Summary: Johtavien teollisuusmaiden G7-tapaamisessa puitiin asiaa tänään. Muun muassa Saksa, Britannia ja EU ovat vaatineet Yhdysvaltoja jäämään turvaamaan Kabulin lentokenttää, kunnes evakuoinnit saadaan suoritettua.

Monet maat, kuten Britannia, Saksa ja Espanja ovat kertoneet, että niiden ei ole mahdollista lennättää Afganistanista pois kaikkia haluamiaan ihmisiä elokuun loppuun mennessä.
 Yhdysvaltain liittolaismaat vetosivatkin tänään presidentti  Joe Bideniin , jotta tämä pidentäisi sotilaiden läsnäoloa Kabulissa.
 Mutta turhaan. Uutistoimistotietojen mukaan Biden aikoo pysyä aiemmin sovitussa takarajassa.
 Hänen kerrotaan kuitenkin pyytäneen Yhdysvaltain puolustusministeriöltä Pentagonilta selvitystä siitä, miten yhdysvaltalaissotilaat voisivat jäädä Kabulin lentokentälle myös elokuun lopun takarajan jälkeen.
 EU vaatii afganistanilaisille vapaata pääsyä Kabulin lentokentälle
 Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Charles Michel  ja Euroopan komission puheenjohtaja  Ursula Von Der Leyen  pitivät G7-kokouksen jälkeen tiedotustilaisuuden, missä he kertoivat vedonneensa Bideniin takarajan pidentämiseksi.
 Michelinmukaan EU vaatii kaikille afganistanilaisille vapaata pääsyä Kabulin lentokentälle.
 Useat G7-johtajat kertoivat, että Talibanille asetetaan ehtoja, jotta kaikki ulkomaiset sotilaat voidaan vetää maasta kuun loppuun mennessä.
 Talibanin tulee G7-maiden mukaan sallia kaikkien sitä haluavien pääsy pois maasta, mikäli se haluaa, että ulkomaiset joukot vedetään maasta.
 Saksa: Muutaman päivän jatkoaika ei riitä
 Saksan ulkoministeri  Heiko Maas  sanoi tiistaina  saksalaisen Bild-TV:n haastattelussa , että muutaman päivän jatkoaikakaan ei olisi tarpeeksi evakuoinnin loppuunviemiseen.
 – Minun täytyy sanoa, että vaikka se jatkuisi 31. elokuuta saakka tai jopa muutaman päivän myöhempään, se ei riitä siihen, että saisimme lennätettyä pois kaikki ne, jotka me tai Yhdysvallat haluamme, Maas sanoi Bild-TV:lle.
 Jos elokuun 31. päivän takaraja pitää, Yhdysvallat tarvitsee Maasin arvion mukaan ainakin kaksi viimeistä päivää omien sotilaidensa kuljettamiseen pois Afganistanista. Näin siviilien evakuointilentojen täytyisi loppua jo aiemmin.
 Maasin mukaan Saksa on ryhtynyt jo pohtimaan, miten ihmisiä voitaisiin auttaa pois maasta sotilaallisen evakuointioperaation päätyttyä.
 Saksan lisäksi Britannia ja Ranska haluaisivat jatkaa Kabulin kentän käyttämistä myös elokuun lopun jälkeen.
 Monilla evakuoitavilla on ollut vaikeuksia päästä lentokentälle Talibanin tiesulkujen ja lentokentän liepeillä vallitsevan väentungoksen takia. Jotkut evakuoiduista ovat kertoneet, että kentän portteja vartioivat amerikkalaissotilaat eivät ole välttämättä päästäneet ihmisiä läpi, vaikka heillä olisi vaadittavat asiakirjat mukanaan.
 Britannia: Pidennys epätodennäköinen
 Britannia oli yksi maista, joka kehotti G7-maiden johtajien etäkokouksessa Yhdysvaltoja pidentämään joukkojensa läsnäoloa Afganistanissa.
 Britannian puolustusministeri  Ben Wallace  kuitenkin kommentoi  Sky Newsin haastattelussa  jo tiistaiaamuna, että hän pitää epätodennäköisenä, että evakuointien jatkaminen elokuun lopun jälkeen onnistuisi.
 Wallace katsoi, että Talibanin vastahakoisuuden lisäksi Bidenin viimeaikaiset julkiset kommentit viittaavat tähän.
 Taliban on sanonut, että se ei hyväksy evakuointien takarajan siirtämistä.
 Ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.)  kertoi tiistaina Twitterissä , että Suomi on evakuoinut Afganistanista tähän mennessä yli 200 ihmistä. Suomen Kabulin-suurlähetystön paikalta palkattu henkilökunta perheineen on nyt saatu evakuoitua.
 Yhteensä Suomi pyrkii evakuoimaan noin 240 ihmistä.
 Lisää aiheesta:
 Päivittyvä uutisseuranta Afganistanin tilanteesta
 Presidentti Niinistö: Afganistanin romahdus ajaa läntisen maailman perustavanlaatuisten kysymysten äärelle
 Suomen Kabulin-suurlähetystön evakuoimatta jääneet vartijat sanovat olevansa hengenvaarassa – "Emme aio antaa Suomelle anteeksi"
 Kuusi päivää, jotka veivät vapauteni – Kabulissa piileskelevä nainen kirjoittaa Ylelle elämänsä muuttaneesta viikosta
 Suomalainen Sakke pääsi pakenemaan talibanien valtaamasta Kabulista – “He löivät minua kepeillä ja ampuivat kohti”
 Mistä Afganistanin kriisissä on kyse? Afganistanin hallinnasta on taisteltu monesti. Neuvostoliitto ja sen tukema Afganistanin hallinto soti arabimaiden ja Yhdysvaltojen tukemia islamilaisia taistelijoita vastaan 1979–1989. Ääri-islamilainen Taliban-liike oli  ensimmäisen kauden vallassa  1996–2001. Yhdysvaltain johtama liittouma syrjäytti talibanit 2001 ja myöhemmin Nato-johtoiseksi muuttunut kansainvälinen kriisinhallintaoperaatio tuki Afganistaniin muodostettua hallintoa 20 vuotta.  Suomikin osallistui kriisinhallintaan . Kun Yhdysvallat vetäytyi maasta, Taliban aloitti laajentumisen. Lopulta kaupungit kaatuivat nopeasti ja järjestö valtasi pääkaupungin Kabulin 15. elokuuta. Järjestön  johtajista voit lukea täältä . Taliban pohjaa oppinsa  äärimmäiseen tulkintaan islamista ja šaria-laista . Taliban-liike suojaa  terroristijärjestö al-Qaidaa . Afganistanissa asuu 40 miljoonaa ihmistä, heistä  maan sisäisiä pakolaisia  on 3,5 miljoonaa ja naapurimaihin on paennut yli kaksi miljoonaa ihmistä. Maan väestön muutoksista  voit lukea täältä . Heimoja on toistakymmentä heimoa. Voit lukea  etnisestä kirjosta täältä .

Biden ei taipunut G7-maiden pyyntöön pitää amerikkalaissotilaita Afganistanissa suunniteltua pidempään – Talibania vaaditaan päästämään kaikki halukkaat pois maasta


Summary: Työttömyysvakuutusmaksut nousevat ensi vuonna sekä työntekijöillä että työnantajilla, koska koronapandemia on lisännyt työttömyyskuluja.  Mediaanipalkan verran ansaitseva työntekijä maksaisi ensi vuonna lisää kolme euroa kuussa.

Työllisyysrahaston hallitus esittää työttömyysvakuutusmaksujen korotusta vuodelle 2022. Sekä työnantajien että työntekijöiden keskimääräinen maksu nousisi 0,1 prosenttiyksikköä.
 Työllisyysrahaston mukaan suomalaisen palkansaajan säännöllisen työajan mediaanipalkka yksityisellä sektorilla oli 3 435 euroa kuukaudessa vuonna 2020. Korotuksen jälkeen mediaanipalkan verran ansaitseva työntekijä maksaisi työttömyysvakuutusmaksuja noin 618 euroa vuodessa eli runsaat 50 euroa kuukaudessa.
 Mediaanipalkansaajan summa nousisi tämän vuoden maksusta 41 euroa vuodessa eli 3,44 euroa kuukaudessa.
 Työttömyysvakuutusmaksun kokonaismaksua korotetaan 0,2 prosenttiyksikköä. Maksu jakaantuu tasan työnantajien ja työntekijöiden kesken. Työantajan keskimääräinen työttömyysvakuutusmaksu olisi 1,51 prosenttia ja työntekijän 1,50 prosenttia palkkasummasta.
 Työllisyysrahaston toimitusjohtajan  Janne Metsämäen  mukaan taustalla on koronapandemian aiheuttama työttömyysmenojen suuri kasvu. Työllisyysrahaston menot ovat nousseet koronapandemiaa edeltävään aikaan verrattuna.
 – Koronasta johtuen menot kasvavat tänä ja viime vuonna. Tälle vuodelle on jo nostettu maksua 0,32 prosenttiyksikköä ja ensi vuodelle on tarkoitus myös tehdä maltillinen korotus.
 Metsämäen mukaan kasvaneiden menojen kattamiseksi on myös kerätty suhdannepuskuria.
 – Puskuri oli aika lailla täynnä vuoden 2020 alussa ja nyt sitä on käytetty viime ja tänä vuonna.
 Vuoden 2022 talousarvio perustuu 7,1 prosentin työttömyysasteeseen.
 Esitys työttömyysvakuutusmaksuista pohjautuu Työllisyysrahaston ennusteeseen, jonka pohjalta on laadittu myös rahaston talousarvio vuodelle 2022. Ennusteessa otetaan huomioon muun muassa rahoitettavien etuuksien määrä ja muut rahaston menot tulevana vuotena.
 Kiky lähti mutta korotettu maksu pysyy
 Työttömyysvakuutusmaksua on peritty palkansaajilta 1990-luvulta alkaen ja työnantajilta pitempään.
 Kilpailukykysopimuksen sopimisen yhteydessä palkansaajien maksuosuus nostettiin työnantajien kanssa samalle tasolle vuonna 2018. Muutos on tarkoitettu pysyväksi.
 Maksua voidaan alentaa, jos työttömyysmenot antavat myöten.
 Työllisyysrahasto antaa esityksensä sosiaali- ja terveysministeriölle, ja eduskunta vahvistaa lopulliset maksut syksyllä. Työttömyysvakuutusmaksujen taso säädetään vuosittain lailla.

Työttömyysmaksut nousevat – tavallisen palkansaajan kukkarosta on lähdössä 40 euroa vuodessa


Summary: Sairaanhoitopiiri tulee esittämään aluehallintovirastolle syyskuusta eteenpäin joitain kokoontumisrajoituksia, mutta turvavälipykälää 58d se ei enää esitä. Käytännössä sen poistuminen tarkoittaisi sitä, että erilaisia kulttuuri- ja urheilutapahtumia voitaisiin järjestää vapaammin.

Tampereen yliopistollinen sairaala (TAYS)

Pirkanmaan koronatartunnat ovat kääntyneet laskuun, vaikka sairaanhoitopiirin alue on edelleen leviämisvaiheessa. Pirkanmaalla koronan ilmaantuvuus oli viime viikon päättyessä 123 tapausta 100 000 asukasta kohden kahden viikon ajalta.
 Positiivisten testitulosten osuus Fimlabin koronatesteistä on niin ikään laskussa. Se oli kuluneelta viikolta 2,1 prosenttia.
 Taysissa on edelleen toistakymmentä koronapotilasta. Tilanne hidastaa paluuta normaaliin kiireettömän hoidon toteuttamiseen.
 – Noin 80 prosenttia sairaalahoidossa olevista on ollut kokonaan rokottamattomia. Etenkin 30–39-vuotiaiden toivoisimme käyvän aktiivisemmin rokotuksessa, jos on yhä kokonaan rokottamatta. Hoidamme sairaalassa tällä hetkellä kohtuullisen nuoria ja työikäisiä potilaita, kertoo ylilääkäri  Jaana Syrjänen  TAYSista.
 Pirkanmaalla kouluikäisten rokotukset ovat hyvässä vauhdissa. Viime päivinä on julkisuudessa käyty keskustelua siitä, voiko rokotuksen jälkeen harrastaa liikuntaa.
 Jaana Syrjäsen ohje koululaisille on tuttu: jos on flunssainen olo, niin raskasta liikuntaa pitää välttää. Äärimmäisen kovaa rasitusta ei suositella heti rokotteen ottamisen jälkeen.
 – Liikuntatunnille osallistumisessa voi käyttää tervettä järkeä, Syrjänen sanoo.
 Kokoontumisrajoitukset saattavat lieventyä syyskuussa
 Aluehallintoviraston määräys tapahtumien henkilörajoituksista on voimassa kuluvan viikon ajan.
 Sairaanhoitopiiri tulee esittämään aluehallintovirastolle tartuntatautilain 58 pykälän perusteella joitain kokoontumisrajoituksia, mutta turvavälipykälää 58d ei enää esitetä aluehallintoviraston jatkettavaksi syyskuussa.
 – Käytännössä se mahdollistaisi erilaisten tapahtumien järjestämisen hieman vapaantuneemmin. Aluehallintovirasto ottaa asiaan kantaa tämän viikon lopulla, minkä jälkeen pandemiaohjausryhmä tarkentaa kantansa, johtajaylilääkäri  Juhani Sand  sanoo.
 Sandin mukaan erityisesti halutaan taata lasten ja nuorten harrastusmahdollisuudet.
 – Sosiaali- ja terveysministeriön ohjauskirjeen mukaisesti olemme pyrkineet toimimaan, Juhani Sand sanoo.
 Koulujen alku ei vaikuttanut tartuntoihin
 Viime viikolla Pirkanmaalla todettiin 226 uutta koronatartuntaa. Tartuntojen lähde selvisi varmuudella 66 prosentissa eli 149 tartunnassa. Koulujen alkamisesta huolimatta kouluikäisissä ei ole todettu tartuntojen kasvua.
 Perhepiiristä saatiin viime viikolla 83 tartuntaa. Sukulaisten ja ystävien tapaamisista kertyi 23 tartuntaa. Ulkomailta tuli 19 tartuntaa. Kahdeksan tapausta todettiin työpaikoilta ja kahdeksan yksityisistä juhlista. Harrastuksista tuli kaksi ja kouluista niin ikään kaksi tartuntaa. Yksittäiset tartunnat todettiin liikennevälineissä ja baarissa. Kaksi tapausta saatiin muista tunnetuista koronakontakteista.
 Lue lisää:
 Koronatestaukseen tulee muutoksia Tampereella: nykyisiä näytteenottopisteitä suljetaan, uudet Nekalaan ja Hakametsään
 TAYS kertoi useista altistumispaikoista Pirkanmaalla – katso lista täältä

Pirkanmaan koronanyrkki suosittelee syksyllä kirjoittaville 10 vuorokauden karanteenia, kokoontumisrajoituksiin tulossa mahdollisesti lievennyksiä


Summary: Karisin tavanneet oppositiopuolueet panttaavat vielä kantaansa. Presidentinvaalin ensimmäinen äänestys järjestetään ensi maanantaina. Ehdokkaiden virallinen rekisteröinti alkaa torstaina ja päättyy lauantaina.

TALLINNA  Viron kansallismuseon johtaja, Tarton yliopiston ja Viron maatalousyliopiston entinen rehtori  Alar Karis , 63, on noussut mahdolliseksi presidenttiehdokkaaksi.
 Näin vaali on pääsemässä pois umpikujasta, jonne  se ajautui pari viikkoa sitten . Maan tiedeakatemian puheenjohtaja  Tarmo Soomere  epäonnistui tuolloin yrityksessään vakuuttaa parlamenttipuolueet ehdokkuudestaan.
 Virossa  presidentistä päättää  parlamentin eli riigikogun täysistunto. Voittaja tarvitsee taakseen kaksi kolmasosaa kansanedustajista eli vähintään 68 ääntä.
 Viime sunnuntaina hallituspuolueet reformipuolue ja keskusta  ilmoittivat tukevansa  Alar Karisin ehdokkuutta. Näin ollen hänellä olisi teoriassa jo 59 kansanedustajan tuki. Valituksi tullakseen hän tarvitsee kuitenkin ääniä myös oppositiosta.
 Oppositiossa olevien sosiaalidemokraattien ja keskustaoikeistolaisen Isänmaan parlamenttiryhmät tapasivat Karisin maanantaina.
 Päätökset lähipäivinä
 – Meillä oli sekä yhteneviä että eriäviä mielipiteitä. Eriävät mielipiteet eivät kuitenkaan tarkoita, että olisimme Karisin ehdokkuutta vastaan, Isänmaan puoluesihteeri  Priit Sibul   totesi tapaamisen jälkeen .
 Isänmaa on luvannut päättää kannastaan Karisin ehdokkuuteen keskiviikkona.
 Sosiaalidemokraattisen puolueen puheenjohtaja  Indrek Saar   kertoi puolueensa ottavan aikalisän .
 – Keskustelemme aiheesta puoluevaltuustossa. Ilmoitamme päätöksestämme kuitenkin ajoissa ennen maanantaista presidentinvaalia, Saar vakuutti Viron yleisradiolle.
 Kolmas oppositiopuolue kansalliskonservatiivinen Ekre on ilmoittanut ajavansa presidentiksi varapuheenjohtajaansa  Henn Põlluaasia .
 Ekren 19 kansanedustajalla ei ole kuitenkaan mahdollisuutta edes asettaa tätä virallisesti ehdolle parlamentin äänestäessä presidentistä. Ehdokkuuteen tarvitaan vähintään 21 kansanedustajan tuki.
 Valitsijamieskokous on yksi vaihtoehto
 Presidentinvaalin ensimmäinen äänestys pidetään maanantaina 30. elokuuta. Mahdollinen toinen ja kolmas äänestys järjestetään seuraavana päivänä.
 Mikäli yksikään ehdokas ei saa taakseen tarvittavaa enemmistöä, vaali siirtyy valitsijamieskokoukseen. Siihen osallistuvat kansanedustajien lisäksi kuntien edustajat.
 Viron nykyisen presidentin  Kersti Kaljulaidin  toimikausi päättyy lokakuun 10. päivänä. Kaljulaidin mahdollisuuksia tulla uudelleenvalituksi pidetään Virossa melko heikkoina,  vaikkei täysin olemattomina .
 Pääministeri  Kaja Kallas  kertoi  Ylelle helmikuussa antamassaan haastattelussa , että Kaljulaidilla ei ole parlamentissa riittävästi kannatusta.
 Lue myös:
 Viron presidentinvaali on ajautumassa kaaokseen jo toista kertaa peräkkäin – "Instituutio kyntää pohjamudissa", sanoo politiikan tutkija

Viron presidentinvaali pääsemässä umpikujasta – Tarton yliopiston entinen rehtori Alar Karis sai isot hallituspuolueet taakseen


Summary: Pohjanmaalla Vaasan eteläpuolella uuden asuinalueen rakentamisen maansiirtotöiden yhteydessä kalliosta löytyi ainutlaatuinen halkeama, joka on tutkijoiden mukaan erittäin harvinainen.

Söderfjärdenin meteoriittikraatterin eteläiseltä reunalta Maalahdessa Pohjanmaalla on tehty uusia geologisia löydöksiä.
 Harvinaiset löydökset tehtiin uuden asuinalueen rakennus- ja räjäytystöiden yhteydessä, kertoo geologi  Satu Hietala .
 – Maansiirtotöiden yhteydessä alueelta paljastui kalliota, jossa oli vaaleita juonia, jotka olivat täysin uusia löytöjä, Hietala sanoo.
 Hietalan mukaan räjäytetyn maaperän tutkinnassa silmiinpistävää oli, että nämä löydökset eivät olleetkaan tyypillisiä graniitin paloja. Tutkijat alkoivat siis selvittää, mistä ne ovat peräisin.
 – Löydetyt kivinäytteet ja fossiilit voivat paljastaa, mitä tapahtui, kun suuri asteroidi törmäsi Vaasan eteläpuolelle yli 500 miljoonaa vuotta sitten, Hietala kertoo.
 Tuossa yhteentörmäyksessä syntyi Söderfjärdenin alue, joka tunnetaan muun muassa  näyttävästä kurkien syysmuutosta .
 Mitkä eläimet olivat merenpohjassa
 Tutkijat toivovat saavansa nyt tehdyn löydön myötä lisätietoa esimerkiksi kraatterin iästä ja syntyolosuhteista – esimerkiksi siitä, mitkä eläimet olivat merenpohjassa törmäyshetkellä ja sen jälkeen.
 – Löydökset vahvistavat ajatusta siitä, että Söderfjärdenin kraatteri on täydellisesti säilynyt ja meillä on siellä alkuperäiset heittelekerrokset jäljellä, Satu Hietala toteaa.
 Meteoriitti synnytti halkaisijaltaan noin viiden kilometrin pitkän kraatterin Mustasaaren, Vaasan ja Maalahden alueilla, joka nykyään on avointa peltomaisemaa.
 Geologi Satu Hietala, aluemuseotutkija Kaj Höglund, etsijä Johan Holmlund, eläkkeellä oleva erikoistutkija Peter Edén ja meteorologi Matts Andersén esittelevät löydön. Geologian opiskelija Malin Hjerpe on myös kuulunut ryhmään. Yle/Ulrika Stagnäs-Lund
 Tutkijat toivovat suojelua alueelle
 Maalahden tuleviin rakennussuunnitelmiin löydökset eivät vaikuta Hietalan mukaan millään tavalla.
 – Me pyrimme siihen, että löytöalue suojeltaisiin ja se olisi jatkossa myös ihmisten nähtävillä, Hietala kertoo tutkijoiden toiveista.
 Löydökset tulivat tutkijoille täytenä yllätyksenä, sillä yleensä kraatterin reunalla sijaitsevat heittelekerrokset kuluvat hyvin nopeasti pois.
 – Myös lisälöydökset ovat mahdollisia. Jos alueella tehdään vielä maansiirtotöitä niin lisää kallioita voi paljastua, Hietala jatkaa.
 Tällä hetkellä löydetyt juonimateriaalit eli sedimenttikivet ovat tutkittavana ja löydettyjä fossiileja tunnistetaan.
 – Kun tutkimukset varmistuvat, löydöksistä tehdään tieteellisiä artikkeleita sekä yksi tutkijaryhmän jäsenistä kirjoittaa aiheesta myös gradua, toteaa Hietala jatkonäkymistä.
 Löydöt täytyy säilyttää asuinalueella
 Meteoriihi-jaoston puheenjohtaja  Matts Andersén  kertoo Svenska Ylen haastattelussa , että löydetyt kallion halkeamat on peitetty pressulla, jotta ne ovat suojattuna talven yli
 – Toivomme, että löydämme yhdessä Maalahden kunnan kanssa ratkaisun siihen, miten voimme sekä suojella että esitellä havaintoja, Andersén toteaa.
 Andersén kertoo vierailleensa yli 20:ssä maapallon kraatterissa, mutta tällaisia halkeamia hän ei ole nähnyt missään muualla.
 Halkeamat syntyivät kallioperään noin 520–540 miljoonaa vuotta sitten. Yle/Ulrika Stagnäs-Lund
 Maalahden kunnanjohtaja  Jenny Malmsten   kertoo , että tässä vaiheessa tontit on poistettu myynnistä alueen turvaamiseksi.
 – Alueella on 130 tonttia ja löydöt eivät vaikuta rakentamiseen, vaan ne jatkuvat entiseen tapaan.
 Aiheesta voi keskustella keskiviikkoon 25. elokuuta kello 23:een asti.
 Lue seuraavaksi :
 Kurkien muutto on syysaamujen upea näytelmä, johon lintuharrastajakaan ei kyllästy
 Söderfjärdenillä tänä syksynä ennätysmäärä kurkia
 "Tämän lähemmäksi lohikäärmettä emme pääse" – Australiasta löytyi muinainen peto, jonka siipiväli oli seitsemän metriä

Söderfjärdenin meteoriittikraatterissa tehtiin ainutlaatuinen löydös – paljastaako se, mitä kraatterissa oikeasti tapahtui 500 miljoonaa vuotta sitten


Summary: Hyviä kalapaikkoja löytää jopa keskeltä kaupunkia. Hämeenlinna on siitä hyvä esimerkki. Suomalaiset kävisivät enemmän kalassa, jos tietäisivät missä voi kalastaa. Hyvät ja helppopääsyiset kalapaikat houkuttelevat kansaa kalastuksen pariin.

Suomen Vapaa-ajankalastajien teettämän kyselyn mukaan yli puolet suomalaisista harrastaisi kalastusta enemmän, jos kalastuskohteet eivät olisi kaukana – eivätkä ne todellisuudessa usein olekaan.
 Usein hyviä lähikalastuskohteita löytyy jopa aivan kaupunkien ytimestä, kuten Hämeenlinnassa.
 – Täällä kalapaikkojen parhaimmistoa on kaupungin läpi virtaava Vanajan reitti. Järven ranta on helposti saavutettava ja sopii erinomaisesti ongintaan ja heittokalastukseen, opastaa Suomen Vapaa-ajankalastajien kalatalousasiantuntija  Janne Rautanen .
 Suomen vapaa-ajan kalastajat on järjestänyt tänä kesänä  jo kymmenen  Street Fishing -tapahtumaa. Yhdestoista oli tiistaina Hämeenlinnassa Linnanpuistossa ja syyskuun alussa kisataan vielä Jyväskylässä.
 Rentoa kalakisaa keskellä kaupunkia
 Tavoite on innostaa kaikkia kalastuksen pariin matalalla kynnyksellä ja lisätä ennen muuta katukalastusta keskellä kaupunkia, koska suomalaiset kalastavat yleensä mökillä.
 Kilpailijoilla on kalastusaikaa kolme tuntia. Ville Välimäki / Yle
 Kisan säännöt ovat yksinkertaiset. Kisaa käydään kaksihenkisin joukkuein ja mukaan lasketaan neljästä kalalajista yhteismitta. Kilpailuaikaa on kolme tuntia.
 – Nuorille alle 18-vuotiaille annetaan tasoitusta viisi senttiä. Jos joukkueen molemmat jäsenet ovat nuoria, he saavat yhteensä 10 senttiä tasoitusta, kertoo kalatalousasiantuntija Janne Rautanen.
 Hämeen linnan rantatöyräällä käytyyn kilpailuun lähti mukaan 15 joukkuetta. Joukossa oli ilahduttavan paljon nuoria.
 – Täältä nousee kisan aikana monelle joukkueelle neljä eri kalalajia, uskoo Rautanen.
 Isoimmat kalat jäävät aina järveen
 Rantapenkalta kaloja narrannut  Luukas Kopra , 10, oli toistaiseksi kilpailussa ilman saalista. Hän kalastaa muutenkin aika paljon, lähinnä kesällä mökillä.
 – Sieltä tulee ehkä vähän paremmin kalaa kuin täältä, toteaa Luukas Kopra.
 Viereinen joukkue nappasi linnan rantavesistä 60 cm pitkän hauen. Voi pojat-nimisessä joukkueessa kalastavat isä  Kari Toivaala  ja poika  Tuomas Toivaala .
 – Isoimman hauen nosti poika, minä sain 57 cm pitkän, kertoo Kari Toivaala.
 Lisäksi tiimin nuorempi jäsen veti kilpailun tuoksinassa ylös ahvenen, jolla oli pituutta 25 cm.
 – Tulisi vielä yksi mittakuha, niin sitten ollaan kisassa vahvoilla, arvelee Tuomas Toivaala.
 Mutta kalajuttujen mukaan ne kaikkein isoimmat saaliit jäävät useimmiten järveen. Niin tälläkin kertaa.
 – Valtavan iso hauki jäi rannan lumpeisiin, kuittaa isä Kari Toivaala nauraen.
 Kunnon saaliita tarjolla
 Hämeenlinnassa onkijoille on tarjolla todella laaja kirjo erilaisia särkikaloja ja ahvenia. Vieheillä voi saada saaliiksi ahvenia ja haukia. Kuhia tavoitteleva kalastaja puolestaan laittaa siiman päähän yleisimmin jigin.
 Hämeenlinnassa on suosittuja lähikalastuskohteita myös hieman kauempana keskustaa.
 – Esimerkiksi Alajärvi tarjoaa mielenkiintoista kalastettavaa, mutta kaikki kaupungin alueen vedet ovat kalaisia. Eksotiikkaa hakeva kalastaja suuntaa illan hämärässä Hiidenjoelle tai Aulangon suunnan virrantiivistymiin yrittämään pohjaongella madetta tai ankeriasta, Rautanen vinkkaa.

Yli puolet suomalaisista kalastaisi enemmän, jos sen voisi tehdä keskustassa – kalastuskisassa Hämeenlinnassa nousi muun muassa iso hauki


Summary: Uutta pakolaisaaltoa pelkäävä Eurooppa sysää vastuuta afganistanilaisista naapurimaille.  Talibanin valtaa pakenevien tie on kuitenkin nyt tukossa, kun ääriliike on sulkenut raja-asemat ja useimmat lentokentät.

Kabulin lentokentällä nähty kaaos on saanut ulkomaailman kysymään, onko Eurooppaan odotettavissa uusi pakolaisten vyöry. Tähän on toistaiseksi mahdoton vastata.
 Se tiedetään, että maassa asuu noin 37 miljoonaa ihmistä ja monet heistä pelkäävät maassa valtaan nousutta Taliban-liikettä.
 Taliban näyttää nyt pyrkivän siihen, että mahdollisimman harva pääsisi lähtemään maasta. Britannian yleisradioyhtiön  BBC:n mukaan  maan uudet vallanpitäjät valvovat kaikkia rajanylityspaikkoja sekä maakuntien lentokenttiä.
 Taliban-taistelijoiden tiesuluilla ympäröimä Kabulin lentokenttä, jota yhdysvaltalaiset joukot pitävät kovin ottein hallussaan, on nyt – ainakin vielä toistaiseksi – epätoivoisten pakenijoiden ainoa ulospääsy maasta. Sekin uhkaa sulkeutua elokuun lopussa.
 Kabulin kentän kautta evakuoitavien määrä on kuitenkin vain murto-osa pakolaisvirrasta, joka on suuntautunut Afganistanin naapurimaihin.
 Pakistan ja Iran ovat majoittaneet valtaosan pakolaisista
 Monikansallisessa Afganistanissa yhteydet yli rajojen ovat perinteisesti olleet luonteva osa elämää. Rauhallisempina aikoina kyse on ollut kaupasta – sekä laillisesta että laittomasta – ja yhteydenpidosta sukulaisiin.
 Rajan takaa on usein etsitty myös turvaa sodilta ja väkivallalta.
 Nyt on ulos yrittävien käytettävä vaarallisia kiellettyjä reittejä ja salakuljettajien apua. Tämä ei ole omiaan lisäämään pakolaisten määrää.
 Afganistanilaisia iranilaisella pakolaisleirillä.  Iranissa on UNHCR:n mukaan 780 000 afganistanilaista pakolaista.   Mohammad Javadzadeh / AOP
 YK:n pakolaisjärjestön UNHCR:n vuoden 2020 tilaston mukaan  Pakistanissa elää 1 450 000 rekisteröityä afganistanilaista pakolaista. Iraniin on päätynyt 780 000 afganistanilaista.
 Luvut saattavat olla vielä huomattavasti korkeammat, sillä pakolaisjärjestöjen laskenta ei ole ulottunut kaikkiin näissä maissa eläviin Afganistanista paenneisiin ihmisiin.
 Yhteydet yli rajojen ovat tiiviit. Kummassakin maassa asuu aiemmin pataaneina tunnettuja paštuja, jotka muodostavat yhden Afganistanin suurimmista kansoista.
 Nyt Pakistan tai Iran eivät enää halua ottaa vastaan pakolaisia täysille leireille, raportoi Ylen Pakistanin-toimittaja  Maija Liuhto    A-studion lähetyksessä maanantaina . Maat valittavat, että ulkomaiden lupaukset tuesta pakolaisleirien ylläpitämiseksi ovat toteutuneet vain osittain.
 Afganistanista pakenevien tiet ovat tukossa
 Tämänhetkisen tiedon mukaan Afganistanista pois yrittävien tie on pystyssä joka suunnassa.
 Yhdysvaltain ilmasilta Kabulista on kuljettanut uutistoimisto AFP:n mukaan nyt jo 53 000 ihmistä. On kuitenkin epäselvää, kuinka suuri osa heistä on Afganistanin kansalaisia.
 Nämä lennot eivät vielä tuo Eurooppaan samankaltaista pakolaismäärää, mikä nähtiin vuonna 2015.
 Evakuoitavia afganistanilaisia Saksan ilmavoimien lennolla Kabulista Uzbekistaniin.  Marc Tessensohn / AFP
 Pakolaisaallon mahdollisuus huolestuttaa Euroopassa
 Viime vuosikymmenen puolivälissä maanosan rajat ylittänyt syyrialaisten, irakilaisten ja afganistanilaisten turvapaikanhakijoiden tulo täytti vastaanottokeskukset.
 Vaikeasti hallittava tilanne natisutti Euroopan poliittisia rakenteita ja nosti raja-aitoja Euroopan reunoille.
 Tämä kokemus on lisännyt varovaisuutta myös Afganistanin nykyisen kriisin yhteydessä.
 Saksa ei ole vielä ilmoittanut, kuinka paljon maahan otetaan Taliban-hallintoa pakenevia. Liittokansleri  Angela Merkel  on sanonut  BBC:n mukaan , että etusijalla on pakolaisten turvallisuuden takaaminen Afganistanin naapurimaassa.
 Britannia ilmoittaa puolestaan keskittyvänsä auttamaan niitä uskonnollisten ja muiden vähemmistöjen edustajia, jotka ovat nyt suurimmassa vaarassa.
 Tulijoita poimitaan valikoiden
 Aiemmin paljon afganistanilaisia vastaanottanut Itävalta on myös nyt sulkenut ovensa. Maassa on viitattu mahdollisuuteen palauttaa edelleen maahan niitä, joille ei ole myönnetty turvapaikkaa.
 Afganistanilaiset pakolaiset saavat apua Punaiselta ristiltä Rammsteinin lentotukikohdassa Saksassa. Edgar Grimaldo / AFP
 Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  on hänkin tiukalla linjalla. Macron julisti, että Euroopan on puolustettava itseään "laittomien siirtolaisten" aallolta, ja ettei maanosa voi yksin kantaa yksin nykyisen tilanteen seurauksia.
 Näyttääkin siltä, että pakolaisten valtaosan majoittaminen jää edelleen Afganistanin naapurimaiden – ennen muuta Pakistanin ja Iranin – osaksi.
 Mutta naapurimaihin paenneitakin enemmän on sodan kodeistaan häätämiä Afganistanin rajojen sisällä. YK:n pakolaisjärjestön UNHCR:n mukaan tänä vuonna on taisteluita joutunut pakenemaan yli 550 000 ihmistä.
 Tämä nostaa Afganistanin sisäisten pakolaisten määrän jopa kolmeen ja puoleen miljoonaan.
 Talibanin suljettua rajat ja avustusjärjestöjen työn vaikeutuessa nämä ihmiset ovat niitä, joita on kaikkein vaikein tavoittaa millään avulla.
 Lue lisää:
 Mihin perustuu talibanien naisvihamielisyys? Šaria-lain äärimmäisen konservatiivinen tulkinta juontaa heimoyhteiskunnasta ja pitkästä sotatilasta
 Talibanin valtaannousu voi lisätä terrorismia – Supon mukaan jihadistijärjestöille tuli merkittävä propagandavoitto Afganistanin tapahtumista
 Ulkoministeri Haavisto: Pääosa Suomeen tulleista afganistanilaisista on naisia ja lapsia
 Talibanin 21-vuotias taistelija Hamza valvoo nyt Pakistanin rajaa – Yle kävi Torkhamin rajanylityspisteellä, jossa liehuu Talibanin valkoinen lippu
 Mistä Afganistanin kriisissä on kyse? Afganistanin hallinnasta on taisteltu monesti. Neuvostoliitto ja sen tukema Afganistanin hallinto soti arabimaiden ja Yhdysvaltojen tukemia islamilaisia taistelijoita vastaan 1979–1989. Ääri-islamilainen Taliban-liike oli  ensimmäisen kauden vallassa  1996–2001. Yhdysvaltain johtama liittouma syrjäytti talibanit 2001 ja myöhemmin Nato-johtoiseksi muuttunut kansainvälinen kriisinhallintaoperaatio tuki Afganistaniin muodostettua hallintoa 20 vuotta.  Suomikin osallistui kriisinhallintaan . Kun Yhdysvallat vetäytyi maasta, Taliban aloitti laajentumisen. Lopulta kaupungit kaatuivat nopeasti ja järjestö valtasi pääkaupungin Kabulin 15. elokuuta. Järjestön  johtajista voit lukea täältä . Taliban pohjaa oppinsa  äärimmäiseen tulkintaan islamista ja šaria-laista . Taliban-liike suojaa  terroristijärjestö al-Qaidaa . Afganistanissa asuu 40 miljoonaa ihmistä, heistä  maan sisäisiä pakolaisia  on 3,5 miljoonaa ja naapurimaihin on paennut yli kaksi miljoonaa ihmistä. Maan väestön muutoksista  voit lukea täältä . Heimoja on toistakymmentä heimoa. Voit lukea  etnisestä kirjosta täältä .

Pakolaisuus Afganistanista on kysymysmerkki – naapurimaat Pakistan ja Iran ovat kovimmassa paineessa


Summary: Maailman terveysjärjestö WHO on listannut rokote-epäröinnin yhdeksi suurimmasta kymmenestä terveysuhasta. Rokotetta epäröivän Tero Nikkasen mukaan on vaikea arvioida, mikä voisi muuttaa hänen mielipiteensä koronarokotteesta.

Tämän vuoden maaliskuussa kuopiolainen  Tero Nikkanen  alkoi kärsiä vatsakivusta, kuumeesta ja nivelsäryistä. Puhelinpäivystyksessä syyksi epäiltiin aluksi umpisuolen tulehdusta ja Nikkasta kehotettiin hakeutumaan Kuopion yliopistolliseen sairaalaan (KYS) tutkimuksiin.
 Samoihin aikoihin Kuopion seudulla oli aloitettu hoitohenkilökunnan rokottaminen. Kotihoidossa työskentelevä Nikkanen oli kuitenkin suhtautunut jo lähtökohtaisesti epäillen rokotteen ottamiseen.
 – Epäröin kyllä vahvasti, kun sitä koronarokotetta on tutkittu niin vähän aikaa, että en kyllä halua sitä ihan heti ottaa. Oli vahva mielipide, että en ole sitä ottamassa.
 Umpisuolen tulehduksen sijaan Nikkasen sairastumisen syyksi paljastui korona. Sitä seurasi raju jälkitauti, joka vei hänet useiksi vuorokausiksi teho-osastolle ja hengityskoneeseen.
 Siitä huolimatta hän epäröi yhä koronarokotteen ottamista. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) suosittaa koronarokotuksen ottamista noin puolen vuoden päästä sairastamisesta.
 – Tiedämme, että covid-19-taudin synnyttämä vasta-ainesuoja kestää hyvin ainakin sinne asti. Siitä voidaan tehdä poikkeuksia, joko aikaistaa tai myöhentää rokotteen ottamista. Deltavariantin vuoksi suosisin kuitenkin mieluummin aikaistamista, THL:n ylilääkäri  Hanna Nohynek  sanoo.
 Rokote-epäröintiä tutkitaan nykyisin entistä enemmän, sillä maailman terveysjärjestö  WHO on listannut  rokote-epäröinnin yhdeksi maailman kymmenestä suurimmasta terveysuhasta. Erityisesti tutkimustietoa puuttuu vielä siitä, mikä epäröijän pään voisi kääntää.
 Rokotusasenteita tutkinut Turun yliopiston akatemiatutkija  Anna Soveri  kertoo, että on vaikea tietää, kuinka paljon Suomessa on koronarokote-epäilijöitä. Kansainvälisten tutkimusten perusteella tiedetään, että suoranaisesti rokotevastaisia on vain 1–2 prosenttia väestöstä.
 – Nyt yli 40-vuotiaista yli 80 prosenttia on ottanut koronarokotuksen. Jos jäljellä jääneistä vain ihan pieni osuus on ideologisista syistä rokotteiden vastustajia, niin suurempi osa saattaa olla sellaisia, jotka epäröivät rokotuspäätöksessään, Soveri arvioi.
 Jälkitauti vei teholle
 Kuopiolainen Nikkanen oli sairaalassa koronan vuoksi vain yhden yön. Hänen vointinsa parani nopeasti ja hänet päästettiin kotieristykseen toipumaan.
 Kun koronaoireet olivat hävinneet kolmen viikon eristyksen jälkeen, Nikkanen sai infektiolääkäriltä luvan palata töihinsä. Sairastaminen ei kuitenkaan päättynyt siihen.
 Hän ehti olla töissä viisi päivää, kun yhtäkkiä kaulan imusolmukkeet alkoivat turvota ja korkea kuume nousi jälleen. Vaimo ajoi Nikkasen päivystykseen kolmelta aamuyöllä.
 Sairaalassa kuume nousi entisestään ja hänelle todettiin nielupaise, joka vaikeutti jo hengittämistä. Paise päätettiin leikata.
 Hänet nukutettiin leikkauksen vuoksi, minkä jälkeen hänen tilansa heikkeni entisestään. Hän joutui teho-osastolle useiksi päiviksi.
 – Kun minua heräteltiin siellä teho-osastolla niin sitten tuli lääkäri kertomaan, että nyt on ollut tilanne tosi huono, että sinulle on tullut keuhkokuume ja sinun omat keuhkosi ovat painuneet kasaan ja lakanneet toimimasta. Ja olet nyt ollut 8 päivää nukutettuna tässä hengityskoneessa, Nikkanen muistelee.
 Tero Nikkanen joutui teho-osastolle, syyksi epäiltiin koronan jälkitautia. Tero Nikkasen kotialbumi
 Pitkä kuntoutuminen
 Henkitorveen oli tehty avanne, jonka vuoksi Nikkanen ei alkuun voinut puhua. Myös raju sairaus ja vuodepotilaana olo veivät Nikkasen huonoon kuntoon.
 Aluksi hän ei pystynyt edes istumaan sängynlaidalla saati nousemaan jaloilleen. Ensimmäisellä kerralla hänet nostettiin nosturilla pyörätuoliin istumaan.
 – Muistan kun en olisi yhtään kestänyt pystyssä vielä, mutta hoitajat motivoivat, että ota vaan askeleita, että kyllä se siitä. Myös fysioterapeutti kuntoutti joka päivä.
 Toipumisaika oli pitkä. Kotona kuntoutus jatkoi rollaattorin ja kävelysauvojen avustuksella. Töistä hän oli poissa yhteensä kuusi viikkoa.
 – Lääkäri ei voinut täysin vahvistaa, että oliko se jälkitauti, mutta epäily on, että se oli mahdollinen koronainfektion jälkitauti, Nikkanen kertoo.
 Nikkasen puheessa toistuu kiitollisuus KYSin hoitohenkilökuntaa kohtaan. Tunne tuli voimakkaana heti, kun hän heräsi teho-osastolla.
 – Olen tosi kiitollinen, että on ollut näin hyvä hoito ja minut on saatu hengissä pidettyä. Olisihan siinä ollut vaihtoehto, että ei olisi enää herännyt tässä ajassa.
 Epäröi yhä rokotetta
 Nikkanen kertoo, että lääkärin mukaan hän sai sairastamisesta kuuden kuukauden suojan koronaa vastaan. Kohta puoli vuotta alkaa kuitenkin tulla täyteen ja Nikkaselle on tullut ajankohtaiseksi pohtia jälleen koronarokotteen ottamista.
 Suhtautuminen rokotteeseen ei ole enää yhtä jyrkkä kuin keväällä, mutta edelleen hän kertoo “rehellisesti epäröivänsä” asiaa rokotusten turvallisuuden takia.
 – Nyt on ollut vähän kaksijakoisia ajatuksia jälkeenpäin, että olisiko se kuitenkin suojannut tuon vakavan taudin, mikä minulla oli. Siitä huolimatta vieläkin vähän epäröin sitä, kun on kuullut, että joillekin on tullut veritulppaa, nivelkipuja ja pitkiä kuumejaksoja. Se on semmonen pieni pelko, että entäs jos minulle tuleekin jotain siitä.
 – Ja sitten sekin mietityttää, että entäs joskus tulevaisuudessa käy niin, että paljastuukin paljon myöhemmin, että tästä rokotteesta on jotain sairauksia mahdollista saada, Nikkanen kuvaa pelkojaan.
 Kotihoidossa työskentelevä Tero Nikkanen suosittelee asiakkailleen rokotteen ottamista.  Antti-Petteri Karhunen / Yle
 Turun yliopiston akatemiatutkija Anna Soveri tutki suomalaisten suhtautumista mahdolliseen koronarokotteeseen aivan pandemian alussa 1,5 vuotta sitten. Tuolloin selvisi, että tärkein syy, joka vaikutti halukkuuteen ottaa rokote, oli nimenomaan rokotteen turvallisuus.
 – Toissijainen syy oli se, kuinka vakavana tautina ihmiset pitivät koronavirusinfektiota, Soveri kertoo.
 Vielä tuolloin tehdyissä mittauksissa suomalaisten rokotushalukkuus oli noin 70 prosentin luokkaa.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) erikoistutkija  Jonas Sivelä  painottaa, että suomalaisten rokotushalukkuus on kasvanut pandemian aikana.
 – Olemme seuranneet huhtikuusta 2020 lähtien suomalaisten rokotushalukkuutta ja se on koko ajan vain kasvanut. Viimeisimpien tulosten mukaan 91 prosenttia suomalaisista on joko ottanut tai ottaisi koronarokotteen, Sivelä kertoo.
 Kyseisessä  Kansalaispulssi-mittauksessa  vain 4 prosenttia vastaajista ilmoitti olevansa täysin eri mieltä eli ettei aio ottaa koronarokotetta.
 – Meidän tietojemme mukaan voimakas rokotevastaisuus on hyvin marginaalista, vaikka se saa mediassa paljon näkyvyyttä. Se näkyvyys ei aina vastaa todellisuutta, Sivelä painottaa.
 Hallitus kertoi elokuussa, että tavoitteena on vähintään 80–90 prosentin koronarokotuskattavuus yli 12-vuotiaassa väestössä. Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) puolestaan arvioi  viikonloppuna HS:lle , että yhteiskunnan avaamiseksi rokotuskattavuuden pitää nousta jopa 90 prosenttiin, mikäli tartuntamääriä ei saada hallintaan.
 Tällä hetkellä ilman koronarokotetta on 29,4 prosenttia väestöstä.
 THL:n Sivelä itse uskoo, että hallituksen asettamaan rokotuskattavuuteen tullaan pääsemään, mutta aikataulua hän ei osaa arvioida.
 Rokote-epäröinti suuri terveysuhka
 WHO on listannut rokote-epäröinnin yhdeksi maailman suurimmista terveysuhista. Akatemiatutkija Soveri kertoo, että aihe on noussut prioriteetiksi myös EU:ssa.
 Soveri on mukana keväällä käynnistyneessä kansainvälisessä tutkimusprojektissa, jossa tutkitaan rokote-epäröintia terveydenhuollon ammattilaisissa. Tutkimusryhmän tavoitteena on pyrkiä vähentämään rokote-epäröintiä puuttumalla virheelliseen tietoon.
 Syy, miksi tutkitaan juuri terveydenhuollon ammattilaisia, on se, että heillä on mahdollisuus vaikuttaa potilaiden rokotuspäätöksiin. Myös Nikkanen kuuluu tähän joukkoon.
 Kotihoidossa työskentelevä Nikkanen kertoo, ettei hän hoitajana halua levittää rokotevastaisuutta, mutta kokee, että rokotteen ottaminen on jokaisen henkilökohtainen asia. Työssään hän neuvoo asiakkaitaan ottamaan koronarokotteen virallisen ohjeistuksen mukaisesti.
 Välillä asiakkaiden turvallisuus on mielessä.
 – Kyllä sitä miettii, että entä jos kannan koronaa ja se tulisi johonkin asiakkaaseen. Mutta toisaalta, kun on viisaammat terveysviranomaiset tutkineet, että maski, käsineet, riittävä hygienia ja turvavälit suojaavat, niin sitä tavallaan kuitenkin luottaa siihen, Nikkanen pohtii.
 Vielä ei ole tarkkaa tietoa siitä, kuinka paljon Suomen terveydenhuollon henkilökunnassa epäröidään koronarokotteen ottamista. Elokuun alussa  Yle uutisoi  ylilääkäreiden yllättyneen nuorten hoitajien rokotehaluttomuudesta. Ylen selvityksen mukaan osa terveydenhuollon henkilökunnasta on yhä ilman pandemiarokotetta.
 – Ensi vuoden puolella tiedetään asiasta enemmän, mutta muiden rokotteiden kohdalta tiedetään, että rokote-epäröintiä esiintyy myös terveydenhuollossa, vaikka sitä on vähemmän kuin muilla ihmisillä, Soveri toteaa.
 Rokote-epäröinti vai rokottamattomuus?
 Kuopiolainen Nikkanen itse painottaa olevansa nimenomaan rokote-epäröijä, eikä sinänsä vastusta rokotuksia.
 THL:n Sivelän mukaan rokote-epäröinnin ja rokotevastaisuuden sijaan olisi parempi puhua rokottamattomuudesta. Sivelän mukaan medialla on suuri vastuu siinä, millaista ilmapiiriä luodaan rokottamisen ympärillä.
 – Jos lähdetään luomaan voimakasta vastakkainasettelua, se on omiaan polarisoimaan keskustelua, mistä ei ole mitään hyötyä.
 Rokotusasenteita tutkinut Soveri näkee puolestaan eroja rokotteiden vastustajien ja rokote-epäröijien välillä.
 – Se pieni joukko, joka vastustaa rokotuksia ideologisista syistä, niin heidän mielipiteisiinsä on hyvin vaikea vaikuttaa ja heidän kanssaan voi olla vaikea keskustella.
 Soverin mukaan rokote-epäröinnin taustalla merkittävin tekijä on puolestaan väärä tieto.
 – Epäröijien kanssa on helpompi keskustella kuin rokotevastustajien ja on tärkeää, että sitä oikeaa tietoa on saatavilla.
 “Ota nyt ihmeessä rokote”
 Nikkasen mukaan on vaikea arvioida sitä, mikä saisi hänen mielensä koronarokotteesta muuttumaan. Edes oma raju sairaus ei muuttanut mielipidettä.
 – Ehkä se, että on tosissaan mennyt vähän pitempi aika ja se on katsottu varmaksi, että siitä ei seuraa pitemmälle viiveellä jälkeenkään päin mitään ongelmia ihmisille.
 Silloin tällöin pelko uudelleen sairastumisesta käy Nikkasella mielessä.
 – Kyllähän minulle on monet sanoneet, että sinulla olisi voinut henki mennä, että ota nyt ihmeessä rokote. Mutta se on nyt sairastettu ja ei minulla tällä hetkellä ole mikään hinku mennä sitä ottamaan, Nikkanen sanoo.
 Nyt Nikkanen on seurannut keskustelua siitä, tuleeko koronarokotteen ottaminen hoitajille jossain vaiheessa pakolliseksi. Hän viihtyy hyvin työssään eikä haluaisi vaihtaa ammattia.
 – Kyllä minä sen otan, jos se pakolliseksi tulee.
 Aiheesta lisää illan A-studiossa  Yle Areenassa  ja TV1:llä kello 21.00. Vieraina Työterveyslaitoksen pääjohtaja Antti Koivula ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen pääjohtaja Markku Tervahauta.
 Lue myös:
 Sybila Pitkänen menetti läheisen, koska koronarokote jakoi heidät eri leiriin – Väestöliitto: Tämä repii perheitä ja ystävyyksiä
 Saksassa aikuiset tarvitsevat koronapassin treeneissä – Voisiko se mahdollistaa harrastustilojen laajemman aukiolon myös Suomessa?

Lähihoitaja Tero Nikkanen suosittelee asiakkailleen koronarokotetta, vaikka ei itse sitä toistaiseksi halua – mielipide ei muuttunut edes teho-osastolle joutumisen jälkeen


Summary: Suomalaisen Kotkamills-metsäteollisuusyhtiön ostanut itävaltalainen Mayr-Melnhof-yhtymä investoi 20 miljoonaa euroa suomalaistehtaaseen. Uusi omistaja haluaa kehittää lisää muovittomia elintarvikekartonkeja.

Itävaltalaisen kartonkijätti Mayr-Melnhofin johto on tutustumassa uuteen hankintaansa Kotkassa.
 Kotkalaisyhtiö ja Euroopan suurin kartongin ja pakkauskartongin tuottaja Mayr-Melnhof sopivat yrityskaupasta viime vuoden joulukuussa. Kauppa sai hyväksynnän kaikilta tarvittavilta kilpailuviranomaisilta kolme viikkoa sitten.
 Lue lisää:   Kotkamillsin myynti ulkomaille varmistui – itävaltalainen kartonkijätti ostaa metsäyhtiön 425 miljoonalla eurolla
 Toimitusjohtaja Peter Oswald ilmoitti heti merkittävästä investoinnista Kotkamillsin tehtaaseen Kotkassa.
 – Olemme päättäneet 20 miljoonan euron laajennusinvestoinnista paperikone ykköseen, toimitusjohtaja  Peter Oswald  sanoo.
 Mayr-Melnhofin toimitusjohtaja Peter Oswald uskoo muovia korvaaviin tuotteisiin. Antro Valo / Yle
 Kotkamillsin toimitusjohtaja  Markku Hämäläinen  kertoo, että paperikoneen puristinosa uusitaan kokonaan. Tämä lisää koneen tuotantoa noin 15 000 tonnia eli noin 10 prosenttia vuodessa.
 Hän on tyytyväinen. Suomalaisyhtiöllä on nyt määrätietoinen omistaja, jolla on tuotantolähtöinen toimintatapa. Tehdas aiotaan pistää entistäkin parempaan kuntoon syytämään maailmalle entistä enemmän kartonkia.
 Liian lyhyt lista
 Kotkan tehtaalla oli jo tehty investointilistaa uudelle omistajalle, mutta se ei kelvannutkaan. Uusi omistaja halusi enemmän.
 – Tulikin ohjeet, että pitää keksiä lisää investointikohteita. Se on aika toisenlainen lähestymistapa kuin monessa muussa yhtiössä, Markku hämäläinen myhäilee.
 Kotkamillsin toimitusjohtaja Markku Hämäläinen on tyytyväinen uuden omistajan tuotantolähtöiseen toimintatapaan.  Kare Lehtonen / Yle
 Kotkamills on tullut viime vuosina tunnetuksi kehittämästään muovittomasta kuppikartongista, jonka eteen Markku Hämäläinen on itse joutunut ottamaan taloudellisia riskejä.
 Lue lisää:   Mies uhrasi omaisuutensa pelastaakseen maailman muovilta – "Jos tämä ei onnistu, minulle käy hyvin, hyvin huonosti"
 Noin seitsemän vuotta sitten aikakauslehtipaperin valmistukseen tarkoitettu paperikone Kotkan keskustassa sijaitsevalla tehtaalla päätettiin rakentaa uusiksi pakkauskartonkien valmistusta varten.
 Yhtiö pysäytti yhden paperikoneen ja rakensi sen tilalle uuden, yli 200 metriä pitkän kartonkikoneen, joka käynnistettiin kesällä 2016. Samalla ryhdyttiin kehittämään kertakäyttöastioihin soveltuvaa kartonkia, jossa ei olisi lainkaan muovia, mutta joka kuitenkin kestäisi esimerkiksi nesteitä ja rasvaa.
 Antro Valo / Yle
 Vuotta myöhemmin tehdas kertoi aloittavansa muovittoman kahvikuppikartongin  säännöllisen tuotannon . Talvella 2020 Kotkamills kertoi allekirjoittaneensa ison sopimuksen muovittoman kuppikartongin toimittamisesta italialaisen kahvijätin Lavazzan kanssa.
 Lue lisää:   Italialainen kahvijätti Lavazza teki kaupat suomalaisesta take away -kupista – muovittomasta pahvikupista juodaan pian kahvit ympäri Eurooppaa
 Yhteinen visio
 Kotkamills on markkinoinut ahkerasti itseään muovittomien elintarvikekartonkien tekijänä. Itävaltalaisyhtiötä kiinnostaakin Kotkamillsissä juuri tämä tuotantosuunta.
 – Meillä on huima synenergia, koska olemme molemmat johtajia muovittomassa tuotannossa. Tämä oli keskeinen syy Kotkamillsin hankinnalle. Myös meillä on visio maailmasta, jossa käytetään huomattavasti nykyistä vähemmän muovia, Peter Oswald kertoo.
 Kartonkirullia lähdössä maailmalle Kotkamillsin tehtaalta.  Kotkamills Oy
 Lisä tuotepalettiin
 Yhtiöitä erottaa tuotannon raaka-ainelähde. Kotkamillsillä raaka-aine tulee suoraan puusta eli se on ensikuitua. Mayr-Melnhof käyttää sen sijaan pääasiassa kierrätyskuitua.
 Kotkamillsin hankinta laajentaa sopivalla tavalla Mayr-Melnhofin tuotevalikoimaa.
 – Kotkamillsin hankinnan jälkeen olemme nyt yksi johtavista kartonkiyhtiöistä, joka voi tarjota sekä kierrätyskuidusta että ensikudusta tehtyjä tuotteita, toimitusjohtaja Peter Oswald sanoo.
 Markku Hämäläisen mukaan uuden yhteenliittymän tuotepaletti on varsin kattava.
 – Tällä yhtiöllä on nyt ihan täysi repertuaari. Käytännössä kaikki maailman pakkauskartongit löytyvät nyt saman katon alta, hän vakuuttaa.
 Kotkamills on satsannut muovittomaan elintarvikekartonkiin. Tässä kartongista tehty kuppi toimitusjohtaja Markku hämäläisen kädessä.   Ville Pisto / Yle
 Hämäläinen uskoo, että uuden emoyhtiön leveämmät hartiat tarjoavat Kotkamillsille myös mahdollisuuden saada paremmin tuotteita maailmalle.
 – Nyt, kun me saamme isomman emoyhtiön myyntiorganisaation käyttöömme, niin ihan varmasti Kotkan tuotteiden myynti kasvaa.

Kartonkijätti osti muovittoman kahvikupin kehittäneen tehtaan Suomesta – ilmoitti heti isosta investoinnista: "Myös meillä on visio"


Summary: Suomen MM-ralli haluaa olla hiilineutraali suurtapahtuma vuoteen 2030 mennessä. Jyväskylän yliopiston ekologian professori ja Suomen Luontopaneelin puheenjohtaja Janne Kotiaho tutki Ylen pyynnöstä, ovatko hyvityssuunnitelmat todellisia ja riittäviä vai onko kyse viherpesusta.

Moottoriurheilu ei ole ollut edelläkävijä ilmastonmuutoksen torjunnassa, mutta AKK Sports Oy haluaa Jyväskylän MM-rallista maailman vastuullisimman kisan ja esikuvan myös muille suurtapahtumille. AKK Sports vastaa rallin järjestämisestä.
 – Olemme jo vuodesta 2017 dokumentoineet hiilijalanjälkeä, pienentäneet systemaattisesti päästöjä ja kehittäneet ympäristövastuullisuutta, kertoo Suomen MM-rallin kilpailusihteeri ja vastuullisuuspäällikkö  Viivi Firat.
 MM-rallilla on Jyväskylässä jo 70 vuoden historia. Viime vuonna kisa peruttiin koronan vuoksi. Tänä vuonna juhlaralli järjestetään  koronarajoitusten puitteissa 1.– 3. lokakuuta  – joko yleisön kera, ilman yleisöä tai jotain siltä väliltä.
 Suomen MM-ralli on osa FIA:n maailmanmestaruussarjaa ja Suomen suurin vuosittainen urheilutapahtuma. Vuoden 2019 nelipäiväinen tapahtuma tavoitti Keski-Suomen sorateillä ja Jyväskylässä yhteensä 300 000 katsojaa.
 Suomen MM-rallin kilpailusihteeri ja vastuullisuuspäällikkö Viivi Firat kokee itsekin välillä ilmastoahdistusta. Petri Aaltonen / Yle
 Yleisö aiheuttaa valtaosan päästöistä
 Jyväskylän rallin aikana bensaa palaa, kun kymmenettuhannet kisaturistit saapuvat omilla autoillaan kisaa seuraamaan. Vastoin yleistä mielikuvaa, valtaosa rallin päästöistä syntyy yleisön liikkeistä ja toiminnasta.
 Konsulttiyhtiö Afryn laskelmissa vuoden 2019 rallissa kaikki kasvihuonekaasut olivat yhteensä noin 3 800 tonnia. Yleisön osuus on noin 3 600 tonnia.
 Järjestäjän eli AKK Sportsin osuus päästökuormasta on vain noin 150 tonnia ja varsinaisten kisa-autojen noin 80 tonnia.
 Yleisön päästöjä ralli hillitsee lisäämällä joukkoliikennemahdollisuuksia, keskustasta löytyvällä huoltoparkilla ja kaupunkierikoiskokeilla sekä bussikyydeillä maastoerikoiskokeille.
 – Suosittelemme myös kimppakyytejä eli täysillä autoilla rallia seuraamaan. Ja totta kai isossa kuvassa autokanta muuttuu, sähkö- ja hybridiautot lisääntyvät, Viivi Firat kertoo.
 Kakariston erikoiskoe Ouninpohjan lähellä vetää sankoin joukoin yleisöä monenlaisilla ajoneuvoilla ja päästöjä syntyy. Tomi Hänninen
 Rallin ilmastokuorma on lastattu useilla päästöillä
 Ison rallitapahtuman hiilijalanjälki syntyy monista tekijöistä. Paljonko teillä on suolausta ja pölynsidontaa? Montako autoa organisaatiolla on, ja mikä on sähkö- ja hybridiautojen osuus? Polttoaineen määrä ja laatu? Käytetäänkö biodieseliä ja ladataanko sähköautot uusiutuvalla sähköllä?
 Hiilijalanjälkeen lasketaan myös henkilökunnan vaatteet, toimiston painotuotteet sekä paperin laatu ja kierrätys. Iso jälki syntyy jätehuollosta Lutakon huoltoparkissa, jossa on paljon tiimejä pienellä alueella.
 Laskelmassa huomioidaan myös sähkönkulutus, generaattoreiden käyttö, asiakastilaisuuksien ruokamäärät, kasvis- ja liharuuan jakautuminen sekä mitä eri jätejakeita kerätään ja millaisilla autoilla.
 Oma lukunsa ovat pitkin Keski-Suomea levittäytyvät erikoiskokeet yleisömassoineen.
 Kaupunkierikoiskoe Harjulla vähentää päästöjä, kun sitä pääsee katsomaan myös jalkaisin. Tomi Hänninen
 Hyvitys alkoi istuttamalla siperiankuusi suoaukion laitaan
 Autourheilutapahtuman päästöjä ei voi kokonaan poistaa. Niinpä AKK otti yhteyttä energiayhtiö Neovaan, joka on aiemmin tunnettu Vapona. Yhteistyösopimus syntyi ja Neova Oy myi AKK:lle 25 hehtaaria entistä turvesuota Jämsässä.
 Ensimmäinen hyvityspuu, siperiankuusi, istutettiin seremoniallisesti elokuussa Pohjansuolle. AKK hyvittää kisan päästöjä istuttamalla suolle 50 000 koivun ja männyn tainta hiilinielua varten. Siperiankuusi valittiin ensimmäiseksi, jotta se erottuu tulevassa männikössä ja koivikossa.
 – Tämä ei todellakaan ole viherpesua. Emme päätyneet ostamaan jotain sertifikaattia toiselta puolelta maapalloa, vaan hyvitämme paikallisesti. Rallissa ajettu Ehikin erikoiskoe on kivenheiton päässä Pohjansuosta, Viivi Firat kertaa prosessia.
 Ensimmäistä hyvityspuuta Jämsässä olivat istuttamassa Viivi Firat, Riku Bitter, Pekka Tähtinen, Markus Häkkinen AKK Sportsista sekä Ahti Martikainen ja Antti Ala-Fossi Neovasta. Petri Aaltonen / Yle
 Onko metsän istuttaminen entiselle turvesuolle tehokas tapa kompensoida rallipäästöjä? Jyväskylän yliopiston ekologian professori  Janne Kotiaho  arvioi MM-rallin suunnitelmaa Ylen pyynnöstä. Kotiaho on myös Suomen luontopaneelin puheenjohtaja.
 Kotiaho korostaa, että kompensaatiossa on tehtävä toimenpiteitä, jotka aidosti lisäävät hiilen sidontaa ja vievät hiiltä ilmakehästä varastoon.
 – Kompensaatiossa on neljä tärkeää asiaa ja ne summaantuvat kahteen linjaan: ovatko hyvitykset todellisia ja mitattavia sekä lisäisiä ja pysyviä?
 Ekologian professori Janne Kotiaho tutkii työkseen ympäristökriisejä ja etsii niihin ratkaisuja. Petri Aaltonen / Yle
 Rallijärjestäjä vähentää aidosti kasvihuonekaasuja
 Ilmastokompensaatioiden  kenttä on vielä aika villi . Toistaiseksi ei ole olemassa yhteisiä standardeja siitä, mitä laskelmissa pitää huomioida tai kuinka hyvitykset hoidetaan kunnolla. Alalta löytyy toimijoita, jotka eivät välttämättä tee asioita oikein.
 MM-rallin suunnitelmien perusteella Kotiaho arvioi AKK Sportsin olevan tosissaan liikkeellä.
 – Heillä on selkeä tavoite ensin vähentää päästöjä niin kuin pitääkin ja sitten kompensoida loppupäästöt istuttamalla puita. Ne sitovat ilmasta hiiltä ja vievät varastoon puuhun ja maaperään. Vaikuttaa siltä, että todellisuus ja mitattavuus on dokumentoitu hankkeessa hyvin.
 Vaikka tasapainolaskenta on haastavaa, Suomesta löytyy paljon osaamista metsien kasvun mittaamiseen. Suunnitelma rallipäästöjen hyvittämiseksi perustuu Luonnonvarakeskuksen matematiikkaan, jossa hehtaari keskisuomalaista metsää sitoo 300 tonnia hiiltä sadassa vuodessa.
 Pohjansuon 25 hehtaarin hiilinielu riittää Neovan ja AKK:n arvion mukaan neljän vuoden hyvitykseen. Ensimmäisen vuoden istutukset hyvittävät organisaation ja kilpailijoiden päästöt ja kolmena seuraavana vuotena myös yleisön päästöjä.
 AKK Sports aikoo jatkaa metsityshankkeita myös ensimmäisen Neova-sopimuksen jälkeen.
 Hehtaari jämsäläistä metsää sitoo 300 tonnia hiiltä sadassa vuodessa. Petri Aaltonen / Yle
 Vielä löytyy myös parannettavaa
 Täyttä synninpäästöä professori Kotiaho ei rallin päästöhyvityssuunnitelmille myönnä. Tarkennettavaa ja parannettavaa on hiilinielun lisäisyydessä ja pysyvyydessä sekä hiilineutraalius 2030 -laskelmassa.
 – Lisäisyys tarkoittaa sitä, että hiilipäästöjen kompensointitoimien pitää olla sellaisia, joita ei muuten tapahtuisi. Tässä on vielä selvittämistä, mitä turvesuolle tapahtuisi, jos sitä ei laitettaisi rallin kompensaatioon.
 On siis laskettava, kuinka paljon mahdolliset muut toimenpiteet olisivat sitoneet hiiltä ja vähennettävä tämä määrä rallin päästöhyvityksestä.
 Pysyvyys tarkoittaa sitä, että ilmakehään livahtaneet hiilidioksidipäästöt halutaan pysyvästi takaisin. Suolle istutettu puu imee ilmasta hiiltä ja varastoi sen runkoon ja maaperään. Varaston on myös pysyttävä suolla.
 – Hiilineutraaliustavoitteen saavuttamiseksi tarvitaan vielä tarkennuksia. Miten turvataan se, että alue säilyy yli 100 vuotta hiilen varastona, kysyy Kotiaho ja ehdottaa ratkaisuksi alueen asettamista vapaaehtoisesti luonnonsuojelulain mukaiseen suojeluun.
 Neovan viestintäjohtaja  Ahti Martikaisen  mukaan Pohjansuon turvealueella ei ole aikaisemmin ollut metsää, joten se voidaan laskea rallin järjestämisestä aiheutuvien hiilidioksidipäästöjen kompensaatioon.
 – Kymmenen vuotta sitten tuotannosta poistuneelle turvesuolle tuli metsää tai peltoa. Nyt näitä ennallistetaan soiksi, tehdään kosteikkoja ja näille luvitetaan tuulipuistoja, Martikainen listaa.
 Neovan viestintäjohtaja Ahti Martikainen ja Pohjansuon ensimmäinen kompensaatiopuu, siperiankuusi. Petri Aaltonen / Yle
 Maailma muuttuu, niin MM-rallikin
 Rallin MM-sarja on autoteollisuuden tavoin muutospaineissa. Jo vuonna 2022 MM-sarja siirtyy hybridiautoihin ja ottaa käyttöön hiilineutraalisti tuotetun synteettisen polttoaineen.
 Viivi Firat tunnustaa olevansa sitä ikäluokkaa, joka välillä kokee ilmastoahdistusta. Myös hän itse.
 – Totta kai huoli tulevaisuudesta on suuri ja autoteollisuuteen kohdistuvat suurimmat muutospaineet. Ralliautojen kehitys vaikuttaa suoraan teollisuuden ja koko autokannan kehitykseen.
 Ekologian professori Janne Kotiaho arvioi hallitusten välisen  ilmastopaneelin viestit  melko kylmääviksi. Tuoreimmassa raportissa sanotaan hyvin suoraan, että päästöjen torjumisella on kiire. Ilmastohaittojen torjumisen kanssa on samalla huomioitava myös luontohaitat.
 Neovan Ahti Martikaisen mukaan tämä kesä on osoittanut, että aika paksunahkainen täytyy olla, jos väittää, että ilmastossa ei ole mitään tapahtunut tai tapahtumassa. Samalla Martikainen muistuttaa, että Suomi on ilmastotoimissa enemmänkin malli muille kuin muut meille.
 – Olemme turhan ujoja energiakeskustelussa. Suomi on Euroopan kakkonen uusiutuvan energian tuotannossa ja kärkijoukossa matkalla kohti hiilineutraaliutta. Suomessa tuotetaan sähköä kolme kertaa pienemmillä päästöillä per megawattitunti kuin Saksassa.
 Kotiaho odottaa tuloksia meneillään olevista monimuotoisuussopimusten kansainvälisistä neuvotteluista. Pyrkimyksenä on löytää yhteinen näkemys ilmasto- ja luontokriisin hoitoon.
 – Varsinaiset toimenpiteet tehdään aina paikallisella tasolla. Suomen hallituksen on kaivettava esiin vaikuttavia toimenpiteitä. Tulevassa talousriihessä on tehtävä tarvittavat päätökset, jotta Suomen hiilineutraalius 2035 tavoite saavutetaan. Kestävyysmurroksen edelläkävijyydessä ei ole muuta kuin voitetettavaa, Kotiaho huomauttaa.
 Suomen MM-ralli ajetaan 1.–3. lokakuuta. Yle selostaa ja näyttää  rallin kanavillaan .
 Jyväskylän MM-ralli on Pohjoismaiden suurin vuosittainen urheilutapahtuma. Tomi Hänninen
 Lue lisää:

Yleisö on MM-rallin suurin ilmasto-ongelma – kisajärjestäjä hyvittää kasvihuonepäästöjä istuttamalla jämsäläiselle turvesuolle metsää


Summary: Turku valitsi maanantaina kaupungille pormestarin. Neljä vuotta kaupunginjohtajana työskennellyt Minna Arve haluaa kuntalaiset  entistä enemmän mukaan päätöksentekoon. Hän itse haluaa vaikuttaa esimerkillään, että pienetkin asiat ovat tärkeitä.

Maanantaina nimetty  Turun uusi pormestari   Minna Arve  sanoo, että kaupunki saa valtavasti palautetta ihmisiltä erilaisista epäkohdista. Erityisesti kaupungin siisteydestä ja liikenteestä valitetaan jatkuvasti.
 Mitä Arve itse tekee, kun hän havaitsee erilaisia epäkohtia? Tekeekö mieli soittaa jollekin virkamiehelle, että asia pitäisi korjata?
 – Kyllä, tosi useasti, Minna Arve sanoo ja nauraa päälle raikuvasti.
 Arve ei kuitenkaan ole omien sanojensa mukaan halunnut käyttää asemaansa väärin, joten hän ei ole halunnut rasittaa yhteydenotoillaan yksittäisiä virkamiehiä.
 Sen sijaan hän on keksinyt toisen keinon epäkohtien korjaamiseen, netissä toimivan  Turun palautepalvelun .
 – Käytän paljon kaupungin palautepalvelua, joka on erinomainen. Laitan välillä palautetta nimettömänä ja teen pieniä testejä, että miten tämä palautejärjestelmä toimii.
 Joskus palautteisiin reagoidaan nopeammin, joskus hitaammin.
 – Esimerkiksi Kaskenkadun reunassa yksi Vartiovuorenpuistoa tukevista kivipaaseista on pudonnut jo toukokuussa, mutta vaikka olen laittanut palautetta, mitään ei ole tapahtunut, Arve harmittelee.
 Roskaaminen pännii
 Vaikka pormestarin tehtäviin kuuluu kaupungin isojen linjojen vetäminen, Minna Arve sanoo tarttuvansa myös pienempiin epäkohtiin. Hän sanoo, että harva asia harmittaa häntä niin paljon kuin roskaaminen.
 – Se ärsyttää oikein tosissaan. Aina kun on mahdollista, pyrin poimimaan roskia.
 Arve sanoo käyvänsä viikonloppuaamuisin siivoamassa puistoja kävely- ja juoksulenkkiensä yhteydessä.
 – Minulla on kertakäyttöhanskat mukana, kerään roskia ja pistän ne sitten roskikseen. Olen myös kehittänyt sellaisen tikkusysteemin, jolla saa hyvin maskit poimittua maasta.
 Kaatosade yllätti Ruissalossa. Yrjö Hjelt / Yle
 Minna Arve lähti roskaamisen vastaiseen taisteluun somessa seuraamansa  Roskajuoksijan päiväkirjan  innoittamana.
 – Innostuin asiasta, että tämähän on ihan järkevä tapa tehdä itsekin jotain asian eteen, kun roskaaminen harmittaa.
 Perhe poissa julkisuudesta
 Turussa syntynyt, mutta Perniössä kasvanut Minna Arve sai kokoomuslaisen maailmankatsomuksen jo kotona. Puolueeseen hän liittyi ylioppilaskirjoitusten jälkeen vuonna 1994 muutettuaan Turkuun opiskelemaan sairaanhoitajaksi.
 Kokoomusnuorissa hän tapasi myös miehensä, juristi  Miikka Wigeliuksen . Vaikka Minna Arve on ulospäin suuntautunut ja avoin, hän on halunnut pitää perheensä poissa julkisuudesta.
 Esimerkiksi aviomies ja 12- ja 5-vuotiaat tyttäret eivät ole sosiaalisessa mediassa. Arve ei ole esitellyt heidän kuviaan omillakaan somekanavillaan.
 – Olen halunnut kunnioittaa perheen yksityisyyttä. Pelkona on, että lapset joutuisivat törmäämään nettiahdisteluun.
 Afganistanin tilanne järkyttää
 Minna Arve on kantanut huolta paitsi omista lapsistaan, niin myös lapsista ylipäätään. Ilmastonmuutoksen vastainen työ on omien tyttärien kautta noussut entistä tärkeämpään arvoon.
 Samoin korona-aika on saanut miettimään lasten elämää ja tulevaisuutta yhteiskunnassa aiempaa tarkemmin.
 – Olemme halunneet esimerkiksi pitää siitä kiinni, että nuorisotalot pidetään auki myös korona-aikana. Olemme tällä tavalla halunneet pitää nuorista huolta ja ehkäistä syrjäytymistä, Arve sanoo.
 Minna Arve toivoo, että Turkuun saataisiin lisää pop up -rokotepisteitä, jotta nuoret saisivat halutessaan koronarokotteen helposti. Yrjö Hjelt / Yle
 Ajatus on viime päivinä kääntynyt turkulaislapsista Aasiaan. Minna Arve sanoo katsoneensa järkyttyneenä uutisia Afganistanista. Kuvat, joissa pieniä lapsia nosteltiin Kabulin lentokentälle aitojen yli turvaan, saivat omatkin tunteet pintaan.
 – Kun on itse menettänyt lapsen, niin jotenkin sen tuskan tunnistaa myös toisissa ihmisissä.
 Arve ei ole julkisuudessa puhunut paljoakaan perheestään, eikä myöskään siitä, että hänen esikoisensa syntyi kuolleena.  Ilta-Sanomille hän kuitenkin avautu i asiasta viisi vuotta sitten.
 – Siitä on 13 vuotta, eikä asia enää päivittäin ole mielessä, mutta tämmöiset tilanteet tuovat sen mieleen.
 Arve sanoo, että Talibanin nousun seuraaminen on ollut vaikeaa.
 – Sellainen pahuus ja naisviha, jota he edustavat on jotain sellaista, mitä ei toivoisi näkevänsä. Naisten ja tyttöjen asema tulee olemaan kamala. Se on ihan hirveää.
 Suomi on sanonut tuovansa Afganistanista  170 Suomen palveluksessa työskennellyttä afganistanilaista  ja heidän perheenjäsentään. Minna Arve sanoo, että Turku on valmis kantamaan kortensa kekoon.
 – Turussa on vastaanottokeskus ja Turku kantaa tässä vastuunsa. Jos meiltä kysytään, niin kyllä, olemme valmiita kotiuttamaan heitä.
 Talibanin vallattua Afganistanin pääkaupungin ihmiset ovat pyrkineet epätoivoisesti Kabulin lentokentälle. EPA
 Kunta-asiat sydäntä lähellä
 Vaikka Minna Arve toimi  pari vuotta kokoomuksen puoluesihteerinä Helsingissä , hän sanoo kuntapolitiikan olevan sydäntään lähimpänä.
 – Olen ollut kerran ehdolla eduskuntaan 2015, mutta ei se kuitenkaan ehkä ole se oman poliittisen urani suurin kiinnostuksen kohde, vaan nimenomaan tämä kuntapolitiikka.
 Ennen pormestarin pestiä Arve ehti olla neljä vuotta Turun kaupunginjohtajana sekä vuosia kaupunginhallituksen puheenjohtajana ja valtuutettuna.
 – Kuntapolitiikassa kaikki arjen asiat ovat läsnä jokapäiväisessä elämässä, on ne sitten lenkkipolut, päiväkodit tai koronarokotukset.
 Kokoomuslainen Minna Arve sanoo haluavansa olla kaikkien turkulaisten pormestari, ja kuuntelevansa tarkalla korvalla kaupunkilaisten huolia, murheita ja toiveita.
 – Se ei tarkoita pelkästään omia äänestäjiäni vaan kaikkien kaupunkilaisten äänen vahvistamista. On tärkeä asia, että ihmiset luottavat hallintoon.
 Minna Arve kantaa nyt pormestarin käätyjä ja lupaa tehdä kaikkensa joka päivä Turun puolesta.  Yle/ Kimmo Gustafsson
 Kuntalaisten ääni kuuluviin
 Minna Arve harrastaa lenkkeilyä, kävelyä ja kuntosalilla käyntiä. Mielipaikkoja ovat Ruissalo ja Aurajokiranta.
 – Kaupunkilaiset pysäyttävät välillä. En ole koskaan törmännyt tilanteeseen, että kukaan esittäisi asiaansa kovin aggressiivisesti.
 Arve sanoo, että päätöksenteon avoimuus on tärkeää ja asukkaiden osallistumista päätöksenteossa pitää lisätä. Esimerkiksi omien asuinalueiden kehittämisessä asukkaita pitää hänen mukaansa kuunnella entistä enemmän.
 Arvea harmittaa kaupunkilaisten puolesta muutama pieleen mennyt kaupungin hankinta:  Logomon sillan rakentaminen  ja  kaupunginteatterin remontti  ylittivät alkuperäisen budjetin huomattavasti.
 – Ne ovat olleet suuria epäonnistumisia sekä viranhaltijoiden että päättäjien toimesta. On aivan kynnyskysymys kaupungin uskottavuuden kannalta kaupunkilaisiin nähden, että tällaisia hankkeita ei enää synny.
 Funikulaarin hinta nousi 2,5 miljoonasta eurosta 5,6 miljoonaan euroon. Rinnehissiä on vaivannut usein myös toimimattomuus. Arkistokuva. Yrjö Hjelt / Yle
 Kolmas suuri epäonnistuminen on ollut  Turun kuuluisa rinnehissi eli funikulaari , jossa hinta niin ikään nousi alkuperäisestä huomattavasti.
 – Siellä on takana sama sylttytehdas. On tehty päätöksiä alkuvaiheessa ilman perusteellisia selvityksiä.
 Arven mielestä funikulaarin epäonniseen toimimattomuuteen kaupunki on kuitenkin syytön. Funikulaarin viat eivät johdu kaupungin toiminnasta.
 – On uskomatonta, että yksi maailman tunnetuimmista rinnehissien valmistajista on toimittanut meille ilmeisesti jonkinlaisen maanantaikappaleen. Onneksi siinä on takuu voimassa, etteivät kaupunkilaiset joudu maksumiehiksi.
 Turun kehittämiseen panostetaan valtavasti
 Turun uusi pormestari ylistää kotikaupunkiaan varauksettomasti. Arven mukaan Turku on dynaaminen pieni kaupunki, jolla on edessään loistava tulevaisuus.
 – Esimerkiksi ilmastonmuutoksen vastaisessa työssä me olemme ihan maailman huippuja, aidosti edelläkävijöitä.
 Turkuun on lähivuosina suunnitteilla, ja osin jo aloitettukin, sekä kaupungin että yksityisten tahojen osalta satojen miljoonien eurojen investointeja.
 Keskustakortteleissa rakennetaan ja remontoidaan parhaillaan. Kaupunkiin on luvassa elämyskeskusta, konserttitaloa, Suomen historian museota, tunnin junaa, Kupittaan Tiedepuiston alueen kehittämistä ja niin edelleen.
 Minna Arve sanoo, että hän lähti mukaan politiikkaan, koska halusi vaikuttaa arjen asioihin. Yrjö Hjelt / Yle
 Arve on selvästi innoissaan Turun keskustan tiivistymisestä ja valtavasta potentiaalista, mikä kaupungissa nähdään. Keskeinen osa Turun tulevaisuuden kuvaa on myös raitiotien rakentaminen.
 Asiasta on käynnissä parhaillaan selvitys. Tarkoitus on saada selville, kannattaako raitiotien rakentamisesta maksaa 300 miljoonaa euroa.
 Minna Arve sanoo kannattavansa raitiotietä tietyin ehdoin.
 – Olen raitiotien takana, jos se tukee kaupungin kasvua, on investointina kannattava ja tuottaa positiivisia asioita kaupungin kehittämisen kannalta.
 Tulevaisuus avoinna
 Minna Arve on valittu pormestariksi seuraavaksi neljäksi vuodeksi. Työ on katkolla seuraavissa kuntavaaleissa. Kuinka pitkälle hän on elämäänsä suunnitellut tästä päivästä eteenpäin?
 – Ajattelen, että en kyllä tästä pormestarin työstä koskaan tule eläkkeelle jäämään, mutta en käytä energiaani hirveästi oman tulevaisuuteni suunnitteluun.
 Turun tulevaisuus sen sijaan pormestaria kiinnostaa suurestikin. Itse asiassa Turun muutos alkoi Arven mukaan noin kymmenen vuotta sitten.
 – Meille tuli voimakas tarve uudistaa kaupungin päätöksentekoa ja mielikuvaa Turusta. Sen eteen tehtiin paljon työtä, ja mielestäni olemme onnistuneet. Turku on muuttunut avoimemmaksi, ja siihen suuntaan pitää jatkaa.
 Keskustele aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 25.8. kello 23.
 Lue lisää:
 Pormestari palasi Turun johtajaksi sadan vuoden tauon jälkeen
 Turun pormestariohjelmasta löytyi laaja sopu
 Turun kaupunginjohtaja Minna Arve valittu maailmanlaajuisen kaupunkien ilmastoverkoston varapuheenjohtajistoon

Turun uusi pormestari Minna Arve siivoaa vapaa-ajallaan roskia puistoista ja viestii epäkohdista anonyyminä kaupungin palautepalveluun


Summary: Nykyään kaikenlaisiin poliittisiin skandaaleihin näyttää liittyvän eräänlainen paradoksi. Mitä enemmän skandaaleja syntyy, sitä harvemmin niiden takia tehtävästä tai virasta erotaan.

Mikä yhdistää  Joe Bidenia ,  Donald Trumpia  ja  Bill Clintonia ?
 He ovat politiikkoja, he ovat saavuttaneet merkittäviä voittoja urallaan ja he ovat jossain kohtaa ajautuneet seksiskandaaliin.
 Nykyään seksiskandaalit ovat tapetilla ja syytökset ovat entistä vakavampia.
 Viestinnän professori  Anu Kantola  Helsingin yliopistosta sanoo, että ykistyiselämän kohujen yleistyminen 2000-luvulla liittyy kahteen asiaan.
 – Demokratioissa on vallalla läpinäkyvyyden ideaali. Eliitteihin kohdistuu kovempi paine kuin esimerkiksi 1960–1970-luvuilla. Kansalaisyhteiskunnan, markkinoiden, asiakkaiden ja järjestökentän voima on paljon vahvempi kuin ennen ja siksi johtajien toimintaa syynätään yhä useammin ja tarkemmin.
 Toisaalta Kantolan mukaan kyse on myös median muutoksesta. Sosiaalisen median edesauttaa kaikenlaisten kohujen syntymisessä, koska algoritmit suosivat tunneilmaisua.
 Joukkotiedotusvälineet tarttuvat seksiskandaaleihin, koska ne kinostavat lukijoita, katsojia ja kuuntelijoita.
 Amerikkalainen media on viime vuosina selvittänyt aktiivisesti presidenttien ja politiikkojen osallisuutta erilaisiin seksiskandaaleihin. Kuvassa Bill Clinton (oik.),  Ghislaine Maxwell ja Jeffrey Epstein. AOP
 Seksiskandaali on poliittinen ase Yhdysvalloissa
 Yhdysvalloissa kansakunnan polarisoituessa seksiskandaaleista on tulossa yhä useammin ase, jonka avulla haetaan nopeita poliittisia voittoja ja mustamaalataan vastustajia.
 Se tarkoittaa myös sitä, että tarvittaessa oman puoluekannan edustajien väärinkäytöksiltä voidaan sulkea silmät.
 Tämä näkyi esimerkiksi republikaanien ehdokkaan Donald Trumpin voitossa presidentinvaaleissa vuonna 2016. Trump on ollut osallisena useissa  seksiskandaaleissa  ennen virkaansa presidenttinä ja sen aikana, mutta tämä ei vaikuttanut merkittävästi hänen suosioonsa.

 Yhdysvaltain entinen presidentti Donald Trump onnistui saamaan kannatustaan yksityiselämään liittyvistä skandaaleista huolimatta. Kuvassa myös Trumpin puoliso Melania Trump. AOP
 Helsingin yliopiston Yhdysvaltain tutkimuksen professorin  Mikko Saikun  mukaan kysessä on amerikkalaisen politiikan uusi paradoksi, joka on syntynyt kansakunnan rivien syvä jakautumisen seurauksena.
 – Trumpin toiminta tunnettiin ja tuomittiin laajasti jo vaalikampanjan aikana, mutta hänet valittiin silti. Se on mielenkiintoista, ja kertoo amerikkalaisen politiikan syvistä jännitteistä.
 – Trumpia äänestäneet uskovaiset ja äärikonservatiivit olivat valmiita sulkemaan silmänsä, vaikka eettisesti Trump edusti aivan päinvastaista, kuin mitä he ajavat, Saikku jatkaa.
 Vastaava on nähty myös demokraattien riveissä. Presidentinvaalien aikana Joe Bideniin kohdistui raskaita syytteitä seksuaalisesta ahdistelusta. Bidenin entinen alainen  Tara Reade   väitti  Bidenin suudelleen häntä niskaan ja työntäneen sormensa hänen sisäänsä.
 Joe Bidenin kampanjatoimisto kiisti syytökset. Jopa nykyinen varapresidentti  Kamala Harris  on sanonut uskovansa osaan syytöksistä, mutta demokraattien riveissä ja liberaalimediassa syytökset pitkälti unohdettiin, kun Bidenista tuli puolueen ehdokas.
 – Trumpin rivit yhdistävä vaikutus näkyi siinä, että demokraatit olivat valmiita unohtamaan ne, kun tärkeimmäksi tavoitteeksi nousi Tumpin lyöminen, Saikku sanoo.
 Seksuaaliseen ahdisteluun liittyvät skandaalit puhuttavat
 New Yorkin syyttäjä tutkii parhaillaan, syyllistyikö osavaltion entinen kuvernööri  Andrew Cuomo  seksuaaliseen häirintään.
 Syytteen mukaan Cuomo  käyttäytyi  epäkunnioittavasti naistyöntekijöitä kohtaan. Cuomo on  kiistänyt syytteet.  Hänen mukaansa hän on erehtynyt ilmeisesti vanhanaikaisiin hellyydenosoituksiin ja eleisiin.
 Länsimaisessa kulttuurissa raja epäkunnioittavan käytöksen ja seksuaalisen ahdistelun välillä on siirtynyt viimeisen 20 vuoden aikana. Erityisesti #meetoo-liike on kiihdyttänyt muutosta.
 Saikun mukaan monet amerikkalaiset poliitikot eivät ole pysyneet muutoksen mukana, mikä on johtanut suureen määrään uudenlaisia seksiskandaaleja lyhyessä ajassa.
 Kansalaisaktivistit mielenosoituksessa New Yorkissa vaatimassa kuvernööri Andrew Cuomon eroa. Justin Lane / AOP
 Cuomon kohu puhuttaa, sillä häntä on pidetty edistyksellisenä demokraattina. Hän on muiden muassa tukenut julkisesti #meetoo-liikettä ja on allekirjoittanut seksuaalista ahdistelua ja raiskauksia koskevien lakien kiritystä.
 – Sekä demokraattien että republikaanien seksiskandaaleille yhteistä on se, että skandaali paljastaa kaksinaismoralismin. Se aiheuttaa paheksuntaa, Saikku sanoo.
 Demokraattien näkökulmasta Cuomon syyllistyminen naisten oikeuksien kannattajana seksuaaliseen ahdisteluun oli demokraateille noloa.
 Vastaavasti konservatiivisia perhearvoja kannattavalle republikaanille kiinni jääminen avioliiton ulkopuolisista suhteista tai homoseksuaalisista suhteista taas voi johtaa maineen menetykseen äänestäjien keskuudessa.
 Cuomo on myös kutsunut syytteitä poliittisesti motivoituneeksi.
 Jo Jeffersonin petipuuhia syynättiin
 Vaikka amerikkalaisten politiikkojen seksiskandaaleista puhutaan nyt, niistä on puhuttu vähintäänkin Yhdysvaltojen perustamisesta lähtien.
 Yhdysvaltain tutkimuksen professori Saikku toteaa, että jo 1700- ja 1800-luvulla seksiskandaaleihin kiinnitettiin hämmästyttävän paljon huomiota mediassa. Poliittiset vastustajat käyttivät seksiskandaalia lyömäaseena jo Yhdysvaltain perustajaisää esimerkiksi  Thomas Jeffersonia  vastaan.
 Yhdysvaltain perustajilla oli ideaalinen käsitys demokratiasta ja ajatus, että kansa valitsisi edustajansa oli vallankumouksellinen. Tämän takia Yhdysvalloissa syntyi lähes epärealistinen hyveellisyyden vaatimus ja politiikkojen henkilökohtaisen käytöksen piti olla nuhteetonta.
 – Kansan itsensä valitsemille edustajille ei sallittu moraalisia hairahduksia. Heidän piti kaikin tavoin edustaa kansan parhaimmistoa ja siihen liittyi kaikinpuolisen hyveellisyyden vaatimus, professori Saikku sanoo.
 1900-luvulla politiikan tekeminen muuttui. Hyveellisyyden korvasi karismaattisuus.
 Samaan aikaan amerikkalainen mediakulttuuri yhtenäistyi. Joukkotiedotusvälineet esimerkiksi tiesivät presidentti  John F. Kennedyn  naisasioista, mutta niiden ruotimista tiedotusvälineissä pidettiin sopimattomana.
 Mitä enemmän skandaaleja, sitä vähemmän vaikutusta
 Viestinnän professorin Anu Kantolan mukaan 2000-luvulla median pirstoutuminen ja keskustelukulttuurin kärjistyminen näkyvät siinä, kuinka yleisö suhtautuu erilaisiin poliittisiin skandaaleihin.
 Kantolan mukaan on paradoksaalista, että mitä enemmän skandaaleja syntyy, sitä harvemmin niiden takia tehtävästä erotaan.
 Osaltaan tähän on vaikuttanut Trumpin ja monien populistijohtajien tarkoituksenmukainen provosoiva puhe mediassa. Toistuvat möläytykset ovat nostaneet yleisön sietokykyä, eikä politiikkojen ulkopuolisten suhteiden paljastuminen enää hätkäytä.
 Toisaalta 2000-luvulla vaatimukset sille, että poliitikon pitää olla nuhteeton sekä julkisessa että yksityisessä elämässä ovat kiristyneet kaikkialla länsimaissa.
 Vuonna 2008 New Yorkin kuvernööri  Eliot Spitzer  tuhlasi kymmeniä tuhansia euroja prostituoitujen palveluihin. Kohu johti Spitzerin poliittisen uran sekä avioliiton päättymiseen.
 New Yorkin entinen kuvernööri Eliot Spitzer ja hänen entinen vaimonsa Silda Wall Spitzer. AOP
 Lokakuussa 2019 edustajainhuoneen eettinen toimikunta  tutki  asiaa, jossa USA:n edustajainhuoneen entisellä jäsenellä  Katie Hillillä  ja hänen miehellään epäiltiin olevan seksisuhde Hillin 22-vuotiaan naistyöntekijän kanssa. Hill erosi tehtävästään epäilyjen vuoksi.
 Saikku sanoo, että amerikkalainen poliittinen kulttuuri on seksiskandaalien kohdalla varsin armoton. Yhdysvaltojen arvomaailmassa vaikuttaa edelleen vahvasti uskonnollisuus ja puritanismin perinne ja pienikin hairahdus voi johtaa poliittisen uran päättymiseen.
 – Amerikkalaisen demokratian ideaalit ovat tietyllä tapaa naiiveja ja epärealistisia. Erityisesti presidenttiin, kansan valitsemaan eräänlaiseen kuninkaaseen, kohdistuvat suhteettomat odotukset, Saikku sanoo.
 – Yleensä ehdokkaista rakennetaan vaalien aikana kuva, joka ei vaadi kovin isoa kolhua aiheuttaakseen paheksuntaa, professori jatkaa.
 Lue lisää:
 New Yorkin kuvernööri Cuomo joutui eroamaan ahdistelusyytösten takia, tilalle osavaltion ensimmäinen naiskuvernööri
 World of Warcraft -pelin kehittäneen yhtiön johto sulki silmät työntekijöiden raiskausvitseiltä  – miksi pelialalla kytee seksismiä?
 Punkstoo paisui musiikkialalla jopa koronaa suuremmaksi keskusteluksi – kysyimme, miten keikkapaikat aikovat kitkeä häirintää ja ahdistelua
 Sometilit avasivat keskustelun alakulttuurien seksuaalisesta häirinnästä – mutta mikä ylipäätään saa ihmisen raiskaamaan ja ahdistelemaan?
 Essee: Vaikeiden miesten maa – Valkoisen talon isännäksi ei pääse käyttämättä kyynärpäitään, mutta siitä Obama vaikenee

Yhdysvalloissa politiikon odotetaan olevan nuhteeton sekä virassa että yksityiselämässä – tästä syystä seksiskandaalit yleistyvät kovaa vauhtia maassa


Summary: Brittiläinen muusikko, The Rolling Stones -rockyhtyeen rumpali Charlie Watts on kuollut 80-vuotiaana. Wattsia pidettiin yhtenä sukupolvensa suurimmista rock-rumpaleista. Watts toimi yhtyeen jäsenenä vuodesta 1963.

Maailman tunnetuimpiin rockyhtyeisiin kuuluvan brittiläisen The Rolling Stonesin rumpali  Charlie Watts  on kuollut, kertovat useat medialähteet ja hänen agenttinsa. Watts oli kuollessaan 80-vuotias.
 Agentti  Bernard Dohertyn  mukaan Watts kuoli rauhallisesti lontoolaisessa sairaalassa perheensä ympäröimänä aikaisemmin tänään.
 Watts oli The Rolling Stonesin jäsen vuodesta 1963. Wattsia pidettiin yhtenä sukupolvensa suurimmista rock-rumpaleista.
 The Rolling Stones eli Bill Wyman, Charlie Watts, Mick Jagger, Brian Jones ja Keith Richards syyskuussa 1964. AOP
 Alun perin mainospiirtäjäksi opiskellut Watts oli laulaja  Mick Jaggerin  ja kitaristi  Keith Richardsin  ohella yhtyeen pitkäaikaisimpia ja keskeisimpiä jäseniä.
 The Rolling Stones eli Charlie Watts, Keith Richards, Mick Jagger ja Ron Wood vuonna 2005. AOP
 Watts oli aiemmin ilmoittanut, että hän ei lähde yhtyeen tämän vuoden kiertueelle terveysongelman takia.
 Watts itse luonnehti The Rolling Stonesin aloittaneen "Englannista tulevina valkoisina kundeina, jotka soittivat mustaa amerikkalaista musiikkia" mutta yhtye kehitti oman erottuvan äänensä.
 Charlie Watts seisoi päällään hotellihuoneessa Zürichissa vuonna 1967. AOP
 Rumpali Charlie Watts ja yhtyeen toinen kitaristeista, Ron Wood. AOP
 Watts seurasi Skotlannin ja Englannin välistä krikettiottelua Edinburghissa kesäkuussa 2018. Terry Murden / AOP
 Watts jätti Rolling Stonesiin 60- ja 70-luvuilla liitetyn riehakkaan elämäntyylin yhtyeen muille jäsenille. Lavallakin hän jätti näyttävät eleet Jaggerille ja muille jäsenille ja ankkuroi yhtyeen esiintymisen tyynellä osaamisellaan.
 Watts avioitui vaimonsa  Shirley Ann Shepherdin  kanssa vuonna 1964. Heidän avioliittonsa kesti Wattsin kuolemaan saakka.
 Varhaisina vuosinaan Watts oli jazz-rumpali eikä menettänyt rakkautta tähän musiikinlajiin: hän johti omaa jazz-yhtyettä ja toteutti monia sivuhankkeita sen parissa.
 Millaisia muistoja sinulla on The Rolling Stonesista ja yhtyeen rumpalilegendasta? Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon kello 23 asti.
 The Rolling Stonesin jäsenet Mick Jagger (vas.), Charlie Watts, Ron Wood ja Keith Richards. Kristin Callahan / Everett Collection
 Lue myös:
 Rollarit haastattelussa 1965

The Rolling Stones -yhtyeen rumpali Charlie Watts on kuollut


Summary: Suomen pohjoisimman vesivoimalan lopetus Inarissa vaatii enemmän suunnittelua kuin aluksi luultiin. Kerran säännöstellyn järven pinnankorkeutta ei voi laskea takaisin luonnontilaan ilman rantaviivan maisemahaittaa. Padon purkaminen lisäisi myös tulvariskejä.

Inarissa Kirakkakönkään pienvoimalan lopettaminen ja jokiuoman palauttaminen vaelluskaloille viivästyy.
 Syynä on, ettei voimalan vesivaraston Rahajärven säännöstelyä voida lopettaa nopeasti, koska kasvava tulvariski uhkaisi nelostien liian matalaa siltaa. Myös Rahajärven lomamökkien rannat kuivuisivat jopa satojen metrien matkalta.
 – On järkevää, että voimalaitoksen käyttöä jatketaan edelleen, mutta siten, että luonnonuomaan riittäisi jatkossa koko ajan vettä ja siitä kautta kalat pääsisivät tuonne yläpuolisille lisääntymisalueille, sanoo Inarin kunnanjohtaja  Toni K Laine .
 Kirakkakönkään pienvoimala on jauhanut sähköä Inarin kunnalle vuosikymmeniä. Voimala on kunnan energiayhtiön Inergia Oy:n omistama.
 Pari vuotta sitten kunnanjohto päätti, että vähän tuottava voimala voidaan lopettaa. Tavoite on palauttaa taimenen kutuvaellus Inarinjärvestä voimalan säännöstelemään Rahajärveen ja sen yläpuolisiin vesiin.
 Lue lisää:   Lapissa historiallinen suunnitelma: vesivoimalaitoksesta ollaan valmiita luopumaan ja vaelluskaloja toivotaan takaisin
 Kirakkakönkään vanhan uoman silta nelostiellä Inarissa on liian matala suurtulville.  Tapani Leisti / Yle
 Kunnan konsulttiyhtiö Rambollilla teettämän selvityksen mukaan säännöstelyn lopettaminen pitää tehdä asteittain ja vaatii myös lisärakenteita säännösteltyyn Rahajärveen.
 – Tulvasuojelun näkökulmasta voimalaitoksen lopettaminen ei ole tällä hetkellä millään tavalla mahdollista, Laine sanoo.
 Laine sanoo selvitysten osoittaneen, että kevättulvat saattaisivat katkaista nelostien, koska vanhan uoman ylittävä maantiesilta on liian matala.
 Rahajärven lomatonttien ranta kuivuisi jopa pari sataa metriä
 Toinen säännöstelyn lopetuksen ongelma on esteettinen ja pilaisi loma-asutuksen rannat.
 Säännöstelyn lopettaminen kertarysäyksellä laskisi Rahajärven pintaa rajusti. Paikoin rantaviiva voisi vetäytyä jopa kaksi sataa metriä.
 Rannoille on viime vuosina kaavoitettu, rakennettu ja parhaillaan rakennetaan loma-asuntoja.
 Rahajärven säännöstelyn lopetus voisi kuivattaa rantoja paikoin jopa parisataa metriä. Rahajärvi, Inari, elokuussa 2021. Tapani Leisti / Yle
 Kunnanjohtaja Laineen mukaan säännöstelyn lopettaminen pitää tehdä myös sosiaalisesti hyväksyttävällä tavalla ajatellen rantatonttien asukkaita.
 – Sen takia hankkeessa pyritään siihen, että Rahajärven vedenpinna korkeus muuttuisi mahdollisimman vähän, sanoo Laine.
 Kunnanjohtaja Laineen mukaan tavoite on aikanaan lopettaa pienvoimala, joka on tulossa käyttöikänsä päähän eikä uusiminen ole taloudellisesti kannattavaa.
 – Voimalaitoksella on aika marginaalinen taloudellinen merkitys Inarin kuntakonsernissa, puhutaan vuosituotoissa hyvin pienistä summista.
 Kunta on antanut Inergia Oy:lle ympäristötavoitteen selvittää Kirakan luonnonuoman avaamista. Laine uskoo myös Inarin uusien kuntapäättäjien pysyvän tällä linjalla.
 – Ehkä 2030-luvulla meillä on sellainen ratkaisu, että voimalaitosta ei enää tarvita, mutta jonkinlaista insinöörityötä sekin tulee vaatimaan näiden vesien ja tulvien hallitsemiseksi.
 Kirakkakönkään voimalaitos. Vesi johdetaan Rahajärvestä kanavaa ja putkia pitkin voimalan turbiineihin. Taustalla Inarinjärveen kuuluva Ukonjärvi.  Jarmo Honkanen / Yle
 Taimenen paluu Kirakkakönkääseen onnistuu asiantuntijan mukaan
 Mallinnusten mukaan taimenelle riittäisi, että vanhaan Kirakkakönkään uomaan laskettaisiin vettä vähintään kuutio sekunnissa ympäri vuoden.
 Vaelluskalateihin ja vanhojen jokiuomien kunnostukseen perehtyneen Lapin ely-keskuksen ylitarkastajan  Jarmo Huhtalan  mukaan Kirakkakönkään hanke on hieno ja esimerkki myös muualle. Huhtalan mukaan vaiheittainen lopetus on realistinen vaihtoehto.
 Vanha uoma saadaan hyvin kunnostettua ja jopa kutukelpoiseksi sorastamalla.
 – Siinä on mahdollisuus saada vaellusyhteys Inarinjärven ja Rahajärven välille ja siitä pystyy taimen nousemaan. Sinne saadaan itse asiassa kutualueita itse Kirakkakönkääseen, sanoo ylitarkastaja Huhtala.
 Huhtalan mukaan könkään loppuosa ennen Rahajärveä on jyrkkä ja vaatii ehkä sadan-parinsadan metrin loivemman koskiosuuden tekemistä. Vanhaan aikaan 1930-luvulla köngästä on Huhtalan mukaan mainostettu oivana kalapaikkana.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  keskiviikkoon 25.8. kello 23 saakka.
 Lue myös:
 Jasper Pääkkönen ihastelee Vantaalla vapaana virtaavaa koskea, josta pato on nyt purettu – samalla hän kritisoi kovin sanoin Helsinkiä
 Ainutlaatuisen lohijoen pelastamisesta taisteltiin 20 vuotta – nyt idea leviää vauhdilla ympäri maata: "Ei tällaisia summia ole koskaan budjetoitu"

Taimenen tie Kirakkakönkään yli ei aukenekaan ihan pian: voimalan loppu viivästyy, koska säännöstelyn äkkiloppu toisi monia ongelmia


Summary: Poliisi käyttää Suomessa hälytystehtävissä asettaan todella harvoin. Poliisi ampuu ihmistä kohti vain noin viidessä tehtävässä vuosittain. Poliisin aseenkäyttöä säädellään tarkasti laissa.

Poliisin luoteihin  maanantai-iltana Ruskolla kuollut mies  oli ensimmäinen poliisin ampuma ihminen Suomessa kolmeen vuoteen.
 Vaikka poliisi saa vuosittain noin miljoona hälytystehtävää, niissä käytetään asetta harvoin.
 – Miljoonasta hälytystehtävästä ampuma-asetta on käytetty vuosittain vain noin kymmenessä tehtävässä, ja niissäkin kohdistettu laukaus ihmistä kohti on ammuttu vain puolessa tapauksista, sanoo poliisitarkastaja  Ari Alanen  Poliisihallituksesta.
 Poliisin aseenkäyttöä tutkineen Poliisiammattikorkeakoulun komisario  Henri Rikanderin  mukaan poliisi tarttuu aseeseen Suomessa muita Euroopan maita harvemmin.
 Ylen aiemmin julkaistussa jutussa  Rikander sanoo asiantilan johtuvan poliisin tarkasta ohjeistuksesta ja hyvästä koulutuksesta.
 Ari Alasella ei ole käytössä uusimpia tilastoja, mutta hän sanoo, että aseen käyttö on viime vuosina aavistuksen verran lisääntynyt.
 – Se on hieman lisääntynyt, koska myös vastapuoli on alkanut käyttää kovempia otteita.
 Ampuminen on viimeinen keino
 Poliisitarkastaja Ari Alanen sanoo, että poliisin aseen käyttö on tarkasti säädelty laissa. Ampumiselle pitää olla aina hyvät perusteet.
 – Poliisi voi käyttää asettaan vain silloin, kun mitään muuta lievempää keinoa ei ole käytettävissä ja tilanne on niin uhkaava, että aseen käytön edellytykset täyttyvät.
 Poliisi jatkoi Ruskon tapauksen tutkintaa myöhään maanantai-iltana. Roni Lehti / Lehtikuva
 Ruskon ampumatapauksesta tiedetään toistaiseksi vain se, että poliisi sai kotihälytystehtävän maanantai-iltana Ruskon Vahdolle.
 Poliisin saavuttua paikalle seurasi ampumavälikohtaus. Laukausten vaihdossa poliisi haavoittui ja poliisia kohti ampunut mies kuoli.
 Valtakunnansyyttäjän toimiston erikoissyyttäjä  on aloittanut ampumavälikohtauksen tapahtumien selvittämisen.
 Yksi poliisi tuomittu
 Poliisihallituksen poliisitarkastaja Ari Alanen ei voi kommentoida Ruskon tapausta, mutta sanoo yleisellä tasolla, että Suomessa poliisi ei käytä liikaa voimaa.
 – Tämä näkyy esimerkiksi siinä, että voimankäyttötilanteissa ei poliisia kohtaan tehdä rikosilmoituksia eikä kanteluita eivätkä syyttäjät nosta syytteitä poliisia vastaan.
 Tästä on kuitenkin viime vuosikymmeniltä yksi poikkeus. Vuonna 2000 Merikarvialla poliisi ampui karkumatkalla olleen mielenterveyspotilaan, joka uhkasi poliisia vesurilla.
 Korkein oikein tuomitsi miehen ampuneen poliisin  sakkorangaistukseen kuolemantuottamuksesta ja hätävarjelun liioittelusta.
 – Se on ainoa tapaus, jossa poliisi on tuomittu aseenkäytöstä, sanoo poliisitarkastaja Ari Alanen.
 Poliisin voimankäytön seurauksena 2000-luvulla kuolleet:
 2000, Merikarvia, ampuminen.  Sekava mies karkasi ambulanssikyydistä ja uhkasi poliisia vesurilla. Korkein oikeus tuomitsi myöhemmin mielenterveyspotilaan ampuneen poliisin kuolemantuottamuksesta ja hätävarjelun liioittelusta sakkoihin. Tapauksesta lisää tästä  linkistä .
 2009, Humppila, ampuminen.  Piiritystilanteessa poliisi ampui aseistautuneen miehen, joka oli uhannut surmata asunnossa olleen ihmisen. Tapauksesta lisää tästä  linkistä .
 2010, Pudasjärvi, vahingonlaukaus.  Poliisivankilan vartija kuoli poliisin laukaistua virka-aseensa vahingossa harjoitusten yhteydessä. Tapauksesta lisää tästä  linkistä .
 2012, Vantaa, etälamauttimen käyttö.  Poliisi taltutti putkassa riehuneen miehen käyttämällä häntä kohtaan etälamautinta kahdeksan kertaa. Sähköiskujen vaikutus kuolemaan jäi epäselväksi. Tapauksesta lisää tästä  linkistä .
 2015, Oulu, ampuminen.  Poliisi ampui kimppuunsa kirveellä hyökänneen miehen asuntoon tehdyn rynnäkön yhteydessä. Tapauksesta lisää tästä  linkistä .
 2016, Tuusula, ampuminen.  Poliisi ampui Tuusulan Riihikalliossa miehen kiinniottotilanteessa. Mies ampui poliisia kohti ilma-aseella. Tapauksesta lisää tästä  linkistä .
 2016 Petäjävesi/Uurainen.  Itsetuhoinen ja aseistautunut mieshenkilö yritti murtautua ulos poliisin saartorenkaasta metsäautotiellä. Tapauksesta lisää tästä  linkistä .
 2016 Orimattila, ampuminen.  Auto oli suistunut tieltä ja tapahtumapaikalla mieshenkilö oli puukottamassa naista. Paikalle sattui moottoripyöräpoliisi, joka ampui puukottajan. Tapauksesta lisää tästä  linkistä .
 2018, Lempäälä, ampuminen.  Poliisi surmasi Lempäälässä, Pirkanmaalla autoilijan, joka oli ampunut poliisipartiota kohti. Tapauksesta lisää tästä  linkistä .
 2021 Rusko, ampuminen.  Kotihälytystehtävällä ollutta poliisipartiota kohti ammuttiin. Poliisi vastasi tuleen, jolloin poliisia kohti ampunut mies kuoli saamiinsa vammoihin. Tapauksesta lisää tästä  linkistä .
 Lähde: Poliisihallitus
 Lue lisää:
 Ruskon ampumavälikohtauksen tapahtumien kulku on nyt selvityksen alla – syyttäjä: tapahtumapaikalla oli myös muita
 Syyttäjä tutkii seuraavaksi poliisin aseenkäytön Ruskolla – "Yleisesti toivotaan, että asia hoidetaan mahdollisimman ripeästi"
 Kymmenisen luotia vuodessa – poliisi ampuu Suomessa harvoin

Poliisin voimankäytössä on kuollut 10 ihmistä 2000-luvulla – mukaan mahtuu yksi vahingonlaukaus sekä etälamauttimen käyttö


Summary: Ruskolla sattunut poliisin ampumistapaus on nostanut Heidi Foxellin muistot omasta haavoittumisestaan Hyvinkäällä taas pintaan.

Hyvinkään ampumistragediassa haavoittunut  Heidi Foxell  on seurannut tiiviisti Ruskon Vahdon ampumistapausta. Kotihälytystehtävää hoitamassa ollutta poliisia ammuttiin asunnon oviaukossa maanantai-iltana.
 Poliisi ampui ampujaa, joka menehtyi saamiinsa vammoihin myöhemmin sairaalassa. Poliisi itse on nyt sairaalahoidossa, mutta hän ei ole hengenvaarassa.
 – Toivon ammutulle poliisille todella paljon voimia, Foxell sanoo.
 Hän tietää kokemuksesta, miltä tuntuu maata sairaalassa ammuttuna.
 Nuorempana konstaapelina työharjoittelussa ollut Foxell haavoittui 18-vuotiaan hyvinkääläismiehen ammuttua häntä hirvikiväärillä vatsaan toukokuussa 2012. Mies surmasi kaksi siviiliä ja haavoitti seitsemää.
 Lisää aiheesta:   Hyvinkään ampujalle elinkautinen murhista
 Maajoukkuetason jalkapallomaalivahti ja poliisikokelas Foxell päätyi pyörätuolinsa vangiksi. Rintakehää puristava ahdistus valtasi Foxellin, kun hän luki poliisin haavoittumisesta Ruskolla.
 – Joka kerta, kun kuulee tällaisen uutisen, tulee ihan hirveä flashback. Sitä miettii, mikä saa ihmisen ampumaan virkavaltaa tai ylipäätään toista ihmistä? Se on järkyttävää, Foxell toteaa.
 Foxell: Poliisien syyllistäminen pitäisi lopettaa
 Kun poliisi joutuu turvautumaan voimakeinoihin, nousee asiasta yleensä julkinen keskustelu. Poliisien aseenkäyttö työtehtävissä selvitetään joka kerta tarkasti. Ruskon tapaus on nyt Länsi-Suomen syyttäjäviraston ja Keskusrikospoliisin (KRP:n) selvitettävänä.
 Lisää aiheesta:   Ruskon ampumavälikohtauksen tapahtumien kulku on nyt selvityksen alla – syyttäjä: tapahtumapaikalla oli myös muita
 Ampuminen on äärimmäinen voimankäyttökeino, jota poliisit käyttävät lain mukaan vain, kun lievempää keinoa hengelle tai terveydelle vaarallisen tilanteen pysäyttämiseksi ei ole. Päätös vetää liipasimesta on yleensä tehtävä nopeasti.
 Foxell toivoo, että ihmiset ymmärtäisivät poliisin ampuvan vain pakon edessä.
 – Jos poliisia uhataan aseella virkatehtävän yhteydessä, on siinä oikeus puolustautua. Poliisien syyllistäminen ampumisesta työtehtävissä pitäisi lopettaa, Foxell toteaa
 Poliisin seurannan mukaan  Suomessa poliisit ampuvat työtehtävissä keskimäärin 10 laukausta vuodessa. Poliisin luoteihin menehtyy Suomessa keskimäärin yksi ihminen kolmessa vuodessa. 2000-luvulla poliisin ampuma-aseen käyttöön on menehtynyt 10 henkilöä.
 Jos mahdollista, poliisi pyrkii ampumaan siten, että uhri ei menehdy. Vaaratonta laukausta ei kuitenkaan ole, joten seuraukset voivat olla kohtalokkaat.
 – Se ei ole niin kuin leffoissa, joissa ampumisesta huolimatta noustaan ylös ja jatketaan. Jokainen laukaus, millä tahansa aseella jättää ikuiset jäljet, Foxell toteaa.
 Suojaliivin vetoketju pahensi vammoja
 Tutkimusten mukaan poliisien kohtaama väkivalta on yleistynyt 2000-luvulla. Yleensä poliiseihin kohdistettu väkivalta on lyömistä ja potkimista.
 Vuonna 2020 poliisiin kohdistuneita rikoslakirikoksia oli yhteensä 3106 kappaletta, joista väkivaltaisia vastustamisia oli 640, virkamiehen vastustamisia 1145 ja haitantekoa virkamiehelle 1321.
 Hyvinkään ampumistragedian jälkeen poliisien suojavarustus ja aseenkäyttökoulutus on kehittynyt entisestään.
 – Olin tietynlainen ennakkotapaus. Luoti osui suojaliivini vetoketjuun, jonka vuoksi se muutti suuntaa ja jäi pyörimään vatsaani tuhoten melkein kaikki sisäelimet, Foxell kertoo.
 Lisää aiheesta:   Poliisiin kohdistuva väkivalta kasvaa ja kunnioitus näyttää saaneen kolauksen: "Sylkemistä, puremista ja suunsoittoa"
 Poliisi joutuu ampumisen kohteeksi suhteellisen harvoin. Ennen Ruskon ampumista viimeisin julkisuudessa ollut tilanne oli Porvoon poliisiampuminen vuoden 2019 elokuussa.
 Poliiseja kohti ampuneet suomalaistaustaiset ruotsalaisveljekset tuomittiin 15 vuoden vankeusrangaistuksiin murhan yrityksistä ja lukuisista muista rikoksista Itä-Uudenmaan käräjäoikeudessa.
 Virkatehtävissä olleen poliisin ampumista tutkitaan aina murhan yrityksenä tai murhana. Porvoon tapaus on tulossa hovioikeuden käsittelyyn.
 Lisää aiheesta:   Poliiseja ampuneille veljeksille maksimirangaistus murhan yrityksistä – Oikeus: Ei mielentilatutkimusta, sillä ymmärsivät tekonsa täysin
 Foxell aikoo palata poliisin työhön
 Vaikka poliisien työ on muuttunut vaarallisemmaksi, haluaa Foxell yhä palata unelma-ammattiinsa.
 Hän on haaveillut poliisin urasta 6-vuotiaasta saakka. Silloin paikalliset poliisit saapuivat päiväkodille kertomaan työstään ja tekivät lähtemättömän vaikutuksen pieneen tyttöön.
 – Kiinnostuin ihmisten auttamisesta ja tukemisesta. Siitä, että poliisi on ihmisten turvana.
 Foxell on joutunut kamppailemaan hyväksyäkseen tilanteensa. Hänen toivonsa kävelemisestä katosi hoitovirheen myötä vuonna 2014.
 Tuolloin hänelle tehtiin suolistotähystys, jossa hänet nukutettiin liian kevyesti. Foxell oksensi ja veti oksennusta keuhkoihin.
 Herättyään hän ei pystynyt enää liikuttamaan jalkojaan. Vuonna 2015 Foxellilla todettiin selkäydinvamma. Hän on nyt tapaturmaeläkkeellä.
 Vastoinkäymisistä huolimatta Foxell on jatkanut kuntoutusta ja opiskelua. Hän on loppusuoralla poliisiammattikorkeakoulun opinnoissa. 45 opintopisteen jälkeen edessä on valmistuminen ja mahdollisesti paluu poliisiksi.
 – Odotan todella innolla, että valmistun ja pääsen tekemään niitä hommia. Se on se minun juttu, Foxell sanoo.
 Lisää aiheesta:
 Hyvinkään ammuskelussa lähes 6 vuotta sitten haavoittunut Heidi Foxell toipumisestaan: Olen pyörätuolissa, mutta en lukittuna siihen
 Tutkija Porvoon ampumisesta: Poliisin työ muuttunut vaarallisemmaksi 2000-luvulla – "Näkyy selkeä virkamiehen vahingoittamistarkoitus, jopa ansoittamista"
 Kymmenisen luotia vuodessa – poliisi ampuu Suomessa harvoin
 Poliisin voimankäytössä on kuollut 10 ihmistä 2000-luvulla – mukaan mahtuu yksi vahingonlaukaus sekä etälamauttimen käyttö

Työtehtävässä haavoittunut poliisi Heidi Foxell tietää, miltä tuntuu maata sairaalassa ammuttuna: "Jokainen laukaus jättää ikuiset jäljet"


Summary: Vilkkaasti liikennöity Itämeri on Suomelle elintärkeä, mutta monimutkainen toimintaympäristö sisältää myös vaaranpaikkoja. Torstaina on vietetty Itämeripäivää.

Neljäkymmentä kuutiota popcornia tuotiin Kotkan edustalle rekkalastilla. Sitten ne kipattiin mereen.
 Aalloilla ajelehtivat popcornit esittivät öljyä ja kemikaaleja, jotka ovat päässeet suuronnettomuuden myötä Itämereen.
 Hallitsemattomasti, omiin suuntiinsa, niin kuin oikea öljykin tekisi.
 Jos Itämerellä tapahtuu öljyonnettomuus, se vaatii nopeaa toimintaa ja kansainvälistä yhteistyötä. Sitä harjoitellaankin vuosittain.  Silva Nieminen / Yle
 Rajavartiolaitos johti alkuviikosta Balex Delta 2021 -suuronnettomuusharjoitusta. Sen kansainväliset osanottajat toimivat kuvitteellisessa tilanteessa, jossa kaksi isoa tankkeria on törmännyt toisiinsa Kotkan edustalla, Suomenlahdella.
 Yhtä laajaa ja monikansallista ympäristövahinkojentorjuntaharjoitusta ei ole aiemmin toteutettu Suomessa Rajavartiolaitoksen johdolla. Suomi kuitenkin osallistuu vuosittain vastaaviin harjoituksiin.
 Suuronnettomuus voi tapahtua huomenna
 Suomenlahdesta on tullut viime vuosikymmenen aikana tullut yksi maailman vilkkaimmista laivaliikenteen väylistä.
 Pelkästään Suomenlahdella liikennöi vuosittain yli 36 000 alusta. Sen kautta kuljetetaan jopa 180 miljoonaa tonnia öljyä. Onnettomuuksien mahdollisuutta lisää se, että kansainvälinen vesialue Suomenlahdella on kapea. Keskisyvyys on matala, vain 28 metriä, mikä lisäisi katastrofin vaikutuksia.
 Aaltojen kuljettamat popcornit edustavat ennalta suunniteltua tilannetta. Totuus on silti se, että vastaavanlainen oikea onnettomuus voisi tapahtua koska tahansa.
 — Riski on olemassa Itämerellä joka päivä. Läheltä piti -tilanteita on sattunut. Onneksi olemme liikennemäärän huomioiden toistaiseksi välttyneet suurilta onnettomuuksilta, Rajavartiolaitoksen esikunnan meriturvallisuusyksikön päällikkö, komentaja  Mikko Simola  sanoo.
 Suomenlahdella laivan ohjaaminen vaatii tarkkuutta, sillä merellinen ympäristö on haastava. Kuvassa komenta Mikko Simola ja kommodori Ari Laaksonen. Silva Nieminen / Yle
 Suomenlahdella liikennemäärät ovat suuria ja kulkevat moneen suuntaan. Itä-länsisuunnassa merellä seilaa tankkeriliikenne Suomenlahden pohjukasta öljyterminaalien takia. Helsinki-Tallinna-välillä taas liikkuu päivittäin suuria matkustajalaivoja.
 — Itämeri ja Suomen rannikon saaristoalueet ovat merenkulullisesti vaativia. Liikennemäärän ja alusten kohtaamisen lisäksi rannikkoväylät ovat maailmanlaajuisesti haastavia. Merellä ei voi tapahtua virheitä, komentaja Mikko Simola Rajavartiolaitoksen esikunnasta sanoo.
 Kotkan edustalla pidettyyn kansainväliseen suuronnettomuusharjoitukseen osallistuivat lähes kaikki Itämeren rantavaltiot. Koronaepandemian vuoksi Venäjä jäi harjoituksesta pois.
 Venäjä saa pääosan vientituloistaan öljystä.
 Lue lisää:  Lintujen hoitoyksikkö testissä onnettomuusharjoituksessa – Korkeasaaren eläinlääkärin iso toive: "Toivottavasti sitä tositilannetta ei koskaan tule"
 Millaisia seurauksia onnettomuudella voisi olla?
 Itämeri on hyvin valvottu ja onnettomuudet voidaan havaita nopeasti.
 Jos öljyonnettomuus tapahtuisi, pitäisi torjuntatoimiin ryhtyä nopeasti. Jos öljy pääsisi leviämään avomereltä ja laivan läheisyydestä saariin tai rannikoille, sen siivoaminen olisi hidasta ja kustannukset nousisivat korkeammalle.
 Itämerellä on Suomelle taloudellisesti hyvin merkittävä rooli. Yli 80 prosenttia Suomen ulkomaankaupasta seilaa Itämeren laineilla.
 — Itämeren alueen rantavaltiot muodostavat puolet meidän ulkomaantaloussuhteistamme, kaupasta, ulkomaisista investoinneista ja matkailusta, sanoo professori  Kari Liuhto  Turun yliopistosta.
 Liuhto johtaa Pan-Eurooppa-instituuttia, joka seuraa taloudellista kehitystä Itämeren talousalueella ja EU:n itäisissä rajanaapureissa.
 Itämeren yli kulkee suurin osa Suomen ulkomaankaupasta. Erilaiset häiriötilanteet Itämerellä voisivat pahimmillaan vaikuttaa Suomen talouteen. Silva Nieminen / Yle
 Riittäisikö iso öljyonnettomuus rampauttamaan taloutta?
 — Ympäristöonnettomuus ei itsessään aiheuttaisi tällaista, mutta se voisi käynnistää prosessin, jonka lopputulosta emme voi tietää, Liuhto sanoo.
 Suuri ympäristöonnettomuus voisi kiristää poliittista ilmapiiriä Itämeren maiden keskuudessa.
 — Toinen tankkeri voisi hyvin olla liputettu Kyprokselle tai johonkin muuhun mukavuuslippumaahan. Korvausten hakeminen voi olla hyvin vaikeaa, kun joku pesisi kätensä ihan täysin. Siitä tulisi kauhea syyttely, että kenen vika se olisi ja rannat olisivat likaisia, Liuhto sanoo.
 Mukavuuslippulaivoilla tarkoitetaan aluksia, jotka on rekisteröity muun kuin kotivaltion lipun alle. Syyt voivat olla esimerkiksi verotuksessa tai valtion sääntelyn välttelyssä.
 Rajavartiolaitos tarvitsisi rahaa dornier-lentokoneiden uusimiseen. — Niiden merkitys on aivan keskeinen tilannekuvan luomisessa, etsintätoimissa, meripelastustehtävissä ja erityisesti ympäristövahinkojen torjunnassa pinta-alusten ohjaamisessa pääpäästökohteelle, Mikko Simola sanoo.  Silva Nieminen / Yle
 Suurvaltojen kireät välit vaikuttavat Itämerellä
 Jos laivaliikenne pysähtyisi, niin kävisi myös Suomen taloudelle. Lyhyelläkin häiriöllä voisi olla pitkäaikaisia vaikutuksia. Ympäristöonnettomuus tuskin kuitenkaan vaikuttaisi laivaliikenteeseen.
 Laivaliikenteen pysäyttämiseen vaadittaisiin todennäköisesti sotilaallinen uhka.
 Merkittävimmät uhat Itämeren alueella liittyvät suurvaltojen välisiin jännitteisiin.
 Lue lisää:  Näin Putinin ja Bidenin tapaaminen heijastuu myös Suomeen, tutkija: "Merkittävä vaikutus Suomen turvallisuuteen"
 Turvallisuuskomitean  Turvallinen Suomi 2018 -julkaisussa  todetaan, että Suomen kannalta vaarallisin kriisi on sodan välittömään uhkaan kehittyvä kriisiytyminen Itämeren alueella.
 Jos lähialueella tapahtuvassa kriisissä olisi osapuolina Euroopan unionin jäsenmaita, Suomi ja Ruotsi eivät voisi jättäytyä tilanteen ulkopuolelle. Avunantolausekkeessa velvoitetaan jäsenmaat antamaan apua sotilaallisen hyökkäyksen kohteeksi joutuneelle jäsenmaalle.
 Itämeripäivän  tarkoituksena on lisätä tietoa meren monimuotoisesta luonnosta, kulttuurista ja historiasta.

Rajavartiolaitos kippasi rekallisen popcornia Pohjanlahteen —  naposteltavat leviävät kuin öljy aalloilla, ja se harjoituksessa haluttiin nähdä