Summary: Itämeren merellisen ympäristön suojelukomissio HELCOM päivitti lokakuussa Baltic Sea Action Plan -suojeluohjelmaansa. Meren tilan piti olla hyvä jo nyt vuonna 2021, mutta uusi takaraja on siirretty vuoteen 2030. Meren rehevöityminen ei ole pysähtynyt, vaikka yhdyskuntien jätevedet on saatu puhdistettua.

Ensimmäinen Itämeren suojelua vauhdittava  Baltic Sea Action Plan  (BSAP) julkaistiin vuonna 2007. Nyt sen uudessa päivityksessä rantavaltioille on tarjolla pari sataa toimenpidettä, joiden avulla meren hyvä tila on tarkoitus saavuttaa tämän vuosikymmenen kuluessa.
 Alkuperäinen tavoite oli siis asetettu tähän vuoteen, jolloin Itämeren tilan olisi pitänyt eri mittareiden mukaan olla hyvä. HELCOMin toimintaohjelman mukaan meren tilaa tarkkaillaan neljällä kriteerillä, joita ovat luonnon monimuotoisuus, rehevöityminen, merta uhkaavat kemialliset yhdisteet ja roskat sekä merellinen toiminta kuten laivaliikenne.
 Näin osa-alueet kiteytetään uudessa BSAP:ssa:
 Biodiversity, with its goal of a  “ Baltic Sea ecosystem is healthy and resilient ” , Eutrophication, with its goal of a  “ Baltic Sea unaffected by eutrophication ” Hazardous substances and litter, with its goal of a  “ Baltic Sea unaffected by hazardous substances and litter ” , and Sea-based activities, with its goal of  “ Environmentally sustainable sea-based activities ” .
 HELCOMin toimenpidesuositukset eivät ole juridisesti sitovia, joten Itämeren rannikkovaltiot soveltavat niitä kukin tavallaan. Itse Itämeren suojelusopimus on kuitenkin maita sitova, mutta Suomikaan ei toimi kaikilta osin sen mukaisesti.
 Suojelusopimuksen osapuolimaissa pelloille ei saisi levittää lantafosforia yli 25 kiloa per hehtaari. Yksikään maa Ruotsia lukuun ottamatta ei ole toteuttanut tätä.
 Itämeren suojelukomissio Helcomin ilmavalvontaa Itämerellä. Helcom
 HELCOMissa tarkkailijäsenenä olevan John Nurmisen Säätiön  Marjukka Porvari  sanoo, että Suomi on kaukana lantafosforia koskevan suosituksen toteuttamisessa, vaikka kyseessä on juridisesti sitova osuus suojelusopimusta.
 Porvari on istunut lukuisissa HELCOMin työryhmien kokouksissa. Hänen mielestään niiden toiminta on osittain puuhastelua.
 – Maailma on varmaan parempi HELCOMin kanssa kuin ilman HELCOMia. HELCOMissa on aika turhauttavaa, että se on ollut kyvytön käsittelemään osaa kaikkein suurimmista ongelmista ja päästölähteistä rehevöitymisen puolella, Marjukka Porvari toteaa.
 Osittain HELCOMin saavutuksena voidaan kuitenkin pitää ravinnepäästöjen huomattavaa vähenemistä verrattuna esimerkiksi 1980- ja 90-lukujen taitteen tilanteeseen. Esimerkiksi yhdyskuntien jätevedenpuhdistus on nyt hyvällä tasolla.
 Itämeri toipuu hitaasti
 Itämeren vesi vaihtuu kuitenkin hitaasti Tanskan salmien kautta ja teoreettisesti kiertoajaksi on arvioitu 30 vuotta. Fosfori pysyy kierrossa tätäkin pidempään, jopa 50 vuotta.
 Ravinnekuormitus Itämereen on laskenut jo 90-luvun alusta, mutta vuosikymmenten takaiset runsaat päästöt näkyvät vielä meren tilassa. Huipputasoltaan meren fosforikuorma on alentunut noin 60 prosenttia ja typpikuormakin noin kolmanneksella.
 HELCOMin toimenpideohjelman aikana, viimeisen 20 vuoden aikana, kuorma on alentunut fosforin osalta 26 prosenttia ja typen osalta 12 prosenttia.
 Sinilevä kukki runsaana Selkämerellä viime heinäkuussa.  SYKE
 Suomen ympäristökeskuksen erikoistutkija  Seppo Knuuttilan  mukaan koko ajan on menty hyvään suuntaan. Silti nykytasolta fosforikuormaa pitäisi pystyä vähentämään vielä noin neljännes ja typpikuormaa noin kymmenen prosenttia.
 Suhteessa niihin määriin, mitä on jo onnistuttu vähentämään, jäljellä ei ole enää hirveän paljon, mutta Knuuttilan arvion mukaan se on se vaikein osa.
 Kyse on hajakuormituksesta, jossa suurin lähde on maatalous. Knuutilan mukaan Suomen maa- ja metsätalous yhdessä muodostavat noin 85 prosenttia Itämereen menevästä ihmisperäisestä fosforikuormasta.
 John Nurmisen Säätiön Marjukka Porvari arvioi, että HELCOMissa vaikeudet saada rehevöityminen kuriin ovat aiheuttaneet lisää puuhastelua. Päivitetyn toimenpideohjelman pari sataa toimea sisältävät hänen mukaansa kohtia, joista puuttuu konkretia.
 – En toki kaikkia niitä tuomitse, mutta siellä kahdessa sadassa on aika paljon höttöä. HELCOMin ongelma on ehkä fokuksen puute.
 Isot päästölähteet otetaan uudelleen tarkasteluun
 Tehokas keino päästöjen vähentämisessä on ollut  HELCOMin julkistama hot spot -lista , jolle on päätynyt eri maiden suuria kuormittajia. Listalle otettiin 90-luvun alussa noin 162 kohdetta, joista valtaosa on vuosien varrella saatu poistettua saastuttajien joukosta.
 Nyt jäljellä on neljäkymmentä. Lista kaipaa kuitenkin täydennystä, koska Itämeren piiristä löytyy edelleen isoja päästölähteitä.
 SYKEn erikoistutkija Seppo Knuuttila kertoo, että esimerkiksi Puolassa on kaksi suurta lannoitetehdasta, yksi edelleen toimiva ja toinen suljettu, joiden kipsijätekasojen on todettu vuotavan fosforia mereen.
 Knuuttila oli selvittämässä niiden päästöjä jo kahdeksan vuotta sitten, mutta rajoituskeinoista ei päästy yhteisymmärrykseen Puolan kanssa, eikä asia ole HELCOMinkaan toimesta sen jälkeen edistynyt.
 Fosforitin tuotantolaitoksia. Seppo Knuuttila
 Knuuttila oli myös mukana, kun vuoden 2011 lopussa Laukaanjoessa havaittiin Suomenlahteen erittäin suuri fosforipäästö, joka oli peräisin venäläisen lannoitetuottaja EuroChemin omistaman, Kingiseppin kaupungissa sijaitsevan Fosforit-lannoitetehtaan alueelta.
 Fosforitin valumavesien käsittely yhdessä Pietarin kaupungin tehostuneen jäteveden puhdistuksen kanssa on alentanut Suomenlahden fosforikuormaa vuosikymmenessä 60 prosenttia.
 Knuuttilaa on ihmetyttänyt HELCOMin nihkeys uudistaa hot spot -listaa. Kymmenen vuoden aikana on paljastunut uusia päästölähteitä. Puolan lannoitetehtaiden kipsijätevuorten pitää Knuuttilan mielestä päätyä vuoteen 2025 mennessä päivitettävälle päästölistalle.
 – Julkisuuden paine on osoittautunut hyväksi keinoksi.Uskon, että kun HELCOM päivittää kohdelistaa ja nämä mahdolliset uudet tulevat sinne mukaan, niin se asettaa myös lisää painetta jäsenmaille laittaa asiat niiden osalta kuntoon, Knuuttila sanoo.
 Biologi Laura Kaikkosen väitöstutkimus merenpohjan kaivostoiminnan vaikutuksista tarkastetaan 29.10.2021. Juha Kivioja / Yle
 Arvokkaita metalleja etsitään myös merenpohjasta
 Tulevaisuudessa on haasteellista, miten merellä lisääntyvät ihmistoiminnot sopeutetaan muun muassa Itämeren suojeluohjelmassa linjattuihin ympäristötavoitteisiin. Miten saavutetaan meren hyvä tila vuonna 2030, jos esimerkiksi meren pohjasta aletaan kaivaa mineraaleja, joita vähähiilisyyteen pyrkivä yhteiskunta tarvitsee.
 Akkuteollisuuden hamuamia maametalleja löytyy Suomen maaperästä, mutta kobolttia on myös merien pohjalla. Väitöskirjatutkija  Laura Kaikkonen  tutki Suomenlahden ja muiden merialueiden pohjien rautamaangaanisaostumia.
 Rautamangaanisaostumiin kertyy peiniä pitoisuuksi maametalleja ja ne toimivat tietyllä tapaa meren suodattamina, jotka keräävät haitallisia aineita. Juha Kivioja / Yle
 Mikrobitoiminnan ja biogeokemiallisten reaktioiden seurauksena syntyvään saostumaan kertyy myös pieniä määriä kobolttia ja muita maametalleja. Kaikkosen tutkimus pohti, miten saostumien kaivaminen merien pohjalta vaikuttaisi ekosysteemiin.
 Näitä kaivamisen seurauksia tunnetaan huonosti. Ruoppauksista tiedetään veden samentuvan ja pohjasedimenttien lähtevän liikkeelle, jolloin niissä olevia ravinteita vapautuu.
 Meribiologi Laura Kaikkonen suhtautuu merenpohjan kaivostoimintaan varautuneesti, koska merenpohjalla laikuittain esiintyvien saostumien ottotoiminnan vaikutukset ulottuisivat todennäköisesti laajalle alueelle.
 Saostumat ovat usein hajallaan merenpohjalla laajalla alauella. Juha Kivioja / Yle
 – On hyvin epäselvää, kuinka suurta aluetta pitäisi ylipäätänsä haravoida, että sieltä saataisiin kaupallisesti kiinnostavia määriä. Se on yksi tähän toimintaan liittyvä avoinna oleva seikka.
 Aikaisemmin Itämeren rautamangaanisaostumia on tutkittu lähinnä geologisesta näkökulmasta ja aivan viime vuosina vasta biologit ovat alkaneet selvittää, ovatko nämä kovat saostumat pehmeällä pohjalla mahdollisesti tärkeä elinympäristö pohjaeliöille ja kaloille.
 Samanlaista tutkimusta on tehty muun muassa Tyynellä valtamerellä. Siellä on todettu, että tällaiset kovat alustat tarjoavat tärkeän elinympäristön ja niiden poistaminen vaikuttaa vahvasti siihen, että millaisia eliöitä siellä pohjalla voi elää.
 Merenpohjan mineraalien kaivamisen ympäristöriskejä tunnetaan Laura Kaikkosen mukaan huonosti. Juha Kivioja / Yle
 – Kyllä oma viestini on nimenomaan se, että tällaisten uudenlaisten sektorien kehityksessä epävarmuuksien julkituominen on avainasia. Ei voida lähteä suoraan soveltamaan samanlaisia käytäntöjä kuin jossain toisessa toiminnassa, jos meillä ei mitään ennakkotapausta siitä, että millaisia vaikutuksia sillä olisi meriympäristölle, Kaikkonen kiteyttää.
 Lue myös:
 Syvänmeren kaivostoiminta on lähtökuopissa, vaikka sen vaikutuksista tiedetään vähän – Casper-mustekalan ja pikkuvaltioiden kohtalot huolettavat

Itämeren suojelu takkuaa sopimuksista huolimatta – suojelukomission suomalainen tarkkailijajäsen näkee toimet osaksi puuhasteluna


Summary: Tutkinta liittyy Yhdysvaltain liittovaltion poliisin FBI:n operaatioon, jossa on selvitetty eri maissa toimivien rikollisten salattua viestinvaihtoa. Tutkinnassa on tehty kansainvälistä yhteistyötä.

Helsingin poliisi kertoi tänään perjantaina selvittäneensä Suomen osalta rikoskokonaisuuden, jossa epäillään levitetyn amfetamiinia ja kokaiinia pääkaupunkiseudulla ja Varsinais-Suomessa.
 Toimintaa on poliisin mukaan johdettu Virosta ja Espanjasta käsin.
 Esitutkinta liittyy Yhdysvaltain liittovaltion poliisin FBI:n operaatioon, jossa on selvitetty eri maissa toimivien rikollisten salattua viestinvaihtoa. Tutkinnassa on tehty paljon kansainvälistä yhteistyötä.
 Tällä erää tutkitussa kokonaisuudessa on 16 epäiltyä, joista 11 on edelleen vangittuna. Heitä epäillään pääasiassa törkeistä huumausainerikoksista. Epäillyt ovat iältään 35–50-vuotiaita ja pääosin miehiä, kertoo poliisi tiedotteessa.
 Keskeiset epäillyt ovat Viron kansalaisia, mutta levitysryhmiin kuuluu poliisin mukaan myös suomalaisia.
 – Ryhmällä oli suunnitelmat uusien huumausaine-erien järjestelemiseksi, mutta poliisi keskeytti toiminnan kesäkuussa.
 – Keskeiset henkilöt otettiin kiinni eri maissa ja heidän omaisuuttaan takavarikoitiin noin 1,6 miljoonan euron arvosta, kertoo tutkinnanjohtaja, rikoskomisario Mikko Nikkanen tiedotteessa.
 Poliisi takavarikoinut kiinteistön ja rahaa. Vakuustakavarikkona on muun muassa jäädytetty asuinkiinteistö rakennuksineen ja maa-alueineen Virossa. Lisäksi poliisi on takavarikoinut satojatuhansia euroja käteistä rahaa ja kryptovaluuttoja, amfetamiinia, useita tuhansia subutex-tabletteja sekä ampuma-aseita.
 Poliisi epäilee ryhmän levittäneen noin 52 kiloa amfetamiinia ja 1,4 kiloa kokaiinia viime marraskuun ja maaliskuun välisenä aikana.
 Poliisi on tutkinut ja kääntänyt erikielisiä viestejä sekä niihin liittyviä kuvia yli satatuhatta. Tutkinta on nyt loppusuoralla, ja tapaus siirtyy poliisin mukaan syyteharkintaan ensi viikolla.
 – Tutkinnassa oli keskeistä selvittää salaisen viestinnän osallisten henkilöllisyys, löytää heidät ja kytkeä heidät käytyyn viestinvaihtoon. Etsimme yhtymäkohtia digitaalisen ja todellisen maailman välillä, kertoo rikoskomisario Nikkanen tiedotteessa.

Helsingin poliisi pysäytti Virosta ja Espanjasta johdetun amfetamiini- ja kokaiinikaupan – tutkinta liittyy FBI:n operaatioon


Summary: Bostonin maratonin verilöylystä on aikaa yli seitsemän vuotta. Tekijän rangaistuksesta kiistellään yhä.

Bostonin maratonin  loppusuora muuttui terroriteon kohteeksi  vuonna 2013. Kahden pommin räjähdyksessä kuoli kolme ja haavoittui 260 ihmistä.
 Isku oli vakavin Yhdysvaltain maaperällä sitten syyskuun yhdennentoista päivän tapahtumien vuonna 2001.
 Myös tekijöiden tavoittaminen oli päivien kilpajuoksu.  Tamerlan Tsarnajev  kuoli iskujen jälkeen poliisin luodista, hänen nuorempi veljensä  Dzohar Tsarnajev  löydettiin piileskelemästä veneestä neljän vuorokauden paon jälkeen.
 Tuomioistuin totesi Dzohar Tsarnajevin syylliseksi kaikkiin kolmeenkymmeneen häntä vastaan nostettuun syytekohtaan, jotka vaihtelivat salaliitosta joukkotuhoaseen käyttöön. Hän on nykyisin 28-vuotias.
 Nyt Yhdysvaltain korkein oikeus pohtii, säilytetäänkö Tsarnajevin tuomio elinkautisena vai pitäisikö hänelle jo aiemmin kertaalleen määrätty kuolemanrangaistus palauttaa. Kuolemanrangaistus kumottiin valitustuomioistuimessa viime vuonna.
 Puolustuksen mukaan tuomittu Dzohar Tsarnajev oli radikalisoituneen ja väkivaltaisen veljensä täysin johdateltavissa. Itse tekoja puolustus ei ole kiistänyt.
 Nuorimman uhrit omaiset toivoivat kuolemanrangaistuksesta luopumista
 Maratonin nuorimman kuolonuhrin, juoksutapahtumaa katsomassa olleen 8-vuotiaan pojan vanhemmat ovat toivoneet kuolemantuomiosta luopumista. Vanhempien mukaan Tsarnajevin nimi pysyisi otsikoissa ja ja omaisten toipuminen vaikeutuisi entisestään.
 Tsarnajevin tuomio nousi uutisiin, kun  Oklahoman osavaltio pani torstaina toimeen ensimmäisen teloituksensa  kuuteen vuoteen. Kuolemanrangaistuksen suosio rankaisumuotona on vähentynyt Yhdysvalloissa. Niukka enemmistö kansalaisista on edelleen kuolemanrangaistuksen kannalla.
 Bostonin maratonin loppusuoralla räjähti kaksi pommia. Teosta tuomittiin kaksi georgialaista syntyperää olevaa veljestä.  EPA/BILLIE WEISS

 Trump kiihdytti tahtia loppukaudella, Bidenin linjausta odotellaan
 Useimmissa Yhdysvaltain osavaltioissa kuolemanrangaistus ei ole enää käytössä. Niissä, joissa se on, sitä käytetään harvoin. Tahti kiihtyi Yhdysvaltain edellisen presidentin  Donald Trumpin  kauden lopulla vuonna 2020- Tuolloin 13 vangin kuolemantuomiot pantiin käytäntöön.
 Myös presidentti  Joe Biden  on aiemmin ollut kuolemanrangaistusten kannalla. Hän ei ole kuitenkaan käsitellyt aihetta tammikuisten virkaanastujaistensa jälkeen.
 Lue myös:
 CNN :  Supreme Court conservatives appear ready to endorse death sentence for Boston Marathon bomber Dzhokhar Tsarnaev

Bostonin maratonin pommimiehen teloituksesta kiistellään Yhdysvalloissa


Summary: Valtionrahoitusta myönnettiin yhteensä sadalle esittävän taiteen toimijalle. Ensimmäistä kertaa myös sirkuksen alan toimijoita pääsi mukaan.

Länsimaiset taidesuuntaukset ennen 1900-lukua

Esittävän taiteen valtionosuusrahoituksen saajien määrä kasvaa ensi vuonna. Uusia tuen saajia on yhteensä 15, joista 12 toimii tanssin, teatterin ja sirkuksen alalla ja kolme musiikin alalla.
 Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun sirkuksen alan toimijat saavat valtionrahoitusta. Sirkuksen alalla tuki myönnettiin Circo Aereolle sekä WHS Teatteri Unionille.
 Uudet valtionrahoituksen saajat Sirkus: Circo Aereo WHS Teatteri Union Tanssi: Compania Kaari & Roni Martin Kansantanssiteatteri Rimpparemmi Susanna Leinonen Company Tanssiteatteri Tsuumi Teatteri: Improvisaatioteatteri Stella Polaris Keski-Uudenmaan teatteri Musiikkiteatteri Kapsäkki Rakastajat-Teatteri Red Nose Company Teatteri Vanha Juko Musiikki: Jazz City Turku Helsingin Kamarikuoro Helsingin barokkiorkesteri
 Opetus- ja kulttuuriministeriö tiedotti tänään perjantaina, että yhteensä 100 esittävän taiteen toimijaa on valittu kulttuurin valtionosuusjärjestelmän (vos) tuen piiriin. Hakijoita oli 114.
 Esittävän taiteen valtionosuusjärjestelmää uudistettiin vuosina 2016–2020. Uudistusten myötä uusien esittävän taiteen ryhmien pääsyn vos-tuen piiriin oli tarkoitus helpottua. Käyttöön otettiin esimerkiksi uusi, kolmivuotinen vos-tuki. Se myönnettiin nyt 16 toimijalle.
 Lakimuutos astuu voimaan vuonna 2022.
 Vuoden 2022 talousarvioesityksen mukaan esittävän taiteen valtionosuuksien määräraha kasvaa noin 12 miljoonalla eurolla tähän vuoteen verrattuna. Vuonna 2022 valtionosuuksiin on käytettävissä noin 94 miljoonaa euroa. Lisäksi Taiteen edistämiskeskuksen kautta tuettavan vapaan kentän toimijoiden määräraha kasvaa valtionosuujärjestelmän kokonaisuudistuksessa 6,8 miljoonaa euroa.
 Lue lisää:   Valtio halusi uudistaa kulttuurin rahoituksen, mutta juuri mikään ei muuttunut

Kulttuurin rahoitusuudistus saatiin päätökseen – ovet aukenivat yli kymmenelle uudelle ryhmälle


Summary: Tuoreen raportin mukaan Ruotsin lainsäädäntö ei kykene vastaamaan vakavan epidemian puhkeamiseen.

Ruotsissa tänään julkaistu uusin koronapandemian hoitoa arvioiva raportti kritisoi maan koronatoimia ankarasti. Ruotsi muiden muassa vastasi pandemiaan liian hitaasti.
 Lisäksi maan valmiutta torjua pandemia arvioitiin riittämättömäksi – raportin mukaan infektiontorjuntalainsäädäntö oli ja on riittämätön vastaamaan vakavan epidemian puhkeamiseen. Väliaikainen pandemialain muutos astui voimaan vasta tämän vuoden alussa.
 – Jo pandemian ensimmäisen aallon aikana olisi pitänyt olla selvää, että kovempia toimia olisi pitänyt mahdollistaa, selvitysryhmää johtava  Mats Melin  kertoo  SVT:n lähettämässä tiedotustilaisuudessa .
 Ruotsin koronastrategia on ollut muihin EU-maihin verrattuna poikkeuksellinen. Tämä näkyi varsinkin pandemian ensimmäisenä vuonna. Kun monessa EU-maassa suositeltiin maskien käyttöä ja asetettiin liikkumisrajoituksia, Ruotsissa näin ei tehty.
 Koronatoimia selvittänyt toimikunta ei anna vielä lopullista arviota siitä, olisiko Ruotsin pitänyt valita toinen koronastrategia. Se aikoo tarkastella syvemmin Ruotsin päätöstä pitää maa avoinna loppuraportissaan helmikuussa.
 – Jo nyt voidaan todeta, etteivät varhaiset toimet riittäneet estämään tai edes olennaisesti rajoittamaan viruksen leviämistä maassa, Melin sanoo.
 Ei riittävästi testausta, toimet hitaita
 Ruotsin koronatoimet nojasivat pitkään suosituksiin, joiden noudattaminen on kansalaisille vapaaehtoista. Ne pitivät sisällään muun muassa kehotuksen pitäytymisestä erillään muista ihmisistä sekä käsihygieniasta huolehtimisesta. Koulut, ravintolat ja liikkeet pidettiin pääosin avoinna.
 Selvityksen mukaan Ruotsilla kesti lisäksi "aivan liian pitkään" saada aikaan riittävä koronatestauskapasiteetti. Alun alkaen maassa testattiin vain tarkasti määriteltyjä ryhmiä, kuten terveydenhuollon työntekijöitä.
 – Ei voi kutsua kuin onnettomuudeksi sitä, -- ettei laajamittaista näytteenottoa suoritettu ennen kuin ensimmäinen aalto oli ohi, raportissa sanotaan.
 Ruotsissa on todettu yli 15 000 koronakuolemaa. Luku on väkilukuun suhteutettuna suurempi kuin muissa Pohjoismaissa, joissa otettiin käyttöön tiukemmat rajoitustoimet.
 Raportin mukaan Ruotsi onnistui kuitenkin laajentamaan terveydenhuollon kapasiteettia koronapotilaiden hoitoa varten lyhyellä varoitusajalla. Maassa onkin ollut vähemmän koronakuolemia kuin esimerkiksi Britanniassa, jossa sulkutoimet ovat olleet tiukkoja.
 Rajoitustoimia on pandemian alkuaikojen jälkeen tiukennettu myös Ruotsissa. Nyt lähes kaikki rajoitukset on kuitenkin purettu rokotuskattavuuden kasvaessa.
 Lue lisää aiheesta:
 Katso miten Ruotsin tie eroaa Suomesta pandemian torjunnassa
 Ruotsin koronamies Tegnell on aliarvioinut taudin leviämistä toistuvasti – tässä kooste aiemmista arvioista
 Toinen aalto on nakertanut Ruotsin koronastrategin luotettavuutta – usko Anders Tegnellin linjaan hiipuu, ja hallitus käyttää nyt tiukkoja rajoituksia

Ruotsi toimi liian hitaasti pandemian selättämiseksi – Raportti: Toimet eivät riittäneet edes olennaisesti rajoittamaan viruksen leviämistä


Summary: Viisitoista nuorta miestä hyökkäsi alaikäisen kimppuun Helsingin Pikku Huopalahdessa maaliskuun lopussa.

Helsingin käräjäoikeus tuomitsi tänään perjantaina ehdolliseen vankeuteen joukon nuoria miehiä, jotka käräjäoikeuden mukaan syyllistyivät alaikäisen nuoren pahoinpitelyyn.
 Rikos tapahtui Helsingin Pikku Huopalahden kaupunginosassa 27. päivä maaliskuuta.
 Tuomittuja on kaikkiaan 15, joista useimmille oikeus langetti kahdeksan kuukauden ehdollisen vankeustuomion.
 Yksi miehistä tuomittiin kymmenen kuukauden ehdottomaan vankeuteen, koska hänellä oli rikoksen tapahtuma-aikaan aiemman ehdollisen vankeustuomion koeaika meneillään.
 Tuomitut ovat iältään 22–27-vuotiaita. Ainakin osa heistä liikkui kolmella autolla, jotka poliisi pysäytti Mannerheimintiellä. Autoista löytyi pesäpallomailoja, veitsiä sekä yksi ampuma-ase.
 Syyttäjä vaati alun alkaen miesjoukolle rangaistusta myös toisen, iältään 17-vuotiaan nuoren törkeästä pahoinpitelystä. Tämän syytteen hän kuitenkin perui käräjäoikeuden istunnossa. 17-vuotias itse ilmoitti, että hänellä ei ole enää vahingonkorvausvaatimuksia asiassa.
 Syyttäjä vaati alunperin ehdottomia vankeusrangaistuksia
 Syyttäjä vaati alunperin kaikille miehille ehdottomia vankeusrangaistuksia törkeästä pahoinpitelystä ja törkeästä ryöstöstä.
 Osa miehistä oli kokoontunut ennen tekoa kauppakeskus Jumbossa Vantaalla. He olivat ostaneet sieltä pesäpallomailoja ja kertakäyttökäsineitä.
 Käräjäoikeuden mukaan pahoinpitely ei ollut törkeä, koska väkivalta ei kohdistunut 16-vuotiaan päähän eikä ollut näyttöä siitä, että pahoinpitelyssä olisi käytetty pesäpallomailoja.
 Käräjäoikeudessa miehet pääosin kiistivät syytteet.
 Poliisi kertoi aiemmin, että esitutkinnassa epäillyt vaikenivat tapahtumista poikkeuksellisen paljon. Kuulusteluissa suuri osa syytetyistä kieltäytyi vastaamasta kaikkiin poliisin kysymyksiin.
 Tekojen motiivi jäi siksi epäselväksi. Poliisi epäili, että suunnitelmallisen teon alkuperäinen kohde olisi ollut toinen teräasein varustautunut miesjoukko, jonka poliisi otti kiinni Pitäjänmäen suunnalla.
 Jutun viidestätoista vastaajasta kukaan ei ole ollut vangittuna. Osalla miehistä on aiempaa väkivalta- ja huumausainerikostaustaa.
 Lue myös:
 Syyttäjä: 15 pesäpallomailoin ja asein varustautunutta nuorta miestä pahoinpiteli kahta alaikäistä Pikku Huopalahdessa – vaaditaan ehdotonta vankeutta

15 nuoren miehen joukko pahoinpiteli alaikäistä nuorta Pikku Huopalahdessa – useimmille oikeus langetti 8 kuukauden ehdollisen vankeustuomion


Summary: Kun vastauksia ei saada, media turvautuu tietopyyntöihin. Valtioneuvoston kanslian viestinnän ja median suhde on muuttunut pandemian aikana jännitteiseksi, toteavat päätoimittaja Minna Holopainen ja tutkija Matti Ylönen.

Päätoimittajien yhdistys on ollut huolissaan maan hallituksen päätösten valmistelun läpinäkyvyydestä ja julkisuusperiaatteen toteutumisesta poikkeusolojen aikana.
 Korona-aikana on valmisteltu isoja ja yllättäviä asioita kiihkeään tahtiin. STT:n päätoimittaja ja päätoimittajayhdistyksen puheenjohtaja  Minna Holopaisen  mukaan median näkökulmasta valmistelu ei ole ollut aidosti avointa.
 Hän painottaa, että myös valmistelussa olevia päätöksiä pitäisi tuoda julkiseen keskusteluun. Se kuuluu demokratiaan.
 – En kutsuisi avoimuudeksi sitä, että asioista kerrotaan vasta kun niistä on päätetty, Holopainen sanoo.
 Holopainen ja tutkija  Matti Ylönen  olivat vieraina Ylen mediakriittisessä Viimeinen sana -ohjelmassa, jossa tällä kertaa kritiikki kohdistui VNK:n viestintään.  Voit katsoa ohjelman tästä.
 Esimerkiksi Valtioneuvoston kanslian viestinnän ja median suhde on muuttunut jännitteiseksi.
 Oikean tiedon saamisessa jo tehdyistä päätöksistä ei ole ongelmia, Holopainen sanoo. Ongelma on vastaaminen tietopyyntöihin ja valmistelussa oleviin asioihin.
 Oikean tiedon saamisessa jo tehdyistä päätöksistä ei ole ongelmia, STT:n päätoimittaja Minna Holopainen sanoo. Ongelmia on tietopyyntöihin vastaamisessa. Jorge Gonzalez / Yle
 – Me ajattelemme, että valmisteilla oleva asia on kansalaisille tärkeä tieto, ja kansalaisten pitää päästä miettimään asiaa jo ennen kuin se on taputeltu, hän sanoo.
 STT on esimerkiksi pyytänyt tietoja  korona-aikana liikkumisrajoitusten valmistelusta.
 – Se valmisteltiin täysin salassa. Oli vaikea saada tietoa poliittisista lähteistä ja viranomaislähteistä. Siinä vedottiin varautumisasioiden salassapitoon, Holopainen sanoo. Hän painottaa, että siviilikriisien varautumisasiat eivät oleautomaattisesti salassapidettäviä. Sotilasasioissa tilanne on eri, niissä salassapito on lähtökohtana.
 Viimeinen sana
Laura Mainiemi & Hilppa Hyrkäs / Yle Viimeinen sana on Ylen mediakriittinen keskusteluohjelma. Ohjelma ilmestyy perjantaisin Areenassa ja TV1:llä. Vaihtuvat vieraat käsittelevät kuumia ja ajankohtaisia median ja journalismin ilmiöitä. Keskustelua juontavat Lena Nelskylä, Olli Seuri ja Heikki Valkama. Voit katsoa kaikki Viimeisen sanan jaksot  täällä .
 “Kun vastauksia ei saada, media turvautuu tietopyyntöihin”
 Viranomaisviestinnässä pitäisi toteutua avoimuus, luottamus, palveluperiaate ja vastuullisuus, mielipidevaikuttamisen ei. Miten Valtioneuvoston kanslian viestintä tasapainottelee tämän kanssa?
 – Aihetta ei ole juuri tutkittu, ja koronakriisi on ollut ainutlaatuinen tilanne, tutkija Matti Ylönen muistuttaa.
 Hän arvioi, että viranomaisten resursseja on vähennetty, ja sekin on saattanut vaikuttaa valmistelusta viestintään.
 Myös Holopainen sanoo ymmärtävänsä, että koronakriisi vei viranomaiset äärimmilleen.
 – Jos ajatellaan nimenomaan viestintää, on keinoja, joilla sitä painetta voidaan vähentää, Holopainen sanoo.
 Siinä vaiheessa kun eri mediat kokevat tarpeeksi tehtailla tietopyyntöjä, on jo menty metsään, Holopainen arvioi. Kun vastauksia ei saada, media turvautuu tietopyyntöihin. Niitä voi ehkäistä avoimuudella.
 – Meidän journalistien tehtävä on palvella yleisön tarvetta. En voisi tehdä tätä työtä, jos en olisi vakuuttunut, että on yleisön ja yhteiskunnan etu, demokratian ehto, että tietoa liikkuu mahdollisimman varhaisessa vaiheessa mahdollisimman paljon, Holopainen sanoo.
 Hän sanoo ymmärtävänsä, että esimerkiksi pandemiassa tulevaisuutta on mahdotonta ennustaa, joten on asioita, joista ei voi antaa tarkkoja tietoja ennakkoon. Pandemian tuoma tilanne on silti korostanut ongelmia avoimuudessa.
 Toimittajat, seuratkaa isoja rahavirtoja
 Ylönen antaa myös medialle kritiikkiä. Median pitäisi seurata suuria rahavirtoja, esimerkiksi julkisomisteisia yhtiöitä.
 Suomessa on hyvä julkisuuslaki, Ylönen muistuttaa. Sen soveltaminen ei ole aivan yhtä kohdillaan.
 – Jos katsotaan vallankäyttöä yhteiskunnassa, on tärkeää seurata isoja koronatoimia ja sen sellaisia. Toisaalta rahan liikkeiden seuraaminen on tärkeä asia.
 Iso osa julkista toimintaa tapahtuu julkisomisteisissa yhtiöissä ja liikelaitoksissa, jotka ovat julkisuuslain ulkopuolella.
 Tältä osin julksuuslakia pitäisi uudistaa, Ylönen sanoo.
 – Ja hallitus onkin luvannut uudistaa, hän sanoo.
 Suomessa on hyvä julkisuuslaki, mutta julkisomisteisiin yhtiöihin liittyen siinä on puutteita, tutkija Matti Ylönen sanoo. Jorge Gonzalez / Yle
 STT:n Minna Holopaisen mukaan julkisuuslakia käytetään niin, että asia salataan jos vain voidaan, vaikka lain henki on juuri päinvastainen, avoimuuden lisääminen.
 Hän toteaa, että usein toimittajat joutuvat neuvomaan viranomaisia siitä, mikä on julkista ja mikä ei, vaikka viranomaisten pitäisi tuntea julkisuuslaki.
 Suomalainen tapa kuvata koronaa on laimeaa, koska sairaalat eivät päästä mediaa teho-osastoille – HS:n kuvapäällikkö: Kuvan voimaa ei ymmärretä
 Politiikan toimittaja: Sanna Marinin kuherruskuukausi median kanssa on ohi – kriittisyyttä lisää se, ettei pääministeriltä saa helposti haastatteluja

 juttua muokattau 29.10. 18.07, lisätty siviilikriisinhallinta-kohtaan sana automaattisesti.

STT:n päätoimittaja: On väärin, että toimittajat joutuvat selittämään virkamiehille, mitkä asiat ovat julkisia – viranomaisten pitäisi tuntea laki


Summary: Sudet ovat käyneet uskaliaiksi Siikalatvalla. Paikalliset toivovat, että tilanteeseen tulisi muutos ennen kuin petojen aiheuttamat tuhot yltävät ihmisiin asti.

Pitkin syksyä sudet ovat tappaneet eläimiä  ympäri Suomen . Harvassa paikassa tilanne on kuitenkaan yhtä paha kuin Pohjois-Pohjanmaan Siikalatvalla.
 Siikalatvan kuntalaisten allekirjoittama adressi lähetettiin eilen oikeuskanslerille Helsinkiin asti. Asialle täytyy tehdä jotain, ja nopeasti, kirjelmässä sanotaan.
 Luonnonvarakeskuksen mukaan susikanta on kasvanut viime vuodesta. Tieto ei jää pelkästään tilastoksi, sillä susien aiheuttamat vahingot ovat myös moninkertaistuneet.
 Myös muualla susia on nähty enemmän: tänä vuonna Lapissa on tehty susihavaintoja elokuun alun ja lokakuun puolivälin aikana yhteensä 44. Viime vuonna vastaavana aikana  havaintoja tehtiin yhteensä kuusi .
 Myös susien suuhun joutuneiden  koirien määrä on kasvanut . Riistavahinkorekisteristä selviää, että korvattuja vahinkotapauksia oli viime vuonna peräti 55, mikä on enemmän kuin kertaakaan viimeisen kymmenen vuoden aikana.
 Yli tuhat allekirjoitusta turvallisuuden puolesta
 Oikeuskanslerille lähetetyn adressin kirjoittanut Siikalatvan kunnanvaltuutettu  Alpo Konola  kertoo, että jos kirje ei johda ratkaisuun, hän alkaa menettää uskonsa oikeusvaltioon.
 – Täällä juoksee susia pitkin teitä ja pihapiirejä. Meiltä puuttuu turva harjoittaa turvallisesti perinteisiä elinkeinoja, kuten maataloutta.
 Konola ei ole mielipiteensä kanssa yksin. Siikalatvan lähistöllä adressi keräsi muutamassa viikossa yli tuhat allekirjoitusta. 1 140 nimeä kantavassa vetoomuksessa kuntalaiset pyytävät, että lasten turvallisuus taattaisiin, susikantaa harvennettaisiin ja susille menetetystä karjasta saataisiin kunnon korvaukset.
 Susien tuomat ongelmat näkyvät tällä hetkellä lähinnä maatalousyrittäjien arjessa. Esimerkiksi  Aapeli Kokkonen  menetti susille yli 30 vasikkaa viime  kesän aikana  (Siikajokilaakso). Aiemmin sudet verottivat Kokkosen karjaa viimeksi kymmenen vuotta sitten.
 – En enää uskalla ulkoiluttaa elukoita susien takia. On eläimelle suurempi kärsimys pelätä sutta kuin olla turvallisesti navetassa, Kokkonen kertoo.
 Susivahinkojen takia hän kertoo menettäneensä noin 1 500 euroa eläintä kohti, siis noin 48 000 euroa. Varotoimista huolimatta vasikoita menetettiin susille pitkin syksyä, eikä tilanne tunnu olevan parempaan päin.
 – Sudet ovat aiheuttaneet vihaa ja surua sekä pettymystä yhteiskuntaa kohtaan. Mutta suurin pelko on, että entäs sitten lapset. Lapsi voi olla helpompi saalis kuin vasikka.
 Kunta jakoi lapsille kilikellot
 Koko Siikalatvan kunta tuntuu olevan huolissaan lasten kohtalosta. Susi ei ole kuolettavasti hyökännyt ihmisen kimppuun 1800-luvun loppupuolen jälkeen. Silti kouluikäisille lapsille on Siikalatvan kunnassa jaettu kelloja, joilla karkottaa susia niiden lähestyessä. Keino ei kuitenkaan realistisesti kenenkään mielestä riitä.
 – Minun kolme lapsenlastani kulkevat normaalisti kouluun linja-autolla, jonka pysäkille on puoli kilometriä matkaa. Emme enää pitkään aikaan ole uskaltaneet päästää heitä yksin, vaan aina on aikuinen mukana, kunnanvaltuutettu Alpo Kokkonen kertoo.
 Myös muut kuntalaiset ovat joutuneet tekemään muutoksia arkeensa susien pelossa.  Piia Oja  kertoo järjestäneensä lapselleen kuljetuksen kouluun suoraan kotipihasta sen jälkeen, kun perheen naapurin pihan lampaiden kimppuun hyökättiin. Petoaitakaan ei pidätellyt  susia  (Siikajokilaakso).
 – Onko se pienen lapsen hengen hinta, ennen kuin tähän asiaan puututaan, Oja miettii.
 Siikalatvan susihavainnoille on myös oma Facebook-ryhmä, jolla on yli 1 200 jäsentä. Ryhmän ylläpitäjä  Jenna Ahrens  perusti sivun, jotta kuntalaiset saisivat tiedon liikkuvista susista mahdollisimman nopeasti.
 – Sain itse kuulla vasta päivää myöhemmin, että omien hevosteni lähellä oli liikkunut susia. Halusin, että havainnot tulisivat tietoon nopeammin.
 Ahrensin mukaan ryhmään tulee susihavaintoja etenkin talvisin. Tälläkin viikolla havaintoja on ollut useampia.
 Yhä enemmän susihavaintoja
 Luonnonvarakeskuksen tutkimusprofessori  Ilpo Kojola  toteaa, että Siikalatvan susikannat ovat hienoisesti kasvamaan päin. Susikantojen laskenta tapahtuu seuraavan kerran maaliskuussa.
 Kojola ei ota kantaa siihen, onko Siikalatvalla liikaa susia. Luonnonvarakeskuksen  riistahavainnot.fi -sivusto kertoo, että Siikalatvalla susihavaintoja on tehty syksyn aikana enemmän kuin muualla Suomessa. Susien reviirin raja näkyy myös menevän juuri samalta alueelta.
 Karjaansa menettänyt Aapeli Kokkonen kertoo, että Siikalatvan alueella ei ole enää montaa suden suojelijaa, vaan kanta on yksiselitteinen: sudet tulisi saada pois ihmisten alueilta.
 – Minunkin kantani oli vielä vuosi sitten hyvin neutraali. Mutta enää me emme oikein mahdu samalle reviirille, Kokkonen toteaa.
 Samoilla linjoilla on kunnanvaltuutettu Alpo Konola. Hän toivoisi, että susiongelmaan puututtaisiin konkreettisesti kaatolupien avulla.
 – Siten saataisiin susi aremmaksi, jotta se lähtisi vähän kauemmaksi.
 Konola toivoisi, että myös valtaa pitävät heräisivät Siikalatvan hätään. Hän kokee, että esimerkiksi Luonnonvarakeskuksen arviot susien määrästä Siikalatvan alueella eivät vastaa todellisuutta. Alueella on arvioitu olevan muutama susilauma, mutta pelkästään syötyjen karjaeläinten perusteella Konola uskoo susia olevan enemmän.
 – Kismittää, että ei uskota sitä, mikä on totuus täällä kentällä.
 Mitä mieltä olet susien aiheuttamista vahingoista? Voit keskustella aiheesta lauantaihin 30. lokakuuta kello 23:een asti.
 Lue lisää:   Susien lampaille aiheuttamat vahingot lisääntyivät roimasti – Riistakeskus yrittää nyt suojella lampaita gps-seurannan avulla
 Moni hirviseurue jättää susien pelossa metsästämättä koirien kanssa, osa jatkaa entiseen tapaan – "Tämä on sellaista venäläistä rulettia"

Siikalatvalaisilta loppuvat keinot susien kanssa – lampaat syötiin pihasta ja lapsille on annettu koulumatkoille kilikellot


Summary: Yhdysvaltain presidentti Joe Bidenin ei tiedetä keskustelleen paavi Franciscuksen kanssa aborttikysymyksestä.

Yhdysvaltain presidentti  Joe Bidenin  tapaaminen paavi  Franciscuksen  kanssa Vatikaanissa kesti epätavallisen pitkään. Presidentti soi venyneelle keskustelulle paavin kanssa tunnin ja 15 minuuttia, minkä lisäksi otettiin valokuvia ja vaihdettiin lahjoja vielä vartin verran.
 Bidenin edeltäjä  Donald Trump  vietti paavin kanssa puoli tuntia vuonna 2017, ja tämän edeltäjä  Barack Obama  50 minuuttia vuonna 2014.
 – On mukavaa olla taas täällä, presidentti kommentoi saapuessaan paavin virka-asunnolle vaimonsa  Jill Bidenin  kanssa.
 – Olen Jillin aviomies, hän esittäytyi.
 Presidentti ja paavi keskustelivat muun muassa ilmastonmuutoksesta, köyhyydestä ja koronapandemiasta. Uutistoimisto AP:n mukaan keskustelu liikkuivat hyvin henkilökohtaisella tasolla, ja esille nousi muun muassa presidentin pojan  Bo Bidenin  kuolema.
 – Olet merkittävin rauhan puolesta taistelija, jonka olen koskaan tavannut, Biden sanoi ylistävästi paaville.
 Valkoisen talon tiedotteen mukaan Biden kiitti paavia tämän työstä "maailman köyhien, nälkää näkevien sekä konflikteista ja sorrosta kärsivien puolesta". Lisäksi Biden ylisti Franciscuksen esimerkkiä taistelussa ilmastonmuutosta vastaan sekä tämän "pyrkimyksistä taata, että koronarokotteita jaetaan tasapuolisesti ja että talous elpyy kaikkialla".
 Biden vieraili Vatikaanissa viikonloppuna Roomassa järjestettävän teollisuusmaiden G20-huippukokouksen yhteydessä.
 Katolinen presidentti ristitulessa aborttikysymyksessä
 Biden on Yhdysvaltain historian toinen katolinen presidentti.
 Tapaamista paavin kanssa varjosti Yhdysvalloissa kiivas taistelu aborttioikeuksista.
 Biden tunnetaan hartaana katolisena, joka henkilökohtaisesti vastustaa aborttia. Hän on kuitenkin ottanut politiikassaan aborttioikeutta puolustavan linjan.
 Bideniin kohdistuu aborttikysymyksessä painetta Yhdysvaltain katolisen kirkon konservatiivivaikuttajien taholta. Häntä kovimmin kritisoivat kirkon korkea-arvoiset jäsenet ovat jopa ilmaisseet, että demokraattipresidentiltä pitäisi kieltää ehtoollinen.
 Paavi Franciscus on puolestaan sanonut, että vaikka kirkon tulisi vastustaa aborttia, siitä ei pitäisi tulla vallitseva kiistakapula, joka vie huomion siirtolaisuuden ja köyhyyden kaltaisilta asioilta.
 Valkoisen talon tiedote ei maininnut, että aborttikysymys olisi ollut tapaamisen asialistalla.
 Lue myös:
 Biden saapui Roomaan G20-kokoukseen – toivottu poliittinen sopu kotikentillä ennen Euroopan-matkaa jäi haaveeksi
 Yhdysvalloissa katoliset piispat suunnittelevat aborttia kannattavalle Bidenille ehtoolliskieltoa

Biden soi paaville aikaa enemmän kuin edeltäjänsä – katolinen presidentti ylisti paavia: "Tärkein taistelija rauhan puolesta"


Summary: Toimitusjohtaja Jokelainen uskoo, että Uroksen tilanne saadaan käännettyä parempaan suuntaan rahoitusneuvotteluiden ja uusien tuotteiden ansiosta.

Tampereen uuden monitoimiareenan takana oleva Areenayhtiö päätti eilen torstaina yksipuolisesti irtisanoa nimisopimuksen teknologiayhtiö Uros Oy:n kanssa. Areenayhtiö perustelee päätöstään Uros Oy:n heikolla  taloudellisella tilanteella  sekä yrityksen saamalla negatiivisella julkisuudella.
 Yle kysyi Uros-konsernin toimitusjohtajalta  Rauno Jokelaiselta  tilanteesta tarkemmin.
 Tampereen Areenayhtiö on ilmoittanut irtisanoneensa nimisponsorisopimuksen Uroksen kanssa. Miten kommentoitte?
 Tämä on valitettava uutinen myös meidän kannaltamme, koska olimme tehneet yhteistyötä noin puolentoista vuoden ajan. Ehkä johtuen osittain yleisestä mediapaineesta ja mediassa olleista jutuista Tampereen Areenayhtiö päätti yksipuolisesti irtisanoa nimisopimuksen.
 Millaisia keskusteluja teillä on ollut Tampereen Areenayhtiön kanssa viime viikkoina?
 Yhtiö on pyytänyt vastauksia tiettyihin kysymyksiin koskien muun muassa Uroksen taloudellista tilannetta, mediassa olleita juttuja ja yhtiörakennetta. Olemme kaksi kertaa tainneet vastata näihin, ja lopuksi Areenayhtiö päätti irtisanoa sopimuksen.
 Uroksen taloustilanne on ollut esillä viime viikolla laajalti. Mikä yhtiön tilanne tällä hetkellä on?
 En halua tässä haastattelussa käsitellä taloustilannettamme. Meillä on rahoitusneuvottelut menossa, samoin kuin neuvottelut velkojien kanssa. Palataan tähän, kun meillä on antaa tyhjentäviä vastauksia.
 Teknologiayhtiö Uroksen pääkonttori sijaitsee Oulussa. Timo Heikkala / Lehtikuva
 En halua myöskään kommentoida julkisuudessa olleita tietoja. Teemme koko ajan töitä, että taloustilanne ratkeaa ja saamme tilinpäätökset tehtyä vuosille 2019 ja 2020.
 Vuoden 2019 tilinpäätös etenee. Nyt on saatu viimeisin dokumentaatio, ja sitä kautta pystytään tilinpäätös vahvistamaan ennen Patentti- ja rekisterihallituksen takarajaa.
 Areenayhtiö on kommentoinut, ettei se ole saanut tarpeeksi laajoja selvityksiä esimerkiksi taloudellisesta tilanteestanne. Millaisella tasolla teidän näkökulmastanne näitä selvityksiä on vaadittu ja annettu?
 On tietysti vaikea kommentoida Areenayhtiön puolesta. Lähinnä selvityksiä annettiin taloudelliseen tilanteeseen, konsernirakenteeseen ja omistussuhteisiin liittyen. Loppujen lopuksi Tampereen Areenan hallitus päätti, ettei se saanut riittävästi tietoa, ja osaksi sen seurauksena irtisanoi sopimuksen.
 Katsoitteko itse, että selvitykset olivat tarpeeksi kattavia?
 Kävimme pariin kertaa neuvotteluja, ja uskoisin, että ne olisivat olleet riittäviä. Sitten tämä yhdistettynä mediapaineeseen ja mediassa oleviin juttuihin loppujen lopuksi käänsi päätöksen sopimuksen irtisanomisen suuntaan.
 Onko tilanne Uroksen kannalta loppuun käsitelty vai aiotteko mahdollisesti riitauttaa sopimuksen päättämisen?
 Katsomme irtisanomisen perusteet ja ajan kanssa sitten arvioimme, onko tarpeita jatkotoimenpiteisiin. Haluaisin korostaa sitä, että vaikka julkisuudessa on spekuloitu Areenan avaamista ja sen vaarantumista nimisopimuksen takia, meillä on yhteinen intressi eikä tämä millään tavalla vaaranna areenan avautumista joulukuussa alussa. Sen eteen on tehty kaikki mahdollinen.
 Onko Uros yhtiönä edelleen toimintakykyinen?
 On. Bisneksemme jatkuvat normaalisti, ja ihmiset saavat palkkansa. Siinä ei ole tapahtunut mitään muutosta.
 Millaisia keinoja itse näette tästä tilanteesta selviytymiseen?
 Toisaalta sen, että saamme rahoitusneuvottelut ja laina-asiat sovittua pankkien kanssa. Toisaalta korostaisin sitä, että saamme uudet bisnekset operatiivisessa mielessä kasvamaan ja uudet tuotteet markkinoille volyymimielessä ensi vuoden puolella.
 Aiotko mennä käymään uudessa monitoimiareenassa? Mitä mietteitä Uros herättää? Voit keskustella aiheesta 30.10. kello 23:een asti.
 Lue myös:
 Uros-yhtiö sai potkut Tampereen areenalta, toimitusjohtaja: "Meidän yhteinen tarinamme on nyt ohi"
 Tampereen areenan Uros-soppa saattaa koitua sen eduksi –
asiantuntijat kohun vaikutuksesta areenan brändiin: "harvinainen tapaus, että rahan antaja osoittautui ongelmalliseksi"
 Business Finland: Uros sai miljoonien eurojen kehityslainat ja avustukset väärillä ja salailluilla tiedoilla
 Tampereen areena käsittelee sponsorinsa epäselvyydet kerralla ja "mahdollisimman pian" – Uros-yhtiöllä pieniäkin laskuja maksamatta
 HS: Uros-yhtiö jättänyt maksamatta jo pieniäkin laskuja

Uroksen toimitusjohtaja Rauno Jokelainen vaitonaisena yhtiön talousvaikeuksista – "Mediapaine vaikutti nimisopimuksen irtisanomiseen"


Summary: Piispa Teemu Laajasalo sanoo, että kristinuskon Jumala on jo pilkattu. Laajasalo kuitenkin puolustaa uskonnollisten tilaisuuksien suojaamista lailla edelleen.

Suomen evankelis-luterilaisen kirkon piispa

Helsingin hiippakunnan piispa  Teemu Laajasalo  olisi valmis tekemään muutoksia rikoslakiin uskonrauhan rikkomisen osalta. Hänen mielestään kohdan Jumalan pilkkaamisen kieltämisestä voisi poistaa uskonnon- ja sananvapauden nimissä.
 – Se ei ole ongelma, ja minun puolestani sen voisi aivan hyvin poistaa, Laajasalo toteaa  Marja Sannikan  haastattelussa.
 Laajasalo huomauttaa, että kristinuskon Jumala on jo entuudestaan pilkattu.
 – Jumala riippuu ristillä jo itsessään ja reformaatiossa sanotaan, että kirkon yksi tunnusmerkkejä on, että se on pilkattavissa.
 Aiemmin jumalanpilkan rangaistavuudesta luopumiselle on näyttänyt vihreää valoa Espoon hiippakunnan piispa   Kaisamari Hintikka .
 Nykyiseen rikoslakiin on kirjattu uskonrauhan rikkomiseen liittyen myös toinen kohta, joka suojaa jumalanpalveluksia ja muita uskonnollisia tilaisuuksia häirinnältä. Tämän kohdan Laajasalo pitäisi ennallaan.
 – Siihen liittyy pyhyyden taju. On eri asia sekoittaa konsertti kuin hautajaiset.
 Uskonto pois kouluista vai onko nykymalli hyvä?
 Nykyinen tapa opettaa uskontoa kouluissa saa toisinaan kritiikkiä , ja osa pitää uskonnon asemaa kouluissa ylipäänsä eriarvoistavana. Yksi kriitikoista on ekonomisti, MustRead-verkkomedian strategi  Heikki Pursiainen .
 Pursiaisen mielestä Suomessa on valtionkirkko – vaikka toisin väitetään – ja se näkyy myös kirkon ja koulujen välisessä yhteistyössä. Pursiainen sanoo, että nykyinen tilanne syrjii osaa oppilaista.
 – Valtion täytyy olla neutraali uskontojen suhteen. Julkisen vallan ylläpitämissä kouluissa jokaisen oppitunnin ja tilaisuuden täytyy olla sellainen, että jokainen oppilas voi osallistua siihen.
 Laajasalo on varovaisen myönteinen uskonnonopetuksen uudistamisen suhteen, mutta hän ei näe nykyistäkään mallia epäreiluna. Laajasalo pitää uskonnoista opettamista tärkeänä osana lasten kasvua ja kehitystä.
 Yhtenä vaihtoehtona on esitetty, että nykyinen elämänkatsomustieto korvaisi uskonnon opetussuunnitelmissa. Tämän ehdotuksen Laajasalo tyrmää täysin, koska oppiaineen uskonnollinen sisältö on niin rajallinen.
 – Elämänkatsomustieto on keksitty vuonna -85 vaihtoehdoksi. Se on siis aine, joka on vaihtoehto niille, jotka eivät kuulu mihinkään uskonnolliseen yhdyskuntaan.
 Pursianenkaan ei poistaisi uskonnonopetusta kouluista kokonaan, vaan muokkaisi sitä muiden yhteiskunnallisten oppiaineiden opetuksen suuntaan. Hänen mielestään esimerkiksi poliittisten ideologioiden, taloudellisten näkemysten ja taiteen tulisi olla uskonnon kanssa tasavertaisempia.
 – Jostain syystä meillä ei ole ollut tarve luoda jokaiselle yhteiskunnalliselle ilmiölle omaa oppiainetta, vaan niitä voidaan opettaa historian, yhteiskuntaopin ja elämänkatsomustiedon tunneilla.
 Katso Marja Sannikan koko jakso alta tai Yle Areenasta perjantaina 29.10.2021 klo 18. Jakson voi katsoa myös Yle TV1:llä klo 20.

Helsingin piispa Teemu Laajasalo poistaisi jumalanpilkan rikoslaista: "Se ei ole ongelma"


Summary: Koronarajoitukset hiljentävät halloween-karnevaalia toisena syksynä peräkkäin. Kotien rahallinen panostus on silti ennätysmäistä. Yhdysvalloissa käytetään valmisteluihin jopa kymmenen miljardia dollaria.

Syksyn juhlaan panostetaan erityisesti Yhdysvalloissa aiempia vuosia enemmän. Jokainen kotitalous kuluttaa valmisteluihin noin sata dollaria . Investopedia-markkinatutkimussivuston mukaa n halloweenia viettää jollakin tavoin 65 prosenttia amerikkalaisista. Eniten rahaa laitetaan pukuihin.
 Squid Games-sarjan asuihin pukeutuminen ja roolien näytteleminen on suosittu harrastus. Alaikäisille halloweenin viettäjille jäljittelyä pidetään kuitenkin liian väkivaltaisena.  AOP
 Squid Game-sarjan hahmot kiellettyjä synkeässä yössä
 Netflix-suoratoistopalvelun  Squid Game -menestyssarja  inspiroi myös halloween-tyyliä. Lapsille korealaissarjaa pidetään kuitenkin liian rajuna.
 Asut ja hahmojen jäljittely on kielletty ainakin kuudessa ala-asteen koulussa Fayetteville-Manliusin alueella. Koulupiiri sijaitsee noin 400 kilometriä New Yorksta pohjoiseen. Aiemmin syksyllä sarjan jäljittely on kielletty myös joissakin brittikouluissa.
 Hittisarjassa köyhtyneet ihmiset tavoittelevat suurta rahapalkintoa. Hävinneet surmataan.  Halloweenia koskevista rajoituksista  kertoi muun muassaBBC.
 Squid Games-sarja on Netflixin kaikkien aikojen menestys. Sitä oli katsottu kuukaudessa yli 142 miljoonassa taloudessa.
 Noita ja pupu suosituimpia
 Perinteiset halloween-asut säilyttävät silti paikkansa uusista haastajista huolimatta.
 Google-hakukoneen mukaan  suosituimpia lasten asuja ovat Yhdysvallolissa vuodesta toiseen noita ja kani.
 Kärkikymmeniköstä löytyvät muun muassa klovni ja cowboy.
 Aikuiset suosivat tunnettujen kauhuelokuvien ja fantasiafilmien kuvastoa. Marvel-elokuvien Purppuranoita kuuluu noitakuvaston suosikkeihin.

Laita kausikoristelu tästä paremmaksi: Katso, miten huimaa halloweenia valmistellaan Ohiossa


Summary: Vestager kommentoi Ylen haastattelussa myös uusinta metsäkartellia. Hänen mukaansa kartelleja tulee päivänvaloon nyt aiempaa enemmän, koska pandemia-ajan ne muhivat "neljän seinän sisällä" ihmisten tavoin. Metsäala kuuluu niihin, joilla kartelleja on melko usein.

Jääkaappeja valmistavien yritysten pitää varmistaa, ettei jääkaappi syty käytettäessä tuleen. Samalla lailla digijättien pitäisi varmistaa, etteivät ne synnytä liekkejä yhteiskunnassa.
 Näin sanoo Euroopan unionin digi- ja kilpailukomissaari  Margrethe Vestager  Ylen haastattelussa.
 Hän on yksi EU:n vaikutusvaltaisimmista päättäjistä. Vestagerin johtama kilpailuosasto määrittelee rajat yritysten toiminnalle Euroopassa.
 Vestager vastaa myös siitä, että Googlen, Facebookin ja Amazonin kaltaiset digijätit toimivat EU:n alueella reilusti ja noudattavat yhteisiä pelisääntöjä. Ne muodostavat hänen mukaansa toimialan siinä missä esimerkiksi rahoitus-, tele- tai energiayhtiötkin, mutta sääntely puuttuu.
 – Me tarvitsemme näille markkinoille sellaisen kehikon, että digijätit tietävät täsmälleen, mitä ne saavat ja mitä ne eivät saa tehdä, Vestager sanoo.
 "Digijättien painajainen"
 Tanskalaista Vestageria on kuvailtu digijättien pahimmaksi vastustajaksi ja Piilaakson viholliseksi.
 Hän on puhunut valtaansa kasvattaneiden digijättien kuriin laittamisesta jo vuosia. Ongelmat ovat kuitenkin pysyneet: digijättien pelätään väärinkäyttävän valta-asemaansa markkinoilla, sortavan pienempiä toimijoita ja nakertavan demokratiaa sekä ihmisten mielenterveyttä.
 Vestager ei neuvottele suoraan digijättien kanssa vaan hän pitää tärkeimpänä tehtävänään mahdollistaa, että EU-parlamentti ja neuvosto saavat eteensä hyviä lakiesityksiä niiden sääntelystä. Benjamin Suomela / Yle
 Margrethe Vestager Tanskalainen Vestager, 53, on toiminut Euroopan unionin kilpailukomissaarina vuodesta 2014 lähtien. Hän on tällä hetkellä myös komission varapuheenjohtaja. Hän vastaa Euroopan niin sanotusta digitaalisesta siirtymästä. Vestager on tanskalaisen keskustaliberaalin Radikaali Venstre -puolueen poliitikko. Vestager on aikaisemmin ollut muun muassa puolueensa puheenjohtaja sekä Tanskan talous-, sisä- ja koulutusministeri.
 Eniten huomiota kohdistuu nyt Facebookiin, joka  vaihtoi torstaina  nimensä Metaksi.
 Tuoreiden  paljastusten mukaan  yhtiö ei ole piitannut siitä, että sen alustoilla levitetään vihaviestejä ja valheellista tietoa sekä yllytetään väkivaltaan.  Sosiaalisen median jätillä epäillään  viime vuosien aikana olleen roolinsa myös väkivaltaisuuksissa Myanmarissa ja esimerkiksi Etiopiassa.
 Vestager pitää paljastuksia vakavina.
 – Jos tiedot osoittautuvat oikeiksi, ne ovat mielestäni hyvin, hyvin vakavia. Sosiaalisen median oli tarkoitus yhdistää meitä, ei vahingoittaa mielenterveyttä ja heikentää demokratiaa.
 Uusi Meta-yhtiö aikoo keskittyä virtuaalitodellisuuden keskuksen luomiseen. Se kertoo palkkaavansa  jopa 10 000 työntekijää  EU-alueella. Vestager ei tunne suunnitelmia sen tarkemmin.
 Onko yhtiö kasvamassa vaarallisen isoksi toimijaksi?
 – Niin kauan kuin yritykset noudattavat lakia ja demokratiaperiaatteita, mikään yritys ei ole liian iso. Tämä on aivan keskeinen asia.
 Komissiolla on uusi palvelu, jossa yritysten työntekijät voivat nimettömänä paljastaa esimerkiksi epäilemiään kartelleja. Sen kautta kartteliepäilyjä tulee yhä enemmän, Vestager kertoo. Benjamin Suomela / Yle
 "Nyt on jo kiire"
 Pian digijättien kuriin laittamisessa alkaa toden teolla tapahtua.
 EU:ssa nimittäin valmistellaan lakikokonaisuutta, jossa tiukennetaan alan sääntelyä. Komissio esitteli digitaalisia markkinoita ja palveluita koskevan paketin viime vuoden joulukuussa. Tavoitteena on, että lainsäädäntö saataisiin voimaan vuoden 2023 alussa, Vestager sanoo.
 Paketin tarkoituksena on tasata kilpailuasetelmia digijättien ja pienempien toimijoiden välillä sekä kasvattaa teknologiayhtiöiden vastuuta verkossa olevasta sisällöstä. Kokonaisuuteen kuuluu esimerkiksi ehdotus uhkasakoista, joita voitaisiin määrätä, mikäli niin sanotussa portinvartijan roolissa oleva yhtiö ei noudata niille asetettuja velvoitteita.
 – Se [paketti] tulee muuttamaan paljon. Olemme koonneet aikaisemmista oikeustapauksista listan asioista, joita ei tule tehdä.
 Vestagerin mukaan uudistuksilla on kiire. Hän haluaa olla maailmanlaajuisesti eturintamassa digijättien sääntelyssä. Tällä tavalla EU-sääntely voi asettaa eräänlaisen tason, josta muu maailma voi ottaa mallia.
 – Suurin huolenaiheeni on se, ettemme ole riittävän nopeita. Jos emme toimi tarpeeksi nopeasti, innovaatiot kärsivät, sillä pienten toimijoiden on yhä vaikeampaa päästä kunnolla näille markkinoille.
 EU:lla on kunnianhimoiset ilmasto- ja digitalisaatiotavoitteet, joiden toteutumista digijättien ylivoimainen valta-asema voi hidastaa.
 – Siksi meidän pitää nopeasti taata, että pienillä yrityksillä on täysin vapaa pääsy markkinoille, Vestager sanoo.
 Nyt esimerkiksi verkkokauppa Amazon saa kilpailuetua, kun se pystyy keräämään dataa alustallaan toimivista pienistä kaupoista – eikä sama datavirta toimi toiseen suuntaan.
 Metsäalalla kartellit ovat "luontevia"
 Digiasioiden lisäksi Vestager johtaa unionin kartelli- ja kilpailuasioita. Hän siis vastaa myös suomalaisen metsäkartellin tutkimuksista. Niiden edistymistä hän ei kommentoi, koska tutkinta on kesken.
 Kartellit ovat hänen mukaansa yleisiä aloilla, joilla eri yritysten tuotteet ovat hyvin samankaltaisia.
 – Vaikea väittää, että oma tuotteeni on erityinen, kun se on samanlainen kuin naapurin tuote. Silloin voi olla kannusteita todeta, että sovitaanpa samantien hinnoistakin, Vestager kuvaa.
 Nyt on meneillään oikea kartellien tutkimusbuumi. Pandemia-aikana sekä EU että kansalliset kilpailuviranomaiset ovat työskennelleet etäpäätteillään, eivätkä he ole voineet tavalliseen tapaan toteuttaa esimerkiksi ratsioita yrityksiin.
 – Pandemian aikana tapauksia on valmisteltu, ja nyt tutkimukset aktivoituvat ympäri Eurooppaa.
 Kartellit myös muuttuvat ja digitalisoituvat. Se hankaloittaa valvojan työtä.
 – Vanhan ajan kartelli oli se, jossa toimitusjohtajat tapasivat golfradalla ja päättivät, että ota sinä etelämarkkina, minä otan pohjoisen. Nyt toiminta on organisoidumpaa.
 Lue lisää
 Facebook-yhtiön uusi nimi on Meta – Zuckerbergin mukaan muutos korostaa yhtiön tulevaisuudensuunnitelmia virtuaalitodellisuudessa
 Analyysi: Internetin rosvovaltio Facebook pakenee mainettaan metaversumiin uuden identiteetin turvin
 Facebook lupaa 10 000 työpaikkaa Eurooppaan – kilpajuoksu "metaversumin" johtopaikasta on jo käynnissä

Tämä nainen määrittää digijättien kohtalon Euroopassa – Facebookia vastaan on toimittava nopeasti, kilpailukomissaari Margrethe Vestager sanoo


Summary: Auringon pinnalta purkautui torstai-iltana hiukkasryöppy kohti maata. Sen saapumisen merkkinä taivas välkehtii upeina revontulina.

Revontulia voi näkyä lauantain ja sunnuntain välisenä yönä koko maassa, eteläisintä Suomea myöten.
 Syy poikkeuksellisen otolliseen revontuliennusteeseen on auringossa torstaina havaittu suuri X1-luokan roihupurkaus.
 Roihupurkaus tallentui Yhdysvaltain avaruushallinnon Nasan videolle, joka näkyy jutun pääkuvassa. Purkaus näkyy auringon eteläisellä puolella aivan videon lopussa.
 Alla on twitterissä jaettu lähikuva videosta, jossa purkaus näkyy selvästi.
 Oleellista revontulien kannalta on se, että purkaus suuntautuu kohti maata. Sen ennustetaan osuvan maan ilmakehään lauantain aikana.
 Ilmatieteen laitoksen  mukaan geomagneettisen myrskyn muodostuminen näyttää hyvin todennäköiseltä. Samalla se tarkoittaa suurta todennäköisyyttä revontulien esiintymiselle koko maassa.
 Revontulien näkyminen puolestaan edellyttää pilvetöntä taivasta. Tämän hetken  sääennusteen  mukaan etelä- ja keski-Suomessa ja pohjoisimmassa Lapissa on paikoin kirkasta lauantain-sunnuntain välisenä yönä, pilviennusteet tosin muuttuvat nopeastikin.
 Ilmatieteen laitoksen mukaan auringon pinnalla on tällä hetkellä kaksi isompaa auringonpilkkualuetta, joista voi lähipäivinä aiheutua uusia roihu- ja massapurkauksia. Revontulia voi siis näkyä myös muina öinä.
 Ilmatieteen laitoksen revontuliseurannan löydät  täältä .
 Revontulien näkyminen eteläisessä Suomessa on harvinaista, mutta ei tavatonta. Revontulia Hämeenlinnan taivaalla. Camilla Sipponen
 Aurinkomyrsky voi kaataa sähköverkon ja jumittaa internetin
 Auringossa tapahtuvat suuret purkaukset saattavat aiheuttaa revontulien ohella myös vahinkoa.
 Eilisestä massapurkauksesta lähteneet radioaallot ilmeisesti häiritsivät hetkellisesti radioyhteyksiä auringon valaisemmassa osassa maapalloa, erityisesti Etelä-Amerikassa.
 Erityisen voimakkaat purkaukset saattavat kaataa sähköverkkoja, vahingoittaa satelliitteja tai häiritä tutkasignaaleja.
 Torstainen purkaus on luokiteltu voimakkuudeltaan X1-luokkaan. X-luokan purkaukset ovat voimakkaimpia aurinkomyrskyjä.
 Tosin nyt tapahtunut purkaus on pienin X-luokan purkaus. Esimerkiksi vuonna 2003 auringossa tapahtui purkaus, jonka voimakkuudeksi mitattiin X28. Se oli 28 kertaa torstaista purkausta voimakkaampi.
 Suomen sähköverkko ei ole kaatunut aurinkomyrskyjen takia. Verkkoyhtiö Fingridin suunnittelupäällikkö  Antti Harjula  arvioi  Ylen jutussa , että sähköverkon pitäisi kestää myös kovimman luokan megamyrskyt.
 Sen sijaan tietoverkkoihin rakentuva internet saattaa kaatua erittäin voimakkaan aurinkomyrskyn seurauksena. Erityisen haavoittuvana pidetään merten pohjissa kulkevia mantereiden välisiä kaapeleita.
 Lue lisää:
 Voimakas aurinkomyrsky voi kaataa sähköverkot ja pilkkoa internetin

Auringossa jysähti – revontulia voi viikonloppuna näkyä koko maassa


Summary: Europarlamentaarikko Petri Sarvamaa (kok.) pitää suomalaisten veronmaksajien kannalta "sietämättömänä", että Puola on voinut jatkaa oikeusvaltioperiaatteen rikkomista.

Euroopan parlamentti on haastanut Euroopan komission oikeuteen. Syynä tähän on parlamentin mukaan komission vitkuttelu oikeusvaltiomekanismin käynnistämisessä Puolaa vastaan.
 Asiasta kirjoittavat muun muassa uutistoimisto AFP sekä  Deutsche Welle .
 Viime vuoden lopulla säädetty oikeusvaltiomekanismi sitoo jäsenmaiden EU-rahoitusta oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen. Mikäli jäsenmaa rikkoo periaatetta, EU voi pidättää sen osuuden unionin budjetista.
 Mekanismi on ollut voimassa tämän vuoden alusta alkaen, mutta sitä ei ole vielä käytetty.
 Oikeusvaltiomekanismin toinen pääneuvottelija, europarlamentaarikko  Petri Sarvamaa  (kok.) kertoo Ylelle olevansa tyytyväinen ratkaisuun.
 – Tilanne on harmillinen ja myös harvinainen. Toisaalta parlamentin haaste osoittaa, että oikeusvaltioperiaate toimii EU:ssa, ja asiat ratkaistaan viime kädessä EU:n tuomioistuimessa.
 Euro on hyvä kannustin, europarlamentaarikko Petri Sarvamaa (kok.) sanoo. AOP
 Sarvamaan mukaan oikeusvaltiotilanne on erityisesti viime vuosina heikentynyt Euroopassa hälyttävästi.
 Hän kritisoi kovasanaisesti erityisesti EU-komission puheenjohtaja  Ursula von der Leyeniä  sekä Saksan liittokansleri  Angela Merkeliä  siitä, että nämä ovat antaneet tilanteen eskaloitua "juhlapuheista" huolimatta.
 – Tämähän on erittäin pitkää vitkuttelua ja venyttämistä. Saksa on ollut tässä keskeinen toimija. Merkel on aina uskonut kompromisseihin kompromissien perään, eikä ole oikein saanut ratkaisua aikaiseksi.
 – Tilanne on suomalaisen veronmaksajan näkökulmasta täysin sietämätön, Sarvamaa sanoo.
 Myös Euroopan parlamentin puhemies  David Sassoli  vaatii komissiota ryhtymään toimiin.
 – Sanojen on muututtava teoiksi, Sassoli kirjoittaa Twitterissä.
 Taustalla pitkä kiista
 Oikeusvaltioperiaate on yksi EU:n perusarvoista, jotka on määritelty sen perussopimuksessa. Periaatteen mukaan kaikissa EU-maissa pitää olla riippumaton oikeuslaitos, ja hallinnon täytyy noudattaa lakia.
 Puola ja EU ovat kiistelleet pitkään maan oikeusjärjestelmän riippumattomuudesta. Kiista liittyy  tuomareita nimittävään, konservatiivisen hallituksen muodostamaan  elimeen sekä  tuomareita valvovaan "kurinpitoelimeen" , jonka jäsenet valitaan poliittisin perustei.
 Kiistaa on myös siitä, onko EU:n lainsäädäntö ensisijainen Puolan omaan perustuslakiin nähden. Perussopimuksen mukaan näin on, Puolan  mielestä ei ole .
 Von der Leyen on luvannut, että komissio käyttää "kaikki mahdolliset keinot", jotta Puola saataisiin perääntymään oikeusvaltiota rapauttavissa toimissaan. Komission kanta on ollut kuitenkin se, että mekanismin kanssa on edettävä pikkutarkasti, jotta se kestää mahdolliset lakihaasteet.
 Puola ja Unkari ovat tehneet valituksen mekanismista Euroopan unionin tuomioistuimeen, jossa asian käsittely on vielä kesken. Tämä ei estä komissiota aloittamasta mekanismin käyttöä, mutta komissio odottaa tuomioistuimen ratkaisua.
 – Minkään pykälän perusteella komission ei olisi tarvinnut tätä päätöstä odottaa, Sarvamaa sanoo.
 Tällä hetkellä EU-komissio pidättää jo Puolalle tarkoitettua 36 miljardin euron osuutta EU:n koronaelvytyspaketista.
 Keskiviikkona Luxemburgissa toimiva EU-tuomioistuin määräsi Puolan maksamaan miljoona euroa päivässä oikeusvaltiorikkomuksista.
 Lue lisää aiheesta:
 "Häikäilemätöntä ja systemaattista" – Puolan oikeuslaitoksen riippumattomuuden alasajo huolestuttaa suomalaistuomaria
 Puolalle jättisakot oikeusvaltiokiistassa – EU-tuomioistuin määräsi maksamaan miljoona euroa päivässä
 EU-komission puheenjohtaja väläyttää taloudellisia keinoja Puolan uhitteluun puuttumiseksi, Puolan mielestä EU pelottelee

EU-parlamentti haluaa Puolan painostamiseen vauhtia – haastoi EU-komission oikeuteen, vaatii oikeusvaltiomekanismin käynnistämistä


Summary: Teemu Ramstedt sairastaa haavaista paksusuolentulehdusta IBD:tä, jolla on vuoroin helpompia, vuoroin vaikeita jaksoja. Jääkiekkoilija joutui diagnoosin saatuaan miettimään, jatkuuko huippu-urheilijan ura lainkaan sairastumisen jälkeen.

Ammattikiekkoilija  Teemu Ramstedt  nähtiin tänään  Sean Ricksin  vieraana, kun  Yle Perjantai käsitteli nuorten aikuisten uutta kansantautia , tulehduksellisia suolistosairauksia.
 33-vuotias Ramstedt on sairastanut haavaista paksusuolentulehdusta IBD:tä vuodesta 2014 saakka. Sairaus on parantumaton, eikä tiede osaa vielä sanoa sen aiheuttajaa. Länsimaista elämäntapaa, johon kuuluu prosessoitu ruoka, on epäilty yhdeksi syylliseksi.
 – Pahimmillaan veriulostetta tulee aika paljon, ja istutaan pitkiä aikoja pöntöllä. Aamuyöt ja aamut ovat minulla pahimpia, Ramstedt kertoi.
 Kortisonilääkitys on auttanut akuuttivaiheiden ohi, mutta sillä on sivuvaikutuksia. Paino sahaa ylös alas, mikä on huippu-urheilijalle haaste. Myös pinna palaa kortisonilla ollessa helpommin.
 Teemu Ramstedt on perustanut pyöräily- ja triathlonseura IBD cyclingin, jonka tarkoituksena on lisätä tietoisuutta tulehduksellisista suolistosairauksista, saattaa ihmisiä vertaistuen piiriin ja toimia pyöräilyn edistäjänä. Meri Lantela
 Ramstedt sai diagnoosin vain 26-vuotiaana, urheilu-uransa huipulla.
 – Pöntöllä istuminen silloin kun verta tulee, se on ollut aika kova kokemus varsinkin alussa, kun ei tiennyt mikä juttu tämä on, Ramstedt kertoi.
 – Mietin, pystynkö pelaamaan ylipäänsä.
 Lue myös:   Senni Antamaniemi, 30, ramppaa vessassa yötä päivää, mutta silti vahinkoja sattuu: “Harva tietää, mitä on elämä haavaisen paksusuolentulehduksen kanssa”
 Ramstedtin mukaan jääkiekko antaa lajina hieman anteeksi verrattuna moniin muihin lajeihin, sillä fysiikka ei ole aivan niin suuressa roolissa. Jääkiekossa voimaa pystyy korvaamaan pelisilmällä.
 Hän on pystynyt jatkamaan uraansa, mutta sairauden vaiheet vaihtelevat helpommista kausista vaikeisiin jaksoihin.
 "Aina kun menen vessaan, joku huutaa, menetkö taas IBD:lle"
 Tärkeässä osassa sairauden hyväksymisessä on toiminut avoimuus ja huumori.
 – Lätkäkopissa huumori on parhaimmillaan tosi hyvää ja auttaa arjessa jaksamiseen. IBD-läppä on ollut itselle tietynlainen pelastus, vaikka se ei välttämättä toimi kaikille, Ramstedt kuvaili.
 – Aina kun menen kopissa vessaan, joku huutaa, että menetkö taas IBD:lle.
 IBD:n perinnöllisyyttä on tutkittu, ja on mahdollista, että sairaus on jossain tapauksissa periytyvä. Tiede ei vielä osaa sanoa, miten tautia voisi ennaltaehkäistä.
 – Mietin viikoittain, mitä voin tehdä, että minun lapseni eivät sairastu, kahden lapsen isä Ramstedt kertoi.
 Yle Perjantain vieraana nähtiin myös Olet mitä syöt -ohjelmasta tuttu lääkäri  Pippa Laukka . Voit katsoa koko lähetyksen Areenasta tai televisiosta Yle TV1:ltä tänään perjantaina klo 21.05.

Jääkiekkoilija Teemu Ramstedt istuu pahimmillaan pitkiä aikoja pöntöllä veriripuloimassa: "Lätkäkopin IBD-läppä on ollut tietynlainen pelastus"


Summary: Lemmikkieläimiin käytetään vuosittain useita satoja miljoonia euroja. Summa on kasvanut viime vuosien aikana ja palveluita on tullut lisää. Monilla paikkakunnilla toimii muun muassa koirien päiväkoteja ja -hoitoloita.

Vaasalaisessa päiväkodissa on perjantai-aamuna vilskettä. Nyt astuu sisään Aksu, joka välittömästi viilettää kaverinsa Miskan luokse.
 – Sinne meni niin kuin kotiinsa, naurahtaa Aksun omistaja  Heikki Seppälä .
 Kultainennoutaja Aksu käy pari kertaa viikossa Doggiksessa eli koirien päiväkodissa. Ja tämä vaan siksi, että Aksu saa tavata kavereitaan ja purkaa energiaansa.
 Koirat ovat laumaeläimiä, eivätkä viihdy yksin pitkiä aikoja. Pitkästynyt koira voi haukkua ja häiritä naapureita, jolloin koirapäiväkoti on yksi ratkaisu.
 Bongaa Aksu ja Miska ja Elvis ja seuraa aamuhetkeä koirapäiväkodissa:

 Koirien omat päiväkodit alkavat olla Suomessa jo tuttu juttu, ja niitä löytää jo monista pienemmistäkin kaupungeista. Mutta mistä ilmiössä on kyse?
 Inhimillistäminen näkyy yhä enemmän
 Eläinten omistajat satsaavat yhä enemmän rahaa lemmikkeihinsä. Ihmiset myös tekevät yhä useammin päätöksiä lemmikkiensä hyvinvoinnin ehdoilla.
 Tutkijatohtori  Henna Syrjälä  Vaasan yliopistosta on tutkinut ihmisen ja lemmikin yhteiseloa kuluttamisen ja lemmikin inhimillistämisen näkökulmasta.
 Syrjälä sanoo huomanneensa muun muassa monessa keskustelussa, miten lemmikkien omistajat kertovat satsaavansa lemmikkien hyvinvointipalveluihin jopa enemmän kuin omiinsa.
 – Varataan hierontoja ja muita palveluita, kertoo Syrjälä.
 Havaintoa tukevat Tilastokeskuksen tiedot lemmikkieläimille hankituista palveluista: lemmikkieläimille tarjottuja palveluja sekä eläinlääkäripalveluja kulutettiin Suomessa viime vuonna 362 miljoonalla eurolla. Kulutus on kasvanut tasaisesti.
 Myös lemmikkieläintuotteisiin käytetään enemmän rahaa kuin ennen. Siinä missä vuonna 2017 tuotteisiin käytettiin 484 miljoonaa euroa, vuonna 2020 summa oli jo 519 miljoonaa.
 Vesper viihtyy päiväkodissa. Jarkko Heikkinen / Yle
 Inhmillistäminen rantautui Suomeen
 Päiväkotipalvelut tulevat lemmikkien elämään ihmismaailmasta.
 – Inhimillistäminen on rantautunut yhä enemmän Suomeen. Päiväkotipalvelu lähtee juuri tästä ihmisten maailmasta.
 Trendi on ollut havaittavissa maailmalla jo pitkään. Esimerkiksi Yhdysvalloissa koiralle voi tilata jopa syntymäpäiväkakun mittatilaustyönä. Koiraille hankitaan myös puhelimia, jotta ne saavat tassullaan videoyhteyden omistajaansa.
 Lue lisää:   Vihreää kynsilakkaa, syntymäpäiväkakkuja ja autokyytejä päivähoitoon – Yhdysvalloissa koirien hemmottelun rajana on vain taivas
 Lemmikkien kohdalla hyvinvointia koetaan olevan myös sen,että esimerkiksi koiralle halutaan mahdollistaa lajityypillinen käyttyminen.
 – Arvostetaan koiraa koirana, kertoo Syrjälä.
 "Oot sä hullu"
 Päiväkodin omistaja  Pia Blomqvist  on pitänyt päiväkotia viitisen vuotta. Koirien omistajien tietoisuus mahdollisuudesta on koko ajan kasvanut, ja vaikka koronatilanne vähensikin asiakasmäärää, ollaan taas palaamassa normaaliin.
 – Eilen oli kolme koiraa tutustumassa, että sopiiko joukkoon. Kiinnostus on taas kasvanut, kertoo Blomqvist.
 Pia Blomqvist on pitänyt koirien päiväkotia viitisen vuotta. Jarkko Heikkinen /Yle
 Tänään koiria on paikalla seitsemän ja Blomqvistin omat kaksi kaniinimäyräkoiraa ovat myös mukana. Tämä määrä alkaa lähestyä maksimia.
 – Keskimäärin kymmenen koiraa kerrallaan. Jos on isoja koiria niin sitten viisi.
 Koiria pystytään jakamaan omiin aitauksiin, jolloin kaikki paikalla olevat koirat eivät ole samassa tilassa. Koirien kanssa käydään päivittäin lenkeillä.
 Blomqvist kertoo, että kun hän aloitti koirien päiväkotitoiminnan, oli suhtautuminen epäuskoinen.
 – Oot sä hullu, ettei kukaan tuo koiria päivähoitoon! Mutta kyllä niitä vaan tuodaan, ja se on siksi, että kun koirat ovat perheenjäseniä niin niille halutaan hyvää.
 Kauhajoella toimivan eläinhoitolan perustaja Tarja Tapanainen kertoo, että kissaa täytyy silittää kolmesti päivässä, ettei se masennu. Yle vieraili syysloman aikaan lemmikkien lomanviettopaikassa. Kuuntele audiojuttu alta.
 Lue myös:
 Suomessa ei murehdita koiran päivistä kuin Ruotsissa – "Ei Suomessa tällaiset asenteet muutu"
 Myös lemmikkien joulu on nykyään tonttulakkeja, lahjoja ja herkkuja
 Eläimiä vai puoli-ihmisiä? Valokuvaaja kiinnostui lemmikin roolista kaupungissa
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun lauantaihin 30.10. kello 23 saakka.

Koirien omat päiväkodit ovat lyöneet läpi jo monessa kaupungissa – "Inhimillistäminen on rantautunut Suomeen", arvioi kulutustutkija


Summary: Uusi jakso huipentaa Kummelin 30-vuotisjuhlan. Heikki Silvennoisen mukaan on puhdasta sattumaa, että Kummelia tehtiin aikanaan juuri yksi vaille viisikymmentä.

Suomalaisen huumorin ikimuistoisiin tuotoksiin lukeutuva Kummeli-sketsisarja juhlii tänä vuonna kolmekymppisiään, ja juhlan kunniaksi Yle Areenassa julkaistaan yöllä lauantaina 17 vuoden hiljaisuuden jälkeen kokonaan uusi, 50. Kummeli-jakso.
 – Ei sitä alun perin koskaan laskettu, että niitä tehdään 49. Se on ihan tuuria, että tämä on viideskymmenes, mutta kyllä se juhlavalta tuntuu tällaisen pellen elämässä, kertoo Kummeli-mies  Heikki Silvennoinen .
 Hahmojen eteläsavolaiset esi-isät
 Kiviapajan kylässä Savonlinnan tuntumassa varttuneesta Silvennoisesta ei alun perin pitänyt tulla näyttelijä-koomikko-muusikko, vaan liikunnallisen pojan suunnitelmissa oli voimistelunopettajan ja myöhemmin lentäjän ura.
 Pelikaanin lentokoneen turbiiniin saanut lentäjähahmo seikkaili sittemmin myös Kummelissa, mutta sketsihahmon taustalla eivät Silvennoisen mukaan olleet nuoruuden lentäjäunelmat.
 – Se oli vähän vahinkolaukaus se hahmo. Tapasin nimittäin sattumalta oikean lentäjän, jonka turbiiniin oli Teneriffalla iskeytynyt pelikaani. Lintu oli mossahtanut moottorissa, mutta lasku sujui hienosti.
 – Minun sairaassa mielikuvituksessani syntyi siitä ajatus, että mitä tehdään, kun varaosaa pitää odottaa kolme päivää.
 Monilla Kummeli-hahmoilla on esi-isä Silvennoisen kotiseudulla Etelä-Savossa. Martti Mielikäinen oli Silvennoisten naapuri, ja Kiviapajalta ovat kotoisin myös alkuperäiset Puukon veljekset.
 – Martti Mielikäinen ei itse ehtinyt nähdä Kummeli-hahmoa, mutta hänen poikansa oli tyytyväinen. Eivät meidän karrikatyyrit niitä oikeita ihmisiä muistuta, mutta ne nimet ovat hauskoja, nehän ovat eri puolilla Suomea ihan erilaisia.
 Silvennoinen on lapsuuden kotiseudullaan yhä tuttu näky, ainakin kesäisin.
 – Isä oli Punkaharjulta kotoisin ja äiti Kiviapajalta. Kyllä ne ovat minulle hyvin rakkaita maisemia.
 "Se meni Dingo-hysteriaksi"
 Kummeli-ilmiö jysähti aikoinaan Suomessa voimalla läpi Hangosta Inariin, ja pyöritys oli kovaa kiertueineen kaikkineen. Iän myötä Silvennoinen tuskin enää jaksaisi vastaavaa mankelia.
 – Se meni yhdessä vaiheessa sellaiseksi Dingo-hysteriaksi. Nykyään Kummeli-fanitus on muuttunut kohteliaammaksi, kun se on levinnyt uusiin sukupolviin.
 – Kauhean kiva kuitenkin, että nuoret nykyäänkin diggailevat Kummelia.
 Lue lisää aiheesta:
 "Ei enää uusia Kummeleita" – kaikki tv-sketsit Yle Areenassa
 Takavuosien huippusuosittu sketsisarja Kummeli saa uuden jakson – juhlavuoden kunniaksi huumorisarjaa ruoditaan myös radio-ohjelmassa

Heikki Silvennoisesta piti tulla liikunnanopettaja tai lentäjä mutta hänestä tulikin pelle – Kummelin uusi, 50. jakso lauantaina Yle Areenassa


Summary: Presidentti Sauli Niinistö kommentoi syytteestä noussutta keskustelua: Jos sananvapauden käytön seuraamukset ovat aina sananvapauden rajoittamista, rikoslaista pitäisi kumota aika monta pykälää.

– Lähtökohtaisesti erikoislaatuinen tapaus.
 Näin Helsingin Sanomien kolmen toimittajan saamaa syytettä kuvailee viestintäoikeuden dosentti  Riku Neuvonen  Helsingin yliopistosta.
 Apulaisvaltakunnansyyttäjä  Jukka Rappen  nostamista kolmesta syytteestä ja kahdesta syyttämättäjättämispäätöksestä uutisoitiin perjantaina.
 Lue lisää: Kolme Helsingin Sanomien toimittajaa sai syytteen Puolustusvoimien salaisten paperien julkaisemisesta – toimittajia uhkaa vankeusrangaistus
 Tapauksesta tekee Neuvosen mukaan erittäin poikkeuksellisen kolme asiaa: itse rikosnimike eli turvallisuussalaisuuden rikkominen, sen kova rangaistusasteikko sekä se, että syyte kohdistuu tiedotusvälineeseen ja toimittajiin, eikä tietojen lähteeseen.
 – Ennen kaikkea poikkeuksellista on käytetty nimike. Ihan heti en muista, milloin tiedotusvälinettä olisi tämäntyyppisestä teosta edes epäilty, Neuvonen sanoo.
 Vähimmäisrangaistus turvallisuussalaisuuden paljastamisesta on neljä kuukautta vankeutta, enimmäisrangaistus neljä vuotta vankeutta.
 Vankeusrangaistuksia ei tiedonvälitykseen liittyvien rikosten perusmuodoista, kuten yksityiselämän suojan rikkomisesta tai kunnianloukkauksista nykyään tuomita.
 Neuvonen: Pelkkään leimaan ei pidä luottaa
 Pääesikunta teki tutkintapyynnön sen jälkeen, kun Helsingin Sanomat julkaisi joulukuussa 2017 jutun Puolustusvoimien Tikkakoskella sijaitsevasta Viestikoekeskuksesta. Jutussa julkaistiin salaisiksi merkittyjä tietoja.
 Neuvonen pitää poikkeuksellisena sitäkin, että syyte kohdistuu jutun kirjoittaneisiin toimittajiin.
 – Useimmiten ajatusmallina on ollut se, että salaisuuksien pitää olla niin salaisia tai varmistettu, ettei niitä päätyisi ulkopuolisille. Jos sitten joku antaa niitä julkisuuteen, niin tällaisissa erittäin merkittävissä tapauksissa se tutkinta ja sanktiot kohdistuisivat tiedon antajaan, ei joukkotiedotusvälineeseen, joka toimituksellista harkintaa käyttäen on julkaissut tiedon.
 Vastuu julkaisusta perustuu journalistiseen harkintaan. Suuren yhteiskunnallisen painoarvon takia salaiseksi merkittyjen tietojen käyttöä voidaan tiedotusvälineissä harkita.
 Neuvosen mukaan se, että jokin organisaatio on leimannut papereita salaisiksi, ei tarkoita, ettei tiedotusväline voisi tiedoista uutisoida.
 – Tunnustettu asia on, että tiedotusvälineen pitää pystyä julkaisemaan tietoja, joilla on yhteiskunnallista merkitystä. Sen ei pitäisi vaikuttaa, että tietoja jossain organisaatiossa merkitään salassa pidettäväksi, Neuvonen sanoo.
 Kaikki jutun kirjoittamisesta ja julkaisusta vastaavat toimittajat kiistävät syyllistyneensä rikokseen.
 Poliisi on samanaikaisesti tutkinut erillisessä esitutkinnassa sitä, miten turvaluokiteltu aineisto päätyi Helsingin Sanomien toimittajien haltuun.
 Tässä jutussa epäiltynä on Ylen tietojen mukaan Puolustusvoimien entinen tiedustelupäällikkö, kontra-amiraali evp.  Georgij Alafuzoff . Hän kiistää syyllistyneensä rikokseen.
 Neuvonen: Vielä ei sananvapaus järky
 Helsingin sanomien vastaava päätoimittaja  Kaius Niemi  perustelee tiedusteluun liittyvien luottamuksellisten tietojen julkaisua kansalaisten tiedonsaannin tarpeella.
 Niemen mukaan Helsingin Sanomat ei ole paljastanut turvallisuussalaisuutta vaan jutun tiedot löytyvät myös julkisista lähteistä.
 Viestikoekeskusta koskeva juttu tehtiin, kun eduskunta oli neljä vuotta sitten muuttamassa tiedustelulakia. Lakimuutos tarkoitti, että kansalaisten perusoikeuksiin puututtiin perustuslakia muuttamalla.
 – Silloin tehtiin lakimuutosta, joka edellytti perustuslain muutosta, ja yleisöllä oli tarve tietoon myös näistä tiedusteluorganisaatioista. Siihen HS on jutullaan vastannut.
 Kaius Niemi Jaani Lampinen / Yle
 Niemi on arvioinut syytteen vaarantavan vapaan tiedonvälityksen Suomessa.
 – Me olemme ottaneet tämän tiedon vastaan epäuskoisina ja järkyttyineinä. On hyvin poikkeuksellista länsimaisissa demokratioissa, että meillä on toimittajia vankeusuhan alla, Niemi kommentoi Ylelle.
 Riku Neuvosen mukaan on mahdollista, että pitkä tutkinta on voinut vaikuttaa siihen, kuinka hanakasti tiedusteluun liittyviä aiheita uskalletaan mediassa käsitellä.
 Varsinaista huolta sananvapauden murenemisesta ei Neuvosen mukaan vielä ole. Kyse on vasta syytteestä.
 – En lähtisi liioittelemaan tätä vaikutusta niin, että sitä voisi pitää merkittävänä sananvapausongelmana. Mielestäni vasta tuomio on se, mihin pitää kiinnittää huomiota.
 Presidentti: Laki on tehty noudatettavaksi
 Tapaukseen otti kysyttäessä kantaa myös presidentti  Sauli Niinistö.
 Niinistö sanoi Venäjän presidentti  Vladimir Putinin  tapaamista koskevassa  tiedotustilaisuudessa Moskovassa , ettei tunne syytteen yksityiskohtia tarkkaan, mutta että Suomen eduskunta on säätänyt rikoslain noudatettavaksi.
 – Mutta jos me olemme sitä mieltä, että aina, kun sananvapautta käytetään, niin siitä seuraamusten koituminen on sananvapauden rajoittamista, niin silloin meillä on aika monta pykälää rikoslaissa, jotka pitää ensin kumota, Niinistö totesi.

Viestintäoikeuden tutkija pitää Helsingin Sanomien toimittajien saamaa syytettä hyvin poikkeuksellisena: salaaminen ei automaattisesti tarkoita kieltoa uutisoida


Summary: Google vaihtoi nimensä ensin, mutta sen emoyhtiö Alphabet on yhä useimmille tuntematon. Muhammad Ali ei ole Cassius Clay, mutta Facebook on jatkossakin Facebook, kirjoittaa taloustoimittaja Juha-Matti Mäntylä.

Sosiaalisen median jätti Facebook vaihtaa nimensä Metaksi. Aika paljon pitää vettä virrata Vantaanjoessa, ennen kuin tuo nimi juurtuu käyttöön.
 Ainakin minä aion digijättien touhuja seuraavana toimittajana kutsua Facebookia jatkossakin Facebookiksi. Samalla tavoin kutsun Googlea Googleksi, vaikka yhtiön virallinen nimi ollut vuodesta 2015 alkaen Alphabet.
 Alphabet-nimeä käytän silloin, kun se tuo artikkeliin enemmän selvyyttä kuin epäselvyyttä – eli en juuri koskaan. Digijättejä seuraavat kyllä tietävät, mikä on Alphabet, mutta Googlen tuntevat miljardit internetin käyttäjät.
 Sama pätee myös Facebookiin.
 Koska nimi katoaa Instagramista?
 Toinen syy kutsua Facebookia Fecebookiksi on yhtiön ilmeinen halu siirtää huomio pois lukuisista skandaaleista, jotka ovat tahranneet sen maineen. Tuorein skandaali on yhtiön entisen työntekijän  Frances Haugenin  Wall Street Journalille toimittamat tiedot, jotka paljastivat Facebookin olleen tietoinen useista sen alustalla rehottavista ongelmista.
 Haugenin mukaan  Facebook lietsoo vihaa ja ääriliikkeitä, ei pysty suojelemaan lapsia – eikä yhtiöllä ole siihen edes mielenkiintoa.
 Nimenmuutoksella Facebook voi kenties ottaa etäisyyttä nähin kohuihin.
 Pari vuotta sitten Instagramin ja Whatsapp-viestisovellukseen ilmestyi teksti “from Facebook”. Harvalle Instagramin tai Whatsappin käyttäjälle tämä Facebook-yhteys on erityinen vetovoimatekijä. Yhtiö kai halusi selventää käyttäjille, että sovellukset ovat Facebookin omistuksessa.
 Facebook todennäköisesti päätteli, että on parempi alleviivata omistusrakennetta, kun kerran käyttäjätietojakin siirrellään sovellusten välillä. Tästä yhtiö oli saanut EU:ssa jo  sakotkin .
 En kuitenkaan ihmettelisi yhtään, vaikka Instagramin ja Whatsappin "from Facebook"-merkinnät vaihtuisivat kohta kaikessa hiljaisuudessa uuden brändin mukaisiksi.
 Seuraava Facebook-skandaali ei enää olisi tahra Instagramin etusivulla.
 Miksi juuri Meta?
 Facebookin perustajan  Mark Zuckerbergin  mukaan uusi nimi kuvastaa paremmin kaikkea sitä,  mitä Facebook on ja mitä se haluaa olla . Hän totesi, että vanha brändi ei “millään voisi edustaa kaikkea mitä me teemme tänään, saati tulevaisuudessa”.
 Ennen kaikkea muutos korostaa yhtiön tulevaisuudensuunnitelmia  virtuaalitodellisuudessa .
 Meta-sana juontaa tässä yhteydessä juurensa termiin metaversumi, joka on tuorein nimitys vuosikymmeniä vanhalle käsitteelle virtuaalitodellisuus. Asiantuntijat määrittelevät nyt kilvan, mitä tämä uusi hype-sana tarkoittaa.
 Se, että Facebook poimii termin nimeensä osoittaa yhtiön sitoutuneen aiheeseen. Yhtiöbrändin sitominen alkutekijöissään olevaan metaversumiin on kuitenkin riskialtis ratkaisu. Kukaan ei tiedä millainen onnistuminen tai skandaali se tulee olemaan.
 Paremminkin Facebookin olisi kannattanut valita nimi, joka ei ole sille minkäänlainen tuotebrändi – näinhän Googlekin teki valitessaan Alphabet-nimen.
 Googlen nimenvaihdoksen käytännön vaikutus jäi lopulta pieneksi.
 Yhtiö näyttää tietyssä mielessä jopa tunnustaneen tappionsa, sen pörssinoteerauksissa vilkkuva tikkerikin on yhä sama vanha GOOG. Kenties pelkona on ollut, että sijoittajat eivät enää löytäisi Googlen osaketta, jos tikkeri vaihdettaisiin.
 Facebook on kuitenkin valmis ottamaan sen riskin. Yhtiö vaihtaa FB-tikkerinsä muotoon MVRS.
 Muhammad Ali ei ole Cassius Clay, mutta Facebook on yhä Facebook
 Sivistyssana meta viittaa asioiden tarkasteluun jonkinlaisen syvämerkityksen tasolla. Epämääräisyydessään se on ihan hyvä termi yritykselle, joka ei halua olla enää naamakirja.
 Todennäköisesti Meta-yhtiötä tullaan kuitenkin maailman medioissa kutsumaan nimellä “Facebookin emoyhtiö Meta”. Se on lehdille hyvä tapa kiertää tunnettuusongelma, mutta vaikeuttaa juttujen otsikointia.
 Vähän samalla tavoin journalistien työtä vaikeutti pop-tähti  Prince Rogers Nelson , joka vuonna 1993 vaihtoi nimensä symboli-merkkiin. Vuosien ajan hänestä käytettiin kiertoilmauksia, kuten “artisti, joka aiemmin tunnettiin nimellä Prince”.
 Princelle kyseessä oli protesti. Hän vastusti levy-yhtiötä, jolla oli oikeudet jopa miehen etunimeen.
 Ihmisellä on oikeus vaihtaa nimensä ja sitä tulee kunnioittaa. 1960- ja 1970-lukukujen lehdistö, joka jatkoi nyrkkeilijä  Muhammed Alin  kutsumista Cassius Clayksi, oli  historian väärällä puolella .
 Sama ei kuitenkaan päde yhtiöihin. Siksi Google on Google ja Facebook jatkossakin Facebook.
 Nimenvaihdon yhteydessä Facebookin pääkonttorin edestä poistui myös peukkukyltti. Tilalle tuli äärettömyyden symboli, eli kyljelleen kaatunut kahdeksikko. Toimikoon se muistutuksena siitä, että kun internetiin jotain postaa, se on siellä ikuisesti.
 Lue myös:
 Facebook-yhtiön uusi nimi on Meta – Zuckerbergin mukaan muutos korostaa yhtiön tulevaisuudensuunnitelmia virtuaalitodellisuudessa
 Facebook Papers -asiakirjat: Toimitusjohtaja Zuckerberg puhuu eri totuutta julkisuuteen – yhtiö teki miljardien osavuosituloksen
 Analyysi: Internetin rosvovaltio Facebook pakenee mainettaan metaversumiin uuden identiteetin turvin

Analyysi: Facebook muutti nimensä mutta muuttuuko yhtään mikään – Onko kaikki vain meta-tason kikkailua ja huomion siirtämistä toisaalle?


Summary: Presidentti Niinistön ja Putinin tapaaminen venyi yli kolmetuntiseksi. Ulkopoliittisen instituutin Sinikukka Saari ja Aleksanteri-instituutin Markku Kangaspuro arvioivat, että Niinistö pyrki tapaamisessa jatkamaan pitkää linjaansa luottamuksen rakentamisessa.

Tasavallan presidentin  Sauli Niinistön  ja Venäjän presidentin  Vladimir Putinin  tapaaminen alkoi perinteisissä merkeissä.
 Tilaisuuden alku viivästyi merkittävästi aiotusta ja lopulta tapaaminen venyi kolmituntiseksi. Presidentti Niinistö kuvasi keskustelua Putinin kanssa intensiiviseksi.
 Mutta mitä Ulkopoliittisen instituutin vanhempi tutkija  Sinikukka Saari  ja Aleksanteri-instituutin tutkimusjohtaja  Markku Kangaspuro  ajattelevat tapaamisesta?
 Mitkä olivat tapaamisen tärkeimmät annit?
 Sinikukka Saari : Presidentti Niinistö keskittyi lempiteemoihinsa. Tiedotustilaisuudesta sai sen käsityksen, että keskustelut keskittyivät erityisesti suurempiin kansainvälisiin kysymyksiin. Toisaalta tämä heijastelee yleisempää linjaa, että suomalaiset toimijat korostavat kansainvälisiä kysymyksiä, kun taas venäläinen osapuoli korostaa usein kahdenvälisiä asioita. On mielenkiintoista verrata, miten tapaamista kommentoidaan Venäjällä.
 Markku Kangaspuro:  Ilmastoasiat nousivat agendalle. Kuten Niinistökin totesi tiedotustilaisuudessa, niin vielä muutamia vuosia sitten asia ei ollut mikäänlainen keskustelunaihe venäläisessä politiikassa ja sen esille nostamiseen suhtauduttiin epäilevästi. Kiinnitin huomiota myös siihen, että toimenpiteet ja valmius lähteä toimimaan ilmastoasioissa eivät olleet kovin suuria. Taustalla on Venäjän talouden rakenteellinen ongelma. Se perustuu hiileen ja vetyyn.
 Nousiko kansainvälisissä asioissa mitään uusia aloitteita?
 Sinikukka Saari:  Täysin uusia aloitteita ei ollut. Presidentti Niinistö toi esille yleistä pohdintaa sodankuvan muutoksesta ja korosti, että tämän suuren muutoksen takia on entistä tärkeämpää käydä kansainvälistä dialogia yhteisistä pelisäännöistä suurvaltojen kesken. Luottamusta rakennetaan pienin askelin, ja tämä ajatus löytyy Helsingin henkeä koskevan aloitteen takaa. Helsingin henki ja Etyjin mahdollinen huippukokous 2025 olisi toteutuessaan Niinistön kausien suurin saavutus.
 Nousiko tapaamisessa mitään yllättäviä asioita esille?
 Sinikukka Saari:  Metsäyhteistyö oli minulle uusi teema. Pitää seurata, mitä tällä alalla tapahtuu tulevaisuudessa. Puuntuonnista ja Saimaan kanavasta en puolestaan odottanut mitään merkittäviä uutisia, koska kysymys ei ole pelkästään Suomeen kohdistuvasta toimesta. Putin on ilmoittanut pyrkimyksestään vähentää raakapuun vientiä jo vuosia sitten. Puuntuonnin rajoitusten piti alun perin astua voimaan vuodenvaihteessa, joten suuresta muutoksesta tai yllätyksestä ei ole kyse.
 Puuttuiko keskustelun asialistalta tärkeitä asioita?
 Sinikukka Saari:  Aleksei Navalnyin tapaus ja ihmisoikeuskysymykset laajemminkin jäivät tällä kertaa vähälle huomiolle. Navalnyin ja muiden vastaavien tapauksien kohdalla haasteena on se, että tapaukset otetaan esille oikeusprosessin aikana ja silloin, kun ne ovat yleisen huomion kohteena. Kun vankeusaika koittaa, asia unohtuu. Nyt olisi entistä tärkeämpää pitää asiaa esillä.
 Niinistö tosin mainitsi, että ulkomaalainen agentti -lain mahdollisesta kiristyksestä olisi keskusteltu, mutta ei kovin laajasti. Mielenkiintoista oli myös se, etteivät Valko-Venäjän tilanne eikä EU- ja Venäjä-suhteet nousseet esille.
 Sauli Niinistö ja Vladimir Putin keskustelivat muun muassa arktisesta yhteistyöstä ja ilmastokysymyksistä tapaamisessaan perjantaina. Mikhail Klimentyev / AFP
 Markku Kangaspuro:  Presidentti Niinistö ei avannut kaikkia kansainvälisiä asioita, joita tapaamisessa käsiteltiin. On vaikeaa sanoa, puuttuiko asialistalta tärkeitä asioita. Hän toi voimakkaasti esille huolen aseteknologian kehityksestä, ja sitä huolta varmasti monessa pääkaupungissa kannetaan. Nato-kysymys ei tullut esille, mutta pidän hyvin oletettavana, että asiasta tapaamisessa keskusteltiin. Ja pitäisi hämmästyttävänä, jos Ukrainan tilanteesta ei olisi keskusteltu.
 Nämä keskustelut jäivät varmasti luottamuksellisiksi, koska Niinistön ajatuksena on ollut Helsingin hengen ja luottamuksen rakentaminen sekä Etyjin 50-vuotisjuhlien järjestäminen Suomessa.
 Millainen kuva tiedotustilaisuudesta välittyi Suomen ja Venäjän välisistä suhteista?
 Sinikukka Saari:  Välit ovat luottamukselliset ja molemminpuolista arvostusta näyttää löytyvän. Maiden välille ei synny arvovaltakysymyksiä, koska maiden väliset suhteet ovat lähtökohtaisesti asymmetriset. Suomi on selkeästi Venäjää pienempi maa. Kansainvälisistä kysymyksistä on helpompi keskustella, koska siinä ei ole kilpailuasetelmaa. Putinilla ei varmasti ole montaa läntistä johtajaa, joiden kanssa hänellä on luottamukselliset suhteet.
 Markku Kangaspuro:  Tapaaminen kesti kolme tuntia, joten aikamoinen liuta asioita ehdittiin käydä läpi. Suomen kannalta kaikista oleellisimpia asioita tuotiin esille, ja ne liittyvät ilmastonmuutokseen, arktisiin ympäristökysymyksiin, mustaan hilleen, taloussuhteisiin, koronatilanteeseen ja matkustamisen käynnistämiseen maiden välillä. Sitten puhuttiin isoista kansainvälisistä asioista, ja Niinistö jatkoi linjaansa siinä, että hän kysyi Putinin kantaa erilaisiin asioihin. Niinistö on käyttänyt ilmaisua, että hän tekee tässä palveluksen varsinaisille isoille päättäjille. Tässä suhteessa Suomen ja Venäjän välinen keskustelusuhde näyttää toimivan.
 Lue lisää:
 Presidentti Sauli Niinistö otti kolme tärkeää aihetta esiin Putinin kanssa, toisaalta mielenkiintoista on sekin, mistä ei puhuttu – kirjeenvaihtaja tiivistää tapaamisen annin
 Sauli Niinistö matkustaa Moskovaan keskelle koronasulkua – näistä seitsemästä aiheesta Putin ja Niinistö saattavat tänään keskustella

Asiantuntijat Putinin tapaamisesta: Niinistö pyrki jälleen rakentamaan luottamusta Venäjään


Summary: Espanjalaisista lähes puolet hyväksyy lasten fyysisen kurittamisen, kun taas norjalaisista vain reilu kymmenesosa ajattelee samoin. Monessa Euroopan maassa ei ole lasten kuritusväkivallan täyskieltoa.

Suhtautuminen lasten fyysiseen kurittamiseen vaihtelee Euroopan maissa huomattavan paljon. Pohjoismaissa kuritusväkivaltaan suhtaudutaan kaikkein kielteisimmin, kun taas Etelä-Euroopassa sitä suvaitaan eniten.
 Keskiviikkona julkaistun  Lastensuojelun Keskusliiton tutkimuksen  mukaan lähes puolet (44 %) suomalaisista vanhemmista on kurittanut lastaan fyysisesti tai henkisesti jollain tavalla.
 Useimmista maista ei ole saatavilla vastaavanlaista kattavaa ajantasaista tietoa lasten fyysisen kurittamiseen yleisyydestä ja siihen suhtautumisesta. Tässä jutussa on nostettu esille tuoreita selvityksiä asiasta.
 Belgiassa neljännes hyväksyy lapsen piiskaamisen
 Ihmisoikeusjärjestöt ja lasten oikeuksia ajavat järjestöt ovat huolissaan siitä, että monet maat ovat yhä haluttomia säätämään täyskieltoa lasten ruumiilliselle kuritukselle.
 Autoritaaristen valtioiden ja kehitysmaiden lisäksi täyskieltoa ei ole monissa vauraissa demokratioissakaan. Euroopassa Belgia on yksi esimerkki tästä.
 Belgiassa laki ei kiellä lapsen ruumiillista kuritusta kotona tai päivähoidossa.  Viime vuonna tehdyn  tutkimuksen mukaan kurittamiseen suhtaudutaan Belgiassa erittäin sallivasti.
 91 prosenttia belgialaisista ajattelee, että vanhemmilla on oikeus rangaista lapsiaan. 38 prosenttia hyväksyy lievän läpsimisen. 25 prosenttia hyväksyy piiskaamisen. 20 prosenttia hyväksyy vakavamman väkivallan, kuten esineellä tai kädellä lyömisen tai kellariin lukitsemisen.
 Italiassa neljännes pojista on kokenut väkivaltaa
 Belgian tavoin Italia kuuluu EU-maihin, joissa lasten ruumiillista kuritusta ei ole täysin kielletty laissa. Firenzen yliopistossa viime vuonna julkaistun tutkimuksen mukaan tämä vaikuttaa selvästi kuritusväkivallan yleisyyteen.
 66 prosenttia italialaisista pojista ja 61 prosenttia tytöistä oli kokenut lievää ruumiillista kuritusta. 23 prosenttia pojista ja 12 prosenttia tytöistä oli kokenut vakavampaa väkivaltaa.
 Tutkimuksessa kysyttiin lapsilta heidän kokemastaan kurituksesta vastausajankohtaa edeltävän kuukauden aikana.
 Lieväksi teoksi laskettiin muun muassa piiskaaminen ja ravistelu. Vakavampaa väkivaltaa oli muun muassa kasvoille lyöminen.
 Luvuista huolimatta italialaisista vanhemmista vain harva vastasi, että ruumiillinen kuritus on tarpeen lasta kasvattaessa.
 Ruotsissa kuritus on harvinaista
 Firenzen yliopiston tutkimuksessa Italian lukuja verrattiin Ruotsiin eli maahan, joka kielsi lasten ruumiillisen kurituksen laissa maailman ensimmäisenä maana vuonna 1979.
 Ruotsalaisista tytöistä yhdeksän ja pojista kuusi prosenttia kertoi kokeneensa kotona lievää fyysistä kuritusta edeltäneen kuukauden aikana.
 Tutkimuksessa mukana olleet ruotsalaislapset eivät olleet kokeneet vastausten mukaan lainkaan vakavaa väkivaltaa. Ruotsalaisista vanhemmista ei tutkimuksessa yksikään uskonut ruumiilliseen kuritukseen kasvatuksessa.
 Espanjalaisista lähes puolet hyväksyy lapsen kurittamisen
 Suomalaisista neljä viidesosaa (78%) vastusti kuritusväkivaltaa kasvatuskeinona Lastensuojelun Keskusjärjestön tutkimuksessa. Vastaavasti kuritusväkivallan hyväksyi 14 prosenttia vastaajista.
 Pohjoismaat erottuvat selvästi asenteissa Keski- ja varsinkin Etelä-Euroopan perhekeskeisistä kulttuureista, joissa perhe menee lasten oikeuksien edelle.
 – Niissä kulttuureissa lapsilla ei ole mahdollisuutta kertoa kokemastaan väkivallasta ja valtio ei halua puuttua asiaan, koska perhe on siellä vahvempi yksikkö, kuritusväkivaltaan Euroopan maissa perehtynyt erikoissuunnittelija  Essi Julin  Terveyden- ja hyvinvoinnin laitokselta toteaa Ylelle.
 Viiden Euroopan maan asenteita  lasten ruumiilliseen kuritukseen selvittäneessä tutkimuksessa havaittiin juuri nämä erot. Kaikkein kielteisimmin kuritusväkivaltaan suhtautuivat norjalaiset ja hyväksyvimmin espanjalaiset.
 Kuritusväkivallan hyväksyi:
 13 prosenttia norjalaisista 24 prosenttia itävaltalaisista 24 prosenttia virolaisista 33 prosenttia irlantilaisista 39 prosenttia espanjalaisista
 Onko Suomessa lasta kurittavien vanhempien luku matala vai korkea?
 Tutkimustietoa asenteista kuritusväkivaltaa kohtaan on enemmän kuin tietoa itse teoista.
 Suomessa siis lähes puolet vanhemmista kertoi kurittaneensa lastaan fyysisesti. Miten tätä pitäisi arvioida?
 – On vaikeaa sanoa, onko se korkea vai matala luku. On totta, että 44 prosenttia voi kuulostaa Suomessa korkealta, koska täyskielto on ollut voimassa jo vuodesta 1983 asti, pohtii End Corporal Punishment -järjestön lakiasiantuntija  Sonia Vohito  Ylelle.
 End Corporal Punishment  on YK:n tukema järjestö, jonka tavoitteena saada aikaan täyskielto lasten ruumiilliselle kurittamiselle kaikkialla maailmassa.
 Vohito kertoo, että End Corporal Punishment käyttää toiminnassaan Suomea usein myönteisenä esimerkkinä siitä, mitä ruumiillisen kurituksen täyskiellolla voidaan saavuttaa.
 – Asettaisin Suomen lukeman väkivaltaa käyttäneistä vanhemmista alhaisen ja keskitason välimaastoon niiden Euroopan maiden joukossa, joista on tietoa, arvioi erikoissuunnittelija Essi Julin Terveyden- ja hyvinvoinnin laitokselta.
 Julin sanoo, että suhtautuminen kuritusväkivaltaan on Suomessa Euroopan keskitasoa kielteisempää.
 Kuritusväkivalta kielletty täysin 63 maassa
 Lasten ruumiillinen kurittaminen on kielletty täysin 63 maassa eli vajaassa kolmanneksessa maailman valtioista.
 – Joukossa on niin korkean, keskitason kuin matalan tulotason maita, toteaa Sonia Vohito.
 Sekä Vohito että Essi Julin painottavat, että täyskielloilla on paljon merkitystä.
 – Tutkimukset viittaavat vahvasti siihen, että täyskielloilla on selvästi vaikutusta sekä asenteisiin että tekoihin, Julin sanoo.
 End Corporal Punishment -järjestön mukaan lainsäädäntö suojelee vain pientä osaa maailman lapsista täysin ruumiilliselta kuritukselta.
 10 prosenttia lapsista - laki ei suojelee täysin ruumiilliselta kuritukselta missään. 14 prosenttia lapsista - laki suojelee täysin kotona ja kodin ulkopuolella. 76 prosenttia - laki suojelee osittain kodin ulkopuolella.
 Mitä on kuritusväkivalta? Kuritusväkivalta on fyysistä tai henkistä väkivaltaa, jossa vanhempi, muu aikuinen tai esimerkiksi isompi sisarus pyrkii aiheuttamaan lapselle fyysistä tai henkistä kipua rangaistakseen tai säädelläkseen tämän käyttäytymistä. Kuritusväkivalta on esimerkiksi lapsen tukistamista, läimäyttämistä, pilkkaamista tai tahallista huomiotta jättämistä.
 Lisää aiheesta:
 Lasten retuuttaminen on lisääntynyt, kuritusväkivalta ei ole hävinnyt Suomesta

Belgiassa laki sallii lasten kurittamisen jopa päiväkodissa – Eri Euroopan maissa suhtaudutaan lasten ruumiilliseen kuritukseen hyvin eri tavoin


Summary: Kaikille palkansaajille avoimet työttömyyskassat ovat lisänneet voimakkaasti suosiotaan alasidonnaisten työttömyyskassojen kustannuksella. Ensi vuoden alusta lähtien jo enemmistö kassoihin liittyneistä palkansaajista kuuluu johonkin kaikille avoimeen työttömyyskassaan.

Ansiosidonnainen työttömyysturva on yleensä tärkein syy kuulua työttömyyskassaan. Perinteisesti on kuuluttu oman alan tai ammatin kassaan tai kassa on valikoitunut ikään kuin itsestään ammattiliittoon liittymisen yhteydessä, vaikka kassaan voi kuulua ilman liittojäsenyyttäkin. Viime vuosina yhä useampi onkin valinnut kassakseen kaikille palkansaajille avoimen työttömyyskassan.
 Erityisesti Yleinen työttömyyskassa YTK eli ns. Loimaan kassa on kasvattanut suosiotaan. Jäseniä on jo puolisen miljoonaa ja YTK on jäsenmäärältään ylivoimaisesti suurin kassa.
 Nyt näitä alaan sitomattomia kassoja on tullut reilusti lisää. Ensi vuoden alusta lähtien niitä on jo viisi, uusimpana Avoin työttömyyskassa, A-kassa. Se muodostuu Finkan ja Rakennusalojen kassojen sulautuessa Teollisuuden työttömyyskassaan ensi vuoden alusta lukien.
 Työttömyyskassa Pro on ollut kaikille avoin ammatista riippumatta vuodesta 2019 ja Palvelualojen työttömyyskassa tämän vuoden alusta lukien.
 Julkis- ja yksityisalojen työttömyyskassa JYTK, Työttömyyskassa Statia ja JATTK-työttömyyskassa yhdistyivat niin ikään tämän vuoden alussa ja uusi Aaria aloitti suoraan kaikille avoimena. YTK on hyväksynyt jäsenikseen kaikki palkansaajat jo ties kuinka pitkään.
 Tilanne keikahtaa
 A-kassan aloitus keikauttaa jäsenyystilanteen ensi vuoden alusta lähtien niin, että jo yli puolet palkansaajien työttömyyskassojen jäsenistä kuuluu johonkin kaikille avoimista kassoista. Jäsenmäärä nousee yli miljoonaan, ja samalla alasidonnaisten kassojen jäsenmäärä jää vähemmistöön.
 Työoikeuden emeritusprofessori  Seppo Koskinen  Turun yliopistosta huomauttaa, että todelliseen jäsenavoimuuteen on silti vielä matkaa.
 – Siinä vaiheessa, kun työttömyyskassat ottavat avomielisesti vastaan myös kevytyrittäjiä ja toiminimiyrittäjiä, aletaan puhua hyvinkin avoimesta työttömyyskassasta. Tämän pitäisi olla mahdollista, koska välillä henkilöt siirtyvät yrittäjiksi ja välillä taas työntekijöiksi. Tosin tällä hetkelläkin jo jotkut työttömyyskassat hyväksyvät myös yrittäjäjäseniä, Koskinen toteaa.
 Liikkuvuus lisääntynyt
 Johtaja Irene Niskasen mukaan yksi avoimen palkansaajakassan eduista on, että ei tarvitse vaihtaa kassaa, vaikka vaihtaa alaa.  Esa Syväkuru / Yle
 Teollisuuden työttömyyskassan johtaja  Irene Niskanen  perustelee linjanvaihdosta avoimeksi kassaksi työelämän muutoksilla viime vuosina.
 – Enää ei tehdä yhtä työuraa yhden työnantajan tai yhden alan palveluksessa, vaan kouluttaudutaan usealle alalle, tehdään määräaikaisia töitä, tehdään pätkätöitä ja osa-aikatöitä eli liikutaan alojen välillä. Kun liikkuvuutta on alojen välillä, on helpompaa, että työttömyskassa pysyy samana. Ei tarvitse vaihtaa kassaa, vaikka vaihtaa alaa, Niskanen selventää.
 Niskasen mukaan muutoksen tavoitteena on myös tasata kassan menotaakkaa talouden suhdannevaihteluissa. Kun jäseniä on lukuisilta aloilta, ei työttömyyspiikki iske kaikkiin aloihin samanaikaisesti, vaan eri aikoihin.
 – Työttömyys rasittaa tietenkin työttömyyskassaa ja jos työttömyys asettautuu laajemmalle aikajaksolle, taloutta on helpompi hoitaa, hakemusruuhkat ajoittuvat tasaisemmin ja käsittelyaika pysyy tasaisempana.
 Satasen kahta puolta
 Niskanen sanoo, että uuden A-kassan tavoitteena on paitsi säilyttää nykyiset jäsenet myös nostaa jäsenmäärää selkeästi markkinoimalla.
 – Kilpailemme varmaan kaikkien kassojen, alakohtaisten ja avoimien kanssa ja yksi kilpailutekijä on hyvät palvelut. Jäsenet valitsevat kassan sen mukaan, että hinta/laatusuhde on hyvä juuri hänelle.
 Kaikki avoimet työttömyyskassat perivät jäsenmaksun euromääräisenä, ei prosenttiperusteisena palkasta, niin kuin moni alasidonnainen kassa tekee. Ensi vuoden maksu vaihtelee 84–120 euron välillä, kuten oheisesta taulukosta näkee.
 Kaikkien palkansaajakassojen keskiarvo pyörii kutakuinkin samoissa, yli ja alle satasen lukemissa. Osa alasidonnaisista perii jopa selvästi pienempää kassamaksua. Esimerkiksi Opettajien työttömyyskassan vuosimaksu on ensi vuonna 60 euroa ja korkeasti koulutettujen työttömyyskassalla 63 euroa.
 Yksi kassa kaikille?
 Alasidonnaisuuden vähetessä myös kassojen lukumäärät ovat romahtaneet yhdistymisten myötä. Vielä vuonna 2000 työttömyyskassoja oli 48, vuonna 2010 niitä oli 34 ja ensi vuoden alusta palkansaajakassoja on enää 17, jos Finanssivalvonta antaa suostumuksensa Lääkärien ja Lakimiesten työttömyyskassojen esittämälle yhdistymiselle. Lisäksi on Yrittäjäkassa.
 Koskinen ei katso Loimaan kassan suosion kasvun olevan kassafuusioitten taustalla.
 – Tässä on ollut sisäistä painetta luoda suurempia kassayksiköitä julkisen hallintotehtävän hyvään hoitamiseen. Tavoitteena on myös taloudellinen leveäharteisuus, etteivät yksittäiset työttömyyspiikit pääse runtelemaan työttömyyskassaa, Koskinen sanoo.
 Koskinen uskoo kassafuusioita nähtävän myös jatkossa.
 – Jos linja jatkuu tällaisena, tulevaisuudessa häämöttää yksi työttömyyskassa, joka Kelan tyyppisesti hoitaa julkista hallintotehtävää. Se voi olla aivan hyvä ratkaisu, koska silloin yhdellä kassalla on todella leveät hartiat. Myös tietoturva ja kaikki hallinnon vaatimat ohjelmajärjestelyt ovat vähintään yhtä hyvässä kunnossa kuin Kelalla, Koskinen sanoo.
 Seppo Koskinen arvioi työttömyyskassojen määrän jatkavan laskuaan seuraavina vuosina. Arash Matin / Yle
 Lue lisää:
 Työttömyyskassat hakevat lisää tehokkuutta yhdistymällä – vuoden vaihteessa toteutui kolme fuusiota ja lisää on tulossa
 Ansiosidonnaisen saajien määrä kasvoi suurimmilleen 20 vuoteen – kassat maksoivat koronavuonna lähes kolme miljardia euroa päivärahoja
 Lomautettujen ansiopäivärahoissa jopa yli tonnin erot – katso lista eri alojen korvauksista
 Kuka saa halvimmalla ansiosidonnaisen työttömyysturvan, kuka maksaa eniten? Katso lista
 Työttömyyskorvaukset vaihtelevat – katso missä ammatissa on parhaat ansiopäivärahat

Pian yli miljoona suomalaista liittynyt kaikille avoimeen työttömyyskassaan – alasidonnaisten kassojen määrä romahtaa