Summary: Ampiaiskanta vaihtelee normaalistikin vuorovuosittain niin, että parittomina vuosina ampiaisia on vähemmän kuin parillisina. Tänä vuonna ampiaisia on paikoin vielä normaaliakin paritonta vuotta vähemmän ja ampiaiskatoon voi olla useita syitä.

Ampiaisia on tänä syksynä havaittu eri puolilla Suomea tavallista vähemmän. Ilmiön ovat monet huomanneet siitä, että avoimista ikkunoista ei ole pyrkinyt sisään ampiaisia tavalliseen syksyiseen tapaan.
 Useat suomalaiset tutkijat vahvistavat tilanteen. He kertovat, että ampiaiskanta vaihtelee normaalistikin vuorovuosittain niin, että parittomina vuosina ampiaisia on vähemmän kuin parillisina. Tänä vuonna ampiaisia on paikoin vielä normaalia paritonta vuotta vähemmän ja ampiaiskatoon voi olla useita syitä, kuten pitkään kestänyt kuiva ja jopa kuuma ajanjakso.
 Yksi ampiaisten vähäisyyden huomannut on Helsingin yliopiston luonnontieteellisen keskusmuseon Luomuksen museomestari  Juho Paukkunen.
 – Ampiaisia on tänä vuonna ollut selkeästi tavanomaista vähemmän. Paikallista vaihtelua toki on ja joillain paikoilla ampiaiset ovat voineet olla runsaitakin, hän sanoo.
 Paukkunen arvelee, että tänä vuonna viileä kevät olisi haitannut ampiaisten pesien perustamista.
 Lue myös:   Koditon ja arvaamaton ampiainen on lämpimän syksyn vitsaus
 Sisälle pyrkivät tavallisesti työläiset
 Erityisesti ampiaisiin perehtynyt luonnonvarakeskus Luken tutkija  Jouni Sorvari  kertoo, että syksyllä sisälle pyrkivät ampiaiset ovat yleensä työläisiä, jotka etsivät vielä pesässä oleville nälkäisille toukille ravintoa, eli sokeria ja proteiinia.
 Kuningattariakin voi tulla sisälle, ja ne tunnistaa työläisiä selvästi suuremmasta koosta.
 – Kuningattaret kuitenkin yleensä painelevat talvehtimaan parittelun jälkeen, niin pian kuin mahdollista. Tavallisia talvehtimispaikkoja ovat esimerkiksi halkopinot sopivine rakoineen. Sisälle voi joku kuningatar harhautua talvehtimispaikkaa etsiessään, mutta lämpimään ne eivät pyri, Sorvari sanoo.
 Kesällä syntyneet kuningattaret talvehtivat ja perustavat uuden pesän seuraavana keväänä.
 Myös Sorvari on havainnut tänä syksynä ampiaisten vähyyden Kuopiossa, jossa hän on tehnyt pitkäaikaisseurantaa viime vuosina.
 – Kesäkuussa satuin liikkumaan Rovaniemen alueella ja eri ampiaislajien kuningattaria oli liikkeellä pesiään perustamassa, mutta ilmeisesti pesät eivät kasvaneet suuriksi. Kuuma ja kuiva kesä ei välttämättä ole aina ampiaisille parhaita, koska ampiaisilta kuluu silloin arvokasta työaikaa ja energiaa veden hankintaan ja pesän tuulettamiseen, Sorvari kertoo.
 Lue myös:   Ampiaisetkin stressaantuvat työttömyydestä
 Jouni Sorvari on erikoistunut muurahaisten ja ampiaisten tutkimukseen. Tarja Eskelinen
 Joka toinen vuosi kanta romahtaa
 Sorvarin mukaan ampiaiskannan vuorovuosittainen vaihtelu on ollut havaittavissa ainakin vuodesta 2008 asti. Silloin hän aloitti ampiaisten seurannan aluksi Turussa.
 – Tämä johtuu syksyllä runsaslukuisten piha-ampiaisten ja etelämpänä myös saksanampiaisten kannan vaihtelusta.
 Sorvarin mukaan tänä vuonna on vuorossa niin sanottu pohjavuosi ja ensi vuonna ampiaisia pitäisi jälleen olla enemmän. Varmaa syytä siihen, miksi heikon ampiaisivuoden jälkeen tulee runsaampi vuosi, ei tiedetä.
 – Jostain syystä heikon ampiaisvuoden jälkeen usein tulee hyvä ampiaiskesä. Mahdollisesti loisten ja tautien määrä romahtaa ampiaisille sopivalle tasolle. Ehkä vähän niin kuin tämän koronan kanssa – kun ollaan vähemmän tekemisissä, tauti vähenee ja päin vastoin, Sorvari sanoo.
 Paukkusen tavoin Sorvari muistuttaa, että ampiaishavainnot ovat aina hyvin paikallisia.
 – Sisälle tulevien ampiaisten invaasioon vaikuttaa erityisen paljon myös se, onko lähistöllä näiden ampiaisten pesiä. Sattumalta voi käydä myös niin, että pohjavuotenakin tulee ampiaisia sisään, koska lähistöllä sattuu olemaan pesä, Sorvari sanoo.
 Kevät on myös kriittistä aikaa
 Ampiaisten pesinnän onnistumiseen vaikuttaa paljon kevään säätila. Kuningatar perustaa silloin yksin pesää rakentaen sen alkuosat ja kerää samalla ravintoa jälkeläisilleen.
 – Jos on kovin koleaa ja erityisesti sateista, niin pesän rakentaminen on hidasta tai jopa epäonnistuu kokonaan.
 Työläisparvet jatkavat pesän rakentamista, mutta siinäkin sääolot vaikuttavat.
 – Sateella nekään eivät lennä. Ja ehkä viime kesään liittyen, jos on liian kuumaa, niin osa työläisistä pitää siirtää rakennus- ja ravinnonkeruutöistä viilentämään pesää tuulettamalla sitä siivillään pesän suuaukolla, Sorvari kertoo.
 Hän sanoo, että normaalina kesänä työläiset saavat vettä keräämänsä meden ja kirvojen makean ulosteen mukana. Kuivina aikoina mettä on vähän ja ampiaisten pitää etsiä vettä muualta.
 – Siksi niitä voi tulla puutarhan kastelun jälkeen kasvien lehdille vettä juomaan.
 Ampiaisillakin on tärkeä rooli
 Jouni Sorvarin mielestä ampiaiset ovat aliarvostettuja hyönteisiä.
 – Vaikka ne eivät ole niin tehokkaita pölyttäjiä kuin esimerkiksi kimalaiset, ne pölyttävät kuitenkin kasveja mettä etsiessään.
 Lue myös:   Näin erotat ampiaisen, mehiläisen ja kimalaisen
 Suurin ja vielä vähemmän tunnettu merkitys ampiaisella on Sorvarin mukaan sen rooli petona.
 – Nostaisin erityisen tärkeäksi ihmisen kannalta joidenkin ampiaisten tavan metsästää kirvoja. Joskus loppukesällä tai alkusyksyllä saattaa kuulua puiden latvoista melkoinen surina, kun ampiaiset vapauttavat puita kirvoista, kun monet muut kirvojen viholliset ovat jo luopuneet leikistä.
 Jos ampiaisten määrä vähenisi pysyvästi, lisäisi se niiden saalishyönteisten määriä, ja kirvojen aiheuttamat vahingot varmaankin lisääntyisivät, Sorvari sanoo.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  17.10. kello 23 saakka.
 Lue myös:
 Ampiaisenpisto tappaa Suomessa lähes vuosittain – lasten allergiakuolemilta vältytty
 Uunin lämmittäjälle kävi jättiyllätys – keittiön seinästä alkoi valua litrakaupalla hunajaa: "Sitä on tullut jo monta litraa"
 Ole liikkeellä ennen ampiaisia – valepesä saattaa hämätä ampiaiset asumaan muualle

Huomasitko sinäkin, ettei ikkunoista pyri tänä syksynä ampiaisia tavalliseen tapaan? – syy voi olla kevään viileydessä tai kesän kuumuudessa


Summary: 44-vuotias Orell on koulutukseltaan yhteiskuntatieteiden maisteri. Taustallaan hänellä on pitkä ura journalismin parissa.

Turun Sanomien uudeksi vastaavaksi päätoimittajaksi on nimitetty  Jussi Orell .
 44-vuotias Orell on tällä hetkellä maakuntalehtien yhteisen Lännen Median uutistuottajana. Hän on työskennellyt Turun Sanomissa aikaisemmin uutispäällikkönä.
 Koulutukseltaan hän on yhteiskuntatieteiden maisteri. Nykyinen päätoimittaja Kari Vainio jää eläkkeelle ensi keväänä.
 Kuuntele tästä uusimmat Yle radiouutiset Varsinais-Suomesta Lue uusimmat Yle Uutiset Varsinais-Suomesta

Jussi Orell Turun Sanomien vastaavaksi päätoimittajaksi


Summary: Kevään kukinnon onnistumiseksi kukkasipulit on syytä istuttaa kuohkeamultaiseen maahan, jonka lämpötila on alle kymmenen astetta. Alan asiantuntija muistuttaa, että sipulikukat eivät menesty, jos vesi seisoo kukkapenkissä.

Syys-lokakuu on oikea aika istuttaa kukkasipulit maahan. Hortonomi, puutarhasuunnittelija Tanja Nieminen Kanta-Hämeen puutarhakeskuksesta, Hattulasta opastaa arvioimaan kukkasipulin sopivaa istutussyvyyttä siten, että sipulin päällä on kaksinkertaisesti sipulin korkeuden verran multaa.
 – Eli jos sipuli on kolme senttiä, niin sen päälle tulee kuusi senttiä multaa. Päälle tulevaa multaa ei kannata tampata tiiviiksi, sanoo Nieminen.
 Kevään kukinnon onnistumiseksi sipulit on istutettava kuohkean maahan, jonka lämpötila on alle kymmenen astetta. Sipulikukat eivät liioin menesty liian märässä maassa.
 Kati Turtola / Yle
 Tanja Nieminen vinkkaa käyttämään isoäitien keinoa myyrien karkottamiseksi ja istuttamaan narsisseja tulppaanien sekaan suojaksi myyrille.
 – Narsisseista tai laukkojen sipuleista eläimet eivät pidä. Siksi mummojen kukkapenkeissä on narsisseja penkin edessä, sanoo Nieminen.
 Lisää  Kanta-Hämeen  uutisia Yle Areenassa: kuuntele, katsele ja lue mitä lähelläsi tapahtuu.

Maisemasuunnittelijan vinkki: "Istuta narsisseja suojaamaan tulppaaneja myyriltä"


Summary: Työtön tapaa te-toimiston tai kunnan virkailijaa aluksi kahden viikon välein. Nykyistä nopeamman ja henkilökohtaisemman palvelun uskotaan lyhentävän työttömyyttä.

Marinin hallituksen pohjoismainen työvoimapalvelumalli muistuttaa paljon Sipilän hallituksen omaehtoisen työnhaun mallia, joka tunnettiin  aktiivimalli kakkosena .
 Juha Sipilän  (kesk.) hallituksen työministerin  Jari Lindströmin  (ps./sin.) mielestä  nykyhallituksen esitys on kopio   keväällä 2019 haudatusta  aktiivimalli kakkosesta. Tähän ovat tarttuneet eduskunnassa myös  opposition edustajat.
 Uudistukseen on kuitenkin laitettu tällä kertaa runsaasti rahaa. Lisäksi työnhakijoihin pidetään yhteyttä tiiviimmin ja työstä kieltäytyjille määrättyjä karensseja on lievennetty.
 Eduskunta käsittelee parhaillaan hallituksen esitystä, joten valiokunnat voivat löytää yksityiskohdista vielä viilattavaa. Mallin pitäisi tulla voimaan ensi vuoden toukokuussa.
 Tässä keskeiset muutokset:
 1. Neljä työnhakua kuukaudessa, kaikkiaan 14 miljoonaa vuodessa
 Työttömän pitää hakea vähintään neljää työtä kuukaudessa, laissa puhutaan "työmahdollisuudesta". Tämä voi tarkoittaa työhakemuksen lähettämistä tiettyyn työpaikkaan, avoimen hakemuksen jättämistä tai suoraa yhteydenottoa työnantajaan.
 Työnhakija päättää itse, mitä paikkoja hakee. Niiden pitää olla sellaisia, joihin hänen on mahdollista työllistyä.
 Sairaanhoitajan paikkaa ei siis kannata hakea sähköasentajan koulutuksella ja kokemuksella. Monissa muissa ammateissa rajanveto voi olla vaikeampaa. Te-toimiston tai kunnan virkailija lopulta päättää, täyttääkö työnhaku ehdot.
 Haettavien paikkojen määrässä voidaan kuitenkin joustaa, jos työtön ei ole täysin työkykyinen tai jos alueella ei ole sopivia työpaikkoja tarjolla. Määrästä sovitaan työttömän työllistymissuunnitelmassa.
 Työnhakija kirjaa hakemansa paikat verkkopalveluun.
 Hallituksen mukaan malli ei johda hakemustehtailuun , vaan työtön saa paremmat mahdollisuudet vaikuttaa työllistymiseensä.
 Lakiesityksessä todetaan kuitenkin, että työnhakijat tulevat tekemään vuodessa arviolta yhteensä noin 14 miljoonaa työhakemusta tai muuta työnhakua.
 Työttömiin pidetään nykyistä tiiviimmin yhteyttä, koska työttömyyden alussa löytää helpommin uuden työpaikan. Henrietta Hassinen / Yle
 2. Työttömään pidetään yhteyttä ensin kahden viikon välein
 Uudessa työnhakumallissa panostetaan erityisesti työttömyyden ensimmäisiin kuukausiin, koska silloin löytää helpommin uuden työn.
 Työttömäksi ilmoittautunut pääsee alkuhaastatteluun viiden arkipäivän kuluessa ja hänelle tehdään heti oma työllistymissuunnitelma.
 Samalla selvitetään, tarvitseeko hän työllistyäkseen työvoimapalveluja tai lisäkoulutusta. Sellaiset työttömät, jotka tarvitsevat sosiaali-, terveys- ja kuntoutuspalveluja, ohjataan te-toimistojen, kuntien ja Kelan monialaiseen yhteispalveluun.
 Kolmen ensimmäisen kuukauden aikana työnhakija tapaa te-toimiston tai kunnan työllisyyspalveluiden virkailijan noin kahden viikon välein. Keskusteluja on yhteensä seitsemän.
 Alkuhaastattelussa virkailijan tulisi tavata työnhakija henkilökohtaisesti. Muuten he voivat keskustella puhelimessa tai verkossa. Kolmen kuukauden työttömyyden jälkeen työllistymissuunnitelmaa päivitetään.
 Aina kun työttömyys on jatkunut puoli vuotta, on uusi kuukauden jakso, jonka aikana työnhakukeskustelu pidetään kaksi kertaa.
 Lomautetuille ja osa-aikaisesti työskenteleville työnhakijoille järjestetään haastatteluja ja keskusteluja edellä kuvattua harvemmin.
 Yhteydenpito työttömiin joka tapauksessa kaksinkertaistuu. Esityksen mukaan te-toimisto tai kunta järjestää työnhakijoille vuodessa arviolta 2,3 miljoonaa alkuhaastattelua tai työnhakukeskustelua. Nykyisin näitä järjestetään noin miljoona vuodessa.
 3. Päiväraha ei katkea yhtä pitkäksi aikaa kuin nykyisin
 Jos työtön ei hae sovittuja työpaikkoja tai hakeudu palveluihin, hän saa ensimmäisestä unohduksesta tai laiminlyönnistä huomautuksen ja voi korjata toimintaansa.
 Seuraamukset kiristyvät, kun työtön toistuvasti laiminlyö sen, mistä on sovittu työllistymissuunnitelmassa.
 Toisesta kerrasta työttömyyspäiväraha katkaistaan viideksi päiväksi. Kolmannesta velvoitteen rikkomisesta seuraa kymmenen päivän karenssi. Neljännen rikkeen jälkeen työttömyysturvan menettää toistaiseksi ja työttömälle asetetaan työssäolovelvoite.
 Uudestaan päivärahaa voi saada, kun on ollut 12 viikkoa töissä tai osallistunut työvoimapalveluihin.
 Jos työnhakija kieltäytyy varmasta työstä ilman pätevää syytä, hänen päivärahansa voidaan katkaista 45 päiväksi. Tämän pidemmäksi karenssi ei uuden lain mukaan voi venyä.
 Nykyisin työnhakijalle tulee 60 päivän karenssi, jos hän ei hae te-toimiston tarjoamaa työtä. Toisella kerralla päivärahaoikeus lakkaa toistaiseksi. 90 päivän karenssi taas seuraa, jos työtön kieltäytyy varmasta työpaikasta.
 4. Pakolliset työtarjoukset yhä käytössä
 Työministeri  Tuula Haatainen  (sd.)  on sanonut hallituksen luottavan siihen , että työtön hakee itse töitä. Aivan täysin se ei luota työnhakijan omaan aktiivisuuteen.
 Työvoimaviranomainen voi yhä määrätä työttömän hakemaan työpaikkaa velvoittavalla työtarjouksella. Se tarkoittaa, että työ on pakko ottaa vastaan.
 Jos työtön ei huoli työtä, hän joutuu karenssiin eli menettää työttömyyspäivärahansa 45 päiväksi.
 Työttömyyden pituus ja oma aktiivisuus vaikuttaa pakkoon. Tarjottua työtä pitää hakea, jos työnhaku on kestänyt kuusi kuukautta alkuhaastattelusta laskien.
 Ihan joka tapauksessa työtä ei ole pakko ottaa vastaan. Velvoitteesta vapautuu, jos on jo hakenut kuukausittain vaadittavaa neljää paikkaa.
 Myös työttömän ammattitaitosuoja säilyy ennallaan. Työnhakija voi kolmen ensimmäisen työttömyyskuukauden aikana kieltäytyä työstä, joka ei vastaa hänen koulutustaan ja työkokemustaan.
 Erityisesti työttömien asiakaspalvelua parannetaan. Tämän toivotaan lyhentävän työttömyysjaksoja. Jorge Gonzalez / Yle
 5. Rahaa ja virkailijoita tulee lisää
 Hallitus laittaa 70 miljoonan euroa lisää rahaa työttömien palveluihin. Tällä rahalla palkataan yhteensä 1 200 uutta virkailijaa te-toimistoihin ja kuntien työllisyyspalveluihin ja uudistetaan työttömien verkkopalveluja. Henkilöstön määrä kasvaa kunnolla nykyiseen verrattuna.
 Rahaa pannaan nyt erityisesti työnhakijoiden asiakaspalveluun. Tiiviimpi yhteydenpito ja aktiivisempi työnvälitys toivottavasti lyhentävät työttömyysaikaa.
 Hallitus laskee, että pohjoismainen työvoimapalvelumalli parantaisi työllisyyttä 9 500–10 000 työllisellä.
 Esitetyt muutokset maksavat lähes 33,5 miljoonaa euroa vuodessa, kun työttömyysturvamenot kasvavat. Samalla asumistuki- ja toimeentulotukimenot vähenevät arviolta 17 miljoonalla eurolla vuosittain.
 Muutosten vaikutukset näkyvät julkisessa taloudessa täysin vasta vuonna 2025. Silloin niiden arvioidaan vähentävän menoja noin 230 miljoonaa euroa vuodessa.
 Uuden työhakumallin lisäksi hallitus uudistaa palkkatukea ja helpottaa  osatyökykyisten työllistymistä  Välittäjä-yhtiön avulla.
 Bonusnosto:
 Hallitus on päättänyt, että vuonna 2024 työvoimapalvelut siirretään kokonaan kuntien vastuulle. Tällä hetkellä on jo käynnissä laaja kuntien työllisyyskokeilu, joka  on käynnistynyt kangerrellen.
 Kokeilun piti kestää kesäkuuhun 2023, mutta nyt hallitus esittää, että kokeilua jatketaan siihen saakka kunnes kunnat vastaavat työnvälityksestä.
 Kokeiluun on siirretty vaikeimmin työllistyvät työnhakijat eli pitkäaikaistyöttömät, alle 30-vuotiaat ja vieraskieliset. Te-toimistoihin jäi pääosin ansiosidonnaista päivärahaa saavia työttömiä. Työttömien siirtoa takaisin lyhyeksi aikaa te-palveluihin ei nähdä järkevänä.
 Työttömiä koskevat muutokset eivät lopu tähän. Hallituksen sopi puoliväliriihessä, että julkista taloutta 110 miljoonalla eurolla vahvistavasta työllisyystoimista päätetään helmikuun puoliväliin mennessä.
 Hallitus tavoittelee vuoteen 2030 mennessä 80 000 lisätyöllistä. Vuosikymmenen puoliväliin mennessä työllisyysasteen pitäisi nousta 75 prosenttiin. Elokuussa työllisyysaste oli 72,8 prosenttia.
 Lue lisää:
 Ministeri ei usko työnhakuvelvoitteen johtavan hakemustehtailuun: "Ihminen itse tietää, millaisia työpaikkoja hän hakee"
 Työhakemus keskimäärin kerran viikossa tai työttömyysturva vaakalaudalle – uusi työnhakumalli lähtee tänään eduskuntaan
 Uusi työllisyyspalvelumalli vaatii lisävoimia – Hämeeseen palkataan 84 uutta virkailijaa
 "Aktiivimalli 2 nousi kuolleista", sanoo työttömien etujärjestö – miksi Sipilän hallituksen inhokki kelpasi vasemmistolle nyt?
 Suomessa 300:aa työnhakijaa palvelee yksi virkailija – Työministeri Haatainen haluaa "merkittävän" lisärahoituksen työvoimapalveluihin

Viisi nostoa uudesta työnhakumallista: Neljä hakemusta kuukaudessa, työnhakua seurataan tiiviisti, päivärahan katkaisut lyhenevät


Summary: Autoilijoita kehotetaan käyttämään kiertoteitä eli lähinnä tietä 110.

Ykköstiellä eli Turunväylällä Espoossa, Ämmässuon liittymässä, on kaatunut iso tukkien nostoon ja kuljetukseen tarkoitettu kuorma-auto keskelle kaistoja eli viheralueelle.
 Onnettomuus haittaa liikennettä molempiin suuntiin, koska kaatunut iso auto ulottuu molempien suuntien kaistoille.
 Länsi-Uudenmaan poliisi kertoo, että liikenne ruuhkautuu ja kiertoteitä kannattaa suosia. Molempiin suuntiin yksi kaista pois käytöstä.
 Autoilijoita kehotetaan käyttämään kiertoteitä eli tietä 110.
 Raivaustyöt paikalla ovat käynnissä. Liikennehaitan arvio on tunteja.

Turunväylällä tukkien nosturiauto kaatunut, liikenne ruuhkautunut


Summary: Ihmisoikeuskeskustelussa haisee pahasti kaksinaismoralismi. Se tunkee nenään erityisesti Kiinan uiguurivähemmistöstä puhuttaessa, kirjoittaa Ricks.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja tekee joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki blogit voit lukea täältä
 Heitä on  pakotettu työleireille, raiskattu, kidutettu  ja  pakkosteriloitu .  Heitä on kuollut leireille .  Miljoonia sorretaan päivittäin  ja sitä on jatkunut vuosia. He, joista puhun, ovat Länsi-Kiinan muslimitaustainen uiguurivähemmistö. Eikä heistä juuri puhuta.
 Siinä, missä koomikko  Dave Chappellen   transyhteisöstä vitsailu  saa  julkkiksia ja somekansaa vaatimaan suoratoistopalvelu Netflixin boikotoimista  tai Yhdysvalloissa poliisiväkivalta vetää ihmiset ympäri Eurooppaa barrikadeille, uiguurien kansanmurha ei saa samanlaista huomiota tai vaatimuksia osakseen.
 Miksi ei?
 Transihmisten ja Yhdysvaltojen mustien ahdinko  on ihan todellista. Samaan aikaan ahdingon esittäminen on kuin brändien välistä kilpailua. Kaikille ei riitä yhtä lailla tilaa, ja brändien välisessä arvojärjestyksessä uiguurit ovat selvästi alempana.
 Meidän on helppo huutaa Twitterissä, Instagramissa ja TikTokissa seksuaalivähemmistöjen tasa-arvoisen kohtelun, anti-rasismin tai ahdistelukulttuurin lopettamisen perään. Sitä tehdään totta kai siksi, koska asiat ovat tärkeitä. Mutta tärkeisiinkin someulostuloihin on myös kannustimia. Tietyistä asioista puhumalla saa valveutuneen ihmisen rintanapin, kanssa-ajattelijoilta somepeukkuja ja pieni määrä ihmisiä – kuten somevaikuttajat – rahallista hyötyä ihmisten huomiota kaappaavasta sisällöstä.
 Yksi aikamme pahimmista ihmisoikeusloukkauksista on meneillään. Siitä ei juuri puhuta, koska monille se on ristiriidassa henkilökohtaisen hyödyn kanssa. Instagram-tarinoiden tekeminen tai bestsellereiden kirjoittaminen uiguureista ei yksinkertaisesti ole huomiotaloudessamme kannattavaa.
 Hiljaisuus on liiketoiminnallisesti kannattavampaa kuin selkärangan kasvattaminen.
 Puhumalla   Kiinan valtiosta  vaikuttajat, julkkikset ja yritykset ottavat ison riskin. Jos niin tekee, Kiinan valtio ärähtää lujaa takaisin,  kuten kävi esimerkiksi kotimaisen Marimekon kanssa , joka ilmoitti sivuillaan, ettei se hyväksy Kiinan uiguurialueella Xinjiangissa tuotetun puuvillan käyttöä tuotteissaan. Kiinan sitten ärähdettyä, Marimekko poisti linjauksen, mikä taas johti julkiseen ryöpytykseen Suomessa. Lopulta tiedotusfarssi päättyi siihen, että Marimekko palautti alkuperäisen linjauksen sivuilleen. Vain muutama yritys Suomessa on julkisesti ilmoittanut etteivät he käytä Xinjiangissa pakkotyöllä tuotettua puuvillaa.
 Hiljaisuus on liiketoiminnallisesti kannattavampaa kuin selkärangan kasvattaminen. Yhdysvaltalainen vaate- ja kenkäjätti Nike liputtaa sivuillaan, että se ei tuota mitään Xinjianingissa. Voi jukra. Samaan aikaan merkki teki kuitenkin viime vuonna loistotuloksen Kiinassa ja  Niken toiminnanjohtaja hehkutti Kiina-yhteistyötä .
 Globaalit julkimot kuten koripalloilija  LeBron James  tai näyttelijä  John Cena  ovat olleet kovia kertomaan, kuinka he ovat ihmisoikeuksien puolella. Mutta kun on kyse Kiinasta, ja heidän elannostaan, kättä vedetään ripeästi lippaan keltapunaisen lipun edessä. Näin kävi kun ihmisoikeudet ja  NBA-koripalloliigan  sekä  Hollywoodin  Kiina-kauppa joutuivat vastatusten. Raha voitti.
 He ovat globaalien julkkisten eliittiä. Kun hekään eivät uskalla sanoa mitään Kiinasta, miksi pienemmän luokan vaikuttajat sitä tekisivät?
 Kiina on maailman toiseksi suurin  talous. Sen leima repsottaa alushousuissamme, saippuoissamme, puhelimissamme ja lähestulkoon kaikkialla, mihin länsimainen käsi koskettaa. TikTok, josta sadat tuhannet niin kutsutut ”vaikuttajat" saavat elantonsa, on kiinalaislähtöinen.
 Ikävä totuus on tämä, ja se mahtuu jopa twiitin mittaan: jos Kiinan talous olisi Portugalin kokoinen, uiguurien hätään olisi puututtu lujemmin. Kiinan sotilaallisen, kulttuurisen ja taloudellisen mahdin vuoksi, helppoa ratkaisua ei ole.
 Minulla ei ole tarjota  tajunnan räjäyttävää ratkaisua. Kun Kiinaa ei voida potkia pois maailman taloudesta ja sotilaallinen väliintulo on täysin mahdoton ajatus, niinkin tylsältä kuulostava asia kuin diplomatia ja toiminta kansainväliseltä yhteisöltä ovat avainasemassa.
 On minulla silti toive erityisesti päättäjille ja vaikuttajille: jos aiot brändätä itseäsi vähemmistöjen tunteiden tulkkina, ota uiguurit selvästi paremmin osaksi työtäsi, silloinkin kun se ei ole taloudellisesti tai tykkäysten valossa järkevää.
 Kiinassa on parhaillaan  jopa miljoona uiguuria pidätettynä ja pakkotyöleireillä , ”vapaana” elävien uiguurien yksityisyyttä taas rikotaan valvontateknologialla.
 Siitä ei voi puhua liikaa.
 Sean Ricks
 Kirjoittaja on kotoisin Tampereelta, juontaa   Perjantai -keskusteluohjelmaa ja uskoo, että parhaat keskustelut käydään sosiaalisen median ulkopuolella.
 Blogista voi keskustella 16.10. klo 23.00 saakka.
 Katso myös
 Perjantai-dokkari Suomessa asuvista uiguureista.

Sean Ricks: Toisin kuin anti-rasismilla ja seksuaalivähemmistöjen ahdingolla, uiguurien kansanmurhalla ei taota rahaa ja sometykkäyksiä


Summary: Pori Jazz -festivaalien edellinen toimitusjohtaja Miika Ranne jätti paikkansa keväällä. Pori Jazz 66 ry:n hallituksen puheenjohtaja Kristian Vainio on ottanut hoitaakseen toiminnanjohtajan tehtävät.

Pori Jazz -festivaaleille ei palkata uutta toimitusjohtajaa.
 Tehtävän edellinen haltija  Miika Ranne  jätti paikkansa keväällä, eikä uutta toimitusjohtajaa nimetty, vaan rekrytointi piti aloittaa myöhemmin tänä vuonna. Nyt Pori Jazz 66 ry:n hallituksen puheenjohtaja  Kristian Vainio  kertoo, ettei uutta toimitusjohtajaa etsitä vaan hän itse hoitaa tehtävää.
 – Hallituksen puheenjohtajana hoidin tehtävää jo kesällä. Päädyimme siihen, että toistaiseksi emme rekrytoi uutta henkilöä, vaan minä hoidan tehtävää toiminnanjohtajana ja hallituksen varapuheenjohtaja  Tuomas Tyrsky  vastaa hallituksen puheenjohtajuudesta, Vainio sanoo.
 Kristian Vainio on aiemmin toiminut muun muassa Porin kaupungin elinkeinojohtajana.  Hän jätti paikan vuonna 2017 .
 Kristaian Vainio toimi aiemmin Porin elinkeinojohtajana. Kuva vuodelta 2013. Jari Laasanen/Yle
 Valmistautumista vuoteen 2022
 Koronaepidemia on vaikuttanut merkittävästi myös Pori Jazziin. Vuoden 2020 tapahtuma peruttiin, ja viime kesänä  tapahtuma oli pienimuotoinen puistokonserttien sarja .
 Kristian Vainio sanoo Pori Jazzin valmistautuvan järjestämään ensi kesänä täysimittaisen festivaalin.
 Pori Jazzin  edellinen toimitusjohtaja Miika Ranne siirtyi perjantaina Yleisradion palvelukseen . Hän aloittaa televisiossa esitettävän Puoli seitsemän -ohjelman vastaavana tuottajana.

Koronan kurittama Pori Jazz -festivaali ei etsi uutta toimitusjohtajaa


Summary: Valtion rahapeliyhtiö Veikkaus on saanut yt-neuvottelunsa päätökseen. Yhtiön mukaan Yhtiö aikoo irtisanoa 125–190 työntekijää. Lisäksi noin 50 toimihenkilön ja noin 60–110 työntekijän työsuhteen ehdot muuttuvat olennaisesti.

Kasinot, uhkapelit ja rahapeli- ja vedonlyöntipalvelut

Valtion rahapeliyhtiö Veikkaus on saanut yt-neuvottelunsa päätökseen.
 Yhtiön mukaan noin 125–190 ihmisen työt päättyvät. Lisäksi noin 50 toimihenkilön ja noin 60–110 työntekijän työsuhteen ehdot muuttuvat olennaisesti, Veikkaus kertoo tiedotteessaan.
 Veikkaus kertoi yt-neuvottelujen aloituksesta alun perin elokuussa. Tuolloin irtisanomisia arvioidaan tuleva enimmillään 200 ja työsuhteen ehtoihin tulevan muutoksia 330:n työntekijällä. Nyt toteutuneet luvut ovat kesällä arvioitua pienemmät.
 Tarkat määrät irtisanottavista selviävät yhtiön mukaan myöhemmin. Siihen vaikuttavat päätökset työntekijöille tarjottujen uusien työtehtävien ja -nimikkeiden vastaanottamisesta sekä mahdolliset yhtiön sisäiset siirrot.
 Veikkauksen uusi organisaatio astuu voimaan viimeistään tammikuussa 2022.
 Yt-neuvottelujen piirissä oli noin 830 henkilöä.
 Veikkaus tavoittelee noin 15 miljoonan euron kustannussäästöjä vuoteen 2024 mennessä.
 Lue lisää:
 Veikkaus aloittaa yt-neuvottelut: 200 työntekijää voi menettää työnsä – pääluottamusmies: "Nyt se muutos sitten kolahtaa henkilöstöön"

Veikkauksen yt-neuvottelut päätökseen: irtisanoo jopa 190


Summary: Killing Eve -sarjasta tuttu Jodie Comer tekee vaikuttavan roolin Ridley Scottin historiallisessa, keskiaikaan sijoittuvassa elokuvassa. Sen ytimessä on raiskaus ja se, uskotaanko uhria.

Brittiläinen elokuvaohjaaja  Ridley Scott , 83, on yhä iskussa. Hänen uusi, eeppinen elokuvansa  The Last Duel  kertoo historian viimeisestä, virallisesti tunnustetusta, oikeudellisesta kaksintaistelusta, jossa taisteltiin kunniasta kuolemaan saakka.
 Elokuvan ytimessä on tosielämään perustuva tarina. Ranskalainen aatelisnainen nousi 1300-luvun lopulla puolustamaan kunniaansa tultuaan raiskatuksi. Scott iskee ajankohtaiseen teemaan: miksi raiskauksen uhria ei uskota?
 Elokuvassa kaksintaisteluun lähtee kaksi aatelista: naisen aviomies sekä raiskaaja, joka kiistää tekonsa. Myös nainen voi menettää henkensä, jos omaa kunniaansa puolustava aviomies kuolee taistelussa.
 Ridley Scott Cannesin elokuvajuhlilla 2021. Christian Alminana / Getty Images
 Elokuva perustuu historialliseen bestseller-kirjaan  The Last Duel: A True Story of Crime, Scandal, and Trial by Combat in Medieval France . Sen on kirjoittanut yhdysvaltalainen, keskiajan historian asiantuntija  Eric Jager . Hän on penkonut perin pohjin aikakauden arkistoja.
 Scottille Jagerin kirja oli elämys.
 – Halusin tehdä tämän elokuvan, koska kirja on loistava ja tarina uskomaton. Teos osoittaa selvästi, miten naisten kohtelu ei ole juuri muuttunut 600 vuodessa, Ridley Scott sanoo Ylen haastattelussa.
 The Last Duel  sijoittuu keskiajalle.
 Damon tarjosi käsikirjoitusta
 Pitkän linjan elokuvaohjaaja Scott ( Alien – kahdeksas matkustaja, Blade Runner, Thelma ja Louise, Gladiaattori ) on tehnyt jälleen kerran visuaalisesti komean elokuvan. Kaikki kolme pääosanesittäjää kertovat oman näkemyksensä raiskauksesta ja sitä edeltäneistä tapahtumista.
 Matt Damon  esittää harvinaisen karismatonta ritaria, jonka vaimo ( Jodie Comer ) raiskataan. Raiskaaja on  Adam Driverin  näyttelemä salskea ja aistikas aatelismies. Driver uhkuu vaarallista seksuaalisuutta.
 Adam Driver on The Last Duel -elokuvan pahis. 20th Century Studios / Filmikamari / The last duel
 Elokuvaan on ympätty rooli myös  Ben Affleckille . Hän on käsikirjoittanut  The Last Duelin  yhdessä Damonin ja  Nicole Holofcenerin  kanssa. Holofcener tuo elokuvaan naisnäkökulmaa, mutta elokuvan nähtyään tulee väistämättä mieleen, että tosielämän ystävykset Damon ja Affleck ovat kirjoittaneet elokuvan itselleen.
 Ikä alkaa painaa molempia näyttelijöitä Hollywoodin armottomassa koneistossa, joten on hienoa, että ystävykset pääsevät näin esille. On eri asia, tuovatko he näyttelijöinä mitään kiinnostavaa itse elokuvaan.
 Scott vahvistaa, että Damon tarjosi hänelle käsikirjoitusta.
 – Matt Damon toi minulle käsikirjoituksen ja kysyi, kiinnostaako. Totta kai minua kiinnostaa kaikki, mitä Damon tuo eteeni. Teimme yhdessä menestyselokuvan Yksin Marsissa (2015), Scott sanoo.
 “Naiset taistelevat yhä kehonsa itsemääräämisoikeudesta”
 Vaikka  The Last Duel  kertoo keskiajan valtarakenteista, ihmisten reaktiot raiskaukseen ja raiskauksen uhriin muistuttavat elokuvassa hämmästyttävän paljon nykypäivää. Keskiajalla ajateltiin, että raiskaus oli kunnianloukkaus raiskatun naisen aviomiestä kohtaan. Nainen sivuutettiin keskustelussa kokonaan.
 Jodie Comer tekee hienon roolityön elokuvassa The Last Duel. 20th Century Studios / Filmikamari / The last duel
 BBC:n draamasarjassa  Killing Eve  läpimurtonsa tehnyt  Jodie Comer , 28, tekee vaikuttavan ja vähäeleisen roolin oikeuttaan penäävänä keskiaikaisena aatelisnaisena. Englantilainen Comer on nouseva tähti, jota kannattaa seurata.
 Hän kertoo, miten keskiajalla aviomies saattoi saada rahallisen korvauksen siitä häpeästä, jonka vaimo tuotti miehelleen tultuaan raiskatuksi. Nainen saattoi myös menettää henkensä pelkästään kertomalla siitä, että hänet on raiskattu.
 – Siinä mielessä moni asia on mennyt eteenpäin, Comer sanoo Ylen haastattelussa.
 Hän kuitenkin muistuttaa, että naiset kärsivät yhä kaltoinkohtelusta nyky-yhteiskunnassa.
 – Naiset taistelevat yhä kehonsa itsemääräämisoikeudesta. Meillä on edelleen pitkä matka siihen. Tuntuu suorastaan kummalliselta, ettei sitä ole jo saavutettu, Comer sanoo.
 The Last Duel  -elokuvan käsikirjoittaja Nicole Holofcener toi Comerin mukaan tarinaan vivahteita.
 – Kun nainen kirjoittaa naiselle, siinä syntyy yhteinen ymmärrys, jota on vaikea saada aikaan keinotekoisesti. Naisen herkkyyttä voi tuskin kopioida, Comer sanoo.
 Sillä Comer viittaa mieskäsikirjoittajaan.
 – Holofcenerin mukanaolo oli korvaamatonta, Comer toteaa.
 Ridley Scott kuvaa seuraavaksi elokuvan Napoleonista.  Kitbag -nimisen elokuvan kuvausten on määrä alkaa ensi vuoden puolella. Pääosissa nähdään  Joaquin Phoenix  ja Jodie Comer.
 The Last Duel, ensi-ilta 15.10.
 The Last Duel -elokuvan tapahtumat johtavat historian viimeiseen, virallisesti tunnustettuun, oikeudelliseen kaksintaisteluun. Siinä taisteltiin kunniasta kuolemaan saakka. Kaksintaistelun siunasi Ranskan lapsikuningas Kaarle VI.  Kuvassa Adam Driver ja Matt Damon. 20th Century Studios / Filmikamari / The last duel

Kuinka kauas keskiajalta on tultu, kysyy The Last Duel -elokuva – näyttelijä Jodie Comer Ylelle: “Naiset taistelevat yhä kehonsa itsemääräämisoikeudesta”


Summary: Kesällä 35-vuotias mies joutui asumaan teltassa Kouvolassa. Kiireellisiin vetoomuksiin ei vastattu. Nyt Kymenlaaksossa valmistellaan kokeilua, joka vastaisi päihderiippuvaisten asunnottomien hätään. Sunnuntaina vietetään asunnottomien yötä.

Asunnottomien hätään etsitään yhä ratkaisua Kymenlaaksossa.
 Tällä hetkellä Kymenlaakson sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymä Kymsote järjestää asunnottomille hätämajoitusta hotellista tai muusta majoituspaikasta, kun asunnottomuus on akuuttia. Esimerkiksi tulipalossa kotinsa menettäneet voivat saada muutamaksi yöksi Kymsoten järjestämän majoituksen.
 Hätämajoitus ei kuitenkaan palvele kaikkia, kuten pitkäaikaisesti asunnottomia tai henkilöitä, joilla on vaikea päihderiippuvuus. Tämän asian suhteen ongelmia on ympäri maata.
 Kymenlaaksossa  on jo aiemmin yritetty  saada kiireellisesti asunnottomille paikka, jossa yöpyä. Asia on edennyt hyvin hitaasti.
 Päihderiippuvaisten asunnottomien tilanne on kuitenkin huomattu. Kymsoten asumispalveluiden palvelupäällikkö  Mervi Takala  kertoo, että valmisteilla on uusi kokeilu asunnottomille yhdessä päihde- ja mielenterveyspalveluyritys A-Klinikan kanssa.
 – Asia on tarkoitus viedä päätöksentekoon tämän kuun lopussa.
 Takala ei kerro asiasta vielä enempää. A-Klinikalla on tällä hetkellä Kouvolassa vieroitushoitoyksikkö, selviämishoitoasema ja kuntouttavaa hoitoa.
 "Pepsi" toi esimerkin Kymenlaakson tilanteeseen
 Sunnuntaina 17.10. vietettävän asunnottomien yön teemana on yhteiskunnasta syrjäyttäminen. Teeman kautta esiin nostetaan yhteiskunnan rakenteissa olevia syitä asunnottomuudelle.
 Asunnottomuutta käsitteleviä tapahtumia järjestetään ympäri Suomea tällä ja ensi viikolla. Tapahtumissa muun mussa jaetaan lämpimiä vaatteita ja hygieniatarvikkeita ja jaetaan tietoa asunnottomuudesta.
 Yle uutisoi kesäkuussa kouvolalaisesta  Pepsistä , joka sai häädön kodistaan ja päätyi asumaan telttaan metsään lähelle Kouvolan keskustaa. Miehen vaikea huumausaineriippuvuus oli esteenä Kymsoten tarjoamille majoitusvaihtoehdoille.
 Lue lisää:   Kukaan ei voinut auttaa 35-vuotiasta miestä, joka asuu nyt metsässä – äiti ja isä vievät ruokaa lähestymiskiellosta huolimatta: "Hän on kuitenkin ihminen"
 Aikuisten monialaisten palveluiden palvelupäällikkö  Marjo Seuri  Kymsotesta kertoi tuolloin, että asunnottomille vaikeasti huumeiden kourissa oleville ei ole Kymenlaaksossa majoitusvaihtoehtoja, jos he aikovat jatkaa päihteiden käyttöä.
 Pepsin riippuvuus oli kesällä niin paha, ettei hän pystynyt tekemään päätöstä päihteiden käytön lopettamisesta. Hän jäi tilanteeseen, jossa mikään Kymsotella tarjottu palvelu ei soveltunut hänelle.
 Jos motivaatio puuttuu, apua on vaikea antaa
 Seurin mukaan Kymsoten mielenterveys- ja päihdekuntoutujien asumisyksiköissä asuvien sallitaan hieman retkahtavan, mutta pääosin jokaisen asukkaan tavoitteena on oltava toipuminen. Aggressiivisuutta tai väkivaltaisuutta ei sallita.
 – Yhteiskunta tukee, kun ihmisellä on motivaatio laittaa elämänsä kuntoon. Jos sellaiseen ei edes ole halua sitoutua, keinot ovat aika vähissä, Seuri kertoo.
 Tuleva kokeilu olisi kenties voinut auttaa teltassa asuvaa Pepsiä, jos se olisi otettu käyttöön aiemmin. Pepsi  suostui kesällä hoitoon , mutta kuukauden hoitojakson jälkeen hän palasi vapaaehtoisesti takaisin telttaan.
 Tällä hetkellä hän asuu yksityisen vuokranantajan asunnossa, jonka Pepsin vanhemmat järjestivät hänelle kunnan tuen puuttuessa. Pepsi ei ole lopettanut huumeiden käyttöä, ja ensimmäinen varoitus on häiriökäyttäytymisen vuoksi jo saatu.
 Vaikeasti autettavat henkilöt näyttävät jäävän eduskunnan oikeusasiamiehen tekemän  selvityspyynnön  mukaan vaille apua myös muissa kaupungeissa kuin Kouvolassa.
 Oikeusasiamiehen ratkaisuun on kirjoitettu, että selvityksissä oli puutteellisia tietoja vaikeasti autettavien, kuten huumeriippuvaisten tai väkivallan uhan alla olevien, huomioimisesta.
 – Kuntien antamien vastausten perusteella en ole vakuuttunut siitä, että henkilö, jolla on sekä päihde- että mielenterveyssairaus tai joka käyttäytyy uhkaavasti, voisi aina saada tarvettaan vastaavat ihmisarvoisen elämän turvaavat asumispalvelut, apulaisoikeusasiamies  Maija Sakslin  kirjoittaa ratkaisussa.
 "Ketään ei laiteta ulos"
 Esimerkiksi Etelä-Karjalassa aloitettiin vuonna 2019 yömajoituskokeilu, johon myös päihteiden käyttäjät olivat tervetulleita. Tarkoituksena oli antaa yösija ja samalla selvittää tuen tarpeet jatkossa.
 Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksoten psykososiaalisen kuntoutuksen palveluiden esimies  Jenna Brisk  kertoo, että majoituksen järjestäminen oli liian haastavaa paikassa, jossa oli samaan aikaan myös raitista elämää harjoittelevia päihdekuntoutujia. Nyt yömajaa ei enää ole.
 Eksote pyrkii auttamaan jo esimerkiksi silloin, kun asukas on jo saamassa häädön ja jäämässä ilman asuntoa. Tällä hetkellä Eksote tarjoaa tuettua asumista myös päihderiippuvaisille. Brisk kertoo, että tilanne on tällä hetkellä hyvä asuntojen suhteen ja niitä on jopa vapaana.
 Asunnot ovat päihteettömiä, mutta repsahduksia sallitaan.
 – Jos päihteiden käyttöä ilmenee, ensisijaisesti aletaan auttaa ihmistä. Ketään ei laiteta ulos, vaan nimenomaan tarkoitus on kokonaisvaltaisesti auttaa.
 Brisk kertoo, että Eksote myös suunnittelee parhaillaan yömajatoiminnan ottoa takaisin käyttöön.
 Suomessa on tuhansia asunnottomia
 Suomessa oli viime vuonna yhteensä 4 341 asunnotonta, joista yli tuhat oli ollut pitkäaikaisesti ilman kotia.
 Koronavuoden myötä palveluiden tarve on kasvanut koko maassa. Koronaviruspandemian aikana asunnottomat ovat haavoittuvassa asemassa ja suuremmassa riskissä sairastua.
 Asunnottomuus ei aina näy niille, joita aihe ei koske. Vaille omaa kotia jääneet saattavat asua sukulaisten tai ystävien luona, mutta pahimmassa tapauksessa asunnoton joutuu nukkumaan ulkona.
 Pepsi nukkui keväällä häkkivarastossa ja soitti itselleen jopa poliisit, jotta pääsisi yöksi putkaan. Huhtikuiseen kylmään yöhön jäänyt Pepsi sai myös keuhkokuumeen, jota hoidettiin sairaalassa.
 Kymenlaaksossa tilastoitiin viime vuonna yhteensä 54 asunnotonta Kotkassa, Kouvolassa ja Haminassa. Valtaosa heistä vietti aikaansa Kouvolassa.
 Lue lisää:   Teltassa asuvan Pepsin tarina kertoo todellisuudesta, jolta voi helposti sulkea silmänsä – vaikeasti autettavat jäävät omilleen kaupungeissa ympäri maata

Teltta on edelleen joidenkin asunnottomien ainoa vaihtoehto – apua on nyt tulossa, mutta se ei ehtinyt auttamaan huumekoukkuun jäänyttä "Pepsiä"


Summary: Maahanmuuttovirasto Migri on tehostanut ja nopeuttanut tuntuvasti ulkomaalaisten työperusteisten oleskelulupien käsittelyä. Työntekijän oleskeluluvan käsittelyaika oli viime vuonna keskimäärin 143 päivää, nyt 77 päivää.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Ulkomaalainen on saanut työperusteisen oleskeluluvan Suomessa tänä vuonna selvästi nopeammin kuin viime vuonna. Muutoksesta kertoi Maahanmuuttovirasto (Migri).
 Työperusteisia oleskelulupia on useita erilaisia riippuen siitä, mitä työtä henkilö tekee Suomessa. Eniten käsitellään työntekijän oleskelulupia, joita hakevat esimerkiksi kokit, siivoojat ja rakennusalan työntekijät.
 Työntekijän oleskeluluvan käsittelyaika tammi-syyskuussa 2021 on ollut 77 päivää. Vuonna 2020 käsittelyajan keskiarvo oli 143 päivää.
 Tavoite on, että työperusteisen oleskeluluvan saa vuonna 2023 yhdessä kuukaudessa. Migrin keskeisiä keinoja lupakäsittelyn vauhdittamiseen ovat automaation lisääminen, lupakäsittelyn toimintatapojen uudistus sekä asiakasneuvonnan kehittäminen.
 – Haluamme tehostaa päätöksentekoa entisestään, joten kokeilemme hakemusten käsittelyssä uusia toimintatapoja. Automaatio tarvitsee toimiakseen oikeat tiedot, joten asiakkaan ja työnantajan toimittamilla tiedoilla, ja meidän asiakasohjeistuksellamme, on suuri merkitys, sanoo vastuualueen johtaja  Anna Hyppönen  Migristä tiedotteessa.
 Käsittelijöinä Migri ja TE-toimisto
 Erityisasiantuntijoiden oleskelulupien käsittely on sekin ollut tänä vuonna aiempaa nopeampaa. Tämä ryhmä saa oleskelulupapäätöksen keskimäärin 16 päivässä. Erityisasiantuntijoita ovat esimerkiksi IT-alan erityisosaajat ja korkeakoulututkinnon suorittaneet työntekijät, jotka tulevat Suomeen erityistä ammattitaitoa vaativaan tehtävään.
 Startup-yrittäjien ensimmäisen oleskeluluvan käsittelyajan keskiarvo on tänä vuonna ollut puolestaan 24 päivää.
 – Lähtökohta on, että Suomi tarvitsee tulevina vuosina työvoiman maahanmuuttoa. Meidän täytyy varmistaa, että muutto Suomeen on mahdollisimman vaivatonta, linjaa apulaispäällikkö  Elina Immonen  Migristä.
 Työntekijän oleskeluluvan käsittelyssä on mukana Maahanmuuttoviraston lisäksi TE-toimisto.

Migri: Ulkomaalainen saa työperusteisen oleskeluluvan selvästi nopeammin kuin viime vuonna


Summary: Vaikka ruskan värit katoavat syksyn kallistuessa talvea kohti, värit eivät katoa akateemisten kaupunkien katukuvasta. Siitä pitävät huolen tuhannet opiskelijat eri värisine haalareineen lukukauden lukuisissa riennoissa.

Opiskelijoiden haalariperinteen taustalla on opiskelijuus elämänvaiheena. Haalarilla osoitetaan kuulumista yhteisöön ja ilmennetään opiskelijaelämän vapautta. Haalarit ovat myös ylioppilaskulttuurin karnevalisointia.
 Haalarivillitys rantautui Suomeen 1980-luvun alussa, kun teekkarit nappasivat idean ruotsalaisilta. Ruotsissa opiskelijoilla oli alun perin käytössä kaksi frakkia: juhlava frakki ja toinen rennompi rymyfrakki eli spyfrack.
 Kaikilla ainejärjestöillä ei ei ole käytössä haalareita, mutta varsin monilla on – esimerkiksi Jyväskylän yliopistossa on liki 40 ainejärjestöä.
 Haalareiden näkyvin juttu ovat kangasmerkit. Ne kertovat muun muassa opiskeluajoista, tapahtumista, sisäpiirivitseistä ja opiskelijavaihdoista. Haalareita koristellaan myös kangastusseilla. Kaverit voivat tussata vaikka terveisiä toisten haalareihin.
 Haalareiden vyölenkeissä voi roikkua myös erilaisia tarvikkeita: pullonavaaja, muki tai kuksa. Mutta niistä voi olla haittaa tiiviissä biletyksessä.
 Joillakin opiskelijoilla haalarin toinen lahje on vaihdettu eri värisen haalarin lahkeeseen. Urbaanin legendan mukaan se voi tarkoittaa sitä, että opiskelija olisi käynyt yökylässä toisen alan opiskelijan luona. Eriparinen lahje voi tarkoittaa tarinoiden mukaan myös kumppanin toista alaa tai opiskelijan aikaisempaa opintoalaa, jos hän on vaihtanut "väriä" kesken opintoputken.
 Haalarit ovat levinneet yliopistoista myös ammattikorkeakouluihin.
 Ainejärjestöt hankkivat haalareita sponsorituella, mutta haalari-innon kasvaessa sponssituen saanti on vaikeutunut.
 Yle Jyväskylä ja  Arvo Vuorela  perehtyvät opiskelijoiden haalarikulttuuriin suorassa Areena-lähestyessä perjantaina kello 11. Jyväskylän kävelykadulla eri värisiä haalareita esittelee ja niiden käyttöä valottaa neljä opiskelijaa. Pitääkö paikkansa, että haalareita ei saa koskaan pestä? Entä käytetäänkö haalareita enää opiskeluajan jälkeen, kuten ylioppilaslakkia vappuna?
 Kirjallisuuden opiskelija  Sanni Hyllinen  Corpus ry:stä edustaa vaaleanvioletissa haalarissa. Ammattikorkeakoulun Tiimiakatemiaa edustaa  Nella Manninen  vihreässä asussa. Viestinnän ainejärjestö Parku ry:n  Lassi Niininen  saapuu paikalle punaisessa haalarissa ja Suomen kielen opiskelijoiden Sane ry:n  Elisa Kuvaja  sinisessä haalarissa.

Katso suorana klo 11: Pitääkö paikkansa, että opiskelija ei saa koskaan pestä värikästä haalariaan? Opiskelijahaalarit ovat kaupunkien väriläiskiä


Summary: Miika Ranne lopetti Pori Jazzin toimitusjohtajana viime keväänä. Ranne siirtyi jazzfestivaalin johtoon vuonna 2018 toimittuaan sitä ennen Yle Asian vastaavana tuottajana.

Pori Jazzin entinen toimitusjohtaja  Miika Ranne  siirtyy Yleisradion palvelukseen. Ranne aloittaa perjantaina Ylen Puoli Seitsemän -ohjelman vastaavana tuottajana.
 Ranne toimi Pori Jazzin toimitusjohtajana vuosina 2018–21.  Hän jätti paikkansa keväällä  sen jälkeen, kun kävi selväksi, että koronaepidemian takia festivaali jää täysimittaisena järjestämättä myös vuoden 2021 kesällä.
 Kokemusta Yleltä
 Taustaltaan porilainen Miika Ranne on aiemminkin ollut Ylen palveluksessa. Hän toimi ennen  Pori Jazzin johtoon siirtymistään  Ylellä muun muassa suunnittelupäällikkönä ja Yle Asian vastaavana tuottajana.
 Ranteen vastuulla olivat Yle Asian puolella televisio-ohjelmat Marja Hintikka Live ja Puoli seitsemän.
 Pori Jazz ei ole vielä kertonut uuden toimitusjohtajansa nimeä. Ranteen edeltäjän  Aki Ruotsalan   työsuhde päättyi ennen kuin ehti kunnolla alkaakaan  Ruotsalan annettua julkisuuteen kohua herättäneen lausunnon homoseksuaalisuudesta.

Pori Jazzin ex-toimitusjohtaja Miika Ranne Ylen Puoli seitsemän -ohjelman vastaavaksi tuottajaksi


Summary: YIT arvioi henkilöstömääränsä vähenevän kaikkiaan 230 henkilöllä yt-neuvottelujen tuloksena. Yhteistoimintaneuvottelut koskivat yhtiön toimihenkilöitä. Lopullinen vähennystarve täsmentyy myöhemmin.

Rakennusyhtiö YIT kertoo saaneensa päätökseen toimihenkilöitä koskeneet yt-neuvottelut Suomessa. YIT arvioi vähentävänsä koko konsernissa 230 ihmistä ja Suomessa enintään 190 ihmistä.
 Suomen vähennyksistä arviolta 110 tehdään irtisanomisilla. Loput toteutuvat omaehtoisilla lähdöillä, määräaikaisuuksien päättymisillä ja eläköitymisillä.
 Lopullinen vähennystarve täsmentyy myöhemmin. Vähennystarve ei kohdistunut työmailla tuotantotehtävissä työskenteleviin toimihenkilöihin eikä työntekijöihin.
 YIT työllistää Suomessa noin 4 400 ihmistä.
 Lue myös:
 Uuden toimitusjohtajan hiljattain saanut YIT vähentää valkokaulusväkeä – analyytikkojen mukaan "uusi johto puhdistaa pöydän"

YIT:n yt-neuvottelut ohi: rakennusyhtiö arvioi karsivansa Suomessa enintään 190 ihmistä, joista yli sata irtisanomisilla


Summary: Paloturvallisuusongelmat olivat tiedossa jo vuosia, mutta niihin ei puututtu. Onnettomuus on herättänyt keskustelua vanhusten elinoloista kovaa vauhtia ikääntyvässä maassa.

Taiwanissa 46 ihmistä kuoli ja 41 loukkaantui varhain torstaiaamuna sattuneessa tulipalossa, joka riehui huonokuntoisessa vanhassa kerrostalossa Kaohsiungin kaupungissa.
 Kyseessä oli maan tuhoisin tulipalo vuosikymmeniin. Alkujärkytyksen laannuttua ihmiset ovat alkaneet osoittaa pettymystään hallitusta kohtaan, joka on sallinut turvallisuusstandardien leväperäistä tulkintaa.
 Monikäyttöisessä kerrostalossa suuri osa tulipalon uhreista oli vähävaraisia vanhuksia, joista monet olivat dementoituneita ja vammautuneita.
 Onnettomuus on herättänyt keskustelua monien vanhusten heikoista elinoloista maassa, jossa väestö ikääntyy kovaa vauhtia.
 – Samanlaisia rakennuksia, jotka aiheuttavat korkean riskin yleiselle turvallisuudelle, löytyy ympäri maata, sanoo paikallisen sanomalehden  Taipei Timesin  anonyymisti haastattelema asiantuntija.
 – Tällaisia tragedioita tulee lisää, ellei hallitus tartu määrätietoisesti toimiin auttaakseen vähäosaisia ihmisiä heidän elinolojensa parantamisessa.
 Tulipalo syttyi rakennuksen alimmissa kerroksissa varhain torstaiaamuna. Kaohsiungin pelastuslaitos / EPA
 Paloturvallisuusongelmat olivat tiedossa
 Kaupungin rakennustoimen johtaja  Su Chih-hsun  kertoo Taipei Timesille, että kerrostalossa havaittiin paloturvallisuusongelmia kolmessa peräkkäisessä tarkastuksessa vuodesta 2019 viime toukokuuhun.
 Ongelmiin ei kuitenkaan Sun mukaan ollut ehditty puuttua, koska rakennuksen kiinteistönhallintakomitea oli hidastellut prosessia.
 Tulipalo syttyi 13-kerroksisen rakennuksen alimmissa kerroksissa, joiden vuosia sitten tyhjentyneet liiketilat olivat täynnä romua. Pelastuslaitoksen mukaan juuri nämä romut saivat tulen palamaan raivoisasti ja erittivät sankkaa savua ylempiin kerroksiin.
 Palon syttymissyy ei ole vielä selvinnyt, mutta Taipei Timesin haastattelema nimetön asiantuntija vierittää vastuuta kiinteistönhallintakomitealle, joka ei varmistanut hylättyjen liiketilojen tyhjentämistä.
 Uutistoimisto AFP:lle puhunut lähitalon asukas kertoo, että alueella asuu nykyään enimmäkseen duunareita ja vanhuksia.
 Kaohsiuningin pormestari vannoi onnettomuuden jälkeen, että palaneen rakennuksen kiinteistönhallinnasta järjestetään tutkinta, ja myös muiden vanhojen rakennusten tilanteeseen perehdytään.
 Lue myös:
 Vanhuksia on kohta maailmalla enemmän kuin koskaan – YK:n raportti kertoo, miltä maailman väestö näyttää vuonna 2050
 Asiantuntijat: Kiinalla ei ennen pitkää ole muuta vaihtoehtoa kuin hyökätä Taiwanille, lentohäiriköinnillä on kuitenkin toinen tarkoitus
 Yhdysvallat toimitti koronarokotteita Taiwanille – piikki samalla Kiina-suhteisiin

Taiwanin kerrostalopalossa kuoli 46 ihmistä, monet köyhiä vanhuksia – "Samanlaisia vaaranpaikkoja löytyy ympäri maata"


Summary: Eduskunta päättää tänään, otetaanko koronapassi käyttöön ravintolarajoitusalueilla lauantaina. Yle kysyi, miten koronapassin tulo on vaikuttanut nuorten aikuisten rokotusintoon eri puolilla maata.

Suunnitelmat koronapassista ovat vauhdittaneet koronarokotuksia vaihtelevasti.
 Torstaina ravintolarajoitusten piiriin siirtyneellä Keski-Pohjanmaalla ensimmäisten rokotteiden ottaminen on kiihtynyt selvästi. Alueen terveyspalveluista vastaavan Soiten palvelualuejohtaja  Jukka Aro  kertoo, että ensimmäisiä rokotteita on kuluneella viikolla otettu yli kaksi kertaa useammin kuin aiemmin.
 Hän nimeää koronapassin yhdeksi syyksi aktivoitumisessa.
 – Koko rokotussarjan ottaminen vaikuttaa passin saamiseen ja osallistumiseen eri tyyppisiin tapahtumiin, Aro sanoo.
 Vaikka koronapassi ei vielä Suomessa käytössä olekaan, sitä hyödynnetään laajasti ulkomailla. Ulkomaanmatkailun lisääntyminen on näin ollen lisännyt kiinnostusta passiin.
 Rokotusaikoja varataan tiuhentuvaan tahtiin myös Etelä-Karjalassa ja Etelä-Savossa.
 – Selkeästi nyt otetaan enemmän kuin muutama viikko sitten ykkösannoksia, tämä koskee kaiken ikäisiä yli 12-vuotiaita, sanoo pandemiapäällikkö  Hans Gärdström  Etelä-Savon sairaanhoitopiiristä.
 Alla olevasta grafiikasta näet, kuinka suuri osa ikäluokasta on saanut ensimmäisen ja toisen rokotuksen.
 Vaikea sanoa, mikä vaikuttaa
 Torstaina iltapäivällä ravintolarajoituksia oli  voimassa kuudella alueella , Varsinais-Suomessa, Satakunnassa, Pohjanmaalla, Päijät-Hämeessä, Keski-Pohjanmaalla ja pääkaupunkiseudulla.
 Lue myös:   Matkailu- ja ravintola-alan etujärjestö MaRa valittaa oikeuskanslerille Keski-Pohjanmaan ravintolarajoituksista
 Rajoitusten piiriin kuuluvassa Päijät-Hämeessä rokotustahti on laskenut viikko viikolta tähän syksyyn saakka.
 – Viime viikolla rokotusmäärien lasku pysähtyi ja tällä viikolla määrä näyttää piristyneen. On vaikea sanoa, mikä osuus siitä liittyy koronapassiin, sanoo johtajaylilääkäri  Tuomo Nieminen .
 Ensimmäisiä rokotuksia otettiin viime viikolla hieman enemmän kuin aiempina viikkoina.
 Lue myös:   Katsojille tarjottiin rokotuksia Pelicansin kotiottelussa, koska nuorten rokotekattavuus on Päijät-Hämeessä niin matala
 Porissa on aiemmin havaittu kiinnostuksen kasvua ykkösrokotuksiin silloin, kun uutiset ovat kertoneet koronapassista.
 Osastonhoitaja  Anna-Maija Heikkilän  mukaan tällä viikolla ei ole tapahtunut merkittävää muutosta aikojen varaamisessa.
 Alla oleva grafiikka havainnollistaa rokotuksen etenemistä koko väestössä.
 Viikonlopun vaikutuksia nähdään ehkä ensi viikolla
 Etelä-Pohjanmaalla, Pirkanmaalla, Kanta-Hämeessä tai Kainuussa ei ole havaittu muutosta, eikä koronapassi ole näillä näkymin tulossa voimaan niiden alueilla.
 Rovaniemellä ja Jyväskylässä rokotustrendi on viime aikoina ollut jopa laskeva.
 Tampereella ennakoidaan, että koronarokotusaikojen varaaminen ja testaaminen kiihtyy ensi viikon aikana, kun "nukkuvat" hakeutuvat rokotuksiin, sanoo Tampereen kaupungin hoitotyön päällikkö  Birgit Aikio .
 Kanta-Hämeen sairaanhoitopiirin johtajaylilääkäri  Sally Leskinen  arvelee, että myönteiset vaikutukset voivat tulla viiveellä.
 Koronapassin voi saada myös negatiivisella testituloksella
 Koronapassin edellytyksenä on joko saatu rokotesuoja, todistus sairastetusta koronataudista tai 72 tunnin sisällä saatu negatiivinen koronatestitulos.
 Voiko koronapassi johtaa ruuhkiin koronatestauksessa? Ei, vastaavat terveydenhuollon edustajat. Julkinen terveydenhuollossa testejä tehdään pääosin vain lääketieteellisin perustein.
 – Kyllä viihdekäyttöön hankitaan ihan itse testi jostain muualta, napauttaa Vaasan sairaanhoitopiirin johtajaylilääkäri  Peter Nieminen .
 Poikkeuksen tekevät 16- ja 17-vuotiaat, joilla ei ole koronarokotusta sekä henkilöt, jotka eivät voi terveyssyistä koronarokotusta ottaa.
 Lue lisää:   Koronapassin ikäraja nousee 16 vuoteen, ilmaiset koronatestit rokottamattomille 16- ja 17-vuotiaille, jos passi otetaan käyttöön
 Milloin koronapassi astuu voimaan?
 Koronapassissa edellytetty täysi rokotesarja kirjataan terveydenhuollon Omakanta-järjestelmään ja se on ladattavissa puhelimen ruudulle qr-koodiksi.
 Rokotustiedot siirtyvät Omakanta-järjestelmään vaihtelevalla nopeudella. Esimerkiksi Kanta-Hämeessä kirjautuminen kestää noin viisi päivää, Keski-Pohjanmaalla vuorokauden – Kuopiossa viivettä ei ole ylilääkäri  Pauliina Sulun  mukaan lainkaan.
 – Tieto syötetään meiltä heti ja sen pitäisi näkyä Omakannassa heti. Ainakaan meidän puoleltamme ei ole tietojen syötössä viivettä.
 Todistuksen negatiivisesta koronatestistä saa myös paperisena terveydenhuollosta.
 Lue seuraavaksi:
 Pian henkkarit eivät enää riitä: Ravintoloissa valmistaudutaan tanssintäyteiseen bileviikonloppuun, jona juhla jatkuu aamuun asti
 Koronapassilakiin jäi viruksen mentävä aukko – yritys saa kysyä passia asiakkaaltaan, mutta oman työntekijänsä rokotustietoja se ei saa vaatia
 Missä ja keneltä koronapassia vaaditaan? Tässä tärkeimmät tiedot koronapassista, jonka on tarkoitus tulla voimaan lauantaina
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun lauantaihin 16.10. kello 23 saakka.

Koronapassi on kiihdyttänyt rokotusintoa osassa maata, mutta ruuhkasta on turha puhua – lain voimaantulosta päätetään tänään


Alkoholi- ja muiden juomien vähittäiskauppa

Koronapassi on tulossa voimaan perjantain ja lauantain välisenä yönä puoliltaöin niille alueille joilla rajoituksia voimassa. Tällä hetkellä  rajoituksia on viidellä alueella , Varsinais-Suomessa, Satakunnassa, Pohjanmaalla, Päijät-Hämeessä ja pääkaupunkiseudulla.
 Yritykset voivat itse valita, haluavatko ne vaatia passeja asiakkailta. Jos esimerkiksi ravintola ei vaadi passeja asiakkailta, voimassa olevat rajoitukset säilyvät voimassa.
 Niissä paikoissa, joissa sisäänpääsyyn vaaditaan koronapassi, ei tarvitse noudattaa koronaan liittyviä aukiolo- tai asiakasmäärärajoituksia. Myös anniskelua saa jatkaa monta tuntia pidempään.
 Aluehallintovirasto aloittaa valvonnan heti yöllä, kertoo alkoholihallintayksikön päällikkö  Riku-Matti Lehikoinen .
 – Koronapassi tekee sen, että jos passi on käytössä, sääntöjä on vähän ja jos passi ei ole käytössä, niin sääntöjä ja rajoituksia on aika paljon. Kun laki tulee voimaan puoliltaöin, niin valvonta jatkuu näiden ravintoloiden osalta, jotka ottavat koronapassin käyttöön ja ovat auki yhden jälkeen lauantaina aamuyöllä.
 Valvojilla ei ole oikeutta kysyä asiakkailta koronapasseja. Ravintoloitsijalta kuitenkin selvitetään, onko passeja kysytty.
 – Jos epäilemme, että joltain ei ole kysytty passia, voimme käskeä henkilökunnan tarkastamaan asian. Passittomat täytyy komentaa ulos.
 Voit keskustella aiheesta perjantaina 15.10.2021 kello 23 saakka.

Avit ryhtyvät valvomaan koronapassia käyttäviä ravintoloita heti puolenyön jälkeen – "Passittomat täytyy komentaa ulos"


Summary: Kirkkoherranvaaleista on valitettu yllättävän vähän verrattuna yksittäistapausten saamaan näkyvyyteen. Useimmiten valittajana on ollut viratta jäänyt hakija, mutta muitakin syitä on.

Yle kysyi tiedot kirkkoherranvaaleista hallinto-oikeuteen tehdyistä valituksista viiden viime vuoden ajalta. Vastaukset saatiin kaikista yhdeksästä luterilaisesta hiippakunnasta. Kirkko ei kuitenkaan ole itse koonnut tällaisia tilastoja.
 Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kirkkoherranvaaleista on valitettu hallinto-oikeuteen 12 kertaa vuoden 2016 alun jälkeen. Tänä aikana on valittu 155 kirkkoherraa.
 Hiippakuntien vastauksista selvisi, että useassa tapauksessa valittaja katsoi itsensä pätevämmäksi virkaan kuin siihen valitun.
 Mikään valituksista ei kuitenkaan muuttanut vaalien henkilövalintoja. Osa prosesseista on edelleen kesken.
 – Tyypillisesti valittaja katsoo olevansa ansioituneempi kuin virkaan valittu, mutta tarkemmat perustelut tälle vaihtelevat tapauskohtaisesti, kuvailee lakimiesasessori  Jorma Juutilainen  Tampereen hiippakunnasta.
 Valituksen pontimena on ollut joissain tapauksissa myös se, että valittajan mielestä vaalin toimittamisessa on tapahtunut virhe.
 Pihlajanmarjoja Keski-Porin kirkon puistikossa. Katja Halinen / Yle
 Valitut kirkkoherrat 2016–2021 ja heistä tehtyt valitukset hallinto-oikeuteen
 Lähde: Hiippakunnat
 Prosentuaalisesti eniten valituksia vuoden 2016 jälkeen on tehty Oulun hiippakunnassa ja Turun arkkihiippakunnassa.
 Oulussa on valittu tänä aikana yhteensä 18 kirkkoherraa ja hallinto-oikeuteen valitettu kolme kertaa.
 – Kaikissa valittajana on ollut virkaa hakenut henkilö, ja ne ovat koskeneet vaalisijoille määräämistä tai vaalikelpoisuuden toteamista. Kahdesta prosessista on hallinto-oikeudesta tullut päätös, joka ei ole johtanut päätöksen kumoamiseen. Yksi prosessi on kesken, kertoo Oulun hiippakunnan pastori  Päivi Liiti .
 Liitin mukaan Oulussa ei ole havaittavissa määrällisiä muutoksia aiempaan valitustahtiin.
 Turun arkkihiippakunnassa on prosentuaalisesti tehty toiseksi eniten hallinto-oikeusvalituksia, kolme kertaa kun kirkkoherroja on valittu 25.
 Hiippakuntapastori  Pauliina Järvinen  Turun arkkihiippakunnasta arvioi, että useamman seurakunnan kaupungeissa on nähtävissä pientä kasvua siinä, että  oikaisuvaatimuksia kirkkoherran vaaleista tehdään seurakuntaneuvostoille . Näistä useimmat eivät johda kuitenkaan valitukseen hallinto-oikeuteen asti.
 Muissa hiippakunnissa valituksia on tehty selvästi vähemmän. Esimerkiksi Mikkelin ja Espoon hiippakunnissa ei ole tehty ainoatakaan valitusta kirkkoherran valinnasta hallinto-oikeuteen tarkastelujakson aikana.
 Valitus hallinto-oikeuteen
 Hallinto-oikeuteen valitus on keino hakea muutosta viranomaisen päätökseen, joka ei ole tullut lainvoimaiseksi

 Valitusoikeus on yleensä sillä, jota kyseinen päätös koskee

 Hallinto-oikeus käsittelee yksityisten ihmisten ja yhteisöjen valituksia viranomaisten hallintoasioissa tekemistä päätöksistä

 Hallinto-oikeuksiin voi tehdä valituksen esimerkiksi sosiaali- ja terveydenhuoltoasioista, kuntien ja kirkkojen itsehallintoon kuuluvista päätöksistä ja ulkomaalaisasioista

 KIrkkoherran vaalissa kaksi tapaa
 Kirkkoherra valitaan nykyään joko välittömällä tai välillisellä vaalilla.
 Välittömässä vaalissa äänioikeutetut seurakuntalaiset äänestävät suoraan kirkkoherrasta. Välillisessä vaalissa kirkkoherra valitaan vaalilla, jonka toimittaa kirkkovaltuusto tai seurakuntaneuvosto.
 Syyskuussa 2021 hieman yli 3,7 miljoonaa suomalaista kuului evankelis-luterilaiseen kirkkoon. Kirkkoon kuuluu siten noin 67 prosenttia suomalaisista, ja seurakuntia on 378.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 16.10. kello 23.
 Lue lisää:
 Torniossa valitaan kirkkoherraa jo neljättä vuotta – uudesta vaalistakin on tehty valitus hallinto-oikeuteen
 Keski-Porin kirkkoherran vaalista tehty valitus hylättiin
 Kirkko ja kaupunki:  Hallinto-oikeus: Pakilan seurakunnan kirkkoherran valinta 2018 oli lainvastainen

Valitus kirkkoherran valinnasta saa usein ison julkisuuden – niitä tehdään kuitenkin varsin vähän hallinto-oikeuksiin


Summary: Laki hyväksyttäneen eduskunnassa tänään. Sen jälkeen lain on käytävä presidentin esittelyssä illalla, mikä jättää lopullisten käytäntöjen lukkoon lyömiselle muutaman tunnin aikaa. Valmistelutyötä on kuitenkin jo tehty aluehallintovirastoissa.

Eduskunnan odotetaan tänään hyväksyvän koronapassiin liittyvän lain. Eduskunnan hyväksynnän jälkeen laki on vielä illalla saatettava presidentin esittelyyn ja vasta tasavallan presidentin vahvistuksen jälkeen laki voi astua voimaan puolenyön aikaan ensi yönä.
 Lopullisesti koronapassin käytännöt voidaan vahvistaa vasta lain tultua voimaan, mutta aluehallintovirastot ovat kuluneen viikon aikana keskustelleet ravintoloiden ja tapahtumanjärjestäjien kanssa koronapassin käytännöistä.
 Lounais-Suomen aluehallintoviraston johtaja  Heikki Mäki  arvioi, että ruokaravintoloissa passit voitaisiin tarkastaa vasta pöydissä. Baareissa ja yökerhoissa passin tarkastaisi portsari ovella.
 – Olemme jo antaneet ohjausta ravitsemustoimialalle ja tehneet yhteistyötä heidän edunvalvojansa MaRa ry:n kanssa, Mäki kertoo.
 Koronapassi luetaan kännykkäsovelluksella
 Mäki myöntää, että varmojen käytäntöjen luominen on ollut hankalaa, kun laki on vielä eduskunnassa. Esimerkiksi koronapassin lukemiseen käytettävä QR-koodisovellus ei vielä ole ladattavissa.
 THL:n mukaan sovellus tulee ladattavaksi älypuhelinten sovelluskauppaan, kun laki on vahvistettu. Asiakas saa ladattua QR-koodin sisältävän koronatodistuksen omakannasta.
 Myöskään se ei ole vielä tiedossa, miten ravintoloissa toimitaan, kun laki astuu ensi yönä voimaan. Esimerkiksi yökerhossa voi olla satoja asiakkaita jo sisällä, kun laki astuu voimaan. Yksi vaihtoehto on, että yökerho tyhjennetään vuorokauden vaihtuessa ja ne asiakkaat, joilla on koronapassi, otetaan uudelleen sisälle.
 Myös tähän odotetaan varmistusta myöhemmin.
 – Onko siinäkään järkeä, että väki heitetään pihalle ja sitten heidät otetaan uudestaan sisälle. Olimme toivoneet lain voimaantulolle vähän erilaista aikataulua, mutta tällaista välillä on. Säädökset tulevat voimaan ja sitten niitä ruvetaan noudattamaan, Mäki toteaa.
 Kaikki eivät ota heti käyttöön
 Esimerkiksi Varsinais-Suomessa moni ravintola onkin Mäen tietojen mukaan jo kertonut, ettei aio ottaa koronapassia käyttöön vielä ensimmäisenä mahdollisena yönä.
 Se tarkoittaa ravintolalle nykyisten koronarajoitusten jatkumista. Pohjanmaalla, Päijät-Hämeessä, Satakunnassa, Varsinais-Suomessa sekä Espossaa, Helsinginssä, Kauniaisissa ja Vantaalla ravitsemusliikkeet voivat olla auki aamuviidestä kello yhteen yöllä. Anniskelu on sallittu aamuyhdeksästä puoleen yöhön.
 Myös asiakaspaikkojen määrää on rajoitettu, mikäli ravintola ei käytä koronapassia. Ruokaravintoloilla käytettävissä on 75 prosenttia asiakaspaikoista sisätiloissa ja anniskeluravintoloissa puolet sisä- ja ulkotiloissa.

Eduskunnalta odotetaan vahvistusta koronapassille – aluehallintovirastot pohtivat käytäntöjä kuumeisesti yhdessä ravintoloiden kanssa


Summary: 200 abia tanssii tänään perjantaina vanhojen tansseja Kouvolan yhteislyseossa. Tanssit siirrettiin ensin helmikuulta keväälle ja sitten syksyyn. Suora lähetys alkaa Areenassa kello 9.50.

Kouvolan yhteislyseossa pitkä odotus palkitaan tänään perjantaina. Lukiolaisten piti päästä tanssimaan vanhoja tansseja jo viime keväänä, koronan takia ne piti perua kahteen kertaan.
 Nyt pitkä odotus palkitaan. Nuoret ovat jo pukeutuneet juhla-asuihinsa, sali alkaa täyttyä katsojista.
 Tänään lukiolaiset tanssivat kaksi kertaa – ensin koulun omalle väelle ja sen jälkeen vanhemmille ja muille läheisille.
 Suora lähetys Kouvolan yhteislyseon vanhojen tansseista alkaa  Yle Areenassa kello 9.50 . Tanssit käynnistyvät kello 10. Lähetys kestää siihen saakka, kunnes viimeinenkin tanssi on saatu tanssittua.
 Tule mukaan nuorten kouvolalaisten suureen päivään.  Lähetykseen pääset tästä  ja jutun yllä näkyvästä kuvasta.
 Uutta ja vanhaa
 Kouvolan Yhteislyseossa on nyt tanssimassa noin 200 nuorta. Tansseina on raikas kattaus perinteistä vanhojentanssimusiikkia sekä ripaus uudempaa soitantaa.
 Tällaisella listalla tanssit kulkevat
 1. Teinipoloneesi
 2. After the ball (wieniläisvalssi)
 3. Jiffy Mixer
 4. Cicapo
 5. Sway (cha-cha-cha)
 6. Charleston
 Lopuksi
 7. Vanhojen oma tanssi, jossa kimarana diskojen hittibiisejä
 Jos et pääse katsomaan tansseja suorana lähetyksenä, voit katsoa sen tältä sivulta myös jälkikäteen.

Lukiolaiset ehtivät abeiksi ennen kuin pääsivät tanssimaan – katso suora lähetys erilaisista vanhojen tansseista kello 9.50


Summary: Mistä Euroopassa puhutaan juuri nyt? Mitä jokaisen suomalaisen on hyvä tietää EU-asioista? Saat olennaiset jutut Euroopan unionista perjantaisin suoraan sähköpostiisi, kun tilaat Eurooppa-uutiskirjeen. Linkki tilauslomakkeeseen löytyy kirjeen lopusta.

Oletteko valmiita torille?  Unkarissa pitkäaikaisen pääministerin  Viktor Orbánin  haastajaksi on vahvoilla mies, joka osaa sanoa ainakin yhden lauseen selvällä suomen kielellä.
 "Olen kuin pieni elefantti – opin hitaasti ja unohdan nopeasti", unkarilaispoliitikko  Péter Márki-Zay  vitsaili suomeksi,  kun tapasimme  ennen Unkarin vaaleja keväällä 2018.
 Nyt Unkari valmistautuu jo seuraaviin vaaleihin, jotka pidetään keväällä 2022. Oppositio saattaa nostaa Orbánin vastaehdokkaaksi Márki-Zayn, pienen eteläunkarilaisen kaupungin Hódmezővásárhelyn pormestarin.
 Unkarin oppositio on ollut  vuosikausia heikko ja hajanainen, joten näissä vaaleissa se kokeilee uutta taktiikkaa. Oppositio oikeasta vasempaan laitaan asettaa yhteisehdokkaan Orbánia vastaan.
 Ennakkosuosikkina pidetty Budapestin pormestari  Gergely Karácsony   ilmoitti luopuvansa  esivaalikisasta viime viikolla ja tukevansa opposition yhteisehdokkaaksi Márki-Zayta. Pikkukaupungin konservatiivisen pormestarin ja suurperheen isän toivotaan vetoavan myös Orbánin perinteiseen äänestäjäkuntaan Unkarin maaseudulla.
 Opposition esivaalin toinen äänestyskierros päättyy huomenna lauantaina. Ehdolla ovat enää Márki-Zay ja euroedustaja  Klára Dobrev . Dobrev on kokenut – mutta myös pahasti ryvettyneen entisen sosialistipääministerin  Ferenc Gyurcsányn  vaimo.
 Márki-Zay puolestaan tulee perinteisten poliittisten piirien ulkopuolelta. Hän on asunut pitkään ulkomailla: pääosin Yhdysvalloissa, mutta myös hetken Suomessa. Pätkätyö Puumalan Tiikerihai-ravintolassa opetti Márki-Zayn paitsi vitsailemaan myös kiroilemaan suomeksi.
 Keski-Euroopan politiikassa  järisee muutenkin. Viime lauantaina Itävallan liittokansleri  Sebastian Kurz   ilmoitti eroavansa . Saavutus sekin, että vain 35-vuotiaan liittokanslerin alta kaatui jo toinen hallitus korruptioskandaaliin.
 Samana päivänä keskustaoikeistolainen vaaliliitto päihittiistuvan pääministerin  Andrej Babišin  Tšekin parlamenttivaaleissa. Heti sunnuntaina draama jatkui: Tšekin sairasteleva presidentti  Miloš Zeman   vietiin tehohoitoon .
 Sairastumisen ajankohta uhkaa syöstä Tšekin poliittiseen kaaokseen. Presidentti nimittää tulevan hallitusneuvottelijan, ja Zemanin ollessa tehohoidossa kuvio on täysin auki.
 Puola puolestaan päätti uhmata EU:n lainsäädäntöä, mikä toi kymmenettuhannet puolalaiset  kaduille puolustamaan  unionin jäsenyyttä.
 Naapurimaiden myllerryksen  keskellä Saksan hallitusflirttailu on muuttumassa vakavaksi suhteeksi.  Hallitustunnustelut   etenevät  kohti virallisia  hallitusneuvotteluita  kuin dieselveturi. Tänään perjantaina demaripuolue SPD:n, vihreiden ja liberaalipuolue FDP:n odotetaan kertovan virallisesti neuvotteluiden aloittamisesta.
 Todennäköinen tuleva liittokansleri  Olaf Scholz  ehti jo lupailla, että Saksassa on uusi hallitus jouluun mennessä.
 Auf Wiederhören,
 Suvi
 Seuraavaksi kollegani  Anna Karismo  kertoo, mitkä Eurooppa-aiheet ovat puhuttaneet tällä viikolla ja mitä lähiaikoina on tulossa – ensi viikko on EU:ssa kiireinen.
 #SOME: Brexit-sopimus tehtiin ketunhäntä kainalossa, myöntää Britannian pääministerin ex-neuvonantaja

 Britannian pääministerin  Boris Johnsonin  läheisin avustaja maan EU-erossa,  Dominic Cummings , käytännössä tunnusti tällä viikolla Twitterissä, että hänellä ei ollut puhtaat jauhot pussissaan brexit-sopimusta laadittaessa.
 Britannian ja EU:n välit ovat jälleen  tulehtuneet , sillä Britannia  haluaa neuvotella  rajasopimuksen Irlannin saarella uudestaan. Lue  täältä, mistä on kyse .
 Brittijohtajat ovat vakuutelleet toimineensa sopimusta allekirjoittaessaan vilpittömästi. "Vilpittömästi plääh... ei tietenkään vilpittömästi, pellet. HALOO: ulkomaalaisten huijaaminen on toimenkuvan ydintä", Cummingsin tviitin ydinviesti kuuluu. Useiden  kohujen  keskipisteenä ollut Cummings on aiemminkin  viisveisannut yhteisistä pelisäännöistä .
 FAKTA: Nobelit ovat miesten palkintoja
 Naiset pärjäävät  yhä heikosti Nobel-valinnoissa. Nobeleiden 120 vuoden historian aikana vain kuusi prosenttia palkituista on ollut naisia.  Tästä Bloombergin  grafiikasta erottuvat viime vuosikymmenet tarkkaan. Tänä vuonna 13:sta palkitusta yksi oli nainen. Kaikkein paras palkintosaalis naisilla oli 2009, jolloin 13 palkitusta viisi oli naisia. Esimerkiksi vuosina 2016 ja 2017 naisten palkintopotti oli pyöreä nolla.
 Ruotsin tiedeakatemia  perustelee  tilannetta sillä, että naisprofessorien osuus esimerkiksi luonnontieteissä on yhä hyvin pieni.
 TÄRPIT: Kilpailua Arktiksella, energiakriisi uhkaa ja pandemia pulpahtelee
 Eiffel-torni kuluttaa paljon sähköä. Suurin osa Ranskan sähköstä tuotetaan ydinvoimalla. Yoan Valat / EPA
 Energian hinta on nyt eurooppalaisella asialistalla Numero Uno. Vaikka meillä  Suomessa  ei voi puhua kriisistä, Keski- ja Etelä-Euroopassa sellainen jo on.
 Sähkön ja kaasun hinta on  pompannut  pilviin. Kaikki kotitaloudet eivät selviä sähkölaskuistaan tulevana talvena.
 Komission on vaikea sulkea ydinvoimaa ja kaasua ulos tulevaisuuden energiamuotojen listalta kuten se on suunnitellut, koska niin suuri osa Eurooppaa elää niiden varassa, lue  täältä lisää.
 Keskiviikkona komissio  ehdotti tapoja , joilla jäsenmaat voisivat tukea hintakriisistä kärsiviä perheitä.
 PANDEMIASTA EI PÄÄSTÄ
 Aiotko lähiaikoina matkalle Baltiaan? Koronatilanne on siellä selvästi pahentunut.  Lue täältä,  mitä matkaajan kannattaa ottaa huomioon. Italia puolestaan on nyt ikään kuin Euroopan koronapassilaboratorio,  täällä  toimittaja  Sara Rigatellin  juttu aiheesta.
 METSÄKARTELLI JA SUOMEN MAINE
 Heikentääkö  komission metsäkartelliepäilys  suomalaisten neuvotteluasemia Brysselissä? Siihen ei ole  yksiselitteistä vastausta . Nyt eletään metsäasioiden h-hetkeä. Tulevina kuukausina päätetään muun muassa EU:n  metsästrategiasta  ja rukataan ehtoja luonnonläheiselle metsänhoidolle ja luonnon monimuotoisuudelle. Suomen metsäteollisuuden olisi hyvä näyttää mahdollisimman modernilta ja vastuulliselta, kun se haluaa etunsa huomioiduiksi.
 KUKA LEIKKII KENEN KANSSA MAAILMANKAUPASSA?
 Läheisimmät leikkikaverit ovat yhä Eurooppa ja Yhdysvallat, Elinkeinoelämän keskusliiton kauppapolitiikan johtaja  Timo Vuori  selittää  Brysselin koneessa . Hän kertoo myös, miksi Saksan ja Suomen talousintressit ovat maailmankaupassa hieman toisenlaiset kuin Ranskan.
 KILPAILUA ARKTISESTA ALUEESTA
 Komissio julkaisi keskiviikkona arktisen strategian,  STT avaa sitä  tarkemmin. EU aikoo perustaa Grönlannin pääkaupunkiin Nuukiin toimiston ja pyrkiä hillitsemään öljynporausta alueella. Alueen turvallisuustilanne huolettaa Brysselissä. Yhdysvallat ja Venäjä ovat myös lisänneet läsnäoloaan Arktiksella.
 MITEN EU VOI LISÄTÄ VALTAANSA TURVALLISUUSPOLITIIKASSA?
 Ainakin sen pitäisi osoittaa hyödyllisyytensä, kuuluu yksi belgialaisen professorin  Stephan Keukeleiren  vastauksista  Janne Toivosen   haastattelussa .
 KULTTUURIVINKKI:
 Poly Styrene oli 19-vuotias, kun hän näki aloittelevan Sex Pistolsin keikalla vuonna 1976. Se sai hänet perustamaan X-Ray Spex -punkyhtyeen. AOP
 INSPIROIKO PUNK? Poly Styrene  oli punkin edelläkävijä – musta nainen, joka lauloi identiteetistä ja sorrosta 1970-luvun lopun Britanniassa.  Poly Styrene: I Am a Cliché  -dokumentin toinen ohjaaja on hänen tyttärensä  Celeste Bell . Elokuva esitetään lauantaina Yle Teemalla, mutta sen voi katsoa jo nyt  Areenasta .
 TULOSSA: Huippukokous ratkoo energiakriisiä ja parlamentti on ilmiliekeissä maataloudesta
 Ulkoministerit  kokoontuvat alkuviikosta linjaamaan ulkosuhteita  Persianlahdesta Nicaraguaan  ja eurooppaministerit valmistelemaan viikon lopulla pidettävää  huippukokousta  eli Eurooppa-neuvostoa.
 Ensi torstaina ja  perjantaina hallitusten ja valtioiden johtajat pohtivat  "perusteellisesti"  energian hintakriisiä, kirjoittaa huippukokouksen isäntä, Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Charles Michel . Ranska, Espanja, Tsekki, Kreikka ja Romania  haluavat muun muassa  uudistaa sähkön tukkumarkkinoita, luoda yhteiset kaasuvarastot ja koordinoida kaasun ostoja EU-tasolla.
 Toinen kuuma  keskustelu nähdään tiistaina Ranskan Strasbourgissa, kun EU-parlamentti äänestää unionin tulevien vuosien maatalousstrategiasta. Se sisältyy vihreän kehityksen ohjelmaan eli  Green Dealiin . Peli äänestyksen alla on ollut kovaa: EU-komissiota  syytetään  dokumenttien salailusta, maanviljelijöiden  lobbausjärjestöä  Copa-Cogecaa taas väärän tiedon levittämisestä. Eurooppa-kirjeen toimituksen näkemien dokumenttien perusteella kyse on kuitenkin melko tavallisesta vaikuttamisstrategiasta. Strategialla on  isot vaikutukset  maatalouteen.
 Miten kansalaisyhteiskunta  suhtautuu EU:n ilmastoinvestointeihin ja tukevatko elpymissuunnitelmat ihmisten ja planeetan hyvinvointia? Muun muassa näistä keskustellaan  ensi viikolla  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean webinaareissa. Komitea on neuvoa-antava elin, jonka kautta esimerkiksi työntekijä- ja työnantajajärjestöt pääsevät vaikuttamaan EU-lainsäädäntöön.
 Piditkö Eurooppa-kirjeestä? Voit tilata sen tästä linkistä suoraan omaan sähköpostiisi.

Eurooppa-kirje: Kaksi päämiestä kaatui viikossa ja yksi joutui teholle – seuraavaksi vallanvaihtoa yrittää suomeksi kiroileva poliitikko Unkarissa


Summary: VR neuvottelee parhaillaan Venäjän viranomaisten kanssa, jotta Allegro-junien liikennöinti Vainikkalan kautta alkaisi joulusesonkiin mennessä.

VR pyrkii aloittamaan junaliikenteen Kaakkoisrajalla sijaitsevan Vainikkalan rajanylityspaikan kautta joulusesonkiin mennessä.
 Vainikkalan rajanylityspaikka avautuu henkilöliikenteelle ensi maanantaina 18. lokakuuta.
 – VR valmistelee junaliikenteen avaamista Venäjän rautateiden kanssa vahvistaa VR:n Venäjän liikenteen johtaja  Viktoria Hurri .
 Tavoitteena on tiedottaa lisää liikenteen käynnistymisen ehdoista ja aikatauluista ensi viikon alussa.
 Vainikkalan rajanylityspaikan kautta kulkee ainoastaan junaliikennettä Suomen ja Venäjän välillä.
 Rajanylityspaikan henkilöliikenne on ollut keskeytyksissä koronavirustilanteen takia.
 – Liikenne loppui maaliskuussa 2020 eli siitä on aika pitkä aika. Ja nyt käynnistetään liikenne ihan samoilla ehdoilla kuin lentoliikenne tai bussiliikenne. Eli sovimme, miten matkustajat kuljetetaan junalla terveysturvallisesti ja maahantulorajoitusten puolesta. On loistavaa, että pääsemme käynnistämään junaliikenteen näin pitkän tauon jälkeen, Hurri iloitsee.
 Rajavartiosto on kertonut, että sillä on valmius aloittaa tarvittavat rajatarkastukset.
 Vainikkalan avaamisen lisäksi valtioneuvosti päätti torstaina poistaa maahantulorajoitukset henkilöiltä, jotka asuvat  EU:n vihreän listan  maissa tai alueilla.
 Muut ulkorajojen maahantulorajoitukset jatkuvat ennallaan 7. marraskuuta asti.
 VR:n Venäjän liikenteen johtaja Viktoria Hurri kertoo, että neuvotteluissa sovitaan myös siitä, että Venäjällä on valmisu aloittaa liikenne ja avata oma raja-asema.
 – Sovimme siitä, mitkä junat liikennöivät ja millä aikataululla ja millä ehdoilla matkustajat voidaan kuljettaa, Hurri sanoo.
 Lue lisää:
 Vainikkalan rajanylityspaikka avautuu matkustajille itärajalla – rajavartiosto: junia tuskin heti

Vainikkalan rajanylityspaikka avautuu: VR haluaa Allegrot liikkelle joulusesonkiin mennessä


Summary: THL:n tartuntatautirekisterin mukaan pogostantautia on nyt eniten Pohjois-Savossa, Keski-Suomessa ja Pohjois-Pohjanmaalla.

Pogostantautitartunnat ovat lisääntyneet hurjaa tahtia syksyn edetessä.
 Kuukausi sitten eli syyskuun puolivälissä Suomessa oli todettu 151 tartuntaa. Nyt niitä on jo 467.
 Veriteisteissä on Pohjois-Savossa varmistettu peräti 83 virustartuntaa, mikä on maakuntien korkein luku.
 Kakkosena THL:n tilastoissa on Keski-Suomi 65 tartunnallaan. Pohjois-Pohjanmaalla tartuntoja on varmistunut 64 ja Pirkanmaalla 56. Pohjois-Karjalassa on löytynyt 32 tapausta.
 Nyt lähestytään parin vuosikymmenen takaista kovaa pogostantautivuotta 2002, jolloin todettiin 597 tartuntaa.
 Kaikkein eniten tartuntoja on ollut vuonna 1995. Silloin varmistui yli 1 300 tapausta.
 Pogostantaudin aiheuttaa virus, joka tarttuu hyttysen pistoksen välityksellä. Virus pesii todennäköisesti kanalinnuissa.
 Ensimmäinen suomalainen pogostantautiepidemia havaittiin vuonna 1974 Ilomantsissa, ja tauti saikin nimensä Ilomantsin kirkonkylän eli Pogostan mukaan.
 Aiheesta lisää:  Harvinainen pogostantauti ei ole enää vain Itä-Suomen vitsaus – syynä on runsas hyttys- ja metsäkanalintukesä, kenties myös korona

Pogostantautivuodesta tulossa pahin kahteen vuosikymmeneen: Suomessa varmistunut jo 467 tartuntaa


Summary: Keski-Suomen sairaanhoitopiirin valtuuston on määrä päättää tänään vuosia valmistellun asiakas- ja potilastietojärjestelmän hankinnasta. Jos valtuuston päätös on kielteinen, neljän alueen yhteinen hanke nykymuodossaan kaatuu.

Uuden potilastietojärjestelmähankinnan kohtalo ratkennee tänään iltapäivällä. Keski-Suomen sairaanhoitopiirin valtuusto voi lyödä naulan Aster-hankkeen arkkuun.
 Keski-Suomen sairaanhoitopiiri, Vaasan sairaanhoitopiiri, Pohjois-Karjalan sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymä Siun sote sekä Etelä-Savon sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymä Essote ovat suunnitelleet potilastietojärjestelmähankintaa yhdessä.
 Hankinnan etenemiseen tarvittaisiin vihreää valoa kaikilta neljältä alueelta. Hankkeen suunnittelu ja valmistelu on maksanut pelkästään Keski-Suomen osalta miljoonia euroja.
 Yhteensä 700 000 asukkaan alueella uusi järjestelmä on ollut tarkoitus ottaa käyttöön vuodesta 2025 alkaen. Hankkeen kokonaiskustannus olisi lähes 350 miljoonaa euroa.
 Keski-Suomen  kunnat ovat vaatineet yksituumaisesti  hankinnan keskeyttämistä muun muassa kohonneiden kustannusten takia. Kunnat ovat ilmaisseet myös, että niiden luottamus sairaanhoitopiirin johtoon on horjunut.
 Kysyimme valtuuston kokouksen kynnyksellä Keski-Suomen sairaanhoitopiirin johtajalta  Juha Kinnuselta  näkemyksiä Aster-hankkeen kohtalosta.
 Miten ennakoit sairaanhoitopiirin valtuuston Aster-päätöstä?
 Asetelma on selkeä. Kuntien kannanotot ja sen pohjalta hallituksen käsittely lähti siitä, että  Asterin-hankinnan jatkamiselle ei ole  edellytyksiä.
 Jos mitään uutta olennaista ei nouse esiin, niin ennakoin, että valtuusto päättää pysäyttää hankinnan.
 Onko mahdollista, että asiassa otetaan vielä aikalisä?
 Henkilökohtaisesti minusta olisi tarkoituksenmukaista, että puntaroisimme asiaa vielä.
 Lähinnä kyse on siitä, tekeekö päätöksen kuntapohjainen valtuusto vai olisiko päätöstä edellyksiä siirtää tulevan hyvinvointialueen ratkaistavaksi.
 Onko kustannusten nousun syistä syntynyt vääriä tulkintoja?
 Keskustelussa on ollut kaksi erilaista asiaa, joita on julkisessa keskustelussa ollut vaikea pitää erillään. Ensinnä on se, mitä itse järjestelmä ja sen käyttöönotto maksavat, mikä maksetaan järjestelmätoimittaja Cernerille. Toisekseen tulee se osa, mitä tarvitaan omana työnä tehtäväksi.
 Näiden kahden vertailusta on ehkä syntynyt mielikuva, että kustannukset ovat tuplaantuneet. Kun mielikuva kustannusten kaksinkertaistumisesta on syntynyt, erottelua ei ole pystytty faktoilla kertoen saamaan läpi. Cernerin puolelta kustannukset eivät ole kaksinkertaistuneet, vaan sitten kun on huomioitu käyttöönotto ja oma työ.
 Tämä on ollut vaikeus kiihkeimmän keskustelun aikana, eli  mitä tietoja verrataan ja mikä on muuttunut  (ksml.fi).
 Mikä on mennyt pieleen, kun näyttää siltä, että koko hanke kaatuu Keski-Suomen päätöksellä?
 Valmistelussa ei minun tulkintani mukaan ole tapahtunut mitään virheitä. Se on mennyt hankintalainsäädännön mukaan ihan oikein.
 Jälkikäteen katsottuna meidän olisi pitänyt ymmärtää korostaa hyötyjä ja niitä kustannuksia, jotka menevät joka tapauksessa vanhoihin järjestelmiin. Olisi pitänyt kirkastaa uuden järjestelmän ja vanhan vertailua.
 Nykyisetkin järjestelmät vievät noin 10 miljoonaa euroa joka vuosi, vaikka emme kehittäisi niitä ollenkaan. Kun näitä kuluja aletaan laskea kymmenelle vuodelle, niin päästään aika äkkiä korkeisiin summiin.
 Emme pystyneet hallitsemaan hankkeen vastustajien tuottaman informaation pohjalta käytyä keskustelua. Meidän olisi ehkä tässä pitänyt kääntyä viestinnän ammattilaisten puoleen, mutta emme osanneet riittävästi ennakoida, kuinka kovaa keskustelu tulee lopulta olemaan.
 Kun puhutaan kymmenistä ja sadoista miljoonista veroeuroista, kriittinen keskustelu on tietysti oikeutettua ja ymmärrettävää, mutta keskustelussa korostui järjestelmän euroulottuvuus eivätkä hyödyt nousseet esiin.
 Mitä potilastietojärjestelmähankinnalle Keski-Suomen päätöksen jälkeen tapahtuu?
 Asiakas- ja potilastietojärjestelmiä on kehitettävä ja uusittava lähitulevaisuudessa.
 Kolme muuta aluetta joutuisivat tämän yhteistyön hajotessa keskenään pohtimaan, onko heillä edellytyksiä jatkaa prosessia esimerkiksi kohdennetulla kilpailutuksella Cernerin kanssa. Tämä tarkoittaisi, että Keski-Suomi jäisi rannalle katsomaan kulkua.
 En uskalla ennakoida pidemmälle. Täytyy kunnioittaa valtuuston päätöstä ja hallituksen pitää aikanaan päättää, miten valtuuston päätös muutetaan toiminnaksi.
 Valtuuston kielteinen päätös johtaa siihen, että neljän sairaanhoitopiirin yhteiskonsortio hajoaa. Se on tietenkin Keski-Suomelle mainetappio, siitä ei mihinkään päästä.
 Keski-Suomessa kunnat ovat ilmaisseet epäluottamuksensa sairaanhoitopiirin johtoa kohtaan. Oletko harkinnut eroa?
 Sitä keskustelua on toki käyty. Harkinnan lähtökohtana täytyy olla se, mitä sairaanhoitopiirin hallitus ja viime kädessä valtuusto päättää. Ulkopuolelta esitettyjen näkemysten perusteella päätös ei tapahdu.
 Tiedostan vaateet, tulkinnat ja joidenkin tahojen näkemykset, mutta en ole aikonut jättää tehtävääni ulkopuolisten paineiden vuoksi. Jos hallituksemme ja valtuustomme tekevät ratkaisuja, tilanne on ihan toinen.
 Lue myös:
 "Kunnat valitsivat pysähtyneisyyden", sanoo pettynyt sairaanhoitopiirin johtaja – satojen miljoonien potilastietojärjestelmän hankinta näyttää kaatuvan
 Aster-potilastietojärjestelmän kohtalosta keskustellaan tänään Keski-Suomessa, kotimainen vaihtoehto kävi esittäytymässä Vaasan sairaanhoitopiirin edustajille maanantaina
 Sairaanhoitopiirien yhteisen asiakas- ja potilastietojärjestelmän hankinta koki kovan kolauksen – Keski-Suomen kunnat vastustavat hankintaa
 Vaasan sairaanhoitopiiri lykkää päätöksentekoa kohutusta Aster-potilastietojärjestelmästä
 Onko parjatulle Aster-potilastietojärjestelmälle vaihtoehtoja? Kaksi kotimaista yritystä uskoo pystyvänsä samaan edullisemmin: "Toteutettavissa huomattavasti halvemmalla"
 Neljä aluetta on hankkimassa satojenmiljoonien eurojen potilastietojärjestelmää, jota ei ole testattu – kirurgi ihmettelee, mitä ollaan ostamassa
 Uudet potilastietojärjestelmät maksavat satoja miljoonia, mutta niiden käytettävyys on surkea – lääkärin aika tuhraantuu klikkailuun

Mikä meni pieleen satojen miljoonien potilastietojärjestelmän hankinnassa? Aiotko erota? – Kuusi kysymystä sairaanhoitopiirin johtaja Juha Kinnuselle


Summary: Lääkäriliiton mukaan Mäntän lukion tuore painotuslinja kertoo siitä, mitä korkeakoulujen sisäänpääsyuudistus on saanut aikaan. Nuori joutuu ratkaisemaan työuransa entistä aiemmin.  Mänttään hakeutui oppilaita Helsingistä asti.

Mänttäläiset Liida Rönkkä ja Joanna Leiman valitsivat lääketieteellis-luonnontieteellisen painotuslinjan, koska ammattihaaveet vikittelevät lääketieteen suuntaan.
 – Halusin vähän laajemmat mahdollisuudet päästä erilaisiin jatko-opintoihin. Ja muutenkin halusin kokeilla vähän erilaista ja uutta, 15-vuotias  Joanna Leiman  kertoo.
 Mänttäläisnuorta kiehtoo vähän jo lääketiede, mutta on toistaiseksi varma vain siitä, että suunta on korkeakouluun.
 Joanna Leiman ratkoo Stella Vähälän ja Leaa Leppälahden kanssa fysiikan tehtävää. Outi Parikka/ Yle
 16-vuotias mänttäläinen,  Liida Rönkkä , tähtää tällä hetkellä fysioterapeutin uralle, mutta ei sulje pois lääkärin ammattiakaan.
 – Minua kiinnostaa ihminen, koska se on niin erikoinen systeemi. Siksi haluan opiskella siitä enemmän, Liida Rönkkä toteaa.
 Painotuslinja lupaa pedata varmempaa pääsyä lääketieteellisiin tai teknillisiin korkeakouluopintoihin. Ykkösvuoden jälkeen oppilaat saavat syventäviä lisäkursseja biologiasta, fysiikasta ja kemiasta. Ne ovat aineita, joiden arvosanat ylioppilastutkintotodistuksessa painottuvat korkeakoulujen lääketieteellisten ja teknisten tiedekuntinen opiskelupaikkojen jaossa.
 Painotuslinjan ryhmäohjaaja, fysiikan ja kemian opettaja  Petri Kymäläinen  kertoo, että painotuslinja ei näy vielä ensimmäisenä vuonna, koska silloin oppilaat suorittavat pakollisia kursseja.
 – Toisena ja kolmantena vuonna tulee työkursseja fysiikassa ja kemiassa. Ne antavat syventävää tietoa ja auttavat jatko-opintoihin pääsemisessä.
 Varsinainen täky on lupaus valmentaa oppilasta lääketieteellisen tiedekunnan pääsykokeisiin lukion viimeisenä vuotena.
 Linjan toinen ryhmäohjaaja, biologian opettaja  Sirkku Polvinen  kertoo, että syksyllä aloittaneista oppilaista vajaa kourallinen on jo päättänyt tulevasta ammatistaan ja kertonut haluavansa päästä lääketieteelliseen.
 Sanni Happonen suorittaa mittaustehtävää fysiikan tunnilla. Hän käy Mäntän lukion yleislinjaa. Yleislinjalaiset ja painotuslinjalaiset opiskelevat osittain samoja kursseja.  Outi Parikka/ Yle
 Lääkäriliiton mukaan lääketieteellis-luonnontieteellisiä painotuslinjoja ei ole muualla kuin Mäntässä. Luonnontieteellisiä painotuslinjoja sen sijaan on ympäri Suomea. Painotuslinja eroaa erityislukioista siten, että erityislukiot saavat poiketa yleisestä opintosuunnitelmasta. Esimerkiksi Mäntän linjalla pakollisia aineita ei ole jätetty pois, vaan se antaa lisäopetusta tietyissä aineissa.
 Painotuslinja vastaa vuoden 2020 uudistukseen
 Joanna ja Liida tulivat lukioon yli yhdeksän keskiarvolla kuten muutkin painotuslinjan valinneet oppilaat. Yhteishaussa linjalle oli tarjolla 25 paikkaa, joista 19 täyttyi. Uutuus houkutti oppilaita tulemaan aina Helsingin seudulta asti.
 Yksi painotuslinjan alkusyistä oli pelastaa pienen lukion tulevaisuus houkuttelemalla oppilaita kauempaakin. 113 oppilaan lukio on mukana myös Finest Future -  hankkeessa , joka pyrkii myös pelastamaan pikkulukioita.
 Lääkäriliiton koulutuspäällikkö  Sami Heistaro  näkee Mäntän lukion tarjonnan osaltaan vastauksena korkeakoulujen sisäänpääsyuudistukseen. Mänttäläisopettaja Sirkku Polvinen ei kiistä lääkärikunnan tulkintaa ilmiöstä.
 Vuonna 2020 korkeakoulut ottivat käyttöön todistusvalinnat. Merkittävä osa opiskelupaikoista täytetään ylioppilastutkinnon tai ammatillisen perustutkinnon arvosanoihin perustuen.
 – Mäntän lukio on tämän muutoksen pohjalta kohdentanut omaa valikoimaansa. Se vastaa korkeakoulujen todistusvalinnan aiheuttamaan tarpeeseen.
 Sami Heistaron mukaan ylioppilastutkinnon korostuminen myös lääketieteellisiin tiedekuntiin pääsyssä johtaa siihen, että kilpailu alkaa selvemmin jo lukiovaiheessa.
 Urasuunnitelmat on ratkaistava varhain
 Korkeakoulujen sisäänpääsyuudistuksen lausuntokierroksella Lääkäriliitto esitti huolen, että nuoret joutuvat tekemään liian aikaisin uravalintoja.
 – Kuormittaako se heitä muutenkin haastavassa ja herkässä elämän vaiheessa, Sami Heistaro pohtii.
 Painotuslinjan syksyllä aloittanut Liida Rönkkä tähtää tällä hetkellä fysioterapeutin ammattiin, mutta ei sulje pois lääkärin ammattiakaan. Hän uskoo tehneensä oikean ratkaisun, vaikka suunnitelmat muuttuisivat täysin lukion aikana.  Outi Parikka/ Yle
 Liida Rönkkä ja Joanna Leiman vakuuttavat, että vaikka ammattihaaveet muuttuisivat täysin lukion aikana, he eivät ole panneet paukkuja vääriin asioihin.
 – Toivon, että en ole tehnyt väärää valintaa. Voinhan kirjoittaa myöhemmin muita aineita, jos vaihdan suunnitelmia, Liida Rönkkä pohtii.
 Suomen Lukiolaisten liiton puheenjohtaja  Emilia Uljas   pitää korkeakoulupaikkojen todistusvalinnan puolta.
 – Ylioppilaskirjoitukset eivät mene hukkaan. Abien ei tarvitse lähteä kirjoitusten jälkeen opiskelemaan pääsykokeisiin, vaan hyvät ylioppilasarvosanat riittävät, Emilia Uljas perustelee.
 Mäntän lukion uuden painotuslinjan toivotaan tuovan paikkakunnalle oppilaita seudun ulkopuolelta.  Outi Parikka/ Yle
 Lääkäreiksi toivotaan yleissivistyneitä nuoria
 Lääkäriliiton koulutuspäällikkö Sami Heistaro kantaa huolta siitä, että lukioiden satsatessa ylioppilaskirjoituksiin voi yleissivistävä tehtävä kärsiä. Häntä askarruttaa myös, valikoituuko todistusvalinnan pohjalta lääkäreiksi soveltuvin aines.
 – Yleissivistyksellä on suuri rooli muuttuvassa maailmassa. Myöskin lääkäreille yleissivistys on merkittävä.
 Sami Heistaro toivoo, että alalle hakeutuu motivoituneita ihmisiä, joilla on erityyppisiä vahvuuksia. Lääkärin ammatissa kun on 50 eri erikoistumisalaa.
 – Osan aloittavista toivon omaavan myös vähän elämänkokemusta.
 Mäntän painotuslinjan Liida Rönkkä arvelee jättävänsä pois filosofian opinnot lukujärjestyksestä. Linjan ryhmäohjaaja Petri Kymäläinen olettaa, että oppilaat jättävät pois musiikin, liikunnan tai historian opintoja, jotta pystyvät käymään lukion kolmessa vuodessa. Toinen vaihtoehto on pitkittää lukio neljävuotiseksi.
 Aikaistaako korkeakoulujen todistusvalinta lukiolaisten uravalintoja? Voit keskustella uutisesta 16.10. klo 23 asti.

Kilpailu lääketieteellisen paikoista alkaa jo lukiossa – Valmentavan linjan valinnut Joanna Leiman, 15: "Halusin vähän laajemmat mahdollisuudet"


Summary: Maailman huippuosaajien houkuttelu töihin Suomeen on kaunis ajatus. Arki voi olla karumpi. Vanhenevan Suomen on syytä varautua siihen, että pelastusta ei tule ulkopuolelta. Suomen pitää pedata itse oma sänkynsä, kirjoittaa Viljanmaa.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Huippuosaajia Suomeen ja pian. Muu ei meitä pelasta. Sillä me suomalaiset olemme vanhoja, huonosti koulutettuja, paikalleen jämähtäneitä ja laiskoja.
 Katsokaa Suomen karttaa, kieltä ja kulttuuria. Se toki voi latistaa,  dropata  tunnelmaa. Minulla on hiipivä aavistus, että maailman huippujen muuttoliike kauas pohjoiseen ei tule tapahtumaan.
 Ei silti hätää. Työvoimapula on itse aiheutettu ongelma. Siksi se täytyy myös korjata omin voimin.
 Suomenlinnan perustajan  Augustin Ehrensvärdin  (1710-1772) marmoritauluun kaiverrettu puolustusoppi pätee Suomessa: ”Jälkimaailma, seiso täällä omalla pohjallasi äläkä luota vieraan apuun”. Olosuhteiden pakosta Suomi on omillaan. Inhorealistinen oppi pätee myös työllisyyteen. Oma pesä on laitettava ensin kuntoon.
 Aloitin historian opinnot Tampereella 1996.  Suomi oli nousemassa lamasta. Puhe työvoimapulasta yltyi. Valmistuin maisteriksi 2002. Pitkäaikaistyöttömyys sitkistyi ja uudeksi ilmiöksi syntyi akateeminen työttömyys.
 Muutin 26-vuotiaana maisterina Lappiin. Työt olivat lujassa. Tuttavapiiriini kuului työttömiä ja vajaatyöllistettyjä maistereita ja tohtoreita. Työvoimapula jäi jonnekin.
 Paitsi että nyt se on täällä taas. Työ- ja elinkeinoministeriön Ammattibarometri listaa 15 ammattia, joissa on eniten työvoimapulaa. Niistä 10 on erilaisia  hoitajia, lääkäreitä, terapeutteja ja psykologeja .
 Hoitajien vajauksen Suomi voi parantaa nopeasti . Hoitajille samat palkat kuin Ruotsissa. Kova työ, kunnon korvaus. Lääkäreitä ja lainoppineita saadaan lisää myöntämällä  yliopistoille lisää oikeuksia  kouluttaa heitä.
 Koko maailma kisaa samoista supertyöläisistä.
 Tietotekniikka-alan osaajista puhutaan paljon. Samaan aikaan  it-insinöörejä on työttöminä . Törmäsin itse juuri it-ammattilaiseen, joka irtisanottiin kustannussyistä eräästä isosta konsulttiyhtiöstä. Työtä oli ulkoistettu Intiaan, josta haluttaisiin edullisia koodareita Suomeen.
 Koko maailma kisaa samoista supertyöläisistä. Myös siirtolaismaat Yhdysvallat, Australia, Kanada ja Iso-Britannia haluavat heidät veronmaksajikseen. Briteissä asuu 1,5 miljoonaa intialaistaustaista ihmistä. Muutto Britanniaan tarkoittaa omaa kieltä, kulttuuria ja perhettä. Veri on vettä sakeampaa.
 Miljardikasvuun pyrkivät start-up -yritykset perustivat viime viikolla oman yhteisön. Tavoitteena on rakentaa Suomesta kymmenessä vuodessa Kalifornian Piilaaksoa parempi paikka perustaa yritys. Tärkeää on  houkutella osaajia Suomeen . Onnea matkaan!
 Keinoja houkutteluun toivottavasti löytyy.  Ehkä suomalaissiirtolaisten jälkikasvun sydämissä olisi pehmeä paikka Suomelle? Etätyö voisi auttaa. Piilaaksosta voi tehdä työtä vaikka Peräseinäjoelle.
 Raha liikuttaa ihmisiä kaikkein varmimmin. Maailman työläiskerman houkuttelemiseksi pitää joko laskea tuntuvasti veroja tai korottaa kunnolla palkkoja. Edellistä vastustaa vasemmisto, jälkimmäistä oikeisto.
 Nyky-Suomi elää nuorille kasatun velkavuoren päällä.
 Näyttää vahvasti siltä, että oma apu on paras apu.
 Nyky-Suomi elää nuorille kasatun velkavuoren päällä. Kiitokseksi siitä kohtelemme kaltoin näitä tulevia supertyöläisiä ja raskaiden verojen maksajia.
 The Economist kirjoitti keväällä  Suomen korkeakoulutuksen heikkouksista. Juttua ei Suomessa noteerattu. Ehkä se ei sopinut tarinaamme.
 Yhdysvalloissa 90 prosenttia nuorista aloittaa yliopisto-opinnot samana vuonna, kun lukio päättyy. Meillä vain 20 prosenttia nuorista pääsee heti opiskelemaan. Muut jäävät jopa vuosiksi pääsykoelabyrinttiin. Onko Euroopan liki vanhusvoittoisimmalla maalla varaa haaskata näin nuoria kykyjään?
 Yliopistoihimme on liian vaikea päästä, vaikka ne eivät ole maailman eliittiyliopistoja. Pahinta olisi, jos nämä nuoret lopulta jättäisivät turhautuneina Suomen.
 Pakon edessä on alettu suosia  suoraan koulun penkiltä tulleita hakijoita.  Ehkä tyhjäkäyntivuodet ja nuorisotyöttömyys viimein vähenevät.
 Suomessa on lisäksi 300 000 työttömän reservi. Joukossa on huippuosaajia, suomalaisia ja ulkomaisia. He odottavat mahdollisuuttaan. Saksassa ja Britanniassa työ opitaan töissä. Koulutus antaa tärkeät perusvalmiudet. Sama käy malliksi jäykkään Suomeenkin.
 Yliopistolaissa lukee, että yliopistojen tehtävä on kasvattaa opiskelijoita palvelemaan isänmaata. Siihen yliopistot alkujaan Suomessa perustettiin. Työllisyydestä pitää tehdä uusi maanpuolustus. Sen pahimmat viat pitää ratkaista omin päätöksin, omalla väellä.
 Ehrensvärdin opein.
 Toni Viljanmaa
 Kirjoittaja on tuotantoyhtiö Alku Tuotannon perustaja ja poliittisen historian väitöskirjatutkija.
 Kolumnista voi keskustella 16.10. klo 23:00 asti.

Toni Viljanmaan kolumni: Suomi sysää omat nuoret sivuun – ja odottaa pelastusta maailman supertyöläisistä


Summary: Lounasravintoloiden pahin aallonpohja näyttää olevan takanapäin, mutta muun muassa pääkaupunkiseudun joukkoliikenteen matkustajamäärät eivät ole vielä palautuneet läheskään entisiin lukemiin.

Henkilöstö- ja laitosruokalat, ateriapalvelu

Valtakunnallinen etätyösuositus päättyy tänään.
 Valtioneuvosto tiedotti asiasta syyskuussa.  Samalla se katsoi vastuun terveysturvallisesta työnteosta siirtyvän vahvemmin työpaikoille. Alueellisia etätyösuosituksia voi silti olla yhä voimassa.
 Etätyötä korona-aikana tehneistä yhä useampi on nyt palaamassa ainakin osittain työskentelemään työnantajan tiloissa.
 Lähityön yleistyminen näkyy esimerkiksi lounasruokaloissa.
 – Nyt ollaan mielestäni siinä vaiheessa, että aletaan nostaa ylös palveluja. Ja ollaan siitä valtavan iloisia, sanoo Compass Group Suomen toimitusjohtaja  Jaana Korhola .
 Työpaikkaravintoloiden myynti on vilkkaimmillaan tiistaista torstaihin, kertoo Compass Group Suomen toimitusjohtaja Jaana Korhola. Berislav Jurišić / Yle
 Maailman suurimpiin ravintolapalveluja tuottaviin yrityksiin kuuluvalla Compass Groupilla on Suomessa useita satoja työpaikkaravintoloita.
 Niistä yhdessä, Vantaalla lentokentän kupeessa sijaitsevassa Aviapoliksen Food & Co. MIN ravintolassa myynti toipunut hyvin.
 – Viimeisen kolmen viikon aikana me olemme päässeet jo aika lähelle vuoden 2019 arvoja, eli noin viiteen sataan asiakkaaseen päivässä, vahvistaa ravintolapäällikkö  Tuomas Järveläinen .
 Ravintolapäällikkö Tuomas Järveläisen mukaan lounasmyynti on palannut jo lähelle     vuoden 2019 lukemia. Jarmo Koponen / Yle
 Hänen mukaansa lounaat ovat ravintolan tärkein tuote. Lisäksi liikevaihtoa tulee aamiais- ja kahvilamyynnistä sekä kokoustarjoiluista.
 Tuotteita myydään myös muualla kuin ravintolasalissa nautittaviksi.
 – Moni ottaa ruokaa mukaan toimistolle. Lisäksi teemme myös jäähdytettyjä annoksia, Järveläinen kertoo.
 Työmatkoja julkisilla vielä vähän
 Vaikka työpaikkaruokailut jälleen kiinnostavat, ei kodin ja työpaikan välisiä matkoja – Suomen tiheimmistä joukkoliikenneyhteyksistä tunnetulla pääkaupunkiseudulla – vielä tehdä läheskään aiempia määriä.
 – Ruuhkahuiputkin ovat olleet edelleen aika väljiä. Ihmisten palaaminen joukkoliikenteeseen ja toimistoilla tehtävään työhön on ollut varsin hidasta ainakin joukkoliikenteen näkökulmasta. Kapasiteettia on vapaana hyvin, toteaa HSL:n toimitusjohtaja  Mika Nykänen .
 Lähityön yleistyminen ei ole vielä näkynyt  lipunmyynnissä, sanoo HSL:n toimitusjohtaja Mika Nykänen. HSL
 Varovaisuudesta kertoo myös se, ettei työmatkalaisten tyypillisesti pääkaupunkiseudulla käyttämien lipputuotteiden myynti ole vauhdittunut. Näin vaikka kausi- ja sarjalipuilla matka taittuisi kertalippuja edullisemmin.
 – Lippujen myynti ja matkustajamäärät ovat osoittaneet, että palautuminen on ollut hyvin hidasta ja varovaista, vahvistaa Nykänen.
 Matkustajamäärien alhaisuudesta huolimatta on HSL-kuntayhtymän alueella vuorot ja reitit ajettu pääosin normaalisti. Liikennettä ei siis ole ajettu alas.
 Lounasruokailijat syövät yhä enemmän salaatteja, kertoo keittiömestari Juha Alhokorpi.  Jarmo Koponen / Yle
 Sen sijaan henkilöstöravintoloissa toimintaa on sopeutettu laskeviin tuottoihin lomautuksilla ja muillakin järjestelyillä. Nyt henkilökuntaa on kutsuttu takaisin töihin ja jopa uusia työntekijöitä palkataan.
 Samalla on huomattu, että myös työpaikkaravintoloissa ollaan vanhaan palaamisen sijaan uuden edessä.
 Lähityöviikko on tiivistynyt kolmipäiväiseksi, perinteisen pikkulauantain eli keskiviikon ympärille. Eli etätöistä tullaan työpaikalle ja lounaille tiistaiksi, keskiviikoksi ja torstaiksi.
 – Meidän kassadatasta huomataan, että maanantaipäivät ovat hiljaisempia ja erityisesti perjantait, Korhola kertoo.
 Lue myös:
 Etätyösuositus päättyy tällä viikolla, vaan ei kaikkialla - Länsi-Pohjassa etäsuositus jatkuu vuoden loppuun asti
 Etätyö toi tietotyöläisen arkeen joustoa, eikä siitä haluta luopua – moni työnantaja hakee nyt mallia etätyön ja läsnäolon yhdistämiseen
 Lounasruokaloiden tulevaisuus on epävarma – Henkilöstöjohtaja: "Ruokailijoiden määrä tulee lisääntyvän hybridityön kautta noin puolittumaan"

Valtakunnallinen etätyösuositus päättyy ja suosituimmat lähityöpäivät ovat tiistai, keskiviikko ja torstai – Työpaikkaravintoloiden asiakasmäärät jälleen kasvussa