Summary: Netissä leviävällä videolla näkyy, kuinka poliisit pahoinpitelevät miestä, jolle on laitettu muovipussi päähän. Uhri kuoli. Tapauksen paljastaneen poliisin mukaan rikoksesta epäillyt poliisit yrittivät kiristää lahjuksia huumerikolliselta.

Thaimaassa useita poliiseja epäillään 24-vuotiaan epäillyn huumediilerin kiduttamisesta kuoliaaksi.
 Teon pääepäilty on poliisieversti, joka toimi Nakhon Sawanin poliisiaseman päällikkönä. Hän antautui torstaina poliisiasemalla Saen Sukin rannikkokylässä. Toinen epäilty otettiin kiinni Bangkokin lounaispuolella sijaitsevassa kylässä.
 Aiemmin viisi poliisia oli pidätetty tapauksen tutkinnan yhteydessä. Heitä epäillään muun muassa kidutuksesta ja murhasta.
 Poliisi aloitti tapauksen tutkinnan sen jälkeen, kun kuuluisa asianajaja  Decha Kittiwittayanan  julkaisi Facebookissa viime sunnuntaina tietoja epäillyn kuolemasta poliisin käsissä.
 Decha kertoi saaneensa tiedot Nakhon Sawanissa työskentelevältä nuoremmalta poliisilta, jonka mukaan paikallinen poliisi oli pidättänyt 24-vuotiaan miehen ja tämän naiskumppanin yli sadantuhannen metamfetamiinipillerin hallussapidosta.
 "Poliisit vaativat lahjuksia"
 Tapauksen paljastanut poliisi kertoi, että poliisit olivat ensin vaatineet miljoonan bahtin eli noin 26 000 euron lahjuksia epäillyiltä vastineeksi siitä, että heidät vapautettaisiin. Epäillyt olivat suostuneet maksamaan lahjuksen.
 Poliisieversti kuitenkin vaati kahden miljoonan bahtin lahjusta ja käski alaisensa laittamaan muovipussin miesepäillyn päähän sekä hakkaamaan tätä, jotta mies suostuisi maksamaan korkeamman lahjussumman.
 Nuorempi poliisi kertoi, että kun epäilty kuoli, poliisieversti käski alaisiaan viemään vainajan sairaalaan ja kertomaan lääkärille, että epäilty oli kuollut huumeiden yliannostukseen. Naisepäilty päästettiin vapaaksi, mutta häntä käskettiin olemaan puhumatta asiasta.
 Aluksi Thaimaan poliisi reagoi paljastuksesta syntyneeseen kohuun siirtämällä poliisieverstin toisiin tehtäviin.
 Tiistaina toinen asianajaja,  Sittra Biabenggerd , julkaisi Facebookissa videon epäillyn kaltoinkohtelusta.
 Videolla näkyy, kuinka käsiraudoitettu miesepäilty tuodaan huoneeseen musta muovipussi päässään. Sitten poliisit laittavat lisää pusseja hänen päähänsä, pahoinpitelevät häntä ja kaatavat hänet maahan. Lopulta epäilty menee veltoksi ja poliisit yrittävät antaa hänelle ensiapua.
 Sittra kertoi saaneensa videon Nakhon Sawanini poliisiasemalla työskentelevältä poliisilta.
 Ratsiassa löytyi arvoautoja
 Bangkokin poliisi teki keskiviikkona ratsian poliisieverstin kotiin, joka sijaitsee yhdellä kaupungin arvoalueista.
 Paikallisen median mukaan kotietsinnässä löytyi 13 autoa. Joukossa oli muun muassa Lamborghini- ja Ferrari-merkkiset urheiluautot. Tiedotusvälineet kertovat, että poliisieversti tunnetaan lempinimellä "Jo Ferrari" autokokoelmansa ansiosta.
 Antautunut poliisieversti kiistää väitteen, että he yrittivät kiristää lahjuksia. Hän kiistää myös osallisuutensa korruptioon.
 Poliisieversti sanoi, että hän yritti saada kuulustelun aikana kuolleelta mieheltä tietoja siitä, mihin tämä oli piilottanut huumeita.
 Poliisin kohdistuvat syytökset väkivallasta ja korruptiosta eivät ole epätavallisia Thaimaassa.
 Analyytikko  Thitipol Phakdeewanich  arvioi uutistoimisto Reutersille, että poliisia pidetään yleisesti yhtenä Thaimaan korruptoituneimmista instituutioista.
 – Tämä tapaus on todellinen testi Thaimaan oikeusjärjestelmälle, jota on kyseenalaistettu siitä, pystyykö se laittamaan viranomaiset kuten poliisit vastuuseen, Phakdeewanich sanoi Reutersin mukaan.
 Hän toimii Ubon Ratchathani -yliopiston valtiotieteellisen tiedekunnan dekaanina.
 Ihmisoikeusjärjestö Human Rights Watch vaati torstaina, että tapauksesta täytyy järjestää läpinäkyvä riippumaton tutkinta.

Thaimaassa useita poliiseja pidätetty kidutusvideon takia – entinen poliisipäällikkö "Jo Ferrari" antautui


Summary: Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) on tehnyt uuden arvion siitä, miten rokotukset vaikuttavat syksyn epidemianäkymiin. Mallinnusten mukaan rokotuskattavuuden nousu mahdollistaa yhteiskunnan asteittaisen avautumisen.

Rokotuskattavuuden nousu mahdollistaa kontaktien määrän kasvattamisen ja yhteiskunnan asteittaisen avautumisen, selviää THL:n tekemästä mallinnuksesta.
 Mallinnuksessa selvitettiin, miten rokotuskattavuuden nousu vaikuttaa syksyn epidemianäkymiin.
 Rokotettujen ja rokottamattomien vertailu on ylilääkäri  Tuija Leinon  mukaan tehtävä ikäryhmittäin, sillä tartuntaririski ja rokotuskattavuus on ryhmissä erilainen.
 Malleissa rokotuskattavuus nousee sitä mukaan kun Suomeen saadaan rokotteita. Kun väestön rokotussuoja laajenee, kontaktien lisääntyminen ei ole enää entisenkaltainen riski ja rajoituksista voidaan asteittain luopua.
 Ikääntyneet on Suomessa rokotettu jo hyvin kattavasti. Malleissa on laskettu, miten keski-ikäisten ja nuorten erilaiset rokotuskattavuudet vaikuttavat sairaalahoidon tarpeeseen tilanteessa, jossa kontakteja lisätään.
 Rokotukset ovat Leinon mukaan edenneet Suomessa kesän aikana hyvin.
 – Kaikkein tärkein asia on saada rokotuskattavuus nousemaan edelleen mahdollisimman nopeasti ja mahdollisimman korkealle. Tärkeää on myös, että otetaan toinen rokoteannos. Yksi ei riitä, sanoo Leino.
 Kaikki Suomessa käytössä olevat koronarokotteet suojaavat kahden annoksen jälkeen erittäin hyvin koronavirustaudin vakavalta muodolta.
 – Keski-ikäisillä rokottamattomilla on tällä hetkellä paljon enemmän tartuntoja kuin viime talvena. Heistäkin kaikkien kannattaa ehdottomasti ottaa rokote, sanoo THL:n erikoistutkija  Simopekka Vänskä .
 Mallit eivät ole ennusteita epidemian tulevasta kulusta, vaan epidemian mahdollisia kehityskulkuja erilaisilla malliin asetetuilla oletuksilla.
 Rokotteet ovat heikompia estämään deltavariantin tarttuvuutta kuin alfavariantin tarttuvuutta. Myös tartuntojen leviäminen on mahdollista. Siitä huolimatta käytössä olevat rokotteet vähentävät tehokkaasti vakavia tauteja ja tartuntoja tänä syksynä Suomessa, muistuttaa Leino.
 Tänään THL:n esittelemissä malleissa on huomioitu rokotekattavuuden nousun lisäksi myös muun muassa rokotteiden tehon lasku. Rokotuskattavuus on malleissa oletettu tasolle 80–90 prosenttia yli 12-vuotiaissa. Arvioita on tehty rokoteteholla 80 ja esimerkiksi 60 prosenttia.
 Mallit osoittavat, että suurena kertarysäyksenä toteutettavasta kontaktien nostamisesta seuraa edelleen riski sairaalahoitoa vaativien tapausten lisääntymiseen. Sen sijaan vähitellen lisääntyvät kontaktit pystyisivät syksyn aikana pitämään tartuntojen määrän samalla tasolla tai laskusuunnassa.
 Mallit on laskettu vuoden loppuun. On vaikea arvioida, minkä verran rajoitusten poisto nostaa tosielämässä kontaktien määrää. Epävarmuuksia sisältyy muun muassa siihen, miten hyvin rokotesuoja säilyy ajan kuluessa.
 – Mitä rajoituksia poistettaisiin tai mitä kontakteja lisättäisiin, siihen tässä ei vastata, vaan pikemminkin millä tasolla asiaa voisi ajatella, sanoo Leino.
 Lue lisää:
 Täältä löydät  kaikki tuoreimmat uutiset koronaviruksesta .

THL varoittaa avaamasta yhteiskuntaa kerralla, vaikka rokotekattavuus nousee koko ajan – sairaalahoidon tarve voisi kasvaa kontaktien noustessa äkisti


Summary: Vapaudenriisto kesti yli kolme vuorokautta. Sen jälkeen mies kuljetti uhrin tämän kodin läheisyyteen.

Varsinais-Suomen käräjäoikeus on tuominnut 52-vuotiaan miehen seitsemäksi ja puoleksi vuodeksi vankeuteen törkeästä vapaudenriistosta ja törkeästä raiskauksesta. Tapaus liittyi viime vuoden marraskuussa tapahtuneeseen nuoren naisen katoamiseen.
 Oikeuden mukaan vastaaja hyökkäsi 18-vuotiaan naisen kimppuun yöaikaan Turussa. Mies kiinnitti uhrille käsiraudat, suukapulan ja siteen silmille sekä muovipussin päähän. Sen jälkeen mies talutti uhrin autoon ja kuljetti hänet asunnolleen Säkylään.
 Asunnolla mies pakotti naisen sukupuoliyhteyteen käyttämällä väkivaltaa tai sen uhkaa. Mies myös valokuvasi uhria ja otti hänestä videoita. Vapaudenriisto kesti yli kolme vuorokautta. Sen jälkeen hän kuljetti uhrin tämän kodin läheisyyteen.
 Oikeus arvioi, että raiskauksesta on aiheutunut erityisen tuntuvaa henkistä kärsimystä ja se on tehty julmalla ja nöyryyttävällä tavalla
 Vankeuden lisäksi mies tuomittiin maksamaan uhrille erilaisia korvauksia lähes 33 000 euroa.
 Tuomittu  Petri Olavi Mölsä  on tunnustanut menettelyn ja myöntänyt syyllistyneensä törkeään vapaudenriistoon.
 Lue lisää:
 Nuoren turkulaisnaisen katoamistapaus siirtyy syyteharkintaan
 Turusta marraskuussa kadonneen naisen tapaus selviämässä – poliisi ottanut epäillyn kiinni
 Poliisi tutkii turkulaisnaisen katoamistapausta törkeänä vapaudenriistona
 Turussa viime viikonloppuna kadonnut nuori nainen on löytynyt – "voi olosuhteisiin nähden hyvin", poliisi epäilee rikosta

Nuoren naisen Turussa siepannut mies teki uhrilleen seksuaalista väkivaltaa asunnollaan Säkylässä – oikeus tuomitsi yli seitsemäksi vuodeksi vankeuteen


Summary: Valtaosa alaikäisistä saa itse päättää ottaako rokotuksen. Moni joutuu tekemään päätöksensä ympäristön mielipiteiden, uutisten ja jopa koronahäiriköinnin ristiaallokossa. Ysiluokkalaiset toivovat rauhaa muodostaa oma mielipide.

Alaikäisten rokottaminen on edennyt Suomessa vauhdilla. THL:n mukaan jo noin 100 000 12–15-vuotiasta on saanut ensimmäisen koronarokotteen, ja kaikkiaan 200 000 alaikäistä on rokotettu. Rokotteen antamista laajennettiin koskemaan kaikkia yli 12-vuotiaita reilut pari viikkoa sitten.
 THL:n johtava asiantuntija  Mia Kontio  arvioi, että alle 18-vuotiaiden rokotekattavuus yltää 70 prosenttiin jo syyskuun alussa, kun loputkin koulut alkavat jakaa rokotteita.
 Vain alle yksi prosentti suomalaisista on rokottamatta täytettyään kahdeksan vuotta. Kontio ei usko, että nuoret ottavat koronarokotetta yhtä hanakasti kuin kansalliseen rokotusohjelman mukaisesti lapsia rokotetaan.
 Alaikäinen saa itse päättää rokotteen ottamisesta, jos terveydenhuollon ammattilainen katsoo, että hän kykenee tekemään päätöksen itse. Alaikäisen oikeus päätökseen pohjautuu potilaslakiin samalla tavalla kuin oikeus hakeutua terveydenhuoltoon ja kieltää tietojensa luovuttamisen vanhemmille.
 Alaikäiset joutuvat muodostamaan oman mielipiteensä koronarokotuksista. Moni tekee päätöksensä erilaisten mielipiteiden ristiaallokossa.
 Kaverit vaikuttavat yhdeksäsluokkalaisten mietteisiin rokotteesta
 Yhdeksäsluokkalaisella  Alisa Mansikalla  on paljon mietteitä rokotteen suhteen. Tietoa ja mielipiteitä rokotteesta hän on saanut niin netistä, vanhemmilta kuin kavereiltakin.
 – Kun koronarokotukset aloitettiin, ajattelin ottavani rokotuksen heti, kun se on mahdollista. Kun koulu alkoi, kavereiden mielipiteet muuttivat omaani, hollolaisen Salpakankaan koulun oppilas sanoo.
 Samalla luokalla oleva  Aada Saarikko  toteaa, ettei kukaan kuitenkaan tuomitse ketään sen perusteella ottaako rokotteen vai ei. Kaverit kuitenkin vaikuttavat mielipiteisiin.
 – Jos joku vastustaa tosi paljon rokotetta, alan minäkin miettimään, että onko se oikeasti hyvä. Kyllä minusta on hyvä, että on rokote, jonka voi ottaa halutessaan.
 Johtava asiantuntija Kontio toivoo, ettei yksittäinen oppilas pystyisi vaikuttamaan koko luokan mielipiteeseen. Hän ei ole kuitenkaan ole huolissaan, että alaikäiset menisivät liikaa virran mukana.
 – Eivät aikuisetkaan tee päätöksiä missään tyhjiössä. Se on mahdotonta myös lasten ja nuorten kohdalla. Totta kai he kuuntelevat vertaisiaan samalla tavalla kuin aikuiset kuuntelevat lähipiiriään. Ympäristöllä on vaikutusta, mutta nuoret osaavat myös hakea oikeaa tietoa.
 Häiriköinnillä yritetään vaikuttaa alaikäisten mielipiteisiin
 Koronarokotteeseen liittyvät epäluulot ovat THL:ssä tuttuja. Tavallisesti uusien rokotteiden ottaminen kansalliseen rokotusohjelmaan on herättänyt ensin kritiikkiä, kunnes rokotteen ottamisesta on tullut pikku hiljaa tapa.
 Kritiikki rokotetta kohtaan johtuu erilaisista syistä. Vesirokkorokotteen kohdalla moni ajattelee sen olevan turha, kun taas koronarokotteessa saattaa mietityttää sen erilainen toimintatapa.
 Epäluulot ovat poikineet alaikäisten koronarokotteiden aloittamisen jälkeen häiriköintiä eri puolella Suomea. Esimerkiksi  Kainuussa lapsia on peloteltu koronarokotteesta , ja Hämeenlinnassa poliisi kutsuttiin turvaamaan  12–15 vuotiaiden rokotuksia .
 Johtava asiantuntija Kontio toteaa, että rokotteet ovat herättäneet vastustusta kautta historian. Uudet viestintäkeinot vain ovat tehneet oman mielipiteen levittämisestä huomattavasti helpompaa kuin ennen.
 Ysiluokkalaisille Saarikolle ja Mansikalle rokotehäiriköinti on tuttua uutisista. He toivovat, etteivät joudu itse kokemaan häiriköintiä. Heidän mielestään jokaisen pitää itse saada muodostaa oma mielipide siitä, ottaako rokotteen.
 – On hyvä, että oman mielipiteensä voi sanoa avoimesti. Mutta se on oma mielipide, eikä sitä voi tunkea toisen naamaan niin, että sinunkin pitää olla samaa mieltä, Saarikko sanoo.
 Lue lisää:
 Huolestuttava piikki
 Lähihoitaja Tero Nikkanen suosittelee asiakkailleen koronarokotetta, vaikka ei itse sitä toistaiseksi halua – mielipide ei muuttunut edes teho-osastolle joutumisen jälkeen

200 000 alaikäistä rokotettu Suomessa – THL arvioi, että alle 18-vuotiaiden rokotekattavuus yltää 70 prosenttiin syyskuun alussa


Summary: Hotelliyöpymiset lisääntyivät heinäkuussa ennätyslukemiin, vaikka ulkomaiset matkailijat puuttuivat. Normaalivuoteen on kuitenkin vielä matkaa.

Heinäkuussa tehtiin historiaa: Suomalaiset matkailivat ja yöpyivät kotimaan hotelleissa enemmän kuin koskaan ennen, kertoo Tilastokeskus.
 Mutta miltä näyttää alkava syksy ja ensi talvi?
 – Kesä- ja heinäkuut olivat tosiaan hyviä. Ennakkovarausten perusteella näyttää siltä, että alkavasta syksystä tulee noin kolmannesta parempi kuin viime syksystä. Normaalivuoden syksystä jäädään kuitenkin edelleen selvästi, sanoo S-ryhmän matkailu- ja ravitsemiskaupan ketjujohtaja  Harri Ojanperä .
 S-ryhmällä on 55 hotellia ympäri Suomen ja se on alansa toiseksi suurin kotimaassa.
 S-ryhmän matkailu- ja ravitsemiskaupan ketjujohtaja Harri Ojanperä. Arttu Timonen / Yle
 Syksyn vilkastuminen selittyy Ojanperän mukaan pitkälti työmatkayöpyjien kasvulla. Myös lähimatkailu kasvaa. Esimerkiksi pääkaupunkiseudun asukkaita matkaa viikonlopuksi Tamperelle tai Turkuun ja niistä taas matkustetaan Helsingin seudun hotelleihin. Muutakin lähimatkailua on.
 Ojanperä uskoo myös lumiajan matkailun piristymiseen viime talveen verrattuna etenkin tunnetuissa kohteissa, kuten Kolilla, Tahkolla ja Levillä.
 – Jos pääsemmme tänä vuonna eroon koronarajoituksista, ja rokotuspassi otetaan käyttöön, kasvua tulee kansainvälisen matkustuksen kautta.
 Ruskamatkaajat lähtökuopissa
 Lapland Hotelsin toimitusjohtaja  Ari Vuorentausta  kertoo, että syyskuun varaustilanne näyttää heidän hotelleissaaan varsin hyvältä, ja varauksia kertyy koko ajan lisää.
 – He ovat nimenoman kotimaisia ruskamatkailijoita. Syyskuu on parempi kuin vuosi sitten, ja ollaan jo normaalivuoden tasolla.
 – Loka- ja marraskuu taas ovat Lapissa perinteisesti hiljaista aikaa ja samanlaiselta vaikuttaa nytkin, Vuorentausta kuvaa.
 Hän ennakoi joulukuusta ja talvesta mainioita. Kysyntä on erittäin vilkasta nimenomaan Euroopasta.
 – Varmasti tulee kotimaisiakin matkailijoita, mutta he varaavat matkansa hieman myöhemmin.
 Vuorentaustan mukaan ainoastaan uudet koronarajoitukset voivat estää talvimatkailijoiden laajan saapumisen. Se on suuri pelko Lapissa.
 –Viime talvi oli heikko hotellien näkökulmasta. Nyt tulee parempi talvi, mutta ei yllä kuitenkaan normaalivuoden tasolle. Esimerkiksi Aasiasta tulevat matkailijat puuttuvat edelleen kokonaan.
 Helsingissä hiljaista
 Tilastokeskuksen majoitustilaston ennakkotietojen mukaan maaakuntien korkeimmat hotellihuoneiden käyttöasteet mitattiin heinäkuussa Pohjois-Karjalassa (87,5 %) ja Etelä-Karjalassa (86,4%)
 Kaupungeista Helsingissä hotellihuoneiden käyttöaste oli 48,7 prosenttia, Tampereella 86,8 prosenttia, Turussa 91,1 prosenttia, Oulussa 81,0 prosenttia ja Rovaniemellä 36,2 prosenttia.
 Luvuista pistää silmään etenkin Helsingin muita suuria kaupunkeja selvästi pienempi hotellihuoneiden käyttöaste.
 Suomen matkailualan liiton toimitusjohtaja  Heli Mäki-Fränti  arvelee sen johtuvan ennen kaikkea ulkomaanmatkailijoiden puuttumisesta. Mutta oma osuutensa on kotimaisten matkailijoiden yöpymispäätöksillä.
 Suomen matkailualan liiton toimitusjohtaja Heli Mäki-Fränti.  Petteri Juuti / Yle
 – Ruuhka-Suomen asukkaat ovat matkailleet muualla Suomessa kuin pääkaupunkiseudulla, ja muu Suomi taas on matkaillut ahkerammin muualla Suomessa kuin pk-seudulla.
 Mäki-Fränti selittää sitä koronalla, jota on ollut pääkaupunkiseudulla enemmän kuin muualla. Se vei matkustushaluja pääkaupunkiseudun suuntaan etenkin vuosi sitten, ja samaa pelkoa on edelleen jäljellä.
 Lue lisää:
 Heinäkuussa tehtiin historiaa: Suomalaiset matkailivat kotimaassa enemmän kuin koskaan ennen

Hotelleilla oli kotimaan matkailun ansiosta huippukesä, ja nyt odottanee Lappia ruskarynnistys


Summary: Meressä kelluva muovi taittaa pitkiäkin matkoja, vahingoittaa merielämiä ja hilseilee mikromuovia, ennen kuin aallot ehkä heittävät sen rantaan. Merenkurkun poiju on osa kansainvälistä hanketta. Tällä hetkellä se on jumissa Uumajan edustalla.

Meriroska kulkeutuu pitkiäkin matkoja tuulten ja merivirtojen avulla, osoittaa Merenkurkussa seilaava meriroskapoiju.
 Meriroskapoiju on osa kansainvälistä Plastic in a Bottle -hanketta, johon osallistuu muun muassa Suomen ympäristökeskus Syke.
 Se on yksi kolmesta pohjoisella pallonpuoliskolla seilaavasta, tällä hetkellä aktiivisesta meriroskapoijusta.
 Poijuja pääsee seuraamaan niiden gps-paikantimien avulla  reaaliaikaisesti.  Suomen ympäristökeskuksen SYKEn seurannassa on kaksi poijua, jotka seilaavat Jäämerellä ja Itämerellä.
 Tämä Itämeren meriroskapoiju laskettiin veteen merentutkimusalus Arandalta kesäkuussa eteläisestä Merenkurkusta.
 Herkästi jumissa
 Merenkurkun saariston kivikkoisuus on asettanut haasteita pienellekin, puolimetriä pitkälle meripoijulle, sillä roskan tavoin se on herkkä jäämään jumiin.
 Merenkurkussa oleva poiju juuttui matalaan ja kiviseen rantaan Mustasaaren Långgrundissa.
 – Kun se menee rantaveteen, se ei sieltä helposti lähde. Jos sattuu saari tai ranta eteen, niin siihen se jää, kertoo Suomen ympäristökeskus SYKEn erikoistutkija  Hermanni Kaartokallio,  joka vastaa pohjoisesta meriroskayhteistyöstä.
 Tälläkin hetkellä poiju on jumissa Ruotsissa, lähellä Uumajaa.
 – Se yritetään saada veteen taas mahdollisimman nopeasti ja Ruotsissa apu on jo matkalla, Kaartokallio kertoo.
 "Lähde ei ole kaukana"
 Meriroskaa synnyttävät muun muassa huonosti toimiva jätehuolto, tahallinen roskaaminen ja laiton roskien dumppaus.
 Pohjanmaalla roska kerääntyy lähinnä oman alueen käyttäjiltä.
 – Yleensä se lähde ei ole kaukana. Se on luultavasti päästetty mereen muutamien kymmenien kilometrien päästä, Kaartokallio kertoo.
 Environmental Research Letters  -lehdessä julkaistu sveitsiläisen  Bernin yliopiston  tutkimus laskee, että mereen päätyneestä muovista 80 prosenttia on viiden vuoden päästä enintään kymmenen kilometrin päässä rannikosta.
 Osa roskasta vajoaa pohjaan, osa jää kellumaan väliveteen tai meren pinnalle.
 Valtaosa kelluvasta roskasta on muovia, ja se on peräisin maalta tai merellä tapahtuvasta toiminnasta, kuten meriliikenteestä ja kalastuksesta.
 – Yleensä Suomessa rannoilla tavattavasta roskasta suurin osa on vaahtomuovia, eristeitä, pakkausmateriaaleja. Sitten on muovikasseja, pullonkorkkeja, ruokapakkauksia ja erilaisia lasikuidun osia, Kaartokallio kertoo.
 Kymmeniä kilometrejä päivässä
 Tutkijat yllättyivät siitä, miten pitkiä matkoja poijut ovat liikkuneet päivässä, kun sää on ollut suotuisa.
 – Poiju saattaa liikkua sopivalla tuulella jopa 30 kilometriäkin päivässä. Se kertoo, että roskakin liikkuu nopeasti, mikäli sopivasti tuulee, Kaartokallio kertoo.
 Yksi hankkeen poijuista poimittiin viime vuoden keväällä Skotlannista Tireensaaren rannasta. Pikku poiju oli uiskennellut 207 päivässä noin seitsemäntuhatta kilometriä.
 Islannista lähdettyään poiju kierteli aikansa Grönlannin vesillä, kääntyi sitten kohti Kanadaa ja suuntasi lopulta Skotlantiin.
 Lue lisää:   Tutkimus: Suurin osa merten muovista ei päädykään avomerten pyörteiksi vaan herkkiin rannikkovesiin ja rannoille
 "Onneksi ongelmaan on herätty"
 Merten roskaantuminen on ympäristöongelma, joka on viime aikoina saanut yhä suurempaa huomiota.
 Uutisissa on seurattu Tyynenmeren jätepyörrettä, kuten myös rantoja, jotka ovat täyttyneet muoviroskasta. Tällaisia on suomalaistenkin suosikkialueilla Kaakkois-Aasiassa ja Välimerellä.
 Pohjoisella Jäämerellä tavattavista meriroskista suuri osa on peräisin eteläisemmiltä leveysasteilta, erityisesti Euroopasta, mutta tarkkoja reittejä ja kulkeutumista ei vielä tunneta hyvin. Siksi poijut tuottavat arvokasta lisätietoa.
 Kaartokallion mukaan Itämeren meriroskatilanne ei ole katastrofaalinen, mutta roskaa löytyy silti rannoilta paljon.
 – Jätehuolto toimii Suomessa ja meillä ei tavata kelluvia roskalauttoja. Itämeren vertailussa roskaa kuitenkin on melko paljon, Suomenlahden ja Selkämeren rannoilta löytyy iso tai pieni roska keskimäärin puolen metrin välein. . Onneksi muoviroskaongelmaan on herätty ja ihmiset ymmärtävät paremmin, että roskat pitää kierrättää tai tavattaessa kerätä etteivät ne päädy mereen, Kaartokallio kertoo.
 Pohjoiset meriroskat -hanketta rahoitetaan Suomen ulkoministeriön Itämeren, Barentsin ja arktisen alueen yhteistyön määrärahalla.
 Hankkeessa pyritään edistämään meriroskien tutkimusta, seurantaa ja hallintaa koskevaa yhteistyötä Suomen, Venäjän, Viron ja Arktisten maiden kesken.
 – Aineistoa kerätään niin kauan kuin aurinkokennoilla toimivat poijut toimivat, Kaartokallio kertoo.
 Hanke jatkuu ainakin tämän vuoden loppuun riippuen rahoituksen jatkumisesta.
 Aiheesta voi keskustella perjantaihin 27. elokuuta kello 23:een asti.
 Lue myös:
 Tutkimus: Puolet maailman merissä kelluvasta muovijätteestä on ruokapakkauksia
 Näin muovijätevuoresta syntyy uusia shampoopulloja – intialainen startup keksi, miten maailma ei ehkä sittenkään huku jätteisiin

Meriroskapoiju on kerännyt tietoja Merenkurkun roskista koko kesän – tutkijat yllättyivät siitä, miten pitkiä matkoja poiju ja roska liikkuvat


Summary: Esrangen avaruustutkimuskeskuksessa Kiirunassa tulipalo on aiheuttanut isoja vahinkoja rakettien laukaisukeskuksessa. Tulipalo syttyi torstaina aamupäivällä rakettimoottorin koekäytön yhteydessä.

Palo on aiheuttanut suuria vaurioita tukikohdan vanhemmalle osalle, jossa rakettimoottoreita testataan. kertoo Ruotsin televisioyhtiön SVT:n haastattelema Esrangen viestintäpäällikkö  Anni Bölenius.
 Alueella on tuhoutunut kaksi suurta rakennusta kokonaan ja vahinkoja on tullut myös muille rakennuksille. Palo ei kuitenkaan ole aiheuttanut henkilövahinkoja. Palo ei Böleniuksen mukaan vaikuta tukikohdan uusiin osiin.
 Palohälytys tuli aamulla 10.30 Suomen aikaa. Kello 18 aikaan SVT kertoi, että tulipaloa sammutetaan vielä, mutta se on saatu rajattua niin, että leviämisestä ei ole pelkoa.
 Esrange on  Ruotsin Lapissa sijaitseva avaruuskesku s , jossa on muun muassa alikiertoradan rakettien laukaisukeskus. Esrange on myös merkittävä satelliittien maa-asema.
 Artikkelia on päivitetty klo 18.20.

Esrangen avaruustutkimuskeskuksessa Kiirunassa tuhoisa tulipalo


Summary: Kaupungin rakennusvalvonta on jo useaan otteeseen pyytänyt omistajia oikaisemaan lautan, joka on pahoin kalleellaan Kotkassa. Yrittäjät ovat luvanneet asentaa lautan alle lisää ponttooneja.

Kotkan kaupunki on jo viikkoja patistanut omistajia oikaisemaan Kantasatamassa sijaitsevan Ocean Bar -ravintolalautan.
 Suosittu ravintolalautta on pahasti kallellaan Kotkassa. Se on herättänyt kaupunkilaisissa ihmetystä tällä viikolla.
 Kaupungin rakennusvalvonta on keskustellut ravintolayhtiön edustajien kanssa kallistuneen lautan oikaisemisesta jo muutaman viikon ajan.
 Rakennusvalvonta lähetti yrittäjille ensimmäisen kehotuksen lautan oikaisemisesta elokuun alussa. Oikaisua ei kuitenkaan lupauksista huolimatta tapahtunut.
 Vasta toinen kehotus kuun puolivälissä tehosi, ja omistajat huolehtivat lautan oikaisemisesta.
 Lautta kuitenkin kallistui uudelleen. Kaupunki on lähettänyt viimeisimmän oikaisukehotuksen tällä viikolla.
 – Rakennusvalvonta seuraa tilannetta ja tarvittaessa voidaan antaa määräaika, johon mennessä työ on suoritettava, rakennustarkastaja  Eero Mikkelä  Kotkan kaupungilta sanoo.
 Kaupunki voisi asettaa baarilautan käyttökieltoon, mutta merkitystä sillä ei juuri ole, sillä Ocean Bar toimii vain kesäisin. Se on jo sulkenut ovensa tältä kesältä.
 Ocean Bar -ravintolan kesäkausi päättyi elokuun puolivälissä ja se sulki ovensa talveksi. Pyry Sarkiola / Yle
 "Tilanne normaali"
 Kaupungin mukaan Ocean Barin edustaja  Mikko Väntti  on luvannut, että lautan alle asennetaan syksyn aikana lisäponttooneja kallistumisen estämiseksi.
 Torstaina tavoitettu Ocean Bar Oy:n toimitusjohtaja ja yrittäjä  Matias Kerminen  kertoo Ylelle olevansa tietoinen baarilautan kallistumisesta. Hän ei ole tilanteesta huolissaan.
 – Kallistuminen johtuu siitä, että olemme kasanneet kaikki terassikalusteet talven ajaksi lautan toiseen reunaan. Tilanne on siellä aivan normaali, Kerminen sanoo.
 Kymen Sanomille Kerminen myöntää , että myös pari ponttoonia on vuotanut ja yksi ponttooneista on ironnut.
 – Uudet ponttonit on hommattu. Ne tullaan asentamaan lähipäivinä heti, kun saamme järjesteltyä asian, Kerminen sanoo Kymen Sanomille.
 Ravintolalautan kallistuminen on kiinnittänyt Kotkan kaupungin rakennusvalvonnan ja Kymenlaakson pelastuslaitoksen huomiota. Yle /Mirjam Tahkokorpi
 Myös Kymenlaakson pelastuslaitos on pistänyt lautan kallistumisen merkille. Tehtävää pelastuslaitoksella ei kuitenkaan ole ollut lauttaan liittyen.
 Pelastuspäällikkö  Veli-Matti Heininen  sanoo, että on ensisijaisesti omistajan asia estää ravintolalautan mahdollinen uppoaminen. Välitöntä vaaraa ei tällä hetkellä ole.
 – Me lähdemme liikkeelle, jos asia muuttuu kiireelliseksi, eli jos lautta alkaisi äkillisesti upota. Silloin siitä tulisi meille hälytystehtävä.
 Ongelmia alusta asti
 Ocean Bar avasi ovensa Kotkassa kaksi kesää sitten. Yökerhon ja kattoterassin yhdistävä lautta hinattiin Kotkaan Helsingin Hakaniemestä, josta kaupunki ajoi sen pois.
 Helsinki purki ravintolalautan vuokrasopimuksen syksyllä 2019. Helsingin Sanomien mukaan taustalla oli se,  ettei lautalla ollut rakennuslupaa.
 Kaikki ei ole sujunut ongelmitta Kotkassakaan. Aluksi ravintolalla oli pulmia tarvittavien lupien kanssa, ja ravintolan avaaminen viivästyi alkuperäisestä aikataulusta.
 Lue lisää:   Yrittäjä rakentaa keskelle kaupunkia isoa lauttaravintolaa – lupaa ei vielä ole ja yli 100 000 euroa tuli jo takkiin: "Mikään ei ole kiinnostanut ihmisiä näin paljon"
 Tänä kesänä Ocean Bar päätyi otsikoihin, kun ravintolasta pääsi jätevettä suoraan mereen.
 Lautan kallistuminen ei kuitenkaan aiheuta uusia ongelmia jätevesien kanssa, koska jätevesisäiliöt ovat laiturilla, eivät lautalla.
 Ravintola julkaisi kesäkuussa Facebook-päivityksen, jonka mukaan kaksi ravintolalautan vessanpöntöistä oli vaihdettu toukokuun puolessavälissä. Ravintolan mukaan virheellisesti tehdyn asennuksen vuoksi vessojen jätevesi oli mennyt suoraan mereen.
 Kaakkois-Suomen poliisi on jatkanut asian tutkintaa. Tutkintanimike on törkeä ympäristön turmeleminen. Kesän aikana on tehty muun muassa kuulusteluja. Esitutkinta kestää vielä arviolta pitkälle syksyyn.

Kaupunki vaatii yrittäjiä oikaisemaan kallistuneen Ocean Bar -ravintolalautan Kotkassa – toimitusjohtaja: "Tilanne on aivan normaali"


Summary: Hallinto-oikeuden perustelujen mukaan Lapuan hiippakunnan tuomiokapituli toimi kirkon opin mukaisesti varoituksen antaessaan.

Vaasan hallinto-oikeus on hylännyt Seinäjoen seurakunnan pastorin Henna Salon tekemän kirkollisvalituksen tuomiokapitulilta saamastaan  varoituksesta .
 Lapuan hiippakunnan tuomiokapituli antoi Salolle varoituksen samaa sukupuolta olevan parin vihkimisestä vuonna 2017. Salo vaati ensin tuomiokapitulilta varoituksen poistamista tuloksetta.
 Salo vei asian hallinto-oikeuteen, jossa hän vaati tuomiokapitulin päätöksen kumoamista ja asian palauttamista tuomiokapitulille uudelleen käsiteltäväksi. Toissijainen vaatimus oli varoituksen poistaminen.
 Hallinto-oikeuden perustelujen mukaan tuomiokapituli on kuitenkin toiminut kirkon opin mukaisesti varoittaessaan Saloa samaa sukupuolta olevan parin vihkimisessä.
 Ratkaisussa kirjoitetaan, että pappi vihkii kihlakumppanit kirkollisesti avioliittoon kirkkokäsikirjassa määrätyllä tavalla.
 Salon vihittyä samaa sukupuolta olevan parin avioliittoon, tuomiokapitulin ei voida katsoa toimineen lainvastaisesti varoituksen antaessaan.
 Lue seuraavaksi :
 Lapuan hiippakunnan tuomiokapituli: Kahdelle papille varoitus homoparin vihkimisestä
 Homoparin vihkinyt pastori Henna Salo aikoo valittaa saamastaan varoituksesta

Vaasan hallinto-oikeus hylkäsi homoparin vihkineen pastori Henna Salon valituksen – perustelut: tuomiokapituli toimi kirkon opin mukaisesti


Summary: Suomen puolustusvoimien suojausjoukko ei ollut osallisena Kabulin lentokentän lähialueella sattuneessa räjähdyksessä.

Afganistanissa Kabulin lentokentän ulkopuolella tapahtui torstaina kaksi räjähdystä, joissa on kuollut ja haavoittunut suuri joukko ihmisiä.
 Yhdysvaltain puolustusministeriön mukaan useita amerikkalaissotilaita on kuollut ja haavoittunut iskussa. Yhdysvaltalainen kenraali sanoi puolustusministeriön tiedotustilaisuudessa myöhään illalla, että 12 amerikkalaissotilasta kuoli räjähdyksessä Kabulin lentokentän portilla.
 Lisäksi ainakin 15 sotilasta haavoittui iskussa, Pentagonista vahvistettiin.
 Kenraalin mukaan iskun teki kaksi itsemurhapommittajaa.
 Wall Street Journal -lehden  tietojen mukaan iskussa kuoli jopa 60 afganistanilaista. Lehti perustaa uutisensa afganistanilaisen terveysviranomaisen tietoihin. Myös Britannian yleisradioyhtiö BBC kertoo 60:sta kuolonuhrista. BBC:n mukaan haavoittuneita on ainakin 140.
 Yhdysvaltain puolustusministeriön tiedottaja  John Kirby  kertoi, että toinen räjähdyksistä tapahtui lentoaseman Abbey Gatella. Kirbyn mukaan toinen räjähdys puolestaan tapahtui lentokentän portin lähellä sijaitsevan Baron Hotelin tuntumassa.
 Kirby sanoi, että moniosainen hyökkäys aiheutti useita yhdysvaltalaisia ja siviiliuhreja. Uhrien kansallisuudesta ei ole tarkempaa tietoa.
 Amerikkalainen viranomaislähde kertoi uutistoimisto AP:lle, että hyökkäykseen osallistui kaksi itsemurhapommittajaa ja asemiehiä. Paikalla kuultiin myös laukauksia. Iskusta epäillään terroristijärjestö Isis-Khorasania.
 Myöhemmin torstaina Isis kertoi ottaneensa Kabulin lentokentän iskun nimiinsä. Järjestö kertoi asiasta oman uutispalvelunsa Amaq News Agencyn viestikanavilla.
 Afganistanin pääkaupungissa Kabulissa kuului myöhään torstaina uusi räjähdys.
 Räjähdyksen kerrotaan tapahtuneen alueella, joka sijaitsee noin 3-4 kilometriä lentokentästä.
 Talibanin tiedottaja kertoi, että kysessä oli Yhdysvaltojen joukkojen suorittama hallittu ammusten räjäytys.
 Pekka Sipilä / Yle, Lasse Isokangas / Yle
 Useita ihmisiä kuollut ja haavoittunut
 Äärijärjestö Talibanin edustaja kertoi uutistoimisto Reutersille aiemmin torstai-iltana, että räjähdyksessä kuoli ainakin 13 ihmistä. Joukossa on lapsia. Lähteen mukaan useita Talibanin taistelijoita haavoittui.
 Taliban tuomitsi iskun ja sanoi, että hyökkäys tapahtui alueella, jonka turvallisuudesta vastuussa olivat amerikkalaisjoukot.
 Baron Hotel sijaitsee parinsadan metrin päässä lentokentän Abbey Gatelta. Jotkin länsimaat ovat käyttäneet sitä pysähdyspaikkana evakuointioperaatioissaan, kertoo uutistoimisto AFP.
 Tuhansia maasta pois pyrkiviä afganistanilaisia oli kerääntynyt lentokentän ulkopuolelle ennen iskua.
 Länsimaat olivat aiemmin varoittaneet, että lentokenttään kohdistuu Isisin terrori-iskun uhka.
 Loukkaantunutta miestä vietiin hoitoon räjähdyksen jälkeen. Wakil Kohsar / AFP
 Komentajakapteeni  Matti Sirkkola  puolustusministeriöstä kertoo Ylelle, että suomalaiset Kabulin lentokentällä ovat turvassa ja että heidät on tavoitettu.
 Suomalaiset eivät olleet Sirkkolan mukaan osallisina tapahtumissa.
 Ulkoministeri  Pekka Haavisto  kertoi torstai-iltana, että Suomen evakuointioperaatio Kabulissa on päättynyt. Puolustusvoimien suojausjoukko ja Kabulin kentällä toimineet ulkoministeriön virkamiehet ovat kotimatkalla.
 Suomalaisasiantuntija arvioi hyökkäystä
 Maanpuolustuskorkeakoulun apulaissotilasprofessori  Antti Paronen  kommentoi iskua Ylelle aiemmin torstai-iltana:
 Mitä iskusta tällä hetkellä tiedetään?
 Tiedot ovat epäselviä. Puhutaan yhdestä räjähdyksestä, ehkä kahdesta. Ja käsiasetulesta, joka olisi liittynyt tähän. On tavallista, että kuullaan enemmän räjähdyksiä kuin niitä lopulta on tapahtunut.
 Lentokentän läheisyydessä on tapahtunut ainakin yksi räjähdys. Sitä voitaneen pitää jonkinlaisena terrori-iskuna tai sen yrityksenä.
 Pystytkö näillä tiedoilla arvioimaan, kuka mahdollisesti on iskun takana?
 Iskua on odotettu jo hyvän aikaa. Toteutusmahdollisuutta on haluttu osoittaa Isisin Afganistanin paikallisen provinssin vastuulle. Se hakee asemaa tai yrittää pysyä taistelukykyisenä voimana. Tässä kyseiselle organisaatiolle olisi elämänsä tilaisuus iskun toteuttamiseen.
 Ilmeisesti tekopaikka viittaa siihen, että on yritetty maalittaa isoa väkijoukkoa tai mahdollisesti evakuointilentoa odottavia ihmisiä ja iskeä heidän keskelleen, jotta saadaan mahdollisimman näyttävä ja verinen isku aikaiseksi.
 Oliko pelättävissä, että tällainen tapahtuu?
 Useat tiedustelupalvelut, muun muassa USA:n tiedustelu, olivat varoittaneet tästä. Ilmeisesti se liittyy tiedustelutietoon Isisin paikallisen solun viestinnästä tai jostain muusta aktiivisuudesta.
 Miten tämä vaikuttaa evakuointioperaatioon?
 Lyhyellä aikavälillä lentokentän turvatoimia todennäköisesti pyritään tiukentamaan. Tämä on suuri lisäpaine lentokenttää suojaaville sotilaille.
 Todennäköisesti evakuointioperaation lopettamisaikataulussa pysytään, sillä nyt uhkataso alueella alkaa kasvaa.
 Mikäli Isis tai joku siihen linkittynyt ryhmä on iskun takana, se on imagotappio lännelle. Lännen joukot ovat poistumassa ja he näyttäytyvät voitettuina ja vetäytyvinä vääräuskoisina. Tämä olisi erittäin suuri voitto jihadistiselle liikehdinnälle.
 Uutinen täydentyy.
 Lue lisää:
 Mikä on Isis-K, joka uhkaa Kabulia? USA ja Britannia varoittivat terrori-iskusta ihmismassojen ympäröimällä lentokentällä jo ennen räjähdyksiä

Kymmeniä kuoli ja haavoittui Kabulin räjähdyksissä, Yhdysvaltain mukaan iskun toteutti kaksi itsemurhapommittajaa – tämä tapahtumista tiedetään nyt


Summary: Suomessa käytössä olevat koronarokotteet ovat osoittautuneet huipputehokkaiksi. Varo- ja rajoitustoimia tullaan todennäköisesti purkamaan mittavasti vuoden loppuun mennessä.

Luvut puhuvat puolestaan.
 – Sadastatuhannesta kahdella annoksella rokotetusta henkilöstä noin kaksi henkilöä on sairastunut sairaalahoitoa vaativaan koronatautiin. Hekin ovat valtaosin ikääntyneitä, 70–80 -vuotiaita, kertoo  Hanna Nohynek  THL:n ylilääkäri ja rokotetutkija.
 THL:n mukaan  koko Suomessa oli 18. elokuuta 3 920 923 ensimmäisen rokotteen saanutta. Heistä koronatartunnan oli saanut 9 381. Kaksi rokotetta saaneita oli 2 457 698, joista koronatartunnan oli saanut 1 375 ihmistä.
 STM puolestaan kertoi  viikottaisessa koronainfossaan  torstaina, että Helsingissä on kaupungin keräämien tietojen mukaan sairastunut koronaan noin 1,5 prosenttia ensimmäisen rokotteen saaneista. Toisen annoksen jälkeen todennäköisyys putosi 0,09 prosenttiin.
 – Nämähän ovat erinomaisia numeroita. Rokotteet tekevät sen, mitä niiltä odotettiinkin: suojaavat vakavalta taudilta erittäin hyvin ja suojaavat hyvin myös lievältä taudilta, Nohynek kommentoi.
 Hänen mukaansa rokotteet ovat toimineet juuri kuten myyntilupaa varten tehdyissä tutkimuksissa osoitettiin.
 Pitkä annosväli saattaa parantaa suojatehoa Suomessa
 Toisaalta Israelista on kuulunut huolestuttavia arvioita rokotteiden odotettua matalammasta tehosta, kuten  Helsingin Sanomat uutisoi  kesäkuussa. Yhdysvalloissa taas  New Tork Times kertoi  rokotteiden tehon olevan laskussa. Mikä Suomen tilanteessa on erilaista edellämainittuihin verrattuna?
 – Maat, joissa on nähty rokotteiden tehon hiipuvan, ovat rokottaneet pidempään, mutta myöskin erilaisella aikataululla, Nohynek kertoo.
 Esimerkiksi Israel rokotti väestönsä niin, että ensimmäisen annoksen ja toisen annoksen välissä oli kolme viikkoa. Nohynekin mukaan rokotevaste kypsyy sitä voimakkaammaksi, mitä pidempi väli annosten välissä on.
 Suomessa annosväli on ollut keskimäärin 12 viikkoa, mikä voi tarkoittaa sitä, että suojateho saattaa olla suomalaisilla esimerkiksi israelilaisten tehoa pitkäkestoisempi.
 Nohynekin mukaan suojatehon laskua on jo nähty niin Yhdysvalloissa kuin Israelissakin, erityisesti lievän infektion osalta. Suoja vakavaa koronatautia kohtaan on sen sijaan pysynyt edelleen hyvänä lukuun ottamatta sellaisia riskiryhmiin kuuluvia, joilla immuniteetti on taudin tai lääkityksen vuoksi alentunut.
 – Tarvitsemme tästä lisää seurantatietoa, mutta hyvän suojatehon voisi olettaa kestävän kahden annoksen jälkeen, Nohynek sanoo.
 Jos rokotteiden teho vaikeaa tautimuotoa vastaan säilyy sekä rokotteiden saanti ja jakelu pysyvät ja edistyvät nykyisellä tasolla, ollaan matkalla kohti valoisaa loppuvuotta.
 – Valtaosan 12 vuotta täyttäneistä saadessa kaksi rokoteannosta lokakuun loppuun mennessä ollaan hyvinkin suojassa.
 Nohynekin mukaan henkilöt, jotka eivät ota rokotetta todennäköisesti jossain vaiheessa infektoituvat. Osa sairastaa taudin ja näin saa suojan ainakin joksikin aikaa.
 – Eli viruksen mahdollisuudet aiheuttaa meillä vakavaa tautia pikku hiljaa vähenevät, siis valoisampaan ollaan matkalla, Nohynek sanoo.
 Rokotteet alkavat muuttaa koronatestausta
 Kun hyvin harva kokonaisen rokotesarjan saanut näyttää sairastuvan, herää kysymys, kannattaako heitä enää testata pienimmistäkin flunssaoireista.
 Jonkinlainen vastaus tähän todennäköisesti saadaan, kun valtakunnallinen testaus- ja jäljitysstrategia päivitetään lähiaikoina.
 Jo nyt tapauskohtainen harkinta on mahdollista, sanoi THL:n terveysturvallisuusosaston johtaja  Mika Salminen  viikottaisessa koronainfossa tänään. Hän kannattaa käytönnönläheistä lähestymistapaa.
 – On mahdollista ajatella, että jos syysnuhaa on, niin pysytellään kotona, jos on kaksi rokotetta saanut.
 Hän myös muistuttaa, ettei kotitestien tekeminen tällaisessa tilanteessa ei ole kiellettyä.
 – Silloin täytyy muistaa, että se ei ole yhtä tarkka kuin varsinaiset laboratoriotestit. Jos saa positiivisen tuloksen, niin pitää ehdottomasti hakeutua kunnon testiin.
 Esimerkiksi Pirkanmaan sairaanhoitopiiri tiedotti jo tänään, että täysin rokotettujen henkilöiden ei tarvitse enää hakeutua koronanäytteenottoon, mikäli heillä on lieviä hengitystieinfektion oireita. Sairaanhoitopiirin oman riskiarvionsa mukaisesti vetämä linjaus ei kuitenkaan koske terveydenhuollon työntekijöitä tai koronavirukselle altistuneita henkilöitä.
 – Arvioimme meidän tilanteessamme riskin niin pieneksi, ettei kaksi kertaa rokotettuja lieväoireisia tarvitse testata, kertoo ylilääkäri  Jaana Syrjänen  TAYSista.
 Kun lieväoireiset kaksi kertaa rokotetut eivät hakeudu testiin, koronavirustestaus ja -jäljitystoiminnan tämänhetkinen suururakka helpottuu hieman.
 – Jos isommassa riskissä olevat ihmiset eivät pääse nopeasti näytteille, niin koko prosessi hidastuu. Kaiken lisäksi flunssakausi alkaa ja yhteiskunnan avautuessa eri virukset pääsevät kulkemaan ihmisten keskuudessa, Syrjänen sanoo.
 HUSin diagnostiikkakeskuksen johtaja  Lasse Lehtonen  on varovainen testausmallin muuttamisen suhteen.
 – Rokotussuoja ei ole täydellinen ja aika paljon on tullut raportteja siitä, että myös täysin rokotetuilla on ollut tartuntoja.
 Lehtosen mukaan olisi ongelmallista luopua kokonaan rokotettujen testaamisesta.
 – Olisi kuitenkin hyvä arvioida, pitäisikö testauskriteereitä heillä muuttaa, Lehtonen lisää.
 Voit keskustella aiheesta 26.8.2021 kello 23 saakka.
 Lue lisää:
 200 000 alaikäistä rokotettu Suomessa – THL arvioi, että alle 18-vuotiaiden rokotekattavuus yltää 70 prosenttiin syyskuun alussa
 Pandemia-aika on ajanut perusterveydenhuollon kuilun partaalle, sanoo Espoon terveyspalveluiden johtaja Markus Paananen – koronajäljitys pääkaupunkiseudulla tukossa

Testataanko kaksi kertaa rokotettuja kohta lainkaan, kun vain harva sairastuu? Pirkanmaa lopetti jo, THL:n Salminen: Syysflunssassa voi pysyä kotona


Summary: Kevään sateet ja kylmyys sattuivat huonoon aikaan hedelmä- ja marjanviljelijä Petteri Holopaisen tilalle. Suurin osa omenapuiden kukista rapisi maahan ennen kuin mehiläiset ehtivät pölyttää ne.

Etelä-Karjalan Lemillä sijaitsevassa hedelmä- ja marjatarhassa kävelee pettynyt mies.
 Omenasato on  Petteri Holopaisen  tilalla tänä vuonna surkea. Sato jää vain yhteen kolmasosaan normaalista.
 Huhti-toukokuun vaihteessa kukka-aiheita oli puissa paljon ja satotoiveet olivat vielä korkealla. Nyt osa omenapuurivistöstä on lähes täysin tyhjänä hedelmistä.
 Petteri Holopainen  viljelee tilallaan kesä- ja syyslajikkeita. Sirkka Haverinen / Yle
 – Juuri, kun mehiläisten olisi pitänyt alkaa pölyttää, alkoivat kahden viikon sateet ja viileä kausi. Sitten sattui vielä sopivia tuulia, jotka karistivat kukat maahan liian aikaisin, kertoo hedelmä- ja marjanviljelijä Petteri Holopainen.
 Myös kesän pitkä hellejakso vaikutti omenasatoon, vaikka tilalla on kastelujärjestelmä.
 – Omena jäi kooltaan pieneksi, vaikka kastelu oli päällä yötä päivää.
 Petteri Holopaisen tilalla viljellään sekä mansikkaa että omenoita. Myös pieniä määriä vadelmaa on kasvamassa.
 Lajikkeita paljon
 Holopaisen hedelmä- ja marjatilalla omenapuita on noin 4 500. Lajikkeet ovat kesä- ja syyslajikkeita ja niitä on kaikkiaan noin 15 erilaista.
 – Pirja, Heta, Sandra, Valkea kuulas, Kelta- ja Punakaneli, Pekka, Konsta, Särssöö, Anjala ja mitähän lajikkeita niitä nyt olikaan, luettelee Pekka Holopainen.
 Pekka-lajikeesta on tulossa hyvä sato. Kalle Purhonen / Yle
 Lajikkeita on hyvä olla monenlaisia, koska ihmiset tykkäävät erimakuisista omenista. Laajassa lajikirjossa on Holopaisen mielestä myös hyvää se, että ne kukkivat vähän eri aikaan. Esimerkiksi Pekasta on tulossa hyvä sato.
 Talvilajikkeita ei tilalla ole, koska niiden viljely vaatisi isoja investointeja.
 – Pitäisi olla ajoneuvo, jossa on lämmin kontti, kun niitä talviaikaan kuljetettaisiin kauppoihin. Varastojen pitäisi olla erityisvarastoja, joista happi on lähes kokonaan imetty pois. Siten omenat saataisiin säilymään pitempään. Myös viljelyalaa pitäisi suurentaa reilusti, kertoo Petteri Holopainen.
 Holopaisen tilalla on tällä hetkellä noin 4500 omenapuuta. Kalle Purhonen / Yle
 Ahvenanmaalla hyvä sato
 Kotimaiset omenat tulevat kauppoihin pääosin Ahvenanmaan, Varsinais-Suomen ja Uudenmaan alueelta. Muun Suomen osuus on noin kymmenen prosenttia.
 Omenan päätuotantoalueella Ahvenanmaalla omenasadosta voi tulla jopa hyvä, kertoo Hedelmän- ja marjanviljelijäin liiton toiminnanjohtaja  Miika Ilomäki.
 Ahvenanmaan maantieteellinen sijainti, jossa ilmasto on lämpimämpää kuin Manner-Suomessa, antaa otolliset kasvuolosuhteet omenoille.
 – Vuosikeskilämpötilat ovat korkeammat meren ansiosta. Kevät alkaa aikaisin ja syksyt ovat lauhoja. Se suosii omenanviljelyä, sanoo Miika Ilomäki.
 Etelä-Karjalassa kasvuolosuhteet ovat haastavammat.
 Ossi Lensu ja Aleksander Kouru omenan keruussa. Kalle Purhonen / Yle
 – Uusia omenalajikkeita kehitetään jatkuvasti, jotta kasvualueelle löytyisi kestävä ja siihen ympäristöön sopiva lajike.
 Petteri Holopaisen tilalla kasvatetaan myös vanhoja lajikkeita, jotka ovat jalostettu Hirvensalmen Taimistolla. Vanhat lajikkeet, joita aikoinaan viljeltiin kotipuutarhoissa, ovat hävinneet ja siksi niitä yritetään nyt jalostaa ja kasvattaa uudelleen.
 –  Lemin Imelä, Anjala, Wanha Räipiö ja Holopaisen Syysviiru ovat lajikkeita, jotka ovat aikoinaan menestyneet hyvin näillä leveysasteilla Etelä-Karjalassa, sanoo Petteri Holopainen.
 Vanhat lajikkeet, joita aikanaan viljeltiin kotipuutarhoissa ovat hävinneet ja siksi niitä yritetään nyt etsiä ja jalostaa uudelleen.
 Seppo Holopainen esittelee vanhaa lajiketta nimeltä Lemin Imelä. Sirkka Haverinen / Yle
 Hedelmän- ja marjanviljelijäin liiton toiminnanjohtaja Miika Ilomäen mukaan syys- ja talvilajikkeet ovat taloudellisesti merkittävämpiä kuin kesälajikkeet. Erityisesti Ahvenanmaalla on panostettu vähähappisiin ULO-varastoihin, joissa omenat säilyvät pitempään. ULO tulee sanoista Ultra Low Oxygen.
 – Alhainen hapen määrä parantaa hedelmän säilyvyyttä, joten kotimaista omenaa on saatavilla pitkälle talveen, selventää Miika Ilomäki.
 Kotimainen omena viedään käsistä
 Vaikka omenasato on Petteri Holopaisen tilalla tänä vuonna surkea, mies ei aio laittaa rukkasia naulaan.
 Kotimainen omena käy hyvin kaupaksi. Sitä ei ole vahattu eikä siinä ole säilöntäaineita. Kalle Purhonen / Yle
 – Luonnon olosuhteille ei mitään voi. Tämä oli nyt ensimmäinen kerta, kun sato kokonaisuudessaan jäi surkeaksi. Omenalla on kuitenkin lähialueilla hyvät markkinat ja kuluttajat haluavat kotimaista omenaa.
 Lemiläisen Petteri Holopaisen tilan omenat päätyvät paikallisten kauppiaiden hyllyille.
 – Kyllä nämä on periaatteessa myyty etukäteen. Puhelin soi kaupoista jatkuvasti, että milloin saa omenaa, kertoo Petteri Holopainen.

Muualla omenapuut pukkaavat hedelmää – 4500 puun tarhassa viljelijä manaa surkeaa satoa: "Puhelin soi jatkuvasti, että milloin saa omenaa"


Summary: Elokuviin ja tv-sarjoihin tarvitaan monenlaisia avustajia, mutta palkkiot rooleista ovat lähinnä nimellisiä. Avustajien rekrytointi on korona-aikana muuttanut muotoaan ja yhä useammin avustaja löytyy sosiaalisesta mediasta.

Kun  Mika Ronkaisen  ja  Venla Aakon  käsikirjoittamaan  Kaikki synnit  -tv-sarjan ristiäiskohtaukseen tarvittiin vauvaa, haku aloitettiin jo ennen kuin vauva oli syntynyt.
 – Laitoin vauvapalstalle viestin, että kuvauksiin etsittiin odottavaa äitiä, jonka vauva olisi kuvauspäivänä kuukauden ikäinen, kertoo sarjaa tuottavan Matila Röhr Productionsin tuotantokoordinaattori  Kristiina Jaako .
 – Etsin myös kavereiden kautta ja lopulta löytyi viisi ehdokasta, joista sitten valikoitui kuvauksiin poikavauva.
 Kaikki synnit  -sarjan vauvan etsintä on yksi esimerkki siitä, miten sarjoihin ja elokuviin haetaan avustajia.
 Jokainen tuotanto tarvitsee omanlaisensa näyttelijäkunnan ja avustajakaartin. Henkilövalinnat mietitään yhdessä ohjaajan ja tuotantotiimin kanssa. Samalla käydään läpi myös se, minkä ikäisiä ja minkä tyyppisiä avustajia eri kohtauksissa tarvitaan.
 Isoja avustajatapaamisia ja rekrytointitilaisuuksia ei ole koronan takia voitu järjestää, joten avustajien etsinnässä ovat korostuneet muut keinot. Kristiina Jaako on turvautunut paljon kavereihin ja kavereiden kavereihin sekä sosiaaliseen mediaan etsiessään erityyppisiä ihmisiä.
 – Kun Haukiputaan Kellossa kuvattiin rauhanyhdistyksen kokousta ja mukana oli 150 hengen joukko, paljon kellolaisia löytyi kyläyhdistyksen sivujen avulla, hän sanoo.
 Kristiina Jaako kertoo, että yleensä avustajien saaminen mukaan on melko helppoa. Useimmiten ihmiset suostuvat, kun heiltä vain asiaa kysyy. Miesten löytäminen on kuitenkin vaikeampaa kuin naisten.
 – Kyllä se yleensä menee niin, että kun haetaan avustajia vaikkapa istumaan seuroihin, sinne ilmoittautuvat naiset. He sitten tuovat yleensä mukanaan miehensä ja lapsensa.
 Jaako kertoo, että eteen on tullut myös tilanteita, joissa vähäinen miesavustajien määrä on rajoittanut heidän käyttämistään kohtauksissa. Silloin on joutunut miettimään, voiko jonkun avustajan säästää käytettäväksi vasta seuraavassa kohtauksessa, kun valinnanvaraa on ollut vain vähän.
 Kaksoisolentoja sijaistuksiin
 Puheroolien näyttelijät valitaan erillisen roolituksen avulla, mutta avustajien etsintään kuuluu myös varsinaisten näyttelijöiden näköisten avustajien eli ns. body double -avustajien rekrytointi.
 Body double voi esimerkiksi ajaa autoa tai kävellä maantiellä niin, että hän näkyy kuvassa vain etäällä liikkuvana hahmona. Hänen pitää ulkoisesti muistuttaa sarjassa näyttelevää roolihenkilöä, vaikkei hänellä olekaan puheroolia.
 Näitä sijaisia käytetään esimerkiksi, kun toinen tuotantotiimi kuvaa yleiskuvitusta ja varsinainen näyttelijä on varattu varsinaisiin näytelmäkohtauksiin.
 – Näissä valinnoissa on tosi tarkat tuntomerkit. On löydettävä juuri tietynlaisia ja kokoisia ihmisiä, jotka liikkuvat ja toimivat samaan tapaan kuin sijaistettavat henkilöt, Jaako kertoo.
 Joskus hyvän kaksoisolennon saattaa bongata sattumaltakin. Jaako kertoo löytäneensä yhden body doublen, kun näki kylällä miehen, jolla oli juuri samanlainen parta kuin sijaistettavalla näyttelijällä ja koko ja ikäkin täsmäsivät.
 – Kyllä sitä saa olla silmät auki ja väkisinkin tulee arvioitua tapaamiaan ihmisiä sen mukaan, mihin avustajatehtäviin he sopisivat, Kristiina Jaako sanoo.
 Avustajien merkitys tuotannoissa on tärkeä. Ristiäiskohtaukseenkin tarvitaan vauvan ja puheroolien esittäjien lisäksi myös avustajia juhlavieraiksi.
 Korona-aika näkyy kuvauspaikoilla jo tutuksi tulleeseen tyyliin maskeina ja käsideseinä. Kaikille avustajille tehdään myös koronan pikatesti, elleivät he ole saaneet kahta rokotusannosta, kertoo Kristiina Jaako. Risto Degerman / Yle
 Avustajanpalkkiolla ei rikastu
 Avustajat tulevat paikalle enemmänkin innostuksen ja kiinnostuksen kuin palkkioiden takia. Maksettavat korvaukset ovat lähinnä nimellisiä pikkulahjoja kuten elokuvalippuja tarjoiluineen sekä kuvauspäivän aikaisia ruoka- tai kahvitarjoiluja.
 Yleensä avustajat osallistuvat vain muutamaan tuotantopäivään. Työpäivä voi venyä pitkäksi, sillä iso osa työpäivästä on odottelua ja valmistautumista. Hyvältä avustajalta vaaditaankin  joustavuutta ja sitoutumista .
 Limingassa kuvatun ristiäiskohtauksen keskushenkilönä olevan Martti-vauvan äiti  Sarianna Kivimäki  oli mukana vauvan kanssa jo aiemmin kuvatussa Kellonkylän isossa joukkokohtauksessa.
 – Siellä meni kahtena päivänä aika pitkään ja niinpä mummi tuli katsomaan vanhempia lapsia. Tänään isä on kotona isompien lasten kanssa, kun me ollaan täällä.
 Raumalainen  Hanna Tervo  oli mukana myös kolme vuotta sitten, kun hänet valittiin mukaan ensimmäisen tuotantokauden kuvauksiin.
 Tälle kaudelle pyyntö tuli, kun samainen avustajahahmo esiintyy myös uuden kauden jaksoissa.
 – Tässä saa vähän maistaa näyttelemistä. Samalla näkee ammattilaisten työtä ja koko tätä proggista ja sitä, miten tämä kaikki syntyy, Tervo sanoo.
 Kulissien taakse kurkistaminen houkutteli myös Sarianna Kivimäen avustajaksi.
 – On kiinnostavaa nähdä, miten nämä kuvaukset toimivat ja mitä kaikkea täällä kulisseissa tapahtuu, hän sanoo.
 Ristiäiskohtauksen kuvausten alkaessa Sarianna Kivimäki voi  siirtyä avustajien odotuspaikalta varsinaiselle kuvauspaikalle Kristiina Jaakon saattelemana.  Risto Degerman / Yle
 Tuotantoyhtiö Matila Röhr Productionsin Kaikki synnit tv-sarjan kolmatta kautta kuvataan Oulun seudulla vielä loppukesän ajan. Sarjassa on mukana noin 500 avustajaa ja suurimmillaan yhden päivän aikana paikalla on 150 avustajan joukko.
 Rikossarjan ensimmäinen kausi ajoittui 2010-luvulle.  Toisella kaudella  seurattiin murhatutkintaa viime vuosituhannen vaihteessa ja nyt  kolmannella kaudella  eletään nykyaikaa. Tapahtumat sijoittuvat kuvitteelliseen Varjakan kuntaan Pohjois-Pohjanmaalla.
 Oletko esiintynyt valkokankaalla? Voit keskustella aiheesta perjantaihin 27. elokuuta kello 23 asti.

Vauvapalstalta valkokankaalle – televisioala kiertää koronan rajoitteet etsimällä avustajia sosiaalisesta mediasta


Summary: Ankarat sääolosuhteet ovat aiheuttaneet vakuutusyhtiöille tammi-kesäkuussa poikkeuksellisen paljon korvausvaateita. Vakuutusyhtiöt panevat nyt riskiarvioitaan uusiksi, ja edessä on myös vakuutusmaksujen korotuksia.

Alkuvuoden luonnonkatastrofit ovat aiheuttaneet ympäri maailmaa jättimäisiä inhimillisiä ja aineellisia menetyksiä. Ihmishenkiä on menetetty tuhansia, ja sen lisäksi myrskyt, tulipalot ja tulvat ovat tuhonneet koteja, liiketiloja ja kaikkea muuta niiden ympärillä.
 Vuoden 2021 ensimmäisellä puoliskolla vakuutetut vahingot kohosivat 42 miljardiin dollariin eli 36 miljardiin euroon. Niistä valtaosa, 40 miljardia dollaria eli 34 miljardia euroa aiheutui ankarista sääolosuhteista, kuten myskyistä ja tulvista, arvioi jälleenvakuuttaja  Swiss Re Institute.
 Talvimyrsky Uri Yhdyvalloissa helmikuussa aiheutti noin 13 miljardin euron korvausvaateet vakuutusyhtiöille.  EPA/PETER FOLEY
 Vahinkojen arvo oli kokonaisuudessaan noin 77 miljardia dollaria eli noin 65 miljardia euroa, mutta kaikissa kohteissa ei ole ollut vakuutuksia tai vakuutukset ovat olleet alimitoitettuja.
 Nyt syntyneet vakuutetut vahingot tammi-kesäkuun ajalta ovat toisiksi suurimpia sitten vuoden 2011, jolloin Japanin ja Uuden-Seelannin maanjäristykset nostivat vahingot jopa 104 miljardiin dollariin eli 89 miljardiin euroon.
 Esimerkiksi Yhdysvalloissa viime talvena tuhoa tehnyt talvimyrsky Uri aiheutti noin 15 miljardin dollarin eli noin 13 miljardin euron suurvahingot.
 Euroopassa etenkin Saksaa, Belgiaa, Hollantia, Tshekkiä ja Sveitsiä koetelleet kesäkuun ukkosmyrskyt, rakeet ja tornadot vahingoittivat koteja ja kulkuvälineitä, aiheuttaen 4,5 miljardin dollarin eli noin 3,8 miljardin euron suurvahingot.
 Luonnonkatastrofeista aiheutuneet vahingot ovat jatkuneet merkittävinä myös vuoden toisella puoliskolla.
 Esimerkiksi Keski-Euroopan tulvat sekä eri puolilla maailmaa riehuvat metsä- ja maastopalot ovat aiheuttaneet suuria vahinkoja, joiden kustannuksia vielä lasketaan, mutta pelkästään Saksassa korvattavien vahinkojen arvoksi on arvioitu viitisen miljardia euroa. Todelliset taloudelliset vahingot ovat vielä suurempia.
 Finanssiala ry:n varatoimitusjohtajan Esko Kivisaaren mukaan ilmastonmuutos lisää sään ääri-ilmiöitä ja sitä kautta aineellisia ja inhimillisiä vahinkoja. Tämä näkyy vakuutuskorvausten kasvuna. Terhi Liimu / Yle
 – Näyttää vahvasti siltä, että vahinkokehityksen kannalta vuoden viimeisellä puolikkaalla ei suinkaan päästä alkuvuotta helpommalla. Ilmastonmuutoksen merkitystä vahinkokehityksessä on vaikea kieltää, Finanssiala ry:n FA:n varatoimitusjohtaja  Esko Kivisaari  sanoo.
 Säähän liittyvät vakuutuskorvaukset ovat itseasiassa jo olleet trendinomaisessa kasvussa.
 On myös selvää, että esimerkiksi Keski-Euroopan poikkeuksellisen vakavien myrsky- ja tulvavahinkojen takia jälleenvakuuttajat ja vakuutusyhtiöt laskevat nyt riskiarvioitaan ja vakuutusmaksujaan uusiksi.
 Esimerkiksi tietyillä alueilla Euroopassa toimivien suomalaisyritysten vakuutusmaksut saattavat siis nousta. Vakuutusten jälleenvakuuttaminenkin kallistuu.
 – Keski-Euroopassa syntyneet vahingot vaikuttavat myös jälleenvakuutusmaksuihin, jotka sitten vaikuttavat myös suomalaisten vakuutusyhtiöiden kustannuksiin ja siihen kustannuskuormaan, mikä niiden pitää kattaa, Kivisaari sanoo.
 Osasta alueita voi tulla vakuutuskelvottomia
 Tänäkin vuonna nähdyt talvimyrskyt, voimakkaat helteet ja vakavat tulvat ennustavat vahinkoriskien kasvavan myös tulevaisuudessa.
 Lue lisää:   Tutkimus: Ilmastonmuutos on kasvattanut tuhoisien tulvien todennäköisyyttä läntisessä Euroopassa huomattavasti
 Finanssiala ry:n keväällä julkaisemassa  Vahinkovakuuttaminen muuttuvassa ilmastossa -raportin  mukaan vakuutusala joutuu mukauttamaan riskinarviointiaan ja hinnoitteluaan ennakoivasti sitä mukaa kun sääilmiöihin liittyvät korvausvaatimukset lisääntyvät.
 Samalla on raportin mukaan väistämätöntä, että osa vakuutuskohteista putoaa vakuutuskelvottomien kategoriaan, koska vakuutusliiketoimintamalli ei pysty käsittelemään riskejä, joihin liittyy varmoja tappioita.
 – Eurooppalaiset vakuutusyhtiöt ovat varoittaneet, että jos mennään paljon yli Pariisin ilmastosopimuksen mukaisen puolentoista asteen skenaarion, niin silloin maailma muuttuu suurelta osin vakuutuskelvottomaksi, koska tapahtumia on silloin niin usein, Kivisaari sanoo.
 Helleaallot lisääntyvät ja päättyvät yhä useammin maastopaloihin, jotka vievät kodit ja kaupat mennessään. EPA/GOVERNMENT OF ALBERTA/CHRIS SCHWARZ
 Tulvavalleja korkeammiksi ja taloja pylväiden päälle Suomessakin?
 Tällaisesta on kysymys muun muassa kiinteässä omaisuudessa haavoittuvilla rantaviivoilla tai liian lähellä jokia.
 Kivisaaren mukaan vakuutuskelpoisuus ohjaa paitsi sitä, mihin tulevaisuudessa voidaan rakentaa, myös sitä, miten rakennetaan.
 – Hyvä esimerkki tästä nähtiin Katriina-hirmumyrskyn jälkeen Yhdysvaltain Meksikonlahden rantaosavaltioissa, joissa kiinteistöjen tulvavakuutuksia alettiin myöntää vain sellaisille rantakiinteistölle, joiden veden- ja myrskynkestävät perustukset oli rakennettu niin korkeiksi, että itse talot olivat tulvarajojen yläpuolella.
 Määräykset on myös otettu osaksi rakennuslupien ehtoja.
 Kivisaaren mukaan myös esimerkiksi mississippiläisen Biloxin kaupungin rantamaisemaan kuuluvat nykyään talot, jotka on rakennettu useita metrejä korkeiden pylväiden päälle. Mitään seiniä pylväiden väliin talojen alle ei voi rakentaa eikä tyhjään tilaan saa varastoida mitään.
 Tulvan sattuessa veden on päästävä virtaamaan vapaasti rakennusten alta. Ilman tulvanormien noudattamista niille ei saa vakuutuksia, rahoitusta eikä nykyään edes rakennuslupaa.
 Kuuntele aiheesta Ylen Takaisin Pasilaan -podissa :  Ilmasto: IPCC-raportti ennustaa nopeaa tuhoa, olivatko Saksan tulvat esimakua?
 Pohjola Vakuutuksen varatoimitusjohtajan Pekka Puustisen mukaan sään ääri-ilmiöit vaikuttavat vakuuttamiseen myös Suomessa. Terhi Liimu / Yle
 Kehitystä on seurattu tarkkaan myös Pohjola Vakuutuksessa.
 – Kyllä maailmalla on merkittävän taloudellisen toimeliaisuuden alueita, joissa on suuret riskit, kuten Floridassa, jossa on hyvin vaurasta ja paljon liiketoimintaa. Siellä on nähty, että vakuutusmaksut alkavat nousta tosi korkeiksi, kun ei puhuta enää satunnaisista riskeistä vaan jatkuvasti toistuvista riskeistä, sanoo Pohjola Vakuutuksen varatoimitusjohtaja  Pekka Puustinen .
 Muutoksia on luvassa myös Suomeen.
 – Meillä vaikutukset ovat ilmastonmuutoksen näkökulmasta ehkä hitaampia ja pienempiä, mutta ne ovat kuitenkin merkittäviä. Ilmastonmuutos aiheuttaa sen, että meillä vettä sataa enemmän, mikä aiheuttaa tulvariskejä. Riskin toteutumista ei välttämättä pystytä estämään, mutta niihin pitää valmistautua, ja se vaatii rannikolla ja jokialueilla tulvavalleja ja hyvää rakennesuunnittelua, Puustinen sanoo.
 Vakuutusmaksut voivat myös erkaantua jatkossa alueellisesti enemmän toisistaan. Esimerkiksi rantatontilla asuvien olisi siis varauduttava kovempiin vakuutusmaksuihin.
 – Oletus on, että riskit lähtevät selvemmin erkaantumaan alueellisesti toisistaan, ja hinnoittelussa pitäisi kohdistaa hinnankorotuksia tai rajoituksia korkeamman riskin kohteille. Mikäli riskit näyttävät kasvavan liian isoiksi, niin vakuutusyhtiöillä ei ehkä ole mahdollisuutta tehdä muuta kuin lopettaa kyseisten riskien vakuuttaminen.
 Oletteko vielä joutuneet sanomaan talon omistajalle, että kotinne on vakuutuskelvoton?
 – Me emme ole vielä tehneet niin rajua päätöstä. Kyllä meidän pitää pystyä tulvavallien ja muiden keinojen avulla ensin auttamaan asiakasta. Suomessa on tässä mielessä toimittu mielestäni vastuullisesti, Puustinen sanoo.
 Leutojen talvien yleistyessä myös metsien myrskykaatojen ennustetaan lisääntyvän. Metsiä uhkaavat myös uudet tuholaiset. Metsänomistajista yhä useampi näyttää perehtyneen ennusteisiin.
 Lue lisää:  Ekonomistit Ylelle: Ilmastonmuutoksesta on tulossa sokki taloudelle, ja se voi vaikuttaa kaikkeen hinnoista veroihin – katso 11:n ison muutoksen lista
 – Kyllä, yksityismetsiä vakuutetaan enemmän. Määrä on hiljalleen kasvanut. Nyt yksityismetsistä lienee jo 40 prosenttia vakuutettu, ja soisin kehityksen kyllä jatkuvan, Kivisaari sanoo.
 – Suomessa olemme tarkastelleet metsien vakuuttamista kokonaisuutena ja pyrimme siihen, että vakuutusmaksut ei nousisi äärimmilleen. Kyllä tätä pitää seurata. Metsä on kuitenkin Suomessa niin tärkeä elinkeino, että pyrimme olemaan mukana vaikka riskit kasvavat, Puustinen sanoo.
 Vakuutusyhtiöillä keinoja vaikuttaa yrityksiin
 Ilmastonmuutos vaikuttaa merkittävästi vakuutusalaan, joten halua ja keinoja kehityksen hilllintään löytyy myös vakuutusyhtiöiltä.
 – Vakuutusyhtiöt voivat esittää sijoituskohteelle vaatimuksia ilmastotoimista tai sulkea vaikkapa hiilivoimalat kokonaan pois niin sijoituskohteiden kuin vakuutusten piiristä. Asiakkaita voidaan myös auttaa varautumaan vahinkoihin paremmin. Kantamme Pohjolassa on, että meidän pitää auttaa etenkin energiantuotantoa ympäristöystävällisemmäksi, Puustinen sanoo.
 Sääntelykin tuo omia ohjauskeinoja, jotka heijastuvat vakuutusyhtiöihin.
 – Yhdysvalloissa on aikeita laittaa yritykset vastuuseen hiilidioksidipäästöistä ja niiden vaikutuksista ilmastonmuutokseen ja luonnonilmiöihin. Siitä seuraisi vastuuketju, joka heijastuu myös vakuutuskorvauksiin. Vakuutusyhtiöt joutuvat siis varomaan minkälaista vastuuvakuutusta ne antavat tietyille yrityksille, Kivisaari sanoo.
 Lue lisää:
 Järjestö: Ainakin 15 tämän vuoden luonnonkatastrofeista linkittyy ilmastonmuutokseen
 Ilmastonmuutos voi tehdä vakuuttamisen mahdottomaksi pahimmilla riskivyöhykkeillä – matemaatikot keräävät riski-indeksiä Euroopan alueista
 Luonnonvarakeskus julkaisi riskikartan, josta voit katsoa lähimetsäsi puiden kaatumisvaaran
 Nyt sataa ja tulvii, mutta tulevaisuuden Suomea uhkaa suuri meritulva joka kolmas vuosi – Riski voi nostaa kotivakuutuksen hintaa

Alkuvuoden sään ääri-ilmiöistä tuli vakuutusyhtiöille jättilasku –  Jälleenvakuttaja Swiss Re:n mukaan korvauksia on maksettu maailmanlaajuisesti 36 miljardin euron edestä


Summary: Pokémon Go on edelleen maailman neljänneksi suosituin mobiilipeli. Koronan takia peliin tehtiin merkittäviä muutoksia, ja palaaminen normaaliin kuumentaa tunteita myös Pokémon Gossa.

Vuonna 2016 moni hieraisi silmiään niin maailmalla kuin Suomessakin. Kaupunkien katukuvaan ilmestyi kuin taikaiskusta suuntaan jos toiseenkin säntäileviä ihmisjoukkioita, jotka näpräsivät kännyköitään ja juoksentelivat metsästämässä virtuaaliotuksia.
 Japanilaisen Niantic-yhtiön sijaintipohjaista Pokémon Go -hittipeliä kutsuttiin uutisissa saman tien ainutlaatuiseksi ilmiöksi, jonka latauskerrat ylittivät sadan miljoonaan rajan jo parin viikon sisällä julkaisemisesta.
 – Alun perin kaverini latasi pelin kännykkäänsä. Hengailimme keittiössä ja hän pyydysti siellä ensimmäisen söpön olionsa. Olin että hitto, minäkin haluan kokeilla. Latasin pelin kännykkääni ja jäin saman tien koukkuun, tamperelainen  Jaana Virta  muistelee.
 Virran mukaan Pokémon Go tarjosi pelaajalle jotakin ihan uutta.
 – Tässä oli kivaa nimenomaan se, että tuli lähdettyä ulos liikenteeseen ja pääsi tutustumaan toisiin pelaajiin. Siinä syntyi lyhytaikaista sosiaalista kanssakäymistä, kävelyä ja samalla näki uusia paikkoja.
 Janne Paavilainen ja Jaana Virta. Paavilainen on pitänyt pelaamisessa taukoa: – Tällä hetkellä minua kiinnostaa nähdä, miten Pokémon Go muuttunut vuosien varrella. Ryhdyin pelaamaan tätä heti vuonna 2016 ja nyt olen hiljattain aloitellut uudestaan.
 Jussi Mankkinen / Yle
 Pelitutkija  Janne Paavilainen  on samaa mieltä.
 – Pokémon Go tarjosi vuonna 2016 aivan uudenlaisen pelikokemuksen. Vaikka paikkatietopelejä oli maailmalla ollut aiemminkin, Pokémon Go räjäytti potin, Paavilainen toteaa.
 Pelin ympärillä kuohui muutenkin: esimerkiksi Suomessa Nilsiän kaltaisilta pieniltä paikkakunnilta järjestettiin Pokémon Go -bussimatkoja suurempiin kaupunkeihin, liian intensiivisesti "pokettaneet" ihmiset aiheuttivat kolareita, peliä kokeiltiin Kuopiossa nuorisotyössä ja Turussa pelaajia ohjeistettiin käyttäytymään asiallisesti hautausmailla.
 Pokémon Gon pelaamista Saksan Hannoverissa vuonna 2016.  Peter Steffen / EPA
 Etäpelaamisesta tuli korona-ajan normi
 Jo vuonna 2016 pohdiskeltiin, olisiko kyseessä tovin kestävä villitys vai tulisiko Pokémon Gosta suurten massojen kestosuosikki. Koronan takia valtavia ihmisjoukkioita on viime aikoina näkynyt katukuvassa luonnollisestikin harvemmin, mutta pelin suosio on pitänyt pintansa. Tällä hetkellä Pokémon Golla on 150 miljoonaa aktiivista pelaajaa ja Niantic tienasi sillä viime vuonna ennätykselliset miljardi euroa.
 Viiden vuoden aikana peli on kuitenkin kokenut muutoksia, ja yksi syy tähän on korona. Pelaajille on esimerkiksi tarjottu mahdollisuus etäpelaamiseen jo viime vuoden maaliskuussa, jolloin pokémonien pyydystäminen ja taisteluttaminen ei enää vaatinut fyysistä liikkumista ja muiden pelaajien kohtaamista.
 – Pandemia tuli kaikille yllätyksenä, mutta Niantic ryhtyi tekemään peliin muutoksia varsin nopeaan tahtiin, Pokémon-ilmiötä tutkinut väitöskirjatutkija  Elina Koskinen  toteaa.
 Väitöskirjatutkija Elina Koskinen on tutkinut Pokémon Go -ilmiötä vuodesta 2016 lähtien.  Jussi Mankkinen / Yle
 Myös Jaana Virta on turvautunut etä-Pokémon Gohon. Hän on pelannut sitä äitinsä kanssa, joka asuu toisessa kaupungissa, joten sosiaalista ulottuvuutta on syntynyt myös virtuaalisesti.
 – Toisaalta pelin ydinajatus katoaa, jos sitä pelaa etänä. Huomasin tosin äskettäin, että olen viiden vuoden aikana kävellyt Pokémon Gon tiimoilta 9194 kilometriä, niin että onhan tässä saatu liikuntaakin.
 Pokemon Go -peliin liittyviä oheistuotteita Suomen pelimuseon Pelikenttänä kaupunki -näyttelyssä vuonna 2019.  Jussi Mankkinen / Yle
 Sosiaalinen media täyttyi "älä pelaa" -kehotuksista
 Kaikki pelaajat eivät tosin ole suhtautuneet uudistuksiin suopeasti. Viime vuoden keväällä Niantic muutti koronatilanteeseen viitaten Pokécoin-kolikoiden hankkimistapaa, ja osa pelaajista oli sitä mieltä, että prosessia hankaloitettiin liikaa.
 Kimpaantumista syntyi myös, kun Niantic äskettäin  ilmoitti,  että etäpelaamisen mahdollisuus poistuu. Yhtiö perusteli päätöstään sillä, että koko Pokémon Gon idea perustuu ympäristön tutkimiseen ja todellisten ihmisten kohtaamisiin todellisissa paikoissa. Niantic viittasi myös liikunnan terveyshyötyihin ja siihen, että tutkimusten mukaan ulkoilu on korona-aikana turvallista.
 Tampereen Koskipuisto on ollut alusta saakka suosittu kohtaamispaikka Pokémon Go -pelaajien keskuudessa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Päätöstä vastustaneiden fanien mielestä etäpelaamisen hyviin puoliin on kuulunut se, että myös liikuntarajoitteiset henkilöt ovat päässeet pelaamaan, eikä kenenkään ole enää tarvinnut ylittää vilkasliikenteisiä katuja henkensä kaupalla. Sosiaalisen kanssakäymisen minimointi koronan takia taas olisi edelleen suotavaa.
 – Pelaajayhteisö on ollut vihainen ja pettynyt. Etäpelaamiseen liittyvää muutosta vastaan kirjoitettiin jo lähes 200 000 nimeä kerännyt addressi ja elokuun alussa järjestettiin Pokémon NO Day. Ideana oli kannustaa ihmisiä olemaan pelaamatta ja välttämään ostoja, Elina Koskinen kertoo.
 Boikottiin osallistuneet jakoivat sosiaalisessa mediassa Pokémon NO Day -logoa ja ilmoittivat nimimerkki Gagavalkyrien tapaan, etteivät kyseisenä päivänä pelisovellustaan availe:
 Äskettäin Pokémon Gon  Twitter-sivulla  kuitenkin ilmoitettiin, että etäpelaamisen myötä tullut 80 metrin kanssakäymisetäisyys PokéStoppeihin ja saleihin (joissa siis taistellaan vihollista vastaan) jää voimaan maailmanlaajuisesti, eikä sitä palauteta alkuperäiseen, lyhyempään etäisyyteen. Aivan paikan päälle ei siis pelaajan tarvitse lähteä. Ilmoituksen myötä myös addressi sulkeutui.
 Pelin suosioon löytyy useita syitä
 Janne Paavilainen ja väitöskirjatutkija Elina Koskinen ovat olleet mukana tutkimassa Pokémon Go -ilmiötä Tampereen yliopistossa jos sen ensihuumasta eli vuodesta 2016 lähtien. Pelin yllättävään suosioon on löytynyt useitakin syitä.
 – Peli on helposti lähestyttävä: monet Pokémon Gon pelaajat eivät varsinaisesti kuuluneet brändin kohderyhmään, mutta mukaan oli vaivatonta lähteä, Koskinen toteaa.
 Pokémon on ollut tunnettu brändi jo parin vuosikymmenen ajan, mikä osaltaan ajanut ihmisiä Pokémon Go:n pariin. Kuva Pokémone-elokuvasta.   Everett Collection / Everett Collection/All Over Press
 Toisaalta Pokémon on ollut todella suuri ja tunnettu kansainvälinen viihdejätti jo 1990-luvulta lähtien, ja sen imperiumiin on kuulunut kaikkea mahdollista keräilykorteista animesarjoihin. Esimerkiksi punaposkisesta, alati hymyilevästä ja nauravasta Pikachusta on muodostunut yksi populaarikulttuurin ikonisista hahmoista. Pelaajakuntaan on kuulunut alusta lähtien myös niitä, joille Pokémon-brändi ja sen oheistuotteet ovat olleet merkittävin syy pelaamisen aloittamiselle.
 – Pokémon Go on ollut monelle myös nostalginen kokemus. Pelin myötä pääsi vihdoin viimein toteuttamaan lapsuuden haavettaan eli toimimaan Pokémon-kouluttajana.
 Nopeasti kasvaneeseen suosioon on vaikuttanut sekin, että pelaaminen kaupunkimaisemassa on ollut näkyvää ja herättänyt kiinnostusta. Myös pelin yksinkertaisuus on houkutellut ihmisiä mukaan.
 – Simppelin pelimekaniikan lisäksi hahmot ovat ihania ja värikkäitä. Lisäksi peli on ollut ilmainen ja sen on saanut ladattua kännykkään helposti, Elina Koskinen jatkaa.
 Kaikkien näiden tekijöiden yhteissummana Pokémon Go:n pelaajakunta on ollut poikkeuksellisen kirjavaa ja heterogeenistä.
 – Laidasta laitaan ja vauvasta vaariin, kuten on tapana sanoa. Teimme vuosina 2016 ja 2019 pelaajille kyselyn kokemuksista pelin parissa, ja vastaajia on ollut alakoululaisista seitsemänkymppisiin. Tällä hetkellä saattaa vaikuttaa siltä, että suuri osa pelaajista on aikuisia, mutta omien havaintojeni mukaan esimerkiksi katukuvassa näkyy edelleen myös lapsia, Elina Koskinen toteaa.
 Pokémon Go -pelin näkymä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Uuden teknologian merkitystä Pokémon Gon suosioon ei sovi vähätellä. Vuonna 2016 lisätty todellisuus eli AR ei ollut aivan uusi juttu, mutta suurille massoille se oli vielä jännittävä ja eksotiikkaa tihkuva kokemus. Pokémon Go astui markkinoille juuri oikeaan aikaan: puhelinteknologia oli kehittynyt tarpeeksi pitkälle ja tiedonsiirtokin nopeutunut huomattavasti.
 Mutta onko suositulla Pokémon Golla ollut minkäänlaista laajamittaisempaa vaikutusta esimerkiksi suomalaiseen kulttuuriin? Elina Koskisen mukaan on.
 – Pokémon Go sai meidät käyttäytymään hyvin epäsuomalaisesti: suomalaiset nimittäin ryhtyivät kommunikoimaan ventovieraiden kanssa, Elina Koskinen summaa.
 Lisää aihepiiristä:
 Pokémon Gon jälkeen kaupunkikuvaan ovat ilmestyneet Harry Potter, zombit ja dinosaurukset: "Tässä ollaan vasta raapaistu pintaa"
 Suomesta on tullut pelitalojen maa, mutta suomalaisuus näkyy peleissä harvoin – poikkeuksena ammuskelevat saimaannorpat ja steampunk-Kalevala

Pokémon Go nousi hurjaan suosioon viisi vuotta sitten, mutta pelillä tehdään yhä kasapäin rahaa – nyt sitä vastaan masinoidaan kuitenkin boikottia


Summary: Museoviraston mukaan kyseessä on harvinainen löytö, koska riipus löytyi pohjoisesta. Karhuaiheinen riipus löytyi metsästä Oulun läheltä Kempeleen kunnan alueelta.

Oululainen Suomen muinaishistorian harrastaja teki elokuun 18. päivä Kempeleen kunnan alueella harvinaisen löydön. Metsästä löytyi metallinpaljastimen avulla karhukuvioin koristeltu metalliriipus. Se löytyi noin 15 senttimetrin syvyydestä sammalikon alta.
 Riipus on mitoiltaan 4 x 7 senttimetriä. Tarkkaa löytöpaikkaa löytäjä ei halua paljastaa, sillä hänen mukaansa ei ole pois suljettua, että paikalla olisi muinainen hauta tai jokin muu vastaava alue, joka vaatii vielä lisätutkimuksia.
 Museoviraston amanuenssi  Sami Ranisen  arvioi, että vastaavanlaisten venäläisten löytöjen perusteella riipus ajoittuu merovingiajalle noin 550–800 vuotta jälkeen ajanlaskun alun. Museoviraston arvio riipuksesta täsmentyy vielä tarkemmin vuosille 600–700 jaa.
 – Kyseessä on hieno löytö. Riipuksen alkuperä viittaa Venäjän Permin alueelle, yli tuhannen kilometrin päähän. Se on todella harvinainen ja merkittävä löytö, kertoo Raninen.
 Ranisen mukaan Kama- ja Vjatka-jokien alueen ja Fennoskandian välillä oli yhteyksiä koko rautakauden ajan, välillä vilkkaammin ja välillä vähemmän.
 – Permi tai Perma ei ollut mitään periferiaa, vaan tärkeä kauppareittien solmukohta. Komien ja udmurttien esivanhemmat vaurastuivat turkiskaupalla ja liikkuivat laajalla alueella, saapuen jopa Suomeen saakka, kertoo Raninen.
 Löydön harvinaisuutta lisää sen pohjoinen sijainti.
 Korussa on kuvattuna permiläisen eläintaiteen hahmo
 Riipuksen alareunassa on kuvattuna kolme karhunpäätä. Amanuenssi Sami Ranisen mukaan korussa kuvattu karhu on ollut permiläisessa kulttuurissa ja eläintaiteessa toteemieläin, myyttinen esi-isä.
 Aeimmin permiläisiä koruja on löydetty Etelä-Suomesta. Ranisen mukaan on hyvin mahdollista, että nyt löydetty esine on tullut pohjoiseen permiläisten kauppiaiden mukana. Arvokkaita esineitä on voinut kulkeutua kauppiaiden mukana hyvinkin pitkien matkojen taakse.
 Museoviraston mukaan löytöpaikkaa kannattaa tutkia enemmänkin. Arkeologi aikookin tutkia paikan vielä tarkemmin.
 Ranisen mukaan on mahdollista, että kyseessä on yksittäinen löytö. On myös mahdollista, että löytöpaikalta löytyy kiinteä muinaisjäännös, josta löytyy muitakin merkkejä ihmisen asumisesta tai oleskelusta paikalla.
 Merkittävä löytö on joka tapauksessa.
 – Museovirasto aikaa julkaista löydön pikaisesti, jotta löytö tavoittaa suuren yleisön sekä tutkijapiirin ja löytö saa ansaitsemansa huomion, kertoo Raninen.
 Lue lisää:   Tarunhohtoisesta saaresta löytyi muinainen kotkakoru

Harvinainen löytö osui historian harrastajan metallinpaljastimeen – arvoriipus on todennäköisesti kulkenut kauppiaiden mukana yli tuhat vuotta sitten


Summary: Ylelle puhuneille Hesburgerin nykyisille ja entisille työntekijöille ensimmäinen kosketus työelämään on ollut karu – työ pikaruokaravintolassa on sisältänyt kyyneleitä, huutamista ja työuupumusta.

Kaksitoista Hesburgerin nykyistä ja entistä työntekijää kertoo Ylelle pikaruokaketjun henkilöstön huonosta kohtelusta. Työntekijöiden mukaan he joutuvat tekemään jopa kymmentuntisia päiviä ilman taukoja, työskentelemään ilman palkkaa ja lähtemään työvuoroista liian aikaisin ilman korvausta.
 – Me työntekijät itketään työvuoroissa yhdessä, kun on niin tuskallista välillä, sanoo edelleen Hesburgerin palkkalistoilla oleva 21-vuotias nainen.
 Huonot työolot ja nuoriin työntekijöihin kohdistuvat liian suuret vaatimukset ovat johtaneet pahimmillaan työntekijöiden uupumiseen. Useat Ylen haastattelemat työntekijät kertovat sairastuneensa. Yksi heistä on  Jasmin Ristolainen .
 – En tiennyt, mihin minun pitää kyetä tai venyä. Olin töissä aamusta lähtien iltakahteentoista saakka, ilman taukoja, pääkaupunkiseudulla aiemmin työskennellyt Ristolainen sanoo.
 Tähän juttuun haastatellut nuoret työskentelevät tai ovat työskennelleet Hesburgerin ravintoloissa eri puolella Suomea. Heidän tehtävänimikkeitään ovat olleet työntekijä, vuoropäällikkö ja ravintolapäällikön sijainen. Työsopimukset ovat olleet osa-aikaisia.
 Osa heistä esiintyy nimettömänä, sillä he ovat edelleen työsuhteessa tai heillä on esimerkiksi vielä viimeisiä palkkoja saamatta.
 Työntekijöiden mielestä Hese käyttää nuoria hyväkseen
 Hesburger on monelle nuorelle ensimmäinen työpaikka. Ylen haastattelemat työntekijät ovat sitä mieltä, että pikaruokayhtiö käyttää hyväkseen nuoria.
 – Kun ei tiennyt paremmasta, ei osannut sanoa vastaan. Luuli, että sellaista työelämän kuuluu olla, sanoo yhä Hesburgerissa työskentelevä 21-vuotias.
 Monelle Ylelle puhuneelle työntekijälle Hesburger oli ensimmäinen oikea työpaikka. He ovat vasta jälkikäteen ymmärtäneet, että esimerkiksi ilman taukoja työskenteleminen ei ole työelämässä normaalia. Antti Haanpää / Yle
 Nuoret haluavat puhua julkisesti epäkohdista, koska he ovat kokeneet, etteivät ole tulleet kuulluksi yhtiön sisällä.
 Ylen haastattelemat työntekijät puhuvat siitä, että he ovat kertoneet havaitsemistaan epäkohdista ravintolapäälliköille, kenttäpäälliköille ja jopa Etelä-Suomen operatiiviselle päällikölle. Silti mikään ei ole työntekijöiden mukaan muuttunut.
 – Mietin sitä, että millaiset yhteiskunnalliset seuraukset sillä on, jos monia muitakin nuoria uupuu, Jasmin Ristolainen sanoo.
 Ristolainen kertoo työskennelleensä Hesburgerissa yhteensä nelisen vuotta.
 Nuorten mielestä Hesburgerin pitäisi lopettaa ongelmien kieltäminen
 Jodelissa käytävä keskustelu  on nostanut ravintola-alan työolot puheenaiheeksi viime päivinä. Jodel on anonyymi keskustelufoorumi, jota käytetään puhelimella. Jodelin keskusteluista ovat uutisoineet muun muassa  Iltalehti  ja  Helsingin Sanomat .
 Hesburgerin perustaja Heikki Salmela  totesi eilen Iltalehdelle , ettei hän tunnista Jodeliiin anonyymeja kommentteja jättäneitä henkilöitä heidän työntekijöikseen.
 Ylen haastattelemat työntekijät ovat Hesburgerin perustajan lausunnosta ihmeissään. Yle on nähnyt kaikkien tässä jutussa esiintyvien työsopimukset tai -todistukset. He ovat työskennelleet yhteensä kymmenissä eri Hesburgerin ravintoloissa.
 – Ongelmien kieltäminen pitäisi lopettaa, sanoo vastikään pääkaupunkiseudulla toimivasta Hesburgerista irtisanoutunut parikymppinen nainen.
 Moni Ylelle puhunut työntekijä kertoo saaneensa traumoja keväällä 2021 käynnissä olleesta kampanjasta, jossa Hesburger myi suuria satseja ruokaa erityisen halvalla. Kampanja toteutettiin yhteistyössä ruokalähettipalvelun kanssa. – Se oli aivan hirveätä, kun ihmiset saattoivat tilata 80 nugettia peräjälkeen. Se vei todella paljon työntekijöiden resursseja ja aikaa, sanoo Turussa työskennellyt Viivi Peltonen. Antti Haanpää / Yle
 Työntekijöiden mukaan työtilanne kävi täysin sietämättömäksi, kun koronavirus tuli ja pyyhkäisi yli Suomen. Tuolloin etenkin  pitsan ja purilaisten myynti lisääntyi . Hesburger alkoi myymään ruokaa kuljetuspalveluiden ja itsepalvelukassojen kautta.
 Mukaan otettavien tilausten kerääminen ja pakkaaminen vei entistä enemmän aikaa.
 Lisääntynyt työtaakka ei työntekijöiden mukaan kuitenkaan näkynyt Hesburgerin tiskin takana. Työntekijöiden mielestä työvoimaa oli ihan yhtä vähän kuin ennenkin – joidenkin mielestä jopa aiempaa vähemmän.
 – Tuntuu, että erityisesti koronan myötä työvuorojen miehitystä on ketjun johdon käskystä vähennetty. Teemme yhä useammin vuoroja kahdestaan, sanoo Itä-Suomessa yhä työskentelevä nuori mies.
 Korona-aikana taukojen pitämisestä tuli mahdotonta
 Kaikki Ylen haastattelemat nuoret kertovat työskennelleensä Hesburgerissa viimeisen puolentoista vuoden aikana pitkiä päiviä ja enimmäkseen kokonaan ilman taukoja.
 – Pahimmillaan ei ehdi käydä vessassa, sanoo kolme ja puoli vuotta Hesburgerissa työskennellyt parikymppinen mies.
 Työntekijät kertovat, että pienissä ravintoloissa työvuorossa on vain kaksi ihmistä. Toinen on kassalla. Toinen hoitaa keittiön. Tauolle ei yksinkertaisesti pääse, kun asiakkaiden ja kotiinkuljetusten virta on katkeamaton.
 Kaksi ja puoli vuotta Hesburgerissa työskennellyt  Viivi Venäläinen  kertoo lopettaneensa korona-aikana eväiden viemisen töihin kokonaan.
 – Ei ollut mielessäkään, että voisi pitää taukoa työpäivän aikana. Ostin aina vain energiajuoman evääksi, Venäläinen sanoo.
 Venäläinen irtisanoi itsensä Hesburgerista kesäkuussa.
 Hesburgerin mukaan työtyytyväisyyskyselyjen tulokset ovat “tosi hyviä”
 Ylen haastattelemat työntekijät kertovat, että suurin ongelma on alimiehitys.
 – Työvuoroihin laitetaan yksinkertaisesti liian vähän ihmisiä. Kiire on jatkuvaa, mutta ylitöitä ei saa tehdä, sanoo Etelä-Suomessa työskentelevä 19-vuotias Hesburgerin työntekijä.
 Kiire kiristää kaikkien hermoja – nuoret kertovat kohdanneensa huutavia esihenkilöitä – ja altistaa virheille.
 – Kun on liian vähän porukkaa, tapahtuu enemmän virheitä. Jää majoneesit laittamatta ja tulee väärä juoma. Yhden ihmisen pitää huolehtia niin järjettömän monesta yhtä aikaa, sanoo vuosina 2019 ja 2021 Turussa työskennellyt  Viivi Peltonen .
 Monet Ylelle puhuneet Hesburgerin nykyiset tai entiset työntekijät olivat sitä mieltä, etteivät nuoret työntekijät uskalla vastata työtyytyväisyyskyselyihin rehellisesti. He pelkäävät seuraamuksia, sillä kyselyyn vastanneiden henkilöllisyys on helppo jäljittää pienessä työyhteisössä. Antti Haanpää / Yle
 Hesburgerin operatiivinen johtaja  Vesa Viitanen  vakuuttaa, että yhtiö kuuntelee työntekijöitään tarkalla korvalla. Työtyytyväisyysmittausten tulokset ovat Viitasen mukaan olleet “tosi hyviä”.
 Mistä voi johtua, että teidän työtyytyväisyyskyselyissä on hyvät tulokset, mutta työntekijöiden todellisuus on täysin toinen?
 – Siihen on vaikea vastata. Me olemme luotettaneet siihen, että työtyytyväisyyskyselyssä annetaan rehellisesti vastaukset, mutta jos ne ovatkin vääristyneitä. Meidän pitää kannustaa henkilöstöä antamaan palaute rehellisemmin ja puuttua entistä enemmän mahdollisiin epäkohtiin, Viitanen sanoo.
 Viitasen mukaan yhtiön tarkoituksena ei ole suunnitella liian kiireisiä työvuoroja.
 – Koronakaranteenien ja muiden syiden takia meillä on joissain tapauksissa jouduttu joustamaan, ettei ole taukoja ja ollaan menty alimiehityksellä. Se ei ole meidän tavoitteemme. Tavoite on, että työntekijät viihtyvät työssään ja ehtivät tauolle, Viitanen sanoo.
 Minkä takia Hesburgerin ravintoloita pyöritetään niin pienellä henkilöstöllä?
 – Se on liiketoimintaa, jossa me yritämme suhteuttaa työvoiman määrän asiakasvirtaan. Täytyy muistaa, että olemme lähteneet kampanjoimaan uusien työntekijöiden rekrytoimiseksi, jotta me saamme riittävästi ihmisiä työvuoroihin.
 Työntekijät kertovat joutuvansa tekemään töitä palkatta
 Työntekijöiden mukaan työtunnit ovat suurennuslasin alla, ja vähäisestäkin työajan ylityksestä tulee sanomista yhtiön johdolta.
 Tämä on johtanut siihen, että lähes kaikki Ylelle puhuneet työntekijät kertovat joutuneensa tekemään töitä omalla ajallaan. Työn tekeminen maksutta korostui vuoropäälliköiden ja ravintolapäälliköiden kohdalla.
 – Olen tehnyt varmaan satoja tunteja ilman palkkaa, sanoo Jasmin Ristolainen.
 Vesa Viitasen mukaan Hesburger maksaa työntekijöilleen aina asiaankuuluvaa työehtosopimuksen mukaista palkkaa.
 – Kaikissa ohjeistuksissa kerrotaan, että me maksamme tehdystä työstä palkka. Maksamme työntekijöille jopa enemmän palkkaa, jos he joustavat ja jatkavat vuoroaan.
 – Haluan kiittää henkilökuntaa korona-aikana työssä joustamisesta, Viitanen jatkaa.
 Työnantaja painostaa lähtemään töistä liian aikaisin
 Kaikki Ylen haastattelemat työntekijät kertovat myös joutuneensa niin kutsutun kotiuttamisen kanssa tekemisiin.
 “Kotiuttamisella” työntekijät viittaavat siihen, että työntekijää pyydetään lähtemään töistä aikaisemmin kuin tämän työvuorolistaan merkitty vuoro päättyy. Loppuajan palkkaa ei työntekijöiden mukaan makseta.
 – Olen saanut ohjeita kotiuttamiseen, että suoraan sanottuna pitää painostaa työntekijöitä lähtemään kotiin, sanoo edelleen Hesburgerissa vuoropäällikkönä työskentelevä 21-vuotias mies.
 Työntekijälle kuuluisi maksaa palkka siltä ajalta, joka on merkitty työvuorolistaan. Työntekijöiden mukaan Hesburger ei ole kuitenkaan toiminut näin. Käytäntö on työntekijöiden mukaan käytössä kaikissa Hesburgerin ravintoloissa.
 Miksi Hesburger on lähettänyt ennenaikaisesti työntekijöitä kotiin vastoin heidän omaa tahtoaan?
 – Tää on vähän erikoinen asia. Ravintola-alalla myynnin vaihtelut voivat olla suuria. Jos me olemme ylimiehitetty, me voimme pyytää työntekijää lähtemään kotiin. Mutta se tapahtuu aina työntekijän suostumuksella. Emme pakota ketään lähtemään kotiin. Jos niin on toimittu, niin silloin on toimittu väärin, Hesburgerin Vesa Viitanen sanoo.
 Ylen haastattelemien työntekijöiden mukaan “kotiuttamisen” taustalla on firman halu säästää henkilöstökuluissa. Työntekijät kokevatkin olevansa yhtiölle vain kuluerä.
 – Kaikesta koetetaan säästää työntekijöiden kustannuksella. Työntekijän jaksamisesta ei välitetä yhtään, kunhan vain raha liikkuu, sanoo vuodesta 2014 lähtien Hesburgerissa työskennellyt nuori nainen.
 Jasmin Ristolainen on työskennellyt työntekijänä, vuoropäällikkönä ja ravintolapäällikön sijaisena. Ravintolapäällikön tehtäviin hän ajautui tahtomattaan. Sitten hän paloi loppuun ja sairastui masennukseen. Antti Haanpää / Yle
 Työntekijöiden syyttävä sormi osoittaa yhtiön johtoon. Vuoropäälliköt ja ravintolapäälliköt yrittävät työntekijöiden mukaan parhaansa, mutta epärealistiset tavoitteet tulevat korkeammalta taholta.
 – Johtajat voisivat tulla vaikka viikoksi töihin kassalle ja paistamaan pihvejä, että saisivat uusia näkökulmia, sanoo Uudellamaalla työskentelevä työntekijä.
 Vesa Viitanen vakuuttaa, että Hesburgerin johto vierailee säännöllisesti ketjun ravintoloissa.
 Hesburgerin ongelmiin on kaikilla Ylen haastattelemilla työntekijöillä yksi ratkaisu: lisää työvoimaa.
 – Kyllä yrityksen pitää tehdä tuottoa ja pikaruokaravintoloissa on kiire, se on selkeää. Mutta ei siellä voida polkea ihmisiä alas niin kuin Hesburgerissa poljetaan, sanoo Pirkanmaalla edelleen työskentelevä parikymppinen nainen.
 Aiheesta voi keskustella jutun lopussa perjantaihin 27. elokuuta kello 21 saakka.
 Lisätyövoiman lisäksi Ylen haastattelemat työntekijät toivovat parannuksia Hesburgerin työhön perehdyttämiseen. – Minut heitettiin kylmiltään keittiöön ja sanottiin, että kyllä sinä osaat. En osannut, kertoo Pirkanmaalla Hesburgerin palveluksessa edelleen työskentelevä nuori nainen. Antti Haanpää / Yle
 Lue myös:
 Joka kolmas työntekijä kokee, ettei ehdi tehdä työtään riittävän hyvin – Sairaanhoitaja: ”Viidessä minuutissa ei ehdi kysyä kuulumisia"
 Ravintola-alaa vaivaa nyt niin kova työntekijäpula, että jotain on tehtävä – ravinto lapomo puuttuisi alan sunnuntailisiin

Jasmin Ristolainen ja 11 muuta nuorta kertovat karuista työoloista Hesessä – hampurilaisketjun mukaan joskus ei ole pidetty taukoja


Summary: Vantaan Kytöpuiston koulussa reilu vuosi sitten tapahtunut pahoinpitely sai kaupungin toimimaan kiusaamista vastaan entistäkin järeämmin ottein. Avuksi on otettu muun muassa kaksi kännykkäsovellusta.

Syyskuun 15. päivänä vuonna 2020 Vantaan Kytöpuiston koulun pihalla tapahtui koko Suomea järkyttänyt väkivaltatilanne.
 Joukko kuudesluokkalaisia oppilaita kävi 11-vuotiaan pojan kimppuun koulun välitunnilla. Poika menetti tajuntansa väkivallan seurauksena. Tilannetta pahensi se, että yksi oppilaista kuvasi kaiken ja jakoi videon sosiaalisessa mediassa.
 Pahoinpitelyn uhrin perhe arvosteli koulun toimintaa  mediassa  kovin sanoin. Poikaa oli kiusattu jo pitkään, eikä tilannetta oltu saatu purettua.
 Asiaa käsiteltiin koulussa ja Vantaan toimielimissä. Koulun toiminta käytiin läpi perusteellisesti. Lopputulos oli se, että koulussa ei ollut tapahtunut laiminlyöntejä.
 – Totesimme, että asiat ovat hyvällä mallilla, mutta voimme parantaa entisestään, sanoo Vantaan kaupungin perusopetuksen johtaja  Ilkka Kalo  nyt reilu vuosi tapauksen jälkeen.
 Pahoinpitelijät erotettiin, uhri vaihtoi koulua
 Oppilaiden yksilönsuojan ja opettajien vaitiolovelvollisuuden vuoksi viranomaiset eivät voi kommentoida Kytöpuiston koulun tapausta yksityiskohtaisesti.
 Pahoinpitelystä ei koskaan käynnistetty esitutkintaa tekijöiden nuoren iän vuoksi. Tapausta selvitettiin Itä-Uudenmaan poliisin ennaltaestävässä toiminnassa.
 Kalon mukaan 11-vuotiaan pahoinpitelyssä mukana olleista neljä erotettiin koulusta määräajaksi.
 Se on koulun käytössä olevista keinoista järein alle 15-vuotiaiden kohdalla. Koulu voi erottaa oppilaan enintään kolmeksi kuukaudeksi koulusta.
 Vantaalla on noin 24 000 peruskoululaista, joista keskimäärin 4–6 erotetaan vuosittain määräajaksi.
 Kalon mukaan koulusta erottaminen on useimmille lapsille ja heidän perheilleen käänteentekevä asia, jolla on suuri vaikutus heidän toimintaansa.
 Erottamisen kesto arvioidaan jokaisen oppilaan kohdalla yksilöllisesti.
 – Lasten ja nuorten tavoitteena on kasvaa ja kehittyä hyviksi kansalaisiksi. Siksi on hyvä, että erottaminen on määräaikainen eikä kohtuuttoman pitkä, Kalo sanoo.
 Uhrin perheenjäsenet ovat kertoneet tilanteestaan mediassa.  Suomen kuvalehden  mukaan uhri vaihtoi koulua kiusaamisen vuoksi.
 Koulu tai kunta eivät voi siirtää ketään eri kouluun. Siksi kiusaajat saavat jatkaa samassa koulussa niin halutessaan.
 – Jos lapsen huoltaja toivoo muutosta, se voidaan järjestää, jos uudessa koulussa on tilaa, Kalo kertoo.
 Toimi näin kiusaamistilanteessa Ole reilu kaveri: jos havaitset kiusaamista, osoita tukeasi kiusatulle esimerkiksi ottamalla yksin jäävä mukaan ryhmään. Jos joku kiusaa sinua, ilmoita siitä heti opettajalle, rehtorille tai jollekin toiselle koulun aikuiselle. Näin hän voi puuttua tilanteeseen. Ilmoita aikuiselle myös, jos jotakin toista kiusataan. Kerro, mitä tilanteessa tapahtui ja ketä oli paikalla. Kerro aikuiselle myös, jos olet kohdannut kiusaamista verkossa. Säilytä mahdolliset todisteet, kuten some-, teksti- ja sähköpostiviestit. Kerro asiasta myös vanhemmillesi Lähde: Opetushallitus
 Moni kokee fyysistä uhkaa viikoittain
 Peruskoululaiset kaikkialla Suomessa ovat jälleen aloittaneet koulun kesän jälkeen. Suurin osa heistä turvallisesti ja ilman kiusaamisen kokemuksia.
 Silti kiusaamista ja väkivaltaa tapahtuu kaikissa Suomen kouluissa.
 Terveyden- ja hyvinvoinnin laitoksen viimeisimmän  kouluterveyskyselyn  mukaan fyysistä uhkaa koulussa kokevat eniten perusopetuksen 8. ja 9. luokkaa käyvät nuoret.
 Heistä jopa 17 prosenttia oli kokenut fyysistä uhkaa vähintään kerran viikossa viimeisen vuoden aikana.
 Fyysisellä uhalla tarkoitettiin kyselyssä varastamista tai varkauden yritystä väkivaltaa käyttämällä tai sillä uhkaamalla, fyysisellä vahingoittamisella uhkaamista tai kimppuun käymistä.
 Perusopetuksen 4. ja 5. luokkaa käyvistä lapsista 12 prosenttia ilmoitti kokeneensa fyysistä uhkaa vähintään kerran viimeksi kuluneen vuoden aikana.
 – Kaikilla lapsilla, nuorilla ja aikuisilla tulisi olla puolen metrin näkymätön säde ympärillä. Kenenkään fyysistä koskemattomuutta ei tule loukata, eikä ketään tule nimitellä muulla nimellä kuin heidän omalla nimellään tai nimellä, jonka he itse hyväksyvät, Kalo sanoo.
 Kännykkäsovelluksilla kiusaamista vastaan
 Viime syksyn väkivaltatilanteiden jälkeen Vantaalla kiusaamista ennaltaestetään nyt useilla uusilla keinoilla.
 Tänä syksynä Kytöpuiston ja kaikkien muidenkin Vantaan koulujen oppilaat ovat saaneet tuekseen kaksi uutta kännykkäsovellusta, joiden toivotaan ennaltaestävän kiusaamista.
 3.–9.-luokkalaisille on tarjolla  Someturva-sovellus  ja 4. ja 7.-luokkalaisille  School Day -sovellus .
 Someturvan kautta oppilas tai opettaja voi ottaa yhteyttä ulkopuoliseen palveluntarjoajaan, jos sosiaalisessa mediassa tapahtuu jotain epäsopivaa. Palveluntarjoaja auttaa toimimaan tilanteessa.
 School Day -sovellukseen oppilaat kirjaavat viikoittain, miten heillä menee. Opettaja näkee vastaukset ja voi niiden perusteella puuttua mahdollisiin ongelmiin varhaisessa vaiheessa. Vantaan kouluissa on hyvinvointivastaavat, jotka auttavat sovellusten käytössä.
 Lisäksi koulun henkilökunnan käyttöön on otettu niin sanotut kriisikortit, joissa on tiivistetyt toimintaohjeet kaikkiin mahdollisiin kriisitilanteisiin koulussa.
 Opetushallitus on antanut tänä syksynä uudet valtakunnalliset ohjeet kiusaamiseen puuttumisesta. Tunnekasvatusta korostetaan kaikkialla.
 Silti mikään toimintamalli ei täysin poista kiusaamisen tai väkivallan riskiä.
 – Siitä huolimatta, että koulu toimii mallikkaasti, voi käydä niin, että joku tekee väkivallanteon. Yhtä lailla kuin liikenteessä joku voi vaarantaa muut esimerkiksi ylinopeudella, voi missä tahansa koulussa lapsi, nuori tai aikuinen toimia väärin, Kalo toteaa.
 Lisää aiheesta:
 "Kiusaaminen on yhteiskunnan mätäpaise" – näin pääkaupunkiseudun kansanedustajat ratkoisivat kouluväkivaltaa: empatian opettelua ja kovempia rangaistuksia
 Alaikäisten välillä jälleen rajua väkivaltaa Vantaan Koivukylässä: yläkoululainen hakattiin tajuttomaksi – poliisi selvittää liittyvätkö koulujen tapahtumat toisiinsa
 Kouluväkivalta ei ole Vantaalla sen suurempi ongelma kuin muualla, toteaa apulaiskaupunginjohtaja – mutta viimeaikaiset tapahtumat otetaan vakavasti
 Poliisi tutkii uutta nuorten väkivaltatapausta Vantaan Hakunilassa – pahoinpitely tapahtui lähellä Lehtikuusen koulua
 Kouluväkivallan vakavuus yllätti nuoret, mutta lievemmästä kiusaamisesta kertoo moni koivukyläläinen: "Sinulla ei ole ketään, johon luottaa"

11-vuotiaan pojan raju pahoinpitely välitunnilla järkytti vuosi sitten – Vantaa vakuuttaa, että moni asia on kouluilla muuttunut sen jälkeen


Summary: Savonlinnan keskustassa sijaitsevan Kauppalinnan ovet hitsataan kiinni, koska rakennus on  ulkopuolisille vaarallinen. Liikemies Jethro Rostedt osti rakennuksen kaksi vuotta sitten, mutta myöhemmin omistajuudesta syntyi kiista.

Kun matkustaa bussilla Savonlinnaan, odottaa päätepysäkillä lohduton näky.
 Kadulla toisella puolella sijaitsevan kiinteistön ikkunat on rikottu ja ympäristö täynnä lasinsiruja. Liukuovet ovat auki. Kellarikerrokseen rakennettu parkkihalli on täyttynyt vedellä.
 Vesi on tulvinut kauppakeskuksen parkkihalliin. Tiettävästi siellä on käyty melomassa kanootilla.  Juho Liukkonen / Yle
 Kauppalinnan rappio on herättänyt tunteita kahvipöytäkeskusteluissa ja paikallisessa mediassa jo yli vuoden ajan.
 Poliisia ja pelastuslaitosta ovat työllistäneet rakennukseen luvattomasti tunkeutuneet ihmiset ja kiinteistötekniikan pettämisestä seuranneet tehtävät.
 Nyt Savonlinnan kaupunki on päättänyt puuttua tilanteeseen. Kaupungin rakennusvalvonta on kehottanut rakennuksen omistavaa kiinteistöosakeyhtiötä sulkemaan ovet 3. syyskuuta mennessä. Asiaa perustellaan yleisellä turvallisuudella.
 – Kun rakennus ei ole siinä kunnossa, että ihmiset voivat siellä käydä, se on suljettava. Laitettava ovet lukkoon, etteivät ulkopuoliset pääse sisään, sanoo rakennustarkastaja  Juha Karvinen .
 Kauppalinnan ikkunoita on rikottu ja jalkakäytävillä on paljon lasinsiruja.  Juho Liukkonen / Yle
 Rakennuksen omistaa Kiinteistö Oy Savonlinnan Pilkkakoskenkatu 3. Vastuuhenkilöksi arvellaan kiinteistönvälittäjä ja liikemies  Jethro Rostedtia.
 – Jethro on ilmoittanut, että ovet saa laittaa kiinni ja pitäisi laittaa kiinni. Nyt on sovittu, että kaupunki sulkee ovet hitsaamalla, Karvinen kertoo.
 Rostedt ei ole suostu kommentoimaan Ylelle kiinteistön omistajuutta tai sen sulkemista.
 Rostedt halusi houkutella Kauppalinnaan venäläisiä matkailijoita
 Kauppalinna avattiin Savonlinnan Pilkkakoskenkadulla vuonna 1989. Vuosien saatossa omistajia on ollut useita.
 Marraskuussa 2019 Jethro Rostedt osti rakennuksen Vaunulalta, joka on monialakonserni Lease Deal Groupin tytäryhtiö.
 – Tarkoituksenani on tehdä keskuksesta Savonlinnan kiinnostavin paikka, Rostedt sanoi  tuolloin Ylelle .
 Kiinteistönvälittäjä perusteli kauppaa sillä, että Parikkalan raja-aseman kansainvälistäminen toisi alueelle uutta asiakasvirtaa Venäjältä.
 Kiinteistönvälittäjä ja liikemies Jethro Rostedt ei halua kommentoida Kauppalinnaan liittyviä asioita.  Arash Matin / Yle
 Huhtikuussa 2020  Rostedt kertoi Itä-Savon  haastattelussa, että Kauppalinnalle ollaan valitsemassa uutta johtajaa ja vuokralaisia. Suunnitteilla oli myös iso remontti.
 Neljä kuukautta myöhemmin tilanne muuttui yllättäen. Silloiset vuokralaiset ällistyivät, kun Rostedt ilmoitti heille purkaneensa kaupat Kauppalinnan entisen omistajan kanssa.
 Vaunula ei hyväksynyt kaupan purkua. Erimielisyys eteni välimiesoikeuteen.
 Maaliskuussa 2021 osapuolten  kerrottiin päässeen sopuun omistajuuskiistassa . Tuolloin luvattiin, että he ryhtyvät yhteistyössä kehittämään Kauppalinnaa. Sovinnon yksityiskohdista ei kerrottu julkisuuteen.
 Epäselväksi jäi myös se, kuka kohteen omistaa.
 Nyt Lease Deal Groupin hallituksen puheenjohtaja ja asianajaja  Matti Penttinen  kertoo turhautuneena, että omistaja on Rostedt.
 Kauppalinnan "avoimien ovien päivät" ovat herättäneet jo pitkään keskustelua Savonlinnassa.  Juho Liukkonen / Yle
 Rapistuuko Kauppalinna käyttökelvottomaksi?
 Kauppalinnan viimeiset vuokralaiset poistuivat tiloista viime joulukuussa. Siinä vaiheessa rakennus oli jo muuttunut vaaralliseksi: sähköt, lämmitys ja lämmin vesi oli katkaistu yksi kerrallaan.
 Yrittäjät pyrkivät pitkittämään toimintaansa tiloissa hankkimalla omat sähkösopimuksensa ja järjestämällä jätehuollon.
 Lopulta viime joulukuussa viimeisetkin yrittäjät muuttivat kohteesta pois.
 Kevään ja kesän aikana vesi on täyttänyt suurilta osin Kauppalinnan kellarikerroksen parkkihallin. Parkkihalli sijaitsee Saimaan pinnan alapuolella, ja myös sadevesien epäillään valuvan kadulta kellarikerrokseen.
 On epäilty, että aiemmin parkkihalliin valunutta vettä olisi poistettu pumpuilla, mutta sähköjen katkettua pumppaaminen on päättynyt.
 Kauppalinnan viimeiset vuokralaiset jättivät tilat joulukuussa 2020.  Juho Liukkonen / Yle
 Epäilyjä on herännyt myös siitä, miten vesi vaikuttaa Kauppalinnan rakenteisiin. Betonirakenteet kestävät vettä, mutta talvella jäätyvä vesi voi vaikuttaa kiinteistöön haitallisesti. Ilman lämmitystä oleva rakennus voi vaurioitua nopeammin kuin käytössä oleva.
 Savonlinnan rakennusvalvonnalla ei ole tarkkaa tietoa kauppakeskuksen kunnosta.
 Julkisivujen suhteen kaupungilla ei ole vielä ollut tarvetta huomautuksiin, mutta asia tullaan tarkastamaan seuraavan ympäristönhoitokatselmuksen yhteydessä.
 Voit keskustella aiheesta 27.8.2021 klo 23.00 saakka.

Ikkunat rikki, ovet selällään, kellari täynnä vettä – Jethro Rostedin ostama kauppakeskus rapistuu Savonlinnassa, eikä kukaan tiedä nykyistä omistajaa