Summary: Alvar ja Aino Aallon elämä ja työ jaksavat kiinnostaa suomalaisia. Lukuisten tietokirjojen jatkumoon on juuri ilmestynyt uusi teos. Rakastan sinussa ihmistä tarjoaa kurkistuksen Suomen tunnetuimman arkkitehtipariskunnan henkilökohtaiseen kirjeenvaihtoon.

Helsingin Munkkiniemessä, osoitteessa Riihitie 20, sijaitsee valkoinen talo, jonka ovat suunnitelleet  Alvar ja Aino Aalto . Talo on nykyään Alvar Aalto -säätiön omistuksessa, ja se on yleisölle avoin kotimuseo.
 Kun juristi ja tietokirjailija  Heikki Aalto-Alanen  avaa valkoisen talon raskaan oven, hän ei astu museoon. Sen sijaan Alvarin ja Ainon tyttärenpojan mieleen tulvahtavat muistot lapsuudesta.
 Heikki Aalto-Alanen on tehnyt pitkän työuran pankkimaailmassa juristina. Lisäksi hän toimii luottamushenkilönä useissa Aaltojen perintöä vaalivissa organisaatioissa. Eläkkeellä hänellä oli aikaa tarttua mittavaan työhön, tietokirjan kirjoittamiseen. Berislav Jurišić / Yle
 Isoisä Alvar kohentaa tulta takassa ja lapset kiidättävät saamansa joulupaketit kukin omaan kasaansa. Pihaan vievän oven edessä on lippunauhan koristama joulukuusi ja siinä elävät kynttilät.
 – Vietimme täällä kaikki juhlapyhät, joulut, pääsiäiset ja kaikki sellaiset, kun olin pieni lapsi ja asuimme Helsingissä, Aalto-Alanen kertoo.
 Heikki Aalto-Alasen mukaan talo ei ole aivan samanlainen, kuin hän muistaa. Museokoti on sisustettu sellaiseksi, kuin se oli Ainon aikana. Aalto-Alanen syntyi  Johanna “Hanni” Alasen  perheeseen vasta Ainon varhaisen kuoleman jälkeen.
 Nyt Aalto-Alanen on kirjoittanut isovanhemmistaan kirjan. Sen runkona toimii arkkitehtipariskunnan henkilökohtainen kirjeenvaihto.
 “Hyvin omituista käytöstä, mutta niin sinun tapaistasi” – Aino
 Sen jälkeen, kun Alvarkin kuoli, lapset ja lapsenlapset kävivät Riihitiellä harvemmin. Aallon toinen vaimo Elissa asui siellä kuitenkin kuolemaansa asti.
 Elissan poismenon jälkeen Heikki Aalto-Alanen lähti äitinsä avuksi inventoimaan talon irtaimistoa. Vintiltä löytyi pölyinen kapsäkki, jossa oli laiva- ja lentoyhtöiden tarroja. Kapsäkista löytyi piirustuskansio ja sen sisältä yllätys.
 – Sieltä löytyi Alvarin tekemiä skissejä, jotka hän oli piirtänyt Ainon kuolinvuoteella. Se oli äidille varmaan aika järkyttävä asia.
 Rakastan sinussa ihmistä  -teos alkaa piirrosten löytymisellä.
 Koskettavia piirroksia edesmenneestä Ainosta vilahtaa  Virpi Suutarin  vuonna 2020 valmistuneessa dokumenttielokuvassa  Aalto . Oikeastaan Heikki Aalto-Alanen ryhtyi kirjoittamaan kirjaansa isovanhemmistaan samaisen elokuvan taustatöiden sysäämänä. Ohjaaja Suutari pyysi, saisiko skannata Aino ja Alvar Aallon välisen kirjeenvaihdon. Kirjeet, jotka Aalto-Alanen oli saanut äidiltään säilytettäväksi. Kirjeitä oli toista sataa.
 – En ollut aiemmin käynyt niitä läpi yksityiskohtaisesti, mutta kun ne oli skannattu, lukeminen oli helpompaa. Kun sitten luin niitä, alkoi tuntua, että tässä on jotain, mitä ei ole vielä kerrottu.
 Alvarin kirjoittama kirje Ainolle Berliinin lentokentältä matkalla Zürichiin. Aino oli reissussa tahollaan. Alvar pohtii lasten tuliaisia: tyttärelle "Mossille" kello ja pojalle Heikille kamera. Otava
 Skandaalimaisia paljastuksia ei kuitenkaan ole luvassa. Kirja vahvistaa kuvaa tiiviistä suhteesta ja rakkaudesta: elämästä, joka pyöri yhteisen työn ympärillä.
 Tuore kirja näyttää Aallot ehkä juuri sellaisina kuin olemme heidät tottuneet näkemään. Alvar oli Ainoa boheemimpi, sosiaalisempi. Hän nautti huomiosta ja osasi liikkua kuin kala vedessä missä tahansa seurassa. Aino oli Alvaria tasapainoisempi ja tarkka niin työstä, rahasta kuin läheistensä terveydestäkin.
 Aino ja Alvar Aalto häämatkalla Wienissä, Itävallassa vuonna 1925. MIKAEL AHLFORS / Otava
 Vuonna 1924 avioituneen parin työnjakoa määräsi myös ajan henki. Kun pariskunta sai lapsia, Aino jäi useammin heidän kanssaan kotiin. Alvar huiski pitkin eurooppaa kongressireissuilla. Välillä Aino on hyvin loukkaantunut. Mies ei palaa kun lupaa ja kirjoittaa juhlista ja viettelyksistä. Samalla kotona lapset sairastavat.
 Lapset ovat läsnä molempien kirjeissä. Vanhemmat sanovat heitä hellästi ressuiksi. Alvar pohtii, millaisia tuliaisia lapsille tuodaan, ja Aino kertoo tyttären koulutodistuksesta.
 Intiimeissä kirjeissä puhutaan paljon myös yhteisistä ystävistä ja matkoilla kohdatuista satunnaisista tuttavista. Vuonna 1933 Alvar kertoo käyneensä kongressimatkalla Marseillesissa. Se on hänen kuvauksensa mukaan “perversein” kaupunki, mitä kuvitella saattaa. Hän kertoo selvinneenä paheen pesässä liikkumalla valetyttöystävän kanssa. “Kerronpahan sitten tarkemmin”.
 Aino Aalto ja valokuvaaja, taiteilija László Moholy-Nagy Lontoossa 1933. Unkarilainen Moholy-Nagy oli molempien ystävä, mutta hän viihtyi erityisen hyvin Ainon seurassa. MIKAEL AHLFORS / Otava
 Millaisia sutinoita Ainolla ja Alvarilla oli tahoillaan? Heikki Aalto-Alasen mukaan Alvarilla oli välillä levottomia juttuja, ja yhteinen ystävä, unkarilainen taiteilija, valokuvaaja ja muotoilija László Moholy-Nagy  oli luultavasti ihastunut Ainoon.
 – Kirjeissä käytetään aika paljon huumoria. On siis vaikea tietää, milloin he laskevat leikkiä, milloin ovat tosissaan.
 – Mutta suhteen nyansseista en voi väittää mitään. Ehkä oma juristitaustakin vaikuttaa siihen, että pitäisi olla jotain näyttöä, sanoo Aalto-Alanen naureskellen.
 “Aino rakas – mene tiistaiksi Helsinkiin määräämään yläkerran linoleumit” – Alvar
 Aino ja Alvar Aalto löivät läpi arkkitehteina ja kalustesuunnittelijoina vuonna 1933, kun Paimion parantola valmistui.Parantolarakennuksen funktionalistinen tyyli ja potilaan tasolle asettuva sisustus olivat jotain uutta ja raikasta.
 Paimion jälkeen alkoi suuri urakka Viipurissa. Sinne oli nousemassa Aaltojen suunnittelema kirjasto. Samaan aikaan tuli mahdollisuus rakentaa oma talo Munkkiniemeen.
 Riihitien talo Helsingin Munkkiniemessä oli ensimmäinen ja ainoa, jonka Aallot rakensivat itselleen. Se valmistui vuonna 1936. MIKAEL AHLFORS / Otava
 Munkkiniemi ei kuulunut 1930-luvun alussa Helsinkiin, vaan se oli osa Huopalahden kauppalaa. Alueella oli kuitenkin  Eliel Saarisen  suunnittelema asemakaava, ja sinne haluttiin uusia pientaloja.
 Aaltojen kotitalo herätti naapureissa hämmennystä. Modernia tasakattoista rakennusta kutsuttiin kanikopiksi.
 Taloon suunniteltiin Aaltojen kodin lisäksi myös tilat arkkitehtitoimistolle. Pariskunta saattoi siirtyä työn ääreen suoraan aamiaispöydästä.
 – Luulen, että tällainen työtapa sopi heille oikein hyvin. He nauttivat, kun saivat yhdessä suunnitella ja piirtää. Ei niin, että mentäisiin jonnekin töihin, vaan niin, että se oli osa elämää, Heikki Aalto-Alanen pohtii.
 Riihitien talon interiöörissä on käytetty paljon puuta. Ikkunat ovat suuret, mutta eivät lattiaan asti. Talossa oli paitsi Aaltojen koti myös tila arkkitehtitoimistolle. Berislav Jurišić / Yle
 Riihitie oli ensimmäinen ja ainoa talo, jonka Aallot rakensivat itselleen. Talon pientä kokoa ja vaatimattomuutta on ihmetelty jälkeenpäin. Vuonna 1939 valmistuneessa  Harry  ja  Maire Gullichsenin  kodiksi suunnitellussa Villa Maireassa näkyy samoja vaikutteita ja henkeä, mutta mittakaava on Riihitietä suurempi ja talo ylellinen.
 “KOSKA KOTONA VASTAA HETI” – Aino
 Alvar pääsi jo ennen Paimion valmistumista tutustumaan Euroopan merkittäviin arkkitehteihin ja luomaan tärkeitä suhteita. Kirjeistä huokuu ilo ja nautinto, vaikka perhettä olikin ikävä.
 Vuonna 1932 Alvar kirjoittaa Tukholmasta:
 “ Mene sinä rakas pikku mamma iloisesti tutumaan tänä iltana tai hae jostain iloista seuraa. Minä täällä ajattelen sinua omalla tavallani ja tunnen jostain syystä itseni niin varmaksi ja selväpäiseksi ja iloiseksi.”
 Riihitien talon valmistumisen aikoihin ajoittuu suuri kansainvälinen läpimurto. Aallot voittavat Pariisin maailmannäyttelypaviljongin suunnittelukilpailun. Vuonna 1937 järjestetyssä näyttelyssä esitellään myös Aalto-maljakko. Jo aiemminkin huomiota saaneet taivutetusta puusta valmistetut kalusteet keräävät lisää ihastusta.
 Aallot saattoivat siirtyä piirustuspöydän ääreen suoraan aamiaiselta. Piti vain kulkea olohuoneen läpi toimiston puolelle. MIKAEL AHLFORS / Otava
 Jo läpimurron aikaan kansainvälinen media tuntui nostavan esiin vain Alvarin.
 Aino Aallon asemaa on pohdittu paljon 2000-luvulla. Hän oli tasaveroinen kumppani Aaltojen suunnittelutyössä, mutta jää ilmeisesti välillä omasta halustaankin syrjään julkisuudesta. Kirjeistä ei välity suurta katkeruutta.
 Heikki Aalto-Alanen arvelee, että Aino sai elinaikanaan kaiken sen huomion ja arvostuksen, mitä hän itse halusi.
 – Aino oli todella lahjakas arkkitehti. Suurin osa ennen Ainon kuolemaa tekemistään töistä on tehty yhteistyönä. On tavallaan jälkimaailman syytä, että niistä puhutaan enemmän Alvar Aallon töinä kuin yhteisinä.
 “Rakas pikku Aino, ole nyt reippaalla ja hyvällä päällä, kyllä tämä kaikki vielä järjestyy” – Alvar
 Vuonna 1939 syttynyt talvisota ajaa Aallot pois Riihitieltä. Aino vetäytyy lasten kanssa maaseudulle. Alvar kutsutaan palvelukseen ja hänet määrätään valtion tiedotuslaitoksen tehtäviin. Maailmankuulun arkkitehdin halutaan etsivän ulkovalloilta myötätuntoa Suomen sotaponnistuksille. Tässä tarkoituksessa koko Aallon perhe lähetetään Yhdysvaltoihin 1940.
 – He eivät ehtineet sodan aikana sinne perille. Laiva oli keskellä Atlanttia kun rauha tuli. Aallot kuitenkin saapuivat Amerikkaan ja olivat siellä sitten lokakuuhun saakka.
 Alvar toimi reissun aikana kuuluisan MIT-yliopiston professorina Bostonissa.
 Alvar ja lapset aamutunnelmissa Riihitien talon yläkerrassa. MIKAEL AHLFORS / Otava
 Aallot olivat perustaneet vuonna 1935 Artek-yrityksen vauhdittamaan Aalto-huonekalujen myyntiä. Jatkosodan aikana Ainosta tuli yhtiön toimitusjohtaja. Pian sotien päättymisen jälkeen Aino Aallolla todetaan rintasyöpä.
 Pariskunnan välisestä kirjeenvaihdosta käy ilmi, että kun syöpä ensimmäisen leikkauksen jälkeen uusi, Aino peitteli huonoa vointiaan Alvarilta, joka palasi opettamaan MIT-yliopistoon. Lopulta Hanni-tytär, Heikki Alanen-Aallon äiti, patistaa isäänsä palaamaan ja kertoo äitinsä voivan varsin huonosti.
 Kirje tuntuu liian hitaalta ja Alvar sähköttää kotiin:
 TULEN KOTIIN STOP LENNAN HUOMENNA LAUANTAINA LONTOOSEEN SIELTA ENSIMMAINEN YHTEYS LENTOTEITSE KOTIIN PALJON PUSIA = ALVAR
 Aino Aalto kuoli 54-vuotiaana tammikuussa 1949.
 Alvar Aalto suunnitteli puolisonsa kuoleman jälkeen vielä muun muassa Rautatalon, Kansaneläkelaitoksen pääkonttorin Kulttuuritalon ja Finlandiatalon Helsinkiin, Seinäjoen keskustan, Jyväskylän yliopiston päärakennuksen sekä Teknillisen korkeakoulun kampusalueen Espoossa.
 Hän menee uudelleen naimisiin itseään nuoremman arkkitehdin  Elissa Mäkiniemen  kanssa, saa akateemikon arvonimen, ja hänet nostetaan kansakunnan kaapin päälle suurmieheksi suurmiehien joukkoon.
 Lahjakkaan Aino Aallon tarina loppui kesken. Alvar Aallon kotipesä pysyi Riihitiellä loppuun asti.

“Rakas Aino ja pikku ressut” – Alvar ja Aino Aallon intiimit kirjeet avaavat näkymän arkkitehtipariskunnan arkeen  ja työhön


Summary: Pääkaupunkiseudun kierrätyskeskuksen kymmenes myymälä sijaitsee Helsingin keskusta-alueella, ja tarkoitus on palvella erityisesti ilman autoa saapuvia asiakkaita.

Lumilaudoista tehtyjä penkkejä, sarjakuvilla päällystettyjä pöytiä, vinyylilevyjä, lautapelejä, kirjoja, astioita, vaatteita…
 Tavaroiden kirjo Pääkaupunkiseudun kierrätyskeskuksen uusimmassa myymälässä on laaja, mutta valikoimassa on selkeä punainen lanka: nuoret asiakkaat. Yhtiön kenttäpäällikön  Jani Åfeltin  mukaan kierrätyskeskus etsi pitkään myymälätiloja keskustan alueelta, ja tämä on ollut myös asiakkaiden toive.
 – Nyt sopiva paikka löytyi, ja tänne tavoittelemme erityisesti nuoria asiakkaita. Kohderyhmä on otettu huomioon monissa asioissa.
 Perinteisen kierrätystavaran rinnalla tarjolla on runsas valikoima kierrätyskeskuksen omassa Plan B -verstaassa valmistettuja ja tuunattuja vaatteita, -asusteita, -sisustustuotteita ja -huonekaluja.
 Kaisaniemen myymälä sijaitsee metro- ja raitiovaunupysäkkien välittömässä läheisyydessä, ja tällä halutaan huomioida ilman omaa autoa liikkuvia asiakkaita.
 Kierrätyskeskuksen Plan B -verstaassa tehty lumilautapenkki on malliesimerkki esineestä, joka on saanut kokonaan uuden käyttötarkoituksen.  Kristiina Lehto / Yle
 Kierrätyskeskuksen myymälätoimintojen ja verkkokaupan johtajan  Kirsi Siitosen  mukaan Kaisaniemen myymälä valmisteltiin ja sisustettiin nopealla aikataululla.
 Uudesta liiketilasta tiedotettiin viikkoa ennen juhannusta, ja ovet aukeavat virallisesti nyt lauantaina. Pikaisesta aikataulusta huolimatta liiketilan aiempi historia on saatu häivytettyä näkymättömiin. Yliopiston pääkirjaston vieressä sijaitseva liiketila on sama, jossa musiikkiliike F-musiikki toimi noin parinkymmenen vuoden ajan.
 – Jonkin verran hyödynsimme täällä valmiiksi olleita seinätelineitä ja muita rakenteita, mutta muita jälkiä musiikkiliikeajoista ei oikeastaan ole jäljellä.
 Kierrätyskeskusten suosituimpia tuotteita ovat kenttäpäällikkö Jani Åfeltin mukaan juuri nyt erilaiset astiat, kodintavarat, koriste-esineet sekä polkupyörät, joiden kysyntä on korkeampi kuin tarjonta.
 Lisäksi esimerkiksi kirjoja ja huonekaluja menee aiempaa enemmän, minkä Åfelt arvelee johtuvan korona-ajan lisääntyneestä vapaa-ajasta ja sisustusbuumista.
 Pääkaupunkiseudun Kierrätyskeskus Oy:n kenttäpäällikön Jani Åfeltin mukaan Kaisaniemen myymälä on suunnattu erityisesti nuorille, opiskelijoille ja ilman omaa autoa saapuville asiakkaille. Kristiina Lehto / Yle
 Kaisaniemen myymälä on Pääkaupunkiseudun kierrätyskeskuksen kymmenes. Muiden myymälöiden tapaan myös Kaisaniemestä löytyy lahjoitushuone, josta saa valita mukaansa vaatteita ja tavaroita täysin ilmaiseksi.
 Lahjoitettavan tavaran osuus koko ketjun toiminnassa on yllättävän suuri: Normaalioloissa kierrätyskeskuksen kautta uuden kodin saa vuosittain noin viisi miljoonaa tuotetta. Noin kolmannes tavaroista lahjoitetaan asiakkaille maksutta myymälöiden ilmaispisteissä.
 Kenttäpäällikkö Jani Åfeltin mukaan lahjoitustoiminnan taustalla on kierrätyskeskuksen perustoimintaperiaate, jonka mukaan tavoitteena on edistää tavaroiden uudelleenkäyttöä.
 Kierrätyskeskukset ottavat lahjoituksina vastaan puhtaita ja ehjiä vaatteita ja tavaroita. Ennen uudelleen myymistä tavarat kulkevat erilaisten tarkistuspisteiden läpi.
 Kokonaan rikkinäiset tavarat siirretään sivuun, ja pienvikaiset menevät omaan valikoimaansa.
 – Esimerkiksi kauluspaita josta puuttuu nappi, ei ole myyntikelpoinen, mutta se voi olla kuitenkin käyttökelpoinen, Åfelt selventää.
 Kierrätyskeskuksen myymälä- ja verkkokauppatoimintojen johtajan Kirsi Siitosen mukaan käsityö- ja askartelutarvikkeet ovat kysytty tuoteryhmä. Kristiina Lehto / Yle
 Tällaiset tuotteet jaetaan tyypillisesti ilmaispisteissä eteenpäin tai ne viedään korjattavaksi tai jatkojalostettavaksi Espoon Nihtisillan Plan B -verstaalle.
 Myös sellaiset tavarat, jotka ovat pitkään olleet myymälässä esillä, saatetaan jossain vaiheessa siirtää ilmaispuolelle, jotta tavara saadaan kiertoon.
 Voit keskustella tavaran kierrättämisestä sunnuntaihin kello 23 asti.
 Lue myös:
 Keräilijä Iivari Viilomaa, 29, löysi kirpparilta kummallisen lasiesineen, joka sai "kädet tärrämään" innosta – Instagramissa hänen löytöjään ihailevat tuhannet
 Kirjakauppias perusti vanhainkodin kirjoille, joista ihmiset haluavat eroon – nyt hänellä on valtava halli lattiasta kattoon täynnä kirjoja

Helsingin Kaisaniemen legendaarinen musiikkiliike muuttui nuorille suunnatuksi kierrätyskeskukseksi – jopa kolmasosa tavarasta lahjoitetaan asiakkaille ilmaiseksi


Summary: Rankkasateet aiheuttivat yli kaksikymmentä työtehtävää lauantaiaamupäivän aikana. Helsingin pelastuslaitos joutui pumppaamaan vettä muun muassa Itäkeskuksen Finnkinossa ja Kallion virastotalolla. Tilanne rauhoittui puoleltapäivin.

Helsingin pelastuslaitoksella oli lauantaiaamupäivän aikana yli kaksikymmentä hälytystehtävää ympäri Helsinkiä. Kovat ukkoskuurot aiheuttivat veden pääsyn omakotitalojen kellareihin sekä joihinkin liike- ja virastotiloihin.
 Pelastuslaitoksen mukaan heidän kaikki resurssinsa olivat hetkellisesti kiinni vedenpumppaustehtävissä. Nyt yksiköt ovat vapautuneet tehtävistä, ja tilanne Helsingissä on rauhoittunut.
 Vedenpumppaustehtäviä oli ainakin Itäkeskuksen Finnkinossa ja Kallion virastotalolla. Virastotalolla oli kello 12.40 edelleen yksi pelastuslaitoksen yksikkö.
 Mannerheimintie ja Hesperiankatu olivat hetkellisesti vesimassan alla, ja liikenne tiellä seisoi.
 Myös ainakin Sörnäisten rantatie, Käpylän asemaraitin alikulkutunneli ja lukuisat työmaat tulvivat.
 Työtehtäviä oli aluksi erityisen paljon Itä- ja Pohjois-Helsingissä.
 – Ukkoskuurot jämähtivät paikoilleen siellä päin. Hetkellisesti melko paljon tehtäviä, sanoo päivystävä palomestari  Tommi Sivula .
 Ainakin kahdeksan sopimuspalokuntaa oli mukana vedenpumppaustehtävissä.
 Pelastuslaitoksen mukaan tilanteista ei ole syntynyt henkilövahinkoja.
 Lisäksi STT:n mukaan salamanisku aiheutti laajan sähkökatkon Helenin jakeluverkkoon hieman ennen kello yhdeksää aamulla. Useat lämpölaitokset ympäri Helsinkiä olivat poissa käytössä noin tunnin ajan.
 Ilmatieteenlaitoksen mukaan rankkasade on väistymässä itään. Kolmen tunnin aikana Kaisaniemen havaintopisteellä mitattiin sademääräksi 24,3 millimetriä.
 – Rankimmat sateet ovat väistymässä, mutta aika reippaita kuuroja on muodostunut läntiselle Uudellemaalle ja ne voivat heittää taas reippaasti vettä, sanoo meteorologi  Matti Huutonen .

Rankkasateet sitoivat Helsingin pelastuslaitoksen kaikki resurssit vedenpumppaustehtäviin – vesi valui taloihin ja liiketiloihin


Summary: Omaishoitajien tueksi kehitetään jatkuvasti uusia tukipalveluita. Läheisen kotihoito voi paikoin olla hyvin yksinäistä puuhaa. Lahdessa kokeillaan uutta ohjattua lomatoimintaa, johon omaishoitaja ja -hoidettava menevät yhdessä.

Yritysten omaishoitajille räätälöimät tukipalvelut ovat kasvussa.
 Omaishoitajaliiton toiminnanjohtaja  Sari Tervonen  sanoo, että ikäihmisten määrän kasvun ja palvelutarpeen lisääntymisen vanavedessä syntyy muun muassa kotipalvelu- ja siivouspalveluyrityksiä.
 Suomessa on noin 50 000 omaishoitajaa, jotka ovat tehneet läheisensä hoidosta sopimuksen kunnan kanssa.  Omaishoitajaliiton mukaan  läheisiään hoivaavia on moninkertainen määrä.
 – Noin puolet sopimuksen tehneistä jättää heille kuuluvat vapaapäivät käyttämättä. Yksi syy on, että ei ole sopivia vapaa-ajan hoivaratkaisuja, Tervonen kertoo.
 Mäntsäläläinen  Heikki Majuri  on ollut vaimonsa omaishoitaja useita vuosia. Sopimus tehtiin vuonna 2017 kunnan kanssa. Hän ei tukipalveluita ole käyttänyt, vaikka kunnalla niitä olisi tarjolla.
 – Ihan omasta tahdostani. Tytär on käynyt meille kaupassa korona-aikana.
 Vapaapäivien käyttökin on jäänyt hyödyntämättä.
 – Olen kokenut, että en halua viedä puolisoani pois. En raaski.
 Hoitaja ja hoidettava yhdessä virkistymässä
 Tällä viikolla Heikki Majuri osallistui kuitenkin vaimonsa kanssa ohjattuun lomatoimintaan Lahdessa. Hän otti osaa uuteen ikäihmisille suunnattua palveluun, johon omaishoitaja ja -hoidettava osallistuvat yhdessä.
 Palvelun on luonut eteläpohjanmaalainen Palvelukeskus Vaahtera Oy.
 – Omaishoitotilanne saattaa monta kertaa tulla yllättäen eteen. Kun on pitkään eletty yhdessä, se tuntuu luontevalta vaihtoehdolta. Hoitajalla on haasteita jaksamisessa, ja välillä omaishoito on yksinäistä puurtamista, sanoo toimitusjohtaja  Eija Rintala .
 Ohjatussa muutaman päivän irtiotossa lähihoitajat huolehtivat omaishoidettavista. Omaishoitajille on järjestetty rentouttavaa toimintaa, kuten jumppaa ja rentoutumishetkiä. Omaishoitajat saavat myös vertaistukea.
 Omaishoitajien jumppatuokio Luomaniemen leirikeskuksessa. Samaan aikaan lähihoitajat huolehtivat omaishoidettavista naapurihuoneessa. Petri Niemi / Yle
 Yöhoito on omaishoitajan vastuulla.
 Kukin osallistuja maksaa laskunsa itse. Toiminta ei toistaiseksi kuulu esimerkiksi kuntien palvelusetelijärjestelmän piiriin.
 – Mielestämme tällaiselle palvelulle on kysyntää. Teemme töitä päättäjien suuntaan, että toiminta mahtuisi tukijärjestelmään.
 Rintala sanoo, että yhteen ryhmään otetaan kymmenen omaishoitaja ja -hoidettava -paria. Tällä viikolla asiakkaat tulivat Keski-Uudeltamaalta.
 Lahdessa yritys käyttää kahta seurakunnan leirikeskusta ja palkkaa paikallisia työntekijöitä.
 Hoitajan omat tarpeet tunnistettava nykyistä paremmin
 Omaishoidon palvelujärjestelmä lähtee hoidettavasta ja hoitajasta voi tulla järjestelmälle näkymätön osapuoli, sanoo tutkijatohtori  Marjo Ring  Itä-Suomen yliopiston sosiaali- ja terveystieteiden laitokselta
 – Omaishoitajalta odotetaan usein ammattihoitajan kaltaista rationaalista harkintaa, kykyä tarkastella hoivaa ikään kuin ulkopuolisesti. Kyse on kuitenkin läheissuhteesta, ja tämä jää usein näkemättä.
 Ringin mukaan kunnat tarjoavat tukipalveluita vaihtelevasti. Tutkijan  väitöskirja -aineistossa esiin nousi omaishoitajan henkisen avun tarve.
 – Pitäisi päästä puhumaan jonkun ulkopuolisen kanssa. Esimerkiksi äidin ei ole helppo puhua tyttärelleen, että isän hoito on raskasta. Omaishoidossa on iso mahdollisuus, mutta se voi muodostua myös taakaksi.
 Omaishoitaja Heikki Majuri on viihtynyt viiden päivän leirikeskusjaksolla ja varsinkin ruokapöydässä.
 – Pääsee viikoksi valmiiseen pöytään. Se oli yksi syy, miksi ajattelin, että tulemme tänne.
 Voit keskustella aiheesta sunnuntai-iltaan klo 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Lähiomaisen auttamisen takia saa pian olla pois töistä palkatta – uudistus on torso, katsovat ammattiliitot ja valmistautuvat ajamaan palkallisuutta
 Markku Kostiainen ryhtyi muistisairaan äitinsä omaishoitajaksi – pian loppui työttömyystuki ja talous romahti: "TE-toimistolle ei kelpaa mitkään selvitykset"

Analyysi: Retoriikkaa vai vakavia ehdotuksia – kuntavaalit lähestyvät, ja omaishoidolle luvataan taas yhdeksän hyvää ja kymmenen kaunista

Omaishoitajien tuen tarve jää usein vaietuksi – väitöstutkija: "Äidin ei ole helppo puhua tyttärelleen, että isän hoito on raskasta"


Summary: Kun Taliban viimeksi hallitsi Kabulia, Afganistanissa ei juuri ollut tietokoneita ja puhelinyhteys oli 0,3 prosentilla väestöstä. Nyt matkapuhelinta käyttää yli 80 prosenttia afganistanilaisista.

Taliban-äärijärjestöllä on enemmän rahaa, aseita ja miesvoimaa kuin koskaan ennen.
 Tästä huolimatta Talibanin ei välttämättä ole yhtä helppo hallita Afganistania kuin 20 vuotta sitten.
 Kansalaiset eivät enää elä täysin eristyksissä ulkomaailmasta, vaan moni on tottunut älypuhelimeen ja mahdollisuuteen arvostella hallintoa.
 Nämä grafiikat näyttävät, miten sekä Taliban että Afganistan ovat muuttuneet 20 vuodessa.
 Varoituksia alkoi Yhdysvalloissa kuulua jo muutama vuosi sitten. Taliban-taistelijoita oli enemmän kuin monen raportin tiedot antoivat ymmärtää.
 Kun vielä vuonna 2014 puhuttiin 20 000 taistelijasta,  neljä vuotta myöhemmin lukua korjattiin 60 000:een .
 Osa asiantuntijoista piti tätäkin arviota liian pienenä.
 Nyt tällä väittelyllä ei enää ole merkitystä.
 Vaikka tarkkoja määriä on mahdotonta tietää, kokoaikaisia Taliban-taistelijoita arvioidaan olevan enemmän kuin kertaakaan vuoden 2001 jälkeen.
 Äärijärjestö Taliban on myös paremmin aseistautunut kuin koskaan ennen.  Yhdysvallat varusti Afganistanin turvallisuusjoukkoja miljardien arvosta.
 Taliban on uusia alueita vallatessaan  saanut itselleen käsiaseiden lisäksi sotilasajoneuvoja ja muita tarvikkeita . Jos joku nyt keksisi hyökätä Talibania vastaan, vastus olisi paljon voimakkaampi kuin vuonna 2001.
 Taistelijoiden lukumäärä ei kerro kaikkea:  Taliban ei saanut Afganistania hallintaansa joukkovoiman turvin, vaan ennemmin syrjäytetyn hallinnon heikkouden takia. Silti järjestö kykeni nykyistä paljon pienempänäkin pitämään hallussaan isoja osia Afganistanista.
 Asemiesten määrä todennäköisesti kasvaa, kun Taliban pystyy keräämään riveihinsä avoimesti lisää ihmisiä – ja tarvittaessa pakottaa.
 Vaikka Taliban on vahvistunut, myös Afganistan on muuttunut.
 Osa Taliban-taistelijoista oli pikkuvauva- tai taaperoiässä, kun äärijärjestö edellisen kerran hallitsi pääkaupunkia Kabulia.
 Läheskään kaikki Taliban-taistelijat eivät ole koskaan edes käyneet siellä. Ja ne jotka muistavat Kabulin 2000-luvun taitteesta, muistavat raunioituneen kaupungin, päällystämättömät tiet ja polkupyörät, joiden seassa liikkui muutama lommoutunut auto.
 Sen jälkeen kun Yhdysvallat pakotti Talibanin piiloutumaan maaseudulle, Kabul on liki kaksinkertaistunut. Kabulia ja muitakin kaupunkeja on kunnostettu Yhdysvaltain ja sen liittolaisten rahoituksen turvin.
 Tämä näkyy myös elintasossa. Kun vuonna 2001 vain 22 prosenttia afganistanilaisista asui taloudessa, jolla oli oma wc, vuonna 2021 luku on jo 51 prosenttia, käy ilmi  Maailman terveysjärjestön WHO:n tilastoista.
 Mikään urbanisaation perikuva Afganistan ei ole: selvästi suurin osa ihmisistä asuu yhä maaseudulla ja kaupunkien kasvua ovat osaltaan kiihdyttäneet sodan aiheuttamat pakolaisvirrat.
 Kaupunkiin muuttaminen ei Afganistanissa itsestään selvästi tarkoita parempaa elämää, mutta se muuttoliike on kasannut enemmän ihmisiä kaupunkilalueille kuin koskaan ennen.
 Talibanilla liikkeenä puolestaan ei ole kokemusta suurissa kaupungeissa toimimisesta, eikä sen taistelijoilla niissä asumisesta .
 Kaupunkien hallitseminen ei välttämättä suju maaseutuun tottuneelta Talibanilta ongelmitta.
 Taliban on vuonna 2021 paitsi vahvempi myös rikkaampi kuin vuonna 2001.
 Tarkkoja tietoja Talibanin rahaliikenteestä on mahdotonta saada, mutta näyttää siltä, että äärijärjestön taloustilanne alkoi parantua 2010-luvulla. Se on nyt jopa huomattavasti rikkaampi kuin Yhdysvaltain tullessa Afganistaniin 2001.
 Syitä tähän on monia.
 YK:n turvallisuusneuvoston  tuoreen raportin  mukaan Talibanin rahat ovat peräisin huumekaupasta, oopiumin tuotannosta, sieppauksista ja lunnasvaatimuksista sekä erilaisten suojelurahojen, tullimaksujen ja verojen keräämisestä.
 Monet tutkijat pitävät juuri verotusta jopa huumekauppaa tärkeämpänä. Britannian yleisradioyhtiön  BBC:n laajan selvityksen  mukaan Talibanin strategia on ollut ottaa haltuun uusia alueita, ja verottaa niitä järjestelmällisesti.
 Selvityksen mukaan Taliban olisi pitänyt jo vuonna 2018 hallussaan jopa 70 prosenttia Afganistanista, ja verottanut lähes koko aluetta.
 Lisäksi Taliban saa rahaa rikkailta lahjoittajilta esimerkiksi Qatarista, Saudi-Arabiasta, Pakistanista ja Arabiemiraateista.
 On arvioitu , että pelkästään yksityiset lahjoitukset nousevat jopa 500 miljoonaan dollariin vuodessa. Tukijasuhteet ovat pitkiä ja pysyviä. Tiedustelupalvelu CIA:n raportti varoitti jo vuonna 2008, että Taliban oli kerännyt Persianlahden maista yli sadan miljoonan edestä lahjoituksia.
 Kun Taliban hallitsee maata, verojen kerääminen helpottuu entisestään. Eikä Talibanin tarvitse keksiä uudestaan jo luomaansa järjestelmää.
 Ulkomaista tukeakaan tuskin tarvitsee erikseen etsiä. Kun rahan siirtäminen on onnistunut Talibanin ollessa ahtaalla, rahansiirrot tuskin kaatuvat mahdollisiin kansainvälisiin pakotteisiin.
 Uutistoimisto AP:n tarinan mukaan  Afganistanissa olisi ollut 1990-luvun lopulla vain yksi tietokone. Sitä piti hallussaan Taliban-johtaja  Mullah Mohammed Omar , eikä hänkään käyttänyt sitä.
 Internetistä ei ollut puhettakaan  ja puhelinliiittymä oli 60 000 ihmisellä  22 miljoonan asukkaan maassa.
 Nyt tilanne on täysin toinen. Jo vuonna 2014  yli 80 prosenttia kertoi  joko omistavansa kännykän tai tuntevansa jonkun, jonka kännykkää pääsee käyttämään. Kännykkäliittymiä on yksi kahta afganistanilaista kohden.
 Ihmiset voivat kommunikoida toistensa kanssa ja myös olla helposti yhteydessä suoran ulkomaille.
 Tämän muutoksen Taliban vaikuttaa tiedostaneen. Se suhtautuu varsinkin älypuhelimiin nihkeästi – kun ne ovat jonkun muun kuin talibanien käytössä. Virallisesti syy on se, että älypuhelimella voi soittaa musiikkia, mitä Taliban ei hyväksy.
 Tuoreiden raporttien mukaan  Taliban on erityisesti Kabulissa etsinyt ihmisten älypuhelimista myös todisteita englanninkielisestä viestinnästä.
 Lue lisää:
 Seuraamme tässä artikkelissa tapahtumia Afganistanissa, jossa hallinto luhistui ja ääriliike Taliban eteni pääkaupunki Kabuliin
 YK:lle tehty uhka-arvio: Taliban kiihdyttää Yhdysvalloille ja Natolle työskennelleiden etsintöjä Afganistanissa
 Amnesty: Taliban murhasi julmasti hazara-vähemmistön miehiä heinäkuussa

Taliban on vahvempi kuin koskaan, mutta Afganistankaan ei ole sama kuin vuonna 2001 – grafiikat kertovat tärkeimmistä muutoksista


Summary: Pohjois-Karjalan maakunta juhlii tänä vuonna 300-vuotista taivaltaan. Rempseään rajaseutuun liittyy paljon kiinnostavia knoppitietoja. Laadimme kymmenen kysymystä, joilla voit testata, tunnetko Pohjois-Karjalan.

Pohjois-Karjalassa on pitkin tätä vuotta juhlittu 300-vuotissynttäreitä. Juhlinta huipentuu elokuun lopulla, jolloin luvassa on perinteinen maakuntapäivä. Yksittäisen pääjuhlan sijaan pieniä tapahtumia maakunnassa järjestetään koko elokuun ajan.
 Mutta mikä onkaan Pohjois-Karjalan tunnetuin bändi? Entä Pielisen pinta-ala? Testaa tietosi allaolevassa visassa!
 Lue myös:
 Pohjois-Karjalassa hengitetään Suomen puhtainta ilmaa
 Savolaiset ja karjalaiset vinkkaavat matkailukohteita toisilleen – kaikki myöntävät tuntevansa huonosti naapurimaakuntaa

Luuletko tuntevasi Pohjois-Karjalan? Testaa 10 kohdan tietovisassa, onko 300-vuotias maakunta sinulle tuttu


Summary: Poliisi kävi tarkistamassa Kansallisoopperassa perjantaina, että oopperateoksen ensi-ilta sujui  koronarajoitusten mukaan. Kansallisooppera sai puhtaat paperit.

Oopperayleisö saattoi hieraista silmiään, kun Kansallisoopperan lämpiöön ilmaantui virkapukuinen poliisl eilen perjantaina. Oopperan syyskauden avajaisteos  Cavalleria Rusticana & Pajatso  sai etukäteen poikkeuksellisen paljon julkisuutta, koska hetken näytti siltä, että Kansallisooppera pitää ensi-illan vastoin Etelä-Suomen aluehallintoviraston tuoreita koronarajoituksia. Kansallisooppera läpäisi kuitenkin Helsingin kaupungin viranomaisten tekemän ennakkotarkastuksen tulevan ensi-illan koronajärjestelyistä jo torstaina.
 Lue lisää :  Kansallisoopperan kapinaesityksen järjestelyt saivatkin tarkastuksessa hyväksytyn leiman – iso tila ja yleisön porrastaminen riittivät viranomaisille
 Perjantaina  Cavalleria Rusticana & Pajatson  ensi-illan alla Kansallisoopperassa näyttäytynyt ylikomisario  Heikki Porola  kertoi lauantaina Ylelle, että yleisö suhtautui hänen vierailuunsa huumorilla.
 – En huomannut yleisössä muuta kuin pilkettä silmäkulmassa. Minulta kysyttiin, onko niin, että kuudelta oopperaan ja seitsemältä putkaan, Porola kertoo.
 Poliisi halusi kuitenkin näyttäytyä paikalla.
 – Olin Kansallisoopperan turvapäällikköön yhteydessä jo torstaina ja kävin tekemässä katselmuksen talossa perjantaina jo päivällä ennen näytöstä. Kun yleisö tuli sisään ja ooppera alkoi, kävin vielä katsomassa, että kaikki menee, kuten oli suunniteltu ja kerrottu. Ja niinhän se sujui, Porola sanoo.
 Hän liikkui oopperatalon sisääntuloaulassa, lämpiössä ja salissa ennen esityksen alkamista.
 Poliisilla ei paineita syynäämiseen
 Poliisilla ei Porolan mukaan ole omia paineita käydä tarkastamassa yleisötilaisuuksia.
 – Lähdemme liikkeelle, jos meitä pyydetään käymään tai yleisöltä tulee ilmoituksia tapahtumista.
 Poliisi lisäksi konsultoi taidelaitoksia ja tapahtumia, jotka tarvitsevat apua siinä, miten tapahtuman tai tilaisuuden voi järjestää koronarajoitusten keskellä.
 – Tämä on sikäli aivan normaalia toimintaa, sillä yleisötapahtumat ja niiden valvonta kuuluvat poliisille, Porola toteaa.
 Vaikka Kansallisooppera pääsi avaamaan eilen syyskauden, toiminta on koronarajoitusten takia yhä raskaasti tappiollista.  Cavalleria Rusticana & Pajatso  -teoksen näytökseen pystyttiin ottamaan vain noin 300 katsojaa, kun saliin mahtuisi noin 1300 hengen yleisö.
 Kulttuuri- ja tapahtuma-alalla on arvostelu kaikkein voimakkaimmin kahden metrin turvavälipakkoa sisätiloissa sekä vaadetta katsomon lohkoamisesta.
 Sosiaali- ja terveysministeriö on lähettänyt aluehallintovirastoille (avi) ohjauskirjeen, jonka mukaan  pienen riskin tapahtumissa  voi luopua kahden metrin turvaväleistä. Toistaiseksi on epäselvää, miten kirje vaikuttaa aveihin. Avit ovat itsenäisiä virastoja.
 Poliisin vierailusta Kansallisoopperassa kertoi ensin  Helsingin Sanomat.
 Lue lisää :  Analyysi: Ooppera voi kantaa koronakapinaviittaa – asetelma olisi toinen, jos kyse olisi parikymppisten teknobileistä

Poliisi ilmestyi eilen Kansallisoopperan ensi-iltaan: “Kysyttiin, onko niin, että kuudelta oopperaan ja seitsemältä putkaan?”


Summary: Uberin, Lyftin ja muiden sovellusperustaisten kuljetusyhtiöiden lobbaama laki hyväksyttiin kansanäänestyksessä Kaliforniassa marraskuussa. Laki määritti yhtiöiden kuljettajat yksityisiksi urakoitsijoiksi. Oikeuskamppailulla voi olla vaikutuksia niin sanotussa keikkataloudessa työskentelevien asemaan koko Yhdysvalloissa.

Yhdysvalloissa Kalforniassa tuomari on todennut perustuslain vastaiseksi lain, jonka mukaan niin sanotun keikkatalouden työntekijöitä pitää kohdella itsenäisinä urakoitsijoina, ei työntekijöinä.
 Uberin, Lyftin ja muiden nettisovelluksiin perustuvien kuljetusyhtiöiden lobbaama laki hyväksyttiin Kalifornian osavaltiossa viime marraskuussa kansanäänestyksessä nimellä ehdotus 22.
 Lakiin sisältyi joitakin myönnytyksiä kuljettajille, mutta ei kaikkea työntekijän aseman suomaa suojaa.
 Yhtiöt käyttivät kampanjaan yli 200 miljoonaa dollaria, mikä tekee kansanäänestysaloitteesta kalleimman Kalifornian historiassa. Uber ja Lyft uhkasivat jättää Kalifornian, jos lakiaeloite ei menisi läpi.
 Ehdotus sai 59 prosentin kannatuksen marraskuun äänestyksessä.
 Laki kumosi Kaliforniassa tammikuussa 2020 voimaan tulleen aiemman lain, joka olisi vaatinut yhtiöitä luokittelemaan kuskinsa työntekijöiksi ja tarjoamaan heille työntekijöiden edut.
 Uber valittaa päätöksestä
 Kansanäänestyksessä hyväksytyn ehdotus 22:n odotettiin heijastuvan osavaltioiden työlainsäädäntöön muuallakin Yhdysvalloissa. Ammattiliitot pelkäsivät sen heikentävän työntekijöiden neuvotteluasemaa.
 Uber ja muut keikkatalouden yhtiöt ajavat jo samankaltaista lainsäädäntöä Massachusettsin osavaltiossa.
 Alamedan piirikunnan korkeimman oikeuden tuomari  Frank Roesch  kuitenkin katsoi, että laki rikkoi Kalifornian osavaltion perustuslakia.
 Kanteen lakia vastaan oli nostanut joukko kuljettajia ja palvelutyöntekijöiden ammattiliitto.
 Roesch perusteli, että laki rajoittaa osavaltion perustuslaissa lainsäätäjille annettua valtaa säännellä työntekijöiden saamia korvauksia. Lain mukaan osavaltion lainsäätäjät tarvitsisivat äänestyksessä seitsemän kahdekasosan enemmistön muuttaakseen lakia.
 Lisäksi laissa on kieltä, jonka on tarkoitus estää kuljettajia järjestäytymästä ammattiliittoon. Sekin rikkoi tuomarin mukaan perustuslakia.
 Uber ja muut yhtiöt aikovat valittaa päätöksestä.
 – Tämä päätös jättää huomiotta Kaloifornian äänestäjien ylivoimaisen enemmistön tahdon ja uhmaa sekä logiikkaa että lakia, Uber sanoi tiedotteesaan.
 Ammattiliitot ja monet Uberin ja muiden keikkatalouden yhtiöiden toimintaan tyytymättömät kuljettajat pitivät päätöstä hyvänä.
 – Uskon, että nyt ajajilla on todellinen mahdollisuus taistella toimeentuloon rittävän palkan ja työpaikan puolesta, kuljettaja  Erica Mighetto  sanoi uutistoimisto AFP:lle.

Keikkatalouden yritykset kärsivät takaiskun Kalifornian oikeudessa – Tuomari totesi lain kuljettajien asemasta perustuslain vastaiseksi


Summary: Afganistanissa on toistakymmentä etnistä ryhmää, ja etniset siteet ovat usein vahvempia kuin side valtioon. Osa tarkkailijoista uskoo, että paštujen hallitseman Talibanin valtaannousu johtaa uuteen etniseen konfliktiin.

"Pitäisikö Afganistanin olla olemassa?", "Tulisiko Afganistan jakaa pienempiin osiin?", kyselivät  The New York Review  ja  The Atlantic -lehdet  11 vuotta sitten, kun maassa oli sodittu 30 vuotta.
 Nyt sotaa on jatkunut vuosikymmen lisää, ja jotkut jo uumoilevat jatkoa Talibanin voitokkaasta valtaannoususta huolimatta.
 Afganistania ei ole pystynyt vakauttamaan paštukuningas sen enempää kuin kommunistihallinto, ääri-islamistit tai länsimaiden tukema demokratiakokeilukaan.
 Keskeisenä syynä pidetään sitä, että Afganistan on yhä kaukana yhtenäisestä kansakunnasta, vaikka maa on ollut olemassa yli 270 vuotta.
 Kansallisen identiteetin sijaan monet afganilaiset identifioituvat omaan etniseen ryhmäänsä, joita maassa on toistakymmentä. Mikään ryhmä ei ole enemmistönä, ja ryhmien sisällä valtaa pitävät vaikutusvaltaiset klaanit, usein omine asejoukkoineen.
 – Afganistanin armeijan ja valtion ällistyttävän nopea romahtaminen ei kuvasta vain erityisiä vikoja Yhdysvaltojen ja sen liittolaisten luomissa intituutioissa, vaan paljon vanhempaa ja syvempää Afganistanin valtion heikkoutta, kirjoittaa yhdysvaltalaisprofessori  Anatol Lieven  tutkimuslaitos  IISS:n julkaisemassa artikkelissa .
 "Heillä ei ole mitään yhteistä"
 Afganistanissa on 14 merkittävämpää etnistä ryhmää. Suurimmat ovat paštut eli pataanit, tadžikit, hazarat ja uzbekit.
 Luotettavaa väestönlaskentaa  ei ole tehty , mutta paštuja on arviolta 40 prosenttia maan noin 38 miljoonasta asukkaasta ja tadžikkeja runsas neljännes. Hazaroita ja uzbekkeja on kumpiakin noin 9 prosenttia,
 Muita ryhmiä ovat muun muassa aimakit, turkmeenit, baluchit, pamirit ja nuristanilaiset.
 Virallisia kieliä on kaksi – dari ja paštu – mutta myös useita muita kieliä puhutaan.
 Laura Merikalla / Yle
 Eri ryhmät tuntevat hengenheimolaisuutta eri naapurimaiden asukkaiden kanssa: esimerkiksi paštut Pakistanin paštuihin, uzbekit ja turkmeenit pohjoisrajan toisella puolen asuviin uzbekistanilaisiin ja turkmenistanilaisiin, baluchit Pakistanin ja Iranin balucheihin.
 Lähes kaikki afganistanilaiset ovat muslimeja, mutta noin viidennes on šiioja ja loput sunneja. Sen lisäksi, että etniset ryhmät ovat sotineet keskenään, uskontoryhmien välit ovat olleet usein jännittyneet.
 Esimerkiksi kovan linjan sunnilaisuutta edustavan, paštujohtoisen Talibanin kerrotaan  syyllistyneen julmuuksiin  šiioja,  etenkin hazaroita , kohtaan.
 Talibanin valtaannousu onkin herättänyt pelkoja siitä, miten he kohtelevat muita etnisiä ryhmiä.
 – Afganistanilaisilla ei ole yhteistä kieltä, näillä ihmisillä ei ole mitään yhteistä. Etnisten ryhmien yhdistyminen kansakunnaksi ei ole koskaan tapahtunut siellä, huomautti tutkija  Eden Naby   The New York Timesille  jo vuonna 2001, jolloin Yhdysvallat aloitti sotansa Afganistanissa.
 Mikään Afganistanin hallinto ei myöskään ole puoleen vuosisataan onnistunut ottamaan itselleen koko Afganistanissa yksinoikeutta järjestäytyneiden aseellisten ryhmien ylläpitoon, professori Anatol Lieven huomauttaa.
 Valta paštuilla
 Afganistanin perustajana pidetään paštukuningas  Ahmad Shah Durrania ,  joskin on kiistanalaista,  antoiko hän vuonna 1747 perustetulle maalleen sen nykyisen nimen.
 Vuoteen 1992 maata hallitsivat paštut lukuunottamatta tadžikkikuningas  Habibullah Kalakanin  lyhyeksi jäänyttä valtakautta.
 Myös entinen presidentti Hamid Karzai on paštu. Karl Schoendorfer / AOP
 Kolme vuotta Neuvostoliiton vetäytymisen jälkeen  Afganistanissa nousi valtaan  kommunistihallintoa vastaan taistellut ryhmittymä, ja presidentiksi tadžikki  Burhanuddin Rabbani . Etninen konflikti kuitenkin jatkui ja pääkaupungin Kabulin ulkopuolella maata hallitsivat käytännössä paikallisten sotajoukkojen johtajat.
 Vuonna 1996 valtaan nousi paštujohtoinen Taliban, joka hallitsi maata Yhdysvaltain hyökkäykseen vuonna 2001 asti. 20 viime vuotta Afganistan kokeili demokratiaa. Presidentit  Hamid Karzai  ja  Ashraf Ghani  ovat hekin paštuja.
 "Afganistania ei ymmärretty"
 Uutiskanava CNBC:n haastattelema  eläkkeelle jäänyt yhdysvaltalaissotilas arvioi, että keskeistä Yhdysvaltain epäonnistumiselle Afganistanin vakauttamisessa oli se, miten vähän todella ymmärrettiin, mitä afganistanilaiset haluavat sekä heidän heimodynamiikkaansa.
 – Oletimme heidän haluavan sitä, mitä meilläkin on, sanoo  Michael Zacchea , joka johti yhdysvaltalaisten kouluttamaa Irakin armeijan pataljoonaa.
 Yksi esimerkki oli  presidentti Karzain yritys saada afganistanilaisille henkilötodistus, jossa heidän ilmoitettiin olevan afganistanilaisia. Paštupoliitikot kannattivat tätä, kun taas muut kansanryhmät vastustivat. Niiden mukaan nimitys afganistanilainen tarkoitti paštuja.
 Profesori Anatol Lievenin mukaan keskeinen syy Afganistanin valtion heikkoudelle on se, että paštuheimot ja muut maaseudun etniset ryhmät ovat vieraantuneet valtiosta. Valtion kyvyttömyys juurtua maaseudulle rampautti lännen yritykset rakentaa demokraattinen Afganistan ja avasi tietä Talibanin vaihtoehtoiselle hallintomallille,  hän kirjoittaa.
 Talibanin tuoreimman valtaannousun jälkeen mielenosoituksissa on heiluteltu Afganistanin kansallista lippua. Taliban on vaihtanut kansallisten lippujen tilalle oman lippunsa. Bashir Darwish / AOP
 Lisäksi etniset liittolaisuudet ylittävät usein kansalliset. Talibanien vahvuutena on, että he kuuluvat Afganistanin suurimpaan kansanryhmään.
 Yhdysvaltain vetäydyttyä Taliban pääsi monin paikoin valtaamaan alueita ilman taisteluja ja sotilaiden taistelutahto laantui.
 – Kun Yhdysvaltain vetäytyminen alkoi, afganistanilaisjoukot alkoivat hypätä laivasta, joko lepytelläkseen Talibania tai vetäytyäkseen vanhoihin etnisiin sotajoukkoihinsa, sanoo Michiganin yliopiston kansainvälisen politiikan tutkimuskeskuksen johtaja  John Ciorciari   CNBC:lle.
 Hän ei kuitenkaan usko, että Talibanin valtaannousu tuo rauhaa.
 – Kun tomu laskeutuu, monet Yhdysvaltain kouluttamat taistelijat todennäköisesti tarttuvat jälleen aseisiin etnisten jakolinjojen mukaisesti Ciorciari uskoo.
 Talibanille ilmoittautui jo vastustaja
 Talibania vastaan aikoinaan taistelleiden sotajoukkojen johtajan  Ahmad Shah Massoudin  poika  Ahmad Massoud  ilmoitti keskiviikkona olevansa valmis sotimaan uutta Taliban-hallintoa vastaan.
 Massoud sanoi olevansa  taistelijoidensa kanssa Panjshirin laaksossa. Se on yksi harvoista alueista, jota Taliban ei ole saanut haltuunsa.
 – Meillä on aseita ja ammuksia, joita olemme varastoineet tämän päivän varalta, hän kertoi The Washington Post -lehden julkaisemassa kirjoituksessa.
 Massoud pyysi taisteluun apua länsimailta.
 Ahmad Massoud puhui maaliskuussa Pariisissa seremoniassa, jossa paljastettiin hänen isänsä muistolaatta. Christophe Archambault / EPA
 Terroristijärjestö al-Qaida salamurhasi hänen isänsä liki 20 vuotta sitten.
 Kabulin pohjoispuolella sijatseva Panjshirin laakso oli neuvostojoukkoja vastaan 1980-luvulla ja Talibania vastaan 1990-luvulla taistelleiden vastarintajoukkojen keskus. Alueella asuu runsaasti tadžikkeja.
 Massoud on yksi Afganistanin kansallisen vastarintaliikkeen johtajista. Ryhmää kutsutaan myös uudeksi Pohjoisen liitoksi.
 Alkuperäinen Pohjoisen liitto taisteli Talibania vastaan vuosina 1996–2001. Liitoon kuului tadžikki-, uzbekki, hazara- ja paštujohtoisia joukkoja.
 Lue myös:
 Talibanin Afganistanin rahahanoja suljetaan – paennut keskuspankkijohtaja ennustaa maalleen synkkiä talousnäkymiä ja laajaa maastapakoa
 "Taliban voi antaa meille kunniallisen elämän" – Pakistanissa pakolaisleirillä asuva afganistanilainen suurperheen isä aikoo palata kotiin
 Amnesty: Taliban murhasi julmasti hazara-vähemmistön miehiä heinäkuussa

Vahva valtio on ollut vain unelma Afganistanissa – Talibanille ilmoittautui jo vastustaja


Summary: Kun korona tyhjensi kalenterin, Kaija Koo teki koulutusvideosarjan. Kaijan pöytälaatikossa on tietoa, mitä ei mistään oppilaitoksista saa.

Vaikka korona-aika on ollut artistille ahdistavaa ja raskasta,  Kaija Koo  laskee kuuluvansa onnekkaiden joukkoon. Korona on tuonut surun koko tapahtuma-alan puolesta, mutta hän saanut tehdä edes jotain keikkaa.
 Pahimpina päivinä kalenterista peruuntui kolme esiintymistä. Mielessä häivähti ajatus tehdä jotain muuta.
 – Kyl mäkin ajattelin, että ei tätä jaksa. Mä aina jätin ne esiintyymiset sinne kalenteriin. Halusin muistaa, että tämä on todella totta, mitä tapahtuu.
 Voimabiisien kuningattareksi kutsuttu Kaija Koo esiintyi Rovaniemellä Simerockin päälavalla 20. elokuuta.  Maija-Liisa Juntti / Yle
 Kun kalenterista raivautui aikaa, Kaija Koo innostui tekemään opetusvideosarjan.
 – Ajattelin, että jotainhan luovan ihmisen on tehtävä.
 Kaija Koo Master Class -videosarja on Kaija Koon mukaan alan ensimmäinen opintokokonaisuus. Sarjassa on musiikkia, musiikkialan huipputekijöiden haastatteluja ja kokemuksia. Vielä toistaiseksi sarja saa olla pöytälaatikossa, sillä lopullista osoitetta sarjalle ei ole vielä päätetty.
 – Siellä on sellaista tietoa, mitä ei mistään koululaitoksesta saa, koska mähän oon lähestulkoon itseoppinut. Olen kahlannut kaiken mitä tässä alassa on. Pitää myös mennä tienpäällä, että oppii sitä.
 Pian julkaistava kirja päästää entistä lähemmäksi
 Kaija Koon show on näyttävä ja työllistää paljon ihmisiä. Sen vuoksi myös kaikki yksityiskeikat on peruttu eikä tuleva pikkujouluaika siihen tuo muutosta.
 Syyskuussa julkaistavassa kirjassa lukijalle piirtyy kuva siitä, mistä syntyy ääni ja taipumaton ihminen, jonka yleisö tuntee nimellä Kaija Koo. Bikka Puoskari / Yle
 Kiertueelle on kuitenkin tarkoitus lähteä, kirjakiertueelle. Kaija Koon elämäkerta  Taipumaton  julkaistaan syyskuussa ja sen ympärille on tarkoitus tehdä teatterinomainen kiertue.
 – Siinä mä puhun paljon ja otan otteita kirjasta. Kerron koko elämästä ja siihen liittyvistä kappaleista, miten ne ovat syntyneet, kertoo Kaija Koo.
 Tuleva kirja paljastaa paljon yksityisyyttään varjelevasta artistista.
 – Oon vähän huono markkinoimaan, sanon keikoilla ennemminkin, että älkää lukeko sitä, koska sitten ihmiset pääsee kyllä tosi lähelle.

"Kyl mäkin ajattelin, että ei tätä jaksa" – korona-ahdistus sai Kaija Koon ajattelemaan uransa lopettamista


Summary: Pelien avulla voidaan kuntouttaa fyysisiä vammoja, mutta myös opettaa uusia taitoja. Pelitutkijan mukaan erilaiset kuntoutuspelit tulevat yleistymään ja niiden käyttö laajenemaan tulevaisuudessa.

Videopelien avulla voidaan tänä päivänä kuntouttaa tekonivelleikkauksessa olleen polvi tai aivohalvauksen vaurioittamat hermoradat. Pelejä voidaan käyttää myös arkisempien ongelmien ratkomiseen. Kuten silloin, kun itse arki on ongelma.
 Näin on esimerkiksi kajaanilaisella 24-vuotiaalla  Tapio Shnorolla . Hänellä on Asperger, joka näkyy muun muassa siinä, että arjen hallinta tuottaa päänvaivaa. Haasteita aiheuttavat esimerkiksi säännöllisen nukkumisen ja syömisen muistaminen.
 – Saatan valvoa pitkään ja alkaa nukkumaan vasta kuuden aikaan aamulla. Välillä syön päivän ensimmäisen aterian vasta ennen nukkumaan menoa.
 Tukea hankaluuksiin Shnoro on saanut lähinnä lähipiiriltään, jotka ovat esimerkiksi muistutelleet säännöllisten elintapojen tärkeydestä. Jatkossa apua voisi saada myös virtuaalitodellisuudesta.
 Kajaanin ja Hämeenlinnan ammattikorkeakoulut sekä Laurea-ammattikorkeakoulu ovat kehittäneet yhdessä virtuaalisen  Mysteeri 24/7 -nimisen pakopelin , jonka tavoitteena on muun muassa parantaa arjen hallintaan liittyviä valmiuksia.
 Shnoro pääsi testaamaan pilottivaiheessa olevaa peliä ja kokemus oli positiivinen. Pelissä simuloidaan perusruutineja kuten aamutoimia hammaspesusta aamupalaan ja töihin valmistautumiseen. Lopputehtävässä pakataan muuttolaatikoita.
 – Peli avasi minulle sitä, millainen arkiaamu työssä käyvällä tai opiskelevalla ihmisellä voi olla.
 Hän ajattelee, että tämänkaltainen peli voisi olla hänelle hyvänä apuna arjen hallintaan liittyvissä ongelmissa sekä tilanteissa, jotka eivät ole hänelle entuudestaan tuttuja – kuten esimerkiksi muutto uuteen asuntoon tai työhaastattelu. Pelin kautta voi opetella sitä, mitä kaikkea siihen liittyy.
 Ja myös sitä, että aamulla pitää pestä hampaat ja syödä aamupala.
 – Tuollaisesta pelistä voisi olla suuri apu minunlaisille nuorille, jotka eivät välttämättä muista huolehtia terveellisistä elämäntavoista.
 Apua trauman hoitoon
 Erilaiset kuntoutuspelit tulevat yleistymään ja niiden käyttö laajenemaan tulevaisuudessa, arvioi Turun yliopiston pelitutkija  Henry Korkeila .
 Fyysisen vamman kuntouttamisen lisäksi Korkeila uskoo kuntoutuspelien jatkavan yleistymistään myös muun muassa mielenterveysongelmien hoidossa ja autismikirjon ihmisten kuntoutuksessa.
 Hän kertoo, että esimerkiksi posttraumaattisesta stressireaktiosta tai ahdistuksesta kärsivien hoidossa on tutkimuksissa löydetty hyötyä virtuaaliympäristöistä, joissa voidaan pikkuhiljaa lähestyä ahdistavaksi koettua asiaa. Sellainen voi esimerkiksi olla ihmispaljous tai tietynlaiset äänet.
 Virtuaalitodellisuutta voitaisiin käyttää Korkeilan mielestä hyödyksi myös monessa muunlaisessa hoitoon liittyvässä tilanteessa.
 Esimerkiksi hammaslääkärissä, jossa aurinkolasien sijaan päähän laitettaisiinkin VR-lasit, joilla saataisiin vietyä huomio muualle hoitotoimenpiteestä.
 – Annettaisiin potilaille mahdollisuus olla jossain muualla kuin tuijottamassa hammaslääkäreitä ja hoitajia, jotka tökkivät suuhun milloin milläkin instrumentilla.
 Peli tekee kuntoutuksesta kiinnostavampaa
 Eniten kuntoutuspelejä on Korkeilan mukaan tutkittu erilaisten fyysisten ja neurologisten vammojen kuntoutuksessa. Niissä tulokset ovat olleet hyviä.
 Pelien teho kuntoutuksessa perustuu Korkeilan mukaan pitkälti potilaan motivointiin. Kuntoutus ikään kuin paketoidaan potilaalle mukavampaan muotoon.
 – Peli tekee raskaasta, tylsästä ja toistuvasta liikkeestä mielenkiintoisempaa. Se vie huomion muualle tekemisestä, vaikka itse toiminta ja tavoitteet pysyvät samana.
 Saman on huomannut myös Jyväskylän yliopiston väitöskirjatutkija  Maarit Janhunen , joka tekee parhaillaan väitöskirjaa polven tekonivelleikattujen pelikuntoutuksesta.
 Pelaamisella kuntoutuminen voi Janhusen mukaan olla perinteiseen kuntoutukseen verrattuna joissain tapauksissa motivoivampaa. Peliin uppoutuessa myös toistoja saattaa kertyä ihan huomaamatta enemmän kuin jos liikkeitä, olisi tehnyt ilman peliä.
 – Tavoitteena on, että peli imaisee kuntoutujan pelimaailmaan.
 Yksi tekonivelleikatuille tarkoitettu kuntoutuspeli on esimerkiksi sellainen, jossa pelaajaa ohjataan tekemään polven ojennusta ja koukistusta. Tämä liike kuljettaa pelihahmoa näytöllä eteenpäin.
 Pelit tuovat kuntoutukseen vaihtelua
 Kuntoutuspelit tullaan Turun yliopiston Henry Korkeilan mukaan tulevaisuudessa lisäämään automaattisesti vaihtoehdoksi erilaisiin kuntoutusmuotoihin.
 Hän ei kuitenkaan usko, että pelit tulevat kokonaan korvaamaan muunlaista kuntoutusta. Ainakaan seuraavaan vuosikymmeneen.
 Pikemminkin pelikuntoutus voisi toimia hyvänä lisänä jo olemassa oleville palveluille. Kuntoutuksen monipuolistajana, niin kuin Korkeila asian ilmaisee.
 – Varsinkin pidemmissä, vuosia kestävissä kuntoutuksissa, pelit voisivat tuoda mukavaa vaihtelua ja ärsykkeitä laajasti eri aisteille.
 Tyhjän seinän tuijottamisen sijaan kuntoutuja voi olla virtuaalipeliympäristössä. Tai uudelleen kävelemään opetteleva voi seurata oman hahmonsa etenemistä pelissä ja samalla nähdä askeleiden määrän ja askelnopeuden.
 – Pelien avulla hoitosuhde saattaa jopa jatkua pidempään. Ja se on mielekkäämpää peruskuntoutukseen verrattuna.
 Lue myös:
 Peli mullistaa aivopotilaiden kuntoutusta: kajaanilaiskeksintö poistaa seinät ja vie pyörätuolissa timanttimetsälle

24-vuotias Tapio Shnoro valvoo vahingossa aamuun asti ja saattaa unohtaa syödä – pelaaminen voi auttaa, kun oma elämä ei pysy hallinnassa


Summary: Afganistanissa syntynyt, Suomen kansalainen, “Sakke” pyrki neljä päivää Kabulin lentokentän porteista sisälle. Sinä aikana hän kertoo nähneensä talibanien muun muassa tappavan ihmisiä kadulle. Lentokentän reunoilla vallitsee kaaos ja talibanien mielivalta.

Vaatteet ovat veren tahrimat, puhuminen tuottaa vaikeuksia. Pääkaupunkiseudulla asuva “Sakke” on saapunut muutamia tunteja ennen haastattelua takaisin Suomeen Afganistanista.
 Vierailu sukulaisten luona muuttui henkiinjäämiskamppailuksi, kun Taliban valloitti kaupungin. Afganistanissa asuva sisko lapsineen jäi maahan. Heidän turvallisuutensa vuoksi Suomeen aikoinaan paennut mies esiintyy tässä jutussa “Sakkena”.
 – Taliban on pahempi kuin 20 vuotta sitten, Sakke sanoo monta kertaa tapaamisemme aikana.
 Sakke lensi Kabuliin reilu kuukausi sitten. Sukulaisten asuttamalla alueella oli rauhallista Saken kertoman mukaan ja kaduilla liikkui ihmisiä tavalliseen tapaan.
 – Ihmiset shoppailivat ihan normaalisti.
 Noin kaksi viikkoa sitten kaikki muuttui. Talibanin sotilaat valtasivat kaupungin.
 Sakke kertoo vaihtaneensa farkut ja kauluspaidan perinteiseen afganistanilaiseen asuun Kabulissa talibanien takia.  Matti Matikainen
 Sakke arvio, että Talibanin toiminta on nyt jopa hurjempaa kuin aikaisemman vallan aikana. Hän pakeni itse maasta 2000-luvulla.
 – Näin, että he menevät ihmisten koteihin ja vievät yli 12-vuotiaat naiset pakkoavioliittoihin jihad-muslimiksi, Sakke kertoo juuri tapahtuneesta.
 Sakke kertoo talibanien saapuneen kahdella pakettiautolla naapuriin ja menneen sisälle asuntoon koputtelematta. Hän uskoo, että tarkoitus oli siepata naapurin viisi yli 12-vuotiasta tytärtä.
 – Onneksi he eivät olleet kotona.
 Sakke kertoo itse nähneensä, että naisten elämä on muuttunut erityisen vaaralliseksi.
 – Myös nuoria miehiä oli kadonnut sieltä, missä perhettäni asuu.
 Kadonneiden nuorten miesten kohtalo on Saken arvion mukaan tulla pakotetuksi tai houkutelluksi talibanien riveihin.
 "Taliban ampui lapsen kuoliaaksi"
 Viime maanantaina Sakke kertoo saaneensa viestin lentoyhtiöltään. Lento takaisin Suomeen oli peruttu.
 – Myös kaikki rajat olivat kiinni, enkä tiennyt, miten pääsisin takaisin Suomeen.
 Kotiin oli päästävä, sillä täällä odotti vaimo kolmen lapsen kanssa, työpaikka ja oma yritys.
 Sakke sai ulkoministeriöstä viestin, joka kehotti tulemaan kansainväliselle lentokentälle mahdollisimman pian.
 Pääsy lentokentälle oli kaoottista ja vaarallista.
 Talibanien sotilaat pitävät hallussaan lentokentän ulkopuolista aluetta. Kentän porteilla vartioivat amerikkalaiset ja muiden länsimaiden sotilaat. Kentälle pyrkijöitä on vähintään tuhansia.
 Sakke kertoo, kuinka Talibanin jäsenet takoivat kepeillä ihmisiä ja ampuivat ilmaan mutta myös kohti ihmisiä.
 – Näin, kun he ampuivat lapsen kuoliaaksi, Sakke sanoo.
 Sakke kertoo monien myös haavoittuneen ja jääneen oman onnensa nojaan kentän porttien ulkopuolelle.
 Hän näyttää väkivallan jälkiä omassa kehossaan ja muistaa talibanien ampuneen myös häntä kohti.
 – Kuolema oli lähellä.
 Sakke sai hoitoa haavaansa vasta Suomessa.  Matti Matikainen
 "Suomen passi ei kiinnostanut amerikkalaisia päiviin"
 Pääsy lentokentälle kesti Saken mukaan neljä päivää.
 Talibanien ja ihmismuurin läpi on vaikea päästä porteille. Portista pääsy kentälle ei ole itsestään selvää.
 – Näytin amerikkalaisille Suomen passiani, että päästäkää minut sisälle, mutta jostain syystä he eivät katsoneet sitä tai reagoineet mitenkään ensimmäisillä kerroilla.
 Vasta neljäntenä päivänä Sakke kertoo onnistuneensa.
 Mies sanoo olleensa hengenvaarassa jo ensimmäisenä päivänä lentokentän muurien ulkopuolella. Talibanit partioivat siellä.
 – Sanoin, että minulla on Suomen passi ja haluan takaisin Suomeen – sitten he alkoivat lyödä minua kepeillään.
 "Sisko ja ystävät jäivät Afganistaniin"
 Afganistaniin jäänyt sisko perheineen huolettaa Sakkea.
 – Taliban on siepannut siskon miehen puoli vuotta sitten, Sakke puhuu.
 Yksin jääneet naiset voivat joutua Talibanin sieppaamiksi.
 Afganistaniin jäi myös kaksi Saken ystävää. Sakke kertoo heidän yrittäneen päästä yhtä aikaa lentokentälle ja evakuoimislennolle, mutta he eivät onnistuneet.
 – He jäivät kentän portin ulkopuolelle.
 Moni Suomen kansalaisuuden saanut afganistanilaistaustainen henkilö on samassa tilanteessa.
 Sakke toivoo, että etenkin naiset ja lapset saisivat apua Suomesta ja muista maista.
 – Taliban ei ole muuttunut niin kuin he väittävät.

Suomalainen Sakke pääsi pakenemaan talibanien valtaamasta Kabulista – “He löivät minua kepeillä ja ampuivat kohti”


Summary: Porvoon Linnamäellä korjataan eroosiovaurioita. Maisemaa koristaa jylhä mänty, joka on ikuistettu Albert Edelfeltin maalaukseen.

Aivan Porvoon vanhankaupungin tuntumassa sijaitseva Linnamäki on yksi Uudenmaan suurimmista muinaisjäännöksistä.
 Paikalla sijainneen keskiaikaisen linnan vallihaudat ovat edelleen selvästi havaittavissa, mutta itse linnasta ei ole säilynyt jälkipolville käytännössä mitään.
 Nyt Linnamäellä tehdään kunnostustöitä, joiden pääpaino on eroosiovaurioiden korjaamisessa ja ehkäisemisessä. Eroosiolla tarkoitetaan kallion ja maaperän kulumista ajan saatossa.
 Maisemaa koristaa jylhä mänty, jonka koukeroiset juuret puskevat ulos maasta. Se on ikuistettu jo vuonna 1892  Albert Edelfeltin  maalaukseen  Porvoo Linnamäeltä nähtynä .
 Eroosion vaikutukset ovat nähtävissä myös männyn juurikossa.
 – Tänne tulee liikkumista ohjaavia rakenteita ja infokylttejä, että miksi puun juurilla ei saa seistä. Se ei kestä sitä, kertoo arkeologi  Riikka Mustonen  Porvoon Museosta.
 Albert Edelfeltin alkuperäinen Porvoo Linnanmältä nähtynä -teos on esillä Porvoossa Haikon Kartanon Keltaisessa Salongissa.  Tari Lillemets / Hotelli Haikon Kartano
 Linnamäki on herkkää aluetta kunnostuksen jälkeenkin
 Maa Linnavuorella on vyörynyt alaspäin etenkin kävelyn ja pyöräilyn seurauksena.
 – Jokainen askel on vienyt mennessään muutaman kiven ja pyöräilijät ovat hoitaneet loput. Nyt maa palautetaan paikalleen ja yritetään saada pysymään siellä jatkossakin, sanoo kaupungin viherrakennusmestari  Veli-Matti Vihinen .
 Rinteissä liikkuminen ei tule olemaan suotavaa eroosiovaurion korjauksen jälkeenkään, sillä kulutus vaurioittaa muinaislinnan valleja.
 Eroosion vaikutukset näkyvät Edelfeltin männyksi kutsutun puun juurikossa. Vesa Marttinen / Yle
 Kulkua on tarkoitus ohjata portailla, jotka asennetaan Maarin puolella olevaan rinteeseen. Myös etelävallin harjalle asennetaan kulkua ohjaava kaide.
 Uusia kylttejä on asennettu myös Linnamäen sisääntulopoluille jo olemassa olevien kylttien lisäksi muistuttamaan siitä, että pyöräily on kielletty alueella. Sen herkkä luonto ei kestä pyöräilyn aiheuttamaa kulutusta.
 Kulkua ohjataan alueella niin kauan, että sen kasvusto on palautunut.
 – Kolmesta neljään vuotta kestää, että tämä näyttää samalta kuin muu maisema. Mäki on todella herkkää aluetta, Vihinen toteaa.
 Mitä ajatuksia juttu herättää? Keskustele aiheesta 21.8. kello 23:een saakka.

Muinaisen linnan vallit ja jylhä "Edelfeltin mänty" Porvoon legendaarisella luontoalueella halutaan suojella ja nyt kaupunki ryhtyi toimeen


Summary: Suomalaissotilaita kuljettanut kone on lennonseurantasivuston mukaan laskeutunut Kabuliin kello neljän maissa iltapäivällä. Puolustusvoimat vahvisti sotilaiden Kabuliin saapumisen. Joukon tehtävä on turvata Suomen Afganistanista tekemiä evakuointeja. Suomi pyrkii evakuoimaan kaikkiaan 240 ihmistä.

Ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.) mukaan Suomi on auttanut Afganistanista turvaan tähän mennessä yhteensä yli 50 ihmistä. Osa henkilöistä on jo saapunut Suomeen, osa on vielä matkalla.
 Haavisto ei voi vahvistaa mitään evakuointioperaatioon tai sotilaskoneiden liikkeisiin liittyvää yksityiskohtaa turvallisuussyistä.
 – Haluan taata ulkoministeriön työntekijöille ja sotilaille työrauhan erittäin vaikeissa olosuhteissa, evakuoinnit jatkuvat Kabulissa.
 Haavisto kertoo vihreiden hallitusryhmän mediatilaisuudessa ääni väristen kahden autettavien listalla olevan nuoren tytön olosuhteista Kabulin lentokentän ympärillä. Haavisto sai kirjeen torstaina.
 Alaikäiset tytöt ovat henkensä uhalla yrittäneet päästä lentokentälle koko viikon turvattomissa olosuhteissa siinä onnistumatta.
 – He ovat olleet siellä 8–10 tuntia päivittäin kahdestaan ilman ruokaa ja lepoa. Näinä päivinä paikalla on ollut valtava kaaos, kyynelkaasua, ampumista, hakkaamista ja vammautumista. Nämä alaikäiset pienikokoiset tytöt menivät paikalle yksin valtavaan tungokseen peläten kuolemakseen sekä afgaanipoliiseja että talibaneja, Haavisto kuvailee tilannetta Kabulin kentän ulkopuolella.
 Perjantaina tytöt onnistuttiin lopulta auttamaan turvaan.
 Lue afganistanilaissyntyisen Saken pakomatkasta Kabulista Suomeen
 Haavisto sanoo, että ulkoministeriö on saanut paljon yhteydenottoja Suomessa asuvilta agfanistanilaisilta, jotka ovat huolestuneista maassa olevista omaisistaan.
 – Ne on kaikki kirjattu ylös, mutta nyt meillä on täysi työ auttaa Suomen kansalaisia ja Suomeen työsuhteessa olleita, jotka vielä tarvitsevat apua.
 Ulkoministeri toteaa, että evakuointioperaation aikaikkuna on lyhyt, aikaa saada ihmiset turvaan voi olla vain viikon verran.
 – Myös yllättävät tapahtumat voivat vaikeuttaa evakuointia, joten nyt on pyrittävä toimimaan mahdollisimman nopeasti.
 Lentoasemaa turvaava Yhdysvallat saattaa vetäytyä maasta jo elokuun lopussa.
 Ulkoministeri Pekka Haavisto vihreiden hallitusryhmän kesäkokouksessa Lappeenrannassa lauantaina. Lauri Heino / Lehtikuva
 Saivatko Suomen sotilaat kansainvälistä kuljetusapua Kabuliin?
 Puolustusvoimat vahvisti Twitterissä noin kello viisi iltapäivällä, että suomalainen suojausjoukko on saapunut turvallisesti Kabulin lentokentälle ja aloittanut tehtävänsä.
 Kymmeniä aseistettuja sotilaita kuljettaneet Puolustusvoimien kuljetuskoneet lähtivät perjantai-illalla Kouvolan Utista sen jälkeen, kun  presidentti hyväksyi operaation .
 Flight Radar-lentoseurantasivuston mukaan koneet tekivät välilaskut Puolan Katowiceen ja Romanian Bukarestiin, jonka jälkeen ne laskeutuivat Georgian Tbilisiin lauantaiaamulla kahdeksan aikaan. Tämän jälkeen koneiden liikkeistä ei ole tietoa.
 Tbilisistä lähti kuitenkin iltapäivällä puoli kahden maissa suurempi kuljetuskone, joka todennäköisesti kuljetti suomalaisia sotilaita Kabuliin. Kone laskeutui Kabulin kansainväliselle lentokentälle hieman ennen kello neljää iltapäivällä.
 Kone kuuluu Heavy Airlift Wingille, joka on kansainvälinen sotilasilmakuljetusorganisaatio, joka tarjoaa kuljetuspalveluja jäsenmailleen. Suomi on yksi jäsenmaista.
 Ulkoministeri Haavisto kertoi vihreiden kesäkokouksessa Lappeenrannassa, että Suomella on sotilaallista yhteistyötä maiden kanssa, joiden sotilaskoneet pääsevät liikkumaan Kabuliin. Normaalit siiviililennot kun on estetty.
 Suomalaissotilaat toimivat vain lentoasemalla ja sen ympäristössä
 Kabulin kansainvälisellä lentoasemalla työskentelee  viisi ulkoministeriön virkamiestä auttamassa  pelastettavia ihmisiä pääsemään lennoille.
 Suomesta lähetetyn joukon tehtävä on turvata Suomen Afganistanista tekemiä evakuointeja ja tukea virkamiehiä heidän työssään. Suomi pyrkii evakuoimaan maasta yhteensä 240 ihmistä.
 Puolustusministeri  Antti Kaikkosen  (kesk.)  mukaan suomalaiset sotilaat toimivat  vain Kabulin lentokentällä ja sen välittömässä läheisyydessä. Haavisto kertoo, ettei ihmisten hakeminen Talibanien tiesulkujen läpi ole mahdollista virkamiehille ja sotilaille.
 Haaviston mukaan tällä hetkellä Afganistanissa on vielä noin 60 konsuliapuun oikeutettua Suomen kansalaista tai Suomessa oleskeluluvalla asuvaa.
 Lisäksi Suomi on luvannut turvaa 170:lle Suomen Kabulin-suurlähetystön, EU-edustuston tai kriisinhallintaoperaation työntekijälle sekä heidän perheenjäsenilleen.
 Kabulin lentokentälle pääseminen on ollut erittäin vaikeaa. Talibanit hallitsevat kaikkia reittejä lentokentälle ja lennoille pyrkivien on päästävä läpi useista tarkastuspisteistä.
 Kabulin lentoaseman sisäänkäynnit ovat Yhdysvaltojen ja muiden maiden joukkojen hallinnassa.
 Haavisto Purralle: Perhesyistä maassa oleskelu ymmärrettävää
 Perussuomalaisten puheenjohtaja  Riikka Purra  kyseenalaisti  Ylen Ykkösaamussa  Suomesta turvapaikan saaneiden, mutta Afganistaniin kesällä lomalle lähteneiden ihmisten auttamisen.
 Ulkoministeri Pekka Haavisto totesi, että Suomen passin tai pysyvän oleskeluluvan omaavien joukossa on ihmisiä, joilla on Afganistanissa puoliso tai lapsia eikä perheenyhdistämistä ole vielä ehditty tehdä.
 – Perhesyistä maassa oleskelu on inhimillisesti täysin ymmärrettävää. Tämä kai on ihan normaalia elämää.
 Haaviston mukaan Afganistanin heikentyneen tilanteen takia perheenyhdistämisiä sujuvoitetaan. Tähän asti perheenjäsenten on pitänyt asioida New Delhin suurlähetystössä Intiassa. Ulkoministeriö mahdollistaa nyt asioiden hoitamisen Intian lisäksi myös Iranissa.
 Vihreiden puheenjohtajan  Maria Ohisalon  mukaan sisäministeriö selvittää myös humanitaarisen suojelun  palauttamista väliaikaisen suojelun perusteeksi.
 Lue lisää:
 Suomalaisia odottaa Kabulissa kilpajuoksu aikaa vastaan: "Heidän on etsittävä neulaa heinäsuovasta"
 Afganistanin yllätysluhistuminen saattoi olla viimeinen niitti demokratian viemiselle asein – tutkija: Ajatus oli älytön
 Suomi lähettää kymmeniä aseistettuja sotilaita Afganistaniin auttamaan suomalaisten evakuointia – Haavisto: "Kabulissa tarvitaan puolustusvoimien suojausjoukkoa"
 Vahva valtio on ollut vain unelma Afganistanissa – Talibanille ilmoittautui jo vastustaja
 Taliban on vahvempi kuin koskaan, mutta Afganistankaan ei ole sama kuin vuonna 2001 – grafiikat kertovat tärkeimmistä muutoksista
 Taliban etsii yhä kiivaammin länsimaille työskennelleitä – "Kaikki ovat vaarassa", kertoo Suomen rauhanturvaajien tulkkina työskennellyt mies Ylelle

Suomalaissotilaat aloittaneet tehtävänsä Kabulissa –  Haavisto Afganistanin evakuointioperaatiosta: Suomi auttanut turvaan jo yli 50 ihmistä


Summary: Härmän häjyjen ja Nelimarkan taiteen tarinoilla rikastettu Härmän käräjätalo eli Alaviitalan käräjätalo Alahärmässä pelastui, kun kotiseutuyhdistys otti kunnostuksen hoitaakseen. Rahaa remontiin kerätään nyt kansalaiskeräyksellä.

Härmän vanhassa käräjätalossa, Alaviitalan käräjätalossa, tuuli tuiversi rikkinäisistä ikkunoista sisään ja naakat pitivät pesää osin sortuneen muurin suojissa vielä vuonna 2018.
 Pihan kasvusto oli 50 asumattoman vuoden aikana villiintynyt niin, että se lähes peitti murheellisen näkymän.
 – Oli se aikamoinen näky. Tuomi kasvoi kivijalasta, ikkunoita oli suojattu pelillä ja osa oli rikki. Katto vuoti kellariin asti ainakin kolmesta kohtaa, muistelee Härmä-Seuran puheenjohtaja  Airi Linna .
 Alahärmään 1850-luvulla siirretty rakennus oli saman suvun hallussa vuoteen 2018 saakka. Viimeinen asukas menehtyi tapaturmaisesti vuonna 1968 ja sen jälkeen talo oli ollut tyhjillään.
 Talon hankinnasta jouduttiin äänestämään Härmä-Seurassa, kertoo seuran puheenjohtaja Airi Linna. Enemmistö oli lopulta hankinnan kannalla.   Birgitta Vuorela / Yle
 Kaupungilta tuli lopulta kehoitus tehdä jotain ränsistyvälle rakennukselle keskellä kylää. Muualla asuva, iäkäs omistaja tarjosi taloa Härmä-Seuralle.
 Heti oli nähtävissä, että kunnostusurakasta tulisi mittava. Härmä-Seurassa pohdittiin, riittävätkö pienen yhdistyksen rahkeet siihen?
 – Tämä rumistus ja hirvitys tuli uniini, ennen kuin toivuin siitä, tunnustaa Airi Linna, joka kuitenkin vei asian yhdistyksen päätettäväksi.
 Härmä-Seura äänesti Käräjätalon hankinnan puolesta ja vuonna 2018 talo siirtyi nimellisellä summalla yhdistyksen nimiin.
 Käräjäsalissa luettiin lakia pahamaineisimmille häjyille
 Käräjätalon hirsiseinät ovat kuulleet monta karua tarinaa.
 Perimätiedon mukaan talo on veistetty Lappajärvellä vuonna 1845. Talossa on käräjöity Venäjän vallan ajasta, vuodesta 1863, aina vuoteen 1924 saakka.
 Käräjätalo oli myös paikka, jossa häjyjen väkivaltainen aikakausi tuli tiensä päähän. Alaviitalan käräjäsalissa lakia on tiettävästi luettu lakeuden verisimpään historiaan jääneille häjyille.
 – Tarina kertoo, että "Isoo-Antti" on ollut siellä tuomiolla, sekä Rannanjärvi ja Rannanjärven surmaaja Erkki Fräntilä, kertoo Härmä-Seuran keräystoimikunnan puheenjohtaja  Risto Kleimola .
 Käräjäsali sekä tuomarin ja lautamiesten huoneet odottavat vielä kunnostusta.  Birgitta Vuorela / Yle
 Talon kunnostustyöt aloitettiin kiireellä katosta ja vähitellen on edetty myös sisätiloihin. Käräsalin, tuomarien ja lautamiesten huoneet ovat vielä suunnitelmaa ja hankerahaa vailla. Toiveissa on, että tulevaisuudessa käräjäsalin tarinoita voisi päästä aistimaan kuka tahansa.
 – Varsinkin kun se saadaan oikein kuntoon niin se oikein hehkuu sitä historiaa, uskoo Risto Kleimola.
 Lue myös:   Häjyt -Pohjanmaan sitkein myytti
 Nelimarkan taide saa oman kamarin
 Alaviitalan talolla on rooli paitsi häjyjen ajassa, myös suomalaisessa taidehistoriassa. Taiteilija  Eero Nelimarkan  monet lakeustaulut ovat saaneet innoituksensa Alahärmän lakeuksista. Ja on Alaviitalan käräjäsalikin tullut ikuistetuksi Nelimarkan taiteessa.
 Nelimarkan kamarista löyty muun muassa Eero Nelimarkan vaimoistaan Saimasta maalaama muotokuva.  Birgitta Vuorela / Yle
 Etelä-Pohjanmaalla erityisesti Alajärvi tunnetaan Nelimarkan pitäjänä, mutta Eero Nelimarkka vietti aikaa myös Alahärmässä, Alaviitalan talossa. Se oli hänen vaimonsa  Saima (os.Alaviitala) Nelimarkan  kotitalo. Saima asusteli Alaviitalassa lapsineen 12 vuotta kun Eero opiskeli, maalasi ja matkusti ulkomailla.
 Lue myös :  Jäikö Eero Nelimarkka lakeusmaalaustensa vangiksi? Nyt hurmaavat taiteilijan unohtuneet asetelmat ja henkilökuvat
 Kunnostustyöt sisätiloissa ovat edenneet siihen vaiheeseen, että Nelimarkka-kamariksi ristitty huone on käyttövalmis.
 – Paljon oli luonnoskirjoja ja töitäkin on otettu talteen entistä omistajaa varten, kertoo Airi Linna.
 Remonttia on tehty kamarissa kiireellä, sillä tavoitteena oli, että vielä loppukesästä Käräjätalossa voitaisiin esittää Lea Kedon käsikirjoittama Eero Nelimarkasta kertova näytelmä, Lakeus liki sydäntäni. Koronan takia esitys siirtyi ensi vuoden puolelle.
 Vanha talon kunnostaminen tuo yllätyksiä
 Kun Käräjätalo siirtyi Härmä-seuralle, ei ollut tietoa siitä, miten kunnostustyöt rahoitetaan. Korjaukset piti kuitenkin aloittaa heti, sillä käsillä olivat viimeiset hetket talovanhuksen pelastamiseksi. Rahaa on saatiin alueen kehittämisyhdistys Aisaparilta ja pieni summa Museovirastolta kattoremonttia varten, kertoo Härmä-seuran puheenjohtaja Airi Linna.
 – Ei se riittänyt kuin pieneen osaan. Ei me osattu arvata, että katto piti avata taivaaseen asti.
 Yllätyksiä on riittänyt pitkin matkaa. Härmän-Seuran väki ei enää lähde arvailemaan remontin kokonaiskustannuksia.
 Härmä-Seurassa ei lähdetä arvailemaan kunnsotuksen kokonaiskustannuksia. Töitä tehdään sitä mukaan kun rahaa riittää.  Birgitta Vuorela / Yle
 – Rahareikiä löytyy. Joka hirren takaa löytyy lahoa ja jotain korjattavaa. Vaikea on tehdä kustannusarviota, kun joka kerta sitä pitää korjata, sanoo Airi Linna.
 Useampi hankerahoituspäätös on tullut bumerangina takaisin. Nyt omarahoitusosuuden kattamista varten kerätään rahaan kansalaiskeräyksellä. Sen tavoitteeksi haarukoitiin noin 150 000 tuhatta euroa, jolloin kokonaiskustannusarvioksi muodostuisi 300 000 euroa.
 Kunnostustöissä tarvitaan talkoolaisten ohella välillä myös ammattilaisten työpanosta. Birgitta Vuorela / Yle
 Kansalaiskeräyksellä remonttirahaa
 Käräjätalon kansalaiskeräyksen suojelija on Saima Nelimarkan pojantytär  Riitta Nelimarkka  ja se on voimassa toistaiseksi.
 – Kyllä se on kohtuudella lähtenyt, mutta tietysti toivoisi vielä parempaa lopputulosta. Keräyshän on kaiken aikaa meneillään, useamman vuodenkin saatamme kerätä, kertoo keräystoimikunnan puheenjohtaja Risto Kleimola.
 Kansalaiskeräyksellä on saatu jonkin verran lahjoituksia, mutta paljon lisää tarvitaan, sanoo Härmä-Seuran keräystoimikunnan puheenjohtaja Risto Kleimola.  Birgitta Vuorela / Yle
 Vuodesta 2018 työt ovat edenneet sitä mukaan kun rahaa ja talkoolaisia on riittänyt
 –Toistaiseksi on riittänyt, ehkä parikymmentä ihmistä pyörii säännöllisesti tässä talkooringissä, arvelee Airi Linna.
 Jokainen euro ja jokainen käsipari on tarpeen jatkossakin, sanoo Airi Linna ja kiittää samalla vuolaasti jo kortensa kekoon kantaneita.
 Tulevaisuudessa Käräjätalon toivotaan palvelevan mahdollisimman monenlaisia käyttäjiä perhejuhlista harrastuspiireihin.
 Nelimarkka-kamarin lisäksi myös tupa on käyttövalmis. Birgitta Vuorela / Yle
 Katso videouutinen  Yle Areenasta tästä linkistä .
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun sunnuntaihin 22.8. kello 23 saakka.

Tässä on talo, jossa päättyi pahamaineisten häjyjen "Isoo-Antin" ja Rannanjärven tarina – historiallinen Härmän käräjätalo pelastui viime hetkellä


Summary: Silminnäkijöiden mukaan paikalla on useita poliisin yksiköitä, ensihoidon yksiköitä ja lääkintähelikopteri, kertoo Turun Sanomat.

Poliisia on ammuttu tehtävän yhteydessä Ruskolla Varsinais-Suomessa, kertoo Lounais-Suomen poliisi Twitterissä.
 Poliisin mukaan Ruskon Vahdolla olleen kotihälytystehtävän yhteydessä on ollut aseenkäyttötilanne, jossa on ammuttu poliisia. Tehtävä on yhä kesken.
 Ulkopuolisille ei ole ollut poliisin mukaan tilanteesta vaaraa.
 Länsi-Suomen poliisi ei tässä vaihessa tiedota enempää asiasta tutkinnallisten syiden takia.
 Turun Sanomat kertoo , että silminnäkijätietojen mukaan paikalla on ollut useita poliisin yksiköitä, ensihoidon yksiköitä sekä lääkintähelikopteri.
 Sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.) osoitti Twitterissä tukea poliisille kirjoittamalla, että poliisi turvaa meidän kaikkien arkea, kaikkina aikoina.
 – Pahimmissa tilanteissa se voi tarkoittaa oman turvallisuuden vaarantamista. Kaikki voima ja tuki kentälle, hän jatkoi.

Poliisia ammuttiin Ruskolla kotihälytyksen yhteydessä


Pirkanmaan käräjäoikeus antoi maanantaina poliisille lisäaikaa tutkia Oriveden kaivoksen sisältä löytynyttä salaista kaatopaikkaa.
 Dragon Mining Oy:n Oriveden kaivoksesta löytyi syksyllä 2018 laiton kaatopaikka. Kaivostunnelissa on ollut ensimmäisten kuvausten mukaan öljytynnyreitä, räjähdelaatikoita, muovia ja metallia.
 Dragon Miningin tyhjennysprosessi ja sen kustannusvastuu on käsiteltävänä hallinto-oikeudessa, mikä poliisin mukaan viivästyttää tutkintaa.
 Esitutkinta on yhä kesken, minkä takia käräjäoikeus pidensi maanantaina kaivoksen eristysaikaa. Dragon Mining ei harjoita enää kaivostoimintaa Oriveden kaivoskuiluissa. Ne on eristetty rikospaikan turvaamiseksi, kunnes selviää, mitä kaivokseen säilötyille jätteille on tarkoitus tehdä.
 Poliisi haluaa varmistaa, että kun louhosta aletaan tyhjentää, poliisi on paikalla.
 Kaivosta ei ehkä saada koskaan täysin puhtaaksi, on aiemmin arvioitu. 85 metrin syvyydessä kaivos on osin täyttynyt liejusta ja vedestä. Puhdistaminen on yhtiön mukaan vaarallista.
 Jätteiden laittaminen on aloitettu Ely-keskuksen mukaan jo 1990-luvulla. Jätteiden laiton varastointi kaivostunneliin on  poliisin arvion mukaan  alkanut jo kaivoksen edellisen omistajan, Outokumpu Oy:n aikana.
 Outokumpu Oy toimi Orivedellä vuoteen 2003 saakka. Australialaisomistuksessa oleva Dragon Mining aloitti kullan louhinnan Oriveden kaivoksella vuonna 2007.
 Poliisin mukaan kaivoksen nykyinen johto on lopettanut väärän käytännön vuonna 2016.
 Lue lisää:
 Oriveden laittoman jätekaivoksen tutkinta edistyy – Tukesin virkamiehen osuus siirtyy syyteharkintaan
 Oriveden kultakaivoksen jätekasaa ei ole vieläkään tutkittu perin pohjin
 Salaisesta kaatopaikasta kaivoksen sisältä saatu jätettä pois jo lähes 30 000 kiloa – kukaan ei tiedä, paljonko sitä on vielä jäljellä

Poliisi haluaa turvata epäillyn rikospaikan: Oriveden kultakaivos ja sen syövereistä paljastunut kaatopaikka pysyy suljettuna


Summary: Kaikkiaan kolmipäiväisessä Simerockissa kävi arviolta 17 500 katsojaa.  Tähän mennessä kävijöiden joukosta on todettu yksi positiivinen koronatartunta. Napapiiri-Jukolasta ei ole kerrottu positiivisia tartuntalukuja, vaikka kävijöitä oli noin 15 000.

Rovaniemellä järjestetyssä Simerockissa on todettu viikonloppuna yksi positiivinen koronatartunta, kertoo Lapin sairaanhoitopiiri.
 Rovaniemen kaupunki selvittää parhaillaan, kuinka laajasti sairastunut on altistanut muita festivaalivieraita.
 Viikonlopun Napapiiri-Jukolan-suunnistuskisassa ei ole todettu positiivisia tartuntatapauksia. Kävijöitä tapahtumassa oli noin 15 000, joista suunnistajia reilu 12 000.
 Koko Lapin sairaanhoitopiirin alueella on viikonlopun aikana todettu 11 positiivista koronatapausta.
 Lisää  Lapin uutisia Yle Areenassa : kuuntele, katsele ja lue, mitä lähelläsi tapahtuu.

Rovaniemen Simerockissa yksi koronatartunta, altistuneiden määrää selvitetään – Napapiiri-Jukolassa ei todettuja tartuntoja


Summary: Ulkoministeri Pekka Haavisto sanoi, että ihmisten evakuoinneille Afganistanista voi olla aikaa pahimmillaan vain joitakin päiviä. Suurlähettiläskokouksessa Suomen ulkomaanedustustojen päälliköt kokoontuvat vuosittaiseen tapaamiseensa.

Ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) sanoi maanantaina, että tähän aamupäivään mennessä Suomi on evakuoinut jo yli 140 henkilöä Afganistanista.
 Hänen mukaansa pelkästään sunnuntain aikana luku kasvoi 84:llä hengellä.
 Haavisto kertoi asiasta Suurlähettiläskokous 2021 -tapahtumassa.
 Hän sanoi, että evakuoitavien joukossa on vielä Afganistanissa olevia Suomen kansalaisia, lähetystön paikalta palkattua henkilökuntaa ja paikallisia EU- ja Nato-yhteistyökumppaneitamme perheineen.
 Ulkoministeri sanoi, että evakuointioperaatiota vaikeuttavat Talibanin tiesulut, muut turvallisuusuhat, lentokentän läheisyyteen pakkautuneet väkijoukot ja vaikeus päästä lentokentän sisäpuolelle.
 – Emme tiedä, miten kauan lentokenttä pysyy auki. Aikarajat tulevat vastaan. Pahimmillaan voi olla kyse vain joistakin päivistä. Tilanne elää hetki hetkeltä, Haavisto sanoi.
 Suurlähettiläskokouksessa Suomen ulkomaanedustustojen päälliköt kokoontuvat vuosittaiseen tapaamiseensa. Tänä vuonna ulkoministeriö järjestää kokouksen virtuaalisesti koronapandemian takia.

Haavisto: Suomi evakuoinut jo yli 140 ihmistä Afganistanista – katso mitä ulkoministeri sanoo suurlähettiläskokouksessa maailman tilanteesta


Summary: Oulun yliopiston laajassa tutkimuksessa selvisi, että yritysjohtajien taustoja ei aina kehdata udella tai tarkistaa. Viime vuosina tilanne on parantunut, koska asenteet työelämässä ovat muuttuneet.

Suomalaisten pörssiyhtiöiden johtajilla on taustallaan paljon rikostuomioita ja henkilökohtaisia maksuhäiriöitä. Näillä on myös suora negatiivinen vaikutus yritysten menestykseen.
 Asiaa tutkinut professori  Juha-Pekka Kallunki  sanoo yllättyneensä asiasta.
 – Olemme käyneet läpi suomalaisia ja ruotsalaisia aineistoja. Niiden mukaan pörssiyhtiöissä joka kolmannella johtajalla oli henkilökohtainen rikostuomio. Oli valtava yllätys, että tällaista löytyi.
 Kallunki toimii Oulun yliopiston laskentatoimen professorina ja hänen vetämänsä tutkimusryhmä on selvittänyt yritysjohtajien taustoja ja niiden merkitystä yli kymmenen vuoden ajan.
 Laajassa tutkimuksissa on havaittu, että pörssiyhtiöiden toimitusjohtajien lisäksi myös hallituksen jäsenillä ja muilla vastuuhenkilöillä, kuten tilintarkastajilla on rikostuomioita ja maksuhäiriömerkintöjä.
 Kallungin mukaan nyt ei puhuta pienistä rikesakoista, vaan kyse on esimerkiksi toistuvista rattijuopumuksista, onnettomuuspaikalta pakenemisesta, väkivaltarikoksista ja jopa vankeustuomioista.
 – Erikoisin tapaus oli eräs ruotsalaisyhtiö, jonka toimitusjohtajalla ja kaikilla hallituksen jäsenillä oli taustallaan rikostuomio, Kallunki kertoo.
 Rikostausta voi kieliä riskihakuisuudesta
 Kallungin mukaan yritysten olisi hyvä olla kiinnostuneita johtajiensa taustoista, sillä niillä on suora vaikutus menestymiseen. Jos johtajilla on rikostaustaa, yritys pärjää huonommin.
 – Näiden yritysten kannattavuus on heikompi, ne tekevät huonompia yrityskauppoja, konkurssiriski on suurempi, sisäpiirikaupankäynti on aggressiivisempaa ja se voi lähestyä jopa laittoman rajaa.
 Johtajan rikollinen tausta on yrityksen kannalta myös mainehaitta. Eivät yritykset halua päästä otsikoihin sen vuoksi, että hallituksen jäsen tai toimitusjohtaja on rikoksesta tuomittu, vaikka siitä oli kulunut aikaa, eikä sinänsä liittyisi tehtävään, Kallunki sanoo.
 – Poikkeuksetta rikoksen paljastuminen on johtanut siihen, että henkilö on joko itse eronnut tai hänet on vapautettu tehtävästään.
 Kallungin mukaan rikostausta voi olla merkki ihmisen riskihakuisuudesta. Kyseessä voi olla henkilö, joka tykkää ottaa riskiä, ei piittaa yhteiskunnan normeista ja kokee olevansa sääntöjen yläpuolella.
 – Jos toimitusjohtaja ei käyttäydy yhteiskunnan normien mukaisesti, ei ole mikään yllätys, ettei hänen johtamansa yhtiökään sitä tee.
 Johtajan rikostausta ja riskikäyttäytyminen voivat olla myös merkkejä narsistisesta persoonallisuushäiriöstä. Kaikilla narsisteilla rikostaustaa ei kuitenkaan ole, Kallunki muistuttaa.
 Persoonallisuushäiriötä voi olla vaikea havaita rekrytointitilanteissa, sillä esimerkiksi narsistiset ihmiset ovat monesti karismaattisia ja taitavia puhumaan.
 Lue lisää Ylen MOT:n jutusta :  Joka neljäs esimies on narsisti
 Pomojen taustoja ei kyseenalaisteta
 Mutta miksi johtajina on näin paljon henkilöitä, joilla on rikostaustaa?
 Kallungin mukaan syynä on se, ettei heidän taustojaan ole tarkistettu. Kyseessä on yritysmaailman sisäänrakennettu ongelma, johon ei ole osattu puuttua.
 Kallunki kertoo keskustelleensa rekrytoinneissa avustavien yritysten ja konsulttien kanssa ja kysyneensä heiltä, selvittävätkö nämä taustat henkilöistä. Vastaus on ollut, että ei missään tapauksessa: toimitusjohtajalta tai hallituksen jäseneltä ei voi tällaista kysyä.
 Heidän kohdallaan oletetaan, ettei ongelmia ole.
 – Meillä on pienet piirit. Ei kehdata, ja osittain tutuilta ei kysytä.
 Sen sijaan monien tavallisten työntekijöiden, kuten lasten parissa tai terveydenhuoltoalalla työskentelevien taustat selvitetään rutiininomaisesti.
 Kysyimme johtajien rekrytointikäytännöistä myös suorahaku eli headhunting alalla toimivalta InHunt Groupilta. Yritys on erikoistunut etenkin johtajien suorahakuihin.
 InHuntin Pohjois-Suomen aluejohtaja Stig Hedberg on kuullut, ettei johtajaksi palkattavien henkilöiden taustoja aina tarkasteta, vaikka pitäisi. Näin voi tapahtua etenkin silloin, kun yritykset tekevät rekrytointeja itse tai jos ei toimita johtajahakuihin erikoistuneen yrityksen kanssa.
 – Jos yritykseen palkataan johtajia vain harvoin, voi olla aika paljon kysymysmerkkejä, miten asiat tulisi hoitaa.
 Hedbergin mukaan rekrytointitilanteisiin liittyy myös perinteinen suomalainen luottamus. Kun henkilö on tavattu useampaan kertaan rekrytointiprosessin aikana, häneen aletaan luottaa.
 Stig Hedbergillä on sattunut urallaan yksi tapaus, jossa johtajaksi valittua henkilöä ei voitu palkata hänen rikostaustansa vuoksi.  Janne Körkkö / Yle
 Keinoja palkattavan henkilön taustojen selvittämiseen on kuitenkin monia. Toimeksiantaja voi esimerkiksi pyytää tehtävään valittavalta henkilöltä rikosrekisteriotteen, ja voidaan tehdä turvallisuusselvitys. Ehdokkaan tausta voidaan tarkistaa myös suosittelijoilta.
 – Johtajat ovat isossa taloudellisessa vastuussa, joten on hyvin luontevaa, että esimerkiksi luottotiedot tarkistetaan, Hedberg sanoo.
 Johtajan sopivuutta tehtävään voidaan arvioida haastatteluilla ja psykologisella soveltuvuusarvioinnilla. Se on Hedbergin mukaan keino karsia pois esimerkiksi persoonallisuushäiriöisiä henkilöitä.
 – Tällainen tarkkuus on perusteltua, sillä narsistinen ihminen johtajana voi tehdä paljon tuhoa yrityksessä.
 Hedbergin mukaan johtajiksi palkattavien taustoja selvitetään yhä enemmän. Muutos on tapahtunut viime vuosien aikana. Esimerkiksi viime vuonna työntekijöiden turvallisuusselvityksiä tehtiin ennätysmäärä yli 88 000 kappaletta.
 – Yritykset kilpailevat kovan luokan johtajista ja työntekijöistä, joten on tärkeää, että yrityksellä on hyvä maine. Samoin työhyvinvointiin kiinnitetään yrityksissä entistä enemmän huomiota, ja se näkyy myös johtajien rekrytoinneissa, Stig Hedberg kertoo.
 Johtajien taustojen tarkistaminen ravisuttaisi yrityskenttää
 Juha-Pekka Kallungin mukaan asenteet työelämässä ovat muuttuneet paljon, eikä epäasiallista käytöstä enää siedetä. Muutosta on vauhdittanut esimerkiksi Me too -ilmiö ja se, että yrityksiltä vaaditaan tänä päivänä vastuullisuutta.
 – Vielä 15 vuotta sitten yritysjohdolta hyväksyttiin sellaista, mitä tänä päivänä enää ei.
 Myös ajattelutapa on muuttunut. Enää ei ajatella, että päätöksiä tekee yritys, vaan niitä tekevät yrityksessä toimivat ihmiset.
 – Johtajan tulisi soveltua tehtäväänsä ja yritykseen myös arvoiltaan ja asenteeltaan. Sitä kautta saadaan yrityksiin parempi ilmapiiri työskennellä.
 Kallunki haluaisi kaikkiin pörssiyhtiöihin samanlaisen käytännön, joka on voimassa finanssisektorilla. Siellä viranomainen edellyttää ylimmän johdon taustojen tarkistamista.
 Pörssiyhtiöiden hyvää hallinnointitapaa ohjaa hallinnointikoodi, jonne Kallunki haluaisi taustojen tarkistamista koskevan pykälän. Sillä olisi merkittäviä vaikutuksia yritysjohdossa.
 – Iso luuta kävisi, jos johtajien taustat selvitettäisiin.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta 24. elokuuta kello 23:een asti.
 Lue myös:   Pitääkö lapsesta kasvattaa narsisti, jotta hän menestyy työelämässä? Tutkija: “Jonkinlainen kylmyys edesauttaa pärjäämistä”

Väkivaltaa, toistuvia rattijuopumuksia, jopa vankeutta – suomalaisjohtajien taustoja pengottiin ja kävi ilmi, että useilla on rikostuomioita


Summary: Ylen toimittaja Petra Ketonen seuraa Pirkanmaan käräjäoikeudessa, kun pitkään odotettu oikeustaistelu alkaa. Rivitaloyhtiö haastoi kunnan oikeuteen vahingonkorvauksista.

Pälkäneen vajoavan rivitalon oikeusjutun käsittely alkaa käräjillä.
 Asia on ollut useita vuosia julkisuudessa, koska rivitalon eläkeikäiset asukkaat käytännössä menettivät vajoamisessa omaisuutensa ja kotinsa.
 Rivitaloyhtiö vaatii nyt Pälkäneen kunnalta ympäristövahinkolain mukaisia vahingonkorvauksia. Taloyhtiö vaatii Pälkäneen kunnan lunastamaan kinteistön tai maksamaan korvauksia yhteensä 600 000 euroa.
 Pirkanmaan käräjäoikeuden pääkäsittely alkaa maanantaina kello 10. Ylen toimittaja  Petra Ketonen  seuraa alkutunnelmia.
 Pitkä kiista
 Tontilla oli aiemmin ollut soramonttu , joka täytettiin soran oton päätyttyä muun muassa kannoilla sekä puutarha- ja teollisuusjätteillä. Paikalle rakennettiin neljä huoneistoa käsittävä rivitalo vuonna 1988.
 Vuosien kuluessa eloperäinen jäte on lahonnut ja rivitalon alla oleva maa on vajonnut. Seuraukset näkyvät asunnoissa muun muassa seinissä olevina halkeamina. Talo on halkeillut monin paikoin, koska se on vuosien kuluessa vajonnut pahasti.
 Kaikki asukkaat ovat joutuneet häädön uhalla vuosia sitten jättämään kotinsa.
 Kunnan rakennus- ja ympäristöjaosto asetti vuonna 2018 rakennuksen käyttökieltoon. Viimeinen asukas velvoitettiin häädön ohella rakennuksesta pois kesällä 2019.
 Rvitalossa asui kuusi eläkeikäistä ihmistä. Asian selvittäminen ja neuvotteleminen on ollut taloyhtiön mukaan asukkaille äärimmäisen raskasta.
 Yle kertoi valmisteluistunnosta keväältä , että rivitalon entiselle asukkalle  Sakari Jauhiaiselle  ja hänen vaimolleen rivitalon huono kunto tuli yllätyksenä pian asunnon hankinnan jälkeen. Naapuri näytti, millaisia vaurioita toisessa rivitalon asunnossa oli. Esimerkiksi lattian ja ulkoseinän välissä oli viiden sentin rako.
 – Silloin meillä silmät aukesivat, että minkä me olemme ostaneet. Yritimme purkaa kauppaa, mutta sehän ei onnistunut, Jauhiainen sanoi.
 Kunta kiistänyt vaatimukset
 Kunta on kiistänyt  korvausvelvollisuutensa. Kunnan mukaan vaatimukset ovat vanhentuneita ja perusteettomia.
 Kunta katsoo, että paikka soveltui kaavoitukseen ja rakentamiseen, mutta rakennuksen perustukset vain tehtiin väärin. Kunnan mukaan ennen rakentamista tehdyissä pohjatutkimuksissa tehtiin virhe, josta kunta ei ole vastuussa.
 Lue lisää:
 Asukkaat häädettiin vajoavasta rivitalosta runsaat kolme vuotta sitten: korvauskiistan käsittely alkoi viimein oikeudessa
 Jätemaan päälle rakennettu rivitalo vajoaa ja vanhat asukkaat häädettiin Pälkäneellä: Nyt asia menee oikeuteen
 Asukkaat häädettiin vajoavasta rivitalosta runsaat kolme vuotta sitten: korvauskiistan käsittely alkoi viimein oikeudessa
 Vajoava rivitalo menee käyttökieltoon Pälkäneellä – Osa valtuutetuista haluaa auttaa asukkaita
 Jätemaan päälle rakennettu rivitalo vajoaa Pälkäneellä: "Kun vanhat ihmiset menettävät asuntonsa, se on surkeinta, mitä voi tapahtua"

Katso suora lähetys klo 9.45, kun pääkäsittely alkaa: Jätemaan päälle rakennettu rivitalo vajoaa, vanhat asukkaat häädettiin Pälkäneellä


Summary: Käräjäoikeus tuomitsi huumepoliisin ex-päällikön Jari Aarnion elinkautiseen vankeuteen liki 18 vuoden takaisessa murhassa. Ex-rikollispomo Keijo Vilhunen vapautui syytteistä. Aarnio haluaa syytteen nurin ja syyttäjä elinkautisen myös Vilhuselle.

Helsingin hovioikeus aloittaa tänään Suomessa täysin poikkeuksellisen murhajutun käsittelyn.
 Murhasta elinkautiseen vankeuteen tuomittu Helsingin huumepoliisin entinen päällikkö Jari Aarnio vaatii hovioikeudessa syytteen hylkäämistä. Aarnion mukaan  Helsingin käräjäoikeuden tuomio  on kaikilta osin virheellinen.
 Helsingin käräjäoikeus katsoi, että Aarnio ei estänyt ruotsalais-turkkilaisen rikollisen  Volkan Ünsalin  murhaa lokakuussa 2003, vaikka tiesi suunnitelmista etukäteen.
 Käräjäoikeuden mukaan Aarniolla oli erityinen velvollisuus estää palkkamurha, mutta hän löi sen tahallaan laimin.
 Aarnion mukaan hän oli kuullut vain huhun asiasta eikä hänellä ollut sellaista tietoa, jonka perusteella henkirikos olisi voitu estää.
 Tämänkaltaista murhasyytettä ei ole koskaan aiemmin käsitelty Suomessa, joten kyseessä on ennakkotapaus.
 Aarnio istuu parhaillaan tynnyrihuumejutussa saamaansa  kymmenen vuoden vankeusrangaistusta  Helsingin vankilassa.
 Syyttäjä pitää Vilhusen tuomiota virheellisenä
 Syyttäjä vaatii  hovioikeudessa elinkautista tuomiota murhasta myös entiselle rikollispomolle,  Keijo Vilhuselle .
 Käräjäoikeus hylkäsi Vilhusen syytteen ja katsoi, että hänen syyllisyydestään Ünsalin murhaan jäi varteenotettava epäily. Käräjäoikeus kuitenkin katsoi Vilhusen osallistuneen murhasuunnitelman järjestelyihin.
 Syyttäjä pitää tuomiota Vilhusen osalta virheellisenä ja katsoo valituksessaan, että Vilhusen syyllisyyden aste on korkein mahdollinen.
 Syyttäjän mukaan Vilhunen muun muassa järjesti palkkamurhaajat ja otti vastaan osan murhapalkkiosta.
 VIlhunen ja Aarnio ovat koko ajan kiistäneet vastuunsa Ünsalin kuolemasta.
 Neljä miestä on saanut elinkautisen jo aiemmin
 Helsingin Vuosaaressa tapahtuneesta murhasta on jo aiemmin tuomittu elinkautisiin rangaistuksiin neljä miestä.
 Palkkamurhassa oli kyse alamaailman keskinäisestä välienselvittelystä.
 Ünsal oli paljastanut poliisille tietojaan vuoden 2002 Arlandan lentokenttäryöstöstä, ja hänen kerrotaan kavaltaneen osan ryöstörahoista itselleen.
 Hovioikeus on varannut jutun käsittelyyn noin 20 istuntopäivää aina marraskuun alkupäiviin asti. Todistajia oikeudenkäyntiin on kutsuttu yli 30.
 Lue myös:
 Syyttäjä valittaa kohutuomiosta – käräjäoikeus vapautti ex-jengipomon murhasyytteestä, mutta tuomitsi Jari Aarnion elinkautiseen
 Prosessioikeuden professori Mikko Vuorenpää pitää Aarnion tuomiota täysin poikkeuksellisena
 Jari Aarnio on syyllinen murhaan – käräjäoikeus tuomitsi ex-poliisipomon elinkautiseen ja vapautti rikollispomon 17 vuoden takaisesta teosta
 Yle seurasi palkkamurhakäräjiä: Ex-poliisijohtaja Jari Aarnio ja ex-jengipomo Keijo Vilhunen täysin eri linjoilla – Aarnio kiistää saaneensa tietoja murha-aikeista vasikkana toimineelta Vilhuselta
 "Rikollispomo soitti järkyttyneenä Aarniolle, miten murha pääsi tapahtumaan", Aarnio: Minulla ei ollut tietoa – Yle seurasi hetki hetkeltä

Hovioikeus alkaa puida Jari Aarnion murhatuomiota – oliko kyseessä ex-poliisipäällikön tahallinen laiminlyönti, josta on rangaistava elinkautisella?


Summary: Osa työpaikkojen säännöistä on tarpeellisia esimerkiksi turvallisuussyistä, mutta osa on aidosti hyödyttömiä ja arkea rampauttavia. Kerro jutun lopussa löytyvällä lomakkeella, millaisiin tilanteisiin olet joutunut outojen tai erikoisten sääntöjen kanssa työpaikallasi.

Kahvitauolla syöminen kielletty. Radion kuuntelu kielletty. Turhia kokouksia toisensa perään.
 Etätöissä ollut Suomi on tottunut melko rentoon arkeen, kun töitä on tehty toimiston sijaan kotona. Silti monille etätyö on ollut mahdottomuus koko koronan ajan, ja osa etätöissäkin olleista alkaa hiljalleen palata työpaikoille.
 Yksi erottamaton osa lähitöitä ovat toimistojen, tehtaiden ja muiden työpaikkojen oudot tai kyseenalaiset säännöt.
 Ongelmia syntyy eniten silloin, kun työntekijöille ei ole riittävän selkeästi kerrottu, miksi sääntö on olemassa, kertoo sosiaalipsykologi ja vuorovaikutustutkija  Aija Logren  Tampereen yliopistosta.
 – Turhiksi koetaan ne säännöt, joiden perusteita ei tunneta.
 Logrenin mukaan työyhteisöissä on paljon aidosti turhia sääntöjä, toisaalta säännöt voivat olla perusteltuja esimerkiksi turvallisuussyistä. Mutta usein ongelma on viestinnässä eli työntekijöille ei ole selitetty riittävän hyvin sitä, miksi sääntö on olemassa.
 Kaikkea ei voi kuitenkaan voi kommunikoida ja selittää, Logren muistuttaa. Työn tekeminen muuttuisi mahdottomaksi, jos jokainen toimintatapa pitäisi avata ääneen ja perustella.
 – Siksi juuri ihmisten yhteistoiminta on muodostunut sellaiseksi, että kyllä muut ymmärtävät minua ja pystyvät tulkitsemaan, mitä olen tekemässä, Logren sanoo.
 Arki on tulkintaa ja luovimista
 Tutkijoita on vuosikymmenten ajan kiinnostanut, miten ihmisten yhteistoiminta on ylipäänsä mahdollista työpaikoilla ja miten sääntöihin suhtaudutaan.
 Vaikka työntekijöitä koskevat lukuisat säännöt ja normit, tekee jokainen jatkuvasti omia päätöksiä noudattaa tai olla noudattamatta sääntöä.
 – Olisi valtavan helppoa, jos voitaisiin jokaisessa tilanteessa tarkistaa käsikirjasta, kuinka toimitaan. Arkielämä on jatkuvaa ympäristön tarkkailua ja mukautumista siihen, että miten juuri tässä sosiaalisessa ympäristössä on odotuksenmukaista toimia.
 Sääntöjen noudattamisen tarkkailu jää usein esimiehen tehtäväksi. Tutkimuksissa on nähty, että esimies voi vedota ammattirooliinsa kun pitää kiinni säännöistä, joita ei itsekään pidä järkevinä.  Derrick Frilund / Yle
 Kirjoitettujen sääntöjen ajatus on, että ne koskevat ihan jokaista, mutta käytännössä kaikki eivät niitä noudata. Sääntöjen noudattamattomuus voi liittyä persoonaan tai rooliin työyhteisössä.
 Logren muistuttaa, että sääntöjen oikaiseminen voi johtaa eriarvoistumiseen työpaikalla, jos esimerkiksi "ne työpaikan hauskat tyypit" venyttävät kahvitaukonsa vartista puoleen tuntiin.
 – Toisaalta sääntöjen venyttäminen laittaa työntekijän pohtimaan, että haluanko minä olla se, joka nipottaa tästä.
 Tulokkaat ja kirjoittamattomat säännöt
 Moni törmää erikoisiin kirjoitettuihin ja kirjoittamattomiin sääntöihin astuessaan mukaan uuteen työyhteisöön. Ulkopuolelta on helpompi havaita ongelmat.
 Logren muistuttaa, että vaatii rohkeutta kyseenalaistaa työyhteisön vakiintuneet käytännöt, vaikka ne olisivat kuinka hölmöjä.
 – Siksi kirjoittamattomat säännöt ja toimintatapoihin mukautuminen - vaikka olisi eri mieltä - johtuu pyrkimyksestä sujuvaan ja konfliktittomaan toimintaan.
 Työn tuunaamisessa eli oman työyhteisön työtapojen kriittisessä arvioinnissa juuri tulokkaiden havaintoja olisi Logrenin mukaan tärkeää hyödyntää.
 – Tämä kuitenkin vaatii työyhteisöltä avoimuutta ja halua kyseenalaistaa hyvinkin vakiintuneita toimintatapoja.

Ottavatko työpaikan hölmöltä tuntuvat säännöt pattiin? Tutkija: "Turhiksi koetaan ne säännöt, joiden perusteita ei tunneta"


Summary: Ilmastopaneeli IPCC:n uusin raportti herätti jälleen ilmastoahdistuksen monen rinnassa. Yksilön valintojen syynääminen saa paitsi pahaa mieltä aikaiseksi, voi olla myös vaarallista maapallon kannalta, kirjoittaa Thurén.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Yksilöpuhe on vaarallista. Keskittymällä pelkästään yksilön kulutusvalintoihin kuten jauhelihapaketin vaihtoon nyhtikseen tai yhden ihmisen lentolakkoon, poliitikot ja suuryhtiöt pääsevät kuin koira veräjästä. On kuvaavaa, että  brittiläinen öljy-yhtiö BP keksi alun perin kansalaisen hiilijalanjälkilaskurin . Näin ihmiset saatiin keskittymään omaan napaan sen sijaan, että katse olisi suunnattu suuryritykseen, jonka vastuu ilmastokriisissä on valtava.
 Pahimmillaan omien valintojen jatkuva pohtiminen ahdistaa ja johtaa apatiaan. Tämä voi tehdä paitsi oman myös läheisten elämän vaikeaksi.
 ”Tutkimustiedon valossa yksilön valintojen korostaminen voi myös vähentää tehokkaiden, systeemitason ilmastotoimien hyväksyttävyyttä”,  twiittasi  Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen VATT:n johtava tutkija  Marita Laukkanen  äskettäin.
 Jos mediassa keskitytään vain siihen, mistä yksilö joutuu luopumaan, se pahimmillaan synnyttää vastareaktion suuriin ilmastopoliittisiin päätöksiin.
 Yksilöpuhe vie  ennen kaikkea huomion isoista rakenteista ja niiden muuttamisesta.
 Ai mistä? Rakenne on vaikeasti määriteltävä termi, jota kannattaa hokea, mikäli haluaa esiintyä tiedostavana yksilönä. Rakenteet ovat yksilöä isompia voimia, jotka vaikuttavat kaikkien elämään. Ne ovat totuttuja tapoja ja käytänteitä, joihin suurin osa ihmisistä uskoo niin vahvasti, ettei osaa kyseenalaistaa niitä. Yhteiskunnan rakenteisiin kuuluvat vaikkapa lait tai päätöksenteon organisaatio, kuten eduskunta ja hallitus.
 Yksilön on vaivalloista taistella rakenteita vastaan. Jos televisio menee rikki, olemme tottuneet ostamaan uuden korjaamisen sijaan, sillä se on halvempaa ja kätevämpää – näin markkinatalous tällä hetkellä toimii.
 Jos työpaikalla velvoitetaan työmatkalentoja, yksilöä on hedelmätöntä syyllistää hiilijalanjälkensä kasvattamisesta. Itse asiassa nimenomaan syyllistäminen ja syyllistyminen ovat rakenteissa ongelmallisimpia: Jos suuri rakenne tukee tietynlaista tekemistä, pitäisi laittaa tarmo koko rakenteen muutokseen sen sijaan, että nipotetaan yksilön teoista.
 Pahimmillaan omien valintojen jatkuva pohtiminen ahdistaa ja johtaa apatiaan. Tämä voi tehdä paitsi oman myös läheisten elämän vaikeaksi.
 Silloin, kun yksilöt muodostavat massan, he voivat vaikuttaa rakenteisiin.
 Mutta on pelkkä rakennepuhekin  vaarallista. Aina nimittäin jostain löytyy vielä isompi rakenne. ”Mitä merkitystä minun teoillani, kun näin Brasiliassa poltetaan metsää?” ”Mitä väliä Suomen päästöillä, koska Kiina?” Myös tämä ajatuskulku on ahdistavaa ja johtaa apatiaan. Jos yksilöltä otetaan kaikki valta, voima ja vastuu pois, niin elämästä katoaa merkityksen tuntu.
 Ja kyllä yksilöllä voi olla väliä. Silloin, kun yksilöt muodostavat massan, he voivat vaikuttaa rakenteisiin.
 Poliitikot eivät uskalla tehdä tarvittavia muutoksia, jos he eivät saa ihmisten taustatukea. Politiikkojen takaraivossa jomottaa pelko, ettei heitä valita enää seuraavissa vaaleissa.
 Toivoa antaa  myös  tutkimus, jonka mukaan kansanliike, jonka takana on vähintään 3,5 prosenttia väestöstä , on onnistunut muutoksen aikaansaamisessa. Tällaisia olivat esimerkiksi Viron laulava vallankumous ja apartheidin vastustaminen Etelä-Afrikassa.Pikkuhiljaa yleinen mielipide muuttuu, ja rakennetta voidaan muuttaa nopeastikin. Saatetaan lakeja läpi ja muokataan käytäntöjä, jotka vaikuttavat miljoonien ihmisten elämään.
 Halutessaan myös oman arkielämän toiminnan voi ajatella poliittisena, ikään kuin esimerkkinä muille. Historioitsija  Rutger Bregman   antaa esimerkin  dominoefektistä: Googlen Project Sunroof -verkkosivulla voi katsoa kartasta, millä katoilla on aurinkopaneeleita. Karttaa katsomalla huomaa, että aurinkopaneelit eivät ole ripoteltuna sinne tänne, vaan niitä esiintyy ryppäissä. Kun naapuri asentaa paneelit, on todennäköistä, että itsekin uskaltaa ryhtyä moiseen.
 Minun on turha syyllistyä ja kokea voimattomuutta siitä, että rakenteet ohjaavat tietynlaiseen käytökseen. Sen sijaan mitä tulee toivoon ja haluun rakentaa parempaa tulevaisuutta maapallolle, ajattelen, että yksilöllä on roolinsa. Jokaisella meistä.
 Julia Thurén
 Kirjoittaja on vapaa toimittaja ja yrittäjä, jonka mielestä usko hyvään tulevaisuuteen ei ole naiivia tai tarpeetonta, kunhan sitä ei käytä perusteluna sille, ettei vallitsevia rakenteita tarvitse muuttaa.
 Kolumnista voi keskustella 24.8. klo 23.00 saakka.

Julia Thurénin kolumni: Pelkkiin yksilön valintoihin keskittyminen voi johtaa ilmastokriisin etenemiseen