Summary: Kangasalan uuden asuinalueen pääkadun työt ovat sadevesien valuma-alueella. Rissonkadun työmaalta valutettiin hulevesiä Petäjässuon laidalle neljänä päivänä.

Yleiset talonrakennustyöt sekä maa- ja vesirakennustyöt

Pitkospuita pitkin pääsee suoalueen ohi suoraan tuttuun lähimetsään poluille juoksentelemaan lapsen kanssa Kangasalan ja Tampereen rajamailla. Tossut tosin kastuivat Risson lähimetsän poluilla tiistaina, kun  Riina Ahonen   oli puolitoistavuotiaan taaperonsa kanssa heijastinpolulla.
 Sateettomien päivien jälkeen Ahonen ihmetteli polun kosteutta. Järkytys olikin melkoinen, kun yhtäkkiä polulle tulvi vettä pulppuamalla siihen ilmestyneestä sinisestä putkesta. Laajat lammikot olivat vallanneet polut.
 – En ole mitenkään luontoaktivisti, mutta kyllä tuli paha mieli kun näki, että sieltä pulppuaa tosi paljon vettä. Tuli semmonen fiilis, että onkohan tämä ihan ok, että mitähän vettä se on.
 Riina Ahosen mukaan koko naapurusto ihmetteli pulppuavaa harmaata sameaa vettä.  Matias Väänänen / Yle
 Putken päässä polun vieressä on vajaan kymmenen metrin päässä suoalue. Putkesta alle kahden metrin päässä on puuhun ripustettu heijastimia ja A4-kokoinen paperi kertoo lähialueen lapsille heijastinpolun tehtävistä. Alue on Risson asukkaiden vilkkaassa käytössä. Asukkaille harmaan veden juoksutuksesta ei tiedotettu.
 "Tässä menee kaksi suoaluetta, maallikon ajatuksissa vaikea käsittää, miten suo kestää tuollaista harmaata vettä. Putki pulppusi tuossa suon laidassa", toteaa Riina Ahonen. Matias Väänänen / Yle
 Rissonkadun työmaan hulevedet humahtivat väärään osoitteeseen
 Kesken Ahosen haastattelun rakennustyömaan työntekijä ilmestyy keräämään putkea rivakasti pois. Hän kertoo putkessa kulkeneen vettä Rissonkadun työmaan ojasta.
 Kangasalan Lamminrahkan asuinalueen rakentaminen on alkanut Rissonkadusta, jota riittää reilu kilometri Tampereen rajalle asti. Rakennustyömaan päällikkö vakuuttaa lupien olevan kunnossa, mutta ohjaa haastattelupyynnön Kangasalan kaupungin projekti-insinööri  Lassi Aholle .
 Aho myöntää paikan nähtyään, että nyt ei ohjeistuksia seurattu tarkasti.
 – Käsi ylös virheen merkiksi. Siinä on koetettu samentuneita vesiä johtaa maastoon, mutta paikka on väärä, hän toteaa.
 Kangasalan kaupungin projekti-insinööri Lassi Ahon mukaan tulevilta virheiltä halutaan nyt välttyä. Nyt hulevesien ajolle on katsottu uusi paikka Rissonkadun pohjoispuolelle Kangasalan puolelle. Alueen asukkaiden ei pitäisi enää olla huolissaan.
"Asiantuntijat tulevat paikan päälle vielä perjantaina kehittämään paremman ratkaisun, että saadaan nämä hoidettua pysyvästi." Matias Väänänen / Yle
 Lähialueen huolestunut asukas oli netin kautta tehnyt ilmoituksen Kangasalan kaupungille Tampereen puolella sijaitsevasta putkesta tiistai-iltana ja siihen reagoitiin Ahon mukaan heti kun viesti oli saatu.
 – Hyvä, ettei poistoputki ehtinyt olla tässä kauempaa. Kiitos siitä aktiiviselle asukkaalle.
 Vettä ehdittiin valuttaa jo viime viikolla kahtena päivänä ja tällä viikolla tiistaina ja keskiviikkona. Vettä päästettiin arviolta 75 kuutiota Risson metsiin. Työmaalla on käytössään suunnittelijan tekemät tarkat ohjeistukset hulevesien hallintaan, joita Ahon mukaan yritetään noudattaa.
 – Suoalueet on huomioitu myös, tärkeimpänä on liito-oravien alueet, ettei niille pumpata mitään.
 Petäjässuo on uhanalaista isovarpurämettä, joka on vähäravinteinen suotyyppi. Se on merkitty Risson asemakaavassa koodilla LUO, eli luontoarvot on kaavalla suojeltu. Suoalueella on luonnonsuojeluvaraus. Luonnonsuojelualueen status-asia etenee Tampereen kaupungin ympäristösuunnittelija  Eeva Punjun  työpöydältä. Runsaat työmaavedet ovat uhka suotyypille, mutta nyt selvittiin säikähdyksellä. Harmaa möhnä polun päällä kuulostaa silti Punjun korvaan pahalta.
 – Kiintoaineksen mukana tulee ravinteita ja pitkäaikainen ravinteikas vesi vaikuttaa alueen suotyyppiin, Punju kertoo.
 Lamminrahkan koskematon luonto on rakentajalle haastava
 Kangasalan työmaalta ei ole tarkoitus ajaa hulevesiä suoraan Tampereen puolelle. Työmaan vaikeus on se, että koko Lamminrahka on sadevesien valuma-aluetta hyvin laajalta alueelta, joten vesimäärät ovat suuria.
 Vettä ei ajeta saman tien ojaan vaan alueelta etsitään paikkoja, missä se suodattuisi mitään pilaamatta. Rakennustyömaalla voisi olla navigaattori hulevesien ajajan apuna, sillä Tampereen puolen suoalueista tai muustakaan ei urakoitsijalla ole tietoa.
 – Kuntarajan toiselle puolelle ei näy urakoitsijan käytössä olevassa suunnitelmakartassa, Aho toteaa.
 "Hulevesien osalta pysyvämpää ratkaisua pohditaan perjantaina Rissonkadun työmaalla konsulttien kanssa", Lassi Aho lupaa.   Matias Väänänen / Yle
 Ongelmia on rakennustyömaan alueella ollut aiemminkin. Luonnonsuojelualueella sijaitsevaan läheiseen Halimasjärveen valui keväällä kiintoainepäästöjä ja vesi samentui.
 – Kesän aikana on parannettu patoratkaisuja sekä tehty erilaisia imeyttämisratkaisuja. Syksyn sateet tuovat taas haasteita, Lassi Aho kertoo.
 Hulevesiputken väärä sijoittelu on saanut myös ympäristötarkastajien puhelimet soimaan sekä Tampereella että Kangasalla. Kangasalan kaupungin ympäristötarkastaja  Heini Tanskasen  mukaan Lamminrahkan ja Ojalan alueiden tilannetta seurataan yhteistyössä Tampereen ympäristönsuojelun kanssa.
 – Nämä tapaukset ovat erittäin valitettavia. Tilanteisiin on reagoitu heti, kun ne ovat tulleet tietoon ja hulevesien käsittelyyn haetaan lisätoimenpiteitä, Tanskanen toteaa.
 Parin viikon päästä katutöissä alkaa jännät paikat, kun alueen hulevesien näkökulmasta toistaiseksi tehokkain ojaratkaisu katkaistaan työnaikaisesti. Asuinalueen ensimmäinen poikkikatujen risteys Taikakieppi ja Haltijakaari saa alkunsa.
 Mitä mieltä uutisesta? Voit keskustella aiheesta 24.9. klo 23 asti.

Aktiivinen asukas auttoi suojeltua suoaluetta – työmaan erhe valutti hulevesiä Kangasalta Tampereen puolelle


Summary: Poliisi epäilee keski-ikäisen miehen sytyttäneen rivitalon tuleen Helsingin Tapulinkaupungissa. Tapausta tutkintaan rikosnimikkeellä tuhotyö.

Poliisi epäilee keski-ikäistä miestä tuhotyöstä Helsingin Tapulinkaupungissa. Miehen epäillään sytyttäneen Porvarinkujalla sijaitsevan rivitalon tahallaan palamaan keskiviikkoiltana 22. syyskuuta kello 21 aikaan.
 Poliisin mukaan rivitalon yhdestä asunnosta löytyi viitteitä siitä, että palo oli sytytetty tahallaan. Tuhotyöstä epäilty oli tapahtumapaikalla tulipalon jälkeen.
 – Teknisen tutkimuksen, olosuhteista tiedossa olevien seikkojen ja paikalta tehtyjen löydösten perusteella on syytä epäillä rikosta, sanoo tutkinnanjohtaja, rikostarkastaja  Jari Koski.
 Tämänhetkisten tietojen mukaan kaksi asuntoa tuhoutui palossa täysin. Lisäksi tulipalo aiheutti mittavia vahinkoja kolmeen muuhun asuntoon. Yksi henkilö toimitettiin sairaalaan saamaan hoitoa.
 Tulipalo ei liity Vesalan rivitalopaloon, joka tapahtui sunnuntaina 20. syyskuuta. Poliisi epäilee myös Vesalan tulipaloa tahallaan sytytetyksi, mutta Kosken mukaan Tapulinkaupungin ja Vesalan tulipalojen taustalla ei ole sama epäilty.
 – Emme ole löytäneet Vesalan tulipalolle luonnollista syttymissyytä. Paikkaan, josta palo on syttynyt on pääsy mahdollisella sytyttäjällä, Koski kertoo.
 Poliisilla ei ole vielä tiedossa Vesalan tulipalon mahdollista sytyttäjää. Poliisi toivoo asiasta jotain tietäviä olemaan yhteydessä poliisiin.
 Lisää aiheesta:
 Helsingin Tapulikaupungissa paloi rivitalo, yksi loukkaantui
 Poliisi epäilee Helsingin Vesalan viimeöistä tulipaloa tahallaan sytytetyksi – yksi rivitalon asunnoista oli palokunnan saapuessa ilmiliekeissä

Poliisi epäilee Helsingin Tapulikaupungin rivitalopaloa tuhopoltoksi – yksi joutui palon seurauksena sairaalahoitoon


Summary: Syytteen mukaan Turun keskustassa sijaitsevan kiinalaisravintolan omistajat ovat käyttäneet hyväksi tai vähintään erehdyttäneet yhtä työntekijäänsä, joka on tullut Suomeen töiden takia vuonna 2010. Työntekijä oli töissä aina kun ravintola oli auki, eikä hänellä ollut lainkaan lomia.

Syyttäjä vaatii liiketoimintakieltoa ja yhteisösakkoja kiinalaisravintolalle ihmiskaupasta.
 Syytteen mukaan Turun keskustassa sijaitsevan kiinalaisravintolan omistajat ovat käyttäneet hyväksi tai vähintään erehdyttäneet yhtä työntekijäänsä, joka on tullut Suomeen töiden takia vuonna 2010.
 Työntekijän vanhemmat maksoivat ravintolan omistajille haastehakemuksen tietojen perusteella yli 20 000 euroa, jotta henkilö sai työpaikan Suomesta. Sen jälkeen työntekijä teki vuoden ilman palkkaa töitä ravintolassa kokkina.
 Työntekijä oli töissä aina kun ravintola oli auki, eikä hänellä ollut lainkaan lomia. Käytännössä syyttäjän mukaan työntekijä työskenteli arkipäivisin 10 tuntia päivässä ja viikonloppuisin yhdeksän tuntia päivässä. Kerran viikossa työntekijä sai pitää puoli päivää vapaata.
 Ensimmäisen kerran palkkaa työntekijä sai vuoden päästä saapumisestaan, noin 1 200 euroa käteisenä. Hänelle ei maksettu missään vaiheessa korvauksia ylitöistä, iltalisiä, sunnuntai- ja pyhätöiden lisiä, aattotyölisää, viikonlopputyölisiä eikä lisiä vapaapäivinä tehdyistä töistä.
 Omaisuutta ja takavarikossa
 Syyttäjä katsoo, että työntekijä on asetettu huomattavan epäedulliseen asemaan käyttämällä hyväksi hänen taloudellista ahdinkoaan, riippuvaista asemaansa, ymmärtämättömyyttään, ajattelemattomuuttaan ja tietämättömyyttään.
 Syyte ihmiskaupasta tai toissijainen syyte kiskonnantapaisesta työsyrjinnästä koskee kiinalaisravintolan kahtaa omistajaa, jotka ovat ravintolan yhtiön hallituksen jäsen ja varajäsen. Syyttäjä vaatii ravintolalle liiketoimintakieltoa ja 30 000 euron yhteisösakkoa. Lisäksi kahdelle syytteessä olevalle ravintolan omistajalle syyttäjä vaatii ehdollista vankeusrangaistusta ja oheisseuraamuksena yhdyskuntapalvelua.
 Varsinais-Suomen käräjäoikeus on vuonna 2017 päättänyt asettaa ravintolan ja kahden omistajan omaisuutta vakuustakavarikkoon rikostutkinnan ajaksi noin 190 000 euron edestä.
 Varsinais-Suomen käräjäoikeus aloitti ihmiskauppasyytteiden käsittelyn torstaina.

Turkulaista kiinalaisravintolaa epäillään ihmiskaupasta – pakotti työntekijän työhön ilman vapaapäiviä ja kunnon palkkaa


Summary: Sähköpotkulautojen käyttäjistä kertyvät tiedot auttavat poliisia tutkinnassa. Poliisi on käyttänyt tietoja jo joidenkin tapausten tutkinnassa, mutta asia on vielä Suomessa varsin uusi. Tampereella tietojen avulla yritetään ratkoa epäiltyä lasten ahdistelua.

Sähköpotkulautojen vuokraamisesta kertyvät tiedot auttavat poliisia tutkinnassa. Poliisi on käyttänyt tietoja jo joidenkin tapausten tutkinnoissa.
 Tuorein tapaus on Tampereelta , jossa tutkitaan lapsiin kohdistunutta epäiltyä ahdistelutapausta. Mies oli poliisin mukaan ajanut sähköpotkulaudalla ja keskustellut lasten kanssa.
 Sen jälkeen miehen epäillään näyttäneen sukuelintään lapsille ja tarttuneen seurueessa olleeseen tyttöön kiinni.
 MTV kertoi ensin , että poliisi aikoo pyytää sähköpotkulaudan tietoja rikoksen ratkaisemiseksi.
 Tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Vesa Järvenpää  vahvistaa Ylelle, että poliisi on pyytänyt tietoja sähköpotkulautayritykseltä. Tier-sähköpotkulautojen käyttötietoja alueella pyritään selvittämään viime sunnuntaina.
 Järvenpää ei voi kommentoida tutkintaa sen enempää.
 Vielä uutta
 Tierin maajohtaja  Katja Ojala  kertoo pitävänsä uutista lasten ahdistelusta järkyttävänä.
 – Autamme tietenkin poliisia niin paljon kuin pystymme tietosuojalain puitteissa.
 Poliisin tutkintapyynnöt ovat vielä uusi asia yritykselle Suomessa, mutta niitä on tullut.
 – Tähän mennessä meihin ei ole oltu yhteydessä paria tutkintatapausta enempää, Ojala kertoo.
 Yleensä tietoja myös saadaan
 Turussa tutkittiin elokuussa Suomen tiettävästi ensimmäistä kuolemaan johtanutta sähköpotkulautaonnettomuutta.
 Sähköpotkulautaa kuljettanut nuori nainen ylitti Uudenmaankatua pyörätien jatketta pitkin, jolloin linja-auto törmäsi häneen.  Nainen menehtyi  onnettomuuspaikalla.
 Esitutkinta on päättynyt ja syyteharkinta siirtynyt syyttäjälle. Linja-auton kuljettajaa epäillään törkeästä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta ja törkeästä kuolemantuottamuksesta.
 Rikoskomisario  Mika Paaer  sanoo, että tässä tutkinnassa ei tarvittu sähköpotkulaudan tietoja, koska tutkintaan saatiin näyttö muuten.
 Paaer ei tiedä Turun suunnalta tapausta, jossa tietoja olisi vielä tarvittu. Toisaalta sähköpotkulauta on liikennevälineenä uusi, ja teknologian kehittyminen auttaa poliisia. Esimerkiksi autoihin tallentuu paljon tietoja, mitä voidaan käyttää tutkinnassa.
 Paaer kertoo yleisellä tasolla, että poliisilla on oikeus saada tutkinnassa tarvittavia tietoja ja yleensä yritykset niitä antavat hyvässä yhteistyössä.
 Epäillystä pyydetään havaintoja
 Tampereen tutkinta on tutkinnanjohtaja Vesa Järvenpään mukaan vielä kesken. Epäiltyä ei ole tavoitettu.
 Poliisi pyytää tapahtumasta tietoja ja havaintoja ensisijaisesti tutkivan ryhmän sähköpostiin  pitkakestoinen.pirkanmaa@poliisi.fi  tai virka-aikana numeroon 050 3998 024.
 Valvontakameran tallenteesta on voitu todeta, että lasten kanssa oli kaupan läheisyydessä tekemisissä mies, jolla oli tummat vaatteet, huppu päässä ja maski kasvoillaan. Lapset ovat toisaalta kertoneet, että myöhemmässä vaiheessa vaatetus olisi mahdollisesti ollut erilainen ja on kerrottu muiden muassa punaisesta lippalakista ja keltaisesta väristä vaatteessa. Lasten mukaan mies oli puhunut englantia.
 Lue lisää:
 Poliisi tutkii Tampereella tapahtunutta epäiltyä lapsiin kohdistunutta ahdistelutapausta

Poliisi on alkanut ratkoa rikoksia sähköpotkulautojen käytöstä kertyvien tietojen avulla – tuorein tapaus epäilty lasten ahdistelu Tampereella


Summary: Syyttäjä vaatii Lokalle ehdotonta vankeutta, koska Lokka on jo kaksi kertaa aiemmin tuomittu samasta rikoksesta eikä sakkorangaistusta voida enää pitää riittävänä rangaistuksena.

Syyttäjä vaatii entiselle Oulun kaupunginvaltuutetulle  Junes Lokalle  ehdollista vankeusrangaistusta kiihottamisesta kansanryhmää vastaan.
 Syyttäjän mukaan Lokka on Oulun kaupunginvaltuuston kokouksessa talvella 2020 asettanut yleisön saataville ja levittänyt yleisön keskuuteen viestin, jossa uhataan turvapaikanhakijoita ja maahanmuuttajia.
 Kyseinen kokous on julkaistu suoratoistona Oulun kaupungin Youtube-kanavalla. Lokan puheenvuoro on poistettu yleisön saatavilta 26. helmikuuta 2020.
 Syyttäjä vaatii, että Lokka on tuomittava vähintään kahden kuukauden ehdolliseen vankeuteen. Syyttäjä katsoo, että Lokka on jo kaksi kertaa aiemmin tuomittu kiihottamisesta kansanryhmää vastaan, ja sakkorangaistusta ei voida enää pitää riittävänä rangaistuksena nyt kyseessä olevasta teosta.
 Asian käsittely alkoi Oulun käräjäoikeudessa torstaina. Lokka ei toimittanut käräjäoikeuteen kirjallista ennakkovastausta, josta ilmenisi hänen kantansa syytteeseen. Käräjäoikeus antaa tuomion asiassa 7. lokakuuta.
 Lokan  aiemmista  kiihottamistuomioista yksi on lainvoimainen ja toisesta on haettu valituslupaa korkeimmasta oikeudesta, missä asian käsittely on kesken. Tuomiot liittyvät Lokan netissä julkaisemiin kirjoituksiin ja videoihin.
 Lokka istui Oulun kaupunginvaltuustossa yhden valtuutetun Aito suomalainen yhteislista -ryhmässä. Hän putosi kaupunginvaltuustosta kesän kuntavaaleissa.
 Vireillä muitakin syytteitä, osa rikosepäilyistä vielä tutkinnassa
 Oulun käräjäoikeudessa Lokkaa vastaan on vireillä syytteitä myös neljästä kunnianloukkauksesta ja yksityiselämää loukkaavasta tiedon levittämisestä.
 Kunnianloukkausten epäillään tapahtuneen muun muassa sosiaalisessa mediassa. Lokan lisäksi syytteessä on kaksi muuta ihmistä. Asialle ei ole vielä määrätty käsittelypäivää käräjillä. Lokkaa on epäilty myös laittomasta uhkauksesta ja kunnianloukkauksesta, jotka liittyvät Oulun kaupunginvaltuuston etäkokoukseen viime vuoden marraskuussa.
 Rikosten ei epäillä tapahtuneen itse kokouksessa, vaan Lokan samaan aikaan lähettämässä videostriimauksessa. Asian esitutkinta on kesken.
 Toimittajan kunnianloukkaustuomio KKO:ssa
 Lokka on ollut oikeudessa myös asianomistajan asemassa.
 Vuosi sitten Rovaniemen hovioikeus tuomitsi toimittaja-kirjailija  Johanna Vehkoon  Lokan kunnian loukkaamisesta. Vehkoo oli luonnehtinut Lokkaa yksityisessä Facebook-kirjoituksessaan muun muassa rasistiksi ja natsiksi. Vehkoo valitti tuomiosta korkeimpaan oikeuteen, joka myönsi  valitusluvan . Asian käsittely on kesken.
 Myöhemmin Oulun käräjäoikeudessa on tulossa käsittelyyn juttu, jossa Iltalehden toimittajaa  Tommi Parkkosta   syytetään  Lokan kunnian loukkaamisesta. Parkkonen oli tviitissä kutsunut Lokkaa muun muassa ihmiskunnan loppusijoitussaastaksi.

Entinen oululaisvaltuutettu Junes Lokka jälleen käräjillä kiihottamisesta kansanryhmää vastaan


Summary: Takaisinveto tehdään, koska vaunun rakenteen laatupuutteiden on havaittu voivan johtaa onnettomuuteen. Polkupyörän perävaunun ostaneet saavat rahat takaisin.

Moottoriajoneuvojen osien ja varusteiden kauppa

Biltema kutsuu takaisin myymiään polkupyörän perävaunuja laatuvirheen vuoksi. Yritys kutsuu kuluttajilta takaisin tuotteen  Polkupyörän perävaunu (tuotenumero 27-2099) . Takaisinkutsu koskee kaikkia tuolla tuotenumerolla myytyjä perävaunuja.
 Bilteman julkaisemassa kuvassa kyseionen perävaunu on sininen ja ulkonäkönsä perusteella tarkoitettu esimerkiksi lasten kuljettamiseen polkupyörän perässä.
 Takaisinveto tehdään, koska vaunun rakenteen laatupuutteiden on havaittu voivan johtaa onnettomuuteen.
 Yritys päätti kutsua takaisin tuotteen kaikki myydyt kappaleet, vaikka vain muutamassa on todettu rakenteen laatupuute.
 Biltema pyytää kyseisen perävaunun ostaneita lopettamaan sen käytön heti ja palauttamaan vaunun lähimpään Biltema-myymälään. Biltema palauttaa ostosumman kaikille asiakkaille. Kuittia ei tarvita.
 Tuotetta on myyty kaikissa Biltema-tavarataloissa viime ja tänä vuonna.

Biltema vetää takaisin polkupyörän vaunuja – pyytää lopettamaan käytön heti


Summary: Lastenkirjailija Linda Liukas haluaa opettaa lapset näkemään tietokoneet ja teknologian värikyninä, vesiväreinä tai muovailuvahana. Koodi on 2000-luvun keksimisen kieltä, hän sanoo.

Lastenkirjailija  Linda Liukas  on levittänyt tietotekniikan ja koodauksen ilosanomaa  Hello Ruby  -kirjasarjassaan. Sarjaa on käännetty 34 kielelle, joista tuoreimmat ovat farsi, fääri ja baski. Liukas näkee sarjan ja sen käsittelemät aiheet universaaleina.
 – Me ollaan lopulta paljon samanlaisempia kuin me kuvitellaan. Kun tapaa kiinalaisia vanhempia tai Lähi-idästä tulevia vanhempia tai amerikkalaisia vanhempia, kaikki välittävät ennen kaikkea siitä, että lapsilla on parempi tulevaisuus. Että he ymmärtävät tätä monimutkaista, pelottavaa ja teknologistuvaa maailmaa.
 Paljon matkustellut ja eri maissa työskennellyt Liukas uskoo, että muualla maailmassa voisi olla opittavaa pohjoismaisesta lapsuudesta.
 – Se on yksi meidän kauneimpia vientituotteitamme, vaikka on kammottavaa kuvata sitä näin. Ajatus siitä, että kaiken ei tarvitse olla pänttäämistä ja ulkoa opettelua ja koulun jälkeen yksityistutorointia, vaan on myös tilaa leikkisään lapsuuteen ja mielikuvituksen kautta teknologiaa lähestyvään tekemiseen.
 Tämä ajatus näkyy myös Hello Ruby -kirjasarjassa, jonka tuorein osa  Mahtava tietokoneseikkailu  (Otava) niputtaa yksiin kansiin neljä aiemmin ilmestynyttä kirjaa.
 – Ei sieltä opi yhtäkään ohjelmointikieltä, jolla huomenna työllistyisi työpaikkaan. Sieltä oppii uteliaisuutta ja mielikuvitusta ja ihan perinteisten kynän ja paperin ja muovailuvahan kanssa niiden tietojenkäsittelytieteen suurien ajattelujen tekemistä konkreettiseksi.

 Linda Liukas on Suomen tunnetuimpia koodausasiantuntijoita. Hän on jo pitkään puhunut koodauksesta 2000-luvun keksimisen kielenä.
 – Meidän pitäisi opettaa lapset näkemään tietokoneet ja teknologia kuin värikyninä, vesiväreinä tai muovailuvahana, semmoisena itseilmaisun ja ongelmanratkaisun työkaluna. Koodi on yksi osa sitä, mutta se on laajemmin se [koko] tietojenkäsittelytieteen kenttä.
 Liukas haluaa ennen kaikkea luoda lapsille toivoa.
 – Meillä aikuisilla on usein aika pelokas suhtautuminen teknologiaan. Me ahdistutaan ja koetaan, että me ollaan huonoja tietokoneiden kanssa. Lapset ansaitsevat pragmaattisen ja toiveikkaan suhtautumisen teknologiaan. Heidän ei tarvitse olla pessimistejä eikä optimisteja, mutta heidän pitää olla toiveikkaita. Koska he ovat ne, jotka luovat sen seuraavan tulevaisuuden.
 Katso koko haastattelu Puoli seitsemän -ohjelmassa tästä:

“Kaiken ei tarvitse olla pänttäämistä ja ulkoa opettelua” – Linda Liukas uskoo leikkisyyteen ja mielikuvitukseen


Summary: Spartathlon on maineikas ultrajuoksukilpailu, joka mukailee antiikin Kreikan aikaisen legendan reittiä. Mukana on tänä vuonna kymmenen suomalaisjuoksijaa. Noora Honkalalle kyseessä on jo viides kerta.

246 kilometriä, korkeintaan 36 tuntia, 390 juoksijaa, paahtava helle, paljon ylä- ja alamäkiä. Perjantain ja lauantain aikana Kreikan Ateenasta Spártin kaupunkiin juostava maineikas ultrajuoksukilpailu Spartathlon ei ole mitään lasten leikkiä.
 Tänä vuonna kilpailussa on mukana kymmenen suomalaisjuoksijaa, joista kilpailun kokeneimpiin kuuluu 29-vuotias Noora Honkala. Honkalalla on takana jo kolme maaliin asti juostua Spartathlonia ja yksi keskeytys. Vuonna 2014 Honkala juoksi 22-vuotiaana maaliin nuorimpana naisena kilpailun historiassa, ja ennätys on edelleen voimassa.
 Tämän vuoden kisaan Honkala lähtee tavoittelemaan 30 tunnin aikarajan alittamista.
 – Toki se on pitkä kilpailu ja kaikenlaista voi sattua, mutta tiedän olevani hyvässä kunnossa. Ennen kaikkea aion nauttia kilpailusta, mutta jos kaikki menee oikein hyvin, on hyvät mahdollisuudet päästä kärkikolmikkoonkin.
 Kilpailu päättyy lähes kotikulmille
 Tämän vuoden Spartathlon on muutenkin Honkalalle erityinen. Hän muutti vuonna 2018 puolisonsa  Sami Vaskolan  kanssa Kreikkaan. Koti sijaitsee meren rannalla vain noin 40 kilometrin päässä Spártin kaupungista, jonne kilpailu päättyy. Kaupunki on perinyt nimensä antiikin Kreikan Spartan kaupungilta.
 Lohjalta kotoisin oleva Noora Honkala muutti muutama vuosi sitten Kreikkaan, jossa on hyvät harjoitteluolosuhteet ympäri vuoden. Sami Vaskola
 Kreikkaan muutto oli samalla askel ammattiurheilijuuteen. Kreikan olosuhteet takaavat hyvät harjoitteluolosuhteet läpi vuoden. Honkalan päämatkat ovat 100 kilometriä ja 24 tuntia ja niihin hän ammattilaisena harjoittelee.
 – Tällaisiin pitkiin ultrajuoksuihin kuten Spartathloniin vaaditaan vuosien työ, että jalat kestävät rasituksen. Vaatii pitkäjänteistä ja kokonaisvaltaista työtä kehittyä paremmaksi urheilijaksi, se ei tarkoita pelkkää juoksemista vaan pitää olla fyysisesti muutenkin vahva, hän kertoo.
 Korintin kanava tärkeä vedenjakaja
 Spartathlonin reitti mukailee antiikin Kreikan aikaista legendaa. Sen mukaan viestimies nimeltä  Feidippides  lähetettiin vuonna 490 eaa. Ateenasta Spartaan hakemaan apua taistelussa Persiaa vastaan.
 Feidippidesin kerrotaan taittaneen matkan melkoista kyytiä, sillä hän saapui Spartaan jo seuraavana päivänä.
 Myöskään Spartathlonissa hidastelulle ei ole sijaa. Koko 246 kilometrin matka täytyy juosta alle 36 tunnissa, ja matkan varrella on kaikkiaan 75 tarkistuspistettä, jotka täytyy ohittaa tietyn aikarajan sisällä. Muuten seuraa keskeytys.
 Näistä cut off -pisteistä ja tiukoista aikarajoista on Honkalan mukaan syntynyt juoksijoiden keskuudessa sanonta, jonka mukaan “raatobussi seuraa juoksijoita”.
 – Se on aika armotonta menoa. Jos et juokse tarpeeksi kovaa, sinut korjataan kisasta pois kuin raato.
 Honkalan mukaan noin 80 kilometrin kohdalla sijaitseva Korintin kanavan huoltopiste on kohta, jossa kisan luonne alkaa viimeistään paljastua.
 – Jos on kova helle, niillä main alkaa porukkaa tippua ulos.
 Kilpailun järjestäjien huoltopisteitä on matkan varrella noin neljän kilometrin välein. Honkala aikoo mennä ensimmäiset 40 kilometriä pelkästään näiden huoltopisteiden turvin, ja loppumatkan aikana omat huoltojoukot eli isä  Jarkko Partanen  ja mies Sami Vaskola seuraavat apuna.
 Huoltojoukkojen merkitys on Honkalan mukaan valtava.
 – Oma isä näkee usein jo naamani ilmeistä, mitä tarvitsen tai mikä on hätänä. Se on tosi tärkeä juttu että he saavat olla siinä mukana.
 Mikä saa ihmisen juoksemaan ultramatkoja?
 Spartathlonin kaltaisen kisan juokseminen alusta loppuun on niin järisyttävä suoritus, että tavallinen tampula ei voi kuin ihmetellä sivusta ja kysyä, miksi ihmeessä?
 Vastaus ei ole aivan yksinkertainen. Honkala kertoo suhteensa juoksemiseen muuttuneen vuosien varrella.
 Parikymppisenä ensimmäisissä ultrajuoksuissa kyse oli itsensä ylittämisestä ja jatkuvasta haastamisesta.
 – Totta kai se on sitä vieläkin, mutta viimeiset neljä vuotta tämä on ollut minulle ennen kaikkea kilpaurheilua.
 Honkala kertoo huomanneensa jo nuorena, että oma kroppa on kuin tehty pitkien matkojen juoksemiseen. Ammattilaisvuosina harjoittelua on viety enemmän kokonaisvaltaiseen suuntaan.
 – Ollaan keskitytty entistä enemmän siihen, miten minusta tulee kovempi urheilija. Ensi vuonna täytän 30 ja toivon, että minulla on vielä ne parhaat vuodet edessä.
 Lue lisää:
 Suomalainen ultrajuoksija urotekoon Spartathlonissa: ennätysaika parani 3,5 tunnilla
 Suomen ennätyksen MM-kisoissa juosseelle Noora Honkalalle sata kilometriä on matka, jolla kehitetään nopeutta – seuraava suuri tavoite on juosta vuorokausi putkeen mahdollisimman kovaa
 Ultrajuoksija Noora Honkala, 25, elämänsä kovimmassa kamppailussa Kreikan vuoristossa: ”Jalat jaksoivat, pää ei”
 Tšekkiläismies kuoli ultrajuoksukilpailussa Ranskan Alpeilla – suomalaisjuoksija ohitti onnettomuuspaikan: "Ajattelin, että jotain vakavaa on käynyt"

Mikä saa ihmisen juoksemaan 246 kilometriä Kreikan helteessä? Spartathlonille osallistuva Noora Honkala lähtee koitokseen jo viidennen kerran


Summary: Entinen Suomen pankin kiinteistö on näyttävä kivirakennus aivan Kotkan keskustassa. Tarjouskilpailu kiinteistöstä on käynnistynyt torstaina.

Valtion omistama Senaatti-kiinteistöt myy Kotkan keskustassa sijaitsevan entisen Suomen pankin kiinteistön.
 Tarjouskilpailu on käynnistynyt tänään torstaina.
 Näyttävässä rakennuksessa on tällä hetkellä Kymenlaakson käräjäoikeuden Kotkan istuntopaikka. Toiminta on kuitenkin loppumassa lähivuosina.
 Alunperin kivitalo on rakennettu Suomen pankin Kotkan haarakonttoriksi. Siellä on toiminut myös Helsingin yliopiston koulutus- ja kehittämiskeskus.
 Toimistokiinteistö sijaitsee keskeisellä paikalla Kotkan keskustassa. Rakennus on arkkitehtuuriltaan uniikki ja rakennushistoriallisesti merkittävä. Se on tunnettu osa Kotkan kaupunkikuvaa.
 Kaava mahdollistaa kohteen kehittämisen toimisto- ja liiketilaksi sekä osin asuinkäyttöön.
 Rakennuksen alkuperäinen osa on valmistunut vuosina 1909-1910 ja laajennusosa vuonna 1979. Alkuperäinen osa on merkitty suojeltavaksi rakennukseksi ja laajennusosa on merkittäväksi rakennukseksi.

Suomen pankin haarakonttorina toiminut kivitalo on pantu myyntiin Kotkassa – arkkitehtuuriltaan uniikki rakennus


Summary: 7-vuotiaan Vilin koulumatka kesti aiemmin 1,5 tuntia, jonka hän joutui istumaan magneettiliiviin sidottuna. Nyt kyytiongelma on ratkennut onnellisesti.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Keittiön pöydän ääressä istuu helpottunut äiti. Lappeenrantalainen  Anu Tarvainen  on viikkojen ajan etsinyt ratkaisua nuorimman lapsensa koulukyytiongelmaan.
 7-vuotias  Vili  käyerityisopetuksessa Voisalmen koulussa. Koulu sijaitsee perheen kodista katsottuna toisella puolella kaupunkia.
 Äidin kyydillä koulumatkaan menee 17 minuuttia. Taksilla koulumatka on kestänyt 1,5 tuntia suuntaansa, sillä koulutaksi kerää lapsia kyytiin ympäri kaupunkia.
 Lue lisää:   Koulukyydistä tuli seitsemänvuotiaan down-lapsen painajainen – Vili istuu sidottuna autossa 1,5 tuntia, vaikka matkan ajaisi alle 20 minuutissa
 Vilkas down-lapsi Vili on istunut lähes päivittäin kaksi tuntia taksissa. Lisäksi Vili on koulutaksissa sidottu penkkiin magneettiliivin avulla, liikenneturvallisuuden vuoksi.
 – Kyse on turvallisuudesta. Sen ymmärrän täysin. Mutta kun lapsi sidotaan 1,5 tunniksi, sitä en ymmärrä. Lisäksi tilannetta vaikeuttaa se, että lapsi ei itse ymmärrä, miksi hänet sidotaan ja miksi häntä rajoitetaan. Energinen lapsi turhautuu, kun joutuu olemaan penkkiin sidottuna, Tarvainen sanoi aiemmin Ylelle.
 "Mie oon sanonut, että olen niin sanotusti punaisella listalla oleva vanhempi," Anu Tarvainen naurahtaa. Elli Sormunen / Yle
 Nyt Vilin tarina on saanut onnellisen käänteen.
 – Lääkäri kirjoitti erillisen lausunnon, että Vili tarvitsee nopeamman taksikyydin. Se laitettiin kuljetuksen järjestelijälle tiedoksi, ja Vili sai kyydin, Anu Tarvainen kertoo helpottuneena.
 Taksi hakee nyt pojan kotipihasta kahdeksalta ja vie hänet suoraan koululle. Lasta ei tarvitse myöskään sitoa, vaan hän pärjää ajan taksikuskin kanssa musiikkia kuunnellen.
 Tarvainen on erityisen tyytyväinen siihen, että Vilin yksilölliset tarpeet on huomioitu. Vili ei osaa puhua, vaan hän viittoo.
 – Minua pyydettiin kirjoittamaan ranskalaisilla viivoilla ylös, minkälainen poika Vili on ja minkälaisia tarpeita hänellä on. Taksin kuljettaja voi vaihtua joka aamu, eikä voi olettaa heidän osaavan viittoa. Nyt jokainen kuljettaja tietää, minkälainen poika on odotettavissa.
 Lakien raameissa
 Koulupäivien kokonaispituus matkoineen ekaluokkalaisella Vilillä on yhdeksän tuntia. Vilin koulutaksi noutaa pojan aamulla seitsemän aikaan. Koulupäivä alkaa kello 8.30 ja loppuu klo 12.30. Sen jälkeen Vili menee iltapäiväkerhoon, jonka jälkeen hän pääsee Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksoten kuljetuksella puolessa tunnissa kotiin. Kotona Vili on neljän jälkeen iltapäivällä.
 – Vili tekee ekaluokalla jo pidempää työpäivää kuin virka-aikaa tekevät aikuiset.
 Pitkät päivät ovat näkyneet Vilissä ennen kaikkea väsymyksenä.
 – Niinä päivinä kun haen Viliä koulusta, hän nukahtaa autoon melkein saman tien.
 Ylipitkäksi venyvä koulumatka on silti säädettyjen lakien raameissa. Tällä hetkellä perusopetuslain mukaan päivittäinen koulumatka odotuksineen saa kestää alakoululaisella enintään 2,5 tuntia.
 Koulukuljetukset  Perusopetuslain mukaan alakoululaisen päivittäinen koulumatka odotuksineen saa kestää enintään 2,5 tuntia ja 13 vuotta täyttäneellä enintään 3 tuntia. Koulukuljetukset kuuluvat pääosin kuntien vastuulle. Jos lapsella täyttyvät vammaispalvelulain mukaiset vaatimukset, silloin koulukuljetukset voi hoitaa paikallinen sosiaali- ja terveyspiiri. Oppilaalla on oikeus koulumatkaetuuteen, jos koulumatka on yli 5 kilometriä, mutta myös silloin, kun matka on liian vaikea, rasittava tai vaarallinen. Arvioinnissa huomioidaan lapsen ikä ja muut olosuhteet. Oppilaan koulumatkaetuus voidaan toteuttaa niin, että opetuksenjärjestäjä joko järjestää kyydin linja-autolla ja/tai taksilla, antaa oppilaalle maksutta matkalipun tai myöntää huoltajille kuljettamista tai saattamista varten avustusta. Koulupäivän päättyessä kuljetusta odottavalle oppilaalle on järjestettävä mahdollisuus ohjattuun toimintaan ja opetuksen järjestäjän tulee huolehtia oppilaiden valvonnasta. Lähde: Opetushallituksen koulukuljetusopas
 Yleinen ongelma
 Tarvaisen perheen tilanne ei ole poikkeuksellinen. Yle uutisoi  erityislasten ylipitkistä koulupäivistä  jo vuonna 2018. Anu Tarvainen kertoo, että aihe puhuttaa edelleen paljon erityislasten vanhempien vertaistukiryhmissä.
 – Ongelma on todella yleinen ympäri Suomen, Tarvainen sanoo.
 Asiaan  otti vuonna 2018 kantaa  myös silloinen lapsiasiavaltuutettu  Tuomas Kurttila . Hänen mukaansa erityislasten asema koulukyydeissä pitäisi ottaa paremmin huomioon perusopetuslaissa.
 – Tämä kertoo siitä, että lainsäädäntö ei enää toimi, sanoi lapsiasiavaltuutettu Tuomas Kurttila vuonna 2018.
 Pitkään Opetushallituksessa työskennellyt opetusneuvos  Leo Pahkin  kertoo, että hänen työpöydälleen ei ole tullut vetoomusta koulukuljetusten maksimiajan lyhentämisestä.
 Pahkinin mukaan Opetushallituksessa ei myöskään tällä hetkellä ole käynnissä muutosesityksiä koulukuljetuksiin.
 Tarvainen tekee kolmivuorotyötä lastenosastolla sekä pyörittää arkea pääsääntöisesti yksin viiden lapsen kanssa.  Elli Sormunen / Yle
 "Onhan se raskasta"
 Anu Tarvainen kertoo olevansa yllättynyt, kuinka nopeasti asia lopulta järjestyi. Vili on kulkenut nopeammalla kyydillä nyt toista viikkoa.
 – Poika on iloisempi ja se näkyy selkeästi hänen jaksamisessaan.
 Myös äidin jaksamiselle asialla on ollut suuri merkitys.
 – Aiemmin jouduin kuskaamaan Viliä esimerkiksi yövuoron jälkeen kouluun. Nyt pääsen 1,5–2 tuntia aikaisemmin nukkumaan ja lataudun paremmin.
 Tarvainen kertoo olevansa tottunut vaatimaan lapselle oikeutettuja asioita. Hänen mukaansa kokemus vahvisti, että jos erityislasten vanhemmat eivät itse puutu asioihin, ne jäävät nopeesti taka-alalle.
 – Onhan se raskasta, mutta ajan oman lapseni asioita ja se on minulle se tärkein asia.

7-vuotiasta Vili-poikaa ei tarvitse enää sitoa – lääkärin vaatimus toi down-lapselle oman kuljettajan ja lyhensi matka-aikaa kouluun yli tunnilla


Summary: Mänttä-Vilppulaan piti rakentaa lentokenttää ja luksusasuntoja yhdistävä alue. Alueen piti olla Suomen ensimmäinen ilmailualan puisto. Rahoitusyhtiön tausta herätti epäilyjä ja hankkeesta tehtiin useita valituksia.

Mänttä-Vilppulaan suunniteltu kunnianhimoinen ja kohuttu ilmailupuistohanke kariutuu. Rahoittajana toimiva Osanna ACI Finland Oy on vetäytynyt Mänttä-Vilppulaan suunnitellusta Lakeside Airpark Finland -hankkeesta.
 Hankkeen piti rakentaa lentokenttää ja luksusasuntoja yhdistävä alue 10 000 asukkaan pirkanmaalaiseen kaupunkiin.
 250 miljoonan euroa maksavan alueen rahoitusta oli järjestelty italialais-brittiläisten liikemiesten kanssa. Hankkeen yksityiskohdat ovat herättäneet epäilyjä ja siitä oli valitettu oikeuteen.
 Mänttä-Vilppula kertoi keskiviikkona, että rahoittajan edustaja  Fransesco Osanna  on vetäytynyt.
 – Kyllä, vastaanotimme kirjeen häneltä eilen keskiviikkona, Yrke Kiinteistöt Oy:n toimitusjohtaja  Otto Huttunen  kertoo Ylelle.
 Yrke omistaa kaupungin kiinteistöjä ja on ollut vetäjänä tässä lentokaupunkihankkeessa.
 Huttusen mukaan rahoittajaan on pidetty koko ajan säännöllistä yhteyttä. Vetäytyminen oli rahoittajan ratkaisu ja kirje oli siihen vahvistus.
 Huttusen mukaan vetäytymiseen oli kolme syytä.
 – Valitusten pitkä käsittelyaika hallinto-oikeudessa, koronan vaikutukset, paine häntä henkilönä ja hanketta kohtaan.
 Mänttä-Vilppulan valtuusto hyväksyi sopimuksen italialaisen rahoittajan kanssa tammikuussa 2020. Antti Palomaa / Yle
 Alueen kehittäminen jatkuu tavalla tai toisella
 Hanke herätti epäilyjä ja huolia muun muassa siitä syystä, että kaupunki oli perustamassa 10 miljoonan euron sulkutilin, jolle Mänttä-Vilppulan kaupunki sitoutui tallettamaan rahat sopimussakkoa varten.
 Asiantuntijat  varoittivat tämän olevan riski kaupungille.  Italialainen Osanna Group lupasi kylvää satoja miljoonia euroja rakennus- ja matkailuhankkeisiin Suomessa.  Ylen selvityksessä  konsernin todellisesta toiminnasta löytyi vain vähän näyttöä.
 Yhteistyö kohuyhtiön kanssa ei sujunut myöskään Luumäellä , missä sadan miljoonan euron lomakeskusta suunnitelleet myivät alueen alkuvuonna.
 Hallinto-oikeuden päätösten venyessä kaupungin edustajat osasivat Huttusen mukaan odottaa vetäytymistä.
 Osannan taustoista ja kyvystä rahoittaa tällaista hanketta keskusteltiin vilkkaasti julkisuudessa sen jälkeen, kun Mänttä-Vilppulan valtuusto hyväksyi sopimuksen italialaisten kanssa. Huttusen mukaan taustat ja rahoitus tutkittiin tarkkaan pari vuotta sitten.
 – Rahoittajayhteys on ollut koko ajan hyvä, ja hallinto-oikeuden pitkästä käsittelyajasta huolimatta rahoittaja on tähän saakka kärsivällisesti odottanut lupaa aloittaa investoinnit Mänttä-Vilppulaan. Kansainvälisen rahoituksen hankkiminen on koko ajan alttiina maailman muutoksille ja Osanna teki nyt tällaisen ratkaisun, Huttunen kertoo.
 Vielä on epäselvää, miten ilmailukeskuksen kehittämisessä edetään. Hankkeessa on Huttusen mukaan paljon sisältöä, jota hyödynnetään tavalla tai toisella. Sassin alueen kehittäminen ei hänen mukaansa pysähdy.
 Asiaan kuuluvan valituksen käsittely hallinto-oikeudessa on kestänyt jo pian kaksi vuotta. Ennen oikeuspäätöstä mitään ei tapahdu, sillä siihen asti hanke on toteuttamiskiellossa.
 Mänttä-Vilppulan kaupunginhallituksen puheenjohtaja  Marika Ala-Herttuala  sanoo, ettei vielä voi arvioida, kuinka iso tappio hankkeen kariutuminen on.
 – Me emme voi asialle edes mitään tehdä. PItää odottaa hallinto-oikeuden päätöstä.
 Alueen kehittämistä pyritään Ala-Herttualan mukaan jatkamaan.
 Lue lisää:
 Taas uusi valitus Mänttä-Vilppulan kohuhankkeesta – valittajat pelkäävät italialaisyhtiön pääsevän käsiksi veronmaksajien miljoonapottiin Mänttä-Vilppulan lentokaupunkihankkeesta valitettu hallinto-oikeuteen: "Varmaan valtaosa kaupungissa on sitä mieltä, että tässä haisee jokin" Mänttä-Vilppulan johto lentokaupungista: taloudellinen riski on ulkopuolisilla rahoittajilla Rutiköyhiä ja olemattomia yhtiöitä, rahan lähde arvoitus – tällainen on Mänttä-Vilppulan jättihankkeen salaperäinen rahoittaja

Pienen kaupungin kohuttu miljoonien luksushanke kariutuu: italialainen liikemies ilmoitti vetäytymisestä kirjeellä Mänttä-Vilppulalle


Summary: Yhtiö on käynnistämässä Suomessa kymmenien miljoonien eurojen laajennusinvestoinnit. Varkauden kalankasvattamon laajennus alkaa syksyllä. Ulkomaille suunniteltujen laitosten kanssa investointisuunnitelmat nousevat yli 200 miljoonaan euroon.

Varkaudessa kirjolohia kasvattava ja myyntiin jalostava Finnforel aikoo laajentaa tuotantonsa maailmanlaajuiseksi.
 Yhtiö kertoo saaneensa neljä vuotta kestäneen tuote- ja teknologiakehityksen niin valmiiksi, että kirjolohien kasvatus sen kehittämällä menetelmällä on kannattavaa ja ympäristöystävällistä.
 Finnforel aloittaa syksyllä Varkauden kalankasvattamon laajennuksen. Rakennustyöt alkavat, kun niihin saadut luvat ovat tulleet lainvoimaisiksi.
 Yhtiö tuottaa Varkaudessa nyt miljoona kiloa kirjolohta vuodessa ja investoinnin myötä tuotanto Varkaudessa kolminkertaistuu. Finnforel laajentaa myös Hollolassa ja Joroisissa olevia poikaslaitoksiaan, joissa kirjolohen poikaset haudotaan ja kasvatetaan. Yhteensä investointien arvo Suomessa on kymmeniä miljoonia euroja.
 Konsepti monistetaan maailmalle – suunnitelmissa neljä tuotantolaitosta
 Suomen investointien lisäksi yhtiön suunnitelmissa on Varkauden tuotantolaitoksen tyyppisten laitosten rakentaminen Englantiin, Venäjälle, Qatariin ja Japaniin vuosien 2021–2025 aikana.
 Kunkin laitoksen hinta on noin 40 miljoonaa euroa. Kaikkiaan laajennusinvestoinnit ovat mittaluokaltaan yhteensä yli 200 miljoonaa euroa.
 Finnforel kertoi keskiviikkona nimittäneensä yhtiön uudeksi toimitusjohtajaksi  Max Alfthanin . Hän aloittaa tehtävässä marraskuun alussa. Finnforelin hallituksen puheenjohtajan  Pekka Viljakaisen  mukaan Alfthanilla on kovat näytöt elintarvike- ja kuluttajasektorilta ja tällaisia yritysjohtajia on erittäin vähän Suomessa tarjolla. Viljakainen korostaa myös Alfthanin hyviä kontakteja pääomamarkkinoilla.
 Alfthan on toiminut aiemmin useissa kansainvälisissä tehtävissä Sinebrykoffilla, Amer Sportsissa ja Fiskarsilla. Viimeksi hän on työskennellyt hissiyhtiö Koneen markkinointi- ja viestintäjohtajana sekä johtokunnan jäsenenä.
 Aiheesta aiemmin:
 Finnforelin kalankasvattamoihin suunnitteilla kymmenien miljoonien eurojen laajennus Varkaudessa ja Hollolassa – tuotanto moninkertaistuu
 Suomeen nousee mullistavia kalankasvattamoja – kävimme teollisuushallissa, jossa muhii vastaisku Norjan lohelle

Finnforel on aloittamassa Varkauden kalankasvattamon laajennuksen – samanlaiset laitokset suunnitteilla Englantiin, Venäjälle, Qatariin ja Japaniin


Summary: Ammattiryhmistä kolmannen annoksen saavat muun muassa terveydenhuollon työntekijät, opettajat ja lastenhoitajat. Tässä vaiheessa kolmas annos koskee Biontech-Pfizerin rokotetta. Tehosteannos voidaan antaa, kun toisesta rokotteesta on kulunut puoli vuotta.

Yhdysvallat on hyväksynyt Biontech-Pfizerin koronarokotteen kolmansien annosten antamisen yli 65-vuotiaille, riskiryhmiin kuuluville sekä työnsä puolesta paljon lähikontaktissa toisten ihmisten kanssa oleville.
 Päätöksen myötä kymmenet miljoonat amerikkalaiset ovat pian oikeutettuja kolmanteen koronarokotteeseen. Tehosteannos voidaan antaa, kun toisesta annoksesta on kulunut puoli vuotta.
 Yhdysvaltain lääkevirasto FDA päätti asiasta riippumattoman asiantuntijapaneelin viime viikolla antaman suosituksen pohjalta.
 Kolmannen rokotteen antaminen vaatii vielä Yhdysvaltain tartuntatautikeskuksen (CDC) hyväksynnän. CDC:n odotetaan vahvistavan asian nopeasti.
 Kolmas rokote terveydenhuollon henkilöstölle, opettajille, myyjille
 CDC:n asiantuntijat antavat suosituksensa siitä, ketkä kuuluvat kolmannen rokoteannoksen saamisessa riskiryhmiin ja mille ammattiryhmille kolmas rokote annetaan.
 Lääkevirasto FDA:n mukaan terveydenhuollon työntekijöiden, opettajien, lastenhoitajien, ruokakauppojen myyjien pitää saada kolmas annos. Vahvistusrokote annettaisiin myös asunnottomille tarkoitetuissa asuntoloissa asuville ja vankiloissa oleville.
 Kaksikin rokoteannosta antaa tehokkaan suojan koronaviruksen aiheuttamaa tautia vastaan, mutta Pfizerin mukaan suojaus hiipuu ajan myötä.
 Pfizer oli hakenut FDA:lta hyväksyntää tehosteannoksien antamiseen kaikille yli 16-vuotiaille, mitä myös presidentti  Joe Bidenin  hallinto kannatti, mutta tälle ei asiantuntijapaneelin mielestä ollut tarvetta.
 Tässä vaiheessa kolmas rokoteannos koskee vain Pfizerin rokotteen saaneita. Modernan tai Johnson & Johnsonin rokotteen saaneiden osalta asiasta päätetään myöhemmin.
 Lue lisää: Yhdysvalloissa korona leviää rokottamattomien keskuusdessa: Rokottamattomat nostivat amerikkalaisten koronakuolemat viime talven lukuihin – ”On kamalaa nähdä nyt nuorempia ihmisiä”, sairaanhoitajat tuskailevat
 THL ohjeistanut antamaan kolmannen annoksen immunipuutteisille
 Euroopassa muun muassa Britanniassa, Saksassa, Ranskassa ja Tšekissä on tehty päätöksiä kolmansien koronarokoteannosten antamisesta.
 Suomessa Terveyden ja hyvinvoinnin laitos  on ohjeistanut kuntia tarjoamaan kolmatta koronarokoteannosta tässä vaiheessa immuunipuutteesta kärsiville ja niille, jotka ovat saaneet rokotuksen ensimmäisten joukossa 3–4 viikon annosvälillä.
 Jälkimmäiseen ryhmään kuuluu koronapotilaiden parissa työskenteleviä terveydenhuollon työntekijöitä sekä hoivakotien työntekijöitä ja asukkaita.
 Kolmansien annosten antaminen länsimaissa on kiistanalainen aihe, sillä suuri osa kehittyvien maiden väestöstä ei ole vielä saanut ensimmäistäkään rokoteannosta.
 Maailman terveysjärjestö WHO on vaatinut vauraita maita odottamaan kolmansien rokoteannosten antamista siihen asti, kunnes kehittyvissä maissa on rokotettu enemmän ihmisiä.
 WHO:n mukaan Afrikassa on maita, joissa vasta alle kaksi prosenttia väestöstä on saanut koronarokotteen.
 Epätasa-arvo rokotteiden jakamisessa on esillä tänään YK:n pääkokouksessa.
 Lue tästä artikkelista tuoreimmat koronavirusta koskevat uutiset
 Lisää aiheesta:
 Jo yli kuusi miljardia rokoteannosta on annettu ympäri maailmaa – näissä maissa rokotetahti on ollut kiivainta

Yhdysvalloissa aletaan antaa kolmatta Pfizerin koronarokoteannosta iäkkäille, riskiryhmiin kuuluville ja ammatin perusteella


Summary: Suomenlahden rannikkovesissä pohjan tila oli 20-vuotisen seurantajakson parhaita. Selkämeren syvänteissä happitilanne näyttää Suomen ympäristökeskuksen mukaan huononevan edelleen.

Suomenlahdella on merkkejä Itämeren tilan elpymisestä, mutta Selkämerellä tilanne on huolestuttava, arvioi Suomen ympäristökeskus (Syke). Johtopäätökset perustuvat Syken elokuussa tekemiin meren seurantamatkoihin.
 Tulosten mukaan Suomenlahti on elpynyt 2010-luvun puolivälin Itämeren suolapulssien välillisesti aiheuttamasta tilan heikkenemisestä. Suolapulssit tuovat kielteisiä vaikutuksia, koska ne työntävät edellään hapetonta ja ravinnepitoista vettä.
 Suomenlahdella onkin Syken mukaan vaikeaa arvioida päästövähennysten vaikutuksia sääolojen aiheuttamien virtausten vuoksi.
 Selkämeren syvänteissä happitilanne näyttää Syken mukaan edelleen huononevan.
 Kohennusta myös ulkosaaristossa
 Suomenlahden rannikkovesissä pohjan tila oli 20-vuotisen seurantajakson parhaita. Valtaosassa havaintoasemia pintasedimentti oli hapettunut ja pohjaeläimiä esiintyi.
 Pohjan tila on parantunut Suomenlahdella ulkosaaristossa ja ulkomeren tuntumassa. Sen sijaan sisäsaariston pienten ja vedenvaihdoltaan heikkojen syvänteiden tila ei ole kohentunut.
 Suomenlahden keskiosassa todettiin nyt ennätyskorkeita ravinnepitoisuuksia. Syke arvioi, että alueelle on jäänyt eristyksiin Itämeren pääaltaalta tullutta vettä, johon pohjasta vapautuneet ravinteet ovat kertyneet.
 Tutkimusalus Aranda tekee vuosittain neljä Itämeren tilan seurantamatkaa. Elokuun rannikkoseurantaa tehdään Suomenlahdella pienemmällä aluksella. Kristiina Lehto / Yle
 Ahvenanmeri taantunut, Saaristomeri entisellään
 Selkämerellä happitilanne on 2000-luvulla heikentynyt. Merialueen syvänteissä on edelleen happea, mutta hapen pitoisuuden laskeva suuntaus on Syken mukaan huolestuttava. Pulmia lisää se, että samaan aikaan fosforipitoisuudet ovat nousseet ja laajat sinileväkukinnat ovat yleistyneet Selkämerellä.
 Ahvenanmeren syvänteen happipitoisuus oli sekin nyt alhaisempi kuin aiempina vuosina.
 Sen sijaan Saaristomerellä pohjanläheisen veden happipitoisuus oli lähellä pitkän ajan keskiarvoja.
 Itämeren pääaltaan syvänteissä fosforipitoisuus oli edelleen kasvanut. Syväveden hapettomuus estää fosforin sitoutumisen pohjasedimenttiin.
 Tutkimusalus Aranda tekee vuosittain neljä Itämeren tilan seurantamatkaa, minkä lisäksi tehdään pienemmällä aluksella elokuun rannikkoseuranta Suomenlahdella.
 Lue myös:   Terve meri on hiilinielu, mutta miten on Itämeren laita? Meri- ja ilmastotutkijat yrittävät selvittää tätä nyt ensimmäistä kertaa yhdessä
 Ilmastonmuutos mitätöi jo tehtyä vesiensuojelutyötä: valtio vastaa jättihaasteeseen korottamalla vesistökunnostuksen määrärahoja roimasti
 Meriroskapoiju on kerännyt tietoja Merenkurkun roskista koko kesän – tutkijat yllättyivät siitä, miten pitkiä matkoja poiju ja roska liikkuvat

Suomenlahdella merkkejä Itämeren elpymisestä, Selkämerellä tilanne on huolestuttava


Summary: Tullin mukaan aineita on myyty ainakin 94 000 euron edestä Tor-verkossa vuosina 2019–2021. Raaka-aineet tilattiin Kiinasta. Kaksi miestä on ollut vangittuna esitutkinnan aikana epäiltynä törkeästä dopingainerikoksesta.

Tulli on tutkinut laajaa dopingaineiden valmistukseen ja kauppaamiseen liittyvää rikoskokonaisuutta.
 Pohjois-Savossa ja Pohjois-Pohjanmaalla asuvia miehiä epäillään dopingaineiden valmistuksesta ja myynnistä. Toinen miehistä valmisti aineet ja toinen tuli kuvioihin myöhemmin uudeksi myyjäksi Tor-verkossa.
 Tullin esitutkinnan mukaan aineita on myyty ainakin 94 000 euron edestä Tor-verkossa vuosina 2019–2021.
 Tullin mukaan Pohjois-Savossa asuva mies alkoi valmistaa dopingaineita vuonna 2018 omassa keittiössään, ensin omaan käyttöön. Valmistusohjeet hän hankki internetistä ja raaka-aineet mies tilasi Kiinasta bitcoineilla. Mies valmisti Tullin mukaan pääasiassa testosteronia, mutta myös muita dopingaineita. Vuonna 2019 mies aloitti aineiden myynnin Tor-verkossa.
 Tullin mukaan mies myös keksi valmistamilleen aineille tuotenimen ja logon sekä parasta ennen -päiväykset.
 Tulli teki kotietsinnän miehen asuntoon huhtikuussa 2021. Asunnosta löytyneiden aineiden katukauppahinta olisi Tullin arvion mukaan ollut noin 105 000 euroa.
 Pohjois-Pohjanmaalla asuva mies tuli kuvioihin 2021, kun pohjoissavolainen aineiden valmistaja luovutti hänelle Tor-verkossa myyjätilinsä tunnukset. Tullin mukaan pohjoissavolainen aineiden valmistaja ei tuntenut miestä, mutta tämä oli ostanut häneltä aiemmin aineita.
 Dopingaineita kulki valmistajalta uudelle myyjälle Pohjois-Pohjanmaalle ja uusi myyjä ehti myydä niitä Torilauta-, Sipulimarket-, Spurdomarket- ja Keskustori-sivustoilla.
 Tulli on tutkinut tapausta törkeänä dopingainerikoksena. Kummatkin miehet olivat vangittuna tutkinnan aikana. Tapauksen esitutkinta lähetetään syyteharkintaan Itä-Suomen syyttäjävirastoon.

Tulli: Mies valmisti dopingaineita keittiössään ja keksi niille tuotemerkin – kahta miestä epäillään laajasta dopingkaupasta Tor-verkossa


Summary: Tuoreen raportin mukaan Potilasvakuutuskeskus on elokuun 2021 loppuun mennessä antanut ratkaisun 77 koronaan liittyvään potilasvahinkoilmoitukseen. Vain joka kymmenes ilmoitus on johtanut korvauksiin.

Sosiaali- ja terveydenhuollon lainsäädäntö

Vain joka kymmenes koronaan liittyvä potilasvahinkoilmoitus on johtanut korvauksiin, kertoo Potilasvakuutuskeskuksen (PVK)  tuore raportti .
 Elokuun 2021 loppuun mennessä 77 ratkaistusta vahinkoilmoituksesta noin puolet liittyi suoraan koronavirukseen, tyypillisesti näytteenottoon, hoidon tarpeen arviointiin tai rokotukseen. Välillisesti koronaan liittyvissä vahinkoilmoituksissa oli raportin mukaan yleensä kyse epidemian vuoksi viivästyneestä muuhun sairauteen tai oireeseen liittyvästä hoidosta.
 Koronaan liittyvistä ratkaistuista vahinkoilmoituksista vain 8 johti myönteiseen korvauspäätökseen.
 Tämä on noin 10 prosenttia saapuneista ilmoituksista. Määrää voi pitää pienenä, sillä samalla aikavälillä keskimäärin 24 prosenttia kaikista potilasvahinkoilmoituksista johti korvauksiin.
 Puolet koronaan liittyvistä korvatuista tapauksista liittyi koronanäytteenottoon, yksi hoidossa saatuun koronavirustartuntaan ja loput muiden sairauksien hoidossa tapahtuneisiin diagnoosi- tai hoitoviiveisiin.
 Korvaamattomuuteen useita syitä
 Potilasvakuutuslain mukaan hoidon viiveestä aiheutunutta vahinkoa ei korvata potilasvakuutuksen kautta, jos terveydenhuollon resurssit ovat olleet tilanteessa rajallisia ja hoidon kiireellisyys on arvioitu oikein.
 Potilaalle ei myönnetä myöskään korvausta kiireettömäksi arvioidussa tilanteessa, jossa viive on aiheuttanut potilaan tilanteen vaikeutumisen. Terveydenhuollon vastuulla on kuitenkin kaikissa olosuhteissa järjestää kiireellinen, potilaan sairauden hoidon vuoksi välttämätön hoito.
 Rokotuksiin liittyvät vahinkoilmoitukset eivät johtaneet korvauksiin, koska ne joko eivät aiheuttaneet henkilövahinkoa, tai ne kuuluivat  lääkevahinkovakuutuksen  arvioitaviksi. Pelkkä koronavirukselle altistuminen hoidon yhteydessä ei myöskään oikeuta korvauksiin.
 Potilasvakuutuskeskus käsittelee kaikki potilasvahinkoilmoitukset Suomessa.
 Raportin mukaan koronaepidemia on voinut vaarantaa potilasturvallisuutta monella tavalla. Maailmalta ja Suomesta on raportoitu diagnoosi- ja hoitoviiveiden lisääntymistä, mutta potilasvahinkojen määrää ei raportin pohjalta voida arvioida, sillä aineisto täydentyy vielä vuosien ajan, todetaan raportissa.
 Lue lisää:
 Korona näkyy potilasvahinkoilmoituksissa – tämän vuoden puolella ilmoituksia on tehty muun muassa rokotustoimenpiteisiin liittyen
 Suomessa on annettu noin 6,7 miljoonaa koronarokoteannosta – vahinkotapauksia korvattu vajaat 90

Potilasvahinkoraportti: kokonaiskuva koronaan liittyvistä potilasvahingoista nähdään vasta vuosien kuluttua


Summary: Liikenneturva vertaili katujen nopeusrajoituksia onnettomuuksien määrään. Henkilövahinkoon johtaneiden onnettomuuksien määrä väheni hienoisesti, kun 30 kilometrin tuntinopeusrajoituksia oli tieosuuksilla enemmän.

Liikenneturva kannustaa kuntia ottamaan käyttöön alhaisempia nopeusrajoituksia.
 Liikenneturvan tiedotteen mukaan noin puolet henkilövahinkoon johtaneista liikenneonnettomuuksista tapahtuu taajama-alueella, mutta keskimäärin vain neljäsosassa Suomen kuntien kaduista nopeusrajoitus on 30 kilometriä tunnissa.
 – Kunnan ratkaisuna voi olla myös kävelyn ja pyöräilyn erottaminen moottoriajoneuvoliikenteestä. Olennaista on, että liikenneympäristö tukee nopeusrajoitusta, kertoo Liikenneturvan tutkimuspäällikkö  Juha Valtonen  tiedotteessa.
 Liikenneturva vertaili kuntien katujen nopeusrajoituksia onnettomuuksien määrään. Henkilövahinkoon johtaneiden onnettomuuksien määrä väheni hienoisesti, kun 30 kilometrin tuntinopeusrajoituksia oli tieosuuksilla enemmän.
 Liikenneturvan toimitusjohtaja  Pasi Anteroisen  mukaan nopeuksien laskeminen 30 kilometriin tunnissa olisi suositeltavaa etenkin alueilla, joissa pyöräillään ja kävellään paljon sekä koulujen ja palvelutalojen läheisyydessä.

Liikenneturva kannustaa kuntia alhaisempiin nopeusrajoituksiin – 30 kilometriä tunnissa vähentäisi onnettomuuksia


Summary: Joidenkin teknologiajäbien juttuja kuunnellessa tuntuu välillä siltä, että kaikkialla tasa-arvo ei ole edennyt 1900-luvun alun asetelmista. Onneksi teknologia-alakin muuttuu, kirjoittaa Valkama blogissaan.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja tekee joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki blogit voit lukea täältä
 Naisia ei voi olla kovin montaa palavereissa kun ne puhuvat liikaa ja ovat siksi ärsyttäviä. He ovat myös niin kilpailunhaluisia, että ottavat kaiken tilan. Japanin olympiapomo sanoi keväällä näin.  Ja sai potkut.
 Kahdeksankymppisen ukkelin ajatukset voisi kuitata menneen maailman huupatuksena. Mutta  Helsingin Sanomien vastikään uutisoima  kasvuyhtiö Swappien työpaikkailmapiiri ja naisiin kohdistuva häirintä sai ajattelemaan, että kaikkialla asiat eivät ole juuri muuttuneet. Yritys vakuutti puuttuvansa ongelmiin. Swappien tapauksen yhteydessä esimerkiksi somessa tuli taas esiin sana  tech bro .
 Tech bro on  jonkinlainen meemiytynyt hahmo teknologia-alan, tai Piilaakson, miesvaltaisuudesta.
 Keskustelun katsotaan alkaneen, kun Googlen  James Demore  kirjoitti yhtiön sisäisen muistion, jossa hän totesi, että naiset eivät oikein sovi teknologia-alalle. Se on kivojen miesukkeleiden paikka.
 Naiset eivät sovi biologisista syistä teknologia-alalle. Miehillä on suurempi halu saavuttaa statusta. Naiset ovat kiinnostuneet ihmisistä, siinä missä miehet asioista. Koodaaminen taas sopii miehille, koska kyse on systeemistä, ei ihmisten kanssa hössöttämisestä.
 Demoren lista  oli kuin vuosisadan takaa.
 Samat kaiut ovat nousseet esille teknologia-alalla Suomessa ja kyse on kansainvälisestä ilmiöstä. Hassua tämä on siihenkin nähden, että  maailman ensimmäinen tietokoneohjelmoija oli nainen, Ada Lovelace . Suomenkin  ensimmäiset koodarit olivat naisia.
 Tekkimiesten naisvihamielisyys  saa miettimään, olemmeko edes päässeet kauhean kauas 1870-luvulta, jolloin meillä pohdittiin vielä sitä, voiko naisesta tulla lääkäri. Suomessa lupa piti anoa erikseen keisarilta.
 Sama virsi on jatkunut ja siirtynyt alalta toiselle. No, Suomessa nainen vapautui aviomiehensä holhouksesta vasta vuonna 1932. Mies oli vaimonsa holhooja ja edusmies kaikissa mahdollisissa asioissa. Eihän nainen nyt voinut omista asioistaan päättää!
 Edelleen maailma on täynnä pikkutalebaneja, joiden mielestä sukupuolten erot tarkoittavat sitä, että naiset eivät vain voi olla hyviä jossakin.
 On todella hassua, että sama keskustelu naisten pärjäämisestä pitää käydä uudelleen ja uudelleen, ala toisensa jälkeen.
 Onneksi teknologia-alallakin ja startupeissakin opitaan. Esimerkiksi  startup-tapahtuma Slushissa ilmitulleet häirintätapaukset saivat järjestäjät katsomaan peiliin ja muuttamaan asioista . On tietenkin käsittämätöntä, että moista häirintää on, mutta olennaista on, että siihen puututaan ja se kitketään.
 Tarve muutokseen nähdään  onneksi teknologia-alalla. Esimerkiksi TietoEvryn maajohtaja  Satu Kiiskinen  on todennut, että jos koodaamisessa ei huomioida tasa-arvoa, vinoumat siirtyvät algoritmeihin.
 Yhtiö on todennut ääneen, että haluaa, että puolet työntekijöistä on naisia. Se uskoo tämän tuovan menestystä.
 Myös teknologiateollisuus on kampanjoinut, jotta naisia saataisiin lisää alalle. Teknologiateollisuus ry:n mukaan työvoimaa valuu hukkaan, kun  naisten osaamista ei hyödynnetä teknologia-alalla .
 Niin kauan kuin lähdetään takamatkalta, kiintiöt ja erilaiset kampanjat ja koulutukset ovat tarpeen.
 Toki teknologia-alallakin on tärkeää, että tech brot, tekkijäjäbät, katsovat peiliin. Urpoilu on urpoilua alalla kuin alalla, mutta todistetusti  vähiten urpot yritykset pärjäävät parhaiten .
 Heikki Valkama
 Kirjoittaja on Ylen taloustoimittaja ja kirjailija.
 Blogista voi keskustella 24.9. klo 23.00 saakka.

Heikki Valkama: Edelleen maailma on täynnä pikkutalebaneja, joiden mielestä sukupuolten erot tarkoittavat sitä, että naiset eivät voi pärjätä tietyissä töissä


Summary: Kuluneen viikon aikana Yhdysvalloissa keskimäärin 2 000 kuolemaa päivässä on liittynyt covid-19-tautiin. Koronarokotukset ovat jumahtaneet paikoilleen, ja ylivoimainen enemmistö kuolleista on rokottamattomia.

Yhdysvalloissa koronaviruksen aiheuttamaan covid-19-tautiin liittyvät kuolemat ovat nousseet samalle tasolle, jolla ne olivat helmi–maaliskuun vaihteessa.
 Virus vaanii pääasiassa yhtä ryhmää: rokottamattomia yhdysvaltalaisia.
 Tilanne näkyy esimerkiksi voittoa tavoitteleman CoxHealth-yhtiön sairaaloissa Springfieldin ympäristössä Missourissa. Viikossa yhtiön sairaaloissa kuoli covid-19-taudin uuvuttamana 23 ihmistä, mikä on lähes yhtä paljon kuin Chicagon miljoonakaupungissa vastaavana aikana.
 – Tämä on musertavaa, sanoo missourilainen lastenlääkäri  Dena Hubbard  uutistoimisto AP:lle.
 Hubbardin hoidossa on muun muassa keskosia, jotka on jouduttu synnyttämään keisarinleikkauksella ennenaikaisesti covid-19-taudista kärsivien äitien hengen pelastamiksi. Kaikki äidit eivät ole selvinneet.
 Hoitoalan asiantuntijat sanovat, että ylivoimainen enemmistö kuolleista ja sairaaloita kuormittavista covid-19-potilaista on rokottamattomia. Vaikka rokotettujakin sairastuu tautiin, oireet ovat tyypillisesti lieviä.
 – On olemassa hyvin todellinen riski, että päätyy sairaalaan tai lehden kuolinilmoituksiin, viestii Ohion terveysviraston johtava lääkäri  Bruce Vanderhoff  rokottamattomista AP:lle.
 Koronarokotukset ovat jumahtaneet paikoilleen
 Yhdysvallat oli vuodenvaihteessa rokotusten käynnistämisessä edelläkävijä maailmassa. Nyt monet länsimaat ovat ottaneet maan kiinni rokotekattavuudessa tai menneet sen ohi.
 Yhdysvaltalaisista yhden rokotteen on saanut noin 64 prosenttia ja täysin rokotettuja on noin 55 prosenttia, kertoo koronatilastointia tekevä Johns Hopkins -yliopisto.
 Yhdysvalloissa on yli 70 miljoonaa rokotuksiin oikeutettua ihmistä, jotka eivät ole ottaneet rokotetta.
 Yliopiston mukaan kahden viime viikon aikana koronaan liittyvien kuolemien päivittäinen keskiarvo on noussut 40 prosenttia: 1 387:stä 1 947:ään.
 Kuluneiden seitsemän päivän aikana päivittäinen keskiarvo on ollut jo 2031.
 Maanantaina koronaepidemiasta tuli myös Yhdysvaltain historian eniten kuolonuhreja vaatinut epidemia, kun koronakuolemien määrä ohitti vuoden 1918 espanjantautiin kuolleiden määrän.
 Espanjantautiin menehtyi Yhdysvalloissa 675 000 ihmistä.
 Covid-19-tauti on ollut tähän mennessä osallisena 678 000 ihmisen kuolemaan Yhdysvalloissa.
 Kertautuvat terveysongelmat ovat tappava yhdistelmä
 Tohtori  William Moss  Johns Hopkins -yliopistosta toteaa, että monet yhteisöt, joissa rokotuskattavuus on alhainen, kamppailevat jo ennestään terveysongelmien kuten liikalihavuudesta aiheutuvien riskien ja diabeteksen kanssa.
 Kun olemassaolevat sairaudet yhdistää alhaiseen rokotuskattavuuteen ja koronaviruksen leviämiskykyiseen delta-muunnokseen, yhdistelmä on tappava.
 – Sitä voi kutsua yhteiskunnan epäonnistumiseksi ja synniksi, että olemme tässä tilanteessa kuolemien sekä sairaaloiden ja teho-osastojen kuormittumisen kanssa, Moss sanoo.
 Mobiiliklinikan sairaanhoitaja valmistautuu antamaan koronarokotteen naiselle vähävaraisella asuinalueella Columbuksessa elokuussa. Stephen Zenner/SOPA Images/Shutterstock/All Over Press
 Länsi-Virginiassa syyskuun kolme ensimmäistä viikkoa vaativat 340 kuolonuhria, mikä on enemmän kuin kolmen kesäkuukauden yhteenlasketut kuolemat.
 Georgian päivittäiset koronaan liittyvät kuolemat ovat suuremmat kuin väestöltään melkein neljä kertaa suuremman Kalifornian.
 Sairaanhoitajat ovat katkeamispisteessä
 Florida kuuluu niihin osavaltioihin, joissa poliittinen johto pyrkii estämään koronaviruksen torjuntaa rajoituksin ja taistelee jopa oikeusteitse muun muassa maskinkäyttöä vastaan.
 Sarasotan Memorial-sairaalan henkilöstö kuvaa uutistoimisto Reutersille olevansa masentunut ja katkeamispisteessä.
 – Toivon, että jokainen ottaisi rokotteen, jotta me pääsisime tästä, sanoo teho-osaston sairaanhoitaja  Dana Verminski .
 Hoitohenkilöstölle tilanteen raskautta lisää, että edellisiin aaltoihin verrattuna delta-muunnos on tuonut potilaiksi aiempaa nuorempia.
 – Nuorten näkeminen on yksinkertaisesti kamalaa, sanoo sairaanhoitaja  Kelsey Simons .
 Syyskuun alusta lähtien uusien koronavirustapausten määrät ovat kääntyneet laskuun Yhdysvalloissa. Niitä kirjataan nyt noin 139 000 päivässä keskimäärin.
 Kuolemantapausten määrä lähtee laskemaan hitaammin, koska uhrit usein sinnittelevät viikkokausia, ennen kuin menehtyvät taudin seurauksena.
 Lue lisää:
 Päivittyvä seuranta koronaviruksesta

Rokottamattomat nostivat amerikkalaisten koronakuolemat viime talven lukuihin – ”On kamalaa nähdä nyt nuorempia ihmisiä”, sairaanhoitajat tuskailevat


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Ilmastopaneeli: Tulvariskiä ei ole otettu Suomessa vakavasti
 Suomen ilmastopaneelin raportin mukaan  Suomessa on varauduttava moninkertaiseen vesimäärään jo seuraavien 30 vuoden aikana . Rankkasateet ja tulvat kasvavat erityisesti tietyillä alueilla. Nyt tarjolla on maakunnittaista tietoa muutoksen vaikutuksista ja niihin sopeutumisesta.
 Rokotepalkkioita käytetään houkuttimina myös Suomessa
 Myös Suomessa muutamat työnantajat ovat ryhtyneet houkuttelemaan työntekijöitään ottamaan koronarokotuksen. Jorge Gonzalez / Yle
 Maailmalta tuttu tapa houkutella ihmisiä koronarokotuksiin palkkioiden avulla on rantautunut Suomeen.  Tällä hetkellä ainakin muutama organisaatio jakaa rokotepalkkioita Suomessa . Asiantuntijat rinnastavat työnantajan antaman rokotepalkkion tupakoinnin lopettamisesta palkitsemiseen.
 Rokottamattomuus lisää koronakuolemia Yhdysvalloissa
 Rokottamattomuus on saanut koronakuolemien määrän uudelleen nousuun Yhdysvalloissa. Stephen Zenner / AOP
 Yhdysvalloissa koronarokotukset lähtivät keväällä rivakasti liikkeelle,  mutta nyt maa on esimerkiksi Suomen jäljessä rokotekattavuudessa . Kaksi rokotetta on saanut vain 55 prosenttia amerikkalaisista. Kun rokottamattomuuden päälle tulevat vielä muut terveysongelmat, kuten lihavuus ja diabetes, yhdistelmä on tappava. Usein nämä tekijät kohtaavat samoissa väestöryhmissä.
 Kallasvuo sai tietää Nokialta lähdöstään Wall Street Journalista
 – En lähtenyt tähän kertoakseni, että minä olin oikeassa ja kaikki muut väärässä, Nokian entinen toimitusjohtaja Olli-Pekka Kallasvuo toteaa. Markku Rantala / Yle
 Olli-Pekka Kallasvuo  kertaa tänään julkaistussa kirjassaan pitkää uraansa ja Nokian alamäen syitä.  Potkut eivät häntä harmita, mutta korvaajan salaus harmittaa . Asia selvisi vasta Wall Street Journal -lehdestä.
 Tuuli voimistuu, lännessä sataa
 Matti Huutonen / Yle Sää
 Tuuli voimistuu koko maassa ja puuskia voi esiintyä. Maan länsiosaan leviää sateita, mutta muualla on vielä poutaista. Loppuviikosta sateet yleistyvät, mutta painottuvat yhä maan länsiosaan.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Ilmastopaneeli varoittaa Suomea tulvariskistä, rokotepalkkioilla houkutellaan koronapiikille, potkujen salailu kaihersi Nokia-pomoa


Summary: Raaseporin kaupunki on myöntänyt kelluvien talojen suunnitteluvarauksen Tammisaaren vanhan kaupungin edustalle. Vanhan kaupungin historiaa vaaliva yhdistys tyrmää rakentamisajatuksen.

Liinakankurinkatu on hädin tuskin henkilöauton levyinen.
 Katu päättyy Barckenin niemen kärkeen Tammisaaren vanhassa kaupungissa, ja sitä reunustavat punamullatut sekä maalatut talovanhukset.
 Melkein joka ikkunassa on niin sanottu juorupeili, jonka kautta voi tarkkailla kadun tapahtumia sisätiloista.
 Tänä vuonna 475 vuotta täyttävä Tammisaari on yksi Suomen vanhimmista kaupungeista, joskin nykyään Raaseporin osa. Juuri täällä Barckenin niemellä ikä myös näkyy laajalla alueella. Liinakankurinkadun vanhimmat talot on rakennettu 1700-luvun lopussa.
 Tammisaaren vanhan kaupungin historiaa vaaliva yhdistys on siksi pöyristynyt niemen kärkeen suunnitteilla olevista kelluvista taloista.
 Kymmenkunta vanhan kaupungin edustalla kelluvaa taloa tuhoaisivat yhdistyksen näkemyksen mukaan koko miljöön.
 Kelluvat talot sulkisivat näkymän vanhasta kaupungista meren suuntaan ja toisin päin, Tammisaaren vanhan kaupungin yhdistyksen puheenjohtaja Christian Gröndahl arvioi.  Paula Tiainen / Yle
 – Mielestämme se tuhoaa alueen hengen. Tämä on onnistuttu kuitenkin satojen vuosien ajan säilyttämään suurin piirtein samanlaisena. Uusien talojen rakentaminen juuri tähän kohtaan on vähän historian raiskaamista, yhdistyksen puheenjohtaja  Christian Gröndahl  puhisee.
 Gröndahlin arvion mukaan uudet rakennukset sulkevat näkymän sekä vanhasta kaupungista merelle että mereltä vanhaan kaupunkiin päin.
 Havainnekuva kelluvasta huvilarivistöstä Liinakankurinkadun ja Eteläisen rantakadun päässä Tammisaaren vanhassa kaupungissa.  JS Bygg & Design
 Yhtiö ihmettelee vastarintaa
 Suunnitteluvarauksen takana on kolmen miehen yritys, Ocean Construction Solutions. Yritys aikoo rakentaa niemen kärkeen laitureiden jatkeeksi 7–9 betoniponttonien päällä kelluvaa huvilaa, joiden pinta-ala on 80–150 neliötä.
 – En aivan täysin ymmärrä vastustusta, esimerkiksi lähimmät vanhat naapurit ovat 150 metrin päässä uusista taloista, yhtiön hallituksen jäsen  Mikael Palmroos  kommentoi  Västra Nyland -lehdelle .
 Havainnekuva kelluvista merihuviloista, näkymä mereltä mantereelle ja Tammisaaren vanhaan kaupunkiin päin. JS Bygg & Design
 Kaupunginhallituksen päätös suunnitteluvarauksen myöntämisestä ei sekään syntynyt yksimielisesti, vaan vasta äänestyksen jälkeen.
 Esimerkiksi kaupunginhallituksen puheenjohtaja  Anita Westerholm  (r.) pitää sijoituspaikkaa vääränä.
 – Tämä on sekä historiallisesti että kulttuurisesti niin arvokas alue. Täytyy olla mahdollista löytää joku toinen paikka! Konsepti sinänsä on kiinnostava ja olisi hienoa, että se toteutuisi Raaseporissa.
 Suunnittelutyö on vasta aivan alussa, sillä kaupunginhallituksen päätös ei ole vielä lainvoimainen. Yhtiö lupaa järjestää tiedotustilaisuuden lähialueen asukkaille heti, kun se on mahdollista.
 Yle ei tavoittanut yhtiön edustajia kommentoimaan asiaa.
 Edessä on vuosien prosessi
 Tammisaaren vanhan kaupungin yhdistyksen puheenjohtajalla Christian Gröndahlilla on asunto myös Helsingissä, mutta varsinkin korona-ajasta suurin osa on kulunut Tammisaaressa.
 – Täällä on niin hyvä olla ja koronatilannekin on ollut koko pandemian ajan rauhallinen, hän kehuu.
 Hänkään ei tyrmää kelluvia asuintaloja sinänsä, mutta pitää kaavailtua rakennuspaikkaa sopimattomana. Museoviraston luokituksessa Tammisaaren vanha kaupunki ja satama ovat saaneet  valtakunnallisesti merkittävän rakennetun kulttuuriympäristön  statuksen.
 Raaseporin kaupunginhallituksen puheenjohtaja Anita Westerholm (r.) toivoo, että konsepti toteutuu Raaseporissa, mutta jossain muualla kuin vanhan kaupungin edustalla. Paula Tiainen / Yle
 – Museovirasto muun muassa määrää, että vanhan kaupungin pihoissa on käytettävä punaista hiekkaa, eli esimerkiksi harmaa ei käy. Minun näkemykseni mukaan ajatus kelluvista taloista juuri tässä sijainnissa sotii pahasti sitä ilmapiiriä vastaan, mitä viranomaiset haluavat täällä pidettävän yllä, Gröndahl toteaa.
 Lopullisesti merihuviloiden rakentamisesta päätetään asemakaavalla, joka käsitellään aikanaan kaupunginvaltuustossa.
 Raaseporin kaupunginhallituksen puheenjohtaja Anita Westerholm arvioi, että prosessi vie useamman vuoden.
 Suurin piirtein vastaava kelluvien talojen kokonaisuus on tulossa myös Loviisaan vuonna 2023 valmistuvalle asuntomessualueelle.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 24. syyskuuta kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Meressä kelluvia asuinalueita on suunniteltu vuosia, nyt sellainen nousee Helsinkiin – rakennuttaja: asukkaiden ei tarvitse olla miljonäärejä
 Oulun Hartaanselänrantaan suunnitellut kelluvat asunnot ovat herättäneet runsasta kiinnostusta

Tämä suojeltu puutaloalue on Suomen vanhimpia, ja nyt sen edustalle suunnitellaan moderneja kelluvia huviloita – vastustajat: "Tuhoaa alueen hengen"


Summary: Maailmalta tuttu tapa houkutella ihmisiä koronarokotuksiin on rantautunut Suomeen. Tällä hetkellä ainakin muutama organisaatio jakaa rokotepalkkioita. Asiantuntijat rinnastavat rokotepalkkion tupakoinnin lopettamisesta palkitsemiseen työpaikalla.

Voiko yritys vaikuttaa työntekijöidensä rokoteintoon? 330 henkilöä työllistävä paperitehdas Tervakoski oy päätti kokeilla kannustepalkkiota.
 Kanta-Hämeessä Janakkalassa toimiva Tervakoski palkitsee kaksi kertaa rokotettavana käyneet työntekijänsä kylmälaukulla. Itävaltalaisomisteinen yhtiö aloitti palkitsemisen syyskuussa.
 Tervakoski oy:n henkilöstöjohtaja  Maarit Reunanen  kertoo, että yhtiön jakama kylmälaukku on arvoltaan vähäinen. Palkkion avulla yhtiö haluaa kannustaa työntekijöitään ottamaan täyden rokotussuojan ja samalla turvata tehtaan toimintaa.
 Työmarkkinajärjestöjen tai Työterveyslaitoksen tiedossa ei ole muita yrityksiä, jotka palkitsevat koronarokotteen ottaneita työntekijöitään.
 Silti ainakin myös  Kainuussa voi saada palkkion rokotteen ottamisesta.  Kuhmon Osuuspankki aloitti kampanjan, jossa se jakaa tuhannelle ensimmäisen rokotteen ottajalle 20 euron lahjakortin. Kajaanissa yrittäjät ja kaupunkikeskustayhdistys taas tarjoavat rokotettaville kahvilakupongin. Kainuun soten mukaan vastaavia kampanjoita on tulossa lisää.
 Tervakosken paperitehtaan työntekijät eivät ole kokeneet painostusta ottaa rokote. Dani Branthin / Yle
 Eri puolilla maailmaa myös julkinen sektori  tarjoaa porkkanoita rokotekattavuuden nostamiseksi . Kreikka maksaa 18–25-vuotiaille rokotteen ottamisesta 150 euroa. Yhdysvalloissa eri osavaltiot ovat tarjonneet rokotteen ottajille muun muassa ilmaisen kannabissätkän tai kalastusluvan.
 THL:n mukaan taloudelliset rokotekannustimet eivät ole Suomessa tarpeen, koska rokotustahti on muutenkin hyvä.
 Pääluottamushenkilö: "Tuskin toimii kannustimena"
 Tervakosken paperitehtaalla yli 40 vuotta työskennellyt  Matti Hyttinen  lähetti esihenkilölleen viestin, jossa hän kertoi saaneensa kaksi rokotetta. Vastauksena tuli peukkuemoji, ja nyt Hyttisellä on uusi kylmälaukku.
 – Jos työnantaja antaa lahjan siitä hyvästä, kun haen vapaaehtoisesti kaksi piikkiä, niin antakoot. Hieno ele.
 Tehtaan pääluottamushenkilö  Jani Markio  oli aluksi epäileväinen yhtiön uutta käytäntöä kohtaan. Markion mukaan rokotteista kertominen perustuu kuitenkin vapaaehtoisuuteen, eivätkä työntekijät ole kokeneet painostusta.
 Lue myös:   Saako työnantaja kysyä, onko työntekijällä koronarokote?
 Hän ei usko palkkion vaikuttavan työntekijöiden päätökseen ottaa rokote.
 – On kyse niin pienestä lahjasta, että se tuskin toimii kannustimena.
 Markion mukaan tehtaan työntekijöistä noin puolet on kertonut ottaneensa kaksi rokoteannosta.
 Tervakoski oy on yksi Janakkalan kunnan suurimmista työnantajista. Dani Branthin / Yle
 Johtaako palkitseminen epätasa-arvoon työpaikalla?
 EK:n asiantuntija  Suvi Lahti-Leeve  ei näe estettä pienimuotoiselle palkitsemiselle, jos rokotetietojen kertominen perustuu vapaaehtoisuuteen.
 – Voisiko verrata siihen, kun yritykset palkitsevat työntekijöitä työhyvinvointia edistävistä toimista? Tämä voisi olla rinnastettavissa esimerkiksi liikunnan tukemiseen.
 SAK:n työmarkkinapäällikkö  Karoliina Huovila  tekee saman rinnastuksen: työnantaja voi palkita työntekijän, joka edistää omaa terveyttään esimerkiksi lopettamalla tupakoinnin.
 Huovilan mukaan oleellista on, että työantajat tekevät rokotteen ottamisen mahdollisimman helpoksi työpaikoilla ja kannustavat siihen. Monet yritykset toimivat näin myös influenssarokotteen osalta.
 Työmarkkinapäällikkö painottaa, että palkitseminen voi myös johtaa työntekijöiden eriarvoiseen kohteluun.
 – Kaikilla on oikeus tehdä rokotuspäätös itse, ja jotkut eivät ota rokotetta terveydellisistä syistä. Jos palkkio on taloudellisesti merkittävä, herää kysymys, onko se liian voimakkaasti ohjaava.
 Yli 12-vuotiaista suomalaisista 67,2 prosenttia on saanut kaksi koronarokotetta. Hallituksen tavoitteena on luopua rajoituksista, kun vähintään 80 prosenttia 12 vuotta täyttäneistä on rokotettu kahdesti tai heillä on ollut mahdollisuus ottaa molemmat annokset.
 Voit keskustella aiheesta perjantai-iltaan klo 23:een saakka.

Nyt myös suomalaisia houkutellaan piikille palkkioilla: paperitehdas antaa työntekijöilleen kylmälaukun, jos he ottavat kaksi rokotetta


Summary: Tutkimusprofessori Hilppa Gregowin mukaan Saksan viime kesän tuhotulvien vesimäärät olivat vasta alkua sille, mikä Suomessakin on edessä. Ilmastopaneeli listaa paikkakunnat, joilla tulvariski on Suomessa suurin.

Rankkasateet, tulvat ja vellovat vesimassat koettelevat Suomessa jatkossa ilmastonmuutoksen takia.
 Nämä asiat nostetaan Suomen ilmastopaneelin tuoreessa raportissa ohi helteiden, kuivuuksien tai myrskytuhojen, jotka myös liitetään ilmastonmuutoksen vaikutuksiin.
 Tulevaisuuden matalapaineet pitävät sisällään enemmän vettä. Sademäärät kasvavat erityisesti lokakuusta helmikuuhun ulottuvalla syys- ja talvikaudella.
 – Näemme skenaarioista, että sateissa on suuret riskit. Sateisuutta näemme analyyseista varmemmin. Esimerkiksi tuulisuus ei ole niin kasvava riski, mutta sade on, sanoo Ilmatieteen laitoksen tutkimusprofessori ja ilmastonmuutoksen vaikutustutkimuksen päällikkö  Hilppa Gregow .
 Ilmastopaneelin tuore raportti kokoaa ensimmäistä kertaa yhteen ilmastonmuutoksen vaikutuksia maakunnittain.
 Suomen ilmasto muuttuu lähivuosikymmeninä vääjäämättä, vaikka päästövähennyksiä tehdään. Siksi raportin mukaan Suomessa pitää sopeutua eli varautua ilmastonmuutoksen vaikutuksiin, päästövähennysten rinnalla.
 Varautumisella on raportin mukaan jo kiire.
 Mätäpuro tulvi Pikku-Huopalahdessa Helsingissä elokuussa 2011. Petteri Juuti / Yle
 Kaupungit painivat vesimassojen kanssa
 Porissa on Suomen suurin tulvariski. Toisena tulee Rovaniemi. Myös Suomen etelärannikko ja Kymenlaaksossa Kymijoen varsi sekä Haminan ja Kotkan rannikkoalue joutuvat painimaan sekä rankkasateiden että meritulvien kanssa.
 Näillä alueilla asukkaiden juomavedet ja lämmitykset ovat Gregowin mukaan suuren riskin piirissä.
 – Näissä kaupungeissa tulvariskit ovat jo nyt merkittäviä, ja ne lisääntyvät edelleen. Porissa tulvariskikysymystä on tarkasteltava ihan uudella tapaa. Samoin Lapissa kaikki kaupunkialueet tulisi syynätä tarkkaan läpi.
 Sademäärien vaikutus tulvariskeihin on eri maakunnissa aivan erilainen. Esimerkiksi Lapissa tulvariski on nyt melko pieni, mutta Pohjois-Pohjanmaalla kohtalainen, Satakunnassa ja Uudellamaalla jo nyt melko suuri. Kaikissa maakunnissa hulevesiriskit ovat kasvussa.
 – Aivan liikaa on keskitytty siihen, että katsotaan, lämpeneekö ja kuinka paljon. Pitäisi kiinnittää paljon enemmän huomiota siihen, paljonko sataa, minne sataa ja mitkä vaikutukset sillä on, Gregow sanoo.
 Alikulku täyttyi vedellä Kokkolassa heinäkuussa 2020. Ville Viitamäki / Yle
 Nyt julkaistusta raportista sen näkee Gregowin mukaan erittäin hyvin.
 – Pystytään tosi hyvin sanomaan keskimääräiset suunnat, prosentuaaliset muutokset ja monesta muusta ilmastonmuutokseen liittyvästä muuttujasta, kuten tuulesta ja lumesta maakunnittain eri vuodenaikoina, miten muutokset käyttäytyvät eri alueilla.
 Sateet lisääntyvät erityisesti Etelä- ja Pohjois-Suomessa. Se johtuu matalapaineiden tyypillisistä radoista ja siitä, mihin ne tuovat tyypillisesti sateensa. Toinen niistä liikkuu Etelä-Suomen paikkeilta kohti itää, toinen pohjoisempana.
 Lapissa myös kasvavat lumimäärät aiheuttavat sulaessaan keväisin yhä enemmän tulvia. Sen päälle tulevat vielä rankemmat sateet. Etelä-Suomessa talvien lauhtuminen vaikeuttaa tilannetta ja tuo lisää vettä taivaalta.
 – Maaperämme ei ole tottunut siihen, että meillä on ympärivuotinen vesisade. Näihin ei ole oikeastaan aikaisemmin törmätty, Gregow sanoo.
 Vaattunkijärvi tulvi Napapiirin retkeilyalueella toukokuussa 2020. Timo Metsäjoki / Yle
 "Emmehän me ole vielä nähneet mitään"
 Kaupunkien betoniviidakot ja suuret määrät vettä ovat myös huono yhdistelmä. Luonnonympäristön määrällä on sopeutumisen kannalta iso merkitys. Esimerkiksi Pariisissa on havahduttu tähän ja alettu kuoria asfalttia pois kaupungeista ja kasvattaa metsää tilalle. Pariisissa toimenpiteillä halutaan sopeutua paitsi rankkasateisiin myös koviin helteisiin, jotka ovat piinanneet kaupunkia.
 – Kaupungeilla on oikeasti edessään suuret ongelmat myös Suomessa, jos jatkamme samaa tapaa rakentaa, eli pelkkää asfalttia, Gregow sanoo.
 Kaupungit, joissa vesi ei pääse imeytymään, eivät kestä tulevaisuuden yhä äärevämpiä sääilmiöitä.
 – Jos tulvia ei ole otettu huomioon, talojen kellarit lainehtivat pian, ihan kuin on muualla nähty. Niin ei ole vain vielä Suomessa ollut, Gregow sanoo.
 Helsingin ja Espoon alueella vahinkojen odotusarvo on nyt noin neljä miljoonaa euroa vuodessa. Ilman sopeutumistoimia vuosivahinkojen kasvu on 16–120 prosenttia vuoteen 2050 ja vielä enemmän vuoteen 2100 mennessä.
 Tähän mennessä sateisuus on kasvanut arviolta 2–3 prosenttia. Jo nyt rankkasateet kuormittavat erityisesti kaupunkialueita. Seuraavien 10 vuoden aikana sateisuuden ennakoidaan kasvavan 2–4 prosenttia lisää.
 – Se on kolminkertainen määrä. Jos mennään vielä eteenpäin, sademäärän lisäys on 8–9 prosenttia vuositasolla. Se on tähänastiseen verrattuna mennessä nähdystä viisinkertainen, Gregow havainnollistaa.
 Saksan kesäisissä tuhotulvissa sateen määrä oli kuusinkertainen.
 – Ja siellä oli ihan järkyttävät katastrofit. Se on vasta alkua, emmehän me ole vielä nähneet mitään, Gregow sanoo.
 Kiiminkijoen tulva katkaisi tien Oulussa huhtikuussa 2016. Antti Pylväs / Yle
 Varautuminen on alkutekijöissään
 Sopeutuminen eli varautuminen ilmastonmuutoksen vaikutuksiin on edennyt hitaasti monissa maissa. Suomi ei ole tässä poikkeus. Suomessa on keskitytty strategiseen ohjaukseen ja koordinointiin ja yleistasoisiin suunnitelmiin.
 – Maakunnallinen sopeutuminen ja riskien tunnistaminen on tosi alkutekijöissään. Systemaattisia riskikartoituksia ei ole missään maakunnassa, sanoo Helsingin yliopiston professori ja Ilmastopaneelin jäsen  Sirkku Juhola .
 Kaikissa isoissa infrastruktuurihankkeissa pitää Juholan mukaan jollain tavalla miettiä, mitkä ovat mahdolliset skenaariot tulevaisuudessa, jos halutaan, että rakennus on pystyssä tai tie käytössä vielä vuosisadan lopulla.
 – Kehottaisin kattaviin riskiarviointeihin, jotka ohjaavat sitten sopeutumistoimien kohdentamista. Tulvavalleja ei kannatta rakentaa joka puolelle. Ne pitää rakentaa sinne, missä riskit ovat suurimmat tai missä ne koetaan tärkeiksi.
 Kurikan urheilukentälle rakennettiin tulvasuojelumuuria kesällä 2014. Jussi Mustikkamaa / Yle
 Juhola kehottaa kaikki kansalaisia myös miettimään, mikä on oma varautumissuunnitelma ilmaston muuttumisen varalle.
 – Sopeutuminen on omaisuuden haltijan vastuulla. Jos omistaa kiinteistöjä tai metsää, jotka ovat suorille vaikutuksille alttiita, niin kannattaa tarkistaa, minkälaiset vakuutukset ovat voimassa. Äkillisten tulvariskien varalle kannattaa miettiä, mitä sitten oikeasti tehdään, jos vesi rupeaa tulemaan ovesta sisälle, mihin pelastaudutaan.
 Sopeutuminen auttaa minimoimaan ilmastonmuutoksen negatiivisia yhteiskunnallisia ja taloudellisia vaikutuksia.
 – Se on yhteiskunnallisesti merkittävä kysymys, mitä teemme, jotta ei mittavia tuhoja ja taloudellisia vahinkoja ja muita haittoja ihmisille tule, Gregow sanoo.
 Tarja Suopajärven taloyhtiö rakennutti tulvavallin suojaksi Ounasjoen tulvia vastaan Lainaanrannassa Rovaniemellä viime vuonna. Pekka Viinikka / Yle
 Lue myös :
 Ilmastonmuutos on vienyt suomalaisilta koteja, raanveden ja jopa hengen – tässä 8 tarinaa tapahtuneista mullistuksista
 Toimittajalta: Tein tutkimusmatkan ilmastonmuutoksen Suomeen, enkä vaipunut epätoivoon
 Tällainen on ”pesusienikaupunki” – ilmastonmuutoksen aiheuttamiin rankkasateisiin varaudutaan rakentamalla putkien sijaan tulvapuistoja
 Ilmastonmuutoksen vaikutukset ovat täällä ja on aika kääriä hihat – terveysriskeinä ovat uudet infektiosairaudet ja sisäilman pilaantuminen

Ilmastopaneeli kehottaa Suomea varautumaan jopa viisinkertaisiin sademääriin ja vakavien tuhotulvien riskiin – "On keskitytty liikaa siihen, lämpeneekö"


Summary: Haudasta löytyi ruumisjäännösten lisäksi muun muassa puhallinsoittimia.

Eteläamerikkalaisessa Perussa kaasuputkia asentamassa olleet rakennusmiehet ovat löytäneet kahdeksan ruumiin jäännökset sisältävän muinaisen haudan. Haudan iäksi arvioidaan noin 800 vuotta.
 Haudassa on sekä aikuisia että lapsia, jotka on kiedottu kasviksista tehtyyn materiaaliin. Osalla vainajista oli simpukankuoria päässään.
 Vainajien ympärille oli asetettu maissia, astioita ja lukuisia puhallinsoittimia, kuten huiluja. Lisäksi haudasta löytyi kasseja, joissa on kuljetettu kokalehtiä. Koka on perinteinen lääkekasvi Andien vuoriston alkuperäiskansojen parissa, jota pureskelemalla voidaan torjua muun muassa vuoristotaudin oireita.
 Haudasta löytyneiden uskotaan eläneen aikoinaan muinaisessa Chilcan kaupungissa, joka sijaitsee noin 60 kilometriä pääkaupungista Limasta etelään.
 Saman kaasuyhtiön työntekijät löysivät vuonna 2018 Chilcan kaupungista muinaisen haudan, jossa oli 30 ruumiin jäänteet.

Rakennustyömaalta löytyi yli 800 vuotta vanha muinaishauta Perussa


Summary: "Me jäimme lähtötelineisiin seisomaan. Kesän kansainvälinen matkailu jo menetettiin. Vaarana on, että tätä menoa menetetään myös joulunajan tärkeää liikennettä", sanoo Vantaan kaupunginjohtaja Ritva Viljanen.

Vantaan kaupunginjohtajan  Ritva Viljasen  (sd.) mukaan Suomen olisi siirryttävä rajaturvallisuustoimissa yleiseurooppalaisiin käytäntöihin. Viljanen krisitoi hallituksen tuoreimpia linjauksia, jotka eivät tuoneet höllennyksiä rajakontrolliin.
 Suomen hallitus esitti tiistaina, että voimassa olevia maahantulosäännöksiä jatketaan joulukuun loppuun asti.
 Rajoituksia on vastustettu erityisesti matkailualalla. Viljanen sanoo, että hallituksen tuore linajaus on ajamassa Helsinki-Vantaan lentokentän suoranaiseen kaaokseen matkustajamäärien kasvaessa.
 – Lentokentän tilat eivät riitä tarkastusten tuomiin jonoihin. Ei lentokenttä ole tällaista toimintaa varten ja siellä syntyy täydellinen kaaos, Viljanen sanoo.
 Matkustajamäärien ennakoidaan tuplaantuvan Helsinki-Vantaalla vuoden loppuun menessä. Viljasen mukaan jo nykyisillä matalammilla matkustajamäärillä kenttä on ruuhkainen tarkastustoimien vuoksi.
 Viljanen: 140 000 työpaikkaa on sidoksissa lentokenttään
 Viljasen mukaan yhteiskunnan avaamisen tulisi ulottua myös Suomen maahantulon helpottamiseen.
 Hyvän edellytyksen tälle loisi Suomen rokotuskattavuuden korkea taso. Viljanen hämmästelee tilannetta, jossa yhteiskuntaa ollaan muutoin avaamassa, mutta lentokentän osalta rajoitustoimia ei haluta aidosti purkaa, vaikka matkustajilla on jo pääosin kaksi rokotetta.
 Viljanen muistuttaa Suomen olevan hyvin riippuvainen lentokentän toiminnasta ja kansainvälisistä yhteyksistä. Esimerkiksi 140 000 työpaikkaa on sidoksissa siihen, että lentokenttä toimii.
 – Rajaturvallisuustoimia täytyy nyt keventää, Viljanen sanoo.
  "Tarvitsisimme terveydenhuollon henkilöstön muihin töihin"
 Viljanen sanoo, että hallituksen toimet käyvät kalliiksi koko yhteiskunnalle. Pelkästään Vantaan kaupungille kentän koronatoimet maksavat miljoona euroa viikossa.
 Viljanen katsoo rokotuskattavuuden muuttaneen koronatilannetta siten, että enää ei ole syytä jokaista maahantulijaa tarkastaa kentällä.
 Terveydenhuollon henkilöstökin tarvittaisiin Viljasen mukaan tähdellisempiin töihiin.
 – Tarvitsisimme terveydenhuollon henkilöstön ehdottomasti muihin töihin. Hoitovelka sen kuin kasvaa, Viljanen sanoo.
 Viljanen suomii Suomen mallin poikenneen koko kriisin ajan eurooppalaisista käytännöistä. Hänen mukaansa nyt olisi viimein pitänyt ottaa käyttöön yleiseurooppalainen käytäntö.
 Nykyinen riskimaaluokituskin on Suomessa EU:n suosituksia tiukempi.
 "Korkean riskin maasta tehtäisiin tarkistuksia, muutoin pistokokeet riittävät"
 Yleinen eurooppalainen käytäntö on, että lähtömaassa liikenneöitsijä tarkastaa rokotustodistukset.
 Suomi vaatii tämän lisäksi, että Suomeen saavuttaessa terveysviranomaiset vastaanottavat henkilön, haastattelevat tämän ja tarkastavat asiakirjat.
 – Jos henkilö on tulossa erityisen korkean riskin maasta, niin silloin tehtäisiin tietysti kohdennettuja tarkistuksia, mutta muutoin pistokokeet riittävät, Viljanen sanoo.
 Viljasen mielestä Suomi seisoo lähtötelineissä, kun muut lähtevät lentoon.
 – Me jäimme lähtötelineisiin seisomaan. Kesän kansainvälinen matkailu jo menetettiin. Vaarana on, että tätä menoa menetetään myös joulunajan tärkeää liikennettä, Viljanen sanoo.

Helsinki-Vantaan lentokenttää uhkaa täydellinen kaaos, sanoo kaupunginjohtaja – "Kaikkia ei voida tarkastaa, rajoille saatava eurooppalainen malli"


Summary: Olli-Pekka Kallasvuo käy kirjassaan läpi liike-elämän opit. Potkut eivät harmita, mutta se harmittaa, että asia selvisi vasta Wall Street Journalista.

Elektroniikan ja sähkölaitteiden valmistus

Radio-, televisio- ja tietoliikennevälineiden valmistus

Nokian entinen toimitusjohtaja  Olli-Pekka Kallasvuo  kertoo tänään torstaina julkaistussa kirjassaan 30-vuotisesta urastaan maailman suurimman kännykkävalmistajan palveluksessa. Parhaiten Kallasvuo muistetaan toimitusjohtajana, jonka vahtivuorolla kännykkä-Nokia romahti.
 Kallasvuon toimitusjohtajakauden (2006–2010) aikana Apple julkisti iPhonensa ja Google Android-järjestelmänsä. Nokian omat järjestelmähankkeet viivästyivät tai jäivät kokonaan lähtökuoppiinsa
 Lopulta toimitusjohtaja Kallasvuo sai lähteä.
 Ongelmat olivat alkaneet kasaantua jo ennen Kallasvuon nimittämistä, eivätkä ne ratkenneet toimitusjohtajan vaihdokseen. Potkut eivät Kallasvuota kuitenkaan harmita.
 Se harmittaa, miten potkut annettiin. Palataan siihen kuitenkin myöhemmin.
 Mikä Nokiassa meni pieleen?
 Viime vuosina Nokian romahdusta on käsitelty useissa kirjoissa ja tutkimuksissa. Entisistä Nokia-pomoista näppäimistöön ovat tarttuneet esimerkiksi  Jorma Ollila  ( Mahdoton menestys, 2013 ) ja  Risto Siilasmaa  ( Paranoidi optimisti, 2018 ).
 Ollila ja Siilasmaa ovat ilmeisen erimielisiä siitä, mikä Nokiassa meni pieleen. Siilasmaa syytti Ollilaa  pelon ilmapiirin  lietsomisesta. Ollila kiisti  väitteet jyrkästi .
 Miten Kallasvuo selittää Nokian alamäkeä?
 Kallasvuon mukaan tuore kirja  Puhelin soi öisin  ( O-P Kallasvuo, Juhana Rossi, Kustannusosakeyhtiö Otava 2021 ) ei ole Nokia-historiikki. Se on kokoelma kokemuksia, tarinoita ja oppeja yhden miehen näkökulmasta.
 Ylen haastattelussa Kallasvuo kertoo myös, ettei hänellä ollut painavaa tarvetta päästä korjaamaan historiankirjoitusta.
 – En lähtenyt tähän kertoakseni, että minä olin oikeassa ja kaikki muut väärässä. Halusin tehdä kirjan, joka viihdyttää ja jota ihmiset lukevat mielellään, Kallasvuo sanoo.
 Kallasvuo sanoo, että hänellä oli kirjan suhteen tavoiteena, että kukaan pahastuisi. Hänkään ei kuitenkaan voi väistää kysymystä, miksi Nokia epäonnistui.
 Olli-Pekka Kallasvuo toimii tällä hetkellä esimerkiksi Veikkauksen ja ict-yhtiö Sofigaten hallitusten puheenjohtajana.   Markku Rantala / Yle
 Nokialla oli näkemystä, mutta ei kykyä
 Kallasvuon mukaan Nokian epäonnistumisen syy on yksinkertainen – matkapuhelinliiketoiminta muuttui internetliiketoiminnaksi. Toisin kuin Google tai Apple, Nokia oli hyvä vain laitevalmistajana, eikä onnistunut muuttumaan.
 – Nokia oli organisaationa kärryillä siitä, mitä oli tapahtumassa. Mutta Nokia ei pystynyt kehittämään omia järjestelmiään ja ohjelmistojaan riittävän nopeasti ja riittävän tehokkaasti, Kallasvuo kuvaa.
 Kysymys oli Kallasvuon mukaan enemmän kyvyn kuin näkemyksen puutteesta.
 Kirjassa Kallasvuo kuvaa tapaamistaan Applen toimitusjohtaja  Steve Jobsin  kanssa syksyllä 2009. Jobs nosti Applen pääkonttorissa jalkansa pöydälle ja totesi, että Nokia ei ole Applen kilpailija, koska Nokialla "ei ole omaa ohjelmistoalustaa".
 Lausahdus oli suomalaisjohtajalle sokki. Nokia oli sentään yhä maailman suurin älypuhelinten valmistaja.
 Vastuunotto liudentui
 Nokian romahduksen syyksi on väitetty byrokraattisuutta. Kallasvuo käyttää mieluummin sanaa "monimutkaistuminen".
 Kirjassa kuvataan, miten isoksi paisunut organisaatio täyttyi kuin itsestään erilaisista hankkeista, joiden pyrkimys oli hyvä, mutta merkitys vähäinen. Hankkeet olivat kuin antiikin taruston Hydra eli taruolento, jolla oli yhdeksän päätä. Kun yhden pään leikkasi irti, uusia kasvoi tilalle.
 Kallasvuo löytää kehitykselle yllättävän syyn. Työntekijät tekivät, kuten heidän oletettiin tekevän. He olivat omaksuneet Nokian kulttuurin ja olivat epähierarkkisia ja aloitteellisia. Se oli ollut pienen Nokian vahvuus, mutta suurelle Nokialle se kääntyi heikkoudeksi.
 – Nokian kulttuurissa oli tosi paljon hyvää. Se oli innostava ja energisoiva, mutta sen negatiivinen puoli saattoi olla henkilökohtaisen päätöksenteon ja vastuuntunteen väheneminen, Kallasvuo sanoo.
 Päätöksiä tehtiin yhä enemmän erilaisissa kokouksissa. Kallasvuon tulkinnan mukaan se liudensi henkilökohtaisen päätöksenteon merkitystä ja vastuun ottamisen tunnetta. Ongelmien ratkaisu olisi usein vaatinut suoraviivaista toimintaa.
 – Tunnistin ongelman ja yritin sen ratkaista. Pyrin tekemään johtamisesta ja päätöksenteosta nopeampaa ja suoraviivaisempaa. Siinä en onnistunut. Se osaltaan selittää, miksi Nokia hävisi älypuhelinkamppailun, Kallasvuo päättelee kirjassaan.
 Kallasvuo tunnustaa olleensa itse lisäämässä monimutkaisuutta esimerkiksi organisaatiouudistuksella.
 – En lähtenyt tähän kertoakseni, että minä olin oikeassa ja kaikki muut väärässä, Nokian entinen toimitusjohtaja Olli-Pekka Kallasvuo toteaa. Markku Rantala / Yle
 Optiot eivät laiskistaneet
 Suomessa on pohdittu ainakin puolitosissaan, veivätkö vuosituhannen vaihteet suuret optiopotit nokialaisilta kasvunälän.
 Kallasvuo väittää vastaan. Hän kertoo tuntevansa satoja optioita saaneita ja niiden joukossa vain yhden, joka lunasti optionsa ja lopetti työnteon.
 Optioiden todellinen ongelma saattoi Kallasvuon mukaan olla se, että myöhemmät optio-ohjelmat eivät enää tuottaneet. Se oli omiaan synnyttämään mielipahaa.
 Toisaalta mediassa on kerrottu myös Nokiassa tapahtuneesta pelolla johtamisesta. Juuri siitä Siilasmaa ja Ollila kiistelivät.
 Kallasvuo ei ottanut asiaan kantaa kirjassaan, mutta muotoilee Ylen haastattelussa näin:
 – Henkilökohtaisesti en tunnista tätä pelolla johtamista. Mutta jos joku niin kokee, niin ei sitä voi vähätellä tai nonsaleerata. Ihmiset kokevat asioita eri tavalla. Se täytyy hyväksyä.
 Tämä jäi potkuissa harmittamaan
 Olli-Pekka Kallasvuon muistelmat ovat täynnä hyväntuulisia sattumuksia ja tarinoita. Esimerkiksi toimitusjohtaja  Kari Kairamolle  hän esittäytyi toisena työpäivänään vessan oven läpi.
 Jatkuvan lentomatkustamisen synnyttämää ahdistusta saattoi helpottaa, kun otti omat mausteet mukaan ja ripusti puolison kuvan edessä olevan penkin selkänojaan.
 Näiden tarinoiden ohessa Kallasvuo perustelee, miksi valtio on huono omistaja pörssiyhtiöille – ja miksi länsimaat tekevät pahan virheen, jos ne hyljeksivät Kiinaa kaupan tai kansainvälisen politiikan saralla.
 Nokialaisilla on Kiinan nykyjohtajista henkilökohtaisia muistoja. Kallasvuon mukaan huonokin päivä oli Nokiassa lopulta hyvä.
 Vain yksi asia häntä selvästi harmittaa. Kun kännykkä-Nokian tilanne kävi yhä tukalammaksi, Jorma Ollilan johtama hallitus ryhtyi valmistautumaan Kallasvuon korvaamiseen – kertomatta siitä hänelle.
 Toimitusjohtaja oli toki osannut uumoilla hetken lähestyvän ainakin huhtikuusta 2010 lähtien. Silloin selvisi, että Symbian 3 -ohjelmisto myöhästyisi edelleen.
 – Se merkitsi, että Nokian vaikeudet suhteessa kilpailijoihin jatkuisivat. Vastuu oli minun. Tajusin, että minulla ei olisi Nokian toimitusjohtajana monta kuukautta jäljellä, Kallasvuo kuvaa kirjassa.
 Uuden toimitusjohtajan hausta Kallasvuo kuuli kesäkuun alussa yhdysvaltalaiselta investointipankkiirilta. Heinäkuun loppupuolella siitä kirjoitettiin Wall Street Journal -lehdessä.
 Kallasvuo tiesi pelin luonteen. Nokian kaltaisessa yhtiössä ei ole tulosvaroitusten jälkeen kovin monta mahdollisuutta yrittää uudestaan. Siinä mielessä potkuissa ei hänen mukaansa ole "nokan koputtamista".
 Salailu sen sijaan harmitti.
 – Miksi lojaaliuteeni ei voinut luottaa 30 vuoden jälkeen. Että palvelen loppuun asti uskollisesti, kuten sitten teinkin, Kallasvuo kertoo.
 Olli-Pekka Kallasvuo toimi Nokian toimitusjohtajana vielä parin kuukauden ajan.

Nokian entinen toimitusjohtaja Kallasvuo muistelee potkujaan tuoreessa kirjassaan: "Miksi lojaaliuuteeni ei voinut luottaa 30 vuoden jälkeen?"


Summary: Laulaja haluaa mennä naimisiin ja tehdä avioehdon ilman isänsä hyväksyntää.

Poptähti  Britney Spears  on pyytänyt oikeudelta, että hänen isänsä  James Spearsin  holhousvastuu lopetetaan. Yhdysvaltalaislaulaja jätti virallisen hakemuksen asiasta oikeuteen keskiviikkona.
 Britney Spears on kertonut julkisuudessa 13 vuotta kestäneen holhousjärjestelyn rajoittaneen elämäänsä ja olleen hyväksikäyttöä. Hän julkisti viime viikolla menneensä kihloihin pitkäaikaisen kumppaninsa  Sam Asgharin  kanssa, mikä on laulajalle jälleen yksi uusi syy toivoa holhousjärjestelyn lakkauttamista.
 Spears haluaa mennä naimisiin ja tehdä avioehdon, joka edellyttäisi holhoojan hyväksyntää.
 Oikeuteen jätetyssä hakemuksessa perustellaan holhousvastuun päättämistä nyt myös toiveella avioehdon tekemisestä. Hakemuksessa ehdotetaan väliaikaista holhoojaa, joka voisi hoitaa James Spearsin tehtäviä kunnes koko järjestely lopetetaan myöhemmin tänä vuonna.
 Oikeuden kuuleminen järjestelyn päättämisestä on määrä pitää 29. syyskuuta. Poptähti on pitkään pyrkinyt oikeusteitse päättämään holhousjärjestelyn ja saamaan isänsä pois holhousvastuusta.
 Myös James Spears on hakenut järjestelyn lopettamista
 Aiemmin syyskuussa kerrottiin myös laulajan isän hakeneen taloudellisen holhousvastuun lopettamista oikeudessa. Hakemuksessa sanottiin, että James Spears tietää tyttärensä "uskovan, että hän voi hoitaa oman elämänsä".
 James Spears, joka tunnetaan myös Jamiena, on ollut pitkälti vastuussa 39-vuotiaan tyttärensä taloudesta ja yksityiselämästä vuodesta 2008 lähtien. Holhousmääräys annettiin laulajan vuonna 2007 tapahtuneen erittäin julkisen henkisen romahduksen jälkeen.
 Britney Spearsin fanit ja useat julkisuuden henkilöt ovat pitkään vaatineet järjestelyn lopettamista. Holhousasiasta aiemmin vaitonaisena pysynyt tähti on tänä vuonna alkanut puhua asiasta julkisuuteen. Spears on esimerkiksi kertonut, ettei hänen ole annettu poistaa ehkäisykierukkaa, vaikka hän haluaisi lisää lapsia.
 Britney Spears on yksi maailman menestyneimmistä pop-artisteista, joka nousi maailmanlaajuiseen julkisuuteen vuonna 1998.
 Lue myös:
 Poptähti Britney Spearsin tapaus toi ilmiön valokeilaan – Yhdysvalloissa lakialoite holhouksen alaisuudessa elävien suojaamiseksi

Britney Spears hakee virallisesti isänsä holhousvastuun lopettamista


Summary: Mielenilmauksen tavoitteena saada Helsingin valtuutetut pyytämään aikalisää yhtiöittämisasiassa. Työntekijät pelkäävät työehtojensa huononevan kaupungin suunnitteleman yhtiöittämisen seurauksena.

Helsingin kaupungin metron- ja raitiovaunujenkuljettajista pääosin koostuva mielenilmaus järjestetään tänään Helsingin Senaatintorilla kello 16.30 alkaen.
 Mielenilmauksen järjestää metron- ja raitiovaununkuljettajia edustava ammattiliitto JHL yhdessä metron ja raitiovaunujen kuljettajien ja kunnossapidon yhdistysten kanssa.
 Mielenilmauksella metron- ja raitiovaununkuljettajat haluvat tuoda esiin huolensa Helsingin kaupungin aikeista yhtiöittää Helsingin kaupungin liikennelaitos (HKL). He pelkäävät työehtojensa huononevan yhtiöittämisen seurauksena.
 HKL vastaa tällä hetkellä Helsingin metroista ja raitiovaunuista. HKL on kertonut, että yhtiöittämisellä valmistaudutaan ratikkaliikenteen laajenemiseen kuntarajojen yli.
 HKL:n raitio- ja metrohenkilökuntaa edustavan yhdistyksen puheenjohtaja  Petri Lillqvist  sanoo, että mielenilmaus osoitetaan nimenomaan Helsingin kaupungin valtuutetuille.
 – Haluamme tehdä kaupunginvaltuutetuille selväksi, että liitto ja yhdistykset vastustavat yhdistämistä ja meidän mielestä nyt tulisi ottaa vähintään aikalisä.
 Lillqvistin mukaan keskeisen ongelman muodostavat matkan varrella muuttuneet tiedot ja metroliiketoiminnan jättäminen yhtiön ulkopuolelle.
 – Meillä on syvä huoli, että päättäjät tekevät tämän päätöksen vanhojen tietojen ja vajaiden selvitysten valossa.
 Helsingin valtuusto kokoontuu tänään kello 18 Senaatintorin vieressä olevaan valtuuustosaliin. Kaupunginhallitus on jo hyväksynyt esityksen äänin 12–3.
 Mikäli valtuusto hyväksyy yhtiöittämispäätöksen, HKL:n raitio- ja metrohenkilökuntaa edustavan yhdistyksen hallitus kokoontuu ja tarvittaessa kuulee jäsenistönsä näkemyksiä.
 Lillqvist ei halua vielä tässä vaiheessa ottaa kantaa siihen, tuleeko päätöksen myötä mahdollisesti lisää lakkoja tai muita mielenilmauksia.

 Voit keskustella aiheesta keskiviikkona 22.9.2021 kello 23 saakka.
 Lue lisää aiheesta:
 HKL halutaan yhtiöittää, ja se huolestuttaa liikennelaitoksen työntekijöitä – tutkija: "Ei ole täysin selvillä, mihin muutoksilla tähdätään"
 Siemens-oikeudenkäynti muutti HKL:n yhtiöittämissuunnitelmat, mikä sai henkilöstön tyrmistymään – "Tämä on meidän hätähuuto", sanoo luottamusmies
 Raitio- ja metrohenkilökunta suunnittelee työnseisausta ensi viikolle – vaatimuksena pikainen selvitys HKL:n yhtiöittämisestä
 Metro- ja ratikkakuskit hiljentävät kiskot kahdeksi päiväksi Helsingissä ja Espoossa, mutta poliitikkojen päiden kääntämiseen sekään ei ehkä riitä

Metro- ja ratikkakuskit osoittivat Senaatintorilla mieltään – Helsingin kaupunginvaltuusto sinetöinee tänään kiistoja aiheuttaneen HKL:n yhtiöittämisen


Summary: Henkilöauton ja lava-auton kuljettaja törmäsivät valtatie 8:n risteyksessä.

Henkilöauton kuljettaja kuoli puolen päivän aikaan valtatie 8:lla sattuneessa risteyskolarissa Kokkolassa.
 Onnettomuus tapahtui Kälviän Ruotsalossa keskiviikkona, kun henkilöauton kuljettaja ajoi Peitsontietä Kälviän suunnasta ja oli aikeissa ylittää valtatie 8. Hän pysähtyi kasitien risteykseen ja jatkoi kohti Ruotsaloa, mutta törmäsikin lava-autoon, joka oli ajamassa kohti pohjoista valtatiellä.
 Keski-Pohjanmaan ja Pietarsaaren alueen pelastuslaitoksen mukaan molemmissa autoissa oli vain kuljettajat.
 Nopeusrajoitus onnettomuuspaikalla valtatie 8:lla on 100 kilometriä tunnissa.
 Poliisi jatkaa onnettomuuden tutkintaa, nimikkeinä ovat liikenneturvallisuuden vaarantaminen ja kuolemansyyn tutkinta.

Henkilöauton kuljettaja kuoli risteyskolarissa valtatie 8:lla Kokkolassa