Summary: EU:ssa työntekijä on nyt kuningas monella alalla – esimerkiksi Ranskassa avoimia työpaikkoja on liki miljoona. Tilanne on tukala yrityksille, mutta työntekijöille se voi tietää hyvää, arvioi asiantuntija.

Ranskassa, kuten monessa muussakin EU-maassa on nyt työnhakijan markkinat. Maassa oli syksyllä noin miljoona avointa työpaikkaa, eniten hotelli- ja ravintola-alalla, kuljetuksessa, rakennusalalla ja hoivatöissä.
 Suurin pula on Bretagnessa ja Bordeaux’n alueella, missä paikkoja on avoinna nyt 20 prosenttia enemmän kuin vuosi sitten. Bordeaux'ssa suurin tarve on teknologiasektorilla.
 – Melkein kaikki rekrytoivat, jotkut haluaisivat palkata jopa tuhansia ihmisiä lähivuosien aikana, sanoo La French Tech Bordeaux’n apulaistoimitusjohtaja  Philippe Métayer  Ylelle.
 – Kilpailu työntekijöistä on maailmanlaajuista, hiljaista taistelua.
 Massiivisesti uusia työpaikkoja perustavat digimaailman kansainväliset jättiläiset imevät mukanaan osaajia, mikä heikentää samalla pienempien mahdollisuuksia kasvaa.
 – Kun työntekijöistä käydään kisaa, eivät enää pelkät näyttävät toimistotilat riitä, jatkaa Métayer.
 – Työssä pitää olla mukavaa, työajoissa joustoa ja työllä pitää olla merkitystä. Etenkään nuorille työ sinällään ei ole enää itsetarkoitus, vaan sen pitää olla sopusoinnussa omien arvojen kanssa.
 Palkkojen korotuksia, etätyötä ja oleskelulupaa vailla olevat töihin
 Ikäluokkien pieneneminen ja suurten ikäluokkien siirtyminen eläkkeelle on ollut jo kauan tunnettu ilmiö, mutta koronapandemia näyttää eräissä maissa kiihdyttäneen eläköitymistä ja siten työvoimapulaa.
 Politico-lehti kertoi  lokakuussa kehittyneiden maiden järjestön OECD:n tutkimuksesta, jonka mukaan sen 38 jäsenmaassa oli nyt 20 miljoonaa ihmistä vähemmän töissä kuin ennen pandemiaa. Näistä lähes puolet ei etsikään töitä. Verrattuna vuoteen 2019 OECD-maissa oli kolme miljoonaa nuorta enemmän, jotka eivät olleet töissä tai koulutuksessa.
 Otimme selvää, mistä työvoimapula johtuu Yhdysvalloissa, Britanniassa ja Saksassa, ja miten sitä yritetään paikata.
 Yhdysvalloissa eläkeikäiset käyttivät tilaisuutensa
 Yhdysvalloissa koronapandemia sai aikaan yllättävän seurauksen: työssä olleet, mutta jo eläkkeeseen oikeutetut alkoivat jäädä suurin joukoin eläkkeelle. Näin tekivät erityisesti suuriin ikäluokkiin kuuluvat naiset.
 Talouslehti Financial Times kertoi  marraskuun lopulla, että työssä olevien määrä on nyt neljä miljoonaa ihmistä vähemmän kuin ennen pandemian alkua. Työvoimaan kuuluvien osuus on laskenut lähes kaksi prosenttiyksikköä.
 Yhdysvaltain hallinto tuki koronan takia työnsä menettäviä ihmisiä suurilla summilla. Taloustieteilijät ovat arvioineet, että suoraan ihmisille annettu tuki on ollut yksi selittävä tekijä sille, etteivät ihmiset ole palanneet töihin. Eräissä muissa maissa, kuten Suomessa, tuki annettiin yrityksille, jotta nämä kykenivät pitämään kiinni työntekijöistään.
 Onko Yhdysvaltain työmarkkinoilla "kitkaa"?
 Koronatukien maksaminen lopetettiin syyskuussa. Yhdysvalloissa uskottiin, että pienentyvät tulot saisivat työnsä menettäneet hakeutumaan taas töihin, olihan työpaikkoja taas runsaasti tarjolla. Silti USA:n työmarkkinoilta puuttuu edelleen miljoonia työntekijöitä.
 Elinkeinoelämän valtuuskunnan EVAn ekonomisti Sanna Kurronen. Arttu Timonen / Yle
 Elinkeinoelämän valtuuskunnan EVAn ekonomisti  Sanna Kurronen  arvioi, että Yhdysvalloissa työmarkkinoiden "kitka" vaikuttaa huomattavasti siihen, miten työpaikat ja työntekijät kohtaavat.
 Kitkalla Kurronen tarkoittaa sitä, että työntekijät ovat ikään kuin työpaikkojen välissä ja on tekijöitä, jotka hidastavat uuteen työhön siirtymistä.
 – On vaikka oltu kotona ja autettu lasten koulutehtävissä tai muutettu vanhempien luo ja jatkettu opintoja. Kestää aina aikansa lopettaa se mitä on tehnyt ja aloittaa uusi.
 Kurronen muistuttaa, ettei Yhdysvalloissa ole lomautusjärjestelmää, mikä helpottaisi vanhaan työpaikkaan palaamista. Hän uskoo kuitenkin, että tilanne vähitellen helpottaa.
 Financial Timesin mukaan esimerkiksi asuntojen hintojen nousu on mahdollistanut joillekin eläkkeelle jäämisen, kun vanha, arvokkaaksi muuttunut asunto on vaihdettu halvempaan. Lisäksi kahta työtä tekevien määrä on laskenut. Vähentynyt maahanmuutto tuntuu etenkin matalapalkka-aloilla.
 Työvoimaa houkutellaan nyt tosissaan
 Yhdysvalloissa työnantajat ovat alkaneet jo kilpailla osaavasta työvoimasta ja palkkataso on noussut selvästi. Samaan aikaan tosin inflaatiokin on lähtenyt nousuun.
 Työnantajat pyrkivät parantamaan työehtoja muutenkin. Kurronen kertoo työpaikkoihin keskittyvän LinkedIn-palvelun tutkimuksesta, jonka mukaan etätyömahdollisuutta tarjoaviin työpaikkoihin tulee 2,5 kertaa enemmän hakemuksia kuin työpaikkoihin, joissa ei ole etätyömahdollisuutta.
 – Etätyö mahdollistaa jopa alemman palkkatason. Näin on esimerkiksi Kalifornian Piilaaksossa, jossa vuokrat ovat huimaavia. Jos työn voi tehdä muualla, ei tarvitse niin suurta palkkaa, Kurronen kertoo.
 Työstä pois jääneillä ei ole paniikkia etsiä heti uutta työtä, vaan ihmiset katsovat rauhassa, minkä työn ottaisivat vastaan.
 Britanniassa brexit toi kaksinkertaisen ongelman
 Britanniassa koronapandemia sattui samaan aikaan maan EU-eron, brexitin kanssa. Kuten Yhdysvalloissa, Britanniassakin on havaittu paljon eläköitymistä.
 Eläkkeelle ovat jääneet varsinkin yli 60-vuotiaat naiset, jotka ovat olleet työssään paljon tekemisissä ihmisten kanssa, eli koronan uhka osaltaan vaikuttaa eläkepäätökseen, kertoo Sanna Kurronen.
 Britannian EU-ero on ajanut paljon ulkomaalaistyövoimaa pois Britanniasta, mutta samaan aikaan lisännyt työvoiman tarvetta, Kurronen toteaa. Vientiyrityksissä on nyt menossa brexitin "alkusähläys", kun ne joutuvat opettelemaan esimerkiksi tulliselvitysten tekoa.
 Kurronen uskoo, että firmat oppivat aikanaan hoitamaan byrokratiansa, mutta työvoiman lisätarve kestää kauan.
 Mielenosoitus siivoojien oikeuksien puolesta Lontoossa marraskuussa 2021. Britannian työmarkkinoita ei ole juurikaan säädelty, minkä seurauksena työpaikkoja on ollut paljon, mutta ne ovat olleet heikosti palkattuja. Belinda Ciao / AOP
 Palkat kovassa nousussa
 Britanniassa palkat ovat jo nousseet vuositasolla kuusi prosenttia, mikä on 2000-luvulle poikkeuksellista, Kurronen kertoo. Samaan aikaan tosin inflaatiokin on noussut, joten reaalitasolla palkkojen nousu ei ole samaa luokkaa.
 Työnantajat ovat myös heränneet parantamaan työoloja esimerkiksi suurissa vaikeuksissa olevalla kuljetusalalla. Työehdot olivat kuljetustöissä aiemmin kehnot ja korona heikensi niitä entisestään.
 64-vuotias kuorma-autokuski kertoo Financial Timesille, kuinka koronan takia yleiset vessat ja tienvarren burgeripaikat suljettiin, "ettei enää saanut edes lämmintä juotavaa".
 Romanialainen kuljetusalan työntekijä pitää taukoa Britannian Folkestonessa helmikuussa 2019.  Neil Hall / EPA / AOP
 Britannian johdolla on suuri työ täyttää suuri työvoima-aukko, sillä ulkomaalaisia työntekijöitä poistuu maasta edelleen. Britanniassa oli ennen brexitiä ja koronaa suuri määrä työntekijöitä esimerkiksi Itä-Euroopasta. Heitä on vaikeaa saada takaisin Britanniaan, sillä myös Itä-Euroopassa on nyt työvoiman tarvetta.
 Saksa haluaa 400 000 maahanmuuttajaa vuodessa
 Saksassa työvoimapula liittyy erityisesti ikääntyvään väestöön. Maassa on ollut piilevää työvoimapulaa jo kauan, mutta pandemian aikana tilanne kärjistyi.
 Kurrosen mukaan työmarkkinoilta ovat poistunut varsinkin parhaassa työiässä olevia naisia.
 – Ensimmäinen selitys, mikä tulee mieleen on perhevastuiden lisääntyminen. Naiset yleensä joustavat, kun kotitöiden määrä lisääntyy.
 Saksan liittovaltion työvoimatoimisto arvioi, että maasta puuttuu 1,2 miljoonaa työntekijää, mutta todellinen tarve on vielä suurempi. Eniten tarvitaan sosiaali- ja terveysalan, rakennusalan ja kuljetusalan työntekijöitä, kertoo Suomen Berliinin-lähetystö sähköpostitse Ylelle.
 Rakennustyöntekijä puristaa kadulle hatustaan hikeä aurinkoisena päivänä Berliinin Bernauerstrassella.  Alexander Becher / AOP
 Työvoimavirasto arvioi, että vuositasolla maa tarvitsisi 400 000 maahanmuuttajaa, jotta pahin työvoimapula tulisi katettua. Erityisesti toivotaan koulutettua työvoimaa.
 Myös kielteisen oleskeluluvan saaneet töihin
 Saksan uusi hallitus aikoo tehostaa koulutusmahdollisuuksia, jotta osaavaa työvoimaa saataisiin lisää. Myös naisia kannustetaan osallistumaan työmarkkinoille.
 Maahanmuuttoa pyritään lisäämään monin keinoin. Ulkomaalaisille luodaan pisteytykseen perustuvia järjestelmiä, jotka helpottavat Saksaan töihin pääsyä eri aloille.
 Saksaan kotoutuneita, mutta vailla oleskelulupaa olevia maahanmuuttajia yritetään saada työvoiman piiriin. Esimerkiksi lyhyet ulkomailla oleskelut eivät tulevaisuudessa johtaisi oleskeluluvan peruuttamiseen.
 Berliinissä valmistettiin currywurstia elokuussa 2019. Hayoung Jeon EPA / AOP
 Väliaikaisen oleskelun salliminen eli niin kutsuttu Duldung [suom. sietäminen, suvaitseminen] laajenee. Duldung koskee esimerkiksi maahanmuuttajia, joille ei ole myönnetty pakolaisasemaa, mutta joita ei voi palauttaa kotimaahan. Duldung-periaatteella Saksassa asui  Focus-lehden mukaan  viime vuonna noin 200 000 ihmistä.
 Hyvin kotoutuneet nuoret voisivat saada oleskeluluvan jo kolmen vuoden oleskelun jälkeen ja perheenyhdistämistä helpotetaan.
 Tämän lisäksi ensi vuoden alusta kaikki Saksassa viisi vuotta asuneet henkilöt, jotka eivät ole syyllistyneet rikoksiin ja jotka sitoutuvat yhteiskunnan demokraattisiin perusarvoihin, saavat oleskeluluvan vuoden koeajalla.
 Vierastyöläisinä Saksaan muuttaneiden henkilöiden perheenjäsenten kansalaisuuden saamista halutaan helpottaa madaltamalla kielitaitovaatimusta.
 Työvoimapulasta hyötyä?
 Pula työntekijöistä haittaa yritysten toimintaa, mutta sillä voi olla myös paljon myönteisiä vaikutuksia.
 Sanna Kurronen arvelee tuottavuuden paranevan, kun yritykset oppivat toimimaan pienemmällä työvoimalla.
 Työvoimapulasta kärsivälle alalle hakeutuva koulutettu työntekijä on nyt työmarkkinoilla kuningas. Hän voi odottaa palkkatason nousevan ja työehtojen paranevan, kun työnantajat kilpailevat hänestä. Työnantajien on opittava rekrytoimaan myös sellaista työvoimaa, joka ei täysin ole heidän toiveidensa mukaista.
 Rakennustyömaa Los Angelesissa lokakuussa 2021. Irfan Khan / Los Angeles Times
 Onko työvoimapulasta hyötyä vai haittaa? Voit keskustella aiheesta perjantaihin kello 23:een asti.
 Lue lisää :
 Hallitus kaipaa Suomeen erityisosaajia, mutta tulijat ovat enimmäkseen duunareita
 Sadat tuhannet nuoret osaajat haluavat Intiasta ulkomaille – IT-johtaja: “Suomen pitäisi ottaa intialaisia töihin, koska olemme ahkeria”

Ankara työvoimapula vaivaa Yhdysvaltoja, Britanniaa ja Saksaa – Jokainen yrittää lievittää pulaa omalla tavallaan


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet lyhyesti.

Suomalainen nuori laskee kaksi arvosanaa huonommin kuin 20 vuotta sitten
 Kansallisen koulutuksen arviointikeskuksen tuoreen matematiikan oppimistulosarvioinnin mukaan  suomalaisten nuorten matematiikkataidot jatkavat laskuaan . Erilaisten koulujen ja erilaisten opiskelijoiden pelätään erkanevan osaamisessa yhä kauemmas toisistaan. Arviointikeskuksen mukaan huomiota on kiinnitettävä erityisesti pääkaupunkiseudun koulujen välisiin eroihin sekä maahanmuuttajatyttöihin.
 Koronapandemia kiihdytti työvoimapulaa monessa maassa
 Berliinissä valmistettiin currywurstia elokuussa 2019. Hayoung Jeon EPA / AOP
 Syntyvyyden lasku ja sotien jälkeisten suurten ikäluokkien eläköityminen on jo kauan pienentänyt työllisten osuutta, mutta koronapandemia näyttää eräissä maissa kiihdyttäneen työvoimapulaa. Teollisuusmaiden järjestön OECD:n mukaan sen 38 jäsenmaassa on nyt  20 miljoonaa ihmistä vähemmän töissä kuin ennen pandemiaa, ja heistä liki puolet ei edes etsi töitä . Syitä on monia, ja maiden välillä on eroja: esimerkiksi Yhdysvalloissa töistä jäi pois paljon eläkkeeseen oikeutettuja naisia, jotka olivat ennen pandemiaa vielä jatkaneet työuraa.
 Pyykkivuori ja lelukaaos ovat arkea, vaikka somessa ei niistä kerrota – näin nämä äidit nauttivat tavallisesta arjesta
 Jonna Tinkasen ja 2-vuotiaan Eino Paakalan arkeen kuuluu huippuja ja hässäköitä, mutta pääasiassa arki on tasaista. Kari Saastamoinen / Yle
 Julkisuudessa paistattelevat kuvat lapsiperheen siivotusta kodista ja putipuhtaasta keittiöstä. Todellisuus on kuitenkin toista, kun leluvuori kaatuu niskaan ja lapsi selällään maaten taistelee pukemista vastaan. Kaikesta huolimatta äidit  Jonna Tinkanen  ja  Helena Kuusisto   nauttivat arjesta pienten lastensa kanssa .
 Pakkaset alkavat osittain heiketä
 Yle
 Sää on poutainen ja pilvisyys on vaihtelevaa. Kylmin ilmamassa alkaa vähitellen väistymään itään ja lännessä kireimmät pakkaset alkavat hellittää.
 Lämpötila on etelän muutamasta pakkasasteesta pohjoisen noin 20 asteen pakkasiin.
 Lue lisää  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Suomalaisnuorten laskutaito alamäessä, korona kiihdytti työvoimapulaa maailmalla, pyykkivuori ja lelukaaos ovat lapsiperheen arkea


Summary: Helsinki päätti jatkaa palkkakehitysohjelmaa, joka mahdollistaa palkkojen korottamisen niissä ammattiryhmissä, joihin on vaikea löytää osaavaa työvoimaa.

Helsingin kaupunginvaltuusto on hyväksynyt ensi vuoden budjetin. Kaupungin menot kasvavat 5,7 prosenttia verrattuna vuoden 2021 talousarvioon. Kunnallisveroprosentti 18 säilyy ennallaan ja kiinteistövero alimmalla mahdollisella tasolla.
 Pormestari  Juhana Vartiainen  (kok.) kertoi Ylelle, että syksyllä käyttöönotettu uusi budjettimenettely saanee jatkoa myös ensi vuonna. Vartiainen katsoo, että uusi neuvottelumalli toimii paremmin kuin aiemmin käytössä ollut toimintatapa.
 – Tämä on demokraattisempi kuin aiempi toimintatapa, Vartiainen sanoo.
 Vartiaisen uutta suljetumpaa neuvotteluprosessia kuitenkin kritisoitiin pitkin syksyä voimakkaasti  avoimmuuden puutteesta. Vartiasen toimintatapa sai keskiviikkoiltana budjetin hyväksyneeltä valtuustolta sekä kritiikkiä että kehuja.
 Budjettineuvottelut käytiin siis tänä vuonna tavanomaisesta poikkeavalla tavalla. Pormestari Juhana Vartiainen ei tuonut omaa budjettiesitystään julki ennnen kuin oli neuvotellut asioista suurimpien poliittisten ryhmien kesken.
 Vartiainen toi budjettiesityksensä julkisuuteen vasta, kun kaikesta oli jo käytännössä sovittu. Entinen pormestari  Jan Vapaavuori  (kok.)esitteli budjettiehdotuksensa julkisesti jo ennen poliittisia neuvotteluja.
 Vartiasen mielestä uusi neuvotteluprosessi on parempi ja aiempaa demokraattisempi, koska siinä useat poliittiset ryhmät pääsevät heti neuvottelemaan virkamiesvalmistelun pohjalta, eikä pormestari valmistele esitystä yksin.
 SDP: n Heinäluoma: Arvioitava hyvät ja huonot puolet
 Vartiainen mielestä uusi toimintatapa oli kriikistä huolimatta niin onnistunut, että näin voitaisiin toimia vastakin.
 Kokoomuksen  Atte Kaleva  kehui Vartiasen neuvotteluprosessia ja sanoi, että näin olisi voitu toimia jo aiempinakin vuosina.
 Kalevan mukaan ongelmana on tähän saakka ollut se, että kun pormestari on julkistanut oman budjettiesityksensä puolueille on tullut tämän jälkeen houkutus vaatia siihen lisäyksiä ja budjetti on näin julkisuuden paineessa paisunut kuin pullataikina.
 Vasemmistoliiton apulaispormestari  Paavo Arhinmäki  ja SDP:n valtuustoryhmän puheenjohtaja  Eveliina Heinäluoma  sen sijaan näkivät Vartiaisen mallissa avoimuuden puutetta ja kehittämisen tarvetta.
 – Jatkoa ajatellen keskeinen kehittämisen paikka on se, että tämän prosessin avoimmuutta saadaan paranettua, Heinäluoma sanoo.
 Heinäluoma pitää tärkeänä, että budjetti on laajasti muun muassa kaupunkilaisten ja median arvioitavissa ennen kuin se on lopullisessa käsittelymuodosssa.
 – Pidän tärkeänä, että arvioidaan mallin hyvät ja huonot puolet, Heinäluoma sanoo.
 Myös keskustan valtuustoryhmä moitti Vartiaisen budjettiprosessia.
 Perussuomalaisten valtuustoryhmä jättäytyi syksyllä budjettisovun ulkopuolelle ja vaati myös keskiviikkoiltana budjetin palauttamista uuteen valmisteluun.
 Työvoimapulaa helpotetaan korottamalla palkkoja
 Viime aikoina vilkasta keskustelua on käyty erityisesti sote-alan ja  varhaiskasvatuksen työvoimapulasta.  Valtuusto päätti, että kaupungin palkkakehitysohjelmaa jatketaan ensi vuonna ja siihen ohjataan viisi miljoonaa euroa. Palkkakehitysohjelma mahdollistaa palkkojen korottamisen ammattiryhmissä, joihin vaikea löytää työvoimaa.
 Palkkakehitysohjelman rahojen kohdentamisesta eri ammattiryhmiin päätetään myöhemmin.
 Kaupunki jatkaa myös suurta investointiohjelmaansa. Investoinnit jatkuvat ensi vuonna ennätystasolla ja yltävät noin 1,1 miljardiin euroon. Mukana on muun muassa suuria liikennehankeita ja asuntorakentamista.
 Budjettiin sisältyy myös niin kutsuttu koronapaketti, jolla korjataan epidemian kaupungille ja kaupunkilaisille aiheuttamia kolhuja. Koronasta palautumiseen on budjetissa varattu 70 miljoonaa euroa vuosille 2022 ja 2023.
 Suurin osa koronarahoista eli 64 prosenttia suunnataan sosiaali- ja terveystoimeen.
 Perussuomalaiset kritisoivat etenkin budjetin menolisäyksiä ja lisävelan ottamista. Perussuomalaiset haluaisivat muun muassa hillitä asuntorakentamista ja leikata raitiotieinvestointeja. Perussuomalaisten mukaan Helsingin kasvu ei nyt ole kestävällä pohjalla, koska kaupungista on kaikkoamassa työssäkäyvää väkeä.
 Pienet valtuustoryhmät keskusta ja kristillisdemokraatit ehdottivat, että  heikennykset kotihoidontuen Helsinki-lisään peruttaisiin.  Ehdotukset eivät kuitenkaan saaneet riittävää kannatusta, sillä suurimmat puolueet kokoomus, vihreät, sdp ja vasemmistoliitto eivät kannattaneet lisän palauttamista.
 Lue myös:
 Helsingin tuleva pormestari Juhana Vartiainen: "Vihaan julkisten varojen tuhlausta" – Lue, miten talousosaaja aikoo johtaa pääkaupunkia
 Jan Vapaavuoren johdolla Helsingistä piti tulla maailman toimivin kaupunki – "Voi olla, että onnistuimme", arvioi työnsä jättävä pormestari

Juhana Vartiaisen kritiikkiä herättänyt budjettimalli saanee jatkoa ensi vuonna – "Demokraattisempi kuin aiempi toimintatapa"


Summary: Olemme puolikielisiä, jos emme osaa suomea tai ruotsia kelvollisesti. Meillä ei ole varaa siihen, että kotimaisten kielten osaaminen rapistuu, kirjoittaa Kontro.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Kuuntele kolumneja Yle Areenassa
 Matkailimme kesän kynnyksellä Ahvenanmaalla. Paikallinen hotelli oli typötyhjä, olimme ainoat asiakkaat koko paikassa. Hotellin omistaja oli kaikkea muuta kuin iloisella päällä. Korona oli vienyt turistit.
 Yksi syy tähän on, paitsi korona, myös se, että kouluista poistettiin pakkoruotsi, sanoi hotellinpitäjä. Kuulitte oikein. Pakkoruotsi. Mistä siis oli kysymys?
 Matkailijavirta Ahvenanmaalle tuli aiemmin pääosin Ruotsista. Kun raja meni kiinni koronan takia, ruotsalaisia turisteja ei enää ollut. Kun yrittäjät ryhtyivät lisäämään markkinointia mantereelle, suomenkielisille asiakkaille, he törmäsivät uuteen ongelmaan.
 Ahvenanmaalaiset nuoret eivät enää osaakaan palvella suomalaisturisteja suomeksi. Eivätkä useimmat suomenkieliset osaa ruotsia. Syynä on – pakkoruotsi, tai oikeammin sen puute.
 Kun toinen kotimainen eli ruotsi poistettiin  ylioppilaskirjoitusten pakollisista aineista, sieltä poistui myös suomi. Ruotsinkielisissä kouluissa kirjoitettiin tietysti pakollisena suomi, siinä kuin suomenkielisissä ruotsi.
 Onnettoman päätöksen seurauksena oli kielitaidon heikkeneminen kaikkialla. Toisen kotimaisen kielen kun kirjoittaa vain osa abiturienteista.
 Itse haluan tilata vielä pihvini kotimaisella tai ainakin toisella kotimaisella kielellä.
 Kansalliskielten merkitys ei ole kadonnut mihinkään kansainvälistymisen seurauksena. Vaikka maailman yleisin kieli lieneekin nykyisin niin sanottu Bad English, hoono englanti, ei se korvaa omaa kieltämme.
 Helsingissä voi törmätä ravintolassa jo siihen, että ruokalista on pelkästään englanniksi. Toki keskivertokansalainen siitäkin kielikokeesta selviää, mutta ainakin itse haluan tilata vielä pihvini kotimaisella tai ainakin toisella kotimaisella kielellä.
 Helsingin pormestari  Juhana Vartiainen   esitti jokin aika sitten , että Helsinki voisi julistautua englanninkieliseksi kaupungiksi, jossa englantia osaavilta ei vaadittaisi myös suomen tai ruotsin kielen taitoa. Sillä tavoin kuulemma saataisiin tänne nykyistä enemmän huippuosaajia, heistä kun on kova pula.
 Epäilen hieman reseptin toimivuutta.
 Voi olla, että huippuosaajien puutteeseen  on muitakin syitä kuin se, että katukilvet ovat suomeksi tai ruotsiksi tai että kaikissa ravintoloissa ei vielä ole englanninkielistä ruokalistaa.
 Syitä voivat olla vaikkapa tämä meidän, ah, niin monipuolinen ilmastomme, siis räntä, vesisade ja sohjo, kohtuullisen hyvin kehittynyt verotus, ja suomalainen mentaliteetti.
 Mehän olemme, kuten runoilija  Bertolt Brech t sanoi, kansa joka vaikenee kahdella kielellä. Ehkä siis jatkossa vaikenemme kolmella.
 Kouluissa saattaa olla luokkia, joissa ei ole yhtään suomenkielistä oppilasta.
 Äskettäin kerrottiin uutisissa,  että suuri osa maahanmuuttajien lapsista ei osaa kunnolla suomea tai ruotsia, eikä edes opi.
 Kouluissa saattaa olla luokkia, joissa ei ole yhtään suomenkielistä oppilasta. Kieli, jota puhutaan on töksähtelevää ja epäselvää youtube-kieltä, jolla ei työelämässä pärjätä.
 Sanomalehden lukeminen ei suju, eikä selvää saa edes Aku Ankasta. Sivumennen sanoen, juuri Aku Ankasta oppisikin hyvin lukemaan, tämä ankkaveijari veljenpoikineen kun osaa suomea aivan mainiosti.
 Vakavasti puhuen: puolikielisyys , se että kaikki eivät osaa suomea tai ruotsia kelvollisesti on tälle yhteiskunnalle todellinen uhka. Kun puolikielinen nuori tulee työmarkkinoille, hänestä saattaa pahimmillaan tulla pudokas, syrjäytynyt kansalainen.
 Tähän meillä ei kansakuntana olisi varaa, me tarvitsemme jokaisen nuoren tässä maassa. Koululaitoksen tärkeä tehtävä on varustaa nuori sellaisella kielitaidolla, jolla yhteiskunnassa voi selvitä.
 Tämän vuoksi sanonkin: pakkoruotsi – ja pakkosuomi – ovat hyviä ja kannatettavia asioita. Ne on saatava takaisin.
 Lauri Kontro
 Kirjoittaja on vapaa toimittaja, joka arvostaa pohjoismaista kansanvaltaa ja tasa-arvoista vapaata yhteiskuntaa.
 Kolumnista voi keskustella 10.12. klo 23:00 asti.

Lauri Kontron kolumni: Pakkoruotsi takaisin!


Summary: Tavalliset vanhemmat eivät tunnista itseään julkisuudessa paljon esillä olevista vanhemmuuden ääripäistä, kuten sankaritarinoista tai vanhempien uupumuksesta. Monipuolisempi kuva vanhemmuudesta antaisi mahdollisuuden samaistua, että muillakin arki on tasaista.

Tavallinen arkinen aamu kotkalaisen  Jonna Tinkasen  perheessä. Aamupalaa 4-vuotiaalle Ellille ja 2-vuotiaalle Einolle.
 Tänä aamuna kaikki sujuu ilman suurempaa hässäkkää ja kaikilla on hyvä mieli.
 Aamupalan jälkeen Elli viedään muutamaksi tunniksi kerhoon. Einokin saa kotiin leikkikaverin, kun Jonna Tinkasen ystävä  Helena Kuusisto  on tulossa kylään pian kaksi vuotta täyttävän poikansa Eetun kanssa. Ystävän kanssa vietetty aika ja kupillinen kahvia on arjessa tärkeää.
 – Kun juttelee kavereiden kanssa, käsittää sen, että arki on aika samanlaista kaikilla, toteaa Jonna Tinkanen.

 Instagram- ja Facebook-päivityksiin sekä median otsikoihin päätyvät vanhemmuudesta helposti tarinat vanhempien uupumuksesta ja voimavarojen puutteesta sekä toisaalta sankaritarinat, joissa arki on helppoa ja vaivatonta. Ääripäistä on vaikea tunnistaa todellisuutta.
 Jonna Tinkasen ja Helena Kuusiston arki on tasaista.
 – Päivissä toistuvat rutiinit lasten kanssa: ulkoilua, ruoanlaittoa, siivoamista ja leikkimistä, luettelee Helena Kuusisto
 Arjessa on myös monta muuttujaa, täydentää Jonna Tinkanen.
 – Lapsi voi kaatua ja satuttaa päänsä, tai sitten on hirveä kiukku koko päivän ja siitä saattaa koko päivä mennä sen takia pilalle.
 Etenkin pukemistilanteissa hermo usein kiristyy. Tänä aamuna Elli Paakalan kerhoon lähtö sujuu mutkitta. Kari Saastamoinen / Yle
 Vanhemmuutta ja perheiden arkea tutkinut kasvatustieteen professori  Anna Rönkä  Jyväskylän yliopistosta on myös huomannut, että julkisuudessa ääripäät näkyvät turhan voimakkaana ja tavallisesta vanhemmuuden arjesta kerrotaan vähemmän.
 – Ääripäät saattavat kuulua tavalliseen arkeen pieninä hetkinä silloin tällöin, mutta suurin osa arjesta on jossain siellä välissä, huomauttaa professori Anna Rönkä.
 Lue lisää:   Lapsiperhehelvetti vai idyllinen arki, kumpi mediassa näkyy? "Emme kerro ihania asioita kannustaaksemme lukijoita hankkimaan lapsia"
 Vanhemmuuden arkeen kuuluu monia tasoja. Negatiivinen puoli ovat riidat ja toimimattomat rutiinit. Toisella puolella ovat toimivat rutiinit, yhdessä vietetty aika ja heittäytyminen lapsen leikkeihin.
 Vanhemmuutta tutkinut Anna Rönkä muistuttaa, että kaikilla vanhemmilla ja perheillä on hyviä ja huonoja päiviä.  Se kuuluu perhe-elämän arkeen. Petteri Kivimäki
 Professori Anna Rönkä muistuttaa, että tavalliseen arkeen kuuluu myös huippuhetkiä ja hauskuutta. Tasaisuus tulee siitä, että perheen rutiinit toistuvat samanlaisina ja arki muotoutuu niiden ympärille.
 – Arkielämä on tasaista, mutta siinä voi olla aika-ajoin pieniä hässäköitä. Kun hässäköitä tulee enemmän tai ne kasautuvat, voi tulla uupumusta ja romahduksia. Joskus puhutaan myös vanhemmuuden stressistä, sanoo professori Anna Rönkä.
 Riittämättömyyden tunne
 Romahduksista, pyykkivuorista ja tiskikasoista ei juuri näy kuvia sosiaalisessa mediassa, vaikka ne ovat normaalia arkea. Moni vanhempi pystyy suhtautumaan kriittisesti sosiaalisen median kauniisiin kuviin, mutta ne voivat myös aiheuttaa riittämättömyyden tunnetta.
 Helena Kuusisto ei käytä Instagramia, koska haluaa suojella itseään.
 – Ne kuvat ovat niin siloteltuja ja hienoja. Pelkään, että niistä voisi tulla paineita, vaikka tietää niiden olevan vain kuvia.
 Tavallinen arki on usein kaikkea muuta kuin sosiaalisen median kauniit kuvat. Kari Saastamoinen / Yle
 Myös Jonna Tinkanen tiedostaa, että kuvat ovat vain yksittäisiä hetkiä, joiden taustalla voi olla ihan jotain muuta.
 – Mutta jos näkee pelkästään niitä tähtihetkiä, saattaa tulla olo, että pitäisikö meilläkin olla tuollaista, Tinkanen pohtii.
 Perheiden arkea tutkinut professori Anna Rönkä haluaisi myös nähdä moninaisempia esimerkkejä vanhemmuudesta, joihin olisi helpompi samaistua. Olisi jopa terapeuttinen kokemus nähdä, että muillakin on sotkuista ja menee kuppi nurin.
 Röngän omat lapset ovat jo aikuisia, mutta hän muistaa naureskelleensa aikoinaan perhelehdille, joissa joulupöydissä oli kaunis kattaus ja kaikki näytti täydelliseltä.
 – Kaipasin tuolloin kuvaa, jossa pöytä olisi ruokailun jälkeen tai siinä hetkessä, kun lapset ovat mukana. Se on kaukana täydellisestä tyylikkyydestä, naurahtaa Rönkä.
 Omanlainen vanhemmuus ja hyvä arki
 Armollisuus itseä kohtaan ja itsemyötätunto on tärkeä asia, josta myös vanhemmuudentutkijat puhuvat. Vanhemman tulisi saada kokea, että  riittää sellaisena kuin on , eikä pyri täyttämään muiden toiveita.
 – On tärkeä löytää oma tapansa olla vanhempi. Perusasioiden lisäksi voi miettiä, mitä pitää itse tärkeänä ja mikä sopii omalle perheelle. Voi lapsiparkoja, jos vanhempi pyrkii täydellisyyteen ja seuraamaan kaikkia viimeaikaisia trendejä, tokaisee kasvatustieteen professori Anna Rönkä Jyväskylän yliopistosta.
 Jonna Tinkanen ja Helena Kuusisto sanovat, että ohjeita, suosituksia ja tietoa on niin paljon saatavilla, että niihin voi helposti sotkeutua.
 – Ensimmäisen lapsen kohdalla luki ohjeita ja suosituksia ja yritti rakentaa vanhemmuuttaan niiden kautta. Toisen lapsen kohdalla asiat ovat tulleet jo itsestään, sanoo Tinkanen.
 Jonna Tinkasen ja Helena Kuusiston lapset ovat keskenään lähes samanikäisiä, joten he ovat vaihtaneet keskenään kokemuksia lapsiperhearjesta. Kari Saastamoinen / Yle
 Myös Helena Kuusisto sanoo ovat löytäneet oman vanhemmuutensa toisen lapsen kohdalla.
 – Sitä on oppinut suodattamaan tietoa ja tekemään kuten omalle perheelle parhaiten sopii.
 Ystävykset ovat tyytyväisiä omaan tavalliseen arkeen.
 – On hetkiä, jotka ei ole hirveän mukavia. On välillä hurjaa, mutta onhan tässä mahtavaa hetkiä ja tunteita. Ei tätä vaihtaisi pois mistään hinnasta, toteaa Jonna Tinkanen.
 Lue lisää:   Nyt tavalliset vanhemmat paljastavat häpeällisimmät hetkensä – “Olen haukkunut lastani kauheilla nimillä päin naamaa”
 Keskustella aiheesta 10.12.2021 kello 23 saakka.

Pyykkivuori ja lelukaaos ovat sinunkin arkeasi, vaikka et niistä somessa kerro – näin nämä äidit nauttivat tavallisesta arjesta


Summary: Teollisuusliiton hallitus kokoontuu perjantaina arvioimaan kokonaisuutta, kertoo puheenjohtaja Aalto.

Teknologiateollisuuden työntekijöitä edustava Teollisuusliitto ja Teknologiateollisuuden työnantajayhdistys eivät jatka työehtosopimusneuvotteluja tällä viikolla. Asiasta kertoivat keskiviikkoiltana Teollisuusliiton puheenjohtaja  Riku Aalto  sekä Teknologiateollisuuden työnantajien toimitusjohtaja  Jarkko Ruohoniemi  tviiteissään.
 Osapuolten neuvottelijat tapasivat keskiviikkona tunnustellakseen jatkoa neuvotteluille. Aallon mukaan Teollisuusliiton hallitus kokoontuu perjantaina arvioimaan kokonaisuutta. Tilannetta arvioidaan uudestaan kyseisen kokouksen jälkeen, Ruohoniemi puolestaan kirjoitti.
 Neuvottelut alan uudesta työehtosopimuksesta kariutuivat viime viikon tiistaina ja ala on ollut joulukuun alusta lähtien sopimuksettomassa tilassa.
 Näkemykset palkankorotuksista kaukana toisistaan
 Osapuolet ovat aiemmin kertoneet, että näkemykset palkankorotusten tasosta ovat olleet kaukana toisistaan. Palkkaratkaisuun liittyvät kysymykset ovat yhä avoinna, työnantajaosapuoli ilmoitti lyhyessä tiedotteessa keskiviikkona.
 Teknologiateollisuudessa työskentelevät työntekijät ja toimihenkilöt julistivat viime viikolla ylityökiellon alalle. Kiellon on määrä päättyä 19. joulukuuta.
 Teknologiateollisuuden työnantajat ry edustaa neuvottelujen työnantajapuolta nyt ensimmäistä kertaa.
 Teollisuusliitto on Suomen suurin teollisuuden ammattiliitto, johon kuuluu noin 200 000 jäsentä. Liiton jäsenet työskentelevät 35 sopimusalalla.
 Lue lisää:
 Teollisuusliitto: Ylityökielto voimaan, neuvottelut eivät ole edenneet toivotusti
 Teollisuusliitto moittii työvoimapulaa valittavia yrityksiä toimettomuudesta – Riku Aalto esittää uuden työkaverin löytäjille tonnin palkkiota
 Teknologiateollisuuden tes-neuvotteluissa ratkaisun päivät, merkittävimmät väännöt koskevat palkankorotuksia

Teollisuusliitto ja Teknologiateollisuuden työnantajat eivät neuvottele enää tällä viikolla


Summary: Kansallisen koulutuksen arviointikeskuksen tuoreen matematiikan oppimistulosarvioinnin mukaan suomalaisten nuorten matematiikkataidot jatkavat laskua. Erilaisten koulujen ja erilaisten oppilaiden pelätään erkanevan osaamisessa yhä kauemmas toisistaan.

Kansallisen koulutuksen arviointikeskuksen tuoreessa matematiikan oppimistulosarvioinnissa on jotakin tuttua ja jotakin uutta. Näin siinä mielessä, että osa huonoista uutisista oli jo entuudestaan tiedossa.
 Matematiikan oppimistulosarviointi toteutettiin noin 12 500 yhdeksäsluokkalaisen tekemällä sähköisellä testillä. Testiin osallistui peruskouluja kaikkialta Manner-Suomesta. Testissä mitattiin oppilaiden matematiikan osaamista laaja-alaisesti päässälaskusta algebraan ja geometriaan.
 Perusasiat ovat kohdillaan. Tyttöjen ja poikien sekä kaupunkialueiden ja maaseudun välillä ei ollut merkittäviä eroja matematiikan osaamisen suhteen. Suomen- ja ruotsinkieliset oppilaat pärjäävät matikassa yhtä hyvin.
 Huolestuttavia tuloksia saatiin monenlaisen eriytymisen suhteen. Ensinnäkin, matematiikassa menestyvien ja ei-menestyvien välinen kuilu kasvaa entistä jyrkemmäksi, ja keskiverrot ovat heikompia kuin aikaisemmin.
 Oppilaat jakautuvat nyt selvästi kolmeen ryhmään: huippuhyviin, keskikastiin ja hyvin heikkoihin. Aiemmin tilanne on ollut lähempänä perinteistä Gaussin käyrää, jossa keskiverrot muodostavat merkittävän enemmistön.
 Hyvästit keskiverrolle enemmistölle
 Kansallisen koulutuksen arviointikeskuksen johtava arviointiasiantuntija   Jari Metsämuuronen  esittelee mahdollisia syitä kärjistyvien erojen taustalla.
 – Koronapandemian takia itseohjautumisen merkitys on ollut isompi. Huippuoppilaat ovat voineet kehittyä aikaisempaa nopeammin ilman heikompien oppilaiden hidastusta. Samalla heikommin itsesäätelevät ja kotona tukea vaille jääneet oppilaat voivat olla hukassa, Metsämuuronen sanoo.
 Korona-ajan etäopetusjaksoissa itseohjautuvuus, oma motivaatio ja perheen tuki ovat olleet aikaisempaa isommassa roolissa. Toisaalta osaamiseen voi vaikuttaa nykynuorten tottuminen teknologian apuun: kännykän ansiosta kaavoja ei tarvitse opetella ulkoa. Keskeisin taito arjesta selviämisessä on tiedonhaku, ei välttämättä sen omaksuminen.
 – Lisäksi on arvioitava, voisiko ensimmäistä kertaa sähköisesti järjestetyn arvioinnin käytännön järjestelyt vaikuttaa tuloksiin, esimerkiksi IT-ongelmien kautta, Metsämuuronen huomauttaa.
 Eri oppiaineiden oppimistulosarviointeja tehdään tasaisin väliajoin, jotta suomalaisten nuorten osaamista saadaan seurattua. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Metsämuuronen on ollut mukana arviointien tekemisissä vuodesta 1998. Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun kansallisen osaamisen taso ei ole jakautunut yksihuippuisesti. Metsämuurosen mukaan nähtäväksi jää, onko kyseessä poikkeustulos vai uusi normaali.
 – Kansan jakautuminen osaamisen kannalta eriytyneisiin ryhmiin vaikuttaa olennaisesti tasa-arvoon.
 Pandemiaa tai ei, matikkaosaaminen heikkenee. Vuosituhannen vaihteen paikkeilla tutkimuksessa käytetyn mittarin mukaan nuorten matematiikan osaamisen taso on ollut keskimäärin noin 527. Tästä se on laskenut vuoteen 2021 mennessä arvoon 451.
 Metsämuurosen mukaan tämä vastaa keskimääräisen suomalaisnuoren matematiikan koetuloksessa noin kahden kouluarvosanan laskua. Siinä missä keskiverto ysiluokkalainen sai vuonna 2000 matikankokeesta kasin, saa hän nyt kutosen.
 – Pudotus on iso. Osittain tämä voi olla yleistä tyhmenemistä: ennen muistettiin 20 puhelinnumeroa ulkoa. Nykyään ne löytyvät puhelimesta. Mutta on myös mahdollista, että nämä oppilaat ovat oppineet jotain muuta matematiikan sijaan, jotain mitä ei vielä pystytä kouluissa mittamaan, Metsämuuronen puntaroi.
 Pääkaupunkiseudulla koulujen välillä merkittäviä eroja
 Suomen mittakaavalla siis lasketaan heikommin kuin ennen. Vaan jossain päin Suomea lasketaan vielä heikommin. Vaikka kuntaryhmien välillä matikkamenestys on tasaista, on eri alueiden välillä suuriakin eroja.
 Metsämuurosen mukaan erityisesti kysymyksiä herättää pohjoisen tilanne. Lapissa osaamisen taso on 395, kun taas alueiden kärjessä Lounais-Suomessa 468. Lappi on kuitenkin merkittävästi heikompi verrattuna mihin muuhun kompassiin suuntaan tahansa.
 – Tulos eroaa radikaalisti aiemmasta. Tätä tarkastetaan nyt, että ovatko tekniset syyt vaikuttaneet tuloksiin, Metsämuuronen kommentoi.
 Surullisempi mahdollisuus olisi Metsämuurosen mukaan se, että Lappi on kärsinyt teknisistä syistä etäopetuksen hankaluuksista muita enemmän.
 Toinen, ja Metsämuurosen mukaan merkittävämpi alueellinen erkaneminen, on tapahtumassa pääkaupunkiseudun sisällä, jossa koulujen välillä on syntynyt merkittäviä eroja matematiikan osaamisen suhteen. Metsämuurosen mukaan tilanne herättää epäilyjä vanhempien koulushoppailusta ja huolia kaupunginosien slummiutumisesta.
 – Mikä on se mekanismi, millä Suomessa toisesta koulusta tulee heikompi kuin toisesta? Yksityiskoulujärjestelmä kerää lahjakkaat pois julkisista. Mutta meillä yksityiskoulut eivät selitä näitä eroja, Metsämuuronen sanoo.
 Koulujen välisten erojen kasvu näkyy muun muassa siinä, miten kouluarvosanat kuvaavat todellisuudessa osaamisen tasoa.
 Tätä tutkittiin vertailemalla sitä, miten eri kouluissa arvosteltiin samoja kokeita. Heikoimmissa kouluissa arvosana on osaamiseen nähden noin yhden arvosanan korkeampi kuin parhaimmin menestyvissä kouluissa.
  Jos matematiikan osaaminen vaihtelee paljon peruskoulujen välillä, ovat oppilaat epätasa-arvoisessa asemassa jatko-opintoihin hakiessaan. Jani Aarnio / Yle
 Tämä sotii pahasti tasa-arvoa vastaa, Metsämuuronen selittää. Toisen koulun matalammat standardit eivät välttämättä haittaa vielä peruskoulussa, mutta erot paljastuvat kyllä pidemmälle mentäessä.
 – Jatko-opintoihin hakiessa opiskelija yhtäkkiä huomaakin, että omalla osaamisella onkin hirveän vaikea jatkaa eteenpäin, Metsämuuronen selittää.
 Erityinen huolenaihe pääkaupunkiseudulla ja muilla kaupunkiseuduilla on maahanmuuttajataustaisten tyttöjen matikanosaaminen. Siinä missä maahanmuuttajanuorten matematiikan osaaminen on ylipäätänsä heikompaa kuin suomalaisten, ovat S2-statuksen (suomi toisena kielenä) tytöt erityisen heikkoja matematiikassa.
 Äidinkielenään suomea puhuvista nuorista 10 prosentilla matematiikan osaamisen taso on matala 300–350. S2-tytöistä sama matala osaamisen taso on 22,5 prosentilla.
 – Saamme todennäköisesti ensi keväänä lisää tietoja siitä, mitkä syyt ovat tämän taustalla. Olivat ne sitten sosiaalisia tai kulttuurisia tai kielen osaamiseen liittyviä, tähän on puututtava, Metsämuuronen sanoo.
 Tytöt ja pojat ovat olleet eriarvoisessa asemassa oppiaineiden suhteen jo pitkään
 Ongelmat ovat visaisia pähkinöitä purtaviksi, eikä Metsämuurosen tutkimusryhmällä ole aivan suoria parannuskonsteja mihinkään heidän esittämistään ongelmista.
 Vaikka nuoret osaisivat heikommin matematiikan kaavoja, jotain muuta on voinut tulla tilalle. Arviointiasiantuntija Jari Metsämuuronen miettii, onko nuorten osaaminen siirtynyt mobiiliteknologiaan ja ohjelmistojen käyttöön. Tiina Jutila / Yle
 Osa koulujen haasteista on iänikuista, syvällä rakenteissa olevaa sorttia. Esimerkiksi Metsämuuronen kertoo tilastoissa näkyvän tyttöjen ja poikien eriarvoisen kohtelun oppiaineesta riippuen.
 Tyttö saa matematiikassa puoli numeroa paremman koetuloksen kuin yhtä osaava poika. Äidinkielessä sama taas pätee poikiin: puoli numeroa parempi tulos irtoaa vähemmällä kuin tytöille.
 Metsämuuronen arvelee sukupuoliroolien vaikuttavan edellä mainittuihin tuloksiin. Nämä ovat asioita, joita ei helposti ratkota.
 – Meillä on edelleen erilaiset odotukset tytöille ja pojille.
 Haasteita siis riittää, vaikka aivan akuuttia koulujärjestelmän kriisiä ei arvioinnissa paljastukaan. Millä eväillä matemaattisen osaamisen eriytymistä lähdetään Suomessa taklaamaan?
 – Korona-aikana on syntynyt ilmeistä osaamisvajetta. Meille on syntynyt ryhmiä, jotka tarvitsevat apua. Pitääkö koulunkäyntikulttuuria opiskella aivan uudelleen joissain ikäluokissa?
 Pääkaupunkiseudun koulujen eriytymisen suhteen on Metsämuurosen mukaan myös pakko tehdä jotain ratkaisuja.
 – Millä keinoilla? En osaa sanoa sitä. Mutta jos eriytyminen menee liian pitkälle, niin tarvitaan kansallisia toimia. Tästä voi olla iso poliittinen debaatti syntymässä.
 Metsämuurosen mukaan muiden oppiaineiden oppimistulosarviointeja on valmistumassa parin vuoden sisällä. Näiden myötä kokonaiskuvaa saadaan tarkemmaksi ja tehtyä vertailua esimerkiksi matematiikan erityispiirteistä muihin aineisiin nähden. Myös alue-, kieli- ja taustatekijöiden vaikutus osaamiseen selvenee, kun tarkempaa analyysiä ehditään tehdä.
 Metsämuurosella ja kumppaneilla riittää hommaa.
 – Suomi on vähän obsessoitunut tasa-arvoasioihin, ja se on minusta hienoa, Metsämuuronen miettii arviointien tekemistä.
 Lue lisää:
 Kun oppilaat palasivat kouluun, käynnit psykologien luona vähenivät – silti kaikki lapset ja nuoret eivät saa tukea lain edellyttämässä ajassa

Suomalainen nuori laskee kaksi arvosanaa huonommin kuin 20 vuotta sitten – kasvava kuilu matikkahuippujen ja -heikkojen välillä huolettaa


Summary: Tynkkynen kertoo saaneensa nyrkistä kasvoihinsa lahtelaisessa yökerhossa. Hämeen poliisi vahvistaa, että yökerhossa tehdystä pahoinpitelystä on tehty rikosilmoitus.

Perussuomalaisten kansanedustaja  Sebastian Tynkkynen  on tehnyt rikosilmoituksen pahoinpitelystä.
 Tynkkynen on kertonut muun muassa Youtube-videollaan, että häntä lyötiin kasvoihin lahtelaisessa yökerhossa viime viikonloppuna. Tapaus sattui perussuomalaisten johtohenkilöiden Hämeen-kiertueella.
 Hämeen poliisi vahvistaa, että lahtelaisessa yökerho Wintissä 5. joulukuuta tapahtuneesta pahoinpitelystä on tehty rikosilmoitus.
 Tynkkysen mukaan lauantain ja sunnuntain välisenä yönä 4.–5. joulukuuta Wintti-yökerhossa juttusille tullut nainen löi häntä nyrkillä kasvoihin.
 Nainen oli aluksi tiedustellut Tynkkyseltä tämän henkilöllisyyttä ja sen jälkeen lyönyt, Tynkkynen toteaa. Hänen mukaansa kyseessä on poliittinen väkivalta, koska lyöjä halusi aluksi varmistaa Tynkkysen henkilöllisyyden.

Kansanedustaja Sebastian Tynkkynen teki rikosilmoituksen yökerhossa tapahtuneesta pahoinpitelystä


Summary: Koronapassin saamiseksi vaaditaan kaksi koronarokotusta, sairastettu koronatauti tai tuore, negatiivinen koronatestitulos. Yle kerää kokemuksia siitä, kuinka koronapassittomuus vaikuttaa ihmisten arkeen.

Tapahtumiin ja ravintoloihin pääseminen on käynyt yhä vaikeammaksi ilman koronapassia.
 Useilla alueilla ilmoitettiin viime viikolla kiristyneistä rajoituksista, jotka koskevat henkilöitä, joilla ei ole koronapassia. Rajoitukset koskevat alkoholia myyviä ravintoloita sekä yleisötilaisuuksien osallistujamääriä. Esimerkiksi  Helsingissä myös kaupungin tiloja  on rajattu koronapassin taakse.
 Lue myös:   Tapahtumiin ja ravintoloihin pääsy käy yhä hankalammaksi ilman koronapassia – Katso alueesi rajoitukset
 Jo  yli puolella suomalaisista  on koronapassi. Passin saamiseksi vaaditaan kaksi koronarokotusta, sairastettu koronatauti tai tuore, negatiivinen koronatestitulos.
 On kuitenkin myös merkittävä joukko heitä, joilta passi uupuu. Syitä on monia: esimerkiksi osa  ei halua ottaa koronarokotetta , osa taas ei lääketieteellisistä syistä voi sitä ottaa, ja osalla ilmenee  teknisiä hankaluuksia  passin saamisessa haltuunsa. Yli 12-vuotiaita rokottamattomia on Suomessa noin 636 000.
 Yle kerää kokemuksia siitä, kuinka koronapassittomuus vaikuttaa ihmisten arkeen.
 Alla olevalla lomakkeella voit kertoa omista kokemuksistasi. Vastauksia saatetaan käyttää nimettöminä lainauksina jutussa. Jätäthän myös yhteystietosi, sillä jutussa käytetään vain sellaisia kommentteja, joiden kirjoittajien yhteystiedot ovat toimituksen tiedossa. Yhteystietoja ei jaeta toimituksen ulkopuolelle.

Oletko ilman koronapassia? Kuinka se on vaikuttanut elämääsi? Kerro meille, teemme aihepiiristä juttua


Summary: Televisioalan Kultainen Venla -palkinnot jaetaan tammikuussa. Alan ammattilaiset valitsevat voittajat suurimmassa osassa kategorioita. Yleisö pääsee äänestämään vuoden ohjelman ja vuoden esiintyjän.

Televisioalan Kultainen Venla -palkintojen ehdokasfinalistit on julkistettu.
 Jo marraskuussa  julkaistiin pidemmät ehdokaslistat , jotka oli tehnyt Kultaisen Venlan esituomaristo. Sen pohjalta Televisioakatemian jäsenet ovat äänestäneet voittajat. Nyt julkaistut finalistit ovat kunkin kategorian eniten saaneet ehdokkaat, ja voittajat paljastetaan Kultainen Venla -gaalassa.
 Finalistivaiheen ehdokkuuksia ovat tänä vuonna kahmineet etenkin Ylen draamasarja  Sisäilmaa  kuudella ehdokkuudella sekä komediasarja  Aikuiset  viidellä ehdokkuudella.
 Sisäilmaa  on ehdolla vuoden draamasarjan ja uuden ohjelman kategorioissa, minkä lisäksi  Juha Lehtola  ja  Tiina Lymi  ovat ehdolla vuoden käsikirjoittajiksi,  Hannu-Pekka Björkman  vuoden miesnäyttelijäksi,  Elina Knihtilä  vuoden naisnäyttelijäksi ja Tiina Lymi vuoden ohjaajaksi.
 Aikuiset  on ehdolla vuoden komediasarjaksi. Lisäksi sarjan tekijöistä  Anna Brotkin  on ehdolla vuoden käsikirjoittajaksi,  Elias Salonen  vuoden miesnäyttelijäksi,  Anna Airola  vuoden naisnäyttelijäksi ja  Anna Dahlman  vuoden ohjaajaksi.
 Ylen sarjoilla on yli 30 ehdokkuutta Kultainen Venla -finaaliehdokkuutta. Voit tutustua  Ylen Kultainen Venla -finalisteihin Areenassa .
 Muita ehdokkuuksissa menestyneitä sarjoja ovat muun muassa Nelosen musiikkiohjelma  Vain elämää  ja Elisa Viihde Viaplayn draamasarja  Mädät omenat . Molemmat saivat kolme ehdokkuutta.
 Televisioakatemian jäsenenä on yli 500 televisioalan ammattilaista. Yleisö pääsee äänestämään vuoden ohjelman ja vuoden esiintyjän myöhemmin joulukuussa.
 Voittajat selviävät tammikuun 14. päivä, jolloin Kultainen Venla -gaala järjestetään.
 Vuoden draamasarja
 Mädät omenat (Elisa Viihde Viaplay, Fire Monkey)
 Rahti (Yle TV1 ja Yle Areena, FremantleMedia Finland)
 Sisäilmaa (Yle TV1 ja Yle Areena, Solar Films)
 Vuoden Game Show
 Lauma (MTV3, Yellow Film & TV)
 Melkein MENSA (Fox, Banijay Finland)
 Suurmestari (MTV3, Rabbit Films)
 Vuoden keskusteluohjelma
 Efter Nio (Yle Fem ja Yle Areena, Parad Media)
 Joonas Nordman Show (MTV3, Yellow Film & TV)
 Yökylässä Maria Veitola, kausi 7 (MTV3, Moskito Television)
 Vuoden kilpailureality
 Mestaritekijä (Discovery+, Rabbit Films)
 Selviytyjät Suomi Karibia (Nelonen, Banijay Finland)
 Tanssii tähtien kanssa (MTV3, Banijay Finland)
 Vuoden komediasarja
 Aikuiset, kausi 2 (Yle Areena, Yellow Film & TV)
 Luottomies, kausi 3 (Yle Areena, Yle Draama)
 Mister 8 (Elisa Viihde Viaplay, It's Alive Films)
 Vuoden lasten- ja nuortenohjelma
 HS Lasten uutiset (Nelonen, Helsingin Sanomat)
 Hullu - hullumpi - yläaste, kausi 5 (Yle Areena, Tarinapaja)
 Sekasin, kausi 3 (Yle Areena, It's Alive Films)
 Vuoden lifestyle-ohjelma
 Aarrepaja (MTV3, Warner Bros. International Television Production Finland)
 Eränkävijät, kausi 6 (Yle TV1 ja Yle Areena, NTRNZ media)
 Remppa vai muutto Suomi (Nelonen, Rabbit Films)
 Vuoden musiikkiviihde
 Elämäni Biisi, kausi 3 (Yle TV1 ja Yle Areena, Yellow Film & TV)
 UMK21 (Yle TV1 ja Yle Areena, Yle Luovat sisällöt ja media)
 Vain elämää, kausi 12 (Nelonen, Banijay Finland)
 Vuoden seurantareality
 Elossa 24h, kausi 5 (Yle TV1 ja Yle Areena, ITV Studios Finland)
 Ensitreffit alttarilla, kausi 8 (MTV3, Endemol Shine Finland)
 Unelma Lapista (Yle Areena ja Yle TV2, Yle Luovat sisällöt ja media)
 Vuoden urheilu & events
 Big Brother Suomi 24/7 (Ruutu, Endemol Shine Finland)
 Jalkapallon EM-kisat (Yle TV2 ja Yle Areena, Yle Urheilu ja tapahtumat)
 Tokion olympialaiset YLE (Yle TV2 ja Yle Areena, Yle Urheilu ja tapahtumat)
 Vuoden uusi ohjelma 2021
 Mist sä tuut? (Yle Areena, Moskito Television)
 Politiikka-Suomi (Yle TV1 ja Yle Areena, Yle Luovat sisällöt ja media)
 Sisäilmaa (Yle TV1, Yle Areena, Solar Films)
 Vuoden uutis-, ajankohtais ja asiaohjelmasarja
 MOT (Yle TV1 ja Yle Areena, Yle Uutis- ja ajankohtaistoiminta)
 Perjantai-dokkarit (Yle Areena ja Yle TV1, Yle Uutis- ja ajankohtaistoiminta)
 Politiikka-Suomi (Yle TV1 ja Yle Areena, Yle Luovat sisällöt ja media)
 Some Deep Story, kausi 6. (Yle Areena ja Yle TV2, Revul Media Group)
 Vuoden viihdeohjelma
 Diili Suomi (Nelonen, FremantleMedia Finland)
 Pöllötöllö (MTV3, MTV)
 Sohvaperunat, kausi 12 (Yle TV2 ja Yle Areena, Endemol Shine Finland)
 Vuoden käsikirjoittaja - Fiktio
 Anna Brotkin / Aikuiset, kausi 2 (Yle Areena, Yellow Film & TV)
 Juha Lehtola & Tiina Lymi / Sisäilmaa (Yle TV1 ja Yle Areena, Solar Films)
 Mia Ylönen / Mädät omenat (Elisa Viihde Viaplay, Fire Monkey)
 Vuoden käsikirjoittaja - Viihde, reality & events
 Anne Kaasinen / Ensitreffit alttarilla (MTV3, Endemol Shine Finland)
 Arja Lehtikangas / Vain elämää (Nelonen, Banijay Finland)
 Aleksi Sariola / SuomiLOVE (Yle TV1 ja Yle Areena, Warner Bros. International Television Production Finland)
 Sarri Schonert / Kuppilat kuntoon, Hans Välimäki! (Nelonen, Moskito Television)
 Vuoden miesnäyttelijä
 Hannu-Pekka Björkman / Sisäilmaa (Yle TV1 ja Yle Areena, Solar Films)
 Elias Salonen / Aikuiset (Yle Areena, Yellow Film & TV)
 Pekka Strang / Mister 8 (Elisa Viihde Viaplay, It's Alive Films)
 Vuoden naisnäyttelijä
 Anna Airola / Aikuiset (Yle Areena, Yellow Film & TV)
 Elina Knihtilä / Sisäilmaa (Yle TV1 ja Yle Areena, Solar Films)
 Elena Leeve / Maria Kallio (C More, Jarowskij Finland)
 Vuoden ohjaaja - Fiktio
 Anna Dahlman / Aikuiset (Yle Areena, Yellow Film & TV)
 Tiina Lymi / Sisäilmaa (Yle TV1 ja Yle Areena, Solar Films)
 Marja Pyykkö & Pamela Tola / Mädät omenat (Elisa Viihde Viaplay, Fire Monkey)
 Vuoden ohjaaja - Viihde, reality & events
 Jan-Aslak Leino / Tanssii tähtien kanssa (MTV3, Banijay Finland)
 Teija Paajamaa & Arja Lehtikangas / Vain elämää (Nelonen, Banijay Finland)
 Tapani Parm / Tokion olympialaiset YLE (Yle TV2 ja Yle Areena, Yle Urheilu ja tapahtumat)
 Mikä ohjelma tai kuka tekijä on suosikkisi? Voit osallistua keskusteluun 9.12. klo 23 asti.
 Lue myös:
 Kultainen Venla -ehdokkaiden lyhytlista julkaistiin – Ylen ohjelmille ja niiden tekijöille yli 50 mainintaa

Painajaismaista työvoimatoimistoa kuvaava Sisäilmaa kahmi Venla-ehdokkuuksia – katso jutusta kaikki ehdokasfinalistit


Summary: Euroopan keskuspankin neuvostolla on ensi viikolla merkittävä kokous. Iso kysymys on, kuinka huolissaan kuluttajahintojen noususta eli inflaatiosta kannattaa olla.  Euroalueen inflaatio kiihtyi kaikkien aikojen ennätystahtiin marraskuussa.

Suomen Pankin pääjohtajan  Olli Rehnin  mukaan inflaation kiihtyminen on jäämässä tilapäiseksi ilmiöiksi.
 Euroalueen inflaatio kiihtyi kaikkien aikojen ennätystahtiin marraskuussa, kun kallistuvat energiahinnat vauhdittivat kuluttajahintojen nousua.
 Rehnin mukaan inflaatio ei näy euroalueen palkkakehityksessä ja siksi huolet liian voimakkaasta ja pysyvästä inflaatiosta eivät ole ajankohtaisia. Palkkainflaatio eli palkkojen yleinen nousu on ollut euroalueella toistaiseksi vaimeaa, Rehn sanoo.
 – Se on yksi syy siihen, miksi EKP:n (Euroopan keskuspankin) neuvosto olettaa, että tämä korkea inflaatiopiikki, mitä ihmiset kokevat bensapumpulla, kuitenkin todennäköisesti jää tilapäiseksi.
 Rehnin mukaan EKP:n neuvoston arvio on, että inflaatiopiikin aika tulee helpottumaan todennäköisesti ensi vuoden alkupuolella. Inflaatiokehityksen takana on etenkin energianhinnan nousu sekä pullonkaulat globaaleissa tuotanto- ja toimitusketjuissa, hän sanoi.
 Rehn kommentoi asiaa torstaina Taloustoimittajat ry:n järjestämässä tilaisuudessa.
 Inflaatiokysymys keskiössä ensi viikon isossa kokouksessa
 Euroopan keskuspankin neuvosto, johon Rehn kuuluu, kokoontuu ensi viikolla Frankfurtiin.
 Tiedossa on merkittävä kokous, jossa todennäköisesti arvioidaan EKP:n koronaelvytystoimien asteittaista alasajoa. Rehnin mukaan kyse on "rahapolitiikan normalisoinnin käynnistämisestä". Inflaation kiihtyminen on luonut EKP:lle paineita hillitä koronakriisiin takia käynnistettyjä elvytystoimia.
 EKP:n tehtävä on ylläpitää euroalueen hintavakautta. Sen tavoitteena on keskipitkällä aikavälillä kahden prosentin inflaatiovauhti.
 EU:n tilastovirasto Eurostat kertoi  viime viikolla , että hintojen nousutahti oli marraskuussa 4,9 prosenttia. Kyseessä on korkein luku yli 20 vuoteen, sinä aikana kun Eurostat on kerännyt tilastoa euromaiden inflaatiosta.
 EKP:n keskipitkän aikavälin tavoite on herättänyt määritelmällisiä kysymyksiä. Mitä keskipitkällä aikavälillä tarkoitetaan?
 Rehn sanoi tilaisuudessa olevansa tietoinen erilaisista kollegoidensa ja ekonomistien määritelmistä.
 – Minulle se tarkoitta karkaesti ottaen aikaväliä 18-36 kuukauteen. Se on se aikajänne, millä rahapolitiikka voi mielekkäästi vaikuttaa hintavakauteen.
 Lue lisää:
 Euroalueen inflaatio kiihtyi lähes viiteen prosenttiin
 Joko kallis energian hinta haittaa talouskasvua? OP:n ennuste: Inflaatioriskit ylöspäin, korkonäkymät muuttuneet

Voiko ennätystahtiin kiihtynyttä inflaatiota pitää ohimenevänä? Suomen Pankin Rehnin mukaan hintapiikki on edelleen "todennäköisesti tilapäinen"


Summary: Yle etsii haastateltavia harmaantumista käsittelevään juttuun.

Viileän vaalea, harmaaseen taittava hiusväri on trendikäs, mutta vain jos väri tulee purkista – onko näin?
 Harmaantuminen on nähty perinteisesti ikääntymisen merkkinä, vaikka jokaisen ihmisen hiukset harmaantuvat joskus, ja joillakin se tapahtuu jo nuorena. Keskimääräisesti hiukset harmaantuvat 40 ikävuoden tienoilla ja sen jälkeen, mutta useilla hiukset harmaantuvat jo aiemminkin.
 Ovatko sinun hiuksesi harmaantuneet jo nuorena? Etsimme haastateltavia, jotka ovat antaneet hiustensa harmaantua, eivätkä ole värjänneet harmaitaan piiloon.  Tästä pääset jättämään yhteystietosi .

Oletko harmaantunut jo nuorena? Yle etsii haastateltavia


Summary: Kysyimme professorilta, mistä koronapotilaiden määrän kasvu kertoo. Tehohoitoa koordinoivan professori Matti Reinikaisen mukaan paheneva tilanne tehohoitopotilaiden määrässä on ollut odotettavissa oleva ilmiö, kun tartuntatapauksia on rokottamattomilla.

Tehohoitopotilaiden määrä on kasvanut entisestään. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos kertoi keskiviikkona sairaalahoidossa olevan 309 koronapotilasta, joista  60 on tehohoidossa koronaviruksen takia .
 Tehohoitoa koordinoiva professori  Matti Reinikainen  vastasi kysymyksiin huonontuneesta tilanteesta koronapotilaiden tehohoidossa.
 Mistä tehohoitopotilaiden suuri määrä kertoo?
 – Se on ilmiö joka on ollut odotettavissakin. Viime viikkoina on uutisoitu kasvavista tartuntamääristä, likimain päivittäisistä uusista ennätyksistä. Tehohoitopotilaita tulee paljon varsinkin silloin, kun tartuntatapauksia on rokottamattomissa henkilöissä.
 Ollanko nyt menossa kohti pandemian pahinta tehohoitovaihetta?
 – Tähän on vaikea vielä vastata. Keväällä 2020 ehti noin 80 potilasta olla tehohoidossa, mutta silloin sairaaloiden muuta toimintaa oli huomattavasti supistettu. Tämän hetken potilasmäärät ja kehityssuunta on samalla tasolla kuin kuluvan vuoden maaliskuussa, ja kehityssuunta on huono.
 Voiko tehohoidon määrä kasvaa vielä joulua kohti?
 – Näyttää siltä, että kasvaa. Kehityssuunta on viime viikkoina ollut sellainen, että potilaiden määrä on kasvussa.
 Mikä voisi helpottaa tilannetta?
 – Täytyy toivoa, että hiukan kireämmät rajoitukset auttaisivat tässä hallintaan saamisessa. Pahoin pelkään ettei näin tapahdu. Sairaalahoidon tarpeen kehitys toteutuu viiveellä suhteessa tapausmääriin. Ihmisten välisiä kontakteja pitäisi taas vähentää. Olisi toivottavaa, että rokotekattavuus tässä paranisi jotta tapausmäärät saataisiin pienenemään.
 Mikä tässä tehohoitotilanteessa on uutta?
 – Uutta on se, että viime viikkoina tehohoidon tarve on voimakkaasti kasvanut maan muissa osissa kuin HUSin alueella. Yli puolet koko tehohoidosta on toteutunut tähän asti etelässä, Helsingin yliopistollisen keskussairaalan vastuualueen sairaaloissa. Nyt enemmistö tehohoitopotilaista on maan muissa osissa.
 Lue lisää:
 Tehohoidon tarve kasvaa nyt koko maassa: Enemmistö koronapotilaista on hoidossa muualla kuin HUSin alueella
 Päivittyvä koronaseuranta

Tehohoitopotilaiden määrä kasvaa ja on nyt 60 – tehohoitoa koordinoiva professori: "Kehityssuunta on huono"


Summary: Siun sote houkuttelee hoitajia Pohjois-Karjalaan määräaikaisella palkankorotuksella. Nykyiset hoitajat pitävät tätä epäoikeudenmukaisena. Edunvalvonta-asiantuntija soisi rekrylisää kokeiltavan muuallakin.

Pohjois-Karjalan sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymä, Siun sote

Onko oikein, jos toinen saa samasta työstä paremman palkan?
 Tätä ovat pohtineet pohjoiskarjalaiset hoitajat viime päivinä. Maakunnan julkisista sote-palveluista vastaava Siun sote ilmoitti alkavansa houkutella uusia hoitajia määräaikaisella rekrytointilisällä, mikä aiheutti kritiikkitulvan. Lisäys peruspalkkaan on useita satoja euroja.
 Tehyn Siun soten pääluottamushenkilö  Vilja Laurila-Rontti  kuvailee reaktiota “paskamyrskyksi”.
 – Koska hoitajat pitävät venymisellään Siun sotea pystyssä, tällainen toisten palkitseminen koetaan yksiselitteisen epäoikeudenmukaiseksi, Laurila-Rontti kertoo.
 Pääluottamushenkilö Vilja Laurila-Rontti kertoo Siun soten nykyisten hoitajien hermostuneen viime viikolla tiedotetusta rekrylisästä pahasti. Ari Haimakainen / Yle
 Ammattiliittojen mukaan Siun sotella on oikeus hakea helpotusta vaikeaan työntekijäpulaansa rekrytointilisällä. Keino sisältyy sote-alan työehtosopimukseen.
 Tieto siitä, että uusi hoitaja saa Siun sotella peruspalkan päälle peräti 20 prosentin kuukausittaisen bonuksen, antaa Laurila-Rontin mukaan kuitenkin kyseenalaisen viestin.
 Sairaanhoitajilla rekrylisän suuruus on noin 500 ja lähihoitajilla runsaat 400 euroa. Summaa maksetaan tehtävästä riippuen joko kolmen tai jopa kuuden kuukauden ajan.
 – Nykyisiä hoitajia ei ole palkittu, mutta uudet palkitaan, Laurila-Rontti sanoo.
 Siun sote toivoo ymmärrystä
 Siun soten henkilöstöjohtaja  Johanna Bjerregård Madsen  ymmärtää nykyisten hoitajien harmituksen. Hän kuitenkin korostaa, että työntekijätilanne on poikkeuksellisen vaikea.
 Henkilöstöjohtaja Johanna Bjerregård Madsen toivoo Siun soten nykyisiltä hoitajilta ymmärrystä vaikeassa työvoimatilanteessa. Meri Remes/Yle
 Siun sotella on ollut tänä vuonna hankaluuksia saada palkattua hoitajia sekä pitkiin että lyhyisiin sijaisuuksiin. Pula on juuri nyt akuutein ikääntyneiden palveluissa ja yhteispäivystyksessä. Rekrylisää tarjotaan uusille hoitajille juuri näillä palvelualoilla.
 – Henkilöstö on pitkään kysynyt, mitä aiomme tehdä asialle. Kokeilemme nyt tätä puolen vuoden ajan, Bjerregård Madsen kertoo.
 – Toivon ymmärrystä. Rekrytointilisän käyttö ei ole kannanotto nykyisten työntekijöiden arvostukseen. Jos onnistumme saamaan uutta työvoimaa, se helpottaa kaikkien kuormaa, hän jatkaa.
 Bjerregård Madsenin mukaan Siun sote on jo palkannut ensimmäiset hoitajat, joille rekrylisää maksetaan. Tavoitteena on useiden kymmenien työntekijöiden pestaaminen.
 – Toiveissa on saada esimerkiksi alaa vaihtaneita hoitajia miettimään vielä kerran, olisiko paluu hyvä idea, henkilöstöjohtaja sanoo.
 Bjerregård Madsenin mukaan määräaikaista ekstrapalkkaa ei ole taloudellisesti mahdollista ulottaa kaikkiin Siun soten hoitajiin. Se maksaisi hänen laskelmiensa mukaan 13–14 miljoonaa euroa.
 Tehy varovaisen positiivinen
 Tehyn edunvalvonta-asiantuntija  Juha Honkakoski  on Siun soten rekrylisäratkaisusta varovaisen ilahtunut. Hänen mielestään uusien hoitajien palkkaaminen ylimääräisellä rahalla ei ole suoraan muulta henkilökunnalta pois.
 Honkakosken mukaan rekrytointilisää on hyödynnetty hoitajien palkkaamisessa toistaiseksi vähän. Ennen Siun sotea rekrylisää on kokeiltu ainakin Kanta-Hämeen ja Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiireissä.
 – Toivottavasti näitä kokeiluja tehdään lisää, jotta nähdään, mikä toimii ja mikä ei, Honkakoski sanoo.
 – Yleisesti ottaen on hienoa, että Siun sotelta löytyy rahaa hoitajien palkkaamiseen. Sen lisäksi pitää kuitenkin tukea myös nykyisten hoitajien työssä jaksamista, hän tähdentää.
 Vilja Laurila-Rontti on Honkakosken kanssa samoilla linjoilla. Hän toivoo, että neuvotteluihin Siun soten ja pääluottamusmiesten välillä päästään pian.
 – Hoitajien jatkuva venyminen ansaitsisi palkinnon. Sillä pääsisi pitkälle, että palkka ja työolot laitettaisiin kuntoon.
 Aiheesta voi keskustella 9.12.2021 kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Nora Tarvus lähti Pohjois-Karjalaan, koska lääkäri saa koulutuspäivän joka viikko – hoitajille tarjotaan jopa yli 500 euron rekrytointilisää
 Siun sote ei aloita yt-neuvotteluja tiukasta talousraamista huolimatta – säästöjä haetaan esimerkiksi vuokratyövoimaa vähentämällä
  Siun sotessa ei anneta jouluruokakymppiä, mutta työhyvinvointirahaa saa käyttää pikkujouluihin

Uusien hoitajien houkuttimena käytetty 500 euron lisäpalkka on nostanut kritiikkitulvan Pohjois-Karjalassa – vanhat työntekijät ärsyyntyneet


Summary: Teollisuuden Voima on jättänyt Säteilyturvakeskukselle hakemuksen kriittisyys- ja pientehokoeluvasta tänään. Laitosyksikön kriittiseksi tekeminen tarkoittaa käytännössä reaktorin käynnistämistä.

Olkiluoto kolmosen ydinvoimalaprojekti on edennyt aikaisempaa ilmoitettua nopeammin, kertoo Teollisuuden Voima. Aiemmin yhtiö on joutunut tiedottamaan viivästyksistä.
 TVO on jättänyt tänään Säteilyturvakeskukselle hakemuksen kriittisyys- ja pientehokoeluvasta.
 Tuotantojohtaja  Marjo Mustonen  kertoo, että turbiinihuollon valmistuminen on mahdollistanut aikataulun kirimisen.
 TVO kertoo tiedotteessaan, että luvan myöntämisen jälkeen selviää, seuraako tästä vaikutuksia sähköntuotannon aloittamisen aikatauluun. Mustonen ei vielä ota kantaa mahdollisiin aikatauluvaikutuksiin.
 Alun perin Olkiluoto kolmosen piti valmistua jo vuonna 2009. Viime elokuussa kerrotun aikataulun mukaan generaattorista aletaan ohjata sähköä verkkoon helmikuussa ja kesäkuussa yksikön pitäisi käydä täydellä teholla.
 Lue myös:
 Nyt se viimein tapahtuu: Olkiluoto 3 alkaa tuottaa sähköä – näin ydinvoimasysäys vaikuttaa kuluttajiin ja Suomeen

Olkiluodon kolmannen ydinvoimalan työmaalta jälleen aikataulu-uutinen: Nyt TVO kertoo aikaistumisesta


Summary: Eduskuntapuolueet ovat samoilla linjoilla siitä, että valmiuslakia pitää uudistaa. Oikeusministeri Anna-Maja Henrikssonin mukaan uudistus kestää arviolta neljä vuotta.

Poikkeuksellisiin kriiseihin tarkoitetun valmiuslain uudistus nytkähti eteenpäin keskiviikkona, kun eduskuntapuolueiden edustajat tapasivat Säätytalossa.
 Keskustelu valmiuslain uudistamistarpeesta on jälleen noussut esiin Valko-Venäjän työnnettyä siirtolaisia Puolan ja Baltian maiden rajojen yli. Tapahtumat  on tulkittu  Valko-Venäjän käynnistämäksi hybridioperaatioksi eli toisen valtion tahalliseksi horjuttamiseksi yllättävilläkin tavoilla.
 Oikeusministeri  Anna-Maja Henrikssonin  (r.) mukaan valmiuslakia uudistetaan monien erilaisten uhkien varalta. Näitä ovat esimerkiksi kyber- ja hybridiuhat, ilmastonmuutoksen aiheuttamat uhat, ydinonnettomuudet ja onnettomuudet Suomen rajojen ulkopuolella.
 Valmiuslain uudistamista varten asetetaan virkamiesryhmä. Työlle tulee Henrikssonin mukaan vahva poliittinen ohjaus, sillä rinnalle perustetaan eduskuntapuolueista koostuva parlamentaarinen ryhmä.
 Poikkeusolot julistettu kaksi kertaa korona-aikana
 Valmiuslaki antaa viranomaisille erityisiä toimivaltuuksia poikkeusoloissa. Poikkeusolot toteaa valtioneuvosto yhdessä presidentin kanssa. Korona-aikana poikkeusolot  on julistettu kaksi kertaa .
 Valmiuslain kokonaisuudistukseen arvioidaan kuluvan noin neljä vuotta. Siitä 2,5 vuotta kuluisi valmisteluun ja puolitoista vuotta poliittiseen päätöksentekoon eli jatkovalmisteluihin ja eduskuntakäsittelyyn.
 Ennen kuin järeää valmiuslakia päivitetään, Henriksson toivoo, että vastauksia rajakäytäntöihin löydettäisiin normaaliaikojen lainsäädännön kautta. Asiaa pohtii parhaillaan sisäministeriön alainen työryhmä, jonka on tarkoitus saada työnsä valmiiksi tammikuussa.
 – Toivon, että virkamiestyöryhmä löytää normaalilainsäädäntöteitse reitin eteenpäin, Henriksson sanoi Ylelle keskiviikkona eduskunnassa.
 Pohdintaa käydään siitä, miten Suomi reagoisi, jos rajojen yli tulisi poikkeuksellisen paljon siirtolaisia.
 – Suomi on demokratia ja oikeusvaltio ja Suomen pitää noudattaa kansainvälisiä sopimuksia. Mutta on myös niin, että jos on tiettyjä tilanteita päällä, myös kansainvälisissä sopimuksissa on mahdollisuuksia poiketa joistakin periaatteista, Henriksson sanoo.
 Lue myös:
 Oikeusoppineet muuttaisivat valmiuslakia tai sorvaisivat pandemiaa varten uuden lain – perussuomalaiset nihkeänä uudistukselle, ensin rajatestaus kuntoon

Poikkeusolojen lainsäädännön uudistaminen alkaa – ministeri Henriksson odottaa vastauksia rajakäytäntöihin jo alkuvuonna


Summary: Matkailu- ja ravintola-alan edunvalvojan selvityksen mukaan Woltilla on määräävä markkina-asema. Wolt kiistää lainvastaisen hinnoittelun.

Matkailu- ja ravintola-ala Mara aikoo pyytää Kilpailu- ja kuluttajavirastoa (KKV) selvittämään, rikkooko ruokalähettiyhtiö Woltin hinnoittelu kilpailulainsäädäntöä.
 Maran mukaan Woltilla on tällä hetkellä määräävä markkina-asema.
 Määräävä markkina-asema tarkoittaa tilannetta, jossa yrityksellä on hallussaan niin suuri osa markkinasta, että yritys voi ohjata esimerkiksi hintatasoa tai sopimusehtoja niin, että se ei silti juurikaan menetä asiakkaitaan kilpailijoille.
 Maran varatoimitusjohtaja  Veli-Matti Aittoniemen  mukaan Wolt käyttää vakiosopimuksissaan ehtoa, jonka mukaan ravintolan on myytävä annokset samalla hinnalla riippumatta siitä, ruokaileeko asiakas paikan päällä vai tilaako ruuan kuljetuspalvelulla kotiin.
 Ravintolat eivät siis käytännössä saa laittaa kotiinkuljettetuihin annoksiin lisähintaa, jolla ravintola kattaisi Woltin kuljetuksesta ottaman palkkion.
 – Haluamme viranomaisten selvityksen siitä, voiko tällaista ehtoa vaatia noin suurella markkina-asemalla kuin Woltilla on. Muuhun emme halua puuttua.
 Aittoniemi kertoo, että Maran tilaaman selvityksen perusteella Woltilla on hallussaan 42 prosenttia ravintolaruuan kotiinkuljetuksen markkinoista Suomessa. Pääkaupunkiseudulla osuus on selvityksen mukaan 55 prosenttia.
 – Absoluuttista totuutta selvitys ei kerro, mutta se osoittaa suuntaa-antavasti, että markkina-asema todella on suuri.
 Mara aikoo tehdä selvityspyynnön KKV:lle loppuvuoden aikana.
 Selvityspyyntö koskee ainoastaan Woltia, eikä esimerkiksi sen kilpailija Foodoraa. Selvitystä pyydetään Woltista siksi, että ravintoloiden hinnoittelua koskeva sopimusehto on Aittoniemen mukaan Woltilla tiukin.
 Mara: Woltin kuljetuspalkkio jopa 30 prosenttia
 Maran mukaan osa ravintoloista ei saa lainkaan voittoa annoksista, jotka Wolt kuljettaa asiakkaiden kotiin.
 – Woltin komissio on korkeimmillaan jopa 30 prosenttia. Tällöin annoksen kannattavuus voi mennä kokonaan eli voittoa ei tule, Aittoniemi sanoo.
 Ravintoloita pahasti koetellut korona-aika on Aittoniemen mukaan vienyt ravintoloita pakkorakoon.
 – Monilla ravintoloilla tilanne voi olla se, että on pakko tehdä sopimus, jotta saa kaupan käymään ja työntekijät pysymään töissä.
 Alan sisällä Woltin hinnoitteluehto on Maran mukaan puhututtanut jo kuukausia. Se on huolettanut Maran mukaan erityisesti pieniä ravintoloita.
 Wolt kiistää lainvastaisen hinnoittelun
 Woltin mukaan käytössä olevat sopimusehdot ovat laillisia.
 – Oman näkemyksemme mukaan käytäntömme ja sopimusehtomme ovat luonnollisesti laillisia ja myös linjassa ruokaa tilaavan asiakkaan edun kanssa, Woltin Suomen-maajohtaja  Henrik Pankakoski  sanoo Ylelle sähköpostitse.
 Yhtiö vahvistaa, että sen ja ravintoloiden välisissä sopimuksissa edellytetään samaa hintaa paikan päällä ja Woltin kotiinkuljetuksessa. Samalla Wolt korostaa, että ravintolat päättävät hinnoistaan itse, kunhan ne ovat yhtä suuria ravintolassa ja kotiinkuljetuksessa.
 Wolt perustelee yhden hinnan käytäntöä yksinkertaisuudella ja läpinäkyvyydellä.
 – Se on jokaiselle meistä Woltia asiakkaana käyttävistä yksinkertainen, selkeä, läpinäkyvä ja sitä kautta toivottavasti luottamusta herättävä käytäntö, Pankakoski toteaa.
 Wolt on tehnyt Suomessa joitakin kokeiluja, joissa ravintolat ovat saaneet hinnoitella kuljetettavat ruuat listahintojaan korkeammiksi. Se on Woltin mukaan johtanut noutoruuan myynnin voimakkaaseen laskuun kyseisissä ravintoloissa.
 Yhtiö sanoo keskustelevansa markkina-asemastaan kilpailuviranomaisten kanssa, jos näin pyydetään.
 – Yleisellä tasolla voimme sanoa, että kuluttajalla on useita vaihtoehtoja ruoan ostamiseen, ja Woltin osuus ruoan myynnistä Suomessa on yhä pieni, Pankakoski sanoo.
 Ravintoloihin palataan vielä
 Vuonna 2020 majoitus- ja ravintolapalveluiden liikevaihdon menetykset olivat edeltävään vuoteen verrattuna yhteensä noin kaksi miljardia euroa.
 Tänä vuonna menetykset ovat olleet Maran arvion mukaan yhteensä hieman alle puolitoista miljardia.
 Juuri nyt alan murheenkryyninä on pikkujoulujen lässähtäminen etäsuositusten takia.
 Taloustutkimuksen Maralle tekemän selvityksen perusteella 70 prosenttia suomalaisista aikoo käydä ravintoloissa selvästi enemmän pandemian jälkeen.
 Voit keskustella aiheesta 9. joulukuuta klo 22 asti.
 Lue lisää:
 Miki Kuusi ja muut omistajat myyvät kotiinkuljetuksistaan tunnetun Woltin ulkomaille Suomen kaikkien aikojen yritysmyynnillä
 Naurettava kauppasumma? Ei laisinkaan – Woltin amerikkalaisostaja vieraili Suomessa, ja Yle pani hänet vastaamaan auki jääneisiin kysymyksiin kaupasta
 Wolt-kuskeista voi tulla yrittäjien sijaan työntekijöitä – tästä helposta jutusta näet, mitä se tarkoittaa hintojen kannalta

Mara valittaa Woltin hinnoittelusta kilpailuvirastolle – ravintola-alan mukaan Wolt vie välistä niin paljon, että ravintolalle ei jää välttämättä mitään käteen


Summary: Seta ry valitsi Vuoden sateenkaari nuoreksi pieksämäkeläisen Veera Toivosen, joka järjesti viime kesänä kotikaupunkinsa ensimmäisen Pride-tapahtuman.

Pieksämäkeläinen  Veera Toivonen  on nimetty vuoden sateenkaarinuoreksi. Toivonen järjesti viime kesänä kotikaupunkinsa ensimmäisen Pride-tapahtuman, minkä johdosta hän sai Seta ry:n vuoden sateenkaarinuoren tunnustuksen.
 Toivonen on suunnattoman iloinen ja myös hämmentynyt saamastaan kunniasta.
 – Kun kuulin, että minut on valittu, hypin sängyllä. On ihanaa saada tällainen tunnustus, vaikka en ole varmaan vielä edes käsittänyt sitä kunnolla, Toivonen nauraa.
 Viime kesänä järjestetty Pieksämäen ensimmäinen Pride toi Toivoselle hieman julkisuutta: lehdissä oli juttuja ja ihmiset tunnistivat kadulla. Somessa muun muassa pohdittiin, onko 15-vuotiaan moraalisesti oikein järjestää seksuaalivähemmistön tapahtumia. Palautteen muisteleminen saa Toivosen nykyään nauramaan. Samoin saa ajoittainen tuntemattomalta aikuiselta saatu vihainen palaute.
 – On minua kadulla haukuttu hintiksi, mutta paljon enemmän on tullut vastaan positiivisuutta kuin vihaa.
 Pride-tapahtuman järjestäneestä iloisesta Toivosesta ei ehkä heti uskoisi, että hänkin on piilotellut todellista suuntautumistaan. Pelko muiden mielipiteistä ja reaktioista jatkui vahvana yläkouluun saakka.
 – Koulussa oli joskus vaikeaa, kun tuli ympärillä esiin ihan homofobiaa. Ysiluokalla aloin olla rohkeampi ja silloin rupesin olemaan oma itseni.
 Sateenkaarikulttuuri tarvitsee tukea pikkukaupungeissa
 Nuorisovaltuustossa vaikuttamisen makuun päässyt Toivonen on kiinnostunut sukupuoli- ja seksuaalivähemmistöjen aseman vahvistamisesta suuremmassakin mittakaavassa.
 – Haluaisin jatkaa vaikuttamisen ja politiikan kanssa. Ehkä hallituksessa, eduskunnassa, ja europarlamentaarikon työkin voisi olla kivaa, Toivonen pohtii ääneen.
 Sateenkaarikulttuurin puolesta pitäisi Toivosen mukaan puhua varsinkin pienemmissä kaupungeissa, joissa vähemmistöjen edustajia on vähemmän. Yksi näistä kaupungeista on reilun 17 000 ihmisen Pieksämäki. Väestön edustaessa vanhempaa sukupolvea voivat asenteetkin olla vanhoillisia, mutta Toivonen ei pelkää. Ei vaikka kohtaisikin ikäviä mielipiteitä ja ilkeää huutelua.
 – Aina tulee olemaan ihmisiä, jotka ei ole samalla linjalla, mutta haluan silti tuoda omaa ajatusmalliani esiin.
 Voit keskustella aiheesta 9.12. klo 23.00 saakka .

"On minua kadulla hintiksi haukuttu" – Vuoden sateenkaarinuori Veera Toivonen tähtää politiikkaan vaikka uskookin saavansa vihaa niskaansa


Summary: Mielentilatutkimuksen mukaan mies oli tekojen aikaan syyntakeinen. Tuomion mukaan mies kohdisti 4–10-vuotiaisiin uhreihin seksuaalista väkivaltaa vuosien ajan.

Keski-ikäinen mies tuomittiin tänään kolmen vuoden ja kahdeksan kuukauden ehdottomaan vankeusrangaistukseen useista lapsiin kohdistuneista seksuaalirikoksista.
 Länsi-Uudenmaan käräjäoikeuden tuomion mukaan mies oli tehnyt lapsille seksuaalista väkivaltaa vuosien ajan kyläillessään heidän luonaan. Lapset olivat tapahtumien aikaan neljästä kymmeneen vuotiaita.
 Tuomiosta ei selviä varmuudella olivatko lapset saman perheen lapsia. Länsi-Uudenmaan käräjäoikeuden päätöksen mukaan mies on ollut uhreille läheinen henkilö.
 Käräjäoikeuden mukaan rikos on kokonaisuutena arvioiden törkeä, kun otetaan huomioon pitkä tekoaika ja yksittäisten tekokertojen lukumäärä.
 Mies määrättiin oikeuden päätöksellä mielentilatutkimukseen viime maaliskuussa. Tutkimuksesta laaditun lausunnon pohjalta mies todettiin syyntakeiseksi.
 Vuonna 1975 syntynyt mies myöntää muun muassa kosketelleensa lapsia sukuelinten alueelta ja aikoneensa olla yhdynnässä toiseen lapsista. Tuomion perusteella uhreja oli kaksi.
 Käräjäoikeus velvoitti miehen maksamaan uhreille korvauksia yhteensä noin 60 000 euroa.
 Rikokset tapahtuivat vuosina 2009–2019.
 Yle ei julkaise tuomitun nimeä uhrien suojelemiseksi.
 Lisää aiheesta:
 Pedofiilirinkiin kuuluneiden miesten tuomiot lapsiin kohdistuneista seksuaalirikoksista lievenivät hovioikeudessa – tuomituilla useita muitakin uhreja
 Lapsiin kohdistuneiden seksuaalirikosten vanhenemisaika haluttaisiin poistaa – rikosoikeuden professori näkee asiassa käytännön ongelmia
 Lapsi harvoin unohtaa kokemansa seksuaalisen hyväksikäytön

Mies teki kyläilyjen aikana seksuaalista väkivaltaa kahdelle lapselle useiden vuosien ajan – sai teoista 3 vuoden ja 8 kuukauden vankeustuomion


Summary: Ilmatieteen laitokselta kerrotaan, että keinovalopilareita voi nähdä, kun lämpötila putoaa -20:een tai sen alle.

Kova pakkanen aiheuttaa erikoisia valoilmiöitä. Esimerkiksi lahtelaiset jakoivat somessa tiistai-iltana ahkerasti kuvia keinovalopilareista eri puolilta kaupunkia. Katuvaloista lähtee pystysuora valopylväs kohti taivasta.
 – Ilmiö muistuttaa valonheittimiä, joilla esimerkiksi sodan aikaan yritettiin etsiä lentokoneita taivaalta, kuvailee Ilmatieteen laitoksen päivystävä meteorologi  Hannu Valta .
 Hänen mukaansa vastaavan valoilmiön voi nähdä talvipakkasilla auringonlaskun aikaan.
 Valopilarit syntyvät, kun kosteus muuttuu ilmassa suoraan jääkiteiksi. Meteorologin mukaan kiteet ovat kuusikulmaisia ja pilarimaisia. Ne heijastavat esimerkiksi katulampun valoa laskeutuessaan hyvin hitaasti maata kohti.
 – Sivusta katsoen näyttää siltä, kuin olisi valonheitin ylöspäin, Valta selittää.
 Ilmiö vaatii 20 asteen pakkasta tai sitä kylmempää. Näky onkin maan pohjoisosissa tutumpi kuin eteläisessä Suomessa, jossa kovat pakkaset eivät ole yhtä yleisiä.
 Lisää aiheesta:
 Huhtikuussa Uudellamaalla ihmeteltiin yöllä taivaalla leijuvaa valopilaria – Ursan mukaan selitys löytyy jääkiteistä ja keinovalosta
 Oululaiskuvaajan otos julkaistiin vuonna 2014 NASA:n verkkosivulla – katso kuva valopilareista taivaalla

Pakkaspäivän ilmiö ihastuttaa: taivaanrantaan kohoavat valopilarit syntyvät jääkiteiden vaikutuksesta


Summary: Yksittäiset työntekijät haastavat sote-piirin oikeuteen maksamatta jääneiden palkkojen vuoksi. Työoikeuden emeritusprofessori varoittaa, että vastaava kiista voi toistua toisilla hyvinvointialueilla.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Suomen lähi- ja perushoitajaliitto SuPer

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksoten yksittäiset työntekijät ovat haastaneet työnantajansa oikeuteen. Palkanmaksuun liittyvässä riidassa on kyse useiden vuosien aikana maksamatta jääneistä palkan osista.
 Palkanmaksun epäselvyydet paljastuivat jo vuonna 2016. Ongelmaa selvitettiin työnantajaa ja työntekijöitä edustavien järjestöjen avulla vuosien ajan.
 Lopulta sotkun uskottiin ratkeavan, kun sote-piiri suostui laskemaan lähes koko henkilöstönsä palkat takautuvasti uudelleen. Korvaus rästiin jääneistä palkoista maksettiin yhteensä noin 4 500 työntekijälle.
 Poikkeuksellisesta operaatiosta koitui Eksoten omistavalle Etelä-Karjalan yhdeksälle kunnalle yhteensä yli 30 miljoonaa euron yllätyslasku. Suurimmat rästipalkat yksittäisille työntekijöille kohosivat yli kymmeneen tuhanteen euroon.
 Lue lisää:   Minna Kivimäki huomasi palkkalaskelmassaan jotain outoa – selvisi, että 4 000 työntekijän palkat olivat jääneet osin maksamatta
 Eksoten omistaa sote-alueen yhdeksän jäsenkuntaa. Alue säilyy samansuuruisena vuoden 2023 sote-uudistuksessa. Kari Saastamoinen / Yle
 Eksote laittoi korvaukset maksuun noin vuosi sitten. Maksamisen ehtona oli, että työntekijä hyväksyy kuittauksellaan lasketun korvaussumman olevan oikein.
 Kun Eksote keväällä 2021 toimitti viimeisille korvaukseen oikeutetuille tiedon rästipalkan suuruudesta, alkoi vihdoin vaikuttaa siltä, että sote-piirin pitkä palkkapainajainen olisi ohi. Mutta ei sittenkään.
 Työriita etenee käräjäoikeuteen
 Kiistely maksamattomista palkoista jatkuu edelleen, sillä nyt on käynyt ilmi, että noin 50 korvaukseen oikeutettua työntekijää on kieltäytynyt ottamasta vastaan tarjottua summaa. Osa heistä on haastanut Eksoten oikeuteen yhä puuttuvien palkanosien vuoksi.
 Oikeusprosesseissa työntekijöitä avustavat työntekijäjärjestöt Tehy ja Super. Järjestöjen asianajajat kieltäytyvät tässä vaiheessa kommentoimasta keskeneräisiä oikeusprosesseja millään tavoin.
 Myös Eksote katsoo parhaimmaksi vaieta sovintoneuvotteluiden yksityiskohdista. Henkilöstö- ja viestintäjohtaja  Santtu Niemi  vahvistaa ainoastaan, että tarjotun sopimuksen ulkopuolelle jättäytyneiden työntekijöiden määrä on noin 50. Hän painottaa, että kaikki 50 työntekijää eivät ole aikeissa riitauttaa rästipalkkojaan.
 Asiansa käräjäoikeuteen vieneitä on Niemen sanojen mukaan "muutama".
 Tehy kertoo, että suurin osa sopimusratkaisun ulkopuolelle jääneistä on Eksoten tehyläisiä työntekijöitä, suunnilleen 30.
 Superin sopimusasiantuntija  Teemu Hiilinen  muotoilee, että järjestö edistää juristin avulla "alle viiden" jäsenensä palkkariitaa.
 Sosiaalialan ammattijärjestö Talentialla ei ole meneillään palkkariitoja Eksoten kanssa. Neuvottelujohtaja  Tuomas Hyytinen  kertoo, että jäsenillä on mahdollisuus käyttää järjestön oikeusturvavakuutusta ja palkata asianajaja oikeusprosessien tueksi.
 – Muutama juristin palkkaamiseen liittyvä kysely on eksotelaisilta jäseniltämme tullut, mutta tietääkseni kysyjät ovat jättäneet asian sikseen, Hyytinen sanoo.

 Palkkakiistaa aikaisemmassa vaiheessa neuvottelujärjestö Jukon edustajana ratkonut Hyytinen myöntää, että rästipalkan laskentaperusteet ovat saattaneet kohdella joitakin, erityisesti määräaikaisia työntekijöitä, kohtuuttomasti.
 – Tässä olisi toivonut Eksotelta joustamista. Ihan jo Eksoten itsensäkin vuoksi, sillä nyt sen oikeudenkäyntikulut voivat nousta aika suuriksi, Hyytinen miettii.
 Yle kertoi irtisanoutuneesta lähihoitajasta, jonka korvaussumma laskettiin yksittäisen määräaikaisen työvuoron perusteella, vaikka hänellä oli ennen määräaikaisuutta pitkä vakituinen työsuhde Eksotessa.
 Lue lisää:   Irtisanoutunut lähihoitaja meni hyvää hyvyyttään vielä yhdeksi päiväksi töihin – se vei häneltä tuhansien eurojen palkkasaatavat: "Kukaan ei varoittanut"
 Professori varoittaa uusia hyvinvointialueita
 Työoikeuden emeritusprofessori  Seppo Koskinen  on seurannut ja kommentoinut Eksoten palkkaepäselvyyksiä tapahtumaketjun eri vaiheissa. Irtisanoutuneen lähihoitajan tapauksesta Koskinen totesi viime kesänä, että tehty ratkaisu tuskin kestäisi tuomioistuimessa.
 Lue lisää:   Hoitaja menetti tuhansia euroja keikkavuoron takia – emeritusprofessori vaatii virheen korjaamista: "Sopimus on kohtuuton, jopa moraaliton"
 Nyt Koskinen pitää valitettavana, etteivät rästipalkan laskentaperusteista neuvotelleet työnantajan ja työntekijöiden edustajat suostuneet kohtuullistamaan sopimusta yksittäistapausten vuoksi, vaan riitoja joudutaan ratkomaan tuomioistuimessa.
 Koskinen pitää Eksotea myös varoittavana esimerkkinä vuonna 2023 aloittaville uusille hyvinvointialueille.
 Eksoten perustamisvaiheessa vuonna 2011 kuntien työntekijöitä siirtyi sote-piirin palkkalistalle. Samalla tavalla käy muualla Suomessa ensi vuonna, kun maakuntiin perustetaan uudet hyvinvointialueet.
 Hyvinvointialueiden on ensimmäisten vuosien aikana vedettävä läpi samantyyppinen palkkaharmonisointi, josta Eksoten sotku alun perin syntyi. Palkkaharmonisoinnissa työntekijöiden palkat yhdenmukaistetaan niin, että samasta tehtävästä maksetaan kaikille samaa palkkaa.
 Eksotessa palkkojen harmonisointi jäi keskeneräiseksi ja tilanteen aiheuttamia riitoja puidaan yhä, kymmenen vuotta perustamisen jälkeen.
 – Palkka on jokaiselle yksilölle niin tärkeä asia, että se täytyy ratkaista tarkasti ja huolellisesti. Harmonisointia ei voi viedä läpi massaratkaisuna, Koskinen sanoo.
 Hän kritisoi suunnitelmaa, että uusille hyvinvointialueille siirtyvien työntekijöiden palkat olisi harmonisoitu kahdessa vuodessa.
 – Palkkaharmonisointia ei voida suorittaa kahdessa vuodessa muuten kuin massaratkaisuna, jossa ei kiinnitetä huomiota yksittäistapauksiin.
 Työoikeuden emeritusprofessori Seppo Koskinen kehottaa vuonna 2023 aloittavia hyvinvointialueita välttämään massaratkaisuja, kun niissä aletaan yhtenäistää eri organisaatioista siirtyvien työntekijöiden palkkoja. Arash Matin / Yle.
 Varoittavista esimerkeistä huolimatta Koskinen arvelee, että tulevillakin hyvinvointialueilla tullaan näkemään monimutkaisia oikeusprosesseja, kun palkkoja harmonisoitaessa ei ole onnistuttu kohtelemaan kaikkia työntekijöitä tasapuolisesti.
 – Eksoten tapauksen perusteella tiedetään, että kaikki niin sanotuissa epätyypillisissä työsuhteissa työskentelevät, kuten esimerkiksi osa- ja määräaikaiset tai eläkkeellä töitä tekevät ovat sellaisia ryhmiä, jotka pitää erityisen huolella käydä läpi.
 Syyllisten etsintä
 Työntekijöiden oikeusprosessien lisäksi Etelä-Karjalan käräjäoikeudessa käsitellään ensi keväänä myös toista isoa Eksoteen liittyvää kokonaisuutta. Sote-piirin nykyjohto halusi selvittää palkkariidasta vastuullisten tekemiset ja teki asiasta poliisille tutkintapyynnön.
 Syyttäjä päätti marraskuun lopussa nostaa syytteen Eksoten entistä toimitusjohtajaa, sairaalaneuvos  Pentti Itkosta  ja entistä hallintojohtajaa  Keijo Siiskosta  vastaan virkavelvollisuuden rikkomisesta.
 Lue lisää:   Kahdelle sote-piiri Eksoten entiselle johtajalle syyte virkavelvollisuuden rikkomisesta
 Voit keskustella aiheesta torstaihin 9. joulukuuta kello 23:een saakka.

Sairaanhoitopiiri joutui maksamaan työntekijöilleen jättikorvaukset – nyt samanlaisia palkkakiistoja voi olla edessä muuallakin Suomessa


Summary: Kuntavaalit siirrettiin huhtikuulta kesäkuulle koronapandemian vuoksi. Apulaisoikeuskansleri korostaa, että poikkeusoloissa viranomaisilla on erityinen velvollisuus antaa oikeaa tietoa.

Apulaisoikeuskansleri katsoo, että oikeusministeriön olisi pitänyt olla täsmällisempi, kun se tiedotti viime keväänä kuntavaalien siirtämisestä lähes kahdella kuukaudella.
 Ministeriö tiedotti  siirrosta pian sen jälkeen, kun puolueet olivat tehneet asiasta poliittisen päätöksen maaliskuun alussa. Vaalien siirtämistä koskevaa tietoa julkaistiin tämän jälkeen  vaalit.fi –sivustolla  ja lisäksi kunnille lähetettiin asiaa koskeva ohjauskirje.
 Apulaisoikeuskanslerin päätöksessä todetaan, että ministeriön tuolloin antamissa tiedoissa ei tuotu aluksi selvästi esiin, että vaalien siirtäminen edellyttää eduskunnan hyväksymää lakiesitystä. Esitystä ei vielä tuolloin ollut annettu.
 Virheet kuitenkin huomattiin ja ne korjattiin välittömästi täydentämällä annettuja tietoja.
 Kuntavaalit oli määrä järjestää 18. huhtikuuta. Kahdeksan puoluetta yhdeksästä kannatti oikeusministeri  Anna-Maja Henrikssonin  esitystä (r.) siirtää vaalit kesäkuun 13. päivään. Eduskunta hyväksyi siirron myöhemmin.
 Siirron syynä oli viime keväänä  nopeasti huonontunut koronatilanne . Äänestäjien ja vaalitoimitsijoiden terveyden pelättiin tämän vuoksi vaarantuvan.
 Poikkeustilanteessa viranomainen voi olla ainoa tiedon lähde
 Apulaisoikeuskansleri toteaa, että viranomaisella on julkisuuslain perusteella velvollisuus tiedottaa, tuottaa ja jakaa tietoja keskeisistä ja kiinnostavista aiheista.
 – Erityisesti poikkeuksellisessa kriisitilanteessa selkeällä ja informatiivisella tiedottamisella on olennainen merkitys ja viranomaisella on erityinen velvollisuus huolehtia kansalaisten tiedonsaannista, huomauttaa apulaisoikeuskansleri  Mikko Puumalainen  päätöksessään.
 – Kuntavaalien siirtäminen keväällä 2021 Covid-19-epidemian vuoksi oli poikkeuksellinen tilanne, jossa viranomaisen tiedotusvelvollisuus ja oikean tiedon antaminen korostuivat.
 Tiedottamisen merkitystä korostaa Puumalaisen mukaan se, että nopeasti syntyneessä tilanteessa viranomaisten lausunnot ja tiedotteet voivat olla kansalaisten ainoa tiedon lähde.
 Tällöin myös tiedottamisessa käytettävien asianmukaisten ja oikeudellisesti täsmällisten ilmaisujen merkitys on korostunut.
 – Tiedottamisella oli demokratian toteutumisen kannalta olennainen merkitys paitsi yleisesti niin erityisesti äänestäjille ja kuntavaalien ehdokkaille, Puumalainen korostaa.
 Kuntavaalien siirtämisestä tehtiin oikeuskanslerille useita kanteluja. Yksityishenkilöiden lisäksi siirrosta kanteli Kansalaispuolue.
 Lue myös:
 Kuntavaalien siirtämisestä tehty useita kanteluita oikeuskanslerille
 Miksi vuosi koronaa ei riittänyt kuntavaaleihin varautumiseen? Oikeusministeriö tyrmää kritiikin, puoluesihteerit uudistaisivat lainsäädäntöä
 Henriksson: THL:n mukaan tartuntamäärät huhtikuussa jopa 11 200 – Yle seurasi tiedotustilaisuutta kuntavaalien siirtämisestä
 Oikeusministeriö: Kuntavaalit siirtyvät kesäkuulle, ennakkoäänestys pitenee kahteen viikkoon
 Kuntavaalit keräävät arvostelua: Osa suomalaisista ei pääse äänestämään, kotiäänestys "mahdoton", varautuminen jäi puolitiehen

Apulaisoikeuskansleri nuhtelee oikeusministeriötä: kuntavaalien siirrosta olisi pitänyt tiedottaa täsmällisemmin – eduskunnan rooli unohtui


Summary: Euroopan kemikaaliviraston koordinoima tutkimushanke toteutettiin 29 maassa vuoden 2020 aikana. Tarkastetuissa tuotteissa oli muun muassa tekstiilejä, nahkaa, lastenhoitotuotteita, leluja ja koruja.

Euroopan kemikaalivirasto kokosi jäsenmaiden keräämät tutkimustiedot lähes 6 000 kuluttaja- ja ammattituotteesta. Tulos: yli 5 000 tuotetta eli yli 80 prosenttia rikkoo EU:n kemikaalilakeja ainakin joiltain osin.
 – Tulos ei yllättänyt jäsenmaiden valvontaviranomaisia, koska tutkimus oli kohdistettu suuntiin, joista osattiinkin odottaa ongelmia, kertoo tiedottaja  Mikko Väänänen  Euroopan kemikaalivirastosta Helsingistä.
 Euroopan kemikaaliviraston koordinoima tutkimushanke toteutettiin 29 maassa vuoden 2020 aikana. Vastaavaa tutkimusta ei ole tässä laajuudessa aiemmin toteutettu.
 – Saatu tutkimustulos oli pettymys ja osoitti, ettei homma toimi nykyisellään kuten pitäisi, Väänänen jatkaa.
 Tarkastetuissa tuotteissa oli sekä ammatti- että kuluttajatuotteita ja -esineitä, kuten esimerkiksi tekstiilejä, nahkaa, lastenhoitotuotteita, leluja, koruja, karkotteita ja houkutusaineita. Kaikki tarkastetut tuotteet olivat myytavana verkossa.
 Yli 1 800 tuotteessa oli syöpää, perimää vaurioittavia tai lisääntymiselle vaarallisia aineita, kuten lyijyä hitsausjuotteissa ja boorihappoa. Leluissa havaittiin ftalaatteja ja koruissa kadmiumia.
 Mainokset johtivat harhaan
 Biosideista (esim. torjunta-aineet tai karkotteet) todettiin, että suurin osa havaituista vaatimustenvastaisuuksista koski yleisölle myytäviä tuotteita. Mainoksissa oli esimerkiksi harhaanjohtavia lauseita, kuten "vähäriskinen biosidivalmiste", "myrkytön", "vaaraton", "luonnollinen", "ympäristöystävällinen" tai "eläinystävällinen".
 Monet määräystenvastaisuudet liittyivät siihen, että verkkomainoksessa ei ollut tietoa kemiallisen tuotteen vaaroista. 75 prosentissa tarkastuksista tiedot puuttuivat tai ne eivät olleet selvästi näkyvissä.
 Tarkastusten jälkeen kansalliset täytäntöönpanoviranomaiset lähettivät tuhansia muistutuksia havaituista puutteista. Useimmiten yrityksiä pyydettiin poistamaan tuotetarjous verkkosivuiltaan tai saattamaan mainoksensa vaatimusten mukaisiksi.

Koruissa kadmiumia, leluissa ftalaatteja – tutkimus lähes 6000 kuluttaja- ja ammattituotteesta: 80 prosenttia rikkoo EU:n kemikaalilakeja


Summary: Sähkön hinta on ollut viime aikoina huipussa ja se nostaa vähitellen myös kiinteähintaisten sopimusten hintoja. Esimerkiksi saunominen voi maksaa muutamia senttejä tai useita euroja ajoituksesta riippuen.

Viime päivinä sähkön hinta on vaihdellut rajusti ja hintojen heilahtelun  voi odottaa myös jatkuvan , koska vaihtelevan tuulivoiman osuus sähköntuotannosta on reippaassa kasvussa.
 Hintojen vaihtelulla voi olla suora yhteys arkeen. Se vaikuttaa siihen, kuinka paljon saunan lämmittäminen, tiski- tai pyykkikoneellisen peseminen tai vaikkapa sähköauton lataaminen maksaa.
 Tasan vuosi sitten saunatunnin hinnaksi tuli 14 senttiä. Tänään 8. joulukuuta vastaava hinta on ollut kalleimmillaan lähes kuusi euroa.
 Laskelmassa ei ole huomioitu kuluttajan maksettavaksi tulevaa sähkön siirtohintaa, joka vaihtelee huomattavasti maan eri osissa.
 Ylen laskurilla voit seurata hintoja tunti tunnilta ja verrata niitä samaan hetkeen vuosi sitten. Laskuriin on päivitetty kuluvan tunnin hinta sähköpörssissä. Esimerkkilaitteissa on käytetty suuntaa-antavaa energin kulutusta.
 Suomalaisista vain noin kahdeksalla prosentilla on pörssisähköön sidottu sähkösopimus, jossa hinta vaihtelee tunti tunnilta.
 Mutta sähköpörssin liikahdukset koskevat niitäkin, joilla on kiinteähintainen sähkösopimus sillä sähköpörssi ennakoi suuntaa, johon kiinteähintaistenkin sähkösopimusten hinnat kehittyvät.
 Kun sähköntuotanto on yhä vaihtelevampaa, myös kulutuksen pitäisi muuttua samassa tahdissa, jos sähkömarkkinoiden nopeita hintaheilahduksia halutaan välttää.
 Hintaheilahtelu hyödyksi
 Kantaverkkoyhtiö Fingridin toimitusjohtaja  Jukka Ruusunen  muistuttaa, että kotitaloudet hyötyvät heilahteluista, jos pystyvät ajoittamaan oikein omaa kulutustaan.
 Ruusunen uskoo, että kotitaloudet, joita kiinnostaa paljonko sähkö maksaa, tulevat siirtymään yhä enemmän pörssisähköasiakkaiksi. Käytännössä tämä tarkoittaa sähkölämmittäjiä ja kasvavaa sähköautoilijoiden joukkoa.
 Kantaverkkoyhtiö Fingridin toimitusjohtaja Jukka Ruusunen uskoo, että entistä suurempi osa kuluttajista siirtyy käyttämään tunneittain vaihtuvahintaista pörssisähköä, jolloin he voivat hyötyä halvoista sähkömarkkinoiden tunneista.  Markku Pitkänen / Yle
 Sähköautojen akut voivat muuttaa pelinhenkeä perusteellisesti, Ruusunen muistuttaa. Akun voi ladata halvan sähkön aikaan ja tyhjentää sitä takaisin sähköverkkoon kalliin sähkön aikaan.
 – On visioitu jopa, että sähköautoilijan ei tarvitse maksaa sähköstään mitään, koska voi ansaita rahaa joustamalla kulutuksessa, Ruusunen hehkuttaa.
 Koko Suomen sähköjärjestelmässä tulee yhä tärkeämmäksi, että kulutusta voidaan sopeuttaa tuotantoon. Avainasemassa ovat kauppakeskukset, suuret kiinteistöt ja teollisuus, Ruusunen listaa.
 – Kotitaloudet eivät tule tätä peliä ratkaisemaan mutta osana ratkaisua niiden rooli on merkittävä.
 Pörssi säikäytti
 Ruususen mukaan sähkön kulutukseen tarvitaan nopeasti lisää joustavuutta.
 Hän arvelee, että viime päivien hurjat hintojen nousut ovat saattaneet säikäyttää monen kotitalouden, jolla on pörssisähköön sidottu sopimus.
 Hän uskoo silti, että suurkuluttajien lisäksi myös kotitalouksia siirtyy vähitellen yhä enemmän sähkösopimuksiin, joissa halvoista tunneista voi hyötyä.
 Mutta Ruusunen on realisti.
 – Kukaan yksittäinen kuluttaja ei voi seurata kokoa ajan sähkön hintaa – on tässä elämässä muutakin tekemistä.
 Hän odottaakin, että sähkönmyyjät kehittävät kuluttajille palveluita, jotka houkuttelevat kulutuksen seuraamiseen. Yksi keino siihen ovat esimerkiksi hintakatot, jotka rajoittavat kustannuksia samalla tavalla kuin asuntolainojen korkokatot.
 Aiheesta voi keskustella torstaihin klo 22 saakka.
 Lue lisää:
 Sähkö on nyt niin kallista, että yksi sähköyhtiö kaatui jo – viimeksi yhtä korkeita hintoja nähtiin yli 10 vuotta sitten

Testaa, paljonko imurointi, pyykinpesu tai kiukaan lämmitys maksaa, kun sähkön hinta on huipussa


Summary: WHO:lla ei ole näyttöä siitä, ettei nykyisten rokotteiden tarjoama suoja tehoaisi omikroniin. WHO myös sanoo, ettei usko omikronin aiheuttavan vakavampia tautimuotoja kuin aiemmat virusvariantit.

Maailman terveysjärjestö WHO:n hätätilatoiminnan johtaja  Michael Ryan  sanoo uutistoimisto AFP:n haastattelussa, että koronarokotteiden voidaan olettaa suojaavan omikronmuunnostartunnan saaneita koronataudin pahimmilta muodoilta.
 Ryanin mukaan ei ole tullut esiin tietoja, joiden perusteella nykyisten rokotteiden tarjoama suoja ei tehoaisi omikroniin lainkaan.
 – Etelä-Afrikasta saadun alustavan tutkimustiedon mukaan ei ole tullut ilmi, että rokotteiden teho heikkenisi katastrofaalisesti. Ennemminkin päinvastoin, Ryan sanoo.
 Hän sanoo myös, ettei toistaiseksi ole tullut ilmi omikronin aiheuttavan vakavampia tautimuotoja kuin aiemmat virusvariantit.
 – Mutta on vielä kovin aikaista sanoa mitään. Meidän on oltava varovaisia, kun tulkitsemme näitä tietoja, Ryan sanoo.
 Hän muistuttaa, että paras ase tällä hetkellä taistelussa koronavirusta vastaan ovat rokotukset.
 Alustavien tutkimustulosten perusteella uusin virusvariantti on herkempi leviämään kuin aiemmat virusmuunnokset. Se ei ole Ryanin mukaan yllättävää.
 – Kun uusi variantti syntyy, se on usein tarttuvampi, koska se taistelee elintilasta aiempien varianttien kanssa.
 Ryanin mukaan omikronin on havaittu tarttuvan muita variantteja herkemmin rokotettuihin tai jo koronavirustaudin sairastaneisiin.
 – On todisteita, että omikronin tarttuminen jo kertaalleen sairastaneisiin on yleisempää kuin aiempien virusaaltojen tai varianttien kohdalla.
 Lue lisää:
 USA:n Anthony Fauci: On lähes varmaa, ettei omikronmuunnos ole deltaa pahempi

WHO: Rokotteiden voidaan olettaa suojaavan omikrontartunnan saaneita pahimmilta koronataudin muodoilta


Summary: Pääministeri Sanna Marinin yökerhossa juhliminen altistuksesta huolimatta herätti huomiota viikonloppuna. Marin korosti A-studiossa, että Valtioneuvostolle tarvitaan viestien perillemenon turvaava järjestelmä.

A-studiossa vieraillut pääministeri  Sanna Marin  (sd.) totesi Suomen koronatilanteesta ja sen hoidosta, että arviota 80 prosentin rokotekattavuuden riittävyydestä on jouduttu tarkistamaan ja siitä huolimatta rajoituksia joudutaan jopa kiristämään.
 Tilanne on hänen mielestään huolestuttava terveydenhuollon kantokyvyn ja tehohoidon näkökulmasta.
 – Haluamme pitää huolta siitä, että teho-osastot eivät kuormitu siten, ettei ihmisiä voitaisi hoitaa.
 Hätäjarrusta vetoa ei Marinin mukaan vielä tässä tilanteessa ole näköpiirissä, siitä pyritään pitämään huolta muun muassa raja- ja ravintolaturvallisuuteen liittyvillä asioilla sekä alueellisilla rajoituksilla.
 – Rajoitustoimet ovat poikkeustila yhteiskunnassa, eikä niitä voida ottaa kevyesti käyttöön.
 Keskiviikkona kerrottiin, että tehohoidossa on 60 potilasta, sairaalassa 309 ja kuolleita on raportoitu 11 lisää ja tartuntoja lähes 1300.
 – Kuuntelemme hyvin tarkasti sairaanhoitopiirien arvioita siitä, milloin kuormitustilanne muodostuisi kestämättömäksi. Nojaamme viranomaisten ja ammattilaisten arvioihin, Marin sanoi.
 "Terveydenhuollon henkilöstön rokotukset tarpeen varmistaan lainsäädännöllä"
 Sosiaali- ja terveysministeriön esitystä terveyden- ja sosiaalihuollon henkilöstön rokotepakosta pääministeri piti hyvänä.
 – On tarpeen varmistaa lainsäädäntöteitse, että ihmiset näin toimivat, hän sanoi.
 Koronapassin pääministeri näkee rokotusten ottoon kannustavana. Passi pitäisi Marinin mukaan ottaa käyttöön kaikilla työpaikoilla ja asia on juridisen selvitestyön alla.
 Logiikan ei Marinin mukaan kuitenkaan pitäisi muodostua sellaiseksi, että erotellaan hyviä ja huonoja kansalaisia.
 – On tärkeätä ottaa myös eri väestöryhmiä rokotusten piiriin. Olisi hyvä, että hallitus ja viranomaiset eivät olisi erimielisiä tai näkemykset erisuuntaisia. Tiedon rokotusten turvallisuudesta on nojattavat viranomaistietoon, vaikka hallitus päättää rokotusstrategiasta, pääministeri painotti.
 "On tärkeää luoda Valtioneuvostolle viestien perillemenon varmennusjärjestelmä"
 Marin sai tiedon ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.) koronatartunnasta ja omasta altistumisestan lauantai-iltana ollessaan viettämässä ravintolailtaa.
 Hän sanoo toimineensa kaikkia kansalaisia koskevan THL:n ohjeen mukaan.
 – Ensiarvio oli ettei karanteenia tarvita, koska ministerit on rokotettu kahdesti. Jälkikäteen arvioituna minun olisi pitänyt tarkistaa asia toiseen kertaan. Olen pyytänyt tätä anteeksi, Marin sanoi.
 Marin kertoi käyneensä koronatestissä ja saaneensa negatiivisen tuloksen sunnuntaina ja maanantaina.
 – On tärkeätä, että valtioneuvoston toimintakyky pystytään turvaamaan. Tästä näkökulmasta on ymmärrettävää, että ministereitä koskevat tiukemmat tiukemmat ohjeet kuin kansalaisia.
 Pääministeri totesi, että ohjeet ovat olleet osin tulkinnanvaraisia ja on tärkeätä luoda viestien perillemenon varmennusjärjestelmä.
 – Eduskunnan ja valtioneuvoston käytäntöjen tulee olla yhtenäisiä. Ei voi olla tilannetta, että tällainen viesti ei tule perille, hän korosti.
 Marin sanoo, ettei hänellä ollut toimitettu 26. marraskuuta päivitettyä altistumisia koskevaa ohjeistusta, mutta sanoo siitä huolimatta ottavansa täyden vastuun toiminnastaan.
 Valtioneuvoston johto ja turvallisuusjohto kertoivat keskiviikkoiltana käyneensä läpi valtioneuvoston sisäiset koronaohjeistukset ja sopineet niihin tehtävistä tarkennuksista sekä muutoksista käytäntöihin.
 Voit katsoa koko A-studion lähetyksen  tämän linkin alta.
 Aiheesta aiemmin:
 Koronasuosituksen ohittanut Marin pyytää anteeksi: Minun olisi pitänyt olla tietoinen ohjeistuksesta, tiedonkulussa ongelmia

Pääministeri: Hätäjarrun veto ei vielä häämötä – "Kuuntelemme tarkalla korvalla terveysviranomaisia ja tehohoidon tilannetta"