjoilla siitä, että evakuoinneissa oli tehtävä "kaikki mitä pystytään".
 Puheenjohtaja Maria Ohisalo vihreiden etänä järjestetyssä puoluekokouksessa 11. syyskuuta. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Ohisalon mukaan hallitus käy yhdessä keskustelua mahdollisista lisätoimista, jos maasta päädyttäisiin vielä evakuoimaan ihmisiä, joilla on side Suomeen.
 – Tässä kohtaa yksi iso aikaikkuna on sulkeutunut. Tällä hetkellä sieltä on vaikeampi saada ihmisiä ylipäätään pois.
 Sisäministeri Ohisalon mukaan yksi Afganistanin tilanteeseen liittyvä kysymys on kiintiöpakolaisjärjestelmä. Ohisalo on kannattanut, että Suomi nostaa kiintiöpakolaisten määrää. Hallitus päätti budjettineuvotteluissa, että Suomen ottamien kiintiöpakolaisten määrä pysyy ensi vuonna samana kuin tänä vuonna eli 1 050:ssä. Vuonna 2020 määrä oli 850.
 – Sen lisäksi päätettiin, että meillä on syksyn aikana mahdollisuus korottaa määrää Afganistanin tilanteesta johtuen.
 Afganistanin kriisinhallinta-operaatiosta oli Suomelle hyötyä
 Taliban valtasi Afganistanin nopeasti länsimaisten joukkojen vetäydyttyä maasta. Siksi moni on pohtinut, kuinka hyödyllinen tai onnistunut kansainvälinen kriisinhallinta-operaatio oikeastaan oli. Mitä sillä saatiin aikaan?
 Puolustusministeri Kaikkosen mukaan operaatiosta on tarvetta käydä kriittistä kansainvälistä keskustelua.
 – Koetimme omalta pieneltä osaltamme auttaa Afganistania nousemaan omille jaloilleen. 20 vuotta siellä saatiin aikaan jonkin sortin rauhaa ja vakautta. Nyt toki yhteinen huoli siitä, miten tästä eteenpäin.
 Yksi asia on kuitenkin hänen mukaansa selvä: operaatiosta oli Suomelle hyötyä, vaikka samalla tuli kovia menetyksiä. Kaksi suomalaista sotilasta kuoli ja 15 loukkaantui operaation aikana.
 – Siellä saatiin aivan keskeistä hyötyä yhteistoiminnasta meidän muiden kumppaneiden kanssa. Siitä oli varmasti hyötyä vaikka tuossa pelastusoperaatiossa, että meillä oli vakiintuneet toimintamenetelmät.
 Puolustusministeri Antti Kaikkonen (kesk) oli Ylen Ykkösaamun vieraana 11. syyskuuta. Henrietta Hassinen / Yle
 Suomi sai myös käytännön kenttäkokemusta liittyen tiedusteluun ja esimerkiksi kenttälääkintään sekä psyko-sosiaaliseen tukeen, Kaikkonen sanoi.
 – Tositilanne on aina tositilanne.
 Kaikkosen mukaan puolustushallinto tekee oman selvityksensä Afganistanin kriisinhallintaoperaatiosta sotilaallisesta näkökulmasta syksyn ja talven aikana. Ulkoministeriö tekee Kaikkosen mukaan myös kattavan selvityksen.
 – Väittäisin, että tullaan saamaan riittävä pohja ja myös riittävän objetiivinen pohja tämän kaiken onnistumisesta ja vastoinkäymisistä, joita koettiin.
 Koronapassi ei sovellu Puolustusvoimiin
 Ykkösaamun aiheena olivat myös puolustusselonteko, hävittäjähankinnat ja koronavirusrajoitukset. Kaikkosen mukaan Puolustusvoimat seuraa jatkuvasti koronatilanteen muutoksia ja on valmiina sopeuttamaan koulutusjärjestelyjä tilanteen mukaan.
 Tavoitteena on palauttaa Puolustusvoimien koulutus- ja harjoitustoiminta sekä puolustusyhteistyö tavoitetasolle. Kaikkosen mukaan ensimmäisen rokotuksen on saanut noin 85 prosenttia varusmiehistä.
 Koronapassin käyttö varusmiespalveluksessa ei Kaikkosen mukaan ole todennäköistä. Sen sijaan se voi olla avuksi varusmiesten vapaa-ajalla, hän sanoi.
 Lue lisää
 Suomi jätti evakuoimatta Afganistanista tulkit ja vartijat, Ruotsi ei – Tutkijat: Hallitus väisteli vastuuta ja teki mielivaltaisia rajauksia
 Hallitus esittää 500 uutta työpaikkaa Puolustusvoimiin – puolustusministeri: "Nykyinen määrä ei yksinkertaisesti riitä"
 Suomen hävittäjähankinnan salaisin kone on ranskalainen Rafale – onko tässä kisan musta hevonen?

Toimiko Suomi liian myöhään Afganistanin evakuointioperaatiossa? Siinä voi varmaan harjoittaa jälkiviisautta, sanoo puolustusministeri Antti Kaikkonen


Summary: Vihreät valitsivat Maria Ohisalon jatkamaan puheenjohtajana koruttomasti ilman vastaehdokkaita. Kolmesta valitusta varapuheenjohtajasta yhdestä tulee Ohisalon sijainen lähiviikkoina. Sisäministerin paikalle valittavasta päätetään erikseen.

Vihreät valitsivat varapuheenjohtajikseen kansanedustajat  Atte Harjanteen ,37,  Iiris Suomelan , 27, ja  Hanna Holopaisen , 44. Atte Harjanne on Helsingistä, Iiris Suomela Tampereelta ja Hanna Holopainen Lappeenrannasta.
 Varapuheenjohtajiston valinta viivästyi iltaan uuden äänestysjärjestelmän epävarmuuksien vuoksi. Vaalissa jouduttiin antamaan kuusi ääntä puhelimessa. Kaikkiaan äänioikeutettuja oli 385.
 Puoluekokous valitsi aiemmin puolueen puheenjohtajan  Maria Ohisalon  kahden vuoden jatkokaudelle. Ohisalo on johtanut puoluetta vuodesta 2019.
 Ohisalo valittiin ilman vastaehdokasta jatkamaan puheenjohtajana vuoteen 2023 saakka. Ohisalo  on jäämässä  vanhempainvapaalle loppuvuonna, mutta sanoo palaavansa puheenjohtajan pallille ja vetämään eduskuntavaalien vaalivankkureita.
 Vihreiden puoluesihteerinä jatkaa niin ikään vailla vastaehdokkaita  Veli Liikanen.  Puoluevaltuuskunnan puheenjohtajaksi kokous valitsi samoin ainoana ehdokkaana  Silja Keräsen .
 Yksi valituista varapuheenjohtajista nousee Ohisalon sijaiseksi
 Puheenjohtaja Maria Ohisalo vihreiden etänä järjestettävässä puoluekokouksessa Helsingissä 11. syyskuuta. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Ohisalon sijaista ei valita puoluekokouksessa, mutta yksi kolmesta valitusta varapuheenjohtajasta pitää puheenjohtajan nuijaa käsissään Ohisalon vanhempainvapaan ajan. Tuuraaja on siis Atte Harjanne, Iiris Suomela tai Hanna Holopainen.
 Varapuheenjohtajien paikkaa tavoitteli kahdeksan ihmistä.
 Valitusta kolmikosta yksi nousee sijaistamaan Ohisaloa puheenjohtajana. Sisäministerin valinnasta puolue tekee päätöksen myöhemmin syksyllä.
 Vielä on epäselvää, saako Ohisalo yhden vai kaksi tuuraajaa: toisen puoluejohtajan paikalle ja toisen sisäministerin väliaikaiseen pestiin. Luotsattavana on lisäksi alkuvuoden aluevaalit.
 Ehdolla varapuheenjohtajiksi olivat Harjanteen, Suomelan ja Holopaisen lisäksi  Inka Hopsu ,  Fatim Diarra ,  Jaakko Mustakallio ,  Markus Drake  ja  Mika Flöjt .
 Puheenjohtaja Ohisalo ei halunnut etukäteen ottaa kantaa poikkeuksellista mielenkiintoa herättäneeseen varapuheenjohtajavaaliin.
 Harjanteelle eniten ääniä
 Varapuheenjohtajan äänestyksessä Atte Harjanne sai vaalin ääntenlaskun ensimmäisellä kierroksella eniten ääniä. Varapuheenjohtajakisassa nimenomaan eniten ääniä saaneen on arvioitu olevan vahvoilla Ohisalon sijaiseksi.
 Ydinvoimaa ja Suomen Nato-jäsenyyttä kannattava Harjanne edustaa vihreissä puolueen oikeaa laitaa, mutta hän ei ole kääntämässä puolueen linjaa oikealle, jos tulee valituksi Ohisalon sijaiseksi. Harjanne korosti tiedotustilaisuudessa, että puolueen linja luodaan yhdessä.
 – Ei ole tarkoituksena tehdä tästä puolueesta itseni näköistä, vaan kaikkien sen jäsenten näköinen, Harjanne sanoi.
 Ohisalo liikuttui puheessaan ja penäsi oikeuksia vähemmistöille
 Vihreiden puheenjohtaja Maria Ohisalo hehkutti linjapuheessaan vihreiden aiempia toimia ilmastonmuutoksen torjunnassa. Vihreät toi Ilmastonmuutoksen vaarat poliittiseen keskusteluun jo vuonna 1995.
 – On kysytty, miksi vihreät jäi budjettiriihessä vääntämään niin pienistä asioista. Pienet asiat kumuloituvat. Siksi pienistäkin asioista pitää olla tiukkana.
 Ohisalo penäsi lisätoimia. Nyt ei voi vitkutella, hän sanoi. Ohisalo korosti, että hallituksen on arvioitava keväällä, onko riittävät päästövähennykset saavutettavissa riihessä päätetyillä keinolla. Jos riittävät päästövähennykset eivät ota syntyäkseen, on päätettävä uusista rahallisista ja lainsäädännöllisistä keinoista.
 – Jos hallitus ei saavuta tavoitteita, sen on tehtävä laiskanläksyjä. Itse asettaisin hiilineutraalisuustavoitteen jo vuoteen 2030. Ilmastotoimien ohella meidän on puututtava myös luontokatoon. Meidän on laitettava kaivosyhtiöiden rellestäminen kuriin. Yksi tavoite saavutettiin kaivosverolla budjettiriihessä.
 Puheenjohtaja haluaa peruskoululle ja tutkijoille kunnianpalautuksen.
 – Tutkimuksen, kulttuurin ja taiteen rahoitus on turvattava. Maan on palattava Pisa-tulosten kärkeen.

 Ohisalo myös liikuttui kesken puheen, kun hän puhui vihreän liikkeen voimasta.
 – Olemme tehneet paljon, mutta valmista ei ole. Yhteiskunta ei kohtele kaikkia reilusti. Se on yhteiskunta, jossa ihmisoikeuksien vastaisia eheytyshoitoja ei ole kriminalisoitu. Yhteiskunta, jossa kadulla heilutetaan hakaristilippuja ja jossa alkuperäiskansoilla ei ole oikeutta päättää omasta kulttuuristaan.
 Lue lisää:
 Ilmastoministeriryhmä vakuuttaa riihen päätösten purevan, ja Krista Mikkonen pitää mahdollisena, että Suomesta tulee hiilinegatiivinen
 Asiantuntijat ovat pettyneitä hallituksen ilmastosopuun ja erityisesti liikenteen päästöihin: "Oikeasti vain selvitetään ja perustetaan työryhmiä"
 Maria Ohisalo hakee jatkokautta puheenjohtajan tehtäviin, odottaa lasta – katso videolta liikuttunut ilmoitus raskaudesta

Vihreät valitsivat poikkeuksellisen jännittävässä vaalissa varapuheenjohtajikseen Atte Harjanteen, Iiris Suomelan ja Hanna Holopaisen – Kolmikon joukosta valitaan Ohisalon tuuraaja


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Nuorten rikollisuus on muuttunut, sanoo entinen nuorisorikollinen
 Nuorten rikollisuus vähenee, mutta pieni osa nuorista tekee rikoksia entistä enemmän. Yle tapasi entisen nuorisorikollisen  Pietro Saaren , jonka mielestä rötöstelevien nuorten asenteissa on tapahtunut huolestuttava muutos:  entistä useampaa motivoi rikollisen elämäntavan tavoittelu .
 Suomi jätti evakuoimatta Afganistanista tulkit ja vartijat, Ruotsi ei
 Saksa evakuoi Afganistanista tuhansia ihmisiä.  2021 Bundeswehr Handout / Getty Images
 Kun Suomi vasta väänsi kättä lainkohdasta, osa maista oli jo käynnistänyt afganistanilaisten evakuoinnit. Suomi evakuoi Afganistanista lopulta pienen joukon muihin maihin verrattuna ja jätti vastuun tulkeista muille. Hallitus väisteli vastuuta ja teki mielivaltaisia rajauksia,  sanovat tutkijat .
 WTC-iskuista on kulunut 20 vuotta
 Ensimmäinen kahdesta WTC-tornista sortuu 11. syyskuuta 2001. AFP / Lehtikuva
 Syyskuun 11. päivän iskuista tulee tänään kuluneeksi 20 vuotta. Miten iskut muuttivat maailmaa? Mitä iskujen jälkeen aloitetusta Afganistanin sodasta jäi käteen?  Ylen erikoislähetyksessä kello 15.25  nähdään tunnelmia muistotilaisuudesta New Yorkista, jota seuraa paikan päällä Yhdysvaltain-kirjeenvaihtaja  Mika Hentunen .
 Koronapassi ei sovellu Puolustusvoimiin, sanoo Kaikkonen
 Aseenkäsittelykoulutus naisten erikoisjoukkoreservin valintakokeessa. Puolustusvoimat
 Puolustusvoimat valmistelee suunnitelmaa koronarajoituksista luopumiseen. Tavoitteena on palauttaa koulutus- ja harjoitustoiminta sekä puolustusyhteistyö tavalliselle tasolle. Pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) hallitus pohtii parhaillaan koronapassin käyttöä, mutta Kaikkonen ei innostu koronapassista Puolustusvoimien osalta. Kaikkonen on  Ykkösaamun suorassa haastattelussa klo 10.05 .
 Kuka sijaistaa puheenjohtajaa, kun Ohisalo jää vanhempainvapaalle?
 Ohisalo jää loppuvuonna vanhempainvapaalle. Markku Ulander/Lehtikuva
 Vihreiden puoluekokous valitsee tänään puheenjohtaja  Maria Ohisalon  ilman vastaehdokasta jatkokaudelle. Tänään valitaan myös puolueen varapuheenjohtajat, joista yksi sijaistaa Ohisaloa, kun hän jää loppuvuonna vanhempainvapaalle.  Yle seuraa tiiviisti puoluekokousta  sekä näyttää suorana Ohisalon linjapuheen ja muut mielenkiintoisimmat hetket.
 Sateita monin paikoin, pohjoisessa aurinkoista
 Ilmatieteen laitos
 Aamu on sateinen etenkin keskisessä Suomessa. Etelämpänä sateet ovat kuurottaisia. Sateita tulee päivällä ajoittain Suomen etelä- ja keskiosissa. Pohjoisessa on poutaista ja laajalti aurinkoista. Etelässä lämpötila voi kohota 20 asteeseen, jos pilvipeite repeilee. Muualla lämpötila on 10–15 astetta.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Elämäntapa motivoi osaa nuorisorikollisista, WTC-iskuista on kulunut 20 vuotta, vihreät valitsee puoluejohtoa


Summary: Syntymäpäiviään juhlivan Riihimäen kaupunkikuvaa piristetään veistoksella ja seinämaalauksilla. Uusissa teoksissa nostetaan esille paikallisia merkkihenkilöitä.

Kaupunkimuraalien sarja laajenee Riihimäelle. Muraaleista on syntynyt uusia kaupunkinähtävyyksiä, joita on myös alettu bongailla eri puolelta Suomea.
 Riihimäki päätti hankkia useita seinämaalauksia kaupunkilaistensa iloksi, kun kaupunki täyttää 60 vuotta. Koronan vuoksi juhlia vietetään vasta nyt – kaupungiksi Riihimäki tuli vuoden 1960 alussa.
 Hotelli Seurahuoneen seinää musiikkiopistoa vastapäätä koristaa värikäs  Patrik Korhosen  muraali. Sen aiheena on Marimekon Unikko-kuosi ja sen suunnittelija, riihimäkeläinen  Maija Isola .
 – Tarkoitus on nostaa nimenomaan paikallisia ihmisiä, jotka ovat jollain tavalla merkityksellisiä tällä alueella ja kaupungille, sanoo Korhonen.
 Työtään varten helsinkiläinen taiteilija tutustui perusteellisesti Riihimäen historiaan ja päätyi nimenomaan Isolaan hänen töidensä tunnettuuden vuoksi. Korhosen saama palaute on ollut kannustavaa,
 – On ollut mahtava tehdä tässä tätä teosta, koska ihmiset pysähtyvät, katsovat ja tsemppaavat.
 Patrik Korhonen on saanut kannustavaa palautetta muraalistaan. Ville Välimäki / Yle
 Kriittisesti teoksiinsa suhtautuva taiteilija on myös itse tyytyväinen teokseensa.
 – Katson teosta aina teknisesti ja maalauksellisesti, että onko se sitä, mitä haluan. Tällä kertaa voin sanoa, että se on pieteetillä tehty teos ja olen siihen tyytyväinen.
 Muraalibongareille kaupunkikin tutuksi
 Riihimäkeläinen  Kirsi-Maria Virtanen  tunnustautuu muraalibongariksi. Kuvattuja muraaleja on kertynyt kymmeniä. Hän uskoo, että komeat muraalit vetävät ihailijoita Riihimäelle.
 Kirsi-Maria Virtanen uskoo, että muraalit vetävät väkeä Riihimäelle ja saavat heidät tutustumaan myös itse kaupunkiin. Ville Välimäki / Yle
 – Kun ihmiset lähtevät niitä bongailemaan, he voivat löytää samalla kaupungista jotain muutakin. Tämä teos on hieno ja sopii hyvin tähän kohteeseen, tuumaa Virtanen Isola-aiheisen teoksen äärellä.
 Virtanen toivoo, että Riihimäelle tulisi enemmänkin muraaleja.
 – Jotain samanlaista kuin  Kantolan viljasiilon muraalit  Hämeenlinnassa.
 Leijonien valmentaja maamerkkinä
 Juhliva kaupunki saa Oravankadun kiertoliittymään  Jussi Gomanin  taideteoksen. Moniosaisen teoksen nimi on Uusi alku. Se koostuu kiertoliittymän keskelle sijoitettavasta veistoksesta ja viereisten meluseinien maalauksista.
 Edwina Goldstonen teoksesta löytää lukuisia tuttuja paikkoja Riihimäeltä. Ville Välimäki / Yle
 Taidemuseon ja poliisilaitoksen seinällä  Edwina Goldstonen  teos esittelee riihimäkeläisiä paikkoja ja henkilöitä, kuten jääkiekkovalmentaja  Jukka Jalosen . Kaupungin keskustassa sijaitsevassa Jukka Jalosen puistossa paljastettava maamerkki toimii vaikkapa selfiepisteenä.
 Timo Tyynismaan muraali komistaa talon seinää Oikokadulla. Ville Välimäki / Yle
 Jo aiemmin kesällä Oikokatu 21:een ilmestyi oululaisen arkkitehdin ja muraalitaiteilija  Timo Tyynismaan  sarjakuvamainen maalaus.
 Lue lisää:
 Katutaidetta on nyt kaikkialla Suomessa, mutta siihen kaivataan lisää ytyä: Miksi kotimainen katutaide ei ota kantaa?

Unikko-kuosi värittää katukuvaa suunnittelijansa kotikaupungissa – muraalibongarit saivat uusia kohteita Riihimäeltä


Summary: Uudella todistelulla yritetään selvittää, oliko syytetty kesällä 2003 Sierra Leonessa ympärivuorokautisessa vartioinnissa vai naapurimaassa Liberiassa, missä hänen syytetään joukkoineen surmanneen lukuisia siviilejä.

Pirkanmaan käräjäoikeudessa alkuvuodesta alkanut sotarikosoikeudenkäynti pitkittyy.
 Uusien käänteiden takia käräjäoikeus matkustaa jo toista kertaa paikan päälle Länsi-Afrikkaan todistajia kuulemaan. Kuulemisten on määrä alkaa ensi viikolla.
 Sierra Leonessa syntynyttä ja Suomessa yli kymmenen vuotta asunutta  Gibril Massaquoita , 51, syytetään muun muassa murhista, törkeistä raiskauksista ja törkeästä sodankäyntirikoksesta Sierra Leonen naapurimaan Liberian sisällissodassa vuosina 1999-2003. Hän on kiistänyt kaikki syytteet.
 Uusi todistelu koskee pääosin sitä, missä Massaquoi oli kesällä 2003. Alun perin oikeudenkäynnissä lähdettiin siitä, että syytteiden tekoaika päättyi viimeistään maaliskuuhun 2003, jolloin entisiä aseveljiään vastaan kääntynyt Massaquoi siirtyi perheineen Sierra Leonen erityistuomioistuimen turvataloon pääkaupungissa Freetownissa.
 – Nyt prosessin kuluessa on syntynyt epäilys siitä, että oliko tämä johtopäätös sittenkään oikea. Useammat todistajat ovat kertoneet, että epäilty oli (Liberian pääkaupungissa Monroviassa) Watersiden alueella vielä kesällä 2003 eli juuri vähän ennen sodan päättymistä.
 – Sen perusteella olemme pidentäneet tekoaikaa. Haluamme kuulla todistajia, jotta saisimme paremman käsityksen siitä, mihin he tämän tietonsa perustavat, valtionsyyttäjä  Tom Laitinen  kertoo.
 Massaquoin asianajajan  Kaarle Gummeruksen  mukaan Massaquoi oli turvatalossa ympärivuorokautisessa vartioinnissa.
 – Nyt sitten (syyttäjä on esittänyt) todistelua siitä, että päämieheni olisi voinut karata sieltä, matkustaa Liberiaan, tappaa ihmisiä, osallistua taisteluihin ja sitten palata turvataloon niin, ettei erityistuomioistuimesta kukaan saa sitä tietää, Gummerus sanoo.
 Gummerus: Vuodesta 2003 kuultu monenlaisia todistuksia
 Kysymys siitä, milloin väitetyt rikokset ovat tapahtuneet, on ollut oikeudenkäynnissä koko ajan keskeinen ja ongelmallinen. Puolustus on arvostellut sitä, ettei syyttäjä ole pystynyt täsmällisesti sanomaan epäiltyjen rikosten tekoaikoja.
 Näyttö jutussa perustuu paljolti todistajien kertomaan, mutta heidän kuulemisensa 20 vuotta väitettyjen tapahtumien jälkeen on ollut monin tavoin haastavaa.
 Gummeruksen mukaan vuoden 2003 tapahtumista on kuultu monenlaisia todistuksia tutkinnan ja oikeudenkäynnin aikana.
 Esitutkinnassa ensimmäiset todistajat kertoivat, että Massaquoi olisi ollut Monroviassa tekemässä rikoksia kesällä 2003, Gummerus kertoo.
 – Sitten kun todistajamme kertoivat, että Massaquoi oli vuonna 2003 turvatalossa, poliisi hankki parikymmentä uutta todistajaa, jotka kertoivat, että (samat) tapahtumat olisivatkin vuosilta 2001-2002.
 He kertoivat todennäköisesti kyllä samoista tapahtumista, mutta heidän kertomuksissaan ajankohta muuttui aikaisemmaksi, jotta se olisi mahdollinen.
 Kun oikeudenkäyntiin päästiin, Gummeruksen mukaan käytännössä kaikki todistajat - uudet ja vanhat - kertoivat vuosista 2001 ja 2002.
 – Eli ajankohta muuttui niidenkin osalta, jotka olivat aiemmin puhuneet vuodesta 2003, hän sanoo.
 Kesällä tapahtui jälleen uusi käänne.
 – Kesällä saimme ilmoituksen, että on taas noin 20 uutta todistajaa, jotka sijoittavat tapahtumat jälleen vuoteen 2003. Nyt todistelun kohteena on voimakkaasti se, että päämieheni olisikin karkaillut sieltä turvatalosta.
 Liberiassa asuu noin neljä miljoonaa ihmistä. Maa toipuu paitsi sisällissodista myös Länsi-Afrikkaa vuosina 2014–2015 koetelleesta ebolaepidemiasta . Liselott Lindström / Yle
 Syyttäjä: Jokaista todistajaa arvioitava erikseen
 Syyttäjä Laitisen mukaan syyttäjät ja Massaquoin puolustus ovat erimielisiä siitä, missä määrin todistajien kertomukset ovat muuttuneet - tai ovatko ne ylipäänsä muuttuneet.
 – Nämä ovat osittain puolustuksen omia johtopäätöksiä ja teorioita, joihin heillä on oikeus, mutta olemme asiasta eri mieltä. Ei voi yleistää, niin kuin puolustus vaikuttaisi tekevän, vaan on todistajakohtaisesti arvioitava, mikä voi olla taustalla siinä, jos todistaja on eri tilanteissa kertonut asioista eri tavalla - jos siis on kertonut.
 Laitinen sanoo, että näkemys siitä, onko kertomus muuttunut, voi riippua tarkastelijan lähtökohdista.
 – Jotkut muutokset ovat toki riidattomia. Mutta sitten on sellaisia tilanteita, joissa puolustus katsoo kertomuksen muuttuneen, vaikka meidän mielestämme niin ei ole ja kyse on vivahteista tai siitä, mitä asiaa kulloinkin painotetaan.
 Tämä on hyvin monitahoista eikä sitä voi arvioida mustavalkoisesti, hän kertoo.
 Todisti entisiä aseveljiään vastaan ja pääsi Suomeen
 Naapurimaissa Sierra Leonessa ja Liberiassa käytiin veriset sisällissodat 1990-luvulla ja 2000-luvun alussa. Massaquoi oli korkeassa ja vaikutusvaltaisessa asemassa sierraleonelaisessa Revolutionary United Front (RUF) -kapinallisryhmässä, joka taisteli kotimaansa lisäksi Liberiassa presidentti Charles Taylorin tukena.
 Vuosien varrella Massaquoin välit RUF:n johtoon kuitenkin viilenivät, ja vuonna 2002 Sierra Leonen sisällissodan päätyttyä hän lupautui todistamaan RUF:ää vastaan sodan julmuuksia selvitelleessä erityistuomioistuimessa. Sen myötä hän pääsi todistajansuojeluun ja myöhemmin muuttamaan Suomeen Suomen ja erityistuomioistuimen välisen valtiosopimuksen nojalla.
 Suomessa nostetut syytteet koskevat rikoksia, joihin Massaquoin syytetään syyllistyneen Liberian puolella RUF:n riveissä. Rikoksia epäillään tapahtuneen eri alueilla Liberiassa. Pääkaupungissa Monroviassa häntä syytetään muun muassa lukuisten siviilien surmaamisesta.
 Puolustus taasen sanoo, että Massaquoi oli väitettyjen rikosten aikaan RUF:n puhemies rauhanneuvotteluissa eikä edes käynyt Liberiassa enää kesäkuun 2001 jälkeen.
 Todistajia on kuultu myös sisällissotaan liittyvistä tapahtumista Liberian pääkaupungissa Monroviassa, jossa käytiin rajuja taisteluita.  Liselott Lindström / Yle
 Oikeudenkäynti ehkä päätökseen tänä vuonna
 Oikeudenkäynti alkoi helmikuussa. Valtionsyyttäjä Laitinen arvioi, että jos kaikki sujuu hyvin, se voitaisiin saada päätökseen ennen vuodenvaihdetta.
 – Pitää muistaa, että vastaaja on ollut koko ajan vangittuna ja senkin takia on ikävää, jos prosessi pitkittyy. Samalla emme voi ottaa riskiä, että jättäisimme mielestämme tärkeää näyttöä nostamatta esiin.
 On kyse niin vakavasta jutusta, että puolin ja toisin pitää saada esittää kaikki se näyttö, joka omasta mielestä on tarpeen, jotta varmistetaan se, että tuomio - on se sitten minkäsisältöinen tahansa - perustuu kaikkeen käytettävissä olleeseen aineistoon, Laitinen sanoo.
 Massaquoi on istunut tutkintavankeudessa viime vuoden maaliskuusta. Asianajaja Gummeruksen mukaan puolustus ei ole hakenut muutosta tilanteeseen.
 – Olemme tehneet sen ratkaisun, että käymme nyt tämän oikeudenkäynnin läpi ja katsotaan sitten, mikä lopputulos on, hän sanoo.
 STT kertoo Massaquoin nimen poikkeuksellisesti jo käräjäkäsittelyvaiheessa rikosepäilyjen poikkeuksellisen vakavuuden ja miehen aseman vuoksi.
 --- Maria Rosvall ---
 Lue myös:
 Kymmeniä ihmisiä sidottiin ja vietiin naapurikylään poltettavaksi – Liberialaiset silminnäkijät kertovat Ylelle teoista, joista Tampereella asuvaa miestä syytetään
 Liberialaisen todistajan ja suomalaisen oikeuden välissä on kaksi tulkkia ja suuri kulttuuriero – Vivahteita voi jäädä ymmärtämättä, myöntää valtionsyyttäjä

Liberia-sotarikosoikeudenkäynti venyy – Pirkanmaan käräjäoikeus matkaa jo toista kertaa Länsi-Afrikkaan todistajia kuulemaan