Summary: Yhdysvaltojen huippufestivaali ei ole aiemmin kelpuuttanut pitkiä suomalaisia fiktioelokuvia.

Sundancen elokuvajuhlilla tammikuun lopulla nähdään peräti kolme suomalaista elokuvaa:  Alli Haapasalon   Tytöt tytöt tytöt ,  Hanna Bergholmin   Pahanhautoja  sekä  Tania Andersonin  dokumentti  The Mission .
 Sundance on Yhdysvaltojen tärkein elokuvafestivaali ja Pohjois-Amerikan tärkein Toronton elokuvajuhlien rinnalla. Suomalaista pitkää näytelmäelokuvaa Sundanceen ei ole koskaan aiemmin valittu.
 Haapasalon Tytöt tytöt tytöt on valittu kansainväliseen kilpasarjaan, joka on Sundancen tärkeimpiä esityssarjoja.
 – Sundanceen pääsy on hyväksynnän leima. Teini-ikäisten tyttöjen tarinat eivät ole perinteisesti olleet elokuvataiteen kovimmassa ytimessä, Haapasalo sanoo.
 Elokuva kertoo kolmesta 17–18-vuotiaasta suomalaistytöstä.
 – Tarina on fragmentteja elämästä lapsuuden ja aikuisuuden välitilassa.
 Pahanhautoja esitetään Midnight-esityssarjassa, joka keskittyy kauhuun ja fantasiaan. Päähenkilö on 12-vuotias tyttö, joka yrittää elää vaativan äitinsä toiveitten mukaisesti. Salaiset ja väkivaltaiset toiveet muuttuvat todeksi, kun tyttö löytää oudon linnunmunan.
 Ohjaaja Bergholm täsmentää, ettei kyseessä ole psykologinen trilleri, jossa tapahtumat osoittautuisivat vain pahaksi uneksi.
 – Pahanhautoja ei ole ainoastaan kauhufaneille, vaan laajemmin art house -yleisölle, Bergholm sanoo.
 – Olen pelännyt kauhuelokuvia ja vältellyt niiden katsomista. Pahanhautoja on elokuva, jonka olisin lajityyppirajasta riippumatta halunnut silti nähdä.
 Kamppailua festivaalipaikoista
 Suomalaisvetoisena monikansallisena tuotantona syntyneellä Pahanhautojalla oli jo tekovaiheessaan korkea profiili. Lähes neljän miljoonan euron budjetillaan se on kallein suomalainen naisohjaajan elokuva.
 Muun muassa pandemian vuoksi ensi-ilta on lykkääntynyt, ja ainakin kerran sen pääsy merkittävään elokuvatapahtumaan peruuntui aivan viime hetkellä. Nyt toteutuva ensi-ilta on siis voitto ja helpotus.
 Monet elokuvat ovat pandemian aiheuttamien festivaalien perumisten ja tarjonnan kasvun vuoksi lopulta jääneet vaille kerran varmalta näyttänyttä avausta näköalapaikalla.
 Hanna Bergholmin Pahanhautoja esitetään Midnight-esityssarjassa, joka keskittyy kauhuun ja fantasiaan. Roni Rekomaa / Lehtikuva
 Sundancen merkityksestä puhuttaessa Bergholm mainitsee ensin hyödyn Yhdysvaltojen levityksessä. Pahanhautoja on myyty jo sinne sekä 40 muuhunkin maahan.
 – Yhdysvaltojen julkaisustamme on tulossa laaja, Bergholm sanoo.
 Haapasalo muistuttaa, että arvovaltaisten festivaalien esityssarjoihin pääseminen nostaa oitis teoksen kansainvälistä kiinnostavuutta.
 – Tekemisen ja sisällön kannalta valinta tarkoittaa, että on tullut ymmärretyksi oman viitekehyksen ulkopuolella, Haapasalo pohtii.
 – Miten tehdään elokuva, joka on paikallinen, mutta toimii universaalisti? Siinä onnistuminen ei ole vain tekijän aikomuksista kiinni. Kaikki haluavat tehdä mahdollisimman hyvän elokuvan.
 Keväällä Suomessa valkokankailla
 Tytöt tytöt tytöt tulee Suomen ensi-iltaan huhtikuussa. Pääosia esittävät  Linnea Leino ,  Aamu Milonoff  ja  Eleonoora Kauhanen . Sundanceen edustamaan lähtevät ohjaaja Haapasalon ohella käsikirjoittajat  Daniela Hakulinen  ja  Ilona Ahti  sekä tuottaja  Leila Lyytikäinen .
 Pahanhautojan pääosissa ovat  Siiri Solalinna ,  Sophia Heikkilä  ja  Jani Volanen . Suomen ensi-ilta on helmikuussa. Sundanceen ovat lähdössä ohjaajan lisäksi ainakin käsikirjoittaja  Ilja Rautsi  ja tuottaja  Mika Ritalahti .
 – Muitakin festivaalinäytöksiä maailmalla on jo tiedossa heti Sundancen jälkeen, Bergholm paljastaa.
 Haapasalon ja Bergholmin elokuvien lisäksi Sundancessa on mukana on suomalaistuotantoinen dokumentti The Mission. Tania Andersonin elokuva seuraa pohjoisamerikkalaisia mormonilähetyssaarnaajia Suomessa.

Sundancen arvostetuille elokuvajuhlille on valittu peräti kolme suomalaista elokuvaa: "Sundanceen pääsy on hyväksynnän leima”


Summary: Kuopion kaupungin vuosittain myöntämää Savonia-palkintoa tavoittelee kuusi raadin valitsemaa kirjailijaa. Palkinnon arvo on 12 000 euroa.

Kuopion kaupungin jakaman Savonia-kirjallisuuspalkinnon voittaja ratkeaa tänään illalla kello 17.30 alkavassa tilaisuudessa. Palkinnon arvo on 12 000 euroa.
 Yle lähettää koko tilaisuuden suorana Areenassa. Lähetys alkaa viisi minuuttia ennen tilaisuuden alkua. Lopussa kuullaan voittajan haastattelu.
 Kuuden ehdokkaan joukossa ovat jo kertaalleen Savonian voittaneet  Sirpa Kähkönen  Kuopio-sarjaan kuuluvalla romaanillaan  Vihreä sali ,  Antti Heikkinen   Latu -nimisellä elämäkerrallaan nilsiäläisestä maailmanmestarihiihtäjästä  Pauli Pitkäsestä  ja  JP Koskinen  romaanillaan  Haukansilmä .
 Kolme muuta ehdokasta ovat  Martta Kaukonen  ja romaani  Terapiassa ,  Emilia Kukkanen  ja romaani  Kaiken jälkeen  ja  Maritta Lintunen  novellikokoelmallaan  Boriksen lapset .
 Ensimmäinen Savonia-palkinto myönnettiin vuonna 1986. Voittaja oli tuolloin  Elina Karjalainen  teoksellaan  Tärisevä enkeli ja muita juttuja .
 Kuopion kaupungin jakama Savonia- kirjallisuuspalkinto annetaan vuosittain tunnustuspalkintona savolaiselle kirjailijalle edellisten 12 kuukauden aikana julkaistusta merkittävästä kaunokirjallisesta teoksesta.
 Ehdokasvalinnan ja palkinnon jakamisen hoitaa Kuopion kaupunginhallituksen nimeämä raati. Tänä vuonna raati luki ennätykselliset 103 kirjaa.
 Lue lisää:
 Kirjallisuuspalkinnon valitsijaraadin urakka kestää satoja tunteja, vaikka kaikkia teoksia ei kahlata kokonaan – lopussa luetaan aamusta iltaan
 Vuoden 2021 Savonia-ehdokkaat on julkistettu – kuusi kirjaa kisaa 12 000 euron palkinnosta

Savonia-kirjallisuuspalkinnon voittaja julkaistaan tänään Kuopiossa – seuraa palkinnonjakotilaisuus suorana kello 17.25 alkaen


Summary: Kyselytunnilla ovat paikalla lähes kaikki ministerit. Kuluneella viikolla myös kovat pakkaset ja heikentynyt koronatilanne ovat puhuttaneet suomalaisia.

Eduskunta kokoontuu taas tänään kyselytunnille, jossa ministerit vastaavat kansanedustajien kysymyksiin. Kyselytunnilla ovat paikalla kaikki muut ministerit paitsi sisäministeri  Krista Mikkonen  (vihr.), joka osallistuu EU:n sisäministerikokoukseen.
 Uutisviikkoa ovat hallinneet ministereiden korona-altistukset ja viikonlopun menot, mutta aihetta on käsitelty jo laajasti mediassa. Suomalaisia ovat puhuttaneet menneellä viikolla myös kovat pakkaset sekä rajusti nousseet sähkönhinnat.
 Sähkön pörssihinta  nousi tiistaiaamuna  1,24 euroon kilowattitunnilta. Samoissa hinnoissa liikuttiin vuonna 2010.
 Yle näyttää kyselytunnin suorana kello 16 alkaen Yle TV1:ssä ja Yle Areenassa. Voit katsoa suoraa lähetystä klikkaamalla jutun pääkuvaa. Täydennämme keskustelun pääkohdat myös tähän juttuun.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 10. joulukuuta kello 23 saakka.
 Lue myös:
 Eduskunnassa yli 20 korona-altistunutta samaan aikaan, kun kansanedustajat valmistautuvat jopa satoihin budjettiäänestyksiin

Puhuttavatko ministereiden korona-altistukset ja viikonlopun riennot vielä kyselytunnilla – katso suorana kello 16


Summary: Hallituksen esitys edellyttää, että riskiryhmien kanssa työskentelevillä sosiaali- ja terveysalan työntekijöillä olisi koronarokotus. Esitys annettiin eduskunnalle eilen.

Eduskunta käy tänään lähetekeskustelun sosiaali- ja terveysalan työntekijöille kaavaillusta "rokotuspakosta".
 Voit seurata suoraa lähetystä eduskunnan täysistunnosta jutun pääkuvaa klikkaamalla. Keskustelu hallituksen esityksestä alkaa arviolta hieman klo 17 jälkeen.
 Päivitämme keskustelun pääkohdat myös tähän juttuun.
 Eilen eduskunnalle  annetun hallituksen esityksen  mukaan koronataudin riskiryhmien kanssa lähikontaktissa työskentelevillä alan työntekijöillä tulisi olla koronarokotus.
 Esitys ei koske ainoastaan ammattihenkilöstöä, kuten hoitajia. Sosiaali- ja terveysministeriön lakimies  Mirka-Tuulia Kuoksa   arvioi eilen tiedotustilaisuudessa , että velvoite voi koskea myös esimerkiksi potilashuoneen siivoojia sekä kotihoidon työntekijöitä. Velvoite koskisi myös alalla työskenteleviä opiskelijoita.
 Rokotusta ei tarvitsisi ottaa lääketieteellisestä syystä. Tällöin työntekijä voisi työskennellä aina enintään 72 tuntia aikaisemmin otetun negatiivisen koronatestituloksen kanssa.
 Jos työntekijällä ei ole täyttä rokotussarjaa, aiemmin sairastettua koronatautia tai negatiivista koronatestitulosta, olisi työnantajan tarjottava muuta työsopimuksen mukaista tai muuta sopivaa työtä. Jos sopivaa työtä ei ole tarjolla tai työntekijä ei suostu vastaanottamaan sitä, työnantajalla ei olisi palkanmaksuvelvollisuutta työnteon estymisen ajalta, ellei toisin ole sovittu.
 Hallitus toivoo esitystä voimaan mahdollisimman pian. Lain voimaantuloa seuraisi rokotusten osalta kuukauden siirtymäaika.
 Lue myös:
 STM esittää "rokotuspakkoa" sote-alan työntekijöille, tulisi voimaan mahdollisimman pian – työnantajalla ei olisi palkanmaksuvelvollisuutta
 SuPerin puheenjohtaja kriittisenä hoitohenkilöstön "pakkorokotuksista": Ihmisiä voi sanoutua irti töistä koko alalta

Eduskunta keskustelee hoitajien "rokotuspakosta" – katso suorana noin klo 17 alkaen


Summary: Helsingin hovioikeus on päättänyt vapauttaa Jari Aarnion tutkintavankeudesta. Rikosseuraamuslaitos päättää, milloin Aarnio pääsee vapaaksi vankilasta. Hän istuu parhaillaan aiempia huumetuomioita vankilassa.

Helsingin hovioikeus on päättänyt vapauttaa  Jari Aarnion  tutkintavankeudesta, joka liittyy Aarnion saamiin murhasyytteisiin hovioikeudessa.
 Helsingin käräjäoikeus tuomitsi Jari Aarnionviime vuoden joulukuussa murhasta.
 Oikeuden mukaan Aarnio oli tietoinen murhasta, mutta ei estänyt sitä poliisina.
 Aarnio on kiistänyt murhan alusta lähtien.
 Jari Aarnion asianajaja  Riitta Leppiniemi  kommentoi hovioikeuden ratkaisua torstaina iltapäivällä Ylelle.
 – Loppualausunnon yhteydessä tätä vaadittiin, että hovioikeus laskisi hänet vapaaksi. On ollut vaadittu ja toivottu ratkaisu. Päämies on todella tyytyväinen, Leppiniemi kertoo Ylelle.
 Leppiniemen mukaan hovioikeus katsoi, ettei Jari Aarniota ole tällä hetkellä enää edellytyksiä pitää vangittuna murhasyytteen vuoksi.
 Hovioikeus antaa myöhemmin ratkaisunsa jutussa, jossa Aarniolle vaaditaan elinkautista rangaistusta murhasta.
 Myöhemmin selviää, milloin Aarnion vapautuu
 Rikosseuraamusvirasto ratkaisee myöhemmin, milloin hän Aarnio valvottuun koevapauteen.
 Aarnio on vapautumassa valvottuun koevapauteen huumetuomiosta, jota hän parhaillaan istuu vankilassa.
 Samaan aikaan Aarnio on ollut siis tutkintavankeudessa murhajuttuun liittyen, koska sen jutun käsittely on ollut kesken hovioikeudessa.
 Hovioikeus siis päätti, että Aarnio "määrätään heti päästettäväksi vapaaksi, ellei ole muuta syytä hänen kiinni pitämiselleen".
 Nyt rikosseuraamusvirasto katsoo, milloin Aarnio vapautuu vankilasta.
 Aarnion vapautumisesta kertoi ensin Helsingin Sanomat.
 Käräjäoikeus tuomitsi Aarnion palkkamurhasta
 Helsingin käräjäoikeus tuomitsi Aarnion siis joulukuussa murhasta elinkautiseen vankeuteen..
 Oikeus katsoi, että Aarnio ei estänyt ruotsalais-turkkilaisen rikollisen  Volkan Ünsalin  murhaa lokakuussa 2003, vaikka tiesi suunnitelmista etukäteen.
 Näin Aarnio syyllistyi oikeuden mukaan niin sanottuun epävarsinaiseen laiminlyöntirikokseen.
 Tällaista tapausta kytkettynä murhasyytteeseen ei ole koskaan aiemmin käsitelty Suomessa, joten kyseessä on ennakkotapaus.
 Kerromme lisää hetken kuluttua.
 Lue myös:
 Hovioikeus pui Jari Aarnion murhatuomiota – syyttäjän mukaan elinkautisen saanut ex-poliisipäällikkö hyötyi siitä, että ei estänyt murhaa

Hovioikeus vapautti Jari Aarnion tutkintavankeudesta, ei pääse heti vapaaksi – Aarnion asianajaja Ylelle: Aarnio on todella tyytyväinen


Summary: Paloasemat rakennetaan, koska Etelä-Suomen aluehallintoviraston mukaan Helsingin pelastustoimessa on "huomattavia epäkohtia". Helsingin pelastuskomentaja on eri mieltä.

Helsingin Konalaan rakennetaan kiivasta tahtia uutta pelastusasemaa, joka valmistuu ensi vuonna.
 Helsingin pelastuslaitoksella on silloin suuri ongelma.
 Uudelle, hienolle pelastusasemalle ei todennäköisesti löydy työntekijöitä.
 – Se on vahva uhkakuva, että ei löydy. Vapaita palomiehiä ei ole markkinoilla, sanoo Helsingin pelastuskomentaja  Jani Pitkänen .
 Seuraavan kymmenen vuoden aikana Helsinkiin rakennetaan uudet pelastusasemat myös Kontulaan, Tapanilaan ja Vuosaareen.
 Samaan aikaan työvoimatilanne alalla vain pahenee.
 – Pelastusala tarvitsee vuoden 2030 loppuun mennessä 1000 uutta pelastajaa. Samassa ajassa eläköityy 1500 pelastajaa. Eli 2500 uutta ammattilaista tarvitaan Suomen pelatustoimeen, toteaa Pitkänen.
 Helsingin Konalaan tuleva pelastusasema valmistuu ensi syksynä. Se maksaa noin 8-10 miljoonaa euroa. Terhi Liimu / Yle
 Toimintavalmiusaika on "hihasta ravistettu"
 Helsinki rakentaa lähivuosina kymmeniä miljoonia euroja maksavat pelastusasemat, koska Etelä-Suomen aluehallintovirasto (avi) totesi  toissa vuonna antamassa  päätöksessään, että Helsingin pelastustoiminnassa on "huomattavia epäkohtia".
 Avin mukaan epäkohdat syntyivät siitä, että Helsingin pelastuslaitos ei pysty jokaisessa onnettomuustilanteessa toimimaan sisäministeriön asettamien niin sanottujen toimintavalmiusaikojen mukaan.
 Toimintavalmiusaika tarkoittaa sitä, kuinka nopeasti pelastuslaitoksen ensimmäisen yksikön on oltava onnettomuuskohteessa.
 Näihin toimintavalmiusaikoihin perustuu koko suomalainen pelastustoiminta.
 Lähes koko Helsingin alueella toimintavalmiusaika on kuusi minuuttia.
 Helsingin pelastuskomentaja Jani Pitkänen arvostelee kovin sanoin sisäministeriön asettamaa kuuden minuutin toimintavalmiusaikaa.
 – Se perustuu vanhanaikaiseen tietoon. Hihasta ehkä ravistettuunkin, Pitkänen sanoo.
 – Mielestäni tätä kuuden minuutin aikaa ei pitäisi enää nykyisellään tarkastella. Pitäisi katsoa laajempaa kuvaa siitä, missä ajassa pelastustoimen pitää aidosti olla paikalla.
 Pelastuskomentaja Jani Pitkänen on johtanut viime vuoden keväästä asti Helsingin pelastuslaitosta.  Silja Viitala / Yle
 Avi ja Helsinki taistelivat 20 miljoonan euron uhkasakosta
 Kun avi määräsi toissa vuonna Helsingin korjaamaan viiveet kuuden minuutin toimintavalmiusajassa, määräystä tehostettiin 20 miljoonan euron uhkasakolla.
 Helsinki ei alkuun taipunut avin päätökseen, vaan valitti siitä hallintotuomioistuimeen.
 Hämeenlinnan hallintotuomioistuin pudotti uhkasakon viiteen miljoonaan euroon vuonna 2020. Samalla tuomioistuin katsoi, että avilla on oikeus vaatia Helsinkiä pysymään toimintavalmiusajoissa, koska sisäministeriö on ne asettanut.
 Helsinki on nyt siis taipunut avin määräyksiin, ja kaupunkiin rakennetaan uusia pelastusasemia.
 Pääkaupungin turvallisuustilanne on kuitenkin jo nyt hyvä, sanoo pelastuskomentaja Pitkänen.
 – Pääsääntöisesti kohteisiin ehditään kuudessa minuutissa, mutta on meillä alueita, joissa se aika ylittyy.
 – Onnettomuuteen hälytetty pelastusjoukkue on kokonaisuudessaan [kohteissa] paikalla alle kymmenessä minuutissa. Eli Helsingissä on varsin hyvä tilanne, sanoo Pitkänen.
 Helsingin pelastuslaitoksen on oltava lähes koko Helsingin alueella onnettomuuskohteissa kuuden minuutin kuluttua hälytyksestä. Silja Viitala / Yle
 "Turvallisuus koostuu monesta asiasta, ei vain siitä kuudesta minuuteista"
 Yle  uutisoi marraskuussa , että Helsingissä tehdyn asuntopalotutkimuksen mukaan muutaman minuutin viive palokunnan saapumisessa vaikuttaa vain hyvin vähän uhrien auttamiseen.
 Tästä grafiikasta voi katsoa, kuinka suuri vaikutus asuntopalotutkimuksen mukaan esimerkiksi minuutin muutoksella palokunnan saapumisajassa on mahdollisiin henkilövahinkoihin.

 Ylen  aiemmassa jutussa  haastattelemat pelastusjohtajat katsoivat, että Suomessa tuijotetaan liikaa minuutteihin pelastustoiminnassa.
 Suomen pelastustoimintaa johtava pelastusylijohtaja  Kimmo Kohvakka  totesi tuolloin, että sisäministeriö aikoo tehdä lisää tutkimuksia toimintavalmiusajoista.
 – Meillä on vielä riittämätön tietopohja lähteä tarkistamaan toimintavalmiusajan vaatimuksia suuntaan tai toiseen. Tarvitsemme lisää tutkimuksia, Kohvakka sanoi Ylelle marraskuussa.
 Helsingin pelastuskomentaja Jani Pitkänen lähettää terveiset sisäministeriöön.
 – Turvallisuus koostuu monesta eri asiasta, ei vain siitä kuudesta minuutista, sanoo Pitkänen.
 – Onnettomuuksien ennalta ehkäisy on tärkeää. Samoin se, mitä onnettomuustilanteissa voidaan tehdä, kun odotetaan pelastuslaitosta. Sitten on tietysti myös reaktiivinen valmius. Tämä on iso kokonaisuus, Pitkänen toteaa.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 10.12. klo 23:een asti.
 Lue myös:
 Pelastusalan ammattilainen vaatii suurta muutosta tulipalojen sammuttamiseen – "Suomessa tuijotetaan liikaa minuutteja"
 Avi asetti uhkasakon Helsingin pelastustoimelle huomattavien epäkohtien takia – palokunnan saapuminen kestää liian kauan

Helsinkiin rakennetaan neljä uutta paloasemaa, mutta niihin ei ole palomiehiä


Summary: Valtioneuvoston kanslia on antanut oikeuskanslerille selvityksen toimistaan pääminsteri Sanna Marinin (sd.) aamupalaetuuden käytössä.  Pääministerin piti antaa oma selvityksensä keskiviikkoon mennessä.

Valtioneuvoston kanslia katsoo selvityksessään, että se on tulkinnut ministeripalkkiolakia pääministerin aamupalaedusta harkintavaltansa rajoissa ja perustellusti.
 Aamiaistarvikkeiden sekä kylmänä toimitettavien aterioiden taloudellista arvoa oli kanslian mukaan voitu pitää osana pääministerille ministeripalkkiolaissa säädettyä asuntoetua siihen kuuluvine palveluineen.
 Valtioneuvoston kanslia toteaa, että mainittua palvelua oli tarjottu jo toistakymmentä vuotta, eikä valtioneuvoston kanslian tulkintaa oltu tänä aikana kyseenalaistettu ennen kevättä 2021.
 Tuolloin virisi vilkas keskustelu siitä, että pääministeri Sanna Marinille (sd.) oli kustannettu aamupaloja ja kylmiä aterioita valtion varoista keskimäärin 850 eurolla kuukaudessa.
 Valtioneuvoston kanslian mukaan pääministerin aterioihin käytettiin tammikuusta 2020 toukokuuhun 2021 yhteensä runsaat 14 000 euroa.
 Selvityksen mukaan valtioneuvoston kanslia on tämän jälkeen pyrkinyt selvittämään asiaa ja ryhtynyt toimenpiteisiin tilanteen korjaamiseksi.
 Poliisi ei aloittanut rikostutkintaa
 Valtioneuvoston kanslia viittaa selvityksessään Helsingin poliisilaitoksen päätökseen, jonka mukaan valtioneuvoston kanslian virkamiehet ovat toimineet harkintavaltansa rajoissa. Helsingin poliisilaitokselle oli tehty pääministerin käyttämästä ateriedusta rikosilmoituksia.
 Poliisi ei aloittanut esitutkintaa vaan katsoi, että virkamiehiä ei ole syytä epäillä rikoksesta. Poliisi ei arvioinut pääministerin virkatoimien laillisuutta.
 Marin ilmoitti maksavansa ateriaedusta verot ja lisäksi koko edun takaisin.
 Oikeuskansleri päätti tämän jälkeen pyytää valtioneuvoston kanslian ja pääministerin selvitystä asiassa.
 Selvitys piti antaa kahden kuukauden kuluessa
 Valtioneuvoston kanslialla ja pääministerillä oli kaksi kuukautta aikaa toimittaa selvityksensä oikeuskanslerille.
 Määräaika päättyi keskiviikkona, mutta Marinin selvitys ei saapunut ajoissa. Pääministerin kansliasta on ilmoitettu oikeuskanslerinvirastoon, että selvitys toimitetaan tämän päivän eli torstain aikana.
 Verohallinto on marraskuussa 2021 kuullut valtioneuvoston kansliaa ateriaetuuden vuoksi.
 Kuuleminen liittyy muun muassa siihen, määrätäänkö kanslialle mahdollisesti veronkorotus ateriaedun toimittamattomien ennakonpidätysten johdosta. Verohallinnon lopullista ratkaisua asiasta ei vielä ole annettu.
 Pääministerin aamupalat ja kylmät lounaat ovat verottajan mukaan veronalaista tuloa.
 Voit keskustella aiheesta 10. joulukuuta klo 23 asti.
 Lue myös:
 Poliisi ei aloita esitutkintaa pääministeri Sanna Marinin kohutusta aamupalaetuudesta – virkamiehiä ei epäillä rikoksesta
 Verottaja pääministerin aamupaloista: "Ateriaetu on veronalaista" – Marin: "Maksan koko edun takaisin"
 Poliisi aloittaa esiselvityksen pääministerin ateriakorvauksesta – VNK: Ohjeistusta on täsmennetty muun muassa aamiaisten osalta kesällä 2019
 VNK: Pääministerin ateriapalvelut keskimäärin 845 euroa kuussa – Marin Ylelle: Kaikki pääministerin asumiseen liittyvät edut ja kulut selvitetään

Valtioneuvoston kanslia katsoo toimineensa oikein pääministerin aamupalahankinnoissa – Marinin selvitys ei saapunut oikeuskanslerille määräajassa


Summary: Eduskunnan hallintojohtajan mukaan koronatilanne ei ole erityisen kriittinen, mutta ajoitus on hankala. Kansanedustajat äänestävät ensi viikolla budjetista.

Eduskunnassa eletään juuri nyt vuoden kiireisintä aikaa, kun käsiteltävänä on ensi vuoden talousarvioesitys ja vuoden viimeiset lakiesitykset. Samaan aikaan huolta aiheuttavat koronatartunnat, joiden takia altistuneita on kertynyt parikymmentä.
 Hallintojohtaja  Pertti Rauhion  mukaan koronatilanne ei ole kriittinen, mutta ajoitus on.
 – Virus on aiemmin osannut valita paremman ajankohdan. On vuoden kiireisin aika.
 Koronaan sairastuneita kansanedustajia on tällä tietoa kolme. Viime viikolla kerrottiin kansanedustaja  Jouni Ovaskan  (kesk.) ja ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.) tartunnoista. Tällä viikolla kansanedustaja  Paula Werning  (sd.) kertoi sairastuneensa todennäköisesti, mutta odottavansa vielä vahvistusta pcr-testistä.
 Yli 20:tä ihmistä on kehotettu eristäytymään altistusten takia. Rauhion mukaan suurin osa heistä on kansanedustajia, mutta joukossa on myös virkamiehiä. Sairastuneita virkamiehiä tai eduskuntaryhmien työntekijöitä on ollut parin viikon aikana vain 2–3.
 Tiedossa ei Rauhion mukaan ole, että minkään valiokunnan työ olisi tähän mennessä häiriintynyt pahasti altistusten takia.
 Sairastumisten ja karanteenien ajoitus on hankala, koska budjetin hyväksymiseen ensi ja sitä seuraavalla viikolla voi liittyä jopa satoja äänestyksiä.
 Nyt karanteenissa olevat ehtivät vapautua ennen äänestyksiä, mutta eduskunnassa seurataan Rauhion mukaan tilannetta tarkasti. Hankalin olisi hänen mukaansa tilanne, jossa yksittäiseen eduskuntaryhmään tulisi tartuntaryväs.
 – Jos tällainen tartuntaryväs tulee hallituspuolueiden edustajille, voi syntyä tilapäisiä enemmistöjä. Kyllä tällaisestakin selvitään, mutta se vaatii eri koreografian.
 Kansanedustajille jaetaan pikatestejä
 Eduskunnassa on taas voimassa maskisuositus ja kuppilassa istumapaikkoja on harvennettu. Myös erilaiset sidosryhmätilaisuudet ja joulukahvit on peruttu.
 – Kaikkia altistumistilanteita on vähennetty huomattavasti. Tehdään vain se välttämättömin työ valiokunnissa ja istunnoissa, Rauhio kuvaa.
 Tuoreimpana toimena kansanedustajien huoneisiin on jaettu pikatestejä, joiden avulla edustaja voi aamuisin varmistaa, ettei ole saanut tartuntaa.
 Istuntojen alun ruuhkan välttämiseksi nimenhuuto aloitetaan 15 minuuttia ennen istunnon alkua. Kansanedustajat voivat seurata istuntoja omista huoneistaan ja tulla saliin vain puheenvuoron pitämistä varten. Äänestäminen ei etänä onnistu.
 Ryhmien väliset sopimukset yksi vaihtoehto
 Pääsihteeri  Maija-Leena Paavolan  mukaan pitkään kestävät budjettiäänestykset ovat vaativat. Poikkeuksellisia vaihtoehtoja äänestysten hoitamiseksi olisi hänen mukaansa pakko miettiä, jos tartuntoja ja altistumisia on useita.
 – Ensimmäisenä tulevat mieleen ryhmien sopimukset siitä, että salissa voi olla rajattu määrä edustajia. Uskoisin, että kynnys siihen on aika korkea.
 Eduskunnan perinteisiin toimintatapoihin on kuulunut, ettei satunnaisia enemmistöjä käytetä hyväksi.
 Tänään torstaina kyselytunti järjestetään Paavolan mukaan normaalisti eli kaikki kansanedustajat ja ministerit pääsevät saliin, eikä heidän määräänsä rajoiteta.
 Salissa olevien ihmisten määrän vähentämistä voidaan Paavolan mukaan miettiä myöhemmin, jos tartuntoja tulee lisää, mutta nyt siihen ei ole hänen mukaansa tarvetta.
 Alustavan  aikataulun mukaan  eduskunta kävisi budjettiäänestyksiä vielä maanantaina 20. joulukuuta.

Eduskunnassa yli 20 korona-altistunutta – kansanedustajat valmistautuvat jopa satoihin budjettiäänestyksiin


Summary: Arvostetun kirjallisuuspalkinnon voittaja julkistetaan helmikuussa ensi vuonna.

Runeberg-palkintoa  jakava raati ilmoitti torstaina tämänvuotiset palkintoehdokkaat. Ehdolla on kymmenen kotimaista kaunokirjallista teosta.
 Vuoden 2022 Runeberg-palkinnon ehdokkaat ovat:
 Niillas Holmberg , romaani  Halla Helle.
 Voit lukea lisää Holmbergin teoksesta:
 Niillas Holmberg haluaa avata kirjassaan syitä, miksi saamelaiset ovat huolissaan elintilastaan ja ympäristöstään: "Nyt on vallalla uusi stereotypia, että olemme mielensäpahoittajia"
 Anneli Kanto , romaani  Rottien pyhimys.
 Kanto kertoo romaaninsa synnystä:
 Kirjailija Anneli Kanto etsi uusinta kirjaansa varten keskiaikaisia solvauksia käräjien pöytäkirjoista ja osallistui kiroilukouluun
 Kaj Korkea-aho , romaani  Röda rummet/Punainen huone.
 Susinukke Kosola , runoelmamuotoinen dialogi  Turkoosi vyöhyke.
 Lue lisää Kosolan teoksesta:
 Susinukke Kosolan yhteiskunnallisessa runoelmassa taivaankappaleet lohduttavat yksinäisiä
 Martina Moliis-Mellberg , runoteos  Falk.
 Moliis-Mellbergin tuotannosta enemmän:
 Bokrecension: ”det är inte det att jag inte klarar mig utan dig men jag vill inte” – Martina Moliis-Mellberg skriver om ett brustet hjärta
 Emma Puikkonen , romaani  Musta peili.
 Puikkonen oli Ylen Aamun kirja -ohjelman vieraana. Voit kuunnella haastattelun  täältä .
 Kaija Rantakari , runoteos  Salit.
 Matias Riikonen , romaani  Matara.
 Riikosen teos  Matara  oli tänä vuonna myös Finlandia-ehdokas.
 Kaunokirjallisuuden Finlandia-ehdokkaat julki – puolet ehdokkaista on voittanut Finlandian jo aiemmin, katso koko lista
 Quynh Tran , romaani  Skugga och svalka/Varjo ja viileys.
 Skugga och svalka on Quynh Tranin esikoisteos, jonka tapahtumapaikkana on hänen kotikaupunkinsa Pietarsaari.
 Debutanten Quynh Tran skriver om vad det innebär att vara en familj och vad som händer när man upptäcker sitt utanförskap i den
 Suvi Valli , esseeteos  Hallittua kaatumista ja muita ruumiin kielen asentoja.
 Valli on kirjoittanut myös useita runoteoksia. Lue lisää hänestä:
 Suvi Valli ryhtyi runoilijaksi, koska juoksulenkeillä oli tylsää
 Palkinnon saaja selviää helmikuussa
 Runeberg-palkinnon ehdokasteokset on valinnut kolmihenkinen kirjallisuudenalan ammattilaisraati. Tänä vuonna siihen kuuluivat kirjailija  Johanna Hulkko , kriitikko  Vesa Rantama  ja kirjallisuustoimittaja  Camilla Lindberg .
 Raati valitsi kymmenen palkintoehdokasta lähes 300 uuden suomalaisen kaunokirjallisen teoksen joukosta.
 Runeberg-palkinnon voittaja julkistetaan kansallisrunoilija  Johan Ludvig Runebergin  päivänä 5.2.2022. Hän saa palkinnoksi 20 000 euroa.
 Saajan valitsee kolmihenkinen raati, jonka muodostavat kirjailija  Marja-Leena Tiainen , kriitikko  Merja Leppälahti  ja pohjoismaisen kirjallisuuden väitöskirjatutkija  Hanna Lahdenperä .
 Palkintoa on jaettu vuodesta 1986.
 Kuka ehdokkaista on suosikkisi? Voit keskustella uutisesta 10.12. klo 23 asti.

Tässä ovat kaunokirjallisuuden Runeberg-palkintoehdokkaat – kymmenen kirjailijaa tavoittelee 20 000 euron palkintoa


Summary: Kestävän rahoituksen ilmastokriteerejä vastusti 13 jäsenmaata. Asetuksen kaatuminen olisi kuitenkin vaatinut määräenemmistön eli 20 jäsenmaata. Suomen ja Ruotsin ohella vastustajiin kuului muun muassa Ranska.

EU:n kestävän rahoituksen ilmastokriteerit tulevat voimaan. Suomi ja Ruotsi vastustivat esitystä, mutta ne eivät saaneet rinnalleen tarpeeksi muita jäsenmaita torppaamaan uudistusta määräaikaan mennessä.
 Ilmastokriteerien kaatuminen olisi vaatinut määräenemmistön eli 20 jäsenmaata. Nyt vastustajia oli 13.
 Suomen mielestä EU:n sääntely menee metsäasioissa liian pitkälle. Suomi ja Ruotsi vastustivat metsienhoidon kriteereitä, mutta muissa maissa kritiikki suuntautui toisiin asioihin. Jotkut olisivat halunneet kaasun ja ydinvoiman jo nyt mukaan luokitteluun. Osa maista ei pidä asetusta tarpeeksi kunnianhimoisena.
 Vielä joulun alla on luvassa päätös ydinvoiman ja maakaasun luokittelusta, johon poliittisten paineiden takia otettiin aikalisä. Esimerkiksi Ranska haluaa ydinvoiman kestävien energiamuotojen joukkoon, Saksa puolestaa haluaa maakaasun mukaan.
 Kestävän rahoituksen kriteerien eli taksonomian avulla halutaan ohjata sijoituksia kestäviin kohteisiin. Kriteerejä on useita kymmeniä. Tarkoituksena on luoda selkeät yhtenäiset kriteerit sille, mitä voi kutsua vihreäksi investoinniksi.
 Suomen hallitus päätti vastustaa asetusta, vaikka jakautuikin kysymyksessä kahtia. Vihreät ja Vasemmistoliitto olivat ilmastokriteerien kannalla. Keskusta ajoi asetuksen kaatamista ja sai tuekseen SDP:n ja RKP:n.
 Ilmastokriteerit ovat paketin ensimmäinen osa. Luonnon monimuotoisuutta koskevat kestävän rahoituksen kriteerit ovat tekeillä ja komission esitystä odotetaan ensi kesäksi.
 Luokittelusta halutaan ekomerkin tapainen kannustin
 Alussa uudistus koskee varsinkin yli 500 henkilöä työllistäviä pörssiyhtiöitä, joiden pitää raportoida kestävän luokittelun mukaisesta toiminnasta. Raportointivaatimuksen odotetaan jatkossa laajenevan pienempiinkin yrityksiin.
 Kestävän rahoituksen kriteerejä voi ajatella ekomerkkinä. Esimerkiksi metsäteollisuusyritys raportoi kuinka suuri osuus raaka-aineesta on peräisin ekomerkin kriteerien mukaisesti hoidetuista metsistä. Kuluu tosin jonkin aikaa ennen kuin luokittelun mukaista puutavaraa on saatavilla.
 Yksittäinen metsänomistaja voi kiinnostua ekomerkistä, jos hän haluaa esimerkiksi ostaa metsää ja pankki asettaa lainansaannin ehdoksi ekomerkin mukaisen metsien hoidon.
 Rahoituslaitokset haluavat yleisesti viherryttää lainakantaansa ja raportoida, kuinka suuri osuus esimerkiksi lainakannasta on kestävää vuonna 2030. Tätä tukee ekomerkin eli taksonomian mukaisen toiminnan vaatiminen lainansaajilta.
 Myöhemmin ilmastokriteerit voivat heijastua laajemmin liiketoimintaan. Rahoittaja voisi suosia ekomerkin saaneita kohteita, niin että ne saavat rahaa edullisemmin. Metsäteollisuusyritys voi alkaa maksaa enemmän ilmastokriteerien mukaisesti tuotetusta puusta. Myös lopputuote voisi tällöin olla kalliimpi.
 Ympäristöjärjestö Greenpeace arvioi, että ilmastokriteerit eivät kannusta tarpeeksi kestävämpään metsänhoitoon. Antti Karhunen / Yle
 Metsäteollisuus: hallinnollinen taakka kasvaa ilman hyötyjä
 Suomessa Metsäteollisuus on pelännyt EU:n puuttuvan liikaa metsänhoitoon.
 Metsäteollisuudessa ollaan tiedotteen mukaan pettyneitä päätökseen. Metsäteollisuus moittii raportoinnin taakkaa.
 "Suomalaisille yrityksille ja metsäomistajille taksonomia tarkoittaa lisääntyvää hallinnollista taakkaa ilman perusteltavissa olevia hyötyjä ilmastolle. Valmistelujen jatkuessa on Suomen vaikutettava aktiivisesti niin, ettei edelleen heikennetä suomalaisen metsäteollisuuden ja -talouden toimintaedellytyksiä", tiedotteessa todetaan.
 Järjestö antaa hallitukselle pisteet komission esityksen vastustamisesta, mutta moittii hitaudesta.
 – Valitettavasti Suomen kannanmuodostus asiassa kesti luvattoman pitkään eikä maallemme jäänyt aikaa tehdä aktiivista EU-vaikuttamista ja kerätä näkemyksen taakse riittävää määrää muita jäsenmaita, Metsäteollisuus ry:n toimitusjohtaja  Timo Jaatinen  toteaa tiedotteessa.
 Metsäteollisuuden mielestä komission esityksessä ei huomioida nykyisen kestävän ja aktiivisen metsätalouden ilmastohyötyjä. Sen sijaan uhkana on metsänomistajien passivoiminen.
 Ympäristöjärjestön mielestä kriteerit vesittyivät
 Ympäristöjärjestö Greenpeacessa metsäteollisuuden pelkoa ei ymmärretä. Järjestön mukaan kriteerit metsätaloustoiminnalle vesittyivät niin heikoiksi, että ne eivät enää kannusta kestävämpään metsätalouteen.
 – Metsäpuolen kriteerit on pitkälti muutettu sellaisiksi, että melkeinpä kaikki metsätalous Suomessa ja Euroopassa kelpaisi vihreänä toimintana. Kun samaan aikaan tiedetään mikä metsäluonnon tila on, niin tuntuu käsittämättömältä, että kaikki vaan kelpaisi vihreään toimintaan, Greenpeace EU:n metsäasiantuntija  Sini Eräjää  toteaa puhelimitse Brysselistä.
 Hän paheksuu erityisesti maakaasun ja ydinvoiman mahdollista ottamista kestävän rahoituksen piiriin, mistä päätös tulee myöhemin.
 Ilmastokriteerien vesittymistä kuvaa Eräjään mukaan esimerkisi se, ettei lannoitteiden tai torjunta-aineiden käytön kieltäminen metsätaloudessa mennyt läpi eikä hakkuutavoille tullut tiukempia kriteerejä.
 Hänen mielestään kestävän kehityksen luokittelulla on peloteltu liikaa. Rahoitusta voi edelleen saada myös ilman vihreää leimaa eli kriteerien täyttämistä.
 Tarkoituksena on ohjata sijoituksia kestäviin kohteisiin.
 – Ajatus oli nimenomaan luoda kannustimia, saada lisää rahoitusta entistä ympäristöystävällisempään toimintaan. Jos jatketaan sen rahoittamista mitä nyt tehdään, ei edistetä tavoitetta.
 Eräjää toteaa, että Suomi on yleensä avarakatseinen ja yhteistyökykyinen maa Euroopan ympyröissä ja haluaa ymmärtää muidenkin maiden näkökulmia, mutta metsäasioissa ollaan kyllä harvinaisen itsetyytyväisiä.
 – Brysselissä kuulee jatkuvasti suomalaisten poliitikoiden suusta sellaista että ettehän te muut edes tiedä näistä asioista yhtään mitään. Sellaista näkökulmaa on vaikea ymmärtää koska Euroopassa on muitakin maita, joilla on isoja metsäalueita, enemmän puukuutioita kuin Suomessa. Välillä voisivat suomalaisetkin katsoa, että onko muiden maiden metsätaloudessa sellaista mitä meillä ei vielä ole.
 Voit keskustella aiheesta 10.12. klo 23 asti.
 Lue lisää:
 Vihreät kipuilee hallituksen metsälinjan kanssa – kansanedustaja Satu Hassi: Ilmastoasioita ei edistetä johdonmukaisesti
 Suomi päätti äänestää metsiin ja ilmastoon liittyvää asetusta vastaan EU:ssa, ja hallitus riitautui – pääministeri Marin taipui keskustan kannalle
 Ydinvoima ja kaasu putosivat EU:n vihreiden sijoitusten listalta – Komissio esitteli maailman ensimmäisen pääomakohteiden ekoluokittelun

Suomen mielestä EU:n sääntely menee metsäasioissa liian pitkälle, mutta EU oli toista mieltä – kiistellyt ilmastokriteerit tulevat voimaan


Summary: Arvostelijoiden mukaan kokouksen yli sadan osanottajamaan joukosta puuttuvat ne, joille demokratiaoppitunti nimenomaan tekisi terää.

Yhdysvaltain presidentti  Joe Biden  isännöi tänään alkavaa Valkoisen talon  Demokratia-huippukokousta .
 Kokoukseen osallistuu edustajia noin 110 maasta. Osallistujien joukossa etäyhteydellä ovat muun muassa Euroopan neuvoston puheenjohtaja  Ursula von der Leyen , YK:n pääsihteeri  Antonio Guterres , Uuden-Seelannin pääministeri  Jacinda Ardern , Ruotsin pääministeri  Magdalena Andersson  ja tasavallan presidentti  Sauli Niinistö .
 Bidenin odotetaan toteavan, että demokratia on maailmalla taantumassa ja kehottavan osallistujia kääntämään sen kurssin.
 Tästä kokouksessa on kyse.
 Mitä kokouksessa käsitellään?
 Valkoisen talon mukaan kaksipäiväinen virtuaalikokous tarjoaa foorumin valtioille ja kansalaisjärjestöille hankkiutua yhteistyöhön muun muassa autoritarismin nousun vastustamisessa, korruption kitkemisessä ja ihmisoikeuksien puolustamisessa.
 Miksi juuri nyt?
 Bidenin hallinto kuvailee, että perustavanlaatuisesta vapauksien kaventamisesta on tullut trendi ympäri maailman. Tämän aaltoliikkeen kääntäminen toiseen suuntaan on juuri tämän hetken haaste.
 Mitä demokratiataantuma lähtee?
 Kokouksen lähtökohta on, että demokratiihin kohdistuu painetta eri puolilla maailmaa niin sisältä kuin ulkoakin päin.
 Kansalaisten epäluottamus vallanpitäjiä kohtaan sekä vallanpitäjien kyvyttömyys luoda ja ylläpitää niin taloudellista kuin poliittista edistystäkin jättävät tilaa poliittiselle ääriajattelulle.
 Tämä on vankistanut sellaisia poliittisia voimia, jotka kyseenalaistavat demokraattisia toimintapoja ja rakenteita.
 Miten sitten demokratiataantuma näkyy?
 Epädemokraattisesti hallitut valtiot - kuten Kiina ja Venäjä - nitistävät sisältään kansalaisyhteiskunnan toiminnan, uhkaavat naapureitaan ja luovat alueellista epävakautta.
 Euroopassa esimerkkinä demokraattisten rakenteiden ja perinteiden haastamisesta käyvät Puola ja Unkari, joissa vallanpitäjät esimerkiksi kyseenalaistavat median ja tuomioistuinten riippumattomuuden.
 Yhdysvalloissa puolestaan esimerkiksi hankkeet äänioikeuden kaventamiseksi ovat Bidenin mukaan esimerkki demokratian taantumisesta
 Miksi kokousta arvostellaan?
 Valkoista taloa on kritisoitu etenkin siitä, keitä kokoukseen on jätetty kutsumatta. Siihen eivät osallistu esimerkiksi Kiinan, Venäjän ja Unkarin hallintojen edustajat.
 Venäjä ja Kiina eivät ole kokouksessa mukana. Presidentit Putin ja Xi kuvattuna Shanghaissa vuonna 2018.
 Kiinan ja Venäjän Washingtonin suurlähettiläät  kirjoittivat yhteisen artikkelin  National Interest -julkaisuun. Siinä he syyttivät Bidenin hallintoa kylmän sodan ajan tapaisesta ajattelusta, joka lietsoo ideologista vastakkainajattelua ja luo jakolinjoja maailmaan.
 Kiinaa ärsyttää myös Taiwanin mukanaolo kokouksessa.
 Vastaavasti Bidenin hallintoa on kritisoitu Puolan, Brasilian ja Filippiinien kaltaisten maiden mukaan ottamisesta. Niissä nykyiset vallanpitäjät ovat arvostelijoiden mielestä syyllistyneet demokratian murentamiseen.
 Mitä kokouksen jälkeen?
 Valkoinen talo toivoo, että kaksipäiväinen kokous ei ole vain puhemylly. Sen pitäisi tuottaa ideoita, sitoumuksia ja toimintatapoja sen osoittamiseksi, että puutteistaan huolimatta demokratia tuottaa kansalaisille hyvää.
 Kokouksen pohjamateriaalin mukaan avoimet, oikeuksia kunnioittavat yhteiskunnat pystyvät myös yhdessä käsittelemään maailmanlaajuisia haasteita kuten koronapandemiaa, ilmastokriisiä ja epätasa-arvoistumista.
 Yhdysvallat itse aikoo kokouksessa sitoutua tukemaan riippumatonta lehdistöä, vastustamaan korruptiota, puolustamaan vapaita vaaleja, vahvistamaan kansalaisyhteiskuntaa, edistämään naisten, tyttöjen ja vähemmistöjen asemaa.
 Seuraava kokous on määrä järjestää Valkoisen talon mukaan ensi vuonna.
 Uutistoimistojen lisäksi lähteinä: The Carnegie ja The Brookings -tutkimuslaitokset.
 Voit keskustella aiheesta 10.12. kello 23:een saakka.

Biden on huolissaan demokratian taantumisesta ja järjestää asiasta tänään alkavan huippukokouksen – tästä siinä on kyse


Summary: Toisessa tapauksista pari ei saanut vuokra-asuntoa seksuaalisen suuntautumisensa vuoksi ja toisessa siksi, että toinen aviopuolisoista oli Irakista.

Yhdenvertaisuusvaltuutettu kertoo edistäneensä sovintoa kahdessa vuokra-asumiseen liittyvässä syrjintätapauksessa. Toisessa tapauksessa vuokranantaja kieltäytyi vuokraamasta asuntoa samaa sukupuolta olevalle parille. Toisessa tapauksessa seurakuntayhtymä kieltäytyi tarjoamasta asuntoa avioparille, joista parin toinen osapuoli on kotoisin Irakista.
 Yhdenvertaisuusvaltuutetun mukaan molemmissa tapauksissa vuokranantajat ovat maksaneet syrjityille ihmisille hyvityksen syrjinnästä.
 Yhdenvertaisuusvaltuutettu katsoo, että vuokranantajalla on oikeus valita vuokralaisensa. Asukasvalinnan perusteet eivät kuitenkaan saa olla syrjiviä.
 Joitakin ihmisryhmiä kohdellaan yhdenvertaisuusvaltuutetun mukaan edelleen huonommin vuokra-asuntomarkkinoilla. Valtuutetun mukaan on tärkeää, että syrjintä tulee ilmi ja että myös vuokralaisten tietoisuus oikeuksistaan lisääntyy.
 – On tärkeää, että asuntomarkkinoilla ehdot ovat reilut ja asunnot ovat kaikille saavutettavissa. Ihmisten keskuudessa vallitsee edelleen käsitys, että vuokranantaja saisi tehdä vuokralaisvalinnan jopa syrjivin perustein, sanoo yhdenvertaisuusvaltuutettu  Kristina Stenman  tiedotteessa.
 Stenmanin mukaan vuokranantaja syyllistyy yhdenvertaisuuslain vastaiseen syrjintään, jos hän kohtelee asunnonhakijaa epäedullisesti ihmiseen liittyvän syyn vuoksi.
 Seksuaaliseen suuntautumiseen liittyviä syrjintätapauksia paljon
 Toisessa nyt käsiteltävänä olleista tapauksista vuokranantaja syrji samaa sukupuolta olevaa paria asunnon vuokrauksessa parin seksuaalisen suuntautumisen perusteella.
 Yhdenvertaisuusvaltuutetun mukaan vuokranantajan ja asuntoa hakeneen parin välisessä viestinvaihdossa vuokranantaja myös loukkasi parin ihmisarvoa tavalla, joka täyttää yhdenvertaisuuslaissa kielletyn häirinnän määritelmän.
 Vuokranantaja maksoi kummallekin parin osapuolista 1 000 euroa hyvitystä syrjinnästä.
 – Seksuaalivähemmistöjen asema ja oikeudet ovat parantuneet viime vuosikymmenien aikana, mutta tämäkin tapaus osoittaa, että syrjintä ei kuitenkaan ole hävinnyt, kertoo Stenman.
 Viime vuosien aikana yhdenvertaisuusvaltuutettu on käsitellyt useita vastaavanlaisia tapauksia. Yhdenvertaisuusvaltuutetun mukaan tapauksia luultavasti on enemmän kuin mitä niitä raportoidaan, sillä kaikki eivät ilmoita kokemastaan syrjinnästä.
 Valtuutettu: Vuokranantaja teki päätöksen spekuloinnin perusteella
 Toinen käsiteltävä asia koski tapausta, jossa seurakuntayhtymä kieltäytyi tarjoamasta vuokra-asuntoa aviopuolisoille, joista toinen on Suomen kansalainen ja toinen Irakista. Yhdenvertaisuusvaltuutetun mukaan suomalainen puoliso olisi allekirjoittanut vuokrasopimuksen yksin.
 Seurakuntayhtymä maksoi kummallekin aviopuolisoista 2 000 euron hyvityksen. Yhdenvertaisuusvaltuutetun mukaan vuokranantaja on myös muuttanut ohjeistustaan niin, että se ei ole enää syrjivä.
 Yhdenvertaisuusvaltuutetun mukaan vuokranantaja perusteli päätöstä asuinhuoneiston vuokrauksesta annetun lain perusteella. Kyseisen lain perusteella puoliso, joka ei ole vuokrannut huoneistoa, vastaa vuokrasopimuksesta johtuvien velvollisuuksien täyttämisestä, jos vuokrasopimuksen allekirjoittanut osapuoli muuttaa pois asunnosta.
 – Vuokranantaja oletti, että turvapaikanhakijataustainen puoliso saattaisi jäädä asumaan asuntoon mahdollisen avioeron kohdalla ja että häneltä ei saisi vuokratuloja ja niiden periminen olisi hankalaa oikeusteitse, kirjoitetaan yhdenvertaisuusvaltuutetun tiedotteessa.
 Yhdenvertaisuusvaltuutettu katsoo, että vuokranantajan tekemä arviointi mahdollisesta avioerosta ja sen seurauksista on spekulointia, eikä elämäntilanteista johtuvia tilanteita voi ennustaa etukäteen. Puolisolla ei myöskään esimerkiksi erotilanteessa ole automaattista oikeutta jäädä asumaan toisen puolison nimissä olevaan vuokra-asuntoon.
 Yhdenvertaisuusvaltuutetun mukaan tapauksessa on kyse myös perus- ja ihmisoikeuksista, kuten ihmisen oikeudesta valita kumppaninsa, minkä vuoksi vuokranantajan toimintaa ei voi oikeuttaa taloudellisella riskinhallinnalla.

Yhdenvertaisuusvaltuutettu puuttui syrjintään vuokra-asuntomarkkinoilla – kahdessa tapauksessa maksettiin hyvitystä


Summary: Vapaa kulku voi houkutella varkaita myös sairaaloihin ja niiden potilashuoneisiin. Porin kaupunginsairaalassa viimeisimmästä varkaustapauksesta on aikaa muutama viikko.

Henkilökohtainen omaisuus voi joutua varkaiden käsiin myös sairaaloissa.
 Ylen tiedossa on tapauksia, joissa ulkopuoliset henkilöt ovat kulkeneet varkaissa muun muassa Porin kaupunginsairaalan tiloissa. Omaisuutta on varastettu sekä potilailta että henkilökunnalta. Viimeisimmästä varkaustapauksesta on aikaa vain muutama viikko.
 – Enemmän on häiriökäytöstä, mutta aina joskus voi niin käydä, että rikos kohdistuu joko henkilökunnan tai potilaiden omaisuuteen, kertoo Porin perusturvan turvallisuuskoordinaattori  Minna Vitikainen .
 Myös Satasairaalassa potilaan omaisuutta on kadonnut satunnaisesti, muutamia kertoja vuodessa.
 Sairaaloissa tapahtuneet varkaudet eivät ole yleisiä, mutta yksittäisetkin tapaukset aiheuttavat turvattomuutta potilaille. Myös osa henkilökunnasta on huolissaan työturvallisuudesta.
 – Turvallisuuden eteen on tehty vuosikausia töitä. Perustuslaillinen liikkumisvapaus yhdistettynä kulun rajaamiseen on haastavaa. Kameravalvontaa on ja kulkua on jo rajattu, mutta omaistenkin on tänne päästävä, Vitikainen kertoo.
 Hoitajat kiinni omissa töissään
 Porin kaupunginsairaalassa ovet ovat avoinna aamuseitsemästä iltaseitsemään. Osastoilla hoitajat eivät millään pysty seuraamaan sitä, keitä kaikkia käytävillä kulkee.
 – Hoitajat ovat potilashuoneissa kiinni omissa töissään ja varsinkin iltaisin, kun henkilökuntaa on vähemmän, on hankalaa seurata, ketä täällä liikkuu, kertoo osastonhoitaja  Tiina Kujansuu  Porin kaupunginsairaalan T4-osastolta.
 Kujansuun osastolle potilaat tulevat päivystyksestä. Jos tullessa huomataan, että potilaalla on mukanaan paljon rahaa, pyydetään omaisia viemään rahat kotiin. Vaihtoehtoisesti ne voidaan laittaa yöpöydän lukolliseen laatikkoon.
 Osastolle tuotu omaisuus on ihmisten omalla vastuulla ja siitä tiedotetaan sairaalassa.
 – Meillä on lukolliset yöpöydän kaapit ja vaatekaapit, mutta avainten säilytys on välillä haastavaa, Kujansuu sanoo.
 Varkauksien selvittäminen on usein hankalaa. Joskus tekijät saadaan kiinni verekseltään, mutta jos näin ei käy, on tekojen näyttäminen toteen vaikeaa.
 Joskus käy kuitenkin myös hyvin, ja varastettu omaisuus saadaan poliisin avulla takaisin.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 10.12. kello 23.

Varkaat voivat iskeä sairaalassakin – tapaukset harvinaisia, mutta aiheuttavat turvattomuutta


Summary: Helsingin kaupunginvaltuusto päätti aloittaa kokeilun, jossa kuukautissuojia jaetaan ilmaiseksi perusopetuksessa ja toisen asteen oppilaitoksissa.

Helsingin kaupunginvaltuusto päätti keskiviikkona aloittaa kokeilun, jossa koululaisille ja opiskelijoille jaetaan ilmaisia kuukautissuojia.
 Vihreiden  Amanda Pasanen  oli tehnyt aloitteen maksuttomien kuukautisvälineiden tarjoamisesta nuorille ja vähävaraisille. Pasanen kertoo tehneensä aloitteen yhdessä puoluetovereidensa  Fatim Diarran  ja  Alviina Alametsän  kanssa. 21 muuta valtuutettua on myös allekirjoittanut sen.
 Aloitteessa todetaan, että vähävaraiselle ihmiselle kuukautisvälineisiin kuluva summa voi muodostaa merkittävän osan kuukauden budjetista. Aloitteen allekirjoittaneiden mukaan kenenkään ei tulisi joutua valitsemaan käyttääkö rahansa ruokaan vai kuukautisvälineisiin.
 Seuraavaksi kasvatuksen ja koulutuksen toimialalla pohditaan, miten ja missä laajuudessa kokeilu toteutetaan. Toimialalla on kartoitettu erilaisia kuukautisvälineiden jakamismuotoja ja kustannuksia.
 Kuukautissuojia on tarkoitus jakaa Helsingin perusopetuksessa ja toisen asteen oppilaitoksissa.
 Helsingin nuorisoneuvosto kannattaa lausunnossaan ilmaisten kuukautissuojien jakamista nuorille. Neuvosto on joka toinen vuosi vaaleilla valittava kolmenkymmenen 13–17-vuotiaan helsinkiläisen ryhmä.
 Neuvoston mukaan kuukautisvälineiden saatavuus kouluilla opettaa nuoria siitä, että kuukautiset ovat luonnollinen ja hyväksyttävä asia, josta saa ja kannattaa puhua.
 Kaupunginvaltuutettujen aloitteessa viitataan myös Skotlannin esimerkkiin. Siellä parlamentti päätti marraskuussa jakaa ilmaisia kuukautissuojia.
 Skotlanti jakaa kaikille naisille ilmaiset kuukautissuojat ensimmäisenä maailmassa
 Skotlanti tarjoaa ensimmäisenä maailmassa kaikille naisille ilmaiset kuukautissuojat.
 Skotlannin parlamentin marraskuussa hyväksymän lakiesityksen mukaan paikallisviranomaisten on tästä lähtien huolehdittava siitä, että kaikki kuukautissuojia tarvitsevat saavat niitä ilmaiseksi, kertoo BBC.
 Lakiesityksen takana oli työväenpuolueen kansanedustaja Monica Lennon, joka on kampanjoinut kuukautisköyhyyden lopettamiseksi jo vuodesta 2016.
 Vihreiden Amanda Pasasen aloitteessa todetaan myös, että kuukautisköyhyys on kuitenkin edelleen tabu, ja vain vähän on tehty siihen puuttumiseksi.
 Voit keskustella tästä aiheesta perjantaihin 10.12.2021 kello 23:00 saakka.
 Lue lisää:
 Skotlanti teki tasa-arvon historiaa: tarjoaa jatkossa tytöille ja naisille ilmaiset kuukautissuojat maailman ensimmäisenä maana
 Epäreilu verotus sai naiset tamponikapinaan Saksassa ja Tansaniassa – kuukautissuojia kohdellaan "luksustuotteina"

Helsinki seuraa Skotlannin esimerkkiä ja kokeilee kuukautissuojien jakamista nuorille ilmaiseksi


Summary: Suuri syy aliravitsemukseen on järjestön mukaan ilmastonmuutos.

Nälkään tai siihen liittyviin sairauksiin on Itä-Afrikassa kuollut tänä vuonna arviolta yli 260 000 alle viisivuotiasta lasta, kertoo Pelastakaa Lapset -järjestön selvitys.
 Akuutista aliravitsemuksesta kärsivien lasten määrä on noussut selvästi.
 Aliravitsemus on ainakin osatekijä noin puolessa alle viisivuotiaiden lasten kuolemissa alueella. Itä-Afrikan akuutisti aliravituista lapsista alle puolet saa tällä hetkellä hoitoa.
 Ilmastonmuutoksen tuhoisat vaikutukset ovat Itä-Afrikassa tällä hetkellä hyvin tuntuvat. Itäisessä Keniassa, eteläisessä Somaliassa ja osassa Etiopiaa vallitsee jälleen ankara kuivuus. Etelä-Sudanissa on puolestaan alueita, jotka ovat veden vallassa rankkasateiden jäljiltä, järjestö arvioi.
 – Itä-Afrikan tilanne korostaa ilmastotoimien ja –rahoituksen tärkeyttä. Monet ilmastonmuutoksesta eniten kärsivät maat tarvitsevat erityisesti tukea sopeutumiseen, sekä menetysten ja vahinkojen korvaamiseen, toteaa  Anne Haaranen , Pelastakaa Lasten kansainvälisten ohjelmien johtaja.
 Selvitys perustuu YK:n keräämiin tietoihin. Menehtyneiden lasten määrä on järjestön mukaan varovainen arvio.
 Selvityksen kohteena olevat kahdeksan Itä-Afrikan maata ovat Burundi, Etelä-Sudan, Sudan, Etiopia, Kenia, Ruanda, Somalia ja Uganda.
 Lähde: STT-YLE

Pelastakaa Lapset:  Yli neljännesmiljoona lasta on kuollut nälkään Itä-Afrikassa tänä vuonna


Summary: Lapin lähialueilla Ruotsissa ja Norjassa uusien koronatartuntojen määrä on tällä hetkellä maltillisella tasolla. Pohjois-Norjassa ilmaantuvuuslukuja nostavat kaupunkien tartunnat.

Utsjoen naapurikunnassa Karasjoella, jossa kuukausi sitten ilmaantuvuusluku oli yli kahdentuhannen, on tällä hetkellä seurannassa kolme koronapotilasta. Kunnan kahden viikon ilmaantuvuusluku on laskusuunnassa ja on nyt 227. Tanan kunnassa tartuntoja on todettu tällä viikolla tähän mennessä kuusi.
 Enontekiön naapurikunnista Kautokeinossa on yksi uusi koronatartunta.
 Vaikka Lapin Norjan rajan naapurikunnissa on viime aikoina löytynyt vain yksittäisiä koronatartuntoja, koko Tromssan ja Finnmarkin läänissä tilanne on huono.
 Läänissä on pelkästään tiistaina löytynyt 152 uutta tartuntaa, pääasiassa Tromssassa, Altassa ja Hammerfestissa. Läänin kahden viikon ilmaantuvuusluku on kaupunkien tartuntojen vuoksi korkealla eli 700.
 Esimerkiksi Lapin sairaanhoitopiirin kahden viikon ilmaantuvuusluku on 198. Rovaniemellä, jossa tilanne on vaikein, luku on 249.
 Norrbottenin ilmaantuvuusluku 106
 Ruotsin Norrbottenissa on rekisteröity tiistaina 30 tartuntaa. Viime viikolla tartuntoja oli 139, pääasiassa isommissa kaupungeissa. Haaparannalla tartuntoja löytyi viime viikolla 18.
 Norrbottenin ilmaantuvuusluku on 106. Läänissä on sairaalahoidossa vain kaksi koronapotilasta, tehohoidossa ei yhtään.
 Ruotsissa koronatilanne on parempi kuin naapurimaissa, mutta taudin leviäminen on sielläkin kiihtynyt. Viranomaiset pyrkivät hillitsemään koronan leviämistä aluksi suosituksin.
 Keskiviikkona maassa otettiin käyttöön muun muassa laaja etätyösuositus ja suositus maskin käytöstä julkisessa liikenteessä.

Lapin läntisissä rajakunnissa koronatilanne on rauhallinen


Summary: Keskeistä on se, paljonko valtaa alustatalouden yhtiöllä on keikkatyöläiseensä. Jos kaksi kriteeriä täyttyy, kyse on työsuhteesta.

Alustatalouden työntekijöiden oikeuksista on väännetty kättä jo useamman vuoden ajan. Suomessa asia on noussut esiin etenkin ravintolaruokaa kotiin kuljettavan Woltin tapauksessa, onhan kyseessä suomalainen yhtiö.
 Kysymys on kuitenkin globaali. Ovatko digitaalisten työnvälityspalveluiden keikkatyöläiset työsuhteessa – vai itsensä työllistäviä freelance-yrittäjiä?
 EU:n komissio julkaisi torstaina oman näkemyksensä. Direktiiviehdotuksen on määrä taata, että digitaalisilla alustoilla työtä tekevät henkilöt voivat nauttia niistä oikeuksista ja eduista, joihin he ovat oikeutettuja.
 Jos Uber-taksikuski tai Wolt-pizzalähetti on tosiasiassa työntekijä, hänen pitää saada työntekijän kohtelu.
 Komission määritelmän mukaan digitaalinen työnvälitysalusta “oletetaan” työnantajaksi, jos sillä on riittävästi ohjausvaltaa työntekijään nähden. Vallan määrän arvioimiseksi komissio julkaisi seuraavan alustavan kriteeristön:
 Määrittääkö yhtiö työn tekijän palkkiotason tai sille katon? Valvooko yhtiö työsuorituksia sähköisesti? Rajoittaako yhtiö työntekijöiden mahdollisuuksia valita työaikansa – ottaa töitä vastaan tai kieltäytyä niistä? Kieltääkö yhtiö alihankkijoiden tai sijaisten käytön? Asettaako yhtiö erityisen sitovia sääntöjä työntekijän ulkonäölle, käytökselle tai muulle työn suorittamiselle? Rajoittaako yhtiö työntekijän mahdollisuuksia rakentaa omaa asiakaskuntaa tai tehdä työtä jollekin muulle?
 Tuliko rasteja ruutuun?
 Jos yllä olevista kriteereistä kaksi täyttyy, työnvälistysalusta on komission mukaan “työnantaja” – ja alustalla toimivat henkilöt ovat “työntekijöitä”.
 Työntekijöinä heillä on myös oikeus työntekijälle kuuluviin etuihin, joita ovat esimerkiksi laissa määritelty työaika, sairausajan palkka, lomat ja eläkejärjestelyt.
 Keikkatyöläisten työtä ohjataan ja seurataan tietojärjestelmillä, joiden taustalla vaikuttavia algoritmeja ei juuri ulkopuolisille avata. Direktiiviluonnoksen on määrä antaa suojaa myös näiden algoritmien suhteen. Tämä onnistuu komission mukaan lisäämällä läpinäkyvyyttä ja valvontaa sekä antamalla työntekijöille mahdollisuus kyseenalaistaa järjestelmän tekemät valinnat.
 Tämänpäiväisen julkistuksen on määrä helpottaa myös alustatalouden työntekijöiden kollektiivista sopimista. Sen on määrä olla mahdollista silloinkin, kun keikkatyöläisiä voidaan pitää itsensä työllistäjinä.
 Alustatalouden toimijoille haetaan uusia pelisääntöjä. Keskeinen kysymys on, onko lähetti tai taksikuski työntekijä vai yrittäjä? Benjamin Suomela / Yle
 Todistustaakka yhtiöillä
 Komission mukaan alustatalouden yhtiöillä on mahdollisuus haastaa lähtökohtainen työnantajaolettama ja sen mukanaan tuomat vastuut.
 Alustayhtiöillä on myös mahdollisuus muokata toimintaansa niin, että ne eivät täytä työnantajan tunnusmerkkejä.
 Todistustaakka on kuitenkin alustayhtiöillä.
 Komission mukaan uudet uberit ja woltit myös hyötyvät siitä, että niiden toimintaympäristö säännellään. Tällä hetkellä eri jäsenmaissa on hyvin erilaisia tulkintoja, mikä vaikeuttaa niiden toimintaa.
 Nykyistä selkeämpi sääntely on omiaan laskemaan oikeudenkäyntikuluja ja tekemään liiketoiminnan suunnittelusta helpompaa.
 Tiedotteen mukaan alustatalouden työntekijöiden asemasta on tähän mennessä annettu yli sata oikeuden päätöstä ja tukku viranomaislinjauksia. Useimmissa tapauksissa tuomarit ovat komission mukaan päätyneet siihen, että verkkoalustojen kautta työtä tekevät henkilöt ovat työntekijöitä.
 Suomalaisen alustayhtiö Woltin työntekijöitä on pidetty vuoroin  yrittäjinä  vuoroin  työntekijöinä .
 Kaikki eivät ole väärinkohdeltuja
 Tiedotteessa esitetyn arvion mukaan viime vuonna kaikkiaan 28 miljoonaa ihmistä työskenteli EU:ssa alustatalouden yrityksissä. Määrän odotetaan kasvavan 43 miljoonaan vuoteen 2025 mennessä.
 Läheskään kaikki alustatalouden työntekijät eivät ole väärin kohdeltuja. Jos asiaa kysyy läheteiltä, kaikki eivät selvästikään kaipaa virallisen  työntekijän asemaa . Itsensä työllistäjällä on mahdollisuus päättää keikoistaan.
 Komission mukaan väärin perustein “itsensä työllistäjiksi” laskettuja henkilöitä on noin 5,5 miljoonaa, noin viidennes alustojen koko työvoimasta EU:ssa.
 Kääntäen tämä tarkoittaa, että useimmat yrittäjiksi määritellyt työntekijät aidosti ovat itsensä työllistäjiä – ja sellainen toiminta on komission mukaan omiaan "parantamaan työpaikkojen muodostumista, liiketoiminnan kehittymistä, innovaatioita, palvelujen saavutettavuutta ja digitalisaatiota".
 Sanamuodot kertovat, että alustatalouteen kohdistuu yhä suuria odotuksia. Ilmiö on kuitenkin niin iso, että sen sääntely on väistämätöntä.
 Kaikkiaan erilaisia digitaalisia työnvälityksen alustoja on komission mukaan EU-alueella yli 500 kappaletta. Yli 90 prosenttia noista alustoista määrittelee työntekijänsä yrittäjämäisiksi itsensä työllistäjiksi.
 Alustojen kautta tehdyn työn arvo oli komission mukaan noin 14 miljardia euroa vuonna 2020. Viidessä vuodessa alustatalouden keikkayhtiöiden liikevaihto oli lähes viisinkertaistunut.
 Nopeaa muutosta nykytilanteeseen ei ole luvassa. Komission ehdotusta tullaan käsittelemään parlamentissa ja neuvostossa. Myös alan yhtiöt pääsevät esittämään omat näkemyksensä. Todennäköisesti muutoksiakin tehdään.
 Kun direktiivi on hyväksytty, jäsenmailla on pari vuotta aikaa tuoda se omaan lainsäädäntöönsä.
 Väärin perustein “itsensä työllistäjiksi” laskettuja henkilöitä on EU komission arvion mukaan 5,5 miljoonaa, noin viidennes alustojen koko työvoimasta. Alamy / All Over Press
 Voit keskustella aiheesta 10.12. klo 23 asti.
 Lue lisää:
 Wolt-kuski tienasi 9000 euroa kuukaudessa - nyt hän paljastaa niksit miten se on mahdollista
 Hollantilainen tuomioistuin: Uber-kuljettajat ovat työntekijöitä, joille kuuluvat työsuhteen edut
 Sairauksiensa kanssa painiva Wolt-lähetti Tia Mynttinen haluaa jatkaa kevytyrittäjänä: "On ollut vaikea löytää työtä, mitä pystyn tekemään"
 Naurettava kauppasumma? Ei laisinkaan – Woltin amerikkalaisostaja vieraili Suomessa, ja Yle pani hänet vastaamaan auki jääneisiin kysymyksiin kaupasta
 "Moni on pyytänyt anteeksi, että on tilannut pizzan Pizza-onlinen kautta" – Muutos Foodoraksi ei muuta perusrakennetta, jota yrittäjät pitävät rahastuksena
 Wolt-kuskeista voi tulla yrittäjien sijaan työntekijöitä – tästä helposta jutusta näet, mitä se tarkoittaa hintojen kannalta

Onko Wolt- tai Uber-kuski yrittäjä? EU:n komissio listaa viisi kriteeriä, joilla alustatalouden työsuhteet arvioidaan


Summary: Runsas vuosi sitten tulipalossa tuhoutuneen suuren navetan tilalle on noussut kokonaan uusi navetta Jaalassa, Kouvolassa. Moderni navetta on maatalousyrittäjille miljoonainvestointi.

Suuri, moderni navetta kiiltää uutuuttaan, mutta lehmiä siellä ei vielä ole. Eläimet ovat asuneet noin vuoden tilapäisessä navetassa, joka rakennettiin Kouvolassa sijaitsevan maatilan pihapiiriin muutama kuukausi tuhoisan tulipalon jälkeen.
 – Luultavasti maanantaina otamme rouvat sisälle ja starttaamme uudessa navetassa, jaalalainen maatalousyrittäjä  Henna Leitamo-Ollikainen  sanoo.
 Vanha navetta paloi heinäkuussa 2020. Tulipalossa menehtyi parikymmentä eläintä.

 Lue lisää:   150 naudan navetta tuhoutui tulipalossa Kouvolassa – katso video
 Painajaisuni
 Henna Leitamo-Ollikainen ja  Aki Ollikainen  heräsivät kesäyönä naapurin rymisteltyä sisään hirveiden uutisten kera.
 – Naapuri kysyi, olemmeko hereillä, teidän navetta palaa. Mietittiin isännän kanssa, että onko tämä painajaisunta. Rynnättiin ulos katsomaan tilannetta, ja kohdattiin se aivan hirvittävä näky. Siinä meni shokkiin ja paniikki iski, Leitamo-Ollikainen kertoo.
 Yrittäjäpariskunta menetti tulipalossa paitsi noin 2 000 neliön navetan, myös kaksikymmentä nautaa. Viisi niistä oli lypsäviä, vasikoita oli 12 ja sonneja kolme.
 – Oli onni, että lypsävät lehmät olivat vielä yöt laitumella silloin. Muuten ne olisivat kaikki kuolleet siinä rytäkässä, Aki Ollikainen sanoo.
 Tulipalosta koitui mittavat vahingot. Koko navetta meni purkuun. Vanhasta pihatosta jäi jäljelle joitain satoja neliöitä.
 Päätös tulevasta syntyi kuitenkin nopeasti.
 – Kun suurin härdelli oli jo siinä ennen puoltapäivää ohi, isäni Timo kysyi, että mitä tehdään: lopetetaanko vai jatketaanko. Sanoin, että me haluamme uuden navetan, Leitamo-Ollikainen sanoo.
 Miljoonainvestointi
 Päätös oli lopulta helppo.
 – Tätä pitää tehdä osin sydämellä. Ei tämä voi pelkkää bisnestä olla, vaikka se sitä onkin. Suomalaista ruokaa täytyy tuottaa. Se oli ajatuksena siinä, Leitamo-Ollikainen sanoo.
 Maatalousyhtymän uusi navetta on 50 metriä pitkä ja 40 metriä leveä. Se on niin sanottu kuusirivinen navetta eli makuuparsia on kuudessa rivissä. Uusia lypsyrobotteja on kaksi. Lisäksi on tilaa kolmannelle ja neljännelle, jos tulevaisuudessa maatilaa laajennetaan.
 Uusi, moderni navetta on maksanut reilut miljoona euroa.
 – Hirvittihän se, näillä hinnoilla, mitä tuotta maitolitrasta saa. Täytyy luottaa, että elämä kantaa, Leitamo-Ollikainen sanoo.
 Uuteen navettaan mahtuu noin 150 lehmää. Lypsyrobotteja on kaksi, ja tilaa on tarvittaessa kolmannelle ja neljännellekin robotille. Kirsi Lönnblad / Yle
 Nykypäivän navetat ovat pitkälti automaattisia.
 – Jotkut työt täytyy saada kevyemmiksi, koska maatiloilla on paljon muitakin töitä, Leitamo-Ollikainen sanoo.
 Lypsyrobottien ansiosta maatilan väen ei tarvitse käydä navettaan tiettynä kellonlyömänä.
 – Robotti ei sinänsä vähennä työtä, mutta työnkuva muuttuu. Työpäivät voivat olla yhtä pitkiä, mutta jos aamulla on esimerkiksi jotain muuta tehtävänä, niin robotti hoitaa homman. Iltapäivällä ehtii sitten tulla tekemään tarkennuksia, Aki Ollikainen kertoo.
 Syttymissyy ei selvinnyt
 Maatila Siikavan kylässä Jaalassa on Henna Leitamo-Ollikaisen sukutila. Tilalla oli tehty sukupolvenvaihdos pari vuotta ennen kuin navetta paloi. Tilaa pyörittävässä maatalousyhtymässä on Henna Leitamo-Ollikaisen ja Aki Ollikaisen lisäksi mukana Hennan isä  Timo Leitamo  ja sisko  Sini Leitamo .
 – Emme olleet päässeet vielä oikein kunnolla vauhtiin. Into oli kova ja alun tulokset niin hyviä, että se oli myös motivaattori siinä, että jatketaan.
 Iso kiitos menee myös kyläläisille. He olivat tukena onnettomuuden hetkellä. Tilan karja pääsi heti tulipalon satuttua pariksi kuukaudeksi evakkoon noin 10 kilometrin päässä sijaitsevaan toiseen navettaan.
 Tulipalon syttymissyy ei koskaan selvinnyt.
 – Se aina välillä mietityttää.

Navetan tuhonnut tulipalo ei lannistanut nuoria yrittäjiä – päätös uuden rakentamisesta syntyi ennen kuin rauniot olivat edes jäähtyneet


Summary: Turku tiedotti torstaina, että joulurauhan julistuksessa tulee tänä vuonna käyttää kasvomaskia, mikäli yleisö pääsee paikalle. Pääseekö yleisö seuraamaan tilaisuutta, on vielä auki.

Turku seuraa koronatilanteen kehittymistä Varsinais-Suomessa tulevien viikkojen aikana tiiviisti, sillä pormestari  Minna Arven  on pian määrä tehdä lopullinen päätös siitä, pääseekö yleisö seuraamaan joulurauhan julistusta Vanhalle Suurtorille.
 Kaupungin tiedotteen mukaan tapahtumassa tulee joka tapauksessa käyttää kasvomaskia, mikäli yleisö otetaan paikalle. Viime vuonna  Vanhan Suurtorin alue aidattiin, jotta yleisö ei tulisi seuraamaan julistusta .
 Tapahtuman ohjelmaan ei ole tulossa muutoksia. Protokollapäällikkö  Mika Akkanen  lukee tutun julistuksen Brinkkalan talon parvekkeelta ja esiintymässä ovat Laivaston soittokunta, sekä mieskuoro Laulun ystävät ja Turun NMKY:n mieskuoro Naskalit.
 Yle lähettää joulurauhan julistuksen perinteiseen tapaan suorana lähetyksenä jouluaattona radiossa, televisiossa ja Yle Areenassa.

Jouluaattoon on kaksi viikkoa – julistetaanko joulurauha tyhjälle torille, vai pääseekö paikalle maski kasvoilla?


Summary: Kun johonkin verkkokauppaan tupsahtaa erä PS5-pelikonsoleita, niille on heti ostajat valmiina. Osa konsolin jo ostaneista kauppaa laitettaan voitonkiilto silmissään.

Moni suositusta pelikonsolista haaveileva pettyy tänäkin jouluna. Yli vuosi sitten julkaistun Sonyn PS5-konsolin saatavuus on Suomessa tänä vuonna ollut niukkaa ja kausittaista, eikä tilanteeseen tule suurta helpotusta ennen joulua.
 Täksi jouluksi pelikonsolin voi saada, jos löytää oikeaan verkkokauppaan oikealla hetkellä. Jonotuslistoja tai  ennakkotilausmahdollisuuksia  ei ole samaan tapaan tarjolla kuin vuosi sitten.
 Tieto pienistä eristä liikkuu pelaajien keskuudessa. Verkkokauppojen saatavuustilannetta tarkkailevat myös erilaiset tietokoneohjelmat elibotit, jotka metsästävät automaattisesti ostettavaa.Kun verkkokauppaan ilmestyy erä konsoleita, ne myydään loppuun minuuteissa.
 Syynä konsolipulaan on, että pelien ja pelaamisen suosio on noussut samaan aikaan, kun koronapandemia-aika on aiheuttanut raaka-ainepulaa sekä seisahduksia niin tuotantolaitoksilla kuin kuljetuksissa.
 Seisahduksia aasialaisilla tehtailla on viime aikoina aiheuttanut se, että sähköä säännöstellään muutamiin päiviin viikossa.
 Gigantin gaming-vastaava  Jukka Erkinheimo  kertoo, että jälleenmyyjän näkökulmasta tilanne on ollut jo alkusyksystä todella poikkeuksellinen.
 Erkinheimo kertoo, että PS5-konsolia on tulossa vielä pieniä eriä ennen joulua, mutta koska kysyntä on suurta, laitteet myydään nopeasti.
 – Suomessa on todennäköisesti tuhansia ja tuhansia potentiaalisia ostajia. Osa joutuu saatavuushaasteiden vuoksi odottamaan pidempään, Erkinheimo sanoo.
 Verkkokauppa.comista ostopäällikkö  Antti Aulavuori  on myös pessimistinen sen suhteen, saadaanko PS5-konsoleita Suomeen kysyntää vastaavaa määrää vielä ensi vuoden puolellakaan.
 Alun perin Verkkokauppa.com odotti jopa viittä tuhatta laitetta joulumyyntiä varten, mutta tällä hetkellä tilanteesta ei ole varmuutta.
 – Ei pystytä varmaksi sanomaan, miten paljon niitä tulee. Nyt pleikkareita on välillä tullut viikoittain, välillä kuukausittain isompikin määrä. Erien koko vaihtelee viiden sadan ja parin tuhannen välillä.
 Viime vuonna julkaistu Playstation 5 -pelikonsoli löytyy jo tuhansista suomalaiskodeista, mutta moni suositusta pelikoneesta haaveileva jää vielä tänäkin vuonna nuolemaan näppejään.  Niko Mannonen / Yle
 Sivusto seuraa verkkokauppoihin tulevia konsolieriä
 Patoutuneesta kysynnästä kertoo sekin, että tuhannet suomalaiset ovat tilanneet ilmoituksen sähköpostiin tilanteesta sivustolta  ps5suomessa.com .
 Sivuston ylläpitäjä on jyväskyläläinen it-alalla työskentelevä  Mikko Kärkkäinen . Hän kertoo, että listalla on yli 6 800 sähköpostiosoitetta, johon lähtee ilmoitus, kun laitteita tulee seurannassa oleviin verkkokauppoihin.
 – Lokakuu oli kiivas kuukausi myynnin suhteen siitä päätellen, että sähköpostilistalta lähti pois noin 2 000 osoitetta. Silloin laitteita oli useammassa paikassa myynnissä. Myös joulukuun alussa lähti nelisen sataa osoitetta pois listalta.
 Kärkkäinen perusti sivuston alunperin seuraamaan jälkimarkkinoita eli sitä, millä hinnalla laitteita myydään eteenpäin esimerkiksi tori.fi:ssä ja huuto.netissä. Jotkut kauppaavat PS5-konsolia jopa tuplahintaan.
 Playstation 5 -koneesta haaveileva saattaa tehdä korvikeostoksia
 Gigantissa on havaittu, että retrotyyliset pelikonsolit kiinnostavat jouluostoksilla kävijöitä.
 – Nyt kiinnostavat pelikonsolit, joissa on valmiiksi integroituna klassikkopelejä 1980- ja 1990-luvuilta. Näilläkin on saatavuutta varsin hyvin, Kuopion Gigantin tavaratalopäällikkö  Janne Vartiainen  sanoo.
 Verkkokauppacomin ostopäällikkö Antti Aulavuori sanoo, että PS5-konsoleiden pula ei ole ohjannut heidän asiakkaitaan välttämättä muiden pelikoneiden pariin, sillä myös Microsoftin Xbox series X -konsolin saatavuudessa on ongelmia. Sen sijaan pelitietokoneita joulupaketteihin on paremmin saatavilla, koska ne kasataan eri osista.
 Aiheesta voi keskustella 10.12. kello 23:een asti.
 Lue myös:
 Osa joululahjoista loppuu kaupoista poikkeuksellisen aikaisin, ennustavat kauppiaat: erityisesti viihde-elektroniikka hupenee hyllyistä
 Analyysi: Lahjapaketin hinta ei noussut, vaikka sirupula ja meriliikenteen solmut vaikeuttavat jouluostoksia
 Kun konsolit ovat komponenttipulan vuoksi kortilla, pilvipelejä kehittävällä suomalaisyhtiöllä on hyvät mahdollisuudet menestyä
 Marraskuussa julkaistava PlayStation 5 -pelikonsoli ennakkomyytiin hetkessä loppuun – Jälleenmyyjät: Jatkosta ei tiedä kukaan

Uuden pelikonsolin voi saada tuurilla nettikaupasta jouluksi, sillä niiden saatavuus sakkaa edelleen – pienet erät myydään jopa minuuteissa


Summary: Poliisin mukaan vanhuksen luona vierailleet kotihoidon työntekijät ovat noudattaneet annettuja ohjeita. Koronatartunnan saanut hoitaja ei ollut tartunnastaan tietoinen.

Poliisi ei epäile rikosta eikä aloita esitutkintaa koronatartunnasta, joka aiheutti Keuruulla kotihoidon asiakkaan kuoleman.
 Yle kertoi tapauksesta lauantaina .
 93-vuotiaan naisen luona oli käynyt rokottamaton kotihoidon työntekijä, jolla oli koronatartunta. Asian tultua ilmi 93-vuotiaalle tehtiin koronatesti, jonka tulos oli positiivinen. Sen jälkeen hänen kuntonsa heikkeni nopeasti.
 Poliisi pyysi Keuruun kaupungilta selvityksen tapauksesta julkisuudessa olleiden tietojen perusteella.
 – Saimme vastaukset kysymyksiimme, eikä ole syytä epäillä rikosta. Hoitotyössä mukana olleet ovat toimineet annetun ohjeistuksen mukaisesti, eikä vanhuksen luona ole vierailtu tietoisena omasta korona-altistumisesta tai tartunnasta, kertoo rikoskomisario  Kari Aaltio  Sisä-Suomen poliisista.
 – Rikosepäily olisi voinut syntyä, jos meille olisi tullut vinkki, että hoitotyöhön osallistunut henkilö on omasta sairaudestaan tietoisena altistanut asiakkaan taudille.
 Aaltio vertaa tapausta siihen, että joku tartuttaa vahingossa HI-viruksen olematta tietoinen omasta tartunnastaan. Lopullista varmuutta siitä, keneltä vanhuksen koronatartunta oli peräisin, ei kuitenkaan ole.
 Nykyään vanhusten parissa työskenteleviltä hoitajilta ei edellytetä koronarokotteen ottamista, mutta tilanne on todennäköisesti muuttumassa.
 Hallitus päätti keskiviikkona esittää eduskunnalle hoitoalan "rokotuspakkoa" , joka velvoittaisi riskiryhmien kanssa lähikontaktissa työskenteleviä hankkimaan koronarokotuksen.
 Aaltio kuitenkin muistuttaa, että rokotuksen ottaminenkaan ei sulje pois taudin levittämisen mahdollisuutta.
 Kaupungin antaman selvityksen valmistumisesta  kertoi ensin Suur-Keuruu.
 Lue lisää aiheesta:
 Isoäiti kuoli koronaan, jonka tartutti todennäköisesti rokottamaton hoitaja – lapsenlapsi: "On tyrmistyttävä ajatus, että tartunta tulee hoitajan kautta"

Poliisi ei epäile rikosta Keuruun koronatartunnassa: 93-vuotias menehtyi tautiin, jonka sai todennäköisesti rokottamattomalta hoitajalta


Summary: Käräjäoikeus langetti teollisuusneuvokselle törkeästä veropetoksesta kaksi vuotta ehdollista vankeutta.

Teollisuusneuvos  Keijo Kopra  ei ole valittanut hovioikeuteen veropetostuomiostaan. Päijät-Hämeen käräjäoikeus tuomitsi hänet viime kuussa törkeästä veropetoksesta kahden vuoden ehdolliseen vankeuteen.
 Kopra ilmoitti tyytymättömyyttä tuomioon, mutta nyt valitusaika on mennyt umpeen, eikä kukaan jutun osapuolista vienyt asiaa hoviin.
 Keijo Kopra on Suomen suurimman yksityisen sahatavaran tuottajan Versowoodin hallituksen jäsen.
 Lue myös:
 Versowoodin entinen omistaja Keijo Kopra sai ehdollista vankeutta törkeästä veropetoksesta
 Teollisuusneuvos vältteli veroja ja salasi tuloja verottajalta  miljoonakaupalla – on tyytymätön vankeustuomioon ja aikoo viedä jutun hovioikeuteen
 Suomalaiset veronkiertäjät alkoivat jäädä toden teolla kiinni, kun kolme asiaa muuttui – teollisuusneuvosta voi nyt odottaa ehdoton vankeus
 Keijo Kopra saa syytteet törkeästä veropetoksesta – kiistää kaikki syytteet
 Lisää  Päijät-Hämeen  uutisia Yle Areenassa: kuuntele, katsele ja lue mitä lähelläsi tapahtuu.

Keijo Kopra ei valittanut veropetostuomiosta hovioikeuteen


Summary: Paperiliitto varautuu aloittamaan työtaistelun metsäyhtiöissä, joihin ei ole saatu työehtosopimusta tiistaihin mennessä.

Paperiliitto varautuu aloittamaan vuodenvaihteessa työtaistelun kaikissa metsäyhtiöissä, joihin ei ole saatu työehtosopimusta ensi viikon tiistaihin mennessä.
 Paperiliiton puheenjohtaja  Petri Vanhala  sanoo, että riski lakoista on olemassa kaikissa yrityksissä, joihin sopimusta ei ole saatu.
 Ensi viikolla on kaksi viikkoa aikaa vuodenvaihteeseen, jolloin Paperiteollisuuden nykyisen työehtosopimuksen voimassaolo lakkaa. Tiistaina on Paperiliiton hallituksen kokous, joka käy tilanteen läpi.
 – Hallitus kokoontuu tiistaina, ja niihin yhtiöihin, joissa sopimuksia ei ole, tullaan mahdollisesti tekemään keskiviikkona työtaisteluilmoitukset, Vanhala sanoi torstaina Ylelle.
 Lakot alkaisivat heti vuodenvaihteessa, jolloin sopimukseton tila alkaa.
 Vanhala kertoo, että Paperiliitto käy lähipäivät tiiviitä neuvotteluja Metsä Groupin kanssa. Vaikein tilanne on metsäyhtiö UPM:n kanssa, jonka neuvottelijat tapaavat ammattiliiton edustajat sunnuntaina.
 – Meillä on edelleen tapaamista heidän kanssaan, mutta asia ei näytä positiiviselta, Vanhala sanoo.
 Kolmannen suuren metsäyhtiön Stora Enson kanssa Paperiliitto pääsi sopimukseen lokakuussa.
 Vanhalan mukaan tänään torstaina alkaa tiivis neuvotteluputki, jota liitto pyrkii viemään sunnuntaille saakka.

Metsäteollisuutta uhkaavat vuodenvaihteessa työtaistelut – Paperiliitto varautuu jättämään lakkovaroituksia ensi viikolla


Summary: Ähtärin eläinpuisto järjestää ensi viikolla hotelli Marskissa Helsingissä tilaisuuden, jonne Suomessa toimivat kiinalaisyritykset lähettävät edustajiaan.

Suomessa toimivat kiinalaisyritykset ovat halukkaita tukemaan isopandojen suojelua edelleen Suomessa. Ähtärin eläinpuisto järjestää tiistaina Helsingissä tilaisuuden, jossa kiinalaiset ovat vahvasti mukana.
 Tapahtumaan saapuu kiinalaisten yritysten edustajia. Eläinpuiston tapahtumakutsun mukaan osa yrityksistä on jo lähdössä tukemaan suojeluhankkeen toteutumista ja osa on kiinnostunut tulemaan mukaan.
 Tapahtumaan saapuu myös Kiinan Suomen-suurlähettiläs  Chen Li . Hän puhuu pandojen merkityksestä historiassa, nykypäivänä sekä Suomen ja Kiinan välisissä suhteissa. Li on kertonut aiemmin julkisuudessa, että lähetystö on  ryhtynyt toimiin  pandojen pitämiseksi Suomessa.
 Ähtärin eläinpuisto on ratkonut viime ajat suuria taloudellisia vaikeuksiaan ja hakenut tukijoita isopandojen suojeluohjelman jatkamiseksi Suomessa.
 Jos talousongelmiin ei löydy ratkaisua, viimeinen vaihtoehto on lähettää isopandat ennen aikojaan takaisin Kiinaan. Tähän ratkaisuun Ähtärissä ei haluta päätyä, mutta eläinpuiston ei myöskään anneta kaatua pandojen ylläpitoon.
 Lue myös:
 Ähtärin kaupunginjohtaja: Pandojen palauttaminen Kiinaan mahdollista – eläinpuistoa ei päästetä konkurssiin
 Laajempi omistuspohja voisi helpottaa Ähtärin eläinpuiston talousahdinkoa – pandojen palautus "äärimmäinen keino"

Kiinalaisyritykset halukkaita tukemaan isopandojen suojelua Ähtärissä


Summary: Lakiehdotuksen mukaan nyt 14-vuotiaat ja sitä nuoremmat eivät voisi koskaan ostaa laillisesti tupakkaa. Tupakan saatavuutta vaikeutetaan kaikille.

Uudessa-Seelannissa hallitus on esitellyt maailman tiukimpiin kuuluvan tupakkalain.
 Esitelty laki kieltää tupakoinnin 14-vuotiailta ja sitä nuoremmilta vuonna 2027. Kiellon ikäraja nousi vuosi vuodelta. Lain tarkoituksena on, että nyt varttuva sukupolvi ei tupakoisi koskaan.
 Lakihankkeesta  kertoo muunmuassa brittilehti The Guardian.
 Lain yksi tarkoitus on vähentää tupakoinnin aiheuttamia kuolemia Uuden-Seelannin maori-alkuperäiskansan keskuudessa. Kieltoa valmistellaan yhdessä maorien edustajien kanssa.
 Tilastojen mukaan noin 12 prosenttia uusiseelantilaisista polttaa päivittäin, mutta luku nousee noin 30 prosenttiin maoreihin kuuluvien aikuisten kohdalla.
 Tupakkatuotteiden saatavuutta vaikeutetaan kaikille
 Savukkeista on lisäksi tarkoitus tehdä kalliimpia ja vaikeammin saatavia kaikille. Tupakkaa myyvien paikkojen määrää  rajoitettaisi jo vuonna 2024, ja savukkeiden nikotiinipitoisuutta alennettaisiin. (oisko:  rajoitetaan jo vuonna 2024, ja savukkeiden nikotiinipitoisuutta alennetaan. )
 Uusi-Seelanti on jo nyt yksi harvoista maista, jossa tupakka-askien on oltava ilman tupakkabrändien tekstiä.
 Tupakkatuotteiden myynti on nyt kielletty alle 18-vuotiailta. Hallituksen mukaan se ei kuitenkaan riitä siihen, että alle viisi prosenttia tupakoisi vuonna 2025, kuten viranomaiset toivovat.
 Bhutan pisti tupakan pannaan jo vuonna 2010
 Tupakoinnin rajoittamiseen ja kieltämiseen liittyy vielä avoimia kysymyksiä. Viranomaiset eivät ole kertoneet, miten kieltoja käytännössä valvottaisiin tai mitkä liikkeet joutuisivat kieltolistalle.
 Kielto ei tällä tietoa koskisi sähkötupakkaa.
 Lakiehdotus on määrä tuoda parlamenttiin ensi vuonna.
 Suunnitelma on ankara, mutta ei maailman ankarin. Bhutan kielsi tupakan myynnin kokonaan vuonna 2010.
 Lähteet: Reuters

Uusi-Seelanti aikoo kieltää tupakan kokonaan tulevilta aikuisilta – keinona nouseva ikäraja


Summary: Kolme vuotta Nestettä johtaneen Vanackerin tilalle ollaan etsimässä uutta toimitusjohtajaa.

Nesteen toimitusjohtaja Peter Vanacker eroaa tehtävästään.
 Vanacker jättää tehtävänsä viimeistään kesäkuussa 2022. Pörssitiedotteen mukaan Neste on aloittanut uuden toimitusjohtajan etsinnän.
 Vanacker on ollut toimitusjohtajana kolme vuotta, jona aikana Neste on kasvattanut uusiutuvien polttoaineiden liiketoimintoja ja tehnyt investointipäätöksen uudesta isosta jalostamosta Hollannin Rotterdamiin.
 Eron syitä tai sitä, mitä 55-vuotias kemianalan asiantuntija tekee seuraavaksi, tiedotteessa ei kerrota.
 Neste on yksi Suomen suurimmista yrityksistä.
 Lue myös:
 Rotterdam voitti Porvoon kisassa Nesteen uudesta jalostamosta – Kaupunginjohtaja: Pettymys sekä kaupungille että Suomelle
 Nesteelle uusi toimitusjohtaja kemiantuntijasta – toimitusjohtaja Lievonen jää eläkkelle

Toimitusjohtaja Peter Vanacker jättää Nesteen


Summary: Vuoden 2022 äitiyspakkauksessa on seitsemän tuotetta vähemmän kuin vuoden 2021 pakkauksessa. Haalarin ja makuupussin kuosit on valittu äänestyksellä.

Koronavuosina kasvuun noussut syntyvyys näkyy nyt konkreettisesti myös äitiyspakkausten jakamisessa. Tavallisesti edellisen vuoden äitiyspakkaukset on jaettu loppuun vasta keväällä, mutta vuonna 2022 pakkaus vaihtuu jo alkuvuodesta.
 Vuoden 2022 äitiyspakkauksessa on 43 tuotetta, mikä seitsemän tuotetta vähemmän kuin vuoden 2021 pakkauksessa.
 Äitiyspakkauksesta vähennettiin tuotteita myös vuonna 2021, jolloin pois jäivät muun muassa vanuhaalari, viltti ja kuumemittari. Uudessa pakkauksessa viltti ja kuumemittari ovat tehneet paluun. Janne Lindroos / Yle
 Kelan etuuspäällikkö  Johanna Aholainen  kertoo Kelan tiedotteessa, että hinnan sijaan on korostettu tuotteiden laatua ja ekologisuutta.
 – Puuvillasta valmistetuista tuotteista suurin osa on luomupuuvillaa. Muutamassa tuotteessa on käytetty osittain kierrätysmateriaalia.
 Viime vuosina pakkauksen tuotteissa on painotettu myös monikäyttöisyyttä, kestävyyttä ja pitkäikäisyyttä.
 Kahdessa bodyssa on jatkopalat, jotta vaate sopii vauvalle pidempään. Lisäksi kaikissa pakkauksen housuissa on pitkät käännettävät resorit lahkeessa, jotka lisäävät housujen käyttöikää.
 Vuoden 2022 äitiyspakkauksessa on kaikkiaan seitsemän bodya ja kolmet housut. Janne Lindroos / Yle
 Muumit ja Norppa yleisön suosikkikuoseja
 Viime vuonna Kela järjesti makuupussin kuosista ensimmäistä kertaa äänestyksen. Tänä vuonna äänestys järjestettiin makuupussin lisäksi haalarin kuosista. Ääniä annettiin yhteensä yli 8 000.
 Makuupussin voittajakuosiksi valikoitui 56 prosentin äänisaaliilla mustavalkoinen Norppa.
 Mustavalkoinen Norppa oli äänestäjien suosikki makuupussin kuosiksi. Janne Lindroos / Yle
 Vauvan ulkohaalariin valittiin 59 prosentin äänienemmistöllä Muumi-kuosi.
 Muumi oli äänestäjien suosikki makuupussin kuosiksi. Janne Lindroos / Yle
 Vuodevaatelaatikon ilmeen on suunnitellut japanilainen  Aya Iwaya . Ilmeen nimi on Perhe.
 Kuosi oli yksi Kelan vuonna 2017 järjestämän äitiyspakkauslaatikon ilmesuunnittelukilpailun voittajatöistä. Uusi suunnittelukilpailu käynnistetään ensi vuonna.
 Vuodelaatikon kuvituksessa seikkailevat karhu, hevonen, joutsen ja riekko sekä muita kotimaisia eläimiä perheineen. Janne Lindroos / Yle
 Palautteiden perusteella tämän vuoden äitiyspakkauksessa on enemmän harsoja ja viltti on otettu uudelleen valikoimaan.
 Vuoden 2022 äitiyspakkauksessa on viisi harsoa. Viltti palautui vuoden poissaolon jälkeen takaisin pakkaukseen käyttäjien pyynnöstä.  Janne Lindroos / Yle
 Kela sisällytti vuoden 2022 äitiyspakkaukseen myös Ilo Pisaroi! -ensikirjan, joka sisältää lastenrunoja ja vauvan hierontaohjeet vanhemmille suomen ja ruotsin kielellä.
 Ilo Pisaroi! -kirjasta voi tilata ensimmäistä kertaa myös saamenkielisen version. Janne Lindroos / Yle
 Äitiyspakkaus täyttää ensi vuonna 84 vuotta. Noin kaksi kolmasosaa perheistä valitsee pakkauksen rahallisen avustuksen sijaan. Ensisynnyttäjistä lähes kaikki valitsevat äitiyspakkauksen.
 Äitiysavustuslaki täyttää ensi vuonna 85 vuotta. Laki äitiysavustuksesta säädettiin vuonna 1937, ja avustusten jakaminen aloitettiin seuraavana vuonna. Janne Lindroos / Yle
 Miellyttävätkö kuosit? Puuttuuko jokin oleellinen tuote? Voit keskustella äitiyspakkauksesta 10.12. 2021 kello 23:een saakka.

Kela julkisti uuden äitiyspakkauksen etuajassa, syynä syntyvyyden kasvu – katso tästä vuoden 2022 kuosit


Summary: Kahdesti rokotettujen osuus koronatartunnan saaneista on valtakunnallisesti kasvanut, sanoo THL:n Mia Kontio. HUSin mukaan kahdesti rokotettujen tautimäärien kasvu kertoo rokotesuojan hiipumisesta.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Kuten on pitkään tiedetty, kaksi rokotusta ei suojaa täysin korontartunnalta ja kahdesti rokotettu voi myös tartuttaa tautia eteenpäin. Epidemia kiihtyy, ja kaksi rokotetta saaneiden tartunnat ovat alkaneet näkyä selvemmin myös Suomessa.
 Lauantaina  uutisoitiin,  että kaksi rokotusta saanut ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) oli saanut työmatkaa varten tehdystä koronatestistä positiivisen tuloksen.
 Viime aikoina kahdesti rokotettujen osuus koronatartunnan saaneista onkin valtakunnallisesti kasvanut, kertoo Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) johtava asiantuntija  Mia Kontio .
 – Rokotettujen osuus tartunnoista oli pitkään vajaassa kolmessakymmenessä prosentissa, mutta viime viikkoina se on noussut ja on nyt noin 35 prosenttia.
 Täysin rokottamattomien osuus tartunnoista on noin 60 prosenttia.
 THL:n Mia Kontio muistuttaa, että täysin rokotettuja on väestössä moninkertainen määrä rokottamattomiin verrattuna, joten suhteellisesti heidän osuutensa tartunnan saaneista on paljon pienempi kuin niillä, joilla rokotesuojaa ei ole.
 Tehohoitoon koronan vuoksi joutuvista noin neljännes on kahdesti rokotettuja. Tämä osuus on pysynyt Kontion mukaan pitkään ennallaan.
 Rokotettujen, mutta silti tehohoitoon joutuneiden joukossa korostuvat ikääntyneet ja perussairauksista kärsivät.
 – He ovat juuri niitä, joille  kolmansia rokotuksia  nyt annetaan. Siellä on todella harvoja nuorempia, joita on tehohoidettu. Myös vanhemmissa ikäryhmissä tehohoitoon joutuminen on erittäin paljon yleisempää rokottamattomilla kuin rokotetuilla, Kontio toteaa.
 Pari viikkoa sitten STM:n ja THL:n tiedotustilaisuudessa  esiteltiin tilastoja , joiden mukaan rokottamattoman riski joutua koronataudin takia tehohoitoon on 33-kertainen verrattuna rokottamattomaan.
 Rokotettujen ohjeistusta ei muuteta, ainakaan heti
 Myös kaksi rokotusannosta saaneiden altistuneiden ohjeistus nousi ulkoministeri Haaviston tartunnan myötä vahvasti keskusteluun. Pääministeri  Sanna Marin  (sd.) jatkoi lauantaina ravintolailtaa, vaikka oli saanut tietää altistuneensa koronavirukselle tavattuaan Haavistoa perjantaina.
 Keskustelussa on viitattu  THL:n ohjeistukseen , jonka mukaan kaksi rokotusta saaneen altistuneen ei tarvitse jäädä karanteeniin tai hakeutua oireettomana testiin.
 THL:n mukaan kahdesti rokotettuja koskevat ohjeistukset eivät kaipaa pikaisia muutoksia, vaikka heidänkin sairastuvuutensa on kasvussa.
 – Olennaisia muutoksia ei olla nyt tekemässä. Se ei tarkoita, etteikö muutoksia myöhemmin voisi tulla. Tilannetta seurataan jatkuvasti, toteaa ohjeistuksista vastaava THL:n tutkimusprofessori  Outi Lyytikäinen .
 Kahdesti rokotettuja koskevissa ohjeissa  todetaan muun muassa , että lähikontakteja muiden rokottamattomien kanssa ei ole tarpeen välttää.
 Rokotetut isovanhemmat voivat myös rauhallisin mielin tavata rokottamattomia lapsenlapsiaan, jos näillä ei ole oireita.
 – Kyllä se on edelleen pätevä. Edelleen rokotussuoja on varsin hyvä. Nämä ovat kuitenkin poikkeuksia nämä kaksi kertaa rokotetut, jotka ovat sairastuneet, sanoo THL:n johtava asiantuntija Mia Kontio.
 Karanteenia ei myöskään pääsääntöisesti määrätä kahdesti rokotetulle, vaikka hän altistuisi koronavirukselle.
 – Ei, mutta rokotettujenkin on hyvä muistaa, että he voivat tartuttaa virusta. Jos on mitään oireita, on parempi pysyä kotona, Kontio sanoo.
 Perhe- ja peruspalvelumininisteri  Krista Kiuru  (sd.) totesi keskiviikkona, että olisi syytä arvioida, pitäisikö THL:n pikaisesti päivittää testaus- ja karanteeniohjeistusta, jotta suomalaiset tietäisivät, miten toimia. Kiuru kommentoi Marinin ympärillä alkuviikon pyörinyttä keskustelua tiedotustilaisuudessa, jossa STM kertoi  hoitajien koronarokotuksista .
 HUS: Rokotesuoja hiipuu, kolmansia piikkejä tarvitaan
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin (HUS) alueella kahdesti rokotettujen osuus tartunnan saaneista on samalla tasolla kuin valtakunnallisesti. Marraskuussa osuus oli noin 33 prosenttia, kertoo apulaisylilääkäri  Eeva Ruotsalainen .
 – Luku on viitteellinen. Siinä on verrattu HUS:in Koronarokotusaika.fi-palvelusta saatuja ajanvaraustietoja toisesta rokotuksesta ja tietoja sen jälkeisistä infektioista. Rokotukseen ilman ajanvarausta menneiden tiedot eivät ole luvussa mukana, Ruotsalainen tarkentaa.
 HUS:in alueella sairaalahoitoon koronan vuoksi joutuneista kahdesti rokotettujen osuus on viime viikkoina vaihdellut 32 prosentista 47 prosenttiin. He ovat tyypillisesti ikääntyneitä ja pitkäaikaissairaita henkilöitä.
 HUSin diagnostiikkajohtaja  Lasse Lehtonen  toteaa, että kahdesti rokotettujen tautimäärän hiipiminen ylöspäin kertoo rokotesuojan hiipumisesta.
 Tiedossa on, että  rokotukset suojaavat  useiden kuukausien ajan hyvin sekä tartunnoilta että vakavalta tautimuodolta. Mutta kun rokotuksesta on kulunut puoli vuotta, suoja ei enää riitä.
 – Näin se menee ja jos sitä efektiivistä rokotussuojaa halutaan säilyttää, niin tarvitaan niitä boostereita, Lehtonen toteaa.
 Lehtosen mukaan  kolmansien rokotteiden  antamisella on siksi kiire.
 – Kyllä niitä kolmansia rokotuksia kannattaisi ja pitäisi antaa aika rivakasti.
 Lehtonen toteaa, että myös kaksi rokotusta saaneiden on syytä suojautua ja käyttää maskia. Hän ennakoi, että Uudellamaalla joudutaan vielä keskustelemaan myös kahdesti rokotettujen karanteenikäytännöistä.
 Viime viikolla  THL suositteli kolmansien rokotusten laajentamista kaikille alle 18-vuotiaille ja riskiryhmiin kuuluville 5–11-vuotiaille lapsille.
 Lue lisäksi:
 Rokotteen teho, maskisuositukset, kasvavat tartuntaluvut – koronatilanteen monimutkaisuus hämmentää, tässä kahdeksan kysymystä ja vastausta
 THL suosittelee kolmansia koronarokoteannoksia kaikille 18 vuotta täyttäneille ja 5–11-vuotiaiden riskiryhmäläisten rokotusten aloittamista
 Kolmas rokote on nyt "tarjolla" kaikille aikuisille, mutta esimerkiksi Helsingissä sitä voi joutua odottamaan pidempään kuin muualla
 Mitä tiedämme koronarokotussuojan kestosta tällä hetkellä? Asiantuntija vastaa
 Yle uutisten päivittyvä koronaseuranta

Jo yli kolmannes koronatartunnan saavista on täysin rokotettuja, mutta THL ei suunnittele rokotettujen ohjeistuksen muuttamista


Summary: Syöpään sairastuneiden lasten vanhemmat kaipaavat perheelle lisää tukea, etenkin syöpähoitojen päättyessä. Osa perheistä on joutunut jopa tekemään lastensuojeluilmoituksen saadakseen apua pärjäämiseen.

Tilanne, jossa 6-vuotias  Adi  istuu yksin sairaalan käytävällä, on jäänyt välähdyksenä äidin mieleen.
 Poika keskittyy kuulokkeet korvilla katsomaan lastenohjelmaa tabletilta.
 Samaan aikaan läheisessä huoneessa neljä aikuista pitelee 3-vuotiaasta  Aishasta  kiinni saadakseen kanyylit tämän käsivarsiin.
 Näin syöpä rikkoi ihan tavallisen arjen  Elina Halmeen  perheessä vuonna 2014.
 Hetki sairaalan käytävällä kuvaa myös osuvasti sitä, kuinka perheen kohdatessa syöpädiagnoosin, sairaan lapsen hoito saa kaiken huomion.
 Muu perhe saattaa tuntea itsensä ulkopuoliseksi, kun lääketiede sanelee, miten edetään.
 Vanhemmat tarvitsevat tukea myös lapsen tervehtyessä
 Suomessa syöpään sairastuu noin 150 lasta vuosittain. Lapsen sairastuminen vaikuttaa koko perheeseen enemmän kuin on ehkä osattu ajatellakaan.
 Syöpään sairastuneiden ja heidän läheistensä tutkimussäätiö  Sylva  teetti kyselytutkimuksen, jonka tarkoituksena oli kartoittaa erityisesti vanhempien kokemuksia perheen voinnista ja tuen tarpeesta.
 Kyselyyn vastasi 150 vanhempaa. Sen lisäksi aineistoa täydennettiin haastatteluilla ja dialogeilla.
 – Kyselyn tuloksissa eniten yllätti se, kuinka paljon tukea vanhemmat tarvitsevat lapsen syöpähoitojen päättymisen hetkellä, Sylva-säätiön tutkimusjohtaja  Antti Karjalainen  sanoo.
 Ainoastaan 45 prosenttia vanhemmista arvioi oman vointinsa hyväksi viimeisen kuukauden aikana.
 – Aika usein oletetaan, että ainoastaan diagnoosivaihe olisi shokki. Terapeuttisen tuen tarve nousee esiin lähes yhtä voimakkaana hoitojen päättymisen hetkellä kuin hoitojen alussa.
 Kyselyn perusteella perheet tarvitsevat aktiivista tukea myös läpi syöpähoitojen.
 Vastaajista peräti joka viides koki, ettei sairaalassa koskaan tiedusteltu muiden kuin lapsen vointia.
 Aluksi äiti ohjattiin jääkaapille, myöhemmin vertaistukea löytyi verkosta
 Elina Halme tietää hyvin millaista perheen elämä on, kun lapsi sairastaa syöpää.
 Halmeen tytär Aisha on sairastanut syövän kolmesti: vuosina 2014, 2017 ja 2019.
 Tyttärellä kolmevuotiaana todettu akuutti lymfaattinen leukemia eli ALL on uusiutunut rankoista hoidoista huolimatta.
 Sairauden myötä Elina Halme on itsekin viettänyt sairaalassa lukemattomia hetkiä.
 Sylva-säätiön kyselyyn vastanneista peräti joka viides koki, ettei sairaalassa koskaan tiedusteltu muiden kuin lapsen vointia.  Laura Oja / Sylva Ry
 Aluksi Halmeen saama tuki oli todella konkreettista. Muut lasten syöpäosaston käytävillä norkoilleet vanhemmat opastivat hänet jääkaapille.
 – Myöhemmin itsekin autoin sellaisia vanhempia, jotka näyttivät ihan puusta pudonneilta. Tiesin, miltä se tuntuu.
 Ajan kuluessa Halme hakeutui suljettuihin Facebook-ryhmiin, joissa oli hänelle vertaisia vanhempia.
 Sosiaalisessa mediassa hänen tukenaan on ollut vanhempien verkosto, jota ei välttämättä koskaan tule tapaamaan kasvotusten, mutta joka jakaa saman maailman.
 – Ensimmäinen sairaalan ulkopuolinen toimija, joka meille tuli tutuksi, oli syöpään sairastuneiden tukiyhdistys Sylva.
 Myös HYKSin lapsisyöpäpotilaiden yhdistys Kympin Lapset on ollut Halmeen perheelle tärkeä.
 – Syöpälasten vanhempien tiedonjano on jatkuvaa, Halme toteaa.
 Hänen mukaansa moni toivoo, että olisi myös jokin taho, jonka kanssa voisi pohtia koko perheen tilannetta.
 Halmeen perheessä isoveli Adi, tuolloin 6, alkoi saada pelkotiloja siskonsa sairastumisen aikaan.
 – Hän alkoi pelätä pimeää ja pelätä koulumatkan kävelemistä. Hänet huomattiin, koska hän oireili tällä tavalla, ja saimme tukea perheneuvolasta.
 Jos sisarus olisi ollut toisenlainen, olisi hän saattanut jäädä Halmeen mukaan eri tavalla yksin.
 Lastensuojeluilmoituksen tekeminen on viimeinen oljenkorsi
 Sylva-säätiön mukaan äärimmäisissä tapauksissa perhe on kokenut saavansa tukea vasta tehtyään lastensuojeluilmoituksen.
 – Lastensuojeluilmoituksen tekeminen avaa lisää erilaisia tuen muotoja. Sitä voisi kuvata niin, että se on äärimmäinen teko, mutta myös viimeinen oljenkorsi saada apua, tutkimusjohtaja Antti Karjalainen sanoo.
 Yksittäisissä tapauksissa perheen muut lapset on myös saatettu ottaa huostaan perheen ulkopuolelle, jotta vanhempien voimat ovat riittäneet sairaan lapsen hoitamiseen.
 Lapsen sairastuminen syöpään kuormittaa vanhempia paitsi henkisesti, merkitsee se usein myös taloudellisia huolia.
 Sylva-säätiön kyselyssä 84 prosenttia vastaajista oli vähentänyt työntekoa tai lopettanut päivätyönsä lapsen sairastuttua syöpään.
 Kun vanhempi, tyypillisesti lapsen äiti, jää pois työelämästä ja liikkuu lapsen mukana pitkiäkin aikoja kestävissä hoidoissa, se näkyy väistämättä tuloissa.
 Erityisesti matalatuloisissa perheissä syöpään sairastumisen taloudelliset vaikutukset voivat tuntua jopa vuosia diagnoosin jälkeen.
 Lapsen paraneminen vei yllättäen arjesta rutiinit
 Kesällä 2019 kahdeksanvuotias Aisha sai terveen paperit.
 Uusiutuneeseen leukemiaan kokeiltiin uudenlaista CAR-T-soluhoitoa, joka taltutti syövän.
 Nyt 10-vuotias Aisha on elänyt syöpävapaata elämää jo 2,5 vuoden ajan. Uudenlainen CAR-T-soluhoito taltutti leukemian vuonna 2019.  Laura Oja / Sylva Ry
 Perhe oli jälleen uudenlaisessa tilanteessa lähtiessään sairaalasta kotiin harjoittelemaan syövätöntä elämää.
 – Se oli hirveän ristiriitainen tilanne ja pelottavaa, sillä se tarkoitti syöpähoitoihin liittyneen puuduttavan tasaisen arjen päättymistä, Elina Halme muistelee.
 Halme kertoo olleensa neuvoton tilanteessa, jossa hänen pitäisi pitää kaikki langat omissa käsissään.
 Aiemmin tunne arjenhallinnasta oli kohdistunut sairauden nujertamiseen lääkärikäynteineen ja laboratoriokokeineen.
 – Arki muuttuikin sellaiseksi, ettei siinä ollut enää ulkoisia rakenteita.
 Halme muistuttaa, että lapsen parannuttua syövästä aikuiselta voi puuttua työpaikka ja pitkään sairastaneelta lapselta tuttu koululuokka johon palata.
 Kaikista vanhemmista ei myöskään ole palaamaan työhön sillä hetkellä, kun lapsen todetaan tervehtyneen.
 Elina Halme toivoo, että myös perheen vanhemmilla olisi mahdollisuus saada sparraaja joko terveydenhuollon tai kolmannen sektorin ammattilaisista.
 – Välillä on aika raskasta olla lapsen syöpäsairauden toimitusjohtaja.
 Asian arkaluontoisuuden vuoksi lapset esiintyvät jutussa vain etunimellään.
 Lue myös:
 Sanni Mujunen sairastui 9-vuotiaana syöpään ja ajatteli, että kuolenko minä nyt
 Kun oma lapsi sairastui vakavasti, sankaritarinat tuntuivat naurettavilta – äidille tuli tarve kirjoittaa totuus: "Vaihtaisin jokaisen päivän pois"

10-vuotias Aisha on voittanut syövän kolmesti – äiti Elina Halme tunsi itsensä neuvottomaksi lapsensa parantuessa