Summary: Kielitieteilijä Janne Saarikivi kyseenalaistaa nuoria syyllistävät puheet perinteisen lukutaidon heikkenemisestä. Kenellä on valta määritellä, mitä lukutaidolla tarkoitetaan?

– Keskustelu lukutaidosta on keskustelua vallasta ja siitä, kuka määrittelee, miten täällä pitää elää. Niinkö, että on lukenut Eino Leinoa ja Väinö Linnaa? Entä jos toinen kaveri osaa tehdä skeittilaudalla frontside ollien, siitä hienot kalansilmävideot, ja keksii siihen rap-riimit, niin onko se huonompi, kysyy kielitieteilijä  Janne Saarikivi.
 Saarikivi on Ylen kolumnisti, joka on urallaan toiminut professorina ja tutkinut suomalais-ugrilaisia kieliä.
 Keskiviikkona 8. päivä syyskuuta vietetään YK:n kansainvälistä lukutaitopäivää, mikä palauttaa mieleen suomalaisnuorten heikentyneet PISA-tutkimustulokset parin vuoden takaa.
 Helsinkiläisen Oulunkylän yhteiskoulun äidinkielen opettaja  Virva Lehmusvaara  on huomannut työssään, että yhä useampi nuori ei pysty lukemaan kokonaista teosta. Nuorilla on tarvittavat akateemiset taidot lukemiseen, mutta pitkäjänteinen keksittymiskyky ei välttämättä riitä.
 – Usein heikosta lukutaidosta syyllistetään nuoria itseään, mutta nuoret tarvitsevat lukevan aikuisen mallin. Jos he näkevät aikuisia, joille lukeminen on varteenotettavaa tekemistä, sillä on tutkitusti iso merkitys.
 Sosiaalinen media vie aikaa sekä nuorilta että aikuisilta. Perinteisen kirjallisuuden lukeminen jää vähemmälle.
 – Jos ottaa huomioon, millainen nuorten nykyinen mediaympäristö on, olisi ihmeellistä, jos lukutaito ei olisi heikentynyt. Siis perinteinen lukutaito, joka kohdistuu esimerkiksi kirjoihin, kun uudet mediat ovat luonteeltaan niin erilaisia, Saarikivi sanoo.
 Lukutaito on vielä nuori ilmiö
 Kielitieteilijän näkökulmasta mediaympäristön muutos ei kuitenkaan näyttäydy pelkästään huonona asiana vaan enemmän luonnollisena kehityskulkuna.
 Saarikiven mukaan lukutaito on hyvin nuori ilmiö. Lukutaito yleistyi Suomen väestössä vasta 1800-luvun lopulla, ja sekin oli aikaista verrattuna moniin muihin alueisiin maailmassa. Noin 4–5 sukupolven ajan kirjallinen viestintä standardoitujen yleiskielten puitteissa on ollut keskeinen tapa välittää viestejä.
 – Jos muutaman sukupolven ikäinen luku- ja kirjoitustaidon ymmärtämisen tapa vaihtuu muunlaiseksi tavaksi lukea ja tuottaa tekstejä esimerkiksi multimodaalisissa ympäristöissä, se on vain muutosta. Ei ole välttämättä todennettavissa, että se edellinen tapa oli parempi.
 Multimodaalisella viestinnällä Saarikivi tarkoittaa esimerkiksi somevideoita, joissa on puhetta, tekstejä ja graafisia elementtejä.
 – Tämä on paluuta aikaisempaan kommunikaatioon. Se on ollut lihallista, ruumiillisen puhutun kielen ilmaisua.
 Nuoret ovat päteviä someviestinnässä
 Myös emojit, jotka nykyään korvaavat sanoja kirjoitetuissa viesteissä, ovat kielitieteilijän mielestä paluuta viestinnän alkujuurille. Kirjoitusjärjestelmän historia nimittäin perustuu kuviin. Egyptiläisten hieroglyfit olivat kuvia. Kiinassa ja Japanissa kirjoitusmerkit ovat edelleen kuin pieniä kuvia.
 – Käyttämämme kirjaimet ovat abstrahoituja emojeita, Saarikivi kiteyttää.
 Sosiaalinen media on tehnyt käyttäjistään yhtä aikaa tekstin lukijoita ja tuottajia. Saarikivi haluaa kääntää kysymyksen nuorten lukutaidon heikkenemisestä päälaelleen.
 – Nuoret ovat hyvin päteviä multimodaalisten medioiden käyttäjiä ja tuottajia, ja he pystyvät siellä luovimaan. Pitäisikö olla enemmän huolissaan varttuneemman väestön kyvyistä käyttää nettiä ja sieltä tulevaa informaatiota?
 Monipuolinen lukutaito auttaa erottamaan faktan ja fiktion
 Äidinkielen opettaja Virva Lehmusvaaran mukaan syvällinen lukutaito on tärkeää, jotta nuoret osaisivat erottaa erilaisia tekstilajeja toisistaan ja tietää, miten luetaan esimerkiksi uutista tai kaunokirjallisuutta. Lukutaito tarkoittaa myös sitä, että osaa erottaa faktan ja fiktion toisistaan.
 – Äidinkielen opettajilla on avainasema siinä, että osaisimme tarjota oikeanlaista luettavaa eri-ikäisille lukijoille. Yläkouluikäisillä voi olla mustavalkoinen käsitys lukemisesta. Jos he ovat lukeneet kaksi kirjaa, ja kumpikin olivat huonoja, se voi tarkoittaa heille, että kaikki kirjat ovat huonoja.
 Myös kielitieteilijä Saarikivi toivoo, että perinteinen lukutaito, jollaiseksi viimeiset neljä tai viisi sukupolvea ovat sen käsittäneet, ei katoaisi kokonaan.
 – Eri tyyppisiin teksteihin tutustuminen lisää kykyä sietää erilaisia ajatuksia ja suvaitsevaisuutta. Tämä vähentää mustavalkoisuutta ja kuplautumista. Samalla saa kriittisyyttä erilaisiin viesteihin, joita sosiaalisessa mediassa tuputetaan.
 Lehmusvaara uskoo, että ihmisten viehtymys tarinoihin säilyy myös tulevaisuudessa. Niitä voidaan kuitenkin kertoa monin eri keinoin.
 – Äänikirjat ovat nousussa, ja monet oppilaat tykkäävät niistä. Äänikirjat ovat hyvä lisä tälle kentälle, mutta eivät yksinään ratkaise tilannetta.
 Kaksi kolmasosaa pojista lukee vain, jos heidän on pakko
 Kansainvälisesti verrattuna suomalaisnuorten lukutaito on kuitenkin edelleen hyvällä tasolla.
 Vuoden 2019  PISA-tutkimuksessa  suomalaiset sijoittuivat OECD-maiden parhaimmistoon Viron, Kanadan, Irlannin ja Korean kanssa.
 Lukutaito  on silti heikentynyt pitkällä aikavälillä Suomessa, kuten OECD-maissa keskimäärin.
 Suomen tyttöjen ja poikien ero lukutaidossa oli OECD-maiden suurin. Kaksi kolmasosaa pojista lukee vain, jos heidän on pakko.
 Lue myös:
 Pisa-tulokset julki: Suomalaislasten lukutaito maailman kärkeä, mutta erot kasvavat – pojista lähes kaksi kolmasosaa lukee vain, jos on pakko

Somevideot muuttavat lukutaitoamme – kielitieteilijä: Tämä on paluuta lihallisen ja ruumiillisen kommunikaation juurille


Summary: Esikoisromaani Vaiti kertoo Malmivaaran mukaan ensisijaisesti hänen sukunsa naisten tarinan. Hän haluaa painottaa, että kirja ei ole elämäkerta, yhteiskunnallinen kannanotto tai mielipidekirjoitus, vaan kertomus perheestä ja suvusta.

Näyttelijä ja valokuvaaja  Laura Malmivaara  julkaisi viime viikonloppuna esikoisromaaninsa  Vaiti.  Autofiktiivisen romaanin taustalla on kohu, jonka keskellä Malmivaaran lähipiiri oli kolme vuotta sitten. Kyseessä on Malmivaaran ex-puolison, elokuvaohjaaja  Aku Louhimiehen  työskentelytavoista noussut uutisointi.
 – Kolme vuotta sitten meidän perheessä oli julkisuudessa iso kohu, joka vaikutti koko perheeseen. Minulle oli silloin vaikea käydä sitä keskustelua ja menin jollakin tavalla lukkoon. Kirjoittaminen tuntui hyvältä tavalta käsitellä sitä omaa lukkoa.
 Kirjoitusprosessin aikana pääteemaksi kirjassa nousivat oman suvun naisten tarinat.
 – Siitä tuli äidin, isoäidin, monen sukupolven naisten tarina. Tämä ei ole mikään omaelämäkerta tai yhteiskunnallinen kannanotto. Kirja kertoo enemmän perheestä: hajonneesta perheestä, uusperheestä, miten se toimii ja miten hyvin tai huonosti ihmiset siinä voivat.
 Kirjan nimi  Vaiti  syntyi jo kirjoittamisen alkumetreillä.
 – Äitini on kertonut oman äitinsä nostaneen aina sormeaan ja sanoneen vaiti! Ole hiljaa, älä puhu liikaa, älä lähde kaivelemaan sellaisia asioita jotka aiheuttavat ongelmia. Yht'äkkiä se alkoi avautumaan ja kasvoi paljon yleisemmälle tasolle kuin se ahdas henkinen tila, jossa kirjan päähenkilö on.
 Romaanin kehyksenä ollut kohu sai Malmivaaran jännittämään sitä, miten kirjaa käsitellään julkisuudessa.
 – On tämä ollut kyllä jännittävä viikko. Tuntuu mielettömän helpottavalta, että ihmiset ovat lukeneet kirjan ja olen saanut ihanaa palautetta. Minua ei jännittänyt lukijoiden vastaanotto, mutta se kaikki se muu, miten tuosta aiheesta kirjoitetaan lehdissä, se jännitti.
 Malmivaara myöntää, että romaani on osaltaan puheenvuoro aiheesta, josta hän on tähän asti ollut vaiti.
 – Näin voi sanoa. Tuntui, että se tarina oli pakko kirjoittaa ulos. Toivoisin että ihmiset kirjoittaisivat enemmän omia tarinoitaan, ja uskaltaisivat mennä siihen vaikeimpaan kohtaan, sillä se avaa ihan jotain muuta.
 Aku Louhimies -uutisointi  Yle julkaisi 19.3.2018 jutun elokuvaohjaaja Aku Louhimiehen työskentelytavoista. Jutussa kuvattiin useita elokuvatuotannoissa tapahtuneita alistavia ja nöyryyttäviä tilanteita. Louhimiehen toiminnasta kertoivat jutussa omalla nimellään monet suomalaiset näyttelijät kuten  Pamela Tola, Jessica Grabowsky, Matleena Kuusniemi  ja  Pihla Viitala . Juttu vauhditti Suomessa keskustelua työpaikkojen vallankäytöstä. Maailmanlaajuinen, nk. metoo-keskustelu oli käynnistynyt jo aiemmin, erityisesti elokuvaohjaaja Harvey Wainsteinin seksuaalirikosepäilyjen tultua ilmi. Juttu vauhditti Suomessa keskustelua työpaikkojen vallankäytöstä ja liittyi osaltaan maailmanlaajuiseen #metoo-keskusteluun. Aku Louhimies teki vuoden 2018 lopulla poliisille tutkintapyynnön, jossa hän pyysi selvittämään ovatko Ylen toimittajat syyllistyneet törkeään kunnianloukkaukseen. Poliisin tutkinnanjohtaja esitti lokakuussa 2020, että esitutkinta lopetetaan, ja syyttäjä teki 3. joulukuuta esitutkinnan rajoittamispäätöksen. Syyttäjän mukaan asiassa ei ollut näyttöä rikoksesta.
 Lisää aiheesta:
 Tuntematon ohjaaja – Elokuvatähdet kertovat Aku Louhimiehen poikkeuksellisesta vallankäytöstä: Hän alistaa ja nöyryyttää ihmisiä
 Ylen toimittajat eivät syyllistyneet rikokseen – syyttäjä lopetti Aku Louhimiehen tekemän rikosilmoituksen tutkinnan
 Kirjallisuudentutkija  Päivi Koivisto  kertoo, mitä autofiktiolla tarkoitetaan:

 Katso tästä Laura Malmivaaran koko haastattelu Puoli seitsemän -ohjelmassa:

Laura Malmivaaran autofiktio-romaanin taustalla on kolmen vuoden takainen kohu: "Menin lukkoon, ja kirjoittaminen tuntui hyvältä tavalta käsitellä sitä"


Summary: Satumaarit Myllyniemen Yliluonnollinen sota -kirjassa Suomen kohtalonhetket nivoutuvat enteisiin, ennusmerkkeihin ja selittämättömiin kokemuksiin. Yliluonnollisia kokemuksia oli sota-ajan Suomessa poikkeuksellisen paljon. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran vanhaan arkistomateriaaliin perustuva teos tarjoaa myös uudenlaisen näkökulman sotahistoriaan.

Talvisodan kiivaina hetkinä, eräänä kylmänä talviyönä lopen uupuneet suomalaiset rintamamiehet kohottivat katseensa taivaalle ja näkivät siellä jotakin ihmeellistä. Yön pimeyttä valaisi kullanhohtoinen pilvi. Se muuttui vähitellen jättiläismäiseksi enkeliksi, joka seisoi selin itään päin.
 Ylimaallinen olento katseli taistelevia sotilaita, joissa näky herätti monenlaisia tunteita. Osa oli sitä mieltä, että enkeli suojeli valtavilla siivillään Suomea, osan mielestä näky viittasi suomalaisten tuhoon. Sotilaat ihmettelivät aikansa, sitten kultainen pilvi haihtui, ja sysimustalla taivaalla tuikkivat enää tähdet.
 Satumaarit Myllyniemi on Yliluonnollinen sota -kirjan lisäksi tehnyt myös väitöskirjan samasta aihepiiristä.  Trond H. Trosdahl
 Talvi- ja jatkosodan aikaisessa Suomessa tämänkaltaiset kokemukset eivät olleet mitenkään harvinaisia tai poikkeuksellisia, kuten  Satumaarit Myllyniemen   Yliluonnollinen sota  -kirjasta käy ilmi. Enkeleitä ja henkiolentoja nähtiin tiuhaan, erilaiset äänet antoivat ohjeita ja varoituksia, ja enteet ja aavistukset puskivat ilmoille sekä unessa että valveilla.
 Pohjimmiltaan kyse on kuitenkin ollut varsin arkisista ja inhimillisesti ymmärrettävistä tapahtumista ja kokemuksista, jotka auttoivat ihmisiä selviämään vaikeista hetkistä.
 – Sota oli hyvin herkkää aikaa. Epätoivoa ja epävarmuutta tihkuvassa tilanteessa nojauduttiin esimerkiksi ennemerkkeihin, joissa on hyödynnetty metsämiehen tarkkoja aistihavaintoja, Myllyniemi kertoo.
 Toisaalta kyse saattoi olla myös järkevästä varautumisesta.
 – Ennen kovaa taistelua lompakko ja vihkisormus on saatettu antaa sotilaskaverille, koska ei ole ollut varmaa tietoa siitä, palataanko enää koskaan takaisin.
 Talvisodan joulujumalanpalvelus Kollaalla vuonna 1939. Monissa sota-ajan yliluonnollisissa kokemuksissa oli kristillinen pohjavire: taivaalle saattoi ilmestyä enkeleitä tai sädehtiväkruunuinen Jeesus. Tässä jutussa olevat SA-kuvat löytyvät myös Yliluonnollinen sota -kirjasta.  SA-kuva
 Taivaalle ilmestyi ristejä ja Jeesus
 Suomen historiassa sota-aikaa voidaan pitää eräänlaisena aatteellisena vedenjakajana. Yliluonnolliset kokemukset tuovat esille maatalousvaltaisen yhteisön ajatus- ja uskomusmaailmaa, joka 1950-luvun kaupungistumisen myötä vähitellen heikkeni.
 – Toisen maailmansodan jälkeen Suomea ryhdyttiin modernisoimaan ja maailmankuvasta tuli huomattavasti hygieenisempi, sota-aikana taas animismi eli sielu-usko oli vielä voimissaan. Tässä kirjan kertomuksissa ja havainnoissa tulee hyvin esille vanha, juureva ja maanläheinen suomalainen kansanusko, joka menee hyvin kauas ja hyvin syvälle menneisyyteen, Satumaarit Myllyniemi toteaa.
 Niinpä sotaa ennakoivat usein oudot valoilmiöt, vaikkapa poikkeuksellisen värinen lumihanki.
 –  Näin oudon ilmiön syksyllä 1939 lumen aikaan, kun hanki punersi. Vanhempani sanoivat, että se tietää veristä sotaa, kun hanki punertaa niin kuin olisi vereen kastettu. Sittenhän tuli se talvisota. Kait se tiesi sen tulemisen , henkilö Hollolasta kertoo.
 Taivaalle saattoi myös ilmestyä erilaisia kristillisiä näkyjä, kuten kirkas, hohtava risti tai säteilevään kruunuun pukeutunut Jeesus. Useissa kuvauksissa korostuu voimakas, jopa pelonsekainen fyysinen aistikokemus, puhutaan esimerkiksi “verimaksan värisestä” taivaasta.
 Agraarisessa Suomessa pantiin merkille myös eläinten omituinen käyttäytyminen, mikä oli monen mielestä varma merkki tulevasta sodasta. Tällainen enne koettiin Raja-Karjalan Suistamossa:
 –  Ennen sodan alkua näkyi kotini pirtissä kolme kirjavaa hiirtä. ”Mitäbä nuo olloh?”, kysyivät toiset. Pianpa otettiin reppu selkään ja lähdettiin. Kirjava hiiri on pahan viestin tuoja. Harvoin se näyttäytyy, mutta aina sillä on matkassaan pahan ennustus .
 Ihmisen jäännöksiä juoksuhaudassa, kuva on otettu Summassa syksyllä vuonna 1941.  SA-kuva
 Aavistukset pelastivat ihmishenkiä
 Sota-ajan voimakkaisiin kokemuksiin kuuluvat myös aavistukset ja varjelukset, jotka ovat estäneet onnettomuuden tai kuoleman. Sotilas on esimerkiksi pelastunut varmalta kuolemalta, koska ääni käski hänen siirtyä tietyn puun alle suojaan.
 Yksinään ruispellolla kyyristellyt nainen taas kuuli yhtäkkiä kovana kajahtaneen varoitushuudon, jonka takia hän osasi suojautua vihollislentokoneiden tappavalta tulitukselta. Tämä pelasti hänen henkensä.
 –  Mistä tuli varoitus, kuka varoitti? Ei salolla ketään ollut , nainen ihmetteli jälkikäteen.
 Sota- ja kotirintaman välillä tieto kulki yleisesti ottaen hyvin hitaasti, ja sanoma sotilaan kaatumisesta saattoi tulla vanhempien, sisarusten tai aviopuolison tietoon vasta useita viikkoja myöhemmin. Esimerkiksi äiti pystyi toisinaan kuitenkin aistimaan rakkaan poikansa kuolinhetken – puhuttiin telepaattisista yhteyksistä.
 – Jostakin saattoi kuulua valtava jysäys tai kolaus, erilaiset äänet olivat hyvin yleisiä näiden tapausten kohdalla. Ennakkokokemus ja sen myötä valmistautuminen vääjäämättömään oli lohdullinen asia: ilman sitä oman lapsen kuolema olisi ollut kestämätöntä, Satumaarit Myllyniemi pohtii.
 Summan maastoa lokakuussa 1941. Tulevan sodan enteisiin olivat kuuluneet myös havainnot puolivälistä katkenneista puista ja kokonaisten metsien lakoamisista.  SA-kuva
 Toisinaan myös lapsi saattoi aavistaa sotilasisänsä kuoleman, kuten seuraavasta puolankalaisesta kertomuksesta käy ilmi:
 –  Lentokoneet jyrisivät ja pommit paukkuivat. Olin tavallista levottomampi illalla pannessani nukkumaan. En oikein tahtonut saada unta. Kun vihdoin vaivuin uneen, kuulin isäni äänen: ”Lapseni, taistele rohkeasti.” Samassa huone leimahti valoisaksi ja suuri liekki kohosi ylös taivaalle. Jälleen oli pimeä yö. Itkin katkerasti. Äiti heräsi ja ihmetteli, mikä minun on. Itkin yhä ja sanoin, että isä meni taivaaseen. Ei kulunut kauaakaan, kun saimme sähkösanoman, että isä oli kaatunut sodassa, ja hän oli kuollut samalla hetkellä, kun yöllä näin sen valon. Tiesin jo silloin, miten hänen on käynyt.
 Haavoittunutta sidotaan Louhivaarassa jatkosodassa vuonna 1941. Kotirintamalla koettiiin usein voimakkaitakin tunnekokemuksia ja enteitä, jotka liittyivät omien lasten menehtymiseen taisteluissa.  SA-kuva
 Kuolema näkyi korsukaverin silmistä
 Sodan yliluonnollisista kokemuksista ja enteistä löytyy myös ajallisia samankaltaisuuksia. Ennen talvisodan alkamista kuului runsaasti valitusta ja voivotusta, ja verenpunainen taivas oli usealla paikkakunnalla usein ihmetelty ilmiö.
 Kuolema oli sota-aikana jatkuvasti läsnä, sekä konkreettisesti että ajatuksissa, unissa, enteissä ja aavistuksissa. Kaatuneita suomalaisia sotilaita laitetaan arkkuihin Kollaan Loimolassa vuonna 1941.  SA-kuva
 Talvisodan aikana useissa näyissä korostuu uskonnollisuus ja pyhyys. Haluttiin uskoa, että korkeammat voimat ovat Suomen pienen sankarikansan puolella.
 Sodan kulkua myös ennustettiin yliaistillisten viestien avulla. Ennen talvisodan rauhaa monet näkivät unia Suomen kartasta, josta saksitaan palasia pois. Unissa esiintyi myös  Adolf Hitlerin  ja  Josif Stalinin  kaltaisia poliittisia mahtimiehiä. Stalin saattoi esimerkiksi kävellä jossakin päin Karjalaa, mikä merkitsi sitä, että tässä kulkee uusi raja.
 – Jatkosodan kahden ja puolen vuoden mittainen asemasota ja sen jälkeinen vetäytyminen tulevat voimakkaasti esille yliluonnollisissa kokemuksissa. Korsuelämään ovat kuuluneet aavistukset siitä, kuka joutuu seuraavaksi suorasääristen valtakuntaan. Tuleva kuolema on myös nähty toisinaan sotilastoverin silmistä. Rintamalla taisteleva poika on saattanut kuulla isänsä äänen joka sanoo, ettei päästäsi katkea yksikään hius. Tämä on auttanut häntä selviytymään, Satumaarit Myllyniemi kertoo.
 Joissakin tapauksissa sotilaiden yliluonnollisten kokemusten voisi olettaa liittyvän myös huumaavien aineiden käyttöön. Esimerkiksi kaukopartiomiehet käyttivät raskailla ja vaarallisilla matkoillaan “höökipillereitä” eli metamfetamiinia sisältänyttä Pervitiiniä.
 – Erään haavoittuneen sotilaan kokemuksesta pystyy aistimaan morfiinin tuoman helpotuksen, mutta muutoin ihmiset eivät viittaa tällaiseen sanallakaan.
 Jatkosodan ajan presidentin Risto Rytin puoliso Gerda Ryti oli spiritualisti, joka kommunikoi henkimaailman kanssa. Gerda Ryti piti myös hengellisiä radiopuheita, joiden sisällössä oli viittauksia spiritualismiin.  Museovirasto
 Oma kiinnostavan lisänsä Suomen sota-ajan henkiseen ilmapiiriin ja yliluonnollisiin kokemuksiin tarjoaa presidentti  Risto Rytin  vaimo  Gerda Ryti,  joka oli vannoutunut spiritualisti ja joka kommunikoi henkien kanssa. Gerda Ryti piti jatkosodan aikana kansakuntaa rohkaisevia radiopuheita, joissa hän viittasi sisäiseen ääneen, tiedottomiin voimiin ja siihen, että on on puhunut Jumalan kanssa.
 Vaikka  Yliluonnollinen sota  -kirja käsitteleekin henkimaailman asioita ja liikkuu ajan ja paikan toisella puolella, se paljastaa yllättävän paljon tuntemuksia siitä, millaista oli elää veitsenterällä, mustan ja synkän kuilun reunalla.
 – Toivoisin, että näiden kokemusten ja tekstien kautta nykyihmiset pystyisivät samastumaan sodan kokeneisiin suomalaisiin. Olen itse pystynyt saamaan otetta siihen, millaista elämä tuolloin oli, Satumaarit Myllyniemi summaa.
 Sakkolassa vuonna 1942 kuvattu sankarivainajan äiti.  SA-kuva

“Vereen kastettu hanki” ja muita enteitä: Sota-ajan Suomi täyttyi yliluonnollisista kokemuksista, jotka ennustivat kuolemaa, mutta toivat myös lohtua


Summary: Kiinan viranomaiset ovat ilmoittaneet, ettei viihdeohjelmiin huolita julkkiksia, jotka eivät käyttäydy kommunistipuolueen toivomalla tavalla. Moraalin tila on ollut tarkkailussa muillakin aloilla.

Kiinassa viihdealalla työskenteleviä on kehotettu varmistamaan, että he toimivat moraalisesti niin julkisesti kuin yksityiselämässäänkin,  kertoo brittilehti The Guardian.
 Kehotus esitettiin tiistaina kiinalaisen viihdeteollisuuden symposiumissa, johon osallistui myös korkea-arvoisia kommunistipuolueen virkailijoita.
 Kiinan tv- ja radiohallinto on julkaissut nettisivullaan ohjeet, joissa maan sähköisiä viestimiä kehotetaan vastustamaan "sopimatonta fanikulttuuria" ja ylenpalttista viihdettä,  kertoi China Daily -lehti  viime viikolla.
 Ohjeissa kielletään epänormaaliksi leimattu estetiikka, kuten "naismaiset miehet", samoin kohtuuttomien palkkojen maksaminen tähdille.
 Näyttelijä Zhang Zhehan (vas.) ja näyttelijä-laulaja Ju Jingyi vuonna 2018. Zhangin nimi katosi vastikään Kiinan viihdepalveluista, kun hän oli vieraillut  kiistellyllä Yasukunin sotamuistomerkillä Japanissa. AOP
 Lakia tai julkista järjestystä ja moraalia rikkovat eivät saa osallistua viihdeohjelmiin, eivät myöskään poliittiselta kannaltaan kommunistipuolueen linjasta poikkeavat.
 "Rakasta puoluetta, puolusta moraalisuutta"
 Kiina on käynyt viimeaikoina moraalikampanjaa useilla aloilla, kuten yritysmaailmassa, sosiaalisessa mediassa ja nuorisokulttuurissa.
 Julkkisten osalta Kiina on jo ilmoittanut, ettei faniverkkosivuja ja julkkisjuoruja saisi julkaista netissä. Moraalisesti arveluttavat julkkikset sensuroidaan pois verkosta. Nuorisoa Kiina puolestaan muokkaa muun muassa rajoittamalla videopelaamista.
 Lue lisää:
 Kirjeenvaihtajalta: Kiina rajaa alaikäisten pelaamista – kommunistinen puolue muokkaa nuorisosta mieleistään määräyksillä
 Viihdealan symposiumin osallistujat saivat kuulla, että heidän täytyy tietoisesti hylätä mauttomat mieltymykset sekä tietoisesti vastustaa rahanpalvonnan, hedonismin ja äärimmäisen individualismin turmeltuneita ajatuksia, kertoo The Guardianin lainaama kiinalaismedia.
 Symposiumin nimessäkin kehotettiin pitäytymään puolueen määrittelemässä käyttäytymisesä: "Rakasta puoluetta, rakasta maatasi, puolusta moraalisuutta ja taidetta".
 Useat julkisuuden henkilöt ovat joutuneet viime viikkoina luupin alle, joukossa Kiinan suurimpia tähtiä.
 Zheng Shuang AOP
 Näyttelijä  Zheng Shuan  sai viime kuussa noin 39 miljoonan euron suuruisen sakon veronkierrosta, ja näyttelijä, miljardööri-investoija  Zhao Wein  nimi  poistettiin kaikista Kiinan merkittävistä striimauspalveluista . Syytä ei tiedetä. Samoin kävi näyttelijä  Zhang Zhehanille , kun julkisuuteen tuli vanhoja kuvia hänen vierailustaan kiistellyllä Yasukunin sotamuistomerkillä Japanissa.

Moraalikampanjaa käyvä Kiina laittaa julkkiksia kuriin: "Rahanpalvonta, hedonismi ja äärimmäinen individualismi" kielletty


Summary: Itäisessä kantakaupungissa tilanne on helpottanut merkittävästi kahden viikon takaisesta. Idässä tilanne on paikoin pahentunut, pohjoisessa ja luoteessa tilanne on liki ennallaan. Tehohoidon tarve on HYKS-alueella vähentynyt.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Helsingin seudun yliopistollinen keskussairaala

Vaikka koronarajoituksia aletaankin jo purkaa, uusien koronatartuntojen määrä laskee Helsingissä madellen. Elokuun loppupuolella koronaviruksen ilmaantuvuusluku oli reippaassa laskussa, mutta viimeisten kahden viikon aikana lasku on ollut huomattavasti hitaampaa.
 Ilmaantuvuusluku on tällä hetkellä noin 300. Vertailun vuoksi: keväällä epidemiahuipun aikaan se oli vajaat 500. Vuonna 2020 se oli korkeimmillaan noin 250.
 Ilmaantuvuusluku kertoo, kuinka monta uutta koronavirustartuntaa on todettu edellisen 14 vuorokauden aikana 100 000 asukasta kohden. Se kertoo tilanteen kehityksestä hieman hitaammin, mutta luotettavammin kuin päivittäiset tartuntalukemat.
 Puotinharjussa tehtiin ennätys uusien koronatartuntojen määrässä
 Edellisen kahden viikon aikana koronatartuntoja on todettu eniten Itäkeskuksen ympäristössä, jossa lukemat ovat paikoin yhtä korkeat kuin kevään epidemiahuipun aikaan.
 Puotinharjussa koronaviruksen ilmaantuvuusluku on nyt 1 188. Se on suurempi kuin millään Helsingin postinumeroalueella tähän mennessä. Edellinen ennätys kirjattiin marraskuussa Puotilassa, jossa ilmaantuvuusluku oli tuolloin 1 067.
 Voit tarkastella tilannetta postinumeroalueen tarkkuudella alla olevasta kartasta.
 Kuun vaihteesta kertova koronakartta on yleisväritykseltään monin paikoin samankaltainen kuin edellinen, lokakuun puolen välin tilanteesta kertova kartta. Esimerkiksi kaupungin pohjois- ja luoteisosissa tilanne on liki ennallaan.
 Itä-Helsingissä tilanne on mennyt huonompaan monella postinumeroalueella.
 Merkittävimmin tilanne on helpottanut itäisessä kantakaupungissa, jonka väritys oli vielä kaksi viikkoa sitten huomattavasti tummempi.
 Tehohoidossa vain muutamia koko HYKS-alueella
 Koronarajoitusten purkamista määrittää tartuntalukuja enemmän sairaanhoidon kuormitus.
 Hyvä uutinen on se, että tehohoidon tarve on viimeisten kahden viikon aikana vähentynyt. Tehohoitoa vaativien koronapotilaiden määrä on laskenut yhdeksästä viiteen koko HYKS-alueella, joka käsittää Uudenmaan lisäksi pari naapurimaakuntaakin.
 Osastohoidossa on ollut koko ajanjakson ajan nelisenkymmentä koronapotilasta.
 Alla olevasta kartasta voit tarkastella koronatilanteen kehittymistä postinumeroalueittain koko kuluvan vuoden ajalta.
 Uusimmat koronatiedot Uudellamaalla: Helsingissä kakkosrokotteenkin saa ilman ajanvarausta, täysin rokotettujen testaamista aiotaan vähentää, Espoossa hoivakodissa 16 tartuntaa

Helsingin koronatartunnat laskevat nihkeästi – Puotinharjussa uusi ennätys tautitapausten määrässä


Summary: Vesivoimaloiden patojen vedenpinnat ovat ennätyksellisen alhaalla. Myös viljelijät ovat vaikeuksissa, kun sateita ei saada.

Yli 90 vuoteen pahin kuivuus koettelee maatalouden suurvaltoihin kuuluvaa Brasiliaa.
 Kun sateita ei saada, viljelijät ovat vaikeuksissa. Mutta niin on vesihuolto ja energiantuotantokin.
 Keskeisten vesivomaloiden patojen vedenpinta on ennätyksellisen alhaalla ja maa joutuu nojaamaan entistä enemmän kalliimpiin fossiilisia polttoaineita käyttäviin voimaloihin sekä tuontisähköön.
 Energiaministeri  Bento Albuquerque   sanoi viikko sitten,  että Brasilia on menettänyt yhtä paljon vesivoimatuotantoa kuin Rio de Janeiron kaupunki käyttää viidessä kuukaudessa. Vesivoima on Brasilian merkittävin energianlähde.
 Sähkön hinta on noussut, ja hallitus on kehottanut ihmisiä säästämään sähköä.
 Kaikissa maan suurinta kaupunkia São Pauloa palvelevissa vesivarastoissa on vähemmän vettä kuin edellisen vesikriisin aikana vuonna 2013, ilmenee niistä vastaavan yhtiön tiedoista.
 Vesilaitosten kapasiteetti on nyt keskimäärin 43,1 prosenttia, kun se elokuussa 2013 oli 63 prosenttia.
 Myös Argentiina ja Chile odottavat vesivoiman tuotannon jäävän loppuvuonna alhaiseksi. Brasilialle tällä on merkitystä siksikin, että se on tuonut sähköä Argentiinasta. Lisäksi se tuo maakaasua Boliviasta.

Liki vuosisataan pahin kuivuus uhkaa johtaa energiapulaan Brasiliassa, katso video


Summary: Vihreät ja keskusta pahastuivat, kun pääministeri Sanna Marin jätti riitapukarit setvimään ilmastosotkua keskenään. Silti SDP tukee keskustaa kiistassa, Ylen politiikan erikoistoimittaja Ari Hakahuhta kirjoittaa

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Ei uutta politiikan taivaan alla.
 Vihreiden ja keskustan ilmastopäätösten kiista vaikuttaa niin samalta kuin moni muukin kiista eri hallituksissa, eri aikoina. Kyse on puolueiden tavoitteista, uskottavuudesta omien äänestäjien silmissä ja omille kannattajille annetuista lupauksista.
 Sekä vihreillä että keskustalla on ilmastokiistassa tavoite samalla hehtaarilla, mutta käsitys keinoista eri maakunnissa.
 Tilanne on samankaltainen kuin hallituksen työllisyyspäätöksissä.
 Ohjaako päätöksiä keppi vai porkkana, kovat vai pehmeät keinot, patistaminen työnhakuun vai kannustaminen kauniilla sanoilla?
 Siis ohjaako hallitus etenkin maataloutta kustannusten ja verojen vai tukien kautta ilmastopäästöjen vähentämiseen.
 Saarikon usko kannustuksen voimaan vaihtelee kiistan mukaan
 Työllisyysratkaisuissa keskustan  Annika Saarikko  kannattaa vasemmistopuolueita enemmän patistamista kuin kannustusta. Ilmastopäätöksissä vihreiden  Maria Ohisalo  luottaa keskustaa enemmän patistamiseen.
 Työllisyysratkaisuissa valtiovarainministeriön laskurit näyttävät selkeämmin tuloksia, jos työttömyysturvan saantia kiristetään eikä toimita pelkän kannustuksen ja ohjauksen kautta.
 Ilmastopäätöksissä virkamiesten laskurit näyttävät vihreiden mukaan varmemmin tuloksia tiukemmalla taloudellisella ohjauksella kuin löysällä kannustamisella.
 Vihreillä saastuttaja maksaa -periaate varmistaisi päästövähennysten toteutumisen. Vihreät tarjoaisi porkkanaa vasta kepin jälkeen. Esimerkiksi tuloveroja voitaisiin keventää kasvaneiden menojen tai haittaverojen korvaamiseksi.
 Sen sijaan keskusta haluaisi tällä kertaa antaa porkkanan eikä keppiä, mieluummin kannustusta kuin patistamista.
 Keskusta on luvannut kannattajilleen, että tämä hallitus ei tee enää uusia päätöksiä polttoaineiden hinnan korottamisesta – vaikka kyse olisikin bensan sijaan lämmitysöljystä.
 Keskusta kannustaisi maataloutta ja muita päätösten kohteita ilmastoystävällisemmäksi: vaihtamaan rehuja vähäpäästöisemmiksi, muuttamaan viljelytapoja ja vaihtamaan lämmitysjärjestelmiä öljystä johonkin vähäpäästöisempään. Lantaa kerättäisiin biokaasun tuottamiseksi ja kuorma-autot kulkisivat biokaasulla.
 Hallituksen ideologiset erot suurimmat ilmasto- ja talouspäätöksissä
 Pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) hallituksessa ideologiset erot ovat suurimmat ilmasto- ja työllisyyspäätöksissä - tai ainakin talouspolitiikassa laajemmin ymmärrettynä.
 Ilmastopäätöksissä rintamalinjat ovat 3–2: keskusta, SDP ja RKP vastaan vihreät ja vasemmistoliitto.
 Talouspolitiikassa ainakin keskustan tulkinnan mukaan tilanne on 2–3: keskusta ja RKP vastaan SDP, vasemmistoliitto ja vihreät. Tosin vihreiden paikka pelikentällä vaihtelee jonkin verran kulloisenkin kiistan mukaan.
 Hallituspuolueiden puheenjohtajat budjettiriihen alussa tiistaina. Riihen päätös odottaa enää ilmastosovun ratkaisemista. Lehtikuva
 Sekä vihreät että keskusta pahastuivat: Pääministeri ulkoisti itsensä
 Mutta ainakin yksi asia yhdistää vihreitä ja keskustaa tässäkin kiistassa.
 Molemmissa puolueissa koetaan, että pääministeri Sanna Marin jätti ilmastokiistan likaisen työn vihreille ja keskustalle. Marin osoittaa, ketkä ovat hallituksen riitapukarit.
 Pääministeri käyttää työmarkkinariidoista tuttua valtakunnansovittelijan metodia: jätetään kiistakumppanit välillä keskenään sovittelemaan eripuraansa.
 Pääministerin ratkaisulla voi olla hintansa tulevaisuudessa hallituspuolueiden puheenjohtajien keskinäisessä luottamuksessa ja yhteistyökyvyssä. Annika Saarikon ja Maria Ohisalon näkökulmasta Sanna Marin ulkoisti itsensä hankalan tilanteen ratkaisusta.
 Sekä vihreät että keskusta kokevat nyt, että pääministeri jätti loppurutistuksessa puolustamatta juuri niitä oikeita ilmastotoimia.
 Voit keskustella hallituksen budjettiriihestä torstaihin 9.9. 2021 kello 23 asti. Napauta jutun jälkeen keskustele-painiketta.
 Katso lisää:
 Keskusta jättänyt kompromissiehdotuksen, neuvottelut jatkuvat huomenna – Analyysi: Jo toinen kriisiriihi, Yle seuraa

Analyysi: Ilmastokiistan ydin on sama kuin työllisyyskiistassa, osat ovat vain vaihtuneet – keskusta vaatii nyt kannustusta, vihreät laskuria


Summary: Pormestari Juhana Vartiainen (kok.) lupasi, että koronakolhujen paikkaaminen huomioidaan myös ensi vuoden talousarvioesityksessä.

Helsingin kaupunki on päättänyt myöntää 3,5 miljoonan euron lisämäärärahan kulttuurin ja vapaa-ajan toimijoille koronasta elpymiseen.
 Kulttuurin ja vapaa-ajan apulaispormestari  Paavo Arhinmäen  (vas.) mukaan uusi tukipotti on osa jälleenrakennusta, jolla koronakolhuja pyritään paikkaamaan.
 – Nyt on todella tärkeää, että saadaan kulttuuritapahtumat ja liikuntatoiminnot auki. Tämä ei kuitenkaan yksin riitä, koska menneestä puolestatoista vuodesta on jäänyt iso korjausvelka, Arhinmäki sanoo.
 Avustusten jakoon panemisesta päätti kulttuuri- ja vapaa-aikalautakunta tiistaina.
 Kulttuuri ja tapahtuma-alan ahdinko nousi esiin myös Helsingin kaupunginvaltuuston kokouksen kyselytunnilla keskiviikkona.
 Arhinmäki myönsi, että kulttuuri- ja tapahtuma-alan ahdinko on ollut kestämätöntä.
 Vartiainen: Kolhujen paikkaamiseen rahaa myös tulevassa talousarviossa
 Pormestari  Juhana Vartiainen  (kok.) lupasi, että koronakolhujen paikkaaminen näkyy myös ensi vuoden talousarvioesityksessä. Kulttuuri- ja vapaa-aikalautakunta esitti tiistaina isoa ohjelmaa, jolla kulttuuri-, liikunta- ja nuorisopalveluja palautettaisiin koronaa edeltävälle tasolle.
 Syyskuun aikana haettavaksi tulevasta 3,5 miljoonan euron potista kaksi miljoonaa ohjataan kulttuurialan toimijoille. Noin miljoona menee liikuntaseuroille ja muille liikunta-alan toimijoille. Nuorisotoiminta saa noin 300 000 euroa.
 – Lasten ja nuorten toimintaa pyritään palauttamaan sille tasolle, millä se oli ennen koronapandemiaa, Arhinmäki summaa.
 Arhinmäki sanoo, että kulttuurin avustuksissa painottuvat työllisyyttä edistävät hankkeet.
 Avustusten haku liikunta-, kulttuuri- ja nuorisotoimijoille alkaa 20. syyskuuta ja päättyy 8. lokakuuta.
 Lue myös:
 Uusimmat koronatiedot Uudellamaalla: Helsingissä kakkosrokotteenkin saa ilman ajanvarausta, täysin rokotettujen testaamista aiotaan vähentää, Espoossa hoivakodissa 16 tartuntaa

Helsingiltä uusi miljoonapotti kulttuurin ja vapaa-ajan toimijoille – Arhinmäki: Vauhditetaan toiminnan uudelleenkäynnistämistä koronan jälkeen


Summary: Korkeimman oikeuden presidentti Tatu Leppänen luovutti Saamelaiskäräjille Korkeimman oikeuden mitalin Rovaniemellä Pohjoismaiden hallinto-oikeuksien presidenttien tapaamisen yhteydessä.

Korkein oikeus on myöntänyt Suomen Saamelaiskäräjille Korkeimman oikeuden mitalin.
 Korkeimman oikeuden mitali osoitettiin Saamelaiskäräjille kunnianosoituksena sen arvokkaasta työstä alkuperäiskansa saamelaisten kieltä ja kulttuuria koskevassa itsehallinnossa.
 Mitali luovutettiin Rovaniemellä keskiviikkona 9. syyskuuta ja sen vastaanotti Saamelaiskäräjien II varapuheenjohtaja  Leo Aikio . Mitalin luovutti korkeimman oikeuden presidentti  Tatu Leppänen .
 Saamelaiskäräjien puheenjohtaja  Tuomas Aslak Juuso  pitää tunnustusta erittäin merkittävänä koko Saamelaiskäräjille.
 – Toivon, että tämä viestii saamelaisen yhteiskunnan lisäksi myös suomalaiselle yhteiskunnalle tekemämme työn merkityksestä, toteaa Juuso Saamelaiskäräjien tiedotteessa.

Korkeimman oikeuden mitali Saamelaiskäräjille työstä alkuperäiskansan kieltä ja kulttuuria koskevassa itsehallinnossa


Summary: Valkealan vanha psykiatrinen sairaala tuhoutui pahoin tulipalossa viime kesänä. Rakennus oli ollut pitkään tyhjillään, ja sen omistaja oli jo aiemmin kateissa.

Valkealan vanhan psykiatrisen sairaalan tulipalosta voi koitua Kouvolan kaupungille isot kustannukset.
 Hylätty sairaalarakennus tuhoutui kesällä pahoin tulipalossa. Ullakolla syttynyt tulipalo oli jo pitkällä siinä vaiheessa, kun pelastuslaitos ehti paikalle.
 Aiheesta lisää :  Yle seuraa: Pelastuslaitos sammuttaa suurta rakennuspaloa Kouvolassa – entisen psykiatrisen sairaalan ullakko tulessa

 Poliisi ei ole vieläkään tavoittanut rakennuksen kiinalaista omistajaa. Huonokuntoisen rakennuksen omistaa Kiinassa asuva liikemies  Yong Tang .
 Poliisi epäilee tulipaloa tuhotyöksi.
 – Epäiltyjä ei tässä vaiheessa ole, mutta asian suhteen on saatu paljon vihjeitä. Vihjeitä voi edelleen lähettää, tutkinnanjohtaja  Jarno Palo  kertoo.
 Rakennus purkukunnossa
 Mäntymetsän ympäröimä purkukuntoinen rakennus on käyttökiellossa, koska se voi olla vaarallinen.
 – Ullakonjämät repsottavat niin, että ne voivat tulla niskaan, sanoo valvontainsinööri  Tiina Raudaskoski  Kouvolan kaupungilta.
 Raudaskosken mukaan rakennus pitää purkaa. Sen järjestämisessä voi kuitenkin kestää pitkä aika.
 – Olen siinä käsityksessä, että kestää vähintään pari vuotta, ennen kuin purkuprojekti saadaan vireille. Tämä on massiivinen kokonaisuus hoitaa juridisesti loppuun.
 Kouvolan kaupunki oli yrittänyt tavoittaa omistajaa jo ennen tulipaloa, koska hylätty rakennus oli houkutellut ilkivallantekijöitä. Rakennuksesta oli esimerkiksi heitelty tavaroita ulos ja rikottu ikkunoita. Lieveilmiöt olivat häirinneet lähialueen asukkaita.
 Kouvolan rakennusvalvonta oli yrittänyt tavoittaa omistajaa kunnossapitokehotuksella, jotta rakennuksesta olisi suljettu vähintään rikkoutuneet ikkunat ja oviaukot vanerilla.
 Vanha sairaalarakennus sijaitsee noin 8 kilometrin päässä Kouvolan keskustasta ja reilun 2 kilometrin päässä Tykkimäen huvipuistosta. Joonas Haverinen / Yle
 Jos omistajaa ei tavoiteta vieläkään, vanhan sairaalarakennuksen purkukustannukset voivat jäädä kaupungin kontolle.
 – Purkukustannusten periminen on iso kysymysmerkki. Ei voi laskea sen varaan, että kuluja saadaan perityksi, valvontainsinööri Tiina Raudaskoski sanoo.
 Kouvolan rakennusvalvonta on aiemmin arvioinut, että purkaminen maksaa noin miljoona euroa.
 Lue lisää:   Hylätyn sairaalarakennuksen ullakko paloi Kouvolassa – poliisi epäilee tulipaloa tahallaan sytytetyksi
 Miksi hylätyn sairaalarakennuksen ullakko lehahti tuleen? – palonsyyntutkinta pääsee sammutustöiden jälkeen vauhtiin
 Tuli tuhosi hylätyn sairaalarakennuksen ullakon Kouvolassa – palomestari: "Raskas ja vaativa sammutettava"

Kiinalaismies katosi jäljettömiin, minkä jälkeen hänen omistamansa vanha sairaala paloi – rakennusta ei voida purkaa, vaikka ullakko voi pudota jonkun niskaan


Summary: Viimeisenä Tanskassa luovuttiin rokotepassivaatimuksesta yökerhojen ovilla. Muissa paikoissa passia ei ole vaadittu syyskuun alun jälkeen. Rajoituksista luovutaan, koska tautitilanne on Tanskassa hallinnassa ja rokotuskattavuus on korkea.

Tanskassa on tänään luovuttu kaikista koronapandemian takia määrätyistä rajoituksista. Viimeisenä Tanskassa lopetettiin vaatimasta rokotepasseja yökerhojen ovilla.
 Terveysministeri  Magnus Heunicke  perusteli päätöstä rajoituksista luopumisesta sillä, että tautitilanne on Tanskassa hallinnassa ja rokotuskattavuus on korkea.
 Tanskassa luovuttiin vaatimasta rokotepassia valtaosassa paikoista syyskuun alussa. Rokotepassit otettiin Tanskassa käyttöön maaliskuussa ja samaan aikaan rajoituksia alettiin höllentää.
 Maskien käytön vaatimisesta julkisessa liikenteessä Tanska luopui viime kuussa. Kööpenhaminan katukuvassa ei näykään enää juuri maskeja, kertoo uutistoimisto AFP.
 Huomenna 50 000 katsojan konsertti
 Koronaviruksen aiheuttamaa tautia ei enää luokitella Tanskassa yhteiskunnan kannalta kriittiseksi tekijäksi. Tanskassa neljä viidestä yli 12-vuotiaasta on saanut täyden koronarokotussarjan.
 – Olemme Tanskassa ehdottomasti eturintamassa, koska meillä ei ole enää rajoituksia. Olemme paremmalla puolella pandemiaa ja se johtuu runsaasta rokottamisesta, totesi tapahtumia järjestävän Live Nationin johtaja  Ulrik Orum-Petersen  AFP:lle.
 Huomenna lauantaina Kööpenhaminassa järjestetään loppuunmyyty 50 000 katsojan konsertti. Jo viikko sitten Tanskan pääkaupungissa järjestettiin 15 000 kävijän ulkoilmafestivaali.
 – Yleisössä oleminen ja mukana laulaminen sai minut melkein unohtamaan koronan ja kaiken mitä olemme joutuneet sen takia käymään läpi, sanoi konsertissa ollut  Emilie Bendix  AFP:lle.
 WHO: Tanskalaiset noudattivat rajoituksia kuuliaisesti
 Onnistuneen rokotuskampanjan lisäksi tanskalaisten kuuliaisuus rajoitusten noudattamisessa on saanut kiitosta.
 – Tanskassa on luotettu siihen, että yksilöt ja yhteisöt noudattavat rajoituksia vapaaehtoisesti, toteaa  Catherine Smallwood  Maailman terveysjärjestön WHO:n Euroopan osastolta AFP:lle.
 Tanskassa on todettu viikon aikana päivittäin keskimäärin 541 uutta koronatartuntaa. Sairaalahoidossa on tällä hetkellä koronan takia noin 130 ihmistä.
 Terveysministeri Magnus Heunicken mukaan hallitus ei epäröi toimia nopeasti, jos tauti alkaa jälleen uhata yhteiskunnan tärkeitä toimintoja.
 Viranomaiset painottavat Tanskassa, että hygieniasääntöjä ja sairastuneiden eristämistä on noudatettava, vaikka rajoituksista luovutaankin.
 Lisää aiheesta:
 Nyt juhlitaan Tanskassa, jossa koronarajoitukset poistuvat kokonaan
 Länsimaat ovat rohmunneet valtaosan koronarokotteista: kun toisaalla alkaa kolmas rokotuskierros, toisaalla ei ole ensimmäistäkään
 Ulkomaille ensimmäistä kertaa sitten pandemian? Maskit ja todistukset mukaan, vakuutus kuntoon – katso lista eri maiden koronakäytännöistä

Tanska luopui viimeisistäkin koronarajoituksista: Huomenna Kööpenhaminassa järjestetään 50 000 katsojan loppuunmyyty konsertti


Summary: Kouluvaussesonki on käynnissä ympäri Suomea. Printatut, ammattilaisen ottamat kuvat kiinnostavat, vaikka kännykät kädessä kasvanut sukupolvi ottaa kuvia paljon muutenkin.

Porin seudun steinerkoulun viidesluokkalaista  Liina Kauppista , sekä seitsemäsluokkalaisia  Oona Myllyniemeä  ja  Ella Kalevaa  ei koulukuvaus paljon hetkauta. Tai ehkä sittenkin se jännittää vähän.
 – Olisi hyvä, jos sanoisi suoraan jos jokin näyttää kuvaajan mielestä tyhmältä. Arvostan, että puhutaan suoraan. Inhottavaa katsoa valmiita kuvia, että on silmälasit väärinpäin päässä tai jotain vastaavaa, Oona Myllyniemi toteaa.
 – Sano sorsa! Tui tui! Käännä polvet toiseen suuntaan. Hymyä! Ja hammashymyä! Laske milli leukaa. Loistavaa! Vähän leveempi hymy vielä.
 Koulukuvaaja  Martti Lousti  houkuttelee kuvattavista hymyä esiin.
 – Koulukuvaaminen on pitkälti samaa mitä aiemmin. Kuvat printataan ja säilyvät pitkään. Niistä tulee pysyvä muisto. Selfiet häviävät bittiavaruuteen tai ovat jossain sähköisessä muodossa, Lousti tietää.
 Tutkitusti tärkeä asia
 Kännykkä kädessä kasvanut sukupolvi napsii kuvia jatkuvasti itsestään ja maailmasta. Koulukuvaa arvostetaan silti edelleen.
 – Kuvat ovat aidompia, kun ne ovat kädessä konkreettisesti eivätkä puhelimessa. Jää ikuinen muisto. Ne kuvat pysyvät paremmin tallella ja niistä jää enemmän muistoja, kuin kännykällä otetuista kuvista, Oona Myllyniemi sanoo.
 – Onhan se hienoa antaa niitä kuvia läheisille ja jää hyviä muistoja. Merkityksellisempi kuin oma selfie, Liina Kauppinen jatkaa.
 Koulukuvauksella on pitkät perinteet ja se on tutkitusti haluttu palvelu myös korona-aikana.
 Asia selvisi  Suomen koulukuvausliiton yhdessä Taloustutkimuksen kanssa tekemästä tutkimuksesta . Sen mukaan vanhemmat pitävät koulu- ja päiväkotikuvausta tärkeänä: 82 prosenttia vanhemmista oli sitä mieltä, että koulun ja päiväkodin tulee järjestää kuvaustapahtuma.
 Pysyvyys on edelleen koulukuvien taika
 Koulukuvaan valmistaudutaan ja panostetaan. Vaatteet katsotaan edellisenä iltana valmiiksi ja kampausta mietitään normaalia enemmän.
 Koulukuvien onnistuminen on se, mikä kuvattavaa jännittää. Selfiessä voi vaikuttaa kuvan onnistumiseen ja huonot kuvat voi vain poistaa.
 Pysyvyys on koulukuvan taika – edelleen.
 – Nuorten huumorista kun ymmärtää jotain, niin pääsee hymyn perään. Perinteiset siilit ja kalsarit aiheuttavat aina pientä hymyn karetta.
 Muistoja vuosiksi eteen päin
 Ella Kaleva tykkää fiilistellä vanhojen koulukuvien, ja erityisesti luokkakuvien, parissa.
 – Kiva katsoa jostain ykkösluokalta kuvia, varsinkin luokkakuvia, kun näkee miltä näytti pienempänä. Tykkään niistä, hän sanoo.
 Anne Johanssonilla  ja  Maria Markulalla  on koulukuvista vierähtänyt jo vähän pidempi tovi. Johansson kävi koulunsa 80-90-luvuilla, kymmenen vuotta nuoremman Markulan viimeiset koulukuvat on 2000-luvulta.
 Anne Johansson katsoo vanhoja koulukuviaan nyt eri silmin kuin nuorena. "Nythän nämä ovat ihan söpöjä." Johanna Manu / Yle
 Vaatteet ja hiusmallit kertovat ajan kuvaa. Kampaukset naurattavat. Valtavia permanentteja, tupeerauksia ja muita viritelmiä. Osa on tullut jo uudelleenkin muotiin.
 – Se juppikukkula, Markula muistelee ysärinuorten suosiossa ollutta otsahiusten kampausta.
 – Tämä on ihan kauhea, Markula täräyttää vanhasta koulukuvastaan. Ja nauraa päälle.
 Maria Markula ja koulukuva vuosituhannen alusta.  Johanna Manu / Yle
 Tästä voit kuunnella Anne Johanssonin ja Maria Markulan koulukuvamuisteluita:
 Keskustele aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 11.9. kello 23.

Teini haluaa koulukuvaan, vaikka kännykkä on täynnä omakuvia – "Merkityksellisempi kuin oma selfie", sanoo 10-vuotias Liina Kauppinen


Summary: Iso osa kansanedustajista epäröi edelleen, lähteäkö mukaan hyvinvointialueiden vaaleihin. Puolueille kansanedustajat ovat vaalien tärkeä menestystekijä.

Lähes puolet Ylen kyselyyn vastanneista kansanedustajista epäröi, lähteäkö mukaan tammikuussa pidettävien hyvinvointialueiden vaaleihin. Iso osa ilmoittaa jo nyt, ettei ole käytettävissä.
 Ylen kyselyyn vastasi 115 kansanedustajaa.
 Kansanedustajien osallistumista tuleviin aluevaltuustoihin on arvosteltu. Arkadianmäen kiireiden lisäksi kansanedustajat istuvat yleensä omien kuntiensa valtuustoissa ja hallituksissa tärkeillä paikoilla. Miten aika ja tarmo riittävät vielä päättämään sote-asioista hyvinvointalueiden valtuustoissa?
 Pitkäaikainen kansanedustaja ja jonkin aikaa sitten valtiovarainministerin pestistä luopunut keskustan  Matti Vanhanen  tuo vastauksessaan Ylelle esille myös jääviysongelman.
 – Vierastan sitä, että kansanedustajalle tulee budjettipolitiikassa lojaliteettiristiriita. Se korostuu, kun alueita on vain parisenkymmentä, ja ne saavat kaiken rahansa eduskunnalta.
 Vanhanen ei ole lähdössä ehdokkaaksi aluevaaleihin.
 Alla olevissa grafiikoissa ovat mukana myös Helsingin kansanedustajien vastaukset (10). Helsingissä ei järjestetä aluevaaleja, joten helsinkiläisten kansanedustajien antamat ei-vastaukset vinouttavat hieman kokonaisuutta.
 Myöskään demarien kokenut kansanedustaja  Pia Viitanen  ei ole tämän hetkisen arvionsa mukaan lähdössä aluevaaleihin.
 – Tähän asti työ kansanedustajana ja valtuutettuna on hyvin yhteensovitettavissa ja ne tukevat toinen toistaan. Jos tähän tulee vielä kolmas taso, maakunta, tulee tilanne haastavammaksi. Kolmoisrooli on mielestäni melko ongelmallinen.
 Vasemmistoliiton lappilainen kansanedustaja  Markus Mustajärvi  perustelee selkeällä viestillä, ettei lähde aluevaaleihin.
 – Rajansa kaikella.
 Kolmasosa vastanneista haluaa päättäjäksi aluetasolla
 Puolueille kansanedustajat ovat tärkeitä äänten kerääjiä. Pienemmissä kunnissa he ovat myös ainoa mahdollisuus saada aluevaltustoon kunnan edustaja. Useissa keskuskaupungeissa asuu yli puolet maakunnan asukkaista, joten  valta aluevaltuustoissa keskittyy keskuskaupunkeihin.
 Kansanedustajat ovat maakunnissaan sen verran tunnettuja, että heidän läpimenonsa aluevaltuustoihin lienee selvää, riipumatta missä kunnassa he asuvat. Niinpä erityisesti paikallistasolla kansanedustajat halutaan mukaan vaaleihin.
 Puolueille kansanedustajien äänet tuovat aluevaltuustoihin useamman valtuutetun.
 Lähes joka kolmas Ylelle vastanneista kansanedustajista haluaa aluevaltuustoihin. Niin myös kristillisdemokraattien puheenjohtaja  Sari Essayah .
 – Sote-uudistus on niin tärkeä, että sitä on parasta yrittää parantaa sisältäpäin oman alueen ratkaisuin. Lisäksi puolueen puheenjohtajana olisi vaikea rekrytoida ja innostaa muita vaalityöhön, jos ei itse ole mukana.
 Vaikka perussuomalaiset pitävät edelleen nykyistä sote-mallia huonona, useat heistä on lähdössä mukaan päättämään kansalaisille tärkeistä sosiaali- ja terveysasioista. Hämäläiskansanedustaja  Lulu Ranne  pitää ehdolle asettumista velvollisuutena.
 – Hyvinvointialueista tulee supervirkamiesten hallinnoimia organisaatioita, joissa poliitikoille ei jää paljoa muuta päätettävää kuin palveluverkko. On suuri riski sille, että säästöjä aletaan etsiä palveluverkon keskittämisestä. Aluevaalien äänestysprosentti uhkaa jäädä alhaiseksi, jolloin on kansanedustajien velvollisuus lähteä ehdolle.
 Aluevaaleihin lähtemistä perustellaan myös asiantuntemuksella
 Ylen kyselyyn vastanneista kahdestakymmenestä kokoomuslaisesta vain neljä ilmoittaa jo nyt lähtevänsä ehdolle. Yksi heistä on useissa ministerinpesteissä meritoitunut  Paula Risikko , joka haluaa hyvinvointialueen valtuustoon muun muassa koulutuksensa vuoksi.
 – Olen koulutukseltani terveystieteiden tohtori, terveydenhuollon opettaja ja sairaanhoitaja. Olen työskennellyt sote-alalla eri tehtävissä. Lisäksi olen ollut 7 vuotta ministerinä sosiaali- ja terveysministeriössä. Tällä hetkellä olen sairaanhoitopiirin valtuuston puheenjohtajana.
 Myös vihreiden lääkärikansanedustaja  Mirka Soinikoski  haluaan lähteä mukaan aluevaltuustoon, koska hänellä on asiantuntijuutta.
 – Hyvinvointialueiden perustamisvaiheessa tarvitaan kokeneita ja sote-valmistelussa kaikilla tuotantokausilla mukana olleita päättäjiä rakentamaan perustaa tulevalle järjestelmälle. Hyvä sote tehdään yhdessä.
 Kauniaisten kunnallispolitiikassa vahvasti vaikuttava RKP:n kansanedustaja  Veronica Rehn-Kivi  uskoo niin ikään kokemuksensa auttavan alueellisessa päätöksenteossa.
 – Tunnen perusteellisesti sote-uudistuksen sisällön sen hyvine puolineen ja heikkouksineen. Haluan olla mukana muokkaamassa oman hyvinvointialueeni toimintaa oikeaan suuntaan heti alusta.
 Lue myös:
 Maaseudun Tulevaisuuden kysely: puolet äänestäjistä ei tiedä, mistä aluevaaleissa päätetään
 Ylen kysely kansanedustajille: Enemmistö vastanneista kannattaa hoitajille parempaa palkankorotusta kuin muille työntekijöille

Yle kysyi kansanedustajilta aluevaaleista: lähes joka kolmas vastanneista haluaa päättämään sote-asioista – katso oman edustajasi vastaus


Summary: Olympiastadionia hallinnoivan Stadion-säätiön talous on kärsinyt koronapandemiasta. Suurtapahtumien liikevaihto on pudonnut jopa 90 prosenttia. Huuhkajien loppuvuoden peleistä odotetaan pienimuotoista pelastusta.

Koronapandemia on tehnyt suuren loven Helsingin olympiastadionista huolehtivan Stadion-säätiön talouteen.
 Stadion-säätiön toimitusjohtaja  Ari Kuokkanen  kertoo, että säätiön suurtapahtumien liikevaihto on pienentynyt yli 90 prosenttia pandemian aikana.
 Kuokkanen konkretisoi asiaa sillä, että normaalioloissa olympiastadionille olisi sen avautumisen jälkeen elokuusta 2020 tähän päivään myyty varovaisenkin arvion mukaan 800 000 lippua suurtapahtumiin. Pandemian takia lippuja saadaan vuoden loppuun mennessä parhaimmillaankin myytyä vain kymmmenesosa tästä.
 Kaikki riippuu uusista rajoituksista. Suomen jalkapallomaajoukkueen Huuhkajien peleistä toivotaan pelastusta, jos rajoitukset höllenevät.
 – Jos nyt saamme ottaa lähes normaalisti yleisöä Huuhkajien loppuvuoden matseihin, pääsemme parhaimmillaankin vain noin 80 000 myytyyn lippuun korona-aikana, Kuokkanen kertoo.
 Stadion-säätiö vastasi Ylen kysymyksiin sähköpostitse.
 – Jokainen ymmärtää, että tällainen 90 prosentin pudotus suurtapahtumien liikevaihdossa on tuonut merkittäviä negatiivisia vaikutuksia säätiön talouteen, Kuokkanen kirjoittaa.
 Kuokkasen mukaan Stadion-säätiön katse on nyt loppuvuoden tapahtumissa. Erityisesti Huuhkajien peleissä.
 Kuokkanen toivoo, että jo marraskuussa he voivat toteuttaa tapahtumia kokonaan ilman rajoituksia, vaikka he olisivat halunneet tehdä niin jo nyt kesällä, erityisesti elo-syyskuussa.
 – Olisimme toki toivoneet valtiovallalta sellaisia toimenpiteitä ja päätöksiä, että jo nyt kesällä olisimme voineet ottaa esimerkiksi koronapassin avulla Olympiastadionin täyteen ilman koronarajoituksia.
 Kuokkasen mukaan sillä olisi ollut merkittävä vaikutus sekä tapahtumajärjestäjien että olympiastadionin toimintaan ja talouteen.
 Stadionille mahtuisi enemmän kuin kuusi ihmistä
 Olympiastadionin yli 300 miljoonaa euroa maksanut ja monta vuotta kestänyt  remontti valmistui elokuussa 2020 . Koronapandemia on kuitenkin pitänyt stadionin tapahtumat hyvin pienimuotoisina avaamisen jälkeen.
 Osa pandemian aikaisista tapahtumista on järjestetty ilman yleisöä. Osassa tapahtumissa on Kuokkasen mukaan ollut yleisössä vain kuusi ihmistä.
 Kuokkasen mukaan he ovat kuitenkin osoittaneet tapahtumajärjestäjien kanssa, että olympiastadionin katsomossa voisi olla koronaturvallisesti enemmänkin yleisöä.
 Kuokkanen huomauttaa, että elokuun 2020 jälkeen stadionilla on vierailllut jo 130 000 ihmistä, mutta yhtään tartuntaketjua tai muita ongelmia ei ole ollut.
 – Tämä jo osoittaa, että Olympiastadionin yhteensä 90 000 neliömetrin tiloissa pystymme kyllä järjestämään koronaturvallisia stadiontapahtumia isommallekin porukalle kuin kuudelle hengelle, joka oli pienin yleisömäärämme kevään futisotteluissa, Kuokkanen kirjoittaaa.
 Lue seuraavaksi:
 Yli 300 miljoonaa maksava Olympiastadionin remontti on valmis – tutustu kuvien avulla uudistuneeseen urheiluhurmiolaan
 Olympiastadionin remonttibudjetti ylittyi roimasti – valtio ja Helsingin kaupunki maksavat lähes 80 miljoonan euron lisälaskun puoliksi

Olympiastadionilla oli kevään futisotteluissa vähimmillään kuusi katsojaa – korona romutti miljoonaremontista valmistuneen urheilupyhätön talouden


Summary: Tänään perjantaina alkaneella kanalinnustuskaudella valtion suosituimmille metsästysalueille Ylä- ja Itä-Lappiin on kova tunku. Erityisesti kauden alun vuorokausiluvat ovat olleet kysyttyjä. Suurin osa halukkaista jäi ilman, sillä osa alueista varattiin täyteen sekunneissa.

Syyskuun ensimmäisenä päivänä tasan kello yhdeksältä aamulla torniolainen  Raimo Johansson  oli valmiiksi kirjautunut Metsähallituksen erälupien verkkokauppaan. Sitä hän ei nähnyt, että samaan aikaan kirjautuneena oli pari tuhatta muutakin metsästäjää, jotka kärkkyivät kanalintujen pyyntiin vaadittavia vuorokausilupia.
 Johanssonille kävi kuten monelle muullekin: haluamansa luvat jäivät saamatta.
 – Ei nopeus riittänyt.
 Yhteensä kanalintujen pyyntikaudelle on tähän mennessä hankittu Metsähallitukselta yhteensä yli 100 000 vuorokausilupaa, mikä on 10 prosenttia enemmän kuin viime vuonna.
 – Viime viikolla, kun lupamyynti alkoi, parhaimmillaan noin 2000 ihmistä odotti kirjautuneena lupien tulemista myyntiin. Tämä on aiheuttanut aika monella kohteella sen, että kun siellä on ollut kohdekohtaisesti joitakin satoja ihmisiä, ja lupamäärä on hyvin rajattu, niin käytännössä luvat on varattu muutamissa sekunneissa, Metsähallituksen tietohallintopäällikkö  Jari Haarala  sanoo.
 Puhelimitse lupia tavoitteli viime viikon aikana 8000 henkilöä.
 Ylä-Lapin erämaiset valtionmaat ovat monien metsästäjien suosikkikohteita. Tänä vuonna moni joutuu joustamaan retkensä ajankohdassa, jos ei kohteessakin. Laura Valta / Yle
 Metsähallituksen mukaan koronavuosi on vain ennestään lisännyt kiinnostusta luontoharrastuksia kohtaan. Sama ilmiö on näkynyt  myös kalastus-  ja metsästyslupien kysynnässä.
 – Viime kesänä kalastusluvat loppuivat Lapissa sellaisillakin kohteilla, joilla ne ovat aina ennen riittäneet. Myös metsästyksen suosio juuri Metsähallituksen kohteilla näyttää jatkuvasti lisääntyvän, erätalousjohtaja  Jyrki Tolonen  sanoo.
 Lue lisää:   Reissukissa-Pessi on kiertänyt kaikki 40 kansallispuistoa – Metsähallituksen kävijälaskurit tikkasivat kesällä kaikkien aikojen ennätykseen
 Ylä-Lappi on loppuunmyyty
 Lapissa on yhteensä 27 metsästysaluetta, joista Utsjoen, Inarin ja Enontekiön kanalintujen lupa-alueet on loppuunmyyty koko kauden ajaksi. Peräti 16 aluetta on loppuunmyyty avausviikon ajalta. Lisäksi kolmelle alueelle on jäljellä ainoastaan talvilinnustuslupia.
 Eniten ruuhkaa puhelinpalvelunumerossa ja verkkokaupassa oli, kun Ylä-Lapin metsästyslupien myynti alkoi viime viikon tiistaina: palvelunumeroon saapui pari tuhatta puhelua ja yhtä moni henkilö odotti lupien myyntiin tulemista verkkokaupassa.
 Jari Haaralan mukaan lupatilanne erälupien verkkopalvelussa elää voimakkaasti alkusekuntien jälkeen. Puolen tunnin päästä lupia on usein palautunut myyntiin.
 – Ihmiset muuttavat suunnitelmiaan ja poistavat lupia ostoskoreistaan.
 Moni metsästäjä siis siirtää lupia verkkokaupan ostoskoriin, mutta ei välttämättä lopulta osta niitä. Lupakiintiö voi tyhjetä joksikin aikaa, mutta luvat vapautuvat takaisin myyntiin jos käyttäjä ei määräajassa maksa haalimiaan lupia.
 Jemmausmahdollisuuden lisäksi metsästäjien keskuudessa närää aiheuttaa se, että järjestelmästä voi ostaa periaatteessa kerralla yhden lupa-alueen kaikki luvat. Osalla metsästysalueista lupavuorokausia on jaossa niin vähän, että yksi seurue voi ehtiä napata ne kaikki.
 Lapin vanhat metsät ovat erityisesti koirametsästäjien suosiossa. Laura Valta / Yle
 Lupien suosio jakautuu maantieteellisesti epätasaisesti: linnustajien keskuudessa suosituimpia alueita ovat Ylä-Lapin tunnetut erämaiset riekkoalueet. Myös esimerkiksi Savukosken metsästysalueilla on jäljellä vielä vanhoja metsäalueita, joita koiran kanssa metsästävät tavoittelevat.
 Tänä syksynä tosin jopa joillakin Etelä-Lapin metsästysalueilla avausvuorokausi on saatettu myydä loppuun.
 Lupien suosioon vaikuttaa Metsähallituksen mukaan myös lintukantojen tilanne. Tänä vuonna  riistakolmiolaskentojen tulokset  ovat olleet kanalintukantojen kannalta  monin paikoin hyvät .
 Lue lisää:   Yhä useampi uusi metsästäjä on nainen – Jänistä jahtaava Anne Kärki: "Metsästys on erästelyä luonnonrauhassa, sielu ja keho lepäävät"
 "Ei napannut edelleenkään"
 Aikaisempina vuosina Raimo Johansson on onnistunut saamaan pyyntiluvan Savukoskelle heti kauden aloitusviikolle. Tänä vuonna hän pääsee Itä-Lapin metsiin pystykorviensa kanssa vasta lokakuussa.
 Syyskuulle länsirajalla asuvalla Johanssonilla on varasuunnitelma.
 – Jos ei saa lupia, se pakottaa ihmiset muille alueille kattelemaan tai siirtymään Ruotsin puolelle. Meinaan siirtyä länsirajan puolelle, Johansson kertoo.
 Pohjois-Savossa asuva  Sanna Reinikainen  jäi ilman pyyntilupaa toista vuotta peräkkäin. Reinikaisella oli tarkoitus tulla kaveriporukalla linnustukseen Lappiin, mutta suunnitelmat kariutuivat, kun luvat jäivät saamatta.
 – Kuusamo oli pohjoisin paikka, jonne sain lupia. Savukoski oli punaisella lokakuun alkuun asti, Reinikainen sanoo.
 Pääosalla pohjoisen metsästäjistä on metsästyslain mukaan vapaa metsästysoikeus kotikuntansa valtionmailla. Ulkopaikkakuntalaiset tarvitsevat kuitenkin luvan, joita on myynnissä sekä koko metsästyskaudelle että vuorokaudeksi kerrallaan.
 Valtion maita sijaitsee myös Reinikaisen kotiseudulla, parin kilometrin päässä hänen kotoaan.
 – Metsähallitus on hakannut paljon pois alueita, joissa pystyisi kulkemaan kunnolla seisojan kanssa ja joissa pystyy ampumaan kunnolla.
 Herättikö juttu ajatuksia? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  lauantaihin 11.9. kello 23 saakka.
 Lue myös:   Metsästys ei ole suurin uhka metsäkanalinnuille, muu ihmisen toiminta on – luonnon muuttaminen ja ilmastonmuutos koituu yhä useamman linnun kohtaloksi

Tuhannet jonottivat Metsähallituksen kanalintulupia, mutta melkein yhtä moni joutui pettymään – osa alueista myytiin loppuun sekunneissa


Summary: Muistometsän lisäksi Luonnonperintösäätiö rauhoittaa luonnonsuojelijan muistoksi muistolehdon Kangasalla. 2020 kuolleen Linkolan perustama Luonnonperintösäätiö paljasti luonnonsuojelijan muistometsän sijainnin tiedotustilaisuudessa Hämeenlinnassa.

Pentti Linkolan  muistometsä perustetaan lähelle Päijännettä, Keski-Suomessa sijaitsevan Toivakan kunnan Riuttasaloon. Muistometsä on Luonnonperintösäätiön ja Päijänteen Luonnonperintösäätiön yhteishankinta.
 Luonnonperintösäätiö rauhoittaa keräyksen tuotoilla myös muistolehdon, joka sijaitsee Kangasalla Sahalahden Kurikanvuoressa.
 Muistametsän ja -lehdon myötä lähes 60 hehtaaria suomalaista metsäluontoa tulee suojelun piiriin. Muistometsä on kooltaan 43 hehtaaria, muistolehto 14 hehtaaria.
 Metsä ja lehto valittiin usean mahdolllisen alueen joukosta. Luonnonperintösäätiön mukaan ne edustavat Päijänteen vaikutuspiirin rikasta luontoa parhaimmillaan.
 – Pentti olisi todella ihastunut näihin puihin, sanoo metsää tiedotustilaisuudessa esitellyt Luonnonperintösäätiön suojelujohtaja  Anneli Jussila .
 Muistometsän sijainti julkisettiin tänään perjantaina Hämeenlinnassa.  Keräys muistometsää varten  aloitettiin pian Linkolan kuoleman jälkeen.
 Pentti Linkola kuoli  87-vuotiaana kotonaan Sääksmäen Ritvalassa 5. huhtikuuta 2020. Hänet tunnettiin syväekologisen ajattelusuuntauksen edustajana ja ammattikalastajana. Hän oli myös yksi Suomen lintutieteen uranuurtajista.
 Linkolan näkemykset luonnon ja ihmisen suhteesta olivat jyrkkiä. Hän ajatteli, että ihminen ajaa maapallon kohti pian koittavaa tuhoa. Väestönkasvun tyrehdyttäminen oli Linkolan mielestä keskeistä, jotta luonnon kuormitus saadaan vähenemään.
 Linkola perusti Luonnonperintösäätiön 1995. Hämeenlinnasta toimiva säätiö ostaa lahjoitusvaroilla vanhoja metsiä ja suojelee niitä. Säätiön mukaan se on suojellut lähes 3 500 hehtaaria ikimetsää.
 Päivitämme uutista.

Luonnonsuojelija Pentti Linkolan muistometsä perustetaan Päijänteen lähelle Keski-Suomeen: lähes 60 hehtaaria metsää suojelun piiriin


Summary: Antibioottien käyttö väheni Suomessa koronavuonna yli neljänneksellä. Syitä on monia: esimerkiksi koronapotilaille ei anneta antibioottia enää turhaan ja yhtä herkästi. Yhtä hyvä kehitys ei ole maailmalla, mikä vaikuttaa myös meihin.

Tampereen yliopistollinen sairaala (TAYS)

Koronasta on ollut paljon kiusaa, mutta on siitä ollut jotain hyötyäkin.
 Antibioottien käyttö on vähentynyt Suomessa koronavuonna selvästi. Kelan tilastoista selviää, että korvattavia antibiootteja osti viime vuonna 991 000 henkilöä. Ostajamäärä väheni yli neljänneksellä.
 Yhtä hyvä kehitys ei ole ollut kaikissa maissa.  Asiantuntijoiden mukaan antibioottien käyttö  on pandemian aikana lisääntynyt monissa maissa. Vaikkeivät antibiootit tehoa koronavirukseen, niitä on käytetty COVID-19-potilaiden hoitamisessa.
 Lääketieteen asiantuntijat ovat varoitelleet jo kauan siitä, että antibioottien liiallinen ja turha käyttö johtaa  antibiooteille vastustuskykyisten bakteerien  lisääntymiseen. Antibioottiresistenssin yleistymisestä on seurauksena se, että ihmiset voivat kuolla keuhkokuumeen kaltaisiin tavanomaisiin infektioihin.
 Lääketieteen asiantuntijat ovat koronaviruspandemian jatkuessa toistaneet huolensa antibioottien käytöstä ja sen seurauksista esimerkiksi  Science-  ja  BMJ  (aiemmin British Medical Journal) -lehdissä.
 Antibioottien käyttö vähentynyt
 TAYSin eli Tampereen yliopistollisen sairaalan Infektio-osaston apulaisylilääkäri  Reetta Huttunen  seuraa erityisesti antibiooteille vastustuskykyisten bakteerien tilannetta.
 Huttusen ja  Salla Nazarenkon  kirja Miten käy ihmisen ilman antibiootteja? ilmestyi keväällä.
 Kuten Kelan tilastot osoittavat, avohoidossa antibioottien kulutus on vähentynyt. THL:n mukaan resistenttien bakteerien kantajuus vähentyi jonkin verran viime vuonna.
 Resistentit MRSA-tapaukset vähenivät viime vuonna Suomessa parilla sadalla. Myös virtsatietulehduksia aiheuttavia ESBL-bakteereita löytyi aiempaa vähemmän.
 Reetta Huttunen on kirjoittanut antibiooteista vasta kirjan. Arkistokuva.  Päivi Solja / Yle
 Sairaalassa käytetyistä antibiooteista saadaan tuoreimmat tiedot vasta myöhemmin syksyllä.
 Hyvään kehitykseen Suomessa on ainakin viisi syytä.
 1. Hygieniakäytännöt
 Vaikka maskin käyttö herätti alkuvaiheessa Suomessa ihmettelyä, siitä on tullut valtaosalle automaattinen tapa kaupassa, bussissa ja työpaikalla.
 Virukset eivät leviä, kun ihmiset pitävät maskeja, huolehtivat turvaväleistä ja pesevät käsiä.
 – Yleiset hygieniakeinot ovat tehonneet myös tässä suhteessa. Virustaudit johtavat monesti bakteeritauteihin. Virusinfektioiden väheneminen on johtanut antibioottien käytön vähenemiseen, Huttunen sanoo.
 2. Ihmiskontaktien väheneminen
 Virukset eivät leviä, kun ihmiset eivät näe toisiaan. Suomalaiset ovat oppineet tekemään etätöitä ja tilaamaan ruokaa kotiin.
 Tavallisesta nuhasta ja yskästä on tullut oireita, joiden vuoksi pysytellä poissa toisten ihmisten läheltä.
 Tämä kaikki vähentää tartuntoja ja antibioottien käyttöä.
 3. Matkustuksen väheneminen
 Kolmantena syynä Reetta Huttunen listaa matkustuksen vähenemisen. Monet superbakteereista ovat tulleet Suomeen ulkomailta.
 Nyt kun rajat ovat olleet kiinni ja matkat jäissä, taudit eivät ole kulkeutuneet maasta toiseen.
 Niin sanottuja CPE-superbakteereita on ilmennyt Suomessa vuosittain 60–70, nyt näitä oli noin kymmenen tapausta vähemmän kuin edellisvuonna.
 4. Valistus
 Lääkäreitä ja potilaita on valistettu jo vuosien ajan antibioottien turhan käytön vaaroista. Reetta Huttusen mukaan antibiootteja ei tulisi käyttää esimerkiksi poskiontelotulehduksen kaltaisiin hengitystieinfektioihin kuin poikkeustapauksissa.
 Antibioottien käyttö on ollut Suomessa vähenemään päin jo ennen koronaa.
 WHO:n mukaan 700 000 ihmistä kuolee vuosittain antibiooteille vastustuskykyisiin bakteereihin vuodessa. Suuri osa antibiooteista käytetään eläinten kasvattamiseen.
 Resistenttien bakteerien takia joudutaan Suomessa käyttämään ajoittain myös laajakirjoisia antibiootteja.
 Reetta Huttunen vertaa antibioottien käyttöä ilmastonmuutokseen. Ongelma on valtava ja maailmanlaajuinen, mutta silti kukaan ei voi ummistaa siltä silmiään. Paikallisestikin voi tehdä paljon.
 Jos esimerkiksi Pirkanmaalla alettaisiin käyttää keuhkokuumeeseen laajakirjoisia antibiootteja, vaikutus näkyisi nopeasti alueellisesti.
 5. Koronapotilaiden hoito on kehittynyt
 Koronaviruksen vaikutus antibioottien käyttöön ei ole vielä selvinnyt. Esimerkiksi Yhdysvaltain tautiviraston CDC:n antamat tiedot ovat ristiriitaisia. Vanhusten hoivakodeissa antibiootteja on määrätty aiempaa enemmän, sairaaloissa on suurta vaihtelua, mutta avohoidossa antibiootteja on määrätty aiempaa vähemmän.
 – Aivan liian moni koronapotilas saa kansainvälisesti antibiootteja, jopa yli 70 prosenttia. Vain vajaalla 10 prosentilla on bakteeri-infektio, johon antibiootti tehoaa, Huttunen kertoo.
 Myös Suomessa antibiootteja käytettiin aluksi helposti koronapotilaisiin. Sitten käytäntöä kiristettiin.
 Jos koronapotilas joutuu tehohoitoon, on yhä vaikea arvioida, onko kyseessä bakteeritulehdus.
 – Jos potilas on huonokuntoinen, tulehdusarvot ovat koholla ja keuhkoissa näkyy muutoksia, on jouduttu antamaan antibiootteja, Huttunen kertoo.
 Tehohoidossa olevien koronapotilaiden antibiootit pyritään lopettamaan heti kun se on mahdollista.
 Lue lisää:
 Antibioottiresistentit bakteerit ovat ilmastonmuutoksen kaltainen uhka, jonka korona toi esiin – tavallinen infektio voi tappaa Suomessakin
 Lääkärin työhön liittyy neljä myyttiä, joista ei paljon puhuta korona-aikanakaan – infektiolääkäri odotti kauan ennen kuin uskalsi ottaa ne esille

Viisi syytä, miksi antibioottien käyttö romahti Suomessa koronavuonna – näin hyvin ei ole käynyt monessa muussa maassa ja se kostautuu


Summary: Helsingin pormestari Juhana Vartiainen (kok.) kertoo tienneensä heti asiakirjan nähtyään, ettei hän ollut allekirjoittanut sitä. Aiemmin on kerrottu, että poliisi epäilee Michael Oksasta muun muassa törkeästä kavalluksesta.

Kansalaisjärjestö Pohjola-Nordenin entistä pääsihteeriä  Michael Oksasta  kohtaan on tullut ilmi uusia epäilyjä, kertoo  Hufvudstadsbladet  (HBL).
 Pohjola-Nordenin hallituksen puheenjohtaja, Helsingin pormestari  Juhana Vartiainen  (kok.) sanoo HBL:lle, että hänen allekirjoituksensa on väärennetty Pohjola-Nordenin asiakirjoissa.
 – Kun sain asiakirjan eteeni, tajusin heti, ettei se ollut minun allekirjoitukseni, Vartiainen sanoo.
 Hän epäilee, että Oksanen on teettänyt leimasimen tai vastaavan väärennyksiä varten.
 HBL:n mukaan muidenkin henkilöiden, muun muassa edesmenneen kansanedustajan  Maarit Feldt-Rannan  (sd.), allekirjoituksia epäillään väärennetyiksi.
 Pöytäkirjan mukaan Feldt-Ranta olisi osallistunut Pohjola-Nordenin tukisäätiön vuosikokoukseen kesäkuussa 2019, vaikka tämä oli jäänyt sairauslomalle eduskunnasta jo saman vuoden tammikuussa. Feldt-Rannan läheiset kertovat HBL:lle, ettei tämä olisi pystynyt osallistumaan vuosikokoukseen. Feldt-Ranta kuoli marraskuussa 2019.
 Epäilty kavallus satojatuhansia euroja
 Aiemmin on kerrottu, että poliisi epäilee Oksasta törkeästä kavalluksesta ja luottamusaseman väärinkäytöstä. Epäillyt rikokset ovat tapahtuneet vuosina 2015–2021. Heinäkuussa Helsingin käräjäoikeus määräsi Oksaselta vakuustakavarikkoon enintään noin 396 000:ta euroa vastaavan määrän omaisuutta.
 Pohjoismaista yhteistyötä edistävä Pohjola-Norden ja sen tukisäätiö epäilevät Oksasen kavaltaneen varoja hallitsemalleen pankkitilille, josta hän olisi siirtänyt ne edelleen omille tileilleen. Rahojen epäillään menneen muun muassa Oksasen kakkosasunnon vuokranmaksuun.
 Oksasen epäillään myös ohjanneen Pohjola-Nordenille myönnettyjä muita avustuksia itselleen. Järjestön mukaan Oksasta epäillään yhteensä yli 300 000 euron kavalluksesta.
 Lisäksi Oksanen oli Pohjola-Nordenin mukaan vastoin työsopimusta hankkinut itselleen autoedun ja maksattanut itselleen ylisuurta palkkaa.
 Pohjola-Norden siirsi Oksasen syrjään pääsihteerin paikalta maaliskuussa ja kertoi teettävänsä riippumattoman erityistilintarkastuksen. Oksanen irtisanoutui tehtävästään toukokuussa.
 Lue lisää:
 Pohjola-Nordenin ex-pääsihteerin epäillään kavaltaneen lähes 400 000 euroa – Helsingin poliisi tutkii yhdistystoimintaan liittyviä rikosepäilyjä
 Pohjola-Norden tekee rikosilmoituksen ex-pääsihteeristään – epäillään yli 300 000 euron kavalluksesta

HBL: Pohjola-Nordenin entistä pääsihteeriä kohtaan uusia epäilyjä – väärennettiinkö Juhana Vartiaisen ja edesmenneen kansanedustajan allekirjoitukset?


Summary: Yhdysvalloissa ollaan tyytymättömiä siihen, etteivät presidenttien esikuntien käymät neuvottelut ole johtaneet tuloksiin. Maiden suhteita kiristävät muun muassa Kiinasta Yhdysvaltoihin tehdyt kyberiskut ja erimielisyydet kaupassa.

Yhdysvaltain presidentti  Joe Biden  ja Kiinan presidentti  Xi Jinping  ovat käyneet toisen puhelinkeskustelunsa sen jälkeen, kun Biden aloitti virassaan. Keskustelu käytiin Bidenin aloitteesta.
 Yhdysvaltojen ja Kiinan suhteet ovat kireät ja Yhdysvalloissa ollaan tyytymättömiä siihen, etteivät presidenttien esikuntien käymät neuvottelut ole johtaneet tuloksiin.
 Mailla on runsaasti erimielisyyksiä. Kiistoja aiheuttavat muun muassa Kiinasta Yhdysvaltoihin tehdyt kyberiskut, koronaviruksen hoitaminen Kiinassa ja Kiinan kauppakäytännöt, joita Yhdysvallat pitää epäreiluina.
 Valkoinen talo: Yhteistyö on mahdollista
 Valkoisen talon tiedotteen mukaan presidentit kävivät "laajan, strategisen keskustelun niistä aiheista, joissa intressimme yhtyvät, sekä niistä, joissa intressimme, arvomme ja näkemyksemme eroavat toisistaan".
 Valkoinen talo ilmoitti olevansa toiveikas, että Yhdysvallat ja Kiina voivat tehdä erimielisyyksistään huolimatta yhteistyötä molempia huolestuttavissa asioissa, kuten ilmastonmuutoksen torjunnassa ja ydinasekriisin ehkäisemisessä Korean niemimaalla.
 Valkoisen talon mukaan Biden teki Xille selväksi, ettei Yhdysvallat luovu Kiinalle esittämistään vaatimuksista, jotka koskevat ihmisoikeuskysymyksiä ja kaupankäynnin pelisääntöjä.
 Maat kiistelevät myös Hongkongin ja Taiwanin tilanteesta.
 Peking: USA:n esittämä arvostelu aiheuttanut vahinkoa suhteille
 Peking on aikaisemmin ilmoittanut, että yhteistyön esteenä on Bidenin esittämä kritiikki asioissa, joita Kiina pitää maan sisäisinä kysymyksinä.
 Kiinan valtion uutistoimiston Xinhuan mukaan Xi kertoi puhelinkeskustelussa Bidenille, että Yhdysvaltojen hallinnon suhtautuminen Kiinaan on aiheuttanut "vakavia vaikeuksia maiden suhteissa".
 Xin kerrotaan sanoneen, että Kiinan ja Yhdysvaltojen vastakkainasettelu aiheuttaa vahinkoa molemmille maille ja koko maailmalle.
 Xinhua kertoi Xin esittäneen, että maiden pitää tehdä yhteistyötä ilmastonmuutoksen ja epidemioiden torjunnassa sekä talouden tervehdyttämisessä.
 Viimeksi kariutuivat ilmastoneuvottelut
 Tuoreena esimerkkinä Yhdysvaltojen ja Kiinan kireistä suhteista on maiden välisten ilmastoneuvottelujen kariutuminen viime viikolla.
 Tuolloin Kiina ilmaisi tyytymättömyytensä siihen, että Yhdysvallat esitti Kiinalle ehdotuksia ilmastonmuutoksen torjumiseksi.
 Kiinan ulkoministeri Wang Yi varoitti tuolloin Yhdysvaltain ilmastolähettiläälle John Kerrylle, että maiden heikot suhteet vaikeuttavat myös yhteistyötä ilmastoasioissa.
 Lisää aiheesta:
 Yhdysvaltain presidentti Biden keskusteli puhelimitse Kiinan johtaja Xin kanssa, ilmaisi huolensa ihmisoikeustilanteesta

Biden ja Xi keskustelivat toista kertaa: USA:n ja Kiinan suhteet ovat kireät, 90 minuutin puhelussa yritettiin löytää lähtökohtia yhteistyölle


Summary: Lappeenrannan LUT-yliopisto valmistelee parhaillaan hakemusta, jotta se saisi parin vuoden kuluttua opettaa myös yhteiskuntatieteellisiä aineita. Opetuksen painotus olisi kansainvälisyyteen ja käyttäytymistieteisiin nojaavissa yhteiskuntatieteissä.

Lappeenrannan–Lahden teknillinen yliopisto LUT

Lappeenrannan-Lahden teknillinen yliopisto hakee opetusoikeutta yhteiskuntatieteellisiin aineisiin.
 Kansainvälisellä otteella toteutettava, uudenlainen opetus tapahtuisi Lappeenrannan kampuksella ja alkaisi syksyllä 2023.
 Jos koulutus toteutuisi, se valmistaisi yhteiskuntatieteilijöitä yksityissektorille liikkeenjohtoon sekä sen tutkimukseen.
 LUT-yliopistossa on jo yli 40 yhteiskuntatieteiden tutkijaa, joiden tutkimus on kansainvälisestikin vertailtuna korkeatasoista.
 LUT-yliopiston rehtori  Juha-Matti Saksa  kuvailee koulutusalaa käyttäytymistieteiksi yhteiskuntatieteiden näkökulmasta.
 – LUT-yliopistoon yhteiskuntatieteet toisi 2030-luvulla tuhatkunta uutta opiskelijaa sekä toistasataa tutkijaa. Aluksi sisään otettaisiin 60-70 opiskelijaa, Saksa kaavailee.
 Päätöstä koulutuksen aloittamiseksi odotetaan vielä tänä vuonna. Päätöksen koulutuksen aloittamisesta tekee valtioneuvosto tiede- ja kulttuuriministeri  Antti Kurvisen  esittelystä. LUT-yliopiston on jätettävä hakemus opetus- ja kulttuuriministeriöön syyskuun aikana.
 Tähän saakka LUT-yliopisto on keskittynyt tekniikkaan ja kauppatieteisiin, mutta kolmijalaksi halutaan jatkossa käyttäytymistieteisiin keskittynyt yhteiskuntatiede.
 Juha-Matti Saksa tiedostaa, että yhteiskuntatieteiden opetusoikeus voisi herättää aluksi nöksähtämistä muissa yliopistoissa.
 – Nämä ovat kuitenkin aina poliittisia päätöksiä, joten tällaisissa tilanteissa ensimmäisten harmitusten jälkeen yliopistoissa aletaan aina miettiä, millaista yhteistyötä voidaan tehdä jatkossa, Saksa kertoo.
 Hän muistuttaa, että yliopistot ovat nykyisin globaaleja ja palvelevat koko Suomea.
 - Ja me LUT-yliopistossa palvelemme erityisesti Itä-Suomea. Tässä ei kopioida mitään keneltäkään muulta, vaan toimintamalli on uudenlainen. Esimerkiksi Yhdysvalloissa on todettu tarve palkata yrityksiin yhteiskuntatieteilijöitä, joilla on käyttäytymistieteellinen tausta, Saksa kertoo.
 Asiasta kertoi ensin  Etelä-Saimaa .

LUT-yliopisto hakee yhteiskuntatieteellisten aineiden opetusoikeutta – yritysten liikkeenjohtoon halutaan käyttäytymistieteisiin keskittyviä yhteiskuntatieteilijöitä


Summary: Suomalaisissa vaaleissa ei voi olla ehdolla muunsukupuolista ihmistä, koska valtion vaalitietojärjestelmä ei ymmärrä sellaista sukupuolta, kirjoittaa Ylen Suomi-deskin tuottaja Ville Grahn.

Paikallispolitiikan tärkeimmät vallankäytön paikat eli valtuustojen ja hallitusten puheenjohtajien pestit on nyt jaettu kesän kuntavaalien tulosten perusteella.  Selvitimme  puheenjohtajistojen sukupuolijakaumat kaikista Manner-Suomen 293 kunnasta. Edellisen kerran teimme saman selvityksen  maaliskuussa , jolloin käynnissä oli vielä edellinen valtuustokausi.
 Kaikkien valtuutettujen sukupuolijakauman näkee  vaalituloksesta , mutta kukaan muu kuin me ei seuraa sitä, keille jaetaan paikallispolitiikan kärkitehtävät.
 Toteutimme selvityksemme lähettämällä kaikkiin kuntiin julkisuuslain mukaisen tietopyynnön. Kysyimme, montako miestä tai naista puheenjohtajistoihin kuuluu – ja annoimme myös vaihtoehdon "muu sukupuoli / sukupuoli ei tiedossa".
 Lähes kaikki kunnat vastasivat tietopyyntöömme nopeasti, ja vastauksista löytyi vain miehiä tai naisia.
 Salon kaupunki otti yhteyttä lakiosastonsa tietosuojavastaavaan.
 Mies ykkönen, nainen kakkonen
 Pohdittuaan tietopyyntöämme tietosuojavastaavan sekä valtuuston ja hallituksen puheenjohtajistojen kanssa Salon kaupungin hallintojohtaja kieltäytyi vastaamasta kysymykseemme. Hän perusteli kantaansa sillä, että kaupungilla ei ole virallista tietolähdettä, josta kävisi ilmi sukupuoli pyytämällämme jaottelulla.
 Hallintojohtaja tosin oli erittäin palveluhenkinen: hän lähetti meille puheenjohtajien ja varapuheenjohtajien puhelinnumerot ja kehotti kysymään heiltä itseltään, kokeeko  Heikki  itsensä mieheksi ja  Johanna  naiseksi.
 Lakiteknisesti Salon kaupunki oli aivan oikeassa. Kaikkien vaaliehdokkaiden tiedot kirjataan oikeusministeriön vaalitietojärjestelmään. Tietokannassa on myös ehdokkaan sukupuoli, ja järjestelmä tuntee sille vain kaksi mahdollista arvoa: ykkönen tarkoittaa miestä ja kakkonen naista.
 Vaaliviranomainen odottaa muiden ratkaisuja
 Entä jos ehdolle vaaleihin haluaa ihminen, joka ei koe itseään mieheksi eikä naiseksi?
 Oikeusministeriön vaalijohtajan  Arto Jääskeläisen  mukaan vaaliviranomaiset eivät voi tilanteelle mitään. Vaalitietojärjestelmä poimii sukupuolen valtion väestötietojärjestelmästä henkilötunnuksen perusteella. Väestötietojärjestelmää taas säätelee valtioneuvoston asetus, jonka mukaan sukupuolitiedoksi tallennetaan joko mies tai nainen, ei muuta tai tyhjää.
 – Sinänsä sukupuolitieto ei kiinnosta vaaliviranomaisia lainkaan. Vaalien toimittamisen kannalta ei ole merkitystä, onko ehdokas mies, nainen vai jotain muuta, Jääskeläinen sanoo.
 Kukaan ei ollut aiemmin kysynyt vaalijohtajalta asiasta. Hänen mukaansa oikeusministeriön sisällä kysymys on kuitenkin "välähtänyt mielessä".
 – Mutta koska vaalitietojärjestelmän tiedot perustuvat toisiin rekistereihin ja esimerkiksi Tilastokeskus tekee tilastonsa yhä vanhaan tapaan, olemme jääneet odottamaan muiden ratkaisuja.
 Monessa maassa asia on jo ratkaistu. Kolmas juridinen sukupuoli on käytössä esimerkiksi Australiassa, Intiassa, Kanadassa ja Saksassa – ja tulevaisuudessa myös koko Yhdysvalloissa.
 Lue myös:
 Yle selvitti: Naiset ottivat aiempaa enemmän kuntapolitiikan huippupaikkoja – katso, ketkä käyttävät valtaa sinun kotikunnassasi
 Voit keskustella aiheesta 10.9.2021 kello 23:een saakka.

Toimittajalta: Kun kysyimme, onko Salon valtuuston puheenjohtaja mies, nainen vai muu, kaupunki otti yhteyttä lakiosastoon


Summary: Yhdysvalloissa presidentti Joe Biden julkaisi torstaina jälleen uuden koronasuunnitelman, joka on hallinnon viimeisin yritys puskea rokottamattomia amerikkalaisia ottamaan koronarokotus. Pakottaminen ei kuitenkaan näytä olevan paras tapa saada amerikkalaisia piikille, kirjoittaa Ylen Yhdysvaltain kirjeenvaihtaja Iida Tikka.

Yhdysvaltain presidentti  Joe Biden  ei enää maanittele, vaan käskee: amerikkalaisten on mentävä hankkimaan rokotteen, tai kärsittävä seurauksista.
 Torstaina Biden ilmoitti, että jatkossa kaikkien valtion työntekijöiden täytyy hankkia rokote, eikä pelkkä viikoittainen testaaminen riitä.
 Lisäksi Bidenin hallinto muotoilee parhaillaan säädöstä, joka vaikuttaa kaikkiin yrityksiin joilla on sata tai yli sata työntekijää. Jatkossa näiden yritysten täytyy velvoittaa kaikilta rokottamattomilta työntekijöiltään viikottaista testausta. Rikkeistä on luvassa tuntuvia sakkoja yrityksille.
 Presidentinhallinto vaatii myös valtiollista Medicaid-rahoitusta saavat terveys- ja hoitoalan yritykset velvoittamaan työntekijöitään hankkimaan rokotuksen.
 Bidenin kovat ehdot  ovat ymmärrettäviä tilanteessa, jossa Yhdysvaltain koronatartuntalukemat ovat hämmentävän synkät.
 On erittäin harvinaista, että rokotettu ihminen joutuu sairaalahoitoon koronan takia. Mutta amerikkalaisista vain vähän yli puolet on rokotettu.
 Delta-variantin riehuessa ensisijaisesti rokottamattomien joukossa  koronatartuntoja on viime päivinä todettu Yhdysvalloissa enemmän kuin samaan aikaan viime vuonna , ennen kuin kukaan pystyi hankkimaan rokotusta. Myös kuolemien määrä on huomattava, ja esimerkiksi Floridassa on kuollut päivittäin enemmän ihmisiä kuin missään muussa pandemian vaiheessa.
 Lapsilla on nyt noin neljännes kaikista tartunnoista . Se on vaikeuttanut paluuta lähiopetukseen, kun ympäri maan koulut ovat taiteilleet jatkuvien karanteenien ja tiukkojen turvatoimien välimaastossa.
 Lisäksi koronan delta-variantti painaa yhä taloutta - viime viikolla julkistetut uudet työllisyyslukemat jäivät kauas hallinnon haaveista.
 Joe Biden poistui eilen torstaina kerrottuaan ensin toimista, joilla deltavarianttia on tarkoitus vastustaa Yhdysvalloissa. Shawn Thew / EPA
 Presidentinhallintoa ei siis voi syyttää  lievästä turhautumisesta ja rajuista toimista. Toinen kysymys on, toimiiko pakottaminen.
 Ne rokottamattomat, joilla ei ole lääketieteellistä syytä rokotuksen välttämiseen, jakautuvat moneen ryhmään. Toisessa päässä ovat villeimmät salaliittoteoreetikot, jotka eivät usko koko koronan olemassaoloon, toisessa ääripäässä ne, jotka haluavat aina vain lisää tilastotietoa jo toimiviksi osoitettujen rokotteiden pätevyydestä. Osa kansasta on niin epäluuloisia Yhdysvaltain terveydenhuoltojärjestelmää kohtaan, ettei usko ilmaisten rokotekampanjoiden hyväntahtoisuuteen.
 Kaikkia rokottamattomia näyttää kuitenkin yhdistävän vahva epäluottamus valtiota ja sen instituutioita kohtaan. Sen on synnyttänyt pitkälti sosiaalisen median kaikukoppa, jossa väärille lähteille ajautuneet syöksyvät aina syvemmälle valheiden syövereihin.
 Los Angelesin piirikunnan hallintoneuvoston puheenjohtaja Hilda Solis puhui rokotteen ottaneen 12-vuotiaan Isaacin ja hänen isänsä Josen kanssa 30. elokuuta Eagle Rockin koulussa. Allen J. Schaben / Los Angeles Times
 Joukko johtavia demokraatteja  tunnisti ongelman vakavuuden jo joulukuussa.  Ryhmä pyysi silloin , että Biden nimeäisi koronaryhmäänsä asiantuntijan, jonka tehtävä olisi ollut vastata misinformaation vastaisesta taistelusuunnitelmasta.
 Biden ei huomioinut pyyntöä. Lopputuloksena hallinnon misinformaatiostrategia ei ole ollut yhtenäinen, ja  monet hallinnon virkamiehet ovat olleet erikseen yhteyksissä esimerkiksi Facebookiin .
 Sosiaalisessa mediassa pyörivien valheiden ja misinformaation peittoaminen on tottakai paljon vaikeampaa kuin rokotteiden velvoittaminen sakkojen uhalla. Silti se on ainoa strategia, jolla hallinto voi innostaa loputkin amerikkalaiset hankkimaan rokotuksen.
 Vaikka kuolinluvut kasvavat ja tauti leviää, jos et saa siitä tietoa, tuskin pidät rokottautumista yhtään tärkeämpänä kuin aiemminkaan. Ja jos et luota valtiovaltaan ennestään, vielä vähemmän luotat kun sinut pakotetaan piikille rangaistuksen uhalla.
 Biden kritisoi tiukasti rokottamattomia kansalaisia – yli 100 työntekijän yrityksille velvoite huolehtia rokotuksista tai viikoittaisista testeistä

Kirjeenvaihtajalta: Bidenin hallinto ei enää maanittele vaan käskee amerikkalaisia hankkimaan rokotuksen – mutta toimiiko pakottaminen?


Summary: EU-tukirahojen ja oikeusvaltiomekanismin kytkemistä toisiinsa kannattaa yli 80 prosenttia EU-kansalaisista.

EU-tuet pois niiltä mailta, jotka eivät noudata yhdessä sovittuja perusarvoja.
 Tätä mieltä on vankka enemmistö EU-kansalaisista. EU-tukirahojen saaminen ja oikeusvaltiomekanismin noudattaminen tulee kytkeä toisiinsa, sanoo 81 prosenttia vastaajista tuoreessa Eurobarometri-kyselyssä.
 Kyselyssä oli 26 500 vastaajaa. Otos on siis tavanomainen, noin tuhat vastaajaa jokaista EU-maata kohden.
 Suomalaiset ovat koko EU:ssa viidenneksi suopeimpia ajatukselle.
 Mutta kiinnostava yksityiskohta on, että myös puolalaiset ja unkarilaiset ovat selvästi asian kannalla. Unkarilaisista 77 prosenttia ja nihkeimmiksi kyselyssä jääneistä puolalaisistakin 72 prosenttia kannattaa kytkemistä.
 Puola ja Unkari ovat olleet EU:ssa tikunnokassa, koska ne ovat koetelleet oikeusvaltiomekanismia.
 Mekanismi on yksi EU:n perusarvoista. Yhdessä päätetyn mekanismin mukaan EU-maiden tulee kunnioittaa demokratiaa, oikeuslaitoksen puolueettomuutta ja lehdistönvapautta. Lisäksi jäsenmaiden tulee sitoutua korruption torjuntaan.
 EU on ajautunut asiasta Unkarin ja Puolan kanssa toistuviin kahnauksiin. Unkarissa pääministeri  Viktor Orbánin  hallituksen ja sen lähipiirin korruptioepäilyjä ei ole tutkittu, ja vapaa media on ajettu ahtaalle. Puolassa taas hallitseva PiS-puolue on vaihdattanut tuomareita itselleen sopiviksi.
 Viime marraskuun budjettisovussa EU  sopi , että oikeusvaltiomekanismi sidotaan jatkossa EU-tukien – myös tänä syksynä ajankohtaiseksi tulevien elpymistukien – ehdoksi. Tämä oli neuvotteluissa myös yksi Suomen päätavoitteista.
 Asia on kuitenkin edelleen solmussa. Uusimpana käänteenä Puolan pääministeri  Mateusz Morawiecki  on vienyt kysymyksen Puolan perustuslakituomioistuimeen.  Siltä odotetaan kantaa  kumpi on asiassa vahvempi, Puolan perustuslaki vai EU-laki.
 Unkari ja Puola ovat perustelleet vastustustaan sillä, että uudet säännöt rikkovat niiden itsemääräämisoikeutta. Ne ovat kuitenkin jo jäseniksi liittyessään sitoutuneet yhteisiin perusarvoihin.
 Lue lisää:
 EU-maat sopivat riidan, jossa on pelissä 1 800 miljardia euroa ja Unkarin ja Puolan demokratian tulevaisuus – Lue lyhyet vastaukset kiistasta

Tukieurot pois elleivät yhteiset arvot kiinnosta, sanoo selvä enemmistö EU-kansasta – myös Unkarissa ja Puolassa


Summary: Suomen ensimmäinen terrori-isku päättyi sankaritekoon, josta ei tehty numeroa. Viranomaisten työhön ei kuulu julkisuudessa paistattelu. Emme tiedä ketä kiittää, ja se kertoo meistä paljon, kirjoittaa Salusjärvi.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Islamistinen terrorismi muutti maailmanhistorian melko tarkalleen 20 vuotta sitten. WTC-iskuja seurasi  Afganistanin sotaretki  ja ympäri länsimaita levinneet terrori-iskut, joilta Suomikaan ei  säästynyt . Vaikka tämä tapaus on loppuunkäsitelty, sen todelliset sankarit ovat edelleen nimettömiä.
 Suomen ensimmäinen terroristi-isku  päättyi, kun poliisi pidätti itsemurhaiskua yrittäneen tekijän. ”Kolme minuuttia ja 465 metriä”,  tiivisti keskusrikospoliisi  Turun veitsihyökkäyksen, jossa kaksi ihmistä sai surmansa ja kahdeksan ihmistä vammautui.
 Kiinnioton tehneen poliisin nimeä ei koskaan kerrottu julkisuudessa, hän antoi  haastattelun tapauksesta  nimettömänä. Koska isku tapahtui Turun keskustassa, siitä on olemassa lukuisia kameratallenteita. Kun näiltä videoilta tarkastelee poliisin toimintaa, se näyttää yli-inhimilliseltä.
 Partioauto huomasi sattumalta veitsimiehen ja kääntyi hänen peräänsä. Samalla terroristi kaappasi kadulta naisen ja piti veistä tämän kaulalla. Tilanteeseen yllättäen saapunut poliisi toimi rauhallisesti ja määrätietoisesti. Hän käskytti tekijää pudottamaan veitsen, ja kun tämä ei totellut käskyä, poliisi haavoitti miestä pistoolilla. Hänen parinsa käytti samalla etälamautinta.
 Kiinniotto on itsessään vaikuttava tapahtuma. Poliisin toiminnan määrätietoisuus ja pakkotoimien tehokas ja minimaalinen käyttö äärimmäisen stressaavassa tilanteessa on yksinomaan sankarillista.
 Kaoottisessa tilanteessa kiinnioton tehneen konstaapelin toiminta vastaa kaikkia ihanteita.
 Tilanne ei kuitenkaan loppunut  tähän. Turun puukottaja oli saanut peräänsä ison joukon takaa-ajajia. Teot nähneet ihmiset halusivat lynkata terroristin kadulla. Spontaani raivo ja väkijoukon uhkaava käytös ei pysynyt aisoissa, ja moni kiirehti potkimaan maassa makaavaa tekijää.
 Tässäkin poliisimies oli tilanteen tasalla saman tien. Hän alkoi ampumatilanteen jälkeen välittömästi rahoittaa väkijoukkoa. Toiminnan muutos, aseen laittaminen koteloon, pampun esiin ottaminen ja johdonmukainen väkijoukon rauhoittaminen pelastivat tekijän hengen.
 Muutamassa sekunnissa poliisi oli tunnistanut vaaratilanteen, puuttunut siihen, käyttänyt ampuma-asetta ampuen ainoastaan yhden laukauksen, rauhoittanut väkijoukon, aloittanut ensiavun ja soittanut ambulanssin paikalle.
 Samainen konstaapeli astui myös ensihoitoautoon, jossa hän kuulusteli tekijää koko matkan sairaalaan. Tilanne päättyi vasta leikkaussalissa, johon tekijä ambulanssista vietiin.
 Kaoottisessa tilanteessa kiinnioton tehneen konstaapelin toiminta vastaa kaikkia ihanteita. Hänen kykynsä reagoida jatkuvasti muuttuvaan tilanteeseen ja kyky ehkäistä väkivaltaa on poikkeuksellista. Suurimmassa osassa maailmaa tekijä olisi ammuttu seulaksi. Hänestä olisi tullut yksi marttyyri lisää islamistien pitkässä listassa.
 Me odotamme poliisilta sankaritekoja, mutta emme paukuttele niillä henkseleitä.
 Tästä tapauksesta on  kulunut jo niin kauan, että sitä ei enää käsitellä julkisuudessa kuin vuosipäivinä.  Parrasvaloissa on näkynyt  ainoastaan veitsestä haavoittunut  Hassan Zubier , joka yritti auttaa iskussa kuollutta naista. Hän sepitti itsestään lopulta antisankarin.
 Toista sankaria ei koskaan nostettu esiin. En muista nähneeni yhtä selkeää ja vaikuttavaa sankaritekoa kuin tämän konstaapelin toiminta. Hänen nimeään ei koskaan kerrottu julkisuuteen. Vastaavasti Hassan Zubier sai mitalin sekä Englannin kuningattarelta että Suomen presidentiltä.
 Tässä on yksi suomalaisen yhteiskunnan  ihailtavia piirteitä. Me odotamme poliisilta sankaritekoja, mutta emme paukuttele niillä henkseleitä. Emme näköjään edes silloin, kun tapahtuu niin poikkeuksellista sankaruutta, mitä Turun terrori-iskussa nähtiin.
 Sankaruuden taustalla on korkea koulutus. Äärimmäisen hankalan ja monimutkaisen tilanteen purkaminen turvallisesti perustuu poliisin kykyyn lukea tilannetta. Konstaapeli tunnisti asioiden tärkeysjärjestyksen, kommunikoi oman toimintansa täydellisesti, käyttäytyi ennakoivasti ja johdonmukaisesti. Hän pystyi ottamaan haltuunsa mahdottomalta näyttäneen tehtävän.
 Konstaapeli osasi tehdä itsensä ymmärrettäväksi jatkuvasti muuttuneessa tilanteessa. Hän osasi tehdä oikeat havainnot ja laittaa ne oikeaan tärkeysjärjestykseen. Hän toimi oikea-aikaisesti ja täsmällisesti. Lyhyesti sanottuna hän osasi lukea tilanteen oikein. Kun puhun lukutaidosta eloonjäämistaitona, se tarkoittaa juuri tätä. Poikkeustilanteissa sillä voidaan pelastaa ihmishenkiä.
 Aleksis Salusjärvi
 Kirjoittaja on helsinkiläinen oppikirjailija ja lukutaidon opettaja, joka opettaa lukutaitoa eloonjäämistaitona syrjäytymisvaarassa oleville nuorille.
 Kolumnista voi keskustella 11.9. klo 23.00 saakka.

Aleksis Salusjärven kolumni: Nimetön sankari


Summary: Valtio turvaa lentoliikenteen Joensuun, Kajaanin, Jyväskylän, Kokkola-Pietarsaaren ja Kemi-Tornion kentille ensi syksyyn. Maakuntakenttien matkustajamäärä on jäänyt odotettua pienemmäksi koronapandemian takia, ja ilman tukea lennot loppuisivat vuodenvaihteessa.

50-paikkainen matkustajakone tuo Jyväskylän kentälle keskipäivällä kolme matkustajaa. Paluulennolle Helsinkiin kyytiin nousee yksi henkilö.
 – Jyväskylän lentoyhteys on tehty kansainvälistä vaihtoyhteyttä ajatellen, ja koronatilanteen takia matkustajamäärä on todella alhainen, harmittelee johtaja  Pipsa Eklund  Traficomilta.
 Ennen pandemiaa Jyväskylän lentomatkustajista noin 80 prosenttia jatkoi Helsinki-Vantaalta vaihtolennoilla eteenpäin.
 Liikenne- ja viestintävirasto Traficom maksaa virolaiselle lentoyhtiölle NyxAirille yhdestä edestakaisesta lennosta Jyväskylään 5577 euroa. Nykyisillä matkustajamäärillä valtion tuki on siis lähes tuhat euroa per matkustaja. Tuesta huolimatta reittiliikenne Jyväskylään ei ole kannattavaa. Ostoliikennesopimus on laadittu niin, että lentoyhtiön pitää kattaa osa kuluista lipputuloilla.
 Jyväskylän ja Helsinki-Vantaan välisellä reitillä matkusti elokuussa 229 henkilöä. Keskimäärin yhdellä lennolla oli kolme matkustajaa.  Jari Tanskanen / Yle
 Finnair lopetti keväällä lennot Helsinki-Vantaalta Joensuun, Jyväskylän, Kokkola-Pietarsaaren, Kajaanin ja Kemi-Tornion lentoasemille. Valtio ostaa tänä vuonna lentoliikennettä näille kentille 13,8 miljoonalla eurolla, jotta yhteydet maakunnista Helsinki-Vantaalle säilyisivät.
 Valtio ostaa lentoliikennettä ensi syksyyn asti
 Vielä keväällä odotettiin matkustuksen elpyvän ennen vuodenvaihdetta, ja liikenteen palaavan kannattavaksi. Matkustajamäärä on jäänyt kaikilla viidellä maakuntakentällä vähäiseksi koronapandemian pitkittyessä, koska myös matkustusrajoitukset ovat jatkuneet odotettua pidempään.
 Hallitus sopi torstaina päättyneessä budjettiriihessä, että ostoliikenne jatkuu elokuun puoliväliin 2022 asti. Ensi vuonna viiden kentän ostolentoihin tarvitaan rahaa käytännössä sama summa kuin tänä vuonna.
 – Toki joitakin vuoroja olisi voitu lentää markkinaehtoisesti kannattavasti, mutta tuki on aivan oleellinen asia, jotta asiakkaat voivat luottaa, että kone lentää kahdenkin viikon kuluttua, sanoo johtaja Pipsa Eklund Traficomilta.
 Eniten matkustusta on ollut Kajaanin ja Helsingin välisellä reitillä, jossa jokaisella lennolla oli elokuussa keskimäärin 20 matkustajaa. Joensuun, Kokkola-Pietarsaaren ja Kemi-Tornion kentille suuntautuvilla lennoilla matkustajia on keskimäärin yksitoista. Jyväskylän lennoilla on ollut keskimäärin kolme matkustajaa.
 – Joensuun lentojen aikataulu ei ole tällä hetkellä optimaalinen, koska se perustuu Eurooppaan suuntautuvaan liikenteeseen, joka on erittäin vähäistä, sanoo Joensuuhun lentävän Amapolaflygin toimitusjohtaja  Erik Salen.
 Jyväskylän, Kemi-Tornion ja Kokkola-Pietarsaaren reitillä lentää virolainen NyxAir 50-paikkaisella potkuriturbiinikoneella. Joensuuhun lentää ruotsalainen Amapolaflyg ja Kajaaniin tanskalainen DAT. Jari Tanskanen / Yle
 Kotimaan lentoliikenne kannattavaa vasta vuoden kuluttua
 Tanskalainen lentoyhtiö DAT lentää Helsinki-Vantaan ja Kajaanin väliä noin 40-paikkaisella ATR-42-potkuriturbiinikoneella. Yhtiön toimitusjohtaja  Jesper Rungholm  sanoo, ettei liikenne ole koronapandemian pitkittymisen takia kannattavaa vielä vuodenvaihteessa. Ilman tuen jatkumista lennot olisivat päättyneet vuodenvaihteessa.
 – Tuki jatkuu elokuuhun saakka, sen jälkeen pystymme hoitamaan sitä markkinaehtoisesti, uskoo toimitusjohtaja Rungholm.
 Talvikaudella Kajaanin lennoilla on tulossa matkailijoita Kainuuseen esimerkiksi Keski-Euroopasta. Yhtiöllä on Interline-sopimus Finnairin kanssa, jolloin Finnair voi myydä asiakkaalle esimerkiksi Saksasta lentolipun Kajaaniin, ja viimeinen osuus matkasta tehdään DAT:n lennolla. Reitin matkustajista jo kolmasosa hyödyntää vaihtomahdollisuutta Helsinki-Vantaalla.
 Keväällä vientiyritykset lähtevät maailmalle
 Keski-Suomen kauppakamarin toimitusjohtaja  Ari Hiltunen  sanoo, että päätös ostolentojen jatkumisesta on helpotus maakunnan vientiyrityksille. Kauppakamarin jäsenyrityksiltä ei ole hävinnyt tarve asioida maailmalla, mutta matkustusrajoitukset ovat käytännössä estäneet matkustamisen. Keskisuomalaiset yritykset lähtevät liikkeelle kevään kuluessa.
 – Jos meillä on hyvä lentoyhtiö Jyväskylässä, hyvät aikataulut ja jatkoyhteyskumppanit, lentoyhteys Jyväskylästä maailmalle piristyy, uskoo Hiltunen.
 Lue lisää:
 Kotimaan lentoreiteille valittiin uusia lentoyhtiöitä – Finnairin tilalle ruotsalainen, latvialainen ja virolainen lentoyhtiö
 Viiden maakuntakentän lentojen aloitus lykkääntyy toukokuulle koronavirustilanteen vuoksi

Lennolla vain kaksi matkustajaa ja valtion tuki jopa tuhat euroa per matkustaja – ostoliikenne jatkuu viidelle maakuntakentälle ensi syksyyn