Summary: Portion Boysista on tullut yksi Suomen suosituimmista tanssibändeistä, jonka Vauhti kiihtyy -biisi on keikkunut kotimaisten listojen kärjessä jo puolen vuoden ajan.  Järvenpäässä bändi veti salin täyteen pikkujoulujuhlijoita.

Kenraali Vahva on sananmuunnosten monitaituri. JaloTiina tanssii biisien tahdissa kuin huomista ei olisikaan. Taiteilija Nieminen on varsinainen mieskarkki, El Meissel ikuinen jojoilija ja  A.P. Vuori  taas vatsalihasrivistönsä takia nykyajan Herkules.
 Näin värikkäin ja vauhdikkan sanankääntein kuvaillaan Portion Boys -yhtyeen jäseniä bändin nettisivustolla. Vuonna 2010 perustettu Portion Boys on vuosikymmenen aikana noussut ilmiöksi ja kiilannut kotimaisten bilebändien kärkeen. Esimerkiksi Spotifyssa yhtyeen kymmentä suosituinta biisiä on kuunneltu yli 60 miljoonaa kertaa.
 Suuri striimisuosio näkyy myös keikoilla. Portion Boys on viihdyttänyt viime viikkoina pikkujoulujuhlijoita eri puolilla Suomea yhdessä esimerkiksi Petri Nygårdin ja Teflon Brothersin kanssa. Haastatteluiltana bändi esiintyy Järvenpään Aino Areenalla, joka pullistelee yleisöä.
 – Ihan uran alussa meillä ei ollut minkäänlaista hajua siitä, mitä oikeastaan olemme tekemässä. Jos kuitenkin ajatellaan tätä suurempaa kaarta, mahtuu taustalle valtava määrä pitkäjänteistä ja määrätietoista työtä, yhtyeen toinen perustajajäsen ja tuottaja, El Meissel eli  Mikael Forsby  toteaa.
 Portion Boys -yhtye 10.12. Järvenpään Aino Areenalla hieman ennen illan keikkaa: A.P. Vuori, El Meissel eli Mikael Forsby, JaloTiina eli Tiina Forsby ja Kenraali Vahva eli Raimo Paavola. Yhtyeen viides vakijäsen, Taiteilija Nieminen eli Roope Nieminen on jonkin aikaa poissa kuvioista.  Jussi Mankkinen / Yle
 Määrätietoisuudesta kertoo esimerkiksi se, että Portion Boysilla on ollut musiikkinsa teemojen suhteen selkeitä, ajankohtaisuuteen liittyviä suunnitelmia: kappaleiden aihiot eivät ole syntyneet ihan sattumalta.
 – Olemme pyrkineet iskemään ajan hermoon ja käsittelemään näkökulmia, jotka kolahtavat suomalaisiin. Olemme myös onnistuneet saavuttamaan nimenomaan sellaisia kohderyhmiä, joita olemme alun perin tavoitelleetkin, JaloTiina eli  Tiina Forsby  kertoo.
 Niinpä esimerkiksi  Intti -kappale on suunnattu loogisesti armeijajengille, kun taas  Sierralla Nevadaan  -biisin kohderyhmänä ovat autoporukat.
 –  Miesflunssastahan  kärsivät kaikki miehet jossakin vaiheessa, ja  Pokemoneja -biisin teimme silloin, kun Pokèmon-villitys löi itsensä läpi niin maailmalla kuin Suomessa. Ja kun jossakin vaiheessa sanottiin, että Suomi on täynnä mielensäpahoittajia, teimme tietysti siitäkin biisin, Mikael Forsby jatkaa.
 El Meissel eli Mikael Forsby, joka toimii myös Portion Boysin tuottajana.  Jussi Mankkinen / Yle
 Aino Areenan yleisöpaljoutta.  Jussi Mankkinen / Yle
 Kenraali Vahva eli Raimo Paavola on ollut perustamassa Portion Boysia Mikael Forsbyn kanssa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Kivikauden maisemista Mattiin ja Teppoon
 Vetävän, ysäridanceen kallistuvan soundimaailman lisäksi Portion Boysin tuotannosta löytyy runsaasti ideoita, joita voisi sanoa enemmän tai vähemmän älyvapaiksi. Lauhanvuoren kansallispuistossa kuvatussa  Luolamies -kappaleessa esimerkiksi heilutetaan "nuijaa" ja tverkataan kivikautisissa maisemissa. Esihistoriallisina viitelehyksinä toimivat muun muassa leopardikuvioiset vetimet, prinsessa Xena -tyylinen kitsch-vaatetus ja muovimiekat, joita huidotaan innostuneesti ilmaan.
 Loma -musiikkivideossa taas biletetään perinnemaisemissa kulkevan traktorin avolavalla hyytävän kylmässä talvisäässä ja kailotetaan samalla bailandoa.
 Kaiken tämän perusteella Portion Boysiin voisi lätkäistä yksioikoisen huumoribändin leiman, mutta Mikael Forsby ei tällaisesta oikein innostu.
 – Emme itse käytä kovin mielellämme kyseistä määritelmää, koska se antaa tekemisistämme vähättelevän kuvan. Haluamme kylläkin tuottaa ihmisille hyvää mieltä huumorin kautta, mutta emme missään nimessä  tee  tätä huumorilla, vaan äärimmäisen tosissamme. Alkutaipaleen biiseistä varmaan tulee sellainen fiilis, että mitä hittoa nuo oikein yrittävät, mutta pikku hiljaa ollaan päästy nykyiseen formaattiin.
 A.P.  Vuori kohtaa eturivin fanit. Vuori on Portion Boysissa varsin tuore jäsen, joka pestattiin yhtyeeseen tänä vuonna.   Jussi Mankkinen / Yle
 Tiina Forsbyn energistä esiintymistyyliä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Järvenpään Aino Areenan yleisömerta. Portion Boysin keikka on osa meneillään olevaa Pelti Auki! -kiertuetta, jossa ovat mukana myös Petri Nygård, Teflon Brothers sekä Pasi ja Anssi. Kiertueen loppuunmyyty päätöskonsertti on lauantaina Himoksella.  Jussi Mankkinen / Yle

 Nykyformaatista käy hyvänä esimerkkinä legendaarisen Matti ja Teppo -kaksikon kanssa yhteistyönä tehty  Vauhti kiihtyy  -kappale, joka on keikkunut peräti 26 viikkoa Suomen virallisen listan kärkisijoilla. Kuuntelukertoja kappaleella on Spotifyssa jo liki yhdeksän miljoonaa, ja se valittiin myös Emma-ehdokkaaksi Vuoden biisi -kategoriassa.
 – Totta kai näin valtava suosio on ollut yllätys: eihän meistä kukaan voinut kuvitellakaan, että alle puolessa vuodessa tipahtaa tuplaplatinoita, yhtyeen toinen perustajajäsen ja rap-osuuksista vastaava Kenraali Vahva eli  Raimo Paavola  toteaa.
 – Kappaleessa risteytyvät uusi ja vanha koulukunta, luulisin että siinä piilee sen suosion salaisuus – klassikkobiisistä on saatu sovitettua juuri oikeanlaisella tavalla päivitetty versio. Arvostamme myös Matin ja Tepon rohkeutta lähteä mukaan tämänkaltaiseen projektiin, Mikael Forsby jatkaa.
 Hannes Myyrä, Elias Tamminen ja Kimi Laine. – Portion Boysin meninki on vähän samanlaista kuin meidän poikaporukalla. Tekisi itsekin mieli tehdä juuri tuollaisia biisejäm, Hannes Myyrä toteaa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Sofia Vilja, Sara Laaksonen, Sara Tuominen ja Emilia Laiti kertovat viihtyvänsä juuri tällaisen musiikin parissa. – Vauhti kiihtyy -kappaleessa on tempon lisäksi hyvää se, että se on bilebiisi, Sofia Vilja toteaa.  Jussi Mankkinen / Yle
  – Tultiin katsomaan lähinnä Petri Nygårdia, mutta onhan Portion Boyskin loistavaa kamaa. Ja Matti ja Teppo on ihan paras, Samuli Auvinen ja Niina Laakso toteavat.  Jussi Mankkinen / Yle
 Santeri Somby, Jere Partanen (edessä), Jasper Sepänmaa, Niko Hämäläinen, Samu Timonen ja Jesse Kivistö. – Vauhti kiihtyy! Portion Boysilla on oikeasti todella hyviä biisejä ja myös sanoitukset ovat loistavia, Partanen hehkuttaa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Itselle pitää osata nauraa
 Ihan pelkkää biletystä ja hauskanpitoa Portion Boysin musiikki ei kuitenkaan ole.  Lihamafia -biisi on varsin avoin  puolustuspuheenvuoro  kotimaiselle lihantuotannolle. Kaksimielisyyksillekin löytyy luonnollisesti tilaa, ja kappaleessa laatulihan kuluttaminen linkitetään oman ranteen säästämiseen. Vertauskuvia on ammennettu marinadeista ja kinkuista.
 Tänä vuonna Portion Boys on esiintynyt muun muassa Hirvensalmen, Kiteen ja Kiuruveden kaltaisilla paikkakunnilla, ja ympäri Suomea jo vuosikausia tiuhaan tahtiin kiertäneen yhtyeen tuoreessa  Kyläbaari  -laulussa kaukana Kehä Kolmosen toisella puolen sijaitsevat paikallisbaarit nostetaankin arvoon arvaamattomaan.
 –  Kyläbaari  ei ole missään nimessä huumoribiisi. Se on täydestä sydämestä tehty kunnianosoitus kaikkia Suomen mahtavia pitäjiä ja pieniä paikkakuntia kohtaan, A.P. Vuori korjaa mahdollisia vääränlaisia tulkintoja.
 Nelly Sofia ja Ida Eveliina eli Jyket pääsivät yhteiskuvaan JaloTiinan kanssa. Jussi Mankkinen / Yle
 Karjala Takas  -biisin nimessä – mutta ei välttämättä sisällössä – yhdistyvät Suomea jo vuosikymmeniä vaivannut, itänaapuriimme liittyvä poliittinen kysymys ja alkoholi. Railakas musiikkivideo sai ainakin yhden sponsorin perääntymään: syynä oli kohtaus, jossa Tiina Forsby makaa selällään pöydällä, melkein alasti. Kriittiset paikat on peitetty keltamustalla ilmastointiteipillä vähän samaan tapaan kuin  Lady Gagalla   Telephone -videolla, ympärillä läträtään kaljalla ja Forsbyn vartalo toimii tarjottimena tyhjille tölkeille.
 – Kyseinen sponsori ilmoitti, että kohtaus sotii heidän arvomaailmaansa vastaan. Olemme kuitenkin tehneet videon ihan pilke silmäkulmassa, eikä sen tarkoituksena ole loukata ketään, Tiina Forsby tarkentaa.
 Karjala Takas  -videon lopussa sovinistimiekkoset sitä paitsi saavat ansionsa mukaan, kun kyykyttämiseen kyllästynyt nainen näyttää heille kaapin paikan. Tiina Forsby ei yleensäkään pelkää pistää itseään likoon, oli kyse sitten musiikkivideosta tai keikasta.
 – Luulen, että suomalaisten perusluonteeseen kuuluu se, ettei itselle oikein osata nauraa. Olen kuitenkin vuosien varrella oppinut, ettei se haittaa, vaikka lavalla tai esiintyessä joskus näyttäisikin vähän hölmöltä. Kaiken edelle menee se, että sekä meillä että yleisöllä on hauskaa.
 Vauhti kiihtyy sekä esiintymislavalla että sen ulkopuolellakin.  Jussi Mankkinen / Yle
 El Meissel eli Mikael Forsby villitsee yleisöä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Myös rumpupatterin takana meno oli railakasta: Jimi Hautamäki.  Jussi Mankkinen / Yle
 Energinen keikka alkaa olla jo lopuillaan.  Jussi Mankkinen / Yle
 Hevimiehen uudet kuviot
 Tänä vuonna Portion Boysia tuli täydentämään uusi vokalisti, aiemmin metalliympyröissä vaikuttanut, kovaa ja korkealta laulava A.P. Vuori.
 – Hevimiehenä tällaiseen remmiin astuminen on ollut ennen kaikkea antoisaa, mielenkiintoista ja hauskaa. Olen lähtenyt liikkeelle siitä, että pärjään samoilla vahvuuksilla, energialla ja asenteella kuin metallimaailmassakin.
 A.P. Vuori irrottelee lavalla.  Jussi Mankkinen / Yle
 Portion Boysin lavameininki onkin sellaista, ettei siellä vetelävartaloinen puuskuttaja pärjää. Yhtyeen jäsenet kuntoilevat ja pitävät itsestään hyvää huolta, ja liki tunnin mittainen esiintymissessio käy rankasta liikunnasta sekin.
 – Hyvä keikka tuntuu kropassa: sen jälkeen jalat eivät enää kanna kirjaimellisestikaan, Mikael Forsby luonnehtii.
 – Ja joka ainoa kerta yleisölle pitää antaa sadan prosentin sijasta 120 prosenttia. Ja jokainen keikka pitää tehdä, siten, että se on paras keikka ikinä. Tämän lauseen ovat lanseeranneet ystäväni Lost Society -bändistä, A.P. Vuori summaa.

Portion Boysilla vauhti kiihtyy kiihtymistään, mutta välillä ajetaan ojaankin: sponsori katosi, koska bilebändin musiikkivideo oli liian roisi


Summary: Alustavien tietojen mukaan kuorma-auton kuorma kaatui tielle. Onnettomuudessa menehtynyt jäi kuorman alle.

Pukinmäenkaarella Kehä I:n kohdalla on tapahtunut liikenneonnettomuus tänään noin kolmelta iltapäivällä. Onnettomuudessa on kuollut 11-vuotias tyttö.
 Helsingin poliisin alustavien tietojen mukaan kuorma-auton kuorma kaatui tielle. Pikkutyttö kuoli jäätyään kuorma-autosta pudonneen levykuorman alle.
 Poliisi tutkii tapahtunutta. Asiasta on kirjattu rikosilmoitus sekä ilmoitus kuolinsyyn selvittämisestä.
 Helsingin poliisi tiedotti asiasta Twitterissä.
 Poliisin johtokeskuksen mukaan tilanne on ohi ja liikenne toimii normaalisti. Tutkinnanjohtaja tiedottaa asiasta lisää myöhemmin.

11-vuotias tyttö kuoli Helsingin Pukinmäessä Kehä I:n kohdalla jäätyään kuorma-autosta kaatuneen lastin alle


Summary: Loppuviikko on lauha, ja paikoin mennään kovastikin plussalle. Viikonvaihteessa alussa säässä on luvassa radikaali muutos.

Loppuviikko mennään lauhoissa lukemissa, mutta sunnuntain ja maanantain välisenä yönä tapahtuu säässä käänne. Maanantaina on luvassa pakkasta koko maahan, ja sama meno jatkuu koko jouluviikon.
 Lähipäivinä luvassa voi olla jopa föhn-tuulta, joka lämmittää lukemia nykyisestä. Länsirannikolla lämpötila voi lauantaina nousta jopa seitsemään asteeseen, ja myös Etelä-Suomessa ollaan plussan puolella. Etelässä voi tosin mittari käydä yöllä pakkasen puolella.
 Pohjoinen ja itä pysyvät lauantaita lukuun ottamatta tällä viikolla pienellä pakkasella, samoin kuin Pohjois-Pohjanmaa.
 Viikonloppuna on luvassa myös lumisateita, mutta ne painottuvat Itä-Suomeen ja pohjoiseen. On mahdollista, että lumikuuroja saadaan etelässäkin.
 Etelän valkea joulu on kiinni viikonvaihteen tapahtumista
 Maanantaina Suomi jää korkea- ja matalapaineen väliin. Paineiden pyöriessä maamme liepeillä niiden välistä pääsee virtaamaan kylmää ilmaa Jäämereltä. Se saa säässä aikaiseksi radikaalin käänteen.
 – Pakkaslukemat voivat etelässä olla maanantaina päivällä kymmentä astetta. Siinä on iso muutos viikonlopun plusasteisiin ja nollakeliin verrattuna, päivittelee Ylen meteorologi  Joonas Koskela .

 Koskelan mukaan pakkaset jatkuvat läpi jouluviikon. Tuhannen taalan kysymys on tietysti se, saadaanko koko maahan valkea joulu.
 – Se on mahdollista. Sunnuntaiaamunahan on mahdollisesti luvassa lumikuuroja etelään, ja niitä tulee ehkä maanantaiaamunakin. Jos näin käy, lumi kyllä pysyy maassa pakkasten alettua, Koskela lupaa.
 Hänen mukaansa sateet eivät ole täysin poissuljettuja jouluviikollakaan, mutta tällä hetkellä ne näyttävät varsin vähäisiltä.
 Lue myös:
 Kylmin joulukuun alku vuosikymmeniin kääntyy lauhaan – ajokeli muuttuu vaarallisen huonoksi, alijäähtynyt sade lisää liukkautta

Pakkaset tekevät paluun ensi viikolla koko maassa – valkea joulu on mahdollinen etelässäkin


Summary: Viiden auton ketjukolari tapahtui Porvoonväylällä Kalkkirannan liittymän läheisyydessä noin puoli kuudelta illalla. Toinen kaista Porvoon suuntaan on poikki.

Porvoonväylällä tapahtui viiden auton ketjukolari tänään keskiviikkona noin puoli kuudelta illalla.
 Onnettomuus tapahtui Söderkullan ja Boxin välisellä tienpätkällä Kalkkirannan liittymän läheisyydessä. Itä-Uudenmaan pelastuslaitos sai hälytyksen asiasta kello 17.33.
 – Ilmeisesti siinä on autoletka hidastanut vauhtia, mutta joku on jättänyt hidastamatta, kertoo Itä-Uudenmaan päivystävä palomestari  Petri Lyttinen .
 Henkilövahingoilta säästyttiin, mutta ainakin kolme autoista sai suurempia kolhuja. Poliisi tutkii onnettomuuden syytä.
 Onnettomuus haittaa liikennettä Porvoon suuntaan. Vasen kaista on suljettu. Poliisi ohjaa liikennettä.
 Lyttisen arvion mukaan liikennehaitta voi kestää vielä noin tunnin.

Porvoonväylällä viiden auton peräänajo – henkilövahingoilta säästyttiin


Summary: Yhdysvalloista liikkeelle lähtenyttä reputonta koulupäivää on alettu viettää myös suomalaiskouluissa. Lappeenrantalaisessa Kimpisen yläkoulussa oppilaat keksivät keskiviikkona mitä mielikuvituksellisempia tapoja kuljettaa koulutarvikkeita.

Onni Koljander  tulee luokasta ulos nokkakärryä työntäen. Kärryyn on kiinnitetty puinen juomapullolaatikko, jossa on Koljanderin koulukirjat ja liikuntavälineet.
 – Tämä on toiminut hyvin. Koulussa on ramppeja sen verran, että moneen paikkaan pääsee helposti.
 Onni Koljanderin koulutarvikkeet kulkivat keskiviikkona nokkakärryn kyydissä. Kalle Purhonen / Yle
 Koljander käy koulua lappeenrantalaisessa Kimpisen yläkoulussa, jossa on tänään keskiviikkona vietetty Outoreppu-päivää.
 Oppilaskunnan alulle paneman teemapäivän ideana on, että reppujen sijaan oppilaat kuljettavat koulutarvikkeita mitä erilaisimmilla välineillä.
 Koulun käytävällä vilahteleekin kaikenlaisia repunkorvikkeita, esimerkiksi postilaatikko, ämpäreitä, lahjapaketti ja kattila.
 Ninni Yläkäs  vaihtoi repun lemmikinkuljetuskoppaan.
 – Minulla on lemmikkikani. Halusin ottaa tämän, kun tämä oli kotona valmiina, Yläkäs sanoo.
 Ninni Yläkäs otti lemmikkinsä kuljetuskopan koulukäyttöön. Kalle Purhonen / Yle
 Minka Henttu  kuljettaa kirjojaan nukenrattaissa.
 – Mietin aluksi ensiapulaukkua, mutta varastosta löytyivät rattaat. Näihin saa hyvin tavarat. Tällaista voisi oikeasti käyttää koulureppuna, kun on aika kätevä. Koulumatkalla bussissa sain kyllä katseita, Henttu sanoo.
 Minka Henttu (vas.) päätyi keskiviikkona nukenrattaisiin ja Derya Virkusen koulutarvikkeet kulkivat lahjakassissa. Kalle Purhonen / Yle
 Alla kuvakoostetta Kimpisen yläkoulun oppilaiden repunkorvikkeista.
 Kirjat mahtuvat hyvin kattilaankin. Kalle Purhonen / Yle
 Kylmälaukkua voi käyttääkin muuhunkin kuin elintarvikkeiden kuljetukseen. Kalle Purhonen / Yle
 Eväskori on myös mainio repunkorvike. Kalle Purhonen / Yle
 Lasten ostokärryissä kirjat kulkevat rullaten. Kalle Purhonen / Yle
 Vastaavaa teemapäivää on vietetty syksyn mittaan muissakin suomalaiskouluissa. Siitä on käytetty myös nimitystä Reputon päivä.
 Ilmiö on rantautunut Suomeen Yhdysvalloista, jossa teemapäivä tunnetaan nimellä "Anything but a backpack -day".
 – Minun mielestä hauska päivä ja näitä voisi olla enemmänkin, Minka Henttu Lappeenrannan Kimpisen koulusta kertoo.

Katso, miltä näyttää koululaisten uusin villitys: kirjat kulkevat kouluun kattilassa, golfbägissä tai pullolaatikossa


Summary: Turun ammattikorkeakoulun sosiaali- ja terveysalan koulutusjohtaja Anne Isotalo muistuttaa, että rokotusosaaminen on oma lajinsa, johon liittyy paljon vastuuta.

Hallitus suunnittelee kolmansien koronarokotusten vauhdittamista kutsumalla apuun muun muassa sote-alan opiskelijoita ja lähihoitajia.
 Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  sanoi  A-studiossa tiistaina , että myös eläkkeellä olevat terveydenhuollon ammattilaiset ja puolustusvoimat pyydetään auttamaan rokotustalkoissa.
 Varusmiehille annettaisiin koulutus tehtävään.
 Turun ammattikorkeakoulun sosiaali- ja terveysalan koulutusjohtaja, terveystieteiden tohtori  Anne Isotalo  pitää varusmiesten pikakoulutusta epätodennäköisenä.
 – Ensisijaisesti kannattaisi harkita koko alan kapasiteetin käyttöönottoa sekä julkisella että yksityisellä puolella. Opiskelijoidenkin opastusta nopeampi tie olisi lähihoitajien kouluttaminen.
 Myös Suomen lähi- ja perushoitajaliiton SuPerin puheenjohtaja  Silja Paavola  uskoo, että lähihoitajien perehdyttäminen rokotuksiin voidaan hoitaa ripeästi ja turvallisesti.
 Rokotusosaaminen oma lajinsa
 Anne Isotalon mukaan opiskelijoiden käyttäminen rokotustehtävissä tuo esiin isoja kysymyksiä vastuusta.
 Sairaanhoitajaopiskelijoilla pitäisi olla tutkinnosta suoritettuna vähintään 140 opintopistettä, jotta he saisivat tehdä lääkehoitoon liittyviä tehtäviä.
 – Rokotusosaaminen on lisäksi ihan oma lajinsa. Opiskelijaa ei voi laittaa vastuuseen. Siinä pitää olla tiedossa, miten potilaita ohjataan, mitä rokotuksen aikana tapahtuu, mahdolliset jälkiseuraukset ja ylipäätään potilaan seuranta rokottamisen jälkeen.
 Turun ammattikorkeakoulun sosiaali- ja terveysalan koulutusjohtaja Anne Isotalon mielestä nopein keino rokotusten vauhdittamiseen olisi lähihoitajien kouluttaminen rokotustehtäviin. Ari Welling / Yle
 Laki määrää, kuka saa pistää
 Lain mukaan rokotuksen pistoksena saa antaa vain lääkäri tai asianmukaisen rokotuskoulutuksen saanut sairaanhoitaja, terveydenhoitaja tai kätilö.
 Anne Isotalo myös muistuttaa, että moni sairaanhoitajaopiskelija on jo työelämässä tai esimerkiksi työharjoittelussa. Heidän irroittamisensa ja perehdytyksenä uusiin tehtäviin ei tapahdu hetkessä.
 – Opiskelijoilla on samat perustuslailliset oikeudet kuin kellä tahansa. Myös työn ja vapaa-ajan yhteensovittamisen osalta. Moni opiskelija on jo töissä jossain muualla joulun pyhinä.
 Keskustele aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 16.12. kello 23.
 Lue lisää:
 Kolmansiin rokotuksiin halutaan nyt vauhtia – SuPer: Lähihoitajien perehdytys tapahtuu nopeasti
 Ministeri Kiuru: Maahantulorajoitukset kiristyvät – kolmansiin rokotuksiin on pyydetty apua puolustusvoimilta
 Katso oman kuntasi koronatilanne ja rokotuskattavuus – grafiikka näyttää tuoreimmat luvut
 HUS pyytää: Opiskelijat, eläkeläiset ja alanvaihtajat apuun koronavirusrokotuksissa

Sotealan koulutusjohtaja ei innostu ajatuksesta, että hoitajaopiskelijat valjastettaisiin koronarokottajiksi – Anne Isotalo: "Opiskelijaa ei voi laittaa vastuuseen"


Summary: Laki patistaa Yhdysvaltain puolustusministeriötä kertomaan, mitä havaintoja tunnistamattomista tunkeilijoista on tehty ilmatilan lisäksi myös avaruudessa tai vedenpinnan alla.

Yhdysvalloissa on ensimmäistä kertaa hyväksyttävänä  lakiesitys , jossa selvästi ja erittäin yksityiskohtaisesti määrätään ufohavaintojen käsittelystä.
 Puolustusministeriö Pentagonin on uuden lain mukaan raportoitava, onko ufohavaintoja tehneille aiheutunut terveyshaittoja, olisivatko ufot kenties jonkin vihollismaan huipputekniikkaa tai ovatko ufot muuten uhka Yhdysvalloille.
 Laki velvoittaa puolustusministerin perustamaan uuden toimiston, joka hallinnoi asevoimien ja tiedustelupalveluiden havaintoja tunnistamattomista kohteista, joille ei löydy selitystä.
 Laissa ei mainita ufo-sanaa. Sen sijaan Yhdysvaltain viranomaiset käyttävät lyhennettä UAP, jolla on viitattu tunnistamattomiin ilmiöihin ilmassa.
 Uudessa laissa UAP-termi kattaa kuitenkin myös sellaiset arvoitukseksi jäävät kohteet, joiden havaitaan liikkuvan ilmakehän ja avaruuden välillä, sekä sellaiset, jotka liikkuvat ilmasta veteen tai vedestä ilmaan.
 Voisiko Yhdysvallat jopa siepata ufoja?
 Laki asettaa puolustushallinnolle kovat ja konkreettiset tavoitteet asiassa, johon suhtaudutaan hyvin ristiriitaisesti.
 Laki käskee Pentagonia tutkimaan, millaisesta teknologiasta ufoissa on kyse, ja pohjustamaan sitä, että Yhdysvallat pystyisi samaan.
 Se myös velvoittaa puolustusministeriötä raportoimaan kongressille, onko Yhdysvalloilla hankkeita ufojen sieppaamiseksi tai pystytäänkö ufoja mahdollisesti hyödyntämään.
 Laki käsittelee ufoja ikään kuin ne olisi jo todettu konkreettisiksi esineiksi, joiden "alkuperää" ja "aikeita" pitää nyt lain mukaan pyrkiä selvittämään.
 Viime kesänä Pentagon sai valmiiksi  alustavan uforaportin, jonka julkisen version  mukaan sen useimmissa ufohavainnoissa on "todennäköisesti kyse fyysisistä objekteista".
 Raportissa käsiteltiin 144 asevoimien ufohavaintoa. Niistä 80 oli sellaisia, jotka on dokumentoitu usealla eri keinolla, kuten näköhavaintojen lisäksi tutkalla tai infrapunakameralla.
 Yhdysvaltain puolustusministeriön Pentagonin rakennus Arlingtonissa Virginiassa. David B. Gleason / CC
 Raportit julkisia, mutta kongressille myös salaista tietoa
 Lakiesityksen mukaan kaikista ufohavainnoista on raportoitava vuosittain kongressin keskeisille valiokunnille. Raportti on määrätty julkiseksi, mutta sitä voidaan täydentää salaisella liitteellä.
 – Lakiteksti osoittaa, että kongressi ottaa asian äärimmäisen vakavasti, arvioi ufohavaintoja Britannian puolustusministeriössä 1990-luvulla tutkinut  Nick Pope .
 Pope kommentoi lakiesitystä Ylelle sähköpostitse sen jälkeen kun lakiesitys  hyväksyttiin edustajainhuoneessa  viime viikolla.
 Popen mielestä laki merkitsee myös sitä, että kongressi vetää toimeenpanovallan "vihdoinkin" vastuuseen ufohavaintojen tutkimiseksi kunnolla.
 Samoin arvioi  Christopher Mellon , joka on työskennellyt muun muassa tiedustelusta vastaavana vara-apulaispuolustusministerinä.
 – Laki on valtava edistysaskel. Se takaa, että myös suuri yleisö tietää jatkossa tapahtumista, koska se velvoittaa julkiseen raportointiin, Mellon sanoo.
 Yle haastatteli Mellonia puhelimitse tänään keskiviikkona juuri kun senaatti oli aloittamassa äänestyksen lakiesityksestä. Lakiesitys hyväksyttiin hetki sitten äänin 89–10.
 Lakiesitystä on kuitenkin myös arvosteltu. Ufohavaintoja kriittisesti seuraava yhdysvaltalainen toimittaja  Jason Colavito   uskoo , että lakiteksti avaa ovet kaikkein erikoisimmille ufoteorioille.
 Nyt kun kongressi on hyväksynyt lakiesityksen, tullakseen laiksi se vaatii vielä presidentti  Joe Bidenin  hyväksynnän.
 Bidenin vahvistusta pidetään kuitenkin vain muodollisuutena, sillä lakiesityksellä oli selvä enemmistön tuki sekä kongressin demokraattien että republikaanien keskuudessa.
 Pentagonin motiiveista kiistaa
 Ufohavaintoja koskevan lakitekstin ovat laatineet sellaiset edustajainhuoneen jäsenet ja senaattorit, jotka ovat saaneet Pentagonin julkisen uforaportin lisäksi salaiseksi luokiteltua tietoa  Yhdysvaltain viime vuosien ufohavainnoista .
 Lakiesityksen tärkeyttä ovat korostaneet erityisesti demokraattisen puolueen senaattori  Kirsten Gillibrand  New Yorkista sekä republikaaneja edustava  Marco Rubio  Floridasta. Molemmat kuuluvat senaatin tiedusteluvaliokuntaan.
 Lakiesityksen tiukka sanamuoto kielii siitä, että lainsäätäjät eivät ole olleet tyytyväisiä puolustushallinnon avoimuuteen ja raportointiin.
 Esimerkiksi Pentagonin viimekesäinen uforaportti jätti enemmän kysymyksiä kuin vastauksia, sillä yhtä lukuun ottamatta kaikki siinä käsitellyt ufohavainnot jäivät selittämättömiksi.
 Viime kesän raportin yhteydessä puolustusministeriö sanoi  kehittävänsä raportointiaan  ufohavainnoista.
 Viimeksi pari viikkoa sitten Pentagon ilmoitti  perustavansa uuden tutkimusryhmän  selvittämään ufohavaintoja. Pentagonin aloitetta on kuitenkin arvosteltu yritykseksi  jatkaa ilmiön salailua , koska siinä ei luvattu raportoida tuloksista sen paremmin kongressille kuin julkisuuteenkaan.
 Nyt ufohavaintojen raportointiin on sen sijaan luvassa hyvin tiukat velvoitteet puolustushallinnolle. Ne ovat osa vuosittaista niin sanottua NDAA-lakia, jolla kongressi ohjaa puolustusministeriön rahankäyttöä. Laki kattaa kaikkiaan yli 2 000 sivua, joista 15 sivulla käsitellään ufohavaintojen tutkimusta ja raportointia.
 Pitäisikö ufohavainnoista kertoa enemmän julkisuudessa? Voit keskustella aiheesta torstaihin kello 23:een asti.
 Korjaus 15.12. klo 20.05. Laki on kaikkiaan yli 2 000-sivuinen, ei yli 3 000-sivuinen, kuten jutussa kerrottiin.
 Lue lisää:
 Yhdysvaltain puolustusministeriö perustaa uuden ryhmän tutkimaan ufohavaintoja
 Pentagon antaa pian uuden raportin ufohavainnoista – "Jotain hyvin omituista on tapahtumassa", kertoo laivaston silminnäkijä
 Pentagon julkaisi aitoja ufovideoita

Uusi lakiesitys pakottaa Pentagonin ja tiedustelupalvelut ufopaljastuksiin: Onko ufoja yritetty siepata tai onko niistä terveyshaittoja?


Summary: Virkarikoksista epäilty Tytti Yli-Viikari osti VTV:n virkamatkoista kertyneillä Finnair Plus -pisteillä lentoja itselleen ja perheenjäsenilleen. Matkakohteet selviävät poliisin esitutkintapöytäkirjasta.

Poliisitutkinnan mukaan Valtiontalouden tarkastusviraston (VTV) irtisanottu pääjohtaja  Tytti Yli-Viikari  käytti kahden vuoden aikana Finnair Plus -palkintopisteitä kuuteentoista yksityiseen lentoon.
 Yli-Viikarin yksityiselle tilille kertyi Finnair Plus -palkintopisteitä pääosin valtion maksamista virkamatkoista. Bonuspisteillä ei kuitenkaan maksettu virkamatkoja.
 Yli-Viikari käytti itse neljä bonuspisteillä ostettua lentoa. Poliisi on salannut tiedot muista matkustajista.
 Syyttäjä kertoi  käräjäoikeudessa keskiviikkona, että muut matkustajat olivat Yli-Viikarin perheenjäseniä.
 – Lapsi ja puoliso ovat lentäneet. Lapsi on lentänyt näillä pistellä kohteeseen, jossa Yli-Viikari on ollut itse virkatehtävissä. Tämä koskee ainakin kahta matkaa, sanoi erikoissyyttäjä  Mari Mattila .
 Yli-Viikari vaati esitutkinnassa, että kaikki Finnairilta saatu aineisto bonuspisteiden käytöstä salataan. Poliisi katsoi, että aineisto ei ole kokonaisuudessaan salassa pidettävä.
 Yli-Viikari kiisti esitutkinnassa syyllistyneensä rikokseen lentopisteiden käytössä.
 Yli-Viikarin mukaan yksityiselle tilille kertyneillä lentopisteillä ei voinut maksaa virkamatkoja eikä työnantaja tehnyt mitään saadakseen käyttöönsä viraston virkamiesten henkilökohtaisilla pistetileillä olleita pisteitä.
 Yksityisten matkojen arvo liki 5 400 euroa
 Esitutkinnan mukaan Yli-Viikari käytti yksityisiin ostoihin helmikuun 2018 ja elokuun 2020 välisenä aikana noin 515 000 Finnair Plus -palkintopistettä.
 Virkamatkoista kertyneitä lentopisteitä näistä oli poliisin ja syyttäjän mukaan yli 460 000.
 Käytettyjen pisteiden laskennallinen arvo oli runsaat 5 900 euroa. Mikäli liput olisi ostettu rahalla, niiden arvo olisi ollut liki 5 400 euroa.
 Yli-Viikari lensi itse yksityisillä lennoilla kaksi kertaa Helsingistä Pariisiin ja kerran Brysseliin ja Manchesteriin.
 Muut bonuspisteillä ostetut lennot muun muassa New Yorkiin ja Pariisiin käyttivät hänen perheenjäsenensä.
 Yli-Viikarin New Yorkin lennon maksoi VTV ja bonuspisteillä samalla lennolla matkusti hänen lapsensa.
 Yksityisiä matkoja tehtiin eniten Helsingin ja Pariisin välillä, yhteensä kymmenen.
 Kaksi lentoa Pariisista Helsinkiin oli yksisuuntaisia ja kaikki muut olivat edestakaisia matkoja. Lähtö- tai paluukohteena lennoilla oli aina Helsinki.
 Helsinki–New York-lento oli businessluokan lento ja sen arvo veroineen oli noin 2 000 euroa. Muut yksityiset lennot olivat economyluokan lentoja.
 Lentolippuverot ja matkustajamaksut Yli-Viikari maksoi esitutkinnan mukaan itse. Esimerkiksi New Yorkin lennosta verojen osuus oli noin 300 euroa.
 Kuudentoista yksityisen lennon lisäksi osa pisteistä kului kolmeen tax-free-ostoskertaan.
 Pisteitä kertyi 117 virkamatkasta
 Esitutkinnan mukaan valtaosa Yli-Viikarin yksityiselle tilille kertyneistä Finnair Plus -pisteistä tuli virkamatkoista.
 Työnantajan maksamasta 117 lentomatkasta kertyi yksityiselle tilille yli 500 000 pistettä maaliskuun 2016 ja maaliskuun 2020 välisenä aikana.
 Yli-Viikarin henkilökohtaisista ostoksista ja Finnairin yhteistyökumppaneilta siirretyistä pisteistä kertyi myös bonuspisteitä, mutta huomattavasti vähemmän, noin 77 000 pistettä.
 Virkamatkojen yhteydessä Yli-Viikari käytti runsaasti myös muiden lentoyhtiöiden palveluita, joten siirrettyjen pisteiden osalta ei ole täyttä varmuutta siitä, ovatko ne peräisin henkilökohtaisista matkoista vai virkamatkoista.
 Ainakin puolet yksityisistä ostoista oli esitutkinnan mukaan lunastettu pelkästään virkamatkoilla kertyneillä pisteillä.
 – Finnair Plus -sääntöjen mukaan pisteillä ei ole rahallista arvoa, eli niitä ei voi vaihtaa rahaksi. Pisteet kuuluvat matkustajalle. Koska työnantaja on ollut pisteiden osalta täysin passiivinen, voin perustellusti olettaa, että työnantaja ei olisi mahdollisesti virkamatkoilta kertyneitä pisteitä käyttänyt, sanoi Yli-Viikari kuulusteluissa.
 Syyttäjä vaatii lentopisteiden käytöstä ehdollista vankeutta
 Syyttäjä vaatii Yli-Viikarille  lentopisteiden käytöstä  kolmen kuukauden ehdollista vankeutta virkavelvollisuuden rikkomisesta ja maksuvälinepetoksesta.
 Lisäksi syyttäjä vaati kahdeksan kuukauden ehdollista vankeusrangaistusta VTV:n entisen työntekijän  irtisanomissopimukseen liittyvässä asiassa .
 Yhdistetyn rangaistuksen kaikista syytteistä tulisi syyttäjän mukaan olla vähintään kahdeksan kuukautta ehdollista vankeutta.
 Syyttäjä vaatii myös Yli-Viikarin viraltapanoa ylitarkastajan tehtävästä, jos hänet tuomitaan tahallisesta rikoksesta.
 Yli-Viikari kiisti oikeudessa kaikki syytteet.
 Oikeudenkäynti jutussa  päättyi keskiviikkona ja käräjäoikeus antaa tuomion 28. tammikuuta.
 Lue myös:
 Yli-Viikarille vaaditaan vähintään kahdeksaa kuukautta ehdollista vankeutta, puheenjohtaja toivotti kaikille hyvää joulua – Yle seurasi käräjiä
 Syyttäjä tylytti VTV:n johtajia: "Voidaan moittia virkamiestä vielä kolme tuntia, mutta sillä ei ole merkitystä" – Yle seurasi käräjiä
 Yli-Viikari ihmetteli oikeudessa syytettä virkamiehen irtisanomisesta: "Työterveyslääkäri onnitteli meitä ratkaisusta" – Yle seurasi käräjiä
 VTV:n erotettua pääjohtajaa Tytti Yli-Viikaria vastaan nostettiin syyte törkeästä virka-aseman väärinkäyttämisestä

Tytti Yli-Viikari käytti virkamatkoista kertyneitä pisteitä liki kahteenkymmeneen yksityiseen lentoon – suurin osa kului perheenjäsenten matkoihin


Summary: Valokuvaaja Meeri Koutaniemi löysi uuden ilmaisumuodon keramiikasta. Myös basisti-miehensä Sami Yaffa luo taidetta savesta. "Uuden keksiminen toisen seurassa on parasta," iloitsee Koutaniemi.

Meeri Koutaniemi tunnetaan valokuvistaan, mutta hän haluaa myös kirjoittaa. Huhtikuussa julkaistaan hänen ja  Ann-Mari Leinosen  kirja, jossa kolmekymmentä tunnettua suomalaista kertoo rakkaudesta ja sen voimasta.
 – Tarinat ovat hyvin erilaisia. Ihmiset puhuvat rakkaudelle omistautumisesta ja rakkauden puuttumisesta. Vanhempainrakkaudesta ja rakkaudesta lapseen. Universaalista rakkaudesta. Emme osanneet kuvitella, että rakkauden kirjo olisi näin laaja.
 Irti kuvasta -tv-sarja näyttää, miten ja miksi taide syntyy
 Kirja on lähes valmis, mutta kokonaan valmista tavaraa on Koutaniemen käsikirjoittama ja toimittama televisiosarja suomalaisista nykytaiteilijoista.  Meeri Koutaniemi, irti kuvasta  -sarjan kaikki kahdeksan jaksoa ovat Yle  Areenassa . Yle Teema näyttää jaksot joka torstai kello 21.00.
 Taiteen kuluttaja näkee museoissa tai näyttelyissä valmiin teoksen, josta syntyy oivalluksia ja tunnetiloja. Tuoreen sarjan on tarkoitus viedä katsoja syvemmälle taiteen syntyyn.
 – Haluamme näyttää, mistä kaikki on lähtenyt. Kun tajuamme taiteilijan mielenmaiseman, niin saamme täysin uuden ulottuvuuden teoksiin.
 Ääripäiden vuosi 2021 saa erinomaisen arvosanan
 Koutaniemi valmistautuu perinteiseen joulunviettoon perheensä luona Kuusamossa.
 Vuoden kääntyessä lopuilleen valokuvaaja arvioi, että vuosi 2021 saa kouluarvosanan 9  1 / 2 .
 – Vuosi on ollut tosi opettavainen: epävarmuuden ja uupumuksen vastapainoksi on ollut ihania projekteja, joista olen kiitollinen. Ääripäät nostavat vuoden arvosanaa.
 Koutaniemi on naimisissa Hanoi Rocksissa maailmanmaineeseen nousseen muusikon,  Sami Yaffan  kanssa. Taiteilijapariskunta on löytänyt yhteisen luomisen tavan keramiikasta. Koutaffa-nimellä syntyy sekä taidekeramiikkaa että käyttöesineitä.
 Uuden ilmaisumuodon opettelu aikuisiällä on ollut vaativaa, mutta myös antoisaa.
 – Kokeilu, epäonnistuminen ja onnistuminen ja uuden keksiminen toisen seurassa – mikä sen parempaa, Koutaniemi kiteyttää.
 Katso Meeri Koutaniemen koko vierailu Puoli seiskassa tästä:

Meeri Koutaniemi ja Sami Yaffa löivät kätensä saveen – valokuvaaja ja muusikko opettelivat keramiikan yhdessä


Summary: Päivystäjät sairastavat huomattavan paljon. Moni irtisanoutuu, vastavalmistuneista lähtien. Hätäkeskuslaitos myöntää ongelmat ja tunnustaa, että työvoimapula uhkaa pahimmillaan suomalaisten turvallisuutta.

On vielä aamuhämärä, kun hätäkeskuspäivystäjä  Roope Ojala  nousee autoonsa ja alkaa ajaa Helsingistä kohti Keravan hätäkeskusta.
 Ennen vuoroa puhelimeen on tullut useita ylityöviestejä, vuoroon on yritetty haalia viime hetkillä apua puuttuvien työntekijöiden korvaajiksi. Tämä on yleinen tilanne, sijaisia ei ole ja päivystäjiä on paljon pitkillä sairauslomilla.
 – Kohtuullisen usein olemme selkeästi alle minimivahvuuden, eli vuorosta puuttuu merkittävä määrä työntekijöitä. Puhelut kasaantuvat pienemmälle joukolle, Ojala sanoo.
 Mutta mitä tapahtuu, jos päivystäjä romahtaa?
 Tässä jutussa avataan sitä, miten hätäkeskuspäivystäjien työhyvinvointi on vaarantunut jatkuvan työntekijäpulan, ylikuormituksen ja henkisten paineiden puristuksessa.
 Yle on haastatellut kaikkiaan 30 nykyistä ja entistä hätäkeskuspäivystäjää. He kertovat Hätäkeskuslaitoksen kriisistä, joka uhkaa viraston toimintakykyä ja suomalaisten turvallisuutta.
 Päivystäjät kertovat työntekijöiden irtisanoutumisista sekä vakavista ongelmista työssä jaksamisessa, työkäytännöissä ja johdon toiminnassa.
 Myös Hätäkeskuslaitoksen johto tunnustaa ongelmat. Virasto myöntää, että työntekijäpula on riski kansalaisten avunsaannille.
 Kaaos näkyy myös virheinä hätäpuheluiden käsittelyssä. Pelastusyksiköitä on hälytetty väärään osoitteeseen tai apua ei ole lähetetty ajoissa.
 Ylen tiedossa on kaksi tapausta, joissa oikeus on tuominnut päivystäjän sakkoihin tuottamuksellisesta virkavelvollisuuden rikkomisesta. Oikeuden mielestä päivystäjä on laiminlyönyt velvollisuuksiaan, ja avuntarvitsija on kuollut.
 Roope Ojala sanoo, että päivystäjän työssä vaaditaan laajaa ammattitaitoa ja eri viranomaisten ohjeiden tuntemusta. Sekin, ettei apua lähetetä, on punnittu valinta.  "Hätäkeskus ei ole mikään taksikeskus." Patrik Molander / Yle
 Puhelumäärä kasvaa, päivystäjät palavat loppuun
 Mikko katselee kotonaan vanhan työnantajansa univormua. Paidan logossa lukee Hätäkeskuslaitos - Nödcentralsverket. Mikko oli aiemmin ylpeä työstään hätäkeskuspäivystäjänä, mutta nyt univormu pölyttyy vaatekaapissa.
 Ongelmat työpaikalla kasautuivat, uuvuttivat ja veivät mielen mustaksi.
 – Elin monta vuotta kuin sumussa. Olin väsynyt, kiukkuinen ja turhautunut. Tuli työuupumus. Oli pakko päästä pois, Mikko muistelee.
 Mikko ei halua kertoa kokemuksistaan nimellään, koska pelkää, että entinen työnantaja voisi vaikuttaa yhä hänen uramahdollisuuksiinsa.
 "Jos ennen työvuoroa näki, että tulevalle yölle on tullut viisi ylityökutsua, niin tiesi minkälaista helvettiä siitä tulee", sanoo "Mikko". Sami Takkinen / Yle
 Hätäkeskuspäivystäjien työtaakka on kasvanut viime vuosina. Kun vuonna 2017 päivystäjä vastasi keskimäärin 5 600 hätäpuheluun vuodessa, kahta vuotta myöhemmin määrä oli tuhat puhelua enemmän.
 Haastatellut kertovat, että välillä hätäpuheluihin vastaamisen välillä ei ehdi ottaa edes hörppyä vesipullosta, kun linja aukeaa taas automaattisesti. Töitä tehdään tavallisesti 12 tunnin vuoroissa.
 – Puhelussa voi olla vaikka huonosti päättyvä elvytystilanne ja seuraava soittaja huutaa päivystäjälle, että olet vi *  huora. Usein puheluiden välillä tarvitsisi pienen hengähdystauon, mutta siihen on harvoin aikaa, uuteen ammattiin lähtenyt haastateltu kuvailee työn kuormitusta.
 Ylen tietojen mukaan päivystäjiä on pitkillä, jopa vuosien pituisilla virkavapailla. Niiden taustalla on työuupumus. Moni ei ole enää palaamassa takaisin. Osa ei pysty enää työskentelemään täysipainoisesti, osa kouluttautuu toiselle alalle.
 Hätäkeskuspäivystäjien sairauspoissaolot ovat nousseet kuluvana vuonna jo yli 21 päivään henkilötyövuotta kohden, mikä on yli nelinkertaisesti Hätäkeskuslaitoksen hallintoon verrattuna ja lähes kolminkertaisesti valtion työntekijöiden viime vuoden keskiarvoon nähden. Lukema on omassa luokassaan.
 – Kun vaihdoin työpaikkaa, palkkani laski tonnilla, mutta valitsen sen mielihyvin, koska enää ei tarvitse pelätä, kestääkö mielenterveys tai miettiä aamulla, jaksaako nousta sängystä.
 Työntekijävaje on vakava, vastavalmistuneita irtisanoutuu
 Suomessa on kuusi hätäkeskusta, joissa työskenteli viime vuoden lopussa yhteensä noin 480 päivystäjää. Se on kymmeniä työntekijöitä tavoitetta vähemmän. Viraston 50 henkilötyövuoden vajetta ei ole saatu kurottua umpeen Pelastusopistosta valmistuvilla päivystäjillä.
 Pelkästään vuonna 2019 virastosta irtisanoutui 65 päivystäjää. Kuluvalle vuodelle irtisanoutumisia on tiedossa 36, heistä kolme siirtyy vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkkeelle. Eniten on toiseen valtion virastoon tai yksityiselle sektorille lähteviä. Irtisanoutuneiden joukossa on paljon vastavalmistuneita.
 Roope Ojala ajaa töihin Helsingistä Keravalle. Hätäkeskuksia karsittiin 2013 uudistuksessa 15:stä kuuteen. Päivystäjien määrä on sittemmin pudonnut 80:llä. Moni ei ole halunnut muuttaa työpaikan perässä.   Patrik Molander / Yle
 Monet päivystäjän työtä yhä tekevät sinnittelevät lääkkeiden avulla. Uniongelmat ovat yleisiä.
 – Söin koko hätäkeskus-urani ajan mielialalääkkeitä, jotka auttoivat minua nukahtamaan. Uudessa työpaikassa en ole tarvinnut niitä kertaakaan, sanoo entinen työntekijä.
 Pahin työntekijäpula on Suomen suurimmassa hätäkeskuksessa Keravalla ja Turussa. Haastateltavien mukaan ylitöitä voisi tehdä lähes päivittäin.
 Kun vuoroja tehdään alimitoituksella, hätäpuheluihin vastaaminen viivästyy ja puhelut voivat ruuhkautua. Haastateltavien mukaan jonossa on ollut pahimmillaan kymmeniä hätäpuheluita. Vastaaminen on voinut kestää useita minuutteja.
 – Silloin voi tulla mieleen, että toivottavasti jonossa oleva soittaja ei ole hengenvaarassa.
 Päivystyshenkilöstön määrä on jo niin pieni, että se aiheuttaa riskin hätäkeskuspalvelujen laadukkaalle tuottamiselle.
  Eduskunnan tarkastusvaliokunta 2020
 Hätäkeskuslaitoksen tavoitteiden mukaan vähintään 90 prosenttiin hätäpuheluista pitää ehtiä vastata kymmenessä sekunnissa. Viime vuonna luku oli 91 prosenttia, mikä laski edellisvuoden 94 prosentista.
 Jos yhden hätäkeskuksen kaikki päivystäjät ovat varattuja, puhelu siirtyy toiseen hätäkeskukseen. Esimerkiksi Turun saaristossa tapahtuvaan onnettomuuteen voidaan vastata Oulun hätäkeskuksessa.
 Tämä aiheuttaa haasteita päivystäjille, koska eri alueilla on eri käytäntöjä esimerkiksi sen suhteen, millaisia yksiköitä tehtäville hälytetään. Myös Valtiontalouden tarkastusvirasto  on arvostellut tilannetta .
 Pieleen menneitä uudistuksia, päivystäjiä omilla vapailla
 Mikko sanoo, että koska päivystäjän työ on raskasta, työkäytäntöjen ei pitäisi enää lisätä kuormitusta. Näin ei ole ollut.
 Hän kertoo virastoon tänä vuonna tulleesta uudesta työvuorojärjestelmästä, jossa vuorot sai tietää vain muutaman viikon eteenpäin eikä toiveita voitu usein toteuttaa. Entisessä vuorokierrossa töitä tehtiin samoissa ryhmissä ennustettavan kaavan mukaan.
 – Tämä muutos teki työn ja vapaa-ajan yhteensovittamisesta todella vaikeaa ja hankaloitti työstä palautumista.
 Useampi haastateltu toteaa, että jos haluttua vapaata tärkeään menoon ei saada, jotkut ottavat “valesaikkua”.
 Hätäkeskusuudistuksen tavoite oli säästää rahaa ja tasata päivystäjien työkuormaa. Päivystäjien työtaakka on sittemmin kasvanut ja hätäpuheluiden vastausajat sekä viraston kustannukset palanneet entiselle tasolle.
 Patrik Molander / Yle
 Toisena pieleen menneenä uudistuksena Mikko mainitsee hätäpuheluissa 2018–2019 käyttöön otetun  Erica-tietojärjestelmän .
 – Se oli ensin vuosia myöhässä, sitten se otettiin käyttöön keskeneräisenä ja puutteellisella koulutuksella.
 Ylen tiedossa on tapaus, jossa päivystäjä ei puuttunut järjestelmän tekemään virheelliseen riskiarvioon, koska häntä oli ohjeistettu väärin, ettei kiireellisyyttä saa muuttaa. Toisessa tapauksessa järjestelmä ei löytänyt hätäpuhelun soittajan kertomaa osoitetta, koska kyseisiä paikkatietoja ei ollut päivitetty tietokantaan.
 Järjestelmää on kehitetty, mutta monet pitävät sitä avun hälyttämisen kannalta aiempaa järjestelmää hitaampana. He kokevat, että päivystäjän ammattitaidolla ei ole enää merkitystä, koska kone tekee päätökset päivystäjän sijaan.
 Valtaosa haastatelluista sanoo, että näissä kahdessa isossa uudistuksessa ei ole kunnolla kuultu henkilökunnan näkemystä ja ne ovat heikentäneet päivystäjien työhyvinvointia ja johtaneet irtisanoutumisiin.
 Tyhjiä pöytiä maan alla
 28-vuotias Roope Ojala on tehnyt hätäkeskuspäivystäjän työtä kuuden vuoden ajan.
 – Oli aika lailla sattumaa, miten päädyin alalle. Näin kerran hakuilmoituksen ja mietin, ettei olisi ainakaan töiden saamisen suhteen ongelmaa.
 Vuorotyö on toistaiseksi kelvannut, eivätkä työasiat vaivaa vapaa-ajalla. Moni kurssikaveri on vaihtanut työpaikkaa.
 – 12 tunnin vuorot ovat pitkiä, mutta kaikkeen tottuu. Keskittyminen ja vireystila eivät tietysti aina vuoron lopussa ole parhaalla tasolla.
 Roope Ojalalla on kokemusta kansalaisen tekemästä kantelusta "Ei niissä puheluissa ole tapahtunut ihmeempää, mutta ei se mukavalta tunnu, kun pitää selvitellä ja odottaa päätöstä kanteluun jopa kuukausien ajan."
 Patrik Molander / Yle
 Saavumme Ojalan kanssa Keravalle. Hätäkeskus sijaitsee maan alla, mutta sisäänkäynti sinne ei ole mitenkään piilossa.
 Pääsemme kuvaamaan erikoisluvalla salia, jossa päivystäjät työskentelevät. Huoneen etuosassa keskellä istuu päivystäjien lähiesihenkilö eli vuoromestari.
 Sali on täynnä isoja tietokonepöytiä, joilla on vierekkäin useita näyttöjä. Tila näyttää hieman jättimäiseltä koululuokalta ilman ikkunoita.
 Yksi asia pistää silmään. Päivystäjien pöydistä monet ovat tyhjiä.
 – Eihän täällä ole taas ketään töissä, Ojala huokaa.
 Toisin kuin monissa muissa maissa, Suomessa hätäkeskukset hälyttävät viranomaiset poliisista ambulansseihin, ensihoitoon sekä sosiaali- ja terveysviranomaisiin.
 Jos puheluita on pitkään jonossa tai niihin ei vastata, hädässä oleva kansalainen voi pahimmillaan menettää henkensä. Työtahti Keravalla on kasvanut. Hiljaisia hetkiä ei oikein ole.
 – Meillä päivystäjä vastaa vuodessa jopa noin 10 000 puheluun. Varsinkin uudet työntekijät vastaavat alkuun vain hätäpuheluihin, kun heillä ei ole koulutusta tehtävänseurantaan. Siinä otetaan mehut nopeasti pois.
 Päivystäjiä nimitellään joskus hätäpuheluissa alatyylisesti tai uhkaavasti. Heidän pitäisi säilyttää malttinsa, mutta aina se ei onnistu. Osa haastateltavista kertoo kuulleensa usein päivystäjän kiroilua tai karjumista. Patrik Molander / Yle
 Päivystäjille yhä useammin nuhteita, rikosilmoitus viimeinen pisara
 Päivystäjien mukaan työvoimapula ja kasvava työmäärä kasvattavat virheiden riskiä.
 Päivystäjien työstä kannellaan yhä enemmän. Vuosina 2018–2020 Hätäkeskuslaitoksessa tuli vireille yli 70 viraston tutkimaa kantelua. Lähes puolet tapauksista päättyi hallinnolliseen ohjaukseen, eli päivystäjä sai moitteet.
 Usein päivystäjää syytetään avun lähettämisen hitaudesta tai epäasiallisesta käyttäytymisestä. Selvitysten antaminen kanteluihin – tai pahimmillaan poliisin kuulusteluun joutuminen – kuormittaa työntekijöitä entisestään.
 – Kun hätäpuheluiden määrä on valtava, niin on inhimillistä, että sattuu joskus virheitä. Voi käydä ammattiylpeyden päälle, jos joutuu jatkuvasti selvittämään toimintaansa, Roope Ojala sanoo.
 "Mikon" vanha Hätäkeskuslaitoksen univormu on yhä tallessa. Hän otti sen vaatekaappinsa perukoilta esiin kuvausta varten. Sami Takkinen / Yle
 Toisinaan Hätäkeskuslaitos tekee työntekijöistään tutkintapyyntöjä poliisille. Näin tapahtui Porvoon poliisiampumisen yhteydessä, kun 58 päivystäjää oli epäiltynä tietojen urkkimisesta.
 Syyttäjä lopetti esitutkinnan, koska katsoi, että Hätäkeskuslaitos oli ohjeistanut työntekijöitään virheellisesti. Päivystäjiä on koulutettu pitämään yllä tilannekuvaa meneillään olevista tehtävistä.
 Osa haastatelluista oli syytettynä tapauksessa. Moni menetti luottamuksensa viraston johtoon. He kokevat viraston laillisuusvalvonnan luovan pelon ilmapiiriä.
 Kanteluiden ja tutkintapyyntöjen käsittely voi viedä kuukausista vuosiin. Silloin ollaan “löysässä hirressä”. Päivystäjiä on tuomittu oikeudessa hätäpuheluihin liittyen virkavelvollisuuden rikkomisesta ja heitä on ollut epäiltynä kuolemantuottamuksesta.
 – Aloin pelätä, että jos teen pienenkin virheen, niin voi tulla kutsu käräjille, kertoo työnsä jättänyt haastateltava.
 Huonoa johtamista ja päivystäjien sivuuttamista
 Mikko on löytänyt uuden työpaikan, joka on ollut hänelle pelastus. Elämä hymyilee jälleen.
 Mikon mielestä Hätäkeskuksen johdon pitäisi miettiä, miksi päivystäjät vaihtavat maisemaa. Paljon olisi tehtävissä, jos johto olisi nykyistä kiinnostuneempi päivystäjien mielipiteistä ja jaksamisesta.
 – Koulutusmäärä ei tule ikinä täyttämään vajetta nykysysteemillä.
 Mikolla on päivystäjänä huonoja kokemuksia esihenkilöistä. "Jos tuo epäkohtia esiin, siitä saa kuulla käytävillä, mutta toisaalta jos on esimiehen kaveri, se voi parantaa uramahdollisuuksia." Sami Takkinen / Yle
 Suomen poliisijärjestöjen liitto SPJL teki pari vuotta sitten jäsenkyselyn, johon vastasi myös lähes 90 Hätäkeskuslaitoksen työntekijää. Yli neljä viideosaa heistä kertoi harkinneensa alanvaihtoa vuoden aikana.
 – Pelastusopiston kurssini päivystäjistä puolet ovat muualla töissä ja puolet jäljellä olevista harkitsevat lähtemistä, Mikko kertoo.
 Monien haastateltavien mielestä myös hätäkeskusten päällikkötyön laatu vaihtelee.
 Haastateltavat kertovat joidenkin pomojen suosivan kavereitaan rekrytoinneissa ja työvuorojärjestelyissä. Vastuuta pakoillaan, epäkohtien esiin tuomisen saa tuntea nahoissaan. Hätäkeskusten johtamisongelmat nähtiin ongelmana myös  parin vuoden takaisessa tutkimuksessa .
 Jotkut tosin sanovat, että samanlaista on muissakin valtion hommissa. Moni haastateltava on myös tyytyväinen esihenkilöiltä saamaansa tukeen.
 Hätäkeskusten pääluottamusmies Arto Pirttimaa sanoo, että päivystäjien tarvitsema koulutus on jäänyt jatkuvien muutosten varjoon. "Salihenkilöstön ääntä pitäisi kuulla enemmän. Se parantaisi työssä jaksamista. "

 Janne Körkkö / Yle
 Hätäkeskuslaitoksen johtaja: Olen huolissani jaksamisesta
 Hätäkeskuslaitoksen johdossa viime vuoden alussa aloittanut  Taito Vainio  tunnistaa työntekijöiden huolet. Vainio on päättänyt työntekijöiden antaman palautteen perusteella, että kuormittavaksi koetusta työvuorojärjestelmästä luovutaan. Erica-järjestelmään on tulossa keväällä päivitys, minkä pitäisi helpottaa käyttöä.
 – Ymmärrän, että meidän henkilöstö on kovilla. Mutta tunnelin päässä on valoa.
 Vainio sanoo kannustaneensa ihmisiä puhumaan asioista myös kriittisesti. Johtamisongelmia virastossa hän ei allekirjoita.
 – Meillä on käynnissä johtamisen kehittämisen ohjelma, jossa pyritään siihen, että johtaminen olisi tasapuolista, yhdenvertaista ja oikeudenmukaista. Minkäänlaista suosimista tai syrjintää ei hyväksytä. Viimeistään minä puutun asiaan, jos ilmoituksia tulee.
 Taito Vainion mukaan viraston korkeisiin sairauspoissaoloihin on yritetty puuttua työhyvinvointia ja tauotusta lisäämällä. "Ei ole oikein mikään tahtonut purra siihen hommaan."
 Patrik Molander / Yle
 Pelastusopiston kahdelta vuosittain alkavalta hätäkeskuspäivystäjän kurssilta voi valmistua puolentoista vuoden koulutuksen jälkeen yhteensä alle 50 päivystäjää. Täksi vuodeksi saatiin lisäksi ylimääräinen kurssi lisärahoituksen turvin. Vainio uskoo sen auttavan työvoimapulaan.
 Hän myöntää, että hätäpuheluihin vastaa nykyisin liian vähän päivystäjiä.
 – Mikä ollaan asetettu omaksi tavoitteeksi, niin sen alle joskus menee, mutta se ei vielä kuitenkaan välttämättä palvelutasossa paljon näy. Mutta totta kai töissä olevat ovat tiukemmalla.
 Hätäkeskuslaitos on lausunut ensi vuoden budjettia koskien, että työntekijävaje uhkaa viraston toimintakykyä ja varsinkin ruuhkatilanteissa ja kesällä riskeeraa kansalaisten avunsaantia.
 Kuinka vakavana pidät Hätäkeskuslaitoksen tilannetta?
 – Olemme kuitenkin hyvällä tasolla siinä, miten nopeasti kykenemme vastaamaan hätäilmoituksiin ja hälyttämään tarvittavat voimavarat paikalle. Mutta kääntöpuoli on, kauanko henkilöstö jaksaa? Henkilöstöstä tulee paljon huolta ja viestiä jaksamisesta, niin siinä mielessä olen huolissani.
 Aiheesta lisää A-studiossa keskiviikkona 15.12. klo 21.05 TV1:ssä. Uhkaako hätäkeskusten työntekijäpula ja päivystäjien uupumus jo kansalaisten turvallisuutta? Vieraina hätäkeskusten pääluottamusmies Arto Pirttimaa SPALista ja Hätäkeskuslaitoksen johtaja Taito Vainio. Juontajana Annika Damström.

30 haastateltavaa kertoo Ylelle hätäkeskusten vakavista ongelmista – päivystäjiä ei saada töihin, osa sinnittelee lääkkeillä, luottamus johtoon on mennyt


Summary: Poliisi tutkii tappouhkauksia Saksin osavaltion pääministeriä vastaan. Liittokansleri Scholzin mukaan kyseessä on marginaaliryhmän toiminta.

Poliisi on ryhtynyt tutkimaan itäisessä Saksassa koronarajoituksia vastustavaa radikaaliryhmää, joka julkaisi viestisovellus Telegramissa tappouhkauksia Saksin osavaltion pääministeriä  Michael Kretschmeriä  vastaan.
 Uhkauksia on ryhtynyt tutkimaan Saksin osavaltion terrorisminvastaisen yksikön osa, joka on erikoistunut äärioikeistolaisiin liikkeisiin. Poliisi on tehnyt ratsioita viiden epäillyn olinpaikkoihin Dresdenissä ja Heidenaussa.
 Poliisin mukaan joidenkin ryhmän jäsenten viesteistä voi päätellä, että heillä olisi tuliaseita ja jalkajousia.
 Ryhmän jäseniä kehotettiin vastustamaan koronarajoituksia "mikäli tarpeellista asein". Kohteena mainittiin nimenomaan Kretschmer.
 Kretschmer on rajoitusten ja rokotusten kannattaja
 Saksalaismedia Deutsche Wellen  mukaan uhkaukset liittyvät suoraan pääministeri Kretschmerin kannattamaan koronapolitiikkaan.
 Kretschmer on kehottanut ihmisiä ottamaan rokotukset osavaltiossa, jossa rokotuskattavuus on saksalaisittain alhainen, noin 59 prosenttia. Tartuntoja osavaltiossa on Saksan eniten väkilukuun suhteutettuna.
 Koronarajoitusten vastustaminen on yleistä Saksissa, joka on entisen DDR:n alueella. Myös Kretschmer tunnettiin pandemian alussa rajoitusten arvostelijana, mutta hän käänsi noin vuosi sitten kelkkansa, kertoo Deutsche Welle.
 Rokotuksia vastustavan ryhmän toiminta paljastui julkisen tv-kanava ZDF:n toimittajien soluttauduttua Telegramissa olevaan ryhmään. Ryhmässä on satakunta salaliittoteorioihin uskovaa jäsentä, jotka kannattivat väkivaltaa Kretschmeriä vastaan, kertoo poliisi.
 Liittokansleri Scholz vakuuttaa, että ääriryhmien uhka torjutaan
 Berliinin poliisi kertoi keskiviikkona, että se tutkii useita muitakin uhkauksia, joita on tehty rokotuspakon puolesta puhuneita poliitikkoja vastaan.
 Saksan tuore liittokansleri  Olaf Scholz  sanoi keskiviikkona maan liittopäivillä, että uhkauksia esittävät ovat marginaalinen ryhmä.
 – Saksa käyttää kaikki demokraattisen järjestelmän lailliset keinot puolustautuakseen muuta yhteiskuntaa uhkaavaa vähemmistöä vastaan, hän sanoi.
 Scholz sanoi myös, että äärioikeistolainen liikehdintä on Saksan suurin uhka.
 Poliisi mukaan rokotusvastaiset ryhmät ovat Saksassa muuttuneet äärimielisemmiksi.
 – Nämä piirit ovat radikalisoituneet paitsi poliittisesti, myös osoittaneet valmiutta käyttää väkivaltaa, sanoi poliisien liiton päällikkö  Rainer Wendt .
 Korjattu 15.12. klo 20.55: Michael Kretschmer on Saksin osavaltion pääministeri.
 Lue lisää aiheesta:
 Saksalaismies veti Ruotsi-paidan päälle ja kääri lippiksensä folioon – Yle tutustui koronatoimia vastustavaan mielenosoitusliikkeeseen Stuttgartissa
 Tässä on tutkiva juttu siitä, miten virheellinen tieto koronarokotteista levisi Youtubessa

Saksassa rokotuksia vastustavat äärioikeistolaiset uhkailivat paikallispoliitikkoa väkivallalla – poliisin terrorismiyksikkö tutkii


Summary: Rokotteiden sijaan pulaa on sote-alan henkilökunnasta, jota valmistaudutaan etsimään nyt myös eläkeläisten joukosta. Yle listasi hallituksen kaavailemat keinot ja kysyi, miten ehdotuksiin suhtaudutaan.

Hallitus suunnittelee kolmannen koronarokotekierroksen vauhdittamista Suomessa. Taustalla on huoli nopeasti leviävästä omikron-muunnoksesta.
 Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) moitti A-studiossa tiistaina nykytahtia hitaaksi. Tällä hetkellä kolme rokoteannosta on saanut 11,5 prosenttia ja toisen rokoteannoksen lähes 83 prosenttia yli 12-vuotiaista.
 – Se ei ole mahdollista, ettei rokotemasiina käynnisty. Nyt on kiire, Kiuru sanoi.
 THL:n pääjohtaja  Markku Tervahauta  sanoo olevansa samaa mieltä Kiurun kanssa siitä, että rokottamiseen on laitettava vauhtia. Hän torjuu johtamaansa laitokseen kohdistuvan arvostelun.
 THL:n pääjohtaja Markku Tervahauta sanoo, että rokotteiden antamisessa vauhti on kiihtynyt viime päivinä.  Silja Viitala / Yle
 – Tahti on ollut se, mihin kunnat ovat pystyneet. Tämä asia ei ole ollut THL:stä tai KRARista (kansallinen rokotusasiantuntijaryhmä) kiinni.
 Tervahaudan mukaan kunnat ovat ryhtyneet jo toimiin ja rokotusten antamisessa vauhti on kiihtynyt viime päivinä. Tervahauta uskoo, että kolmas rokote saadaan annettua koko väestölle kevään aikana.
 – Kesällä aktiivisen rokotusvaiheen aikana annettiin noin 300 000 annosta viikossa. Uskon, että aika nopealla aikavälillä päästään näihin samoihin lukuihin. Se on jo aika hyvä tahti.
 Koronarokotusten alkuvaiheessa hankaluuksia tuotti rokotteiden saaminen, mutta nyt pullonkaulaksi on muodostunut pula sote-alan ammattilaisista.
 Sote-ministeriryhmän esityksen mukaan apua haettaisiin muun muassa eläkkeellä olevilta terveydenhuollon ammattilaisilta, alan opiskelijoilta, työterveyshuollosta ja järjestöiltä.
 Alalta lähteneitä hoitajia takaisin rokotussavottaan
 Ammattijärjestö Tehyn puheenjohtaja  Millariikka Rytkönen  sanoo kuunnelleensa Kiurun ehdotuksia ilahtuneena.
 – Jaan ministerin ajatuksen siitä, että meidän on kertakaikkiaan saatava tämä rokoteralli päälle täysillä, Rytkönen sanoo.
 Rytkösen mukaan on tiedossa, että sekä eläkeläisten että alanvaihtajien joukosta löytyisi innostusta osallistua rokotussavottaan.
 – Tämä huomattiin, kun aiempien rokotuskierrosten aikana saatiin hyvin rekrytoitua alalta poistuneita ammattilaisia. Nyt vain kannattaa valtiovallan heilutella sitä porkkanaa, eli rahaa.
 Rytkösen mukaan alanvaihtajien ja eläkeläisten hyödyntäminen koronarokotusten antamisessa tarkoittaisi sitä, että rokotustahtia saataisiin kiristettyä ilman, että se olisi poissa muista sote-palveluista.
 Sen sijaan ehdotus lähihoitajien käyttämisestä rokotuksissa ei Rytköstä innosta.
 – Uuden ammattiryhmän lisääminen edellyttäisi asetuksen muutosta ja se veisi hirveästi aikaa. Tässä kohtaa käyttäisin resurssit siihen, että käytettäisiin sitä porukkaa, jolla on tarvittava pohjakoulutus ja hyödynnettäisiin heidän ammattitaitoaan tässä.
 Rokotusasetuksessa määritellään, kuka saa antaa rokotuksen. Asetuksen muuttamista arvioidaan parhaillaan sosiaali- ja terveysministeriössä.  Mirva Ekman / Yle
 Lähihoitajia edustava Super puolestaan kannattaa lähihoitajien kouluttamista koronarokotusten antamiseen.
 – Oletan, että perehdytys tapahtuu nopeasti. Kyllä tässä potilasturvallisuus taataan, Superin puheenjohtaja  Silja Paavola  sanoi  Ylen aamussa keskiviikkona .
 Voimassa olevien säädösten mukaan rokotuksen pistoksena saa antaa vain lääkäri tai rokotuskoulutuksen saanut sairaanhoitaja, terveydenhoitaja, kätilö tai hammaslääkäri. Myös loppuvaiheen opiskelijat voivat tietyin edellytyksin osallistua jo nykyisten säädösten pohjalta.
 Sosiaali- ja terveysministeriön osastopäällikkö  Satu Koskela  kertoo, että ministeriössä arvioidaan parhaillaan, voitaisiinko rokotusasetusta muuttaa niin, että myös lähihoitajat voisivat osallistua rokotusten antamiseen.
 Koskelan mukaan valmistelu on kuitenkin vasta käynnistynyt eikä aikataulua pystytä vielä täsmentämään. Ministeriössä ei osata vielä arvioida myöskään sitä, kuinka paljon uutta henkilökuntaa rokotuksia varten tarvittaisiin.
 Työterveyshuolto halutaan tehokkaammin mukaan rokottamaan
 Yksityistä sosiaali- ja terveysalaa edustavan Hyvinvointiala HALI ry: terveyspalvelujen johtaja  Hanna-Maija Kause  pitää ehdotusta työterveyshuoltojen mukaan ottamisesta tervetulleena.
 – On todella hyvä, että nyt on tahtotilaa ottaa työterveyshuollot tehokkaasti mukaan. Olemme ehdottaneet sitä jo hyvin pitkään. Nyt on kuitenkin tärkeää varmistaa, että tämä onnistuu käytännössä ja suunnittelu tehdään huolella, Kause sanoo.
 Hyvinvointiala HALI ry: terveyspalvelujen johtaja Hanna-Maija Kause muistuttaa, että työterveyshuoltojen roolista rokotuksissa on puhuttu jo pitkään.  Sasha Silvala / Yle
 Tällä hetkellä työterveyshuollot osallistuvat eri kunnissa eri tavoin rokottamiseen. Kausen mukaan yksittäisten kuntien kanssa sopimisen sijaan tarvittaisiin laajempia sopijatahoja. Esimerkiksi hän ottaa HUS-alueen, jossa kunnat ovat valtuuttaneet sairaanhoitopiirin toimimaan sopijapuolena työterveyksiin päin rokotusasioissa.
 – Tällä saadaan varmasti vauhtia rokotuksiin ja tämäntyyppinen malli olisi hyvä monistaa ympäri Suomen, että asioista ei tarvitsisi sopia yksittäisten kuntien kanssa.
 Työterveyshuollon lisäksi myös Apteekkariliitto tarjoaa palveluksiaan rokotusten järjestämisessä. Apteekkariliiton farmaseuttinen johtaja  Charlotta Sandler  ottaisi esimerkkiä muista Euroopan maista, joista viimeisimpinä Norja ja Tanska ovat ryhtyneet hyödyntämään apteekkien resursseja koronarokotusten järjestämisessä.
 – Meillä on vajaassa sadassa apteekissa jo sairaanhoitajia töissä ja he olisivat valjastettavissa talkoisiin muutamissa viikoissa, Sandler sanoo.
 Apteekkariliiton farmaseuttinen johtaja Charlotta Sandler tarjoaa apteekkarien apua rokotustyössä.  Sasha Silvala / Yle
 Puolustusministeri Kaikkonen epäilee Puolustusvoimien hyödyntämistä rokotuksissa
 Kiuru esitti tiistaina toiveen, että myös Puolustusvoimat voisi olla apuna koronarokotusten järjestämisessä.
 Puolustusministeri  Antti Kaikkonen  (kesk.) kertoo, että Puolustusvoimat ei ole vielä saanut virallista virka-apupyyntöä, mutta asiaa selvitetään parhaillaan.
 – Tähän rokotustahtiin tarvitaan lisää vauhtia ja nyt käännetään sekin kivi, voisiko Puolustusvoimat olla tässä hankkeessa mukana, Kaikkonen sanoo.
 Kaikkosen mukaan varusmiehiä tai Puolustusvoimien henkilökuntaa voitaisiin käyttää apuna esimerkiksi tartuntojen jäljittämisessä ja rokotusten antamisessa.
 – Meillä on henkilökuntaa, joilla on lääkintäalan koulutusta sekä varusmiehiä, joita koulutetaan lääkintämiehiksi. Myös reserviläisissä on lääkintämiehiä. Todennäköisesti rokotteiden antaminen vaatisi jonkinlaisen lisäkoulutuksen, Kaikkonen sanoo.
 Rokotustahdin kiristämiseen on kuitenkin olemassa myös muita keinoja.
 – Sanoisin niin, että ennen muuta ratkaisut rokotustahtiin täytyy löytyä muualta yhteiskunnasta, kuten työterveyshuollon ottamisesta paremmin mukaan talkoisiin, Kaikkonen sanoo.
 Järjestöistä työvoimaa rokotusten antamiseen ja jäljitykseen
 Myös järjestöpuolelta toivotaan apua rokotusten edistämisessä.
 Sosiaali- ja terveysalan kattojärjestö Sosten pääsihteeri  Vertti Kiukas  kertoo ministeriön toivovan järjestöjen apua terveydenhuollon ammattihenkilöstön kartoittamisessa, rokotuspaikkojen järjestämisessä ja vapaaehtoisten hyödyntämistä koronaviruksen jäljitystoimintaan.
 Järjestöillä on paljon matalan kynnyksen kohtaamispaikkoja esimerkiksi päihdeongelmaisille ja asunnottomille, joiden joukossa rokotekattavuus on matalampi. Järjestöt selvittävät parhaillaan, voisiko näiden tilojen kautta järjestää rokotustoimintaa.
 – Järjestöpuolella on vastattu huutoon hyvin. Ministeri soitti eilen ja heti sen jälkeen kontaktoimme jäsenjärjestöjä. Sieltä on tullut samantien useita kymmeniä vastauksia. Lähipäivät konkretisoivat, mitä tämä tulee tarkoittamaan käytännössä, Sosten pääsihteeri Kiukas sanoo.
 Lisää aiheesta:
 Ministeri Kiuru: Maahantulorajoitukset kiristyvät – kolmansiin rokotuksiin on pyydetty apua puolustusvoimilta
 Kolmansiin rokotuksiin halutaan nyt vauhtia – SuPer: Lähihoitajien perehdytys tapahtuu nopeasti, HUS: eläkeläiset ja opiskelijat apuun
 Resurssit eivät riitä rokotustahdin nostamiseen Keski-Suomessa – rokottajia tarvitaan lisää
 Sotealan koulutusjohtaja ei innostu ajatuksesta, että hoitajaopiskelijat valjastettaisiin koronarokottajiksi – Anne Isotalo: "Opiskelijaa ei voi laittaa vastuuseen"

THL:n Tervahauta: Kolmannet koronarokotteet voidaan jakaa koko väestölle kevään aikana – näillä keinoilla rokotustahtia aiotaan kiristää


Summary: EU vakuuttaa yhteistyön jatkuvan, mutta vaatii samalla itäisiltä kumppanimailta muun muassa oikeusvaltioperiaatteen noudattamista.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Neuvottelupöytään oli jätetty tyhjä tuoli Suomen ja Viron väliin, koska Valko-Venäjä jäi kokouksen ulkopuolelle.
 EU-maiden johtajat tapasivat unionin itäisiä kumppanimaita vakavissa tunnelmissa keskiviikkoiltana Brysselissä. Painostava tilanne Ukrainan ja Venäjän välisellä rajalla heitti oman varjonsa huippukokouksen ylle. Venäjä on keskittänyt joukkojaan viime aikoina Ukrainan rajan tuntumaan.
 Ennen kokouksen alkua Ukrainan presidentti  Volodymyr Zelenskyi  tapasi Saksan liittokanslerin  Olaf Scholzin  ja Ranskan presidentin  Emmanuel Macronin  keskustellakseen ajankohtaisesta tilanteesta.
 Twitterissä Zelenskyi kertoi esittäneensä kiitoksen Ukrainan saamasta vahvasta tuesta sotilaallista uhkaa vastaan.
 Pääministeri  Sanna Marin  (sd.) ei kommentoinut odotuksiaan kokouksesta etukäteen toimittajille, mutta Instagramissa julkaisemassaan tarinassa hän arvioi, että Venäjän ja Ukrainan välinen tilanne tulee puhuttamaan paljon kokouksessa.
 – (Tilanne) on huolestuttavampi kuin pitkään aikaan, Marin luonnehti.
 Yksi puuttuu joukosta
 EU:n itäisellä kumppanuudella tarkoitetaan poliittista ja taloudellista yhteistyötä itäisen Euroopan ja Etelä-Kaukasian maiden kanssa. Kumppaneita ovat olleet Armenia, Azerbaidzhan, Georgia, Moldova, Ukraina ja Valko-Venäjä, mutta niistä Valko-Venäjä keskeytti osallistumisensa yhteistyöhön viime kesänä.
 EU:n ja Valko-Venäjän suhteet ovat karilla. EU on määrännyt Valko-Venäjälle lukuisia pakotteita muun muassa ihmisoikeusrikkomuksista ja kansalaisyhteiskunnan tukahduttamisesta sen jälkeen, kun maata johtava Aljaksandr Lukashenka julistautui viime vuonna vilpillisesti vaalien voittajaksi.
 Tänä vuonna Valko-Venäjä on pyrkinyt luomaan painetta EU:n rajoille usuttamalla joukoittain siirtolaisia kohti unionia.
 Nyt huippukokouksessa Valko-Venäjästä muistutti vain tyhjä paikka, joka oli jätetty johtajien pöydässä Suomen ja Viron väliin.
 Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Charles Michel  ja EU:n ulkosuhteita johtava  Josep Borrell  tapasivat muutama päivä sitten Valko-Venäjän demokraattisen opposition edustajia.
 – Me tuemme yhtenäisesti Valko-Venäjän kansaa ja heidän haluaan demokraattiseen tulevaisuuteen, Michelin kerrotaan sanoneen huippukokouksen alussa.
 EU korostaa tuen ehdollisuutta
 Michel avasi huippukokouksen vakuuttamalla, että EU on sitoutunut yhteistyöhön itäisten kumppaniensa kanssa.
 Edellisen kerran vastaava itäisen kumppanuuden huippukokous järjestettiin Brysselissä vuonna 2017. Sen jälkeen EU:n ja itäisten kumppanien välinen kauppa on Michelin mukaan lähes kaksinkertaistunut.
 EU:n itäistä kumppanuutta on toisaalta julkisuudessa arvosteltu esimerkiksi kunnianhimon puutteesta.
 EU:n puolelta on taas tavattu korostaa vastavuoroisuuden periaatetta: jotta kumppanuus voisi syventyä, kumppanimaiden on sitouduttava demokratian, oikeusvaltion, ihmisoikeuksien ja hyvän hallinnon periaatteisiin.
 EU:n tuen ehdollisuutta korosti myös Michel avaussanoissaan kokoukselle.
 – Meillä on edessämme paljon työtä, hän sanoi.
 Lisää aiheesta:
 Joe Bidenin aloite huolestuttaa Virossa – ehdotusta neuvotteluista Venäjän kanssa verrataan jopa natsien kanssa tehtyyn sopimukseen
 G7-maat varoittavat Venäjää: Hyökkäys Ukrainaan tietäisi "massiivisia seuraamuksia ja kovaa hintaa"
 Ukraina epäilee, että Venäjä valmistelee massiivista sotilasoperaatiota lähellä sen rajaa – Bidenin mukaan Yhdysvallat tekee kaikkensa estääkseen "sen, mistä ihmiset ovat huolissaan"

EU:n ja itäisten kumppanien tapaamista varjosti Venäjän uhka


Summary: Keräämme kokemuksia siitä, ovatko ihmisten asenteet koronaa kohtaan muuttuneet. Voit kertoa meille ajatuksistasi jutussa olevan lomakkeen kautta.

Koronaepidemia on kestänyt pian kaksi vuotta, ja erilaisista rajoituksista on tullut osa ihmisten arkea. Muuttuvat ohjeistukset ja ajoittain tiukkojenkin rajoitusten keskellä eläminen on vaikuttanut jokaiseen.
 Tilanne ei näytä helpottavan: koronatartuntojen määrä on koko maan tasolla nousussa. Pohjois-Pohjanmaan, Pirkanmaan, sekä Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiireissä tauti on leviämisvaiheessa.
 Silti tänä vuonna esimerkiksi jouluostosten tekeminen voi erota viime vuodesta. Ostoksille suunnataan kauppoihin, vaikka viime vuonna moni turvautui välttämään ihmismassoja ja tilaamaan lahjat verkosta. Epidemian alkuvaiheessa saattoi saada mulkoiluja osakseen, jos erehtyi kauppaan ilman kasvomaskia. Nyt mulkoilija itsekin on saattanut väsyä ohjeiden noudattamiseen.
 Unohdatko kasvomaskin yhä useammin kotiin kauppaan mennessäsi? Turhauttaako koronapassin esiin kaivaminen ja kokoontumisrajoitukset?
 Teemme juttua siitä, onko ihmisten suhtautuminen koronaan muuttunut. Kerro meille kokemuksestasi vastaamalla alla olevaan verkkolomakkeeseen, joka on auki maanantaihin 20.12. kello 9.00 saakka.
 Kuuntele aiheesta lisää:   Koronaväsymys voi olla paitsi turhautumista, mutta myös pyrkimystä normaaliin

Onko suhtautumisesi koronaan muuttunut? Noudatitko epidemian alussa ohjeita esimerkillisesti, mutta nyt rajoitukset kyllästyttävät? Kerro meille


Summary: Euroopan keskuspankilla on edessään kaikkien aikojen vaikeimpia päätöksiä. Mitä lainojen koroille tapahtuu tai miten valtiot selviävät veloistaan tulevaisuudessa? Kävimme kysymässä, miten Frankfurtin pankeissa arvioidaan tulevaa.

Euroopan keskuspankin tornia Frankfurtissa ympäröi tihkuinen pimeys.
 Keskuspankin 3 500 työntekijää on valtaosin etätöissä. Toimittajia ja kuvaajia ei ole päästetty sisään liki kahteen vuoteen. Viestintäosasto säännöstelee haastatteluja tarkkaan.
 Keskuspankki kontrolloi viestejään kieli keskellä suuta, ja siihen löytyy muitakin syitä kuin koronapandemia.
 Rahapolitiikan vuosi 2021 huipentuu huomenna torstaina. Euroalueen erimieliset keskuspankkiirit kokoontuvat päättämään isoista asioista: koroista, veloista ja suhtautumisestaan hintojen kehitykseen.
 Keskuspankki on yhdessä historiansa kiperimmistä tilanteista. Karkeasti ottaen EKP:n ongelman voi tiiviistää kahteen asiaan:
 Korkotasoa on hyvin vaikea nostaa nykyisistä pohjalukemista, vaikka kuluttajahintojen reipas nousu siihen kannustaisi. Muuten esimerkiksi velkaantuneet valtiot – ja kotitaloudetkin – voisivat ajautua maksuvaikeuksiin.
 "Rahan painamista" eli yritysten ja valtioiden velkakirjojen ostoja taas ei voi lopettaa tuosta noin vain. Jos EKP ei yhtäkkiä pelastaisikaan joukkovelkakirjoja holveihinsa, valtioiden ja yritysten kyky suoriutua lainoistaan heikentyisi.
 Suomessa rahapolitiikka ei herätä juuri minkäänlaisia intohimoja kansassa, eikä hallituskaan sitä kommentoi.
 Järjestelmää pitää nyt yllä lähinnä luottamus. Rahamaailma nimittäin luottaa siihen, että elvyttämisestä on tullut pysyvä ilmiö.
 Viime vuodet ovat osoittaneet markkinoille, että keskuspankkijohtoinen rahapolitiikka on tullut jäädäkseen.
 Lopputulos nähdään EKP:n taseessa. Sinne on kasaantunut jo 8 500 miljardia euroa velkaa. EKP on painanut rahaa ja antanut lainaa jatkuvasti lisää velkaantuville valtioille.
 Velkavuori on kasvanut ensin eurokriisin ja nyt myös koronakriisin velkojen seurauksena.
 Väärillä päätöksillä olisi vakavat seuraukset.
 Jos velkaa työnnetään markkinoille liian pitkään, inflaatio voi riistäytyä hallinnasta ja talouden toimijoiden luottamus romahtaa. Se pakottaisi äkkijyrkkiin rahapolitiikan kiristyksiin tulevaisuudessa. Tämä taas voisi tukahduttaa kasvun.
 Kaikkein kiperin kysymys koskee juuri inflaatiota. Voiko viime aikoina nähty kuluttajahintojen nousu eli rahan arvon heikkeneminen olla vain tilapäistä, kuten pääjohtaja  Christine Lagarde  on toistellut syksyn mittaan?
 Vastauksella, jonka keskuspankin neuvosto huomenna inflaatiokysymykseen muotoilee, on valtava vaikutus euroalueen talouteen. EKP esittelee torstaina uuden arvionsa tulevasta hintakehityksestä.
 Kuluttajahinnat nousevat euroalueella jo 4,9 prosentin vuosivauhtia, kun EKP:n tavoite on kaksi prosenttia. Se tarkoittaa, että keskimäärin hinnat ovat 4,9 prosenttiyksikköä korkeammalla kuin viime vuonna tähän aikaan.
 Keskuspankkiirit ovat asettaneet itselleen kahden prosentin inflaation hintavakauden tavoitteeksi. Jäsenmaat ovat määränneet juuri hintavakauden ylläpitämisen keskuspankin päätehtäväksi.
 EKP laskee inflaation olevan ohimenevää muun muassa siksi, että energian hinta todennäköisesti laskee lämmityskauden päättyessä keväällä ja pullonkaulat maailman tavarantoimituksissa hellittävät pikku hiljaa.
 Deutsche Bankin Saksan-pääekonomisti Stefan Schneider. Sasha Silvala / Yle
 "Poliitikot keksivät aina uusia syitä sille, miksi Euroopan keskuspankin pitää tulla apuun. Nyt on koronakriisi, mutta pian voi olla ilmastokriisi."  Stefan Schneider, pääekonomisti, Deutsche Bank
 Saksan suurimman pankin Deutsche Bankin pääekonomistin  Stefan Schneiderin  mielestä EKP on tienristeyksessä monessakin mielessä. Talous tokenee parhaillaan vanhasta pandemiasta uusien koronavirustartuntojen ja rajoitusten vaarantamana.
 – Inflaatiokehityksen lisäksi emme voi olla varmoja esimerkiksi siitä, miten omikron-muunnos vaikuttaa Euroopan elpymiseen. Se voi jopa pysäyttää kokonaan talouskasvun ensi talvena, Schneider sanoo.
 Myös EKP:n neuvosto on erimielinen siitä, onko nyt juuri oikea aika vähentää elvytystä. Pääjohtaja Lagarde on kuitenkin jo ilmoittanut, että valtioille, pankeille ja yrityksille annettava tuhansien miljardien eurojen pandemiatuki lopetetaan maaliskuun lopussa.
 Kysymys kuuluu, millaista tukea tarvitaan tilalle.
 Keskuspankista on vuosikymmenen kuluessa tullut kuin rahamarkkinoiden kaitsija, Saksan toiseksi suurimman pankin, DZ Bankin, arvopaperitutkimuksen johtaja  Christoph Kutt  kuvailee.
 EKP ei lopettanut elvytystä edes finanssi- ja eurokriisien jälkeen nousukaudella. Nyt jälleen orastavalla nousukaudella elvyttäminen jatkuu, mutta selvästi entistä suurempana.
 Elvyttäminen tarkoittaa käytännössä, että keskuspankit ostavat markkinoilta valtavia määriä arvopapereita pitääksen rahan liikkeessä ja talouden rattaat öljyttyinä.
 – Markkinat eivät enää toimi omillaan, kun keskuspankeista on tullut ikään kuin niiden huoltajia, DZ Bankin tutkimusjohtaja  Christopher Kutt  kuvailee pankin pääkonttorilla Frankfurtin keskustassa.
 Siksi EKP:n onkin luovuttava velkakirjaostoistaan taitavasti ja hellävaraisesti.
 DZ Bankin tutkimusjohtaja Christopher Kutt. Esa Syväkuru / Yle
 "Markkinat eivät ole enää aikuisia.
Tämä keskuspankkien täytyy ottaa huomioon,
kun ne joskus hillitsevät elvytystä,
jotta ne auttavat markkinoita taas aikuistumaan."  Christoph Kutt, asiantuntija, DZ Bank
 Koronaviruksen jäädyttämässä taloustilanteessa keskuspankkien muuallakin kuin Euroopassa on ollut pakko toimia. Niiden on varmistettava, että taloustilanne ei kärjisty.
 On pidettävä pystyssä yrityksiä. On varmistettava, että taloudellinen toiminta ei pysähdy vain siksi, että pandemian vuoksi ei kuluteta tai investoida. On yritettävä myös turvata, että hyvien aikojen koittaessa palataan kuluttamaan ja investoimaan.
 Valtiot voivat kestää nykyiset suuret velkansa niin kauan kuin velkojen korkomenot pysyvät matalina. Jotta maat voivat lyhentää velkojaan, tarvitaan talouskasvua.
 Deutsche Bankin Schneiderin mielestä olisikin erittäin tärkeää varmistaa, että esimerkiksi  EU:n elvytysrahat  käytetään kasvua tukeviin hankkeisiin eikä sosiaalisiin menoihin.
 – On paljon asiantuntijoita, joiden mielestä Euroopan keskuspankilla on jo ylivalta valtioiden rahankäyttöön. Kun valtioilla on korkeat velkatasot, EKP ei voi nostaa korkoja, vaikka kiihtyvän inflaation vuoksi se olisi välttämätöntä, Schneider sanoo.
 Voit keskustella aiheesta torstaihin 16.12. klo 23:een saakka.
 Aiheesta lisää:
 Joko kallis energian hinta haittaa talouskasvua? OP:n ennuste: Inflaatioriskit ylöspäin, korkonäkymät muuttuneet
 Inflaatio voi kiihtyä odotettua pidempään, EKP:n Lagarde varoittaa – korot tuskin kuitenkaan nousevat vielä ensi vuonna
 Miljardien eurojen pankkiiri luo rahaa nappia painamalla – Suomen Pankissa on käynnissä valtava vastaisku koronakriisille

Eurovallan pimeä torni – Keskuspankki on historiansa kiperimmässä tilanteessa, miten se aikoo toimia? Kävimme selvittämässä


Summary: Saarikon mukaan kotitestit ovat keino pitää yhteiskuntaa auki ja vähentää painetta, jota kohdistuu julkiseen koronatestaukseen.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Valtiovarainministeri  Annika Saarikko  (kesk.) sanoo, että kolmansien koronarokoteannosten kiirehtiminen ei saa jäädä rahasta kiinni. Saarikon mukaan hallitus pitää kiinni linjastaan, että suorat koronaan liittyvät kustannukset katetaan kehysmenettelyn ulkopuolelta.
 – Kyllä, tämä ei voi jäädä siitä kiinni. Meidän ydintavoite on suojella suomalaisten terveyttä, ja toinen tärkeä tavoite on pitää yhteiskunta auki. Rokottaminen, testaaminen ja jäljittäminen on edelleen se sama lista tärkeistä asioista, kuten koko koronan aikana.
 Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) vaati tiistaina  A-studiossa , että Suomen rokotustahtia pitää kiristää huomattavasti. Kiuru vauhdittaisi kolmansien rokotusten jakelua lisäämällä esimerkiksi rokottajien määrää, mikä kasvattaa valtion menoja.
 Taustalla on huoli nopeasti leviävästä omikron-muunnoksesta ja Suomen koronatilanteesta.
 Saarikon mukaan rokotusten vauhdittaminen ei kuitenkaan ole ainut keino hillitä epidemiaa.
 – Tiedämme, että ilman koronarokotteita ja -passeja olisimme jo nyt sulkutilassa. Ehkä liian pienelle huomiolle on jäänyt se, että viime viikolla hallitus uudisti strategiaa testaamisesta ja jäljittämisestä. Nyt korostuu myös kotitestien rooli – ne ovat kehittyneet tässä kahden koronavuoden aikana paljon.
 – Olen pannut merkille, että kotitestit ovat toistaiseksi olleet aika hintavia ja siksi olen nyt valmistelemassa pika-aikataululla esitystä, jossa kotitestit muuttuisivat verokannaltaan nollaveroluokkaan.
 Ministeri Saarikko sanoo, että hänen tavoitteensa on, että esitys annetaan eduskuntaan ensi viikon alkupuolella. Hän vetoaa kauppaan, että "reiluuden ja yhteiskuntavastuun nimissä" mahdollinen veroale laskisi myös kuluttajahintoja.
 – Haluan käydä tästä keskustelun kaupan kanssa mahdollisimman nopeasti, koska tämä liittyy siihen, että voisimme tehdä koronan hoidosta ja jokaisen omasta vastuusta mahdollisimman helppoa.
 Katso koko A-studion keskustelu  Yle Areenasta .
 Lisää aiheesta:
 THL:n Tervahauta: Kolmannet koronarokotteet voidaan jakaa koko väestölle kevään aikana – näillä keinoilla rokotustahtia aiotaan kiristää
 Kolmansiin rokotuksiin halutaan nyt vauhtia – SuPer: Lähihoitajien perehdytys tapahtuu nopeasti, HUS: eläkeläiset ja opiskelijat apuun

Ministeri Saarikko: Koronarokotusten vauhdittaminen ei jää rahasta kiinni – kotona tehtävien pikatestien hintaa on myös tarkoitus laskea


Summary: Keskosten uskotaan olevan ikäistensä tasolla koulun alkaessa, mutta usein näin ei ole. Oulun yliopistossa tehdyn kansainvälisen tutkimuksen mukaan keskosena syntyneiden lapsuuden matemaattiset taidot ovat yhteydessä jopa aikuisuuden työttömyyteen.

Oulun yliopistossa tänään julkistettu tutkimus kertoo uutta tietoa keskosuuden vaikutuksista aikuiselämään.
 Tutkimuksessa selvitettiin pikkukeskosten eli alle 32 raskausviikon ikäisinä tai alle 1 500 gramman painoisina syntyneiden koulumenestyksen yhteyttä myöhempään opintomenestykseen ja aikuisuuden työttömyyteen. Keskosten menestys matematiikassa on tutkimuksen perusteella parempi ennustaja menestykselle kuin aiemmin käytetty älykkyysosamäärä.
 Tutkija  Julia Jäkel  kertoo, että uusi tutkimus viitoittaa tietä keskosten koulutukselle ja seuraamiselle. Nykyään keskosia seurataan yleensä muutama vuosi syntymän jälkeen.
 Jäkelin ja tutkimustulosten mukaan seurantaa pitäisi jatkaa myös kouluikäisenä. Muuten keskosen mahdollisuudet pärjätä koulussa eivät ole tasa-arvoiset muiden lasten kanssa.
 – Vanhemmat usein huolestuvat, kun lapsi on 3. tai 4. luokalla ja hänellä on ongelmia koulussa. Siinä vaiheessa on menetetty jo kuukausia tai vuosia, joita lapsen on vaikea kuroa kiinni.
 Kun ongelma huomataan vasta kouluikäisenä, keskoslapsi on usein jo jäänyt opetuksesta jälkeen. Jäkelin mukaan ongelmia on tavallista vaikeampi huomata, sillä keskoslapset eivät ole luokan häiriköitä, vaan muita hiljaisempia. Usein opettajat kuvailevat lasten olevan uneliaita, vaikka taustalla on vaikeus keskittyä.
 Tutkimuksen mukaan keskosina syntyneillä on myös muita enemmän ongelmia tunteiden säätelyssä ja sosiaalisissa suhteissa. Usein ongelmat pahenevat vasta koulussa, eikä lapsi tai perhe välttämättä hae apua oppimisvaikeuksien stigman takia.
 – Olisi tärkeää tehdä parhaamme, ettemme luo asialle leimaa. Vaikka ongelmia voi esiintyä keskosilla, niille löytyy myös ratkaisuja.
 Julia Jäkel toivoo, että tulevaisuudessa vanhemmat olisivat aktiivisemmin yhteyksissä kouluun ja kouluterveydenhuoltoon lapsen tilanteesta. Opettajille tulisi kertoa siitä, että lapsi on keskonen, jotta koti ja koulu voivat toimia yhdessä lapsen hyväksi. Myös neuvolan, sairaalan ja koulujen tulisi tiukentaa yhteistyötä keskoslasten seurannassa.
 Keskosten oppimisen ongelmat ovat tutkimuksen mukaan yleisimpiä hyvin varhain syntyneillä lapsilla. Jos lapsi syntyy useita kuukausia ennen laskettua aikaa, riski ongelmille koulussa ja aikuisuudessa on suuri.
 Jos taas lapsi syntyy 4–8 viikkoa ennen laskettua aikaa, riski on huomattavasti pienempi. Tilastollisesti ero muihin lapsiin on olemassa, mutta Jäkelin mukaan yksittäiselle lapselle todennäköisyys ongelmiin on pieni.
 Keskosia syntyy eniten kehittyvissä maissa
 Tutkimuksen tulokset saatiin vertailemalla viiden maan kohorttitutkimuksia neljältä vuosikymmeneltä. Mukana olivat Ison-Britannian, Yhdysvaltojen, Kanadan, Saksan ja Australian aineistot.
 Isolla otannalla tehty tutkimus on luotettava, mutta tutkija Jäkel painottaa, ettei tulos välttämättä ole universaali.
 – Meillä ei ole dataa tai tutkimusta kehittyvistä maista, eli tulokset eivät välttämättä toistu siellä samanlaisina. Eniten keskosia syntyy kuitenkin juuri niissä maissa, eli niitä olisi jatkossa tärkeä tutkia.
 Tulos siis pätee hyvin esimerkiksi Pohjoismaihin, mutta mentäessä Afrikkaan tai Etelä-Amerikkaan, tulosten toistettavuus ei ole yhtä todennäköistä.
 Tärkeintä Jäkelin mielestä olisi kuitenkin muistaa yksittäinen lapsi.
 – Meidän tulisi olla positiivisia, jotta kasvatamme myös keskosina syntyneistä lapsista vahvoja ja onnistuvia ihmisiä, joilla on onnellinen elämä.
 Tutkimus Mathematical performance in childhood and early adult outcomes after very preterm birth: an individual participant data meta-analysis on julkaistu Developmental Medicine & Child Neurology -julkaisussa.

Hiljainen ja rauhallinen lapsi voi jäädä koulussa herkästi jälkeen – tällaista on keskosen elämä uuden tutkimuksen mukaan


Summary: Äänestäjiltä tuli täystyrmäys konservatiivipuolueelle Pohjois-Shropshiren parlamenttivaalien lisävaaleissa. Se voi koitua Boris Johnsonin kohtaloksi.

Britanniassa liberaalidemokraatit ovat voittaneet Pohjois-Shropshiren parlamenttivaalien lisävaalit ja saaneet haltuunsa parlamenttiedustajan paikan, jota konservatiivit pitivät hallussaan lähes 200 vuoden ajan.
 Asiasta kertoo muiden muassa Britannian yleisradioyhtiö  BBC.
 Liberaalidemokraattien  Helen Morgan  otti paikan lähes 6 000 äänellä. Äänilasti kumosi konservatiivien vuonna 2019 saadun lähes 23 000 äänen enemmistön.
 Pohjois-Shropshiren vaalipiirissä pidettiin lisävaalit, sillä alueen parlamenttiedustaja, konservatiivien  Owen Paterson  joutui eroamaan marraskuussa rikottuaan parlamentin sääntöjä.
 Juhlat ohi, Boris Johnson
 Parlamenttipaikan menetys Pohjois-Shopshire on merkittävä tappio konservatiiveille, mutta erityisesti se on kova isku pääministeri  Boris Johnsonille .
 – Boris Johnson, juhlat ovat nyt ohi, Morgan sanoi pian voittonsa jälkeen.
 Vaalit käytiin Johnsonin myrskyisän kauden aikana. Viime kuukusina pääministerin suosiota ovat horjuttaneet koronarajoitusten vastaiset mielenosoitukset sekä pääministerin henkilöön kohdistuvat korruptioväitteet ja  pikkujoulukohu .
 Parlamenttiedustaja  Roger Gale  varoitti pääministeriä sanomalla, että yksikin mielenosoitus, ja Johnson on mennyttä.
 Konservatiivipuolueen varapuheenjohtaja  Oliver Dowden  sanoi, että "äänestäjät ovat antaneet hallitukselle potkut".
 Johnson voikin pian joutua epäluottamusäänestyksen kohteeksi. Jos konservatiivit äänestävät Johnsonia vastaan, edessä voi olla Johnsonin erottaminen pääministerin tehtävistä.
 Lue myös:
 Vitsailuvideo vei Britannian pääministerin taas liemeen: Rikottiinko Downing Streetin viime vuoden pikkujouluissa koronasulkua?
 Piskuinen mutta rauhaton Pohjois-Irlanti on Britannian ja EU:n välinen avohaava – tässä jutussa selitetään, miksi se on nyt tapetilla
 Hei, me kävellään! Brexitin tuoma bensa- ja ruokapula voi tuoda Britanniaan tyytymättömyyden talven
 Britannian polttoainekriisi tuskin ratkeaa pelkästään EU-maista tulevilla kuljettajilla, arvioi asiantuntija
 Eurooppa-kirje: Brexitillä valtaan ratsastanut brittihallituskin myöntää nyt, että EU-ero vaikeutti bensapulaa – Brexit-peltihevosesta loppui löpö

Boris Johnsonin "juhlat" voivat olla pian ohi – konservatiivit menettivät parlamenttipaikan, jota hallitsivat lähes 200 vuotta


Summary: Punaisen pillerin nielemisestä on tullut vertauskuva suuren, salatun totuuden ymmärtämiselle. Matrixissa on kuitenkin myös paljon muuta, mikä kutsuu salaliittoajatteluun.

Neo,  Matrix -elokuvan (1999) päähenkilö, on valinnan edessä. Hämärässä huoneessa Neolle on juuri tarjottu kahta pilleriä: sinistä ja punaista.
 Ulkona pauhaa myrsky.
 Mikäli Neo valitsee sinisen pillerin, hän voi unohtaa kaiken, mitä juuri kuuli, ja elämä jatkuu ennallaan. Mutta jos hän valitsee punaisen pillerin, hänelle luvataan näkymä “totuuteen.”
 Neo ( Keanu Reeves ) valitsee punaisen pillerin. Seuraa mullistava herääminen: maailma, jota Neo on luullut todelliseksi, onkin silmänlumetta – pelkkä valhe, jonka avulla ihmiset pidetään alistettuina. Oikea todellisuus on karu ja vaarallinen.
 Matrixin  ensi-illasta on kulunut yli 20 vuotta, vähemmän arvostetuista jatko-osista  Reloaded  ja  Revolutions  niistäkin yli 15 vuotta, mutta pillereiden valinta on kaikkea muuta kuin unohtunut. Jouluna saa ensi-iltansa neljäs Matrix-elokuva  Resurrections , jossa tarina todellisuuden ja valheen rajamailta jatkuu. Tulevan  elokuvan markkinoinnissa  pillerit ovat olleet näkyvässä roolissa.
 Trinity (Carrie-Anne Moss) ja Neo (Keanu Reeves) ovat Matrix-elokuvasarjan pääpari. He tähdittävät myös neljättä, Resurrections-nimistä Matrix-elokuvaa, joka tulee ensi-iltaan ensi viikolla. Warner Bros / Village Roadshow Pictures / Kobal / Shutterstock / All Over Press
 Punainen ja sininen pilleri ovat kuitenkin eläneet omaa elämäänsä elokuvasarjan ulkopuolella. Pillereistä on tullut niin ikonisia ja tunnistettavia, että niiden avulla voi  viestiä ajatuksen valheesta , jonka keskeltä herää todellisuuteen.
 Punaisesta pilleristä tuli 2010-luvulla naisvihamielisten feminismin vastustajien tunnus. Tässä ajattelussa punaisen pillerin nieleminen viittaa  valaistumiseen siitä , miten maailmaa pyörittääkin itse asiassa feministinaisten salaliitto, joka polkee tai uhkaa miesten oikeuksia. Punaiseen pilleriin ovat viitattu innokkaasti  internetin alt right -piireissä , joissa muun muassa kannatetaan  Donald Trumpia  ja vastustetaan maahanmuuttoa ja monikulttuurisuutta.
 Miksi  Matrixin , viihteellisen scifi-toimintaelokuvan, perintö on muuttunut näin latautuneeksi?
 Symboleita, jotka voivat tarkoittaa mitä vain
 Jyväskylän yliopiston nykykulttuurin tutkimuksen yliopistonlehtori, sukupuolentutkimuksen dosentti  Tuija Saresma  näkee punaisen pillerin suosiolle selviä syitä: se on visuaalinen ja iskevä, mutta toisaalta se voi myös tarkoittaa lähes mitä tahansa.
 Saresma on tutkinut muun muassa internetin  manosfääriä eli löyhää internet-ryhmittymää , jonka aktiiveja yhdistää ajatus poljetusta maskuliinisuudesta, jonka arvo pitäisi palauttaa. Manosfäärissä punainen pilleri on suosittu symboli.
 – Jos miettii populismin tutkimuksen näkökulmasta, sitä voi ajatella tyhjänä merkitsijänä. Sen saa täytettyä millä haluaa, ja niin on myös tapahtunut manosfäärissä. Se on myös niin meemimäinen kuva, että sitä on helppoa levittää.
 Ontto tai  tyhjä merkitsijä  tarkoittaa vaikkapa kuvaa, joka saa sellaisen merkityksen kuin katsoja sille haluaa antaa.  Matrix -elokuvassa Neo ei tosiaankaan havahdu huomaamaan feministinaisten salaliittoa – itse asiassa päinvastoin, elokuvassa pahuus ruumiillistuu Smith-nimisessä miesagentissa ( Hugo Weaving ) – mutta manosfäärille Neon herääminen toimii silti vertauskuvana.
 Matrix-elokuvassa todeksi luultu onkin vain harhaa ja simulaatiota. Warner Bros / Village Roadshow Pictures / Kobal / Shutterstock / All Over Press
 Elokuvan idea suuresta valheesta, johon päähenkilö havahtuu, sopii hyvin oikeastaan mihin tahansa salaliittoteoriaan.
 Salaliittoteorioita tutkineen, Helsingin yliopiston folkloristiikan väitöskirjatutkija  Toni Saarisen  mukaan ei ole mitenkään sattumaa, että  Matrix  on niin yhteensopiva salaliittoajattelun kanssa. Saarinen kertoo, että Matrixin ohjanneet ja käsikirjoittaneet  Wachowskin  sisarukset ovat ammentaneet elokuvaan teemoja muun muassa kristinuskosta ja buddhalaisuudesta, mutta etenkin siinä näkyy gnostilaisuuden vaikutus.
 Gnostilaisuus on uskonnollinen suuntaus, joka tuomittiin aikoinaan valtavirran kristinuskossa harhaopiksi. Siihen kuuluvat ajatukset hyvän ja pahan sekä valon ja pimeyden kahtiajaosta sekä vapahtajasta, joka paljastaa maailman olevan petosta. Sen takaa paljastuu oikea maailma, kuten  Matrixissakin .
 Gnostilainen ajattelu on kulkenut länsimaissa vuosisatoja marginaalissa, jossain kristinuskon ja  tiedeajattelun varjoissa , ja jättänyt selkeän jäljen myös nykypäivän salaliittoteorioihin.
 – Tietenkään kaikilla nykypäivän salaliittoaktivisteilla ei ole käsitystä näistä jatkumoista. Mutta on myös paljon niitä, jotka ottavat tietoisesti vaikutteita ja pyrkivät viittaamaan tällaisiin vanhoihin salatiedon muotoihin, Saarinen sanoo.
 Koska tämä perinne näkyy  Matrixissa , ei ole yllättävää, että monet modernit salaliittoaktivistit haluavat viitata elokuvaan.
 – Sen tietävät ja tunnistavat niin monet muutkin, kun sanoo, että “tämä tilanne on ihan kuin Matrixissa”.
 90-luvulla salaliittokulttuuri nosti päätään
 Saarinen kutsuu  Matrixin  suhdetta salaliittoajatteluun  kulttuuriseksi palautesilmukaksi . Ensin on pitkä salatiedon perinne, joka on ilmennyt muun muassa gnostilaisuutena ja salaliittoajatteluna. Sitten tulevat taiteilijat, tässä tapauksessa  Matrixin  tekijät, jotka ottavat vaikutteita näistä perinteistä ja onnistuvat paketoimaan ne suosittuun, viihdyttävään pakettiin.
 – Sieltä ajatukset voidaan omia takaisin salaliittokulttuurin puolelle levitettäväksi eteenpäin.
 Kyse ei ole pelkästään punaisesta pilleristä ja sen meemiytymisestä, vaan koko elokuvan juonen voi ajatella kutsuvan salaliittoajatteluun. Jos  Matrixin  katsoo “sillä silmällä”, se on yllättävän helppoa nähdä tarinana siitä, miten salaliitoista innostutaan.
 Päähenkilö Neo on alussa eräänlainen väärinymmärretty nero, jonka suurta potentiaalia ankea työelämä ja ylimielinen pomo eivät suostu näkemään. Vastapainoa turhauttavalle arjelle hän saa roikkumalla öitä internetissä, ja hämäräperäisten kontaktien masinoinnin seurauksena hän alkaa kiinnostua “vaihtoehtoisista” ajatuksista maailmasta. Pian hänelle kerrotaan, että kaikki hänen ympärillään on valtaapitävien koneiden rakentamaa valhetta.
 Neo uskoo.
 Hän kuuntelee oppi-isänsä Morpheuksen ( Laurence Fishburne ) esitelmöintiä siitä, miten suurin osa ihmisistä on niin riippuvaisia heitä alistavasta järjestelmästä, että he mieluummin puolustavat systeemiä kuin näkevät totuuden. Morpheus määrittelee viholliset näin: Jos et ole yksi meistä, olet yksi heistä.
 Matrix-elokuvissa Neo (Keanu Reeves) käy suurta taistelua agentti Smithiä (Hugo Weaving) vastaan. Warner Bros / Village Roadshow Pictures / Kobal / Shutterstock / All Over Press
 Matrixissa  Neo on tietenkin suuri sankari ja hyvis, mutta jos vaihtaa näkökulmaa, hän vaikuttaa salaliittokultin aivopesun uhrilta, joka radikalisoituu. Tämä voi tuntua vähän epämukavalta etenkin nykypäivän katsojalle, kun esimerkiksi  QAnon - ja  koronasalaliittoteorioiden  vaikutus demokratiaan ja  rokotusintoon  on alkanut huolettaa.
 Toni Saarinen ei kuitenkaan usko, että  Matrix  olisi varsinaisesti kiihdyttänyt salaliittoajattelua.
 – Uskon, että jos ei olisi ollut Matrixia, olisi ollut jotain muuta, Saarinen sanoo ja muistuttaa, että Matrixin julkaisun aikoihin 1990-luvun lopulla salaliittokulttuuri oli muutenkin nostanut päätään Yhdysvalloissa muun muassa  Salaiset kansiot  ( X Files ) -sarjan myötä.
 Myös Tuija Saresma muistuttaa, että salaliittoteoriat ovat kiinnostaneet aina.
 – Se on kiehtova lähtökohta elokuvalle, mutta ei toisaalta kauhean uusi. Kyllähän kertomuksia suomujen putoamisesta silmiltä on aina ollut.
 Synkäksi  Matrixin  perinnön vetää kuitenkin se, että elokuva on yhdistetty  tosielämän väkivaltarikoksiin .
 Ollaan monimutkaisen kysymyksen äärellä, kun kulttuurituotetta syytetään siitä, että se aiheuttaisi vaarallista käyttäytymistä. Ei kuitenkaan ole yllättävää, että juuri  Matrix   on ollut tällä tavalla tikun nokassa .
 Matrixin  väkivalta on silmitöntä, eikä oikeutusta tappaa sivullisia varsinaisesti pohdita (kaikki jotka eivät ole sinun puolellasi, ovat sinua vastaan). Matrixin väkivalta on myös erittäin näyttävää, ja osa elokuvan viehätystä on siinä, miten Neo ja toinen päähenkilö Trinity ( Carrie-Anne Moss ) ampuvat ihmisiä ilmeenkään värähtämättä.
 Matrixissa ongelmat ratkaistaan aseilla ja väkivallalla – toisaalta niin tapahtuu monessa muussakin toimintaelokuvassa. Warner Bros / Courtesy Everett Collection / All Over Press
 Toni Saarinen arvioi, että  Matrix  on voinut vaikuttaa ainakin oikeiden väkivallantekojen estetiikkaan: jos väkivaltarikoksen tekijä on pukeutunut mustaan pitkään takkiin ja aurinkolaseihin, tyyli on voinut inspiroitua Matrixista. Hän kuitenkin muistuttaa, että vaikka salaliittoajatteluun yhdistyvissä alakulttuureissa on paljon väkivaltaista puhetta ja vastakkainasettelua, yleensä vain harvat oikeasti tarttuvat aseeseen, ja usein silloin syy on pohjimmiltaan jotain henkilökohtaista, omasta elämäntilanteesta kumpuavaa.
 – Se ei tarkoita, etteikö se olisi vaarana. Mutta uskon, että heillä toiminta olisi purkautunut väkivallaksi ilman ympäröivää populaarikulttuuriakin. Toki tuollainen väkivallan estetisointi voi madaltaa kynnystä joissain tilanteissa.
 Matrix voisi olla myös ekoherätys
 Salaliittoteoreetikot eivät kuitenkaan ole ainoita, jotka ovat innostuneet  Matrixin  pillereistä. Viime vuosina suosituksi on noussut tulkinta sitä, että  Matrix  kertoo transsukupuolisuudesta ja havahtumisesta siihen, että ympäristön näkemä sukupuoli ei olekaan oikea. Tässä tulkinnassa punainen pilleri nähdään viittauksena sukupuolenkorjausprosessissa käytettävään  estrogeenipilleriin .
 Myös elokuvan ohjanneista Wachowskin sisaruksista  Lilly Wachowsk i on sanonut, että elokuva on  trans-allegoria , joka osin motivoitui myös sisarusten omista kokemuksista. Lilly ja  Lana Wachowski  korjasivat kumpikin sukupuoltaan naiseksi ensimmäisten  Matrix -elokuvien jälkeen.
 Lana Wachowski on ohjannut neljännen Matrix-elokuvan. Yhdessä Lilly-siskonsa kanssa hän ohjasi myös elokuvasarjan aiemmat osat. EPA-EFE / All Over Press
 Tuntuu yllättävältä, että toisaalta  Matrix  on tärkeä viittauspiste perinteisen maskuliinisuuden kunnianpalautusta ajavassa manosfäärissä ja toisaalta transihmisten keskuudessa – näillä kahdella ryhmällä on tuskin kovin paljon yhteisiä päämääriä.
 Mutta tämäkin osoittaa sen, miten  Matrixin  vertauskuvia voi soveltaa monenlaisiin, keskenään hyvin ristiriitaisiin ajatuksiin, Toni Saarinen sanoo.
 –  Matrixissa  keskeistä on eroavaisuus siinä, miten asiat käsitetään yleisesti ja miten ne sitten oikeasti ovat. Se on voimakas metafora, ja sen kautta voi kertoa tosi erilaisia tarinoita, koska on paljon tilanteita, missä yhteiskunnan tulkinnat ja omat tulkinnat ovat erilaisia.
 Tuija Saresman mukaan ei ole mitään yhtä selkeää syytä sille, miksi  Matrixista  tuli juuri manosfäärissä suosittu symboli. Se tuskin oli Wachowskien ajatuksena - mutta kulttuurituotteen merkitystä ei voi ohjaaja sanella.
 Isolle osalle katsojista  Matrix  ei ole symboli yhtään mistään, vaan taidokas ja viihdyttävä scifi-toimintaelokuva, joka sisältää hyviä juonenkäänteitä. Ja toisaalta elokuva voi edelleen saada uusia tulkintoja, kun maailma sen ympärillä muuttuu.
 – Olisi hyvin voinut käydä myös niin, että elokuvasta olisi voinut tulla vaikka kapitalismikritiikin suuri hetki. Että sen sijaan oltaisiin kapitalismin tyhjiin imemiä, voitaisiin kokea vaikka jokin ekoherätys, että nyt ruvetaan tekemään toisin ja lopetetaan ylikuluttaminen, Saresma sanoo.
 The Matrix Resurrections saa ensi-iltansa elokuvateattereissa Suomessa 25.12.
 Mitä tulkintoja olet tehnyt Matrix-elokuvasta? Voit keskustella jutusta 18.12. klo 23 asti.
 Lue myös:
 Frozen-elokuvaa on väitetty villin Disney-juonen peittelyksi – Netti on täynnä salaliittoteorioita, mutta kuinka yleistä on totinen usko niihin?

Matrix-elokuvasarja jatkuu, mutta alkuperäisen elokuvan perintö elää omaa elämäänsä – näin siitä tuli salaliittoteoreetikoiden suosikki


Summary: Kohonneen koronatartuntariskin takia terveyden ja hyvinvoinnin laitos on päivittänyt kasvomaskiohjeita.

Terveyden ja hyvinvoinnin laitos suosittelee kasvomaskin käyttöä koko maassa julkisissa sisätiloissa ja joukkoliikenteessä.
 Päivitetyn suosituksen mukaan maskia tulisi käyttää silloin, kun lähikontaktien välttäminen on vaikeaa. Suositus koskee 12 vuotta täyttänyttä väestöä, sekä rokotettuja että rokottamattomia.
 THL muistuttaa, että koronatartuntariski on sisätiloissa huomattavasti suurempi kuin ulkona.

THL: Kasvomaskisuositus koko maahan yleisissä tiloissa ja julkisessa liikenteessä


Summary:
Sisäministeri Krista Mikkonen (vihr.) kertoo sisäministeriön suhtautuvan häirintään vakavasti.
Kolme ministeriä tapaa tänään pelastusalan toimijoita.

Sisäministeri  Krista Mikkonen  (vihr.) kommentoi  Ylen uutista  sopimuspalokunnissa tapahtuvasta häirinnästä Twitterissä.
 – Sopimuspalokuntalaisten häirintätapaukset ovat järkyttäviä, Mikkonen toteaa.
 Mikkosen mukaan kaikki pelastusalalla esiintyvä häirintä on tuomittavaa.
 – Luottamus on pelastustoiminnan keskeisiä arvoja, seksuaaliseen häirintään syyllistyneet henkilöt horjuttavat sitä. Lapsia ja nuoria on suojeltava kaltoinkohtelulta, Mikkonen painottaa.
 Sopimuspalokuntalaisten häirintätapaukset ovat järkyttäviä. Niitä on noussut julkisuuteen jo aiemmin tänä syksynä. Tapaamme tänään ministerien Sarkkinen ja Blomqvist kanssa pelastusalan toimijoita. Keskustelemme keinoista häirinnän torjumiseksi.  https://t.co/cGDCRbFrEC  1/4 — Krista Mikkonen (@MikkonenKrista)  December 17, 2021
 Mikkonen kertoo sisäministeriön suhtautuvan häirintään vakavasti. Ministeri viittaa myös marraskuussa julkaistuun toimenpideohjelmaan, jossa on listattu keinoja häirinnän lopettamiseksi.
 Ministerit tapaavat pelastusalan toimijoita
 Sisäministeri Mikkonen kertoo Twitterissä myös tänään järjestettävästä ministeritapaamisesta, jossa keskustellaan keinoista ehkäistä häirintää pelastusalalla.
 Pelastusalan toimijoita tapaavat sisäministerin lisäksi työsuojelusta vastaava sosiaali-ja terveysministeri  Hanna Sarkkinen  (vas.) sekä pohjoismaisen yhteistyön ja tasa-arvon ministeri tasa-arvoministeri  Thomas Blomqvist  (r.).
 Yle julkaisi lokakuussa  laajan artikkelin  pelastusalan ja ensihoidon työpaikoilla tapahtuvasta seksuaalisesta häirinnästä, jonka jälkeen Sarkkinen  ilmoitti kutsuvansa  pelastusalan edustajat koolle keskustelemaan seksuaalisen häirinnän, ahdistelun ja väkivallan ennaltaehkäisystä ja siihen puuttumisesta pelastusalalla.
 Sarkkinen vaati tuolloin  A-studiossa  pelastusalan ylintä johtoa sitoutumaan seksuaalisen häirinnän ja epäasiallisen käytöksen ennaltaehkäisemiseen.
 Lue lisää:
 Kun Heini oli alaikäinen, viisi aikuista miestä palokunnasta ehdotti seksiä – vain kourallinen sopimuspalokunnista on selvittänyt vapaaehtoisten rikostaustoja
 Kähmintää, rivoja ehdotuksia ja pornon katselua paloasemalla –  21 pelastustoimen ja ensihoidon työntekijää kertoo kokemuksistaan Ylelle
 Yle selvitti: Seksuaalisesta häirinnästä ilmoitetaan pelastusalalla vain harvoin – "Yleensä vastaus on, että en halunnut vaikeuttaa uraani"
 Ministerit pelastusalan ahdistelusta: Ohisalo vaatii nopeaa puuttumista, Sarkkinen kutsuu alan edustajat koolle
 Pelastusalan ylin johto ja järjestöt tuomitsevat alalla ilmenneet seksuaaliset häirintätapaukset – pelastusylijohtaja: Asia on erittäin vakava

Sisäministeri: “Sopimuspalokuntalaisten häirintätapaukset ovat järkyttäviä” – ministerit tänään koolla pelastusalan häirinnästä


Summary: Linja-autonkuljettaja joutui rajun väkivalln kohteeksi puututtuaan nuorten tekemään ilkivaltaan Imatralla. Etelä-Karjalan käräjäoikeus käsitteli yhden nuoren vangitsemista perjantaina.

Yksi alaikäinen nuori on vangittu todennäköisin syin epäiltynä Imatralla tapahtuneesta tapon yrityksestä. Asiasta kertoo tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Matti Raivikko  Kaakkois-Suomen poliisista.
 Kyse on Imatrankoskella maanantai-iltana tapahtuneesta väkivallanteosta, josta poliisi tiedotti eilen torstaina. Linja-autonkuljettaja oli joutunut rajun väkivallan kohteeksi puututtuaan nuorten tekemään ilkivaltaan.
 Poliisi epäilee tapon yrityksestä kaikkiaan kolmea 15–16-vuotiasta nuorta. Muut kuin perjantaiaamuna vangittu nuori eivät Raivikon mukaan ole enää kiinniotettuina.
 – Muita kahta poliisi ei hae vangittavaksi, Raivikko kertoi oikeudenkäynnin jälkeen.
 Nuorilla on Raivikon mukaan ollut tapahtumissa keskenään erilaiset osuudet. Syytteet asiassa on nostettava 31. tammikuuta 2022 mennessä.
 Lue myös:   Linja-autonkuljettaja joutui rajun väkivallan kohteeksi Imatralla – poliisi epäilee tapon yrityksestä kolmea 15–16-vuotiasta nuorta

Yksi alaikäinen on vangittu epäiltynä tapon yrityksestä Imatralla – myös kahta muuta nuorta epäillään edelleen rikoksesta