Summary: Tilastojen valossa Varkauden kaltaiset kerrostaloräjähdykset ovat harvinaisia. Varkauden kerrostaloräjähdyksen todennäköisin syy on poliisin mukaan höyrystynyt bensiini.

Varkaudessa myöhään sunnuntaina sattuneessa kerrostaloräjähdyksessä ja tulipalossa kuoli yksi ihminen ja loukkaantui neljä ihmistä. Poliisi kertoi tiistaina, että Varkauden kerrostaloasunnon räjähdyksen todennäköinen syy oli höyrystynyt bensiini.
 Sisäministeriön pelastusosaston erityisasiantuntija  Esa Kokki  pitää Varkauden kerrostaloräjähdystä harvinaisena tapauksena.
 – Bensiinin käsittely kerrostalossa on poikkeuksellista. Lain mukaan on toki luvallista säilyttää bensiiniä tietty määrä varastoissa tai asunnoissa, Kokki sanoo.
 Varkauden tapauksen taustalla voi olla Kokin mukaan myös asukkaan harrastus, kuten moottorisahan käyttö, mikä voisi selittää bensiinin säilytyksen kerrostalossa.
 Pelastustoimen toimenpiderekisteristä käy ilmi, että räjähdyksestä alkaneita asuntopaloja on sattunut Suomessa keskimäärin yksi vuodessa.
 Räjähdyksestä alkaneita asuntopaloja on ollut rekisterin mukaan viimeisimpien 25 vuoden aikana yhteensä 29 kappaletta.
 Räjähdyksestä alkaneita tulipaloja on ollut asuinkerrostaloissa, rivitaloissa ja omakotitaloissa.
 Aiemmat asuntopalot saaneet alkunsa esimerkiksi keskuslämmityksen kattilasta tai laitevioista
 Pelastuslaitokset ovat vuodesta 2007 tilastoineet tarkemmin tulipalojen syttymissyitä.
 Niistä selviää, että räjähdyksestä alkaneet asuntopalot ovat yleisimmin alkaneet keskuslämmityksen kattilaan liittyvistä räjähdyksistä.
 Muita yleisimpiä syitä ovat olleet aiemmin laiteviat, nestekaasujen vuodot, jokin vahinkoon liittyvä syy eli esimerkiksi hiuslakkapullot, akkujen räjähdykset tai remontissa tilaan joutunut kaasu.
 Tahallisia räjähdyksestä alkaneita paloja on ollut vuoden 2007 jälkeen neljä kappaletta.
 Ilmakuvasta näkyy Varkauden kerrostaloräjähdyksen tuhon laajuus huoneistossa, jossa räjähdys tapahtui. Heikki Haapalainen / Yle
 Poliisin mukaan vielä on epäselvää, onko Varkauden asunnosta kuolleena löytynyt henkilö tarkoituksella sytyttänyt bensiinin vai onko syttyminen tapahtunut vahingossa.
 Kokki arvioi, että Varkauden tapauksessa bensiinin höyrystymistä on tapahtunut pidemmän aikaa.
 – Bensiinin höyrystymistä on pitänyt tapahtua jonkun aikaa, jotta se on saanut noin voimakkaan räjähdyksen aikaan. Se tilanne ei ole voinut olla sellainen, että siinä olisi vain haisteltu tai sekoitettu bensiiniä, Kokki lisää.
 Poliisi tutkii tapausta tällä hetkellä törkeänä tuhotyönä sekä kuoleman- ja palonsyyn tutkintana.
 Lue lisää:
 Varkauden kerrostaloräjähdyksen syy oli höyrystynyt bensiini – Poliisi: "Motiivista ei ole tietoa"
 Asukkaat pakenivat Varkauden räjähdystalosta ilman vaatteita ja puhelimia – talon asukas: “Ei ole kotia tänään, en tiedä, onko huomenna”

Varkauden kerrostaloräjähdys oli harvinainen poikkeus – yleensä räjähtävien asuntopalojen taustalla on keskuslämmityksen kattila tai kaasuvuodot


Designyhtiö Marimekon vertailukelpoinen liikevoitto nousi heinä–syyskuussa 13,3 miljoonaan euroon, kun se vuotta aiemmin oli 10,5 miljoonaa euroa. Yhtiön liikevaihto kasvoi 11 prosenttia 42,4 miljoonaan euroon.
 Marimekon toimitusjohtaja  Tiina Alahuhta-Kasko  kertoo tiedotteessa, että erityisesti tukkumyynti Suomessa kehittyi hyvin kertaluonteisten kampanjatoimitusten tukemana. Tulosta paransi erityisesti myynnin kasvu, mutta myös suhteellisen myyntikatteen vahvistuminen.
 Lue myös:
 Alkavalla tuloskaudella jyvät alkavat erottua akanoista – analyytikot kertovat, mihin piensijoittajan kannattaa nyt kiinnittää huomiota
 Suomalaista vaatebisnestä vaivaa kotikutoisuus ja epävarmuus – tunnettuja vaatemerkkejä on vähän verrattuna muihin Pohjoismaihin

Marimekko teki hyvän tuloksen


Summary: Liikenne- ja viestintäministeriön ohjaama selvitys suosittelee matalalentoverkoston perustamista Suomeen. Ensivaiheessa siitä hyötyisi viranomaisten helikopteriliikenne.

Helikopterilentäjä  Jouni Romppasen  työvuoro on viimeisiä minuutteja vaille valmis.
 Kaksi vuorokautta kestänyt päivystys lääkärihelikopteri FinnHEMS 10 -tukikohdassa Vantaalla päättyy aamuyhdeksältä.
 Jouni Romppanen lensi helikopteria ensimmäisen kerran 30 vuotta sitten. Valtaosan urastaan hän on työskennellyt lääkäri- ja ambulanssilennoilla. Matti Myller / Yle
 – No nyt tuli hälytys, Romppanen toteaa rauhallisesti kuullessaan radiokutsun.
 Kello on 8.48, kun lääkärihelikopterin miehistö vetää ylleen vihreät haalarinsa, nappaa kypäränsä hyllyltä ja suuntaa reippain askelin kohti kopteria.
 FinnHEMSin Vantaan tukikohta sijaitsee Helsinki-Vantaan lentoaseman yhteydessä. Nina Svahn / Yle
 Hetkeä myöhemmin kirkkaankeltainen lääkäriyksikkö katoaa taivaanrantaan kohti Keski-Uuttamaata.
 Jäämme odottamaan Romppasta Helsinki-Vantaan kiitotien tuntumaan.
 Reiteillä voisi lentää riskittömämmin nykyistä matalammalla
 Hätäkeskus kutsuu lääkärihelikopterin paikalle äkillisissä ja henkeä uhkaavissa tilanteissa, useimmiten kyse on onnettomuuksista ja sydänpysähdyksistä.
 FinnHEMSillä on kuusi lääkärihelikopteritukikohtaa, joista käsin pystytään tavoittamaan 70 prosenttia suomalaisista 30 minuutin sisällä hälytyksestä.
 Jos sää ei salli lentämistä, tukikohdasta lähdetään tarvittaessa liikkeelle autolla.
 Huonoissa sääolosuhteissa lentäminen voisi kuitenkin olla mahdollista nykyistä useammin, jos Suomessa olisi käytettävissä alailmatilaan sijoittuva matalalentoverkosto.
 Lääkärihelikopterin miehistö valmistautuu lähtöön. Jos sää ei salli lentämistä, voi liikkeelle lähteä tarvittaessa autolla.  Nina Svahn / Yle
 Asiaa on selvittänyt Liikenne- ja viestintäministeriön ohjaama selvitysryhmä. Se päätyi suosittelemaan perustettavaksi asteittain laajenevaa matalalentoverkostoa.
 Käytännössä matalalentoverkosto koostuu kahdesta kokonaisuudesta, reittiverkostosta sekä mittarilähestymismenetelmistä, kertoo selvitysryhmän puheenjohtaja, ilmatilayksikön päällikkö  Teppo Asanti  liikenteenohjausyhtiö Fintrafficista.
 Kaupunkien välillä kulkevat reitit mahdollistaisivat lentämisen nykyistä matalammalla korkeudella, ilman riskiä lentoesteistä reitillä.
 Mittarilähestyminen puolestaan mahdollistaisi huonossa säässä esimerkiksi lääkärihelikopterin laskeutumisen sairaalan läheisyydessä pilvien alapuolelle ja jatkamisen kohteeseen matalalla suorassa näköyhteydessä.
 – Keskeisin hyöty on, että matalalentoverkosto parantaisi valtakunnallista valmiutta ja turvallisuusinfraa. Se mahdollistaisi turvallisen ja joustavan mittarilentämisen matalalla korkeudella, Asanti toteaa.
 Selvitysryhmän ehdotuksen mukaan aluksi verkostoa käyttäisivät lääkärihelikopteripalvelun lisäksi puolustusvoimien ja rajavartiolaitoksen helikopterit.
 Vantaan tukikohdan lääkärihelikopteri hälytetään apuun keskimäärin seitsemän kertaa vuorokaudessa. Nina Svahn / Yle
 Kiinnostuksensa ovat osoittaneet myös ilmailun harrastajat.
 Matalailmatilan käyttöön vaikuttavat lisäksi tuulivoimaloiden lisääntyvä määrä ja voimakkaasti kasvava miehittämätön ilmailu kuten droonien lennättäjät.
 – Näiden yhteensovittaminen edellyttää, että ilmatilankäytön prioriteetit ovat selkeitä. Haasteena tässä on parantaa tiettyjen toimijoiden toimintaedellytyksiä, kuitenkaan rajoittamatta toisten toimintaa, Teppo Asanti sanoo.
 Päätöstä matalalentoverkoston perustamisesta ei vielä ole. Liikenne- ja viestintäministeriön mukaan seuraavaksi jatkoselvitetään verkoston rahoitusvaihtoehtoja.
 Pohjoisessa lääkärihelikopteri voi kohdata kolmeakin eri säätä
 Aamu on jo pitkällä, kun helikopterilentäjä Jouni Romppanen laskeutuu takaisin Vantaan tukikohtaan.
 Kahden vuorokauden työvuorossa kertyi kaikkiaan 17 hälytystehtävää.
 – Ensimmäinen vuorokausi oli hyvin yöpainotteinen, eilinen puolestaan oli sellainen, että päivällä oli paljon töitä.
 Koko Uuttamaata palveleva Vantaan tukikohdan lääkärihelikopteri hälytetään apuun keskimäärin seitsemän kertaa vuorokaudessa.
 – Lähtökohtaisesti lennon keskipituus on noin 8–10 minuuttia, ja ensisijaisesti tehtävämme on viedä kriittisen ensihoidon tiimi paikalle.
 Helikopterilentäjä Jouni Romppaselle kertyi kahden vuorokauden työvuorossa kaikkiaan 17 hälytystehtävää.  Matti Myller / Yle
 30 vuotta helikopteria lentänyt Romppanen on valtaosan työurastaan työskennellyt lääkäri- ja ambulanssilennoilla Ahvenanmaalla, Turussa, Pirkanmaalla ja pääkaupunkiseudulla.
 Hän on nähnyt, kuinka haastavissa olosuhteissa potilaita on tavoitettu välillä soutuveneellä ja joskus kävellenkin, jotta on päästy sinne, missä apua tarvitaan.
 Myös Romppanen oli mukana selvitysryhmässä. Hän on varma, että kopterilla voisi lentää enemmän esimerkiksi syksy- ja yöolosuhteissa, jos käytössä olisi matalalentoverkosto.
 – Käytössä olevalla kopterikalustolla ei voi esimerkiksi lentää jäätävissä olosuhteissa, joten lentämällä alempana jäätävä ilmamassa olisi riittävän etäällä.
 Romppanen muistuttaa, että Pohjois-Suomessa etäisyydet ovat valtavan pitkiä Rovaniemen, Ivalon, Kittilän ja Enontekiön alueella – ja potilas lennätetään usein Ouluun asti.
 – Siihen mahtuu kahta, ellei kolmeakin säätä.
 Lentäjä näkee vaaditut minimilentokorkeudet karttasovelluksesta.  Matti Myller / Yle
 Hän toivoo, että tilanteessa, jossa keli on kiikun kaakun, helikopteri olisi mahdollista valita turvallisesti auton sijaan.
 Jouni Romppasen mukaan erityisen vaikealta on tuntunut tehdä päätös pitää kopteri maassa huonon sään vuoksi silloin, kun kiireellistä apua tarvitaan esimerkiksi saaristossa tai etäällä tukikohdasta.
 – Se on juuri niitä vaikeimpia päätöksiä, kun apua tarvitaan paikoissa, jonne avun saaminen kestää kauan.
 Voit keskustella aiheesta torstaihin 4.11. kello 23:een asti.
 Lue myös:
 Lapissa tutkitaan miehittämättömien ja miehitettyjen ilma-alusten yhteistoimintaa
 Malmilta häädetyt lentäjät löysivät uuden kotikentän – nyt Nummelaan rakennetaan uusia lentokonehalleja ja pian myös matkustajaterminaali

Lääkärihelikopterin lentäjä: On vaikea päätös jäädä maahan huonon sään takia, kun apua tarvitaan – lupa lentää nykyistä matalammalla auttaisi


Summary: Varttuneet ovat vaurain ikäluokka, mutta miksi heille räätälöityjä rahareikiä ja tarjontaa on niin vähän, vaikka varallisuutta on? Eikö raha kelpaa, kysyy Enqvist.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Yli 50-vuotiaita suomalaisia on tällä hetkellä noin kaksi miljoonaa kolmesataatuhatta. Sattumalta luku on hyvin tarkkaan sama kuin 15-49 -vuotiaiden suomalaisten määrä. Puolet Suomen nykyisestä aikuisväestöstä on siis yli viisikymppisiä.
 Onkin hyvä oivaltaa, ettei Suomi ole nuorten vaan  varttuneiden valtakunta . Ja että väestö vanhenee koko ajan.
 Tilastokeskuksen ennusteiden mukaan  vuonna 2030 pelkästään yli 65-vuotiaita suomalaisia on jo puolitoista miljoonaa. Eli 44 % silloisten 15-64 -vuotiaiden määrästä.
 Samaan aikaan aikuisuuden määritelmä kehittyy. Sata vuotta sitten 15-vuotias oli lähes aikuinen, tavallisesti jo töissäkin, ellei kuulunut ohueen yläluokkaan. Nyt 25-vuotias on itseään etsivä, ahdistunut myöhäisteini.
 Toisaalta kahdeksankymmentä alkaa  jo olla uusi kuusikymmentä. Kasikymppiset ovat paljon terveempiä ja toimintakykyisempiä kuin vuosikymmenien takaiset kuusikymppiset.
 Lisäksi tutkimusten mukaan 65-74-vuotiailla on ikäryhmistä  suurin nettovarallisuus.
 Palveluja ja hyödykkeitä tyrkytetään ikäryhmään, joissa on vähän ihmisiä ja vähiten varoja.
 Kaikki nämä huomiot saavat ihmettelemään markkinatalouden toimivuutta. Tuntuu, että palveluja ja hyödykkeitä tyrkytetään ikäryhmään, joissa on vähän ihmisiä ja vähiten varoja. Eli nuorisolle.
 Eikö raha kelpaa kapitalistille? Jos varttuneet ovat kaikkein vauraimpia, miksi heille räätälöityjä rahareikiä on niin vähän?
 On tietysti totta,  että ikääntyneiden joukossa on huonokuntoisia ja liikuntarajoitteisia, joille aktiivielämä ei ole fyysisesti mahdollista. On myös niitä, jotka kitkuttelevat köyhyysrajalla pelkän kansaneläkkeen varassa. Useimmiten he ovat naisia, joilla kauan sitten ei ollut mahdollisuutta kouluttautua.
 En nyt puhu heistä. Mielipahaa välttääkseni pyydän jo etukäteen anteeksi koko universumilta kuin Helsingin yliopisto Afrikan tähdestä. Mutta varttuneessa väestössä on myös paljon niitä, jotka ovat hyväkuntoisia ja valmiita kuluttamaan – jos vain sopivia kulutuskohteita olisi tarjolla.
 Me varttuneet olemme kiinnostuneita kulttuurituotteista: teatterista, näyttelyistä, henkisen elämän piirissä olevista asioista. Kävisimme ehkä useammin ravintoloissa, jos niissä ei aina jyskyttäisi musiikki. Mainoslause ”Syö niin paljon kuin jaksat” ei myöskään vetoa meihin.
 Silloin kun markkinapuheeseen liittyy sana ”seniori”, usein kyse on terveyteen liittyvistä palveluista. Siinä ei ole mitään vikaa. Kaipaamme niitäkin. Mutta tätä kautta varttuneesta piirtyy kuva hauraasta, haudan partaalla hoippuvasta vanhuksesta, joka ei muuta kaipaa kuin mahdollisuutta pidentää pari kuukautta elinaikaansa kevyellä vesijumpalla.
 Tosiasiassa yli viisikymppiset elävät,  rakastuvat ja eroavat siinä missä nuoremmatkin, kuten Väestöliiton tuore  Perhebarometri kertoo.
 Nuorempien on vaikea ymmärtää sen väestönosan tarpeita, joka ei ole Instagramissa.
 Arvaan, että eräs osatekijä markkinatarjonnan ikävinoutumaan on, että uusia palveluja tai kapineita kaupustelevat yrittäjät ovat nuoria. Kun he kysyvät itseltään, mitä ihmiset haluaisivat, he ajattelevat itseään. Ja vastaavat: parkouria ja hikitreeniä maastopyörällä.
 Nuorempien on vaikea ymmärtää sen väestönosan tarpeita, joka ei ole Instagramissa. Heidät huiskaistaan syrjään boomereina ajattelematta, että vaivaisen parinkymmenen vuoden kuluttua nykynuoria itseään jo pilkataan boomereiksi ja että heillä on silloin edessään vielä puolen vuosisadan erämaavaellus.
 Seniorit voivat osin syyttää myös itseään. Heidän eetoksensa periytyy heidän vanhemmiltaan. Se heijastaa aikaa ennen kattavaa sosiaaliturvaa ja yhteiskuntaa, jonka suurin yhteinen nimittäjä oli niukkuus.
 Tuolloin lasten tulevaisuuden turvaaminen oli oikeasti tärkeää. Boomerit säästivät, hankkivat asunnon, panivat rahaa sukanvarteen lapsia varten.
 Nykynuoret valittavat,  etteivät pääse vanhempiaan paremmille tuloille. Mutta monille heistä on tiedossa jotakin vielä parempaa: kokonaisen eliniän aikana kartutettu perintö.
 Varttuneiden tulisi pyristellä eroon agraarimaailmaan kuuluneesta moraalistaan. Osoittaa enemmän itsekkyyttä ja olla äänekkäämpiä. Muistuttaa useammin poliitikkoja, että boomerit osaavat myös äänestää. Luoda omalla käytöksellään heille sopivaa tarjontaa.
 Itse voisin vihjata hyvän bisnesidean: ravintola, jonne pääsemiseksi vaaditaan viidenkymmen vuoden alaikäraja ja koronapassi. Varaisin heti pöydän kahdelle.
 Kari Enqvist
 Kirjoittaja on kosmologian emeritusprofessori Helsingin yliopistossa ja tietokirjailija. Hän on kiinnostunut ihmisen paikasta maailmankaikkeudesta ja kaikesta siitä, mikä on liikuttavaa tai ihmeellistä.
 Kolumnista voi keskustella 4.11. klo 23.00 saakka..

Kari Enqvistin kolumni: Varaisin heti pöydän ravintolasta, jossa alaikäraja on 50 ja vaaditaan koronapassi


Summary: Lokakuussa alkanut hirvenmetsästys on osassa Pohjanmaan rannikon kuntia jouduttu keskeyttämään. Hirvilupia olisi vielä jäljellä, mutta hirviä ei tunnu riittävän.

Hirvenmetsästys on jouduttu keskeyttämään osassa Pohjanmaata, koska metsästettävä ei ole.
 Esimerkiksi Maalahdessa ja Pedersören Ähtävällä jahti on pistetty tauolle, samoin osassa Kruunupyytä. Ähtävällä kaatoluvista on käytetty vasta puolet.
 Pietarsaaren seudun riistanhoitoyhdistyksestä kerrotaan, että tilanne on poikkeuksellinen.
 – Tällaista ei ole alueella aiemmin tapahtunut. Monena vuonna peräkkäin lähes kaikki luvat on saatu käytettyä. Kantaa on viime vuosina verotettu liian kovalla kädellä, varsinkin naarashirviä on kaadettu runsaasti. Se lienee yksi selitys, kertoo Pietarsaaren seudun riistanhoitoyhdistyksen toiminnanjohtaja  Mattias Kanckos .
 Pedersöressä vasoja on nähty tänä vuonna todella vähän.
 Myös viime talvi oli Kanckosin mukaan hirville kova, koska lunta oli parin kuukauden ajan paljon. Perään tuli kuiva kesä, mikä on vaikeuttanut hirvien lisääntymistä.
 – Saa nähdä, metsästetäänkö ensi vuonna hirviä alueella ollenkaan. Tältä vuodeltakin hirvijahti saattaa olla nyt ohi, ellei sitten saaristosta vaella hirviä sen verran, että metsästystä on järkevä jatkaa, sanoo Kanckos.
 Myös Kokkolan seudun riistanhoitoyhdistyksessä hirvijahdissa on ollut suuria ongelmia, kertoo toiminnanjohtaja  Markus Björklund.
 – Kruunupyyssä väki on yksimielinen tästä paussista. Parin viikon kuluttua katsotaan tilanne uudestaan, mutta tuskin enää jahtia aloitetaan, kertoo Björklund.
 Asiasta kertoi ensimmäisenä  Österbottens Tidning.
 Taustalla hirvien tavoitetaso
 Hirvitalousaluesuunnittelija  Joni Saunaluoma  Riistakeskuksesta selventää, että metsästäjien kohtaamat tilanteet kertovat onnistuneesta kannan rajoittamisesta.
 Pohjalaiskunnissa on metsästetty hirviä ahkerasti viime vuosikymmenet, jotta hirvien määrä saataisiin tavoitetasolle. Alueellinen riistaneuvosto on määritellyt sidosryhmien kanssa sen hirvimäärän, jolla esimerkiksi hirvikolareita sattuu mahdollisimman vähän ja hirvien aiheuttamat metsätuhot pysyvät kohtuullisella tasolla.
 – Pohjanmaalle asetetut hirvitalousaluetavoitteet on asetettu alemmaksi kuin mitä 2000-luvulla hirvikanta on ollut erityisesti Vaasan etelä- ja pohjoispuolella, toteaa Saunaluoma.
 Nyt tavoitteisiin ollaan pääsemässä ja se näkyy metsissä.
 – Tänä syksynä alkaa olla enemmän niitä alueita, joissa oikeasti on vähemmän hirviä, nähdään vähemmän hirviä ja niiden saaliiksi saaminen on vaikeampaa kuin ennen. Vastaavasti joillain alueilla vähennystä ei huomaa eli eläimet eivät jakaannu tasaisesti.
 Otetaanko pankkiluvat käyttöön?
 Lähipäivinä pohjalainen riistaväki kokoontuu arvioimaan käytettyjen hirvilupien määrää suhteessa havaittuihin hirviin. Myös Luonnonvarakeskus tekee hirviverotusennusteen.
 Hirvitalousaluesuunnittelija Joni Saunaluoman mukaan pohjalaiskunnissa hirvilupia haetaan ja myönnetään yleensä reilusti, mutta kaikkia ei automaattisesti käytetä, vaan osa on niin sanotusti pankkilupia. Pankkilupien käytöstä päätetään hirvijahdin aikana eli lähipäivinä. Jos riistaa tuntuu riittävän, pankkiluvat otetaan käyttöön.
 Esimerkiksi Pietarsaaren seudulla metsästäjät huolestuivat jo ensi vuoden jahdista eli siitä, voidaanko ensi vuonna metsästää hirviä ollenkaan, kun tänä vuonna eläimiä on näkynyt vähän. Riistakeskuksen hirvitalousaluesuunnittelija rauhoittelee:
 – Joillain seuroilla ja alueilla lupia on kyllä vähemmän kuin aiemmin, mutta Pohjanmaalla päästään silti jatkossakin hirvijahtiin.
 Saunaluoma selventää, että rannikkoalue on niin sanottu muuttovoittoalue hirvien suhteen. Nuoria hirviä kulkeutuu rannikolle keväällä paljonkin, vaikka niitä tulee sinne talvehtimaan vähemmän. Lopputuloksena on runsas hirvikanta.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun torstaihin 4.11. kello 23 saakka.

Osa metsästysseuroista on pistänyt hirvijahdin tauolle, koska metsästettävää ei ole – "Saa nähdä lähdetäänkö ensi vuonna jahtiin lainkaan"


Summary: Suomalaisten kulutuksesta aiheutuvat päästöjä ei ole saatu kunnolla laskuun. Ulkomailta tulevat päästöt ovat vähentyneet huippuvuosista, mutta ovat edelleen samalla tasolla kuin 20 vuotta sitten.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Suomalaisten aiheuttamia ilmastopäästöjä ei ole saatu laskemaan.
 Suomalaiset ovat ostaneet ulkomailta niin paljon kulutustavaroita ja muita tuotteita, että niiden valmistuksessa syntyneet päästöt ovat mahdollisesti lisänneet suomalaisen hiilikuormaa 20 viime vuoden aikana.
 Samaan aikaan, kun kotimaisia päästöjä on saatu vähennettyä, päästöt ulkomailla ovat osin syöneet vähennykset ja kotitalouksien päästöt eivät ole juuri laskeneet.
 Suomen ilmastotavoitteiden mukaan päästöjä on tarkoitus vähentää Suomessa joka vuosi vuoteen 2035 asti ja jatkaa vähentämistä aina 2050 vuoteen asti. Päästöt ovat laskeneet viime vuosina noin 4 prosenttia vuosittain ja tippuneet kolmanneksen vertailuvuodesta.
 Ilmastotavoitteissa ei kuitenkaan huomioida sitä, mitä puemme päällemme, miten liikumme ja mistä teollisuus tai kunnat saavat tarvitsemansa tuotteet, mutta myös näistä syntyy päästöjä.
 Tarpeita tyydytetään pitkälti tuonnilla, mikä lähes kaksinkertaistaa suomalaisten hiilikuorman siihen nähden, miten paljon kulutuksesta ja tuotannosta syntyy päästöjä Suomen rajojen sisällä.
 Väestön muutos on lisännyt päästöjä
 Suomalaisten kotitalouksien ilmastopäästöt yhteensä ilman maankäytön päästöjä Suomesta ja ulkomailta ovat tuoreimpien tietojen mukaan samalla tasolla kuin ne olivat vuonna 2000. Taso on talousjärjestö  OECD:n mukaan  yksi maailman suurimmista henkeä kohden laskettuna.
 OECD:n mukaan Suomi onkin yksi harvoista maista, jossa noin puolet hiilidioksidipäästöistä tuprahtaa ilmoille maan rajojen ulkopuolella. Jos kaikki eläisivät kuin suomalaiset, maapalloja pitäisi luontojärjestö WWF:n mukaan olla  kolme lisää .
 Voit seurata ilmasto- ja ympäristöuutisia  tässä päivittyvässä artikkelissa . Kerromme tärkeimmät uutiset ilmastokriisistä ja luontokadosta sekä ratkaisut ja teot niiden hillitsemiseksi.
 Suomalaisten kulutuksesta syntyviä ilmastopäästöjä ei ole laskettu ennen vuotta 2000. Emme tiedä, kuinka paljon suomalaisten ilmastopäästöistä syntyi ulkomailla ennen vuotta 2000. Siksi emme myöskään tiedä, onko kotitalouksien hiilireppu keventynyt vuoden 1990 tasosta.
 Vuoden 1990 tasoa käytetään vertailuvuotena, kun mitataan sitä, ovatko suomalaisten ilmastopäästöt vähentyneet. Virallisen tilaston mukaan vuoden 1990 ja 2000 päästöt ovat samalla tasolla, mutta lukuihin lasketaan vain niin sanotut alueelliset tiedot, ei suomalaisten ulkomailla tapahtunutta kulutusta.
 Sen sijaan on laskettu, että suomalaisten kotitalouksien, julkisen kulutuksen ja investointien päästöt ulkomailla ja Suomessa kasvoivat vuoteen 2010.
 Sillä tiellä ollaan yhä. Kulutuksesta aiheutuvat päästöt kasvoivat 2010 ja 2016 välisenä aikana 12 prosenttia. Samaan aikaan Suomen päästöt vähenivät 16 prosenttia.
 Kotitalouksien kulutuksesta tuoreimmat luvut ovat vuodelta 2019. Silloin 47 prosenttia perheiden hiilipäästöistä syntyi ulkomailla. Hallituksen eduskunnalla antamien tietojen mukaan  suomalaisten päästöt  ovat nousseet 4 prosenttia, jos lasketaan väestön määrän lisäys vuodesta 2000 vuoteen 2019.
 – Jos jätämme kansainvälisen kaupan huomiotta, huijaamme itseämme ja syytämme joitakin maita suurista aluepäästöistä. Täytyy kuitenkin muistaa se, että miksi Kiinassa tuotetaan ja viedään niin paljon eri maihin, huomauttaa kulutuksen tilastoja tehnyt Suomen ympäristökeskuksen tutkija  Hannu Savolainen .
 Vuoden 2010 kulutushuipusta on tultu alas vajaa viidennes.
 Kulutuksesta syntyvät päästöt eivät ole laskeneet 20 vuodessa. Kotitalouksien kulutuksesta suurimmat päästöt tulevat liikenteestä ja asumisen energian käytöstä. Tilannetta selittää myös kulutusmahdollisuuksien kasvu samaan aikaan.
 Päästöjen lasku selittyy suurimmaksi osaksi sillä, että sähkön ja lämmön tuotannon päästöissä tapahtui iso pudotus kymmenkunta vuotta sitten. Lasku johtuu siitä, että energiantuotanto hiilivoimalla alkoi vähentyä ja ilmastoystävällisemmän energian osuus kasvaa edelleen Suomessa.
 Energiantuotanto myös ulkomailla on tehostunut. Esimerkiksi Kiinassa tehtaat käyttävät vähemmän hiiltä saman määrän valmistukseen kuin aikaisemmin. Suomen ympäristökeskuksen kehittämispäällikkö  Ari Nissisen  mukaan energia-alan muutosten vaikutukset valuvat vähitellen kulutukseen ja pienentävät kuluttajien hiilireppua.
 Pitkään lukuja pyöritellyt Nissinen on silti hyvin varovainen arvioimaan, kuinka paljon ja etenkin kuinka nopeasti päästöt jatkossa alenevat.
 Lämmön ja sähkön muuttuminen vähäpäästöiseksi ei kuitenkaan riitä laskemaan päästöjä edes Suomessa, kun suomalaisten muissa kulutuspäästöissä ei ole tapahtunut vähentymistä käytännössä laisinkaan viime vuosina.
 Suomalaisilla on samaan aikaan ollut vuosi vuodelta enemmän rahaa kuluttaa, mikä on osaltaan syönyt puhtaammasta energiasta saatuja päästöhyötyjä.
 – En olisi niinkään huolissani siitä, ettei päästövähennyksiä synny Suomessa. Kun ilmastonmuutos on globaali asia, miten varmistamme sen, että toimia tehdään muissakin maissa, Nissinen miettii ulkomailla syntyviä päästöjä.
 Suomalaisten päästöjä Venäjällä ja Kiinassa
 Kulutusperäisten päästöjen laskeminen on monimutkaista, hidasta ja ainakin toistaiseksi epätarkkaa. Laskenta muuttuu vielä hankalammaksi, jos mukaan otetaan hiilidioksidin lisäksi myös muita ilmastokaasuja.
 OECD:n arvion mukaan eniten suomalaisten hiilidioksidipäästöistä tulee Venäjältä. Kiina on hyvä kakkonen. Näistä kahdesta maasta tulee vuoden 2015 tietojen mukaan molemmista vajaa kolmannes suomalaisten ulkomailla aiheuttaman tuotannon päästöistä eli noin vajaat 40 prosenttia jokaiselle suomalaiselle laskettuna.
 Intiasta ja Yhdysvalloista tulee noin viitisen prosenttia kummastakin.
 Kiina on Venäjän jälkeen Suomen suurin hiilidioksidipäästöjen lähdemaa tuonnissa.
 Kiinan tai Venäjän osuutta voi verrata uudehkon auton vuotuisiin  hiilidioksidipäästöihin .
 Jos EU olisi maa, alueella syntyy noin kolmanneksen verran suomalaisen kulutusperäisistä päästöistä verrattuna Kiinaan. Kiinasta poiketen unioni on sitoutunut alentamaan päästöjään vuoteen 2030 mennessä vähintään 55 prosenttia. Kiinan tavoite on pyrkiä taittamaan päästöjen kasvu laskusuuntaan samana vuonna. Kiinan tavoin myös Venäjän  ilmastotoimien riittävyyttä  on kritisoitu.
 Suomi pyrkii kunnianhimoisella ilmastopolitiikalla vaikuttamaan EU-alueen päästöihin, mutta unionin ulkopuolella vaikuttaminen on hankalampaa.
 – Kuluttajan roolia ei tarvitsisi tuoda niin voimakkaasti esille, jos maat pyrkisivät laajalti hiilineutraalisuuteen. Kyllä tätä on silti syytä katsoa myös kuluttajan hiilijalanjäljen näkökulmasta, kun saamme oman hiilineutraalisuustavoitteen haltuun, arvioi ympäristöneuvos  Jarmo Muurman  ympäristöministeriöstä.
 Suomessa ja Ruotsissa kehitetään päästöttömämpää teräksen tuotantoa, mutta Kiinassa teräksen valmistukseen käytetään paljon kivihiiltä. Kuvassa puretaan kivihiilestä valmistettua koksia terästeollisuudelle Qianianissa Pohjois-Kiinassa.    AOP
 Ruotsissa  hallitus on laittanut asiantuntijat miettimään keinoja, joilla voitaisiin vähentää päästöjä ulkomaan tuonnissa. OECD:n tietojen mukaan Ruotsi on Tanskan ohella maita, joissa vielä suurempi osa ilmastopäästöistä tulee oman maan rajojen ulkopuolelta kuin Suomessa. Suomen lisäksi Ruotsilla ja Tanskalla on tiukat ilmasto-ohjelmat, joilla voidaan vaikuttaa kotimaisiin päästöihin.
 Eduskunta  on edellyttänyt pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) hallitukselta selkeää tietoa päästöistä ja muun muassa niiden vähentämisestä.
 Vaikka yksittäinen kuluttaja ei voi juurikaan vaikuttaa esimerkiksi siihen, kuinka nopeasti ja millä tavoin raskas teollisuus vastaa ilmastohaasteeseen, kuluttajat kaipaavat selkeää tietoa vaikutusmahdollisuuksistaan ilmastokysymyksessä.
 Tämän takia eduskunta on edellyttänyt, että hallitus kertoo ilmastotyöstään niin, että suomalaiset ymmärtävät. Siksi esimerkiksi tietoja kulutusperusteisista päästöistä on lisätty ja tullaan lisäämään hallituksen eduskunnalle antamiin tietoihin.
 Marinin hallituksen ohjelmassa ei ole suoria tavoitteita puuttua EU-rajojen ulkopuolelta tuleviin päästöihin. Ympäristöneuvos Jarmo Muurmanin mukaan EU:n kaavailema vähittäinen hiilivero ulkorajoille voisi olla yksi keino, joilla tuotteiden hiilisisältöön voisi vaikuttaa.
 Suomi yhdessä muiden maiden kanssa ulkoistanut päästöjään
 Hallitus on viimeistelemässä vuoteen 2030 ulottuvaa ilmastosuunnitelmaa. Nykyisen  suunnitelman  tavoitteena on, että suomalaiset puolittaisivat hiilijalanjälkensä eli kulutusperäiset päästöt.
 Kulutuspäästöissä  on isoja eroja tulotason mukaan, mutta muutos tarkoittaa keskimäärin noin 5 tonnia suomalaista kohden. Puolitus on hallituksen ilmastoasiantuntijoiden mukaan liian vähän, jos huomioidaan päästöjen  oikeudenmukainen jako  maailmassa.
 Hallituksen uudessa suunnitelmassa tavoitteita joudutaan miettimään uudestaan jo senkin takia, että  EU vaatii Suomelta  uusia toimia vuoteen 2030 mennessä.
 Jos rajojen ulkopuolella syntyvät päästöt huomioidaan,  Suomi ja EU  eivät ole vähentäneet päästöjään niin paljon kuin yleisesti sanotaan. Samalla tavoin kuin Suomessa ja muissa länsimaissa, teollisuustuotantoa ja kulutuspäästöjä on ulkoistettu esimerkiksi  maataloustuotannossa  kehittyviin tai kehitysmaihin.
 Tilastointitapa on päätetty Yhdistyneiden kansakuntien  ilmastosopimuksessa , jonka tunnetuin osa on Pariisin sopimus. Pariisin sopimuksen viimeisistä osista ja sen kunnianhimosta neuvotellaan marraskuun alussa Glasgow’ssa Isossa-Britannissa.
 Maakohtaisella tilastoinnilla voidaan seurata sopimuksen toimeenpanoa tarkemmin, kun kansainvälisen kaupan päästöjä ei ehkä lasketa päällekkäin useissa maissa. Rahtilaivoille ja lentokoneille, jotka kuljettavat esimerkiksi suomalaisten tarvitsemia tavaroita ulkomailta, on myös omat sopimuksensa.
 Lue myös:
 YK: Maailma menee kohti katastrofia: ilmasto lämpenemässä 2,7 astetta
 Olemme nyt käyttäneet koko vuoden uusiutuvat luonnonvarat – pandemia lykkäsi ylikulutuspäivää, ja niin tulisi käydä joka vuosi, jotta ilmastotavoitteisiin päästäisiin
 Sitra: Punainen liha pannaan ja omat autot vapaa-ajalla kotiin – ilman ennennäkemättömän kovia tekoja ilmastotavoite karkaa Suomessa

Suomen ja EU:n ilmastopäästöt ovat vähentyneet ja matkalla alaspäin – kulutusta mittaamalla päästöt ovat kuitenkin jopa nousseet


Summary: Italiassa sovelletaan Euroopan mittakaavassa hyvin tiukkaa koronapassipolitiikkaa.

ROOMA  Rooman Pigneton kaupunginosassa sijaitsevan apteekin edessä seisoo pyhäpäivänä alkuillasta noin viidenkymmenen metrin jono ihmisiä. Tunnelma on hermostunut, ja ihmiset väittelevät jonon paikoista.
 Näky on ollut Italiassa tavallinen sen jälkeen kun koronapassia alettiin lokakuun puolivälissä vaatia myös työpaikalle pääsemiseksi.
 Koronapassin saa ottamalla rokotuksen, sairastamalla koronataudin tai käymällä testissä. Rokottamattomia työntekijöitä on Italiassa eri arvioiden mukaan  kolmesta  neljään miljoonaa.
 Moni on nyt  alkanut  käydä apteekissa testattavana useita kertoja viikossa.
 Italian hallituksen mukaan koronapassin laajentaminen työpaikoille on tapa jatkaa yhteiskunnan avaamista. Tähtäimessä on myös rokotuskattavuuden lisääminen.
 Tiukka politiikka herättää joissakin vastarintaa. Roomalaisen apteekin edustalla myös Ylen journalistit saavat siitä osansa.
 Jonossa seisova nainen alkaa huutaa ja solvata toimittajia, ja eräs mies uhkaa usuttaa koiransa toimittajien päälle.
 "Teemme jopa tuhat pikatestiä päivässä"
 Sisällä apteekin omistaja  Armando Sanasi  kertoo, että koronapassin laajeneminen työpaikoille on aiheuttanut apteekkiin valtavan asiakasryntäyksen.
 Apteekkari Armando Sanasi on palkannut lokakuussa yli puolet lisää henkilökuntaa, jotta apteekki pystyisi vastaamaan kasvaneeseen koronatestikysyntään.  Giorgio Casa
 Apteekkariliitto on pyytänyt apteekeille lupaa saada tehdä testejä myös virallisten sulkemisaikojen jälkeen, ja Sanasi on yli kaksinkertaistanut testaushenkilökuntansa.
 – Teemme 700-1 000 pikatestiä päivässä. Se on todella paljon enemmän kuin aiemmin, Sanasi sanoo.
 Hänen mukaansa testattavien joukossa on kaikenlaisia ihmisiä rokotteeseen kriittisesti suhtautuvista niihin, jotka eivät esimerkiksi perussairauden takia voi ottaa rokotusta. Heille koronatestaus on Italiassa ilmaista. Muille pikatesti maksaa 15 euroa.
 Sanasi pahoittelee, että tilanne aiheuttaa jonoja myös niille, jotka tulevat apteekkiin muille asioille.
 – Saattaa kestää puoli tuntia, että asiakas pääsee sisään.
 Ihmiset jonottivat apteekkiin Roomassa sunnuntaina 31. lokakuuta.  Giorgio Casa
 Italian koronatilanne on pysynyt maltillisena. Viime viikkoina tartuntamäärät ovat nousseet. Jotkut arvelevat, että osasyynä olisivat koronapassin takia lisääntyneet koronatestit, joissa löytyy oireettomia tai vähäoireisia tartuntoja.
 Hyllytettyjä työntekijöitä, väärennettyjä koronapasseja
 Ennen työpaikoille laajentumista koronapassi on ollut Italiassa käytössä esimerkiksi ravintoloiden sisätiloissa, elokuvateattereissa ja museoissa. Syyskuusta lähtien passia on vaadittu pikajunissa.
 Koronapassin tarkastus torinolaisessa pizzeriassa elokuussa.  Jessica Pasqualion / EPA
 Jos työntekijä ei esitä koronapassia, hänet voidaan hyllyttää työstään ilman palkkaa ainakin loppuvuodeksi. Jos on työpaikalla ilman passia, työntekijää ja työnantajaa uhkaavat sakot.
 La Repubblica -sanomalehti  arvioi , että jopa miljoona ihmistä on jäänyt pois työpaikaltaan koronapassipakon myötä. Tilastotietoa työstä hyllytetyistä ei toistaiseksi ole. Italialaismediat ovat kuitenkin  raportoineet  tapauksista. Ylen tiedossa on myös tapauksia, joissa työntekijät ovat passin takia vapaaehtoisesti irtisanoutuneet työpaikaltaan.
 Passipakkoa ei voi kiertää jäämällä etätöihin. Ylen tiedossa on silti myös tapauksia, joissa rokottamaton työntekijä on jatkanut töitä kotona.
 Sairauslomien määrä on noussut viime viikkoina aiemmasta. Perhelääkärit  selittävät  nousua flunssakauden alkamisella. Esimerkiksi Italian kuluttajien liitto Codacons on  esittänyt  epäilyksiä siitä, että moni passittomista olisi jäänyt sairauslomalle ilman syytä.
 Maskejä käyttäviä kolulaisia oppitunnilla Erminio Franchetti -koulussa Torinossa.
Alessandro Di Marco / EPA
 Italiassa liikkuu myös väärennettyjä koronapasseja. Lisäksi lääkäreitä on jäänyt kiinni, kun he ovat  kirjoittaneet  väärennettyjä todistuksia, jotka vapauttavat koronarokotteesta ja maskinkäytöstä terveydentilan takia.
 Mielenosoituksia ja lakkoja
 Koronapassin vastustajat ovat osoittaneet mieltä ympäri Italiaa kuukausia. Esimerkiksi Milanossa "No Green Pass" -mielenosoittajat ovat kokoontuneet  viitenätoista  lauantaina putkeen. Osallistujien määrä on vaihdellut sadoista yli kymmeneen tuhanteen.
 Osa suhtautuu kriittisesti koronarokotteisiin, osa vastustaa koronapassia. Mukana on myös ääri-ideologioiden ja salaliittoteoria  QAnonin  kannattajia.
 Poliisi on  joutunut  puuttumaan mielenosoituksiin. Esimerkiksi uusfasistijärjestö Forza Nuovan edustajia on pidätetty protestien äidyttyä väkivaltaisiksi. Myös toimittajia on uhkailtu protestien yhteydessä.
 Poliisi hajottaa koronapassin vastaista mielenosoitusta Pohjois-Italian Triestessä lokakuussa.  Paolo Giovanni / EPA
 Monet ammattiryhmät ovat  osoittaneet  mieltään koronapassia vastaan lakkoilemalla. Esimerkiksi Tristen kaupungin vajaasta tuhannesta satamatyöntekijöistä arviolta 40 prosenttia  oli  rokottamatta, kun koronapassin käyttö laajeni työpaikoille.
 Rokotusmäärien nousu maltillista
 Italiassa yli 12-vuotiaista täysin rokotettuja  on  tällä hetkellä 83 prosenttia. Hallituksen mukaan koronapassipolitiikka on osa pyrkimystä päästä 90 prosentin rokotuskattavuuteen.
 Turvamies tarkistaa koronapasseja rautatieasemalla Napolissa. Ciro Fusco / EPA
 – On selvää, että koronapassin laajentaminen auttaa meitä edistämään rokotuskampanjaa, sanoi terveysministeri  Roberto Speranza .
 Passin tarkkaa vaikutusta rokotusmääriin on mahdotonta arvioida. Rokotusmäärät nousivat muutaman viikon ajan sen jälkeen, kun hallitus ilmoitti politiikan tiukentuvan.
 Tilastoissa nähtiin toinen piikki juuri ennen kuin koronapassi tuli pakolliseksi työpaikoilla lokakuun puolivälissä.
 Kokonaisuudessaan nousu jäi kuitenkin maltilliseksi, kertovat  italialaismediat .
 Lue lisää:
 Analyysi: Koronapassi tai ulos työpaikalta – Italia pakottaa työntekijät rokottautumaan, seuraako muu Eurooppa perässä?
 Italiassa vaaditaan koronapassia kaikilta työntekijöiltä – Ranskassa rokotukset pakollisia terveydenhoidossa

Italia vaatii koronapassia työpaikoilla – apteekit täyttyvät testiin pyrkivistä, jopa miljoonan arvioidaan jääneen pois töistä


Summary: Kerromme päivän uutis- ja puheenaiheet lyhyesti.

Nuoret iloitsevat ajokorttiuudistuksesta, asiantuntijat eivät lämpene
 Suomessa suunnitellaan parhaillaan ajokorttiuudistusta, jossa kaikki 17-vuotiaat saisivat ajokortin vanhempien suostumuksella. Liikenneturva ja kokenut liikenneturvallisuusinsinööri  pitäisivät voimassa nykyisen poikkeuslupajärjestelmän . Ylen tapaamat nuoret tarvitsevat ajokortteja. He hyväksyvät suunnitellut rajoitukset esimerkiksi yöajoihin.
 Suomen ilmastotavoitteissa ei huomioida kotitalouksien päästöjä
 Merkittävä osa suomalaisten ilmastopäästöistä syntyy kiinalaisessa teollisuudessa. Kuvituskuvassa työntekijöitä hitsaamassa osia Rudongin alueella sijaitsevassa tehtaassa Kiinassa.  Alex Plavevski / EPA
 Suomen ja EU:n ilmastopäästöt ovat matkalla alaspäin, mutta kuluttajien ostokset syövät päästötoimien vaikutusta. Suomalaiset ovat ostaneet ulkomailta niin paljon kulutustavaroita, että niiden valmistuksessa syntyneet päästöt ovat jopa lisänneet suomalaisten hiilikuormaa 20 viime vuoden aikana.  Suomen ilmastotavoitteissa ei huomioida sitä , mitä puemme päällemme, miten liikumme ja mistä teollisuus tai kunnat saavat tarvitsemansa tuotteet, mutta myös näistä syntyy päästöjä.
 Mitä italialaiset ajattelevat koronapassipakosta työpaikoilla?
 Italialaisissa apteekeissa on nyt jonoa, kun kansalaiset hakevat koronatestejä voidakseen käydä töissä. Giorgio Casa
 Jopa miljoonaan italialaisen arvioidaan jääneen pois töistä , koska työnantajat vaativat koronapassia. Jos työntekijällä ei ole esittää koronapassia, hänet voidaan lomauttaa töistä ilman palkkaa ainakin loppuvuodeksi. Koronapassin vastustajat ovat osoittaneet Italiassa mieltään jo kuukausia.
 Eteläinen ilmavirtaus jatkuu ja sää on lauhaa
 Yle
 Tänään keskiviikkona maan lounaispuolelle voimistuu matalapaine ja etelään saapuu vesisateita. Pohjoisessa sää jatkuu pilvisenä ja tihkusateisena, myös maan keskivaiheilla voi tulla paikoin tihkusateita. Lue lisää Ylen  sääsivuilta .

Herätys: Ajokorttiuudistus ilahduttaa ja huolestuttaa, kotitalouksien päästöjä ei huomioida ilmastotavoitteissa, Italian työpaikoilla vaaditaan koronapassia


Summary: Liikenneturva ja kokenut liikenneturvallisuusinsinööri pitäisivät voimassa nykyisen poikkeuslupajärjestelmän, sillä tilastojen mukaan joka viides liikennekuolemista tapahtuu nuorille kuljettajille.

Kaarinalainen, 17-vuotias  Okko Niemi  on hakenut poikkeuslupaa ajokortin saamiseksi, ja odottelee hakemuksensa hyväksymistä. Vireillä oleva lakimuutos tekisi poikkeusluvista historiaa.
 – Hakemus on sisällä ja suhtaudun uudistukseen myönteisesti. Nuoret voivat yllyttää hurjasteluun ja rikkomaan lakia, mutta rajoitus yöaikana ajosta voisi hillitä liikennekäyttäytymistä, pohtii Niemi.
 Suomessa suunnitellaan parhaillaan ajokorttiuudistusta, jossa kaikki 17-vuotiaat saisivat ajokortin vanhempien suostumuksella. Lakiesitys on parhaillaan lausuntokierroksella.
 Traficomin mukaan  poikkeuslupia myönnettiin viime vuonna 17 vuotta  täyttäneille yli 14 000. Tämän vuoden aikana niitä on myönnetty jo yli 12 000.
 Yksi syy uudistukseen on poikkeuslupahakemusten ruuhkautuminen. Liikenneturvallisuuden asiantuntijat suhtautuvat uudistukseen kielteisesti. Byrokratian poistamista ei voi tehdä liikenneturvallisuuden kustannuksella.
 Turun seudulla mopomiittejä järjestävät nuoret kertoivat ajatuksiaan ajokorttiuudistuksesta. He saapuivat haastatteluun mopoilla ja kevytmoottoripyörillä, mutta monilla oli jo ajokortti.
 – Se on ihan hyvä uudistus, sillä olen itse havitellut autoa jo vähän pidemmän aikaa. Saisin sen vuotta aikaisemmin. Pitäisi katsoa kyllä, kuka saa kortin ja kuka ei henkilökohtaisesti, pohtii 16-vuotias  Julia Talasmäki .
 Liikenneturvan yhteyspäällikkö Elias Ruutti keskustelemassa nuorten kanssa.  Mukana Julia Talasmäki, Okko Niemi, Markus Pottila ja Eemeli Sauhula. Minna Rosvall / Yle
 18-vuotiaat  Eemeli Sauhula  ja  Markus Pottila  ymmärtävät, että monet tarvitsevat ajokorttia jo nuorena käytännön syistä.
 Jos nuori esimerkiksi auttaa isovanhempiaan, tai hänellä on pitkä matka tapaamaan eronneita vanhempiaan. Monet tarvitsevat ajokorttia myös harrastustavaroiden kuljettamiseen.
 – Moni luulee, että osaa ajaa, mutta eivät he osaa, kertoo Markus Pottila oman näkemyksensä nuorten ajotaidoista.
 Liikenneturva: Ei vain voida laskea ikärajaa ja toivoa, että tilanne pysyy ennallaan
 Liikenneturvan yhteyspäällikkö  Elias Ruutti  tuntee Turun mopomiittien järjestäjät ja keskustelee heidän kanssaan säännöllisesti. Hän jakaa nuorille tietoa liikenneturvallisuudesta.
 Nyt Ruutti on huolestunut. Liikenneturva  otti keväällä kantaa arviomuistioon  ajokorttilain muutoksista, ja parhaillaan kirjoitetaan lausuntoa esitysluonnoksesta. Nuorten liikkumistarve ei voi olla tärkeämpää kuin liikenneturvallisuus.
 – Ei vain voida laskea ikärajaa ja toivoa, että tilanne pysyy ennallaan. Hallituksen esitysluonnos ajokorttilain muuttamiseksi oli pettymys. Toimenpiteet ovat liian vaatimattomia verratuna kunnianhimoisiin liikenneturvallisuustavoitteisiin. Suomessa on myös kevennetty kuljettajakoulutusjärjestelmää. Se ei sovi yhteen tämän kanssa, että lasketaan ajokortin ikärajaa, toteaa Ruutti.
 Liikenneturvan mukaan lähtökohtana pitää olla, että ajokortin ikäraja on EU-direktiivin mukaisesti 18 vuotta.
 Ainakin Liikenneturva toivoo rajoituksia ajoon sekä kuljettajakoulutusjärjestelmän uudistamista. Yöaikaiset rajoitukset sekä rajoitukset kyydissä olevien määrään ovat tärkeitä asioita.
 – Tyypillistä nuorten onnettomuuksille ovat kovat vauhdit, kaverit kyydissä ja alkoholi. Ajankohtana kesäviikonloppu ja turvavyöt kiinnittämättä. Yöajokieltoa pitäisi laajentaa kaikkiin päiviin. Oppilaitosten lomapäivinä jokainen ilta on viikonloppuilta, sanoo Elias Ruutti.
 Lisäksi ensimmäiset kuukaudet pitäisi ajaa yhdessä vanhemman tai muun henkilön kanssa, eli ajo-oikeus olisi porrastettu. Hakijan ajo-oikeushistoria ja liikennerikoshistoria pitäisi ottaa myös huomioon. Tavoitteena täytyy olla, että liikenneturvallisuus paranee, painottaa Ruutti.
 Liikenne ei ole videopeliä, muistuttaa kuolonkolarien uhrit nähnyt Jaakko Klang
 Liikenneturvallisuusinsinööri  Jaakko Klang  pitää ajokorttiuudistusta uskomattomana. Hän ei ymmärrä, miksi tilastotietojen kertoma todellisuus ei ole tavoittanut esityksen laatijoita.
 Klang muistuttaa, että Suomessa joka viides liikennekuolema tapahtuu nuorille kuljettajille. Joka kolmas henkilövahinkoon johtanut onnettomuus tapahtuu nuorille, 15–24-vuotiaille kuljettajille.
 Liikenneturvallisuusinsinööri Jaakko Klang on lähettänyt ministeri Timo Harakalle muistion, jossa Varsinais-Suomen ja Satakunnan maakuntien liikenneturvallisuustyön ohjausryhmä otti kantaa ajokorttiuudistukseen.  Minna Rosvall / Yle
 – Nyt vielä lähdetään mahdollisimman nuorena liikenteeseen, joten ennustamme, että tulee lisää onnettomuuksia ja vakavia onnettomuuksia. Eli mennään ihan toiseen suuntaan kuin mitä tavoitteet ovat.
 Jaakko Klang muistuttaa, että Suomi on sitoutunut puolittamaan liikennekuolemat vuoteen 2030 mennessä.
 Hän työskentelee Varsinais-Suomen liikenneonnettomuuksien tutkijalautakunnassa, ja näkee uhrit ja tuntee onnettomuustilanteet. Ajo-opetusta pitäisi hänenkin mielestään parantaa.
 – Liikenteessä ei voi toimia kuin videopelissä, että ottaa uudelleen, kun joku kuolee. Puhun aika terävästi, mutta tiedän tuskan ja traumat, jota onnettomuudet ovat aiheuttaneet uhreille ja heidän läheisilleen, sanoo Klang silmin nähden liikuttuneena.
 Muissa Pohjoismaissa on huomattavasti pidempi koulutusvaihe ja enemmän pakollista koulutusta kuin Suomessa.
 – Suomella on lisäksi vahva pyrkimys ympäristötavoitteiden saavuttamiseen. Uudistuksella tulee lisää autoja liikenteeseen. Nuorten oma liikkuminen jää myös vähemmälle. Nytkin nuorilla on huono kunto ja he liikkuvat liian vähän, huomauttaa Klang.
 Jonne Järvinen viimeistelemässä ajotaitojaan ennen ajokoetta Kaarinassa. Hemmo Sankari opettaa. Minna Rosvall / Yle
 Autokoulun opettajan mielestä vanhemmille annetaan liian kova vastuu
 19-vuotias  Jonne Järvinen  on lopettelemassa toivottavasti viimeistä ajotuntiaan. Ennen insinööriajoa hän käy läpi vielä viimeisiä ohjeita yhdessä autokouluopettaja  Hemmo Sankarin  kanssa.
 Kaarinalainen Järvinen pitää ajokorttiuudistusta periaatteessa hyvänä asiana, sillä hänelläkin on matkaa kotoaan työpaikalle. Tosin hän tarvitsee ajokorttia vasta nyt.
 Neljäkymmentä vuotta autokouluopettajana toiminut Hemmo Sankari on nähnyt ajokorttiopetuksen mullistuksen. 1980-luvulta lähtien autokoulut ja yliopistot tekivät yhteistyötä ja loivat kolmivaiheisen järjestelmän, jota edelleen käytetään Norjassa liikenneturvallisuuden kannalta hyvin tuloksin.
 Vuonna 2018 Suomessa järjestelmä muutettiin yksivaiheiseksi.  Traficomin tilastoja katsomalla voi havaita, että B-luokan ajokokeen  ensimmäisellä kerralla läpäisseiden määrä on romahtanut noin 20 prosentilla kymmenessä vuodessa, erityisesti autokouluopetukseen osallistuneiden osalta.
 Autokouluyrittäjä Hemmo Sankari ihmettelee, miksi vanhemmille annetaan valta päättää nuorten ajokorteista. Minna Rosvall / Yle
 Nuorten kypsyyttä on vaikeaa arvioida kokeneen autokouluyrittäjän mielestä.
 – On hankala ajatella vanhempien sanovan lapselleen, että et ole vielä kypsä ajamaan henkilöautokorttia. Mitä ne naapuritkin sellaisesta puheesta ajattelisivat. Poikkeuslupiin vaadittiin joku syy, miksi ajolupa tarvitaan. Nyt annetaan vanhempien päättää. Kuka näitä vaihtoehtoja oikein keksii, ihmettelee Sankari.
 Hän muistuttaa, että nuorella täytyy olla malttia kuljettaa 1 600 kilon ajoneuvoa, joka voi kulkea yli 120 kilometriä tunnissa.
 – Kyydissä voi olla vähintään neljä nuorta. Onko hän kypsä vastuuseen, kun kaverit yllyttävät. Sellaista henkisen kypsyyden mittaria ei ole olemassa. Ei ole tuulesta temmattua, että koko EU:n alueella B-kortin ikäraja on 18 vuotta, pohtii kokenut autokoulunopettaja Hemmo Sankari.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 4.11. kello 23.
 Lue lisää:
 Alaikäinen kuljettaja ei saisi ajaa viikonloppuöisin – lain tiukennus jakaa lausunnon antajia
 Inssiajoihin on niin kova tunku pääkaupunkiseudulla, että apua on haettu jo poikkeukselliselta taholta: ajokokeen saattaakin vetää autokatsastaja

Nuoret iloitsevat ajokorttiuudistuksesta, mutta tietävät vaarat – Okko Niemi, 17: "Rajoitus yöaikana ajosta voisi hillitä liikennekäyttäytymistä"


Summary: Helsingin poliisi tutkii Itäkeskuksessa tapahtunutta tilannetta törkeänä vapaudenriistona ja törkeänä ryöstönä.

Poliisi on tunnistanut Itäkeskuksen  törkeän vapaudenriiston ja törkeän ryöstön epäillyn .
 15-vuotias poika pakotettiin syyskuussa autoon Helsingin Itäkeskuksessa. Epäillyt uhkasivat poikaa aseella ja anastivat häneltä omaisuutta.
 Helsingin poliisi pyysi yleisöltä apua viime viikon perjantaina kolmen epäillyn ja ajoneuvon tunnistamiseen. Kuvissa esiintynyt poika ja henkilöauto saatiin tunnistettua nopeasti yleisövihjeiden avulla, joita tuli  poliisin mukaan useita .
 Poliisi kiittää kansalaisia vihjeistä ja avusta tutkinnassa. Tutkinnasta tiedotetaan myöhemmin lisää.

Poliisi tunnisti vapaudenriistosta epäillyn yleisövihjeiden perusteella – 15-vuotias poika pakotettiin aseella uhaten autoon syyskuussa


Summary: Terveysoikeuden professorin Lasse Lehtosen mielestä koronapassi pitäisi ottaa laajempaan käyttöön välittömästi. Julkisoikeuden professorin Tomi Voutilaisen mukaan nykyinen laki ei tätä sallisi.

Koronapassia näyttämällä pääsee Suomessa tällä hetkellä ravintolaan, jonka aukioloa ja anniskelua passittomille on rajoitettu. Muualla passia ei tarvita.
 Eri  Euroopan maissa  passi on huomattavasti laajemmassa käytössä.
 Suomessakin olisi halua käyttää passia paljon laajemminkin, ja sosiaali- ja terveysministeriö (STM)  arvioi  parhaillaan mahdollisuuksia laajentaa koronapassin käyttöä.
 Myös nykyinen passin käyttötapa jakaa oikeusoppineita.
 HUSin diagnostiikkajohtajan, terveysoikeuden professori  Lasse Lehtosen  mielestä koronapassin voisi ottaa laajempaan käyttöön jo nyt, vaikka alueellisia rajoituksia ei olisi voimassa.
 – Minusta se olisi mahdollista. Meillä henkilötietojen käsittelyä on säädelty Euroopan laajuisessa lainsäädännössä, joka mahdollistaa tämäntyyppisen tietojenkäsittelyn. Olemme keskellä yleisvaarallisen tartuntataudin aiheuttamaa pandemiaa, joten on aika vaikeaa väittää, etteikö terveysturvallisuutta takaavien tietojen kysyminen olisi perusteltua, Lehtonen sanoo.
 HUSin diagnostiikkajohtaja Lasse Lehtonen ei usko, että koronapassin laajentaminen jo tällä hetkellä olisi rokottamattomia kohtaan syrjivää. Mohamed El Bouari / Yle
 Toinen professori täysin eri linjoilla
 Julkisoikeuden professori  Tomi Voutilainen  Itä-Suomen yliopistosta on Lehtosen kanssa tyystin eri mieltä. Hänen näkemyksensä mukaan nykyinen tartuntatautilaki on tältä osin yksiselitteinen: koronapassia ei voi vaatia, jos alueella ei ole voimassa rajoituksia.
 – Lainsäädäntö on kirjoitettu täsmällisesti ja tarkkarajaisesti, ja siinä täytyy pysyä. Ensin pitää olla rajoituksia, joista voi poiketa vaatimalla passia. Jos ei ole rajoituksia, myöskään passia ei voi vaatia, Voutilainen toteaa.
 Koronapassin käytön laajentaminen vaatisi siis Voutilaisen mielestä tarkennuksia tartuntatautilakiin.
 Lasse Lehtonen pitäisi nimenomaan järkevänä, että tautitilanne pidettäisiin kaikin keinoin kurissa niillä alueilla, joissa korona ei tällä hetkellä riehu.
 – Koronapassi tarjoaa yhden keinon varmistaa asia. Mielestäni juuri niillä alueilla on perusteltua vahtia, että väestön rokotussuoja on kunnossa.
 Syrjintäkysymys askarruttaa tapahtuma-alaa
 Koronapassi on nyt käytössä vain ravintoloissa, koska niissä on yhä rajoituksia voimassa. Passi on tarkoitettu rajoitusten vaihtoehdoksi eli sitä edellyttämällä esimerkiksi yökerhot ovat voineet pitää ovensa auki myöhään.
 Tapahtuma-alalla  olisi halukkuutta koronapassin käyttöön myös silloin, kun viranomaisten asettamia rajoituksia ei ole voimassa.
 Tapahtumateollisuus ry:n johtajan  Maria Sahlstedtin  mukaan järjestäjät voivat asettaa lipun myynnille normaalitilanteessakin ehtoja, ja koronapassia voi vaatia.
 Varmuus siitä, onko se syrjintää, tulisi kuitenkin vasta kun mahdollinen oikeusprosessi olisi käyty loppuun asti, jos asiakas veisi asian oikeuteen. Hänen mukaansa tilanne on oikeudellisesti epäselvä.
 – Varmuutta meillä ei tästä ole, ja siksi olemme vaatineet, että lainsäätäjä takaisi selkänojan, Sahlstedt sanoo.
 Tapahtumateollisuus ry:n johtaja Maria Sahlstedt toivoo selkeää linjausta, voisivatko tapahtumajärjestäjät vaatia koronapassia ilman alueellisia rajoituksia. Jukka Salminen
 HUSin diagnostiikkajohtaja, terveysoikeuden professori Lasse Lehtonen ei usko, että syrjinnän edellytykset tällaisessa tilanteessa täyttyisivät.
 – Syrjintä tarkoittaa perusteetonta asettamista erilaiseen asemaan esimerkiksi sairauden takia, mutta kun on kyse yleisvaarallisen tartuntataudin ehkäisystä, on vankat perusteet asettaa rokotetut ja rokottamattomat eri asemaan. Koronapassin avulla pystytään järjestämään terveysturvallisia tapahtumia ja kannustamaan ihmisiä rokotteen ottamiseen. Ne ovat hyväksyttäviä päämääriä.
 Julkisoikeuden professori Tomi Voutilaisen mukaan mahdollinen syrjintä koskisi käytännössä sitä pientä määrää ihmisiä, joilla ei ole terveydentilansa vuoksi mahdollisuutta ottaa koronarokotetta. Heidän suhteen asia olisi Voutilaisen mielestä järjesteltävissä.
 Jo tällä hetkellä 16- ja 17-vuotiaat, joilla ei koronarokotusta ole,  saavat oikeuden ilmaiseen koronatestiin  julkisesta terveydenhuollosta. Sama pätee ihmisiin, jotka eivät terveyssyistä voi rokotusta ottaa.
 Voutilainen lisää, että rokotteista ideologisista syistä kieltäytyvillä olisi varsin heikot perusteet vedota syrjintään.
 Julkisoikeuden professori Tomi Voutilainen näkee, että lainsäädäntöä pitää tarkentaa ennen kuin koronapassin laajempi käyttö on mahdollista. Silja Viitala / Yle
 STM:n lakimiehen  Mirka-Tuulia Kuoksan  mukaan voimassa oleva sääntely lähtee siitä, että koronapassi on selkeästi vaihtoehto rajoitustoimille.
 –Sen sijaan ei ole aivan selvää, voisiko toiminnanharjoittaja ottaa passin käyttöön omalla riskillään, sillä tällaisesta ei ole erillistä sääntelyä.
 Yhdenvertaisuuslaki asettaa rajat erilaiselle kohtelulle.
 – Yhdenvertaisuuslain näkökulmasta pelkkään yritystoimintaan liittyvän luottamuksen parantaminen ei näkemykseni mukaan voisi olla perusteena. Koronapassin käytölle tulisi olla perus- ja ihmisoikeuksien näkökulmasta hyväksyttävät perusteet, jollainen alueen tautitilanne mahdollisesti voisi tietyin edellytyksin olla.
 "Kannustimet puuttuvat"
 HUSin diagnostiikkajohtajan Lasse Lehtosen mielestä tapahtuma-ala voisi toimia ennalta ja tehdä itse asiaan liittyviä järjestyjä. Hän huomauttaa, että alalla ei välttämättä ole kaupallista intressiä ottaa passia käyttöön.
 – Luulen, että nyt puuttuvat kannustimet lisätä passin käyttöä, vaikka se olisi koko yhteiskunnan kannalta hyödyllistä. On hyvä muistaa, että todennäköisesti keväällä joudutaan koko kansan kattavaan uuteen rokotuskierrokseen. Jos haluamme ylläpitää rokotussuojaa, täytyy saada kannusteita, että ihmiset ottavat rokotteet.
 Voit keskustella aiheesta 3.11. klo 23:een saakka.
 Juttuun lisätty 2.11.2021 klo 15.04 maininta, että jo tällä hetkellä 16- ja 17-vuotiailla sekä heillä, jotka eivät terveyssyistä voi ottaa koronarokotetta, on oikeus saada julkisesta terveydenhuollosta koronatesti maksutta.
 Aiheesta lisää:
 Ministeri Krista Kiuru: Koronapassin käytön laajentaminen on mahdollista
 STM:n Varhila: Koronapassin käyttö jatkuu todennäköisesti vuodenvaihteen jälkeen – myös passin käytön laajentaminen arvioitavana

Oikeusoppineet ovat erimielisiä siitä, voisiko koronapassia laajentaa jo nyt – HUSin Lehtonen: On perusteltua asettaa rokotetut ja rokottamattomat eri asemaan


Summary: Työsuojeluviranomaisen mukaan Woltin ruokalähetit eivät ole yrittäjiä vaan työntekijöitä, joille kuuluu lakisääteinen työaika, palkka ja lomat.

Woltin ruokalähetit ovat työsuhteessa ja heidän tekemistään työtunneista tulee pitää työaikakirjanpitoa,  linjasi työsuojeluviranomainen maanantain a. Kiistely lähettien asemasta ei kuitenkaan ole päättymässä, sillä yritys valittaa päätöksestä hallinto-oikeuteen.
 Tällä hetkellä lähetit ovat yrittäjiä.
 – Toisin kuin työsuhteessa, lähetti päättää itse milloin tekee töitä. Hän voi hyväksyä ja hylätä tarjottuja keikkoja. Hän tekee töitä omilla välineillään. Hän voi työskennellä samaan aikaan vapaasti muille yrityksille. Hän voi käyttää sijaista, kertaa Woltin perustajaosakas  Juhani Mykkänen .
 Wolt, lähetit ja viranomaiset odottavat asiassa tuomioistuimen ratkaisua.
 Jos ruokaläheteistä tulisi jatkossa työsuhteisia työntekijöitä, moni asia muuttuisi.
 Maksaisiko wolttaaminen jatkossa enemmän?
 Paineita wolttaamisen hinnannousuun todennäköisesti olisi.
 Nykymallissa Wolt maksaa läheteille toteutuneista kuljetuksista, eikä työn tehokkuudella ole yhtiölle merkitystä. Jos Wolt alkaisi maksaa läheteille tuntipalkkaa, se johtaisi yhtiön mukaan työn valvonnan aloittamiseen ja tehokkuustavoitteiden asettamiseen.
 Nykyisellään lähetit voivat tehdä omasta aloitteestaan tunnin siellä ja toisen täällä. Työsuhteessa tämä ei olisi mahdollista, vaan työtä tehtäisiin vuoroissa. Jos Woltia edellytettäisiin jatkossa tarjoamaan esimerkiksi neljän tai kahdeksan tunnin työvuoroja, yritys maksaisi läheteille myös ajasta, jolloin kuljetuksilla ei ole niin paljoa kysyntää.
 Millainen työaika läheteillä olisi työsuhteessa?
 Kaikki mallit nollatuntisopimuksen ja kahdeksan tunnin päivittäisen työajan välillä olisivat mahdollisia.
 Tällä hetkellä Woltin läheteillä ei ole työaikaa, työajanseurantaa tai työvuorolistoja.
 Työsuhteessa työaika voisi olla säännöllinen, liukuva tai vaihteleva. Vaikka läheteillä olisi työaika, palkka voisi silti perustua ainakin osin suoritteisiin eikä pelkästään työtunteihin.
 Paljonko lähetti tienaisi työsuhteessa?
 Työsuhteisen lähetin palkka voisi asettua esimerkiksi lehdenjakajan palkan tasolle, joka on vähintään 9,20 euroa.
 Tällä hetkellä lähetillä ei ole tuntipalkkaa, vaan Wolt maksaa palkkion tehtyjen kuljetusten perusteella. Lähettien tuntiansiot vaihtelevat sen mukaan, kuinka paljon kuljetuksia he ehtivät tehdä.
 Keväällä 2021 lähetit laskuttivat keskimäärin 15,5 euroa yritystuloa tunnilta, kun he kuljettivat tai odottivat toimeksiantoja. Lähetti laskuttaa lisäksi arvonlisäveron. Tästä tulosta hän tilittää verot ja niin sanotut sivukulut eli esimerkiksi yrittäjän eläkemaksun ja mahdollisen työttömyysvakuutusmaksun.
 Nykymallissa lähetti maksaa itse myös kulkuvälineensä sekä puhelimensa käytön.
 Woltin mukaan nykyinen korvaus on yli 50 prosenttia korkeampi kuin palkka olisi työsuhteessa.
 Mykkänen arvioi, että todennäköisesti työsuhteessa läheteille maksettaisiin jonkinlaista tuntipalkan ja suoritepalkan yhdistelmää. Keskimääräisen käteen jäävän osuuden eron hän ei välttämättä usko olevan suuri yrittäjämalliin verrattuna.
 Työsuhteessa työnantaja huolehtisi verojen ennakonpidätyksen ja eläke- sekä työttömyysvakuutusmaksun.
 Voisiko lähetti jatkossa lomailla?
 Työsuhteisella lähetillä olisi oikeus lomaan tai vapaaseen.
 Woltin lähetit ovat yrittäjänä itse vastuussa lomistaan.
 Työsuhteessa lähetille kertyisi palkallista vuosilomaa, jos hän on töissä vähintään 14 päivää tai 35 tuntia kuukaudessa. Jos työaika jää rajan alle, työntekijälle kertyisi joka tapauksessa vapaata, jonka ajalta saa lomakorvausta.
 Saisiko lähetti palkkaa sairastuessaan?
 Wolt maksaisi työsuhteiselle lähetille sairasajan palkan.
 Woltin lähetit voivat nykytilanteessa hakea yrittäjän eläkevakuutukseen perustuvaa sairauspäivärahaa, jota maksetaan päivän omavastuun jälkeen Kuitenkin vain noin joka toinen lähetti kuuluu Suomessa yrittäjäeläkkeen piiriin puhtaasti Wolt-tulojensa osalta.
 Kuka maksaisi lähetin polkupyörän ja puhelimen?
 Työsuhteessa Wolt tarjoaisi työvälineet tai maksaisi lähetille omien välineiden käytöstä.
 Nykymallissa Wolt tarjoaa lähetille panttia vastaan lämpölaukun ja vapaaehtoisesti käytettäviä työvaattaita. Lähetti maksaa muut työvälineensä ja niiden ylläpidon itse.
 Työsuhteessa työnantajan tulisi lähtökohtaisesti korvata lähetille omien työvälineiden käyttö tai tarjota välttämättömät työvälineet kuten auto tai polkupyörä ja matkapuhelin.
 Kuka vastaisi lähetin työturvallisuudesta?
 Työsuhteessa työnantajan tulisi vastata työntekijöiden turvallisuudesta.
 Wolt tarjoaa läheteille tapaturmavakuutuksen. Autoläheteiltä edellytetään liikennevakuutusta. Yrittäjänä lähetti vastaa työtuvallisuudestaan itse.
 Työsuhteessa työnantajalla on lakisääteinen velvollisuus huolehtia työturvallisuudesta ja vakuutuksista.
 Voit keskustella jutusta 3.11. klo 23:een saakka.
 Lue myös:
 Woltin ruokalähetit ovat työsuhteessa, katsoo aluehallintovirasto – Wolt valittaa päätöksestä hallinto-oikeuteen
 Wolt ei aio noudattaa aluehallintoviraston mahdollista kehotusta kohdella ruokalähettejä työntekijöinä – yritys on tarvittaessa valmis viemään asian oikeuteen asti
 Hallinto-oikeus arvioi ruokalähetin olevan yrittäjä – Wolt pitää yksittäispäätöstä merkittävänä, SAK:n juristi ei

Wolt-kuskeista voi tulla yrittäjien sijaan työntekijöitä – tästä helposta jutusta näet, mitä se tarkoittaa hintojen kannalta


Summary: Lukiolaisten oppituntien pituus on ollut syyslukukauden kuuma puheenaihe Oulussa. Opiskelijat ja opettajat pääsevät jo marraskuussa antamaan ehdotuksia kritisoituun tuntikaavioon.

Oulun lukioissa otettiin syyslukukauden alussa käyttöön 95 minuutin oppitunnit. Muutosta perusteltiin lukion uudella opetussuunnitelmalla, jota Oulussa haluttiin toteuttaa lukiojohtajan mukaan kunnianhimoisesti ja tavoitteellisesti.
 Muutos koettiin oppilaiden keskuudessa  epäonnistuneeksi . Tunnit olivat liian raskaita, ja myös koeviikkojen uusi järjestely, jossa kokeiden lisäksi järjestettiin myös muuta opetusta, oli monen oppilaan mielestä liian raskas. Uuden koeviikkojärjestelyn purkamisesta tehtiin Oulussa myös kuntalaisaloite.
 Nyt uudesta järjestelystä ovat mielipiteensä lausuneet myös opettajat. He ovat samaa mieltä oppilaiden kanssa: uudistus on epäonnistunut.
 Kyselyn teki oululaisille lukio-opettajille ennen syyslomaa Opettajien ammattijärjestö OAJ. Oulun paikallisyhdistyksen puheenjohtaja  Timo Kettunen  toteaa ykskantaan, että muutoksia on tultava.
 Kyselyyn vastanneista 84 prosenttia vastasi, että uusi lukiopetuksen rakenneratkaisu ei ole aiempaan verrattuna toimivampi tai parempi.
 – Se on selvää, että tällaisenaan ei voida jatkaa, jos katsotaan meidän jäsenten näkemyksiä. Tähän pitää tulla merkittäviä parannuksia tai tätä pitää arvioida kokonaisuudessaan uudestaan, Kettunen sanoo.
 Opettajien työssäjaksaminen ei kohentunut
 Oulun päivälukioissa on noin 300 päätoimista opettajaa. Kyselyyn vastasi Kettusen mukaan noin sata opettajaa, ja siitä saatiin hänen mukaansa kattava näkemys uudistuksen ongelmista.
 – Sekä opettajat että oppilaat kokevat, että 90 minuutin oppimiskokonaisuus ei tue parhaalla mahdollisella tavalla opettajan työtä tai opiskelua.
 Uuden järjestelyn myötä tavoitteena oli pystyä hyödyntämään aiempaa monipuolisempia opetusmenetelmiä ja parantaa samalla opettajien työssäjaksamista. Nämä tavoitteet eivät täyttyneet, sillä noin 80 prosenttia kyselyyn vastanneista opettajista oli toista mieltä.
 Kettusen mukaan opettajia oli mukana uudistuksen valmistelussa, mutta hän arvioi, että lopulta opettajien havaintoja ja huolia ei otettu tarpeeksi kattavasti huomioon, kun oululaislukioiden opetusta järjesteltiin uusiksi.
 Tietoa ratkaisuista tulossa jo marraskuun aikana
 Oulun lukiojohtaja  Pekka Fredriksson  sai tiedon kyselyn tuloksista ja ylipäätään sen toteuttamisesta Yleltä.
 – OAJ on tehnyt oman kyselyn (edunvalvontajärjestönä), jota ei ole toteutettu yhteistyössä työnantajan kanssa, kommentoi Fredriksson sähköpostitse.
 Hän kertoo kaupungin saaneen riittävästi palautetta tuntikaavion rakenteeseen liittyvistä korjaamis- ja uudistamistarpeista.
 Oulun kaupunki aikoo hakea uuteen tuntikaavioon ja päättöviikkoon kehittämisideoita opettajien ja opiskelijoiden kanssa marraskuun alkupuolella ja tiedottaa ratkaisuista vielä marraskuun aikana.

Pidennetyt 95 minuutin lukiotunnit hiertävät yhä Oulussa – nyt selvisi, että opettajatkaan eivät pidä muutoksesta


Summary: Tammikuun aluevaalit ovat merkittävä etappi sote-uudistuksessa.  Sosiaalialan korkeakoulutettuja edustavan Talentian mukaan sosiaalihuolto on jäänyt keskustelussa varjoon.

Sosiaalialan korkeakoulutettuja edustavan Talentia haluaa nostaa sosiaalihuollon kysymyksiä esille aluevaalien alla. Puheenjohtaja  Jenni Karsion  mukaan sote-uudistuksen toinen puoli eli sosiaalihuolto on jäänyt keskustelussa varjoon.
 – Se huolestuttaa ihmisten kannalta, sillä jokainen meistä jossain vaiheessa käyttää sosiaalihuollon palveluita. Ja myös suuren työntekijäjoukon kannalta, joka varmasti kokee tulevansa huonosti kuulluksi tällä hetkellä.
 Runsaan vuoden kuluttua kuntien sosiaalitoimen palvelut siirtyvät hyvinvointialueille, Helsinkiä lukuun ottamatta. Hyvinvointialueiden korkeimmat päättävät elimet, aluevaltuustot, valitaan tammikuun aluevaaleissa. Talentian puheenjohtaja Jenni Karsio haluaa, että myös sosiaalihuollosta puhutaan vaalien alla.
 – Tällä hetkellä keskustellaan kovasti siitä, kuinka nopeasti ihmiset pääsevät lääkäriin. Yhtä oleellista on se, miten uupunut vauvaperhe saa perhetyötä kotiin, kuinka liikenneonnettomuuteen joutunut ihminen saa kriisiapua tai päihdeongelmaiset ihmiset päihdehoitoa. Tai miten kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevat lapset saavat lastensuojelun palveluita.
 Huolena suuret asiakasmäärät
 Lastensuojelu on sosiaalihuollon ehkä tunnetuin osa. Valtavista asiakasmääristä ja työntekijöiden suuresta työtaakasta on puhuttu julkisuudessa pitkään.
 Tampereella lastensuojelun avohuollossa työskentelevällä  Eveliina Talasmäellä  on asiakkaina noin 45 lasta. Lisäksi hän on mukana monen muun asiakkaan jutussa työparin kanssa.
 – Priorisointia se vaatii. Koen, että asiakasmäärä on tällä hetkellä liian suuri, jotta voisin tehdä laadukasta lastensuojelutyötä.
 Tilanteeseen odotetaan helpotusta ensi vuonna. Hallitus esittää asteittain kiristyvää henkilöstömitoitusta lastensuojelun sosiaalityöhön. Yhdellä lapsen asioista vastaavalla sosiaalityöntekijällä saisi olla vastuullaan enintään 35 lasta vuosina 2022 ja 2023.
 Eveliina Talasmäen työpiste sijaitsee Tampereen Hervannassa.  Ison asiakasmäärän vuoksi hän joutuu priorisoimaan paljon:  "On raskasta kun pitää arvottaa, mitkä asiat tekee tärkeysjärjestyksessä. " Antti Eintola / Yle
 Myös Talentian puheenjohtaja Jenni Karsio nostaa esiin alan suuret asiakasmäärät.
 – Niistä on puhuttu paljon lastensuojelun puolella, mutta niitä on myös esimerkiksi vammaispalveluissa ja aikuissosiaalityössä. Asiakasmäärät ovat tällä hetkellä aivan liian suuret koko maassa.
 Huomiota ongelmien juurisyihin
 Sote-uudistuksen keskeinen tavoite on se, että kaikilla olisi asuinpaikasta riippumatta yhdenvertaiset mahdollisuudet saada palveluja. Suomen suurimmalla hyvinvointialueella Pirkanmaalla valmistellaan parhaillaan tulevaisuuden sote-keskusta.
 Valmistelussa on mukana koordinaattori  Riikka Kimpanpää , joka on virkavapaalla Tampereen kaupungilta työikäisten sosiaalipalveluista. Kimpapää toivoo, että sote-uudistuksessa voidaan vahvistaa myös aikuisten palveluita.
 Riikka Kimpanpää valmistelee Pirkanmaan tulevaisuuden sote-keskusta Pirkanmaan liitossa.  Kimpanpään mukaan esimerkiksi työikäisten sosiaalipalvelut ovat huonossa jamassa tällä hetkellä.  Antti Eintola / Yle
 – Jos kiinnitämme huomiota aikuisten palveluihin, kiinnitämme huomiota juurisyihin. Kaikki lähtee usein aikuisista, myös lasten hyvinvointi. Uskon, että saisimme hyviä tuloksia aikaan.
 Kimpanpään mukaan matalan kynnyksen palveluilla ja varhaisella tuella saataisiin vähennettyä jonoja, lastensuojelun tarvetta ja nuorten pahoinvointia.
 Sosiaalihuollon työntekijöitä mietityttää myös, kuka heitä hyvinvointialueella johtaa ja kuinka hyvin johtaja tai johtajat ymmärtävät sosiaalialaa.
 Lue lisää:
 Aluevaalit ovat kohta täällä ja Yle rakentaa vaalikonetta – Mitä haluat kysyä ehdokkailta? Tule mukaan vaikuttamaan!
 Etkö vielä tiedä, mitkä ovat aluevaalit? Tässä tiivis lista arkisista palveluista, joihin valitut pääsevät vaikuttamaan

Sosiaalihuolto jää terveydenhuollon varjoon sote-keskustelussa – Talentian puheenjohtaja: Huolestuttaa


Summary: Stora Enso parantaa Imatran tehtaiden puunkäsittelyä 80 miljoonalla eurolla. Kaukopään tehtaalle rakennetaan uusi kuorintalinja, minkä lisäksi tehtaiden hakkeidenkäsittelyä selkeytetään.

Stora Enson Imatran tehtailla on täysi tohina. Tehtaiden omien työntekijöiden lisäksi tehdasalueella uurastaa päivittäin lähes sata työmiestä ison investoinnin parissa. He paiskivat töitä, jotta vuoden kuluttua käytössä on yksi Suomen nykyaikaisimmista puunkuorintalinjoista.
 Tällä hetkellä Imatralla käsitellään puuta kahdessa eri paikassa. Puunjalostus on jakautunut maantieteellisesti isolle alueelle, sillä Kaukopään tehdas ja Tainionkosken tehdas sijaitsevat kuuden kilometrin päässä toisistaan.
 Tukkirekat ovat tähän asti kuljettaneet puita sekä Tainionkoskelle että Kaukopäähän kuorittavaksi, minkä jälkeen niistä tehdään haketta. Pian kahden kohteen välinen rekkaralli helpottaa, kun puut kuoritaan ja käsitellään ainoastaan Kaukopäässä.
 Uusien hakesiilojen rakentaminen on kesken Kaukopään tehtaalla. Kalle Purhonen / Yle
 Uuden, kolmannen kuorintalinjaston rakentaminen on Kaukopäässä hyvässä vauhdissa. Kuorimalinjan lisäksi hakkeenkäsittelyä parannetaan niin Kaukopäässä että Tainionkoskella, jonne tehdään uusia hakesiiloja.
 – Tämä vuosi on keskitytty rakentamiseen, ja tehtailla ollaan eri vaiheissa rakennustyössä. Kaukopään puolella hakesiilojen rakentaminen on vielä kesken. Tainionkoskella laiteasennukset alkavat näillä viikoilla, kertoo Stora Enson Imatran tehtaiden tehtaanjohtaja  Mikko Nieminen .
 Uusien laitteiden on tarkoitus olla käynnissä ensi vuoden syksyllä.
 Tehtaanjohtaja Mikko Nieminen on iloinen, että päälaitteiden valmistajat ovat suomalaisia ja lähes kaikki urakoitsijat ovat eteläkarjalaisia.  Kalle Purhonen / Yle
 Tärkeä investointi
 Tehtaanjohtajan Mikko Niemisen mukaan rakennusprojektilla ei ole vaikutuksia tehtaan tuotantokapasiteettiin.
 – Tarkoitus on nykyaikaistaa Imatran tehtaiden puunkäsittelyä. Tainionkosken vuonna 1959 rakennettu kuorimalinja on elinkaarensa päässä.
 Vuonna 1959 valmistunut Tainionkosken kuorintalinja puretaan pois. Kalle Purhonen / Yle
 Uudella kuorimalinjalla pystytään työskentelemään tehokkaammin, kun Kaukopään työntekijät voivat ohjata kuorintalinjaa yhdestä paikasta, eikä uusia työntekijöitä palkata.
 Tainionkosken tehtaalta vähenee investoinnin myötä 10 työpaikkaa. Vähennykset hoidetaan eläköitymisten kautta.
 Uusi investointi myös vähentää kartongin valmistukseen kuluvaa vesimäärää merkittävästi.
 – Nykyaikainen teknologia mahdollistaa paljon vastuullisempia tuotantoprosesseja. Tässä tapauksessa veden käyttö vähenee vanhaan kuorimalinjaan ja samaan puumäärään verrattuna 85 prosenttia eli vuodessa 500 miljoonaa litraa vähemmän jätevettä.
 Lisäksi Tainionkoskella melutaso pienenee, kun puunkäsittely pysähtyy siellä.
 Stora Enso on investoinut Imatran tehtaisiin viiden viime vuoden aikana noin 300 miljoonaa euroa.  Kalle Purhonen / Yle
 – Tämä on meille todella tärkeä investointi, se on kuin tekisi talon perustuksia, jotka mahdollistavat positiiviset tulevaisuuden näkymät.
 Tehtaanjohtaja Mikko Nieminen uskoo, että pakkauskartongilla on maailman laajuisesti hyvät näkymät.
 – Ihmisten vastuullinen käyttäytyminen ja lainsäädäntö ohjaavat siihen, että uusiutuvilla pakkausmateriaaleilla on hyvä tulevaisuus.
 Korona-aikana joidenkin tyoteryhmien, kuten kosmetiikkapakkausten, tuotantomäärät vähenivät
 – Etenkin sillon kun oli isommat koronarajoitukset ja ihmiset olivat kotona, ihmiset ostivat enemmän elintarvikkeita. Se näkyi monessa meidän kartonkiin pakattavassa tuotteessa, että kulutus lisääntyi.
 Stora Enson Imatralan tehtaalla valmistettu kartonki jatkaa matkaansa maailmalle, pääasiassa Eurooppaan, jossa siitä valmistetaan pääasiassa elintarvike- ja juomapakkauksia. Imatran tehtaat onkin yksi maailman suurimmista nestepakkauskartonkien valmistajista.
 Lue lisää:   Stora Enso investoi Imatran tehtaille 80 miljoonaa euroa – puunkäsittely keskitetään yhteen paikkaan

Stora Enso uudistaa puunkäsittelynsä miljoonien eurojen investoinnilla Imatralla – vuosikymmeniä vanha kuorimalinja tuli elinkaarensa päähän


Summary: Määräaikainen työnhakuviisumi myönnettäisiin ihmisille, joilla on hyvät edellytykset työllistyä tai käynnistää yritystoimintaa. Työnhakuun saapuneet eivät olisi oikeutettuja sosiaaliturvaan. Sisäministeri Maria Ohisalon (vihr.) mukaan ehdotusta kannattaisi selvittää.

Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK

Elinkeinoelämän valtuuskunta Eva ehdottaa uutta työnhakuviisumia, joka mahdollistaisi työnhaun Suomessa, mutta ei oikeuttaisi sosiaaliturvaan. Työnhakuviisumi myönnettäisiin ihmisille, joilla on koulutuksensa tai työkokemuksensa puolesta hyvät edellytykset työllistyä.
 Ajatuspajan ehdotuksessa puhutaan esimerkiksi kuuden tai kahdentoista kuukauden määräaikaisesta oleskeluluvasta. Mikäli työnhakija työllistyy tänä aikana, hänelle myönnettäisiin oleskelulupa työn perusteella.
 Sisäministeri, vihreiden puheenjohtaja  Maria Ohisalo  pitää ehdotusta työnhakuviisumista selvittämisen arvoisena. Selvittämistä kaipaa erityisesti se, miten sosiaaliturvan puuttuminen sopisi yhteen perustuslain kanssa.
 – Ajattelen niin, että jos työllisyyshistoria tai osaamistausta perustelee sen, että työllistyt tai pääset työllistämään tässä maassa niin mikä ettei, miksi nämä ihmiset eivät voisi tänne tulla. Kyllä tätä mielestäni kannattaa ehdottomasti viedä eteenpäin, Ohisalo sanoi Evan järjestämässä keskustelutilaisuudessa.
 Kokoomuksen varapuheenjohtaja, kansanedustaja  Elina Valtonen  suhtautuu ehdotukseen penseämmin. Valtosen mukaan ehdotus sosiaaliturvan puuttumisesta työnhakuviisumilla maahan saapuessa kuulostaa kylmältä.
 – Kuulostaa aika kovalta menetelmältä, jos ihminen tulee tänne ja hänellä ei ole lainkaan oikeutta terveydenhuoltoon, Valtonen sanoi Evan tilaisuudessa.
 Kokoomus  ehdotti kesällä , että maahanmuuttajille maksettaisiin sosiaaliturvaa siltä ajalta, kun oleskelulupaprosessi on käynnissä. Evan ehdotuksessa sosiaaliturvaan ei olisi kuitenkaan oikeutta lainkaan.
 Valtosen mukaan maahan saapuvien työnhakijoiden luokittelu saattaisi lopulta muistuttaa nykyään käytössä olevaa EU:n ulkopuolelta tulevien työntekijöiden tarveharkintaa, josta luopumista kokoomus kannattaa.
 Evan ekonomisti  Sanna Kurronen  huomauttaa, että Suomessa on jo käytössä kausityöntekijäviisumeita, jotka eivät myöskään oikeuta sosiaaliturvaan.
 – Tämä ei ole hirveän kaukana siitä, mitä meillä jo jossain määrin on, Kurronen sanoo.
 Evan analyysin kirjoittaneet vertaavat ehdotusta sosiaaliturvan puuttumisesta turistiviisumiin. Turistiviisumin tapaan myös työnhakuviisumissa oletettaisiin, että ihmiset vakuuttaisivat itsensä ennen tuloaan Suomeen.
 SAK huolissaan työnhakuviisumilla saapuvien työntekijöiden hyväksikäytöstä
 Myös palkansaajapuolella ehdotukseen työnhakuviisumista suhtaudutaan skeptisesti. Palkansaajakeskusjärjestö SAK:n maahanmuuttopolitiikan asiantuntijan  Eve Kyntäjän  mukaan työnhaku ilman oikeutta sosiaaliturvaan voisi johtaa erilaisiin harmaan talouden ongelmiin ja työntekijöiden hyväksikäyttöön.
 – Paperilla ehdotus kuulostaa hienolta, mutta uudet viisumit eivät auta asiaa, jos työnantajat eivät halua palkata edes niitä koulutettuja ulkomaalaisia, jotka ovat jo maassa. Työperäisen maahanmuuton haasteena on myös työntekijöiden kiinnittyminen Suomeen, Kyntäjä sanoo Ylelle.
 Työnhakuviisumi on osa Evan esittelemää kymmenen kohdan ohjelmaa maahanmuuton edistämiseksi, jolla tavoiteltaisiin Suomeen 100 000 uutta työllistä vuoteen 2030 mennessä.  "Jäähyväiset nuivuudelle" -analyysin  ovat kirjoittaneet Evan ekonomisti Sanna Kurronen ja konsultti  Jussi Pyykkönen.
 Työnhakuviisumin lisäksi he ehdottavat muun muassa suomen ja ruotsin kielitaitovaatimusten höllentämistä työpaikoilla, lisäresursseja maahanmuuttajataustaisten lasten koulutukseen ja kotouttamisen painopisteen siirtämistä työpaikalla oppimiseen. Maahanmuuttajanaisia ohjattaisiin työelämään poistamalla kotihoidon tuki.
 Evan analyysin mukaan Suomen tulisi myös keskittyä aiempaa enemmän Baltian maiden asukkaiden ja venäläisten houkutteluun. Tätä perustellaan sillä, että näistä maista Suomeen muuttaminen olisi selkeä parannus ihmisten hyvinvointiin ja muuttaminen on realistista.
 Lisäksi Suomen tulisi Evan mukaan houkutella ulkomailta myös opiskelijoita, jotka korvaisivat suomalaisopiskelijoiden katoa ikäluokkien pienentyessä. Muuten edessä on korkeakouluverkoston supistaminen viimeistään 2030-luvulla.
 Lisää aiheesta:
 Ekonomistit A-studiossa: Työvoimapulasta ei selvitä ilman maahanmuuttoa – "Voisiko nykyistä useammassa tehtävässä pärjätä englannilla?"

Eva ehdottaa uutta työnhakuviisumia maahanmuuttajien houkuttelemiseksi – ministeri Ohisalo: "Kannattaa ehdottomasti viedä eteenpäin"


Summary: Lisäksi kertakäyttöastioista luovutaan ja kahvimaitona tarjoillaan kauramaitoa. Linjaus tulee voimaan ensi vuonna.

Helsingin kaupunki  on päättänyt , että ensi vuodesta lähtien sen tilaisuuksissa tarjoillaan vain sesongin mukaista kasvisruokaa ja lähikalaa.
 Lihatuotteita ei tilaisuuksissa tarjoilla lainkaan. Lisäksi kertakäyttöastioista luovutaan ja kahvimaitona tarjoillaan kauramaitoa.
 – Tämä on yksi tapa muiden joukossa vähentää ruoan ilmastovaikutuksia ja pienentää kaupungin käyttämien luonnonvarojen määrää, kertoo kaupungin ilmastotiimin tiimipäällikkö  Johanna af Hällström .
 Linjaus vaikuttaa esimerkiksi kaupungin järjestämiin työpajoihin, seminaareihin, yleisötilaisuuksiin sekä kutsuvierastilaisuuksiin. Af Hällströmin mukaan se ei kuitenkaan suoraan liity kaupungin tavoitteeseen maito- ja lihatuotteiden käytön puolittamisesta vuoteen 2025 mennessä.
 – Tämänpäiväinen linjaus ei ota kantaa esimerkiksi kouluissa tai vanhustenhoidossa järjestettäviin ruokailuihin.
 Af Hällström uskoo, että kaupungin linjaus voisi toimia esimerkkinä myös muille.
 – Toivon, että aihe herättää kiinnostusta ja keskustelua.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 3. marraskuuta kello 23:een saakka.
 Lue seuraavaksi:
 Pitäisikö kasvisruoan määrää julkisissa ruokaloissa lisätä? Suomalaiset jakautuvat kahteen leiriin, kertoo Ylen kysely
 Pieni kikka nosti kasvisruuan lasten suosioon – vain ruokien järjestys vaihdettiin: "Menekkiä jouduttu jopa rajoittamaan muovikannella"
 Liikaa lihaa ja sokerisia välipaloja – THL:n asiantuntija syynäsi viiden kaupungin päiväkotien ruokalistat ja oli näkemäänsä pääosin tyytyväinen

Lihan tarjoileminen Helsingin tilaisuuksissa lopetetaan – ilmastotiimin päällikkö: Linjaus ei ota kantaa esimerkiksi koulujen ruokailuihin


Summary: Länsi-Uudenmaan poliisi tutkii eilen maanantaina sattunutta onnettomuutta alustavasti nimikkeillä liikenneturvallisuuden vaarantaminen ja vammantuottamus.

Poliisi tutkii  kahden lapsen loukkaantumiseen johtanutta liikenneonnettomuutta Espoossa.
 Onnettomuus tapahtui eilen maanantaina iltapäivällä Keran hallien kohdalla, Karamalmintien varrella. Kaksi alakouluikäistä poikaa oli lähtenyt ylittämään tietä juosten suojatien kohdalla. Pojat jäivät suojatiellä auton alle.
 Länsi-Uudenmaan poliisi tutkii onnettomuutta alustavasti nimikkeillä liikenneturvallisuuden vaarantaminen ja vammantuottamus.
 Toinen lapsista loukkaantui vakavammin, ja hänet kuljetettiin ambulanssilla sairaalaan jatkotutkimuksiin. Poliisilla ei ole tällä hetkellä tietoa hänen vammoistaan. Toinen pojista kävi myöhemmin tarkastuttamassa vammansa sairaalassa.
 Henkilöauton kuljettaja ei ollut havainnut suojatielle juoksevia lapsia tarpeeksi ajoissa. Tähän vaikuttaneita seikkoja selvitetään esitutkinnassa.
 Päihteillä ei epäillä olevan tekemistä asian kanssa.

Kaksi lasta jäi suojatiellä auton alle Espoossa – toinen lapsista kuljetettiin ambulanssilla sairaalaan


Summary: Kymsote tarvitsee ensi vuonna rahaa kunnilta enemmän kuin alunperin oli tiedossa. Kunnat eivät ole halukkaita lisäämään rahoitusta. Hankala tilanne voi vaikeuttaa esimerkiksi hoitotyötä.

Kymenlaakson kunnat ovat järkyttyneitä maksuosuuksien korotuksista, joita sote-kuntayhtymä Kymsote on ehdottanut niille ensi vuodeksi.
 Vastikään paljastui, että Kymenlaakson kuntien maksuosuudet sosiaali- ja terveyspalveluista nousevat ensi vuonna reilusti odotettua enemmän. Vielä viime kesänä Kymsote arvioi kuntien rahoitusosuudeksi 705 miljoonaa euroa. Uusi ennuste on 725 miljoonaa euroa.
 Kymsote perustelee aiempaa lukua virheellä raportointijärjestelmässä.
 Lue lisää :  Kymenlaakson kuntien maksuosuudet Kymsotelle paisuvatkin ennakoitua suuremmiksi – raportointijärjestelmässä paljastui virhe
 Kunnat olivat jo ehtineet valmistella ensi vuoden budjettiaan Kymsoten viime kesänä antamien lukujen pohjalta. Nyt talousarvioiden valmistelu vaikeutuu.
 "Talousarviolta meni pohja"
 Kotkan kaupunginjohtaja  Esa Sirviö  kuvailee tilannetta katastrofaaliseksi. Kaupungin ensi vuoden talousarvion valmistelu menee kokonaan uusiksi Kymsoten lisärahantarpeen takia.
 Kotka oli varannut sote-palveluihin ensi vuodelle 228 miljoonaa euroa. Kaupunginhallitus hyväksyi talousarvion viime viikolla. Sen jälkeen Kymsote ilmoitti uusista laskelmista, joissa Kotkan osuus onkin 12 miljoonaa euroa enemmän.
 – Esitys on karmaiseva. Talousarvioesitykseltä katosi pohja kokonaisuudessaan pois. Nyt joudutaan uuteen talousarvioprosessiin, ja kaupunginjohtajan talousarvioesitystä joudutaan tarkentamaan ja täydentämään, Esa Sirviö sanoo.
 Kouvolan kaupunki on budjetoinut ensi vuoden talousarviossa sote-palveluihin 338,6 miljoonaa euroa. Nyt pyyntö on yli 15 miljoonaa euroa suurempi.
 Kaupunginjohtaja  Marita Toikan  mukaan lisäpyyntö tarkoittaisi noin 1,15 prosenttiyksikön veronkorotusta tai 15,5 miljoonan euron sopeuttamistarvetta.
 – Tällä hetkellä emme ainakaan aio maksaa Kymsoten esittämää lisäystä. Jatkamme asiaa koskevia neuvotteluja Kymsoten sekä muiden Kymsoten omistajakuntien kanssa, Marita Toikka kertoo.

 Myös Haminan kaupunki ja Miehikkälän kunta pitävät uusia maksuosuuksia kohtuuttomina.
 Virolahti ei aio neuvotella ensi vuoden palvelusopimuksesta Kymsoten kanssa ennen kuin se on saanut selviteltyä epäselvyydet tämän vuoden palvelumaksuista.
 Kymsote on arvioinut, että Virolahden budjetti tulee ylittymään tänä vuonna jopa 30 prosenttia eli 3,3 miljoonaa euroa. Virolahden kunta ei ole tähän tyytyväinen ja vaatii korjausta kuntalaskutukseen.
 – Haluamme selvittää, onko kuntalaskutus mennyt oikein, koska budjettiylitys on olennaisen iso, kunnanjohtaja  Veli-Matti Pulli  sanoo.
 Säästöjä seinistä
 Kymenlaakson sote-palvelut järjestävä Kymsote on tiukassa paikassa. Jos lisärahaa ei kunnilta tipu, säästöjä voidaan joutua ottamaan seinistä.
 – Suunnitelmia vasta tehdään, mutta kyllähän se silloin tarkoittaisi sitä, että jouduttaisiin sulkemaan terveysasemia, suun terveydenhuollon toimipisteitä eli paikkoja, missä toimitaan, Kymsoten johtajaylilääkäri  Marja-Liisa Mäntymaa  sanoo.
 Mäntymaan mukaan kukaan ei voi kuitenkaan jäädä ilman hoitoa, vaikka rahat olisivat vähissä.
 – Silloin jos hoidon tarve on todellinen, niin terveydenhuollon eettinen peruste edellyttää sitä, että hoitoon kuitenkin pääsee, ja sitten talousasioita mietitään myöhemmin, Mäntymaa sanoo.
 Kymenlaakson kunnat ratkovat tilannetta yhdessä lähipäivinä. Kuntien edustajat kokoontuvat hätäkokoukseen asian tiimoilta keskiviikkoaamuna.
 Voit keskustella aiheesta 3.11.2021 kello 23 asti.

Terveysmenojen iso yllätyslasku johti pattitilanteeseen Kymenlaaksossa – jos kunnat eivät maksa puuttuvia miljoonia, Kymsote saattaa sulkea terveysasemia


Summary: Pohjois-Savon hyvinvointialueen väliaikaisen valmistelutoimielimen muutosjohtaja kiistää, että kyseessä olisi palkkakartelli.

Sosiaalialan korkeakoulutettujen ammattijärjestö Talentian mukaan  aiemmin uutisoitu  epäily sosiaalialan palkkakartellista ei rajoitu vain Itä-Uudellemaalle.  HBL:n mukaan  Itä-Uudenmaan kunnissa on sovittu, että sosiaali- ja terveysalan työntekijöiden palkat pidetään samoina eikä niillä kilpailla hyvinvointialueeseen siirtymiseen saakka.
 Talentian mukaan nyt myös Pohjois-Savon hyvinvointialueen väliaikaishallinnon asiakirjoista käy ilmi, että kuntien on pidättäydyttävä harkinnanvaraisista palkankorotuksista hyvinvointialueiden valmisteluvaiheessa.
 Talentian mukaan taustalla on Kunta- ja hyvinvointialuetyönantajan (KT) ohjeistus.
 – Pahoin pelkäämme, että tässä näkyy nyt vain jäävuoren huippu, sillä suositus on oletettavasti lähtenyt kaikille 21 hyvinvointialueelle, epäilee Talentian puheenjohtaja  Jenni Karsio  ammattijärjestön tiedotteessa.
 Pohjois-Savon hyvinvointialueen väliaikaisen valmistelutoimielimen muutosjohtaja  Janne Niemeläinen  kiistää, että kyseessä olisi palkkakartelli.
 – Nyt on onnistuneesti sotkettu useampi asia keskenään ja lopputulos on sen näköinen, Niemeläinen sanoo.
 Niemeläinen vahvistaa Ylelle, että Kunta- ja hyvinvointialuetyönantaja (KT) on ohjeistanut, että harkinnanvaraisista tehtäväkohtaisista palkankorotuksista pidättäydytään väliaikaisesti, ennen hyvinvointialueille siirtymistä.
 Taustalla on palkkojen harmonisointi, joka joudutaan tekemään hyvinvointialueille siirryttäessä. Niemeläisen mukaan palkkaharmonisaation tarve on karkeasti arvioituna noin 15 miljoonaa euroa.
 – Tällä ohjeistuksella haluttiin välttää se, että palkkojen harmonisointitarve hyvinvointialueella ei tule enää kasvamaan nykyisestään, Niemeläinen kertoo.
 Niemeläisen mukaan kyse ei ole missään nimessä palkkakartellista.
 – Olen erittäin sinut suosituksen kanssa, hän sanoo.
 Aiheesta aiemmin:
 HBL: Itä-Uudenmaan kunnat sopineet keskenään sosiaali- ja terveysalan työntekijöiden palkoista
 Sosiaalihuolto jää terveydenhuollon varjoon sote-keskustelussa – Talentian puheenjohtaja: Huolestuttaa

Ammattijärjestö epäilee sosiaalialan palkkakartellin levinneen myös Pohjois-Savoon – harkinnanvaraisista palkankorotuksista pidättäydytään


Summary: Kärnä vihjasi Twitterissä, että professori Ojanen olisi kirjoittanut vihreiden vastalauseen ulkoministeri Pekka Haaviston asiassa.

Kansanedustaja  Mikko Kärnä  (kesk.) kertoo Twitterissä, että hän on saanut syytteen valtiosääntöoikeuden professorin  Tuomas Ojasen  kunnianloukkauksesta.
 Kärnä vihjasi  viime vuoden joulukuussa  Twitterissä, että Ojanen olisi kirjoittanut vihreiden kansanedustajien  Mari Holopaisen  ja  Bella Forsgrénin  vastalauseen perustuslakivaliokunnan mietintöön ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.) ministerivastuuasiassa.
 Ojanen kiisti jyrkästi kirjoittaneensa vastalausetta ja kertoi tekevänsä rikosilmoituksen kunnianloukkauksesta.
 Syyttäjä  Maija Päivinen  vahvisti tiistai-iltana tiedon Ylelle. Päivinen arvioi, että jutun pääkäsittely päästään aloittamaan Helsingin käräjäoikeudessa todennäköisesti vasta ensi vuoden puolella.
 Kunnianloukkauksesta voidaan tuomita päiväsakkorangaistus.
 Kärnän mielestä syyttäjän tulkinta kaventaa merkittävästi kansanedustajan perustuslaillisia oikeuksia keskustella julkisesti eduskunnan käyttämien asiantuntijoiden mielipiteistä.
 – Otan asian vakavasti ja aion puolustautua syytöstä vastaan loppuun saakka, Kärnä kirjoittaa.
 Ojanen viestitti STT:lle illalla, ettei hän halua kommentoida asiaa.
 Lue aiheesta lisää:
 Poliisi epäilee kansanedustaja Mikko Kärnää rikoksesta ja aloittaa esitutkinnan

Kansanedustaja Mikko Kärnälle syyte professori Tuomas Ojasen kunnianloukkauksesta


Summary: Viikko sitten tiukentuneet rajoitukset eivät riittäneet hillitsemään epidemiaa. Nyt 155 000 koululaista ja toisen asteen opiskelijaa joutuu ainakin marraskuun ajan kestävään testaukseen.

TALLINNA  Viron hallitus määräsi viime viikon maanantaina uudet, tiukennetut koronarajoitukset, koska tautitilanne on huonontunut ja rasittaa terveydenhuoltoa.
 Tällä viikolla kouluissa aloitettiin joukkotestaukset. Ne oppilaat, joiden vanhemmat eivät suostuneet testaukseen, voivat jatkaa lähiopetuksessa vain, jos heillä ei ole oireita.
 Ensimmäinen testauspäivä sujui harjoittelun merkeissä.
 – He ovat sen verran pieniä, että jouduin näyttämään aika paljon, mitä pitää tehdä, kertoi Heimtalin koulun opettaja  Anne-Marii Nurs  Viljandin maakunnasta  Viron yleisradiolle.
 Koulun rehtorin  Eero Metsvahin  mukaan testaus teettaa väistämättä lisätöitä, mutta siihen suhtaudutaan ymmärryksellä.
 – Mielestäni on OK käyttää 15 minuuttia koulupäivän alusta testaukseen. Kotona kaikki eivät välttämättä tekisi testiä, Metsvahi arvioi.
 Koululaisten joukkotestaus paljasti 54 tartuntaa
 Virossa koronaviruksen kahden viikon ilmaantuvuusluku oli tiistaina 1 695. Se on suurempi kuin koskaan aiemmin pandemian aikana.
 Opetus- ja tiedeministeriön tiedealan erikoisavustajan  Mario Kadastikin  mukaan joukkotestaus on tarpeen, jotta koulut voidaan pitää auki pahentuneessa koronatilanteessa. Testauksia jatketaan kolmesti viikossa, kunnes virustilanne helpottaa.
 – Kun lapset osaavat homman itsenäisesti, testaaminen voidaan siirtää koteihin, Kadastik sanoi  Viron television aamulähetyksessä .
 Kaikkiin virolaiskouluihin eivät pikatestit vielä alkuviikoksi ehtineet. Olev Kenk / ERR
 Ensimmäisenä testauspäivänä kouluissa todettiin yhteensä 54 koronavirustartuntaa.
 Osassa koulusta alku oli hankala, sillä pikatestit eivät ehtineet perille maanantaiaamuun mennessä.
 Rokotusta vastaan hangannut ministeri erosi
 Koronapandemian pahenemisen taustalla on Viron monia maita alhaisempi koronarokotuskattavuus.
 Täyden rokotesarjan on saanut 57 prosenttia kaikista virolaisista. Uusia rokotettuja tulee viikoittain lisää noin prosentin verran väestöstä.
 Tiistaina Viron kulttuuriministeri  Anneli Ott  erosi tehtävistään. Hän oli pitkään hallituksen ainoa rokottamaton ministeri.
 Tiukat rajoitukset tekivät lopulta tehtävien hoidon miltei mahdottomaksi, sillä tapahtumiin pääsee vain todistuksella täydestä rokotesarjasta tai sairastetusta taudista.
 Anneli Ott taipui ottamaan koronarokotteen tiukimpien rajoitusten pakottamana, mutta erosi silti tehtävistään. Siim Lõvi / ERR
 Keskustalainen Ott itse perusteli eroaan erimielisyyksillä hallituskumppani reformipuolueen kanssa.
 – Hallituksen pitäisi tukea koronakriisistä kärsinyttä kulttuurialaa, mutta reformipuolue ajattelee vain uusia rajoituksia, hän sanoi lehdistötilaisuudessa.
 Viron teatteriliitto kritisoi lokakuun puolivälissä Ottia rajusti pääministeri  Kaja Kallakselle  lähettämässään kirjelmässä.
 Tarttolaisen Vanemuise-teatterin johtaja  Kristiina Alliksaar  sanoi  Ottin toimintaa  niin ponnettomaksi, että oli kuin Virolla ei olisi kulttuuriministeriä ollutkaan.
 Voit keskustella aiheesta 3.11. klo 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Viro koventaa koronarajoituksia jälleen maanantaina – koronapassiksi ei kelpaa testitulos ja maskipakko tiukentuu

Viro lisää koronataistelun kierroksia: Kaikki koululaiset pannaan pikatestiin kolmesti viikossa


Summary: Emeritusprofessori sanoo, että oikeuskansleri Tuomas Pöysti antoi ministeri Bernerille turhankin myötäsukaista ohjeistusta, kun tämä siirtyi ruotsalaiseen SEB-pankkiin vuonna 2019.

Hallinto-oikeuden asiantuntija  Olli Mäenpää  sanoo, että oikeuskansleri  Tuomas Pöysti  liikkui laillisuuden rajamailla ohjeistaessaan liikenne- ja viestintäministeri  Anne Berneriä .Berner siirtyi hallituksesta ruotsalaisen pörssiyhtiön hallitukseen vuonna 2019.
 Oikeuskanslerinvirasto julkisti tänään parin vuoden takaisia oikeuskanslerin viestejä ministerin kaksoisroolista. Emeritusprofessori Olli Mäenpää luki Ylen saamat oikeuskanslerin sähköpostit vuodelta 2019.
 Viestit paljastavat, että Bernerin lähtö SEB-pankkiin oli tiedossa aiemmin kuin julkisuuteen on kerrottu.
 Oikeuskanslerinvirasto, kuvankäsittely: Ilkka Kemppinen / Yle
 – Viesteissä on selvä tieto kirjallisessa muodossa, että ministeri Bernerin pankin jäsenyysasiaa on valmisteltu aika pitkään. Tuleva pankin jäsenyys oli hänen tiedossaan jo muutama kuukausi etukäteen. Käsittääkseni sillä olisi pitänyt olla vaikutusta esteellisyysarviointiin.
 Mäenpää pitää ongelmallisena sitä, että oikeuskanslerinvirasto halusi pitää Pöystin viestit pois julkisuudesta riitauttamalla niiden julkisuuden oikeudessa. Mäenpää kiittää, että korkein hallinto-oikeus korjasi salaamisen päätöksellään.
 – Oikeuskanslerin perustelluissakin kannanotossa on havaittavissa väljä ja joustava suhtautuminen ministerin esteellisyyteen. Se ei ole mikään pikkuasia, kun kyse on kuitenkin ministerin tehtäviin kuuluvista merkittävistä investoinneista ja lainoituksista.
 Mäenpää sanoo, että vaikka Pöysti antaa ymmärtää, ettei jokin käy, hän samalla antaa Bernerille liikkumatilaa; Pöysti on viesteissään periaatteellisella tasolla jämäkkä mutta muutoin "myötäsukainen".
 – Hän sanoo yleisenä lähtökohtanaan, että pörssiyhtiön hallituksen jäsenyys ja ministerin posti eivät sovi keskenään yhteen. Toisaalta hänellä on joustava näkemys: että jos nyt kuitenkin tässä ylimenokautena suvaittaisiin tällainenkin.
 Berner istui kahdella pallilla lupautuessaan uuteen hallituspaikkaan
 Valtiosääntö- ja hallinto-oikeuden ekspertin Ollli Mäenpään mielestä myös Anne Bernerin olisi pitänyt olla itse tarkempi.
 Oikeuskanslerinvirasto, kuvankäsittely: Ilkka Kemppinen / Yle
 – Kun arvioidaan, onko luottamus ministerin puolueettomuuteen vaarantunut, niin on aika merkittävää, että ministeri on jo ainakin alustavasti melko sitoutunut uuteen hallituspaikkaansa. Ainakin epäsuorasti hän joutuu ottamaan sen huomioon virkatehtävissään.
 Apulaisoikeuskansleri  Mikko Puumalainen  oli sähköpostiviestien mukaan tiukemmalla kannalla kuin oikeuskansleri Pöysti.
 Oikeuskanslerinvirasto, kuvankäsittely: Ilkka Kemppinen / Yle
 Yle kysyi Mäenpäältä myös, onko viesteistä pääteltävissä, että Berner olisi kaksoisroolissaan voinut joutua tilanteisiin, joissa tämä ei olisi voinut olla mukana.
 – Siltähän se hyvinkin selvästi vaikuttaa. Joskin tämä viestinvaihto, joista johtopäätöksiä voi tehdä, on melko suppea. Viesteistä välittyy kuva, että ministeri Berner pyytää tai toivoo oikeuskanslerin antavan hänelle suotuisan ratkaisun esteellisyysasiassa. Ja pikkuisen siihen suuntaan oikeuskansleri on toiminutkin.
 Entä oliko ministeri esteellinen päättäessään asiosta?
 – Aika reunamilla ja rajamailla laintulkinnassa liikuttiin, Mäenpää arvioi
 Lue myös:
 Sähköpostit julki: Oikeuskansleri piti Bernerin SEB-pankin tehtävää "pulmallisena", mutta ei huomautettavana

Hallinto-oikeuden asiantuntija: Oikeuskansleri liikkui Berner-ohjeistuksessaan "lain tulkinnan reunamilla ja rajamailla"


Summary: Räjähdys ja tulipalo järkyttivät kerrostalon asukkaita Varkaudessa. Asukkaat joutuivat pakenemaan kodeistaan. Heille on järjestetty tilapäismajoitus ja kriisiapua.

Räjähdys kerrostalohuoneistossa Varkaudessa on järkyttänyt talon asukkaita.  Timo Vartiaisen  koti sijaitsee kulmittain onnettomuusasunnon yläpuolella. Tapahtuma-aikaan Vartiainen oli itse muualla, mutta hänen vaimonsa oli kotona.
 – Ehdin olla vaimosta pahasti huolissaan, kun kuulin tapahtuneesta, Vartiainen kertoo.
 Tieto vaimon voinnista tuli onneksi pian.
 – Sain kuulla, että hän menossa sairaalaan eikä vakavampia oireita ole.
 Tiistaina aamupäivällä osa talon asukkaista pääsi käymään kodeissaan pelastuslaitoksen valvonnassa. Myös Vartiainen kävi välttämättömiä tavaroita asunnoltaan.
 Räjähdys aiheutti suuria vaurioita kerrostaloon Varkaudessa Kauppakadulla. Heikki Haapalainen / Yle
 Väliaikaismajoitus äidin luona
 Yksi ihminen kuoli ja neljä ihmistä loukkaantui, kun Varkaudessa Kauppakadulla sijaitsevan kerrostalon huoneistossa tapahtui myöhään sunnuntaina räjähdys ja siitä seurasi tulipalo. Poliisi tiedotti tiistaina, että räjähdyksen aiheutti höyrystynyt bensiini. Vielä ei tiedetä, oliko teko tarkoituksellinen vai vahinko.
 Surmansa sai 32-vuotias mies, jonka asunnossa räjähdys tapahtui. Kerrostalosta pelastettiin kolme ihmistä nostolavan avulla ja yksi henkilö pakohuppua käyttäen porraskäytävää pitkin. Sairaalaan viedyt olivat altistuneet savulle, mutta heillä ei ole vakavia vammoja.
 Yksi sairaalaan joutuneista on Timo Vartiaisen puoliso. Vartiainen majoittuu nyt äitinsä luona. Tulevaisuudesta ei ole vielä tietoa.
 – Nyt ei ole kotia tänään, en tiedä, onko huomenna.
 Korjataanko vai puretaanko talo?
 Talo vaurioitui räjähdyksessä ja tulipalossa pahoin. Se on tällä hetkellä asumiskelvoton.
 Osa julkisivusta ja yksi parveke romahtivat kadulle räjähdyksen voimasta. Porraskäytävä kärsi mittavia vaurioita, samoin rapun muut huoneistot erityisesti onnettomuusasunnon yläpuolella. Vielä ei tiedetä, onko talo korjattavissa vai pitääkö se purkaa.
 – Tuskin tuosta kovin hyvääkään enää tulee, Timo Vartiainen pohtii.
 Räjähdys tuhosi toisen kerroksen asunnon täysin. Heikki Haapalainen / Yle
 Osalla asukkaista tarve kriisiapuun
 Talossa asui kaikkiaan 13 ihmistä. Suurin osa asukkaista on nyt majoittunut läheistensä luo, muutamalle henkilölle kaupunki on järjestänyt tilapäismajoituksen hotellista.
 Osa on lähtenyt asunnoistaan pakoon ilman kunnollista vaatetusta, puhelimia ja muita päivittäistavaroita, kertoo Varkauden kaupungin sosiaali- ja terveysjohtaja  Soile Merilä . Kaupunki on järjestänyt asukkaille käytännön apua sekä tukea kriisin käsittelyyn.
 – Osalle asukkaista tapahtuma on ollut hyvin traumaattinen, sanoo sosiaaliohjaaja  Marja Kelkka .
 Hän on puhunut kaikkien talossa asuneiden kanssa. Asukkailla on ollut tarve käydä läpi sunnuntai-illan ja -yön tapahtumia. Samalla on selvitetty avun tarvetta jatkossa. Osa on jo hankkinut itselleen uuden asunnon.
 Varkauden sosiaali- ja terveysjohtaja Soile Merilä sekä sosiaaliohjaaja Marja Kelkka ovat olleen mukana järjestämässä kriisiapua asukkaille. Heikki Haapalainen
 – Kaupunki auttaa tarvittaessa asunnon etsimisessä, sosiaali- ja terveysjohtaja Soile Merilä lupaa.
 Kriisityössä ovat olleet mukana myös SPR ja Varkauden seurakunta.
 Lue myös:
 Varkauden kerrostaloräjähdyksen syy oli höyrystynyt bensiini – Poliisi: "Motiivista ei ole tietoa"
 Varkaudessa kerrostalossa tapahtui voimakas räjähdys ja tulipalo, jossa kuoli yksi ihminen – Poliisi: "Kyse ei ollut räjähdysaineesta"

Asukkaat pakenivat Varkauden räjähdystalosta ilman vaatteita ja puhelimia – talon asukas: “Ei ole kotia tänään, en tiedä, onko huomenna”


Summary: Hallituksen suosio on laskenut jyrkästi. Tuoreimman Puoluebarometrin tulos on tähän saakka Marinin hallituksen heikoin. Yhä useampi suomalainen arvioi puolestaan opposition suoriutuneen hyvin.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Niukka enemmistö suomalaisista (52 %) ajattelee  Sanna Marinin  (sd.) hallituksen onnistuneen tehtävissään varsin hyvin, käy ilmi Kantar TNS:n tänään julkistamasta Puoluebarometrista.
 Hallitus on toiminut hyvin 14:n ja melko hyvin 38 prosentin mielestä.
 38 prosenttia on asiasta päinvastaista mieltä. 19 prosenttia pitää sen toimintaa melko huonona ja yhtä moni antaa hallitukselle huonon arvosanan.
 Hallituksen suosio on laskenut merkittävästi.  Maaliskuussa  62 prosenttia vastaajista oli sitä mieltä, että hallitus on onnistunut tehtävissään hyvin.
 Marinin hallituksen onnistumista on mitattu nyt neljästi. Tuore tulos on niistä heikoin. Se jää 17 prosenttiyksikköä keväällä 2020 saavutetusta koko mittaussarjan parhaasta tuloksesta. Silloin 69 prosenttia kertoi hallituksen toimineen hyvin.
 Suosion laskusta huolimatta Marinin hallitukselle kuuluu neljä kovinta tulosta lokakuussa 1991 alkaneiden mittausten sarjassa.
 Tyytyväisyys opposition toimintaan on sen sijaan nousussa. Oppositio on selvinnyt hyvin 32 prosentin mielestä esittäessään vaihtoehtoja hallituksen politiikalle. Maaliskuussa tätä mieltä oli 25 prosenttia vastanneista.
 SDP:hen ja kokoomukseen suhtaudutaan myönteisimmin
 Suomalaiset suhtautuvat tällä hetkellä myönteisimmin SDP:hen ja kokoomukseen. 45 prosenttia ajattelee niistä erittäin tai melko myönteisesti.
 Keskustaan suhtautuu myönteisesti 41 prosenttia kansalaisista ja RKP:hen 38 prosenttia. Vasemmistoliitto (34 %), vihreät (34 %), perussuomalaiset (33 %), Liike Nyt (32%) ja kristillisdemokraatit (30%) ovat mittaustuloksissa melko tasaväkisiä.
 Kuudesta suurimmasta puolueesta kokoomukseen suhtaudutaan tällä hetkellä selvästi myönteisemmin kuin viime keväänä, jolloin sen tulos oli 38 prosenttia. Eniten negatiiviseen suuntaan ovat muuttuneet SDP:tä ja vihreitä (-5) koskevat arviot.
 Muita puolueita koskevat muutokset ovat vähäisempiä.
 Laskusta huolimatta SDP:n nyt saavuttama tulos on syksystä 1994 lähtien neljänneksi paras. Myös keskustan ja vasemmistoliiton tulokset ovat pitkän aikavälin tarkastelussa varsin hyvät.
 Kokoomuksesta myötämielisesti ajattelevien tuore määrä on tutkimusajanjakson kolmanneksi paras. Suomalaisilla on ollut siitä myönteisempi kuva vain syksyllä 2011 ja keväällä 2012.
 Yleiskuvaa perussuomalaisista on seurattu marraskuusta 2010 lähtien (21 mittausta). Tuorein luku lukeutuu keskimääräistä parempiin.
 Kantar TNS Oy on toteuttanut tutkimuksen 12. – 21.10.2021. Tutkimus on toteutettu GallupForumissa. Haastateltu joukko edustaa maamme 15 - 74 vuotta täyttänyttä väestöä (pl. ahvenanmaalaiset). Äänestämistä koskevat kysymyksenasettelut esitettiin äänestysikäisille. Haastattelujen kokonaismäärä on 1.223. Tutkimustulosten virhemarginaali on 2,8 prosenttiyksikköä suuntaansa.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 3.11.2021 klo 23.00 saakka.

Sanna Marinin hallituksen suosio on romahtanut – puolueista myönteisimmin suhtaudutaan kokoomukseen ja SDP:hen