Summary: Wallasvaara tunnetaan muun muassa rooleistaan elokuvissa Käpy selän alla, Lapualaismorsian sekä Asfalttilampaat.

Lahtelainen näyttelijä  Kirsti Wallasvaara  on kuollut 78-vuotiaana. Hän menehtyi torstaina pitkäaikaiseen sairauteen.
 Asiasta kertoi näyttelijä  Laura Huhtamaa  Wallasvaaran lähipiirin suostumuksella.
 Kirsti Wallasvaara opiskeli ammattiinsa Teatterikoulussa vuosina 1963–66. Hän näytteli uransa aikana muun muassa Porin, Kuopion ja Lahden kaupunginteattereissa sekä Tampereen Työväen Teatterissa ja KOM-teatterissa.
 Wallasvaara jäi eläkkeelle Lahden kaupunginteatterista vuonna 2010, mutta hän esiintyi sen jälkeen vielä näyttämöllä, televisiossa ja valkokankaalla. Vuonna 2017 Wallasvaara  näytteli Yle TV1:n sarjassa Rakkautta vain .
 Hänet tunnetaan myös rooleistaan elokuvissa Käpy selän alla, Lapualaismorsian, Asfalttilampaat ja Mies, joka ei osannut sanoa ei.
 Käpy selän alla on 1960-luvun ikonen elokuva, jossa näyttelivät Eero Melasniemi, Kristiina Halkola, Kirsti Wallasvaara ja Pekka Autiovuori. Foto-Jatta
 Yle Teema näyttää Käpy selän alla -elokuvan sunnuntaina 14.11. klo 14.15.
 Lue lisää:   Käpy selän alla -elokuvan tähdet muistelevat aikansa merkkiteosta Ylen Elävässä arkistossa vuonna 2012
 Pyöräilevä "Killi" oli tuttu näky Lahden kaupunkikuvassa
 Lahden kaupunginteatterin näyttelijä  Eeva-Kirsti Komulainen  muistelee kollegaansa lämmöllä.
 – Kirsti oli ihminen, joka säteili ympärilleen iloa ja lämpöä näyttämöllä ja sen ulkopuolella. Hänellä oli lempeä katse elämään ja nauru herkässä.
 Komulainen ja Wallasvaara näyttelivät useissa produktioissa yhdessä.
 – Hän oli minulle tärkeä työkaveri ja ystävä. Tutustuimme kolmisenkymmentä vuotta sitten, kun hän tuli Lahteen.
 Vuonna 2004 Lahden kaupunginteatterin ohjelmistossa olleen Olgan roolin Komulainen kertoo olleen Wallasvaaralle erityisen tärkeä. Olga-näytelmässä Wallasvaara näytteli ikäistään, vanhenevaa, elämäniloista naista.
 Killi-lempinimellä tunnettu Wallasvaara liikkui mielellään polkupyörällä pitkiä matkoja paikasta toiseen.
 – Hän rakasti pyörällä ajoa. Pyöräilevä Killi oli varmasti monelle tuttu näky Lahden kaupunkikuvassa.
 Kirsti Wallasvaara kuvattuna Lahden torilla kesällä 2017. Meeri Niinistö / Yle

Näyttelijä Kirsti Wallasvaara on kuollut 78-vuotiaana


Summary: Vanhempi konstaapeli Teppo Rainio valittiin Vuoden poliisiksi 2021. Rainio kantaa huolta liikenteessä olevista nuorista kuljettajista. Riskinotto näkyy Rainion mukaan huomionhakuisuutena.

Liikenne on turvallisempaa kuin koskaan aiemmin, mutta turvallisuuskehitys on hidastunut. Erityisesti nuorten miesten riskinotto liikenteessä huolestuttaa Vuoden poliisia, Hämeen poliisilaitoksella työskentelevää lahtelaista  Teppo Rainiota .
 Poliisin tiedotteen mukaan Raino korosti kiitospuheessaan, että nuorten riskinotto näkyy huomionhakuisuutena.
 – Jotkut nuoret kuskit kiihdyttelevät ja ajavat kilpaa täysin piittaamatta nopeusrajoituksista ja itsensä ja muiden turvallisuudesta. Hyväksyntää haetaan nyt somen katselukertojen tai seuraajien lukumäärällä. Erityisesti nuoret kuljettajat ovat tämän paineen alla haavoittuvaisia.
 "Mä varmaan kuolen" – Snapchat-viestit kertovat, miten hauskaksi tarkoitettu ajelu johti usean nuoren kuolemaan
 Vanhemmat ovat tärkeässä roolissa nuorten liikennekasvatuksessa. Rainion mukaan nuorten vanhemmat eivät useinkaan ole tietoisia lastensa harrastusten todellisesta luonteesta.
 – Näitä ylilyöntejä voitaisiin estää, jos vanhemmat olisivat läsnä jo mopon hankinnassa, eli ei ostettaisi sitä mopoa, joka todellisuudessa kulkee liian lujaa ja on usein varusteiltaan puutteellinen tai säännösten vastainen.
 Kaikki nuoret eivät käyttäydy piittaamattomasti
 Rainio korostaa myös sitä, että suuri osa nuorista ymmärtää liikennettä eikä ota tarpeettomia riskejä.
 – Valtaosa käyttäytyy asiallisesti ja toimii sääntöjen mukaan. Valitettavasti poliisi joutuu yleensä tekemisiin vain ongelmatapausten kanssa. Jos vain olisi aikaa, tekisi mieli mennä juttelemaan niiden kanssa, jotka mopoilevat ja autoilevat moitteettomasti. Keskustella heidän kanssaan liikenteestä, kannustaa ja kiittää heitä.
 Rainio muistuttaa myös siitä, että liikenteessä töppöilyllä voi olla vakavat seuraukset.
 – Kun nuori menettää ajattelemattomuuttaan ajokorttinsa, sillä voi olla kauaskantoisia seurauksia. Kun lähtee kortti, lähtee usein myös työ ja rahoituksella hankittu auto. Saattaa olla, että käsiin jää vain autosta otettu velka, ja elämä saattaa lähteä alamäkeen.
 Rainio on 46. Vuoden poliisi. Hän on ollut moottoripyöräpoliisina vuodesta 2017 lähtien.

Vuoden poliisilla Teppo Rainiolla on yksi huoli ylitse muiden: "Erityisesti nuoret kuljettajat ovat tämän paineen alla haavoittuvaisia"


Summary: Sadan vuoden historiasta on siloteltu pois virheet – menneisyys on menestys ja nykyisyys sen jatkumo. Kansalle ja bisnekselle tiedossa on tiukkaa arvoihin perustuvaa kuria, arvioi Ylen Aasian-kirjeenvaihtaja Kirsi Crowley.

Presidentti  Xi Jinpingin  tie on nyt auki  Mao Zedongin  veroiseksi kulttijohtajaksi Kiinassa. Sen verran hehkuvin sanoin kommunistisen puolueen johtotasolla oleva keskuskomitea häntä ylisti.
 Hän on ruorimies, ankkuri, selkäranka, joka suuressa poliittisessa viisaudessaan johtaa Kiinan kansan uuteen nousuun historian käännekohdassa. Näin kommunistisen puolueen keskuskomitean edustajat kuvailivat perjantaiaamun lehdistötilaisuudessa kohta kaksi kautta Kiinaa niin presidenttinä kuin kommunistisen puolueen pääsihteerinä johtanutta Xitä.
 Hierarkisessa Kiinassa johtajia katsotaan ylöspäin. Mutta Xi Jinpingin hehkutus on tavanomaista merkittävämpää.
 Torstai-iltana päättyneessä kokouksessa kommunistisen puolueen keskuskomitea hyväksyi harvinaisen päätöslauselman puolueen ja Kiinan historiasta sadan viime vuoden aikana ja suunnasta eteenpäin.
 Mao Zedong ja Xi Jinping olivat suosituimmat kasvot matkamuistomyymälän tarjonnassa Yan'anissa Kiinan Shaanxin maakunnassa. Kirsi Crowley / Yle
 Edellisessä historiallisessa katsauksessa  vuonna 1981  Deng Xiaoping  arvosteli Maon kulttuurivallankumousta, jossa kansaa kuoli puhdistuksissa. Maon pitkän kauden jälkeen maan johtajan valtakausi rajattiin kahteen, jotta kulttijohtajilta ja ylilyönneiltä vältytään. Johtoasema piti olla puolueella, ei henkilöllä. Pari vuotta sitten valtakauden rajaus poistettiin.
 Nyt sadan vuoden historiasta on siloteltu pois kaikenlaiset virheet. Menneisyys on menestys ja nykyisyys on sen jatkumo. Tulevaisuus nähdään Xi Jinpingin viitoittamaksi tieksi. Niinpä presidentti todennäköisesti jatkaa vielä vähintään kolmannelle kaudelle.
 Xin valtakausi merkitsee  kommunistisen puolueen otteen tiukkenemista. Xin ideologia on jo tuttu Kiinassa. Sitä on opetettu kouluissa oppiaineena joka luokka-asteella tästä syksystä lähtien ja niitä siteerataan lehdissä. Oppia kutsutaan Xi Jinpingin ajatteluksi modernista sosialismista kiinalaisin piirtein. Kommunistinen puolue painottaa ajattelun marxilaisuutta.
 Kuluneen vuoden aikana Kiinassa on nähty lähes äkkijyrkkiä päätöksiä, joilla on rajattu niin isojen yhtiöiden kuin tavallisten kansalaisten toimintaa uusilla tavoilla. Tämä on Xi Jinpingin ajattelun – ja keskuskomitean hyväksymän linjan – ytimessä.
 Kiinan jättimäiset teknologiafirmat ja kiinteistöyhtiöt ovat saaneet kasvaa ja tehdä rahaa melko vapaasti sen jälkeen kun Deng vapautti taloutta 1980-luvulla, mutta nyt puolue on alkanut piirtää niille rajoja. Esimerkiksi Alibaba-yhtiön listautuminen pörssiin kiellettiin viime vuonna. Jättiyhtiötä on sakotettu monopoliaseman väärinkäytöstä. Kiinan suurimpiin kuuluva kiinteistöyhtiö Evergrande on huojunut konkurssin partaalla, kun maan johto rajasi yhtiöiden velanottoa.
 Tavallisten ihmisten arjessa kommunistinen puolue on muun muassa rajoittanut lasten videopelaamista kolmeen tuntiin viikossa, kehottanut poikia näyttämään miehekkäiltä ja arvostellut ökykulutusta ja julkkisten ihannointia. Tosi-tv-kilpailuja ei televisiossa saa enää näyttää.
 Kiinan poliittista johtoa esittäviä kuvalautasia myynnissä Pekingissä Taivaallisen rauhan aukion läheisyydessä sijaitsevassa matkamuistomyymälässä. Kirsi Crowley / Yle
 Keskuskomitean päätöslauselma  antaa ymmärtää, että tiukka linja jatkuu Kiinassa. Puolue on selkeästi sitä mieltä, että ilman tiukkaa kuria Kiinan yhteiskunta hapertuu. Se näkee länsimaat varoittavana esimerkkinä.
 Linjaa puolustellaan myös Kiinan valtion englanninkielisessä  Global Times -sanomalehdessä . Sen artikkelissa professori  Wu Xinwen  arveli jopa korruption, ympäristösaasteiden sekä Xinjiangin ja Hongkongin konfliktien johtuneen puolueen otteen höltymisestä.
 Presidentti Xistä puhutaan ihaillen. Vaurastuvassa Kiinassa moni näyttää myös aidosti tyytyväiseltä. Kaduilla kukaan ei ryhdy arvostelemaan johtajaa. Päinvastoin. Ihmiset kertovat Xin kitkeneen korruptiota ja köyhyyttä ja tehneen Kiinasta voimakkaan maailmalla. Tämä on viesti, jota myös propagandakoneisto suoltaa kansalle maassa, jossa sensuuri estää kritiikin tai muut kuin viralliset näkemykset.
 Xi on näyttänyt pelimerkkinsä myös maailmalle. Hän on sulkenut Kiinan rajat koronapandemian takia. Ensi maanantaina Xin ja Yhdysvaltain presidentin  Joe Bidenin  harvinainen virtuaalinen tapaaminen pyrkiikin liennyttämään monia kiistoja Taiwanista koronapandemiaan, kauppasotaan ja Kiinan  kasvavaan ydinarsenaaliin .
 Kiinan politiikan ytimeen asetettu Xi tuskin on helppo neuvottelukumppani.
 Lue myös :
 Kiina pyrkii estämään yksityisen uutistoiminnan kokonaan – tutkija: "Halutaan ainakin puheiden tasolla paluuta kommunismin arvoihin"
 Kirjeenvaihtajalta: Kiina rajaa alaikäisten pelaamista – kommunistinen puolue muokkaa nuorisosta mieleistään määräyksillä
 Mallikansalaisten, liikemiesten ja johtajien valtapesäke – Kiinan jättipuolue täyttää sata vuotta, Xi: Vahva puoluejohto koko kansan elinehto
 Punaturismi on Kiinassa vilkkaampaa kuin koskaan – Intoa lisäävät kommunistipuolueen satavuotisjuhla ja kasvava kansallismielisyys

Kirjeenvaihtajalta: Kiina palaa taas luottamaan yhteen suureen johtajaan


Summary: Etelä-Karjalassa sijaisevalta marjatilalta löytyi suuri määrä jätettä vuonna 2018. Käräjäoikeus langetti tuomion tänään.

Etelä-Karjalan käräjäoikeus on tuominnut eteläkarjalaisen marjatilayrittäjän ehdolliseen vankeuteen ympäristön turmelemisesta ja törkeästä veropetoksesta.
 Ehdollisen tuomion pituus on yksi vuosi ja kaksi kuukautta. Lisäksi oikeus tuomitsi yrittäjän menettämään valtiolle vajaat 2 000 euroa rikoksen tuottamana hyötynä.
 Yrittäjän täytyy myös korvata Verohallinnolle rikoksella aiheutettuja vahinkoja yhteensä vajaat 84 000 euroa. Tuomio ei ole lainvoimainen.
 Kaatopaikka
 Marjatilalta löytyi suuri määrä jätettä ympäristövalvonnan tarkastuskäynnillä vuonna 2018.
 Käräjäoikeus katsoi, että marjatilayrittäjä oli varastoinut jätteitä tilalle tahallaan. Oikeuden mukaan toiminta oli omiaan aiheuttamaan ympäristön pilaantumista, ympäristön haitallista muuttumista, roskaantumista tai vaaraa terveydelle.
 Käräjäoikeudessa keskusteltiin tammikuussa pitkään jätteen määrästä ja määrän laskutavasta. Kuvan tilalta on ottanut poliisi. Kaakkois-Suomen poliisi
 Käräjäoikeus totesi myös, että marjayrittäjän toiminta olisi vaatinut ympäristölupaa. Kyse oli käytännössä kaatopaikasta, jonka perustamisesta olisi pitänyt ilmoittaa viranomaisille ja josta olisi pitänyt maksaa jäteveroa.
 Oikeuden mukaan yrittäjä oli tavoitellut toiminnallaan huomattavaa taloudellista hyötyä ja toiminta oli kestänyt vuosia. Se katsoi veropetoksen olleen myös kokonaisuutena arvostellen törkeä.
 80 prosenttia siivottu
 Marjatila-asiaa käsiteltiin Etelä-Karjalan käräjäoikeudessa tammikuussa 2021.
 Syyttäjä vaati marjatilayrittäjälle 8–10 kuukauden ehdollista vankeustuomiota ympäristön turmelemisesta sekä törkeästä veropetoksesta vältettyjen jäteverojen vuoksi.
 Marjatilayrittäjä kiisti oikeudessa syytteet roskaantumista lukuun ottamatta. Veroja ei ollut yrittäjän puolustuksen mukaan vältelty, eikä välttelemiseen ollut tarvetta.
 Yle kertoi lokakuussa, että marjatilayrittäjä on siivonnut noin 80 prosenttia muoveista, metalleista ja muista kiinteistä jätteistä.
 Ympäristönsuojeluviranomaisten mukaan työ keskeytyy talven ajaksi ja jatkuu yrittäjältä saadun tiedon mukaan keväällä.
 Lue myös:
 Rikossyytteessä oleva marjatilayrittäjä ei saanut jätevuortaan kokonaan siivottua – osa työstä siirtyy ensi kesään
 Muovia, ratapölkkyjä, asuntovaunuja – marjatilayrittäjä pitää mailtaan löytynyttä jätelastia roskaantumisena eikä rikoksena, Yle seurasi oikeudenkäyntiä
 Eteläkarjalaisella marjatilalla epäillyn ympäristörikoksen syyteharkinta valmistui – yhdelle henkilölle syytteet ympäristön turmelemisesta sekä törkeästä veropetoksesta
 Poliisi julkaisi karut kuvat marjatilalta – yrittäjä hautasi ja hylkäsi tuhansia tonneja muovia ja romua maastoon

Yrittäjä keräsi marjatilalleen jätevuoren – tuloksena yli vuosi ehdollista ja 84 000 euron korvaukset verottajalle


Summary: Opiskelijat ja työntekijät vastustivat erityisesti Linna-kirjaston sulkemista.  Yliopiston hallitus päättää tilaohjelmasta 20. joulukuuta.

Tampereen yliopiston hallitus on päättänyt palauttaa yliopiston tilaohjelman valmisteluun.
 Hallitus pyytää tiedekuntaneuvostoilta, konsistorilta ja yliopistoyhteisöltä näkemykset päivitettävästä, ensimmäisen vaiheen suunnitelmasta, joka ulottuu vuoteen 2025. Hallitus päättää tilaohjelmasta 20. joulukuuta.
 Hallitus haluaa kuulla yliopistoyhteisön näkemyksiä, sanoo hallituksen puheenjohtaja  Ilkka Herlin .
 – Paljon on tullut yhteydenottoja minulle ja kaikille muillekin hallituksen jäsenille. Näistä syistä haluamme varmistaa, että kaikkia kuullaan. Yliopisto on luonteeltaan paikka, jossa yhteisö ratkaisee. Jos jää tunne, ettei ole riittävästi kuultu, niin on ihan luonnollista palauttaa asia valmisteluun.
 Yliopiston hallitus käsitteli tilasuunnitelmia perjantaina.
 Tampereen yliopiston kokoama  työryhmä julkaisi vasta listan esityksistä,  jolla yliopiston tilat pienenisivät lähes 30 prosenttia vuoteen 2030 mennessä. Suunnitelmia on vastutettu laajasti.
 Tiloja vähennettäisiin etenkin keskustakampukselta. Yliopiston Pinni A-rakennuksesta olisi tarkoitus luopua vuoteen 2025 mennessä ja Virta- ja Linna-rakennusten käytöstä vuoteen 2030 mennessä. Työryhmä esittää myös Hervannan kampukselle vähennyksiä.
 Etenkin Linna-kirjaston sulkeminen on herättänyt vastustusta. Sen puolustamiseksi perustettu Linnasta ei luovuta -liike järjesti myös viikko sitten mielenosoituksen.
 Tampereen yliopiston professoreiden mukaan suunnitelmissa on kokonaan unohdettu arvioida niiden vaikutusta ihmisiin.
 Professorit olivat huolissaan siitä, että ehdotuksessa ei kerrota konkreettisesti, miten tutkimus- ja opetusedellytykset varmistetaan uudessa tilanteessa.
 Tampereen yliopiston opiskelijat osoittivat perjantaina mieltä yliopiston tilojen puolesta.
 Yliopisto hakee säästöjä myös henkilöstöstä
 Tampereen yliopistolla käynnistyi  syyskuun puolessa välissä 1 100 työntekijää koskevat yhteistoimintaneuvottelut.
 Tampereen yliopiston johdon tavoite on vähentää 215 henkilötyövuotta. Lisäksi suunnitelmissa on 40 henkilön ulkoistaminen.
 Vähennykset koskevat tukipalveluita eli esimerkiksi tutkimus- ja opetushenkilöstö on rajattu ulos.
 Juttua täydennetty Herlin kommentilla klo 16.50.
 Lue lisää:
 Tampereen yliopiston yt-neuvottelut etenevät – työntekijät esittelivät vaihtoehdon irtisanomisille
 Tampereen yliopiston professorit vaativat keskustelua tilojen vähentämisestä: yliopistoväelle ei ole annettu mahdollisuutta kommentoida

Tampereen yliopisto lykkäsi päätöstä tilojen vähennyksistä: yliopistoyhteisöä kuullaan sittenkin asiassa


Summary: Varkauden Kauppakadulla olevan talon osakkaat puntaroivat talon tulevaisuutta. Lokakuun lopussa räjähdyksessä vaurioitunut talo on vakuutusyhtiön mielestä korjattavissa. Asia on yhtiökokouksen käsissä.

Savu haisee vahvasti varkautelaisen kerrostalon käytävässä. Portaat ovat sotkun peitossa ja toisen kerroksen asuntojen ovet ovat palaneet pikimustiksi. Räjähdysasunnosta ulko-ovi puuttuu kokonaan.
 Räjähdyksen voimaa kuvaa se, että siivousparveke romahti alas ja seinään tuli iso aukko. Käytävän portailla lojuu myös yksinäinen ovikellon kansi.
 Talon arki muuttui lokakuun lopussa kun toisen kerroksen asunnossa tapahtui voimakas räjähdys.
 Räjähdysasunnon oviaukko. Sami Takkinen / Yle
 Vuokra-asunnossaan yksin ollut noin 30-vuotias mies menehtyi ja talo kärsi pahoja vaurioita. Poliisi kertoi jo tutkinnan alkuvaiheessa pitävänsä räjähdyksen todennäköisenä  syynä höyrystynyttä bensiiniä .
 Talon osakkaat ja isännöitsijä  Kaisa Heiskanen  ovat miettineet yli viikon mitä talolle tapahtuu. Tällä viikolla seinustalle pystytettiin jo rakennustelineitä suojaksi, sillä talon seinästä saattaa yhä pudota rakennusmateriaalia.
 Tuhojen laajuudet näkyvät rappukäytävällä. Sami Takkinen / Yle
 Talon korjaaminen maksaisi satoja tuhansia
 Vakuutusyhtiö on selvittänyt talon ja eri huoneistojen räjähdys- ja tulipalovaurioita. Pahimmat vauriot ovat räjähdysasunnossa ja samassa kerroksessa.
 Toisen porraskäytävän asunnot selvisivät pienin vaurioin. Osakkaat haluavat harkita tarkasti, mitä talolle kannattaa tehdä. Talon asunnot ovat yksiöitä ja kaksioita ja osakkaita on kymmenkunta.
 – Vakuutusyhtiön mielestä rakennus kannattaa ehdottomasti korjata, mutta heille sopii myös purkaminen. Korjaaminen maksaa useita satoja tuhansia, sanoo isännöitsijä Kaisa Heiskanen Isännöintipalvelu Isarvosta.
 Isännöitsijä Kaisa Heiskanen odottaa yhtiökokouksen päätöstä talon tulevaisuudesta. Sami Takkinen / Yle
 Varkauden Kauppakadun varrella sijaitseva talo on rakennettu vuonna 1955. Talossa on 13 asuntoa ja kolme liikehuoneistoa. Talo on toistaiseksi tyhjillään ja asukkaat ovat evakossa muualla.
 Asukkaat ovat hakeneet tavaroitaan asunnoistaan ja odottavat myös tietoa mitä talolle tapahtuu. Poikkeuksellisessa räjähdyksessä vaurioituneen talon korjaaminen ei ole mikään pikkujuttu.
 – Tässä vaaditaan tarkat korjaussuunnitelmat. Huoneistojen kuntokartoitus on tehty, mutta vielä on tehtävä täydellinen rakenteiden kuntokartoitus. On saatava varmuus, että talon rakenteet ovat kunnossa ennen kuin korjausta kannattaa aloittaa, miettii isännöitsijä Kaisa Heiskanen.
 Räjähdyksessä talon seinään tulleet aukot on paikattu vanerilevyillä.  Sami Takkinen / Yle
 Isännöitsijä luonnehtii räjähdystaloa ikäisekseen hyväkuntoiseksi. Osa tekniikasta on alkuperäistä, mutta viemäreitä on pinnoitettu. Myös ovet ja ikkunat on uusittu.
 Poliisi tutkii poikkeuksellista tapausta törkeänä tuhotyönä sekä kuoleman- ja palonsyyntutkintana. Nyt poliisi odottaa rikospaikkanäytteiden tuloksia.
 Tutkinnanjohtaja rikoskomisario  Vesa Koposen  mukaan jutun tutkinnassa ei ole toistaiseksi tullut tietoon mitään uutta merkittävää asiaa. Poliisi arvioi tutkinnan valmistuvan kevättalvella.
 Isännöitsijä Kaisa Heiskanen odottaa yhtiökokousta ja sen päätöstä talon tulevaisuudesta. Toiveissa on, että yhtiökokous saadaan pidettyä loppuvuoden aikana.
 – Molemmat vaihtoehdot eli korjaaminen tai purkaminen ovat olleet keskusteluissa esillä. Asia puidaan yhtiökokouksessa läpi ja osakkaat päättävät mitä tehdään, sanoo Kaisa Heiskanen.
 Lue lisää :
 Asukkaat pakenivat Varkauden räjähdystalosta ilman vaatteita ja puhelimia – talon asukas: “Ei ole kotia tänään, en tiedä, onko huomenna”
 Höyrystynyt bensiini voi syttyä jopa kipinästä – asiantuntija neuvoo, miten polttoainetta voi säilyttää kotioloissa turvallisesti
 Varkauden räjähtäneessä asunnossa kuvannut on voinut syyllistyä rikokseen – poliisilla ei ole oikeutta tutkia asiaa omin päin
 Varkauden kerrostaloräjähdyksestä viikko – asukkaita auttanut sosiaaliohjaaja: "Asiat voivat muuttua hetkessä kenellä tahansa meistä"

Räjähdystalon tulevaisuus on vielä auki Varkaudessa – korjaaminen voi maksaa satoja tuhansia, myös purkaminen on vaihtoehtona


Summary: Niina Malm ja Erkki Saarimäki vastaavat virkavelvollisuuden rikkomista koskeviin syytteisiin. Asia koskee viime keväänä sattunutta viisumijupakkaa.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Imatralaiset kunnallispoliitikot  Niina Malm  (sd.) ja  Erkki Saarimäki  (sin.) vastaavat ensi tiistaina niin kutsutun viisumijupakan syytteisiin Etelä-Karjalan käräjäoikeudessa.
 Imatran kaupunginvaltuuston entistä puheenjohtajaa, nykyistä valtuutettua, kansanedustaja Niina Malmia ja entistä kaupunginvaltuutettua Erkki Saarimäkeä syytetään virkavelvollisuuden rikkomisesta.
 Niina Malm on myös sdp:n 1. varapuheenjohtaja.
 Viisumijupakassa  on kyse Erkki Saarimäen Venäjän-viisumista, josta kaupungille tulleen 419,99 euron laskun Niina Malm Imatran kaupunginvaltuuston puheenjohtajana hyväksyi.
 Tapaus sattui keväällä 2021.
 Viisumin maksaminen nousi esille kaupungin tavanomaisessa  sisäisessä tarkastuksessa .
 Imatran kaupunki sijaitsee aivan Venäjän rajan tuntumassa ja sillä on pitkään ollut tiiviit ystävyyssuhteet rajantakaiseen Svetogorskin kaupunkiin. Tämän takia Imatralla kaupunki maksaa sekä kaupunginvaltuuston ja hallituksen puheenjohtajisto monikertaviisumit Venäjälle.
 Kyseenalaiseksi Erkki Saarimäen nelivuotisen viisumin hankinnan teki se, että hänen toimikautensa Imatran kaupungin luottamuselimissä oli päättymässä, eikä hän ei ollut enää ehdokkaana viime kesän kuntavaaleissa.
 Erkki Saarimäki on  kertonut aiemmin Ylelle , että viisumiasiassa on tapahtunut väärinkäsitys. Saarimäen mukaan hänen oli tarkoitus maksaa viisuminsa itse, mutta lasku oli mennyt kaupungille.
 Kaupunki totesi, ettei viisumia olisi pitänyt maksaa kaupungin kassasta.
 Asia johti kaupunginhallituksen tekemään  tutkintapyyntöön  ja edelleen  syyteharkintaan .

SDP:n 1. varapuheenjohtaja Niina Malm ja imatralainen kunnallispoliitikko oikeuteen ensi viikolla – syytetään virkavelvollisuuden rikkomisesta


Summary: Ukrainan mukaan rajan tuntumassa on 90 000 venäläissotilasta.  Moskova torjuu huolen perusteettomana.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

EU:n komissio on saanut huolestuttavia tietoja tilanteesta Ukrainan rajan läheisyydessä, sanoi komission tiedottaja lehdistötilaisuudessa perjantaina.
 Hän sanoi, että komissio tarkkailee tilannetta alueella.
 Keskiviikkona Yhdysvaltojen ulkoministeri  Antony Blinken  varoitti Venäjää tekemästä vakavaa virhettä Ukrainan suhteen. Blinkenin mukaan Yhdysvallat on huolissaan Venäjän epätavallisesta aktiivisuudesta Ukrainan kupeessa.
 Valko-Venäjän hybridihyökkäys kiristää jännitystä
 Valko-Venäjän jatkaa siirtolaisten ohjaamista Puolan rajalle. Maan itsevaltainen johtaja  Aljaksandr Lukašenka  on lisäksi uhannut katkaista maan kautta kulkevan venäläisen kaasun toimittamisen länteen, jos Euroopan unioni kiristää pakotteita Valko-Venäjää kohtaan.
 Venäjä tosin sanoi perjantaina, että se pysyy luotettavana kaasuntoimittajana – ja Valko-Venäjä ei ollut konsultoinut Venäjää ennen uhkaustaan.
 Hybridioperaatio,  jonka taustalla on nähty myös Venäjän vaikutus,  on lisännyt jännitystä itäisessä Euroopassa. Kreml on kiistänyt osallisuutensa. rajarauhan häirintään.
 Venäjä oli jättänyt Ukrainan lähialueille harjoitusten jälkeen runsaasti joukkoja, ilmoitti Ukrainan puolustusministeriö viime viikolla uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Ukraina: Venäjällä alueella vahva sotavoima
 Ukrainan mukaan Venäjällä on yhä alueella 90 000 sotilasta. Näihin kuuluu myös maahanlaskujoukkoja.
 Ukrainan Washingtonissa vieraillut ulkoministeri  Dmytro Kuleba  katsoi kotiin palattuaan, että Venäjä käy hybridisotaa Eurooppaa vastaan. Kuleba sanoi matkustavansa maanantaina Brysseliin tapaamaan sotilasliitto Naton ja EU:n edustajia.
 Moskova on torjunut arvelut siitä, että venäläisjoukot muodostaisivat uhan Ukrainalle. Kremlin tiedottaja  Dmitry Peskov  sanoi, että armeijan liikkeet Venäjän omalla maaperällä eivät ole kenellekään huolenaihe.
 Peskovin mukaan Venäjä on pannut merkille Naton alusten ja vakoilukoneiden lisääntyneen aktiivisuuden Mustalla merellä. Hän sanoi Venäjän varmistavan turvallisuutensa, jos sen vastustajat ryhtyvät toimiin rajojen lähellä.
 Venäjän joukkojen liikkeitä Ukrainan lähistöllä on tarkkailtu etenkin sen jälkeen, kun Venäjä vuonna 2014 otti haltuunsa Ukrainalle kuuluvan Krimin niemimaan. Tämän jälkeen on Ukrainan itäosissa jatkunut sotatila, jossa Venäjä tukee Itä-Ukrainan separatistisia asejoukkoja.
 Viimeksi keväällä Venäjä järjesti Ukrainan tuntumassa suuren, viikkoja kestäneen sotaharjoituksen. Brittiläisen  yleisradioyhtiö BBC:n mukaan  Moskova varoitti tuolloin Natoa lähettämästä omia asevoimiaan Ukrainaan.
 Lue myös:
 Mepit Torvalds ja Hautala epäilevät saksalaislehden uutista, että Valko-Venäjän siirtolaisten pääkohteita olisivat Suomi ja Saksa – "Hatusta vedettyä"
 Ylen kirjeenvaihtaja Istanbulin lentokentällä: Matkoja Minskiin on jo estetty – irakilaisryhmä käännytettiin pois lähtöportilla

Venäjän sotavoima Ukrainan rajalla huolestuttaa Euroopan unionia  – Valko-Venäjän hybridioperaatio kiristää jännitystä


Summary: Yhdysvalloissa kongressin tutkintakomitea on vaatinut luovutettavaksi asiakirjoja, jotka sisältävät tietoja kongressimellakkaa edeltävistä ex-presidentti Donald Trumpin toimista.

Tammikuun kongressimellakkaan johtaneista, ex-presidentti  Donald Trumpin  toimia valaisevista asiakirjoista käydään tiukkaa taistelua Yhdysvalloissa.
 Liittovaltion valitustuomioistuin esti torstaina Trumpin pyynnöstä kansallisarkistoa väliaikaisesti luovuttamasta asiakirjoja tutkintaa varten.
 Vielä tiistaina papereiden luovuttaminen sai vihreää valoa, kun liittovaltion tuomari  Tanya Chutkan   hylkäsi Trumpin vaatimuksen asiakirjaluovutuksen estämisestä.
 Papereiden ensimmäinen erä oli määrä luovuttaa tänään perjantaina.
 Suuri joukko Trumpin kannattajia tunkeutui loppiaisena Yhdysvaltojen Capitol-kongressirakennukseen kesken tilaisuuden, jolla kongressi vahvisti presidentti  Joe Bidenin  vaalivoiton. Mellakassa kuoli viisi ihmistä.
 Trump väitti kuukausien ajan Bidenin voittaneen vilpillisesti, ja hänen katsotaan lietsoneen mellakoijia loppiaisena.
 Katso videolta, kuinka tilanne loppiaisena kehittyi ja miltä hyökkäys näytti kongressin sisällä :

 Mitä asiakirjat sisältävät?
 Yhdysvaltain kongressin edustajainhuone on asettanut tutkimusryhmän selvittämään Capitol-mellakan taustoja sekä Trumpin roolia mellakan puhkeamisessa.
 Ryhmä haluaa nähtäväkseen muun muassa Valkoisen talon vierailijalistoja, puhelutietoja, Trumpin avustajien tekemiä muistioita sekä luonnoksen Trumpin pitämästä puheesta, joka johti mellakkaan. Lisäksi papereiden joukossa on luonnos "vaalien rehellisyyttä" koskevasta presidentin asetuksesta.
 Yhteensä paperinivaska sisältää dokumentteja noin 770 sivun verran.
 Mikä on "presidentin etuoikeus", johon Trump vetoaa?
 Trump on yrittänyt estää asiakirjojen luovuttamisen sillä perusteella, että toimiessaan presidenttinä hänellä oli oikeus päättää niiden luovuttamisesta.
 Tämä perustuu Yhdysvaltain korkeimman oikeuden tunnustamaan periaatteeseen, jonka mukaan Valkoisella talolla on oikeus pitää salassa tiettyjä asiakirjoja. Tausta-ajatuksena on, että Valkoinen talo toimii tehokkaammin, jos presidentin neuvonantajille suodaan mahdollisuus käydä puolueettomia keskusteluja yksityisesti.
 Bidenin hallinto katsoi lokakuussa , ettei kyseinen niin kutsuttu "presidentin etuoikeus" ulotu Capitol-asiakirjoihin.
 Tämän jälkeen Trump on yrittänyt estää tutkintaryhmää saamasta asiakirjoja haltuunsa oikeusteitse.
 – Presidentit eivät ole kuninkaita, eikä vastaaja ole presidentti, liittovaltion tuomari Chutkan katsoi tiistaisessa päätöksessään.
 Mitä tapahtuu seuraavaksi?
 Trumpin, kongressin ja Bidenin hallinnon on nyt  toimitettava valitustuomioistuimelle omat argumenttinsa  siitä, pitäisikö asiakirjat luovuttaa tutkintaryhmälle vai ei. Trumpin asianajajaryhmä valmistelee presidentin etuoikeutta koskevaa virallista valitustaan.
 Valitustuomioistuin käsittelee osapuolten kannanottoja 30. marraskuuta.
 Kiistan odotetaan päätyvän ennen pitkää Yhdysvaltain korkeimpaan oikeuteen riippumatta siitä, mitä valitustuomioistuin linjaa.
 Yhdysvaltalaismediat  CNN  ja  The Washington Post  katsovat Trumpin pelaavan aikaa.
 Valta voi vaihtua kongressissa marraskuun 2022 välivaaleissa. Mikäli Trump onnistuu viivyttämään asiakirjojen luovuttamista jopa vaalien yli, tästä olisi hyötyä kongressin enemmistöä tavoittelevalle republikaanipuolueelle.
 Kongressimellakan tutkinnalle ei puolestaan odoteta menestystä republikaanijohtoisen kongressin alaisuudessa.
 Lue lisää aiheesta:
 Trump yritti estää Capitolin valtaukseen liittyvien papereiden luovuttamisen – oikeus hylkäsi pyynnön: "Presidentit eivät ole kuninkaita"
 Kirjeenvaihtajan analyysi: Vuosia jatkunut hyssyttely johti hirvittävään päivään Yhdysvalloissa
 Virkasyytteestä jälleen vapautettu Trump vihjaili poliittisen uransa jatkosta ja kutsui oikeusprosessia "USA:n historian suurimmaksi noitavainoksi"

Trumpin toiminta kongressimellakan alla yhä hämärän peitossa – ex-presidentti esti paljastavien asiakirjojen luovuttamisen tutkintaan


Summary: Kaupunki perusteli aiempaa päätöstään THL:n linjauksilla, mutta ne eivät koske varhaiskasvatuksen työterveyshuoltoa.

Helsingin päiväkotien työntekijät ehtivät jo hämmästellä kaupungin rokotuslinjauksia. Aiemmista vuosista poiketen heille kerrottiin, etteivät he välttämättä saa influenssarokotusta lainkaan tänä talvena.
 Samaan aikaan naapurikaupungeissa Espoossa ja Vantaalla varhaiskasvatuksen työntekijöille oli ilmoitettu rokotusten jatkuvan vanhaan malliin.
 – Se on juuri nyt se, mikä ihmetyttää, että miten se on mahdollista. Olen pyytänyt työnantajaa kertomaan, että mistä se johtuu, mutta siihen ei ole tullut vastausta ainakaan vielä, sanoi OAJ:n pääluottamusmies  Ari-Jukka Luhtavaara  vielä tänään perjantaina alkuiltapäivällä.
 Yle yritti saada haastattelua asiasta Helsingin kaupungilta aamupäivästä alkaen tuloksetta. Iltapäivällä viestintäjohtaja  Liisa Kivelä  soitti takaisin ja kertoi, että influenssarokotukset on nyt päätetty antaa myös varhaiskasvatuksen työntekijöille.
 – Siellä on edetty niissä ryhmissä, että on tullut tietyt ohjeistukset sosiaali- ja terveysministeriöltä sekä Terveyden- ja hyvinvoinnin laitokselta (THL) ja nyt sitten rokotusta laajennetaan, viestintäjohtaja sanoo.
 Luhtavaaran mukaan kaupunki oli perustellut päätöstä  THL linjauksilla , joilla yritetään varmistaa rokotteiden riittävyys sitä eniten tarvitseville ihmisille. Jos rokotteita riittää, niitä oli alunperinkin tarkoitus antaa myös päiväkotien työntekijöille.
 THL: Varhaiskasvatuksen asema ei ole muuttunut
 Kaupungin vetoaminen THL:n linjauksiin oli ainakin osin puutteellinen.
 – Tässä on ollut eräitä väärinkäsityksiä, sanoo THL:n asiantuntijalääkäri  Anna Scherleitner.
 On totta, että määritelmää riskiryhmän lähipiiriin kuuluvista on kiristetty, jotta rokotteet eivät loppuisi kesken.
 Mutta THL:n linjaus koskee kansallista rokotusohjelmaa, eli niitä rokotteita, joita esimerkiksi riskiryhmiin kuuluvat kansalaiset voivat hakea maksutta.
 Päiväkotien työntekijöiden rokotukset ovat työnantajan harkinnassa
 Päiväkotien työntekijät eivät ole kuuluneet kansalliseen rokoteohjelmaan enää muutamaan vuoteen. Muutos tapahtui, kun varhaiskasvatus siirtyi sosiaali- ja terveystoimesta sivistystoimen hallinnon alle.
 Rokoteohjelman mukaisia rokotteita annetaan maksutta välittömään hoitoon osallistuville sosiaali- ja terveystoimen työntekijöille, mutta ei sivistystoimen työntekijöille.
 – Aikanaan tilanne oli eri, mutta ei ole nyt muuttunut mihinkään, sanoo Scherleitner.
 Päiväkotien työntekijät ovatkin saaneet rokotteensa työterveydestä ja sitä THL suosittelee edelleen.
 – Työnantajalla on aina velvollisuus huolehtia työntekijöiden terveydestä ja kartottaa mahdollisia riskejä. Ja koska tiedetään että pikkulapsilla influenssa kiertää enemmän kuin aikuisilla, on suositeltavaa, että päiväkodin henkilökunta saa sen rokotteen, sanoo Scherleitner.
 Kansallisesta rokotusohjelmasta päättää sosiaali- ja terveysministeriö muun muassa THL:n ja Kansallisen rokotusasiantuntijaryhmän näkemyksen perusteella. Voisiko hallinnollisen uudistuksen takia ulos jääneen varhaiskasvatuksen palauttaa rokotusohjelmaan?
 – Ainakaan tällä hetkellä se ei ole mahdollista. Viime vuonnahan rokotteet loppuivat paikoitellen kesken myös riskiryhmäläisiltä. Tänä vuonna on saatu ihan maksimimäärä rokotteita mitä voi, koska kansainvälinen kysyntä on niin suurta. Kohderyhmiä ei voi olla liikaa suhteessa siihen, paljonko rokotteita voidaan hankkia. Ohjeiden pitää olla sellaisia, että ainakin ne, jotka sitä eniten tarvitsevat, saavat sen rokotteen, sanoo THL:n Scherleitner.
 Rokotteita on aiempaa enemmän – muttei ehkä silti kaikille halukkaille
 Huoli rokotteiden riittävyydestä on sikäli aiheellinen, että viime vuonna influenssarokotteeita otettiin aiempia vuosia enemmän ja siksi ne loppuivat paikoin kesken.
 Kansalliseen rokotusohjelmaan on hankittu tänä vuonna kaksi miljoonaa pistettävää rokoteannosta, mikä on 300 000 enemmän kuin vuosi sitten. Sen enempää ei rokotevalmistajilta saatu.
 Lasten nenäsumuterokotteita on hankittu 130 000 annosta.
 THL:n reilun viikon takaisen  tiedotteen  mukaan myös rokotusohjelman ulkopuolisia rokotteita olisi tulossa yli 600 000 annosta, joka on selvästi viime vuotista enemmän.
 Voit keskustella aiheesta lauantaihin 13.11.2021 kello 23 saakka.
 Lisää aiheesta:
 Riskiryhmien läheisistä aiempaa harvempi saa nyt ilmaisen influenssarokotteen – astmaatikko: "Minusta tämä tuntuu pahalta"

Päiväkotien työntekijät saavat influenssarokotukset myös Helsingissä, vaikka kaupunki ehti jo varoittaa, ettei rokotteita välttämättä riitä


Summary: Helsingin käräjäoikeus antoi tuomiot laajassa jutussa, jossa oli syytettynä kaikkiaan viisi ihmistä. Pisimmän tuomion sai lahtelaismies, joka hankki Suomeen suuria määriä huumeita ja myi niitä eteenpäin.

Helsingin käräjäoikeus on antanut kovia tuomioita Tor-verkossa tehdystä huumekaupasta. Syytettyjä oli kaikkiaan viisi.
 Pisimmän tuomion sai 25-vuotias lahtelaismies, joka järjesteli Suomeen suuria määriä huumausaineita ja myi niitä eteenpäin. Käräjäoikeus langetti hänelle 11 vuoden ehdottoman vankeustuomion kahdesta törkeästä huumausainerikoksesta ja yhdestä lääkerikoksesta. Syyte salakuljetuksesta hylättiin.
 Lisäksi hänet tuomittiin menettämään valtiolle rikoksen tuottamana taloudellisena hyötynä yhteensä noin miljoona euroa sekä valtiolle häneltä takavarikoidut 45 000 euroa ja 0,17595614 bitcoinia.
 Rikokset ajoittuivat vuosille 2018–2020.
 Käräjäoikeus antoi samaan juttuun liittyen kahdelle muulle miehelle 10 vuotta vankeutta. He muun muassa pitivät huumausaineita hallussaan ja myivät sekä levittivät niitä.
 Tuomitut hyödynsivät niin sanottua pimeää verkkoa eli Tor-verkkoa. Päätekijät loivat Tor-verkossa toimineeseen Sipulimarketiin huumekauppoja varten nimimerkit Autobahn ja Länsimetro.
 Kaksi jutussa syytettynä ollutta selvisi lievemmillä tuomioilla. Tuomiot eivät ole lainvoimaisia eli niistä on mahdollista valittaa hovioikeuteen.
 Juttu oli varsin laaja. Pelkästään esitutkintamateriaalia oli yhteensä 5 400 sivun verran.
 Lue myös:
 Lahtelaiselle Tor-verkon huume- ja dopingkauppiaalle vaaditaan 13 vuoden vankeusrangaistusta
 Sosiaalisesti eristäytynyt lahtelaismies myi Tor-verkossa huumeita - määrät huomattavia Suomen mittakaavassa

Tor-verkossa tehdystä huumekaupasta kovat tuomiot nuorelle lahtelaismiehelle: 11 vuotta vankeutta ja miljoona euroa valtiolle


Summary: Kymenlaakson sairaaloissa olevista ihmisistä kolme on tehohoidossa koronan vuoksi. Infektioylilääkärin mukaan koronatartuntoja todetaan maakunnassa nyt enemmän kuin kertaakaan epidemian takana.

Koronan vuoksi sairaalahoitoa tarvitsevien määrä Kymenlaaksossa kasvaa.
 Sairaalahoitoa tarvitsee tällä hetkellä jo yksitoista potilasta. Se on suurin samanaikaisesti hoitoa tarvitsevien määrä koko epidemian aikana. Keskiviikosta sairaalahoidossa olevien määrä on noussut kahdella.
 Lue lisää:   Koronatilanne pahenee Kymenlaaksossa, yhdeksän potilasta sairaalahoidossa – koronaryhmä suosittelee etätöiden jatkamista
 – Hoitoajat ovat yleensä pitkiä, viikkojen tai jopa kuukauden mittaisia, joten potilaita kerääntyy. Edelleen vaara on rokottamattomilla suurin, vaikka rokotettujakin on sairaalahoidossa, Kymsoten johtajaylilääkäri  Marja-Liisa Mäntymaa  kommentoi Ylelle sähköpostilla.
 Kymsoten infektioylilääkäri  Risto Pietikäisen  mukaan Kymenlaaksossa todetaan ylipäätään koronatartuntoja nyt enemmän kuin vielä koskaan aiemmin pian kaksi vuotta jatkuneen epidemian aikana.
 Kolme tehohoidossa
 Yhdestätoista sairaalassa olevasta koronapotilaasta kolme tarvitsee juuri nyt tehohoitoa. Heitä hoidetaan Kymenlaakson keskussairaalassa Kotkassa. Kymsotella on yhteensä kuusi tehohoitopaikkaa.
 Valvonta- tai osastohoidossa keskussairaalassa on viisi koronapotilasta. Lisäksi kolme potilasta saa osastohoitoa Pohjois-Kymen sairaalassa Kouvolassa.
 Koronan vuoksi sairaalahoitoa tarvitsevista ihmisistä neljä ovat rokottamattomia. Kaksi potilaista on saanut ensimmäisen koronarokotuksen, mutta toinen rokote on jäänut syystä tai toisesta saamatta.
 Viisi sairaalahoitoon joutuneista on rokotettu kahteen kertaan, mutta he ovat saaneet toisen rokotuksen kesäkuussa tai jo sitä aiemmin.
 Johtajaylilääkäri  Marja-Liisa Mäntymaa  kertoi keskiviikkona, että sairastuneiden joukossa on nyt myös yli 60-vuotiaita, joiden rokotuksen teho on jo hiipunut.
 Infektioylilääkäri Pietikäisen mukaan kaikilla sairaalahoitoon joutuneilla rokotetuilla on hankalia taustasairauksia tai he ovat jo iäkkäitä.
 Rokotuskattavuus ei riitä
 Kymsoten mukaan koronavirusta on nyt liikkeellä runsaasti. Maakunta on myös nyt jo neljättä kertaa nostettu leviämisvaiheeseen eli epidemian vaikeimmalle tasolle.
 Kymenlaaksossa todettiin viime viikolla yhteensä noin 130 uutta koronavirustartuntaa. Sitä edellisellä viikolla tartuntoja oli 90.
 Lue lisää: Koronatilanne on jälleen huonontunut – Kymenlaakso joutui neljännen kerran epidemian leviämisvaiheeseen
 Koronatestejä tehdään paljon vähemmän kuin vielä alkusyksystä, mutta koronatapauksia todetaan enemmän kuin koskaan aikaisemmin.
 – Nykyinen rokotuskattavuus ei riitä estämään tapauksia, infektioylilääkäri Pietikäinen kommentoi sähköpostilla.
 Kymenlaakso ylitti 80 prosentin rokotuskattavuuden tällä viikolla. Yli 80 prosenttia kymenlaaksolaisista on rokotettu kahteen kertaan.
 Myös sosiaali- ja terveysministeriö tunnustaa, että rokotuskattavuus ei yksin riitä hillitsemään epidemiaa, vaikka se sitä jarruttaakin. Ministeriö on tänään antanut alueille ohjauskirjeen, jossa ohjataan koronaepidemian hybridistrategian käyttöönotosta.
 Uuden strategian lähtökohta on, että yhteiskunnan eri toiminnot ovat avoinna. Se korostaa paikallisten ja kohdennettujen toimien tärkeyttä epidemian torjunnassa.
 Kymsoten infektioylilääkärin kanta on, että koronarajoituksia on purettu Suomessa liian nopeasti.
 – Kerran purettuja rajoituksia on purkamisen jälkeen vaikeaa ottaa uudelleen käyttöön, Pietikäinen sanoo.

Kymenlaakson sairaaloissa on koronapotilaita enemmän kuin koskaan – määrä on noussut jo yhteentoista


Summary: Ylen mediaohjelma Viimeisessä sanassa keskusteltiin siitä, onko kansaa puhuttava aihe automaattisesti uutinen ja jääkö tällöin jotain yhteiskunnallisesti merkittävää kertomatta?

Hattara on höytyväistä sokerista valmistettua ätläkän makeaa ainetta, josta suurin osa on ilmaa.
 Hattaroiksi voisi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan vastaavan päätoimittajan  Jouko Jokisen  mukaan kutsua myös viime viikkoina runsaasti mediassa palstatilaa saaneita puheenaiheita.
 Esimerkiksi Helsingin kaupungin ilmoitusta  luopua tilaisuuksiensa lihatarjoilusta , pääministeri  Sanna Marinin   somekäyttäytymisestä  nousutta kohua ja jokunen viikko sitten otsikot täyttänyttä opiskelijatapahtumasta lähtenyttä  Afrikan tähti -keskustelua.
 – Niitä yhdistää se, että ne ovat voimakkaita tunteita herättäviä aiheita, joiden myötä rintamalinjat vahvistuvat ja ihmiset kaivautuvat syvemmälle poteroihinsa. Yhteinen keskustelu häviää. Sellaisista uutisista jää samanlainen olo kuin hattaran syömisestä. Harmittaa ja hampaita viiltelee, Jokinen sanoo Ylen mediaohjelma Viimeisessä sanassa.
 Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan vastaava päätoimittaja Jouko Jokinen sanoo, että kaikki journalismissa lähtee uutisesta. Se on kuningaslaji. Jorge Gonzalez / Yle
 Hattarauutinen tarjoaa Jokisen mukaan lähinnä tunnereaktion. Ei mahdollisuutta oivallukseen, uutta tietoa tai lisää ymmärrystä yhteiskunnasta tai kanssaihmisistä.
 Iltalehden vastaava päätoimittaja  Perttu Kauppinen  ei jaa Jokisen kanssa käsitystä siitä, että viime viikkoina puhuttaneet aiheet eivät olisi yhteiskunnallisesti merkittäviä uutisia.
 – Me olemme journalisteina etupäässä vastuussa yleisölle. Lukijoille ja katsojille, joilla on oikeus tietää, mitä maailmassa tapahtuu. Kun maailmassa on näitä tunteita herättäviä jakolinjoja, niin tottakai niistä pitää kertoa, Kauppinen sanoo.
 Keskustelu jatkuu, vaikka perinteinen media ei siihen osallistu
 Kauppisen mukaan on tärkeää muistaa, että ihmiset puhuvat näistä tunteita nostattavista asioista, uutisoi media niistä tai ei.
 – Nykyään keskustelu tapahtuu sosiaalisessa mediassa. Sitä ennen Teboilin baarissa.
 Jos media asettuisi yleisönsä yläpuolelle ja jättäisi nämä aidosti kiinnostavat asiat uutisoimatta, näyttäytyisi se Iltalehden vastaavan päätoimittajan mukaan elitistisenä ja etäisenä.
 Jokinen on samaa mieltä siitä, että kansan pulssilla on oltava ja kuohuttavista asioista kerrottava. Mutta hän kyseenalaistaa sen, kuinka laajasti ja pitkään mitäkin kuohahdusta mediassa kannattaa oikein käsitellä.
 – Jos mennään päivän kuohahduksien mukaan, niin kyllä tässä aika pinnassa surffataan ja jotain tärkeää jää tekemättä. Eli esimerkiksi mennäänkö Helsingin kaupungin liharuokakohussa oikeasti vakaviin asioihin kuten lihatuotannon ongelmiin? Jokinen kysyy.
 Julkisuuden portinvartijat mennyttä maailmaa?
 Journalisteista on tavattu puhua julkisuuden portinvartijoina. Ammattikuntana, jonka tehtävänä on ollut valvoa porttia, jonka läpi aiheet kulkevat yleiseen keskusteluun.
 Kauppisen mukaan mukaan ajatus julkisuuden portinvartijuudesta ja asioiden yhteiskunnallisen merkittävyyden määrittämisestä on vanhanaikainen.
 – Kyllähän ihmiset itse tietävät, mitkä ovat merkityksellisiä asioita. Emme me voi dissata sitä, mitä ihmiset kokevat tärkeäksi. Kauppinen summaa.
 Iltalehden vastaavan päätoimittajan Perttu Kauppisen mukaan myös päätoimittajien olisi hyvä poistua norsuunluutoinista. Jorge Gonzalez / Yle
 Jokinen on samalla linjalla ja myöntää, että kansan kuohahdus itsessään on jo uutinen.
 – Mutta aika nopeasti siitä pitäisi mediassa ryhtyä luomaan siltoja poteroiden välille. Miettiä, mikä on tärkeää ja miten mennään eteenpäin. Jos journalismia tehdään automaattiohjauksella, lopputulos on todella huono. Siksi siitä pitää puhua todella paljon toimituksissa ja myös alan kesken.
 Lue myös:
 STT:n päätoimittaja: On väärin, että toimittajat joutuvat selittämään virkamiehille, mitkä asiat ovat julkisia – viranomaisten pitäisi tuntea laki
 Suomalainen tapa kuvata koronaa on laimeaa, koska sairaalat eivät päästä mediaa teho-osastoille – HS:n kuvapäällikkö: Kuvan voimaa ei ymmärretä
 Politiikan toimittaja: Sanna Marinin kuherruskuukausi median kanssa on ohi – kriittisyyttä lisää se, ettei pääministeriltä saa helposti haastatteluja

Lihakohu, Marinin some ja Afrikantähti -keskustelu? Ylen päätoimittaja Jokinen: "Ne ovat hattarauutisia – hampaita viiltelee ja harmittaa"


Summary: Helsingin poliisilaitos kertoi perjantaina neljän jälkeen Twitterissä, että ympäristöliike Elokapina on aloittanut mielenosoituksen Pohjoisesplanadilla ja Etelärannassa. Poliisille ei ollut etukäteen ilmoitettu mielenosoituksesta.

Elokapina osoitti perjantaina alkuillasta mieltään Helsingissä Pohjoisesplanadilla ja Etelärannassa kaupungintalon edessä. Helsingin poliisilaitos kertoi asiasta Twitterissä.
 Tilanteesta aiheutui liikennehaittaa noin tunnin ajan. Poliisi antoi ajoradalla olleille noin 40 mielenosoittajalle nopeasti poistumiskäskyn ja otti kiinni ne, jotka eivät käskyä totelleet. Kiinni otettiin yhteensä 14 henkeä. Heitä epäillään niskoittelusta poliisia vastaan.
 Viiden jälkeen liikenne alueella kulki poliisin mukaan jälleen normaalisti.
 Elokapina kertoi niin ikään Twitterissä, että mielenilmaus sai alkunsa Havis Amandan patsaalla pidetystä liikkeen oppitunnista, jonka päätteeksi mielenilmaus päätettiin levittää ajoradalle. Elokapina vaatii toimillaan nykyistä nopeampia päästövähennyksiä.
 Lue seuraavaksi:
 Kun Elokapina estää liikenteen Mannerheimintiellä, media saapuu paikalle – miksi kansalaistottelemattomuus pääsee valokeilaan?
 Yle selvitti: Näin Elokapina kerää rahaa aktivistien sakkojen maksamista varten – tapa voi rikkoa lakia, arvioi poliisi
 Poliisi myöntää epäonnistuneensa Elokapinan mielenilmauksen tilannearviossa – mielenosoittaja sanoo tulleensa pidätetyksi väärin perustein

Elokapina osoitti mieltä Kauppatorin kupeessa Helsingissä – Poliisi otti kiinni aktivistit, jotka kieltäytyivät poistumasta ajoradalta


Summary: Valko-Venäjän siirtolaiskriisin uusin käänne on jättänyt ihmisiä jumiin turkkilaisille lentokentille. Yle tapasi Istanbulin lentoasemalla Minskin kautta Eurooppaan aikoneen perheen.

Lentoliput olivat maksaneet kiskurimaiset 1 800 euroa henkeä kohti, mutta nyt ne ovat täysin hyödyttömiä.
 Irakilaisperhe on ehtinyt Istanbulin kentällä jo Minskin-lennon lähtöportille, kun tie nousi pystyyn.
 – He eivät päästä enää irakilaisia tai syyrialaisia tältä lentoasemalta, portilta käännytetty  Abbas -nimen antanut mies kertoo lentokenttävirkailijan sanoneen.
 Käteen jäivät mitätöidyt tarkastuskortit.
 Syynä on Valko-Venäjän siirtolaiskriisin tuorein käänne. EU yrittää saada reitit Minskiin katkaistua lentoyhtiö kerrallaan.
 Turkki tuli Euroopan tueksi  ja alkoi perjantaiaamuna rajoittaa siirtolaisten pääsyä Minskin-lennoille. Turkki ei enää päästä Irakin, Jemenin tai Syyrian kansalaisia lentämään Valko-Venäjälle omilta kentiltään.
 Päätöksen taustalla vaikuttaa kova peli. EU-maat ovat kiristämässä pakotteita Valko-Venäjää vastaan siirtolaiskriisin vuoksi.
 Etenkin Saksassa moni johtava poliitikko on vaatinut pakotteiden laajentamista myös niihin lentoyhtiöihin, jotka lennättävät siirtolaisia Minskiin. Tämä olisi voinut osua Turkin lippulaivaan, lentoyhtiöön Turkish Airlinesiin.
 Istanbulista on lähtenyt jopa kolme suoraa lentoa Minskiin päivässä. Osa on ollut valkovenäläisen Belavian ja Turkish Airlinesin yhteislentoja.
 Turkin pyynnöstä myös valkovenäläinen Belavia  alkoi perjantaina rajoittaa siirtolaisten pääsyä  Turkista lähteville Minskin-lennoille.
 Abbas palaa istumaan  lähtöportin penkille Istanbulin kentällä. Seurueeseen kuuluu myös kaksi hänen veljeään, toisen veljen vaimo sekä kuusivuotias poika. Poika on nukahtanut lähtöportin penkille pipo päässä ja hirviökuvioinen kevyt talvitakki päällään.
 Muut matkustajat nousevat Minskin-lennolle. Portti sulkeutuu. Lento oli netin varauspalveluiden mukaan loppuunmyyty, mutta kyytiin nousee selvästi vajaa koneellinen.
 Lennolle aikoneiden muiden irakilaisten, syyrialaisten ja jemeniläisten tie on katkennut todennäköisesti lähtöselvitykseen.
 Abbasin seurue pääsi näin pitkälle, koska he tulivat Istanbulin kansainväliselle kentälle Iranin Teheranin kautta. He odottivat jo valmiiksi kentällä jatkolentoa Minskiin, kun Turkin päätös tuli väliin.
 – Olimme kentällä jo viime yön, Abbas sanoo.
 Ympärillä avautuu  Istanbulin kansainvälinen lentokenttä, jonka kuhina aamun edetessä vilkastuu.
 Turkish Airlines on yhtiö, joka lentää useisiin kohteisiin Keski-Aasiassa, Lähi-idässä, Euroopassa ja Afrikassa. Istanbul on laajojen yhteyksien solmukohta.
 Pian kentältä lähtisi lento myös Berliiniin. Saksa on monen siirtolaisen pääkohde. Mutta Abbas ja hänen perheensä eivät voi vain nousta Berliinin-lennolle, vaikka he haluavat Saksaan.
 Heillä ei ole Saksaan tarvittavaa Schengen-viisumia. Heillä on Valko-Venäjän viisumi, jonka saantia itsevaltaisen johtajan  Aljaksandr Lukašenka  hallinto on tietoisesti viime kuukausina helpottanut kostona EU:n Valko-Venäjälle asettamista pakotteista.
 Tämä tekee siirtolaisten tulosta EU:n silmissä Lukašenkan hybridiaseen. Lähi-idän ja Pohjois-Afrikan maiden asukkaille on lähetetty Minskistä viesti, että reitti Eurooppaan on Minskin kautta nyt auki.
 Viime päivinä tästä reitistä on tullut hengenvaarallinen ansa, kun tuhannet siirtolaiset ovat jääneet Valko-Venäjän ja Puolan rajaseudulle jumiin kylmään ilman riittävää suojaa tai ruokaa.
 Irakilaissiirtolaiset saivat apua avustusjärjestöltä Narewkassa Puolan puolella rajaa ennen rajavartioiden saapumista. He sanoivat AFP:lle viettäneensä metsässä 20 päivää ja yrittäneensä rajanylitystä Valko-Venäjältä kahdeksan kertaa. Wojtek Radwanski / AFP
 Abbas ei yritä Eurooppaan ensimmäistä kertaa . Puoli vuotta sitten hän oli jumissa Turkin ja Kreikan rajalla. Ei onnistanut.
 Sitten Facebook-ryhmissä ja televisiossa alkoi liikkua tietoja uudesta itäisestä reitistä.
 Hän päätti lähteä yrittämään.
 Katsomme hiljenneellä lähtöportilla puhelimesta uutiskuvia Puolan-vastaisen rajan vaikeasta tilanteesta. Kysyn, tietääkö hän, miten kylmää ja vaarallista raja-alueella tällä hetkellä on. Miten tilanne on vaikeutunut entisestään viime päivistä.
 Abbas yrittää selittää tilannetta omasta näkökulmastaan.
 Hän sanoo, etteivät he voineet jäädä Irakiin vainon takia. Tarkemmin hän ei halua tilannettaan haastattelussa avata.
 Abbas kertoo totta kai tietävänsä, miten vaikea reitti on päästä lopulta Puolaan ja sieltä turvaan. Reitti on vaarallinen, mutta erona Irakiin, tällä reitillä hän näkee toivoa. Irak on vain vaarallinen, ilman toivoa.
 – Pakko valita kahden pahan välistä, mutta yritämme päästä elämässä eteenpäin.
 Seurue ei halua nimiään julki eikä heidän kasvojaan saa kuvata. Yle näki heidän Irakin passinsa ja matkalippunsa.
 Minskin-lippujen mitätöinti ei ole muuttanut suunnitelmia. He yrittävät edelleen Euroopan unioniin.
 – Mikä EU-maa vain käy, kunhan saa elää rauhassa, Abbas.
 Kentällä aikuiset ovat kevyissä tennareissa  ilman sukkia. Lapsella on kangaskengät.
 Lipun perumisen jälkeen on epäselvää, missä ruumaan laitettu laukku nyt on. Siellä on Abbasin mukaan Puolan kylmissä talvioloissa tarvittavat varusteet.
 He aikovat yhtä Minskin-reittiä, mutta nyt pitää vain etsiä uusi lento sinne. Esimerkiksi Egyptistä laskeutuu tänäänkin kuusi lentoa Minskin kansainväliselle kentälle.
 Samaan aikaan kun lentokentälle jumiin jäänyt seurue etsii uutta lentoyhteyttä Minskiin, EU jatkaa neuvotteluja kolmansien maiden kanssa suorien Minskin-lentojen keskeyttämisestä.
 Maanantaina EU:n on määrä lisäksi päättää uusista pakotteista, joilla yritetään vaikeuttaa valkovenäläisen Belavian toimintaa entisestään. EU:ssa yhtiö on jo kielletty, mutta uusilla pakotteilla vaikeutettaisiin yhtiön toimintaa myös Euroopan ulkopuolella.
 Lue myös :
 Analyysi: Käyttääkö Valko-Venäjä siirtolaisasetta Venäjän luvalla vai jopa Venäjän käskystä? Asetta voidaan käyttää myös Suomea vastaan
 Venäjän sotavoima Ukrainan rajalla huolestuttaa Euroopan unionia  – Valko-Venäjän hybridioperaatio kiristää jännitystä
 Puolan ja Valko-Venäjän rajalla pelataan kylmää poliittista peliä ihmisillä – väänsimme rautalangasta, mistä monimutkaisessa kriisissä on kyse

Irakilaisseurue maksoi tuhansia euroja lentolipuista, mutta matka tyssäsi lähtöportille – Turkki tuli EU:n tueksi ja tukki siirtolaisreitin Valko-Venäjälle


Summary: Omerta 6/12 -suurelokuvan tuotantoa ovat tukeneet sekä Suomen elokuvasäätiö että Business Finland. Elokuvan vastaava tuottaja vahvisti Ylelle torstaina, että kuvauksissa on ollut riskitilanteita esimerkiksi rekvisiitta-aseiden käytössä.

Omerta 6/12  on harvinainen elokuva: se on budjetiltaan suomalaisittain jättiluokaa, ja se on ennen ensi-iltaansa ollut monta kertaa otsikoissa tuotannon ongelmien takia. Produktion alkuvaiheessa ohjaajana oli  Antti J. Jokinen , mutta  hän jäi pitkälle sairauslomalle . Tilalle tuli  Aku Louhimies . Samalla kaksi suunniteltua  Omerta -elokuvaa muutui vain yhdeksi.
 Torstaina elokuvan tuottaja vahvisti Ylelle, että Jokisen ollessa ohjaajana elokuvan kuvauksissa oli riskitilanteita ja turvattomuuden tunnetta. Asiasta kertoi ensin  Suomen Kuvalehti  (juttu maksumuurin takana).
 Tilanteet ovat liittyneet rekvisiitta-aseiden käyttöön sekä sellaisten kohtausten kuvaamiseen, jossa ajetaan autoilla kovaa vauhtia. Voit lukea lisää  tästä jutusta .
 Ensi viikolla ensi-iltaan tuleva elokuva on saanut merkittävää tukea julkisilta rahoittajilta. Suomen Elokuvasäätiö on tukenut  Omertan  tuotantoa yli miljoonalla eurolla, Business Finland 850 000 eurolla. Yhteisistä varoista on siis tuettu tuotantoa, jonka turvallisuusongelmista on nyt tullut tietoa julkisuuteen. Lisäksi elokuvalla on yksityisiä rahoittajia.
 Kysyimme, millainen vastuu julkisilla rahoittajilla on huolehtia siitä, että niiden tukemissa tuotannoissa olosuhteet ovat turvalliset. Yle tavoitti asiaa kommentoimaan puhelimitse Elokuvasäätiön johtajan  Lasse Saarisen  sekä Business Finlandin tuotepäällikön  Merja Salosen.
 Elokuvasäätiön johtaja Lasse Saarinen, Omerta-elokuvan tuotannosta on paljastunut turvallisuusriskejä, kuinka kommentoitte tätä asiaa elokuvan osarahoittajana?
 – On äärimmäisen valitettavaa, että tällaista on tapahtunut. Mielestäni tuotantoryhmän vastuuhenkilöt ovat kuitenkin toimineet hyvin. Esimerkiksi autolla-ajokohtausta kieltäydyttiin toteuttamasta ohjaajan vaatimusten mukaisesti ja kuvaukset keskeytettiiin.
 – Tuottaja lähetti meille välittömästi pitkän kirjeen, jossa kerrottiin tapahtumista, eli meitä informoitiin saman tien. Selvityksessä mainittiin tarvittavista toimenpiteistä: ensin Aku Louhimies tuli paikkaamaan Antti J. Jokista ja sitten ohjaaja vaihtui kokonaan.
 Millaisia ydinkohtia tuossa pitkässä selvityksessä oli?
 – Kyseessä on tuotantoyhtiön meille kirjoittama selvitys, joten en voi sitä kertoa siitä tarkemmin.
 Kuinka vakavia Omertan turvallisuusriskit ovat olleet?
 – Ohjaaja määrää hyvin pitkälle sen, miten kuvauspaikalla toimitaan ja mitä kuvauspaikalla tehdään. Jos ohjaajan tietyllä tavalla vääränlainen kunnianhimo ylittää turvallisuusrajat, silloin voidaan mennä virheelliselle puolelle.
 – En ole itse ollut paikan päälllä, joten en pysty sanomaan, kuinka vakavia  Omertan  tilanteet ovat olleet. Suomessa tällaiset tilanteet ovat kuitenkin nykyisin hyvin poikkeuksellisia: en väitä ettei niitä sattuisi, mutta harvinaisia ne ovat. Olen työskennellyt elokuvatuottajana vuodesta 1985 lähtien, ja 80-luvulla näki paljon ammattitaidottomuutta ja välinpitämättömyyttä. Nykyisin elokuva-ala on muuttunut turvallisuusasioiden suhteen täysin.
 Asetitteko muuten ehtoja tai vaatimuksia Omertan tuotannon suhteen?
 – Rahoittaja ei voi esittää oikeastaan minkäänlaisia vaatimuksia käytännön asioihin. Meidän vaatimuksemme liittyvät lähinnä siihen, että tehdään elokuva, joka seisoo käsikirjoituksessa. Me emme mitenkään voi tietää, kuinka yksittäisenä kuvauspäivänä toimitaan.
 Pitäisikö teidän sitten rahoittajana valvoa enemmän elokuvatoimintaa?
 – Tämä on mielenkiintoinen kysymys: onko julkinen rahoittaja tällaisissa tapauksissa jotenkin eri asemassa kuin joku yksittäinen tai yksityinen rahoittaja. Jos oletetaan, että julkinen rahoittaja on myös jonkinlainen poliisi, resursseja pitäisi olla huomattavasti enemmän. Samanaikaisesti voidaan kuvata jopa viittätoista erilaista tuotantoa, joita olemme tukeneet. Jos jokaisessa näistä pitäisi olla valvoja aamusta iltaan, meidän henkilökuntamme vähintäänkin kolminkertaistuisi hyvin nopeasti.
 – Tuotantoyhtiö eli työnantaja on vastuussa turvallisuusasioista: se ei oikeastaan voisikaan olla kukaan muu. Sama logiikka pätee esimerkiksi rakennustyömaihin. Jos valtio rakennuttaa uuden talon ja siellä tapahtuu onnettomuus, niin vastuu on rakentajan, ei valtion.
 Onko Suomen elokuvasäätiöllä mahdollista periä rahoja takaisin, jos elokuvanteossa ilmenee vakavia puutteita ja turvallisuusriskejä?
 – Epäilen, ettei sellaista lakipykälää löydy, jonka perusteella rahoja voisi periä takaisin. Hypoteettisena syynä tosin voisi olla tuotantoyhtiön täydellinen välinpitämättömyys ja huolimattomuus. Jos kuvauksissa joku ajaisi vaikkapa pääroolin esittäjän päälle eikä elokuvaa olisi mahdollista kuvata uudelleen, ja syy olisi täysin tuotantoyhtiön, ehkä sellaisessa tilanteessa ryhdyttäisiin perimään rahoja takaisin.
 Vaikuttavatko esiintulleet turvallisuusriskit tulevaisuuden rahoituspäätöksiin: jos tuotannosta vastaavilla henkilöillä on ollut aiemmin ongelmia, voitteko esimerkiksi evätä tämän perusteella tukirahat?
 – Jos jollakin tekijällä on todella huono elokuva-alan menneisyys, varmaan keskustelisimme siitä pitkään. Jo käsikirjoituksesta kuitenkin näkyy, onko elokuvassa hankalia tai vaarallisia kohtauksia. Tällöin selvitämme, onko tuotannossa panostettu tarpeeksi ammattitaitoiseen turvahenkilökuntaan. Esimerkiksi  Tuntemattomassa sotilaassa  oli mukana ammattilaisista koostunut räjäytysryhmä, ja hakemuksessa oli selvitetty hyvin tarkkaan, ketkä nämä vaaralliset asiat tekevät ja miten.
 Aku Louhimies siirtyi Antti J. Jokisen tilalle Omertan ohjaajaksi vuonna 2020.  Lehtikuva
 Business Finland: "Meidän tietoomme ei ole tullut vastaavia tapauksia"
 Myös Business Finland on tukenut  Omertaa , yhteensä 850 000 eurolla. Soitimme asiasta Business Finlandin tuotepäällikölle  Merja Saloselle.
 Onko tuo 850 000 euroa näin suomalaisittain vähän vai paljon tukirahaa?
 – Kotimaisten pitkin elokuvien budjetit ovat varsin pieniä, eli siihen suhteutettuna tuo on iso summa. Rahoitus on tuotantokannustinta, jolla hyvitetään Suomessa syntyneitä tuotantokustannuksia enintään 25 prosenttia.  Omertan  koko tuotantobudjetti on huomattava ja suuri osa työstä on tehty Suomessa.
 Miten kommentoitte julkisuuteen tulleita tietoja elokuvan kuvauksissa olleista turvallisuusriskeistä ja kuinka vakavina näitä tietoja pidätte?
 – Turvallisuusriskit ovat aina vakavia asioita. Jos tässä viitataan  Suomen Kuvalehdessä  (juttu maksumuurin takana) kerrottuihin kuvausten vaaratilanteisiin voi todeta, että tuotannossa on ainakin ollut mukana asianmukainen henkilö eli stunttikoordinaattori, joka on ollut suunnitelemassa riskialttiita kohtauksia.
 Ovatko tällaiset tapahtumat käsityksenne mukaan poikkeuksellisia kotimaisissa elokuvatuotannoissa?
 – Meidän tietoomme ei ole tullut vastaavia tapauksia. Yleisesti voisi kuitenkin sanoa, että monissa tuotannoissa voi olla riskikkäitä kohtauksia, ja erityisesti tämän tyyppisissä toimintaelokuvissa. Käsitykseni mukaan tuotantoyhtiöt analysoivat riskit ja tekevät kuvaussuunnitelmat, joilla varmistetaan maksimaalinen työturvallisuus.
 Valvooko Business Finland tukemiensa tuotantojen turvallisuutta ja asianmukaisuutta?
 – Business Finland edellyttää kaikessa rahoitustoiminnassa sitä, että tuensaajat noudattavat alan yleisesti hyväksyttyjä käytäntöjä sekä voimassa olevaa lainsäädäntöä. Teemme vuosittain huomattavan määrän rahoitettujen projektien jälkitarkastuksia. Toki tarkastukset keskittyvät pitkälti siihen, että rahoitettu projekti on toteutettu suunnitellusti ja että siitä aiheutuneet kustannukset ovat todellisia ja hyväksyttäviä. Jatkossa on tietenkin harkittava, pitääkö meidän laajentaa tarkastuksien luonnetta.
 Omertan kuvauksien ongelmista julkisuudessa ollut tietoa aikaisemmin, ja nyt tiedot turvallisuusriskeistä täsmentyivät. Olisiko teidän pitänyt puuttua asiaan jo aiemmin?
 – Me emme ole olleet proaktiivisia tähän asiaan puuttumisessa, vaan tuotantoyhtiö on itse ollut meihin yhteydessä jo hyvin alkuvaiheessa. Tuotantoyhtiö on kertonut noudattavansa käytäntöjä, joilla varmistetaan turvallisuus. Myös riskianalyysit ja toimintasuunnitelmat oli tehty.
 Jos elokuvan teossa ilmenee vakavia turvallisuusriskejä ja vaaratilanteita, voiko Business Finland periä tukeaan takaisin? Entä voiko tällaiset tiedot vaikuttaa rahoituspäätöksiin tulevaisuudessa, jos on tiedossa, että tuotannon avaintoimijoilla on ollut aiemmassa produktiossaan turvallisuusongelmia?
 – Valtionavustusta voidaan periä takaisin, jos rahoituksen saaja tuomittaisiin rangaistukseen esimerkiksi rikoslain perusteella, tai jos hänelle olisi työsopimuslain mukaisesti määrätty seuraamusmaksu.
 – Kaikki hakemukset arvioidaan tapauskohtaisesti ja tarkastamme yritysten vastuuhenkilöiden taustoja normaalikäytännössäkin. Rahoitushakemusten arvioinnissa käytetään kokonaisharkintaa ja osin myös historiatietoa aiempien projektien toteutumisista. Tämä voi vaikuttaa päätöksen tekoon.
 Lisää aihepiiristä:
 Historiallisen kalliin Omerta-elokuvan tuottaja vahvistaa Ylelle: Kuvauksissa oli riskitilanteita ja turvattomuuden tunnetta
 Aku Louhimies korvaa Antti J. Jokisen Omerta-elokuvan ohjaajana – elokuvia tulee kahden sijaan vain yksi
 Ilkka Remeksen trillereistä tekeillä pohjoismainen suurtuotanto - 6/12-elokuvan pääosaan tuleva Jasper Pääkkönen: "Remes ei ole enää liian iso valkokankaalle"

Omerta-elokuvaa on tuettu valtion varoista lähes 2 miljoonalla – kysyimme, miten julkiset rahoittajat valvovat kuvausten turvallisuutta


Summary: Monikanavarahoitusta käsittelevän parlamentaarisen työryhmän kipupisteeksi on muodostunut kiista yksityisen sairaanhoidon Kela-korvausten kohtalosta.

Poliittinen kiista yksityisen hoidon Kela-korvausten kohtalosta on ratkeamassa. Asiasta on väännetty monikanavarahoituksen purkamista käsittelevässä parlamentaarisessa työryhmässä.
 Ylen tietojen mukaan ehdotukset Kela-korvausten lopettamisesta tai siirtämisestä hyvinvointialueille ovat työryhmässä vastatuulessa. Näyttää siis siltä, että esimerkiksi yksityislääkärikäynnistä saanee jatkossakin Kela-korvauksen.
 Keskiviikkona työryhmän kokouksessa esiteltiin luonnos työryhmän esityksestä, jossa ei ole mainittu poliittisesti kiistanalaista ehdotusta yksityisen hoidon Kela-korvausten lakkauttamisesta. Asian vahvistavat Ylelle useat luonnoksen nähneet lähteet eri puolueista.
 Kyse on vasta luonnoksesta, ja lopullinen esitys voi vielä muuttua. Merkittävät muutosehdotukset yksityisen hoidon Kela-korvauksiin kuitenkin jakavat puolueita. Parlamentaarisessa työryhmässä tavoitellaan edelleen lopputulosta, johon kaikki eduskuntapuolueet voisivat sitoutua.
 Alkuperäisen aikataulun mukaan työryhmä pitäisi viimeisen kokouksensa ensi viikon maanantaina, mutta Ylelle arvioidaan, että työryhmä tarvitsee lisää aikaa.
 Työryhmän tehtävänanto on hyvin laaja. Tehtävä ei ole myöskään helppo. Monikanavarahoituksen purkamista on yritetty huonolla menestyksellä jo aikaisemmilla hallituskausilla.
 Kela-korvauksista luopumiselle kovaa kritiikkiä työryhmän kuulemisissa
 Työryhmä aloitti työnsä syyskuussa. Tuolloin yksityisen hoidon Kela-korvausten lakkauttaminen kokonaan oli yksi ratkaisuvaihtoehdoista, jotka mainittiin valmistelun tueksi tehdyssä  virkamiesselvityksessä . Toisessa esitetyssä vaihtoehdossa valtio siirtäisi nykyään Kela-korvauksiin osoitetun rahoituksen hyvinvointialueille, mutta yksityisen sairaanhoidon korvauksia maksettaisiin edelleen.
 Oppositiopuolueiden lisäksi hallituspuolueista keskusta ja RKP suhtautuvat penseästi yksityisen sairaanhoidon Kela-korvauksista luopumiseen. Myös työryhmässä kuultavana käyneet sidosryhmät ja asiantuntijat ovat varoittaneet ongelmista, joita ratkaisusta seuraisi.
 Muun muassa työmarkkinajärjestöt  EK, SAK, Akava ja STTK  esittivät parlamentaarisen työryhmän kuulemisissa huolensa korvausten poiston vaikutuksista. Keskeisenä ongelmana pidetään sitä, että Kela-korvauksen poisto voisi saada asiakkaita siirtymään yksityiseltä puolelta julkiselle. Tämä pahentaisi julkisten terveyspalvelujen saatavuusongelmia sote-uudistuksen toimeenpanolle kriittisenä ajankohtana.
 Myös  lausuntokierroksella virkamiesselvityksen ehdotukset  monikanavarahoituksen purkamisesta saivat hyvin kriittisen vastaanoton.
 Myöskään toisena vaihtoehtona virkamiesselvityksessä esitetty yksityisen sairaanhoidon Kela-korvausten siirto hyvinvointialueille ei vakuuta monia parlamentaarisen työryhmän jäseniä. Kriittisesti ehdotukseen suhtautuvien työryhmän jäsenten mukaan sen hyötyjä on vaikea nähdä ja siirtoon liittyvät vaikutusarviot ovat puutteelliset.
 Myös monet asiantuntijat toivovat, että mahdollisesta siirrosta tehdään arvioita vasta siinä vaiheessa, kun uudet hyvinvointialueet ovat aloittaneet toimintansa.
 Kela-korvauksista on leikattu jo pitkään
 Yksityislääkärin vastaanotolla kävi vuonna 2019 noin kaksi miljoonaa suomalaista. Eniten yksityisellä puolella käydään hammaslääkärillä, silmälääkärillä ja gynekologilla.
 Kela-korvausten siirtoa hyvinvointialueille kannattavien mukaan korvausten merkitys on nykyään lähes olematon ja se hyödyttää lähinnä hyvätuloisia. Heidän mukaansa korvausten poistamisen vaikutuksia asiakkaiden siirtymisessä yksityiseltä puolelta julkiselle on liioiteltu.
 Useat perättäiset hallitukset ovat leikanneet Kela-korvauksia. Seuraava leikkaus on sovittu vuodelle 2023. Kahden vuosikymmenen aikana korvausta on pienennetty noin 35 prosentista nykyiseen alle 15 prosenttiin. Keskimäärin 110 euron lääkärikäynnistä korvaus on ollut 16 euroa.
 Vuonna 2019 yksityisen hoidon korvauksia maksettiin yhteensä noin 143 miljoonaa euroa, joista valtion osuus oli noin 95 miljoonaa euroa. Hallituksen aiemmin tekemien säästöpäätösten arvioidaan pienentävän valtion osuutta noin 58 miljoonaan euroon vuonna 2023.
 Työryhmältä odotetaan ehdotuksia neljään kokonaisuuteen
 Hallituksessa ja työryhmässä on turhautumista keskustelun pyörimiseen yksityisten lääkärikäyntien Kela-korvausten lakkauttamisen ympärillä. Ne ovat euromääräisesti hyvin pieni osa valtavaa monikanavarahoituksen kokonaisuutta, kun taas esimerkiksi lääkekorvausten osuus on kokonaisuudessaan noin 1,6 miljardia euroa vuodessa.
 Työryhmän tehtävänä on  tehdä ehdotuksia monikanavarahoituksen purkamisesta kaikkiaan neljän eri kokonaisuuden osalta. Yksityisen hoidon Kela-korvausten lisäksi pöydällä ovat Kelan järjestämät ja korvaamat lääkinnällinen kuntoutukset, matkakorvaukset ja lääkekorvaukset.
 Monikanavarahoituksen purkaminen on ollut tavoitteena myös aiemmilla hallituskausilla. Rahoituslähteiden vähentämisen tavoitteena on yksinkertaistaa järjestelmää ja selkeyttää hyvinvointialueiden roolia palvelujen järjestäjänä.
 Ylen tietojen mukaan parlamentaarien työryhmä olisi lähellä yksimielisyyttä esimerkiksi matkakorvauksiin liittyvissä ehdotuksissa. Ensihoidon eli ambulanssikuljetusten rahoitusvastuun siirtämistä tuleville hyvinvointialueille pidetään ryhmässä laajalti perusteltuna.
 Nykyisin Kela maksaa korvausta sairauden hoitoon liittyvistä matkakustannuksista. Ongelmana on pidetty sitä, että Kelan korvaus on luonut kannusteen kuljettamiseen paikan päällä hoitamisen sijaan.
 Monikanavarahoituksen purkamista on tarkoitus valmistella sosiaali- ja terveysministeriössä työryhmän ehdotusten pohjalta. Ehdotusten arvioidaan olevan valmiita ensi viikolla.
 Lisää aiheesta:
 Kela-korvauksista ei haluta luopua, koska se voisi sekoittaa koko terveydenhoitojärjestelmän – rahoituksen purkaminen osuisi pienituloisiin
 Tarvitseeko yksityislääkärillä kävijä Kela-korvausta? Julkista rahaa halutaan ohjata hyvinvointialueille ja pois yksityisten palveluista

Yksityislääkärikäynneistä saanee Kela-korvausta jatkossakin – poliittinen vääntö monikanavarahoituksesta loppusuoralla


Summary: Fortumin mukaan kaikkia hiilidioksidipäästöttömiä teknologioita tulisi kohdella tasavertaisesti ja maakaasulla tulisi olla rooli siirtymävaiheessa. Yhtiö parhaillaan arvioi Loviisan ydinvoimalaitoksen käyttöiän pidentämistä.

Kuluvan viikon aikana myös energiayhtiö Fortum on esitellyt toimintaansa ja tavoitteitaan EU:n rahoituspalveluista ja rahoitusvakaudesta vastaavalle komissaarille  Mairead McGuinnessille .
 Vierailua Fortumin pääkonttorissa Espoossa keskiviikkona isännöineen toimitusjohtaja  Markus Rauramon  mukaan komissaari oli kiinnostunut useammasta asiasta.
 – McGuinness oli kiinnostunut ydinvoimasta, kaasusta ja metsästä. Näitä kaikkia kolmea sivuttiin.
 Ydinvoimassa komissaaria erityisesti kiinnosti se, miten Suomi on hoitanut ydinjätteiden loppusijoituksen ja sen rahoituksen.
 Suomessa ydinjäte on määrä loppusijoittaa kallioperään useiden satojen metrien syvyyteen. Yle
 – Meillä kaikki ydinjätteen loppusijoitus on rahoitettu jo ydinvoiman käyttöönotosta alkaen, Rauramo sanoo.
 EU:n kestävän rahoituksen luokitusjärjestelmään eli taksonomiaan liittyen Fortumilla oli komissaarille selkeä viesti.
 Kun paljon hiilivoimaa ja ydinvoimaa lähtee pois, tarvitaan valtavat määrät uusiutuvaa energiaa. Ja jotta uusiutuva energia voi tulla markkinoille, tarvitaan joustavaa voimaa. Sähköä kun tarvitaan myös silloin, kun pilvi varjostaa aurinkovoimalaa ja tuulivoimalan siipi ei pyöri.
 Joustava voima tulee Rauramon mukaan keskipitkällä aikavälillä kaasuvoimaloista.
 – Jos kaasu ja ydinvoima eivät olisi taksonomiassa mukana, Euroopan päästövähennystavoitteisiin pääseminen olisi tosi paljon hankalampaa, sanoo Rauramo.
 Loviisan ydinvoimalan harjakaisia vietettiin toukokuussa 1974.  Fortum parhaillaan arvioi laitoksen käyttöiän pidentämistä.  Jorma Pouta
 Myös ydinvoimakysymys on Fortumille ajankohtainen.
 – Ydinvoimalat tarvitsevat uutta rahoitusta kymmeniä miljoonia vuodessa ja satoja miljoonia niiden elinkaaren aikana.
 Fortumissa pohditaan muu muassa Suomen vanhimman eli Loviisan ydinvoimalan käyttöiän jatkamista.
 – Me ei tiedetä, miltä se taksonomiaesitys näyttää ja miten se vaikuttaa, mutta jos se heikentää rahoituksen saatavuutta, silloin ydinvoiman kannattavuus ja ydinvoiman elinaikojen jatkot tulevat hankalammiksi, arvioi Rauramo.

Fortumin viesti komissaari Mairead McGuinnessille:  Ydinvoima ja kaasu mukaan kestävän rahoituksen luokitusjärjestelmään eli taksonomiaan


Summary: Tänään julkistetutun sopimuksen myötä Qatar alkaa edustaa Yhdysvaltoja Afganistanissa. Monien länsimaiden tavoin Yhdysvallat ei tunnusta elokuussa valtaan noussutta Taliban-hallintoa.

Yhdysvallat ja Persianlahdella sijaitseva Qatar ovat tehneet sopimuksen, jonka mukaan Qatar edustaa jatkossa Yhdysvaltoja Afganistanissa.
 Sopimus virallistettiin tänään Washingtonissa Qatarin ulkoministerin  Mohammed bin Abdulrahman Al-Thanin  tavatessa Yhdysvaltain ulkoministerin  Anthony Blinkenin .
 Monien länsivaltojen tavoin Yhdysvallat ei tunnusta Afganistanissa elokuussa valtaan noussutta islamistista Taliban-liikettä.
 Sopimuksen arvioidaan helpottavan Yhdysvaltain ja Talibanin välistä yhteydenpitoa sekä helpottavan Yhdysvaltain etujen valvomista ja toteutumista Afganistanissa.
 – Ainoa tie eteenpäin on tehdä yhteystyötä Talibanin kanssa, Al-Thani sanoi Washingtonissa.
 Sopimuksen myötä Qatarista tulee Yhdysvaltain virallinen edustaja maassa. Diplomaattikielellä tästä käytetään termiä suojeluvaltio.
 Qatar muuttaa Talibanin valtaamaan jättimäiseen USA:n suurlähetystöön
 Yksi Kabulin elokuisen kaatumisen ikonisimpia kuvia oli, kun Talibanit valtasivat amerikkalaisten hylkäämään Yhdysvaltain suurlähetystön Kabulissa.
 Kyseessä oli yksi maailman suurimpia suurlähetystöjä.
 Yhdysvallat evakuoi Kabulin-suurlähetystönsä henkilökuntaa myös helikoptereilla. Wakil Kohsar / AFP
 Joulukuun 31. päivä sopimuksen astuessa voimaan osa Qatarin suurlähetystön henkilökunnasta Kabulissa muuttaa entiseen Yhdysvaltain suurlähetystöön.
 He alkavat hoitaa konsuliasioita kuten passi- ja viisumihakemuksia, notaaripalveluita ja hätäapua.
 Qatar on myös vastuussa suurlähetystöalueen turvallisuuden valvomisesta.
 Tämän uskotaan helpottavan Afganistanissa vielä asuvien Yhdysvaltain kansalaisten poistumista maasta.
 Yhdysvallat kertoi jatkavansa yhteydenpitoa Talibaniin myös Qatarin pääkaupungissa Dohassa, jossa Talibanilla on poliittinen edustusto.
 Lisää aiheesta:
 Talvi tulee Afganistaniin, ja väestöä uhkaa humanitaarinen painajainen – epätoivoiset ihmiset kasvattavat unikkoa tai jopa myyvät lapsiaan
 Kabulissa kaksi räjähdystä ja tulitusta sotilassairaalan läheisyydessä – Isis-K iski samaan sairaalaan vuonna 2017
 Amnesty: Maailma lupasi auttaa afganistanilaisia, mutta vastassa oli suljettuja rajoja ja laittomia käännytyksiä
 Talibanin ja EU:n edustajat keskustelivat ensi kertaa Qatarissa – Samaan aikaan EU lupasi miljardin hätäavun Afganistaniin ja naapurimaille

Qatar muuttaa Talibanien valtaamaan Yhdysvaltain suurlähetystöön Afganistanissa – "Ainoa tie eteenpäin on tehdä yhteistyötä Talibanin kanssa"


Summary: Vaikka koko väestö olisi tuplarokotettu, osa saa silti koronan vakavan tautimuodon. Kolmas rokote toisi lisäsuojaa, mutta vielä ei ole varmaa, rokotetaanko muita kuin riskiryhmiä kolmannen kerran.

Koronatilanne muuttuu koko ajan: yhä useampi suomalainen on ottanut koronarokotteen, mutta silti tartuntojen ja sairaalahoidossa olevien määrä kasvaa. Mistä se johtuu? Selvitimme asiaa, ja kysyimme THL:n ylilääkäri  Otto Helveeltä  kahdeksan monia askarruttavaa kysymystä.
 Miksi tartuntamäärät kasvavat, vaikka 80% yli 12-vuotiaista on rokotettu?
 Positiivisten tulosten suuri määrä kertoo siitä, että kaikki oireilevat ihmiset eivät enää hakeudu testiin. Niistä, jotka testiin menevät, yhä useampi on koronaviruksen kantaja.
 Lisäksi rokottamattomat hakeutuvat herkemmin testiin kuin rokotetut. Perustervettä ei enää ohjata testiin pienien oireiden takia.
 – Meillä on huoli, että kaikkia tartuntatapauksia ei nyt saa kiinni, THL:n ylilääkäri Otto Helve sanoo.
 Miksi osa ihmisistä on saanut tartunnan tuplarokotuksesta huolimatta?
 Koronavirusrokote antaa vahvimman suojan vakavaa tautimuunnosta vastaan.
 Osa ihmisistä saa edelleen koronavirustartunnan vaikka olisikin kahdesti rokotettu, mutta he saavat sen lievempänä. He eivät joudu siis sairaalahoitoon, ja sairastavat taudin vain lievästi.
 Koronarokote ei anna kuitenkaan sataprosenttista suojaa, minkä takia joskus vakava tautimuoto niin sanotusti läpäisee rokotteet, jonka takia kahdesti rokotettukin voi joutua sairaalaan. Tämän lisäksi sairaalaan joutuu riskiryhmiin kuuluvia kahdesti rokotettuja, joille koronan lievempikin muoto on vakavampi.
 – Vaikka koko väestö olisi rokotettu kahdesti, siitä huolimatta joku saa koronan vakavan tautimuodon. Se on vaan tosi harvinaista, Helve toteaa.
 Miksi niin moni joutuu sairaalaan, vaikka rokotuskattavuus on korkealla?
 Rokotuskattavuus ei nykytilanteessa yksin riitä estämään tartuntojen kasvua eikä pienentämään sairaalahoidon tarvetta.
 Täysin rokottamattomia ihmisiä, jotka ovat yli 12-vuotiaita, on edelleen noin 681 000. Aiemmin hallitus tavoitteli 80 prosentin rokotuskattavuutta. Nyt tavoite on nostettu 90 prosenttiin.
 – Jos rokotuskattavuus jää 80 prosenttiin, koronan vaikeat tapaukset jatkuvat vielä ainakin vuoden loppuun, HUSin ylilääkäri  Asko Järvinen  arvioi tällä viikolla.
 Miksi niin moni joutuu tehohoitoon?
 Valtaosa tehohoidossa olevista potilaista on rokottamattomia.
 Rokottamattomien riski joutua sairaalahoitoon on noin 20-kertainen verrattuna kaksi rokotusta saaneisiin, minkä takia he joutuvat todennäköisemmin myös tehohoitoon.
 Tehohoidossa voi olla myös kahdesti rokotettuja, mutta he kuuluvat useimmiten riskiryhmään: heillä on taustalla jokin perussairaus, minkä vuoksi korona iskee heihin kovemmin.
 Koronakuolemien määrä on lähtenyt taas nousuun lokakuun alun jälkeen. Miksi osa rokotetuistakin kuolee?
 Jos rokotettu ihminen kuolee, hän on todennäköisimmin iäkäs tai johonkin riskiryhmään kuuluva.
 Riskiryhmäläisillä taustalla oleva tauti voi olla sellainen, että se on jo heikentänyt ihmisen immuunipuolustusta. Silloin myös rokotettu ihminen voi kuolla koronaan.
 – Rokotteen suoja on hyvä, mutta silti myös rokotetut voivat saada vakavan koronavirustartunnan, vaikka se epätodennäköistä onkin, Otto Helve sanoo.
 Miksi tuplarokotetun on vaikea päästä testiin?
 Kahdesti rokotettujen ei kannata käydä testissä, ellei ole varmasti altistunut koronavirukselle.
 Poikkeuksia tähän ovat esimerkiksi sote-alalla työskentelevät tai riskiryhmiin kuuluvat kahdesti rokotetut ihmiset, joiden kannattaa edelleen käydä testissä, jos oireita tulee.
 Testien määrä on vähentynyt, koska Suomen rokotuskattavuus on noussut.
 Tarvitsevatko kaikki suomalaiset kolmannen koronarokotuksen?
 Tähän ei ole vielä tarkkaa tietoa, mutta tällä hetkellä tästä ei ole vielä tehty suositusta Otto Helve sanoo.
 Iäkkäät ihmiset ja muut riskiryhmiin kuuluvat hyötyvät kolmannesta rokotteesta, koska heillä on kulunut jo kuusi kuukautta edellisestä rokoteannoksesta. Heillä ikään kuin vahvistetaan rokotesuojaa, koska he ovat suuremmassa vaarassa, jos he saavat vakavan tautimuodon.
 Muiden kuin riskiryhmiin kuuluvien osalta kolmannen rokotteen tarvetta arvioidaan koko ajan kansainvälisesti ja kotimaassa, Helve kertoo.
 Entä maskin käyttö, rokotettuna tai ilman rokotuksia?
 THL suosittaa edelleen maskin käyttöä julkisilla paikoilla tai tilanteissa, joissa ei tiedä muiden paikalla olijoiden rokotteista.
 Kenelläkään ei ole myöskään velvollisuutta kertoa tai tivata toisten rokotteista, Helve muistuttaa.
 – Vaikka on kahdesti rokotettu, on silti syytä ylläpitää terveysturvallisuustoimia eli käyttää maskia ja huolehtia käsihygieniasta, koska tartunnan voi saada rokotteista huolimatta.
 Tartuntamäärät kasvavat ja myös tuplarokotetut sairastuvat. Mitä ajatuksia koronatilanne herättää? Voit keskustella aiheesta lauantaihin 13.11. klo 23:een asti.
 Lue myös:

Rokotteen teho, maskisuositukset, kasvavat tartuntaluvut – koronatilanteen monimutkaisuus hämmentää, tässä kahdeksan kysymystä ja vastausta


Summary: Valko-Venäjä on riippuvainen asemastaan maakaasun kauttakulkumaana. Lukašenkan uhkaus sulkea hanat lisää silti EU:n paineita ryhtyä neuvottelemaan, arvioi energiapolitiikkaan erikoistunut professori.

Valko-Venäjää itsevaltaisesti johtava  Aljaksandr Lukašenka  ilmoitti torstaina, että jos EU asettaa  siirtolaiskriisiin  liittyviä pakotteita, Valko-Venäjä voisi vastaiskuna kääntää kaasuhanat kiinni.
 – Me lämmitämme Eurooppaa, mutta silti he uhkailevat meitä rajan sulkemisella. Mitä jos katkaisemmekin sinne virtaavan maakaasun? Suosittelen Puolan ja Liettuan johtajille ja muille päättömille ihmisille, että ajattelevat ennen kuin puhuvat, Lukašenka sanoi.
 Merkittävä Jamal–Eurooppa-maakaasuputki kulkee Venäjältä Valko-Venäjän läpi Puolaan ja edelleen Saksaan. Sen kautta Eurooppaa saa  arviolta  noin 20 prosenttia Venäjältä tuodusta kaasustaan.
 The Washington Post, Harri Vähäkangas / Yle
 Euroopan energiamarkkinat  kohahtivat  torstaina uhkauksesta. Koronapandemia on jo haitannut energiansaantia ja  nostanut hintoja . Uudet saatavuuskatkokset nostaisivat hintoja entisestään yrityksille ja kuluttajille.
 Mutta miten vakavasti Lukašenkan uhkaus pitäisi ottaa?
 – Kaasuputken sulkeminen on täysin mahdollista, mutta en usko, että se on tässä pyrkimyksenä. Tarkoitus on uhata, mutta se voi eskaloitua sulkemiseen, sanoo professori  Pami Aalto .
 Aalto on kansainväliseen energiapolitiikkaan erikoistunut professori Tampereen yliopistolta. Hänen mukaansa Valko-Venäjällä ei ole montaa valttikorttia oman asemansa kohentamiseksi.
 – Yksi on siirtolaisilla pelottelu, joka on Venäjältä ja Turkilta kopioitu taktiikka, ja nyt kaasun keskeytyksellä uhkailu, joka sekin on kopioitu Venäjältä, Aalto sanoo.
 Bluffi vai valttikortti?
 Aalto muistuttaa, että Valko-Venäjä on erittäin riippuvainen asemastaan maakaasun ja öljyn kauttakulkumaana.
 Venäjä on pyrkimässä eroon epäsuorista kaasunvientireiteistä. Itämerellä kulkevien Venäjän suorien Nord Stream -kaasuputkien jälkeen Jamal-putki on kuitenkin edelleen Venäjän toiseksi mieluisin reitti kaasun viemiselle Eurooppaan.
 Käytännössä Valko-Venäjän olisi erittäin vaikea keskeyttää kaasun kulku ilman Venäjän hyväksyntää, eikä sen tekeminen ole Aallon mukaan Venäjän intressien mukaista.
 – Valko-Venäjä ei ole niin tärkeä, että Venäjä päättäisi lopettaa kaasun toimituksen Eurooppaan ja antaisi Valko-Venäjän käyttää sitä valttikorttinaan, Aalto sanoo.
 Venäjän presidentin tiedottaja  Dmitri Peskov  viestitti perjantaina, että Venäjä pitää kiinni kaasuntoimituksistaan, eikä Lukašenka ollut konsultoinut Venäjää ennen uhkaustaan.
 Lukašenkan uhkaus ei silti ole pelkkä bluffi. Valko-Venäjä  on aiemminkin kääntänyt  Eurooppaan johtavien kaasuputkien hanoja kiinni, kun kauttakuljetusmaksuista on tullut kiistaa Venäjän kanssa.
 – Tämä on ensimmäisiä kertoja, kun Valko-Venäjä on uhkaillut Eurooppaa kaasuputkien sulkemisella. Niin se voisi tehdäkin, mutta silloin kyse olisi lyhytaikaisesta häiriön ja mekkalan aiheuttamisesta, Aalto sanoo.
 Jamal–Eurooppa-kaasuputken huoltotöitä Valko-Venäjällä marraskuussa 2002. Viktor Tolochko / AOP
 Pidemmällä aikavälillä Valko-Venäjä kaivaisi tempauksella vain omaa kuoppaansa. Venäjä pyrkisi entistä hanakammin irti epäluotettavasta Valko-Venäjästä kaasun kauttakulkumaana.
 Todennäköisemmin jo pelkkä uhkaus voi auttaa Valko-Venäjää edistämään tavoitteitaan.
 – Ikävä puoli uhkauksessa on, että se aiheuttaa EU:lle lisää paineita avata enemmän keskusteluyhteyksiä ja ryhtyä neuvottelemaan Valko-Venäjän kanssa, Aalto sanoo.
 Uhkaukseen onkin syytä suhtautua vakavasti, sanoo Valko-Venäjään erikoistunut tutkija  Nigel Gould-Davies  brittiläisestä IISS-ajatushautomosta  Washington Postille .
 – Lukašenka käy yhä uhkaavammaksi ulkomaailmaa kohtaan. On hyvin vaikea sanoa mitä hän tekee seuraavaksi, koska hänestä on tullut paljon entistä arvaamattomampi ja epävakaampi, Gould-Davies sanoo.
 Lue lisää:
 Turkki alkaa rajoittaa siirtolaisten matkoja Valko-Venäjälle – Ylen kirjeenvaihtaja näki, kuinka irakilaisperhe käännytettiin Istanbulin lentokentällä
 Mepit Torvalds ja Hautala epäilevät saksalaislehden uutista, että Valko-Venäjän siirtolaisten pääkohteita olisivat Suomi ja Saksa – "Hatusta vedettyä"
 Analyysi: Käyttääkö Valko-Venäjä siirtolaisasetta Venäjän luvalla vai jopa Venäjän käskystä? Asetta voidaan käyttää myös Suomea vastaan
 Puolan ja Valko-Venäjän rajalla pelataan kylmää poliittista peliä ihmisillä – väänsimme rautalangasta, mistä monimutkaisessa kriisissä on kyse

“Me lämmitämme Eurooppaa, mitä jos katkaisemme kaasun?” Lukašenkan uhkaus voi saada EU:n neuvottelupöytään, sanoo suomalaisprofessori


Summary: Aasian ja Euroopan väliä purjehditaan Pohjoista meritietä eli Koillisväylää pitkin yhä myöhempään syksyllä. Suomalainen rahtialus on parhaillaan palaamassa Kiinasta venäläisen atomijäänmurtajan avustamana.

Parisenkymmentä kauppa-alusta Koillisväylällä on painiskellut ajojäiden puristuksessa marraskuun alussa. Reitillä on myös suomalainen kuivarahtialus M/S Kumpula.
 Suomalaisen varustamon ESL Shippingin toimitusjohtajan  Matti-Mikael Koskisen  mukaan alus on kuljettanut tänä vuonna pari lastia venäläistä rautamalmikonsentraattia Murmanskista Kiinaan ja on nyt paluumatkalla Murmanskiin.
 – Alus palaa tyhjänä Eurooppaan ja odottelee tällä hetkellä atomijäänmurtaja Vaigatšia Wrangelin saaren eteläpuolella Pohjoisen merireitin alkupäässä, missä venäläiset viranomaiset ovat pyytäneet alusta jäänmurtoapua odottamaan, kertoi toimitusjohtaja Koskinen viime tiistaina iltapäivällä.
 Kumpulaa avustava atomijäänmurtaja Vaigatš on rakennettu 1989 Helsingissä Wärtsilä Marinen telakalla.
 Alus oli tiistaina Koillisväylän itäpäässä Wrangelin saaren eteläpuolella. Matkaa oli jäljellä yli 5000 kilometriä. Perjantaina aamulla Kumpula on Ship Infon mukaan noin tuhat kilometriä lännempänä Itä-Siperianmerellä.
 Viime tiistaina suomalainen rahtilaiva Kumpula odotteli jäänmurtajaa Wrangelinsaaren eteläpuolela. Nyt perjantaina alus on jo tuhat kilometriä lännempänä matkalla kohti Murmanskia. Sijaintitieto on Ship Info -sovelluksesta.   Derrick Frilund / Yle
 Osalla aluksista puutteellinen jäävarustus
 Jäävaikeuksista ensimmäisenä kertoneen norjalaisen uutissivusto  Barents Observerin mukaan  (siirryt toiseen palveluun) mukaan useat laivat ovat viikkoja myöhässä eikä kaikkien jäävarustus ole riittävä vallitseviin jääoloihin.
 Laivat kuljettavat tavaraa Beringin salmen kautta Aasian Tyynen meren ja Euroopan Atlantin välillä.
 Suomalaisen varustamon ESL Shippingin mukaan M/S Kumpulan jääluokka on määräysten mukainen. Varustamon mukaan jääolot Koillisväylällä ovat tavanomaiset.
 – Jäänmurtoavustuksen pitäisi alkaa kello 17 Moskovan aikaan ja siitä sitten matka taittunee 8–10 päivän kuluessa kohti Murmanskia, kertoi toimitusjohtaja Matti-Mikael Koskinen viime tiistaina.
 Venäläisten jääkarttojen  (siirryt toiseen palveluun) mukaan Wrangelin saaren länsipuolella ja Siperian rannikon välissä on sekä ohutta että paksua vanhaa jäätä.
 Ilmatieteenlaitoksen jääasiantuntijan  Niko Tollmanin  mukaan Venäjän jäätiedoissa Koillisväylän jäänpaksuus oli muutaman päivän takaisen datan perusteella valtaosin 10–30 senttiä.
 Rahtialus Kumpulan viime tiistaisen sijainnin vesillä Wrangelin saaren länsipuolella ja saaren ja Siperian rannikon välissä on ohuen jään lisäksi myös paksumpaa ja lujempaa monivuotista jäätä. Tollmanin mukaan tuulet siirtelevät jäämassoja ja alueella on kyse ajojäästä.
 Arktista merijäätä on  Yhdysvaltain viranomaisten keräämien tietojen  mukaan parhaillaan keskimääräistä vähemmän, mutta kuitenkin enemmän kuin on ollut loka-marraskuun taitteessa lähivuosina, kertoo Tollman.
 Jäissä voi yhä joutua odottamaan viikkojen ajan
 Koillisväylän löytäjä, suomalainen tutkimusmatkailija  Adolf Erik Nordenskjöld  retkikuntineen jäi ajojäiden vangiksi syyskuussa 1878.
 Nordenskjöldin höyrykoneavusteinen purjealus Vega seisoi jäissä lähes vuoden Tšuktšien niemimaan rannikolla. Alus pääsi Tyynellemerelle elokuussa 1879.
 ESL Shipping on liikennöinyt Koillisväylällä vuodesta 2014. Toimitusjohtaja Matti-Mikael Koskisen mukaan joinakin talvina jäissä on jouduttu odottelemaan useita viikkoja.
 – Yleisesti voidaan sanoa että venäläiset hoitavat Koillisväylän liikennöintiä ja hallinnointia erittäin hyvin ja ammattitaitoisesti. Olemme olleet kaikki nämä vuodet tyytyväisiä yhteistyöhön, jota venäläisten viranomaisten kanssa on siellä ollut, sanoo Koskinen.
 Pohjoisen merialueen liikennöintiä koskeva Polaarikoodi edellyttää että alukset ovat varautuneet seisomaan jäissä pitkäänkin. Niinpä Kumpulan miehistöllä on varustamon mukaan vettä ja ruokaa ja aluksella polttoainetta 2–3 kuukauden varalle.
 Koillisväylän eli Pohjoisen merireitin avautumisesta lisääntyvälle rahtiliikenteelle on puhuttu paljon ilmaston lämpenemisen ja pohjoisen jääpeitteen pitenevien sulakausien takia.
 Pohjoisen Jäämeren liikennettä seuraavan norjalaisen Centre for High North Logistics (CHNL) -säätion tietojen mukaan Koillisväylän kautta oli lokakuun puoliväliin mennessä kulkenut 71 alusta.
 Venäjä kehittää reitin satamia, navigointirakenteita ja rakentaa  muhkeaa atomijäänmurtajien laivastoa .  Vladimir Putinin  hallinto on julistanut, että Koillisväylän tavaraliikenne moninkertaistuu lähivuosina.
 – Liikenne on ollut kohtalaisessa kasvussa viimeisten vuosien aikana ja viime vuosina tällaisia meidän kaltaisia irtolastilaivoja, koska tää kuitenkin lyhentää ja on siinä mielessä ympäristön kannalta hyvä ja tehokas tapa kuljettaa lastia, sanoo Koskinen.
 Tuleeko rahtilaivoista nokea joka sulattaa Arktisen alueen jäätä?
 – Me ajamme pääsääntöisesti puhtailla ja vähärikkisillä polttoaineilla. Nyt on tänä vuonna tullut jo kansainvälisesti meillä on voimassa uudet polttoaineiden puhtautta koskevat säädökset ja tää on varmasti auttanut hyvin paljon tässä asiassa, vakuuttaa Koskinen.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella  lauantaiihn 13.11. kello 23 saakka.
 Lue myös:   Venäjä kaivoi Neuvostoliiton suunnitelman esiin ja aikoo valjastaa Jäämeren reitin itselleen – tältä näyttää aluksella, joka tempun tekee

Koillisväylän ajojäät ovat pysäyttäneet useita rahtilaivoja – murtaja-apua odotti myös suomalainen rahtilaiva M/S Kumpula


Summary: Pohjalaismaakunnissa vanhusten kotihoidon tilanne on viranomaisen mukaan kuitenkin parempi kuin muualla.

Huoli-ilmoitukset ikääntyneistä lisääntyvät, ensihoitajat kohtaavat kodeissa entistä huonokuntoisempia vanhuksia, sairaalan päivystyspoliklinikoille tulee vanhuksia, jotka eivät pärjää yksin kotona.
 – Ainakin he kokevat niin, että eivät enää selviydy, täsmentää Vaasan yhteispäivystyksen palvelupäällikkö  Ann-Katrin Brandtberg .
 Brandbergin mukaan vanhuspotilaat kuormittavat päivystystä enemmän ja enemmän niin Vaasassa kuin muuallakin maassa.
 Esimerkiksi Seinäjoella oli päivystyksessä yli 75-vuotiaiden käyntejä kymmenen vuotta sitten noin 4000 vuodessa, tänä vuonna käyntejä on jo noin 12 000.
 Lue myös: Pula ikääntyneiden hoitopaikoista kuormittaa päivystystä Seinäjoen keskusairaalassa – päivystyksen potilaat ovat yhä huonokuntoisempia
 Kun vanhus päätyy päivystykseen, useinkaan syyksi ei osoittaudu fyysinen sairaus.
 – Hyvin tavallista on, että perusteet ovat sosiaalisia, sanoo Brandtberg.
 Krooninen työvoimapula
 Suomessa on lakiin kirjattu tavoite, että iäkäs ihminen voi asua omassa kodissaan mahdollisimman pitkään, jopa elämänsä loppuun saakka.
 Siksi kotona asuvien huonokuntoisten vanhusten määrä kasvaa koko ajan ja kotihoidon tarve lisääntyy.
 Samaan aikaan hoitajapula kotihoidossa pahenee.
 – Tilanne on huono, kiteyttää koti-ja laitoshoidon johtajan sijainen  Annika Ikkala-Västi  Vaasasta.
 Kotihoidon haasteisiin ei tällä hetkellä pystytä vastaamaan niin hyvin kuin Ikkala-Västi toivoisi vaan käytännössä joudutaan jo priorisoimaan tehtäviä.
 – Jos kaikki kotihoidon vakanssit olisivat täynnä, meillä ei olisi hädän päivää.
 Ikkala-Västi sanoo suoraan, että työntekijöiden rekrytoiminen kotihoitoon on vaikeaa, ja että kysymys on nimenomaan työvoimapulasta, ei niinkään resurssipulasta.
 Lakiuudistuksesta ratkaisu?
 Terveyden ja hyvinvoinninlaitoksen mukaan kotihoidossa toimii noin 17 000 työntekijää, heistä kaksi kolmasosaa on lähi- ja perushoitajia ja reilu kymmenes sairaanhoitajia tai terveydenhoitajia.
 Vielä tänä vuonna eduskunnan käsittelyyn tulevan vanhuspalvelulain uudistuksen toisessa vaiheessa on tarkoitus puuttua vanhusten kotihoidossa pitkään jatkuneisiin ongelmiin, myös henkilöstöpulaan.
 Ainakaan nopeita ratkaisuja laki ei ole tuomassa ongelmaan.
 Lue myös:   Vanhusten kotihoidon uudistus sai täystyrmäyksen – lakiesitystä arvostellaan keskeneräisyydestä ja puuttuvista ratkaisuista hoitajapulaan
 Pohjalaismaakunnissa ei räikeitä ongelmia
 Aluehallintoviraston ylitarkastaja  Anita Paavola  arvioi vanhusten kotihoidon tilanteen pohjalaismaakunnissa paremmaksi kuin Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintoviraston muissa maakunnissa.
 – Mutta se ei tarkoita, että se olisi täällä hyvä.
 Paavolakin pohtii, mistä löytyvät jatkossa työntekijät hoitamaan kotona asuvia vanhuksia. Hän tietää, että rekrytoiminen ei ole helppoa ja pelkää sen tulevaisuudessa olevan nykyistä vaikeampaa.
 – Siellä ei pätevyysvaatimuksistakaan voida tinkiä, koska esimerkiksi lääkehoito kuuluu olenaisesti työhön.
 Kotihoitoa koskevia epäkohtailmoituksia ei aluehallintovirastoon tule pohjalaismaakuntien alueelta suuressa määrin, mutta Paavolan mukaan hoitajien kautta valvovalle viranomaisellekin välittyy huoli siitä, että kodeissa joudutaan hoitamaan entistä huonokuntoisempia vanhuksia.
 Apua yksityisiltä?
 Vanhusten kotihoito onpääosin kuntien järjestämää. Yksityisten osuus on kasvanut hitaasti. Kun  THL selvitti  asiaa vuonna 2018, oli ykstyisten palaveluntuottajien osuus kotihoidossa 12 prosenttia.
 Osassa maakunnista, esimerkiksi Etelä-Pohjanmaalla, yksityisen palveluiden osuus on kasvanut nopeammin.
 Yksityiset pystyvät vastaamaan vanhusten tarpeisiin monipuolisemmin kuin kunnat. Yksityinen kotiapu voi olla melkein mitä tahansa perushoivasta siivoukseen ja lääkärissäkäyntiapuun.
 Kun kunnallinen kotihoito joutuu rajaamaan tekemisiään, voi apu löytyä entistä useammin yksityisistä palveluista.
 Esimerkiksi Seinäjoella kaupunki ja yksityiset palveluntarjoajat toimivat hyvässä yhteistyössä, sanoo kaupungin ikäihmisten palvelujohtaja  Tarja Palomäki .
 – Yksityinen puoli on meille viime vuosina tullut tosi hyväksi yhteistyökumppaniksi ja osassa palveluita jo ihan välttämättömäksi. On hyvä, että on tahoja, joille voi ohjata tiettyjä kotihoidon tehtäviä.
 Vaasan kaupungin koti-ja laitoshoidon johtajan sijainen Annika Ikkala-Västi ei näe, että yksityisten palveluiden lisääminenkään olisi ratkaisu perusongelmaan.
 Kunta voi antaa kotipalvelun asiakkaalle palvelusetelin, jolla tämä voi ostaa palvelun kunnan hyväksymiltä yksityisiltä palveluntuottajilta, mutta Ikkala-Västin mukaan nyt ollaan jo tilanteessa, että yksityiset palveluntuottajat eivät välttämättä pysty ottamaan vastaan seteleitä.
 – Yksityisillä on sama ongelma kuin meillä, hoitajapula.
 Lisää aiheesta:
 Kotiinsa unohdettuja muistisairaita, väärin jaettuja lääkkeitä – Ylen selvityksessä näkyy kotihoidon karu arki
 Yhä sairaammat, yksin asuvat vanhukset työllistävät ambulansseja eniten ja sairaanhoitopiireissä haetaan ratkaisua hätään
 Aikuisista tehtyjen huoli-ilmoitusten määrä on kasvanut – ei koronan vuoksi vaan siksi, että ilmoitus tunnetaan entistä paremmin
 Aluevaalit lähestyvät, ja niissä päätetään muun muassa hyvinvointialueiden kotihoidon budjeteista. Katso alta, missä aluevaaleissa on kyse.

 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun lauantaihin 13.11. kello 23:een saakka.

Kotona asuu yhä enemmän ja yhä huonokuntoisempia vanhuksia, eikä kotihoitajia aina riitä edes yksityisellä – "Sama ongelma kuin meillä, hoitajapula"


Summary: Arla mainostaa Ruotsissa maitoaan nollapäästöiseksi, koska yhtiö on ostanut päästökompensaatiota.

Arla mainostaa, että yhtiön EKO-merkkisen maidon ilmastovaikutukset  ovat nolla . Maitopurkeissa lukee näkyvästi, että tuotteella on nollapäästöt. Ruotsin kuluttaja-asiamiehen mukaan markkinointi antaa väärän kuvan maidon ilmastovaikutuksista eikä Arla ole pystynyt osoittamaan, että väite pitäisi paikkansa.
 Meijerituotteet kuormittavat ympäristöä ja niiden tuotannossa ilmaan pääsee muun muassa hiilidioksidia ja metaania.
 Arlan väitteet perustuvat siihen, että yhtiö on ostanut päästökompensaatiota.
 – Kuluttaja-asiamiehen mukaan on tietenkin hyvä, jos yritys pystyy pienentämään ilmastovaikutuksiaan. Kuluttajan on kuitenkin tärkeää saada selkeää ja oikeaa tietoa valintojensa pohjaksi. Epäselvät ympäristöväitteet eivät pelasta ilmastoa,  Ida Nyström  Ruotsin kuluttaja-asiamiehen virastosta kertoo tiedotteessa.
 Kuluttaja-asiamies on haastanut Arlan markkinatuomioistuimeen. Sen tehtävänä on selvittää, ovatko Arlan mainokset riittävän selkeitä ja pitävätkö väitteet paikkansa.
 Ruotsin Arla: Mainonta ei ole harhaanjohtavaa
 Ruotsin Arla kommentoi omassa tiedotteessaan, ettei se pidä mainontaa harhaanjohtavana. Yhtiön mukaan ympäristöväitteiden kertomista on kuitenkin hyvä kehittää.
 Arla kertoo hankkivansa päästökompensaatiota projektissa, joka pyrkii säilyttämään ja kasvattamaan hiilinieluja. Yhtiön mukaan Pariisin ilmastosopimus kannustaa tällaisiin toimiin päästövähennysten ohella.
 Suomessa EKO-maitoa ei ole myynnissä. Myöskään markkinointia nollapäästöillä ei ole, Suomen Arlasta kerrotaan.
 Suomessa kuluttaja-asiamiehellä ei ole vireillä selvityksiä maitotuotteiden markkinoinnin ympäristöväittämistä.

Miten maito voi olla päästötöntä? Ruotsin kuluttaja-asiamies haastoi Arlan oikeuteen maidon mainostamisesta nollapäästöisenä


Summary: Ennätys tehtiin hyväntekeväisyystapahtuman yhteydessä Ranskan Châtelleraultissa. Hänen isänsä Jean-Daniel Ouvrard lensi kuumailmapalloa.

Ranskalainen  Rémi Ouvrard  on tehnyt uuden maailmanennätyksen seisomalla kuumailmapallon päällä 3 637 metrin korkeudessa.
 Ennätys tehtiin hyväntekeväisyystapahtuman yhteydessä Ranskan Châtelleraultissa.
 Ouvrard kertoi myöhemmin , että olosuhteet olivat täydelliset ennätyksen tekemiseen.
 Hänen isänsä  Jean-Daniel Ouvrard  lensi kuumailmapalloa. Isä kertoi joutuneensa rauhoittelemaan liian innostunutta poikaansa, joka kuvasi itseään kuumailmapallon päällä seistessään.
 Ouvrard kertoi, ettei kylmä ilma haitannut häntä suorituksen aikana. Häntä nimittäin lämmitti kuuma kuumailmapallo.

Katso huima video – Ranskalaismies rikkoi ennätyksen seisomalla kuumailmapallon päällä 3 637 metrin korkeudessa


Summary: Puoli seiskan Nenähaasteessa juontajat mittelivät paremmuuttaan vuohen lypsäjinä. Voittoon ylsi Ella lähes juomalasillisella. Maidon lisäksi haaste tuotti 100 000€ Nenäpäivä-keräykseen. Kiitos!

Vuohi on etevä eläin muuttamaan ihmiselle syömäkelvotonta tavaraa ravinnoksi. Hyvävointinen kuttu tuottaa 3-4 litraa maitoa päivässä. Köyhissä oloissa eläville vuohi on tärkeä kotieläin.
 Maito täytyy kuitenkin lypsää kutusta pääläriin.
 Tätä taitoa Puoli seiskan juontajapari Ella Kanninen ja Mikko Kekäläinen kävivät Nenäviikolla opettelemassa Falkullan kotieläintilalla Pohjois-Helsingissä.
 Lypsykisan voiton vei Ella, joka lypsi Niiskuneiti-nimisestä vuohesta viidessä minuutissa 212 millilitraa maitoa.
 – Kokemukseni lehmien lypsämisestä 35 vuotta sitten toimi edukseni, analysoi Ella.
 Mikon lypsysaalis jäi alle puoleen: 98 millilitraa.
 – Meillä oli Niiskuneidin kanssa hyvät hetkemme. Mutta ne jäivät kovin lyhyiksi. Se karkasi aina kun ehdin pari lypsyliikettä vetää, selitti Mikko Tohlopin Nenästudiosta.
 Rehtinä kilpaveikkona Mikko onnitteli Ellaa, Puoli seiskan lypsymestaria. Mutta todelliset voittajat ovat muualla.
 – Ennen kaikkea voittajia ovat maailman lapset, joita voidaan auttaa teidän, Puoli seiskan rakkaat katsojat, lahjoituksilla. Sydämestäni kiitän teitä kaikkia!
 Nenäpäivä-keräykseen ei viety maitoa, vaan Puoli seiskan Lypsetään kybällä -haasteen tuotto, joka hetki lähetyksen jälkeen oli jo 123 000 euroa.
 Keräys jatkuu vielä viikonlopun ajan, joten voit halutessasi lisätä summaa osoitteessa  https://nenapaiva.fi/nettilipas/puoli7/
 Puoli seiskan Nenäpäivä-etkojen vieraana nähtiin laulaja Diandra. Hän tulkitsi Rauno Lehtisen klassikon On hetki. Katso koko lähetys tästä.

Puoli seiskan Nenäpäivän lypsymestari Ella: "35 vuoden takainen lypsykokemus lehmistä päti vuoheenkin" – Maidon sijaan keräykseen lähetettiin 100 000 euroa