Summary: Käsidesin kysyntä on hiipunut tämän vuoden aikana. Koronan iskiessä Suomeen käsidesin kysyntä nousi moninkertaiseksi normaalista. Eri valmistajat nostivat tuotantomääriään, mutta nyt tilanne on tasaantunut. Kaupoissa on käsidesiä laajat valikoimat.

Heinävedellä käsidesejä ja -huuhteita valmistavan Bernerin tuotantotahti on normalisoitunut viime vuoden rajusta kysyntäpiikistä. Silloin käsidesien kysyntä nousi koronan takia yhtäkkiä jopa kymmenkertaiseksi.
 Nyt tuotanto pyörii kahdessa vuorossa. Yhden päivän aikana käsidesiä valmistuu noin 40 000 pulloa.
 Berner tuottaa käsidesiä yhdellä linjastolla Heinävedellä. Antti Karhunen / Yle
 – Tuotantomäärä on nyt suunnilleen pandemiaa edeltävällä tasolla, arvioi tehtaanjohtaja  Jari Puustinen .
 Kovin kysyntä on desin kokoisella muovipullolla. Viikossa Bernerin Heinäveden tehtaalla valmistuu käsidesejä ja -huuhteita tuotannosta riippuen 10 000–100 000 litraa.
 Pakkaaja Päivi Heiskanen seuraa käsidesin valmistusta tuotantolinjalla.  Antti Karhunen / Yle
 Kaupoissa käsidesin kiivain kysyntä on takana
 Käsidesin kysynnän vähentyminen on huomattu myös kaupoissa. Kuluttajalle valikoima on huomattavasti laajempi ja monipuolisempi kuin korona-ajan alussa.
 Nyt käsideseissä löytyy monia vaihtoehtoja. Saatavilla on hyvin erikokoisia ja hintaisia pakkauksia.
 Kuopion Prismassa on valikoimassa reilusti toistakymmentä käsidesiä. Prismajohtaja  Kirsi Jeskanen  sanoo, että huippuviikkojen myyntimääriin ei käsideseissä enää päästä.
 – Huipputasolta on tultu kymmeniä prosentteja alaspäin. Menekki on tasainen, mutta vakiintunut kiivaimmasta ajasta. Tuotevalikoima ja saatavuus on viime vuotta parempi.
 Kuopiolainen  Marita Joro  on tyytyväinen nykyiseen käsidesitarjontaan. Hintahaitari on varsin laaja ja kuluttajalla riittää myös kokovaihtoehtoja.
 – Aika hyvin on nyt valikoimaa. Koronan alkuaikaan käsidesiä sai metsästää ja piti varautua ettei jää ilman. Nyt on tarjontaa riittävästi.
 Koronan alkuaikoina käsidesiä ja huuhteita teki myös moni muun alan yritys. Yksi uuteen tuotantoon laajentanut on suksivoiteisiin erikoistunut joensuulainen Vauhti Speed Oy.
 Toimitusjohtaja  Esa Puukilainen  sanoo, että nykyisin yritys tekee käsihuuhteita enää satunnaisesti kysynnän mukaan.
 Korona nostaa käsidesin menekkiä pysyvästi
 Bernerin Heinäveden tehtaalla käsidesiä ja -huuhteita tuotetaan yhdellä linjastolla. Raaka-aineiden ja pakkausmateriaalien saatavuus on hyvä ja valmistus pyörii kysynnän mukaan.
 Tehtaanjohtaja Jari Puustinen arvioi koronan nostavan käsidesin menekkiä pysyvästi.   Antti Karhunen / Yle
 Tehtaanjohtaja Jari Puustinen arvioi käsidesillä riittävän menekkiä myös jatkossa entistä enemmän. Bernerillä viimeisen puolen vuoden tuotanto on ollut noin kaksinkertainen verrattuna aikaan ennen koronapandemiaa.
 – Uskomme käsidesin ja -huuhteiden kysynnän jäävän korkeammalle tasolle. Kuluttajapuolen tuotteissa saattaa tulla pientä laskua, miettii Puustinen.
 Myös kaupoissa käsidesien uskotaan kiinnostavan kuluttajia yhä, vaikka koronatilanne elää ja muuttuu.
 – Käsidesit ovat tulleet normaalikäyttöön. Ihmiset käyttävät niitä kauppaan tullessaan ja lähtiessään. Autoissa on käsidesiä ja kotiin mennessä desinfioidaan kädet. Se on nykypäivää ja arkea, sanoo Kuopion Prisman johtaja Kirsi Jeskanen.
 Lue lisää :
 Ensin kiharabuumi, sitten käsihygienia – pikkukunnan tehdas on jo menekin kolmannella aallonharjalla, kun saippua käy kaupaksi ennätystahtiin
 Käsidesiä pakataan suksivoidetuubeihin ja kaljapulloihin – Suomessa valmistetaan uima-altaallinen huuhdetta viikossa, mutta kauppoihin sitä ei riitä
 Käsidesin kysynnän kasvu toi kolmivuorotyön Bernerin tehtaalle – "Kolmessa viikossa on valmistettu puolen vuoden menekki"

Käsidesin tuotanto on vähentynyt korona-ajan huippupiikistä – kuluttajille desinfiointiaineet menevät yhä kaupaksi


Summary: Kelpaamattomuuden tunteeseen liittyvä voimakas häpeä aiheuttaa monille ihmisille pahoinvointia. Merkkejä häpeäkulttuurin murtumisesta on kuitenkin näkyvissä, ajattelee pappi ja terapeutti Miia Moisio.

Ylivastuullisuus, täydellisyyden tavoittelu, vertailu muihin, kehon jatkuva muokkaaminen, näkymättömyyteen turvautuminen...
 Tällaisilla tavoilla syvälle juurtunut, voimakas häpeä voi pappi ja terapeutti  Miia Moision  mukaan vaikuttaa elämään.
 – Kyllä häpeällä on aika iso merkitys pahoinvoinnissamme, Miia Moisio sanoo.
 Moision mukaan syvällä lymyilevä häpeä kumpuaa arvottomuuden kokemisesta. Jossain syvällä ihmisen sisällä on uskomuksia siitä, että hän on vääränlainen, kelpaamaton, muita huonompi ja riittämätön.
 Hän kertoo asiakastyössään törmäävänsä häpeään hyvin usein.
 – Varmaankin päivittäin näyttäytyy, että häpeä asustelee jonkun ihmisen mielenmaisemassa.
 Moisio työskentelee skeematerapeuttina, ohjaa kursseja ja luennoi. Pohjakoulutukseltaan hän on teologi, ja hänen erityistä osaamisaluettaan on sielunhoito.
 Uskomus omasta arvottomuudesta iskostuu mieleen usein jo lapsena tai nuorena
 Sopivassa mittakaavassa häpeä on toki hyödyllinen tunne, jonka on tarkoitus estää ihmisiä esimerkiksi tekemästä pahaa muille. Voimakas, syvälle kiertynyt häpeä ei kuitenkaan edistä hyvää.
 Esimerkiksi täydellisyyden tavoittelu voi lopulta johtaa uupumiseen, ahdistukseen tai masennukseen. Ihminen voi pyrkiä kohti ihanneminäänsä treenaamalla kovaa, puunaamalla kotiaan, opiskelemalla uutta ja tekemällä hulluna töitä, mutta ei silti koe kelpaavansa.
 "Täydellisyys karkaa käsistä aina, kun sen meinaa saavuttaa, eikä koskaan tule valmista. Meitä matkaajia täydellisyyden vuorelle on paljon", Miia Moisio kirjoittaa Häpeästä valoon -kirjassaan (Otava 2021).
 Hänen mukaansa uskomus omasta arvottomuudesta on usein peräisin jo lapsuuden tai nuoruuden kokemuksista, mutta se voi kummuta myös esimerkiksi haavoittavasta parisuhteesta.
 Uskomus siitä, etten kelpaa omana itsenäni, juurtuu mieleen usein jo lapsena tai nuorena. Kuvituskuva. Elva Etienne / AOP
 Moisio nostaa esiin myös koulukiusaamisen, joka voi jättää hyvin vahingollisia kokemuksia ulkopuolisuudesta ja siitä, että on vääränlainen.
 – Se jättää valtavan syvät ja pitkäkestoiset haavat. Olisi oikeasti tosi tärkeää, että kiusaaminen kitkettäisiin pois koulumaailmasta ja somesta. On tosi paljon haavoittuvia lapsia ja nuoria.
 Vanhoja normeja kyseenalaistetaan nyt reippaasti
 Miia Moision mielestä yhteiskunnallisella tasolla Suomessa näkyy myönteisiä merkkejä häpeäkulttuurin murtumisesta.
 Tätä aikaa leimaa se, että vanhoja normeja kyseenalaistetaan reippaasti.
 On ok osoittaa olevansa ylpeä omista onnistumisistaan tai puhua avoimesti monenlaisista tunteistaan. Myös esimerkiksi seksuaalisuuteen liittyvät tabut ja häpeä ovat kevenemässä, kun asioista on alettu puhua aiempaa rohkeammin.
 Lue myös:   Kirjailija Antti Rönkä häpeää lähes kaikissa tilanteissa – masturbointi laukaisi tunteen murrosiässä
 Sosiaalisessa mediassa leijuu Miia Moision mukaan tällä hetkellä paljon häpeää. Somessa viskellään kommenttia kuin heiteltäisiin hiekkalaatikolla hiekkaa toisten päälle. Vastakkainasettelu on jyrkkää.
 – Tuntuu siltä, että sosiaalinen media on suvaitsevaisuuden, suvaitsemattomuuden, häpeän ja häpeämättömyyden temmellyskenttä.
 Miia Moisio uskoo, että tällainen hiekkalapioiden huitelu voi kaikesta ikävyydestään huolimatta heijastella jotain hyvää: ehkäpä turhaa häpeää räjäytellään nyt ilmaan.
 Tuntuu siltä, että sosiaalinen media on suvaitsevaisuuden, suvaitsemattomuuden, häpeän ja häpeämättömyyden temmellyskenttä, Miia Moisio pohtii. Antti Kolppo / Yle
 Varsinkaan nuoret sukupolvet eivät hänen mukaansa Suomessa tunnu kantavan niin raskasta häpeää kuin ne aiemmat sukupolvet, joiden kasvatukseen on kuulunut häpeää ja rankaisemista. Sukupolvi sukupolvelta tällainen raskas häpeä voi olla murtumassa.
 Toisaalta tässä ajassa on myös häpeämättömyyttä: röyhkeyttä ja sitä, että koetaan oikeutetuksi tehdä asioita muista ihmisistä piittaamatta.
 – Onko niin, että täytyy mennä äärilaidoista toisiin ennen kuin tämä asettuu kultaiseen keskitiehen, hän pohtii.
 Kun häpeänappula on pohjassa, olo on hirveä
 Miten yksittäinen ihminen sitten voi selviytyä häpeänsä kanssa?
 Kun jokin tilanne räiskäyttää häpeän tunteen valloilleen, tunne on niin hirveä, ettei sitä voi olla huomaamatta. Miia Moisio puhuu häpeänappulasta.
 – Häpeänappula menee pohjaan, kun itsestä yhtäkkiä paljastuu jotain sellaista, mitä ei ole halunnut paljastaa. Tai kun on tehnyt jotain sellaista, mitä ei voi enää korjata ja menettää kasvot siinä samassa hetkessä.
 Akuuttiin, mielen tolaltaan saavaan häpeän tunteeseen auttavat usein keinot, jotka maadoittavat ihmisen meneillään olevaan hetkeen. Miia Moision mukaan tehokkain tapa on hengitys, jolla parasympaattinen, elimistöä rauhoittava hermosto saadaan apuun.
 – Voi rauhoittaa, jos sisäänhengityksen jälkeen hengittää pitkän uloshengityksen suun kautta, ja tekee sitä monta kertaa.
 Kun häpeänappula on pohjassa, mikä tahansa läsnäolon tunnetta vahvistava keino voi auttaa.
 Häpeän ohjaamista ajatusmalleista voi oppia pois
 Häpeän vastalääke on itsemyötätunto, sanoo pappi ja terapeutti Miia Moisio. Arto Wiikari
 Miia Moision mukaan myös ihmiseen syvälle juurtuneesta häpeästa ja sen ympärille rakentuneista ajatusmalleista on mahdollista oppia pois. Joskus häpeä voi tarvita pitkää työstämistä ja ammattilaisen apua.
 – Häpeän vastalääke on itsemyötätunto. Itsensä hyväksyminen, itsensä puolella oleminen ja tietynlainen armollisuus itseään kohtaan, Miia Moisio sanoo.
 Yksi tärkeimmistä asioista häpeän selättämisessä on Moision mukaan omien tunteiden hyväksyminen ja sen kuulosteleminen, mistä tunteet kertovat.
 Samoin kuin tunteita, omia tarpeita olisi hyvä oppia arvostamaan. Syvällä oleva häpeä vaikuttaa myös siihen, millainen sävy ihmisen omassa sisäisessä puheessa on. Sisäisen puheen sävy kannattaa tiedostaa ja sitä voi koettaa muuttaa.
 – Se voi olla ankaraa, tuomitsevaa, vaativaa. Tällainen sisäinen puhe vain vahvistaa omaa huonommuuden kokemusta.
 Miia Moisio pitää tärkeänä myös omaan häpeähistoriaan tutustumista. Voi olla niin, etteivät muut ihmiset, vaikkapa omat vanhemmat, ole juurruttaneet häpeää tahallisesti. On tekoja, joita on hyvin vaikeaa antaa anteeksi toiselle ihmiselle, mutta Moision mukaan anteeksianto auttaa lopulta menemään eteenpäin.
 Hänen mielestään olisi tärkeää tiedostaa, että häpeän korjaamiseen on tartuttava itse.
 Miia Moisio kertoo tehneensä oman syvän häpeänsä kanssa työtä monia vuosia. Häpeästä toipuminen on hänen mukaansa ollut kuin sipulin kuorimista kerros kerrokselta.
 – Häpeästä toipuminen on näkyväksi tulemista, Miia Moisio sanoo.
 Lue myös:
 Joka viides häpeää omaa työssä suoriutumistaan – Liisa Ronkainen pelkää olevansa huono työntekijä ja miettii mokiaan vielä vuosienkin päästä

Häpeä voi ajaa ylivastuullisuuteen, suorittamiseen tai näkymättömyyteen turvautumiseen – syvällä lymyilevä häpeä ohjailee monien elämää


Summary: Kesätyöt ovat monella jo päättyneet, mutta aiheesta puhutaan vielä pitkään. Vastaan on voinut tulla hyvien kokemusten lisäksi myös ikäviä yllätyksiä. Varsinkaan asiakaspalvelutyössä kurjiltakaan kohtaamisilta ei välttämättä välty.

Kesätöitä oli tänä kesänä tarjolla  enemmän kuin viime vuonna . Moni nuori pääsi siis ansaitsemaan rahaa, ehkä ensimmäistä kertaa.
 Heinäkuussa Yle kysyi opiskelijoilta , miltä kesätyökesä on tuntunut: joukossa oli paljon iloa, mutta myös epävarmuutta.
 Toisinaan kesätöissä tulee vastaan myös ikäviä yllätyksiä, varsinkin palvelualoilla, joissa kohdataan ihmisiä. Oletko sinä kohdannut häirintää tai asiatonta käytöstä asiakkaiden taholta kesätöissä ollessasi?
 Kerro meille kokemuksistasi, teemme aiheesta juttua.
 Lue myös:
 Näin toinen koronakesä näkyy kesäduuneissa: nollatuntisopimukset tuovat epävarmuutta, mutta iloakin on – "Ihmispaljous muistuttaa, että olemme elossa taas"
 Nuoret ovat innostuneet perustamaan 4H-yrityksiä, koska kesätyöt ovat tiukassa – nuori yrittäjä: "Pääasiassa teen kotitaloushommia. Olen vähän joka paikan tyyppi."

Oletko kokenut häirintää tai asiatonta käytöstä kesätöissä ollessasi? Teemme juttua: kerro meille kokemuksistasi


Summary: Erityislasten ylipitkät koulumatka-ajat ovat arkipäivää Suomessa.

Elokuisena aamuna koulun piha kuhisee lapsia. Kun kello lähestyy puoli yhdeksää, pihaan saapuu yksinäinen auto, josta nousee kaksi ihmistä. Kohta lappeenrantalaisen koulun pihalla seisoo enää  Anu Tarvainen . Äiti on tuonut nuorimmaisen lapsensa  Vilin  kouluun.
 Normaalisti Vili kulkee koulumatkan taksilla. 7-vuotias Vili on vilkas down-lapsi. Tänä aamuna äiti toi pojan kouluun, jotta ekaluokkalainen saisi nukkua pidempään.
 – Taksilla koulumatkoihin menee ihan hirveän pitkä aika, Anu Tarvainen kertoo.
 Vilin koulumatka taksilla kestää 1,5 tuntia. Äidin kyydillä koulumatkaan menee 17 minuuttia.
 Anu Tarvainen tekee vuorotyötä lastenosastolla. Yövuoron loputtua hän on hoitanut aamuhommat kotona ja kuskannut poikansa kouluun. Elli Sormunen / Yle
 Koulupäivä pidempi kuin aikuisen työpäivä
 Anu Tarvaisen elämä on haipakkaa. Hän on saapunut koululle suoraan yövuorosta. Tarvainen tekee kolmivuorotyötä lastenosastolla sekä pyörittää arkea pääsääntöisesti yksin viiden lapsen kanssa. Vanhin lapsista on 20-vuotias ja nuorin lapsista on 7-vuotias Vili.
 Vili ei käy lähikoulussaan Lappeenrannan Pontuksen kaupunginosassa, vaan hän on erityisopetuksessa toisella puolella kaupunkia sijaitsevassa Voisalmen koulussa.
 – Aikamoista vääntöähän tämä on. Vilin asiat koulussa ja koulukyyditys tuovat eniten nyt päänvaivaa äidille, kuvailee Tarvainen tilannettaan.
 Koulupäivien kokonaispituus matkoineen ekaluokkalaisella Vilillä on yhdeksän tuntia. Vilin koulutaksi noutaa pojan aamulla seitsemän aikaan. Koulupäivä alkaa kello 8.30 ja loppuu klo 12.30. Sen jälkeen Vili menee iltapäiväkerhoon, jonka jälkeen hän pääsee Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksoten kuljetuksella puolessa tunnissa kotiin. Kotona Vili on neljän jälkeen iltapäivällä.
 – Vili tekee ekaluokalla jo pidempää työpäivää kuin virka-aikaa tekevät aikuiset.
 Lisäksi koulutaksissa Vili sidotaan penkkiin magneettiliivin avulla liikenneturvallisuuden vuoksi.
 – Kyse on turvallisuudesta. Sen ymmärrän täysin. Mutta kun lapsi sidotaan 1,5 tunniksi, sitä en ymmärrä. Lisäksi tilannetta vaikeuttaa se, että lapsi ei itse ymmärrä, miksi hänet sidotaan ja miksi häntä rajoitetaan. Energinen lapsi turhautuu, kun joutuu olemaan penkkiin sidottuna. Magneettiliivin käyttö ei ole laissa määrätty, Tarvainen kertoo.
 Anu Tarvainen on yrittänyt ratkoa koulukuljetusongelmaa koulun alettua. Nyt tunnelin päässä näkyy valoa. Elli Sormunen / Yle
 Turhauttaa, suututtaa, itkettää ja kiukuttaa
 Koulumatkoihin kuluu Vilillä aikaa päivittäin kaksi tuntia. Koulun ja kodin välinen matka on noin 12 kilometriä. Äiti kuvailee Viliä vauhdikkaaksi pojaksi, joka on todella väsynyt pitkän päivän jälkeen.
 – Väsymyksestä kertoo se, että niinä päivinä kun haen Viliä koulusta, niin hän nukahtaa autoon melkein saman tien.
 Anu Tarvaiselle tilanne nostattaa tunteet pintaan.
 – Turhauttaa, suututtaa, itkettää, kiukuttaa ja välillä vähän naurattaakin. Viimeiseen asti taistelen, että Vili saisi inhimillisen mittaiset koulupäivät.
 Koulukuljetukset  Perusopetuslain mukaan alakoululaisen päivittäinen koulumatka odotuksineen saa kestää enintään 2,5 tuntia ja 13 vuotta täyttäneellä enintään 3 tuntia. Koulukuljetukset kuuluvat pääosin kuntien vastuulle. Jos lapsella täyttyvät vammaispalvelulain mukaiset vaatimukset, silloin koulukuljetukset voi hoitaa paikallinen sosiaali- ja terveyspiiri. Oppilaalla on oikeus koulumatkaetuuteen, jos koulumatka on yli 5 kilometriä, mutta myös silloin, kun matka on liian vaikea, rasittava tai vaarallinen. Arvioinnissa huomioidaan lapsen ikä ja muut olosuhteet. Oppilaan koulumatkaetuus voidaan toteuttaa niin, että opetuksenjärjestäjä joko järjestää kyydin linja-autolla ja/tai taksilla, antaa oppilaalle maksutta matkalipun tai myöntää huoltajille kuljettamista tai saattamista varten avustusta. Koulupäivän päättyessä kuljetusta odottavalle oppilaalle on järjestettävä mahdollisuus ohjattuun toimintaan ja opetuksen järjestäjän tulee huolehtia oppilaiden valvonnasta. Lähde: Opetushallituksen koulukuljetusopas
 Silti ylipitkäksi venyvä koulumatka on säädettyjen lakien raameissa. Tällä hetkellä perusopetuslain mukaan päivittäinen koulumatka odotuksineen saa kestää alakoululaisella enintään 2,5 tuntia.
 Koulumatkalle tulee pituutta siksi, että koulutaksi kerää lapsia kyytiin ympäri kaupunkia.
 – Pyritään saamaan yhteen kuljetukseen mahdollisimman paljon oppilaita. Ja aikaahan menee, kun lapset haetaan kotipihasta. Erityislapsia haettaessa voi mennä pidempään, selittää Lappeenrannan kaupungininsinööri  Olli Hirvonen  ajomatkan pituutta.
 Vaikka laki mahdollistaa ylipitkiksi venyvät koulumatkat, voisiko asiassa käyttää maalaisjärkeä ja inhimillisyyttä?
 – Inhimillisyys on hyvä arvo, mutta tasapuolisuus on meillä tärkeämpi, että koulukuljetukset hoidetaan samalla tavalla ympäri kaupunkia. Lappeenrannan kaupungilta menee tällä hetkellä 2,5 miljoonaa euroa koulukuljetuksiin rahaa, kertoo Hirvonen.
 Lappeenrannan kaupungininsinööri Olli Hirvonen kertoo, että koulukuljetuksen matka-aikaa kasvattaa se, että taksi kerää lapsia kyytiin ympäri kaupunkia. Elli Sormunen / Yle
 Erityislasten ylipitkät koulumatkat ovat yleinen ongelma kautta Suomen
 Tarvaisen perheen tilanne ei ole poikkeuksellinen. Yle uutisoi  erityislasten ylipitkistä koulupäivistä  jo vuonna 2018. Anu Tarvainen kertoo, että aihe puhuttaa edelleen paljon erityislasten vanhempien vertaistukiryhmissä.
 – Ongelma on todella yleinen ympäri Suomen, Tarvainen sanoo.
 Asiaan  otti vuonna 2018 kantaa  myös silloinen lapsiasiavaltuutettu  Tuomas Kurttila . Hänen mukaansa erityislasten asema koulukyydeissä pitäisi ottaa paremmin huomioon perusopetuslaissa.
 – Tämä kertoo siitä, että lainsäädäntö ei enää toimi, sanoi lapsiasiavaltuutettu Tuomas Kurttila vuonna 2018.
 Pitkään Opetushallituksessa työskennellyt opetusneuvos  Leo Pahkin  kertoo, että hänen työpöydälleen ei ole tullut vetoomusta koulukuljetusten maksimiajan lyhentämisestä.
 Pahkinin mukaan Opetushallituksessa ei myöskään tällä hetkellä ole käynnissä muutosesityksiä koulukuljetuksiin.
 Laki luo puitteet, lapsen etu pitäisi silti olla ensisijainen
 Lapsiasiavaltuutetun toimistossa ei ole varmuutta, etenikö lapsiasiavaltuutetun havainto suullista vetoomusta pidemmälle. Lapsiasiavaltuutetun toimistosta kerrotaan, että heille tulee edelleen jonkin verran yhteydenottoja aiheesta.
 Miksi asia ei ole edennyt eteenpäin lapsiasiavaltuutetun toimistosta lainsäätäjälle, vaikka ongelma ylipitkistä koulumatka-ajoista on ollut tiedossa? Lapsiasiavaltuutetun toimiston ylitarkastaja  Katja Mettisen  mukaan ongelma ei ole pelkästään lainsäädännössä.
 – Tämä on myös kuntatasolla oleva ongelma.
 Mettinen tarkoittaa sitä, että lainsäädäntö luo puitteet, joiden raameissa kuntien tulee toimia. Silti kunnat voisivat tehdä myös parempia ratkaisuja kuin laki sanoo.
 – Kunnilla on nyt jo velvollisuus huomioida lapsen etu yksilöllisissä päätöksissä sekä ylipäätään lapsia koskevissa yleisissä päätöksissä.
 Äitinä Anu Tarvainen on taistellut viime viikot lapsen etu mielessä. Tarvainen uskoo, että kunnat ajattelevat kuitenkin tilannetta raha edellä.
 – Luulen, että avainsanat ovat kustannustehokkuus, säästöt ja raha, jotka tilanteeseen vaikuttavat, Tarvainen toteaa.
 Lainsäädännön muutosten sijaan Opetushallitus on julkaissut tämän vuoden alussa  koulukuljetusoppaan , joka on tarkoitettu kunnille, kouluille, liikennöitsijöille sekä vanhemmille. Opetushallitus teki uuden oppaan, koska monet koulukuljetukseen vaikuttavat säännökset ovat muuttuneet sitten edellisen oppaan, joka julkaistiin 10 vuotta sitten.
 Suurimpia muutoksia uudessa oppaassa aiempaan verrattuna oli se, että koulukuljetuksen piiriin tulivat myös esiopetuksen oppilaat. Lisäksi toinen merkittävä muutos oli se, että opasta tehneessä työryhmässä oli tällä kertaa mukana myös Suomen vanhempainliitto.
 – Kodin kannalta tärkeitä asioita ja vanhempien ajatuksia saatiin myös mukaan oppaaseen, sanoo Opetushallituksen opetusneuvos Leo Pahkin, joka oli myös opasta tehneen työryhmän puheenjohtaja.
 Lappeenrannassa Voisalmen koulussa on sekä yleisopetuksen että erityisopetuksen luokkia.  Elli Sormunen / Yle
 Valoa tunnelin päässä
 Koulujen alettua Anu Tarvainen on ollut yhteydessä Lappeenrannan kaupunkiin ja yrittänyt ratkaista erityislapsensa koulukyytiä, mutta turhaan. Viikon tilannetta ratkottuaan äiti puhui myös koulutaksin kuljettajan kanssa. Tarvaisen mukaan myös kuljettaja on ensimmäisten viikkojen jälkeen sitä mieltä, että Vili on liian levoton kulkemaan sidottuna 1,5 tunnin koulumatkaa.
 – Soitin nyt lääkärille, ja hän oli huolissaan Vilin tilanteesta. Ensimmäisten kouluviikkojen sujuminen on erittäin tärkeää Vilin tulevaisuuden kannalta.
 Tarvaisen perheen ekaluokkalaisen koulutaival ei ole alkanut siis erityisen hyvin. Äiti kertoi viime viikon lopulla, että koulukyytien lisäksi ongelmia on tuottanut iltapäiväkerhon avustajaongelmat.
 – Tänään, kun vein Vilin kouluun, niin hän viittoi koko matkan, että mennään takaisin kotiin.
 Silti pientä valoa tunnelin päässä on näkyvissä.
 – Lääkäri tekee nyt lausunnon Vilin tilanteesta. Lausunnon saamisen jälkeen kaupungin tai terveyspiirin olisi tarjottava Vilille nopeampi kyyti kouluun.

7-vuotiaan Vilin koulupäivä kestää yhdeksän tuntia – niistä kaksi lapsi istuu sidottuna autossa: "Hän ei ymmärrä, miksi hänet sidotaan"


Summary: Poliisia ammuttiin Ruskon Vahdolla maanantai-iltana. Lounais-Suomen poliisi aikoo tiedottaa asiasta tarkemmin myöhemmin.

Poliisia on ammuttu tehtävän yhteydessä Ruskolla Varsinais-Suomessa, kertoo Lounais-Suomen poliisi Twitterissä.
 Poliisin mukaan Ruskon Vahdolla olleen kotihälytystehtävän yhteydessä on ollut aseenkäyttötilanne, jossa on ammuttu poliisia. Ulkopuolisille ei ole ollut tilanteesta vaaraa.
 Poliisi tviittasi asiasta noin kello puoli yhdeksän. Illalla noin kello 23 poliisi kertoi STT:lle, että tehtävä oli vielä kesken.
 Länsi-Suomen poliisi ei tässä vaihessa tiedota enempää asiasta tutkinnallisten syiden takia.
 Turun Sanomat kertoo , että silminnäkijätietojen mukaan paikalla oli ollut useita poliisin yksiköitä, ensihoidon yksiköitä sekä lääkintähelikopteri.
 Sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.) osoitti Twitterissä tukea poliisille kirjoittamalla, että poliisi turvaa meidän kaikkien arkea, kaikkina aikoina.
 – Pahimmissa tilanteissa se voi tarkoittaa oman turvallisuuden vaarantamista. Kaikki voima ja tuki kentälle, hän jatkoi.

Poliisia ammuttiin Varsinais-Suomen Ruskolla kotihälytyksen yhteydessä


Summary: Suomi on päättänyt olla evakuoimatta sen Afganistanin-suurlähetystön vartijoita, yksi heistä kertoo Ylelle. Ulkoministeri Pekka Haavisto sanoi maanantaina vartijoiden olevan alihankkijoiden alihankkijoita.

Suomen Kabulin-suurlähetystön vartijoina työskennelleet afganistanilaiset haluavat epätoivoisesti pois maasta, yksi heistä kertoo Ylelle.
 Samalla Afganistania hallitseva Taliban-liike kertoi tänään, ettei se hyväksy amerikkalaissotilaiden vetäytymiselle asetetun takarajan pidentämistä elokuun 31. päivästä.
 Vartijan mukaan heille kerrottiin viime viikolla, etteivät he ole evakuoitavien listalla, kun länsimäiset suurlähetystöt, Suomi mukaan luettuna, suljettiin ja niiden henkilökuntaa alettiin evakuoida.
 Yksi vartijoista sanoo, että tieto tuli heille täytenä shokkina.
 – He vain kertoivat, että vastuu on teidät palkanneella yrityksellä, ei meillä, hän kertoi Ylelle viestipalvelun kautta.
 – Olen työskennellyt suomalaisille seitsemän vuotta ja jotkut meistä jopa kymmenen, mutta heitä ei kiinnosta, hän jatkoi.
 Suomi on evakuoinut Afganistanista yli sata henkilöä, joiden joukossa on Suomen kansalaisia sekä Suomen suurlähetystön työntekijöitä. Lähetystöä vartioineet vartijat eivät kuitenkaan olleet evakuoitavien listalla.
 Afganistanilaisia jonottamassa Yhdysvaltain armeijan evakuointilennolle Kabulin sotilaslentokentällä 19. elokuuta.  Shakib Rahmani / AFP
 Vartijat oli palkattu tehtäväänsä paikallisen alihankkijan kautta. Maanantaina ulkoministeri  Pekka Haavisto  sanoi, ettei Suomen ole mahdollista evakuoida "alihankkijoiden alihankkijoita".
 Vartija kertoo, että he työskentelivät hyvin näkyvässä roolissa turvatessaan suomalaisia diplomaatteja ja poliitikkoja Afganistanissa. Tästä syystä vartijat kokevat olevansa suuremmassa vaarassa kuin monet suoraan Suomen valtion palkkaamat paikalliset.
 – Kun he vierailivat muissa lähetystöissä tai kun heillä oli tapaamisia, saatoimme me heitä, yksi vartijoista kertoi Ylelle.
 – Olimme heidän edessään ja heidän takanaan, olimme heidän kanssaan koko ajan kun he liikkuivat, hän jatkoi.
 Myös monet muut länsimaat ovat päättäneet jättää evakuoimatta alihankkijoiden kautta hankittuja vartijoita. Afganistanissa on hyvin yleistä palkata vartijoita turvallisuuspalveluyritysten kautta.
 Britannia kertoi kuitenkin perjantaina  peruneensa päätöksensä ja aikovansa nyt evakuoida myös sen suurlähetystöä vartioineet vartijat.
 Kabulin niin kutsutun vihreän vyöhykkeen eli aidatun suurlähetystöalueen portti oli jätetty valvomatta lähetystöjen evakuointien jälkeen 15. elokuuta.  Wakil Kohsar / AFP
 Yle on nähnyt joidenkin vartijoiden henkilöllisyystodistukset ja työtodistukset. Kabulissa työskennellyt suomalainen vahvisti niiden aitouden. Hän myös kertoi vartijoiden "pitäneen meidät hengissä ja mahdollistaneen meidän työntekomme".
 Vartijat ovat työskennelleet afganistanilaiselle firmalle, joka on myynyt vartiointipalvelua suomalaisyritykselle, jolla puolestaan on sopimus Suomen ulkoministeriön kanssa.
 – En tiedä kuka teki päätöksen siitä, että emme voi tulla Suomeen, koska kuulumme paikalliselle yritykselle. En tiedä kuka Suomessa näin sanoi, he vain jättivät meidät huomioimatta, yksi vartijoista sanoi.
 Vartijoiden evakuoimatta jättäminen on saanut osakseen arvostelua myös Suomen eduskunnassa. Perussuomalaisten kansanedustajan Tom Packalenin mukaan Suomi hylkää "ihmiset jotka ovat asettaneet oman henkensä vaaraan Suomen turvaamiseksi".
 Packalenin mukaan Suomi maksaa vielä päätöksestä kovan hinnan, jos tulevat työntekijät katsovat, ettei heidän turvallisuuttaan voida taata.
 Ylen haastatteleman vartijan mukaan hänen työtodistuksensa saattaa auttaa häntä hakemaan turvapaikkaa Afganistanin ulkopuolelta, mutta se saattaa myös koitua hänelle kuolemantuomioksi.
 – Jos Taliban tekee meille kotietsinnän, he löytävät todistuksen ja voivat helposti tappaa meidät. Se on Suomen suurlähetystön vika, emme anna heille anteeksi tätä, hän sanoi.
 Juttu on Ylen englanninkielisen toimituksen tekemä, ja se on käännetty suomeksi. Vartija esiintyy jutussa nimettömänä turvallisuussyistä.

Suomen Kabulin-suurlähetystön evakuoimatta jääneet vartijat sanovat olevansa hengenvaarassa – "Emme aio antaa Suomelle anteeksi"


Summary: Sami Sadat nousi 36-vuotiaana kolmen tähden kenraaliksi Afganistanin armeijassa. Hänen mukaansa sota Talibania vastaan olisi ollut voitettavissa.

Nuori afganistanilaiskenraali,  Sami Sadat , on kirjoittanut  The New York Times -lehteen  oman versionsa siitä, miksi Afganistanin armeija hävisi sodan.
 Lyhyt versio kuuluu, että Afganistanin armeija teki kaiken voitavansa, mutta maan korruptoitunut hallitus ja Yhdysvaltain vetäytyminen tekivät sodasta mahdottoman voittaa.
 Sadat johti 15 000 miehen vahvuisia joukkoja Helmandin maakunnassa Etelä-Afganistanissa. Läntisille tiedotusvälineille hän puhui suorin sanoin sodankäyntitavoistaan.
 – Jokainen tänne tuleva taliban joko kuolee tai vammautuu loppuiäkseen, Sadat sanoi  ranskalaiselle France 24 -televisiokanavalle  vielä muutama päivä ennen pääkaupungin Kabulin murtumista.
 Afganistanin armeijan sotilaita Heratissa helmikuussa 2014. Jalil Rezayee / EPA
 Saksassa, Britanniassa ja Yhdysvalloissa sotilas- ja johtamiskoulutusta saanut Sadat oli jo aiemmin herättänyt maailmalla huomiota aktiivisilla somepäivityksillään sotatapahtumista.
 NYT:in kirjoituksessaan hän myöntää, että Afganistanin armeija kyllä lopetti taistelemisen, mutta se johtui pääosin ulkoisista syistä.
 – Valtapeli ja presidentit pettivät meidät, Sadat kirjoitti ja antoi konkreettisen esimerkin.
 – Sodan viimeisten päivien taistelut olivat epätodellisia. Olimme kovassa tulitaistelussa Talibanin kanssa, ja samaan aikaan yhdysvaltalaiset hävittäjät pyörivät yläpuolellamme tekemättä mitään. He olivat vain katsojia.
 Sadat arvioi, että yksi ratkaiseva tekijä sodan kululle oli Yhdysvaltain helmikuussa 2020  tekemä epävirallinen rauhansopimus  Talibanin kanssa.
 Sen jälkeen länsi ei enää osallistunut yhtä aktiivisesti suoranaisiin Talibanin vastaisiin hyökkäyksiin.
 Lue myös: Mihin perustuu talibanien naisvihamielisyys? Šaria-lain äärimmäisen konservatiivinen tulkinta juontaa heimoyhteiskunnasta ja pitkästä sotatilasta
 Pakolaisuus Afganistanista on kysymysmerkki – naapurimaat Pakistan ja Iran ovat kovimmassa paineessa
 Taliban on vahvempi kuin koskaan, mutta Afganistankaan ei ole sama kuin vuonna 2001 – grafiikat kertovat tärkeimmistä muutoksista

Nuori afganistanilaiskenraali syyttää omaa hallitusta ja USA:ta tappiosta – "Meidät petettiin"


Summary: Nyrkkeilijä Mira Potkonen päätti uransa Tokion olympialaisissa voittamaansa pronssimitaliin. Kahden olympiamitalin lisäksi hän on saavuttanut kaksi MM-pronssia sekä EM-kisoista kaksi kultaa ja yhden hopean.

Yle näyttää suorana nokialaisen nyrkkeilijä  Mira Potkosen  mitalijuhlat. Pronssia Tokion olympialaisissa voittanut 40-vuotiaasta Potkosesta tuli ensimmäinen suomalainen nainen, joka voitti olympiamitalin kaksissa peräkkäisissä kesäolympialaisissa.
 Juhla järjestetään Nokian keskusurheilukentällä kello 18.15 alkaen. Koronatilanteesta johtuen yleisöä voidaan ottaa rajoitetusti paikan päälle.
 Mitalijuhlassa Mira Potkonen pääsee kertomaan urheilijan urastaan juhlahaastattelun merkeissä. Luvassa on myös onnitteluja ja musiikkiohjelmaa. Lisäksi juhlassa kuullaan, miten kaupunki palkitsee Potkosen.

Katso suorana kello 18.10 alkaen: Olympiamitalisti Mira Potkosta juhlitaan Nokialla – lähetyksessä paljastuu, kuinka kaupunki palkitsee sankarinsa


Summary: Helsingin Kruunusillat-hanke aiotaan rakentaa aiemmasta suunnitelmasta poiketen useammassa osassa. Ensimmäisen raitiotieosuuden Laajasalosta Hakaniemeen on määrä valmistua 2026. Hakaniemestä rautatieasemalle pääsisi 2028.

Helsinkiin rakennettava Kruunusillat-hanke näyttäisi etenevän kustannusten nousua koskevasta kiistelystä huolimatta. Raideyhteys aiotaan kuitenkin rakentaa aiemmasta suunnitelmasta poiketen useammassa osassa.
 Ensimmäisen raitiotieosuuden Laajasalosta Hakaniemeen on määrä valmistua 2026.
 Hakaniemestä rautatieasemalle kulkevan osuuden valmistelua ollaan niin ikään jatkamassa, mutta tätä osuutta koskeva kustannusarvio tuodaan vielä erikseen valtuuston päätettäväksi. Hakaniemestä rautatieasemalle pitäisi suunnitelman mukaan päästä kulkemaan 2028.
 Kolmas osuus eli niin kutsuttu Yliskylän lenkki ei ole valtuuston käsiteltävänä vielä tänään ollenkaan, vaan siitä päätetään mahdollisesti erikseen.
 Yle / Derrick Frilund
 Kustannuksista kiistaa
 Kruunusillat-hankkeen kustannuksista syntyi iso kiista, mutta sen palauttamista valmisteluun esitti kaupunginhallituksen käsittelyssä vain RKP, joten hankkeen edistämisen odotetaan saavan valtuuston enemmistön kannatuksen. Helsingin kaupunginvaltuusto käsittelee asiaa kokouksessaan tänään illalla.
 Kustannuksista syntyi kiista,  koska Kruunusillat-hankkeen kustannusarvio nousi viidessä vuodessa valtuustolle esitetystä 430:stä miljoonasta eurosta lähes 800:aan miljoonaan euroon. Kustannukset ovat ylittymässä sekä varsinaisen raiderakentamisen että muiden siihen liittyvien rakennushankkeiden osalta.
 Raideosuuden alustava kustannusarvio oli 260 miljoonaa euroa, kun Helsingin valtuusto hyväksyi hankesuunnitelman vuonna 2016.
 Kuluvan vuoden tammikuussa raideosuuden kustannusarvio oli 350 miljoonaa euroa vuoden 2015 hintatasossa, mikä tarkoittaa noin 370 miljoonaa euroa vuoden 2021 hintatasossa.
 Nyt päätettävän ensimmäisen vaiheen kokonaiskustannusarvio on 326 miljoonaa euroa, joten kustannusylitys ensimmäisen vaiheen osalta on noin 70 miljoonaa euroa.
 Kalustohankintojen ja Laajasalon varikkohankkeen osalta kustannusarvio on noussut 115 miljoonasta yhteensä noin 180 miljoonaan euroon.
 Vuonna 2016 raitiotietä koskevaa päätöstä tehtäessä todettiin, että raitiotiehankkeen rakentamisen yhteydessä tulee toteuttaa myös niin sanottuja siihen liittyviä hankkeita reitin varrella Kruunuvuorenrannassa, Kalasatamassa, Hakaniemessä ja keskustassa. Näiden kustannuksiksi arvioitiin 50 miljoonaa euroa.
 Raitiotien rakentamiseen liittyvien hankkeiden kustannusarvio on nyt noussut lähes viisinkertaiseksi, 235 miljoonaan euroon, mikä selittää valtaosan kokonaishankkeen kustannusten noususta.
 Vihreiden Reetta Vanhanen: Kruunusillat on tärkeää saada etenemään
 Vihreiden valtuustoryhmän puheenjohtajan  Reetta Vanhasen  mukaan Kruunusillat on tärkeä saada etenemään, sillä Laajasalossa odotetaan nopeaa raitiotieyhteyttä.
 – Uudet asuinalueet tarvitsevat toimivat joukkoliikenneyhteydet, Vanhanen sanoo.
 Hänen mukaansa kustannuksista on tärkeää käydä keskustelua valtuustossa ja kehittää jatkossa hankesuunnittelua.
 Vanhanen kuitenkin huomauttaa, että kustannusten nousua selittävät pitkälti juuri raiderakentamiseen liittyvien hankkeiden kustannusten kasvaminen.
 Esitetyssä kokonaiskustannusten nousussa on siis mukana esimerkiksi radan varteen sijoittuvan asuntorakentamisen infrastruktuurin liittyviä projekteja, jotka on arvioitu olevan järkevää toteuttaa samalla kun raideyhteyttä rakennetaan.
 SDP:n valtuustoryhmän varapuheenjohtaja  Ville Jalovaara  sanoo, että kustannuksista on hyvin tarpeellista keskustella.
 – Kustannuksista on syytä keskustella ja selvittää niitä. Selvää on kuitenkin, että asuntoalueille on saatava hyvät liikenneyhteydet, Jalovaara summaa.
 Kokoomuksen Dadiel Sazonov: Kaupunkilaisten voitava luottaa päätöksiin
 Kokoomuksen ryhmää kaupunginhallituksessa johtavan apulaispormestarin  Daniel Sazonovin  mukaan on kestämätöntä, että kustannukset julkisissa hankeissa ylittävät budjetin lähes säännönmukaisesti.
 Sazonov sanoo, että kaupunkilaisten on kuitenkin voitava luottaa kaupungin päätöksentekoon.
 – On kestämätöntä, että kustannukset julkisissa hankkeissa ylittävät budjetin lähes säännönmukaisesti. Samaan aikaan on kuitenkin muistettava, että kaupunkilaisten on voitava luottaa kaupungin päätöksentekoon ja siihen, että luvatut liikenneyhteydet toteutetaan, Sazonov sanoo.
 Sekä Helsingin Kruunuvuorenrantaan että Laajasaloon rakennetaan paljon uusia asuntoja.
 Helsingin entinen pormestari  Jan Vapaavuori  (kok.) käynnisti ulkopuolisen selvityksen voimakkaasti kohonneiden kustannusten vuoksi.
 Selvitys Suomen pisimmän sillan huimasti paisuneesta budjetista valmistui viime kesänä.
 Selvityksen mukaan Helsingillä on parannettavaa sekä hankkeita koskevassa päätöksenteossa että tiedonkulussa, jotta vastaavaa budjetin paukkumista ei tapahtuisi.
 Ulkopuolisen selvityksen mukaan päätökset olisi hyvä tehdä kaksivaiheisena, jolloin ensin päätettäisiin hankkeiden suunnittelun jatkamisesta ja varsinainen toteutuspäätös tehtäisiin vasta myöhemmin.
 Selvityksen mukaan kustannustaso tulisi hyväksyttää uudelleen valtuustossa ennen hankkeeseen ryhtymistä.
 Voit keskustella Kruunusillat-hankkeesta torstaihin kello 23 asti.
 Lue myös:
 Selvitys Suomen pisimmän sillan huimasti paisuneesta budjetista valmistui: Helsingillä on petrattavaa päätöksenteossa ja tiedonkulussa
 Helsingin Kruunusillat-raitiotiehankkeen hinta tuplaantui 800 miljoonaan euroon, nyt pormestari Vapaavuori vaatii selitystä tilanteelle

Suomen pisin silta ja miljoonahanke Kruunusillat etenemässä kustannuskiistoista huolimatta – sen raitiotie valmistuu useammassa osassa


Summary: Spencer Eldenin mukaan hänen vanhempansa eivät koskaan antaneet valtuuksia käyttää lapsensa kuvaa levyn kannessa. Lisäksi hänen asianajajansa sanoo, että kuvassa näkyvä raha saa lapsen näyttämään seksityöntekijältä.

Nirvana-yhtyeen Nevermind-klassikkoalbumin kannessa vauvana esiintynyt mies haastaa yhtyeen oikeuteen, uutisoivat muun muassa viihdelehti Variety ja Britannian yleisradioyhtiö BBC.
 Nykyisin 30-vuotias  Spencer Elden  syyttää hänestä vauvana otetun kansikuvan olevan lapsipornoa. Lisäksi Eldenin mukaan hänen vanhempansa eivät koskaan allekirjoittaneet lupaa käyttää lapsensa kuvaa levyn kannessa.
 Vuonna 1991 ilmestyneen levyn kansikuvassa neljän kuukauden ikäinen Elden on alasti veden alla ja näyttää uivan kohti dollarin seteliä, joka on lisätty kuvaan jälkikäteen. Kuvan on yleisesti ajateltu kommentoivan kapitalismia, Variety kirjoittaa.
 Asianajaja: Raha saa lapsen näyttämään seksityöntekijältä
 Yhdysvalloissa lasten kuvia ei yleensä ole lain mukaan pidetty lapsipornona, jos ne eivät ole seksualisoituja. Eldenin asianajajan  Robert Y. Lewisin  mukaan kuva kuitenkin ylittää lapsipornon rajan. Lewisin mukaan kuvassa näkyvä raha saa lapsen näyttämään seksityöntekijältä.
 – Vastaajat markkinoivat tarkoituksellisesti Spencerin lapsipornoa ja hyödynsivät kuvan shokeeraavaa luonnetta mainostaakseen itseään ja musiikkiaan hänen kustannuksellaan, kanteessa kirjoitetaan.
 Yhtyeen syytetään myös luvanneen peittää Eldenin sukuelimet kuvassa tarralla, mutta näin ei tehty.
 Elden vaatii ainakin 150 000 dollaria eli lähes 130 000 euroa jokaiselta vastaajalta, joihin kuuluvat muun muassa jo kuopatun yhtyeen jäsenet  Dave Grohl  ja  Krist Novoselic , edesmenneen keulahahmon  Kurt Cobainin  leski  Courtney Love  sekä kuuluisan valokuvan ottanut  Kirk Weddle .
 Elden on useaan otteeseen poseerannut kansikuvan uusintaversioissa uimahousut päällään. Haastatteluissa hän on kuitenkin puhunut ristiriitaisista tunteistaan kansikuvan ja kuuluisuutensa suhteen.
 Lue myös:
 Kurt Cobainin kitara huutokaupattiin kuudella miljoonalla dollarilla
 Nirvana-yhtyeen laulajan Kurt Cobainin pesemätön ja tupakan polttama villatakki myytiin huutokaupassa 334 000 dollarilla
 "Kurt Cobain oli erittäin kurinalainen, ennen studiota piti harjoitella kuukausia" – Manageri muistelee 25 vuotta sitten kuollutta rocktähteä
 Konsertti, jonka ei pitänyt toteutua – lähes alkuperäinen Guns N`Roses valtaa Hämeenlinnan
 Ystävyys toi ulkomaalaisten pop- ja rocktähtien valokuvat Kuopioon – katso video

Nirvanan Nevermind-levyn kansivauva haastaa yhtyeen oikeuteen – syyttää kansikuvaa lapsipornoksi


Summary: Faron Pharmaceuticals kertoo tiedotteessaan, että Traumakine-lääkettä on nyt annettu ensimmäinen annos ihmiselle, joka sairastaa parhaillaan koronaviruksen aiheuttamaa Covid 19 -tautia.

Turkulainen lääkeyhtiö Faron Pharmaceuticals on aloittanut Traumakine-keuhkovauriolääkkeensä kokeilun ihmisillä.
 Lääkkeen uskotaan auttavan koronaviruksen aiheuttamassa keuhkotaudissa ja vähentävän viruksen aiheuttamia kuolemia.
 Esimerkiksi  Yhdysvaltain Puolustusministeriö on rahoittanut Traumakinen potilastutkimusta miljoonilla dollareilla.
 Faron kertoo tiedotteessaan, että Traumakine-lääkettä on nyt annettu ensimmäinen annos ihmiselle, joka sairastaa parhaillaan koronaviruksen aiheuttamaa Covid 19 -tautia. Ihmiskokeet ovat osa kliinisiä kokeita, jotka lääkkeen pitäisi läpäistä päästäkseen markkinoille.
 Faronin mukaan lääkekokeessa on mukana kaikkiaan 140 ihmistä noin 10–15 eri paikkakunnalla Yhdysvalloissa. Kokeeseen osallistuvat potilaat tarvitsevat Faronin mukaan vain vähän lisähappea, eivätkä ollenkaan hengityskoneiden apua. Osa koehenkilöistä saa Traumakinea ja osa kortisonihoitoa.
 Lääkkeen on tarkoitus korjata keuhkojen kudosvaurioita.
 Lue lisää:
 Lääkeyhtiö Faronin voitokas viikko: koronapotilaiden keuhkolääkkeen tutkimukseen miljoonia dollareita ja syöpälääkkeen tehosta lupaavaa näyttöä
 Kauppalehti: Turkulaiselle lääkekehitysyhtiölle rahoitusta Yhdysvaltain puolustusministeriöltä

Turkulaislääkeyhtiön keuhkolääkkeen testaus aloitettu ihmisillä – Traumakinen uskotaan auttavan koronaviruksen aiheuttamassa keuhkotaudissa


Summary: Kotkan kouluissa ja opiskelijaravintoloissa on tästä syksystä alkaen vaihdettu liha- ja kasvisruoka tarjoilulinjastossa uuteen järjestykseen. Muutoksella halutaan totuttaa lapsia ja nuoria suositusten mukaiseen kasvispainotteiseen syömiseen.

Hovinsaaren koulun viidesluokkalaiset  Noel Leinonen  ja  Polina Radovska  huomasivat heti syksyn ensimmäisenä koulupäivänä, että lounasvaihtoehdot olivat vaihtaneet paikkaa ruokalan linjastossa.
 – Mä kysyin kysyin heti opettajalta, että miksi nämä on näin päin, kertoo Noel Leinonen.
 – Huomasin, että ne ovat ruokalistalla niin, että kasvis on ensimmäisenä, mutta eipä se haittaa, sanoo Polina Radovska.
 Polina Radovska kertoo valitsevansa kasviskeiton, jos tarjolla on esimerkiksi siskonmakkarakeittoa. Antro Valo / Yle
 Kaikissa Kotkan kouluissa, opiskelijaravintoloissa ja yhdessä päiväkodissa on vaihdettu liha- ja kasvisruoka tarjoilulinjastossa uuteen järjestykseen. Tarjolla on ensimmäisenä kasvisruokaa. Muutoksella halutaan totuttaa lapsia ja nuoria suositusten mukaiseen kasvispainotteiseen syömiseen.
 – Järjestystä vaihdettiin, jotta saataisiin lapset ja nuoret totuttelemaan entistä enemmän vastuulliseen syömiseen ja lisättyä kasvisruoan menekkiä, perustelee ravitsemussuunnittelija  Anu Mikkola  Kymijoen Ravintopalveluista.
 Palautetta on tullut vähän, mutta kaikki Kymijoen Ravintopalveluille asti kantautunut viesti on ollut positiivista.
 – Muutamilla kouluilla kasvisruokaa on mennyt hieman enemmän muutoksen jälkeen. Esimerkiksi Otsolan koululla kasvisruoan menekkiä on jopa jouduttu rajoittamaan peittämällä se muovikannella, että ruoka on riittänyt viimeisissä vuorossa oleville kasvisruokailijoille, sanoo ravitsemussuunnittelija Anu Mikkola.
 Kymijoen Ravintopalveluiden ravitsemussuunnittelija Anu Mikkolan mukaan kasvisten osuutta kouluruokailussa pyritään lisäämään ja punaisen lihan osuutta vähentämään. Antro Valo / Yle
 Kasvisruokaa edelleen tarjolla vapaasti vain osassa Suomen kouluja
 Kasvisruoan näkyvämpi esillepano kumpuaa  kouluruokailusuosituksista . Nykyisin voimassa olevien suositusten mukaan tarjolla olisi hyvä olla kaksi pääruokavaihtoehtoa, joista toinen voi olla kasvisruoka. Kasvisruoan tarjoaminen vapaasti otettavana vaihtoehtona tutustuttaa kasvisruokiin myös sellaisia oppilaita, jotka eivät ole niihin vielä tottuneet. Vaihtoehtojen tarjoamisen tiedetään myös lisäävän oppilaiden osallistumista kouluruokailuun.
 Lounasvaihtoehtojen järjestys kääntyi Kotkassa ympäri. Kasvisruoka on nyt ensimmäisenä listalla ja linjastossa. Antro Valo / Yle
 Juureksia, vihanneksia, hedelmiä ja marjoja tulisi syödä puoli kiloa päivässä. Useiden tutkimusten mukaan koululaiset syövät niitä suosituksia vähemmän. Näistä tiedoista huolimatta vain osa Suomen kunnista tarjoaa kasvisruokaa päivittäin vapaasti otettavana vaihtoehtona.
 Ammattikeittiöosaajat ry teki  kyselyn kuntien kouluruokailun nykytilasta . Kyselyyn vastanneista kunnista 44 prosenttia ilmoitti, ettei kasvisruokaa ole vapaasti otettavana vaihtoehtona. 27 prosenttia kunnista kertoi, että sitä on tarjolla vain osassa kouluja.
 Yleistä kasvisruoan tarjoaminen on suurissa kaupungeissa kuten Helsingissä, Espoossa, Oulussa ja  Kuopiossa . Kotkassa, Lappeenrannassa ja Imatralla kasvisruokaa on ollut tarjolla useamman vuoden. Samoin Mikkelissä sitä on tarjolla joka päivä toisena vaihtoehtona ja kerran viikossa kaikille on ainoastaan kasvisruokaa.
 Kerran viikossa kasvisruokapäivä toteutuu useammin. 64 prosenttia kyselyyn vastanneista kunnista ilmoitti, että kasvisruokapäivä on vähintään kerran viikossa kaikissa kunnan kouluissa. Valtion ravitsemusneuvottelukunnan pääsihteerin  Arja Lyytikäisen  mukaan valinnanvapaus toimisi kasvisruokapäivää paremmin.
 – Pakollinen kasvisruokapäivä ei ole tuottanut toivottavaa tulosta. Kasvisruoan tulisi olla houkuttelevana vaihtoehtona. Maistaa voisi vaikka molempia, sanoo Lyytikäinen.
 Kotkalaisissa kouluissa ja opisekelijaravintoissa kasvisruoka on ollut vapaasti valittavana vaihtoehtona jo 10 vuoden ajan. Antro Valo / Yle
 Kasvisten osuutta pyritään nostamaan
 Kotkassa kasvisruokaa on tarjottu rinnakkain liharuoan kanssa jo kymmenen vuotta. Tänä syksynä käyttöön otettu malli, jossa kasvisruoka on linjaston ensimmäisenä, on ollut jo useamman vuoden käytössä ainakin Vantaalla ja osassa kouluja Helsingissä.
 – Muuta kuin kasvisruokaa menee vielä toistaiseksi enemmän, mutta kyllä tässä vuosien saatossa on koko ajan myöskin sitten kasvisruoan kulutus on lisääntynyt, arvioi ravitsemussuunnittelija Anu Mikkola Kymijoen Ravintopalvelut Oy:stä.
 Lappeenrannan ja Imatran kouluihin ateriat tuottavan Saimaan Tukipalveluiden mukaan kasvisruoan menekki on lisääntynyt. Sekaruokaa menee edelleen enemmän, mutta kasvisruoan osuus on kasvanut.
 – Mahdoton sanoa, onko kyseessä ruokien järjestys ruokalistalla vai tottumiskysymys. Nykynuoret ovat valistuneita, eikä heille ole merkitystä onko kyseessä kasvis- vai liharuoka. He ottavat sitä mikä näyttää ja maistuu hyvälle, sanoo ruokapalvelujohtaja  Elina Särmälä  Saimaan Tukipalveluista.
 Noel Leinonen (toinen vasemmalta) valitsi lautaselleen kanaa sisältävän kastikkeen. Aria Baban (kuvassa vasemmalla) maistoi molempia kastikkeita. Antro Valo / Yle
 "Joskus kasvisruoka on parempaa"
 Hovinsaaren koulussa oli tarjolla Chili sin carnea ja Chili con polloa. Useimpien lautaselle päätyi kanakastiketta, mutta oppilaat kertovat valitsevansa joskus myös kasvisruokaa.
 Suosikki kasvisruoat TOP 5 Porkkananapit Pinaattiletut Soijamakaronivuoka Nuudelikasvisvuoka Kreikkalainen kasvisvuoka
 – Mä katsoin sitä ja vähän mietin, että pitäiskö ottaa kasvista, mutta nyt otin lihaversion, sanoo viidesluokkalainen  Peetu Karhula .
 Tonnikalakastike ei ole Peetu Karhulan mieleen. Niinä päivinä hän valitsee kasvisruokaa. Hänen suosikkiruokansa ovat kananuggetit. Antro Valo / Yle
 – Mulla oli molempia kastikkeita, riisiä ja salaattia. Ne maistuivat molemmat aika samalta ja olivat hyviä. Välillä kasvisruoka on parempaa, sanoo viidesluokkalainen  Aria Baban .
 – Joskus kasvisruoka on parempaa. Silloin otan sitä, kertoo  Hilma Dufva  Hovinsaaren koulun 4. luokalta.
 Kasvisruoan riittävä proteiinisisältö varmistetaan palkokasveilla, muilla kasviproteiineilla, maitovalmisteilla tai kananmunalla. Ruokalistalle nostetaan uusia lapsille maistuvia ruokia.
 – Meillä on makuraateja, joissa on maistatettu nimenomaan kasvisruokaa. On tärkeää, että saadaan opiskelijoille ja oppilaille maistuvia kasvisruokia kehitettyä, sanoo ravitsemussuunnittelija Anu Mikkola.

Pieni kikka nosti kasvisruuan oppilaiden suosioon – vain ruokien järjestys vaihdettiin: "Menekkiä jouduttu jopa rajoittamaan muovikannella"


Summary: Tutkimukseen pyritään löytämään 300 osallistujaa kolmen eri sairaalan kautta. Tuloksia voidaan hyödyntää esimerkiksi ravitsemusneuvonnassa sekä rintaruokinnan edistämisessä.

Terveyden ja hyvinvoinnin laitos ryhtyy selvittämään äitien ja lasten altistumista ympäristömyrkyille. Tutkimusta varten THL alkaa kerätä äidinmaitonäytteitä Helsingin Naistenklinikalla, Kuopion yliopistollisessa sairaalassa ja Lapin keskussairaalassa Rovaniemellä.
 Kiinnostus kohdistuu esimerkiksi dioksiineihin, PCB-yhdisteisiin, palonestoaineisiin, fluorattuihin pintakäsittelyaineisiin sekä muovin lisäaineisiin.
 THL:n mukaan tulokset auttavat selvittämään, miten lasten ja aikuisten altistuminen ympäristömyrkyille on muuttunut viime vuosikymmeninä, miten ravitsemus ja muut tekijät vaikuttavat altistumiseen ja miten altistumista voidaan vähentää. Tuloksia voidaan hyödyntää esimerkiksi ravitsemusneuvonnassa sekä rintaruokinnan edistämisessä.
 Tutkimukseen on tavoitteena löytää 100 osallistujaa jokaiselta paikkakunnalta. Tutkimukseen osallistutaan keräämällä usean viikon aikana yhteensä 100 millilitraa eli yksi desilitra äidinmaitoa näytepulloon. Lisäksi täytetään ravintokyselylomake. THL analysoi näytteet Kuopiossa. THL muistuttaa, että maitoa saa kerätä vain, jos sitä jää lapselta yli.
 Ympäristömyrkkyjen pitoisuudet äidinmaidossa ovat pienentyneet huomattavasti viime vuosikymmeninä ja niiden määrät ovat nykyisin pieniä.
 Lisää aiheesta:
 Lähes kaikki suomalaisvauvat saavat äidinmaitoa – imetys on yleistynyt, mutta nuoret ja matalammin koulutetut äidit imettävät muita vähemmän
 Tutkimus: Äidinmaidon sokereilla voi olla vaikutusta varhaislapsuuden kasvuun

THL ryhtyy keräämään äidinmaitonäytteitä selvittääkseen äitien ja lasten altistumista ympäristömyrkyille


Summary: Steinerpäiväkoti Tontuntuvassa lelut, pelit ja leikit on pakattu moneen kertaan. 50-vuotiaan päiväkodin muuttosuma on loppusuoralla, näkyvissä on jo pysyvät tilat.

Vanhan kasarmialueen laidalta kuuluu kalke. Remontin äänet kuuluvat talosta, jossa yläkerran ikkunat on peitetty pressuin. Alakerran avoimista ikkunoista pääsee kurkkaamaan sisään. Tila huokuu vanhaa ja komeaa, vaikka se on täynnä rakennusvälineitä.
 Näky on komea, vanhoine tiiliseinineen ja kaarevine kattoineen.
 Historiallisessa talossa Lappeenrannassa sijaitsi aikoinaan varuskuntasairaalan talousrakennus. Rakuunamäen laidalla, Sairaalanmäellä sijaitseva rakennus  tuhoutui tulipalossa pahoin  vuoden 2019 lopussa.
 Palon aikaan talossa toimi steinerpäiväkoti Tontuntupa. Tulipalosta alkoi päiväkodin evakkotaival.
 Tulipalossa tuhoutunutta taloa kunnostetaan ja remontoidaan parhaillaan päiväkodin tarpeisiin sopiviksi. Elli Sormunen / Yle
 Evakkotaipaleen alku
 Lelut, pelit, pensselit ja paperit laatikkoon ja uuteen paikkaan. Pakkaaminen ja purkaminen käynyt tutuksi päiväkoti Tontuntuvalle parin viime vuoden aikana.
 – Ihan tismalleen evakkoretkeltä jatkuva muuttaminen nyt tuntuu, naurahtaa päiväkodin johtaja  Minna Mansikka .
 Tulipalon jälkeen päiväkoti lähti evakkoon muutamaksi kuukaudeksi Steinerkoulun tiloihin. Vuoden 2020 maaliskuussa päiväkoti muutti jälleen. Tällä kertaa entisen varuskuntasairaalan tiloihin. Nyt vuokrasopimus on sielläkin loppumassa.
 Tulevana viikonloppuna tavarat pakataan jälleen.
 Päiväkoti on toiminut reilun vuoden ajan entisen varuskuntasairaalan tiloissa samassa pihapiirissä, jossa tulipalossa tuhoutunut talo sijaitsee. Elli Sormunen / Yle
 "Äärimmäisen kuormittavaa ja stressaavaa"
 Päiväkodin johtaja muistelee, että tulipalon jälkeen muuttaminen oli fyysisesti helppoa, koska muuttotavaroita ei ollut. Palon jälkeen ihmiset lahjoittivat päiväkodille tavaraa, ja näin myös muuttokuorma kasvoi.
 Tällä viikolla päiväkodin henkilökunta tekee pitkää päivää ja pakkaa tavaroita muun työn ohella. Jatkuva muuttaminen on ottanut voimille.
 – Eihän tämä hyvältä tunnu. Tämä on ollut äärimmäisen kuormittavaa ja stressaavaa henkisesti ja fyysisesti, toteaa päiväkodin johtaja Minna Mansikka.
 Henkilökunnan lisäksi lapset ovat olleet kovilla vaihtuvien tilojen takia.
 – Lapset ovat suhtautuneet muuttoihin tosi hyvin. Silti jokainen muutto horjuttaa lapsen turvallista kiintymistä ja juurtumista.
 Päiväkodissa on kiinnitetty huomiota lasten perusturvallisuuden säilymiseen muutosten keskellä.
 – Vaikka ympäristö vaihtuu, arki säilyy ennallaan. Kaikki päivässä tapahtuu samalla tavalla. Lisäksi uudessa paikassa on tutut turvalliset aikuiset, lelut ja leikit. Ja asioista pitää myös puhua ja sanoittaa lapsille.
 Näky oli surullinen tulipalon jälkeen joulukuussa vuonna 2019. Palo sai alkunsa viallisesta loisteputkivalaisimesta.  Kare Lehtonen/Yle
 Muutto viiden kilometrin päähän
 Entisen varuskuntasairaalan tiloissa vuokrasopimus on loppumassa elokuussa. Sairaalan jälkeistä uutta väistötilaa etsittiin Lappeenrannan keskustan tuntumasta, mutta sopivaa tilaa ei kuitenkaan löytynyt. Tähän asti eri väistötilat ovat olleet kilometrin säteellä toisistaan.
 Nyt päiväkoti muuttaa viiden kilometrin päähän nykyisistä tiloista.
 – Ei ollut todellakaan tarkoitus lähteä Sammonlahteen. Me toivoimme löytävämme väliaikaiset tilat keskustan alueelta, mutta aika tuli vastaan eikä tiloja keskustan tuntumasta löytynyt.
 Nyt steinerpäiväkoti muuttaa Sammonlahden päiväkodin tyhjilleen jääneisiin tiloihin.
 Päiväkodin johtaja kertoo, että muutossa pakkaamisen ja purkamisen lisäksi häntä työllistävät lupa-asiat ja byrokratia, koska kaikkiin paikkoihin päiväkotia ei voi perustaa. Silti Mansikan mukaan vaikeinta on tehdä uudesta tilasta turvapaikka lapsille.
 – Hankalinta on se, että miten uudesta tilasta tehdään kutsuva sekä kodikas ja lämpöinen, sellainen turvapesä lapsille.
 Pysyvää paikkaa Sammonlahden entisestä päiväkodista ei tule. Vuodenvaihteessa kimpsut ja kampsut pakataan uudestaan.
 Steinerpäiväkodilla loppuu vuokrasopimus elokuun lopussa entisen varuskuntasairaalan tiloissa.  Elli Sormunen / Yle
 Vanhoista tiloista tulossa entistä ehommat
 Kun tuli nuoli vajaa pari vuotta sitten entistä varuskuntasairaalan talousrakennusta, steinerkoulun piti lähteä tiloista. Tulipalon jälkeen  Senaatti-kiinteistöt huutokauppasi  talon, ja se päätyi yksityisen perheen omistukseen 84 000 eurolla.
 Huutokaupan jälkeen alkoi talon kunnostus.
 Heti tulipalon jälkeen steinerpäiväkodin johtaja sanoi, ettei päiväkoti aio enää palata alkusijoilleen Sairaalanmäelle. Mutta kohtalo päätti toisin.
 – Uusi omistaja lähestyi meitä ja kysyi, haluaisimmeko muuttaa taloon, jos he kunnostaisivat meille siihen tilat. Se kuulosti ihan utopistisen upealta, että voiko tällaista tapahtua, Mansikka nauraa.
 Ensi vuonna vietetään steinerpäiväkodin 50-vuotisjuhlavuotta. Juhlavuosi alkaa sillä, että päiväkoti pääsee muuttamaan vanhaan tuttuun taloon tammikuussa. Aikaisemmin päiväkoti toimi talon yläkerrassa. Nyt he saavat käyttöönsä alemman kerroksen.
 – Kyllä se tuntuu ihan ihmeelliseltä, että me pääsemme johonkin ihan uuteen ja puhtaaseen. Meidän ei tarvitse mennä tilaan, jossa me rupeamme luomaan päiväkotia, vaan jotkut ihmiset rakentavat tilaa jo meitä varten. Se tuntuu uskomattomalta.

Päiväkoti paloi ja lapset joutuivat 2 vuoden muuttokierteeseen – palaneen talon ostanut perhe päätti antaa heille tilat: "Voiko tällaista tapahtua?"


Summary: Jo pandemiaa edeltäneinä vuosina kustannuskilpailukyky hiipui, mutta kehitys ei kriisin aikana ole ollut yhtä heikkoa kuin euroalueella keskimäärin. Nyt edessä on kuitenkin eron tasoittuminen, arvioi johtokunnan neuvonantaja.

Suomen Pankki varoittaa Suomen kustannuskilpailukyvyn heikkenemisestä koronakriisin jäädessä taakse.
 Suomen Pankin johtokunnan neuvonantajan  Lauri Kajanojan  mukaan työn hinta näyttää Suomessa nousevan vuosien 2019 ja 2021 välillä suhteessa euroalueen keskiarvoon.
 Jos työn hinta nousee Suomessa suhteessa keskeisiin kauppakumppanimaihin ilman vastaavaa pitkäaikaisesti muita maita parempaa tuottavuuskehitystä, viennin ja työllisyyden näkymät heikkenevät, Kajanoja muistuttaa.
 Pandemiaa edeltäneinä vuosina 2018 ja 2019 Suomen kustannuskilpailukyky pysyi suurin piirtein ennallaan, kun se sitä ennen vuosina 2016 ja 2017 oli kohentunut tuntuvasti.
 – Tuottavuuskehitys ei koronakriisin aikana ole ollut Suomessa yhtä heikkoa kuin euroalueella keskimäärin, mutta ennusteiden mukaan tämä ero tasoittuu koronakriisin vähitellen väistyessä. Jos näin käy, Suomen kustannuskilpailukyky voi heikentyä. Paljon riippuu myös siitä, mitä työehdoista sovitaan lähikuukausina, Kajanoja kirjoittaa analyysissaan.


Summary: Tampereen Rantaväylän tunneli suljettiin aamulla epäillyn tulipalon takia. Tulipalo maan alla on aina vakava, joten paikalle lähti paljon yksiköitä. Aamun tapaus osoitti taas, miten vahvasti tunneli vaikuttaa Tampereen liikenteen sujuvuuteen.

Keskiviikkoaamu osoitti taas, miten jälkikäteen pieneltä vaikuttava häiriötilanne Suomen pisimmässä maantietunnelissa laittaa koko Tampereen liikenteen sekaisin.
 Pelastuslaitos sai hälytyksen suuresta liikennevälinepalosta kello 6.40. Paikalle lähti lukuisia yksiköitä. Tie suljettiin liikenteeltä.
 Kohta kävi ilmi, että Rantaväylän tunnelin itään johtavassa A-putkessa on vikaantunut kaivinkone, joka tiputteli öljyä tielle. Polttoaineesta ei ollut kysymys, vaan ilmeisesti hydrauliikkaöljystä.
 Tunneli suljettiin, mikä aiheutti laajoja ruuhkia.
 Yle selvittää, mistä on kyse ja miten Tampereen rantatunnelista pääsisi pois tulipalon aikana. Asiantuntijoina toimittaja  Petra Ketosen  juontamassa lähetyksessä ovat Prkanmaan aluepelastuslaitoksen päivystävä päällikkö  Jari Nieminen  ja Tampereen tieliikennekeskuksen päällikkö  Eero Sauramäki .
 Mistä on kyse?
 Tampereella työssä käyvät ihmiset ajavat usein kotiin tai töihin joko Rantaväylän tai Läntisen kehätien kautta.
 Kaksi suurta järveä kaventavat Tampereen kulkumahdollisuuksia.
 Tampereen läntinen kehätie eli tie 3 on Pirkanmaan Ely-keskuksen arvion mukaanpääkaupunkiseudun ulkopuolella sijaitsevan Suomen ruuhkaisin tie. Siellä rytisee varsin usein.
 Jos jompikumpi väylä menee tukkoon, ihmiset siirtyvät toiselle ja sekin menee tukkoon. Tampereen keskusta on ollut liikenneremonttien takia sekaisin, joten myös se menee tukkoon nopeasti. Tällöin myös bussien meno tökkii.
 Päinvastoin kuin yleisesti luullaan, hämäläiset eivät ole liikenteessä hitaita tai kärsivällisiä jonottajia.
 Tunneli on Tampereella yhä arka asia, koska sen tulosta käytiin lihava riita. Tunnelista ja uudesta ratikasta on tehty myös syntipukkeja kaikille Tampereen liikenneongelmille, vaikka kolareita ja ruuhkia on ollut myös aiemmin.
 Tunnelille tehtiin varaus kaavaan jo vuonna 1995, mutta rakentamisen lähestyessä poliittinen vääntö tunnelista lisääntyi.  Syyskuussa 2013   Rantatunnelin kannattajat voittivat .
 Lue lisää:
 Suomen pisimpään maantietunneliin on sujahtanut jo 48 miljoonaa autoa – Liikennepäivystäjä: "Räikeät ylinopeudet ovat todella kova riski"
 Suomen pisin maantietunneli on suljettu häkellyttävän monta kertaa syyskuussa – huono tuuri piinaa
 Yksi kuva kertoo hyvin, mikä tökkii nyt Tampereen liikenteessä: Pieni peräänajo voi ruuhkauttaa koko kaupungin
 11 autoa kolaroi yhtä aikaa Tampereen Rantatunnelissa – jos useampi noudattaisi poliisin ohjetta, kaupunki ei menisi ruuhkista aina sekaisin
 Tampereen Rantatunnelissa iso peräänajo, kolme autoa jäi kiinni toisiinsa – keskustan liikenne ruuhkautui pahoin

Seuraa suorana kello 10.30: Kun Suomen pisimmässä tunnelissa sattuu jotain, Tampere halvaantuu, sen näki taas – näin tunnelista pelastaudutaan


Summary: Koulurauhan julistamistapahtumassa kuullaan nuorten itsensä kirjoittaman koulurauhan julistuksen lisäksi muun muassa tasavallan presidentti Sauli Niinistön kirjallinen tervehdys.

Koskaan aiemmin koulurauhaa ei ole julistettu näin pohjoisessa. Valtakunnallinen koulurauhan julistus tapahtuu tänään keskiviikkona Sodankylässä.
 Tänä vuonna teemana on turvallinen koulu. Teemalla halutaan muistuttaa, että koulun tulee turvata lapsille mukava ja viihtyisä oppimisympäristö, jossa ei tarvitse olla huolissaan kiusaamisesta tai yksin jäämisestä.
 – Onko joku parempi kuin toinen? Onko väliä sillä, onko pitkä tai lyhyt? Turvallisessa koulussa ei tarvitse näitä pohtia, kertoo koulurauhan julistusta suunnittelemassa ollut  Biret-Ingermaria Vars  Vuotson koulusta.
 Koulurauhan julistustilaisuudessa luetaan työryhmän nuorten kirjoittama koulurauhan julistus. Luvassa on myös tasavallan presidentin  Sauli Niinistön  kirjallinen tervehdys. Tapahtuman pääesiintyjä on saamelaisräppäri  Ailu Valle.
 Koulurauhan julistustapahtuma alkaa kello 10.00 ja se lähetetään myös  suorana verkossa , joten sitä on mahdollista seurata koulussa ympäri suomen.
 Yle on paikan päällä ja lähettää suoraa Yle Areenaan kello 9.45 alkaen.
 Koulurauha julistetaan 31. kertaa
 Valtakunnallinen koulurauha julistetaan vuosittain lukuvuoden alussa. Koulurauha julistettiin ensimmäisen kerran vuonna 1990, eli nyt se julistetaan 31. kertaa. Sodankylä on pohjoisin paikkakunta, missä koulurauha on koskaan julistettu.
 Koulurauha-työryhmässä ovat olleet mukana Sodankylän lukio, Tähtikunnan koulu ja Vuotson koulu Sodankylästä sekä Haaparannan kielikoulu Ruotsista.
 Koulurauha-ohjelma on Mannerheimin Lastensuojeluliiton, Poliisihallituksen, Opetushallituksen, Folkhälsanin ja Suomen Vanhempainliiton  yhteinen ohjelma , jonka tavoitteena on kouluyhteisön hyvinvoinnin ja turvallisuuden edistäminen.

Koulurauha julistetaan koko maahan Sodankylästä: katso tunnelmia suorasta lähetyksestä


Summary: Liikenteessä on syytä varoa vesiliirtoa ja tulvia alikuluissa. Lisäksi keliä hankaloittaa voimakas tuuli. Helpotusta on luvassa huomenna, kun sateet vähitellen hiipuvat.

Laaja sadealue on levinnyt länteen ja etelään. Vettä tulee ajoittain runsaasti, ja tuuli on voimakasta sekä maalla että merellä.
 Sadetta kertyy päivän aikana lännessä ja etelässä yleisesti 10–30 millimetriä, paikoin jopa 50 millimetriä. Ilmatieteen laitos varoittaa rankkasateista Uudellamaalla, Kanta-Hämeessä ja Päijät-Hämeessä.
 – Runsas vesisade voi aiheuttaa hulevesitulvia, sanoo Ylen meteorologi  Nina Karusto .
 Liikenteessä kannattaa olla tarkkana, sillä vesiliirron vaara lisääntyy. Lisäksi alikulut saattavat tulvia.
 Päivän ja illan aikana sadealue hivuttautuu kohti itää. Poutaisimmat alueet löytyvät Itä-Suomesta Lappiin ulottuvalla kaistaleella.
 Yle
 Tuuli puhaltaa keskiviikkona voimakkaana niin maalla kuin merellä. Puuskissa tuuli on navakkaa tai kovaa, mutta ei yllä näillä näkymin myrskylukemiin.
 Lämpötilat jäävät tänään enimmäkseen 10–15 asteeseen. Huomenna torstaina on aavistuksen lämpimämpää ja vesisateetkin vähenevät.
 – Sateet muuttuvat hajanaisemmiksi ja kuurottaisiksi. Pohjoisessa on poutaa ja osin aurinkoista, ennustaa Karusto.
 Loppuviikkoa kohti mentäessä korkeapaine vahvistuu Suomen yllä, mikä tietää sään poutaantumista ja lämpenemistä koko maassa. Myös tuuli on laantumassa viikonlopuksi.
 Ilmatieteen laitoksen voimassa olevat  varoitukset löydät täältä . Voit lukea lisää säästä  Ylen sääsivuilta .
 Yle

Länteen ja etelään sataa vettä kymmeniä millimetrejä – Ilmatieteen laitos varoittaa rankkasateista


Summary: Valtiovarainministeriön toissa viikkoisessa budjettiehdotuksessa esitettiin Suomen Akatemian tutkimusrahoituksen leikkaamista jo ensi vuonna noin 40 miljoonalla eurolla. Turun yliopiston mukaan esimerkiksi sen rahoitus vähenisi leikkauksien myötä pahimmillaan miljoonilla euroilla.

Turun yliopisto on huolissaan valtiovarainministeriön ehdotuksesta leikata lisää Suomen Akatemian tutkimusrahoitusta.
 Valtiovarainministeriön toissa viikkoisessa budjettiehdotuksessa esitettiin Suomen Akatemian tutkimusrahoituksen leikkaamista jo ensi vuonna noin 40 miljoonalla eurolla.  Jo aikaisemmin toukokuussa  tutkimusrahoituksesta esitettiin leikattavaksi vuodesta 2023 eteenpäin noin 35 miljoonaa euroa.  Suomen Akatemia on kritisoinut suunnitelmia omassa kannanotossaan.
 Jos suunnitellut leikkaukset toteutuvat, niin täydentävä tutkimusrahoitus vähenee Turun yliopistolla jopa miljoonilla euroilla, varoittaa Turun yliopiston tutkimuksesta vastaava vararehtori  Kalle-Antti Suominen .
 – Erityisen tuhoisia Suomen Akatemian tutkimusrahoitukseen suunnitellut leikkaukset ovat tohtorikoulutettaville ja nuorten tutkijoiden uranäkymille. Kansainvälistyminen ja kansainvälisten osaajien saaminen Suomeen vähenee merkittävästi. Iso pelko on nyt se, että ilmapiiri tutkimukselle heikkenee ja osaajat lähtevät pois Suomesta. Tätä on nähty viimeksi silloin, kun yliopistoihin kohdistettiin leikkauksia, Suominen sanoo.
 Yhä useampi tutkimus jää rahoittamatta
 Suomen Akatemian täydentävällä tutkimusrahoituksella on suuri merkitys Turun yliopistolle, muistuttaa Suominen.
 – Olemme kansainvälisesti merkittävä tiedeyliopisto ja saamme Suomen Akatemialta yli 30 miljoonaa euroa tutkimusrahaa vuosittain. Suurin osa siitä on henkilöstökuluja. Jos siitä katoaa 30 prosenttia, niin puhumme äkkiä jopa kymmenen miljoonan euron katoamisesta.
 Suomisen mukaan luvassa on myös kilpailun kiristymistä yliopistojen välillä.
 – Tosiasiassa jo nyt Akatemian rahoitushaussa täydet pisteet asiantuntijoilta saavat hakemukset jäävät ilman rahaa. Leikkaukset tarkoittavat sitä, että yhä useampi hakemus jää rahoittamatta ja nuoret tutkijat työllistymättä. Tämä kilpailu avustuksista voi haitata myös yliopistojen yhteistyötä, Suominen pohtii.
 Nuorten tutkijoiden työllistyminen vaikeutuu
 VM:n suunnitelma koskee tällä hetkellä Suomen Akatemian rahoitusta, ei siis yliopistojen perusrahoitusta. Suominen sanoo, että isku olisi silti kova yliopistoille.
 – Täydentävällä rahoituksella tyypillisesti palkataan henkilöstöä määräaikaisesti. Tässä mielessä Suomen Akatemian rahoitukseen suunnitellut leikkaukset iskevät tulevaisuuden rekrytointeihin. Näillä täydentävillä rahoituksilla on otettu tutkimusryhmiin mukaan erityisesti nuoria tutkijoita ja tutkijakoulutettavia, eli siinä tulee pudotus.
 Hallitus kokoontuu budjettineuvotteluihin syyskuun alussa. Esitys budjetista julkaistaan syyskuun lopulla.
 Suomen yliopistojen rehtorineuvosto  Unifi ry julkaisi keskiviikkona kannanoton , jossa se vetoaa hallitukseen, jotta Suomen Akatemian rahoitukseen suunnitellut leikkaukset perutaan.

Turun yliopisto on huolissaan Suomen Akatemian tutkimusrahoitukseen suunnitelluista leikkauksista – "Leikkaukset iskevät tulevaisuuden rekrytointeihin"


Summary: Uudet laivat ovat täynnä satoja, jopa tuhansia sensoreita, jotka välittävät tietoa aluksen toiminnasta ja kunnosta. Reaaliaikainen data säästää paljon rahaa, mutta mitä enemmän laitteita  on kiinni verkossa, sitä suurempi on kyberturvallisuusriski.

Laivan työntekijä päättää ladata henkilökohtaisen kännykkänsä näppärästi navigointilaitteesta. Hän ei tiedä, että on aikaisemmin onnistunut saamaan puhelimeensa viruksen, joka on tullut harmittomalta näyttäneen sähköpostilinkin avaamisen mukana.
 Seuraavaksi virus siirtyy navigointilaitteeseen ja kätevällä kyberrikollisella on yhtäkkiä pääsy laivan järjestelmiin.
 Esimerkki on kuvitteellinen mutta täysin mahdollinen. Näin arkisesti ja yksinkertaisesti voi koko aluksen ja varustamon tietokonejärjestelmä saastua. Sillä taas voi olla tuhoisat seuraukset, kukkarolle, asiakassuhteille, maineelle ja pahimmassa uhkakuvassa jopa ihmisten hengelle.
 Deductive Labs:n tietoturvapäällikkö  Kim Halavakoski  kertoo, että yrityksiin kohdistuneet palvelunestohyökkäykset ovat kasvaneet korona-aikana 400 – 500 prosenttia, josta myös meriala on saanut osansa.
 – Merenkulussa osataan yleinen turvallisuus, mutta laivojen ja näiden kriittisten järjestelmien suojeleminen pitäisi osata yhtä hyvin. Kyberturvallisuus kannattaa ottaa tosissaan ja pitää se mukana päätöksenteossa ja käytännön toteutuksessa koko ajan, hän muistuttaa.
 Tietoturvapäällikkö Kim Halavakoski, Deductive Labs, kertoo, että nykyään jo tietyt yritysasiakkaat vaativat laivoilta riittävät tietoturvaluokitukset, ennen kuin antavat tuotteensa niiden kuljetettaviksi. Kim Halavakoski
 Halavakoski on ollut mukana kartoittamassa Suomen Varustamot ry:n ja Huoltovarmuuskeskuksen kanssa merialan kyberturvallisuutta, mutta tietoa on luvassa julkisuuteen vasta, kun tutkimusraportit julkistetaan elokuussa 2021.
 Mikrouuni piti ohjelmoida maista
 Vanhat liikennöivät laivat ovat edelleen enemmän rautaa kuin digiä. Uudet alukset ovat merta kyntäviä datacentereitä, jotka ovat täynnä verkkoon kytkettyjä IoT-laitteita eli esineiden internetiä.
 Sellainen on myös Rauman telakalla rakennettu tuliterä matkustajalautta Aurora Botnia, joka aloittaa liikennöinnin Merenkurkussa tänä viikonloppuna.
 Laiva saapuu Vaasan satamaan tänään keskiviikkona puolen päivän aikoihin. Yle seuraa laivan saapumista  suorassa lähetyksessä .
 – Se on ehdottomasti iso tietokone. Laivan sellaisten laitteiden lista, joita ei voi kytkeä verkkoon, on paljon lyhyempi kuin verkkoon liitettävien, toteaa Wasalinen toimitusjohtaja  Peter Ståhlberg .
 Hän kertoo kuvaavan esimerkin kesäkuun alusta, jolloin Aurora Botnia pääsi Rauman telakalta koeajolle.
 – Emme saaneet laivassa mikroaaltouunia käyntiin, vaan se piti ohjelmoida käyttöön maista!
 Aurora Botnia on täynnä verkkoon kytkettyjä laitteita. Wasalinen toimitusjohtaja Peter Ståhlberg muistuttaa, että vaikka tietoturvaan satsaaminen on kallista, hyökkäyksen onnistuminen tulee paljon kalliimmaksi kuin hyvä laatujärjestelmä. Rauma Marine Constructions
 IoT-järjestelmät sisältävät nykyään mitä tahansa laitteita, jotka voivat kytkeytyä verkkoon tuottamaan, vastaanottamaan ja jakamaan tietoa. Valtava reaaliaikainen tietomassa pystytään järjestämään ja jalostamaan käyttökelpoisiksi tunnusluvuiksi ja tilannekatsaukseksi laivan toiminnasta ja kunnosta.
 Esineiden internetin yleistyy, koska se vähentää kustannuksia ja lisää tehokkuutta.
 "Tyhmiä laitteita, joita ei ole alun perin suunniteltu tietoturvallisiksi"
 Kim Halavakosken mukaan esimerkiksi tietokoneiden määrä laivalla riippuu paljon laivasta, sen tarkoituksesta ja iästä. Vanhoissa laivoissa on yleensä joku PC-tietokone, jota käytetään, kun taas uusimmissa matkustajalaivoissa on paljon tietokoneita erilaisiin tarkoituksiin.
 Näiden lisäksi varsinkin uusimmista laivoista löytyy esineiden internetiä eli satoja tai jopa tuhansia sensoreita, jotka verkkoon kytkettynä lähettävät reaaliaikaista dataa laivan ”voinnista”.
 Datan suojeleminen on varustamoille tärkeää, mutta vielä tärkeämpää on laivan ja sen operativisten järjestelmien toimivuuden suojeleminen hakkereilta. Kuva on Viking Linen valvomosta. Viking LIne
 Ajantasainen seuranta säästää melkoisesti rahaa, jos alusta ei joudukaan viemään säännöllisesti viiden vuoden välein telakalle, vaan datan kertoman tarpeen mukaan. Myös vikojen etsintä nopeutuu ja helpottuu.
 – Ennen laivalle lähetettiin korjaaja etsimään vikaa. Kun hajonnut osa löytyi, uusi lennätettiin tilalle jostakin maailmankolkasta. Nyt laite löytää itse vian, ja parhaassa tapauksessa osa voidaan ohjelmoida maista uudelleen toimimaan, kertoo Peter Ståhlberg.
 Yleensä verkkoon liitetyt sensorit ovat hyvin pieniä, usein vain noin peukalonpään kokoisia ja maksavat vain muutamia senttejä.
 – Ne ovat myös niin sanottuja tyhmiä laitteita, joita ei ole alun perin suunniteltu tietoturvallisiksi. Halpa hinta tarkoittaa, ettei laitteita ole suunniteltu kyberturvallisiksi eli ovat verkkoon kytkettynä haavoittuvaisia, toteaa Kim Halavakoski.
 Kim Halavakoski kouluttaa merialan ammattilaisia kyberuhkien torjuntaan. Kuva on Aboa Maren turvallisuuskurssilta,  jossa uhkakuvana oli hakkerin pääseminen esimerkiksi navigointijärjestelmiin. Kim Halavakoski
 Digitalisoinnin nurja puoli nähtiin jo vuonna 2017, jolloin suuri tanskalainen logistiikkaan erikoistunut varustamo A.P. Møller-Mærsk joutui lunnasohjelman uhriksi. Haittaohjelma levisi kaikkiin yhtiön kannettaviin, tietokoneisiin ja fyysisiin palvelimiin ympäri maailman kirjanpito-ohjelman päivityspaketista.
 – He joutuivat uudelleenasentamaan yli 4 000 palvelinta ja 45 000 työasemaa. Toiminta halvaantui moneksi päiväksi, Halavakoski kertoo.
 Merirosvot selvittävät tiettyjen konttien sijainnin
 Kyberrikolliset varastavat tietoja ja kiristävät lunnaita. Halavakosken mielestä niitä ei pitäisi maksaa, koska ne vain ruokkivat ongelman kasvua.
 – Kuka maksaa, kuka ei, ei niistä paljon huudella. Kalliiksi tulee, kun bisnes ei pyöri ja lunnaisiin menee rahaa, Halavakoski toteaa.
 Perinteinen merirosvous on tilastojen mukaan kasvanut parikymmentä prosenttia vuonna 2020. Videot hampaisiin asti aseistetuista, rahtilaivoja pikaveneillään takaa-ajavista rosvoista ovat kuin toimintaelokuvista ja tuttuja uutisista.
 Yhä useammin merirosvo istuu myös tietokoneen ääressä ja yrittää löytää varustamon tai laivan järjestelmästä heikkoa kohtaa, josta sujahtaa sisään.
 – He käyttävät kyberhyökkäyksiä saadakseen tietoa laivojen ja satamien konttien sisällöstä. Myös tietyn kontin sijaintia satamassa etsitään hakkeroinnin avulla, kertoo Halavakoski.
 Hänen mukaansa on myös teknisestit täysin mahdollista, että kyberrikollinen onnistuu pääsemään laivan järjestelmään, ja ottamaan sen haltuunsa.Vaarallista on, jos kyberrikollinen onnistuu syöttämään haittaohjelman aluksen ohjausjärjestelmiin tai turvallisuusjärjestelmiin ja muuttamaan koordinaatteja.
 – Kauhuskenaariossa hän voisi manipuloida verkkoon yhdistettyjä ohjaus- ja muita järjestelmiä ja uhata ajaa kaasut täysillä laivan karikkoon, ellei varustamo maksa heti rikollisen vaatimia lunnaita.
 – Meille tulee monta kertaa viikossa kalasteluja ja virushyökkäyksiä, mutta onneksi mitään vahinkoa ei ole tapahtunut, toteaa toimitusjohtaja Peter Ståhlberg. Yle/Alexia Sahl
 Toimitusjohtaja Peter Ståhlberg kertoo, että esineiden internetin aikakauden laivoissa jokainen toiminta on varmennettu. Jos yksi laite lopettaa toimintansa, löytyy varalle toinen ja kriittisissä järjestelmissä myös kolmas vaihtoehto.
 – Jokaisessa toiminnassa on myös manuaalitoiminto jäljellä. Välillä aivan tarkoituksella osaamisen säilymiseksi tehdään kaikki vanhalla tyylillä, ettei olla vain tietokoneen varassa, Ståhlberg kertoo.
 Viikottain tietojenkalastusyrityksiä
 Kyberrikollisten hyökkäyksen tarkoituksena ei tietoturvapäällikkö Kim Halavakosken mukaan ole välttämättä joku tietty varustamo tai laiva, vaan kaikkea vastaan hyökätään ja kohteeksi osuus se, jossa on heikoin tietoturva.
 Aina löytyy kohta, jossa rima on matalin ja siitä tullaan tai ainakin yritetään tulla yli. Sen jälkeen katsotaan, mitä löytyy ja mihin tietoa voi käyttää.
 Esimerkikiksi Wasalinen järjestelmiin yritetään päästä palvelunestohyökkäyksillä viikottain.
 – Onneksi mitään tietovuotoja ei ole tapahtunut. Tietoturva vaatii rahaa, mutta tietomurto on aina kalliimpi kuin hyvä laatujärjestelmä, Ståhlberg kertoo.
 Tyypilliset merenkulkuun kohdistuneet hyökkäykset ovat phishing- ja ransomware-hyökkäyksiä. Phishing on tietojen kalastusta, jota rikollinen yrittää tehdä aidoiksi naamioiduilla verkkosivuilla. Moni meistä on itse törmännyt tällaiseen, kun vaikkapa kännykkään on ilmestynyt sähköposti tai viesti esimerkiksi pankin tai postin nimissä.
 Ransomware puolestaan on kiristysohjelma, jolla napataan yrityksen tärkeät tiedot, esimerkiksi asiakastiedot ja kiristetään niillä lunnaat.
 1.1.2021 voimaantullut kyberriskien kansainväliset hallinnoin ohjeet velvoittavat varustamoita, että ne ottavat turvallisuusjohtamisjärjestelmistä mukaan myös kyberturvallisuuden. Osa asiakkaista myös vaatii, että heidän tavaraansa voivat kuljettaa vain laivat, joilla on tietynlainen kyberturvallisuusluokitus.
 – Jokaisen maissa ja laivassa työskentelevän täytyy tietää tietoturvariskistä, niin, että ymmärtää, mitä voi tapahtua, jos klikkaa epämääräistä linkkiä tai tiedostoa ja sen jälkeen haluaisi ladata puhelimensa vaikka navigointilaitteesta, painottaa Halavakoski.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun torstaihin 26.8. kello 23 saakka.

Uudet laivat ovat täynnä verkkoon yhdistettyjä laitteita ja se altistaa ne kyberhyökkäyksille – myös tuliterä Aurora Botnia on kelluva tietokone


Summary: Välityspalvelu pyytää majoittajia olemaan yhteydessä, jos he haluavat luovuttaa asuntonsa Afganistanista pakeneville perheille. Yhtiö lupaa maksaa kulut. Airbnb:n toimitusjohtajan mukaan tarve on tilapäinen.

Asuntojen välityspalvelu Airbnb haluaa tarjota ilmaista tilapäismajoitusta 20 000 Afganistanista pakenevalle ihmiselle.
 Airbnb:n toimitusjohtaja  Brian Chesky  kuvasi afganistanilaisten pakoa ja uudelleensijoittamista yhdeksi aikamme suurimmista humanitaarisista kriiseistä.
 – Meidän pitää kantaa vastuuta. Toivon, että tämä herättää muita yritysjohtajia tekemään saman. Aikaa ei ole hukattavaksi, Chesky kirjoitti  Twitter-tilillään .
 Majoitukset maksetaan yhtiön varoista ja lahjoituksista.
 Airbnb ei tarkentanut, kuinka kauan tarjous on voimassa. Cheskyn mukaan asia riippuu pakolaisten tarpeiden lisäksi siitä, kuinka pitkäksi aikaa majoittajat pystyvät sitoutumaan hankkeeseen.
 – Vaikka tarjoamme vain tilapäisasuntoja, olemme sitoutuneet majoittamaan näitä perheitä niin kauan kuin he tarvitsevat, yhtiö tiedotti.
 Toimitusjohtaja lisäsi  BBC:lle , että useimmat pakenevista eivät etsi pitkäaikaista vaan tilapäistä kotia, kunnes heidän lopullinen asuinpaikkansa selviää.
 Airbnb pyysi halukkaita majoittajia olemaan yhteydessä yhtiöön.
 – Vaikka maksamme oleskeluista, emme voisi tehdä tätä ilman majoittajiemme anteliaisuutta, Chesky ilmoitti.
 Anna Nevalainen / Yle
 Airbnb-vuokranantajat ovat voineet tarjota tilapäismajoitusta konflikteja ja luonnonkatastrofeja pakeneville ihmisille vuodesta 2012 lähtien, jolloin Sandy-hurrikaani iski New Yorkiin.
 Uutistoimisto AP:n mukaan yhtiön kautta on tarjottu näinä vuosina majoitusta 75 000 asunnon tarpeessa olevalle, mukaan lukien koronasairaanhoitajille ja palomiehille.
 Kabulin lentokentän kautta on evakuoitu kymmeniä tuhansia ihmisiä sen jälkeen, kun ääriliike Taleban nousi valtaan Afganistanissa elokuun puolivälissä.
 Voit keskustella aiheesta torstaihin 26. elokuuta klo 23 saakka.
 Lue tästä tuoreimmat tiedot Afganistanin kriisistä

Airbnb tarjoaa ilmaista majoitusta 20 000 afganistanilaiselle


Summary: Aurora Botnia -aluksen omistaa Vaasan kaupungin ja Uumajan kunnan yhteinen Kvarken Link Oy. Laivayhtiössä uskotaan, että uusi laiva tulee olemaan esikuva tulevaisuuden laivoille. Laivan saapumista satamaan voi seurata kaksikielisessä lähetyksessä kello 11.45 alkaen.

Sääennuste lupaa Merenkurkkuun tänään keskiviikkona tavanomaista loppukesän säätä: sadetta, pilvistä, reilu kymmenen astetta lämmintä.
 Wasalinen toimitusjohtaja  Peter Ståhlberg  ei sääennusteesta hätkähdä.
 Merenkurkun uuden Aurora Botnia -aluksen on määrä ajaa Vaasaan ihkaensimmäistä kertaa tänään puolen päivän aikaan ja Ståhlbergin mielestä kaikki säät ovat siksi hyviä. Onhan nyt se hetki, kun kauan odotettu laiva viimein saapuu satamaan.
 – Sää tulee olemaan hyvä, millainen sitten onkin. Uskon, että [laivan myötä] on luvassa vaasalaisille, uumajalaisille ja koko seudulle aurinkoisia päiviä.
 Viime päivät Aurora Botniaa on viimeistelty Vaasaan siirtymistä ja lauantain neitsytmatkaa varten. Ståhlbergin mukaan päivät ovat olleet hektisiä ja töitä riittää laivan edustuskuntoon saattamiseksi edelleen.
 Myös aluksen tekniikkaa testataan – vielä Vaasassakin.
 – Testaamista on siihen asti, kunnes lauantaiaamuna lähdetään matkaan. Systeemit käydään läpi moneen kertaan, että kaikki on turvallista.
 Aurora Botnian neitsytmatka Vaasasta Uumajaan ja takaisin ajetaan lauantaina 28. elokuuta.
 Aurora Botnian saapumista Vaasaan voi seurata suorana lähetyksenä tässä artikkelissa ja  Yle Areenassa . Kaksikielinen lähetys alkaa kello 11.45.
 Merenkurkkuun suunniteltu
 Aurora Botnia on ensimmäinen uusi alus Vaasan ja Uumajan välillä. Reitillä, jolla laivaliikennettä on ollut vuosikymmeniä – aina muualta sinne ostetuilla aluksilla.
 Katso Yle Areenasta :  Kesäinen matka Vaasasta ja Uumajaan (1.7.1950)
 Ståhlberg on tyytyväinen siitä, että uusi laiva on juuri tälle reitille suunniteltu.
 Suunnittelussa on huomioitu esimerkiksi Merenkurkun jääolosuhteet ja autokannet on suunniteltu reitillä liikkuvasta lastista olevan tiedon perusteella niin, että lastinkäsittely on joustavaa.
 Ja siinä, missä joillain reiteillä sesonkeja ovat viikonloput ympäri vuoden, Merenkurkussa hiljainen kausi on aina talvella ja vilkas kesällä. Ståhlbergin kehaiseekin, että uuden aluksen toimintoja pystytään tarvittaessa sopeuttamaan pienempiin matkustajamääriin.
 – Se tarkoittaa, että pystymme säästämään energiaa ja pienentämään tiloja. Laiva on suunniteltu niin, että miehistö- ja palvelutarpeet on tarkasti otettu huomioon.
 Aurora Botnia saapuu Vaasan satamaan keskiviikkona ja neitsytmatkalleen Uumajaan se lähtee lauantaina 28. päivä. Hans-Mikael Holmgren / Yle
 Ympäristöystävällinen esikuva
 Varustamoyhtiönsä mukaan Aurora Botnia on maailman ensimmäinen matkustaja-autolautta, joka täyttää Clean Design -luokkamerkin kriteerit.
 Laivan pääkoneet toimivat ensisijaisesti vähäpäästöisellä nesteytetyllä maakaasulla. Tulevaisuudessa sen on tarkoitus hyödyntää polttoaineenaan myös biokaasua. Lisäksi Aurora Botnian liikenne satamiin voidaan hoitaa sähköllä.
 Ståhlberg ei sanojaan säästele.
 – Kyllä tämä on kiistatta maailman ympäristöystävällisin alus, kun tämä lähtee liikkeelle. Kyllä se on ihan fakta, Ståhlberg kehaisee.
 Samoin vakuuttaa Kvarken Link Oy:n hallituksen puheenjohtaja, Vaasan kaupunginjohtaja  Tomas Häyry . Ympäristöystävällisyys on tosiasia, ja se juuri on se, mikä aluksessa on herättänyt ja herättää kiinnostusta ympäri maailman.
 Häyry uskoo, että tätä laivaa tullaan katsomaan kauempaankin, kun haetaan ratkaisuja ympäristö- ja ilmastoystävälliseen liikennöintiin. Aurora Botniasta tulee alan "lippulaiva", hän sanoo.
 – Ollaan jo nyt huomattu, että Aurora Botnia on herättynyt alalla kansainvälisesti erittäin paljon huomiota. Luulen, että tämä tulee aiheuttamaan vientiä, jos miettii meriteknologiaa ja laivanrakennusta Suomesta ulkomaille.
 Häyryn mukaan kiinnostusta herättää erityisesti ympäristöystävällisyyden, taloudellisuuden ja tehokkuuden yhdistelmä.
 – Jos mietitään, millaiset päästöt Wasa Expressiltä tuli vuonna 2015 ja mitä tulee nyt uudelta laivalta, meidän laskelmiemme mukaan yli 2/3 päästöistä pystytään leikkaamaan pois. Ja se on todella paljon.
 Veronmaksajien omistama
 Laivayhtiö Kvarken Link Oy on Vaasan kaupungin ja Uumajan kunnan omistama yhtiö eli ihan pohjimmiltaan uuden aluksen omistavat siis veronmaksajat.
 – Sen takia on hyvin tärkeätä, että veronmaksajat ovat myös matkustajia ja tukevat tätä linjaa, Ståhlberg sanoo.
 Laivahanke eli uuden liikenneinfran rakentaminen Pohjanmaan ja Västerbottenin välille on sujunut Tomas Häyryn mukaan erinomaisen hyvin.
 – Meillä on kokoajan ollut yhteinen tavoite ja yhteinen näkemys, Häyry kehaisee.
 Häyry toteaa, että laivan kustannusten tai ylläpidon lankeaminen veronmaksajien kontolle on hyvin epätodennäköistä.
 Alus on pysynyt budjetissa ja tavanomaisesta infrahankkeesta, kuten tierakentamisesta, poiketen laivainvestointiin liittyy hankkeen suorien ja epäsuorien vaikutusten lisäksi myös odotus siitä, että se maksaa itsensä takaisin muun muassa erilaisina maksuina.
 Verotulot, satamamaksut ja muun muassa laivahankkeen myötä syntyneet työpaikat ovat niitä asioita, joista omistaja hyötyy, Häyry muistuttaa.
 – Olemme tekemässä sosioekonomista arviointia hankkeesta. Mietimme, mitkä ovat julkiset panostukset ja mitkä hyödyt ja tulot, jotka se on tuonut yhteiskunnalle. Veikkaan, että tulemme jäämään selkeästi plussalle.
 Stählberg kertoo luottavansa siihen, että kunhan pandemia hellittää otteensa, laivayhtiöllä on mahdollisuus palata sitä edeltäneisiin kannattaviin aikoihin.
 – Meillä oli monta hyvää vuotta ennen kuin korona tuli ja olen vakuuttunut, että kun se on ohi, pääsemme taas johonkin normaalitasoon.
 – Ainahan voi maalata uhkakuvia, mutta kaikkemme teemme. Täytyy myös muistaa että laiva on rakennettu edullisesti ja rahoitus on ollut edullista. Jos ei tällä saa kannattavuutta, niin ei sitten millään.
 Aiheesta voi keskustella torstaihin 26. elokuuta kello 23:een asti.
 Lue seuraavaksi :
 Merenkurkun uutta laivaa testataan jo simulaattorissa – tulevan aluksen kapteeni on tyytyväinen: Antaa viitteitä siitä, miltä oikea laiva tuntuu
 Merenkurkun uuden laivan vesillelaskutilaisuus oli yhtä hymyä: juhlapuheissa kiiteltiin poikkeustilanteessa sujunutta yhteistyötä – katso video

Ylistyssanoja ei säästellä, kun puhutaan Merenkurkun uudesta laivasta – maailman ympäristöystävällisimmäksi sanottu alus on viimein valmis


Summary: Perustuslakiasiantuntijoita kuunnellessa tuntuu kuin he kaikki olisivat aina oikeassa tai he ainakin esiintyvät niin. Mutta perustuslakiasiantuntijatkin ovat ihmisiä, hekin voivat olla väärässä, kirjoittaa Enqvist.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Pandemia-ajasta näkyy kehkeytyneen eräänlainen ooppera. Tuon tuostakin näyttämölle ilmestyy perustuslakiasiantuntijaksi kutsuttu hahmo, joka esittää aariallisen painavia mielipiteitä koronan kurittamasta yhteiskuntaelämästä.
 Yleensä sävellaji on, että mikään ei ole hyvä tapa hoitaa asioita, että kaikkeen liittyy ongelmia isolla O:lla.
 Usein lausunnot tuntuvat olevan ristiriidassa maalaisjärjen ja joskus tavallisen ihmisen oikeustajun kanssa, kun vaakakupeissa keikkuvat toisaalta yhdenvertaisuus ja vapaus omien mielihalujen toteuttamiseen sekä toisaalta vaatimus olla aiheuttamatta vahinkoa toisille.
 En voi kerskua tuntevani lainkaan Suomen lakia.  En myöskään epäile hetkeäkään, etteivätkö nämä asiantuntijat olisi asiantuntijoita isolla A:lla. Arvaan nöyrästi, että silloin kun he kuulostavat merkillisiltä, vika on luultavimmin käsityskyvyssäni.
 Mutta silti mietin, miten minun pitäisi suhtautua heidän lausumiinsa.
 Otan vertailun vuoksi esimerkin kokonaan toiselta alalta. Kosmoksesta puhuttaessa paikalle kutsutaan avaruudenlaajenemisasiantuntijoita. Nämä kosmologit tuntevat hekin tutkimusalueensa perin pohjin.
 Me avaruudenlaajenemisasiantuntijat emme koskaan sano: tässä teille nyt absoluuttinen totuus.
 Karkeistaen heidän lausuntonsa perustuvat tyypillisesti fysiikan kaavaan tai tietokonekielellä algoritmiin. Kun tuohon kaavaan työnnetään havaintojen antamia numeroita, ulos tulee mekaanisesti uusia numeroita. Mitään varsinaista tulkintaa ei tarvita. Tulos on kaikille kosmologeille sama.
 Silti me avaruudenlaajenemisasiantuntijat emme koskaan sano: tässä teille nyt absoluuttinen totuus. Vaikka kaavamme ovat silkkaa matematiikkaa, voihan olla, että niistä vielä puuttuu joku palikka. Tai joku osanen on virheellinen. Tai kaikki syötenumerot eivät olekaan tiedossa.
 Siksi rautaisesta matematiikasta huolimatta me puhumme vain todennäköisyyksistä. Me tiedämme, että voimme myös erehtyä.
 Kun perustuslakiasiantuntija antaa lausuntojaan, hänen sanomisensa eivät perustu matemaattiseen algoritmiin. Perustuslaissa ei myöskään esiinny esimerkiksi termiä ”Covid-19”. Nyt puhutaan siis lain tulkinnasta.
 Olen pannut merkille,  että monet näistä asiantuntijoista ovat professoreita. Miten kadunmiehenä pystyn arvottamaan heidän tulkintojensa luotettavuutta? Onko kaikkien professorien tulkinta täsmälleen sama? Jos ei ole, kuka heistä on luotettavin?
 Haastatteluihin ja lehtien sivuille suodattuvat usein ahkerimmat tviittaajat ja valitettavan usein myös äkkiväärimmät möläyttelijät.
 Toisaalta julkisuudessa esiintyy myös perustuslakiasiantuntijoita, jotka eivät ole professoreita. Tavan tallaaja ihmettelee, mikseivät ole. Mikä on mennyt vikaan? Vai onko professuurilla lainkaan merkitystä?
 Kun sana ”julkisuus” on nyt lausuttu ääneen, tulee heti todeta, että sinne kaikilla asiantuntijoilla ei ole yhtäläistä pääsyä. Haastatteluihin ja lehtien sivuille suodattuvat usein ahkerimmat tviittaajat ja valitettavan usein myös äkkiväärimmät möläyttelijät.
 Mutta kenties tämä ei perustuslakiasiantuntijoista puhuttaessa ole ongelma. Minä, tavan tallaaja, en tiedä.
 Avaruuden laajenemisen suhteen ei ole suurta väliä,  vaikka kosmologeihin luotettaisiin sokeasti. Jos heidän väitteensä jostakin syystä osoittautuisivat vääriksi, se ei vaikuttaisi ihmisten arkipäivään.
 Mutta jos perustuslakiasiantuntija erehtyy, seuraamukset koetaan pubeissa ja leikkikentillä. Tämä asettaa heidän harteilleen erityisen vastuun asemoida puheensa oikeaan perspektiiviin. Mutta nyt kuulostaa kuin jokainen heistä olisi aina oikeassa. Yksikään ei koskaan sano: tulkintani voi olla väärä sillä ja sillä todennäköisyydellä.
 Ja kuitenkin heidän on pakko olla joskus väärässä. Hekin ovat vain ihmisiä.
 Heinäkuussa apulaisoikeusasiamies  Maija Sakslin  antoi  THL:lle ja STM:lle huomautuksen  65-69 vuotiaiden syrjinnästä rokotuksista, koska näille oli annettu vain Astra Zenecaa. Lääketieteen asiantuntijoiden mielestä sen ja mRNA-rokotteiden antama suoja on kuitenkin oleellisesti yhtä hyvä. Äskettäisen tutkimuksen mukaan  Astra Zenecan ja mRNA-rokotteen tehossa  ei ole eroa edes delta-version osalta.
 Suomen lakien syvällinen tuntemus ei pätevöitä lääketieteen asiantuntijaksi, elämästä noin yleensä puhumattakaan. Siksi argumenttiketjuihin voi helposti eksyä virheitä tai puutteita.
 Mikä lakiasiantuntijan platonisin silmin on selvää ja kirkasta, on reaalitodellisuudessa usein sotkuista, avointa ja epämääräistä. Tämä olisi kaikkien hyvä muistaa.
 Kari Enqvist
 Kirjoittaja on kosmologian emeritusprofessori Helsingin yliopistossa ja tietokirjailija. Hän on kiinnostunut ihmisen paikasta maailmankaikkeudesta ja kaikesta siitä, mikä on liikuttavaa tai ihmeellistä.
 Kolumnista voi keskustella 26.8. klo 23.00 saakka.

Kari Enqvistin kolumni: Voivatko perustuslakiasiantuntijat erehtyä?


Summary: Monet haluavat nyt tehdä koronan kotitestin varmuuden vuoksi ennen kuin osallistuvat esimerkiksi perhejuhliin.

Kotioloissa tehtävät koronan antigeenitestit käyvät nyt hyvin kaupaksi. Sekä S-Ryhmä että Lidl kertovat, että  elokuussa testien kysyntä on selvästi kasvanut . Helsingin keskustassa Lidlin hyllystä testit olivat nyt päässeet jo loppumaan ja Tokmannilla oli jäljellä enää yksi kappale.
 Monet haluavat testata itsensä varmuuden varalta esimerkiksi ennen kuin osallistuvat polttareihin, babyshowereihin tai häihin.
 Lue myös:  Vuosi sitten tämä syksy tuntui turvalliselta ajankohdalta järjestää häät, nyt pari aikoo pyytää kaikkia vieraita testaamaan itsensä
 Noin viiden euron hintaiset testisetit sisältävät nenään työnnettävän näytepuikon, testiin tarvittava uuttoliuoksen, aineelle varatun uuttoputken sekä näytekalvon, joka ilmentää tuloksen.
 Testi tapahtuu kaatamalla uuttoliuos uuttoputkeen. Tämän jälkeen näytepuikko työnnetään nenään, sen jälkeen uuttoliuokseen uuttoputkeen. Uuttoputken liuosta tiputetaan tämän jälkeen näytekalvolle, johon ilmaantuu yksi viiva testin ollessa negatiivinen ja kaksi viivaa sen ollessa positiivinen.
 Testin tekeminen kestää reilut parikymmentä minuuttia.
 Kotitestit eivät korvaa terveydenhuollon tekemää koronatestiä. Negatiivinen tulos ei vapauta karanteenista, ja positiivinenkin tulos vaatii terveydenhuollon tekemän varmistustestin sekä karanteenipäätöksen. Myös tartunnanjäljitykset perustuvat terveydenhuollon tekemään testiin.
 Antigeenitestit tunnistavat tartunnan parhaiten, kun oireiden alkamisesta on kulunut korkeintaan viisi päivää. Testin väärä ajoittaminen voikin antaa valheellisen negatiivisen tuloksen. Jos huomaa koronatartuntaan sopivia oireita, THL suosittelee edelleen aina hakeutumaan ammattilaisten tekemään maksuttomaan koronatestiin.
 Lue myös:
 Korona ei sotkenut Milka Koskelan ja Sami Murron polttareita, kun kaikki tekivät kotitestin – nyt pari aikoo pyytää testiä myös häävierailta
 Koronan kotitestien myynti on lisääntynyt päivittäistavarakaupoissa, ja osasta testit ovat jopa loppuneet
 Saksassa aikuiset tarvitsevat koronapassin treeneissä – Voisiko se mahdollistaa harrastustilojen laajemman aukiolon myös Suomessa?

Koronan kotitestien myynti kasvoi selvästi elokuussa – katso videolta, kuinka testi tehdään


Summary: Koronan kotitestien kysyntä on kasvanut selvästi elokuussa, ja niitä otetaan paljon perhejuhlien turvallisuuden lisäämiseksi.

Kun  Milka Koskela  ja  Sami Murto  viime vuonna miettivät hääjuhlansa ajankohtaa, syyskuun toinen viikonloppu tuntui turvalliselta valinnalta. He uskoivat, että pandemiasta olisi tähän mennessä päästy eikä koronaa tarvitsisi enää miettiä.
 Toisin kävi.
 Häihin on nyt vajaa kolme viikkoa ja deltavariantin vuoksi elämme koronan neljättä aaltoa. Eilen Suomessa todettiin taas 644 uutta tartuntaa.
 Viime kesänä koronatoimet sotkivat useiden morsianten ja sulhasten suunnitelmia, mutta Koskela kertoo, ettei tilanne häntä juurikaan jännitä.
 Korona ei pilannut polttareitakaan. Koskelan tyttökaverit yllättivät hänet kaksipäiväisillä juhlilla viime viikonloppuna, ja vieraiden turvallisuudesta oli huolehdittu etukäteen koronan kotitesteillä.
 – Itsehän en polttareista ennakolta tiennyt, mutta kaikki vieraat olivat tehneet kotitestin. Sattumalta olin itsekin käynyt koronatestissä varalta, koska olin edellisenä viikonloppuna osallistunut häihin.
 Myös sulhasen polttareissa elokuun ensimmäisenä viikonloppuna kaikki osallistujat olivat tehneet pikatestin.
 Nyt pariskunta aikoo toivoa, että myös häävieraat testauttaisivat itsensä ennen juhliin saapumista syyskuussa.
 – Kotitesti on vaivaton ja halpa tapa taata turvallisemmat juhlat kaikille. Me harkitsemme, että kehottaisimme vieraita ottamaan testin ennen kuin saapuvat paikalle, Sami Murto sanoo.
 Juhliin on kutsuttu noin 90 henkeä ja vieraat on jaettu enintään kymmenen hengen pöytäkuntiin. Isossa juhlatilassa on hääparin mukaan mahdollista pitää turvavälejä. Pariskunta arvioi, että juhlapäivään mennessä suurin osa vieraista on saanut jo mahdollisuuden ottaa toinen koronarokote.
 – Toki mietin sitä, jos itse sairastuisi juuri ennen juhlia tai joku läheinen vaikka joutuisi karanteeniin. Siihen en voi täysin vaikuttaa, joten siitä on turha stressata, Koskela sanoo.
 Pari aikoo kuitenkin viettää karanteeninomaista elämää pari häitä edeltävää viikkoa.
 Jos kotitestissä saa negatiivisen tuloksen tänään, jo huomenna voi tartuttaa koronaa
 Sekä S-Ryhmä että Lidl kertovat, että  elokuussa testien kysyntä on selvästi kasvanut . Tällä hetkellä kotioloissa tehtävät antigeenitestit käyvät niin hyvin kaupaksi, että Helsingin keskustassa Lidlin hyllystä testit olivat päässeet jo loppumaan ja Tokmannilla oli jäljellä enää yksi kappale.
 THL:n johtava asiantuntija  Carita Savolainen-Kopra  muistuttaa, että kotitestit eivät korvaa terveydenhuollon tekemää koronatestiä.
 Negatiivinen tulos ei vapauta karanteenista, ja positiivinenkin tulos vaatii terveydenhuollon tekemän varmistustestin sekä eristyspäätöksen. Myös tartunnanjäljitykset perustuvat terveydenhuollon tekemään testiin.
 – Kotitestien negatiivisen testituloksen merkityksen arvioiminen on erittäin tärkeää. Negatiivinen tulos ei ole vapaalippu, joka tarkoittaisi, ettei infektiota varmasti voi olla. Tartunnan alkuvaiheessa infektiosta kertovia virusproteiineja ei elimistössä välttämättä ole niin paljoa, että antigeenitesti ne havaitsisi, Savolainen-Kopra sanoo.
 – Esimerkiksi jos tänään saisi kotitestistä negatiivisen tuloksen, jo huomenna hengitysteissä voi olla niin paljon virusta, että henkilö voi levittää tautia eteenpäin, hän jatkaa.
 Antigeenitestit tunnistavat tartunnan parhaiten, kun oireiden alkamisesta on kulunut korkeintaan viisi päivää. Testin väärä ajoittaminen voikin antaa valheellisen negatiivisen tuloksen.
 Jos huomaa koronatartuntaan sopivia oireita, THL suosittelee edelleen aina hakeutumaan ammattilaisten tekemään maksuttomaan koronatestiin.
 Katso videolta, kuinka teet koronan kotitestin

 Noin viiden euron hintaiset testisetit sisältävät nenään työnnettävän näytepuikon, testiin tarvittava uuttoliuoksen, aineelle varatun uuttoputken sekä näytekalvon, joka ilmentää tuloksen.
 Testi tapahtuu kaatamalla uuttoliuos uuttoputkeen. Tämän jälkeen näytepuikko työnnetään nenään, sen jälkeen uuttoliuokseen uuttoputkeen. Uuttoputken liuosta tiputetaan tämän jälkeen näytekalvolle, johon ilmaantuu yksi viiva testin ollessa negatiivinen ja kaksi viivaa sen ollessa positiivinen.
 Testin tekeminen kestää reilut parikymmentä minuuttia.
 Lue myös:
 Koronan kotitestien myynti on lisääntynyt päivittäistavarakaupoissa, ja osasta testit ovat jopa loppuneet
 Saksassa aikuiset tarvitsevat koronapassin treeneissä – Voisiko se mahdollistaa harrastustilojen laajemman aukiolon myös Suomessa?
 Lordi sai Rovaniemellä toisen koronapiikin, festivaalikävijöille ehdotetaan maksuttomia pikatestejä
 Suomessa suunnitellaan pikatestejä yleisötapahtumiin – ulkomailla ollaan pidemmällä ja sinne voi kadota myös suomalaisyleisöä

Korona ei sotkenut Milka Koskelan ja Sami Murron polttareita, kun kaikki tekivät kotitestin – nyt pari aikoo pyytää testiä myös häävierailta