Summary: Pandemia-aika on asiantuntijoiden mukaan lisännyt ahdistusta ja ongelmia suomalaisissa perheissä. Kynnystä puuttua perheväkivaltaan on haluttu madaltaa, mutta aina edes suora vihjaus väkivallasta ei johda toimenpiteisiin.

Perheväkivalta jää yhä liian usein piiloon.
 THL:n yksikönpäällikkö  Helena Ewalds  sanoo, että sosiaali- ja terveysalan palveluissa lähisuhdeväkivallan puheeksi ottamiselle on edelleen liian korkea kynnys.
 Perhe- ja lapsensurmien taustoja  selvitettiin sisäministeriön johdolla kymmenisen vuotta sitten. Ewaldsin mukaan selvityksessä huomattiin, ettei vanhemman puheita ja vihjailuja mahdollisesta väkivallan käytöstä otettu mielenterveyspalveluissa aina vakavasti tai niihin ei puututtu.
 – Niissä tapauksissa, joissa perhesurman tekijä oli ollut mielenterveyspalveluiden piirissä ja puhunut väkivallan käytöstä, asia oli ohitettu. Itsetuhoisista ajatuksista tai lasten tilanteesta ei ollut kyselty lisää.
 Vaikka kyse on vanhasta tutkimuksesta, tilanne ei Ewaldsin mukaan ole edelleenkään täysin parantunut.
 Terveydenhuollossa työskentelevällä on oikeus salassapitovelvollisuuden estämättä ilmoittaa poliisille henkeen tai terveyteen kohdistuvasta uhkasta.  Ilmoittaminen  edellyttää, että henkilö on saanut tietoja, joiden perusteella hänellä on syytä epäillä jonkun olevan vaarassa joutua vakavan väkivallan, kuten esimerkiksi perhe- tai lapsensurman kohteeksi.
 Ewalds korostaa sosiaali- ja terveydenhuollon ammattilaisten vastuuta ottaa lähisuhdeväkivalta puheeksi minkä tahansa palvelun piirissä.
 – Tämä koskee niin päiväkoteja, kouluja kuin terveydenhuoltoakin. Olemme yrittäneet jo pitkään kehittää sitä, että kuuluisi rutiineihin ottaa nämä asiat puheeksi.
 THL:n yksikönpäällikkö Helena Ewalds on tutkinut lähisuhde- ja perheväkivallan taustoja. Niklas Evers
 Poikkeusolot lisänneet ahdistusta perheissä
 Suomen Mielenterveys ry:n kehitysjohtaja, psykiatri  Kristian Wahlbeck   on arvioinut,  että pandemia-ajan poikkeusolot ovat lisänneet ihmisten ahdinkoa ja vaikuttaneet väkivaltaisuuden lisääntymiseen.
 THL:n yksikönpäällikön Helena Ewaldsin mukaan koronapandemian aikana kotiväkivalta on lisääntynyt sekä Suomessa että kansainvälisesti. Monessa suomalaisessa perheessä ongelmat ovat muhineet kotiseinien sisällä, eikä niitä ole välttämättä päästy purkamaan kenenkään kanssa.
 – Eristäytyminen on pahentanut ongelmia. Kaikki eivät ole päässeet edes työpaikalle. Kotona oleviin ristiriitoihin ei ole saatu etäisyyttä, Ewalds tuumaa.
 Psykiatrisen vankisairaalan ylilääkäri  Alo Jüriloo  näkee poikkeusajan kasvattaneen riskitekijöitä, jotka saattavat kärjistyä pahimmillaan jopa perheen sisällä tapahtuviksi henkirikoksiksi.
 – Kun ollaan paljon kotona, pitkäaikaiset ongelmat alkavat korostua. Ihmisillä saattaa olla myös taloudellisia vaikeuksia. Etenkin erotilanteet ovat potentiaalisia vaaratilanteita, Jüriloo lausuu.
 Tänä vuonna useita perhesurmia
 Tänä vuonna Suomessa on tapahtunut useita henkirikoksia perhepiirissä. Tiedossa ovat ainakin  Oulussa ,  Virroilla ,  Tampereella  ja  Rovaniemellä  tapahtuneet tapaukset.
 Viime viikolla  Porvoossa  äiti ja lapsi löytyivät surmattuina asunnosta ja isä ajoi kuolonkolarin Helsingissä. Poliisi ei ole vahvistanut tapausta perhesurmaksi. Viikonloppuna  Vantaalla  tapahtui kaksoissurma, jossa aikuisen pojan epäillään tappaneen vanhempansa.
 Perhesurmien määrästä on hankalaa saada tarkempaa tietoa, koska tapaukset ovat erilaisia ja Poliisihallitus sekä Helsingin yliopiston kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutti (Krimo) tilastoivat niitä eri tavalla.
 Vanhemman omaan lapseensa kohdistamista henkirikoksista on Krimon mukaan saatavilla tilastoitua tietoa vuoteen 2019 saakka. Tilastosta erottuvat selkeästi vuodet 2011, 2012 ja 2014. Vuonna 2011 kymmenen lasta joutui vanhempansa surmaamaksi, seuraavana vuonna luku oli 13 ja vuonna 2014 seitsemän.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Poikkeuksellisia henkirikoksia
 Perhesurmat eroavat merkittävästi tyypillisestä suomalaisesta henkirikoksesta, jonka tekee yleensä mies äkkipikaistuksissa ja alkoholin vaikutuksen alaisena. Perhesurmaajien joukossa on naisia keskimäärin muita henkirikoksia enemmän.
 Oman lapsensa surmaava ei yleensä ole ollut tekohetkellä humalassa eikä päihteiden väärinkäyttäjä.
 – Perhesurmien taustalla on yleensä äärimmäisen umpikujan tunne. Usein siihen liittyy myös aiempaa perheväkivaltataustaa, oikeuspsykiatri Alo Jüriloo huomauttaa.
 Väkivalta voi olla yhtä lailla henkistä kuin fyysistä. Se ei kuitenkaan välttämättä tule viranomaisten tietoon.
 Kansallisen rikosuhritutkimuksen  mukaan vuonna 2018 naisista 5,1 prosenttia ja miehistä 3,6 prosenttia kertoi kokeneensa väkivaltaa tai väkivallalla uhkailua nykyiseltä tai entiseltä kumppaniltaan.
 Vuonna 2020 aikuisiin kohdistuneista perhe- ja lähisuhdeväkivaltatapauksista noin 50 prosenttia oli avio- tai avopuolisoiden välistä.
 THL:n yksikönpäällikön Helena Ewaldsin mukaan monesti on tyypillistä, että perheväkivallan uhri salailee asiaa häpeän vuoksi.
 – Jos kotona pelottaa eikä siellä voi olla oma itsensä, kannattaisi hakea ulkopuolista apua ja esimerkiksi kääntyä sosiaali- ja terveydenhuollon puoleen, hän kehottaa.
 Oikeuspsykiatri Alo Jüriloon mukaan ensisijaista olisi, että avunsaamiselle olisi mahdollisimman matala kynnys, ja apua osattaisiin tarjota varhaisessa vaiheessa.
 Apua voi hakea esimerkiksi terveyskeskuksista. Suomessa on myös erilaisia auttavia palveluja, kuten  Naisten linja  ja  Miessakit .  Mieli ry:n kriisipuhelin  toimii ympäri vuorokauden.
 Psykiatrisen vankisairaalan ylilääkärin, oikeuspsykiatri Alo Jüriloon mukaan päihteiden osuus on perhesurmissa vähäisempi kuin suomalaisissa henkirikoksissa keskimäärin. Markku Pitkänen / Yle
  Mediakäsittelyllä on merkitystä
 Perhepiirissä tapahtuvat henkirikokset ovat jo harvinaisuutensa vuoksi uutisia, joita käsitellään mediassa. Joinain vuosina perhesurmia saattaa tapahtua useita. Tämä onkin herättänyt kysymyksen, ruokkiiko runsas uutisointi uusia tekoja.
 THL:n Helena Ewaldsin mukaan mediakäsittelyn vaikutuksista ei ole olemassa selvää näyttöä. Ewaldsin mielestä mediakäsittely on kehittynyt parempaan suuntaan, mutta yhä olisi parannettavaa.
 – Pitäisi antaa vielä enemmän tietoa, mistä voi hakea apua ja mitä väkivallan ehkäisemiseksi voisi tehdä, eikä pelkästään kauhisteltaisi tapauksia. On kuitenkin hyvä, että näistä puhutaan. Jos tapauksista ei ollenkaan puhuttaisi, ongelma ohitettaisiin ikään kuin sitä ei olisi olemassa.
 Psykiatrisen vankisairaalan ylilääkäri Alo Jüriloo on samaa mieltä.
 – Sillä on yllättävän suuri vaikutus, miten asiat mediassa esitetään. Uutisoinnin toivoisi tällaisissa asioissa olevan tahdikasta ja niukkaa sen sijaan, että se esitetään mahdollisimman raflaavalla tavalla.
 Lue myös:
 Psykiatri Hannu Lauerma: Lapsensa tappavat vanhemmat ovat usein syvästi masentuneita, moni jää vaille hoitoa
 Tuore tutkimus: kotiin eristäytyminen korona-aikana vaikeutti lähisuhdeväkivallan uhrien tilannetta
 Yhä useampi lähisuhdeväkivallan tekijä hakee apua ongelmiinsa – kynnystä palveluihin hakeutumiselle halutaan madaltaa
 Kaksi perhesurmaa viikon sisällä, henkirikoksia aiempaa enemmän – milloin ongelmiin kannattaa hakea apua ja mistä? 7 kysymystä asiantuntijalle
 Kotihälytysten määrä on kasvanut jopa neljänneksellä korona-aikana

Kynnys puuttua lähisuhdeväkivaltaan on mielenterveyspalveluissa yhä liian korkea, sanoo asiantuntija – jopa perhesurmalla vihjailu saatetaan ohittaa


Summary: Suomessa kaksi rokotetta on hakenut noin neljä viidestä yli 12-vuotiaasta. Tutkimusten ja maailmalta saatujen kokemusten perusteella montaa keinoa rokotusten lisäämiseksi voitaisiin vielä tehostaa.

Moni helppo keino koronarokottautumisen lisäämiseksi on Suomessa alikäytetty tai puuttuu kokonaan.
 Näin arvioivat Turun yliopiston terveystaloustieteen professori  Mika Kortelainen  ja terveystaloustieteilijä  Liisa Laine  Pennsylvanian yliopistosta Yhdysvalloista.
 Suomessa kahdesti rokotettuja on EU:n tartuntatautiviraston tilastojen perusteella EU:n kahdeksanneksi eniten. Yli 12-vuotiaista kaksi rokotusta on saanut suunnilleen neljä viidestä.
 Ihmiset voi jakaa karkeasti kolmeen ryhmään sen suhteen, miten rokotuksiin suhtaudutaan.
 Osa väestöstä hakee kuuliaisesti kaikki rokotukset, vaikka se olisi hankalaa ja edellyttäisi esimerkiksi kulkemista pitkän matkan päähän.
 Toinen ryhmä taas vastustaa rokotuksia niin voimakkaasti, että heidän päätään ei käännä juuri mikään. Voimakkaasti rokotuksia vastustavia on läpi pandemian ollut suunnilleen saman verran, noin muutama prosentti väestöstä, selviää  valtioneuvoston muutaman viikon välein tehdyistä kansalaiskyselyistä .
 Kolmas ryhmä on rokotuksia kenties hieman epäröiviä mutta melko neutraalisti niihin suhtautuvia ihmisiä. Tämä ryhmä on se, johon kyetään parhaiten vaikuttamaan esimerkiksi tekemällä rokottautumisesta helpompaa.
 Yle koosti keinot, jotkat voisivat terveystaloustieteilijöiden mukaan lisätä rokottautumista.
 1. Koronapassi – nykyistä tiukemmin ja laajemmin
 Koronapassit paitsi mahdollistavat ravintoloiden pyörittämisen ja tapahtumien järjestämisen, ne toimivat myös negatiivisina kannustimina.
 Siis jos ilman passia ei pääse tuopille, kulttuuririentoihin tai matkalle, motivaatio rokotuksen hakemiseen kasvaa.
 Kortelaisen mukaan koronapassien vaikutuksista rokottautumiseen on tehty varsin vähän tutkimusta.
 – Pientä positiivista yhteyttä rokotusten ottamiseen on löydetty, mutta kovin vahvaa näyttöä ei ole.
 Vaikka varsinaista tutkimusta on vähän, muun muassa Ranskassa, Israelissa ja Tanskassa rokotehalut näyttivät nousseen passien myötä. Esimerkiksi Ranskassa laajan koronapassin vaatiminen johti seuraavina päivinä ahkeraan rokottautumiseen.
 Kortelainen toteaa, että Suomen koronapassi on selvästi kapeampi kuin useissa muissa maissa. Passia siis vaaditaan harvemmissa tapahtumissa ja kohteissa kuin muualla.
 Siksi myös passin negatiivinen kannustinvaikutus on suppeampi.
 Aiempien terveyskannustimia koskevien tutkimusten perusteella kannustimien voimistaminen voisi lisätä rokotusten hakemista ainakin jonkin verran.
 2. Täsmäviestintää alirokotetuille ryhmille
 Koronarokotuksista on viestitty kansalaisille perinteisen median mainoksissa ja sosiaalisessa mediassa, kuten Instagramissa.
 Kortelainen ja Laine sanovat, että rokotehalukkuus saattaisi parantua, jos viestintää kohdennettaisiin ryhmille, joissa rokottautumisen tiedetään olevan muuta väestöä vähäisempää. Yksi näistä ryhmistä on maahanmuuttajat.
 Laine arvioi, että viestintä olisi tehokkaampaa, jos äänessä olisivat muita vähemmän rokottautuvien ryhmien edustajat.
 – Yhdysvalloissa on painotettu sitä, että viestin on tultava vähemmistöryhmien sisältä eli esimerkiksi afroamerikkalaisille ovat puhuneet afroamerikkalaiset ja latinoille latinot.
 Ensin pitäisi Laineen mukaan tunnistaa ryhmät ja syyt, miksi rokotuksia ei haeta. Vaikkapa uskonnollisille yhteisöille voitaisiin viestiä yhteisön avainhenkilöiden toimesta, jos havaitaan, että jonkin uskonnon parissa rokottautuminen on vähäisempää.
 3. Ämpäreitä tai euroja eli taloudellisia kannustimia rokotteesta
 Esimerkiksi Kreikka ja osa Yhdysvaltain osavaltioista on jakanut koronarokotteen hakeville nuorille noin 100–150 euron rahapalkkioita. Yhdysvalloissa rokotukseen on kannustettu jopa ilmaisilla kannabissätkillä, oluttuopeilla ja donitseilla.
 Lue lisää:   Ulkomailla saa rahaa, kannabista ja olutta rokotusta vastaan – Yle kysyi tutkijoilta ja THL:ltä, miten rokotuspalkkio toimisi Suomessa
 Ennen koronaa tehdyissä tutkimuksissa on havaittu, että melko pienetkin taloudelliset kannustimet lisäävät rokotushalukkuutta.
 Koronarokotteesta maksettavia palkkioita taas on tutkittu ainakin Ruotsissa ja Yhdysvalloissa. Ruotsissa noin 20 euron palkkio lisäsi koeryhmän rokotteiden hakemista neljällä prosenttiyksiköllä, mutta Yhdysvalloissa merkitsevää vaikutusta ei havaittu.
 Kortelainen toteaa, että kannustimien toimivuus riippuu monista tekijöistä, kuten kansalaisten luottamuksesta yhteiskunnan instituutioihin ja terveydenhuoltojärjestelmään sekä yleisestä suhtautumisesta rokotteisiin.
 Tutkimusten perusteella taloudelliset kannustimet voisivat siis lisätä rokotukseen hakeutumista Suomessakin.
 – Lisäävää tai nopeuttavaa vaikutusta voisi olla, mutta taattua se toki ei olisi, Kortelainen sanoo.
 Suomessa  joitakin kannustimia on jo kokeiltu .
 Kainuussa kannustimet paikallistettiin "suomalaistyyliseksi": Kainuun sote-yhtymä nimittäin  jakoi rokotteen hakeville ämpäreitä .
 Kainuun sote-yhtymän mukaan rokotteita haettiin ämpäriviikolla selvästi aiempaa enemmän.
 – Tuoreet luvut ovat hyvin rohkaisevia, olipa syy siihen mikä tahansa, Kainuun soten pandemiapäällikkö  Olli-Pekka Koukkari  sanoi tuolloin Ylelle.
 4. Helppous, helppous, helppous!
 Rokottautumisen vaivattomuus vaikuttaa melko tai erittäin paljon rokotuksen hakemiseen,  sanoivat suunnilleen puolet valtioneuvoston tuoreen kyselyn  vastaajista.
 – Rokottautumisen helpottaminen on keino, johon pitäisi panostaa paljon nykyistä enemmän, Liisa Laine sanoo.
 Tärkeimpiä tapoja rokotusten helpottamiseen on etenkin rokotuspisteiden pystyttäminen mahdollisimman lähelle kansalaisia ja rokotusasemien laajat aukioloajat.
 – Jos rokotuksen voi hakea vaikkapa vain virka-aikana, osa jättää sen ottamatta esimerkiksi hankalien työaikojen vuoksi.
 Laine ehdottaa, että käyttöön pitäisi ottaa entistä enemmän niin sanottuja popup-rokotuspisteitä lähelle ihmisten työpaikkoja, kulkureittejä ja vaikkapa illanviettopaikkoja. Työterveydestä saatava rokotus taas helpottaisi rokotuksen hakemista työajalla, neuvolasta haettava taas helpottaisi pienten lasten vanhempien rokottautumista.
 Hänen kotikaupungissaan Philadelphiassa rokotuksen olisi saanut rokotebussista jopa oman kerrostalon pihalta. Lisäksi rokotuksia on jaettu muun muassa päiväkodeissa, jotta lasten vanhemmat voivat ottaa rokotuksen samalla kun hakevat lapsensa hoidosta. Tavoite on, että esimerkiksi yksinhuoltaja ei tarvitse erikseen lastenhoitajaa rokotusaikaa varten.
 – Samaa pitäisi tehdä laajemmin Suomessakin. Rokotebusseja voisi viedä eritoten alueille, jossa rokotuksia haetaan muuta väestöä vähemmän, Laine toteaa.
 5. Muistutukset ja valmiiksi tehdyt ajanvaraukset
 Yksi tapa helpottaa rokottautumista on ajanvarauksen tekeminen mahdollisimman vaivattomaksi.
 Maailmalla ihmisille on tarjottu valmiiksi varattuja rokotusaikoja, jotta ajanvaraamisen vaivan kynnys olisi mahdollisimman matala. Kun aikaa tarjotaan kansalaiselle, samalla on tietysti mahdollisuus vaihtaa aikaa tai halutessaan perua se kokonaan.
 Tutkimuksissa on havaittu , että niinkin yksinkertainen työkalu kuin tekstiviestillä, sähköpostilla tai kirjeellä tehty muistutus rokoteajasta nostaa rokottautumista selvästi.
 Suomessa koronarokotuksen varanneille muistutuksia jo lähetetään. Laine toteaa, että toistaiseksi rokottamattomille voisi kokeilla valmiiksi varattuja aikoja, joista ilmoitettaisiin mahdollisimman monta viestiväylää pitkin.
 Ajanvaraamisissa ja samoin rokotetiedon jakamisessa tulisi Laineen mukaan käyttää myös mahdollisimman monia kieliä, jotta informaation saanti ei riippuisi ainakaan kielimuureista. Tietoa tulisi tarjota hänen mukaansa mahdollisimman monilla kanavilla, kuten useilla kielillä saatavalla puhelinneuvonnalla.
 6. Koituvien kulujen korvaaminen
 Vaikka rokotuksista ei ryhdyttäisi maksamaan varsinaisia taloudellisia palkkioita, Laine ehdottaa, että ainakin rokotuksen hakemisesta koituvat kulut voitaisiin korvata ihmisille.
 Merkittävimmät rokotteen hakemisesta koituvat "kustannukset" liittyvät aikaan ja vaivaan. Ne voidaan minimoida tarjoamalla rokotteita mahdollisimman monissa paikoissa ja laajoilla aukioloajoilla.
 Rahalliset kustannukset muodostuvat esimerkiksi bussilipuista, polttoainekuluista tai menetetyistä työtunneista. Valtaosalle nämä pienet kulut tuskin muodostavat kynnystä rokottautumiseen, mutta pientä vaikutusta niillä voi silti olla, Laine arvioi.
 – Kyse ei tarvitsisi olla bussilippukuitteja vastaan annettavasta hyvityksestä, vaan esimerkiksi kymmenen euron lahjakortista. Näin käytännön organisointi olisi helppoa.
 Laine ja Kortelainen toteavat, että valtaosa keinoista tuskin tekisi yksin suurta vaikutusta rokottautumiseen. Tärkeintä olisi sen sijaan yhdistää useampia tapoja, joilla rokottautumiskynnystä voidaan madaltaa.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 24.11. klo 23:een asti.
 Jutun otsikkoa ja väliotsikoiden numerointia muutettu 23.11. klo 19.58: Keinoja rokotuskattavuuden parantamiseen on jutussa kuusi, ei seitsemän.
 Lue lisää:
 Nyt myös suomalaisia houkutellaan piikille palkkioilla: paperitehdas antaa työntekijöilleen kylmälaukun, jos he ottavat kaksi rokotetta
 Ulkomailla saa rahaa, kannabista ja olutta rokotusta vastaan – Yle kysyi tutkijoilta ja THL:ltä, miten rokotuspalkkio toimisi Suomessa
 Työoikeuden ekspertti: Koronapassi työpaikoille voidaan säätää helposti – hoitajien Superin mukaan rokotepassi voi panna hoitokotien ovia säppiin

Moni helppo keino rokotustahdin kiihdyttämiseen on yhä käyttämättä, sanovat terveystaloustieteilijät – listasimme kuusi tapaa lisätä rokottautumista


Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Kirkkohallituksessa aloitetaan yhteistoimintaneuvottelut. Asiasta päätti Kirkkohallituksen täysistunto tänään, kerrotaan kirkon viestinnästä.
 Tuotannollis-taloudellisista syistä käytävät yt-neuvottelut koskevat Kirkkohallituksen henkilöstöä eli noin 225:tä työntekijää. Ne eivät koske kirkon palvelukeskuksen työntekijöitä.
 Järjestelyt saattavat johtaa enintään 20 työntekijän irtisanomiseen.
 Kirkkohallitus tavoittelee vuosille 2023–2024 yhteensä 966 000 euron kustannussäästöä.
 Kirkon mukaan osana yt-neuvotteluja tarkastellaan myös mahdollisia toimintojen yhdistämisiä, työnjakoja, organisaatiorakenteen muutoksia sekä näiden mahdollisesti mukanaan tuomia henkilötason vastuualueiden muutoksia.
 – Kirkon talouden tiukkenevaa suuntaa on ennakoitu jo pitkään, kun kirkon verotulot eivät ole nousseet, mutta samaan aikaan nettomenot ovat kuitenkin kasvaneet. Kirkon keskusrahaston maksua alennettiin vuoden 2018 alusta, mikä vähensi tuloja pysyvästi 13,3 prosenttia, sanoo talousosaston johtaja, kirkkoneuvos  Juha Tuohimäki  tiedotteessa.
 Kirkkohallitus on edellyttänyt kirkon keskusrahaston tasapainottamista vuoden 2023 alkuun mennessä. Kirkon keskusrahastomaksun ja toimintatuottojen tulisi silloin kattaa kaikki Kirkkohallituksen ja kapitulien toiminnan kulut sekä poistot.
 Sopeuttamistarve on kirkon mukaan kaikkiaan kolme miljoonaa euroa.
 Lue lisää:   Rippikoulun suosio pitää pintansa, mutta kirkosta eroaminen alkaa jo 20-vuotiaana – nuoret aikuiset kokevat, ettei sillä ole mitään annettavaa
 Vanhoihin kirkkoihin kätkettyjä aarteita kaivetaan päivänvaloon – Tammelan kirkontornista löytyi lapsenmurhaplakaatti ja juopumusasetus

Kirkkohallitus aloittaa yt-neuvottelut – tavoitteena lähes miljoonan euron säästöt


Summary: Useat alueet ovat kertoneet laajoista etätyösuosituksista pahentuneen epidemiatilanteen takia. Valtakunnallista suositusta ei ole vielä harkittu, kerrotaan sosiaali- ja terveysministeriöstä.

Pahentunut koronatilanne on ajamassa työntekijöitä jälleen laajasti etätöihin.
 Etätyösuosituksesta on tiistaina kerrottu ainakin pääkaupunkiseudulla, Pirkanmaalla ja Varsinais-Suomessa. Maanantaina myös Keski-Uudenmaan sote antoi vahvan etätyösuosituksen.
 Aiemmin suositus on ollut voimassa esimerkiksi Etelä-Pohjanmaalla.
 Yrityksissä mietitään nyt, mitkä työtehtävät edellyttävät läsnäoloa ja kuinka laajasti etätöihin siirrytään, kertoo Elinkeinoelämän keskusliiton (EK) asiantuntija  Suvi Lahti-Leeve .
 Alueellisten koordinaatioryhmien kannat ovat suosituksia ja yritykset tekevät Lahti-Leeven mukaan itse päätökset töiden järjestämisestä oman toimintansa mukaan.
 Koronapassista odotetaan pikaista apua
 Elinkeinoelämä toivoo, että työpaikoille pystyttäisiin palaamaan mahdollisimman nopeasti koronapassin avulla.
 Lahti-Leeve toivoisi hallitukselta ripeyttä, jotta koronapassin käyttömahdollisuuksia myös työpaikoilla selvitettäisiin.
 – Me odottelemme pääministerin lupaamaa selvitystyötä. Koronapassin avulla työnantaja saisi tietoa sairastumis- ja tartuttamisriskistä. Ilman passia työnantajalla ei ole välineitä eikä tietoa huolehtia työturvallisuudesta.
 Passissa oleva QR-koodi kertoo passin haltijan statuksen. Silja Viitala / Yle
 Yritykset ottavat hänen mukaansa nyt käyttöön oppeja, joita edellisellä etätyökierroksella opittiin. Tilanne haastaa Lahti-Leeven mukaan esihenkilöt ja johtajat, joiden tehtävänä on johtaa siten, että yhteisöllisyydestä ja yhdessä tekemisestä pidetään kiinni.
 Koteihin jäädään epidemian aikana jälleen kerran, ollaanko nyt kokeneempia vai hauraampia?
 – Varmasti kokeneempia. On otettu oppia aiemmasta. Tärkeää on, että jos työyhteisössä on haurautta, esihenkilöiden ja työnantajan on oltava entistä enemmän valveilla ja miettiä, miten työ omassa työyhteisössä hoidetaan ja miten kaikista tiimiläisistä pidetään huolta, Lahti-Leeve vastaa.
 Suositus: Kahvitaukoja porrastettava, tapaamisia harkittava
 Myös maskien käyttösuositukset ovat kiristyneet. Esimerkiksi pääkaupunkiseudulla maskinkäyttöä suositellaan kaikille 12-vuotiaille julkisissa sisätiloissa ja liikennevälineissä, joissa on muita ihmisiä – riippumatta siitä, onko henkilö saanut rokotukset.
 Pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmä suosittelee työnantajia ryhtymään heti toimiin etätöihin siirtymiseksi. Ryhmä suosittelee järjestämään etätyötä kaikissa sellaisissa tehtävissä, joissa se on mahdollista tilapäisestikin.
 Työpaikoilla myös ruokailuja ja kahvitaukoja pitäisi koordinaatioryhmän mukaan porrastaa ja arvioida huolellisesti, tarvitaanko lähitapaamisia.
 Valtakunnallista suositusta ei ole harkittu
 Koronatoimien eteneminen alueellisin toimin ja suosituksin noudattelee hallituksen uutta koronastrategiaa.
 Sosiaali- ja terveysministeriön osastopäällikkö  Raimo Antila  kertoo, että Suomeen ei ole harkittu valtakunnallista etätyösuositusta.
 – Tällä hetkellä toimitaan voimassa olevan hybridistrategian toimintasuunnitelman mukaisesti, jossa tautitilannetta ja sen vaikutuksia seurataan muun muassa alueellisissa koronakoordinaatioryhmissä, Antila kertoo sähköpostivastauksessaan.
 Valtakunnallisiin rajoituksiin siirryttäisiin, jos hallitus päättäisi ottaa käyttöön niin sanotun hätäjarrumekanismin. Antilan mukaan se olisi perusteltua esimerkiksi silloin, jos terveydenhuolto uhkaisi selvästi ylikuormittua tai muiden sairauksien hoito olisi vaarantumassa.
 – Hätäjarrumekanismi voisi tulla kyseeseen vasta, kun alueelliset toimet olisivat tehty ja kun ne eivät olisi riittäviä epidemian torjumiseksi.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 24. marraskuuta kello 23 saakka.
 Lue myös:
 Uusimmat tiedot koronaviruksesta
 Lasten ja nuorten koronatartunnat ovat lähteneet jyrkkään kasvuun – infektiolääkäri varoittaa huolestuttavasta suunnasta nuorten oireissa
 Pirkanmaalla koronan ilmaantuvuus epidemian korkeimmalla tasolla, maskisuositus palasi taas kouluihin ja työpaikoille – Yle seurasi suorana
 Varsinais-Suomeen taas laaja etätyösuositus – koronatilanne huononee viikko viikolta

Tuoreet suositukset ajavat monet taas etätöihin – EK:n asiantuntija väläyttää pikaista ratkaisua työpaikoille paluun nopeuttamiseksi


Summary: Lappeenrannassa uusitaan 1960-luvulla rakennettu viemäriputki sukittamalla. Huonokuntoisen putken sisälle tehdään uusi putki hartsilla kyllästetystä huovasta.

Auton perästä lähtee valkoinen putki avonaiseen viemärikaivoon. Lappeenrannan keskustan tuntumassa Ratakakadulla on alkamassa viemäriputken sukitus.
 Lappeenrannan energiaverkot uusii sukittamalla vuonna 1963 rakennetun, yli puoli metriä halkaisijaltaan olevan betoniputken. Putkessa on havaittu useampia pituushalkeamia ja reikiä.
 Saneerattava viemäriputki on pituudeltaan noin 500 metriä. Sukitussukka asennetaan noin 50 metrin pätkissä.
 – Olemme käyttäneet sukitusmenetelmää viime vuosina. Olemme todenneet tämän hyväksi tavaksi uusia vanhoja putkia, kertoo verkostopäällikkö  Ami Kylliäinen  Lappeenrannan energiaverkoilta.
 Maan alla kulkevien viemäriputkien sukitus ei ole aivan uusi juttu Suomessa. Kylliäisen mukaan menetelmää on käytetty 1980-luvulta alkaen.

 Lappeenrannan Ratakadulla viemäriputkeen ujutetaan paineilman avulla hartsilla kyllästettyä huopaa.
 – Huopa lämmitetään höyryllä, jolloin sukka kovettuu uudeksi putkeksi vanhan putken sisälle, kertoo tiiminvetäjä  Janne Raikonen  sukituksen toteuttavasta Aarsleff-yhtiöstä.
 Tässä tapauksessa sukka on halkaisijaltaan 525 milliä. Raikonen kuvailee sitä kohtuullisen kookkaaksi.
 Asennuksen jälkeen on odotettava kymmenen tuntia, minkä jälkeen putki on käyttövalmis. Uuden putken pitäisi kestää käytössä vuosikymmeniä.
 – Itse olen nähnyt 1990-luvulla tehtyä sukkaa ja se oli kuin eilen tehtyä. Kyllä se kestää, Raikonen sanoo.
 Etuina nopeus ja hinta
 Puolen kilometrin mittaisen putken uusiminen sukitusmenetelmällä maksaa vajaat 200 000 euroa.
 Hinta olisi lähes kaksinkertainen, jos putkea olisi lähdetty uusimaan perinteisellä menetelmällä eli avaamalla maa ja uusimalla putki kokonaan.
 Lappeenrannan energiaverkkojen verkostopäällikön Ami Kylliäisen mukaan sukittamisen isoin etu onkin hinta. Toinen on ajansäästö. Ratakadun viemäriputken sukittamisessa menee noin kahdeksan vuorokautta.
 – Perinteisellä menetelmällä tähän menisi kuukausi.
 Perinteinen kunnostus yleisempää
 Lappeenrannan energiaverkot ylläpitää kaupungissa yhteensä noin 500 kilometrin mittaista viemäriverkostoa.
 – Putket ovat vaihtelevassa kunnossa. Niitä kuvataan säännöllisesti. Kuvausten perusteella arvioidaan, minne lähdetään tekemään saneerauksia, Kylliäinen kertoo.
 Vuosittain yhtiö uusii noin kahdeksan kilometrin verran putkistoa. Siitä noin kaksi kilometriä on viime vuosina hoitunut sukittamalla.
 – Sukitus voidaan tehdä ainoastaan sellaisiin kohteisiin, joissa on vain viemäriputki uusittavana. Jos on vesijohtokin uusittavana, niin silloin maa on järkevämpää kaivaa auki, Kylliäinen sanoo.
 Lappeenrannan energiaverkkojen verkostopäällikön Ami Kylliäisen mukaan pelkkään viemärin sukitukseen ei kannata lähteä, jos samassa kohdassa on korjattava myös vesiputkea. Lehtonen Kare / Yle
 Lappeenrannan energiaverkot suunnittelee korjauskohteet yhdessä kaupungin kanssa.
 Useimmiten saneerauskohteissa uusitaan viemäriputkien lisäksi vesijohdot ja joskus kaukolämpöputket. Samalla hoidetaan maanpäällinen katurakenne kuntoon.
 – Silloin on järkevämpää kaivaa katu auki. Ei hyödytä yhtä putkea sukittaa, jos muut joudutaan aukikaivamaan, Kylliäinen sanoo.
 Vesijohdoissa voitaisiin verkostopäällikkö Ami Kylliäisen mukaan käyttää pakkosujutusmenetelmää, jolloin vältyttäisiin maan aukikaivamiselta.
 – Mutta jos sujutetaan ja sukitetaan, niin kustannukset nousevat melko äkkiä samoiksi kuin aukikaivamalla. Aukikaivamisen hyöty on, että katurakenteita voidaan uusia samalla, hän sanoo.

Kaupunki korjaa puoli kilometriä pitkän jätevesiviemärin sukittamalla – säästää 200 000 euroa ja 3 viikkoa työaikaa


Summary: Meriarkeologi Minna Koivikko on Suomen ensimmäinen ja toistaiseksi ainoa meriarkeologiasta väitellyt tohtori. Hän tutkii erityisesti Suomenlinnan hylkyjä.

Indiana Jones ja  Jacques Cousteau  – siinä kaksi miestä, joiden vaikutuksesta  Minna Koivikosta  tuli meriarkeologi.
 – Kun minulta kysytään, miten keksin ryhtyä meriarkeologiksi, yleensä kerron, että teininä Oulussa tuli katsottua ehkä vähän liikaakin telkkaria. Silloin telkkarissa nimittäin pyöri nämä tapaukset. Ja lisäisin kyllä vielä sinne [Ihmemies] MacGyverin, koska tämä työ vaatii myös teknistä luovuutta.
 Meriarkeologin työnkuvaan olennnaisena osana kuuluu tietysti myös sukeltaminen. Siihen puolestaan liittyy myös tyypillisin asia, joka meriarkeologilta yleensä kysytään.
 – Yleensä se on se, että kuinka syvällä sä olet käynyt, Koivikko sanoo naureskellen.
 Koivikko väitteli tohtoriksi Suomenlinnan hylyistä vuonna 2017 ja alueen hylkyjen tutkiminen jatkuu edelleen tutkimusprojektissa, jonka nimi on  Veteen vajonneet .
 Miksi on tärkeää tutkia myös vedenalaista kulttuuriperintöä?
 – Siellä on yksi pala menneisyyttä. Historiaahan tutkitaan siksi, että meillä olisi luottamusta myös tulevaisuuteen siitä, että ihmislaji on pärjännyt ennenkin. Eli jos haluamme ehjempää kuvaa historiastamme, näillä hylyillä on oma tarinansa ja oma paikkansa siinä isossa kuvassa.
 Puoli seitsemän -ohjelman Mysteerijuontajaviikon toisena yllätysjuontajana nähtiiin meteorologi  Anniina Valtonen.  Katso koko lähetys tästä:

Minna Koivikko kertoo, mikä on tyypillisin asia, jota meriarkeologilta kysytään – "Yleensä se on se, että kuinka syvällä olet käynyt"


Summary: Grammy-palkintoja on viime vuosina syytetty epätasa-arvosta ja korruptiosta. Palkintojen on epäilty päätyvät artisteille, joilla on vaikutusvaltaiset taustavoimat.

Yhdysvalloissa julkistettiin tänään ehdokkaat tammikuun lopulla jaettavien musiikin Grammy-palkintojen saajiksi.
 Eniten ehdokkuuksia, 11, sai jazzia muun muassa funkiin, popiin ja R&B:hen yhdistävä  Jon Batiste .
 Justin Bieber ,  Doja Cat  ja  H.E.R.  saivat kaikki toiseksi eniten ehdokkuuksia, 8 kappaletta.
 Billie Eilish  ja  Olivia Rodrigo  saivat molemmat 7 ehdokkuutta.
 Paluun tehnyt ruotsalainen ABBA sai historiansa ensimmäisen Grammy-ehdokkuuden kappaleellaan I Still Have Faith In You.
 Grammy-palkintoja on viime vuosina  syytetty epätasa-arvosta ja korruptiosta .
 Palkintojen on epäilty päätyvät artisteille, joilla on vaikutusvaltaiset taustavoimat.
 Yksi kovasanaisimmin palkintoja arvostelleista artisteista oli yhdysvaltalainen  The Weeknd . Hän sanoi aiemmin aikovansa boikotoida kaikkia tulevia Grammy-palkintoseremonioita.
 The Weeknd sai tästä huolimatta kolme ehdokkuutta.
 Ehdokkaat valitsevat musiikkialan ammattilaisista koostuvan Recording Academyn yli 11 000 jäsentä.
 Voit lukea listan kaikista ehdokkaista  täältä .
 Lue lisää:
 Naisartistit kahmivat Grammy-palkintoja – Beyoncé rikkoi ennätyksen
 Kritiikki viihdealan palkintogaaloja kohtaan kasvaa – kanadalaisartisti The Weeknd syyttää Grammy-palkintokomiteaa korruptiosta
 Grammy-palkinnot jaetaan kohun keskellä – Erotettu toimitusjohtaja väittää, että tuloksia peukaloidaan

Grammy-ehdokkaat julkistettiin – Jon Batiste kahmi 11, Justin Bieber, Doja Cat ja H.E.R. puolestaan 8 ehdokkuutta


Summary: Nasan planetaarista puolustusta testaava operaatio muistuttaa tieteiskirjallisuuden kuvastoa. Alus lennätetään suoraan päin asteroidia, jotta saataisiin selville, miten osuma vaikuttaa kappaleen liikerataan.

Asteroidit ovat aiheuttaneet useita joukkotuhoja Maan elämän historian aikana.
 Ihmiskuntaa avaruuden kiertolaiset ole vielä vahingoittaneet, jos ei oteta huomioon  Ann Elizabeth Hodgesin  kotitalon katon läpi syöksynyttä meteoriittia, joka vuonna 1954  kolhi Hodgesin mustelmille ja tuhosi hänen radionsa .
 Hodgesin tapaus oli pitkään ainoa varmuudella osoitettu ihmisen ja meteoriitin yhteentörmäys, vaikkakin myös  Intiassa vuonna 2016 tapahtuneen bussionnettomuuden  arveltiin olleen taivaalta pudonneen kiven aiheuttama.
 Olemme toistaiseksi välttyneet katastrofilta, mutta se ei tarkoita, että olisimme turvassa aina. Siksi Yhdysvaltain avaruushallinto Nasa lähettää keskiviikkoaamuna, noin kello 8.20 Suomen aikaa avaruuteen aluksen, jolla testataan ihmiskunnan mahdollisuuksia puolustautua uhkaavia asteroideja vastaan.
 Yle seuraa laukaisua keskiviikkoaamuna.
 10 kertaa hävittäjälentokonetta nopeampi "nuoli"
 Ohjelma kulkee  nimellä DART . Lyhenne tarkoittaa suomeksi tikkataulun tikkaa tai nuolta ja tulee sanoista  Double Asteroid Redirection Test –  vapaasti suomennettuna kaksoisasteroidien uudelleenohjaustesti.
 DART-aluksen kohde on Didymos-pikkuplaneetan kuu Dimorphos, joka on halkaisijaltaan noin 160 metriä. Nasa muistuttaa, ettei kaksoisasteroidi ole uhka maapallolle, vaan kyseessä on pelkkä testi siitä, miten voimme vaikuttaa taivaankappaleiden liikeratoihin.
 Dimorphos on myös siitä hyvä kohde, että sen kuumainen suhde Didymoksen kanssa pienentää huomattavasti mahdollisuutta siihen, että osuma voisikin vahingossa suistaa kappaleen törmäyskurssille Maan kanssa.
 Matka kaksoisasteroidille kestää hieman alle vuoden. Törmäyksen on laskettu tapahtuvan syyskuussa 2022, jolloin Didymos ja Dimorphos ovat noin 11 miljoonan kilometrin päässä Maasta.
 Kappaleiden välinen etäisyys on tällöin tähtitieteellisellä mittakaavalla sopivan lyhyt, joten törmäystä voidaan tarkastella maasta teleskoopeilla ja avaruustutkalla ja näin selvittää, onko kappaleen liikerata muuttunut.
 Elokuussa laatikkomaiseen ja hieman mopoautoa painavampaan DARTin runkoon kiinnitettiin siipiä muistuttavat aurinkopaneelit, joilla alus kerää virtaa matkallaan. NASA
 "Nuoli" ammutaan kirjaimellisesti päin Dimorphosta noin 6,6 kilometrin sekuntivauhdilla, siis 10 kertaa hävittäjälentokoneen huippuja nopeammalla vauhdilla.
 Hieman mopoautoa  painavamman aluksen  tömäys asteroidiin tuottaa noin  10–20 metrin kraaterin . Dimorphos kiertää isäntäänsä verkkaisella puolen kilometrin tuntivauhdilla, joten törmäyksen pitäisi riittää tuuppaamaan kappale lyhyemmälle kiertoradalle.
 Koska aluksen pääasiallinen tehtävä on suorittaa kamikaze-lento, ei se kanna mukanaan kalliita mittauslaitteita. Aluksella on mukanaan vain yksi "silmä", optiseen navigointiin tarkoitettu korkean resoluution kamera, joka myös lähettää tutkijoille kuvia kohteesta.
 Noin 10 päivää ennen törmäystä DART singauttaa kyydistään  iltalialaisvalmisteisen satelliitin  kuvaamaan törmäystä lähempää. LICIACubesta tulee samalla Italian avaruusjärjestö Asin ensimmäinen missio kaukaisessa avaruudessa.
 Alus kyyditetään avaruuteen  Elon Muskin  avaruusyhtiö SpaceX:n uudelleenkäytettäväksi suunnitellulla Falcon 9 -kantoraketilla.
 Koko mission hintalapuksi tulee noin 320 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria.
 Kantoja kaskessa, kiviä asteroidilla
 Täysin varmana onnistumista ei voida pitää. Kunnianhimoisessa missiossa on muutamia muuttujia, jotka selviävät ehkä vasta, kun alus tömähtää kohteensa pintaan.
 Aurinkokuntaa tutkiva Brownin yliopiston geologi  Peter Schultz  kertoo  Science-tiedejulkaisulle , että alus voi osua kiveen Dimorphoksen pinnalla, jolloin kivi kyllä hajoaa sirpaleiksi, mutta asteroidiin kohdistuva työntövoima pienenee.
 On myös mahdollista, ettei törmäys tapahdu optimaalisessa kulmassa, mikä myös pienentäisi voimaa, jolla törmäys tuuppaa asteroidia lähemmäs isäntäänsä.
 Asteroideista suurempi, Didymos, on matalampi kuin ihmiskunnan korkein rakennus, mutta luonnollisesti paljon tanakampi. Pienempää Dimorphosta voisi verrata Kheopsin pyramidiin, joka on Gizan pyramideista suurin. NASA
 Kolmas ongelmaskenaario juontuu asteroidien yhä melko tuntemattomasta luonteesta. Vaikka  Nasa ,  Japanin avaruushallinto Jaxa  ja  Euroopan avaruusjärjestö Esa  ovat kunnostautuneet viime vuosina asteroidien tutkimuksessa, on ilmassa yhä kysymysmerkkejä.
 Sciencen mukaan on arveltu, että monet asteroidit voivatkin kovan ja tiiviin aineen sijaan olla löyhästi kasassa pysyviä sepeli- ja tomupalloja. Jos Diomorphos on tällainen, räjäyttää törmäys ilmoille lähinnä ison pilven pientä kiveä.
 Suomalaista teknologiaa törmäyspaikalle myöhemmin tällä vuosikymmenellä
 Neljä vuotta DARTin törmäyksen jälkeen rikospaikalle saapuvat etsivät. Euroopan avaruusjärjestö Esan Hera-luotain on perillä arviolta vuonna 2026, jolloin se tutkii tarkemmin törmäyskraateria ja asteroidia.
 Alkuperäisissä suunnitelmissa Heran piti lähteä kaksoisasteroidille samaa matkaa Nasan aluksen kanssa, mutta rahoituskysymykset viime vuosikymmenellä lykkäsivät lähtöä. Eurooppalaiset ovat kuitenkin jo nyt tiiviisti mukana antamassa tulitukea DARTille Maasta käsin.
 Hera ja sen kumppaneina kulkevat nanosatelliitit Milani ja Juventas tutkimassa asteroidia havainnekuvassa. ESA
 Heran mukana avaruuteen lennätetään iso kasa tärkeitä tutkimuslaitteita: korkeusmittari, kameroita ja kaksi nanosatelliittia: Milani ja Juventas.
 Milani kantaa päähyötykuormanaan teknologian tutkimuskeskus VTT:n hyperspektrikameraa, jolla on mahdollista selvittää asteroidien mineraalikoostumusta.
 VTT:n mukaan vastaavaa teknologiaa käytetään jo maan päällä esimerkiksi  ihosyövän kartoittamiseen, päästöjen mittaamiseen ja muovin kierrätykseen .
 Suomalaisteknologia on oleellisessa osassa, kun binääriasteroidia eli kaksoisasteroidia tutkitaan. Instrumentilla kerättävä data kertoo siis myös oleellista tietoa binääriasteroidien alkuperästä ja kehityksestä.
 VTT:n mukaan tutkimus avaa myös uudella tavalla asteroidikaivostoimintaa, joka voi tulevaisuudessa olla suuri vastaus oman planeettamme resurssipulaan.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 24.11. klo 23:een asti.
 Juttua päivitetty 23.11. kello 23.25. Korjattu kohta Yle seuraa laukaisun suorana keskiviikkoaamuna muotoon Yle seuraa laukaisua keskiviikkoaamuna.
 Lue myös:
 Katso kuvat avaruudesta näytteitä tuoneen kapselin syöksystä ja laskeutumisesta – Näytteiden toivotaan antavan vastauksia perimmäisiin kysymyksiin
 Lucy-luotain lähti flipperipallona asteroidipilviin – kahdeksalta kivenmurikalta haetaan tietoa aurinkokuntamme nuoruudesta
 Aurinkokunnan biljardikentällä ahdasta: viime vuonna havaittiin ennätysmäärä lähiasteroideja

Nasa lähettää avaruuteen aluksen, joka törmäytetään tarkoituksellisesti asteroidiin – testissä ihmisen kyky vastata avaruuden uhkiin


Summary: Lappeenrannassa kuusi pientä koulua on ilman iltapäiväkerhoa, sillä kerhoihin ei ole juuri ilmoittautunut lapsia. Toiminnan järjestäminen on kunnille vapaaehtoista.

llta on pimennyt Ylämaan kylässä Lappeenrannassa. Olohuoneesta kuuluu lasten ääntä: perheen kolme nuorinta lasta ovat yhtä aikaa kotona.
 Aiemmin päivällä kotona on ollut hiljaisempaa: perheen tokaluokkalainen viettää koulun jälkeen iltapäiviä yksin.
 – Jos hän esimerkiksi pääsee kello 12 koulusta ja mie pääsen kotiin puoli neljä, hän on siihen asti kotona puhelimen varassa, kertoo  Ulla Käppi .
 Käpin mukaan ratkaisu yksinäisiin iltapäiviin olisi iltapäiväkerho. Sellaista Ylämaalla ei kuitenkaan ole, sillä Lappeenrannan kaupunki perustaa ryhmän vain, jos ilmoittautuneita on vähintään 12.
 – Eka- ja tokaluokkalaisia on tällä hetkellä yhteensä 14. Realistisesti voisi ajatella, että ryhmäkoko olisi neljä tai viisi, maksimissaan kuusi, Ulla Käppi pohtii kylän tilannetta.
 Hän kertoo ottaneensa asiasta yhteyttä Lappeenrannan kaupunkiin ja jutelleensa asiasta myös muiden perheiden kanssa.
 – On perheitä, joilla olisi tarve iltapäivätoiminnalle. Mutta kun sitä ei ole vuosiin järjestetty, on tyydytty siihen, ettei täällä ole mitään, Käppi sanoo.
 Kuusi kylää ilman kerhoa
 Lappeenrannassa on tällä hetkellä yhteensä 21 iltapäivätoiminnan ryhmää, kun mukaan lasketaan sekä kaupungin koulujen että Steinerkoulun ja Itä-Suomen koulun ryhmät. Kaupungin koulujen 1. ja 2. luokkien oppilaista vajaa puolet osallistuu iltapäivätoimintaan.
 Kuudelle koululle iltapäiväkerhoa ei ole perustettu, sillä kerhoihin on ollut vain yksittäisiä tai ei lainkaan hakijoita. Koulut ovat pieniä kyläkouluja.
 Iltapäiväkerhon puuttuminen koskettaa tällä hetkellä Ulla Käpin tokaluokkalaista lasta ja nuorempia sisaruksia mahdollisesti myöhemmin. Kalle Purhonen / Yle
 Lappeenrannan nuorisotoimenjohtajan  Kimmo Hölkin  tiedon mukaan iltapäiväryhmän perustamiselle on ollut jo pitkään 12 osallistujan raja. Jos ryhmiä perustettaisiin lisää, se vaatisi myös lisää rahaa ohjaajien palkkoihin.
 – Ainakaan tulevan vuoden budjettiin ei ollut mahdollista löytää lisää resurssia. Valitettavasti tilanne on tämä. Toki jos on painetta ja tarvetta muuttaa linjauksia, teemme selvitykset ja viime kädessä on näistä linjataan poliittisessa päätöksenteossa, Hölkki sanoo.
 Ylämaalla asuva Ulla Käppi toivoo, että päättäjät pohtisivat iltapäivätoimintaa myös kylien kannalta.
 – Ylämaa on elinvoimainen kylä. Minusta olisi hyvä tukea työssäkäyviä perheitä niin, että saataisiin iltapäivä- ja mahdollisesti myös aamutoimintaa. Näin lapset olisivat turvassa ja olisi mahdollista, että kylä tästä vielä kasvaisi.
 Ei pakollista
 Perusopetuslain mukaan aamu- ja iltapäivätoiminnan järjestäminen on kunnille vapaaehtoista. Kunnat voivat myös järjestää toimintaa eri tavoin: kunta voi esimerkiksi vetää ryhmää itse tai ostaa toiminnan vaikkapa järjestöltä tai seurakunnalta.
 Opetushallitus on  selvittänyt  toiminnan järjestämistä laajemmin viimeksi vuonna 2016. Tuolloin miltei kaikki kunnat tarjosivat ainakin aamu- tai iltapäivätoimintaa. Vain neljässä, väkiluvultaan hyvin pienessä kunnassa ei ollut kumpaakaan.
 Runsas 60 prosenttia kunnista järjesti toimintaa sekä aamuisin että iltapäivisin. Opetusneuvos  Niina Junttilan  mukaan toiminnan jakautumisesta kuntien sisällä ei ole koottu tietoja valtakunnallisesti.
 – Pienissä kunnissa tilanne voi olla juuri se, että ryhmiä on vaikea saada kokoon, Junttila sanoo.
 Jos Opetushallitus saa kysymyksiä aamu- tai iltapäivätoiminnan järjestämisestä, kysymys on Junttilan mukaan usein päinvastainen kuin Ylämaalla asuvalla Käpin perheellä.
 – Vanhemmat kysyvät toiminnan järjestämisestä ja siitä, miten osallistujat valitaan, jos kaikki eivät mahdu ryhmään, Junttila kertoo.
 Millaisia kokemuksia perheelläsi on aamu- tai iltapäivätoiminnasta? Keskustelu on auki keskiviikkoiltaan 24.11. klo 22.00 asti.

Tokaluokkalainen viettää iltapäivän yksin kotona, sillä kaupungin syrjäkylällä ei ole iltapäiväkerhoa – äiti: ”On tyydytty siihen, ettei täällä ole mitään”


Summary: Yli 200 000 seuraajan Facebook-sivusto Klikinsäästäjä on hiljentynyt. Sivuston ylläpitäjät ovat lopettaneet otsikkopoliisin tehtävät, mutta etsivät sivustolle jatkajaa.

Facebookissa tunnetuksi tulleen Klikinsäästäjä-sivuston ylläpitäjät lopettavat sivuston ylläpitämisen. Klikinsäästäjä aloitti toimintansa vuonna 2015, minkä jälkeen se on kerännyt yli 200 000 seuraajaa.
 Sivuston tarkoituksena on ollut nostaa esiin sellaisia uutisotsikoita, jotka eivät kerro jutun ydintä, vaan houkuttelevat lukijan vain avaamaan jutun. Tällaisissa lukija on yleensä joutunut pettymään jutun sisältöön.
 Ilta-Sanomien uutinen jäi ainakin tältä erää sivuston viimeiseksi jutuksi.  Kuvakaappaus Klikinsäästäjä-sivustolta
 Nykyisin Helsingissä asuva kouvolalaislähtöinen  Lauri Skön  perusti Klikinsäästäjän sen jälkeen, kun oma ärsytyskynnys median klikkiotsikoinnista ylittyi.
 – En muista tarkkaan, miten otsikko kuului, mutta se liittyi johonkin  Li Anderssonin  lausuntoon ja siihen, mitä mieltä hän oli jostain asiasta. Otsikosta ei saanut mitään selkoa, että mitä mieltä Li on, Lauri Skön muistelee.
 Syntyi idea perustaa sivusto, jossa jaetaan epämääräisiä uutisotsikoita ja jossa paljastetaan niiden olennainen sisältö. Skön halusi auttaa lukijoita, jotta heidän ei tarvitsisi vaivautua klikkaamaan juttua auki.
 Suosio yllätti
 Kansanedustaja Li Anderssonista kertova juttu päätyi ensimmäiseen Klikinsäästäjän julkaisuun. Tämän jälkeen Lauri Skön julkaisi päivittäin muutamia juttuja.
 Skön kutsui alkuvaiheessa Facebook-kavereitaan tykkäämään sivusta. Muutamassa päivässä suosio räjähti niin suureksi, että hän pyysi kouvolalaislähtöisen kaverinsa mukaan ylläpitämään sivustoa.
 – Yllätti volyymi, millä se lähti heti liikkeelle.
 Klikinsäästäjän perustaja Lauri Skön yllättyi sivuston suosiosta. Kimmo Suoniemi
 Ensimmäisen vuoden aikana Klikinsäästäjä keräsi yli 120 000 ihmisen yhteisön. Vuonna 2016 sivusto  valittiin vuoden some-ilmiöksi . Klikinsäästäjä kehitti myös omaa uutissovellusta.
 Lauri Skön kertoo tavanneensa Suomen suurimpien mediatalojen, kuten Iltalehden, Ylen ja MTV:n edustajia sivustonsa tiimoilta. Tapaamisissa keskusteltiin klikkiotsikoinnista ja siitä, miten siitä voisi päästä eroon.
 – Meille on ollut tosi tärkeää, ettemme pelkästään pilkkaa, huutele sivusta ja tee huumoria, vaan tuomme myös ratkaisuja pöytään.
 Pitkän pohdinnan tulos
 Vuosien varrella Klikinsäästäjällä on ollut useitakin ylläpitäjiä, mutta nyt jäljellä on enää kaksi: Lauri Skön ja  Markus Hav . He ovat päättäneet lopettaa sivuston ylläpitämisen pitkän pohdinnan jälkeen.
 – Olemme pyörittäneet tätä muun elämän ja töiden ohessa, joten koemme, että omat paukut on tässä kohtaa annettu, Lauri Skön kertoo.
 Ylekään ei ole säästynyt Klikinsäästäjältä. Kuvakaappaus Klikinsäästäjän sivustolta
 Skön kokee, että sivustolla olisi edelleen työsarkaa. Ylläpitäjät ovat kertoneet sivustollaan, että ovat valmiita luopumaan sivuston ylläpitämisestä sellaisille ihmisille, jotka voisivat jatkaa Klikinsäästäjää sen idean mukaisesti. Skönin mukaan kiinnostuneita on jo ilmoittautunut.
 – Istumme muutamien kanssa tässä kohtapuolin alas ja kuuntelemme, minkälaisia näkemyksiä voisi olla.
 Lauri Skön sai Klikinsäästäjän alkutaipaleella viestejä, joissa kysyttiin, millä hinnalla hän voisi myydä toiminnan. Hän pitää mahdollisena, että Klikinsäästäjä voisi poikia ison potin.
 – On sekin tietysti mahdollista, mutta ehkä tässä kohtaa emme hae ensisijaisesti isoa pottia. Jos jollain on fiksu näkemys, niin voi ottaa sitten koppia, mutta toki kaikki sen jälkeen on plussaa.
 "Räikeät tapaukset vähentyneet"
 Lauri Skön arvioi, että uutisten otsikot ovat jossain määrin parantuneet vuosien saatossa. Tätä hän perustelee Klikinsäästäjän saamien vinkkien perusteella.
 – Vinkkejä tulee määrällisesti edelleen paljon, mutta olen ollut huomaavinani tässä vuosien varrella, että todella räikeitä tapauksia ei ehkä tule samassa määrin kuin aiemmin.
 Skönin havainnon mukaan vakavat aiheet ovat viime aikoina säästyneet klikkiotsikoilta. Enemmän klikkejä kalastelevia otsikoita näkyy harmittomissa viihdeuutisissa.
 Klikinsäästäjä on hiljentynyt tämän vuoden aikana aiempiin vuosiin verrattuna. Syynä on kuitenkin ylläpitäjien tietoinen päätös rauhoittaa toimintaa, eikä se, että klikkiotsikot olisivat loppuneet.
 – Kyllä klikkiotsikoita edelleen riittää. Sen takia pidämme myös sen avoinna, että jos joku haluaa jatkaa, niin kyllä siinä duunia riittäisi, Lauri Skön sanoo.
 Lue lisää :  Somessa nokkeluus on valtaa: Klikinsäästäjät palkittiin vuoden some-ilmiönä
 Yle ja Klikinsäästäjä yhtä mieltä: Tällainen on surkea otsikko
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta 24.11.2021 kello 23.00 asti.

Facebookin suosittu Klikinsäästäjä-sivusto lopettaa – etsii nyt uusia otsikkopoliiseja: "Omat paukut on annettu"


Summary: Caesarin aikalaisen Marcus Tullius Ciceron kirjeet ovat ainutlaatuinen lähde Rooman valtakunnan ratkaisuhetkiin. Juonitteluihin ja arkielämään voi vihdoin tutustua suomenkielisenä käännöksenä.

Renessanssi alkoi 16. kesäkuuta 1345 Veronan kaupungissa Pohjois-Italiassa.
 Edellinen lause on tietysti provokaatio. Eivät historialliset aikakaudet ala jostain yksittäisestä tapahtumasta, eikä niille voi määrittää tarkkaa päivämäärää. Ei varsinkaan keskiajan ja uuden ajan erottavalle renessanssille, jonka alkuajan vaihteluväli on näkökulmasta ja alueesta riippuen noin pari sataa vuotta.
 Mutta silti. Jotain merkittävää todellakin tapahtui Veronan katedraalin kirjastossa kesällä 1345.
 Antiikin Kreikasta ja Roomasta vimmaisen kiinnostunut runoilija  Francesco Petrarca  teki silloin elämänsä löydön: kirjahyllyjen hämärässä piilotteli huonokuntoinen, lähes lukukelvoton kokoelma viisaimman ja hyveellisimmän roomalaisen  Marcus Tullius Ciceron  kirjeitä.
 Tapausta pidetään  keskeisenä hetkenä renessanssin synnylle: Ciceron kirjeet innostivat tutkimaan antiikin Roomaa ja Kreikkaa, mikä puolestaan synnytti niin paljon uutta tiedettä ja taidetta, että alettiin puhua aikakauden muutoksesta.
 Ciceron kirjeet on koottu neljään kokoelmaan. Kuvassa 1400-luvulla tehty käsikirjoitus "Kirjeitä ystäville"-kokoelmasta. ARNO BURGI / EPA / All Over Press
 – Antiikin ihannointi oli tuolloin kokonaisvaltaista, mutta juuri Cicero nousi ykköshahmoksi. Häneltä on säilynyt laaja tuotanto ja hänestä tuli esikuva, jonka latinankieltä ihannoitiin, sanoo suomentaja  Veli-Matti Rissanen .
 Rissanen on elänyt Ciceron kirjeiden seurassa vuosikymmenen. Sinä aikana hän on kääntänyt valtavan, yli 900 kirjettä sisältävän kokonaisuuden.
 – Työläs, mutta opettavainen kokemus.
 Kirjeiden suomennos julkaistaan kahdessa osassa. Ensimmäinen osa,  Vuodet valtiomiehenä , on juuri ilmestynyt.
 Suomennosta kaipaavia antiikin klassikoita Antiikin tekstien kääntämistä pidetään yhtenä sivistysvaltion mittarina. Suomentaja Veli-Matti Rissasen mukaan nyt eletään hyvää vaihetta: käännöksiä on tekeillä, kustantamot ovat kiinnostuneita ja yleisökin ajoittain innostuu. Tässä Rissasen antamia esimerkkejä suomennosta odottavista Kreikan ja Rooman teksteistä: Homeros: llias (Otto Mannisen runosuomennoksen rinnalle kaivattaisiin uutta suomennosta). Pindaros: Runoutta. Demosthenes: Puheita. Plutarkhos: Moralia. Caesar: Kansalaissota. Ovidius: Runokirjeitä, valitusrunoja. Gellius: Attikan öitä. Augustinus: Jumalan valtio (vain puolet ilmestynyt suomeksi).
 Ainutlaatuinen tirkistysaukko Caesarin aikaan
 Marcus Tullius Cicero oli nousukas.
 Hän ei syntyperänsä puolesta kuulunut Rooman eliittiin, mutta kykyjensä, onnistuneen naimakaupan ja verkostoitumistaitojensa ansiosta nousi nopeasti yhteiskunnan huipulle.
 Ciceron elinvuodet (106 eaa.–43 eaa.) osuivat Rooman valtakunnan myrskyisimpään hetkeen. Käytiin sisällisotaa, tasavalta oli luhistumassa ja Caesarista hyvää vauhtia tulossa diktaattori.
 Juristin koulutuksen saanut Cicero oli jyrkkä tasavaltalainen ja joutui törmäyskurssille Caesarin kanssa.
 Kirjeenvaihto paljastaa yli 2000 vuoden takaisen torailun.
 Cicero ystävälleen Atticukselle vuonna 49 eaa:
 "En ole ikinä nähnyt ketään niin pelosta sekaisin. Mutta Hercules vie, Servius ei pelännyt mitään, mitä hänen ei ollut syytä pelätä: Pompeius oli hänelle vihoissaan, Caesar ei ollut ystävä ja kumman tahansa voitto olisi kauheaa – toinen oli julma ja toinen häikäilemätön."
 Caesar Cicerolle vuonna 49 eaa:
 "Toimit itsesi kannalta epäedullisesti, jos vaikuttaa siltä, ettet ole kunnioittanut onnetarta, (kaikkihan näyttää sujuneen meidän kannaltamme suotuisasti ja vastustajien kannalta epäsuotuisasti) etkä ole ollut oikean asian puolella, vaan tuominnut jonkin tekoni: mitään pahempaa et voi minulle tehdä."
 Marcus Tullius Cicero puolusti tasavaltaa, minkä vuoksi hän joutui Caesarin epäsuosioon. Myöhemmin muun muassa Yhdysvaltain perustajat ihailivat Ciceroa. CC/Gunnar Bach Pedersen
 Ciceron kirjeenvaihto tarjoaa aitiopaikan seurata maailmanhistoriallisia tapahtumia. Mikä aarre historiantutkijoille!
 Kirjeiden korvaamattomuutta korostaa se, ettei keneltäkään Ciceron aikalaiselta ole säilynyt vastaavaa.
 Ja jos antiikin aikaisia kirjeitä onkin tallessa, oli ne yleensä tarkoitettu julkaistaviksi.
 – Esimerkiksi  Senecan  ja  Pliniuksen  kirjeetoli suunnattu suurelle yleisölle. Ciceron kirjeet sen sijaan oli tarkoitettu vain vastaanottajan luettavaksi, Veli-Matti Rissanen sanoo.
 Siksi ne paljastavat asioita, joita Cicero ei ehkä olisi halunnut yleiseen tietoon. Kuten sen, ettei hän ollut aina viisas tai oikeamielinen.
 Kirjeet löytänyt Petrarca pettyikin pahasti, kun tutustui tarkemmin idoliinsa.
 Kirjeet todistivat Ciceron itsekeskeiseksi, omahyväiseksi, kärsimättömäksi, mutta myös surevaksi ja läheisistään huolehtivaksi – siis inhimilliseksi ihmiseksi.
 – Kirjeiden ansiosta Cicero tunnetaan antiikin henkilöistä parhaiten. Monet muut antiikin hahmot jäävät etäisiksi. Emme tiedä heidän yksityiselämästään oikeastaan mitään, Veli-Matti Rissanen sanoo.
 Cicero muun muassa osoittautuu innokkaaksi sisustajaksi.
 Cicero Kreikassa asuneelle ystävälleen Atticukselle vuonna 68 eaa:
 "Jos onnistut löytämään gymnasioniin sopivia taideteoksia, jotka ovat omiaan tiedät kyllä minne, ole hyvä äläkä päästä niitä käsistäsi. Olen niin ihastunut Tusculumin-huvilaani, että olen tyytyväinen vasta kun pääsen sinne"
 Jatkoa seuraa seuraavana vuonna:
 "Odotan kärsimättömänä megaralaisia patsaita ja hermipylväitä, joista kirjoitit. Jos onnistut saamaan käsiisi jotain vastaavaa – jotain, mikä sinusta sopii Akatemiaan, älä epäröi lähettää sitä ja luota rahakirstuuni."
 Cicero oli kielenkäytön ammattilainen. Hän oli loistava puhuja ja ahkera kirjoittaja. Käsitys hyvästä latinasta pohjaa Ciceroon. Mary Evans / Shutterstock / All Over Press
 Kirjeet olivat suhdetoimintaa
 Cicero Atticukselle vuonna 68:
 "En anna enää aihetta syyttää minua leväperäiseksi kirjeiden kirjoittajaksi. Huolehdi vain itse siitä, että sinulla kun sitä luppoaikaa riittää, pysyt tahdissani."
 Cicero oli ahkera kirjeiden kirjoittaja.
 – Hän kirjoitti aina ja kaikkialla: laivassa, tienpäällä, kantotuolissa. Ja usein yöllä, sillä hän mainitsee monesti raapustelevansa kirjettä ennen auringonnousua.
 Suomentaja Veli-Matti Rissanen on viettänyt Ciceron kirjeiden seurassa vuosikymmenen Aki Luotonen / Turun yliopisto
 Ciceron kirjeenvaihdosta on säilynyt reilut 900 kirjettä. Se on huomattava määrä, kun ottaa huomioon sen, ettei posti toiminut 2000 vuotta sitten aivan yhtä jouhevasti kuin nykyaikana.
 Tarkalleen ottaen postilaitosta ei Ciceron aikana ollut, vaan kirjeen kirjoittaja itse vastasi sen toimittamisesta perille.
 – Yläluokalla oli omia kuriireja, jotka kuljettivat kirjeitä. Usein sama kirje annettiin kahdelle kuriirille eri reittejä pitkin vietäväksi, jotta varmistettiin kirjeen perille meno, Rissanen selittää.
 Ei ollut harvinaista, että kirjeitä varastettiin. Herkälle papyrukselle kirjoitetut kirjeet myös tuhoutuivat helposti, jos ne esimerkiksi kastuivat.
 Kirjeen kulkunopeudesta antaa esimerkin Ciceron kertomus: Kirje Roomasta Vähän-Aasian Kybistraan, nykyisen Turkin alueelle, kulki 46 päivässä. Vastauksen Cicero sai siis kolmen kuukauden kuluttua. Cicero kehui vauhtia nopeaksi.
 Kirjeenvaihdon funktio oli pitkälti sama kuin tänä päivänä. Kirjeissä kerrottiin kuulumisia, esitettiin toiveita ja pyyntöjä, pohdittiin mieltä askurruttaneita asioita ja ylläpidettiin sosiaalista verkostoa.
 Cicerolla oli kirjeenvaihtoa arviolta sadan eri henkilön kanssa. Ehkä tärkein ja pitkäaikaisin kirjeenvaihtotoveri oli Ciceron läheisin ystävä, Kreikassa asunut  Titus Pomponius Atticus .
 – Hänelle Cicero uskoutui, oli vilpittömimmillään ja paljasti eniten itsestään.
 Cicero Atticukselle vuonna 60 eaa:
 "Aamulla taloni on tupaten täynnä ja forumille laskeudun ympärilläni laumoittain ystäviä, mutta tuosta valtavasta väkijoukosta en löydä ketään, jonka kanssa voisin vapaasti heittää huulta ja huokaista kotoisasti. Siksi odotan sinua."
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 24.11. klo 23:een asti.
 Lue lisää:
 Italian salaperäisen mahtikansan arvoitus ratkesi DNA-tutkimuksilla

"En löydä ketään, jonka kanssa voisin vapaasti heittää huulta ja huokaista kotoisasti" – Ciceron kirjeet tuovat elävän viestin 2 000 vuoden takaa


Summary: Applen mukaan NSO Groupin kehittämällä Pegasus-vakoiluohjelmalla on tunkeuduttu sen puhelimiin. Asiantuntijoiden mukaan Pegasusta käytetään myös ihmisoikeusaktivistien ja toimittajien valvontaan.

Yhdysvaltalainen teknologiajätti Apple kertoi haastaneensa oikeuteen tunnetun israelilaisen hakkeriyritys NSO Groupin.
 Apple pyrkii estämään hakkerointipalveluita tarjoavan yrityksen työntekijöitä murtautumasta Applen tuotteisiin kuten iPhone-puhelimiin.
 Haasteessaan Apple kutsuu NSO Groupin työntekijöitä "moraalittomiksi 21. vuosisadan palkkasotureiksi, jotka ovat onnistuneet luomaan erittäin edistyksellisen kybervalvontakoneiston, joka kannustaa toistuviin ja vakaviin väärinkäytöksiin".
 Applen mukaan NSO Groupin Pegasus-nimistä vakoiluohjelmaa on käytetty hyökkäyksissä Applen asiakkaita vastaan eri puolilla maailmaa.
 – Valtion sponsoroimat toimijat, kuten NSO Group käyttävät miljoonia dollareita edistyksellisen valvontateknologian luomiseen ilman, että he ovat vastuussa siitä kenellekään, Applen varatoimitusjohtaja  Craig Federighi  sanoi.
 NSO Group kieltää toimivansa väärin. Yrityksen mukaan hallitukset käyttävät sen kehittämiä tuotteita terrorismin ja rikosten estämiseen.
 Applen haaste on yksi monista NSO Groupin kohtaamista haasteista. Se on lisäksi joutunut Yhdysvaltain kauppaministeriön mustalle listalle. Myös sosiaalisen median jätti Facebook eli uudelta nimeltään Meta on haastanut yrityksen oikeuteen.
 Asiantuntijoiden mukaan Pegasus-ohjelmaa käytetään maailmanlaajuisesti muun muassa ihmisoikeusaktivistien, toimittajien ja jopa katolisten pappien puhelimien hakkerointiin.
 Pegasus pystyy keräämään puhelimista henkilö- ja sijaintitietoja, sekä ottamaan käyttöön puhelinten mikrofonin ja kamerat. Ohjelma pystyy tähän ilman että puhelimen käyttäjä tekee mitään.
 Tässä kuussa tutkijat paljastivat löytäneensä Pegasus-ohjelman kuuden palestiinalaisen ihmisoikeusaktivistin puhelimista. Lisäksi Meksikossa on paljastunut tapaus, jossa vaikutusvaltainen liikemies on käyttänyt Pegasusta vakoillakseen paikallista toimittajaa.
 Facebook sanoo, että NSO Groupin kehittämällä ohjelmalla on onnistuttu tunkeutumaan sen WhatsApp-viestipalveluun.
 Apple kertoi tänään lahjoittavansa oikeusjutusta mahdollisesti saatavat korvaukset sekä 10 miljoonaa dollaria eli vajaat 9 miljoonaa euroa kyberturvallisuustutkijoille ja -aktivisteille.
 Lisää aiheesta:
 Selvitys: Unkari ja yhdeksän muuta maata vakoilleet kansalaisiaan israelilaisyrityksen haittaohjelmalla – "tarkkailulistalla" jopa tuhansia henkilöitä
 Ranskassa epäillään, että presidentti Macron oli israelilaisfirman vakoiluohjelman kohteiden joukossa

Teknologiajätti Apple haastoi oikeuteen vaikutusvaltaisen israelilaisen hakkeriryhmän – "He ovat moraalittomia palkkasotureita"


Summary: Ruotsin parlamentti äänestää huomenna pääministeriksi ehdotetun sosiaalidemokraattien Magdalena Anderssonin hyväksymisestä. Vasemmistopuolue oli uhannut äänestää häntä vastaan, mikäli sosiaalidemokraattien kanssa ei päästä sopuun.

Ruotsissa maan  vasemmistopuolue on kertonut  päässeensä sopuun sosiaalidemokraattien ja vihreiden kanssa näiden kahden muodostaman hallituksen tukemisesta.
 Tämä merkitsee sitä, että sosiaalidemokraattien puheenjohtaja  Magdalena Andersson  vahvistettaneen huomenna maan pääministeriksi.
 Valtiopäivien äänestys pääministeriehdokkaan hyväksymisestä tai hylkäämisestä järjestetään huomenna aamulla.
 Anderssonista on tulossa Ruotsin ensimmäinen naispuolinen pääministeri.
 Vasemmistopuolue oli uhannut äänestää Anderssonia vastaan, mikäli puolueet eivät pääse sopuun eläkkeistä.
 Vasemmistopuolue vaati eläkkeiden korottamista ehtona hallituksen tukemiselle.
 Neuvottelut koskivat erityisesti takuueläkkeen nostamista.
 Nyt saavutetun sopimuksen myötä takuueläkkeitä nostetaan tuhannella kruunulla eli noin 98 eurolla kuussa. Tämä koskee noin vasemmistopuolueen mukaan noin 700 000 eläkkeensaajaa.
 Lisää aiheesta:
 Ruotsissa valtiopäivien puhemies esittää sosiaalidemokraattien Anderssonia pääministeriksi – asiasta äänestetään keskiviikkona
 Tiukka neuvottelija ja ex-kilpauimari, jolla on aina kananmuna laukussaan – tällainen on Ruotsin todennäköinen ensimmäinen naispääministeri Magdalena Andersson
 Ruotsi saanee ensimmäisen naispääministerin Magdalena Anderssonista – valtakausi voi jäädä lyhyeksi
 Analyysi: Stefan Löfven sai tarpeekseen – jättääkö Ruotsin konkaripääministeri seuraajalleen uppoavan laivan?

Magdalena Andersson nousemassa Ruotsin ensimmäiseksi naispääministeriksi – sosiaalidemokraatit ja vasemmistopuolue löysivät yhteisymmärryksen


Summary: Valko-Venäjän Puolan rajalla käynnistämä hybridioperaatio on herättänyt kysymyksen, voiko kansainvälisiä sopimuksia rikkoa.

Tiistain A-studiossa kysyttiin, voisiko Suomi rikkoa turvapaikanhakijoita koskevia kansainvälisiä sopimuksia, jos Suomeen kohdistuisi samankaltainen hybridioperaatio kuin Puolaan.
 Kansainvälisen oikeuden emeritusprofessori  Martti Koskenniemen  mukaan kysymykseen on kaksi vastausta: oikeudellinen ja poliittinen.
 – Oikeudellinen vastaus lähtee tietysti siitä, että sopimukset on tehty noudatettaviksi. Ei niitä voi rikkoa. Sitten on poliittinen tapa ajatella kysymystä ja silloin tietysti täytyy sanoa, että tottakai valtio voi rikkoa sopimusta. Se on poliittinen ratkaisu, Koskenniemi sanoi A-studiossa.
 Perussuomalaisten puheenjohtaja  Riikka Purra  huomautti, että sopimuksia voidaan tulkita eri tavoin eikä niiden noudattamatta jättämisestä rankaista.
 – Maailmassa ei ole maailmanpoliisia, joka rankaisisi valtioita, Purra totesi.
 Vihreiden puheenjohtajan sijainen  Iiris Suomela  oli sitä mieltä, että kansainvälisten sopimusten murenemisella olisi kova hinta.
 – Jos kansainvälinen järjestys murenee, siinä häviävät eniten Suomen kaltaiset pienet maat, Suomela sanoi.
 Suomela huomautti, että Suomi on hyötynyt sopimusten maailmaan tuomasta vakaudesta ja rauhasta.
 Suomea sitovista, pakolaisia käsittelevistä kansainvälisistä sopimuksista keskeisin on YK:n vuonna 1951 laatima Geneven sopimus, joka käsittelee pakolaisten oikeusasemaa.
 Sekä Koskenniemi että Purra olivat samaa mieltä siitä, että Geneven sopimus on vanhentunut eikä toimi enää nykymaailmassa.
 Oppositio on tehnyt välikysymyksen Suomen varautumisesta hybrivaikuttamiseen eli siirtolaisten käyttämiseen painostuskeinona. Oppositipuolueet haluvat pikaisesti lakiin hätätilapykälät, joiden nojalla turvapaikkahakemusten vastaanottaminen voitaisiin keskeyttää ja Suomen rajat tarvittaessa sulkea väliaikaisesti. Eduskunta käsittelee välikysymystä huomenna keskiviikkona.
 Voit katsoa tiistain koko A-studion  täältä .
 Lue myös:
 Opposition mielestä Suomi on varautunut huonosti siirtolaisten käyttämiseen painostuskeinona – jättivät yhteisen välikysymyksen hybridiuhkista
 Voiko Suomi sulkea rajan, jos turvapaikanhakijoita tulee joukoittain? Kysyimme asiantuntijoilta, mitä laillisia vaihtoehtoja Suomella olisi

Voisiko kansainväliset sopimukset unohtaa hybridioperaation uhatessa? "Siinä häviävät eniten Suomen kaltaiset pienet maat"


Summary: Helsingistä Joensuuhun matkalla ollut reittikone laskeutui nousun jälkeen takaisin Helsinki-Vantaalle havaittuaan vaaratilanteen. Muille koneille ei aiheutunut vaaraa.

Helsingistä Joensuuhun matkalla ollut reittikone joutui vaikeuksiin heti nousun jälkeen ja joutui palaamaan takaisin kentälle illalla viiden jälkeen. Vaaraa aiheutui Finavian STT:lle antamien tietojen mukaan vain kyseessä olleelle reittikoneelle.
 Finavia ei tarkenna, millaisesta vaarasta oli kyse.
 Pelastuslaitos sai ilmoituksen suuresta ilmaliikenneonnettomuudesta heti vaaratilanteen synnyttyä, ja paikalle lähetettiin yhteensä 15 pelastusyksikköä.
 Kone kääntyi nousun jälkeen heti takaisin ja pystyi laskeutumaan normaalisti Helsinki-Vantaan kentälle.
 Tämä uutinen julkaistiin vahingossa niin, että siitä tuli Ylen Uutisvahti-sovelluksen käyttäjille Herätys-ilmoitus. Pahoittelemme.

Helsingistä Joensuuta kohti lähtenyt reittikone joutui vaaratilanteeseen heti ilmaan noustuaan


Summary: Moni lähisuhdeväkivallan uhri kokee häpeää – näin teki myös lempääläinen Päivi Kilpinen. Häpeä on mielen keino suojata itseään, mutta ajan mittaan siitä tulee taakka.

Lapsena  Päivi Kilpinen , 42, näki toistuvasti samaa painajaista. Siinä hiiret purkivat lanka kerrallaan hänen peittoaan niin, että lopulta siitä ei ollut jäljellä mitään.
 Kun unen peitto oli purkautunut viimeistä lankaa myöten, Kilpinen heräsi omaan huutoonsa. Tai siihen, että kasteli vuoteensa.
 – Uni kertoi turvattomuudesta, Kilpinen kertoo.
 Turvattomuus oli perustunne Kilpisen lapsuudessa. Se oli koko ajan läsnä. Kuten myös pelko. Hän kuvaa lapsuudenkotiaan epävakaaksi.
 – Lapsuudessa minuun istutettiin ajatus, että olen riittämätön ja virheellinen.
 Koko lapsuutensa Kilpinen yritti todistaa, että hän kelpaa. Hän omaksui pikkuäidin roolin: siivosi, kokkasi ja hoiti lapsia.
 Mikään määrä suorittamista ei kuitenkaan vienyt pois riittämättömyyden tunnetta ja siitä aiheutuvaa häpeää.
 – Pelko, jota koin lapsena muokkasi minua niin, etten koskaan uskaltanut kyseenalaistaa. Varsinkaan miehiä. Halusin aina miellyttää.
 Ehkä se oli se miellyttämisen halu. Tai tunne siitä, ettei kelpaa kenellekään sellaisena kuin on, mutta vanhempana Kilpinen tuntui vetävän puoleensa tietynlaisia miehiä.
 Sellaisia, jotka käyttivät häikäilemättömästi näitä ominaisuuksia hyväkseen. Sellaisia, jotka satuttivat häntä.
 Alati jäytävä häpeän tunne oli ehkä syy, miksi hän ajautui suhteisiin, joissa hän koki väkivaltaa.
 “Minua ei tarvittu enää”
 Ollessaan kahden alle kouluikäisen pojan yksinhuoltaja Päivi Kilpinen tapasi miehen, joka vei jalat alta.
 Suhde tuntui hyvältä ja eteni nopeasti. Alle vuoden yhdessäolon jälkeen hän tuli raskaaksi ja pariskunta osti vanhan maatilan. Se oli ollut molempien haave jo pidemmän aikaa.
 Maatilalle hankittiin eläimiä ja paikkoja remontoitiin yhdessä. Vauvan syntymä täydensi perheidyllin.
 Pikkuhiljaa asiat kuitenkin muuttuivat. Tunnelma kodissa muuttui.
 Kilpinen kertoo, että mies muuttui äreäksi. Alkoi komentelemaan ja rajoittamaan perhettä. Mieheltä ei saanut enää kysyä tai pyytää mitään, eivätkä vieraat olleet taloon tervetulleita.
 Tietyt paikat tilalla olivat yhtäkkiä Kilpiseltä ja lapsilta kiellettyjä. Vanhempien poikien elintila rajoittui vähitellen yläkertaan.
 "Ihan kuin sydän ja sielu olisi vedetty ulos. Ja jäljellä on enää kuori, jolla koetan mennä eteenpäin." Näin Kilpinen kuvailee elämäänsä ajalta, jolloin hän eli väkivaltaisessa suhteessa. Timo Turpeinen / Yle
 Pariskunnan yhteinen lapsi sen sijaan kylpi miehen rakkaudessa. Töistä tullessaan mies vetäytyi lapsen kanssa viettämään aikaa kahdestaan ja muu perhe sai väistyä. Yhteinen tekeminen pariskunnan välillä loppui, kun lapsi syntyi.
 – Ikään kuin olisin hoitanut tehtäväni. Minua ei tarvittu enää.
 Kilpisen itsetunto mureni pala palalta. Jokainen huuto, vähättely ja pilkka kasaantui mielen sopukoihin ja ennen pitkään hän tunsi itsensä täysin arvottomaksi.
 Mies vertaili häntä vähän väliä muihin. Ne muut olivat aina parempia – hän oli epäonnistunut naisena, avopuolisona ja äitinä.
 Häpeä suojelee mieltä
 Monelle lähisuhdeväkivaltaa kohdanneelle häpeä on tuttu tunne. Se rajoittaa ja pienentää. Eristää ihmisen niin, että lopulta tuntuu kuin olisi yksin koko universumissa.
 Setlementti Tampereen Väkivalta- ja kriisityön yksikön yksikönjohtaja  Satu Hintikka  kertoo, ettäväkivallan uhriksi joutuminen aiheuttaa avuttomuutta ja hallinnan tunteen menetystä.
 Se on vaikea tunne. On vaikea tuntea itsensä täysin avuttomaksi toisen väkivaltaisen käyttäytymisen edessä.
 – Siksi mieli saattaa alkaa suojella ihmistä. Pehmittää koettua traumaattista tapahtumaa.
 Mielen suojarakennelma voi koostua esimerkiksi syyllisyydestä ja häpeästä. Ajatuksesta, että minä itse tein jotain, joka aiheutti tämän kaiken.
 Ajatuskuvio tuo takaisin jonkinlaisen hallinnantunteen. Olo ei ole enää niin avuton, kun ihminen uskottelee itselleen, että olisi voinut toimia jotenkin toisin ja estää tapahtuneen.
 Kääntöpuolena on, että ihminen ottaa kantaakseen häpeän ja syyllisyyden, joka ei kuulu hänelle.
 Se kuuluu tekijälle.
 "Kuin olisi kuristusotteessa"
 Jossain vaiheessa sanat eivät enää satuttaneet tarpeeksi. Pikkuhiljaa kuvioihin astui myös fyysinen väkivalta.
 – Aluksi se oli ohilyöntejä seinään vieressäni, mutta pian lyönnit alkoivat osua.
 Ainoa valonpilkahdus elämässä olivat lapset ja perheen eläimet: erityisesti hevonen, Isku-Matti. Tallille Kilpinen pakeni pahaa oloaan. Se oli ainoa paikka, jossa hän tunsi onnistumista ja hyväksyntää.
 Retu-koira on kulkenut Päivi Kilpisen rinnalla jo kohta vuosikymmenen ja suhtautuu hyvin suojelevasti emäntäänsä.  Timo Turpeinen / Yle
 Aika ajoin hän mietti miehen jättämistä. Se tuntui kuitenkin liian pelottavalta vaihtoehdolta. Vuosia kestänyt pelko ja häpeä lamaannuttivat, eikä hän nähnyt ulospääsyä tilanteestaan.
 – Kuin olisi kuristusotteessa. Siltä tuntuu, kun koko ajan pelkää oman ja lastensa hengen puolesta.
 Mutta sitten tapahtui jotain odottamatonta. Jotain, joka toimi herätyksenä ja jonkinlaisena ensi askeleena kohti vapautta. Isku-Matti kuoli.
 Suhteen loppu
 Hevonen kuoli kaasu- ja ummetusähkyyn. Kilpisen mukaan on todella harvinaista, että hevoselle tulee molemmat samanaikaisesti.
 Ruumiinavauksessa selvisi, että hevosen suoli oli ihan musta. Kilpisen mukaan se kieli siitä, että hevonen oli syönyt rehua, joka olisi pitänyt liottaa.
 – Sitä ei oltu liotettu. Minä olin ainoa, joka ruokki Isku-Mattia, enkä ollut antanut liottamatonta rehua.
 Kilpinen oli Isku-Matin kuolemasta surun murtama. Hevonen oli kuunnellut hänen murheet ja sen selässä sai hetken vapauden ahdistavasta elämäntilanteesta.
 Ja sitten, miltei heti hevosen kuoleman jälkeen, elämä yllätti toisellakin tapaa: mies ilmoitti, että hänellä on toinen nainen. Vaimo voisi painua ulos yhteisestä kodista.
 Nyt Kilpisestä tuntui, että enää mikään ei pidättelisi häntä.
 Häpeän vanki
 Häpeä esti Kilpistä kertomasta kenellekään siitä, minkälaista hänen elämänsä väkivaltaisen miehen kanssa oli ollut. Se on myös yksi syy, miksi hän ei koskaan tehnyt rikosilmoitusta.
 Hän häpesi sitä, miten mies oli häntä kohdellut ja miten se kaikki oli vaikuttanut häneen. Häpeä hiljensi ja piilotti hänet muulta maailmalta.
 – Jäin oman häpeäni vangiksi.
 Häpeää väitöskirjassaan tutkinut tietokirjailija  Ben Malinen  kertoo, että häpeää on vaikea tunnistaa, koska usein se piiloutuu muiden tunteiden taakse. Se on tunne, jota on vaikea käsitellä ja siksi helpompi torjua.
 Vaikka häpeän yrittäisi tukahduttaa ja torjua, kuinka systemaattisesti tahansa, se häilyy taustalla ja vaikuttaa elämään monin tavoin: elämän valintoihin, siihen minne hakee opiskelemaan tai töihin. Kenen kanssa alkaa parisuhteeseen ja minkälaiseen parisuhteeseen jää.
 Häpeä sanelee, mikä on ihmiselle parasta, mihin hän kelpaa ja mihin ei.
 Liian hyvä ollakseen totta
 Vuosien piinan jälkeen Päivi Kilpinen oli vihdoin vapaa.
 Enää ei tuntunut siltä, että pitäisi piiloutua. Hän alkoi taas pitämään itsestään huolta ja kiinnittämään huomiota ulkonäköönsä.
 Hän alkoi jälleen meikkaamaan ja pukeutumaan muihinkin kuin poikiensa vanhoihin vaatteisiin. Kilpinen tunsi kukoistavansa ja sen huomasivat muutkin.
 Kaksi vuotta eron jälkeen hän tapasi uuden miehen.
 – Hän oli maailman ihanin ihminen. Kiltti ja ystävällinen, toi aina kukkia. Vihdoin tuntui siltä, että tulin nähdyksi. Hän oli jopa liian ihana ollakseen totta.
 Ja niin mies olikin.
 Suhteen alusta saakka mies halusi olla Kilpisen kanssa koko ajan. Kun he eivät olleet yhdessä, mies pommitti viesteillä ja puheluilla.
 – Koska on niin ikävä ja minulla on ikävä sinua. Niin mies selitti käytöstään. Ja minä uskoin.
 Mies oli Kilpisen mukaan sairaalloisen mustasukkainen ja epäili ja syytti tätä milloin mistäkin. Hän ei olisi halunnut päästää Kilpistä mihinkään yksin ja halusi koko ajan harrastaa seksiä.
 – Kieltäytyminen tarkoitti hänen mielestään, että olin menossa toisen miehen luokse.
 Miehen käytös oli usein myös hyvin ailahtelevaa: yhdessä hetkessä hän haukkui Kilpisen pataluhaksi ja seuraavassa tyynnytteli kertoen, kuinka ihana hän on.
 – Riitojen päätteeksi mies saattoi lähteä ovet paukkuen ja uhkasi tappaa itsensä.
 Silloin Kilpinen tunsi huolta ja syyllisyyttä. Hän koki olevansa vastuussa siitä, jos mies tekee itselleen jotain.
 Pikkuhiljaa suhteessa alkoi fyysinen väkivalta.
 – Muutaman kerran mies löi minua ja otti kurkusta kiinni. Mutta eniten hän törmäili minuun. Otti vauhtia ja käveli minua päin isolla massallaan.
 Kaiken sen keskellä Kilpinen mietti, miten hän oli taas ajautunut tähän tilanteeseen.
 Ja miten sieltä pääsee pois.
 Herätys
 Erään työpäivän päätteeksi Päivi Kilpinen seisoi työpaikkansa parkkipaikalla autonsa vieressä ja oksensi. Tuska ja epätoivo olivat kasvaneet niin suuriksi, etteivät ne enää pysyneet sisällä vaan pyrkivät väkisin ulos.
 Hän eli jatkuvassa pelossa ja epätietoisuudessa.
 Ikinä ei tiennyt, mitä on vastassa, kun palasi töistä kotiin. Välillä siellä oli hyväntuulinen, ruokaa tekevä mies. Välillä ihmisraunio, joka halusi vetää myös Kilpisen mukanaan epätoivon alhoon.
 Hän eli elämäänsä kuin autopilotilla. Ei tuntenut mitään, ei nähnyt mitään. Hän oli kuin tyhjä kuori, joka suoritti elämää. Toivoi pelastajaa, jotakuta, joka veisi pois kurjasta elämästä.
 – Sitten minun nuorin poikani alkoi voimaan todella huonosti. Se oli herätys, joka sai minut viimein toimimaan.
 Hän soitti Mieli ry:n kriisipuhelimeen useita kertoja. Sieltä hänet ohjattiin Kriisikeskus Osviitan kautta Tampereen Setlementin perheväkivaltaklinikalle.
 Kilpinen pääsi Setlementin asiakkaaksi, missä alkoivat jokaviikkoiset tapaamiset. Niiden avulla hän sai miehen pikkuhiljaa ulos asunnostaan. Ulos elämästään.
 – Helppoa se ei ollut. Mies ei suostunut aluksi lähtemään kodistani. Ja kun hän lähti, en meinannut saada avainta takaisin.
 Mies saattoi tulla eron jälkeen omalla avaimellaan sisään. Käyttäytyä kuin mitään eroa ei olisi tapahtunutkaan. Hän myös seurasi Kilpistä. Odotteli paikoissa, joissa tiesi tämän liikkuvan.
 – Kun puhe kääntyi lähestymiskieltoon, mies jätti minut viimein rauhaan.
 “Olin niin lyöty, rikki, tallottu”
 Pahinta väkivaltaisessa suhteessa elämisessä Kilpisen mukaan on itsetunnon murskaantuminen.
 – Menin ikään kuin rikki sisältä.
 Se on myös syy, miksi väkivaltaisesta parisuhteesta on niin vaikea lähteä pois. Epänormaali muuttuu normaaliksi ja ajatus siitä, että jotain parempaa voisi olla olemassa on pelkkä haavekuva.
 Kilpinen pelkäsin, että jos hän puhuu kokemuksistaan, tapahtuu jotain vielä pahempaa. Että mies tappaa hänet.
 – Samalla ajattelin, että jos lähden, en pärjää yksin. Olin niin lyöty, rikki, tallottu.
 Kaikkein pahimpina aikoina lapset olivat Kilpiselle suuri voimavara. "Ajattelin, että minun pitää kestää, jotta voin huolehtia heistä."
 Timo Turpeinen / Yle
 Eron jälkeen Kilpinen on käsitellyt häpeän tunteitaan. Hän ymmärtää, että miltei kaikki niistä on istutettu häneen lapsuudessa.
 Ajatus siitä, että hän on ihmisenä täysin kelvoton, oli juurtunut niin syvälle sisimpään, ettei sitä edes oikein ymmärtänyt.
 Sitä riittämättömyydentunnetta hän paikkasi loputtomalla miellyttämisellä ja rakkaudella. Huolimatta siitä, miten huonosti häntä itseään kohdeltiin.
 Mutta nyt kaava on katkaistu. Sille tielle hän ei enää aio koskaan lähteä.
 Eheytynyt. Niin Kilpinen kuvaa itseään.
 – En enää miellytä tai tee mitään vain sen vuoksi, että minulla olisi joku. Että tulisin jollekin nähdyksi.
 Yle on tutustunut Kilpisen luvalla perheväkivavaltaklinikan asiakirjoihin, joista käy ilmi, että hän on ollut siellä asiakkaana lähisuhdeväkivallan vuoksi.
 Jos koet tai olet kokenut lähisuhdeväkivaltaa, voit hakea apua esimerkiksi täältä:  Nollalinja ,  Mieli ry:n kriisipuhelin ,  Raiskaus-kriisikeskus Tukinainen
 Millaisia ajatuksia juttu herätti? Keskustele aiheesta perjantaihin kello 23:een saakka.
 Lue seuraavaksi:
 Joka kolmas nainen Suomessa kokee parisuhdeväkivaltaa – kriisityöntekijä kohtaa uhrin ensimmäisenä: "Kodin pitäisi olla turvallisin paikka"
 "Jos en olisi silloin lähtenyt, en välttämättä olisi tässä" – Tanja eli 10 vuotta väkivaltaisessa suhteessa, eikä poliisikaan osannut tarjota apua
 Kynnys puuttua lähisuhdeväkivaltaan on mielenterveyspalveluissa yhä liian korkea, sanoo asiantuntija – jopa perhesurmalla vihjailu saatetaan ohittaa

"Kuin eläisi kuristusotteessa", kuvailee Päivi Kilpinen vuosia kestänyttä parisuhdeväkivaltaa – häpeä esti hakemasta apua, mutta se myös suojasi mieltä


Summary: Rauni Hietanen, 60, ajoi pyörällä Pohjois-Karjalasta Malagaan ilman treenaamista, kalliita varusteita tai kielitaitoa. Matkan varrella hänen fanijoukkonsa kasvoi tuhansiin.

– Eilen aloitin pyöräilemisen. Sen verran olen reenannut.
 Syyskuun alussa  Rauni Hietanen , 60, kertoi päähänpistostaan Radio Suomen Yle Joensuun aamulähetyksessä. Takana oli sadan kilometrin pyörämatka Lieksasta Joensuuhun.
 Edellisenä päivänä Hietanen oli kirjoittanut Google Mapsiin "Lieksa–Malaga" ja painanut polkupyörän kuvaa. Google ilmoitti, että matkaa oli edessä 5 000 kilometriä.
 Mutta jo ensimmäinen pyöräilypäivä oli koettelemus.
 30 kilometriä meni alkuhurmiossa, sen jälkeen alkoi sataa. Toppatakki kastui läpimäräksi.
 Laita äänet päälle, jotta kuulet, kun Hietanen kertoo matkastaan:
 60 kilometrin jälkeen alkoi suonenveto. Hietanen mätti suuhunsa oliiveja, kun suolapurkkia ei löytynyt. Hän työnsi pyörää ja peräkärryä Pielisen rantatien ylämäissä.
 Mitenhän tässä kävisi?
 Hietanen saapui illalla lopen uupuneena tyttärensä luo Joensuuhun eikä jaksanut syödä edes illallista. Matkaa oli jäljellä 4 900 kilometriä. Voimat olivat lopussa.
 Sohvaa pakoon polkupyörällä
 Lieksalaisen Rauni Hietasen viime vuodet ovat olleet tiukkaa työntekoa. Kesät hän on painanut kahta työtä: päivät koskenlaskuyrittäjänä Ruunaalla ja illat omalla grillillä Lieksan satamassa.
 Syksyllä, kun kausi on ohi, Hietanen on lysähtänyt sohvalle ja pysynyt siinä joulukiireisiin asti.
 – Nyt päätin lähteä omaa sohvaani pakoon.
 Hietanen ei kuitenkaan varannut lentoa Espanjan Aurinkorannikolle vaan päätti polkaista sinne pyörällä.
 Liikuntataustaa kyllä oli – runsaan 30 vuoden takaa. Nuoruudessaan Hietanen voitti kerran koskimaratonmelonnan Suomen mestaruuden. Yrittäjävuosina ja vuosikymmeninä liikunta jäi.
 – Grillille olen ajanut autolla tavaraa. Mitä olen siinä pyörinyt, siinä on liikunnat, Hietanen kertoo
 Uskonpuutetta matkalla Lappeenrantaan
 – Raunille tulee näitä kaikennäköisiä ideoita, sanoo Hietasen sisko  Heini Kultanen .
 Sisarukset tapasivat kuutostien varrella huoltoasemalla Raunin toisena pyöräilypäivänä. Painava teltta jäi siskon hoteisiin jo reissun alkutaipaleella.
 Espanjaan pääsyyn ei tainnut uskoa kumpikaan.
 – Mitenkäs majoitukset ja muut ulkomailla, Kultanen kysyi.
 – En tiedä. En ole miettinyt, Hietanen vastasi.
 Kultanen lupasi auttaa. Rauni hyppäsi pyörän selkään ja alkoi polkea.
 Lappeenrannassa vastassa olivat tyttären pojat. Heitä ei tullutkaan tapaamaan tavallinen mummo vaan Fillarimummo. Rauni lupasi päivittää reissustaan säännöllisesti  Facebookiin juuri perustetulle tilille .
 Mummo ei luota lycraan
 Kouvola–Porvoo–Helsinki. Lautalla Tukholmaan ja siitä puolen Ruotsin läpi kohti Tanskaa ja Manner-Eurooppaa. Päivästä toiseen Fillarimummo polki.
 – Kun se pääsi Ruotsiin, ajattelin, että kyllä se taitaa Espanjaan polkea, Heini Kultanen sanoo.
 Pyöräreissun onnistuminen oli vähintäänkin kyseenalaista. Ensinnäkään varusteet eivät olleet viimeisen päälle.
 Rauni Hietanen ei pukeudu lycraan. Hän luottaa puuvillaan. Reissun alkutaipaleella Lappeenrannassa oli satsattava alusvaatteisiin.
 Alla Hietasella on Helkaman tavallinen vaihdepyörä, ei mikään maantiekiituri. Ajohanskat hän sai alun perin ystävältään puutarhatöitä varten. Ne kestivät melkein koko reissun, samoin kuin tuuletusaukolla varustetut kurahousut.
 – Rönttävuatteilla männään, linjasi Hietanen varustustaan.
 Lenkkitossuista hän leikkasi palaset pois, etteivät ne hiertäisi nilkkoja. Vammojen ennaltaehkäisyssä auttoi ilmastointiteippi: sitä Hietanen kiersi akillesjänteidensä ympärille.
 – Oikeastaan vain kaksi asiaa on huolettanut: kestävätkö polvet ja persus, hän raportoi tien päältä.
 Mummo haluaa vaseliinia
 Iso kysymysmerkki matkaan lähtiessä oli myös Hietasen kielitaito. Hän puhuu muutaman sanan englantia, muita kieliä vähemmän.
 – Osaan pyytää "coffee" tai "tea".
 Yhtenä pyöräilypäivänä vesi oli lopussa. Hietanen muisti sanan "water", mutta ei muistanut, mikä on pullo englanniksi.
 – Sanoin sitten kaupassa "water" ja ajattelin, että tulkoon missä muodossa tahansa.
 Ranskassa alkoi hiertää. Apteekki löytyi majapaikan läheltä. Hietanen otti kännykän käteen ja kirjoitti Google-kääntäjään "vaseliini" ranskaksi, englanniksi ja saksaksi. Oikea tuubi löytyi hyllystä.
 "Vaseliinia mummolle niin kulkee. Jalkapohjiin, ei muuhun. Pykimään rupeaa.”  (Fillarimummo Facebookissa 18.10.)
 Painajaisten yö kanalassa
 Mutta ilman kahta apuria reissusta ei olisi tullut mitään. Hietasen auttoivat läpi Euroopan Heini-sisko ja "Google-muija".
 Sisko on hoitanut Joensuusta käsin majoitukset. Raunin puhelimeen asennettiin seuranta. Jokaisena pyöräilypäivänä Rauni laittoi siskolleen viestiä reitistä ja voinnista. Sitä mukaa Heini haravoi mahdollisia yöpaikkoja netistä ja varasi petipaikan valmiiksi.
 Kun Fillarimummo löysi perille, ei tarvinnut muuta kuin lyödä passi tiskiin, kuitata huoneen avaimet ja raahata pyörä hissillä petikaveriksi.
 Lisähaastetta toi Hietasen hankala eläinallergia. Ruotsissa yksi maatilamajoitus osui vahingossa kanalan yläkertaan. Monena muunakin yönä Rauni joutui kantamaan höyhentyynyt ja -täkit parvekkeelle.
 Joskus taas viereiseen huoneeseen sattui äänekkäitä naapureita.
 “Tässä hotellissa seinät oli paperia. Olin kolmantena pyöränä pariskunnan sängyssä. Yritin olla hiljaa, mutta toista naista yskitti ja hihitytti puoleen yöhön. Kun ei meno rauhoittunut, soitin Jätkän humpan heille puhelimella, niin sitten heitäkin rupesi nukuttamaan.”  (Fillarimummo Facebookissa 30.10.)
 Google-muija neuvoo mitä sattuu
 Toinen matka-apuri puolestaan käskee eikä kysele. Google-muijan eli Googlen karttasovelluksen ja navigaattorin kanssa Hietasella on ristiriitainen suhde.
 – Juttelen sille vähän niin kuin olemattomalle kaverille autiolla saarella.
 Useammin kuin kerran Google-muija käski topakasti kääntymään, vaikka ei ollut tietä minne kääntyä.
 Belgiassa Hietanen harhaili mutaisella pellolla koko päivän. Pyörää piti välillä kantaa, kengät juuttuivat liejuun. Ja Google-muija neuvoi mitä sattui.
 – Silloin meinasin itkeä, mutta en sitten kuitenkaan itkenyt, Hietanen sanoo.
 Fanit mukana tarakalla
 Sitä mukaa kun matka eteni, Fillarimummon maine kasvoi. Hietasen matkaa on seurattu syys–marraskuussa säännöllisesti Radio Suomen Yle Joensuun aamuissa.
 Facebookissa Fillarimummon fanijoukko kasvoi muutamasta sadasta yli 17 000:een.
 – Minun porukkaani ovat naiset ikäryhmässä 50–100 vuotta. Moni heistä sanoo, että tuntuu siltä, kun saisi itse matkustaa pyörän tarakalla läpi Euroopan.
 Ihmiset ovat lähettäneet Hietaselle kymmenittäin piirustuksia ja runoja. Joku kynäniekka on sanoittanut uudelleen tuttuja lauluja Fillarimummon käänteistä.
 – Antakkeehan mie kerron yhen jutun, Hietanen sanoo Facebook-videoilla, ja tarinaa riittää leveällä Pohjois-Karjalan murteella.
 Hietanen lähti matkaan 5 000 euron budjetilla. Se tarkoitti, että menoista oli pidettävä tarkkaa lukua.
 Matkan edetessä sponsoreita alkoi ilmaantua. Tuttavat vuosien takaa ja Fillarimummon uudet fanit ovat halunneet maksaa Hietasen yöpymisiä. Sponsoritarjouksia tuli välillä niin paljon, että Heini-sisko joutui vetämään liinat kiinni.
 Päähenkilö itse keskittyi polkemiseen.
 – Minulla on pää kestänyt yllättävän hyvin. Olen ajatellut aina vain yhden päivän kerrallaan, Hietanen sanoi, kun matkaa maaliin oli jäljellä enää pari sataa kilometriä.
 Päivämatkat olivat 50–100 kilometriä. Muutaman kerran Hietanen piti monen päivän lepotauon.
 – Väsymys kertyi, mutta ei tullut burnoutia. Osasin kuunnella itseäni.
 Torstaina 25. marraskuuta Rauni Hietanen polki rantareittiä viimeiset kilometrit Malagan keskustaan. Viimeisinä päivinä väsymys painoi melkein yhtä paljon kuin ensimmäisenä ajopäivänä Lieksasta lähtiessä. Mutta Fillarimummo teki sen mitä lupasi eikä muistele matkan koettelemuksia.
 Fillarimummo palaa Lieksaan
 Miltä Euroopa näyttää, kun sen läpi on polkenut pyörällä?
 Kinttupolkua, metsäreittiä, maantietä ja moottoritien laitaa.
 Isoimmat kaupungit Brysseliä lukuunottamatta Hietanen kiersi kaukaa. Niinpä Eurooppa on hänelle Ruotsin karjatiloja, Belgian ja Ranskan loputtomia peltoja ja Espanjan kasvihuonemerta, jonka läpi polkeminen kesti päiväkausia.
 Puuduttavia tunteja pyörän selässä, mutta myös huippuhetkiä: Juutinrauman massiivinen silta ja myrskytuuli, joka meinasi viedä mukanaan. Tai Espanjan jylhät serpentiinitiet ja se, kun Välimeri aukesi silmien eteen ensimmäistä kertaa.
 Sadat ystävälliset ihmiset reissun varrella ja tuhannet somessa.
 Joulukuun alun Rauni Hietanen viettää Espanjassa. Ohjelmassa on fanitapaamisia Aurinkorannikolla, treffit huutokauppakeisari  Aki Palsanmäen  kanssa ja vierailu Fuengirolan suomalaiseen kouluun.
 Hietasen grillin ikkunassa Lieksan satamassa on lappu: "Avataan 1.3.2022."
 Fillarimummo palaa Lieksaan ja grillilleen. Mutta tulipahan poljettua Espanjaan. Faneilleen Rauni Hietasella on ytimekäs viesti:
 – Nauttikkee ja haavveilkkee.

Fillarimummo Rauni Hietanen kirjoitti Google Mapsiin Lieksa-Malaga ja alkoi polkea – nyt 5 000 kilometrin matka on ohi: "Nauttikkee ja haavveilkkee"


Summary: Viime vuonna Suomessa rekisteröitiin lähes 49 000 koiraa. Pentujen rekisteröinnit ohittivat ensimmäistä kertaa tilastointihistoriassa syntyneiden lasten määrän.

Tilastokeskus kertoo, että koiranpentujen rekisteröinnit ohittivat Suomessa ensimmäistä kertaa syntyneiden lasten määrän.
 Vuonna 2020 rekisteröitiin  Kennelliiton mukaan  noin 48 900 koiraa. Uusien rekistöintien määrä kasvoi yli kahdeksalla prosentilla edeltäneestä vuodesta.
 Vaikka pennut ohittivat vauvat ensimmäistä kertaa tilastointihistoriassa, kasvoi myös ihmislasten syntyvyys hieman ensimmäisenä koronavuonna.
 Tilastokeskuksen  väestönmuutostiedot  kertovat, että syntyvyyden yhdeksän vuotta jatkunut lasku pysähtyi vuonna 2020, kun lapsia syntyi noin 850 enemmän kuin toissa vuonna.
 Koirabuumi on kasvanut Suomessa selvästi korona-aikana, kun ihmiset ovat viettäneet enemmän aikaa kodeissaan. Sosiaalisten kontaktien harventuminen on saanut monet hakemaan seuraa koirakaverista.
 Keväällä  Kennelliitto osoitti myös huolensa ilmiöstä . Koirien pentukurssit täyttyivät vauhdilla, ja useissa paikoissa niitä ei pystytty edes järjestämään epidemiatilanteen takia.
 Korona-aika on  muuttanut myös koirien arkea , kun omistajat ovat etätöissä kotona. Osa pennuista ei osaa rauhoittua tai totu olemaan yksin, kun arki palaa normaalimmaksi.
 Keskiviikkoiltana Suomeen syntyi ainakin yhdeksän uutta labradorinnoutajaa
 Suomen suosituin koirarotu viime vuonna oli labradorinnoutaja, joka on keikkunut suosituimpien rotujen listalla jo yli vuosikymmenen. Noutajan suosio ei osoita järkkymisen merkkejä: vuonna 2020 rodun rekisteröinnit ohittivat  aiempien vuosien ennätyksensä .
 Keskiviikkoiltana 24. marraskuuta Suomeen syntyi ainakin yhdeksän uutta labradorinnoutajaa, kun Ylen suursuosion saaneen  pentuliven  pirkanmaalaisemo Akka saattoi pentueensa maailmaan suorassa lähetyksessä.
 Akka on väriltään musta, mutta kantaa perimässään myös keltaista väriä. Enimmäkseen pennut olivat emonsa värisiä, mutta joukkoon mahtui myös kaksi keltaista. Kuvakaappaus pentulivestä. Pentulive / Yle Tiede
 Noin 300-grammaiset pennut on nyt nuoltu puhtaiksi, ja ne ovat aloittaneet ahkeran ruokailun emon nisillä. Pennut tunnistavat emonsa hajusta ja ovatkin vielä puhtaasti nenänsä varassa. Silmät avautuvat vasta päivien päästä ja korvakäytävät kolmeviikkoisina.
 Maanantaina alkanutta livelähetystä on tähän mennessä katsottu jo lähes kaksi miljoonaa kertaa. Katselutunneissa mitattuna suomalaiset ovat viettäneet pentujen parissa yhteensä jo yli 80 000 tuntia.
 Livelähetys pentulaatikosta jatkuu noin kahdeksan viikon ajan, kunnes pennut tulevat luovutusikään.
 Löytyykö koirakuumetta? Entä oletko sinä katsonut Pentuliveä? Voit keskustella aiheesta 26.11. kello 23:een saakka.
 Katso pentujen kuulumisia Ylen pentulivessä:
 Kasvattaja punnitsi kaikki yhdeksän pentua – katso videot vastasyntyneiden tärkeimmistä hetkistä
 Lue myös:
 Korona-ajan eristyneisyys näkyy koiranpentujen käytöksessä – Effy-mäyräkoiralla on ollut vaikeuksia sosiaalisuudessa

Koiranpennut ohittivat vauvat tilastoissa ensimmäistä kertaa – Ylen pentuliven suosio kertoo korona-ajan koirabuumista


Summary: Viime viikon kyselytunnilla oppositio tivasi ministereiltä eripuraisesta metsälinjauksesta ja edellisellä viikolla Suomen varautumisesta siirtolaisilla painostamiseen.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Ykkösuutiseksi on lähipäivinä noussut jälleen Suomen koronatilanteen paheneminen ja koronarajoitusten kiristäminen, mutta eduskunnan kyselytuntia ovat usein hallinneet muut aiheet.
 Viime viikon  kyselytunnilla  oppositio tivasi ministereiltä eripuraisesta metsälinjauksesta ja  edellisellä viikolla  käytiin kiivas keskustelu kriisistä Puolan ja Valko-Venäjän rajalla sekä Suomen varautumisesta siirtolaisten käyttämiseen poliittisena painostuskeinona.
 Torstai-iltapäivänä selviää, mikä on opposition tämän viikon ykkösaihe.
 Voit katsoa suoraa lähetystä kello 16 alkavalta kyselytunnilta klikkaamalla tämän jutun pääkuvaa. Voit lukea esiin nousevista asioista tästä jutusta.
 Vastaamassa on valtaosa ministereistä ja koko hallitusviisikko, eli pääministeri  Sanna Marin  (sd.), valtiovarainministeri  Annika Saarikko  (kesk.), oikeusministeri  Anna-Maja Henriksson  (r.), opetusministeri  Li Andersson  ja  Maria Ohisaloa  (vihr.) viisikossa tuuraava tuore ympäristö- ja ilmastoministeri  Emma Kari  (vihr.).

Katso suorana kello 16: Mikä nousee eduskunnan kyselytunnin pääaiheeksi?


Summary: Presidentin kanslia on ilmoittanut peruvansa itsenäisyysvastaanoton presidentin linnassa. Kanslian arvion mukaan koronatilanteen pahentumisen takia juhlia ei pidetä.

Presidentin kanslia peruu perinteisen Linnan juhlien vastaanoton reilua viikkoa ennen juhlahetkeä.
 Kanslian mukaan huonontunut koronatilanne estää juhlallisuuksien pitämisen itsenäisyyspäivänä 6. joulukuuta presidentin linnassa Helsingissä. Kanlia peruu myös veteraanien ja lottien kutsuvierastilaisuuden.
 Presidentin kanslian tiedotteen mukaan juhlat olisi voitu mahdollisesti järjestää, jos tulijoilta voisi vaatia koronapassia. Kanslian mukaan on valitettavaa, että nykyinen lainsäädäntö jättää aukon, joka estää vaatimasta ja tarkastamasta koronapassia julkisyhteisön virallisissa tilaisuuksissa. Itsenäisyyspäivän vastaanotto luetaan näiden tapahtumien joukkoon.
 Kanslia korostaa sitä, että koko koronapandemian ajan heidän toiminnassa on noudatettu erityistä varovaisuutta sekä voimassa olevia koronavirusrajoituksia ja -suosituksia.
 Viime vuonna juhlavastaanotto järjestettiin koronan takia verkon välityksellä linnasta, jossa oli presidenttiparin lisäksi paikalla yksittäisiä henkilöitä. Linnan juhliin on kutsuttu tavallisesti noin 2 000 kutsuvierasta.
 Lue myös:
 Perinteiset Linnan juhlat peruttu – presidentti Niinistö: "Juhlimme Suomea uudenlaisen ohjelman kautta"

Linnan juhlien vastaanotto perutaan koronan takia


Summary: JHL:n hallituksen on määrä maanantaina ratkaista, miten työtaistelussa edetään jos sopimusratkaisua ei ole löydetty. Lakko Turun päiväkodeissa ja kouluissa on jatkunut  yli viikon ajan.

Julkisten ja hyvinvointialojen liiton JHL:n mukaan Turun kaupungin omistama Arkeaa käyttää hätätyöperustetta väärin.
 Arkea kutsui viime viikolla työntekijöitä töihin hätätyökutsulla . Hätätyötä perusteltiin koronatilanteella. Ammattiliiton mukaan työntekijät tekevät nyt hätätyön lisäksi myös muita töitä.
 – Arkea on lähettänyt meidän tietojen mukaan työlupapyyntöjä, ja siellä on ollut samoja työntekijöitä, mutta eri paikkoja. Eli on käytetty surutta hätätyöperustetta töihin, jotka eivät ole hätätyön alaisia. Meidän pitää tiukentaa tätä hätätyön käsitettä. Tarkastelemme nyt jokaisen työluvan erikseen. Työnantaja ei voi käyttää hätätyötä miten haluaa, vaan menemme aluehallintoviraston pelisääntöjen mukaan, linjaa JHL:n puheenjohtaja  Päivi Niemi-Laine .
 Turun kaupunki kertoo tiedotteessaan, että avi on tehnyt viranomaispäätöksen, jonka mukaan hätätyötä voidaan teettää vain tämän viikon perjantaihin saakka.
 Arkean toimitusjohtaja  Tuija Rompasaari-Salmi  kiistää, että yhtiö olisi käyttänyt hätätyöperustetta väärin.
 – Muu kuin hätätyö on hoidettu työssä olevan henkilöstön voimin Arkeassa. Lisäksi olemme käyttäneet jonkin verran muita resursseja. Tilanne on erittäin kuormittava Arkean töissä käyvälle henkilöstölle, Rompasaari-Salmi vastaa Ylelle sähköpostitse.
 JHL ja ammattiliitto Jyty ovat lakossa ruoka- ja siivouspalveluita tuottavaa Arkeaa vastaan toistaiseksi. Arkea pitää lakkoa laittomana. Lakko alkoi, koska Arkea suunnittelee vaihtavansa työehtosopimuksensa edullisempaan.
 Lakon aikana Turun päiväkodeissa ja kouluissa lapsille on pitänyt pakata omat eväät. Käytäntö jatkuu Turun kaupungin mukaan vielä toistaiseksi, koska ruokahuollon järjestely on vaikeaa.
 Neuvottelukutsuista ilmiriita
 Ammattiliitot ja Arkea ovat erimielisiä tällä hetkellä myös siitä, onko neuvottelukutsuja lähetetty.
 Arkea kertoi maanantaina tiedotteessaan kutsuneensa ammattiliitot neuvotteluun ensi viikoksi  ja ammattiliittojen mukaan kutsua ei ole tullut.
 Arkea kertoi omassa tiedotteessaan maanantaina, olleensa koko ajan valmis neuvottelemaan henkilöstön ja ammattiliittojen kanssa ja vahvistaa tämän Ylelle edelleen.
 Tiedotteessa yritys totesi myös toivovansa tapaamista ammattiliittojen kanssa ensi viikolla ja että kutsu neuvotteluihin on lähtenyt liitoille.
 – Me nyt katkaistaan Arkean puhe, ja tuodaan se todellinen tilanne esille. Olemme odottaneet sitä kutsua jos se olisi vaikka jäänyt postiin, mutta on tässä nyt sen verran pitkä lähetysaika ollut, että toistaiseksi meillä on olo, että tässä ei haluta oikeasti neuvotella, vaan median kautta pelataan aikaa.
 Arkean toimitusjohtajan mukaan kutsu on lähetetty liittoja edustaville pääluottamusmiehille tämän viikon maanantaina.
 JHL pohtii jatkotoimia maanantaina
 JHL:n hallituksen on määrä maanantaina ratkaista, miten työtaistelussa edetään jos sopimusratkaisua ei ole löydetty.
 – Seuraamme tätä tilannetta ja mietimme viikonlopun yli nyt muitakin toimenpiteitä.
 Liiton hallituksen on määrä ratkaista myös, miten työtaistelussa edetään jos työehtosopimusneuvotteluja ei siihen mennessä ole jatkettu ja sopimusratkaisua löydetty, JHL:n tiedotteessa todetaan.
 JHL on kertonut työntekijöidensä olevan lakossa Turun kaupungin omistamaa Arkeaa vastaan toistaiseksi. Arkea pitää lakkoa laittomana.
 Lue lisää:
 Arkea-kiistan juurisyy tulee Turun kaupunginhallituksen käsiteltäväksi maanantaina
 Arkean lakko jatkuu - Turun lukiolaiset takaisin kouluun
 JHL:n ja Jytyn lakko jatkuu Turun kouluissa ja päiväkodeissa – Arkea kutsunut henkilöstön edustajat neuvotteluihin keskiviikoksi
 Ammattiliitto Jyty liittyi jälleen Arkean vastaiseen lakkoon Turussa
 Turun kouluissa ja päiväkodeissa ruokaa tarjolla vaihtelevasti – omat eväät syytä varata mukaan
 Turun kaupungin tytäryhtiö Arkea katsoo JHL:n lakon olevan laiton – siivoojille hätätyömääräys käyttöön
 Ammattiliitto JHL aloittaa lakon Turun kaupungin tytäryhtiö Arkeassa – lakko näkyy päiväkotien ja koulujen ruokailussa ja siivouksessa
 Turun kaupungin tytäryhtiö Arkea suunnittelee taas työehtosopimuksensa vaihtoa

Turun koulujen ja päiväkotien ruokailut pysäyttäneen lakon osapuolet kiistassa hätätyöstä ja neuvotteluista – JHL:n mukaan hätätyöperustetta käytetty väärin