Summary: Kerromme päivän uutis- ja puheenaiheet lyhyesti.

21 pelastusalan työntekijää kertoo seksuaalisesta häirinnästä, syrjinnästä ja pornon katselusta töissä
 Pelastusalan ja ensihoidon työntekijät eri puolilta Suomea kertovat Ylelle työkulttuurista, jossa  seksuaalinen häirintä on arkipäivää . Naiset kohtaavat alituista vähättelyä, ja machokulttuuri johtaa avoimeen syrjintään.
 Venäjä kaivoi Neuvostoliiton suunnitelman esiin ja aikoo valjastaa Jäämeren reitin itselleen
 Kapteeni Dmitri Lobusov, 50 let pobedy jäänmurtajan kannella. Grigori Vorobjov / Yle
 Venäjä valloittaa Arktista aluetta ja aikoo ottaa pohjoisen meritien Koillisväylän ensimmäisenä maailmassa ympärivuotiseen käyttöön. Sitä varten Venäjä rakentaa ainoana valtiona  ydinkäyttöisten jäänmurtajien laivastoa .
 Perhehoitoon tarvitaan lisää paikkoja
 Ari Kalliokoski kuvailee perhehoitajan työtä haastavaksi, mutta se palkitsee tekijänsä. Kiitollinen palaute asiakkailta ja heidän omaisiltaan antaa paljon voimia työhön. Taustalla istuu asiakas Teuvo Luomahaara.  Timo Turpeinen / Yle
 Sosiaali- ja terveysministeriö haluaa kehittää ja lisätä  ikäihmisten perhehoitoa . Perhekotiliitto peräänkuuluttaa kuntien halukkuutta luoda palveluita – ja myös resursseja niihin.
 Ammattiin valmistuneet muuttavat harvemmin valmistumisen jälkeen pois siltä paikkakunnalta, jossa koulut on käyty
 Suuriin ja keskisuuriin kaupunkeihin keskittynyt muuttoliike haastaa kaikkia Suomen eri alueita tulevina vuosikymmeninä. Henrietta Hassinen / Yle
 Kaikista peruskoulun jälkeen jonkin tutkinnon suorittaneista ammattiin opiskelleet ovat  kaikista kotiseuturakkaimpia . He jäävät valmistumisen jälkeen todennäköisemmin opiskelupaikkakunnalle kuin korkeammin koulutetut, jotka pakkaavat laukkunsa useammin valmistumisen jälkeen.
 Lasten retuuttaminen on lisääntynyt, kuritusväkivalta ei ole hävinnyt Suomesta
 Yli 62 prosentilla vastaajista oli kokemuksia omasta lapsuudestaan omien vanhempien taholta tapahtuneesta kurittamisesta. – Luku on pysynyt korkeana koko 2000-luvun ajan. Kaikenikäiset vastaajat ovat kokeneet kuritusväkivaltaa, vaikka se on ollut kiellettyä vuodesta 1984 lähtien, kertoo Lastensuojelun Keskusliiton erityisasiantuntija Annukka Paasivirta. Antti Haanpää / Yle
 Lapsen ruumiillinen kurittaminen on ollut Suomessa lailla kiellettyä jo vuodesta 1984, eikä suurin osa suomalaisista hyväksy lapsen kurittamista edes poikkeustapauksissa. Lastensuojelun keskusliiton tuoreessa selvityksessä näkyy kuitenkin  heilahdus huonompaan suuntaan . Asenteisiin ja omaan käyttäytymiseen vaikuttavat suuresti omat kurituskokemukset.
 Sää jatkuu pilvisenä ja lauhana
 Nina Karusto / Yle
 Epävakainen sää jatkuu. Eilisen sateet ovat väistyneet itään, ja lännestä saapuu seuraava sadealue. Lapissa sataa kevyesti lunta, muualla vesisateita liikkuu nopeasti päivän aikana lännestä itään, ja hetkittäin vettä voi tulla etelässä ihan kunnolla. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Pelastusalan työkulttuurissa näkyy pahoja ongelmia, Venäjä hamuaa Koillisväylälle, lasten kurittaminen on lisääntynyt


Summary: Teknologiajätti Googlen emoyhtiö Alphabet ja ohjelmistoyhtiö Microsoft tekivät vuoden kolmannella neljänneksellä rutkasti voittoa. Teknologiayhtiöistä tappiota teki sosiaalisen median yhtiö Twitter.

Ohjelmistojen suunnittelu, valmistus ja konsultointi

Teknologiajätti Googlen emoyhtiö Alphabet kertoo tehneensä heinä-syyskuussa 18,9 miljardin dollarin tuloksen. Lukema ylittää ennakko-odotukset ja on lähes 69 prosenttia suurempi kuin vuosi sitten vastaavaan aikaan.
 Alphabetin liikevaihto oli reilut 65 miljardia dollaria, mikä on 41 prosenttia enemmän kuin vastaavana ajankohtana viime vuonna.
 Yhtiön mukaan kasvun takana ovat erityisesti Googlen hakukoneen ja Youtube-videopalvelun lisääntyneet mainostulot sekä pilvipalvelujen menestys. Esimerkiksi Youtube-mainosten liikevaihto oli yli 7 miljardia dollaria.
 Kasvua on siivittänyt pandemia, joka on lisännyt internetin merkitystä esimerkiksi opiskelussa, työnteossa, ostosten tekemisessä ja viihteen kuluttamisessa.
 Myös Microsoftin tulos paisui yli odotusten
 Ohjelmistojätti Microsoft kertoo takoneensa heinä-syyskuussa odotuksia kovemman tuloksen.
 Kasvua ovat siivittäneet yhtiön pilvipalveluiden ja Windows-tietokoneiden niin ikään kasvanut kysyntä. Microsoft kertoi tuloksensa olleen 20,5 miljardin luokkaa vastikään päättyneellä neljänneksellä.
 Yhtiön liikevaihto kasvoi viime vuoden vastaavaan ajanjaksoon verrattuna 22 prosenttia ollen nyt 45,3 miljardia dollaria.
 Microsoftin talousjohtaja  Amy Hood  kertoo tiedotteessa, että yhtiön pilvipalveluyksikön liikevaihto oli 20,7 miljardia, mikä on 36 prosenttia enemmän kuin viime vuonna vastaavana ajanjaksona.
 Twitterin mainostuotot kasvoivat, mutta kallis oikeuskanne vei yhtiön tuloksen miinukselle
 Sosiaalisen median yhtiö Twitterin mainostuotot kasvoivat ja liikevaihto nousi heinä–syyskuussa 37 prosentilla 1,3 miljardiin dollariin viime vuoden vastaavaan ajanjaksoon verrattuna.
 Tästä huolimatta yhtiö ilmoitti tehneensä lähes 540 miljoonan nettotappiot laitettuaan yli 800 miljoonaa oikeuskanteen sovitteluun. Vuonna 2016 jätetyn kanteen mukaan sijoittajia oli johdettu harhaan käyttäjämäärien kasvun hidastumisesta.
 Syytettyjen väitetään antaneen puuttellisen kuvan yhtiön tilanteesta myydessään henkilökohtaisia osakkeitaan. Osakkeenomistajien mukaan yhtiön hallituksen jäsenet myivät osakkeita "keinotekoisesti paisutelluin" hinnoin. Syytettyjen joukossa oli muun muassa Twitterin entinen toimitusjohtaja  Dick Costolo .
 Twitterin operatiiviset tappiot olivat 743 miljoonan dollarin luokkaa.

Googlen emoyhtiö ja Microsoft tekivät kovat tulokset, Twitter taas miinusta


Summary: Talven tulo tulee vaikeuttamaan avunsaantia suurilla alueilla ympäri Afganistania, kertoo YK:n alaisten elintarvike- ja maatalousjärjestön pääjohtaja.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö FAO

Yli puolta Afganistanin väestöstä uhkaa akuutti nälänhätä talven aikana, selviää YK:n alaisten elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) ja Maailman ruokaohjelman (WFP) maanantaina julkaistusta  raportista .
 Syynä Afganistanin huonoon tilanteeseen ovat kuivuus, konfliktit, koronavirus ja maan talouden kriisi.
 – Meidän tulee toimia nopeasti ja tehokkaasti parantaaksemme toimituksiamme Afganistanissa ennen talven tuloa, joka tulee vaikeuttamaan pääsyä suureen osaan maata. Muuten miljoonat maanviljelijät, naiset, lapset ja vanhukset tulevat näkemään nälkää jäätävän talven keskellä. On kyse elämästä tai kuolemasta, sanoo FAO:n pääjohtaja  Qu Dongyu  järjestöjen tiedotteessa.
 YK:n viisiportaisella IPC-ruokaturva-asteikolla puolet afganistanilaisista on joko kolmannella tai neljännellä portaalla, jotka on nimetty kriisi- ja hätätiloiksi. Viides ja viimeinen porras on nimetty katastrofiksi.
 – Emme voi vain seurata sivusta, kun humanitaarinen katastrofi aukeaa edessämme, Qu Dongyu sanoo.
 "Nälkä kasvaa ja lapsia kuolee"
 YK on tehnyt IPC-analyysejä Afganistanista kymmenen vuoden ajan, eikä tilanne ole vielä koskaan tuona aikana ollut näin huono. Maailmanlaajuisesti Afganistan on kärkipäässä, mitä tulee nälästä kärsivien ihmisten määrään.
 – Nälkä kasvaa ja lapsia kuolee. Emme voi ruokkia ihmisiä lupauksilla. Rahoituslupaukset täytyy saada muutettua rahaksi ja kansainvälisen yhteisön tulee kohdata tämä kriisi yhdessä, ennen kuin se karkaa täysin käsistämme, sanoo WFP:n pääjohtaja  David Beasley .
 Raportin mukaan 3,2 milljoonaa alle viisivuotiasta lasta on vaarassa joutua aliravituiksi vuoden loppuun mennessä.
 – Afganistanissa on nyt meneillään yksi pahimmista humanitaarisista kriiseistä maailmassa, ellei jopa pahin. Ruokaturva on lähes täysin romahtanut, Beasley sanoo.
 Yhdellä sairaanhoitajalla yli 20 vauvaa hoidettavana
 Uutistoimisto Reuters vieraili tiistaina Kabulin suurimmassa lastensairaalassa, jossa ylityöllistetty lääkintähenkilöstö taistelee nopeasti hupenevien lääkevarastojen keskellä pitääkseen lapset hengissä. Yksittäiseen lämmitettyyn vauvasänkyyn laitetaan kaksi vauvaa ja yhteen keskoskaappiin kolme.
 Sairaalan henkilökunta on vähentynyt huomattavasti Talibanin kaapattua vallan ja nyt sairaanhoitajat, joilla aiemmin oli kolme-neljä vauvaa hoidettavana, hoitavat jopa yli kahtakymmentä.
 – Sanomme toisillemme, että meidän on vain tehtävä tätä työtä. Jos emme tee, nämä ongelmat kasvavat entisestään, ja se on tappio meille, yhteiskunnallemme ja maallemme, tohtori  Saifullah Abassin  kertoi Reutersille.
 Vaikka sairaalat eivät enää täyty ampumahaavoista kärsivistä, ovat ne nyt ongelmissa talouskriisin vuoksi. Kun Maailmanpankin hallinnoiman Afganistanin terveydenhuoltoa rahoittaneen Sehatmandi-projektin rahahanat suljettiin elokuun lopulla, jätti se yli 2000 terveyskeskusta vaille rahoitusta.
 Tämän myötä rahaa ei ole ollut ostaa tarvikkeita tai maksaa palkkoja työntekijöille. Myöskään Kabulin Indira Gandhi -lastensairaalassa palkkoja ei ole maksettu kuukausiin.
 – Ennen kaikkea pyydämme hallitukseltamme, että saisimme lisää työntekijöitä. Muutosten myötä suurin osa kollegoistamme lähti maasta, sanoi hoitajien esihenkilö  Marwa  Reutersille.
 Sairaalan apulaisjohtaja  Mohammad Latif Baher  sanoo UNICEFin tarjonneen hieman apua, mutta lisää apua tarvtaan, jotta saataisiin lisää lääkkeita ja muita tarvikkeita aliravittujen lasten hoitamiseksi.
 – He (kansainväliset järjestöt) ovat luvanneet lisää apua. Toivottavasti he pitävät lupauksensa, Baher sanoo.

YK: Yli puolta Afganistanin väestöstä uhkaa akuutti nälänhätä – Kabulissa lastensairaalassa on pulaa kaikesta, kolme vauvaa jakaa yhden keskoskaapin


Summary: Ruumiillinen kurittaminen on ollut Suomessa lailla kiellettyä jo vuodesta 1984, eikä suurin osa suomalaisista ei hyväksy lapsen ruumiillista kurittamista edes poikkeustapauksissa. Lastensuojelun keskusliiton tuoreessa selvityksessä näkyy kuitenkin heilahdus huonompaan suuntaan.

Yksi syy tähän on, että osa ihmisistä ei edelleenkään tiedosta, että kuritusväkivalta on rikos. Toinen tekijä on, että kaikki eivät pidä kuritusväkivaltaa lapsen fyysiselle ja henkiselle kehitykselle haitallisena.
 Kuritusväkivallan määrä kokonaisuutena on pysynyt viime vuosina suurin piirtein samalla tasolla. Vuoden 2017 kyselyssä 42 prosenttia vastaajista kertoi käyttäneensä kuritusväkivaltaa joskus jossain muodossa. Vuonna 2021 lukumäärä oli 44 prosenttia.
 – Se on merkittävä luku edelleen, sanoo erityisasiantuntija  Annukka Paasivirta  Lastensuojelun Keskusliitosta.
 Selvityksen mukaan suhtautuminen kuritusväkivaltaan on sallivampaa erityisesti kysymyksissä, jotka koskevat fyysisen ja henkisen kuritusväkivallan muotojen haitallisuutta lapsen kehitykselle.
 Myös kuritusväkivallan muodot ovat muuttuneet. Suurin muutos oli kovakouraisen kiinni tarttumisen tai retuuttamisen lisääntyminen. 32 prosenttia vastaajista vastasi käyttäneensä tätä kuritusväkivallan muotoa usein tai joskus. Myös väkivallalla uhkaaminen on lisääntynyt verrattuna aiempiin vuosiin.
 – Meillä saattaa olla paremmin tiedossa selväpiirteinen, konkreettinen piiskaaminen, jota ei juurikaan enää käytetä, mutta tällainen epämääräisempi kovempi kohtelu ei välttämättä ajatuksissa yhdisty väkivallaksi, arvioi Paasivirta.
 Yli 62 prosentilla vastaajista oli kokemuksia omasta lapsuudestaan omien vanhempien taholta tapahtuneesta kurittamisesta. – Luku on pysynyt korkeana koko 2000-luvun ajan. Kaikenikäiset vastaajat ovat kokeneet kuritusväkivaltaa, vaikka se on ollut kiellettyä vuodesta 1984 lähtien, kertoo Lastensuojelun Keskusliiton erityisasiantuntija Annukka Paasivirta. Antti Haanpää / Yle
 Lastensuojelun Keskusliitto on seurannut kuritusväkivallan käyttöä Suomessa 2000-luvulla. Kuritusväkivallan käyttö on pysynyt viime vuosina melko samanlaisena, mutta verrattuna vuoden 2017 kyselyyn miehet vastasivat nyt kurittaneensa enemmän kuin naiset.
 Asenteisiin ja omaan käyttäytymiseen vaikuttavat suuresti omat kurituskokemukset. Vastaajat, joilla oli omia lapsuudenkokemuksia vanhempiensa kurittamisesta, suhtautuivat kuritusväkivaltaan hyväksyvämmin ja käyttivät kuritusväkivaltaa enemmän kuin vastaajat, joilla ei ollut omia kokemuksia kuritetuksi tulemisesta.
 Kyselyn vastaajajoukossa miehiä oli kuritettu jonkin verran enemmän, ja se selittää osittain miesten ja naisten välistä eroa.
 Tässä selvityksessä yli 62 prosentilla vastaajista oli kokemuksia omasta lapsuudestaan omien vanhempien taholta tapahtuneesta kurittamisesta.
 – Luku on pysynyt korkeana koko 2000-luvun ajan. Kaikenikäiset vastaajat ovat kokeneet kuritusväkivaltaa, vaikka se on ollut kiellettyä vuodesta 1984 lähtien.
 Epätietoisuus lain sisällöstä on lisääntynyt etenkin nuoremmissa ikäluokissa
 Kaikista vastaajista 90 prosenttia tiedostaa, että laki ei salli lapsen ruumiillista kurittamista. Epätietoisten määrä on kuitenkin viimeisen neljän vuoden aikana lisääntynyt. Uusimmassa kyselyssä jopa kahdeksan prosenttia ei osannut sanoa salliiko laki ruumiillisen kurituksen. Vuonna 2017 epätietoisia oli vain kolme prosenttia.
 Selvästi heikompaa tietoisuus oli nuoremmilla ikäryhmillä: alle 35-vuotiaista jopa 17 prosenttia ei osannut vastata onko ruumiillinen kurittaminen sallittua vai ei. Samankaltainen tulos saatiin, kun vastauksia tarkasteltiin ammattiryhmittäin. Opiskelijoista ja koululaisista 16 prosenttia ei osannut vastata kysymykseen.
 – Näkisin, että tämä on merkittävä muutos. Meillä pitäisi lisätä julkista keskustelua siitä, mikä on lapsiin kohdistuvaa kuritusväkivaltaa, sanoo Paasivirta.
 Tietoa tulisi asiantuntijan mukaan lisätä muun muassa kouluissa. Esimerkiksi kouluterveyskyselyissä selvitetään lasten ja nuorten kokemuksia henkisestä ja fyysisestä väkivallasta. Näiden kyselyiden yhteydessä olisi hyvä tilaisuus myös purkaa ja käydä keskusteluja siitä, miten hyvin lapset ja nuoret tiedostavat mikä on sallittua ja mikä ei.
 – Keskusteluja voisi käydä vaikkapa siitä, millä tavalla lapset ja nuoret tiedostavat omia oikeuksiaan, Paasivirta pohtii.
 Vastuu asian selkeyttämisestä on asiantuntijan mukaan kaikilla.
 – Siihen tarvitaan ennaltaehkäisevää työtä molemman vanhemman kanssa. Se on kaikkien lasten ja perheiden kanssa työskentelevien tehtävä, ei pelkästään tähän teemaan erikoistuneiden ammattilaisten.
 Kuritusväkivalta on rikos, mutta rangaistukset vaihtelevat
 Kuritusväkivalta jakaa poliisien ja syyttäjien mielipiteitä siitä, onko se lievää vai perusmuotoista pahoinpitelyä. Jokin yksittäinen kuritusväkivallan teko voidaan määritellä lieväksi pahoinpitelyksi.
 Mitä on kuritusväkivalta? Kuritusväkivalta on fyysistä tai henkistä väkivaltaa, jossa vanhempi, muu aikuinen tai esimerkiksi isompi sisarus pyrkii aiheuttamaan lapselle fyysistä tai henkistä kipua rangaistakseen tai säädelläkseen tämän käyttäytymistä. Kuritusväkivalta on esimerkiksi lapsen tukistamista, läimäyttämistä, pilkkaamista tai tahallista huomiotta jättämistä.
 Jotkut ammattilaiset ajattelevat, että koska lapsi on alisteisessa asemassa suhteessa aikuiseen, pitäisi aina puhua vähintään perusmuotoisesta pahoinpitelystä.
 Lainsäädäntö jättää harkintavaltaa ammattilaisille sen suhteen, onko kyseessä rikostutkintaa vaativa asia vai ei. Lastensuojelulain mukaan kaikilla lastensuojeluilmoituksen tekovelvollisilla ammattilaisilla on ilmoitusvelvollisuus lastensuojelun lisäksi myös poliisille silloin, kun lapseen epäillään kohdistuneen perusmuotoista pahoinpitelyä.
 Velvollisuus ei koske lieviä pahoinpitelyepäilyjä, joskin sosiaaliviranomaisilla on tuolloinkin oikeus tehdä asiasta ilmoitus poliisille, jos se arvioidaan aiheelliseksi.
 Kurittamisen sijasta kannustavaa kasvatusta
 Asiantuntijan mukaan kurittamisen kitkemisessä tärkeää on tiedon lisääminen myös vaihtoehtoisista keinoista, kuten kannustavasta kasvatuksesta.
 Kannustava kasvatus on ennakointia, rajoista keskustelua ja niiden perustelemista, rohkaisevaa katsetta ja puhetta.
 – Keskiössä on se, että lasta kohtaan tunnetaan myötätuntoa. Kannustavaa kasvatusta voi oppia, vaikka olisi joskus toiminut toisin, muistuttaa Paasivirta.
 Kurittavaa typpivanhempaa ei asiantuntijan mukaan ole, mutta riskitekijöiden tunnistaminen auttaa ennaltaehkäisemään tilanteita. Kuormittava tilanne tai oma hyvinvointi vaikuttavat siihen miten vanhempi reagoi tilanteissa, mutta suuri merkitys on omilla lapsuudenkokemuksilla.
 Paasivirran mukaan tarvittaisiin ennaltaehkäisevää työtä ja keskustelua molempien vanhempien kanssa.
 – Esimerkiksi siinä vaiheessa, kun ollaan tulossa vanhemmaksi voisi huomiota kiinnittää myös riskitekijöihin, esimerkiksi kysymällä millaisia omia kokemuksia lapsuudessa on ollut.
 Kysely toteutettiin Taloustutkimus Oy:n internetpaneelissa. Kohderyhmänä olivat 15–79-vuotiaat suomalaiset Ahvenanmaata lukuun ottamatta. Kyselyyn vastasi kaikkiaan 1 011 henkilöä. Tiedonkeruu toteutettiin 18.2.–2.3.2021.

Lasten retuuttaminen on lisääntynyt, kuritusväkivalta ei ole hävinnyt Suomesta


Summary: Suomessa uskonnolla on valtionkirkkomainen erityisasema, vaikka modernissa sivistysvaltiossa näin ei todellakaan pitäisi olla, toteaa Marja Sannikka videoblogissaan.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja tekee joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki blogit voit lukea täältä
 Uskotko sinä Jumalaan? Ei tarvitse vastata, koska sen pitäisi olla täysin henkilökohtainen asia. Mutta käytännössä näin ei Suomessa ole, vaan uskonto on monin tavoin erityisasemassa julkisen vallan silmissä.
 Ensinnäkin, Jumalan pilkkaaminen on meillä edelleen lailla kielletty, toisin kuin monissa muissa länsimaissa. Jos nyt pilkkaisin Jumalaa, saattaisin saada siitä puoli vuotta vankeutta. Moni asiantuntija on valmis luopumaan uskonrauhan rikkomisen kieltävästä laista.  Samaa mieltä on YK:n ihmisoikeuskomitea , joka on toistuvasti huomauttanut Suomea tästä muinaisjäänteestä.
 Toiseksi, uskonto on edelleen vahvasti läsnä lasten elämässä kasteesta kouluihin asti. Kirkolliset tilaisuudet ja uskonnonopetus kuuluvat kouluvuoteen, ja lapset, jotka eivät niihin osallistu, jäävät helposti ulkopuolisiksi.
 Kolmanneksi, Suomessa on käytännössä valtionkirkko, vaikka toisin väitetään. Kirkkolaki hyväksytään tai hylätään eduskunnassa, papit ovat virkamiehiä, kirkolla on verotusoikeus, hautaustoimi on kokonaan kirkolla ja niin edelleen.
 On erittäin tärkeää, että jokaisella meistä on oikeus uskoa ja kuulua kirkkoon. Uskonnonvapaus on perusoikeus. Mutta pitääkö kirkon olla näin tiiviissä yhteydessä valtioon? Uskontokuntiin kuulumattomia on Suomessa yli 1,6 miljoonaa, ja esimerkiksi  Helsingissä evankelisluterilaiseen kirkkoon kuuluu enää alle puolet asukkaista .
 Katso videolta lisää aiheesta ja tule kertomaan mielipiteesi. Onko sinusta hyvä, että kirkko ja valtio muodostavat yhä tällaisen symbioosin vai pitäisikö liitto purkaa? Olen mukana keskustelussa kello 21:een saakka.
 Kirjoittaja on politiikasta ja yhteiskunnasta kiinnostunut toimittaja, jonka mielestä totuutta täytyy katsoa silmiin, jotta maailmaa voi muuttaa paremmaksi.
 Lisää aiheesta Marja Sannikka -ohjelmassa Yle Areenassa perjantaina 29.10.2021 klo 18 ja TV1:llä klo 20.

Marja Sannikka: Kirkon ja valtion liitto pitäisi purkaa


Vaasalainen ohjelmistoyhtiö Lemonsoft suunnittelee listautumista ja listautumisantia Helsingin pörssin First North -markkinapaikalle.
 Yhtiö suunnittelee, kehittää ja myy toiminnanohjausjärjestelmiä ja on keskittynyt tarjoamaan ratkaisuja pääasiassa pienille ja keskisuurille yrityksille.
 Yhtiön kotipaikka on Vaasa ja sillä on toimintaa Vaasan lisäksi kahdeksalla muulla paikkakunnalla.
 Listautumisannilla on tarkoitus luoda edellytykset yhtiön First North -listautumiselle ja näin mahdollistaa yhtiön strategian mukainen kasvu ja liiketoiminnan laajentaminen.
 Lisäksi listautumisannin tarkoituksena on laajentaa omistajapohjaa sekä suomalaisten että kansainvälisten sijoittajien keskuudessa.
 Suunnitellun listautumisannin odotetaan koostuvan yhtiön noin 15 miljoonan euron osakeannista sekä osakemyynnistä, jossa eräät Lemonsoftin osakkeenomistajat myyvät osakkeitaan. Osakeannista saatavia varoja on tarkoitus käyttää Lemonsoftin kasvustrategian tukemiseen, mukaan lukien yritysostojen rahoittamiseen.
 – Odotamme, että markkinan koko tulee kasvamaan merkittävästi ja haluamme kasvumme olevan vielä markkinaa nopeampaa. Sen vuoksi Lemonsoftille on listautuminen juuri nyt ajankohtaista, kommentoi Lemonsoftin hallituksen puheejohtaja  Christoffer Häggblom  tiedotteessa.
 Lemonsoftin liikevaihto oli 31.12.2020 päättyneellä tilikaudella 13,6 miljoonaa euroa, oikaistu liikevoitto 4,4 miljoonaa euroa ja liikevoitto 3,9 miljoonaa euroa.
 Yhtiön tavoitteena on kasvattaa orgaanisesti liikevaihtoaan 40 miljoonaan euroon ja nostaa oikaistu liikevoittomarginaali 40 prosenttiin vuoden 2025 loppuun mennessä.
 Konsernin palveluksessa oli kuluvan vuoden syyskuussa päättyneellä yhdeksän kuukauden jaksolla keskimäärin 123 työntekijää.

Ohjelmistoyritys Lemonsoft suunnittelee listautumista First North -markkinapaikalle


Summary: Eduskunnan puhemies Anu Vehviläinen (kesk.) järjestää huomenna pyöreän pöydän keskustelun oikeusoppineiden kanssa siitä, onko eduskunnan täysistunto oikea paikka käsitellä ministereihin ja kansanedustajiin liittyviä juridisia kysymyksiä.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Eduskunnan puhemies  Anu Vehviläinen  (kesk.) on kutsunut oikeus- ja valtiosääntöasiantuntijoita eduskuntaan keskustelemaan siitä, onko eduskunnan täysistunto oikea paikka käsitellä ministereihin ja kansanedustajiin liittyviä juridisia kysymyksiä.
 Pyöreän pöydän keskustelu järjestetään huomenna, keskiviikkona 27. lokakuuta, ja siihen on kutsuttu oikeusoppineiden lisäksi kaikkien eduskuntaryhmien puheenjohtajat.
 Aiheesta on pyydetty puheenvuorot emeritusprofessori  Mikael Hidéniltä , eduskunnan oikeusasiamies  Petri Jääskeläiseltä , oikeuskansleri  Tuomas Pöystiltä  sekä valtiosääntöoikeuden professori  Veli- Pekka Viljaselta , joiden jälkeen kommenttipuheenvuoron käyttää oikeusministeri  Anna-Maja Henriksson  (r.).
 Muina asiantuntijoina paikalle on kutsuttu valtakunnansyyttäjä  Raija Toiviainen , Helsingin yliopiston rikosoikeuden professori  Kimmo Nuotio  ja oikeusministeriön kansliapäällikkö  Pekka Timonen .
 Eduskunta on Vehviläisen puhemieskaudella käsitellyt kahdesti ministerin tai kansanedustajan oikeudellista asemaa. Ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.) ministerivastuukysymystä käsiteltiin viime joulukuussa, ja kesällä 2020 eduskunta äänesti edustaja  Juha Mäenpään  (ps.) syytesuojasta
 Oikeusoppineista muun muassa entinen valtakunnansyyttäjä  Matti Kuusimäki  sekä entinen ja nykyinen oikeuskansleri ovat aiemmin julkisesti pohtineet eduskunnan täysistunnon roolia yksittäisiä henkilöitä koskevissa, puhtaasti oikeudellisissa kysymyksissä.
 – Näiden puheenvuorojen ja omien pohdintojeni jälkeen haluan yhdessä asiantuntijoiden ja eduskuntaryhmien edustajien kanssa tarkastella nykytilanteen tarkoituksenmukaisuutta, Vehviläinen toteaa.
 Lisää aiheesta:
 Puhemies Vehviläinen: Perustuslakivaliokunnassa ei voi mennä sekaisin juridiikka ja politiikka – katso tallenne tiedotustilaisuudesta
 Analyysi: Pekka Haavisto sai tahran takkiinsa – äänestäjät punnitsevat nuhteiden merkityksen

Puhemies Vehviläinen tapaa huomenna oikeusoppineita: Onko eduskunnan täysistunto oikea paikka ministerien ja kansanedustajien oikeudellisen aseman käsittelyyn?


Summary: Tampereen kaupunginvaltuuston keskustelusävy on puhuttanut kokouksen jälkeen. Paikalla virkansa puolesta olleet lakimiehet eivät nähneet maanantaina perusteita Veikko Vallinin puheiden (ps.) keskeyttämiseen.

Tampereen kaupunginvaltuuston maanantainen kokous on herättänyt keskustelun siitä, miksi kansanedustaja  Veikko Vallin  (ps.) sai jatkaa puheenvuorojaan, vaikka  useat valtuutetut kokivat ne rasistisiksi ja halventaviksi .
 Puheenvuoroissaan Vallin muun muassa luetteli, millaisia epäiltyjä rikoksia Ruotsissa poliisi on tutkinut viikon aikana. Listalla oli muun muassa raiskauksia, törkeä raiskaus, kiristyksiä, huumausainerikoksia ja murhan yritys. Tämän jälkeen Vallin luetteli epäiltyjen henkilöiden etunimiä, jotka eivät ole yleisiä ruotsalaisperäisiä nimiä.
 Tampereen valtuuston puheenjohtaja, kesäkuussa valtuustoon valittu kansanedustaja  Ilmari Nurminen  (sd.) sanoo, että hänellä ei ollut mahdollisuutta keskeyttää Vallinia. Nurminen sanoo nojanneensa kolmen tukenaan olleen lakimiehen virka-arvion.
 – On vaikea kieltää valtuutettua puhumasta, jos kolmen lakimiehen arvio on, että en voi tällaista tehdä. Heidän mukaansa ei tapahtunut rikosta. Puheenjohtajana edustan instituutiota ja minun tehtäväni on huolehtia, että kaikkia valtuutettuja kohdellaan tasapuolisesti.
 Valtuuston kokous on kokonaisuudessaan katsottavissa  Tampereen kaupungin verkkosivuilla.  Keskustelu alkaa kohdasta 3.30.
 Vallinia epäiltiin puheiden tahallisesta pitkittämisestä
 Tampereen kaupunginlakimies  Jouko Aarnio  oli paikalla valtuustossa. Hän ei ota kantaa siihen, täyttävätkö Vallinin sanomiset rikoksen tunnusmerkistöä, mutta Aarnion mukaan kokouksessa oli epäilys työjärjestyksen rikkomisesta ja kokouksen venyttämisestä
 – Jouduimme huomauttamaan Vallinia asiasta. Luin kokouksen säännöt ja sen jälkeen pääsimme nopeasti normaaliin järjestykseen. Kokous oli menossa epäjärjestykseen, mutta palasi nopeasti takaisin ruotuun, Aarnio sanoo.
 Kansanedustaja Veikko Vallin (ps.) puhui maanantain kokouksessa useita kertoja.  Kuvakaappaus Tampereen kaupungin nettilähetyksestä
 Vallinin pidettyä useita puheenvuoroja, Nurminen pyysi häntä puhumaan loppuun eikä venyttämään asian käsittelyä.
 – Valtuuston puheenjohtajana tehtäväni on huolehtia, että demokratia toteutuu, järjestys pidetään yllä ja valtuutetuilla on oikeus käyttää puheoikeuttaan. Henkilökohtaisesti pidin keskustelua valitettavana ja tarkoitushakuisena. En pitänyt keskustelun tasosta, mutta puheenjohtajana nojaan toimintani lakiin.
 Olisiko puheenjohtaja voinut toimia jämäkämmin?
 Asia on herättänyt keskustelua sosiaalisessa mediassa, mutta yksikään valtuutettu ei ole ollut Nurmiseen yhteydessä kokouksen jälkeen.
 Esimerkiksi  Vallin itse twiittasi , että Nurminen toimi puheenjohtajana hänen mielestään oikein.
 Vallin kiitteli Nurmista myös Ylelle.
 – Hän ei provosoitunut, vaan veti kokouksen coolisti läpi ja antoi minun jatkaa. Muiden sosialidemoraattien, vihreiden ja vasemmistoliiton reaktiot olivat kyllä aika rajuja.
 Kaikki eivät kuitenkaan olleet yhtä tyytyväisiä puheenjohtajan toimintaan. Vihreän valtuustoryhmän puheenjohtaja  Jaakko Stenhällin  mukaan maanantain kokouksessa yksi valtuutettu otti ikään kuin koko valtuuston panttivangiksi ja luki pitkän valmistellun puheen osissa, koko ajan tavallaan testaillen kielenkäytön ja sopivuuden rajoja.
 Stenhäll sanoo, että olisi toivonut Nurmiselta "marinilaista jämäkkyyttä". Tällä hän viittaa  Sanna Marinin  (sd.), joka toimi valtuuston puheenjohtajana muun muassa lähes legendaarisessa ratikkavaltuustossa.
 – Olisin toivonut, että hän olisi puuttunut tiukemmin siihen, mitä puhutaan, mistä puhutaan ja ennen kaikkea miten puhutaan. Muut valtuutetut joutuivat tuomaan nyt esiin, että eivät yhteisesti hyväksy tapaa jolla puhutaan, Stenhäll sanoo.

 Myöskään vasemmistoliiton kaupunginvaltuutettu ja valtuustoryhmän varapuheenjohtaja  Noora Tapio  ei ole täysin tyytyväinen puheenjohtaja Nurmisen toimintaan kokouksessa.
 – Kun kyse on rasismista, se pitää nimetä rasismiksi. Emme voi vastustaa tämän kaltaista toimintaa, ellei yhdessä nimetä, mitä se on. Pidän harmillisena sitä, että puheenjohtaja käsitteli asiaa ikään kuin tunteiden loukkaamisena, sillä kyse on yhteiskunnallisesta ongelmasta.
 Tapion mukaan valtuustoaloitteen käsittelyn aikana perussuomalaisten valtuustoryhmässä käytettiin ihmisvihamielisiä ja rasistisia puheenvuoroja. Sen jälkeen, kun puheenjohtaja Nurminen ja lakimies Aarnio puuttuivat Vallinin puhevuoroihin, muuttui keskustelu Tapion mielestä parempaan suuntaan.
 – Mutta kyllä siellä senkin jälkeen käytettiin puheenvuoroja, mitä en siinä salissa haluaisi kuulla, ja rasistista sisältöä.
 Tapio toivoo, että poliisi tarttuu Vallinin puheisiin.
 – Toivon että ne tutkitaan, jotta saadaan selvyys siihen, onko lakia rikottu.
 Tapio kertoo, että mikäli keskustelu olisi jatkunut samanlaisena, olisi vasemmistoliiton valtuustoryhmä poistunut yhteisellä päätöksellä kokouksesta.
 "Veikolla on erittäin värikäs puhetyyli"
 Perussuomalaisten leirissä puhe nähdään tyypillisenä kansanedustaja Vallinille. Perussuomalaisten valtuustoryhmän puheenjohtaja  Lassi Kaleva  ei kuitenkaan osannut odottaa kokoukseen tällaista käännettä.
 – Veikolla on erittäin värikäs puhetyyli, mitä hän käyttää myös eduskunnassa. Tämä sama puhetyyli tuntui häiritsevän valtuutettuja Tampereella.
 Perussuomalaisten valtuustoryhmän puheenjohtaja Lassi Kaleva. Antti Eintola / Yle
 Kaleva kertoo ottavansa Vallinin puhetavan tämän kanssa puheeksi. Valtuustoryhmän puheenjohtaja on kuitenkin sitä mieltä, että on hyvä, kun Vallinin kiintiöpakolaisiin tuomat asiat nousivat julkiseen keskusteluun.
 – Maahanmuuttoon liittyvät lieveilmiöt ja kustannukset olivat aivan oikein. Mutta ehkä tapa, jolla keskusteltiin, herätti kovasti intohimoja eri puolilla valtuustosalia.
 Muiden reaktio yllätti Vallinin
 Veikko Vallin sanoo itse yllättyneensä valtuutettujen reaktioista. Hän sanoo käyttävänsä samanlaista ilmaisua myös eduskunnassa ja puheen sisällön olevan perussuomalaisten ydinpolitiikkaa.
 – Ainahan siinä tunteet leimuavat, kun puhutaan maahanmuutosta ja pakolaisista. Mutta en ollut tarkoittanut kirjoitettua puhetta provokaatioksi.
 Vallinin mukaan puhe olisi mennyt kivuttomammin, jos hän olisi saanut pitää sen yhdessä osassa eikä kolmen minuutin puheenvuoroihin pilkottuna.
 – Puheenjohtajakin totesi jälkeenpäin, että näin olisi ehkä kannattanut tehdä, kun puhe liittyi aloitteeseeni.
 Puhetta on Vallinin mukaan myös kehuttu sosiaalisessa mediassa.
 Eettisten periaatteiden uudistus on jo käynnissä
 Aiemmin Sastamalan valtuustossa istunut Nurminen sanoo yllättyneensä maanantaina siitä, miten kovaa kieltä Tampereen kaupunginvaltuustossa käytetään.
 Uusi puheenjohtaja käynnisti Tampereen valtuuston eettisten periaatteiden uudistuksen jo puheenjohtajakautensa startatessa alkusyksystä. Tällä hetkellä periaatteet ovat valtuustoryhmissä evästettävänä. Maanantainen keskustelu osoittaa hänen mukaansa, että uudistus on tarpeen.
 – Tarvitaan yhteisiä, vahvempia pelisääntöjä siitä, miten keskustellaan ja miten pidetään ihmisoikeuksista huolta sekä kunnioittavaa keskustelukulttuuria yllä. Tarvitaan selkänojaa, miten tämäntyyppisissä tilanteissa toimitaan yhdessä.
 Nurminen muistuttaa, että yksittäiset valtuutetut ovat myös itse vastuussa siitä, mitä he puhuvat ja millaista keskustelua käyvät.
 – Puheenjohtajana en pysty sitä määräänsä enempää rajoittamaan.
 Myös vihreän valtuustoryhmän puheenjohtaja Jaakko Stenhäll pitää eettistä ohjeistusta tärkeänä vastaavien tilanteiden estämiseksi.
 – Haluamme, että kaikki sitoutuvat tähän selkeään kirjalliseen ohjeistukseen, johon voidaan vedota, jos tällaisia tilaisuuksia tulee. Tietysti, jos tähän ei kaikki ryhmät lähde mukaan, se on toisen keskustelun paikka.
 Veikko Vallin ei näe tarvetta pelisääntöjen muuttamiselle. Hänen mielestään Tampereen valtuusto on ollut aina aika rauhallinen.
 – Kuka määrittelee, saako jotain sanoja käyttää vai ei? Jään mielenkiinnolla odottamaan lopputulosta.
 Millaisia ajatuksia juttu herätti? Keskustele aiheesta keskiviikkoon kello 23:een saakka!
 Juttuun lisätty 26.10.2021 kello 15.30 perussuomalaisten valtuustoryhmän puheenjohtaja Lassi Kalevan ja vihreän valtuustoryhmän puheenjohtaja Jaakko Stenhällin ja valtuutettu Veikko Vallinin kommentit.
 Juttuun lisätty 26.10.2021 kello 16.12 vasemmistoliiton kaupunginvaltuutettu ja valtuustoryhmän varapuheenjohtaja Noora Tapion kommentit.
 Juttuun lisätty 26.10.2021 kello 17.00 esimerkki siitä, mitä kansanedustaja Veikko Vallin sanoi kaupunginvaltuuston kokouksessa.
 Lue myös:
 Kansanedustajan puheet Tampereen valtuustossa koettiin rasistisiksi – useat valtuutetut vaativat Vallinin puheiden tarkastamista nauhalta

Olisiko Tampereen valtuuston rasistiseksi koettu kokous pitänyt keskeyttää? Ilmari Nurminen: "Puheenjohtajana nojaan toimintani lakiin"


Summary: Ammatillisen koulutuksen uudistus siirsi opiskelua työpaikoille, mutta vain harva kosmetologi voi ottaa harjoittelijoita. Helpotusta tarjoaisivat yksityiset opetushoitolat, mutta niitä on vasta vähän.

Kauneudenhoitoalalla on jatkuva pula opintoihin tiiviisti liittyvistä harjoittelupaikoista.
 Opiskelua siirrettiin entistä enemmän yrityksiin ja työpaikoille, kun ammatillista koulutusta uudistettiin vuonna 2018. Pyrkimyksenä oli vastata paremmin niin työelämän kuin opiskelijoiden yksilöllisiin koulutustarpeisiin.
 Myös opintojaksoihin kuuluvat näytöt arvioidaan nyt pääosin työpaikoilla.
 Uudistus ei ole onnistunut kaikilta osin. Kovaa kritiikkiä on kuulunut erityisesti aloilta, jotka perustuvat yksinyrittämiseen.
 Epäilijöihin alusta lähtien kuuluneen Kosmetologien yhdistyksen  hallituksen puheenjohtaja  Anne Parkkisen  mukaan yhtälö on vaikea.
 – Yksinyrittäjillä ei ole aikaa tai halua ottaa opiskelijoita ohjattavaksi. Se on aina omasta leivästä pois.
 Opiskelija kaipaa palautetta ja rohkaisemista
 Marjut Poutanen  valmistuu pian toiveammattiinsa Koulutuskeskus Salpauksesta. Hän pitää harjoittelua työpaikoilla arvossa.
 – Koululla ollaan mukavuusalueella. Vasta työpaikalla näkee, mitä työ ja asiakkaiden kohtaaminen on oikeasti.
 Kolmatta vuotta opiskeleva Poutanen valmistuu pian. Tutkinto on muutamaa näyttöä vaille valmis.
 – Tänä päivänä ollaan aika tiukkoja siitä, että näytöt pitää tehdä työelämässä. Poikkeuksiakin tietysti on, mutta se on lähtökohta.
 Ensimmäisen työssäoppimisjaksonsa Poutanen teki Espanjassa, mutta jakso koronakriisin kynnyksellä päättyi lyhyeen. Myös yhteisen kielen puuttuminen tuotti vaikeuksia.
 Suomessa tarjolla olleista paikoista Poutasella on monenlaista kokemusta.
 – Ei ole järkeä lähteä sellaiseen paikkaan, jossa pääsee tekemään vain sitä, mitä jo osaa. Idea on, että pääsisi harjoittelemaan juuri niitä asioita, joista haluaa tehdä näytöt.
 Ohjaajan palautetta Poutanen pitää tärkeänä.
 – Totta kai sitä kaipaa rohkaisua ja sen sanomista ääneen, että tämä meni hyvin.
 Yksityiset opetushoitolat tulevaisuuden ratkaisu?
 Nyt, valmistumisen kynnyksellä, tulevan kosmetologin odotukset ovat korkealla. Toiveiden mukainen paikka löytyi Lahteen vastikään perustetusta yksityisestä opetushoitolasta.
 – Oli todella haastavaa löytää paikka, missä pääsee toteuttamaan vartalo- ja kylpylähoitoja. Odotan kovasti, että pääsen tekemään niitä, Marjut Poutanen iloitsee.
 Kauneushoitola Skolen liiketoimintamalli perustuu ohjattuun opiskelijatyöhön, josta asiakas maksaa vähän tavanomaista edullisemman hinnan. Vastaavia yksityisiä opetushoitoloita on Suomessa vielä vähän. Lahden lisäksi pääkaupunkiseudulla on muutama.
 Kosmetologiopiskelija Marjut Poutanen tekee asiakkaalle ripsien ja kulmien värjäystä. Hän odottaa erityisesti vartalohoitojen tekemistä, niistä Poutaselta  puuttuu vielä opintoihin kuuluva näyttö Tuija Veirto / Yle
 Yrittäjä  Ira Karjalaisella  on pitkä kokemus kauneudenhoitoalalta. Hän on valmistunut Salpauksesta ja lisäksi opettanut siellä. Kokemusta on myös kosmetiikka-alan maahantuontiyrityksestä.
 Oppilaitosyhteistyö on tiivistä. Yrittäjä haastattelee tarjokkaat. Opastettavia on kerralla neljä, ja he tekevät Skolessa eri pituisia jaksoja.
 Karjalainen tarjoaa ohjausta kaikilla kosmetologien opetussuunnitelmaan sisältyvillä osa-alueilla. Koululla opitaan perustaidot, hoitolassa niitä harjoitellaan edelleen.
 – Kauneusala kehittyy kovaa vauhtia. Osaamista pitää olla esimerkiksi ultraääni- ja muista laitehoidoista.
 Lisäksi Skolessa opetetaan suosiossa olevia ripsien kestotaivutuksia, kulmien laminointeja ja kestokynsien tekoa. Sen sijaan kestopigmentoinnit tai  pistoshoidot  eivät kuulu ohjelmaan.
 – Niihin vaaditaan Valviran lupa ja sairaanhoitajan koulutus, Ira Karjalainen kertoo.
 Opetushoitolaan on jo nyt tullut yhteydenottoja myös Päijät-Hämeen ulkopuolelta. Yrittäjä aikookin jatkossa laajentaa opetushoitolan toimintaa laajemmin Suomeen. Ira Karjalainen näkee, että mallissa kaikki voittavat.
 – Opiskelijat pääsevät oppimaan. Asiakkaat puolestaan voivat ehkä kokeilla vähän edullisemmin sellaisia hoitoja, joihin ei muuten tulisi mentyä. Se on kaikkien etu.
 Yrittäjä Ira Karjalainen perusti opetushoitolansa Lahteen. Toiminnan laajentamista suunnitellaan  muuallekin Suomeen.  Tuija Veirto / Yle

Kauneudenhoitoalan opiskelijat kärsivät harjoittelupaikkojen puutteesta – löytyisikö lääke yksityisistä opetushoitoloista?


Summary: Pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmä ei antanut tiistaina  uusia rajoituksia, mutta tilannetta seurataan. Ryhmä on huolestunut tartuntojen runsaasta määrästä.

Pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmä vaatii lisää toimia hallitukselta. Ryhmä tekee aloitteen hallitukselle koronapassia koskevan lainsäädännön valmistelemiseksi ja katsoo, että koronapassin käytön on jatkuttava myös vuodenvaihteen jälkeen.
 – Myös sen käyttöä tulisi voida laajentaa eli katsoa koko lakia uudelta kannalta, sanoo Vantaan kaupunginjohtaja  Ritva Viljanen .
 Ryhmä ehdottaa koronapassin laajentamista tilanteisiin, joissa hallintopäätöksin asetettuja rajoituksia ei ole voimassa.
 Pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmällä oli seurantakokous tiistaina aamupäivällä. Koronatartuntojen määrät pääkaupunkiseudulla ovat ryhmän mukaan liian korkealla, mutta tilanne on toistaiseksi stabiili. Uusia rajoituksia ei tänään annettu.
 Tilannetta ja erityisesti sairaalakapasiteetin riittävyyttä kuitenkin seurataan. Mikäli tilanne heikkenee ja huononee voimakkaasti, rajoituksia aiotaan pyytää hallitukselta uudestaan elinkeinonharjoittajille, muun muassa ravintoloille. Lisäksi tehdään tarvittavia paikallisia rajoituksia.
 Hallitukselta pyydetään lakia hoitohenkilöstön rokotusvelvollisuudesta
 Koronakoordinaatioryhmä esittää edelleen hallitukselle, että sosiaali- ja terveystoimen henkilöstön tulee olla rokotettuja esimerkiksi ympärivuorokautisen hoidon hoivakodeissa.
 Viljasen mukaan esimerkiksi hoivakodeissa hyvin hauraiden henkilöiden ja muiden sosiaali- ja terveystoimen riskiryhmien kanssa työskenteleviltä on voitava vaatia, että he ovat ottaneet rokotteen.
 – Tällä hetkellä on tiedossa tilanteita, joissa rokottamaton työntekijä on ollut alkuperäisenä tartunnanlähteenä javalitettavasti sairaus on levinnyt osastolle. Esimerkiksi tehostetun hoivan asiakas, joka ei pysty vaikuttamaan, kenen kanssa on, tai suojautumaan, on saanut tartunnan.
 Viljasen mukaan kaupunkien työnantajina täytyisi saada tietää, onko henkilökunta rokotettu.
 – Meidän täytyy voida edellyttää, että vain rokotetut työskentelevät tietyissä sosiaali- ja terveystoimen tehtävissä ja tämä vaatii lainsäädäntömuutoksia, Viljanen painottaa.
 Rokottamattomien tulisi noudatta erityistä varovaisuutta
 Koordinaatioryhmä antaa myös suositukset rokottamattomille henkilöille terveysturvallisesta käyttäytymisestä ja osallistumisesta.
 Ryhmä suosittelee, että rokottamattomat 12 vuotta täyttäneet ja tätä vanhemmat noudattavat toiminnassaan erityistä varovaisuutta.
 Rokottamattomille suositellaan sellaisten sisätilojen välttämistä, joissa on paljon ihmisiä lähellä toisiaan. Tällaisia ovat erityisesti anniskeluravintolat, joukkueurheilu ja kontaktilajit, hengelliset kokoontumiset sekä kuorolaulutoiminta tai yhteislaulutilaisuudet.
 Lisäksi suositellaan välttämään yöpymistä edellyttäviä kursseja, joukkoliikennettä sekä isoja yleisötilaisuuksia, joissa istumapaikkoja ei ole määritelty.
 Mikäli rokottamaton henkilö kuitenkin osallistuu tällaiseen toimintaan, on suositeltavaa välttää lähikontakteja ja käyttää maskia. Kaikkiin tilaisuuksiin tulee osallistua vain terveenä, ryhmä painottaa.
 Jokaista kannustetaan yhä hakeutumaan koronarokotukseen.
 Juttua päivitetty kauttaaltaan 26.10. kello 15.23 koronakoordinaatioryhmän tiedotteen pohjalta.
 Voit keskustella aiheesta tiistaina 26.10.2021 kello 23 saakka.
 Lue myös:
 Uusimmat tiedot Uudenmaan koronatilanteesta
 Virolaiset kuvailevat koronatilannettaan lähes katastrofiksi, mutta suomalaiset suuntaavat silti syyslomillaan Tallinnaan: ”Ei pelota lähteä”
 Maskipakko poistuu VR:n junissa ja HSL:n lähiliikenteessä, mutta käyttöä suositellaan silti – "Tartunnan riski arvioitu joukkoliikenteessä matalaksi"

Pääkaupunkiseudun koronaryhmä kehottaa rokottamattomia välttämään joukkoliikennettä ja ravintoloita, vaatii hoitohenkilökunnalle rokotepakkoa


Summary: Nyt nostetut syytteet koskevat yhtä Etelä-Suomen haaraa.

Kahtatoista ihmistä vastaan on nostettu syytteitä Suomessa kansainvälisiin huume- ja asetakavarikointeihin johtaneessa Greenlight-operaatiossa, kertoi Syyttäjälaitos tiistaina. Syytteet koskevat valtaosin törkeitä huumausainerikoksia.
 Kuusi syytetyistä on edelleen vangittuina.
 Nyt nostetut syytteet koskevat Syyttäjälaitoksen mukaan yhtä Etelä-Suomen haaraa, jota on tutkinut Helsingin poliisilaitos.
 Syytteet liittyvät Yhdysvaltain liittovaltion poliisin FBI:n johtamaan Greenlight-jättioperaatioon. Operaatiossa FBI pääsi käsiksi eri maissa toimivien rikollisten salattuun viestinvaihtoon ja luovutti tietoja yhteistyömaiden viranomaisille.
 Syyttäjälaitoksen mukaan tutkinnan yhteydessä on tullut ilmi myös muita rikoksia, joista on nostettu syyte kahta ihmistä vastaan. Näillä rikoksilla ei kuitenkaan Syyttäjälaitoksen mukaan ole kytkentää Greenlight-operaatioon.
 Syytteitä nostettu eri puolilla Suomea
 Greenlightiin liittyviä syytteitä on nostettu jo aiemmin syksyn aikana eri puolilla Suomea ja osa on jo käsitelty käräjäoikeudessa.
 Poliisi tiedotti kesäkuussa, että Suomen viranomaiset ovat ottaneet kiinni lähes sata ihmistä Greenlight-operaatioon liittyvien esitutkintojen yhteydessä. Lisäksi viranomaiset olivat takavarikoineet yli 500 kiloa huumausaineita, kymmeniä aseita ja satojentuhansien eurojen edestä käteistä rahaa.
 Tulli kertoi Greenlight-operaatioon liittyvän esitutkintansa valmistumisesta syyskuussa.
 Kansainvälisen Greenlight-operaation johdossa toimivat FBI, Yhdysvaltojen huumepoliisi DEA sekä Hollannin ja Ruotsin poliisiviranomaiset. Mukana oli myös Euroopan poliisivirasto Europol sekä 16 maata, mukaan lukien Suomi.
 Lue lisää:
 Kolme miestä sai käräjäoikeudessa tuomion FBI-jättioperaatioon kytkeytyvässä huumejutussa
 Poliisi: FBI-huumetutkinnalla tuskin on pitkäaikaista vaikutusta huumeiden saatavuuteen Jyväskylässä
 Useiden miljoonien eurojen arvoinen huumekauppa paljastui Suomessa – KRP pääsi rikollisten salatun viestinvaihdon jäljille FBI:n avulla

Kahtatoista ihmistä vastaan on nostettu syytteitä Suomessa FBI:n kansainväliseen operaatioon liittyvässä tutkinnassa


Summary: Karisin henkilökohtainen Suomen-suhde on toistaiseksi jäänyt ohueksi. Hän on syntynyt ja kasvanut Tartossa, missä ei voinut katsoa suomalaisia tv-kanavia.

Viron presidentti  Alar Karis  vierailee ensimmäistä kertaa Suomessa. Karisin ja presidentti  Sauli Niinistön  tiedotustilaisuus Presidentinlinnassa alkoi myöhässä, ja Niinistö pahoitteli sitä avauspuheenvuorossaan.
 – Kun aloimme jutella, huomasimme, että meillä on paljon yhteistä, ja ne ovat myönteisiä asioita. Siitä keskustelemiseen meni aikaa, presidentti Sauli Niinistö sanoi.
 Niinistö kuvaili maiden kahdenkeskisiä välejä erinomaisiksi ja totesi, että välit ovat perinteisesti olleet hyvät. Huolenaiheeksi presidenttien keskustelussa nousi koronatilanne. Niinistö totesi, että Suomen tilanne on Viroa parempi, mutta vakava.
 – Meidän täytyy suhtautua tähän vakavasti – ja varovasti, Niinistö sanoi.
 Lisäksi presidentit keskustelivat Euroopan turvallisuudesta, Venäjästä, arktisesta alueesta ja ilmastonmuutoksesta.
 – Meillä molemmilla on Venäjä naapurina, joten keskustelimme Venäjän asemasta – etenkin kun vierailen Moskovassa perjantaina, Niinistö sanoi.
 Karis: Olemme liian pieniä yksin
 Karis puolestaan kertoi olevansa iloinen Suomen-vierailustaan ja siitä, että presidentti vaikuttaa olevan hyvässä kunnossa. Vierailua piti lykätä, kun Niinistö oli altistunut koronalle.
 Karis kehui myös Suomen koronanvastaista taistelua ja totesi, että Suomi on onnistunut siinä Viroa paremmin.
 – Olette onnistuneet suomalaisten rokottamisessa hyvin. Toivon, että voimme pian sanoa samaa virolaisista, Karis sanoi.
 Hän totesi, että Virolla ja Suomella on tiivistä yhteistyötä digitalisaatiosta elokuvateollisuuteen. Hän piti tärkeänä, että digitaalista ja muutakin yhteistyötä syvennetään.
 – Olemme liian pieniä yksin. Meidän pitää tehdä yhteistyötä. Toivon, että tiivistämme jo hyvin toimivaa energiayhteistyötämme entisestään.
 Hän mainitsi merituulen hyödyntämisen sekä kaasu- ja sähkömarkkinoiden yhdistämisen. Karis kehui myös maiden välistä yhteistyötä kulttuurin ja koulutuksen alalla.
 – Entisenä rehtorina minun täytyy todeta, että yhä useammat suomalaiset opiskelijat löytävät tiensä Viroon, Karis sanoi.
 Viro ei aio sulkea rajaansa
 Viron koronatilanne on heikentynyt viime viikkoina, ja maa on kiristänyt koronarajoituksiaan tällä viikolla. Viro ei kuitenkaan suunnittele rajojensa sulkemista, Karis sanoi.
 – En voi sanoa, mitä tapahtuu viikon tai kuukauden kuluttua. Toivomme, että kansalaisemme ottavat rokotukset ja saavutamme 80 prosentin rokotekattavuuden, Karis sanoi.
 Uutistoimisto STT:n kysymykseen, onko koronatilanne vaikuttanut maiden välisiin suhteisiin, Karis totesi, että covid on merkinnyt ylä- ja alamäkiä Viron ja Suomen väliseen suhteeseen.
 – Mutta olemme ystäviä, eivätkä tällaiset vaihtelut vaikuta suhteisiimme, Karis sanoi.
 Niinistö taas totesi, ettei ole edes huomannut koronan aiheuttaneen ylä- ja alamäkiä maiden välisiin suhteisiin.
 – Taistelemme covidia vastaan. Emme naapureitamme vastaan, Niinistö korosti.
 Karis: Suomi päättää itse Natosta
 STT kysyi presidenteiltä myös sotilasliitto Naton pääsihteerin  Jens Stoltenbergin  Suomen-vierailusta, joka on johtanut keskusteluun Suomen mahdollisesta liittymisestä sotilasliittoon, ja Nato-maiden suhtautumisesta mahdolliseen jäsenyyteen.
 – Minun on vaikea vastata, mitä muut Nato-maat sanoisivat, ja keskustelu [mahdollisesta jäsenyydestä] täytyy käydä Suomessa, ei Virossa. On suomalaisten päätös, haluavatko he liittyä Natoon vai eivät.
 – Mutta me olisimme tietysti iloisia, jos Suomi liittyisi jossakin vaiheessa, Karis sanoi.
 Karis ei tunne suomalaisia hyvin
 Karisin henkilökohtainen Suomen-suhde on toistaiseksi jäänyt ohueksi,  Ylen haastattelussa elokuussa  kävi ilmi. Hän on syntynyt ja kasvanut Tartossa, missä ei voinut katsoa suomalaisia tv-kanavia.
 – En tunne suomalaisten poliitikkojen joukosta ketään kovin läheisesti. Mutta viran myötä puhelimeen ilmestyy myös tarvittavia numeroita, Karis arvioi Ylelle elokuussa.
 Lue lisää:
 Viron uusi presidentti on yliopistomiehiä ja toivoo koulutusyhteistyötä Suomen kanssa: "Meistä voisi tulla yhdessä koulutetuimpia kansakuntia"
 Viron presidentiksi valittu Alar Karis vannoo tänään virkavalansa – Yle listasi, miten hänen roolinsa poikkeaa Sauli Niinistön asemasta

Viron presidentti Alar Karis ja Sauli Niinistö tapasivat Presidentinlinnassa, korona puhutti – Viro ei ole sulkemassa rajojaan


Nimi voi ratkaista Suomen työmarkkinoilla paljon.
 Viime viikolla  Helsingin Sanomat uutisoi , että Helsingin yliopiston teologisessa tiedekunnassa selvitetään syrjintätapausta.
 HS:n mukaan tiedekunnalla työskentelevä henkilö on etsinyt islamin opettajaa eteläsuomalaiseen kouluun. Henkilö on soittanut läpi islamin opettajaksi opiskelevia opiskelijoita, ja kertonut heille, että hän soittaa ihmisille, joilla on suomenkielinen sukunimi, jotta tehtävään ei oteta liian tunnustuksellista islamin opettajaa.
 Vuonna 2019 puolestaan  Yle uutisoi , kuinka tutkija  Akhlaq Ahmad  lähetti tuhansia työhakemuksia eri nimillä ja havaitsi, että suomalainen nimi on työnhakijalle valtava etu.
 Ahmadin havaintojen mukaan Suomen työmarkkinoiden arvojärjestyksen huipulla oli suomalaistaustainen nainen ja pohjimmaisena somalialaistaustainen mies.
 Yle kerää kokemuksia vieraskielisen nimen vaikutuksesta työnhakuun ja työllistymiseen. Alla olevalla lomakkeella voit kertoa kokemuksistasi ja jättää halutessasi yhteystietosi, jos olet halukas kertomaan kokemuksistasi jutussa.
 Vastauksia saatetaan myös käyttää nimettöminä lainauksina jutussa.

Onko vieraskielinen nimesi vaikuttanut työn saamiseen? Kerro meille, teemme juttua


Summary: Kotkassa sijaitsevan akvaariotalon suuren altaan remonttia odotettiin pitkään, mutta nyt töitä on paiskittu kuukauden päivät. Allas saadaan avattua vuoden vaihteen jälkeen.

Akvaariotalon suuren kala-altaan ikkunat on peitetty paperein niin, että tyhjän altaan sisuksiin ei pääse lainkaan kurkistamaan. Paperoitujen ikkunoiden takana on tehty remonttitöitä noin kuukaudenpäivät.
 Varjokuvina altaan ikkunoihin heijastuvat hahmot paljastavat, että Isosta-Britanniasta saapuneet ammattilaiset ovat tälläkin hetkellä työn touhussa.
 – Remontti on kattava. Nyt tehdään silikonisaumoja. Seinät ja lattiat on kaikki pinnoitettu uudelleen. Pian altaan saumat jäävät kuivumaan 3–4 viikoksi ja sen jälkeen teemme koetäytön, ja sitten alkavat sisustustyöt, akvaariotalo Maretariumin toimitusjohtaja  Sari Saukkonen  kertoo.
 Remonttitöitä varten Itämerialtaan akryyli-ikkunat on vuorattu paperilla umpeen. Kirsi Lönnblad/Yle
 Allas on tarkoitus saada takaisin käyttöön ja ihmisten nähtäville heti vuodenvaihteen jälkeen.
 Ylivoimainen ykkösvetonaula
 Suuren altaan saumoja ja sisustusta uusittiin jo pari vuotta sitten, jolloin allas alkoi olla jo 20 vuotta vanha. Silloin huomattiin, että vuotokohtia ei onnistuttu kaikkia korjaamaan.
 – Vettä tihkui saumoista, välillä kahdesta, kolmesta, neljästäkin eri paikasta. Varsinaisen ongelmapaikan jäljille oli vaikea päästä, koska vesi saattoi tulla ulos jostain aivan muusta kohtaa, Saukkonen sanoo.
 Akvaariotalo Maretariumin toimitusjohtaja Sari Saukkonen. Pyry Sarkiola / Yle
 Remonttia on jo ehditty odottaa, sillä korjaustyöt siirtyivät koronan tuomien rajoitusten takia ensin viime vuoden marraskuun alkuun ja sieltä edelleen tälle vuodelle. Allas tyhjennettiin kaloista ja vedestä viime marraskuussa.
 – Hirvitti kyllä, koska Itämeriallas on meidän ylivoimainen ykkösvetonaula. Lisäksi koronarajoitusten vuoksi kierroksella on voinut olla välillä vain kuusikin ihmistä kerrallaan. Ennalta ajatellen, tämä olisi voinut olla ihan katastrofivuosi, mutta meillä on mennyt ihan hyvin, Saukkonen sanoo.
 Hänen mukaansa kesällä kävijöitä oli paljon, ja nyt syksylläkin mukavasti.
 – He, jotka eivät tiedä, miten komea Itämeriallas on, ovat kehuneet näitä meidän muitakin altaita. Niitä on kuitenkin yli 20 muutakin, Saukkonen sanoo.
 Mittava remontti tehdään takuutyönä, eikä siitä aiheudu suoria kuluja akvaariotalolle. Toisaalta jokaisesta sisäänpääsylipusta on napsastu puolet hinnasta pois, koska näyttävä allas on remontissa. Pääsylipputuloja on siten jäänyt saamatta.
 Seitsemän metriä syvä
 Akvaariotalo Maretariumin Itämeriallas on Suomen suurin akvaarioallas. Se on 2,7 kertaa suurempi kuin merimaailma Sea Lifen valtameriallas Helsingissä.
 – Sitä voi havainnollistaa niin, että Itämeriallas on seitsemän metriä syvä. Se on sama kuin Suomen järvien keskisyvyys. Altaan halkaisija on kymmenen metriä. Kun se on täynnä, vesi aiheuttaa sen harhan, että välimatkat lyhenevät. Siksi altaan tyhjänä nähneet ovat hämmästyneetkin, että allas tosiaan on noin suuri, Saukkonen sanoo.
 Remontin valmistuttua allas sisustetaan. Aikaisemmin altaassa on ollut esimerkiksi Kotkan edustalta löytyneen St. Nikolain uponneen hylyn kopio.
 Itämeriallas on ylhäältä avoin. Siksi esimerkiksi auringonvalo pääsee altaaseen.  Pyry Sarkiola / Yle
 Sisustuksella on väliä kaloillekin, sillä ne tarvitsevat suojaa ja piilopaikkoja.
 – Allas on ylhäältä avoin ulkoilmaan, ja jos esimerkiksi sataa, ropisevat vesipisarat altaan veden pintaan. Välillä sitten taas auringonpaiste pääsee altaaseen. Paisteen takia kala voi esimerkiksi kaivata suojaa, Saukkonen sanoo.
 Kun allas on kunnossa, sinne muuttaa takaisin muun muassa 30–40 kiloa painavat venäjän- ja siperiansammet.

Suomen suurinta akvaariota saavuttiin korjaamaan Isosta-Britanniasta saakka – Maretariumin tärkeä vetonaula on ollut tyhjillään jo vuoden


Summary: Kaksi rokotetta on saanut alle puolet kunnan 12 vuotta täyttäneistä asukkaista.

Sievissä valtuutetut ovat huolissaan kunnan matalasta rokotekattavuudesta ja vetoavat nyt kuntalaisiin koronarokotteen ottamisen puolesta.
 Sievin rokotekattavuus on Suomen alhaisimpia. Kunnassa kaksi koronapiikkiä on ottanut tähän mennessä alle puolet (48,6) yli 12-vuotiaista, mikä on kaukana koko maan keskiarvosta. Koko maassa kaksi piikkiä on ottanut 68 prosenttia.
 Rokotevastaisuudestaan tunnetussa Luodon kunnassa vastaava luku on 51 prosenttia.
 Lue seuraavaksi: Sievissä vain hieman yli puolet on saanut koronarokotteen, eikä kunta ole ainoa – taustalla rokotusvastaisuutta, mutta myös lasten määrä vaikuttaa
 Valtuusto käsitteli asiaa lokakuussa ja vetoaa nyt yksimielisesti kuntalaisiin.
 Vetoomuksessa muistutetaan, että otettu rokote suojaa sekä omaa että toisten terveyttä. Vetoomuksen ovat allekirjoittaneet kunnanvaltuuston puheenjohtaja  Ahti Hannula  sekä Sievin kunnanjohtaja  Kai Korhonen .

Sievin valtuusto vetoaa kuntalaisiin koronapiikin ottamisen puolesta – kunnan rokotekattavuus edelleen Suomen alhaisimpia


Summary: Pienessä eteläpohjalaiskunnassa on runsaan viikon kuluessa todettu 60 uutta koronavirustartuntaa. Tartuntojen ketju sai alkunsa 4.– 6.-luokkalaisten yökoulusta. Seinäjoen keskussairaalassa on ollut hoidettavana useita nuoria koronapotilaita.

Valtaosa Lappajärven tartuntaketjun  koronavirustartunnoista  on jäljitettävissä yökouluun, joka järjestettiin yhteiskoulun 4.–6. -luokkalaisille torstaina ja perjantaina lokakuun 14. ja 15. päivä. Seuraava viikko oli syyslomaviikko.
 Lue lisää:   Lappajärven koronatilanne heikkenee vauhdilla – ilmaantuvuusluku on jo yli 1 700: "Tilanne on vakava ja hurja, ja ymmärrämme hyvin, jos lasta ei haluta kouluun laittaa", toteaa sivistysjohtaja
 Pienessä kunnassa Etelä-Pohjanmaalla on todettu runsaan viikon aikana 60 koronavirustartuntaa. Kunnan alueella ilmaantuvuusluku on peräti 1 706 sataatuhatta asukasta kohden.
 Etelä-Pohjanmaan sairaanhoitopiirissä oli siirrytty koronaepidemian kiihtymisvaiheeseen saman viikon maanantaina 11. lokakuuta. Lappajärven vt. peruspalvelujohtaja  Jaakko Anttilan  mukaan yökoulun järjestäminen tuntui silloin turvalliselta.
 – Tilanne oli silloin erilainen kuin se on nyt kymmenen päivää myöhemmin. Emme halua syyllistää ketään. Tämä on maailmanlaajuinen pandemia, ja koulut ovat olleet puolitoista vuotta rajoitetussa toiminnassa.
 Anttilan mukaan täytyy ottaa huomioon, että yökoulu on alkanut torstai-iltana. Viisi päivää sitä ennen Etelä-Pohjanmaa oli vielä perustasolla.
 – En tiedä olisiko koulun johdon pitänyt Nyrkkiä paremmin osata arvioida tilannetta ja että se on menossa näin huonoon suuntaan. Jos koulun johdosta olisi saman viikon keskiviikkona kysytty pandemiajohtoryhmältä, niin ehkä asia olisi otettu harkintaan. Jälkeenpäin on helppo sanoa, että pandemiaryhmä olisi yökoulun järjestämisen kieltänyt.
 Koronaepidemian aikana luokkien ryhmähenkeä ei ole paljon päästy kehittämään, Anttila painottaa.
 – Tällaisiin asioihin täytyy myös kiinnittää huomiota. Nyt sattui käymään näin.
 Epidemia on viime päivinä kuormittanut merkittävästi alueen sairaalaa. Osastonylilääkäri Raimo Jokisalo kertoi tiistaina, että sairaalahoidossa on tällä hetkellä kolme alle 20-vuotiasta. Heistä nuorin on 12.
 Lue lisää:   Ylilääkäri kertoo "pahannäköisistä keuhkokuvista" – nyt nuorin koronapotilas on 12-vuotias Seinäjoen keskussairaalassa
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun keskiviikkoon 27.10. kello 23 saakka.

Lappajärven laaja koronatartuntojen ketju sai alkunsa lasten yökoulusta: "Emme halua syyllistää ketään"


Summary: YK:n ympäristöohjelman UNEP:n mukaan nykyiset päästötavoitteet eivät riitä pysäyttämään maapallon lämpötilan nousua 1,5 asteeseen. Järjestö vaatii huomattavasti tiukempia toimia.

YK:n ympäristöohjelma UNEP maalaa synkkää kuvaa ilmastonmuutoksen tilasta.
 Sen tuoreen raportin  mukaan maapallon päästöjä pitää leikata seitsemän kertaa nykyistä enemmän, jotta lämpötilan nousu saadaan pysäytettyä 1,5 asteeseen.
 Raportin mukaan maailman maiden nykyiset päästövähennystavoitteet ovat "heikkoja lupauksia, joita ei ole lunastettu".
 1,5 asteen lämpötilan nousu on Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteista kunnianhimoisin. Skotlannin Glasgowssa viikonloppuna alkavan ilmastokokouksen järjestäjät ovat asettaneet tavoitteeksi, ettei maapallo lämpene 1,5 astetta enempää tämän vuosisadan aikana.
 Tehtaiden piipuista nousee savua Kiinan Tianjinissä vuonna 2008. Ryan Tong / EPA
 YK:n raportin mukaan nykyisten päästövähennyslupausten myötä maapallon keskilämpötila nousee kuitenkin 2,7 asteeseen vuosisadan loppuun mennessä.
 – Jotta saavutamme 1,5 asteen tavoitteen, pitää meidän lähes puolittaa kaikki kasvihuonepäästömme, UNEP:in pääjohtaja  Inger Andersen  sanoi.
 Maailman ilmatieteen järjestö WMO kertoi eilen , että maapallon ilmakehän kasvihuonekaasupitoisuudet nousivat viime vuonna ennätyskorkealle.
 Järjestön mukaan koronapandemian aiheuttama talouskasvun hidastuminen ei vaikuttanut kasvihuonekaasupitoisuuksiin, vaikka se vähensikin hetkellisesti uusia päästöjä.
 Haluatko seurata tärkeimpiä uutisia ilmastokriisistä ja keinoista sen hillitsemiseksi? Avaa tästä seuranta-artikkeli!
 Lisää aiheesta:
 Britannialla on "maailman parhaat" ilmastolupaukset – Glasgow’n ilmastokokouksen isäntämaan täytyy todistaa, että ne myös saavutetaan
 Nuoret kertovat, miten ilmastokriisi ratkeaa – Maija Kuivalainen edustaa Suomea YK:n kokouksessa Skotlannissa: "Oikeudenmukainen siirtymä, joka huomioi elinkeinot"
 Hiilidioksidipäästöt nousevat uusiin huippulukemiin 2023 – investoinnit puhtaaseen energiaan vain kaksi prosenttia koronaelvytyksestä
 YK:n pääsihteeri maailman johtajille: Julistakaa ilmastohätätila
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 27.10. klo 23:een asti.

YK-raportin mukaan päästöjä pitää leikata seitsenkertainen määrä, jotta 1,5 asteen tavoitteeseen päästään – "Heikkoja lupauksia, joita ei ole lunastettu"


Summary: Viesteissä on viitattu muun muassa covid-19-sertifikaattiin ja koronarokotustodistukseen. Kyseessä on huijaus, jonka tarkoituksena on tietojenkalastelu.

Kela kertoo, että Omakannan nimissä on lähetetty sähköposteja, joissa vastaanottajaa neuvotaan klikkaamaan linkkiä ja kirjautumaan sen kautta Omakantaan. Linkki ohjaa rikollisten ylläpitämälle verkkosivustolle.
 Kyseessä on tietojenkalastelu, jonka tarkoituksena on varastaa henkilötietoja ja kirjautumistietoja, kuten pankkitunnuksia.
 Kelan mukaan viesti voi olla painostava. Siinä voidaan väittää, että vastaanottajan on kirjauduttava välittömästi Omakantaan tai tarkistettava itseään koskevia asiakirjoja. Viesteissä on viitattu myös covid-19-sertifikaattiin ja koronarokotustodistukseen.
 Kelan neuvojen mukaan viestiin ei saa vastata eikä siinä olevaa linkkiä saa klikata. Jos on erehtynyt sivulle linkin kautta, omia tietojaan ei kannata syöttää. Jos epäilee tunnusten joutuneen vääriin käsiin, pitää ottaa yhteyttä oman pankin asiakaspalveluun ja tehdä lisäksi rikosilmoitus.
 Kela muistuttaa, että Omakantaan kannattaa kirjautua vain osoitteessa kanta.fi.
 Lue myös:
 Verkkopankkitunnusten kalastelu jyrkässä nousussa – Traficom: "Tänä vuonna tullaan tekemään ennätyksiä"
 Useat suomalaiset ovat haksahtaneet Omakanta-huijaukseen – Kelan mukaan huijausmainoksia saatu poistettua netistä

Kela varoittaa rikollisten lähettämistä Omakannan nimissä olevista sähköposteista – viestin linkkiä ei kannata klikata


Summary: Cannonball MC:n joulun alla 2016 jakamat ilmaiset kinkut paljastuivat osaksi laajaa petosvyyhtiä, jossa useita yrityksiä huijattiin myymään tuotteita tekaistuille yritysten vastuuhenkilöille. Oikeus määräsi petosten uhreille yhteensä yli 140 000 euron korvaukset korkoineen.

Helsingin käräjäoikeus tuomitsi tänään kaksi miestä ehdottomaan ja ehdolliseen vankeusrangaistukseen moottoripyöräkerho Cannonball MC:n joulukinkkutempaukseen liittyvästä petosrikosvyyhdistä.
 Vuonna 1990 syntynyt mies sai yhden vuoden ja kahdeksan kuukauden ehdottoman vankeustuomion kolmesta rekisterimerkintärikoksesta, kulkuneuvon kuljettamisesta oikeudetta, 12 petoksesta, kahdesta törkeästä petoksesta ja törkeästä petoksen yrityksestä.
 Vuonna 1989 syntynyt mies tuomittiin neljän kuukauden ehdolliseen vankeuteen petoksesta ja avunannosta viiteen petokseen. Lisäksi päätekijä tuomittiin maksamaan petosten uhreille yli 140 000 euron korvaukset korkoineen. Korvaukset määrättiin tuomituille yhteisvastuullisiksi niissä teoissa, joissa rikoskumppani oli ollut mukana.
 Cannonballin jouluna 2016 Myllypuron metroasemalla Helsingissä järjestämässä tapahtumassa jaettiin ilmaisia joulukinkkuja, joiden toimittaja ei koskaan saanut maksua tuotteistaan. Maksamaton lasku oli suuruudeltaan noin 16 000 euroa.
 Myös toiselta elintarviketeollisuusyritykseltä oli yritetty tilata kinkkuja yli 18 000 eurolla. Niitä ei koskaan toimitettu, koska ennakkomaksua ei oltu maksettu.
 Poliisin selvittäessä kinkkutempausta paljastui laaja rikosvyyhti, jossa lukuisilla rekisterimerkintärikoksilla ja niihin liittyvillä petoksilla aiheutettiin jopa 170 000 euron rikosvahingot useille eri yrittäjille vuosina 2016–2017.
 Ostivat yli 100 000 eurolla tietotekniikkaa
 Petokset oli tehty samalla kaavalla. Päätekijä oli ensin tehnyt rekisterimerkintärikoksen ilmoittamalla väärän henkilön yrityksen vastuuhenkilöksi ilman tämän suostumusta tai tietoa asiasta. Sen jälkeen tuomittu oli tilannut tavaraa yrityksen ja tekaistun vastuuhenkilön nimissä ilman aikomustakaan maksaa laskuja.
 Yritysten vastuuhenkilöiksi ilmoitetut henkilöt olivat tuntemattomia tuomitulle. Päätekijä ehti tehtailla petoksia kaikkiaan neljän yrityksen ja tekaistun vastuuhenkilön nimissä. Yhden yrityksen kohdalla kyse oli vain toisen henkilön nimissä tehdyistä tilauspetoksista, eikä rekisterimerkintärikoksesta.
 Tilauspetoksilla hankittiin muun muassa yli 100 000 euron arvosta osamaksulla maksettavia matkapuhelimia ja tietokoneita. Lisäksi petoksella oli hankittu auto ja renkaita. Rikoksilla saatu omaisuus jäi kateisiin.
 Rikostoverina toiminut mies auttoi petoksissa muun muassa hakemalla tilattuja tavaroita.
 Tuomitulle annettiin ohjeet rikoksiin ja maksettiin palkkio
 Syyttäjä vaati aluksi päätekijälle kahden vuoden ja kuuden kuukauden vankeustuomiota ja rikoskumppanille kuukausien vankeusrangaistusta.
 Molemmat tuomitut tunnustivat toimineensa syyttäjän kuvaamalla tavalla. Rikosten selvittämisessä auttaminen lievensi syyttäjän rangaistusvaatimuksia. Rikoksista on kulunut melkein viisi vuotta, mikä osaltaan lievensi tuomiota.
 Pidemmän tuomion saanut mies kertoi oikeuteen toimitetussa kirjallisessa vastauksessaan, että hän oli toiminut muilta saamiensa ohjeiden mukaan. Mies ei ollut suunnitellut rikoksia itse.
 Tuomion mukaan mies oli oikeudessa kertonut saaneensa ohjeita rikoksiin muun muassa Whatsapp-ryhmässä jaetuista kuvista. Miehen mukaan toiminnan taustalla oli ollut noin 10 henkilöä, mutta asioita oli pidetty tahallaan pimennossa.
 Rikoshyöty petoksista oli päätynyt muille tahoille. Mies ei vastauksen mukaan tiennyt, miten ja kenen toimesta petosten rikoshyöty hoidettiin eteenpäin.
 Miehelle oli luvattu 500 euron palkkio kustakin onnistuneesta petoksesta. Kaikista tapauksista mies ei saanut luvattua palkkiota. Tuomittu kertoi suostuneensa tekemään petoksia vaikean taloudellisen tilanteensa ja päihdeongelmansa vuoksi.
 Tuomion mukaan mies oli saanut rikoksista yhteensä 3 000 euroa palkkiota. Tilatuista tuotteista hänelle itselleen jäivät vain auton renkaat.
 Tapauksen syytteissä ei ollut enää yhteyttä Cannonball-liivijengiin, vaikka laittomasti hankitut joulukinkut jaettiin Cannonballin järjestämässä tapahtumassa.
 Lisää aiheesta:
 Poliisi: Cannonball jakoi joulukinkkuja vähäosaisille, mutta lasku jäi maksamatta
 Moottoripyöräkerho Cannonballissa toimii aseistettu erikoisryhmä, joka hoitaa konfliktit – tällainen on lakkautettavaksi haettu liivijengi
 Cannonballin ex-jengipomo Mika Ilmén vältteli vankilassa UB:n väkivaltaista kostoa: "Sun selliin painaa tarvittaessa vaikka viisi tyyppiä"
 Katso kartasta, mitkä rikollisorganisaatiot kokoontuvat kotikulmillasi – KRP: jengitilanne voimakkaassa muutoksessa United Brotherhoodin väliaikaisen toimintakiellon vuoksi

Cannonball MC:n jakamat ilmaiset joulukinkut hankki käskystä petoksia tehnyt päihdeongelmainen – joutuu vankilaan ja maksamaan yli 140 000 euron korvaukset


Summary: Lapissa on käynnistymässä vilkas joulusesonki, paikoin liki yhtä vilkas kuin ennen koronapandemiaa. Pelkästään Enontekiölle on tulossa lähes sata tilauslentoa ja liki 17 000 brittimatkailijaa.

Odotukset joulumatkailun onnistumisesta ovat juuri nyt korkealla. Vaikka  matkailurajoituksia päätettiin lokakuussa jatkaa  Suomessa vuoden loppuun saakka, näyttää edessä olevan vanhaa normaalia muistuttava vilkas joulusesonki.
 – Kyllä se siltä vaikuttaa. Kun rokotetut asiakkaat pääsevät matkustamaan, se tuntuu jo mahdollistavan ihan runsaslukuisen asiakkaiden tulemisen, kertoo Lapin matkailuelinkeinon liiton toiminnanjohtaja  Nina Forsell .
 Näkymät ovat hyvät myös Rovaniemen napapiirillä sijaitsevalla Joulupukin kammarilla.
 – Näyttää oikein positiivisen iloiselta. Varauksia ja kyselyitä on tullut melkein 2019 vuoden malliin. Odotusarvo on, että kovin paljon meille tänne tulee vieraita, kertoo kammarin päätonttu  Minttu Kariniemi-Aula .
 Brasilialaisten Gustavon ja Camilan Lapin matka siirtyi koronapandemian takia vuodella. He ovat innoissaan Rovaniemen talvisesta maisemasta. Jyri Tynkkynen / Yle
 Sama viesti toistuu viiden kohteen lappilaisen matkailuyhtiön, Harriniva Oy:n suunnalta. Sen muoniolaiset hotellit Harriniva ja Jeris avaavat ovensa matkailijoille marraskuun lopulla. Luvassa on heti talot täynnä elämää.
 – Ei ole mitään lämmittelyä alkuun. Pääsemme suoraan lähestulkoon täysiin asiakasmääriin ja pyörittämään rumbaa, kertoo Harriniva Oy:n toimitusjohtaja  Hanna-Mari Talvensaari .
 Ennakkomyynti on Talvensaaren mukaan ollut kovaa – jopa niin kovaa, että ero koronaa edeltäneeseen aikaan ei ole suuri.
 – Ei ihan vielä olla siellä, missä vuonna 2019, mutta ei se kaukanakaan ole enää.
 Myös lentoliikenne vilkastuu pian pitkän tauon jälkeen tuntuvasti. Pelkästään Enontekiölle on tulossa lähes sata tilauslentoa ja liki 17 000 brittimatkailijaa joulukaudella. Finavian mukaan sesonki näyttää vilkkaalta myös muiden Lapin kenttien osalta.
 Lue myös:   Onko Suomen kansainvälinen joulumatkailu jo menetetty tiukkojen rajatoimien takia? Visit Finland: "Venäläisetkin tähyävät etelänmatkoja"
 Yrittäjät: Rovaniemen jouluilmeen oltava maineensa veroinen
 Joulupukin kotikaupunkina tunnetun Rovaniemen keskustaa laitetaan parhaillaan jouluiseen kuosiin ennen matkailijoiden tuloa.
 Tällä kertaa ollaan tavanomaista aikaisemmin liikkeellä, sillä kaupunki on jo pystyttänyt keskustan kävelykadulle ja Lordin aukiolle isot kuuset.
 Tiistaina joukko paikallisia yrittäjiä talkoilee keskustaan vielä yli 200 joulukuusta matkailijoiden ja paikallisten iloksi.
 Katso koko lähetys  Yle Areenasta.
 Rovaniemellä 25 vuotta asunut ranskalainen Claudine Mähönen pitää kaupungin jouluilmeestä: "Joulunaika kiinnostaa minua aina, koska täällä on paljon kauniita koristeita." Jyri Tynkkynen / Yle
 Kaikki talkoissa olevat yrittäjät ovat yhdestä asiasta samaa mieltä: Rovaniemen on näytettävä siltä, millaisena se tunnetaan.
 – Rovaniemi tunnetaan joulupukin kaupunkina, joten siltä sen on myös näytettävä. Kuuset tuovat edes hiukan lisää jouluista tunnelmaa, Rinteenkulman kauppias  Janne Rinne  sanoo.
 Ruoka- ja suklaatuotteistaan tunnettu yrittäjä  Jouko Rajanen  pitää kaupungin jouluista ilmettä silti riittämättömänä.
 – Kaupungin pitäisi panostaa merkittävästi enemmän. Ei riitä, että kävelykatu näyttää hyvältä. Koko kaupungin pitäisi näyttää jouluiselta, Rajanen sanoo.
 Kaupungin jouluilmeellä nähdään yhteys siihen, miten yritysten kassat kilisevät.
 – Haluamme omalta osaltamme myös edistää sitä, että koronan kurimuksesta selvinneiden yritystemme joulukauppa saataisiin mahdollisimman nopeasti hyvään vauhtiin, sanoo joulukuusitempauksen kuusi vuotta sitten aloittanut  Janne Honkanen .
 Luksusmatkoja Lappiin järjestävä Honkanen oli tuolloin tyytymätön kaupungin jouluilmeeseen. Hän pystytti yön aikana pari sataa kuusta keskustaan. Sen jälkeen kuusitalkoisiin on tullut mukaan yli 30 yrittäjää kustannuksia jakamaan.
 – Päätimme silloin Jannen tempauksen jälkeen, että tehdään homma tulevaisuudessakin kunnolla. Kaupungin kuuset olivat sen verran harvoja, naurahtaa kauppias  Janne Rinne  talkoilun taustoja muistellessaan.
 Lue lisää:   Kaupunkilaiset hieraisivat aamulla silmiään – kävelykadulle tuli yön aikana sata tuuheaa joulukuusta
 Brexit ei vaurioittanut joulumatkailua
 Visit Rovaniemen toimitusjohtaja  Sanna Kärkkäinen  on tyytyväinen yrittäjien talkoilun myötä syntyvästä kaupungin jouluilmeestä.
 – Nyt kannattaa todella panostaa jouluilmeeseen. Tilanne joulumatkailun osalta näyttää koko ajan paremmalta. Kiinnostus tuntuu vielä kasvavan koko ajan, koska meiltä kysellään jo ympäri maailmaa, että kuinka sinne pääsee jouluksi, Kärkkäinen kertoo.
 Postia on tullut esimerkiksi Malesiasta, Intiasta ja Indonesiasta. Malesiasta on jo vahvistettu, että Rovaniemelle on tulossa ryhmä jouluksi.
 Suurimmat odotukset ovat luonnollisesti Keski-Euroopan matkailusta sekä Iso-Britanniasta.
 – Britit tulevat olemaan edelleen meidän joulumatkailun tärkein maa. Nyt, kun siellä vielä helpottui maahan paluu, niin Lapin joulu ja lumi ovat niin kiinnostavia heille, että sieltä riittää matkustajia Lappiin ja Rovaniemelle.
 Kärkkäisen mukaan Brexit ei ole vaurioittanut joulumatkailua, vaikka rajamuodollisuudet vievät hieman entistä enemmän aikaa.
 – Tämä on kuitenkin otettu huomioon matkanjärjestäjien kanssa, ja asiakkaille on ennakkoon kerrottu, kuinka homma saadaan mahdollisimman joustavaksi.
 Suorat reittilennot Keski-Euroopasta ovat myös Kärkkäisen mukaan tärkeitä juuri nyt kun matkailu on avautumassa.
 – Kun pääsee suoraan Lappiin ilman välietappeja, se lisää terveysturvallisuutta ja helpottaa päätöstä matkustaa jouluna.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  27.10. kello 23 saakka.
 Lue lisää:   Hallituksen esitys matkustusrajoitusten jatkamisesta saa tyrmäyksen Lapin matkailutoimijoilta: Rajoitukset pitäisi poistaa kokonaan
 Korjattu 26.10 klo 19:50 Janne Rinteen toisen lainauksen virheellinen sisältö. Alkuperäiset kaupungin laittamat kuuset olivat harvoja, eivät Honkasen laittamat.

Yrittäjät pystyttivät joulukaupunki Rovaniemen keskustaan yli 200 kuusta – Lapin joulusesongista on tulossa vilkas


Summary: HUSin johtajaylilääkäri arvioi rokottamattomien epidemian maksavan HUSille vielä noin 200 miljoonaa. Tältä koronapotilaiden tehohoito näyttää.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Erikoissairaanhoidossa valmistaudutaan siihen, että koronatilanne jatkuu jopa vuosien ajan.
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin (HUS) johtajaylilääkärin sijainen  Jari Petäjä  kertoo, että laskennallisesti sairaalahoitoa tarvitsevia koronapotilaita tulee olemaan koko maassa vielä 60 000–70 000.
 Arvio perustuu siihen, että rokotekattavuus jäisi alle 80 prosenttiin ja rokottamattomat tulisivat samaan koronataudin jossain vaiheessa nykyisen virustyypin jatkaessa leviämistään.
 Tältä koronapotilaiden tehohoito näyttää
 Median tapaa näyttää koronan vastaista taistelua on moitittu  siitä, että kuvat sairaaloista puuttuvat.
 Sitä myöten kuvista puuttuu tunne. Tuskakin.
 Heti koronan alkuvaiheessa sairaanhoitopiirit  kielsivät toimittajien ja kuvaajien pääsyn koronaosastoilleen  infektiovaaraan ja potilaiden yksityisyyden suojaan vedoten. Päätöksestä on joustettu harvoin.
 Lue myös:   Suomalainen tapa kuvata koronaa on laimeaa, koska sairaalat eivät päästä mediaa teho-osastoille – HS:n kuvapäällikkö: Kuvan voimaa ei ymmärretä
 Ylen pyynnöstä sairaanhoitaja  Riitta Majala  kuvasi itse HUSin teho-osaston arkea kännykkäkameralla.
 Tällaisia tilanteita hän tallensi vuorotyöstä, jossa hoidetaan kriittisesti sairaita koronapotilaita.
 Ennen koronakohorttiin kulkemista puetaan päälle suojavaatteet.  Riitta Majala, sairaanhoitaja /Meilahden teho-osasto, HUS
 Sairaanhoitaja hoitamassa hengitysteitä.  Riitta Majala, sairaanhoitaja / Meilahden teho-osasto, HUS
 Tältä näyttää täysin valmisteltu koronapotilaan tehohoitopaikka.   Riitta Majala, sairaanhoitaja / Meilahden teho-osasto, HUS
 Happipullo on kiinnitetty potilaan vuoteeseen, kun ambulanssihenkilökunta noutaa häntä jatkohoitoon.  Riitta Majala, sairaanhoitaja / Meilahden teho-osasto, HUS
 Yövuoron sairaanhoitaja ja aamuvuoron sairaanhoitaja vuoronvaihdon potilasraportilla.  Riitta Majala, sairaanhoitaja/Meilahden teho-osasto, HUS
 Koronakohortista pois siirtyvän potilaan lääkkeet ambulanssimatkalle.  Riitta Majala, sairaanhoitaja / Meilahden teho-osasto, HUS
 Anestesialääkäri ja kuljetukseen tarkoitettu hengityskone.  Riitta Majala, sairaanhoitaja / Meilahden teho-osasto, HUS
 HUS varustaa lisää sairaalapaikkoja koronapotilaille
 Tähän mennessä koronan vuoksi sairaalahoidossa on ollut koko maassa noin 5 000 ihmistä, joista reilu tuhat tehohoidossa.
 HUS ennustaa koronapotilasvirran jatkuvan tasaisena, eikä erillistä koronasairaalaa sen vuoksi aiota vs. johtajaylilääkärin Jari Petäjän mukaan rakentaa.
 – Emme usko taudin ryöpsähdysten olevan enää tällä rokotuskattavuudella tavattoman suuria. En usko, että varasairaalaa koronaa varten tarvitaan. Toki on muita tilanteita, kuten suuronnettomuudet, joissa sairaalan kuormitus saattaa äkillisesti nousta.
 Koronapotilaita varten suunnitellaan kuitenkin varustettavaksi 30–40 sairaalapaikkaa ja noin kymmenen tehohoitopaikkaa. Tehohoitokapasiteetin nostamisen tarkoituksena on varmistaa, että muita leikkauksia ei jatkossa enää tarvitsisi siirtää koronan vuoksi.
 HUS aloittaa tehohoitajien lisärekrytoinnit pian.
 Rokottamattomien epidemia tulee vs. johtajaylilääkäri Jari Petäjän mukaan maksamaan HUS:lle vielä noin 200 miljoonaa euroa. Koko Suomen erikoissairaanhoidolle koituvan koronan lisälaskun suuruudeksi on arvioitu noin miljardi euroa.
 Lue myös:
 HUSin Asko Järvinen: "Rokottamattoman riski sairastua on nyt suurempi kuin kenties koskaan" – koronaluvut ovat jälleen nousussa
 Väsyneen koronahoitajan toive: "Ottakaa rokotteet, ilman niitä ei koronasta päästä eroon hetkeen" – pääsimme seuraamaan eristyksen arkea
 Rokottamattomat hoitajat ovat levittäneet koronaa hoivakodeissa ja nyt sille halutaan loppu – Pääkaupunkiseudun koronaryhmä vaatii lakimuutosta

Hoitaja kuvasi tehohoidon arkea kännykkäkameralla Ylen pyynnöstä – vierailukiellon vuoksi kuvat sairaaloista ovat puuttuneet koronauutisista


Summary: Pääkaupunkiseudulla haluttaisiin ottaa koronapassi käyttöön tilanteisissa, joissa rajoituksia ei ole voimassa. Esimerkiksi Helsingin kirjamessuilla olisi valmius käyttää passia, mutta nykytilanne ei sitä salli.

Sosiaali- ja terveysministeriö (STM) arvioi mahdollisuuksia laajentaa koronapassin käyttöä.
 STM:n kansliapäällikön  Kirsi Varhilan  mukaan passin käyttö jatkunee vuodenvaihteen jälkeen.
 – Keskustelut THL:n kanssa ovat vaikuttaneet siltä, että he näkevät jatkamisen järkeväksi. Jos ja kun näin on, todennäköisesti tulemme esittämään sitä, että passi olisi käytettävissä myös vuodenvaihteen jälkeen, mikäli välttämättömyysperusteet täyttyvät, Varhila sanoi tiistaina Ylelle.
 Passin käytölle vaati jatkoa viimeksi pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmä  aiemmin päivällä .
 Ryhmä esitti hallitukselle myös koronapassin käytön laajentamista tilanteisiin, joissa rajoituksia ei ole voimassa. Varhilan mukaan ministeriö tarkastelee, voitaisiinko passin käyttöä perustella tilanteissa, joissa nähdään suuri tartuntojen riski, mutta rajoitukset eivät ole päällä.
 Esimerkiksi viikonloppuna järjestettävillä Helsingin kirjamessuilla  olisi valmius ottaa koronapassi käyttöön , mutta nykytilanne ei sitä salli. Tapahtumateollisuuden mukaan alalla olisi halukkuutta ottaa koronapassi käyttöön omatoimisestikin.
 Varhila topputtelee sitä, että koronapassin käyttöä olisi ylipäätään mahdollista laajentaa nopeasti.
 – Mietin myös, onko tilanne alueilla sellainen, että kokoontumisrajoituksia pitäisi joiltain osin laittaa mahdollisesti päälle. Ovatko ne välttämättömiä, jolloin koronapassilla voisi osallistua tapahtumiin. Mutta alueiden pitää tämä itse arvioida, Varhila vastaa.
 Varhilan mukaan siihen ei ole varmaa vastausta, voitaisiinko passia vaatia, vaikka rajoituksia ei ole voimassa.
 – Siinä on riski, miten katsotaan, että tapahtumajärjestäjä kohtelee asiakkaita yhdenvertaisesti. Voi olla riski, että joku valittaa tuomioistuimeen, ja vasta tuomioistuimen päätös ratkaisee voiko näin menetellä ja valikoida asiakkaita ilman säädösperustetta, Varhila sanoo.
 Koronapassin käyttöä voisi laajentaa
 Pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmä katsoo koronapassin käytön olevan tarpeellista myös vuodenvaihteen jälkeen.
 Pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmän jäsenen, HUSin johtajaylilääkärin  Jari Petäjän  mukaan koronapassia kannattaa käyttää vielä pitkään, sillä tautikin tulee jatkumaan.
 – Koronapassin lakipohjan poistuminen vuodenvaihteessa olisi tavattoman haitallista. Tauti jatkuu ja kaikki ne syyt, joita varten passi on perustettu, tulevat jatkumaan pitkälle tulevaisuuteen, Petäjä sanoo.
 Koronapassin käyttöä voisi myös laajentaa.
 – Koronapassin laajennuksen yhteydessä puhutaan siitä, voisiko yrittäjä tai tapahtumajärjestäjä ottaa oma-aloitteisesti passin käyttöön ilman, että toimintaan on jo kohdistunut rajoituksia.
 Varhila: Rokotevelvollisuus vaikuttaa vaikealta säätää
 Ryhmä niin ikään esitti hallitukselle, että sosiaali- ja terveystoimen henkilöstön tulee olla rokotettuja esimerkiksi ympärivuorokautisen hoidon hoivakodeissa.
 – Tällä hetkellä on tiedossa tilanteita, joissa rokottamaton työntekijä on ollut alkuperäisenä tartunnanlähteenä ja valitettavasti sairaus on levinnyt osastolle. Esimerkiksi tehostetun hoivan asiakas, joka ei pysty vaikuttamaan, kenen kanssa on, tai suojautumaan, on saanut tartunnan, perusteli Vantaan kaupunginjohtaja  Ritva Viljanen .
 STM:n kansliapäällikön Kirsi Varhilan mukaan huoli on aiheellinen, mutta käytännössä rokotevelvollisuuden säätäminen on osoittautunut hankalaksi.
 – Rokotevelvollisuuteen menemistä selvitimme etenkin rakennustyömaiden osalta elokuussa, ja ainakin silloin vaikutti todella vaikealta säätää se, että työntekijällä olisi velvollisuus ottaa rokote. Tämä vaatii meiltä jatkoselvitystä, että miten tilanne nähdään, ja voitaisiinko tässä hyödyntää koronapassia, sanoo Varhila.
 Koronatartuntojen määrät pääkaupunkiseudulla ovat koronakoordinaatioryhmän mukaan liian korkealla, mutta tilanne on toistaiseksi stabiili. Uusia rajoituksia ei siksi tiistaina annettu.
 Kirsi Varhila toivoo, että tilannetta on tarkasteltu joka kantilta.
 – On luotettava siihen, että he ovat arvioineet välttämättömyyden ja nimenomaan katsoneet sairaanhoidon kantokykyä ja kapasiteettia sekä ilmaantuvuutta. Ilmaantuvuus on se, joka näkyy parin viikon viiveellä sairaalahoidossa.
 Juttua päivitetty 26.20. kello 18.33: Täydennetty lisää Kirsi Varhilan kommentteja; kello 20.33 lisätty HUSin johtajaylilääkärin Jari Petäjän kommentit.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 27.10. klo 23:een asti.

STM:n Varhila: Koronapassin käyttö jatkuu todennäköisesti vuodenvaihteen jälkeen – myös passin käytön laajentaminen arvioitavana


Summary: Haavisto ja Lavrov tapasivat Norjassa Barentsin euroarktisen neuvoston kokouksen yhteydessä. Haaviston mukaan tapaamisessa puhuttiin kokouksen asioiden lisäksi muun muassa Afganistanin tilanteesta.

Ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) tapasi Venäjän ulkoministerin  Sergei Lavrovin  tänään Norjan Tromssassa.
 Ulkoministerit tapasivat Barentsin euroarktisen neuvoston kokouksen yhteydessä.
 Haaviston mukaan tapaamisessa puhuttiin kokouksen asioiden lisäksi muun muassa Afganistanin tilanteesta sekä Suomen ja Venäjän suhteista.
 Ulkoministerit puhuivat myös Saimaan kanavan puukuljetuksista. Venäjä on aiemmin kertonut lopettavansa puunkuljetuksen kanavassa jo marraskuun alussa.
 – Ulkoministeri Lavrov totesi, että asia on lähinnä heidän tulliviranomaistensa päätäntävallassa. Mutta hän ei selvästikään tuntenut kaikkia yksityiskohtia, joita asiaan liittyy. Hän otti nämä ylös ja seuraavissa tapaamisissa venäläisten kanssa asua nousee varmasti esille, Haavisto sanoi.
 Suomi otti kokouksessa vastaan Barentsin euroarktisen neuvoston puheenjohtajuuden Norjalta.
 Arktisella alueen politiikka on jännittyneessä tilassa, sillä arktista neuvostoa johtava Venäjä on arvostellut kovasanaisesti länsimaiden toimia alueella.
 Lavrov on muun muassa sanonut arktisen alueen kuuluvat Venäjälle, ja arvostellut Nato-maa Norjan toimia alueella.
 Haavisto kommentoi Tromssassa myös Naton ja Venäjän suhteita.
 – Nythän edustustoja on suljettu ja väkeä vähennetty puolin ja toisin. Tilanne ei sikäli ole hyvä. Se lisää jännitystä ja väärinymmärrysten mahdollisuuksia. Meidän suosituksemme molemmille osapuolille on, että normaaleihin yhteyksiin ja tiedonvaihtoon palataan, Haavisto sanoi.
 Barentsin euroarktisen neuvoston jäsenmaita ovat Pohjoismaat, Venäjä ja EU. Puheenjohtajuus kiertää neljän Barentsin alueen valtion eli Norjan, Ruotsin, Suomen ja Venäjän kesken.
 Suomi on kertonut painottavansa oman puheenjohtajuuskautensa aikana alueen ympäristökysymyksiä.
 Lisää aiheesta:
 Haavisto tapaa Venäjän ulkoministerin Tromssassa – kohtaaminen lyö ensitahdit Suomen puheenjohtajuuskaudelle Barentsin euroarktisessa neuvostossa

Saimaan kanavan kiistaan ei tullut ratkaisua Haaviston ja Lavrovin tapaamisessa Tromssassa – "Hän ei selvästikään tuntenut kaikkia yksityiskohtia, joita asiaan liittyy"


Summary: Yle sai hallinto-oikeuksien päätökset tuulivoimalavalituksista vuosilta 2016–2021. Useimmiten ihmiset valittavat melusta ja tutun maiseman muuttumisesta sekä pelkäävät asuntonsa arvon romahdusta.

Suomeen on rakennettu pian jo tuhat tuulivoimalaa, mutta ei ilman parranpärinää. Jarrua ja muutosta voimalahankkeisiin on haettu aina oikeutta myöten.
 Yle pyysi maan kuudelta hallinto-oikeudelta ja korkeimmalta hallinto-oikeudelta päätökset niiden saamista tuulivoimalavalituksista vuosilta 2016–2021 (1–8) ja ynnäili, kuinka niissä on käynyt.
 Selvityksen tulokset ovat selvät. Vain noin joka viides päätös oli valittajien kannalta myönteinen eli oikeus velvoitti muuttamaan tuulivoimala- tai kaavasuunnitelmia. Itä-Suomen hallinto-oikeudessa näin kävi suhteellisesti tätä useammin, Turun ja Hämeenlinnan hallinto-oikeuksissa keskiarvoa harvemmin.
 Valittajien kannalta tuloksellisinta oli valittaa tuulivoimala-alueen kaavasta. Noin neljäsosa päätöksistä edellytti muutoksia kaavaan. Sen sijaan tuulivoimaloiden rakennusluvista tehdyt päätökset olivat pääosin karua luettavaa valittajien näkökulmasta. Alle joka kymmenes hallinto-oikeuden päätös tiesi muutosta rakennuslupaan, siis rakentamisen ehtoihin. Tuulivoimaloiden rakentajayhtiöille se on tietenkin mieluinen asia.
 Muista syistä jätetyt valitukset (esimerkiksi ympäristöluvasta) menestyivät aika lailla samalla tavalla kuin kaavavalituksetkin: neljäsosa päätöksistä merkitsi valittajien voittoa.
 300 päätöstä
 Hallinto-oikeuksien päätöksiä kertyi yhteensä lähes 300. Varsinaisia valituksia on selvästi enemmän, koska jos samasta asiasta (esim. kaavasta) on jätetty monta valitusta, oikeus on voinut päättää koko valitusnipusta kerralla yhdellä päätöksellä.
 Toisaalta yhdellä valituksella voi olla helposti toistakymmentä allekirjoittajaa, kun esimerkiksi saman kylän asukkaat ovat laatineet yhteisvalituksen.
 Päätösten lukumäärät kertovat siis vain osatotuuden tyytymättömien kokonaismäärästä.
 – Se on totta, että useasti kyllä valitetaan. Sanoisin, että noin 75 prosentista hankkeita valitetaan jossain vaiheessa, kertoo hankekehitysjohtaja  Jussi Mäkinen  Ilmatar-tuulivoimayhtiöstä.
 Mikä tuulivoimaloissa harmittaa?
 – Useasti ihmiset valittavat esimerkiksi itselle tutun maiseman muuttumisesta. Se koetaan häiritseväksi. Melukysymykset on toinen mistä tyypillisesti valitetaan, Mäkinen kertoo.
 Tuulivoimayhtiö Ilmattaren hankekehitysjohtaja Jussi Mäkinen.   Esa Syväkuru / Yle
 Ilmattarella on tällä hetkellä sähköntuotannossa yhteensä 12 tuulivoimalaa Luhangassa, Leppävirralla ja Uudessakaupungissa. Rakenteilla on 91 tuulivoimalaa neljälle alueelle, muun muassa Humppilaan.
 Suurin osa hylkyyn
 Ylen saamista hallinto-oikeuksien tuulivoimalapäätöksistä 35 prosenttia sai "Ei muutosta"-merkinnän eli köniin tuli valittajille. Mutta selvästi tätä suurempi osuus päätöksistä (47%) oli eri syistä jätetty tutkimatta kokonaan tai rauennut. Päätöksistä siis 82 prosenttia päättyi valittajan kannalta kehnosti.
 Tavallinen syy jättää valitus tutkimatta on esimerkiksi silloin, kun päätös ei ole valituskelpoinen, kun valittajalla ei ole asiassa lain mukaan valitusoikeutta tai valitus on tullut vireille myöhässä.
 Lain mukaan valitusoikeus on sillä, johon päätös on kohdistettu tai jonka oikeuteen, velvollisuuteen tai etuun päätös välittömästi vaikuttaa ja se, jonka valitusoikeudesta laissa erikseen säädetään. Valitusoikeus on muun muassa viereisen tai vastapäätä olevan alueen omistajalla ja haltijalla ja jonka rakentamiseen tai muuhun käyttämiseen päätös voi olennaisesti vaikuttaa.
 Tuulivoimaloita Luhangan Latamäessä elokuussa 2020. Simo Pitkänen / Yle
 Esimerkiksi kunnan jäsenellä on valitusoikeus tuulivoimakaavan hyväksymistä koskevassa asiassa, mutta pelkkä kunnan jäsenyys ei ole peruste valitusoikeudelle tuulivoimalan rakentamista koskevassa rakennuslupa-asiassa.
 Toisalata taas kiinteistön (esim. kesämökin) vuokraajan valitusoikeus arvioidaan tapauskohtaisesti mm. vuokrasopimuksen sisällön ja keston perusteella.
 Valitusta nyt harkitsevan kannattaakin ihan ensimmäiseksi selvittää, onko hänellä edes valitusoikeutta harmilliseksi kokemaansa asiaan. Sillä voi välttyä paljolta turhalta työltä ja rahankululta.
 KHO samoilla linjoilla
 Moni hallinto-oikeuden päätökseen pettynyt jatkaa taisteluaan valittamalla korkeimpaan hallinto-oikeuteen, KHO:hon. Yle tutki myös KHO-valitukset vuosilta 2016–2021 ja tulos oli valittajien kannalta jopa hallinto-oikeuksiakin tylympi.
 Päätöksiä oli annettu 142 kappaletta ja niistä vain 14 prosenttia oli johtanut muutokseen valitetusta asiasta eli valittajan voittoon.
 Lähes puolet valituksista on tyssännyt jo lähtökuoppiin: valituslupahakemus on hylätty. Reilu kolmannes on yltänyt varsinaiseen KHO-käsittelyyn, mutta muutosta ei sitä kautta ole saatu. Muutama juttu on myös rauennut. Lopputulos kuitenkin on, että vain joka seitsemäs KHO-valitus on päättynyt valittajan kannalta myönteisesti.
 Humppilan Kesonkulmalla on pitkään mitelty tuulivoimalahankkeita vastaan. Kuvassa Pertti Pelto-Huikko, Marja Peuhkuri, Kari Mero, Minna Peuhkuri, Timo Peuhkuri, Sinikka Jalasjoki ja Minna Rajala.  Esa Syväkuru / Yle
 Nousee yli 200 metrin korkeuteen
 Humppilan Kesonkulmalla on käyty pitkään taistelua tuulivoimaloita vastaan.
 – Tuulivoima-alueen asioita on käsitelty yhdeksän vuotta ja menossa taitaa olla 15. tai 16. kierros, kun valitus tai oikaisu on käsittelyssä hallinto-oikeudessa tai KHO:ssa, kertoo Humppilan-Urjalan asuinympäristöyhdistyksen puheenjohtaja  Pertti Pelto-Huikko .
 – Ei ole selkeitä voittoja, mutta tasapelejä on tullut.
 Onko tappioitakin?
 – Yksi tai kaksi kertaa on jouduttu maksamaan, mutta muuten hallinto-oikeudet ovat jättäneet valitukset tasapeliin ja maksua ei ole tullut.
 Periksi ei kuitenkaan anneta ja uusin, 15 lähiasukkaan valitus on taas vetämässä Hämeenlinan hallinto-oikeudessa. Pääpointti on, että tuulivoimala on rakenteilla liian lähelle asutusta.
 – Lähin tuulimylly on tarkoitus rakentaa noin 770 metrin päähän meidän kotipihastamme. Lapakorkeudet nousevat noin 200 metriin, joten voimalat näkyvät pihaan saakka, yksi valittajista, humppilalainen  Minna Rajala  kuvaa tilannetta.
 – Meluhaitta on tietysti se päällimmäinen murhe. Kesäaikaan myös välkettä mikä tulee niistä lavoista auringonpaisteessa.
 – Talvisaikaan lapoihin kertyy jäätä ja on tutkittu, että lavoista saattaa singota jäätä jopa 900 metrin päähän. Me olemme sitten vaaravyöhykkellä, Rajala kertoo.
 Ilmattaren Mäkisen mukaan kaikkiin korkeisiin rakennelmiin kertyy jäätä sopivissa olosuhteissa, kuten linkkimastoihin tai tuulivoimaloihin.
 – Yli 200 metriä korkeasta voimalasta jäätä voi lentää enimmillään noin 350 metrin etäisyydelle. Riskiä aiheuttavat painavammat jääpalat putoavat lähemmäs voimalaa., Mäkinen korostaa.
 Mäkisen mukaan alueilla, joissa jäätäminen on voimakasta, lapoihin voidaan asentaa lämmitys. Lisäksi tuulivoimaloiden lähelle voidaan asentaa varoitusjärjestelmä varoittamaan ihmisiä, jos on tällainen jäätämisriski olemassa.
 – Jääneston toimet riippuvat kunkin alueen jäätämisriskistä. Joissain Ilmattaren operoimissa puistoissa on lavoissa lämmitys. Kurikan Rasakankaalle tulee jäävaaran varoitusjärjestelmä ja esimerkiksi Humppilaan tulee jäävaarasta varoittavat kyltit voimaloiden lähelle, Mäkinen kertoo.
 Arvonlaskua pelätään
 Oma harmituksen aiheensa liittyy kiinteistöjen arvoon. Pelto-Huikon mukaan tuulivoimaloiden rakentaminen voi laskea kiinteistöjen arvoa lähialueilla.
 – Tuulivoimalan melu ja muut seikat laskevat kysyntää, jolloin rakennuksista ei saa sitä kauppahintaa, mitä ilman tuulivoimalan vaikutusta saisi näistä rakennuksista. Jossain tapauksissa rakennukset eivät käy edes kaupaksi, Pelto-Huikko manaa.
 Pelto-Huikolla onkin ehdotus tuulivoimaloiden ja lähiasutuksen yhteiselon helpottumiselle:
 – Tuulivoimaloiden minimietäisyys asuttuun rakennukseen tulee olla kaksi kilometriä, jota vältämme melu- ja muut terveysrasitteet asukkaille.
 Toistaiseksi vähimmäisetäisyyyttä ei ole säädetty, eikä sitä ole näillä näkymin tulossakaan.
 – Tuulivoimaloiden varaan rakennetaan niin paljon ja ne ovat valtiovallan suosiossa.
 Kunnille huimat tulot
 Myös kunnat ovat suhtautuneet ja suhtautuvat hyvin myötämielisesti tuulivoimaloiden rakentamiseen oman pitäjään. Syy on yksinkertainen: muhkeat kiinteistöverotulot. Moni pieni kunta laskee saavansa jopa puolet lähivuosien verotuloistaan tuulivoimaloiden kiinteistöverotuloina.
 – Pienet kunnat odottavat tuulivoimaloista taloutensa pelastajaa, Pelto-Huikko kertoo.
 Tuulivoimaloita pyörii tämän vuoden lopussa noin 80 kunnassa maan reilusta 300 kunnasta. Uusia tuulivoimalakuntia on tulossa, sillä maahan on rakenteilla lähes 700 tuulivoimalaa. Niiden on tarkoitus valmistua vuosina 2021–2023. Tuulivoimayhdistyksen arvion mukaan ensi vuoden lopulla tuulivoimaloita on arviolta 88 kunnassa ja vuoden 2023 lopussa noin 93 kunnassa.
 Mutta ilman parranpärinää eivät nämäkään nouse. Hallinto-oikeuksissa on vireillä vajaa sata valitusta tuulivoimalahankkeista jo nyt ja KHO:ssakin toistakymmentä.
 Lue lisää:
 Onko sinun lähistöllesi tulossa uusi tuulivoimala? Katso kartasta mihin päin Suomea maan vallannut tuulivoimabuumi iskee eniten
 Metsänomistajat penäävät tuulivoimayhtiöiltä kunnon korvauksia maidensa sähkölinjakäytöstä – haluavat  vuosivuokraa kertamaksun sijaan
 Tuulivoimasta on tullut vaivihkaa rahasampo riutuville kunnille – voimalat tuottavat niin paljon rahaa, että Suomeen syntyy kohta "veroparatiiseja"

Suomen ennennäkemätön tuulivoimabuumi on tuonut mukanaan myös paljon valituksia kansalaisilta, mutta vain harva niistä menestyy oikeudessa


Summary: Jo joka kolmas lähihoitaja valmistuu oppisopimuskoulutuksesta. Aikuisia alanvaihtajia motivoi varman työpaikan lisäksi opiskeluajalta maksettava palkka.

Itä-Savon sairaanhoitopiirin kuntayhtymä, Sosteri

Savonlinnalainen  Satu Toitturi , 53, aloitti lähihoitajakoulutuksen verkko-opintoina, mutta vaihtoi pian oppisopimuskoulutukseen. Verkko-opinnot olivat yksinhuoltajalle taloudellisesti mahdoton vaihtoehto.
 – Oppisopimuksella opiskelu mahdollistaa elämisen, Toitturi sanoo.
 Oppisopimuskoulutuksen suosio perustuu muun muassa opiskelun ajalta maksettavaan palkkaan. Opiskelija on työsuhteessa työnantajaan ja oikeutettu työehtosopimuksen mukaiseen palkkaan.
 Esimerkiksi Savonlinnassa hakijoita lähihoitajien oppisopimuskoulutukseen oli lähes triplasti alun perin tarjolla olleisiin paikkoihin nähden. Siksi lyhyen ajan sisällä aloittavia ryhmiä perustettiin kolme.
 Pari vuotta kestävän oppisopimuskoulutuksen järjestävät yhteistyössä Itä-Savon sairaanhoitopiiri Sosteri ja ammattiopisto Samiedu. Lähiopetusta on keskimäärin 2–4 päivää kuukaudessa.
 Oppisopimusopiskelijat tyypillisesti alanvaihtajia
 Ensimmäisessä ryhmässä lokakuun alussa aloittanut Satu Toitturi on alanvaihtaja. Hän on ammatiltaan ravintolakokki ja työskennellyt henkilökohtaisena avustajana ennen oppisopimuskoulutusta.
 Ravintolakokin työn Toitturi jätti jo yli kymmenen vuotta sitten. Iltoihin ja viikonloppuihin painottuvassa työssä ei voinut laskea turvatun tulevaisuuden varaan.
 – Silloin oli tarjolla lähinnä pätkätöitä. Lähihoitajana kaikki on paljon varmempaa, ja työkin on lähempänä kotia.
 Toitturi kuvailee kokin työn olleen jaloille raskasta: kiireisessä työssä on paljon seisomista kovalla lattialla. Myös lähihoitaja tarvitsee fyysistä voimaa, se on omanlaistaan arkikuntosalia. Toitturi kertoo pyöräilevänsä työmatkat.
 – Minulla on vahvat jalat ja selkä ja käsivarsissakin löytyy voimaa. Se auttaa jaksamisessa.
 Oppisopimuksella keskeyttäneitä harvemmin
 Tänä vuonna on valmistunut yli viisituhatta lähihoitajaa, joista oppisopimuksella noin kolmannes. Suomen lähi- ja perushoitajaliitto SuPerista kerrotaan, että valmistuneiden oppisopimusopiskelijoiden osuus on lähes puolet suurempi kuin vuonna 2019.
 Oppisopimuksella opiskelevat keskeyttävät opintonsa huomattavasti harvemmin kuin lähihoitajakoulutuksessa kaikkiaan.
 SuPerin asiantuntija  Sari Ojajärvi  arvioi oppisopimuskoulutuksen yli puolet pienemmän keskeyttämisprosentin johtuvan aikuisopiskelijoista, joita varma työpaikka motivoi.
 Lähihoitaja Helena Oikarinen (vas.) ja lähihoitajaopiskelija Satu Toitturi käyvät läpi yhdessä kotikäynnillä tarvittavia tietoja. Esa Huuhko / Yle
 Savonlinnassa lähihoitajan oppisopimuspaikat ovat Sosterin palveluasumisessa, kotihoidossa, perusterveydenhuollossa ja erikoissairaanhoidossa.
 – Meillä on neljä eri osastoa, jotka käymme läpi parivuotisen oppisopimuksen aikana. Minä olen ensimmäiset puoli vuotta kotihoidon puolella, Toitturi kertoo.
 Kotihoito on yllättänyt Toitturin monessa mielessä. Hän myöntää sydämensä itkevän välillä verta ihmiskohtaloiden takia. Kohdalle on osunut myös onnellisia esimerkkejä.
 – Tässä mennään nopealla rytmillä ja ollaan lyhyitä aikoja ihmisten kanssa. Moni kotihoidon asiakas on kovin yksinäinen ja kaipaa juttuseuraa. Olisi mukava ehtiä ihan vain jutellakin heidän kanssaan.
 Työpaikkaohjaaja opiskelijan tukena
 Oppisopimusopiskelijalla on tukenaan työpaikkaohjaaja, joka perehdyttää lähihoitajan työhön.
 Lähihoitaja  Helena Oikarinen  ohjaa Satu Toitturia asiakaskäynnillä tottunein ottein. Tänä vuonna Savonlinnaan muuttaneelle Oikariselle oppisopimusopiskelijan kanssa työskentely on tuttua jo aiemmasta työpaikasta Espoossa.
 Hän ei koe ohjaamisen vaikeuttavan työtään, vaikka kotikäynnit ovatkin erilaisia kuin yksin tehdessä.
 – Oppisopimusopiskelijoita on helpompi ohjata, koska he tietävät mitä tämä työ vaatii ja heillä on myös elämänkokemusta.
 Lähihoitajat vaihtuvat tiuhaan
 Sosterin kotihoidon asiakas  Liisa Innanen , 90, pystyy toimimaan kotonaan pitkälti itsenäisesti. Ikäisekseen hyväkuntoinen Innanen laittaa esimerkiksi itse ruokansa. Hänen luonaan käy päivittäin lähihoitaja, joka annostelee päivän lääkkeet ja laittaa tukisukat jalkaan.
 – Minulla ei ole käsissä voimaa, että saisin itse vedettyä sukat jalkaan, Innanen sanoo.
 Rollaattorilla liikkuvan Innasen kotona käyvät lähihoitajat vaihtuvat usein. Hän toivoisi samojen hoitajien kotikäyntejä, jolloin he tulisivat tutuiksi.
 – Olisi tärkeää, että hoitajat oppisivat tuntemaan potilaan ja potilas hoitajan. Liian paljon he joutuvat nyt kiertämään.
 90-vuotiaan Liisa Innasen (kesk.) kotona käyvät lähihoitajat vaihtuvat usein. Esa Huuhko / Yle
 Savonlinnan seudulla on useampia Liisa Innasen kaltaisia yhdeksänkymppisiä ja jopa satavuotiaita kotihoidon asiakkaita. Synnyinseudulleen 26 vuotta sitten palannut Innanen on tyytyväinen voidessaan asua edelleen omassa kerrostalokaksiossaan.
 – On hyvät lääkärit ja lääkkeet, hän kiittelee.
 Helpotusta maata ravistelevaan hoitajapulaan?
 Lähihoitajien oppisopimuskoulutus on nostanut suosiotaan ympäri Suomea.
 Valtakunnallisesti tuntuva hoitajapula vaivaa  Etelä-Savoakin . Savonlinnan seudulla tarraudutaan työelämässä jo olleisiin alanvaihtajiin tiukasti kiinni, koska nuorten kiinnostus lähihoitajan työhön on ollut alhainen.
 Savonlinnassa haki viime kevään yhteishaussa lähihoitajakoulutukseen vain kahdeksan nuorta opiskelijaa, joista neljä aloitti opintonsa elokuussa.
 Lähihoitaja Helena Oikarinen pitää oppisopimuskoulutuksen kasvavaa suosiota hyvänä kehityksenä.
 – Jos se helpottaa hoitajapulaa, niin minusta oppisopimuskoulutus on vallan mainio ajatus saada lisää työvoimaa. Toki edelleen tarvitaan myös nuorisoasteen koulutusta.
 Ala kaipaa arvostusta
 Satu Toitturista alalla on petrattavaa ainakin arvostuksen lisäämisessä ja iänikuisessa palkkakeskustelussa.
 – Ihmiset, joita autamme arvostavat meitä kovasti, mutta se ei sitten näy tuolla budjeteissa.
 Myös Helena Oikarisen mielestä pieni palkankorotus ei olisi pahitteeksi: se voisi motivoida tulemaan alalle kiireiseen kolmivuorotyöhön.
 Satu Toitturi näkee itsellään pitkän tulevaisuuden lähihoitajana. Esa Huuhko / Yle
 Kotonaan asuvalle Liisa Innaselle lähihoitajat ovat elintärkeitä. Keväällä hän kaatui kotonaan, satutti lonkkansa ja joutui leikkaukseen.
 – Menin ihan yhtäkkiä selälleni. Ei minua edes huimannut, mutta ykskaks olinkin lattialla, hän muistelee.
 Innanen leikattiin pääsiäisviikolla, ja sairaalasta päästyään hän oli terveyskeskuksessa kuntoutuksessa. Kotiinsa hän pääsi palaamaan kuukauden poissaolon jälkeen.
 Satu Toitturi näkee itsellään pitkän tulevaisuuden lähihoitajana.
 – Olen varmaan vielä eläkeiässäkin täällä seikkailemassa, jos vain fyysinen suorituskykyni riittää.
 Vajaan kuukauden kokemuksella hän sanoo empimättä lähihoitajan työn antoisimmaksi asiaksi ihmiset.
 – Täällä on niin ihania ihmisiä, että hymyssä suin saa mennä seuraavaan paikkaan.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 27.10. klo 23 saakka.
 Lue myös :
 Työvoimapula vaivaa, ja eniten tarvittaisiin hoitajia ja lääkäreitä – media- ja painoalalla sen sijaan on ylitarjontaa
 Lähihoitajaksi haki Samiedulla keväällä vain neljä henkeä – oppisopimuskoulutukseen hakijoita oli yli kymmenkertaisesti
 Jyväskylä helpottaa vanhuspalvelujen lähihoitajapulaa oppisopimuskoulutuksella - opiskelijavalinnan ratkaisee soveltuvuuskoe
 Kuka meitä hoitaa tulevaisuudessa? Konkarit eläköityvät eikä hoitotyö houkuttele nuoria – vakituisiinkaan paikkoihin ei tule hakemuksia

Oppisopimuksesta apua hoitajapulaan – alanvaihtaja Satu Toitturi, 53, opiskelee lähihoitajaksi: “Hymyssä suin saa mennä seuraavaan paikkaan”