Summary: Työ- ja elinkeinoministeriössä hermostuttiin, ja keskustelun jälkeen Laurea-ammattikorkeakoulu alensi raportin hintaa 10  000 eurolla.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Työ- ja elinkeinoministeriö halusi vaikuttaa siihen, miten Huoltovarmuuskeskusta koskevasta arvioinnista viime keväänä uutisoitiin. Ministeriö pettyi siihen, että uutiset keskittyivät kriittisiin havaintoihin Suomen huoltovarmuuden, ministeriöiden ja keskuksen toiminnasta.
 – Niin YLE:n kuin STT:nkin uutiset oli selvästi laadittu toimituksille vuodetun luonnoksen pohjalta, eikä ministeriön tiedotteella ollut vaikutusta uutisten sävyyn, painotuksiin tai sisältöön. Näin luotu uutisoinnin sävy toistui läpi mediakentän, mikä on ministeriön kannalta haitallista huoltovarmuusjärjestelmän kehittämistä ajatellen, ministeriön ylijohtaja  Antti Neimalan  ammattikorkeakoulu Laurean rehtorille kesäkuussa lähettämässä kirjeessä todetaan.
 STT kysyi tällä viikolla ministeriön reaktiosta Neimalalta. Hän kiisti, että hänen pyrkimyksenään olisi ollut vaikuttaa uutisoinnin sävyyn.
 – Uutisoinnin sävyn valitsevat kaikki mediat ihan itsenäisesti, mutta siitä ensimmäisestä uutisoinnista puuttui palanen eli meidän oma tiedotteemme, Neimala sanoo.
 TEM oli päättänyt hankkia riippumattoman arvioinnin alun perin kesällä 2020 sen jälkeen, kun Huoltovarmuuskeskuksen epäonnistuneet maskihankinnat olivat johtaneet julkiseen jupakkaan ja HVK:n toimitusjohtajan eroon. Työ ja elinkeinoministeriö (TEM) vastaa Huoltovarmuuskeskuksen ohjaamisesta.
 Raportti oli tilattu tutkimuskonsortiolta, jossa olivat mukana muun muassa Vaasan yliopisto ja Laurea-ammattikorkeakoulu. Arviointi valmistui keväällä 2021.
 Kun arviointi vielä odotti julkaisua, STT ja Yle saivat tutkimuskonsortiosta luettavakseen tekstin lopullisen taittoversion, eivät siis keskeneräistä luonnosta. Ehtona oli, että asiasta uutisoitaisiin vasta, kun ministeriö olisi julkaissut raportin. Esimerkiksi ministeriöt ovat vakiintuneen tavan mukaan antaneet medioille raportteja etukäteen tutustuttavaksi, jotta toimittajat voivat valmistautua uutisointiin.
 Uutisointi maksoi Laurealle 10 000 euroa
 STT kysyi Huoltovarmuuskeskuksesta (HVK) keväällä haastattelua, jolloin ministeriö sai tiedon, että raportin sisältö oli jo toimittajien tiedossa. Yle puolestaan päätyi julkaisemaan jutun varhain samana päivänä, jona ministeriön oli tarkoitus tiedottaa raportista. Heti  Ylen jälkeen  myös STT julkaisi uutisensa, koska raportin havainnot olivat jo tulleet julki.
 Ministeriössä suivaannuttiin siitä, että media oli saanut tutustua raporttiin ennalta. Ministeriön mielestä tämä aiheutti sen, että uutisointi keskittyi raportin kielteisiin havaintoihin eikä ministeriön oman tiedotteen viestiin. Näkemykset käyvät ilmi viestinvaihdosta, jonka STT sai ministeriöstä tietopyynnöllä.
 TEM pyysi arvion laatimiseen osallistuneelta Laurea-ammattikorkeakoululta selvitystä ja katsoi, että tilatun arvioinnin hintaa tulisi sovitella tapahtuneen vuoksi. Laurea alensi selvityksen hintaa ministeriön kanssa käydyn keskustelun jälkeen 10 000 eurolla.
 Raporttiin perustuvassa uutisoinnissa nostettiin esille muun muassa, että varautumistoiminnan organisointi näyttää jääneen ministeriöissä heikolle hoidolle, lainsäädäntö ja vastuunjako nähtiin sekavana ja myös TEM sai kritiikkiä yhteistyöstään muiden ministeriöiden kanssa. Ministeriön tiedotteessa arviointiraportin tulokset tiivistettiin positiivisemmin.
 – Suomen huoltovarmuusjärjestelmä on arvion mukaan aikaansaava, joustava ja ketterä, mutta toimintaympäristön muutosten vuoksi sääntelyä, rakenteita ja prosesseja on syytä uudistaa. Arviointityön tueksi tehdyn sidosryhmäkyselyn mukaan huoltovarmuustyössä mukana olevat toimijat näkevät järjestelmän toimivan erittäin hyvin, tiedotteessa luki.
 Neimalan mukaan on toimittajan "omaa tulkintaa", että tiedotteen sävy oli pehmeämpi kuin raportin.
 Arvioinnissa pyrittiin riippumattomuuteen, viestinnässä ei
 Huoltovarmuuskeskuksen ohjaaminen kuuluu TEMissä Neimalan johtamalle Työllisyys ja toimivat markkinat -osastolle. Neimala kertoo Laurean johdon kanssa käydyssä kirjeenvaihdossa, että arviointia ohjattiin osaston ulkopuolelta, jotta se olisi täysin riippumatonta. Arviointi kohdistui myös Neimalan osastoon. Kun arviointi valmistui, vastuu siihen liittyvistä toimenpiteistä, kuten julki tuomisesta, siirtyi Neimalan osaston käsiin.
 Neimala oli esimerkiksi käynyt keskustelua suojainhankinnoista HVK:n tuolloisen toimitusjohtajan  Tomi Louneman  kanssa keväällä 2020. Hän oli siis osallinen prosessissa, jonka epäkohtia raportti muun muassa käsitteli.
 Neimalan mukaan se, että tiedottamista valmisteltiin samalla osastolla, on normaalia. Hänen mukaansa on ministeriön asia huolehtia uutisoinnista sen saaman arvioinnin pohjalta.
 – Roolimme oli se, että tiedottamista valmisteltiin meidän osaltamme, mikä on ihan normaali ja luonteva järjestys, hän sanoo STT:lle.
 Kiistää peittely-yrityksen
 Neimala kiistää, että ministeriö olisi pyrkinyt millään tapaa peittelemään osastoon kohdistuvaa kritiikkiä. Neimalan mukaan yksi ongelma vuodoissa yleisesti on se, että ne kohtelevat medioita "epätasa-arvoisesti".
 – Me halusimme saada sen informaation kaikille tiedotusvälineille samaan aikaan arvioitavaksi samalla tavalla.
 Miten uutisointi raportin nostamista ongelmakohdista ennakkoon oli haitallista huoltovarmuustoiminnan kehittämiselle, kuten sähköpostissasi muotoilit?
 – Kun tällainen arviointi tehdään, on tärkeää, että se voidaan arvioida tilaajan kannalta mahdollisimman tarkoituksenmukaisella tavalla ja uutisoida se samanaikaisesti kaikille. Se ei edistä sen asian jatkovalmistelua tai linjaamista, että vuotoja tapahtuu.
 Mikä uutisoinnin sävyssä ei miellyttänyt?
 – En lähde sitä erittelemään tässä. Se oli koko toimintaketjuun ja annettuun toimeksiantoon liittyvä asia, ja millaista lojaaliutta sen konsortiolta ja sen jäseniltä voidaan edellyttää.
 Ministeri Haatainen tiesi suunnitelmista
 Neimalan mukaan työministeri  Tuula Haatainen  (sd.) oli tietoinen julkistamiseen liittyvistä suunnitelmista.
 – Kun puhutaan asian julkistamisesta, tietenkin ministeri on mukana asian julkistamisen valmistelussa siitä, miten se toteutetaan. Näin ministeriössä toimitaan yhdessä meidän viestintämme kanssa, Neimala sanoo.
 Neimalan mukaan hyvitysvaatimusta käytiin läpi ministeriössä sisäisesti. Neimalan mukaan kyseessä ei tosin ollut vaatimus.
 – Se hyvitysvaatimus ei ollut vaatimus, vaan kysyimme, miten raportin toimittaja suhtautuu siihen (vuotoon). Katsottiin, että olisi kohtuullista pohtia asiaa. Hyvityksen suuruutta tarjottiin toimittajan puolelta, hän sanoo.
 STT tavoitteli myös ministeri Haataista kommentoimaan.
 Haatainen vastasi avustajansa välityksellä, että sai ennen raportin julkistusta normaalin tiivistelmän sisällöstä ja julkistamiseen liittyvistä suunnitelmista. Valmistelu ja toteutus tehtiin kuitenkin virkapuolella, minkä vuoksi Haatainen ei kommentoinut asiaa enempää.
 Viestintäohje: Avoimuutta myös vaikeissa asioissa
 TEMin oman viestintäohjeen mukaan ministeriön viestintää ohjaavia arvoja ovat muun muassa avoimuus ja luotettavuus. Ohjeessa todetaan, että avoin viestintä myös vaikeista asioista lisää luottamusta.
 – Viranomaisilla on velvollisuus tuottaa ja jakaa tietoa, jotta kansalaiset ja muut sidosryhmät voivat muodostaa totuudenmukaisen kuvan viranomaisen toiminnasta, vaikuttaa valmisteilla oleviin asioihin sekä valvoa etujaan ja oikeuksiaan, ohjeessa sanotaan.
 Neimalan mukaan ministeriön tavoite on se, että asioista päästään itse tiedottamaan.
 – Oli se tapa tiedotustilaisuus tai tiedote tai joku muu, mutta emme pyri vaikuttamaan uutisoinnin sävyihin niin, että niitä ohjattaisiin.
 Lue myös:
 Raportti moittii Suomen huoltovarmuuden hoitoa sekavaksi – HVK:n johdon mukaan kehittämistyö on hyvässä vauhdissa – ministeri lupaa vahvistaa johtamista

STT: Ministeriö halusi vaikuttaa uutisointiin Huoltovarmuuskeskuksesta – maskikauppoihin sotkeutuneesta keskuksesta tiedotettiin myönteisemmin


Summary: Tällä viikolla eduskunnassa istuttiin vuoden lähes viimeisiä täysistuntoja. Aikarajaa ei ollut, ja puhe jatkui niin kauan kuin asiaa oli. Yle seurasi iltaa eduskunnassa keskiviikkona.

Joulutaukoa edeltävät päivät ovat eduskunnassa pitkiä. Silloin käydään viimeiset keskustelut ja äänestykset valtion ensi vuoden budjetista.
 Koronaviruspandemia on hiljentänyt Eduskuntataloa, mutta siitä huolimatta keskiviikkona 15. joulukuuta pidetty täysistunto kesti kello 22.42 asti. Illalla talossa kuultiin muun muassa kainuulaisen keskustan kansanedustajan kuttupuhe, odotettiin äitiä valtiosalissa ja nostettiin täysmaitomalja.
 SDP:n kansanedustaja Tarja Filatov tahtoi vaihtaa ajatuksia salista poistuneen puoluetoverinsa Krista Kiurun kanssa kello 17.14. Silja Viitala / Yle
 MTV3:lle kuvaava Aki Blomberg (keskellä) on työskennellyt eduskunnassa säännöllisesti viiden viime vuoden ajan. Blombergin mielestä mielenkiintoisinta eduskunnassa on, kun jotain tapahtuu. Kun vaikka pääministeri lähtee Mäntyniemeen viemään eronpyyntöä. Keskiviikkona Blomberg oli paikalla kuvaamassa kuvituskuvaa luontokadosta kertovaan juttuun. "Budjettikäsittelyssä ei tapahdu oikeasti mitään", hän toteaa. Silja Viitala / Yle
 "Mä tykkään mun äidin työpaikasta, täällä on kivoja juttuja. Mulla on oma hylly äidin huoneessa", kertoo 5-vuotias Minja Västinen, joka katseli Netflixiä tabletilta eduskunnan valtiosalissa. Silja Viitala / Yle
 Minja Västisen  äiti on SDP:n kansanedustaja  Piritta Rantanen . Rantanen kertoo päiväkodin menneen kiinni kello 17 ja Minjan tulleen käytännön syistä mukaan työpaikalle. Rantasen päivä oli kiireinen muun muassa maa- ja metsätalousvaliokunnan asioiden takia.
 Istunnot kestävät budjettiviikolla aamusta iltaan. Istuntojen aikaraja on poistettu, mikä tarkoittaa sitä, että tarvittaessa eduskunnan suuressa salissa voidaan puhua vaikka yöhön saakka.
 Osa kansanedustajista seuraa budjettikeskustelua työhuoneistaan. Tätä on myös suositeltu varotoimena koronatilanteen takia.
 Eduskuntaryhmän Valta kuuluu kansalle edustaja Ano Turtiainen on kertomansa mukaan saanut viime viikkoina paljon kukkalähetyksiä hoitajilta. Kukkalähetykset ovat seurausta puheesta, jossa Turtiainen puolusti hoitajia. Somessa Turtiainen toivoi ihmisiltä sähköposteja mieluummin kuin kukkia. "Kukkalähetykset tuntuvat erikoiselta, en ole mikään kukkaihminen", sanoo Turtiainen. Silja Viitala / Yle
 B-rakennuksessa sijaitsevan kansanedustajan avustajan huoneen ovessa kerrotaan, missä avustaja työskentelee. Etänä tietenkin. Silja Viitala / Yle
 Musta kasvomaski unohtui puhujapönttöön SDP:n kansanedustaja Seppo Eskeliseltä vähän ennen kolmea. Maski säilyi pöydällä istunnon loppuun eli kello 22.42 asti. Silja Viitala / Yle
 Keskiviikkoiltana käsiteltiin maa- ja metsätalousministeriön sekä valtiovarainministeriön hallinnonalan budjettia.
 Lopullisesti ensi vuoden budjetti on tarkoitus hyväksyä maanantaina 20. joulukuuta. Valtion budjetin loppusumma on noin 65 miljardia euroa.
 "Se oli puujalkavitsi", välihuusi vasemmistoliiton Jari Myllykoski ja kirvoitti edustajissa naurut noin kello 18.30. Välihuuto oli vastaus keskustalaisen maa- ja metsätalousministeri Jari Lepän puheenvuoroon: "Metsistä päätöksenteko kuuluu kansallisvaltioiden kompetenssiin, ja siitä Suomi pitää kaikissa tilanteissa kiinni. Se on yksi meidän taloutemme, tulevaisuutemme puujalkoja." Puheenvuoronsa päätteeksi Leppä hörppäsi vettä. Silja Viitala / Yle
 "Nyt meillä on [Ilomantsin kunnassa] paremmat laajakaistayhteydet, melkein voi sanoa, kuin tuolla työhuoneessani. Nopeammat laajakaistat on minulla kotona", lausui keskustan kansanedustaja Hannu Hoskonen valtiovarainministeriön hallinnonalan pääluokan käsittelyssä. Silja Viitala / Yle
 Eduskunnan kuppilassa myytiin iltapalaksi muun muassa nakkeja. Lisukkeeksi oli tarjolla ketsuppia ja sinappia. Hovimestari Olli Aallon mukaan nakit ovat perusnakkeja eikä kasvisversiota ole tarjolla. Nakkeja ostavat kaikenlaiset ihmiset. Silja Viitala / Yle
 "Kirjoita sinne, että otin punaista maitoa! Kevytmaitoa ei ollut. Mieluummin punaista kuin rasvatonta", sanoo perussuomalaisten Petri Huru (oikealla). Silja Viitala / Yle
 Keskustan  Tuomas Kettunen  sekä perussuomalaisten  Juho Mäenpää  ja  Petri Huru  aterioivat eduskunnan kuppilassa vähän ennen iltaseitsemää. "Kettunen on keskustan toiseksi viisain mies", lausuu Mäenpää. Kuka on viisain? "Hoskonen", vastaa Huru Mäenpään puolesta.
 Isossa salissa voidaan olla eri mieltä ja silti istua täällä yhdessä samassa pöydässä, kolmikko toteaa.
 Eduskunnan turvatarkastaja Teemu Torpo valvoi Eduskuntatalon aulassa istunnon loppuun asti. Normaalisti työvuoro olisi päättynyt kello 20 aikaan. Torpo kertoo olevansa esteettinen ihminen ja kelloharrastaja. Ranteesta löytyy saksalaiskello, johon Torpo vaihtoi muovirannekkeen nahkarannekkeen tilalle: "Hiki ja desinfiointiaineet eivät sovi nahkarannekkeelle." Torpo on ollut talossa töissä neljä vuotta. "Ulkoiset uhkakuvat ovat lisääntyneet. Enää tämä ei ole lintukoto", hän sanoo. Silja Viitala / Yle
 Kuntaministeri Sirpa Paatero (sd.) poistui salista kahdeksan aikaan. Kansanedustaja Tarja Filatov vaihtoi sanasen puoluetoverinsa kanssa. Silja Viitala / Yle
 Kokoomuksen Timo Heinonen ripitti ainoaa salissa istuvaa keskustan kansanedustajaa, Tuomas Kettusta, poliisia uhanneista leikkauksista, jotka hallitus sittemmin perui. Lisäksi salissa istui neljä perussuomalaisten edustajaa. "Arvoisat keskustan edustajat: te olette ensin itse päättäneet leikata niistä kaikista; edustaja, anteeksi, yksi edustaja on paikalla", puhui Heinonen. Silja Viitala / Yle
 "-- on perinteisen kuttupuheen aika! Valitettavasti pirkanmaalaiset edustajamme ovat estyneitä, mutta se ei suinkaan tarkoita sitä, että kutut unohdettaisiin. Minulla on Kainuun edustajana ainutlaatuinen tilaisuus pitää esillä kuttujen asiaa, ja tämä on minulle suuri kunnia", aloittaa kainuulainen keskustan kansanedustaja Tuomas Kettunen kello 22.33.
 Vuodesta 1983 eduskunnassa on perinteisesti pidetty kuttupuhe maa- ja metsätalouden budjettiluokan lopuksi. Perinteen aloittajana pidetään entistä SDP:n kansanedustajaa  Timo Roosia .
 "Ministeri Kaikkonen on pukki Suomenmaan vartijana, joten kutut sopisivat osaksi puolustustamme erinomaisesti. -- Olisi syytä harkita myös kuttujen maahanlaskujoukkojen perustamista. Alkuun voisi hankkia koekäyttöön viisi kuttua. Tämä kuttuviisikko näyttäisi suuntaa, onko kutuilla puolustuksen kannalta erinomaisia vai loistavia käyttömahdollisuuksia", sanaili Kettunen. Ensimmäinen varapuhemies Antti Rinne (sd.) kuunteli, rinnallaan pääsihteeri ja notaari. Silja Viitala / Yle
 _Katso Kettusen koko kuttupuhe eduskunnan verkkolähetyksen  tallenteelta . Puhe alkaa kohdasta 12:48:35. Kuttupuheen litteraatti löytyy eduskunnan  sivuilta , pöytäkirjasta aikakoodilla 22.33._
 Keskiviikkona 22. joulukuuta alkaa eduskunnan joulutauko, joka kestää tammikuun loppuun. Tällä kertaa joulutauko kuitenkin keskeytyy, sillä eduskunnan on tarkoitus päättää niin sanotusta hoitajien rokotuspakosta joulun välipäivinä.
 Täysistunto päättyi keskiviikkona kello 22.42, kun ensimmäinen varapuhemies Antti Rinne löi nuijalla pöytään. Rinne poistui salista kaksi minuuttia myöhemmin. Silja Viitala / Yle

Minja Västinen katselee Netflixiä valtiosalissa, Ano Turtiaisen huone täyttyy kukista, nakit kypsyvät – katso, mitä eduskunnassa tapahtui budjetti-iltana


Summary: Avantouinnin suosio on kasvanut usean vuoden ajan. Joissain paikoissa on ajoittain ruuhkaa tai seuran jäseneksi on pitkä jono, koska avantouimareita on niin paljon. Harrastus kiinnostaa myös nuoria.

Avantouinti voi olla ajatuksen tasolla kauhistuttavan kylmää kyytiä, mutta siitä huolimatta sen suosio näyttää vain kasvavan.
 Kuopion talviuimareiden puheenjohtaja  Johanna Alastalo  sanoo avantobuumin näkyneen jo muutaman vuoden ajan, mutta tällä hetkellä se on kuumimmillaan. Seura on nostanut jäsenmäärää poikkeuksellisen korkealle, mutta jonossa on silti 200 uimaria.
 – Ihanne olisi, että kaikki halukkaat pääsisivät jäseniksi, mutta nykyiset tilat eivät ole suunniteltu niin suurelle jäsenmäärälle, Alastalo toteaa.
 Joensuun Jääkarhut on perustettu 1989. Kuvassa näkyvät uudet tilat valmistuivat vuonna 2005. Karina Huttunen / Yle
 Joensuun Jääkarhuilla avantouinnin suosio on kasvanut hissukseen vuosien varrella. Seuran puheenjohtaja  Jarno Linnolahti  kertoo, että toiminnan laajentaminen on tuonut uusia jäseniä, mutta myös koronalla on voinut olla vaikutusta asiaan.
 Erityisesti iltaisin koronan myötä käy paljon nuoria kaveriporukoita viettämässä aikaa yhdessä.
 22-vuotiaat kaverukset  Hiski Ikonen  ja  Arttu Mäkelä  käyvät myös välillä avannossa porukalla. Harrastuksesta on tullut säännöllinen pari vuotta sitten, kun he muuttivat Joensuuhun opiskelemaan. Kotipaikkakunnalla ei ollut yhtä hyvää paikkaa.
 Hiski Ikonen ja Arttu Mäkelä käyvät Jääkarhuilla monta kertaa viikossa kavereiden kanssa tai välillä yksinäänkin. Karina Huttunen / Yle
 – Neljä tai viisi kertaa viikossa tulee käytyä yleensä täällä ja pulahdettua useamman kerran, Mäkelä sanoo.
 Avantouinti auttaa palautumaan
 Hänelle avantouinti on tarjonnut hyvän keinon palautua urheilusuorituksen jälkeen. Kovat löylyt ja viileä uinti rauhoittavat kehoa sekä mieltä. Olo on avannon jälkeen kokonaisvaltaisesti aika hyvä. Se on myös Ikosen mielestä avannon parasta antia.
 – Tulee meditatiivinen olo. Voi mietiskellä juttuja ja hengitellä rauhassa eikä tarvitse stressata mitään, Hiski Ikonen summaa.
 Avannolla käy monen ikäistä porukkaa, ja monelle erilaisten ihmisten kohtaaminen on yksi harrastuksen eduista. Joensuun Jääkarhujen puheenjohtaja Jarno Linnolahti kertoo, että jäsenrakenne on vuosien saatossa muuttunut, ja varttuneempien jäsenten lisäksi mukaan on tullut paljon nuoria sekä opiskelijoita.
 Avantouinti on Ikoselle ja Mäkelälle rentouttavaa ja palauttavaa. Karina Huttunen / Yle
 Saunarauhasta pidetään huolta
 Vaikka jäsenten ja kävijöiden määrä on kasvanut, valvontaa ei ole tarvinnut lisätä, ja avannolla on osattu olla pääosin ihmisiksi. Yleisimpiä valituksen aiheita ovat liian kovien löylyjen heittäminen tai epäsopivat puheenaiheet.
 Monessa avantouintipaikassa on saunaetikettinä antaa muille saunarauha ja pitää herkät aiheet, kuten esimerkiksi politiikka ja uskonto, pois saunan lauteilta. Koronapandemia ja rokotukset ovat välillä puhuttaneet Jääkarhuilla ja Jarno Linnolahti joutui muistuttamaan viimeisimmässä jäsenkirjeessä ohjeistuksesta.
 – Erityisesti vanhemmissa kävijöissä on herättänyt huolta rokotusvastaiset puheet ja koronakielteisyys, Linnolahti kertoo.
 Vaikka väkeä on tullut avantouintipaikkoihin lisää, on saunarauha pääosin säilynyt. Karina Huttunen / Yle
 Kuopiossa on ollut joitain saunan väärinkäyttötapauksia, mutta niihin on puututtu hanakasti.
 Avantobuumi ulottuu koko Suomeen
 Avantoinnostus on näkynyt muuallakin kuin Itä-Suomessa. Suomen saunapääkaupungissa Tampereella Rauhaniemen kansankylpylässä on myös huomattu suosion kasvu ja lippuja saunaan on myyty aikaisempaa enemmän.
 Välillä tiloissa on jopa ruuhkaa, mutta asiakkaat suhtautuvat odotteluun kärsivällisesti eikä siitä ole syntynyt ongelmaa.
 – Näkisin, että tämä on sellainen trendi, joka tuskin jää helposti paitsioon, pohtii palvelupäällikkö  Kati Viitala .
 Tanskalainen Veronika Skotting odotti vaihto-opiskelultaan erityisesti avantouinnin kokeilua. Karina Huttunen / Yle
 Myös Rauhaniemessä on kirjoittamaton sääntö pitää keskustelut saunan lauteilla kepeinä. Viitala kertoo, että sitä on hyvin kunnioitettu. Koronapassin käyttöönotto on kuitenkin herättänyt sosiaalisessa mediassa mielipiteitä sekä puolesta että vastaan. Pirkanmaalla täytyy kysyä vapaa-ajan- ja liikuntapaikoissa koronapassia 13.12. alkaen, jos haluaa välttää rajoitukset. Asetus on voimassa vuoden loppuun asti.
 Uniikki kokemus
 Rauhaniemessä ja Jääkarhuilla käy paikallisten lisäksi myös paljon vierailijoita, ja useat vaihto-opiskelijat uskaltautuvat kokeilemaan avantouintia. Tanskalaiselle tietojenkäsittelytieteiden opiskelijalle  Veronika Skottingille , 26, avantouinti oli yksi asioista, jonka hän ehdottomasti halusi kokea Suomessa.
 – Tämä on todella uniikki kokemus. Sauna lämmittää, mutta kun nousee avannosta niin lämpö leviää kehon sisältä, Skotting hehkuttaa.
 Veronika Skotting arvostaa suomalaista saunakulttuuria. Karina Huttunen / Yle
 Hän kehuu myös suomalaista saunakulttuuria. Tanskassa on yleisiä saunoja, jotka ovat melko suosittuja, mutta niiden käytännöt ovat hänen mielestään häpäisy suomalaista saunakulttuuria kohtaan.
 Suomessa Skottingia on kiehtonut myös se, kuinka helppoa täällä on olla introvertti. Ihmisille annetaan tilaa ja juhlissakin saa olla hieman vetäytynyt.
 Mikä koukuttaa avantouintiin?
 Mutta mikä on avantouinnin suosion salaisuus? Vastaukseksi kysymykseen monella nousee ensimmäisenä se, että siitä tulee hyvä olo.
 – Avannosta noustessa tulee sellainen voittamaton olo. Myös somella on ehdottomasti suuri vaikutus suosioon, Alastalo sanoo.
 Veronika Skotting on viihtynyt Suomessa ja aikoo vierailla täällä uudestaan. Karina Huttunen / Yle
 Kati Viitala pohtii, että moni on nykyään elämyshakuinen, mutta samaan aikaan kaipaa irtiottoa arjesta. Avanto vastaa näistä molempiin: kylmässä vedessä pulahtaminen on elämys, joka rentouttaa sekä mieltä että lihaksia.
 Osalle talviuinti saunoineen on tärkeä sosiaalisten kohtaamisten paikka.
 – Kerran eräs nainen tuli kuiskaamaan, että et kuule tiedä, miten tärkeä paikka tämä on yksinäiselle, Jarno Linnolahti muistelee.
 Lue lisää:
 Texasilaisperhe uskaltautui avantoon, "oli vaikuttavaa nähdä jäätynyt meri" – ulkomaalaiset turistit ovat hiljalleen palanneet Helsinkiin
 Avantouinti on nyt niin suosittua, että jäihin pitää jonottaa – katso, miten liha kangistuu ja nahka höyryää Suomen vilkkaimmalla avannolla

22-vuotiaat kaverukset käyvät avannossa jopa 5 kertaa viikossa – talviuinti kiinnostaa niin paljon, että avannoilla on paikoin ruuhkaa


Summary: Suosituimpia leluja ei saa enää lisää, jos ne ovat ehtineet loppua.

Kaupat odottavat tästä viikonlopusta joululahjojen ostosryntäystä.
 Leluhyllyillä voi kuitenkin odottaa pettymys, koska osa halutuimmista joulun 2021 hittileluista on myyty jo loppuun. Maahantuojiltakaan ei ole saatavissa täydennyksiä.
 Samat tavarat kiinnostavat verkossa ja myymälöissä.
 Verkkokauppa.comin viestintä- ja tapahtumapäällikkö  Lauri Kutila  kertoo, että tänä jouluna erittäin haluttujen Purse Pets ja Squishmallows -lelujen kyselijöille on heillä jouduttu myymään ei oota jo useamman viikon ajan. Sama tilanne on myös Baby Yoda -lelun kohdalla.
 Maailmanlaajuisesti suositut Purse Petsit ovat interaktiivisia käsilaukun ja pehmolelun näköisiä leluja, eräänlaisia laukkumaisia virtuaalilemmikkejä, joissa on valittavana kymmenittäin erilaisia reaktoita ja ääniä.
 Squishmallowsit ovat erilaisia hahmoja esittäviä pehmoleluja, jotka ovat lapsille ja nuorille tuttuja esimerkiksi lyhytvideosovellus TikTokin kautta.
 Purse Petsit ovat uusi hittituote myös S-ryhmän käyttötavarakaupan myyntijohtaja  Päivi Holen  mukaan.
 Ryhmä Hau ja Forozen pienten suosikkeja
 Sekä S-ryhmän että Verkkokauppa.com:in alle kouluikäisten myydyimpien tuotteiden listan kärjessä ovat Ryhmä Hau -lelut, jotka ovat syntyneet kanadalaisen lasten animaatiosarjan ympärille.
 Eritysen haluttu on tänä jouluna Ryhmä Hau:n Vahtitorni.
 S-ryhmässä pienten hittejä ovat edelleen myös Frozen-lelut. Liikkuvista eläinhahmoista on hankittu erityisesti tanssivia mopseja ja flossaavia laiskiaisia. Verkkokauppa.comissa alle kouluikäisten listan kärjessä ovat myös Brion Rain and Road Deluxe -ratasetti, Club Petz-tuotteet ja Hot Wheels Ultimate Garage -parkkitalo.
 Legot ovat kestosuosikkeja. Tänä vuonna pakettiin on kääritty alle kouluikäisille varsinkin Lego Duplo pysäköintitalo/autopesulaa. Alakouluikäisten hittejä puolestaan ovat Lego Minecraft -tuotteet ja Lego Super Mario -aloitusrata. Myös Among Us -keräilylelut ovat kiinnostaneet.
 – Lapsille on myös selvästi aikaisempaa enemmän tarjolla kuulokkeita ja kaiuttimia ja niitä, kuten myös tabletteja ja pelitarvikkeita myös ostetaan, kertoo Päivi Hole.
 Lautapelit pitävät pintansa
 Kaiken virtuaalisuuden keskellä perinteiset lautapelit kiinnostavat joulusta toiseen.
 – Tutut monopolit, muuttuvat labyrintit, kimblet, afrikan tähdet ja aliakset toimivat aina. Eikä Afrikan tähden kohu näy myynnissä mitenkään, sanoo Vaasan Minimanista kausiosaston päällikkö  Anne   Vainionpää .
 Lue, miksi Afrikan tähti -peli nousi otsikoihin:
 Afrikan tähden loi 19-vuotias Tarzan-kirjojen fani kolonialismin kulta-aikana – miten peliin pitäisi nyt suhtautua?
 Verkko.com:in alakoululaisille ostetuimpien lahjojen listalla viidettä sijaa pitää Ghost Castle -lautapeli.
 Anne Vainionpää kertoo, että takavuosien lelut tekevät uutta tulemista. Hyllyistä löytyy Super Mario -tavaraa, Bratz-nukkeja ja He-maneja. Arttu Kuivanen / Yle
 9-vuotiaalle tyttärelleen joululahjoja etsimään tullut vaasalainen  Suvi Turpeinen  joutui pettymään, kun Minimanin pehmoleluosastolta ei enää löytynyt Pokemon -tuotteita.
 – Meillä pelataan Pokemon GO:ta ja sitä kautta tulevat nämä lelut. Itse olen jo tipahtanut kyydistä, että mistä mukulat tykkäävät, naurahtaa Turpeinen.
 Anne Vainonpää kertoo, että viime jouluna tavara loppui kesken, mutta nyt on osattu varautua paremmin. Silti välillä jo joutuu myymään ei oota. Legoja on esimerkiksi erittäin hankala saada nyt enää lisää.
 Maailmanlaajuinen komponenttipula ja muut raaka-aineiden ja logistiikan haasteet näkyvät myös lelupuolella.
 – Saatavuustilanne on vaihdellut tuotekohtaisesti todella paljon, toteaa Lauri Kutila.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun sunnuntaihin 19.12. kello 23:een saakka.

Joulun hittilelu on tänä vuonna söpöstelevä laukun ja pehmolelun yhdistelmä – kaupat ennakoivat viikonlopulle ostoryntäystä


Summary: Hallitus miettii uusia keinoja hillitä koronaviruksen leviämistä tiistaina.

Pääministeri  Sanna Marin  (sd) arvioi, että on olemassa vielä muita rajoitustoimia ennen niin sanotun hätäjarrumekanismin käyttöönottoa.
 Helsingin Sanomille antamassaan  haastattelussa  hän pitää ensisijaisena, että hallitus ja alueelliset viranomaiset käyttävät muita kiristystoimia ennen hätäjarrua.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen pääjohtaja  Markku Tervahaudan  Ylelle antaman  haastattelun  mukaan hätäjarrusta tulisi vetää, jos alueilta näyttää ote lipeävän rajoitusten määräämisessä eikä välttämättömiin toimiin ryhdytä tarpeeksi nopeasti. Hätäjarrun avulla tiukempia ohjeita pystyttäisiin antamaan sairaanhoitopiireittäin tai yliopistosairaaloiden vastuualueille.
 – Sote-ministerityöryhmä valmistelee hallitukselle toimia epidemian hillitsemiseksi. Hallitus käsittelee esityksiä neuvottelussaan tiistaina. Hallituksen ja alueellisten viranomaisten on mahdollista kiristää toimia myös ilman hätäjarrumekanismin käyttöönottoa. Pitäisin tätä ensisijaisena, Marin kirjoitti Helsingin Sanomille.
 – Kovempiakin toimia voidaan ottaa käyttöön, jos se on välttämätöntä, pääministeri jatkoi.

HS: Pääministeri Marin näkee vielä muita kiritystoimia ennen hätäjarrua


Summary: Omikronin lisääntyminen huolettaa Seinäjoen keskussairaalassa.

Etelä-Pohjanmaan sairaanhoitopiirissä on todettu tänään 32 uutta koronatartuntaa. Seinäjoen kesussairalan infektioylilääkäri  Elina Kärnän  mukaan osa tartunnoista on omikron-ketjuihin liittyviä jatkotartuntoja.
 Sairaanhoitopiirin alueella on nyt kuusi varmistettua omikron-tartuntaa ja kolme epäilyä.
 – Ne ovat eri puolella sairaanhoitopiiriä, toteaa Kärnä.
 Osa kaikista koronatartunnoista on perhepiirin jatkotartuntoja ja osa kaveripiiristä saatuja. Yksi tartunta on peräisin ulkomailta. Positiivisia koronanäytteitä on annettu esimerkiksi Seinäjoella ja Lapualla.
 – Tartuntoja voi nyt tulla omikronin lisääntymisen myötä enemmän. Valtakunnallinen trendi on jyrkkä nousu ja sitä odotamme myös Etelä-Pohjanmaalla, Kärnä kertoo.
 Varautumissuunnitelmaa on päivitetty esimerkiksi mahdollisesti lisääntyvän sairaalahoidon varalta.
 Alueellinen koronanyrkki kokoontuu maanantaina 20.12. arvioimaan rajoitusten kiristämisen tarvetta. Kärnä arvelee, että rajoitusten tarve voisi kohdistua esimerkiksi Avin päätöksinä kokoontumisiin ja tilojen käyttöön.

Etelä-Pohjanmaan sairaanhoitopiirissä kuusi omikron-tartuntaa ja kolme epäilyä


Summary: Pekka Kaartinen oli 50 vuotta sitten koko kaupungin Vinski. Ujosta lapsinäyttelijästä kasvoi nuori mies, joka pääsi pitkälle. Nyt hän auttaa muita ja opettaa, että elämä voi muuttua paremmaksi silmänräpäyksessä.

Entisen lapsinäyttelijän,  Pekka Kaartisen , 63, elämä on kuin valkokankaalle käsikirjoitettu.
 Kaikki alkoi vuonna 1969. Kaartinen oli 11-vuotias poika Helsingin Vallilasta, kun hänen isänsä näki lehdessä ilmoituksen.
 – Muistan vieläkin, kun ohjaaja sanoi, että: "No huh, Tämä poika olisi ainakin oikean näköinen. Minulla oli punertava tukka ja hirveästi pisamia, Pekka Kaartinen muistelee Vinskin rooliin päätymistä. Leif Öster / Yle
 Yle etsi lapsinäyttelijää Vinski-elokuvan nimirooliin. Tarkoitus oli kuvata kaksi filmiä:  Koko kaupungin Vinski  (1969) sekä  Vinski ja Vinsentti  (1970). Molemmat perustuvat Aapelin lastenkirjaklassikoihin.
 Vinskin rooli oli kutsu seikkailuun, johon tarinamme päähenkilö ei olisi millään halunnut lähteä. Hän? Näyttelemään?
 Isä vei Kaartisen puoliväkisin koekuvauksiin Pasilaan Ylen Lemuntien studiolle.
 – Olin ujo poika. Olin saanut puheopetusta ärrävikaan ja punastuin helposti. Jotenkin isä sai minut kuitenkin houkuteltua sinne, Kaartinen muistelee yli 50 vuotta myöhemmin.
 Vinski ja Vinsentti elokuvaa varten Kaartinen sai kotiinsa harakoita, jotta nämä pääsivät tottumaan poikaan ennen kuvauksia.  Leif Öster / Yle
 Kun Kaartinen astui sisään, ohjaaja  Raili Rusto  totesi: “Tämä poika on ainakin oikean näköinen”. Pisamat ja punertava tukka tekivät vaikutuksen, ja Kaartinen sai roolin siltä istumalta.
 Vinskin seikkailuja kuvattiin kesällä eri puolilla Helsinkiä, Herttoniemessä ja Tammisaaressa. Vastanäyttelijöinä olivat muun muassa legendaariset  Tarmo Manni  ja  Pekka Autiovuori .
 – Se oli jännittävää. Tein asioita, mitä sen ikäinen lapsi tekee: jahtasin rosvoa ja muutuin näkymättömäksi. Vaikka olin ujo, se oli rentoa ja kivaa, Kaartinen muistelee.
 Siitä lähtien hän on ollut ystävilleen ja läheisilleen Vinski.
 Vinskit ovat jälleen ajankohtaisia, sillä joulun alla saa ensi-iltansa uusi  Vinski ja näkymättömyyspulveri  -elokuva. Siinä nimiroolia näyttelee 12-vuotias  Kuura Rossi .
 Osa kuvauksissa käytetyistä harakoista oli täytettyjä.  Leif Öster / Yle
 Mentorin kohtaaminen
 Näyttelemistä enemmän Kaartinen oli innostunut urheilusta. 11-vuotiaana hän aloitti jalkapallon Käpylän pallossa. Hän viihtyi Vallilan kentillä aamusta iltaan.
 15-vuotiaana hän siirtyi HJK:hon, jonka liigajoukkueeseen hän pääsi 18-vuotiaana.
 Jalkapallo kiinnosti, koulu ei. Ylioppilaskirjoituksista Kaartinen pääsi läpi niukin naukin.
 Elokuvassa käytettiin myös oikeita lintuja. Osalle oli kiinnitetty jalkaan siima, etteivät ne olisi karanneet. Leif Öster / Yle
 – Minulla ei ollut harmainta aavistusta, mitä haluaisin tehdä. Soitin Jyväskylän liikuntatieteelliseen, ja sieltä sanottiin, että B:n papereilla ei ole mitään mahdollisuuksia edes pääsykokeisiin.
 Oli vuosi 1978 ja Kaartinen oli 20-vuotias. Sattuma puuttui jälleen peliin. Tällä kertaa sen nimi ei ollut Vinski, vaan  Vesa Hiltunen .
 Hiltunen oli vähän kuin elokuvien mentori, vanhempi viisas hahmo, joka valmentaa päähenkilöä seikkailuun.
 Nykyisin Vesa Hiltusta kutsuttaisiin kykyjenetsijäksi, head hunteriksi. Hiltunen oli Amerikassa asuva suomalaisvalmentaja, joka halusi perustaa edustamaansa yliopistoon eurooppalaisen jalkapallon joukkueen.
 Nyt hän oli seuraamassa HJK:n harjoituksia. Hän haki Suomesta oikeanlaista tyyppiä, suunnannäyttäjää, joka pääsisi samalla opiskelemaan Yhdysvaltoihin.
 Pekka Kaartinen on pelannut jalkapalloa 11-vuotiaasta asti. Ensimmäinen seura oli Käpylän pallo. Sitten tie vei HJK:n ja yhdysvaltalaisen yliopistojoukkueen riveihin. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Ja sellaisen Hiltunen löysi.
 Vajaan kuukauden päästä Pekka Kaartinen istui Finnairin koneessa matkalla maahan, josta hän ei tiennyt etukäteen mitään.
 Yhdysvalloissa vierähti kuusi ja puoli vuotta.
 Kaartinen pelasi jalkapalloa ja opiskeli ensin Averett Universityssa Virginiassa ja sitten The University of North Carolinassa. Hän oli opinahjonsa tähtipelaaja, jolle kertyi useita  kunniamainintoja .
 Vuonna 1985 hän sai valmiiksi MBA- eli liiketalouden maisterintutkinnon.
 Papereita tärkeämpää oli kuitenkin henkinen kasvu.
 – Muutuin ihmisenä todella paljon. Olin ujo, mutta itsetuntoni ja itseluottamukseni kasvoivat.
 Kaartisesta tuli avoin ja puhelias ihminen, joka ajattelee, että elämä on tässä ja nyt.
 Tulikoe
 Menestyksen keskelle tuli kuitenkin synkkä käänne. Jos elämä olisi käsikirjoitus, puhuttaisiin tulikokeesta.
 Kaartisen vanhemmat alkoivat sairastella Suomessa, ja hän joutui tekemään vaikean valinnan. Jatkaako elämää Amerikassa vai palata kotiin?
 Kaartinen valitsi Suomen.
 Lentokone rullasi Helsinki-Vantaan kentälle keskellä talvea. Kaartisen on vaikea kuvailla kokemusta.
 – Oli kuin olisi tullut autiomaahan. Täällä oli niin hiljaista ja pimeää, että se tuntui aivan kauhealta. Ajattelin, että en voi millään sopeutua tänne takaisin.
 – Sattumalla on elämässä paljon merkitystä, sillä, saatko tilaisuuden, tartutko siihen, oletko oikeassa paikassa, sanoo Pekka Kaartinen. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Hän asettui kuitenkin aloilleen. Hän oli lähes 18 vuotta Esson markkinointitehtävissä koti- ja ulkomailla, perusti perheen ja sai kaksi poikaa, kunnes hän 45-vuotiaana alkoi miettiä uravalintaansa.
 – Huomasin jälkikäteen, että en todellakaan ole mikään bisnesmies. Hoidin kyllä hommat, mutta minulla ei ollut intohimoa rahan saamiseen.
 Esso ja Mobil yhdistyivät Exxon Mobiliksi. Jättiyhtiössä vähennettiin väkeä, ja Kaartinen päätti tarttua tilaisuuteen ja ottaa eropaketin. Seurasi hyppy tuntemattomaan.
 Kaartinen haaveili töistä lasten ja nuorten liikunnan parissa. Se oli tuttua omien poikien harrastusten kautta.
 Muutama vuosi meni etsiessä. Sitten Kaartinen siirtyi Espoon Oilersin salibandy-seuran toiminnanjohtajaksi. Se tuntui unelma-ammatilta.
 Hän ehti olla pestissä neljä vuotta. Eräänä aamuna vuonna 2010 kolme johtokunnan jäsentä oli Kaartista vastassa, kun tämä tuli töihin.
 – He sanoivat, että minulla on tunti aikaa lähteä. Oli epäily, että seurasta oli hävinnyt rahaa.
 Kaartinen sai lähtöpassit. Hän oli 52-vuotias ja poistui työpaikaltaan raskain mielin.
 – Sydäntä painoi. Mietin, miten kerron tämän vaimolle ja lapsille. Kaikki se stressi ja epäily. Tiesin, että en ole tehnyt mitään, mutta ihmiset voivat ajatella mitä vain.
 Espoon Oilersin tileiltä oli viety lähes 200 000 euroa rahaa.
 Kykyjenetsijä löysi parikymppisen Pekka Kaartisen jalkapalloharjoituksista ja tarjosi mahdollisuutta opiskella ja pelata jalkapalloa Yhdysvalloissa. Jyrki Lyytikkä / Yle
 – Onneksi se selvisi. Palkkaamani nainen jäi kiinni kavalluksesta, Kaartinen sanoo.
 Naista syytettiin  ja hän  sai tuomion  törkeästä kavalluksesta ja törkeästä väärennyksestä sekä törkeästä kirjanpitorikoksesta Espoon käräjäoikeudessa vuonna 2013.
 Kaartisen maine puhdistui. Vaikka hän menetti työnsä, hän ei omien sanojensa mukaan ole katkera.
 – Olen säilyttänyt välit kaikkiin. Nielin kiukun. Oli pakko katsoa eteenpäin.
 Palkinto
 Jälleen kerran sattuma puuttui peliin ja edessä oli se vaihe, jota Kaartinen elää nyt.
 Espoon kaupungilta soitettiin vuonna 2013 ja pyydettiin kasvattajaksi lastensuojelutyötä tekevään  Iceheartsiin .
 – Kysyin, milloin voin aloittaa. Olin niin onnellinen. Teen juuri sitä työtä, mitä osaan parhaiten. Se on ollut aivan täydellistä.
 Iceheartsin idea on puuttua varhaisessa vaiheessa sellaisten lasten elämään, joiden pärjäämisestä on herännyt huoli jo esikoulussa. Heille tarjotaan tukea 12 vuoden ajan. Isossa osassa on joukkueurheilu.
 Kaartinen valitsi ensimmäisen kymmenen pojan ryhmänsä yhdessä lastensuojelun ja esikoulun kanssa. Pojat olivat tuolloin kuusivuotiaita.
 Nykyisin Pekka Kaartinen tekee lastensuojelutyötä Iceheartsin kasvattajana.  Jyrki Lyytikkä / Yle
 Ensimmäiset vuodet Kaartinen oli mukana koulussa, teki lasten kanssa läksyjä, leikki ja kävi auttamassa perheitä käytännön asioissa.
 Nyt, kun Kaartisen pojat ovat jo yläasteella, painopiste on siirtynyt harrastuksiin, kuten jalkapalloon, jota harjoitellaan säännöllisesti.
 Nykyisin Kaartisella on jo 20 poikaa, joille hän toimii kasvattajana.
 – Opettajat vaihtuvat, lastensuojelun henkilöt vaihtuvat, hoitajat vaihtuvat, mutta yksi aikuinen pysyy rinnalla ja kuuntelee. Se on tärkeätä. Monestikaan kyse ei ole konkreettisesta auttamisesta, vaan siitä, että pojat tietävät, että Pekka on tässä, Kaartinen sanoo.
 Icehearts-toiminta lähtee ajatuksesta, että ongelmat eivät johdu lapsesta vaan olosuhteista ja että lapsille pitää antaa mahdollisuus.
 Omille Icehearts-pojilleen Kaartinen järjestää säännöllisesti muun muassa jalkapalloharjoituksia.  Jyrki Lyytikkä / Yle
 Kaikki Kaartisen ensimmäisen ryhmän pojat ovat edelleen mukana. Osalla lapsista on taustalla hyvin traagisia tapahtumia, joista vastuun kantaa perheessä usein vain yksi aikuinen.
 Monissa Icehearts-lasten kodeista taistellaan päivittäin taloudellisten ongelmien kanssa.
 – Maahanmuuttajilla voi lisäksi olla kulttuurisia ongelmia, jotka tekevät elämän vaikeaksi. Kaikilla perheillä on kuitenkin yksi yhteinen piirre. Olivat he mistäpäin maailmaa tahansa: kaikki rakastavat omaa lastaan ja toivovat tälle parasta.
 – Olen ollut onnekas. Nyt yritän auttaa muita. Sanon Icehearts-pojilleni aina, että ei kannata antaa periksi, kaikki voi muuttua paremmaksi silmänräpäyksessä, Pekka Kaartinen sanoo. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Kaartinen kuvaa perheiden aikuisia vahvoiksi ihmisiksi.
 – Olen ammentanut voimaa monesta äidistä ja miettinyt, miten he jaksavat tätä elämää. Heillä on paljon erilaisia haasteita, ja monesti he ovat yksin niitä ratkomassa. Silti he vain jatkavat eteenpäin.
 Tarinan opetus
 Työ on saanut ajattelemaan omaa lapsuutta. Kaartinen on havahtunut siihen, että hänkin oli eräänlainen Icehearts-poika. Isä oli vanginvartija Helsingin keskusvankilassa ja katkera elämästään, jonka sota oli tuhonnut.
 – Meillä oli rikkonainen koti ja kovia riitoja. Kolme siskoani muutti kotoa pois heti, kun se oli mahdollista.
 Vanhemmat erosivat, kun Kaartinen oli 15-vuotias.
 Kaartisen pelasti harrastus ja se, että hän tapasi yhden ihmisen, joka uskoi hänen kykyihinsä.
 Kaartinen ajattelee, että sattumalla on merkitystä. Sillä on vaikutusta, saako tilaisuuden ja tarttuuko siihen.
 – Vinskillä ja Amerikkaan lähdöllä oli minulle suuri merkitys. Sanon aina pojille, että pitää olla rohkea, ennakkoluuloton ja tarttua tilaisuuteen, jos sellainen tulee. Meni syteen tai saveen. Jyrki Lyytikkä / Yle
 – Olen ollut onnekas. Minulla on ollut myös vaimo tukenani vaikeina aikoina, hän sanoo.
 Nyt Kaartinen yrittää auttaa muita. Hän opettaa Icehearts-pojilleen, että periksi ei pidä antaa.
 – Kaikki voi muuttua paremmaksi silmänräpäyksessä. Pitää olla rohkea, ennakkoluuloton ja tarttua tilaisuuteen, jos sellainen tulee. Meni syteen tai saveen.
 Uusi Vinski-elokuva,  Juha Wuolijoen  ohjaama  Vinski ja näkymättömyyspulveri   saa ensi-iltansa elokuvateattereissa 22. joulukuuta.
 Nykyinen työ on opettanut Kaartiselle, että elämän ja kuoleman väliin mahtuu valtavasti asioita. – Kun näkee ja kokee paljon, monikaan asia ei enää pelota. Kaikki kuuluu elämään ja jos sen pystyy hyväksymään, se helpottaa. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Mitä ajatuksia artikkeli herätti? Keskustele aiheesta 19.12. klo 23 asti.
 Koko kaupungin Vinski on Yle Areenassa
 Katso se  täältä .
 Vinski ja Vinsentti on Yle Areenassa
 Katso se  täältä .
 Lue elokuvakerronnan universaalista juonirakenteesta Kansallisen audiovisuaalisen  arkiston sivuilta .

Pekka Kaartinen valittiin 11-vuotiaana Vinski-elokuvan päärooliin – sen jälkeen elämä on ollut kuin käsikirjoittajan kynästä


Summary: Sairauskohtauksen saanut lentäjä kuoli, kun kone syöksyi maahan epäonnistuneen laskun aikana Hyvinkäällä. Mukana ollut lennonopettaja Sami Saikkonen loukkaantui vakavasti.

Myös ohjaajana, tanssijana ja näyttelijänä tunnettu lennonopettaja  Sami Saikkonen  vastaa Teneriffan auringossa puhelimeen.
 Espanjan valoon joulua pakoon lähtenyt Saikkonen on saanut juuri  Onnettomuustutkintakeskuksen väliraportista  varmuuden siitä, että hän ei ole tehnyt lennonopettajana virhettä lentäjän kuolemaan johtaneella lennolla.
 Raportin mukaan koneen maahansyöksyminen Hyvinkäällä johtui lentäjän sairauskohtauksesta, ei lentäjän tai lennonopettajan virheestä.
 – Onhan se minulle hirveä helpotus, Saikkonen sanoo.
 Lähes kolme kuukautta sitten hän istui kaksipaikkaisessa, itse rakennetussa, experimental-lentokoneessa lentäjän takana.
 Kaiken piti olla kunnossa. Miehet olivat kertauskoululennolla.
 Lennolla ollut kaksikko oli tuttu näky Keski-Uudenmaan taivaalla: miehet kuuluivat hyvinkääläiseen ilmailukerhoon.
 Kone syöksyi kuitenkin maahan , lentäjä kuoli. Saikkonen kiidätettiin sairaalaan.
 Onnettomuustutkintakeskuksen raportin mukaan lentäjä sai äkillisen ja voimakkaan sairauskohtauksen, minkä seurauksena kone syöksyi maahan, kun laskeutuminen epäonnistui.
 Raportin mukaan koneessa ei ollut teknistä vikaa.
 Ilmailukerhon mukaan turmakoneen kaltaisia koneita on rakennettu satoja maailmalla.  Esa Syväkuru / Yle
 Saikkonen ei muista lennon tapahtumia
 Saikkonen on käynyt lentoturmaa läpi mielessään kerta toisensa jälkeen. Mitä hänen olisi opettajana pitänyt huomata, tai jäikö häneltä jokin asia huomaamatta?Varsinaista ahdistusta tai paniikkia hän ei ole kokenut.
 Vaikka mies ei muista mitä kohtalokkaalla lennolla tapahtui, hänen kehonsa muistaa – ja siihen hän luottaa.Kehon muistiin ei ole jäänyt mitään traumaattista. Hän ei olisi voinut tehdä mitään edessään istuvan lentäjän pelastamiseksi.
 – Olen itsekin ihmetellyt sitä, että minulle ei ole tullut traumoja tai mitään paniikkeja. Mutta tanssijana tiedän, että ihmisen kroppa pystyy muistamaan asioita, joita mieli ei muista, hän sanoo.
 Saikkonen voi vain yrittää ymmärtää, mitä koneessa on tapahtunut.
 – Istuin lentäjän takana, enkä ole voinut nähdä hänen kasvojaan. Olen voinut vain aistia, mitä on tapahtunut. En muista myöskään jutteluitamme.
 – Koska minulla ei ole ollut mitään traumoja, se viittaa mielestäni samaan tulokseen kuin mihin Onnettomuustutkintakeskus on päätynyt. Konetta lentävä henkilö ei ole tehnyt mitään väärin, enkä minä ole tehnyt mitään väärin.
 Se on ollut äkillinen ja voimakas sairauskohtaus, hän sanoo.
 Sairauskohtaus tuli kriittisten sekuntien aikana
 Saikkonen ei ole kuullut ilmailu-uransa aikana samankaltaisesta onnettomuudesta, johon hän ja lentäjä syyskuussa joutuivat. Tilanne oli pahin mahdollinen, hän sanoo.
 Saikkonen on toiminut lennonopettajana vuodesta 2016 lähtien. Taitolentolupakirjan hän sai vuonna 2011.
 – Olen kuullut Suomessakin tapauksista, joissa lentäjä on saanut sairauskohtauksen, mutta pystynyt kuitenkin laskeutumaan.
 Kyse on ollut Saikkosen mukaan muutamasta kriittisestä sekunnista. Jos kone olisi ollut ihan vähän alempana, hän olisi voinut selvitä vammoitta. Jos kone olisi ollut taas vähän korkeammalla, niin Saikkonen olisi saattanut ehtiä puuttua tilanteeseen.
 Turmakone löydettiin Hyvinkään lentokentältä 27.9. Esa Syväkuru / Yle
 Saikkonen tuijotti lentokoneen ikkunasta lähestyvää maata
 Sami Saikkonen haluaa jatkaa lentämistä, koska lennonopettajana toimiminen on ollut hänen ammattinsa. Silloin, kun hän ei näyttele tai ohjaa, hän opettaa lentämistä.
 – Minulla ei ole mitään pelkoa ilmailua kohtaan tällä hetkellä, hän sanoo.
 Kun Saikkonen saapui joulun viettoon perheensä kanssa Teneriffalle,hän tuijotti matkustamon ikkunasta ulos ja katsoi lähestyvää maata. Odotti, iskeekö pelko. Mitään ei tapahtunut.
 Itse hän ei ole lentänyt onnettomuuden jälkeen.
 – Ilmailun jatkaminen ratkeaa vain sillä, että menen lentämään kollegaopettajan kanssa. Hän katsoo, tapahtuuko minulle jotain järkyttävää, eli tuleeko minulle jotakin mielen esteitä.
 Myös ilmailun lääketieteelliset tarkastukset täytyy tehdä ennen kuin lentämistä voi jatkaa.
 Saikkonen on jo käynyt lentosimulaattorissa lentämässä, ja kaikki sujui hyvin.
 Taitolentämisen jatkaminen voi olla kuitenkin vaikeampaa.
 – Mietin kestääkö minun pääni taitolennossa pyöritystä. Olen nyt jumppaillut ja ollut pää alaspäin. Tuntuu, että kaikki on kuitenkin aika hyvin tasoittunut.
 Pitkän uran koreografina ja ohjaana tehneen Sami Saikkosen kasvot oli rakennettava uudelleen onnettomuuden jälkeen. Ensimmäinen leikkaus tehtiin jo teho-osastolla.   Sonja Sorvola
 Kasvot tuhoutuivat onnettomuudessa pahasti
 Saikkonen loukkaantui niin vakavasti lento-onnettomuudessa, että kirurgit joutuivat käytännössä rakentamaan hänen kasvonsa uudelleen Meilahden sairaalassa. Ensimmäinen leikkaus oli tehty miehen maatessa tajuttomana teho-osastolla heti turman jälkeen.
 – Kerrankin julkisuudesta oli jotakin hyötyä. Kirurgit kiittelivät sitä, että minusta oli niin paljon kuvia. Olin sen takia kuulemma helppo potilas.
 Uudelleenrakennetut kasvot näyttävät Saikkosen mukaan nyt jo ihan hyviltä, paremmilta miltä tuntuvat.
 – Huulen kohdalla on kuin rautapalkki, ja esimerkiksi syöminen on vielä vähän vaikeaa. En syö mielelläni julkisissa paikoissa, hän kuvailee.
 Lentämisessä virheitä ei saa sattua
 Saikkonen on vakavasta onnettomuudesta huolimatta sitä mieltä, että lentäminen ei ole vaarallista. Lentämisessä on vaara, joka pitää huomioida ja hallita.
 – Ilmailussa onnettomuudet ovat kohtalokkaita. Sen takia virheitä ei saisi sattua.
 Onnettomuustutkintakeskus jatkaa kuolonuhrin vaatineen onnettomuuden selvittelyä ja antaa loppuraporttinsa keväällä.
 – Otkesin tehtävänä on löytää korjattavia asioita säädöksistä ja menetelmistä, jotta turvallisuus paranisi vastaavilla kertauslennoilla. Autan heitä siinä tilanteessa lennonopettajan näkökulmasta, Saikkonen sanoo.
 Pian on edessä perinteinen joulu perheen kanssa etelässä. On valoa ja lämpöä. Perhe voi hyvin
 Saikkonen kertoo, että vaimo pelästyi onnettomuutta enemmän kuin hän itse.
 – Sonja haluaa tietää aika tarkkaan, missä menen, ja olenko päässyt esimerkiksi autolla perille. Ymmärrän pelon hyvin.
 Lue myös:
 Onnettomuustutkintakeskus: Hyvinkään lentoturmakoneen ohjaaja sai sairauskohtauksen – teknisen vian mahdollisuus suljettiin pois
 Pieni lentokone teki epäonnistuneen laskeutumisen Hyvinkäällä – lentäjä menehtyi, koneessa ollut matkustaja sairaalahoidossa
 "Nyt täytyy sopeutua uuteen normaaliin, mitään ei kannata pitää itsestäänselvyytenä" – tanssitaiteilija Sami Saikkonen koronakeväänä 2021

Lentoturmasta selvinnyt Sami Saikkonen on helpottunut, kun onnettomuuden syy selvisi – kirurgit rakensivat hänen kasvonsa uudelleen


Summary: Mykkäelokuvakonserttien suosio kasvaa, ja Loud Silents -festivaalin konsertit ovat olleet viime vuosina jopa loppuunmyytyjä. Soittajia konsertteihin ei ole kuitenkaan aina helppoa löytää.

Säveltäjä ja muusikko  Lau Naun  eli  Laura Naukkarisen  trio valmistautuu jälleen kerran säestämään mykkäelokuvaa konsertissa. Naukkarisen johtama Seitsemäs taivas on säveltänyt musiikin  Karel Antonin  melodraamaan  Tonka Sibenice , joka valmistui Tšekkoslovakiassa vuonna 1930. Elokuva kertoo kuolemaantuomitusta miehestä, jonka viimeisenä toiveena on viettää yö naisen kanssa. Naispääosassa nähdään valovoimainen, slovenialainen näyttelijä ja malli  Ita Rina .
 – Se on aika surullinen, mutta toisaalta myös hyvin kaunis elokuva. Siinä on todella kauniita, hitaita kuvia, Naukkarinen toteaa.
 Mykkäelokuvakonserteista on tullut yhä suositumpia viime vuosina, ja Loud Silents -festivaali on siitä yksi esimerkki. Seitsemäs taivas säestää tapahtumassa mykkäelokuvaa jo kolmatta kertaa. Yhteistyö käynnistyi vuonna 2014, kun festivaali järjestettiin vielä Tampereella. Nyt tapahtuma pidetään Helsingissä.
 – Saatamme soittaa mykkäelokuvakonserteissa toisinaan synkkiä ja raskaita säestyksiä, joissa on esimerkiksi paljon syntetisaattoreita. Mutta kun näin  Tonka Sibenicen  ensi kertaa, oli selvää, ettei sellainen lähestymistapa sovi tähän elokuvaan, Naukkarinen sanoo.
 Hän on säveltänyt kyseiseen elokuvaan trionsa kanssa teemoja, ja kukin yhtyeen jäsenistä tuo oman teemansa tiettyihin kohtauksiin.
 – Sitten soitamme ja kehitämme niitä ja jätämme aina konserttiin varaa myös improvisaatiolle.
 Topias Tiheäsalo ja Laura Naukkarinen jättävät varaa improvisaatiolle säveltäessään musiikkia mykkäelokuvaan. Seitsemäs taivas-trioon kuuluu myös Hermanni Yli-Tepsa. Kimmo Gustafsson
 Naukkarinen on säestänyt eri kokoonpanoissa mykkäelokuvia myös ulkomailla, kuten alan festivaalilla San Franciscossa Yhdysvalloissa.
 – Minulle se on työtä, että säestän mykkäelokuvia. Tykkään siitä kovin, ja minusta on kiva nähdä, että myös nykyään tehdään mykkäelokuvia ja moderneja sävellyksiä niihin. Mykkäelokuvat elävät edelleen sen kautta, Naukkarinen sanoo.
 Uusien mykkäelokuvien kohdalla on nähty myös menestystarinoita. Yksi niistä on  Juho Kuosmasen  ohjaama  Salaviinanpolttajat , joka on kiertänyt festivaaleja maailmalla. Elokuva oli Loud Silents -festivaalin tilaustyö vuonna 2017.
 Teuvo Tulio innostui Erotikonista
 Toista kertaa Helsingissä järjestettävän festivaalin taiteellinen johtaja  Otto Kylmälä  puhuu mykkäelokuvien elpymisestä taiteenlajina.
 – Elämme nyt taidemuodon suhteen uutta renessanssia. Kyse on universaalista kuvakerronnasta. Siinä on jotain ainutkertaista, kun musiikki, elokuva ja live-yleisö kohtaavat, Kylmälä sanoo.
 Pienimuotoisen ilmiön vahvistumisesta kertovat uudet mykkäelokuvat ja uudet alan festivaalit ja tapahtumat. Vaikka mykkäelokuvat kiinnostavat myös monia muusikoita, säveltäviä säestäjiä ei ole aina helppo löytää.
 – Se ei ole täysin vaivatonta, koska kaikki muusikot eivät kykene tällaiseen musikaaliseen tarinankerrontaan, Kylmälä sanoo.
 Kyse on elokuvan dramaturgian ja tunteiden siirtämisestä musiikkiin.
 Loud Silents muutti tapahtumana viime vuonna Helsinkiin, koska Tampere alkoi käydä sille “pieneksi”.
 Otto Kylmälä on Loud Silents -festivaalin taiteellinen johtaja. Jorma Vihtonen / Yle
 – Etenimme Tampereella siihen pisteeseen, että meillä oli loppuunmyytyjä näytöksiä. Viimeisenä vuonna meillä oli Tampereen isoimman orkesterin, Tampere Filharmonian, kantaesitys kaupungin suurimmassa salissa. Oli vain loogista alkaa laajentua Helsinkiin, Kylmälä sanoo.
 Loud Silents pidetään keskustakirjasto Oodissa sijaitsevassa Kino Reginassa. Se on myös KAVIn eli Kansallisen audiovisuaalisen instituutin kotiteatteri. Kylmälä on töissä KAVIssa.
 Loud Silents on Kylmälän mukaan vastaisku pölyttyneelle ja konservatiiviselle historiakäsitykselle.
 – Yritämme aina löytää jonkin tuoreen näkökulman historiaan ja näihin vanhoihin elokuviin. Sen takia esitämme paljon tuntemattomia elokuvantekijöitä ja ravistelemme sitä kautta elokuvan kaanonia, Kylmälä sanoo.
 Erotiikka myy, ja siksi myös Loud Silents on poiminut ohjelmistoonsa erotiikkaselokuvia. Festivaalilla nähdään muun muassa tšekkoslovakialaisen  Gustav Machatýn  aistillinen melodraama  Erotikon  (1929). Senkin pääroolissa nähdään  Ita Rina .
 –  Erotikon  oli suunnaton innoittaja muun muassa  Teuvo Tuliolle , ja elokuvaa on pidetty yhtenä mykkäkauden keskeisimmistä eroottisista elokuvista, Kylmälä toteaa.
 Machatýn myöhempää elokuvaa,  Hedy Lamarrin  tähdittämää  Extasea  (1933) Kylmälä kuvaa skandaalimaiseksi, eikä se olisi siksi sopinut Loud Silentsin ohjelmistoon.
 – Siinä kuvattiin elokuvan ensimmäinen naisen orgasmi.  Erotikonissa  erotiikka näkyy upeana kuvakerrontana ja enemmänkin sensuellina  Extaseen  verrattuna, Kylmälä sanoo.
 Loud Silents Kino Reginassa Helsingissä sunnuntaihin 19.12. asti.
 Ita Rina ja Jack Mylong elokuvassa Tonka Sibenice (engl. Tonka of the Gallows). Národní filmový archiv, Prague
 Mykkäelokuvafestivaali Loud Silents muuttaa Tampereelta Helsinkiin
 Ulkoministeriön tuhoutunut propagandaelokuva koottiin uusiksi pienistä paloista – RSO säestää miljoonien näkemän Finlandian
 Palkittu ohjaaja Juho Kuosmanen teki Suomen ensimmäisen elokuvan uudelleen

Mykkäelokuva elää uutta renessanssia: festivaaleille houkutellaan yleisöä muun muassa erotiikalla


Summary: Useat maat kiristävät Ranskan tavoin rajoituksia omikronmuunnoksen nopean tahdin vuoksi.

Ranskan pääministeri  Jean Castex  arvioi, että omikron-muunnoksesta tulee todennäköisesti Ranskan valtavirus ensi vuoden alussa.
 Euroopassa koronatartuntoja on lähes 90 miljoonaa ja leviämisvauhti on kiihtynyt omikronmuunnoksen vuoksi.
 Pääministeri Castexin mukaan omikron leviää Euroopassa "salamavauhtia".
 Ranska kiristi koronarajoituksia perjantaina muun muassa Britanniaan, jossa omikronia yritetään torjua kolmannen rokotuksen vauhdittamisella ja alle 40-vuotiaiden rokottamisella.
 Britanniassa raportoitiin perjantaina 15 000 uutta tartuntaa. Maa on kärsinyt Euroopassa eniten omikronin leviämisestä.
 Hollanti sulkeutuu jouluksi
 Hollannissa joulua vietetään pienessä piirissä. Viranomaisten mukaan tiukka sulku kestää pyhien yli.
 Kaikki liikkeet elintarvikemyymälöitä lukuunottamatta suljetaan, kertovat hollantilaiset tiedotusvälineet. Myös koulut, baarit, ravintolat ja useimmat julkiset tilat aiotaan sulkea.
 Nykyiset säännökset ovat voimassa tammikuun puoliväliin saakka.
 Hollannissa raportoitiin 15 400 tartuntaa perjantaina.
 Saksa nimesi Tanskan ja Norjan uusiksi riskimaiksi
 Saksan terveysministeri  Karl Lauterbach  varoitti perjantaina, että maan on "valmistauduttava ennen näkemättömiin haasteisiin pandemian vuoksi".
 Saksan terveysviranomaiset listasivat perjantaina Ranskan, Norjan ja Tanskan suuren riskin maiksi kasvavien koronalukujen vuoksi.
 WHO: Omikron on muita muunnoksia tarttuvampi
 Koronaviruksen omikronmuunnos leviää huomattavasti nopeammin kuin deltamuunnos, sanoo Maailman terveysjärjestö WHO uutistoimisto Reutersin mukaan.
 WHO:n mukaan tartuntojen määrä kaksinkertaistuu 1,5–3 päivässä alueilla, joissa muunnos leviää paikallisesti.
 Omikron leviää nopeasti myös maissa, joissa väestön immuniteettitaso on korkea.
 WHO:n mukaan on epäselvää, johtuuko tämä viruksen kyvystä kiertää ihmisten immuunijärjestelmä vai korkeammasta tarttuvuudesta tai näiden molempien yhdistelmästä.
 Omikronmuunnosta on havaittu 89 maassa.
 WHO:n mukaan omikronmuunnoksesta on edelleen rajoitettu määrä tietoa ja tutkimusta. Esimerkiksi rokotteiden tehoavuudesta tarvitaan lisäselvityksiä. Terveysjärjestö muistutti myös terveydenhuollon ylikuormituksesta pandemian pitkittyessä.
 Lue myös:
 Miljoona piikkiä päivässä – Britannia torjuu omikronia valtavalla rokotekampanjalla
 Ruotsi alkaa vaatia koronapassia myös Suomesta saapuvilta joulun alla

Ranskan pääministeri: Omikron leviää salaman nopeudella


Summary: Lääkärit olisivat valmiita rokottamaan jopa talkoohengessä. Myös ammattijärjestö Tehy kannattaa koronarokotusten nopeuttamista. Sen sijaan Terveydenhoitajaliitto vastustaa ajatusta pikakoulutuksista.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Kymmenet lääkärit ovat ilmoittaneet olevansa valmiita antamaan koronarokotteita Uudellamaalla ja muualla Suomessa. Vapaaehtoisesti mukaan ilmoittautuneiden joukossa on eläkkeelle jääneitä, mutta enemmistö työelämässä olevia.
 Aktiiveja ovat olleet muun muassa eläkkeellä oleva erikoislääkäri  Maarit Gockel  ja Suomen työterveyslääkäriyhdistyksen Uudenmaan paikallisyhdistyksen puheenjohtaja  Toni Vänni . Gockel kertoo, että Facebookissa lääkäreiden ryhmään laitettuun ilmoitukseen vastasi hetkessä myönteisesti lähes 50 lääkäriä ympäri Uuttamaata ja muualta maasta, Lappia myöten.
 – Koko ammattikunnan halu auttaa on ihan selkeä.Monet lääkärit ovat valmiita uhraamaan jopa joululomansa tähän prosessiin, Gockel sanoo.
 Gockel kertoo selvittäneensä parin päivän aikana yhteystietoja ja ohjanneensa kollegoita eteenpäin. Hän on ollut yhteydessä muun muassa Lääkäriliittoon, Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiriin sekä Helsingin kaupunkiin.
 – Tämä on nyt kiinni siitä, osaavatko ja kykenevätkö kunnat hyödyntämään tätä tarjottavaa työvoimaa riittävän nopeasti. Väki saadaan viikossa liikkeelle, kun vaan joka paikassa toimitaan ripeästi.
 Gockel ilmoittautui itse viime torstaina vapaaehtoiseksi rokottajaksi Espoon kaupungille.
 – Odottelen, milloin pääsen tositoimiin. Toivottavasti kaupunkien prosessi kirjaamisessa mahdollistaa monen lääkärin osallistumisen jo joulun aikaan rokottamiseen. Se olisi lääkärieden joululahja alueidensa asukkaille.
 Hän kertoo saaneensa idean lääkäreiden aktivoimisesta Raahesta, jossa on alusta lähtien ollut koronarokotukissa mukana eläkkeelle siirtyneet  Virpi  ja  Matti Honkala  sekä Lions-organisaatiot aktiivisesti rokotuksia edistämässä.
 – Raahessa prosessi on ohjattu niin, että lääkärit ovat rokottaneet potilaita ja muu henkilökunta on kirjannut tapaukset ylös. Neljässä tunnissa he ovat päässeet valtaviin rokotusmääriin, Gockel sanoo.
 Tätä mallia Gockel kertoo ehdottaneensa myös Helsingin kaupungille jo viikko sitten.
 Keskustelu lisärokottajista aktivoitui koko maassa perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiurun  avauksesta  Ylen A-studiossa tiistai-iltana .
 HUS aktivoi terveydenhuollon opiskelijoita ja opettajia sekä lääkäreitä
 Aiemmin tällä viikolla Helsingin ja Uudenmaan  sairaanhoitopiiri, HUS tiedotti , että koronarokotusten vauhdittamiseen tarvitaan lisää rokottajia. Tiedotteeseen oli koottu tiedot siitä, ketkä voivat ilmoittautua rokottajiksi ja minne ottaa yhteyttä Uudellamaalla. HUSin verkkosivujen tiedotteeseen päivitetään myös lisää HUS-kuntien yhteystietoja.
 HUS on lähestynyt eilen perjantaina myös sairaanhoitopiirin alueella olevien ammattikorkeakoulujen hoitajaopiskelijoita ja terveydenhuollon opettajia sekä sairaanhoitajaliiton kautta eläkkeellä olevia sairaanhoitajia. Heille on annettu HUSin kuntien rokottajia rekrytoivien yhteystiedot.
 Yhteyttä on otettu myös yliopistoon hammaslääketieteen ja lääketieteen kandien rekrytoimiseksi, ja heille on annettu yhteystiedot kuntiin.
 Apulaisylilääkäri  Eeva Ruotsalaisen  mielestä olisi tärkeää, että kunnat pystyisivät lisäämään rokotusaktiviteettia ensi viikosta alkaen joulun ajaksi ja sen jälkeen. Näin jouluvapaalla olevat halukkaat opiskelijat ja terveydenhuollon ammattilaiset saataisiin käsipareiksi.
 – Eläkkeellä olevia ammattilaisia kannattaisi käyttää nyt nimenomaan rokottamiseen. Kirjaamisen voi hoitaa muu ammattiryhmä. Tällöin rokottajaoikeudet omaava saadaan tehokkaampaan käyttöön, Ruotsalainen sanoo.
 Asiaa on edistetty myös  Lääkärilehden  ja Lääkäriliiton kautta.
 – Tarkoituksena olisi saada ensi viikon alkuun Lääkäriliiton sivuille lähes koko maan kattavat yhteystiedot lääkäreille ja eläkkeellä oleville lääkäreille, mihin he voivat olla omassa sairaanhoitopiirissään yhteydessä, Ruotsalainen sanoo.
 Yhteystiedot on kerätty valtakunnallisen kansanterveystyön johtajaverkoston kautta.
 Koronarokotusoikeus on lääkäreiden lisäksi lääketieteen ja hammaslääketieteen opiskelijoilla, kun he ovat suorittaneet tietyt kurssit. Rokotusoikeus on myös valmistuneilla sairaanhoitajilla, terveydenhoitajilla ja kätilöillä sekä näihin ammatteihin opiskelevilla, kun he ovat saaneet rokotuskoulutuksen tietyssä opintojen vaiheessa.
 – Luonnollisesti eläkkeellä olevilla lääkäreillä on hyvä olla rokotuspäivitys. Tästä ohjeistuksesta huolehtivat kunnat, mutta autamme tässä kuntia, Ruotsalainen sanoo.
 HUS järjestää jo tiedossa oleville ja mukaan ilmoittautuneille eläköityneille lääkäreille ja muille rokottajaksi tuleville halukkaille ensi viikolla verkkokoulutuksen rokotustietojen päivityksestä. Tarvittaessa niitä järjestetään lisää.
 Yksityiset työterveyshuollot voivat päästä rokottamaan loppuvuoteen mennessä
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin alueella kunnat tekevät kovasti töitä suurempien joukkorokotuspaikkojen saamiseksi, HUSin apulaisylilääkäri Ruotsalainen kertoo. Lisäksi apua on tulossa myös yksityiseltä puolelta.
 Ruotsalaisen mukaan jo ensi viikolla on toiveissa edetä sopimuspohjaisesti sairaanhoitopiirin ja yksityisten toimijoiden välillä, jotta työikäisten rokottamista saadaan edistettyä tehokkaasti.
 – Yksityinen puoli pääsee jakamaan sekä kolmansia rokotuksia, mutta myös ykkös- ja kakkosrokotteita nopealla tahdilla, Ruotsalainen sanoo.
 Yksityisellä puolella on useita työterveyshuoltoa tuottavia terveydenhuollon yrityksiä, jotka voivat Ruotsalaisen mukaan laajentaa rokotusvolyymia nopeasti työikäisten rokotusten saajien osalta.
 Lääkärit olisivat valmiita jopa talkootyöhön
 Mukaan ilmoittautuneet lääkärit olisivat valmiita tekemään rokotuksia myös palkatta tai ohjaamaan korvaukset hyväntekeväisyystyöhön.
 – Tarjouduimme tekemään rokotuksia jopa ilmaiseksi tai niin, että kunnat voisivat antaa rahan esimerkiksi syrjäytyneiden nuorten tukemiseen. Vaikuttaa kuitenkin siltä, että hallinnoissa pelätään verottajien reaktiota tai muita juridisia ongelmia, Maarit Gockel sanoo.
 Eläkkeellä olevat lääkärit ovat huolestuneita kollegoidensa, sairaanhoitajien ja muun hoitohenkilökunnan jaksamisesta koronapandemian keskellä. Gockelin mukaan suomalainen yhteiskunta ja järjestelmät eivät hyödynnä sitä, että ihmiset haluaisivat tehdä rokottamista ihan talkootyönä.
 HUS-alueen kunnat aikovat ottaa rokottajat palkkalistoilleen.
 – Lääkäreiden halu tehdä tätä työtä vapaaehtoisesti ja jopa palkatta, on osoitus siitä, että kun kutsu tulee yhteisen tärkeän asian eteen ja olemme kriisissä, niin tahtotila on auttaa, HUSin apulaisylilääkäri Eeva Ruotsalainen sanoo.
 Ruotsalaisen mukaan yhteydenottoja on tullut lukuisilta opiskelijoilta ja kymmeniltä lääkäreiltä.
 – Hieno asia on se, että kriisi voi tuottaa myös hyvää ja yhteishenkeä.
 Tehy kannattaa rokotusten nopeuttamista
 Suomen suurin sosiaali-, terveys- ja kasvatusalan ammattijärjestö Tehy kannattaa esityksiä rokotusten nopeuttamiseksi ja rokotuskattavuuden lisäämiseksi. Tehyn mukaan on eläkkeellä olevien sote-ammattilaisten aktiivinen rekrytointi rokotustehtäviin on järkevä toimenpide.
 Tehy otti asiaan kantaa  ministeri Kiurun kommentoinnin jälkeen. Tehy pitää houkuttimena lisärahaa.
 – On hyvä, että kunnat velvoitetaan vielä tehostamaan saatavilla olevien pätevien rokottajien rekrytointia ja rokotusten organisointia. Muistutan myös aiemmista hyvistä kokemuksista houkutella rokotustehtäviin rahalla, sanoo Tehyn puheenjohtaja  Millariikka Rytkönen .
 Rytkönen pitää myös perusteltuna, että Puolustusvoimien mahdollisuus auttaa rokotussavotassa selvitetään.
 – Puolustusvoimissa työskentelee terveydenhuollon ammattilaisia, ja varusmiesten rokottaminen on varmaan tuttu prosessi monelle kansalaisellekin. Lisäksi Puolustusvoimien tehokkaan organisoinnin osaamista voisi mahdollisesti hyödyntää.
 Rytkönen muistuttaa myös rokotuskattavuuden yleisestä lisäämisestä väestössä.
 – Erittäin tärkeää on, että kaikki ottavat tarjolla olevat maksuttomat rokotukset. On etuoikeus asua maassa, joka tämän pystyy kansalaisilleen tarjoamaan. Korkea rokotuskattavuus auttaa lisäksi konkreettisesti terveydenhuollon kuormitukseen ja hoitohenkilöstön jaksamiseen.
 Tehyn viestinnästä kerrottiin lauantaina Ylelle, ettei järjestön tiedossa ole tällä hetkellä mitään lääkäreiden kaltaista rekrytointikampanjaa.
 Terveydenhoitajaliitto: Pikakoulutuksella ei saavuteta osaamista
 Terveydenhoitajaliitto vastustaa  ajatusta kutsua koronarokottajiksi pikakoulutuksella laajemmin terveydenhuoltoalan työntekijöitä, esimerkiksi lähihoitajia, farmaseutteja ja proviisoreita. Liitto vastustaa ehdotusta myös väliaikaisena ratkaisuna.
 – Turvallinen rokottaminen edellyttää asiantuntijuutta ja vahvaa rokotusosaamista. Asetuksella on määritelty, että pistoksena rokotuksen saa antaa vain asianmukaisen koulutuksen saanut terveydenhoitaja, sanoo Terveydenhoitajaliiton puheenjohtaja  Tiina Mäenpää .
 Mäenpää pelkää, että heikko rokotusosaaminen voi vaikuttaa rokotekriittisyyden lisääntymiseen ja ongelmiin myös itse rokotustilanteissa. Laissa säädeltyä rokotusosaamista ei voi saavuttaa muutaman tunnin pikakoulutuksella ilman asianmukaista ammatillista peruskoulutusta, sillä rokottaminen vaatii laajaa erityisosaamista ja poikkeaa lääkehoidon injektioiden antamisesta.
 Liittoon on tullut jäseniltä useita viestejä, joissa terveydenhoitajat kertovat olevansa käytettävissä rokotuksiin, mutta pyyntöä kunnasta ei ole tullut. Myös monet eläköityneet terveydenhoitajat olisivat käytettävissä.
 – On käsittämätöntä, että rokottamisen todelliset ammattilaiset, terveydenhoitajat ovat valmiita rokotuksiin, mutta ratkaisuna nähdään muiden ammattikuntien pikakoulutus. Mäenpää sanoo.
 Hän muistuttaa, että monissa apteekeissa työskentelee jo terveydenhuollon ammattihenkilöitä, joilla on rokotuslupa. Lähihoitajia voisi hyödyntää hyvin perehdyttäen koronan testauksessa, jäljityksessä ja kirjaamisessa, Mäenpää toteaa.
 Mäenpää kuitenkin painottaa, ettei terveydenhoitajien osallistuminen rokotuksiin saa haavoittaa muita terveydenhoitajatyön palveluita, kuten neuvolatoimintaa sekä koulu- ja opiskeluterveydenhuoltoa.
 – Olen varma, että monet terveydenhoitajat ovat valmiita antamaan rokotuksia esimerkiksi iltaisin tai viikonloppuisin, kunhan korvaus on asianmukainen.
 Mäenpää ei myöskään kannata yksityissektorin kutsumista mukaan, vaan pitää tehokkaimpana henkilöstön kutsumista avuksi esimerkiksi kuntien joukkorokotuspisteisiin tai rokotustapahtumiin.
 Kello 17.01 muutettu väliotsikko "Yksityiset terveysasemat pääsevät ehkä rokottamaan ensi viikolla" muotoon "Yksityiset työterveyshuollot voivat päästä rokottamaan loppuvuoteen mennessä"
 Lue myös:
 Tarjolla olisi jopa 3 000 rokottajaa, jos lähihoitajat ja apteekit hyväksytään talkoisiin – "Suomessa on ehkä mystifioitu rokottamista"
 Ministeri Saarikko: Koronarokotusten vauhdittaminen ei jää rahasta kiinni – kotona tehtävien pikatestien hintaa on myös tarkoitus laskea
 THL:n Tervahauta: Kolmannet koronarokotteet voidaan jakaa koko väestölle kevään aikana – näillä keinoilla rokotustahtia aiotaan kiristää

Kymmeniä lääkäreitä on ilmoittautunut parissa päivässä koronarokottajiksi – Terveydenhoitajaliitto huolestui pikakoulutuksen vaaroista


Summary: Pääkaupunkiseudulla sairaanhoitopiirin valmiustaso on jo nostettu sotatilaa vastaavaksi. Myös muualla Suomessa valmiustasoa on jo nostettu tai ollaan varautumassa siihen.

Tampereen yliopistollinen sairaala (TAYS)

Koronaviruksen omikronmuunnos leviää väestössä nopeasti. Sen takia sairaanhoitopiirit ovat joutuneet pohtimaan tapoja, joilla sairaaloiden kasvavaan kuormitukseen voidaan vastata. Sairaanhoitopiirien johtajaylilääkärit kertovat joko jo nostaneensa sairaaloiden valmiustasoa tai sitten valmistautuvansa siihen.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen pääjohtaja  Markku Tervahauta   sanoi lauantaina TV1:n Ykkösaamussa , että sairaanhoitopiireissä käydään hänen mukaansa todennäköisesti pohdintaa valmiustason nostosta jo nyt viikonlopun aikana ja varautuminen on käynnissä.
 Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin johtajaylilääkäri  Mikko Pietilä  vahvistaa, että keskusteluja muiden sairaanhoitopiirien johtajaylilääkärien kanssa on käyty.
 Suurempiin potilasmääriin syytä varautua ehkä jo jouluksi
 Pietilän mukaan Varsinais-Suomessa ilmaantuvuusluvut ovat pysyneet jotakuinkin aloillaan viime päivät, mutta omikronin leviämistahti antaa syytä huoleen.
 – Kun otetaan huomioon omikronin huomattavasti suurempi tarttuvuus, niin kyllähän tämä tarkoittaa sitä, että meidän tulee varautua suurempaan potilasmäärään jollei vielä jouluna niin viimeistään välipäivien aikana, Pietilä arvioi.
 Varautumiskeinoiksi Pietilä mainitsee suunnitelmat osastojen yhdistämisistä, henkilöstön uudelleen sijoittamiset ja henkilökunnan pikaisen kolmannen rokotuskierroksen.
 Pietilän mukaan ennen hallituksen määräämiä valtakunnallisia rajoituksia, eli niin sanotun hätäjarrun käyttöä tulisi miettiä, mitä keinoja ja rajoituksia tartuntatautilain avulla voitaisiin vielä tehdä alueilla.
 – Jos se ei tehoa, niin sitten valtakunnallisetkin toimet voivat olla tarpeen. Asteittainen eteneminen on tässä mielestäni perusteltua. Kovalla kiireellä olisi harkittava, mitä alueilla olisi vielä tehtävissä.
 Omikron voi muuttaa tilanteen
 Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin vs. johtaja  Juha Korpelainen  sanoo, että vielä sairaalakuormituksen kanssa pärjätään, mutta omikron voi tuoda siihen muutoksen.
 – Valmiudessa ollaan kokoontumaan paikallisen koronakoordinaatioryhmän kanssa, ja tilannetta seurataan myös toisten suurten sairaanhoitopiirien johdon kanssa.
 – Lähipäivinä olisi syytä toimia. Jos ajatellaan omikronia, niin kyllä se näyttää leviävän. Toisaalta Suomi hiljenee lähipäivinä joulun ajaksi: koulut menevät kiinni ja ihmiset varmasti jossakin määrin vähentävät kontakteja muutenkin.
 Korpelainen pitää mahdollisia uusia valtakunnallisia rajoituksia hyvinä. Hän sanoo kuitenkin, että kiristykset alkavat olla jo sillä tasolla, että pieni lisä tarkoittaisi jo käytännössä hallituksen väläyttämää hätäjarrua.
 Uusimaa ja Pirkanmaa nostaneet jo valmiustasoaan
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri HUS ilmoitti  eilen nostavansa valmiustasoaan  koronatilanteen pahenemisen takia. HUSin vt. toimitusjohtaja  Markku Mäkijärvi  kertoi perjantaina HUSin nostaneen valmiustason täysvalmiuteen eli korkeimpaan mahdolliseen. Mäkijärven mukaan valmiustaso on sama kuin sotatilassa.
 Pirkanmaalla Tampereen yliopistollisen keskussairaalan TAYsin johtajaylilääkärin  Juhani Sandin  mukaan Pirkanmaalla valmiutta nostettiin myös tällä viikolla. Sairaanhoitopiiri tiedotti tiistaina, että sekä erikoissairaanhoito että perusterveydenhuolto ovat Pirkanmaalla kuormittuneet koronapotilaiden hoidosta.
 Juttua korjattu kello 20.11: Keskustelua varautumisesta on käyty sairaanhoitopiirien johtajaylilääkärien, ei sairaanhoitopiirien johdon kesken.
 Lue myös:
 HUS on nostanut valmiustasonsa korkeimpaan mahdolliseen – syynä omikronin leviämisvauhti ja varautuminen kasvaviin sairauspoissaoloihin
 THL:n pääjohtaja Markku Tervahauta: Pian voi olla tarve laittaa koronapassi hyllylle – Se tarkoittaisi rajoituksia myös rokotetuille

Sairaanhoitopiirit valmistautuvat omikronmuunnoksen aiheuttamaan potilasmäärän kasvuun jo jouluksi tai välipäiviksi


Summary: Ulkomaisia työntekijöitä hyväksikäyttäviä ravintoloita löytyy joka puolelta Suomea. Riistäjänä on usein ulkomaalainen yrittäjä. Viranomaisten mielestä nykyiset keinot eivät riitä kitkemään ilmiötä.

Ylitarkastaja  Katja-Pia Jenu  astuu ravintolan ovesta sisään. Mukana on neljä poliisia ja rajavartiolaitoksen edustaja. On käynnissä viranomaisten yllätystarkastus etelä-suomalaisessa ravintolassa.
 Jenulle on tullut vihjeitä siitä, että ulkomaalaisten kokkien ja tarjoilijoiden työehdot kannattaisi tarkastaa kyseisessä paikassa.
 Pian selviää, että työvuorolistoja ei löydy. Työntekijöiden oleskeluluvat eivät ole nähtävillä.
 Jää epäselväksi, millaista palkkaa kukin saa ja kuinka pitkää päivää kukin tekee.
 – No, katsotaan sitten työsopimuksia, työsuojelutarkastaja Katja-Pia Jenu sanoo.
 Poliisit auttavat ravintolan yllätystarkastuksessa työsuojeluviranomaista. Yle
 Työsopimukset ovat ainoa dokumentti, joka ravintolasta löytyy.
 Työntekijät kertovat, että he kaikki ovat muuttaneet Suomeen samoilta seuduilta kuin ravintolasta vastaava henkilö.
 Epäkohtia paljastui Helsingistä Muonioon
 Ulkomaisten työntekijöiden huono ja jopa rikollinen kohtelu on juurtunut Suomeen.
 Asia selviää työsuojeluviranomaisten dokumenttien pohjalta.
 Epäkohtia löytyi runsaasti. Kävimme läpi 1800 työsuojelutarkastajien tekemää tarkastuskertomusta viimeisen kahden vuoden ajalta. Pyysimme viranomaisilta vain ravintoloiden epäkohtia koskevat kertomukset.
 Kertomuksista lähes 800 koski ulkomaisen työvoiman käyttöä ravintoloissa. Tämä juttu pohjautuu kyseisiin 800:aan dokumenttiin ja viranomaisten haastatteluihin.
 On yleistä, että ravintoloissa ei kohdella ulkomaisia työntekijöitä Suomen lakien ja työehtosopimusten mukaan.
 Ulkomaisia työntekijöitä käytetään hyväksi aina Helsingistä Muonioon. Sitä tapahtuu suurimmissa kaupungeissa, mutta myös pienissä kirkonkylissä.
 Pahimmillaan epäkohtien takaa löytyy jopa ihmiskauppaa.
 Uhkaa syntyä kahdet työmarkkinat
 Huonosta kohtelusta vastaa dokumenttien perusteella tavallisesti yrittäjä, joka on itsekin muuttanut Suomeen.
 Ylitarkastaja Katja-Pia Jenu kertoo tehneensä työtään jo 16 vuotta. Hän on turhautunut.
 – Tilanne on ollut koko ajan sama - eiköhän tämä silloin pysyvältä vaikuta.
 Ylitarkastaja Katja-Pia Jenu Etelä-Suomen aluehallintovirastosta haluaisi nähdä työvuoroluettelon. Siitä näkisi, keitä paikalla pitäisi olla ja keitä ei. Yle
 Epäkohdat ja suoranaiset rikokset ulkomaisen työvoiman kohtelussa ovat olleet Jenun mukaan koko ajan samoja.
 – Vakavampia tapauksia ovat alipalkkaus ja suoranainen pakkotyö.
 Itä-Suomen työsuojeluvastuualueen johtaja  Markku Rautio  sanoo puhelimessa, että Suomeen on syntynyt kahdet työmarkkinat.
 – On suomalaisten työntekijöiden työmarkkinat ja ulkomaalaisten sortomarkkinat.
 Myös Raution arvelee, että ulkomaalaisten alipalkkaus ja muu hyväksikäyttö ovat näillä näkymin pysyvä ilmiö.
 Ylitarkastaja Katja-Pia Jenu ja häntä avustavat muut viranomaiset etsivät yhtä päivän kohteista liikekeskuksen opastaululta. Yle
 Alipalkkaus on yleisin ongelma
 Ylitarkastaja Katja-Pia Jenu jututtaa yhtä ravintolan työntekijöistä. Jenu yrittää saada selville, paljonko työntekijä saa palkkaa.
 Se ei onnistu. Tarkastaja ojentaa esitteen ja sanoo, että palkan pitää olla sopimusten mukainen ja vähintään 10,55 euroa tunnilta.
 Jenu kertoo, että puutteet palkassa ovat yleisiä ulkomaalaisten kohdalla. Heille maksetaan alipalkkaa - myös muualla kuin vain ravintoloissa.
 – Yli 50:ssä prosentissa tarkastuksia löytyy puutteita palkassa.
 Yleistä on, että työnantaja jättää erilaiset lisät maksamatta ja teettää laittoman paljon töitä.
 Viranomaiset kertovat myös, että työnantajat saattavat periä rekrytointimaksuja eli työntekijä joutuu maksamaan työpaikasta ja oleskeluluvasta. Pahimmillaan ihminen työskentelee silloin jopa ilman palkkaa korvatakseen rekrytointimaksun.
 Rikosuhripäivystyksessä työskentelevä  Pia Marttila  tapaa jatkuvasti hyväksikäytön uhreja. Hän kertoo, että usein maksut ovat 10 000 - 15 000 euroa.
 Osa työelämässä sorretuista ihmisistä päätyy Rikosuhripäivystyksen autettavaksi.
 Erityisasiantuntija Pia Marttila tapaa työssään jatkuvasti ulkomaalaisia, jotka ovat joutuneet ihmiskaupan tai muun lähes yhtä vakavan rikoksen uhreiksi Suomen työelämässä.  Jouni Immonen / Yle
 Sadat ulkomaalaiset pyytävät apua
 Rikosuhripäivystyksellä on erillinen palvelu nimenomaan ihmiskaupan uhreille.
 Sen asiakkaista noin 450 ihmistä on työelämässä hyväksikäytettyjä, lähes kaikki ulkomaalaisia.
 Koordinoivan erityisasiantuntijan Pia Marttilan mukaan palvelussa on tällä hetkellä yhteensä 630 asiakasta.
 – Ihmiset tulevat yleisimmin hyväksikäyttetyiksi ravintola- ja siivousaloilla.
 Autettavia tulee myös rakennusalalta ja erilaisista kausitöistä.
 Kaikki kaltoinkohdellut työntekijät eivät ota yhteyttä rikosuhripäivtykseen, joten siellä näkyy vain osa heistä.
 Ulkomaalaisia työtekijöitä on helppo kohdella huonosti. Marttila kertoo haastattelussa, että oleskelu- ja työlupa on ehkä työnantajan varassa, kielitaitoa ei ehkä ole, eikä aina mitään käsitystä suomalaisesta yhteiskunnasta.
 Myös Pia Marttila on sitä mieltä, että ulkomaisten työntekijöiden kurja kohtelu on jatkunut samanlaisena jo pitkään. Siitä huolimatta, että asia on tiedossa.
 Työsuojelutarkastajien mielestä asialle pitää tehdä jotain ja pian.
 Ravintolan pihalla ylitarkastaja Katja-Pia Jenu jututtaa yhtä ravintolan työntekijöistä. Työntekijä ei halunnut tulla kuvaan. Yle
 Tarkastaja kaipaa järeämpiä keinoja
 Tarkastuksen jälkeen ylitarkastaja Katja-Pia Jenu jää Ylen haastateltavaksi ravintolan ulkopuolle.
 Ylitarkastaja toivoo nykyistä tehokkaampia keinoja esimerkiksi alipalkkauksen kitkemiseen. Nykyisillä konsteilla on vaikea puuttua ulkomaalaisten työntekijöiden kohteluun.
 – Saman ohjeen antaminen työnantajalle vuodesta toiseen ei tehoa.
 Viranomaiset kirjasivat asiat tarkasti papereihinsa tarkastuskäynnillä ravintolassa. Löytyneet puutteet menevät ravintolan omistajan tietoon. Yle
 Yksi järeämpi keino voisi olla alipalkkauksen kriminalisointi eli muuttaminen rikokseksi.
 Alipalkkaus tarkoittaa alle yleissitovan työehtosopimuksen maksettavia palkkoja.
 – Tällä hetkellä alipalkkaus on työnantajalle kannattavaa puuhaa eli rikostuomiot ovat todella harvassa.
 Alipalkkauksen kriminalisointi on työryhmän selvitettävänä. Tehtävän on antanut ministeri Tuula Haatainen (sd.).
 Toinen ohjeistusta järeämpi konsti voisi Jenun mukaan olla jokin hallinnollinen maksu, jonka työsuojelutarkastaja voisi tarvittaessa määrätä työnantajalle.
 Rahan menetys kirpaisisi.
 Uhri saa etsiä uuden työn
 Jotain kurjasti kohdellun työntekijän hyväksi on jo tapahtunut.
 Lokakuun alussa astui voimaan lakimuutos. Se sallii ulkomaalaisen työntekijän jäädä maahan etsimään uutta työtä, kun edellisen työnantajan laiminlyönnit ovat selvinneet.
 – Se auttaa työntekijää, mutta ei alipalkkausta harjoittaneelle työnantajalle edelleenkään tule seurauksia, ylitarkastaja Katja-Pia Jenu sanoo.
 Tämän vuoden aikana valtio on myös palkannut lisää tarkastajia.
 Halpa pizza käy kaupaksi yhä
 Suomalaisten keskuuteen on levinnyt eräänlainen arkipäiväinen hyväksyntä hyväksikäyttöä kohtaan.
 Tältä ainakin ylitarkastaja Katja-Pia Jenusta vaikuttaa.
 Jenu arvelee, että suoraan kysyttäessä ihmiset eivät hyväksyisi ihmiskauppaa.
 Kun tarjolla on edullinen buffet sunnuntaina tai halpa siivouspalvelu, sen ostaja saattaa käytännössä tulla tukeneeksi jopa rikollista toimintaa.
 – Pizzatarjousten perusteella uskon, että ihmiset hyväksyvät tämän. Eihän niitä ravintoloita olisi olemassa, jos siellä ei kukaan kävisi.
 Liian pienet palkat, maksamattomat ylityöt ja maksamattomat erilaiset lisät tuovat epäreilua kilpailuetua yrittäjälle. Rekrytointimaksuista ja palkattomasta työstä puhumattakaan.
 Ravintolat voivat tarjota edullista ruokaa.
 Uhri kokee valtion välinpitämättömäksi
 Yhteiskunta saattaa tuntua välinpitämättömältä myös rikoksen uhriksi joutuneen mielestä. Rikosuhripäivystyksen Pia Marttila kertoo asiakkaidensa kokevan näin usein.
 – Kun asiakkaani tekee rikosilmoituksen, se on tutkinnassa yleensä vuosia.
 Marttila kirjoittaa sähköpostissaan, että pitkän tutkinnan aikana työnantaja jatkaa usein toimintaansa entiseen malliin.
 – Rikollinen toiminta jatkuu ja samaan tilanteeseen joutuu aina uusia työntekijöitä, vaikka viranomaisille on ilmoitettu siitä.
 Asia ei kannusta Marttilan mukaan edes ihmiskaupan uhreja turvautumaan viranomaiseen tai Rikosuhripäivystyksen kaltaiseen järjestöön.
 – Asiakkaamme kokevat, ettei heitä oteta tosissaan ja hyväksikäyttö on Suomen valtion siunaamaa.
 Myös työsuojelutarkastajat kertoivat juttua varten tehdyissä taustapuheluissa, että hyväksikäytettyjä työntekijöitä on usein vaikea saada puhumaan asioistaan.
 Viranomaiseen voi olla vaikea luottaa.
 Burhan Ünal työskentelee tarkastetussa ravintolassa. Hän ihmetteli, että tarkastajat halusivat nähdä muutakin kuin työsopimuksen ja verokirjan. Virpi Hukkanen / Yle
 Tarkastus närkästyttää työntekijää
 Ravintolan vastaava henkilö alkaa hermostua. Ylitarkastaja Katja-Pia Jenu ja poliisit tekevät tarkkaa työtä ja aikaa kuluu.
 Yksi työntekijöistä haluaa antaa haastattelun.
 Burhan Ünal  on närkästynyt. Hänen mielestään viranomaiset ovat puhuneet epäystävälliseen sävyyn.
 Ünal kertoo pitävänsä itse kesäravintolaa Helsingissä ja talvisin työskentelevänsä tarkastuksen kohteena olevassa ravintolassa.
 Yrittäjänä Ünal mainitsee tekevänsä töitä kellon ympäri.
 – Tähän ravintolaan tulen kello 10 ja lähden pois kello 17.
 Ünal vakuuttaa, että yllätystarkastuksen kohteena olevassa ravintolassa vain vastaava henkilö tekee pitkää päivää.
 – Ei kukaan jaksa tehdä liian pitkää päivää, mutta yrittäjän on pakko.
 Niin Burhan Ünal kuin ravintolan vastaava painottavat monta kertaa, kuinka kovasti he yrittävät pärjätä Suomessa.
 Myös suomalaisyrittäjiä hyväksikäyttäjinä
 Kaikki maahanmuuttajataustaiset ravintoloitsijat eivät tietenkään kohtele työntekijöitään huonosti tai laittomasti.
 Ylen lukemien lähes 800 tarkastuskertomuksen joukossa oli myös joitain kantasuomalaisia yrittäjiä, jotka olivat kohdelleet ulkomaalaisia työntekijöitään sääntöjen vastaisesti.
 Giray opastaa aloittelijoita
 Joensuulainen ravintola-alan yrittäjä  Ali Giray  tunnistaa maahanmuuttajien ongelmat yrityksen pyörittämisessä.
 Giray neuvoo aloittelevia maahanmuuttajataustaisia yrittäjiä oman yrittämisen ohella ja toimii Suomen Yrittäjien maahanmuuttaneiden yrittäjien puheenjohtajana. Giray mukaan esimerkiksi kulttuurieroista johtuen maahanmuuttajat tarvitsisivat hyvin omanlaistaan neuvontaa ja tietoa.
 Nykyinen neuvonta menee huonosti perille Ali Girayn mukaan.
 Giray on muuttanut itse Suomeen Turkista jo lapsena.
 Ylitarkastaja Katja-Pia Jenun johtama tarkastuskierros päättyy tällä kertaa Keravalle. Yle
 Ohje puree huonosti
 Myös työsuojelutarkastaja Katja-Pia Jenu antaa ohjeita yrittäjille.
 Yllätystarkastuksen kohteeksi joutuneen ravintolan omistajakin saa pian kirjeen.
 – Kirjoitan tarkastuskertomuksen, jossa annan työnantajalle ohjeet, kuinka pitää jatkossa menetellä.
 Jenun kokemuksen mukaan ohjeet kuitenkin menevät harvoin perille.
 Ylitarkastaja Jenu kertoo, että työsuojelun toimintatapa pohjautuu käsitykseen tietynlaisesta yrittäjästä.
 – Valvontakeinot on tehty sellaisia työnantajia varten, jotka ottavat opikseen ohjeistuksesta.
 Kaikki työnantajat eivät ole sellaisia.
 Lisää yrittäjä Ali Girayn näkemyksiä maahanmuuttajataustaisten yrittäjien ongelmista kuulet A-studion lähetyksessä. Giray on juontaja Petri Raivion haastattelussa maanantain 20.12.2021.
 Näin juttu tehtiin Yle pyysi tätä juttua varten aluehallintovirastoilta ravintoloita koskevia työsuojelun tarkastuskertomuksia. Pyysimme kertomukset vain tarkastuksista, joissa ravintolasta oli löytynyt epäkohtia. Nuorten työpaine ja jopa ilmainen työ  pikaravintoloissa  herätti kritiikkiä työnantajia kohtaan aikaisemmin syksyllä. Oli syytä tarkastella ravintoloiden työehtoja ja työntekijöiden kohtelua pikaravintoloita laajemmin. Epäkohtia löytyi runsaasti. Työsuojelutarkastajat olivat tehneet niistä 1800 kertomusta viimeisen kahden vuoden aikana. Kertomuksista lähes 800 koski ulkomaisen työvoiman käyttöä. Soittokierros tarkastajille eri puolille Suomea paljasti, että ulkomaisen työvoiman käyttöön liittyvät ongelmat ovat juurtuneet maahan ja niitä on vaikea kitkeä pois nykyisillä konsteilla. Yksi yleisemmistä tarkastajien käynneillään havaitsemia puutteita oli se, että työvuorolistoja ei ollut ollenkaan tai ne olivat puutteellisia. Ravintolassa saattoi työskennellä ihmisiä, joiden nimiä ei näkynyt työvuorolistoilla. Eräässä ravintolassa tarkastajalle kerrottiin, että työnantaja ilmoittaa työvuoroista tekstiviesteillä. Usein ongelmana oli, että toteutuneesta työajasta ei pidetty kirjaa. Työntekijät eivät saaneet myöskään palkkalaskelmia. Myös ulkomaalaisten työntekijöiden tiedot työnteko-oikeudesta puuttuivat yleisesti epäkohdista kertovien dokumenttien mukaan.
 LUE LISÄÄ:
 Työntekijä asui ravintolassa ja puursi ruokapalkalla – Tarkastaja vieraili yhdessä ravintolassa 9 kertaa ja joka kerta löytyi huomautettavaa

Yle kävi läpi 800 työsuojelun dokumenttia: selvisi, että ulkomaalaisten työntekijöiden sorto on juurtunut Suomeen


Summary: Sosiaalisessa mediassa avun pyytäminen vaikuttaa yleistyvän, asiantuntijat arvioivat. Avun tarve ei kuitenkaan ole aina todellinen, eikä huijausta ole helppo tunnistaa.

Miten saisin rahat riittämään kahdeksi viikoksi lapsille ja äidille?
 Näin voi alkaa Facebookin suljettuun ryhmään kirjoitettu julkaisu. Julkaisuissa pohditaan vaikeaa rahatilannetta ja pyydetään neuvoja. Kommenttikentässä ryhmän jäsenet säälivät viestiketjun aloittajaa ja kysyvät, voivatko he auttaa.
 Esimerkiksi tällaista voi olla sosiaalisen median kerjääminen, Säästäjät ja sentinvenyttäjät -ryhmän ylläpitäjä  Mirva Vähä-Pietilä  kertoo.
 Ryhmässä on yli 32 000 jäsentä, joita yhdistää halu säästää. Vaikka kerjääminen on kielletty ryhmän säännöissä, vastaavia julkaisuja näkyy aika ajoin.
 – Monesti julkaisuja tekevät ohittavat kommentit, joissa neuvotaan hakemaan apua ruokajonoista tai diakoneilta, eli he selvästi hakevat suoraa tilisiirtoa, mihin ei tarvitse todistella tilanteensa todellisuutta.
 Vähä-Pietilä kertoo, että usein viestit tuottavat tulosta, ennen kuin ylläpito ehtii poistaa sääntöjen vastaisen julkaisun.
 – Se suututtaa, kun auttajatkin ovat usein itse vähävaraisia ja siksi tietävät miltä se tuntuu ja haluavat auttaa.
 Myös toisen suuren Facebook-ryhmän ylläpitäjä  Kaisu Setälä  tunnistaa ilmiön. 11 vuotta sitten perustettu Äitylit-ryhmä on kerännyt yli 64 000 jäsentä.
 – Kerjääminen on ryhmässä todella yleistä. Yleensä pyydetään rahaa ja kerrotaan enemmän ja toisinaan vähemmän vaikeasta tilanteesta, Setälä luonnehtii.
 Joulun alla hyväntekeväisyys on erityisen ajankohtaista. Monilla avuntarve on aitoa ja ihmiset kaipaavat rahaa lahjoihin  tai yksinkertaisesti ruokaan . Kaikki eivät kuitenkaan ole rehellisiä. Vähä-Pietilä kertoo saavansa varoitusviestejä ihmisistä, jotka kerjäävät useissa ryhmissä.
 Avunpyynnöt sosiaalisessa mediassa ovat kiinnittäneet myös  Marko Mikkolan  huomion. Mikkola on sosiaalipsykologian väitöskirjatutkija ja tietoturva-arkkitehti, joka tutkii netissä rikoksen uhriksi joutumista.
 – Facebookissa pyyntöjä näkyy selvästi, pyydetään pieniä summia rahaa. Näitä julkaisuja on osunut silmiini viimeisen puolen vuoden aikana normaalia enemmän, Mikkola kertoo.
 Mistä voi tunnistaa, kuka somessa apua pyytävä tarvitsee oikeasti apua? Vai voiko?
 Laillisuuden raja on häilyvä
 Jotta nykymuotoista kerjäämistä voi ymmärtää, on katsottava taaksepäin. Katukerjääminen on yhtä vanhaa kuin ihmiskuntakin, köyhyyttä ja kerjäämistä keskiajalla tutkinut lehtori  Virpi Mäkinen  kertoo.
 – Keskiajalla tietyille ihmisille annettiin erioikeus kerjätä ja ansaita elantonsa kerjäämällä. Heitä olivat esimerkiksi orvot lapset, vammaiset, vanhukset, sairaat tai työkyvyttömät.
 Nykyään samat tarinat toistuvat paitsi katukerjäläisten kylteissä, myös sosiaalisen median julkaisuissa. Työttömyys, äkillinen sairastuminen tai muu yllättävä tilanne ajaa apua pyytävän köyhyyteen, johon toivotaan apua somen kanssakäyttäjiltä.
 Kerjääminen sosiaalisessa mediassa ei kuitenkaan ole ongelmatonta. Mäkinen kertoo, että esimerkiksi Facebookin sisäänrakennettu rahakeräys on Suomen lain vastainen.
 Suomessa rahankeräyksen taustalla ei voi olla yksityinen henkilö, vaan luvan keräykseen voi saada esimerkiksi rekisteröity yhdistys tai säätiö.
 – Joissakin tapauksissa on vaikea sanoa, missä kerjäämisen ja rahankeruun raja menee. Yksityinen henkilö ei kuitenkaan voi saada rahankeruulupaa, joten esimerkiksi sosiaalisen median kampanjoiden kanssa täytyy olla tarkkana.
 Huijarikin saa helposti apua
 Tietoturva-arkkitehti ja sosiologian väitöskirjatutkija Marko Mikkola uskoo, että kerjääminen on siirtynyt nettiin juuri sen helppouden takia. Kun kadulla joutuu odottamaan koko päivän potentiaalista auttajaa, voi netissä yhdellä viestillä tavoittaa kymmeniä ellei satojatuhansia ihmisiä.
 Netissä apua pyytävän on mahdollista myös valita yleisönsä tarkkaan: tietynlaiset ryhmät ja palstat keräävät erilaisia yleisöjä, joista toiset voivat olla alttiimpia auttamaan.
 Marko Mikkola suhtautuu rahan keräämiseen ja kerjäämiseen netissä aina varauksella. Hän tietää, että ihmisten huijaaminen netissä on helppoa.
 – Hädän ja huijarin erottaminen voi olla todella vaikeaa. Kuitenkin jos kyseisen ihmisen muut tarinat netissä tukevat julkaisussa kerrottua tarinaa, hän voi olla aivan luotettava.
 Toisaalta Mikkolan mukaan kannattaa tarkistaa myös, ettei sama ihminen ole useilla palstoilla kerjäämässä – aina eri tekosyyllä.
 – Miettisin, onko tarina realistinen, onko tarinoita useita ja onko tarina löydettävissä?
 Ihminen on kuitenkin taipuvainen auttamaan. Vaikka huijarista varoitettaisiin, auttaja voi löytää itsestään syyn luottaa ja auttaa.
 – Ihminen ei välttämättä välitä, mitä muut ovat sanoneet. Joku voi kokea, että häntä on kerran autettu, niin nyt on hänen vuoronsa auttaa. Ja somessa auttaminen on vain niin helppoa.
 Ja pohjimmiltaan ihmisiä tulisikin auttaa, Virpi Mäkinen sanoo.
 – Itse olen esimerkiksi aika ajoin vienyt kerjäläisiä syömään tai hakenut heille ruokaa, Mäkinen kertoo.
 Lue myös:   Osa tubettajista kerjää lapsilta rahaa netissä, ja moni lapsi myös maksaa: "Vetoavat taitavasti lasten tunteisiin"
 Kerjäämisen ja rikollisuuden suhde on puhuttanut jo vuosia: "Ei riitä, että naapurimaissa on selvinnyt vastaavanlaista toimintaa"

Keskiajalla vain tietyillä ryhmillä oli oikeus kerjätä, nyt tarinoita karuista kohtaloista vilisee somessa – yleensä postauksissa pyydetään rahaa


Summary: Kehityksellisiä ja neuropsykiatrisia ongelmia tunnistetaan nykyään aiempaa paremmin, mutta lastenneurologeja on liian vähän. Vaasan sairaanhoitopiirissä kahdesta lastenneurologian virasta vain toinen on täytetty.

Keski-Pohjanmaan sosiaali- ja terveyspalvelukuntayhtymä, Soite

Lastenneurologeille on Suomessa kova tarve. Tilanne vaihtelee eri sairaanhoitopiirien välillä, mutta erikoislääkäreitä ei riitä kaikkialle.
 Turun yliopistollisen keskussairaalan lastenneurologian vastuualuejohtaja, lastentautien ja lastenneurologian erikoislääkäri ja Suomen Lastenneurologisen seuran puheenjohtaja  Tuire Lähdesmäki  arvioi, että hankalin tilanne on Pohjois-Suomessa ja Itä-Suomessa.
 Haku päällä
 Myös Vaasan sairaanhoitopiirissä tilanne on vaikea. Sairaanhoitopiirissä koitetaan saada yhden lastenneurologin voimin aina vain lisääntyviä lähetteitä käytyä läpi.
 Vaasassa virkoja on kaksi, mutta ainoastaan toisessa virassa on lääkäri.
 Tehtävää on jo pitkään hoitanut lastentautien ja lastenneurologian erikoislääkäri  Jan Olme .
 Olme saa välillä apuja lastentautien puolella erikoistumassa olevilta lääkäreiltä. Tätä apua tulee hänen mukaansa säännöllisesti.
 – On yritetty hakea lääkäriä ja meillä tosiaan on kaksi virkaa täällä. Tilanne on sellainen, että on haastavaa saada lastenneurologeja.
 Lastentautien ja lastenneurologian erikoislääkäri Jan Olme on toiminut pitkään Vaasan keskussairaalan ainoana lastenneurologina. Jarkko Heikkinen /Yle
 Vaasan keskussairaalassa lastenneurologian osastolle tulee satoja lähetteitä perusterveydenhuollosta. Vuosi 2020 oli hurjan kasvun vuosi.
 – Meille tuli viime vuonna 608 lähetettä. Vuosien 2019-2020 välillä nousu on ollut 20-30 prosentin luokkaa, kertoo Olme.
 Tietoa on enenmmän
 Suomen Lastenneurologisen seuran puheenjohtaja Tuire Lähdesmäki kertoo, että lähetteiden määrät ovat olleet jo pitkään hienoisessa nousussa.
 Nousu tapahtuu tällä hetkellä erityisesti neuropsykiatrisissa häiriöissä , joihin kuuluvat muun muassa adhd-, add- ja asperger-epäilyt. Sen sijaan esimerkiksi epilepsiaepäilyjen määrissä ei näy kasvua.
 Sekä Olme että Lähdesmäki tietävät, että neuropsykiatrisia häiriöitä tunnistetaan nykyään paremmin ja diagnoosien tarve kasvaa sitä kautta.
 – Vanhemmat tietävät enemmän, opettajat tietävät ja halutaan sitä myöten enemmän tutkimuksiin, sanoo Olme.
 Olme kertoo, että lähes jokainen adhd-diagnoosipyyntö vahvistuu loppujen lopuksi myös adhd:ksi. Eli turhia lähetteitä ei tule.
 Hoitojonot pitenevät
 Käytännössä käsiparien puuttuminen yhdessä kasvavan lähetemäärän kanssa tarkoittaa diagnoosien viivästymistä.
 Olme sanoo, että priorisointia on tehtävä ja kiireelliset tapaukset käsitellään niin nopeasti kuin mahdollista.
 – Hoitojonot kasvavat kun potilaita täytyy priorisoida sairauden mukaan. Tietysti kun on kiireellistä hoitoa tarvitseva esimerkiksi epilepsia, he pääsevät nopeasti hoitoon. Jos arvioidaan, että lapsi ja perhe voivat odottaa, esimerkiksi neuropsykiatrisessa diagnostiikassa, ovat jonot olleet pisimmillään puoli vuotta.
 Lastenneurologien puute tekee tilanteen Suomessa epätasa-arvoiseksi.
 – Tämä asettaa lapset ja perheet eriarvoiseen asemaan. Sitä yritetään erityisvastuualueilla hoitaa eri tavoin. Esimerkiksi osassa pienistä sairaaloista käy konsultoiva lastenneurologi tekemässä joitakin päiviä kuukaudessa, kertoo Lähdesmäki.
 Tarvitsemme enemmän lääkäreitä ja psykologeja, jotka osaavat tunnistaa, diagnosoida ja hoitaa esimerkiksi adhd:tä.  Jan Olme
 Erilaisia ratkaisuja
 Vaasassa alkuvuonna aloittavan Pohjanmaan hyvinvointialueen kuntayhtymän kautta koitetaan tilannetta saada parannettua.
 Lähetesumaa on saatava erikoissairaanhoidossa pienemmäksi, ja keväällä koulutetaan kouluterveydenhuollon ammattilaisia nimenomaan neuropsykiatriseen diagnostiikkaan.
 – Projektina tulevassa hykyssä on, että saisimme enemmän resursseja kouluterveydenhuoltoon hoitamaan neuropsykiatriaa. Tarvitsemme enemmän lääkäreitä ja psykologeja, jotka osaavat tunnistaa, diagnosoida ja hoitaa esimerkiksi adhd:tä, Olme sanoo.
 Olmen mukaan tarkoitus on, että ensi syksynä olisi useampi henkilö diagnosoimassa neuropsykiatriaa.
 Tällöin osa diagnooseista tehtäisiin jo perusterveydenhuollon puolella.
 Lähdesmäki muistuttaa, että esimerkiksi juuri adhd:n hoito kuuluisi pääosin perusterveydenhuoltoon valtakunnallisen Käypä Hoito-suosituksen mukaisesti. Perustasolla on kuitenkin niin ikään resurssipulaa, joten nämä tulevat usein erikoissairaanhoidon hoidettavaksi.
 Kokkolan keskussairaalassa, Soiten sairaanhoitopiirissä tilanne on se, että lastenneurologin tehtäviä hoitaa konsultoiva lääkäri viikon ajan joka kuukausi. Tällä tavalla on menty jo pitkään.
 Lasten ja nuorten osaston apulaisosastonhoitaja  Harriet Hedströmin  mukaan alkuvuonna tilanteeseen tulee hieman parannusta.
 – Tammikuussa apuun tulee vielä toinen konsultoiva lääkäri, joka todennäköisesti tekee vastaavalla tavalla.
 Myös Kokkolassa lähetteitä tulee paljon. Hedström arvioi, että lähetteitä tulee joka viikko yhdestä kahteen.
 Etelä-Pohjanmaan sairaanhoitopiirissä lastenneurologian osastolla tilanne on suorastaan hyvä. Tällä hetkellä töitä tekee yksi ylilääkäri, kaksi osaston ylilääkäriä ja mukana on myös lastenneurologiaan erikoistuva lääkäri.
 Lastentautien yksikön ylilääkäri  Kirsi Nuolivirta  sanoo, että tällä hetkellä tilanne on hyvä.
 – Tilanteet kuitenkin vaihtelevat ja meilläkin on ollut vaihe, jolloin oli vain yksi lastenneurologi. Nyt on ehkä sattumien summana käynyt näin.
 Nuolivirta arvioi, että lähetteitä osastolle tulee vuodessa 500. Kasvua on ollut Seinäjoellakin viime vuodet.
 Mitään ryntäystä alalle ei ole näkyvissä eikä ehkä jatkossakaan odotettavissa.  Tuire Lähdesmäki
 Lisää erikoislääkäreitä?
 Lastenneurologien määrässä ei lähitulevaisuudessa ole näkyvissä suurta muutosta. Vaikka Lähdesmäki kertookin, että vuonna 2016 tehdyn erikoislääkärikoulutuksen uudistuksen myötä koulutusmääriä on hieman lisätty.
 – Mitään ryntäystä alalle ei ole näkyvissä eikä ehkä jatkossakaan odotettavissa.
 Syynä lastenneurologian erikoislääkäripulaan on se, että ala ei Lähdesmäen mukaan houkuttele nuoria lääkäreitä. Erikoisalanakin se on pieni.
 – Työ koetaan raskaaksi ja vaativaksi. Lisäksi nuoret lääkärit eivät ole kiinnostuneita työskentelemään paikassa, jossa ei ole saatavissa riittävää ohjausta erikoislääkäreiltä.
 Lähdesmäki haluaa kuitenkin korostaa, että koulutus on avain parempaan. Hänen mielestään erikoislääkärikoulutuksen kehittäminen on tärkeää. Tämän lisäksi kannattaa panostaa jatkokoulutusmahdollisuuksiin perusterveydenhuollossa pienemmissäkin keskussairaaloissa.
 – Hyviin koulutuspaikkoihin on helpompi rekrytoida nuoria lääkäreitä ja siitä syntyy usein positiivinen kierre, sanoo Lähdesmäki.
 Aiheesta voi keskustella tiistaihin 21. joulukuuta kello 23 asti.
 Lue seuraavaksi:
 Uusi älypotkupuku mittaa vauvan jokaisen liikkeen ja auttaa näin tunnistamaan neurologisen poikkeavuuden
 Yhä useampi lapsi kärsii migreenistä – taustalla esimerkiksi lisääntynyt ruutuaika
 Keräsen perheellä oli kovat odotukset 5-vuotiaan adhd-lääkkeiden suhteen – asuinpaikasta riippuu, millaista hoitoa adhd-lapsi saa

Yli 600 lähetettä tutkimuksiin ja virassa vain yksi lääkäri – lastenneurologeista on pula koko maassa samalla kun lähetteiden määrä kasvaa


Summary: Hallitus päättää huomenna tiistaina hyllytetäänkö koronapassi ja turvaudutaanko uusiin kokoontumisrajoituksiin. Se johtaisi uusiin tukipotteihin yrityksille.

Valtio joutuu entisestään kasvattamaan yrityksille maksettavaa koronatukea, jos hallitus päättää poistaa koronapassin käytöstä määräajaksi.
 Yritysten saaman kustannustuen  viides kierros  tulee haettavaksi huomenna tiistaina. Elinkeinoministeri  Mika Lintilä  (kesk.)  sanoi viikonloppuna , että ministeriössä valmistaudutaan myös kuudennen tukipaketin tekemiseen, jos koronapassin käytöstä päätetään määräajaksi luopua.
 Uuden tukipaketin rahoittaminen tarkoittaisi säästämistä muualta.
 – Kustannustuet kuuluvat kehyksen sisäpuolisiin kuluihin, ei ulkopuolisiin, kuten esimerkiksi koronakulujen korvaaminen kunnille. Kehyksessä pysymisestä tässä puhutaan ja silloin tarkastellaan, mistä kehyksen sisällä raha voidaan ottaa, Lintilä sanoo Ylelle.
 Hän kuitenkin muistuttaa, että päätöksiä on luvassa vasta huomenna tiistaina ja "jää nähtäväksi, mistä raha otetaan".
 Yritysten koronatukea kertynyt jo 2,5 miljardia
 Koronapassista luopuminen tarkoittaisi sitä, että esimerkiksi ravintolat eivät voisi väistää koronarajoituksia sen avulla. Mahdollisten kokoontumisrajoitusten ollessa voimassa se tarkoittaisi käytännössä palveluiden sulkemista.
 Perustuslakivaliokunta on linjannut jo aiemmin, että tällaisissa tilanteissa valtion on korvattava yritysten tappioita.
 Lintilä muistuttaa, että paljon on vielä auki. Hallitus päättää epidemien torjumisen seuraavista keinoista huomenna iltapäivällä alkavassa kokouksessaan. Harkittavana on koronapassin hyllyttäminen ja uudet kokoontumisrajoitukset.
 Hallitus pyrkii pysymään menokehyksissä, jolloin uudet koronatuet tarkoittaisivat säästöjä muista menoista, elinkeinoministeri Mika Lintilä sanoo.  Toni Määttä / Yle
 Lintilän mukaan yrityksille maksettavien uusien tukien määrä riippuu vielä monesta yksityiskohdasta.
 – Jos koronapassi laitettaisiin hyllylle, kustannustuen suuruus riippuisi siitä, kuinka kauan hyllyttäminen kestäisi ja missä laajuudessa se tehtäisiin eli koskisiko se ravintoloita vai tapahtumia vai molempia, Lintilä sanoo.
 Valtio on jo jakanut yrityksille 760 miljoonaa euroa kustannustukea. Huomenna haettavaksi tuleva tukipaketti nostaa summan jo lähemmäs miljardia euroa. Kustannustuen lisäksi yrityksiä on tuettu muidenkin kanavien kautta.  Yhteensä koronatuki  liikkuu jo noin 2,5 miljardissa eurossa.

Jos koronapassi laitetaan huomenna hyllylle, tarkoittaa se yrityksille maksettavien lisätukien säästämistä muista kuluista