Summary: Jyväskylän keskustaan aukeaa tänään torstaina sekä Lidl että aiempaa isompi Tokmanni. Tutkijan mukaan halpakauppoja vetää keskustoihin kasvava asukasmäärä.

Halpakaupat etsivät nyt uusia asiakkaita ja sitä myötä kasvua kaupunkien keskustoista. Ne avaavat keskustoihin uusia myymälöitä ja muokkaavat valikomaansa ja markkinointiaan kaupunkilaisille sopiviksi.
 Suuntauksesta kertoo vanhempi tutkija  Lasse Mitronen  Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulusta.
 – On selvä trendi, että halpaliikkeet etsivät kaupunkien keskustoihin sopivaa konseptia, hän toteaa.
 Esimerkiksi Jyväskylän keskustaan aukeaa tänään torstaina sekä Lidl että aiempaa isompi Tokmanni. Suuntaus näkyy Mitrosen mukaan muissakin kaupungeissa, kuten Helsingissä ja Tampereella.
 – Jyväskylän keskustassa asuu paljon potentiaalisia uusia asiakkaita. Uskomme, että laajentuva valikoima kiinnostaa kovasti asiakkaita, toteaa Tokmannin myymäläverkostosta ja konseptista vastaava johtaja  Harri Koponen .
 Koponen kertoo, että kaupunkien keskustoissa toimiminen on Tokmannille tuttua. Ketjun 195 myymälästä noin 30 on kauppakeskusten yhteydessä.
 Halpakauppoja vetää Lasse Mitrosen mukaan kaupunkikeskustoihin muun muassa niihin ja niiden välittömään läheisyyteen rakennetut uudet asunnot.
 Jyväskylän keskustan kupeeseen on viime vuosina kohonnut lukuisia uusia kerrostaloja muun muassa Lutakon ja Kankaan alueelle. Kaupungin tavoitteena on  kaksinkertaistaa keskustan asukasmäärä  vuoteen 2030 mennessä.
 – Kaupunkien keskustoihin on tullut lisää ostovoimaa. Kaikilla ei ole omaa autoa tai he eivät halua käyttää sitä, vaan tekevät ostoksensa kävellen tai julkisilla liikennevälineillä. Siksi ketjut haluavat parantaa saavutettavuuttaan, Mitronen sanoo.
 Ilmaiset ämpärit ja lenkkari-ilmiö lisäävät hyväksyttävyyttä
 Samaan aikaan suhtautuminen halpakauppoihin muuttuu.
 – Kauppa ei enää leimaa asiakkaita. He eivät nolostu, jos käyvät halpakaupassa. Se on yhtälailla hyväksyttävää kuin ostosten teko muualla. Jos sama tavara on halpakaupassa halvempi, miksi maksaa siitä enemmän toisaalla, Mitronen toteaa.
 Hyväksyttävyyttä lisäävät muun muassa ketjujen erilaiset mainostempaukset. Tokmanni on luonut ilmiön ilmaisista ämpäreistään, Lidl esimerkiksi  brändivärisistä lenkkareistaan .
 – Tempauksiin liittyy mielihyvän saaminen, hyväksytyksi tulemisen tunne ja joukkoon kuuluminen, Mitronen perustelee suosion syitä.
 Lisäksi halpakaupat koettavat nyt näyttäytyä vastuullisina toimijoita muun muassa ympäristökysymyksissä. Sekin vetää tutkijan mukaan kuluttajia puoleensa.
 Osaa halpakaupan vastuullisuuskysymykset kuitenkin askarruttavat.
 – Jos nämä kaupat eivät pysty todistamaan, että niiden tuotteet ja toimintatavat ovat vastuullisia, ajan oloon se kurjistaa kaupan ja ketjun toimintaa. Tieto leviää nopeasti sosiaalisessa mediassa, Mitronen toteaa.
 Halpakaupat kasvavat kovaa kyytiä
 Halpakaupat ovat  kasvaneet viime vuosina kovaa kyytiä  sekä Suomessa että maailmalla. Kannattavuuskin on kovaa.
 Suomalaiset  ostavat esimerkiksi vaatteita eniten marketeista .
 – Pandemia on vahvistanut pidempiaikaista trendiä, että kuluttajat ostavat käyttötavaroita marketeista, sanoo Kaupan liiton edunvalvontajohtaja  Simo Hiilamo .
 Tokmannin liikevaihto ylitti viime vuonna miljardi euroa. Motonet lähestyy 400 miljoonaa, HalpaHalli 300 miljoonaa ja Puuilo 250 miljoonaa euroa.
 – Halpakauppatrendi on yksi vähittäiskaupan trendeistä maailmanlaajuisesti. Halpakaupoissa asiointi on arkipäiväistynyt. Halpa hinta kiinnostaa ihmisiä aina, ja se selittää osaltaan, miksi halpakaupat ovat menestyneet Suomessa, Tokmannin Harri Koponen sanoo.
 Ketju kehittää hänen mukaansa toimintaansa ja valikoimaansa kasvavan kysynnän innostamana. Se on myös avannut uusia myymälöitä viime vuosina.
 Monipuolisuus on keskustojen elinvoiman avain
 Kaupunkien keskustoista on pandemia-ajan seurauksena vapautunut runsaasti liiketiloja. Kivijalkakauppojen myynti on laskenut, minkä takia monet erikoisliikkeet ovat lopettaneet.
 Se on tuonut kaupunkien keskustojen kiinteistöt halpakauppojen ulottuville.
 – Matalalla katteella toimiva kauppa ei voi maksaa kovaa vuokraa per neliö. Nyt kiinteistöjen omistajilla on paine saada vuokralaisia, mikä näkyy joustona vuokraehdoissa, tutkija Lasse Mitronen sanoo.
 Lisäksi keskustojen liiketilat ovat yhä useammin sijoittajien eivätkä kauppojen itsensä omistuksessa. Sijoittajat haluavat nyt Mitrosen mukaan houkutella myös halpakauppoja tyhjenneisiin tiloihinsa.
 – Vuokranantajat pyrkivät tuottamaan markkinointia ja konseptia liikkeille. Ne eivät enää ole vain vuokranantajia vaan palvelukonseptin tarjoajia.
 Samalla halpakaupat elävöittävät keskustoja ja houkuttelevat asiakkaita niihin.
 – Keskusteojen elinvoiman kannalta on tosi tärkeää, että siellä on erilaisia palveluja ja kauppoja. Monimuotiusuus on avain keskustojen elinvoimaisuuteen jatkossa. Tätä palvelee se, että keskustoihin sijoittuu eri tyyppisiä kaupan palveluita, Kaupan liiton Simo Hiilamo sanoo.

Katso suorana 9.30: Halpakaupat rynnistävät kaupunkien keskustoihin ja suuntaavat mainontaa kaupunkilaisille – "Kauppa ei enää leimaa asiakkaita", sanoo tutkija


Summary: Monet yhtiöt julkistavat tänään osavuosikatsauksiaan. Kokoamme tuloksia tähän artikkeliin.

Joukko suomalaisyrityksiä julkaisee tänään osavuosikatsauksensa. Yle seuraa tässä jutussa torstain tulospäivää.
 Nokian liiketulokseen suuri harppaus
 Verkkolaitevalmistaja Nokian heinä-syyskuun vertailukelpoinen liikevoitto nousi 633 miljoonaan euroon, kun se vuotta aiemmin oli 486 miljoonaa. Liikevaihto kasvoi kaksi prosenttia 5,4 miljardiin euroon.
 Nokian toimitusjohtaja  Pekka Lundmark  kertoo tiedotteessa, että tuloksen tekoa kirittivät kasvaneet teknologiainvestoinnit ja voimakas kysyntä. Yhtiön liikevaihto kasvoi vahvasti Verkkoinfrastruktuuri- sekä Pilvi- ja verkkopalvelut -liiketoimintaryhmissä.
 – Kokonaisuudessaan olen tyytyväinen tähänastiseen vahvaan taloudelliseen tulokseemme vuonna 2021. Arvioimme edelleen kausivaihtelun olevan tänä vuonna aiempaa vähäisempää ja vahvistamme taloudelliset näkymämme vuodelle 2021, Lundmark jatkaa.
 Lue myös:
 Yle seurasi tulospäivää: Metsä Groupin tulos yli tuplaantui, Postin oikaistu liiketulos heikkeni, Sanoma kasvatti tulosta ja liikevaihtoa
 Yle seurasi tulospäivää: Valmetin heinä-syyskuu selvästi viimevuotista parempi, UPM latoi pöytään ennätysluvut, pandemia moukaroi Finnairia

Yle seuraa tulospäivää: Teknologiainvestoinnit ja voimakas kysyntä kirittivät Nokian tulosta


Summary: Työnantajajärjestöjen irtiotot ovat ravistelleet suomalaisten palkoista sopimista. Neuvottelut työehdoista ovat lähteneet tänä syksynä hitaasti liikkeelle.

Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK

Syksyn ja talven aikana on määrä neuvotella parin miljoonan suomalaisen työehdoista, mutta neuvottelujen alkua ovat mutkistaneet  työnantajapuolen irtiotot  aiemmista sopimisen tavoista.
 Teknologiateollisuuden palkkaneuvottelut  alkoivat viime viikolla  pitkän jumituksen jälkeen, mutta työmarkkinoilla on uuden tilanteen vuoksi yhä lukuisia avoimia kysymyksiä.
 Politiikan toimittajien työmarkkina-aiheisessa tentissä haetaan niihin vastauksia torstaiaamuna. Väittelyssä kohtaavat SAK:n puheenjohtaja  Jarkko Eloranta  ja Teknologiateollisuuden varatoimitusjohtaja  Minna Helle .
 Voit katsoa tenttiä suorana Yle Areenasta. Keskustelua voi seurata klikkaamalla tämän jutun pääkuvaa. Voit lukea esiin nousevista aiheista tästä jutusta.
 Lue lisää:
 Teknologiateollisuuden neuvottelut voidaan lopulta aloittaa – Teollisuusliiton Riku Aalto: Mukaan on saatu yli puolet yrityksistä
 Metsäteollisuuden työehtosopimusneuvotteluissa läpimurto: Stora Enso ja Paperiliitto sopivat työehdoista, sopimus ensimmäinen laatuaan
 STTK:n Palola: Kaikki pyrkivät ainakin Stora Enson palkankorotuksiin – "Täytyy muistaa, että nyt ollaan noususuhdanteessa"
 Marin huolissaan työmarkkinoista: Näkymä erityisen sumea – Etlan Kangasharju: Ei ole niin vaarallista, vaikka lyhyellä aikavälillä rytisee

Katso suorana klo 9.10 – Uhkaavatko työpaikkoja yhä riitaisat palkkaneuvottelut? SAK:n Eloranta ja teollisuuden Helle kohtaavat väittelyssä


Summary: Hämeenlinnassa sattui kuukausi sitten sosiaali- ja kriisipäivystyksen yksikön vaarallisin tilanne, kun tavanomaisella työkeikalla alettiin ampua. Väkivalta on yleistynyt koko sosiaalialalla.

Hämeenlinnassa tapahtuneessa ampumatapauksessa  sosiaali- ja kriisipäivystyksen työntekijät joutuivat vaaraan rutiininomaisessa työtehtävässä. Tehtävään liittynyt mies ja poliisi käyttivät tilanteessa ampuma-asetta.
 Ensimmäistä kertaa Kanta-Hämeen sosiaali- ja kriisipäivystyksen historiassa ampuma-asetta käytettiin niin, että se uhkasi työntekijöiden turvallisuutta.
 – Tällaista ei voi odottaa. Mutta tiedossa on, että muualla maassa on ollut tilanteita, joissa työntekijät ovat olleet sivullisia. Tällainen ei ole meidän vallassa, sanoo Kanta-Hämeen sosiaali- ja kriisipäivystyksen johtava sosiaalityöntekijä  Mira Miettinen .

 Suomessa ampuma-aseiden aiheuttamat vaaratilanteet ovat sosiaali- ja kriisipäivystyksen työntekijöille harvinaisia, mutta väkivallan uhka on yleistä. Alalla toivotaan, että työntekijöiden turvallisuutta voitaisiin lisätä, mutta siihen ei ole helppoja keinoja.
 Väkivalta on yleistynyt
 Tampereen sosiaali- ja kriisipäivystyksen päällikön  Taru Herrasen  mukaan työntekijät kokevat vaaratilanteita harvoin, koska niitä pyritään ennakoimaan. Vaaratilanteet ovat kuitenkin mahdollisia. Työntekijät joutuvat sietämään työssään jatkuvaa väkivallan uhkaa, aivan kuten muillakin sosiaalialan työpaikoilla.
 – Sanallinen uhkailu on päivittäistä, mutta todellisia tapahtumia on harvoin. Väkivalta on lisääntynyt sosiaalialalla koko ajan. En tiedä, mistä se johtuu, kertoo Sosiaalialan korkeakoulutettujen ammattijärjestö Talentian puheenjohtaja  Jenni Karsio .
 Tilanne ei ole uusi. Jo vuonna 2016 tehdyn selvityksen mukaan joka kuudetta sosiaalialan työntekijää oli potkittu, nipistetty tai purtu. Joka kymmenes oli joutunut esimerkiksi potkituksi tai lyödyksi.
 Sosiaali- ja kriisipäivystyksen työntekijät eivät ole ainoita sosiaalialalla, jotka joutuvat kokemaan työssään väkivaltaa. Yleisimmin väkivallan kohteiksi työssään joutuvat lastenkotien, perhetukiyksiköiden, koulukotien ja vammaispalveluiden työntekijät. Kuvituskuva. Jarkko Heikkinen / Yle
 Sosiaali- ja kriisipäivystyksen ongelmat johtuvat monesta asiasta. Työntekijät auttavat ihmisiä monenlaisissa tilanteissa: esimerkiksi jos asunto palaa, vanhus on eksynyt tai lapsen luona olevat aikuiset riitelevät humalassa. Usein työkeikalla ollaan myöhään ja viikonloppuisin, jolloin ihmiset saattavat olla päihtyneitä.
 Työntekijät joutuvat usein menemään ihmisten koteihin, eivätkä he tiedä, keitä asunnossa on. Työkeikalle lähtevä joutuu valmistautumaan kaikkeen.
 – Työn luonne on, että asiat tapahtuvat äkisti niin asiakkaille kuin työntekijöillekin. Lähdettäessä paikalle tietoja on usein niukasti. Monesti ihmiset ovat kriisissä, ja se aiheuttaa tunnekuohun. Silloin he eivät aina käyttäydy rationaalisesti, Mira Miettinen pohtii.
 Hän arvelee, että osa väkivallasta jää piiloon. Työntekijät ajattelevat yhä, että tietyissä ammateissa pitäisi sietää asiakkailta kovempaa kohtelua, epäasiallista käytöstä tai jopa väkivallalla uhkaamista.
 Väkivallan uhka aiheuttaa työvoimapulaa
 Sosiaali- ja kriisipäivystys kärsii muiden sosiaalialan työpaikkojen tapaan työvoimapulasta. Syy voi olla Talentian puheenjohtaja Jenni Karsion mukaan kolmivuorotyö ja työn vaativuuteen nähden liian matala palkka.
 Talentian puheenjohtaja Jenni Karsio arvelee myös väkivallan uhkan vaikuttavan siihen, että alalle ei haluta töihin. Lisäksi se vaikuttaa jaksamiseen.
 – Sosiaalialan ammattilaisia on koulutettu riittävästi, jos katsotaan Valviran sosiaalihuollon ammattihenkilörekisteriä. Mutta he eivät pysy töissä työolosuhteiden vuoksi. Siksi tähän pitäisi panostaa.
 Sosiaali- ja kriisipäivystäjäksi ryhdytään harvoin suoraan koulunpenkiltä. Työ vaatii kokemusta erilaisiin tilanteisiin reagoimisesta, eikä mikään koulutus suoraan valmista tällaiseen työtehtävään.
 Työntekijöiltä vaaditaan myös rekisteröintiä Valviran laillistamana ammattihenkilönä. Sosiaalipäivystäjät ovat opiskelleet yliopistossa sosiaalityön maistereiksi. Kriisipäivystäjät puolestaan ovat kouluttautuneet ammattikorkeakoulussa yleisimmin sosionomeiksi tai sairaanhoitajiksi. Opinnoissa heitä ei opeteta toimimaan väkivaltatilanteissa, kuten esimerkiksi poliisikoulussa tehdään.
 Työn käytännön osaaminen opitaan kunnolla vasta työpaikoilla. Siksi uusia työntekijöitä on vaikea löytää nopeasti.
 Työpaikoilla on varauduttava pahimpaan
 Työturvallisuuden parantamiseen ei ole helppoja keinoja. Jenni Karsio painottaa työnantajien vastuuta: heidän on pidettävä huolta työturvallisuudesta.
 – Työsuojelu ja hyvinvointi ovat nostaneet päätään julkisessa keskustelussa. Sitä ei ole silti vielä nostettu yhdeksi pääasiaksi työn kehittämisessä kaikilla työpaikoilla. Pitäisi aina varautua pahimpaan, koska tilanteita on vaikea ennakoida, Karsio sanoo.
 Mira Miettinen uskoo, että työnantajien lisäksi työntekijät voivat itse vaikuttaa turvallisuuteen. He voivat esimerkiksi tuoda esiin vaaratilanteita. Hänestä olisi erityisen tärkeää, että päättäjät pitäisivät huolta siitä, että päivystyksellisen työn tekijöille kohdennetaan riittävästi resursseja. Hänestä on huolestuttavaa, että yhä joillakin alueilla työntekijät joutuvat lähtemään keikalle yksin.
 Viranomaisten on tärkeä pohtia näitä asioita yhdessä. Alalla iloitaankin tuoreesta päätöksestä  luopua poliisin antaman virka-avun maksullisuudesta  sosiaalityössä.
 Sosiaali- ja kriisipäivystyksen työntekijät ovat ammattiryhmä, jolle yhteiskunnan nurja puoli näyttäytyy. Siksi myös ennaltaehkäisevän työn rahoituksesta täytyisi pitää huolta.
 – Silloin ihmiset eivät voisi niin huonosti, Miettinen toteaa.
 Voit osallistua keskusteluun 29.10. kello 23.00 saakka.

Ampumatapaus nosti esiin sosiaali- ja kriisipäivystäjien turvallisuuden – päivittäinen väkivallan uhka vaikeuttaa työntekijöiden löytämistä


Summary: Murhasta epäilty tanskalaismies sanoi tietävänsä, että voi peruuttaa puheensa ja välttyä tuomiolta. Seuraavaksi on hovioikeuden vuoro arvioida, onko Herman Himle oikeassa. Korkeimman oikeuden ratkaisut eivät anna suoraa vastausta.

Jo ensimmäisessä kuulustelussa  Herman Himle  alkoi vihjailla poliiseille, että nämä olivat oikeilla jäljillä 30 vuotta vanhan murhan tutkinnassa.
 Hän sanoi, että ”kaikissa ihmisissä asuu demoni tai paholainen, jonka pitää päästä ulos”. Hän kertoi joskus pelänneensä omaa sisäistä demoniaan.
 Poliisi tutki sitä, kuka hyökkäsi Viking Sallyn helikopterikannella nukkuneen saksalaisen pariskunnan  Klaus Schelklen  ja  Bettina Taxisin  kimppuun aamuyöllä 28. heinäkuuta 1987. Schelkle kuoli ja Taxis loukkaantui vakavasti.
 Vuonna 2016 rikoksesta alettiin epäillä tanskalaista Herman Himleä, joka oli Viking Sallylla partioseurueen mukana. Tuolloin hän oli 18-vuotias ja nimeltään  Thomas Nielsen . Vuosikymmenten ajan häntä pidettiin uhrien löytäjänä ja auttajana.
 Vuonna 2016 hänestä tuli epäilty, koska hän oli vihjaillut useille henkilöille tehneensä henkirikoksen suomalaisella laivalla. Elokuussa 2016 turkulaiset rikostutkijat matkustivat Tanskaan kuulustelemaan Himleä.
 Näiden kuulustelujen sisältö on avainasemassa murhajutussa, jossa syyttäjät ovat valittaneet Varsinais-Suomen käräjäoikeuden ratkaisusta Turun hovioikeuteen. Käräjäoikeus kielsi syyttäjiä käyttämästä näyttönä sitä, mitä Himle kertoi turkulaispoliiseille.
 Hovioikeudessa syyttäjät yrittävät kumota tuon hyödyntämiskiellon.
 Jotta ymmärtäisi, kuinka merkittävästä näytöstä on kyse, on ensin tarkasteltava sitä, mitä Himle kertoi kuulusteluissa ja niiden ulkopuolella vuonna 2016.
 Vihjailuja kuulusteluissa ja suora tunnustus vankilan pihalla
 Tanskassa järjestetyssä tapaamisessa rikosylikonstaapeli  Mika Paaer  ja rikoskonstaapeli  Sirpa Saarinen  kertoivat Himlelle, että  Bettina Taxis  kärsii rikoksesta yhä – niin fyysisesti kuin henkisesti. Tanskalainen poliisi piti pöytäkirjaa:
 ”Himle kertoi, että hän haluaisi kertoa saksalaiselle naiselle, ettei tämän tarvitse enää olla millään tavalla peloissaan. Hän sanoi, että naiselle voi sanoa poliisien puhuneen tänään oikean miehen kanssa.”
 Himle sanoi myös, että hän ei halunnut saada elinkautista. Toisaalta hän oli varma, että häntä ei voida tuomita Viking Sallyn henkirikoksesta.
 ”Hän sanoi, että hän uskaltaa näin sanoa, koska poliisi ei pysty häntä todistamaan ikinä tekijäksi. Hän ei halunnut suoraan myöntää tappaneensa Klaus Schelklen ja yrittäneensä tappaa Bettina Taxisin, koska hän katsoi, että hänen nyt lausumansa riittää kertomaan, kuka on tekijä.”
 Useat lehdet haastattelivat partiolaista rikoksen paljastuttua.  Seura, kuvankäsittely: Ilkka Kemppinen / Yle
 Tanskalaiset poliisit yllättyivät siitä, että Himle alkoi puhua suomalaispoliiseille. Tanskalaiset olivat varoittaneet suomalaisia etukäteen hukkareissusta, sillä Himle vihasi Tanskan poliisia.
 Seuraavana päivänä Himle toisti kaiken. ja kertoi lisää yksityiskohtia siitä, miten ”murhaaja olisi voinut teon tehdä”.
 Kuulustelun päätteeksi Himle allekirjoitti pöytäkirjan. Siihen myös kirjattiin, että Himlelle oli kerrottu oikeudesta avustajaan ja siitä, mitä avustajasta luopuminen tarkoittaa. Himle ei halunnut avustajaa.
 Kun kuulustelu oli päättynyt, Himle ehdotti, että he menisivät vankilan pihalle. Siellä hän kertoisi, mitä aamuyöllä 28. heinäkuuta 1987 todella oli tapahtunut. Himle luotti poliiseista eniten rikosylikonstaapeli Paaeriin, joten kaksikko istui vankilan pihapöydälle keskustelemaan.
 Paaerin mukaan Himle kertoi pihalla yksityiskohtaisesti siitä, kuinka tämä teki rikoksen.
 Tästä keskustelusta on vain yhden miehen kertomus. Paaer kirjasi Himlen tekemän täyden tunnustuksen pöytäkirjaan vasta neljä vuotta kuulustelun jälkeen.
 Syynä viiveeseen saattaa olla se, että poliisi ei uskonut tarvitsevansa virallisen kuulustelun ulkopuolella käytyä keskustelua. Seuraavana päivänä suomalaistutkijat matkustivat kotiin varmoina siitä, että heillä oli oikea mies epäiltynä.
 He uskoivat, että kuulustelujen virallisista osuuksista oli saatu pöytäkirjaan kaikki tarvittava yksityiskohtainen tieto esimerkiksi tekotavasta ja rikoksen olosuhteista. Se oli tietoa, jollaista vain murhaajalla voi olla.
 Sitten kaikki alkoi mennä pieleen.
 Epäsuora tunnustus muuttuu seinäkiistoksi
 Kun turkulaistutkijat myöhemmin saivat käyttöönsä käännökset tanskalaisen kollegan tekemistä pöytäkirjoista, he järkyttyivät. Kirjaukset olivat ylimalkaisia ja niistä puuttui merkittäviä yksityiskohtia.
 Paluu Tanskaan ei auttanut. Jatkossakaan pöytäkirjoihin ei suomalaistutkijoiden mielestä kirjattu riittävällä tarkkuudella sitä, mitä Himle kuulusteluissa sanoi. He eivät voineet asialle mitään, sillä pöytäkirjaa piti tanskalainen poliisi Tanskan lain vaatimusten mukaisesti.
 Pian ilmeni uusi ongelma.

 Kun syyttäjä tutustui pöytäkirjoihin vuonna 2019, hän totesi, että epäiltyä olisi kuulusteltava vielä kerran. Syyttäjä halusi, että epäillyllä olisi kuulustelussa avustaja, sillä Suomessa korkein oikeus on omaksunut varsin kielteisen kannan ilman avustajaa tehtyihin kuulusteluihin näin vakavissa asioissa.
 Kun tutkijat palasivat kuulustelemaan Himleä, hänen aiemmista vihjailuistaan ei ollut jäljellä mitään.
 Hän ei kiistänyt poliisin kirjauksia mutta kiisti, että olisi ollut tosissaan. Himlen mukaan hän oli valehdellut, koska halusi pelleillä poliisin kustannuksella.
 Epäilty voi aina halutessaan peruuttaa tunnustuksensa, mutta peruutus ei automaattisesti estä aiemman tunnustuksen käyttämistä näyttönä. Nyt ongelmaksi oli nousemassa se, että Himle oli tehnyt epäsuorat tunnustuksensa kuulusteluissa ilman avustajaa.
 Väitetyn suoran tunnustuksensa Himle oli tehnyt kuulustelujen ulkopuolella tilanteessa, jossa ei ollut edes kuulustelutodistajaa.
 Käräjäoikeus kielsi kuulustelujen käytön näyttönä
 Varsinais-Suomen käräjäoikeudessa Himlen oikeusavustajat, suomalainen  Martina Kronström  ja tanskalainen  Henrik Hasseris Olesen  vaativat, että kaikki Himlen kuulustelut vuodelta 2016 asetetaan hyödyntämiskieltoon, koska Himlellä ei ollut kuulusteluissa avustajaa.
 Kolmen ammattituomarin kokoonpanossa istunut oikeus hyväksyi vaatimuksen. Sen lisäksi, että Himlelle oli tarjottu avustajaa kuulustelujen aluksi, hänelle olisi oikeuden mukaan pitänyt tarjota sitä myös kuulustelujen kuluessa.
 Syytteeltä romahti pohja pois, sillä vaikka tunnustus ei voi olla ainoa näyttö rikosasiassa, se oli syyttäjän näytöstä kaikkein tärkein. Jäljellä oli enää aihetodisteita, joten ei ollut suuri yllätys, että kesäkuussa oikeus hylkäsi syytteet.
 Hovikäsittely alkaa kamppailulla kuulustelupöytäkirjoista
 Erikoissyyttäjä  Heidi Röblom  ja aluesyyttäjä  Kristian Lehtola  valittivat tuomiosta Turun hovioikeuteen. Ylen tietojen mukaan heidän valituksensa kärki kohdistuu hyödyntämiskieltoon, sillä sen kumoamista voidaan pitää edellytyksenä syytteen menestymiselle.
 Rikoksesta epäillyllä ei ole pakko olla avustajaa. Vastoin hänen omaa tahtoaan hänelle voidaan määrätä oikeusavustaja vain poikkeustapauksissa. Hovioikeudessa onkin aluksi ratkaistava, tehtiinkö Himlelle riittävän selväksi, mistä oikeuksistaan hän on luopumassa, kun hän ei halunnut avustajaa kuulusteluihin.
 Syyttäjien mukaan käräjäoikeuden vaatimus siitä, että epäillylle pitäisi tarjota avustajaa myös kesken kuulustelujen, ei perustu lakiin tai oikeuskäytäntöön.
 EIT:llä tiukat vaatimukset kuulusteluille ilman avustajaa
 Korkein oikeus noudattaa Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen asettamia vaatimuksia siitä, miten rikoksesta epäillyn on luovuttava oikeudestaan avustajaan, jotta luopuminen olisi pätevä ja yksiselitteinen. Nämä rajat ovat varsin tiukat, mutta myöskään EIT ei linjaa, että epäillyllä tulisi aina olla avustaja.
 EIT:n ratkaisujen mukaan epäillylle on esimerkiksi kerrottava oikeudesta avustajaan ja siitä, että hänen ei tarvitse myötävaikuttaa oman syyllisyytensä selvittämiseen. Epäilty saa vaieta ja valehdella.
 Epäillyllä täytyy myös olla mahdollisuus todella ymmärtää oikeutensa. Tämä voi edellyttää sitä, että poliisin on tarkasti varmistettava, että epäilty ei luovu oikeuksistaan esimerkiksi sairauden tai muun heikkoustilan takia.
 Himle on vedonnut kuulustelujen aikaiseen terveydentilaansa. Suurin osa hänen terveydentilaansa käsittelevistä asiakirjoista on salattu, ja käsittelyt aiheesta käytiin oikeudessa suljetuin ovin. Se tiedetään, että joitakin vuosia ennen kuulusteluja Himle sai vakavan päävamman maastopyöräonnettomuudessa. Lisäksi Himlellä on pitkäaikaissairaus, johon hän on viitannut esitutkinnassa.
 Suomalaispoliisit kuulustelivat Himleä ensimmäisen kerran, kun tämä oli vangittuna Tanskassa. Tälläkin seikalla on merkitystä, sillä vangitun epäillyn on vaikeampi järjestää puolustustaan, koska yhteydenpito vankilasta on vaikeampaa kuin vapaana.
 Ylen tietojen mukaan syyttäjät korostavat valituksessaan, että Himle ei ollut vangittuna Viking Sallyn henkirikoksesta epäiltynä vaan toisista rikoksista. Himlen yhteydenpito omaisiin tai avustajaan ei ollut riippuvainen suomalaisista poliiseista.
 KKO on sekä sallinut että kieltänyt tunnustuksen käytön
 Syyttäjien toinen kärki suuntautuu korkeimman oikeuden päätöksiin. Syyttäjien näkemyksen mukaan osa KKO:n ratkaisuista puoltaa Himlen kuulustelujen käyttöä. Loput taas eroavat syyttäjien mukaan olosuhteiltaan Viking Sallyn tapauksesta niin paljon, että niitä ei voi tässä yhteydessä soveltaa.
 Korkein oikeus on ottanut neljästi kantaa siihen, saako ilman avustajaa tehtyä tunnustusta käyttää näyttönä vai ei.
 Ratkaisu   KKO 2012:45 ,  ei saa käyttää Törkeistä huumausainerikoksista ja kuolemantuottamuksesta vangittu epäilty tunnusti, kun hänelle määrätty avustaja ei ollut läsnä. Tapauksessa jäi epäselväksi, miten avustajaa oli tarjottu ja oliko epäilty ymmärtänyt rikosepäilyt ja sen, mistä hän luopuu. Ratkaisu   KKO 2013:25 ,  saa käyttää Huumausainerikoksesta epäilty tunnusti ilman avustajaa. Esitutkintapöytäkirjan merkintöjen mukaan epäillylle oli kerrottu muun muassa oikeudesta käyttää avustajaa. Epäilty oli lukenut, tarkastanut ja allekirjoituksellaan hyväksynyt esitutkintapöytäkirjan. Ratkaisu   KKO 2016:76 ,  ei saa käyttää Tuhotyöstä ja murhan yrityksestä pidätetylle kerrottiin hänen oikeuksistaan, mutta hän luopui niistä. KKO:n mukaan tapaukseen liittyi sellaisia oikeudellisia kysymyksiä, joiden ymmärtämisen varmistamiseksi epäillylle olisi kuitenkin pitänyt hankkia avustaja. Myös epäillyn terveydentila vaikutti arvioon. Ratkaisu   KKO 2016:96 ,  ei saa käyttää Murhasta epäilty vangittu kiisti, kun avustaja oli läsnä. Epäillyn kuulustelijana toimineen poliisin tehtävänä oli pitää huolta epäillyn yhteyksistä omaisiin ja lääkäriin. Kun poliisi vieraili vankilassa, epäilty tunnusti murhan tälle. Seuraavassa kuulustelussa hän taas kiisti. Poliisilla oli KKO:n mukaan epäillyn terveydentilan takia korostunut velvollisuus huolehtia siitä, että oikeus avustajaan myös tosiasiallisesti toteutuu.
 Viimeisin tapaus käsitteli niin sanottuja sellipuheita, jollaiseksi tietyssä mielessä voi laskea myös Himlen tunnustuksen vankilan pihalla. Viking Sallyn syyttäjät yrittävät saada myös tämän keskustelun näytöksi niin, että rikosylikonstaapeli Paaer voisi oikeudessa kertoa keskustelusta.
 Tällaisista keskusteluista ei säädetä laissa. KKO:n mukaan poliisin pitäisi kuitenkin lähtökohtaisesti kokonaan pidättäytyä tämän kaltaisista keskusteluista, joiden tarkoituksena on rikoksen selvittäminen.
 Viime kädessä syyttäjät vetoavat myös Korkeimman oikeuden ratkaisuun  KKO 2011:91 .
 Siinä todetaan, että myös lainvastaisesti hankittu todiste voidaan hyväksyä, jos menettely kokonaisuudessaan täyttää oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin vaatimukset. Virheellisen menettelyn vakavuus tulee arvioida tapauskohtaisesti, ja tarvittaessa todisteen näyttöarvoa pitää alentaa.
 Viking Sallyn henkirikoksen tutkinta ja oikeuskäsittely ovat jo nyt olleet monella tapaa ainutlaatuisia Suomen rikoshistoriassa. On mahdollista, että myös hovioikeuskäsittely alkaa poikkeuksellisella tavalla.
 Syyttäjät ovat nimittäin pyytäneet hovioikeutta järjestämään erillisen suullisen käsittelyn hyödyntämiskieltoasiassa. Kuten syyttäjät valituksessaan toteavat, hyödyntämiskiellon kumoaminen muuttaisi näyttöä merkittävästi.
 Kuulustelujen hyväksyminenkään ei vielä ole varma voiton tie. Edes tunnustusten kanssa syyttäjän näyttö ei ole aukoton.
 Lue lisää:
 MOT:n selvitys paljastaa ongelmia Viking Sallyn poliisitutkinnassa – murhasta epäillyn tunnustus kirjattiin ylös erikoisessa "kuulustelussa" vasta neljä vuotta myöhemmin
 Miksi syytön ihminen tunnustaisi rikoksen? Oikeuspsykologi kertoo Viking Sally -oikeudenkäyntiin antamassaan lausunnossa useita syitä
 Viking Sallyn murhajutun käsittely jatkuu hovioikeudessa – käräjäoikeus kaatoi tanskalaismiehen syytteet kesäkuussa

Analyysi: ”Kaikissa ihmisissä asuu demoni, jonka pitää päästä ulos” – saako syyttäjä Viking Sallyn hyytävät puheet murhan todisteeksi hoviin?


Summary: Mittausten mukaan tieosuudella Inarista Angelin kautta Karigasniemeen on laajoja katvealueita. Tämän takia liikenne- ja viestintävirasto näkee, että teleyritykset rikkovat matkaviestinverkkojen toimilupaehtoja.

Liikenne- ja viestintävirasto Traficomin päätöksen mukaan teleyritykset DNA Oyj, Elisa Oyj ja Telia Finland Oyj rikkovat matkaviestinverkkojen toimilupaehtoja, sillä matkaviestinverkot eivät kata kokonaan maanteitä Inarista Angeliin ja Angelista Karigasniemeen.
 Traficom velvoittaa teleyrityksiä korjaamaan laiminlyöntinsä ja rakentamaan matkaviestinverkon peiton siten, että se kattaa tieosuudet Inarista Angelin kautta Karigasniemelle. Toimivat yhteydet tulee olla rakennettu viimeistään vuoden 2022 loppuun mennessä.
 Traficom myös vaatii DNA Oyj, Elisa Oyj ja Telia Finland Oyj teleyrityksiltä jo marraskuun loppuun mennessä suunnitelmaa siitä, miten kukin yritys aikoo edetä asiassa. Teleyritysten on Traficomin päätöksen mukaan lisäksi toimitettava ensi vuoden puolella kaksi erillistä selvitystä liikenne- ja viestintävirastolle siitä, miten matkaviestinverkon rakentaminen etenee.
 Kansalaisjärjestö toimi viestinviejänä: "Myös meillä täällä on oikeuksia"
 Asia lähti etenemään joulukuussa 2020. Tuolloin saamelaisten sosiaali- ja terveysalan kansalaisjärjestö SámiSoster ry välitti huolen Angelin alueen heikoista puhelinyhteyksistä liikenne- ja viestintäministeriöön.
 Yhdistys vaati viranomaisilta toimenpiteitä tilanteen parantamiseksi. Ministeriö siirsi asian eteenpäin Traficomille.
 SámiSoster-yhdistyksen toiminnanjohtaja  Ristenrauna Magga  kertoo, että Traficom on ollut asian tiimoilta monesti yhteydessä yhdistykseen. Maggan mielestä on erityistä, ettei Traficom selvitti matkaviestinverkon toimivuuden myös Angelista Karigasniemeen.
 – Tämä on merkittävä päätös ja se näyttää, että ihmisillä tulee olla samanlaiset mahdollisuudet käyttää teleyhteyksiä täällä kuin muuallakin Suomessa. Traficom on ottanut todesta sen, että myös meillä täällä on oikeuksia ja on perustuslain vastaista, etteivät yhteydet toimi, sanoo Magga.
 SámiSoster-yhdistyksen toiminnanjohtaja Ristenrauna Maggan mukaan saamelaisalueella on paljon muitakin alueita, joissa teleyhteydet eivät toimi. Anneli Lappalainen / Yle
 Traficom mitannut yhteyksiä Angelissa ja Inarijoella
 Kun Traficom sai asian työn alle, se pyysi kevättalvella 2021 teleyrityksiltä selvitystä puhelinyhteyksistä ja miten niitä voisi parantaa Angelin ja myös Inarijoen alueilla.
 Traficom suoritti myös mittauksia elokuussa 2021 Inari-Angeli-Karigasniemi välisellä tiellä, jotta voitiin varmistaa missä yhteydet toimivat ja missä eivät.
 Traficomin mukaan mittaukset osoittavat, että tieosuuksilla on selkeitä katvealueita sekä GSM- että LTE-verkkojen osalta. Katvealueet ovat myös varsin yhteneväiset kaikkien teleyritysten kohdalla, toteaa Traficom.
 Mittauksissa tuli esille, että Inarin ja Angelin välisellä tiellä oli noin 30 kilometrin pituinen katvealue, missä puhelinyhteydet eivät toimineet. Myös Angelin ja Karigasniemen välillä oli laajoja katvealueita. Traficomin mukaan nämä katveet ovat myös alueen asukkaiden havaitsemia ja heidän kannaltaan merkittäviä.
 Traficomin mukaan saamelaisalueen pohjoisosien tieosuuksien katveet näkyvät myös teleyritysten liikenne- ja viestintävirastolle toimittamissa GSM- ja LTE-peittoaluekartoissa sekä teleyritysten omilla verkkosivuilla olevissa kuuluvuuskartoissa.
 Teleyrityksillä mahdollisuus valittaa päätöksestä
 Ennen päätöstään liikenne- ja viestintävirasto antoi teleyrityksille mahdollisuuden lausua päätösluonnoksestaan lokakuun aikana.
 Sekä DNA että Telia ovat tyytymättömiä Traficomin mittausten tuloksiin. Telia vaatii, että mittaukset suoritetaan uudestaan ja matkaviestinverkon korjausaikataulua pidennetään. Myöskään DNA ei nähnyt esitettyä korjausaikataulua mahdollisena.
 Elisa toteaa lausunnossaan, että liikenne- ja viestintäviraston tieosuuksilla tekemien kuuluvuusmittausten voidaan katsoa osoittavan näillä teillä olevan matkaviestinverkon katveita, joiden minimointiin teleyritysten on panostettava. Elisa kuitenkin muistuttaa, että toimiluvissa ei ole määritelty tiepeiton valvonnassa käytettäviä signaalinvoimakkuustasojen raja-arvoja, eikä toimivalle mobiiliyhteydelle hyväksyttävästä raja-arvosta ole sovittu.
 Traficomin päätöksen pohjana on se, että valtioneuvoston myöntämissä matkaviestinverkon toimiluvissa edellytetään, että teleyritykset rakentavat matkaviestinverkkonsa siten, että kaikki Manner-Suomen valta-, kanta-, seutu- ja yhdystiet ovat katettu sekä GMS- että LTE-verkonpeiton osalta. Velvoitteet ovat tulleet voimaan alkuvuodesta 2020.
 Teleyritykset voivat valittaa liikenne- ja viestintäviraston päätöksestä.

Traficom velvoittaa teleyritykset rakentamaan toimivat puhelinyhteydet saamelaisalueen pohjoisosaan Angelin ja Inarijoen alueelle


Summary: Saamelaisilta viedään oikeutus puhua omista asioistaan nakertamalla saamelaisten uskottavuutta. Kansaa, joka saadaan vaikuttamaan epäoikeudenmukaiselta, riitaisalta ja puolueelliselta saamelaisasioissa, ei tarvitse kuunnella eikä ottaa todesta, kirjoittaa Nuorgam.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Oli helpompaa olla saamelainen silloin, kun en kertonut sitä julkisesti.
 Aktiivisena yhteiskunnallisena keskustelijana ja lihavana naisena olin jo valmiiksi haavoittuvaisessa asemassa ja jatkuvan kritisoinnin ja vihapuheen kohteena. Kun kerroin saamelaisuudestani julkisesti, särkyi valmiiksi pirstaleinen kaupunkisaamelaisen identiteettini entistä pienempiin paloihin. Yhtäkkiä olin suomalaisena ulkopuolinen ja saamelaisena kelpaamaton. Identiteettini, minuuteni ja koko olemassaoloni kyseenalaistettiin. Hetkessä olin vain yksi nunnukkavitsi lisää.
 Vihapuhe rajoittaa  yhä enemmän moniäänistä, demokraattista keskustelua Suomessa. Erityisesti se rajoittaa naisten, tyttöjen ja etnisten vähemmistöjen oikeutta osallistua julkiseen keskusteluun.  YK:n ihmisoikeusneuvoston määräaikaistarkastelussa vihapuhe määriteltiin Suomen yhdeksi suurimmaksi ihmisoikeusongelmaksi .  Sisäministeriön vuonna 2018 toteuttamassa selvityksessä arvioitiin vihapuheen myös yleistyvän seuraavan viiden vuoden aikana.  Yleistymisen arvioitiin johtavan yhteiskunnan polarisoitumiseen, poliittisten ääriliikkeiden aktivoitumiseen ja ihmisten radikalisoitumiseen.
 Toisin kuin joskus ajatellaan, ei vihapuhe synny tyhjiöissä. Se heijastaa yhteiskunnallista ja sosiaalista tilaa ja ilmapiiriä laajemmin.  Pirita Näkkäläjärven  London School of Economicsiin syksyllä 2017 tekemän maisteritutkimuksen  Threats to the Freedom of Speech of the Indigenous People Sámi in Finland   mukaan Suomessa on havaittavissa viisi saamelaisten asemaa keskeisesti uhkaavaa ja kaventavaa teemaa: vaientaminen, alistaminen (muun muassa stereotypioin), virheellinen tieto, saamelaisen maailmankuvan järjestelmällinen kadottaminen ja delegitimisointi.
 Delegitimisointi on Näkkäläjärven mukaan saamelaisten oikeuksien kaventamista. Saamelaisilta viedään oikeutus puhua omista asioistaan nakertamalla saamelaisten uskottavuutta ja luotettavuutta niin aktiivisten yksittäisten saamelaisten kuin saamelaisten virallisen edustajan Saamelaiskäräjienkin tasolla. Kansaa, joka saadaan vaikuttamaan epäoikeudenmukaiselta, riitaisalta ja puolueelliselta saamelaisasioissa, ei tarvitse kuunnella eikä ottaa todesta.
 Riitaisiksi mielensäpahoittajiksi ja vihaisiksi loukkaantujiksi kutsumalla saamelaisia poliitikkoja, aktivisteja ja taiteilijoita yritetään hiljentää.  Ilmiö on kansainvälinen ja kohdistuu pääasiassa vähemmistöihin.  Sitä voidaan kutsua englanninkielisellä termillä tone policing. Tone policing on suomeksi vapaasti käännettynä äänensävyn valvomista. Se on keskustelutaktiikka, joka tyrmää kommunikaation siksi, että henkilön esittämistapaa pidetään vihaisena, turhautuneena, surullisena, pelokkaana tai muuten emotionaalisesti latautuneena. Ennen pitkää äänensävyn valvominen johtaa siihen, että muut kuin saamelaiset puhuvat kokemuksistaan ja saamelaiset itse pysyttelevät hiljaa.
 En ole lainkaan yllättynyt siitä, että saamelaisilla on valtaväestöön nähden kohonnut itsemurhariski.
 Olemme alttiita  kritiikin lisäksi myös uhkailulle ja fyysisen väkivallan pelolle. Jo vuosia tappouhkaukset, raiskausfantasiat ja erilaiset ulkonäkööni, pukeutumiseeni tai olemukseeni kohdistuneet loukkaukset ovat olleet osa arkista elämääni. En ole lainkaan yllättynyt siitä, että  saamelaisilla on valtaväestöön nähden kohonnut itsemurhariski . Joskus mietin, miksi olen valinnut tämän polun, vaikka toisaalta tiedän, ettei kyse ole valinnasta. Kyse on pakosta. Meidän on pakko puhua, meidän on pakko olla aktivisteja ja meidän on pakko käyttää ääntämme kaikkien saamelaisten puolesta.
 Sukupolveni, minua edeltäneiden sukupolvien tai meidän jälkeemme tulevat saamelaiset eivät ole valinneet aktivismia. Sen sijaan olemme valinneet pyrkimyksen kulttuurin, kielen ja historiamme säilyttämiseen.
 Emmi Nuorgam on vapaa kirjoittaja ja Eatnameamet – Hiljainen taistelumme -elokuvan vaikuttavuustuottaja. Elokuva esitetään Yle Teemalla 28.10. Yle on rahoittanut elokuvan tekemistä.
 Kolumnista voi keskustella 29.10. klo 23.00 saakka.
 Lisää aiheesta:
 Eatnameamet – Hiljainen taistelumme Yle Areenassa

Emmi Nuorgamin kolumni: Saamelaisille aktivismi ja vaikuttaminen ovat pakko, eivät hauska harrastus


Summary: Lehden tietojen mukaan epäilty oli katsonut työkavereidensa tietojen lisäksi myös muiden henkilöiden potilastietoja.

Turun kaupunginsairaalan entisen työntekijän epäillään urkkineen potilastietoja vuosien ajan.  Turun Sanomat kertoo , että työntekijä urkki työkavereidensa tietoja ilman lupaa jopa viiden vuoden ajan.
 Poliisi aloitti tapauksen tutkinnan viime vuonna. Tapauksessa on poliisin mukaan yli 20 asianomistajaa. Turun Sanomien tietojen mukaan epäilty urkki myös muiden, kuin hänen työkavereidensa tietoja.
 Epäillyn työsuhde purettiin viime vuoden toukokuussa. Hän ehti työskennellä lähes 30 vuotta samassa kaupunginsairaalan yksikössä.
 Kuuntele tästä uusimmat Yle radiouutiset Varsinais-Suomesta Lue uusimmat Yle Uutiset Varsinais-Suomesta

TS: Turun kaupunginsairaalan työntekijä urkki potilastietoja vuosien ajan


Summary: Viime syksynä koronavirustartuntojen jäljitys uhkasi sakata osassa maata. Nyt pakkaa sekoittavat tarttuvampi virusmuunnos, mutta toisaalta korkeampi rokotuskattavuus. Epidemiologian professori Pekka Nuorti kannattaa jäljityksen tarkempaa kohdentamista.

Tampereen yliopiston epidemiologian professori  Pekka Nuortin  mukaan koronajäljitys  kaipaa päivittämistä . Epidemiatilanne on muuttunut huomattavasti, vaikka jotkut piirteet ovat samoja kuin edellisellä syyslomakaudella.
 – Viime lokakuussa olimme tilanteessa, jossa tartunnanjäljitys alkoi olla tietyillä alueilla vaikeuksissa suurten ilmaantuvuuslukujen kanssa. Nyt meillä on helpommin tarttuva delta-virus, mutta myös rokotteet, Nuorti toteaa.
 Lokakuussa päivittäiset tartunnat ovat nousseet uusiin ennätyslukemiin. Rajoitusten purku ja kontaktien lisääntyminen ovat mahdollistaneet leviämistilanteita, joissa yksi henkilö voi tartuttaa entistä useamman.
 Tavoiteltu lähes 80 prosentin rokotuskattavuus yli 12-vuotiailla lähestyy, mutta päivittäiset  uudet tartunnat ja sairaalahoidon tarve ovat kasvaneet merkittävästi syksyn aallon aikana .
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin tietojen mukaan viime viikolla sairaalahoitoon joutuneista potilaista  77 prosenttia oli rokottamattomia .
 Jäjitys kaipaa kohdentamista rokottamattomiin
 Tartunnanjäljitystä tarvitaan Nuortin mukaan edelleenkin, sillä se on rajoitusten ja rokotusten ohella tärkeä keino suojata riskiryhmiä ja pitää Suomea auki, niin kuin se on epidemian puitteissa mahdollista.
 – Tartunnanjäljityksen kohdentaminen on avainkysymys. Meidän täytyy muuttuneessa tilanteessa kehittää tartunnanjäljityksen käytäntöjä.
 Nuortin mukaan rokotusstatusta voitaisiin hyödyntää tartunnanjäljityksen riskinarviossa THL:n ohjeen mukaisesti.
 Jos henkilöllä on täysi rokotussuoja, ei altistumistilanne automaattisesti tarkoita karanteenia, vaan tartuntataudeista vastaava lääkäri voi käyttää harkintaansa.
 – Esimerkiksi Pirkanmaalla karanteeniin määrätään lähinnä vain sellaiset, joilla ei ole täyttä rokotesuojaa ja altistus on tapahtunut pitkässä lähikontaktissa, Nuorti kertoo.
 Suuret ja liikkuvat joukot kivenä jäljittäjän kengässä
 Kimurantti yksityiskohta koronajäljityksessä on se, etteivät kaikki tartuta samalla tavalla kuin toiset, vaan korona leviää etenkin niin sanottujen  supertartuttajien  kautta.
 Nuortin mukaan delta-muunnosta edeltävänä aikana ainoastaan 10–20 prosenttia tartunnan saaneista aiheutti 80 prosenttia jatkotartunnoista. Toisaalta ilmeisesti noin puolet sairastuneista  ei välitä tautia eteenpäin lainkaan .
 – Tärkeää on siis jäljitystoiminnan priorisointi. Jäljitystä pitäisi kohdentaa niihin tapahtumiin, joissa on suuri riski jatkotartunnoille ja leviämispotentiaalia väestöön. Toisekseen pitää katsoa, missä tilanteissa tartunnanjäljitys toimii parhaiten, Nuorti sanoo.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos  julkaisi syyskuussa  riskipotentiaalin  arviointitaulukon  työkaluksi tapahtumien tartunta- ja leviämisriskin arviointiin.
 Riskit arvioitiin suurimmiksi massakonserteissa ja sisäurheilukatsomoissa sekä pubeissa, yökerhoissa ja karaokebaareissa.
 Mitä suurempia ja liikkuvampia joukot ovat, sitä enemmän jäljitys työllistää. Viikonlopun juhlahulinoissa baaria saatetaan vaihtaa tiuhaan ja tavata paljon tuntemattomia ihmisiä.
 Epidemiologian professori Pekka Nuorti arvioi, että virus on seuralaisenamme vielä pitkään. Jonne Renvall / Tampereen yliopisto
 Toisaalta kaikkia tartunnan saaneita ei tarvitsekaan saada haaviin. Viruksen eksponentiaalista leviämistä hillitsee suuresti jo sekin, jos osa tartuntaketjuista saadaan katkaistua.
 Epidemiologiselta kantilta katsoen erityisen merkittävää on se, onko ryhmällä selkeä nimittäjä, yhdistävä tekijä, jonka avulla altistuneet voidaan tunnistaa ja tavoittaa.
 Yöelämään liittyvien tartuntaketjujen jäljitys voi siis olla tuskallisen vaikeaa, mutta Nuorti listaa esimerkkejä tilanteista, joissa jäljityksestä hyödytään suuresti.
 – Sellaisia ovat ilman muuta sosiaali- ja terveydenhuollon yksiköissä tapahtuva tartunnanjäljitys ja esimerkiksi perhepiirit, vastaanottokeskukset tai leirit, joissa on yhteismajoitus sekä joukkueharrastukset ja työpaikat. Näissä jäljitys on yleensä tehokasta.
 Jäljitystyön rajallisten resurssien säästämiseksi Nuorti kannattaa tämän kaltaisten tilanteiden priorisointia jatkossakin.
 Liian suurten linjojen vetäminen tai kultaisten sääntöjen kirjoittaminen on vaikeaa. Tilannekohtainen arvio ja harkinta on aina tarpeen epidemian selvityksessä.
 Aktiivinen jäljitys voidaan lopettaa, kun koronasta tulee tauti muiden joukossa
 Milloin jäljitys sitten voidaan lopettaa? Kysymys on monitahoinen.
 Nuortin mukaan koronavirus ei häviä maailmasta tai meiltä mihinkään, vaan kehittyy hiljalleen osaksi ihmislajin tautikatalogia. Siitä tulee siis tauti muiden joukossa. Tällä hetkellä on vaikeaa sanoa päivämäärää tai rajapyykkiä, jolloin tämä toteutuu.
 Suomen tavoitteena on 80 prosentin rokotuskattavuus yli 12-vuotiailla, mutta leviämisen kannalta pitää katsoa koko väestön immuniteettia. Vaikka tavoitteeseen päästäisiin, jää yhä yli 1,5 miljoonaa ihmistä ilman täyttä rokotuksen suojaa.
 Viruksen leviäminen ei tule siis pysähtymään, kun rokotuksetkaan eivät täysin estä tartuntoja. Vaikka esimerkiksi Britanniassa ja Israelissa rokotuskattavuudet ovat korkeita, niissäkin matalan kattavuuden ryhmät ylläpitävät viruksen kiertoa.
 – Epidemia tulee mahdollisesti jatkumaan tämän tyyppisenä, että meillä on 6–8 viikon mittaisia tautiaaltoja ja sen jälkeen matalampia kausia. Tartuntahuiput madaltuvat väestön immuniteetin lisääntyessä, ja vähitellen tauti lievenee.
 Nuortin mukaan jäljitys on epidemiantorjunnan perustyökalu joka tukee rokotuksia yhteiskunnan pitämisessä auki, joten se tulee säilymään työkalupakissa edelleen.
 Varsinkin, kun kukaan ei vielä tiedä varmaksi, mihin epidemia tulee tästä kehittymään.
 Lue myös:
 Suuret kaupungit haluavat pikaisen muutoksen koronan tartunnanjäljitykseen: laajoista karanteeneista esimerkiksi päiväkodeissa tulisi luopua
 "Näin ei voida jatkaa", sanoo lääkäri Esa Rintala – koronan jäljitys ja testaaminen ovat ajaneet terveydenhuollon äärirajoille

Professori: Tartunnanjäljityksen käytäntöjä pitää kehittää – rokotukset huomioon riskinarviossa ja jäljitys sinne, missä se toimii parhaiten


Summary: Korona tappaa tuhat venäläistä päivässä, ja tilastokäyrä osoittaa yläviistoon. Moskovassa alkavat tänään "koronavapaat". Maan johto ei silti ota riittävää vastuuta tilanteesta, kirjoittaa Erkka Mikkonen.

Kun presidentti  Vladimir Putinilta  kysyttiin hiljattain ulospääsyä Venäjän koronapainajaisesta,  hän kertoi anekdootin  venäläisen Sputnik-rokotteen ylivoimaisuudesta.
 Putin sanoi kuulleensa lääkäreiltä, että Euroopan kansalaiset saapuvat Venäjälle ottamaan Sputnikin. Sitten he ostavat kotonaan väärennetyn rokotustodistuksen, jonka mukaan he olisivat saaneet yhdysvaltalaisen Pfizerin valmisteen.
 Presidentti korosti, ettei kertonut tarinaa siksi, että olisi halunnut markkinoida venäläisrokotetta propagandan keinoin. Sen sijaan kertomus toimi Putinin mukaan esimerkkinä siitä, kuinka mitä tahansa pakkokeinoa on halutessa helppo kiertää.
 Todellisuudessa Sputnik on ollut   Kremlille  alusta asti propagandan väline.
 Venäjä on pyrkinyt pönkittämään rokotteella arvovaltaansa niin omien kansalaisten kuin kansainvälisen yhteisön edessä. Samalla Kremliä lähellä olevassa mediassa on mustamaalattu länsimaisia rokotteita.
 Lue lisää: Kirjeenvaihtajalta: Sputnik V:n piti voittaa koronapandemia, mutta Venäjä horjuttaa itse uskoa omaan rokotteeseensa
 Mediakampanja on iskenyt pahasti Venäjän omaan nilkkaan.
 Venäläisvalmisteisten rokotteiden vuolas ylistäminen on saanut aikaan vastareaktion maassa, jossa luottamus viranomaisiin on jo ennestään olematonta. Kyseenalaistamalla ulkomailla kehitettyjen rokotteiden turvallisuus on saatu venäläiset epäilemään entistä enemmän myös kotimaisia rokotteita.
 Niinpä "maailman ensimmäisenä laajamittaisena koronarokottamisena"  lanseerattu kampanja on epäonnistunut täysin: osittaisista pakkotoimista huolimatta vasta kolmannes kansalaisista on rokotettu.
 Alunperin viranomaiset asettivat tavoitteeksi 60 prosentin rokotuskattavuuden viime kesään mennessä.
 Moskovalaisia laskeutumassa Arbatskaja-metroasemalle lokakuun lopussa. Suurin osa eli reilu kuudennes Venäjän uusista tautitapauksista todetaan Moskovassa. Grigori Vorobjov / Yle
 Rokotushalukkuutta voitaisiin nostaa antamalla venäläisille mahdollisuus ottaa kotimaassaan myös muualla kehitettyjä rokotteita. Ensin Venäjän tulisi kuitenkin tunnustaa lännessä käytetyt rokotteet.
 Näyttää siltä, että vallanpitäjien kunnia on kansalaisten terveyttä tärkeämpää.
 Venäjän virallisten lukujen perusteella maan koronatilanne  on äitynyt pahimmaksi koko pandemian aikana.
 Presidentti Putinin toiveesta maan eri alueet ovat julistaneet voimaan eritasoisia sulkutiloja sekä rajoituksia muun muassa kauppojen ja ravintoloiden toiminnalle. Suurimman osan venäläisistä tulee pysyä pois työpaikoilta ensi viikon loppuun saakka. Moskovassa uudet koronatoimet tulevat voimaan tänään torstaina.
 Kun kansalaiset puhuvat sulkutilasta tai lockdownista, päättäjät kutsuvat tilannetta pehmeämmin "ei-työpäiviksi" tai koronavapaiksi. Ei olekaan ihme, että venäläiset ottavat erittäin vakavaan epidemiavaiheeseen räätälöidyt suhteellisen kevyet rajoitukset yksinkertaisesti ylimääräisinä lomapäivinä.
 Moskovan metrossa ja kaupungin muissa julkisissa kulkuneuvoissa tulee sakon uhalla käyttää suojamaskia. Grigory Vorobjov / Yle
 Venäläiset matkustavatkin nyt sankoin joukoin niin kotimaassaan kuin avoimina oleviin ulkomaankohteisiin. Vaarana on, että helposti tarttuva deltamuunnos leviää koronavapaiden aikana yhä voimakkaammin.
 Venäjällä on pandemian aikana ylpeilty , että maassa on säästytty esimerkiksi Euroopassa nähdyiltä ankarilta sulkutoimilta. Sivulliselle tilanne näyttää ennemminkin vastuun pakoilulta.
 Putin vieritti jo epidemian alkuvaiheessa vastuun koronatoimista alueille. Paikallisviranomaisiltakaan ei ole juuri löytynyt rohkeutta ottaa käyttöön järeitä keinoja koronan taltuttamiseksi.
 Lue lisää: Kirjeenvaihtajan analyysi: Venäjällä koronan vastainen sota kaipaa yhtä miestä
 Venäläisille uskoteltiin pitkän aikaa, että Venäjä on pärjännyt viruksen vastaisessa taistelussa paremmin kuin valtaosa muista maista. Nyt maan päättäjät ja media ovat alkaneet syyllistää jatkuvasti pahenevasta epidemiasta kansalaisia, koska nämä kieltäytyvät venäläisrokotteista.
 Ensihoitajat siirsivät koronapotilasta sairaalan tiloihin Moskovassa lokakuussa. Vjatšeslav Prokofjev / AOP
 Tilanne on epätoivoinen. Venäjällä kerrotaan joka päivä yli tuhannesta uudesta koronaan liittyvästä kuolemasta. Terveysministeriön tilastojen mukaan yhteensä kuolleita on jo noin 230 000.
 Todellisuudessa epidemia on voinut viedä  yli kolminkertaisen määrän venäläisiä.
 Silloin tilannetta tarkastellaan ylikuolleisuusluvun perusteella. Ylikuolleisuusluku sisältää varsinaisten koronasta johtuvien kuolemien lisäksi myös kaikki muut tilastoidut kuolemat, joita verrataan ennen pandemiaa kirjattuihin kuolinlukuihin.
 Tällä tavalla voidaan osoittaa esimerkiksi tahallisesti tilastoimatta jätetyt koronakuolemat tai epidemiasta epäsuorasti johtuvat uhrit. Epäsuorasti korona tuo uhreja esimerkiksi silloin, kun koronapotilaat kuormittavat terveydenhuoltoa ja siten haittaavat muiden sairauksien hoitoa.
 Riippumaton  Mediazona-uutissivusto on laskenut  viranomaistietoihin perustuen, että lokakuun alussa ylikuolleisuus epidemian aikana oli vajaat 720 000 ihmistä. Se olisi puoli prosenttia koko Venäjän väestöstä.
 Lue lisää:
 Ylen uusimmat tiedot koronaviruksesta
 Pietari seuraa Moskovaa: tiukka koronasulkutila alkaa viikon kuluttua
 Junaliikenne itärajan yli aiotaan avata ennen joulua, vaikka Venäjän koronatilanne heikkenee – kuinka huolissaan pitäisi olla? Ei kovin, vastaa tutkija
 Erkka Mikkonen: Kun valtiovalta painostaa piikille, venäläinen ostaa väärennetyn rokotustodistuksen

Kirjeenvaihtajalta: Putin kertoo tarinaa Sputnik-rokotetta halajavista eurooppalaisista, kun virus on voinut viedä jo puoli prosenttia kansasta


Summary: Helsingin seudun joukkoliikenteen kausilippujen hinnat nousevat lyhimmillä matkoilla vuodenvaihteessa. HSL:n mukaan hinnankorotuksille ei koronan kurittamassa taloustilanteessa ole juuri vaihtoehtoja.

Helsingin seudun liikenteen AB-, BC-, CD- ja D-vyöhykkeiden kausilippujen hinnat  nousevat vuodenvaihteessa . Lisäksi HSL:n hallitus esittää liikenne- ja viestintäministeriölle tarkastusmaksun korottamista nykyisestä 80 eurosta 100 euroon.
 Lippujen hintoja on korotettu viimeksi vuosi sitten, tarkastusmaksua 13 vuotta aikaisemmin. Korotuksia on moitittu sekä sosiaalisessa mediassa että  HSL:n verkkosivujen kommenttiosiossa .
 Tarkastusmaksu olisi korotuksen jälkeen suurempi kuin Helsingin kallein pysäköintivirhemaksu. Summa kurittaisi esimerkiksi HSL:n hallituksen vasemmistolaisen jäsenen  Elina Kauppilan  mukaan erityisesti pienituloisia.
 Hallituksen puheenjohtaja  Matias Pajula  (kok.) ei näe vaihtoehtoja tiistaina tehdyille päätöksille.
 – HSL:n taloustilanne on haastava ja meidän täytyy löytää keinoja talouden tasapainottamiseen. Korotus noudattaa inflaatiota, eli on hyvin maltillinen.
 Miksi lippujen hintoja korotettiin nyt nimenomaan lyhimmillä matkoilla?
 – Pisimmillä matkoilla kysyntä on tippunut jo nyt hyvin voimakkaasti. Näissä lipputuotteissa myös volyymit ovat niin pieniä, että hinnankorotuksen merkitys olisi jäänyt vähäiseksi. Halvempia lipputuotteita oli pakko korottaa tässä tilanteessa.
 Mitä muita keinoja tulovajeen kattamiseen olisi käytettävissä?
 – Palvelutason supistaminen. Sitä on ainakin minun mielestäni vältettävä. Se on myös hankalaa, koska meillä on pitkiä sopimuksia liikennöitsijöiden kanssa. Omistajakuntien kukkarollekaan emme voi mennä.
 Pelkäätkö, että hinnankorotus vaikuttaa joukkoliikenteen kysyntään?
 – Kaikella on tietenkin vaikutusta kaikkeen. Korotus on kuitenkin maltillinen, joten joukkoliikenteen kilpailuasema muihin kulkuvälineisiin verrattuna ei tässä oikeastaan muutu.
 Tarkastusmaksua esitetään nostettavaksi 100 euroon nykyisestä 80 eurosta. Miksi?
 – Tarkastusmaksu on ollut sama vuodesta 2007 lähtien. Lippujen hintoja on sen sijaan korotettu vuosien varrella useaan otteeseen, kuten nytkin. Ainakin itse ajattelen se olevan kohtuullista, että liputtomuudesta joutuu maksamaan. Kovin edullinen tarkastusmaksu synnyttää väistämättä houkutuksen ilman lippua matkustamiseen.
 Etelänaapurissa Tallinnassa joukkoliikenteen käyttö on ilmaista. Kuinka kaukana tästä ollaan pääkaupunkiseudulla?
 – Tällä hetkellä ei voida edes haaveilla, että kuntien ja kaupunkien maksuosuus joukkoliikenteestä nostettaisiin sataan prosenttiin. Sen sijaan kannustan vahvasti ihmisiä käyttämään joukkoliikennettä juuri nyt. Se on paras keino palvelutason säilyttämiseen ja hinnankorotusten minimoimiseen.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 29.10.2021 kello 23:een asti.
 Lue myös:
 HSL nostaa lyhyiden matkojen kausilippujen hintoja, muut hinnat säilyvät nykyisinä

Joukkoliikenne kallistuu taas pääkaupunkiseudulla – miksi hintoja korotettiin lyhimmillä matkoilla ja neljä muuta kysymystä HSL:n puheenjohtajalle


Summary: Kerromme päivän uutis- ja puheenaiheet lyhyesti.

Porotalouden vaikeudet ja ulkopuolisten paine eivät aja nuoria alalta – naisten määrä kasvussa
 Nuorten ja erityisesti nuorten naisten määrä poronhoidossa lisääntyy.  Ala kiinnostaa yhä , vaikka porotaloudella on takanaan vaikeita vuosia, ja ilmastonmuutos hämärtää tulevaisuusnäkymiä.
 Professori: Tartunnanjäljityksen käytäntöjä pitää kehittää
 Epidemiologian professori Pekka Nuorti arvioi, että virus on seuralaisenamme vielä pitkään. Jonne Renvall / Tampereen yliopisto
 Viime syksynä koronavirustartuntojen jäljitys uhkasi sakata osassa maata. Nyt pakkaa sekoittavat tarttuvampi virusmuunnos, mutta toisaalta korkeampi rokotuskattavuus. Epidemiologian professori  Pekka Nuorti  kannattaa  jäljityksen tarkempaa kohdentamista .
 Kirjeenvaihtajalta: Moskovaan voimaan laaja koronasulku
 Moskovan metrossa ja kaupungin muissa julkisissa kulkuneuvoissa tulee sakon uhalla käyttää suojamaskia. Grigory Vorobjov / Yle
 Moskovassa tulee voimaan tänään  laaja koronasulku . Koronaan menehtyy nyt yli tuhat venäläistä päivässä, ja tilastokäyrä osoittaa edelleen yläviistoon. Maan johto ei silti ota riittävää vastuuta tilanteesta, kirjoittaa  Erkka Mikkonen .
 Helsingin seudun liikenne: Lipun hintojen korotukset tehdään pakon edessä
 Helsingin seudun joukkoliikenteeseen on tulossa hinnankorotuksia vuodenvaihteessa.  Silja Viitala / Yle
 HSL:n päätös  korottaa joukkoliikenteen lippujen hintoja  on herättänyt närää sosiaalisessa mediassa ja yhtiön verkkosivujen kommenttiosiossa. HSL:n hallituksen puheenjohtaja ei näe korotuksille vaihtoehtoja.
 Sää jatkuu epävakaisena ja lauhana
 Nina Karusto / Yle
 Sää on torstaina laajalti epävakaista. Lunta kertynee Lappiin paikoin 2-10 senttimetriä, ja muutama sentti lunta voi sataa myös Kainuussa ja Pohjois-Karjalassa. Etelämpänä sataa paikoin tihkua tai vettä, ja vesisateet voimistuvat päivän aikana.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Professori toivoo koronajäljitykseen muutoksia, Moskovaan tänään laaja koronasulku, nuorten naisten määrä poronhoidossa kasvaa


Summary: Joka viides poronomistaja on alle 25-vuotias. Naisten määrä poronomistajissa lisääntyy, mutta suurin tasa-arvo puute on yhä se, että lapsen saamisen ja poronhoidon yhdistäminen on tehty vaikeaksi.

Poronhoito kiinnostaa yhä nuoria, vaikka viimeiset pari vuotta ovat olleet vaikeita poroille sekä niiden omistajille ja tulevaisuuden yllä leijuu uhkakuvia. Paliskuntain yhdistyksen mukaan poronomistajissa on yhä enemmän etenkin nuoria naisia.
 Yksi heistä on savukoskelainen  Iida Wessman , 28, joka kulki isän mukana poronhoitotöissä pienestä pitäen ja haaveili poronhoitajan töistä. Kun oma isä kuoli viisi vuotta sitten, Wessman osti perheensä porot hoidettavakseen.
 – Kyllä minusta yleisesti ottaen ihan hyvinkin on mennyt. On ollut hyviäkin hetkiä, että sehän kuuluu tähän alaan, että välillä menee paremmin ja välillä vähän heikommin, Wessman sanoo.
 Normaalina vuonna Suomessa teurastetaan lähes 100 000 poroa, mutta viime syksynä teurasmäärissä jäätiin 50 000 poroon, kun  luminen talvi  iski rajusti poronhoitoon. Vaikean vuoden seuraukset näkyvät vielä tänäkin syksynä.
 – Mitään ennätysmääriä ei kyllä tule teuraita tänäkään vuonna, kertoo Paliskuntain yhdistyksen toiminnanjohtaja  Anne Ollila .
 Lämpimät jäätalvet uhkaavat porojen ruokailua pohjoisissa paliskunnissa. Poronhoitoalueen eteläosissa suurimmaksi riesaksi koitunevat lämpenevien kesien tuomat loiset ja eläintaudit. Juuso Stoor / Yle
 Ilmastonmuutos haastaa alan
 Nuorten tulevaisuudennäkymissä painaa huoli ilmastonmuutoksesta. Mitä tapahtuu talville ja porojen laidunmaille, mietityttää myös Wessmania. Esimerkiksi toissa vuonna myös huono sienivuosi vaikutti porojen määrään.
 Lue lisää:   Ilmastonmuutos vaikeuttaa poronhoitoa – loiset lisääntyvät ja ruoka jää jääpeitteen alle
 Tänäkin vuonna ilmasto on vaikeuttanut poronhoitoa. Paikoitellen kuiva kesä ja huono sienisato heikensivät porojen kuntoa. Osassa paliskuntia tilanne on parempi. Esimerkiksi Rovaniemen seudulla porot ovat hyväkuntoisia ja vasoja on syntynyt mukavasti.
 Paitsi eläinten kuntoa myös niiden kohtelua seurataan entistä tarkemmin.
 – En koe ulkoisia paineita, varsinkaan porojen käsittelystä. Kyllä siinä kaikki pyrkii toimimaan ammattimaisesti ja vähiten stressiä aiheuttamaan sille porolle. Tietenkin se saattaa ulkopuolisen silmään näyttää joskus raa'alta, mutta meille on tärkeää, että porot voi hyvin, toteaa Iida Wessman.
 Myös pedot, kannattavuushaasteet ja kritiikki porotaloutta kohtaan tekevät alasta raskasta.  Ruotsissa  nuoret saamelaiset poronhoitajat ajautuivat jopa itsemurha-ajatusten partaalle, mikä säikäytti Suomessakin ja pani aluille tutkimusta jaksamisesta.
 – Tutkimus on vielä hyvin alussa. Poronhoitajilla ei ole esimerkiksi työterveyshuoltoa. Nyt kun moni asia on maailmassa muuttumassa, niin on varmaan ihan hyvä selvittää poronhoitajien hyvinvointia, sanoo arktisen tutkimuksen professori  Arja Rautio  Oulun yliopistosta.
 Poronhoidolla on tärkeä merkitys erityisesti syrjäisillä alueilla, kertoo poroisäntä Mika Kavakka. Juuso Stoor / Yle
 Ala kohtelee naista hyvin, laki ei
 Suomen suurimman paliskunnan Kemin-Sompion poroisäntä  Mika Kavakka  on tyytyväisenä seurannut nuorten sukupolvien tulemista mukaan poronhoitajiksi.
 Suomessa on lähemmäs tuhat nuorta alle 25-vuotiasta poronomistajaa. Kaiken kaikkiaan poronomistaja on noin 4500 poronomistajaa ja poroja noin 200 000.
 – Näyttää, että se seuraava polvenkorkuinen sukupolvi on myös nousemassa sieltä. Kyllä minä näen, että poronhoito elinkeinona kiinnostaa ja sillä on iso merkitys nimenomaan täällä syrjäisillä alueilla ja kylien lämpiminä pitäjinä.
 Lue myös:   Iida Melamies haluaa vaikuttaa poronhoidon tulevaisuuteen, ja nyt nuori nainen huomaa puhuvansa elinkeinon puolesta koko ajan
 Kavakka kertoo, että naiset osallistuvat ettotöihin eli kokoamiseen ja laiduntamiseen, erotuksiin ja vasan merkintöihin siinä missä miehetkin. Iida Wessman on kokenut päätoimisena poronhoitajana olevansa tasa-arvoinen perinteisessä poroelinkeinossa.
 – Enemmän se on ehkä ihmisestä kiinni kuin sukupuolesta. Koen, että tällä alalla nuoret naiset otetaan aivan yhtä vakavasti kuin nuoret miehetkin.
 Aivan mutkaton naisporonhoitajien asema ei silti ole. Poronhoitajat saavat sijaisapua niin suppeasti verrattuna muihin maatalousyrittäjiin, että yhdenvertaisuusvaltuutettukin pitää asiaa syrjintänä. Tämä vaikeuttaa erityisesti naisten poronhoitoa, sillä esimerkiksi synnytykseen ei saa sijaisapua kuin 200 tuntia.
 Saamelaiskäräjien puheenjohtaja  Tuomas Aslak Juuson  mukaan asiaan neuvotellaan parhaillaan korjausta sosiaali- ja terveysministeriön kanssa.
 Poronomistajille poronlihan ravintolamyynti on edelleen tärkeä tulonlähde, vaikka myyntiä suoraan kuluttajille on lisätty. Juuso Stoor / Yle
 Hieman valoa näkyvissä
 Poronhoitajien keskuudessa odotellaan matkailun elpymisen jatkumista, vaikka myös suoramyyntiä kuluttajille on kehitetty. Anne Ollilan mukaan lihan kysyntä ja tuottajahinta on jo palautunut sinne koronaa edeltävän ajan tason tuntumaan.
 – Se vähän auttaa tilannetta, mutta ei tässä poronhoitajat ihan hirveän helpolla pääse vielä tänäkään vuonna. Tuo ravintolasektori on poronlihan tuotannolle hyvin keskeinen kanava, Ollila sanoo.
 Lue myös:
 Inarissa poroja kuolee nälkään, eikä tappaja ole paksu lumi vaan metsänhakkuut – vanhojen metsien kansallispuistoissa poroilla menee paremmin
 Poronhoito on sukupolvelta toiselle siirtyvä elämäntapa, jolla harvemmin pääsee rikastumaan – "Luonnolla ja erämaalla on enemmän painoarvoa"
 Sami Riskilä muutti työnsä takia jopa nimensä, kun hän päätyi vuosisataisen perinteen jatkajaksi: "Poromiehellä matikka on oltava nelonen ja uskonto kymppi"
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  29.10. kello 23 saakka.

Kun isä kuoli, 28-vuotias Ida Wessman otti perheen porokarjan hoitaakseen – porotalouden vaikeudet ja ulkopuolisten paine eivät aja nuoria alalta


Summary: Vihreät tekee tänään päätöksen eduskuntaryhmän puheenjohtajasta Emma Karin siirtyessä ympäristö- ja ilmastoministeriksi. Harjanteen lisäksi ainakin Jenni Pitko on kiinnostunut tehtävästä.

Vihreiden kansanedustajat valitsevat tänään uuden puheenjohtajan eduskuntaryhmälleen.
 Ainakin puolueen kansanedustajat  Atte Harjanne  ja  Jenni Pitko  ovat kiinnostuneita tehtävästä, minkä lisäksi kansanedustaja  Saara Hyrkkö  harkitsee asiaa. Henkilöt kertoivat asiasta STT:lle.
 37-vuotias helsinkiläinen Harjanne, joka on puolueen tuore varapuheenjohtaja, oli jo aiemmin mukana puolueensa ministeri- ja puheenjohtajaspekulaatioissa. Oululainen Pitko, 35, ja espoolainen Hyrkkö, 34, ovat molemmat Harjanteen tapaan ensimmäisen kauden kansanedustajia. Aiemmin vaalikaudella Pitko sijaisti ryhmää tällä hetkellä johtavaa  Emma Karia  tämän äitiysloman ajan.
 Vihreiden eduskuntaryhmä valitsee uuden johtajansa viikoittaisessa kokouksessaan iltapäivällä. Aiemmin tässä kuussa vihreät päättivät, että Kari siirtyy ympäristö- ja ilmastoministeriksi.
 Vihreissä ei ole etukäteen päätetty sitä, tulisiko uuden ryhmäjohtajan jatkaa tehtävässään vaalikauden loppuun tai tehdä tilaa Karille, kun tämän ministeripesti päättyy. Ryhmäjohtajan paikka on perinteisesti katkolla valtiopäivien alkaessa joka helmikuussa.
 Ohisalo jää vanhempainvapaalle
 Iltapäivän kokouksesta odotetaan päätöstä keskeisille henkilövalinnoille, jotka ovat kestäneet vihreissä koko alkusyksyn.
 Kun Kari siirtyy ympäristö- ja ilmastoministeriksi, tehtävää nykyisin hoitava  Krista Mikkonen  siirtyy sisäministeriksi. Ministerikierron takana on puheenjohtaja, sisäministeri  Maria Ohisalon  jääminen vanhempainvapaalle.
 Ohisalolle on valittu erillinen sijainen myös puolueen puheenjohtajaksi. Tehtävää tulee hoitamaan  Iiris Suomela , joka puolestaan valittiin yhdessä Harjanteen ja Hanna Holopaisen kanssa puolueen uusiksi varapuheenjohtajiksi syyskuun puoluekokouksessa.
 Harjanteen tai Holopaisen mahdollinen tuplarooli olisi kuitenkin harvinaisuus, sillä puolueet pitkälti pitävät oman johtonsa ja eduskuntaryhmien johdon erillään toisistaan. Tällä hetkellä vasemmistoliiton  Jussi Saramo  on puolueiden varapuheenjohtajista ainoa, joka toimii eduskuntaryhmän johdossa. Läheltä liippaa vain RKP:n  Sandra Bergqvist , joka toimii niin puolueen kuin ryhmän varajohtajana.
 Kokouksesta mielenkiintoista odottaa ainakin eduskunnassa kolmatta kautta vaikuttava  Heli Järvinen . Hän ei kommentoi, ketä tukee uudeksi ryhmäjohtajaksi, muttei ole itse käytettävissä tehtävään.
 – Perinteisesti ryhmän puheenjohtajisto on tehnyt myös paljon yhteistyötä. Vielä suurempi merkitys on johtajiston kokonaisuudella kuin pelkällä puheenjohtajan henkilöllisyydellä, Järvinen sanoo.

Vihreät valitsee uuden puheenjohtajan eduskuntaryhmälle – muun muassa Atte Harjanne on kiinnostunut tehtävästä


Summary: Pienpetorautaan jäänyt karhuemo on havaittu viimeksi reilu viikko sitten, mutta nyt sen olinpaikasta ei ole tietoa.

Poliisi on lopettamassa Joensuun Enossa pienpetorauta jalassaan kulkevan karhun etsinnät.
 Karhusta on tehty havaintoja viimeksi reilu viikko sitten suunnilleen samalta alueelta, jolta karhu on havaittu neljän pentunsa kanssa aiemminkin.
 Nyt karhujen olinpaikasta ei kuitenkaan ole tietoa.
 – Me olemme olleet pariinkin otteeseen maastossa ravintohoukuttimen lähellä eläintä odottelemassa, mutta eipä se ole sinne tullut, toteaa Itä-Suomen poliisin rikosylikomisario  Harri-Pekka Pohjolainen .
 Pienpetorautaan jäänyt karhuemo on piileskellyt ihmisiltä kuukausia, mukanaan neljä viimetalvista pentua. Emo havaittiin Enon Sarvingissa riistakameran kuvasta ensimmäisen kerran heinäkuussa. Sittemmin karhusta oli voimassa lopettamispäätös, joka kuitenkin kumottiin lokakuun alussa.
 Talviunet voivat lopettaa etsinnät
 Pohjolaisen mukaan poliisin virka-aputehtävä loppuu tänä sunnuntaina. Jos karhua ei siihen mennessä löydy, aktiiviset etsinnät lopetetaan.
 – Jos karhusta tulee sen jälkeen vielä havaintoja, niin meidän pitää tilannekohtaisesti ratkaista, mitä tehdään.
 Karhut ovat parhaillaan vetäytymässä talvipesilleen. Voi olla, että loukkaantunut emo pentuineen tavataankin uudelleen vasta ensi keväänä.
 – Saattaa olla, että viisikko on jo talvipesässä, tai ainakin ne voivat mennä sinne näinä päivinä milloin tahansa. Meillä alkaa aika loppumaan, Pohjolainen sanoo.
 Lue lisää:
 Enon rautakarhu halutaan nyt elävänä kiinni ennen talviunia – suurpetoasiantuntija: "Tietyn karhuyksilön löytäminen luonnosta on vaikeaa"
 Enon rautakarhun lopetusmääräys on purettu – poliisi yrittää sittenkin emon nukutusta ja pienpetoraudan poistamista
 Pienpetorautojen täyskiellolle tyrmäys Savo-Karjalan kansanedustajilta – tiukemmalle säätelylle löytyy ymmärrystä
 Tällaisia ovat karhujen tassuja runnelleet pienpetoraudat – niiden valvonta on vaikeaa, mutta ministerin mukaan niistä ei luovuta

Poliisi on lopettamassa Enon rautakarhun etsinnät – pelkona on, että emo ja poikaset ovat jo talviunilla


Pariskunnan eroriski on korkeampi, jos molempien vanhemmat ovat eronneet, ilmenee  Turun yliopiston tutkimuksesta .
 Eroriski on huomattavasti suurempi kuin sellaisessa tapauksessa, jossa kummankaan puolison vanhemmat eivät ole eronneet tai jos vain toisen vanhemmat ovat eronneet. Yhteys on vahvempi avioliitossa kuin avoliitossa.
 Vanhempien eron kokenut myös valitsee useammin puolisokseen toisen vanhempien eron kokeneen verrattuna sellaiseen, jonka vanhemmat eivät ole eronneet, kerrotaan tiedotteessa.
 Suomessa eroriski on tutkimuksen mukaan kaksinkertainen niillä pariskunnilla, joissa kumpikin puoliso on kokenut vanhempien avioeron. Aiempien tutkimusten mukaan Yhdysvalloissa ja Norjassa eroriski vastaavassa tilanteessa oli kolminkertainen.
 Yliopiston tutkimuksessa hyödynnettiin suomalaista rekisteriaineistoa 28 000 pariskunnasta. Tutkimuksessa otettiin huomioon yksilöiden parisuhdehistoria ikävuosilta 18-45.

Tutkimus: Pariskunnan eroriski korkeampi, jos molemmat puolisot ovat kokeneet vanhempien avioeron


Summary: Kolmikerroksinen ja kolmirappuinen kerrostalo on kärsinyt laajat vahingot tulipalossa Porvoon keskustassa Pormestarinkadulla. Kaikki talon asukkaat on saatu evakuoitua, yksi henkilö loukkaantui palon yhteydessä lievästi.

Pelastuslaitos sai hälytyksen tulipalosta noin kello 13 iltapäivällä. Palo levisi kolmikerroksisen ja kolmirappuisen asuintalon kattorakenteissa laajalle alueelle ja aiheutti sankan savun Porvoon keskustan ylle.
 Alkuillasta noin klo 17:30 mennessä palo on saatu rajattua kattorakenteisiin.
 – Sammutustyö alkaa olla loppusuoralla, mutta raivaustyöt, jälkisammutus ja -vartiointi jatkuvat vielä pitkälle iltaan, Itä-Uudenmaan pelastuslaitoksen riskienhallintapäällikkö  Tomi Pursiainen  toteaa.
 Tulipalo ei päässyt leviämään asuntoihin, mutta niissä ja porraskäytävissä on laajat savu- ja vesivahingot.
 Porvooseen on perustettu evakuointikeskus talon 19 asukkaalle.
 Yksi henkilö loukkaantui tulipalon yhteydessä lievästi.
 Yle Östnylandin toimittaja havahtui kotonaan  savunhajuun iltapäivällä .
 Pelastuslaitos arvioi palon saaneen alkunsa talon katolla tehdyistä korjaustöistä.
 Porvoon Näsissä syttyi keskiviikkona tulipalo kolmikerroksisessa kerrostalossa. Yle / Hanna Othman
 Lähialueen asukkaita kehotetaan savun vuoksi siirtymään sisätiloihin ja sulkemaan ilmanvaihto. Yle / Hanna Othman
 Pelastuslaitoksen mukaan palo on kattorakenteissa. Noin kaksi kolmasosaa katosta on tulessa. Yle / Stefan Paavola

Uhkaava kerrostalopalo Porvoossa: Kaikki asukkaat saatiin evakuoitua, yksi loukkaantui lievästi


Summary: EU varoitteli Puolaa useiden kuukausien ajan mahdollisista seuraamuksista, jos maa ei ryhdy noudattamaan unionin yhteistä oikeusvaltioperiaatetta. Puolan sakot pidätetään sen EU-tuista.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Luxemburgissa toimiva EU-tuomioistuin määräsi keskiviikkona Puolan maksamaan miljoona euroa päivässä oikeusvaltiorikkomuksista.
 Kyseessä on viimeisin käänne Puolan ja EU:n välisessä kiristyneessä kiistassa Puolan laeista, jotka uhkaavat unionin mukaan maan oikeuslaitoksen itsenäisyyttä.
 Puola ja EU ovat kiistelleet kuukausien ajan maan oikeusjärjestelmän riippumattomuudesta.  Kiista liittyy sekä Puolassa tuomareita valvovaan "kurinpitoelimeen" , jonka jäsenet valitaan poliittisin perustein että siihen, onko EU:n lainsäädäntö ensisijainen Puolan omaan perustuslakiin nähden.
 Belgian pääministeri  Alexander De Croo  varoitti keskiviikkona Puolaa käyttämästä EU:ta "pankkiautomaattina". De Croo kommentoi Puolan toimia College of Europe -yliopiston kampuksen avajaisissa Brugesissa.
 – Et voi vain ottaa rahaa vastaan, mutta kieltäytyä (yhteisistä) arvoista.
 Sakot pidätetään Puolan saamista EU-tuista. Puola on unionin suurin EU-tukien saaja. Vuonna 2020 maa vastaanotti EU-tukia yli 18 miljardia euroa,  kertoo uutiskanava Euronews .
 Päätös jättisakoista hauraalla hetkellä
 Tuomioistuin kuvaa lausunnossaan rangaistusta tarpeelliseksi, jotta "vältyttäisiin vakavalta ja peruuttamattomalta harmilta EU:n lailliseen järjestykseen sekä laillisuusperiaatteen kaltaisiin arvoihin, joille EU on rakennettu".
 EU-tuomioistuimen asettamat sakot astuvat voimaan erittäin hauraalla hetkellä, arvioi Euronews. Vain pari viikkoa sitten Puolan perustuslakituomioistuin linjasi, että osa EU:n perussopimusten artikloista on maan perustuslain vastaisia.
 Oikeustoimet Puolaa vastaan aloitti EU-komissio, joka valvoo EU-lakien noudattamista. Komission puheenjohtaja  Ursula von der Leyen   muistutti viime viikolla , että EU-komissio voi puuttua Puolan oikeusvaltiouhitteluun taloudellisilla keinoilla.
 Silloin von der Leyen nosti esiin, kolme mahdollista vaihtoehtoa Puolan toimiin puuttumiseksi: rikkomusmenettely, EU-budjettiin liitetyn oikeusvaltioehdollisuuden ja muiden taloudellisten keinojen käyttö sekä artikla seitsemän mukainen menettely. Käytännössä tämä tarkoittaa, että artikla seitsemän mukaan Puolaa voi esimerkiksi uhata äänioikeuden menetys EU-päätöksenteossa.
 Lue myös:
 EU-johtajat koolla Brysselissä – Marin ei odota ratkaisua Puola-kiistaan, Unkarin pääministeri haukkui ilmastotoimet utopistiseksi fantasiaksi  (21.10.)
 EU-komission puheenjohtaja väläyttää taloudellisia keinoja Puolan uhitteluun puuttumiseksi, Puolan mielestä EU pelottelee  (19.10.)
 Puolan ja EU:n kiista perustuslaista syvenee, EU kommentoi Puolan lainsäädäntöä koskevaa linjausta – "Puola leikkii tulella"  (8.10.)

Puolalle jättisakot oikeusvaltiokiistassa – EU-tuomioistuin määräsi maksamaan miljoona euroa päivässä


Summary: Yhtiön arvion mukaan henkilöstön määrä saattaa vähentyä enintään 320 henkilöllä.

Helsingin kaupungin energiayhtiö Helen käynnistää yt-neuvottelut, joiden piiriin kuuluu Tuotanto ja omaisuus –liiketoiminnon hieman yli 400 työntekijää. Työnantajan arvion mukaan henkilöstön määrä saattaa vähentyä enintään 320 henkilöllä.
 Taustalla on Helenin hallituksen päätös selvittää, voisiko Salmisaaren voimalaitoksen luopumista kivihiilestä aikaistaa. Yhtiön on tarkoitus selvittää, voisiko Salmisaaren voimala luopua kivihiilestä energiantuotannossa viimeistään 1. huhtikuuta 2024 aiemman vuoden 2029 sijaan.
 – Nyt käynnistyvän selvityksen mukainen entistä painokkaampi keskittyminen hajautettuun energiajärjestelmään siirtymiseen ja kattavan energia-alustan rakentamiseen aiheuttaa painetta muutoksille organisaatiossa, sanotaan  yhtiön tiedotteessa .
 Helen siis luopuisi kokonaan kivihiilen käytöstä viisi vuotta ennakoitua aiemmin. Hanasaaren voimalaitos päätettiin sulkea ja sen tuotanto lopettaa niin ikään varhaistetulla aikataululla 1.4.2023.
 Lue aiheesta lisää:
 Helsinki haluaa hiilineutraaliksi viisi vuotta tähdättyä aiemmin eli 2030 – grafiikka näyttää, miten kaupungin päästöt ovat muuttuneet
 Puhtaampaa lämpöä janoava Helen jää yksin jättihankkeensa kanssa – Fortum ei haluakaan hukkalämpöä Kilpilahden öljynjalostamoalueelta
 Näin energiayhtiöt aikovat korvata ilmastonmuutosta kiihdyttävät polttoaineet – tarkoittaako muutos kaupunkilaisille isompaa lämmityslaskua?
 Puhtaampi maalämpö houkuttelee kaukolämmön kallistuessa, mutta sopiiko se juuri sinun taloyhtiöösi? Näillä nyrkkisäännöillä pääset jyvälle

Helen aloittaa yt-neuvottelut – energiayhtiö haluaa selvittää, voiko Salmisaaren voimalaitos luopua kivihiilestä ennakoitua aiemmin


Summary: Pentubisnes on tunnustettu ongelma Suomessa ja Euroopassa. Ostaja voi tahtomattaan tukea laitonta pentutehtailua, ellei ole tietoinen pennun taustoista.

Korona-ajan koirabuumi on lisännyt laitonta koirabisnestä Suomessa ja muuallakin Euroopassa. Viranomaiset varoittavat, ettei kaupantekoon kannata lähteä, mikäli siihen liittyy jotain hämärää tai epäselvää.
 Koiran hankinnan yhteydessä myyjältä tulisi pyytää koiran terveystodistus. Tämä koskee myös rescuekoiria eli koiria, jotka on sijoitettu uuteen kotiin kodittomuuden jälkeen.
 – Jos kaupantekoon liittyy jotain hämärää, peruminen tulisi tehdä heti ensimmäisen kontaktin yhteydessä, ei vasta hellyttävän pennun äärellä, varoittaa Etelä-Suomen aluehallintaviraston läänineläinlääkäri  Sari Haikka  Ylen Radio Suomen Päivän lähetyksessä keskiviikkona.
 Hänen mukaansa olisi hyvä, että ostaja voisi seurata koiran kasvatusta jo ennen ostopäätöstä. Myyjä pitäisi pystyä identifioiman, sillä monet epärehellistä kauppaa tekevät käyttävät nimimerkkejä ja vaihtuvia prepaid-liittymiä.
 Maksamisessa tulisi välttää käteiskauppaa.
 – Jos tämä ei sovi myyjälle, täytyy vain kasvattaa omaa mielenlujuutta ja perua kauppa. Lisäksi on syytä tehdä ilmoitus viranomaisille, joita ovat verohallinto, Tullin talousrikostutkinta, poliisi ja eläinlääkintäviranomaiset, Haikka ohjeistaa.
 Koiran hankkimiseen ulkomailta houkuttelevat Haikan arvion mukaan pentujen kova kysyntä ja saatavuusongelmat sekä hinta.
 – Kyse on elävästä eläimestä, joka elää keskimäärin kymmenen vuotta. Koira on myös perheenjäsen, joten jokaisella pitäisi olla malttia ja kiinnostusta perehtyä sen alkuperään ja ryhtyä vastuulliseen ostotapaan, Haikka sanoo.
 Etelä-Suomen aluehallintavirastossa työskentelevä Haikka saa tiedon eläinlääkäriltä, mikäli vastaanotolle tulleen koiran paperit eivät ole kunnossa. Vastaan tulee usein huonomuistisia omistajia.
 – Kysyttäessä ei muisteta noutopaikkaa ja myyjäkin on epäselvä.
 Tuntemattoman alkuperän riskinä ovat vakavat taudit
 Koirien tuontiin voi liittyä riski uusista taudeista, joista osa on riski myös ihmiselle. Keskiviikkona uutisoitiin, että Suomesta on löytynyt  ensimmäistä kertaa koiran kielimatotartunta .
 – Tuontikoirista on selkeästi suurempi riski saada myös ihmisiin tarttuvia tauteja kuin kotimaassa. Meillä on onnekas tilanne, sillä asumme pohjoisessa ja täällä on hyvä valvonta, Haikka sanoo.
 Lakisääteisesti velvoitetaan valvomaan kahta vaarallista tautia, vesikauhua eli rabiesta ja ekinokokki heisimatoja. Erityisesti kulkukoirina eläneillä koirilla on voinut olla kontakteja luonnonvaraisiin rabiesta kantaviin eläimiin.
 Koirilla voi olla muitakin haittaa aiheuttavia tauteja, joten Haikka suosittelee testejä, vaikka niitä ei laissa vaadittaisi.
 – Rescuejärjestöt ovat järjestäytyneet ja niillä on sertifiointi. Se on hyvä toimintatapa. Järjestöt suosittelevat tutkimuksia, joita pitää tehdä ja tekevätkin niitä, Haikka sanoo.
 Koirilta tulisi esimerkiksi tarkastaa ilmoitetun rokotteen synnyttämät vasta-aineet. Testi osoittaa, onko rokote toiminut ja nostanut yksilön vasta-aineet suojaavalle tasolle.
 Torjunta tehokkainta rajalla
 Suomeen tuodaan ulkomailta satoja koiria vuodessa. Taloudellisesti mitattuna järjestäytynyt pentukoirien kuljettaminen on kolmantena aseiden ja huumeiden salakuljetuksen jälkeen.
 Kansallinen eläintautilaki antaa tullille toimivallan tutkia ja seurata pentujen kuljetuksia rajalla sekä tarvittaessa antaa sanktioita.
 Tautivalvontaan tulisikin Haikan mukaan keskittää resursseja rajalle.
 – Jotta valvonta olisi tehokasta ja tarkoituksenmukaista, sen tulisi tapahtua rajalla. Jos ilmenee ongelmia, voidaan aloittaa sanktiointi ja esitutkinta, tilanteet etenevät jouhevasti ja nopeasti. Kun pennut tulevat sisämaahan, tilanne monimutkaistuu, Haikka sanoo.
 Ruotsin tullilaitos kertoi helmikuussa, että tuontikoirien määrä on lisääntynyt rajalla ja rikolliset ovat yhä kiinnostuneempia salakuljetuksesta.
 – En näe mitään syytä, etteikö meillä Suomessa olisi sama tilanne, Haikka toteaa.
 Haikka lähettää viestin myös verohallintoon.
 – Uskallan väittää, että pentukaupasta valtaosa on pimeää käteiskauppaa, joten verotettavaa on.
 Voit keskustella aiheesta torstaihin 28.10.2021 kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Koiralta löytyi Suomessa ensimmäistä kertaa kielimatotartunta – voi tarttua myös ihmiseen
 Pentutehtailu, laiton maahantuonti ja karkailu halutaan kuriin – koiriin tulossa pakollinen mikrosiru
 Laiton koirabisnes rehottaa Suomessa – näin sairaat ja paperittomat pennut pääsevät maahan ja vaihtavat omistajaa

Laiton koiranpentubisnes kukoistaa Suomessa ja muualla Euroopassa – ulkomaisen paperittoman koiran riskinä vaaralliset taudit


Summary: Kouvolan kaupunki tahtoo olla Suomen pelitaiteen pääkaupunki. Tittelin lunastus alkaa ensi vuonna, kun pelitaide tulee kaupunkilaisten silmien eteen monessa eri muodossa, myös omalle tietokoneelle.

Kouvolalla on unelma: se tahtoo olla Suomen pelitaiteen pääkaupunki.
 Ensi vuonna pärähtää käyntiin pelitaiteen tapahtumien kokonaisuus, jolla kaupunki aikoo lunastaa tittelinsä.
 Tavoite ei ole täysin tuulesta temmattu. Kaupungissa on pelialan koulutusta sekä korkeakoulu- että ammattikoulutasolla. Kouvola tahtoi olla  pelialan kuuma tukikohta  jo kymmenisen vuotta sitten.
 Se oli aikaa, kun Angry Birds oli näyttänyt, mihin suomalainen peliteollisuus pystyy.
 Innostus kuitenkin hiipui , vaikka koulutusohjelmat jäivät. Kouvolasta muistetaan nyt lähinnä betonikuutiotalot ja lakritsi, ei pelialaa.
 Näitä Kouvolassa riittää, betonikuutioita. On siellä muutakin, ja siksi Kouvolan pelitaustaa tahdotaan nostaa esiin. Arkistokuva. Pyry Sarkiola / Yle
 Unelma heräsi uudelleen noin kolme vuotta sitten. Kouvolaan saatiin Taiteen edistämiskeskuksen palkkaama läänintaiteilija  Jaakko Kemppainen , jonka tehtävänä on tutkia ja kehittää pelitaidetta, jota kuvaillaan  "nykypäivän graffiteiksi" . Nyt pelataan videopelejä, joissa on usein hyvin taiteellisia elementtejä.
 Siksi Kouvola yrittää uutta tulemista juuri pelitaiteen kanssa.
 Tulossa on esimerkiksi pelitaiteen konkretiaa kouvolalaisittain: kaupungin keskusta aiotaan rakentaa Minecraft-pelin sisään.
 Minecraft on videopeli, jossa pelaaja saa luoda rakennelmia kuutioiden avulla kolmiulotteisessa maailmassa. Pelitapoja on monia.
 Keskustan rakentamisessa käytetään hyväksi laserkeilausdataa, joka saadaan kaupungin maanmittauksesta. Mukana on myös Kouvolan seudun ammattiopiston digitukihenkilö  Roope Degerman , joka on innostunut Minecraftista.
 Läänintaiteilija Jaakko Kemppainen näkee Minecraft-kokeilun pelitaiteena, jolla voi myös vaikuttaa.
 – Perimmäinen ajatus olisi avata se kaikelle kansalle. Jos ihmiset rakentaisivat sinne ehdotuksia kaupungin kehittämiseksi, kaupungin tahot voisivat käydä katsomassa, miltä pelaajien kaupunki näyttää, Kemppainen innostuu.
 Mitä on pelitaide?
 Kouvolaan on tulossa ensi vuonna esimerkiksi Suomen laajin pelitaiteen näyttely Poikilo-museoihin, ammattilaisten pelitaidetyöpajoja, kerhotoimintaa nuorille ja pelitaiteen yleisöluentosarja.
 Ensi vuodelle suunnitellaan myös dokumenttien esittämistä ja julkista pelitaidetta ympäri kaupunkia.
 Poikilo-museoiden johtaja  Anu Kasnio  kertoo, että pelitaide on käsitteenä melko uusi.
 – Pelitaiteessa tärkeää on vuorovaikutteisuus kokijan ja teoksen välillä. Teoksen kokija suorittaa oman osuutensa sen jälkeen, kun taiteilija suorittaa omansa ensin.
 Pelitaiteen määritelmää haetaan vielä. Tärkeät elementit ovat jonkinlainen pelillisyys ja tunnistettavat taiteen muodot.
 Lue lisää:   Kouvola tahtoo pelitaiteen pääkaupungiksi – 75 000 euron rahoitus mahdollistaa sen, että taidemuseo pääsee kokeilemaan uutta
 Pelitaide mielletään Kasnion mukaan usein digitaaliseksi, mutta jo pelkät lautapelit ja kirjallisuus voivat olla pelitaidetta.
 Esimerkiksi kirjat, joissa lukija saa tehdä valintoja ja siten muokata oman lukukokemuksensa, ovat kirjallisuustaidetta, jossa on pelillisyyttä. Eli pelitaidetta.
 Kouvolasta kuin Sodankylä?
 Varsinainen pelitaidehanke käynnistyy maaliskuussa pelikulttuurin yleisellä luentosarjalla. Syksyllä avataan Poikilo-museoiden näyttely, joka on koko vuoden pelitaiteen helmi.
 Suunnitteilla on myös kerho, jossa 4.–9.-luokkalaiset pääsisivät testaamaan pelintekotaitojaan. Aloite pelikerhon perustamiseen tuli suoraan oppilailta. Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulusta rekrytoidaan parhaillaan pelisuunnittelijoita ja ohjelmoijia, jotka voisivat ohjata kerhoja. Toiminta käynnistetään mahdollisimman pian.
 Kemppainen uskoo Kouvolan mahdollisuuksiin tulla tunnetuksi pelien kautta.
 – Kouvola on sen verran pieni, että siellä on mahdollista saada pelitaide näkyviin koko kaupungissa ja kaupunkikuvassa. Esimerkiksi Rakkautta&Anarkiaa-elokuvafestivaali ei muuta Helsingin arkea paljoakaan, mutta Sodankylän elokuvajuhlat kääntävät koko kylän ympäri. Kouvolassa on mahdollisuus Sodankylä-ilmiöön.
 Lue lisää:   Kohta videopeleistä tulee salonkikelpoisia – pelitaide saa ensimmäisen läänintaiteilijansa

Minecraftiin tulee Kouvola, joka avataan pelaajien leikkikentäksi – unelma pelikaupungin tittelistä elää yhä, ja kaupunki aikoo lunastaa sen nyt


Summary: Vuosisadan lopulla itäisessä Afrikassa ja Arabian niemimaalla saattaa tulla selvästi enemmän sateita kuin nyt. Tämä ei silti ole välttämättä hyvä uutinen.

Ilmaston lämpenemisen myötä sademäärät muuttuvat kaikkialla maapallolla. Ilmastotutkijoiden mukaan pääsääntö on, että ilmastonmuutos lisää sateita nykyisin sateisilla seuduilla ja kuivattaa kuivia alueita.
 On kuitenkin mahdollista, että ilmastonmuutoksen myötä sademäärä lähteekin nousuun eräillä seuduilla, jotka nyt kärsivät vesipulasta.
 Hallitustenvälinen ilmastopaneeli IPCC on sisällyttänyt  arvioraporttiinsa  arvion, jonka mukaan sateet voisivat lisääntyä Afrikassa Sahelin alueella, etenkin Sudanin seudulla, sekä Arabian niemimaan eteläosassa.
 Tropiikin kiertoliike laajenee
 Ilmatieteen laitoksen ryhmäpäällikkö  Kimmo Ruosteenoja  kertoo, että kyse on niin sanotun tropiikin kiertoliikkeen muuttumisesta.
 Tropiikin kiertoliike merkitsee sitä, että päiväntasaajan kohdalla lämmin ilmamassa nousee ylös. Riittävästi kohottuaan ilma viilenee, jolloin suuri osa vesihöyrystä tiivistyy ja sataa alas.
 Tämä kiertoliike tuo jatkuvasti sateita päiväntasaajan tienoille keskiseen Afrikkaan. Kun päiväntasaajalta liikutaan poispäin, sateet muuttuvat ajoittaisemmiksi ja epävarmemmiksi. Esimerkiksi Saharan autiomaan eteläpuolella sijaitsevalla Sahelin alueella sateet osuvat yleensä kesäkuukausille.
 Ilmaston lämmetessä tropiikin kiertoliikkeen vaikutusalue laajenee, eli sateita riittäisi entistä enemmän Sahelin alueelle, samoin kuin Arabian niemimaan eteläosaan. Nämä alueet ovat nykyään varsin kuivia.
 Poika ajoi polkupyörällä sadeveden valtaamassa Jemenin pääkaupungissa Sanaassa heinäkuussa 2021.   Yahya Arhab / EPA
 IPCC:n julkistamissa ennusteissa sademäärät voisivat kasvaa näillä alueilla jopa 30–40 prosenttia ennen tämän vuosisadan loppua, kertoo Kimmo Ruosteenoja.
 Ruosteenoja kuitenkin huomauttaa, etteivät kaikki ilmastotutkijat ole päätyneet ennusteet tähän lopputulokseen. Ennusteissa on siis epävarmuutta.
 Hän muistuttaa lisäksi, että myös näillä seuduilla ilmasto lämpenee, mikä merkitsee haihtumisen lisääntymistä. Koko sademäärän lisäys ei siis olisi ihmisten ja luonnon hyödynnettävissä.
 Tropiikin kiertoliike oli hyvin laaja jääkauden jälkeisinä vuosituhansina, jolloin ilmasto oli selvästi nykyistä lämpimämpi, Ruosteenoja kertoo. Noina aikoina suuri osa nykyisestä Saharan autiomaasta oli vehreää savannia. Alue alkoi kuivua noin 6 000 vuotta sitten.
 Missä muodossa sateet tulevat?
 Pyhiinvaeltajat joutuivat vesisateeseen Mekassa elokuussa 2019. EPA
 Ilmastonmuutosmalleista tehdyt kartat eivät kerro, millä tavalla kasvava vesimäärä tulisi maanpinnalle. Parhaiten luonto hyötyisi rauhallisista, pitkäkestoisista sateista.
 On mahdollista, että sateet tulisivat äkillisinä myrskyinä.
 Jo nyt Arabian niemimaan eteläosa saa kohtalaisesti sadetta, minkä ansiosta muutoin äärimmäisen kuivan niemimaan rannikkoseudulla on vehreitä alueita. Suuri osa näistä sateista on kuitenkin peräisin Intian valtamereltä saapuvista trooppisista myrskyistä, jotka saavat aikaan haitallisia tulvia.
 Ylen päivittyvä ilmastonmuutos-uutisointi
 Tutkimus: Saharassa valtavat vesivarat

Ilmastonmuutos useimmiten kuivattaa jo ennestään kuivia seutuja, mutta näillä aavikoilla sademäärä voi kasvaa merkittävästikin


Summary: Etruskit tulivat idän aroilta kuten muutkin nykyisessä Italiassa eläneet aikalaisensa. Sen kertovat geenit. Kielelle sen sijaan ei  ole edelleenkään löytynyt yhtään sukulaista, ei kuollutta eikä elävää.

Ennen kuin Rooman keisarikunta otti vallan suurimmassa osassa Eurooppaa, nykyisen Italian keskiosat olivat olleet vuosisatoja etruskien hallinnassa. He olivat rautakauden mahtikansa, jonka metallinkäsittelytaidot olivat vailla vertaa.
 He ovat olleet myös iso arvoitus: Mistä tuli moinen kansa, jonka kieli ei kuulunut indoeurooppalaiseen kieliperheeseen? Siitä kiistelivät jo antiikin Kreikan ja Rooman historioitsijat, eivätkä selvyyttä olleet tätä ennen saaneet seuraavatkaan tutkijapolvet yli kahteen vuosituhanteen.
 Etruskikaupungit olivat kukkeimmillaan 600-luvulla eaa. Lopulta etruskien oli kuitenkin taivuttava Rooman valtaan. Ajanlaskumme alussa heitä ei enää ollut: he olivat sulautuneet roomalaisiin.
 Etruskikansan mukana katosi kielikin, eikä etruskien kirjoituksia edelleenkään ymmärretä kuin osittain. Niinpä heiltä itseltään ei ole juuri ollut saatavissa sanallisia johtolankoja. Arkeologisista löydöistä ja naapurikansoihin päätyneistä vaikutteista heitä on sentään voitu jäljittää.
 Heistä jäi selviä jälkiä Rooman ja Kreikan kulttuureihin, sillä metallinkäsittelijöinä, viljelijöinä, kauppiaina ja taitelijoina menestyksekkäistä etruskeista kannatti ottaa mallia.
 Etruskialueet tarjosivat oivat puitteet niin maanviljelylle kuin metallinjalostukselle. Tuliperäinen maa oli hedelmällistä, rauta- ja kuparimalmia oli runsaasti, kuten vuoristometsiäkin, joiden puusta saatiin hiiltä metallien tuottamiseen.
 Uudella kansainvälisellä tutkimuksella on arvoitukseen vastaus, jota arkeologit olivat esinelöytöjen perusteella uumoilleetkin: etruskit olivat jokseenkin samaa väkeä kuin aikansa Italian muutkin asukkaat. Tätä ennen hypoteesin tueksi ei ollut riittävää näyttöä.
 Uudessa tutkimuksessa verrattiin Italian alueen geneettisiä väestönmuutoksia pitkälti etruskiajan jälkeenkin.
 Analysoitavana oli 82 ihmisen perimä 12 haudasta Keski- ja Etelä-Italiasta. Aikahaarukka ulottui noin vuodesta 800 eaa. vuoteen 1000 jaa.
 Näissä kahdessa haudassa Vetulonian etruskikaupungissa levänneiden vainajien luista saadut näytteet olivat mukana DNA-analyyseissä.  Paolo Nannini
 DNA-analyysien perusteella niin etruskien kuin latinan puhujien esivanhemmat näyttävät olleen viljelijäväestöä laajalta aroalueelta, joka ulottuu Mustanmeren pohjoispuolelta nykyisestä Ukrainasta aina Kaspianmerelle nykyiselle Venäjälle.
 – Etruskeilla oli tuntuvasti arojen perimää, eikä heitä olisi voinut ulkonäön perusteella erottaa latinalaisista, sanoo  Tübingenin yliopiston  geneetikko  Cosimo Posth .
 Hän on  Science Advances  -lehdessä julkaistun  Antiikin Rooma: Euroopan ja Välimeren alueen geneettinen tienristeys  -tutkimusartikkelin pääkirjoittaja.
 .
 Pohjoisimmat DNA-näytteet ovat Emilia-Romagnasta, eteläisimmät Basilicatasta, jonne etruskialueet eivät yltäneet.  Jyrki Lyytikkä / Yle
 Varhaiset etruskinkieliset juurtuivat nykyisen Keski-Italian alueelle pronssikaudella. Kun heidän kulttuurinsa alkoi kukoistaa ja alueensa laajeta, heihin sulautui muiden kielten puhujia, tutkimuksessa päätellään.
 Etruskeilla oli niin paljon vaikutusvaltaa, että Rooman ensimmäisten hallitsijoiden arvioidaan olleen Etruriasta.
 – Tulokset haastavat suoraviivaiset oletukset, joiden mukaan geenit ovat yhtä kuin kieli. Varhaisten itaalisten kielten puhujien sulautuminen etruskien puheyhteisöön oli monimutkainen kuvio, joka vei aikaa, sanoo Firenzen yliopiston antropologian professori  David Caramelli.
 Nykymaailmassa yli kolmannes väestöstä puhuu äidinkielenään jotakin protoeuraasian kielestä haarautuneista indoeurooppalaisista kielistä. Euroopassa suomen kieli on yksi harvoista poikkeuksista.
 Etruskin kieli oli outolintu, jolle ei ole löytynyt esivanhempia. Sen arvoituksen ratkaisemiseksi tarvitaan lisää arkeologien, historioitsijoiden, lingvistien ja myös geneetikkojen panosta, tutkimuksessa sanotaan.
 Indoeurooppalaisten kielten yhteiset juuret häämöttävät yhä muun muassa numeraaleissa. Esimerkiksi 2 on sekä liettuaksi että kurdiksi "du",  4 on espanjaksi "cuatro" ja latviaksi "četri" ja 8 puolestaan saksaksi "acht" ja Irlannin kelttikielellä iiriksi "ocht". Etruskin kielen numeraalit, siinä määrin kuin ne tunnetaan, eivät muistuta mitään näistä.
 DNA-analyysit kertovat, että etruskien geenipooli pysyi vakaana satoja vuosia, rautakaudelta Rooman tasavallan ajalle. Joukkoon liittyi jonkin verran ihmisiä Välimeren itälaidalta, Pohjois-Afrikasta ja Keski-Euroopasta, mutta ei niin paljon, että se olisi mullistanut perimää.
 Rooman keisariajalla tilanne muuttui. Välimeren itäkantilta tuli paljon uutta väkeä, ei välttämättä vapaaehtoisesti. Tutkijoiden mukaan tulijat lienevät olleet sotilaita ja orjia, joita Rooman valtakunta siirteli laajalla alueellaan.
 – Geneettinen muutos kertoo selvästi Rooman keisarikunnan roolista isojen ihmismäärien siirtymisessä paikasta toiseen. Liikettä oli paitsi maantieteellisesti niin myös sosioekonomisesti alas ja ylös, sanoo  Max Planckin evoluutioantropologisen instituutin  johtaja  Johannes Krause.
 Kun Rooman valta romahti ja Italiaan tuli muuttajia pohjoisesta, heistäkin jäi havaittavissa olevan geneettinen sormenjälki entisille etruskialueille, tutkimuksessa sanotaan.
 Sen lopputulema on, että ajanlaskumme ensimmäisen vuosituhannen historialliset tapahtumat vaikuttivat perusteellisesti eteläeurooppalaisten geenikarttaan.
 Etruskihaudan seinään 2 500 vuotta sitten maalatuissa juhlissa miehet lepäilevät divaaneilla ja naiset tarjoilevat. Etruskikulttuurissa naisilla oli kyllä lupa juhlia siinä missä miehilläkin, toisin kuin kreikkalaisnaisilla.  Terence Kerr / Alamy / AOP
 Rautakauden geenien yhtäläisyys tekee etruskin kielen poikkeuksellisuudesta vieläkin suuremman arvoituksen.
 Kirjoitusasussa on tuttuutta, mutta se johtuu kontakteista kreikkalaisten kauppiaiden ja uudisasukkaiden kanssa. Etruskien kirjoitettu kieli syntyi tuon yhteydenpidon vaikutuksesta 600-luvulla eaa.
 Etruskit muokkasivat aikansa kreikan aakkosia oman kielensä äänteiden ja kieliopin tarpeisiin. He kirjoittivat oikealta vasemmalla, ja moni aakkonenkin käännähti katsomaan eri suuntaan kuin kreikassa.
 400-luvulla eaa. elänyt kreikkalainen historioitsija Herodotos ryhtyi yhtäläisyyksien takia pohtimaan, olisivatko etruskit olleetkin muinaisia kreikkalaisia Vähä-Aasiasta.
 Kreikan kirjaimia etruskien käytössä. Gianni Dagli Orti / Shutterstock/ AOP
 Etruskit kirjoittivat tekstinsä yleensä pellavakankaisiin kääröihin tai vahatatauluihin eli materiaalille, joka ei ole kestänyt aikaa. Kirjoitusmateriaalit tiedetään, koska niitä – kuten mustepullojakin – näkyy heidän elämäänsä kuvaavissa maalauksissa.
 Suurin osa löydetyistä teksteistä on astioiden kyljissä kertomassa joko omistajasta tai lahjoittajasta. Tekstit ovat minä-muodossa, aivan kuin esine puhuisi. "Minä ole lahja Licinius-Hirsuaielta", ilmoittaa esimerkiksi yksi  alabastron eli hajuvoidepullo , joka kuuluu Metropolitan-museon kokoelmiin.
 Ilman kirjallisia lähteitä on hyvin vaikea päästä edes uskonnon jäljille, arkisista askareista puhumattakaan. Vaikka arkeologiset löydöt kertovat, että etruskit olivat uskonnollista kansaa, heidän jumalistaan tiedetään varsin vähän, joistakin pelkkä nimi.
 Kieliopista on selvitetty enemmän. Lauseista pystytään kertomaan, mikä sana on verbi ja mikä objekti. Sisältö jää silti usein hämäräksi.
 Kiveen hakatut tekstit ovat harvinaisia ja lyhyitä, ja ne liittyivät yleensä eliitin hautajaisiin. Merkittävä poikkeus löytyi viime vuosikymmenellä Toscanasta Poggio Collasta, Mugellon laaksosta. Runsaan metrin korkuisessa  hiekkakivitaulussa eli steelassa  oli heti nähtävissä noin 70 kirjainta sekä välimerkkejä.
 Tältä näyttävät muutamat steelan kirjaimista.  Mugello Valley Archaeological Project
 Steela oli pantu 2 500 vuotta sitten temppelin seinään. Hautajaistekstistä ei siis ollut kyse. Tutkijoille virisi toive uusista sanoista siihen pieneen etruskin kielen sanavarastoon, joka tunnetaan.
 Kun kivi päästiin puhdistamaan, merkkien määrä kasvoi ennennäkemättömäksi, yli 120:ksi. Pohdittavaa riittää edelleen, mutta yksi selvinnyt sana on ohjannut tulkintoja: Uni, etruskien hedelmällisyyden, rakkauden ja perheen jumala.
 Tutkijat ovat päätelleet, ettei Unin nimi ole steelan tekstissä vain sattumalta, vaan temppeli oli luultavasti omistettu hänelle.
 Tekstiä tulkinnut Venetsian yliopiston emeritusprofessori  Adriano Maggiani  perustelee päätelmää myös kaivauksien aiemmilla löydöillä, arvokkailla uhrilahjoilla, sekä kaiverruksen taidokkuudella, joka hänen mukaansa kertoo niin kirjurin oppineisuudesta kuin kivenhakkaajan kyvyistä.
 Aivan erityisesti hedelmällisyyden jumalattareen tuntuu viittaavan yksi Poggio Collan vuosikymmenien kaivauksissa tehty löytö: ruukku, joka on koristeltu kuvalla synnyttävästä jumalattaresta.
 Steela on yksi tärkeimmistä etruskilöydöistä vuosikymmeniin.  Poggio Collan uskonnollisten käytäntöjen lisäksi se antaa ratkaisevan arvokasta tietoa etruskien ajatusmaailmasta, kirjoittamisesta ja ehkä jopa kielestä.   Franklinin yliopiston arkeologian professori Gregory Warden viime vuonna History Things -sivustolla
 Etruskien tarinan jäljittämistä pala palalta jatketaan kaivauksilla niin Poggio Collassa kuin heidän muilla asuinalueillaan.
 Viime kesänä arkeologit löysivät Pontecagnanosta Salernosta nuoren vainajan haudan. Neljännellä vuosisadalla ennen ajanlaskumme alkua kuollut 12-vuotias poika oli puettu pronssiseen soturivyöhön.
 Jalkojen juureen oli asetettu kaksi keramiikka-astiaa. Toisessa oli ruokaa tuonpuoleiseen ja toisessa viiniä, jotta hänelle irtoaisi paikka symposiumiksi kutsutussa juhlaseremoniassa, kertoo kaivauksia johtanut arkeologi  Gina Tomay  uutistoimisto  ANSAlle.
 Hyvin säilynyt hauta ja sen vainaja ovat erittäin arvokas lisä etruskitutkimuksiin, sanovat arkeologit.  Stella Pictures / AOP
 Pontecagnanon etruskiasutus oli kukoistanut etenkin joitakin satoja vuosia ennen kuin nuori soturi eli siellä. Sillanpääasema oli kaukana etruskien sydänmailta mutta luontonsa ja meren puolesta mitä parhaimmassa paikassa, Tomay kertoo.
 Lännessä Selejoen takana, vain muutaman kilometrin päässä, oli kreikkalaiskaupunki Paestum, ja jos lähdettiin etelään, matka ei ollut pitkä myöskään Pompeijiin. Kaivausten löydöt kertovat myös merikauppayhteyksistä niin Egyptiin kuin Sardiniaan.
 Etruskipoika ei elänyt aikuiseksi, mutta eräänlaiset juhlat hän kuitenkin sai arkeologeilta kauan kuolemansa jälkeen: hänen luurankonsa julistettiin Pontecagnanon kymmenenneksituhanneksi arkeologiseksi löydöksi. Kaivaukset ovat jatkuneet kuusi vuosikymmentä.

Italian salaperäisen mahtikansan arvoitus ratkesi DNA-tutkimuksilla:  erikoisen kielen puhujilla olikin tuiki tavalliset geenit