Summary: Omasta suuntautumisesta tai identiteetistä kertominen ei ole kaikille kevyt asia, kirjoittaa Omaheimo.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Olen joutunut kerran elämässäni vahingossa kaappiin.
 Seurustelin ensimmäistä kertaa elämässäni naisen kanssa, ja olin juuri aloittanut uudessa työpaikassa. Uusi työ ja työyhteisö jännittivät minua. Olin paljon nuorempi kuin nyt, ja pelkäsin miten pärjäisin. Työsuhteen alussa juttelimme työkavereiden kanssa kahvitauolla viikonlopun tapahtumista. Kerroin että minä ja heila olimme tehneet jotain, en enää edes muista että mitä. "Millä alalla sun poikaystäväsi on", minulta kysyttiin. Jäädyin. Minun piti tehdä salamannopeasti valinta siitä, kerronko tämän puolen itsestäni. Onko tämä riittävän turvallista, uskallanko, mitenköhän minuun suhtauduttaisiin jos kertoisin? Menin puihin, vastasin vain kysymykseen, eikä korjannut väärinsukupuolittamista. Näin humpsahdin muutamassa sekunnissa kaappiin, ja minulle syntyi poikaystävä. Kaapin ovi pysyi kiinni ja mielikuvituspoikaystävä jäi elämään, koska viikko viikolta ja kuukausi kuukaudelta oli vaikeampaa oikaista oletusta heterosuhteestani. Jos olisin oikaissut käsitteen, tekisin näkyväksi että olen antanut työyhteisöni olettaa ihmissuhteeni väärin näin pitkään, ja minun vikanihan se olisi.
 Kaapissa oli tunkkaista ja ahdasta, ja päätin etten halua joutua sellaiseen enää koskaan.
 Emmi Nuorgam  kirjoitti hiljan oivaltavasti  pikkulapsiin kohdistetusta heteronormista : aikuisilla on tapana olettaa jokainen pikkulapsi heteroksi. Samansukupuoliset leikkikaverit ovat kavereita, vastakkaista olevat taas söpöjä pikkuisia poika- ja tyttöystäviä.
 Sama hetero-oletus vaivaa myös aikuisten ja teinienkin maailmaa.
 Kun teiniltä kysytään sukujuhlissa tyttö- tai poikaystävästä, hän joutuu saman salamavalinnan eteen kuin kolmekymppinen minä uuden työpaikan kahvihuoneessa. Noissa tilanteissa jokainen meistä oikaisijoista joutuu kelaamaan pikavauhdilla vastapuolen mahdolliset reaktiot läpi, ne kun voivat olla ihan mitä tahansa. Vastassa voi olla kiusallinen hiljaisuus tai vielä kiusallisempi "no mutta voidaan me silti edelleen halata!"
 Työskennellessäni lehtorina ammattikorkeakoulussa  nuorten aikuisten kanssa, pyrin pitämään kielenkäyttöni sukupuolineutraalina. Jos opiskelija kertoi lomamatkasta kumppanin kanssa, jatkoin keskustelua sukupuolineutraaleita termejä käyttäen. Näin opiskelijat saivat itse valita, minkä verran itsestään ja elämästään halusivat minun ja luokan kanssa jakaa. Kenenkään tarvinnut peruuttaa kaappiin vain koska kysymys tuli niin yllättäen.
 Ei kannata olettaa että kaikki kollegat olisivat heteroita.
 Meitä muiksi kuin heteroiksi identifioituvia on paljon! Eri arvioiden mukaan  5-15 prosenttia suomalaisista on osa meitä . Laskennallisesti tämä tarkoittaa sitä, että 100 hengen työpaikalla on viidestä viiteentoista seksuaalivähemmistön edustajaa, kahdenkymmenen hengen organisaatiossa yhdestä kolmeen. Eli vaikka työpaikalla ei vielä Pride-kuulumisia vaihdettaisi, ei kannata olettaa että kaikki kollegat olisivat heteroita.
 Seksuaalivähemmistöjen lisäksi sukupuolivähemmistöillä on oikeus  tulla nähdyksi oikein. Jos puhuttelee ihmisiä joita ei tunne, ei ole fiksua olettaa sukupuolta, ja niputtaa vaikkapa koko ryhmää tytöiksi tai pojiksi.
 Osa ihmisistä on avoimia kaikista identiteeteistään. Kaikille tämä ei ole mahdollista.  Monet sukupuoli- ja seksuaalivähemmistön edustajat ovat kohdanneet elämässään pilkkaa, syrjintää, vihaa tai jopa väkivaltaa . Oman suuntautumisen kertominen ei siis ole kaikille kevyt asia.
 Onneksi suomen kieli on  mahtavan monipuolista! Meillä on romanttisen rakkauden kohteelle valtava määrä sukupuolineutraaleja termejä: puoliso, kumppani, heila, siippa, partneri, avopuoliso, avokki… Olettamaton, sukupuolineutraali kielenkäyttö ei ole keneltäkään pois, mutta voi tehdä monien ihmisten elämästä helpompaa. Pienellä huomioimisella voi estää tuuppaamasta ketään kaapin perukoille.
 Ehkä mummot tiesivät tämänkin asian parhaiten! Kun mummo kysyy "noh, onko sinulle kaveria löytynyt", on se todella normeista vapaa tapa kysyä seurustelukuulumisia.
 Raisa Omaheimo
 Kirjoittaja on helsinkiläinen kirjailija.
 Kolumnista voi keskustella 12.11. klo 23.00 saakka.

Raisa Omaheimon kolumni: Jouduin kerran vahingossa kaappiin ja siellä oli tunkkaista ja ahdasta


Summary: Suomeen lääkkeitä saadaan HUSin ylilääkäri Järvisen arvion mukaan aikaisintaan kuukauden päästä. Uusien tehokkaiden lääkkeiden varjopuolena on, että ne saattavat laskea rokotusintoa.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Hiljattain maailmalla lanseerattujen koronalääkkeiden odotetaan olevan suuri apu viruksen vastaisessa taistelussa myös Suomessa. Ne vähentävät todennäköisesti esimerkiksi ikäihmisten menehtymisiä tautiin, arvioi HUSin infektiotautien ylilääkäri  Asko Järvinen .
 – Lääkkeet voivat jonkin verran vähentää koronaviruksen kuoleman riskiä esimerkiksi laitosepidemioissa, kuten vanhusten hoitolaitoksissa, hän sanoo.
 Suomessa valtaosa tautiin kuolleista on ollut yli 80-vuotiaita ikäihmisiä. Tähän mennessä koronaviruksen aiheuttamaan tautiin on kuollut 1212 ihmistä.
 Isossa-Britanniassa jo käyttöönotettu  MSD-yhtiön koronalääke  on laskenut tutkimuksissa koronaan menehtymisen riskiä puolella.
 Lääkeyhtiö  Pfizer on kertonut sen koronalääkkeen  vähentävän kuoleman riskiä peräti noin 90 prosentilla tartunnan saaneilla henkilöillä, joilla on suuri riski saada vakava tautimuoto.
 – Valitettavasti en usko, että kaikki kuolemat kyettäisiin lääkkeillä välttämään. Lääkehoito pitäisi aloittaa varhain, mielellään tartunnansaamispäivänä tai silloin kun oireet ovat alkaneet, mutta valtaosa sairaalaan joutuvista potilaista hakeutuu Suomessa hoitoon vasta noin seitsemän päivän kohdalla, kertoo ylilääkäri Järvinen.
 Maksimaalisen hyödyn saaminen lääkkeistä näyttää vaativan paljon koronatestausta, jotta potilaiden lääkehoito voitaisiin aloittaa mahdollisimman nopeasti tartunnan jälkeen, sanoo ylilääkäri Järvinen.
 – Jotta yksi sairaalahoito saataisiin estettyä, kohtalaisen iso joukko pitää testata, ja kohtalaisen iso joukko myös lääkkeillä hoitaa.
 Rokottamattomien riski kuolla virukseen pienenee
 Ylilääkäri Järvinen odottaa lääkkeistä olevan apua myös erityisesti riskiryhmille. Sairaalahoitoon joutumisen riski laskee lääkkeillä MSD:n ja Pfizerin mukaan yhtä paljon kuin kuoleman vaara.
 – Jos vaikean taudin riskissä oleva henkilö saa tartunnan, hänen sairautensa vaikeutuminen voidaan todennäköisesti lääkkeiden avulla välttää, sanoo HUSin infektiotautien ylilääkäri Asko Järvinen.
 Lääkitys on myös THL:n pääjohtaja  Markku Tervahaudan  mukaan tärkeä lisä erityisesti vaikean koronataudin riskissä olevien potilaiden, kuten immuunivasteeltaan heikompien hoidossa.
 Lisäksi rokottamattomien riski saada vaikea koronatauti tai kuolla virukseen pienenee, kun koronalääkkeet saadaan käyttöön, sanoo THL:n pääjohtajaMarkku Tervahauta Ylelle.

 Rokottamattomat eivät kuitenkaan voi vielä ylilääkäri Järvisen mukaan huokaista helpotuksesta, koska lääkkeet eivät anna suojaa seuraavaa mahdollista tartuntaa vastaan.
 – Sairastumisen jälkeen rokottamaton on uudelleen vaikean taudin riskissä ellei sairastettu tauti, jonka aikana lääke on aloitettu, tuo suojaa, mutta tästä meillä ei ole vielä selkeää tietoa, hän toteaa.
 Vaarana on, että lääkkeet hillitsevät rokotusintoa
 Tehokkaat koronalääkkeet saattavat hidastaa epidemian hallinnan kannalta erittäin merkityksellisen rokotekattavuuden nousua. Osa rokottamattomista voi laskea selviämisensä taudista lääkkeiden varaan.
 – Kyllä sellainen pelko on, että osa ihmisistä kokee, että tämä voidaan lääkkeillä hoitaa, sanoo Järvinen.
 Rokotteita lääkkeet eivät kuitenkaan HUSin Järvisen mukaan korvaa. Järvinen toivoo yhä, että mahdollisimman moni kävisi hakemassa rokotteen ennen kaikkea itsensä suojaksi. Käytössä olevat rokotteet antavat hyvin suojaa vaikeaa tautimuotoa vastaan, hän muistuttaa.
 Myös maan ylimmän terveysviranomaisen THL:n pääjohtaja Markku Tervahauta on samoilla linjoilla. Maailmalla tutkimuksissa tehokkaiksi havaitut koronalääkkeet eivät tee rokotteita Suomessa tarpeettomiksi.
 – Rokotteet ovat edelleen välttämätön ja tärkein keino epidemian väestötasoisessa hallinnassa, eikä lääkitys niitä korvaa, hän toteaa Ylelle sähköpostivastauksessaan.
 Lääkkeitä saadaan Suomeen aikaisintaan kuukauden päästä
 Lääkkeiden teho- ja turvallisuustutkimukset ovat vielä kesken, mutta myyntilupakäsittely on nopeutettuna käynnistymässä Euroopassa.
 Ylilääkäri Järvinen HUSista arvioi, että lääkkeiden Suomeen saamiseen menee vähintään kuukaudesta muutamaan kuukauteen.
 Rohkaisevaa on, että Iso-Britannian lääkeviranomainen hyväksyi jo MSD-yhtiön koronalääkkeen käytön, sanoo Järvinen.
 – Se antaa uskoa siihen, että kyseiset lääkkeet voivat hyväksymisprosessin läpäistä. Ainakaan Ison-Britannian lääkeviranomaiset eivät ole löytäneet lääkkeistä sellaista haittaa, etteivät olisi niitä uskaltaneet ottaa käyttöön.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 12.11.2021 kello 23:een asti.
 Lisää aiheesta:
 Lupaavia tutkimustuloksia suun kautta otettavasta koronalääkkeestä – lääkeyhtiön edustaja: Suomessa potilaskäytössä ehkä lähikuukausina

Koronalääkkeet vähentäisivät kuolemia ja sairaalaan joutumista –HUSin Järvinen: Rokottamattomat eivät voi vielä huokaista helpotuksesta


Summary: Kun ääri-islamilainen Taliban kaappasi vallan elokuussa, Afganistanin talous romahti. Maailman ruokaohjelma WFP arvioi, että yli puolet väestöstä tarvitsee tulevana talvena ruoka-apua.

Marraskuussa Afganistanissa on päivisin yli kymmenen astetta lämmintä, etelässä yli 20 astetta. Yöllä lämpötila laskee kuitenkin lähelle nollaa, jopa sen alle. Mitä korkeammalla vuoristossa asutaan, sitä kylmempi sää on.
 Perinteisesti myös afganistanilaiset varautuvat talveen ostamalla polttopuuta varastoon. Reutersin haastattelema kabulilainen puukauppias kertoo, että tänä syksynä kaikki on toisin.
 – Myyntimme on vähäistä, ei lainkaan kuin viime vuonna. Ihmisillä on ollut tapana ostaa neljä tai viisi kharwaria (2 240–2 800 kiloa) puuta, nyt he ostavat vain yhden kharwarin, kertoo myyjä  Hejratullah .
 Hiiltä ostava  Mohammad Jaser  kertoo syyn pihistelyyn. Ihmisillä ei yksinkertaisesti ole rahaa.
 – Ihmiset ovat kurjassa tilassa. Ei ole palkkaa tai töitä. Hallituksen pitää luoda työmahdollisuuksia kansalle ja maksaa heidän palkkansa.
 WFP: Maailman pahin humanitaarinen kriisi
  Maailman ruokaohjelma WFP arvioi , että Afganistanin tilanteesta on kovaa vauhtia tulossa maailman pahin humanitaarinen kriisi. Siis pahempi kuin vaikkapa kriisimaiden Etiopian, Syyrian, Jemenin ja Etelä-Sudanin.
 Afganistanin sisäisiä pakolaisia Qala-e-nawin lähellä, luoteisessa Bhadghisin maakunnassa. Ahmad Seddiqi / Stella Pictures / ddp / abaca press
 WFP arvioi, että talvella 22,8 miljoonaa afganistanilaista eli yli puolet väestöstä tarvitsee ruoka-apua ja 8,7 miljoonan afganistanilaisen tilanne on jo hätätilan puolella. Tilanne on pahin ainakin kymmeneen vuoteen ja luvut ovat kaksinkertaisia kahteen viime vuoteen verrattuna.
 Tällä hetkellä ruoka-apua tarvitsisi 18,8 miljoonaa.
 Tilanne on tulosta edelleen jatkuvasta, ankarasta kuivuudesta ja Taliban-liikkeen valtaannousun aiheuttamasta sisäisestä pakolaisuudesta sekä hallinnon romahduksesta ja talouskriisistä.  4,2 miljoonaa ihmistä pakeni  kesällä taisteluita tai asui jo entuudestaan sisäisinä pakolaisina leireissä.
 "Siitä tulee helvetti maan päällä"
 Normaalistikin maaseudulla on paikoin pulaa ruuasta, mutta nyt myös kaupungeissa isolla osalla asukkaista ei ole varaa ostaa ruokaa.
 Kansainvälisistä avustusjärjestöistä iso osa pakeni maasta tai joutui vähentämään toimintaansa talibanien noustessa valtaan, joten ulkomaisen avun toimittaminenkin on vaikeaa. Moni maa on lisäksi leikannut apuaan, koska eivät halua toimia talibanien kanssa ja tukea avulla hallintoa, joka sortaa naisia ja tyttöjä.
 Pahimpaan vaaraan aliravitsemus asettaa kuitenkin lapset ja raskaana olevat naiset. WFP arvioi kolmen miljoonan lapsen kärsivän tulevana talvena jonkinasteisesta aliravitsemuksesta.
 Pahasti aliravittu vauva sai lokakuun lopussa maitoa Mir Veysin sairaalassa Kandaharissa.  Murteza Khaliqi / Stella Pictures / ddp / abaca press
 – Seuraavista kuudesta kuukaudesta tulee katastrofaalisia. Siitä tulee helvetti maan päällä, sanoi WFP:n pääjohtaja  David Beasley   Kabulissa brittiläiselle yleisradioyhtiö BBC:lle.
 Epätoivoisia valintoja
 Kriisioloissa ihmiset turvautuvat epätoivoisiin ratkaisuihin.  Yhdysvaltalainen CNN-yhtiö  kertoo jutussaan luoteisafganistanilaisessa Badghisin maakunnassa elävästä perheestä, joka on joutunut myymään jo kaksi tytärtä.
 12- ja 9-vuotiaat tytöt on myyty iäkkäille miehille, että perhe saisi ruokaa.
 Toinen köyhyyden ja nälän lisäämä ilmiö on heroiinin raaka-aineena käytettävien unikkojen kasvatus. Se on  YK:n raportin mukaan  lisääntynyt voimakkaasti, peltopinta-ala kasvoi viime vuonna 37 prosenttia edellisvuodesta.
 Taliban-liike vastustaa unikkojen kasvatusta, muttei kykene sitä estämäänkään. Talibanin  lupausta on myös epäilty  silmänlumeeksi, jolla se yrittää houkutella länsimaista tukea.
 Eteläisessä Helmandin maakunnassa asuva viljelijä  Haji Muhammad Hashim  selittää valintojaan Kiinan televisiolle. Tavalliset viljelytuotteet kuten granaattiomenat, perunat ja sipulit ovat menneet osin haaskuuseen, koska Afganistanin rajat ovat kiinni, eikä sato saavuta ostajia.
 – Yhdestä kilosta perunoita saa 50 rupiaa, jolla ei saa edes katettua lannotteiden kuluja. Mutta kun kasvattaa oopiumia, ostajat tulevat kotiin asti ostamaan sitä käteisellä, meidän ei tarvitse edes mennä torille myymään sitä, kertoo Hashim.
 Hashim arvioi ansaitsevansa oopiumpellostaan kymmenen tuhatta dollaria vuodessa.
 Miten Afganistanin asukkaita pitäisi auttaa? Voit keskustella aiheesta perjantaihin klo 23 saakka.
 Lue lisää:
 YK:n järjestö: Akuutin nälänhädän uhkaamien ihmisten määrä kasvanut maailmassa nopeasti
 Kabulissa kaksi räjähdystä ja tulitusta sotilassairaalan läheisyydessä – Isis-K iski samaan sairaalaan vuonna 2017
 Amnesty: Maailma lupasi auttaa afganistanilaisia, mutta vastassa oli suljettuja rajoja ja laittomia käännytyksiä
 Talibanin ja EU:n edustajat keskustelivat ensi kertaa Qatarissa –  Samaan aikaan EU lupasi miljardin hätäavun Afganistaniin ja naapurimaille

Talvi tulee Afganistaniin ja väestöä uhkaa humanitaarinen painajainen – epätoivoiset ihmiset jopa myyvät lapsiaan tai kasvattavat unikkoa


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet lyhyesti.

Lomamatka vaati päivien lomakeruljanssin, koronatodistus ei välttämättä riitä
 Eri maiden matkustusvaatimukset muuttuvat nopeasti, eikä lennolle pääse ilman tarvittavia todistuksia. Muutamia matkustajia jää lennoilta joka viikko, kerrotaan Finnairilta. Syynä on se, että  jokainen maa voi itse päättää maahantulovaatimuksistaan . Esimerkiksi Espanja vaatii erikseen terveyspassin. Lomakkeet ovat usein vaikeaselkoisia ja huonosti suunniteltuja.
 Syksyn ylioppilastutkinto kasvattaa suosiotaan
 Oululainen Niilo Niinimäki, 18, aloitti Kastellin lukion syksyllä 2019. Koulu alkoi normaalisti lähiopetuksessa, mutta keväällä 2020 kaikki muuttui. Janne Körkkö / Yle
 Kokeiden hajautus useampaan kertaan on lisännyt syksyn ylioppilaskirjoitusten suosiota viime vuosina. Kuluvan syksyn kirjoitukset ovat jo neljännet, jotka järjestetään poikkeuksellisissa oloissa koronavirustilanteen vuoksi.  Kysyimme oululaisilta lukiolaisilta , millaisia tuloksia he kokeista odottavat.
 Koronalääkkeet voivat vähentää vakavia oireita ja sairaalahoidon tarvetta
 Molnupiravir on Merck-lääkeyhtiön lanseeraama koronalääke. EPA
 Hiljattain maailmalla lanseerattujen  koronalääkkeiden odotetaan olevan suuri apu viruksen vastaisessa taistelussa myös Suomessa . Ne vähentävät todennäköisesti esimerkiksi iäkkäiden menehtymisiä tautiin.
 Afganistanissa on edessä "helvetti maan päällä"
 Pahasti aliravittu vauva sai lokakuun lopussa maitoa Mir Veysin sairaalassa Kandaharissa.  Murteza Khaliqi / Stella Pictures / ddp / abaca press
 YK arvioi, että yli puolet afganistanilaisista on tulevana talvena ruoka-avun varassa ja  lähes yhdeksän miljoonaa vakavan nälän vaarassa . Taliban-liikkeen valtaannousun kiihdyttämä talouskriisi ja sisäinen pakolaisuus ovat vaikeuttaneet rutiköyhän maan ongelmia entisestään. Tänä talvena tilanne on vaikea jopa kaupungeissa. YK:n alaisen Maailman ruokaohjelman pääjohtaja  David Beasley  tiivistää asian:
 – Seuraavista kuudesta kuukaudesta tulee katastrofaalisia. Siitä tulee helvetti maan päällä.
 Valoteknikko haastoi Alec Baldwinin oikeuteen
 Alec Baldwin elokuvan The Boss Baby -ensi-illassa kesäkuussa. Angela Weiss / AFP
 Yhdysvaltalaisnäyttelijä  Alec Baldwin   on haastettu oikeuteen  kuvaaja  Halyna Hutchinsin  kuolemaan johtaneen ampumisen vuoksi. Baldwinin haastoi tuotannon valoteknikko, jonka mukaan kuvaajan kuolema oli laiminlyöntien seurausta. Tapaturma sattui Rust-lännenelokuvan kuvauspaikalla kolmisen viikkoa sitten.
 Torstaista tulossa poutapäivä
 Yle
 Sää on päivällä poutaista ja aurinkokin pilkahtelee paikoin. Vähitellen pilvisyys lisääntyy lännestä alkaen, ja illan aikana maahan saapuu hajanaisia vesisateita. Ne liikkuvat illan ja yön aikana Suomen etelä- ja keskiosan yli itään. Yöllä maan keskiosissa voi sataa räntää tai lunta.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Epäselvät säännöt haittaavat ulkomaanmatkailua, yhä useampi ylioppilas valmistuu syksyllä, valoteknikko haastoi Baldwinin oikeuteen


Summary: Eri maiden matkustusvaatimukset muuttuvat nopeasti, eikä lennolle pääse ilman tarvittavia todistuksia.  Muutamia matkustajia jää lennoilta joka viikko, kerrotaan Finnairilta.

"Maailma on auki” kertoo lentoyhtiö Finnairin syksyn mainoslause.
 Siltä tosiaan vaikuttaa, kun seuraa Helsinki-Vantaan lentokentän tasaiseen tahtiin liikkuvia väkimassoja. Eurooppaan voi matkustaa melko vapaasti EU:n koronatodistustuksella.
 Mutta vaikka maailma on auki, kovin helposti sinne ei välttämättä pääse. Sen tietää  Kai Myrberg , joka odottelee lentokentän lähtöaulassa. Myrberg on silminnähden ärtynyt. Hän on lähdössä työmatkalle Liettuaan.
 Kaiken piti olla selvää, mutta Myrbergille selvisi vasta ruumaan menevää matkatavaraa viedessään, että Liettuaan täytyy täyttää netissä maahantulolomake.
 Lomakkeen täyttämisen jälkeen kännykkään ilmestyy qr-koodi, jota ilman Liettuaan ei ole menemistä. Myrberg tutki ennen matkaa tarkkaan Finnairin sivuja ja etsi sieltä ohjeita. Niitä ei löytynyt.
 – Ei. Katselin näitä maahantulo-ohjeita, mutta en löytänyt mitään kaavaketta. Olen noin 300 kertaa matkustanut työmatkalla, että en minä ihan kokematon ole.
 Jos Myrbergolisi matkustanut vain käsimatkatavaroiden kanssa, hänelle ei olisi selvinnyt, että Liettuaan vaaditaan erillisen lomakkeen täyttämistä. Hän ihmettelee myös sitä, miksi kentältäkään ei löytynyt apua.
 – Tiskillä tarjottiin Latvian lomaketta. Henkilökunta ei erottanut Latviaa ja Liettuaa toisistaan.
 Kaukomaille vaaditaan myös koronatestejä
 Matkustuksen vapautuminen näkyy lentojen määrissä. Lentoyhtiö Finnair lentää jo 65 prosenttia pandemiaa edeltävän ajan, vuoden 2019 lennoista.
 Eurooppa on auki, muut maanosat avautuvat hitaasti. Finnair aloitti turistilennot esimerkiksiThaimaahan ja Yhdysvaltoihin tällä viikolla.  Japaniin ja Kiinaan turisteja ei vielä huolita . Kaukomaille tarvitaan usein lomakkeiden lisäksi myös koronatestejä.
 Helpoimmin matkustaminen sujuu, kun on saanut kaksi rokotusta. Rokotukset tai sairastetun koronataudin voi todistaa näyttämällä  omakannasta saatavaa koronatodistusta .
 Se ei kuitenkaan välttämättä riitä.
 Tämä johtuu siitä, että jokainen maa päättää itse matkustusvaatimuksistaan. Esimerkiksi Espanja vaatii matkustajalta terveyspassin, jota varten on ilmoitettava verkossa esimerkiksi lennon numero, istumapaikka ja lomapaikan hotellin osoite.
 Lisätietoja ja terveyslomakkeita vaaditaan myös monissa muissa maissa.
 Eri maiden maahantulovaatimukset voivat muuttua nopeastikin koronatilanteen mukaan, ja eri viranomaisten antama ohjeistus on sekavaa ja jopa ristiriitaista. Nopeasti kyhätyt nettisivut eivät välttämättä toimi tai ne ovat vaikeaselkoisia.
 Tarja Marttila (vasemmalla) ja Riitta Eloranta olivat lähdössä Las Palmasiin. Espanjan vaatimat lomakkeet saatiin täytettyä verkossa sukulaisten avustuksella.  Antti Lähteenmäki / Yle
 Lomakkeen täyttämiseen tarvittiin useita päiviä
 Kai Myrberg ei ollut ainoa, joka hämmästeli ohjeistusta Helsinki-Vantaan lentoasemalla. Espanjan Las Palmasiin matkaava  Tarja Marttila  vaikuttaa tuskaiselta. Espanjan terveysministeriön vaatiman lomakkeen täyttämiseen meni useita päiviä. Lomakkeen täyttämisen voi aloittaa hyvissä ajoin, mutta ennen lentoa siihen on lisättävä vielä viime hetken terveystietoja.
 – Oli vaikeaa, kun ei ollut yhtään Suomen kieltä. Stressaavaa. Kyllä siinä sukulaisten apua tarvittiin, Marttila sanoo.
 Jos matkalle mielii, vaihtoehtoja ei ole. Ilman tarvittavia asiakirjoja lennolle kun ei pääse. Finnairin mukaan “muutamia matkustajia” jää lennolta joka viikko. Koneeseen ei voida ottaa, koska ilman tarvittavia asiakirjoja perille ei pääse.
 Finnairin sivuilla on matkustuskartta, josta voi tarkistaa kunkin maan maahantulovaatimukset. Finnairin viestintäjohtaja  Päivyt Tallqvist  myöntää, että viestinnässsä on toki aina parantamisen varaa.
 – Pandemian aika on valitettavasti tuonut tälläisen mutkan matkaan. Kannattaa varata ennen matkaa sen verran aikaa, että selvittää mitkä ovat matkustusvaatimukset, ettei tule siellä matkan aikana ikäviä yllätyksiä.
 Eri maiden vaatimat lomakkeet on jokaisen täytettävä itse.
 Matkustusvaatimuksista viestitään matkustajille ennen matkalle lähtöä esimerkiksi sähköpostilla. Lähtöaulassa ja lähtöporteilla voidaan vielä yrittää auttaa matkustajia viime tingassa. Jos nettilomakkeen täyttäminen käy nopeasti, se saattaa onnistua viime tipassakin.
 Finnair kehottaa myös pyytämään apua sukulaisilta ja tuttavilta, jos lomakkeiden täyttäminen verkossa tuottaa vaikeuksia.
 Eri virastoilla erilaisia tietoja
 Amsterdamiin työmatkalle suuntaavaa  Jouni Harhalaa  jännittää hieman, onhan kyseessä ensimmäinen työmatka sen jälkeen, kun maailma avautui. Ennen lähtöä Harhala tutki esimerkiksi Finnairin, THL:n ja Hollanin valtion sivuja. Tieto tuntui olevan kiven alla.
 – Kyllä näitä piti kaivaa ihan huolella. Tietoja ei ollut helposti saatavilla. Kaikilla oli vähän erilaista tietoa.
 Neuvoja on helpompi saada, jos on varannut valmismatkan. Aurinkomatkojen asiakastyytyväisyydestä vastaava johtaja  Heli Lehtinen  kertoo, että kyselyjä matkustusvaatimuksista tulee paljon.
 – Lähtökohtaisesti, kun matkatoimistosta varaa matkaan, niin halutaankin auttaa. Kaikkeen kysymyksiin ei löydy välttämättä heti vastauksia, mutta niitä yritetään etsiä.
 Aurinkomatkoilla on Lehtisen mukaan työntekijöitä, joiden tehtävänä on pysyä kärryillä matkustusvaatimuksista. Muutoksia päivitetään matkanjärjestäjien verkkosivuille.
 Kai Myrberg on tehnyt yli 300 työmatkaa ulkomaille. Hän ihmetteli tiedonsaantia lentokentällä.  Antti Lähteenmäki / Yle
 Finnair: Matkalle lähteminen vaatii tarkkuutta
 Kaikki matkustajat eivät kuitenkaan osaa kieliä tai osaa käyttää nettiä. Eri maiden nettisivuilta saatava tieto voi olla vaikeaselkoista, eivätkä nopeasti nettiin luotavat lomakkeet aina toimi ensi yrittämällä.
 Sekä Aurinkomatkat ja Finnair myöntävät, että matkustaminen vaatii lähtijältä nyt tavallista enemmän tarkkuutta.
 Liettuaan työmatkalle suunnannut Kai Myrberg pääsi lopulta lennolle. Kokemus oli kuitenkin turhauttava: pelkästään syntymävuoden ilmoittaminen vaati pitkällisen näpyttelyn. Onneksi hän oli tullut kentälle ajoissa. Myrberg antoikin lähtiessään yhden neuvon.
 – Säännöt muuttuvat koko ajan. Tilanne on kaaottinen. Suosittelen kaikille, joiden ei tarvitse matkustaa: pysykää kotona
 USA asetti ensimmäiset matkustusrajoitukset viime vuoden tammikuussa – nyt rajat avautuvat rokotetuille turisteille
 Paperisten koronatodistusten kysyntä yllätti terveyskeskukset – älä varaa äkkilähtöä, jos sinulla ei ole jo todistusta, varoittaa lääkäri
 Lappeenrannan lentokentän matkustajamäärä lähti nousuun – koronapassi on sujuvoittanut matkustamist a

Lomamatka vaati päivien lomakeruljanssin, koronatodistus ei välttämättä riitä – "Sukulaisia oli pyydettävä apuun", sanoo Las Palmasiin matkaaja


Summary: Mahdollisuus hajauttaa kokeet useampaan kertaan on lisännyt syksyn ylioppilaskirjoitusten suosiota.

Syksyn ylioppilastutkinto on kasvattanut suosiotaan viime vuosina. Kasvua on ollut sekä ensimmäistä kertaa kokeen suorittavien että hyväksytyn tai hylätyn kokeen uusijoiden joukossa.
 Yle kertoo syksyn uudet ylioppilaat tänään julkaistavassa ylioppilaskoneessaan. Artikkeli julkaistaan Ylen verkkosivuilla myöhemmin torstain aikana.
 Kuluvan syksyn ylioppilastutkinto on jo neljäs tutkintokerta, joka järjestetään poikkeuksellisissa oloissa koronavirustilanteen vuoksi.
 – Aika monella on ollut epävarmuutta omasta oppimisesta ja suoriutumisesta. Kokeita uusitaan paljon, mutta vähemmän kuin vuosi sitten, kertoo ylioppilastutkintolautakunnan pääsihteeri  Tiina Tähkä .
 Syksyn ylioppilaskirjoitukset Syksyn ylioppilaskirjoituksissa noin 3 000 kokelasta valmistuu ylioppilaaksi. Valtaosa kokelaista suorittaa ylioppilastutkinnon hajautettuna. Syksyn 2021 ylioppilastutkintoon ilmoittautui yli 45 000 kokelasta. Eri aineissa ja oppimäärissä ilmoittautumisia oli noin 92 000. Luvussa ovat mukana sekä tutkintoa suorittavat abiturientit että kokelaat, jotka uusivat hyväksyttyjä tai hylättyjä kokeita tai täydentävät tutkintoaan.
 "Osasin odottaa näitä arvosanoja"

 Oulun lyseon lukiosta valmistuva kempeleläinen  Juho Mettovaara , 19, on opiskellut melkein puolet lukioajastaan etänä. Kirjoituksiin valmistautuminen on ollut haastavaa silloin, kun lähiopetusta ei ole ollut. Se näkyy myös kirjoituksissa.
 – Vasta syksyllä olen pystynyt valmistautumaan kirjoituksiin kunnolla. Aloin lukea kirjoja pari kuukautta ennen kirjoituksia, Mettovaara sanoo.
 Hänen mielestään lähiopetus on tärkeää, sillä kaikkea tarvittavaa tietoa ei voi omaksua pelkästään kirjoista.
 – Kyllä opettajan rooli on ainakin itselleni tärkeä. Se on auttanut paljon oppimisessa.
 Koronasta huolimatta Mettovaara on löytänyt paljon uusia ystäviä lukiosta. Lukioaika on myös kasvattanut itsekuria.
 – Asioista pitää osata huolehtia ja hoitaa tässä iässä jo itse, eikä vain odottaa, että joku muu tekee ne sinun puolestasi.
 Tänä syksynä ylioppilaaksi valmistuva Mettovaara on kuitenkin tyytyväinen kirjoitusten tuloksiin. Hän odottaa innolla tulevia lakkiaisjuhlia.
 – Osasin odottaa näitä arvosanoja, mutta ainahan paremminkin olisi voinut mennä.
 Valmistumisen jälkeen Juho Mettovaaraa odottaa pesti kouluavustajana oululaisella Metsokankaan koululla. Sen jälkeen hän astuu armeijan palvelukseen. Tulevaisuuden suunnitelmissa on useampia vaihtoehtoja.
 – Jos pääsen armeijassa lentäjän hommiin, sitten jään sinne. Yliopisto-opinnoissa kiinnostavat lähinnä kauppatieteet tai jokin tekniikan ala.
 Lukion jälkeiseltä elämältä Mettovaara toivoo vakautta ja pysyvyyttä. Nykyiset ja uudet ystävät ovat tärkeässä roolissa.
 – Haluan säilyttää jo tuntemani ihmiset lähellä.
 "Kyllä näillä papereilla jotain tekee"

 Oululainen  Niilo Niinimäki , 18, aloitti Kastellin lukion syksyllä 2019. Koulu alkoi normaalisti lähiopetuksessa, mutta keväällä 2020 kaikki muuttui. Koulut siirtyivät koronapandemian vuoksi etäopetukseen, ja se oli nuorelle opiskelijalle hämmentävä kokemus.
 – Yhtäkkiä jäin kotiin tietokoneen kanssa. En päässyt tutustumaan uusiin kavereihin niin kuin olisin halunnut. Mutta onneksi nyt syksyllä ei ole ollut vastaavia rajoituksia.
 Viime kevään ensimmäisissä kirjoituksissa Niinimäki sai psykologiasta ylioppilastutkinnon korkeimman arvosanan, laudaturin. Nyt hän kirjoitti englannin ja historian. Ensi keväänä vuorossa ovat äidinkieli, fysiikka ja matematiikka.
 – Kirjoitukset ovat menneet tähän asti hyvin. On sellainen fiilis, että kyllä näillä papereilla jotain tekee.
 Keväästä 2020 lähtien yli puolet korkeakoulupaikoista on määräytynyt todistusarvosanojen perusteella. Se on aiheuttanut uudenlaisia paineita monelle lukiolaiselle.
 – Kun kirjoitin englannin kielen, mietin, ovatko muut parempia kuin minä. Muissakin aineissa tulee mietittyä, miten pärjään tulevissa valinnoissa kaikkia muita Suomen ylioppilaita vastaan, Niinimäki sanoo.
 Keväällä odottavien lakkiaisten jälkeen Niinimäen suunnitelmissa on lyhyt kesäloma ja heinäkuussa on vuorossa armeija. Sen jälkeen alkavat uudet opinnot toden teolla. Alakin on selvänä mielessä.
 – Olen kiinnostunut erityisesti rahasta ja sijoittamisesta. Kyllä kauppakorkeakoulu vaikuttaa minulle oikealta paikalta.
 "Kirjoitusten jälkeen pitäisi itsenäistyä, se jännittää"

 Oululainen  Juuli Saarinen , 18, kirjoitti syksyllä 2021 ensimmäisenä uskonnon ja psykologian.
 – Ihan hyvin ne menivät. Uskonto jäi vähän tavoitteiden alle alustavien pisteiden mukaan, mutta psykologia onnistui hyvin.
 Saarisen tavoitteena on päästä opiskelemaan teologiaa Helsingin yliopistoon. Tuleviin kirjoituksiin hän aikoo valmistautua niin, että pääsee suoraan papereilla sisään.
 Ulkopuolisia suorituspaineita Saarisella ei ole ollut, vaan ne tulevat omasta takaa.
 – Minulle on ollut aina tärkeää, että kaikki menee hyvin elämässä. Odotan itseltä ehkä enemmän kuin olisi realistista.
 Aika Kastellin lukiossa on ollut Saariselle elämän parasta. Vuoden päässä olevia lakkiaisia hän odottaa ilolla, mutta myös haikein mielin.
 – Kirjoitusten jälkeen pitäisi itsenäistyä ja jatkaa elämää todennäköisesti toisella paikkakunnalla. Se jännittää: ei ole enää kotikaupungin turvaverkkoa ympärillä.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 12. marraskuuta kello 23:een asti.
 Lue seuraavaksi:
 Lääkikseen pyrkivä Ilkka Regelin hakee yo-kirjoituksissa korotusta biologian arvosanaan – uusijoiden määrä liki tuplaantui muutamassa vuodessa

Tänään moni odottaa jännityksellä ylioppilaskirjoitusten tuloksia – Juho Mettovaara opiskeli ison osan lukiosta etänä ja uskoo sen näkyvän tuloksissa


Summary: Valoteknikon mukaan kuvaajan kuolema oli laiminlyöntien seurausta. Haasteessa mainitaan lisäksi ainakin tuotannon asemestari ja apulaisohjaaja.

Yhdysvaltalaisnäyttelijä  Alec Baldwin  on haastettu oikeuteen kuvaaja  Halyna Hutchinsin  kuolemaan johtaneen ampumisen vuoksi.
 Tapaturma sattui  Rust -lännenelokuvan kuvauspaikalla kolmisen viikkoa sitten. Baldwin ampui tappavan laukauksen Hutchinsia kohti sen jälkeen, kun Baldwinille oli kerrottu, että hänen käyttämänsä ase oli turvallinen. Hutchinsin surmannut luoti haavoitti myös ohjaaja  Dave Souzaa .
 Baldwinin haastoi oikeuteen tuotannon valoteknikko, jonka mukaan kuvaajan kuolema oli laiminlyöntien seurausta. Losangelesilaiselle tuomioistuimelle jätetystä oikeushaasteesta kertoivat paikallista aikaa keskiviikkona valoteknikon asianajajat.
 Laiminlyönteihin on valoteknikon mukaan syyllistynyt myös muita Baldwinin lisäksi. Oikeushaasteessa mainitaan Hollywood-tähden lisäksi ainakin aseista kuvauspaikalla vastannut nuori asemestari  Hannah Gutierrez-Reed  ja turma-aseen Baldwinille antanut apulaisohjaaja  Dave Halls .
 Haasteen mukaan ei ollut mitään syytä sille, että aseeseen oli päätynyt oikea luoti tai että kuvauspaikalla olisi yleensäkään missään kovia panoksia. Lisäksi asiakirjassa arvioidaan revolveriin päätyneen ammuksen vaarantaneen kaikki aseen läheisyydessä.
 Valoteknikko tunsi luodin lentävän ohitseen
 Haasteen mukaan valoteknikko oli tuntenut luodin lentävän hänen ohitseen. Hänen kerrotaan myös saaneen kasvoilleen muun muassa ruutia.
 Baldwin, Halls ja Gutierrez-Reed eivät noudattaneet elokuvateollisuudessa käytettyjä aseiden käsittelyn periaatteita ja "sallivat sen, että kovin panoksin ladatulla revolverilla tähdättiin ihmisiä kohti", haasteessa kerrotaan.
 Baldwinin aseen ladannutta 24-vuotiasta asemestaria edustavat lakimiehet ovat aiemmin sanoneet, että ampumisen taustalla voisi olla ollut "kuvausryhmän tyytymättömien jäsenten ilkivalta".
 Osa elokuvan kameraryhmästä oli tiettävästi irtisanoutunut ampumista edeltävänä päivänä, osittain ampuma-aseiden ja räjähteiden turvallisuusongelmien vuoksi.
 Gutierrez-Reed oli asianajajiensa mukaan ladannut Baldwinin rekvisiitta-aseen paukkupatruunoiden laatikosta. Keskiviikkona julkaistussa tiedotteessa Gutierrez-Reedin asianajajat vakuuttivat jälleen, ettei asemestari tiennyt, mistä oikeat ammukset olivat tulleet.
 Asemestarin asianajajat uskovat sabotaasiin
 Asemestarin lakimies  Jason Bowles  pyytää tiedotteessa täyttä tutkintaa, jossa selvitettäisiin muun muassa sitä, miten oikean luodin sisältäviä patruunoita päätyi laatikkoon ja "kuka ne sinne laittoi".
 – Olemme vakuuttuneita siitä, että tämä oli sabotaasia ja Hannah on lavastettu. Uskomme, että tapahtumapaikkaa myös peukaloitiin ennen poliisin saapumista, juristit kertovat.
 Bowlesin mukaan asemestari oli tavannut jälleen tapausta tutkivan Santa Fen piirikunnan Sheriffin viraston edustajia ja tarjoutunut antamaan heille "erittäin tärkeitä lisätietoja".
 Santa Fen piirisyyttäjä  Mary Carmack-Altwies  kumosi salaliittoväitteet keskiviikkona uutiskanava  ABC Newsin  haastattelussa.
 – Meillä ei ole mitään todisteita, hän kommentoi salaliitto- ja sabotaasiväitteitä kanavalle.
 Kymmenettuhannet vaatineet asekieltoa
 Ampuminen on herättänyt paljon kysymyksiä tuotannon turvallisuusjärjestelyistä, ja tapauksen jälkeen on vaadittu enenevässä määrin, että aseturvallisuutta parannettaisiin Hollywood-kuvauksissa.
 Baldwin on kertonut aiemmin olevansa itsekin kiinnostunut näistä pyrkimyksistä ja alkuviikosta hän ehdotti Twitterissä, että kuvauksiin palkattaisiin jatkossa poliiseja tarkkailemaan aseturvallisuutta siitä riippumatta käytetäänkö kuvauksissa oikeita aseita vai jäljitelmiä.
 Asekieltoa kuvauspaikoilla vaativa verkkovetoomus on puolestaan kerännyt 110 000 allekirjoitusta, ja esimerkiksi  Dwayne "The Rock" Johnson  on kertonut lopettavansa oikeiden aseiden käytön elokuvissaan.
 Lue myös:
 Baldwinin ampumaturman asemestari epäilee sabotaasia: Joku laittoi tahallaan oikeita patruunoita laatikkoon (4.11.)
 Baldwinille ladatun aseen antanut apulaisohjaaja kommentoi ampumistapausta ensimmäistä kertaa julkisesti – kertoo olevansa "järkyttynyt ja surullinen" (2.11.)
 Räjähde-ekspertti varoitti turmaelokuvan apulaisohjaajan käytöksestä jo kaksi vuotta sitten – ala vaatii oikeiden aseiden kieltoa kuvauksista (25.10.)

Valoteknikko haastoi Alec Baldwinin oikeuteen kuvaajan kuolemaan johtaneen ampumaturman vuoksi


Kiina ja Yhdysvallat julkistivat keskiviikkona yhteisen hankkeen, joka tähtää ilmastotoimien tehostamiseen. Asiasta ilmoitti Kiinan ilmastolähettiläs  Xie Zhenhua  Glasgow'n ilmastohuippukokouksessa.
 – Molemmat osapuolet tunnustavat, että nykyisten pyrkimysten ja Pariisin sopimuksen päämäärien välillä on aukko. Niinpä me aiomme yhdessä vahvistaa ilmastotoimia, Xie sanoi.
 Verkkolehti  Politico  kertoo, että maiden presidenttien  Joe Bidenin  ja  Xi Jinpingin  virtuaalinen tapaaminen on alustavasti sovittu maanantaille.
 Kiinan ja Yhdysvaltain hiilidioksidipäästöt ovat maailman suurimmat.
 Xien mukaan hankkeessa on "konkreettisia suunnitelmia", jotka koskevat tehostettuja toimia tällä vuosikymmenellä. Lisäksi Yhdysvallat ja Kiina ovat valmiita "työskentelemään Pariisin ilmastosopimuksen sääntökirjan viimeistelemiseksi" meneillään olevan Glasgow'n ilmastohuippukokouksen aikana.
 Kiinan ja Yhdysvaltain julistuksessa sanotaan molempien maiden muun muassa tunnustavan ilmastokriisin vakavuuden.
 Maiden mielestä niiden metaanipäästöjen leikkaaminen tällä vuosikymmenellä on "välttämättömyys".
 Pariisin ilmastosopimuksessa 2015 sovittiin tavoitteesta pitää maapallon keskilämpötilan nousu selvästi alle kahdessa asteessa suhteessa esiteolliseen aikaan ja pyrkimyksestä rajata nousu alle 1,5 asteeseen.
 Kymmeniä tapaamisia vuoden aikana
 Xie sanoi Kiinalla ja Yhdysvalloilla olleen 30 virtuaalitapaamista kymmenen viime kuukauden aikana.
 Yhdysvaltain ilmastolähettiläs  John Kerry  luonnehti maiden julistusta uudeksi askeleeksi. Hän kuvasi tätä hetkeä tulevaisuuden tiekartaksi, kertoi  BBC .
 – (Tämä julkilausuma tekee) yhdessä toimimisesta välttämätöntä, Kerry jatkoi.
 Maat sitoutuivat jo huhtikuussa  julkisessa lausunnossaan  tekemään yhteistyötä ilmastokriisin vastaisessa taistelussa.
 Kerry vieraili tuolloin Shanghaissa, minkä jälkeen valtiot julkaisivat asiasta yhteisen lausunnon Suomen aikaa sunnuntain puolella.
 Lue myös:
 Yle seuraa ilmastouutisia päivittyvässä artikkelissa täällä
 Yhdysvallat ja Kiina sitoutuvat tekemään yhteistyötä ilmastokriisin vastaisessa taistelussa (18.4.)

Kiina ja Yhdysvallat julkistivat yhteisen ilmastohankkeen – Bidenin ja Jinpingin on määrä tavata virtuaalisesti maanantaina


Summary: Uutta elokuvaa tähdittää muun muassa näyttelijä Hannu-Pekka Björkman. Työryhmä julkistaa pääosanäyttelijöitä maanantaina Lapualla.

Lapua 1976 -elokuva on herättänyt suurta kiinnostusta.
 Työryhmä on vastaanottanut elokuvanteosta kiinnostuneilta satoja hakemuksia sen jälkeen, kun elokuvan aikaisempaa laajemmat suunnitelmat julkistettiin keväällä.
 – Hakemusten määrä taisi nousta lähelle tuhatta, elokuvan toinen tuottaja  Mikko Jokipii  ynnää.
 Hakijoiden ikähaitari on vaihdellut alle kymmenvuotiaista lähes 90-vuotiaisiin.
 – Osa hakijoista karsiutuu siksi, että elokuvassa ei juurikaan ole lapsi- ja teinirooleja, eikä myöskään kovin iäkkäiden rooleja, Jokipii jatkaa.
 Jokipiin mukaan hakemuksia on tullut eri puolilta Suomea. Vahvan pohjan elokuvanteolle muodostaa se, että pelkästään Etelä-Pohjanmaalla on paljon harrastajanäyttelijöitä.
 Työryhmä tutustuu 400 henkilöön
 Elokuvassa tulee olemaan muun muassa kaksi suurta joukkokohtausta, joihin tarvitaan paljon tekijöitä.
 Pääroolien lisäksi elokuvassa on parisenkymmentä pienehköä, replikoivaa roolia.
 Työryhmä on jo kerran tavannut elokuvasta kiinnostuneita Tampereella, mutta lauantaina 20. marraskuuta on iso tilaisuus Seinäjoen Rytmikorjaamolla.
 Tutustumistilaisuuteen on kutsuttu noin 400 hakemuksensa jättänyttä.
 – Rytmikorjaamolla meillä toimii kolme eri pistettä, joissa sivurooleihin ja avustaviin rooleihin hakevat käyvät esittäytymässä elokuvan työryhmälle, Mikko Jokipii selvittää.
 Onnettomuudessa loukkaantuneet kuljetettiin hoitoon Toni Kurkimäen (vas.) ja Mikko Jokipiin taustalla näkyvään, Seinäjoen silloiseen keskussairaalaan. Päivi Rautanen / Yle
 Pääosanäyttelijöitä julki maanantaina
 Elokuvan työryhmä julkistaa ensi maanantaina Lapualla pääosaroolien esittäjiä. Pääroolit sekä kuvaus, lavastus ja valaistus on uskottu ammattilaisille.
 – Meillä on tässä vaiheessa toistakymmentä kiinnitystä tehty pääasiassa ammattilaisten kanssa, kertoo lapualaislähtöinen elokuvan ohjaaja  Toni Kurkimäki .
 Näyttelijä  Hannu-Pekka Björkmanin  nimi on jo kerrottu.
 – Björkmanin rooli tehtaanjohtajana on merkittävä ja dramaattisessa mielessä hyvin haastava, Kurkimäki jatkaa.
 Lyhytelokuvasta jo seitsemän vuotta
 Lapua 1976 -elokuvan on käsikirjoittanut Toni Kurkimäen alkuperäistarinan pohjalta  Tuukka Haapamäki .
 Pohjalainen tuotantoyhtiö Mr Orange Films julkisti jo vuonna 2014 lyhytelokuvan Huhtikuu. Sen tapahtumat kertoivat siitä huhtikuisesta aamusta vuonna 1976, jolloin Lapuan patruunatehdas räjähti ennen aamukahdeksaa.
 Lyhytelokuvalla Toni Kurkimäki ja tuottaja  Pekka Pohjoispää  tunnustelivat, onko aika vielä kypsä elokuvalle koko kansakuntaa traumatisoineesta tapahtumasta. Palaute oli pitkän elokuvan tekoon kannustavaa.
 Tekijät ovat haastatelleet vuosien ajan onnettomuuden kokeneita ihmisiä. Lapua 1976 -elokuva kertoo kuitenkin fiktiivisen tarinan ihmisistä, joita onnettomuus koskettaa.
 Pelastusmiehet istuvat patruunalaatikoilla Lapuan patruunatehtaan räjähdyspaikalla. Kalle Kultala
 Puolen miljoonan rahoitusta juostaan kasaan
 Elokuvaa tuotetaan puolen miljoonan euron budjetilla, ja rahoitusta haetaan muun muassa yrityksiltä.
 Mikko Jokipii arvioi, että varainkeruu pääsee alkamaan täydellä teholla lähiaikoina, kun lähestytään kuvauksia ja elokuvan tekijäjoukko ja tapahtumapaikat alkavat olla tiedossa.
 Suomen kulttuurirahaston Etelä-Pohjanmaan rahasto tuki keväällä elokuvaa 30 000 euron avustuksella. Sen turvin aloitettiin esituotanto.
 "Tekisi mieli päästä jo kuvaamaan"
 Kuvausten on määrä alkaa keväällä 2022 ja elokuvan pitäisi olla valmis vuoden 2023 aikana.
 – Tunnelma on odottavainen. Tekisi mieli päästä jo kuvaamaan. Meillä on erittäin osaava porukka lähdössä tekemään tätä elokuvaa, ohjaaja Toni Kurkimäki kuvaa.
 Lapuan patruunatehtaan räjähdys on Suomen rauhanajan tuhoisimpia onnettomuuksia. Huhtikuussa 1976 tapahtuneessa räjähdyksessä kuoli 40 henkilöä, pääasiassa naisia. Loukkaantuneita oli yli sata.
 Peräti 66 lasta menetti onnettomuudessa yhden tai molemmat vanhempansa ja 30 ihmistä jäi leskeksi.
 Aiheesta voi keskustella torstaihin 11. marraskuuta 2021 kello 23:een asti.
 Lue seuraavaksi:
 Lapuan Patruunatehtaan räjähdyksestä kertovan elokuvan kuvaukset alkamassa ensi keväänä – "Elokuvassa on asioita, joita ei ole ennen ollut julkisuudessa"
 Elokuva patruunatehtaan räjähdyksestä työn alla – syksy näyttää suuntaa toteutumiselle

Sadat suomalaiset haluavat tehdä elokuvaa Lapuan patruunatehtaan räjähdyksestä – pääosiin on jo kiinnitetty ammattilaisia


Ylen aamussa arvioitiin keskiviikkona 10.11., että Planmecan toimitusjohtaja Heikki Kyöstilä olisi saattanut pyytää viime vuoden verotietojensa poistoa medialle toimitettavalta listalta.
 Todellisuudessa Kyöstilä ei ole pyytänyt verotietojensa poistoa listalta.

Oikaisu Ylen aamuun: Planmecan toimitusjohtaja Heikki Kyöstilä ei ole pyytänyt verotietojensa salaamista


Summary: EU-komissio langetti 2,4 miljardin euron sakon Googlea vastaan vuonna 2017 hintavertailusivuston suosimisesta.

Euroopan unionin yleinen tuomioistuin pitää voimassa EU-komission vuonna 2017 langettaman 2,4 miljardin euron sakon digijätti Googlea vastaan. Tuomioistuin hylkäsi suurilta osin Googlen tekemän valituksen.
 EU-komissio totesi vuonna 2017, että Google on suosinut tiedonhaussa omaa hintavertailusivustoaan ja syrjinyt muita hintavertailusivustoja. Yhtiö on kiistänyt komission näkemyksen.
 Päätöksessään yleinen tuomioistuin arvioi Googlen todella poikenneen kilpailusäännöistä, kun hakukonejätti suosi omaa hintavertailusivustoaan.
 Tuomioistuin toteaa, että Google nosti hakutuloksissaan omaa hintavertailusivustoaan muiden palvelujen yli sen sijaan, että se olisi nostanut parhaan hakutuloksen muiden hakutulosten edelle.
 Oikeustaisto ei välttämättä pääty tähän
 Päätöstä voi pitää voittona komission varapuheenjohtajalle Margrethe Vestagerille, joka kilpailukomissaarina on vetänyt tiukkaa linjaa globaaleja teknologiajättejä kohtaan.
 Komissio kommentoi tiedotteessaan, että tuomioistuimen päätös tarjoaa oikeudellista selkeyttä markkinoille ja lähettää selkeän viestin siitä, kuinka Googlen toiminta oli lainvastaista.
 EU-komission ja Googlen välinen oikeustaisto asiasta ei välttämättä pääty vielä tähän, koska päätöksestä on mahdollisuus valittaa EU:n tuomioistuimeen.
 Uutistoimisto AFP:n mukaan Googlen tiedottaja on sanonut yhtiön tutkivan tarkkaan nyt annetun päätöksen.
 Aikansa ennätyssakko
 Googlen saama 2,4 miljardin euron sakko oli aikanaan suurin EU-komission langettama sakko.
 Sittemmin ennätyspaikan vei komission Googlelle langettama 4,3 miljardin euron sakko, joka annettiin määräävän markkina-aseman väärinkäytöstä. Komission mukaan Google oli käyttänyt Android-ohjelmistoaan välineenä sementoidakseen asemaansa hallitsevana hakukoneena.
 Britanniassa Google voitti
 Samaan aikaan toisaalla: Google voitti tänään oikeusjuttunsa Britanniassa, jossa yhtiötä oli syytetty miljoonien iPhone-käyttäjien seuraamisesta salaa.
 Britannian korkein oikeus kuitenkin linjasi, että väitteet datan laittomasta käytöstä eivät olleet todistettavissa. Samalla oikeus hylkäsi valittajien vaatimukset miljardikorvauksista.
 Lue myös:
 Googlea uhkaavat 4,3 miljardin euron jättisakot – EU syyttää digijättiä siitä, että se on tuputtanut Google-ohjelmistoja kännyköihin (27.9.)

Google hävisi valituksensa EU:n yleisessä tuomioistuimessa ja jättisakot pysyvät voimassa


Summary: Kymenlaaksoon syntyi viime vuonna monta uutta miljonääriä yrityskaupoilla. Yksi heistä oli kouvolalainen Teemu Koskinen, joka työskenteli lastensuojelualalla lähes 20 vuotta, ennen kuin vaihtoi alaa.

Oman yrityksen myyminen synnytti viime vuonna Kymenlaaksoon liudan uusia miljonäärejä.
 Yksi heistä on kouvolalainen  Teemu Koskinen , joka myi yhtiökumppaninsa  Mikko Rantalaisen  kanssa Kouvolassa toimivan lastensuojelualan yrityksen syksyllä 2020 Mehiläinen-konserniin kuuluvalle Familiarille.
 – Ei se helppo päätös ollut. Yhteisö oli tosi tärkeä, ja työntekijät, joita olimme palkanneet, Teemu Koskinen sanoo.
 Yrityksessä oli noin 80 työntekijää.
 Yrittäjäkaksikon myymä Saviston koti Oy on nuorten päihdekuntoutukseen erikoistunut lastensuojelun sijaishuoltopalveluja tarjoava yritys, joka toimii kolmessa toimipisteessä Kouvolassa: Anjalassa, Raussilassa ja Savistolla.
 47-vuotiaan Teemu Koskisen tulot olivat viime vuonna yli miljoona euroa, joista suurin osa oli pääomatuloja yrityskaupan johdosta. Koskinen maksoi veroja viime vuonna noin 350 000 euroa.
 Kuntosaliyrittäjäksi
 Nykyään Teemu Koskinen on osakkaana kuntosaliyrityksessä. Hän kertoo käyneensä salilla 30 vuotta, mutta yrittäjänä toimiminen kuntosalialalla ei ollut ennestään tuttua.
 Kuntosaliosakkaaksi hänet houkutteli hyvä porukka.
 – Työyhteisö on tosi tärkeä. Sen takia lähden tekemään mitä tahansa, en tekemään rahaa. Ei minua sellainen kiinnosta oikeastaan yhtään.
 Kouvolalainen Teemu Koskinen on nykyisin osakkaana Power Gym -yrityksessä. Pyry Sarkiola / Yle
 Teemu Koskinen ei enää kaipaa lastensuojelualalle vajaan 20 vuoden työuran ja 15 yrittäjävuoden jälkeen. Hän myöntää, että työ lastensuojelussa kuormitti tunteita. Paine työvoimapulasta kärsivällä alalla on nyt poissa.
 Koskinen seuraa yhä lastensuojelualaa vaimonsa kautta, joka edelleen on töissä samassa yhtiössä, jonka Koskinen myi yhtiökumppaninsa kanssa.
 – Mielestäni tämä on ollut hyvä päätös. Olen päässyt keskittymään uusiin asioihin.
 Koskinen on vastikään perustanut myös uuden yrityksen, joka sekin liittyy hyvinvointiin. Tarkoituksena on kehittää hyvinvointialalle digitaalinen kohtaamisalusta palveluntarjoajien ja asiakkaiden käyttöön. Alustan koodaaminen on tarkoitus aloittaa tämän vuoden puolella.
 Teemu Koskinen aikoo jatkaa muiden yritysten sijoittajana. Hän on ollut useissa palavereissa, joissa uudet yrittäjät ovat etsineet sijoittajia. Koskisen mielestä on tärkeää, että hän pääsee mukaan yrityksen toimintaan ja kehittämään sitä.
 – Semmoinen tyhmän rahan sijoittaminen ei kiinnosta.
 Suurimmat tulot yrityskaupoilla
 Myös muut kymenlaaksolaiset tekivät yrityskaupoilla miljoonatulot vuonna 2020.
 Maakunnan tilastokärkeen 2,4 miljoonan euron tuloillaan nousi kouvolalainen metallialan yrittäjä  Matti Hakala , joka myi Metallisorvaamo M. Hakalan Paja-Holding Oy:lle. Veroja Matti Hakala maksoi yli 820 000 euroa.
 Osa veronmaksajista oli halunnut kieltää verotietojensa luovuttamisen medialle. Koko Suomessa heitä oli tänä vuonna 2 300 ihmistä. Nimensä poistoa vaatineiden lista on julkinen, ja Yle on julkaissut myös näitä nimiä.
 Yle julkaisee suurituloisimpien verotiedot asian yhteiskunnallisen merkittävyyden vuoksi – on tärkeää tietää, miten verotaakka jakautuu ja kenen maksamilla rahoilla yhteiskuntaa rakennetaan ja rahoitetaan. Lue Ylen linjauksesta tarkemmin  täältä .
 Miljoonatulot ohjelmisto- ja sukellusyrityksillä
 Kymenlaaksosta tietojensa poistoa olivat pyytäneet esimerkiksi  Juha Tohmo  sekä  Lasse  ja  Kari Mustamaa .
 Kouvolalainen Juha Tohmo sijoittui Ylen julkaisemalla tulolistalla Kymenlaaksossa toiselle sijalle. Hän tienasi viime vuonna yli kaksi miljoonaa euroa ja maksoi veroja lähes 750 000 euroa. Hän myi Kellokortti.fi -palvelua tuottavan ohjelmistotalo Aacon Oy:n vaasalaiselle Lemonsoftille tammikuussa 2020.
 Kolmannella ja neljännellä sijalla olivat veljekset  Lasse  ja  Kari Mustamaa  Virolahdelta. Mustamaat myivät perheyrityksensä Insinööritoimisto Sukellus-Kotkan syksyllä 2020 Uponor Infralle.
 Lasse Mustamaan tulot olivat viime vuonna yhteensä 1,6 miljoonaa euroa, joista hän maksoi veroja 600 000 euroa. Kari Mustamaan tulot olivat lähes saman verran: 1,5 miljoonaa euroa, joista kertyi veroja yli 550 000 euroa.
 Perherityksen toimitusjohtaja Lasse Mustamaa kertoi reilu vuosi sitten yrityskaupasta kertovassa  tiedotteessa , että osakekauppa lähti liikkeelle, kun heidän omasta lähipiiristään ei löytynyt sopivaa jatkajaa toiminnalle.
 Toinen veljeksistä Kari Mustamaa on puolestaan kertonut julkisuudessa aiemmin työstään ammattisukeltajana esimerkiksi  MTV Uutisissa .
 Viidentenä Kymenlaakson tulokärjessä oli pitkäaikainen tulokuningas  Jukka Saastamoinen . Hän rikastui aiemmin tavarataloketju Robin Hoodin kaupoilla ja on nykyisin kiinteistöalan yrittäjä.
 Kotkalainen Jukka Saastamoinen kuittasi viime vuonna 1,3 miljoonan euron tulot. Veroja hän maksoi yli puoli miljoonaa euroa.
 Katso Suomen suurituloisimpien lista vuodelta 2020  täältä .

47-vuotias Teemu Koskinen teki miljoonatilin myymällä nuorten päihdekuntoutuspaikan – ryhtyi kuntosaliyrittäjäksi


Summary: Lounaita kuljettaneet lähetit toivoivat työn jatkuvan nykymallilla, mutta yksi toivoi korvauksen kasvattamista eurolla.

Samaan aikaan kun mediat julkaisevat kilvan juttuja historiallisesta yrityskaupasta, Wolt-lähetit noutavat lounaskuljetuksia kauppakeskus Triplassa Helsingissä. Useimmat kieltäytyvät haastattelusta kiireeseen vedoten, mutta muutama suo hetken haastattelulle.
 He kaikki kuulevat ensimmäisen kerran vasta nyt, että Wolt myydään 7 miljardilla eurolla yhdysvaltalaiselle Doordashille.
 Videolla lähetit kertovat ajatuksiaan yrityskaupasta ja lähettipalvelun toiminnasta.
 Analyysi: Woltin miljardikauppa kertoo siitä, että Suomessa osataan rakentaa modernin bisneksen onnistumisia – Mutta miksi yhtiö ei mennytkään pörssiin?
 Woltin toimitusjohtaja Miki Kuusi ei olisi ennustanut Doordash-kauppaa vielä muutama kuukausi sitten: "Henkilökohtaisella tasollakin aika vaikea päätös"
 Wolt-kauppa tuo verojen jättipotin, yli 600 miljoonaa euroa – Saarikko toimitusjohtajan sähköpostista: "Se teki minuun suuren vaikutuksen"
 Miki Kuusi ja muut omistajat myyvät kotiinkuljetuksistaan tunnetun Woltin ulkomaille Suomen kaikkien aikojen yritysmyynnillä

Wolt-kuskit kuulivat miljardien yrityskaupasta toimittajalta – "Onhan se valtava summa!"


Summary: Majoitus- ja ravintolajohtajien ansiot kehittyivät vuonna 2020 vaihteleviin suuntiin samalla, kun koronakriisin vuoksi työntekijöitä vähennettiin ja valtio tuki yhtiöitä.

Koronakriisin myötä tuhannet suomalaiset joutuivat ravintola- ja matkailualalla irtisanotuiksi tai lomautetuiksi, mutta alan suurimpien yritysten johtajien tilipusseissa tilanne näkyi vaihtelevasti. Samaan aikaan yhtiöt ovat saaneet valtiolta tukia toimintansa ylläpitämiseksi pandemian kurimuksessa.
 Valtionyhtiö Finnairia johtavan  Topi Mannerin  tulot nousivat koronakriisin keskellä neljänneksellä. Hän tienasi verotettavia ansio- ja pääomatuloja viime vuonna yhteensä noin 1,3 miljoonaa euroa, kun vuotta aiemmin luku oli 1,035 miljoonaa euroa. Nousu on tapahtunut ansiotulojen voimin.
 Koronapandemian alku seisautti Finnairin lentoliikenteen lähes kokonaan. Yhtiö on koronavuonna lomauttanut ja irtisanonut merkittävästi henkilöstöään.
 Matkustusliikenteen vähenemisestä niin ikään kärsineen VR:n toimitusjohtajan  Rolf Janssonin  tulot sen sijaan laskivat muutaman prosentin noin 600 000 euroon. Sittemmin VR:n jättäneen Janssonin pääomatulot nousivat runsaat 20 000 euroa, mutta ansiotulot vähenivät tätä enemmän.
 NoHon tai Compass Groupin karsinnat eivät ulottuneet toimitusjohtajien tilipusseihin
 Ravintola-alalla NoHo Partnersin toimitusjohtajan nousivat merkittävästi viime vuonna, vaikka yhtiö joutui sulkemaan ravintoloitaan.
 Mikko Koski / Yle
 Toimitusjohtaja  Aku Vikströmin  veronalaiset tulot viime vuonna olivat lähes 496 000 euroa, kun ennen koronaa ne olivat noin 370 000 euroa. Nousua on kolmanneksen verran.
 Useita kotimaisia pikaruokaketjuja sekä tunnettuja ravintoloita varsinkin Helsingissä omistava yhtiö on ollut koronarajoitusten äänekäs kriitikko, joka esimerkiksi lomauttanut laajasti työntekijöitään. Yhtiö teki viime vuonna noin 25 miljoonan euron tappion.
 Myös lounasravintoloista tunnettu Compass Groupin  Jaana Korhola  nautti komeasta tulokehityksestä alalle vaikeana vuonna. Hänen ansionsa paranivat noin 40 prosentilla noin 333 000 euroon. Yhtiössä on vähennetty satoja ja lomautettu tuhansia työntekijöitä.
 Samaan aikaan kilpailija Sodexon  Bianca Brinkin  tulot laskivat kolmanneksella 211 000 euroon. Molemmat yhtiöt ovat saaneet noin 1,6–1,8 miljoonan euron kustannustuet.
 NoHo Partners on ainakin tähän mennessä jäänyt ilman näitä tukia. Sen hakemus sulkemiskorvauksesta on yhä vireillä.
 Scandic-johtaja vastusti tietojen luovutusta
 Majoitusalalla komeasta tulokehityksestä nautti Lapland Hotelsin toimitusjohtaja  Ari Vuorentausta . Vuorentaustan tulot kohosivat 195 000 euroon, kun ne vuotta aiemmin olivat 153 000 euroa.
 Sen sijaan toista Lapin matkailussa hotelliketjua, Santa's Hotelsia johtavan  Maarit Ahon  tulot putosivat lähes puolella 116 000 euroon.
 Ennen epidemiaa Suomen selvästi suurin hotelliketju liikevaihdolla mitattuna oli Scandic Hotels. Sen Suomen-toimitusjohtaja  Aki Käyhkön  tulot putosivat runsaan kymmeneksen 395 000 euroon.
 Käyhkö vastusti verotietojensa suoraa luovuttamista medialle, mutta ne ovat löydettävissä siitä huolimatta, koska verotiedot ovat Suomessa julkisia.
 S-ryhmän hotelliketju Sokotelia johtavan  Jari Annalan  tulot pysyivät suurin piirtein viime vuoden tasolla 453 000 eurossa.
 Kukin näistä hotelliketjuista on tähän mennessä saanut valtiolta 1,2–1,8 miljoonan euron verran kustannustukea.
 Lue lisää:  Katso 1 000 nimen lista eniten tienanneista ja maakuntien suurituloisimmista – peliyhtiö Supercellin jättänyt Mikko Kodisoja takoi 93 miljoonan tulot
 NoHo Partnersin tulos nousi koronarajoitusten keventyessä
 Kultakaivos vei kärkipaikan Metsähallitukselta – Lapin yritysten tulot heittelivät korona-aikana huomattavasti
 Koronatukia on jaettu jo miljardeja suomalaisfirmoille – tarkastusviraston tyly arvio: Tukea meni yrityksille, jotka eivät olisi tukea tarvinneet

Finnairin ja NoHo Partnersin pomojen tulot kasvoivat koronakriisin keskellä – samana vuonna työntekijöitä vähennettiin ja valtio tuki


Summary: Koronapotilaiden pitkät sairaanhoitojaksot kuormittavat terveydenhuoltoa. Kymsoten mukaan pian voidaan joudutaan pohtimaan kiireettömän hoidon peruuttamista.

Koronatilanne kehittyy yhä huonompaan suuntaan Kymenlaaksossa.
 Sairaalahoitoa koronan takia tarvitsee tällä hetkellä yhdeksän potilasta. Määrä on poikkeuksellisen suuri Kymenlaaksossa.
 Koronan vuoksi sairaalassa ollaan yleensä pitkiä jaksoja, mikä kuormittaa terveydenhuoltoa. Kymsoten mukaan pian voidaan joudutaan pohtimaan kiireettömän hoidon peruuttamista.
 Tartuntoja on edelleen eniten rokottamattomilla ihmisillä, mutta sairastuneiden joukossa on nyt myös yli 60-vuotiaita, joiden rokotuksen teho on jo hiipunut. He ovat saaneet toisen rokotusannoksen kesäkuussa tai sitä aiemmin.
 – Yli 60-vuotiaiden on erittäin tärkeä hakeutua kolmanteen rokotukseen, kun toisesta annoksesta on kulunut kuusi kuukautta, johtajaylilääkäri  Marja-Liisa Mäntymaa  toteaa Kymsoten tiedotteessa.
 Johtajaylilääkäri: 80 prosentin rokotuskattavuus ei riitä
 12 vuotta täyttäneiden koronarokotuskattavuus on Kymenlaaksossa nyt 81 prosenttia.
 Johtajaylilääkäri Marja-Liisa Mäntymaan mukaan koronapassi on hieman lisännyt nuorempien ikäluokkien kuten 20–30-vuotiaiden hakeutumista koronarokotuksiin.
 – Nykyinen rokotuskattavuus ei kuitenkaan ole vielä riittävä hillitsemään epidemiaa alueella, Mäntymaa sanoo tiedotteessa.
 Mäntymaan mukaan Kymenlaaksossakin on esimerkkejä tapauksista, joissa yksittäinen rokottamaton ja maskia käyttämätön henkilö on tartuttanut muita ja altistanut suuriakin määriä muita henkilöitä esimerkiksi kouluissa ja ikääntyneiden ihmisten joukossa.
 Tartunnanjäljityksessä ruuhkaa
 Kymsoten tartunnanjäljitys ruuhkautui viime viikonloppuna. Tämän vuoksi työntekijöitä on lisätty.
 Tartunnanjäljitys pystyy edelleen ottamaan yhteyttä koronatartunnan saaneisiin saman päivän aikana, mutta altistuneiden kohdalla viive yhteydenottoon voi olla 2–3 päivää.
 Kymsoten johtajaylilääkäri Marja-Liisa Mäntymaa kehottaa myös rokotettuja hakeutumaan koronavirustestiin, jos on epäilys koronatartunnasta. Arkistokuva. Antro Valo / Yle
 Kymenlaaksossa koronatartuntoja on erityisesti Kouvolassa ja Kotkassa, mutta tartuntoja esiintyy koko alueella.
 – Erityisesti rokottamattomilla on nyt erittäin suuri riski saada koronatartunta, mutta myös rokotettujen on tärkeä ottaa huonontunut epidemiatilanne tosissaan, Marja-Liisa Mäntymaa toteaa.
 Kymsote vetoaa työnantajiin
 Kymenlaakson alueellinen koronaryhmä ei asettanut keskiviikkona uusia suosituksia, mutta suosittelee vahvasti kasvomaskin käyttöä erityisesti ruuhkaisissa sisä- ja ulkotiloissa.
 Vaikka valtakunnallinen etätyösuositus on päättynyt, Kymenlaakson koronaryhmä suosittelee etätyötä edelleen sellaisilla työpaikoilla, joissa se on mahdollista.
 Kymsote vetoaa alueen työnantajiin, että he antaisivat työntekijöiden olla sairastuessaan omalla ilmoituksella pois töistä 3–7 päivää eivätkä vaatisi poissaoloon lääkärintodistusta.
 Tällä Kymsote haluaa välttää terveydenhuollon kuormittumista. Kymsote huomauttaa, että odottelu terveydenhuollon vastaanotolla lisää tartuntariskiä.

Koronatilanne pahenee Kymenlaaksossa, yhdeksän potilasta sairaalahoidossa – koronaryhmä suosittelee etätöiden jatkamista


Summary: – Meillä on ollut monta mahdollisuutta myydä Wolt vuosien varrella, niin että se olisi ollut hyvä juttu perustajille, omistajille ja työntekijöille. Mutta se ei olisi ollut iso juttu Suomelle, Woltin toimitusjohtaja Miki Kuusi sanoo.

Suomesta ei ole myyty vastaavalla hinnalla yritystä.
 Miten startupista kasvoi kymmenessä vuodessa ihmeellinen yksisarvinen eli miljardiluokan yritys? Wolt myydään yhdysvaltalaiselle verkkokauppayhtiö Doordashille ja kauppahinnaksi on ilmoitettu valtava seitsemän miljardia euroa. Kaikki lähti innosta yrittää.
 Suomessa oli kasvava startup-ympäristö.
 Woltin fillarilähetti. Henrietta Hassinen / Yle
 Kuusi nuorta miestä päätti perustaa yrityksen. Sen ideana oli tehdä mobiilisovellus, jonka avulla ihmiset voisivat tilata ruokansa ennakkoon ja hakea ne jonon ohi.
 Wolt Enterprises -yritys perustettiin vuonna 2014.
 Marraskuussa 2014 Slush-yritystapahtuman toimitusjohtaja  Miki Kuusi  ilmoitti irtisanoutuvansa tehtävästään. Kuusi kertoi startup-projektista, jota hän oli käynnistelemässä. Keväällä 2015 julkaistun sovelluksen käyttötapa oli yksinkertainen: Woltilla asiakas pystyi tilaamaan ja maksamaan ruokansa etukäteen. Asiakkaan täytyi vain hakea noutoruokansa ravintolasta.
 Keskiössä olivat kaverukset Miki Kuusi ja  Juhani Mykkänen  sekä  Elias Aalto ,  Mika Matikainen ,  Oskari Pétas  ja  Lauri Andler .
 Miki Kuusi työskenteli Slush-startup-tapahtuman toimitusjohtajana ja tunsi alan ihmiset. Mykkänenkin toki tunsi, mutta hänet tunnettiin parhaiten Helsingin Sanomien Nyt-liitteen toimituksesta.
 Jo 22-vuotiaana Kuusi oli käynnistänyt Slushia, rinnallaan muun muassa opiskelijakollegansa  Heini Vesander , joka on nykyisin Woltin viestintäjohtaja.
 Supercellin Ilkka Paananen "kummisetänä"
 Woltin liikeidea sai tunnetut sijoittajat liikkeelle. Mukaan rahoittajiksi lähti Supercellin perustaja  Ilkka Paananen , Lifeline Ventures -pääomasijoitusyhtiön perustajat  Petteri Koponen  ja  Timo Ahopelto  sekä Slushin hallituksen silloinen puheenjohtaja  Ilkka Kivimäki . Alkupääoma oli 400 000 euroa. Sijoittajat saivat tuolloin korvaukseksi viidenneksen Woltin osakkeista.
 Supercelllin Ilkka Paanasta voikin kutsua eräänlaiseksi Miki Kuusen ja koko Woltin kasvuyrityskummisedäksi. (Teleoperaattori Softbank ja peliyhtiö Gungho ostivat Supercellistä enemmistön 1,5 miljardilla dollarilla eli noin 1,1 miljardilla eurolla vuonna 2013. Sittemmin yritys myytiin Kiinaan Tencentille.)
 Kuusi sanoo, että Paananen on ollut alusta alkaen hänen tukenaan. Heitä yhdistää hänen mukaansa myös tietynlainen isänmaallisuus, halu kehittää juuri Suomen kasvuyritystoimintaa ja saada sitä kautta maahan uusia työpaikkoja.
 Wolt-ruokakuljettajia Aleksanterinkadulla.  Matti Myller / Yle
 Helsingin Sanominen mukaan osa alkuvaiheen sijoittajista on sittemmin kertonut, että he eivät pitäneet liikeideaa kummoisena, mutta he uskoivat Woltin perustajajoukkoon.
 Tohinasta ja maineesta huolimattta yritys oli kaatua parin vuoden jälkeen
 Pian jonon ohi kahvilaan -applikaatio-idea hylättiin. Tilalle tuli ruoan kotiinkuljetuspalvelu. Ruokaa sai tilata niistä ravintoloista, joissa oli lähettipalvelu. Ja vähitellen myös muista.
 – Nyt sanomme, että Wolt on sovellus, jolla saa ruokaa kotiinkuljetuksena, mukaan tai pöytään. Emme puhu enää ennalta maksamisesta, koska maksu tapahtuu ikään kuin taustalla. Kukaan ei enää välitä siitä, Vuoden 2015 Slush-tapahtumassa Juhani Mykkänen kertoi Yle X:n haastattelussa.
 Wolt oli juuri saanut sijoittajilta kahden miljoonan euron rahoituksen. Tuota ennen yritys oli ollut mennä konkurssiin: kasvusta huolimatta tappiota oli tehty, rahat olivat loppu ja homma täysin kesken.
 – Startupissa pyritään luomaan sellainen konsepti, että jos se lähtee kunnolla lentoon, se monistuu maailmalle ja sillä on mahdollisuus voimakkaaseen kasvuun, Mykkänen sanoi Yle X:n haastattelussa.
 Junani Mykkänen Yle X:n Henry Tikkasen ja Reetta Röngän haastattelussa. Yle / Elina Leino
 Woltin kasvu ja tarina oli parissa vuodessa jo kaikkialla. Wired nimesi syyskuussa 2015 Miki Kuusen Euroopan sadan vaikutusvaltaisimman teknologiavaikuttajan listan sijalle 32. Kuusi nimettiin myös tammikuussa 2016 talouslehti Forbesin 30 merkittävimmän alle 30-vuotiaan kuluttajateknologia-alan vaikuttajan joukkoon.
 Ruokaa koteihin, läheteillä
 Vuonna 2016 Wolt alkoi toimittaa ruokaa kotiinkuljetuksella ravintoloista, joilla ei ollut omia lähettejä.
 Kilpailussa ruokatoimitusen markkinasta wolttilaiset vakuuttivat, että heidän etulyöntiasema on teknologiassa. Woltin ohjelmiston keskiössa on ollut reittien optimointi: algoritmilla optimoidaan kuriirien ja ravintoloiden toimintaa.
 Samana vuonna Wolt aloitti toiminnan naapurimaissa Ruotsissa ja Virossa. Seuraavana vuonna mukaan tulivat Tanska, Latvia ja Liettua. Sittemmin yritys on kasvanut. Nyt yritys toimii 23 maassa ja työntekijöitä on yli 4 000. Alueita on Japanista Azerbaidzaniin.
 Kaikkiaan kasvuun on kerätty sijoittajilta jopa yli 700 miljoonaa euroa.
 Woltin taivalta on varjostanut kritiikki ruokalähettien kohtelusta.
 Pari viikkoa sitten aluehallintovasto totesi, että Woltin ruokalähetit ovat työsuhteessa. Wolt kertoi valittavansa päätöksestä hallinto-oikeuteen. Työsuojeluviranomainen katsoi, että Woltin ruokalähetit ovat työsuhteessa ja heidän tekemistään työtunneista tulee pitää työaikakirjanpitoa. Woltin mukaan suurin osa läheteistä ei halua työsuhteeseen.
 Ruokalähettien asemaa on puitu oikeudessa useissa eri maissa ja päätökset ovat vaihdelleet. Ruokalähettien asemasta työmarkkinoilla on kiistelty jo vuosia. Lähetit ovat tehneet töitään yrittäjän asemassa vailla työntekijän työttömyysturvaa.
 "Wolt säilyy Suomessa", Miki Kuusi sanoo
 Woltin työntekijät omistavat yritystä. Heistä tulee nyt Doordashin omistajia. Ja samalla luvassa on uusia nimiä Suomen huipputuloisten listalle.
 Miki Kuusi kertoo, että kauppa Doordashin kanssa alkoi ajatuksesta: tehdäänkö jotain kivaa yhdessä?
 Ylelle hän kertoo, että Woltin tiimin ja päämajan on tarkoitus pysyä Suomessa. Helsingistä tulee eräänlainen Doordashin kansainvälisen toiminnan keskus. Samalla laajennuksia on esimerkiksi Berliiniin.
 Kaupassa Wolt saa kannattavan ison yrityksen taustalleen, lähinnä Yhdysvalloissa toimiva Doordash taas väylän kansainvälistyä.
 Kuusi sanoo, että tarjouksia Woltista on tullut aiemminkin usein. Ja niistä on aina kieltäydytty.
 – Meillä on ollut monta mahdollisuutta myydä Wolt vuosien varrella, niin että se olisi ollut hyvä juttu perustajile, omistajille ja työntekijöille. Mutta se ei olisi ollut iso juttu Suomelle, Kuusi sanoo.
 Ajatus oli viedä Wolt pörssiin. Ja tämän ajatuksen hylkääminen oli Kuusen mukaan hänen elämänsä vaikein päätös.
 – En enää uskonut, että voisi tulla sellaista kombinaatiota, josta me itse olisimme innostuneita, hän sanoo kaupoista.
 Hän korostaa, että Woltin perustajatiimi oli tekemässä päätöstä.
 Woltin isoin pullonkaula kasvussa ovat Kuusen mukaan ihmiset. Esimerkiksi Piilaaksosta löytyy ihmisiä ja osaamista, joka pystyy suoraan hyppäämään tekemään vastaavia töitä. Suomessa vastaavaa osaajamäärää ei ole. Kuusi toivoo, että Woltin hyöty Suomelle jatkossa on juuri olemassaolevat osaajat ja osaajien kasvattaminen.
 – Me nostamme Suomen kasvuyritysten kunnianhimon tasoa.
 – On ollut mahtava matka, ja tästä se vasta alkaa, Miki Kuusi sanoi kansainvälisessä lehdistötilaisuudessa kaupan julkaisemisen aamuna.
 Kuusen oma matka käy nukkumaan, kunhan hän ensin soittaa päivän päätteeksi puhelut kansainvälisillle sijoittajille. Univelkaa on kuulemma kertunut melkoisesti.

 Voit keskustella artikkelista 11.11. klo 23 saakka. Juttua muokatti.
 Lue myös:
 Analyysi: Woltin miljardikauppa kertoo siitä, että Suomessa osataan rakentaa modernin bisneksen onnistumisia – Mutta miksi yhtiö ei mennytkään pörssiin?
 Wolt-kuskit kuulivat miljardien yrityskaupasta toimittajalta – "Onhan se valtava summa!"
 Woltin toimitusjohtaja Miki Kuusi ei olisi ennustanut Doordash-kauppaa vielä muutama kuukausi sitten: "Henkilökohtaisella tasollakin aika vaikea päätös"

Woltin ihmeellinen tarina: Näin pienen porukan idea oli lähellä päättyä konkurssiin rahojen loputtua, mutta sitten tapahtui käänne ja he kaikki rikastuivat


Summary: Reittiverkoston taustalla on lentoyhtiöiden, matkatoimistojen ja Valko-Venäjän viranomaisten yhteistyö.

Valko-Venäjän operaatio siirtolaisten työntämiseksi Puolan ja muiden naapurimaiden rajoille näyttää luoneen Afrikkaan asti ulottuvan salakuljetusverkoston.
 Saksalaisen Deutshe Wellen mukaan  suurin osa tulijoista saapuu Irakista. Keskeiset etappipaikat ovat kolme Irakin kurdialueella sijaitsevaa kaupunkia – Erbil, Shiladze ja Sulaimania.
 Irakilaisten ohella siirtolaisia saapuu muun muassa Syyriasta, Kongosta ja Kamerunista. Kaikkien välietappi on Minsk.
 Suorat lennot Minskiin lisääntyivät
 Varsinainen määränpää on Euroopan unioni, mikä merkitsee painetta Puolan, Liettuan ja Latvian rajoilla.
 Saksan ulkoministeriön mukaan lokakuussa havaittiin, että Valko-Venäjän pääkaupunki oli entistä useammin Beirutista, Damaskoksesta ja Ammanista lähtevien suorien lentojen määränpää.
 Hinta lennoista, viisumeista ja salakuljettajien palveluista on kova. Yhden matkan on arvioitu maksavan 12 000–15 000 euroa.
 Matkatoimistot välittävät viisumeita
 Deutshe Welle raportoi, että valkovenäläisten itsenäisten medialähteiden mukaan 12 Valko-Venäjällä toimivaa matkatoimistoa on kaikessa hiljaisuudessa saanut luvan luvan järjestää tulijoille viisumeita.
 Valko-Venäjä käyttää lentoihin maan kansallista lentoyhtiötä, Belaviaa. Se vuokraa koneita käyttöönsä EU:n alueelta.
 Unionin ulkoministerit pohtivat, voiko tähän puuttua ihmissalakuljetuksen vähentämiseksi.
 Lentokonebisneksen tärkein pyörittäjä Euroopassa on Irlanti, joka on EU:n jäsen. Irlantilaiset yhtiöt ilmoittavat kuitenkin, että ne eivät voi purkaa tekemiään sopimuksia Valko-Venäjän kanssa.
 Myös Irlannin ulkoministeri  Simon Coveney  ilmoitti, että vaikka hän kannattaa sanktioita Valko-Venäjällä, ne voivat kohdistua vain tuleviin sopimuksiin.
 Lue myös :
 Yhtenä päivänä Annan mitta täyttyi: “Tiesin vain, että minun on lähdettävä” – siirtolaisia Puolassa auttava vapaaehtoinen kertoo kokemuksistaan
 Puolan pääministeri sanoo Vladimir Putinin olevan siirtolaiskriisin takana
 Valko-Venäjän ja Puolan rajalla on Euroopan uusin siirtolaiskriisi – keitä ovat ihmiset rajalla ja miksi he ovat siellä? Katso ja lue vastaukset

Ihmissalakuljetuksen verkko tuo Eurooppaan yrittäviä siirtolaisia Valko-Venäjälle – EU pohtii keinoja puuttua asiaan


Summary: Onnettomuustutkintakeskus on selvittänyt tapausta, jossa matkustajakoneen toinen moottori sammui lennon aikana. Tutkinnan mukaan lentäjät toimivat tilanteessa oikein.

Onnettomuustutkintakeskus kertoo, että Porista Helsinkiin matkalla olleen matkustajalentokoneen  lokakuisessa vakavassa vaaratilanteessa  lentäjät ja lennonjohto toimivat täysin oikein.
 Budapest Aircraft Service -yhtiön Embraer 120 -tyyppinen kone joutui laskeutumaan lokakuussa yhdellä moottorilla sen jälkeen, kun sen ohjaajat olivat julistaneet hätäkutsun eli maydayn.  Unkarilaisyhtiö lentää Porin ja Helsingin välillä  Karhu Aero -markkinointinimellä.
 Matkustajille ei vaaraa
 Erikoistutkija  Juho Posio  kertoo, että Onnettomuustutkintakeskus on saanut lentoyhtiöltä ja lennonjohdolta tarvittavat selvitykset. Myös lentäjiä on kuultu ja koneen tallentimet käyty läpi.
 Saadun selvityksen perusteella lisätutkimuksille ei ole enää tarvetta. Koneen toinen moottori sammui teknisen vian takia.
 Lentäjät toimivat erikoistutkija Posion mukaan juuri kuten tällaisessa tilanteessa pitää toimia. Kaksimoottorinen kone pystyy laskeutumaan yhdellä moottorilla kaikissa olosuhteissa, eikä matkustajille aiheutunut todellista vaaratilannetta.
 Posio kertoo, että vastaavat tilanteet eivät ole kovin yleisiä. Niihin kuitenkin varaudutaan lentäjien koulutuksessa.
 Korjattu klo 22.35 Juho Posion etunimi oikein.

Porista Helsinkiin lentänyt matkustajakone laskeutui yhdellä moottorilla – tutkinnassa ei löytynyt turvallisuuspuutteita


Summary: Oras Group kertoi kaksi vuotta sitten, että messinkihanojen valmistus siirtyy Raumalta Puolaan. Pelko työpaikkojen vähentymisestä on poistunut, kun tuotteiden kysyntä on kasvanut ja komposiittihanoihin keskittyvälle Rauman tehtaalle syntyy uusia työtehtäviä.

Raumalainen hanavalmistaja Oras Group selviää tehtaidensa tuotannon muutoksesta ilman irtisanomisia Raumalla. Tähän päädyttiin kuukausi sitten käydyissä yt-neuvotteluissa. Irtisanomisilta välttymiseltä kertoi ensimmäisenä  Satakunnan Kansa .
 Vielä kaksi vuotta sitten näkymä Raumalla oli toisenlainen.
 Yhtiössä  käytiin yt-neuvottelut  siitä, että se siirtää messinkihanojen valmistuksen Raumalta Puolan tehtaalle ja keskittyy jatkossa Raumalla komposiitista valmistettavien hanojen tekoon. Tuolloin tämän arvioitiin johtavan Raumalla 74 ihmisen irtisanomiseen.
 Muutokset tehtaiden työnjaossa tapahtuvat vuosien 2022 ja 2023 aikana.
 Nyt on selvinnyt, että Rauman tehtaalla messinkivalmisteluissa työskenteleville löytyy sittenkin jatkossa irtisanomisten sijaan uusia työtehtäviä.
 – Tuotteiden kysyntä on kasvanut ja henkilöstön rooleissa on tapahtunut muutoksia, listaa syitä Oras Groupin toimitusjohtaja  Kari Lehtinen .
 Toimitusjohtaja Lehtinen sanoo, että Oraksen tuotteiden kysyntä on vahvistunut korona-aikana, kun ihmiset ovat panostaneet koteihinsa.
 Oras Groupin henkilöstömäärä on Raumalla 510. Koko konserni työllistää noin 1 300 ihmistä.
 Toimitusjohtaja Lehtinen sanoo, että Oraksen Rauman tehdas on jatkossakin vahva osa koko konsernia.
 Yhtiöllä on meneillään sekä Suomessa että Puolassa isot investoinnit. Raumalle valmistuu yli 10 miljoonaa euroa maksava muovikromaamo kesään 2023 mennessä. Myös Olesnon tehtaalle Puolaan rakennetaan uusi messinkikromaamo.
 Rauman ja Puolan Olesnon lisäksi Oraksella on pieni kokoonpanotehdas Tsekin Kralovicessa.
 Lue lisää:
 Oras keskittyy Suomessa komposiittiin – mitä se oikein tarkoittaa?
 Oras vähentää 74 Raumalla – irtisanomisia silti aikaisintaan vuosina 2022–23

Oras Group vältti irtisanomiset Raumalla – hanojen kysyntä on kasvanut korona-aikana, kun ihmiset ovat panostaneet koteihinsa


Summary: Kalastajaa etsittiin tiistaina merivartioston, pelastuslaitoksen ja poliisin voimin. Ruumiin löysi poliisi keskiviikkona.

Kalajoella Rahjan saaristossa kadonnut kalastaja on löytynyt kuolleena.
 Hän löytyi hukkuneena keskiviikkona iltapäivällä läheltä veneen löytöpaikkaa poliisin etsinnöissä.
 Asiassa ei epäillä rikosta. Poliisi jatkaa asian selvittelyä normaalina kuolemansyyn selvittämisenä.
 Kalastajaa etsittiin tiistaina merestä sekä saarista ja luodoilta. Merivartioston lisäksi etsinnöissä oli mukana pelastuslaitos ja poliisi koirineen. Tapaus siirtyi sittemmin merivartiostolta poliisille.
 Ilmoituksen kadonneesta kalastajasta teki tiistaina aamupäivällä toinen merellä liikkuja, joka huomasi, ettei maanantaina merelle lähtenyt henkilö ollut palannut satamaan.

Kalajoella kadonnut kalastaja löytyi hukkuneena


Summary: Saariselältä Helsinkiin matkalla olleen perheen auto päätyi kyljelleen Tervolan kapealla ja paikoin kuoppaisella Kivalontiellä, jonne karttasovellus oli heidät ohjannut.

Lapin pelastuslaitos kehottaa tarkkaavaisuuteen erilaisten karttasovellusten käyttämisessä. Esimerkiksi Google Maps -karttasovelluksen lyhin reittivalinta ei ole välttämättä aina paras vaihtoehto, vaan voi johtaa hoitamattomille teille ja pahimmillaan aiheuttaa vaaratilanteita etenkin talviaikaan.
 Esimerkiksi marraskuun alussa Saariselältä Helsinkiin lomamatkalla olleen perheen auto päätyi kyljelleen Tervolan kapealla ja paikoin kuoppaisella Kivalontiellä.
 – Nelihenkinen perhe joutui vaikeuksiin ja tarvitsi viranomaisten apua. Lopulta selvisi, että tässäkin tilanteessa oli käytetty Google Maps -sovellusta. Täällä Lapin olosuhteissa tämä tilanne on toistunut nyt usein, sanoo Lapin pelastuslaitoksen valmiuspäällikkö  Ari Soppela .
 Perheen matka jatkui lopulta traktorin hinausavun ja ensihoidon tarkastuksen jälkeen.
 Soppela muistuttaa, että karttaohjelmat ovat renkiä, mutta eivät isäntiä. Karttasovellukseen ja sen asetuksiin on hyvä tutustua etukäteen. Myös hyvä reittisuunnitelma on tärkeä.
 – Sovellukset eivät välttämättä tunnista Lapin sääolosuhteita ja talvinopeuksia. Eli autoilijan täytyy tunnistaa ne riskit ja toimintatavat, jotka liittyvät karttaohjelmien käyttöön.
 Kuuntele Ari Soppelan haastattelu Yle Areenasta:
 Tapauksia löytyy ympäri Lappia
 Väärille teille eksyneet turistit ovat työllistäneet pelastuslaitosta ympäri Lappia viime vuosina. Moni autoilija käyttää suosittuja karttasovelluksia.
 – Esimerkiksi pohjoisempana ulkomaalaiset turistit ovat lähteneet karttaohjelman opastamana hiihtoladuille ja ajaneet niin pitkälle kunnes ovat jääneet kiinni. Etelä-Lapissa puolestaan etenkin Oulu–Rovaniemi -välillä sovellus ohjaa lyhimmälle, pienelle ja varsinkin talvella hyvin huonokuntoiselle tielle, kertoo Soppela.
 Omatoimimatkailijoiden lisääntyminen on lisännyt myös tapauksien määrää. Huonon sään yllättäessä tilanne voi muuttua vaaralliseksi.
 – Etenkin silloin, kun ulkomaalaiset omatoimimatkailijat alkoivat käyttää vuokra-autoja, tien varressa oli useita apua tarvitsevia autoilijoita. Autot olivat penkassa tai nurin. Onneksi vakavilta onnettomuuksilta on kuitenkin vältytty, Soppela sanoo.
 Hän toivoo, että autovuokraamot ja matkailun parissa toimivat opastaisivat erityisesti ulkomaalaisia matkailijoita valitsemaan turvallisia reittejä.

Lapin pelastuslaitos kehottaa tarkkuuteen karttasovellusten käyttämisessä – sovellukseen sokeasti luottava voi päätyä pikkuteille ja ojaan


Summary: Bensiini, elintarvikkeet ja autot kallistuvat vauhdilla.

Yhdysvaltojen kuluttajahinnat nousivat lokakuussa nopeinta tahtia yli 30 vuoteen. Inflaatiotahti oli 6,2 prosenttia, kun sekä bensiini, autot että elintarvikkeet kallistuivat.
 Kuluttajahintojen nousu on ollut nopeaa, kun Yhdysvaltojen talous elpyy koronakuopasta. Keskuspankki Fed on sanonut pitävänsä inflaatiopiikkiä väliaikaisena ilmiönä, mutta toistaiseksi hinnoissa ei ole näkynyt merkkejä nousutahdin rauhoittumisesta.
 Syyskuusta kuluttajahinnat nousivat 0,9 prosenttia, kun ennakko-odotus oli 0,6.
 Fedin inflaatiotavoite on pitää hintojen vuosinousu kahdessa prosentissa. Keskuspankki on torjunut ajatukset korkojen nostamisesta, koska katsoo, ettei talous ole vielä päässyt koronakriisin yli.
 Koronakriisin aiheuttama suurtyöttömyys on sitä vastoin hiipumassa. Uusia työttömiä ilmoittautui uuden tilaston mukaan viime viikolla 267 000. Lukema oli alin sitten viime vuoden maaliskuun.

Inflaatio laukkaa Yhdysvalloissa kovinta tahtia yli 30 vuoteen


Summary: Hammastunturin paliskunta ei joudu maksamaan sorayhtiön vaatimaa yli 100 000 euron vahingonkorvausta eikä oikeudenkäyntikuluja.

Inarilaisen Hammastunturin paliskunnan ei tarvitse maksaa sorayhtiö Sorakukkola Oy:lle vahingonkorvauksia, kuten yhtiö oli vaatinut. Sorayhtiön mukaan paliskunnan porojen papanat olivat pilanneet betonin, ja yhtiö vaati yli 100 000 euron korvauksia tapauksesta.
 Lapin käräjäoikeus antoi tänään keskiviikkona tuomion asiasta, ja sen mukaan molemmat kanteet on hylätty. Tuomiolauselman mukaan sorayhtiön tulee korvata Hammastunturin paliskunnan oikeudenkäyntikulut.
 Käräjäoikeus perustelee tuomiolauselmassa päätöstään poronhoitolain  31 ja 34  §:llä, joiden mukaan saamelaisten kotiseutualueella ei ole säädetty velvollisuudeksi toteuttaa vahinkojen estämistoimenpiteitä pihoilla, puutarhoissa eikä erityiseen käyttöön otetuilla alueilla. Saamelaisten kotiseutualueella paliskunnan ei tarvitse suojata esimerkiksi soranottoaluetta.
 Paliskunta ei ole laiminlyönyt poronhoitolaissa poronhoidolle asetettuja velvollisuuksiaan. Sen vuoksi sillä ei ole vahingonkorvausvastuutakaan.
 Tuomioon saa hakea muutosta valittamalla Rovaniemen hovioikeuteen.
 Asiakkaat olivat valittaneet betonin laadusta – sorayhtiö haastoi paliskunnan käräjille
 Riita-asia juontaa juurensa Ivalon lähistöllä sijaitsevaan yhtiön varastointialueeseen. Sorayhtiön mukaan Hammastunturin paliskunnan porot ovat kesällä 2019 ulostaneet soran sekaan yhtiön varastointialueella. Varastoidusta sorasta oli valmistettu betonia.
 Asiakkaat olivat valittaneet betonin laadusta, ja sorayhtiön omien tutkimusten mukaan papanat ovat päätyneet valmiiseen betoniin. Yhtiö korjasi betonin laadusta valittaneiden asiakkaiden lattiat ja korvasi asiakkaille koituneet vahingot.
 Sorayhtiö oli vaatinut Hammastunturin paliskuntaa maksamaan korvauksia yli 100 000 euron edestä betonista, joka oli yhtiön mukaan mennyt pilalle porojen ulosteiden takia. Paliskunta oli kiistänyt sorayhtiön väitteet.
 Lue myös:   Sorayhtiön mukaan poron papanat pilasivat betonin – yhtiö vaatii paliskunnalta mittavia korvauksia

Sorayhtiö vaati paliskunnalta mittavia korvauksia papanoista betonissa – käräjäoikeus hylkäsi kaikki vaatimukset


Summary: Arttu Voutilainen tienasi viime vuonna osakekaupoilla yli 2,6 miljoonaa euroa. Savon Aurinkoenergiasta osake-enemmistö siirtyi kaupoissa Bravida-konsernille, mutta Voutilainen jatkaa yrityksen johdossa.

Kuopiolainen  Arttu Voutilainen  on kasvanut yrittäjäksi omin avuin. Tuoreiden verotietojen mukaan rohkeus tarttua kasvavaan alaan, uusiutuvaan energiaan, on tuottanut tulosta.
 Vielä parikymppiseksi asti jääkiekko kuitenkin määritteli sen, missä nuori mies kulloinkin asui. Nyt maalivahdin varusteet ovat vaihtuneet villakangastakkiin.
 – Opiskelin merkonomiksi neljällä eri paikkakunnalla jääkiekon takia, Kuopiossa, Oulussa, Kouvolassa ja Rovaniemellä.
 Osakekaupat tuovat synergiaetuja
 Ensiaskeleet yrittäjänä Voutilainen otti polkupyörätaksiyrityksen toisena omistajana. Samainen yritys jatkaa kasvuaan valtakunnallisena toimijana.
 – Ennen Bike Taxia yrittäminen oli minulle mysteeri, pelottavakin juttu.
 Voutilainen luopui Bike Taxista vuonna 2019, sillä matka oli jo jatkunut aurinkoenergiayrityksen pariin. Viime vuonna Savon Aurinkoenergia Oy oli kasvanut sellaisiin mittasuhteisiin, että oli aika ottaa selkänojaa talotekniikkaan erikoistuneesta Bravida-konsernista.
 – Päädyttiin tähän siksi, että yhtiö alkoi olla hyvän kokoinen. Tarvittiin vähän apuja myös siihen, että pystymme tulevaisuudessakin kasvamaan, ja löydettiin hyviä synergiaetuja. Bravida on yli 100-vuotias ja siksi myös turvallinen meille ja asiakkaille.
 Osakekauppojen myötä Voutilainen tienasi reilut 2,6 miljoonaa euroa vuonna 2020. Hän jäi yhtiöön toimitusjohtajaksi ja uskoo yrityksen ja alan kasvuun lähitulevaisuudessa, sillä aurinkoenergiaan liittyvät laitteet ja erilaiset lisälaitteet kehittyvät jatkuvasti.
 Verolistaukset herättävät ristiriitaisia tunteita
 Voutilainen arvioi, että kasvun mahdollisuuksia olisi myös muilla ekologisilla lämmitysvaihtoehdoilla, varsinkin kun sähkön hinta jatkaa nousuaan.
 – Olen sitoutunut tähän pestiin vuosiksi eteenpäin. Lisäksi asuntosijoittaminen ja muut kiinteistöihin liittyvät asiat kiinnostavat.
 Voutilainen kertoo, että osakekaupoista kertyneistä varoista suurin osa on jo sijoitettu eteenpäin.
 Veropäivän tulolistauksiin Voutilainen suhtautuu ristiriitaisin tuntein. Hän sai kolmanneksi eniten tuloja kotimaakunnassaan Pohjois-Savossa, mitä hän osasi kyllä etukäteen odottaakin.
 – En ole ymmärtänyt sitä logiikkaa, miksi niitä julkaistaan. Listalle päätyminen alkaa määrittää ihmisiä ja leimaa heitä. En mene kadullakaan kysymään, miten paljon kukakin tienaa.
 Lue myös:
 Peliyhtiö Supercellin Mikko Kodisoja ylsi yli 93 miljoonan euron tuloihin vuonna 2020 – katso tuhannen suurituloisen suomalaisen lista
 Aurinkopaneelit yleistyvät – sähkön siirtohinnan nousu on yksi osatekijä
 Pohjois-Savon tulokärki on tässä: Matti Kontro, Tomi-Erik Aravirta ja Arttu Voutilainen

Arttu Voutilainen, 27, on yksi harvoista alle kolmikymppisistä miljonääreistä verotilastoissa – vaurastui aurinkoenergia-alan yrityksellä


Summary: Libanonin tiedotusministeri tuki viihdeohjelmassa Jemenin huthikapinallisia ja sanoi heillä olevan oikeus puolustaa itseään Saudi-Arabian pommituksia vastaan.

Vajaat kaksi kuukautta virassa ollut pääministeri  Najib Mikatin  johtama Libanonin hallitus on jo liki toimintakyvytön. Syynä on hallituksen viestintäministerin  George Kordahin  aiempi ura kuuluisana tv-toimittajana ja aiemmin nauhoitettu, Jemeniä koskeva lausunto.
 Ennen ministeripestiään Kordahi työskenteli saudirahoitteiselle tv-kanavalle.
 Nyt 71-vuotias Kordahi tunnetaan ympäri Lähi-itää kallispalkkaisena viihdetoimittajana. Hän juonsi muun muassa Haluatko miljonääriksi -ohjelmaa, hurmasi naisia ojentamalla heille ohjelmissaan ruusuja ja antoi nimensä käyttöön omalle hajuvesimerkilleen.
 Tv-ohjelma nostatti ulkopoliittisen myrskyn
 Ennen ministeripestiä nauhoitetussa, mutta vasta pari viikkoa sitten esitetyssä ohjelmassa Kordahi puolusti Jemenin huthikapinallisia. Hän vastasi yleisökysymykseen, että hutheilla on oikeus puolustaa itseään Saudi-Arabian pommituksia vastaan.
 Kordahi kutsui sotaa absurdiksi. Pommitukset ovat aiheuttaneet Jemenissä valtavan inhimillisen hädän.
 Jemenin huthit saavat tukea shiialaiselta Iranilta, joka kilpailee Saudi-Arabian kanssa Lähi-idän mahtimaan asemasta.
 Saudi-Arabian kuningashuoneen ja kruununprinssi  Muhammad bin Salmanin  katsojapalaute tuli heti selväksi.
 Saudi-Arabian kruununprinssi Muhammad bin Salman puhuu videoyhteyden avulla Glasgow'n ilmastokokouksessa. AFP / Lehtikuva
 Paitsi että Saudi-Arabia käski lähettiläänsä Libanonista kotimaahan, se määräsi Libanonin lähettilään takaisin Beirutiin.
 Saudi-Arabia iski myös Libanonin kitkuttelevaan talouselämään – se ilmoitti pysäyttävänsä kaiken tuonnin Libanonista.
 Libanonilaisille maataloustuotteille, painotuotteille, jalokiville ja suklaalle ei ole nyt kysyntää Saudi-Arabian suurilla markkinoilla.
 Libanonin viennin arvo Saudi-Arabiaan on vaihdellut suuresti.  Vuonna 2019 se oli noin 250 miljoonaa euroa. Vuonna 2017 vientiä kertyi 660 miljoonan euron edestä. Tuolloin mukana oli vielä rahoituspalvelujen vienti.
 Saudi-Arabia on vetänyt rinnalleen Libanon-boikottiin kolme muutakin Persianlahden arabimaata. Mukana ovat Arabiemiraatit, Bahrain ja Kuwait. Myös ne ovat määränneet suurlähettiläänsä pois Libanonista.
 Tänään keskiviikkona Kuwait ilmoitti, että se ei enää myönnä viisumeita Libanonin kansalaisille.
 Saudien reaktion takana on taistelu vallasta Iranin kanssa
 Saudi-Arabian johtama liittouma aloitti Jemenin pommitukset ja sodan vuonna 2015, saadakseen mieleisensä hallituksen pysymään Jemenissa vallassa.
 Ratkaisua ei ole syntynyt, ja se nöyryyttää Saudi-Arabiaa. Kruununprinssi Muhammad bin Salmanin lyhyeksi kuvittelema sota on jumittunut paikoilleen.
 Jemeniläinen mies lukee sanomalehdestä uutista Libanonin viestintäministeri George Kordahista. TV-urallaan Kordahi tuki Jemenin huthikapainallisten oikeutta puolustautua Saudi-Arabian pommituksia vastaan.  Yahya Arhab / EPA
 Iran ei ole heikentynyt, vaan se pitää vahvaa asemaa muun muassa Libanonissa Hizbollah-järjestön kautta. Tuoreimman kriisin nostattanut Kordahin on valittu hallitukseen nimenomaan Hizbollahin tukemien puolueiden tuella. Yhdysvallat ja EU pitävät Hizbollahia terroristijärjestönä.
 Ministeri Kordahin sanoo, että hän ei pyydä puheitaan anteeksi eikä aio erota. Ministerin erottamiseen tarvitaan kahden-kolmasosan enemmistö, mutta hajanaisessa hallituksessa tämäkään ei onnistu.
 Libanon  pääministeri Najib Mikati on tilanteessa neuvoton.  Viimeksi hän on pyytänyt apua Ranskalta ja Yhdysvalloilta, tavattuaan näiden maiden johtajia Glasgow'n ilmastokokouksessa.
 Lue lisää:
 Yli vuoden kestänyt poliittinen umpikuja selätettiin – Kriisien koettelemaan Libanoniin uusi hallitus
 Helpon rahan juhlat ohi "Lähi-idän Sveitsissä" – arabimaailman pankkiirivaltio Libanon päätti jättää velkansa maksamatta

Saudi-Arabia pisti konkurssikypsän Libanonin taas polvilleen –  lopetti kaiken tavaratuonnin Libanonista yhden toimittajan kommentin takia


Summary: Verohallinnon johtajava veroasiantuntija Sami Varonen vastaa myös kysymyksiin muun muassa liikennesakoista, eläkkeiden verotuksesta sekä kirkosta eronneiden kirkollisverosta.

Verohallinnon johtava veroasiantuntija  Sami Varonen  vastasi kuuntelijoiden lähettämiin verokysymyksiin Yle Radio Suomen Helsingin aamulähetyksessä veropäivän aamuna.
 Olisiko mahdollista saada selitys sille, miksi eläkettä verotetaan? Onhan työtulosta jo maksettu vero. Miksi siis maksetaan kahteen kertaan ja usein enemmän kuin työtulosta?
 Tähän on monta syytä. Ensimmäinen on, että työvuosien aikana työtuloista on saanut vähentää ne maksetut eläkemaksut. Tämä on yksi periaatteellinen asia eläkkeiden verotuksessa.
 Pragmaattisempi näkökulma on, että Suomi on sen verran pieni maa, että täällä täytyy lähtökohtaisesti verottaa kaikkia tuloja, jotta yksittäisten ihmisten verorasitus saadaan pidettyä edes jokseenkin siedettävällä tasolla ja jotta saadaan se potti kasaan, jota yhteisten asioiden ja palvelujen tarjoamiseksi tarvitaan.
 Miksi työeläkkeestäni, joka on 2346 euroa, peritään veroa 25 prosenttia? Koskaan en työssäoloaikana maksanut veroja kuin enintään 20,5 prosenttia.
 Suurin ero eläkkeen ja palkkatulon verotuksen välillä on, että palkkatulosta saa muutamia automaattisia vähennyksiä, kuten ansiotulovähennys kunnallisverotuksessa ja työtulovähennys valtionverotuksessa. Eläketulosta vastaavia vähennyksiä ei saa. Sen takia eläketulon veroprosentti kohoaa vähän korkeammaksi kuin palkkatulon veroprosentti.
 Täytyy kuitenkin muistaa, että työtulosta joutuu maksamaan myös muita maksuja, eli eläke- ja työttömyysvakuutusmaksuja. Näitä muita veronluonteisia maksuja ei eläkkeestä joudu maksamaan. Eli jos ne lasketaan palkkatulon veroprosentin päälle, ei olla itse asiassa kovinkaan kaukana siitä, että palkkatulosta ja eläketulosta menee veroja ja veronluonteisia maksuja suunnilleen saman verran.
 Paljonko lähiomaiselle saa lahjoittaa verottomasti rahaa? Mikä on maksimisumma ja kuinka usein sen saa lahjoittaa?
 Lahjaverotuksessa on viiden tuhannen euron alaraja ja siihen lasketaan aina viimeiseltä kolmelta vuodelta annetut lahjat. Eli kolmen vuoden sisällä yhteensä 5 000 euroa, ja siitä mahdollisesti ylimenevästä osuudesta joutuu maksamaan veroa.
 Lahjavero on henkilökohtainen, eli esimerkiksi molemmat vanhemmat voivat antaa lapselleen saman summan, vaikkapa 4999 euroa verovapaasti.
  Sami Varonen vastasi kuuntelijoiden kysymyksiin Yle Radio Suomen Helsingin aamulähetyksessä. Vesa Marttinen / Yle
 Olen pienituloinen eläkeläinen, ja jouduin tietokoneen hankkimisen vuoksi myymään osan osakkeistani. Myin niitä noin 50 kappaletta, tuottoa tuli noin 2 500 euroa ja veroa meni noin 400 euroa. Jos olisin myynyt niitä vähemmän kerralla, olisinko joutunut maksamaan vähemmän veroja?
 Niin kauan kuin Suomessa ollaan, tuo on se verotuksen taso, myit sitten yhden tai kymmenen osaketta. Ne olivat ilmeisesti yli kymmenen vuotta omistettuja osakkeita, jolloin tulosta saa 40 prosenttia vähentää ja lopuista lasketaan se pääomatulovero, joka on todennäköisesti ollut 30 prosenttia. Tästä irti pääsemiseksi ei ole oikein muuta keinoa kuin muuttaa Suomesta pois sellaiselle alueelle, jossa luovutusvoittoja verotetaan kevyemmin.
 Myytyjen osakkeiden kappalemäärällä ei ole tässä merkitystä, mutta jos saman vuoden aikana saa luovutushintoja vähemmän kuin tuhat euroa kaikkien mahdollisten osakkeiden ja tavaroiden myynnistä, se on verovapaata tuloa. Eli jos osakkeista saatu myyntitulo olisi ollut vaikkapa 800 euroa ja ei olisi ollut muita luovutuksia samana vuonna, se olisi ollut verovapaata tuloa.
 Miksi pääomatulojen verotus on alempi kuin suurimman osan palkkatyötä tekevien? Ei kuulosta aivan oikeudenmukaiselta, että kun raha tekee “itsestään” rahaa, siitä ei tarvitse maksaa yhtä paljon veroa kun jos saman rahan tekee työllä.
 Tämä on hyvä kysymys ja samalla tilaisuus pieneen myytin murtamiseen. Jos katsotaan, kuinka suurilla ansiotuloilla veroprosentti kipuaa sinne pääomatulojen veroprosentin tasolle eli 30 prosenttiin, siihen tarvitaan 85 000 euron vuotuiset ansiotulot. Noin 90 prosentilla suomalaisista ansiotulon saajista vuotuiset ansiotulot jäävät alle 55 000 euron. Eli itse asiassa pääomatulosta ei makseta vähempää veroa kuin mitä suurin osa suomalaisista maksaa ansiotulosta veroa, vaan itse asiassa aika paljon enemmän.
 Kun täytät 58 vuotta, työtuloveroon lisätään 0,5 prosentin “rangaistusvero”. Miksi? Halutaanko yli 58-vuotiaat pois työelämästä?
 Nämä ovat poliittisia kysymyksiä, minkälaiset veroasteikot meillä on. Taustalla on monia niihin vaikuttavia tekijöitä. Verohallinnon näkökulmasta meillä ei ole mitään tarkoitusta rankaista yhtään minkään ikäisiä työn tekemisestä. Lähtökohta on, että sellaiset taulukot jotka Arkadianmäellä säädetään, me laitetaan sitten toimeen.
 Sain kryptovaluuttaa (digitaalinen valuutta, esim. Bitcoin) lahjaksi. Nostin rahat saman tien omalle pankkitilille. Mitkä verot tätä asiaa koskevat?
 Jos saat jotain lahjana, ensin maksat siitä lahjaveron. Lahjaverossa sovelletusta arvosta tulee hankintameno tuloverotukseen. Eli jos heti myyt ne samalla hinnalla, se jää lahjaveron piiriin, mutta jos välissä ehtii tulla arvonnousua, siinä voi tulla luovutusvoittoveroa maksettavaksi. Tai tietysti myös tappiota.
 Kelpaako liikennesakko vähennykseksi tuloverotuksessa?
 Ei kelpaa. Olisi kovin erikoista, jos sakot ja sanktion luontoiset maksut voisi tuloverotuksessa vähentää, eli osan niistä voisi laittaa valtion piikkiin.
 Saako kasvomaskit vähentää matkakuluina ja paljonko summa on per päivä?
 Saa, tästä on annettu erillinen ohjeistus jo viime vuoden elokuussa. Jos käytät kodin ja työpaikan välisellä matkalla maskia ja työnantaja ei anna maskeja siihen tarkoitukseen, niistä saa matkakuluina vähentää kaksi euroa per matkustuspäivä.
 Miksi kirkosta jo eronneiden pitää maksaa kirkollisveroa koko vuosi loppuun, vaikka eroaisi jo tammi-helmikuussa? Kyllä semmoisia tietokoneita on, jotka saisivat verottamisen stoppaamaan.
 Se vaatisi tietokoneelta aika paljon. Meidän tuloverotus on verovuosikohtaista. Siitä on todella vaikeasti erotettavissa, kuinka suuri osuus on vaikka tammi-helmikuun tuloja ja kuinka suuri osuus muiden kuukausien.
 Toki esimerkiksi palkat me saadaan nykyään tulorekisteristä, mutta vähennysten kohdistuminen, kohdistuuko ne alkuvuonna vai loppuvuonna maksettuihin tuloihin, käytännössä sen kontrolloiminen olisi mahdotonta. Ja sen vuoksi on säädetty,että sekä kunnallis- että kirkollisvero maksetaan aina koko vuodelta sen mukaan, mikä oli tilanne edellisen vuoden viimeisenä päivänä. Näin vältytään myös monenlaisilta epäselvyyksiltä ja riidoilta.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkona 10.11.2021 kello 23 saakka.
 Lisätietoa verotukseen liittyvistä asioista saa myös Verohallinnon  verkkosivuilta  sekä  palvelunumeroista .

Saako kasvomaskit vähentää verotuksessa? Mitkä verot koskevat kryptovaluuttojen lahjoittamista? Näin veroasiantuntija vastasi yleisön kysymyksiin


Summary: Suurkauppa saattoi olla Woltille parempi vaihtoehto kuin pörssiin listautuminen. Doordash ostaa suomalaisen ruoan tilauspalvelu Woltin seitsemällä miljardilla eurolla. Kauppahinta maksetaan osakkeilla.

Suomalaisen Woltin ostaminen avaa yhdysvaltalaiselle Doordashille mahdollisuuden laajentua uusille markkinoille. Yrityskauppa on ostajalle parempi vaihtoehto kuin lähteä kilpailemaan samoilla markkinoilla.
 Näin arvioi Woltin myyntiä Inderesin analyytikko  Antti Luiro .
 Luiro arvioi, että Woltin vahvuuksia ovat sekä verkostot että yrityksen taustalla oleva tiimi ja teknologia.
 – Wolt yhdistää kuluttajia ja ravintoloita, ja nykyään sieltä saa heidän omia päivittäistavaroita kaupastaan. Tässä myydään koko verkosto.
 Luiro muistuttaa, että yrityksen taustalla oleva tiimi on tehnyt kovaa työtä ja onnistunut laajentamaan yrityksen yli 20 maahan. Hänen mukaan kauppa on virstanpylväs koko tiimille ja suomalaiselle yrittäjyydelle.
 Amerikkalaisyhtiö maksaa Woltista noin seitsemän miljardia euroa osakkeina. Toinen vaihtoehto Woltille olisi ollut listautuminen pörssiin.
 Luiron mukaan on vaikea arvioida, olisiko yhtiötä arvostettu pörssissä enemmän. Hän pitää kuitenkin mahdollisena, että nyt osakkeina saatu hinta on parempi, koska vaihdannan väline on mitattu toimialan arvostuskertoimilla.
 Luiro uskoo, että kauppa myös toteutuu ensi vuonna.
 – Yhtiöt kovasti halusivat tehdä diilin. Varmasti löytyy tahtoa.
 Hän ei myöskään pidä todennäköisenä, että kauppa tyssäisi kilpailuesteisiin liian suurien markkinaosuuksien vuoksi.
 – Nopeasti katsoen ei tule mieleen, että missään näyttäisi erityisen pahalta. Se selviää ajan myötä.
 Wolt-kauppa julkistettiin Suomen aikaa myöhään tiistai-iltana Doordashin tulosjulkistuksen yhteydessä. Kauppa on Suomen suurimpia yrityskauppoja koskaan.
 Lisää aiheesta:
 Analyysi: Woltin miljardikauppa kertoo siitä, että Suomessa osataan rakentaa modernin bisneksen onnistumisia – Mutta miksi yhtiö ei mennytkään pörssiin?
 Woltin ihmeellinen tarina: Näin pienen porukan ideasta kasvoi Suomen suurin yrityskauppa

Analyytikko kiteyttää Wolt-kaupan merkityksen: Virstanpylväs suomalaiselle yrittäjyydelle, yhdysvaltalaisyritys ostaa pääsyn uusille markkinoille


Summary: Ylöjärven kaupunki peri poikkeuksellisen satojen tuhansien eurojen omaisuuden. Kaupunki rakensi kuntosalin ja palkkasi geriatrin. Kyläyhdistys haluaisi mukaan toimintaan.

Noin 50 kilometriä Tampereelta pohjoiseen sijaitseva Kuru koki vuonna 2017 yllätyksen. Paikkakunnan pitkäaikainen asukas, lähes satavuotias sotaveteraani  Kaarlo Lehmusvuori  kuoli ja testamentasi koko omaisuutensa Ylöjärven kaupungille. Kuru liitettiin Ylöjärveen vuonna 2009. Omaisuus piti sisällään rahaa ja maa-alueita.
 Kaupunki myi maat tontteina ja testamentin arvoksi kiinteistöjen myynnin jälkeen kertyi kaikkiaan 765 000 euroa.
 Ylöjärven terveys- ja sosiaalijohtaja  Anne Santalahden  mukaan testamentti on poikkeuksellinen.
 – Olen ollut virassani kahdeksan vuotta ja sinä aikana tämä on ensimmäinen laatuaan. Lisäksi omaisuuden arvo on varsin huomattava, hän paljastaa.
 Hän kertoo kuntien saavan useammin testamenttiomaisuuksia, jossa paikkakuntalainen, jolla ei ollut omaisia, on kuollut ja omaisuus on mennyt valtiolle.
 – Niitä perintörahoja kunta voi anoa.
 Santalahti sanoo, että testamentissa on tavallisesti tarkat ohjeet, kuinka varat tulee käyttää.
 – Meillä on esimerkiksi yksi sellainen pienempi testamentti, jossa on määritelty, että omaisuus tulee käyttää vähävaraisten vanhusten asuinolojen parantamiseen. Siinä onkin ollut paljon miettimistä, kuinka viimeinen tahto saadaan toteutettua.
 Viimeisen toiveen ehto
 Kaarlo Lehmusvuoren viimeisessä toiveessa oli vain yksi ehto: Testamentin mukaan omaisuus tulisi käyttää kokonaisuudessaan Kurun alueen vanhustenhuoltoon.
 Testamentin saajan selvittyä Ylöjärven virkamiesten konttoreissa alkoi kuumeinen pohdinta: kuinka käyttää lähes miljoonaomaisuus vain parin tuhannen asukkaan alueen vanhusten hyväksi?
 – Kurussa on useita satoja, ehkä jopa tuhat rahan piiriin kuuluvaa ikäihmistä, kotiseutuaktivisti  Kyösti Aalto  Kuru-seurasta kertoo.
 Tähän mennessä omaisuudesta on käytetty 210 000 euroa. Varat kuluivat Kurun terveyskeskuksen yhteyteen kunnostettuun vanhusten palvelupisteeseen, josta löytyy nyt myös fysioterapeuttitila. Kallein investointi oli samaan rakennukseen rakennettu vanhusten kuntosali, joka kuntalaisten mukaan on ollut kovassa käytössä.
 – Remontissa oviin asennettiin sähkölukot ja kaikki yli 65-vuotiaat kuntalaiset saivat kulkokurtit, joilla salin ovista pääsee kulkemaan. Lisäksi suunnittelimme taksimatkojen kustantamista salille, mutta korona vesitti suunnitelmat, Santalahti sanoo.
 Tulevaisuudessa noin 550 000 jäljellä olevaa osuutta on tarkoitus käyttää kotona asumista tukeviin palveluihin.
 – Käydään auttamassa siivouksessa ja pihanhoidossa. Sellaista vanhanaikaista kotipalvelua, Santalahti visioi.
 Lisäksi kaupungin kotikuntoutusta suunnitteleva ryhmä on kaavaillut Ylöjärvelle palkatun geriatrin kulujen kattamista perintövaroilla.
 – Jos hän menee Kuruun kotikäynneille, niin se maksetaan veteraanin varoista.
 Viime kädessä Ylöjärven talousjohtaja valvoo testamentin toteutumista.
 Kuru-seura huolissaan vanhusten mielenterveydestä
 Kuru-seurassa vaikuttava kotiseutuaktivisti Kyösti Aalto kertoo Kuru-seuran johtokunnan pohtineen varojen käytön mahdollisuuksia ja päätyneen ehdotukseen, joka on parasta aikaa Ylöjärven perusturvalautakunnan käsittelyssä.
 – Kun vanhukset aktiviteettien puutteessa ikävystyvät, se vaikuttaa mielenterveyteen. Pahimmillaan siinä tylsistyy kuoliaaksi, Aalto lataa.
 Hän kertoo alueella olevan käynnissä Kurun muisti -hanke jossa kurulaista historiaa tallennetaan internetiin.
 – Mietimme, voisiko tätä hanketta käyttää vanhusten mielenterveystyön tueksi. Musiikki ja vanhat valokuvat virkistävät dementian sammuttamaa mieltä.
 Ehdotuksen mukaan vanhukset voisivat osallistua hankkeeseen kokoontumalla kokoamaan yhteisesti muistoja Kurun alueen historiasta.
 – Meillä on esimerkiksi paljon valokuvia, joista emme tiedä, mitä niissä tapahtuu. Joku vanhuksista saattaisi muistaa, mihin tilanteeseen valokuva liittyy. Tarvitsisimme tähän tarkoitukseen tiloja, kuljetusta, välineitä ja työtunteja, Aalto luettelee.
 Hän huomauttaa, että jos rahoitus onnistuu, kumpikin hanke hyötyy: sekä vanhukset että Kurun-muisti -hanke.
 – Tässä ei mielestäni ole häviämisen mahdollisuutta, että mielestäni se kannattaa katsoa ja kokeilla, Aalto sanoo.
 Ylöjärven perusturvalautakunta käsittelee asiaa istunnossaan 14. joulukuuta.
 Mille sinä testamenttaisin omaisuutesi? Voit keskustella aiheesta 11. marraskuuta kello 23.een asti!
 Lue lisää:
 Turun yliopistosäätiö sai ison testamenttilahjoituksen Suomen historian tutkimustyöhön
 Yksityishenkilö testamenttasi Luonnonperintösäätiölle hehtaareittain metsää Vieremältä – alueen rahallinen arvo yli 300 000 euroa
 Lapin sairaanhoitopiirille testamentattiin liki 600 000 euroa

Upporikas sotaveteraani yllätti pienen paikkakunnan testamentilla – nyt vanhukset pääsevät taksilla kuntosalille