Summary: EU:n rahoituspalveluista vastaava komissaari Mairead McGuinness on vierailulla Suomessa. Hän vastaa ydinvoiman, kaasun ja biomassan kohtalosta kun komissio päättää, luokitellaanko ne ilmaston ja ympäristön kannalta kestäviin energiamuotoihin.

EU-komissaari  Mairead McGuinness  sanoo, että ydinvoima on pääsemässä EU:n kestävän rahoituksen luokittelujärjestelmään eli taksonomiaan.
 – Uskon, että voimme julkaista pian kestävyysluokittelun, johon sisältyvät sekä ydinvoima että kaasu. Joten ydinvoimalle löytyy kategoria kestävyysluokittelussa, McGuinness sanoi Suomen-vierailunsa yhteydessä järjestetyssä tiedotustilaisuudessa perjantaina.
 Komissaari ei kuitenkaan avannut tarkemmin yksityiskohtia. Hän sanoi, että komissio julkaisee esityksen asiasta lähiviikkoina.
 – Tietysti tarkastelemme myös sitä, miten nämä energianlähteet tulevat osaksi taksonomiaa ja mitä ehtoja niihin kohdistuu, hän sanoi.
 McGuinness on komission rahoituspalveluista vastaava komissaari. Hän on avainroolissa, kun komissio päättää ydinvoiman asemasta EU:n kestävän rahoituksen luokittelujärjestelmässä eli  taksonomiassa .
 Kyse on siitä, lasketaanko ydinvoima ja maakaasu jatkossa vihreäksi energiamuodoksi. Luokittelu määrittää, millä ehdoilla yritykset jatkossa saavat rahoitusta ja voivat tehdä investointeja eri energiamuotoihin.
 Korkeimman kestävyysluokan ovat jo saaneet aurinko- ja tuulivoima, kun taas öljy ja hiili on pudotettu luokituksesta pois.
 EU:n tavoite on ohjata taksonomialla yksityistä rahaa ilmastotoimiin, koska valtioilla ei ole riittävästi varoja tavoitteiden saavuttamiseksi.
 Kestävyysluokittelu eli taksonomia on kuin rahoittajan käsikirja: se kertoo sijoittajille, että tuulivoima on kannattava investointi tulevaisuudessakin. Sen sijaan esimerkiksi hiili ei pääse taksonomian piiriin, joten sen rahoitus tulee kalliiksi. Simo Pitkänen / Yle
 Komissaari tapasi Fortumin johtoa keskiviikkona
 Ydinvoimakysymys  jakaa jäsenmaita : Suomi ajaa ydinvoimaa ympäristön kannalta kestävien energianlähteiden joukkoon, mutta esimerkiksi Itävalta Saksan avustamana on lobannut voimakkaasti sitä vastaan.
 EU:n linjauksella on iso merkitys Suomelle, koska sähköntuotannossa paljon on laskettu ydinvoiman varaan. McGuinness tapasi Fortumin toimitusjohtaja  Markus Rauramon  keskiviikkona.
 – Euroopan nykyisestä päästöttömästä sähköstä puolet on ydinvoimaa. Jos ydinvoima ja kaasu eivät olisi taksonomiassa mukana, Euroopan päästövähennystavoitteisiin pääseminen olisi paljon hankalampaa,  Rauramo  sanoi  Ylelle  perjantaina aamupäivällä, ennen McGuinnessin tiedotustilaisuutta.
 Rauramon mukaan nykyiset ydinvoimalat tarvitsevat vuosittain kymmeniä miljoonia ja elinkaarensa aikana satoja miljoonia uutta rahoitusta. Kunnossapitoinvestointien rahoitus vaikeutuu, jos ydinvoima ei pääse mukaan taksonomiaan, Rauramo sanoo.
 Voiko olla mahdollista, että ydinvoimaloita tarkasteltaisiin luokittelussa esimerkiksi niiden iän tai kunnon mukaan? Se on komission asia ratkaista, Rauramo sanoo.
 – Toki heidän pitää katsoa sitä, mikä on koko elinkaaren kestävyys. Suomessa on hyvä esimerkki siitä, miten sekä tekninen että taloudellinen koko elinkaaren rahoitus ja ydinjätteen loppusijoitus on hoidettu. Jotain tämän suuntaista taksonomiaesityksessä varmaankin tulee olemaan.
 Käytettyjen ydinpolttoaineiden loppusijoitustunneleiden louhinta on alkanut Olkiluodossa. Tunneleihin on tarkoitus loppusijoittaa Olkiluodon kolmen ja Loviisan kahden reaktorin koko käyttöikänä syntyvä ydinjäte. Jarno Säippä / Posiva
 Ydinvoiman tuotanto ei aiheuta päästöjä, mutta se synnyttää pitkään radioaktiivisena säilyvää ydinjätettä. Tämän myös McGuinness nosti esiin.
 – Ydinvoiman ongelma ei ole hiili, vaan kysymys on ydinjätteen käsittelystä. Olin hyvin vaikuttunut siitä, miten Suomi huolehtii ydinjätteestään. Tämä on asia, jota muiden jäsenmaiden ydinvoimasektori seuraa varmasti hyvin tarkkaan, hän sanoi.
 Maaliskuussa  EU:n tutkimuslaitos JRC  ei nähnyt estettä sille, että ydinvoima katsottaisiin kestäväksi energiamuodoksi.
 Kesällä ydinvoiman terveys- ja ympäristöriskejä tarkasteleva  SCHEER-komitea kuitenkin arvioi  maaliskuun raportin pohjalta, että ydinvoiman mahdollisista haitoista tarvitaan vielä lisäselvityksiä. Nyt selvityksiä on tehty, ja pian komissio muodostaa kantansa.
 Suomen ilmastotoimet vakuuttivat
 Komissaari on parhaillaan kolmipäiväisellä vierailulla Suomessa. Perjantaina hän tapasi pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) ja muita ministereitä.
 Komissaari on vierailullaan käynyt tutustumassa myös muun muassa Olkiluodon ydinvoimalaitokseen sekä rakenteilla olevaan ydinjätteen loppusijoituslaitokseen.
 McGuinness kiitteli tiedotustilaisuudessa onnistunutta vierailua ja Suomen kunnianhimoisia ilmastotoimia.
 Komissaari totesi saaneensa lisää ymmärrystä Suomen keinoista saavuttaa ilmastotavoitteet ja siitä, miten ydinvoima on tärkeä osa Suomen energiantuotantoa nyt ja tulevaisuudessa.
 – Suomi on myös hyvin päättäväinen uusiutuvien energianlähteiden osuuden lisäämisessä, eikä fossiilienergia ole täällä keskustelussa. Suomi eroaa tässä monista muista jäsenmaista, jotka ovat edelleen riippuvaisia fossiilisista, McGuinness sanoi.
 Suomen kanta metsälinjaukseen hukassa
 Vierailullaan Suomessa komissaari McGuinness on tutustunut myös suomalaiseen metsänhoitoon. Ydinvoiman lisäksi metsätalouden asema on toinen Suomelle tärkeä kysymys kestävyysluokittelussa.
 Samaan aikaan McGuinnessin vierailun kanssa Suomen hallitus on neuvotellut kantaansa EU:n metsänhoitoa koskevasta linjauksesta.
 Helsingin Sanomien  tietojen mukaan hallitus ei perjantaina löytänyt yhteistä säveltä ja neuvottelut keskeytettiin tältä viikolta. Metsälinjauksessa on kyse siitä, millainen metsätalous täyttää kestävän rahoituksen kriteerit.
 Suomessa puolueiden välillä on erimielisyyttä siitä, puuttuuko linjaus liikaa Suomen metsätalouteen. Jäsenmaat voivat joko hyväksyä tai hylätä ehdotuksen, mutta sen sisällöstä ei voi enää neuvotella.
 Komissaari McGuinness korosti ymmärtävänsä Suomen metsäkeskustelua.
 – Kunnioitamme jäsenmaiden osaamista metsäkysymyksissä. Mutta uskon, että meillä on koko Euroopan tasolla mahdollisuus parantaa metsäsektorin roolia ilmastotoimissa.
 Lue myös:
 Hallitus salasi, että se lobbaa ydinvoimaa ekoleiman saavien energiamuotojen joukkoon – vihreille päätös ei ollut tällä kertaa “dramaattinen”
 EU:n kiistellyt ydinvoimalinjaukset pitkittävät päätöstä miljardiluokan investoinnista Loviisaan – poliittisen pelin taustalla ehkä Saksan vaalit
 Voit keskustella aiheesta 13.11. kello 23:een asti.

Onko ydinvoima hyvää vai pahaa? "Sille löytyy oma kategoria", sanoo Suomea kiertänyt ja pääministerin tavannut komissaari McGuinness


Summary: Laaja kansainvälinen tutkimus kertoo nuorten syvästä ilmastoahdistuksesta. Tunne voi lamaannuttaa, mutta siitä on myös toiminnan voimavaraksi.

Yli 80 prosenttia 16–25-vuotiasta ajattelee ihmiskunnan epäonnistuneen planeettamme suojelussa. Tämä selviää laajata kansainvälisestä  kyselytutkimuksesta , joka maalaa kuvaa nuorten syvästä ilmastoahdistuksesta ympäri maailman.
 Onko ihmiskunta tuhoon tuomittu, uskotko hallitusten valehtelevan ilmastotoimistaan ja pelkäätkö sään ääri-ilmiöitä?
 Testaa, kuinka ilmastoahdistunut olet muihin verrattuna.
 Pelissä on käytetty lähteenä The Lancetissa julkaistua laajaa kansainvälistä  kyselytutkimusta , Sitran  Ilmastotunteet 2019 -kyselyä  ja Unicefin  tutkimusta  ilmastokriisin vaikutuksista lapsiin. Peliä varten haasteltiin myös ilmastoahdustusta tutkinutta dosenttia  Panu Pihkalaa .
 Voit keskustella aiheesta 15.11. klo 23 asti.
 Lue myös:
 Yle seuraa ilmasto- ja ympäristöuutisia tässä päivittyvässä artikkelissa.

Uskotko hallitusten puhuvan totta ilmastoteoistaan ja vieläkö ihmiskunnalla on toivoa – pelaa peliä ja testaa, kuinka ilmastoahdistunut olet


Summary: Arkistojen makupaloista koottu video kertoo, miten isänpäivää on juhlittu televisiossa 1970–1990-luvuilla.

Isiä ja isoisiä juhlistetaan tänään, sunnuntaina. Suomessa, Virossa ja muissa Pohjoismaissa Tanskaa lukuun ottamatta päivä on vakiintunut marraskuun toiseen sunnuntaihin eli puoli vuotta äitienpäivän jälkeen. Muualla ajankohta vaihtelee.
 Eri vuosikymmeninä isänpäivän teema on noussut uutisissa esille eri tavoin. Pääkuvan paikalla oleva arkistojen makupaloista koottu video kertoo, miten isänpäivää on juhlittu televisiossa 1970–1990-luvuilla.
 Esimerkiksi vuonna 1987 Helsingin Roihuvuoren ammattikoulussa leivottiin maailman pisin leivos isänpäivän kunniaksi. Jättileivoksella päästiin Guinnessin ennätysten kirjaan, sillä ruotsalaisten 800 metrinen kääretorttu lyötiin 1,2 kilometriä pitkällä suklaatryffelileivoksella.
 Vuoden isä puolestaan nimettiin ensimmäisen kerran vuonna 1994. Tänä vuonna  Vuoden isä -palkinto luovutettiin keskiviikkona kolmelle isälle , jotka ovat edistäneet tasa-arvoa arkisin keinoin. Palkinnon saivat kouvolalainen  Marko Oikarainen,  helsinkiläinen  Sergei Silkin  ja sipoolainen  Dan Wickholm .
 Palkitsemisperusteiden mukaan nämä isät ovat tehneet tärkeää työtä monikulttuuristen lasten harrastustoiminnassa, monikkoperheiden yhdistyksessä sekä puolison omaishoidossa. Palkinnot jakaa sosiaali- ja terveysministeriö.
 Lue myös:
 "Välillä 9- riittää isyydessäkin", sanoo Vuoden isäksi valittu Marko Oikarainen
 Isänpäivästä tulossa pääosin kylmä ja aurinkoinen – meteorologi: Tässä on "kylmä kuoppa" viikonlopun aikana

80-luvulla yli kilomertin pituisella isänpäiväleivoksella lyötiin ruotsalaiset Guinnessin ennätysten kirjasta – näin isänpäivää on vietetty eri vuosikymmeninä


Summary: Kulttuurivieras Nicke Lignellin päärooli on kaukana parrasvaloista: hän on viiden lapsen isä ja kolmen mofa.

Näyttelijä  Nicke Lignell  on ollut tälläkin viikolla useita päiviä sairaalan traumapolilla. Leikkaussalissa on tarvittu kirurgia.
 Nyt hän kertoo asiantuntevasti vatsaontelon avoleikkauksesta eli laparotomiasta ja kuinka se eroaa tähystyksenä tehtävästä laparoskopiasta.
 – Toisessa tehdään vain pieni reikä, jolloin toipuminen on nopeampaa. Näitä tähystyksiä on nykyisin paljon.
  – Syke-sairaalasarja on yhdistelmä viihdettä ja lääketiedettä, Nicke Lignell sanoo. Sängyn äärellä myös näyttelijä Iida-Maria Heinonen. Mikko Patrikainen / Nelonen Media
 Näyttelijä Nicke Lignell on kirurgi nimeltä Jari Valkjärvi suositussa  Syke-televisiodraamassa.
 Lääkärintakki on sujahtanut helposti päälle, ja lääketieteelliset termit ovat tarttuneet roolin myötä.
 –  Syke  on hauska soppa ja minä olen varsinainen feikkaaja, leikkaussalissa viihtyvä Lignell nauraa.
 Nicke Lignell on positiivinen ihminen.
 Hänestä moni asia on hauskaa tai erittäin hauskaa, olipa sitten kyseessä  Voitto kotiin  -visailun juontaminen, näytteleminen teatterissa, tv-sarjassa tai elokuvassa.
 – Vaihtelu on tämän työn moottori, ja pitää aina olla varautunut yllätysmomentteihin.
 Elokuvan tai televisiosarjan kuvauksissa se voi olla oikutteleva sää tai koira, joka ei käyttäydy käsikirjoituksen mukaisesti.
 Näyttelijä Nicke Lignell kotimaisemissaan Sipoossa koiriensa Demin ja Veran kanssa. Jari Kovalainen / Yle
 Juuri Teatterikorkeakoulusta 1990-luvun puolivälissä valmistunut näyttelijä valvoi ensi-illan jälkeen ja odotti sanomalehteä aamuneljään saakka.
 Nykyisin kriitikoiden kirjoittama arvostelu ei enää vie yöunia tai jännitä yhtä paljon kuin ennen.
 – Mutta totta kai! Me kaikki kaipaamme myönteistä palautetta ihan joka päivä.
 Viime viikolla ensi-iltaan tuli kotimainen  elokuva Rikinkeltainen taivas . Lignell näyttelee yhtä päärooleista, elämäänsä muistelevaa opettaja-kirjailijaa.
 – Mies on monella tapaa eksyksissä: hänellä on haku päällä, ja rakkaus vie häntä ylös ja alas. Hän on myös kykenemätön heittämään ankkuria ja asettumaan paikoilleen.
 – Emme ole saaneet elokuvasta niin paljon positiivisia arvioita kuin toivoimme, eikä se tunnu kivalta, Lignell sanoo. Kuva elokuvasta Rikinkeltainen taivas. Solar Films / Cata Portin
 Kaikki kriitikot eivät elokuvasta innostuneet. Arvosteluissa sitä on moitittu muun muassa  pintapuoliseksi .
 Lignell muotoilee tuntemuksensa näin:
 – Elokuvantekijänä toivoisi arvosteluja elokuvasta omana teoksena, eikä automaattisesti romaanin kuvituksena tai vertailukohteena.
 – Kieltämättä tuntuu hieman hullulta, että monen huippuammattilaisen kuukausien, osan vuosien työpanos sivuutetaan jopa täysin, hän jatkaa.
 Lignell iloitsee juuri tulleeesta tiedosta, että Rikinkeltainen taivas on kutsuttu Göteborgin elokuvafestivaaleille.  Jari Kovalainen / Yle
 Elokuva  Rikinkeltainen taivas  perustuu kirjailija  Kjell Westön  samannimiseen menestysromaaniin. Ystävyydestä, rakkaudesta ja aikuiseksi kasvamisesta kertovassa tarinassa kuljetaan 1960-luvulta tähän päivään.
 Se on Westön kirjoista yksi Nicke Lignellin omista suosikeista. Epookkien ystävänä hän pitää kirjailijan tavasta kuvata menneisyyttä.
 – Olen sen ikäinen, että katson jo taaksepäin, menneeseen. En pelkästään eteenpäin.
 – Olen jossain määrin nostalgikko. Jari Kovalainen / Yle
 Claes Olsson on orava
 Rikinkeltainen taivas  on jo kuudes  Claes Olssonin  elokuvaohjaus, jossa Lignell näyttelee.
 Heidän kolmekymmentä vuotta kestänyt yhteistyö on nivoutunut ystävyydeksi. He viettävät aikaa muuallakin kuin kuvauspaikalla.
 – Se on merkki siitä, että olemme tulleet toimeen toistemme kanssa, löytäneet yhteisen sävelen ja puhumme samaa kieltä. Hienointa on se, ettei kaikkea tarvitse edes sanoa ääneen.
 Lignell sanoo lempeyttä äänessään, että hänen ystävänsä on orava.
 – Hän on kirja- ja leffafriikki sekä esteetikko. Hän kerää tavaroita kuten kirjoja, valokuvia ja artikkeleita. Clasu on orava, joka ei osaa olla viemättä tammenterhoja jemmaan.
 Ensimmäinen yhteinen elokuva oli  Akvaariorakkaus  vuonna 1993. Nicke Lignell näytteli siinä toimittajaa vastaparinaan  Tiina Lymi .
 Akvaariorakkaus oli rohkea kuvaus Saaran (Tiina Lymi) ja Jonin (Nicke Lignell) suhteesta. Kinotuotanto Oy
 – Olin siinäkin elokuvassa rakkautta haikaileva mies, joka törmää kaikkea muuta kuin maailman helpoimpaan naiseen.
 –  Akvaariorakkaus  oli monella tapaa rohkea, kuten  Anna-Leena Härkösen  kirjakin.
 Nuori Lignell ihaili elokuvan kuvauksissa eri ammattiryhmien saumatonta yhteistyötä, innostui ja oppi arvostamaan alan ammattilaisia.
 – Minulle se oli ensiaskel elokuvan maailmaan. Sitä ennen en tiennyt elokuvassa työskentelemisestä paljoakaan.
 – Ohjaajan ja näyttelijän välinen luottamus on äärimmäisen iso asia. Jos ohjaaja luottaa minuun, silloin on kiva tehdä töitä. Jari Kovalainen / Yle
 Ruotsinkielinen Lignell näytteli  Akvaariorakkaudessa  ensimmäistä kertaa suomeksi.
 Se jännitti ja loi paineita: hän halusi selvitä kielivaihdoksesta takeltelematta. Nyt 55-vuotiaana näyttelijä sanoo, ettei enää niin välitä, vaikka puheeseen lipsahtaisi kielioppivirhe.
 Työnsä hän haluaa edelleen hoitaa mahdollisimman hyvin ja kuitenkin “pitämättä turhaa melua itsestään”.
 Lignell työskentelee alalla, joka rohkaisisi kyllä nostamaan omaa häntää.
 – Taideala ei ole demokraattinen, vaan äärimmäisen yksilökeskeinen ala. Samalla suuri yleisö janoaa julkisuuden henkilöitä, joita rakastaa ja vihata, hän sanoo.
 Lignellillä ei ole palava tarve parrasvalojen päätähdeksi, mutta kun töitä tarjotaan, hän innostuu helposti. Jari Kovalainen / Yle
 Tärkein rooli on isän rooli
 – Se on itsestään selvää, sanoo viiden lapsen isä ja kolmen mofa, kuten Lignellien mummolassa kutsutaan isoisää.
 Merkittävimmästä roolista ei ole epäselvyttä.
 – Isän rooli on tärkein. Tai ei isyys ole lainkaan rooli, vaan enemmän, hän tarkentaa.
 Perheen kaikki lapset ovat jo aikuisia, lentäneet pesästä ja omillaan, mutta tiivis yhteys on säilynyt.
 – Olen kannustanut ja päästänyt lapset menemään. Koen, että siksi he myös palaavat takaisin ja tulevat mielellään käymään lapsuudenkodissaan.
 Pienten lasten isänä oli rankempaa kuin nyt mofana.
 – Tietysti isoisänkin on otettava vastuuta, mutta se ei paina harteilla samalla lailla kuin lasten isänä.
 – Mofan rooli on asteen verran kevyempi, koska lapsenlapset ovat käymässä muutaman päivän silloin tällöin. Jari Kovalainen / Yle
 Tänään, isäinpäivänä perhe kokoontuu taas yhteen.
 – Mummolassa meitä alkaa olla jo aika iso lössi. Porukkaan kuuluu myös tyttö- ja poikakavereita. Ruokapöytä on jäänyt lyhyeksi, mutta jotenkin aina ängemme itsemme sen ympärille.
 Stressitason nollaus matkalla maalle
 Nicke Lignell asuu Sipoossa vaimonsa  Raakelin  kanssa. Vielä jossain vaiheessa he suunnittelivat muuttavansa Helsingin keskustaan, “stadiin lähelle leffateattereita”. Viimeistään sitten kun lapset muuttavat pois kotoa.
 Nyt mieli on muuttunut.
 Lignell muistelee lukemaansa artikkelia, jonka aiheena oli stressi. Siinä kerrottiin, miten iso merkitys asuinympäristöllä on siinä, miten hyvin palautuu paineista.
 Hänkin on huomannut, että puoli tuntia kestävä ajomatka töistä kotiin maalle irrottaa mukavasti työasioista. Stressitaso nollaantuu, paineet tippuvat jo matkalle.
 Nicke Lignell tykkää puuhastella kotimaisemissa. Jari Kovalainen / Yle
 Omakotitalon pihasta löytyy oma paikka erilaisille värkeille. Sillä nimellä Lignell kutsuu talon huoltamisessa tarvittavia työkalujaan.
 – Olen kotoisin pieneltä paikkakunnalta Bromarvista. Siitä varmaan johtuu, että haluan olla paikassa, jossa on oma rauha.
 – Tämä on hyvä näin.
 Lue lisää:   Akvaariorakkaus – nuorten laulu rakastelemisen vaikeudesta
 Katso myös:   Ensi-illassa Rikinkeltainen taivas
 Aamun kirja: Kjell Westö: Rikinkeltainen taivas

Näyttelijä Nicke Lignell tunnetaan elokuvista ja sarjoista, mutta tärkein on isän rooli: “Olen päästänyt lapset menemään, siksi he myös palaavat”


Summary: Ruotsin Kaunisvaaran kaivoksen laajentamisen vaikutukset huolestuttavat Suomessa. Metsähallitus on huolissaan useiden kaivosten yhteisvaikutuksesta, maa- ja metsätalousministeriö puolestaan pitää jokeen tulevia myrkkyjä riskinä.

Ruotsin Kaunisvaaran rautakaivoksen laajennuksen ympäristöluvan kuulemisvaihe on päättynyt Suomessa. Ympäristölupahakemukseen otti kantaa Suomessa nelisenkymmentä tahoa.
 Lausuntojen perusteella suunnitelmat hirvittävät Suomessa valtion viranomaisia, jokivarren kuntia, maanomistajia, paliskuntia, matkailuyrityksiä ja luonnonsuojelijoita.
 Syynä on se, että ympäristölupahakemuksen mukaan Kaunis Iron AB:n kaivos haluaisi lisätä Tornionjoen vesistöön laskettavien jätevesien määrää. Kaivos hakee lupaa laskea veteen myrkyllisiä raskasmetalleja ja kaivoskemikaaleja ilman päästörajoja.
 Ruotsin ympäristötuomioistuimelle osoitettujen lausuntojen antajat vaativat Kaunisvaaran kaivoksen lisääntyville raskasmetalli- ja rikastuskemikaalipäästöille tiukkoja päästörajoja ja puolueetonta valvontaa, jos lupa myönnetään.
 Viranomaisten lausunnoissa ei oteta kantaa siihen pitäisikö kaivoksen laajennukselle lopulta antaa lupa vai ei.
 Suomen luonnonsuojeluliiton Lapin piirin ja Ylitornio-Pello paikallisyhdistyksen mielestä lupahakemus pitää hylätä koska kaivoshanke tulisi pilaamaan Euroopan pisimmän vapaana virtaavan joen Tornionjoen.
 Joukko kaivoshankkeita voi aiheuttaa vaaraa Tornionjoen vesistölle
 Tornionjoen valuma-alueella on Kaunisvaaran laajennuksen lisäksi vireillä myös muita kaivoshankkeita, kuten kokonaan hankevaiheessa oleva Kolarin Hannukaisen rautakaivoshanke Suomen puolella.
 Ruotsin puolella myös Talga AB -niminen yhtiö on käynnistänyt ympäristövaikutusten arvioinnin kahteen grafiittikaivoshankkeeseen Niskan ja Nunasvaaran alueella, Metsähallitus kertoo lausunnossaan.
 Myös Copperstone Viscaria AB -niminen yhtiö on ilmoittanut käynnistävänsä Viscarian kupari- ja rautakaivoksen uudelleenavaamista koskevan ympäristövaikutusten arviointimenettelyn.
 Metsähallituksen mukaan toteutuessaan kaivoshankkeet saattaisivat aiheuttaa yhdessä merkittävää kuormitusta Tornion- ja Muonionjokeen sekä lopulta myös Perämereen.
 Ruotsin puoleisten kaivoshankkeiden ympäristövaikutuksista ollaan huolissaan erityisesti monissa Ylläksen alueen matkailuyrityksissä ja mökkiläisyhdistyksissä. Matkailijat kuvattiin Ylläksellä viime vuoden syyskuussa. Annu Passoja / Yle
 Erityisesti Ylläksen alueen matkailutoimijat katsovat, ettei kaivoshankkeen lupaedellytykset täyty. Lausuntojen mukaan lupahakemuksen selvitykset eivät muodosta riittävää pohjaa hankkeen vaikutusten arvioimiselle.
 Puutteita on esimerkiksi Natura 2000 -alueeseen ja vesistön lohi- ja taimenkantojen liittyvien vaikutusten arvioinnissa.
 Kriittisiä lausuntoja antoivat Muonion paliskunta, Destination Lapland Oy, Jounin Kauppa Oy, Ylläksen Ystävät ry, Äkäslompolon kyläyhdistys, Lapland Hotels Oy ja Äkäslompolon Osakaskunta.
 Suomessa arvostellaan aineiston ja suomennosten puutteita
 Metsähallitus arvostelee lausunnossaan myös sitä, että Suomen puolella järjestetyssä kuulemisessa, lupahakemuksen ja ympäristövaikutuksen arvioinnin suomennetut aineistot sisältävät ainoastaan murto-osan kokonaisaineistoista.
 Ruotsissa ympäristöviranomaiset Naturvårdsverket, Havs- och vattenmyndighet ja Norrbottenin lääninhallitus ovat vuosia arvostelleet kaivosyhtiö Kaunis Ironin rikkovan jätekäsittelyn lupamääräyksiä ja laajennushankkeen ympäristövaikutusten arvioinnin ja lupahakemuksen olevan täynnä vakavia puutteita.
 Suomalais-ruotsalaisen rajajokikomission lausunnossa todetaan, että aiemmin lupaviranomaisena toimineen rajajokikomission luvalla vuonna 2011 aloittanut kaivos harjoittaa "nykyistä toimintaa ilman Natura 2000 -lupaa".
 Useat tahot katsovat, että Ruotsin viranomaisten lausunnot hankkeen vakavista puutteista olisi pitänyt tiedottaa Suomessa järjestetyssä kuulemisessa.
 Lue lisää :  Ruotsalaiskaivos lisäisi jätevesiä lohia vilisevään rajajokeen – miksi äärimmäisen kriittisestä viranomaisraportista ei ilmoitettu suomalaisille?
 Myrkkyjen määrä päästövesissä kasvaa entisestään
 Nyt Suomesta Ruotsiin annetuissa lausunnoissa ilmaistu huoli jätevesipäästöistä perustuu kaivoksen aiempiin päästöihin ja jätevesien kolminkertaistumiseen laajennuksen toteutuessa.
 Kaivoksen laajennuksessa tehtäisiin avolouhoksia uusiin rautamalmiesiintymiin, joissa on aiempaa enemmän happoa tuottavia metalleja, jotka liuettavat jätteestä raskasmetalleja vesistöön.
 Maa- ja metsätalousministeriön mukaan ympäristöön päästettävissä jätevesissä kasvaisivat muiden muassa kromin, kuparin, sinkin ja uraanin määrät, mitkä haittaisivat kalojen kutua.
 Tornionjoki sivujokineen on erittäin tärkeä atlantinlohen ja taimenen lisääntymisalue. Arkistokuvassa lohen ja taimenen poikasia Tornionjokeen laskevasta Äkäsjoesta.  Vesa Vaarama / Yle
 Luonnonvarakeskus LUKE ja Lapin ely-keskuksen kalatalousviranomainen muistuttavat, että Tornionjoen vesistö on nykytilassaan maailman paras atlantinlohen kutualue. Vesistö tuottaa vuosittain 1,5–2 miljoonaa lohenpoikasta mikä vastaa puolta koko Itämeren luonnonlohen tuotannosta.
 Kalatalousviranomaisen mukaan jo nykyinen " rikastushiekan läjitystapa avoimelle suolle muodostaa riskin päästöjen ja rikastushiekan leviämisestä tulvatilanteissa ympäristöön ja sitä kautta Aarenjokeen ja Kaunisjokeen, jotka ovat osa Tornionjoen vesistöä".
 Maa- ja metsätalousministeriön mukaan myrkkyjen, kuten rikkihapon ja ksantaattien, yhteisvaikutusta ei ole arvioitu.
 Säteilyturvakeskuksen Stukin lausunnossa arvioidaan, etteivät uraanipäästöt Muonionjokeen ole ongelma, jos kaivosyhtiön puolesta esitetyt arviot pitävät paikkansa. STUK suosittelee kuitenkin uraanipitoisuuksien tarkkailun jatkamista.
 Suurteollisuuden jätevesiin perehtyneen kemian diplomi-insinööri  Leif Ramm-Schmidtin  asiantuntijalausunnon mukaan kaivoksen päästöjä on mahdotonta arvioida Kaunis Ironin esittämien tietojen vakavien virheiden ja puutteiden vuoksi.
 Ramm-Schmidtin mukaan esimerkiksi jätevesialtaan uraanipitoisuudesta yhtiö antaa kaksi ristiriitaista tietoa, joiden ero on 460-kertainen.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  lauantaihin 13.11. kello 23 saakka.
 Lue myös:   Rautakaivoksen alapuolelta Muonionjoesta löytyi korkeita metallipitoisuuksia – kyläläiset uskovat jätteen olevan peräisin kaivokselta, joka kiistää ympäristöpäästöt

Suomalaiset pääsivät lausumaan huolensa ruotsalaiskaivoksesta tuomioistuimelle: lisääntyville myrkkypäästöille tiukat rajat ja puolueeton valvonta


Summary: Eteläpohjalaisen Kyrönmaan lukion kolmasluokkalaiset Juho Vuorio ja Aliisa Keltto tunnustavat, että välillä väsyttää. Kaksi päällekkäistä opetussuunnitelmaa, jatko-opintojen paineet ja korona tuntuvat jaksamisessa.

Kyrönmaan lukiossa Isossakyrössä valkolakin saa joulukuun ylioppilasjuhlassa kaksi oppilasta.
 Noin sadan oppilaan lukiossa valtaosa valmistumisista ajoittuu kevääseen. Lukio suoritetaan pääosin kolmessa tai neljässä vuodessa.
 Toinen syksyn uusista ylioppilaista on  Ella Harju .
 Hän suunnitteli lukio-opintonsa 3,5-vuotisiksi. Tähän syksyyn jäi kirjoitettavaksi vielä uskonto.
 Tuore ylioppilas on tyytyväinen arvosanoihin, mutta myöntää että paineita lukioaikana on ollut. Omaa selkeää suosikkiammattia hän ei vielä ole löytänyt, mutta suunnitelmissa ovat korkeakouluopinnot.
 – Olen kokenut aika paljon paineita, koska ylioppilastodistuksella haetaan korkeakouluihin. Olen katsellut pisterajoja ja aika kova taso pitää olla, jos todistuksella haluaa päästä sisään.
 Joka viides on elämäänsä tyytyväinen
 Lukiokoulutusta on uudistettu  vaiheittain vuodesta 2019 alkaen . Lukiolaisten uupumisesta on myös  puhuttu jo vuosia .
 THL:n kouluterveyskyselyssä vuonna 2019 Etelä-Pohjanmaalla elämäänsä tyytyväisiä ensimmäisen ja toisen vuosikurssin lukiolaisista oli 24,4 prosenttia. Tänä vuonna elämäänsä erittäin tyytyväisten osuus oli tippunut 19,1 prosenttiin.
 Kyrönmaan lukiossa kolmatta luokkaa käyvää  Juho Vuorio ja Aliisa Keltto  sanovat tunteneensa itsensä väsyneeksi lukioaikana.
 – Pakko myöntää, että kyllä olen [ollut väsynyt] Kaikkien harrastusten lisäksi on vielä kova paine opinnoista, Vuorio kertoo.
 – Aivan varmasti olen, ja osaan kuvitella, että varmasti kaikki lukiolaiset ainakin kerran kokevat uupumusta koulun takia, Keltto lisää.
 Paineita lisää myös se, että ylioppilastodistuksella haetaan korkeakouluihin. Jarkko Heikkinen / Yle
 Myös opettajat väsyvät
 Korkeakoulujen valintajärjestelmää on uudistettu viime vuosina. Nykyisin jo yli puolet korkeakouluopiskelijoista valitaan ylioppilastodistuksen perusteella.
 Arvioiden  mukaan se voi suosia esimerkiksi tekniikan alalle aikovia, kuten Juho Vuoriota.
 – Tiesin heti jo lukioon tullessa, että tekniikka kiinnostaa ja haluan diplomi-insinööriksi. Tiedän, että monella ei vielä lukiovaiheessa ole selvää mitä aikoo opiskella, Vuorio pohtii.
 Keltto puolestaan uskoo, että kiinnostavia aloja olisi hyvä olla tiedossa jo lukiovaiheessa.
 Lukio- ja haku-uudistusten yhtenä tavoitteena on ollut nopeuttaa siirtymistä korkeakouluihin lukion jälkeen.
 – Kyllähän se auttaa, että ottaa sopivia kursseja lukiossa, mutta ei se ole maailmanloppu jos ei valitse oikein. Välivuosi ja mahdollisuus matkusteluun ja työntekoon olisi hyvä olla olemassa, jos oma ala ei ole vielä löytynyt, Keltto sanoo.
 – Toisaalta painotetaan, että lisää voi opiskella vaikka aikuisena, komppaa Vuorio.
 Kaksi opetussuunnitelmaa päällekkäin
 Uusin opetussuunnitelma otettiin käyttöön lukioiden ensimmäisellä vuosikurssilla syksyllä 2021. Myös opettajilla on riittänyt työtä, kun korona-ajan opetusjärjestelyjen lisäksi samaan aikaan on toteutettu kahta opetussuunnitelmaa.
 Aihe nousi julkiseen keskusteluun, kun opettaja ja kirjailija  Tommi Kinnunen  kertoi  Twitterissä  uupumisestaan.
 Kyrönmaan lukiossakin uusi opetussuunnitelma on vaikuttanut opettajien kokemaan väsymykseen, arvelee Kyrönmaan lukion va. johtava rehtori  Antti Iivari.
 – Vaikea sanoa kuinka selvästi, mutta täytyy sanoa että on vaikuttanut. Nyt tehdään rinnakkain kahta opetussuunnitelmaa, joissa on selkeästi eroja. Viisi vuotta sitten tuli edellinen uudistus. Molemmat ovat olleet kohtuullisen suuria ja sillä tavalla opettaja joutuu lujille, Iivari myöntää.
 Iivarin mukaan uuden opetussuunnitelman toimivuus tiedetään lopullisesti vasta muutaman vuoden päästä.
 Osaa uudistuksista Iivari pitää jo nyt onnistuneina. Esimerkiksi matematiikan ja kemian pakollisissa opintojaksoissa on hänen mukaansa parannuksia.
 – Ne antavat paremmat valmiudet jatko-opintoihin ja sillä tavalla näyttäisi että oikeaan suuntaan oltaisiin menossa. Tämä on mahdollistava asia Juhon kaltaisille oppilaille, joilla on jo selvästi tiedossa mihin aikoo lukion jälkeen suuntautua.
 Aiheesta voi keskustella lauantaihin 13. marraskuuta 2021 kello 23 asti.
 Lue seuraavaksi:   Lukiolaiset pitävät opiskeluaan merkityksellisenä, mutta iso osa kokee lukio-opinnot henkisesti raskaiksi

Elämäänsä erittäin tyytyväisten lukiolaisten määrä laski – lukiouudistus on lisännyt sekä opiskelijoiden että opettajien paineita


Nenäpäivän suoran lähetyksen aikana kerättiin kokoon perjantaina yhteensä 3 004 865 euron lahjoituspotti.
 Lahjoitusrahojen avulla tehdään pitkäkestoista kehitysyhteistyötä lasten hyväksi Aasiassa, Afrikassa ja Etelä-Amerikassa. Nenäpäivän avun vie perille tänä vuonna 15 eri maassa  yhdeksän suomalaista järjestöä .
 Nenäpäivän tulos ylitti kolme miljoonaa jo toisena vuonna peräkkäin. Viime vuonna Nenäpäivä-illan aikana kerättiin yhteensä 3,3 miljoonan euron potti.
 Nenäpäivä-keräys jatkuu vuoden loppuun saakka, joten lopullinen tulos selviää vasta ensi vuoden puolella.
 Naurumaraton keräsi yli 400 000 euroa
 YleX:n Naurumaraton  teki omalta osaltaan ennätystuloksen ja keräsi kokoon 413 159 euroa.  Ville “Viki” Eerikkilän  ja  Juuso “Köpi” Kallion  luotsaama 42 tunnin maratonlähetys sisälsi muun muassa nännien vahaamista, kokkikurssia ja myssyjen neulontaa.
 Puoli seitsemän keräsi  Mikko Kekäläisen  ja  Ella Kannisen  lypsyhaasteella perjantain lähetyksen loppuun mennessä kokoon 121 000 euron potin. Svenska Ylen X3M-radiokanavan  Kjell “From Hell” Simosasin  66 tunnin ja 6 minuutin ensi kertaa toteutettu maratonlähetys puolestaan keräsi kokoon 53 681 euroa.
 Nenäpäivän pääyhteistyökumppani Opetusalan ammattijärjestö OAJ kerrytti Nenäpäivän lahjoituspottia yli 100 000 eurolla.
 Hyväntekeväisyyspottia oli kokoamassa myös Radio Suomi.

Nenäpäivässä lahjoitettiin yli kolme miljoonaa euroa – YleX:n Naurumaraton teki ennätystuloksen


Summary: Steve Bannon saa syytteen oikeuden halventamisesta. Bannon ei ole suostunut yhteistyöhön kongressitalon valtausta koskevassa tutkinnassa.

Yhdysvaltain entisen presidentin  Donald Trumpin  entinen neuvonantaja  Steve Bannon  on asetettu syytteeseen kongressin halventamisesta, kertoi Yhdysvaltain oikeusministeriö perjantaina.
 Bannon saa syytteen, koska ei ole suostunut yhteistyöhön kongressin edustajainhuoneen asettaman komitean tutkinnassa, joka koskee kongressitalon valtausta viime loppiaisena.
 Kahdesta syytekohdasta toinen koskee sitä, että Bannon ei ole suostunut antamaan lausuntoa ja toinen sitä, että hän on kieltäytynyt esittämästä vaadittuja asiakirjoja tutkintaryhmälle.
 Oikeuden halventaminen on rikkomus, josta voi saada enimmillään vuoden vankeustuomion tai 100 000 dollarin eli noin 87 000 euron sakot.
 Suuri joukko Trumpin kannattajia tunkeutui loppiaisena Yhdysvaltojen Capitol-kongressirakennukseen kesken tilaisuuden, jolla kongressi vahvisti presidentti  Joe Bidenin  vaalivoiton.
 Tutkintaryhmä uskoo, että Bannonilla voisi olla tietoa, joka auttaisi ymmärtämään kongressin valtauksen taustoja.
 Komitea on sanonut Bannonin julkisten lausuntojen viittaavan siihen, että tämä olisi tiennyt etukäteen loppiaisena tapahtuvan jotain "äärimmäistä".
 – Huomenna on helvetti irti, Bannon sanoi podcastissa loppiaista edeltävänä päivänä.
 Trump on yrittänyt estää asiakirjojen luovuttamisen "presidentin etuoikeudella"
 Kongressin tutkintakomitea haastoi Bannonin todistajaksi syyskuun lopulla.
 Trump on yrittänyt estää neuvonantajiensa todistamisen ja hallintonsa asiakirjojen luovuttamisen tutkintaan sillä perusteella, että toimiessaan presidenttinä hänellä oli oikeus päättää niiden luovuttamisesta.
 Bannon on kieltäytynyt todistamasta tutkinnassa viitaten tähän "presidentin etuoikeuteen".
 Bidenin hallinto katsoi lokakuussa , ettei kyseinen etuoikeus ulotu Capitol-asiakirjoihin. Tämän jälkeen Trump on yrittänyt estää tutkintaryhmää saamasta asiakirjoja haltuunsa oikeusteitse.
 Torstaina liittovaltion vetoomustuomioistuin esti Trumpin pyynnöstä kansallisarkistoa väliaikaisesti luovuttamasta asiakirjoja tutkintaa varten.
 Bannon oli tärkeässä roolissa Trumpin vuoden 2016 vaalikampanjassa ja Trumpin päästrategi Valkoisessa talossa. Hän toimi Trumpin neuvonantajana myös tämän presidenttikauden päätyttyä.
 Bannon on myös äärioikeistolaisen Breitbart News -sivuston entinen johtaja.
 Lue myös:   Trumpin toiminta kongressimellakan alla yhä hämärän peitossa – ex-presidentti esti paljastavien asiakirjojen luovuttamisen tutkintaan

Trumpin entinen päästrategi Steve Bannon syytteeseen oikeuden halventamisesta – ei ole suostunut todistamaan Capitol-tutkinnassa


Summary: Britney Spearsin isä vastasi tyttärensä taloudesta ja yksityiselämästä kolmetoista vuotta. Laulajan ympärille muodostunut FreeBritney-liike on osoittanut mieltään holhouksen päättämisen puolesta.

Yhdysvalloissa tuomioistuin on kumonnut poptähti  Britney Spearsin  isän holhousvastuun. Laulajan isä  James Spears  on vastannut tyttärensä taloudesta ja yksityiselämästä viimeiset 13 vuotta.
 Los Angelesin piirikunnan korkeimman oikeuden tuomari  Brenda Penny  ilmoitti oikeuden päätöksestä perjantaina paikallista aikaa. Päätös astui voimaan välittömästi. Syyskuussa tuomioistuin teki päätöksen holhouksen lopettamisesta väliaikaisesti.
 – Oikeus toteaa, ettei Britney Jean Spearsin holhous ole enää tarpeellista, Penny määräsi.
 Poptähden asianajaja  Matthew Rosengart  sanoi oikeudessa, että Spearsilla on olemassa turvaverkosto talouttaan ja henkilökohtaista hyvinvointiaan varten. Yhdysvaltalaismedioiden arvioiden mukaan Spearsin omaisuuden arvo on noin 60 miljoonaa dollaria.
 – Tänään tuli aika päättää holhous, Rosengart sanoi  uutiskanava CNN:n  mukaan.
 Rosengart myös kiitti laulajan vapautta vaatinutta FreeBritney-liikettä ja sanoi sen vaikuttaneen olennaisesti holhouksen päättämiseen. Spearsin holhoustapaus on aiheuttanut paljon keskustelua ja hänen puolestaan on järjestetty useita mielenosoituksia.
 Los Angelesin oikeustalon ulkopuolella fanit ottivat tiedon holhouksen päättymisestä vastaan riehakkailla juhlilla.
 Britney Spearsin vapautumista holhouksesta juhlittiin perjantaina Los Angelesissa. Caroline Brehman / EPA
 CNN kertoo, ettei Britney Spears ollut itse paikalla kuulemassa oikeuden päätöstä. Häntä ei myöskään tällä kertaa kuultu oikeudessa puhelimitse, kuten kesäkuussa. Sen sijaan oikeus kuuli Spearsin vanhempia puhelimitse ennen ratkaisua.
 Myös perjantaina oikeustalon ulkopuolella oli satoja laulajatähden faneja, jotka äityivät tunteikkaaseen huutoon kuultuaan oikeuden päätöksen. Laulajatähti kiitti fanejaan  Instagramissa  pian oikeuden päätöksen jälkeen ja kutsui päivää "parhaaksi koskaan".
 Spearsin holhousmääräys annettiin aikanaan laulajan vuonna 2007 tapahtuneen erittäin julkisen henkisen romahduksen jälkeen.
 Laulaja aikoo kertoa myöhemmin tulevaisuuden suunnitelmistaan
 Britney Spearsin isä James "Jamie" Spears on vastannut tyttärensä taloudesta ja yksityiselämästä vuodesta 2008 lähtien. Kaksikko kohtasi oikeuskäsittelyn aikana useita kertoja oikeudessa. CNN:n mukaan ratkaisevaksi käänteeksi muodostuivat laulajan kaksi tunteikasta todistajanlausuntoa kesän oikeusistunnoissa.
 Spears anoi oikeutta päättämään holhouksen kutsumalla sitä "hyväksikäytöksi". Hän muun muassa kertoi, että vuosien ajan hänet pakotettiin esiintymään, käyttämään ehkäisyä ja ottamaan lääkkeitä vaston tahtoaan.
 – Haluan vain elämäni takaisin. Tätä on jatkunut 13 vuotta ja se saa riittää, Spears sanoi kesäkuussa oikeudessa.
 Britney Spears ja poikaystävä Sam Asghari kuvattuna Once Upon a Time in Hollywood -elokuvan ensi-illassa Hollywoodissa heinäkuussa 2019. Nina Prommer / EPA
 Spears on kertonut aikovansa seuraavaksi nauttia elämästään ennen kuin kertoo tulevaisuuden suunnitelmistaan. Hän on kihloissa  Sam Asgharin  kanssa ja hänellä on kaksi lasta aiemmasta suhteestaan rap-muusikko  Kevin Federlinen  kanssa.
 Spearsin asianajaja Rosengart haluaisi tutkinnan siitä, onko Jamie Spears mahdollisesti hoitanut huonosti tyttärensä raha-asioita. Rosengart kuitenkin sanoi perjantaina, että päätös asiasta kuuluu laulajalle itselleen.

Tuomioistuin vapautti poptähti Britney Spearsin isänsä holhouksesta – "Paras päivä ikinä"


Summary: Hybridityöntekijä voi jäädä väliinputoajaksi verovähennyksissä. Hänellä sekä tulonhankkimis- että työmatkakulut voivat helposti jäädä alle 750 euron rajojen, jolloin niitä ei kannata vähentää verotuksessa.

Lokakuun puolivälissä moni korona-ajan etätöitä tehnyt, palasi lähitöihin toimistolle, ainakin osittain. Useat siirtyivät hybridityöhön eli osa työstä tehdään edelleen etänä.
 Tällä on jatkossa vaikutuksensa myös verovähennyksiin. Matkakuluista ei korona-aikana ollut paljon vähennettävää mutta etätyöstäkin aiheutuu kuluja, joita saa vähentää verotuksessa.
 Esimerkiksi työhuonevähennys kuitenkin määräytyy etätyöpäivien perusteella. Jos tekee etätyötä yli puolet vuoden työpäivistä, kaavamainen työhuonevähennys on 900 euroa. Jos tekee etätyötä säännöllisesti enintään puolet työpäivistä, vähennyksen määrä on 450 euroa ja satunnaisesti tekevällä 225 euroa.
 – Tässä tietenkin kannattaa huomioida se, että jokaisen automaattisesti palkkatuloista saama tulonhankkimisvähennys on 750 euroa. Jos tekee esimerkiksi enintään puolet etätyötä, niin silloin täytyy olla muitakin tulonhankkimiskuluja, että ne ylittävät tämän 750 euron rajan, johtava veroasiantuntija  Kirsi Tuunala  Verohallinnosta sanoo.
 Tällaisia kaavamaisen työhuonevähennyksen päälle laskettavia kuluja ovat kustannukset nettiyhteyksistä ja työvälineistä.
 Moni hybridityöhön siirtynyt joutuu viimeistään nyt ostamaan kodin etätyöpisteelle esimerkiksi oman näytön ja näppäimistön, jos ne täyden etätyön aikana olivat lainassa työpaikalta. Verotuksessa ne kannattaa kuitenkin vähentää vasta, jos 750 euron tulonhankkimisvähennys ylittyy.
 Asunnon ja työpaikan välisissä matkakuluissakin omavastuu on 750 euroa, ja entistä useammalla tämäkään raja ei hybridityötä tehtäessä ylity.
 Pitäisikö matkakulujen omavastuuta pienentää tai poistaa kokonaan?
 Ovatko hybridityöntekijät väliinputoajia verovähennyksissä, ja mitä tilanteelle voisi tehdä?
 Veronmaksajien lakiasiainjohtajan  Kati Malisen  mukaan työmatkakulujen omavastuuta pitäisi miettiä uudelleen.
 – Pienennettäisiinkö omavastuuta vai voisiko harkita sitä poistettavaksi kokonaan?
 Malisen mukaan asunnon ja työpaikan välisissä matkakuluissa on kyse matkustamisesta syntyneistä aidoista kustannuksista, jotka pienentävät työntekijän käteen jääviä tuloja.
 – Verovähennys voisi huomioida tämän tilanteen paremmin.
 Työmatkakulujen 750 euron omavastuun muuttaminen vaatisi lakimuutosta.
 Veronmaksajien Kati Malisen mukaan heidän näkemyksensä on, että kaavamaisia työhuonevähennyksiä voisi nostaa. Jorge Gonzalez / Yle
 Työhuonevähennyksen kasvattaminen on hybridityöhön siirryttäessä tarpeen
 Koska hybridityö nyt yleistyy, monille syntyy kustannuksia siitä, että myös kodin työpisteeseen halutaan luoda pysyvästi hyvät työskentelymahdollisuudet etätyölle.
 – Työhuonevähennyksen kasvattaminen tässä kohtaa olisi varmaan tarpeen, Malinen sanoo.
 – Olisi hyvä miettiä, voisiko kaavamaisessa työhuonevähennyksessä olla useampi porras.
 Verohallinnon Kirsi Tuunala kehottaa hybridityöntekijöitä pitämään kirjaa etätyöpäivistä, asunnon ja työpaikan välisistä matkoista ja säästämään kuitit hankinnoista.  Nella Nuora / Yle
 Vielä ehdit muuttaa verokortin tulorajaa loppuvuodeksi mutta kiirehdi
 Jos epäilee, että tuloja on tämän vuoden aikana kertynyt arvioitua enemmän, kannattaa tehdä muutosverokortti, ettei joulukuun palkkaa veroteta korkeamman lisäprosentin mukaan.
 Tämän vuoden verokorttiin voi tehdä muutoksia joulukuun puoleen väliin saakka OmaVerossa.
 – Vielä ennättää siis tarkistaa loppuvuoden tulorajan tai vähennysten ajantasaisuuden, mutta kannattaa toimia pikaisesti, Kirsi Tuunala muistuttaa.
 – Työnantajalta kannattaa aina varmistaa, mihin mennessä verokortti tulee toimittaa, jotta palkanmaksaja ennättää huomioida muutoksen. Palkanmaksupäivähän voi olla esimerkiksi kuun alussa, puolivälissä tai lopussa.

Häviääkö hybridityöntekijä verovähennyksissä? Veronmaksajat: Työmatkakulujen omavastuuta voisi pienentää ja työhuonevähennyksiä kasvattaa


Summary: Kahdenkymmenen viime vuoden aikana Asperger-diagnoosin saaneiden naispuolisten määrä on seitsenkertaistunut.

Asperger-oireyhtymää todetaan yhä useammalla tytöllä ja naisella Suomessa. Pääkaupunkiseudulla asuva  Anne  tunsi lapsesta asti olevansa eri aaltopituudella kuin muut ja hakeutui aikuisena tutkimuksiin. Selittämättömien vaikeuksien syyksi paljastui Asperger.
 – Kymmenisen vuotta sitten eräs kaverini heitti kysymyksen, voisiko minulla olla Asperger. Mietin sitä, mutta hylkäsin ajatuksen. Myöhemmin pohdin asiaa vielä uudestaan, kunnes kolmisen vuotta sitten päätin hakeutua tutkimuksiin, kertoo Anne (nimi muutettu).
 Koulussa hän oli usein jäänyt porukan ulkopuolelle eikä osannut lukea sosiaalisia tilanteita. Annella esiintyi lapsena muitakin autismikirjon piirteitä, kuten piintyneitä mielenkiinnon kohteita. Hän oli erittäin kiinnostunut eläimistä ja eräästä yhtyeestä, josta otti selville kaiken mahdollisen. Anne tykkäsi myös lueskella postinumero- ja nimiluetteloita.
 Omilleen muuttamisen jälkeen vaikeudet lisääntyivät. Sekä it-alan opinnot korkeakoulussa että työt takkusivat.
 – En aina ymmärtänyt, mitä minulta odotetaan. Myös sosiaalinen kanssakäyminen vei hirveästi energiaa.
 Seurauksena oli loppuun palaminen ja migreenin paheneminen. Anne ei pystynyt enää katselemaan tietokoneen ruutua ja sulkeutui kotiinsa.
 – Minua oli hoidettu mielenterveyspotilaana. Sain masennus- ja ahdistusdiagnooseja ja lääkkeitä. Kaikki ei kuitenkaan täsmännyt, sillä elämä tuntui hankalalta, vaikka mieliala olisi ollut hyvä. Ajattelin, että nyt tämä pitää selvittää ja luin netistä kaiken, mitä löysin Aspergerista.
 Jo kolmannes naisia
 Anne ei ole tilanteessaan yksin. Kahdenkymmenen viime vuoden aikana Asperger-diagnoosin erikoissairaanhoidossa saaneiden naispuolisten määrä on seitsenkertaistunut. Samaan aikaan poikien ja miesten Asperger on kolminkertaistunut, kertovat Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) hoitoilmoitusrekisterit.
 Naispuolisten osuus uusista diagnooseista on kasvanut kaikkiaan vajaasta viidenneksestä kolmannekseen. Myös muita autismin piiriin laskettavia kehityshäiriöitä tavataan aiempaa enemmän tytöillä ja naisilla.
 Tutkimusprofessori  Mika Gissler  THL:stä arvioi, että autismikirjon yleistyminen voi johtua sen parantuneesta tunnistamisesta, todellisesta yleistymisestä tai diagnostiikan muuttumisesta. Tytöillä ja naisilla Aspergeria osataan epäillä aiempaa useammin, mikä lisää uusien tapausten määrää.
 Julkisuuden henkilöiden avautuminen on osaltaan lisännyt tietoa oireyhtymästä. Aspergeristaan ovat kertoneet esimerkiksi ilmastoaktivisti  Greta Thunberg , miljardööri  Elon Musk  ja näyttelijä  Anthony Hopkins . Aspergerille on antanut kasvot myös Silta-sarjan kuvitteellinen poliisihahmo  Saga Norén .
 Suomessa viiden viime vuoden aikana Asperger-diagnoosin on saanut noin 4 600 ihmistä, joista kolmannes on naispuolisia. Luvussa ovat mukana kaikkien sairaaloiden vuodeosastohoito ja julkisten sairaaloiden poliklinikkakäynnit. Lisäksi yksityispuolella tehdään aikuisten diagnooseja.
 Asperger on poistumassa tautiluokituksesta erillisenä oireyhtymänä ja siirtyy osaksi sateenvarjodiagnoosia autismikirjon häiriö.
 Kriteerit peräisin pojilta
 Nykykäsityksen mukaan tyttöjen ja naisten autismia on aiemmin alidiagnosoitu. Tilanne on kuitenkin muuttumassa, mikä näkyy myös Autismiliitossa.
 – Muutama vuosi sitten talvitapahtumassamme puhui eräs autismitutkimuksen uranuurtajista, brittiläinen Judith Gold. Julkaisimme aiheesta juttua ja meille tuli valtavasti yhteydenottoja vanhemmilta, jotka epäilivät autismikirjon piirteitä tyttärillään, kertoo suunnittelija  Elina Havukainen .
 Autismikirjon piirteitä ovat esimerkiksi sosiaaliset vaikeudet, rutiininomainen käytös sekä aisti- ja stressiherkkyys. Kriteerit ovat pohjautuneet pitkälti poikien oirekuvaan. Koska tytöillä ja naisilla oireet ovat osin erilaisia, Aspergeria ei ole heillä yhtä lailla tunnistettu ja moni on jäänyt vaille tarvitsemaansa tukea. Esimerkiksi autismikirjon tyttöjen sosiaaliset taidot ovat parempia kuin autismikirjon pojilla.
 – Tytöillä autismikirjon ydinpiirteet ovat olemassa, mutta he pystyvät usein piilottamaan niitä. Tytöt voivat esimerkiksi opetella rooleja, joita esittää eri tilanteissa. Roolit voivat perustua vaikkapa luokan suosituimpaan tyttöön tai tv-sarjan hahmoon.
 Asperger-tytöillä kiinnostuksen kohteet voivat olla "tavallisempia" kuin pojilla, joten ne eivät pistä lähipiirin silmiin eikä kiinnostuksen ymmärretä olevan laadultaan autistista.
 Etuna analyyttinen ajattelu
 Annella kävi hyvä onni, sillä hän pääsi työterveyshuollon kautta Aspergeriin erikoistuneiden lääkäreiden tutkimuksiin. Yksityiselle puolelle hänellä ei olisi ollut varaa. Diagnoosi oli Annelle helpotus, sillä se antoi selityksen ongelmille ja viritti etsimään selviytymiskeinoja.
 Anne työskentelee nyt henkilökohtaisena avustajana. Oireyhtymä on hankaloittanut elämää, mutta tuonut myös hyvää tullessaan. Esimerkiksi loogis-analyyttinen ajattelukyky auttaa ratkomaan ongelmia ja kompensoimaan omia puutteita.
 – Minusta myös tuntuu, että ymmärrän keskimääräistä paremmin muita kuin omaan viiteryhmääni kuuluvia, kuten vanhuksia ja lapsia. Aspergereiden mieli on ehkä enemmän samantyyppinen lasten kanssa kuin neurotyypillisten mieli. Molemmat innostuvat asioista, joita voidaan pitää outoina. Molemmille rutiinit ovat tärkeitä ja molemmat väsyvät helposti.
 Viime talvena Anne innostui suorittamaan puhtaasta mielenkiinnosta personal trainer -opinnot. Erityisen kiinnostuksen kohde ja kyky uppoutua siihen tuo nyt hyötyä omaan elämään.
 Hän kertoo oppineensa ihmissuhteiden dynamiikkaa vasta lähestyessään neljääkymmentä ikävuotta.
 – Opiskelin aihepiiriä, tarkkailin muita ihmisiä ja kävin deittikurssin. Onnistuin luomaan parisuhteen ja menin naimisiin. Nyt on myös perheenlisäystä tulossa.
 Anne pitää nykyisin huolta siitä, että ei ota liian paljon tehtäviä yhteen päivään tai viikkoon. Koska hän ei jaksa yhtä paljon kuin muut ihmiset, lepoajat on hyvä aikatauluttaa.
 Lue aiheesta lisää:
 24-vuotias Tapio Shnoro valvoo vahingossa aamuun asti ja saattaa unohtaa syödä – pelaaminen voi auttaa, kun oma elämä ei pysy hallinnassa
 Ada on naamioitunut vuosia, eikä enää aina tunnista, millainen oikeasti on – moni autistinen peittelee piirteitään, jotta tulisi hyväksytyksi
 “Voin häpäistä itseni festivaalin päälavalla, mutten kehtaa palauttaa kuulokkeita kauppaan” – Herra Ylpön päässä kohisevat pakkoajatukset, vain musiikki kirkastaa kaiken

Pääkaupunkiseudulla asuva Anne tunsi lapsesta asti olevansa eri aaltopituudella kuin muut – myöhemmin vaikeuksien syyksi paljastui Asperger


Summary: Ulkoministeri Pekka Haavisto ei ole saanut vihiä siitä, että Suomi olisi Valko-Venäjän kautta tulevien siirtolaisten erityinen kohdemaa. Viranomaiset ovat kuitenkin jo vahvistaneet ulkomaalaisvalvontaa.

Suomessa ei ole merkkejä saksalaislehti Die Weltin  kertomasta tiedosta , että Suomi olisi Valko-Venäjän kautta EU:n alueelle tulevien turvapaikanhakijoiden kohdemaa. Lehti kertoi salaisesta EU-asiakirjasta, josta ilmeni, että Suomi olisi toinen kohdemaa Saksan ohella.
 – Suomen tiedossa ei ole, että Valko-Venäjällä olisi nyt muuta tavoitetta kuin saada Minskiin kuljettamansa henkilöt EU:n alueelle osana Valko-Venäjän käynnistämää hybridioperaatiota, ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) kertoo.
 Suomeen on saapunut Valko-Venäjän kautta muutamia kymmeniä ihmisiä samaan aikaan kun Saksaan on tullut 8400 henkeä. Tätä myös ulkoministeri Haavisto painottaa.
 – Tietojemme mukaan suuri osa niistä, jotka ovat Puolan rajan yli päässeet, ovat pyrkineet hakeutumaan kohti Saksaa.
 Suomen viranomaiset ovat kuitenkin jo tehostaneet ulkomaalaisvalvontaa.
 Rajavartiolaitoksen tilanne- ja riskianalyysikeskuksen päällikön  Mikko Lehmuksen  mukaan päätös tehostetusta valvonnasta tehtiin Rajavartiolaitoksen oman ja kansainvälisen tiedonvaihdon kautta saatujen tietojen perusteella.
 – Ulkomaalaisvalvontaa on tehostettu yhdessä poliisin kanssa, Lehmus sanoo.
 Lehmuksen mukaan tilannetta seurataan tarkasti ja arvio mahdollisista uusista toimista tehdään päivittäin.
 Hänen mukaansa Suomeen voi saapua jatkossa isompikin joukko Valko-Venäjän kautta.
 – Rajavartiolaitoksen arvio on, että ainakin tässä nykyisessä mitassa ilmiö tulee Suomen osalta jatkumaan. On mahdollista, että Suomeen tulee jatkossa jossakin määrin enemmän Valko-Venäjän kautta Eurooppaan saapuneita ihmisiä, Lehmus sanoo.
 Lehmuksen mukaan tällä hetkellä näyttäisi siltä, että Suomi on yksi siirtolaisten kohdemaa, mutta ei kuitenkaan pääkohde.
 Haavisto: Huhujen mukaan Valko-Venäjän puolella liikkuu myös suomea puhuvia henkilöitä.
 Koska Suomi on mainittu turvapaikanhakijoiden yhdeksi kohdemaaksi, liikkeellä on ollut huhuja, joiden mukaan rajalla voisi toimia myös "suomalaisia matkatoimistoja" eli rikollisesti toimivia ihmissalakuljettajia.
 – Se on täysin mahdollista, tämä voi olla hyvä bisnes joillekin henkilöille. Esimerkiksi Välimeren alueella ihmissalakuljetuksesta on muodostunut liiketoimintaa. Olen kuullut huhuja, joiden mukaan raja-alueella Valko-Venäjän puolella on liikkunut myös suomea puhuvia henkilöitä, Pekka Haavisto sanoo.
 Haaviston mukaan tämänhetkinen tilanne eroaa siirtolaisvirtojen osalta oleellisesti vuodesta 2015: tuolloin taustalla oli Syyrian sota.
 – Valko-Venäjän tapauksessa lähtötilanteeseen ei kuulu kriisiä. Ymmärtääkseni ihmiset eivät ole lähteneet liikkeelle sota-alueilta, vaan he ovat siinä mielessä vauraita henkilöitä, että he pystyvät ostamaan lentolipun ja maksamaan tällaisesta matkasta.
 Onko rajoja mahdollista sulkea?
 Äskettäin muun muassa presidentti Niinistö ja oppositio arvostelivat nykyistä lainsäädäntöä liian löysäksi, koska se ei anna välineitä tällaiseen tilanteen hallintaan. Haaviston mukaan lainsäädäntö kuitenkin antaa mahdollisuuden rajanylityspaikan sulkemiseen.
 Toisekseen Suomella on käytössä valmiuslansäädäntö, joka antaa mahdollisuuden poikkeustoimiin esimerkiksi sodan, mutta myös aseelliseen hyökkäykseen verrattavissa olevan uhan kohdalla.
 – Mielestänii tällaiset nykyajan hybridiuhat vertautuvat aseelliseen hyökkäyseen. Esimerkkinä voi käyttää syyskuun yhdennentoista päivän tapahtumaa Yhdysvalloissa: siinä ei käytetty aseita, vaan tultiin lentokoneella päin rakennusta. Nimenomaan tällaisia uhkia pitää valmiuslainsäädännön kohdalla pystyä käsittelemään. Uskon, että Puolan ja Valko-Venäjän rajalla nähty tilanne kuuluu tämäntyyppisiin uhkiin.
 Haaviston mukaan maailmalle ei yleensäkään pidä antaa viestiä, että Suomi olisi täysin kädetön erilaisten uhkien kohdalla.
 – Suomi on valmis puolustautumaan kaikenlaisia uhkia vastaan. Ei ehkä kannata huudella maailmalle, että meillä joissakin kohdissa pykälissä on aukkoja, tai ettemme ole valmistautuneita joihinkin uhkiin. Tämä väittämä ei myöskään ole totta.
 Mutta voidaanko esimerkiksi turvapaikanhaku pistää joissakin tapauksissa kokonaan jäihin? Suoraa vastausta ei Haavistolla ei tähän kysymykseen ole.
 – Jo nykyisessä turvapaikkaprosessissa on olemassa palautusjärjestelmä, kun henkilöt tulevat toisen turvallisen maan, esimerkiksi Ruotsin tai Baltian maiden kautta. Hybridiuhkatilantessa täytyy miettiä tarkkaan, kuinka reagoidaan. Kategorista vastausta en pysty antamaan, mutta mielestäni pitää ottaa järki käteen, jos ihmisiä käytetään ikään kuin aseena.
 Haavisto myöntää, että kansainväliset sopimuksia on tehty tilanteissa, joissa tällaista uhkaa ei ole otettu huomioon.
 – Kun on kysytty, että tehdäänkö meillä lainsäädäntöä jossa suoraan sanotaan, mistä kansainvälisistä velvoitteista luovumme, niin sekin on aika vaikeaa. Mielestäni on parempi katsoa tilanteen mukaan.
 Suomi sai maistiaisen hybridivaikuttamisesta jo vuoden 2015 siirtolaiskriisin aikana. Tuolloin Raja-Joosepissa Suomeen tuli Venäjän rajan yli polkupyörillä ja muilla kulkuneuvoilla 1757 turvapaikanhakijaa.
 – Olin eduskunnan ulkoasiainvaliokunnan jäsen, kun rajaviranomsiet kertoivat tästä tilanteesta. Ensimmäinen kysymykseni oli, että eikö siinä puomissa ole saranoita. Juuri tällaisessa tilanteessa meidän lainsäädäntömme antaa mahdollisuuden myöskin sulkea raja määräajaksi tai tilapäisesti. Tällaista mahdollisuutta pitää myös voida käyttää.
 Haavistosta on kiinnostavaa, että vaikka vuonna 2015 Ruotsin puolelta Suomen rajaa kohti suuntasi yli 30 000 ihmistä, silloinen hallitus ei turvautunut valmiuslakiin.
 – Tässä tapauksessa noinkin suuri ihmisvirta saatiin käsiteltyä normaalin lainsäädännön puitteissa.
 Venäjä torppasi uhkailut katkaista kaasutoimitukset Eurooppaan
 Valko-Venäjän hybridistrategiaan näyttää kuuluvan myös energiavaroilla kiristäminen. Maan kautta kulkee kaasuputki Venäjältä Eurooppaan, ja presidentti  Aljaksandr Lukašenka  väläytteli torstaina mahdollisuutta katkaista kaasutoimitukset.
 – Viimeisin Valko-Venäjältä kuultu uhkaus koski Euroopan kaasuyhteyksien katkaisemista. Venäjältä on nyt viestitty, ettei tällainen kaasuyhteyksien katkaiseminen tule kyseeseen, sanoo Haavisto.
 Minskin ja Moskovan väliset näkemyserot tulivat tässä episodissa selvästi esille, samoin Venäjän ja Euroopan keskinäinen riippuvuus energia-asioissa.
 – Kaasukysymyksessä Lukašenkalta vedettiin matto alta. Asia liittyy myös Euroopan energiahuoltovarmuuteen. Jos nyt olisi sanottu, että kaasua aletaan käyttämään poliittisena aseenaja, olisi se koskenut myös Nord Stream 2 -kaasuputkihanketta. Tässä tilanteessa Eurooppa olisi joutunut arvioimaan uudelleen maakaasun käytön turvallisuutta.
 EU:n ulko- ja puolustusministerit koolla maanantaina Brysselissä
 EU on pyrkinyt käyttämään monipuolisesti eri keinoja meneillään olevassa kriisissä.
 – Valko-Venäjää kohtaan on nyt valmisteilla viides sanktiopaketti, joka sisältää myös sanktioita hybridioperaatiota Valko-Venäjälle valmistelleille tahoille, ulkoministeri Haavisto kertoo.
 EU:n ulko- ja puolustusministerien kokouksessa maanantaina asiasta tehdään päätös.
 EU on etsinyt tapoja vaikuttaa lähtö- ja kauttakulkumaihin, jotta Valko-Venäjän hybridioperaatio saadaan keskeytettyä. Tulostakin on tullut.
 – Irak ja Turkki ovat nyt sitoutuneet asettamaan rajoituksia Valko-Venäjälle suuntautuville lennoille, Haavisto sanoo.
 Yksi Valko-Venäjän tavoitteista on aiheuttaa sekaannusta ja hämmennystä EU-maiden yhtenäisyyteen.
 – Parhaillaan EU:ssa käsittelyssä oleva strateginen kompassi suuntaa EU:n nopeampaan reagointiin kriisitilanteissa ja hybridiuhkien torjumiseen. Siitä EU:n ulko- ja puolustusministerit keskustelevat maanantaina Brysselissä.
 Ulkoministeri Pekka Haavisto on Ykkösaamun suorassa haastattelussa klo 10.05.
 Lue lisää:
 Presidentti Niinistö pohtii, houkutteleeko löysä lainsäädäntö turvapaikanhakijoita Suomeen: "Me erotumme pohjoismaisista kumppaneista"
 Mepit Torvalds ja Hautala epäilevät saksalaislehden uutista, että Valko-Venäjän siirtolaisten pääkohteita olisivat Suomi ja Saksa – "Hatusta vedettyä"

Suomi vahvisti jo ulkomaalaisvalvontaansa – ulkoministerin mukaan Valko-Venäjän rajalla sattaa olla suomalaisia ihmissalakuljettajia


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet lyhyesti.

Häviääkö hybridityöntekijä verovähennyksissä?
 Töitään vuoroin toimistolla ja etänä tekevä työntekijä  voi jäädä väliinputoajaksi verovähennyksissä . Veronmaksajien keskusliiton lakiasianjohtaja  Kati Malisen  mukaan työhuonevähennyksen kasvattaminen olisi aiheellista. Myös työmatkakulujen omavastuun pienentämistä voisi miettiä.
 Glasgow'n neuvottelutulosta odotetaan
 Ilmastoaktivistit osoittivat mieltään perjantaina Glasgow'ssa Joe Bideniksi ja Boris Johnsoniksi pukeutuneina. Robert Perry / EPA
 Glasgow'n ilmastokokous jatkuu tänään yliajalla, sillä neuvotteluja ei saatu perjantai-iltana päätökseen. Ilmastokokouksen päätöslauselmasta on tarkoitus julkaista uusi luonnos aamulla, mutta varsinainen neuvottelutulos saataneen myöhemmin päivällä.  Seuraamme kokousta tässä päivittyvässä jutussa.
 Mitä ulkoministeri ajattelee tilanteesta Puolan rajalla?
 Ulkoministeri Pekka Haavisto on vieraana Ylen Ykkösaamussa kello 10.05. Antti Kolppo / Yle
 Saksalaislehti Die Welt kertoi torstaina, että Valko-Venäjän pelinappuloiksi joutuneiden siirtolaisten kohdemaat olisivat Suomi ja Saksa. Mitä ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) ajattelee Suomen valikoitumisessa kohdemaaksi? Muun muassa näistä aiheista keskustellaan Haaviston kanssa  kello 10.05 alkaen TV1:sen Ykkösaamussa .
 Asperger-diagnoosit yleistyneet tytöillä ja naisilla
 Seppo Samuli / Lehtikuva
 Tyttöjen ja naisten  Asperger-diagnoosit ovat lisääntyneet  Suomessa vauhdilla. Kahdenkymmenen viime vuoden aikana diagnoosin erikoissairaanhoidossa saaneiden naispuolisten määrä on seitsenkertaistunut, kertovat Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) hoitoilmoitusrekisterit.
 Britney Spears vapautui isänsä holhouksesta
 Mielenosoittajat juhlivat oikeuden päätöstä kalifornialaisen oikeustalon edessä perjantaina. Caroline Brehman / EPA
 Yhdysvalloissa  tuomioistuin on kumonnut  poptähti  Britney Spearsin  isän holhousvastuun. Isä vastasi tyttärensä taloudesta ja yksityiselämästä 13 vuotta. Paljon huomiota saaneen oikeuskäsittelyn päätös astui voimaan välittömästi.
 Sää viilenee lauantaina
 Ilmatieteen laitos
 Pohjoisesta virtaa vähitellen kylmempää ilmaa. Illan ja yön aikana tienpinnat voivat olla kuuraisia etenkin maan länsiosassa. Lauantaina pilvisyys on enimmäkseen runsasta, mutta paikoin pilvipeite pääsee myös rakoilemaan. Lähinnä maan itäosassa itärajan tuntumassa ja itäisessä Lapissa voi sataa paikoin lunta tai räntää. Yleisesti sää on kuitenkin poutaista.
 Lue lisää  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Etä- ja toimistotyön yhdistelijä voi hävitä vähennyksissä, Britney Spears vapautui isänsä holhouksesta, Glasgow'n neuvottelut venyvät


Summary: Aikasokeus ei ole virallinen diagnoosi, mutta ilmiö sinänsä on todellinen. Arkisetkin asiat, kuten suru tai väsymys voivat vaikuttaa ihmisen kykyyn hahmottaa aikaa.

– Me koemme maailman hiukan eri tavalla kuin muut. Vähän niin kuin värisokeat ihmiset, mutta meillä se vain liittyy aikaan, sanoo tamperelainen 28-vuotias  Karita Viitanen .
 Hän puhuu aikasokeudesta. Tällaista nimitystä kuulee toisinaan käytettävän ihmisistä, joiden on vaikea hahmottaa, mitä ehtii saada aikaiseksi vaikkapa kahdessa tunnissa.
 Viitaselle ajan hallintaan liittyvät haasteet voivat olla hyvinkin arkisia.
 – Esimerkiksi jos pitää aamulla käydä suihkussa, meikata ja kuivata hiukset, en osaa arvioida meneekö siihen 15 vai 45 minuuttia.
 Karita Viitanen kokee kärsivänsä aikasokeudesta. Marko Närhi
 Neuropsykologiaan erikoistuva psykologi  Johanna Stenberg  tuntee ilmiön ja myös termin ongelmallisuuden. Aikasokeus ei ole virallinen diagnoosi eikä monelle ammattilaisellekaan tuttu käsite, mutta ilmiö sinänsä on todellinen.
 – Potilaat tai asiakkaat eivät käytännössä koskaan tule sanomaan, että hei apua olen aikasokea. Se on tavallisesti osa muuta ongelmavyyhtiä.
 Karita Viitasella on aikuisiällä diagnosoitu ADHD, johon aikasokeuden käsite usein yhdistetään.
 Stenbergin mukaan taustalla ei kuitenkaan välttämättä tarvitse olla minkäänlaista aivotoiminnan häiriötä, vaan ihan arkisetkin asiat, kuten erilaiset tunnetilat, suru tai väsymys, voivat vaikuttaa kykyyn hahmottaa aikaa.
 Ajanhallintaa voi opetella
 Aikasokeuden käsite tai tarkka tunnistaminen ei Stenbergin mukaan ole terveydenhuollon piirissä tärkeää, eikä siihen siksi oikein ole menetelmiäkään.
 – Ajan prosessoinnin häiriö ei tällä hetkellä ole diagnostinen kriteeri millekään tietylle sairaudelle tai häiriölle, eikä se ole juuri koskaan kenenkään ainoa ongelma, johon hoitoa kohdentamalla voisi oleellisesti parantaa ihmisen elämää.
 Aikasokeaksi itsensä kokeva voi opetella ajanhallintaa samoilla käytännön keinoilla kuin kuka tahansa. Käytännön työssä ensisijaisia asioita ovat kalenterien, ajastimien ja huolellisten etukäteissuunnitelmien käytön harjoittelu.
 Stenbergin mukaan kuntoutuksellisessa työskentelyssä aloitetaan usein ajankäyttöpäiväkirjan pitämisellä. Sen jälkeen seurataan muutamia päiviä, mihin henkilön aika todellisuudessa menee ja kuinka hyvin se vastaa hänen omaa kokemustaan.
 – Tämä on hyvä tapa löytää ne kohdat, joihin vaikuttamalla arjen ongelmat vähenevät.
 Voit keskustella aiheesta sunnuntaihin 14. marraskuuta kello 23:een saakka.
 Lue seuraavaksi:
 Aikaa kuluu tarpeettomiin etäpalavereihin, chat-keskusteluihin ja sähköposteihin – työntekijät valittavat väsymystä, etenkin nuoret kovilla
 Etätyö toi tietotyöläisen arkeen joustoa, eikä siitä haluta luopua – moni työnantaja hakee nyt mallia etätyön ja läsnäolon yhdistämiseen
 Lukeminen palasi monen harrastukseksi, kun korona muutti ajankäyttöä – tutkijan mukaan taustalla vaikuttaa myös kirja-alan raaka jalkatyö

Karita Viitanen, 28, ei hahmota ajan kulumista kuten muut – aikasokeus on ristiriitainen nimitys monien tunnistamalle ilmiölle


Summary: Startup-yhtiö Gubben toimitusjohtaja uskoo, että kuka tahansa voi perustaa miljardiyrityksen, ja tietää, että sen luotsaaminen vaatii uhrauksia.

Enää viisi kuukautta, ja kassa on tyhjä.
 Monessa yrityksessä tämä olisi katastrofi. Vanhuspalveluita välittävässä Gubbessa se on normaalia. Perustajien pitäisi maaliskuuhun mennessä kerätä kymmenen miljoonan euron rahoitus.
 – Onhan tämä sellainen veitsi kurkulla -tyyppinen tilanne. Toisaalta rahoituksen hankkiminen on tavallista myyntityötä, ja minullahan on myyntitausta, toimitusjohtaja  Sandra Lounamaa  sanoo.
 Lounamaan unelma on tehdä johtamastaan yhtiöstä kansainvälinen menestystarina – vanhuspalveluiden Wolt.
 Perustajat Sandra Lounamaa ja  Meri-Tuuli Laaksonen  ovat panneet koko elämänsä peliin sen puolesta, että viiden vuoden sisällä heidän yrityksensä on arvokkaampi kuin F-Secure, Alma Media tai Finnair.
 – Kun Jenkit on auki, meidän markkina-arvomme on yli miljardi.
 He uskovat, että tie satumaiseen menestykseen on auki periaatteessa kenelle tahansa.
 – Tarvitaan vain sairasta uskoa omaan ideaan, sinnikästä työtä ja jatkuvaa “isoa ajattelua”, he kirjoittivat hiljattain  kolumnissa .
 Toimitusjohtaja Sandra Lounamaa korostaa, ettei ole mikään poikkeusyksilö.
 – Minussa ei ole mitään erikoista. Olen valmistunut ammattikorkeakoulusta ja tulen perusperheestä. Jos me pystytään tähän, kyllä aika moni muukin pystyy.
 Nyt tavoitteesta ollaan vielä kaukana, ja onnistuminen on epävarmaa.
 Sandra Lounamaa on omien sanojensa mukaan aina töissä. Petteri Sopanen / Yle
 Äitiyslomalta toimitusjohtajaksi
 Gubben liikeidea syntyi sen perustajan arkisesta oivalluksesta.
 Lounamaa koki, että hänen oma mumminsa viettää aivan liikaa aikaa yksin neljän seinän sisällä. Arkikiireiden keskellä omaisilla ei ollut mahdollisuutta vierailla ikäihmisen luona riittävän usein.
 Syntyi ajatus alustayhtiöstä, joka saattaisi yhteen avusta ja seurasta hyötyvät ikäihmiset sekä nuoret, jotka haluavat tehdä sivutyötä vaikkapa opintojen ohessa. Sovellus parittaisi vanhuksen ja nuoren sijainnin sekä kiinnostusten perusteella. Alustalla työskenteleviä nuoria kutsuttaisiin “gubbeiksi”.
 Ajatus sai hautua kunnes Lounamaa tuli raskaaksi. Sitten hän tapasi tulevan yhtiökumppaninsa Laaksosen Facebookin Huhtivauvat 2017 -ryhmässä.
 Lounamaa jäi äitiyslomalle mainostoimiston myyntitehtävistä ja Laaksonen hoitoalan opettajan työstä. Uusien ystävien keskustelut kääntyivät nopeasti siihen, haluaisiko kumpikaan enää palata entiseen työelämään.
 Ei halunnut. Molemmat tahtoivat yrittäjäksi. Kun Lounamaa esitti liikeidean Laaksoselle, asiat etenivät nopeasti.
 Yhdessä he päättivät tehdä vanhustyöstä trendikästä.
 Gubbe täytti pari viikkoa sitten kolme vuotta. Ilmapallo leijailee vielä toimiston nurkassa.  Petteri Sopanen / Yle
 “Jos olisitte miehiä, teillä olisi jo miljoonarahoitus”
 Pohjoismaissa kaikkien startupien kokonaismäärästä noin kuusi prosenttia on naisten johtamia. Vain 2,5 prosenttia viimeisen viiden vuoden aikana jaetusta rahoituksesta meni naisten startupeille.
 Ongelma johtuu ainakin osin siitä, että sijoittajista valtaosa on miehiä, jotka sijoittavat mielellään toisten miesten yhtiöihin.
 – Jos olisitte miehiä, teillä olisi jo miljoonarahoitus, sanoi Suomen kenties tunnetuin bisnesenkeli  Riku Asikainen  Gubben perustajille vuonna 2019.
 Hän tarkoitti, että vanhuspalveluun tarkoitettu alusta oli briljantti idea, mutta sen perustajilla ei ollut tarpeeksi määrätietoisuutta sanoa, kuinka paljon rahaa he tarvitsevat ja mihin hintaan.
 Asikaisen mukaan miehet kehtaavat myydä huonompiakin ideoita. Heillä on hänen mukaansa tapana liioitella onnistumisiaan.
 Toimitusjohtaja Lounamaa allekirjoittaa bisnesenkelin väitteen nyt täysin.
 – Enhän minä silloin tiennyt, miten rahoitusta haetaan ja mikä meidän arvo on.
 Alku rahoitettiin starttirahalla, säästöillä ja yhteisellä 80 000 euron pankkilainalla. Ensimmäiset puolitoista vuotta perustajat tekivät töitä palkatta.
 Gubben perustajat Meri-Tuuli Laaksonen ja Sandra Lounamaa yhtiön PR-kuvassa. Laaksonen oli jutun tekoaikaan harvinaisella lomalla Kanariansaarilla.  Gubbe
 Tuoreet yrittäjät saivat toistuvasti kuulla pelottelua startup-maailman raadollisuudesta. Siitä, kuinka perhe-elämä uhrataan työlle, huonot päätökset johtavat konkurssiin ja kuinka naisten on mahdotonta saada yrityksilleen rahoitusta.
 Ovet piireihin kuitenkin aukesivat.
 Alkukeväästä 2020 Leijonan luolastakin tuttu sijoittaja  Kim Väisänen  löi ensimmäisenä pöytään 50 000 euroa.
 Väisänen sanoo tehneensä sijoituspäätöksen siksi, että perustajakaksikolla oli startup-maailmassa pärjäämiseen tarvittava energiataso ja syke. Heidän liikeideansa potentiaalisen markkinan hän arvioi myös riittävän suureksi.
 Bisnes voisi ainakin teoriassa skaalautua miljardiluokkaan.
 Muutama muu sijoittaja seurasi perässä, ja Gubbe sai kasaan 300 000 euroa. Veitsen ote kirposi kaulalta – ainakin hetkeksi.
 Sitten tuli korona.
 90 prosenttia asiakkaista katosi
 Sijoittajat pelästyivät, miten vanhuspalvelun nyt käy. Kerätystä 300 000 eurosta vain 100 000 maksettiin heti.
 Gubbe saisi loput rahat kuuden kuukauden kuluttua, jos vanhuspalvelu pyörisi samaan tapaan kuin ennen pandemiaa.
 Kevät 2020 ei näyttänyt hyvältä. Noin 90 prosenttia asiakkaista laittoi palvelun tauolle.
 Yhtiön oli sopeuduttava tilanteeseen ja keksittävä muuta liiketoimintaa. Yritys aloitti kauppakassien kuljetuspalvelun kymmenentuhannen gubben voimin. Se osoittautui virheeksi.
 Luottotiedottomat ihmiset tilasivat heidän kauttaan ostoksia laskulla ja jättivät ne maksamatta.
 Se oli kallis oppitunti.
 Huhtikuussa koronatartuntaluvut kääntyivät Gubben onneksi laskuun ja jo touko-kesäkuussa vanhuspalveluasiakkaat palasivat.
 Toiminta elpyi puolen vuoden määräajan sisällä, ja yhtiö sai loputkin sijoittajien rahoista.
 Syksyllä 2020 toimitusjohtaja sai jälleen perheenlisäystä.
 Gubben tarinan tärkeimmät käänteet 2005  Liikeidea syntyy. Elokuu 2016  Perustajat tutustuvat Facebookissa. Huhtikuu 2017  Perustajat saavat ensimmäiset lapsensa. Marraskuu 2018  Yritys rekisteröidään. Joulukuu 2018  Toinen perustajista Meri-Tuuli Laaksonen saa toisen lapsen. Lokakuu 2019  Perustajat ottavat 80 000 euron pankkilainan Gubben markkinointiin. Toukokuu 2019  Yritykseen palkataan kolmas työntekijä. Maaliskuu 2020  Gubbe nostaa ensimmäisellä rahoituskierroksella 300 000 euroa. Kevät 2020  90 prosenttia asiakkaista laittaa koronan vuoksi palvelun tauolle. Toukokuu 2020  Perustajat alkavat nostaa työstään palkkaa. Kesä 2020  Valtaosa asiakkaista palaa tartuntalukujen käännyttyä laskuun. Lokakuu 2020  Toimitusjohta Sandra Lounamaa saa toisen lapsen. Huhtikuu 2021  Yhtiö kerää sijoittajilta 1,7 miljoonan euron siemenrahoituksen. Elokuu 2021  Yhtiö laajentaa toimintaa Ruotsiin. Tammikuu 2022  Kolmannella rahoituskierroksella on tarkoitus kerätä sijoittajilta kymmenen miljoonaa euroa. Maaliskuu 2022  Yrityksen on määrä laajentaa toimintaa muihin Pohjoismaihin ja Saksaan. Huhtikuu 2023  Yritys aikoo laajentaa Iso-Britannian ja Yhdysvaltain markkinoille. 2025  Yhtiön arvon on määrä olla vähintään miljardiluokassa.
 Työ vaatii paljon
 Koronan vuoksi molemmat vanhemmat olivat etätöissä ja jakoivat hoitovastuun kotona.
 – Vauva oli helppo ja nukkui 90 prosenttia työajasta, Lounamaa kertoo.
 Kun puolison työaika illalla päättyi, Lounamaa saattoi taas keskittyä täysillä omiin töihinsä. Hän ei ollut toisen lapsensa vauva-aikana päivääkään äitiyslomalla.
 Puolen vuoden ikäisenä lapsi alkoi vaatia enemmän huomiota, ja isä jäi vanhempainvapaalle kolmeksi päiväksi viikossa.
 Lounamaa sanoo, ettei ollut käytännössä koskaan vapaalla. Näin kertoo myös yhtiöön ensimmäisenä sijoitanut Kim Väisänen.
 – Siellä toimistolla se paukutti töitä, ja lapsi nukkui sitterissä vieressä.
 Lounamaa halusi keskittyä töihin, jossa tapahtui paljon. Rahaa oli nimittäin taas saatava.
 Keväällä 2021 yhtiön onnistui kerätä 1,7 miljoonaa euroa siemenrahoitusta. Firman arvoksi määriteltiin tuolloin jo kymmenen miljoonaa euroa.
 Se on paljon siihen nähden, että edellisen vuoden liikevaihto oli vain 280 000 euroa. Sijoittajat uskoivat yhtiön kasvupotentiaaliin.
 Uudella rahoituksella kehitettiin teknologia-alustaa. Manuaalinen työ piti saada minimoitua.
 Kaikki gubbeksi haluavat haastatellaan ennen töiden aloittamista. Myös vanhusten omaiset jututetaan puhelimessa, jotta tiedetään asiakkaan tarpeet.
 Kaksi kahden tunnin gubben vierailua maksaa asiakkaalle 198 euroa kuussa. Hinta on kotitalousvähennyskelpoinen. Gubbet saavat vierailuista 10 euroa tunnilta, ja laskuttavat summan kevytyrittäjinä.
 Vierailulla voidaan tehdä yhdessä kotitöitä, ulkoilla tai vierailla teatterissa. Tai jotain muuta, mitä asiakas haluaa.
 Tutustumiskäynnin jälkeen homma toimiikin melko automaattisesti. Kun alusta on kunnossa, voi ponnistaa maailmalle.
 – Jos yrityksestä joskus luopuu, merkitystä pitää hakea muuta kautta – esimerkiksi sijoittamalla muihin yrityksiin, Sandra Lounamaa sanoo.  Petteri Sopanen / Yle
 Mitä jos tekisi hyvän exitin
 Kolme vuotta perustamisensa jälkeen Gubbe on kerännyt sijoittajilta 2,5 miljoonaa euroa, ja se työllistää noin 70 toimistotyöntekijää sekä tuhansia nuoria gubbeja Suomessa ja Ruotsissa.
 Se ei ole lainkaan hullummin, mutta tavoitteet ovat aivan toista luokkaa.
 Seuraavaksi toimintaa on määrä laajentaa muihin Pohjoismaihin, Saksaan, Iso-Britanniaan ja Yhdysvaltoihin.
 Yhtiö aikoo valloittaa kansainväliset markkinat nyt eikä kymmenen vuoden päästä.
 – Aika on nyt, kun kilpailu on vielä vähäistä, toinen perustajista Meri-Tuuli Laaksonen sanoo.
 Tavoitteena on kasvaa mahdollisimman nopeasti ja miettiä kannattavuutta myöhemmin. Asiakashankintaa tehdään ulkopuolisen rahoituksen voimin niin kauan kuin se on kustannustehokasta.
 Lounamaa sanoo kehtaavansa jo pyytää rahoittajilta sen, mitä tarvitsee, ja olla tarpeen vaatiessa vähän röyhkeäkin. Yhtiön ensimmäisen rahoittaja on samaa mieltä.
 – Nöyryydestä ei ole enää mitään tietoa, sijoittaja Kim Väisänen sanoo.
 Eikä startup-alalla sijoittajien mukaan ilman itsevarmuutta pärjäisikään. Yhtään ei haittaisi, vaikka tähdetkin sattuisivat olemaan oikeassa asennossa.
 Jos Gubbe onnistuu tekemään woltit ja kasvattamaan arvoaan, kunnes sen voisi myydä miljardihintaan, perustajat tietävät jo mitä tekisivät seuraavaksi.
 He sijoittaisivat myyntivoiton startupeihin.
 Muokattu 13.11. klo 13.06: Tarkennettu kuvausta gubben palvelusta ja hinnoitteluista.

Sandra Lounamaa uskoo, että hänen firmastaan voi tulla seuraava miljardibisnes, vaikka juuri nyt rahaa on vain viideksi kuukaudeksi


Summary: Kuopion kaupungin lasten ja nuorten mielenterveyspalveluissa on ollut niin pitkät jonot, että aluehallintoviranomainen on puuttunut niiden lainvastaisuuteen. Nuorten jonotusaika oli vielä alkusyksystä 10 kuukautta.

Juulia Savolainen , 19, opiskeli ratsastuksenohjaajaksi toukokuussa 2021, kun hänelle tuli työuupumus. Hän oli koulutussopimuksella, eli opiskeli työhön oppisopimuksen tapaan työelämässä. Töissä hän piti ratsastustunteja ja teki tallitöitä.
 Töitä oli hänen mukaansa todella paljon. Sitten voimat äkkiä loppuivat.
 – Halusin tehdä kaiken mahdollisimman hyvin. Tuntui, etten kelpaa ja riitä, kun kiitosta tai hyvää palautetta ei saanut, Savolainen kertoo.
 Lopulta nukkuminenkin oli niin vaikeaa, ettei hän saanut ennen aamukahdeksaa lainkaan unta.
 Savolainen uupui niin, että joutui keskeyttämään koulun. Hän haki ammattiapua päivystyksen kautta. Hänelle tarjottiin lääkitystä terveyskeskuksesta, ja sieltä hänet ohjattiin Kuopion kaupungin nuorten mielenterveyspalveluiden pariin.
 – Sieltä minulle sanottiin, että 19-vuotiaat ovat väliinputoajien joukko. Ei 19-vuotiaille ole apua heillä, koska ei sitä apua ehdi jonosta saada, Savolainen sanoo.
 Hänet laitettiin nuorten mielenterveyspalveluiden ruuhkaiseen jonoon. Hänen annettiin ymmärtää, että nyt on odotettava syntymäpäivää. Sitten apua on oikeasti mahdollista saada.
 Nuorten mielenterveyspalveluista apua saavat 13–19-vuotiaat kuopiolaiset nuoret. Aikuisten puolelle voi hakeutua yli 20-vuotiaana.
 – Kun kysyin, voinko päästä terapiaan, niin minulle sanottiin, että olen liian nuori aikuisten puolelle ja liian vanha nuorten puolelle. En ehdi päästä mihinkään: pitää pärjätä pelkällä lääkityksellä, hän kuvailee.
 Juulia Savolaiselle sanottiin, että 19-vuotiaat eivät ehdi saada apua nuorten mielenterveyspalveluista. Toni Pitkänen / Yle
 Savolaiselle luvattiin, että psykiatrinen sairaanhoitaja soittaa hänelle lähiaikoina. Kukaan ei Savolaisen mukaan koskaan soittanut.
 Palveluihin on ollut 10 kuukauden jono
 Kuopion kaupungin apulaisylilääkäri  Kaj Korhosen  mukaan väliinputoaminen on väliaikaisesti mahdollista, kun nuori on siirtymässä kahdenkymmenen ikävuoden kynnyksellä aikuisten työryhmän asiakkuuteen.
 – Näissä saumoissa on tullut ajoittain viiveitä seuraavaan hoitopaikkaan siirtymisessä. Ei kovin usein, mutta ne harvatkin kerrat ovat asiakkaan näkövinkkelistä harmillisia, Korhonen sanoo.
 Kuopion kaupungin nuorten mielenterveyspalveluissa on ollut aiemmin tänä syksynä pahimmillaan  10 kuukauden jonot.  Hoitotakuun mukaisesti  apua pitäisi saada kolmessa kuukaudessa.
 Tällä hetkellä apulaisylilääkäri Korhosen mukaan nuorten palveluiden jonottajien määrää on saatu purettua jo merkittävästi esimerkiksi viime kevääseen verraten.
 Kuopion kaupunginhallituksen puheenjohtaja Aleksi Eskelinen kaupungin mielenterveyspalveluiden ruuhkiin liittyvässä tiedotustilaisuudesta 8.11. Sami Takkinen / Yle
 Itä-Suomen aluehallintoviranomainen puuttui aiemmin kaupungin mielenterveyspalveluiden lainvastaiseen toimintaan. Kaupungin täytyy saada mielenterveyspalveluihin syntyneet ruuhkat pois maaliskuun 2022 loppuun mennessä niin, että hoitoon pääsee kolmessa kuukaudessa.
 Psykologi: mielenterveystyö ei ole liukuhihnatyötä
 Ruuhkien taustalla on ollut useita syitä: yksi selittävä tekijä on ollut koronan tuoma painolasti, toisaalta myös työntekijöiden joukkopako mielenterveyspalveluista.
 – Kokeneimmat työntekijät ovat vaihtaneet työpaikkaa, koska heillä on ollut siihen mahdollisuus, sanoo kaupungin opiskeluhuollossa aiemmin työskennellyt psykologi ja kaupungin perusturva- ja terveyslautakunnan jäsen  Aarni Mustonen.
 Pohjois-Savo erottuu mielenterveyden osalta muista maakunnista, muttei edukseen - alue on mielenterveysongelmien osalta  tilastollisesti Suomen sairastavin.
 Psykologi Aarni Mustonen on hiljattain vaihtanut työpaikkaa YTHS:n puolelle. Sami Takkinen / Yle
 Mustosen mukaan nuorten mielenterveyspalveluissa on ollut katastrofaalisia jonoja.
 – Resurssit on laitettava kuntoon, koska ei mielenterveystyötä voi tehdä liukuhihnatyönä. Eikä nuoria pidä vain siivota pois jonosta, Mustonen sanoo.
 Kuopio lisää mielenterveyspalveluiden työntekijöitä
 Kuopion kaupunki ja Kuopion yliopistollinen sairaala KYS sopivat tällä viikolla, että jatkossa vaikeiden mielenterveysongelmien hoidosta vastaa KYS ja lievistä ja keskivaikeista puolestaan kaupunki. Kaupunki aikoo lisäksi rekrytoida yhdeksän uutta työntekijää omiin palveluihinsa.
 Myös KYS rekrytoi lisää ammattilaisia lasten ja nuorten mielenterveyspalveluiden ruuhkien vuoksi, mutta tarkat henkilöstömäärät eivät ole vielä selvillä.
 Savon mielenterveysomaisten toiminnanjohtaja  Tiina Puranen  muistuttaa, että yhteiskunta maksaa lasten ja nuorten mielenterveyspalveluiden jonoista moninkertaista hintaa. Vanhempien työssäkäynti voi olla vaikeaa, ja moni joutuukin sairauslomalle.
 – Moni vanhempi uupuu tai masentuu itsekin, kun oma lapsi ei saa apua ajoissa. Vanhemmat ja sisarukset elävät huolen keskellä. Joissain perheissä vanhempien parisuhde kärsii, Puranen sanoo.
 Juulia Savolaisen arjessa hevoset, poikaystävä ja ystävät ovat iloa tuovia asioita. Toni Pitkänen / Yle
 Joudunko taas uuteen jonoon, pohtii Juulia Savolainen
 Tällä hetkellä Juulia Savolainen on sairauslomalla. Terveyskeskuslääkärin mukaan hänellä on työuupumuksen lisäksi masennusoireita. Ystävät, oma hevonen ja poikaystävä ovat tärkeitä tukijoita arjessa. Etsivän nuorisotyön kautta Savolainen on saanut keskusteluapua ja kontaktit, jotka aidosti kuuntelevat.
 – Tuntui tosi kivalta, kun joku kysyi nuorisotyöstä, mitä minulle kuuluu ja kuuntelee. Eikä niin, että syö lääkkeesi ja mene kotiin, Savolainen pohtii.
 Muu aika menee odottaessa. Kahden kuukauden päästä hän on 20-vuotias ja voi päästä aikuisten mielenterveyspalveluihin.
 Savolainen on jonottanut lääkäriin ja avun piiriin toukokuusta saakka.
 Jonottaminen ei välttämättä lopu vielä hetkeen.
 – Olen ymmärtänyt niin, että joudun sitten myös aikuisten mielenterveyspalveluissa jonottamaan. Tulevaisuus on pelottava, kun en tiedä, saanko apua ja mitä jos sairauspäiväraha loppuu, Savolainen pohtii.
 Kaupungin palveluiden ruuhkissa on ollut sulattelemista.
 – Luulin, että tämä olisi tärkeysjärjestyksessä korkeammalla. Olen 19 ja uupunut jo kaksi kertaa.
 Unelma ratsastuksenohjaajan työstä ei ole kuitenkaan jäänyt.
 Muokattu 13.11. klo 21.16: Oikaistu psykologin aiemman työtehtävän tarkka titteli.
 Aiheesta voi keskustella 14.11.2021 kello 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Kuopion kaupunki sai määräyksen saattaa lasten ja nuorten mielenterveyspalvelut lainmukaisiksi – jonot pisimmillään 10 kuukautta
 Jere Ollila, 21, lopetti syömisen ja iloitsi: "Enää ette voi sanoa minua lihavaksi" – korona lisäsi vaikeasti tunnistettavaa syömishäiriötä
 Näiden ysiluokkalaisten mielestä koulussa ei puhuta ikinä tunteista, ja se näkyy poissaoloissa – nyt ongelma halutaan ratkaista uusin tavoin

Juulia Savolainen on jonottanut mielenterveyspalveluihin jo puoli vuotta, ja pian odottaa uusi jono – “19-vuotiaat ovat väliinputoajia”


Summary: Kemin Metsä Fibren uuden sellutehtaan suuret erikoiskuljetukset ovat päättyneet tältä syksyltä. Alkutalven vaihtelevista sääolosuhteista huolimatta kuljetukset sujuivat hyvin.

Kemin Metsä Fibren sellutehtaan kuljetuksissa yhdistyvät kaikki jättikuljetuksen erikoisuudet: kuljetukset ovat erikoispitkiä, -leveitä ja -painavia. Oman poikkeuksellisuutensa toi se, että kuljetukset rantautuvat sisäsatamaan kaupungin keskustaan ja reitti tehtaalle kulki ahtaiden kaupunkikortteleiden ja asutusalueiden läpi.
 Kuljetukset suunnitellut kuljetus- ja logistiikkayhtiö DSV:n liiketoiminnan kehittämisjohtaja  Sauli Lomakka  on ollut alalla parikymmentä vuotta. Hänen mukaansa Metsän kuljetukset menevät työhistoriassa ihan kärkipäähän.
 – Tämä on haasteiltaan ihan omaa luokkaansa. Toki tähän pystyy hyödyntämään aikaisempaa kokemusta, mutta tällaista kokonaisuutta ei ole aikaisemmin ollut ja epäilen, ettei ihan heti vastaan tulekaan.
 Lomakka johtaa kuljetusten sujumista apunaan parikymmentä erikoiskuljetusten ammattimiestä. Kuljetettavana on komponentteja Metsä Fibren Kemiin rakentuvalle jättimäiselle sellutehtaalle.
 Lue myös:
 Kun tieurakat jättivät autottomat vanhukset pussiin, kauppias järjesti kyytipalvelun: "Tämä on kuin nappi minulle", kiittelee Elsa Korva
 Jättitehtaan liikenneurakat mullistavat satojen koulutien Kemissä – asiantuntija vinkkaa, miksi aikuisen on tärkeä olla esimerkkinä liikenteessä
 Proomun alla viisi senttiä vettä, lavetin alla satoja kumipyöriä
 Kahden ja puolen viikon aikana tehdastyömaalle kuljetettiin yhdeksän valtavaa komponettia. Ne tuotiin ensin Kemin syväsatamaan Ajokseen, missä ne siirrettiin proomuihin.
 Proomut toivat kuormansa sisäsatamaan, jonne tehtiin yhteensä kolme reissua. Kemin sisäsatamasta komponentit kuljetettiin erikoiskuljetuksiin tehdyllä lavetilla tehdasalueelle.
 Keminmaalaislähtöinen Sauli Lomakka johtaa jättimäisten tehtaan osien kuljetuksia tanskalaiselle DSV-yhtiölle. Antti Ullakko / Yle
 Lomakka kertoo, että molemmissa kuljetusmuodoissa on haasteensa. Merellä on välillä proomun alla matalimmillaan vain viisi senttiä vettä ja maantiellä kuljetus on senttipeliä.
 – Haastavinta on katuverkoston käyttö, siellä pullonkaulat, niiden huomiointi ja aika pienet marginaalit kuljetukseen. Toisaalta sitten sääolosuhteet, johon ei pysty vaikuttamaan. Toisinaan tuulee liikaa, eikä ponttooni pääse liikkumaan tai alkutalven kynnyksellä kelit voivat olla haastavia maantiekuljetukselle.
 Kerran koko lavetti kuormineen jumiutui Kemin vanhan kauppatorin kupeeseen. Syynä oli liukkaus ja jarrujen jäätyminen, kertoo Sauli Lomakka.
 – Lavetissa on 160 rengasta. Sieltä kun jäätynyttä jarrua etsit, niin se vie aikansa.  Sauli Lomakka
 Tehdastyömaan komponentit kuljetettiin proomulla Kemin sisäsatamaan, josta ne jatkoivat matkaa erikoisvalmistetulla 160-pyöräisellä lavetilla. Antti Ullakko / Yle
 Kuormien tieltä kaadettiin poppelit ja katuvalot
 Kemin ympäristöjohtaja Mika Grönvall kertoo, että kuljetuksia alettiin suunnitella puolitoista vuotta sitten. Hän myöntää, että aluksi kuljetusten saaminen sujumaan hirvitti.
 – Aika paljon tässä on jouduttu tekemään muutostöitä, Grönvall toteaa.
 Esimerkiksi Kemin keskustassa kulkevan Hahtisaarenkadun keskisaareke jouduttiin poistamaan ja korvaamaan sileällä asvaltilla. Lisäksi katuvalaisimia poistettiin ja keskisaarekkeessa kasvaneet poppelit on kaadettiin kaikki.
 Vilkasliikenteisen kadun liikennevaloristeyksen valot on jouduttu pitämään pimeänä viikojen ajan. Grönvallin mukaan ennallistaminen aloitetaan heti kuljetusten valmistuttua.
 – Katuvalaisimet ja liikennevalot asennetaan ensimmäisenä paikalleen. Keskisaarekkeeseen tehdään väliaikaisia järjestelmiä, loput tehdään vasta ensi kesänä, kun kaikki kuljetukset ovat ohi.
 Viimeisen kuljetuksen kaartaessa tehtaan pihaan myös Lomakka on tyytyväinen mies.
 –Tästä on hyvä jatkaa ensi kesänä, kun reitti on nyt todistettu toimivaksi.
 Kuljetukset jatkuvat ensi vuoden touko-kesäkuussa heti, kun jäät lähtevät Perämeren pohjukasta. Silloin liikuteltavana on entistäkin isompia kuljetuksia.
 –Siellä on todella painavia kappaleita, yli 500 tonnia. Ensi kesänä on vähän monimuotoisempaa kuljettamista kun tänä syksynä on ollut, Lomakka kertoo.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  sunnuntaihin 14.11. kello 23 saakka.
 Lue myös:   Tuulivoiman rakentaminen näkyy tien päällä: erikoiskuljetusten lupahaku ruuhkautui

Valtavat tehtaanosat vietiin kaupungin läpi sentintarkkoina erikoiskuljetuksina – "Haasteena omaa luokkaansa", sanoo kokenut ammattilainen


Summary: VM arvioi nykyisen tiedon valossa, että uudistuksen takaisinmaksuaika on noin 15 vuotta.

Sosiaali- ja terveyspalveluihin tehtävän jättiremontin yksi keskeisistä tavoitteista on hoito- ja hoivakustannusten kasvun hillitseminen. Kuntaliiton arvion mukaan näin ei kuitenkaan välttämättä ole käymässä.
 – Kuntakentällä ei pidetä tavoitteen toteutumista kovin todennäköisenä, sanoo Kuntaliiton erityisasiantuntija  Karri Vainio .
 Vainion mukaan toteutuminen jää täysin kiinni alueiden kyvystä lunastaa niille asetetut tavoitteet.
 Viime vuosina kuntien sote-menot ovat Kuntaliiton mukaan kasvaneet keskimäärin 2,4 prosenttia vuosittain. Tästä väestön ikääntyminen aiheuttaa reilun prosentin kasvun.
 Hallituksen tarkoituksena sote-uudistuksessa on ollut, että vuodesta 2025 eteenpäin palvelutarpeen perusteella arvioitua kulujen kasvua ei rahoiteta alueille kokonaan vaan 80-prosenttisesti.
 – Sillä, että ei etukäteen anneta täysimääräisenä rahoitusta, pyritään kannustamaan alueita pysymään tiukassa raamissa, kertoo neuvotteleva virkamies  Antti Väisänen  valtiovarainministeriöstä (VM).
 Vainio huomauttaa, että kyseessä on kuitenkin ainoastaan hallituksen tavoite, ei muutosten taloudellisten vaikutusten arvioinnin lopputulos.
 – Ei ole arvioitu, miten hyvinvointialueet pystyisivät 20 prosenttia pienemmällä rahoituksen nousulla ne palvelut järjestämään. Yhtenä riskinä on myös, että vaikka kustannuskehityksen hillintätavoite toteutuisikin, se toteutetaan palveluiden kustannuksella, Vainio sanoo.
 Silloin uhkaa jäädä toteutumatta ne hallituksen asettamat tavoitteet, että uudistuksen myötä kaikki saisivat laadukkaita sosiaali- ja terveyspalveluja yhdenvertaisesti ja että hyvinvointi- ja terveyserot kaventuisivat.
 Hyvinvointialue voi saada lisää rahaa
 Sote-uudistuksessa maahan perustetaan 21 hyvinvointialuetta ja niille siirretään kunnista vastuu sosiaali- ja terveydenhuollon sekä pelastustoimen järjestämisestä. Tammikuun aluevaaleissa hyvinvointialueille valitaan niiden ylin päättävä elin eli aluevaltuusto.
 Uudistuksella pyritään parantamaan peruspalveluita, jotta ongelmat eivät kasva liian isoiksi – ja kalliiksi hoitaa. Lisäksi esimerkiksi sosiaali- ja terveyspalveluiden yhteensovittamisesta ja digitalisaation hyödyntämisestä palveluissa odotetaan säästöjä.
 Hyvinvointialue päättää itse, miten rahoituksen käyttää. Palvelujen toteutumista ja rahoituksen riittävyyttä seurataan osana ohjausprosessia.
 Väisäsen mukaan hyvinvointialueella on oikeus saada lisää rahaa, jos rahoituksen taso vaarantaa riittävien palvelujen järjestämisen. Sitä on kuitenkin rajoitettu niin, että lisärahoituksen määrälle voidaan asettaa ehtoja esimerkiksi palvelujen laatuun ja tehokkuuteen liittyen. Lisäksi jos alue on saanut lisärahoitusta kaksi kertaa kolmen vuoden aikana, voidaan käynnistää arviointimenettely.
 Kuntaliitosta sanotaan, että kustannusten hillitsemistavoitteen kannalta on tärkeää, että alueille annetaan riittävä liikkumavara päättää siitä, mitä palveluita ja millä tavoin rahalla tuotetaan sen sijaan, että kiristetään kansallista sääntelyä.
 Kolmen miljardin euron kustannukset tällä vuosikymmenellä
 Hallitus itse on arvioinut esityksessään sote-uudistuksesta, että julkinen talous ei uudistuksen vuoksi näyttäisi vahvistuvan vielä tällä vuosikymmenellä. Syynä ovat etenkin muutoskustannukset, joita uudistuksen toimeenpanosta vääjäämättä syntyy.
 Vuosikymmenen loppuun mennessä uudistuksesta arvioidaan koituvan kumulatiivisesti noin kolmen miljardin euron kustannukset julkiseen talouteen eli julkinen velka olisi tämän verran peruslaskelmaa suurempi.
 – Jos oletetaan, että uusimmat arviot muutoskustannuksista toteutuvat, uudistuksen takaisinmaksuajan voi arvioida olevan karkeasti noin 15 vuotta, Väisänen sanoo.
 VM:n arvion mukaan tätä ei voi pitää kohtuuttoman pitkänä aikana, etenkin kun huomioidaan että kyseessä on iso ja merkittävä uudistus.
 Muutoskulujen lopullinen hintalappu epävarma
 Muutoskulujen hintalappu on vielä epävarma ja tarkentuu osittain ensi keväänä. Pysyviä muutoskuluja ovat muun muassa palkkojen harmonisointi ja verotulomenetykset.
 Palkkojen harmonisoinnilla tarkoitetaan kunnista ja kuntayhtymistä siirtyvien työntekijöiden palkkojen yhteensovitusta, joka käytännössä lisää palkkakuluja. Tästä syntyy VM:n arvion mukaan 124–434 miljoonan euron kustannukset vuosittain.
 Kertaluonteisia kustannuksia syntyy lisäksi muun muassa tietoteknisistä muutostarpeista.
 Kuntaliitosta huomautetaan, että muutoskustannusten lopullisen summan epävarmuuden takia on mahdotonta sanoa, miten kustannusten hillitsemispyrkimyksessä onnistutaan. Vainio huomauttaa, että vielä on esimerkiksi kokonaan arvioimatta, kuinka paljon uudistuksesta aiheutuu muutoskustannuksia kunnille.
 Kulupainetta myös muista alan uudistuksista
 Palveluiden siirto kuntatoimijoilta hyvinvointialueille ei ole suinkaan ainoa asia, joka vaikuttaa tulevien vuosien sosiaali- ja terveysmenoihin. Myös muut alalla tehtävät uudistukset vaikuttavat. Pääministeri Sanna Marinin (sd.) hallituskaudella ollaan tekemässä esimerkiksi kiristyksiä henkilöstön kelpoisuusehtoihin ja mitoituksiin sekä palveluihin pääsyn määräaikoihin.
 – Jos tulee lainsäädäntöä, millä voidaan katsoa olevan suoria kustannusvaikutuksia, valtio on velvollinen kattamaan lisäkustannukset, Vainio sanoo.
 Hallituksen esityksen mukaan uudistuksen jälkeenkin julkisen talouden saattaminen kestävälle pohjalle edellyttäisi julkisen talouden vahvistamista muilla keinoin.
 Lue aiheesta lisää:
 Leveät hartiat eivät kantaneetkaan kuusaalaisten palveluita paremmin – lupaus lääkäristä joka kuntaan on epärealistinen, sanovat asiantuntijat
 Mistä aluevaltuutetut oikein päättävät? Kysyimme sotepomolta 5 kysymystä aluevaaleista

Sote-uudistuksen pitäisi hillitä paisuvaa hoito- ja hoivabudjettia –  kuntakentällä ei ole uskoa tavoitteen toteutumiseen


Summary: Woltin teettämän tutkimuksen mukaan yli puolet Wolt-läheteistä haluaisi jatkaa yrittäjänä. Tia Mynttinen pelkää menettävänsä työnsä, jos heistä tehdään työntekijöitä.

Hämeenlinnalainen  Tia Mynttinen , 42, on viettänyt monta unetonta yötä miettiessään tulevaisuuttaan Wolt-lähettinä.
 Työkyvyttömyyseläkkeellä oleva Mynttinen etsi sopivaa työtä vuosikaudet. Lopulta se pari vuotta sitten löytyi Wolt-lähettinä kevytyrittäjyyden avulla. Hän uskoo, että jos läheteistä tehdään työtekijöitä, häneltä loppuvat työt monien sairauksiensa vuoksi.
 – Olen käynyt kaikki mahdolliset kuntoutuskurssit, valmennukset ynnä muut. Minun on ollut vaikea löytää työtä, mitä pystyn tekemään.
 Vaikka  uutinen Woltin myymisestä ulkomaalaisomistukseen  vähän jännittää, Mynttinen uskoo, että työt jatkuvat samanlaisena kuin tähänkin asti. Näin on vakuutettu myös yrityksen puolelta. Woltin ostaa yhdysvaltalainen Doordash, joka toimii samalla ruoan tilaus- ja toimituspalvelualalla.
 Yrittäjiä vai työntekijöitä
 Työsuojeluviranomaiset ovat sitä mieltä, että Woltin ruokalähetit ovat työsuhteessa  ja heidän tekemistään työtunneista tulee pitää työaikakirjanpitoa. Yritys aikoo valittaa päätöksestä hallinto-oikeuteen.
 Woltin ruokalähetti Helsingin keskustassa huhtikuussa. Arkistokuva.  Henrietta Hassinen / Yle
 Wolt teetti huhtikuussa  Taloustutkimuksella kyselyn , mitä Wolt-lähetit ajattelevat työstään. Kyselyyn vastasi yli 1 500 lähettiä. Läheteistä 56 prosenttia kertoi haluavansa jatkaa työtä yrittäjänä. Joka neljäs kertoi haluavansa työsuhteeseen. 11 prosentille asialla ei ollut merkitystä, ja kahdeksan prosenttia ei ollut varmoja.
 73 prosentille vastaajista yrittäjyyden vapaus on tärkeämpää kuin työsuhteen turva. Tätä mieltä on myös Tia Mynttinen.
 – Minulla on nuoresta asti ollut paniikkihäiriö, julkisten tilojen pelkoa ja masennusta. Epäilen, että Wolt ei palkkaisi minua tekemään edes osa-aikaisena, koska en tiedä millainen huominen päivä minulle on.
 Mikäli hänen pitäisi jatkossa tehdä töitä tiettyinä päivinä tietyt tunnit, niin paniikki tulee jo siitä, jos pitäisi ylihuomenna olla työkykyinen.
 – Panikoisin sitä, että olenko vai enkö ole. Voisin kuvitella, että eivät he halua tällaista ihmistä töihin. Jos tämä viedään pois, mitä sitten teen, hän huokaa.
 Mynttinen saa tehdä tietyn määrän kuukaudessa töitä eläkkeen lisäksi.
 – Tykkään tehdä työtäni arkiaamuisin, koska rajoitteeni sanelevat sen. Jos menen töihin illemmalla tai viikonloppuisin, on aina enemmän ihmisiä liikenteessä. Koen, että minun on helpompi tehdä aamupäivisin hommia.
 Kova halu tehdä töitä
 Moni lähetti on kertonut julkisuudessa halustaan jatkaa lähetin työtä yrittäjänä. Näin on tehnyt myös Tia Mynttinen. Woltin Taloustutkimuksella teettämä kysely vahvistaa lähettien enemmistön puoltavan yritysmuotoista työtä.
 Mynttinen on koko aikuisikänsä etsinyt työtä, jota voisi tehdä itsenäisesti omien voimien ja rajoitusten puitteissa.
 – Turvani on kotona. Kun olen kotona, minulla ei ole hätää, mutta heti kun lähden ovesta pihalle, jännitys alkaa. Kaikkein helpointa olisi, jos saisin tehdä töitä kotona tietokoneen tai puhelimen avulla.
 Työ ruokalähettinä on tällä hetkellä ainoa mihin hän pystyy.
 – Toivon sydämeni pohjasta, että tämä homma saisi jatkua niin kuin tähänkin asti.
 Mynttinen olisi valmis vastaanottamaan töitä, jos sopivia työpaikkoja hänen rajoitteittensa puitteissa löytyisi.
 – En usko, että kukaan haluaisi olla eläkkeellä tässä iässä.

Sairauksiensa kanssa painiva Wolt-lähetti Tia Mynttinen haluaa jatkaa kevytyrittäjänä: "On ollut vaikea löytää työtä, mitä pystyn tekemään"


Summary: Valtaosa korkeakouluopiskelijoista kokee, että opiskelu on vaikeutunut pandemia-aikana. Nyt helpottaa, kun monet pääsevät lähiopetukseen. Jyväskylässä hyvinvointia koetetaan lisätä myös liikunnalla.

Linda Rahkolla  on hyvä fiilis. Hän näkee pitkästä aikaa opiskelukavereita, koska osa luennoista järjestetään viimein lähiopetuksena. Opinnot maistuvat paljon paremmin kuin etäyhteyksin, ja motivaatio on noussut huomattavasti vuoden takaisesta.
 – Uskon, että kaikilla opiskelijoilla on aika lailla sama fiilis tästä, Rahko pohtii.
 Rahkon viime talvi oli haastava. Hän oli juuri aloittanut liiketalouden opinnot Jyväskylän ammattikorkeakoulussa ja muuttanut niiden perässä uuteen kaupunkiin. Korona oli siirtänyt opinnot etäyhteyksien varaan ja perunut perinteiset tavat tutustua luokkakavereihin. Uuden kaupungin ja opiskelun opettelu jäi vajaaksi.
 Sitten alkoi vielä kaamosmasennus.
 – Tunsin aika paljon yksinäisyyttä, Rahko kuvaa viime talven tunnelmia.
 Opinnot edistyivät normaalia vauhtia, mutta poikkeusolot söivät motivaatiota.
 – Olisin voinut menestyä paremmin, jos olisi ollut parempi motivaatio opiskella, Rahko pohtii.
 Hän ei ole suinkaan ainoa, jolle opiskelu korona-aikaan on ollut hankalaa.
 70 prosenttia 18–26-vuotiaista korkeakouluopiskelijoista kokee, että opiskelu vaikeutui koronapandemian aikana, selviää korkeakouluopiskelijoiden terveys- ja hyvinvointitutkimuksen kesäkuisesta välituloksesta. Kyselyn teki Terveyden ja hyvinvoinnin laitos.
 Nyt esimerkiksi Jyväskylän ammattikorkeakoulun opiskelijat ovat päässeet jo osin lähiopetukseen. Kaupungissa etsitään myös toisenlaisia keinoja opiskelijoiden hyvinvoinnin tueksi.
 Liikunnalla lisää hyvinvointia
 Ulkoliikuntasaleihin tutustumista, fyysisen kunnon testausta, makkaranpaistoa laavulla, frisbeegolfia ja pihapelejä.
 Jyväskylän korkeakouluopiskelijoita houkuteltiin tällä viikolla tutustumaan matalan kynnyksen maksuttomiin liikuntamahdollisuuksiin. Aamupäivisin tarjolla oli webinaareja, jotka tarjosivat tietoa opiskelijoiden hyvinvoinnin tueksi.
 – Halusimme tarjota helpotusta opiskelukuormaan eli liikunnalla lisätä opiskelijan hyvinvointia ja sitä kautta opiskelukykyä. Myös sosiaalinen puoli on tosi tärkeä, sanoo projektipäällikkö  Essi Heimovaara-Kotonen .
 Tempausten taustalla on Keski-Suomen korkeakoulujen yhteinen Aktiivinen ja hyvinvoiva korkeakoulu -hanke. Tarkoitus on lisätä opiskelupäivän aikaista liikuntaa. Sitä varten kokeillaan ja kehitellään erilaisia toimintatapoja.
 Liikuntaa harrastavat opiskelijat pärjäävät opinnoissaan aika hyvin ja saavat ne ajallaan tehtyä, huomasi korkeakoululiikunnan ohjausryhmä jo vuosia sitten.
 Heimovaara-Kotonen toivoo, että opiskelijat pääsisivät palaamaan kampuksille, mikä lisäisi yhteisöllisyyttä ja ryhmään kuulumisen tunnetta.
 – Pikkuisen joudutaan jo poisoppimaankin ja palauttelemaan mieleen, minkälaista oli ennen poikkeustilaa. Uskon vahvasti, että se löytyy ja palataan niin sanotusti vanhaan normaaliin, hän toteaa.
 Päivärytmi hukassa etäaikana
 Opintojen alku oli hankala.  Karri Lyytikäinen  oli pitänyt lukion jälkeen välivuoden ja suuntasi sitten tieto- ja viestintätekniikan opintoihin Jyväskylän ammattikorkeakouluun. Ne alkoivat viime syksynä.
 Vastassa oli etäopetus. Se ei sopinut Lyytikäiselle. Deadlineja oli hankala pitää.
 – Päivärytmiä helpottaa, kun on joku paikka, missä pitää olla tiettyyn aikaan, Lyytikäinen sanoo.
 Siiri Pelkosen  oli hankala keskittyä etäluentoihin. Monesti ammattikorkeakolun liiketalouden luento soi vain taustalla.
 Ryhmätöitä oli vaikea aikatauluttaa etänä, kun kaikki ryhmäläiset eivät olleet tuttuja keskenään.
 Silti korona ei estänyt kokonaan sosiaalisten suhteiden muodostumista, ja Pelkoselle kehittyi tiivis kaveriporukka ensimmäisen opiskeluvuoden aikana.
 – Se johtui varmaan siitä, että kenelläkään ei ollut tuttuja täällä, niin tuli tutustuttua paremmin ja vietettyä aikaa oman luokan kanssa, Pelkonen pohtii.
 Nyt liiketalouden toisen vuoden opiskelijoilla on aika paljon lähiopetusta, ja Pelkosen opiskelumotivaatio on kasvanut sen myötä. Hän arvelee, että opintojen tuloksetkin paranevat.
 Yksinäistä videoiden katselua
 Opinnot eivät sujuneet niin hyvin kuin  Albert Lemetyinen  olisi halunnut. Etäopinnot vaikeuttivat urakkaa.
 Tieto- ja viestintätekniikan opiskelija kävi viime talvena koululla vain viisi kertaa.
 – Opiskeluun ei saa samanlaista tuntumaa ja rytmiä, kun ei pääse paikan päälle. Ongelmiin ei voi kysyä yhtä helposti apua kaverilta tai opettajalta etänä, Lemetyinen kuvaa.
 Joillain kursseilla ei ollut edes etätapaamisia, vaan opinnot suoritettiin lähinnä tallenteita katselemalla.
 – Oli vähän yksinäistä katsella vain videoita ja alkaa siitä tekemään.
 Nyt Lemetyisenkin opinnot ovat helpottaneet. Osa kursseista järjestetään lähiopetuksena, toiset hybridimallilla. Jotkut ovat edelleen etäopintoina.
 Venla Meriläinen  ei käynyt ammattikorkeakoululla kertaakaan kevätlukukauden aikana. Hänkin arvelee, että liiketalouden opinnot olisivat sujuneet paremmin paikan päällä.
 – Etäluennot ovat paljon hankalampia kuin lähiopetus, koska siinä ei ole samanlaista vuorovaikutusta muiden kanssa kuin nyt, kun on päässyt koululle, Meriläinen kuvaa.

Etäluennot söivät motivaatiota, mutta nyt Linda Rahko löysi sen jälleen: "Uskon, että kaikilla opiskelijoilla on aika lailla sama fiilis"