Summary: Sadat nuoret kastetaan vuosittain rippikoulun yhteydessä. Nuorten perusteena kasteelle ja rippikoulun käymiselle ovat usein oikeudet, jotka niiden mukana tulevat.

Henkilökohtaiset juhlat ja elämäntapahtumat

– Seisoin, minut kaadettiin veden alle ja nostettiin ylös. Se oli jännää. Vesi oli vähän viileää.
 Näin kertoo kotkalainen  Ellen Kaario , joka oli viime kesänä Suomen Raamattuopiston järjestämällä rippileirillä. Siellä hän sai upotuskasteen järvessä. Muut rippikoululaiset olivat mukana seuraamassa kastetilaisuutta.
 Noin 850 henkilöä kastetaan vuosittain rippikoulun yhteydessä eri puolilla Suomea. Heistä valtaosa on rippikouluikäisiä nuoria, loput aikuisrippikoululaisia.
 Rippikoululaisten määrään suhteutettuna eniten kasteita tehdään pääkaupunkiseudulla.
 Seurakuntapastori Heidi Arponen on kastanut useita rippikouluikäisiä nuoria. 12–17-vuotiaiden lasten kirkkoon liittyminen edellyttää lapsen ja huoltajien yksimielisyyttä. Pyry Sarkiola / Yle
 Osallistuakseen rippikouluun ja saadakseen kasteen nuori tarvitsee vanhempien suostumuksen.
 – Valtaosin vanhempien suhtautuminen on myönteistä ja kannustavaa. Aika usein vanhemmat ovat tehneet päätöksen, että nuori saa itse päättää myöhemmin, kuinka hän haluaa toimia, Kirkkohallituksesta asiantuntija  Jari Pulkkinen  kertoo.
 Ellen Kaarion mukaan myös hänen vanhempansa halusivat, että lapset saavat itse päättää kasteesta.
 – Vanhempani ovat myös uskovia. He juttelivat kanssani, mitä kaste tarkoittaisi. Minulle on ollut selkeää jo aiemmin, että haluan tulla kastetuksi.
 Nuoret haluavat osaksi yhteisöä
 Haminalainen  Aleksi Rongas  alkoi miettiä rippikoulun käymistä, kun hänen kaverinsa saivat kutsun rippikouluun. Vanhemmat eivät kuulu kirkkoon, joten Rongasta ei kastettu vauvana. Sen sijaan hän sai kasteen rippileirillä.
 – Kasteen halusin, koska haluan kuulua kirkkoon, Rongas perustelee.
 Nuorten perusteena kasteelle ja rippikoulun käymiselle ovat usein oikeudet, jotka niiden mukana tulevat.
 Rippikoulun käynyt ja kirkkoon kuuluva voi saada kirkollisen avioliittoon vihkimisen. Konfirmoitu voi myös toimia kummina, käydä itsenäisesti ehtoollisella, olla ehdokkaana ja käydä äänestämässä kirkollisissa vaaleissa.

 – Omalla kohdallani on ollut useampi sellainen nuori, joka on rippikoulun aikana löytänyt uskosta tärkeän ja merkityksellisen asian elämäänsä. Kaikille varmaan on yhteistä, että on tärkeää kuulua johonkin yhteisöön, Kuusankosken seurakunnan seurakuntapastori  Heidi Arponen  sanoo.
 Rippikoulun voi käydä ilman, että kuuluu kirkkoon. Konfirmaatio edellyttää kirkon jäsenyyttä.
 Kirkkoon kuulumattomalle nuorelle yleinen syy osallistua rippikouluun on Arposen mukaan uteliaisuus ja sukupolvikokemuksen saaminen.
 – Ainakin minun kohtaamistani nuorista suurin osa on ollut sellaisia, että he ovat halunneet käydä ensin rippikoulun ja tehneet vasta sen jälkeen päätöksen, miten haluavat toimia kasteen suhteen, Arponen kertoo.
 Kaste nuoren ehdoilla
 Kouvolalainen  Linnea De Lucia  oli aivan pieni, kun hän vanhempiensa kanssa muutti Espanjasta Suomeen. De Lucia kertoo, että kaste vain jäi pienenä tekemättä. De Lucialle onkin ollut selvää, että hänet kastetaan vanhempana.
 – Olen käynyt jouluaattona kirkossa. Isäni on aika uskonnollinen. Hänen kanssaan olen rukoillut. Itsekseni en mitenkään paljon harjoita uskontoa, De Lucia kertoo.
 Alle 15-vuotias nuori voidaan kastaa ennen rippikoulun käymistä. Mikäli nuori on täyttänyt 15-vuotta, hänet voidaan kastaa rippikoulun aikana.

 Kirkkohallituksesta asiantuntija Jari Pulkkinen kertoo, että usein kaste tapahtuu rippikoulun loppuvaiheessa. Hiljalleen ollaan Pulkkisen mukaan kuitenkin siirtymässä siihen, että kaste voi tapahtua jo rippikoulun aikana erikseen sovitussa vaiheessa rippikoulua.
 Pulkkisen mukaan kastetilaisuus järjestetään pitkälti nuoren ja tämän perheen ehdoilla.
 Nuoren kaste eroaa vauvan kasteesta eniten siinä, että nuori on itse aktiivisena toimijana.
 – Nuorelta itseltään kysytään, tahdotko ottaa tämän kristillisen kasteen ja hän vastaa siihen tahdon. Hän myös itse lausuu uskontunnuksen, seurakuntapastori Heidi Arponen selittää.
 Linnea De Lucia kastettiin rippileirillä viime kesänä. Yksi ystävistä ja yksi leirin isosista siunasivat De Lucian papin kanssa. Sen jälkeen pappi kastoi De Lucian.
 – Oli kiva kun sain itse päättää mitä haluan tehdä, mitä lauluja haluan laulettavaksi ja missä haluan että kastetilaisuus järjestetään, De Lucia sanoo.
 Voit keskustella aiheesta 27.10. klo 23:een saakka.

Ellen Kaario jäi kastamatta vauvana – rippileirillä hän halusi tehdä sen järvessä: "Mulla oli valkoinen paita, uimapuku ja papin uimashortsit"


Summary: Facebook Papers -nimellä kulkeva uutistoimitusten yhteistyöprojekti käy nyt läpi tuhansia sivuja Facebookin sisäisiä asiakirjoja, jotka vuodettiin jo aiemmin Wall Street Journalille.

Teknologiayhtiö Facebook kertoo tehneensä juuri päättyneellä kolmannella vuosineljänneksellä voittoa yli yhdeksän miljardia Yhdysvaltain dollaria. Yhtiö sanoo, että se on 17 prosenttia enemmän kuin vuosi sitten vastaavaan aikaan.
 Lisäksi yhtiö kertoo, että sen käyttäjämäärät ovat jatkaneet kasvuaan. Facebookin mukaan sen käyttäjämäärät ovat kasvaneet kuusi prosenttia ollen lähes kolme miljardia käyttäjää.
 Yhtiö on kuitenkin laittanut kasvutavoitteet ongelmien korjaamisen edelle. Facebook on ollut viime viikkoina otsikoissa varsin huonossa valossa sen jälkeen, kun sen entinen työntekijä  Frances Haugen  toimitti talouslehti  Wall Street Journalille  asiakirjoja, jotka paljastivat Facebookin olleen tietoinen  useista alustalla rehottavista ongelmista .
 Toimitusjohtaja  Mark Zuckerberg  mainitsi vain lyhyesti tulosjulkistuksessa "viime aikojen kiistelyn yhtiön ympärillä", ja toisteli aiempia lausuntojaan. Hän toivotti tervetulleeksi "asiallisen kritiikin", mutta sanoi nykyisen kohun johtuvan uutisorganisaatioiden "koordinoidusta yrityksestä" kritisoida yhtiötä vuodettujen dokumenttien perusteella.
 Facebook Papers -projekti käy läpi asiakirjoja
 Facebookin kolmannen vuosineljänneksen tulos julkistettiin vain joitakin tunteja sen jälkeen, kun useat uutistoimitukset Yhdysvalloissa alkoivat julkaista uutisia Haugenin vuotamien papereiden perusteella.
 Yhteensä 17 eri uutistoimitusta – mukaan lukien muun muassa  The New York Times ,  CNN  ja uutistoimisto  AP  – ovat työskennelleet yhdessä vuodettujen asiakirjojen parissa. Facebook Papers -nimellä kulkevassa projektissa on käyty läpi Haugenin vuotamia tuhansia sivuja Facebookin sisäisiä tutkimuksia ja asiakirjoja, jotka aiemmin olivat vain Wall Street Journalin ja Yhdysvaltain arvopaperi- ja pörssikomission käytössä.
 Kyseiset asiakirjat ovat niin sanotussa muokatussa muodossa. Samat paperit ovat nyt myös Yhdysvaltain kongressin hallussa. Papereista on muun muassa selvinnyt, että Facebook taipui valtion sensuurille Vietnamissa Zuckerbergin päätöksellä, ja että yhtiö antaa vihapuheen jatkua kielellisten puutteiden takia.
 Papereiden mukaan toimitusjohtaja Zuckerbergin lausunnot ovat olleet ristiriidassa talon sisäisten dokumenttien kanssa. Zuckerberg kertoi viime vuonna kongressille, että Facebook poistaa 94 prosenttia vihapuheista, joita se löytää ennen kuin ihminen raportoi niistä. Vuodettujen dokumenttien mukaan tutkijoiden arvio on, että oikea luku on alle viisi prosenttia.
 Facebookin edustaja  Dani Lever  kieltää, että Zuckerberg tekisi päätöksiä, jotka aiheuttavat harmia ihmiskunnalle. Lever sanoo  Washington Postille , että tiedot perustuvat "valikoituihin asiakirjoihin, joita on tulkittu väärin ja vailla kontekstia".
 Frances Haugenin mukaan Facebook lietsoo vihaa
 Haugen on sittemmin ollut myös yhdysvaltalaisen 60 Minutes -ohjelman haastateltavana ja Yhdysvaltain senaatin kuultavana.
 – Siellä oli paljon eturistiriitoja sen välillä, mikä on hyväksi yleisölle ja mikä on hyväksi Facebookille. Ja yhä uudestaan ja uudestaan Facebook päätti tehdä kaikkensa edistääkseen omia hyötyjään, kuten rahantekemistä, Haugen totesi  60 Minutes  -ohjelman haastattelussa.
 Maanantaina Haugen kertoi Britannian parlamentin valiokunnalle, että Facebook lietsoo vihaa ja ääriliikkeitä verkossa, ei pysty suojelemaan lapsia haitalliselta sisällöltä eikä sillä ole mielenkiintoa korjata näitä ongelmia. Hän kertoi järkyttyneensä kuultuaan Facebookin  suunnitelmista palkata 10 000 uutta työntekijää  Euroopassa uuden metaversumin rakentamiseen.
 – Ajattelin, että wow, tiedätkö, mitä kaikkea olisi voitu tehdä turvallisuuden eteen 10 000 uudella insinöörillä, Haugen sanoi.
 Zuckerberg kertoi maanantaina toivovansa sääntelyä teknologiayhtiöille.
 – Vaikka meillä on säännöt haitallisen sisällön julkaisua vastaan ja julkaisemme säännöllisesti läpinäkyvyysraportteja, olemme samaa mieltä siitä, että tarvitsemme säännöstelyä koko alalle, jotta kaltaisemme yhtiöt eivät tee päätöksiä itsekseen.
 Zuckerbergin mukaan Facebookin panostus turvallisuusasioihin tulee olemaan viisi miljardia dollaria tänä vuonna. Viime viikolla yhtiö kertoi lähes puolittaneensa vihapuheen määrän alustallaan kuluvan vuoden aikana.
 Lue lisää:
 Analyysi: Internetin rosvovaltio Facebook pakenee mainettaan metaversumiin uuden identiteetin turvin (23.10.)
 Facebook lupaa 10 000 työpaikkaa Eurooppaan – kilpajuoksu "metaversumin" johtopaikasta on jo käynnissä (18.10.)

Facebook ilmoitti yhdeksän miljardin dollarin liikevoitosta kolmannella vuosineljänneksellä – 17 uutistoimitusta käy nyt läpi yhtiön toimintatapoja paljastavia asiakirjoja


Summary: Pelastakaa lapset ry:n kyselyn mukaan moni lapsi kantaa huolta vanhempiensa jaksamisesta ja haluaa kantaa kortensa kekoon.  Lähes puolet vastanneista arvioi, että perheellä oli vaikeuksia kulujen kattamisessa.

Lapset kantavat monin tavoin huolta perheen pärjäämisestä, kun taloudellinen tilanne on vaikea, ilmenee Pelastakaa lapset ry:n kyselystä.
 Keväällä toteutetussa verkkokyselyssä selvitettiin perheen taloudellisen tilanteen vaikutuksia lasten hyvinvointiin ja turvallisuudentunteisiin. Lähes puolet (44 %) kyselyyn vastanneista koki, että perheellä on vähintään pieniä vaikeuksia menojen kattamisessa.
 Merkittävä osa (67 %) vastanneista vähävaraisten perheiden lapsista kokee huolta tulevaisuudesta. Lisäksi yli joka viides (21 %) taloudellisesti ahtaalla olevan perheen lapsesta kertoo osallistuvansa perheen kulujen kattamiseen.
 Pelastakaa lapset ry:n lapsiköyhyysasiantuntija  Aino Sarkia  pitää määrää suurena.
 – 12–17-vuotiaat vastaajat huomioivat tarkasti perheen tilannetta. Moni kantoi huolta vanhempien jaksamisesta ja he halusivat kantaa kortensa kekoon.
 Tässä jutussa olevat kursivoidut kohdat ovat lainauksia nimettömistä vastauksista, joita kyselyyn vastanneet ovat kirjoittaneet.
 Kaikkiin laskuihin ei riitä rahaa, vaikka huoltajani työskentelee kolme eri työtä. Minä ostan minulle, siskolleni ja äidilleni ruoan, pesuaineet yms. jotta pärjätään edes jotenkin.
 Esimerkiksi syntymäpäivärahojen laittaminen perheen yhteisiin menoihin voi kaventaa mahdollisuuksia osallistua harrastuksiin tai muuhun sosiaaliseen ja mukavaan toimintaan. Se on lapselle iso asia, Sarkia toteaa.
 Hän muistuttaa, että taloudellisesti tiukoissa tilanteissa myös lapsen tai nuoren tulevaisuudenusko voi olla koetuksella. Ahdistuksen, häpeän ja huonommuuden tunteen lisäksi myös lapsen odotukset tulevaisuutensa suhteen alkavat kaventua.
 – On tärkeää huomata, mikä vaikutus tällä kaikella voi olla lapsen itsetuntoon ja siihen, minkälaisia mahdollisuuksia hän kokee itsellään olevan.
 Yksi Pelastakaa lapset ry:n kyselyyn vastanneista kertoo, että apua pahaan oloon on kuitenkin vaikea hakea.
 En tiedä, minun pitäisi osata hakea apua itse, mutta olen huono siinä.
 Lapset tekevät tarkkoja havaintoja
 Lapsen ääni -kyselyssä perheen tulotasoa arvioivat lapset ja nuoret itse.
 Aino Sarkia toteaa, että lapset ovat perheen taloustilanteen arvioinnissa varsin tarkkanäköisiä.
 – Sieltä nousee moninaisia huomioita esimerkiksi vanhempien työllisyystilanteesta, onko perheessä yksi vai kaksi huoltajaa, kuinka paljon perheessä on lapsia ja minkälaisiin asioihin on varaa, Sarkia luettelee.
 Vanhempien palkka ei ole kovin iso ja tilannetta hankaloittaa myös suuri lapsiluku.
 Isällä ei ole ammattia. Hänellä on pieni palkka. Alle 1 000 euroa ja se koko ajan vaihtelee. 700 euroa suurin piirtein menee kotiin, ruokaan, harrastuksiin, bensaan, veroihin, ja vanhempien päihteisiin menee paljon rahaa. (Ne itse sanoo siitä).
 Vähemmistöön kuuluvat lapset kokevat useammin turvattomuutta
 Taloudellisten vaikutusten lisäksi kyselyssä selvitettiin lasten ja nuorten kokemaa turvallisuudentunnetta. Erityisesti vähemmistöryhmiin, kuten etnisiin tai seksuaalivähemmistöihin kuuluvat lapset kokivat useammin turvattomuutta.
 – Esimerkiksi julkisissa tiloissa tai kulkuneuvoissa hälyttävän harva tunsi olonsa turvalliseksi, Sarkia kertoo.
 Minulla on turvallinen olo, jos mitään uhkaavia tekijöitä ei näy tai/ja minulla on joku johon turvautua.
 Vanhempien ja kavereiden tuki ja se, että voin luottaa heihin asiassa kuin asiassa. Minulle tuli myös paljon turvallisempi olo, kun tulin kaapista ulos äidilleni.
 Suomessa on perinteisesti korostettu yhdenvertaisuutta ja yhtäläisiä mahdollisuuksia pärjätä elämässä. Aino Sarkia on huolestunut kehityssuunnasta ja eriarvoisuuden lisääntymisestä.
 Riski entistä suurempaan kuiluun hyvin ja huonosti pärjäävien välillä on todellinen, Sarkia sanoo. Lisäksi koronapandemia on vaikeuttanut tilannetta entisestään.
 Pelastakaa lapset on tehnyt Lapsen ääni -kyselyjä jo vuodesta 2001 lähtien. Tuorein kysely järjestettiin netissä huhti-toukokuussa 2021. Siihen vastasi 1102 12–17-vuotiasta lasta ja nuorta. Kyselyn aineisto on kerätty anonyymisti nettilomakkeella, eli vastaajien henkilöllisyyttä ei ole voitu varmistaa.
 Jutusta voi keskustella 27. lokakuuta kello 23:een asti.

"Ostan minulle, siskolleni ja äidilleni ruoan ja pesuaineet" – vähävaraisissa perheissä myös lapset saattavat osallistua perheen kuluihin


Summary: Kansainvälisen politiikan professori Tuomas Forsbergin mukaan yksi syy Naton johtajiston Suomen-vierailuun on hybridiuhkiin varautuminen. Ylen aamussa vierailleista kansanedustajista vihreiden Harjanne on ehkäpä myönteisin Nato-jäsenyydelle.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Nato-maiden suurlähettiläistä koostuva Pohjois-Atlantin neuvosto saapuu tänään ensimmäiselle Suomen-vierailulleen. Neuvoston mukana Helsinkiin saapuu Naton pääsihteeri  Jens Stoltenberg .
 Tampereen yliopiston kansainvälisen politiikan professori  Tuomas Forsberg  arvioi Ylen aamun haastattelussa, että syitä vierailulle ovat Naton ja Venäjän suhteiden huononeminen viime aikoina sekä sotilasliiton halu varautua hybridiuhkiin.
 – Kyse ei ole ainoastaan sotilaallisesta varautumisesta, vaan tässä korostuu hybridiuhkien osuus Venäjän toiminnassa. Yksi syy vierailulle Helsingissä on hybridiuhkien osaamiskeskus, johon neuvosto myös tutustuu, Forsberg toteaa.
 Suomellakin on omat intressinsä, joita halutaan ottaa esiin vierailulla.
 – Suomen agendalla varmasti yksi seikka on se, miten Venäjän ja Naton suhteita voitaisiin parantaa, Forsberg tuumaa.
 Venäjän ja Naton suhteiden heikkenemisestä kertoo muun muassa se, että hiljattain Venäjä päätti lakkauttaa Nato-edustustonsa ja Naton toimipisteet Moskovassa. Suomen ja Naton yhteistyötä Forsberg kuvailee "hyvin likeiseksi kumppanuudeksi".
 – Suhde on juuri sellainen, minkä Suomi on halunnut ja johon Natokin on tyytyväinen.
 Kansainvälisen politiikan professori Forsberg ei näe vierailun tarkoittavan, että Suomi olisi nyt ampaisemassa Nato-jäseneksi.
 – Suomen tilanne on ollut samanlainen 25 vuotta. Niin kauan kun muutosta yleisessä mielipiteessä, Suomen poliittisessa kentässä tai Ruotsin asemassa ei tapahdu, on vaikeaa nähdä muutosta asiassa.
 Packalén: Suurempi liikkumavara, jos ei liitytä
 Ylen aamussa vierailu nosti esiin tutun kysymyksen Suomen Nato-optiosta, eli mahdollisuudesta liittyä sotilasliittoon.
 Oman kantansa saivat kertoa Ylen aamun studiossa kansanedustajat  Atte Harjanne  (vihr.),  Tom Packalén  (ps.) ja  Katri Kulmuni  (kesk.).
 Harjanne on eduskunnan puolustusvaliokunnan jäsen, Packalén ja Kulmuni puolestaan eduskunnan ulkoasiainvaliokunnan jäseniä.
 Kaikki kolme pitivät hyvänä nykytilannetta, jossa mahdollisuus jäsenyyteen on olemassa. Nykyisellään Suomi on Naton kumppani ja tekee yhteistyötä sotilasliiton kanssa. Kukaan ei tuntunut pitävän Natoon liittymistä ajankohtaisena juuri nyt.
 Packalén puntaroi studiossa mahdollisen Nato-jäsenyyden miinuspuolia. Esimerkiksi sitä, miten Suomi Naton jäsenenä joutuisi toimimaan, jos vaikkapa Venäjän ja jonkin toisen Nato-maan välille syttyisi konflikti.
 – Ulkopoliittinen liikkumavara on paljon suurempi, kun emme kuulu Natoon.
 – Useat Natoon liittymistä kannattavat ihmiset ajattelevat sitä, että Suomi saa apua joutuessaan konfliktiin. Mutta jos esimerkiksi Turkin ja Venäjän välille tulisi kriisi, kannattaisiko Suomen olla mukana? Mielestäni ei.
 Harjanne kenties myönteisin jäsenyydelle
 Kolmikosta Harjanne tuntui ehkäpä suhtautuvan myönteisimmin Nato-jäsenyyteen. Hän pohti asiaa Suomen EU-jäsenyyden ja EU:n yhteisten puolustusprojektien näkökulmasta.
 – Suomi on sitoutunut EU:n yhteiseen solidaarisuuteen ja tietyllä tavalla tilanteeseen, jossa 27:stä EU-maasta 21 on Naton jäsenmaita. Nämä asiat ovat linkittyneet yhteen, Harjanne sanoi.
 – Meidän osalta yhtälöön voi vaikuttaa esimerkiksi se, mikä esimerkiksi on Naton ja EU:n työnjako on tulevaisuudessa.
 Harjanne myös pohti, että eteen voi tulla joskus myös aika, jolloin jäseneksi liittyminen olisi jo myöhäistä.
 – Jos on olemassa jokin oikea aika (liittyä Natoon), niin voi olla myös aika, jolloin on liian myöhäistä. Se on mielestäni ehkä isompi riski kuin liian aikaisin liittyminen.
 Jäsenyyttä tai yhteistyön muotoa tärkeämpänä Harjanne sanoi kuitenkin pitävänsä sitä, että Suomella on oma uskottava puolustuskyky ja intressinä rakentaa luottamusta eri toimijoiden välille.
 Samoilla linjoilla oli Kulmuni, joka painotti Suomen roolia dialogin kävijänä.
 – Suomi varmasti koittaa toimia sen puolesta, että nousevat jännitteet esimerkiksi Itämerellä pystytään liennyttämään. Se on kaiketi meidän ulko- ja tuvallisuuspolitiikan päämäärä.
 Lue myös:   Suomi liittyy mukaan uusiin EU-puolustushankkeisiin – Viron kanssa harjoitellaan kyberuhkia vastaan, myös ilmakuljetukset ja toimintakyky avaruudessa kiinnostavat
 EU virittelee yhteistä armeijaa, mutta sen pitäisi ensin oppia virheistään: "Onko meillä oikeasti tarjota jotain ihmisille Valko-Venäjällä?"
 Presidentti Sauli Niinistö varoittaa, ettei Suomi voi suhtautua turvallisuusriskeihin muita maita lepsummin

Professori: Suomi on Natolle "likeinen kumppani" – kansanedustajat Kulmuni, Harjanne ja Packalén kommentoivat Nato-optiota Ylen aamussa


Summary: Naton pääsihteeri Jens Stoltenberg ja Nato-maiden suurlähettiläistä koostuva Pohjois-Atlantin neuvosto tapaavat Suomen valtionjohtoa kaksipäiväisellä vierailullaan. Presidentti Niinistö tapaa perjantaina Venäjän presidentin Moskovassa.

Naton pääsihteeri  Jens Stoltenberg  pitää tärkeänä, että Suomi pitää yllä yhteyksiä Venäjään.
 – Venäjä on naapurimme. Venäjä investoi raskaasti uuteen moderniin ydinasekapasiteettiin. Jännitteitä pitää vähentää, ja varsinkin kun ajat ovat niin vaikeita kuten nyt, on jopa tärkeämpää puhua Venäjälle, Stoltenberg sanoi lehdistötilaisuudessa Helsingissä.
 – Siksi pidän tervetulleena, että Suomi esittää roolia ja voi käydä mielekästä vuoropuhelua Venäjän kanssa. Se voi auttaa myös Natoa omissa suhteissamme Venäjään.
 Naton ja Venäjän suhteet ovat aallonpohjassa, kun Venäjä lakkautti Nato-edustustonsa Brysselissä ja sulkee Naton toimistot Moskovassa. Stoltenberg sanoi, että Venäjä on jatkanut aggressiivista käytöstä suhteessa naapurimaihinsa.
 Stoltenberg tapasi Helsingin-vierailunsa aluksi Tasavallan presidentti  Sauli Niinistön . Niinistö matkustaa perjantaina Moskovaan ja tapaa Venäjän presidentin  Vladimir Putinin .
 – Mitä tulee Naton ja Venäjän suhteisiin, pelote on hyvällä tasolla mutta vuoropuhelu, kuten olemme kuulleet, ei toimi kovin hyvin. Olen keskusteluissani Venäjän johtajien kanssa korostanut sen tärkeyttä, että Venäjän ja lännen kesken käydään keskustelua, Niinistö sanoi.

 Niinistö korosti koko virkakautensa ajan ajaneensa vuoropuhelua ja jatkavansa sitä. Niinistö puhui Helsingin hengestä. Sillä on viitattu Suomessa vuonna 1975 pidettyyn Euroopan turvallisuus- ja yhteistyökonferenssiin Etykiin, jossa pyrittiin liennyttämään kylmän sodan vastakkainasettelua.
 – Jos kansakunnat eivät ymmärrä toisiaan, kukaan ei tiedä, mitä toisen päässä liikkuu, Niinistö sanoi.
 Presidentti nosti puheenvuorossaan esiin, että uusi teknologia tuo mukanaan uudenlaisia turvallisuusongelmia, kun puhutaan esimerkiksi tekoälyn kehityksestä, avaruusohjelmista, drooneista ja roboteista.
 – Toisin kuin perinteisiä aseita, näitä uusia elementtejä on vaikea jäljittää. Siksi tarvitaan luottamusta, Niinistö sanoi.
 Stoltenberg ja Nato-maiden suurlähettiläistä koostuva Pohjois-Atlantin neuvosto tapaavat Suomen valtionjohtoa kaksipäiväisellä vierailullaan Helsingissä.
 Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun Naton neuvosto saapuu vierailulle Suomeen.

 Nato suuntaa katsettaan Kiinaan
 Stoltenberg kertoi, että Naton strategista konseptia uudistetaan, koska maailma on muuttunut, muun muassa suhteet Venäjään.
 Stoltenberg sanoi uskovansa, että suhteet kumppanuusmaihin kuten Suomeen ovat jopa entistä tärkeämpiä uudessa konseptissa.
 Vuonna 1994 Suomi liittyi Naton rauhankumppanuusohjelmaan, ja vuodesta 2015 Suomi on osallistunut Naton laajennettujen mahdollisuuksien kumppanuusyhteistyöhön.
 Stoltenberg sanoi, että Nato on vahvistanut läsnäoloaan Itämeren alueella ja siellä Suomi ja Ruotsi ovat tärkeitä kumppaneita.
 – Uskon, että kumppanuudesta tulee entistä tärkeämpi, Stoltenberg sanoi.
 Stoltenberg sanoi, että Naton ovet pysyvät auki mahdolliselle uusille jäsenille kuten Suomelle, mutta päätös liittymisestä tai liittymättömyydestä on Suomen oma.
 Naton pääsihteeri Jens Stoltenberg tapaa Suomen valtionjohtoa vierailullaan. Vesa Moilanen / Lehtikuva
 Kiinasta on tullut paljon aiempaa merkittävämpi Naton agendalla, Naton pääsihteeri Jens Stoltenberg sanoo.
 Tämä näkyy Naton strategisen konseptin uudistamistyössä kohti ensi kesäkuun Nato-huippukokousta Madridissa. Stoltenberg painotti, että työ on vielä kesken, mutta Kiina on nousemassa yhä tärkeämmiksi Naton asialistalla.
 – Nato-kumppanit tajuavat, että globaali voimatasapaino on siirtymässä. Kiinan nousu vaikuttaa turvallisuuteemme ja sillä on merkitystä Natolle, Stoltenberg sanoi.
 Hän korosti, että Nato ei pidä Kiinaa vastustajana, vaan Kiinan kanssa pitää tehdä yhteistyötä muun muassa ilmastonmuutoksen ja aserajoitusten alueella. Samaan Kiina on myös haaste Naton turvallisuudelle.
 – Kiinalla on pian maailman suurin talous. He eivät jaa arvojamme. Näemme, miten he murskaavat demokraattisia protesteja Hongkongissa ja kohtelevat kaltoin vähemmistöjä kuten uiguureja. He myös käyttävät uhkaavaa kieltä suhteessa Taiwaniin, Stoltenberg sanoi.
 – Heillä on maailman toiseksi suurin puolustusbudjetti ja laivasto, ja he investoivat raskaasti moderneihin asejärjestelmiin, Naton pääsihteeri sanoi ja mainitsi myös Kiinan ydinasekehittelyn.
 Stoltenberg korosti myös taloudellista puolta.
 – Kiina lähestyy meitä, investoi tärkeään infrastruktuuriin Euroopassa, Stoltenberg sanoi ja mainitsi esimerkkinä 5G-verkot, joiden rakentamiseen Kiina on pyrkinyt pääsemään mukaan.
 Jens Stoltenberg ja Sauli NIinistö pitivät tiedotustilaisuuden Presidentinlinnassa.  Vesa Moilanen / Lehtikuva
 Stoltenberg muistutti artikla 5:n sisällöstä
 Iltalehti kysyi Stoltenbergilta tiedotustilaisuudessa, mitä Nato tekisi, jos Suomi joutuu sotilaallisen hyökkäyksen kohteeksi.
 Stoltenberg korosti, että Suomi on Natolle läheinen kumppani mutta Suomea ei koske Naton artikla 5, jonka mukaan hyökkäys yhtä jäsenmaata katsotaan hyökkäykseksi kaikkia Nato-maita kohtaan.
 – Se kollektiivinen puolustuslauseke ei koske Suomea. Suomi päättää itse ja me kunnioitamme Suomen päätöstä. Jos on Naton jäsen, artikla viisi pätee, jos ei ole jäsen, artikla viisi ei päde. Se on se ero, Stoltenberg sanoi.
 Nato-maa Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdoğan  on uhannut karkottaa maasta Suomen ja yhdeksän muun maan suurlähettiläät, joukossa myös monia Nato-maiden suurlähettiläitä. Niinistö ja Stoltenberg sanoivat, että mitään toimenpiteitä ei ole vielä tehty, joten he pitivät liian aikaisena kommentoida asiaa.
 Syynä on maiden yhdessä julkaisema kannanotto, jossa vaaditaan tunnetun ihmisoikeusaktivistin  Osman Kavalan  vapauttamista.
 Lehdistötilaisuuden jälkeen presidentti Niinistö keskusteli Naton neuvoston kanssa.
 Stoltenberg ja neuvosto tapaavat myös muun muassa ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.), puolustusministeri  Antti Kaikkosen  (kesk.), pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) ja eduskunnan puhemiehen  Anu Vehviläisen  (kesk.) sekä eduskunnan ulko- ja puolustusvaliokunnan edustajia.
 Sauli Niinistö ja Jens Stoltenberg keskustelivat Presidentinlinnassa. Vesa Moilanen / Lehtikuva
 Venäjän ja Naton suhteissa puhaltavat kylmät tuulet
 Vierailu tapahtuu hetkellä, jolloin Naton ja Venäjän suhteet ovat Stoltenbergin mukaan heikoimmillaan sitten kylmän sodan päättymisen.
 Nato karkotti lokakuun alussa kahdeksan venäläistä diplomaattia Venäjän Nato-edustustosta. Naton mukaan nämä olivat tiedustelu-upseereita.
 Venäjä vastasi viime viikon alussa ilmoittamalla, että se lakkauttaa Nato-edustustonsa Brysselissä ja viemällä Naton Moskovan-toimistojen väeltä diplomaattisen akkreditoinnin.
 Stoltenberg ja Naton neuvosto jatkavat Suomesta Ruotsiin.
 Nato-vierailun takia Ruotsin ulkoministeri  Ann Linde  ei osallistu Barentsin euroarktisen neuvoston kokoukseen yhdessä Norjan, Suomen ja Venäjän ulkoministerien kanssa,  The Barents Observer  kertoo.
 Kokous päättää Norjan puheenjohtajakauden, jonka jälkeen neuvoston puheenjohtajuus on kahden vuoden ajan Suomella.
 Kokouksen yhteydessä Haavisto keskustelee myös kahdenvälisesti Venäjän ulkoministerin  Sergei Lavrovin  kanssa.

Jens Stoltenberg: Suomen vuoropuhelu Venäjän kanssa voi parantaa Naton ja Venäjän välisiä suhteita – Niinistö ja Naton pääsihteeri tapasivat Suomessa


Summary: Paikalla oli useita poliisin ja pelastuslaitoksen yksiköitä. Operaatio jatkui yön yli. Epäilty uhkasi räjäyttää hallussaan olleet räjähdysaineet, jos poliisi ei poistu paikalta.

Poliisilla oli operaatio sunnuntain ja maanantain välisenä yönä Juupajoella. Mukana oli useita yksiköitä myös pelastustoimesta.
 Poliisi kertoi maanantaina ottaneensa keski-ikäisen miehen kiinni epäiltynä törkeästä pahoinpitelystä, virkamiehen väkivaltaisesta vastustamisesta, räjähderikoksesta, huumausainerikoksesta ja törkeästä ampuma-aserikoksesta.
 Kiinniottoa edelsi sunnuntai-iltana Juupajoella Pirkanmaalla käynnistynyt operaatio, joka jatkui yön yli. Väkivaltarikoksessa loukkaantui yksi henkilö.
 Hätäkeskus välitti poliisille alkuillasta sunnuntaina mahdollista väkivaltarikosta koskeneen tehtävän Juupajoella Pirkanmaalla. Tapahtumapaikalla poliisille selvisi, että epäilty väkivaltarikos oli tapahtunut todennäköisesti yksityisasunnossa ja yksi henkilö on loukkaantunut. Hän sai hoitoa vaatia vammoja.
 Kun poliisi saapui paikalle, loukkaantunut ei ollut enää asunnossa.
 Poliisi ei saanut asunnossa oleskelleeseen henkilöön keskusteluyhteyttä. Paikalle saapui useita poliisipartioita sekä pelastuslaitoksen ja ensihoidon yksiköitä ja poliisi eristi kiinteistön. Eristyksen aikana mies uhkasi poliisin mukaan räjäyttää hallussaan olleet räjähdysaineet, jos poliisi ei poistu paikalta.
 Poliisi sai lopulta neuvotteluyhteyden mieheen ja hänet otettiin käskytyksen jälkeen kiinni aikaisin maanantaiaamuna. Mies ei tehnyt kiinnioton yhteydessä vastarintaa. Asunnosta on löytynyt räjähteitä, jotka ovat poliisin hallussa.
 Tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Tuomas Korhonen  ei kommentoi, onko epäillyllä aiempaa rikostaustaa.
 Operaatio kesti koko yön.
 – Tällä oli huomattava työllistävä vaikutus, koska useita yksiköitä oli paikalla.

Uutta tietoa yön yli kestäneestä poliisioperaatiosta Juupajoella: yksi loukkaantui, räjähteitä talossa


Summary: Pidätettyjen joukossa on Sudanin pääministeri Abdalla Hamdok. Levottomuuksissa on kuollut kaksi ihmistä ja 80 on haavoittunut.

Sudanin siirtymäajan neuvoston sotilasjohtaja, kenraali  Abdel Fattah al-Burhan  on hajottanut maan hallituksen ja julistanut hätätilan. al-Burhan sanoo, että sotilaat ovat vallassa, kunnes maahan perustetaan uusi teknokraattien johtama hallitus.
 Jo tänään aamulla kerrottiin, että Sudanin siirtymäajan neuvoston siviilijäseniä sekä siirtymähallituksen ministereitä on pidätetty. Pidätettyjen joukossa on ministeriön mukaan myös pääministeri  Abdalla Hamdok , kertoi tiedotusministeriö.
 Tämä on päivittyvä uutisjuttu, johon lisätään tietoa.
 Ministeriön mukaan pääministeri Hamdok pidätettiin "sen jälkeen, kun hän kieltäytyi osallistumasta vallankaappaukseen". Pidätetyt on viety tuntemattomaan paikkaan.
 Kaduilla protestoitu
 Tuhansia ihmisiä on lähtenyt kaduille protestoimaan pääkaupunki Khartumissa ja Omdurmanissa. Sotilaat ovat käyttäneet kyynelkaasua mielenosoittajia vastaan.
 Useita ihmisiä on loukkaantunut sotilaiden ja vallankaappausyritystä vastustavien mielenosoittajien yhteenotoissa.
 Sudanilaisten lääkäreiden komitean mukaan protesteissa on kuollut kaksi ihmistä ja 80 on haavoittunut.
 Sudanin oppositio on kehottanut ihmisiä kansalaistottelemattomuuteen ja protesteihin.
 Kansainvälinen yhteisö vaatii pidätettyjen vapauttamista
 YK:n pääsihteeri  António Guterres  on tuominnut Sudanin sotilasvallankaappauksen ja vaatinut pääministerin ja muiden pidätettyjen välitöntä vapauttamista.
 Tilanne maassa on sekava. Sotilaspukuihin pukeutuneet miehet ovat katkaisseet pääkaupunki Khartumiin johtavat päätiet, ja valtion tv-kanavalla on lähetetty isänmaallisia lauluja.
 Lennot Sudanin pääkaupunkiin on keskeytetty, kertoo Britannian yleisradioyhtiö BBC. Lisäksi internet-yhteyksissä kerrotaan olevan katkoksia ympäri maata.
 Sotilasvaltaa vastustavat mielenosoittajat tukkivat maanantaina kadun tiiliskivillä ja palavilla autonrenkailla Khartumissa. Ashraf Shazly / AFP
 Jännitystä on ollut siitä asti, Omar al-Bashir syrjäytettiin
 Sudanissa on ollut meneillään siirtymä demokratiaan siitä lähtien, kun armeija syrjäytti maata kolme vuosikymmentä johtaneen diktaattori  Omar al-Bashirin  keväällä 2019 laajojen mielenosoitusten päätteeksi.
 Elokuusta 2019 maata on johtanut siirtymäajan neuvosto, jossa on sekä siviilijäseniä että armeijan edustajia.
 Sudanese Professionals Association -ryhmä on tuominnut maanantain tapahtumat, joita se kutsuu vallankaappaukseksi, ja vaatinut kansalaistottelemattomuutta.
 Syyskuun lopussa siirtymäajan hallitus kertoi kukistaneensa jo yhden vallankaappausyritykset. Hallituksen mukaan kaappausyrityksen takana oli Bashirin tukijoita.
 Hallinnon siviilijäsenten ja armeijan edustajien väliset jännitteet ovat kiristyneet entisestään syyskuun vallankaappausyrityksen jälkeen.
 Viime viikolla kymmeniä tuhansia ihmisiä marssi kaduilla tukeakseen täyttä vallansiirtoa siviilihallinnolle.
 Yhdysvallat kehottaa kaappaajia luovuttamaan
 Useat tahot ovat tuominneet tiedot vallankaappauksesta.
 Khartumissa oleva Yhdysvaltojen suurlähetystö kehotti niitä, jotka vastustavat Sudanin siirtymistä demokratiaan antamaan periksi.
 Myös Afrikan unionin, YK:n ja EU:n edustajat ovat tuominneet kaappauksen.
 – Laittomasti pidätetyt maan johtajat on vapautettava välittömästi, YK:n lausunnossa sanotaan.
 Korjaus 25.10. klo 13.44: EU:n edustajan sukunimi on Borrell, ei Borell.

Sudaniin julistettiin hätätila – sotilaat vangitsivat varhain maanantaina maan siviilijohdon


Puuteollisuusyhtiö Binderholzs Nordic investoi yli 40 miljoonaa euroa Lieksan sahan jalostuskapasiteetin kasvattamiseen. Yhtiö kertoo investoivansa seuraavan kahden vuoden aikana uuteen höylälaitokseen, lämpöpuulaitokseen ja sahatavaran kuivauskapasiteetin lisäämiseen.
 Binderholzin kokonaisinvestointi Lieksan ja Nurmeksen toiminnan kehittämiseen nousee uusien jatkojalostuslaitosten myötä 90 miljoonaan euroon, yhtiö kertoo tiedotteessaan.
 Uudet investoinnit nostavat Lieksan sahan höylätuotteiden ja liimapuupalkin jalostuskapasiteetin 360 000 tuhanteen kuutioon. Tällä hetkellä yhtiö jatkojalostaa puutavaraa vuodessa 150 000 kuutiota. Kokonaistuotannosta menee vientiin yli 90 prosenttia.
 Investointiohjelman on määrä kasvattaa myös sahausmäärää ja yhtiön liikevaihtoa merkittävästi.
 Binderholz tulee uuden tuotannon käynnistyttyä työllistämään Lieksassa ja Nurmeksessa 35 uutta työntekijää. Rakennustyön aikaiset työvoimavaikutukset ovat useita kymmeniä henkilötyövuosia seuraavan kahden vuoden aikana.
 Binderholz työllistää tällä hetkellä Pohjois-Karjalassa noin 300 työntekijää.
 Investoinnit tulevat vaikuttamaan myös aluetalouteen. Ensi vuonna yhtiö tulee käyttämään yli miljoona kuutiota paikallista kuusi- ja mäntytukkia.
 Yhtiö arvioi mekaanisesti jalostetun CO2-neutraalin puun käytön ja rakentamisen lisääntyvän. Kysyntään vastatakseen Binderholz-konserni investoi kapasiteetin kasvattamiseen ja jatkojalostuksen lisäämiseen.
 Lue lisää:
 Binderholz on sopinut kaupoista Britannian suurimman sahateollisuusyhtiön kanssa
 Binderholz Nordic rakentaa Nurmekseen uuden tasaamolaitoksen ja investoi tuotannon kasvattamiseen
 Lisää Pohjois-Karjalan uutisia  Yle Areenassa . Kuuntele, katsele ja lue, mitä lähelläsi tapahtuu.

Binderholz Nordic investoi 40 miljoonaa euroa Lieksan sahalla – Pohjois-Karjalaan luvassa kymmeniä uusia työpaikkoja


Summary: Länsi-Uudenmaan käräjäoikeus tuomitsi miehen noin vuoden ehdolliseen vankeusrangaistukseen seksuaalisesta hyväksikäytöstä. Oikeuden mukaan mies oli käyttänyt hyväkseen uhrin kypsymättömyyttä, haavoittuvaa asemaa ja omaa valta-asemaansa.

Länsi-Uudenmaan käräjäoikeus antoi tänään tuomion tapauksesta, jossa koulukodin ohjaajana toiminut mies oli käyttänyt seksuaalisesti hyväkseen koulukotiin sijoitettua tyttöä useita kertoja vuonna 2019.
 Käräjäoikeus tuomitsi miehen 16-vuotiaan tytön seksuaalisesta hyväksikäytöstä yhden vuoden ja yhden kuukauden mittaiseen ehdolliseen vankeusrangaistukseen. Mies oli teon aikaan 48-vuotias.
 Teoissa oli kysymys seksuaalisten viestien lähettämisestä ja tytön intiimialueen koskettamisesta housujen päältä. Koskettaminen tapahtui miehen ja tytön yksityisellä retkellä Linnanmäelle. Teko saanut tytön paniikin valtaan, ja hän oli perääntynyt tilanteesta.
 Mies kiisti käyttäneensä tyttöä hyväkseen. Miehen mukaan hän oli osunut tytön haaroihin kädellään vahingossa. Miehen mukaan tyttö ei ollut hänen valvontansa alla, vaan hänen tehtävänsä oli valvoa toista ryhmää.
 Oikeuden mukaan mies oli kuitenkin ollut auktoriteettiasemassa tyttöön nähden. Uhri on pitänyt miestä tukihenkilönään ja kokenut tämän isähahmoksi. Oikeuden mukaan miehellä oli luottamuksellinen ja erityinen asema tytön elämässä.
 Aikuisen vedettävä kanssakäymisen rajat
 Oikeus arvioi uhrilla olleen olennaisesti miestä heikommat mahdollisuudet päättää seksuaalisesta käytöksestään, koska mies oli häntä 32 vuotta vanhempi. Koulukodin johtaja oli jo aiemmin puhunut miehelle siitä, miten käyttäydytään tilanteissa, joissa nuori on ihastunut ohjaajaan. Tuolloin miehen teot eivät olleet vielä tulleet ilmi.
 Oikeus muistuttaa tuomiossa, että nuorella on oikeus ihastumiseen. Aikuisen tehtävä on pitää käytös asiallisena. Oikeuden mukaan lastensuojelulaitokseen sijoitetut lapset ovat lähtökohtaisesti haavoittuvassa asemassa. Miehen olisi aikuisena pitänyt vetää asialliset kanssakäymisen rajat, kun hän havaitsi tytön ihastuneen itseensä.
 Oikeuden mukaan seksuaalisissa viesteissä aloitteita tehnyt mies oli käyttänyt uhrin ihastumista hyväkseen tyydyttääkseen omia seksuaalisia halujaan. Miehen teot olivat olennaisesti loukanneet tytön seksuaalista itsemääräämisoikeutta.
 Ehdollisen vankeustuomion lisäksi oikeus määräsi miehen maksamaan uhrille 1 800 euroa korvauksia kärsimyksestä sekä 1 000 euroa tilapäisestä psyykkisestä haitasta.
 Tuomio ei lainvoimainen. Siitä voi valittaa hovioikeuteen.
 Lisää aiheesta:
 Ihailun hakeminen kuuluu nuoren kasvuun – tytöt ja nuoret naiset eivät ole somessa tyrkyllä aikuisille ja siksi häirintään pitää puuttua
 Yle selvitti: Lasten seksuaalinen hyväksikäyttö somessa on hälyttävän yleistä – mitä se tarkoittaa ja miten ongelmaa voidaan torjua?
 Rikosuhritutkimukset: Lapset kokevat seksuaalista väkivaltaa vähemmän kuin ennen ja teot ovat lieventyneet

Koulukodin viisikymppinen työntekijä käytti 16-vuotiasta tyttöä seksuaalisesti hyväkseen – teko tapahtui yksityisretkellä Linnanmäelle


Summary: Presidentin kanslia kertoi vierailusta medialle maanantaina Niinistön ja Naton pääsihteeri Jens Stoltenbergin lehdistötilaisuuden jälkeen.

Presidentti  Sauli Niinistö  tapaa Venäjän presidentin  Vladimir Putinin  työvierailulla Moskovassa perjantaina.
 Presidentin kansliasta kerrottiin medialle asiasta maanantaina Niinistön ja Naton pääsihteerin  Jens Stoltenbergin  lehdistötilaisuuden jälkeen.
 Stoltenberg sanoi tilaisuudessa, että Suomen keskusteluyhteys Venäjän kanssa voi auttaa myös Natoa parantamaan suhteitaan Venäjään.
 Niinistö ja Putin käyvät viralliset keskustelut Kremlissä. Presidentin kanslian julkaiseman tiedotteen mukaan aiheina ovat Suomen ja Venäjän kahdenväliset suhteet sekä alueelliset ja kansainväliset kysymykset.
 Aiemmin myös Venäjän valtion uutistoimisto Tass kertoi Niinistön vierailusta Moskovaan.
 Presidentit tapasivat edellisen kerran elokuussa 2019 Putinin vieraillessa Suomessa.

Niinistö tapaa Putinin perjantaina Moskovassa


Summary: Yli 50-vuotiaiden parisuhteet ovat moninaisempia kuin kolme vuosikymmentä sitten. Miehet elävät aiempaa pidempään ja naiset ovat harvemmin leskiä. Myös eroja ja uusia suhteita on aiempaa enemmän.

Espoolaiset  Juhani Rahkonen , 70, ja  Eeva-Liisa Tanskala , 67, tapasivat ensimmäisen kerran tanssin pyörteissä Disco K-50 -tapahtumassa helmikuussa 2007. Rakkaus ei ehkä syntynyt ensi silmäyksellä, mutta ensi kerralla kuitenkin sovittiin, vähän vitsinäkin vielä, että jatketaan seuraavalla kerralla.
 – Siinä maaliskuun lopulla kun pääsi vauhtiin, niin sitten se oli menoa eikä nokitusta, ja tässä ollaan eikä yhtään kaduta, muistelee Juhani Rahkonen.
 – Aika nopeasti minä muutin, 2008 muutin tänne Juhanin luo asumaan. Kihloihin menimme pari vuotta siitä, ja kolme vuotta siitä naimisiin. Näin se on sitten mennyt, jatkaa Eeva-Liisa Tanskala.
 Sutjakasti sujui yhteenmuutto Juhaninkin mukaan, vaikka avioliittoa varten hän kyllä herrasmiehenä kysyi Eeva-Liisan isältä hänen tyttärensä kättä.
 – Oltiin kaukomailla kihlajaisissa. Pyysin puhelimitse kättä ja sain luvan. Ja sittenhän sinun entiset työkaverisi sanoivat, että menkää nyt naimisiin, te olette niin söpöjä, olisi niin somaa. Menkää naimisiin.
 – Että saataisiin kivat juhlat, Eeva-Liisa täydentää.
 Niinpä häät vietettiin sitten 2013.
 Harmaat erot ja liitot yleistyneet
 Rahkonen ja Tanskala ovat tilastojenkin valossa aika tyypillinen nykyinen suomalaispariskunta. Tänään maanantaina julkistettu Väestöliiton Perhebarometri selvitti yli 50-vuotiaiden parisuhteita.
 Perhebarometrin mukaan yli 50-vuotiaiden suhteet ovat moninaistuneet. Yli viisikymppiset suomalaiset solmivat aiempaa useammin uusia parisuhteita.
 Samalla "harmaita eroja" on yhä enemmän. Yli viisikymppisistä on tullut avioeronneisuuden moottoreita: siinä missä nuoremman väestön eroriski on pienentynyt, 50 vuotta täyttäneiden eronneisuus on moninkertaistunut 2010-luvulla.
 Kolmekymmentä vuotta sitten yli 50-vuotiaiden osuus avioeroista oli alle kymmenesosan. Nyt osuus on yhteensä lähes 30 prosenttia.
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 Varsinkin hiukan päälle viisikymppiset eroavat enemmän. 50–59-vuotiaiden miesten eronneisuus jopa ylitti koko väestön eronneisuuden 2010-luvulla.
 Suurin osa yli 50-vuotiaiden avioeroista koskee vieläkin ensimmäistä avioliittoa: miltei 70 prosenttia 50–59-vuotiaiden avioeroista ja yli 50 prosenttia 60–69-vuotiaiden avioeroista koski ensimmäistä liittoa.
 – Nykyään erotaan mutta myös solmitaan uusia suhteita herkemmin 50 ikävuoden jälkeen kuin vielä 90-luvulla. Parisuhdestatuksen vaihtelu on yli 50-vuotiailla tavallisempaa kuin se on aiemmin ollut, sanoo tutkija  Anna Erika Hägglund  Väestöliitosta.
 Arki on muuttunut 30 vuodessa
 Perhebarometristä selviää, että yhä useammalla vanhemmista naisista on nykyisin kumppani mukana arjessa. Se johtuu pitkälti siitä, että miesten elinikä on pidentynyt 30 viime vuoden aikana.
 Vielä 1990-luvulla 75–79-vuotiaista naisista yli 60 prosenttia oli leskiä. Nykyisin leskiä on vain vajaa kolmannes.
 Parisuhdemarkkinat ovat nykyisin paljon laajemmat yli 50-vuotiaille kuin mitä ne olivat aiemmin vaikka 1930-luvulla syntyneille.
 – Arki on hirveän erilaista nykyään, sanoo tutkija Hägglund.
 Ensimmäisiä avoliittoja solmitaan yhä useammin 50 ikävuoden jälkeen. Myöhemmällä iällä pariutuvat ja eroavat ovat kuitenkin useimmiten henkilöitä, joilla on useampia parisuhteita takanaan.
 Yli 50-vuotiaiden sinkkumarkkinat parantuneet
 Tutkimuksen mukaan varsinkin miehillä avo- tai avioliiton solmimiseen myöhemmällä iällä edesauttoi vauraus ja korkeampi koulutustaso. Ne ovat miehillä nouseet kolmessa vuosikymmenessä. Lisäksi yli viisikymppiset suomalaiset ovat nykyisin terveempiä.
 – Siten yli viisikymppisten mahdollisuutensa sekä erota että myös pariutua uudelleen ovat suuremmat. Ylipäänsä on myös ajallista muutosta: nykyään ollaan hyväksyvämpiä avioerojen ja uusien suhteiden suhteen, Hägglund sanoo.
 Yli 70-vuotiailla avioerot ovat yhä erittäin harvinaisia. Viisikymppisillä sen sijaan saattaa olla, että kun vielä elinvuosia voidaan olettaa olevan pitkästi edessä, mietitään parisuhdetta toisella tavalla.
 Eronneita siis on aikuisten sinkkumarkkinoilla tarjolla.
 Juhani ja Eeva-Liisa kantoivat hynttyyt yhteen melko nopeasti tapaamisen jälkeen. He sanovat olevansa onnekkaita toisensa löydettyään.  Janne Lindroos / Yle
 Eeva-Liisa ja Juhani sanovat, että eivät varsinaisesti olleet diskossa parisuhdetta hakemassa. Tapaaminen oli ihan sattumaa.
 Juhani nauraa, että Eeva-Liisan helmoissa roikkujia kyllä oli. Sitten hän vakavoituu:
 – Paljon on yksineläjiä. Kolmekymppisistä ylöspäin kaipaavat toista, mutta mistä löytäisi. Usein on ollut tästä puhetta, että meilläkin tuttavapiirissa…
 – Upeita naisia olisi vapaina, Eeva-Liisa jatkaa.
 – Naisia on, ylen määrin. Kunhan mies kestää tolpillaan ja kävelee, kyllä naisen aina löytää. Se on epäsuhde, iän ja vuosien mukaan se kärjistyy, Juhani täydentää.
 Myös tilastojen valossa parisuhteen muodostaminen suosii hieman enemmän miehiä. Yli 50-vuotiaat miehet solmivat uusia liittoja yli 50-vuotiaita naisia enemmän.
 Hägglundin mukaan voi olla niin, että viisikymppiset miehet löytävät hieman nuorempia puolisoita. Suomessa valtaosassa parisuhteita ikäero on kuitenkin varsin maltillinen.
 Naiset voivat myös arvostaa vapauttaan
 Toisaalta ikäntyvät naiset voivat myös itse arvostaa vapauttaan enemmän. Siksi sinkkuus tai seurustelusuhde voi olla monille myös mieluisa vaihtoehto.
 – Naiset eivät niin välttämättä halua asua yhdessä. Sitä yleensä selitetään sillä, että koti- ja hoivatyöt kasautuvat niin paljon naisille, että jos siitä on päässyt eroon, sitä vapautta ei heti halua luopua, Hägglund paljastaa.
 Myös sosiaaliset suhteet ovat sukupuolten välillä erilaisia.
 – On lapset ja lapsenlapset ja omat rutiinit, joita ei haluta muuttaa. Ehkä naiset sitten panostavat lapsiinsa ja lapsenlapsiinsa tai ystävyyssuhteisiin. Tiedetään, että naisilla on usein enemmän verkostoja parisuhteiden ulkopuolella, Hägglund pohtii.
 Anna Erika Hägglund toivoo, että yli 50-vuotiaiden pari- ja perhesuhteista puhuttaisiin enemmän julkisessa keskustelussa. Hänen mukaansa julkinen puhe ikääntyvistä on usein aika kielteistä ja keskittyy esimerkiksi hoitosuhteeseen, sairauksiin tai eläkejärjestelmään. Hyvinvointiin vaikuttaa kuitenkin vahvasti perhe- ja parisuhteet. Janne Lindroos / Yle
 Nykyisin myös naisten toimeentulo on aiempia vuosia korkeampi, joten se mahdollistaa itsenäisemmän elämän. Epätyydyttävästä parisuhteesta on helpompi lähteä, jos toimeentulo ei ole uhattuna.
 Myös Juhanilla ja Eeva-Liisalla on kummallakin takanaan vuosikymmenten mittainen aiempi avioliitto. Kummallakin on edellisestä suhteestaan aikuinen tytär.
 Tyttäret olivat kuulemma hieman mustasukkaisia suhteen vuoksi alussa, mutta sittemmin havaitsivat, miten Eeva-Liisa ja Juhani nauttivat toistensa seurasta.
 Eeva-Liisalle ja Juhanille suhteen liima on arjen jakaminen. Sujuva arki ja yhteiset harrastukset pitävät yhdessä.  Janne Lindroos / Yle
 Pariskunnan pitää yhdessä harrastukset: se tanssiminen, kunhan koronalta vaan pääsisi, sekä esimerkiksi lenkkeily ja mökkeily. Mutta ennen kaikkea helppo arki.
 – Sellainen leppoisa sujuva arki. Ettei tarvitse mitään pingottaa ja jännittää. Yhteinen arki sujuu. Vaikka ollaan todella paljonkin tässä yhdessä viime vuosina oltu, Juhani sanoo.
 – Molemmat ovat sellaisia tekeviä. Meillä on vähän sellainen samanlainen vauhti molemmilla, Eeva-Liisa jatkaa.
 Parasta suhteessa on heidän mielestään juuri se, että on hyvä olla toisen kanssa. Kotona on ihana olla. Läheisyys ja luottamus ovat tärkeitä.
 Yli 50-vuotiaat ovatkin pääsääntöisesti tyytyväisiä parisuhteisiinsa. Se myös Perhebarometrin aineistona käytetystä Share-kyselystä, johon vastasi noin 1 300 yli 50-vuotiasta parisuhteessa olevaa suomalaista.
 Kyselyyn vastanneiden mukaan useampi kuin joka toinen avoliitossa, avioliitossa tai seurustelusuhteessa elävä yli 50-vuotias suomalainen on täysin samaa mieltä siitä, että puoliso ja hän rakastavat toisiaan ja että pariskunta kuuluu yhteen.
 Yli 90 prosenttia on ainakin jokseenkin samaa mieltä näistä väitteistä.
 Seksi aiheuttaa eniten riitoja
 Vähiten tyytyväisiä ollaan fyysisen läheisyyden määrään, keskinäisen ilmaisun tapaan ja yhteiseen ajanviettoon. Joka neljäs 50 vuotta täyttänyt vastaajista on tyytymätön fyysisen läheisyyden määrään parisuhteessaan.
 Yleisin riidan aihe yli 50-vuotiailla pariskunnilla onkin seksi.
 Noin kolmannes vastaajista kertoo riitelevänsä seksistä omassa parisuhteessaan ainakin joskus. Toiseksi yleisin riidanaihe koskee arjen sujuvuutta: kotitöitä, rahaa ja vapaa-ajan viettoa, joista riitelee noin joka neljäs. Alkoholin ja päihteiden käytöstä riidellään joskus tai usein noin joka viidennessä parisuhteessa.
 Tutkija Anna Erika Hägglundin mukaan riidat eivät kuitenkaan ole yhteydessä eroaikeisiin. Riidat ovat yleisiä myös ikääntyvien parisuhteessa, mutta eroihin ne johtavat harvoin.
 – Kaksi kolmesta riitelee ainakin joskus jostain. Jotka eivät riidelleet koskaan, heitä oli alle kymmenen prosenttia, Hägglund sanoo.
 Eeva-Liisa ja Juhani kuuluvat juuri siihen pieneen porukkaan, jotka eivät hirveästi riitele.
 – Emmehän me riitele oikeastaan. Totta kai olemme eri mieltä asioista ja on paljonkin asioita joista olemme ihan eri linjoilla, mutta ne ovat vain sitten niitä asioita, Eeva-Liisa arvioi.
 Parisuhde parantaa elämänlaatua
 Tutkimuksen mukaan parisuhteessa elävät yli 50-vuotiaat ovat yleensä tyytyväisempiä elämäänsä ja kokevat terveytensä paremmaksi kuin ihmiset, jotka eivät elä parisuhteessa.
 Eeva-Liisa ja Juhani sanovat olevansa onnekkaita, kun ovat löytäneet toisensa.
 – Molemmat pärjäisivät varmaan ihan hyvin yksinkin. Mutta kyllä se vaan on kivaa se toisen läheisyys. Ja totta kai, kun ikää tulee, se turva toisesta on kanssa tosi tärkeä juttu, Eeva-Liisa sanoo.
 Aiheesta aiemmin:
 Yli viisikymppiset parit elävät sovussa ongelmista huolimatta – eniten ristiriitoja tulee seksielämästä

Diskotanssi pyöritti Eeva-Liisan ja Juhanin avioon asti, "se oli menoa eikä nokitusta" – yhä useammat yli 50-vuotiaat pariutuvat uudelleen


Summary: Hollywood-tähti Alec Baldwinin vahingossa surmaamaa kuvaajaa muisteltiin New Mexicossa. Poliisi jatkaa onnettomuuden tutkintaa.

Kuolemaan johtaneen elokuvaonnettomuuden apulaisohjaaja oli ollut valituksen kohteena jo aiemmin. Tutkinnan mukaan apulaisohjaaja antoi  Alec Baldwinille  aseen, joka surmasi kuvaajan  Rust -elokuvan kuvauspaikalla.
 Elokuvan tekemiseen osallistunut räjähtävien aineiden asiantuntija  Maggie Goll  oli antanut lausunnon, jossa hän esittää huolensa apulaisohjaajan käytöksestä. Gollin mukaan apulaisohjaaja suhtautui piittaamattomasti turvallisuusmääräyksiin jo  Into the Dark  -sarjan tuotannossa vuonna 2019.
 Asiasta kertoo uutistoimisto AP, joka ei tavoittanut apulaisohjaaja kommentoimaan tietoja.
 Goll sanoo, että onnettomuus tuo päivänvaloon elokuvateollisuuden laajemmat turvallisuusongelmat. Hänen mukaansa turvallisuusasiat ovat myös keskeinen osa neuvotteluissa, joita parhaillaan käydään elokuva- ja tv-työntekijöiden ammattiliiton ja suurimpien tuottajien välillä.
 – Kyse ei ole yhden ihmisen virheestä. On kyse isommasta turvallisuudesta kuvauksissa ja siitä, mihin tässä kulttuurissa oikein pyrimme, Goll sanoo.
 Rust-elokuvan kuvauksissa kerrotaan olleen muitakin ongelmia. Työntekijät ovat olleet tyytymättömiä muun muassa pitkiin työpäiviin.
 Alec Baldwin laukaisi viime torstaina kuvauksissa rekvisiitta-aseen, joka surmasi kuvaaja  Halyna Hutchinsin  ja haavoitti vieressä seisonutta ohjaaja  Joel Souzaa .
 Toisin kuin oli tarkoitus, Baldwinin käyttämässä aseessa oli oikea luoti.
 Oikeusraporttien mukaan ase oli yksi kolmesta aseesta, jotka tuliaseiden asiantuntija, "asemestari", oli asettanut käytettäväksi kuvauspaikalla. Apulaisohjaaja valitsi aseen ja ojensi sen Baldwinille, ilmoittaen, että ase on "kylmä" eli lataamaton, mutta niin ei kuitenkaan ollut.
 Hutchinsia muistettiin seremoniassa lauantaina
 Onnettomuudessa kuollutta 42-vuotiasta Hutchinsia muistettiin kynttiläseremoniassa Albuquerquessa New Mexicossa viikonloppuna.
 – Hän oli niin dynaaminen. Se, että tällaista tapahtuu, järkyttää meitä kaikkia. Taustatyöntekijöitä, avustajia ja näyttelijöitä, sanoi tilaisuuteen osallistunut elokuvatyöntekijä  Sandie Kay .
 63-vuotias Alec Baldwin on itse kuvannut turmaa traumaattiseksi onnettomuudeksi.
 Baldwin on yksi lännenelokuva Rustin tuottajista. Elokuvan tuotantoyhtiö ei ole kommentoinut onnettomuutta.
 Myös vaatimukset tuliaseiden kieltämiseksi elokuvista ovat kasvaneet. Sunnuntaihin mennessä vetoomuksen asian puolesta oli allekirjoittanut 18 000 ihmistä.
 – Tapahtuma on karu muistutus aseturvallisuudesta kuvauksissa. Kannatan oikeiden aseiden kieltämistä kuvauspaikalta, jos se vain on mahdollista. Lisäksi on varmistettava ainakin kahdesti, että ase ei ole ladattu. Kahden ihmisen olisi hyvä tarkistaa se ennen kuin asetta edes annetaan näyttelijälle, sanoi muistotilaisuuteen osallistunut  Cheryl Lowe .
 Poliisi jatkaa onnettomuuden tutkintaa.
 Aiemmin aiheesta kerrottua:
 Kuvaaja kuoli lännenelokuvan kuvauksissa Yhdysvalloissa – aseen laukaissut näyttelijä Alec Baldwin: "Sydämeni on murtunut"
 Elokuvaturman tutkinta: Näyttelijä Baldwinin aseessa oli oikea luoti

Räjähde-ekspertti varoitti turmaelokuvan apulaisohjaajan käytöksestä jo kaksi vuotta sitten – ala vaatii oikeiden aseiden kieltoa kuvauksista


Summary: Arkea maailmalta:  Ihmiset ruokkivat eläimiä, jotka ilmastonmuutos ja asutuksen leviäminen ovat ajaneet kaupunkiin.

BARCELONA . Tavallinen arki-ilta naapurustossani: kello lähestyy kymmentä ja ihmiset nauttivat tapaksista terasseilla.
 Juttelen muiden koiranulkoiluttajien kanssa puistossa, kun pensaan takaa ilmestyy tuttu hahmo. Villisika pesueineen on saapunut illalliselle koirapuiston kupeeseen.
 – Täsmällisesti kuin britit, vitsailee naapuri ja lähtee taluttamaan koiraansa kotia kohti.
 Barcelonassa villisioista on tullut entistä tavallisempi näky.
 Edellisvuonna niitä arvioitiin elävän kaupunkia ympäröivillä vuorilla noin 1 500, nyt asiantuntijat uskovat populaation kasvaneen merkittävästi.
 Tänä kesänä villisikahyökkäyksistä tehtyjen ilmoitusten määrä kolminkertaistui viime vuoteen verrattuna.
 Saman sai  huomata myös melkein naapurini, Barcelonassa asuva poptähti  Shakira , joka kertoi taannoin sosiaalisessa mediassa joutuneensa villisikojen piirittämäksi.
 Kolumbialaislaulajan mukaan villisiat  olivat varastaneet hänen laukkunsa.  Shakiran päivitys nosti Barcelonan villisiat jälleen otsikoihin.
 Myös omassa naapurustossani jotkut puhuvat aggressiivisista villisioista, mutta monien mielestä eläimet vaikuttavat olevan lähinnä söpöjä. Siksi ihmiset myös ruokkivat niitä kielloista huolimatta.
 Metsästyslupia on viime vuosina yritetty lisätä, mutta eläinaktivistit ja monet kaupunkilaiset vastustavat sikojen tappamista.
 He ovat yrittäneet estää poliisia ottamasta eläimiä kiinni ja  vaativat kantojen rajoittamista ehkäisyruiskeilla.
 Poliisien haavista ne päätyivät hautausmaalle – tai tunkiolle.
 Kaupungin mukaan eläimet tapetaan eettisesti nukuttamalla ne ensin.
 Katso videolta, kuinka poliisi virittää verkkoja villisioille Barcelonan keskustassa:

 Villisikaongelmaan  on yritetty etsiä ratkaisua myös muissa Euroopan suurkaupungeissa, kuten Roomassa, jonne  ne ovat levinneet muun muassa huonon jätehuollon seurauksena.
 Barcelonan pormestari  Ada Colau  on tunnettu eläintenoikeuksien puolustaja ja hänelle kysymys villisikojen kohtalosta on kiusallinen.
 Neljä vuotta sitten kaupunki suunnitteli viillisikanaaraiden sterilointia, mutta toistaiseksi suunnitelma on jäissä.
 Asiantuntijoiden mukaan suurimmalla osalla eläimistä on E-hepatiitti, jonka pelätään tarttuvan ihmisiin.
 Villisikojen sopeutumiskyky ja levinneisyys ovat uhka muille lajeille ja viljelymaille. Suurin ongelma kaupungeissa ovat kuitenkin liikenneonnettomuudet
 Villisikakolarit ovat Espanjan vastine Suomen peura- ja hirvikolareille. Pelkästään Kataloniassa liikenteen seassa kulkevat villisiat aiheuttavat vuosittain tuhansia onnettomuuksia.  Onnettomuuksien määrä on kolminkertaistunut kymmenessä vuodessa.
 Siksi asiantuntijat kannattavat kantojen pienentämistä metsästyslupia lisäämällä.
 Villisikojen leviäminen  kaupunkialueelle on myös ilmastonmuutoksen seurausta.
 Mennyt kesä oli Kataloniassa sekä suuressa osassa Espanjaa yksi mittaushistorian kuumimmista ja kuivimmista. Kuivuus verotti myös villisikojen ravintoympyrää.
 Kun ruoka loppuu vuorilta, eläimet hakevat täydennystä kaupungista.
 Kotini lähistöllä olevan bensa-aseman roskiksista ne etsivät iltaisin hiukopalaa asiakkaista välittämättä.
 Siellä eläimiä ruokkivat myös ihmiset, joille niistä on tullut lemmikkejä.
 Lue myös :  Espanjan bilesaarelle Ibizalle pandemia toi rauhan, ja se kiinnostaa myös turisteja – bileet taukosivat, ainakin hetkeksi
 Ylen kirjeenvaihtajien ja avustajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa Italia: Yksin syöminen tuntuu Italiassa radikaalilta, mutta joskus huomiota ei jaksaisi Pakistan: Pakistanilainen liikenne hirvitti suomalaisena naisena, kunnes opin paikallisen ajotyylin Kenia: Keniassa monet köyhät epäilevät koronarokotteita – eivät usko hallituksen jakavan kunnon rokotteita ilmaiseksi Yhdysvallat: Olen suomalainen Amerikassa, enkä totu tippien antamiseen

Shakira joutui Barcelonassa villisikahyökkäyksen uhriksi – nyt kaupungissa mietitään, mitä kadut vallanneille eläimille pitäisi tehdä


Summary: Viime talvena konkurssiin menneen Omatalon toimintaa jatkamaan perustettu Puutalo Oy ryhtyy lähiviikkoina myymään talopaketteja ensi vuodelle. Työntekijöitä on alkuvaiheessa noin 30.

Rakennusten tai niiden osien rakentaminen

Talopakettivalmistus Sonkajärvellä suuntaa jatkossa tuotantoaan täysin muuttovalmiisiin taloihin.
 Viime talvena  konkurssiin  menneen Omatalon  toimintaa jatkamaan  perustetun uuden yhtiön Puutalo Oy:n tuleva toimitusjohtaja  Pauli Moilanen  kertoo, että jo nyt puolet myydyistä taloista myydään muuttovalmiina.
 – Perinteiset suur- ja pienelementit ovat pienenevä markkina. Meidänkin on lähdettävä mukaan muuttovalmiiden pakettien valmistukseen. Tarkkaa konseptia mietimme vielä, sanoo Moilanen.
 Esimerkiksi yksittäisten talonrakennusprojektien hallinta on hankalaa ja tätä uudessa yrityksessä pohditaan parhaillaan tarkemmin.
 Omatalon brändi aiotaan pitää kuitenkin voimassa. Moilanen muistuttaa, että pohjat ja perustat ovat hyviä. Liiketoimintaa käynnistellään varovaisesti.
 Työntekijöitä tulee alkuvaiheessa olemaan noin 30 ja jo nyt avainhenkilöt ovat olemassa. Omatalo työllisti konkurssihetkellä tammikuussa 75 työntekijää.
 – Tiedämme, että vanhoilla työntekijöillä on halukkuutta palata töihin. Tätä ryhdymme nyt tarkemmin selvittelemään.
 Tuleva toimitusjohtaja uskoo puun hinnannousun tasaantumiseen
 Uusi yritys on yläsavolais-kainuulainen ja sen omistajista puolet ovat kajaanilaisia. Osakkaana on useita tahoja, mutta kaikkia ei toistaiseksi ole julkistettu.
 – Minulla on ollut alusta lähtien kova usko tähän ja se vahvistui kevään ja kesän aikana. Uskon, että tämä saadaan kannattamaan, toteaa Moilanen.
 Puutalo Oy:n myyntiä on tarkoitus käynnistellä lähiviikkojen aikana. Kauppaa tehdään ensi vuoteen ja ensi kesään.
 Puun hinta  on tänä vuonna noussut rajusti, mutta Moilanen uskoo tilanteen tasaantuvan.
 – Se on selvä, että hinnat joudutaan viemään talopaketteihin ja se vaikuttaa ostajiin. Kyllä se väkisellä tasaantuu, koska ostajat loppuvat liian kalliiseen hintaan.
 Myös tulevien vuosien investointeja on Moilasen mukaan hahmoteltu. Ne ovat 2–3 vuoden päähän, jolloin myös työntekijämäärän arvioidaan kasvavan entiselleen tai jopa suuremmaksi.
 Lue lisää:
 Omatalon konkurssipesä on saanut Sonkajärven talotehtaan ostosta runsaasti yhteydenottoja
 "Me luulimme, että hyvin menee", sanoo Omatalon pääluottamusmies – tappiolliset vuodet vaivasivat talovalmistajaa ja korona sinetöi kohtalon

Talotehdas Omatalon jatkaja aikoo satsata muuttovalmiiden talojen valmistukseen – puun hinnalla on suora vaikutus talopakettien hintoihin


Summary: Törkeästä raiskauksesta tänään tuomittu hoitaja oli mennyt vaikeasti vammaisen naisen huoneeseen kahtena peräkkäisenä yönä ja raiskannut tämän. Uhri ei ollut kyennyt puolustautumaan mitenkään sairautensa vuoksi.

Helsingin käräjäoikeus tuomitsi tänään noin 30-vuotiaan miehen neljän vuoden ja yhdeksän kuukauden ehdottomaan vankeusrangaistukseen törkeästä raiskauksesta. Teko tapahtui vammaispalvelujen asumispalveluyksikössä Helsingissä.
 Tuomion mukaan asumispalveluyksikössä yöhoitajana työskennellyt mies oli raiskannut siellä asuneen fyysisesti täysin puolustuskyvyttömän, vaikeasti vammaisen naisen.
 Seksuaalirikokset olivat tapahtuneet kahtena peräkkäisenä yönä toukokuun lopussa 2021. Tuomion mukaan mies oli mennyt uhrin asuntoon monta kertaa. Mies oli ollut sukupuoliyhteydessä uhriin sormillaan useita kertoja ja peniksellään yhden kerran.
 Uhri ei kykene sairautensa vuoksi juuri liikkumaan tai puhumaan ymmärrettävästi. Uhri oli ollut hereillä ja havainnut häneen kohdistuneet teot, mutta hän ei ollut voinut puolustautua mitenkään tai huutaa apua.
 Uhri oli kertonut tapahtumista jälkimmäisen yön jälkeen hoitopaikan toiselle työntekijälle, joka oli ilmoittanut asiasta poliisille. Esitutkinnassa uhrin lakanasta löytyi tuomitun siemennestettä ja DNA:ta.
 Uhria kuultiin esitutkinnassa kirjain- ja numerotauluja käyttämällä. Niiden avulla hän pystyi kertomaan tapahtumista viranomaisille puheentuoton vaikeuksista huolimatta. Kertomus syntyi kirjain kirjaimelta uhrin katseen suuntaa, äänteitä ja ilmeitä tulkitsemalla.
 Mies kiisti raiskauksen, mutta oikeus ei pitänyt hänen versiotaan tapahtumista uskottavana.
 Käräjäoikeus katsoo tekotavan olleen poikkeuksellisen julma
 Käräjäoikeuden mukaan raiskausrikos oli törkeä, sillä sen tekotapa oli poikkeuksellisen julma rikoksen kohdistuessa täysin puolustuskyvyttömään uhriin. Tekoa oli pidettävä törkeänä myös, koska tuomittu oli raiskannut naisen useita kertoja kahden yön aikana ja käyttänyt hyväkseen asemaansa hoitajana.
 Vankeustuomion lisäksi mies velvoitettiin maksamaan uhrille korvauksia teon aiheuttamasta psyykkisen terveyden häiriöstä ja kärsimyksestä yhteensä 13 000 euroa.
 Poliisi  tiedotti  rikosepäilystä kesäkuun alussa. Mies vangittiin keskiviikkona 2. kesäkuuta todennäköisin syin epäiltynä törkeästä raiskauksesta. Hän on pysynyt vangittuna siitä saakka.
 Tuomio ei ole lainvoimainen, vaan siitä voi valittaa hovioikeuteen. Yle ei julkaise tuomitun nimeä uhrin suojelemiseksi.
 Ylen tiedot: Asumispalveluyksikössä ei muita uhreja
 Ylen saamien tietojen mukaan viranomaiset selvittivät tapauksen myötä myös sitä, oliko asumispalvelyksikössä syytä epäillä tapahtuneen vastaavia tekoja muillekin asukkaille. Muita uhreja tai rikosepäilyjä ei kuitenkaan tullut ilmi.
 Yle ei julkaise kyseisen asumispalveluyksikön nimeä uhrin suojaamiseksi. Palveluyksiköstä kerrotaan, että tapauksen jälkeen uhrille, henkilökunnalle ja muille teosta järkyttyneille tarjottiin kriisiapua. Hoitajan työsuhde purettiin välittömästi rikosepäilyn tultua ilmi.
 – Tapaus on erityisen kamala, koska kyseessä on puolustuskyvytön, äärimmäisen herkkä ihminen, asumispalveluyksiköstä kommentoidaan.
 Palveluyksikössä on käyty läpi toimintatapoja vastaavan estämiseksi. Yksikössä on toimittu viranomaisten vaatimusten mukaisesti.
 On tavallista, että palveluyksikön asukkaiden luona voi käydä hoitaja yksin. Parityöskentely estäisi rikoksen mahdollisuuksia, mutta käytännössä se ei ole aina mahdollista. Videovalvonta puolestaan rikkoisi asukkaiden yksityisyyden suojaa.
 Työntekijöiden taustat ja pätevyys selvitetään aina ennen rekrytointia. Tuomittu on koulutukseltaan lähihoitaja. Valvira ei pidä rekisteriä lähihoitajien rikostuomioista, vaikka esimerkiksi sairaanhoitajista ja lääkäreistä sellaista pidetään.
 – On vaikeaa keksiä sataprosenttista keinoa vastaavan estämiseksi, mutta Valviran rekisteri voisi auttaa. Toki rikoksia voivat tehdä myös ensikertalaiset, yksiköstä todetaan.
 Lisää aiheesta:
 Poliisi epäilee 30-vuotiaan miehen raiskanneen puolustuskyvyttömän naisen useita kertoja asumispalveluyksikössä Helsingissä

Yöhoitaja raiskasi vaikeavammaisen potilaan asumispalveluyksikössä Helsingissä – tuomittiin lähes viideksi vuodeksi vankeuteen


Summary: Ilmakehän hiilidioksidipitoisuus oli tällä tasolla viimeksi 3–5 miljoonaa vuotta sitten, jolloin merenpinta oli ainakin kymmenen metriä korkeammalla.

Maapallon ilmakehän hiilidioksidipitoisuus kasvaa edelleen herkeämättä, vaikka viime vuonna hiilidioksidipäästöt pienenivätkin koronapandemian takia 5,6 prosenttia edellisvuodesta.
 Asia ilmenee Maailman ilmatieteen järjestön WMO:n julkaisemasta  kasvihuonekaasujen vuosiraportista .
 WMO toteaa raportissaan, että ilmastopäästöt kasvavat niin nopeasti, ettei tätä menoa Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteita kyetä täyttämään. Sopimuksessa asetettiin tavoitteeksi, ettei maapallon ilmasto lämpene enempää kuin 1,5 astetta verrattuna esiteollisen ajan ilmastoon. Tähän mennessä lämpötila on noussut jo 1,1 astetta.
 – Nykyisellä ilmastopäästöjen tahdilla näemme ilmaston lämpenevän vuosisadan loppuun mennessä selvästi enemmän kuin Pariisin sopimuksen tavoitteksi asetettiin, totesi WMO:n johtaja  Petteri Taalas  raportin julkistamistilaisuudessa.
 – Olemme kaukana oikealta polulta, Taalas jatkoi. Hänen mukaansa nykyisellä päästötahdilla lämpeneminen saattaa yltää jopa neljään asteeseen. Puolentoista asteen nousu aiheuttaa jo merkittäviä muutoksia maapallon oloihin, mutta muutokset olisivat tutkijoiden mukaan siedettäviä. Neljä astetta tuhoaisi laajalti eliöyhteisöjä.
 Ilmastossa on nyt 149 prosenttia enemmän hiilidioksidia kuin 1750-luvulla, ilmenee WMO:n raportista.
 – Edellisen kerran maapallon ilmaston CO2-pitoisuus oli tällä tasolla 3–5 miljoonaa vuotta sitten, mutta lämpötilat olivat 2–3 astetta korkeammat ja merenpinnat 10–20 metriä nykyistä korkeammalla, Taalas kertoi.
 Raportin huolestuttavimpia yksityiskohtia oli havainto, että Amazonin sademetsä on muuttumassa hiilidioksidin nielusta päästölähteeksi. Amazonin metsiä on hakattu niin paljon, etteivät ne enää ime itseensä hiilidioksidia, mutta paljastunut maanpinta on alkanut luovuttaa hiiltä ilmakehään.
 Amazonin alueen ilmasto on muuttunut niin, että ilmankosteus on aiempaa vähäisempi, mutta lämpötila korkeampi.
 Haluatko seurata tärkeimpiä uutisia ilmastokriisistä ja keinoista sen hillitsemiseksi? Avaa tästä seuranta-artikkeli!
 Hakkuutyömaa Amazonin alueella Brasiliassa. Alberto Cezar Araujo / EPA
 Pääpaino päästöjen vähentämisessä
 Brasilialainen toimittaja kysyi WMO:n tiedotustilaisuudessa Petteri Taalakselta, millaisen viestin WMO haluaa lähettää Brasilian johdolle.
 Taalaksen mukaan WMO:n tehtäviin ei kuulu yksittäisten maiden ohjeistaminen. Hän kehotti kaikkia miettimään, kumpi painaa enemmän; lyhytaikaiset taloudelliset edut vai pitkäaikaiset haitat ilmastolle ja luonnolle?
 Metsäala on vähentynyt Amazonin ohella myös maailman toiseksi suurimmassa sademetsässä, Kongojoen alueella Afrikassa. Sen sijaan Aasiassa ja pohjoisilla alueilla metsäala on hieman kasvanut ja hiilinielu voimistunut tehokkaan metsänhoidon ansiosta, Taalas huomautti.
 Hän painotti kuitenkin, että maapallon ilmaston kannalta olennaisinta on päästöjen vähentäminen. Ilmaston lämpenemisestä 86 prosenttia on seurausta fossiilisten polttoaineiden päästöistä ja vain 14 prosenttia metsänhakkuista.
 Hän muistutti myös, että päästöjen vähentämisen on sujuttava nopeasti. On merkkejä siitä, että suuret hiilinielut, kuten meret, ovat menettämässä kykyään ottaa talteen ilmakehän hiilidioksidia.
 Ilmaston lämpeneminen tulee myös jatkumaan vielä kymmeniä tai satoja vuosia, vaikka päästöt saataisiinkin nyt alas. Tämä johtuu siitä, että hiilidioksidi ja muut kasvihuonekaasut pysyvät ilmakehässä kymmeniä vuosia.
 Uusi tutkimus: Amazonin sademetsä tuottaa enemmän päästöjä kuin sitoo itseensä
 Amatsonin sademetsää ilmakuvassa. Alamy / All Over Press
 "Vähäisiä muutoksia ihmisten arkielämään"
 Petteri Taalaksen mukaan tekniset keinot päästöjen vähentämiseen ovat olemassa. Koronapandemia osoitti, että maailmalla on rahaakin riittävästi, jos sitä halutaan käyttää ilmaston pelastamiseen.
 Jos nämä keinot otettaisiin käyttöön ilmastonmuutoksen estämiseksi, ei se aiheuttaisi kovin suuria muutoksia ihmisten arkielämään, hän arveli.
 Sunnuntain alkaa YK:n ilmastohuippukokous Glasgow'ssa, Skotlannissa. Ilmastotutkijat toivovat, että viimeistään siellä maailman maat alkaisivat toden teolla panna toimeen uudistuksia, joilla päästöjä saataisiin vähennettyä.
 Nuoret kertovat, miten ilmastokriisi ratkeaa – Maija Kuivalainen edustaa Suomea YK:n kokouksessa Skotlannissa: "Oikeudenmukainen siirtymä, joka huomioi elinkeinot"
 – Maat ovat antaneet tähän mennessä paljon poliittisia lupauksia, mutta konkreettiset sitoumukset päästövähennyksiin ovat jääneet vähiin, Taalas huomautti.
 WMO:n tiedotustilaisuuden myönteinen uutinen on otsonikatoa aiheuttavien CFC-aineiden päästöjen väheneminen.
 Britannialla on "maailman parhaat" ilmastolupaukset – Glasgow’n ilmastokokouksen isäntämaan täytyy todistaa, että ne myös saavutetaan
 WMO:n pääsihteeri Petteri Taalas rauhoittelee ihmisten ilmastotuskaa: "Vain pieniä muutoksia arkielämäämme"

Ilmaston lämpeneminen pahenee edelleen – Ilmatieteen järjestö: Amazonin sademetsä muuttumassa päästölähteeksi laajojen hakkuiden takia


Summary: Ylen MOT:n selvitys kertoo, kuinka jotkut isännöintiyhtiöt saavat provisioita taloyhtiölle hankkimistaan palveluista. Isännöitsijän kaksoisrooli palvelunmyyjänä ja ostajana puhuttaa, kirjoittaa taloustoimittaja Heikki Valkama.

Kiinteistöjen välitys, isännöinti ja hoito

Varmaankin kaikki ulkomaiden turistikohteisiin matkustaneet ovat törmänneet ilmiöön: Taksikuski tai matkaopas ehdottaa, että poiketaanpa tuossa tuttavan kaupassa, kun se on kaupungin paras matkamuistomyymälä, josta saa hyvät alennukset.
 Todellisuudessa kauppa on paikka, josta taksikuski saa provisioita jokaisesta ostoksesta, jonka turistit tekevät. Joskus kauppaan mennään puoliväkisin, halusi turisti sitä tai ei.
 Sama ilmiö toistuu ympäri maailmaa. Suomessakin.
 Ainakin vielä 1990-luvulla suomalaisen lasitehtaan liikkeessä opas sai lahjakortin, kun toi turistibussillisen asiakkaita kaupoille. Ja Helsingissäkin oli kauppoja, joissa maksettiin matkoppaalle suoraan seteleitä taskuun myynnin perusteella. Matkaoppaan etu oli (ja saattaa olla edelleen), että turisti viedään kauppaan, josta saa käteistä. Häviäjä on tietenkin turisti: ei häntä viedä parhaaseen, laadukkaimpaan tai edullisimpaan vaihtoehtoon, vaan sinne, jossa saa provisioita.
 Ilmiö tuli mieleen  Ylen MOT:n tämän päivän isännöintiuutisesta.
 MOT-toimituksen selvityksen mukaan isännöntialalla on sopimuksia, joissa on kirjattu palkkioita, joita maksetaan isännöitsijätoimistolle, kun tämä tekee hankintoja taloyhtiölle
 Uutisen mukaan esimerkiksi Kone on tarjonnut isännöintiyhtiöille provisiota hommista. Esiin tulleessa sopimuksessa todetaan, että Kone maksaa Realialle “neljän prosentin hankintapalkkion”. Isännöitsijälle luvattiin siis palkkio siitä, että se hankkii palvelun taloyhtiön rahoilla.
 Kone kertoo hyväksyttäneensä käytännön taloyhtiöiden hallituksilla ja myös luopuneensa siitä.
 L&T käyttää näistä maksujen palautuksista termiä “kickback”. Myös L&T kertoo, että se luopui palkkioista kahden kuukauden kampanjan jälkeen keväällä 2021.
 Kysymys kuuluu, että kun tarjolla on palkkio, haluaako isännöitsijä parhaan, laadukkaimman tai edullisimman vaihtoehton, vai sen, josta saa provisioita.
 Isännöintijän pitäisi toimia talohyhtiön hyväksi.
 MOT:n jutun perusteella jotkut isännöintitoimisto toimii kuin turistikohteiden helppoheikit. Rahaa on mennyt lähipiirin yhtiöille, ja herää kysymys, ohjaavatko provikat taloyhtiöille tehtäviä hankintoja.
 Tänä keväänä kilpailu- ja kuluttajaviranomaiset esittivät Isännöintiliiton ja kuuden isännöintialan yrityksen syyllistyneen valtakunnalliseen kartelliin, jonka  tavoitteena on nostaa hintoja.
 Useissa taloyhtiöiden hallituksissa isojen hankintojen hyväksyjinä on hallitus, joka koostuu tavallisista asukkaista, joiden osaaminen isännöinnin arvioinnissa tai hankinnoissa ei ole ammattimaista.
 Jo alkukesällä Ylen taloustoimituksen selvitys kertoi samaa: että Isännöitsijöillä on kaksoisrooli palvelumyyjänä ja ostajan  edunvalvojana kaihertaa taloyhtiöissä eri puolilla Suomea.
 Asunnoissa ja asunto-osakeyhtöissiä on suuri siivu tavallisten ihmisten omaisuutta.
 Miten voitaisiin pitää huolta siitä, että tätä omaisuutta ei kupattaisi?
 Juttua täydennetty 25.10. klo 18.25: Juttuun lisätty tieto siitä, että L&T luopui kickback-palkkioista keväällä 2021.
 Lue myös:
 KKV:n pääjohtaja suosittelee isännöintipalveluiden kilpailuttamista
 Yle selvitti: Isännöitsijöillä on kaksoisrooli palvelumyyjänä ja ostajan edunvalvojana, ja nyt se kaihertaa taloyhtiöissä eri puolilla Suomea
 Näin isännöitsijät rahastavat taloyhtiöitä – osa sopimuksista lähentelee professorin mukaan jopa lahjontaa

Analyysi: Kun puolueeton isännöitsijä saa taloyhtiön palvelusta provision, se toimii kuin turistirantojen helppoheikit


Summary: Kesän jälkeen tuhannet ihmiset ovat ylittäneet luvattomasti Puolan ja Valko-Venäjän rajan. EU:n mukaan Valko-Venäjä ohjaa siirtolaisia järjestelmällisesti unionin rajalla.

Puola lisää joukkojensa määrää Valko-Venäjän rajalla 10 000 sotilaaseen.
 Joukkoja kasvattamalla yritetään hillitä Valko-Venäjältä Puolaan tulevien siirtolaisten määrää. Päivittäin rajan yli pyrkii luvattomasti satoja ihmisiä, jotka ovat kotoisin muun muassa Afganistanista, Irakista, Syyriasta ja Afrikan maista.
 Kesän jälkeen tuhannet ihmiset ovat ylittäneet rajan ja päässeet Puolaan.
 Puola, Liettua ja Latvia syyttävät Valko-Venäjää ihmisten järjestelmällisestä ohjaamisesta maiden rajoille. Myös EU-komission mukaan Valko-Venäjä on ohjannut ja järjestänyt siirtolaisia unionin rajalle.
 Puolalaisia poliiseja Valko-Venäjän rajalla kuvattuna elokuun lopussa.  Artur Reszko / EPA
 Viikonloppuna rajalla puhkesi kahakoita
 Puola on lisännyt sotilaiden määrää rajalla jo aikaisemmin ja saanut osakseen syytöksiä siirtolaisten huonosta kohtelusta.
 Puolan puolustusministeri  Mariusz Błaszczakin  mukaan pian rajalla on jo 10 000 sotilasta. Maan rajavartiosto kertoo, että 60–70 siirtolaisen ryhmät pyrkivät viikonlopun aikana kahdesti väkisin rajan yli.
 Kaksi puolalaista sotilasta loukkaantui syntyneessä kahakassa. Toista sairaalahoitoon joutuneista sotilasta lyötiin kivellä kasvoihin. Molemmat sotilaat ovat päässeet pois sairaalasta.
 Latvialaiset sotilaat levittivät pikkilanka-aitaa Valko-Venäjän rajalle Kraslavan alueella syyskuun lopussa. Myös Liettua ja Puola ovat rakentaneet raja-aitaa Valko-Venäjän rajalle.  Valda Kalnina / EPA
 Puolan raja-alueella on poikkeustila
 Puola on julistanut raja-alueelle poikkeustilan ja aikoo rakentaa rajalle lisää aitaa.
 Toiminnallaan Valko-Venäjä yrittää painostaa EU:ta luopumaan sitä vastaan nostetuista pakotteista. Minsk on kiistänyt syytökset.
 Puolan viranomaiset ovat sanoneet, että siirtolaiset ovat maksaneet salakuljettajille jopa yli 10 000 euroa päästäkseen EU:n alueelle. Useimpien tavoitteena on päästä Puolan kautta Saksaan.
 Ihmisoikeusaktivistit ovat protestoineet Puolassa sitä vastaan, että rajan yli yrittäneitä, myös naisia ja lapsia, on työnnetty väkisin Valko-Venäjän puolella olevaan metsään. Useita ihmisiä on kuollut pyrkiessään Valko-Venäjältä EU:n alueelle.
 Puola yrittää järjestää yhdessä EU:n raja- ja merivartioviraston Frontexin kanssa palautuslentoja tulijoiden kotimaihin.
 Lisää aiheesta:
 Puolalaisäidit osoittivat tukeaan Valko-Venäjältä rajan yli pyrkiville – "Pelätkää Jumalaa, älkää pakolaisia"
 EU-maiden johtajat vaativat lisätoimia Valko-Venäjän siirtolaispainostukseen vastaamiseksi – Marin: "Emme voi olla sinisilmäisiä"
 Puola jatkaa poikkeustilaa Valko-Venäjän vastaisella rajalla – toimittajien tai avustusjärjestön pääsy alueelle pysyy kiellettynä
 Amnesty: Puola käännytti afganistanilaisia laittomasti Valko-Venäjälle
 Kriisi Puolan ja Valko-Venäjän rajalla kärjistyy: Neljä rajanylittäjää kuollut ja kymmeniä afganistanilaisia on ollut viikkoja jumissa ei-kenenkään-maalla

Puola lisää joukkojensa määrää Valko-Venäjän rajalla 10 000 sotilaaseen: Tavoitteena katkaista Valko-Venäjän masinoima siirtolaisten virta


Summary: Jos maksuja ei saada kuitatuksi tulevista opintorahoista, maksurästi siirretään ulosottoon, Kela varoittaa.

Kansaneläkelaitos kertoo lähettäneensä kaikkiaan noin 44 000 opiskelijalle karhukirjeen maksamattomasta terveydenhoitomaksusta.
 Kelan tiedotteen mukaan korkeakouluopiskelija saa maksumuistutuksen, jos hän on ilmoittautunut läsnä olevaksi viimeistään 30.9.2021, mutta ei ole maksanut terveydenhoitomaksua eräpäivään mennessä.
 Maksut rästiin jättäneet ovat vähemmistö opiskelijoiden joukossa, sillä noin 227 000 opiskelijaa maksoi maksun eräpäivään mennessä.
 Kela on nyt lähettänyt maksusta laistaneille maksumuistutuksen, johon on lisätty laissa säädetty 5 euron kiinteä viivästymismaksu. Jos opiskelija on maksanut maksun eräpäivän jälkeen, Kela lähettää maksukehotuksen pelkästä viivästymismaksusta.
 Jos opiskelija ei maksa terveydenhoitomaksua maksumuistutuksen jälkeenkään, Kela voi kuitata eli vähentää maksun ja viivästymismaksun opiskelijan opintorahasta ilman opiskelijan suostumusta.
 Kela kuittaa maksut opiskelijan saamasta joulukuun opintorahasta, jos maksun eräpäivä on ollut 30.9.2021. Jos opiskelija pyytää, maksu voidaan kuitata myös muusta Kelan maksamasta etuudesta.
 Jos maksua ei saada kuitattua opintorahasta, terveydenhoitomaksu siirretään lain perusteella ulosottoon.
 Maksujärjestelmä muuttui tänä vuonna
 Suuri maksumuistutusten määrä voi johtua opiskelijoiden terveydenhoitojärjestelmän laajennuksesta ja muutoksesta.
 Tammikuun alusta lähtien kaikki ylempää ja alempaa korkeakoulututkintoa suorittavat opiskelijat ovat olleet yhdenvertaisen terveydenhoidon piirissä. Aiemmin yliopisto-opiskelijoille tarkoitettu Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiön eli YTHS:n palvelut laajenivat myös ammattikorkeakouluopiskelijoille.
 Yliopisto-opiskelijoiden on pitänyt maksaa YTHS:n palveluista aiemminkin. He ovat tehneet sen ylioppilaskunnan jäsenmaksun yhteydessä samalla, kun ovat ilmoittautuneet läsnäolevaksi opiskelijaksi.
 Uudessa järjestelyssä maksun suorittaminen ei ole automaattista eikä Kela myöskään lähetä palvelusta laskua, vaan se on hoksattava maksaa erikseen. Terveydenhoitomaksu on 35,80 euroa lukukaudessa vuonna 2021.
 Oletko saanut karhukirjeen Kelalta? Voit keskustella aiheesta tiistaihin 26.10. klo 23:een asti.
 Lue myös :
 "Mukana oli kapinahenkeä" – Aleksi Segerman maksoi YTHS-laskun viimeisenä iltana, viidenneksellä opiskelijoista se venyi eräpäivän yli
 Korkeakouluopiskelijoiden terveydenhuolto on nyt yhden maksun takana: moni asia muuttuu, tässä lyhyet vastaukset askarruttaviin kysymyksiin

Kela karhuaa maksamattomia terveydenhoitomaksuja 44 000 opiskelijalta


Summary: Helsingin yliopiston tutkijakollegiumin johtaja ja Tampereen yliopiston kansainvälisen politiikan professori Tuomas Forsberg arvioi Naton suhteita Suomeen, Venäjään ja Kiinaan.

Mitä huomionarvoista Naton, Suomen ja muiden maiden suhteista sanottiin Naton pääsihteerin  Jens Stoltenbergin  ja Suomen presidentin  Sauli Niinistön   lehdistötilaisuudessa ? Yle kysyi asiantuntijalta.
 1. Naton ja Suomen suhteet
 Suomi pitää oveaan auki jäsenyydelle sotilasliitto Natossa, ja Nato pitää oveaan auki Suomelle, lehdistötilaisuudessa todettiin puolin ja toisin.
 – Ovet ovat auki, henki on hyvä ja kumppanuus on molempien etujen mukaista,  Tuomas Forsberg , Helsingin yliopiston tutkijakollegiumin johtaja ja Tampereen yliopiston kansainvälisen politiikan professori kiteyttää.
 – Eihän tässä ollut mitään muutosta. Se meni aivan käsikirjoituksen mukaan.
 Nato työstää parhaillaan uutta strategista konseptiaan, josta sovitaan Madridin-huippukokouksessa ensi vuonna. Stoltenberg sanoi uskovansa, että suhteet kumppanuusmaihin, Suomi mukaan lukien, voivat olla entistä tärkeämpiä uudessa konseptissa.
 Helsingin yliopiston tutkijakollegiuimin johtaja Tuomas Forsberg toteaa Suomen ja Naton suhteet hyviksi. Jouni Immonen / Yle
 2. Naton ja Venäjän suhteet
 Naton ja Venäjän suhteiden Stoltenberg kuvaili olevan heikoimmillaan sitten kylmän sodan päättymisen. Venäjä on lakkauttanut Nato-edustuntonsa Brysselissä ja sulkee Naton toimistot Moskovassa.
 – Jos vuoropuhelua ja yhteistyötä Naton ja Venäjän välillä ei ole, onko Suomella mahdollisuutta edistää, että sitä olisi enemmän? Rooli, joka Suomella voi olla, on aika marginaalinen, lähinnä viestinviejän rooli, Forsberg arvioi.
 Presidentti Sauli Niinistö on kuitenkin pitkään korostanut vuoropuhelun merkitystä Venäjän kanssa, ja Stoltenberg totesi, että Suomen vuoropuhelu Venäjän kanssa voi auttaa Naton ja Venäjän suhteessa.
 – Niinistö korostaa, että unissakävelyä tai konfliktin kärjistymistä ei saa tapahtua sen vuoksi, että kuvitellaan toisen olevan tekemässä jotakin, mitä se ei olekaan tekemässä, Forsberg huomauttaa.
 Naton nykyisessä strategisessa konseptissa Venäjää luonnehditaan strategiseksi kumppaniksi. Konsepti on kirjoitettu ennen kuin Venäjä miehitti Krimin niemimaan, Stoltenberg totesi lehdistötilaisuudessa.
 – Venäjää ei varmasti pidetä enää strategisena kumppanina, Forsberg sanoo.
 Uusi muotoilu Naton ja Venäjän suhteesta voisi olla potentiaalinen kumppani tai strateginen haaste, hän arvioi.
 3. Naton ja Kiinan suhteet
 Stoltenberg puhui Kiinasta lehdistötilaisuudessa laveasti ja totesi, että Kiina on noussut Naton agendalla. Se tulee näkymään uudessa strategisessa konseptissa.
 Hänen mukaansa Nato ei pidä Kiinaa vastustajana, mutta kylläkin haasteena.
 – Kiinan haaste eurooppalaisesta ja transatlanttisestA näkökulma ei ole niinkään sotilaallinen, vaan se koskee kriittistä infrastruktuuria, kybertilaa ja avaruutta, kuten Stoltebergkin muotoili, Forsberg sanoo.
 – Natossa on kasvanut tietoisuus, että Kiina ei ole toisella puolella maapalloa, vaan se on osa eurooppalaista ja transatlanttista turvallisuusjärjestystä. Tarpeettomia uhkakuvia ei kuitenkaan pidä luoda.
 Lue lisää:
 Jens Stoltenberg: Suomen vuoropuhelu Venäjän kanssa voi parantaa Naton ja Venäjän välisiä suhteita – Niinistö ja Naton pääsihteeri tapasivat Suomessa
 Professori: Suomi on Natolle "likeinen kumppani" – kansanedustajat Kulmuni, Harjanne ja Packalén kommentoivat Nato-optiota Ylen aamussa

Asiantuntija Suomen ja Naton suhteista: "Ovet ovat auki, henki on hyvä ja kumppanuus on molempien etujen mukaista"


Summary: Enersensen mukaan kaupan arvo on Pori Offshore Constructionsin nykyiseen liikevaihtoon nähden merkittävä. Enersense osti telakan osakekannan lokakuun alussa.

Enersense-konserniin kuuluva Pori Offshore Constructions Oy on tehnyt sopimuksen HaminaKotka Satama Oy:n kanssa ponttonin rakentamisesta.
 Mäntyluodon telakalla rakennetaan 610 tonnia painava ponttoni ja noin 200 tonnia painava ramppi. Valmistuttuaan ponttonia käytetään erityisesti ro-ro-alusten lastauksen ja purkamisen yhteydessä.
 Lomautettuja takaisin töihin
 Projektiin tarvittava työvoimamäärä on Mäntylodossa korkeimmillaan noin 80–90 henkilöä. Tällä hetkellä lomautettuja työntekijöitä kutsutaan takaisin töihin projektin edetessä.
 Työt alkavat välittömästi ja ponttonin on tarkoitus valmistua ensi kesänä.
 Enersense International  osti lokakuun alussa merituulivoimaan erikoistuneen Pori Offshore Constructions Oy:n osakekannan.
 HaminaKotka Satama Oy:n kanssa nyt tehty sopimus on Pori Offshore Constructionsin ensimmäinen sopimus osana Enersenseä.
 Lue lisää:
 Enersense osti Porin Mäntyluodon telakkayhtiön – telakkakiinteistö kaupungin omistukseen

Enersenselle ensimmäisen tilaus Porin Mäntyluodon telakalle – ponttoni Hamina-Kotkan satamaan


Summary: Tallink Siljalta kerrotaan, että matkustajamäärissä oli viime viikolla selkeää kasvua Etelä-Suomen syyslomien vuoksi. Vielä ei kuitenkaan olla korona-aikaa edeltävissä lukemissa.

Viron heikentynyt koronatilanne ei huolestuttanut laivamatkustajia Helsingin Länsisatamassa maanantaiaamuna.
 Kouvolalaiset  Pauliina  ja  Tommi Kainulainen  suuntasivat parin yön lomareissulle Tallinnaan. Matka on varattu noin kuukausi sitten. He eivät pelkää Tallinnan koronatilannetta.
 – Rokotukset kunnossa, ei pelota lähteä, Tommi Kainulainen toteaa.
 – Omasta toiminnasta kiinni, ei ole suunnitelmissa mitään erityistä ja teemme lyhyen reissun, Pauliina Kainulainen jatkaa.
 Risteilymatkustajat puolestaan eivät jää Tallinnaan pitkäksi aikaa.
 – Ei se koske minua tällä matkalla, kyseessä ainoastaan viiden tunnin reissu, sanoo helsinkiläinen  Pauli Virtanen .
 Virtanen käy Tallinnassa kolme neljä kertaa vuodessa. Hän kertoo saaneensa jo kaksi rokotetta ja käyttävänsä kasvomaskia ja käsidesiä. Ohjeistuksia ja neuvoja on hänestä tarjolla jo liikaakin.
 – Täytyy sanoa, että on tiettyä väsymystä. Ei jaksa enää syventyä kaikkeen, Virtanen toteaa.
 Virossa tilanne heikentynyt voimakkaasti, sairaalahoidossa yli 500
 Virossa otettiin maanantaina käyttöön uusia koronarajoituksia heikentyneen tautitilanteen vuoksi. Tavoitteena on hillitä tartuntojen määrää ja vähentää näin sairaaloiden kuormitusta.
 – Tilanne on vakava. Eilen oli 1 800 uutta koronavirustartuntaa. Kahden viikon ilmaantuvuusluku on kymmenkertainen Suomeen verrattuna, Suomen Viron-suurlähettiläs  Timo Kantola  kertoi Ylen Aamussa.
 Kantolan mukaan Virossa tilannetta on kuvailtu lähes katastrofiksi. Sairaaloissa oli maanantaina  516 koronapotilasta .
 Suomalaisia matkailijoita Kantola kehottaa tarkastamaan kulloisenkin tilanteen. Erityisesti hän varoittaa rokottamattomia.
 – Tartuntariski on suuri. Lisäksi rokottamattomat pääsevät huonommin julkisiin tiloihin, kuten näyttelyihin tai konsertteihin.
 "Tallinnassa hotelleissa ja ravintoloissa kysytään koronatodistuksia heti", kertoo Tallink Siljan viestintäjohtaja Marika Nöjd. Matti Myller / Yle
 Matkustajat pääsevät entiseen tapaan maihin, rajoituksia palveluissa
 Laivaan ja maihin Virossa matkustajat pääsevät samaan tapaan kuin aiemminkin. Kriteereinä ovat täysi rokotesarja, todistus sairastetusta koronasta tai negatiivinen testitulos. Viron päässä ovet eivät kuitenkaan aukene julkisiin tiloihin ilman koronapassia.
 – Viime viikolla oli selkeää kasvua, kun oli eteläsuomalaisten syysloma. Matkustajamäärissä ei kuitenkaan olla vielä korona-aikaa edeltävissä lukemissa, sanoo Tallink Siljan viestintäjohtaja  Marika Nöjd .
 Nöjdin mukaan varauksia tehdään tällä hetkellä hyvin viime tipassa. Nöjd itse kävi Tallinnassa viime viikolla.
 – Maahan pääsy Tallinnan päässä on edelleen hyvin helppoa terminaalissa, mutta hotelleissa ja ravintoloissa kysytään todistuksia heti.
 Koronapassi on ollut Virossa käytössä, mutta sen ehdot tiukentuivat. Koronatestaus ei enää riitä, vaan ainoastaan koronan sairastaneet ja rokotetut pääsevät sisään julkisiin tiloihin. Kasvomaskia vaaditaan muun muassa joukkoliikenteessä, elokuvissa ja teattereissa.
 Voit keskustella aiheesta tiistaihin 26. lokakuuta kello 23:een saakka.
 Juttua muokattu 25.10. klo 19.11: Viron sairaaloissa oli maanantaina kaikkiaan 516 koronapotilasta.
 Lue myös:
 Viro koventaa koronarajoituksia jälleen maanantaina – koronapassiksi ei kelpaa testitulos ja maskipakko tiukentuu

Viron koronatilannetta on kuvailtu lähes katastrofiksi – suomalaiset suuntaavat Tallinnaan syyslomillaan: ”Rokotukset kunnossa, ei pelota lähteä”


Summary: Presidentti Recep Tayyip Erdoğan raivostui, kun ryhmä suurlähettiläitä vaati aktivisti Osman Kavalan vapauttamista. Erdoğanin mukaan lähettiläät ovat nyt perääntyneet kiistassa.

Suomi ja yhdeksän muuta maata näyttävät päässeen Turkin kanssa sopuun diplomaattisessa kiistassa.
 Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdoğan  uhkasi kiistan takia muun muassa Suomen suurlähettilästä karkottamisella.
 Syynä oli kymmenen maan yhdessä julkaisema kannanotto, jossa vaadittiin tunnetun ihmisoikeusaktivistin  Osman Kavalan  vapauttamista.
 Suomen lisäksi lausunnon olivat allekirjoittaneet Saksan, Yhdysvaltojen, Ranskan, Kanadan, Tanskan, Alankomaiden, Norjan, Ruotsin ja Uuden-Seelannin suurlähettiläät.
 Erdoğan sanoi viikonloppuna, että edellä mainittujen maiden suurlähettiläät julistetaan ei-toivotuiksi henkilöiksi.
 Maat lupasivat olla sekaantumatta Turkin asioihin
 Nyt maat ovat luvanneet olla sekaantumatta Turkin sisäisiin asioihin.
 Yhdysvaltain Turkin-suurlähetystö ilmoitti Twitterissä noudattavansa Wienin sopimuksen artiklaa 41, joka koskee diplomaattisia suhteita. Suomen Ankaran-suurlähetystö jakoi twiitin.
 Ulkoministeriöstä ei tässä vaiheessa kommentoitu asiaa Ylelle.
 Erdoğan uskoo diplomaattien "olevan jatkossa varovaisempia"
 Erdoğan on sanonut pitävänsä Yhdysvaltojen välittämää lausuntoa tervetulleena. Hänen mukaansa Turkin oikeuslaitos ei ota vastaan käskyjä keneltäkään.
 Erdoğan totesi, ettei voi sietää sitä, että ryhmä suurlähettiläitä vaati Kavalan vapauttamista. Hänen mukaansa Turkki ei halunnut diplomaattista kriisiä, vaan ainoastaan puolusti oikeuksiaan.
 Turkin presidentin mukaan lähettiläät perääntyivät kuitenkin kiistassa maanantain lausunnollaan. Erdoğan sanoi uskovansa, että jatkossa suurlähettilään ovat varovaisempia Turkkia koskevissa lausunnoissaan.
 Presidentti sanoi myös, ettei Turkissa voi olla, jos ei kunnioita Turkkia.
 Kavalan väitetään sekaantuneen vallankaappauksen yritykseen
 Suomen ja Turkin diplomaattisuhteet ovat olleet hyvät, joten suurlähettilään karkotus olisi ollut poikkeuksellista maiden välisissä suhteissa.
 Osman Kavala vapautettiin helmikuussa 2020 syytteistä, jotka liittyivät Istanbulissa vuonna 2013 järjestettyihin.
 Hänet otettiin kuitenkin uudelleen kiinni, koska hänellä väitettiin olleen yhteyksiä vuoden 2016 sotilasvallankaappauksen yritykseen.
 Lisää aiheesta:
 Turkin Erdoğan: Suomen ja yhdeksän muun maan suurlähettiläistä ei-toivottuja henkilöitä
 Turkin Erdoğan uhkaa Suomen ja yhdeksän muun maan suurlähettilästä karkottamisella
 Turkki kutsui Suomen ja yhdeksän muun maan suurlähettiläät nuhdeltaviksi
 Erdoğan opastaa kannattajiaan syyttämään Turkin talousvaikeuksista ulkomaita, arvioi Upin Alaranta

Turkin Erdoğan leppyi diplomaattisessa kiistassa: Uhkasi aiemmin karkottaa muun muassa Suomen suurlähettilään


Summary: Parhaiksi ruskaretkikohteiksi mielletään monesti Pohjoismaat ja Pohjois-Amerikka, mutta monet sanovat, että komein ruska löytyy Aasiasta.

1. Punainen on stressiväri
 Miksi puu saa punaisen värin - siitä on monia teorioita. Matilda Salo / Yle
 Ruskan värit muodostuvat, kun lehtivihreä alkaa hajota ja puu ottaa talteen sen sisältämät tärkeät aineet runkoon ja juuriin, ja tämä mahdollistaa niiden käyttämisen uudelleen.
 Keltainen väri tulee silloin näkyviin, sillä se on jo olemassa lehdissä vihreän pigmentin alla.
 Punainen väri sen sijaan valmistetaan erikseen. Miksi, siitä tutkijat ovat erimielisiä.
 Erään teorian mukaan lehdet ilmaisevat punaisella värillä stressiä. Vastaavaa punaista väriä näkyy kasveissa myös muissa stressitilanteissa, esimerkiksi jos käytetään liikaa rikkaruohomyrkkyjä tai jos kasvi on kovin paahteisessa paikassa.
 Toisaalta punaiset väriaineet toimivat myös antioksidantteina ja saattaa olla, että niiden avulla solut pyrkivät puolustautumaan viime hetkeen asti. Erään teorian mukaan syksyn värit voivat olla varoitus tuhohyönteisille, että puu on voimissaan ja valmiina puolustautumaan hyökkääjiä vastaan.
 2. Koivun ruska on aina keltainen
 Rauduskoivu hehkuu etelässä aina keltaisena. Antti Ullakko / Yle
 Pitää paikkaansa jos kyse on yleisimmästä lajista eli rauduskoivusta.
 Lapissa asuvat ja siellä käyvijät sen sijaan voivat nauttia myös punaisista koivuista. Silloin katseen kohteena on tunturikoivu, joka hehkuu värikkäänä geeniperimänsä ansiosta.
 Punainen väri on peräisin vaivaiskoivusta, jota tunturikoivusta on parikymmentä prosenttia.
 3. Kaikki lehtipuut eivät ruskaannu
 Harmaa- ja tervalepät pudottavat lehtensä vihreinä imago stock&people
 Vesistöjen varsilla kasvava tervaleppä ja sen serkku harmaaleppä pudottavat lehtensä vihreinä, sillä ne eivät tarvitse ruskaa.
 Lepät tekevät nimittäin yhteistyötä frankia-nimisen sienibakteerin kanssa, joka elää lepän juurimukuloissa.
 Tämä bakteeri pystyy sitomaan ilmasta typpeä ja luovuttaa sitä lepälle, jolloin lepän ei tarvitse kesän jälkeen kerätä typpeä talteen lehtien lehtivihreästä.
 Muiden lehtipuiden värikkyys jää lepälle vain haaveeksi.
 4. Katuvalot sotkevat ruskan
 Katuvalojen alla lehtipuut säilyvät vihreänä pidempään Jussi Mansikka / Yle
 Puut ovat vuosimiljoonien aikana oppineet seuraamaan aikaa. Kun ne eivät voi paeta talvea, ne valmistautuvat siihen.
 Puut huomaavat päivien lyhenevän, tai oikeastaan öiden pitenevän, ja tietävät siitä, että ollaan siirtymässä syksyä kohti. Puu lopettaa kasvunsa, kerää arvokkaita ravinteita talteen, valmistaa talvehtimissilmuja ja väkevöittää solunesteitä.
 Katuvalot ovat sen verran tuore keksintö, että lehtipuut eivät ole ainakaan vielä oppineet niiden valon olevan keinotekoista. Siksi lampun alla suoraan oleva vaahtera tai koivu saattaa olla vielä vihreä, kun vähän kauempana oleva lajitoveri on jo keltainen.
 5. Haapa on klooni
 Lampien, järvien ja jokien varrella kasvavat haavat ovat usein samaa yksilöä. Henrietta Hassinen / Yle
 Haapa loistaa syksyisin sekä punaisena että keltaisena, mutta tämä erittäin levinnyt, pajujen heimoon kuuluva puu ei ole kovin yksilöllinen.
 Haapametsiköt ovat yleensä yhden ainoan tai muutaman kloonin muodostamia.
 Haapa nimittäin leviää ja uudistuu luonnossa juurivesojen avulla.
 Suurin yhden yksilön muodostama metsä on yli 40 hehtaaria.
 Vierekkäiset punaista ja keltaista hehkuvat haavat ovat tosin taatusti eri yksilöitä.
 +1. Paras ruska löytyy Japanista
 Japanissa ruskan katselu on yhtä suosittua kuin kirsikankukkien bongaus Juha Roiha/yle
 Ruskaretkiä ei tehdä ja luonnon värejä ihastella pelkästään Euroopassa, Pohjoismaissa ja Pohjois-Amerikassa, vaan useiden ruskabongareiden mukaan parhaat houkuttelevimmat maisemat löytyvät syksyllä Japanista.
 Ruska – eli koyo - onkin maassa yhtä suosittua matkailuaikaa kuin kevään kirsikankukkien aika. Japanissa ruska ei ainoastaan hehku kirkkaan punaisena, vaan kaunis luonto ja arkkitehtuuri tarjoavat lisämausteen.
 Ruskan metsästys eli momijigari onkin hanamin syksyinen vastine. Erityisen tunnettuja kohteita ruskan katseluun ovat  Kioto  ja  Nikko . Perinteen sanotaan alkaneen kulttuuriharrastuksena, ja sen vuoksi Kioton alueelle on istutettu paljon lehtipuita.
 Japanissa ruska ajoittuu syyskuun puolivälistä joulukuuhun ja esimerkiksi Kioton alueella se on parhaimmillaan marraskuun lopussa.

Miksi puu punastuu, ja leppä ei tarvitse ruskaa? – 5 + 1 faktaa, joita et tiennyt ruskasta


Summary: Robotit ovat jo tuttuja teollisuudessa, ja nyt ne tekevät tuloaan myös hoito- ja  hoivatyöhön. Yle kysyi kahdelta robotiikan asiantuntijalta, miltä  hoivatyön tulevaisuus näyttää.

Hoito- ja hoiva-alalla kärsitään työvoimapulasta jo nyt, eikä tilanne ole helpottumassa tulevaisuudessakaan. Robotiikasta voisi löytyä apu varsinkin hoiva-alan raskaimpiin tehtäviin.
 Hoivatyön ja robotiikan yhdistäminen ei ole yksinkertaista. Robotiikkaa on kehitettävä vielä paljon. On myös puhuttava etiikasta ja tietoturvasta.
 Mikä on robotiikan ja hoivatyön tilanne nyt? Millaisia ratkaisuja voisi olla esimerkiksi kymmenen vuoden päästä ja miksi pitää puhua etiikasta ja tietoturvasta?
 Pyysimme vastauksia VTT:n johtavalta tutkijalta  Marketta Niemelältä  sekä Riihimäen kaupungin Robotiikkakampuksen kehityspäälliköltä  Pia Engströmiltä .
 Niemelä työskentelee muun muassa ihmisen ja teknologian vuorovaikutuksen parissa. Riihimäellä on puolestaan käynnistynyt kaksivuotinen Robo Hoiva -hanke, jossa etsitään ratkaisuja hoivan ja robotiikan yhdistämiseksi arjen tasolla.
 1. Millaista hoivarobotiikkaa meillä on tällä hetkellä?
 Marketta Niemelä:   Tällä hetkellä markkinoilla on yksinkertaisia robottisovelluksia. Esimerkiksi lääkejakelurobotti, robottilusikka ja etäyhteysrobotti, jonka kautta henkilö voi ottaa etänä kuvapuhelinyhteyden ja liikutella robottia. On myös ulkoisia tukirankoja eli eksoskeletoneja ja kuntoutusrobotteja.
 Pia Engström:  Hoivarobotiikkaa on surullisen vähän tarpeeseen nähden. Meillä on olemassa olevaa robotiikkaa, jota voisimme käyttää, mutta sitä ei ole viety hoivaympäristöön. Hoivarobotiikkaa pitäisi kehittää kiireesti, jotta saadaan turvattua laadukas ja hyvä hoiva.
 Paro-hylkeen tehtävänä on herätellä ihmistä vuorovaikutukseen ja kontaktin ottamiseen. Kehityspäällikkö Pia Engström (vas.) ja projektiasiantuntija Sari Ahlholm Riihimäen Robotiikkakampukselta uskovat hoivarobotiikan olevan jatkossa paljon muutakin. Ville Välimäki / Yle
 2. Mitä hoivarobotiikka voi olla tulevaisuudessa?
 MN:  Kymmenen vuoden sisällä kehitetään ainakin rajattuihin tehtäviin yhä parempia robotteja. Näen, että yksi melko kypsä teknologia on kuljetusrobotit. Hoitajan ei tarvitse kuljettaa tavaroita niin paljon itse ja käyttää arvokasta työaikaansa juoksemiseen paikasta toiseen. Ulkoisissa tukirangoissa voi tapahtua kehitystä niin, että myös niitä pystytään käyttämään hoivatyössä yhä paremmin.
 Sosiaalisissa roboteissa varmasti tapahtuu kehitystä. Puheen ymmärtäminen ja puhevuorovaikutus menevät nopeasti eteenpäin. Puhebotteja voidaan hyödyntää, jotta puheella käytävä vuorovaikutus tulee monipuolisemmaksi ja ihmiselle mielekkäämmäksi.
 Kun mennään ajassa vielä eteenpäin, ja robotteihin pystytään yhdistelemään erilaisia kehitysaskeleita, voi olla jo monitoimirobotteja. Ne pystyvät liikkumaan itsenäisesti asunnoissa, hakemaan erilaisia tavaroita ja keskustelemaan suhteellisen järkevästi ihmisten kanssa. Se vaatii jo todella paljon kehitystyötä.
 PE:  Kymmenen vuoden päästä olisi mahtavaa, jos meillä olisi robotti, joka voisi auttaa omaishoitajaa niin, että hoivatyö on fyysisesti paljon kevyempää. Robotti voisi auttaa siirtymisessä, pesuissa ja muissa raskaissa arjen töissä.
 Parhaimmillaan robotti voisi toimia myös seurarobottina. Robotin kautta esimerkiksi voidaan ottaa yhteys ystävään tai robotti voisi lukea uutiset, soittaa musiikkia ja niin edelleen. Luulen, että kymmenen vuoden päästä robotiikka on arkistunut, eikä sitä välttämättä enää edes huomaa. Se saattaa olla seinissä tai lattioissa. Suhtaudun positiivisesti hoivarobotiikan tulevaisuuteen siksi, että se tuo apua arjen työhön.
 3. Miksi pitää puhua myös etiikasta ja tietoturvasta?
 MN:  Paljon keskustellaan siitä, korvataanko robotilla hoitaja ja voiko tästä seurata vanhusten yksinäisyyttä. Tätä pitää tietysti seurata, että näin ei pääse käymään.
 Nykyiset robotit eivät pysty korvaamaan hoitajia. Robotit ovat hoitajien työkaluja: täydentävät ja helpottavat työtä. Auttavat toimimaan siinä, missä ihmiset ovat parhaita eli antamaan hoivaa, sosiaalista vuorovaikutusta ja toimimaan joustavasti tehtävissään. Robotit ovat tällä hetkellä hyvin yksinkertaisia, osin kömpelöitä ja tarvitsevat ihmistä.
 Jos robotiikkaa tuodaan kotiin tai hoivakotiin, pitää huolehtia sen kyberturvasta. Jos roboteissa on kameroita ja mikrofoneja, pitää ottaa huomioon ihmisten yksityisyydensuoja ja tietoturva. Se on aivan olennainen seikka robottien kehittämisessä.
 Riihimäen kaupunki tarjoaa ainoana kuntana Suomessa varhaiskasvatus- ja opetussuunnitelmiin perustuvaa robotiikkaopetusta päiväkodista lukion loppuun. Riihimäellä opiskellaan VEX IQ -robotiikan kehitysalustan avulla. Sitä hyödynnetään kuljetusrobotin kehittelyssä myös Hoiva Robo -hankkeessa. Tiina Kokko / Yle
 PE:  Perinteisesti on ajateltu, että hoiva tehdään ihmiseltä ihmiselle, siksi robotiikka saattaa olla meille vaikea ajatus. Meidän täytyy keskustella tietoturvasta, etiikasta ja yksilön vapaudesta. Pitää keskustella siitä, miten robotiikka muuttaa meitä ihmisenä, miten se muuttaa meidän arkeamme ja missä määrin olemme valmiit hyväksymään robotiikka yleensäkin meidän arkeemme.
 Yksi nopeasti ratkaistava kysymys on voimmeko tehdä robotiikkaan liittyvän hoitotestamentin tai tahdonilmaisun. Kuka voi esimerkiksi muistisairaan henkilön puolesta päättää saadaanko hänen kodissaan kuvata, voidaanko hänen kotiinsa laittaa sensoreita ja seurata, milloin hän poistuu kotoaan. Kuka tiedon saa, ja miten tietoturva on hoidettu?
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta tiistai-iltana klo 23:een saakka.

Voiko robotiikassa olla vastaus pahenevaan hoitajapulaan? Tulevaisuudessa robotti pitää seuraa, kantaa tavarat ja vie pesulle