Summary: Poimimme kuusi tapaa, joilla Googlea ja Facebookin emoyhtiötä Metaa saatetaan jatkossa säännellä Euroopassa. Asiantuntijan mukaan muu maailma saattaa vielä ottaa EU:sta mallia.

EU:n ehkä  kaikkien aikojen lobatuin  lakipaketti on askeleen lähempänä valmista.
 Euroopan parlamentti on päättänyt kannastaan digitaalisten markkinoiden sääntelyä koskevaan  lakiesitykseen . Päätös sinetöidään tänään keskiviikkoiltana.
 Lain tavoite on, että kaikkein suurimmat digijätit kuten hakukonejätti Google, verkkokauppa Amazon ja ohjelmistokolossi Microsoft eivät jatkossa hyötyisi kohtuuttomasti hallitsevasta asemastaan.
 Samaan aikaan parlamentissa pusketaan eteenpäin myös kuluttajien uusia oikeuksia sosiaalisen median alustoilla.
 Parlamentin sisämarkkinavaliokunta päätti eilen tiistaina  kannastaan digitaalisia palveluita koskevaan komission esitykseen .
 Kyseessä on tähän asti maailmassa pisimmälle edennyt yritys digijättien vallan suitsimiseksi.
 – Tämä on historiallinen muutos. Tähän asti internetiä on säännelty paljon vähemmän kuin monia muita aloja, sanoo reilun datatalouden teemajohtaja Kristo Lehtonen Sitrasta.
 Katso tästä, mitä uudet asetukset voisivat käytännössä tarkoittaa.
 1. Jättejä koskisivat tiukemmat säännöt kuin muita digiyrityksiä
 Tavallisen ihmisen ei ole aivan helppoa käyttää internetiä ilman digijättien kuten Googlen, Applen tai Microsoftin palveluita.
 Uudessa digimarkkinasäädöksessä (DMA) nämä suurimmat digiyritykset määritellään "portinvartijoiksi". Niitä koskevat tiukemmat säännöt kuin muita alan yrityksiä.
 EU-parlamentin mukaan digialan jätti pitää tulkita portinvartijaksi esimerkiksi, jos sen liikevaihto on yli 8 miljardia euroa vuodessa, jos sillä on kuukaudessa yli 45 miljoonaa käyttäjää ja jos se toimii vähintään kolmessa EU-maassa.
 Tämä tarkoittaisi, että tiukempien sääntöjen piiriin kuuluisivat tulevaisuudessa myös esimerkiksi matkavarausalusta Booking. com, verkkovaatekauppa Zalando ja kiinalainen verkkokauppa Alibaba.
 Mielenosoittajat vaativat Facebookilta, Youtubelta ja Googlelta toimia ilmastonmuutokseen liittyvän disinformaation poistamiseksi Lontoossa syksyllä 2019.  Penelope Barritt / AOP
 2. Google ja Facebook eivät enää saisi kohdentaa mainontaa alaikäisille
 Parlamentin kannan mukaan portinvartijafirmat eivät enää saisi kohdentaa mainontaa alaikäisille esimerkiksi sosiaalisessa mediassa tai hakukoneissa.
 Siitä, miten tämä teknisesti toteutettaisiin, ei ole vielä selvyyttä.
 Eri aikuisryhmille kohdennettu mainonta olisi käyttäjän luvalla edelleen sallittua.
 Tämä tarkoittaa, että tulevaisuudessa käyttäjä joutuu luultavasti klikkailemaan  hyväksy - tai  hylkää -nappeja yhä useammilla verkkosivuilla.
 Laki saattaa tulevaisuudessa kieltää esimerkiksi somemainosten kohdentamisen alaikäisille. Yle / Leo Gammals
 3. Komissio voisi puuttua yrityksiin ostaa kilpailija ulos markkinoilta
 Tulevaisuudessa komissio voisi rajoittaa suurimpien digijättien yrityskauppoja sekä datan hankintaa.
 Tavoitteena on estää sellaiset yrityskaupat, joissa iso yritys ostaa pienen kilpailijansa pois markkinoilta, jotta se ei uhkaisi yritysjätin valta-asemaa.
 Yksi tunnetuimmista esimerkeistä lienee Facebookin ja viestipalvelu Whatsappin välinen kauppa vuonna 2014.
 Facebook osti siihen aikaan vielä melko pienen viestipalvelun huimaan 17 miljardin euron hintaan. Se oli huomannut, että  Whatsappista oli tulossa vaarallinen kilpailija sen omalle viestintäsovellukselle Messengerille  ja halusi saada kilpailijansa hinnalla millä hyvänsä pois markkinoilta.
 Jos digimarkkinoita koskeva lainsäädäntö olisi ollut kaupan aikana voimassa, tähän kauppaan olisi ehkä puututtu tarkemmin.
 Metan eli Facebookin emoyhtiön toimitusjohtaja Mark Zuckerberg. Andrew Caballero-Reynolds / AFP
 4. Digijättien olisi poistettava laiton sisältö sakon uhalla
 Digipalvelusäädös (DSA) keskittyy palvelujen sisältöihin ja kuluttajan oikeuksiin.
 Parlamentin valiokunnan mukaan sosiaalisen median jättien pitäisi kehittää järjestelmä, jonka kautta niille voisi ilmoittaa laittomasta sisällöstä. Somejättien pitäisi poistaa tällainen sisältö viipymättä.
 Käyttäjällä olisi kuitenkin oikeus valittaa päätöksestä. Jos vaikkapa postaus tai video olisi poistettu turhaan, somekanavan pitäisi palauttaa se.
 Jos taas esimerkiksi videoalusta Youtube päättäisi poistaa käyttäjän tilin kokonaan, sen olisi ilmoitettava päätöksestä ja annettava tapauskohtainen perustelu.
 Säädöksen mukaan käyttäjille pitäisi myös tarjota nopea ja helppo tapa olla yhteydessä somekanavien asiakaspalveluun. Se voisi tarkoittaa esimerkiksi chat-kanavaa tai sähköpostiosoitetta, johon voi ottaa yhteyttä.
 Twitter poisti noin vuosi sitten Yhdysvaltain silloisen presidentin Donald Trumpin tilin. Euroopassa käyttäjän sometiliä ei uuden lainsäädännön mukaan voisi poistaa ilman perusteltua ennakkovaroitusta. Lehtikuva
 5. Kuluttajalle pitäisi kertoa algoritmin toiminnasta
 Sosiaalinen media, verkkokauppa ja suoratoistopalvelut perustuvat suositteluun: palvelut kehottavat katsomaan seuraavaksi tietyn videon tai ostamaan tuotteen. Uusi lainsäädäntö vaatisi digialustoja jakamaan käyttäjälle enemmän tietoa siitä, miten sen suosittelualgoritmi toimii.
 Lisäksi suurimpien jättien kuten vaikkapa Facebookin pitäisi tarjota ainakin yksi suosittelujärjestelmä, joka ei perustu käyttäjän profilointiin.
 Tämä voisi käytännössä tarkoittaa, että käyttäjä voisi tulevaisuudessa valita Facebookissa ja Instagramissa kahdesta erilaisesta uutisvirrasta.
 6. Sääntöjen rikkomisesta pätkähtäisi jättisakot
 Tulevaisuudessa luultavasti väännetään vielä sääntöjen rikkomisesta seuraavien sakkojen suuruudesta.
 Parlamentin tämän viikon kantojen mukaan digijättien pitäisi saada lakien rikkomisesta sakot, joiden suuruus olisi 1 –20 prosenttia yhtiön vuotuisesta liikevaihdosta. Esimerkiksi laittoman sisällön poistamatta jättäminen voisi johtaa sakkoihin, jotka olisivat kovimmillaan 6 prosenttia liikevaihdosta.
 Komissio puolestaan esittää, että markkinsäädösten rikkomuksista lätkäistävän sakon pitäisi olla aina sama, 10 prosenttia liikevaihdosta.
 Summat ovat merkittäviä, sillä digijättien liikevaihto mitataan miljardeissa euroissa.
 Tanskalaismeppi Christel Schaldemose S&D-ryhmästä vastaa digipalvelusäädöksen käsittelystä Euroopan parlamentissa. Martin Bertrand / AOP
 Mitä seuraavaksi tapahtuu?
 EU:ssa yritys digijättien sääntelemiseksi on edennyt selvästi rivakammin kuin esimerkiksi Yhdysvalloissa.
 – EU näyttää nyt globaalisti suuntaa. On mahdollista, että nyt syntyvä lainsäädäntö laajenee tulevaisuudessa myös muualle, Sitran Kristo Lehtonen toteaa.
 Parlamentti äänestää tammikuussa valiokunnan digipalvelusäädöstä koskevasta kannasta. Sen yksityiskohtiin saattaa vielä silloin tulla muutoksia.
 Äänestyksen jälkeen jäsenvaltiot, komissio ja EU-parlamentti ryhtyvät sovittamaan näkemyksiään yhteen molemmista asetuksista.
 – Vaikeimpia asioita saattavat olla alaikäisille kohdennetun mainonnan kieltäminen sekä algoritmien avoimuuden lisääminen, arvioi DSA:ta koskevasta mietinnöstä vastannut meppi  Christel Schaldemose  lehdistötilaisuudessa tiistaina.
 Monet digialan suuryrityksistä ja sääntelyn arvostelijoista ovat varoittaneet, että liiallinen sääntely voi kurjistaa digipalveluita ja heikentää Euroopan kilpailukykyä.
 Kristo Lehtonen huomauttaa, että sääntelyn käytännön toteutuksesta ei vielä tarkkaan tiedetä.
 – Aina on mahdollista, että sääntely menee yli, mutta emme enää pärjää myöskään ilman juuri digijättien sääntelyä, Lehtonen sanoo.
 Ranska on pitänyt digijättien suitsimiseen liittyvää lainsäädäntöä tärkeänä, ja maan odotetaan vauhdittavan keskusteluja. Ranska on EU:n puheenjohtaja alkuvuoden 2022.
 On mahdollista, että digijättejä koskevasta lainsäädännöstä päästään EU:ssa sopuun jo ensi kesään mennessä.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 17.12. klo 23:een asti.
 Lisää aiheesta:
 Brysselissä on käynnissä taistelu siitä, miten sinä voit käyttää internetiä – Google ja muut digijätit valjastivat käyttöönsä miljoonien eurojen lobbariarmeijan
 Raportti: Digijätit pyrkivät vaikuttamaan EU:n päätöksentekoon enemmän kuin koskaan – teknologia-ala syytää lobbaukseen satamiljoonaa vuosittain
 Tämä nainen määrittää digijättien kohtalon Euroopassa – Facebookia vastaan on toimittava nopeasti, kilpailukomissaari Margrethe Vestager sanoo
 Analyysi: Mitä Facebook, Google, Apple ja Amazon ovat tehneet ansaitakseen vihanpidon? Tässä ovat syntilistat

Nettimainonta alaikäisille kieltoon, sääntöjen rikkomisesta miljardisakot – näin etenee EU:n historiallinen yritys suitsia digijättejä


Summary: Täyspitkän rekan perävaunu kaatui kyljelleen kauppakeskus Ruoholahden eteen. Poliisin mukaan yksi kaista on suljettu liikenteeltä.

Rekan perävaunu on kaatunut ajoväylälle Helsingin Ruoholahdessa kauppakeskus Ruoholahden vieressä.
 Länsiväylältä Ruoholahden suuntaan kulkeneen täyspitkän rekan nuppi eli ohjaamo on pystyssä, mutta perävaunu on kaatunut kyljelleen autotien ja kävelytien väliin.
 Poliisin johtokeskuksen mukaan kaatumisen syytä ei vielä tiedetä. Poliisi sai ilmoituksen tapahtumasta ohikulkijalta kello 13.31. Paikalla on yksi poliisipartio.
 Poliisin tietojen mukaan henkilövahinkoja ei ole sattunut.
 Poliisin johtokeskuksen mukaan yksi kaista on väliaikaisesti pois käytöstä. Poliisi ohjaa liikennettä. Perävaunun nostoa järjestetään parhaillaan.
 Poliisi on sulkenut yhden kaistan liikenneonnettomuuden vuoksi. Olli Ihamäki
 Juttua muokattu 15.12.2021 klo 15.17. Korjattu otsikkoa.

Rekan perävaunu makaa pitkittäin Ruoholahdessa – poliisi ohjaa liikennettä


Summary: Kolmansien koronavirusrokotusten nopean etenemisen esteenä on juuri pula rokottajista.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

HUS ja useat Uudenmaan kunnat vetoavat eläkkeellä tai muutoin terveydenhuollon tehtävistä poissa oleviin terveydenhuollon ammattilaisiin sekä opiskelijoihin, jotta nämä tulisivat antamaan kolmansia koronavirusrokotteita.
 – Rokotusten vauhdittaminen on nyt ensisijainen toimenpide epidemian hillitsemisessä. Jotta onnistumme tässä, meidän on tärkeää saada mahdollisimman moni rokotetuksi. Haluamme toteuttaa rokotukset nopeasti, kolmannet rokotukset mukaan lukien. Tarvitsemme tämän vuoksi lähiviikkoina runsaasti lisää rokottajia, sanoo Helsingin terveys- ja päihdepalvelujen johtaja  Leena Turpeinen   HUSin tiedotteessa .
 HUS ja Uudenmaan kunnat vetoavat sellaisiin terveydenhuollon ammattilaisiin, jotka voivat elämäntilanteensa vuoksi tulla rokottamaan esimerkiksi muutamaksi viikoksi tai muutoin joustavasti.
 – Toivomme, että esimerkiksi eläkkeellä, erilaisilla työvapailla tai muissa tehtävissä olevat terveydenhuollon ammattilaiset sekä alan opiskelijat tulisivat rokottamaan, vaikka lyhyeksikin ajaksi, sanoo vs. johtajaylilääkäri  Jari Petäjä  HUSista.
 HUSilla ja alueen kunnilla on yhteinen näkemys siitä, että rajalliset terveydenhuollon resurssit pitää kohdentaa nimenomaan rokottamiseen.
 – Testausmäärien lisäämisellä emme saa epidemiaa hallintaan. Testaaminen itsessään ei hillitse epidemiaa, ellei siihen kytkeydy tehokas tartunnanjäljitys. Yksittäisen tartunnansaaneen kontaktien jäljittäminen voi olla hyvinkin aikaa vievää. Resurssien käyttäminen rokottamiseen on huomattavasti tuottavampi keino hillitä epidemiaa, sanoo Petäjä.
 Koronarokotteen saavat pistoksena antaa asetuksen mukaan lääkäri, hammaslääkäri ja asianmukaisen koulutuksen saanut terveydenhoitaja, sairaanhoitaja, kätilö ja sairaanhoitajana laillistettu ensihoitaja.  Näistä ohjeista kerrotaan tarkemmin Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen THL:n verkkosivuilla .
 Lue myös:
 Helsinkiläinen poliisi makasi koronan takia teho-osastolla nukutettuna 33 päivää – lääkärin pyynnöstä vaimo jätti jo jäähyväiset

HUS pyytää: Opiskelijat, eläkeläiset ja alanvaihtajat apuun koronavirusrokotuksissa


Summary: Tätä ennen listalla on ollut Suomesta vain saunakulttuuri. Listalle pääsyä pidetään tärkeänä tunnustuksena elävälle perinnölle.

Kaustislaisen viulunsoiton pääsy Unescon ihmiskunnan  aineettoman kulttuuriperinnön luetteloon  ratkeaa tänään keskiviikkona.
 Kyse on vasta toisesta kansallisesta kohteesta listalla; aiemmin mukaan on päässyt suomalainen saunakulttuuri.
 Kaustisen Pelimannitalolla Unescoa ratkaisua odotetaan "kisastudiossa". Paikalla tunnelimia kuulostelevat toimittaja  Raila Paavola  ja mediatoimittaja  Kalle Niskala .
 Suoraa lähetystä voi seurata tässä artikkelissa ja  Yle Areenassa täällä.
 "Tosi merkittävä juttu"
 Aineettoman kulttuuriperinnön luettelon tarkoitus on antaa näkyvyyttä elävälle perinnölle eri puolilla maailmaa ja jakaa hyviä käytäntöjä maiden kesken. Listalla on lähes 500 kohdetta.
 Pohjoismainen limisaumaveneperinne  hyväksyttiin luetteloon  tiistaina; Suomikin on mukana tässä yhteispohjoismaisessa työssä.
 Hakemuksia on käyty läpi Pariisissa eilisestä alkaen, ja samaan aikaan on jännitetty Kaustisen Pelimannitalon kisastudiossa, missä kokousta seurataan suorana – viulut mukana tietenkin.
 – Kyllä tämä on tosi merkittävä juttu, ja tulee varmasti olemaan kova tunnekuohu, kun hetki koittaa! sanoo Unesco-työryhmän puheenjohtaja  Matti Hakamäki .
 Odotukseen kuuluu myös liputus, tapahtumia kyläkouluissa, ja Näppärien konsertti. Ravintolassa on tarkoitus jamitella kahtena iltana.
 Monivuotisen prosessin aikana koko porukan ymmärrys oman perinteen merkityksestä on kasvanut.
 – Monet ovat heränneet siihen, mitä perinteeseen kuuluu. Miksi se on tärkeä osa identiteettiä ja miksi sen eteenpäin vienti niin tärkeää, sanoo Hakamäki.
 Samalla on löytynyt uusi kieli, jolla puhua pitkästä asiasta. Iso asia ovat myös uudet verkostot.
 Hakamäki muistuttaa, ettei Unescon listalle pääseminen tarkoita esimerkiksi säkillistä rahaa, vaan tunnustuksen käytännön hyöty pitää itse löytää. Askelmerkkejä on jo aseteltu, mutta hengiltä perinnettä ei aiota hankkeistaa.
 – Tärkeintä on, että soitto soi, laulu raikaa ja ihmiset tanssii eikä asioista tehdä liian teoreettisia. Vaan että jatkuu sama, mitä on tehty vuosisatoja, sanoo Hakamäki.
 Juttu jatkuu videon jälkeen.

 Joskus kauempaa näkee paremmin
 Pääsy Unescon listalle on ennen kaikkea tunnustus ja lisää perinteen tunnettuutta.
 – Kyllä sillä on koko Perhonjokilaaksolle erittäin suuri merkitys, että nostetaan tämä osa-alue esille. Paikallisperinne saa enemmän huomiota ja turismi lisääntyy, sillä Unescon listausta luetaan joka maassa, sanoo kansanmusiikkiyhtye Tallarissa soittava  Arto Järvelä .
 Tunnustus tuo entisestään lisää puhtia niille, jotka jo ovat perinteen kanssa tekemisissä, mutta auttaa toivottavasti muitakin ymmärtämään sen merkityksen, sanoo Tallarin  Esko Järvelä .
 – Itsekin ymmärsin ilmiön merkityksen kunnolla vasta kun muutin pois ja näin toisesta perspektiivistä, miten ainutlaatuinen juttu se on. Brändityöryhmät ympäri maan varmaan pohtii, että voi kun meillä ois jotain tuollaista. Etelä-Suomesta katsottuna sitä ajatteli, että jopas nyt jotakin! sanoo Järvelä.
 Kaustislainen viulunsoitto -nimellä kulkeva hakemus kattaa paitsi omaleimaisen viulunsoittotyylin, myös monet muut tavat ylläpitää ja viedä eteenpäin alueen kulttuuriperintöä.
 Naapurikunnat Veteli ja Halsua ovat hakemuksessa mukana nimeltä, ja kokonaisuus kattaa niin kuorolaulun, kanteleperinteen, kansantanssin kuin kaiken perinteeseen liittyvän tekemisen ja säilyttämisen.
 Kaustisen Unesco-työryhmän puheenjohtaja Matti Hakamäki, Kaustiselle muuttanut ja täällä aikuisena harmonin soiton aloittanut Heli Siirilä sekä kansanmusiikin ammattiyhtyeen Tallarin jäsenet kertovat ajatuksiaan perhonjokilaaksolaisen musiikkikulttuurin vaikuttavuudesta.
 Perinne elää myös pienissä käsissä ja jaloissa
 Musiikin ja tanssin harrastus kuuluu alueella myös satojen lasten elämään.
 7-vuotiaan  Vilho Timosen  ja 9-vuotiaan  Pihla Timosen  kotoa löytyy soitin poikineen: on viulua, selloa, kanteleita, piano, harmoni, ukulele ja sähkörummut.
 Sisarukset soittavat Näppäreissä, missä soiton lomassa pääsee myös laulamaan. Lisäksi he tanssivat Nuorisoseuran riveissä.
 Vilho ja Pihla Timosen elämässä musiikki ja tanssi ovat  mukana monella tavalla. Raila Paavola / Yle
 Tanssi ja musiikki ovat arjessa mukana: äiti soittaa lapsille viulua, opettaa kannelta ja soittaa myös kitaraa, pianoa ja harmonia.
 Voi soittimilla mieltäkin osoittaa: harmonin soitolla ärsyttää Pinjan mukaan vain iskää, mutta järeämpiäkin työkaluja löytyy.
 – Minun tekee välillä vähän mieli ärsyttää muita, sanoo Vilho Timonen. Silloin hän tarttuu nokkahuiluun.
 Sitä ei muuten ole näkynyt vähään aikaan.
 Kuuntele, miten musiikki ja tanssi kuuluvat Timosen perheen arkeen:
 Aiheesta voi keskustella torstaihin 16. joulukuuta kello 23 asti.

Pääseekö kaustislainen viulunsoitto Unescon aineettoman kulttuuriperinnön listalle – suorassa lähetyksessä jännitetään ja viulut soivat alkaen kello 16.10


Summary: Kouvolan kaupunki joutui teettämään arkeologisen inventoinnin Utissa uutta lääkärihelikopterin tukikohtaa varten. Syynä oli se, että alueella on sodanaikaisia rakenteita. Selvityksen perusteella ne eivät kuitenkaan estäisi tukikohdan rakentamista.

Kaakkois-Suomen lääkärihelikopterin tukikohta voi arkeologisen inventoinnin perusteella sijoittua Kouvolan Uttiin.
 Kouvolan kaupunki teetti arkeologisen inventoinnin, koska vanhojen ilmakuvien ja laserkeilausaineiston perusteella alueella on toisen maailmansodan aikaisia lentokenttätukikohtaan liittyviä rakennelmia, kuten lentokonesuojia ja maavalleja.
 – Rakenteet on inventoitu, mutta ne sijaitsevat sellaisilla paikoilla, ettei niillä ole vaikutuksia tukikohdan rakentamiseen, sanoo tekninen johtaja  Hannu Tylli .
 Lääkärihelikopterin tukikohdalle suunnitellulla alueella on tehty maastotöitä vielä tällä viikolla.
 Lopullinen raportti arkeologisesta inventoinnista ei ole vielä valmistunut, mutta kaupunki on saanut oleellisimmat tiedot selvityksen tekijältä.
 Lue lisää :  Kouvolan piti tehdä Utissa arkeologinen maastoselvitys lääkärihelikopterin takia – alueella saattaa olla sodanaikaisia rakenteita
 Pallo ministeriölle
 Kouvolan kaupunki aikoo toimittaa arkeologisen inventoinnin loppuraportin sosiaali- ja terveysministeriöön heti, kun saa sen käsiinsä. Tämän jälkeen pallo on jälleen ministeriöllä.
 – Olemme täydessä valmiudessa. Meillä on asemakaavaluonnos olemassa, joten voimme käynnistää kaavaprosessin sitten, kun saamme tiedon, mihin tarkalleen ottaen tukikohta sijoittuu, tekninen johtaja Hannu Tylli sanoo.
 Valtio  päätti sijoittaa  Kaakkois-Suomen lääkärihelikopterin Kouvolan Uttiin kolme vuotta sitten. Siitä huolimatta helikopterin tukikohdalle ei ole vielä haettu edes rakennuslupaa.
 Lääkärihelikopterin sijaintipaikasta on kilpaillut Kouvolan  ohella Lappeenranta .
 Kouvolan Utissa on etsitty uusia tonttivaihtoehtoja lääkärihelikopterille, koska vilkas laskuvarjohyppytoiminta uhkasi estää lääkärihelikopterin sijoittamisen Uttiin.
 – Tähän mennessä olemme löytäneet ratkaisun eri osapuolten kanssa kaikkiin niihin asioihin, mitä on nostettu haasteeksi tukikohdan toteuttamiselle, Kouvolan kehitysjohtaja  Petteri Portaankorva  sanoo.
 Portaankorvan mukaan tällä hetkellä ykkösvaihtoehtona on tontti, ja se sijaitsee nykyisen kiitotien ja valtatie 6:n välissä.
 Lupaprosessi vie arviolta 2 kuukautta
 Helikopterin tukikohta vaatii suunnittelutarveratkaisun ja rakennusluvan. Kouvolan tekninen johtaja Hannu Tylli arvioi, että lupapäätökset saadaan lainvoimaisiksi noin kahden kuukauden sisällä hakemisesta.
 – Yksi etu tässä on se, että siinä on hyvin matala riski valituksille. Maa-alueet ovat valtion toimijoiden omistamia. Valituksia saattaisi tulla luvituksessa vastaan, jos maanomistus olisi hyvin pirstoutunutta, Hannu Tylli sanoo.
 Arkeologinen inventointi maksoi kaupungille 2 300 euroa. Tyllin mukaan selvitystä aiotaan hyödyntää kaavoituksen ja luvituksen tausta-aineistona.
 Asemakaava tulille
 Helikopterin tukikohdalle kaavaillulla alueella on voimassa maakuntakaava, jossa paikka on määritelty lentokenttäalueeksi.
 Tulevaisuudessa Uttiin aiotaan tehdä myös asemakaava, mikä tarkoittaa sitä, että kaupunki joutuu rakentamaan alueelle kadun ja valaistuksen. Tämä maksaa arviolta yli miljoona euroa.
 – Jos asemakaavaa lähdetään tekemään, pyrimme siihen, että kadunvarrelle olisi tulevaisuudessa mahdollista sijoittaa paljon muitakin lentokenttään liittyviä toimintoja, Hannu Tylli kertoo.
 Yksi esimerkki Tyllin mukaan on sijoittaa kadun päähän Kouvolan seudun ammattiopiston helikopterikorjaushalli.
 Tekninen johtaja Hannu Tylli kertoo, että alueen asemakaava ja katurakenteet ehditään saada valmiiksi samassa aikataulussa helikopterin tukikohdan kanssa.
 – Alueella on olemassaolevaa tieverkostoa, jossa pystytään rakentamisen aikainen liikennöinti hoitamaan.
 Lisää aiheesta :  Ylilääkäri kummastelee poliitikkojen vatvomista Kaakkois-Suomen lääkärihelikopterin sijainnista: "Ei kuulosta millään tavalla järkevältä"
 Finnhems: Kaakkois-Suomen lääkärihelikopterin tukikohta olisi nopeammin ja edullisemmin toteutettavissa Lappeenrantaan
 Lääkärihelikopterin tulo Kaakkois-Suomeen siirtyy yli vuoden päähän – ministeri Sirpa Paatero: "Nyt katsotaan, mikä olisi se realistinen aikataulu"
 Lääkärihelikopterille on löydetty kaksi uutta tonttivaihtoehtoa Utista – poliittinen vääntö kuitenkin jatkuu
 Lääkärihelikopteri päätettiin sijoittaa Uttiin kolme vuotta sitten, mutta tonttia ei ole vieläkään – etsimme vastaukset 7 avoimeen kysymykseen
 Voit keskustella aiheesta 16.12.2021 kello 23 asti.

Arkeologinen inventointi paljastaa: lääkärihelikopterin sijoittumiselle Kouvolan Uttiin ei ole estettä – rakennuslupa tukikohdalle järjestyisi parissa kuukaudessa


Summary: Putinin neuvonantaja Juri Ushakov sanoi, että Kiina tukee Venäjän vaatimusta turvatakuiden saamiseksi Natolta.  Vladimir Putin ilmoitti vierailevansa Pekingin olympialaisissa.

Venäjän presidentti  Vladimir Putin  ja Kiinan johtaja  Xi Jinping  neuvottelivat tänään päivällä videoyhteyden välityksellä.
 Kremlin mukaan Kiinan presidentti ilmaisi "täyden tukensa" Venäjän vaatimukselle saada Natolta turvatakuut.
 – Presidentti Xi Jinping ilmaisi, että hän ymmärtää Venäjän huolen ja tukee täysin aloitetta turvatakeiden luomiseksi, sanoi Putinin neuvonantaja  Juri Ushakov  neuvotteluiden jälkeen.
 Venäjä ilmoitti välittäneensä yhdysvaltalaiselle diplomaatille ehdotuksensa Natolta vaadituista turvatakuista. Presidentti Putin on sanonut haluavansa aloittaa neuvottelut asiasta välittömästi.
 Moskovan asevoimien keskittäminen Ukrainan lähialueille on kärjistänyt kansainvälisiä suhteita. Sodan uhasta huolestunut länsi on varoittanut Venäjää seurauksista. Moskova on vastannut huomauttamalla Ukrainan aseistamisen vaarallisuudesta.
 Putinin ja Xin kohdatessa länsi joutui muutoinkin arvostelun kohteeksi. Ushakovin mukaan esimerkiksi Yhdysvaltain viime viikolla järjestämän demokratia-huippukokouksen katsottiin vain pahentaneen maailman tilaa.
 Venäjän ja Kiinan yhteys vastaus lännelle
 Neuvottelu Kiinan johtajan kanssa tarjosi nyt Putinille tilaisuuden ylistää maiden välisiä suhteita "malliesimerkiksi valtioiden välisestä yhteistyöstä tällä vuosisadalla".
 Putinin mukaan tämä perustuu toisen asioihin puuttumattomuuteen. Päämääränä on tehdä maiden välisestä rajasta ikuisen rauhan ja hyvän naapuruuden vyöhyke.
 Kremlin tiedottaja  Dmitri Peskov  liitti yhteydenpidon kansainvälisten suhteiden ja erityisesti Euroopan kiristyneeseen tilanteeseen.
 – Hyvin aggressiivinen sanankäyttö Naton ja Yhdysvaltain suunnalta edellyttää keskustelua meidän ja kiinalaisten välillä, sanoi Peskov, viitaten Venäjään ja Kiinaan liittolaisina.
 Putin vakuutti Venäjän tukevan Kiinaa, kun tämä puolustaa kansallisia etujaan. Vastauksena hän sai kuulla Xi:n arvostavan lausumaa erittäin paljon.
 Putin vieraaksi Pekingin talviolympialaisiin
 Putinin esiintuoma aie tavata Xi helmikuussa Pekingin talviolympialaisten yhteydessä oli kisaisännelle mieluisaa kuultavaa.
 Kisojen julkista kuvaa uhkaa  Yhdysvaltain ja eräiden muiden länsimaiden ilmoitus  kisojen diplomaattisesta boikotista.
 Nämä rajoittavat diplomaattisten edustajiensa osallistumista olympialaisiin vastalauseena Kiinan ihmisoikeusrikkomuksille Xinjiangin alueella.
 Diplomaattinen boikotti osuu pahaan paikkaan, kun lisäksi tiukat koronarajoitukset estävät myös kisaturistien tulon.
 Lue myös:
 Idän suurvaltojen vuoro tavata videoneuvottelussa – Kremlin mukaan Putin ja Xi keskustelevat USA:n ja Naton "aggressiivisista" puheista
 Sauli Niinistö esitti Vladimir Putinille vakavan huolensa jännittyneestä tilanteesta Ukrainan rajoilla – keskustelu Joe Bidenin puhelun jälkeen
 Viron presidentti liittyy Pekingin talvikisojen boikottiin – ei lähde kisavieraaksi "poliittisista syistä"

Venäjän presidentti Vladimir Putin haki videoneuvottelussa Kiinan johtajan Xi Jinpingin tukea – ja sai sitä turvatakuualoitteellensa


Summary: Tampereen tänään avautuneella kasinolla peliriippuvuutta aiotaan huomioida rajoitteilla ja ongelmapelaajia kontaktoimalla. Tutkijan mukaan peliriippuvuudet lisääntyvät, mutta Veikkaus vakuuttaa suitsivansa ihmisten pelaamista

Kasinot, uhkapelit ja rahapeli- ja vedonlyöntipalvelut

Viime vuosina keskustelu pelihaitoista on käynyt kuumana ja esimerkiksi rahapeliautomaatteja on pyritty vähentämään ja rajoittamaan. Samaan aikaan Veikkaus on rakentanut Tampereella uuden kasinon, jonka avajaisia vietetään tänään keskiviikkona.
 – Tämä on mielenkiintoinen kehityskulku, pelitutkija  Jani Kinnunen  Tampereen yliopistosta sanoo.
 Kinnunen viittaa siihen, että samalla kun peliautomaatteja vähennetään kaupoista, avataan kasino, jossa rahapelimahdollisuuksia on huomattavan paljon enemmän kuin nykyisissä pelipaikoissa.
 – Kasinon myötä pelaaminen Tampereen alueella tulee lisääntymään ja niin myös peliriippuvuudet.
 Valtioneuvosto säätelee kasinoiden rakentamisesta Suomessa. Tällä hetkellä Veikkauksella on lupa vain Helsingin ja Tampereen kasinoihin.  Antti Eintola / Yle
 Tieto Tampereelle tulevasta uudesta kasinosta herättää Avominnen riippuvuus- ja päihdehoitaja  Tuija Pekkalassa  ristiriitaisia ajatuksia. Hän on itse peliriippuvainen ja on omien kokemustensa ja myöhemmin työnsä kautta nähnyt sen, että peliriippuvaisten hoito Suomessa on lapsenkengissä.
 – Veikkaus puhuu vastuullisesta pelaamisesta, mutta missä se todella näkyy silloin, kun ihminen tarvitsee apua? Mihin valtion ja Veikkauksen tuottoja käytetään?
 Pekkalan mielestä Veikkauksen tulisi ottaa enemmän vastuuta peliriippuvuuden ennaltaehkäisemisessä ja käyttää tuottojaan siihen, että sairastuneet ihmiset saisivat tasapuolisesti laadukasta hoitoa, jossa myös läheiset otetaan mukaan toipumiseen.
 Suomessa peliriippuvuutta hoitavia paikkoja on Pekkalan mukaan useita, mutta suurin osa niistä on yksityisellä sektorilla, jolloin ihminen joutuu itse maksamaan hoitonsa.
 – Siinä vaiheessa, kun peliriippuvainen on valmis ottamaan apua vastaan, on hänen rahatilanteensa usein niin huono, että hänellä tai läheisillä ei ole rahaa maksaa hoitoa itse.
 Ongelmapelaajille soittoja kasinolta
 Turvallinen peliympäristö. Se on Casino Helsingin ja Casino Tampereen general manager  Tiina Siltasen  mukaan lähtökohta Tampereen uudella kasinolla.
 Siltanen kertoo Veikkauksella olevan paljon erilaisia pelienhallintakeinoja. Niiden tarkoitus on suitsia ihmisten pelaamista niin, että siitä ei syntyisi haittoja.
 Uuden kasinon avaamisen myötä Tampereella suljettiin Feel vegas -peliklubi. "Eli pelitarjonta ei sinänsä lisäänny", kasinon general manager Tiina Siltanen toteaa Antti Eintola / Yle
 Suurin osa pelienhallintakeinoista ovat asiakaslähtöisiä: asiakkaan tulee itse rajoittaa omaa pelaamistaan. Tällaisia rajoituskeinoja ovat esimerkiksi tappiorajan ja pelaamisen aikarajan lisääminen. Kasinolla on myös käytössä estä pelaaminen -painike, jota painamalla asiakas ei voi enää kyseisenä päivänä pelata laisinkaan.
 Äärimmäisin keino on kieltää asiakkaan sisäänpääsy kasinolle. Kiellon voi tehdä asiakas itse tai kasino, jos näyttää siltä, että pelaamisesta aiheutuu suurta haittaa. Sisäänpääsykielto on tällä hetkellä minimissään kolme kuukautta ja maksimissaan vuoden.
 – Me myös käymme niiden asiakkaiden kanssa keskusteluja, joille suosittelemme pelienhallintavälineiden käyttämistä.
 Tällaisia keskusteluja on Siltasen mukaan ollut Casino Helsingissä vuosittain noin 500.
 Tiina Siltanen kertoo, että kun kasinolla huomataan asiakkaan toiminnassa jotain poikkeavaa, kuten pitkään vietetty aika, vuorossa oleva vuoropäällikkö menee keskustelemaan asiakkaan kanssa.  Antti Eintola / Yle
 Kasino tarjoaa heille myös soittoa Peluurista, joka on maksuttomia tuki- ja ohjauspalveluja tarjoava palvelu peliriippuvaisille. Palvelun toimintaa rahoittaa Veikkaus.
 – Kasino ei ole peliongelmaiselle oikea paikka.
 Siltanen kertoo, että tämänkaltaisia pelienhallintakeinoja ei ole käytössä missään muualla kuin Suomen kasinoissa.
 Pelaamisen rajoittaminen ei onnistu peliriippuvaiselta
 Nykyiset pelienhallintakeinot eivät ole olleet Veikkauksella kovin pitkään voimassa. Tämän takia niistä ei ole pelitutkija Jani Kinnusen mukaan vielä kovin paljon tutkimusnäyttöä Suomessa.
 Kansainväliset tutkimukset vastaavanlaisista pelaamisen rajoittamisen keinoista kertovat Kinnusen mukaan sen, että ne hyödyttävät enemmän niin sanottua normipelaajaa.
 Estä pelaaminen -painiketta painamalla asiakas ei pysty saman vuorokauden aikana enää pelaamaan kasinolla.  Antti Eintola / Yle
 Hän nostaa esimerkiksi tappiorajan, joka on vuorokaudessa 500 euroa ja kuukaudessa 2 000 euroa. Tappiorajat ovat pelinjärjestäjän asettamia, joita pelaaja voi itse säätää pienemmäksi. Se ei ole Kinnusen mukaan kuitenkaan helppoa ongelmapelaajalle.
 Peliongelmien ja ongelmapelaajien tunnistaminen kasinoissa on kuitenkin Kinnusen mielestä positiivinen kehityskulku.
 – Mutta onko rahapelijärjestäjän tehtävä lähestyä peliongelmaisia, vai pitäisikö sen tehdä mieluummin sellainen taho, joka toimii pelihaittojen kanssa?
 Minkälaisia ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella siitä torstaihin kello 23:een saakka.

Suomen uusin kasino avattiin Tampereella – asiakkaan itse asettamat rajoitukset eivät tutkijan mukaan auta peliriippuvaista


Summary: Esimerkiksi Kaakkois-Suomen metsäteollisuus käyttää huomattavasti enemmän puuta kuin alueelta saadaan. Metsien huomattava lisäsuojelu voi vaarantaa metsäyhtiöiden raaka-ainepohjan.

Suomi on sitoutunut Euroopan unionin  biodiversiteettistrategiaa n, jonka tavoitteena on suojella 30 prosenttia unionin maa- ja merialueista. Tiukan suojelun piiriin tulisi 10 prosenttia ja väljemmän suojelun piiriin 20 prosenttia alueista.
 Ympäristöministeriön nimittämä tieteellinen asiantuntijaelin Suomen luontopaneeli tulkitsi äskettäin EU:n strategiaa niin, että Suomen jokaisessa maakunnassa pitäisi pyrkiä suojelemaan tiukasti 10 prosenttia metsistä ja 30 prosenttia maapinta-alasta pitäisi saada väljemmän suojelun piiriin.
 Lue lisää:   Luontopaneeli: Suomen metsiä on suojeltava satojatuhansia hehtaareja lisää
 Suuri vaikutus Kaakkois-Suomessa
 Luontopaneelin ehdottomalla lisäsuojelulla olisi erilaiset vaikutukset eri puolilla Suomea. Erityisen suuri vaikutus sillä olisi Kaakkois-Suomessa, jossa on vain vähän suojelualueita. Esimerkiksi Etelä-Karjalassa tiukan suojelun piirissä on vain noin 1 prosenttia maa-alueista ja Kymenlaaksossa noin 2 prosenttia.
 Samalle alueelle on kuitenkin keskittynyt suuri osa Suomen metsäteollisuudesta.
 – Näissä maakunnissa käytetään noin 30 prosenttia Suomen puunkäytöstä, vaikka niiden metsäpinta-ala on vain 3,5 prosenttia koko Suomen metsäpinta-alasta, Luonnonvarakeskuksen johtava tutkija  Kari T. Korhonen  kertoo.

 Metsien huomattavalla lisäsuojelulla olisi suuri vaikutus myös Kaakkois-Suomen metsäteollisuuden raaka-ainehuoltoon. Puuvirrat tehtaille voisivat vähentyä sekä omalta alueelta että naapurimaakunnista.
 – Kaakossa on paljon puuteollisuutta.Sitä kautta seurannaisvaikutukset hakkuiden vähentymisestä kohdistuisivat erityisen voimakkaasti juuri Etelä-Karjalan ja Kymenlaakson maakuntiin, Luonnonvarakeskuksen johtava tutkija Kari T. Korhonen sanoo.
 Suomen velvoitteita ei ole määritelty
 EU:n biodiversiteettistrategian 30 prosentin kokonaissuojelutavoite ja 10 prosentin tiukan suojelun tavoite koskee koko unionin aluetta, eikä sitä ole vielä jyvitetty eri jäsenmaille.
 Suomelle tulevia velvoitteita ei siis vielä tiedetä.
 Suomen luontopaneelin jokaista maakuntaa koskevat suojelutavoitteet ovat siis vain paneelin omia näkemyksiä EU:n tavoitteiden toteuttamisesta.
 Suomen metsistä on suojeltu 13 prosenttia koko metsäpinta-alasta. Kuva on Repoveden kansallispuistosta.  Antro Valo / Yle
 Kovin suuria lisävalvoitteita EU:lta ei Suomelle välttämättä tule. Tämä johtuu siitä, että jo nyt EU:ssa on suojelun piirissä noin 26 prosenttia maa-alueista ja noin 11 prosenttia merialueista.
 Tiukan suojelun osalta tilanne on tosin huonompi. Tällä hetkellä tiukan suojelun piirissä on EU:n maa-alasta keskimäärin vain 3 prosenttia ja alle 1 prosentti meristä.
 Vaatimuksia Suomelle hillitsee nähtävästi myös se, että Suomessa on Euroopan tiukasti suojelluista metsistä yli puolet.
 Hakkuita vaikea lisätä
 Suomen ongelma on kuitenkin se, että suurin osa suojelualueista on Pohjois-Suomessa. EU voikin vaatia Suomea lisäämään suojelua juuri Etelä- ja Keski-Suomessa.
 Luonnonvarakeskus on tehnyt alustavia arvioita siitä, mitä suojelun nostaminen lähemmäksi EU:n 30 prosentin tavoitetta Etelä- ja Keski-Suomessa voisi merkitä hakkumäärien kannalta.
 Yhden  skenaarion  mukaan nykyisellä runsaan 70 miljoonan kuutiometrin vuotuisella hakkuumäärällä metsä- ja kitumaan suojelu voitaisiin kaksinkertaistaa, ja talousmetsienkin luonnonhoitoa lisätä Etelä- ja Keski-Suomessa.
 Esa Hiltula / AOP
 Näin suojeluun tulisi koko maassa vajaa 5 prosenttia lisää metsä- ja kitumaata. Tällöin suojelu ja lisääntynyt talousmetsien luonnonhoito kattaisivat yhteensä noin 30 prosenttia metsä- ja kitumaan pinta-alasta.
 Hakkuita ei kuitenkaan voitaisi enää juurikaan kasvattaa, jos myös tulevaisuuden hakkuumahdollisuudet haluttaisiin säilyttää.
 – Esimerkiksi hakkuutavoitteen nostaminen 80 miljoonaan kuutiometriin vuodessa ei ollut enää mahdollista. luonnonvarakeskuksen erikoistutkija  Leena Kärkkäinen  sanoo.
 Lue seuraavaksi:   Data-analyysi paljastaa: Kaikkein monimuotoisin metsämme on jatkuvasti avohakkuiden kohteena, ja se johtaa luontokatoon

EU:n suojeluvaatimus voi iskeä raskaasti Suomen metsäteollisuuteen: uhkana puupula


Summary: Syyttäjä vaati Peltokankaalle sakkoja jutussa, joka perustuu reilun vuoden takaisiin nettikirjoituksiin.

Perussuomalaisten kansanedustaja  Mauri Peltokangas  on saanut vapauttavan tuomion jutussa, jossa häntä syytettiin kiihottamisesta kansanryhmää vastaan. Pohjanmaan käräjäoikeus hylkäsi syytteen tänään antamallaan päätöksellä.
 Syyte liittyi Peltokankaan noin vuoden takaisiin Facebook-päivityksiin. Syytteen tapauksessa nosti valtakunnansyyttäjä  Raija Toiviainen .
 Oikeuden puntaroitavana on ollut tekstejä, jotka Peltokangas kirjoitti viime vuoden toukokuussa nettiin ja joissa syyttäjän mukaan paneteltiin ja solvattiin turvapaikanhakijoita ja maahanmuuttajia.
 Syyttäjä vaati Peltokankaalle vähintään 40 päiväsakon rangaistusta.
 Kokkolalainen Peltokangas on ensimmäisen kauden kansanedustaja ja puolueensa toinen varapuheenjohtaja. Hän on myös Kokkolan kaupunginvaltuuston toinen varapuheenjohtaja.
 Uutista täydennetään.
 Lue myös:   Kansanedustaja Mauri Peltokangas käräjillä syytettynä kiihottamisesta kansanryhmää vastaan – syyttäjä vaatii sakkorangaistusta ja lainvastaisten viestien poistamista

Pohjanmaan käräjäoikeus: Kansanedustaja Mauri Peltokangas ei syyllistynyt Facebook-kirjoituksissaan kiihottamiseen kansanryhmää vastaan


Summary: Pirkanmaalla Tampereen yliopistollinen sairaala on joutunut ajamaan alas potilaiden kiireettömän hoidon. Selvitimme, mitä se käytännössä tarkoittaa.

Tampereen yliopistollinen sairaala (TAYS)

Vain Pohjois-Pohjanmaa on Pirkanmaan edellä koronaviruksen ilmaantuvuudessa Suomessa, kertoi keskiviikkona Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen eli  THL:n koronakartta .
 Tämä näkyy ja tuntuu Pirkanmaalla. Tampereen yliopistollinen sairaala TAYS kertoi tiistaina ajaneensa lähes kaiken kiireettömän hoidon alas.
 Selvitimme, mitä se käytännössä tarkoittaa.
 TAYSin johtajaylilääkäri  Juhani Sand  sanoo, että koronaepidemian takia kiireetön hoito on käytännössä lopetettu. Kiireetön hoito tarkoittaa sitä hoitoa, jonka voi antaa puolen vuoden kuluessa.
 TAYS keskittyy nyt kiireiseen hoitoon, joka tarkoittaa päivystystapauksia ja kuukauden sisällä hoitoa vaativia potilaita.
 Potilailta on peruttu jo valmiiksi annettuja aikoja tutkimuksiin ja leikkauksiin. Yksin viime viikolla peruttiin noin 150 toimenpidettä.
 – Näin on jouduttu tekemään. Viime ja tällä viikolla on ollut erityisesti perumisia. On peruttu monenlaisia hoitoja, kuten tyrä- ja sappileikkauksia, kyynärpään puhdistusleikkauksia ja tämäntyyppisiä, Sand sanoo.
 Kiireettömän hoidon alasajo tarkoittaa sitä, että jossain vaiheessa jonoja pitää alkaa purkaa. Sekin vaatii taas venymistä henkilöstöltä. Vielä ei tiedetä, milloin purkamisen aika on.
 Vaikka jokainen hoito arvioidaan yksilöllisesti, potilaille voi olla haittaa tutkimuksen ja leikkauksen venymisestä.
 Omikronin arvelleen rantautuvan kunnolla joulun aikaan
 Sekä erikoissairaanhoito että perusterveydenhuolto ovat Pirkanmaalla kuormittuneet koronapotilaiden hoidosta.
 TAYSissa on tällä hetkellä hoidossa 23 koronapotilasta, joista teho-osastolla on kuusi potilasta.
 Määrät eivät kuulosta isoilta, mutta tehohoito sitoo paljon henkilöstöä ja hoitajista on ennestään pulaa.
 Herkästi tarttuvan omikronmuunnoksen ennakoidaan jalkautuvan kunnolla joulun aikana.
 Päälle tulevat vielä joululomat. Henkilöstö alkaa Sandin mukaan väsyä pitkään kuormitukseen.
 Näistä syistä kiireettömästä hoidosta on siirretty työntekijöitä päivystykseen ja koronapotilaiden hoitoon.
 Koronapotilaiden vuoksi ruuhkautunut TAYS on hakenu t hoitoapua myös Seinäjoelta .
 Uusia rajoituksia ennätysviikkoina
 Pirkanmaalla tehtiin taas keskiviikkona uusi koronaennätys. 278 on uusi päiväkohtainen ennätys.
 Edellinen ennätysluku oli maanantailta. Koronatapauksia on Pirkanmaalla enemmän kuin koskaan epidemian aikana. Viime viikolla oli tartuntojen ennätysviikko. Yhteensä epidemian aikana on todettu yli 16 000 tartuntaa.
 Tilannetta on yritetty suitsia monella rajoituksella ja suosituksella. Uudet aluehallintoviraston rajoitukset astuivat voimaan maanantaina Pirkanmaalla, kun kuntosaleilta, uimahalleilta, kaupoilta ja muilta asiakastiloilta vaadittiin uutta tarkkuutta. Vaihtoehtoisesti toimija voi edellyttää asiakkailta ja osallistujilta koronapassia.
 Ennestään Pirkanmaalla on tiukat rajoitukset kokoontumisissa ja ravintoloissa, ellei käytössä ole koronapassia.
 Pandemiaryhmä antoi tiistaina  vielä uusia suosituksia juhliin, kouluihin, tapahtumiin ja vierailuille.
 Vetoomus pirkanmaalaisille
 Johtajaylilääkäri Juhani Sand on Pirkanmaan pandemiaryhmän puheenjohtaja. Hänen mukaansa jokaiselta pirkanmaalaiselta vaaditaan toimia.
 – Nyt on tärkeää kulkea terveinä. Jos kuuluu riskiryhmään iän tai sairauksien suhteen tai kakkosrokotteesta on 5–6 kuukautta, on parasta välttää tilanteita, joissa on paljon ihmisiä koolla.
 Hän vetoaa myös voimassa olevan yleisen maskisuosituksen puolesta.
 – Koitetaan kulkea maskin kanssa, vaikka se kaikkia varmasti harmittaa.
 Sand toivoo myös kolmosrokotusten edistyvän nopeasti.
 Lue lisää:
 Pirkanmaalla uusi ennätys: 278 koronatartuntaa
 Yksi Suomen pahimmista korona-alueista: Tampereen yliopistollisessa sairaalassa käytännössä kaikki kiireetön hoito ajettu alas, Yle seurasi suorana

Sairaala perui viime viikolla 150 toimenpidettä – Suomen toiseksi pahin korona-alue Pirkanmaa kärvistelee ennätysluvuissa


Summary: Tonni loistaa erityisesti huumausaineiden etsinnässä, kertoo Tonnin ohjaaja, ylivääpeli Miikael Koivisto. "Jokainen päivä, mikä yhdessä ollaan Tonnin kanssa, on onnistuminen."

Vuoden 2021 sotakoira löytyy Lapista. Se on Lapin lennostossa työskentelevä Varjoahon Nasta Poika, kutsumanimeltään  Tonni .
 9-vuotias labradorinnoutaja Tonni on koulutettu jäljestämiseen, pienesine-etsintään, huumausaine-etsintään ja henkilöetsintään. Se työskentelee yhdessä ohjaajansa, ylivääpeli  Miikael Koiviston  kanssa.
 Koivisto kertoo, että Tonni loistaa erityisesti huumausaine-etsinnässä.
 – Se on siinä oikeasti hyvä. Ja myös kadonneiden etsinnässä ollaan annettu virka-apua poliisille ja muille viranomaiselle, hän sanoo.
 Suomen Kennelliitto jakaa vuosittain palkinnot vuoden virkakoirille, jotka ovat toimineet ansiokkaasti tehtävässään ihmisen apuna.
 Viisi virkatahoa valitsee kukin keskuudestaan vuoden poliisikoiran, vuoden vankilakoiran, vuoden rajakoiran, vuoden tullikoiran ja vuoden sotakoiran. Kennelliitto on julkaissut verkossa aikkien palkittujen virkakoirien esittelyt  videoiden muodossa  (siirryt toiseen palveluun).
 Kuuntele alta Tonnin ohjaajan Miikael Koiviston kehut työkaveristaan:
 Jo ensitapaaminen enteili hyvää
 Jo ensitapaaminen yhdeksän vuotta sitten enteili kaksikon sujuvaa yhteistyötä. Tonni oli vasta alle kahdeksanviikkoinen, kun Koivisto tapasi sen ensi kerran Varjoahon kennelissä, Jyväskylän kupeessa.
 – Menin istumaan nurmikolle, ja se tuli istumaan syliin. Meillä synkkasi heti ajatukset yhteen. Peli oli menetetty omalta kohdalta. Loppu on historian havinaa, Koivisto summaa.
 Tänä vuonna Tonnin polvi leikattiin, mutta se on parantunut ennalleen, mikä sallii Tonnin tehdä töitä täyspäiväisesti. Ja niin se tekeekin.
 – Tonni on aina valmis töihin ja treenaamaan, jos vain isäntä on valmis. Jokainen päivä, mikä yhdessä ollaan Tonnin kanssa, on onnistuminen.
 Jukka Patynen
 "Tonni on aina valmis tekemään töitä"
 Tonnin ura jatkuu virkakoirana niin kauan kuin sen fyysinen toimintakyky riittää. Koivisto arvelee, että Tonni paiskii töitä vielä parisen vuotta, minkä jälkeen se saa jäädä viettämään eläkepäiviä.
 Vaan millaiset ominaisuudet tekevät hyvän sotakoiran?
 – Koiran periksiantamattomuus ja koulutettavuus. Tonnikin on aina valmis tekemään töitä, välillä vähän liikaakin, Koivisto listaa.
 Tonnille on helppo antaa kouluasteikolla arvosana.
 – Annan Tonnille täyden kympin. Mitä vajauksia on, se hyvin pitkälti johtuu narun toisesta päästä eli meikäläisestä.
 Palkinto luovutetaan Tonnille ja sen ohjaajalle tulevana lauantaina Koiramessuilla Helsingin Messukeskuksessa. Palkinnon saavat myös rajakoira Alma, vankilakoira Vilma, poliisikoira Rami sekä tullikoira Vimma.
 Lue myös:
 Vartiuksessa työskentelevä Vimma on vuoden 2021 tullikoira – paljastanut satoja tuhansia savukkeita
 Belgianpaimenkoira Alma on Vuoden rajakoira – Alma työskentelee Nuijamaan raja-asemalla
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun 16.12. kello 23 saakka.

Vuoden 2021 sotakoira on Lapin lennostossa työskentelevä labradorinnoutaja Tonni – ohjaaja: "Annan Tonnille arvosanaksi täyden kympin"


Summary: Avajaisissa esiintyy Eppu Normaali yhdessä Tampere Filharmonian ja pianisti Iiro Rantalan kanssa.

Tampereen uudessa kansiareenassa juhlitaan tänään virallisia avajaisia. Kello 18 alkavassa tapahtumassa pääesiintyjänä nähdään  Eppu Normaali  -yhtye yhdessä  Santtu-Matias Rouvalin  johtaman  Tampere Filharmonian  ja pianisti  Iiro Rantalan  kanssa.
 Esimerkiksi Tampereen kaupunki on kutsunut noin 80 vierasta avajaisiin. Osa on perunut tulonsa Pirkanmaan pahenevan koronatilanteen takia. Tänään Tampereen yliopistollisen sairaalaan seurantaan kirjattiin ennätyksellinen määrä uusia tartuntoja.
 Tampereen areena on muutettu alkuviikon aikana kiekkokaukalosta konserttitilaksi.  Marjut Suomi / Yle
 Tähän mennessä kutsuvieraista kymmenkunta on perunut tulonsa avajaisiin koronatilanteen takia, kertoo Tampereen pormestari  Anna-Kaisa Ikonen .
 – Kyllähän tämä on tilanteena todella ristiriitainen. Samaan aikaa meillä on niin upea asia, uuden areenan avautumishetki ja me haluamme sitä juhlistaa, mutta samalla ihan ymmärrettävää on, että tulee huolia pahenevasta koronatilanteesta, Ikonen sanoo.
 Turvallisuusarviointia on Ikosen mukaan tehty tarkasti tapahtuman alla ja hän uskoo, että tapahtuma voidaan turvallisesti järjestää.
 – Tiedän, että siellä ovat järjestäjät tehneet kaikkensa. On keskusteltu siitä, että nyt on erittäin tärkeää, että jokainen sinne tuleva käyttää maskia, desinfioidaan käsiä ja pidetään etäisyyksiä mahdollisimman paljon. Omalla käytöksellämme voimme paljon vaikuttaa, Ikonen painottaa.
 Tampereen Areenan ympäristön ajoesteitä on testattu keskiviikkona päivällä. Juha Kokkala / Yle
 Areenan ensimmäiset tapahtumat olivat joulukuun alussa. Jälkipyykkiä on pesty pitkään, sillä kävi ilmi, että 26 000 jääkiekkokatsojan joukossa oli useita koronapositiivisia ihmisiä. Yksi heistä oli ulkoministeri  Pekka Haavisto . Kasvomaskeja käytettiin vain vähän.
 Pirkanmaan alueellinen pandemiaohjausryhmä eli koronanyrkki tiukensi eilen alueen koronasuosituksia. Koronanyrkki suositteli, että massatapahtumia ja ruuhkatilanteita kannattaa välttää, jos ei ole ottanut rokotuksia tai jos kuuluu riskiryhmään ja toisesta rokotuksesta on yli viisi kuukautta aikaa.
 Lisäksi se suositteli rajaamaan yksityistilaisuuksien osallistujamäärän 20 ihmiseen. Koulujen maskisuositus laajeni kaikkiin kouluihin 4. luokasta alkaen.
 Pirkanmaa on tällä hetkellä yksi Suomen pahimmista korona-alueista. Ilmaantuvuus on yli 500 tapausta per 100 000 asukasta 14 päivän aikana. Vain Pohjois-Pohjanmaalla tilanne on pahempi.
 Areenan tapahtumat vaikuttavat liikenteeseen ja bussilinjoihin. Rajoitusaika alkaa iltayhdeksän jälkeen.
 Lue myös :
 Pirkanmaalla uusi ennätys: 278 koronatartuntaa
 Yksi Suomen pahimmista korona-alueista: Tampereen yliopistollisessa sairaalassa käytännössä kaikki kiireetön hoito ajettu alas
 Osa kutsuvieraista perui osallistumisensa Tampereen areenan avajaisiin koronatilanteen takia
 Jääkiekkopelissä yleisöltä puuttui maskit, mutta kaupassa ne ovat – ihmisen käytökselle löytyy ainakin kahdeksan eri syytä
 26 000 ihmistä katsoi jääkiekkoa Tampereen areenalla – matsin jälkeen koronaan sairastunut: "Jälkiviisaana sanon, että ilman muuta maski kaikille"
 Tältä näytti Tampereen areenan avausilta: Väärä palohälytys, katsojien protesti, "säkenöivät puitteet", Saarelan hattutemppu ja Ilveksen juhlat

Tampereen uuden monitoimiareenan avajaisia vietetään pahenevassa koronatilanteessa – pormestari: "Kyllähän tämä on tilanteena todella ristiriitainen"


Summary: UPM:n toimitusjohtaja Jussi Pesonen sanoo, että jos sopimus syntyy ilman lakkoa, Suomesta ei suljeta koneita sopimuskauden aikana. Jos lakko alkaa, neuvottelijat eivät voi enää tällaista luvata.

Paperiliitto kertoi eilen uhkaavansa lakolla UPM:n paperitehtaita.Lakon on määrä alkaa tammikuun alussa, ellei neuvottelutulosta uudesta työehtosopimuksesta saavuteta sitä ennen.
 Lakko kestäisi kolme viikkoa.
 UPM Jämsänkosken tehtaan Communication Papersin pääluottamusmies, Paperiliiton hallituksen jäsen  Timo Hietanen  toteaa, että neuvottelut työnantajapuolen kanssa ovat umpisolmussa.
 Hietasen mukaan työnantaja on puhunut jo siitäkin, että paperikoneita ajettaisiin lakon tullessa pysyvästi alas. Uhan alla saattaisi olla esimerkiksi Jämsänkosken PK6, joka valmistaa aikakausi- ja sanomalehtipaperia.
 –  Uhkailua ollut, etteivät kaikki koneet lähtisi yleensä koko Commucation Papersissa lakon jälkeen käyntiin. Tämä on todella ikävää, että keskustelua käydään tällä tasolla. Tämä on ihmisten pelottelua. Yhteinen ratkaisu olisi tärkeämpi kuin tämäntyyppinen keskustelu, sanoo Hietanen.
 Tällaista uhkausta on siis työnajantapuolelta tullut?
 – Kyllä aivan selkeästi.
 UPM:n toimitusjohtaja  Jussi Pesonen  kertoo STT:lle antaneensa graafisen paperin liiketoiminnan neuvottelijoille mandaatin, että jos löytyy tuottavuutta ja kilpailukykyä parantava sopimus, UPM sitoutuu siihen, että Suomesta ei suljeta koneita sopimuskauden aikana. Tämä mandaatti poistuu, jos lakko alkaa.
 Pesonen katsoo, että syy siihen, ettei Paperiliiton kanssa ole päästy työehtosopimuspöytään, on valta.
 – En osaa siihen muuta sanoa. Paperiliitto roikkuu vanhassa, hän sanoo STT:lle.
 UPM:n Jämsänkosken tehtaan johtaja  Kari Isokääntä  ei halua kommentoida koneiden sulkemispuheita millään tavalla. Hän sanoo, etteivät tällaiset asiat ole olleet neuvottelupöydässä, koska neuvotteluja ei ole käyty.
 Isokäännän mukaan Jämsänkosken tehtaan tilanne on tällä hetkellä ihan hyvä, ja myös aikakaus- ja sanomalehtipaperia valmistavan Jämsänkosken paperikoneen tilauskirjat ovat Isokäänän sanoin “ihan hyvällä mallilla”.
 Alkaessaan paperiliiton lakko koskisi UPM:n Jämsänkosken tehtaalla noin 350 työntekijää ja hiljentäisi kolme paperikonetta. Jämsässä on tuoreessa muistissa UPM:nKaipolan tehtaan lakkautus, joka jätti työttömäksi yli 400 työntekijää.
 UPM haluaa viisi sopimusta, Paperiliitto yhden
 UPM on halunnut solmia erilliset sopimukset viidelle liiketoiminta-alueelleen, joilla Paperiliitto on sopimuskumppani. Syynä on muun muassa, että nykyinen sopimusjärjestelmä on rakennettu paperin kasvuun, eikä malli enää palvele monialaista yritystä.
 Paperiliitto haluaisi sopia kaikille UPM:n tehtaille yhden sopimuksen.
 Hietanen toivoo, ettei kiista etene lakkoon asti.
 – Tässähän voi käy niin, että valtakunnansovittelija tulee pöytään ja saataisiin neuvottelut käyntiin. Olisi parasta, että joulun pyhien aikaan ja niiden ympärillä voitaisiin saada sopimus aikaan. Toivotaan, ettei lakkoa tulisi.
 Pesonen pitää lakonuhkaan ajautunutta tilannetta harmillisena.
 – On todella ikävää, että tähän tilanteeseen on ajauduttu, vaikka olemme pyrkineet määrätietoisesti neuvotteluihin keväästä asti. Minulle on tärkeää, että katsomme nyt pitkälle tulevaisuuteen ja pitkän aikavälin toiminnan edellytyksiä, emmekä optimoi vain lyhyellä aikavälillä.
 UPM:llä on viisi lakkouhan piirissä olevaa liiketoimintaa, joista jokaisella on omanlaista tuotantoa: graafisia papereita, tarroja, erikoispapereita, sellua ja biopolttoaineita.
 – Yritämme nyt johtaa monialaista kasvuyritystä graafisen paperin historialla, Pesonen sanoo.
 Graafisten papereiden kysyntä on kuitenkin hiipuva. UPM:llä on Suomessa 6 800 työntekijää. Näistä paperipuolella on 1 900 työpaikkaa.
 Eri osa-alueita on Pesosen mukaan vaikea niputtaa yhden työehtosopimuksen alle. Eri liiketoiminnoissa on erilaiset menestystekijät, työ pitäisi järjestää eri tavalla ja markkinoiden logiikka on eri aloilla erilainen.

Kovia väitteitä paperiteollisuudesta: Pääluottamusmiehen mukaan UPM uhkaa sulkea paperikoneita pysyvästi, jos lakko alkaa


Summary: Onnettomuustutkintakeskus on selvittänyt Hyvinkäällä syyskuussa sattunutta lento-onnettomuutta, jossa kuoli yksi ihminen ja loukkaantui toinen.

Onnettomuustutkintakeskus (Otkes) on edennyt Hyvinkäällä  tapahtuneen lentoturman  tutkimisessa.
 Experimental-lentokone syöksyi maahan laskeutumisen yhteydessä 27. syyskuuta hieman puolenpäivän jälkeen. Onnettomuudessa menehtyi yksi koneen lentäjä ja matkustaja loukkaantui vakavasti.
 Otkesin mukaan  onnettomuuteen joutuneessa koneessa ei ollut teknistä vikaa. Tutkinnassa on myös selvinnyt, että koneen ohjaaja sai lennon aikana sairauskohtauksen.
 Tutkinta valmistuu arviolta loppukeväästä 2022, Otkes kertoo.
 Lue lisää aiheesta:
 Hyvinkään lentoturmassa ei epäillä rikosta, Onnettomuustutkintakeskus aloittaa turman syyn varsinaisen tutkinnan
 Pieni lentokone teki epäonnistuneen laskeutumisen Hyvinkäällä – lentäjä menehtyi, koneessa ollut matkustaja sairaalahoidossa

Onnettomuustutkintakeskus: Hyvinkään lentoturmakoneen ohjaaja sai sairauskohtauksen – teknisen vian mahdollisuus suljettiin pois


Satakunnan aluehallintovirasto on myöntänyt ympäristöluvan Bioenergo Oy:n Porin Kaanaankorven teollisuusalueelle suunnittelemalle biokonversiolaitokselle,
 Lupa koskee bioetanolin, nesteytetyn biokaasun ja raakaligniinin valmistusta puubiomassasta. Laitoksen tuotantokapasiteetti on noin 63 000 kuutiometriä bioetanolia, noin 22 000 tonnia nesteytettyä biokaasua ja noin 70 000 tonnia raakaligniiniä vuodessa.
 – Myönteinen lupapäätös on hieno uutinen sekä hankkeen eteenpäin viemisen että Porin talousalueen kannalta, sanoo Bioenergon hallituksen puheenjohtaja  Timo Saini  yhtiön tiedotteessa.
 Laitoksen toiminnasta ei Sainin mukana aiheudu mainittavia vaikutuksia ympäristön asutukselle tai virkistyskäytölle.
 Biokonversiolaitos jalostaisi sahanpurusta ja puuhakkeesta toisen sukupolven bioetanolia ja nesteytettyä biokaasua. Toteutuessaan se olisi suurin teollinen investointi Porissa vuosikymmeniin.
 Täydellä kapasiteetilla Bioenergo työllistäisi suorasti ja epäsuorasti arviolta 250 työntekijää.
 Lue myös:
 EU:n ilmastopaketti uhkaa Poriin suunniteltua 150 miljoonan euron investointia: "Aikaa vaikuttaa on korkeintaan vuosi"

Meri-Porin biokonversiolaitokselle ympäristölupa – toteutuessaan työllistäisi arviolta 250 työntekijää


Summary: Toimista on tarkoitus päättää valtioneuvoston istunnossa huomenna torstaina. Eilen kokoontunut sote-ministeriryhmä teki hallitukselle esityksen matkustusrajoitusten kiristämisestä.

Sisäministeriö esittää negatiivisen koronatestin vaatimista EU- ja Schengen- alueen ulkopuolelta tulevilta tiistaista alkaen.
 Asiasta kertoo sisäministeri  Krista Mikkonen  (vihr.) Twitterissä.
 Toimista on tarkoitus päättää valtioneuvoston istunnossa huomenna torstaina. Ministeriryhmä sopi jo eilen tiistaina tavoista, joilla omikronmuunnoksen tuloa Suomeen yritetään hidastaa, ja varsinaisia päätöksiä odotetaan torstaina.
 Tämä on päivittyvä uutisjuttu, johon lisätään tietoa.
 Suomessa halutaan välttää tilanteen äityminen yhtä pahaksi kuin Norjassa ja Tanskassa. EU- ja Schengen-maiden ulkopuolelta tulevilta matkailijoilta edellytetään vastaisuudessa tuore negatiivinen testitodistus, vaikka tulijalla olisi jo rokotussuoja.
 Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) kertoi  tiistaina Ylen haastattelussa , että sosiaali- ja terveysministeriö ja sisäministeriö ehdottavat hallitukselle maahantulon rajoitusten huomattavaa kiristämistä.
 Toimilla pyritään varmistamaan myös se, että Lappiin tulevat joulunajan brittituristit eivät toisi virusta mukanaan.
 Matkailu- ja ravintola-alaa edustavan MaRan toimitusjohtaja  Timo Lappi   sanoo , että matkailun alkava joulusesonki ei kestä tiukkoja rajoituksia.
 Lappi toivoi, ettei tiukkoja rajoituksia otettaisi käyttöön juuri joulusesongin kynnyksellä.
 Hallituksessa käydään keskustelua lisäksi siitä, pitäisikö EU- ja Schengen-maiden sisäiset rajatarkastukset palauttaa, mutta tästä ei ole vielä päätöksiä.

Sisäministeri Mikkonen kiristäisi tiistaina Suomeen matkustamista EU- ja Schengen-alueiden ulkopuolelta, hallitus päättää toimista huomenna


Summary: Syöpäyhdistysten perinteinen nikotiinivalistus oli yli vuoden ajan tauolla. Nyt tupakkatuotteiden vaaroista on päästy jälleen kertomaan oppilaitoksiin. Huolta on herättänyt etenkin nuorten nuuskaus.

Pitkään jatkunut korona-aika aiheutti merkittävän tauon lasten ja nuorten perinteiselle nikotiinivalistukselle.
 Syöpäyhdistykset ovat vasta viime kuukausina päässeet uudelleen kouluille järjestämään tupakkatuotteista varoittavia oppitunteja. Esimerkiksi Pohjois-Karjalassa taukoa ehti kestää puolitoista vuotta.
 Tilanne on paikoin johtanut nikotiinituotteiden – erityisesti nuuskan – käytön kasvuun.
 – Ylä- ja alakouluilta on tullut huolestuneita yhteydenottoja. Jopa viidesluokkalaisissa on nyt nuuskan kokeilijoita ja käyttäjiä, Pohjois-Karjalan syöpäyhdistyksen sairaanhoitaja  Marjo Pylkäs  kertoo.
 Marjo Pylkäs kiertää työkseen pohjoiskarjalaisilla kouluilla kertomassa nikotiinin vaaroista. Jalkautumisiin tuli noin 1,5 vuoden tauko koronan takia. Petri Karvinen / Yle
 Pylkkään mukaan nikotiinivalistusta on viime aikoina keskitetty oppilaitoksiin, joissa nuuskaaminen pääsi tauon aikana lisääntymään. Kasvotusten keskustelemista toivotaan enemmän kuin mitään muita valistuksen muotoja.
 – Juuri nyt nikotiinituotteista trendikkäin on nuuska. Sitä käytetään  tuoreen kouluterveyskyselyn mukaan  etenkin ammattikouluissa ja urheiluseuroissa mutta myös muualla, Pylkäs kertoo.
 Nikotiinin määrä vaikeuttaa lopettamista
 Pohjoiskarjalaisessa ammattiopisto Riveriassa nuuskaamiseen aiotaan pian puuttua uudella tavalla. Kampusmestari  Kalle Antikaisen  mukaan suunnitteilla on lopettamiskampanja, jossa nuoria kannustetaan irti nikotiinista ilon kautta.
 Ammattiopiston kampusmestari Kalle Antikainen näkee työssään paljon nuuskan käyttöä. Koulun alueella kaikkiin nikotiinituotteisiin on nollatoleranssi. Ari Tauslahti / Yle
 Työkseen opiskelijoiden parissa kiertävä Antikainen kertoo kohtaavansa nuuskaamista joka päivä. Hänen mukaansa moni haluaisi lopettaa, muttei tiedä, miten.
 – Nuuskassa on enemmän nikotiinia kuin tupakassa, joten käytön lopettaminen on hankalampaa kuin tupakoinnin. Kyllä se on asia, joka selvästi tympii käyttäjiä, Antikainen kertoo.
 Nuuskan myynti on Suomessa kiellettyä, mutta käyttäjät saavat hankittua aineensa tuttujen välityksellä ulkomailta. Ari Tauslahti / Yle
 Antikaisen mukaan nuuskaamista yritetään usein piilottaa, koska tapaa hävetään. Nuuskaajan kuitenkin tunnistaa pullottavasta ylähuulesta ja taskussa näkyvästä kiekosta. Nuuskan säännöllinen käyttö puolestaan heikentää suun terveyttä pysyvästi ja näkyvästi.
 Nimettömänä pysyttelevä 18-vuotias nuuskaaja kertoo monen aloittavan aineen käytön jo alaikäisenä.
 – Itselläni se on pinttynyt tapa, jonka aloitin sen jälkeen, kun lopetin tupakoinnin. Mutta en minä tällä ylpeile, haluaisin lopettaa, nuori nainen kertoo.
 – Nuuskaan liittyy selvästi enemmän stigmaa kuin tupakkaan, mikä on vähän outoa. Minusta jokaista nikotiinituotteen käyttäjää pitäisi kannustaa irti pääsemiseen eikä ainakaan osoittaa sormella ja tuomita, hän jatkaa.
 Nuuskapussit ovat pieniä, mutta erottuvat käyttäjänsä huulen alta yleensä selvästi. Ari Tauslahti / Yle
 Aiheesta voi keskustella 16.12.2021 kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Tulli paljasti laajoja nuuskan salakuljetusrinkejä pääkaupunkiseudulla – nuuskaa takavarikoitu tuhansia kiloja ja rikoshyöty miljoonia euroja
 Päivittäinen tupakointi väheni – nuuskaaminen yleistyi
 Urheiluseuroja kannustetaan nuorten nuuskankäytön kitkemiseen Kuopiossa

Korona vei perinteisen nikotiinivalistuksen kouluilta 1,5 vuodeksi – nyt nuuskatilanne on kiristynyt alakouluissakin


Summary: Helsingin kasvatus- ja koulutuslautakunta päätti tiistaina esittää lisärahoitusta varhaiskasvatuksen työvoimapulan helpottamiseksi. Varhaiskasvatus on saamassa 5,5 miljoonan tasokorotuksen ensi vuodelle.

Helsingin kasvatus- ja koulutuslautakunta päätti tiistaina esittää lisärahoitusta varhaiskasvatuksen työvoimapulan helpottamiseksi.
 Koko kasvatuksen ja koulutuksen toimialan budjettia ollaan kasvattamassa ensi vuodelle 65 miljoonaan euroon eli noin 5,5 prosenttia. Varhaiskasvatuksen rahoitukseen tehdään 5,5 miljoonan tasokorotus kuluvaan vuoteen verrattuna.
 Helsingissä on viime vuosina ollut kymmeniä avoimia varhaiskasvatuksen työpaikkoja, joihin ei ole löytynyt tekijää. Syksyllä varhaiskasvatuksen opettajien paikoista viidennestä hoiti muodollisesti epäpätevä henkilö.
 Kasvatuksesta ja koulutuksesta vastaava apulaispormestari  Nasima Razmyar  (sd.) sanoo , että resurssipulasta ja sen korjaamisesta on puhuttu paljon, ja nyt olisi tekojen paikka.
 Kaupunki panostaa tasokorotuksen lisäksi miljoona euroa toimenpiteisiin, joilla pyritään saamaan paiväkotien sijaisuuksista nykyistä pysyvämpiä.
 – Jokaiseen yksikköön pyritään saamaan ryhmissä kiertävä vakituinen sijainen. Nyt tähän varhaiskasvatuksen tilanteeseen pitää pyrkiä kaikin keinoin puuttumaan ja korjaamaan sitä, Razmyar sanoo.
 Hän muistuttaa, että kaupungin strategia lähtee siitä, että yhä suurempi osa lapsista osallistuisi varhaiskasvatukseen.
 Varhaiskasvatuksen osallistumisasteen nostamisen taustalla on muun muassa ajatus maahanmuuttajien sujuvammasta integroitumisesta yhteiskuntaan ja työelämään.
 Yksityisen hoidon tuen kuntalisän korottamiseen 1.6.2022 alkaen on varattu miljoona euroa. Vuonna 2023 korotus kertaantuu kahdeksi miljoonaksi.
 Ensi vuonna lasten määrän ennakoidaan kasvavan kaupungin omissa päiväkodeissa 150:llä.
 Koululaisten väliset erot oppimisessa kasvaneet
 Razmyar on huolissaan siitä, että pääkaupunkiseudun koululaisten väliset erot oppimisessa ovat kasvaneet enemmän kuin muualla Suomessa. Razmyar viittaa  matematiikan taitoja selvittäneeseen kansallisen koulutuksen arviointikeskuksen (Karvi) raporttiin.
 – Kertoo siitä, ettemme ole onnistuneet riittävästi puuttumaan alueiden eriytymiseen, Razmyar sanoo.
 Hänen mukaansa kasvatuksen ja koulutuksen toimialabudjetin rahaa on tarkoitus jakaa painotetusti kehitettäville alueille.
 Razmyarin mukaan heikoimmin voivia alueita painotetaan myös pandemian tuhojen korjaamiseen tarkoitettuja miljoonia jaettaessa.
 Kaupunki on varannut koronasta elpymistä edistäviin toimenpiteisiin vuosille 2022–2023 erillismäärärahaa, josta yhteensä 17 miljoonaa euroa on varattu kasvatuksen ja koulutuksen toimialan käyttöön.
 Razmyarin mukaan käytännön toimet ovat esimerkiksi erityisopettajien ja koulunkäyntiavustajien palkkaamista.
 Rahaa käytetään myös opettajien hyvinvoinnin lisäämiseen kuten täydennyskoulutukseen ja työnohjaukseen.
 Kaupunginvaltuusto on jo aiemmin päättänyt jatkaa palkkaohjelmaa, jolla voidaan korottaa palkkoja aloilla, joilla on ollut rekrytointivaikeuksia.
 Toimialan tulosbudjetissa on myös erillinen 200 000 euron potti. Sitä käytetään valtuustoaloitteiden toteuttamiseen kuten  kiusaamisvilkkuun  eli hälytysnappiin, jolla voi ilmoittaa kiusaamisesta välitunnin aikana.
 Oppilasta kohden 550 euroa enemmän rahaa
 Kasvatuksen ja koulutuksen toimialan budjetti on kokonaisuudessaan ensi vuonna 1,34 miljardia euroa. Rahaa on oppilasta kohden 550 euroa enemmän kuin edellisenä vuonna.
 Tuottavuutta haetaan hallinnon kuluista sekä kilpailuttamalla aiempaa suurempi osa ruoka- ja siivouspalveluista.
 Toimialan päättämät lisäpanostukset siis ylittävät määrärahojen kokonaislisäyksen. Tämän mahdollistaa toimenpiteet, jotka vähentävät jo olemassa olevan toiminnan menojen kasvua.
 Tuottavuustoimenpiteillä varaudutaan kaupunkistrategian periaatteiden mukaisesti hillitsemään menojen kasvua tulevina vuosina.
 Hallinnon toimintaa tehostetaan uudelleenjärjestelemällä tehtäviä, tilojen käyttöä tehostamalla ja lisäämällä digitalisaatiota.
 Voit keskustella aiheesta torstaihin 16.12.2021 kello 23 saakka.
 Lue myös:
 Varhaiskasvatuksen tilanne Helsingissä on niin huono, että sen pelätään romahtavan – Kysyimme, miten kaupungin päättäjät aikovat ratkoa asiaa
 Varhaiskasvatuksen työvoimapula syvenee – opettaja: "Kuka tätä työtä tekisi, jos minä kävelen ulos päiväkodista?"
 Vantaan kaupunki paikkaa lastenhoitajapulaa oppisopimuskoulutuksella – jo opiskeluajalta maksetaan palkkaa 2 044 euroa kuussa

Helsinki kaavailee varhaiskasvatukseen miljoonapakettia henkilöstöpulan helpottamiseksi – jokaiseen päiväkotiin vakituinen sijainen


Summary: Rokotustahdin nopeuttamiseksi apuun halutaan muun muassa lähihoitajat, työterveyshuolto, opiskelijat, puolustusvoimat ja kansalaisjärjestöt. SuPerin puheenjohtajaa haastateltiin aiheesta Ylen aamussa ja Ykkösaamussa keskiviikkona.

Suomen lähi- ja perushoitajaliiton SuPerin puheenjohtaja  Silja Paavola  uskoo, että lähihoitajien perehdyttäminen rokotuksiin voidaan hoitaa ripeästi ja turvallisesti.
 – Oletan, että perehdytys tapahtuu nopeasti. Kyllä tässä potilasturvallisuus taataan, Paavola sanoi Ylen aamussa keskiviikkona.
 Hallitus suunnittelee kolmansien koronarokotusten vauhdittamista kutsumalla apuun muun muassa sote-alan opiskelijoita ja lähihoitajia.
 Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  sanoi  A-studiossa tiistaina , että myös eläkkeellä olevat terveydenhuollon ammattilaiset ja puolustusvoimat pyydetään auttamaan rokotustalkoissa.
 Lain mukaan rokotuksen pistoksena saa antaa vain lääkäri tai asianmukaisen rokotuskoulutuksen saanut sairaanhoitaja, terveydenhoitaja tai kätilö.
 Paavolan mukaan perehdytys rokotteen antamiseen annetaan.
 – Kerromme, mikä on rokotteen tavoite, mitä siinä voi tapahtua, mitä siinä seurataan. Ei tarvitse tietää, miten rokote on valmistettu.
 Joulunajan rokotuksiin toivotaan löytyvän opiskelijoita ja vapaaehtoisia, jotta valmiiksi sovittuja lomia ei jouduta perumaan.
 – Työntekijät ovat jo valmiiksi ylikuormittuneita kaikin tavoin. Jos löydämme vapaaehtoisia, niin rokotuksia voidaan hoitaa myös joulun aikaan, Paavola sanoi Ykkösaamussa.
 Lue myös:
 Päivittyvä korona-artikkeli
 Rokotelinjauksia hoputtanut Krista Kiuru: Tyhjäkäynnin jälkeen rokotekone laitetaan käyntiin
 Ministeri Kiuru: Maahantulorajoitukset kiristyvät – kolmansiin rokotuksiin on pyydetty apua puolustusvoimilta

Kolmansiin rokotuksiin halutaan nyt vauhtia – SuPer: Lähihoitajien perehdytys tapahtuu nopeasti


Summary: Kaupan liitto uskoo päivittäistavaroiden verkkokaupan jatkavan kasvuaan. Tällä hetkellä verkkokaupan osuus on noin kolme prosenttia päivittäistavarakaupasta.

Elintarvikkeiden, juomien ja tupakan vähittäiskauppa

Päivittäistavaroiden verkkokauppaa säännöllisesti käyttävien määrä on yli kaksinkertaistunut verrattuna alkuvuoteen 2020 eli aikaan ennen koronapandemiaa, kertoo Kaupan liitto tiedotteessaan.
 Kaupan liiton arvion mukaan verkkokauppa on tällä hetkellä noin kolme prosenttia kaikesta päivittäistavarakaupasta. Neljän vuoden kuluttua osuuden odotetaan olevan jo yli viisi prosenttia, mikä on lähes yhtä paljon kuin Ruotsissa tällä hetkellä.
 Etenkin lapsiperheet ostavat päivittäistavaroita verkkokaupasta nykyään muita enemmän. Tästä ryhmästä löytyy myös eniten kiinnostusta kokeilemaan verkkokauppaa päivittäistavaroiden ostamiseen.
 Lapsiperheet käyttävät verkkokauppaa ennen kaikkea säästääkseen aikaa ja vaivaa. Yli 65-vuotiailla sen sijaan suurin syy päivittäistavaroiden ostamiseen verkkokaupasta on ollut halu välttää pandemian aikana kontakteja.
 Perinteiset kaupat ovat saaneet haastajia
 Päivittäistavaroiden verkkokaupan valintakriteerit vaihtelevat paljon erilaisten asiakaskuntien välillä. Valintaan vaikuttavat muun muassa hinta, aiemmat kokemukset sekä kanta-asiakkuudet. Perinteisten ruokakauppojen rinnalle on kuitenkin jo noussut uusia haastajia, jotka ovat jo löytäneet myös omaa asiakaskuntaa.
 Kaupan liiton mukaan muun muassa kokeilunhalu ohjaa juuri niin sanottujen haastajien asiakaskuntaa enemmän kuin päivittäistavarakaupan perinteisten toimijoiden asiakkaita.
 – Kokeilunhalu haastajayritysten asiakaskunnassa ennakoi sitä, että digitaaliset päivittäistavaramarkkinat muovautuvat vielä voimakkaasti lähivuosina Suomessa, arvioi Kaupan liiton pääekonomisti  Jaana Kurjenoja  tiedotteessa.
 Tämän vuoden aikana eniten käytetyt päivittäistavaroiden verkkokaupat ovat olleet S- ja K-ryhmien verkkokaupat sekä hävikkituotteisiin erikoistunut Fiksuruoka.fi.
 Miedot alkoholijuomat puuttuvat verkkokaupoista
 Kaupan liiton tuoreen tutkimuksen mukaan lähes puolet asiakkaista haluaisi ostaa verkkoruokakaupastaan myös mietoja, enintään 5,5 prosenttisia alkoholijuomia.
 Se ei kuitenkaan ole tällä hetkellä lain mukaan mahdollista. Kaupan liiton toimitusjohtajan  Mari Kiviniemen  mukaan ikärajan valvomisen vaikeuteen vetoaminen ei ole hyvä syy jättää mietoja alkoholijuomia pois verkkokaupan valikoimasta.
 – Ikärajavalvonnan järjestäminen on täysin mahdollista niin ostoksia noudettaessa kuin kotiinkuljetuksen yhteydessäkin, Kiviniemi sanoo tiedotteessa.
 Päivittäistavarakauppa ry:n tämän vuoden kolmannen vuosineljänneksen tilastojen mukaan alkoholijuomien myynti oli lähes 10 prosenttia kaikesta päivittäistavaramyynnistä.

Päivittäistavaroiden verkkokauppa on yli kaksinkertaistunut ajasta ennen koronaa – "Markkinat muovautuvat vielä voimakkaasti"


Summary: LCN Capitals toimii Pohjois-Amerikassa ja Euroopassa muun muassa Saksassa, Britanniassa ja Norjassa. Suomessa yhtiöllä ei tiettävästi aiemmin ole ollut toimintaa.

Radio-, televisio- ja tietoliikennevälineiden valmistus

Nokian Oulun  toimitilahanke  kiinnostaa yhdysvaltalaissijoittajia. Yhdysvaltalainen sijoitusyhtiö LCN Capitals rahoittaa Nokian uuden kampuksen Oulussa. Yhtiön mukaan kampuksen valmistuttua vuonna 2025 Nokia vuokraa sen 20 vuoden vuokrasopimuksella.
 Sopimuksen mukaan Nokia vastaa tänä aikana kaikista rakennukseen liittyvistä kustannuksista. Pelkän rakennuksen hinnaksi kerrotaan 180 miljoonaa euroa. Nokian omat investoinnit alueella tulevat tämän lisäksi.
 Hankkeen rahoitusasiantuntijana toimineen Colliersin tiedotteessa Nokian Oulun yksiköstä ja mobiiliverkkojen globaaleista toimitusketjuista vastaava johtaja  Erja Sankari  luonnehtii Linnanmaan-Ritaharjun tuotekehityskampusta Oulu Home of Radio campukseksi.
 Nokian tontin pinta-ala Linnanmaan-Ritaharjun alueella on 91 000 neliömetriä ja toimitilojen pinta-ala 50 000 neliömetriä.
 Urakoitsijan valinta on käynnissä ja kampuksen rakentamisen on määrä alkaa vuonna 2022.
 LCN Capitals toimii Pohjois-Amerikassa ja useissa Euroopan maissa, muun muassa Saksassa, Britanniassa, Espanjassa, Italiassa, Puolassa, Portugalissa, Hollannissa, Liettuassa ja Norjassa. Suomessa yhtiöllä ei tiettävästi aiemmin ole ollut toimintaa.
 Oulussa Nokia on toiminut nykyisellä Ruskon kampuksella noin 50 vuotta kaapeliteollisuudesta mobiiliverkkojen vaiheisiin.
 Lue lisää:
 Nokia investoi isosti Ouluun ja rakentaa uudet tilat 2 300 työntekijälle – kahdeksan hypermarketin kokoinen alue maksaa yli kuusi miljoonaa

Yhdysvaltalainen sijoitusyhtiö LCN Capitals rahoittaa Nokian uuden kampuksen Oulussa – investoinnin hinnaksi kerrotaan 180 miljoonaa euroa


Summary: Tietyissä maakunnissa yli 40 prosenttia avohakkuista kohdistuu suojeluarvoiltaan potentiaalisesti merkittäville luontokohteille. Yle selvitti kartta-analyysilla, että kaikkein monimuotoisimmista metsistämme katoaa noin prosentti joka vuosi.

Hiilenmusta palokärki laskeutuu kelopuuhun hakkuuaukean laidalla ja huutaa surumielisesti viheltäen  kliiie .
 Pahanilmanlinnuksi kansanperinteessä leimattu suurin tikkamme saattaa pesiä laajankin avohakkuun yhdessä ainoassa pystyyn jätetyssä haavassa tai muussa lahopuussa.
 Monelle muulle metsiemme eliö- ja kasvilajille tämä Uudellamaalla sijaitseva yli 36 hehtaarin kokoinen hakkuuaukea ei enää kodiksi sovi.
 Muutama vuosi sitten oli toisin.
 Ennen hakkuita metsien ja peltojen laikuttama maisema on tästä kohdin merkitty luonnon monimuotoisuuden tärkeäksi esiintymäksi.
 Yksi tärkeimpään viiteen prosenttiin kuuluvista maassamme, tarkalleen ottaen.
 Vuonna 2018 tehty avohakkuu tällä alueella on laajin viime vuosien hakkuista, jotka kohdistuivat luontoarvoiltaan kaikkein tärkeimmiksi merkittyihin ja säilyttämisen arvoisiin metsäkohteisiin.
 Asia selviää Ylen tekemästä kartta-analyysista.
 Suomessa avohakataan jatkuvasti metsiä, jotka ovat luonnon monimuotoisuuden kannalta potentiaalisesti kaikkein arvokkaimpia, käy ilmi Ylen selvityksestä.
 Suojeluarvoiltaan kaikkein arvokkaimmiksi merkittyjä eli lajirikkaimpia metsiä avohakattiin tai aiottiin hakata yli 20 000 hehtaaria vuonna 2020. Se on noin 30 000 jalkapallokentällistä.
 Kaikkiaan metsiä avohakattiin reilut 130 000 hehtaaria.
 Vuonna 2019 luvut olivat hieman pienemmät, vuonna 2018 reilusti suuremmat.
 Ylen laajassa kartta-aineistojen analyysissä selvitettiin, kuinka paljon avohakkuita osuu monimuotoisuudeltaan kaikkein arvokkaimmiksi määriteltyihin metsiin.
 Kaikkein lajirikkaimpina tässä vertailussa tarkasteltiin biodiversiteetiltään parhainta 17 prosenttia metsistämme.
 Luku on sama kuin YK:n biodiversiteetin suojelusopimuksessa. Siinä pyritään pysäyttämään käynnissä oleva luontokato suojelemalla 17 prosenttia maan pinta-alasta.
 Kaikkein tehokkainta luonnonsuojelu on silloin, kun se kohdistuu oikeille alueille.
 Viime vuosien hakkuutahti ja hakkuiden kohdistuminen tarkoittaa sitä, että kaikkein monimuotoisimmista metsistämme katoaa noin prosentti joka vuosi.
 Toisin sanoen vuosi vuodelta erityisen monimuotoisen metsän pinta-ala pienenee prosentin edellisvuodesta. Valtaosa niissä elävien lajien populaatioista katoaa hakkuiden mukana.
 – Se on kyllä ihan merkittävä määrä. Nämä ovat juuri niitä kohteita, mitä nyt pitäisi suojella, sanoo Suomen Luontopaneelin puheenjohtaja ja Jyväskylän yliopiston ekologian professori  Janne Kotiaho .
 Tämän hakkuutahdin jatkuminen tarkoittaisi siis sitä, että lähes puolet lajirikkaimmista suojelemattomista metsistä on hakattu pois 50 vuodessa.
 Osa arvokkaimmista metsistämme on jo suojeltu. Tällä hetkellä tiukasti suojeltu metsiä on 6,7 prosenttia. Näillä alueilla ei saa tehdä metsätalouden toimenpiteitä.
 Tämä pinta-ala ei välttämättä ole kokonaan biodiversiteetiltään tärkeimmäksi merkityillä alueilla. Osa vapaaehtoisista suojelutoimista tehdään metsissä, joissa ei välttämättä ole niin isoja luontoarvoja kuin monimuotoisimmissa metsäkohteissa.
 Lisäksi on talousmetsien monimuotoisuuden suojelukohteita.
 Kaikista kolmen edeltävän vuoden aikana ilmoitetuista avohakkuista noin 15–16 prosenttia on osunut näille luonnonarvoiltaan todennäköisesti kaikkein merkittävimmille metsämaille.
 Hakkuut eivät jakaudu maantieteellisesti tasan.
 Ylen vertailemien kartta-aineistojen mukaan eniten luonnon monimuotoisuuden säilyttämisen kannalta arvokkainta metsää suhteessa muuhun metsään kaadetaan Päijät-Hämeessä, Kanta-Hämeessä ja Uudellamaalla.
 Päijät-Hämeessä kaikista avohakkuista 42 prosenttia on tehty viimeisten vuosien aikana näissä biodiversiteetin säilyttämisen kannalta kaikkein kriittisimmissä metsissä.
 Kanta-Hämeessä hakkuut kohdistuvat 38-prosenttisesti suojelun kannalta potentiaalisimpiin metsiin, Uudellamaalla 37-prosenttisesti.
 – Tämä on ristiriitainen tilanne, joka johtaa metsäluonnon katastrofiin, Kotiaho sanoo.
 Valtaosa uhanalaisista lajeista keskittyy Etelä-Suomeen. Eniten suojeltua metsää taas on Pohjois-Suomessa, noin 20 prosenttia pohjoisen metsistä. Etelä-Suomessa alle kolme prosenttia metsistä on suojeltu.
 Toisaalta esimerkiksi Kainuussa vain neljä prosenttia avohakkuista tehtiin viime vuonna lajirikkaimmiksi merkityissä metsissä.
 Tiedot selvisivät, kun Yle tutki Suomessa kolmen viime vuoden aikana tehtyjen  metsänkäyttöilmoituksien  ja  monimuotoisuuskarttojen  päällekkäisyydet.
 Päällekkäisyys tarkoittaa sitä, että metsäalue on merkitty luonnon monimuotoisuuden kannalta tärkeäksi metsäksi sekä sitä, että samalle alueelle on tehty lakisääteinen metsänkäyttöilmoitus avohakkuusta Suomen metsäkeskukselle.
 Ylen selvityksessä ovat mukana niin Suomen valtion hallinnoimat eli Metsähallituksen omistamat kuin yksityisomisteisetkin metsät.
 Luvuissa ovat mukana kaikki Suomessa tehdyt tai tehtäväksi aiotut avohakkuut vuosina 2018–2020.
 Miten metsien monimuotoisuus säilyisi?
 Ylen selvityksen havainnot osoittavat eron todellisuuden ja monimuotoisuustavoitteiden välillä. Metsien lajikirjon ja hakkuiden yhteensovittaminen on  selvitystenkin  mukaan hyvin vaikeaa.
 Suomi on sitoutunut kansainvälisissä sopimuksissa suojelemaan vähintään 17 prosenttia pinta-alastaan sekä EU:n biodiversiteettistrategiassa kaikki jäljellä olevat luonnonmetsät.
 Vanhat luonnonmetsät ovat metsistämme monimuotoisimpia eli eniten suojelun arvoisia.
 Luontopaneelin parin viikon takaisessa mietinnössä  selvitettiin, miten Euroopan unionin biodiversiteettistrategian suojelutavoitteet voidaan saavuttaa. Selvityksen mukaan suojelualueiden määrää maassamme tulee kasvattaa huomattavasti. Jokaisesta maakunnasta on Luontopaneelin mukaan suojeltava tiukasti 10 prosenttia metsäpinta-alasta.
 – Luontopaneeli on ehdottanut, että jokaisesta maakunnasta paras osa pitäisi suojella. Näyttää siltä, että suuri osa tästä parhaasta on hakkuu-uhan alla, Kotiaho sanoo.
 Suomen Luontopaneeli on riippumaton, ympäristöministeriön nimittämä tieteellinen asiantuntijaelin, joka tukee luonnon monimuotoisuuspolitiikan suunnittelua ja sitä koskevaa päätöksentekoa.
 Suojelualueet eivät kuitenkaan yksin turvaa lajien säilymistä, vaan monimuotoisuus on huomioitava kaikessa luonnonvarojen ja alueiden käytössä, todetaan  Suomen lajien uhanalaisuusraportissa eli Punaisessa kirjassa .
 Suomessa on paljon talousmetsää, jonka luontoarvot eivät ole läheskään niin korkeita kuin tässä jutussa tarkasteltujen potentiaalisesti korkean suojeluprioriteetin kohteissa. Luonnon monimuotoisuuden näkökulmasta hakkuiden kohdistaminen vähälajisempiin talousmetsiin olisi parempi vaihtoehto.
 Toisaalta usein on niin, että monimuotoisuuden kannalta suotuisimmat olosuhteet ovat samoilla alueilla kuin suotuisimmat olosuhteet talousmetsän kasvulle.
 Tutkijat ja metsätalouden toimijat ovat virittelemässä yhteistyötä lajien ja elinympäristöjen turvaamiseksi. Uusin yritys on pian alkava Suomen lajitietokeskuksen ja Metsäkeskuksen yhteistyö, jossa metsänomistajille ilmoitetaan jatkossa 2 600:sta huomioonotettavasta kasvi- ja eliölajista aiemman 500 lajin sijaan hakkuita suunniteltaessa.
 – Meillä on meneillään todella hyviä kehityskulkuja metsätalouden toimijoiden kanssa lajiturvahankkeessa. Metsätalouden toimijat ovat sitoutuneet ottamaan merkittävästi suuremman lajijoukon huomioon toiminnassaan kuin aikaisemmin, sanoo Helsingin yliopistoon kuuluvan Luonnontieteellisen keskusmuseon Luomuksen johtaja  Aino Juslén .
 Luomus on Suomen suurin luonnon monimuotoisuuteen keskittynyt tutkimusinfrastruktuuri.
 Juslénin mukaan myös Etelä-Suomen metsien lisäsuojelusta pitää pystyä keskustelemaan. Hänen mielestään yksi helppo tapa olisi tarkastella valtion metsiä, joissa on vielä jäljellä korkeita monimuotoisuusarvoja.
 – Muutos, mikä tarvitaan, voidaan tehdä ainoastaan yhteistyössä, Juslén sanoo.
 Ratkaisun avaimet ovat lopulta metsänomistajilla, kuten Suomen valtiolla ja puun ostajilla eli metsäyhtiöillä, mutta myös politiikalla.
 – Tähän on voimakkaasti herätty sekä kansainvälisesti että kansallisesti. On tullut  Dasguptan raportti , joka pohtii sitä, miten arvotamme monimuotoisuutta myös rahallisilla mittareilla. Nyt kun tämä on noussut keskusteluun, se tarjoaa alustan yhteiskehittämiselle, mutta myös niille poliittisille ratkaisuille, jotka eivät aina ole helppoja, mutta jotka ovat tarpeen, Juslén sanoo.
 Metsäteollisuus: Tärkeimmät kohteet jo suojeltu
 Metsäteollisuus kannattaa vain vapaaehtoista metsien suojelua. Siinä metsänomistaja voi halutessaan tarjota alueitaan suojeluun ja saada niistä korvauksen.
 – Suomessa on luonnon monimuotoisuuden näkökulmasta kaikkein tärkeimmät kohteet suojeltu, sanoo Metsäteollisuuden metsäjohtaja  Karoliina Niemi .
 Metsäteollisuus ry on suomalainen metsäteollisuusyritysten edunvalvontajärjestö, joka edistää puuta jalostavan teollisuuden toimintaedellytyksiä. Järjestö edustaa koko Suomen massa-, paperi- ja kartonkiteollisuutta sekä merkittävää osaa puutuoteteollisuudesta.
 Talousmetsissä tehdään Niemen mukaan luonnonhoitotoimia osana metsien hakkuita. Näillä tarkoitetaan esimerkiksi hakkuuaukoille jätettäviä säästöpuita tai muutaman metrin korkuisia  tekopökkelöitä .
 – Totta kai teemme tutkimukseen perustuen lisäselvityksiä, mitä voimme tehdä. Haluamme kääntää uhanalaistumiskehityksen laskuun, Niemi sanoo.
 Metsäteollisuus on ottanut esimerkiksi lehdot tarkempaan syyniin.
 – Pidämme lehtomaiset ominaisuudet yllä. Se tarkoittaa usein aktiivista toimintaa. Otamme pois esimerkiksi kuusia, jotta lehdon piirteet ja lajit säilyvät, Niemi sanoo.
 Kritiikkiä lahopuupotentiaalin laskemisesta
 Tässä jutussa käytetty metsien monimuotoisuuspotentiaalia kuvaava kartta-aineisto on saanut myös kritiikkiä osakseen.
 Luonnonvarakeskuksen  tutkimuksessa  todettiin, että monimuotoisuuskartat kaipaavat korjaamista. Kritiikki kohdistuu pääosin lahopuupotentiaalin laskentamalliin, jota on käytetty yhtenä osana metsien monimuotoisuuskarttojen tekemisessä.
 "Vaikka Zonation-analyysi sinänsä on pätevästi tehty, analyysin pohjana oleva lahopuupotentiaalikartta ei kestä kriittistä tarkastelua. Laskentamenetelmät olisi hyvä uusia kokonaisuudessaan", kritiikissä todetaan.
 Vastineessaan  muun muassa Suomen ympäristökeskuksen ja Jyväskylän yliopiston tutkijat vastaavat, että kritiikki kohdistuu monimuotoisuuden määrällisen aineiston mallinnusmenetelmässä siihen, miten puuston tilavuuden kerroin on luotu.
 "Olemme käyttäneet täsmälleen samoja suureita kuin hekin suosittelevat käyttämään, mutta eri tavoin. Karttamme eivät kuvaa metsän suojeluarvon absoluuttisia arvoja vaan laskennallisia ja suhteellisia arvioita suojeluarvojen maantieteellisestä jakautumisesta", vastineessa todetaan.
 Metsien monimuotoisuusarvojen prioriteettikartat on kehitetty  METSO-suojeluohjelman  tavoitteisiin pääsemiseksi. Työn tavoitteena on ollut tuottaa avointa tietoa luonnonsuojelutyöhön, johon on rajallisesti resursseja käytettävissä.
 Karttojen ensisijainen käyttötarkoitus on ollut auttaa tunnistamaan mahdollisesti korkean suojeluarvon metsäalueita eri tarpeisiin. Lähtökohtana on myös ollut, että kohteiden todelliset suojeluarvot tulee aina varmistaa maastokäynnein, vastineessa todetaan.
 Lue myös:
 Suomen valtio kaataa vanhoja metsiä, vaikka niistä on löydetty tuhansia uhanalaisia lajeja – asiantuntija: "En voi ymmärtää, miksi niin tapahtuu"
 Luontopaneeli: Suomen metsiä on suojeltava satojatuhansia hehtaareja lisää
 Keskustelu avohakkuista äityi väittelyksi – vihreiden Pitko: "Aika on ajanut tehometsätalouden ohi", keskustan Hoskonen syytti "epätotuudesta"
 Tutkimus: Metsien linnut vähenivät, kun hakkuut lisääntyivät
 Selvitys: Suomi on yksi huonoimpia metsien monimuotoisuuden säilyttäjiä – tutkijan mukaan ikuinen kiista avohakkuista ei ole ratkaisevaa

Data-analyysi paljastaa: Kaikkein monimuotoisin metsämme on jatkuvasti avohakkuiden kohteena, ja se johtaa luontokatoon


Summary: Luomusian osuus sianlihantuotannosta on Suomessa vain 0,4 prosenttia. Sekä luomusiat että tavanomaisesti tuotetut siat tainnutetaan hiilidioksidilla ennen teurastusta.

Luomukinkku on tavanomaisesti tuotettua kinkkua kalliimpaa. Mikäli kinkkua haluaa syödä, mutta joulupöydässä miettiä myös eläimen hyvinvointia, kannattaa luomukinkkua harkita.
 Eläinten hyvinvointikeskuksen erityisasiantuntija valitsisi kotimaisen kinkun – ja vieläpä luomukinkun, koska se takaa hieman paremmat hyvinvoinnin edellytykset sialle.
 – Ruotsalainen kinkku voi olla myös ihan hyvä valinta, mutta me tunnemme kotimaisen tuotannon ja tiedämme, millaisten säädösten mukaan meillä sikaa tuotetaan,  Tiina Kauppinen  sanoo.
 Tuotannossa on otettava monta sellaista asiaa huomioon, jotka parantavat sian mahdollisuuksia lajityypilliseen käyttäytymiseen. Luomutarkastaja käy luomusikaloissa kerran vuodessa tarkistamassa eläinten hyvinvoinnin.
 Sikayrittäjien toiminnanjohtaja  Ari Berg  kertoo, että luomusikoja kasvatetaan yleensä pienemmissä tai keskisuurissa sikaloissa. Suomen yli 800:sta sikatilasta  vain 16 tuottaa luomusikoja.
 Luomukinkun osuus joulumyynnistä vain kaksi prosenttia
 Suomessa tuotetaan ja syödään erittäin vähän luomukinkkua, vaikka sen suosio  verkkokaupassa on nousussa.
 Yhteensä Suomen sikatiloilla on noin miljoona sikaa. Lihasikoja niistä on vajaat puoli miljoonaa.  Tavanomaista sikaa tuotettiin  175 800 000 kiloa, josta luomun osuus on vain 0,4 %.
 Sikalat ovat Suomessa Bergin mukaan kohtuullisen kokoisia, vaikka isoimmissa lihasikaloissa sikoja saattaa olla muutamasta sadasta noin kymmeneentuhanteen.
 – Suomessa ei ole sellaisia jättisikaloita, joista puhutaan kansainvälisessä mittakaavassa, Berg sanoo.
 Päivittäistavarakaupan mukaan suomalaiset syövät jouluna yhteensä kuusi miljoonaa kiloa kinkkua.
 Sekä K- että S-ryhmä kertovat, että vain kaksi prosenttia jouluna myytävistä kinkuista on luomukinkkua. Se tarkoittaisi 40 000 kiloa luomukinkkua.
 Lidlin mukaan kinkun myynti on viime vuonna lisääntynyt 3 prosenttia, luomukinkun 2,5 prosenttia.
 Perinteisissä porsitushäkeissä emakolla ei ole tilaa kääntyä.  Sanna Kähkönen / Yle
 Näin luomusian elämä eroaa tavanomaisen porsaan elämästä
 Mitä eroa luomukinkulla ja tavanomaisella kinkun tuotannolla sitten on? Kokosimme pääkohdat lainsäädännöstä.
 Syntyminen : Luomuporsaiden pitää syntyä luomuemakosta. Luomuporsaat vieroitetaan emakosta 40 vuorokauden iässä, kun tavanomaisen porsaan kohdalla lähes puolet aiemmin. Porsiminen:  Luomusian porsimisen tulee tapahtua vapaasti karsinassa. Tavanomaisessa tuotannossa emakko porsii yleisimmin pienessä häkissä, jossa se ei pysty edes kääntymään. Luomuemakolla pitää olla 7,5 neliön tila porsaineen. Tilat : Luomusian kytkeminen on kielletty aina ja karsinassa on oltava enemmän tilaa. Luomusian karsinassa on oltava myös vähintään puolet kiinteää lattiaa. Kaikilla luomusioilla on oltava kuiviketta, kuten olkia lattialla. Ruokinta : Luomusikojen ruuan pitää tulla luomurehusta. Liemirehun lisäksi on tarjottava virikkeellistä ruokaa eli karkearehua, kuten luomuheinää, -ruohoa tai juureksia. Viidennes rehusta pitää olla paikallisesti tuotettua. Ulkoileminen : Luomusian on päästävä ulos touko–lokakuussa ulkotarhaan, laitumelle tai ulkojaloittelualueelle. Lääkintä:  Jos luomuemakkoa joudutaan lääkitsemään yli 3 kertaa vuodessa, siitä tulee tavallinen sika. Lihasika menettää luomustatuksen, jos sitä joutuu lääkitsemään kerran vuodessa. Luomutarkastus : Luomusioille on tehtävä vuosittain luomutarkastus, jonka pääasiallinen tarkoitus on tarkistaa eläimen hyvinvointi. Kuolema : Teurastamisessa luomusioilla ja tavanomaisesti kasvatetuilla sioilla ei ole eri sääntöjä. Siat tainnutetaan teurastamoissa hiilidioksidilla noin seitsemän eläimen ryhmissä. Luomusikoja ei saa teuraskuljetuksen aikana ohjata sähköpiiskalla.
 Suomessa on lähes miljoona sikaa. Kinkkua syödään kauppiaiden arvion mukaan kuusi miljoonaa kiloa jouluna. Sirkka Haverinen / Yle
 Luomuemakko porsii ja imettää vapaasti ilman häkkejä
 Sikayrittäjät mielellään korostavat sitä, että tavanomainen tuotanto on alkanut lähentyä luomusian tuotantoa olosuhteiltaan.
 – Toki niissä on paljon samaa, mutta luomuissa on pientä ekstraa niissä tietyissä hyvinvoinnin kannalta olennaisissa asioissa, sanoo erityisasiantuntijaTiina KauppinenEläinten hyvinvointikeskuksesta.
 Tutkijan mukaan luomu ei itsessään takaa eläimen hyvinvointia, mutta se antaa vähän tavanomaista tuotantoa paremmat mahdollisuudet eläimen lajinmukaiselle käyttäytymiselle, Kauppinen sanoo.
 Liikkumisen vapaus on yksi tärkeimmistä. Luomuemakko porsii ja imettää vapaana.
 Tavanomaisessa tuotannossa häkkiin sulkeminen synnytyksen ja viidenkin viikon imetyksen ajaksi on sallittua. Perinteinen häkki voi olla niin pieni, että emakko ei pääse edes kääntymään.
 – Luomueläimiä ei saa pitää häkeissä missään vaiheessa. Lisäksi emakot imettävät porsaita melkein kaksi kertaa pidempään kuin tavanomaisessa tuotannossa, Kauppinen sanoo.
 Suomen Sikayrittäjät ry:n toiminnanjohtaja Ari Bergin mukaan vapaaporsitus on yleistynyt myös tavanomaisessa tuotannossa ja kolmasosa tavanomaisista sikaloista on siirtynyt siihen.
 Tosin synnytyksen aikana ja juuri sen jälkeen Bergin mukaan häkkejä tai muunlaisia esteitä vielä usein käytetään, jotta emakko ei käänny porsaiden päälle.
 Ainoastaan luomutiloilla emakon sulkeminen häkkiin on kielletty kokonaan.
 Eläinten hyvinvointikeskuksen erityisasiantuntija Tiina Kauppinen. EHK on Luonnonvarakeskuksen alainen asiantuntijaverkosto, jonka tavoitteena on eläinten hyvinvoinnin turvaaminen ja parantaminen.  Matti Myller / Yle
 Luomusialle tarjottava ulkoilua, tonkimista ja pureskeltavaa
 Luomusioille on tarjottava mahdollisuus ulkoiluun laidunkaudella. Kaikki luomuporsaat eivät kuitenkaan ehdi elämänsä aikana ulos, jos ne syntyvät syksyllä ja ne teurastetaan ennen laidunkautta.
 Luomusioille on tarjottava myös sisällä enemmän tonkimismateriaalia ja karkeaa rehua pureskeltavaksi. Tavanomaista sikaa saa ruokkia nestemäisellä rehulla, jolloin sika ei pääse pureskelemaan.
 – Sika on todella utelias ja älykäs eläin. Se kuluttaa huomattavan osan hereilläoloajastaan siihen, että se tutkii ja tonkii, Kauppinen sanoo.
 Luomukinkkujen hinta on moninkertainen tavanomaisesti tuotettuun lihaan verrattuna.  Matti Myller / Yle
 Sekä luomu- että tavanomaiset siat tainnutetaan kivuliaasti hiilidioksidilla
 Teurastamoilla siat tainnutetaan hiilidioksidilla ennen verenlaskua.
 Siat pyritään ohjaamaan rauhallisesti kuuden, seitsemän sian joukkona niin sanottuun tainnutuskehtoon, johon johdetaan kaasua ja jossa siat menettävät tajuntansa.
 – Hiilidioksidi on hapan kaasu, joka tuottaa tukehtumisen tunteen, eli se on hyvin epämiellyttävä tapa taintua, sanoo Eläinten hyvinvointikeskuksen erityisasiantuntija Tiina Kauppinen.
 Tutkijan mukaan hiilidioksidi aiheuttaa suurta kipua ja kärsimystä eläimelle.
 – Se on tuskallinen tapa taintua, mutta onneksi se ei kestä kauaa, hän sanoo.
 Sikayrittäjien Ari Bergin mukaan hiilidioksiditainnutus on hyväksi todettu tapa.
 – Se on eläimen kannalta stressitön, ryhmäkäyttäytymiseen soveltuva toimintatapa. Lihan laadun kannalta se on todettu hyväksi, Berg sanoo.
 Myös luomusiat teurastetaan isoissa teurastamoissa.
 – Kyllähän lähes kaikki eläimet menevät ison teurastamon kautta, jossa hiilidioksiditainnutus on käytössä. Joitakin alueellisia tilateurastamoja voi olla, joissa on joku edullisempi tainnutusmuoto, kuten sähkötainnutus, sanoo Ari Berg.
 Eläinten hyvinvointikeskuksen erikoistutkija Tiina Kauppinen kertoo, että hiilidioksiditainnutukselle on etsitty pitkään korvaavaa tapaa EU-alueella.
 Hiilidioksidi on kuitenkin tehokasta, koska sillä saa monta sikaa tainnutettua kerralla. Kaasu on myös edullista käyttää suurien eläinmäärien tainnutukseen.
 Voit keskustella aiheesta torstaihin 16.12.2021 kello 23:een asti.
 _Tiedot luomusian ja tavanomaisesti tuotetun sian eroista on kerätty  Ruokavirastosta , Suomen sikayrittäjät ry: toimitusjohtaja Ari Bergiltä, Pro Luomu ry:n toiminnanjohtaja Aura Porrassalmelta ja Eläinten hyvinvointikeskuksen erikoistutkija Tiina Kauppiselta._

Luomusika kohtaa yhtä tuskallisen lopun kuin tavallinen – lue tästä jutusta, miksi luomukinkku voi silti olla eettisempi valinta


Summary: Hongkongin pelastuslaitos on auttanut ihmisiä rakennuksen yläkerroksista.  Ihmisiä on joutunut sairaalaan hengitettyään savua.

Hongkongin World Trade Centressä syttyi iltapäivällä paikallista aikaa uhkaava tulipalo. Alkuvaiheessa yli 300 ihmistä jäi jumiin rakennukseen, raportoivat  hongkongilaislehdet The Standard   ja  South China Morning Post .
 Palo syttyi rakennuksen ensimmäisessä kerroksessa, jossa on käynnissä remontti. Viranomaiset uskovat, että palo alkoi sähköhuoneesta.
 39-kerroksisessa rakennuksessa on ostoskeskus, toimistoja ja ravintolatiloja. Hongkongin poliisin mukaan noin 150 ihmistä etsi turvaa rakennuksen yläkerroksista.
 Ihmisiä on evakuoitu rakennuksesta, mutta ylempiin kerroksiin on jäänyt ihmisiä jumiin. Pelastusmiehistö on kehottanut heitä pysyttelemään yläkerroksissa. Ainakin osa on katolla.
 Ainakin kahdeksan ihmistä on joutunut sairaalaan hengitettyään savua.
 Uutistoimisto AP:n mukaan Hongkongin poliisi nosti onnettomuuden vakavuusasteen kolmeen. Asteikko ulottuu yhdestä viiteen.
 Pelastajilla on käytössään kaksi sammutuslentokonetta. Pelastustöihin osallistuu myös kaksi hengityslaiteryhmää.

Hongkongissa pilvenpiirtäjäpalo uhkasi satoja – suuronnettomuudelta vältyttiin


Summary: Punkaharjulaisen Esko Oksan kodissa joulupuusta tuli monivuotinen perheenjäsen. Oksan työnantaja Luonnonvarakeskus on jo vuosia tutkinut täydellisen joulukuusen saloja, mutta tulosten saamiseksi puiden pitää saada vielä kasvaa.

Esko Oksa  hankki viisi vuotta sitten kotiinsa joulukuusen, jota ei heitettykään pois pyhien mentyä. Muumioksi nimetty kuusi sulostutti Oksan perheen pesuhuoneessa peräti viiden joulun verran.
 – Se lopetti juomisen loppiaisen aikaan, mutta ei kuitenkaan alkanut ruskettua tai varistaa neulasia. Annettiin sen olla pesuhuoneen nurkassa. Vähän siirrettiin siivouksen aikana, mutta neljä vuotta ja viisi joulua se meitä palveli, Oksa kertoo.
 Jouluvalotkin kuusessa paloivat yhtä soittoa yli neljä vuotta. Se tekee reippaasti yli 35 000 tuntia kuusenkynttilän loistetta.
 Esko Oksan kuusi kolmentena jouluna vuonna 2018. Väri säilyi hyvänä ja neulaset pysyivät kuusessa kiinni vuosia.  Esko Oksa
 Punkaharjulainen Oksa työskentelee metsätalousinsinöörinä Luonnonvarakeskuksella, joten ei ihme, että mies kiinnostui kokeilemaan joulukuusen kestävyyttä. Muumion Oksa nappasi kotiinsa Luonnonvarakeskuksen tutkimusmetsän harvennuksen yhteydessä. Se oli lajiltaan lännenpihta, mikä ei ole tyypillisin joulukuusilaji.
 – Pihdat ovat tunnettuja siitä, että ne pitävät tiukasti neulasistaan kiinni. Esimerkiksi kranssien tekijät suosivat pihtaa juuri tästä syystä, Oksa kertoo.
 Harvasta kuusesta on joulupuuksi
 Oksan viisivuotinen Muumio käy esimerkiksi kestävästä joulupuusta. Aivan näin kauan harva haluaa samaa joulukuusta säilyttää, mutta neulasten pysyminen kuusessa on ominaisuus, jota hyvältä joulupuulta toivotaan.
 Lisäksi hyvä joulukuusi on väriltään kaunis ja siinä on riittävän tuuheat ja tiheät oksat. Näin listaa Luonnonvarakeskuksen tutkija  Mikko Tikkinen , joka on viime vuodet etsinyt keinoa tuottaa täydellisiä joulukuusia.
 Tikkinen kertoo, että perinteinen metsäkuusi lajina miellyttää suomalaisten silmää. Etenkin kun se on viljelty joulukuusikäyttöön ja muotoiltu kauniiksi.
 – Metsässä vapaasti kasvavista kuusentaimista harva on ihanteellinen joulukuuseksi, Tikkinen sanoo.
 Luonnossa vapaasti kasvavat metsäkuuset ovat usein liian harvaoksaisia joulukuusiksi.  Esa Huuhko / Yle
 Viljelty kotimainen metsäkuusi on yleisin joulupuu suomalaisissa kodeissa. Sellainen kannetaan tänäkin jouluna miljoonaan kotiin. Noin 300 000 kuusta haetaan omista metsistä ja loput tuodaan kuusimarkkinoille ulkomailta. Joka neljännessä kodissa turvaudutaan tekokuuseen ja lähes neljännes kotitalouksista viettää joulun kokonaan ilman kuusta.
 Joulupuusesonki siis tuo merkittävän piikin viheralan markkinoille. Tämä on yksi syy siihen, miksi Tikkinen työryhmineen kehittelee savonlinnalaisessa laboratoriossa täydellistä joulukuusta.
 – Joulukuusi vaatii hoitoa keskimäärin 6-10 vuotta. Sitä on esimerkiksi leikattava säännöllisesti, jotta se näyttää kauniille, Mikko Tikkinen sanoo.
 Täydellistä kuusta haetaan kloonaamalla
 Tällä hetkellä joulupuiden viljelyssä käytetty taimiaines on samaa, mitä metsänviljelyssä käytetään. Se on jalostettu tuottamaan korkealaatuista sahatavaraa, jossa ihanteellista ovat pienet ja harvalukuiset oksat.
 Tämä teettää töitä joulukuusiviljelijöille, joille ihanteellinen puu olisi juuri päinvastainen: tuuhea ja oksainen. Pöyhkeään lopputulokseen vaaditaan käsityötä, esimerkiksi säännöllistä kuusen leikkaamista.
 Tutkija Mikko Tikkinen teki väitöstutkimuksensa kuusen solukkotaimien tuotannon tehokkuudesta. Siitä saatua tietoa hyödynnetään myös täydellisen joulukuusen kehittämisessä.  Esa Huuhko / Yle
 Työmäärää halutaan vähentää jalostamalla jo valmiiksi mahdollisimman valmiita puita. Luonnonvarakeskuksella on vuosia ollut meneillään tutkimus, jossa etsitään täydellistä joulupuuta.
 Käytännössä tämä on tarkoittanut sitä, että luonnosta löytyneitä, ulkoisesti kauniita yksilöitä on pyritty lisäämään varttamalla ja pistokkaina. Nyt panokset on laitettu solukkoviljelyyn.
 – Solukkoviljelyssä monistetaan erinomaisiksi todettuja puuyksilöitä esimerkiksi joulukuusiksi. Menetelmällä saadaan tuotettua suuria määriä tasalaatuisia, ominaisuuksiltaan tunnettuja puita, Tikkinen kertoo.
 Solukkoviljelyllä saadaan nopeasti tuotettua suuria määriä tasalaatuisia, ominaisuuksiltaan tunnettuja puita.  Esa Huuhko / Yle
 Laboratoriosta taimet siirretään kasvamaan taimitarhoille. Muutaman kasvukauden jälkeen kuusien perinnölliset ominaisuudet tulevat esiin, ja parhaat yksilöt voidaan valita joulukuusituotantoon.
 Nyt kasvatettavien kuusien emopuu löytyi sattumalta Savonlinnasta valtatien varresta.
 – Siellä kasvaa suuri kuusi, jonka pallomaisessa oksistossa havaittiin käpyjä vuonna 2020. Maanomistajan luvalla saimme kerätä kuusesta käpyjä ja nyt niistä on saatu aikaiseksi solukkoviljelmiä ja kuusentaimia, Tikkinen kertoo tutkimusprojektistaan.
 Tikkinen on väitellyt tohtoriksi kuusen solukkotaimien tuotannon menetelmäkehityksestä. Hän muistuttaa, että puiden jalostuksessa aikajänne on pitkä: noin kymmenen vuoden päästä selviää, kasvoiko näistä taimista niitä täydellisiä joulukuusia mitä lähdettiin hakemaan.
 –Pidetään peukkuja. Tässä vaiheessa on aika optimistista sanoa niin, mutta kovat toiveet ja hyvät edellytykset on, että tästä joukosta se löytyisi, tutkija Mikko Tikkinen sanoo.
 Mitä tapahtui Muumiolle?
 Muumioksi nimetty kuusi viimeisenä eli viidentenä joulunaan vuonna 2020 Oksan pesuhuoneessa. Jouluvalot paloivat kuusessa yhtäjaksoisesti yli 35 000 tuntia.  Esko Oksa
 Palataan vielä Punkaharjulle Esko Oksan pesuhuoneeseen. Siellä näyttää tällä hetkellä tyhjältä, sillä viime joulu oli Muumion viimeinen. Ulkonäkö ei ollut kuusessa juurikaan muuttunut vuosien varrella.
 – Polttopuuksi se joutui, ettei ihan elinkautista hommaa sille joulupuuna annettu, Oksa nauraa.
 Nyt Esko Oksa perheineen on uuden edessä. Mietinnässä on, tuleeko uutta kuusta tänä jouluna ollenkaan.
 – Aina vuosi kerrallaan katsotaan miten se joulu sisustetaan.
 Esko Oksan perheessä joulukuusi ei ole välttämätön ja sen hankkimisesta päätetään aina viime tingassa.  Esa Huuhko / Yle
 Mitä sinä toivot täydelliseltä joulukuuselta? Entä miten pitkään kuusi on yleensä sinulla kestänyt varistamatta neulasia? Voit keskustella aiheesta 16.12. klo 23.00 saakka.

Tutkijat kehittävät täydellistä joulukuusta laboratoriossa Savonlinnassa – "Hyvät edellytykset, että tästä joukosta se löytyisi", sanoo Mikko Tikkinen


Summary: Mies murhasi äitinsä raa'alla tavalla Eurassa toukokuussa. Oikeus käsittelee tapausta. Mielentilatutkimuksen mukaan mies oli syyntakeeton.

Satakunnan käräjäoikeudessa on luettu vuonna 1997 syntyneelle miehelle syytteet oman  äitinsä murhasta .
 Syytteen mukaan mies murhasi äitinsä helatorstaina iltapäivällä kesämökillä Eurassa. Poliisi sai hälytyksen tapahtumapaikalle, mutta ei ehtinyt estää tekoa. Syytetty pakeni äitinsä autolla.
 Auto löytyi myöhemmin hylättynä maastosta, ja poliisi järjesti mittavat etsinnät epäillyn tavoittamiseksi.
 Löytyi saunasta 20 kilometrin päästä
 Kolmen tunnin kuluttua surmatyöstä poliisi sai hälytyksen Euraan noin 20 kilometrin päähän tapahtumapaikasta.
 Hätäkeskukseen tulleen ilmoituksen mukaan asukas oli löytänyt kesämökkinsä saunatilasta tuntemattoman miehen, joka oli käyttäytynyt uhkaavasti. Poliisi otti miehen kiinni käyttäen etälamautinta.
 Syyte: Erittäin raaka teko
 Syytteen mukaan mies toteutti murhan erittäin raa'alla tavalla eikä suostunut lopettamaan surmatekoaan, vaikka sekä uhri että paikalle tullut ulkopuolinen henkilö yrittivät saada häntä lopettamaan.
 Äidin kuolinsyy olivat kaulaan kohdistuneet useat teräaseen iskut. Teko sisälsi nöyryyttäviä piirteitä.
 Mielentilatutkimus: Syyntakeeton
 Mies katsoo itse syyllistyneensä tappoon. Mielentilatutkimuksen mukaan hän oli teon tehdessään syyntakeeton.
 Syyttäjä vaatii miehelle elinkautista vankeusrangaistusta. Syyntakeetonta ei voi tuomita vankeuteen, mutta hänet voidaan passittaa pakkohoitoon. Mies on ollut vangittuna kiinniotostaan saakka.
 Oikeus antaa ratkaisunsa myöhemmin.

Miehelle syytteet äitinsä murhasta Eurassa – tekijä oli mielentilatutkimuksen mukaan syyntakeeton