Summary: Tilataideteos julkistettiin Porin rautatieaseman alikulkutunnelissa runsas kuukausi sitten. Porisontti-teoksen on tehnyt taidekollektiivi SWart yhdessä porilaissyntyisen muusikon Tapani Rinteen kanssa.

Porin kaupunki halusi kohentaa tilataideteoksen avulla vuosien aikana nuhjaantuneen rautatieaseman alikulkutunnelin yleisilmettä.
 Projektipäällikkö  Heli Nukki  kertoo, että teoksesta on tullut kaupungille pääosin myönteistä palautetta.
 Projektipäällikkö Heli Nukki. Lauri Koivisto / Yle
 Teos maksoi noin 120 000 euroa. Porin kaupunki sai siihen tukea 30 000 euroa Taiteen edistämiskeskukselta.
 Tunnelin vitriineihin tehdyssä tilataideteoksessa on sekä valoa että ääntä ja se julkistettiin syyskuun lopussa.
 Onko tulos siihen käytetyn rahan arvoinen?
 – Itse olen siihen jäävi sanomaan, mutta kun vertaa vanhaan tilanteeseen, onhan tämä huikea parannus, arvioi projektipäällikkö Nukki.
 Tunnelissa kulkee päivittäin jalankulkijoita, pyöräilijöitä ja Porin Linjojen citybussi.
 Yle Porin toimittaja  Lauri Koivisto  jututti tunnelin käyttäjiä viime perjantaina. Tilataideteos herätti ihastusta, mutta sai myös täystyrmäyksen: Teoksen hinta ihmetytti kulkijoita.
 Tilataideoksessa on tasatunnein aina muutaman minuutin näyttävämpi valo- ja äänitarjonta. Kati Rantala / Yle
 Tapani Rinne loi äänimaiseman
 Porisontti-teoksen on tehnyt taidekollektiivi SWart yhdessä porilaissyntyisen muusikon  Tapani Rinteen  kanssa.
 Teos muuttuu eri vuorokauden- ja vuodenaikoina ja se näkyy eri tavoilla tunnelin eri osissa. Teoksen  toteuttaja valittiin  23 ehdotuksen joukosta.
 Tapani Rinne on säveltänyt teoksen äänimaiseman.
 – Muistelin, millaisia ääniä kuulin lapsuuteni ja nuoruuteni Porissa. Ja mietin, millaista äänimaisema on nykyajan kaupungissa eri vuodenaikoina. Päässäni lähti soimaan Pori-soundtrack. Toteutin sen puhaltimilla ja elektroniikalla, kuvaili Rinne tiedotteessa teoksen julkistuksen yhteydessä.
 Arkkitehti  Esa Piirosen  suunnittelema alikulkutunneli avattiin vuonna 1998. Tunnelin näyttelyvitriinit olivat ennen tilataideteosta vajaakäytöllä useita vuosia.
 Tunneli on osa vuonna 2002 perustettua Porin kaupunkipuistoa, joka ulottuu Kirjurinluodosta keskustan kautta Isomäen urheilukeskuksen alueelle.
 Lue lisää:
 Porin porttaalitunnelia elävöitetään valotaideteoksella

Porin tunnelitaideteos maksoi 120 000 euroa – kaupungin saama palaute pääosin myönteistä, rahasumman suuruus yllätti porttaalin käyttäjiä


Summary: Työpaikan kevyitä keskusteluitakin opetellaan nyt uudestaan. Aivotutkijan mukaan sillä on ollut hintansa, että työkaverit eivät ole nähneet toisiaan kasvotusten.

Valtakunnallinen etätyösuositus purettiin kuukausi sitten. Kun työtekijät ovat palanneet samoihin tiloihin, pitää toimintatapoja miettiä uudestaan jo tervehtimisestä lähtien.
 Millaisia asioita uudenlaisessa työssä nousee nyt esiin? Kysyimme asiaa aivotutkija ja Helsingin yliopiston professori  Minna Huotilaiselta .
 1. Yhteisöllisyys on rakennettava uudestaan
 Etätöissä vuorovaikutus on voinut keskittyä vahvasti vain kovaan työasiaan ja työtehtävien toimittamiseen. Kahvihuonekeskustelut ja yhteiset lounastauot ovat mahdollisesti olleet poissa jo puolitoista vuotta. Sillä on ollut vaikutuksensa.
 – Etätyö on etäännyttävää. Uskon, että ihmisellä on ollut ikävä toisen luo, Huotilainen toteaa.
 Kun palataan kokonaan tai osittain lähityöhön, Huotilaisen mukaan olisi tärkeää miettiä työyhteisöissä erilaisia tapoja, kuinka ihmisiä tuodaan aidosti yhteen.
 Toisaalta mukana on uusia työntekijöitä, jotka eivät ole tehneet tovereidensa kanssa töitä kasvotusten lainkaan. Huotilainen tarkentaa, että vanhat perehdyttämistoimenpiteet eivät ole toimineet. Uudet työntekijät eivät välttämättä tunne kuuluvansa työyhteisöön.
 – Yksi esimerkki hyvin toimivasta systeemistä voisi olla työpaikan aamupala, jonne kaikkien on tarkoitus tulla.
 Ennen koronaa ja etätöitä oli harvoin päiviä, jotka sisälsivät pelkkää asiaa aamusta iltaan ilman kevyempää vuorovaikutusta työtovereiden kesken. Kasvokkain kohdatessa vuorovaikutus on rikkaampaa kuin verkon yli.
 – Jo pelkästään se, millä tavalla työkaveri kävelee neuvotteluhuoneeseen, paiskaa läppärinsä pöydälle ja istuu alas, kertoo millaisella tuulella hän on tänään.
 Ennen jokaista palaveria ehtii aina jonkun sanan vaihtaa. Silloin voi kysyä kuulumisia tai muuta työhön suoraan liittymätöntä asiaa. Tällainen vuorovaikutus on tärkeää ihmiselle, Huotilainen tarkentaa.
 – Näin näytetään toisillemme, että minä hyväksyn sinut, olen kiinnostunut sinusta ja olen työkaverisi. Jos se jää tapahtumatta, kyllä sillä hintansa on.
 2. Nyt tarvitaan työn kehittämistä
 Professori Minna Huotilainen vertaa etätyöntekijöitä keikkalääkäriin, joka on taitava ja kova ammattilainen, mutta jos työpaikalla on vain keikkalääkäreitä, ei synny työyhteisöä.
 Huotilaisen mukaan etätöissä helposti vain toteutetaan työtehtäviä, mutta työyhteisön rakentaminen ja työn tekemisen kehittäminen ovat jääneet taka-alalle, koska luontevaa tilaa rennolle työstä puhumiselle ei ole ollut.
 Hän kertoo, että työpaikoilla tarvitaan ihmisiä, jotka kehittyvät yhdessä toistensa kumppaneina ja mentoreina.
 – Konkreettiset työtehtävät ovat järjestelykysymys, mutta työyhteisön yhteen tuleminen on paljon haastavampaa.
 Huotilainen uskoo, että useat työyhteisöt haluavat enemmän kehittämispäiviä, jolloin kaikki tulevat paikalle ja keskustelevat tulevaisuudesta ja tekevät suunnitelmia.
 Myös palaveriuupumusta on paljon, ja työntekijät kaipaavat paremmin organisoituja palavereita.
 – Aika paljon vaativammaksi ovat ihmiset tulleet tänä aikana. Omaa ajankäyttöä mietitään tarkemmin ja se on kyllä hyvä juttu.
 3. Keskeytykset pohdintaan, kuka saa keskeyttää ja milloin?
 Tieto siitä, kuinka keskeytykset hidastavat työtä ja lisäävät virheiden todennäköisyyttä, on ollut Huotilaisen mukaan käytettävissä jo ennen koronaa ja etätöitä.
 – Jos on tottunut nyt puolitoista vuotta työskentelemään hiljaisuudessa ja palaa takaisin avokonttorille, meteli saattaa kuulostaa paljon kovemmalta kuin ennen etätöitä.
 Etätöissä kysymyksiä on esitetty muun muassa pikaviestien, sähköpostien, videopalavereiden tai perinteisten puheluiden kautta. Vastauksen on saanut, kun toisella on ollut sopivasti aikaa.
 – Luulen, että työntekijät ovat vaativampia työrauhan suhteen, kun meillä on kokemus, millaista se keskeytymätön työ on.
 Lähityötä tehdessä työtoveri saattaa tulla esittämään kysymyksensä kasvotusten esimerkiksi ohikulkumatkalla.
 – On tärkeää pohtia työyhteisössä, että kuka saa keskeyttää kenet ja milloin.
 Huotilainen kertoo, että keskeyttäjä ei halua keskeyttää, vaan saada vastauksen kysymykseensä. Työyhteisön on mietittävä, mitkä viestintäkanavat ovat sopivia, jossa kysymyksiin vastataan, kun ehditään.
 Toisaalta lähityöhön palaaminen voi vähentää keskeytysten määrää niillä, joilla on ollut kotona etätyön ympärillä paljon perhettä.
 4. Lähi- ja etätyöstä kannattaa sopia muun tiimin kanssa
 Uutena ilmiönä voi tulla sekin, että työpaikoilla saattaa yleistyä vastustus ja kyseenalaistaminen lähityötä kohtaan, koska tietyt työtehtävät ovat onnistuneet paremmin kotona.
 – Työelämässä on kysytty pitkään, mikä tila sopii parhaiten minkäkin tehtävän tekemiseen. Nyt meillä on osaamista vastata siihen, sanoo aivotutkija ja professori Minna Huotilainen.
 Osa työntekijöistä saa kotona aikaan enemmän, osa taas työpaikalla. Huotilaisen mukaan on tärkeää huomata, milloin lähityötä on tarpeellista tehdä ja mihin palavereihin on aiheellista osallistua.
 – Tässä ehkä tulee uusia tapoja sopia yhteisiä etäpäiviä ja toimistopäiviä. Voisiko yksi tiimi olla työpaikalla maanantaisin ja toinen tiistaisin?
 Huotilainen esittää, että lähitöissäkin työpäivän voisi tehdä kahdessa neljän tunnin osassa, joiden välissä muutaman tunnin aikana kävisi vaikka ulkoilemassa tai tekemässä jotain itselle mielekästä asiaa.
 – Etätyön aikana opitut asiat ovat mielestäni rautaista työn kehittämistä, kun huomaamme ja ryhdymme käyttämään niitä työelämässä.
 Millaisia havaintoja teit itsessäsi, kun palasit etätöistä lähitöihin? Keskustelu on auki 17.11. klo 23 asti.
 Lue lisää:
 Etätyö toi tietotyöläisen arkeen joustoa, eikä siitä haluta luopua – moni työnantaja hakee nyt mallia etätyön ja läsnäolon yhdistämiseen
 Lähes miljoona työläistä palaa syksyllä konttorille ja nyt sovitaan uusista etätyön ehdoista – jopa tiskaaminen työajalla voidaan kieltää

Aivot ovat taas uudessa tilanteessa, kun lähityökin on mahdollista – nämä neljä asiaa kannattaa huomioida nyt


Summary: Edellinen arkkitehtikilpailu järjestettiin Kotkassa lähes 20 vuotta sitten. Nyt suunnittelijat pääsevät kilpailemaan Kotkan Karhulan koulukeskuksesta, josta tahdotaan kaupunginosan kasvojen kohottaja.

Kotkan kaupunkiin tulee pitkästä aikaa arkkitehtuurikilpailulla valittu rakennus. Karhulan kaupunginosaan tulevan koulukeskuksen kilpailu alkaa ensi vuoden alussa. Edellisen kerran kaupungissa järjestettiin kilpailu lähes 20 vuotta sitten.
 Suomen arkkitehtiliiton Safan kilpailuasiantuntija  Kirsti Rantanen  kertoo, että koko Suomessa kilpailuja järjestetään normaalisti noin 5–9 vuodessa. Nousukausina kilpailuja on voitu järjestää jopa useita kymmeniä vuodessa.
 – Yleisillä kilpailuilla on mahdollisuus saada useita erilaisia vaihtoehtoja tarkasteltavaksi ja keskustelun alle. Niistä on hyvä valita kaikin puolin paras, usein oivaltavakin suunnitteluratkaisu, Rantanen kertoo.
 Ensimmäinen arkkitehtuurikilpailu järjestettiin Suomessa vuonna 1876. Sen tuloksena Helsingissä on Suomen Pankin rakennus Helsingin tuomiokirkon liepeillä.
 Suomen Pankin talon suunnitteli Ludwig Bohnstedt, joka voitti Suomen ensimmäisen arkkitehtuurikilpailun. Arkistokuva. Silja Viitala / Yle
 Suomen Pankin jälkeen arkkitehtuurikilpailuja on järjestetty useita satoja. Rantasen mukaan kunnat, jotka järjestävät kilpailun, tahtovat sellaisen herkemmin vielä uudestaan.
 Esimerkiksi Jyväskylässä arkkitehtuurikilpailuja on järjestetty 110 viime vuoden aikana yli 60. Kaupungilla on käynnissä tälläkin hetkellä arkkitehtuurikilpailu Kankaan alueen pohjoisosan suunnittelusta.
 Muita tämän vuosituhannen kilpailuja ovat järjestäneet Rantasen mukaan pääkaupunkiseudun kuntien lisäksi esimerkiksi Lahti, Tampere, Lappeenranta ja Kouvola.
 Kaikille avoimia arkkitehtuurikilpailuja on ollut myös Kotkassa, mutta kaupunginarkkitehti  Leila Hietala  tietää niistä vain kaksi. Ne järjestettiin vuosina 1931 ja 2004.
 Karhulan koulukeskuksesta tulee paikallinen harvinaisuus, ja ainakin kaksi edellistä kilpailua jäivät pieniksi merkeiksi historiaan.
 Samaan aikaan tuli tsunami
 Kotkan kaupungin vuonna 2004 järjestämän arkkitehtuurikilpailun tarkoituksena oli saada uudesta merimuseorakennuksesta näyttävä ja rouhea lisä satamaympäristöön.
 Kilpailuun osallistui 86 työtä, joissa oli arvostelupöytäkirjan mukaan runsaasti vaihtelua kala-aiheineen ja “uloketötteröineen”. Joissakin töissä suunnitelmat olivat niin kunnianhimoisia, että ne oli suunniteltu veden päälle tai erillisille saarille.
 Lopulta kilpailun voitti ehdotus numero 65, Hyöky, jota luonnehdittiin arvosteluissa omaperäiseksi, veistokselliseksi maamerkiksi. Sen kokoa pienennettiin, mutta se sopi budjettiin ilman ulkomuodosta tinkimistä.
 Merikeskus Vellamo valmistui vuonna 2008. Arkistokuva. Antro Valo / Yle
 Nyt Hyöky on Merikeskus Vellamo, jonka suunnitteli professori ja arkkitehti  Ilmari Lahdelma . Sittemmin Lahdelman toimisto on suunnitellut muun muassa Helsingin Kaupunkiympäristötalon, joka oli ehdolla Arkkitehtuurin Finlandia -palkinnon saajaksi tänä vuonna.
 Lue lisää:   Esa Saarinen valitsee Arkkitehtuurin Finlandian – meneekö palkinto kirjastolle, kirkolle vai virastotalolle?
 Lahdelman työnimi Hyöky tuli rakennuksen muodosta. Merikeskus on kuin valtava hyökyaalto, joka työntyy mereltä kohti rantaa. Merimuseolle aihe sopii täysin.
 Hyökyaallon muotoisen rakennuksen katolle pääsee kävelemään. Huipulla on tilaa oleskeluun. Arkistokuva. Pyry Sarkiola / Yle
 Muoto toi valintaan silti pienen kriisin. Kun voittajatyö valittiin, oli samoihin aikoihin Intianmeren alueella voimakas maanjäristys.
 Siitä seurannut vuoden 2004 tapaninpäivän tsunami on jäänyt kaikkien mieleen satojatuhansia henkiä vaatineena luonnonkatastrofina. Aalto ei ollutkaan siinä hetkessä vain meren kaunis ja kiehtova ilmiö.
 – Yksi meidän palkintolautakuntamme jäsenistäkin oli Thaimaassa samaan aikaan. Hän selvisi hengissä, mutta tähän tuli eräänlainen kohtalon yhteys, itsekin palkintolautakunnassa ollut kaupunginarkkitehti Leila Hietala muistelee.
 Kaupunginarkkitehti Leila Hietala kertoo, että Merikeskus Vellamon rakennus on edelleen upea. Yle/Fredrika Sundén
 Hietala on edelleen tyytyväinen kilpailun lopputulokseen.
 – Kilpailun jälkeen meni muutama vuosi, että rakennuspäätös saatiin. Välillä tuli epätoivoinen olo, mutta siinä se nyt on. Se sykähdyttää joka kerta, kun sen näkee.
 Ei yhtäkään voittajaa vuonna 1931
 Kesällä 1931 järjestettiin piirustuskilpailu Kotkan kaupungintalon suunnittelua varten. Kilpailu oli erityinen: Ainoa toive tontin käytössä oli, että sillä olevaa puistoa tulisi säilyttää mahdollisimman paljon.
 Kisa oli suosittu, ja määräaikaan mennessä palautettiin yhteensä 38 kilpailutyötä. Vaikka ehdotuksia riitti, viisihenkinen palkintolautakunta ei löytänyt selvää voittajaa. Lautakunta oli sitä mieltä, että jokaisessa ehdotuksessa oli puutteita, jotka estävät niitä menestymästä kilpailussa.
 Lopulta kaksi työtä sai jaetun toisen sijan:  Erkki Huttusen   Iso väritön ympyrä sinisellä reunaviivalla  sekä  Aarne Hytösen  ja  R.V. Luukkosen   Valokuva asemakaavasta .
 Tältä näyttää Erkki Huttusen kisatyö Iso väritön ympyrä sinisellä reunaviivalla, joka sai jaetun toisen sijan.  Arkkitehti-lehti
 Aarne Hytösen ja R. V. Luukkosen kilpailutyö Valokuva asemakaavasta jakoi toisen sijan. Arkkitehti-lehti
 Yksi Erkki Huttusen nähdyimmistä töistä on esimerkiksi Helsingin keskustan Sokos, joka sijaitsee päärautatieaseman läheisyydessä.
 Aarne Hytönen ja R. V. Luukkonen taas ovat suunnitelleet muun muassa Helsinkiin Töölön kisahallin ja Olympiaterminaalin.
 Lopulta kahdesta vaihtoehdostakaupungintalon suunnittelijaksi valittiin Erkki Huttunen.
 Tänä päivänä Kotkan Kauppatorin laidalla seisoo ylhäänä kuutiomainen kaupungintalo. Huttusen alkuperäisestä suunnitelmasta ei ole jälkeäkään.
 Tältä näyttää Kotkan kaupungintalo nyt. Se on hyvin erilainen kuin Erkki Huttusen kilpailutyö. Arkistokuva. Pyry Sarkiola / Yle
 Päärakennuksen piti olla pyöreäreunainen, mutta pyöreyttä ei ole lainkaan. Huttusen kaupungintalo muistuttaa enemmän Hytösen ja Luukkosen suunnitelmaa kuin hänen omaansa.
 Erkki Huttunen muutti kaupungintalon suunnitelmiaan kilpailun jälkeen radikaalisti. Alkuperäinen suunnitelma oli pohjaltaan tällainen. Arkkitehti-lehti
 Rakentaminen jäi kaiken lisäksi kesken.
 – Kaupungintalon jatkosuunnittelussa taloon olisi tullut juhlasalisiipi, joka jäi kustannussyistä pois. Nyt talo on vähän sellainen torso ilman sitä. Se on turhan hallitseva ja massiivinen yksittäisenä rakennuksena. Se kaipaisi rinnalleen lisäosaa, Hietala arvioi.
 Lisäsiiven tilalla on nyt karaokeravintola.
 Kaikki saavat osallistua
 Kotkan Karhulan koulukeskuksen arkkitehtuurikilpailu on yleinen kilpailu. Se tarkoittaa sitä, että kuka tahansa arkkitehti saa osallistua. Toinen kilpailumuoto on kutsukilpailu, jonka osallistujat voidaan valikoida.
 Uudella koulukeskuksella on mahdollisuus laittaa Karhulan ilmettä uusiksi.
 – Keskus tulee hyvin keskeiselle paikalle, ja käyttöön tulee myös vanhan linja-autoaseman tontti. Kilpailulla tavoitellaan tietynlaista profiilin ja identiteetin kohottamista ja rakennustaiteellista lopputulosta, Hietala kertoo.
 Tässä se on, arkkitehtuurikilpailuun osallistuvien leikkikenttä. Karhulan koulukeskusta varten tonttia laajennetaan. Arkistokuva lokakuulta 2021. Antro Valo / Yle
 Kilpailutöissään saa käytännössä tarjota mitä vain, mikä sopii koulujen ja toimintojen tarpeisiin, tontille ja budjettiin. Keskukseen tulee peruskoulu, lukio, kirjasto ja tiloja nuorisotoiminnalle.
 Karhulan koulukeskuksen arkkitehtuurikilpailu on tarkoitus järjestää ensi vuoden alussa. Kun kilpailu on ratkennut, suunnittelu voi alkaa. Kilpailuun on varattu 250 000 euroa.
 Kaksi seuraavaa vuotta on varattu suunnitteluun. Rakentamisen olisi tarkoitus alkaa vuoden 2024 alussa, ja valmista olisi jo seuraavana vuonna.
 Lue lisää:   Kotkan Karhulaa uudistetaan ainakin 57 miljoonalla eurolla – alue saa lähivuosina kolme koulua, jotka pelastavat oppilaat väistötiloista

Kun Kaakkois-Aasiaan iski tsunami, hyökyaallon näköinen rakennus voitti arkkitehtuurikilpailun: "Tähän tuli eräänlainen kohtalon yhteys"


Vihreiden kansanedustaja, tuleva ympäristöministeri  Emma Kari  pitää Glasgow’n viikonloppuna päättyneen ilmastokokouksen  lopputulosta  osittain odotuksia parempana.
 Ylen aamussa maanantaina vieraillut Kari muistutti, että ilmastokokoukset päättyvät usein pettymykseen, mutta kokouksissa tapahtuu silti edistystä.
 – Ei pidä pelkästään heittää tuhkaa päälleen. Yli 150 maata teki uusia ilmastositoumuksia ja aikoo päivittää päästövähennystavoitteitaan. Kyllä se on jotain, mutta ei tarpeeksi, Kari sanoi.
 Kari sanoo, että ei ole vain yhtä kokousta, jonka jälkeen voidaan heittää hanskat tiskiin ja todeta, että ”okei, tämä oli tässä, homma hoidettu.”
 Kari kuitenkin painottaa, että samaan aikaan tilanne on yhä se, että maailma on sellaisessa kohdassa ilmastokriisiä, jossa ilmastotoimissa pitäisi mennä paljon enemmän eteenpäin kuin tällä hetkellä.
 Kari huomauttaa, että ilmastokriisin torjuminen tapahtuu koko ajan kaikilla tasoilla, kuten kunnissa, yrityksissä ja valtioissa.
 – Tämän takia on tärkeää pitää Suomessakin kiinni siitä, että meidän politiikkaamme on 1,5 asteen lämpenemisen tiellä.
 Glasgow’ssa sovituilla linjauksilla maapallon lämpeneminen arvioidaan rajoittuvat 2,4 asteeseen, mikä on huomattavasti enemmän kuin mihin Pariisin ilmastosopimuksessa on sitouduttu.
 Kari aloittaa ympäristöministerinä perjantaina, kun vihreät kierrättää ministerinpaikkojaan puheenjohtaja  Maria Ohisalon  vanhempainvapaan ajan. Kari ottaa myös Ohisalon paikan hallituksen viisikossa.
 Lue myös:
 Glasgow'n ilmastoneuvotteluissa löydettiin sopu – listasimme viisi tärkeää päätöstä ja eniten kitkaa neuvotteluissa aiheuttaneet kysymykset
 Ympäristö- ja ilmastoministeri Mikkonen Ylelle: "Olisimme tarvinneet enemmän kunnianhimoa"
 Ilmastosovun vesittyminen harmittaa nuorisopoliitikkoja – Perussuomalainen nuoriso katsoo Suomen tekevän jo liikaa ilmaston hyväksi

Tuleva ympäristöministeri Emma Kari Glasgow'n ilmastokokouksen sovusta: "Ei pidä pelkästään heittää tuhkaa päälleen"


Summary: Inflaation nousuun vaikutti muun muassa omakotitalojen peruskorjauskustannusten nousu. Hintojen nousua hillitsi muun muassa lasten päivähoitomaksujen pieneneminen.

Inflaatio eli kuluttajahintojen vuosimuutos kasvoi lokakuussa 3,2 prosenttiin, kertoo Tilastokeskus. Syyskuussa inflaatio oli 2,5 prosenttia. Kuluttajahintoja nosti muun muassa sähkön ja omakotitalon peruskorjausten kallistuminen.
 Kuluttajahintojen nousua vuoden takaisesta hillitsi eniten lasten päivähoitomaksujen, asuntolainojen keskikoron, kulutusluottojen korkojen, tutkimus- ja hoitomaksujen sekä rahapelien halpeneminen.
 Tilastokeskuksen haastattelijat keräävät indeksiä varten 19 000 hintatietoa lähes 400 hyödykkeestä yli 2 000 liikkeestä aina kuukauden puolivälissä. Aineistoa täydennetään kassapääteaineistoilla, josta saadaan noin 5 miljoonaa hintatietoa. Lisäksi noin 1 000 hintatietoa kerätään keskitetysti.
 Euroalueen inflaatio oli lokakuussa yhdenmukaistetun kuluttajahintaindeksin ennakkotietojen mukaan 4,1 prosenttia, kun se syyskuussa oli 3,4 prosenttia. Yhdenmukaistetussa kuluttajahintaindeksissä ei ole mukana muun muassa omistusasumista, rahapelejä ja kulutus- ja muiden luottojen korkoja. Eurostatin arvio euroalueen inflaatiosta perustuu jäsenmaiden ennakkotietoihin ja energian hinnankehitykseen.
 Lue myös:

Inflaatio nousi syyskuussa 2,5 prosenttiin – taustalla muun muassa omakotitalojen remonttien ja polttoaineiden kallistuminen
 Inflaatio laukkaa Yhdysvalloissa kovinta tahtia yli 30 vuoteen
 Isot taustatekijät nostavat sähkön hintaa Euroopassa – ilmastokriisi, Kiinan mahti ja tyyni sää kasvattavat kuluttajan sähkölaskua

Inflaatio kasvoi lokakuussa 3,2 prosenttiin, syynä muun muassa sähkön kallistuminen


Summary: Tampereella on investoitu paljon viime vuosina, mutta nyt velanottoa halutaan hillitä. Yle seuraa Tampereen kaupunginvaltuuston kokousta.

Tampereella ei ole ollut tylsää viime vuosina. Tampereen kaupungin investoinnit ovat näkyneet konkreettisesti kaduilla, kun kaupungin keskusta on ollut auki revittynä milloin mistäkin.
 Kokosimme yhteen, mitä kaikkea tähän mennessä on tapahtunut:
 Junaradan päälle rakentuu Tampereen areena, joka avataan joulukuussa. Uros-kohu on jäämässä Tampereella taakse, ja areenalle odotetaan uutta nimisponsoria. Areena tuo Tampereelle Suomen oloissa harvinaisen kasinon. Kaupungin silhuetti rakentuu uusiksi useiden uusien tornitalojen ansiosta. Ratikka on liikennöinyt viime elokuusta. Ratikkaa on päätetty laajentaa. Ratikan on tarkoitus kulkea Näsijärveen rakennettavan tekosaaren kautta ja  tästä käydään yhä oikeutta . Huuhkajien menestystarinasta tuttu Tampereen Ratinan alue on mennyt uusiksi, ja nyt sama rumba koskee  Tammelan stadionia . Tampereen Särkänniemen alueelle  haetaan vetovoimaista toimintaa myös talveksi. Tammerkosken toiselle puolelle suunnitellaan suurta maanalaista parkkiluolaa  Kunkun parkkia . Hämeensilta ja sen perinteiset patsaat on palautettu paikoilleen pitkän remontin jälkeen.
 Mitä seuraavaksi tapahtuu Tampereella? Ylen toimittaja  Anu Leena Koskinen  seuraa Tampereen kaupunginvaltuuston kokousta hetki hetkeltä kello 9. alkaen.
 Tampereen tuore pormestari  Anna-Kaisa Ikonen  (kok.) esittelee ensimmäisen budjettinsa tällä pormestarikaudella. Tampereen pormestarikoalition muodostavat kokoomus, SDP, vihreät, keskusta ja kristillisdemokraatit.
 Tuloveroprosentti pysymässä ennallaan
 Valtuuston asialistalla ovat muun muassa uuden Tampereen strategian 2030 hyväksyminen ja talousarvion hyväksyminen.
 Tampere ei ole nostamassa kuntaveroa ennen kuin soteuudistuksen vaikutukset ovat näkyvissä kuntatalouteen. Tuloveroprosentti on pysymässä 20,25 prosentissa.
 Velanoton nousuvauhtia on pormestariohjelman mukaan hillittävä. Velkaa voidaan ottaa vain investointien rahoittamiseen. Ratikkaa laajennetaan ja asutusta keskitetään sen varrelle.
 Kaupunki pyrkii tasapainottamaan talouttaan ja harkitsee esimerkiksi Tampereen Veden yhtiöittämistä.
 Samalla haetaan ratkaisuja korona-ajan nostamiin ongelmiin, kuten nuorten mielenterveyteen.
  Lue lisää:
 Millaista Tamperetta rakennetaan juuri nyt? Kiipesimme kaupungin kattojen ylle – katso huimat maisemat varjoliidon kyydistä
 Pilaavatko tornitalot sisällissodan taistelupaikalta avautuvan maiseman? Tampereen Kalevan uudistuksessa pitää ottaa huomioon yllättäviä asioita
 Tampereen areena rasitti rakennusyhtiö SRV:n tulosta: aikataulun kiinni kiriminen aiheutti lisäkustannuksia
 Kylpylä, hotelli, ravintolakatu ja vesielämyksiä: Katso havainnekuvista, miten kunnianhimoinen muutos Tampereen Särkänniemeä voi odottaa
 Tampereen pormestariehdokas Anna-Kaisa Ikonen kertoo, miltä kaupungin tulevaisuus näyttää: Ratikkaa laajennetaan haastavassa taloustilanteessa

Seuraamme hetki hetkeltä: Muistatko mitä kaikkea Tampereella on ehtinyt tapahtua viime vuosina – joko tahti nyt hiljenee?


Summary: Korona-aika on muuttanut koirien arkea, kun omistajat ovat etätöissä. Osa pentukoirista ei joko osaa rauhoittua tai totu olemaan yksin. Espoossa asuvalla mäyräkoira Effyllä on ollut muun muassa pelokkuutta ja hän on räyhännyt ihmisille.

Karkeakarvainen mäyräkoira Effy tuli  Johanna Railon  ja  Markku Kososen  perheeseen Espooseen viime vuonna. Viisihenkinen perhe on ollut korona-ajan vuoksi paljon kotona, joten luontaista arkirytmiä pennulle ei alkuun tullut. Effy ei myöskään osannut rauhoittua samalla tavalla nukkumaan, kun perheenjäseniä oli ympärillä.
 – Effy kaipaa huomiota, on utelias ja vähän pelokas. Pelokkuus tuo epävarmuutta, silloin Effy haukkuu, näyttää hampaita ja saattaa jopa purra, sanoo Markku Kosonen.
 – Meillä on ollut kuusi mäyräkoiraa, joten aika nopeasti huomasin, ettei ole sellainen rauhallinen koira. Jokaisella koiralla on erilainen temperamentti, mutta koskaan aiemmin meillä ei ole ollut sellaista koiraa, joka näyttää hampaita tai puree, Johanna Railo sanoo.
 Etätyöaikana Effyn lenkeillä käyttämisen kellonajoissa on ollut hieman enemmän vaihtelua, kun ulos on päässyt myös keskellä päivää.
 – Muihin koiriin ei ainakaan tietoisesti ole pidetty etäisyyttä, mutta ehkä alitajuisesti on saatettu pitää, Markku Kosonen sanoo.
 Markku Kososen ja Johanna Railon perheeseen otettiin mäyräkoira Effy viime vuonna. Erityisesti perheen kolme lasta kaipasivat koiraa, sillä edellisen lemmikin kuolemasta oli jo muutama vuosi. Terhi Liimu / Yle
 Pentubuumi voi näkyä nyt koirien käytöksessä
 Koirien kysyntä kasvoi voimakkaasti korona-aikana. Esimerkiksi rotukoirien rekisteröinnistä huolehtivan Suomen Kennelliiton mukaan rekisteröintimäärät nousivat viime vuonna yli kahdeksan prosenttia edellisvuodesta. Viime vuonna rekisteröitiin lähes 48 900 koiraa, kun toissa vuonna rekisteröintejä oli reilut 45 100.
 Koirabuumi näkyy nyt pentuiästä kasvaneiden koirien käytöksessä, jos niillä ei ole ollut riittävästi erilaisia kontakteja tai pentuja ei ole osattu kouluttaa.
 Toisin kuin Railo-Kososen perheessä, monille uusille koiranomistajille korona-aikana hankittu pentu saattaa olla ensimmäinen koira elämässä. Kokemusta ei ole itsellä eikä lähipiirissä.
 – Aika nopeasti haettiin apua. Nyt Effyn itsetuntoa vahvistetaan, on jo nyt ihan eri koira, Johanna Railo sanoo.
 Merenrantareitti on Markku Kososen ja Johanna Railon Effy-koiralle tyypillinen ulkoilulenkki Espoossa. Omistajat eivät ole ainakaan tietoisesti pitäneet etäisyyttä muihin koiriin korona-aikana, mutta myöntävät ehkä saattaneensa alitajuntaisesti pitää. Terhi Liimu / Yle
 Effyn kaltaisia koiria tulee esimerkiksi koirien digitaalisen FirstVetin käytösneuvolan ohjaukseen yhä enemmän.
 – Tärkeintä on rakentaa luottamusta koiran ja ihmisen välillä. Koiran näkökulmasta pitää olla turvallinen ja luottavainen olotila, sanoo asiantuntija  Noora Keskievari  FirstVet-käytösneuvolasta.
 Myös Lohjan koirakeskus kertoo asiakasmäärien kasvaneen tänä ja viime vuonna. Kasvua on ollut molempina vuosina voimakasta, noin 30 prosenttia.
 – Eniten korona-aika on tuonut yksin olemiseen, vieraisiin ihmisiin, heidän läheisyyteen tai kosketukseen sekä toisiin koiriin tottumattomia koiria, sanoo eläintenkouluttaja  Susanna Gustafsson  Lohjan koirakeskuksesta.
 Korona muutti myös koirien arjen
 Korona-aika on muuttanut paljon arkea koirien näkökulmasta. Monilla perheillä koirat olivat aiemmin paljon yksin kotona, iltaisin tehtiin jotain yhdessä. Nyt ihmiset ovatkin paikalla, joten osasta koirista on tullut levottomia, eivätkä ne opi rauhoittumaan.
 Osalle koirista yksinolo on vaikeaa. Kun koira on tottunut ihmisten läsnäoloon etätyön ja -opiskelun aikana, sen päätyttyä on hankala jäädä yksin.
 Osa koirista on oppinut olemaan yksin, mutta muu sosiaalisuus on kärsinyt. Korona-aikana pentukoirien kanssa ei ole liikuttu yleisillä paikoilla, esimerkiksi kauppakeskuksissa, kaupungilla tai muualla, missä ne olisivat nähneet erilaisia yllättäviäkin tilanteita ja ihmisiä sekä kuulleet kodista poikkeavia ääniä.
 Etätyöaikana Effyn lenkeillä käyttämisessä on ollut kellonajoissa hieman enemmän vaihtelua, kun on päässyt myös keskellä päivää ulos, kertovat Markku Kosonen ja Johanna Railo. Terhi Liimu / Yle
 Suomen Kennelliiton mukaan aggressiivisia nuoria koiria ei ole tullut esiin aiempaa enemmän. Tosin näyttelyitä ja kokeita on järjestetty toistaiseksi vielä tavallista vähemmän.
 – Aggressiivisista yksilöistä näyttelyssä tai kokeessa ilmoitetaan Kennelliiton hallitukselle, ja siitä tulee koiralle näyttely- tai koekielto puolesta vuodesta vuoteen, sanoo hallituksen puheenjohtaja  Harri Lehkonen  Kennelliitosta.
 Lehkosen mukaan huonosti käyttäytyvää koiraa ei yleensä tuoda näyttelyyn tai kokeeseen, vaan ensiksi yritetään totuttaa ja kouluttaa.
 Oppiminen osaksi arkirutiineja
 Koiranpennun herkkyyskausi on sen ensimmäisten 16 ikäviikon aikana. Tänä aikana pentu tottuu uusiin asioihin nopeasti, joten on tärkeää kohdata mahdollisimman paljon muita koiria sekä ihmisiä ja erilaisia ympäristöjä.
 – Opetettava asia on hyvä jakaa pienempiin osiin ja harjoitella pientä asiaa kerrallaan. Esimerkiksi ensimmäisenä päivänä voi jo harjoitella luoksetuloa siten, että ihmisen lähellä on hyvä olla, eikä pennun tarvitse lähteä karkuun, Keskievari sanoo.
 Samoilla linjoilla on myös eläintenkouluttaja.
 – Toivottavia asioita tulee tehdä porrastetusti ja eläimen ehdoilla. Ei voi edetä koiraa valmistelematta tai suunnittelematta asioita, vaan totuttaminen on tehtävä hallitusti eläintä kuunnellen, Lohjan koirakeskuksen Susanna Gustafsson sanoo.
 Koiran kanssa kannattaa johdonmukaisesti tehdä ja harjoitella arjessa sellaisia asioita, jotka vievät haluttua oppimista eteenpäin, sanoo asiantuntija Noora Keskievari FirstVet-käytösneuvolasta. Terhi Liimu / Yle
 Keskievarin mukaan pennun opettaminen ja kouluttaminen on hyvä ottaa osaksi arkirutiineja. Se ei vie paljon aikaa ja siitä tulee osa rutiinia koiran koko elämän ajaksi.
 – Kyse ei ole vain pentukursseista, joissa asennetaan koiraan tietyt taidot, eikä niiden jälkeen enää tarvitse puuttua. Aina, kun koira kohdataan arjessa, sen kanssa kannattaa johdonmukaisesti tehdä ja harjoitella sellaisia asioita, jotka vievät haluttua oppimista eteenpäin.
 Keskievari muistuttaa, että eihän lapsillekaan lopeteta opettamista esikoulun jälkeen.
 – Kun koira oppii uusia taitoja, se lisää koiran itseluottamusta ja samalla myös tottelevaisuus paranee, hän sanoo.
 Effy-koiraa koulutetaan kodin keittiössä, kouluttamisen on hyvä olla osa arkirutiineja. Asiantuntija Noora Keskievari antaa esimerkin omistaja Johanna Railolle.  Terhi LIimu / Yle
 Koiran luonteen mukaan palkintona voi käyttää leikkiä tai herkkuja.
 – Osa ruoasta voidaan antaa palkintoina, ettei koira liho liikaa ylimääräisistä herkuista, Keskievari vinkkaa.
 Puolen vuoden jälkeen Effy-mäyräkoira on omistajien mukaan vieläkin aika varovainen, mutta huomattavasti on edistytty.
 – Aiemmin, kun isot koirat tulivat vastaan, Effy meni tosi pelokkaaksi ja ohi. Nyt hän jää leikkimään muiden koirien kanssa. Salonkikelpoinen koira hänestä tulee, Johanna Railo sanoo.
 Kehuja tulee myös käytösneuvolasta.
 – Effyn omistajat ovat tosi hienosti osanneet ottaa näitä harjoituksia osaksi arkirutiineja. Olemme harjoitelleet koiran itseluottamuksen sekä koiran ja omistajien luottamuksen rakentamista ja myös yksinoloa. Vaikka perhettä on kotona, koiran ei tarvitse mennä koko ajan ihmisten perässä. Koira oppii myös rauhoittumaan, FistVetin asiantuntija Noora Keskievari sanoo.
 Palkitseminen on aina osa kouluttamista. Palkinto voi olla leikki tai herkku. Effy kuuntelee ja seuraa katseellaan kiinteästi ohjeistusta. Terhi LIimu / Yle
 Arka koira ei anna eläinlääkärin koskea tai tutkia
 Koirien kokemattomuus heijastuu myös eläinlääkäreiden vastaanotolla. Kun koira ei ole tottunut uusiin tilanteisiin, eläinlääkäri on pelottava paikka.
 – Jos koiralla ei ole valmiuksia mennä kylään vieraiden ihmisten luokse, niin eläinlääkäri on vielä haasteellisempi, kun siellä vielä kosketellaan. Vieras paikka ja kaikki äänet, hajut ja muut koirat tuovat arkuutta ja pelottavat, eläintenkouluttaja Susanna Gustafsson sanoo.
 – Se on ihan kamala paikka koiralle, stressaava tilanne, etenkin, jos koira ei ole tottunut vieraisiin paikkoihin ja ihmisiin. Se johtaa siihen, että myös se eläinlääkärin tutkimus ja kaikki mitä siellä tapahtuu jäävät koiralle epämiellyttävänä mielikuvana, sanoo FirstVet Suomen vastaava eläinlääkäri  Maiju Tamminen .
 Tammisen mukaan eläinlääkäri ei ole mikään koirakuiskaaja, joka voisi tai pystyisi koiran kuin koiran tutkimaan, jos koira pelkää.
 – Kaikki perustuu siihen, että omistajalla on suhde koiraan sillä tasolla, että koira sallii esimerkiksi eläinlääkärin tutkimisen.
 Koiran kanssa pitäisi harjoitella niin, että vieraatkin ihmiset saavat koskea koiraan. Eläinlääkäri ei ole mikään koirakuiskaaja, joka voisi tai pystyisi koiran kuin koiran tutkimaan, jos koira pelkää, sanoo FirstVet Suomen vastaava eläinlääkäri Maiju Tamminen.  Terhi LIimu / Yle
 Eläinlääkäri joutuu yhdessä omistajan kanssa päättämään, tutkitaanko vihainen tai pelkäävä koira vai ei.
 – Joskus pitää tutkia väkisin, mutta se ei ole missään tapauksessa hyvä. Joskus päätetään, ettei tutkita, eikä sekään ole hyvä ratkaisu.
 Pahimmillaan hoitamaton tilanne voi johtaa suuriin laskuihin, kun vaivat pahenevat, eikä niitä pystytä kotonakaan hoitamaan. Eläinlääkäri joutuu tekemään isompia tutkimuksia ja toimenpiteitä klinikalla.
 Jos koira pelkää kaikkia paikkoja, omistajan on Tammisen mukaan lähdettävä kouluttamaan koiraa kotona.
 – Sitä pitäisi vaan tosi paljon harjoitella kotona. Ei ainoastaan, että omistaja saa koskea, vaan pitäisi harjoitella, että vieraatkin ihmiset saavat koskea.
 Tamminen suosittelee myös hakemaan koirakouluttajan tai käytösneuvojan apua.
 Erityisesti koirien neurologisiin tapauksiin erikoistunut apulaisprofessori  Tarja Pääkkönen  Helsingin yliopiston eläinlääketieteellisestä tiedekunnasta näkee korona-ajan etätyön positiivisena. Omistajat ovat voineet paremmin havaita koiriensa sairauksia, esimerkiksi epilepsiakohtauksia.
 – Etätyössä oleva näkee kohtaukset, muutoin omistaja ei tiedä, onko kohtauksia ollut päivän aikana vai ei. Samoin jos koira on ollut leikkauksessa, omistaja pystyy tekemään töitä kotona, mutta samalla seuraamaan koiran vointia.
 Pääkkönen pitää myös hyvänä sitä, etteivät pentukoirat ole joutuneet olemaan pitkiä aikoja yksin. Lisäksi pieni lenkki koiran kanssa tekee hyvää myös etätyöläiselle töiden lomassa.
 Lue myös:
 Koirien omat päiväkodit ovat lyöneet läpi jo monessa kaupungissa – "Inhimillistäminen on rantautunut Suomeen", arvioi kulutustutkija
 Laiton koiranpentubisnes kukoistaa Suomessa ja muualla Euroopassa – ulkomaisen paperittoman koiran riskinä vaaralliset taudit
 Karjumista, kiskomista ja läpsimistä – tuhannet lemmikit kärsivät huonosta kohtelusta, eläintenkouluttaja: Arkinen väkivalta lisääntyy
 ”Feikit löytökoirat” -ilmiö yleistynyt Britanniassa – moni korona-aikana karvakuonon hankkinut katuu nyt päätöstään
 Kennelliiton linkkejä koirien kouluttamisesta:
 Koiran koulutus  Ohjeita tärkeimpien taitojen opettamiseen

Korona-ajan eristyneisyys näkyy koiranpentujen käytöksessä – Effy-mäyräkoiralla on ollut vaikeuksia sosiaalisuudessa


Summary: Vaikka elintasomme laskisi, se ei tarkoita, etteivätkö ihmiset olisi onnellisia, kirjoittaa Siivonen.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Mitä sinä ajattelet tulevaisuudesta? Seuraavat kysymykset ovat osa masennustestiä, mutta ne sopivat hyvin kenelle tahansa meistä.
 a) Tulevaisuus ei erityisesti pelota minua
 b) Tulevaisuus pelottaa minua
 c) Tunnen, että tulevaisuudella ei ole minulle mitään tarjottavana
 d) Tunnen, että tulevaisuus on toivoton, enkä usko asioiden tästä paranevan
 Minä väitän, että tulevaisuususko on  aikamme kiellettyjä tunteita täysin terveilläkin. Yksi syy on ilmastonmuutos. Se etenee vauhdilla, joka saa myös keski-ikäiset maalaamaan isoja uhkakuvia. Niissä  meidän lapsemme joutuvat kohtaamaan jopa kuoleman uudella tavalla , koska lajimme tuho näyttää niin väistämättömältä. Kerromme tarinaa, jossa nuoret ovat niin ilmastoahdistuneita, että eivät enää uskalla elää tai tehdä lapsia. Jopa masentuvat sen vuoksi.
 Toisekseen tarinaan kuuluu, että nuoret myös masentuvat ja ahdistuvat lisääntyvästä kilpailuista, vääränlaisista matematiikka-painotuksista oppilasvalinnoissa sekä epävarmasta ja vaativasta työelämästä.
 Nämä väitteet sekä pitävät paikkansa että eivät pidä  paikkaansa. Nuorten mielialoista voi saada tutkimuksista  myös toisenlaisen kuvan . Keskimääräinen nuori on tyytyväisempi elämäänsä kuin koskaan mittaushistoriassa. Hän on vauraampi kuin edelliset sukupolvet. Hänen tulevaisuudenkuvansa on maanläheinen ja luottavainen. Erityisesti yksi asia on muuttunut: taloudellinen vauraus ei ole heidän huolenaiheensa. Sen sijaan esimerkiksi ystävien ja läheisten merkitys on kasvanut viimeisten kahdenkymmenen vuoden aikana.
 ”Katsomme tulevaisuutta suurten ikäluokkien silmälasien läpi, heijastamme sinne heidän käsityksensä hyvästä elämästä. Siihen kuuluu ajatus, että seuraava sukupolvi on taloudellisesti vauraampi kuin edellinen”, nuorisotutkija  Mikko Salasuo  sanoi äskettäin Työeläkevakuuttajat ry:n, Telan seminaarissa  Tervetuloa paratiisiin . Olin mukana suunnittelemassa tilaisuutta. Siellä yritettiin katsoa luottavaisesti tulevaisuuteen. Se ei ollut helppoa – olemme tottuneet maalaamaan uhkakuvia.
 Suomi on kuitenkin selvinnyt kriisistä kriisin jälkeen. Suuret murrokset nälkävuosista 1960-lukuun ovat osoittaneet, että nuoret kykenevät löytämään elämälleen merkityksen niistä olosuhteista, joissa he elävät. Eli vaikka ilmastonmuutos tai huono huoltosuhde pakottaisivat meidät niukempaan elämään, se ei tarkoita, että nuoret eivät olisi onnellisia.
 Kaikki tietävät, että ihmisen kokemiin mahdollisiin paineisiin ja ahdistuksiin liittyy nimenomaan kysymys, luottaako hän asioiden järjestyvän.
 Minulle tulevaisuus on toivoa täynnä , ja uskon asioiden tästä jopa paranevan. En näe, että se olisi ristiriidassa esimerkiksi sen kanssa, että päästövähennyksillä on kiire.
 En sano tätä mielipidettä kuitenkaan usein ääneen, koska haluan miellyttää ihmisiä, eikä tuollainen mielipide miellytä ihmisiä. Uskon sen johtuvan siitä, että tulevaisuudenuskon pelätään häiritsevän kiireen tuntua, isoja päätöksiä ja vielä nopeampaa muutosta.
 Sama juttu tasa-arvon ja vähemmistöjen oikeuksien kanssa. Ei saa sanoa, että eteenpäin on menty, vaikka kaiken järjen mukaan eteenpäin on menty ja mielipideilmasto muuttuu. Toki keskustelu on myös vihaista. Mutta se taas johtuu paitsi siitä, että toisia muutos ahdistaa, niin myös siitä, että toisille muutos ei koskaan ole riittävä. Ymmärrettäviä tunteita molemmat.
 Minä taas uskon, että hyvän huomaaminen  ja tulevaisuudenusko vauhdittaisi päätöksiä ja muutosta. Kyllä, kehittyvä teknologia auttaa meitä, kyllä, meidän kannattaa siirtyä uusiutuviin energianlähteisiin ja sijoittaa siirtymään rahaa. Se kannattaa, koska tulevaisuus näyttää sen avulla valoisalta. Kyllä, tasa-arvo etenee, vaikka somekansa kohahtelee ja närkästyy, kun mies-liitteitä poistetaan tai sukupuolen moninaisuus otetaan huomioon. Ei se mitään, sillä tästä kaikesta kipuilusta seuraa aivan mahtava tulevaisuus!
 Kaikki tietävät, että ihmisen kokemiin mahdollisiin paineisiin ja ahdistuksiin liittyy nimenomaan kysymys, luottaako hän asioiden järjestyvän. Siksi en keksi, miksi minun pitäisi sanoa lapsilleni, että tulevaisuus näyttää lohduttomalta.
 ”It gets better”, sanotaan vähemmistönuorille suunnatussa kampanjassa.
 Olen täysin samaa mieltä.
 Riku Siivonen
 Kirjoittaja on käsikirjoittaja ja kirjailija.
 Kolumnista voi keskustella 16.11. klo 23.00 saakka.
 Onko tekoälyllä sukupuolta? Mitä emme vielä näe? Ylen Aurora-tapahtuma etsii vastauksia tasa-arvon isoihin kysymyksiin

Riku Siivosen kolumni: Usko hyvään tulevaisuuteen on aikamme tabu


Summary: Lisäravinteita kaupataan mainoksilla, joissa on lainvastaisia väitteitä tuotteiden terveysvaikutuksista. Kuluttajaa harhaanjohtavat väitteet eivät perustu tieteelliseen näyttöön.

Lisäravinteiden mainonnassa käytetään toistuvasti laittomia väitteitä, joissa liioitellaan tuotteiden hyötyjä. Väitteiden tueksi ei useimmiten löydy mitään tieteellistä näyttöä.
 Lisäravinteita myyviä yhtiöitä valvovat kunnat ovat puuttuneet useiden yritysten toimintaan. Ylen MOT-toimituksen selvityksen kohteena olevasta kymmenestä yhtiöstä peräti seitsemän oli saanut viranomaisilta moitteita lainvastaisesta markkinoinnista.
 – Valitettavasti siellä on myös niitä, jotka lainsäädäntöä venyttämällä yrittävät saada markkinointia myyvemmäksi ja sitä kautta tuoda lisätietoa tai ehkä vääränlaista tietoa tuotteesta, kertoo Ruokaviraston ylitarkastaja  Marjo Misikangas .
 Lisäravinteita käyttävät huippu-urheilijat ja tavalliset kuntourheilijat. Niiden myynnistä on tullut iso toimiala myös Suomessa, vaikka tuotteiden hyödyt ovat kyseenalaisia.
 Lisäravinnekaupassa mielikuvat voittavat usein tieteellisen tiedon tuotteiden hyödyistä, ilmenee MOT:n selvityksestä.
 Yritysten markkinoinnissa korjattavaa MOT tutki kuntien elintarvikevalvojien tekemiä tarkastusraportteja yrityksistä. Selvityksen mukaan seitsemän yritystä kymmenestä oli saanut valvonnassa moitteita. Puutteet vaihtelivat pienistä korjaustoimenpiteistä vakavampiin rikkomuksiin. Korjattavaa oli markkinoinnissa, omavalvonnassa ja elintarvikkeista annetuissa tiedoissa.
 Ruokaviraston ylitarkastaja Marjo Misikangas myöntää, että valvonnassa ei saada kiinni kaikkia lakia rikkovia lisäravinneyrityksiä.  Mainontaa on valvottu tehostetusti muutaman vuoden ajan.   Jyrki Ojala / Yle
 Laiton markkinointi laaja ongelma
 Lain mukaan elintarvikkeena myytävistä tuotteista kuten lisäravinteista saa kertoa vain Euroopan elintarvike- ja turvallisuusviranomaisen hyväksymiä terveysväitteitä. Kuluttajan harhaanjohtaminen on kiellettyä ja lääkkeellistä markkinointia ei saa tehdä.
 MOT näytti Ruokaviraston ylitarkastaja Marjo Misikankaalle yritysten lisäravinteistaan esittämiä mainoslauseita. Misikangas arvioi pyynnöstä myös urheilijoiden sponsoreidensa tuotteista sosiaaliseen mediaan laittamia mainoksia.
 Misikangas ei tiennyt yritysten tai urheilijoiden nimiä väitteitä arvioidessaan.
 Laittomia markkinointiväitteitä tai kuluttajan harhaanjohtamista löytyi liki kaikista arvioiduista mainoksista. Erityisesti urheiluravinteiden markkinoinnista löytyi paljon lakia rikkovia mainoslauseita. Hyväksyttyjä terveysväitteitä löytyy lähinnä perinteisille aineille kuten hiilihydraateille, proteiinille, vitamiineille ja kivennäisaineille.
 Erityisesti tämän hetken trendiainetta eli aminohappoja mainostetaan laittomilla väitteillä. Marjo Misikangas kertoo, että Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen EFSA on hylännyt aminohapoille haetut terveysväitteet tieteellisen näytön puutteen vuoksi. Väitteitä EFSA:sta hakevat yritykset ja valmistajat.
 – Tällaisten aineiden terveysvaikutuksista kertominen tai vihjaileminen ei ole sallittua lainsäädännön mukaan, Misikangas sanoo.
 Urheilijoiden suosimat yritykset mainostivat myös esimerkiksi sitrulliinimalaattia, maitohappobakteereita, orgaanista rikkiä ja D-asparagiinihappoa lainvastaisilla väittämillä. Misikankaan mukaan hyväksyttyjä terveysväitteitä ei ole olemassa näille aineille.
 MOT:n kysely huippu-urheilijoille  Olympialajien huippu-urheilijoille tehtyyn kyselyyn vastasi yli sata urheilijaa. Vastanneet käyttivät lisäravinteita paljon ja osin turhaan. Puolet urheilijoista oli saanut tuotteita ilmaiseksi yrityksiltä tai heillä oli alan yritys sponsorina. Urheilijat uskoivat myyttiin kotimaisista lisäravinteista. Todellisuudessa raaka-aineita tuotiin eri puolilta maailmaa ja osa tuotteista valmistettiin ulkomailla. Urheilijat eivät pystyneet varmistumaan tuotteiden puhtaudesta. Urheilijat käyttivät useiden eri yritysten tuotteita.
 Myös urheilijat toistavat kyseenalaisia väitteitä
 Lisäravinteita myyvät yhtiöt ovat solmineet sponsorisopimuksia useiden tunnettujen urheilijoiden ja lajiliittojen kanssa.
 Urheilijat ovat antaneet kasvonsa käyttöön monissa mainoksissa, jotka sisältävät kyseenalaisia väitteitä lisäravinteiden hyödyistä. Esimerkiksi aitajuoksija  Nooralotta Neziri  mainosti käyttäneensä rasitusmurtuman jälkeen sponsorinsa Puhdas+:n tuotteita.
 Ylitarkastaja Misikangas sanoo, että tuotteen markkinoinnin yhteydessä ei saa esittää väitteitä tai vihjauksia sen sairauden tai loukkaantumisen parantavasta vaikutuksesta.
 Nooralotta Neziri kertoo MOT:lle, ettei hän ajatellut tekevänsä mitään väärää mainoksessa.
 – Olen tehnyt kaikki postaukset varovaisuutta noudattaen. En ajatellut, että lisäravinteen mainitseminen murtuman hoidon jälkeen olisi ollut rikkomus. Jatkossa pitää olla tarkempi, Neziri vastasi.
 Tuotteen valmistaja New Organics Oy sanoo ohjeistaneensa urheilijoita mainonnasta.
 Pika-aituri Nooralotta Neziri mainosti sosiaalisessa mediassa sponsorinsa tuotteita kielletyllä tavalla. Neziri kertoi käyttäneensä tuotteita toipuessaan rasitusmurtumasta.    Kuvakaappaukset Nooralotta Nezirin Instagramista
 Tulli estänyt tuotteiden tuontia Suomeen
 Lääkeaineita heikommin valvotut lisäravinteet eivät aina ole vaarattomia. Maailmalla on raportoitu tuotteiden aiheuttamista kuolemantapauksista. Ihmisiä on myös joutunut sairaalahoitoon esimerkiksi maksavaurioiden ja kofeiinimyrkytyksen vuoksi.
 Ruokavirasto on tehnyt tasaisin väliajoin takaisinvetoja lisäravinteista. Esimerkiksi toukokuussa urheilijoiden suosimaa proteiinivalmistetta vedettiin myynnistä, koska se sisälsi syöpävaarallista ainetta. Lisäravinteista on löydetty Suomessa myös hometta ja urheilussa kiellettyjä aineita.
 Tuotteiden maahantuontia valvova Tulli hylkäsi vuosina 2017–2021 viiden lisäravinteita myyvän yrityksen tuotteiden markkinoille pääsyn.
 MOT-toimituksen Tullilta saamien tietojen mukaan tuotteita ei päästetty Suomeen, koska niissä oli muun muassa elintarvikemääräysten vastaisia pakkausmerkintöjä, säteilytettyä ainesta ja ruokamyrkytyksiä aiheuttavia bakteereja.
 ”Tulli kieltää ravintolisän markkinoille saattamisen, koska se sisältää suuria määriä ruokamyrkytyksiä aiheuttavia Bacillus cereus-bakteereja. Tuotetta ei siten voida pitää turvallisena elintarvikkeena vaan se on ihmisravinnoksi sopimatonta.”  Tullin tuoteturvallisuusyksikkö
 Valvonta ontuu
 Ylitarkastaja Marjo Misikangas myöntää, että lisäravinneyritysten valvonta ei ole niin systemaattista kuin sen pitäisi olla.
 Valvontaa tehdään jälkikäteen ja yritykset päättävät itse tuotteiden tuomisesta markkinoille. Tuotteiden markkinointia on valvottu laajamittaisemmin vasta muutaman vuoden ajan kunnissa.
 Kuluttaja ei voi täysin luottaa yritysten lupauksiin tuotteista.
 – Kuluttajan kannattaa olla hereillä, kun katselee näitä mainoksia tai myyntipuheita. Kaikkea ei missään tapauksessa kannata uskoa, sanoo Marjo Misikangas.
 Ruokavirasto johtaa ja kehittää elintarvikkeiden valvontaa Suomessa. Ylitarkastaja Marjo Misikangas sanoo, että kunnan valvontaviranomaisen ei tulisi olla salapoliisi, joka löytää kaikki yrityksen ongelmat.
 – Kyllä se on yritys, jonka täytyy tehdä nämä muutokset itse. Ruokaviraston näkemyksen mukaan yrityksen on poistettava tai korjattava sosiaalisesta mediasta vuosienkin takaisia julkaisuja.
 Yritykset vastaavat itse tuotteidensa turvallisuudesta. Viranomaiset eivät tarkasta lisäravinteiden sisältöä. Juha Kivioja / Yle
 Moitteita Olympiakomitean yhteistyökumppanille
 Kuntien elintarviketarkastajat tekevät yrityksiin valvontakäyntejä. Yksi tällainen tarkastus tehtiin lisäravinteita myyvään Leader Foods oy:hyn.
 Leader on suomalaisen urheilun kattojärjestön Olympiakomitean virallinen yhteistyökumppani. Toukokuussa 2020 tehdyssä tarkastuksessa Leader sai moitteita mainonnastaan. Yhtiö on myös Jääkiekkoliiton pitkäaikainen sponsori.
 Kunnan elintarviketarkastajan mukaan Leaderin verkkosivuilla oli väitteitä, jotka eivät olleet hyväksyttyjä ja jotka olivat harhaanjohtavia tai kiellettyjä. Yritys väitti esimerkiksi, että sinkin puutos voi heikentää hapenottokykyä ja aiheuttaa urheilijalle väsymystä. Karnosiinin vähentymisen väitettiin rappeuttavan ja vanhentavan soluja.
 Leader kieltäytyi MOT:n haastattelusta operatiivisiin kiireisiin vedoten. Toimitusjohtaja  Pasi Hautakorpi  kommentoi sähköpostitse, että yritys poisti tekstit huomautuksen saatuaan.
 Ongelmia markkinoinnissa vuosien ajan
 Viranomainen on puuttunut viiden vuoden ajan toistuvasti järvenpääläisen New Organics oy:n toimintaan. Yhtiö myy Puhdas+ -tuotteita.
 Elintarviketarkastaja kertoo MOT:lle, että yhtiön toiminnassa toistuivat samankaltaiset epäkohdat vuodesta toiseen, vaikka ongelmia yksittäisten tuotteiden osalta korjattiinkin huomautusten jälkeen. Yhtiö käytti markkinoinnissaan toistuvasti kiellettyjä lääkkeellisiä väitteitä ja hyväksymättömiä ravitsemus- ja terveysväitteitä. Kuluttajia oli myös peloteltu sairauksilla.
 – Elintarvikealan toimijan ei tule kertoa esimerkiksi rautavalmisteita markkinoitaessa, ettei rautaa saa riittävästi tavallisesta suomalaisesta ruoasta ja aiheuttaa kuluttajissa pelkoa kuvailemalla raudanpuutoksen aiheuttamia sairauksia, tarkastuskertomuksessa todetaan.
 Yhtiön tuli poistaa mainonnastaan myös esimerkiksi kuluttajaa harhaanjohtava väite lisäaineettomuudesta. Tarkastuskertomuksista ilmenee, että yhtiö teki kuitenkin vain osan viranomaisen määräämistä korjauksista.
 Tänä vuonna viranomainen otti käyttöön hallinnolliset pakkokeinot määrätessään yhtiötä korjaamaan toimintaansa kaikilta osin. Syyskuun tarkastuskäynnin perusteella asioita oli korjattu. MOT löysi kuitenkin yhtiön sosiaalisen median kanavista viranomaisen kieltämiä markkinointiväitteitä vielä marraskuussa.
 New Organicsin toimitusjohtaja  Ari Vepsäläinen  vastasi MOT:n kysymyksiin sähköpostilla. Yhtiö kertoi noudattavansa viranomaisen ohjeita huomautuksia saadessaan.
 – Omista kanavistamme olemme poistaneet kiellettyjä ilmaisuja sitä mukaa, kun olemme niitä tietoomme saaneet.
 Katso uusin MOT

 Aiheesta voi keskustella 16.11.2021 klo 23.00 saakka.

MOT:n selvitys paljastaa: Lisäravinteita markkinoidaan laittomilla väitteillä – valvonta ontuu, viranomainen kehottaa kuluttajia "olemaan hereillä"


Summary: Yle vieraili Irakin Kurdistanissa, josta on viime kuukausina lähtenyt tuhansia ihmisiä kohti Eurooppaa. Moni uskoi Valko-Venäjän lupauksiin helposta pääsystä EU-alueelle.

RANYA, KURDISTAN  Ranyan torilla ei puhuta säästä, vaan siitä, miten päästä Eurooppaan. Penkillä istuva kaveriporukka luettelee reittejä EU:hun, laittomia ja lähes laillisia.
 – Ranskan Schengen-viisumin voi ostaa 18 000 dollarilla, Dominikaanisen tasavallan viisumin saa sadallatuhannella, juristiksi valmistunut nuori mies kertoo. Hänen nimensä on  Hangaw .
 Keväästä alkaen on silti ollut yksi reitti ylitse muiden: Valko-Venäjä.
 Hangaw ja Karwan unelmoivat uudesta alusta EU:ssa. Antti Kuronen / Yle
 – Parikymmentä sukulaistani on päässyt EU:hun Valko-Venäjän kautta, kertoo vieressä istuva  Karwan .
 Hangawin mukaan niin moni on lähtenyt Ranyasta, että sen huomaa katukuvasta.
 – Lähden itsekin, kunhan tilaisuus avautuu. Vaikka olen juristi, en saa täältä töitä.
 Torin laidalla olevien kahviloiden yläkerrassa on liiketiloja. Ne ovat kaikki joko matkatoimistoja tai partureita.
 Ranyan keskustori on tapaamispaikka, myös Eurooppaan pyrkiville. Antti Kuronen / Yle
 Matkatoimistot kukoistavat
 Bawar Muhamed  pyörittää matkatoimistoa. Ovenpielessä on Turkish Airlinesin ja Qatar Airwaysin logoja.
 – Arvioisin, että Ranyan alueella 3 000–5 000 ihmistä on hakenut Valko-Venäjän viisumeja tänä kesänä.
 Se on hämmästyttävä lukumäärä. Ranyan alueella asuu neljännesmiljoona ihmistä.
 Laajemmalta Sulemaniyan alueelta on alkukesän jälkeen lähtenyt ainakin kymmenen tuhatta ihmistä. Valtaosa on suunnannut Valko-Venäjälle.
 Bawar Muhamed pyörittää yhtä Kurdistanin lukuisista matkatoimistoista.  Antti Kuronen / Yle
 Ranyan matkatoimistoilla bisnes on käynyt ylikierroksilla.
 – Me matkatoimistot haemme laillisia viisumeja ja ostamme lentolippuja. Emme ole salakuljettajia, sanoo  Muhamed .
 Siirtolaisliike Lähi-idästä Valko-Venäjälle alkoi viime keväänä. Lähtölaukaus oli itsevaltiaan  Aljaksandr Lukašenkan  ilmoitus, ettei Valko-Venäjä enää estää siirtolaisten pääsyä Liettuan ja Puolan rajoille.
 Lukašenka ilmoitti, että raja EU:hun on auki.  Hän myös varmisti,  että ihmiset saavat helposti käsiinsä Valko-Venäjän viisumin Irakin Kurdistanin kaltaisissa paikoissa.
 Sosiaalinen media on täynnä salakuljettajien mainoksia.  Antti Kuronen / Yle
 Sosiaalinen media räjähti
 Irakissa sosiaalinen media räjähti. Tieto levisi kulovalkean tavoin maan pohjoisosissa, mistä on vuosikymmeniä lähdetty kohti Eurooppaa.
 Muhamedin matkatoimisto on kesän aikana hakenut asiakkailleen Valko-Venäjän viisumeja. Valko-Venäjällä oli edustustot Bagdadissa ja Erbilissä.
 Vajaa pari viikkoa sitten Valko-Venäjä lopetti viisumien myöntämisen Irakissa, mutta jätti oven raolleen siirtolaisille. Viisumeja sai edelleen esimerkiksi Turkista ja Dubaista.
 – Veljeni on Valko-Venäjällä. Heille järjestin reitin Dubaista Uzbekistaniin, ja sieltä Valko-Venäjälle.
 Ranyan sijaitsee Kurdistanin vuoriston kupeessa.  Antti Kuronen / Yle
 Yhdessä vaiheessa viisumien saanti hankaloitui, mutta siihenkin löytyi ratkaisu Valko-Venäjän avustuksella.
 – Noin 3 000 dollarilla pystyi hankkimaan virallisen kutsun valkovenäläiseltä yhtiöltä. Sen avulla sai lentää Minskiin, missä viisumi leimattiin passiin.
 Valko-Venäjän valtiolliset matkayhtiöt,  kuten ZentrKurort , ovat tiettävästi olleet tärkeimpiä järjestäjiä.
 Kurdistanin sijainti on haasteellinen.  Leena Luotio / Yle
 Uusia reittejä etsitään
 Pari päivää sitten Turkki esti irakilaisten pääsyn Minskin lennoille. Vaihtoehdoiksi ovat nousseet Dubai ja Damaskos.
 – Jos reitit sulkeutuvat, täällä keksitään aina uusia reittejä, Muhamed vakuuttaa.
 Näin täälläpäin on aina tehty. Pyritty pois, eteenpäin elämässä.
 Sahand Hussein on jo viisi vuotta pyrkinyt EU:hun.  Antti Kuronen / Yle
 Murheen painama nuori mies astuu matkatoimistoon.  Sahand Hussein  oli jo Dubaissa astumassa Minskin koneeseen, kun hänet pysäytettiin. Sahand haki viisumia Turkkiin, mutta se evättiin.
 – Hain uudestaan Turkin viisumia ja parin päivän päästä saan vastauksen. Jos se evätään, lähden vuorten yli Iraniin ja sieltä Turkkiin.
 Tällä kertaa Sahand ei yritä Valko-Venäjälle.
 – Talvi on liian rankka, enkä usko, että sieltä pääsee eteenpäin.
 Hänellä on toinen reitti. Se on viimeisin puheenaihe.
 – Menen laivalla Turkista Italiaan. Se maksaa salakuljettajien avustuksella noin 12 000 tuhatta dollaria.
 Sahandin mukaan Kreikkaan ei kannata yrittää, koska sieltä on lähes mahdotonta päästä EU-alueelle. Italiasta sen sijaan voi jatkaa junalla Ranskaan tai Saksaan.
 Sahandin matkan kustantaa Britanniassa asuva henkilö, jolle Sahandin on mentävä töihin, kunnes velka on maksettu pois.
 – Lähden vaikka Afganistaniin, kunhan ei tarvitse jäädä tänne, sanoo Sahand.
 Ranyan keskustassa torikauppa jatkuu talouskurimuksesta huolimatta. Antti Kuronen / Yle
 Salakuljetus toimii vaivatta
 Kurdien siirtolaisketju EU:hun on hioutunut vuosien saatossa. Kun uusi reitti avautuu, siihen tartutaan nopeasti.
 Valko-Venäjältä salakuljettajat vievät ihmisiä Puolaan, Saksaan, Ranskaan ja Britanniaan. Joka rajalla odottaa uusi kontakti ja auto.
 Salakuljettajat ovat yleensä kotikulmilta, sukulaisen sukulaisia tai tutuntuttuja. Salakuljettajien numerot kulkevat kädestä käteen.
 Myös maksuliikenne on saumatonta. Asiakas antaa rahat luotetulle kolmannelle osapuolelle, joka maksaa salakuljettajille, kun tehtävä on suoritettu.
 Karwan kertoo ylpeänä, että kymmenen sukulaista on päässyt Britanniaan. Ilmeisesti kumiveneellä.
 – Siellä he nyt ovat, määränpäässä, nuorimies sanoo innostuneesti.
 Ranyassa Britannia on ykköskohde, Saksa on kakkonen, Karwan ja Hangaw vakuuttavat.
 Karwan näyttää videon, jossa hänen sukulaisensa on otettu kiinni Englannin kanaalissa. Heidät palautettiin Ranskaan, mutta toisella yrittämällä he onnistuivat ylittämään Englannin kanaalin, ilmeisesti kumiveneellä. Antti Kuronen / Yle
 Kotiseutu köyhtyy
 Ranyan kadut ovat hiljaiset, nuoria miehiä näkyy vain vähän. Ennen täällä oli vilkasta, ja kaupunki oli Kurdistanin ylpeydenaihe.
 Kurdien kapina  Saddam Husseinia  vastaan alkoi täältä 30 vuotta sitten. Kurdit saavuttivat pitkälle menevän autonomian Yhdysvaltojen avulla. Täällä ihannoidaan edelleen Yhdysvaltoja ja EU-maita.
 – Emme saavuttaneet kaikkia unelmia,  Yasin Khidr  toteaa vakavasti.
 Khidr on parlamentin opposition jäsen. Siksi hän uskaltaa arvostella valtapuolueita.
 – Kurdistan ei ole demokratia. Kukaan ei pärjää täällä ilman kontakteja puolueisiin. Valtiolta ei kerta kaikkiaan saa töitä.
 Oppositiopoliitikko Yasin Khidr on pettynyt Kurdistanin poliittiseen eliittiin. Antti Kuronen / Yle
 Kaksi puoluetta johtaa Kurdistania, ja niiden taustalla on kaksi sukua. Erbilin alue on kurdien demokraattisen puolueen KDP:n hallinnassa, Sulaimania kurdien isänmaallisen liiton PUK:n. Kurdistanin öljy- ja kaasutulot valuvat näiden harvojen taskuihin.
 – Yhteiskunnan peruspalvelut eivät toimi. Julkinen sairaanhoito ja koulutus on todella heikkoa, sanoo Khidr.
 Tiesi, että matka EU:hun vaarallinen
 Yksi torilla olevista miehistä, joka haluaa pysyä nimettömänä, soittaa ystävälleen Valko-Venäjällä. Puhelimessa ystävä kertoo, että siirtolaisia kohdellaan kovakouraisesti Valko-Venäjällä, Puolassa ja Liettuassa.
 – Esimerkiksi Liettuassa meitä lyötiin sähköpampuilla, kun meidät työnnettiin takaisin Valko-Venäjälle, onnistuimme pääsemään kävellen takaisiin Minskiin.
 Hän tiesi, että matka EU:hun on vaarallinen.
 Kurdimies palasi Puolan ja Liettuan rajalta Minskiin. Kurdistaniin hän ei aio palata. Antti Kuronen / Yle
 – Ne, jotka ovat nyt rajalla, “viidakossa”, eivät halua käyttää salakuljettajia. He uskovat pääsevänsä joukolla läpi. Jos se ei onnistu, he maksavat salakuljettajille ja pääsevät sillä tavalla eteenpäin.
 Hän vakuuttaa, ettei paluu Kurdistaniin ole vaihtoehto.
 Kurdistanin naapurit Iran, Turkki, Irakin Bagdad ja Syyria asennoituvat kaikki vihamielisesti Kurdistaniin. Lisäksi terrorijärjestö Isis hallitsi Mosulia aivan Kurdistanin rajalla.
 Konfliktien ja öljynhinnan romahduksen seurauksena Kurdistanin talous sukelsi vuoden 2014 jälkeen.
 Viranomaiset ovat voimattomia
 Kurdistanin välit Bagdadiin ovat kärjistyneet. Kurdistan ei ole vuosikausiin saanut Bagdadista sille kuuluvia varoja valtion budjetista.
 Turkki tekee ilmaiskuja Kurdistanin raja-alueille, jossa Turkin kurdien PKK-liikkeellä on tukikohtia. Osa Valko-Venäjälle lähteneistä on paennut tulituksen kohteeksi joutuneista kylistä.
 – On vaikea rakentaa tulevaisuutta, kun ei tiedä, mitä vuoden päästä tapahtuu. Voit menettää kaiken, jos turvallisuustilanne romahtaa, Khidr sanoo.
 Kurdistanin sisäinen turvallisuus on silti huomattavasti muuta Irakia parempi.
 Ranyan poliisin tiedottaja  Shorish Ismael ei usko, että muuttoliikettä voi pysäyttää. Aina löytyy uusia reittejä. Antti Kuronen / Yle
 Ranyan poliisin tiedottaja,  Shorish Ismael , on myös tullut torille.
 – Miten voisimme pysäyttää muuttoliikkeen? Kaikki unelmoivat lähtemisestä ja aina löytyy uusia reittejä. Vaikka kaikki reitit suljettaisiin, täältä voisi aina yrittää vuorten yli Iraniin tai Turkkiin.
 18-vuotiaan mekaanikon kaverit ovat lähteneet kohti Eurooppaa. Antti Kuronen / Yle
 Kivenheiton päässä torilta 18-vuotias mekaanikko rassaa moottoripyörää. Hänen koulustaan monet ovat lähteneet.
 – Lähtisin itsekin, jos vain olisi rahaa. Täällä monilla perheillä kaikki rahat menevät vuokraan. Juuri mitään ei jää yli, sanoo  Pashew Nabi .
 Lue lisää:
 Irakilaisseurue maksoi tuhansia euroja lentolipuista, mutta matka tyssäsi lähtöportille – Turkki tuli EU:n tueksi ja tukki siirtolaisreitin Valko-Venäjälle
 “EU yrittää voittaa julmuuskilpailussa Valko-Venäjän”, sanoo tutkija, jonka opeilla Eurooppa löysi ratkaisun edelliseen pakolaiskriisiin

Täältä Valko-Venäjältä EU:hun pyrkivät siirtolaiset tulevat – “Lähden pian itsekin”, kertoo nuori mies Ylen toimittajalle Irakissa


Summary: Yle kuunteli, kun vanhemmat ja poliisi etsivät ratkaisuja Tukholman Rinkebyssä tappavaan jengiväkivaltaan. Vanhemmat haluavat kovempia toimia heti, mutta viranomaisten mukaan kaikki lähtee vanhempien avusta.

Poliisiautoja on parkkeerattu riviin Rinkebyn koulun ulkopuolelle lokakuisena lauantai-iltana. Kaksi virkapukuista aseistettua poliisia vartioi ovella, kun ihmiset kulkevat sisälle saliin.
 Tänä iltana puhutaan siitä, miten tappava väkivalta pysäytetään.
 Poliisi on keskustellut alueen imaamin kanssa ja päättänyt järjestää tilaisuuden, koska väkivalta on yltynyt viime kuukausina Tukholmassa. Ampumisissa on kuollut useita nuoria somalitaustaisia poikia.
 Tilanne on muuttunut niin vakavaksi meneillään olevissa konflikteissa, että monet nuoret eivät uskalla liikkua ulkona Rinkebyn alueella.
 Jos jengiläiset eivät löydä henkilöä, jolle he haluavat kostaa, he ottavat poliisin mukaan kohteekseen tämän nuorempia sisaruksia, ystäviä tai sukulaisia.
 Poliisit ovat kattaneet mehua ja keksejä  tervetuliaisiksi.
 Olen saanut kutsun tilaisuuteen poliisilta, mutta en saa nauhoittaa tilaisuutta. Siksi osa henkilöistä on tässä jutussa nimettöminä.
 Puhun muutaman vanhemman kanssa ennen tilaisuuden alkua.
 Eräs äiti sanoo, että tilanteen kuvaamiseen ei ole sanoja, mutta hän kertoo esimerkin. Joka kerta, kun hän kuulee yöllä helikopterin äänen, hän säntää tarkistamaan nukkuuko lapsi sängyssään.
 Hänellä on viisi lasta, joista nuorin, parikymppinen poika, asuu vielä kotona.
 Vanhempien ei pitäisi joutua hautaamaan heitä, joiden tehtävä on aikanaan haudata meidät, hän sanoo.
 Äiti on tullut paikalle vaatimaan viranomaisilta suojelua heidän lapsilleen.
 Mohamed Hagi Farah on aktiivinen Järvan vanhempaintoiminnassa. Hän vaatii poliisilta ankarampaa puuttumista väkivaltatilanteeseen.  Kirsi Heikel
 Paikalla on  viitisenkymmentä ihmistä. Äidit ryhmittyvät toistensa seuraan salin keskelle, isät reunemmalle.
 Salissa on vanhempia, joiden lapsi on kuollut ampumisissa.
 Mohammed Hagi Farah  on pitänyt kirjaa. Hän näyttää käsin kirjoittamaansa tilastoa.
 – Yhdeksän kymmenestä Tukholman ampumisissa kuolleista on meidän poikiamme, Husbystä, Tenstasta, Rinkebystä.
 – Poliisin täytyy suojella myös meidän lapsiamme. Mekin olemme veronmaksajia.
 Tunnelma on vakava, mutta vanhempien, kuten Farahin odotukset ovat korkealla.
 He toivovat saavansa tänä iltana hyviä uutisia. Konkreettisia lupauksia siitä, mitä poliisi tekee väkivallan pysäyttämiseksi.
 Toisin kuitenkin käy ja isä, jonka lapsi on ammuttu kuoliaaksi, lähtee pettyneenä pois jo reilun puolen tunnin kuluttua.
 Poliisi vartioi vanhempainiltaa. Keskustelussa haettiin ratkaisuja kiihtyneeseen väkivaltatilanteeseen.  Kirsi Heikel
 Aluepoliisin päällikkö Martin Marmgren  aloittaa kuvaamalla seudun väkivaltatilannetta hyvin vakavaksi. Poliisi tarvitsee vanhempien apua, muuten rikoksia ei pystytä ehkäisemään.
 He esittelevät toimintaa, jossa jengiläisiä autetaan jättämään rikolliset piirit. Siihen on valtio myöntänyt enemmän rahaa ja nyt yhä useampia voidaan auttaa.
 Seuraavana puhuvien sosiaalitoimen edustajien toive on, että vanhemmat ottaisivat yhteyttä, jos he epäilevät lastensa olevan vaarassa tai mukana rikollisuudessa.
 He kertovat rinkebyläisille vanhemmille myös ymmärtävänsä, miksi niin harva ottaa yhteyttä. Moni pelkää, että sosiaalitoimi kyseenalaistaa heidän vanhemmuutensa ja lapset sijoitetaan kodin ulkopuolelle.
 Vanhemmille vakuutetaan, että muutakin tukea on tarjolla.
 Kun alueen kahden koulun rehtorit saavat puheenvuoron, he sanovat, että oppimistulokset ovat parantuneet. Se nostaa myös itsetuntoa ja suojaa rikollisuudelta, he kannustavat.
 Keski-ikäinen isä nostaa kätensä  salin keskiosassa, kun vanhemmat saavat vuoron esittää kysymyksiä reilun puolen tunnin jälkeen.
 Isä kertoo olevansa hyvin pettynyt.
 Sen sijaan, että olisi puhuttu siitä, miten aseet saadaan pois ja miten lapsia suojellaan, on puhuttu sosiaalipalveluista ja koulusta, isä sanoo. Hän parahtaa, että on poliisin eikä sosiaalitoimen tai koulun asia suojella lapsia.
 Hänen lapsensa ammuttiin perheen kotiin vain muutama viikko sitten. Poliisi ei ole ottanut vielä ketään kiinni teosta.
 Poliisi vastaa ja vakuuttaa, että he tekevät kaikkensa, mutta 15–16-vuotiaiden murhia ei pysäytetä ilman vanhempien apua.
 Vanhemmat voivat auttaa asekätköjen löytämisessä kotoa. Poliisin mukaan aseiden pääsyä maahan on vaikea estää, koska jokaista autoa ei voida tutkia maan rajoilla.
 Poliisi muistuttaa, että heidän työtään on saada niin pitävät ja riittävät todisteet, että näyttö epäiltyjä vastaan riittää varmasti tuomioistuimessa – ja siksi vanhempien pitää kertoa kaikki havaintonsa.
 Lapsensa menettänyt mies ottaa takkinsa ja poistuu salista. Hän halusi kuulla, mitä poliisi tekee, ei mitä hänen on tehtävä.
 Syyskuussa Tukholmassa vaadittiin mielenosoituksessa jengiväkivallan pysäyttämistä. Paikalla oli kymmeniä vanhempia ja nuoria varsinkin maahanmuuttajavaltaisilta alueilta. Kirsi Heikel
 Seuraavat kysymykset tulevat äideiltä.  Ensimmäinen haluaa tietää, miten taitavia poliisin tutkijat ovat, koska murhia jää niin paljon selvittämättä.
 Poliisi vastaa, että tutkijat ovat erittäin taitavia, mutta heitä ei ole tarpeeksi Tukholmassa. Vahvistusta on kyllä luvattu.
 Vanhemmat voivat auttaa. Poliisi neuvoo, että jos iso ryhmä, esimerkiksi sata isää ja äitiä, tekee ilmoituksen jostain havainnosta, ei kukaan käy silloin yksittäisen todistajan kimppuun.
 Toinen äiti kertoo olevansa mukana yöpartiossa. Ongelmana on, että nuorille ei ole järjestetty mitään vapaa-ajan toimintaa tai paikkaa, jonne he voivat mennä.
 Tunnelma salissa kiristyy. Seuraavissa puheenvuoroissa useat vanhemmat sanovat, että kukaan ei yhteiskunnassa välitä heistä eikä siitä, että heidän lapsiaan ammutaan.
 He eivät saa apua, jota tarvitsevat.
 Heidän äänestään kuulee, että he ovat hädissään.
 Poliisin pitäisi valvoa heistä ankarammin lain noudattamista.
 Vain sitä kautta vanhemmat uskovat, että turvallisuus paranee alueella.
 Asukkaat ja poliisi sopivat, että keskustelutilaisuuksia jatketaan.  Kirsi Heikel
 Kiihtyneet puheenvuorot hiljenevät  kun tapahtuman ideoinut poliisi  Rissa Seidou  avaa suunsa.
 Paikalliset kuuntelevat häntä. Seidoun itsensä mielestä siksi, että asukkaat samaistuvat häneen saman ihonvärin vuoksi.
 – Tiedän, että olette turhautuneita. Mekin olemme turhautuneita. Mutta pyydän, auttakaa meitä ja kertokaa, kun me onnistumme. Kertokaa, kun emme onnistu. Meillä on sama tavoite ja me pääsemme siihen vain tekemällä yhteistyötä, Seidou sanoo.
 Tilaisuus päättyy lopulta hataraan yhteisymmärrykseen. Näitä tilaisuuksia on jatkettava.
 Ne ovat keino lisätä luottamusta, sanoo tilastoja pitävä Mohammed Hagi Farah kuulijoille ja moni nyökkää.
 Rinkebyläiset isät ja äidit lähtevät kävelemään pimeään iltaan.
 Katsomaan kotiinsa, ovathan lapset turvassa.
 Lue myös :
 Ruotsin väistyvä pääministeri Stefan Löfven Ylen haastattelussa: Keskiluokan on kannettava vastuu ampumisväkivallasta – huumeiden viihdekäyttö vahvistaa jengejä
 Nuoren räppärin surma puhuttaa Ruotsissa, jossa jengiväkivaltaa ei ole saatu kuriin
 Kirjeenvaihtajalta: Kun kännykkä piippaa uutisen ampumavälikohtauksesta, Ruotsissa ei enää hätkähdetä

Kirjeenvaihtajalta: “Miksi poliisi ei suojele meitä” kysyvät lapsensa haudanneet maahanmuuttajavanhemmat


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet lyhyesti.

Työmarkkinat ovat nyt suotuisat alanvaihtajille
 Suomessa siirrytään alalta toiselle nyt enemmän kuin miesmuistiin . Korona-aika on vauhdittanut alanvaihtoa muun muassa ravintola-alalla sekä terveysalalla. Nyt alanvaihdosta haaveilevien eteen avautuu vieläpä työntekijöiden markkinat, sanovat asiantuntijat. Taloudessa menee lujaa ja avoimia työpaikkojakin on enemmän kuin aikoihin.
 Yle Pohjois-Irakissa: Kurdistanissa some käy kuumana, kun etsitään reittejä Eurooppaan
 Hangaw ja Karwan unelmoivat uudesta alusta EU:ssa. Antti Kuronen / Yle
 Ylen toimittaja  Antti Kuronen  lähtiIrakin Kurdistaniin selvittämään, mikä houkuttelee paikallisia lähtemään vaaralliselle matkalle kohti Eurooppaa.  Nuoret kurdit kertoivat avoimesti , minkälaisia keinoja heillä on päästä Euroopan unionin rajojen läpi.
 Lisäravinteiden hyötyjä liioitellaan
 Lisäravinteiden hyötyjä liioitellaan, eikä väitteiden tueksi ole tieteellistä näyttöä. Juha Kivioja / Yle
 Lisäravinteiden mainonnassa käytetään toistuvasti laittomia väitteitä. Tuotteiden hyötyjä liioitellaan, eikä väitteiden tueksi ole tieteellistä näyttöä.
 MOT-toimituksen selvityksen  kohteena olevasta kymmenestä yhtiöstä peräti seitsemän oli saanut viranomaisilta moitteita lainvastaisesta markkinoinnistaan. Myös sponsoreidensa tuotteita mainostavat huippu-urheilijat toistavat kyseenalaisia väitteitä.
 Macron tummensi vaivihkaa Ranskan trikoloria
 Emmanuel Macron ja tummansininen trikolori torstaina. Yoan Valat / EPA
 Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  on vaihtanut kaikessa hiljaisuudessa Ranskan lipun väriä.  Trikolorin sininen on vaihdettu  tummempaan sävyyn muun muassa presidentin virallisissa tilaisuuksissa. Kyseessä on paluu vanhaan, sillä laivastonsinistä vaalennettiin 1970-luvulla.
 Pohjoisessa huono ajokeli, suuressa osassa maata poutaista
 Yle
 Tänään maanantaina lumisateita liikkuu pohjoisessa. Ajokeli muuttuu huonoksi. Lunta voi kertyä jopa kymmenen senttimetriä. Maan etelä- ja keskiosissa sää lauhtuu. Pilvisyys lisääntyy, mutta enimmäkseen on poutaista.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Alanvaihtajien hetki on nyt, lisäravinteita markkinoidaan lainvastaisesti, Yle Irakissa: Kurdistanissa haaveillaan muutosta Eurooppaan


Summary: Ravintola- ja hoitoalalta lähtenyt vyöry on kasvanut yleiseksi työvoimapulaksi, sanoo työ- ja elinkeinoministeriön alivaltiosihteeri Elina Pylkkänen.

Pandemiasta se lähti. Ravintola-alalta lomautettiin ja työttömäksi jäi valtava määrä ihmisiä. Moni päätti vaihtaa kokokaan alaa.
 – Ihmisillä oli aikaa ja rauhaa keskittyä katsomaan omaa tulevaisuutta, että olisiko alanvaihto paikallaan. Ja hyvin moni löysikin toiselta alalta työpaikan. Nyt yhden alan työvoimapula heijastuu yleisenä työvoimapulana, sanoo työ- ja elinkeinoministeriön alivaltiosihteeri  Elina Pylkkänen.
 Hoiva-alalla on avoimia työpaikkoja, paljon ihmisiä, jotka haluavat alalta pois. Kuvituskuvaa. Alamy / All Over Press
 Vastaava alanvaihtoilmiö on pandemian vuoksi vain vahvistunut esimerkiksi  terveydenhoidossa ,  varhaiskasvatuksessa  ja  kouluissa . Opettajat ja sairaanhoitajat ovat joukolla päättäneet vaihtaa työpaikkaa.
 Tällä hetkellä työnhakijoita on työ- ja elinkeinoministeriön mukaan 600 000.
 Heistä 210 000 on ihmisiä, jotka ovat jo töissä ja haluavat vaihtaa alaa.
 Töitä riittää, tekijöitä ei
 Avoimia työpaikkoja on nyt enemmän kuin aikapäiviin. Taloudella menee lujaa.
 – Olemme tulleet yhtäkkiä taloustilanteeseen, jossa pudotuksen jälkeen lähdettiin yllättäen ylöspäin, sanoo alivaltiosihteeri Elina Pylkkänen.
 Pandemian aikana valtio elvytti, ja nyt elvytystoimet näyttävät toimivan. Ne vilkastuttavat taloutta. Vientikin vetää, koska elvytystä on harjoitettu ympäri maailmaa.
 Kuuma talous tarkoittaa avoimia työpaikkoja. Ja työntekijäpulaa on siellä, mistä väki myös lähtee: sotealalla, matkailu- ja ravintola-alalla sekä kuljetus- ja varastotyössä. Lisäksi on eläköityminen vaikuttaa niin, että työvoimaa tarvitaan entisen tilalle.
 – Nämä alat jäävät nuolemaan näppejään, koska ei ole saatavilla riittävää työvoimaa, Pylkkänen sanoo.
 Työmarkkinat ovat valtavassa liikkeessä.
 – Näin laajamittaista alalta toiselle siirtymää ei ole tapahtunut miesmuistiin, tuskin koskaan, Pylkkänen sanoo. Hän vertaa tilannetta toisen maailmansodan jälkeisiin vuosiin, jolloin naiset tulivat työmarkkinoille rytinällä. Tuolloin lähti suomalainen työmarkkinoiden tasa-arvo käyntiin rysäyksellä ja pakolla, kun sodassa oli kuollut niin paljon miehiä.

 Töitä riittää, alanvaihtohalukkaita vielä enemmän
 Nyt työntekijöitä siirtyy alalta toiselle, töistä toisiin töihin.
 – Sotesektorilla on 50 000 työntekijää, mutta vielä enemmän niitä, jotka haluavat lähteä sieltä toisenlaisiin työpaikkoihin. Varhaiskasvatuksessa on sama juttu. Siellä on jatkuva pula opettajista ja lähtijöitä.
 Kysyntä näkyy monin paikoin, mutta aivan kaikilla aloilla ei vielä voi puhua työvoimapulasta.
 – Meillä on nämä top 15 -alat, joissa on ylitarjontaa työvoimasta, Pylkkänen muistuttaa.
 Ylitarjontaa on esimerkiksi yleissihteereistä, vaattureista ja pukuompelijoista, toimittajista, matkatoimistovirkailijoista, johdon sihteereistä ja osastosihteereistä, painopinnanvalmistajista, mainonnan ja markkinoinnin erityisasiantuntijoista, yhteiskunta- ja kulttuuritutkijoista, taide- ja kulttuurialan asiantuntijoista ja kuvataiteilijoista.
 Samalla pulaa on it-aloilla, johtajissa ja esimiehissä.
 – Korkeapalkkaisten erityisasiantuntijoiden rekrytointi on lisääntynyt kovasti, alivaltiosihteeri Pylkkänen sanoo.
 Koronatoimien vuoksi ravintola-alalta lomautettiin ja työttömäksi jäi valtava määrä ihmisiä. Moni päätti vaihtaa kokokaan alaa. Kuvituskuvaa. Jorge Gonzalez / Yle
 – Korkeasti palkatut ammatit vetävät. Eli parempia statuksia ja palkkoja on tarjolla. Nyt on työntekijän markkinat, ja työntekijät pystyvät valitsemaan työpaikkoja.
 Samaan aikaan työmarkkinat kaksinapaistuvat. Keskipalkkaiset ammatit ovat häviämään päin. Korkeapalkkaiset ja matalapalkkaiset ammatit lisääntyvät. Ne balansoivat toinen toisiaan.
 – Keskipalkkaisuus sulaa molempiin häntiin, mikä ylläpitää keskimäärin kohtuullista ansiotasoa.
 Palkkapaineet ovat kovat, nyt on työntekijän markkinat
 Alivaltiosihteeri Elina Pylkkänen arvioi, että työvoiman kysynnän vuoksi palkkapaineet ovat kovemmat kuin ovat olleet aikoihin. Ansiot tulevat kehittymään nopeammin kuin yleiskorotukset antavat ymmärtää, hän arvioi.
 Sama ilmiö näkyy joka puolella samaan aikaan, esimerkiksi EU:ssa ja Yhdysvalloissa.
 – Kaikkialla on samanlaista liikehdintää. Kokonaiselta toimialalta lähtee työntekijöitä pois. Kaikkialla duunariammatit ovat helisemässä työvoimapulasta. Voi olla, että se työvoima tulee nostamaan inflaatiota ja korkoja, Pylkkänen sanoo.
 Alivaltiosihteeri Elina Pylkkänen ennustaa palkkojen nousua. Esa Syväkuru / Yle
 “Meillä on historiallisen korkeat määrät avoimia työpaikkoja kaikilla aloilla”
 Työnvälitysyritys Duunitorin työnantajakuvakonsultti  Lauri Vaisto  sanoo, että nyt toisin kuin usein nousukausilla, nyt töitä on tarjolla lähes kaikilla aloilla.
 – Meillä on historiallisesti korkeimmat määrät avoimissa työpaikoissa, ja se kattaa oikeastaan kaikki toimialat, se on poikkeuksellista.
 Viime aikoina kysyntää on ollut henkilöstöpuolella, Vaisto kertoo. Siis niistä ihmisistä, jotka auttavat yrityksiä rekrytoimaan uusia työntekijöitä.
 Myös työnvälityksessä majoitus- ja ravintola-ala sekä hoitoala korostuvat. Korona kiihdytti myös IT-puolen osaajien kysyntää. Etätyöt, verkkokaupan lisääntyminen ja pilvipalvelujen lisääntyminen näkyivät alan jatkuvana kuumenemisena.
 Sen sijaan Vaisto sanoo, että alanvaihtajat eivät näy Duunitorilla. Tavallisempaa on työpaikanvaihto alan sisällä, paremman työn etsiminen.
 – Ihmiset eivät noin vaan siirry alalta toiselle, siinä on koulutuksella ja kokemuksella väliä. Enemmän liikettä on alan sisällä, työnantajalta toiselle kuin alalta toiselle.
 – Jos johtaminen ei ole kunnossa työpaikalla tai oma ura ei etene, nyt vaihdetaan helposti työpaikkaa alan sisällä, Vaisto sanoo.
 Pandemian aikana moni ei ole uskaltanut ajatella työpaikanvaihtoa epävarmuuden takia. Nyt patoutunut kysyntäkin näkyy.
 Alalta toiselle siirrytään helpommin vähän koulutusta vaativissa tehtävissä.
 – Se mitä ihmiset haluaa, ei välttämättä ole sama kuin mikä on mahdollista. On paljon kestosuosikkeja, kuten markkinointiviestintä ja kulttuuri, johon monet haluavat, mutta jossa kaikille ei ole tekemistä.
 Hallintopuoli ja siisti sisätyö kiinnostavat ihmisiä, Vaisto arvioi.
 – Nyt on kuuma markkina: Jos työnantajat haluavat säilyttää asemansa, niiden pitää tehdä töitä sen eteen. Se ei ole pelkkä palkkauskysymys, mutta palkallakin on merkitystä. Työkulttuuriin ja johtamiskäytäntöihin liittyvillä asioilla on paljon merkitystä. Niillä pystyy pitämään ihmisiä työpaikalla, Vaisto sanoo.
 Duunitorin Lauri Vaisto sanoo, että työpaikkoja on avoinna poikkeuksellisen paljon.

Ajatteletko vaihtaa alaa? Asiantuntijat: Nyt on työntekijän markkinat – ”Näin laajaa alalta toiselle siirtymää on tapahtunut tuskin koskaan”


Summary: Vihreiden Konsta Weberin ja Laura Rantasen sekä SDP:n Petra Peltosen ja vasemmistoliiton Jaakko Lindforsin allekirjoittamassa valtuustoaloitteessa ehdotetaan, että kaupunki tarjoaa tilaisuuksissaan vain kasvisruokaa ja lähikalaa.

Joukko turkulaisia kaupunginvaltuutettuja ehdottaa, että Turku tarjoaa vuoden 2022 alusta alkaen kaupungin järjestämissä tilaisuuksissa vain kasvisruokaa ja vastuullisesti kalastettua lähikalaa  Helsingin tapaan .
 Valtuutetut tarkoittavat kaupungin tilaisuuksilla kaupunkiorganisaation sisäisiä tilaisuuksia, kuten kokouksia ja henkilöstötilaisuuksia, sekä tapahtumia, joihin on kutsuttu ulkopuolisia tahoja, kuten yleisö- ja kutsuvierastilaisuuksia. Erona Helsingin linjaukseen olisi kuitenkin, että kasvisruokaa tarjottaisiin myös kuninkaallisille vieraille.
 Valtuutetut perustelevat aloitettaan ilmastoseikoilla. Valtuutetut vetoavat YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö FAO:n arvioon, jonka mukaan eläintuotanto aiheuttaa noin 20 prosenttia ihmisen aiheuttamista ilmastoa lämmittävistä päästöistä.
 – Kaupunkien rooli ja vastuu ilmastonmuutoksen hillitsemisessä on suuri, ja meidän on löydettävä kaikki keinot tehdä ilmastoystävällisempiä päätöksiä. Ilmastotoimissa ei voi enää hidastella. Kestävien päätösten aika on nyt, valtuutetut kirjoittavat aloitteessaan.
 Helsingissä tehty päätös kasvisruokaan siirtymisestä on synnyttänyt laajaa keskustelua ja myös kritiikkiä.
 Turun kaupunginvaltuusto kokoontuu tänään maanantaina.
 Lisää aiheesta:
 Lihan tarjoileminen Helsingin tilaisuuksissa lopetetaan – ilmastotiimin päällikkö: Linjaus ei ota kantaa esimerkiksi koulujen ruokailuihin
 Lihakauppias Helsingin päätöksestä tarjoilla vain kasvis- ja kalaruokaa: Ei ihmisen tarvitse joka päivä lihaa syödäkään

Turkulaiset valtuutetut ehdottavat kaupungin luopuvan liharuoasta kaupungin tilaisuuksissa Helsingin tapaan – tarjolle kasvisruokaa ja lähikalaa


Summary: Maata pitkään hallinneen Boyko Borisovin GERB-puolueen valtakausi näyttää päättyvän.

Bulgariassa äänestettiin sunnuntaina parlamenttivaaleissa kolmatta kertaa tänä vuonna.
 Tuoreimpien ovensuukyselyiden mukaan uusi korruption vastainen keskustalainen liike Me jatkamme muutosta on ottamassa voittoa noin 26 prosentin äänimäärällä.
 Maata pitkään hallinnut, pääministeri  Boyko Borisovin  perustama konservatiivipuolue GERB on saamassa noin 23 prosenttia äänistä.
 – Bulgaria on matkalla kohti uutta polkua, sanoi keskustalaisliikkeen johtaja  Kiril Petkov .
 Petkovin mukaan puolue ymmärtää vastuunsa hallituksen muodostamisessa.
 Reutersin haastattelemien analyytikoiden mukaan uusi puolue voisi saada uuden hallituksen aikaan kahden pienen korruptionvastaisen ryhmittymän ja sosialistien kanssa, mutta tiukat neuvottelut ovat silti edessä.
 Bulgariassa järjestetään jo kolmannet parlamenttivaalit tänä vuonna, koska maahan ei ole onnistuttu muodostamaan hallitusta edellisten jälkeen. Parlamenttivaalien toivotaan ratkaisevan poliittisen kriisin, joka koettelee myös pahan koronavirusaallon kanssa kamppailevaa maata.
 Hallituksen muodostaminen osoittautui mahdottomaksi sekä huhtikuun että heinäkuun parlamenttivaalien tulosten pohjalta. Toiveena on, että puolueilta löytyy tällä kertaa enemmän kompromissihalukkuutta.

Ovensuukyselyt: Bulgarian parlamentissa on valta vaihtumassa


Summary: Lukashenka luuli unionin peruvan pakotteet, mutta nyt on käymässä toisin, sanoo EU:n ulkoasioiden korkea edustaja Josep Borrell.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

EU-maiden ulkoministerit ovat tänään koolla Brysselissä. Ministerien asialistalla on Puolan ja Valko-Venäjän rajakriisi. Kokouksessa keskustellaan muun muassa uusista pakotteista Valko-Venäjää vastaan.
 Suomea kokouksessa edustaa ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.).
 EU:n ulkoasioiden korkean edustajan  Josep Borrellin  mukaan EU aikoo laajentaa Valko-Venäjän vastaisia pakotteita maanantaina niihin, jotka ovat osallisia siirtolaisten kuljetuksiin Puolan rajalle. Pakotteet koskisivat muun muassa lentoyhtiöitä, matkatoimistoja ja viranomaisia.
 Siirtolaisia on tullut ilmateitse muun muassa Turkista ja Syyriasta
 EU-diplomaattien painostuksen seurauksena Turkki kielsi Syyrian, Irakin ja Jemenin kansalaisia lentämästä Turkista Valko-Venäjälle. Syyrialainen lentoyhtiö Cham Wings on puolestaan kertonut keskeyttävänsä lennot Valko-Venäjän pääkaupunkiin Minskiin.
 Borrell: Lukashenka luuli unionin peruvan pakotteet
 EU ja Valko-Venäjä kävivät sunnuntaina keskusteluja Puolan ja Valko-Venäjän rajakriisistä. Borrellin ja Valko-Venäjän ulkoministerin  Uladzimir Makein  puhelinkeskustelu oli ensimmäinen korkean profiilin kontakti osapuolten välillä sitten rajakriisin kärjistymisen.
 Valko-Venäjä kertoi painottaneensa keskusteluissa, että EU:n asettamat sanktiot sitä vastaan rajakriisin vuoksi ovat toivottomia ja aiheuttavat enemmän haittaa kuin hyötyä.
 Borrell puolestaan kertoi puhuneensa Makein kanssa puhelimessa rajan "vaarallisesta humanitaarisesta tilanteesta".
 – Nykytilannetta ei voida hyväksyä ja sen tulee loppua. Ihmisiä ei tulisi käyttää aseina, Borrell sanoi  tviitissä  sunnuntaina.
 Borrell V-venäjä
 Länsimaat ovat syyttäneet Valko-Venäjää tuhansien siirtolaisten houkuttelemisesta Lähi-idästä ja lähettämisestä rajan yli EU:n alueelle kostoksi Valko-Venäjää vastaan asetetuista pakotteista.
 Borrellin mukaan Valko-Venäjän itsevaltainen johtaja  Aljaksandr Lukashenka  luuli saavansa EU:n perumaan aiemmat pakotteet toimillaan, mutta nyt on tapahtumassa "päinvastainen". Borrell kommentoi suunniteltuja pakotteita ranskalaislehti  Journal du Dimanchelle .
 Lue lisää:
 Yle vieraili siirtolaiskriisin polttopisteessä Valko-Venäjän ja Puolan rajan leirillä – kumpikaan ei halua tulijoiden jäävän maahansa  (14.11.)
 Yle Valko-Venäjällä: Rajaseudun tapahtumat pelottavat, mutta nuoret kurdimiehet eivät aio palata kotiin: "Mieluummin vaikka kuolen" (13.11.)
 Putin vakuuttaa, ettei Venäjällä ole mitään tekemistä Valko-Venäjän ja Puolan rajatilanteen kanssa (13.11.)

EU aikoo laajentaa Valko-Venäjän pakotteita – "Nykytilannetta ei voida hyväksyä ja sen tulee loppua"


Summary: Laivastonsinistä on viimeisen vuoden ajan nähty esimerkiksi Ranskan presidentin virka-asunnon Élysée-palatsin lipuissa ja myös maan parlamentin tiloissa.

Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  on vaihtanut kaikessa hiljaisuudessa Ranskan lipun väriä, kertovat muun muassa ranskalaislehti  Le Parisien  ja radiokanava  Europe1  verkkosivuillaan.
 Mistään kovin dramaattisesta muutoksesta ei ole kyse, sillä trikolorin sininen väri on vain vaihdettu vähän tummemmaksi esimerkiksi presidentin virallisissa tilaisuuksissa. Sininen sai luvan tummua jo vuosi sitten, mutta asiasta ei pidetty sen suurempaa meteliä.
 Macron halusi tuoda takaisin laivastonsinisen värin, joka symbolisoi Ranskan vallankumousta. Laivastonsinistä tosin on käytetty vaaleamman sävyn rinnalla muutenkin muun muassa laivastossa ja monissa muissa valtion virastoissa, kertoo  BBC .
 Tummempaa sineä on viimeisen vuoden ajan nähty esimerkiksi Ranskan presidentin virka-asunnon Élysée-palatsin lipuissa ja myös maan parlamentin tiloissa.
 Emmanuel Macron ja vaaleansininen Ranskan lippu. Philippe Wojazer / EPA / EPA
 Viine vuoden  joulukuussa kuolleen  presidentin  Giscard d'Estaingin  hallinnon aikana, vuonna 1976 Ranskan hallinto toi kirkkaamman sinisen sävyn tummemman rinnalle, jotta se osuisi paremmin yhteen Euroopan lipun kanssa. Nykyisin lähinnä EU:n tunnuksena tunnettu lippu otettiin alun perin käyttöön Euroopan neuvostossa vuonna 1955.
 Europe1:n mukaan kirkkaampi sininen otettiin tuolloin käyttöön esteettisistä syistä, koska Ranskan lippu ja Euroopan lippu liehuivat monin paikoin vierekkäin.
 Macronin leiristä ei ole tullut virallista ilmoitusta värin vaihtamisesta, eikä myöskään muille valtionhallinnon osa-alueille ole tullut vaatimusta vaihtaa tummempaan.
 Ranskalla on edessään presidentinvaalit ensi keväänä. 43-vuotias Macron vihjasi viime tiistaina pitämässään televisiopuheessa, että hän tulee olemaan ehdolla kevään vaaleissa ja hakee näin toista kauttaan presidentiksi.

Presidentti Macron vaihtoi kaikessa hiljaisuudessa Ranskan lipun väriä


Summary: Valko-Venäjä haluaa vaikuttaa informaatiolla ja siksi se sallii nyt ulkomaisten toimittajien pääsyn maahan, arvioi Ylen Venäjän-kirjeenvaihtaja Erkka Mikkonen Minskistä.

Tunnelma Minskissä vaikuttaa ristiriitaiselta, kertoo Ylen Venäjän-kirjeenvaihtaja  Erkka Mikkonen  Minskistä.
 – Joukko nuoria kurdimiehiä kertoi minulle maksaneensa 2 500 dollarin palkkion saadakseen viisumin ja päästäkseen Minskiin, Mikkonen sanoo.
 Mikkonen tapasi miehet siirtolaisia majoittavan Planeta-hotellin edessä, joka on tunnettu siitä, että se majoittaa niin sanotun "pakettimatkan" ostaneita.
 Pakettimatkalla tarkoitetaan tässä asiayhteydessä viisumia, lentomatkaa ja viiden vuorokauden majoitusta Valko-Venäjän pääkaupungissa.
 Miesten tarkoituksena on lähteä yrittämään rajan yli Puolaan ja kauemmas Euroopan unioniin, mutta viime päivinä rajaseudulta kantautuneet rankat tarinat ovat saaneet miehet epäröimään.
 – Siitäkin huolimatta yksi heistä sanoi, että mieluummin vaikka kuolen täällä kuin palaan takaisin, Mikkonen kertoo.
 Lennoilla vähemmän Eurooppaan pyrkiviä ihmisiä
 Mikkosen Istanbulista lähtenyt lento laskeutui Valko-Venäjän pääkaupunkiin Minskiin lauantai-iltapäivästä.
 Samaa reittiä tuhannet siirtolaiset ja turvapaikanhakijat ovat matkustaneet maahan useiden kuukausien ajan. Länsimaat syyttävät Valko-Venäjää siirtolaisten houkuttelemisesta Lähi-idästä, jotta heidät voidaan lähettää EU-alueelle.
 Viime päivinä useat lentoyhtiöt, kuten Turkish Airlines on alkanut rajoittaa Irakin, Jemenin ja Syyrian kansalaisten pääsyä Minskiin matkaaviin koneisiin.
 Siksi Mikkonen arvelee, ettei hänenkään lennolla näkynyt aiempaan tapaan EU-alueelle pyrkiviä ihmisiä.
 Rajakriisi muutti suhtautumista toimittajiin
 Mikkonen odotti miltei vuoden toimittajille vaadittavaa akkreditointia. Valko-Venäjä ei ole halunnut päästää ulkomaisia toimittajia raportoimaan maassa tapahtuvasta poliisiväkivallasta tai muista ihmisoikeusloukkauksista.
 Valko-Venäjän suhtautuminen ulkomaisiin toimittajiin muuttui merkittävästi vasta kuluneella viikolla.
 – Vielä pari päivää sitten Valko-Venäjän ja Puolan rajalle ei päässyt, Mikkonen kertoo.
 Nyt maahan ja jopa jännitteiselle rajaseudulle pääsee. Esimerkiksi Britannian yleisradioyhtiö BBC on raportoinut ensimmäisten joukossa rajaseudulta.
 Valko-Venäjä haluaa, että kuvat rajaseudun kärsimyksestä leviävät mediassa, sillä se syyttää Puolaa ja EU:ta ihmisoikeuksien rikkomisesta ja kaksinaismoralismista.
 Vaikka toimittajien maahanpääsyä on helpotettu, toimittajat syynätään rajalla todella tarkasti, Mikkonen kertoo.
 Valko-Venäjä siis edelleen kontrolloi vahvasti maahan tulevia toimittajia.
 Lue myös:
 Putin vakuuttaa, ettei Venäjällä ole mitään tekemistä Valko-Venäjän ja Puolan rajatilanteen kanssa  (13.11.)
 Ulkoministeri Haaviston mukaan Valko-Venäjän rajalla operoi mahdollisesti suomalaisia ihmissalakuljettajia: "Tämä voi olla hyvä bisnes joillekin henkilöille"  (13.11.)
 Irakilaisseurue maksoi tuhansia euroja lentolipuista, mutta matka tyssäsi lähtöportille – Turkki tuli EU:n tueksi ja tukki siirtolaisreitin Valko-Venäjälle  (12.11.)
 Analyysi: Käyttääkö Valko-Venäjä siirtolaisasetta Venäjän luvalla vai jopa Venäjän käskystä? Asetta voidaan käyttää myös Suomea vastaan  (12.11.)

Yle Valko-Venäjällä: Rajaseudun tapahtumat pelottavat, mutta nuoret kurdimiehet eivät aio palata kotiin: "Mieluummin vaikka kuolen"


Summary: Kahden viikon ilmastoneuvottelut huipentuivat tänään Glasgow'ssa. Yli vuorokaudella yliajalle venyneissä neuvotteluissa sopu uhkasi horjua vielä lopussa, mutta kompromissiin suostuttiin.

Glasgow'n kaksiviikkoisen ilmastohuippukokouksen neuvottelut on saatu päätökseen.
 COP26-kokouksen ensimmäinen viikko oli kupliva: kokouksen alussa  Intia  ja  Nigeria  kertoivat odotetuista hiilineutraliustavoitteistaan ja yli sata maata allekirjoitti julistuksen siitä, että  metsien hävittäminen lopetetaan vuoteen 2030 mennessä .
 Lisäksi monet ilmastokokoukseen osallistuneet maat sitoutuivat virallisen asialistan ulkopuolella vähentämään  liikenteen päästöjä maalla, meressä ja ilmassa .
 Toisella kokousviikolla Glasgow näennäisesti hiljentyi hetkeksi, kun ilmastoneuvottelijat pääsivät työnsä ääreen. Nyt neuvotteluissa on saavutettu  loppulauselma , jonka osapuolet voivat allekirjoittaa.
 Glasgow'n kokous oli tärkeä ensimmäisenä tarkastelupisteenä vuoden 2015 Pariisin ilmastosopimukselle.
 Etenkin nämä asiat korostuvat Glasgow'n päätöksissä:
 Loppulauselman mukaan tavoitteena pitää olla lämpenemisen pysäyttäminen 1,5 celsiusasteeseen. Tavoite vaatii tekstin mukaan nopeita toimia: tämän vuosikymmenen aikana hiilidioksidipäästöjen tulisi pudota 45 prosentilla vuoden 2010 tasosta. Kaikki asiantuntijat eivät kuitenkaan usko, että nyt tehdyt päätökset riittävät tavoitteeseen. Hiilivoima ja fossiiliset polttoaineet mainittiin ensimmäistä kertaa virallisesti. Valtioita kehotetaan rajoittamaan riippuvuuttaan fossiilienergiasta. Pelkona on kuitenkin se, että muotoilu vain tehottomien tukien kieltämisestä jättää porsaanreikiä päästöjen tuottamiselle. Osapuolet myös suostuivat pettyneenä lieventämään sanamuotoja hiilivoiman alasajosta Intian vaatimuksesta kokouksen viimeisillä minuuteilla. Sopimuksessa esitetään, että varakkaat maat tuplaavat ilmastorahoituksen kehittyville maille vuoteen 2025 mennessä. Kehittyville maille luvattiin Pariisin sopimuksessa 100 miljardin dollarin vuosittainen rahoitus välille 2020–2025, mutta sitä ei tähän mennessä ole saatu kasaan. Kunnianhimoa halutaan kiihdyttää. Päätöslauselma peräänkuuluttaa maita ilmoittamaan jo ensi vuoden loppuun mennessä nykyistä kunnianhimoisemmat tavoitteet päästöjen leikkaamisesta. Päivitettyjä lupauksia halutaan nyt kolme vuotta aiemmin kuin alunperin suunniteltiin. Pariisin sopimuksen sääntökirjaa viimeisteltiin. Aiemmissa osapuolikokouksissa markkinamekanismeista, kuten päästökompensaatioista ja kansainvälisen päästökaupan pelisäännöistä ei saatu sopua. Etenkin neuvottelut sääntökirjasta viivästyttivät päätöksen valmistumista lauantaina.
 Pariisin sopimuksen hengen mukaisesti sopijaosapuolet tunnustivat yhteisesti ilmastonmuutoksen koko maailmaa uhkaavaksi kriisiksi ja korostivat, että lämpenemisen pysäyttäminen pitkälti alle kahden celsiusasteen lieventäisi vahinkoja huomattavasti.
 YK:n pääsihteeri  Antonio Guterres  suhtautui jo torstaina pessimistisesti siihen, että Glasgow'n päätökset riittäisivät 1,5 asteen tavoitteeseen. Uutistoimisto AP:lle antamassaan haastattelussa Guterres luonnehti tavoitteen olevan "hengityskoneessa".
 Reutersin mukaan ympäristöjärjestöt kritisoivat sopimusta, joka pitää 1,5 asteen tavoitteen vain "juuri ja juuri" elossa. Kehuja sopimus saa kuitenkin siitä, että se viestii hiilivoiman ajan päättymisestä.
 Kokouksen arvioidaan onnistuneen siinä, että sopmuksessa kuitenkin edettiin monissa seikoissa, jotka herättivät ennakolta eniten odotuksia.
 Neuvottelujen loppumetreillä osapuolet korostivat puheenvuoroissaan, ettei sopimus ole täydellinen, mutta se asettaa uusia askelmerkkejä, eikä työ lopu tähän kokoukseen.
 Muun muassa päästökauppa ja fossiilisten polttoaineiden maininta hiersi neuvotteluissa
 Tärkeänä kokouksen asialistalla oli vuonna 2015 solmitun Pariisin sopimuksen sääntökirjan viimeisteleminen sellaiseksi, ettei siihen jäisi porsaanreikiä.
 Sääntökirjan kuudennessa artiklassa käsitellään markkinamekanismeja eli käytännössä päästökompensaatioiden laskentaa ja pelisäätöjä kansainväliselle päästökaupalle.
 Neuvottelujen viivästyminen ensin perjantaina ja myöhemmin lauantaina liittyi osaltaan vääntöön juuri näistä pelisäännöistä. Esimerkiksi Venäjän neuvottelukunta  vaati vielä perjantaina jatkoneuvotteluja aiheesta .
 Keskeiset neuvottelukysymykset liittyvät niin sanottuun  kaksoislaskentaan , jossa samat päästövähennykset laskettaisiin hyväksi sekä rahoittaja- että toteutusmaassa. Sopimuksessa hankausta on aiheuttanut esimerkiksi keskustelu keinoista, joilla kaksoislaskennan riskit vältetään.
 Osa sopijamaista oli sitä mieltä, että aiemman järjestelmän aikaiset päästövähennykset pitäisi osin hyväksilukea Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseen. Vastapuoli taas näki riskejä siinä, että vanhojen ilmastotoimien laskeminen mukaan tekisi hallaa kunnianhimolle.
 Pitkistä neuvotteluista huolimatta liki valmiin sääntökirjan viimeisistä viilauksista ei ole saatu sopua aiemmin Katowicessa vuonna 2018 tai Madridissa vuonna 2019.
 Kun sopu kuudennesta artiklasta löydettiin Glasgow'ssa, sai hyväksyntä yhdet illan raikuvimmista aplodeista.
 Intia kertoi kokouksen alussa odotetusta hiilineutraliustavoitteestaan vuodelle 2070. Viimeisenä kokouspäivänä maa vaati mahdollisuutta jatkaa fossiilienergian käyttöä. Yuri Mikhailenko/TASS/All Over P
 Glasgow'n loppulauselman sanamuodoissa otettiin myös askel kohti konkretiaa,  kun hiili ja fossiiliset polttoaineet mainittiin ensimmäistä kertaa suoraan  sopimuksessa ja maita kannustettiin luopumaan niiden käytöstä.
 Maininta herätti myös erimielisyyksiä: esimerkiksi Intian ympäristöministeri  Bhupender Yadavin  mukaan kehittyvien maiden pitäisi olla oikeutettuja fossiilienergian käyttöön, sillä niillä on pienempi historiallinen vastuu ilmastonmuutoksesta.
 Uutistoimisto AFP:n mukaan myös osa muista suurista päästöjen aiheuttajista, kuten Kiina, Saudi-Arabia ja Venäjä halusivat neuvotteluissa lievennyksiä sopimuksen mainintoihin.
 Lopulliseen sopimukseen tehtiin jo perjantaina lievennyksiä, kun ensimmäisen luonnoksen vaatimus kaikkien fossiilisten polttoaineiden tukien lopettamista muutettiin koskemaan vain "tehottomia tukia".
 Vielä aivan kokouksen lopussa Intia horjutti orastavaa sopua vaatimalla lievempiä sanamuotoja hiilivoimasta luopumisen suhteen. Monet osapuolet ilmaisivat voimakasta pettymystä, mutta hyväksyivät kompromissin sovun saamiseksi.
 Erimielisyyksiä myös ilmastorahoituksessa kehittyville maille
 Kun Pariisin sopimus laadittiin kuusi vuotta sitten, luvattiin kehittyville maille vähintään 100 miljardin Yhdysvaltain dollarin vuosittainen rahoitus ilmastotoimiin vuoteen 2025 asti.
 100 miljardin dollarin rahoitus oli tarkoitus kerätä aloittaa vuonna 2020, mutta toistaiseksi tavoitetta ei ole saavutettu, myönnetään tekstissä pettynein äänepainoin.
 Samalla loppulauselmassa esitetään, että länsimaat tuplaisivat nyt rahoituksensa kehittyville maille vuoteen 2025 mennessä vuoden 2019 tasosta.
 Presidentti  Sauli Niinistö  ilmoitti kokouksen alkupäivinä, että Suomi  lähes kaksinkertaistaa kehitysmaille antamansa ilmastorahoituksen .
 Ulkoministeriön  tilaston  mukaan Suomen ilmastorahoitus kehitysmaille oli vuonna 2019 yhteensä 147 miljoonaa euroa. Tämän rahoitusosuuden tuplaaminen tarkoittaisi sitä, että Suomen osuus koko potista olisi noin 0,3 prosenttia.
 Perjantaina myös Yhdysvallat ilmoitti valmiutensa kaksinkertaistamaan sopeutumiseen annettavan rahoituksen, tosin  ympäten summaan mukaan yksityistä rahaa ja lainoja, joita kehittyvät maat vastustavat .
 Ilmastokokous kirvoitti kokouspaikalle myös mielenosoittajia. Aktivistit arvostelivat esimerkiksi sitä, että välittömien muutosten sijasta päästötavoitteita asetetaan vuosien päähän. Ewan Bootman / AOP
 Vahvasta tiedostavuudesta ja painavista toiveista huolimatta Glasgow'n sopimus ei vielä takaa sitä, että lupauksen toteutuminen olisi nyt vankkumattomalla pohjalla.
 Euroopan komission puheenjohtaja  Ursula von der Leyen  ja Yhdysvaltain ilmastolähettiläs  John Kerry  uskoivat kokouksen alussa, että  tavoite saavutettaisiin jo ensi vuonna , mutta kokouksen puheenjohtaja  Alok Sharma  arveli, että  rahat saadaan kasaan vasta 2023 .
 Tekstissä ei myöskään mainita erityisrahoitusta ilmastonmuutoksen jo nyt aiheuttamille kuluille ja tappioille, vaikka tämä oli köyhempien maiden keskeinen vaatimus.
 Kehittyvät maat jäivät yhä kaipaamaan lisää taloudellista tukea ja korostivat vähäistä historiallista vastuutaan ilmastonmuutoksen aiheuttajina.
 Jatkossa ilmastorahoitusta tarkastellaan korkean tason tapaamisissa joka toinen vuosi, alkaen ensi vuodesta.
 Lue lisää Glasgow'sta ja ilmastoaiheista Ylen päivittyvästä artikkelista:
 Yle Glasgow’ssa

Glasgow'n ilmastoneuvotteluissa löydettiin sopu – listasimme viisi tärkeää päätöstä ja eniten kitkaa neuvotteluissa aiheuttaneet kysymykset