Summary: Perussuomalaiset valitsee viikonloppuna uuden puheenjohtajan väistyvän Jussi Halla-ahon seuraajaksi. Vaaliin on ilmoittautunut kaikkiaan viisi ehdokasta. Ennakkosuosikkeja heistä ovat kansanedustajat Purra ja Puisto. Miten he eroavat toisistaan?

Perussuomalaisten puoluekokous kokoontuu viikonloppuna Seinäjoella. Suurin huomio keskittyy puheenjohtajan valintaan.
 Nykyinen puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  valittiin perussuomalaisten johtoon vuonna 2017. Kesäkuussa Halla-aho ilmoitti, ettei hae elokuun puoluekokouksessa jatkokautta.
 Ehdolla uudeksi puheenjohtajaksi on viisi nimeä:  Kristiina Ilmarinen ,  Sakari Puisto ,  Riikka Purra ,  Ossi Tiihonen  ja  Urpo Vähäranta .
 Näistä kansanedustajat Purra ja Puisto saivat Ylen heinäkuun kyselyssä selvästi suurimman kannatuksen: Purra 65 prosenttia, Puisto 14 prosenttia.
 Lue lisää:   Ylen kysely perussuomalaisten vaikuttajille: Riikka Purra ylivoimainen suosikki uudeksi puheenjohtajaksi
 Puheenjohtajakisan kahta ennakkosuosikkia on pidetty asiakysymyksissä samanlaisina ehdokkaina. Löytyykö Riikka Purran ja Sakari Puiston linjoista eroja? Mikä erottaa heidät Jussi Halla-ahosta, ja mihin suuntaan he lähtisivät puoluettaan viemään?
 Perussuomalaisten puheenjohtajaehdokkaat Riikka Purra ja Sakari Puisto kohtaavat keskiviikkona A-studiossa TV1:ssä kello 21.05. Tentin juontaa toimittaja  Petri Raivio .
 Lue lisää aiheesta:
 Analyysi: Mitä tapahtui perussuomalaisten “ihmiskäsitykselle”? Puolue saa uuden puheenjohtajan ja kelpaakin ehkä taas kokoomukselle hallitukseen
 Kuka on perussuomalaisten puheenjohtajaehdokas Riikka Purra? Aloitti työnsä puolueessa keskellä kaaosta, teini-iän kokemukset vaikuttivat ajatuksiin maahanmuutosta
 Perussuomalaisten johtoon pyrkivä Sakari Puisto kannattaa EU:n paluuta juurilleen – “Yhteisömme on Eurooppa, mutta sen kehitystä tulee tarkastella kriittisesti”

Perussuomalaisten puheenjohtajakisa loppusuoralla: ennakkosuosikit Sakari Puisto ja Riikka Purra kohtaavat illan A-studiossa kello 21.05


Summary: Viikonloppuna pidettävään puoluekokoukseen kokoontuu Seinäjoelle yli 2000 perussuomalaista.

Etelä-Pohjanmaan alueella tulee merkittävästi pahentuneen koronaepidemian takia voimaan kokoontumisrajoituksia perjantaina juuri ennen vilkasta tapahtumaviikonloppua.
 Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto tiedotti rajoituksista ennakoivasti keskiviikkona. Päätös niistä tehdään torstaina.
 Rajoitukset koskevat sisätiloissa yli kymmenen hengen ja ulkona yli 50 hengen kokoontumisia. Tapahtumia ei tarvitse perua, mikäli ne pystytään järjestämään turvallisesti.
 Perussuomalaisten puoluekokoukseen Seinäjoella on osallistumassa yli 2000 ihmistä.
 Puoluekokousta järjestelevä  Matti Putkonen  sanoo, että tulevat rajoitukset eivät tuo lisätyötä eivätkä aiheuta muutoksia puoluekokousjärjestelyihin.
 – Suunnitelmat on käyty läpi hyvässä yhteisymmärryksessä terveysviranomaisten kanssa, eikä niihin tarvitse tehdä muutoksia.
 Turvavälit ja maskit pidetään
 Aluehallintoviraston mukaan 10 ja 50 henkeä suurempiakin tilaisuuksia voidaan järjestää, jos turvallisuus niissä voidaan varmistaa noudattamalla opetus- ja kulttuuriministeriön ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen  31.5.2021 antamaa ohjetta .
 Matti Putkosen mukaan ohjeiden noudattamisessa ei ole ongelmaa. Hygieniasta huolehditaan, maskeja käytetään ja turvavälit pidetään.
 – Ruokailussa kaikki istuvat pöydissä omilla paikoillaan.
 Seinäjoen terveyskeskuksen johtava ylilääkäri  Tiina Perä  vahvistaa, etttä rajoituksista huolimatta puoluekokous voidaan järjestää.
 – Olemme saaneet järjestäjiltä terveysturvallisuussuunnitelmat, ja näyttää siltä, että ne täyttävät avin vaatimukset. Tilat ja tapahtumat on sillä tavalla suunniteltu, että ohjeita pitäisi pystyä noudattamaan.
 Perän mukaan puoluekokouksen pitopaikka Seinäjoki Areena on väkimäärään nähden riittävän tilava.
 Lue myös:
 Etelä-Pohjanmaalle tulossa kokoontumisrajoituksia perjantaista lähtien

Perussuomalaisten puoluekokous järjestetään Seinäjoella suunnitelmien mukaan, vaikka koontumisrajoitukset tulevat kaupungissa voimaan perjantaina


Summary: Pieksämäen alakoulut sijaitsevat vilkkaasti liikennöidyillä alueilla, ja vaaratilanteita on sattunut vuosittain. Nyt koululaisille on merkitty turvalliset reitit katuihin ja lyhtypylväisiin. Koulujen lähistössä suojatiet on varustettu huomiovaloilla.

Pieksämäkeläinen Harjun koulu sijaitsee vilkkaasti liikennöidyn Kuopiontien varrella. Alakoululaiset saapuvat lähes kaikista ilmansuunnista ja reitille osuu esimerkiksi koulun nurkalla sijaitseva, liikennevaloin ohjattu risteys.
 Nyt koululaisille on suunniteltu aiempaa turvallisemmat kulkureitit kolmen eri alakoulun läheisyyteen. Reitit on merkitty kevyen liikenteen väylille ja jalkakäytäville sinisellä viivalla sekä lasten itsensä suunnittelemalla opasteella.
 – Ei ole käytetty lyhintä reittiä vaan turvallisinta reittiä. Olemme pyrkineet etsimään sellaisia reittejä, jotka karttavat isoja risteyksiä ja on muutenkin turvallisia kulkea, kertoo tekninen johtaja  Jari Nykänen .
 Pieksämäellä järjestettiin piirustuskilpailu, jossa lapset saivat suunnitella turvallisen koulutien opasteen. Esa Huuhko / Yle
 Lisäksi koulujen läheisyydessä sijaitseville suojateille on asennettu vilkkuvat huomiovalot, jotka kertovat autoilijalle, kun lapsi – tai kuka tahansa jalankulkija tai pyöräilijä – on astumassa suojatielle.
 – Talvella se helpottaa tilannetta, koska pienet lapset eivät näy penkkojen takaa. Ei näy pipo eikä lippa. Valomerkeillä pystytään parantamaan tilannetta, Nykänen sanoo.
 "Koulutie tuntuu turvalliselta", sanoo ekaluokkalainen
 Ensimmäisen luokan aloittava  Nooa Sirkka  on ehtinyt harjoitella koulumatkaa useita kertoja perheensä kanssa. Matkaa Maaselän kouluun on vain muutama sata metriä.
 – Ensinnäkin katsottiin, että missä olisi varmimmat suojatiet, joista lapsi näkisi hyvin ja tulisi nähdyksi. Yhdessä on reittiä kuljettu ja mietitty siitä, että pitää pysyä sovitulla reitillä, vaikka vastaan tulisi mielenkiintoisia kohteita, sanoo äiti  Saara Sirkka .
 Nooan koulureitti kulkee pääosin sinistä viivaa pitkin. Hän pannut merkille myös lyhtypylväisiin kiinnitetyt turvallisen koulutien opasteet.
 – Niiden mukaan on turvallista liikkua, Nooa Sirkka sanoo.
 Saara ja Nooa Sirkka Harjun koulun pihalla.  Esa Huuhko / Yle
 Vanhempaakin uudet merkit ovat ilahduttaneet.
 – Se on yhteisöllinen asia. Niillä pystytään ohjaamaan lapsia siihen, että he tekevät hyviä ratkaisuja liikenteessä. Kun lapset oppivat karttamaan vaarallisimpia paikkoja, niin turvallisuus lisääntyy.
 Saara Sirkka on paitsi tuoreen ekaluokkalaisen vanhempi, myös Harjun koulun erityisopettaja. Hänen mukaansa autoilijat ovat huomioineet lapset pääasiassa hyvin.
 – Sillä on iso merkitys, että miten koulumatka sujuu, se antaa paljon suuntaa päivän kululle. Siksi varmaan kaikki toivomme, että lapset saisivat kulkea sen hyvin ja luottavaisesti.
 Iso vaikutus, maltilliset kustannukset
 Pieksämäen alakoulujen läheisyydessä ei ole sattunut vakavia onnettomuuksia, mutta vaaratilanteita on vuosittain jonkin verran.
 – Vaaratilanteet on lähinnä sellaisia, että lapsi tulee suojatielle yllättäen. Liikennevaloissa vihreän valon aika on ollut lyhyt ja he meinaavat mennä punaisia päin, rehtori  Saila Korhonen  kertoo.
 Harjun koulun vieressä sijaitseva suojatie on varustettu huomiovaloin. Ne vilkkuvat, kun kävelijä tai pyöräilijä on tulossa suojatielle.  Esa Huuhko / Yle
 Reittien merkitsemisen ohella huomiota on kiinnitetty koulujen pysäköintialueisiin.
 Harjun, Maaselän ja Kontiopuiston kouluille on rakennettu uudet jättöalueet, jotta lapset pääsevät turvallisesti koulukuljetuksen kyytiin ja pyöräilijät lähtemään pihasta.
 Turvallinen koulutie -hankkeen kustannukset ovat kaikkiaan alle sata tuhatta euroa. Tekninen johtaja Jari Nykänen pitää hintaa maltillisena.
 – Jos niillä yksikin onnettomuus tai lähinnä piti -tilanne ehkäistään, niin se on meille riittävä vaikutus.
 Uusista koulureiteistä kertovat kartat löytyvät koulujen verkkosivuilta. Rehtori Saila Korhosen mukaan perheille on viestitty asiasta myös Wilmassa ja paikallislehdissä.
 – Tämä on ymmärtääkseni aika ainutlaatuista Suomessa, että tällaisia reittejä on merkitty.
 Voit keskustella aiheesta 12.8. klo 23.00 saakka.

Kun rekat ja pienet koululaiset kohtasivat joka aamu risteyksessä, kaupunki merkkasi oppilaille katuun uuden koulureitin


Summary: Opetusta voidaan järjestää etänä myös jatkossa, jos se sopii tilanteeseen parhaiten. Lähiopetuksessa yhdessä tilassa voi olla samaan aikaan maksimissaan 50 henkilöä.

Turun yliopistossa palataan osittaiseen lähiopetukseen sekä Turun, Porin että Rauman kampuksilla. Muutos koskee kaikkia vuosikursseja.
 Opetusta voidaan järjestää niin, että yhdessä tilassa on kerrallaan korkeintaan 50 henkilöä. Myös pienet opetustilat otetaan täysimääräisesti käyttöön.
 Etäopetusta hyödynnetään kuitenkin myös jatkossa.
 – Niin paljon järjestetään kampuksella opetusta kuin mahdollista. Jokainen arvioi, mikä opetustapa sopii opetettavaan asiaan parhaiten, kertoo vararehtori  Piia Björn .
 Syksyn teemana on opiskelijoiden sosiaalisten kontaktien ja turvallisen fyysisen yhteisöllisyyden palauttaminen.
 Kaikille ensimmäisen ja toisen vuosikurssin opiskelijoille, kansainväliset opiskelijat mukaan lukien, järjestetään muun opetuksen lisäksi heti syyslukukauden alussa orientaatiojakso kampuksella.
 Yliopistolla tulee välttää lähikontaktia ja käyttää kasvomaskia.
 Vararehtori Piia Björn iloitsee siitä, että syksyllä päästään palaamaan kampukselle asteittain ja hallitusti. Yhteisöllisyys on tärkeä osa yliopistolaisuutta. Johanna Manu / Yle
 Turun yliopistossa opiskelee runsaat 20 000 opiskelijaa. Suhtautuminen etäopiskeluun on ollut vaihtelevaa, kertoo Piia Björn.
 – Osa haluaisi jäädä ikuisesti etäopintoja suorittamaan, lähinnä johtuen omasta elämäntilanteesta. Osa janoaa kampukselle.
 Lähiopetuksen jatkuminen vaatii henkilökunnalta lähityötä, mutta muissa työtehtävissä suositaan jatkossakin pääsääntöisesti etätyötä.
 Turun yliopiston tiedote syksyn opinnoista
 Lue myös:
 Korkeakouluopiskelijat kammoksuvat etäopiskelun jatkumista – Saaga Salonen: "Tiedän jo nyt, että joudun pistämään opintoni paussille"

Turun yliopistossa palataan pääosin lähiopetukseen – henkilömäärärajoituksia edelleen voimassa


Summary: Uusia tehtäviä pyritään löytämään yhtiön sisällä esimerkiksi Tampereelle avattavasta Casinosta.

Rahapeliyhtiö Veikkaus aloittaa yt-neuvottelut, joiden piirissä on kaikkiaan 830 henkilöä.
 Veikkaus arvioi, että henkilöstövähennykset voivat koskea enimmillään 200:aa työntekijää. Lisäksi 330:n työntekijän työsuhteen ehdot voivat Veikkauksen mukaan muuttua olennaisesti.
 Tiedotteessaan Veikkaus kertoo, että viime vuosien aikana sen liiketoiminnan volyymi ja yhtiön toimintaympäristö ovat muuttuneet merkittävästi.
 Veikkaus kertoo pyrkivänsä tarjoamaan mahdollisimman monelle yt-neuvotteluiden piirissä olevalle uusia tehtäviä yhtiöstä.
 – Yhtenä konkreettisena esimerkkinä on joulukuussa avattava Casino Tampere, jonne tarvitaan vielä noin 50 ammattilaista täysin uudenlaiseen kasinoon, sanoo Veikkauksen kanava- ja myyntijohtaja  Jari Heino  tiedotteessa.

Veikkaus aloittaa yt-neuvottelut: 200 työntekijää voi joutua irtisanotuksi


Summary: Niin sanotun Koskelan surman käsittely jatkuu ensi perjantaina Helsingin käräjäoikeudessa. Tuolloin käydään läpi kolmen murhasta syytetyn alaikäisen pojan mielentilatutkimusten lausunnot.

Kolmen vuonna 2004 syntyneen murhasta syytetyn pojan mielentilatutkimusten lausuntoja käsitellään Helsingin käräjäoikeudessa Koskelan surmajutun viimeisessä pääkäsittelyssä perjantaina 13. elokuuta.
 Lausuntojen sisältö on muilta osin salainen, mutta niiden lopputulokset tulevat julki. Lausunnoista selviää, olivatko syytetyt teon aikaan syyntakeisia, syyntakeettomia vai alentuneesti syyntakeisia.
 Alaikäisiä poikia syytetään 16-vuotiaan pojan murhasta Koskelan sairaalan alueella Helsingissä perjantaina 4. joulukuuta 2020.
 Kolme mahdollista lopputulosta Jos syytetty todetaan syyntakeiseksi, mielentilatutkimus ei vaikuta rangaistukseen. Hänen katsotaan olleen teon aikaan täydessä ymmärryksessä. Syyntakeeton jätetään tuomitsematta rangaistukseen, koska hän ei esimerkiksi mielisairauden vuoksi ole voinut käsittää tekonsa seurauksia. Hänet voidaan määrätä psykiatriseen pakkohoitoon. Alentuneesti syyntakeinen on puolestaan teon hetkellä ollut täyttä ymmärrystä vailla, mutta hän voinut ymmärtää tekonsa seuraukset. Alentunut syyntakeisuus lyhentää tuomiota neljänneksellä, mutta se ei sisällä hoitovelvoitetta. Alaikäinen voidaan määrätä tahdosta riippumattomaan hoitoon mielisairauden perusteella tai alaikäisen vakavan mielenterveyshäiriön perusteella. Itse aiheutettu tila, kuten päihtymys teon aikana ei vähennä syytetyn syyntakeisuutta.
 Rikos oli poikkeuksellisen raaka ja julma
 Syyttäjien mukaan pojat murhasivat seurassaan olleen 16-vuotiaan pojan yksissä tuumin.
 Syyttäjien mukaan syytetyt olivat houkutelleet uhrin mukaansa yhden syytetyn syntymäpäiväjuhliin tarkoituksenaan kohdistaa häneen väkivaltaa.
 Uhria oli pahoinpidelty raa'alla, julmalla ja nöyryyttävällä tavalla useiden tuntien ajan. Lopulta tiedottomassa tilassa ollut uhri oli jätetty rikospaikalle kylmään ulkoilmaan. Hänet löydettiin menehtyneenä vasta seuraavana maanantaina.
 Uhria oli pahoinpidelty samassa paikassa jo kolmena aiempana perjantaina. Lisäksi osittain samat tekijät olivat osallistuneet aiemmin uhrin ryöstöön ja siihen yllyttämiseen.
 Lue lisää :  "Minulla on jotain hirveää kerrottavaa", sanoi yksi Koskelan epäillyistä äidilleen – näin tapahtumat etenivät murhayön jälkeen
 Syytetyt tutkittiin eri mielisairaaloissa
 Syyttäjät vaativat syytetyille mielentilatutkimusta heidän nuoren ikänsä sekä teon poikkeuksellisen laadun vuoksi.
 – On syytä tällaisessa teossa tutkia, ovatko vastaavat syyntakeisia ja löydetäänkö jotain syytä, miksi he ovat näin toimineet. Mielentilatutkimus oli myös heidän etunsa, kertoo toinen jutun syyttäjistä, aluesyyttäjä  Satu Pomoell .
 Kukaan ei vastustanut tutkimusta, joten syytetyt määrättiin mielentilatutkimukseen Helsingin käräjäoikeuden 24. maaliskuuta 2021 antamassa välituomiossa.
 Lue lisää:   16-vuotiaan murhasta Koskelassa syytetyt pojat määrättiin mielentilatutkimukseen – oikeus antaa tuomion tulokset saatuaan
 Välituomion mukaan syyttäjien kuvaus perjantain 4. joulukuuta tapahtumista on voitu pääpiirteissään todistaa. Välituomiossa ei kuitenkaan otettu vielä kantaa rangaistuksiin tai rikosnimikkeisiin.
 Kaikki kolme syytettyä on tutkittu kevään ja kesän aikana kukin eri psykiatrisessa sairaalassa. Alaikäisten mielentilatutkimuksissa otetaan huomioon myös kehityksen keskeneräisyys.
 Syyttäjä vaativat pitkiä vankeusrangaistuksia
 Lopullinen tuomio annetaan, kun mielentutkimusten lausunnot on käsitelty oikeudessa. Tuomioistuin ottaa mielentilalausunnot huomioon harkinnassaan, mutta tekee ratkaisun rangaistuksesta itsenäisesti.
 Tuomionantopäivä kerrotaan perjantain istunnossa. Alaikäiset syytetyt ovat edelleen vangittuina, joten tuomio annetaan kansliatuomiona mahdollisimman pian, muutaman viikon sisällä.
 Syyttäjät vaativat  syytetyille 12, 11 ja 9,5 vuoden vankeusrangaistuksia murhasta sekä aiemmista pahoinpitelyistä ja ryöstöstä sekä siihen yllyttämisestä.
 Syytetyt kiistävät tahallisen henkirikoksen. Kaksi heistä myöntää uhrin viimeisenä iltana syyllistyneensä törkeään pahoinpitelyyn ja törkeään kuolemantuottamukseen, yksi pelkkään pahoinpitelyyn.
 Puolustuksen mukaan oikea rangaistus törkeistä rikoksista olisi noin neljä vuotta vankeutta ja pahoinpitelystä alle kaksi vuotta ehdollista vankeutta.
 Asianosaiset voivat täydentää loppulausuntojaan perjantain istunnossa.
 – Asianosaisilla on tilaisuus lausua siitä, mitä mielentilatutkimuksen jälkeen on heidän mielestään tarpeen lausua ennen kuin he jättävät asian ratkaistavaksi, kertoo Helsingin käräjäoikeuden laamanni, Koskelan surmajutun puheenjohtaja  Tuomas Nurmi .
 Viranomaisten toimintaa selvitetään
 Koskelan surma on herättänyt kysymyksiä viranomaisten toiminnan riittävyydestä.
 Lue lisää:   Poliisi on aloittanut esiselvityksen Koskelan henkirikoksen taustoihin liittyen – selvityksen alla on lastensuojelun ja koulun toiminta
 Murhasta syytetyt pojat pahoinpitelviät surman uhria useita kertoja ennen surmailtaa.
 Uhri oli saanut pahoinpitelyistä silmin nähden havaittavia vammoja. Hän oli kuitenkin peitellyt vammojen alkuperää.
 Kukaan uhrin lähellä ollut ulkopuolinen ei tiennyt tilanteesta, eikä puuttunut siihen. Poliisi tiedotti tapauksen alkuvaiheessa uhrin olleen lastensuojelun asiakas.
 Ylen tietojen  mukaan hän asui kodin ulkopuolelle sijoitettuna uhrin vanhempien omasta toiveesta.
 Helsingin poliisilaitos tekee esiselvitystä uhrin koulun ja lastensuojelun toiminnasta.
 Lisää aiheesta:
 Ylen tiedot: Viranomaiset pettivät Koskelan surman uhrin – lastenkoti ei etsinyt poikaa vaikka vanhemmat pyysivät, koulusta paljastui puutteita
 Koskelan henkirikoksen syyttäjät: Illan kuluessa syytettyjen on täytynyt ymmärtää, mihin teko johtaa – teossa kysymys tahallisuuden alimmasta asteesta
 Koskelan murhatutkinta valmistui: 16-vuotiaat epäillyt pitivät sadistisesti hauskaa uhrin kustannuksella – uhria pahoinpideltiin samassa paikassa useana perjantaina
 Koskelan henkirikoksen uhri oli lastensuojelun asiakas ja se toi esiin alan kipupisteet – asiantuntija: Hatkassa olevia nuoria ei välttämättä etsi kukaan

Ymmärsivätkö 16-vuotiaan pojan Koskelassa surmanneet alaikäiset toimintansa seuraukset? Mielentilalausunnot julki perjantaina


Summary: Uhkaavasti leviävä deltavariantti voi hyydyttää maailmantalouden kasvua Kiinan ja Intian kautta. Öljyn hinta on heilahtanut alaspäin, samoin pitkät korot.

Alkuvuoden raju talouskasvu ja elpyminen ei ehkä jatkukaan niin kovana kuin vielä aiemmin kesällä uskottiin, ei ainakaan kehittyvissä talouksissa kuten Kiina ja Intia.
 Kiinassa talouden kasvuksi tänä vuonna on ennustettu yli kahdeksaa prosenttia. Se on aiempia oletuksia vähemmän. Kiinan talous kasvoi päättyneellä neljänneksellä 7,9 prosentin tahtia, kun alkuvuoden vauhti oli ennätysmäiset 18,3 prosenttia.
 Kansainvälinen valuuttarahasto IMF on alentanut arviotaan nimenomaan kehittyvien talouksien kasvusta. Myös Goldman Sachs pudotti alkuviikosta Kiinan ennustettaan muutaman kymmenyksen alaspäin.
 Vauhdin hyytymiseen on kaksi selvää syytä: deltavariantti ja alhainen rokotekattavuus. Muutoksen merkit on huomattu myös Suomessa.
 Korona, inflaatio ja korot pitävät valppaana
 Työeläkeyhtiö  Ilmarinen kertoi tiistaina  poikkeuksellisen vahvasta alkuvuodesta. Osakemarkkinoiden kehitys kohensi Ilmarisen sijoitussalkun tuottoa, joka oli tammi-kesäkuussa 8,9 prosenttia eli 4,7 miljardia euroa. Viime vuonna vastaavaan aikaan salkun tuotto oli kaksi prosenttia tappiollinen.
 Maailmalla ja Suomessakin leviävä deltavariantti saattaa kuitenkin muuttaa loppuvuoden näkymiä.
 – Jos ajatellaan keskeisten ennustelaitosten kuten IMF:n päivitettyä ennustetta, niin niissä deltavariantti ja rokotekattavuuden hidas eteneminen rupeaa näkymään, sanoo Ilmarisen sijoitusjohtaja  Mikko Mursula.
 Mikko Mursulan mukaan deltavariantti yksistään ei ole vaikuttanut Ilmarisen sijoituksiin. Jussi Koivunoro / Yle
 Mursula viittaa IMF:n hiljattain tekemään ennusteeseen, jossa se laski useiden kehittyvien talouksien ennustetta, keskeisimpinä Kiina, Intia ja Brasilia. Länsimaiden osalta tilanne on toinen.
 – Samaisessa päivityksessä IMF kuitenkin nosti USA:n ja Euroopan kasvuennustetta.
 Kiinassa on raportoitu eniten koronavirustartuntoja seitsemään kuukauteen. Kiinan valtiollinen media kuvailee nykyistä tilannetta vakavimmaksi sen jälkeen, kun virus puhkesi Wuhanissa. Kiinan terveysviranomaiset ilmoittivat tiistaina 143 uudesta koronavirustartunnasta.
 Tosin Mursula muistuttaa, että takapakista huolimatta Kiina kasvaa tänä vuonna yli kahdeksan prosenttia ja Intia yksitoista prosenttia.
 Tällä hetkellä vaikutukset Kiinassa ja Intiassa ovat paikallisia, mutta ne voivat vaikuttaa koko maailman talouteen, jos yhteiskuntia joudutaan sulkemaan laajasti, Mursula arvioi.
 Elinkeinoelämän valtuuskunnan EVAn ekonomisti  Sanna Kurronen  pitää niin ikään kehittyvien maiden tilannetta isona kysymysmerkkinä, vaikka länsimaat ovatkin kohtalaisen hyvässä tilanteessa.
 – Kehittyvissä maissa rokotekattavuus on niin alhainen, että länsimaiden pitäisi auttaa niitä.
 Kurosen mukaan tilanne elää ja on täysin mahdollista, että tulee uusia variantteja, jotka puolestaan vaikuttavat talouteen.
 Sanna Kurronen uskoo, että länsimaissa koronan kanssa pärjätään suhteellisen maltillisilla rajoituksilla. Toni Määttä / Yle
 Eläkevarat ovat tallessa
 Ovatko sitten suomalaisten eläkevarat turvassa? Kyllä ovat, vakuuttaa Ilmarisen sijoitusjohtaja Mikko Mursula.
 - Me raportoitiin juuri ensimmäiseltä kuudelta kuukaudelta 8,9 prosentin sijoitustuotto, joka on ennätyskorkea puolen vuoden tuotto. Sitä kautta meidän vakavaraisuus on ennätysvahva.
 Ilmarinen ei ole muuttanut sijoituksiaan pelkästään deltavariantin vuoksi.
 – Toki seuraamme tarkasti, miten korona yleisesti ottaen kehittyy.
 Paikoitellen markkinoita on kiinnostanut deltavarianttia enemmän monissa maissa kiihtynyt inflaatio, jonka kestosta ei toistaiseksi ole varmuutta.
 – Viimeisten viikkojen aikana pitkät korot ovat hieman yllättäen tulleet alaspäin. Samaan aikaan inflaatio-odotuksia ei ole reivattu alaspäin eli reaalikorot ovat historiallisen alhaiset.
 Lisää aiheesta:
 Eläkeyhtiö Ilmarisen sijoitussalkun tuotto koheni osakemarkkinoiden vahvan kehityksen myötä

Ilmarisen sijoitusjohtaja: "Deltavariantti ja alhainen rokotekattavuus alkavat näkyä talousennusteissa"


Summary: Luotaimet ovat menossa tutkimaan Aurinkoa ja sen lähintä planeettaa Merkuriusta. Venus on matkan varrella, mutta Nasa ja Esa ilmoittivat vastikään kolmesta tulevasta missiosta, jotka suuntaavat pitkästä aikaa nimenomaan Venukseen.

4,6 miljardia vuotta sitten kiviplaneetat Maa, Mars ja Venus syntyivät sisaruksina. Maata ja Venusta voi kutsua jopa kaksosiksi: kokoeroa on tuskin nimeksikään, ja massojenkin ero on varsin pieni. Edes välimatka Aurinkoon ei selitä mullistusta sisarusten välillä.
 Siinä missä Maasta tuli vehmas ja lempeä, Venus on kuuma ja myrkyllinen, "paha kaksonen", kuten joskus tavataan sanoa. Paine pinnalla on niin kova, että ihminen rutistuisi siellä hetkessä hengiltä.
 Naapureistamme Mars on paljon otollisempi tutkimuskohde. Tällä hetkellä sitä kiertää yhdeksän luotainta, pinnalla rullaa kolme mönkijää, pinnan alla porailee yksi laite, ja kaasukehässä on tänä kesänä tehty helikopterilentoja.
 Venuksella on vain yksi ihmisten lähettämä kiertolainen, Japanin avaruushallinnon Jaxan  Akatsuki,  joka havainnoi kaasukehän ilmiöitä. Tällä viikolla Venus kuitenkin sai Maasta lyhytaikaista seuraa sekä maanantaina että tiistaina.
 Solar Orbiterin ja BepiColombon reitit Venuksen vieritse.  Esa / Yle
 Euroopan avaruusjärjestön Esan ja Jaxan yhteinen  BepiColombo -luotainpari sekä Esan ja Yhdysvaltain avaruushallinnon Nasan yhteishanke  Solar Orbite r kävivät Venuksen lähituntumassa saadakseen sen painovoimalta rataan vaikuttavaa jarrutusapua matkallaan kohti Merkuriusta ja Aurinkoa.
 Ohitukset antoivat ainutlaatuisen tilaisuuden kerätä dataa Venuksen magnetismista ja plasmaympäristöstä samaan aikaan kahdelta puolelta.
 Solar Orbiter oli maanantaina lähimmillään vajaan 8 000 kilometrin päässä Venuksesta. Lähentely on välttämätöntä radan muokkaamiseksi niin, että luotaimen näkökulma Auringon navoille on viime kädessä paras mahdollinen.
 Solar Orbiter laukaistiin matkaan monien viivästysten jälkeen viime vuoden helmikuussa. Tavoitteina ovat kaikkien aikojen lähimmät kuvat Auringosta ja ensimmäiset lähikuvat sen navoista sekä aurinkotuulien koostumuksen mittaaminen ja niiden synnyn paikallistaminen.
 BepiColombon ja Venuksen välille jäi tiistaina lähimmillään vain 550 kilometriä.
 Ilman Venuksen apa Auringon tavaton vetovoima nappaisi BepiColombon eikä se pääsisi asettumaan aurinkokuntamme sisimmän, pienimmän ja huonosti tunnetun planeetan Merkuriuksen kiertolaiseksi.
 Eurooppalaisen Bepin 11 tutkimusinstrumentista Solar Intensity X-ray and Particle Spectrometer – tai lyhyemmin SIXS – on lähes kokonaan suomalaista työtä. Helsingin ja Turun yliopistojen ja Ilmatieteen laitoksen lisäksi projektissa on mukana suomalaisia yrityksiä.
 SIXS alkaa mitata Auringon roihupurkauksien röntgensäteilyä Merkuriuksen pinnalla. Siten kyetään muun muassa päättelemään, miten alkuaineet ovat Merkuriuksessa jakautuneet
 Tästä linkistä  avatuu yliopistonlehtori  Juhani Huovelinin  ja professori  Karri muinosen  haastattelu, joka tehtiin BepiColombon laukaisun alla.
 BepiColombo lähti seitsenvuotiselle lennolleen kohti Merkuriusta vuonna 2018. Perillä luotainparin työajaksi on suunniteltu vuosi, mutta ajan toivotaan tuplaantuvan. Suunnitellusta laskeutujasta luovuttiin liian kalliina.
 Kummankaan luotaimen kameroilla ei ollut mahdollista ottaa Venuksesta korkearesoluutioista kuvaa.
 Solar Orbiterin on katsottava aina kohti Aurinkoa. Luotaimen kamera on tarkoitettu aurinkotuulen kuvaamiseen. BepiColombon pääkamera puolestaan on suojassa matkamoduulin sisällä.
 BepiColombolla kuitenkin on kolme mustavalkokameraa, joilla se pitää silmällä antenniensa ja aurinkopaneeliensa asentoa. Kaksi kameraa sai näppäiltyä kuvia myös Venuksesta, kun luotain lähestyi sitä. BepiColombo jatkaa loitontuvan planeetan kuvaamista vielä ensi viikollakin.
 Luotaimia ei toistensa kuvista löydy. Lähimmilläänkin matkalaisten välillä oli yli puoli miljoonaa kilometriä.
 Tämän kuvan Solar Orbiter lähetti viime marraskuussa hakiessaan ensi kertaa Venuksen painovoiman apua. Venukseen oli tuolloin matkaa 48 miljoonaa kilometriä, Maahan viisinkertaisesti.  Esa
 Lokakuun alussa BepiColombo tekee ensimmäisen kuudesta puhtia keräävästä ohilennostaan Merkuriuksen vierestä. Vuoden 2025 lopussa eurooppalainen ja japanilainen kiertäjä eroavat omiin töihinsä Merkuriuksen ympärillä.
 Solar Orbiter hyvästelee Maan vielä yhdellä kierroksella ensi marraskuussa 460 kilometrin korkeudesta. Venusta Solar Orbiter käy tervehtimässä vielä monta kertaa sovitellessaan rataansa Auringon tutkimisen kannalta parahultaiseksi.
 BepoColombon ja Solar Orbiterin Venuksesta keräämä data on hyödyllinen lisä niiden varsinaisiin tehtäviin, mutta kunnolla Venukseen päästään tutustumaan Nasan ja Esan missioilla. Ne julkistettiin alkukesällä:
 Nasan  DaVinci+ Nasan  Veritas Esan  EnVision
 Veritas ja DaVinci+ laukaistaan Nasan kaavailujen mukaan tämän vuosikymmenen viimeisinä vuosina. Esan aikataulussa lähtö on ensi vuosikymmenen alkupuolella.
 Yhdessä pyritään kokoamaan dataa, joka muun muassa selvittäisi mahdollisimman monipuolisesti kehityshistorian syyt sille, että Venuksesta tuli Maan "paha kaksonen".
 Venera-9 oli ensimmäinen avaruusalus, joka kiersi Venusta, ja ensimmäinen, jonka laskeutuja lähetti kuvia Venuksen pinnalta. Venera on Venus venäjäksi.
DBI Studio / Alamy / AOP
 Neuvostoliitto tutki Venusta pitkällä Venera-ohjelmallaan 1960–1980-luvuilla. Kunnianhimoinen ohjelma oli osa kylmää sotaa, jossa Neuvostoliitto ja Yhdysvallat kisasivat ykköspaikoista myös avaruudessa. Ohjelma oli kuitenkin myös tieteellisesti hyvin merkittävä.
 Vaikka kuumuus ja paine tekivät Venuksen kaasukehään ja pinnalle lasketuista luotaimista nopeasti selvää, ne ehtivät lähettää tietoja, jotka todistivat, etteivät vanhat oletukset Maan ja Venukset olojen samankaltaisuudesta olisi voineet olla kauempana todesta.
 Vuonna 1970 Venukseen laskeutunut Venera-7 ennätti raportoida, että pinnalla oli lähes 480 astetta lämpöä ja 90 kertaa niin paljon painetta kuin maapallolla. Saman voisi kokea pizzauunissa tai kilometrin syvyydessä meressä.
 Kumpikin kokemus jäisi ihmiselle hyvin lyhytikäiseksi, ja niin se jäi tutkimuslaitteillekin. Siitä huolimatta Venerat onnistuivat lähettämään Venuksesta joitakin kuviakin, ensimmäiset jo 1970-luvun puolivälissä.
 Yhdysvallat lähetti 1970-luvun lopussa Pioneer-luotaimen kartoittamaan Venuksen pintaa tutkalla, ja olikin siinä ensimmäinen. Viimeiset Venerat olivat parempia. Niiden kuvissa näyttäytyi yksityiskohtaisena rujo pinta asteroidikraattereineen ja laavatasankoineen.
 Yksi ensimmäisistä kuvista Venuksen pinnalta. Laskeutuja kuvasi myös oman jalkansa ja helmansa. Roskosmos
 Neuvostoliiton hajoamisella oli monia seurauksia, myös avaruustutkimukselle. Venus lakkasi houkuttelemasta. Venäjän avaruushallinto Roskosmos lopetti hankkeet kokonaan, ja erinomaisesti onnistunut  Magellan -missio 1990-luvun alussa oli Nasan viimeinen.
 Esa on ollut asialla kerran.  Venus Express  laukaistiin vuonna 2005 ja toimi vuoteen 2014. Venuksen kaasukehää tutkiva Japanin  Akatsuki  onnistui toisella yrittämällä pääsemään kiertoradalle vuonna 2015 ja on yhä toimessaan.
 Viime vuosina ilmassa on ollut Roskosmosin ja Nasan yhteinen Venera D -hanke. Venäjän ja Yhdysvaltain välinen poliittinen kitka on kuitenkin keikutellut sitä, ja Roskosmos on sanonut aloittavansa myös oman kansallisen Venus-hankkeen menneiden vuosikymmenten menestyksen kannustamana.
 Venuksen kartta Magellanin keräämän datan perusteella. Näin värikästä Venuksella ei tietenkään ole, vaan väreillä erotetaan pinnanmuotoja.  Magellan kartoitti yli 98 prosenttia Venuksen pinnasta. Uudet luotaimet tekevät sen vielä paljon tarkemmin.  Nasa / JPL/ USGS
 Ensi vuosikymmenen luotaimille on paljon kysymyksiä. Tässä muutama päällimmäinen:
 Onko Venuksessa ollut vettä?
 Kaasukehästä on saatu vihjeitä vedestä, mutta tarkoittaako se muinaisia meriä vaiko vain höyryä nuorella planeetalla?
 Onko mantereita?
 Noin seitsemän prosenttia Venuksesta on ylänköjä, jotka saattaisivat vastata Maan mantereita. Jos vastaus on kyllä, se todistaisi samalla myös meristä.
 Onko Venuksessa yhä tuliperäistä toimintaa?
 Tulivuorista on vanhastaan näyttöä, mutta epäselvää on, ovatko ne toimineen vielä joitakin tuhansia vuosia sitten tai toimivatko peräti edelleen. Niin voi olla, jos kartoituksessa näkyy hyvin tummaa laavaa – ja jos niin on, se voi selittää Venuksen rajua kasvihuoneilmiötä.
 Onko kaasukehässä häivähdys elämää?
 Viime vuonna kerrottiin jymyutinen: Venuksen kaasukehässä on fosfiinia. Se puolestaan voisi olla peräisin mikrobeista. Venuksella siis olisi elämää! Fosfiinihavainto on sittemmin kyseenalaistettu. Mitä kertovat näytteet, kun niitä päästään ottamaan kaasukehästä?
 Korjattu 11.8. klo 8: Planeettojen ympäri kiertäminen ei anna luotaimille lisää vauhtia vaan hidastaa sitä.

Kaksi kurkistusta lähinaapuriin – Euroopan avarusjärjestön luotaimet ohittivat kuuman ja kumman Venuksen peräkanaa


Summary: Kansainvälisten tutkijoiden ryhmä kertoo löytäneensä sukupuuttoon kuolleet jääkauden ajan leijonat Siperian jäätiköltä. Muumioista nuorempi ja ehjempi on säilynyt niin hyvin, että jopa sen turkin väri on selvästi nähtävissä.

Tutkijat ovat määrittäneet sukupuuttoon jääkaudella kuolleiden luolaleijonanpentujen iät. Tutkijat pitävät vuonna 2017 ja 2018 löydettyjä pentuja mahdollisesti parhaiten säilyneinä jääkaudella eläneinä eläiminä.
 Tiedemiesten  mukaan  luolaleijonanpennut nimeltään Boris ja Sparta vaelsivat nykyisen Itä-Venäjän aroilla kymmeniä tuhansia vuosia sitten. Tutkimusryhmä on analysoinut Spartan jäänteitä vuosien ajan.
 Luolaleijonan muumiot ovat säilyneet niin hyvin, että molempien pentujen turkin väri, viikset sekä kynnet ovat edelleen tallella.
 28 000 vuotiaaksi arvioidun Spartan ja tämän viereltä löydetyn Boris-leijonauroksen arvioitiin aiemmin olleen sukulaisia, mutta tutkimuksen mukaan Boris on kuollut peräti 43 000 vuotta sitten.
 Luolaleijona on leijonan kookkain alalaji, jonka uskotaan kuolleen sukupuuttoon jääkauden lopussa noin 10 000 vuotta sitten. Luolaleijonat asuivat aikoinaan suuressa osassa Euraasiaa.
 Tutkijat pitävät löydöstä merkittävänä, ja uskovat modernien DNA-testien osoittautuneen korvaamattoman arvokkaiksi sukupuuttoon kuolleen leijonalajin geneettisten tietojen selvityksessä.

Kymmeniä tuhansia vuosia vanhat luolaleijonanpennun muumiot löytyivät Siperiasta – katso videolta, miltä lähes täydellisesti säilynyt pentu näyttää


Summary: Merenkulun päästöjen vähentämiseen etsitään kiivaasti ratkaisua ympäri maailman. Wärtsilä oy uskoo ammoniakkiin ja vetyyn. Vaasan laboratorioissa on testattu molempia hyvällä menestyksellä kaksoispolttoaine-ja kipinäsytytteisissä moottoreissa.

Vaasan moottorilaboratoriossa on kesällä 2021 sekoitettu ammoniakkia fossiiliseen polttoaineeseen sekä ajettu puhtaalla vedyllä. Testaamisella on seurattu, miten normaalit kaksoispolttoaine- ja kipinäsytytteiset moottorit toimivat näillä uusilla vähempihiilisillä polttoaineseoksilla.
 Wärtsilä kehittää uudenlaista moottorityyppiä, joka hyödyntää jatkossa hiilidioksidipäästöttömiä polttoaineita.
 Oman haasteensa on tuonut se, että ammoniakki on vaikeammin syttyvä kuin fossiilinen polttoaine. Testimoottoreihin on tarvittu kuitenkin vain vähäisiä muutoksia.
 Wärtsilän polttoainetutkimusyksikön johtaja  Mikael Wideskog  on innoissaan. Tulokset näyttävät lupaavilta. Wideskogin mukaan suorastaan roimalta harppaukselta.
 Seoksella, jossa on 70 prosenttia ammoniakkia ja loput fossiilista polttoainetta, pystytään jo ajamaan sillä tehoalueella, mikä laivoilla on käytössä.
 – Saavutimme myös jo yli 50 prosenttia vähemmän kasvihuonepäästöjä. Se ylittää kirkkaasti merenkulkujärjestö IMO:n [International Maritime Organization] lähiajan tavoitteen eli 40 prosenttia vähemmän hiilidioksidipäästöjä vuoteen 2030 mennessä, Wideskog iloitsee.
 Se ei kuitenkaan riitä.
 YK:n alaisen IMO:n tavoite on vuoteen 2050 hiilidioksidipäästöjen vähentäminen 70 prosentilla. Pariisin ilmastosopimuksen mukaan silloin pitäisi myös olla saavutettuna maapallon lämpenemisen rajaaminen reilusti alle kahden asteen. EU on sitoutunut pyrkimään alle 1,5 asteeseen.
 Ammoniakki on huoneenlämmössä nestemäisessä muodossa, jos kaasupuollossa on vähän ylipainetta. Se on tavallaan yhtä helppo säilyttää kuin grillauskaasupullo  Polttoainetutkimusyksikön johtaja Mikael Wideskog, Wärtsilä
 Wärtsilä arvelee saavansa ammoniakkiseoksella toimivan moottorin marineasiakkaille valmiiksi jo tänä vuonna. Puhdasta vetyä käyttävä moottori- ja voimalaitoskonsepti valmistunee energiamarkkinoille vuoteen 2025 mennessä.
 Kesällä 2021 Vaasan moottorilaboratoriossa tehdyt vetytestaukset onnistuivat myös toivotulla tavalla.
 – Kyllähän tässä eri puolella maailmaa terve kisa on, kuka ehtii ensin ja millä tuloksilla, Wideskog toteaa.
 Meriliikenne käyttää polttoaineinaan nyt meridieseliä, raskasta polttoöljyä ja nesteytettyä maakaasua.
 Maakaasu tuottaa poltettaessa pienemmät hiilidioksidipäästöt kuin vastaavat öljytuotteet, mutta ammoniakin ja vedyn käytön hiilidoksidipäästöt puolestaan ovat nolla, koska kumpikaan ei sisällä hiiltä.
 Koko prosessin on kestettävä tarkastelu
 Ammoniakki on yksi maailman käytetyimmistä kemikaaleista. Sitä tarvitaan erityisesti lannoiteteollisuuden tarpeisiin.
 Ammoniakkia saadaan yhdistämällä vetyä ja typpeä. Yleisimmin valmistus tapahtuu Harber–Bosch -menetelmällä. Typpikaasu ja vetykaasu yhdistetään ammoniakkireaktoriin, joka sisältää reaktiota nopeuttavan katalyytin, esimerkiksi rautaoksidia.
 Vety tehdään tällä hetkellä yleisimmin maakaasusta höyryreformoinilla. Siinä vedyn ja hiilen väliset kemialliset sidokset pilkotaan rikki, ja hiili hapetetaan hiilidioksidiksi. Typpeä puolestaan tehdään ilmasta tislaamalla.
 Wärtsilän moottorilaboratoriotiimi tekee Vaasassa testejä vety- ja ammoniakkipolttoaineilla. Wärtsilä Oy
 Täysin hiilineutraali polttoaine tarkoittaa, että koko valmistusprosessin on kestettävä tarkastelu ja oltava hiilidioksidipäästötön alusta loppuun saakka.
 Silloin myös vedyn on oltava puhtaasti tehty, että se vähentäisi kasvihuonepäästöjä. Maakaasun sijaan katse kääntyy veteen, johon suurin osa maailman vedystä on sitoutunut. Siitä se saadaan ertoteltua sähkövirralla.
 Ammoniakkia voidaan valmistaa myös elektrolyysiprosessilla.
 Se tapahtuu noin 100 – 500 celsiusasteen lämpötilassa kaksikammioisessa reaktiossa. Kammioita yhdistää puolijohtava kalvo, johon johdetaan jännite.
 Vetyprotonit siirtyvät kalvoa pitkin vetykammiosta typpikammioon reagoimaan typen kanssa. Vetykammion puoleinen kalvon osa toimii anodina ja vetykaasu muuntuu vetyprotoneiksi ja elektroneiksi. Toinen puoli kalvosta on katodi, joka yhdistää protonit typpiatomeihin. Tuloksena on ammoniakkia.
 – Menetelmässä tarvitaan sähköä ja hiilivapaissa sähköpolttoaineessa nimenmaan uusiutuvaa eli tuuli- tai aurinkosähköä, Wideskog painottaa.
 60 000 – 90 000 aluksen kauppalaivaston tarviseman sähköpolttoaineen kohdalla se tarkoittaisi hänen mukaansa pinta-alaltaan Belgian kokoisen aurinkopaneelipuiston tuottamaa sähkömäärää.
 Kallilit ja suuret varastointitankit
 Wärtsilä kehittää moottoreiden lisäksi myös ammoniakin ja vedyn varastointi- ja jakelujärjestelmiä. Kokemusta on jo lastinkäsittelyjärjestelmien suunnittelemisesta nestekaasuja kuljettaville aluksille.
 Jos ammoniakista ja vedystä tulee tulevaisuudessa merenkulun pääasiallisia polttoaineita, niitä pitäisi olla tankattavissa suurissa satamissa ja laivojen omissa varastotankeissa.
 Vety pitää nesteyttää, jos se halutaan mahdollisimman energiatiheäksi. Se tarkoittaa varastoinnissa -253 celsiusasteen lämpötilaa.
 – Tankit ovat kalliita, koska ne tarvitsevat paksun lämpöeristeen ympärilleen. Laivapuolella on haaste, mihin ison tankin saa sijoitettua, vai onko sitten monta pientä tankkia, Wideskog miettii.
 Vedyn ja ammoniakin lämpöarvot ovat myös matalampia kuin fossiilisten polttoiaineiden. Senkin takia tarvitaan suurempia polttoainetankkeja tai tihentynyttä tankkausväliä satamissa.
 Euroopassa on jo pohdittu, voisiko vetyä säilöä kallioperäisiin luoliin tai vanhoihin suolakaivoksiin.
 Kuluttajien painostuksellakin on merkitystä. Voi syntyä erilaisia liikkeitä tyyliin en osta lenkkareita, jotka on kuljetettu fossiilisilla polttoaineella  Mikael Wideskog
 Ammoniakki on helpompi tapaus, vaikka se onkin erittäin myrkyllistä ihmiselle suurina pitoisuuksina. Mikael Wideskog vertaa ammoniakkia grillauksessa käytettävään nestekaasuun.
 – Ammoniakki on huoneenlämmössä nestemäisessä muodossa, jos kaasupuollossa on vähän ylipainetta. Se on tavallaan yhtä helppo säilyttää kuin grillauskaasupullo.
 Seuraavaksi Vaasan laboratoriossa on tarkoitus edelleen lisätä vedyn määrää ja ammoniakin sekoitusprosentteja ja tehdä tarvittavia säätöjä testimoottoreihin.
 – Sekä me että luokituslaitokset, jotka antavat lopullisen luvan uusille polttoaineille, olemme oppineet koeajoista paljon. Esimerkiksi mitä turvatekijöitä ja varoetäisyyksiä pitää ottaa huomioon, kertoo Wideskog.
 Tekniikka ja taito on olemassa, mutta tulevaisuuden hiilidioksidipäästövapaat polttoaineet ovat 2-3 kertaa kalliimpia kuin fossiiliset polttoaineet.
 Wideskog ehdottaa porkkanoiksi verotusta tai investointitukia.
 – Kuluttajien painostuksellakin on merkitystä. Voi syntyä erilaisia liikkeitä tyyliin en osta lenkkareita, jotka on kuljetettu fossiilisilla polttoaineella, hän miettii.
 Ammoniakki ja vety hypetykseen mahtuu myös soraääniä. Esimerkiksi parikymmentä vuotta vetyalaa seurannut VTT:n johtava tutkija  Jari Ihonen  on Ylen haastattelussa toppuutellut vedyn kohdalla yltiöoptimistisuutta.
 Lue lisää Ihosen ajatuksia :  Vety on tärkeä keino vähentää päästöjä, mutta aivan kaikkeen se ei taivu – utopia meristä vellovina polttoainesäiliöinä on kiehtonut jo yli vuosisadan
 Lue myös   Keski-Euroopan energia-alalla investoidaan nyt vetyyn – suomalaisyritykset perustivat verkoston tavoittelemaan alan isoja hankkeita
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 11.8.2021 klo 23.00 saakka.

Ammoniakki ja vety ovat tulevaisuuden polttoaine-hittejä, joita Wärtsilä testaa Vaasassa: "Kyllähän tässä terve kisa on, kuka ehtii ensin ja millä tuloksilla"


Summary: Rokotetutkimuskeskuksen johtajan Mika Rämetin mukaan sosiaalisessa mediassa leviävät Pelastetaan lapset -sivuston koronarokotteita koskevat väitteet ovat joko tahattomasti tai tahallisesti virheellisiä ja harhaanjohtavia.

Monessa kaupungissa aloitetaan tällä viikolla 12–15-vuotiaiden koronarokotukset. Samaan aikaan nuorten suosimiin sosiaalisen median kanaviin, muun muassa Instagramiin, on ilmestynyt kyseisen ikäluokan koronarokotteita vastustavaa viestiä.
 Useampi taho on jakanut omilla sivuillaan lähinnä Pelastetaan lapset -nimisen nettisivuston rokotteita vastustavia väitteitä.
 Pelastetaan lapset -ryhmä kertoo sivustollaan muun muassa haluavansa estää lasten ja nuorten koronarokotukset ja perustelee tätä esimerkiksi sillä, että rokotuksista olisi tehty ennätysmäisesti vakavia haittailmoituksia.
 Pelastetaan lapset -sivuston nimi on helppo sekoittaa tunnettuun kansainväliseen Pelastakaa Lapset -järjestöön.  Järjestö pitää tilannetta erittäin valitettavana  ja korostaa, ettei se ole mukana rokotevastaisessa kampanjoinnissa.
 Aalto-yliopiston kyberturvallisuuden työelämäprofessori  Jarno Limnéll  pitää rokoteväitteitä levittävää Pelastetaan lapset -ryhmää lähtökohtaisesti epäilyttävänä ja nimen valintaa huonona. Limnéll seuraa työkseen muun muassa kansainvälistä keskustelua disinformaatiosta, eli niin sanotusta väärästä tiedosta, ja miettii, mitä Suomessa voidaan siitä oppia.
 – Tämä hämmennystä herättävä nimi on minusta kyllä tarkoituksella tehty. Pidän sitä kovin ikävänä, Limnéll sanoo.
 Kampanjan tiedot harhaanjohtavia
 Tampereen yliopiston Rokotetutkimuskeskuksen johtaja  Mika Rämet  sanoo, että Pelastetaan lapset -ryhmän väittämät ovat joko tahallisesti tai tahattomasti virheellisiä ja harhaanjohtavia.
 – Tarkoitushakuisesti halutaan nähdä lasten ja nuorten rokottaminen huonona.
 Hänen mukaansa ryhmän sivustolla oikeastaan kaikki tieto on harhaanjohtavaa. Sivustolla muun muassa väitetään, että Maailman terveysjärjestö WHO ei suosittelisi rokottamista 12–15-vuotiaille.
 – Sehän ei pidä paikkaansa. WHO on linjannut, että rokotetta voidaan käyttää 12 vuodesta ylöspäin. Jo aiemmin WHO linjasi, että 12–15-vuotiaiden riskiryhmien rokottaminen on ok.
 Lue myös:   Kasiluokkalaiset eivät luota epämääräisiin somevaikuttajiin: "Aika ääripäitä on ollut" – tilasto ja vanhemmat ennakoivat nuorten rokotusintoa
 Rämetin mukaan vääristäviä tulkintoja esitetään muun muassa suhteellisesta ja absoluuttisesta rokotesuojasta ja rokotteiden myyntiluvista.
 – Ensin tulee aina ehdollinen myyntilupa. Se on ihan normaali myyntireitti. Ja rokotesuojan kohdalla tutkimusten lukuja tulkitaan tahallisesti siten, että rokotteen merkitys vaikuttaa mahdollisimman pienelle, Rämet sanoo.
 Rämet on kirjoittanut blogitekstin , jossa kommentoi muun muassa näitä ja muita rokotteista leviäviä väitteitä.
 Rokotevastainen kampanja lukee Rämetin mukaan tahallisesti väärin myös koronarokotusten haittavaikutusilmoituksia. Pelastetaan lapset kertoo, että koronarokotteista on tullut paljon haittavaikutusilmoituksia. Rämetin mukaan ilmoitusten suuri määrä ei ole oleellisinta.
 – Haittavaikusilmoitusten määrä ei kerro haitallisuudesta, vaan tärkeämpää on seurata, minkätyyppisiä ilmoituksia sieltä tulee, Rämet sanoo.
 Rämetin mukaan internetissä täytyy aina muistaa, kuka viestiä haluaa välittää. Rokotekriittisten toiminta näyttää Rämetin mukaan hyvin organisoidulta, mutta itse organisoijat ja motiivit ovat epäselvät. Rämet pohtii, että rokotevastaisen kampanjan hyötyjät jäävät lopulta epäselviksi.
 – Kenen tahon intressi on, että Suomessa olisi mahdollisimman huono rokotekattavuus ja epidemiasta toipuminen mahdollisimman hankalaa? Rämet pohtii.
 Ryhmä verhoutuu sähköpostin taakse
 Pelastetaan lapset -ryhmä kertoo nettisivuillaan, että kampanjan hyväntekeväisyysjärjestön nimeä muistuttava nimi on tahattomasti valittu, eikä tarkoitus ole ollut loukata Pelastakaa Lapset ry:tä.
 Yle yritti saada haastattelun Pelastetaan lapset -sivuston ylläpitäjiltä, mutta he kertoivat, että he vastaavat vain ryhmänä sähköpostin välityksellä.
 Ryhmän sivustolla ei ole myöskään yhtään puhelinnumeroa eikä siellä kerrota, kuka on vastuussa mistäkin.
 Sivuston sähköpostiosoitteesta nimetön, lääkäriksi itsensä esittelevä ihminen vastasi Ylelle:  "Syynä tähän varovaiseen ryhmätyöskentelyyn ja sähköpostin suosimiseen on mm. ettei kukaan meistä joutuisi vihapuhekampanjoinnin kohteeksi, ja myös se, että pystymme ryhmänä pohtimaan vastauksemme tieteellisesti hiottuun kuntoon ja niin että kaikki voivat seisoa niiden takana."
 Sivustolla kuitenkin annetaan ymmärtää, että sen taustalla on lääkäreitä. Yle on tarkistanut kaikkien sivustolla mainittujen terveydenhuollon henkilöiden taustat terveydenhoitohenkilökunnan julkisesta Julki Terhikki -rekisteristä.
 Kahden lääkärin ammatinharjoittamisoikeutta on rajattu. Aivan kaikkien koulutusta ei pystytty täysin varmentamaan, koska rekisteristä löytyy myös samannimisiä henkilöitä.
 "Sivustolla selvästi haetaan uskottavuutta"
 Kyberturvallisuuden työelämäprofessori Limnéll Aalto-yliopistosta sanoo, että sivustolla selvästi halutaan vaikuttaa ihmisten ajatuksiin.
 – On annettu tutulta kuulostava nimi ja esitellään lääkintäalan asiantuntijoita titteleineen.
 Limnéllin mukaan herättää epäilyksiä, kun sivustolla ei ole minkäänlaisia yhteystietoja ja niitä tarkoituksellisesti piilotellaan.
 – Kun tällä internetsivustolla on kyseenalainen nimi, jolla on selvästi haluttu hämmentää, eikä ole kunnollisia yhteystietoja, niin kyllä se kertoo siitä, että kaikki ei ole kunnossa.
 – Sinällään on hyvä, että rokoteasiasta keskustellaan ja tuodaan keskusteluun erilaisia näkökulmia. Mutta silloin pitää muistaa vastuullisuus, eli pyrkimys totuuteen ja oikean tiedon jakamiseen. Pitää pystyä olemaan valmis keskusteluun sivistyneesti, vaikka oltaisiinkin eri mieltä asioista.
 Limnéllin mukaan niin sanotulla disinformaatiolla, eli väärällä tiedolla, pyritään juuri herättämään hämmennystä.
 Hänen mukaansa tänä päivänä erilaiset huijaussivustot ovat todella hyvin tehtyjä ja niiden taustamotiiveja on vaikea tietää.
 Limnéllin mukaan tärkeintä on aina olla kriittinen kaikkia lähteitä kohtaan. Tiedon alkuperä on tärkeä.
 – Eli mistä tieto on peräisin, missä se on julkaistu ja onko sillä tieteellistä merkityksellisyyttä? Mitkä tahot uutisoivat tutkimuksesta ja millä motiivilla? Limnéll konkretisoi.
 – Maailma on täynnä erilaisia julkaisualustoja. Melkein niin, että jokainen ihminen voi perustaa oman julkaisun nettiin ja väittää sitten, että tämä tieto on julkaistu tässä hienossa julkaisussa, vaikka tiedolla ei oikeasti olisi mitään tieteellistä arvoa.
 Lue lisää:
 Minkä ikäinen on tarpeeksi kypsä päättämään rokotteen ottamisesta? THL:n Hanna Nohynek: "Lapset ovat hyvin erilaisia kehitystasonsa suhteen"
 Nuorten ryntäys koronapiikille yllätti positiivisesti rokotusaseman Jyväskylässä – 12-15 -vuotiaat kaipaavat enemmän keskustelua koronasta

Sosiaalisessa mediassa kampanjoidaan nuorten koronarokotuksia vastaan – Rokotetutkimuskeskuksen Rämet tyrmää: Oikeastaan kaikki tieto harhaanjohtavaa


Summary: Ilmastonmuutoksen seurauksena kalasaalis voi tulevaisuudessa näyttää erilaiselta. Jo tänä kesänä verkkokalastus on ollut vaikeaa lämpimien vesien vuoksi. Jos lämpötilat jatkavat nousuaan, muutoksista tulee pysyviä.

Johanna Halonen  kalastaa ammatikseen muun muassa Oulujärvellä – tai kalastaisi, jos olosuhteet olisivat siihen sopivat.
 Vedet ovat olleet tänä kesänä liian lämpimiä ammattimaiseen kalastamiseen. Lämpötilojen nouseminen aiheutti myös  kalastuslupien myynnin keskeyttämisen  heinäkuussa.
 27-vuotiaalla Halosella on pitänyt hankkia kesän aikana tuloja muilla keinoilla.
 – Olen joutunut ajamaan taksia kalastuksen rinnalla, koska kalastuksella ei ole päässyt tienaamaan. Taksihommalla olen saanut laskut maksettua.
 Normaalisti tähän aikaan vuodesta Halosella verkot ovat jo vesillä. Nyt niitä ei voi heittää sinne, koska lämpimässä vedessä verkkoon kuollut kala pilaantuu hyvin äkkiä
 – Jos nyt kalat uivat verkkoon, tulee hyvin äkkiä kalakeittoa.
 Ilmastonmuutoksen vaikutus alaan huolettaa Halosta. Eikä hän ole ainoa.
 Kalastajan ammatti vielä paljon aikaa arjesta. Johanna Halonen kertoo, ettei ehdi nähdä ystäviään niin paljon kuin haluaisi.  Timo Sihvonen / Yle
 Ilmaston lämpenemisen myötä kalastajan ammatti voi vaikeutua entisestään. Kalastajat joutuvat sopeutumaan tulevaisuudessa kalakantojen muuttumiseen, sillä esimerkiksi muikku ja siika vähenevät sisävesissä. Ne ovat tärkeitä kaupalliselle kalastukselle.
 – Ilmaston lämpenemisen vuoksi puolestaan kuha, särkikalat ja ahven tulevat lisääntymään, sanoo maa- ja metsätaloustieteiden tohtori  Ari Leskelä .
 Muikku, kuten muutkin lohi- ja siikakalat tarvitsevat menestyäkseen viileää ja happipitoista vettä.
 – Ja mitä lämpimimmiksi kesät muuttuvat, sitä vähemmän optimaalista vettä on tarjolla.
 Lue myös :  Ilmaston lämpeneminen tuskin pysähtyy tavoiteltuun 1,5 asteeseen – kansainvälinen ilmastopaneeli luo hälyttävän kuvan uudella raportillaan
 Johanna Halonen on jo varautunut tulevaisuuteen hankkimalla itselleen muita ammatteja.
 – Itselläni on lähihoitajan ammatti alla.
 Lämmin stressaa lohikalaa
 Jos vesi on lämmintä ja vähähappista, lohikalat kokevat stressiä. Stressin tunne vaikuttaa siihen, että kalat lakkaavat syömästä, jolloin ne eivät myöskään kasva.
 – Jos vesi vielä entisestään lämpenee ja happi vähenee, kala on alttiimpi sairauksille ja loisille. Ääritilanteessa kalalle tulee aineenvaihduntahäiriöitä, sanoo maa- ja metsätaloustieteiden tohtori Ari Leskelä.
 Veden ollessa lämmintä esimerkiksi muikkujen aineenvaihdunta on nopeampaa ja ne tarvitsevat suhteessa enemmän happea. Lämpimään veteen myös liukenee vähemmän happea kuin viileään veteen.
 Verkot pitää nostaa useammin vesien lämmetessä
 Tämän yhden poikkeuksellisen kesän vaikutukset kalakantoihin jäävät vielä tilapäisiksi, mutta lämpenemisen jatkuessa muutoksista voi tulla pysyviä.
 – Kuitenkin meillä on Suomessa aika pitkä kylmän veden aika, jolloin kalastus voi jatkua. Todennäköisesti avovesikalastuskausi tulee pitenemään, Leskelä summaa.
 Verkkokalastaja voi kokeilla sopeutua tilanteeseen nostamalla verkot tiheämmällä aikataululla, jolloin kalat eivät ehdi kuolla tai pilaantua. Se voi kuitenkin olla käytännössä haastavaa, jos verkot ovat pitkän matkan päässä.
 Halonen kalastaa myös Pielisellä ja Sotkamon Sapsojärvellä. Hän on huomannut, että Pielisellä kuha on paljon pienempää kuin Oulujärvellä.  Timo Sihvonen / Yle
 Johanna Halonen kalastaa yleensä kuhaa verkoilla ja rysillä.
 – Minulla ei riitä vuorokaudessa siihen tunnit, että nostaisin niitä usein. Pitää luottaa siihen, että kalat pärjäävät yön yli.
 Lue lisää :  Vaikka Suomen sisävesistöt ovat EU:n kärkitasoa, ilmastonmuutos uhkaa niiden kuntoa
 Jutusta voi keskustella 11.8. kello 23:een asti.

Kun kalastaa ei voinut, 27-vuotias Johanna Halonen alkoi ajaa taksia – hänen ja muiden ammattikalastajien työ muuttuu ja siihen on pakko sopeutua


Summary: Moni vanhempi otti lapsensa kotiopetukseen lähikoulun sijaan keväällä 2020. Kouvola oli tuolloin yksi kaupungeista joissa etäkouluun jäätiin eniten. Nyt kaikki suuntasivat kouluun.

Toukokuussa 2020 vaikean koronatilanteen vallitessa moni vanhempi halusi lapsensa jäävän etäopetukseen, vaikka lähikouluunkin olisi jo voinut mennä.
 Kouvola  oli tuolloin yksi niistä kaupungeista , joissa etäkouluun jäätiin kaikkein eniten – kaupungin peruskoululaisista yli 15 prosenttia jäi opiskelemaan kotioloihin.
 Nyt tilanne on toinen. Kymenlaakso on koronan leviämisvaiheessa, mutta peruskoululaisten vanhemmat eivät näe tarpeelliseksi jättää lapsiaan kotiopetukseen.
 Kouvolan ja Kotkan opetustoimiin sekä alueen koulujen rehtoreille ei ole tullut tietoon vanhempien ilmoituksia lapsien ottamisesta etäkouluun.
 Koulutielle lähtivät myös kouvolalaiset Maisa ja Minttu Vesala. He aloittivat tänään opiskelut peruskoulun seitsemännelllä luokalla. Siskosten mukaan koulu lähiopetuksessa käynnistyi odotusten mukaisesti.
 – Nämä kaikki koulun koronatoimet on tuttuja jo viime vuodelta. Ei tämä ole hirveästi muuttunut, sanoo  Maisa Vesala .
 Koronavirustilanne on heikentynyt Kymenlaaksossa viime viikkojen aikana. Esiin tulleet tartuntatapaukset ovat olleet koronaviruksen deltavarianttia. Paikallisen sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymä Kymsoten koronakoordinaatioryhmä ilmoitti  viime viikolla maakunnan siirtymisestä tautitilanteen leviämisvaiheeseen.
 Maakunnan peruskouluissa on vallalla vahva maskisuositus.
 – Meille jaetaan joka tunnin alussa maskit ja porukka pitää niitä sitten tunnilla, sanoo  Minttu Vesala .
 Vesaloille on jaettu kotiin koulun koronaohjeistus Wilman kautta.
 Katriina Vesala toivoo, että koulut jatkavat lähiopetuksessa myös syksyn jälkeen. Pyry Sarkiola / Yle
 Kotona opiskelu oli aika tuskaa
 Tyttöjen äiti,  Katriina Vesala  on huojentunein mielin, kun peruskoulut päätettiin aloittaa lähikoulussa.
 – Mielestäni päätös on yksinomaan oikea. Ajattelen, että lapsille on hyvin tärkeää toisten kohtaaminen. Opetuksen tapahtuminen lähikontaktissa on laadukkaampaa kuin etäopetus, Vesala sanoo.
 Äiti toivoo, että lasten kouluvuosi sujuu lähiopetuksessa ilman virusaltistumisista johtuvia etäkoulupätkiä. Viime talvena tytöt kävivät koulua kaksi viikkoa etänä.
 – Itsekin työskentelen etänä, ja siinä sitten piti lasten kanssa sopia, että milloin pystyn auttamaan koulujutuissa ja milloin olen itse töissä. Tyttöjen kotona opiskelu oli kyllä suoraan sanottuna aika tuskaa, Vesala sanoo.
 Äiti Katriina Vesalan mukaan arjen sujuvuutta syksyn aikana helpottaisi harrastusmahdollisuuksien säilyminen.
 – Nyt on moni harrastus ollut talvella tauolla ja ollaan oltu taantumuksessa. Se ei ole pidemmän päälle hyvä juttu. Ilman harrastuksia sellaista kaverien kanssa syntyvää innostusta ei synny, vaan jäädään helposti kotiin.
 Etäkoulusta on jäänyt nuorille jälkeen jäämisen tunnetta ja yksinäisyyttä
 Mannerheimin Lastensuojeluliiton Kaakkois-Suomen piirin toiminnanjohtaja  Christa Carpelan  mukaan niin yläkoululaisten kuin toisen asteen opiskelijoidenkin vanhemmilla on toiveena, että syyslukukausi päästäisiin viemään lävitse lähiopetuksessa.
 – Kaikissa vanhempien yhteydenotoissa on valtavan suurena toiveena, että lapset pystyisivät olemaan lähiopetuksessa. Yksikään ei ole tullut sanomaan, että en uskalla laittaa lastani kouluun, Carpelan kertoo.
 Hänen mukaansa huoli on tällä hetkellä erityisen suuri toisen asteen opiskelijoiden vanhemmilla. Koronaviruksen takia tehdyt rajoitukset ovat heikentäneet koululaisten ja opiskelijoiden mielenterveyttä ja jaksamista.
 – Etäkoulusta on jäänyt nuorille jälkeen jäämisen tunnetta ja yksinäisyyttä. Sellaista ahdistusta vanhemmat eivät enää toivo lapsilleen.
 MLL:n Kaakkois-Suomen piiri pyrkiikin syksyn aikana järjestämään lukiolaisille ja ammattikoululaisille mentoritoimintaa. Mentorilta voisi saada apua ja tukea kouluarkeen. Tukea voisi saada muun muassa lukemisessa ylioppilaskirjoituksiin.
 Nuoremmille koululaisille on tarjolla koulutehtävissä auttavaa läksykummitoimintaa.

Vanhempien mieli muuttui – lapset lähtivät koronan leviämisalueella kouluun, eikä kukaan halunnut enää lastaan etäopetukseen Kouvolassa


Summary: Katutaidetta on viime vuosina syntynyt Suomessa runsaasti, ja myös pienemmät paikkakunnat ovat lähteneet buumiin mukaan. Katutaideprojekteilla halutaan virkistää kaupunkikuvaa ja lisätä turismia. Valtavirtaistuminen on tuonut kotimaisen katutaiteen visuaaliseen ilmeeseen myös haasteita.

Länsi-Suomessa sijaitseva Huittisten pikkukaupunki sai taannoin 75 000 euron perinnön. Hieman yllättäen rahat pistettiin katutaiteeseen, ja kaupunkitilaan syntyi muraalien lisäksi savilintuja, suurikokoinen kukkaniitty ja sen keskeltä kohoava lahopuinen veistoskokonaisuus. Viitisen kuukautta kestänyttä Taideakseli-kaupunkitaideprojektia olivat vetämässä taiteilijat  Teemu Mäenpää  ja  Petra Martinez , ja mukana menossa oli myös useita paikkakuntalaisia.
 – Oli todella ihanaa päästä toteuttamaan omaa luovuuttaan tällä tavalla. Tämä teoskokonaisuus on tuonut paikkakunnalle lisää värikkyyttä ja taiteellisuutta,  Maria Vainio  toteaa.
 Erja Urvikko-Vainio  ja  Taini Rantanen  komppaavat.
 – Totta kai tämä tuo Huittisiin lisäarvoa. Kun tänne tulee matkailijoita, he kyllä kiinnittävät heti huomiota näihin taideteoksiin, Rantanen lisää.
 Taini Rantanen, Erja Urvikko-Vainio ja Maria Vainio ovat osallistuneet katutaiteen tekemiseen Huittisissa. Projektiin kuuluu myös suurikokoinen kukkapelto.  Jussi Mankkinen / Yle
 Katutaidetta Huittisissa. Kuvassa Maria Vainion työstämä yksisarvinen. Jussi Mankkinen / Yle
 Hallintojohtaja Sami Ylipihlaja seisomassa huittislaisen muraalin edessä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Katutaideprojektin primus motorina on toiminut Huittisten hallintojohtaja  Sami Ylipihlaja , joka on aiemmin toiminut keikkamuusikkona muun muassa Apulanta-yhtyeessä. Ylipihlajan mukaan katutaidebuumiin hyppäämisellä on useita perusteltuja syitä, joista yksi on kulttuurilain toteuttaminen.
 – Projektissa on tarjottu kulttuuriin liittyviä työtilauksia ja tämä lisää kaupungin elinvoimaa ja hyvinvointia. Mukana on myös vahva sosiaalinen aspekti, eli halutaan ihmisiä tekemään asuinympäristöstään kauniimpaa paikkaa.
 Katutaidekokonaisuus värittääkin aluetta, jota Ylipihlaja kutsuu "hälyisäksi ympäristöksi", ja jossa on tienristeystä, liikerakennuksia ja 70-luvun kerrostaloja. Harmaiden betonikolossien päätyseiniin kiipeää nyt turvallisesti perinteiseen tyyliin maalattuja kasveja.
 – Tässä luonto on ottanut tahtipuikon käsiinsä ja iskeytyy talojen seinille ja tähän peltokaistaleelle, Ylipihlaja luonnehtii.
 Huittisten keskustaan on aiemmin syntynyt varsin erikoista julkista taidetta, kuten vaikkapa  Heli Ryhäsen  naturalistinen, alaston ja runsasmuotoinen  Doris -veistos (1996), ja Sami Ylipihlajan mukaan katutaiteelle olisi Huittisissa enemmänkin tilaa.
 – Toivon, että tämä jatkuisi muodossa tai toisessa jopa siten, että seuraavan projektin kohderyhmä olisi rajatumpaa ja projekti olisi suunnattu pelkästään nuorille.
 Muraali kerrostalon seinässä Helsingin Itä-Pasilassa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Muraali Itä-Pasilassa. Alueen muraaleihin on kohdistettu myös ilkivaltaa, ja niitä on jouduttu korjaamaan .   Jussi Mankkinen / Yle
 Itä-Pasilan muraali, joka on tšekkiläisen ChemiSin käsialaa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Katutaiteesta on tullut vetovoimatekijä
 Huittinen on yksi esimerkki Suomessa vellovasta katutaidebuumista. Viime vuosina katutaidetta on syntynyt vähän joka niemeen, notkoon ja saarelmaan. Esimerkiksi Helsingin rujo Itä-Pasila on täyttynyt muraaleista, joita sinne on tuottanut ulkomaita myöten Helsinki Urban Art -kollektiivi.
 Vuonna 2016 perustettu Helsinki Urban Art on teetättänyt ja kuratoinut muraaleja myös muun muassa Tampereelle ja Mäntsälään, ja se on lanseerannut Suomen suurimman muraalikokonaisuuden Keran jättihallien  ulkoseiniin .
 Keravan taidemuseo Sinkan julkisivua. Saksalaistaiteilija MadC maalasi muraalin museon ulkoseinään vuonna 2017.  Jussi Mankkinen / Yle
 Myös Keravalle on syntynyt katutaidekeskittymä. Vuonna 2017 Keravan taidemuseo Sinkassa järjestettiin Suomen ensimmäinen pelkästään graffititaiteeseen keskittyvä näyttely, ja kaupungissa toimii aktiivisesti myös Purkutaide-projekti, joka on tuottanut muraaleja ja graffiteja purkutuomion saaneiden rakennusten ulkoseiniin ja sisätiloihin.
 Viime vuonna purkutaide lavensi toimintaansa ja perusti kokonaisen kerrostalon täyttävän  Taiteen kotitalo  -näyttelyn, jossa on nähtävillä katutaiteen lisäksi installaatioita ja videotaidetta. Purkutaide-projektia vetävän  Jouni Väänäsen  mukaan  Taiteen kotitalosta  ja katutaiteesta yleensäkin on ollut Keravalla runsaasti hyötyä. Viime kesänä näyttely keräsi 30 000 kävijää.
 – Keravan kaltaisella kaupungilla ei lähtökohtaisesti ole luontaisia vetovoimatekijöitä, mutta nyt tänne on saatu turisteja ja bisnestä on syntynyt. Tutkimusten mukaan yksittäinen museokävijä tuo kaupunkivierailullaan 50 euron verran lisätuloja, joten tämän laskelman mukaan  Taiteen kotitalo  on tuottanut Keravalle 1,5, miljoonaa euroa.
 Taiteen kotitalon värikästä seinää Keravan Moukaritiellä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Purkutaide-projektin vetäjä Jouni Väänänen on tuonut Keravalle runsaasti katutaidetta. Taustalla oleva Antti Männynvälin Polar Panda -teos viittaa ilmastonmuutokseeen.  Jussi Mankkinen / Yle
 Joonas "Koponee" Koposen kalligrafiaan perustuvaa taidetta Taiteen kotitalossa Keravalla.  Jussi Mankkinen / Yle
 Syvemmälle sanomalle ei ole tilaa
 Katutaiteella on ja sen oheisilmiöillä menee siis Suomessa hyvin, mutta kipupisteitäkin löytyy. Jouni Väänäsen mukaan isokokoisten muraalien kohdalla pitäisi kiinnittää huomiota siihen, kuka tekee ja mitä tekee, ja että teos sopii ympäristöönsä.
 – Olen havainnut, että katutaidebuumin kohdalla jalansijaa on saanut yhä enemmän ajattelumalli, jonka mukaan katutaiteessa kaikki "pelaa" ja myös vasta-alkajat saavat tulla tekemään kaupunkitilaan teoksia. Ymmärrän myös tämän puolen arvon, mutta suhtaudun siihen jossakin määrin kriittisesti.
 Katutaiteen nousu on Suomessa varsin uusi asia, ja sen kohdalla puhutaan vasta vuosikymmenen aikana syntyneestä ilmiöstä.
 – Ehkä tämä on syynä siihen, että sellaisille katutaideteoksille, joissa on syvempi sanoma, ei juuri löydy tilaa – ellei se syvempi sanoma satu olemaan äärimmäisen positiivinen juttu. On huomattavasti helpompi maalata kaupunkikuvaan muraali, joka ei varsinaisesti viesti mitään. Toivoisin lisää tilaa katutaiteelle, jolla olisi muutakin sanottavaa kuin pelkät visuaaliset arvot.
 Toisaalta Väänänen – joka on taustaltaan pitkän linjan graffititaiteilija – ymmärtää, että monille riittää pelkkä kaunis pintakin.
 – Tämä on täysin hyväksyttävä näkökulma, mutta katutaiteen suurkuluttajana kaipaisin lisää monimuotoisuutta.
 Jouni Väänäsen mielestä katutaiteen valtavirtaistuminen on synnyttänyt kiinnostavan paradoksin.
 – Tällä hetkellä näyttää siltä, että buumin myötä katutaiteen kuvasto on kaventunut. Toivoisin, että katutaiteen tekijät miettisivät, millaisia mahdollisuuksia tämä nykyinen buumi heille tarjoaa, ja että he lähtisivät ottamaan kantaa teoksissaan ja viemään omaa taidemuotoaan eteenpäin.
 Viva Granlundin katutaidetta Helsingin Pasilassa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Viva Granlundin katutaidetta Helsingin Pasilassa. Teokset ovat valmistuneet viime vuonna ja niissä jylläävät kosmiset teemat ja psykedelia.  Jussi Mankkinen / Yle
 Viva Granlund värittää alikulkutunneleita
 Kotimaisen katutaiteen pioneereihin kuuluva  Viva Granlund  on maalannut Helsingissä muun muassa useita alikulkutunneleita. Vuosien varrella hän on kehittänyt katutaiteen tekemiseen selkeät, hyväksi havaitut työmetodit. Granlundin mukaan myös katutaiteen tuottamiseen ja tuomiseen pitäisi kiinnittää huomiota.
 – Olen samassa maalauspaikassa parisen kuukautta, moikkailen ja juttelen ihmisten kanssa. Tätä kautta he hahmottavat, että teoksen on tehnyt oikea henkilö, eikä pelkkä nimimerkki. Jos jokin asia tuosta vain tupsahtaa yhteisöön jostakin ulkopuolelta, sitä saatetaan vierastaa ja siihen voidaan kohdistaa myös ilkivaltaa. Sillä on merkitystä, kuinka julkista taidetta tehdään ja tuotetaan.
 Granlundin teokset ovat sijainneistaan huolimatta pääsääntöisesti säästyneet ilkivallalta, mikä johtunee nimenomaan hänen työtavoistaan. Tällä hetkellä Granlundilla on työn alla Helsingin Pasilassa junaradan alta kulkeva kevyen liikenteen tunneli Helsingin Pasilassa. Osa ohikulkijoista pysähtyy seuraamaan katutaiteilijan työskentelyä, osa myös kannustaa.
 – Siihenkin pitää asennoitua, että kaikki eivät välttämättä tykkää taiteestani, mikä ilmenee huuteluna ja mielenosoituksellisena käyttäytymisenä. Sellaiseen pitää vain mukautua. Tässä on kuitenkin kyse julkisesta taiteesta, julkisesta tilasta ja siitä, että haluaa olla tekemisissä erilaisten ihmisten kanssa.
 Vera, Tiina ja Julius Karjalainen (vasemmalta oikealle) ovat aiemmin käyneet katsomassa Itä-Pasilan katutaidetta. – Tänne voisi vaikka tehdä sateenkaaren, Vera Karjalainen ehdottaa. – Minä taas haluaisin enemmän kaloja, koska käyn kalastamassa, Julius Karjalainen jatkaa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Viva Granlund maalaa tällä hetkellä kevyen liikenteen väylää Helsingin Pasilassa. Sydämiä syntyy, kun Granlund kuivaa pensseleistään ylimääräistä maalia.  Jussi Mankkinen / Yle
 Sisältörikkaan katutaiteen jäljillä
 Viva Granlundia voisi kutsua yksinäiseksi sudeksi, joka työskentelee organisaatioiden ulkopuolella.
 – Minulla ei ole ollut varoja pitää gallerioissa näyttelyitä, joten siinä on yksi syy, miksi kiinnostuin julkisesta tilasta. Ihan aluksi etsin mieleisen paikan, sitten selvitän mikä taho sitä halllinnoi ja sen jälkeen haen luvat, joihin tarvitaan luonnos ja tekninen suunnitelma.
 Jouni Väänäsen tavoin Viva Granlund haluaisi kotimaiseen katutaiteeseen lisää monimuotoisuutta.
 – Kaipaisin lisää sisältöä ja teoksia, jotka ovat muutakin kuin pelkkä koriste – toki sellaisiakin teoksia Suomesta löytyy. Sisältörikasta taidetta voi tehdä myös siten, ettei se loukkaa ketään. Esimerkiksi omien teoksieni sanoma ei ehkä aukea ihan heti. Toisekseen, kun lähdetään ikään kuin värittämään kaupunkikuvaa, olisi kiva tietää taustoja: mikä on motivaatio, ketkä tekevät yhteistyötä ja vastaavat kehittämisestä ja mitä oikein halutaan.
 Granlund itse ihailee muun muassa Etelä-Amerikan ja Afrikan maiden muraaliperinnettä.
 – Berliinissä on kiva kävellä, koska siellä katutaiteen kerrostumat ovat näkyvillä jopa 1960-luvulta saakka. Ja esimerkiksi Irlannissa muraalit ovat hyvin poliittisia. En tiedä, onko siellä kysytty asiasta kenenkään mielipidettä – tuntuu siltä, että ne ovat vain ilmestyneet seinille.
 Mutta mahtaisiko kotimaisen katutaiteen kantaaottamattomuus johtua siitä, että meillä asiat ovat loppujen lopuksi niin hyvin?
 – Niin hyvin? Kuin eivät ole, Viva Granlund toteaa lakonisesti.

Katutaidetta on nyt kaikkialla Suomessa, mutta siihen kaivataan lisää ytyä: Miksi kotimainen katutaide ei ota kantaa?


Summary: Sisäministeri Maria Ohisalo vaatii maataloudelta suurempia päästövähennyksiä ilmastonmuutoksen torjumiseksi. Etujärjestö MTK sanoo, että keinoja löytyy, mutta niihin tarvitaan rahaa ja tutkimusta.

Vihtiläisellä luomuviljelytilalla tehdään juuri sitä, mitä ministeri  Maria Ohisalo  (vihr.) maanantaina A-studiossa  toivoi maatalouden tekevän: hiiliviljelyä, jolla maatalouden päästöjä saadaan toivon mukaan painettua alas.
 – Olemme tehneet hiiliviljelyä tietämättämme jo toistakymmentä vuotta. Se on meille aika helppo ratkaisu. On aina tehty uusia kokeiluja, käytetty aluskasveja, orgaanisia lannoitteita ja maanparannusaineita sekä uusia tuotantomenetelmiä vanhan lisäksi. Se on aika luonnollinen lisä vanhaan opittuun systeemiimme, sanoo  Mika Malin .
 Pelloilla viljellään pääasiassa kauraa. Lisäksi on palkokasveja ja nurmea viljelykierrossa.
 Eliisa Malin , tilallinen kuudennessa sukupolvessa sanoo, että kyse on hyvin pienistä ratkaisuista.
 – Jokaisen tilan tarpeiden mukaan voidaan lähteä liikkeelle. Pienillä ratkaisuilla saadaan ihan selkeitä tuloksia. Oleellisin ohje viljelijälle on: mitä enemmän yhteyttävää kasvimassaa pellolla on, sen parempi.
 Eliisa ja Mika Malin vihtiläisessä maalaismaisemassa. Eliisa Malin toimii myös Baltic Sea Action Groupissa kestävän maatalouden tiimissä suunnittelijana. Paula Tiainen / Yle
 Ruokamme on lähes täysin maaperän varassa, mutta viljelysmaat tuhoutuvat vauhdilla - ympäristövaikuttaja Saara Kankaanrinta etsii keinoja kadon estämiseksi Qvidjan koetilalla Paraisilla
 Terve maaperä poistaa päästöjä ilmakehästä
 Ilmastonmuutosta aiheuttavan hiilidioksidin maahan varastoitumista edistävää viljelytapaa kutsutaan hiiliviljelyksi. Hiiliviviljelyn toimenpiteiden myötä maaperä ja sen toiminnot uudistuvat ja elpyvät, eivätkä kulu ja ehdy.
 – Pyritään maksimoimaan vihreä kasvipeite pelloilla ja sitä kautta yhteytys ja hiilen sidonta. Ja pyritään hoitamaan maan kasvukuntoa mahdollisimman tehokkaasti, että mikrobit pystyvät sitomaan hiiltä, että se jäisi maahan pysyvään muotoon, Malin sanoo.
 Hiilen varastoinnin ohessa hiiliviljely parantaa maan rakennetta, lisää monimuotoisuutta, ehkäisee eroosiota ja suojelee vesistöjä sekä mahdollistaa suuremmat sadot.
 Hiiliviljelyn menetelmiä ovat muun muassa pellon vesitalouden kunnostus, maan rakenteen parantaminen, monipuolinen viljelykierto, vihreä kasvipeite suurimman osan vuotta, syväjuuristen kasvien viljely, minimimuokkaus, torjunta-aineiden käytön minimointi, eloperäisen aineen lisääminen peltoon sekä  vedenpinnan nostaminen turvemailla , joissa tavoitteena on hiilen varastoinnin sijaan hiilen karkaamisen vähentäminen.
 – Tavoitteenamme on ollut kestävyyden aikaansaaminen ja ympäristöstä huolehtiminen ja toisaalta kannattavan maataloustuotannon säilyttäminen Suomessa. Lähdimme kokeilemaan, että mitkä ne keinot ovat, Eliisa Malin sanoo.
 Ihan tarkkaan ei vielä tiedetä millä tavalla hiili sitoutuu maahan Suomen leveysasteilla ja miten maaperän prosessit toimivat. Tätä varten sekä Malinit että maatalouden etujärjestö MTK haluavat lisää tutkimusta aiheesta. Baltic Sea Action Groupin Carbon Action -hankkeessa on käynnissä monta tutkimusta. Niissä on mukana yli sata viljelijää.
 – Tietovajetta on aika paljon. Koska maaperän päästöt ovat pääasia maatalouden ilmastotyöstä, meidän pitäisi pystyä tarkentamaan niitä, MTK:n ympäristöjohtaja  Liisa Pietola  sanoo.
 Malinien tilalla maahan niitettävä apila antaa voimaa uudelle kasvulle. Se on yksi tapa tuottaa maahan hajoavaa kasviainesta ja saada pysyvää hiiltä mikrobeille. Paula Tiainen / Yle
 Pelastaako hiiliviljely Itämeren? Meren suojelija Ilkka Herlin ja MTK näkevät mahdollisuutena – mutta siihen ei vielä viljelijöitä kannusteta
 Ohisalo: "Maatalous on jäänyt sivuraiteille"
 Sisäministeri Ohisalo peräänkuuluttaa  maataloudelta suurempaa roolia ilmastonmuutoksen torjunnassa. Ohisalo vaatii, että hallitus tekee loput tarvittavat ilmastopäätökset syksyn budjettiriihessä. Hän leikkaisi päästöjä maataloudesta.
 – Moni sektori on tehnyt jo paljon ilmastonmuutoksen torjumiseksi. Moni yksityishenkilö on tehnyt paljon, mutta maatalous on sellainen sektori, jossa ei ole pystytty vähentämään viime vuosina.
 Esimerkkeinä maatalouden ilmastotoimista Ohisalo mainitsee turvepeltojen päästöjen vähentämisen sekä hiiliviljelyn edistämisen.
 Maatalouden etujärjestö MTK sanoo, että maataloudessa on monia keinoja, joilla ilmastotoimia voidaan tehdä. Järjestön mukaan maatalous on lisäksi jo pitkään tehnyt ilmastotekoja.
 – Meillä on selvä suunta, tavoite ja taito, mutta meidän pitää kiriä ja koko yhteiskunnan pitää tulla apuun. Yhden sukupolven harteille ei voi laittaa sellaista asiaa, että saataisiin maaperä paremmin toimimaan, Pietola sanoo.
 Maatalouden päästöistä 75 prosenttia tulee maaperästä. Siksi huomion kiinnittäminen siihen on tärkeää. Maataloudesta aiheutuu päästöjä, mutta se myös sitoo hiiltä kasvipeitteellä.
 – Vuosikymmeniä olemme tehneet ilmastotekoja oikeastaan siinä samalla, kun olemme suojelleet vesitöjä. Maanmuokkauksen vähentäminen ja pellon pitäminen kasvipeitteisenä estävät ravinteiden karkaamista, mutta myös kasvihuonekaasujen karkaamista ilmakehään, Pietola sanoo.
 Peltojen satotasot täytyy Pietolan mukaan saada kuitenkin korkeammiksi, jotta pienemmältä peltoalalta saadaan enemmän ruokaa. Silloinkin katse pitää kohdistaa pellon maaperään.
 – Maa pitää saada pelittämään, niin ilmasto kiittää. Enemmän biomassaa vähemmillä päästöillä.
 Maaperä on iso arvoitus – Pelastaako se ilmastonmuutokselta vai aiheuttaako lisää ongelmia?
 Liisa Pietola on itsekin toiminut tutkijana ja mitannut paljon juuria. Hän uskoo, että tutkimustieto kannustaa maanviljelijöitä hiiliviljelyn pariin, mutta dataa tarvitaan vielä lisää. Markku Pitkänen / Yle
 Maatalouden päästöt ovat pysyneet ennallaan
 Muiden päästöjen pienentyessä maatalouden suhteellinen osuus ilmastopäästöjen aiheuttajana kasvaa vuosi vuodelta. Esimerkiksi energiasektorin päästöt ovat puolittuneet vuodesta 2003, jolloin ne olivat korkeimmillaan.
 Seppo Suvela / Yle
 Vuoden 2020 kokonaispäästöistä 72 prosenttia oli peräisin energiasektorilta. Teollisuusprosessit ja tuotteiden käyttö -sektorin osuus oli 11 prosenttia, maatalouden 14 prosenttia ja jätteiden käsittelyn 4 prosenttia.
 Suomen päästöt ovat laskeneet 32 prosenttia vertailuvuodesta 1990 ja 44 prosenttia vuodesta 2003, jolloin päästöt olivat korkeimmillaan.
 Kasvipainotteinen ruokavalio pienentää maatalouden päästöjä
 Parin vuoden takainen laaja selvitys totesi, että jos kaikki muut päästövähennystoimet Suomessa on tehty vuoteen 2050 mennessä, yhden sektorin päästöt korostuvat: maatalouden. Maatalouden päästöt muodostavat tällöin noin puolet Suomen päästöistä. Nyt maatalouden päästöt ovat noin 14 prosenttia kaikista päästöistä.
 Näin laskevat Teknologian tutkimuskeskus VTT:n, Suomen ympäristökeskuksen (Syke) ja Luonnonvarakeskuksen (Luke) tutkijat  selvityksissään .
 Peltojen hiilensidontaa uusilla menetelmillä , kuten  viljelykäytäntöjen muutoksella  ei vielä tässä selvityksessä tutkittu.
 Suurimpia päästövähennyksiä maataloudessa saataisiin selvityksen mukaan aikaan vähentämällä turvemaiden raivausta pelloiksi, lisäämällä turvepeltojen kasvipeitteisyyttä ja nostamalla turvemailla pohjaveden pintaa.
 Myös  biokaasun tekeminen lannasta  vähentäisi päästöjä.
 Näillä toimilla maatalouden päästöjä voitaisiin vähentää noin 30 prosenttia vuoden 1990 tasosta vuoteen 2050 mennessä ilman että Suomen maataloustuotannon määrä olennaisesti muuttuu.
 Suuremmat vähennykset edellyttäisivät merkittävää kotimaisen maataloustuotannon pienentämistä ja kuluttajien siirtymistä huomattavasti kasvispainotteisempaan ruokavalioon.
 Suomen maatalous pyrkii  Maatalouden ilmastotiekartan  mukaan 40 prosentin päästövähennyksiin vuoteen 2035 mennessä ja hiilineutraaliuteen vuosisadan puoliväliin mennessä.
 – Tämä on oikeastaan ainoa tie. Meidän on pakko lähteä kehittämään tuotantoa siihen suuntaan, että tulevilla polvillakin on maata, jota viljellä, Eliisa Malin sanoo.
 Aiheesta voi keskustella perjantaihin 13. elokuuta kello 21.00 asti.
 Lue myös :
 Turvepelloilla piilee mahdollisuus helppoihin ja nopeisiin päästövähennyksiin, mutta uudet maataloustuet eivät tällaisiin ilmastotoimiin kannusta
 Turvepelloista tuli kirosana, maanviljelijät Ville Junnila ja Tuomo Latvala pelkäävät elantonsa puolesta: “Tässä on ilmastohysteria käynnissä”
 Maatalous ei ole onnistunut vähentämään merkittävästi päästöjään miljardituesta huolimatta
 Löytyykö ratkaisu ilmastonmuutokseen tavalliselta suomalaiselta pellolta? "Tällä hetkellä mikään tekniikka ei siihen pysty, mutta luonto pystyy"
 Ilmaston lämpeneminen tuskin pysähtyy tavoiteltuun 1,5 asteeseen – kansainvälinen ilmastopaneeli luo hälyttävän kuvan uudella raportillaan
 "Voimme yhä välttää pahimmat seuraukset" – aktivisti Greta Thunberg kommentoi ilmastoraporttia Twitterissä
 Raportti: Suomen päästöt laskivat ennätyksellisen alas viime vuonna, mutta vuoden 2035 tavoitteisiin niillä ei silti ylletä

Vihtiläistilalliset ovat tehneet ilmastonmuutosta ehkäisevää hiiliviljelyä tietämättään jo toistakymmentä vuotta – "Se on meille helppoa"


Summary: Demokraattikuvernööri Andrew Cuomo ilmoitti tiistaina erostaan, jota osattiin jo odottaakin sen jälkeen, kun osavaltion korkeimman oikeusviranomaisen raportissa oli dokumentoitu hänen yhtätoista naista kohtaan harjoittamansa seksuaalinen ahdistelu.

Andrew Cuomo  kiisti pitkään ahdistelleensa ja uhkailleensa yhtätoista naista, mukaanlukien nykyisiä ja entisiä hallinnon työntekijöitä.
 Viime viikolla eropaineet kuitenkin kasvoivat merkittävästi, kun New Yorkin osavaltion korkein oikeusviranomainen julkisti kattavan raportin ahdistelusta ja demokraattipresidentti  Joe Biden  vaati Cuomoa eroamaan.
 Myös osavaltion parlamentissa oli vireillä syytteen nosto Cuomoa vastaan.
 Tänään eroilmoitus lopulta tuli:
 – Olen sitä mieltä, että olosuhteet huomioiden on paras tapa olla avuksi on, että astun sivuun ja annan hallinnon jatkaa hallinnointia, sanoi Cuomo suorassa tv-puheessa.
 Cuomo kuitenkin kiisti käyttäytyneensä tietoisesti epäkunnioittavasti naisia kohtaan. Hänen mukaansa "poliittisesti motivoitua hyökkäystä" vastaan taisteleminen olisi kuitenkin alistanut osavaltion kuukausia kestävälle myllerrykselle, minkä hän halusi estää.
 Eroava kuvernööri Andrew Cuomo arkistokuvassa. Photo/Hans Pennink
 Hänen eronsa astuu voimaan kahden viikon kuluessa. Erostaan huolimatta Cuomoa vastaan saatetaan silti vielä nostaa rikossyyte.
 Sijaan nousee toinen demokraatti,  Kathy Hochul . 62-vuotias entinen kongressin edustajainhuoneen jäsen Hochul on ensimmäinen nainen New Yorkin kuvernöörinä.
 Kuvernöörin poika ja suosittu poliitikko
 63-vuotias Cuomo on syntyperäinen newyorkilainen. Hän ehti toimia New Yorkin kuvernöörinä vuodesta 2011 lähtien. Myös hänen isänsä  Mario Cuomo  oli New Yorkin kuvernööri, kolme virkakautta 1983–1994.
 Andrew Cuomo toimi myös asuntoministerinä presidentti  Bill Clintonin  hallituksessa, 1997–2001.
 Kuvernöörinä Cuomo mainosti itseään edistyksellisenä demokraattina, joka saa asioita aikaan. Hän edesauttoi samaa sukupuolta olevien avioliiton laillistamista ja edisti minimipalkan nostoa ja perhevapaita. Hän myös tuki isoja infrastruktuurihankkeita, mukaanlukien Hudson-joen ylittävän sillan rakentaminen – sillan hän nimesi isänsä mukaan.
 Uudeksi kuvernööriksi nouseva Kathy Hochul toukokuussa. Lev Radin / Alamy / AOP
 Hän myös tuki julkisesti #MeToo-liikettä ja allekirjoitti seksuaalista ahdistelua ja raiskauksia koskevien lakien kiristyksiä.
 Viime vuonna koronapandemian alkuvaiheessa hänen suosionsa nousi, kun hän televisiossa kannusti tiedotustilaisuuksissa kansalaisia pysymään kotosalla ja käyttämään kasvomaskia. Samaan aikaan presidentti  Donald Trump  vaikutti vähättelevän julkisuudessa koronapandemiaa.
 Nämä saavutukset haalistuivat kuitenkin nopeasti, kun kävi ilmi, että hänen hallintonsa oli pakottanut hoitokoteja ottamaan koronasta toipuvia potilaita sekä kaunistellut hoitokodeissa tilastoituja koronakuolemien määriä, estääkseen presidentti Trumpia kritisoimasta New Yorkin osavaltion hallintoa.
 Lue lisää:
 Yhdysvalloissa kärkipoliitikko joutunee eroamaan seksuaalisen ahdistelun takia – eikä kuvernööri Andrew Cuomo suinkaan ole ensimmäinen tapaus
 New Yorkin kuvernööri tukalassa tilanteessa: ex-alaiset syyttävät seksuaalisesta ahdistelusta, kansa syyttää koronakuolemien määrän vähättelystä

New Yorkin kuvernööri Cuomo joutui eroamaan ahdistelusyytösten takia, tilalle osavaltion ensimmäinen naiskuvernööri


Summary: Voimalaitosten padot ovat liki sadan vuoden ajan estäneet ainutlaatuisen laatokanlohen nousun vanhoille kutupaikoilleen Rautjärven Hiitolanjoella. Siitä huolimatta ne saapuivat jo odottamaan padon avautumista.

Vuosikymmeniä Rautjärvellä Hiitolajoen tuntumassa asunut  Pentti Myllys  kohtasi kesäkuun lopulla ilmiön, jota hän, eikä hänen tietääkseen kukaan muukaan ole aiemmin havainnut.
 Hiitolanjoen vanhassa Kangaskosken koskiuomassa uiskenteli isoja laatokanlohia. Kyseinen kohta on yleensä kuivana, sillä joki on valjastettu voimalaitoksen käyttöön jo liki sata vuotta sitten.
 Nyt oli käynyt niin, että voimalaitos ei ollut käyttöhäiriön takia toiminnassa ja vesi oli päästetty virtaamaan alkuperäiseen uomaansa.
 – Voimalaitos oli pysähtynyt illalla ja vesi virtasi vanhaan koskeen koko yön ajan. Sinne alkoi heti tulla lohia, kertoo Myllys.
 Pentti Myllys kuvasi nämä lohet koskiuomassa 23.6.2021 Pentti Myllys
 Lohet eivät kuitenkaan pääse joessa eteen päin, koska matkan estää Kangaskosken voimalaitoksen pato. Kun vesi seuraavana päivänä alkoi kulkea jälleen voimalaitoksen läpi, koski kuivui.
 – Lohet jäivät nalkkiin koskeen muodostuneeseen lammikkoon, kertoo Pentti Myllys.
 Aiemminkin Myllys on havainnut muutaman lohen joskus jääneen lammikkoon, mutta nyt niitä oli yli 30. Laatokanlohia niistä oli 14 ja loput taimenia.
 – Koskaan aiemmin en ollut nähnyt niitä niin paljon. Suurimmat olivat 7-kiloisia, ja muutkin noin viiden kilon painoisia.
 Aavistivatko lohet?
 On mysteeri, miten lohia oli tällä kertaa kymmeniä.
 Eiväthän lohet kuitenkaan voi tietää, että este niiden edestä on katoamassa. Kyseinen Kangaskosken voimalaitos nimittäin lopetti toimintansa puolitoista viikkoa sitten.
 Pato puretaan ja koski ennallistetaan vielä tämän vuoden aikana.
 – Tämä on hyvä näyttö, että sieltä on lohia tulossa, sanoo Pentti Myllys.
 Kangaskosken voimalaitos on valmistunut vuonna 1925. Sähköa se ei ole tuottanut enää reiluun viikkoon.  Kari Kosonen/Yle
 Tarkkaa arviota Laatokasta Hiitolanjokeen nousevasta lohimäärästä ei ole, mutta niitä uskotaan olevan tuhansia. Suomen puolella Hiitolanjoesta on noin 8 kilometriä ja Venäjällä noin 38 kilometriä.
 Laatokasta kutemaan nousevalla lohella on kuitenkin noin sadan vuoden ajan ollut ylitsepääsemättömiä esteitä. Joessa on Suomen puolella voimalaitoksia, joiden padot estäneet lohien etenemisen.
 Laatokalta tultaessa ensimmäinen niistä on juuri Kangaskoski.
 Lohi ui Laatokasta kutemaan Hiitolanjoelle. Kun voimalaitosten padot on saatu purettua, jatkavat ne matkaansa aina vasemmassa yläkulmassa näkyvään Torsa-järveen saakka.  Illusia Sarvas / Yle
 Reilun kahden vuoden kuluttua tilanne pitäisi olla jo toinen. Kangaskosken voimalaitoksen patoa  puretaan parhaillaan . Ensi vuonna lähtee Lahnasenkosken pato ja vuonna 2023 lähellä Kuutostietä oleva Ritakosken pato.
 Sen jälkeen lohilla alkaa uusi elämä.
 – Ei ole epäilystäkään siitä, etteikö lohi nousisi aina Torsa-järveen saakka. Ihan varmasti nousee, sanoo Etelä-Karjalan kalatalousalueen hallituksen ja Parikkala–Rautjärvi–Ruokolahti kalatalousalueen puheenjohtaja  Taisto Huotari .
 Vuosisatainen matka
 Hiitolanjoelta lohi pääsee jatkossa pieniä jokia pitkin ensin Silamus-järveen ja sen jälkeen Torsa-järveen, josta aitoa laatokanlohta on saatu viimeksi 1900-luvun alkupuolella ennen voimalaitosten rakentamista.
 Hiitolanjoki on kapea ja mutkitteleva.  Mikko Savolainen / Yle
 Uintimatkaa lohella on Laatokasta Torsa-järveen vastavirtaan noin 70 kilometriä.
 – On lohen luontainen tapa, että se lähtee kutupaikkoja etsimään. Nyt ne tulevat padolle saakka, niin mikseivät ne jatkaisi siitä myös eteen päin. Varmasti poikastuotanto tulee olemaan iso, kun muutaman vuoden kuluttua lopputulos nähdään, arvioi Huotari.
 Lohet pelastuivat
 Kun Pentti Myllys havaitsi lohien jääneen nalkkiin vanhaan koskiuomaan, ilmoitti hän asiasta voimalaitoksen entiselle omistajalle, joka vielä hallinnoi voimalaitoksen patoa. Tarkoitus oli pelastaa lohet päästämällä koskeen vettä.
 – Alempana olevissa lammikoissa olleet lohet pääsivät veden avulla pois, mutta tuohon jäivät nuo yli 30 lohta. Ne eivät malttaneet siitä lähteä, kertoo Myllys.
 Myllys ystävineen ottivat haavit ja kantoivat lohet takaisin jokeen voimalaitoksen alapuolelle, jossa lohilla on kutupaikkoja. Taimenet nostettiin voimalaitoksen ohi padon yläpuolelle.
 Patojen ja voimalaitosten nykyinen omistaja on Etelä-Karjalan virkistysaluesäätiö. Se hankki voimalaitokset itselleen, jotta niissä olevat voimalaitokset voidaan purkaa ja joen kosket palauttaa entiseen loistoonsa.
 Lue seuraavaksi:   Jasper Pääkkönen lahjoitti 25 000 euroa, jotta lohet pääsisivät jälleen kutemaan – nyt näkyy, mitä salaiset patokaupat tarkoittivat
 Suomen viimeisille järvilohille avautuu vaellusreitti 15 vuoden taiston jälkeen – ponnistelut Hiitolanjoen vapauttamiseksi toivat valtakunnallisen palkinnon
 Pentti Myllys kuvasi kesällä 2018 suositun videon karhusta, joka säikähtää omaa kuvaansa. Katso se tästä:  Itärajan karhu näkee itsensä peilistä ja säikähtää perusteellisesti – Katso huikea video

Aivan kuin ne olisivat aavistaneet – katso, miten isot lohet jo kärkkyvät kohta purettavan padon äärellä


Summary: Äärijärjestö Taliban väitti tiistaina vallanneensa Mazar-e Šarifin kaupungin Afganistanin pohjoisosassa, mutta vahvistusta tiedolle ei saatu. Ryhmittymä valtasi ensimmäisen maakuntakeskuksensa perjantaina ja on edennyt sen jälkeen nopeasti.

Äärijärjestö Taliban kertoi tänään iltapäivällä Suomen aikaa vallanneensa kaupungin seitsemännessä maakunnassa. Asian vahvistivat paikalliset viranomaiset.
 – Tänä iltapäivänä Taliban-liike saapui Farahin kaupunkiin. Lyhyen taistelun jälkeen järjestö valtasi kuvernöörin toimiston ja poliisin päämajan, sanoi Farahin maakuntaneuvoston jäsen  Shahla Abubar .
 Aiemmin tänään Taliban omien sanojensa mukaan valtasi maan pohjoisosien suurimman kaupungin Mazar-e Šarifin, kertovat uutistoimistot Reuters ja AFP. Kaupungissa asuu YK:n arvioiden mukaan 500 000–700 000 asukasta. Afganistanin hallitus ei kuitenkaan ole vahvistanut tietoa, eivät myöskään ulkomaiset lähteet.
 Äärijärjestö Taliban ilmoitti sunnuntaina vallanneensa Kunduzin ja Sar-e Polin kaupungit Afganistanin pohjoisosassa. Ryhmittymä valtasi ensimmäisen maakuntakeskuksensa perjantaina. Derrick Frilund / Yle
 Päätavoitteena maakuntakeskusten valtaaminen
 Taliban on lyhyessä ajassa vallannut laajoja alueita Afganistanissa ja on saanut haltuunsa suuria osia Afganistanin maaseudusta. Nyt maakuntapääkaupunkien valtaaminen on sille keskeinen tavoite. Äärijärjestö valtasi ensimmäisen maakuntakeskuksensa perjantai-iltana ja on edennyt viidessä päivässä nopeasti. Afganistanissa on maakuntia yhteensä 34 ja piirikuntia lähes 400.
 Taistelut ovat kiihtyneet maassa toukokuusta lähtien, jolloin Yhdysvallat ja sen liittolaiset alkoivat vetäytyä Afganistanista 20 vuoden jälkeen. Taliban tarttui siten mahdollisuuteensa vallata maa takaisin länsiliittouman tukemalta horjuvalta hallinnolta.
 Yhdysvallat tukee Afganistanin keskushallintoa edelleen ilmaiskuin, mutta yhdysvaltalaisten sotilaiden odotetaan lähtevän maasta elokuun loppuun mennessä. Presidentti  Joe Biden  ei aio lähettää enää  uutta sukupolvea sotimaan Afganistaniin .
 Pohjois-Afganistan on aluetta, jossa myös suomalaissotilaita toimi osana Naton johtamaa Isaf-kriisinhallintaoperaatiota. Viimeiset suomalaissotilaat vedettiin pois maasta kesäkuun alussa.
 Kuusi EU-maata afgaanien palautusten kannalla
 Euroopan unionin komissio on keskustellut tänään Afganistanin heikentyneestä turvallisuustilanteesta.
 Kuusi EU:n maata allekirjoittivat vetoomuksen, jonka mukaan EU:n tulisi sallia afgaanien palautukset Afganistanin heikentyneestä turvallisuustilanteesta huolimatta.
 Maat vetosivat esimerkiksi tilanteisiin, jossa ihmisen turvapaikkahakemus hylätään.
 Allekirjoittaneiden joukossa ovat Itävalta, Tanska, Saksa, Kreikka, Belgia ja Alankomaat.
 Afganistan vetosi heinäkuussa EU:hun ja pyysi keskeyttämään palautukset kolmeksi kuukaudeksi.
 EU:n komissio ilmaisi myös, että se haluaa kaikin keinoin välttää Talibanin ja hallitusjoukkojen välisen konfliktin eskaloitumista täysivaltaiseksi sisällissodaksi.
 EU pelkää, että sisällissota tekisi maasta entistä merkittävämmän huumeiden tuottajan ja aiheuttaisi valtavan siirtolaisaallon.
 Punainen risti kertoi tänään  tiedotteessaan , että hallituksen ja äärijärjestön välillä kiihtyvät taistelut voivat uhata jopa satojen tuhansien siviilien henkeä.
 Lue myös:
 Taliban valtasi jälleen maakuntapääkaupungin Afganistanissa – nopeasti hyökkäävän äärijärjestön otteessa on nyt Taloqanin ja Kunduzin kaupungit
 "Sota on edennyt kuolettavampaan ja tuhoisampaan vaiheeseen" – Taliban valtasi ensimmäisen maakuntapääkaupungin Afganistanissa
 Taistelut jatkuvat keskeisistä kaupungeista Afganistanissa – Taliban-liike kiistää syyllistyneensä sotarikoksiin

Taliban vahvistaa asemiaan, kaupunkeja vallattu jo seitsemässä maakunnassa – kuusi EU-maata sallisi kuitenkin palautukset Afganistaniin


Summary: Yhdysvaltain senaatti on äänestänyt 69–30 Bidenin infrastruktuuripaketin puolesta. Paketista tekee historiallisen paitsi sen koko, myös puolueiden välinen yhteistyö. Ilmastonmuutoksen kannalta merkittävämpi on kuitenkin infrastruktuuripaketin toinen osa.

WASHINGTON . Tiistaina useita kuukausia kestänyt vääntö nytkähti kohti päätepistettään, kun senaatti hyväksyi viilatun infrastruktuuripaketin.
 Lakipaketti on noin biljoonan dollarin eli 850 miljardin euron arvoinen sijoitus Yhdysvaltain infrastruktuuriin. Pelkkä paketin mittakaava itsessään on historiallinen.
 Poikkeuksellista on myös se, että senaattorit tekivät yhteistyötä yli puoluerajojen. Lopullinen sovinto infrastruktuuriin suunnattavista summista syntyi republikaani- ja demokraattisenaattorien muodostaman ryhmän yhteistyönä, ensimmäistä kertaa yli kymmeneen vuoteen.
 Jopa republikaanijohtaja  Micth McConnell  äänesti lain puolesta, vaikka vielä loppukeväästä vannoi pysäyttävänsä kaikki Bidenin hallinnon lakialoitteet.
 Biden siis saavutti, teoriassa, kaksi tavoitettaan. Presidentin tärkein prioriteetti eli Yhdysvaltain infrastruktuurin kehittäminen etenee. Biden myös osoitti olleensa oikeassa uskoessaan puolueiden väliseen yhteistyöhön maan äärimmäisestä polarisaatiosta huolimatta.
 Sen sijaan ilmastotavoitteiden kannalta paketti on pettymys, varsinkin juuri YK:n  uuden ilmastoraportin julkaisun jälkeen .
 Alunperin infrastruktuuripaketin ensimmäisen  osan oli tarkoitus sisältää merkittäviä ilmastotoimia, sillä presidentinhallinnon asettamien päästötavoitteiden saavuttaminen vaatii mittavia uudistuksia. Biden on kuukausien ajan hokenut, että nämä toimet hyödyttäisivät keskiluokkaa, sillä ilmastonmuutokseen varautuminen tuo työpaikkoja ja lisää kilpailukykyä.
 Bidenin ensimmäinen ehdotus sisälsi suuria ilmastotoimia.
 Se olisi esimerkiksi luonut kansallisen puhtaan energian standardin, lopettanut asteittain fossiilisten energialähteiden valtiontuet ja rahoittanut puhtaiden energialähteiden innovaatiotyötä jopa 35 miljardilla dollarilla.
 Tällaisilla toimilla olisi ollut maailmanlaajuisia vaikutuksia energiamarkkinoilla, ja ne olisivat nykäisseet Yhdysvaltoja huomattavasti lähemmäs päästötavoitteiden saavuttamista.
 Ne eivät kuitenkaan toteutuneet läpimenneessä paketissa. Se sisältää rahoitusta muun muassa uusiin teihin ja siltoihin, juomavedenjakelun parantamiseen, julkiseen liikenteeseen, internetyhteyksiin ja Bidenin lempilapselle, raideliikenteeseen.
 Ilmainen sähköautojen latauspiste Marylandin Rovkvillessä. Osana infrastruktuutipakettia sähköutojen latauspisteverkkoa on tarkoitus kohentaa. Shutterstock/All Over Press
 Lisäksi rahaa on joihinkin ilmastonmuutoksen torjuntaan liittyviin projekteihin. Yhdysvallat esimerkiksi rakentaa uuden infrastruktuurirahoituksen turvin sähköautojen latausverkoston vauhdittamaan liikenteen sähköistymistä. Sähköverkosto kunnostetaan jotta uusiutuvien energialähteiden saatavuus paranisi.
 Jos ilmastotoimista ei olisi karsittu, infrastruktuuripaketin ensimmäinen osa olisi tuskin toteutunut. Republikaanit halusivat leikata kustannuksia merkittävästi, eivätkä kaikki demokraatit olleet valmiita säätämään lakia ilman republikaaneja.
 Tämä ei kuitenkaan tarkoita , että laajat ilmastotoimet olisi kuopattu – demokraatit vain ajavat niitä eri reittiä.
 Infrastruktuuripaketti siirtyy seuraavaksi hyväksyttäväksi edustajainhuoneeseen, jossa senlopullinen kohtalo on ainakin uhkausten tasolla sidottu toiseen laajaan talouspakettiin. Se on Bidenin suunnittelema tuki- ja uudistuspaketti, josta presidentti on puhunut “inhimillisen infrastruktuurin pakettina”.
 Ilmastotoimet siirtyvät osittain tähän infrastruktuuripaketin toiseen osaan, joka etenee rinta rinnan ensimmäisen palasen kanssa, mutta pelkästään demokraattien voimalla niin kutsutun budjetin uudelleen muotoilun varjolla.
 Budjettilisäys sisältää useita miljardeja dollareita muun muassa ilmastonmuutoksen torjuntaan, koulutukseen, vanhustenhuoltoon ja lapsiperheiden tukemiseen.
 Edustajainhuoneen puhemies Nancy Pelosi. Jim Lo Scalzo / EPA
 Demokraattien  Nancy Pelosi  on ilmoittanut, että ei aio käynnistää edustajainhuoneen äänestystä infrastruktuuripaketin ensimmäisestä osasta, ellei budjettilisäys etene senaatissa.
 Jotta budjettilisäys etenisi, kaikkien demokraattisenaattorien on äänestettävä sen puolesta.
 Ratkaisevassa osassa on jälleen kerran Länsi-Virginian demokraattisenaattori  Joe Manchin , joka tunnetaan tiiviistä suhteistaan fossiiliseen energiasektoriin. Se on uhka ilmastotoimille.
 Korjattu 10.8. klo 22.18 tekijän nimi oikeaksi kirjoitajaksi eli Iida Tikaksi.
 Lue lisää:
 Kirjeenvaihtajalta: Sortuvat sillat saadaan nyt kuntoon, mutta lapsilisät saavat odottaa
 Demokraatit ja republikaanit sopivat yli 1000 miljardin euron infrastruktuuripaketista – Biden lupaa sen luovan miljoonia työpaikkoja
 Bidenin jättihankkeet vastatuulessa Yhdysvalloissa: senaatti hylkäsi vaalilain, rakennusprojektit pienenevät
 Yhdysvalloissa Biden haluaa kiristää roimasti rikkaiden verotusta, mutta vastustajia löytyy myös demokraateista

Kirjeenvaihtajalta: Bidenin historiallisen infrastruktuuripaketin toteutuminen on käden ulottuvilla – mutta miten kävi ilmastotoimien?


Summary: Matkustajajuna seisoi Iissä radalla savuavan veturin vuoksi. Tapahtuneen vuoksi intercityt Oulun ja Rovaniemen sekä Rovaniemen ja Helsingin välillä myhästyivät tuntuvasti.

Savuava veturi myöhästytti junaliikennettä Pohjois-Pohjanmaalla tiistai-iltana.
 Oulu-Koillismaan pelastuslaitos sai ilmoituksen liikennevälinepalosta Iissä noin puoli seitsemän aikaan illalla.
 Päivystävän palomestarin  Valtteri Käkösen  mukaan matkustajajunan kuljettaja havaitsi veturin sisälle tulevan savua ja päätti pysäyttää junan.
 – Sen jälkeen veturinkuljettaja irrotti matkustajavaunut veturista. Rataosuudelta katkaistiin sähköt ja veturi irrotettiin jännitelangoista. Sen jälkeen savu alkoi hälvenemään, Käkönen kertoo STT:lle.
 Paikalle tuotiin uusi veturi, jonka kanssa Oulusta Rovaniemelle matkalla ollut matkustajajuna jatkoi noin kolme tuntia aikataulusta myöhässä. Matkustajajuna pääsi jatkamaan matkaa kello yhdeksän jälkeen illalla.
 VR:n viestinnän mukaan myös intercityjuna Rovaniemeltä Helsinkiin myöhästyi noin kaksi tuntia ja intercity Helsingistä Rovaniemelle noin 45 minuuttia.

Savunnut veturi myöhästytti pohjoisen junaliikennettä illalla – matkustajajuna odotteli raiteilla matkan jatkumista kolmisen tuntia


Summary: Koronaepidemia on kiihtynyt erityisesti Floridassa ja maan kaakkoisosan osavaltioissa, jotka valmistautuvat hirmumyrskyjen saapumiseen hurrikaanikauden saavuttaessa huippuaan.

Yhdysvaltain presidentti  Joe Biden  kehotti yhdysvaltalaisia ottamaan koronarokotteen varsinkin niissä osavaltioissa, jotka ovat hirmumyrskyjen vaikutusalueella.
 Biden sanoi tiistaina, että kyseisten osavaltioiden asukkaiden tulisi rokottautua koronavirusta vastaan siltä varalta, että ihmiset joutuvat poistumaan kodeistaan myrskysuojiin hirmumyrskyn tieltä.
 Koronaepidemia on viime aikoina jatkanut kiihtymistään erityisesti Floridassa ja tietyissä maan kaakkoisosan osavaltioissa, jotka valmistautuvat hirmumyrskyjen saapumiseen Atlantin hurrikaanikauden saavuttaessa huippuaan.
 Epidemian rajun kiihtymisen arvioidaan johtuvan deltamuunnoksen leviämisestä sekä alueen matalasta rokotuskattavuudesta.
 Biden tapasi Yhdysvaltain hätätilaviraston FEMAn edustajia neuvonantajiensa kanssa Valkoisessa talossa tiistaina.
 – Mitä paremmin me valmistaudumme, sitä paremmin me pärjäämme katastrofin iskiessa, Biden sanoi lehdistötilaisuudessa tapaamisen yhteydessä.
 – Emme voi estää hirmumyrskyjä iskemästä maihin, mutta me voimme estää ihmisiä sairastumasta vakavasti ja kuolemasta koronaviruksen seurauksena, sanoi Biden.
 Bidenin mukaan piikki koronatartunnoissa pahentaisi jo ennestään haastavaa tilanne, kun maa valmistautuu hurrikaanien saapumiseen.
 – On hyvin todennäköistä, että elokuun aikana on tulossa uhkaavia hirmumyrskyjä, lisäsi Biden.
 Biden neuvoi potentiaalisilla myrskytuhoalueilla asuvia ihmisiä myös selvittämään myrsky- ja väestönsuojien sijainnit sekä valmistautumaan myrskyn iskemiseen.
 – Ottakaa rokote, tehkää suunnitelma, hän lisäsi.
 Lue myös:
 Trooppinen myrsky Elsa vahvistuu lähestyessään Floridaa – Myrsky toi matkallaan rankkasateita Kuubaan   (6.7.)
 Karibialla riehuva Elsa-myrsky on vaatinut jo kaksi kuolonuhria – katso video myrskyn voimasta Dominikaanisessa tasavallassa   (4.7.)

Biden ohjeisti yhdysvaltalaisia hurrikaanien varalta: "Ottakaa rokote, tehkää suunnitelma"