Summary: Työntekijät pitävät päivärahakäytännön muuttamista työehtosopimuksen rikkomisena. “Me olemme tästä erimielisiä”, sanoo Finnairin matkustamopalveluista vastaava johtaja Eveliina Huurre.

Auto- ja kuljetusalan työntekijäliitto (AKT)

Finnairin matkustamohenkilökunnasta suurin osa on edelleen lomautettuna. Tällä hetkellä töissä olevat ovat kesäkuussa voimaan tulleiden muutosten jälkeen ihmetelleet palkkakuittiaan. Näin kertoo Suomen Lentoemäntä- ja Stuerttiyhdistyksen puheenjohtaja  Marianne Arteva.
 – Viime keväänä oli yt-neuvottelut, joiden perusteella Finnair päätti yksipuolisesti muuttaa päivärahakäytöntöä sekä työvuorojen alkamista yksipuolisesti, Marianne Arteva sanoo.
 Artevan mukaan Finnair rikkoo työetosopimusta, joka on voimassa tammikuulle 2022. AKT (Auto- ja Kuljetusalan Työntekijäliitto), johon stuertit ja lentoemännät kuuluvat, on riitauttanut asian. Asiaa käsitellään seuraavan kerran työtuomioistuimessa.
 Finnairin uuden tulkinnan mukaan päivärahaa maksetaan vain silloin kun henkilökunta yöpyy matkakohteessa. Kotimaan päivärahoja ei saa, ei myöskään Euroopan lennoista enää, jos perillä ei yövytä.
 – Nyt tehtiin päätös, että päivärahaa aletaan maksaa vasta kohteessa eli kun saavutaan kohteeseen, Arteva sanoo. Hän toteaa, että verottajan ohjeen mukaan päivärahamaksu alkaa 50 minuuttia ennen lennon lähtöä Helsingistä ja päättyi tunti lennon laskeutumisen jälkeen.
 Matkustamohenkilökunta kokee ongelmaksi,että työaika alkaa vasta portilla. Silja Viitala / Yle
 – Päivärahaa ei tietenkään ole pakko maksaa. Mutta se on vakiintunut käytäntö. Ja meillä on työehtosopimuksessa mainittu siitä, miten sitä maksetaan eli verottajan ohjeiden mukaisesti, Arteva sanoo.
 Työnantaja on Artevan mukaan aiemmin sanonut pitkään, että päivärahat ovat yksi ansion osa. Nyt linja on muuttunut. Ja se vaikuttaa matkustamohenkilökunnan ansioihin.
 – Yksi kollega oli saanut koko kuukaudelta päivärahoja nolla euroa, koska hänellä ei ollut yhtään yöpymislentoa, Arteva sanoo. Yleensä päivärahat ovat olleet hänen mukaansa 400-1000 euroa. Vaikka ne eivät ole palkkaa, niin ne ovat iso lisä.
 Yt-neuvottelujen jälkeen myös työajat muuttuivat. Arteva kertoo, että töihintuloaika siirrettiin alkavaksi lentokoneen lähtöportilta. Turvatarkastus ja mahdollinen passintarkastus ovat nyt työntekijän vapaa-aikaa.
 Artevan mukaan uusi työaika hankaloittaa elämää
 Jari Kovalainen / Yle
 – Jos ei halua liikkua virkapuvussa kenttäalueella, vaihtoehdoksi jää vaihtaa vaatteet joko portilla tai yleisissä vessoissa portilla. Tai lentokoneessa.
 Artevan mukaan Finnair käyttää koronaa keinona huonontaa työehtoja.
 – 2014 oli kivuliaat säästöneuvottelut, jonka aikana tehtiin työehtosopimukseen 15-20 prosenttia palkojen halpuuttamista. Siitä lähtien joka työehtosopimuskierroksella on tullut uusia heikennyksiä, Arteva sanoo.
 Artevan mukaan yritys ei maksa palkkoja, joilla tullaan toimeen.
 – Johdolle maksettiin viime vuodelta 700 000 euroa erilaisia kannustimia ja bonuksia vuodelta 2020, samaan aikaan muun henkilöstön on pitänyt alentaa palkkojaan.
 Finnair: Työvuoroissa ei kyse ei koronasta, vaan uudesta prosessista
 Matkustamohenkilöstön ja lentäjien päivärahakäytöntöä on muutettu, kerrotaan myös Finnairilta. Syynä on uudenlainen prosessi, jossa työajat merkitään mobiilityökaluja hyödyntäen, kertoo matkustamopalveluosaston johtaja  Eveliina Huurre .
 – Prosessimuutoksella on ollut vaikutus tähän. Jos miehistö ei poistu koneesta, päivärahaa ei makseta, Huurre sanoo.
 Huurteen mukaan työntekijät ja työnantaja ovat erimielisiä työehtosopimuksesta.
 – Työntekijät ovat jättäneet tästä erimielisyysmuistion. Muistio on käsitelty ensin paikallisesti, sitten Paltan [Palvelualojen työnantajat[ ja AKT:n välillä.
 Huurteen mukaan uusien mobiilityökalujen käyttöönotto ja työaikojen tai päivärahojen muutos ei liity koronaan.
 – Se että se tehtiin nopeutetulla aikataululla, liittyy pandemiaan, hän sanoo.
 – Me olemme sopeuttaneet kaikista kustannuksista ja sopineet kustannussäästöistä kaikkien henkilöstöjen kanssa. Valitettavasti matkustamohenkilökunnan kanssa ei olla voitu sopia säästöistä, hän sanoo.
 Finnairilla on 200 miljoonan euron säästötavoite. Rahaa säästetään toimitiloista, datapalveuista, toimittajakustannuksista ja henkilöstöstä.
 Nyt kaikista Finnairin henkilöistä puolet on lomautettuna. Työntekijöitä on hieman alle 6000, joista puolet siis lomautettuna.
 Matkustamohenkilökuntaa oli vuosi sitten oli noin 2200. Nyt töissä on ollut noin 300 ihmistä, joista 100 on ollut täysaikaisena ja osa-aikaisena 200.
 – Lokakuun loppuun mennessä luvun on tarkoitus olla 700, Huurre kertoo.
 Työllisyyteen vaikuttaa esimerkiksi se, avautuvatko Aasian maat matkustajille. Liikematkustus Pohjoismaiden pääkaupunkeihin ja Saksaan on jo käynnistymässä.
 – Hartiavoimin tehdään töitä, että saadaan jokainen työntekijä mahdollisimman pian töihin.
 Lue myös:
 Euroopan lentoliikenteessä tapahtui dramaattinen käänne elokuussa – liikenne elpyy odotettua nopeammin, ja voittajia ovat halpalentoyhtiöt
 Finnair purkaa poikkeuksellisen isoa lentäjien koulutussumaa, kun maailma avautuu koronan jäljiltä – "Tauko oli pitkä käsityöammatissa"

Finnair ja matkustamohenkilökunta riidoissa päivärahoista ja työajoista – Päivärahat ovat olleet osa ansiota, nyt niitä ei saa, jos ei yövy kohteessa


Summary: Kodinkoneiden ja muun romun mätkimisellä on hyvä purkaa koronarajoitusten tuomaa raivoa, sanoo 24-vuotias Jasmin Vertanen. Psykologin mukaan vihanhallinnan pitäisi lähteä vihan tunteen tutkimisesta eikä silmittömästä ja raivopäisestä tuhoamisesta.

Hajottamishuoneiden konsepti on yksinkertainen: Työkaluna on pesäpallomaila, aikaa on 25 minuuttia ja huoneessa on lajitelma rikkinäisiä kodinkoneita ja muuta tavaraa, jotka saa hajottaa haluamallaan tavalla.
 Hajottamishuoneita on ollut jo yli kymmenen vuoden ajan eri puolilla Eurooppaa. Myös Kiinassa ja Japanissa sekä Yhdysvalloissa ja Kanadassa toimijoita on merkittävä määrä.
 Suomen ensimmäinen, nyt jo suljettu hajottamishuone  avattiin Jyväskylään  vuoden 2017 alkupuolella. Tällä hetkellä huoneita on Tampereella ja Turussa, ja nyt myös Helsingissä.
 Merihaan parkkihallissa sijaitseva Raivoomo on toiminut noin kolmen kuukauden ajan. Yrityksen perustajan  Janne Ranisen  mukaan toiminnan keskeinen tarkoitus on tarjota nuorille paikka, jossa voi päästellä höyryjä ja purkaa aggressioita.
 – Mulla on ollut aika hurja nuoruus. Vielä jokin aika sitten olin suorittamassa vankeusrangaistusta, ja siellä syntyi ajatus, että olisi hyvä olla paikka, jossa nuoret voivat päästä purkamaan raivoaan.
 Raninen istui Ruotsissa ja Suomessa yhteensä noin 17 vuoden vankilatuomion kahdesta murhasta. Hän vapautui vankeudesta kuluvan vuoden maaliskuussa.
 Hieman yllättävänä voi pitää Ranisen luonnehdintaa Raivoomon tärkeimmästä asiakasryhmästä: kävijöistä merkittävä osa on 25–40-vuotiaita naisia. Yksi heistä on 24-vuotias  Jasmin Vertanen , joka kertoo käyvänsä paikassa purkamassa paineita, koska koronaan liittyvät rajoitukset raivostuttavat.
 – Rikkomisesta tulee hyvä, rentoutunut fiilis. Päivä lähtee hyvin käyntiin, kyllä tämä aamukahvin voittaa!
 Hajottamishuoneen asiakkaista suuri osa on 25-40-vuotiaita naisia. Myös 24-vuotias Jasmin Vertanen kokee konseptin itselleen toimivaksi ja rentouttavaksi. Matti Myller / Yle
 Hajottamishuoneista käytetään myös nimiä tuhoamishuone, raivohuone, vihahuone, smash room, anger room tai rage room. Kaikki nimet – ja itse asiassa koko konsepti – viittaavat jollain tapaa aggressiivisuuteen, raivoon, tuhoon tai vihaan.
 Mutta onko tavaroiden vimmatusta rikkomisesta oikeasti hyötyä aggressioiden purkamisessa? Psykologian tohtori ja monipuolisesti psykologian kentällä töitä tekevä  Satu Kaski  pitää kysymystä kiinnostavana.
 – Tutkimuksista tiedetään, että tällainen katarttinen (puhdistava, vapauttava) toiminta ei vähennä aggressiivisuutta, eli kauaskantoisia seurauksia sillä ei ole.
 Kasken mukaan kuitenkin esimerkiksi erityisen rajoittuneet, jäykät ihmiset saattavat tällaisesta toiminnasta hieman vapautua. Sen sijaan ajatus hajottamishuoneesta paikkana, jossa vihaa ja aggressiota voi purkaa kontrolloidusti ja turvallisissa olosuhteissa, ei saa psykologin varauksetonta kannatusta.
 – Viha on tunne siinä missä muutkin tunteet, ja se usein syntyy vaikkapa siitä, että kohdellaan epäreilusti. Toinen kysymys on kuitenkin, mitä vihan tunteen kanssa pitäisi tehdä?
 Kasken mukaan silmittömän ja raivopäisen tuhoamisen sijaan vihanhallinnan pitäisi lähteä vihan tunteen tutkimisesta.
 – Mitä se herättää, miten pystyn olemaan sen kanssa ja miten voin sitä säädellä?
 Kokonaan hän ei toimintamallia kuitenkaan tyrmää. Jopa omasta asiakasryhmästä löytyy ihmistyyppi, jonka kanssa Kaski voisi lähteä tutustumaan hajottamishuoneeseen.
 – Ehkä voisin mennä katsomaan tällaista paikkaa sellaisen asiakkaan kanssa, jonka on vaikea ilmaista omaa vihaa tai tunnistaa sitä.
 Lue lisää:
 Stressaantunut kiinalainen käy raivohuoneessa räiskimässä hääkuviaan rikki – "Pekingissä on paljon ihmisiä, joiden pää on täynnä asioita"
 Riehuminen vihahuoneessa on viihdettä, ei terapiaa – vihaongelmaiselle "se voi olla aikapommi"
 Skanneri moukarilla tuusan nuuskaksi – toimittaja testaa Suomen ensimmäisen kiinteän raivohuoneen

Helsingissä aukesi hajottamishuone, jossa saa rikkoa vaikka vanhan telkkarin – Tärkein asiakasryhmä nuoret naiset, sanoo yrittäjä Janne Raninen


Summary: Suurimman osan Afganistanista haltuunsa ottanut ääri-islamilainen Taliban-järjestö ilmoitti ensimmäisistä hallitusnimityksistään. Nimitykset tulevat liikkeen vanhasta kaartista eikä joukossa ole ulkopuolisia. Talibanin mukaan kyse on vasta virkaatekevästä hallituksesta.

Afganistanissa ääri-islamilaisen Talibanin muodostaman hallituksen johtoon, virkaatekeväksi pääministeriksi, nousee mullah  Mohammad Hassan Akhund .
 Hän on yksi liikkeen perustajajäsenistä ja alkuperäisen johtajan  mullah Omarin  läheinen liittolainen ja poliittinen neuvonantaja.
 Akhund on johtanut pitkään Talibanin päätöksentekoelintä Rehbari Šuraa eli johtajuusneuvostoa.
 Hän toimi Talibanin edellisellä valtakaudella vuosina 1996–2001 ulkoministerinä ja varapääministerinä.
 Hän on edelleen YK:n turvallisuusneuvoston asettamien pakotteiden alaisuudessa hallitusroolinsa takia. Tämä saattaa osaltaan vaikeuttaa Talibanin pyrkimyksiä saada kansainvälinen tunnustus hallinnolleen.
 Taliban-liike kertoi siis tiistaina ensimmäisistä hallitusnimityksistään.
 Hallitukseen nousee joukko liikkeen vanhan kaartin jäseniä. Ministereitä ei ole nimitetty Talibanin ulkopuolelta.
 – Kabinetti ei ole täysi, se on vasta virkaatekevä, Talibanin tiedottaja  Zabihullah Mujahid  sanoi Kabulissa uutistoimisto AFP:n mukaan. Hän sanoi, että hallitukseen yritetään saada ihmisiä eri puolilta maata.
 Afganistanilainen mies myi ääri-islamilaisen Talibanin lippuja ja liikkeen johtajien kuvia Kabulissa 27. elokuuta. EPA
 Dohan toimiston johtajasta varapääministeri
 Varapääministeriksi nimitettiin Taliban-liikkeen perustajajäseniin kuuluva mullah  Abdul Ghani Baradar .
 Baradar taisteli mullah Omarin kanssa jo 1980-luvulla Neuvostoliittoa vastaan. Juuri mullah Omar antoi hänelle peitenimen Baradar, joka tarkoittaa veljeä.
 Baradarin oli aiemmin arveltu nousevan pääministeriksi, koska hän vastasi neuvotteluista Yhdysvaltain kanssa ja on edustanut Talibania ulkomaailmalle.
 Mullah Baradar johti tammikuusta 2019 Talibanin poliittista toimistoa Dohassa Qatarissa. Sitä ennen hän oli istunut kahdeksan vuotta vankilassa Pakistanissa.
 Hänet pidätettiin Pakistanin Karachissa Yhdysvaltojen ja Pakistanin yhteisoperaatiossa vuonna 2010.
 Pakistan vapautti Baradarin vuonna 2018 Yhdysvaltojen toiveesta, jotta tämä voisi osallistua rauhanneuvotteluihin.
 Helmikuussa 2020 Baradar allekirjoitti Yhdysvaltain kanssa tehdyn sopimuksen Yhdysvaltain joukkojen vetäytymisestä.
 Baradar myös keskusteli presidentti  Donald Trumpin  kanssa puhelimitse. Hän oli siis ensimmäinen Taliban-johtaja, joka on suoraan viestinyt Yhdysvaltain presidentin kanssa.
 Yhdysvaltain erityislähettiläs Zalmay Khalilzad ja Talibanin poliittisen toimiston johtaja mullah Abdul Ghani Baradar kättelivät Yhdysvaltain ja Talibanin rauhansopimuksen allekirjoitustilaisuudessa Dohassa Qatarissa 29. helmikuuta 2020. Sopimus tasoitti tietä Yhdysvaltain joukkojen vetämiselle Afganistanista. EPA
 Mullah Omarin pojasta puolustusministeri
 Puolustusministeriksi Taliban nimesi mullah  Mohammad Yaqoobin , joka on liikkeen perustajan  mullah Omarin  poika.
 Mullah Yaqoob nimettiin Talibanin sotilasoperaatioiden johtoon sen jälkeen, kun Yhdysvallat ja Taliban sopivat helmikuussa 2020 Yhdysvaltain vetäytymisestä.
 Ulkoministeriksi järjestö nimesi  Amir Khan Muttaqin , joka oli neuvotteluryhmän jäsen Talibanin Qatarin toimistossa.
 Tiedossa ei ole, millaista roolia hallituksessa mahdollisesti esittää Talibanin korkein johtaja mullah  Haibatullah Akhundzada , joka ei ole esiintynyt julkisuudessa sen jälkeen, kun lännen tukema Afganistanin hallitus romahti ja Taliban vyöryi suurimpaan osaan maata.
 Pian nimitysten julkaisemisen jälkeen Akhundzada antoi julkilausuman, jonka mukaan uusi hallitus työskentelee ankarasti islamin sääntöjen ja šaria-lain ylläpitämiseksi.
 – Tulevaisuudessa kaikkea hallinnon ja elämän asioita säätelevät pyhän šarian lait, Akhundzada ilmoitti julkilausumassaan.
 Talibanin johtaja sanoi, että Taliban sitoutuu kaikkiin kansainvälisiin lakeihin, sopimuksiin ja sitoumuksiin, jotka eivät ole ristiriidassa islamilaisen lain kanssa.
 Talibanin edellisellä valtakaudella Afganistanissa vuosina 1996–2001 liike ajoi  jyrkän äärikonservatiivista islamin tulkintaa . Naiset käytännössä suljettiin yhteiskunnallisesta elämästä koteihinsa.
 Myös esimerkiksi musiikki kiellettiin, ja Taliban sai kyseenalaista mainetta maailmalla, kun liike räjäytti Bamiyanin laakson historialliset Buddha-patsaat.
 Mullah Haibatullah Akhundzada on Taliban-liikkeen korkein johtaja. Alamy / AOP
 Sisäministeriksi nousi pelätyn Haqqani-verkoston johtaja
 Sisäministeriksi nousi  Sirajuddin Haqqani , joka on pahamaineisen Haqqani-verkoston johtaja ja on toiminut myös Talibanin varajohtajana.
 Haqqani-verkosto on Yhdysvaltain terroristijärjestöjen listalla ja se tunnetaan itsemurhaiskijöiden käytöstä.
 Verkoston katsotaan orkestroineen useita verisiä terrori-iskuja Kabulissa.
 Verkoston perustaja oli Neuvostoliiton vastaisessa sodassa 1980-luvulla kunnostautunut  Jalaluddin Haqqani.
 Yhdysvaltain keskustiedustelu CIA rahoitti Haqqania Neuvostoliittoa vastaan. CIA piti häntä arvokkaana asiamiehenä.
 Sodan aikana ja Neuvostoliiton vetäydyttyä Haqqani vaali suhteita ulkomaisiin jihadisteihin, kuten  Osama bin Ladeniin , joka perusti al-Qaida-terroriverkoston.
 Vuonna 1995 Haqqani liittoutui Talibanin kanssa ja toimi muun muassa ministerinä Taliban-hallinnossa.
 Vuonna 2018 Taliban ilmoitti Jalaluddin Haqqanin kuolleen pitkäaikaiseen sairauteen ja hänen pojastaan Sirajuddinista tuli verkoston johtaja.
 Mielenosoitusta hajotettiin laukauksin
 Maanantaina Taliban  kertoi ottaneensa haltuunsa  maan viimeisen vastarintapesäkkeen,  Panjshirin laakson .
 Taliban on vakuutellut, ettei se aio perustaa maahan hirmuhallintoa ja kostaa vastustajilleen.
 Kovista otteista nähtiin silti merkkejä taas tänään tiistaina, kun Taliban-taistelijat hajottivat Kabulissa mielenilmauksen ampumalla ilmaan. Sadat ihmiset osoittivat mieltään Taliban-hallintoa vastaan ja vaativat naisten oikeuksia.
 Taliban otti kesän kuluessa nopeasti suurimman osan Afganistanin haltuunsa, kun Yhdysvallat veti joukkonsa maasta.
 Pääkaupunki Kabuliin Taliban-taistelijat marssivat 15. elokuuta, mikä aiheutti kaoottisia tilanteita kaupungin lentokentällä, kun tuhannet ihmiset pyrkivät pakoon maasta ja ulkovallat yrittivät kiireessä evakuoida kansalaisiaan ja niille työskennelleitä afganistanilaisia.
 Aiheesta aiemmin:
 Taliban-johtajat ohjasivat ääriliikettä varjoista 20 vuotta, mutta nyt he astuvat päivänvaloon – esittelemme heistä viisi keskeisintä

Taliban ilmoitti hallitusnimityksistä: Pääministeriksi nousee mullah Mohammad Hassan Akhund


Summary: Budjettiriihessä hallitus etsii nopeita keinoja, joilla helpotettaisiin yritysten työvoimapulaa. Neuvotteluiden pohjana oleva muistio korostaa työntekijöiden houkuttelua ulkomailta ja ehdottaa osaajien viisumin laajentamista.

Osaavaa työvoimaa on etsittävä entistä enemmän myös Suomen rajojen ulkopuolelta. Tämä on keskeinen ajatus valtiovarainministeriön kansliapäällikön  Juha Majasen  muistiossa, jonka valtiovarainministeri  Annika Saarikko  (kesk.) tilasi budjettiriihtä varten.
 Hallitukselta odotetaan budjettiriihestä päätöksiä, joilla helpotetaan nopeasti yritysten ja julkisen sektorin työvoimapulaa. Sen sijaan pidemmän tähtäimen rakenteellisten uudistusten osalta odotukset ovat vähäiset.
 Ylen tietojen mukaan muistio patistaa laajaan ajattelutavan muutokseen läpi hallinnon, koska Suomen ikärakenteella uusia työntekijöitä tarvitaan myös ulkomailta.
 Muistio on tarkoitus julkaista budjettiriihen jälkeen. Yle on saanut tietoja sen sisällöstä.
 Konkreettisena keinona mainitaan niin sanotun d-viisumin laajentaminen erityisasiantuntijoista ja startupyrittäjistä niin laajalti kuin mahdollista kattamaan opiskelijat, tutkijat ja perheenjäsenet. D-viisumilla helpotetaan osaajien maahantuloa. Asionnin pitäisi olla mahdollista digitaalisesti jo ennen maahantuloa, mihin haetaan ratkaisuja.
 Hahmottelussa on ollut oleskelulupien kahden viikon pikakaista. Ongelmaksi ovat muodostuneet Maahanmuuttoviraston pitkät käsittelyajat, jotka yritettäisiin selättää lisäämällä käsittelijöiden määrää aina siihen saakka kunnes viraston tietojärjestelmäuudistus on saatu valmiiksi.
 Suomessa opiskelleille pyrittäisiin muistion mukaan tekemään mahdollisimman helpoksi jäädä. Esillä on ollut esimerkiksi palkkatuen käyttö tai työluvan joustavoittaminen.
 Huomioon pitäisi ottaa myös töihin tulevien perheet ja auttaa perheenjäseniä löytämään koulupaikkoja ja töitä.
 Osaavaa työvoimaa olisi mahdollista löytää myös opiskelijoista korottamalla opintotuen tulorajoja sekä työikäisistä ja senioreista. Seniorien osalta esillä on ollut työtulovähennyksen korottaminen.
 Muistiosta uutisoi tiistaina myös  Iltalehti .
 Lue myös:
 Yle seuraa budjettiriihtä

Hallituksen taustamuistio: Työvoimaa on houkuteltava yhä enemmän ulkomailta


Summary: Ankeita porraskäytäviä halutaan sisustaa viihtyisämmäksi. Pääosin se on kuitenkin kiellettyä, jotta kulkureitit olisivat vapaita ja jottei kerry palokuormaa eli palavia materiaaleja.

Verhojen vaihtaminen ei riitä enää sisustamiseksi. Korona-aika on pakottanut tuijottamaan kotinurkkia ja  ne kaipaavat kohennusta . Kerrostaloasunnonkin ulko-oveen pieni taulu, ehkä kynnysmatto toivottamaan tervetulleeksi. Kauneus on katsojan silmissä, mutta palotarkastaja näkee lähinnä riskin.
 Sakari Hannonen ei isännöi kuvan ilmoituksen taloyhtiötä. Mari Siltanen / Yle
 Isännöitsijä  Sakari Hannonen  Tampereen isännöintipalvelusta on saanut palotarkastuksissa kuulla, kuinka kukkaruukut, matot ja erilaiset tavarat lastenvaunuista kirppispisteisiin pitäisi siivota eri taloyhtiöiden käytäviltä.
 – Korona-ajan ilmiö on, että yksi asukas alkoi pitää kontaktittoman noudon pistettä porraskäytävässä. Hän myi siis netissä tavaraa ja jätti ne noudettavaksi käytävälle, kertoo Hannonen.
 Johtava palotarkastaja  Aleksi Mertsalmi  Pirkanmaalta on nähnyt nettikirppiksillä saman ilmiön. Tilanne on ymmärrettävä, mutta ongelma. Mertsalmen mukaan isojakin tavaroita saatetaan jättää noudettavaksi, vaikka juuri ne ovat paloturvallisuuden kannalta myös suuri riski.
 Käytävän pitää olla turvallinen kulkea myös hätätilanteessa
 Miksi tavarat ovat riski? Siksi, että voivat palaa? Kyllä ja ei. Pääsyy löytyy suoraan pelastuslain toisen luvun kymmenennestä pykälästä.
 Rakennuksen omistajan ja haltijan sekä toiminnanharjoittajan on osaltaan huolehdittava siitä, että uloskäytävät ja kulkureitit niille pidetään kulkukelpoisina ja esteettöminä ja muutenkin sellaisessa kunnossa, että niitä voidaan käyttää turvallisesti ja tehokkaasti.
 Turvallinen kulkeminen on avainasemassa. Johtava palotarkastaja Aleksi Mertsalmi antaa esimerkin kynnysmatosta.
 – Jos tulee kiiretilanne poistua, pieni matto voi kiilautua oven väliin ja estää sen aukeamisen kunnolla. Joku voi sitä myös ilkivaltaisesti väännellä ja käännellä.
 Asukas näkee käytävällä kauniisti punaisena hehkuvan pelargonian ruukussaan. Palotarkastaja joutuu työssään katsomaan käytävää pahimman tilanteen kautta.
 Kuvitellaan siis tulipalo omaan kotiin ja on pakko lähteä pois. Sähköt ovat poikki koko talosta, eivätkä käytävää valaise kuin katulamput ohuen savuverhon takaa. Et näe käytävälle kellahtanutta naapurin kukkaruukkua, kun yskien yrität päästä rappusiin. Kompastut ja lyöt pääsi.
 Jospa sen kukan panisikin kotiin ikkunalaudalle.
 Ihan kaikki ei ole kiellettyä
 Porraskäytävän sisustaminen ei sinänsä ole Mertsalmen havaintojen mukaan lisääntynyt. Pöytien, tuolien ja muiden tavaroiden asettelu pikemminkin vaan jatkuu tavaroiden poistattamisista huolimatta. Kauneuden kaipuu ei käskien hellitä.
 – Pieni ovikoriste on mahdollista olla, ei tosin kovin isokaan kranssi. Tästä ei taida olla tarkkaa tulkintaa, mutta itse en ainakaan ole määrännyt niitä poistettavaksi, Mertsalmi määrittelee.
 Postikorttikin on riittävän pieni koriste. Mari Siltanen / Yle
 Pienten ovikoristeiden olemassaoloa helpottaa Mertsalmen mukaan sekin, että kerrostalojen ulko-ovet ovat lukossa. Tihutöitä harrastavat eivät pääse sytyttelemään tavaroita. Lattialle ei silti saa laittaa mitään.
 Tosin joskus palotarkastajatkin joustavat.
 – Jos taloyhtiössä asuu paljon vanhempia ihmisiä ja ulko-oven luona on reilusti tilaa, on annettu laittaa metallinen tuoli. Voi siinä vaikka taksia odotella.
 Millaisia kokemuksia sinulla on rappukäytävien siisteydestä? Keskustelu on auki 8.9. klo 23 asti.

Sisustusinto vuotaa rappukäytäviin – palotarkastaja moittii kynnysmattoja ja kirppistavaroiden noutopisteitä


Summary: Väylävirastolta kesällä tulleen kirjeen mukaan perheen omistama kiinteistö lunastetaan rautatiealueeksi ja rakennukset puretaan pääradan levennyksen alta. Ratasuunnitelma viimeistellään syksyllä. Tietoa purkamisen aikataulusta ei ole.

Hausjärveläinen  Miro Rumbin  asensi kesällä talonsa toiseen sisäänkäyntiin uuden oven ja aukaisi sorkkaraudalla eteisen lattian jatkaakseen kodin remontointia. Seuraavana päivänä postissa tuli kirje, jossa kerrottiin talon jäävän ratalaajennuksen alle.
 Sorkkarauta on siitä lähtien nojannut eteisen nurkkaan.
 Kesäkuussa 2018 Rumbin osti vaimonsa  Anni Pihkanen-Rumbinin  kanssa reilut sataneliöisen puutalon Hausjärven ja Hyvinkään rajalta Monnista. Pariskunnalla on kaksi pientä lasta, 4-vuotias  Enni  ja 3-vuotias  Roni .
 Rumbinit alkoivat pian remontoida uutta kotia, joka on 1960-luvun loppupuolella rakennettu omakotitalo. Vieressä kulkeva junarata ei ole koskaan häirinnyt perheen elämää. Ennen kuin nyt.
 Pihalle oli tarkoitus rakentaa uusi pihasauna ja leikkimökki. Into kiinteistön kunnossa pitämiseen katosi, kun tieto junaradan levennyksestä tuli.  Timo Leponiemi / Yle
 Helsingistä Tampereelle vievää päärataa halutaan parantaa  Pasilan ja Riihimäen välillä. Suunnitelman kolmannessa vaiheessa rataa levennetään Hyvinkään ja Riihimäen välillä  rakentamalla lisää raiteita.  Rumbinien tontti ja talo jäävät rautatiealueelle, osittain raiteiden ja huoltotien alle.
 – Tämä talo puretaan pois radan tieltä. Siinä ei ole kahta sanaakaan sanottavana, harmittelee Miro Rumbin.
 Perhe elää odotustilassa
 Kun talokauppoja tehtiin kolmisen vuotta sitten, Miro Rumbin kertoo tarkistaneensa rataa koskevat suunnitelmat.
 – Sen jälkeen ne ovat muuttuneet, muun muassa raiteiden väliä on kasvatettu, sanoo hän.
 Uusi ratasuunnitelma viimeistellään syksyn aikana. Tämän jälkeen se asetetaan nähtäville ja siitä on mahdollista jättää muistutus, kerrotaan Väyläviraston kirjeessä, jonka Rumbinit saivat heinäkuussa.
 Perhe ei tiedä, kuinka pian heidän täytyy muuttaa pois kotoaan.
 – Aikataulu vaihtelee. On väläytelty 3–5 vuotta. Mitä nopeammin se tapahtuisi, sitä nopeammin pääsisimme jatkamaan omaa elämää.
 Rumbinin mukaan he eivät ole saaneet arviota siitä, millä summalla kiinteistö lunastetaan.
 Tietoa pakkolunastuksen aikataulusta tai korvaussummasta ei ole. Miro Rumbin epäilee, että perhe voi joutua elämään epätietoisuudessa pari kolme vuotta.  Timo Leponiemi / Yle
 Hänen mielestään on väärin roikottaa ihmisiä löysässä hirressä. Pakkolunastuksen pitäisi tapahtua nopeasti.
 – Rahoitus lunastuksille pitäisi olla valmiina. Sovittaisiin heti joku summa, ja se olisi siinä sitten.
 Taloa on remontoitu
 Ennen kuin ratasuunnitelma tuli perheen tietoon, he ehtivät remontoida uutta kotiaan. Harmaa omakotitalo sai terassin valokatteineen. Ulko-ovet ja ikkunat vaihdettiin pian talon ostamisen jälkeen. Suurin urakka on ollut uuden vesikaton asentaminen noin vuosi sitten.
 Talosta on velkaa jäljellä, joten uutta kotia ei ole varaa ostaa. Ensin on saatava tietää, mitä vanhasta kodista maksetaan lunastuksen yhteydessä.
 – Olemme vielä ikään kuin pankin kanssa naimisissa tämän talon kanssa. Vasta kun pääsemme irti veloista ja talosta, voimme mahdollisesti jatkaa uuden kohteen parissa.
 Purku-uhan alla on kaksi kotia
 Projektipäällikkö  Marketta Ruutiainen  Väylävirastosta kertoo, että leventämisen tavoitteena on saada mahtumaan enemmän junia pääradalle. Lisäraiteet parantavat myös junaliikenteen sujuvuutta.
 – Jos joku juna myöhästyy, se ei vaikuta niin paljon muihin juniin, sanoo Ruutiainen.
 Uudet raiteet haukkaavat muutaman kymmenen metriä maata nykyisen radan tuntumasta. Lisäksi osalla matkaa tarvitaan tilaa huoltotielle ja mahdollisille radan tukevuutta parantaville vastapenkereille. Timo Leponiemi / Yle
 Suurin osa purettavaksi kaavailluista viidestätoista rakennuksesta on valtion mailla. Radan parannustyöt vaikuttavat kolmeen yksityiseen kiinteistöön, joiden alueella on viisi purettavaksi suunniteltua rakennusta. Asuinrakennuksia niistä on kaksi.
 Väyläviraston esityksen mukaan hanke toteutettaisiin lähivuosina. Ratasuunnitelma hyväksytään todennäköisesti ensi keväänä. Vasta sitten voidaan käynnistää ratatoimitukset, joihin kiinteistöjen lunastaminen kuuluu. Mutta käytännössä kiinteistöt lunastetaan vasta, kun hankkeelle on saatu rakentamisrahat.
 – On aivan poliitikkojen vallassa, koska rahat saadaan. Rakentamista ei voida suunnitella ennen kuin saadaan sille rahapussi eduskunnasta, Ruutiainen sanoo.
 Hän myöntää, että tarkkaa vuosilukua on vielä mahdoton ennustaa.
 Yksityisten omistamat asuin- ja toimistorakennukset ostetaan ensimmäisenä, kun rahoitus on saatu. Kiinteistöpäällikkö  Antti Castrén  Väylävirastosta vakuuttaa, että niistä maksetaan käypä hinta.
 – Yleensä valtio pyrkii ostamaan tällaiset kiinteistöt vapaaehtoisella kaupalla ennen kuin joudutaan pakkolunastukseen. Maksettava korvaus vastaa kiinteistön sen hetkistä arvoa.
  "Mitäpä noita enää tekemään"
 Nyt aika kotona tulee pitkäksi. Miro Rumbin remontoi ja rakentaa mielellään, mutta kotia ei enää kannata korjata.
 – Talo saa olla tässä kunnossa, kunnes se puretaan. Peukaloiden pyörittely ei ole koskaan ollut minun juttuni. Vähän risoo, kun ei pääse tekemään mitään.
 Miro Rumbin ehti ottaa laminaatin pois osasta eteistä, kun postilaatikosta kolahti kirje talon purkamisesta. Urakka jäi sikseen ja sorkkarauta niille sijoilleen.   Timo Leponiemi / Yle
 Suunnitelmissa oli remontoida keittiö ja kylpyhuone. Pihalle kaavailtiin saunaa, varastoa ja lapsille leikkimökkiä.
 – Mutta eipä tarvitse tehdä. Kodista luovutaan haikein mielin, sanoo perheen äiti Anni Pihkanen-Rumbin.
 Talon lattioiden uusiminen ehdittiin aloittaa, mutta Miro Rumbinin kiinnostus remontin jatkamiseen lopahti Väyläviraston kirjeen saapumisen jälkeen.
 – Mitäpä noita enää tekemään. Laitetaan lattian päälle joku levy ja annetaan olla.
 Siihen asti sorkkarauta saa rauhassa levätä eteisen seinää vasten.

Sorkkarauta unohtui seinää vasten, kun koti jää junaradan alle – pääradan varrella asuvan lapsiperheen elämä pysähtyi tietoon purkutuomiosta


Summary: Kyseessä on yksi suurimmista alaikäisten koronavirustaudin pitkien oireiden kartoittamisessa Euroopassa. Sen mukaan noin yksi kolmesta koronavirustartunnan saaneesta nuoresta kärsii kolmesta tai useammasta oireesta viikkokausia.

Englannissa tehdyn tutkimuksen mukaan vajaat yksi kolmesta koronavirustartunnan saaneesta nuoresta kärsii taudin oireista kuukausia positiivisen testituloksen jälkeen.
 Kyseessä on yksi suurimmista tutkimuksista alaikäisten koronavirustaudin pitkien oireiden osalta.
 University College Londonin ja Englannin kansanterveystieteenlaitoksen  tutkimuksesta ilmenee , että koronatestissä positiivisen tuloksen saaneista 11–17-vuotiaista vähän yli 30 prosenttia kärsii kolmesta tai useammasta oireesta vielä 15 viikon kuluttua.
 Negatiivisen testituloksen saaneista samanikäisistä 6,2 prosenttia kertoi kärsivänsä kolmesta tai useammasta oireesta, jotka on yhdistetty pitkän koronan oireisiin.
 Mainittuja oireita olivat muun muassa epätavallinen väsymys, päänsärky, kurkkukipu, kuumeilu sekä haju- ja makuaistin muutokset.
 Tutkimuksessa käytiin läpi yli 3 000 koronapositiivisen englantilaisnuoren oireita verrattuna lähes 4 000 koronatestissä negatiivisen tuloksen saaneeseen 11–17-vuotiaaseen. Testit oli tehty tammi–maaliskuun aikana. Tutkimus suoritettiin kyselytutkimusten vastauksia analysoimalla.
 Kolmen kuukauden jälkeen testituloksesta 66,5 prosentilla koronapositiivisista oli jokin oire ja reilulla 50 prosentilla koronanegatiivista oli jokin oire.
 Tutkijoiden mukaan löydökset antaisivat viitteitä siihen, että jopa 32 000 englantilaisteiniä saattaisi kärsiä taudin pitkistä oireista. Määrä on kuitenkin pienempi kuin ennakkoon oli arvioitu.
 – Kaiken kaikkiaan, tiedot ovat parempia kuin mitä olisimme arvanneet joulukuussa, sanoi professori  Terece Stephenson  University College Londonista uutistoimisto Reutersille.
 Tutkimus on vielä esitarkastusvaiheessa eikä sitä ole toistaiseksi vertaisarvioitu.

Brittitutkimus: Noin kolmasosa koronan sairastaneista teineistä kärsii pitkistä oireista


Summary: Hallituksen maanantaina kertoma uusi koronastrategia on oikeansuuntainen ja antaa toivoa kertovat ravintola- , elokuva- ja messualan toimijat. Epäilyksiä kohdistuu siihen miten ja kuinka nopeasti linjaukset näkyvät sosiaali- ja terveysministeriön sekä aluehallintovirastojen päätöksenteossa.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Hallituksen uusi koronastrategia  on otettu rajoituksista kärsineillä aloilla varsin positiivisesti vastaan.
 Elokuvateattereissa odotetaan jo viimeistenkin katsojamäärärajoitusten poistumista innokkaana.
 – Uudistus kuulostaa lähtökohtaisesti erittäin hyvältä. Suunta on oikea, sanoo BioRex:in toimitusjohtaja  Aku Jaakkola .
 – THL julkisti eilen riskiluokituksen ja siellä todettiin, että elokuvateatterit kuuluvat vähäisen riskin tapahtumiin. Uuden hybridistrategian ja riskiluokituksen perusteella elokuvateattereita ei tultaisi enää jatkossa juuri rajoittamaan, sanoo puolestaan Finnkinon kaupallinen johtaja  Hannele Wolf-Mannila .
 Finnkinon kaupallinen johtaja Hannele Wolf-Mannila toivoo, että aluehallintovirastot ottavat hallituksen linjaukset käyttöön mahdollisimman pikaisesti, koska ne määrittelevät yleisötilaisuuksia. Kari Saastamoinen/ Yle
 Myös ravintoloissa on edelleen käytössä laajasti anniskelu- ja aukioloaikoihin sekä asiakasmääriin liittyviä rajoituksia.
 – Hallitukselta ja pääministeriltä tuli selkeä kannaotto eli Suomea ryhdytään nyt avaamaan ja rajoituksia purkamaan. Se on meille tärkeä viesti, kun valmistaudumme vuoden tärkeimpään sesonkiin eli pikkujoulukauteen. Tämä antaa uskoa siihen, että lokakuuhun mennessä päästään näistä rajoituksista eroon, sanoo ruoka- ja viihderavintoloita sekä yökerhoja pyörittävän pörssiyhtiö NoHo Partnersin toimitusjohtaja  Aku Vikström .
 Epäilyksiä silti on niin aluehallintovirastoja kuin sosiaali- ja terveysministeriötäkin kohtaan.
 – Toki toivomme, että tämä suunnitelma jalkautuu nopeasti ja sellaisenaan, kun se on eilen viestitty. Se on haaste johon on tässä matkan varrella törmätty, sanoo BioRexin Jaakkola, viitaten avien sekaviin ratkaisuihin ja kovakorvaisuuteen elokuvateattereiden terveysturvallisuudesta.
 – Kun käytännön toimeenpano jää sosiaali- ja terveysministeriölle, niin olen vähän skeptinen kuinka nämä muutokset konkretisoituu. Eiköhän ministeri  Krista Kiurulla  (sd.) ole vielä jokin päätöksentekoa hidastava jokerikortti taskussaan, pohtii puolestaan Vikström.
 NoHo Partnersin toimitusjohtaja Aku Vikström toivoo sosiaali- ja terveysministeriön näyttävän voimansa ja nopeutunsa myös ravintolarajoitusten purkamisessa. Jarkko Riikonen / Yle
 Vikström toivookin ministeriön näyttävän nyt voimaansa myös toiseen suuntaan.
 – Sosiaali- ja terveysministeriö on näyttänyt miten ravintoloita saa kiinni päivän varoitusajalla. Nyt haluaisin nähdä samaa tahtotilaa toiseenkin suuntaan eli että purettaisiin asiakaspaikka- ja aukiolorajoituksia ripeään tahtiin tai annettaisiin edes selkeä päivämäärä kun niin tehdään.
 Viestintään toivotaan pelottelun sijaan kannustusta
 Messuyrityksille uutta hybridistrategiaa tärkeämpää oli päästä eroon muun muassa kahden metrin turvaväleistä. Varsinais-Suomessa messutoiminta vapautui jo pari viikkoa sitten, Uudellamaalla tietyin rajoituksin tällä viikolla.
 Turun Messujen äskettäin järjestämissä tapahtumissa oli vielä vähänlaisesti osallistujia.
 – Lähtemisen kynnys on ihmisillä yhä korkealla. Suomalaiset on niin peloteltu. Paljon on kiinni viestinnästä eli pidetäänkö meitä koronakurjuudessa vai otetaanko kiinni elämästä ja kerrottaisiin että tapahtumiin on turvallista mennä, sanoo Turun Messujen toimitusjohtaja  Marja Pekkanen .
 Hallituksen toivotaankin vihdoin myös kannustavan kansalaisia pelottelun sijaan, koska turvallisiakin tapahtumia on toteaa Pekkanen viitaten elokuvateattereiden tapaan THL:n tuoreeseen riskilistaukseen.
 THL:n riskilistauksesta  aluehallintoviranomaisille voi päätellä, että esimerkiksi toritapahtumaan, elokuvateattereihin, messuille, sisäleikkipuistoon tai ruokaravintolaan voi mennä tautiriskin suhteen levollisin mielin.
 Korjattu 20.07 NoHo Partnersin toimitusjohtajan lainauksesta marraskuu lokakuuksi.
 Lue lisää:
 HUSin Järvinen arvostelee hallituksen uutta koronastrategiaa: "Varsinaista kompurointia oli, käytännön toimet jäivät tekemättä"
 Hallituksen uusi koronastrategia tähtää Suomen avautumiseen pian – valtakunnalliset toimet loppuvat, alueiden rooli kasvaa
 Kahden metrin turvavälit poistuvat viimein Uudeltamaalta – Festivaalijärjestäjä: “Toivon todella, ettemme joudu enää ikinä tällaiseen sekavuuteen”

Rajoitusten höltyminen otetaan toiveikkaana vastaan kärsineillä aloilla, mutta vielä ei olla normaalissa: "Lähtemisen kynnys on ihmisillä yhä korkealla"


Summary: Suomen menetettyä Petsamon myös kolttasaamelaiset menettivät koko omaisuutensa ja elinalueensa rajan toiselle puolelle, eikä esineellisestä perinnöstä säilynyt jälkipolville juuri mitään. Syyskuussa Saamelaismuseo Siidaan palautetusta Kansallismuseon saamelaiskokoelmasta jopa kolmasosa on kolttasaamelaisten vanhaa perintöä.

Viime viikolla Saamelaismuseo Siidassa Inarissa koettiin tunteikkaita hetkiä, kun  Kansallismuseon saamelaiskokoelma palasi takaisin kotiseudulleen . Kokoelma sisältää esineitä, joita on kerätty 1830-luvulta lähtien eri puolilta saamelaisaluetta, mukaan lukien sodassa menetetyn Petsamon alueelta.
 Erityisesti kolttasaamelaisille kokoelman palautus on merkittävä.
 – Tässä kokoelmassa on yhteensä 2 000 esinettä, joista yli kolmasosa on kolttasaamelaisten vanhaa perintöä, kertoo Saamelaismuseo Siidan amanuenssi  Anni Guttorm .

 Siidaan palautettu kokoelma on kolttasaamelaisille arvokas lahja
 Monet saamelaiskokoelman kolttasaamelaisesineistä on kerätty jo ennen toista maailmansotaa kolttasaamelaisten vanhoilta asuinsijoilta Petsamosta. Suomen menetettyä Petsamon alueen myös kolttasaamelaiset menettivät koko omaisuutensa ja elinalueensa rajan toiselle puolelle.
 Vastikään palautettu esinekokoelma on kolttasaamelaisille arvokas lahja, sanoo kolttasaamelaisen kulttuurin asiantuntija, Saamelaiskäräjien entinen puheenjohtaja  Tiina Sanila-Aikio .
 – Nyt voimme nähdä, katsoa ja koskea vanhoja esineitä. Minua kiinnostaa erityisesti se, millaisia tekniikoita ja materiaaleja esivanhempamme ovat esimerkiksi käsitöissä käyttäneet, Sanila-Aikio kertoo.
 Koltansaamen kielen ja kulttuurin asiantuntija Tiina Sanila-Aikio kiittää Kansallismuseota saamelaiskokoelman palauttamisesta kotiseudulleen.  Sara Kelemeny / Yle
 Kokoelmasta löytyy muun muassa erilaisia vanhoja käyttöesineitä, perinteisiä käsitöitä, arkistomateriaalia ja valokuvia. Joukossa on sellaisiakin käsityövälineitä, jotka eivät ole nykysukupuolville tuttuja.
 – Joukossa on niin kallisarvoisia esineitä, ettei niiden arvoa voi vielä edes tietää. Niistä voi olla koko materiaaliselle kulttuurille paljon hyötyä. On onnen päivä, että tavarat ovat viimein täällä, Sanila-Aikio iloitsee.
 Esineistö on kaikkien tutkittavissa saamelaismuseossa
 Osa palautetuista esineistä tulee nähtäville torstaina 9.9. pidettävässä juhlatilaisuudessa.
 Amanuenssi Anni Guttorm muistuttaa, että vaikkei kokoelma tulisikaan kokonaan näytille, voi Saamelaismuseossa vierailla ja tutkia esineistöä.
 – Toivon, että ihmiset tulevat ja ottavat yhteyttä meihin ja saapuvat tänne tutkimaan omaa kulttuuriperintöään, kertoo Guttorm.

Kansallismuseon palautettu kokoelma kattaa kolttasaamelaisten esineellisen kulttuuriperinnön, josta valtaosa tuhoutui sotien aikaan


Summary: Alle 12-vuotiaita suomalaislapsiakin on mukana rokotetutkimuksessa, jossa rokotteen tehoa ja turvallisuutta selvitetään. Jos alakouluikäisten rokotukset katsotaan tarpeellisiksi, ne alkaisivat aikaisintaan kevätlukukaudella, Rämet arvioi.

Hallitus on ilmoittanut poistavansa epidemiaan liittyvät rajoitukset ja suositukset, kun yli 12-vuotiaista 80 prosenttia on rokotettu kahdesti tai kun heillä on ollut mahdollisuus ottaa molemmat annokset.
 Tätä nuoremmat jäävät toistaiseksi rokotesuojan ulkopuolelle, sillä Euroopan lääkeviraston hyväksymiä koronarokotteita ei nuorimmille ole tarjolla.
 Tampereen yliopiston rokotetutkimuskeskuksen johtajan  Mika Rämetin  mukaan aikuiset voivat parhaiten suojata lapsia koronavirustaudilta ottamalla itse rokotteen.
 – Yhdysvalloissa alueilla, joilla aikuisten rokotuskattavuus on korkea, lapset pärjäävät paremmin. Jos kattavuus on alhainen, sairaalahoitoa vaativia lapsia on koronan vuoksi enemmän.
 Rämet sanoo, ettei riittävän rokotuskattavuuden saavuttaminen edellytä alle 12-vuotiaiden rokottamista.
 – Kyllä aikuiset saavat huolehtia itse omista asioistaan, ottaa itse rokotteen oman turvallisuutensa takaamiseksi.
 – Oleellista on miettiä, miten pystymme turvaamaan lapsille mahdollisimman laadukkaan arjen – ja miksei juhlankin.
 Rokotukset nuorimmilla ikäryhmillä alkaisivat aikaisintaan keväällä
 Rokotetutkimukset alle 12-vuotiailla lapsilla ovat käynnissä.
 Rämet vetää Suomessa tutkimusta, jossa selvitetään Pfizerin ja Biontechin rokotteen sopivuutta lapsille.
 Jos tutkimustulokset ovat lupaavia ja rokote saa myyntiluvan, rokotukset voisivat alkaa aikaisintaan ensi vuoden puolella.
 – Alakoulujen osalta syyslukukausi pitää pärjätä ilman rokotteita. Kevätlukukaudelle voidaan tehdä harkintaa siitä, kannattaako alle 12-vuotiaita rokottaa vai ei.
 Rämet korostaa, ettei hän halua ottaa punnintaan kantaa, vaan Rokotetutkimuskeskuksen tehtävänä on tuottaa tietoa viranomaisille. Hän kuitenkin pohtii, että yksi skenaario voisi olla vain riskiryhmiin kuuluvien rokottaminen.
 Katso Rokotetutkimuskeskuksen johtajan Mika Rämetin koko haastattelu  Yle Areenasta .
 Lue myös:
 Kasper, 3, ja Aaron, 8, ovat mahdollisesti ensimmäisiä pieniä suomalaislapsia, jotka on rokotettu koronaa vastaan
 Koronarokotteita tutkitaan yhä nuoremmilla, Suomi mukana selvittämässä rokotteen soveltuvuutta jopa 6 kuukauden ikäisille lapsille
 Brittitutkimus: Noin kolmasosa koronan sairastaneista teineistä kärsii pitkistä oireista
 Koronan pitkä oireyhtymä on harvinainen pikkulapsilla – uuden lastensairaalan infektiolääkäri: Tapaukset laskettavissa yhden käden sormilla

Pitäisikö lapsia rokottaa rokotuskattavuuden nostamiseksi? Rokotetutkimuskeskuksen Mika Rämet: Aikuiset saavat huolehtia omista rokotuksistaan


Summary: Radio-ohjelma laitettiin tauolle jo heinäkuussa, kun siihen oli viitattu punkmusiikin seksuaalista häirintää käsittelevällä Instagram-tilillä.

YleX on päättänyt lopettaa  Uuden musiikin rockshow 'n. Radio-ohjelma  laitettiin tauolle  heinäkuussa sen jälkeen, kun se oli nostettu esiin punkstoo-keskustelussa.
 YleX tiedottaa myöhemmin, mikä ohjelma  Uuden musiikin rockshow 'n tilalle tulee.
 Punkstoo oli anonyymi Instagram-tili, jossa julkaistiin lukuisia Suomen punk-piireihin liittyviä kokemuksia häirinnästä, ahdistelusta ja väkivallasta. Vastaavanlaisia sosiaalisen median tilejä ilmaantui myös muiden musiikkigenrejen ympärille.
 Punkstoo-tili oli heinäkuussa toiminnassa reilun viikon ajan, jonka aikana yli sadassa julkaisussa ihmiset kertoivat anonyymisti kokemastaan seksuaalisesta häirinnästä. Lopettamisen jälkeen tilin pitäjät kertoivat saavuttaneensa tavoitteensa eli aloittaneensa keskustelun punk-piirien sisäisistä ongelmista.
 YleX on Yleisradion musiikkimedia, joka toimii radiossa ja digitaalisilla alustoilla.
 Lue myös:
 YleX laittoi Uuden musiikin rockshow’n tauolle toistaiseksi – ohjelma liitetty punkstoo-keskusteluun
 Punkstoo paisui musiikkialalla jopa koronaa suuremmaksi keskusteluksi – kysyimme, miten keikkapaikat aikovat kitkeä häirintää ja ahdistelua
 Punkstoo toi musiikkialan ahdistelun päivänvaloon, mutta perässä seurasi kritiikki – mitä anonyymista someaktivismista tulisi ajatella?

YleX lopettaa Uuden musiikin rockshow'n – ohjelma liitettiin punkstoo-keskusteluun


Summary: Aiemmin tällä viikolla pääkaupunkiseudun koronanyrkki linjasi, että se pyrkii muuttamaan koronatestaamisen periaatteita sekä keventämään koulujen karanteenikäytäntöjä.

Helsingin pormestari  Juhana Vartiainen  kertoo tänään torstaina koronavirustilanteeseen liittyvistä ajankohtaisista asioista kaupungintalolla.
 Yle striimaa suoran lähetyksen kello 16.00 alken. Voit seurata lähetystä klikkaamalla jutun pääkuvaa.
 Tilaisuudessa puhuu myös kaupungin kulttuurin ja vapaa-ajan toimialajohtaja  Tommi Laitio.
 Harrastustoiminnan rajoituksia lievennettiin jo viime tiistaina. Harrastuksissa ei ole enää enimmäismäärää osallistujille. Maskin käyttöä suositellaan edelleen ohjaajille ja yli 12-vuotiaille sisätiloissa, mutta sitä ei tarvitse käyttää liikuntasuoritusten aikana.
 Viimeksi tiistaina koolla ollut pääkaupunkiseudun  koronakoordinaatioryhmä  kertoi jatkavansa rajoitusten purkamista. Samalla se linjasi, että koronatestaamisen periaatteita muutettaisiin.
 Koordinaatioryhmä on tehnyt esityksen sairaanhoitopiirille, että kaksi rokotetta saaneiden ei tarvitsisi enää käydä koronatestissä oireita saatuaan. Muutamia poikkeuksia tästä olisi, kuten hoitohenkilöstö.
 Koronatestaus ei koskisi myöskään niitä, jotka ovat sairastaneet varmennetun koronainfektion edeltävän kuuden kuukauden aikana ja saaneet yhden rokotteen.
 Vantaan kaupunginjohtaja  Ritva Viljanen  uskoo, että Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri tekee päätöksen asiasta jo tällä viikolla.
 Testaamisen muutoksilla pyritään helpottamaan taudinjäljityksen ruuhkaa. Muitakin muutoksia on jo mietitty.
 Pääkaupunkiseudun kouluissa karanteeniin ja etäopetukseen voi joutua edelleen koko luokka. Viljasen mukaan jatkossa voisi olla järkevää, että vain koronaan sairastuneen koululaisen läheiset olisivat karanteenissa.
 Lisää aiheesta:
 Kaksi kertaa rokotettujen testaamista aiotaan vähentää pääkaupunkiseudulla – Koronaryhmä: lievissä oireissa ei enää tarvitsisi hakeutua testiin

Miten koronarajoituksia aletaan purkaa Helsingissä? Katso pormestari Juhana Vartiaisen info kello 16 alkaen


Summary: Tutkintanimikkeet ovat vaihtuneet taposta ja törkeästä pahoinpitelystä kuolemantuottamukseen ja kahteen törkeään pahoinpitelyyn. Poliisi on tehnyt kuulusteluja muttei pääse kuulemaan kaikkia pitkälle edenneiden muistisairauksien takia.

Turun kaupungin vanhuspalveluyksikkö Kurjenmäkikodissa sattunut väkivallanteko nostaa jälleen esille hoitajien työolosuhteet ja työn kuormittavuuden.
 Poliisin mukaan väkivallan kohteeksi joutui myöhään tiistai-iltana kaksi vanhuspalveluyksikön asukasta, joista toinen kuoli tapahtumapaikalla. Toinen uhri sai sairaalahoitoa vaativia vammoja.
 Poliisi tutkii asiaa kuolemantuottamuksena ja kahtena törkeänä pahoinpitelynä. Aluksi asiaa tutkittiin tappona ja törkeänä pahoinpitelynä.
 Poliisi on kuullut asiasta useita henkilöitä. Kaikkia Kurjenmäkikodin asukkaita ei voida kuulustella pitkälle edenneiden muistisairauksien takia, kertoo tutkinnanjohtajana toimiva rikoskomisario  Kristiina Kontio  poliisin tiedotteessa.
 Teoista epäillään yksikön asukasta, jonka tämänhetkistä sijaintia poliisi ei kerro. Ketään ei ole vangittu. Osana esitutkintaa poliisi selvittää myös Turun kaupungin järjestämien vanhus- ja vammaispalveluiden vastuukysymyksiä.
 Aiheesta aiemmin:   Yksi kuoli ja toinen loukkaantui väkivallanteossa vanhuspalveluyksikössä Turussa – epäilty todennäköisesti yksikön asukas
 Avustavaa henkilökuntaa kaivataan
 Sairaanhoitaja, Tehyn Turun kaupungin luottamushenkilö  Annaliisa Kalves  kuvaa Kurjenmäkikodissa tapahtunutta järkyttäväksi tragediaksi.
 Tapaus nostaa jälleen esille sen, millaisissa oloissa hoitajat pahimmillaan työskentelevät.
 – Normaalin hoitotyön lisäksi hoitajat valmistavat usein ilta- ja aamupalan ja hoitavat pyykkihuollon. Ennen näihin muihin tehtäviin oli omat henkilöt, Kalves sanoo.
 Paikalla oli tapahtuma-aikaan kaksi yöhoitajaa.
 Annaliisa Kalves kuuntelee luottamushenkilönä hoitajien huolia. Irtisanomisista kysellään paljon, moni olisi halukas siirtymään toiselle alalle. Minna Rosvall / Yle
 Hoitajia hakeutuu muille aloille
 Luottamushenkilönä Annaliisa Kalves kuulee paljon hoitajien huolia kentältä.
 Hoitajien työ on ollut kuormittavaa jo ennen koronaa.
 – Sairaslomia ja uupumista on paljon. Myös irtisanomisista kysellään, irtisanomisajoista ja muusta. Ihmisiä lähtee muille aloille töihin.
 Omaiset saatu kiinni
 Turun sosiaali- ja terveysjohtaja  Riitta Liuksa  kertoi torstaina Ylelle, ettei Kurjenmäkikodin tapauksesta ole vielä mitään uutta kerrottavaa.
 – Poliisin tutkinta etenee ja kaupungin sisäinen tarkastus on käynnistynyt ja etenee myös, Liuksa sanoo.
 Turun kaupungille on tullut jonkin verran yhteydenottoja tapauksen johdosta. Kaikkien Kurjenmäkikodissa asuvien henkilöiden omaiset on saatu kontaktoitua.
 – Omaiset ovat suhtautuneet rauhallisesti, vaikka ovat totta kai järkyttyneitä.
 Liuksa kertoo, että yleisimmin vanhustenpalveluyksiköissä käydään tarkistamassa huoneet viisi kertaa yössä. Lisäksi joillain asukkailla saattaa olla yksilökohtaisia käyntejä.
 – On mahdotonta valvoa, jos joku menee toisen huoneeseen, eikä ovia voida myöskään lukita.
 Hoitotyö on tämänkin tapauksen jälkeen turvallista, vakuuttaa Riitta Liuksa. Yle
 Avustavaa henkilökuntaa lisää?
 Kurjenmäkikodin väkivallanteko on järkyttänyt ihmisiä ympäri maan.
 Vastaavanlaiset väkivallanteot ovat onneksi harvinaisia, sanoo Riitta Liuksa.
 – Omaiset voivat olla rauhassa, hoito on turvallista tästä eteenpäinkin.
 Liuksa uskoo, että jatkossa oltaisiin palaamassa taas siihen suuntaan, että hoitolaitoksissa olisi myös avustavaa henkilökuntaa. Tällöin hoitajat voisivat keskittyä nykyistä enemmän varsinaiseen hoitotyöhön.
 – Näyttää siltä, että oltaisiin palaamassa sellaiseen. Että eri tehtävillä olisi eri tekijät.
 Aiheesta aiemmin:
 Yksi kuoli ja toinen loukkaantui väkivallanteossa vanhuspalveluyksikössä Turussa – epäilty todennäköisesti yksikön asukas

Kurjenmäkikodin väkivaltatapaus nosti taas tapetille hoitajien työolot – poliisin tutkinta ja Turun kaupungin selvitys etenevät


Summary: Vertailussa oli mukana 59 kuntaa, joissa kustannukset nousivat 55 kunnassa. Vertailussa selvitettiin kunnissa päätettävien maksujen tasoa, kuten kaukolämmön, veden, jätehuollon ja kiinteistöveron hintaa.

Kuntien kiinteistökulut ovat nousseet tänä vuonna viime vuotta enemmän, selviää Kiinteistöliiton selvityksestä. Kustannukset nousivat keskimäärin 1,5 prosenttia viime vuodesta, joskin niiden muutoksissa on suuria kuntakohtaisia eroja.
 Vertailussa selvitettiin kunnissa päätettävien maksujen tasoa, kuten kaukolämmön, veden, jätehuollon ja kiinteistöveron hintaa. Korkeimmat kustannukset olivat Rovaniemellä, Vihdissä ja Savonlinnassa, joissa kustannukset neliömetriä kohden olivat 3,14–3,18 euroa kuukaudessa. Kustannuksiltaan maltillisimmat kunnat olivat Kempele ja Raahe, joissa vastaava neliöhinta oli 2,22 euroa.
 Kiinteistöliitto havainnollistaa, että 90-neliöisen talon kiinteistökulut ovat Rovaniemellä 3 400 euroa vuodessa, kun Kempeleessä kustannuksista selviää 2 400 eurolla.
 Kustannuksista eniten nousivat jätehuollon ja energian hinta, keskimäärin yli kaksi prosenttia viime vuodesta.
 Helsinki suurista kallein
 Vertailussa oli mukana 59 kuntaa, joissa kustannukset nousivat 55 kunnassa. Kovinta kulujen nousu oli Kuopiossa, Tuusulassa ja Järvenpäässä, joissa kustannuksien nousu oli 5–6 prosentin välillä.
 Suurista kaupungeista kuluiltaan kallein oli yhä Helsinki, jossa sähkön, kaukolämmön ja veden hinta ovat kohonneet selvästi viime vuoden aikana. Kaikkiaan kiinteistökustannukset kasvoivat Helsingissä yli kolme prosenttia viime vuodesta. Helsingin neliömetrikohtainen kuukausikustannus on noin 3,1 euroa. Helsingin kaukolämmön energiahinta on myös kallistumassa syyskaudelle jopa lähelle 30 prosenttia vuoden takaiseen verrattuna.
 Kiinteistöliiton tiedot on kerätty elokuussa, ja ne koskevat syyskuun tilannetta.

Kiinteistökulut kohonneet suuressa osassa maata – vuosikustannuksia 90-neliöisestä talosta kertyy Rovaniemellä tuhat euroa enemmän kuin Kempeleessä


Summary: EKP:n tuki eurotalouksille on valtavaa, ja keskuspankin tase on paisunut jo lähes 80 prosenttiin suhteessa bruttokansantuotteeseen. Nyt pankki hidastaa hieman velan osto-ohjelmiaan. Pääjohtaja Christine Lagarde kertoo pian tiedotustilaisuudessa keskuspankin arvioita taloudesta.

Euroopan keskuspankki EKP  päätti pitää  talletuskoron -0,5 prosentissa ja ohjauskoron tasan nollassa torstain rahapoliittisessa kokouksessaan. Se jatkaa myös nykyisiä elvytysohjelmiaan eli arvopapereiden osto-ohjelmiaan, mutta aiempaa hitaampaan tahtiin.
 Kun pankki vielä alkukesällä osti velkapapereita noin 80 miljardin euron kuukausivauhtia, elokuussa niitä ostettiin "enää" noin 65 miljardilla.
 EKP on ostanut arvopapereita eli lähinnä valtioiden ja yritysten velkakirjoja sekä rahoittanut pankkeja hurjaa tahtia jo puolentoista vuoden ajan.
 EKP:lla on käynnissä samanaikaisesti kuusi erilaista rahoitusoperaatiota. Ideana on rasvata talouden rattaita: kun pankit ja sijoittajat myyvät hallussaan olevia velkapapereita keskuspankille, ne pystyvät puolestaan lisäämään lainanantoaan yrityksille ja kotitalouksille.
 EKP:n tase onkin kaksinkertaistunut pandemian aikana yli 8 000 miljardiin euroon, joka vastaa liki 80 prosenttia valuutta-alueen bruttokansantuotteesta.
 EKP:lle on muodostunut sen yli 20-vuotisen olemassaolon aikana ikään kuin uusi normaali.
 Ennen vuoden 2008 finanssikriisiä avainkorot olivat noin kolme prosenttia. Keskuspankin taseen koko suhteessa bruttokansantuotteeseen oli noin kymmenen prosenttia.
 EKP alkoi elvyttää jo finanssikriisissä, mutta radikaalisti tilanne muuttui vuonna 2015, kun se aloitti laajan lainaosto-ohjelman inflaatiota kiihdyttääksen ja raihnaista eurotaloutta elvyttääkseen pääjohtaja  Mario Draghin  johdolla.
 Koronapandemiassa  pankki on esimerkiksi ostanut valtioiden velkapapereita jälkimarkkinoilta kymmenillä miljardeilla euroilla kuukaudessa. Samalla euromaiden keskimäärinen valtionvelka on kasvanut jo yli sataan prosenttiin bkt:sta.
 Nyt markkinoilla spekuloidaan, että EKP kertoo syksyn aikana aikataulusta, jolla se supistaa pandemiaelvytystään. Koronapandemiaa varten luodun PEPP-osto-ohjelman on tarkoitus jatkua ensi maaliskuun loppuun. Kokonaisuudessaan ostojen määräksi tulisi tuolloin 1 850 miljardia euroa.
 Suomen Pankki oli elokuun loppuun mennessä käyttänyt pandemiaostoihin 23,1 miljardia euroa.
 Talous kasvaa, mutta riskejä on myös
 Talouden epävarmuus ei ole vielä hävinnyt.
 Keskuspankkiirit joutuvatkin luotaamaan vaaranpaikkoja tarkkaan: maailmanmarkkinoiden pullonkauloja tavarantoimituksissa, työvoimapulaa, ilmastonmuutoksen aiheuttamia kustannuksia ja koronavirustartuntojen lisääntymistä.
 EKP:n neuvoston jäsen, Itävallan keskuspankin johtaja  Robert Holzmann   vihjaisi kokouksen alla , että pankki saattaa keventää rahapolitiikkaa eli luopua velkaostoista "ennakoitua nopeammin".
 – Tämä ei tarkoita, että poistamme elvytyksen ennenaikaisesti, vaan pikemminkin sitä, että elvytystä tarvitaan lyhyemmäksi ajaksi kuin markkinat odottavat, Holzmann sanoi.
 EKP kertoo tämänpäiväisista rahapoliittisista päätöksistään tiedotteella klo 14:45. Juttua täydennetään myös pääjohtaja  Christine Lagarden  klo 15:30 alkavan tiedotustilaisuuden aikana.
 Markkinatoimijat odottavat hänen antavan jonkinlaista osviittaa siitä, onko euroalueen talouden elpyminen tarpeeksi voimakasta, jotta pankki voisi hidastaa rahallista elvytystä. Markkinoilla odotetaan Lagarden tiedotustilaisuudesta näkymiä myös inflaatiosta ja koroista.
 Aiheesta lisää:
 Euroopan keskuspankki kiihdyttää pandemiaan liittyviä velkaostojaan – EKP:n uusi strategia tarkoittaa, että korot pysyvät matalina arvioitua pidempään
 Euroopan keskuspankki varoittaa rahoitusmarkkinoiden epävakaudesta – listasimme kahdeksan asiaa, jotka ovat nyt EKP:n mielestä talousriskejä

Milloin Euroopan keskuspankki lopettaa valtavat velkaostot ja pandemiaelvytyksen? Siitä odotetaan pankin linjausta tänään


Summary: Huumeiden ja lääkkeiden käyttöä tarkastellaan usein viihdekäytön tai ongelmakäytön näkökulmasta. Opiskelijat yrittävät käyttää kuitenkin aineita myös tehostaakseen oppimista. Siitä ei tuoreen väitöskirjan mukaan keskustella kiihkottomasti.

Opiskelijat käyttävät huumeita ja reseptilääkkeitä myös toiveenaan parantaa suorituskykyä. Tämä näkökulma on Suomessa vielä tabu, ja siitä on tuoreen väitöskirjan mukaan vaikea keskustella avoimesti.
 Lääketieteellisen antropologian maisteri  Aleksi Hupli  tarkastelee ilmiötä Tampereen yliopiston sosiologian väitöskirjassaan. Maailmalla ilmiötä on tutkittu enemmän, ja Huplikin teki tutkimusta Hollannissa ja Liettuassa. Tutkimuksessa vertaillaan myös stimulanttien käyttöä Suomessa ja Hollannissa.
 – Suomessa aiheesta ei ole juuri puhuttu, eikä tutkimusta löydy.
 Opiskelijat kertoivat käyttävänsä kannabista ja muita huumeita sekä esimerkiksi adhd-lääkkeitä ilman diagnoosia opintojen takia.
 Huumeiden kokeilu ja käyttö on yleistynyt erityisesti 25–34-vuotiailla nuorilla aikuisilla. Tämän ikäryhmän vastaajista lähes puolet ilmoitti vuonna 2018 käyttäneensä jotain laitonta huumetta joskus elämänsä aikana. Adhd-lääkkeiden käyttö nuorilla ja lapsilla on Huplin mukaan puolestaan viisin–kuusinkertaistunut.
 Hyödyistä ei juuri keskustella
 Siutä ei ole tietoa, kuinka moni käyttää lääkkeitä ilman diagnoosia juuri opiskelusuoritusten parantamiseksi. Yleensä huumeista ja lääkkeistä puhutaan ongelmakäytön tai viihdekäytön näkökulmasta.
 Tutkimukset varsinkin yliopisto-opiskelijoiden parissa ovat osoittaneet, että opiskelijat Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa käyttävät niin reseptilääkkeitä kuin muita psykoaktiivisia aineita tehostaakseen opiskeluaan.
 – Ei kukaan käytä aineita niiden haittojen takia, vaan useimmiten niistä koetaan ainakin hetkellistä hyötyä. Monet haitalliset vaikutukset olisivat estettävissä tietoon perustavan päihdekasvatuksen ja käyttäjiä kunnioittavan päihdepolitiikan kautta, Hupli jatkaa.
 Hyödyistä keskustelu on vielä Suomessa tutkijan mukaan tabu.
 – Nopeasti saa huumemyönteisen leiman.
 Tämä estää esimerkiksi tutkimusta kannabiksen ja psykedeelien mahdollisesta terapeuttisesta hyödystä.
 – Jos ei pysty edes keskustella asiasta, on vaikea tehdä tutkimustakaan.
 Hyötyä ja haittoja
 Ei ole ollenkaan varmaa, auttaako lääke tai huumausaine opiskeluissa. Tämän tunnustivat myös haastatellut opiskelijat.
 – Osa raportoi hyötyjä mutta myös haittoja. Se oli tasapainoilua hyötyjen ja haittojen kanssa. Suurin osa ei saanut mitään vaikutusta, joten lopetti kokeilun, Hupli kertoo tutkittaviensa kokemuksista.
 Joku saattoi esimerkiksi kokea pystyvänsä keskittymään aineen avulla, mutta uni saattoi kärsiä.
 Hupli kertoo, että kliinisissä tutkimuksissa niin kutsutuista älylääkkeistä osa on voinut saada jotain hyötyä, mutta toiset kognition osa-alueet ovat voineet kärsiä. Hyöty on myös varsin subjektiviinen asia. Jokainen käyttäjä voi kokea sen eri tavalla.
 Älylääkkeellä tarkoitetaan lääkettä tai psykoaktiivista ainetta, joilla tehostetaan oppimista.
 Hyödyistä ja haitoista tulisi tutkijan mukaan puhua kiihkottomasti. Nuorten voi olla vaikea omaksua tietoa huumeusaineiden haitoista, jos heidän kokemustaan hyödyistä ei oteta tosissaan. Jos henkilö kokee saavansa jostain hyötyä, on riski, että siihen kehittyy riippuvuus.
 Tutkija Aleksi Hupli ei pidä tutkimusmaailmassa yleistyneestä nimityksestä älylääke, koska se antaa harhakuvan, että älyä voi lääkitä.
 – Perinteinen koulutus ja opiskelu on edelleen parempi keino. Teoriassa voimme ehkä pystyä parantamaan hetkittäin aivotoimintaa, mutta iso osa aineista on laittomia.
 Väitöskirja tarkastetaan Tampereen yliopiston yhteiskuntatieteiden tiedekunnassa maanantaina 20. syyskuuta.

Opiskelijat käyttävät huumeita ja reseptilääkkeitä suorituksen parantamiseksi – tuore väitöskirja: aiheesta puhuminen on Suomessa tabu


Summary: Britannian medioiden mukaan sisäministeri Priti Patel on hyväksynyt uuden toimintamallin, jolla rajaviranomaiset alkavat käännyttää veneitä entistä aggressiivisemmin.

Britannia alkaa käyttää Englannin kanaalissa uusia tapoja käännyttääkseen pois siirtolaisia kuljettavia veneitä, kirjoittavat muun muassa  BBC  ja  The Guardian .
 Maahan veneillä saapuneiden siirtolaisten määrä alkoi lisääntyä kesän aikana, sillä sää pysyi pitkään suotuisana.
 Ennätysmäärä siirtolaisia saapui Ranskasta elokuun loppupuolella, kun 828 ihmistä ylitti kanaalin yhden päivän aikana. BBC kirjoitti torstaina Britanniaan saapuneen yli 1 500 siirtolaista veneellä viimeisen viikon aikana.
 Eurooppalaismedioiden kanssa yhteistyötä tekevän  InfoMigrants-sivuston  mukaan Britanniaan oli kesäkuun alkuun mennessä tullut yli 3 500 siirtolaista tänä vuonna veneillä.
 Britannia alkoi kiinnittää saapuviin veneisiin huomiota viime vuonna, kun siirtolaisten tekemien ylitysten määrä nousi yli 8 000.
 Veneiden määrän lisääntymistä on pidetty nolona erityisesti sisäministeri  Priti Patelille , joka on aiemmin puhunut tiukan maahanmuuttopolitiikan puolesta.
 Patelin kerrotaan nyt allekirjoittaneen valtuudet, jotka antavat rajaviranomaisille oikeudet pakottaa uusilla taktiikoilla veneitä kääntymään takaisin Ranskaan. BBC:n mukaan Britannian aluevesille saapuneet siirtolaiset viedään todennäköisesti poliisille.
 Britannian parlamentissa on käsittelyssä hallituksen esitys, jolla Britanniaan tulleiden turvapaikanhakijoiden olisi vaikeampi pysyä maassa. Andy Rain / EPA
 Ennen päätöstään Patel oli keskustellut Ranskan sisäministeri  Gerald Darmanin  kanssa.
 Darmanin oli aiemmin varoittanut kirjeessä käännyttämisen olevan epätoivottavaa ja vaaraksi maiden väliselle yhteistyölle.
 – Ihmisten kansalaisuuteen, asemaan ja maahanmuuttopolitiikkaan liittyvistä seikoista huolimatta, ensisijaista on ihmisten hengen turvaaminen merellä. Samalla kunnioitetaan kansainvälistä lakeja, jotka turvaavat merillä tapahtuvaa etsintää ja pelastamista, Darmanin kirjoitti.
 Britannia ja Ranska tekevät yhteistyötä merimatkojen estämiseksi veneillä. Ranska on lisännyt poliisien määrää rannikollaan, minkä on laskettu estäneen yli 10 000 merimatkaa.
 Britannian hallitus yrittää estää salakuljettajien tienestit
 Britannian laivasto on testannut uutta suunnitelmaa siirtolaisten veneiden torppaamiseksi kuukausien ajan, kertoo the Daily Telegraph. Rajaviranomaisen mukaan uusia tapoja voidaan käyttää vain tietyissä tilanteissa.
 Britannian pääministeri  Boris Johnson  kertoi keskiviikkona kansanedustajille, että maan tulisi käyttää kaikki mahdollisia tapoja estääkseen salakuljettajien "halpamaista kauppaa", joka on tuonut suuria määriä siirtolaisia Britanniaan vaarallisena pidetyn merimatkan läpi.
 Britannian parlamentissa on käsittelyssä hallituksen esitys, jolla Britanniaan tulleiden turvapaikanhakijoiden olisi vaikeampi pysyä maassa. Esitystä on pidetty hyvin kiistanalaisena, sillä se tekisi Britanniaan ilman lupaa saapumisesta rikollista.

Britannia alkaa käännyttää siirtolaisten veneitä takaisin Ranskaan – taustalla kesällä lisääntyneet venematkat Englannin kanaalin yli


Summary: Hallitus on asettanut ensimmäistä kertaa määrälliset tavoitteet työperäiselle maahanmuutolle. Vuoteen 2030 mennessä ulkomaisia työntekijöitä pitäisi olla 50 0000 enemmän kuin nyt.

Metallityö Vainion tiloissa Iisalmessa on meneillään muutto. Osa toiminnoista siirtyy isompiin tiloihin ja samalla alkaa uusi rekrykoulutus. Alihankintayritys kasvaa metsäkonejätti Ponssen ja muun muassa kaivostoimintaan laitteita valmistavan Normetin vanavedessä.
 Ylä-Savossa on painittu metallialan työvoimapulan kanssa jo yli 10 vuotta. Tilanne helpottui, kun yritykset alkoivat palkata työvoimaa Suomen ulkopuolelta.
 Esimerkiksi Metallityö Vainiolla noin 15 prosenttia työntekijöistä kulkee todella pitkää työmatkaa Virosta tai Puolasta. Enimmillään kolmasosa tekijöistä on vuokratyövoimaa. Yritys työllistää noin 90 ihmistä.
 Hallitus on asettanut ensimmäistä kertaa määrälliset tavoitteet, kuinka paljon työperäisiä maahanmuuttajia ja ulkomaisia opiskelijoita tavoitellaan Suomeen.
 Suomeen halutaan vähintään 50 000 ulkomaista työntekijää lisää vuoteen 2030 mennessä. Sen jälkeen tavoitteena 10 000 työntekijän lisäys vuosittain.
 Kansainvälisten tutkinto-opiskelijoiden vuosittaista määrää kasvatetaan 5 000:stä 15 000:een opiskelijaan per vuosi. Tavoitteena on, että heistä 75 prosenttia työllistyisi Suomeen pysyvästi.
 Rekryt hoitaa alan yritys
 Metallityö Vainio ei hoida rekryjä itse, vaan hankkii tekijät kumppaneiden kautta. Muun muassa hitsauksen ja kokoonpanon hallitsevia osaajia etsii kaksi suomalaista työvoimanvälitysyritystä.
 Yritys on käyttänyt vuosien varrella kaikki keinot löytääkseen ammattitaitoisia ihmisiä töihin.
 – Ulkomainen työvoima ei ole ollut itsetarkoitus, vaan yksinkertaisesti osaajia on löytynyt helpommin ulkomailta viime vuosina, kertoo toimitusjohtaja  Tommi Lähteinen .
 Suomesta työntekijöitä on saatu taloon rekrykoulutuksien ja oppisopimuskoulutuksien kautta.
 Afganistanista vuonna 2015 Suomeen tullut Seyed Yahya Zakeri aloitti oppisopimuskoulutuksen kaksi kuukautta sitten. Alan ammattikoulutusta hän kävi Pieksämäellä.  Marianne Mattila / Yle
 Metallialan osaajista kilpaillaan koko Euroopassa
 Kilpailu työntekijöistä on kasvanut koko Euroopassa. Metallialalla liikkuu osaajia, jotka valitsevat itselleen sopivimman työpaikan. Tämä tiedostetaan Iisalmessa, ja ammattitaitoista porukkaa houkutellaan Suomen rajojen ulkopuolelta samoilla keinoilla kuin sisäpuolelta.
 Merkittävä houkutin on suomalainen palkkataso, mutta tärkeää ovat hyvät työolosuhteet. Virolainen ja puolalainen ammattilainen arvostaa hyvää työilmapiiriä, hyviä työvälineitä ja hyviä tiloja samalla tavalla kuin suomalainen.
 – He tykkäävät tehdä töitä hyvillä uusilla laitteilla kuin kuka tahansa, ja siinä se meidän kilpailukyky on, Lähteinen toteaa.
 "Ennen kaikkea meidän ulkomaisten työntekijöiden puolisoille tarvitaan työpaikkoja, jotta he voivat jäädä tänne pysyvästi", toimitusjohtaja Tommi Lähteinen tietää.  Marianne Mattila / Yle
 Ulkomainen työvoima ei ratkaise kuitenkaan työvoimapulaa pysyvästi. Lähteinen toivoo edes osan tekijöistä jäävän pysyvästi Iisalmeen. Käytännössä tämä tarkoittaisi monen kohdalla koko perheen muuttoa alueelle.
 Tästä keskustellaan aika ajoin ulkomaisten työntekijöiden kanssa.
 – Toivoisin, että kaupunki ja ympäryskunnat kohdentaisivat markkinointia mahdollisuudesta muuttaa alueelle suoraan meidän työntekijöille, Lähteinen sanoo.
 Perheelliset muuttajat tarvitsevat työpaikan myös puolisolleen. Työtä ei löydy välttämättä Iisalmesta vaan kenties 80 kilometrin päästä Kuopiosta.
 – Konkreettinen teko, joka hyödyttäisi kaikkia, olisi kunnostaa kaupunkien välillä kulkeva Vitostie nopeammaksi, hän toteaa.
 EU:n ulkopuolelta tulevien luvat kuntoon neljässä viikossa
 Hallituksen toimet työperäisen maahanmuuton lisäämiseksi yltävät myös lupakäytäntöihin. Euroopan ulkopuolelta tulevien lupamenettelyjä nopeutetaan. Tavoite on, että kaikki työn ja opiskelun perusteella Suomeen pyrkivät saavat päätöksen kuukaudessa.
 – Neljä viikkoa on uusi käsittelyaika, kertoo työ- ja elinkeinoministeriön erityisiasiantuntija  Pipa Turvanen .
 Sen lisäksi valmistellaan palvelulupausta kahden viikon pikakaistasta startupyrittäjille ja erityisasiantuntijoille perheenjäsenineen.
 Lupakäytäntöjen osalta tehdään parhaillaan työtä lainsäädännön ja järjestelmäkehityksen parissa. Esimerkiksi pikakaista tarvitsee toteutuakseen lakimuutoksen. Käyttöönotto on suunniteltu kesäkuulle 2022.
 Ylipäätään kansainvälisen rekrytoinnin palveluja kehitetään sellaisiksi, että niistä hyötyisivät aiempaa enemmän pienet ja keskisuuret yritykset, joiden omat HR-resurssit ovat rajallisia.
 Yrityksille tehdyn kyselyn mukaan apua tarvitaan rekryn lisäksi myös Suomeen saapumisessa ja suomalaiseen yhteiskuntaan integroitumisessa.
 – Tavoitteena on sujuvat palvelut eri osaajaryhmille ja työnantajille Turvanen kertoo.
 "Savon yrittäjien tuorein kysely kertoo, että puolet vastaajista olisi valmis palkkaamaan työvoimaa ulkomailta", kertoo toimitusjohtaja Paula Aikio-Tallgren. Marianne Mattila / Yle
 EU:sta tulo on helpompaa, mutta apua tarvitaan silti
 Eniten Suomeen tullaan töihin EU-maista. Vapaa liikkuminen tarkoittaa vähempää byrokratiaa. EU:n sisäisen työvoiman parissa työtä tekevät TE-palvelujen EURES-asiantuntijat ympäri Suomea.
 – Esimerkiksi viime helmikuussa meillä oli rekrytapahtumassa sote-alan paikat esillä, ja sen jälkeen tuli todella paljon hakemuksia, kertoo Pohjois-Savon EURES-asiantuntija  Samuli Miettinen .
 Rekryjen sujuvuudesta huolimatta myös pullonkauloja on edelleen. Yksi niistä on juuri sote-alan maailmanlaajuinen kilpailutilanne työntekijöistä. Suomen kaltaisia työntekijöiden hakijoita ovat muun muassa Australia, Japani ja Ruotsi.
 – Ja yrityksille pitäisi saada luotua selkeämpi kuva, mistä se saa palvelun hakiessaan ulkomaisia työntekijöitä. Ja kuka voi auttaa missäkin vaiheessa prosessia, Miettinen kertoo.
 Samaa mieltä ollaan myös Savon yrittäjissä. Yhdistyksen toimitusjohtaja toivoo julkisen ja yksityisen sektorin tekevän asiassa enemmän yhteistyötä.
 – Meillä on TE-toimisto ja EURES, mutta uskon, että ruuhka-Suomen tapaan myös Pohjois-Savoon perustetaan yrityksiä, jotka hoitavat kansainvälisiä rekryjä vastaisuudessa,  Paula Aikio-Tallgren  sanoo.
 Yritykset myös auttavat työntekijää asettumaan eli hoitavat kotouttamista. Aikio-Tallgren kääntää katseensa myös ulkomaisia opiskelijoita vastaanottaviin oppilaitoksiin.
 – Niiden on parannettava omaa kotouttamistyötä ja esimerkiksi suomen kielen opetusta on lisättävä, han sanoo.
 Voit keskustella aiheesta perjantai-iltaan kello 23.59 saakka.
 Lue lisää:
 Ekonomistit A-studiossa: Työvoimapulasta ei selvitä ilman maahanmuuttoa – "Voisiko nykyistä useammassa tehtävässä pärjätä englannilla?"
 Kilpailu IT-alan huippuosaajista käy kuumana – pohjoiskarjalainen Dimitri Kudinov sai Amazonilta tarjouksen, josta ei voinut kieltäytyä
 Valtiovarainministeri Saarikko haluaa Suomeen reilusti lisää ulkomaisia työntekijöitä ja perää asennemuutosta: “Se ei ole pois suomalaisilta”

Iisalmen ihme ei olisi onnistunut ilman ulkomaista työvoimaa – osaajista käydään kansainvälistä kilpailua, valtteja ovat palkka ja työolot


Summary: Kysyimme juhlapäivän kunniaksi yleisöltämme, mitä Yle heille merkitsee. Luotettavan uutis- ja ajankohtaistarjonnan lisäksi erityiskiitosta saivat lastenohjelmat ja Yle Areena.

Leena Romu  keinuttaa 11-kuukautista  Mauno -poikaa Pikku Kakkosen puistossa Tampereella. Lastenohjelmista hän haluaakin jakaa Ylelle kiitosta.
 – Olen itse varttunut niiden parissa, ja nyt toinen polvi pääsee nauttimaan erityisesti Pikku Kakkosen ohjelmista, sanoo Romu.
 Helsinkiläinen teologian opiskelija  Aino Vihonen  puolestaan kiittelee ajankohtaistarjontaa.
 – Kiitos todella paljon Yle Areenasta löytyvistä Ulkolinja-dokumenteista, niitä on oikein mukava aina katsella aamukahvin parissa.
 Yle juhlii torstaina 95-vuotista taivaltaan, ja kysyimme sen kunniaksi suomalaisten mietteitä eri puolilla maata.
 Katso yleisön onnitteluja Ylelle eri puolilta maata yllä olevasta videosta tai  Yle Areenasta .
 Viittä vaille sata vuotta yhteistä historiaa
 Jo 1920-luvun alkuvuosina innokkaat radioamatöörit olivat tehneet ohjelmakokeiluja, ja  Yleisradion ensimmäinen radiolähetys  kaikui eetteriin 9. syyskuuta 1926. Lahden suuraseman valmistuttua vuonna 1928 radion kuuluvuus ulottui kattamaan suurimman osan maasta.
 Alahärmäläinen  Pentti Korpi  toteaa, että Ylen kanavia on Etelä-Pohjanmaan lakeuksilla kuunneltu niin kauan kuin miesmuistia riittää.
 – Sieltä kuuluu ajankohtaista asiaa, pysyy selvillä maailman ja päivän tapahtumista, sanoo Korpi.
 Television voittokulku suomalaiskoteihin alkoi 1950-luvun puolivälissä. Teekkarien toteuttama television koelähetys oli nähty jo keväällä 1955. Yleisradio aloitti omat koelähetyksensä vuonna 1957 ja varsinaiset lähetykset seuraavana vuonna.
 Nykypäivänä Yle kulkee arjessa mukana suomalaisten taskuissa. Uutiset kilahtavat tuoreeltaan älypuhelimiin, ja ohjelmatarjonta verkossa on saatavilla silloin, kun se katsojalle ja kuuntelijalle parhaiten sopii.
 Vuodesta toiseen Yle Areena on  Suomen arvostetuimpien brändien  joukossa –  kuten koko Yle .
 Iittiläisen aikuisopiskelija  Sari Kärkisen  arkeen Yle kuuluu kaikissa muodoissaan, ja hän on löytänyt myös paljon oppimateriaalia opintojensa tueksi.
 – Jatkakaa samaan malliin! Pysykää yleissivistävänä, hyvänä tietolähteenä, kannustaa Kärkinen.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 10.9. kello 23.
 Lue myös:
 "Yle on virkeä ysivitonen" – toimitusjohtaja Merja Ylä-Anttila iloitsee Ylen vahvasta brändistä ja paljastaa, mihin mediayhtiö nyt keskittyy

Onnea, 95-vuotias Yle! Areena ja monipuolinen tarjonta saavat kiitosta yleisöltä


Summary: Selonteko linjaa Suomen puolustuspolitiikkaa tuleville vuosille. Puolustusministeriö ja Puolustusvoimat avaavat vuoden 2021 puolustusselontekoa tänään.

Ulkoasiain hallinto, maanpuolustus ja järjestystoimi

Suomen puolustuksen nykytilaa ja tulevaisuutta arvioiva puolustusselonteko on valmis. Hallitus antaa selonteon eduskunnalle torstaina.
 Puolustusministeriö järjestää aiheesta tiedotustilaisuuden, jota Yle seuraa kello 13.30 alkaen. Tiedotustilaisuudessa puhuvat puolustusministeri  Antti Kaikkonen  (kesk.), puolustusvoimain komentaja  Timo Kivinen  ja puolustusministeriön ylijohtaja  Esa Pulkkinen .
 Valtioneuvoston puolustusselonteko eduskunnalle antaa puolustuspoliittiset linjaukset Suomen puolustuskyvyn ylläpidolle, kehittämiselle ja käytölle.
 Selonteko kuvaa esimerkiksi Suomen sotilaallista toimintaympäristöä ja uhkia. Sen aikajänne on 2020-luku, mutta käytännössä selonteko käsittelee eniten nykyhetkeä ja lähivuosia.
 Ylen tietojen mukaan Suomi valmistautuu hybridiuhkien ja uuden sodankäynnin uhkien torjuntaan. Puolustusvoimille esitetään myös lisää henkilökuntaa.
 Edellinen selonteko  laadittiin vuonna 2017 . Sitä ennen puolustuspolitiikkaa on käsitelty turvallisuuspoliittisen selonteon yhteydessä. Hallitus laati erillisen puolustusselonteon muun muassa sen vuoksi, että edessä oli suuria monitoimihävittäjä- ja laivahankintoja.

Suomen puolustuksen lähivuosien suuntaviivat selviävät tänään – seuraa puolustusselonteon julkistamista kello 13.30 alkaen


Summary: Ruotsin rajakuntien pääsy Suomen "vihreälle listalle" on vapauttanut kulkemista naapuriin. Torniossa rajan testauspisteessä koronatestien määrä on romahtanut noin sataan päivässä. Jos kaikki sujuu hyvin, viimeisetkin maahantulorajoitukset poistuvat lokakuun puolivälissä.

Nelostiellä Tornion ja Haaparannan rajalla kirjataan tavallisena syyskuisena arkipäivänä nyt noin 15 000 rajanylitystä. Enimmäkseen kulkijat ovat naapurin puolella pistäytyjiä eli karkeasti ottaen ajoneuvoja kulkee päivän aikana 7500 suuntaansa.
 Rajaliikenne kasvoi heti noin 15–20 prosenttia , kun Haaparannaltakin oli mahdollista tulla Suomeen ilman koronatodistuksia ja -testiä. Valtioneuvosto päätti neljän ruotsalaiskunnan "vapauttamisesta" reilu viikko sitten.
 Haaparannan lisäksi suomalaiset arvioivat turvallisiksi kunniksi Pajalan ja Kiirunan.  Övertorneån asukkailla kulku helpottui j o pari viikkoa aikaisemmin.
 Rajan tuntumassa Tornion kaupungin terveysneuvonta- ja testipisteessä tehdään nyt päivittäin noin satakunta koronatestiä, mikä on murto-osa aiemmasta.
 – Onhan testimäärä laskenut hurjasti, kun enimmillään niitä on tehty tämän epidemian aikana 1400 ja keskimäärinkin 500–800 vuorokaudessa, sanoo Tornion perusturvajohtaja  Leena Karjalainen.
 Rajakuntien asukkaita näkyy kontissa enää harvakseltaan. Testiin tulijat ovat pääosin ulkomaalaisia matkailijoita tai kauempaa Ruotsista matkanneita.
 Juttu jatkuu kuvan jälkeen
 Koronatestien määrä Torniossa on vähentynyt radikaalisti kiivaimmista ajoista. Jo koronarokotukset vaikuttivat testimääriin ja nyt rajakuntalaisten vapaampi kulku vähensi tarvetta noin sataan testiin päivässä. Antti Ullakko / Yle
 Rajan terveysneuvonta ja koronatestaus on ollut Tornion kaupungille valtavan suuri työmaa. Karjalaisen mukaan yhä vieläkin rajalle tarvitaan 10–15 terveydenhuollon työntekijää. Töitä tehdään kolmessa vuorossa ympäri vuorokauden.
 Myös virka-apua Tornion kaupungille antava Länsi-Suomen merivartiosto jatkaa työtään rajanylityspaikalla, kuten ennenkin. Suomeen tulijoilta tiedustellaan, mistä he ovat tulossa ja jos tulija on rajakuntien ulkopuolelta eikä hänellä ole koronatodistuksia, hänet ohjataan testikonttiin.
 Rajakunnista tulevilta ei vaadita kirjallisia todistuksia kotipaikasta. Laki lähtee siitä, että ihmisen sanaan luotetaan.
 Kapteeniluutnantti  Tapio Kulmala  kertoo, että Torniossa rajan koronavalvonta työllistää tällä hetkellä parikymmentä ihmistä, määrä on puolittunut muutaman viikon takaisesta.
 Lue myös:   Tieto Ruotsin rajakuntien vapaasta matkustuksesta yllätti Suomen terveysviranomaiset ja rajavartijat – ministeriöstä ei herunut mitään ennakkotietoa
 "Ei näitä asioita voida pysyvästi pelkän kontrollin keinoin hallita"
 Lapissa rajakuntien asukkaita koskevat helpotukset nähdään pääsääntöisesti hyvänä asiana ja niiden uskotaan kertovan siitä, että rajaseudun ihmisten tarve liikkua kotiseudullaan on valtioneuvostossakin kuultu.
 – Sen lisäksi, että näissä kunnissa on rauhallinen tautitilanne, tässä on nähtävissä ymmärrys sille, että tämä on ihmisten jokapäiväistä talous- ja liikkumisaluetta. Tämä on oikea suuntaus ja tilanne on hyvä nyt, sanoo Enontekiön ja Muonion johtava lääkäri  Teemu Taulavuori.
 Toki Lapissa on myös epäilty, että muista kuin Ruotsin tai Norjan rajakunnista tulijat käyttävät tilannetta hyväkseen ja hurauttavat Suomeen näiden kuntien kautta kertomatta todellista lähtöpaikkaansa.
 Ainoastaan Torniossa rajavartijat valvovat liikennettä vuorokauden ympäri, muilla Lapin raja-asemilla tulijoita pysäytetään pistokoeluontoisesti.
 –Ilman muuta osa ylittäjistä pääsee Suomeen maahantulopisteiltä ilman minkäänlaista pysäyttämistä ja neuvontaa. Tämä nykyinen toimintamalli nojautuu ehdottomasti maahantulijoiden omaan velvollisuuteen toimia oikein. Ja me viranomaiset tarjoamme siihen ne muut toimenpiteet, Taulavuori toteaa.
 Hän pitää hyvänä merkkinä sitä, että viranomaisten kontrollia on voitu keventää ja esimerkiksi juuri maahantulijoiden kohdalla painopistettä kohdennetaan entistä enemmän neuvontaan.
 – Yhteiskunta joutuu edelleenkin harrastamaan myös kontrollia, mutta ei näitä asioita voida pysyvästi pelkän kontrollin keinoin hallita. Onkohan vähän liioiteltua sanoa, mutta tämän täytyy olla niin kuin vuoropuhelua. Kansalaisilla on omat velvollisuutensa ja viranomaisilla omansa.
 Lue myös:   Lapin kunnilla täysi työ rajan pakkotarkastuksissa, armeijan lääkintämiehiä on pyydetty avuksi – johtava lääkäri: ”Vapaaehtoisella järjestelyllä olisi pärjätty”
 Kaivattu paluu normaaliin on kyynärvarren päässä
 Eduskunta hyväksyi tartuntatautilain väliaikaisen muutoksen viime heinäkuussa. Siinä säädettiin, että Suomeen saapuvilta henkilöiltä edellytetään luotettavaa todistusta sairastetusta covid-19-taudista, täydestä rokotussarjasta tai negatiivisesta koronatestituloksesta.
 Lakimuutos on voimassa lokakuun puoliväliin saakka. Mitään takeita sille, että lakimuutoksen voimassaolo varmasti päättyy, ei ministeriöstä haluta antaa.
 – En lähde sitä tässä vaiheessa arvioimaan, säätelyn tavoitteena on, että vapaata liikkuvuutta voidaan edistää terveysturvallisesti, sanoo ylilääkäri  Paula Tiittala  sosiaali- ja terveysministeriöstä.
 Heinäkuun jälkeen asetusta on muutettu useampaan kertaan koskien maahantulijoiden velvollisuutta esittää rajalla todistuksia. Sosiaali- ja terveysministeriö arvioi tilannetta jälleen ensi viikolla.
 Lapissa rajojen aukeamiseen ja maahantulokontrollin loppumiseen suhtaudutaan jo melkoisen toiveikkaasti.
 – Lokakuun puolivälin jälkeen rajaliikenteestä valtaosa on paikallisen väestön liikkumista ja rokotuskattavuus on todennäköisesti tuolloin yli 80 prosenttia myös naapurimaissa. Silloin se todellinen valvontatarve niille kauempaa tuleville rokottamattomille on määrällisesti jo todella pieni, Enontekiön ja Muonion johtava lääkäri Teemu Taulavuori pohtii.
 Torniossa on varauduttu siihen, että kaupungin vastuu torjua tartuntataudin leviämistä rajalla vaatii resursseja vielä pitkälle syksyyn.
 – Valistunut arvaus on, että loka-marraskuuhun mennessä meillä saattaa loppua tämä toiminta. Toisaalta, emme koskaan tiedä, mitä päätöksiä valtioneuvostosta ja ministeriöstä tulee. Ja saattaahan tilanne akutisoituakin. Tilanne on meidän henkilöstön kannalta haasteellinen, sanoo Tornion perusturvajohtaja Leena Karjalainen.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella  10.9. kello 23 saakka.
 Lue myös:
 Sisärajavalvonta koronakeväänä on Rajavartiolaitokselle rauhan aikana ennennäkemätön ponnistus: länsirajalle on komennettu satoja, kustannukset 13 miljoonaa euroa
 Sisärajavalvonta päättyy kahden viikon päästä, mutta rajavartijat eivät häivy länsirajalta mihinkään – virka-apua tarvitaan testeihin ja tarkastuksiin
 Ensi viikolla länsirajalla on jo vilkkaampaa - Suomeen tulemista helpotetaan

Vapaa kulku pohjoisen raja-alueilla on alkusoittoa kohti normaalia – lähiviikot näyttävät, päättyykö koronakontrolli viimeinkin


Summary: Keskipohjalaisessa Perhon kunnassa on yhdellä asuinalueella pyritty saamaan villiintyneiden kissojen populaatiota kuriin vuosien ajan.

Keskipohjalainen Perhon kunta keskeyttää villiintyneiden kissojen loukutukset.
 Kunta on tänä vuonna loukuttanut luonnosta tavattuja kissoja, jotka ovat vaikuttaneet villiintyneiltä ja ovat olleet pannattomia. Tähän mennessä luonnosta on loukutettu viitisenkymmentä kissaa.
 Kunnan mukaan  pannattomat luonnosta tavatut kissat katsotaan villiintyneiksi ja lopetetaan.
 Tänään Helsingin eläinsuojeluyhdistys (HESY) vaati kannanotossaan kuntaa luopumaan toiminnasta vedoten sen laittomuuteen.
 – HESY vaatii, että Perhon kunnassa käynnissä oleva villiintyneiksi tulkittujen kissojen loukutus- ja tappamisoperaatio on pysäytettävä välittömästi laittomana toimenpiteenä, todetaan yhdistyksen tiedotteessa.
 Lue seuraavaksi:   Villikissoja Perhossa ongelmaksi asti – loukutus on tuottanut vasta laihasti tuloksia
 "Otamme asian vakavasti huomioon"
 Perhon kunnan tekninen johtaja  Alpo Anisimaa  toteaa, että loukuttaminen keskeytetään välittömästi ja kunta selvittää ympäristöterveydenhuollon kanssa voidaanko sitä jatkaa ja jos voidaan, miten.
 – Kun tämmöinen oikaisuvaatimus toimiimme on tullut, otamme asia vakavasti huomioon. Olemme keskeyttäneet toiminnan ja selvitämme, onko siinä tapahtunut joku virhe.
 Anisimaa ei osaa arvioida, millä aikataululla selvitys mahdollisesta loukuttamisen jatkamisesta etenee.
 Hän toteaa, että kissaongelmaan on haettu ratkaisua alunperin yhdessä ympäristöterveydenhuollon kanssa.
 Anisimaan mukaan Perhon kunnassa on yksi eläinlääkäri, joka ei ehdi asiaa hoitaa. Lähin rankkuri on naapurikunnassa Toholammella noin tunnin ajomatkan päässä.
 – On melko suuri kustannus sieltä tulla loukkuja kokemaan päivittäin ja kuljettaa kissat kahdeksi viikoksi rankkurille säilytettäväksi. He suosittelivat sieltä, että kunta itse loukuttaa ja toimittaa kissat eläinlääkärille. Sillä tavalla on toimittu tähän mennessä.
 Yksi vahinko
 Perhon kunta on muun muassa kuntatiedotteessa toivonut, että lemmikkikissat merkitään kaulapannalla.
 Tiedotteen mukaan "mikäli pyydystetyllä kissalla ei ole kaulapantaa tulkitaan se villikissaksi ja lopetetaan".
 HESYn näkemyksen mukaan ulkoa löydettyä tai loukutettua omistajatonta kissaa – myös populaatiokissaa – on aina pidettävä ensisijaisesti löytökissana, joka tulee toimittaa löytöeläintalolle. Vasta löytöeläinten talteenottopaikassa voidaan arvioida, onko kissa villiintynyt. Arviota kissan villiintymisestä ei pidä koskaan tehdä kiinniottotilanteen perusteella. Kaikissa tapauksissa on tarkistettava, onko kissalla tunnistusmerkintä.
 HESYn mukaan kissanomistajia ei voi myöskään velvoittaa pannoittamaan kissojaan.
 Anisimaan mukaan loukuttamalla kiinniotetut kissat on toimitettu eläinlääkärille ja päätökset niiden lopettamisesta on tehnyt eläinlääkäri.
 – On tullut ilmi, että yksi vahinko on sattunut, Anisimaa kertoo tapauksesta, jossa leikattu lemmikkikissa oli jäänyt loukkuun ja se oli toimitettu eläinlääkärille, joka myös tulkitsi kissan villiintyneeksi.
 "Jotain meidän on tehtävä"
 Perhossa Hiekanmäen alueella, missä loukutuksia on tehty, on ollut villiintyneiden kissojen ongelma muutaman vuoden ajan.
 Jo pari vuotta sitten alueelta otettiin kiinni eläinlääkärin kanssa yhteistyössä parikymmentä villiintynyttä kissaa. Ne olivat jo kuitenkin ehtineet lisääntyä alueella.
 Anisimaan mukaan asukkaat ovat ilmoittaneet noin kymmenen kissan populaatioista, jotka asuvat kunnan rivitalojen lähistöllä ja sotkevat sekä leikkipaikkoja että terasseja.
 Kissat myös syövät alueella pikkulintuja.
 Asukkaiden voimin ongelmaa ei saada kuriin, Anisimaa toteaa.
 – Se on aika iso ongelma. Rivitalojen hiekkalaatikoissa ei voi päästää lapsia leikkimään, vaikka ne on joka yö peitetty pressuilla. Jotain meidän on tehtävä.
 Lue seuraavaksi :
 "Joka ikisessä pitäjässä on useampia" – villiintyneitä kissapopulaatioita löytyy edelleen Etelä-Pohjanmaalla, avi antoi ohjeet niiden hoitamiseksi
 Viranomaiselta kova määräys loukuttaa ja lopettaa villikissat Isossakyrössä – palautetta satelee eri puolilta maata
 Uudessakaarlepyyssä kannattaa pitää kotikissat tällä viikolla kotona tai kytkettynä – villikissoja loukutetaan
 Millaisia ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta perjantaihin 10.9. kello 23 saakka.

Kunta määräsi pannattomia kissoja loukutettavaksi ja lopetettavaksi Keski-Pohjanmaalla – eläinsuojelijat puuttuivat asiaan, loukuttaminen keskeytetään


Summary: Keskustan kansanedustaja ja eduskuntaryhmän puheenjohtaja Juha Pylväs puhui ”sosiaaliturvalla loisivista elintasosurffareista" eduskuntaryhmän kesäkokouksessa elokuussa.

Pohjanmaan poliisilaitos on saanut tutkintapyynnön keskustan  Juha Pylvään  pitämästä puheesta eduskuntaryhmän kesäkokouksessa Seinäjoella 25. elokuuta.
 Eduskuntaryhmän puheenjohtaja Pylväs viittasi kesäkokouksen puheessaan "sosiaaliturvalla loisiviin elintasosurffareihin". Myöhemmin hän pahoitteli sanavalintojaan.
 Toistaiseksi kyseessä on poliisin selvitys. Asiasta on kirjattu tutkintapyyntö, jonka pohjalta arvioidaan, ylittyykö tapauksessa syytä epäillä rikosta ja käynnistää esitutkinta.
 Lue lisää:
 Keskustan Juha Pylväs pahoittelee sanavalintaansa "elintasosurffareista", Saarikko komppaa: "Pitää olla rehellinen"

Poliisi selvittää keskustan Juha Pylvään puhetta kesäkokouksessa


Summary: Tällä kaudella myynti on suurempaa kuin tuotanto. Turkishuutokauppayhtiön mukaan koronapandemian aiheuttamat ongelmat ovat takanapäin, ja tarhaajat tulevat saamaan hyvän tuoton.

Torstaina alkavassa Saga Fursin huutokaupassa myydään 2,5 miljoonaa minkinnahkaa ja puoli miljoonaa pitkäkarvaisen ketun- ja supikoirannahkaa.
 Myynnissä on niin sanottujen kevät- ja kesänahkojen myyntitilaisuus.
 – Huutokauppana tämä on pienempi kuin esimerkiksi kesäkuun huutokauppa, ja tämäntyyppiset nahat menevät eri tarkoitukseen. Täällä on ostajia, jotka eivät ole vielä tälle kaudelle ostaneet mitään. Edellytykset ovat olemassa, että tämäkin onnistuu mainiosti, kertoo Saga Fursin toimitusjohtaja  Magnus Ljung.
 Saga Fursin edellisen kesäkuun huutokaupan välitysmyynti oli lähes 190 miljoonaa. Huutokauppa oli yhtiön mukaan erittäin onnistunut minkeissä ja ketuissa.
 – Hintataso nousi ketuissa 20–25 prosenttia. Kesäkuun hintataso alkaa olla tarhaajille kannattavaa. Myös minkin osalta myytiin lähes kaikki, Ljung kertoo.
 Vajaassa vuodessa minkkien hinnat ovat Ljungin mukaan lähes tuplaantuneet. Haasteita kuitenkin vielä riittää kuljetuksien ja rahtien kanssa Aasiaan.
 Ljunginmukaan nyt alkava huutokauppa on herättänyt jo ennalta paljon kiinnostusta. Paikanpäällä kävi ennalta jo parisenkymmentä ostajaa Turkista ja Itä-Euroopasta. Virallinen myynti alkaa alkaa netissä tänään torstaina.
 – Kiina ja Korea tulevat ostamaan Venäjän lisäksi. Siihen menee varmasti 90 prosenttia tulevan huutokaupan myynnistä, Ljung kertoo.
 Koronavirus ajoi turkisteollisuuden ahtaalle
 Kesäkuun huutokaupassa oli vielä myynnissä ketunnahkoja edellisestä huutokaupasta. Ljung myöntää, että tällä hetkellä kettua myydään enemmän kuin tuotetaan.
 – Emme ole vielä onnistuneet puremaan kiinni vuotta 2020, kun covid iski pahimmillaan ja suuri osa jäi myymättä. Siihen tarvitsemme vielä ainakin kauden.
 Kettutuotanto on laskenut Suomessa. Myös Kiinassa tuotanto laskee nopeasti.
 – Siinä mielessä uskomme, että pystymme myymään nahkoja tällä ja tulevana kautena, Ljung kertoo.
 Muutaman vuoden kuluttua Saga Furs on maailman ainoa turkishuutokauppayhtiö, kun tanskalainen ja tällä hetkellä maailman suurin turkishuutokauppayhtiö Kopenhagen Fur lopettaa toimintansa.
 Syynä lopettamiseen on Tanskan hallituksen  ilmoitus  teurastaa kaikki maan turkistarhojen minkit monilta tiloilta löytyneen uuden koronavirusmuunnoksen takia.
 Ljung uskoo, että tällä on tulevaisuudessa suuret vaikutukset.
 – Tanskassa ei ole oikein mitään eläimiä tällä hetkellä. Siinä mielessä se on jo nyt vaikuttanut, koska he myyvät tällä hetkellä vain vanhoja nahkoja, Ljung kertoo.
 Lue lisää:   Minkkien myynti loppuu yllättävin kääntein Tanskassa – Vantaalle jää maailman ainoa turkisten myyntipaikka
 Aito turkis näkyy huippubrändien vaatteissa
 Turkisten suosio on heikentynyt jo vuosia siksi, että kuluttajat suhtautuvat yhä kriittisemmin turkistarhaukseen ja niissä asuvien eläinten elinolosuhteisiin.
 Ala on ajautunut ahtaalle. Turkistarhaus on kielletty tai tullaan kieltämään monissa maissa tulevien vuosien aikana. Näitä maita on esimerkiksi Viro, jonka turkistuotanto on ollut hyvin vähäistä.
 Myös Suomessa vastustusta on esiintynyt, vaikka ala on iso työllistäjä erityisesti Länsi-Suomessa. Ljung uskoo silti alan tulevaisuuteen.
 – Ala työllistää Suomessa yli 5000 ihmistä, ja se on kannattava elinkeino tällä hetkellä. Myös EU päätti 1,5 kuukautta sitten, että EU ei tule puuttumaan elinkeinoon, vaan se on maakohtaista, Ljung toteaa.
 Vaikka monet muotimerkit ovatkin luopuneet aitojen turkiksien käytöstä vaatteissaan, on myös poikkeuksia. Näitä ovat esimerkiksi huippubrändit Fendi ja Louis Vuitton. Fendi on Ljungin mukaan tuplannut tämän kauden ostomääränsä.
 – Esimerkiksi Louis Vuittonin miesten kevään 2022 muodissa näkyvät turkikset erittäin näyttävästi. Turkikset on kehitetty täällä meillä ja valmistettu Pohjanmaalla kasvaneista ketuista, Ljung kertoo.
 Lue lisää:
 Pelko minkkien koronatartunnoista levisi Suomeen – kymmenkunta koronatartunnan saanutta ulkomaalaista odottaa turkistarhoille töihin pääsyä
 Miksi korona tarttuu minkkeihin, pitääkö Suomessa lopettaa turkiseläimiä? Asiantuntijat vastaavat kysymyksiimme
 Millaisia ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun perjantaihin 10.9. kello 23 saakka.

Suomalainen kettu näkyy Louis Vuittonin vaatteissa – Saga Fursin tänään alkava turkishuutokauppa odottaa hyvää tulosta


Summary: Koronapandemia sulki Suomen ja Venäjän rajat maaliskuussa 2020. Se tyrehdytti maiden välisen matkailun tyystin.

Viisumihakemuksissa on odotettavissa ruuhkaa, kun itäraja saadaan koronan jälkeen uudelleen auki.
 — Keväästä 2020 lähtien suurimman viisumihakijaryhmän, eli venäläisten, viisumeita on umpeutunut jo nyt yli puoli miljoonaa. Kun matkailu avautuu, odotamme viisumikysynnän käynnistyvän merkittävillä määrillä, kertoo maahantulolupa-asioiden palvelukeskuksen päällikkö  Sandra Hatzidakis  ulkoministeriöstä.
 Varmuudella ei etukäteen voi tietää, millä volyymilla matkailu tulee tulevaisuudessa käynnistymään. Hatzidakis arvioi, että hakemuksia on luvassa satoja tuhansia.
 — Ei ole itsestään selvää, että kaikki entiset hakijat välttämättä hakevat uutta viisumia. Arviointiin vaikuttavat esimerkiksi koronatilanne Venäjällä ja ruplan kurssi, Hatzidakis sanoo.
 Vuonna 2019 itärajan pinnassa olevaan Etelä-Karjalaan tehtiin ulkomailta 1,9 miljoonaa matkaa, joista 96 prosenttia tuli Venäjältä.
 Venäläiset matkailijat tekivät viimeisiä ostoksia Lappeenrannassa, ennen kuin rajat suljettiin maaliskuussa 2020.  Mikko Savolainen / Yle
 Viisumikeskuksesta lähdettiin työkiertoon
 Normaalioloissa Kouvolan palvelukeskuksessa työskentelee noin 70 henkilöä, joiden päätehtävä on viisumihakemusten käsittely. Hakemuksista 87 prosenttia tulee Venäjältä ja loput Ukrainan, Kiinan, Hong Kongin, Singaporen ja Filippiinien edustustoista ja viisumikeskuksista.
 Matkustusrajoitusten vuoksi viisumeita on myönnetty lähinnä erikoisryhmille eli esimerkiksi sellaisille henkilöille, joilla on Suomessa perhettä tai kiinteistö.
 Vaalimaan raja-asemalla on ollut hiljaista jo puolitoista vuotta. Suomeen matkustaa lähinnä erikoisryhmiä ja tavarakuljetuksia.  Antro Valo / Yle
 Töiden vähentyessä viisumikeskuksen henkilökuntaa on siirretty muihin tehtäviin kuten Kelaan ja Maahanmuuttovirastoon. Lomautuksilta on vältytty.
 — Henkilökierto on osoittautunut joustavaksi ja siitä on tullut myös hyvää palautetta, Hatzidakis kertoo.
 Tarvittaessa nopeita liikkeitä
 Kun matkailumaailma alkaa jälleen avartua, ollaan Kouvolan palvelukeskuksessa valmiita. Ulkorajojen avautuessa työntekijät saadaan tarvittaessa nopeasti takaisin omiin tehtäviinsä. Ruuhkaa voidaan purkaa myös palkkaamalla uusia työntekijöitä.
 Palvelukeskuksessa on totuttu siihen, että viisumien käsittelyillä on tavallisissa oloissakin omat ruuhka-aikansa. Sellaisia ovat venäläisten juhlapyhät ja loma-ajat kesällä ja joulun aikaan.
 Normaalisti viisumien käsittelyaika on 10 vuorokautta.
 — Sen pyrimme saavuttamaan myös sitten, kun rajat aukeavat, Sandra Hatzidakis sanoo.
 Etätyön valtava kasvu ei tulevaisuudessakaan vaikuta juuri palvelukeskuksen arkeen, sillä suurta osaa työtehtävistä ei voida toteuttaa etänä. Vaikka se olisi teknisesti mahdollista, on tietoturvan oltava aina huippuluokkaa.
 — Maahantuloon liittyy paljon henkilötietojen käsittelyä ja prosessi edellyttää tietojen luottamuksellisuutta. Maahantuloasiakirjat kiinnostavat myös järjestäytynyttä rikollisuutta, Hatzidakis kertoo.
 Venäläiset tekevät Kaakkois-Suomeen paljon ostosmatkoja. Kotiinviemisinä on usein juustoa ja muita elintarvikkeita. Kuva maaliskuulta 2020. Mikko Savolainen / Yle
 Suurin kysymys pysyy auki
 Hallitus neuvotteli tiistaina uudesta hybridistrategiasta, jonka myötä rajoituksia voidaan Suomessa alkaa purkaa, kun rokotekattavuus on riittävän suuri. Pääministeri  Sanna Marin  arvioi, että kotimaan koronarajoituksista voidaan luopua kokonaan sitten, kun noin 80 prosentilla yli 12-vuotiaista on kaksi rokotusta.
 Tällä hetkellä Suomeen voi matkustaa EU- ja Schengen-maista ilman rajoituksia. Sisärajavalvonta poistettiin heinäkuun lopulla.
 Ulkorajojen osalta rajoitukset jatkuvat ainakin 19. syyskuuta asti. Ulkorajaliikenteellä tarkoitetaan Suomen ja Schengen-alueeseen kuulumattomien kolmansien maiden välistä liikennettä.
 Koronatilanne on Venäjällä edelleen vaikea, minkä lisäksi rokotekattavuus on matala. Täyden rokotesarjan saaneita on Venäjällä vain reilut 26 prosenttia.
 Kaakkois-Suomessa on toivottu rajan avaamista täysrokotetuilla matkustajille. Ongelmaksi on muodostunut venäläisten saama sputnik-rokote, joka ei ole saanut EU:n lääkevirasto EMAn hyväksyntää.
 Lue lisää:  Väärä rokote estää tuhansia ihmisiä ja miljoonia euroja pääsemästä rajan yli – itärajalla vaaditaan Suomelta toimia
 Kouvolan palvelukeskuksessa tehdään maahantuloasioissa tiivistä yhteistyötä Rajavartiolaitoksen kanssa. Tulevaisuus on silti täynnä avoimia kysymyksiä. Viime kädessä ulkorajojen avaaminen on poliittinen päätös.

Yli puoli miljoonaa Venäjän-viisumia umpeutunut korona-aikana — nyt viisumikeskuksen 70 työntekijää odottaa valtavaa hakemusruuhkaa


Summary: Yhtiö on aiemmin kertonut, että se aikoo jättää ympäristölupahakemuksen toiminnan jatkamiseksi tämän vuoden aikana. Nyt yhtiö tutkii, onko hakemuksen jättäminen kannattavaa.

Kaivosyhtiö Dragon Miningin kullanlouhinnan jatkuminen Valkeakosken Kaapelinkulmalla on vielä epävarmaa. Malminetsinnän tulokset ovat osoittautuneet odotettua heikommiksi.
 Yhtiö kertoo asiasta Hongkongin pörssin tulosjulkistuksessa.
 Dragon Mining kairasi kultaesiintymiä Kaapelinkulman kaivosalueella viime vuoden lopulla.
 Yhtiö tutkii, kannattaako sen hakea uutta ympäristölupaa kaivostoiminnan jatkamiseksi Valkeakoskella. Yhtiö on aiemmin kertonut, että se aikoo jättää ympäristölupahakemuksen toiminnan jatkamiseksi tämän vuoden aikana.
 Yhtiö lopetti kullanlouhinnan Kaapelinkulman nykyisestä avolouhoksesta keväällä.
 Osa paikallisista asukkaista ja ryhmä kaivosaktivisteja on vastustanut Kaapelinkulman louhosta.
 Kaivosyhtiö Dragon Mining kaavailee toista avolouhosta Valkeakoskelle – viranomainen vaatii uutta lupaa
 Jo toinen australialainen kaivosyhtiö pyrkii Pirkanmaan kulta-apajille: Newpeak aikoo käyttää kairaukseen satoja tuhansia euroja

Dragon Miningin malminetsinnästä odotettua laihempia tuloksia Valkeakoskella – kullanlouhinnan jatkuminen epävarmaa


Summary: Oulun työttömyysluvut ovat yhä korkeat, mutta samalla kaupungissa kärsitään yllättävästä työvoimapulasta. Yritykset ovat tottuneet, että tekijät löytyvät yleensä nopeasti. Nyt tilanne on kuitenkin muuttunut.

Oulussa on tullut alkusyksyn aikana eteen harvinainen tilanne: kaupunkia vaivaa työvoimapula. Eikä nyt puhuta ICT-alan erityisosaajista, vaan niin sanotuista perusduunareista.
 Henkilöstöpalveluyritys Bolt Worksin Oulun-aluemyyntipäällikkö  Janne Karjala  kertoo, että yrityksiltä tulee paljon kyselyjä työntekijöistä ja tarvetta olisi välittömästi. Tekijöitä sen sijaan on vaikea löytää.
 Karjala julkaisi viime viikolla sosiaalisessa mediassa ilmoituksen, jossa hän etsi työntekijöitä useaan eri tehtävään. Tarvetta on esimerkiksi muuttomiehille, kalusteiden kantajille, rakennusapulaisille ja siivoojille. Kyse on siis työtehtävistä, joihin ei edellytetä pitkää koulutusta tai kokemusta, Karjala summaa.
 – Karrikoidusti voisi sanoa, että riittää, jos silmät liikkuvat.
 Kysyntää on myös rakennusalan ammattilaisille ja tarjolla on erimittaisia työtehtäviä, ei pelkästään pätkätöitä, Karjala lisää.
 Samalla pitkäaikaistyöttömien määrä vain kasvaa
 Pohjois-Pohjanmaan TE-toimiston palvelujohtaja  Pirjo Juntunen  tunnistaa haastavan työvoimatilanteen.
 – Yrityksillä on nyt vaikeuksia löytää työntekijöitä nopeasti.
 Hänen mukaansa Oululla on maine korkean työttömyyden kaupunkina ja yritykset ovat tottuneet, että työntekijöitä löytyy helposti.
 Nyt tilanne on toinen. Työpaikkoja on tarjolla paljon, ja tekijöillä on enemmän valinnanvaraa.
 Juntunen kuvaa Oulun työvoimatilannetta kimurantiksi. Kaupungissa on edelleen korkea työttömyysaste, 14,7 prosenttia työvoimasta, ja pitkäaikaistyöttömien määrä on kasvanut.
 – Meillä on kohtaanto-ongelma. Avoimet työpaikat ja työttömät työnhakijat eivät kohtaa.
 Juntusen mukaan tilanteen korjaantuminen vaatii aikaa ja myös työntekijöiden kouluttamista.
 Työnteko ei aina kannata
 Janne Karjala kohtaa työssään paljon työelämän alkuvaiheessa olevia nuoria. Hän on huolissaan monien asenteesta työelämään: työtä ei haluta tehdä, sillä rahaa saa ilmankin.
 Karjala kertoo esimerkin nuoresta miehestä, jolle hän tarjosi töitä. Palkka olisi ollut noin 2 000 euroa kuukaudessa.
 – Hän kertoi saavansa tukia 1 200 euroa kuussa. Vuokran ja maksujen jälkeen jäi 700 euroa käyttörahaa. Sillä hän sanoi pärjäävänsä mukavasti.
 Töitä tekemällä tämä olisi saanut 300 euroa enemmän kuussa käteen, mutta se ei ollut riittävästi, jotta olisi lähtenyt töihin, Karjala sanoo.
 – Valitettavasti törmään samanlaiseen ajatteluun yhä useammin.
 Pirjo Juntunen Pohjois-Pohjanmaan TE-toimistosta myöntää, että parhaillaan uudistuksen kohteena oleva sosiaaliturvajärjestelmä voi olla työllistymisen kannalta haastava.
 Suora työllistyminen ei ole kaikille myöskään mahdollista, vaan osa voi tarvita erilaisia tukitoimia ja päästä työelämään sitä kautta, Juntunen sanoo.
 Karjalan mukaan yksi keino helpottaa työvoimapulaa olisi lisätä maahanmuuttajien, kuten turvapaikanhakijoiden, kielikoulutusta, sillä pohjoisessa ei pärjää pelkällä englannilla.
 – He ovat ahkeria työntekijöitä, ja mielellämme palkkaisimme heitä lisää. Oulussa rakennustyömailla työkielenä on kuitenkin suomi, jota pitäisi osata edes kohtuullisesti.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 10. syyskuuta kello 23:een asti.
 Lue seuraavaksi:
 Tilastokeskus kertoo hyvästä heinäkuusta: Työllisyys kasvoi ja työttömyys väheni
 Lomautettujen määrä on pudonnut hurjasti ja uusia avoimia työpaikkoja on entistä enemmän – asiantuntija: "Ollaan selvästi toipumaan päin"
 "En tee töitä rahan, vaan mielenterveyteni takia" – Susu Pussinen ja yli 25 000 kannustinloukussa olevaa suomalaista eivät juuri hyödy työnteosta

Oululla on erikoinen ongelma: töitä olisi kaikille, joilla "silmät liikkuvat", mutta tekijöitä ei tahdo löytyä