Summary: Lomamökkejä on varattu syyslomaviikoille kaksinkertainen määrä, kerrotaan Lomarenkaasta. Aurinkomatkat kertoo kysynnän olevan kovaa myös vuoden lopulle ja tammikuulle.

Kotimaan hotellilomissa on havaittavissa piristymistä, mutta matkaa vuoden 2019 lukuihin on vielä merkittävästi. Sen sijaan vuokramökkejä välittävän Lomarenkaan mukaan kesä ja syksy ovat olleet kotimaan matkailun "renessanssi- ja kulta-aikaa". Myös ulkomaan matkavarauksissa on ollut isojen toimijoiden mukaan reipasta piristymistä.
 Sokos Hotelsilla varauksia syyslomaviikoille on enemmän kuin viime vuonna samaan aikaan. Resort-kohteissa tilaa kerrotaan löytyvän enää lähinnä alkuviikon päiville.
 – Viime vuonna tähän aikaan osa hotelleistamme oli edelleen suljettuna epidemiasta johtuen. On kuitenkin todettava, että vaikka varaustilanne on ilahduttavasti piristynyt, on se vielä aika lailla jäljessä vuoden 2019 vastaavan ajan tilannetta, kommentoi kaupallinen johtaja  Nina Nieminen  SOK:n Matkailu- ja ravitsemiskaupan ketjuohjauksesta STT:lle sähköpostitse.
 Niemisen mukaan varaukset syyslomaviikoilla kohdentuvat erityisesti viikonlopuille, mutta työmatkustuksen piristymisen myötä varauksia on enemmän myös arkipäiville. Kokous- ja tapahtumakauppa on myös hiljalleen palautumassa.
 Scandicin hotelleissa syyslomille löytyy vielä tilaa. Viestintäpäällikkö  Johanna Uimonen  kertoo, että päätökset lomareissulle lähtemisestä tehdään tyypillisesti viime tingassa ja varaukset tulevat lähellä majoitusajankohtaa.
 – Kylpylähotellit ovat loma-aikoina tosi suosittuja, ne tulevat varmasti olemaan täynnä.
 Staycation kiinnostaa
 Uimonen uskoo myös kaupunkikohteiden lyhyiden staycation-yöpymisten kiinnostavan ihmisiä syyslomaviikkoina. Staycation-termillä tarkoitetaan lähilomailua omassa kotikaupungissa.
 – Ne ovat mukavia minilomia, jos ei pysty koko viikoksi irrottautumaan reissulle, Uimonen kertoo.
 Myös Sokos Hotelsilla on huomattu asiakkaiden kiinnostus staycationeihin. Niemisen mukaan pääkaupunkiseudulla asuvat ovat löytäneet lähilomailun vaihtoehtona pienelle irtiotolle silloin kun ei ole mahdollisuutta lähteä pidempään reissuun vaikkapa syyslomien aikana.
 Koronan aiheuttaman pitkän tauon jälkeen erilaista kulttuuritarjontaa kysytään hotelleista jälleen paljon, Sokos Hotelsilta kerrotaan. Niemisen mukaan hotelleissa tarjotaankin nyt enenevissä määrin terveysturvallista kulttuuritarjontaa.
 – Juhlakausivarauksia tehdään kiihtyvällä vauhdilla, ja ihmiset haluavat nauttia nyt elämästä myös kodin ulkopuolella yhdessä ystävien ja kollegoiden kanssa, Nieminen sanoo.
 Lomamökkejä varattu kaksinkertainen määrä syyslomaviikoille
 Vuokramökkejä välittävän Lomarenkaan toimitusjohtaja  Juha-Pekka Olkkola  kertoo STT:lle, että koko kesä ja syksy ovat olleet kotimaan matkailun "renessanssi- ja kulta-aikaa".
 – Vaikea uskoa, että se tällaisena jatkuu, kun ihmiset pääsevät ulkomaille. Mutta nyt on ollut toista kesää ja syksyä kotimaan matkustamisen aika, Olkkola sanoo ja lisää, että tuleva syyslomakausi näkyy Lomarenkaan varauksissa.
 – Normaaliin lokakuuhun verrattuna varauksia on nyt kaksinkertainen määrä.
 Entä sitten tulevat sesongit, joulu, vuodenvaihde ja talviloma?
 Myös kotimaan matkailu vetää, sekä mökkien, että hotellimajoituksen kysyntä on vilkasta. Markku Rantala / Yle
 – Ennakkovaraustilanteesta nähdään, että ihmiset varmasti suunnittelevat ja pohtivat, pääsevätkö ulkomaille, eli ratkaisuja ei tehdä vielä. Mutta joulukuussa on viime vuoteen verrattuna tuplamäärä kysyntää, ja viime vuosikin oli normaalitilanteeseen verraten kova. Ihmisillä on niin kova paine matkustaa, ettei kaikille varmaan edes riitä ulkomaanmatkoja, Olkkola pohtii.
 Lomarenkaan varaustilanne on kevään osalta Olkkolan mukaan niin hurjannäköistä lukujen osalta, että hän arvioi ihmisten vielä ujostelevan ulkomaille lähtöä.
 Aurinkomatkat avasi lisää kohteita syyskuussa
 Suurista matkanjärjestäjistä Finnairin omistaman Aurinkomatkojen toimitusjohtaja  Timo Kousa  kertoo, että yhtiön matkoille on ollut elokuun puolivälin jälkeen äärimmäisen hyvää kysyntää. Lisäksi Aurinkomatkat avasi syyskuussa lisää kohteita, ja nyt niitä on 15 ulkomailla ja viisi kotimaassa.
 – Myynti on käynyt erittäin hyvin. Avasimme kohteita syys- ja lokakuulle niin paljon kuin pystyimme. Totta kai olemme olleet aktiivisia markkinoinnissa ja kampanjoinnissa. Nyt sitten kaikki hyvät uutiset terveydenhuollosta ja pandemiatilanteesta ovat edesauttaneet kysyntää, Kousa sanoo.
 Kousa myöntää koulujen syyslomien näkyvän myynnissä, vaikka pääsääntöisesti matkoille ovat lähteneet ensin pariskunnat ja seniorit. – Nyt sitten lapsiperheiden kysyntä on piristynyt huomattavasti, mutta kun puhutaan äkkilähdöistä, niin perheillä on vaikeampi liikkua. Toki syysloman aikana on mahdollisuus lähteä, Kousa jatkaa.
 Kousan mukaan Aurinkomatkojen syys- ja lokakuun matkat on kohta myyty, ja koulujen syyslomaviikoille yhtiö yrittää saada lisää lentokapasiteettia.
 Helsinki-Vantaan lentoasemalla oli vielä keväällä varsin rauhallista. Jorge Gonzalez / Yle
 – Lennämme pelkästään vain Finnairilla ja nyt pyrimme koko ajan katsomaan, mistä saadaan lisää paikkoja meille vai saataisiinko kokonainen kone tai koneita, Kousa sanoo.
 Kousa kertoo Aurinkomatkojen kysynnän olevan kovaa myös vuoden lopulle ja tammikuulle.
 – Nyt sitten alkavat isommat asiakasryhmät lähteä liikkeelle. Me olemme todella tyytyväisiä, että aloitimme niin varhaisessa vaiheessa avaamaan kohteita ja saatiin ne auki ja henkilökunta töihin. Meillä nelinkertaistui kapasiteetti elokuusta syyskuuhun ja lokakuuhun, Kousa paljastaa.
 Aurinkomatkojen tarjonnassa tällä hetkellä kiinnostavat Kreikka ja Kanariansaaret.
 – Thaimaahan on vielä kysyntä ja myynti ollut erittäin hyvää tähän mennessä, mutta täytyy seurata sitä tilannetta, miten rajoitukset ja maahantulovaatimukset kehittyvät, Kousa päättää.
 TUI Finland lentää syyslomaviikoilla maakuntakentiltä etelään
 TUI Finlandin viestintäpäällikkö  Laura Aaltonen  kertoo, että yhtiön matkamyynti piristyi paljon tällä viikolla, kun ulkoministeriö ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitos muuttivat matkustussuosituksia.
 – Varatuimmat kuukaudet ovat lokakuu ja joulukuu, Aaltonen sanoo ja kertoo, että koulujen syyslomaviikoille on näkynyt selvä myyntipiikki.
 – Alamme lentää ensimmäistä kertaa pandemian jälkeen myös maakuntakentiltä syyslomalähtöjä. Lennämme ainakin Vaasasta, Oulusta ja Porista. Suosituimmat kohteemme ovat Gran Canaria ja Teneriffa sekä Kreikan perinteiset Rodos ja Kreeta.
 Aaltosen mukaan seuraavat varauspiikit ovat joulun, vuodenvaihteen ja koulujen hiihtolomien tienoilla.
 – Emme ole vielä tavallisessa normaalivuoden tilanteessa kapasiteetinkaan kannalta, mutta kyllä sitä pikku hiljaa aletaan lähestyä. Talvea menee nyt kaupaksi. Aaltosen mukaan myös ihmisten kaukokohteiden kaipuuta on ollut havaittavissa.
 – Nyt kun ne matkustussuositukset muuttuivat, niin kova usko on kaukokohteisiin, kuten Thaimaahan.
 Lue myös:
 Ulkomaille ensimmäistä kertaa sitten pandemian? Maskit ja todistukset mukaan, vakuutus kuntoon – katso lista eri maiden koronakäytännöistä

Ulkomaanmatkoille kovaa kysyntää ja kotimaan vuokramökit menevät kuumille kiville – kotimaan hotellivarauksissa matkaa vuoteen 2019


Summary: Monissa kunnissa mietitään, kuinka moni vanhus tarvitsee tulevaisuudessa kotihoitoa ja kuinka moni pärjäisi toisenlaisten palvelujen avulla. Lapinlahdella ikäihmisten neuvolapalveluihin on palkattu lisää henkilökuntaa selvittämään vanhusten tarpeita ja ohjaamaan heidät oikeanlaisen avun piiriin.

Monissa kunnissa mietitään keinoja, joilla ikäihmiset saataisiin jaksamaan omassa kodissaan ja omin voimin mahdollisimman pitkään. Tämä korostuu nyt, kun uusia sote-malleja sorvataan kasaan ja samalla siirrytään korona-ajan jälkeiseen aikaan.
 Korona-ajan huoli liittyy yksinäisyyden ja päihdeongelmien hoitoon. Myös liikkumattomuuden aiheuttamat loukkaantumiset voivat tulla kalliiksi. Esimerkiksi lonkkamurtumien aiheuttamat kustannukset kunnalle voivat kohota kymmeniin tuhansiin euroihin.
 Kuluja syntyy niin erikoissairaanhoidon kuin kotihoidon palveluista. Näitä kustannuksia ei haluta kasvattaa, mikä ohjaa kuntia panostamaan ennaltaehkäisevään työhön. Yksi yleinen malli on ikäihmisten neuvolapalvelut.
 Lapinlahdella lisäkäsiä ikäihmisten avuksi
 Pohjois-Savossa Lapinlahdella toimii monen muun kunnan tapaan  ikäihmisten neuvola . Sieltä ikääntyneet kuntalaiset voivat hakea apua niin terveys- kuin palveluneuvontaa. Ennaltaehkäisevää työtä ovat esimerkiksi 75-vuotiaille kuntalaisille tarjottavat terveystarkastukset.
 Lapinlahtelainen  Iiris Korhonen  ei epäröinyt saapua vastaanotolle, kun sai kutsun terveystarkastukseen.
 – En yhtään epäillyt, ettenkö minä lähde, mutta muistuu tietysti mieleen, että näinkö vanha minä olen, Korhonen naurahtaa.
 – Monesti saattaa käydä niin, että vaikka on kuinka huonona ja ei tule lähdettyä. Niin joskus edes kutsutaan, pohtii Korhonen.
 Ikäihmisten neuvolapalvelut ovat olleet Lapinlahdella muutosten kourissa. Kunnan kotihoidon tehtäviä muutettiin pari vuotta sitten ja tilalle tuli palveluohjaus. Tämä vaikutti myös ikäihmisten neuvolan työhön.
 – Painotetaan enemmän terveydenhoitoon, omahoitoon ja seurantaan. Palveluohjaus arvioi avun tarpeen kotiin, kertoo ikäihmisten neuvolan pitkäaikainen sairaanhoitaja  Ritva Marin .
 Lapinlahdella myös kotihoidon piiriin pääsi aiemmin varsin helposti. Tänä vuonna kotihoidon kriteereitä on kiristetty vastaamaan yleistä tasoa ja samalla valmistaudutaan tuleviin sote-malleihin. Vaarana on ollut myös kotihoidon ylikuormittuminen.
 – Kotihoidon kriteerit olivat aikaisemmin huomattavasti löysemmät ja sen vuoksi kotihoitoa annettiin kotiin myös henkilöille, joilla hoidon tarve oli hyvin vähäinen, kertoo kunnan vanhustyönjohtaja  Elisa Pajala .
 Muutoksista johtuen kunnassa heräsi kuitenkin huoli, että osa ikäihmisistä ei osaa etsiä apua ongelmiin ja jää väliinputoajiksi. Pajalan mukaan tästä joukosta voisi pahimmillaan tulla valtava koti- ja erikoissairaanhoidon kuormittaja.
 – Heidän täytyy hoksata ottaa yhteyttä joko ikäihmisten neuvolaan tai palveluohjaukseen. Löydettävyys on hieman hankaloitunut, sanoo Ritva Marin.
 Sairaanhoitajat Henna Korhonen ja Ritva Marin odottavat hyvillä mielin ikäihmisiä neuvolakäynneille. Antti Karhunen / Yle
 Kuormituksen estämiseksi ja löydettävyyden parantamiseksi kunta ryhtyi panostamaan lisää ennaltaehkäisevään työhön. Ikäihmisten neuvolaan palkattiin uusi sairaanhoitaja.
 Tehtävässä loppukesästä aloittanut  Henna Korhonen  toivoo, että ikäihmiset löytäisivät tiensä neuvolapalvelujen piiriin.
 – Nähtäisiin kokonaisvaltaisesti asiakkaan tilanne. Oli se mielialaan, rahatilanteeseen tai fyysiseen toimintakykyyn liittyvä, Korhonen kertoo
 Korhonen tunnistaa hyvin myös koronan jäljet.
 – Yksinäisyys on varmaan kaikista isoin asia. On rajoitettu tai ihminen on omasta tahdostaan rajoittanut liikkumista. Toimintakyky on sitä kautta laskenut ja vointi kotona romahtanut aika paljonkin, Korhonen sanoo.
 Fyysisen toimintakyvyn lisäksi Korhonen mainitsee ikäihmisten päihde- ja mielenterveysongelmat, jotka jäävät helposti piiloon.
 – Ei ole jostain syystä huomattu niitä ongelmia, jotka ovat saattaneet kotona kasvaa, summaa Korhonen korona-ajan hankaluuksia.
 Oma aktiivisuus tärkeää
 Lapinlahden ikäihmisten neuvola on tarkoitettu kaikille yli 65-vuotiaille kuntalaisillle, jotka tarvitsevat esimerkiksi terveyteen, palveluihin tai lääkeneuvontaan liittyvissä asioissa.
 Henna Korhosen vastaanotto on auki neljänä arkipäivänä Lapinlahdella ja yhtenä Varpaisjärvellä. Myös jotain kotikäyntejä tehdään, vaikka pääasiallinen työ onkin vastaanotolla.
 – Kotona voidaan käydä katsomassa millainen se koti on, miten se ihminen siellä pärjää sekä miten toteutuu lääke- ja ruokahuolto, Korhonen kertoo.
 Sairaanhoitaja Henna Korhosen ovi on auki ikäihmisille ja omaishoitajille. Antti Karhunen / Yle
 Vanhustyönjohtaja Elisa Pajala muistuttaa, ettei lisäresurssilla ole tarkoitus palvella ihmisiä kotiin. Pajala korostaa myös, että uuden sairaanhoitajan avulla myös kunnan omaishoitajat saavat heille lain suomat terveystarkastukset.
 – Omaishoitajien terveystarkastuksiin ei aiemmin ole ollut yksittäistä ihmistä ja aika niiden tekemiseen ei ole ollut riittävää, Pajala sanoo.
 Ikätoveri kannustaa neuvolaan
 Korhosen työ on vasta alussa ja työsarkaa riittää.
 – Alkuun kaikista tärkeintä on, että tulee naama tutuksi ja yhteystiedot ovat saatavilla, Korhonen sanoo
 Kokonaisuutena ikäihmisten neuvola pyrkii lopulta myös siihen, etteivät ihmiset ajautuisi liian aikaisin kotihoidon piiriin. Jopa niin, että kotihoitoa ei tarvittaisi lainkaan. Sairaanhoitaja Ritva Marin toivoo, että neuvolan työ antaa ikäihmisille hyviä ikääntymisen vuosia.
 – Päämääränä on, että kotona olisi hyvä olla ja mahdollisimman vaivatonta elää.
 Terveystarkastuksessa käynyt Iiris Korhonen kannustaa ikätovereitaan asioimaan maksuttomassa ikäihmisten neuvolassa.
 – Ihan hyvä on, että ajoissa lähdettäisiin. Saattaisi löytyä semmoisia, joita ei ole aikaisemmin huomattukaan, Korhonen sanoo.
 Lue myös:
 Kotona asuvien vanhusten kuntouttamisessa alkaa uusi kokeilu Kymenlaaksossa – tarkoituksena auttaa heitä itsenäisessä asumisessa
 Porin perusturva tehostaa kotihoidon palveluja – käytössä uusia vakansseja ja lääkeautomaattikokeilu laajenee

Ikäihmiselle paras apu voi löytyä neuvolasta – Lapinlahti palkkasi lisää työntekijöitä selvittämään, millaisia palveluita vanhukset tarvitsevat


Summary: Young Global Leaders -jäsenyys antaa nuorille johtajille mahdollisuuden verkostoitua muiden äärimmäisen menestyneiden ihmisten kanssa. Mutta jäsenyys voi altistaa myös vaikutusyrityksille.

Tiedätkö, mitä yhteistä on näillä henkilöillä?
 Joukkoon kuuluu pääministeri  Sanna Marin  (sd.), valtiovarainministeri  Annika Saarikko  (kesk.), Ranskan presidentti  Emmanuel Macron , Teslan perustaja  Elon Musk , Facebookin perustaja  Mark Zuckerberg  ja Alibaban perustaja  Jack Ma .
 Saman ryhmän jäseniin lukeutuu myös julkkiksia kuten Bollywood-näyttelijä  Deepika Padukone  ja CNN-kanavan tähtiankkuri  Anderson Cooper .
 He kaikki kuuluvat nuorten johtajien The Forum of Young Global Leaders -verkostoon eli YGL:ään. Talousmedia  Bloomberg on kuvaillut  sitä “maailman eklusiivisimmaksi yksityiseksi sosiaaliseksi verkostoksi”.
 Ylen haastattelemat asiantuntijat arvioivat, että demokratian kannalta voi olla ongelmallista, jos poliitikkojen jäsenyydestä vaikutusvaltaisten ihmisten verkostossa ei kerrota riittävän avoimesti. Äänestäjät eivät tiedä, mitä heidän valitsemansa edustajat tekevät YGL:ssä.
 Tämän jutun avulla pääset perille, mistä nuorten johtajien verkostossa on oikein kyse.
 1. Mikä ihmeen YGL?
 Young Global Leaders -verkosto eli YGL sanoo kouluttavansa vastuullisia johtajia. Tavoitteena on lisätä heidän vaikutustaan verkostoitumisen avulla.
 Maailman talousfoorumin WEF:n puheenjohtaja  Klaus Schwab  perusti YGL:n vuonna 2004. Sitä ennen WEF:n alaisuudessa toimi samantyyppinen yhteisö Global Leaders for Tomorrow, joka oli perustettu vuonna 1992.
 Sveitsistä käsin toimiva WEF on puolestaan järjestö, joka ajaa globalisaatiota, vapaakauppaa sekä julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä. Toimintaa rahoittavat suuryhtiöt.
 Järjestön tunnetuin tapahtuma on vuosittainen Davosin kokous, jonne saapuu suurvaltojen johtajia, yritysjohtajia, tutkijoita, kansalaisjärjestöjen edustajia ja julkisuuden henkilöitä.
 Davosissa keskustellaan maailmanlaajuisista kysymyksistä, mutta siellä ei tehdä virallisia päätöksiä.
 Nuorten johtajien YGL-verkosto on osa Maailman talousfoorumin toiminnan kasvua, arvioi maailmanpolitiikan professori  Teivo Teivainen  Helsingin yliopistosta.
 – Monilla instituutioilla on ollut tällaisia alle nelikymppisten johtajuutta korostavia hankkeita. Se on luonteva osa Davosin laajenemista yhä useampia työryhmiä ja eri haaroja sisältäväksi globaalin hallinnan kentäksi, Teivainen sanoo.
 YGL-verkostoon kuuluu yhteensä yli 1 400 nykyistä jäsentä ja alumnijäsentä. Alla muutamia heistä.
 YGL kutsuu vuosittain yli sata alle 40-vuotiasta johtajaa, asiantuntijaa ja muuta merkkihenkilöä viisi vuotta kestävään koulutusohjelmaan. Verkoston tavoitteena on, että nuoret johtajat syventyvät yhdessä globaaleihin kysymyksiin ja pystyisivät siten lisäämään vaikuttavuuttaan.
 Nykyinen valtiovarainministeri Annika Saarikko (kesk.) aloitti vuoden 2019 kurssilla ja pääministeri Sanna Marin (sd.) on mukana vuoden 2020 ryhmässä.
 YGL:n vanhoja jäseniä ovat entinen pääministeri  Alexander Stubb  (kok.) sekä ex-pääministeri ja entinen EU-komission varapuheenjohtaja  Jyrki Katainen  (kok.), joka valittiin alunperin Global Leaders for Tomorrow -yhteisöön.
 Myös kansanedustaja  Sanni Grahn-Laasonen  (kok.) kuuluu verkoston nykyisiin koulutettaviin.
 The Forum of Young Global Leadersin johtaja  Mariah Levin  kertoo Ylelle videohaastattelussa, että he järjestävät jäsenille vuosittain oman kokouksen ja keskimäärin 3-4 kurssia, jotka toteutetaan yhteistyössä Harvardin, Stanfordin ja Oxfordin kaltaisten huippuyliopistojen kanssa
 Koronan takia viime vuoden kokous ja kursseja on järjestetty etänä netissä. Koulutusohjelmaan sisältyi ennen pandemiaa myös kenttämatkoja.
 – Yritämme kehittää osallistujien syvempää ymmärrystä vastuullisesta johtajuudesta. Tai keskitymme johonkin tiettyyn aiheeseen kuten vihreään energiaan sekä kestävämpien elämäntapojen ja yhteiskuntajärjestelmien edistämiseen planeetallamme, Levin kuvailee koulutuksen sisältöä.
 Levin kertoo, että YGL pyrkii myös yhdistämään verkoston laajemmin Maailman talousfoorumiin liittyviin organisaatioihin ja vaikuttajiin. YGL:n jäsenet esimerkiksi saavat osallistua Davosin kokoukseen.

 2. Millainen merkitys YGL-jäsenyydellä voi olla poliitikolle?
 Huippujohtajien verkoston kautta poliitikot voivat saada uutta potkua uralleen. Tutkijoiden mukaan jäsenyyteen voi liittyä myös riskejä.
 Young Global Leaders -jäsenyys antaa nuorille johtajille mahdollisuuden verkostoitua muiden äärimmäisen menestyneiden ihmisten kanssa, mutta jäsenyys voi altistaa myös vaikutusyrityksille.
 Näin arvioi esimerkiksi Tampereen yliopiston tutkija, joka on perehtynyt vallankäytön muotoihin ja käynyt tutkimustaan varten myös Davosin kokouksessa.
 – En näe jäsenyyttä täysin negatiivisena asiana. Tärkeää on, että toimija säilyttää oman kriittisyytensä tällaisia instituutioita kohtaan, väitöskirjatutkija  Julia Bethwaite  sanoo.
 Kärkevimmät tutkijat ovat syyttäneet Maailman talousfoorumin toimintaa superrikkaiden epädemokraattiseksi eliittikerhoksi.
 Edesmennyt Harvardin yliopiston politiikan tutkija  Samuel P. Huntington  määritteli jo vuonna 2004, että Davosissa kokoontuvat vaikuttajat edustavat  nousevaa ylikansallista eliittiluokkaa . Hänen mukaansa nämä henkilöt näkevät valtioiden rajat esteinä ja kansalliset hallitukset menneisyyden jäänteinä, joiden ainoa hyödyllinen tehtävä on edistää eliitin globaaleja toimia.
 Tampereen yliopiston Bethwaite ei näe johtajien kokoontumisissa yhtä isoa ongelmaa. Hän sanoo, että ministerien YGL-jäsenyys herättää kuitenkin kysymyksiä.
 – Verkosto on sanonut, että heillä on tietty agenda, joka on yhteneväinen Maailman talousfoorumin agendan kanssa. Minua kiinnostaa, mikä on jokaisen yksilön vastuu ja missä määrin he tulevat tätä agendaa toteuttamaan omassa toiminnassaan, Bethwaite sanoo.
 Maailman talousfoorumin puheenjohtaja Klaus Schwab kuunteli, kun Ranskan presidentti Emmanuel Macron puhui videokonferenssissa Davos Agenda -tapahtumassa tammikuussa 2021. YGL-verkosto kutsui Macronin jäsenekseen vuonna 2016. Macron oli tuolloin Ranskan talousministeri. EPA-EFE/SALVATORE DI NOLFI
 Myös kolmas tutkija näkee korkean tason verkostoitumisessa mahdollisia riskejä.  Voi syntyä pyöröovi-ilmiö politiikan ja suuryritysten välillä, eivätkä monet nykyajan nuorista päättäjistä näe siinä mitään pahaa.
 – Heille on täysin luonnollinen ajatus, että osa urasta vietetään yksityisellä sektorilla ja osa julkisella. Välillä ollaan edunvalvojina ja välillä hypätään sääntelijän tai lainsäätäjän penkille. Siinä ei osata edes nähdä mitään eturistiriitoja tai muita ongelmia, tutkijatohtori  Markus Ojala  sanoo.
 Hän työskentelee Helsingin yliopiston Eurooppa-tutkimuksen keskuksessa. Väitöskirjassaan Ojala tutki muun muassa sitä, millaista vuorovaikutusta Maailman talousfoorumissa tapahtuu talouden ja politiikan johtajien välillä.
 Ojalan mukaan Maailman talousfoorumissa pohditaan globaalisti tärkeitä kysymyksiä. Kokouksissa on tilaa visioinnille ja pitkäaikaisille näkymille tulevaisuuteen, mitkä puuttuvat ajankohtaisesta poliittisesta keskustelusta.
 Kaikki eivät kuitenkaan pääse mukaan keskusteluihin ilman maksua.
 WEF:n jäsenyhtiöt maksavat porrastetun vuosimaksun, jonka suuruus riippuu siitä, kuinka tiiviisti yritys osallistuu foorumin toimintaan. Poliitikkojen ei tarvitse maksaa YGL-jäsenyydestä, mutta yritysten edustajien pitää.
 Ojalan mukaan Maailman talousfoorumin alaista verkostoitumista voi tulkita niin, että suuryritykset maksavat siitä, että ne saavat pääsyn poliitikkojen ja muiden toimijoiden pakeille.
 Keskustan puheenjohtaja Annika Saarikko osallistui Ylen kuntavaalitenttiin 25. toukokuuta 2021. Silja Viitala / Yle
 3. Miten poliitikon pitäisi sitten kertoa YGL-toiminnastaan? Tutkijalla on ehdotus
 Perustuslakiasiantuntija katsoo, että ministerien tulisi kertoa YGL-jäsenyydestä sidonnaisuusilmoituksessa.
 Perustuslain mukaan ministerin pitää antaa selvitys virkatoimiinsa kuulumattomista tehtävistä tai muista sidonnaisuuksista, jotka voivat vaikuttaa hänen työhönsä. Myös kansanedustajilla on samanlainen velvoite.
 Ministerit Sanna Marin ja Annika Saarikko eivät ole kertoneet YGL-jäsenyydestään valtioneuvoston sidonnaisuusilmoituksessa.
 Myöskään kansanedustaja Sanni Grahn-Laasonen ei ole tehnyt vastaavaa ilmoitusta.
 Ministeriöt tosin julkaisivat aikoinaan tiedotteet  Saarikon  ja silloisen opetusministeri  Grahn-Laasosen  kutsuista YGL:n jäseniksi. Valtioneuvoston kanslia ei tiedottanut Marinin jäsenyydestä.
 Valtioneuvoston kanslian viestintäosasto vastasi Ylelle sähköpostitse, että itsenäisen YGL-verkoston toiminnasta viestiminen ei ole ole valtioneuvoston kanslian tehtävä, vaan YGL vastaa omasta viestinnästään. Verkosto tiedotti aikoinaan Marinin jäsenyydestä.
 Pääministerin erityisavustaja  Iida Vallin  kertoo, että he ovat konsultoineet oikeuskansleria ilmoitusvelvollisuuden piiriin kuuluvista sidonnaisuuksista.
 Oikeuskansleri  Tuomas Pöysti  vahvistaa sähköpostitse, että häntä on Marinin esikunnasta suullisesti konsultoitu siitä, pitäisikö YGL:n jäsenyys ilmoittaa sidonnaisuutena.
 Hän katsoo, että kyse on enemmän yhdistyksen jäsenyyteen rinnastuvasta asiasta, eikä näyttäisi olevan perustuslain säännöksessä tarkoitettu luottamustehtävä.
 – Siten jäsenyys Young Global Leaders -foorumissa ei olisi ilmoitusvelvollisuuden piiriin kuuluva sidonnaisuus, Pöysti sanoo.
 Perustuslakiasiantuntija on tiukemmalla linjalla.
 Marinin ja Saarikon olisi ollut aiheellista ilmoittaa YGL-jäsenyydestään, arvioi valtiosääntöoikeuden professori  Tuomas Ojanen  Helsingin yliopistosta. Hänen mukaansa kysymyksessä on sidonnaisuus, jolla voi olla merkitystä, kun arvioidaan ministerien toimintaa.
 – En pidä tätä erityisen suurena kupruna. Joka tapauksessa katson, ettei tämä horjuta luottamusta valtioneuvoston jäsenten toiminnan asianmukaisuutta kohtaan, Ojanen sanoo puhelimitse.
 Ojasen mielestä YGL-jäsenyys on pikemminkin myönteinen saavutus, joka ansaitsisi tulla mainituksi.
 Yleisesti ottaen Ojanen katsoo, että ministerien ja kansanedustajien tulisi kertoa sidonnaisuusilmoituksissaan mieluummin liikaa kuin liian vähän.
 Tampereen yliopiston Julia Bethwaite arvioi, että YGL-verkosto yrittää ehkä esittäytyä poliittisesti puolueettomana.
 – Mutta siihen kuuluminen voi mahdollistaa erilaiset vaikutusyritykset. Mielestäni olisi hyvä pohtia laajemmassa keskustelussa, pitäisikö ministerien ilmoittaa jäsenyydestä sidonnaisuusilmoituksessa, Bethwaite sanoo.
 Pääministeri Sanna Marin ja valtiovarainministeri Annika Saarikko kieltäytyivät kommentoimasta YGL-jäsenyyttään Ylelle.
 Valtioneuvoston kanslian mukaan Marin ei ole osallistunut verkoston tilaisuuksiin tai tapaamisiin.
 YGL tarjosi Marinille alkuvuodesta 2021 mahdollisuutta julkaista artikkeli vapaavalintaisesta teemasta artikkelisarjassa, jossa nuorilta vaikuttajilta pyydettiin vuoteen 2030 katsovia tulevaisuudenvisioita, valtioneuvoston kanslian viestinnästä kerrotaan sähköpostitse.
 Marinin artikkeli käsitteli uusien teknologioiden merkitystä ilmastonmuutoksen torjunnassa. Se julkaistiin toukokuussa  Maailman talousfoorumin verkkosivulla .
 Valtiovarainministerin erityisavustaja  Silja Silvasti  kertoo, että Saarikko on kutsuttu mukaan verkostoon, mutta hän ei ole osallistunut sen toimintaan. Silvastin mukaan asiasta ei ole tämän enempää kommentoitavaa.

 4. YGL kannattaa “Suurta nollausta”, joka mullistaisi maailmaa. Mikä se on?
 Maailman talousfoorumi haluaa uudistaa talousjärjestelmän ja YGL:n johto on ilmoittanut kannattavansa asiaa. Professori Teivo Teivaisen mukaan osa ehdotetuista muutoksista saattaa olla ongelmallisia demokratian kannalta.
 ”Pandemia edustaa harvinaista mutta lyhytkestoista mahdollisuutta pohtia, kuvitella uudelleen ja nollata maailmamme”.
 Näin Maailman talousfoorumin puheenjohtaja  Klaus Schwab  sanoi vuosi sitten kesällä, kun hän esitteli laajan uudistusaloitteen nimeltä The Great Reset eli vapaasti suomennettuna “Suuri nollaus”.
 YGL-verkoston johtaja Mariah Levin on ilmoittanut  Forbes-lehdessä  julkaistussa kirjoituksessa, että YGL tukee nollausta.
 Se on hanke, jonka tavoitteena on rakentaa koko maailman yhteiskunta- ja talousjärjestelmä kestävämmäksi ja ympäristöystävällisemmäksi koronapandemian jälkeen.
 Maailman talousfoorumin puheenjohtaja, taloustieteilijä Klaus Schwab odotti videokonferenssin alkua Davos Agenda -tapahtumassa tammikuussa 2021. Salvatore Di Nolfi / EPA
 Schwabin keskeinen ajatus on, että maailman hallintajärjestelmät ovat rikki, koska ne eivät pysty ratkomaan pandemian ja ilmastonmuutoksen kaltaisia suuria ongelmia.
 Siksi Schwabin mielestä pitäisi valita uusi polku ja kaikki teollisuudenalat energiasta teknologiaan tulisi “nollata” ja keksiä uudelleen.
 Suuri nollaus perustuu kolmeen osa-alueeseen.
 Ensiksi hallitusten koronaelvytysvaroja ja yksityisiä sijoituksia pitäisi suunnata uuden tasa-arvoisemman ja kestävämmän talousjärjestelmän rakentamiseen. Schwabin mukaan Euroopan komission 750 miljardin euron elpymispaketti on esimerkki tällaisesta toiminnasta.
 Toiseksi taloudessa pitäisi hyödyntää laajasti uusia teknologioita, joita Maailman talousfoorumi kutsuu ”neljännen teollisen vallankumouksen” teknologioiksi.
 Niitä ovat esimerkiksi tekoäly ja robotiikka, 3D-tulostus, bioteknologia sekä aivojen ja tietoisuuden toimintaan liittyvä neuroteknologia. Innovaatioita käytettäisiin muun muassa teollisuuden automatisointiin, palvelujen digitalisointiin sekä yhteiskunnallisten ja terveyteen liittyvien ongelmien ratkaisemiseen.
 Kolmanneksi eri maiden pitäisi lisätä yhteistyötä esimerkiksi verotuksessa ja sääntelyssä. Näin markkinoita ohjattaisiin reilummiksi.
 Pääministeri Sanna Marinin ja useiden muiden nuorten johtajien kuvat vilahtavat Maailman talousfoorumin videolla, joka esittelee The Great Reset -aloitetta. Kuvakaappaus Youtubesta
 Rikkinäisen talousjärjestelmän korjaamiseksi Schwab tarjoaa siirtymistä voittojen maksimointiin tähtäävästä ”omistajakapitalismista” kestävään kasvuun perustuvaan ”sidosryhmäkapitalismiin”.
 Sidosryhmäkapitalismissa yritysten katsotaan olevan velvollisia huomioimaan kaikki sidosryhmät ja tuottamaan hyvää koko yhteiskunnalle huomioiden tulevat sukupolvet, kuvailee rahoituksen professori  Elias Rantapuska  Aalto-yliopistosta.
 Rantapuskan mukaan sidosryhmäkapitalismi on noussut tapetille, koska bisnesjohtajat ymmärtävät, että luonnon monimuotoisuuden tuhoutuminen ja ilmaston lämpeneminen ovat asioita, joille pitää tehdä jotakin.
 Täysin ongelmattomana Rantapuska ei näe suuntausta.
 – Jos pitää huomioida kaikkien näkemykset, niin koskaan ei voida huomioida joka ikistä näkemystä tasapuolisesti. Aika monesti ne näkemykset ovat ristiriidassa, Rantapuska sanoo.
 Rantapuskan mielestä nollausaloitteeseen liittyy kannatettavia asioita kuten maapallon säilyttäminen elinkelpoisena ja koko yhteiskunnan hyvinvoinnin huomioiminen.
 Se on kuitenkin jäänyt hänelle avoimeksi, millaisia konkreettisia toimia aloitteeseen liittyy.
 Rantapuska pohtii, aikooko jokin maa esimerkiksi muuttaa osakeyhtiölakia ja todeta, että osakeyhtiön tarkoituksena ei ole pääasiallisesti tuottaa voittoa omistajilleen.
 Tällainen päätös voisi vaikuttaa ihmisten haluun toimia yrittäjinä.
 – Voi olla, että meillä ei olisi niin montaa yritystä, jos yrittäjä laittaa ensin verta, hikeä ja pääomaa ja sitten joku muu tulee ja sanoo, että liiketoiminnalla pitäisi tehdä jotain ihan muuta kuin voittoa yrittäjälle, Rantapuska arvioi.
 Maailman talousfoorumin puheenjohtaja Klaus Schwab katsoo, että maailmanlaajuisten ongelmien ratkaiseminen vaatii myös jonkinlaista tehokasta globaalin hallinnan muotoa osana niin sanottua Suurta nollausta.
 Kyseessä ei ole pyrkimys maailmanhallituksen perustamiseksi, vaan käytännössä valtaa keskitettäisiin aiempaa enemmän suuryhtiöille, pääoman omistajille ja heidän säätiöilleen, tulkitsee maailmanpolitiikan professori Teivo Teivanen.
 Hänen mukaansa tällaisessa tilanteessa entistä useampi maailmanlaajuisia kysymyksiä koskeva päätös tehtäisiin epävirallisissa tapaamisissa.
 – Se saattaa joka tapauksessa tarkoittaa sitä, että globaalien keskusteluteemojen esiin nostaminen ja osittain myös niistä päättäminen siirtyy aiempaa enemmän elimille, jotka eivät ole ihmisten demokraattisesti valitsemia. Siinä on silloin selkeä ongelma demokratian kannalta, Teivainen sanoo.
 Mielenosoittaja kantoi kylttiä, jossa vastustettiin Maailman talousfoorumia koronapassin vastaisessa protestissa Pariisissa 21. elokuuta 2021.  Daniel Derajinski / AOP
 5. Suuresta nollauksesta ja YGL-verkostosta on tullut salaliittoteorioiden kohde. Miksi?
 Sosiaalisessa mediassa Maailman talousfoorumiin ja sen ajamiin uudistuksiin kohdistuu hurjia väitteitä ja salaliittoteorioita. Tutkijoiden mukaan niitä levittävät erityisesti kansallismieliset toimijat, jotka vastustavat globalisaatiota.
 Valtaapitävät ovat kokoontuneet pohtimaan ajankohtaisia kysymyksiä erilaisille suljetuille foorumeille kautta aikojen. Aiemmin huomiota ovat herättäneet esimerkiksi  Bilderberg-kokous  ja  Trilateraalinen komissio , joiden keskusteluista ei kerrota julkisuuteen.
 Bilderberg-kokouksessa länsimaiset poliitikot, yritysjohtajat ja erilaisten instituutioiden edustajat keskustelevat ajankohtaisista aiheista. Trilateraalinen komissio puolestaan on amerikkalaisen pankkiirin  David Rockefellerin  perustama keskusteluryhmä, jonka tavoitteena on edistää Länsi-Euroopan, Yhdysvaltojen ja Japanin yhteistyötä.
 Nämä korkean tason kokoukset ovat olleet vastustuksen ja salaliittoteorioiden kohteina jo vuosikausia. Viime aikoina samoin on käynyt Maailman talousfoorumin The Great Reset -aloitteelle.
 Suomeksi salaliittoteorioita levittävät tahot ovat liittäneet Marinin ja Saarikon YGL-jäsenyyden osaksi väitteitään.
 Salaliittoteoreetikot ja osa kärkevimmistä kriitikoista väittävät, että globaali eliitti hävittää pienyritykset koronapandemian ja sulkutoimien varjolla. Radikaaleimmissa väitteissä maalataan kuvaa dystooppisen, maailmanlaajuisen valvontayhteiskunnan perustamisesta “Suuren nollauksen” kautta.
 Väitteet pohjautuvat siihen, että esimerkiksi koronapassi, kansalaisille luotava digitaalinen identiteetti, keskuspankkien digivaluutat sekä esineiden internet, tekoäly ja aivojen toimintaan vaikuttavat neuroteknologiat mahdollistaisivat ihmisten kontrollin ennennäkemättömällä tavalla.
 Tutkijat arvioivat, että salaliittoteorioiden taustalla on entistä kirjavampien ryhmien ryhtyminen globalisaation arvostelijoiksi.
 Mellakkapoliisit saartoivat Maailman talousfoorumia vastustavia mielenosoittajia Bernissä Sveitsissä 21. tammikuuta 2012. Davosin kokous järjestettiin muutamaa päivää myöhemmin.  Peter Klaunzer / AOP
 Aiemmin vallinnut vasemmistolainen globalisaatiokritiikki kohdistui pääoman valtaan.
 – Nyt kritiikkiin saattaa sisältyä, että kasvissyönti ja transsukupuolisten ihmisten oikeudet ovat osa samaa globalismia kuin suuryritysten vallankäyttö. Siellä on paljon mukana ei-tieteelliseen ajatteluun perustuvaa argumentaatiota, jota voi joskus oikeutetusti sanoa hörhömeiningiksi, professori Teivo Teivainen sanoo.
 Teivaisen mukaan näkyvin globalisaation arvostelu kumpuaa nykyisin kansallismielisestä uusoikeistosta.
 Hän sanoo, että käynnissä on suuri ideologinen uudelleenmäärittely suhteessa globalismiin. Uusoikeistolaisessa puheessa korostetaan kansallista itsemääräämisoikeutta ja kammoksutaan vieraita vaikutteita.
 “Et omista mitään. Ja olet onnellinen”. Näin sanottiin Maailman talousfoorumin vuonna 2016 julkaisemalla videolla, joka esittelee erilaisia kehityskulkuja tulevaisuudelle. Salaliittoteoreetikot ovat levittäneet videosta virheellisiä tulkintoja, joissa väitetään, että talousfoorumi haluaisi kieltää yksityisomistuksen. Kuvakaappaus Facebookista / WEF:in tili
 Salaliittoteoriakeskustelussa usein ohitetaan se, että länsimaissa monet ovat menettäneet luottamuksensa viranomaisiin ja tiedotusvälineisiin, arvioi tutkija Markus Ojala.
 – He ovat pettyneet liberaaliin demokratiaan ja melko eliittivetoiseen järjestelmään, jossa on pitkään harjoitettu yhden vaihtoehdon politiikkaa, Ojala sanoo.
 Hänen mukaansa siksi myös Maailman talousfoorumi sekä sen agenda ja verkostot ovat kohteita, joita radikaalit kansallismieliset toimijat vastustavat.
 Maailman talousfoorumi on havahtunut salaliittoteorioiden leviämiseen. Järjestö myöntää tammikuussa julkaistulla videolla, että The Great Reset ei ole toiminut hyvin iskulauseena.
 WEF vakuuttaa videolla , että kyse ei ole maailmanvalloitussuunnitelmasta, vaan tilaisuudesta rakentaa parempi maailma.
 YGL:n johtaja Mariah Levin arvioi Ylelle, että koronapandemia ja pelko tulevasta edistävät salaliittoteorioiden leviämistä.
 – Meidän kaikkien on pidettävä mieli avoimena erilaisille ajattelutavoille. Kunhan nämä ajattelutavat eivät kehota väkivaltaan, niin meidän pitää tarkastella faktoja ja puuttua pelon ja epäkohtien juurisyihin, Levin sanoo.
 Hänen mukaansa WEF on aina ollut valmis keskustelemaan aloitteistaan.
 Juttua varten on haastateltu myös Liikenne- ja viestintäministeriön tietoliikenneyksikön johtaja   Maria Rautavirtaa   sekä EU:n elpymispakettia ja The Great Reset -aloitetta vastustavaa Helsingin yliopiston dosenttia, taloustieteilijä   Tuomas Malista .
 Lisäksi lähteenä on käytetty Klaus Schwabin ja   Thierry Malleretin   kirjaa COVID-19: The Great Reset sekä Klaus Schwabin ja   Nicholas Davisin   teosta Shaping the Future of the Fourth Industrial Revolution.
 Lue lisää:
 Simpanssitutkija, Bollywood-tähti ja muita lasikattojen rikkojia – Maailman talousfoorumi alkoi, mutta vain joka neljäs osallistuja on nainen
 Ulkolinja: Davosin foorumin kulisseissa – eettistä diplomatiaa vai talouseliitin tapahtuma?
 Suostuisitko koronapassiin, joka seuraa jokaista liikettäsi? Kiinassa asuville suomalaisille se on arkea ja pahimmillaan kaupassa käyntiin tarvitaan lupa
 Kiina kokeilee jo setelit korvaavaa digivaluuttaa – digiyuan antaa hallinnolle keinon katsoa kansan rahapusseihin
 Voit ehkä pian todistaa henkilöllisyytesi EU:n omalla digilompakolla – kännykkäsovelluksella voisi tunnistautua ja maksaa

Marin ja Saarikko kuuluvat nuorten huippujohtajien globaaliin verkostoon, joka tukee talousjärjestelmän “nollausta” – professori: Sidonnaisuus olisi ollut syytä ilmoittaa


Summary: Australian pääministeri Scott Morrison sanoo, että Ranskan hallitus tiesi Australian ”syvistä ja vakavista” huolista ranskalaissukellusveneitä kohtaan jo ennen sopimuksen purkamista. Ranskan mukaan se ei tiennyt kymmenien miljardien sopimuksen kariutumisesta etukäteen.

Australian pääministeri  Scott Morrison  tyrmäsi Ranskan väitteet, joiden mukaan Ranskalle olisi valehdeltu sukellusvenekiistassa.
 Morrison vihjasi sunnuntaina, että Ranskan hallitus tiesi Australian ”syvistä ja vakavista” huolista ranskalaissukellusveneitä kohtaan jo ennen sopimuksen purkamista.
 – Teimme hyvin selväksi, että teemme päätöksen, joka perustuu kansalliseen strategiseen etuun, Morrison sanoi uutistoimisto AFP:n mukaan.
 Morrison kertoo, että hän sekä muutama muu ministeri olisi keskustellut asiasta muutama kuukausi sitten.
 Hän sanoi ymmärtävänsä, että kyseessä on suuri pettymys ranskalaisille.
 Australian pääministeri Scott Morrison puolusti sunnuntaina maan suunnanmuutosta sukellusvenekaupassa. Joel Carrett / EPA
 – Australian, kuten minkä tahansa muun itsenäisen valtion tulee aina tehdä päätöksiä, jotka ovat linjassa maanpuolustuksemme hyötyjen kanssa, Morrison sanoi uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Australian pääministerin mukaan yksi syy muutokselle on ”heikentynyt strateginen ympäristö” Intian valtameren ja Tyynenmeren alueella. Hän ei varsinaisesti viitannut Kiinan mittaviin rakennusprojekteihin, jotka ovat kiihtyneet viime vuosina.
 Ranska hurjistui: "kaksinaamaisuutta ja valehtelua"
 Nato-maa Ranskan ulkoministeri  Jean-Yves Le Drian  soimi lauantaina Australiaa, Yhdysvaltoja ja Britanniaa poikkeuksellisen kovin sanankääntein.
 – Tässä on ollut valehtelua, kaksinaamaisuutta, merkittävä luottamuksen pettäminen sekä halveksuntaa. Se ei käy päinsä, ulkoministeri sanoi France 2 -televisiokanavalle.
 Ranskan Australian-suurlähettiläs  Jean-Pierre Thebault  väitti  The Guardianille , että Ranskaa ei varoitettu etukäteen.
 – Olen oppinut, kuinka paljon australialaisille merkitsee toisen selustan turvaaminen. Minua harmittaa, luulin, että olimme kavereita ja meitä puukotettiin selkään, Thebault sanoi lehdelle.
 Mistä kiistassa on kyse?
 Aiemmin viikolla Australia hylkäsi ranskalaisia sukellusveneitä koskevan kaupan ja päätti rakentaa ydinkäyttöisiä sukellusveneitä Yhdysvaltain avustuksella. Australia, Yhdysvallat ja Britannia ilmoittivat myös uudesta Aukus-puolustusliittoumasta.
 Samalla Ranska menetti vuosia kaavaillun, kymmenien miljardien eurojen arvoisen tilauksen.
 Kiina on ilmoittanut pitävänsä vastuuttomana sitä, että USA ja Britannia jakavat ydinteknologiaansa.
 Mitä seurauksia sillä on?
 Yhdysvaltain presidentti Joe Biden, Britannian pääministeri Boris Johnson ja Ranskan presidentti Emmanuel Macron G7-kokouksessa Carbis Bayssa heinäkuussa. Neil hall / EPA
 Yhdysvallat on ajautumassa ennennäkemättömään diplomaattisen kriisiin Ranskan kanssa, kertovat analyytikot uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Ranskan presidentti  Emmanuel Macronin   halu tiivistää Euroopan unionia todennäköisesti vain kasvaa .
 Sopimuksen myötä Australiasta tulee vasta seitsemäs valtio maailmassa, jonka käytössä on ydinvoimalla toimivia sukellusveneitä. Se pääsee myös näkemään liittolaistensa vedenalaista teknologiaa ja tekoälykehitystä.
 Uusilla ydinsukellusveneillä Australian armeija pystyy siirtymään ja iskemään kohteisiin kaukana rannikosta. Ne eivät tule kuljettamaan ydinaseita, vaan ne toimivat ydinvoimalla.
 Kaikkiaan ydinvoimalla toimivia sukellusveneitä  on yleisradioyhtiö BBC:n mukaan Yhdysvalloilla (68), Venäjällä (29), Kiinalla (12), Britannialla (11), Ranskalla (8) ja Intialla (1).
 Lue myös :
 Analyysi: Ranska raivostui, kun Yhdysvallat "torpedoi" sen sopimuksen Australian kanssa – Euroopan tylyllä sivuuttamisella voi olla isot seuraukset
 Suurvaltakamppailu Kiinan kanssa kiristyi jälleen – USA solmi sotilaallisen yhteistyösopimuksen Australian ja Britannian kanssa

Sukellusvenekiistasta diplomaattinen soppa – Australian mukaan kyseessä oli strateginen päätös, Ranska puhuu selkäänpuukotuksesta


Summary: Kirjailija Johanna Venho halusi kirjoittaa romaanin ihailemastaan Tove Janssonista. Historiallisesta henkilöstä kirjoittaminen ei ole helppoa, sillä lukijoilla saattaa helposti olla vahvoja omia näkemyksiä aiheesta. Elämäkertaromaanit eli biofiktiot ovat tällä hetkellä suosittuja kirjallisuudessa.

Rohkeus, sitä  Johanna Venho  ihailee ja arvostaa eniten  Tove Janssonissa . Vuonna 1914 syntynyt Jansson uskalsi toteuttaa itseään monipuolisesti taiteessa ja myös yksityiselämässä. Juuri itsensä toteuttaminen on pohdituttanut Johanna Venhoa viime vuosina.
 – Tove pystyi ylittämään monia ikäpolvensa raja-aitoja. Hän oli äärettömän rohkea. Tove tuntui ihmiseltä, joka on toteuttanut itseään täydesti. Sitä halusin tutkia.
 Johanna Venhon ensi viikolla ilmestyvä romaani  Syyskirja  (WSOY) kuvaa vanhenevaa Tove Janssonia, joka viettää syksyn viimeisiä päiviä Klovharun saarella Porvoon edustalla. Lähdön tunnelmissa Jansson katsoo elämäänsä myös taaksepäin.
 "Minua kiinnostaa vanhuus ja vanhojen ihmisten ajatukset. En tiedä liittyykö se omaan ikään", kertoo 50-vuotias Johanna Venho, joka kuvattiin Lauttasaaren kalliorannoilla. Mikko Koski / Yle
 Fiktion kirjoittaminen kaikkien tuntemasta hahmosta ei ole helppoa. Kaikilla on oma käsityksensä Tovesta, myös Venholla, sillä hän on lapsesta asti lukenut Janssonin tekstejä.
 – Hän on sellainen kirjailija, joka on kulkenut mukana läpi elämäni. Tove Jansson oli kuitenkin hankala aihe, sillä jouduin tekemään paljon töitä, jotta löysin sen oman Toven julkisen pinnan alta.
 Elämäkertaromaanit antavat uusia näkökulmia
 Elämäkertaromaanit ovat suosittuja ja viime aikoina niitä on ilmestynyt useita. Muun muassa oopperalaulaja  Anita Välkki , arkkitehti  Aino Aalto  ja taiteilija  Helmi Vartiainen  ovat päässeet hiljattain romaanin aiheeksi.
 WSOY:n kustantaja  Anna-Riikka Carlson  näkee suosiolle useita syitä.
 – Meidän lähihistoriassa on paljon kiinnostavia henkilöitä, joista riittää ammennettavaa. Viime vuosina kirjallisuudessa on muutenkin ollut suuntauksena käsitellä lähihistoriaa uusista näkökulmista. Lukijoita kiinnostaa, mitä on tapahtunut viimeisinä vuosikymmeninä, ja miten tähän on tultu.
 Tove Janssonista on kirjoitettu elämäkertoja ja tehty myös elokuva, joka kahmi hiljattain Jussi-palkintoja. Yle/Pekka Elomaa
 Usein elämäkertaromaaneissa eli biofiktioissa ohitetaan "virallinen näkemys" ja henkilöistä tuodaan esiin uusia puolia. Siihen liittyy aina myös riskejä, sillä lukijoilla saattaa olla vankkoja käsityksiä historiallisista henkilöistä. Biofiktioita on ajoittain kritisoitu, että ne saattavat vaikuttaa liikaa mielikuviin historiallisista henkilöistä. Anna-Riikka Carlson tunnistaa ongelman.
 – Meillä on Suomessa todella vahva realistisen kirjoittamisen ja lukemisen perinne. Siinä luetaan kirjallisuutta ikään kuin totena.
 Kustantaja muistuttaa kuitenkin kirjailijan vapaudesta käyttää mielikuvitustaan.
 – On tärkeä muistaa, että kyse on fiktiosta, ja romaani on ikään kuin vain yksi tulkinta historiallisesta henkilöstä.
 Samaa sanoo Johanna Venho, jolla on kokemusta biofiktion kirjoittamisesta. Hänen edellinen romaaninsa, Finlandia-ehdokkaana ollut  Ensimmäinen nainen  käsitteli  Sylvi Kekkosta .
 – Kyse on sopimuksesta. Romaania ei lueta totena. Mietin, että jos minusta tai vaikkapa äidistäni kirjoitettaisiin romaani, se olisi vain kiinnostavaa, millaisen piirteen kirjoittaja toisi minusta esiin. Toisen elämästä kirjoittaminenhan on arvostuksen ja kiinnostuksen osoitus. Vaikka tarina toisi esiin ristiriitoja, pohjalla on yleensä myötätunto ja rakkaus kohteeseen.
 "Ihmiselle on annettu mielikuvitus, joten sitä kannattaa käyttää", Johanna Venho perustelee biofiktioiden kirjoittamista. Mikko Koski / Yle
 Korostaakseen romaaniensa fiktiivisyyttä Venho on tuonut niihin myös muita hahmoja.  Syyskirjan  toinen päähenkilö on parikymppinen Maria, joka etsii itseään ja paikkaansa maailmassa Toven avulla.
 Biologiaa opiskeleva Maria tosin muistuttaa kaukaisesti nuorta Johanna Venhoa. Myös hän opiskeli biologiaa ja oli kiinnostunut ympäristönsuojelusta.
 – Mariassa on jotain samaa kuin minussa, mutta hän on silti puhdasverinen romaanihenkilö, Venho korostaa.
 Vierailu Klovharulla muutti kirjaa
 Vaikka elämäkertaromaanit ovat fiktiota, ne vaativat kuitenkin paljon taustatutkimusta. Johanna Venho luki Tove Janssonin tuotannon, elämäkerrat ja kirjeet. Lisäksi hän katsoi dokumenttifilmejä ja kolusi arkistoissa. Vain pieni osa valtavasta taustamateriaalista päätyi romaaniin.
 –Taustatyöhön voisi käyttää loputtomasti aikaa. Minulla on yksitoista muistikirjaa täynnä merkintöjä, joista murto-osa on päätynyt kirjaan. Tavallaan se tuntuu surulliselta, kun niin paljon menee hukkaan. Toisaalta se on välttämätöntä. Kohteesta on tiedettävä paljon enemmän kuin mitä kirjaan päätyy.
 Biofiktion kirjoittajalle on tärkeää kulkea myös henkilön jalanjälkiä. Johanna Venhon romaani oli jo loppusuoralla, kun hän pääsi Klovharun saarelle kirjoittamaan viikoksi.
 – Heti kun astuin Klovharun kalliolle tiesin, että kirja tulee muuttumaan. Toven läsnäolo tuntui niin voimakkaana.
 Klovharu on pieni kallioinen saari Pellingissä Porvoossa. Tove Jansson ja graafikko  Tuulikki Pietilä  hankkivat paikan itselleen noin viisikymppisinä. Siitä lähtien he viettivät kesät karulla saarella.
 Nykyisin saari on ikään kuin museona, jonne voi tilauksesta päästä vierailulle.
 Klovharulle pääsee silloin tällöin vierailijoita. Saaren mökki on Tuulikki Pietilän veljen, arkkitehti Reima Pietilän ja tämän puolison Raili Pietilän suunnittelema.  Yle / Hanna Othman
 Johanna Venho kirjoitti romaaniaan saman ruokapöydän ääressä kuin Tove Jansson kirjoitti myöhäistuotantoaan. Pöydän päällä oli sama oranssi pöytäliina kuin Toven ja Tuulikin aikana.
 – Hassua sanoa, mutta tajusin jotain Tovesta vasta siellä saaressa. Ymmärsin, miksi yksinäinen saari keskellä merta oli niin tärkeä hänelle.
 Biofiktiota tulossa lisää
 Johanna Venho aloitti uransa runoilijana. Hän tunnustaa kirjoittavansa yhä hyvin "runoilijamaisesti". Kieli on hänelle kaikki kaikessa, ja hän hioo ilmaisuaan perusteellisesti.
 – Huomaan kirjoittavani myös proosaa samoin kuin runoutta. En etene juonivetoisesti vaan ikään kuin syväluotaan hetkeen.
 "Historiallisesta henkilöstä kirjoittaminen on loputonta yritystä ymmärtää ja tulkita", sanoo Johanna Venho. Mikko Koski / Yle
 Runojen lisäksi Venho on kirjoittanut paljon lapsille. Aikuisille suunnattuja romaaneja on syntynyt neljä.
 Parhaillaan Venhoa työllistää ihan "oikea" elämäkerta näyttelijä  Martti Suosalosta . Mielessä pyörii myös useita vaihtoehtoja seuraavan biofiktion aiheeksi.
 – Kaikki kolme ehdokasta ovat naisia, mutta en ole vielä päättänyt kenen tarinaan syvennyn.
 Lue lisää:
 Kirjailija Jari Järvelä ei pelkää murskata miesneromyyttiä – uudessa romaanissa valokeilaan pääsee Aino Aalto, eikä kuvaus Alvarista ole mairitteleva
 Millaisia ovat fiktion Tove Jansson ja Aino Aalto, entä miltä tuntuu seksuaalinen häpeä? Autamme sinut kirjasyksyn alkuun näillä 11 vinkillä
 Kun Zaida Bergrothia pyydettiin ohjaamaan elokuva Tove Janssonista, hän uskoi epäonnistuvansa - syntyi kriitikot hullaannuttanut teos

Klovharun kalliolla Johanna Venho tajusi, että lähes valmista romaania Tove Janssonista on muutettava – biofiktio on suosittu, mutta vaativa laji


Summary: Korona avasi tutkijoiden silmät jätevesiseurannan mahdollisuuksille. Jätevesien sisältämistä mikrobeista saadut tiedot voisivat tulevaisuudessa auttaa terveysviranomaisia ennakoimaan paremmin erilaisia tartuntatautiuhkia.

Joka sunnuntaiaamu kello 7 Helsingissä Viikinmäen jätevedenpuhdistamolla käynnistetään automatisoitu puhdistamattoman jäteveden keräys.
 Vuorokauden kuluttua ämpäriin kertynyt vesi pullotetaan ja lähetetään Kuopioon Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen vesimikrobiologian laboratorioon.
 Laboratoriossa vajaa desilitra jätevettä tiivistetään alle millilitran tilavuuteen. Erikoisanalyysin jälkeen tiedetään, kuinka monta genomikopiota SARS-CoV-2-virusta jätevedessä on 100 millilitraa kohti.
 – Se on kyllä itse asiassa ihan yllättänyt meidät, kuinka hyvin jätevesien koronaviruksen RNA-lukumäärä seuraa todettuja koronavirustapauksia. Epidemiapiikit pystytään näkemään ihan paikkakuntakohtaisesti ja toisaalta näemme myös sen, miten koronaviruslukumäärät lähtevät laskusuuntaan, kertoo THL:n johtava asiantuntija  Tarja Pitkänen .
 Jätevesinäytteestä nähdään koronaviruksen lukumäärä kyseisen viemäriverkoston alueella. Viikinmäen jätevedenpuhdistamon verkoston piirissä asuu 860 000 ihmistä. Janne  Lindroos / Yle
 Nyt jätevedestä tutkitaan muitakin mikrobeja
 Jätevesistä on seurattu jo pitkään esimerkiksi poliovirusta ja huumeiden käyttöä, mutta vasta koronavirus avasi tutkijoiden ja tartuntatautien seurannan ammattilaisten silmät jätevesiseurannan mahdollisuuksille.
 – Jätevesi on osoittautunut oikeaksi aarreaitaksi. Kaikki erilaiset tartuntatautien aiheuttajamikrobit, olipa ne sitten bakteereita, viruksia tai alkueläimiä, on löydettävissä jätevedestä, mikäli ne erittyvät ihmisten eritteiden mukana viemäriin, Pitkänen sanoo.
 THL selvittää nyt yhdessä Helsingin ja Tampereen yliopistojen kanssa, mitä mikrobeja jätevesistä kannattaisi jatkossa seurata pysyvästi ja kehittää niiden seurantaan erilaisia menetelmiä.
 WastPan-hankkeessa  tutkitaan vuoden verran kymmeneltä eri jätevedenpuhdistamolta kuukausittain kerättäviä jätevesinäytteitä. Tampereen yliopisto tutkii näytteistä erilaisia viruksia, kuten A-influenssavirusta ja Helsingin yliopisto monilääkeresistenttejä bakteereja.
 Samalla katsotaan, millaista alueellista ja ajallista vaihtelua jäteveden mikrobimäärissä esiintyy. Tietoja verrataan erilaisten terveysrekisterien tietoihin.
 – Oletamme, että löydämme jätevedestä jonkin verran enemmän tietoa, kuin mitä tilastorekistereissä on todetuista tartunnoista.
 THL:n johtava asiantuntija ja Helsingin yliopiston ympäristöterveyden apulaisprofessori Tarja Pitkänen kertoo, että koronaviruksen löytäminen jätevesistä ei ole ihan helppoa, vaan se vaatii erikoisanalytiikkaa. Menetelmän kehittäminen kesti useita kuukausia. Janne Lindroos / Yle
 Resurssitehokas työkalu tartuntatautien ennakointiin
 Hankkeen tarkoituksena on kehittää jätevesiseurannasta varoitusjärjestelmä uusien pandemioiden varalle.
 Esimerkiksi koronavirus alkaa erittyä ulosteisiin jo ennen ensimmäisten oireiden ilmaantumista, sanoo THL:n lisäksi myös Helsingin yliopistossa osa-aikaisena ympäristöterveyden apulaisprofessorina työskentelevä Tarja Pitkänen.
 – Siinä mielessä on mahdollista, että jätevesiseurannasta saataisiin tällainen ennakoiva työkalu. Mutta ennen kaikkea se on resurssitehokas työkalu ison ihmisjoukon tartuntojen monitorointiin, koska yhdellä näytteellä saadaan koko viemäriverkoston piirissä olevan väestön tartuntatautitilanne testattua.
 Jätevesien sisältämistä mikrobeista saadut tiedot voisivat auttaa terveysviranomaisia ennakoimaan paremmin erilaisia tartuntatautiuhkia.
 Varoitusjärjestelmän ydin on Pitkäsen mukaan se, että terveydenhuollon toimijat oppivat käyttämään ympäristötietoa hyödykseen. Siksi jätevesitietojen tulee olla tartuntatautilääkäreille helposti saatavilla ja selkeästi visualisoituna, jotta niistä olisi oikeasti hyötyä paikallisessa päätöksenteossa.
 – On mahdollista, että jokin aivan uusi ilmiö huomataan jätevesitietojen avulla. Jos jätevedestä saadaan tällainen ennakkovaroitus, osataan olla varuillaan ja valmiita toimimaan tarvittaessa.
 Euroopan komissio on suosittanut jätevesipohjaisten seurantajärjestelmien kehittämistä EU:n jäsenmaissa. Euroopan maiden lisäksi monissa muissakin tutkimuslaboratorioissa ympäri maailman pohditaan kuumeisesti erilaisia menetelmiä tartuntatautien seuraamiseksi jätevesistä.
 – Pandemia on herättänyt hyvin laajasti kaikki jätevesiepidemiologit maailmassa. Heillä on myös jätevesiseurantaportaalin kehitys käynnissä ja Suomi on mukana siinä kehitystyössä, Pitkänen kertoo.
 Helsingin yliopiston Viikissä sijaitsevassa laboratoriossa jätevesinäytteistä tutkitaan erityisesti monilääkeresistenttejä bakteereita. Janne Lindroos / Yle
 Koronaviruksen jätevesiseurannan rooli kasvaa
 Samaan aikaan myös koronaviruksen jätevesiseurantaa kehitetään jatkuvasti. Koronaviruksen jätevesiseurantaan ei ole vielä vakiintuneita menetelmiä.
 Tällä hetkellä pyrkimyksenä on kehittää tutkimusmenetelmiä sellaisiksi, että myös koronaviruksen muunnokset pystyttäisiin tunnistamaan jätevedestä.
 Koronaviruksen jätevesiseurannan merkitys kasvaa sitä mukaa, kun rokotekattavuus kasvaa ja testausstrategiaa muutetaan. Tarja Pitkäsen mukaan nyt eletään eräänlaista murrosvaihetta.
 – Kun rokotekattavuus nousee, kaikkia oireellisia ei vältämättä ohjata testaukseen ja siitä johtuen uusien testipositiivisten määrä ei ehkä olekaan niin relevantti indikaattori. Mutta jätevesiseuranta on valehtelematon yleisindikaattori, joka on riippumaton testausstrategian tai testiaktiivisuuden muutoksista.
 Tällä hetkellä viikoittaisessa seurannassa on mukana Helsingin, Espoon, Turun, Tampereen, Jyväskylän, Kuopion, Vaasan, Oulun, Porin, Joensuun, Kouvolan ja Hämeenlinnan puhdistamot sekä lisäksi Rovaniemen ja Lappeenrannan puhdistamot, joista näytteet kerätään kahden viikon välein.
 Seurannan piirissä on noin puolet koko Suomen väestön tuottamasta jätevedestä ja tarpeen tullen seurantaan voidaan ottaa mukaan myös muita paikkakuntia. Löydöksistä ilmoitetaan aina tartuntataudeista vastaaville lääkäreille.
 – Varsinkin silloin jos koronaviruksen RNA-lukumäärä jätevedessä lähtee nousemaan, lähtee viestit alueille. Siellä voidaan harkita onko tarpeen esimerkiksi kannustaa ihmisiä menemään testiin tai onko jotain muita toimenpiteitä tarpeen tehdä, Pitkänen sanoo.
 Jätevesinäytteiden keräämistä jatketaan WastPan-hankkeessa ainakin helmikuulle 2022. Monet väestön keskuudessa tyypillisesti liikkuvat tartuntataudit ovat loistaneet poissaolollaan rajoitustoimien takia. Siksi toiveissa on jatkaa näytteiden keräämistä vielä koko vuoden 2022 ajan. Janne Lindroos / Yle

Jätevesissä voi piillä tieto uudesta pandemiasta – "Oikea aarreaitta", sanoo varoitusjärjestelmää kehittävä asiantuntija


Summary: Psykologi Nina Lyytisen mukaan koronarajoituksista on tullut tuttuja ja turvallisia, ja niistä luopuminen voi vaatia sopeutumista. Jos esimerkiksi palaaminen lähityöhön mietityttää, kannattaa vapaa-aikana keskittyä sellaiseen tekemiseen, jossa tuntee olevansa turvassa.

On yleinen harhakäsitys, että paluu normaaliin ei saisi herättää tunteita, sanoo psykologi  Nina Lyytinen .
 Hallitus päivitti aiemmin tässä kuussa  koronastrategiansa , jolla tähdätään yhteiskunnan avaamiseen. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen THL:n terveysturvallisuuden johtaja Mika Salminen uskoo pandemian  loppusuoran jo häämöttävän .
 Ajatus erilaisiin tapahtumiin tai urheilu- ja kulttuuririentoihin osallistumisesta rajoitusten höllentyessä saattaa kuitenkin mietityttää. Tämä on huomattu myös rajoituksista kärsineillä aloilla.  Lähtemisen kynnys  nähdään olevan ihmisillä korkealla.
 – Vaikka kyse on paluusta normaaliin niin se tuntuu uudelta, koska pandemia-aika on ollut niin pitkä. Se voi aiheuttaa huolta ja erilaisia tunteita. Se on normaali reaktio, sanoo Lyytinen. Hän työskentelee SPR:n valmiusryhmän psykologina ja Terveystalon työterveyspsykologina.
 Lyytinen kuvailee tilanteen kehittyneen pandemian aikana yllättävästä epävarmuuden sietämiseen. Huolesta on tullut osalle krooninen ja pitkittynyt tila, hän sanoo.
 – Kun rajoituksia puretaan niin tulee kysymys, että olenko minä turvassa. Ihminen tekee tietyllä tavalla vaara-arviointeja, että mitä riskejä on olemassa. Kukaan ei voi sanoa, että on olemassa optimaalinen tila, jossa olet turvassa. Eli joudumme rajoituksia purettaessakin sietämään epävarmuutta ja säätämään stressitasoamme.
 Rajoituksista tullut tuttuja ja turvallisia
 Rajoitusten purkaminen vaatii yhtälailla sopeutumista kuin niiden noudattaminen, sanoo Lyytinen. Osasta rajoituksia ja suosituksia on tullut tuttuja ja turvallisia. Esimerkkinä Lyytinen nostaa maskin käytön. Sen käyttämistä vaikkapa kauppareissulla ei tarvitse miettiä ja tehdä tietoista päätöstä.
 – Tietyt asiat pitkittyessään ovat meille jo rutiinia. Se on vähentänyt stressikuormaa, koska et joudu tekemään sitä päätöstä joka kerta uudestaan.
 Lyytinen kannustaa pohtimaan, miltä itsestä tuntui silloin, kun rajoitukset tulivat pandemian alussa. Samalla tavalla sopeutamme toimintaamme rajoituksia purettaessa.
 – Meillä on erinomainen kyky sopeutua ja oppia uutta, mutta se vaatii ymmärrystä myös kanssaihmisiltä. Me olemme yksilöitä ja toimimme eritahtisesti. Kannustaisin hyväksymään sen, että ihmisille pitää antaa aikaa sopeutua.
 Suo itsellesi eteneminen pienin askelin
 Monen perusturvallisuus on järkkynyt ulkoisen ja näkymättömän uhan takia pandemian aikana. Lyytinen puhuu haavoittumattomuuden illuusiosta, ihmisen psyykkisestä suojasta, joka pandemian aikana on voinut särkyä. Sekin palautuu, kun sietää epävarmuutta.
 – On väistämätöntä, että joudumme tämän viruksen kanssa elämään. Elämme muidenkin erilaisten uhkien ja vaarojen kanssa, ja pystymme niiden kanssa toimimaan.
 Lyytinen kannustaa pohtimaan, missä itse kullakin on hyvä ja riittävän turvallinen olla.
 – Ystävien kanssa kun miettii, mitä tekee viikonloppuna, niin voi tunnustella, miltä itsestä tuntuu lähteä jonnekin ja miettiä mikä siinä on uhkakuva, mikä itseä huolettaa.
 Lyytinen pitää tärkeänä, että rajoituksia purettaessa kohti normaalimpaa elämää voi edetä pienin askelin. Jos vaikkapa tapahtumaan osallistuminen tuntuu epämukavalta tai pelottavalta, voi itsellensä antaa luvan lähteä pois kesken kaiken.
 – Eli kannattaa pitää mielessä, että ei ole pakko olla siellä, jos se on liian vaikeaa.
 Hän kannustaa hyödyntämään omia stressinsääntelykeinoja sopeuttaessa toimintaansa arkeen ilman rajoituksia. Perusasioista, kuten riittävästä unesta, ravinnosta ja liikunnasta kannattaa huolehtia.
 – Jos esimerkiksi lähityöhön palaaminen mietityttää, niin pohdi, mitä sellaista voit tehdä iltaisin ja viikonloppuisin, jolloin koet olevasi omalla turvallisuusalueellasi.
 Lue myös:
 Turvavälit poistuivat, mikä merkitys sillä on? Toinen halaa, toinen pysyy kaukana – Tutkija: Rajoitusten purkaminen korostaa eroja välillämme

Edessä häämöttää aika ilman koronarajoituksia ja sekin vaatii sopeutumista – On harhakäsitys, ettei paluu normaaliin saisi herättää tunteita, sanoo psykologi


Summary: Ruotsin yleisradion mukaan naisten päästäminen vapaiksi osoittaa suuria puutteita maan sosiaalitoimessa.

Terroristijärjestö Isisiin kuuluneet kolme ruotsalaisnaista on päästetty vapaiksi, kertoo  Ruotsin yleisradio SVT .
 Naiset olivat olleet Syyrian koillisosaa hallitsevan kurdihallinnon vankeina. Heidät karkotettiin Ruotsiin syyskuun alussa, koska kurdeilla ei ole resursseja järjestää oikeudenkäyntiä.
 SVT: Ruotsiin tuotuja Isis-naisia epäillään sotarikoksista ja kansanmurhasta – "Kovaa ydintä"
 SVT:n mukaan poliisi kuulusteli naisia, minkä jälkeen heidät päästettiin vapaiksi. Yksi naisista sai junalipun kotipaikkakunnalleen ja kehotuksen ottaa siellä yhteyttä sosiaalitoimistoon, kertoo SVT.
 Eräs naisista oli tuomittu oikeuspsykiatriseen hoitoon, sen jälkeen kun hän oli uhannut tappaa hoitajansa isän. Nainen oli myös kertonut olleensa Isisin mukana murhaamassa ihmisiä. Tästä huolimatta nainen vapautettiin, kun hänen sukulaisensa tulivat hakemaan häntä.
 Naisten kerrottiin heidän Ruotsiin-tulonsa aikana edelleen olevan radikalisoituneita ja uhaksi yhteiskunnalle. Heille ei ole edelleenkään tehty vaarallisuusarviota.
 SVT:n mukaan naisia koskevat päätökset todistavat vakavia puutteita Ruotsin sosiaalitoimessa.
 SVT:n haastattelema terrorismitutkija  Magnus Ranstorp  pitää käsittämättömänä, että naiset päästettiin vapaasti ihmisten sekaan.
 Ranstorpin mielestä Ruotsissa olisi pitänyt tehdä kuten Tanskassa, missä Isis-järjestöön kuuluneet naiset velvoitettiin osallistumaan ohjelmaan, jonka tarkoituksena oli vieraannuttaa heidät äärimielisestä ideologiasta.

SVT: Ruotsin Isis-naiset päästettiin vapaalle jalalle huolimatta sotarikosepäilyistä


Summary: Enemmistö yhdysvaltalaisista kannattaa abortin laillisuutta. Silti USA:n aborttitaistelusta on tullut maan poliittisen kahtiajaon symboli. Abortti on ollut Yhdysvalloissa laillinen lähes puoli vuosisataa. Tämän syksyn jälkeen tilanne voi olla toinen.

Syyskuun 1. päivänä Texasin osavaltiossa astui voimaan uusi aborttilaki. Se kieltää abortin lähes kaikissa olosuhteissa kuusi viikkoa hedelmöityksen jälkeen. Useimmiten naiset eivät tiedä siihen mennessä edes olevansa raskaana. Lain käytännön vaikutus onkin lähes täydellinen aborttikielto Texasissa.
 Yhdysvaltain korkeinta oikeutta pyydettiin estämään lain voimaantulo perustuslain vastaisena. Korkein oikeus päätti äänin 5–4 vielä samana iltana, juuri ennen puolta yötä, että laki pysyy voimassa.
 Nyt abortin laillisuus on Yhdysvalloissa ensi kertaa vuosikymmeniin aidosti uhattuna.
 Austinin yliopiston opiskelijoita ilmaisemassa mielipiteensä  Texasin uudesta aborttilaista mielenosoituksessa 2. syyskuuta 2021.  ZUPR /AOP
 Enemmistö kannattaa abortin laillisuutta
 Yhdysvaltain aborttikiista on kauan sitten lakannut olemasta kiista pelkästään abortista. Se on koko maan kahtiajakautumisen symboli ja vahva osa identiteettiä poliittisen aidan molemmilla puolilla.
 Selvä enemmistö, noin 60 prosenttia amerikkalaisista kannattaa abortin laillisuutta joko kaikissa tai useimmissa tapauksissa. Täydellisen aborttikiellon kannattajia on selvästi alle 20 prosenttia amerikkalaisista.
 Huolimatta valtavasta kiihkoilusta puolesta ja vastaa, mielipidetiedustelulukemat abortin laillisuuden suhteen eivät ole 1970-luvun puolivälistä muuttuneet olennaisesti oikeastaan missään vaiheessa.
 Mutta se mikä on muuttunut, on mielipiteiden puoluepolitisoituminen. Vielä 1980-luvun alkupuolella republikaanien ja demokraattien välillä ei ollut kovin suurta eroa aborttikannoissa. Molemmissa puolueissa oli paljon sekä abortin laillisuuden kannattajia että sen vastustajia. Nyt ero puolueiden kannattajien välillä suhtautumisessa abortin laillisuuteen on suorastaan valtava, noin 45 prosenttiyksikköä.
 Viime vuosina on vahvistunut erityisesti demokraattien identiteetti abortin laillisuuden puolustajina.
 Itse poliitikkojen kannat ovat vielä jyrkempiä. Vielä 1990-luvulla demokraattipoliitikot välttelivät abortin vastustajien ärsyttämistä, nyt linja on tiukempi.
 – Naisten oikeus päättää omasta kehostaan ei ole neuvoteltavissa. Millään lainsäädäntöelimellä ei ole oikeutta kiertää perustuslakia ja estää naista tekemästä niitä päätöksiä, varapresidentti  Kamala Harris  sanoi viime viikolla.
 Amerikkalaispoliitikoille oman ydinkannattajajoukon aktivoiminen on nykyisin tärkeämpää kuin liikkuvien äänestäjien tavoittelu.
 Abortin vastustajat uskovat, että ensi kertaa heillä on todellinen mahdollisuus kaataa Yhdysvaltain ehkä tunnetuin korkeimman oikeuden päätös, vuoden 1973 niin sanottu  Roe vastaan Wade  -päätös.
 Naisten oikeuksien marssilla vuonna 1971 vaadittiin aborttilakeihin muutosta.  Alamy / AOP
 Roe v. Wade määritti abortin perustuslailliseksi oikeudeksi
 Yhdysvaltain korkeimman oikeuden valta monissa kiistakysymyksissä perustuu sen asemaan perustuslain tulkitsijana.
 Vuonna 1973 Yhdysvaltain korkein oikeus linjasi, että aborttioikeus oli naisten perustuslaillinen oikeus, eikä sitä voinut osavaltioiden tai liittovaltion lailla kieltää. Käytännössä oikeusistuin, ei lainsäätäjä määritti abortin rajat.
 Vielä 1970-luvulla aborttikysymys ei ollut puoluepolitisoitunut eikä ylipäätään erityisen kiihkeä poliittinen kiista.
 Yhdysvaltain korkein oikeus vuonna 1976.  Robert S. Oakes / AOP
 Mutta abortista tuli asia, joka aktivoi poliittisesti kristityt arvokonservatiivit. Monet heistä olivat aiemmin halunneet pitää politiikan ja uskonnon erillään, mutta 1980-luvulle tultaessa he alkoivat järjestäytyä abortin vastaisiksi painostusryhmiksi.
 Erityisesti evankelisten herätyskristittyjen johtajat näkivät aborttioikeuden kaatamisen selkeänä päämääränä, johon oli helppo aktivoida kannattajia. Abortinvastustajat alkoivat vallata republikaanipuoluetta sisältäpäin.
 1990-luvulle tultaessa uudet radikaalit konservatiivipoliitikot nostivat aborttiasenteen leimakirveeksi, joka määritteli poliittisen identiteetin. Republikaanipoliitikot huomasivat, että heidän oli vaikea voittaa edes puolueensa esivaalia ilman jyrkkää abortinvastaista kantaa.
 Abortin laillisuuden kannattajat ja vastustajat vaihtavat mielipiteitä korkeimman oikeuden edessä 2018.  Patsy Lynch / AOP
 Samaan aikaan 1990-luvulla abortinvastustajien keinot kovenivat. Aborttiklinikoihin tehtiin pommi-iskuja ja abortteja tehneitä lääkäreitä murhattiin.
 Korkeimman oikeuden jäsenet on valittu aborttikysymyksen pohjalta
 Nimenomaan aborttikiista politisoi lopullisesti nyt myös Yhdysvaltain korkeimman oikeuden. Koska viimeinen sana abortin laillisuudessa kuului oikeudelle, korkeimman oikeuden tuomarinimityksistä tuli aborttikiistan tärkein taistelukenttä.
 Abortin vastustajien päätavoite on vuosikymmeniä ollut vuoden 1973 Roe v. Wade päätöksen kumoaminen. Se oli saavutettavissa vain nimittämällä korkeimpaan oikeuteen tuomareita, jotka olisivat sen valmiita tekemään.
 Abortin vastustajien mielenosoitusmarssi tammikuussa 2018. Michael Reynolds / EPA
 Vuosikymmenien ajan tuomariehdokkaiden kuulemistilaisuudet senaatissa ovat olleet tulikuumaa poliittista teatteria. Erityisesti konservatiivituomarit ovat vältelleet kuulemisessa sanomasta suoraan kantaansa abortin laillisuuteen, vaikka kaikki ovat tienneet, että heidät on valittu ehdolle juuri sen takia.
 Roe v. Wade on nyt ensi kertaa todella uhattuna, sillä konservatiiveilla on nyt selvä enemmistö 6–3.
 Texasin lain kumoamisen puolesta äänestivät korkeimman oikeuden konservatiivinen puheenjohtaja  John Roberts  ja oikeusistuimen kolme liberaalia tuomaria.
 Tuomariehdokas Brett M. Kavanaugh valmistautuu senaatin kuulemiseen syyskuussa 2018. Kavanaugh on yksi Trumpin nimittämistä tuomareista.  Kevin Dietsch / AOP
 Mutta loput viisi konservatiivituomaria äänestivät lain puolesta ja he voittivat äänin 5–4. Kolme Texasin lain puolesta äänestäneistä tuomareista on  Donald Trumpin  nimittämiä.
 Korkein oikeus on ilmoittanut alkavansa lokakuussa käsitellä Mississippin osavaltion aborttilain perustuslaillisuutta. Oikeus saattaa kumota vuoden 1973 aborttipäätöksen ydinsisällön ja mahdollistaa sen, että osavaltiot pystyvät säätämään abortin täyskieltolakeja.
 Roe v. Wade päätöksen kaatuminen voisi olla myös republikaaneille poliittinen ongelma
 Jos korkein oikeus päätyisi nyt kaatamaan vuoden 1973 aborttipäätöksen ja sallisi abortin täyskiellon säätämisen lailla, vaikutus Yhdysvalloissa olisi poliittisesti järisyttävä. Arvokonservatiivit saavuttaisivat yli 40 vuoden yrittämisen jälkeen päätavoitteensa, mutta myös vastapuolen reaktio olisi raivokas.
 Jos kamppailu siirtyisi korkeimmasta oikeudesta osavaltioiden ja liittovaltion tasolle, peli saisi todennäköisesti vielä rajumpia piirteitä kuin tähän asti.
 Toisaalta abortin laillisuudesta on tullut Yhdysvaltain kahtiajakautuneen poliittisen kulttuurin symboli osittain juuri siitä syystä, että päätösvalta on ollut tuomareilla eikä vaaleilla valituilla lainsäätäjillä.
 Norma McCorvey rukoilee herätyskristittyjen kanssa vuonna 2007. McCorvey oli peitenimi "Jane Roe", jonka aborttioikeutta korkein oikeus vuonna 1973 käsitteli. Vaikean elämän elänyt McCorvey toimi kristityksi käännyttyään abortinvastaisessa liikkeessä. Ennen kuolemaansa hän sanoi kuitenkin vastustaneensa aborttioikeutta ainoastaan siksi, että sai liikkeeltä rahaa.  Larry W. Smith / EPA
 Republikaanipuolella tiedetään, että Roe v. Wade on myös ollut heille erinomainen poliittinen ase, ja sen kaatuminen voisi itse asiassa tuoda heille ongelmia.
 Republikaanien on ollut helppo vastustaa aborttia, niin kauan kuin abortin laillisuus ei todellisuudessa ole ollut uhattuna.
 Jos abortin täyskielto tulisi mahdolliseksi, se voisi kostautua republikaaneille vaaleissa. Republikaaneilla ei ole varaa menettää enempää lähiöiden naisäänestäjiä, jotka ovat nykyisin hyvin usein vaa’ankieliasemassa vaaleissa.
 Yhdysvaltain abortinvastaisen liikkeen vaikutus näkyy ympäri maailman
 USA:n aborttikiista ei ole vain maan sisäinen asia. Yhdysvaltain abortin vastaisen liikkeen vaikutus näkyy muuan muassa Väli-Amerikassa. Maat ovat pääosin katolisia, mutta USA:n herätyskristittyjen liikkeiden vaikutus on alueella myös suurta. Nicaraguassa, Hondurasissa ja El Salvadorissa on voimassa täydellinen aborttikielto, myös esimerkiksi raiskaustapauksissa.
 Maira Veronica Figueroa vapautuu vankilasta El Salvadorissa maaliskuussa 2018. Figuero tuomittiin 30 vuoden vankeuteen abortin tekemisestä. Figueron mukaan hän koki keskenmenon. Hän vapautui tuomion kumoamisen jälkeen istuttuaan vankilassa 15 vuotta.  Armando Escobar / EPA
 Yhdysvaltain herätyskristityt tekevät voimakasta vaikutustyötä myös esimerkiksi Afrikassa.
 Yhdysvaltain arvokonservatiivit ovat löytäneet myös liittolaisia Euroopan kansallismielisistä populistipuolueista. Syvästi katolisessa Puolassa aborttilainsäädäntö on kiristynyt rajusti, mutta USA:n konservatiivien arvoista ja toimintatavoista ammentavat monet muutkin oikeistopopulistiset puolueet.
 Aborttikysymyksen puoluepolitisoituminen heijastuu voimakkaasti Yhdysvaltain ulkopolitiikkaan. Yhdysvaltain suhtautuminen esimerkiksi naisten aseman edistämiseen YK:n ja muiden järjestöjen kautta vaihtelee jyrkästi, sen mukaan kumpi maan pääpuolueista on vallassa.
 Meksikon korkein oikeus salli abortin viime viikolla
 Aborttilainsäädännön kiristyminen ei ole kuitenkaan maailmanlaajuinen trendi, vaan muutosta on myös päinvastaiseen suuntaan.
 New York Timesin  mukaan vuoden 2000 jälkeen yli 30 maassa aborttioikeutta on laajennettu, vain muutamissa kiristetty. Viime vuosina muun muassa katoliset Argentiina ja Irlanti ovat sallineet abortin.
 Demokratian ja koulutustason vahvistuminen esimerkiksi Latinalaisessa-Amerikassa on heijastunut naisasialiikkeen voimistumisena. Se taas on johtanut paineeseen muuttaa aborttilainsäädäntöä.
 Abortin vastustaja rukoilee Meksikon korkeimman oikeuden edessä syyskuussa 2021. Guillermo Diaz / AOP
 Viime viikolla Meksikon korkein oikeus linjasi, että abortin kriminalisointi on maan perustuslain vastaista ja siten abortin pitäisi olla laillinen.
 Meksikon korkein oikeus siis tavallaan linjasi samalla tavalla kuin Yhdysvaltain korkein oikeus vuonna 1973. Rio Granden pohjoispuolella kehitys voi mennä nyt toiseen suuntaan.
 Aiheesta lisää:
 Texas käytännössä kielsi abortit, ja pian ratkeaa, voiko sama tapahtua muualla Yhdysvalloissa – tässä lyhyet vastaukset, mistä on kyse
 Yhdysvaltojen oikeusministeriö haastaa Texasin oikeuteen osavaltion uudesta aborttilaista ¨
 “Lääkäri sanoi, että tämä on murha” – Kaksi raskaudenkeskeytystä kokenut äiti Mimi Weidlich painottaa oman harkinnan olevan aborttipäätöksen ydin
 Meksikon korkein oikeus linjasi abortin kriminalisoinnin olevan perustuslain vastaista
 Puolassa on voimassa lähes täydellinen aborttikielto
 Elsalvadorilaisen Sara Rogelin tapaus kertoo, miten julma aborttikielto on: "Tiedän, etten ole vaaraksi yhteiskunnalle"

Yhdysvaltain aborttikiista on paljon enemmän kuin kiista abortista – nyt se on tullut hetkeen, jota on odotettu ja pelätty vuosikymmenet


Summary: Purkausta edelsi suuri määrä pieniä maanjäristyksiä. Laavavirta uhkaa läheisen pikkukylän taloja.

La Palman saaren eteläosassa Kanariansaarilla on iltapäivällä alkanut tulivuorenpurkaus.
 Tulivuoren suuaukko sylkee tuhkaa ja laavaa Cumbre Viejan kansallispuistossa. La Palman hallintojohtaja Mariano Hernandez kertoo uutistoimisto AP:lle, että tulivuoreen on tullut viisi aukkoa, joista kahdesta purkautuu laavaa.
 Purkausta osattiin odottaa, sillä saarella on ollut lukuisia pieniä maanjäristyksiä jo usean päivän ajan. Asiantuntijat varoittavat, että voimakkaampiakin järistyksiä voi olla tulossa. Myös maanvyöryistä varoitetaan.
 Purkaus on alkanut uhata asutusta. Yksi laavavirta valuu kohti läheistä El Pason kylää.
 Noin 40 liikuntarajoitteista ihmistä ja kotieläimiä oli evakuoitu alueelta. Purkauksen alettua evakuointeja laajennetaan noin tuhanteen lähiseudun asukkaaseen.
 Edellinen tulivuorenpurkaus koettiin La Palmalla vuonna 1971. Kanariansaarten edellinen purkaus tapahtui 2011 viereisellä El Hierron saarella.
 La Palma sijaitsee El Hierron ohella Kanariansaarista kauimpana Atlantilla. La Palmalla asuu noin 85 000 ihmistä.
 Saarelle tehdään turistimatkoja myös Suomesta. Tällä hetkellä saarella on ulkoministeriön mukaan ainakin yksi suomalainen.  Ilta-Sanomat  on tavoittanut kaksikin saarella olevaa suomalaista. Heillä ei ole hätää.

Tulivuori purkautuu Kanariansaariin kuuluvalla La Palmalla – saarella on myös suomalaisia


Summary: Applen sovelluskaupan sääntöjä on käsitelty useiden maiden oikeusistuimissa. Tuomareiden ratkaisut eivät murenna Applen valta-asemaa, mutta ne pakottavat yhtiön hieman höllentämään otettaan sovelluskehittäjistä.

Teknologiayhtiö Apple muutti käsityksemme puhelimista vuonna 2007, kun yhtiö esitteli ensimmäisen puhelimensa, iphonen. Tapausta ei ole liioiteltua kutsua vallankumoukselliseksi.
 Vaikka tekninen kehitys on mennyt menojaan, ensimmäisen sukupolven iphonesta löytyi kaikki nykypuhelimen tärkeimmät ominaisuudet – paitsi yksi. Siinä ei ollut sovelluskauppaa.
 Apple-pomo  Steve Jobsin  visioissa iphone sisälsi vain Applen kehittämiä sovelluksia. Ulkopuolisilla ohjelmistokehittäjillä ei olisi mitään asiaa pilaamaan viimeisen päälle hiottua käyttökokemusta.
 Sen sijaan sovelluskehittäjiä neuvottiin tekemään verkkosovelluksia, joita iphone-käyttäjät voisivat käyttää Safari-selaimen kautta.
 Tämä aiheutti voimakkaan vastareaktion ohjelmistokehittäjien keskuudessa ja Jobs antoi periksi. Vuosi ensimmäisen iphonen jälkeen Apple avasi sovelluskauppa App Storen.
 Jobsin myöntyminen loi satojen miljardien markkinat
 App Storen kautta Apple päästi ulkopuoliset sovellukset puhelimeensa. Yhtiö piti riman kuitenkin korkealla. Iphone-sovellusten piti täyttää tiukat vaatimukset ja suostua noudattamaan Applen sovelluskaupan sääntöjä.
 Kun App Store aukesi kesällä 2008, viisisataa sovellusta oli läpäissyt Applen laadunvalvonnan. Nyt iphoneen on tarjolla vajaat kaksi miljoonaa sovellusta.
 App Store synnytti sovellusmarkkinat, joista on kasvanut satojen miljardien eurojen liiketoiminta. Monet tämän hetken suurimmista teknologiayhtiöistä voivat kiittää Applen sovelluskauppaa menestyksestään.
 Ja toisaalta Apple voi kiittää ulkopuolisia sovelluskehittäjiä omasta menestyksestään. Kuka ostaisi iphonen, jos siihen ei olisi koskaan kehitetty Instagramia, Spotifya tai Woltia?
 Kiittelyt ovat kuitenkin viime aikoina jääneet vähemmälle. Sen sijaan Applen sovelluskaupan sääntöjä on tarkasteltu oikeussaleissa ympäri maailmaa.
 Ja useasti oikeus on päätynyt siihen, etteivät Applen säännöt ole reilut.
 Spotify on pitkään taistellut Applea vastaan sovelluskaupan säännöistä. Komission suuruuden lisäksi yhtiö on nostanut esille sen, että Apple kilpailee sen kanssa samoilla markkinoilla omalla Apple Music -sovelluksellaan. Applen oman sovelluksen ei tarvitse maksaa 30 prosentin “veroa”. Välityspalkkio tarjoaa siis kilpailuedun Applelle. Ismo Pekkarinen / AOP
 Epic haastoi Applen ja hävisi
 Suurin erimielisyys Applen ja sovelluskehittäjien välillä koskee sovelluksissa tapahtuvia maksuja.
 Apple vaatii, että sovellusten on käytettävä kaikissa maksuissa Applen omaa maksujärjestelmää. Vaihtoehtoja ei ole, eivätkä sovellukset saa ohjata käyttäjiään esimerkiksi nettisivuilleen viimeistelemään tilauksen.
 Maksujärjestelmänsä käytöstä Apple ottaa korkeimmillaan jopa 30 prosentin palkkion.
 Vuosi sitten peliyhtiö Epic Games sai tarpeekseen kaikesta tästä. Pelitalo lisäsi suosittuun Fortnite-sovellukseensa mahdollisuuden maksaa ostokset Applen maksujärjestelmän ohi. Alleviivatakseen sanomaansa Epic julkaisi parodian Applen ikonisesta 1984-tietokonemainoksesta.
 Apple poisti välittömästi Fortniten sovelluskaupastaan ja Epic haastoi välittömästi Applen oikeuteen.
 Toissa viikolla kalifornialainen oikeusistuin antoi päätöksensä asiassa. Käytännössä oikeus asettui Applen kannalle kaikissa kohdissa – paitsi yhdessä.
 Oikeus linjasi, ettei Apple voi kieltää sovelluskehittäjiä ohjaamasta asiakkaitaan maksamaan tilauksen sovelluksen ulkopuolelle. Sovelluskehittäjät eivät saaneet lupaa omalle maksujärjestelmälle, mutta he saivat luvan kertoa internetistä käyttäjilleen.
 Applen pitää perustella Jobsin perintö
 Oikeuden päätös saattaa vaikuttaa vähäpätöiseltä, mutta se on valtava askel kohti reilumpaa sovelluskauppaa.
 Suurimpia voittajia ovat Spotifyn ja Netflixin kaltaiset tilauspalvelut, jotka voivat jatkossa ohjata asiakkaansa tekemään tilauksensa sovelluksen ulkopuolelle. Nyt näillä yhtiöillä on mahdollisuus saada 70 prosentin sijaan 100 prosenttia iphone-käyttäjien maksuista.
 Kenties tämä tulee näkymään käyttäjille halvempina hintoina. Kenties ei.
 Päätös myös pakottaa Applen paremmin perustelemaan välistä vetämänsä komission suuruuden. Nykyinen luku ei nimittäin perustu mihinkään. Steve Jobs vain päätti vuonna 2011, että 30 prosenttia olisi reilu osuus.
 Apple on tietenkin oikeutettu korvaukseen tekemästään kehitystyöstä. Sen maksujärjestelmä on lisännyt sujuvuutta ja luottamusta, mikä hyödyttää niin käyttäjiä kuin sovelluskehittäjiä.
 Mutta oikeuttaako se 30 prosentin osuuteen kaikista sovelluksissa tehdyistä ostoksista? Etenkin kun nykyään lähes kaikki tapahtuu sovellusten kautta.
 Applen perustaja Steve Jobs esitteli yhtiön ensimmäisen puhelimen vuonna 2007 San Franciscossa. EPA / John G. Mabanglo
 Pelit pyörittävät App Storen dollarimyllyä
 Vaikka Epic sai osavoiton oikeudessa, peliyhtiö on jo valittanut päätöksestä. Osittain periaatteesta ja osittain siitä syystä, etteivät pelikehittäjät voittaneet yhtä paljon kuin muut.
 Pelien kohdalla lupa ohjata käyttäjä sovelluksen ulkopuolelle on nimittäin harvoin käytännöllistä. Peleissä ostokset ovat usein yksittäisiä aseita, asusteita tai ominaisuuksia. Jokaisen ostoksen tekeminen erikseen sovelluksen ulkopuolella voi olla liian hankalaa etenkin, kun saman asian voi hoitaa yhdellä napin painalluksella sovelluksessa.
 Ja tämä on iso asia Applelle.
 Epic-oikeudenkäynnin yhteydessä selvisi, että pelisovellukset tuottavat noin 70 prosenttia koko App Storen liikevaihdosta. Kaikista sovelluksissa tehdyistä ostoista 98 prosenttia tehdään peleissä.
 Tämä tarkoittaa, että suurin osa sovelluskaupan Applelle viime vuonna jauhamista 19 miljardista dollarista on peräisin pelisovelluksista. Ja juuri pelisovelluksissa ihmiset haluavat käyttää nopeaa ja luotettavaa maksujärjestelmää.
 Google-pomon vitsi muuttui todeksi
 Kaikki mitä edellä on mainittu pätee pääsääntöisesti myös Googleen, joka hallitsee Android-puhelimien sovelluskauppaa. Se niin ikään perii 30 prosentin komission sovelluksissa tehdyistä ostoksista. Se tienaa miljardeja sovelluskaupallaan. Ja Epic on haastanut sen oikeuteen.
 Apple ja Google ovat muodostaneet puhelinmarkkinoille duopolin, jolla on täysi valta päättää, minkälaisia sovelluksia ihmiset voivat käyttää.
 Yhtiöt eivät ole vaihtoehtoja toisilleen. Niiden valmistamat käyttöjärjestelmätkin muistuttavat vuosi vuodelta enemmän toisiaan.
 Kun Jobs esitteli ensimmäisen iphonen yleisölle, hän kutsui Googlen silloisen toimitusjohtajan  Eric Schmidtin  lavalle. Schmidt oli Applen johtokunnan jäsen, mutta lavalla hän puhui Googlen toimitusjohtajana.
 Schmidt kehui Applen ja Googlen yhteistyötä, jonka tuloksena ensimmäisessä iphonessa oli Googlen karttapalvelu.
 Myöhemmin Jobsin ja Schmidtin välit viilenivät, kun Google julkaisi oman puhelimensa, mutta sanfranciscolaisen messukeskuksen lavalla tunnelma oli leppoisa.
 – Ajattelin, että jos me vain yhdistäisimme yhtiöt, voisimme antaa sille nimen AppleGoo, Schmidt vitsaili.
 Nyt neljätoista vuotta myöhemmin oikeusistuimet ympäri maailmaa yrittävät laittaa AppleGoon kuriin.
 Lue myös:
 Teknoyhtiöiden rahasammot uhattuina – Apple ja Google eivät voi enää pakottaa sovelluskehittäjiä käyttämään maksujärjestelmiään Etelä-Koreassa
 Analyysi: Oikeudessa alkaa tänään kamppailu hittipeli Fortnitesta ja samalla kaikkien sovelluskauppojen tulevaisuudesta

Analyysi: Apple hallitsee puhelimiaan mielivaltaisten sääntöjen avulla – nyt sen on tehtävä säännöistään hieman reilumpia kaikille


Summary: EU:n tulevaisuuskonferenssi yrittää tänä viikonloppuna jotain, mitä ei ole koskaan ennen yritetty: puristaa koko unionin ihmisiltä tietoa siitä, mitä he EU:lta haluavat.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Kesällä kokkolalainen  Neea Kurri , 21, sai yllätyspuhelun.
 – Olin varma, että lehtimyyjä soittaa. Mutta soittaja sanoi heti että älä huoli, en myy sulle mitään. Vielä puhelun jälkeen mietimme kaikki, poikakaveri ja perhekin, onko tämä kuitenkin joku skämmi, Kurri sanoo.
 Ei ollut. Puhelin pirisi myös Postista eläkkeelle jääneen  Tapio Vanajaksen , 66, kotona Helsingissä.
 – Oli täysi yllätys. Muutaman sekunnin pyörittelin asiaa, ja sitten oli selvää että halusin lähteä, hän sanoo.
 Nyt kaksikko on saapunut Euroopan parlamentin päärakennukseen Ranskan Strasbourgiin, ympärillään 198 yhtä yllättynyttä eurooppalaista. Viikonlopun aihepaketti on tanakka: talous, työllisyys, kultturi, urheilu, digimurros. Niistä pitäisi syntyä ajatuksia.
 Miltä tuntuu?
 – Ei tämä tunnu mitenkään vaikealta. Sen verran olen matkustanut, että olen kotonani joka paikassa muutenkin, Vanajas sanoo.
 – Odotan innolla keskusteluja ja työpajoja. Sitä että pääsen vaikuttamaan, edes pienellä tapaa, Kurri jatkaa.
 21-vuotiaalle Neea Kurrille EU on luonnollinen asia. Kun hän syntyi, Suomi oli jo unionin jäsen. Janne Toivonen / Yle
 Suuri ihmiskoe
 Ensimmäinen kansalaispaneeli tarkoittaa sitä, että EU:n tulevaisuuskonferenssi on siirtynyt toiseen vaiheeseensa.
 Konferenssin lähtölaukaus ammuttiin toukokuussa. Aluksi ideoita kerättiin nettialustan kautta keneltä tahansa. Niitä tuli noin 7 000. Nyt neljä kansalaispaneelia, kaikissa 200 osallistujaa, jatkavat ajatusten työstämistä.
 Yleensä "kansan ääni" kuuluu järjestöjen tai yhdistysten kautta. Nyt panelistit on valittu ihan oikeasti satunnaisesti.
 Gallup-yhtiö Kantar on kasannut massiivisella soittokierroksella satunnaisen porukan, jonka pitäisi edustaa koko Eurooppaa: ikäjakauma on 16–80 vuotta, väkeä on kaupungista ja maaseudulta, työttömiä, työssäkäyviä ja eläkeläisiä.
 Koska kyse on tulevaisuudesta, painotus on nuorissa. Kolmannes on 16–25-vuotiaita.
 Keneltäkään ei ole ennen valintaa kysytty: "Tykkäätkö EU:sta?" Siitä saa olla mitä mieltä tahansa. Edes englantia ei tarvitse osata. Paneelit on tulkattu kaikille EU-kielille.
 Kunniasta on toki saanut kieltäytyä. Heitäkin on ollut.
 Tapio Vanajas osallistui jo vuonna 2009 EU-komission kansalaistilaisuuteen, jossa keskusteltiin unionin tulevaisuudesta. Janne Toivonen / Yle
 "Olkaa avoimia!"
 Salissa  Guy Verhofstadt  jyrähtää.
 – Liian pitkään EU:ssa oli demokratian pelko! Pelättiin kansalaisten osallistumista.
 Verhofstadt on belgialainen europarlamentaarikko, maansa entinen pääministeri ja EU:n tunnetuimpia puolestapuhujia. Tulevaisuuskonferenssissa hän on yksi johtokunnan kolmesta puheenjohtajasta, ja nyt hän on tullut varta vasten Strasbourgiin innostamaan osallistujia puhumaan suunsa puhtaaksi.
 – Olkaa avoimia, vilpittömiä, suoria, rakentavia. Kertokaa, millaisena te koette Euroopan, Verhofstadt luo uskoa.
 Belgialainen Guy Verhofstadt on yksi tunnetuimmista EU:n puolustajista. Brigitte Hase / Euroopan parlamentti
 Panelistit kuuntelevat sinivalkohehkuisessa täysistuntosalissa kuulokkeet päässään. Tuolla on Vanajas ja tuolla Kurri, kuulokkeissa simultaanitulkkaus suomeksi.
 Neea Kurri on sitä sukupolvea, jolle EU-jäsenyys on tullut annettuna eikä kesken elämää, kuten vanhemmille suomalaisille. Kurrista EU on luonnollinen juttu.
 – Kyllä se on minusta positiivinen asia. Kun miettii vaikka matkustusta tai tuonti- ja vientijuttuja, niin monista asioista on tehty helppoja.
 Vanajas ei ole ensi kertaa pappia kyydissä. Sattuman oikusta hänet pyydettiin myös vuonna 2009 Helsingissä komission kansalaistilaisuuteen keskustelemaan EU:n tulevaisuudesta.
 Hän on kiinnostunut EU-asioista ja eurooppalaisten arvojen kannattaja.
 – Ennen tätä konferenssia meitä pyydettiin sitoutumaan eurooppalaisiin arvoihin eli demokratiaan, tasa-arvoon, ihmisoikeuksiin ja toisten ihmisten kunnioittamiseen. Minusta se oli todella kunnioitettavaa.
 Floppiin ei ole varaa
 Paneeli kokoontuu kolmesti. Seuraava tapaaminen on etänä ja viimeinen joulukuussa Dublinissa. Sitten ideoiden pitäisi olla valmiita ensi kevään jatkojalostukseen.
 Isoin kysymys on, Kurria, Vanajasta ja neljän paneelin 798:aa muuta osallistujaa oikeasti?
 Voisi ajatella kyynisesti, että tuskinpa kabineteissa tärkeimmät päätöksensä yhä tekevä unioni lotkauttaa niille korviaan.
 Mutta selkänojaa on. Koko konferenssin idea tuli Ranskan presidentti  Emmanuel Macronilta , ja sillä on jäsenmaiden ja EU-koneiston vahva tuki: komissio, parlamentti ja neuvosto ovat kaikki mukana järjestelyissä.
 – Toivon, että esiin tulee oikeasta elämästä nousevia konkreettisia kysymyksiä, Saksan väistyvä liittokansleri  Angela Merkel  sanoi  huhtikuussa .
 Tosin Merkel sanoi toivovansa kansalta vastausta myös siihen, pitäisikö EU-komission puheenjohtaja valita suoralla kansanvaalilla. Se on EU:n sisäisestä logiikasta nouseva kysymys, toista maata kuin toive vapaasta ideoinnista.
 Floppiin ei ole varaa.
 Lopullinen sana ideoiden käyttämisessä on poliitikoilla. Mutta kansaa on luvattu kuunnella, ja siihen käytetään tällä kertaa moninkertaisesti vaivaa ja rahaa aiempiin yrityksiin verrattuna.
 – Eurooppalaisten johtajien on hyvin vaikea sanoa että ei ei, emme halua muutoksia, kun heidän omat kansalaisensa haluavat niitä, Verhofstadt sanoo Ylelle.
 Hiukan sekava alku
 Tulevaisuuskonferenssin osallistujia keskustelemassa parlamentin istuntosalissa. Marc Dossmann / Euroopan parlamentti
 Paneelin toisena päivänä Strasbourgissa kaikki tuntuu olevan vielä hiukan sekavaa.
 On kuultu pitkiä pätkiä paneeliin inspiraatioksi kutsuttuja asiantuntijapuhujia. Pienemmissä kymmenen hengen työpajoissa näkökulmat tahtovat lipsahtaa kansallisiksi. Aitoon yhteiseen ideointiin ei ole kunnolla päästy.
 Vanajas sanoo toivovansa, että sanoma kirkastuisi. Kurri uskoo, että paneeli saa ideoita kasaan. Jäljellä on vielä yksi päivä, ja myöhemmin kaksi muuta viikonloppua.
 EU-kansalaisten mediaani-ikä oli vuonna 2000 noin 40 vuotta, mutta vuonna 2050  ennusteiden  mukaan jo 50 vuotta.
 EU:n tulevaisuutta rakennetaan nuorille, mutta myös vanhoille.
 Kansalaispaneeleja voi seurata osittain suorina lähetyksinä EU:n avoimessa EBS-videopalvelussa, johon pääset  tästä linkistä . Seuraava paneeli järjestetään ensi viikonloppuna Strasbourgissa, ja se tulkataan suomeksi.
 Voit keskustella tästä jutusta. Keskustelu on avoinna sunnuntaina kello 23:een saakka.
 Lisää aiheesta:
 Analyysi: EU kysyy nyt ensi kertaa kansalta, mitä me haluamme, ja se on paitsi kömpelöä kosiskelua myös aito kädenojennus

Kaksisataa arvalla valittua ihmistä pui tänä viikonloppuna mitä EU:n pitäisi tehdä, mukana neljä suomalaista – "Oli täysi yllätys"


Summary: Rokotuskattavuus on Afrikassa erityisen matala, myönsi perhe- ja peruspalveluministeri Krista Kiuru (sd.) lauantaina Yle Ykkösaamussa. Kiurun mukaan Suomi ei kuitenkaan voi laittaa muiden maiden kansalaisia omien edelle ja luopua kolmannesta rokotuksesta köyhien maiden hyväksi.

Maapallon laajuiset tartuntatautiepidemiat eli pandemiat ovat siinä mielessä tasa-arvoisia, että ne tarttuvat ja liikkuvat sinne, minne ihmisetkin.
 Siihen tasa-arvoisuus usein päättyykin. Maailman ihmisten mahdollisuus saada rokotteita ja hoitoa koronaan vaihtelee rajusti. Maailman terveysjärjestö WHO:n mukaan maailman 5,5 miljardista rokoteannoksesta 75 prosenttia on ohjattu pelkästään kymmeneen maailman valtioon.
 Lue lisää:  Länsimaat ovat rohmunneet valtaosan koronarokotteista: kun toisaalla alkaa kolmas rokotuskierros, toisaalla ei ole ensimmäistäkään
 Erityisen matala  rokotuskattavuus on Afrikan maissa. Marokko on maanosan ainoa maa, jossa on väestöstä on rokotettu yli puolet, noin 55 prosenttia.
 Ministeri Kiuru: "Muiden maiden kansalaisia ei voi asettaa suomalaisten edelle" – Suomi varannut kolmannet koronarokotteet kaikille
 Valtaosassa Afrikan maita, kuten Angolassa, Etiopiassa, Keniassa ja Nigeriassa koronarokotuksen on saanut vain muutama prosentti ihmisistä.
 Afrikassa vähän koronadiagnooseja
 Afrikan koronatartuntamääristä on niukasti tietoa tarjolla.
 Afrikasta on raportoitu koko pandemian aikana vain noin kahdeksan miljoona koronatartuntaa ja noin 205 000 koronaan kuollutta.
 Määrä on huomattavan pieni–varsinkin kun ottaa huomioon, että maanosassa asuu kuudennes koko maailman väestöstä.
 Koko maapallolla on WHO:n mukaan raportoitu yli 226 miljoonaa koronatartuntaa ja yli 4,6 miljoonaa koronakuolemaa. Pelkästään Intiassa tapauksia on yli 33 miljoonaa.
 Maanosan korkeimmat tartuntaluvut ovat Etelä-Afrikassa, Marokossa ja Tunisiassa. Ne ovat ainoat kolme Afrikan maata, joissa tartuntamäärät ylittävät puoli miljoonaa. Neljäntenä on Etiopia, jossa tartuntoja on todennettu 332 003.
 Rea Lemström / Yle
 Virologi: Todennäköinen syy on se, ettei koronaa testata
 Syy mataliin tautilukuihin on todennäköisesti diagnostiikan puute, arvioi virologi  Ilkka Julkunen  Turun yliopistosta. Kyse ei siis ole siitä, ettei Afrikassa ole koronaa vaan siitä, ettei koronaa yksinkertaisesti ole testattu.
 Matalaan kuolleisuuteen voi Julkusen mukaan lisäksi vaikuttaa maanosan ikärakenne. Afrikassa nuorten osuus väestöstä on suurempi kuin Euroopassa. Covid on tunnetusti vakavampi ikääntyneille.
 – Afrikassa covid ei siten näyttäydy niin vakavana. Pääsyy vähäiseen tautimäärään lienee kuitenkin diagnostiikan vähyys, Julkunen sanoo.
 Myös suhtautuminen koronaan vaihtelee Afrikan maissa. Tansanian erittäin matalat koronaluvut selittyvät muun muassa sillä, että valtio ei ole päivittänyt tautitilastojaan pitkiinn aikoihin kevään 2020 jälkeen.
 Maan linjana on ollut kieltää koronaepidemia, ja valtio on myös kieltäytynyt ulkomaisista rokotteista. Maaliskuussa presidentti John Magifuli julisti Tansanian päihittäneen koronan rukouksin.
 Samassa kuussa Magifuli sai koronavirustartunnan  ja menehty i. Kuolinsyyn väitettiin liittyneen sydänongelmiin. Myös Tansaniaan kuuluvan Sansibarin  varapresidentti  Sheif Sharif Hamad on kuollut koronaan.
 Mittaluokkaa kuvaa se, että Tansaniassa on todettu koko koronapandemian aikana vain 1367 koronatartuntaa, mutta naapurimaa Ugandassa sen sijaan satakertainen määrä.
 Monen Afrikan maan todelliset tartuntamäärät ovatkin todennäköisesti merkittävästi suuremmat.
 Tartunnoissa hiukan pudotusta
 Kahden viime viikon aikana tartuntojen määrät ovat kasvaneet nopeimmin Länsi-Afrikan Beninissä ja Päiväntasaajan Guineassa sekä Itä-Afrikan Burundissa. Tartuntamäärät ovat niissä kaiken kaikkiaan 10–20 tuhannen luokkaa, joten tartuntojen määrässä mitattuna noususta ei voi vielä päätellä paljon.
 Sen sijaan toivoa herättävät maanosan pahimpien koronamaiden,  Etelä-Afrikan  ja  Marokon  laskevat tartuntaluvut.
 Vaikka tartuntamäärät ovat kummassakin yhä maanosan korkeimpia – Etelä-Afrikassa päivittäin keskimäärin 3730 ja Marokossa 2204 – epidemiahuippu näyttäisi olevan niissä takanapäin.
 Kummassakin kolmen viikon aikana keskimääräinen päivittäinen tartuntamäärä että keskimääräin tautiin kuolleiden määrä on laskenut heinä-elokuun tautipiikkeihin verrattuna.
 Jutussa on käytetty lähteinä WHO:n, Johns Hopkinsin sairaalan, Reuters Covid-19 trackerin ja Our World In Datan tilastoja.
 Lue lisää:
 Ministeri Kiuru: "Muiden maiden kansalaisia ei voi asettaa suomalaisten edelle" – Suomi varannut kolmannet koronarokotteet kaikille
 Korona on voinut tartuttaa Afrikassa sata kertaa enemmän ihmisiä kuin tilastot kertovat – miksi tauti on isompi ongelma meille kuin heille?
 Koronaa rukouksin torjunut Tansanian presidentti on kuollut

Afrikassa koronatartuntojen määrä vaihtelee rajusti maasta toiseen, matalien lukujen taustalla lienee yksinkertainen syy: Ei testausta, ei diagnooseja