Summary: Lounais-Suomen aluehallintovirasto määräsi ravintolalle tiistaina kaksi viikkoa lisää toimintakieltoa. Ravintola ei noudattanut koronaan liittyviä rajoituksia 4. syyskuuta ja kertoi tästä myös etukäteen sosiaalisessa mediassa.

Turkulaisen koronarajoituksia uhmanneen ravintola Uljaksen sulku jatkuu lokakuulle asti.
 Lounais-Suomen aluehallintovirasto (avi) määräsi ravintolalle tiistaina kaksi viikkoa lisää toimintakieltoa.
 Avi sai ravintoloitsijalta selvityksen rajoituksien rikkomisesta maanantaina. Selvityksen perusteella avi katsoo, että rajoituksien noudattamatta jättäminen on ollut tahallista.
 Viimeinen asiakas poistui vasta aamuyöllä
 Turkulainen ravintola Uljas kertoi elokuun lopussa lopettavansa koronarajoituksien noudattamisen syyskuun alusta lähtien.
 Lauantaina 4. syyskuuta Lounais-Suomen aluehallintoviraston käydessä ravintolassa huomattiin, ettei paikka noudattanut valtioneuvoston asetusta ravitsemusliikkeiden aukioloaikojen rajoittamisesta. Tarkastaja määräsi tuolloin ravintolan suljettavaksi välittömästi ja sulun määrättiin kestävän kaksi viikkoa.
 – Selvityksestä käy ilmi, että kun tarkastaja oli määrännyt paikan suljettavaksi välittömästi, ravintolassa oli pidetty puolen tunnin tauko ja sen jälkeen jatkettu anniskelua. Anniskelu oli jatkunut kello 1.30 asti ja viimeinen asiakas oli lähtenyt kello 2 yöllä, avin elinkeinovalvontayksikön päällikkö  Pepe Uskelin  kertoo syykuun alun tapahtumista.
 Lounais-Suomen aluehallintovirasto on nyt tartuntatautilain nojalla pidentänyt koronakapinaan ryhtyneen ravintolan sulkua.
 – Ravintola on meidän määräyksellä suljettuna nyt 3. lokakuuta asti, sanoo Uskelin.
 Poikkeuksellinen tapaus
 Uskelinin mukaan ravintola, joka ei noudata valtioneuvoston asetuksia rajoituksista, on poikkeuksellinen tapaus pandemian aikana.
 – Poikkeuksellisen siitä tekee se, että ravintola itse ilmoitti etukäteen, ettei noudata enää rajoituksia ja siten tietoisesti rikkoi määräyksiä. Tahallisuus tulee ilmi myös selvityksestä, jonka yrittäjä on meille lähettänyt. Varsinais-Suomessa ei vastaavia tapauksia ole aikaisemmin tullut ilmi.
 Turun Sanomat  on aikaisemmin kertonut, että ravintoloitsija on myös Turun kaupungin virkamies.
 Lue lisää:
 Avi odottaa koronamääräyksiä rikkoneelta turkulaisravintolalta selvitystä maanantaihin mennessä, päättää sen jälkeen jatkosta
 Koronarajoituksia rikkonut turkulaisravintola määrättiin kiinni kahdeksi viikoksi
 Turkulaisravintolan koronakapinalle ei heru ymmärrystä avilta – "Hänellä ei tule olemaan mahdollisuuksia toimia valtioneuvoston asetusta vastaan"

Koronakapinaan ryhtyneelle turkulaisravintolalle lisäsulku – avi katsoo toiminnan olleen tahallista


Summary: Noin 11 000 haittavaikutusilmoitusta odottaa tarkempaa käsittelyä. Ilmoitukset kertovat ilmoittajan havainnoista ja näkemyksistä, eivätkä tarkoita sitä, että rokotteen ja vaikutusten välinen mahdollinen yhteys olisi vahvistettu.

Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus

Lääkealan turvallisuutta valvovassa Fimeassa osattiin odottaa, että koronarokotuksista tulee runsaasti haittavaikutusilmoituksia, kertoo Fimean ylilääkäri  Maija Kaukonen.
 – Rokotteet ovat herkkä asia, ja niiden vaikutuksista ilmoitetaan herkästi. Asiaan vaikuttaa myös se, että lähes koko väestölle tarjotaan rokotetta, jolloin rokotettujen määrä on huomattavasti suurempi kuin esimerkiksi kausi-influenssarokotuksissa.
 Riittääkö henkilökuntanne käsittelemään tällaista palautemäärää?
 – Meillä on lisätty henkilökuntaa merkittävästi käsittelemään tätä palautetulvaa. Heitä on nyt yli kaksinkertainen määrä normaalitilanteeseen verrattuna. Hallitsemme jonoa tällä hetkellä siten, että lääkärit lukevat läpi kaikki meille tulleet ilmoitukset. Sen perusteella niille tehdään kiireellisyysarvio. Kiireellisimmät viedään ensimmäisenä tietokantaan, jotta ne päätyvät muiden lääkeviranomaisten saataville.
 Monet haittavaikutusilmoitukset perustuvat ihmisten oman arvioon, mutta vaikuttaako nyt siltä, että joukkoon mahtuu myös sellaisia tapauksia, joissa on lääkäreiden mielestä aiheellista epäillä vakavaa haittavaikutusta?
 – Kyllä. Meille tulee myös lääkäreiltä vakaviksi ilmoitettuja haittavaikutustapauksia. Meillä on esimerkiksi joitakin sydänlihastulehduksia, joissa potilas on joutunut sairaalahoitoon. Nämä ilmoitukset täyttävät vakavan haittavaikutuksen kriteerit kansainvälisellä standardilla mitattuna ja lääketieteellisesti katsottuna.
 Tiedetäänkö, onko näissä tapauksissa yhteys rokotteeseen?
 – Sydänlihas- ja sydänpussitulehduksen yhteyttä koronavirusrokotteeseen on selvitetty Euroopan lääkevirastossa. Jo heinäkuussa tuli tuloksia, jotka vahvistivat, että rokote voi aiheuttaa tällaisen haitan.
 Kuinka paljon vakavia haittavaikutuksia rokotteista on Suomessa ilmoitettu?
 – Kun lasketaan käsitellyt ilmoitukset, vakavia on 2 394. Usein meille ilmoitetaan vakavina haittoina myös rokotteista aiheutuvat yleiset haitat eli kipu, kuumereaktiot sekä lihas- ja nivelsäryt. Jos ihminen joutuu esimerkiksi olemaan muutaman päivän sairauslomalla kuumeen takia, hän saattaa ilmoittaa sen vakavana haittana, vaikka lääketieteellisesti katsottuna se ei sitä olisi. Standardien mukaan me emme kuitenkaan lähde muuttamaan näitä vakavaksi ilmoitettuja ei vakavaksi.
 Joitakin kuolemantapauksia on raportoitu Fimean sivulla. Onko tietoa, ovatko rokotteet vaikuttaneet kuolemiin?
 – Meille on tullut 117 ilmoitusta, joissa kerrotaan potilaan menehtyneen, mutta emme tee kuolemansyyn määritystä Fimeassa. Sen tekee hoitava lääkäri tai tietyissä tilanteissa oikeuslääkäri. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) on tehnyt  selvityksen  kuolemista ensimmäisen koronarokotuksen jälkeen. Kuolleisuutta on katsottu rokottamisen jälkeen ja verrattu sitä kontrolliryhmään. Yhdelläkään Suomessa käytetyllä koronarokotteella kuolleisuus ei ole lisääntynyt rokottamisen jälkeen. Päinvastoin, kuolleisuus on pienempää rokottamisen jälkeen.
 Minne tiedot päätyvät, kun käytte haittavaikutusilmoitukset läpi?
 – Suomen päässä selvitämme, onko mahdollisia haittasignaaleja ja nimenomaan aiemmin tunnistamattomia. Lisäksi ne menevät Euroopan lääkeviraston (EMA) tietokantaan. Myös EMAssa etsitään signaaleja mahdollisista uusista, tunnistamattomista haitoista. Euroopan lääkeviraston tietokanta sisältää tiedot kaikista Euroopan unionin maista ja myös muualta maailmasta tulleista haittavaikutuksista. Jos viranomaiset löytävät jonkin uuden huomiota herättävän asian, se asetetaan tutkittavaksi.
 Onko näin tapahtunut?
 – Suurimpana esimerkkinä oli AstraZenecan rokote keväällä. Kun verenhyytymishäiriöitä ilmeni, käynnistettiin laajat selvitykset. Pyrittiin saamaan selville, mitä tapahtui, miksi tapahtui, kenelle tapahtui, miten sitä voisi ehkäistä ja miten pystytään hoitamaan näitä tilanteita.
 Voit keskustella aiheesta tiistaina 14.9.2021 kello 23 saakka.
 Lisää aiheesta:
 Astra Zenecan koronarokotetta epäillään yhteydestä ääreishermoston sairauteen – Fimean ylilääkärin mukaan mahdollinen haitta on hyvin harvinainen
 Suomessa on annettu noin 6,7 miljoonaa koronarokoteannosta – vahinkotapauksia korvattu vajaat 90

Tuhannet ilmoitukset koronarokotteiden haittavaikutuksista odottavat arviointia – Fimea tuplasi käsittelijöiden määrän: "Rokotteet ovat herkkä asia"


Summary: Lappeenrannan ympäristötoimi tarkastaa syyskuussa, onko suuren jätevuoren kerännyt marjatilan yrittäjä tehnyt siivouksen ja kunnostussuunnitelmat lainmukaisesti. Käräjäoikeuden tuomio yrittäjälle on tulossa myös syyskuun aikana.

Eteläkarjalaiselta marjatilalta kolmisen vuotta sitten löytyneen valtavan jätevuoren siivoustyö on loppusuoralla.
 Marjatilan yrittäjä on poistanut jätteitä viranomaisen valvonnassa. Lappeenrannan ympäristötoimi tarkastaa siivoustuloksen ja alueen kunnostussuunnitelman vielä tässä kuussa.
 Ellei yrittäjä ole poistanut erilaisia jätteitä jätelain mukaisesti, käynnistää ympäristönsuojeluviranomainen pakkoprosessin alueen siivoamiseksi. Jos jätteet on siivottu oikein, on mahdollista, että jäljellä olevien jätteiden käsittely tapahtuu ympäristöluvalla.
 Lappeenrannan kaupungin ympäristönsuojelupäällikkö  Sara Piutunen  Piutunen arvioi jätteen määräksi 900 kuutiota eli 1200 tonnia. Maahan haudatun jätteen joukossa on maa-aineksen lisäksi esimerkiksi muovia, tiiltä ja rakennusjätettä.
 – Erilaisten jätelajien lajittelu on kaiken a ja o. Mitä enemmän eri jätteet sekoittuvat, sitä kalliimpaa ja vaikeampaa jätteiden hyötykäyttö on, Piutunen sanoo.
 Jätteet löytyivät marjatilan maastosta vuonna 2018 ympäristönvalvontaviranomaisten tarkastuskäynnin yhteydessä.
 Marjatilan siivoustyö on vienyt aikaa, sillä siivous ei ole onnistunut talvisin.
 Marjatilan yrittäjää syytetään ympäristön turmelemisesta ja törkeästä veropetoksesta, joista syyttäjä vaatii 8–10 kuukauden ehdollista vankeusrangaistusta. Etelä-Karjalan käräjäoikeuden on määrä antaa tuomio asiassa 24. syyskuuta.

Rikossyytteessä oleva marjatilayrittäjä siivoaa nyt jätevuorta mailtaan viranomaisen valvonnassa – pian selviää, onko työ tehty oikein


Summary: Valmet Automotive on rakentanut uuden akkutehtaansa Uudenkaupungin autotehtaan yhteyteen. Tavoitteena on laajentaa akkutehdasta nykyisestä vielä vuonna 2024.

Auto- ja akkuvalmistaja Valmet Automotive käynnisti tuotannon uudessa akkutehtaassaan Uudessakaupungissa tiistaina.
 Tuotanto aloitettiin juhlallisuuksilla. Avajaistilaisuudessa oli mukana elinkeinoministeri  Mika Lintilä  (kesk.).
 Valmet Automotive kertoo, että uudessa akkutehtaassa tullaan rakentamaan vuodessa noin 500 000 akkumoduulia ja akkupakettia. Lisäksi tarkoituksena on laajentaa akkutehdasta vuoteen 2024 mennessä niin, että tehtaassa toimii neljä akkutuotantolinjaa.
 Uusi tehdas on maksanut arviolta 120 miljoonaa euroa. Yhtiö arvioi työllistävänsä tehtaassa satoja uusia työntekijöitä.
 Tehtaalle on tähän mennessä palkattu noin 200 työntekijää ja vuoden 2024 laajennuksen jälkeen työntekijämäärä on noin 500. Tehdas on rakennettu autotehtaan yhteyteen.
 Valmet Automotivella on akkutehdas myös Salossa.
 Lue lisää:
 Salon akkutehtaan rekrytoinnit kiihdyttävät kaupungin vuokramarkkinoita
 Valmet Automotive hakee Salon akkutehtaalle 300 uutta työntekijää – Salon tehtaalle uusi valmistussopimus
 Valmet Automotive aloittaa sähköautojen valmistuksen Uudessakaupungissa
 Uudenkaupungin autotehdas kaipaa lisää työntekijöitä – tuhannen henkilön tarpeesta yli puolet täytetty
 Akkuteollisuuteen investoidaan nyt vauhdilla koko maassa – Satakuntaan syntymässä iso keskittymä

Valmet Automotiven uusi akkutehdas Uudessakaupungissa aloitti tuotannon – tavoitteena 500 000 akkumoduulia ja akkupakettia vuodessa


Summary: EU on mahdollistanut meille paljon, mutta nyt unioni on hukassa isojen asioiden kanssa. Onko yhteinen linja taloudesta tai maahanmuutosta edes realistista, miettii Marja Sannikka.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja tekee joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki blogit voit lukea täältä
 Alkuperäinen ajatus EU:sta on upea: suurin osa mantereen maista yhdessä rauhan, kaupan ja yhteisten arvojen puolesta. Nyt EU on kuitenkin vastatuulessa. Ensimmäinen maa koko sen historian aikana jätti unionin, ja jäljelle jääneillä mailla on vaikeuksia löytää yhteistä säveltä niin talousasioissa kuin esimerkiksi turvapaikanhakijoiden suhteen.
 Katso videolta lisää EU:n kohtalonkysymyksiä ja kerro, mitä sinä ajattelet: Ovatko EU:n jäljellä olevat 27 maata riittävän samanlaisia ja samanmielisiä muodostaakseen vahvan unionin? Entä onko Suomella selkeä käsitys siitä, mitä se itse EU:n tulevaisuudelta toivoo?
 Kirjoittaja on politiikasta ja yhteiskunnasta kiinnostunut toimittaja, jonka mielestä totuutta täytyy katsoa silmiin, jotta maailmaa voi muuttaa paremmaksi.
 Lisää aiheesta Marja Sannikka -ohjelmassa Yle Areenassa perjantaina 17.9.2021 klo 18 ja TV1:llä klo 20.

Marja Sannikka: EU:n suunta on hukassa


Summary: Hallinto-oikeus pitää aluehallintoviraston viime syksynä tekemiä tapahtumarajoituksia välttämättöminä koronaviruksen leviämisen ehkäisemiseksi. Kola voi hakea valitusoikeutta korkeimpaan hallinto-oikeuteen ja sen hän aikoo myös tehdä.

Itä-Suomen hallinto-oikeus on hylännyt joensuulaisen valotaiteilija  Kari Kolan  tekemän valituksen koskien tapahtumarajoituksia.
 Itä-Suomen hallinto-oikeus katsoo tuoreessa päätöksessään muun muassa, että aluehallintovirasto on voinut harkintavaltansa rajoissa arvioida yli 20 henkilön yleisötilaisuuksien kieltämisen olleen välttämätöntä koronaviruksen leviämisen ehkäisemiseksi.
 Oikeutta järjestää yleisötilaisuuksia on hallinto-oikeuden päätöksen mukaan rajoitettu vain sen verran kuin se on ollut taudin leviämisen ehkäisemiseksi välttämätöntä. Itä-Suomen hallinto-oikeus toteaa päätöksessään, että aluehallintovirasto ei ole ylittänyt toimivaltaansa tai ohjeisiin viittaamalla siirtänyt sitä muulle viranomaiselle.
 Kola  valitti alkuvuodesta  kolmesta Itä-Suomen aluehallintoviraston viime marras-joulukuussa tekemästä päätöksestä. Itä-Suomen aluehallintovirasto oli päätöksissään rajoittanut koronaviruksen leviämisen ehkäisemiseksi tapahtumien järjestämistä alueellaan.
 Tämä vaikutti Kolan Joensuun Botanian pihalla loppusyksystä järjestämän Visual Festival -valotaidetapahtuman kävijämäärään. Ulkotiloissa järjestettyyn tapahtumaan oli päätöksen jälkeen mahdollista ottaa maksimissaan 20 kävijää kerrallaan.
 Kola perusteli hallinto-oikeuteen tekemäänsä valitusta sillä, että rajoitukset eivät koskeneet yhdenvertaisesti kaikkia tapahtumia. Hän myös piti rajoituksia kohtuuttomina. Valituksessaan hän kiinnitti huomiota siihen, että henkilömäärän mukainen rajoitus on koskenut myös suurella ulkoilma-alueella järjestettyä tapahtumaa.
 Kolan tekemässä valituksessa vaadittiin rajoitusten suhteuttamista käytettävissä olevaan tilan ja tapahtuman luonteeseen.
 Hallinto-oikeus hylkäsi myös Kolan pyörittämän Valoparta Oy:n oikeudenkäyntikuluvaatimuksen.
 Kari Kola: Pidän päätöstä vääränä
 Hallinto-oikeuden päätökseen voi hakea muutosta valittamalla korkeimpaan hallinto-oikeuteen kirjallisella valituksella, jos KHO myöntää valitusluvan.
 Kola aikoo viedä asian eteenpäin.
 – Pidän päätöstä vääränä. On selvää, että tästä mennään korkeimpaan hallinto-oikeuteen, jotta tämä vääryys saadaan korjattua, Kola kommentoi Ylelle sähköpostin välityksellä.
 Joensuulaistaiteilija ihmettelee edelleen, miten samana päivänä oli mahdollista ottaa samaan Botanian ulkotilaan kävijöitä yli 100-kertainen määrä, kun tapahtumassa henkilömäärä oli rajattu korkeintaan 20 henkilöön.
 – Mikä on peruste sille, että samoissa tiloissa voi olla merkittävästi enemmän väkeä ennen ja sen jälkee, kun tilassa on järjestetty tapahtuma? Kola ihmettelee.
 Lue lisää:
 Uudet rajoitukset tyrmistyttävät kulttuurialalla – valotaiteilijan ulkotapahtumaan pääsi vain pieni joukko, kun samalla kauppoihin rynnittiin alennusten perässä

Itä-Suomen hallinto-oikeus hylkäsi valotaiteilija Kari Kolan valitukset tapahtumarajoituksista – aikoo valittaa korkeimpaan hallinto-oikeuteen


Summary: Laulajan mielenterveysaiheinen välispiikki levynjulkkarikeikalla herätti huomiota. Monet kuulijat ovat saaneet vertaistukea uuden levyn Pelikaani-kappaleesta.

Haloo Helsinki! juhlisti seitsemättä levyään perjantaina näyttävästi. Yhtye soitti  Älä pelkää elämää  -albumin kokonaisuudessaan Hämeentien skeittipuistossa Helsingissä. Suorana striimatulle keikalle ei myyty pääsylippuja, vaan niitä jaettiin sosiaalisen median kautta erilaisia tehtäviä suorittaneille faneille.
 Keikalla huomiota herätti laulaja  Elli Haloon  (oik. Elisa Tiilikainen) välispiikki, jossa hän totesi, ettei kerro lehtien palstoilla diagnooseistaan, mutta kertoo niistä lauluissaan. Solisti avasi linjanvetoaan  Puoli seitsemän  -ohjelman haastattelussa.
 – Pidän itseäni myös turvassa sillä. Olen herkkis tyyppi.
 – Enemmän kuin se, että kertoisin, mitkä kaikki diagnoosit mulla on tai miten mun päivät tai viikot menevät, niin sen sijaan teen vaikka tuollaisen biisin kuin  Pelikaani .
 Uudelta levyltä löytyvän kappaleen kertosäkeessä lauletaan:  “Elämä, anna mulle se pieni tunne, että selviän tämän elämän / Päällepäin ei voi tietää, mitä ihminen sietää, mutta selviän tämän elämän.”
 – Siitä on nyt jo parissa päivässä saanut sellaista palautetta, että selkeästi ne, joiden on pitänyt se kuulla, ovat sen kuulleet. Koen, että sillä on paljon isompi vertaistuki, että joku voi saada sieltä biisistä sen, kuin sillä, että mä itse nyt sönköttäisin tässä nämä mun kaikki probleemat esille. Musiikki puhukoon.
 Samaan hengenvetoon Elli kuitenkin korostaa arvostavansa sitä, että nykyään mielenterveysasioista puhutaan enemmän ja avoimemmin.
 – Se on ihan elintärkeää. Kaikki rispekti niille, jotka niitä myös tuolla somessakin tuovat esiin. Mutta oma tapani on tuoda niitä näissä lauluissa.
 Katso Haloo Helsingin koko haastattelu Yle Areenassa:

Haloo Helsingin Elli antaa musiikin puhua, mutta pitää tärkeänä, että mielenterveydestä keskustellaan


Summary: Liikennemäärät ovat kasvaneet pohjoisen teillä huimasti pandemian seurauksena. Etenkin kesäkuukausina teillä on ollut vilkasta, ja se näkyy myös poikkeuksellisen suurena porokolarien määränä.

Kotimaanmatkailu on lisääntynyt parin viime vuoden aikana huimasti. Tieliikenne on ollut vilkasta pohjoisessa erityisesti kesäkuukausien ja syksyn aikana.
 Vilkkaalla liikenteellä on ollut kuitenkin vaikutuksensa porokolareiden määrään. Muutos on huomattu esimerkiksi Porokello-sovelluksen tilastoista. Porokello-sovelluksella varoitetaan autoilijoita tiellä havaituista poroista.
 Porokellon tilastoista selviää, että vuoden 2020 heinä- ja elokuussa tapahtui huomattavan paljon porokolareita, tavallista enemmän.
 Ivalon paliskunnan  Leo Kumpula  tuntee porokolarit ja arvioi niitä paliskunnan alueella. Hänen mukaansa suurin osa kuluneen kesän porokolareista tapahtui nimenomaan matkailijoille. Porokolareista tulisi aina ilmoittaa ja soittaa hätäkeskukseen, sillä myös pelkkä kolhaisu voi vahingoittaa eläintä jopa kuolettavasti.
 – Jotkut eivät pysähdy paikan päälle tai ilmoita mitään, Leo Kumpula sanoo.
 Toimi näin porokolarin sattuessa: soita hätäkeskukseen, jos kolhaisetkin poroa Estä lisävahinkojen syntyminen. Aseta varoituskolmio tielle varoittamaan muita. Huolehdi loukkaantuneiden ensiavusta ja soita välittömästi hätäkeskukseen (112). Lopeta loukkaantunut poro tai hanki paikalle henkilö, joka tekee sen. Ilmoita hätäkeskukseen (112) aina, jos kolhaiset poroa. Vaikka poro jatkaisi matkaansa, se on todennäköisesti loukkaantunut. Älä jätä eläintä kärsimään. Siirrä ruho pientareelle ja merkitse paikka mahdollisimman näkyvästi. Ruhoa ei saa ottaa mukaan. Ilmoita vakuutusyhtiöösi, mikäli törmäyksestä on seurannut henkilö- tai omaisuusvahinkoja. Lähde: Paliskuntain yhdistys
 Arvioija lähtee paikalle, kun rysähtää
 Kesä on ollut kiireistä aikaa Ivalon paliskunnan liikennevahinkoarviomies Leo Kumpulalle. Jos paliskunnan alueella tapahtuu porokolari, Kumpula lähtee tarkistamaan aiheutuneet porovahingot ja etsimään mahdollisesti loukkaantunutta poroa.
 – Vastikään tässä jäi poronvasa auton alle ja sen emä kulkee yhä alueella. Toivottavasti sekin ei jää auton alle, Kumpula kertoo.
 Saariselältä pohjoiseen päin Magneettimäkeä lasketellessa poroja on usein tien pientareilla.  Kirsti Länsman / Yle
 Poroille ja autoilijoille vaaranpaikkoja on lukuisia muun muassa nelostiellä Ivalon kylän ja Kakslauttasen välillä, joka sijaitsee Inarin ja Sodankylän kunnan rajalla. Koko alueella poroja voi tiellä olla useita ja autoilijan on syytä pysyä valppaana.
 Syksyn pimeillä kolaririski kasvaa
 Porokolareiden taustalla on monia eri syitä. Tavallisimpia taustatekijöitä ovat porokolareissakin huono ajokeli ja huono sää.
 Poronhoitoalueella on syytä ajaa rauhallisesti, muistuttaa Leo Kumpula. Syksyä kohti mentäessä illat pimenevät ja kolareita tapahtuu herkemmin.
 – Kannattaa malttaa ajaa rajoitusten mukaan ja illalla olla vieläkin varovaisempi. Kun maa ja tiet ovat pimeitä, niin kolareitakin sattuu enemmän, toteaa Kumpula.

Vilkastunut kotimaanmatkailu kasvatti porokolareiden määrää – asiantuntijan mukaan kaikki eivät ilmoita kolareista vaikka pitäisi


Summary: Poliisin mukaan epäillyt valmistelivat rikokset huolellisesti ja tekotapa oli poikkeuksellisen suunnitelmallinen ja monimutkainen.. Konaisuudessa on yli 40 epäiltyä.

Helsingin poliisi on saanut valmiiksi kuuden eri petosvyyhdin esitutkinnan,  poliisi tiedottaa .
 Tapauksissa on kaapattu satojen yksityishenkilöiden pankki- ja henkilötietoja, ja heidän nimissään on haettu lainoja rahoitusyhtiöiltä. Epäillyt ovat saaneet henkilöiden pankkitunnukset haltuunsa huijausviesteillä, joita on lähetetty esimerkiksi Postin nimissä.
 Yksi petosaalto eteni syyteharkintaan jo tämän vuoden talvella. Lisäksi tutkinnassa on edelleen kolme samaan kokonaisuuteen liittyvää tapausta.
 Yhteensä tutkittavia petosaaltoja on kymmenen kappaletta, ja ne kaikki liittyvät toisiinsa. Kaikissa on rikosnimikkeenä törkeä petos.
 Lue myös:   Postin nimissä liikkunut tänä kesänä uskottavia huijausviestejä – poliisi on jäljittänyt osan Viroon, osaa ei lähdetä tutkimaan
 Poliisi epäilee, että suomalaiset ja virolaiset epäillyt saivat rikoshyötyä yhteensä noin 375 000 euroa alle vuodessa.
 Ensimmäinen petosaalto tapahtui huhtikuussa 2020 ja viimeisin tammikuun 2021 ensimmäisinä päivinä. Nyt syyteharkintaan siirtyvät kuusi aaltoa tapahtuivat syyskuun 2020 ja tammikuun 2021 välisenä aikana, poliisi kertoo.
 "Tekotapa on poikkeuksellisen monimutkainen"
 Poliisin mukaan epäillyt valmistelivat rikokset huolellisesti. Ennen jokaista aaltoa sadoille henkilöille lähetettiin kalasteluviestejä Postin nimissä. Viestissä kerrottiin, että henkilölle oli saapunut paketti.
 Tarvittavat tiedot kaapattiin, kun henkilö avasi tekstiviestissä olleen linkin ja tunnistautui pankkitunnuksilla. Viestin avanneet henkilöt joutuivat siis identiteettivarkauden uhriksi. Kaapatuilla tunnuksilla epäillyt hakivat lainoja eri rahoitusyhtiöiltä. Rahat siirrettiin etukäteen järjestetyille pankkitileille, jotka kuuluivat tekijäpiirin jäsenille.
 – Pikavipeillä hankittuja rahoja liikuteltiin ripeästi pankkitileiltä ja henkilöiltä toisille. Näin rahojen alkuperää yritettiin osittain häivyttää. Yhdellä henkilöllä saattoi olla jopa kymmenen vain tekoa varten avattua tiliä valmiina. Ilmeni myös, että tekijöillä oli varasuunnitelmia, jos johonkin ajateltuun rahavirtaan tuli häiriötekijöitä kesken rikoshyödyn turvaamisen, sanoo tutkinnanjohtaja  Matias Björklund  poliisin tiedotteessa.
 Lopulta rahat nostettiin pankkiautomaateista Suomessa ja ulkomailla. Sen jälkeen käteistä toimitettiin ennalta sovittuihin paikkoihin, joista ne noudettiin ja kuljetettiin eteenpäin.
 – Tekotapa on poikkeuksellisen suunnitelmallinen ja monimutkainen. Kesti viikkoja ennen kuin ymmärsimme täysin, miten nämä tarkasti koordinoidut teot toteutettiin. Lopulta pystyimme kuitenkin tekemään sellaisia toimenpiteitä, joilla rikossarja saatiin avattua, sanoo tutkinnanjohtaja Björklund.
 Kokonaisuudessa yli 40 epäiltyä
 Talvella 2021 syyteharkintaan edennyt vyyhti tapahtui joulukuussa 2020, poliisi kertoo. Kyseisen tapauksen esitutkinta saatiin nopeasti valmiiksi, koska poliisi otti yhden epäillyistä kiinni verekseltään.
 Epäilty saatiin kiinni ja teko osittain keskeytettyä, kun hän oli nostamassa pikavippejä Espoonlahdessa sijaitsevasta pankkiautomaatista. Rahat oli hankittu kymmenien identiteettivarkauksien avulla.
 Epäillyn hallusta takavarikoitiin 4 000 euroa käteistä. Samalla kertaa poliisi löysi toisen epäillyn pankkikortin ja muuta aineistoa, joka avasi rikoskokonaisuutta entisestään.
 Kokonaisuudessaan syksyn kolmen petosaallon kokonaisuudessa epäillyt hakivat yhteensä 176 lainaa useista rahoitusyhtiöistä. Käteistä rahaa nostettiin automaateista reilut 80 000 euroa. Kyseisessä kolmen aallon kokonaisuudessa on 12 epäiltyä, jotka ovat syntyneet 1970–1990-luvuilla.
 Yhteensä petoskokonaisuudessa on epäiltyjä yli 40. Kahden henkilön epäillään osallistuneen yhteensä kuuteen petosaaltoon.

Postin nimissä lähetettyjen huijausviestien taustat alkavat selvitä: poliisi tutkii kymmentä toisiinsa kytkeytyvää petosaaltoa


Summary: Suomessa hallitus pitää tutkimuksen rahoituksen nyörit tiukalla. Yhdysvalloissa valittiin toisenlainen tie, ja se voi houkutella suomalaistutkijoita, arvioi Washingtoniin siirtyvä politiikan tutkija Petri Koikkalainen.

Yhdysvaltain liittovaltio lisää ensi vuonna tieteen ja tutkimuksen rahoitusta tietyillä sektoreilla jopa 20 prosentilla. Yhdysvaltain liittovaltion  panostukset  tieteeseen lähestyvät tulevina vuosina 200 miljardin dollarin rajaa.
 Isot panostukset tieteeseen lisäävät myös suomalaisten tieteen tekijöiden aktiivisuutta Yhdysvaltain suuntaan, uskoo Lapin yliopiston politiikan tutkija  Petri Koikkalainen .
 Hän aloittaa ensi kuussa työnsä Washingtonissa erityisasiantuntijana opetus- ja kulttuuriministeriön koordinoimassa Team Finland Knowledge -verkostossa. Aiemmin Koikkalainen on toiminut myös Suomen Tieteentekijöiden liiton puheenjohtajana.
 Suomalaisilla on jo paljon tutkimushankkeita menossa amerikkalaisten kanssa. Tutkimuspotin kasvaessa on Koikkalaisen mukaan hyvä tilaisuus luoda uusia.
 – Se mahdollistaa uusia temaattisia avauksia esimerkiksi ilmastonmuutoksen tai lääketieteen aloilla. Miksei myös esimerkiksi puurakentamisen kaltaisessa toiminnassa, Koikkalainen sanoo.
 Myös arktinen tutkimus on ollut viime vuosina pinnalla Yhdysvalloissa ja Kanadassa.
 Lue myös:   Tieteen rahoitusleikkaukset vievät rahaa ilmastonmuutoksen tutkimukselta – Arktisen keskuksen johtaja: "Täytyy sanoa, että se ei tule riittämään"
 Toisin kuin Suomi
 Presidentti  Joe Bidenin  Yhdysvallat on valinnut tieteen rahoitukseen toisenlaisen linjan kuin Suomi.
 Hallitus oli leikkaamassa Suomen Akatemialta, mutta perui ensi vuodelle suunnitellut leikkaukset budjettineuvotteluissaan viime viikolla. Tilanne jäi auki vuodelle 2023.
 – Suomessa oli uhkana 20–30 prosentin väheneminen erityisesti Suomen Akatemian tutkimusrahoituksessa. Yhdysvalloissa voidaan mennä saman verran ylöspäin Akatemiaa vastaavissa liittovaltiollisissa tutkimusrahoittajissa, Koikkalainen sanoo.
 Lue myös:   Kehysriihen 35 miljoonaa euroa on vasta alkua – rehtori Keijo Hämäläinen: "Puhuisin kyllä katastrofaalisesta tilanteesta, jos tieteen rahoitusleikkaukset moninkertaistuvat"
 Yhdysvallat ei kuitenkaan lisää panostuksia tutkimukseen vain rakkaudesta tieteeseen.
 – Nähdään, että se on kansallinen etu, Koikkalainen sanoo.
 Siihen liittyy esimerkiksi suurvaltapoliittinen kilpajuoksu Kiinan, Intian ja Brasilian kanssa ja tavoite parantaa maan kilpailukykyä.
 Yhdysvalloissa tutkimuksen kärjessä ovat perinteisesti olleet “kovat alat”, kuten puolustusteollisuus ja avaruusteknologia. Yhdysvalloissa väännetään siitä, riittääkö kasvavia resursseja myös esimerkiksi humanisteille ja yhteiskuntatieteilijöille.
 – Yleensä rahaa valuu myös pehmeämpiin tieteisiin, vaikka tutkimusta tehtäisiin teknologia edellä, Koikkalainen huomauttaa.
 Suomalainen tarvitsee amerikkalaisen kumppanin
 Koikkalaisen tehtävänä uudessa työssä on auttaa suomalaisia tutkijoita sekä tutkimusryhmiä ja -laitoksia luomaan yhteyksiä Pohjois-Amerikkaan – ja pääsemään kasvuun mukaan.
 – Suomalaisilla pitää yleensä olla yhdysvaltalainen kumppani, jotta ne voivat olla rahoituskelpoisia. Monella sellainen on jo.
 Esimerkiksi Koikkalaisen nykyisen työnantajan Lapin yliopiston tutkijoilla ja tutkimusryhmillä on yhteishankkeita Suomen Akatemian amerikkalaisen vastineen, National Science Foundationin, kanssa.
 Koikkalainen muistuttaa, että Yhdysvaltain kasvavat tutkimusresurssit kiinnostavat myös muissa maissa.
 Lue myös:   Tutkijat joutuivat someryöpytykseen, ja nyt Itä-Suomen yliopiston rehtori jyrähtää ryöpyttäjille: "Kaikki meillä tehtävä tutkimus on arvokasta"
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  15.9. kello 23 saakka.

Suomessa suunniteltiin jopa leikkauksia, mutta Yhdysvallat sijoittaa tieteeseen jättipotin – asiantuntija: mahdollisuus suomalaisille


Summary: Norjan suurkäräjävaalien lopputuloksena poliittiset tuulet puhaltavat nyt vasemmalta, kun Erna Solbergin konservatiivipuolueen kahdeksanvuotinen valtakausi päättyy. Pohjoismaiden kirjeenvaihtajamme Kirsi Heikel analysoi vaalien tulosta.

Norjassa puhaltavat nyt uudet poliittiset tuulet, kun pääministeri  Erna Solbergin  johtaman konservatiivipuolueen (H) kahdeksanvuotinen valtakausi päättyy. Työväenpuolue voitti maanantain suurkäräjävaalit 26,4 prosentin äänivyöryllä.
 Jonas Gahr Støren  johtaman työväenpuoleen (AP) vaalivoitto oli odotettua suurempi ja selkeämpi, Ylen Pohjoismaiden kirjeenvaihtaja  Kirsi Heikel   kertoo Ykkösaamussa .
 – Työväenpuolue on odottanut tätä kahdeksan vuotta, Heikel sanoo.
 Kyseessä ei ollut kuitenkaan ainoastaan työväenpuolueen nousu, vaan myös pienemmät vasemmistopuolueet nousivat. Vasemmistoblokki sai suurkäräjillä yhteensä  sata paikkaa 169:sta .
 – Pienillä vasemmistopuolueilla ei ole ennen ollut näin paljon paikkoja parlamentissa. Täällä on nyt vahva vasemmisto seuraavat neljä vuotta.
 Oikeistopuolueille selvä häviö
 Konservatiivipuolueen ja pääministeri Erna Solbergin pitkä valtakausi päättyy. Heiko Junge/ EPA
 Keskustapuolue (SP) selvisi vaaleista 13,6 prosentin äänisaaliilla, mikä on vuoden 2017 vaaleja parempi tulos. Heikelin mukaan tulos oli kuitenkin pettymys alkuvuoden noin 20 prosentin kannatukseen nähden.
 Selvän häviön kokivat kirjeenvaihtajan mukaan oikeistopuolueet. Väistyvän pääministeri Solbergin konservatiivipuolue sai 20,4 prosenttia äänistä.
 – Konservatiivipuolueelle oli helpotus juuri ja juuri yli 20 prosentin vaalitulos, muuten sitä olisi pidetty kriisilukuna.
 Ympäristöpuolueella huono tulos ilmastovaaleissa
 Vaalien yllätys oli Heikelin mukaan ympäristöpuolueen (MDG) huono vaalitulos siihen nähden, että kyseessä oli ilmastovaali. Ympäristöpuolue sai 3,8 prosenttia äänistä.
 Heikelin mukaan yksi selitys kitukasvuiselle vaalitulokselle voi olla se, että Norjassa on myös muita ilmastoasioissa profiloituneita puolueita. Lisäksi ympäristöpuolue lähti vaaleihin mahdollisesti liian kovilla ehdoilla.
 – Ympäristöpuolue asetti hallitukseen menemiselle ehdon, että Norjan täytyy ilmoittaa päivämäärä öljyntuotannosta luopumiselle. Näin kovaa ehtoa ei ole ennen asetettu.
 Heikelin mukaan huomionarvoista on myös se, että oikeistopopulistinen edistyspuolue (FRP) sai huonoimman vaalituloksensa vuosiin, 11,7 prosenttia äänistä. Afganistanin tilanteesta huolimatta maahanmuuttokeskustelu jäi Heikelin mukaan uupumaan tämän vuoden vaaleista.
 Edessä hallitusneuvottelut
 Ennen vaaleja odotettiin,  että hallitusneuvotteluista tulisi vaikeat.
 Støren kaavailemassa hallituskoalitiossa ovat mukana myös keskustapuolue sekä sosialistinen vasemmistopuolue (SV).
 Støren koalitio on saamassa 169 paikasta 89 paikkaa, kun enemmistöä varten tarvitaan 85 paikkaa. Tämä helpottaa Heikelin mukaan hallituksen muodostamisessa huomattavasti, sillä nyt Støren ei tarvitse neuvotella pienpuolueiden kanssa.
 Keskustapuolue kuitenkin ilmoitti ennen vaaleja, ettei se halua hallitukseen sosialistisen vasemmistopuolueen kanssa.
 – Nyt sitten nähdään, muuttuuko mieli. Ajatus täällä on, että kun näin selvä enemmistö on kasassa, tämä onnistuu.
 Heikel mainitsee Støren olevan kokenut ja hyvä neuvottelija.
 Kirjeenvaihtaja myös toteaa, että Suomella, Ruotsilla, Tanskalla ja pian Norjalla on kaikilla sosiaalidemokraattinen pääministeri.
 –Tällaista tilannetta ei ole ollut vuosiin.
 Lue lisää aiheesta:
 Valta vaihtui Norjassa – pääministeriksi nousee työväenpuolueen Jonas Gahr Støre
 Norjassa tiukka taisto vallasta – näistä asioista norjalaiset äänestävät tänään parlamenttivaaleissa

Ylen kirjeenvaihtaja: Norjan työväenpuolue on odottanut vaalivoittoaan kahdeksan vuotta


Summary: Kotkan merialueelta on löytynyt kaksi äyriäistä, jotka todennäköisesti kuuluvat alun perin Japanin ja Korean vesillä asustavaan kuuppaäyriäisten lajiin. Ensimmäisen kerran niitä tavattiin Euroopan vesillä huhtikuussa 2019.

Kotkan edustan merialueelta on löytynyt äyriäislaji, jota ei ole aiemmin tavattu Suomen alueella. Kyseessä on kuuppaäyriäisiin  (Cumacea)  kuuluva laji.
 Kaksi äyriäistä löydettiin Kotkan Lehmäsaaren lähistöltä 17 metrin syvyydestä otetusta liejupohjanäytteestä kesäkuussa. Löydetyt yksilöt olivat viiden ja kolme millimetrin pituiset.
 Äyriäiset löytyivät Kymijoen vesi- ja ympäristö ry:n ottamista pohjaeläinnäytteistä, jotka ovat osa Kymijoen ja sen edustan merialueen yhteistarkkailua.
 Yhdistys ottaa pohjavesinäytteitä Kotkan ja Haminan edustalta joka vuosi kymmenestä paikasta.
 Kotoisin Aasiasta
 Yhdistyksen mukaan kyseessä on todennäköisesti laji nimeltään  Nippoleucon hinumensis . Tämä vieraslaji on alun perin kotoisin Japanista ja Koreasta, missä se asuu merenlahdissa ja jokisuilla.
 Kuuppaäyriäisten tarkempi lajinmääritys jatkuu yhteistyössä Suomen ympäristökeskuksen kanssa.
 Laji havaittiin ensimmäisen kerran Euroopassa huhtikuussa 2019 Saksan rannikolla Itämeressä. Lajin potentiaali levitä murtovesialueiden rannikolle on suuri, koska meressä elävä laji kestää myös alhaisia suolapitoisuuksia.
 Laji leviää uusille alueille todennäköisesti laivojen painovesilastien mukana. Se voi levitä myös laivojen runkoon kiinnittyneenä.
 Kymijoen vesi- ja ympäristö ry:n mukaan lajin kotiutuminen Suomen rannikolle selvinnee lähivuosina.
 Voit keskustella aiheesta 15.9.2021 kello 23 asti.

Suomeen rantautui uusi äyriäislaji – saapui Japanin ja Korean vesiltä


Summary: Projektin tavoitteina mainitaan myös aasiannorsun pelastaminen ja ilmastonmuutoksen hidastaminen.

Biotieteisiin ja geeniteknologiaan erikoistunut yritys Colossal aikoo kehittää mammutin ja aasiannorsun yhdistelmän. Yhtiö on saanut työlle 15 miljoonan dollarin (noin 12,7 miljoonan euron) rahoituksen. Asiasta kertoo brittilehti  The Guardian .
 Mammutit kuolivat sukupuuttoon noin 10 000 vuotta sitten, mutta niiden hyvinsäilyneitä ruhoja on löydetty runsaasti Siperian ikiroudasta.
 Hankkeessa luodaan eläin, joka olisi lähtökohtaisesti aasiannorsu, mutta sillä olisi niin paljon mammutin piirteitä, että se näyttäisi mammutilta ja olisi "toiminnallisesti" kuin mammutti. Tämä tarkoittaa sitä, että se kykenisi elämään ongelmitta pohjoisella tundra-alueella, missä pakkasta voi olla 40 astetta.
 Colossalin tutkijat aikovat ottaa aasiannorsun ihosoluja, muuntaa ne monikäyttöisiksi kantasoluiksi ja liittää soluihin mammuttien DNA:ta.
 Sikiö kasvaisi joko norsun kohdussa tai keinotekoisessa kohdussa. Mammutin DNA antaisi sille paksun karvapeitteen ja tukevan rasvakerroksen sekä muita ominaisuuksia, jotka auttavat eläintä selviämään kylmässä ilmastossa.
 Jos hankkeeseen liittyvät ongelmat voitetaan, voisivat ensimmäiset hybridieläinten poikaset nähdä päivänvalon kuuden vuoden kuluttua.
 Aasiannorsun pelastaminen ja ilmastonmuutoksen estäminen
 Colossalin mukaan sen tavoitteena ei ole vain palauttaa luontoon sukupuuttoon kuolleen kaltaista eläintä. Yhtiön mukaan aasiannorsun solujen käyttäminen auttaa senkin kannan turvaamisessa. Aasiannorsu on myös sukupuuttouhan alla.
 Vielä laajempi tavoite liittyy ilmastonmuutoksen torjuntaan. Siperian jäinen tundra on ilmaston lämmetessä sulamassa ja metsittymässä.
 Colossalin teorian mukaan tundralla vaeltavat norsu-mammutti-hybridien laumat tamppaisivat maaperää ja hidastaisivat sen sulamista. Eläimet kaataisivat puita ja pitäisivät yllä ruohopeitettä.
 Vahvaa kritiikkiä
 Colossalin suunnitelma kohtaa kovaa kritiikkiä The Guardianin haastattelemilta asiantuntijoilta.
 Selvää on, että eläimen "synnyttäminen" geenimuuntelun avulla on äärimmäisen vaikea toimenpide.
 Ajatus ilmastonmuutoksen hidastamisesta hybridieläinten avulla ei ole toimiva, arvioi lehdelle Lontoon Luonnontieteellisen museon evoluutiobiologi  Victoria Herridge.
 – Tämän kokeen mittakaavan pitäisi olla valtava. Puhuttaisiin sadoista tuhansista mammuteista, joilla kantoaika on 22 kuukautta ja joilla kestää 30 vuotta kasvaa täysikasvuisiksi.
 Sheffieldin yliopiston kasvi- ja ilmastonmuutosekologian professori  Gareth Phoenix  varoittaa odottamattomista vahingollisista seurauksista.
 – Tiedämme, että napa-alueiden metsäisissä osissa puut ja sammal voivat olla kriittisen tärkeä suoja ikijäälle. Puiden poistaminen ja sammaleen tallominen saattavat olla pahinta, mitä voidaan tehdä.
 Lisäksi osittain keinotekoisen vieraslajin luomiseen liittyy suuria eettisiä kysymyksiä.

Geeniteknologiayritys yrittää luoda laumoittain mammutin ja norsun risteymiä vaeltamaan tundralle


Summary: Uudenkaupungin rauha raja siirsi itärajan suunnilleen nykyiselle paikalleen. Rajakiviä on vielä monin paikoin näkyvissä.

300 vuotta vanhassa rajakivessä pitäisi näkyä pelkästään Ruotsin kruunu. Kruunun sisällä kuitenkin töllistelee kahdesta ympyrästä ja viivasta tehty yksinkertainen naama.
 Nykyaikaiselle katsojalle naama näyttää hymiöltä.
 Kyse on vuonna 1771 solmitun Uudenkaupungin rauhan rajakivestä Lappeenrannan Konnussa Nuijamaalla. Konnun rajakivi sijaitsee noin kilometrin päässä nykyisestä itärajasta.
 – Siihen on huumorimielessä pistetty silmät ja suu, paikallishistorian harrastaja  Seppo Ravantti  arvelee.
 Vuoden 1772 rajakiven Ruotsin kruunun alle on kaiverettu naama. Mikko Savolainen / Yle
 Mysteeri, johon tuskin löytyy vastausta
 Venäläisiin tekijöihin viittaa ainakin se, että rajakiven venäläisiin merkintöihin ei ole tehty lisäyksiä. Ruotsin kruunun ja sen alla olevan Ruotsin  Fredrik -kuninkaaseen viittaavan F-merkinnän vieressä on Venäjän symboli, risti, ja sen alla kyrillisillä kirjaimilla sana  Grai  eli raja.
 Ovatko venäläiset tehneet pilaa ruotsalaisista jo 300 vuotta sitten vai onko kyseessä myöhemmin jonkun muun toimesta tehty käytännön pila? Asiaa on pohtinut myös sanomalehti Etelä-Saimaa  jutussaan .
 Tähän kysymykseen ei luultavasti koskaan saada vastausta.
 – Se antaa oman sävynsä tähän rajamerkkiin. Voihan se olla alkuperäiseltäkin ajalta vuodelta 1722, kun raja tänne merkittiin, Ravantti pohtii.
 Uudenkaupungin rauha vuonna 1771 siirsi rajan kaukaa idästä suunnilleen nykyiselle paikalleen.   Ilkka Kemppinen / Yle
 Uusi raja jakoi kirkonkin kahtia
 Lappeenrannan Konnun rajakivi on yksi monista Uudenkaupungin rauhan rajamerkinnöistä, joita voi edelleen löytää itärajalta.
 Uusi raja 300 vuotta sitten merkitsi radikaalia muutosta nykyisen Kaakkois-Suomen alueella Kymenlaaksossa ja Etelä-Karjalassa. Raja siirtyi tuolloin kaukaa idästä suunnilleen nykyiselle paikalleen. Alueen keskuskaupunki Viipuri menetettiin ja Kaakkois-Suomea alettiin linnoittaa.
 Erityisesti Kymenlaakson Virolahdella Suomenlahden rannalla uusi raja merkitsi suurta muutosta, koska pitäjän alue jaettiin käytännössä kahtia Venäjän ja Ruotsin välillä.
 Rajasopimuksessa oli määritelty, että raja kulkee Virolahden kautta. Venäläiset tulkitsivat tätä niin, että rajan pitää kulkea keskeltä kirkonkylää. Paikallishistorian harrastajan Heikki Arpiainen arvelee , että kirkkokin jaettiin Venäjän ja Ruotsin välillä.
 – Siinä oli sellainen tulkintaerimielisyys, että mitä se Virolahti merkitsee. Venäläinen osapuoli katsoi, että se tarkoittaa kirkkoa ja rajan pitää kulkea sen kirkon kautta,  Heikki Arpiainen  kertoo.
 Pohja nykyiselle rajalle
 Vuonna 1771 solmittu Uudenkaupungin rauha päätti Ruotsin suurvalta-ajan ja toi Ruotsin itärajan kaukaa idästä Suomenlahden pohjukan takaa suunnilleen nykyiselle paikalleen.
 Vanha raja tuli uudelleen ajankohtaiseksi 81 vuotta sitten Talvisodan jälkeen, kun uutta rajaa vedettiin jälleen Suomen ja Neuvostoliiton välille. Venäläisten vaatimuksesta uuden rajan pohjaksi otettiin tuolloin juuri Uudenkaupungin rauhan raja, jota kutsutaan myös Pietari Suuren rajaksi.
 Tuolloin sovittu rajalinja jäi tietyin muutoksin voimaan myös jatkosodan jälkeen.
 Nykyinen itäraja on suunnilleen samalla kohdalla kuin Uudenkaupungin rauhan raja. Kalle Schönberg/Yle
 Kaakkois-Suomessa suuri osa Uudenkaupungin rauhan rajasta kulkee aivan nykyisen itärajan rajan tuntumassa Suomen puolella.
 Pohjoisempana osa vanhasta rajasta on Venäjän puolella.
 – Etelä-Karjalan alueella rajamerkkejä on kymmenkunta. Samoin Kymenlaakson Virolahden alueella, jossa ne ovat vielä helpommin saavutettavissa, Seppo Ravantti kertoo.
 Kaakkois-Suomi muuttui raja-alueeksi
 Uudenkaupungin rauha muutti Kaakkois-Suomen alueen eli nykyisen Kymenlaakson ja Etelä-Karjalan kertaheitolla raja-alueeksi. Erityisen suuri menetys oli se, että alueen keskuskaupunki ja taloudellinen veturi Viipuri menetettiin Venäjälle.
 Toisaalta rauha oli hyödyllinen, koska se päätti Suomelle erittäin tuhoisaksi muodostuneen Suuren Pohjan sodan eli Isovihan. Sodan aikana Suomi oli ollut pitkään Venäjän miehittämä ja venäläisjoukot olivat tuhonneet maata laajalti.
 Lue lisää :  300 vuotta sitten Pohjanmaalla tehtiin hirmutöitä, joista nyt tuomittaisiin kansanmurhana – "Raaimmista verilöylyistä jäivät todistamaan vain ruumiskasat"
 Rauhan myötä Kaakkois-Suomessa päästiin vihdoin uudelleenrakentamaan maata. Kaakkois-Suomessa tämä merkitsi suuria linnoitustöitä, koska uusi raja piti turvata Venäjää vastaan.
 Haminaa ryhdyttiin linnoittamaan Uudenkaupungin rauhan jälkeen. Antti-Jussi Korhonen
 Lappeenrannassa ja Haminassa olevat suuret linnoitukset ovatkin saaneet alkunsa juuri tältä aikakaudelta. Myöhemmin Venäjä jatkoi linnoitustöitä alueella, kun raja siirtyi Turun rauhassa vuonna 1743 jälleen lännemmäksi Kymijoki-linjalle ja koko Kaakkois-Suomi jäi Venäjän haltuun.
 Suomea saapui Venäjältä lopulta linnoittamaan kuuluisa venäläinen sotapäällikkö  Aleksandr Suvorov .
 Kenraali Aleksandr Suvorov rakensi Kaakkois-Suomeen kolmiportaisen linnoitusjärjestelmän 1700-luvun lopulla.  Museovirasto
 Lue lisää:   Kuuluisa venäläinen sotapäällikkö rakensi yli 200 vuotta sitten valtavan linnoitusketjun Suomeen – käyttöä sille löytyi vasta nyt
 Linnavuorella kohtasivat kaksi rajaa
 Pohjoisempana Etelä-Karjalan Rautjärven kunnan Linnavuorella kohtaavat kaksi rajaa. Toinen on jo vuonna 1323 solmittu Pähkinäsaaren rauhan raja ja toinen vuoden 1771 Uudenkaupungin rauhan raja. Vuoren huipulta avautuvat huimat näkymät.

 Paikka on mielenkiintoinen myös sen vuoksi, että perimätiedon mukaan Suuren Pohjan sodan aikana paikalliset ihmiset piileskelivät vuoren juurella sijaitsevassa luolassa ja kätkivät kalleuksiaan sen lähistölle.
 Mikko Savolainen / Yle
 Parikkala jäi Venäjän puolelle
 Kaikin osin nykyinen itäraja ei kuitenkaan noudata Uudenkaupungin rauhan rajaa. Esimerkiksi Etelä-Karjalan pohjoisosassa Parikkalan kunnan alue jäi rajanvedossa pääosin Venäjän puolelle.
 Koitsanlahden hovi Parikkalassa joutui venäläisten halutuun vuoden 1721-rauhassa. Nykyinen päärakennus on 1800-luvulta.  Mikko Savolainen / Yle
 Parikkala onkin ainoa paikka Suomessa, joka jäi Uudenkaupungin rauhassa Venäjän puolelle, mutta on nykyään osa Suomea.
 Venäjän valta Parikkalassa ja muilla entisillä Ruotsin alueilla merkitsi suurta muutosta erityisesti maaseudulla, jossa talonpojat joutuivat pitkälti maaorjan asemaan.
 Muistomerkki talonpojille, jotka joutuivat tekemään yli sadan vuoden ajan pakkotyötä Koitsanlahden hovin isännille.  Mikko Savolainen / Yle
 Tämä herätti kapinamielialaa Parikkalassa. Esimerkiksi suuren kartanon Koitsanlahden hovin omistaja venäläinen kreivi  Mihail Vorontsov  joutui lopulta luovuttamaan tiluksensa Venäjän keisarinnalle vuonna 1793 suomalaisten talonpoikien noustua kapinaan.
 Hovin päärakennus on nykyään yksityinen museo.
 Kreivi Mihail Vorotsov joutui luopumaan tiluksistaan talonpoikien kapinan jälkeen.  Mikko Savolainen / Yle

Rajakivestä löytyi "hymiö", jonka alkuperää ei tiedetä – kyseessä voi olla 300 vuotta vanha ruotsalaisvitsi


Summary: Yle kävi läpi THL:n keräämiä tietoja hoitajien määrästä vanhusten tehostetussa palveluasumisessa ja pitkäaikaisessa laitoshoidossa Pirkanmaalla. 166 hoitolaitosta ilmoitti tietonsa.

Vanhusten hoitoa voi katsoa ainakin kahdelta kantilta Pirkanmaalla. Toisaalta kymmenissä vanhainkodeissa on saatu puolessa vuodessa nostettua hoitajien määrää. Toisaalta reilussa kolmanneksessa hoitajamäärä on tippunut ja osassa mennään alle laissa määritellyn rajan.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos on kerännyt tietoja hoitajien määrästä marraskuussa 2020 ja toukokuussa 2021. Tiedot on kerätty vanhainkodeista, tehostetun palveluasumisen yksiköistä ja terveyskeskusten pitkäaikaishoidon yksiköistä. Pirkanmaalla vastauksen antoi tänä vuonna 166 hoivayksikköä. Voit tarkistaa oman kuntasi tilanteen THL:n sivuilta  täältä .
 Kaikki eivät toisaalta ilmoittaneet hoitajamääriään, joten koko totuus ei löydy THL:n lukemista. THL ilmoittaakin valvontaviranomaisille yksiköt, jotka eivät vastanneet kyselyyn.
 Yksi niistä on Orivedellä sijaitseva Särkänkoti, joka nousi aiemmin syksyllä uutisiin huonon tilanteensa takia.  Hoitajia ei ole käytännössä ollut riittävästi koko tänä vuonna.  Valvova viranomainen eli aluehallintovirasto seuraa tiiviisti hoitajamäärien kehitystä.
 Nousua miltei puolessa hoivakodeista
 Peräti 74 vanhuksia hoitavaa yksikköä on Pirkanmaalla kertonut, että hoitajia on tänä vuonna enemmän kuin viime vuonna. Se on noin 46 prosenttia vastaajista. Valtaosassa nousu on pientä.
 Suurin nousu on tullut Orivedellä. THL:n lukemista selviää, että Orivedellä sijaitsevassa Tähtiniemen vanhainkodin Arvonkodissa hoitajamitoitus on noussut maakunnassa eniten. Vuonna 2020 lukema oli 0,61 ja 2021 se oli 0,81. Luku kertoo sen, kuinka monta hoitajaa on asukasta kohden.
 Nousìjoiden joukossa on myös Kotipirtin palvelutalon tehostettu palveluasuminen Tampereelta. Heidän hoitajamitoituksensa nousi puolessa vuodessa 0,66 hoitajasta asukasta kohden 0,79 hoitajaan.
 Kotipirtin palvelutalon toiminnanjohtaja  Mari Anttila  kertoo jutun pääkuvassa aukeavassa  suorassa lähetyksessä  kello 9.45 alkaen miten hoitajien määrä saatiin nousemaan. Mukana haastattelussa myös sairaanhoitaja  Nina Vähämäki  ja asukas  Voitto Vaahtera .
 Jokaista vanhusta varten on oltava 0,7 työntekijää tehostetussa palveluasumisessa ja pitkäaikaisessa laitoshoidossa, määrittelee vanhuspalvelulaki. Tavoite on pakko täyttää huhtikuun alussa 2023. Tällä hetkellä eletään siirtymäaikaa ja raja on vuoden loppuun asti 0,55.
 Hoitajapula näkyy laskusuhdanteena
 Reilu kolmannes Pirkanmaalla vastanneista on kertonut, että hoitajia on aiempaa vähemmän suhteessa asukkaiden määrään. Yhteensä 60 hoitokodissa oli laskua. Tosin kuten nousutkin, laskutkin olivat suurella osalla vähäisiä.
 Suurin tiputus oli Ikaalisten kaupungin ylläpitämässä Toivolansaarikodissa, jossa hoitajamitoitus oli tänä vuonna 0,56 ja puoli vuotta sitten 0,69.
 Kevään mittausjaksolle sattui Ikaalisten kaupungin asumispalvelupäällikkö  Arja Starckin  mukaan paljon hoitajien koulutuksia ja kehittämiseen liittyviä palavereja, joita ei lasketa mukaan THL:n mittaamaan välittömään hoitotyöhön. Koulutus- ja palaverisumiin on jo Starckin mukaan kiinnitetty huomiota ja järjestelty töitä toisin.
 – Tällä hetkellä Toivolansaarikodin työtekijätilanne on hyvä ja olemme rekrytoineet uusia työntekijöitä, Starck kertoo.
 Hoitajapula näkyy silti myös Ikaalisissa, kuten muissakin yksiköissä. Varsinkin lyhyaikaisten ja äkillisesti tarvittavien sijaisten saaminen on vaikeaa eri puolilla.
 – Tulevaisuudessa ikäihmisten parissa työskentelyä tulisi saada houkuttelevammaksi jo hoitajien koulutuksessa. Opiskelijoiden määrä harjoitteluissa on vähentynyt, sanoo Starck.
 Hoitajapulan syitä käydään läpi tarkemmin esimerkiksi näissä jutuissa:
 Kuka meitä hoitaa tulevaisuudessa? Konkarit eläköityvät eikä hoitotyö houkuttele nuoria – vakituisiinkaan paikkoihin ei tule hakemuksia
 Kyselyn mukaan lähes kaikki alle kolmekymppiset hoitajat harkinneet alanvaihtoa – Tehyn puheenjohtaja: "Potilasturvallisuus on vaarantunut munasolusta mummoon"
 Oikaisuvaatimuksia on lähtenyt THL:n suuntaan
 THL:n selvityksessä Pirkanmaalla 12 yksikköä alitti hoitajavaatimukset, kun Yle kävi läpi tietoja syyskuun alkupuolella. Yksiköt siis ilmoittivat kolmen viikon ajalta joka päivältä kuinka paljon heillä oli työntekijöitä ja kuinka paljon asukkaita. Tästä THL laski  hoitajamitoituksen . 12 yksiköllä se oli alle 0,55.
 Ylen tietojen mukaan kaksi hoivakotia on jo lähettänyt oikaisuvaatimuksen lopullisista lukemista. Toinen on valkeakoskelainen Hoivakoti Wäinämöinen, jonka hoitajamitoitus olikin THL:n taulukossa Pirkanmaan alhaisin eli 0,41.
 Valkeakosken vt. vanhuspalvelujen johtaja  Susanna Koivunen  on viime ajat selvittänyt tilannetta. Alhainen lukema johtuu todennäköisesti näppäilyvirheestä. Tarkistuslaskelmia on Koivusen mukaan tehty useaan kertaan ja todellinen hoitajamitoitus on 0,61. Se ylittää ensi vuodenkin vaatimukset.
 – THL:stä on pyydetty virheellisen tiedon oikaisua. Tämä on aiheuttanut ikävää julkisuutta ja harmia työyhteisöön. Myös asukkaiden läheisille on tullut ylimääräistä huolta, sanoo Koivunen.
 THL:n hoitajamitoituksen seuranta Toteutetaan vanhusten tehostetussa palveluasumisessa ja pitkäaikaisessa laitoshoidossa. Mitoitus lasketaan toimintayksikön toimittamista päiväkohtaisista asiakasmääristä ja työtuntitiedoista kolmen viikon ajalta. THL ilmoittaa valvontaviranomaisille yksiköt, jotka eivät vastaa kyselyyn. Eri kuntien hoitolaitosten tiedot löytyvät THL:n yhteenvedosta  täältä . Seuranta on toteutettu vuoden 2020 marraskuussa ja 2021 toukokuussa. Seuraavan kerran seuranta toteutetaan marraskuussa 2021 viikoilla 44 - 46. Vanhuspalvelulain mukaan työntekijöitä on oltava 1.4.2023 alkaen 0,7 asiakasta kohden. Tänä vuonna, siirtymäajalla, lukema on 0,55 ja vuoden 2022 alusta 0,6.
 _Jutussa on käytetty lähteenä myös  THL:n julkaisua: Lähi- ja sairaanhoitajien määrä ei vielä ole noussut vanhuspalveluissa _
 Lue lisää:
 Kuka meitä hoitaa tulevaisuudessa? Konkarit eläköityvät eikä hoitotyö houkuttele nuoria – vakituisiinkaan paikkoihin ei tule hakemuksia
 Vaatimukset kiristyvät, mutta hoitajien määrä hoivakodeissa ei nouse samaan tahtiin – Asiantuntija: "Hoitajien puute on todellinen ongelma”
 AVI: Useita epäkohtia ja lainvastaisuuksia vanhusten palveluasumisessa Särkänkodissa Orivedellä
 Hoivakotien viriketoiminta yhä hiljaista koronan jäljiltä – ikäihmisten etujärjestö toivoo muutosta: "Vanhuksilla ei ole aikaa odottaa"

Hoitajien määrä noussut osassa Pirkanmaan vanhainkodeista, mutta edelleen rikotaan myös lakia – Suora lähetys kello 9.45


Summary: Neljän kuukauden kuluttua pitäisi valita hyvinvointialueen päättäjät, ja koko sote-uudistus astuu käytäntöön runsaan vuoden kuluttua. Sitä valmistellaan kuumeisesti, mutta henkilöstö ei vielä tiedä, mitä on luvassa.

Sote-uudistuksen  alku eli hyvinvointialueiden synty on yllättävän lähellä. Poliittisten päättäjien valintaan on nelisen kuukautta aikaa ja toiminnan käynnistymiseen vuoden päivät enemmän. Startti on vuoden 2023 alussa.
 H-hetki lähenee, mutta moni asia on vielä epäselvää niin palvelujen käyttäjille kuin hoito- ja muulle henkilöstöllekin. Valmistelijat tekevät työtä kuumeisesti.
 Pirkanmaalla uudesta hyvinvointialueesta  tulee maakunnan suurin työnantaja, kun lähes 20 000 työntekijää siirtyy kunnista ja sairaanhoitopiiristä uuteen organisaatioon.
 "Teemme tätä elääksemme"
 – Pelottaa, kun tällainen jätti on syntymässä. Kuinka hierarkisena se näyttäytyy työntekijään päin, miettii lähihoitaja  Petra Värelä .
 Hänen työpaikkansa on Tampereen kaupungin psykogeriatrinen osasto Hatanpään puistosairaalassa.
 – Ei ole kyllä minkäänlaista tietoa, mitä tuleman pitää. Kyllä pitäisi olla ennustaja, että tietäisi tästä jotakin, Petra Värelä sanoo.
 – Tiedonkulussa on paranettavaa, nykyisin tietoa ei juuri tule. Me toivotaan sellaista selkokielistä informaatiota, ei todellakaan mitään virkamiesjargonia.
 Henkilöstö pohtii muun muassa työhyvinvointia, vähäisiä työsuhde-etujaan ja tietenkin palkkoja. Miten niiden käy hyvinvoitialueen syntyessä?
 Lähihoitaja Petra Värelä sanoo, että henkilöstölle on toistaiseksi kovin epäselvää, mitä esimerkiksi työoloissa ja palkka-asioissa tapahtuu runsaan vuoden kuluttua. Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 Petra Värelällä on terveiset sekä tulevan hyvinvointialueen valmistelijoille että ensi tammikuussa valittaville uusille päättäjille.
 – Hoitohenkilöstön palkkojen tulee jatkossa olla mediaanipalkan tasolla. On vallalla sellainen myytti, että teemme tätä kutsumuksesta, mutta kyllä asia on niin, että teemme tätä elääksemme.
 "Henkilöstö ei pääse vaikuttamaan riittävästi"
 Sote-valmistelussa on henkilöstön edustajana Tampereen yliopistollisen sairaalan tehyläisten pääluottamusmies  Kimmo Mäkelä . Hän on uudistusta valmistelevan henkilöstöfoorumin varapuheenjohtaja ja tuntee tehtävän paineet.
 – Kun olen itse töissä TAYSissa, en välttämättä tiedä tilannetta kaikissa Pirkanmaan pienissä terveyskeskuksissa, Kimmo Mäkelä sanoo.
 TAYSin tehyläisten pääluottamusmies ja uudistusta valmistelevan henkilöstöfoorumin varapuheenjohtaja Kimmo Mäkelä harmittelee, että uudistuksessa tuntuu henkilöstön aito kuuleminen jäävän kiireen jalkoihin.  Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 Pelottaa myös, ettei henkilöstöä kuulla ja kuunnella tarpeeksi valmistelussa.
 – Valmistelijat ovat päässeet hirvittävän hyvään vauhtiin, mutta henkilöstö ei välttämättä pääse vaikuttamaan riittävästi. Meillä on henkilöstöfoorumi olemassa, mutta sinne tuodaan tällä hetkellä täysin valmiita asioita.
 Kuluvan syksyn aikana tarkentuu, paljonko kunnista ja sairaanhoitopiiristä lopulta siirtyy työntekijöitä uudelle, koko maakunnan kokoiselle hyvinvointialueelle.
 – Kunta- ja hyvinvointityönantajien KT:n laskelman mukaan siirtyviä vakansseja on noin 18 500, mutta Pirkanmaalla siirtyy kaikkiaan noin 19 500 työntekijän työsuhteet. Meillä on kuitenkin koko ajan henkilökuntaa virka- tai työvapaalla, jolloin sekä vapaalla olevan että tämän sijaisen tiedot siirretään hyvinvointialueelle, sanoo Pirkanmaan hyvinvointialueen HR-asioita valmisteleva johtaja  Taina Niiranen .
 "Ensin pitää saada kuntoon välttämättömin"
 Tarmo Martikainen  on Pirkanmaan hyvinvointialuetta valmistelevan väliaikaisen toimielimen eli Vaten puheenjohtaja. Hän laskee työpäiviä h-hetkeen, niitä on kolmisensataa.
 Pirkanmaan hyvinvointialuetta valmistelevan väliaikaisen toimielimen puheenjohtaja Tarmo Martikainen laskee, että hyvinvointialueen valmisteluun on enää noin 300 työpäivää. Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 – Ensimmäisenä pitää saada kuntoon välttämättömin eli tulevan henkilöstön palkat ja työvuorot sekä potilaiden hoitopolut. Vuoden 2023 jälkeiseen aikaan jää vielä paljon tehtävää, Tarmo Martikainen sanoo.
 Sote-ratkaisun syntyessä luvattiin, ettei yhdenkään työntekijän palkka laske, vaikka palkanmaksaja vaihtuu.
 Tällä hetkellä palkoissa voi olla suuriakin eroja niin Pirkanmaalla kuin koko maassa esimerkiksi eri kuntien välillä. Niin sanotusta palkkaharmonisoinnista on puhuttu paljon ja kiisteltykin, sillä palkkojen tasaukseen tarvitaan rahaa.
 – Miten palkkaharmonisaatio tehdään, siitä on näkemyseroja. Itse ajattelen, että koko Suomessa täytyy olla yhtenäinen linja. Muuten käy niin, että eri alueet ovat kovin erilaisia ja pahimmillaan kilpailevat keskenään, Tarmo Martikainen sanoo.
 – Itse uskon, että asia lopulta menee töiden vaativuusluokkien mukaan. Näiden luokkien mukaan tehdään se palkkaharmonisaatio, ja uskon että ratkaisu lopulta löytyy.
 Lue lisää:
 Pirkanmaan suuri hyvinvointialue starttaa vuonna 2023 – digijärjestelmiä on jo nyt alettu sovittaa yhteen
 Ylen kysely kansanedustajille: Enemmistö vastanneista kannattaa hoitajille parempaa palkankorotusta kuin muille työntekijöille
 Riittääkö kaksi vai hakeako kolmatta päättäjän paikkaa? – Pirkanmaan kansanedustajista vain kaksi lähtee aluevaaleihin, osa miettii vielä

Työntekijät kaipaavat tietoa ja mahdollisuutta osallistua sote-uudistukseen: "Kyllä pitäisi olla ennustaja, että tietäisi tästä jotakin"


Summary: Oikeuden päätöksistä selviää, miten naapureiden välisistä ristiriidoista voi kasvaa vuosia kestäviä prosesseja. Esimerkiksi kotirauhan rikkomisesta käräjillä on usein juuri naapuri. Moni tilanne ratkeaa kuitenkin vasta kun toinen osapuoli muuttaa pois.

Auton huudattamista, salakatselua, tekaistuja lastensuojeluilmoituksia, väkivaltaa ja vuosia jatkunutta piinaa.
 Suomalaiset syyllistyvät säännöllisesti naapuria kohtaan tehtyihin rikoksiin.
 Riitojen seuraukset ovat paikoitellen synkkiä, mutta rangaistukset tyypillisesti sakkoja. Usein ainoa tapa paeta riitaa on muuttaminen.
 Ylen MOT-toimitus selvitti, miten naapuririidat työllistävät oikeuslaitosta käymällä läpi yli sata käräjäoikeuden naapuririitaa koskevaa tuomiota.
 Suomeen muuttanut Eric sai vastaansa vasaraa heristelevän naapurin
 Yksi MOT:n tutkimista tuomioista kertoo  Eric Rimonin  tarinan.
 Viisi vuotta sitten suomalais-israelilainen Rimon oli muuttamassa äitinsä kotimaahan Suomeen.
 Puitteet olivat kunnossa. Oli opiskelupaikka ja isoisän lahjoittama asunto.
 – Vieläpä aika mukava asunto. 19-vuotiaasta se tuntui aika kivalta.
 Pian muuton jälkeen tunnelma muuttui. Syy oli Rimonin seinänaapuri.
 – Kun hän näki minut yhteisellä sisäänkäynnillä, hän tuijotti minua vihamielisesti. Todella pelottavasti.
 Muutaman kuukauden jälkeen naapuri alkoi hakata seinäänsä vasaralla. Tämä alkoi Rimonin mukaan toistua säännöllisesti.
 Eräänä iltana tilanne kärjistyi.
 Rimonin 10-vuotias serkku oli kylässä, kun naapuri alkoi taas vasaroida ja huutaa asunnossaan.
 "Se ei kuulostanut remontoinnilta. Se kuulosti hyvin vihaiselta ihmiseltä, joka haluaa vahingoittaa toista ihmistä".
  Eric Rimon
 Rimon saattoi serkkunsa kotimatkalle ja palasi asunnolleen. Naapuri odotti häntä parvekkeellaan vasara kädessään.
 Vasaraa heristelevä naapuri solvasi Rimonia ja käski tätä lähtemään pois alueelta. Rimon pakeni asuntoonsa.
 – Hän paukutti ovea kovaa, hakkasi seinää ja huusi ”perkele, saatana, vittu”.
 Seuraavana päivänä Rimon teki tapauksesta rikosilmoituksen. Vaikeudet olivat kuitenkin vasta alussa.
 Naapurien osuus kotirauhan rikkojina on merkittävä
 Rimonin tapaus ei ole poikkeuksellinen.
 MOT selvitti, millaisia naapuririitoja puidaan Suomen oikeussaleissa.
 Selvitys tehtiin käymällä läpi 510 käräjäoikeuksien antamaa tuomiota kotirauhan rikkomisista ja salakatseluista. Tuomiot ovat vuosilta 2016–2021 . Tuomioista pyrittiin tunnistamaan tapaukset, joissa osapuolet olivat keskenään naapureita.
 Murto-osa naapureiden välisistä ristiriidoista johtaa rikostutkintaan ja vielä pienempi osa tuomioon. Siitä huolimatta kahta rikosnimikettä tarkastelemalla löytyi yli sata rikosoikeuteen asti päätynyttä tapausta, joissa osapuolet olivat toistensa naapureita.
 Tuomioista, joista osapuolten suhde selvisi, jopa kolmasosa liittyi naapureihin.
 Tuomiota tarkastelemalla selviää, millaiset tilanteet edeltävät riidan päätymistä rikosilmoitukseen ja käräjille.
 Tyypillisiä riidanaiheita ovat esimerkiksi luvatta käytetyt tiet tai naapurin tontilla sijaitsevat rakennelmat.
 Myös kännykät ja valvontakamerat poikivat tuomioita. Esimerkiksi niin, että ärsyttävän naapurin kuvaaminen tuokin kuvaajalle tuomion salakatselusta.
 Yleisin yksittäinen riidanaiheuttaja on kuitenkin melu. Naapurin askeleista, koirasta, moposta, stereoista, lapsista tai naapurista itsestään kantautuva meteli.
 Lue MOT:n juttu poikkeuksellisesta naapuririidasta :  Äijä-koiran haukkuminen toi omistajalle tuomion kotirauhan rikkomisesta.
 Joskus naapurin toistuva häiriköiminen meluamalla tai muilla tavoin täyttää kotirauhan rikkomisen tunnusmerkistön. Joskus melusta käynnistynyt tapahtumaketju johtaa muihin rikoksiin, kuten kunnianloukkauksiin, vahingontekoihin tai pahoinpitelyihin.
 "X oli soittanut useita kertoja lastensuojeluun ja tehnyt perättömiä ilmoituksia Y:n ja Z;n lapsista".
  Ote käräjäoikeuden tuomiosta, jossa rangaistukseksi määrätty sakkoja.
 .."pahimmillaan autoa huudatetaan korkeilla kierroksilla 45
minuuttia aamuaikaan X:n makuuhuoneen ikkunan alla. Tätä on
tapahtunut melkein joka viikonloppu aamuisin”.

  Ote käräjäoikeuden tuomiosta. Asianomistajan kuvailua naapurin toiminnasta.
 "Aggressiivinen X oli uhkaillut Y:tä, heiluttanut nyrkkiä ja samalla uhannut tappaa Y:n tai ”vetää tätä pataan”. Nämä olivat olleet humalassa olleen X:n vakiolauseita".  Ote käräjäoikeuden tuomiosta,  jossa rangaistukseksi määrätty sakkoja.
 Eric Rimonin tapauksessa oikeus katsoi, että naapurin toistuva vasarointi oli rikkonut Rimonin kotirauhaa.
 Ylen MOT-toimitus ei tavoittanut naapuria. Poliisin esitutkintamateriaalista käy kuitenkin ilmi, että myös tämä vetosi meteliin: naapuri kertoi ärsyyntyneensä Rimonin kävelystä asuntonsa rappusissa.
 Rimon kuitenkin uskoo, että syy oli hänen ulkomaalainen taustansa.
 – Koska olen suomenruotsalainen ja juutalainen maahanmuuttaja.
 Kotirauhan rikkoja selviää sakoilla, uhri voi toipua kokemuksestaan vuosia
 Naapuristaan rikosilmoituksen tehnyt Rimon oli kertonut poliisille pelänneensä turvallisuutensa puolesta. Sitten alkoi piinaava odotus.
 Rimon alkoi vältellä asuntoaan. Mukavasta kodista oli tullut ahdistava ja turvaton paikka. Rimon nukkui sukulaistensa luona ja vietti aikaa Israelissa.
 Sekä Rimon että naapuri ovat muuttaneet tapahtuman jälkeen toisille paikkakunnille. Kokemus ei unohdu Rimonin mielestä. “Kotona tulisi voida tuntea olonsa turvalliseksi. Jos niin ei voi tehdä häiriköivän naapurin takia, voi huonosti." Janne Lindroos
 Puoli vuotta rikosilmoituksen jälkeen tapaus eteni käräjäoikeuteen. Siellä naapuri tuomittiin kotirauhan rikkomisesta. Rangaistus oli 25 päiväsakkoa, mikä naapurin tuloilla oli 375 euroa.
 Rimonin mielestä rangaistus on mitätön hänen kärsimykseensä nähden.
 – Tapahtuneen jälkeen olen kärsinyt erilaisista oireista, jotka johtuvat lääkärin mukaan traumaperäistä stressihäiriöstä. Voin paremmin nyt, koska sain hoitoa. Mutta siihen meni kolme vuotta.
 Pieniin rangaistuksiin on selitys.
 “Käytännön ohje valitettavasti on, että muuttaa pois”
 Kotirauhan rikkominen on oikeuden silmissä pikkurikos.
 Ylen tutkimien tuomioiden joukossa oli vain yksi tapaus, joissa kotirauhan rikkomiseen syyllistynyt vastaaja oli tuomittu ehdolliseen vankeusrangaistukseen. Kaikissa muissa tapauksissa tekijä selvisi sakoilla.
 Jos naapurille haluaa tuomion vakavammista rikoksista, näytönkin pitää olla vahvaa. On kuitenkin tyypillistä, että rikosoikeuteen päätyneiden naapurien kertomukset eroavat toisistaan.
 Esimerkiksi Rimonin naapuri oli perustellut poliisille toistuvaa vasarointiaan sillä, että oli remontoinut asuntonsa jalkalistoja.
 – Nämä ovat usein sana vastaan sana -tilanteita. Ja sehän ei useimmiten oikeudessa riitä, sanoo useita naapurinsa piinaamia oikeudessa edustanut asianajaja  Tea Hagstedt .
 Rikosten osoittamisessa tarvitaan videotallenteiden kaltaisia todisteita tai uskottavia todistajalausuntoja. Molempien hankkiminen voi olla tulehtuneessa naapuririitatilanteessa vaikeaa.
 Rimonin tapauksessa toiset naapurit kertoivat poliisille nähneensä vasaranheristelyn ja Rimonin järkytyksen. Oikeudessa heitä ei kuultu. Häiriköivää naapuria ei syytetty esimerkiksi laittomasta uhkauksesta.
 Todistajien saaminen on vaikeaa naapuririitatilanteissa, sanoo asianajaja Tea Hagstedt. "Moni naapuri ei halua puuttua riitoihin, koska he pelkäävät itse joutuvansa kiusaamisen kohteeksi". Janne Lindroos
 Myös lähestymiskieltojen valvominen on naapurien kohdalla hankalaa, koska osapuolet asuvat jo valmiiksi vierekkäin.
 Käytännössä naapurinsa piinaamisen kohteeksi joutuneen vaihtoehdot ovat karun vähäiset.
 – Sen ei pitäisi olla niin, mutta käytännön suositus varmaan on, että jos haluaa elää rauhassa, muuttaa johonkin muualle, Hagstedt toteaa.
 “Poliisi ei ratkaise ihmisten välistä konfliktia”
 Hankalalta naapurilta pakeneminen muuttamalla ei ole täysin harvinaista.
 2013 tehdyn kyselytutkimuksen mukaan  2,5 prosenttia suomalaisista on joskus elämänsä aikana muuttanut yksinomaan hankalien naapureiden vuoksi. 7 prosenttia kertoo hankalan naapurin olleen osasyy muuttoon.
 MOT:n tuomioita koskeva selvitys vihjaa mistä tämä johtuu.
 "Lapuissa oli lukenut muun muassa viro-rättipää-horo, kaikenlaista p*ska* suomalaiset joutuu elättämään. Koska häirintää oli jatkunut monta vuotta eikä asialle tehty mitään ja tilanne
oli ahdistanut X:ää, oli hän muuttanut pois asunnosta."  Ote käräjäoikeuden tuomiosta, jossa rangaistukseksi määrätty sakkoja.
 Niin kauan kun naapuri ei syyllisty pahoinpitelyn kaltaisiin vakavampiin rikoksiin, nopeaa rikostutkintaa tai sakkoja tuntuvampaa rangaistusta on turha odotella.
 Naapurin saama tuomio voi olla häiriöstä kärsivälle laiha lohtu.
 Kun Eric Rimonin ja naapurin välinen oikeudenkäynti alkoi, naapuri ei saapunut käräjille. Se oli Rimonille pettymys.
 – Olin odottanut että hän tulee paikalle ja vähintään pyytää anteeksi. Sellaista ei tapahtunut. Olen vieläkin tuohtunut, ettei hän saapunut kuulemaan tuomiotaan.
 "Kyse ei ole siitä, voitinko oikeudenkäynnin minä vai naapurini. Koko yhteiskunta hävisi".  Eric Rimon
 Suomen Naapuruussovittelun keskuksen päällikkö  Pia Slögs  muistuttaa, että poliisin ja oikeuslaitoksen ei ole tarkoituskaan olla ratkaisu riitatilanteeseen.
 – Monesti ajatellaan niin, että poliisi tulee paikalle ja korjaa tilanteen. Näin ei kuitenkaan käy, koska poliisin tehtävä on puuttua rikoksiin. Tehtävään ei kuulu ratkaista ihmisten välistä konfliktia, Slögs sanoo.
 Naapuruussovittelussa naapurien välille pyritään luomaan keskusteluyhteys, mielellään ennen kuin tilanne karkaa käsistä.
 Slögs tietää, että tulehtuneen tilanteen sovittelu naapurin kanssa voi tuntua kohtuuttomalta. Etenkin jos toinen osapuolista on syyllistynyt väkivaltaan tai väkivallalla uhkailuun.
 – Ajattelen kuitenkin niin, että mikä tahansa konflikti on soviteltavissa, Slögs sanoo.
 Naapuruussovittelun kysyntä on kasvanut koronapandemian aikana. Vuonna 2020 Naapuruussovittelun keskuksen neljä työntekijää vastaanottivat noin 200 sovittelupyyntöä, mikä oli kaksinkertainen määrä edellisvuoteen verrattuna.  Janne Lindroos
 Sovittelu voi kestää vuosia. Prosessin aikana saatetaan huomata, että riidan taustalla onkin jotain muuta kuin asia, jota rikosilmoitus koskee.
 – On helpompi riidellä jostain konkreettisesta, kuten aidan sijainnista. Kuin esimerkiksi siitä, että sanoit vuosia sitten minulle jotain, josta loukkaannuin.
 Sovittelu ei ole oikeudenkäynnin vaihtoehto Slögs sanoo. Prosesseilla on täysin eri päämäärä.
 Oikeudessa tuomitaan syylliset. Sovittelun tarkoitus on ratkaista konflikti, joka todennäköisesti ei ole tuomion jälkeen kadonnut mihinkään.
 – Oikeudenkäynti on sellaista, että siellä toinen voittaa ja toinen häviää. Mutta kun tuomio on annettu, niin onko se naapurien tilanne parantunut? Todennäköisesti ei.

Vasaraa heilutellut häirikkö sai pikkusakot, rikoksen uhri ei uskaltanut nukkua kotonaan – naapuririidoissa ei ole voittajia, paljastaa MOT:n selvitys


Summary: Kiihtyminen oli seurausta muun muassa omakotitalojen korjauskustannusten noususta. Lisäksi inflaatiota kohottivat muun muassa bensiinin ja dieselin hintojen nousu.

Inflaatio eli kuluttajahintojen vuosimuutos oli elokuussa 2,2 prosenttia, kertoo Tilastokeskus. Heinäkuussa vastaava lukema oli Tilastokeskuksen mukaan 1,9 prosenttia.
 Inflaation nousu johtui muun muassa omakotitalojen peruskorjauskustannusten noususta. Myös bensiinin, dieselin, omakotitalojen ja osakehuoneistojen kallistuminen vaikutti inflaation nousuun.

Tilastokeskus: Inflaatio kiihtyi elokuussa 2,2 prosenttiin


Summary: Pogostantautia on todettu Suomessa tänä vuonna jo yli 150 ihmisellä. Viimeksi tautia on esiintynyt yhtä runsaasti vuonna 2012. Tauti on myös levinnyt pitkin Suomea, vaikka se on yleensä enimmäkseen Itä-Suomen vaiva.

Suomessa kärsitään tänä syksynä harvinaisen paljon pogostantaudista. Hyttysten levittämää virustautia on todettu Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tartuntatautitilaston mukaan tänä vuonna jo yli 150 tartuntaa.
 Määrä kasvanee vielä, sillä tartuntoja todetaan eniten elo-syyskuussa.
 Viimeksi yhtä runsas pogostantautivuosi todettiin vuonna 2012, jolloin tartuntoja oli 189 kappaletta.
 Pogostantauti Pogostantaudin aiheuttaa alfaviruksiin kuuluva Sindbis-virus. Tauti tarttuu ihmisiin pääosin elo–syyskuussa hyttysten välityksellä. Virus tarttuu myös metsäkanalintuihin, mutta ne eivät voi tartuttaa sitä ihmiseen. Tauti ei myöskään tartu ihmisestä ihmiseen. Taudin oireita ovat ihottuma, kuume sekä nivelkipu. Tauti on saanut nimensä Ilomantsin kirkonkylän eli Pogostan mukaan, jossa ensimmäinen suomalainen pogostantautiepidemia havaittiin vuonna 1974. Lähde: THL
 Koko Suomessa eletään pogostantaudin vuotta
 – Nyt on selvästi "pogostavuosi", arvioi tautia tutkinut Helsingin yliopiston virologian professori  Olli Vapalahti .
 Pogostantauti esiintyy tavallisesti muutaman vuoden sykleissä, jolloin muutamaa hiljaisempaa vuotta seuraa runsas tartuntavuosi.
 – Jossain vaiheessa näytti jopa siltä, että siinä olisi tällainen raamatullinen seitsemän vuoden sykli, mutta ihan näin säännöllinen vitsaus se ei ole, Vapalahti kertoo.
 Aiemmin virusta on esiintynyt enimmäkseen Itä-Suomessa. Tänä vuonna tartuntoja on kuitenkin todettu reippaasti myös muun muassa Uudellamaalla, Pirkanmaalla, Keski-Suomessa ja Pohjois-Pohjanmaalla.
 Pogostantauti on suhteellisen yleinen vaiva. Suomalaisista sen on elämänsä aikana sairastanut muutama prosentti, vanhemmista ikäluokista jopa joka seitsemäs.
 Helsingin yliopiston virologian professori Olli Vapalahti on seurannut pogostantaudin leviämistä Suomessa. Vapalahti kuvattuna tammikuussa 2021. Silja Viitala / Yle
 Hyttyset ja metsäkanalinnut levittävät tautia
 Luonnon olosuhteet ovat tänä vuonna olleet otolliset pogostantautia aiheuttavalle virukselle.
 Koska virus leviää hyttysten välityksellä, hyttysten määrä vaikuttaa suuresti myös tartuntoihin. Tänä vuonna hyttysiä on ollut tavallista enemmän, tosin pitkä ja kuiva hellejakso hieman hillitsi hyttyspopulaatioita alkukesästä.
 Virus tarttuu myös metsäkanalintuihin, jotka voivat kuljettaa sitä paikasta toiseen. Myös niiden kannat ovat kasvaneet useissa osissa Suomea, jopa neljättä vuotta peräkkäin.
 Vapalahti esittää myös yhden valistuneen arvauksen.
 – Korona-aikana ihmiset ovat ehkä olleet pikkuisen enemmän luonnossa altistumassa hyttysille. Samanlainen ilmiö on nähty Euroopassa, jossa punkkitaudit on lisääntyneet luonnossa liikkumisen takia, Vapalahti pohtii.
 Hyttysenpistojen välttäminen on Suomessa aika hankalaa, mutta se on se tapa, miten tätä voisi välttää.  Virologian professori Olli Vapalahti
 Nivelkivut voivat vaivata pitkään
 Pogostantaudin yleisin oire on näppyläinen ihottuma, joka voi joskus muistuttaa vesirokkoa. Lisäksi tauti voi aiheuttaa kuumetta ja nivelkipuja.
 Pogostantauti ei ole vaarallinen, mutta etenkin nivelkivut voivat aiheuttaa paljonkin harmia tartunnan saaneelle. Useimmat sairastavat taudin lievänä ja ihottuma ja kuume menevät yleensä ohi muutamassa päivässä, mutta nivelkivut voivat jatkua jopa kuukausia tai vuosia.
 Vapalahden mukaan noin neljäsosa tartunnan saaneista kärsii joistain oireista vielä kolmen vuoden päästä tartunnasta. Usein pogostantauti saatetaankin todeta silloin, kun potilas hakeutuu lääkäriin pitkäkestoisten nivelkipujen takia.
 Tautia voidaan hoitaa oireiden lievityksellä: nivelkipuja lievitetään kipulääkkeillä ja ihottumaa esimerkiksi antihistamiinilla.
 Paras keino välttyä pogostantaudilta on hyttysiltä suojautuminen esimerkiksi vaatetuksella tai karkotteilla. Eniten tartuntoja saadaan sienestys- ja marjastusreissuilta.
 – Hyttysenpistojen välttäminen on Suomessa aika hankalaa, mutta se on se tapa, miten tätä voisi välttää, Vapalahti toteaa.
 Pogostantaudin voi sairastaa vain kerran, sillä tartunnan saaneille kehittyy siitä vasta-aineita loppuelämäksi.
 Aiheesta voi keskustella 15.9.2021 kello 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Hyttysten ininä katosi yllättäen, mutta hiljaisuus ei kestä pitkään – tutkijan mukaan maastossa kypsyy nyt miljardien hyttysten uusi aalto
 Suomen hyttysistä löytyi uusi virus – Ilomantsin Möhkön kanta tarttuu myös ihmiseen

Harvinainen pogostantauti ei ole enää vain Itä-Suomen vitsaus – syynä on runsas hyttys- ja metsäkanakesä, kenties myös korona


Summary: Suurimpien oppositiopuolueiden puheenjohtajat kohtaavat toisensa politiikan toimittajien yhdistyksen järjestämässä väittelyssä.

Kannatusmittauksissa piikkipaikalla paistattelevan kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  ja perussuomalaisten uusi puheenjohtaja  Riikka Purra  ottavat toisistaan mittaa politiikan toimittajien yhdistyksen järjestämässä väittelyssä.
 Yle näyttää klo 09 alkavan debatin suorana. Väittelyn keskeinen sisältö päivitetään tähän artikkeliin.
 Suurimmat oppositiopuolueet ovat jo vilkuilleet toisiaan mahdollisen tulevan hallitusyhteistyön merkeissä, mutta puolueiden välejä hiertävät vaikeasti yhteen sovitettavat näkemykset esimerkiksi maahanmuutosta ja ilmastopolitiikasta.
 Perussuomalaiset vaikuttajat ovat Ylen kyselyssä toivoneet kokoomusta  hallituskumppaniksi . Sydänkohtauksesta johtuvalta sairauslomalta elokuussa palannut Orpo on  haastatteluissa  pitänyt porvarihallitusta luontevimpana hallituspohjana seuraavien eduskuntavaalien jälkeen.
 Suurimmat erimielisyydet kahden oppositiopuolueen välillä liittyvät työperäiseen maahanmuuttoon ja Suomen EU-politiikkaan.
 Kokoomuksen mukaan Suomi tarvitsee laajaa työperäistä maahanmuuttoa. Perussuomalaiset taas haluaisi tiukentaa EU-alueen ulkopuolelta tulevien työntekijöiden maahantuloedellytyksiä niin, että alle 3000 euroa kuussa tienaavilla työntekijöillä ei olisi Suomeen asiaa.
 EU-politiikassa kokoomus on vuosien ajan profilioitunut EU-myönteisenä puolueena. Keväällä suhtautuminen EU:n elpymispakettiin jakoi eduskuntaryhmää, mutta lopulta elpymispaketti  äänestettiin eduskunnassa läpi kokoomuksen äänillä . Perussuomalaiset puolestaan on väläytellyt jopa Suomen euroeron valmistelua.
 Lisää aiheesta:
 Sairauslomalta palannut Petteri Orpo muisteli sairaalaan lähtöään – Farmaseutin sanat pelastivat hengen: "sinulla on käynnissä sydänkohtaus"
 Riikka Purra linjapuheessaan: "Puolue joka ei ole valmis kiristämään maahanmuuttopolitiikkaa, ei ole valmis hallitukseen perussuomalaisten kanssa"

Katso suorana klo 08.55: oppositiojohtajat Orpo ja Purra kohtaavat väittelyssä – odotettavissa vääntöä työperäisestä maahanmuutosta


Summary: Lehtipuiden ja maavarpujen kauniit ruskan värit kertovat sopeutumisesta ravinnetalouteen ja ilmastoon. Keltainen tulee esiin, kun puu siirtää lehtivihreän varastoihinsa, punainen taas on stressiväri. Upeaa luonnonilmiötä ihastellaan maailmassa kaikkialla, missä sen syntymiselle on edellytykset.

Ruskan väriloisto alkaa olla kauneimmillaan Lapissa. Tänä syksynä ruskasta odotetaan näyttävää, sillä kesä oli kasveille suotuisa varsinkin Ylä-Lapissa.
 Tässä jutussa kerromme ruskasta viisi faktaa kasvien biokemiasta ruskamatkailun kulttuurihistoriaan.
 Asiantuntijoina juttua varten on haastateltu Helsingin yliopiston kasvifysiologian professori  Kurt Fagerstedtiä  ja Turun yliopiston dosenttia, Kevon tutkimusaseman johtajaa  Otso Suomista .
 1. Keltaista on kasveissa koko ajan
 Keltainen on yksi ruskan pääväreistä. Se johtuu karotinoideista, joita on itse asiassa kasvissa koko ajan. Kesällä tosin lehtivihreät eli klorofyllit peittävät ne näkyvistä.
 Syksyllä esimerkiksi koivu hajottaa typpeä sisältävät vihreät klorofyllit ja varastoi ne runkoonsa tulevaa kevättä varten. Maaperässä typpi on niukkuusravinne, joten ruskan keltainen väri on siis sopeutuma ravinnetalouteen.
 Koivu vaihtaa värinsä keltaiseksi hajottamalla lehtien klorofyllit ja varastoimalla ne muualle. Pois putoaviin lehtiin jää keltaisia karotinoideja, jotka siis itse asiassa tulevat esiin vihreän alta. Antti Ullakko / Yle
 Keltaisten karotinoidien ja oranssien ksantofyllien tehtävänä on tehostaa kasvien yhteyttämistä. Lehtivihreä imee tehokkaasti energiaa auringon näkyvän valon sinisistä ja punaisista aallonpituuksista. Apupigmentit auttavat kasveja absorboimaan myös muita aallonpituuksia.
 Karotinoidien keltaista on myös eläinkunnassa: esimerkiksi kananmunan keltuaisen ja talitintin keltainen väri syntyy niistä. Eläimet saavat niitä kasvien kautta.
 Lue myös:   Raikas aamu-usva ja ruskan väripaletti innostavat valokuvaamaan – ammattilaisen vinkit onnistuneisiin ruskakuviin
 2. Punaiset sävyt kertovat stressistä
 Erityisesti maaruskassa ja vaikkapa vaahteranlehdissä näkyvä punainen väri on tavallaan kasvin hätähuuto: se kertoo stressitilasta.
 Punaiset värit ovat antosyaani-väriaineita. Antioksidanttisia antosyaaneja on myös kasvien syötävissä osissa, esimerkiksi mustikan sinisessä.
 Sitä ei tarkkaan tiedetä, miksi juuri pohjoisen näyttävässä maaruskassa punaiset sävyt ovat pääosassa. Tutkimuksissa on tosin todettu, että pohjoisen valoisa kesä tuottaa kasveissa suurempia antioksidanttipitoisuuksia. Ainakin periaatteessa tämä voisi näkyä myös lehtien korkeampina antosyaanimäärinä.
 Punaisia sävyjä tuovat antosyaanit ovat antioksidantteja. Esimerkiksi marjoihin niitä kehittyy pohjoisen valoisassa kesässä enemmän kuin etelässä. Elisa Kinnunen / Yle
 Koivun lehdissä ei yleensä juuri punaista väriä näe. Pohjoisen tunturikoivu on poikkeus; siinä on mukana vaivaiskoivun perimää. Punertavat tunturikoivut kertovat siis myös perimästään.
 Lue myös:   Ruskaveteraanien sijaan tunturikeskuksissa on nyt paljon Riku Oksasen kaltaisia ensikertalaisia: "Pikku suklaaherkku ja lapset jaksavat taas kävellä"
 3. Ruska ei riipu pakkasesta
 Ruskan ajankohta on helppo ennustaa, sillä siihen ei vaikuta niinkään sää vaan päivän pituus. Sen sijaan ruskan värikirjo ja kauneus on huomattavasti vaikeampi ennustaa.
 Yöpakkasten esiintymistä on pidetty edellytyksenä värikkään ruskan syntymiselle, ja kylmä onkin yksi tekijä joka saa kasvit syntetisoimaan punaisia antosyaani-väriaineita. Toisaalta joinakin syksyinä ruskasta tulee etelässäkin komea, vaikka yöpakkasia ole ollenkaan.
 Lehtipuut voivat pudottaa lehtensä vihreinä, keltaisina tai punaisina – vaikuttavia tekijöitä on monia. Siksi ruskan värikkyyttä on hyvin vaikea ennustaa. Matti Myller / Yle
 Tästä syystä myös ilmastonmuutoksen vaikutusta ruskan väriloistoon on vaikea ennustaa.
 Kasvit aloittavat talvivalmistelunsa pääasiassa päivän pituuden mukaan, joten ilmastonmuutoksen myötä lämpenevinä syksyinä ne voivat pudottaa lehtensä "liian varhain", kun valmistautumisaikaa talveen olisi todellisuudessa vielä hyvin jäljellä.
 Esimerkiksi koivu on erittäin hyvin sopeutunut talveen. Se mittaa talvilevon aikaa lämpötilaan perustuvalla biokemiallisella mekanismilla. Mekanismin sekoittumiseen tarvittaisiin kuitenkin huomattavan suuri muutos talvien lämpötilassa.
 Lue myös:   Tältä näyttävät syksyn ensimmäiset lumihiutaleet: Enontekiöllä havaittiin kaksi senttimetriä lunta tänä aamuna
 4. Ruska on globaali ilmiö
 Ruska ei ole vain pohjoisen, saati Suomen ilmiö. Esimerkiksi USA:n ja Kanadan itärannikolla kasvavilla lehtipuilla on erittäin näyttävät syysvärit.
 Se, että ruskaa esiintyy enimmäkseen pohjoisella pallonpuoliskolla, johtuu yksinkertaisesti siitä, että sopivilla leveysasteilla olevasta maamassasta suurin osa sijaitsee pohjoisella puoliskolla.
 Ruskaa on kuitenkin kaikkialla, missä on sopivat olosuhteet ja lehtensä pudottavia lehtipuita. Esimerkiksi Uudessa-Seelannissa ja Etelä-Amerikassa on ruskaa ja sitä myös mainostetaan matkailukohteena.
 Japanissa ruskamatkoja tiedetään tehdyn jo tuhat vuotta sitten. Japanin kielen ruskaa tarkoittava sana  kōyō  voidaan kirjoittaa kahdella tavalla. Toinen merkitsee keltaisia, toinen punaisia lehtiä.
 Lue myös:   Lapin ruskaretkeläisille ikäviä uutisia: erämaan väriloisto voi peittyä valkoiseen vaippaan, sillä luvassa on lumisateita
 Kasvit alkavat muuttua ruskaväreihin päivän pituuden perusteella. Jos Kevon tutkimusasemalta siirretään lehtipuita Turkuun, ne tulevat ruskaan samaan aikaan kuin utsjokelaisetkin puut. Sara Kelemeny / Yle
 5. Leppä ei tule ruskaan, eikä havupuissa ole punaista
 Ruskan värisävyjä on loputtomalta tuntuva määrä keltaisesta oranssin kautta punaiseen. Värisävyjen kirjo syntyy kymmenistä väriaineista, jotka vielä kasveissa sekoittuvat aikaansaaden ruskan värikirjon.
 Lisäksi kasveissa on yksilöllisiä eroja ja myös lehtien sijainti puussa vaikuttaa: esimerkiksi vaahterassa usein latvan lehdet punertuvat ensiksi, koska ne ovat stressaaville tekijöille alttiimpia kuin alaoksien suojissa olevat lehdet.
 Keltaisia ja oransseja sävyjä synnyttäviä karotinoideja ja ksantofyllejä on myös havupuissa, mutta punaisia antosyaaneja hyvin harvoin.
 Väriaineiden valmistaminen on monimutkainen biokemiallinen prosessi, joka on kehittynyt evoluution myötä. Havupuut ovat kasvilajeista vanhimmasta päästä, ja antosyaanien valmistamiseen liittyvät prosessit ovat kehittyneet vasta myöhempiin kasvilajeihin.
 Leppäkään ei vaihda värejä syksyllä, mutta se liittyy sen typpitalouteen. Juurinystyillään se pystyy yhteyttämään typpeä ilmasta, eikä sillä näin ole tarvetta varastoida lehtivihreän typpeä väriä vaihtamalla.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  keskiviikkoon 15.9. kello 23 saakka.

Ruskan punainen kertoo kasvin stressistä ja 4 muuta faktaa syksyn kauneimmasta luonnonilmiöstä, joita et ehkä vielä tiennyt


Satakunnan Pelastuslaitos
 VARNINGSMEDDELANDE: Björneborg, Helmentie 18: Faran är över. Situationen orsakar inte längre fara.
 Räddningsverk i Satakunda

Vaaratiedote Satakuntaan: Vaara ohi


Summary: Moraalilain jälkeinen aika on tuottanut riitaa kylväviä hyvyyden julistajia, jotka Danten järjestelmässä joutuisivat Helvettiin, päättelee Ehrnrooth kolumnissaan.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Kuluneen kesän alussa  Kirsi Piha  julkaisi  poliittisen kiistakirjoituksen , jossa hän sanoo uskovansa kaikkien ihmisten samanarvoiseen hyvyyteen. Yhtä väkevästi hän todistaa toimivansa hyvien ihmisten puolesta pahoja ”oikeistojeppejä” vastaan.
 Tämän paljaammin ei moraaliposeeraaja voi sisäistä ristiriitaansa ilmaista.
 Kyseessä ei ole poikkeus, vaan vahvistuva suuntaus aikamme henkisessä tilassa.
 Vierailin äskettäin  Wienin taidehallissa, jossa on esillä  perulais-espanjalaisen  Daniela Ortizin  teos The ABC of Racist Europe. Z-kirjaimen kuvassa valkoihoiset eurooppalaiset on suljettu eläintarhan häkkiin, jota Afrikan mustat ja Amerikan intiaanit vihaisesti tuijottavat.
 Tekstissä sanotaan: ”Kolonialismin Zombit, jotka ovat luoneet mukavaa elämää itselleen ja kärsimystä muille, ansaitsevat tulla lukituiksi ihmiseläintarhaan.”
 Viime vuosien satoa on myös ranskalaisen  Pauline Harmangen   kirja Miksi vihaan miehiä . Kuin pyhimys hän sanoo ajavansa naisten asiaa, vaikka julistaa ja ylistää miehiin kohdistuvaa leppymätöntä katkeruutta ja vihaa kuin raivoisa kostaja.
 Aikamme hyvyyden julistajilla  on viheliäinen kaksoisluonto: He esiintyvät heikkoja puolustavina humanisteina mutta rakentavat kaunaista viholliskuvaa. Kun nämä kaksikasvoiset hahmot alkavat määritellä yleistä moraalia, on tultu vuosituhantisen eettisen kasvun takarajalle.
 1900-luvun sodat, kommunismi, fasismi ja kansanmurhat tuhosivat uskon jalostuvaan ihmisyyteen.
 Kauan sitten syrjäinen juutalaispopulaatio keksi yleisen moraalilain, joka kristinuskon kautta siirtyi koko läntisen korkeakulttuurin arvoytimeksi ja asettui ihmisten sisään omaksitunnoksi. Universaali moraali vahvistui ja sivilisaatio kukoisti, kunnes 1900-luvun sodat, kommunismi, fasismi ja kansanmurhat tuhosivat uskon jalostuvaan ihmisyyteen.
 Arvoytimensä tyhjentäneessä lännessä ensin eksistentialismi kiisti moraalilain ja sitten postmodernismi hylkäsi objektiivisen totuuden. Jäljelle jäivät rajaton relativismi ja estoton vallantahto.
 Tällä vuosituhannelle liberaali länsi on kauhukseni alkanut siirtyä erityisryhmien intressejä palvelevien moraalijärjestelmien keskinäiseen valtataisteluun.
 Jos yleinen moraalilaki ja omatunto lakkaavat vaikuttamasta , hajoaako sivilisaatio identiteettiheimoiksi, joilla on kaikilla oma moraalinsa? Oikeusvaltio tuskin riittää takaamaan yksilöiden välistä kunnioitusta ja luottamusta, eettisestä kilvoittelusta nyt puhumattakaan.
 Mutta mistä ylipäätään voi syntyä kaikki ihmiset yhdistävä moraalinen järjestys?
 Vanhan maailman vastauksena on ollut taivaasta annettu tai itse olevaiseen kätketty moraalilaki. Jopa  Albert Einstein  tunnusti miettivänsä, onko universumissa moraalia.
 Raamatun kahleista vapautetun tieteen päätelmä on kuitenkin tyly: Ei ole moraalisia tosiasioita, on vain moraalisia mielipiteitä, kiteytti vasaralla filosofoiva  Friedrich Nietzsche . Joka muuta uskoo, joutuu Humen giljotiiniin: Siitä mitä on, ei voida johtaa sitä, mitä tulisi olla.
 Jos perusarvoina ovat ihmisyys ja vapaus, siitä seuraa, että jokaisen on kunnioitettava jokaisen toisen ihmisen arvoa ja vapautta.
 Enempää luonto kuin ihmisluonto eivät luo arvoja tai anna toimintaohjetta, vaan valinta ja vastuu jää aina oman harkintamme varaan.
 Omaksi uskokseni ja toivokseni  on jäänyt looginen välttämättömyys. Jos perusarvoina ovat ihmisyys ja vapaus, siitä seuraa, että jokaisen on kunnioitettava jokaisen toisen ihmisen arvoa ja vapautta.
 Menneisyys ei silti ole vailla viisautta, joka puhuu meille. Seitsemänsataa vuotta sitten kuollut runoilijanero  Dante  uskoi moraaliseen universumiin. Hänen pääteoksensa kertoo ihmisen kohtalosta tuonpuoleisessa.
 Minusta aikamme moraaliposeeraajat voisi lähettää kirjalliselle tutustumismatkalle Helvettiin, Kiirastuleen ja Paratiisiin miettimään toimintansa syitä ja seurauksia.
 Danten Helvetin kuilussa ovat ne pahantekijät jotka eivät koskaan katuneet. Heillä ei ole toivoa. Yhä uudestaan he kokevat saman pahuuden, johon itse eläessään syyllistyivät.  Osama bin Laden  hyppää liekehtivästä pilvenpiirtäjästä ja murskautuu katuun. Eilen, tänään, huomenna hän kärsii ikuista piinaa voimatta vaikuttaa kohtaloonsa.
 Kiirastulen vuori sitä vastoin on toivon näyttämö, jossa ponnistelevat ne, jotka tunnustivat ja katuivat rikkeitään. Ylös kohti paratiisia puhdistaudutaan suorittamalla pahojen tekojen vastatoimia.  Astrid Lindgren  adoptoi äitien hylkäämiä lapsia ja kuulee heidän tuskaisan itkunsa.  Mauno Koivisto  huutaa äänensä käheäksi vastatuuleen varoittaakseen virolaisia neuvostopanssareista. Ei kuitenkaan loputtomasti, kolme tai viisi sataa vuotta riittää, sitten noustaan seuraavaan katumuksen piiriin.
 Danten matkatovereina  oman aikamme hyvesignaloijat saattaisivat havaita oman moraalisen aktivisminsa julkeuden. Hehän käyttäytyvät kuin olisivat jo Kiirastulen huipulla!
 Ylimielisen rennosti he käyskentelevät Edistyksen puutarhassa ja jakavat some-oikeutta lihansyöjille, lentomatkustajille, biologisten sukupuolikäsitteiden käyttäjille, länsimaisen sivistyksen, vaurauden ja vapauden puolustajille.
 Yksikin väärä sana voi riittää ulossulkemiseen ja ikuiseen kiroukseen väärämielisten helvetissä.
 Danten järjestelmässä kuitenkin se, joka hyveen nimissä kiihottaa ihmisiä toisiaan vastaan, päätyisi itse Helvettiin riidankylväjien osastoon, vihan ja raivon puuskien heiteltäväksi. Siellä hän valittaisi ”esitin hyveellistä mutta tavoittelin ylivaltaa ja nyt hiekkamyrsky minut sokaisee”.
 Tämän mielikuvan haluaisin iskostaa jokaisen moraaliposeeraajan tajuntaan.
 En silti ole kovin toiveikas. Katsoisiko kansalaisaktivisti ikuisen moraalilain peiliin, kun hän sydän pamppaillen johtaa identiteettiheimonsa sotaa europatriarkaalisen valkoisen miehen saavutuksia vastaan. Mitä minä pidän neljäntuhannen vuoden taka-askeleena, sitä hän kutsuu edistykseksi.
 Jari Ehrnrooth
 Kirjoittaja on kirjailija ja filosofisesti suuntautunut historian ja yhteiskunnan tutkija. Hän on dosentti Helsingin, Turun ja Lapin yliopistoissa. Huomattavan osan 1990-luvun jälkipuoliskosta hän kulutti tutkimalla Danten elämää ja tuotantoa.
 14.9.2021 tulee kuluneeksi 700 vuotta Danten kuolemasta.
 Palautetta kirjoittajalle voi lähettää myös suoraan osoitteeseen  palaute.ehrnrooth@gmail.com
 Kolumnista voi keskustella 15.9. klo 23:00 asti.

Jari Ehrnroothin kolumni: Miksi hyvyyden julistajat kylvävät riitaa?


Summary: Venäjän vaaleja on pidetty jo etukäteen erittäin ongelmallisina. Yle selvitti, millä eri tavoin vallanpitäjät varmistavat itselleen suotuisan vaalituloksen ja odotetaanko epärehellisten vaalien saavan kansan kadulle.

Venäjällä järjestetään loppuviikosta parlamentti- ja aluevaalit, mutta todellisuudessa venäläiset eivät pysty juuri muuttamaan maansa suuntaa äänestämällä.
 Vaaleja kontrolloidaan tiukasti ja vaaliviranomaiset ovat estäneet ehdokkuuden merkittäviltä hallinnon kriitikoilta. Myös riippumattoman median ja vaalitarkkailijoiden toimintamahdollisuuksia on rajoitettu.
 Lisäksi on tehty vaalien järjestämiseen liittyviä uudistuksia, jotka helpottavat tulosten väärentämistä. Asiantuntijat pelkäävätkin laajaa vaalivilppiä.
 Yle kysyi venäläisasiantuntijoilta vastauksia viiteen tärkeimpään kysymykseen Venäjän vaaleista.
 1. Kuinka rehellisistä ja vapaista vaaleista on kyse?
 – Vaalit eivät ole rehelliset, eivätkä oikeudenmukaiset. Meidän näkemyksemme mukaan niiden tuloksia ei saa ottaa totena, sanoo vaaleja tarkkailevan Golos-liikkeen puheenjohtaja  Roman Udot .
 Venäjän vaaleja vuodesta 2000 lähtien tarkkaillut Golos julistettiin elokuussa "ulkomaiseksi agentiksi". Se jatkaa kuitenkin toimintaansa muun muassa kouluttamalla vaalitarkkailijoita ja jakamalla tietoa rikkomuksista.
 Ulkomaiseksi agentiksi luokitellun vaalitarkkailuliike Golosin puheenjohtaja Roman Udot pitää vaaleja jo ennakkoon epärehellisinä. Grigori Vorobjov / Yle
 Myöskään Moskovan Carnegie-keskuksessa toimiva politiikantutkija  Andrei Kolesnikov  ei pidä vaaleja rehellisinä.
 Kolesnikovin mukaan vallanpitäjille tärkeintä on näyttää, että he edustavat enemmistöä, vaikka siihen tarvittaisiin vilppiä. Sen sijaan suuria skandaaleja yritetään välttää.
 – Keskivertokansalaiselle kyse on ennen kaikkea äänestyksestä vallan puolesta, eikä varsinaisista vaaleista. Harva välittää siitä, mitä vaalien ympärillä tapahtuu, Kolesnikov sanoo.
 Tulevia vaaleja  on jo ennakkoon luonnehdittu  riippumattomassa mediassa nyky-Venäjän historian vähiten vapaiksi.
 2. Miten vaaleja voi kutsua epärehellisiksi jo ennen niiden järjestämistä?
 – Vaalit eivät ole vain niiden tulos, vaan ne alkavat jo kauan ennen äänestämistä, vaalitarkkailija Golosin puheenjohtaja Roman Udot muistuttaa.
 Venäjän lainsäädäntöön on tehty ennen duuman vaaleja monia vilppiä helpottavia ja toisaalta vaalien tarkkailua vaikeuttavia muutoksia. Ratkaisevaa on kuitenkin se, keitä vaaliviranomaiset ylipäätänsä rekisteröivät ehdokkaiksi.
 Vaaleihin ei päästetty tällä kertaa käytännössä yhtään valtakunnallisesti merkittävää presidentti  Vladimir Putinia  kritisoivaa oppositiopoliitikkoa. Osallistuminen on estetty muun muassa julistamalla vangitun oppositiojohtaja  Aleksei Navalnyin  rakenteet kielletyiksi äärijärjestöiksi ja vetoamalla ehdokkaiksi pyrkineiden yhteyteen niihin.
 LDPR-puolue kampanjoi Moskovassa ennen vaaleja. Puolue kuuluu niin kutsuttuun systeemioppositioon, joka myötäilee duumassa presidentti Putinin hallintoa. Grigori Vorobjov / Yle
 Viranomaiset ovat myös pyrkineet estämään Navalnyin tukijoiden ajamaa niin kutsuttua älykkään äänestämisen menetelmää muun muassa kieltämällä oikeuden päätöksellä internetin hakukoneita näyttämästä siihen liittyviä tuloksia.
 Älykkään äänestämisen ideana on keskittää kaikki opposition äänet kussakin vaalipiirissä sille ehdokkaalle, jolla on parhaat mahdollisuudet voittaa valtapuolue Yhtenäisen Venäjän ehdokas. Koska aidosti oppositiohenkisiä ehdokkaita ei ole juuri päästetty mukaan vaaleihin, eivät Navalnyin tukijoukkojen suosittelemat henkilöt tavallisesti edusta todellista oppositiota.
 Vaikeuksia ehdokkaiden rekisteröimisessä on ollut myös parlamentissa toimivalla, Kremlin tahtoa myötäilevällä oppositiolla. Viranomaiset eivät esimerkiksi päästäneet kommunistien kärkiehdokasta  Pavel Grudininia  vaaleihin vedoten hänen omistuksiinsa ulkomailla.
 Venäjällä on kuluvana vuonna koettu myös ennennäkemättömän laajaa painostusta Kremlistä riippumatonta mediaa kohtaan. Ulkomaisiksi agenteiksi on julistettu maan tärkeimpinä itsenäisinä viestiminä pidetyt verkkomedia Meduza ja tv-kanava Dožd.
 Riippumattoman Dožd-tv:n toimittaja Jekaterina Kotrikadze uskoo, että painostuskampanjalla mediaa vastaan valmistaudutaan duuman vaalien lisäksi vuonna 2024 pidettäviin presidentinvaaleihin. Grigori Vorobjov / Yle
 – Kyse on ennaltaehkäisevästä hyökkäyksestä sananvapautta ja muita vapauksiamme kohtaan, jotta Valko-Venäjän tapahtumat eivät pääsisi toistumaan meillä, Doždin toimittaja  Jekaterina Kotrikadze  sanoo.
 3. Millä muilla tavoin vaalien kulkua manipuloidaan ja niiden tuloksia väärennetään?
 – Meillä on tapana jakaa rikkomukset päivällä ja yöllä tapahtuvaan vilppiin, vaalitarkkailuliikkeen Roman Udot kertoo.
 Vaalivirkailijat voivat esimerkiksi lisätä äänestyspäivän aikana uurniin tupoittain valmiiksi täytettyjä äänestyslipukkeita. Karuselliksi nimetyssä vilpissä puolestaan kierrätetään ostettuja apureita äänestämässä useilla eri vaalipaikoilla.
 Tämänkertaisissa vaaleissa yöllisen vilpin uskotaan korostuvan, sillä äänestysaikaa on pidennetty kolmipäiväiseksi. Asiantuntijat ovat huolissaan siitä, että vartioimattomiin vaaliuurniin kajotaan yöllä.
 Tuloksia voidaan myös väärentää ääniä laskettaessa. Suurta huolta vilpistä aiheuttaa lisäksi sähköinen äänestäminen. Se on näissä vaaleissa käytössä seitsemällä Venäjän alueista.
 Katumainos houkuttelee moskovalaisia rekisteröitymään sähköisiksi äänestäjiksi vetoamalla arvontaan, jonka palkintoina on asuntoja, autoja ja lahjakortteja.  Grigori Vorobjov / Yle
 Politiikantutkija Andrei Kolesnikovin mukaan yksi tärkeimmistä tavoista manipuloida vaalien kulkua on äänestäjien painostaminen vaaliuurnille. Kyse on useimmiten siitä, että julkisen alan työnantajat painostavat alaisiaan ottamaan osaa vaaleihin, mutta käytäntö on levinnyt myös yrityksiin.
 – Työntekijöitä velvoitetaan antamaan esihenkilöille selvitys siitä, että he äänestivät. Johto käyttää valta-asemaansa väärin uhkaamalla alaisia erottamisella tai palkan menettämisellä, Kolesnikov sanoo.
 Kolesnikovin mukaan työntekijöiden painostamisella pyritään ennen kaikkea nostamaan äänestysprosenttia, mutta käytäntö auttaa myös valtapuolue Yhtenäisen Venäjän vaalivoiton varmistamisessa.
 Kaksoisolennot hämmentävät Venäjän vaaleissa – Opposition ehdokas sai kaksi samannimistä vastaehdokasta, jotka olivat myös muuttuneet samannäköisiksi
 4. Mikä merkitys Venäjän vaaleilla ylipäätänsä on?
 – Jos puhumme Venäjän kansasta, heille vaaleilla ei juuri ole merkitystä, Moskovan Carnegie-keskuksen Kolesnikov sanoo.
 Tutkijan mukaan vaalien avulla kansalaisella on hyvin rajallinen mahdollisuus vaikuttaa maan suunnan muuttumiseen, ja kaikki tietävät, että Putinin ympärille rakentunut poliittinen järjestelmä jatkaa vallassa.
 Vaalit tuovat Kolesnikovin mukaan näkyviin Venäjän poliittisen edustuksen kriisin. Koska vaaleihin ei päästetä kuin nykyhallinnolle vaarattomaksi pidettyjä ehdokkaita, duuma edustaa vain osaa kansasta. Liberaalilla ja demokraattisella kansanosalla ei käytännössä ole lainkaan edustusta.
 Duuman vaalit pidetään nyt ensimmäistä kertaa kolmipäiväisinä, mutta varsinainen vaalipäivä on sunnuntaina. Duuman lisäksi ympäri Venäjää järjestetään eritasoisia paikallis- ja aluevaaleja. Grigori Vorobjov / Yle
 Vaalitarkkailija Roman Udot puolestaan sanoo, että vaikka vaalien tuloksia ei saa tunnustaa, ne paljastavat silti paljon Venäjän hallinnon ja yhteiskunnan suhteesta.
 – Vaaleja edeltävä ennennäkemätön painostus kertoo siitä, että poliitikot pelkäävät kansan tahtoa, Udot sanoo.
 5. Saavatko epärehelliset vaalit kansan kaduille?
 – Mitä järkeä siinä olisi? Vaalien tulos joka tapauksessa tunnustetaan lailliseksi, ja lisäksi mielenosoittaminen on nykyään erittäin vaarallista, politiikantutkija Andrei Kolesnikov sanoo.
 Kolesnikov muistuttaa, että alkuvuonna viranomaiset käyttivät rajuja toimia oppositiopoliitikko Aleksei Navalnyia tukevien protestien tukahduttamiseksi, eikä hän siksi usko laajoihin mielenosoituksiin.
 Poliisi tukahdutti kovin ottein oppositiojohtaja Aleksei Navalnyia tukevan mielenosoituksen Moskovassa tammikuun lopussa. Grigory Vorobjov / Yle
 Sen sijaan Kolesnikov arvelee, että vaaleihin liittyvät paikalliset protestit voivat olla mahdollisia. Esimerkkinä hän pitää Kaukoidässä sijaitsevassa  Habarovskissa toissa kesänä yllättäen alkanutta  liikehdintää.
 Vaalitarkkailuliike Golosin puheenjohtajan Roman Udotin mukaan ihmiset ovat kyllästyneitä ja haluavat muutosta, ja sen vuoksi hän pitää mielenosoituksia mahdollisina.
 Udot viittaa kymmenen vuotta sitten järjestettyjen duuman vaalien jälkeiseen protestiliikkeeseen. Se kokosi useita kertoja Moskovan keskustaan vähintään kymmeniä tuhansia mielenosoittajia.
 – Myös aiempina vuosina pidetyt vaalit olivat täysin vilpillisiä, mutta jostain syystä juuri vuoden 2011 duuman vaalit saivat aikaan räjähdyksen, Udot sanoo.
 Miten Venäjän vaaleista tulisi mielestäsi uutisoida Suomessa? Voit keskustella aiheesta 14.9. kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Rikostutkinnan kohteeksi joutunut ihmisoikeusjuristi Ivan Pavlov poistui Venäjältä Georgiaan – Pavlov: Kiellot tekivät työn Venäjällä mahdottomaksi
 Venäjän sisäpiirin tunteva Mihail Zygar sanoo eliitin takertuvan Putiniin ja poliisiväkivaltaan: “Kremlissä ei vielä hermoilla”
 Analyysi: Venäjän vaaleista puhuttaessa täytyy unohtaa se, mitä Suomessa tarkoitetaan vaaleilla

Vaalit, jotka eivät ole vaalit – Yle vastaa viiteen kysymykseen Venäjän tämänviikkoisista duuman vaaleista