Summary: Pelko läheisten puolesta tekee arjesta Suomessa raskasta, kertovat Ylen haastattelemat Tampereella asuvat afganistanilaiset naiset. Kaupunkilaiset voivat tuoda tänään perjantaina kynttilän Tampereen Vanhan kirkon kivimuurille ja sytyttää sen palamaan toivon merkkinä.

– Asiat pyörivät mielessä koko ajan. Nukun huonosti enkä pysty keskittymään, kertoo nuori afganistanilaisnainen.
 Naisen sukulaiset ovat tällä hetkellä Kabulissa ja piileskelevät talibaneja. Tähän artikkeliin haastatellut naiset esiintyvät nimettöminä oman ja Afganistanissa olevien läheistensä turvaamiseksi.
 Hän ei pelkää haastattelun antamista sillä ei usko, että Taliban pystyisi kaivamaan hänen henkilöllisyyttään esille. Tällä hetkellä moni pelkää puhumista medialle, sillä Taliban on sanonut kostavansa.
 Nuoren naisen äiti on tullut mukaan haastatteluun, sillä hän toivoo, että voisi auttaa sukulaisiaan tuomalla asioita julki. Hän kertoo heräävänsä öisin lukemaan uutisia Afganistanista, sillä tilanteet muuttuvat jatkuvasti.
 – Naisten ja lasten asema on tällä hetkellä niin huono, että he ovat siellä valmiita tekemään itsemurhan, jotta eivät joutuisi talibanien käsiin, äiti kertoo tyttärensä välityksellä.
 Talibanit voivat rynnätä ovelle milloin vain. Lapsia piilotellaan ja lähetetään salaa naapuriin. Äiti kertoo myös, että naisia ja lapsia rangaistaan ja tapetaan täysin mielivaltaisesti.
 – Tätini on leski ja hänellä on kaksi naimatonta tytärtä. Heidät voidaan pakkonaittaa talibaneille, kuten kaikki yli 12-vuotiaat tytöt, tytär kertoo.
 "Pelkoon ja suruun ei auta tällä hetkellä mikään. Paitsi se, jos saisi tietää, että he pääsevät sieltä pois.", nuori afgaaninainen sanoo. Timo Turpeinen / Yle
 Yhteys sukulaisiin voi katketa milloin tahansa
 Tampereen Marhaban-keskuksen toiminnanohjaaja  Maria Haapavaara  kertoo, että Afganistanin tilanne on moninkertaistanut yhteydenottoja. Normaalitilanteeseen verrattuna määrä on viisinkertaistunut.
 Marhaban-keskus on Tampereen seurakunnan ylläpitämä kulttuurien kohtauspaikka, jonka kävijöistä valtaosa on afganistanilaisia.
 – Suurin huoli heillä on naisista ja lapsista, joiden asema on äärimmäisen heikko. Monet pelkäävät siellä olevien lasten häviämistä eli Taliban voi tulla ja ottaa lapset itselleen.
 Pelkoa lisää myös epävarmuus siitä, säilyykö yhteys läheisiin ihmisiin.
 – Kun rahaa ei ole ja pankit ovat kiinni, ei voi ladata puheaikaa.
 Nuori afgaaninainen pelkää, että Taliban katkaisee maasta nettiyhteydet.
 – He haluavat kaikki yhteydet ulkomaailmaan poikki.
 Syyttöminä tapetut
 Marhaban-keskuksessa haastateltu Suomessa 17 vuotta asunut nainen kertoo, että talibaneille tappamisen syyksi riittää se, että on nainen.
 Kysyn, pelottaako häntä haastattelun antaminen.
 – He voivat kiduttaa tai tappaa jos saavat selville, että sukulaisiasi asuu jossain Euroopassa. Ei heitä kiinnosta, onko joku antanut haastattelun tai mistä syystä.
 17 vuotta Suomessa asunut afgaaninainen kertoo tuhonneensa kaikki valokuvat edellisen Taliban-valtauksen aikana.  "Jos he löytävät kuvan missä olet ilman huivia, se on syy tappaa."  Timo Turpeinen / Yle
 Nainen asui Afganistanissa edellisen Taliban-valtauksen aikaan. Hän kertoo, että seitsemänhenkisellä isättömällä perheellä ei lopulta ollut rahaa ruokaan tai vuokriin, sillä äiti ei enää saanut käydä töissä.
 – Siellä on paljon heitä, jotka olivat lapsia edellisen valtauksen aikana. Nyt he ovat itse vanhempia ja yrittävät hädissään päästä pois. Koska he, kuten minäkin, tietävät millaiseksi tilanne tulee muuttumaan.
 Nainen kertoo, että maasta poispääsy on äärimmäisen vaikeaa. Hänen yhdellä sukulaisellaan on Tanskan kansalaisuus, mutta se ei tee lähtöä helpommaksi.
 – Hän yritti kerran mennä Kabulin lentokentälle, mutta ei uskalla enää yrittää. Siellä hakataan ihmisiä ja matkustusdokumentteja revitään käsistä.
 – En nuku enkä pysty syömään. Mietin myös, millaisia lapsia kasvaa heistä jotka jäävät sinne. Onko heillä tulevaisuutta.
 Tampereen Vanhassa kirkossa hiljennytään afganistanilaisten ja toivon puolesta perjantaina 27.8. Rukoushetket järjestetään kello 18 ja 19.
 Kaupunkilaiset voivat myös tuoda kynttilän Vanhan kirkon kivimuurille ja sytyttää sen palamaan toivon merkkinä. Kynttilöitä voi tuoda kello 16 alkaen, jolloin paikalla on myös kirkon työntekijöitä keskustelua varten.

Huoli Talibanin kynsiin jäävistä naisista ja lapsista kalvaa Suomessa asuvia afganistanilaisia – "He ovat valmiita tekemään itsemurhan, jotta eivät joutuisi talibanien käsiin"


Summary: Tampereen yliopiston hankkeessa etsitään toimivaa konseptia puisten rakennusten rakentamiseen muun muassa pakolaisleireille. Puu on uusiutuva ja kestävä materiaali, ja siitä tehdyt rakennukset voisivat tarjota kriisialueilla kodinomaista suojaa tarvittaessa pidemmänkin aikaa.

Uutiskuvat pakolaisleirien telttakylistä ovat tuttu näky monelle. Puisia rakennuksia ei leireillä useimmiten näy, vaikka ne voisivat tarjota parempaa ja pidempiaikaista suojaa käyttäjilleen.
 Tästä ajatuksesta lähti liikkeelle Tampereen yliopiston hanke, jossa etsitään konseptia kestävälle rakentamiselle kehittyviin maihin. Hankkeen projektipäällikkö  Virpi Palomäki  Tampereen yliopiston Seinäjoen yksiköstä kertoo, että kriisialueilla on suuret markkinat ja tarve rakennuksille voi tulla yhtäkkiä.
 – Teltat ovat toki nopein ratkaisu kriisin alkuvaiheessa, mutta pitkittyessään tällainen nopeasti pystytettävä pieni puurakennuskin voisi löytää sieltä omat markkinansa, Palomäki kertoo.
 Puu valikoitui hankkeen rakennusmateriaaliksi sen ekologisuuden vuoksi.
 – Puisen rakennusmateriaalin valmistuksen hiilijalanjälki on pieni, mutta puulla on myös hiilivarastovaikutus. Puulla päästään melko suurella varmuudella hiilineutraaliin tai jopa hiilinegatiiviseen rakentamiseen ja sen vuoksi puu on todella hyvä materiaali ilmastonmuutoksen kannalta.
 Lämpimissä maissa, joissa kriisialueet usein sijaitsevat, energian merkitys on pienempi kun rakennuksia ei tarvitse lämmittää. Ylipäänsä siirtyminen uusiutuvaan energiaan pienentää energian ilmastovaikutusta ja rakennusmateriaalien merkitys vastaavasti kasvaa.
 – Energiankäytöllä on ollut toistaiseksi kaikista suurin vaikutus ilmastonmuutokseen, mutta rakennusmateriaalit tulevat heti seuraavana. Niiden osuus rakentamisen kokonaisvaikutuksesta ilmastonmuutokseen on noin kolmannes, Palomäki sanoo.
 Puurakennukset tarjoaisivat myös kodinomaisempaa asumista.
 – Joillakin kriisialueilla suositaan merikonttityyppistä rakentamista, jotka on sitten sisustettu asuinnoksi. Ne ovat kuitenkin metallisia, kuumia ja niillä on todella suuri hiilijalanjälki. Puurakennuksesta voi saada oikean kodintuntuisen asumuksen konttiin verrattuna.
 Konsepti jo miltei valmis, nyt haetaan oikeaa markkina-aluetta
 Tavoitteena on valmis konsepti siirrettävästä ja muokattavasta puurakennuksesta, joka olisi myös mahdollisimman hiilineutraali. Rakennussuunnittelun osalta ollaan jo miltei valmiita.
 – Ajatuksena on ydinyksikkö, jossa olisi keittiö ja mahdollisesti myös saniteettitilat. Yksikköjä yhdistämällä saataisiin useampia huoneita. Vaihtoehtoisesti yksiköillä voisi olla myös yhteisiä tiloja. Tarvitaan joustavuutta ja mukailtavuutta tilanteen mukaan, avaa Palomäki.
 Parhaillaan hankkeessa tehdään markkinaselvitystä siitä, missäpäin maailmaa uudenlaisille puurakennuksille olisi eniten kysyntää.
 – Konseptin viimeistelyyn vaikuttavat myös paikalliset olosuhteet ja erilaiset kulttuurit, esimerkiksi se, miten naiset pystyvät asumaan ja elämään. Sen vuoksi nyt selvitetään paikallisia markkinoita ja mitä kohdemaata varten rakennuksia suunnitellaan.
 Alustavia keskusteluja on käyty myös Kirkon ulkomaanavun kanssa ja YK:n pakolaisjärjestön UNHCR:n edustajan kanssa.
 Mari-Sohvi Miettinen / Kerake
 Rakennukset voisivat sijoittua pakolaisleireille tai sotien ja luonnonkatastrofien koettelemille jälleenrakennusalueille. Kysyntää puurakennuksille voisi olla Aasiassa tai pakolaiskriisin kärjistyttyä myös Etelä-Europassa.
 – Kreikassakin on ollut valtavia [pakolais]leirejä ja aika lailla ongelmiakin niiden kanssa. Euroopassa olevat leirit ovat kuitenkin erilaisia kuin Aasiassa ja Lähi-idän maissa. Tätä pohditaan nyt sitten syksyn mittaan ja ratkaisuja hiotaan sen mukaan, Palomäki kertoo.
 Puurakentamisen osaaminen on Suomessa vahvaa, ja materiaaliakin riittää. Tampereen yliopiston hankkeessa on mukana joukko alan yrityksiä massiivipuurakentajista ovi- ja ikkunavalmistajiin sekä uudenlaista saniteettijärjestelmää kehittävä yritys. Palomäki näkee alalla isoja mahdollisuuksia.
 – Siinä on vielä pitkä tie edessä, että valmis tuote on esitelty ostajille. Osalla meidän yrityksistä on jo kokemusta näistä markknoista, mutta vielä sinne ei olla päästy. Sieltä voisi aueta todella suuretkin markkinat, jos niille vain onnistuu oikealla tavalla pääsemään.
 Lue myös:   Puun hinta nousi huimasti ja terassilaudat loppuivat – puurakentamisen suosio nostaisi hintoja pysyvästi
 Puukerrostalojen rakentaminen ei ole "lyönyt läpi" ministeriön kunnianhimoisista tavoitteista huolimatta - rakennuttajat ovat haluttomia tekemään muutoksia
 Hirsikoulu on terveellinen – vai onko? Tutkijan mukaan tieteellinen näyttö puuttuu

Suomalaisista puurakennuksista suojaa pakolaisleireille ja jälleenrakennusalueille – kestävä puurakennus on myös ekologinen ratkaisu


Summary: Pian Kabulin eilisten  pommi-iskujen jälkeen presidentti Joe Biden vakuutti Valkoisessa talossa, että Yhdysvallat etsii tekoon syylliset ja kostaa yhdysvaltalaisten tappiot.

Yhdysvallat aikoo presidentti  Joe Bidenin  mukaan kostaa Kabulissa torstai-iltana tehdyt iskut, joista se epäilee Afganistanin ja sen rajanaapureiden alueella toimivaa ISIS-K-terroristijärjestöä.
 Biden sanoi tiedostavansa vastuunsa joukkojen vetämisen ja mittavan evakuoinnin vaaroista. Hän kuitenkin muistutti uudestaan, että sopimuksen vetäytyä Afganistanista teki hänen edeltäjänsä  Donald Trumpin  Talibanin kanssa.

Presidentti Biden sanoo USA:n kostavan Kabulin lentokenttäiskun


Summary: Oikeusministeriön mukaan vankilassa on ilmennyt vakavia puutteita. Myös vangit ovat valittaneet oloistaan New Yorkin keskustassa sijaitsevassa vankilassa.

Yhdysvaltain liittovaltion hallinnon tutkintavankila New Yorkin keskustassa suljetaan, kertoo  The New York Times.
 Metropolian Correctional Center (MCC) on herättänyt paljon huomiota erityisesti sen jälkeen, kun seksuaalirikollinen  Jeffrey Epstein  kuoli epäselvissä oloissa vankilan sellissä.
 Viranomaisten mukaan vankila suljetaan ainakin väliaikaisesti.
 Oikeusministeriön mukaan vankialassa on ilmennyt vakavia turvallisuus- ja infrastruktuuriongelmia.
 Epstein löydettiin sellistään hirttäytyneenä vuonna 2019. Hän odotti oikeudenkäyntiä, joka koski seksikauppasyytteitä. Hänen todettiin kuolleen itsemurhan seurauksena. Kaksi vanginvartijaa sai syytteet asiakirjojen väärentämisestä ja tehtäviensä laiminlyönnistä. Epsteinin itsemurhaa edeltävinä tunteina.
 Vartijoita syytetään asiakirjojen väärentämisestä ja salaliitosta. Syyttäjän mukaan he väärensivät asiakirjoja peitelläkseen tehtäviensä laiminlyöntiä Epsteinin itsemurhaa edeltävinä tunteina.
 Myös meksikolainen huumeparoni  Joaquin "El Chapo" Guzman  on valittanut vankilan oloista ja kehottanut apulaisoikeusministeri  Lisa Monacoa  vierailulle vankilaan.
 Vielä ei ole kerrottu, milloin vankila suljetaan ja minne vangit siirretään. Lehden mukaan MCC:n tutkintavankilassa on tällä hetkellä 233 vankia. Suurin osa heistä odottaa oikeudenkäyntiä.
 Lue lisää:
 Epsteinin rikoskumppaniksi epäilty Ghislaine Maxwell pysyy vangittuna – tuomari hylkäsi yli 20 miljoonan takuupaketin
 Epstein-vyyhdissä jälleen uusi pidätys – Mallipomo pidätettiin Pariisin lentokentällä, oli matkalla Norsunluurannikolle
 FBI pidätti Jeffrey Epsteinin entisen naisystävän – hänen epäillään houkutelleen uhreja, joita Epsteinin käytti hyväkseen
 Liikemies Jeffrey Epsteinin väitetään syyllistyneen tyttöjen ja naisten seksuaaliseen hyväksikäyttöön jo 1980-luvulla
 Jeffrey Epsteinin kuolinsyyksi vahvistui itsemurha - liikemies hirttäytyi sellissään

Yhdysvaltain viranomaiset sulkevat kohutun tutkintavankilan, jossa liikemies Jeffrey Epstein kuoli


Paltamossa on tapahtunut tasoristeysonnettomuus, jossa henkilöauto törmäsi pikajunan kanssa. Kaksi henkilöä on menehtynyt.
 Paikan päällä alkaa onnettomuuden tutkinta ja onnettomuuspaikan raivaus.
 Intercity-juna 711 Kuopiosta Rovaniemelle myöhästyy aikataulustaan VR:n mukaan Paltamon ja Vaalan välillä arviolta tunnin onnettomuuden vuoksi.
 Kerromme kohta lisää.

Kaksi kuollut Paltamossa tasoristeysonnettomuudessa: henkilöauto törmäsi pikajunan kanssa


Summary: Egyptiläiset tutkijat ovat löytäneet nelijalkaisen nisäkkään fossiilin, joka on tiedettävästi nykyaikaisen valaan esi-isä.

Yli 43 miljoonaa vuotta vanha fossiili on löydetty Egyptin länsiosista.
 Phiomicetus anubis -fossiili muistuttaa muinaisten egyptiläisten palvomaa sakaalipäistä kuoleman jumalaa Anubista.
 Kyseessä on kuitenkin sukupuuttoon kuolleen Protocetidae-valasryhmään kuulunut yksilö.
 Valaat kehittyivät hirvimäisistä nisäkkäistä, jotka asuttivat maapallon arvioltaan 10 miljoonaa vuotta.
 Muinainen valaseläin painoi arvioltaan 600 kiloa ja oli kolme metriä pitkä. Sillä oli vahvat leuat saaliin saamiseksi ja äskettäin julkaistun tutkimuksen mukaan se pystyi kävelemään maalla sekä uimaan vedessä.
 Fossiili löydettiin keskellä aavikkoa Länsi-Egyptissä. Al-Mansurassa sijaitsevan yliopiston tutkijoiden mukaan aavikko oli miljoonia vuosia sitten meren peittämä. Nykyään alue on rikas fossiilikeskittymä.
 Löytö on poikkeuksellinen, sillä Phiomicetus anubisin uskotaan kuuluneen varhaisiin valaslajeihin.
 Ensimmäisten valaiden uskotaan kehittyneen Etelä-Aasiassa noin 50 miljoonaa vuotta sitten. Kun ne sopeutuivat paremmin veteen, valaat siirtyivät vesistöihin nykyisen Pohjois-Amerikan edustalla.
 Vuonna 2011 paleontologiryhmä Perusta  löysi  43 miljoonaa vanhan valaan fossiilin, jolla oli neljä myös neljä jalkaa, räpylät ja kaviot.
 Fossiililöydöt osoittavat, että jo varhaiset valaat onnistuivat uimaan pitkiä matkoja.
 Lue lisää:
 "Tämän lähemmäksi lohikäärmettä emme pääse" – Australiasta löytyi muinainen peto, jonka siipiväli oli seitsemän metriä
 Perhepotretti uusiksi? Tuoreiden tutkimusten mukaan meillä nykyihmisillä oli neandertalilaisiakin läheisempi sukulainen
 Jäämeren menneisyys yllätti tutkijat: Jäämeri on ollut kahdesti iso kulhollinen makeaa vettä
 Täydellisiä jo 200 miljoonaa vuotta? Krokotiilien evoluutio on ollut vain pientä säätöä

Tutkijat tekivät harvinaisen löydön Egyptin aavikolla – nelijalkainen valaseläin liikuskeli sujuvasti sekä maalla että vedessä miljoonia vuosia sitten


Summary: Euroopan maat eivät saaneet kansalaisiaan Afganistanista turvaan ilman Yhdysvaltojen apua. Tutkijoiden mielestä EU:n olisi pitänyt olla näkyvämmin mukana Kabulin evakuoinneissa. Euroopan maat ovat kuitenkin hyvin eri linjoilla puolustuspolitiikassaan ja EU:n yhteinen armeija on yhtä kaukana kuin ennenkin.

Afganistanin nopea luhistuminen Talibanin käsiin on ollut valtava yllätys Yhdysvalloille, EU-maille ja Britannialle.
 Euroopan unionin ja Britannian nöyryytystä lisää vielä se, että tuhansien ihmisten nopea evakuointi Kabulin kentältä ei olisi ollut mitenkään mahdollista ilman Yhdysvaltoja.
 Yhdysvaltain Ilmavoimat järjesti Kabuliin yhden historian suurimmista ilmasilloista. Sen käytössä on ollut parhaimmillaan yli 230 rahtikonetta, ilmatankkauskonetta ja pienempiä lentokoneita. Lisäksi evakuointilentoja on hoitanut ainakin 18 tavallista matkustajakonetta, kertoo muun muassa  Defence One .
 Lentoja ovat turvanneet amerikkalaiset hävittäjät ja taisteluhelikopterit. Yhdysvallat on myös vastannut Kabulin kentän lennonjohdosta.
 Lisäksi tiedustelutieto evakuoinnin turvallisuusuhkista tuli Yhdysvalloilta.
 Enimmillään USA:n Ilmavoimien rahtikoneeseen on otettu lähes 650 siviiliä. Försvarsmakten / Utrikesministeriet
 Eurooppalaiset halusivat lisää aikaa
 Parhaimmillaan Kabulista on lennätetty turvaan yli kaksikymmentätuhatta ihmistä vuorokaudessa.
 Afganistanin loppunäytös on saanut monet ihmettelemään EU:n vähäistä roolia, eikä syyttä.  BBC:n mukaan  Yhdysvalloilla on kentällä kuusituhatta sotilasta, Britannialla noin tuhat ja muilla Nato-mailla pienempiä joukkoja.
 Kentällä on myös suomalaisia sotilaita.
 Britannia ja EU ovat joutuneet  vetoamaan  Yhdysvaltoihin, että evakuoinnin takarajaa siirrettäisiin syyskuun puolelle. Näin tuskin kuitenkaan tapahtuu.
 Miksi EU on osoittautunut niin köykäiseksi toimijaksi, ja mitä Afganistan lopulta merkitsee EU:n tulevalle turvallisuus- ja puolustuspolitiikalle?
 Ehkä muutosta nykymenoon.
 Tutkijat: Kabulin evakuointi ei anna hyvää kuvaa EU:n tahdosta ja kyvystä
 Maanpuolustuskorkeakoulun tutkija ja tohtorikoulutettava  Heljä Ossa  pitää mahdollisena, että Euroopan unionin näkymättömyys Kabulin evakuoinneissa havahduttaa unionin maat miettimään kykyään toimia sotilaallisesti yhdessä.
 Nyt Kabulin lentoasemalla Euroopan unionin joukkoja ei nähty. Oli vain yksittäisten jäsenmaiden sotilaita osana Yhdysvaltain johtamaa evakuointioperaatiota.
 Vaikka Yhdysvallat  suuntaa voimiaan Kiinaan, se on jopa vahvistanut läsnäoloaan itäisessä Euroopassa, Heljä Ossa muistuttaa. Timo Mäkipää
 – Afganistanin tilanne saattaa olla jonkinlainen kimmoke tällaiselle tiiviimmälle, tehokkaammalle Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikan kehittämiselle, Ossa arvioi.
 Heljä Ossa korostaa, että yksittäiset EU:n jäsenmaat ovat hoitaneet evakuointinsa Kabulista hyvin, Suomi mukaan lukien. Mutta itse unioni on loistanut poissaolollaan.
 – Eurooppa ja EU pyrkii olemaan jatkuvasti suurempi globaali tekijä myös puolustus- ja turvallisuuspolitiikassa. Siitä näkökulmasta katsottuna EU:n olisi pitänyt olla näkyvämpi ihmisten evakuoinnissa Kabulista.
 Samantyyppisesti kommentoi tilannetta presidentti Sauli Niinistö  puheessaan  suurlähettiläspäivillä tällä viikolla.
 Sen sijaan EU:n kansainvälisistä kumppanuuksista vastaava komissaari Jutta Urpilainen ihmettelee arvostelua, jonka mukaan EU olisi ollut näkymättömissä. Helsingin Sanomain  haastattelussa .
 Urpilainen muistuttaa, että EU:lla ei ole omia joukkoja tai kalustoa, mutta EU-tasolla jäsenmaiden ministerit sopivat yhteisestä linjasta. “Mitä EU olisi voinut tehdä vielä enemmän” Urpilainen kysyi.
 Amerikka vei, Eurooppa vikisi
 Brysseliläisen ajatushautomon European Policy Centerin apulaisjohtaja  Ricardo Borges de Castro  pitää selvänä, että eurooppalaiset ovat olleet viime päivien kriisissä ja jo ennen sitä voimattomia sivustakatsojia.
 –Kriisi on osoittanut heikkoutemme joukkojen lähettämisessä ja uskottavassa osallistumisessa tämänkaltaisten kriisien hoitoon.
 Borges de Castron mielestä Afganistanin tapahtumien pitäisi olla herätys Euroopan maille.
 Borges de Castron mukaan EU ei voi olla uskottava toimija ellei se pysty reagoimaan kriiseissä. Mathieu Golinvaux / Euroopan komissio
 Hänen näkemyksensä saavat tukea myös The International Institute for Strategic Studies -tutkimuslaitoksesta. Sen Euroopan yksikön johtaja  Ben Schreer  arvioi, että eurooppalaisilla ei ole ollut sen paremmin kunnon suunnitelmia kuin poliittista haluakaan ratkaista kriisiä, vaikka sekä presidentti  Donald   Trump  että presidentti  Joe Biden  olivat kertoneet Yhdysvaltojen vetäytymissuunnitelmista.
 – Kysymys kuuluukin, millaisia vetäytymissuunnitelmia Euroopan pääkaupungeissa laadittiin näin sekavassa tilanteessa? Se olisi ollut haaste paremmissakin oloissa.
 Schreerin mukaan eurooppalaiset ovat jääneet täysin amerikkalaisten suunnitelmien, resurssien ja poliittisten päätösten varaan. Kabulin lentokentällä syntyneestä kaaoksesta on syytetty amerikkalaisia, mutta Schreerin mukaan syitä on muissakin.
 – On jossain määrin ongelmallista osoittaa vain amerikkalaisia sormella kaaoksesta.
 EU:n nopean toiminnan joukot eivät olekaan nopeita
 EU:lla on kyllä nopean toiminnan joukot – tai virallisesti joukkojen nimi on Euroopan unionin taisteluosastot. Niitä ei kuitenkaan Kabulissa käytetty.
 Yhtenä syynä nopean toiminnan joukkojen käyttämättä jättämiseen on pidetty sitä, että joukkoja ei olisi saatu paikalle riittävän nopeasti. Aikaa ja tupakkaa olisi kulunut jo siitä lähtien, kun 27 jäsenmaata olisi koettanut kursia kasaan yksimielistä päätöstä joukkojen lähettämisestä.
 Taisteluosastot perustettiin vuonna 2005. EU: nopean toiminnan valmiuksien lujittamiseksi EU-johtajat sopivat vuonna2017, että taisteluosastojen käyttö rahoitetaan yhteisenä kustannuksena.
 Euroopan unionin vähäinen rooli Afganistanissa näyttää kiteytyvän juuri siihen, että EU ei saa sotilaita liikkeelle nopeasti kehittyvien kriisien hallintaan. Afganistanin tapauksessa syyt ovat samat kuin aina ennenkin, Ricardo Borges de Castro arvioi.
 – Olemme liian riippuvaisia Yhdysvaltojen turvatakuista, EU:lla ei ole poliittista tahtoa eikä välineitäkään, ja vaikka välineitä olisi, niitä ei saada käyttöön.
 Myös suomalaistutkijan mukaan EU:n näkymättömyys sotilaallisessa kiriisinhallinnassa johtuu jäsenmaiden halun puutteesta. Tai pitäisikö sanoa, että EU:n näkymättömyys johtuu tahtomattomuudesta ja haluttomuudesta?
 – Ei ollut tarpeeksi tahtotilaa, tällaisella yhteisellä kollektiivisella tasolla, Heljä Ossa kiteyttää.
 – Voimavaroja, resursseja olisi. Euroopan turvallisuus ja puolustus on hyvin hajanainen eli yksittäisellä jäsenvaltiolla on kyllä voimavaroja, mutta niiden yhteensovittaminen tuntuu olevan haaste.
 Ben Schreer kuitenkin huomauttaa, että Afganistanin operaatiossa toimijana oli Nato. Operaatiota johti Yhdysvallat eikä Afganistanissa koskaan ollut erityisen paljon eurooppalaista sotavoimaa, mikä osaltaan selittää ettei EU:n joukkoja edes yritetty lähettää Kabuliin.
 EU:n ulkopoliittinen johtaja kaipaa sotaretkeläisiä
 Afganistanin kriisin vuoksi EU:n ulkopoliittinen korkea edustaja  Josep Borrell  on joutunut toteamaan, että unioni tarvitsee muskeleita.
 Borrell on puhunut 50 000 sotilaan joukosta, sotaretkeläisistä. Englanniksi termi on expeditionary force, jota Borrell on itse käyttänyt.
 Kyse on sotilasjoukoista, jotka pystyisivät toimimaan Afganistanin kaltaisissa olosuhteissa.
 Haastattelussaan  France24-verkkosivulla Josep Borrell arvioi, että Eurooppa reagoi vain kriiseissä. Siinä mielessä Afganistan voi olla herätys.
 – Hetki on lyönyt antaa Euroopalle sotilaallinen kyky, jotta se kykenee tarvittaessa taistelemaan, Borrell muotoili näkemyksensä haastattelussa.
 European Policy Centerin apulaisjohtaja  Ricardo Borges de Castro  pitää ymmärrettävänä, että EU haluaa uskottavuutensa vuoksi vahvistaa sotilaallista voimaansa Afganistanin tapahtumien jälkeen.
 Hän viittaa strategiseen kompassiin eli valmisteilla olevaan unionin uuteen turvallisuusstrategiaan. Yksi osa sitä on riittävä sotilaallinen valmius.
 –Todellinen nopean toiminnan joukko olisi ilman muuta oltava, jotta se voisi auttaa Euroopan maiden kansalaisia.
 Myös The International Institute for Strategic -tutkimuslaitoksen Euroopan yksikön johtaja Ben Schreer uskoo, että tulee uusia kriisejä, joissa tarvitaan sotilaita.
 Borellin kaavailema 50 000 sotilaan joukko tarkoittaisi suomalaisittain kahta tai kolmea divisionaa. Kuinka todennäköistä on, että EU saisi koottua tällaisen joukon?
 EU-armeija ei ole lähelläkään
 Maanpuolustuskorkeakoulun tutkija Heljä Ossa ei odota nopeita käänteitä EU:n uudesta sotilaallisesta kyvystä.
 – Puheen tasolla kehitystä on tai ainakin sitä toivotaan selkeästi. Käytännössä en näe lähivuosina dramaattista kehitystä, Ossa arvioi.
 The International Institute for Strategic -tutkimuslaitoksen Euroopan yksikön johtaja Ben Schreer on arviossaan vielä jyrkempi. Hän ei usko ollenkaan kymmenientuhansien sotilaiden EU-armeijaan.
 – Muistan, että vuosikymmeniä sitten puhuttiin kuudenkymmenentuhannen sotilaan joukosta, sitten tavoiteltiin kymmentä-viittätoistatuhatta, ja nyt taas kuuttakymmentätuhatta. Olen hyvin skeptinen.
 EU:ssa kukin katselee omaan suuntaansa
 Kaikki EU:n jäsenvaltiot eivät ole kiinnostuneita kehittämään EU-tasoisia turvallisuus- ja puolustuskykyjä. Näille maille sotilasliitto Nato on tärkein turvallisuustoimija Euroopassa eikä Naton merkitystä haluta vähentää.
 Sen jälkeen kun Venäjä valtasi Ukrainalta Krimin niemimaan, Nato on lisännyt läsnäoloaan esimerkiksi Baltiassa ja Itä-Euroopassa.
 Heljä Ossan mukaan Kabulin evakuointien jääminen paljon Yhdysvaltojen varaan on nostanut keskusteluun ajatuksen Euroopan strategisesta autonomiasta eli miten Eurooppa olisi puolustus- ja turvallisuuspoliittisesti itsenäisempi ilman Yhdysvaltojen tukea.
 Ossa työskentelee sotataidon laitoksella Maanpuolustuskorkeakoulussa. Hän valmistelee väitöskirjaansa juuri siitä, miten Yhdysvallat suhtautuu Euroopan strategiseen autonomiaan
 Erityisesti Ranska on korostanut EU:n roolin vahvistamista.
 EU-maiden tehokkaampi sotilaallinen yhteistyö vaatisi tulevaisuudessa jäsenmaiden yhteistä näkemystä.
 Naiset ja lapset joutuivat erityiseen vaaraan keväällä kun kansainvälisten joukkojen vetäytyminen alkoi. Kuolleiden ja haavoittuneiden määrä nousi ylimmilleen vuoden 2009 jälkeen. EPA-EFE/All Over Press
 – Tarvittaisiin ensinnäkin yhteinen käsitys, mikä on EU:n tavoite globaalissa turvallisuudessa ja omassa eurooppalaisessa turvallisuudessa. Tuntuu, että EU:n jäsenmailla ei ole tällaista yhteistä visiota ja yhteistä tavoitetta, Ossa arvioi.
 Ben Schreer muistuttaa, että Euroopan strategisesta itsenäisyydestä on puhuttu todella pitkään, mutta teot ovat jääneet puheiden tasolle. Hänen mukaansa poliittista tahtoa ei ole riittävästi.
 Schreer ei myöskään usko, että Yhdysvallat vetäytyy Euroopasta tai Natosta, vaikka USA:n painopiste siirtyykin kohti Kiinaa. Keskeisiä syitä tähän ovat Schreerin mukaan Venäjä ja arktisen alueen merkitys.
 – Kunhan pöly laskeutuu, geopoliittiset realiteetit tulevat esiin. Euroopan maat jatkavat edelleen puolustuksessaan tiivistä yhteistyötä Yhdysvaltojen kanssa.
 Itse asiassa Schreer uskoo, että Yhdysvaltojen merkitys esimerkiksi Suomelle ja muille Pohjoismaille vain kasvaa tulevaisuudessa, nimenomaan Venäjän ja pohjoisten alueiden vuoksi.
 Lue lisää:
 Ainakin 13 amerikkalaissotilasta ja 72 afganistanilaista siviiliä kuoli itsemurhaiskussa Kabulissa, Isisin paikallinen haara otti iskun nimiinsä – tämä tapahtumista tiedetään nyt
 “Amerikan aika on loppu” – professori Martti Koskenniemi arvioi, että lännen ylimielisyys vei Afganistan-operaation karille
 Afganistanin yllätysluhistuminen saattoi olla viimeinen niitti demokratian viemiselle asein – tutkija: Ajatus oli älytön
 Suomi lopettaa lentoevakuoinnit perjantaina ja selvittää maareittejä lopuille evakuoitaville – 170 odottaa yhä kuljetusta Afganistanista Suomeen

Kabulin kentän kaaos osoitti Euroopan heikkouden – tuhansien ihmisten evakuoiminen ei olisi onnistunut ilman Yhdysvaltoja


Summary: Ulkokuntosalit yleistyvät Suomessa vähitellen. Toistaiseksi hvyin varusteltuja saleja löytyy lähinnä suurista kaupungeista. Laihialla liikunnallinen kaveriporukka perusti ensin yhdistyksen, sitten ulkokuntosalin.

Ulkokuntosalit yleistyvät Suomessa vähitellen. Toistaiseksi niitä löytyy lähinnä suurimmista kaupungeista, mutta korona ja kaunis kesä vauhdittivat trendiä muuallakin.
 Laihialla ulkokuntosali syntyi treenaavan kaveriporukan ideasta.
 Idean ympärille perustettiin yhdistys, Koko Laihia liikkuu ry. Yhdistyksen kautta hankittiin sponsorit ja asiantuntevaa apua saatiin alueen Yhyres-kehittämisyhdistykseltä.
 – Yhdistyksellä on ideana se, että halutaan kannustaa ihmisiä liikunnalliseen elämäntapaan. Haluamme pitää kulut mahdollisimman pieninä, kertoo Koko Laihia liikkuu -yhdistyksen puheenjohtaja  Kristian Lepistö .
 Koko Laihia liikkuu yhdistyksen puheenjohtaja Kristian Lepistö näyttää punnerruksen mallia.  Birgitta Vuorela / Yle
 Kontin ympäriltä löytyy alue telineineen. Siellä on mahdollista tehdä kehonpainoharjoittelua.
 – Alue on kaikille avoin, voi tulla vaikka aamulenkillä jumppaamaan.
 Kontista löytyvän välineistön saa käyttöön maksamalla yhdistyksen 30 euron kannatusmaksun.
 Katso seuraavaksi :  Ulkokuntosalit kiinnostavat korona-ajan kuntoilijoita
 Etätyö usuttaa liikkumaan
 Vielä loppukesän koleana arki-iltana kontin ympärille kertyy joukko innokkaita treenaajia.
 Kontista kannetaan painoja, kahvakuulia ja kuminauhoja.
 Alkulämmittelyssä vaatekertoja on päällä reilusti, kerrokset vähenevät sitä mukaan kun lihakset lämpenevät.
 Korona lie osaltaan vaikuttanut siihen, että kiinnostus ulkokuntosaleja kohtaan kasvaa. Tarvetta saleille lisää sekin, että etätöitä on tehty osin ergonomialtaan hankalissa olosuhteissa.
 – Korona oli yksi juttu. Ulkona treenaamisesta tuli entistä suositumpaa ja sitten tämmöinen toiminnallinen treenaaminen vaatii vähän tilaa ympärilleen. Yleensä nuo sisäsalit ovat pienehköjä, kertoo Kristian Lepistö.
 Laihialainen  Mari Kaasalainen  pyyhkii hikeä otsaltaan ulkotreenin jälkeen. Korona takia sisäkuntosalin salijäsenyys jäi kesäksi uusimatta, onneksi treenimahdollisuus löytyi ulkoa.
 – Paljon on tehty etänä töitä, ja huomaan, että alkaa paikat jumittua. Pitäisi lihasvoimaa hankkia kroppaan, niin jaksaa paremmin.
 Toiminnallinen lihaskuntoharjoittelu vaatii tilaa. Birgitta Vuorela / Yle
 Niin pitkään kuin sää sallii
 Monesta kunnasta löytyy jo erilaista kuntoilulaitteistoa ulkotiloista. Ulkokuntosalit, joissa on tarjolla monipuolista välineistöä punteista kuminauhoihin ovat kuitenkin yhä harvassa.
 – Viime vuosina on ollut huomattavissa, että ulkosaleja alkaa Suomestakin löytyä. Nämä ovat olleet enemmänkin keski- ja Etelä-Euroopan juttu, sanoo Kristian Lepistö.
 Syykin on selvä, Suomen suvi on lyhyt ja oikukas. Tänä vuonna lämpöä riitti, se ei ainakaan Mari Kaasalaista haitannut, eikä sekään, että kesä kääntyy hiljalleen syksyyn.
 – Kyllä vielä olen valmis tulemaan. Toivotaan että tulisi pitkä kaunis syksy niin pääsisi ulkoilmaan. Nyt kun olen töihin on palannut niin on kiva päästä iltaisin ulkoilemaan.
 Tarkoitus on kuitenkin jatkaa myös ohjattuja harjoituksia nin kauan kuin sää sallii.
 Uudet suunnitelmat ensi kesälle
 Kannatusmaksuja on tähän mennessä kertynyt nelisenkymmentä. Tänä kesänä sali ehti käyttöön harmillisen myöhään, vasta kesän loppupuolella. Syynä oli se, että välineistö jumitti merirahtiin.
 – Tavaran saaminen viivästyi, mutta sitten kun saatiin yllättävän nopeasti saatiin paikka rakennettua.
 Toiveissa on, että ensi kesänä toiminta pääsee käyntiin heti sään salliessa. Uusia ideoita toiminnan kehittämiseksi muhii, mutta niistä Kristian Lepistö ei vielä kerro enempää.
 Mari Kaasalaisella on yksi toive tulevaan, lisää ohjattuja tunteja.
 – Helpommin liikkuu, kun on joku piiskaamassa tahtia. Tulee tehokkaammin tehtyä.
 Mari Kaasalainen toivoo lämmintä syksyä. Sisällä tehdyn työpäivän jälkeen on mukava kohentaa lihaskuntoa ulkona.  Birgitta Vuorela / Yle
 Aiheesta voi keskustella lauantaihin 28. elokuuta kello 23:een asti.
 Lue myös:
 Kuntosalilla käydään viimeiseen asti oman hyvinvoinnin takia - kuntosalit saaneet jopa vihaviestejä
 Yksityiset kuntosalit avautuivat - kanta-asiakkaan mukaan ulkoliikunta ei korvaa voimaharjoittelua: "Ei siitä saa samaa hikeä ja fiilistä"

Ulkokuntosalit kiinnostavat korona-ajan kuntoilijoita –  isot kaupungit ovat trendin etulinjassa, Laihialla sali rakentui kaveriporukan ideasta


Summary: Viranomaisten julkaisemat kuvat tarjoavat tärkeää tietoa siitä, mitä Afganistanissa tapahtuu. Tutkija muistuttaa, että ne ovat myös valintoja siitä, mitä tahdotaan näyttää.

Puolustusvoimat ja ulkoministeriö ovat viime päivinä julkaisseet kuvia suomalaissotilaista Afganistanissa.
 Lue lisää:   Puolustusvoimilta uusia kuvia suomalaissotilaista työssään Kabulin kentällä – Pelastusoperaatio jatkuu
 Paljon huomiota on herättänyt etenkin puolustusvoimien julkaisema kuva, jossa suomalaissotilas kantaa sylissään unessa olevaa, pientä lasta. Kuvaa on kommentoitu sosiaalisessa mediassa pitkälti hyväksyvään sävyyn. Mutta miten kansalaisen pitäisi suhtautua kuviin, joita armeijat välittävät kentältä?
 Tutkijatohtori  Noora Kotilainen  Jyväskylän yliopistosta kertoo, että Suomi ei ole ainoa, joka on julkaissut samantyylisiä kuvia Afganistanista. Kotilainen on väitellyt sotien ja kriisien kuvastosta ja tutkinut muun muassa Afganistanin kuvia ISAF-operaation alusta vuonna 2002 vuoteen 2011 asti. Hän on ollut tutkijana Maanpuolustuskorkeakoulussa ja on siirtymässä pestin jälkeen Jyväskylän yliopistoon.
 – Yhdysvallat on julkaissut nyt paljon samanlaista kuvastoa, ja näyttää siltä, että Suomi on tullut perässä, Kotilainen sanoo.
 Samantyylisiä kuvia ihmisten pelastamisesta Afganistanissa julkaistiin myös kymmenen vuotta sitten.
 Kotilainen sanoo, että kuvat toisaalta antavat tietoa siitä, mitä Afganistanissa juuri tällä hetkellä tapahtuu, mutta ovat samalla myös maineenhallintaa. Ihmisiä pelastetaan oikeasti ja vauvoja pidetään sylissä, mutta kuvista on valittu näyttää juuri ne, joissa suomalaiset näyttävät sankarillisista ja hyviltä.
 – Puolustusvoimilla on kyllä tiedossa, minkälainen emotionaalinen lataus sisältyy kuvaan, jossa vahva sotilas kantaa pientä lasta. Ei voi väittää, etteikö tämä olisi strategista kommunikaatiota eli oman kuvan kiillotusta.
 Myös toimittaja  Rauli Virtasen  mielestä kuvista huomaa, että niitä ei ole ottanut journalisti. Rauli Virtanen on käynyt Afganistanissa 40 vuoden aikana 12 kertaa ja hän olisi mennyt sinne nytkin, jos toimittajia olisi sinne päästetty. Hän aikoo matkustaa maahan heti, kun se on mahdollista.
 – Toimittaja ehkä olisi etsinyt toisenlaisia kuvakulmia. Kuvat kuitenkin puolustavat paikkaansa siinä, että ne kertovat, mitä tapahtuu, kun toimittajia ei ole paikalla. Kuvissa lukee, että ne on ottanut puolustusvoimat, ja jokainen voi tehdä siitä omat johtopäätöksensä. Mielestäni ne eivät ole liian räikeitä, hän sanoo.
 Puolustusvoimien julkaisema kuva on herättänyt paljon keskustelua ja reaktioita.  Yle ei aiemmin julkaissut kuvaa, koska lapsen olisi voinut tunnistaa kuvasta. Yle julkaisee nyt kuvan niin, että lapsen kasvot on sumennettu.  Puolustusvoimat. Sumennus: Yle
 Epäonnistunut operaatio taustalla
 Kuvan katsojan kannattaa Kotilaisen mukaan muistaa myös koko operaation tausta: länsimaat ovat olleet 20 vuotta Afganistanissa sotilaalisessa operaatiossa. Nyt julkaistavia kuvia ei voi katsoa irrallaan koko operaatiosta, vaikka suomalaiset sotilaat nyt ovatkin vain avustamassa siviilioperaatiossa.
 – Etenkin Yhdysvallat yrittää nyt kääntää katseet poispäin tästä epäonnistumisesta toiseen suuntaan. Nähdäkseni näillä kuvilla yritetään brändätä epäonnistuneen, pitkän sodan päättävää evakuointioperaatiota myönteisemmäksi ja saada näyttämään koko Yhdysvaltojen toimintaa hyväksyttävämmältä. Nyt kun Suomi julkaisee samanlaisia kuvia, se näyttää siltä että peesaisimme Yhdysvaltoja. Se ei ehkä ole loppuun asti mietittyä, Kotilainen sanoo.
 Kotilaisen mukaan muutamien tuhansien ihmisten pelastamisen kuvaaminen antaa falskin kuvan, kun koko operaation aikana Afganistanissa on kuollut satoja tuhansia ihmisiä.
 – Afganistan on länneltä surkea epäonnistuminen. Meillä on velvollisuus auttaa, mutta mielestäni tämä kertoo siitä että auttaminen ase kädessä ei johda pysyvään muutokseen.
 Kuvissa on Kotilaisen mukaan kuitenkin se hyvä puoli, että ne kertovat, miten kaoottinen tilanne Afganistanissa on ja millainen hätä siellä on. Kansalaisten on hyvä nähdä, mitä paikan päällä tapahtuu, kun oma valtio suorittaa operaatiota ulkomailla. Kotilaisen mielestä  ulkoministeriön keskiviikkona  julkaisemat kuvat olivat siinä mielessä parempia kuin puolustusvoimien, että niissä näkyi asiayhteys paremmin ja siten ne kertovat koko tilanteesta enemmän.
 – Toivoisin myös, että se saisi ihmisten päät kääntymään niin, että sieltä tänne tulevia turvapaikanhakijoita ei pidettäisi elintasosurffareina. Kuvakritiikki ei missään nimessä tarkoita sitä, etteikö ihmisiä pitäisi auttaa, hän korostaa.
 Rauli Virtasen mukaan on inhimillisesti kiinnostavaa, että nyt kuvissa näkyy myös pakenevia naisia ja lapsia.
 – Se kertoo siitä ahdingosta, että koko perhe on otettu mukaan. Voi miettiä, ottaisiko vaimonsa ja lapsena mukaan väkijoukkoon, jossa on tallaantunut ja haavoittunut ihmisiä, Virtanen sanoo.
 Evakuointivirkailija tervehtii koneeseen astuvia ihmisiä. Tutkija Noora Kotilaisen mielestä ulkoministeriön kuvat ovat siinä mielessä parempia kuin puolustusvoimien julkaisemat, että niistä asiayhteys ja tilanne välittyvät paremmin. Kuva: Ulkoministeriö
 Sotakuvaston pitkä historia
 Noora Kotilainen sanoo, että sota on vain osittain taistelua aseilla: sodassa pyritään myös aina vaikuttamaan ihmisten mielipiteisiin ja esittämään oma taistelu oikeutetuksi.
 – Kuvat ovat tässä järjettömän vahvoja välineitä.
 Sellaisiin operaatioihin, joista ei haluta kertoa tai halutaan kertoa vain tietty näkökulma, ei päästetä vapaita toimittajia ja kuvajournalisteja.
 – Afganistaniin ei ole juuri päästetty toimittajia liikkumaan vapaasti vuoden 2002 jälkeen, Kotilainen sanoo.
 Ehkä kuuluisin esimerkki mielipiteisiin vaikuttaneesta sotakuvasta on Vietnamin sodan aikana otettu kuva, jossa napalmipommituksen kohteeksi joutuneesta kylästä pakenee lapsia ja etenkin kuvan keskellä ilman vaatteita juokseva, huutava tyttö kiinnittää huomion. "Napalm girl" -kuvaksi nimetty otos vaikutti osaltaan mielipiteiden kääntymisessä Vietnamin sotaa vastaan.
 Lue lisää:   Napalm-tytöstä tuli Vietnamin sodan symboli
 "Napalm girl" -kuvana tunnettu valokuva Vietnamin sodasta on ehkä tunnetuin esimerkki mielipiteisiin vaikuttaneesta sotakuvasta. Kuvan tyttö on nimeltään Phan Thị Kim Phúc. Nick Ut / AP
 – Tosin myöhemmin on tutkimuksessa esitetty, että mielipide olisi jo siinä vaiheessa kääntynyt ja kuva pääsi siksi esille, Kotilainen huomauttaa.
 Myös esimerkiksi holokaustia kuvaavat kuvat ja kuvat Abu Ghraibin vankilasta ovat sotakuvastoa, vaikka ne eivät ole suoraan taistelusta.
 Sodasta ja sen vaikutuksista on kerrottu myös esimerkiksi maalaustaiteessa, usein sellaisista kulmista, jota valtiot eivät ole halunneet esille. Sotaa ovat kuvanneet maalauksissaan esimerkiksi  Fransisco de Goya  ja  Pablo Picasso  teoksessaan  Guernica .
 Suomen sotakuvastoa on tallentanut puolustusvoimien kuva-arkisto eli SA-kuva-arkisto, jossa on esimerkiksi 160 000 toisen maailmansodan ajan kuvaa.
 – Meillä on myös kuvastoa, jota ei olla haluttu näyttää julkisesti, mutta jota on päästy tutkimaan. Niissä vihollisten ruumiita on esimerkiksi naulattu tienviittoihin ja milloin mihinkin, Kotilainen kertoo.
 Sotakuvastolla onkin Kotilaisen mukaan kaksi päätarkoitusta: empatian herättäminen omaa puolta kohtaan ja vihan herättäminen vastapuolta kohtaan esimerkiksi kuvaamalla vastapuolen aiheuttamaa tuhoa.
 Lue lisää:   Ulkoministeriö: Evakuoitujen määrä jo lähes 340 henkilöä, Kabulin lentoasemalla pelätään terrori-iskua, evakuointeja ajetaan alas
 Lue lisää:   “Amerikan aika on loppu” – professori Martti Koskenniemi arvioi, että lännen ylimielisyys vei Afganistan-operaation karille

Puolustusvoimat ja ulkoministeriö välittivät tunteikkaita kuvia Afganistanista, mitä niistä pitäisi ajatella? “Kuvat ovat järjettömän vahvoja välineitä”


Summary: Kuluttajien arvio omasta taloudellisesta tilanteesta oli elokuussa korkealla. Lisäksi elinkeinoelämän luottamus talouteen on noussut plussan puolelle ensimmäistä kertaa koronapandemian puhkeamisen jälkeen.

Kuluttajien arvio oman talouden nykytilasta oli elokuussa valoisampi kuin koskaan aiemmin vuodesta 1995 alkaneessa mittaushistoriassa, kertoo Tilastokeskuksen kuluttajien luottamusindikaattori. Hyviä odotuksia oli myös siitä, miltä oma talous näyttää vuoden kuluttua, ja rahankäyttöaikeita kestotavaroihin oli lähikuukausille runsaasti.
 Elokuussa kuluttajat pitivät rahatilannettaan ylipäätään erinomaisena ja ajankohtaa suotuisena säästämiselle ja lainanotolle.
 Odotukset Suomen taloudesta ja yleisen työttömyystilanteen kehityksestä heikkenivät heinäkuuhun verrattuna hieman, vaikka säilyivät yhä optimistisina.
 Koko neljästä osatekijästä koostuvan luottamusindikaattorin arvo oli elokuussa 4,0, kun se oli heinäkuussa 4,4 ja kesäkuussa 4,6. Arvot ovat selvästi pitkän aikavälin keskiarvon -1,7 yläpuolella. Viime vuoden elokuussa indikaattorin arvo oli -5,1.
 Vahvinta luottamus talouteen oli tyypilliseen tapaansa pääkaupunkiseudulla (9,1) ja heikointa Itä-Suomessa (0,0). Luottavaisimpia olivat ylemmät toimihenkilöt (11,9), kun vähiten luottavaisia olivat eläkeläiset (-6,7).
 – Luottamus talouteen vähenee tavallisesti henkilön iän mukana, ja tulojen mukana usko vastaavasti yleensä lisääntyy. Miehet ovat taipuvaisia luottamaan talouteen enemmän kuin naiset, Tilastokeskus kirjoittaa.
 Luottamusindikaattorin tiedot perustuvat Tilastokeskuksen kuluttajien luottamustutkimukseen, johon vastasi 1.–19. elokuuta 971 Suomessa asuvaa henkilöä.
 Elinkeinoelämässäkin luottamusta riittää
 Elinkeinoelämän luottamusindikaattori nousi hieman, kertoo Elinkeinoelämän keskusliitto (EK). Rakentamisen luottamus nousi plussan puolelle ensimmäistä kertaa koronakriisin aikana ja oli 5 pistettä, mikä tarkoittaa 8 pisteen nousua edelliskuusta. Indikaattorin pitkän aikavälin keskiarvo on -7.
 Vähittäiskaupassa luottamus kohosi 13 pisteestä 18 pisteeseen ja teollisuudessa 17 pisteestä 22 pisteeseen.
 Luottamus sen sijaan laski pitkästä aikaa palvelualoilla 21 pisteestä 15 pisteeseen. Tämäkin indikaattori on yhä pitkän aikavälin keskiarvoa korkeammalla.
 – Taustalla on varmasti huoli rajoitustoimien epämääräisyydestä sekä koronakriisistä ulospääsyyn jatkuneen odotuksen kääntymisestä uudeksi pettymykseksi, sanoo EK:n johtaja  Sami Pakarinen  tiedotteessa.
 Pakarisen mukaan Suomen talous on palautumassa koronakriisistä ennakoitua nopeammin, mutta kaikki alat ja etenkin palvelusektori kärsivät työvoimapulasta.
 – Tarvittaisiin pikaisesti toimia, joilla vanhoja vaivoja voidaan lääkitä. Maratonillakaan ei auta, jos juoksee vain kaksi kilometriä kovaa vauhtia, hän sanoo.
 Lue myös:
 Hotelleilla oli kotimaan matkailun ansiosta huippukesä, ja nyt odottanee Lappia ruskarynnistys
 Heinäkuussa tehtiin historiaa: Suomalaiset matkailivat kotimaassa enemmän kuin koskaan ennen

Kuluttajien luottamus omaan talouteensa oli elokuussa mittaushistorian valoisin – Elinkeinoelämän luottamus palautunut plussan puolelle


Yksi ihminen on kuollut Tampereen Sammon koulun torstaisessa työtapaturmassa.
 Poliisi ja aluehallintoviraston työsuojeluosasto tutkivat onnettomuuden syytä. Sammon koulun laajennuksen ja päiväkodin työmaalla kaksi elementtiä irtosi hitsauksistaan ja kaatui.
 Aluehallintovirastossa turmaa pidetään poikkeuksellisena.
 – En muista, että ihan lähiaikoina olisi tapahtunut vastaavan kaltaisia onnettomuuksia, sanoo Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintoviraston työsuojelun vastuualueen johtaja  Jouni Kallioluoma .
 Kallioluoman mukaan aluehallintoviraston juristit arvioivat vasta tarkastusraportin valmistuttua, onko työmaalla syyllistetty rikoksiin tai laiminlyönteihin.
 – Poliisi voi omasta aloitteestaan alkaa tutkia rikosta, mutta yleensä he odottavat meiltä impulssia siitä, lähdetäänkö rikostutkintaa tekemään.
 Jouni Kallioluoma ei osaa tässä vaiheessa arvioida, kuinka kauan onnettomuuden tutkinta tulee viemään aikaa.
 – Näin vakavat työtapaturmat pitää perata ihan ytimiään myöten. Voi kestää kauankin selvittää, mitä ja miksi on tapahtunut. Kolmanneksi selvitetään, miten vastaavat voidaan jatkossa välttää.
 Lue lisää:   Vakava onnettomuus Sammon koulun rakennustyömaalla Tampereella: iso elementti putosi, mahdollisesti henkilövahinkoja
 Juttua päivitetty 27.8. kello 9.13. Korjattu nimi Kalliokoskesta Kallioluomaksi.

Yksi ihminen kuollut Tampereen työtapaturmassa – poliisi ja työsuojeluviranomaiset tutkivat onnettomuuden syytä


Summary: Lohenkalastus päättyy Tornionjoella syyskuun alussa. Kaikuluotainseurannassa kesä on ollut kolmanneksi paras, laskuri napsahti nousevan kuningaskalan merkiksi yli 85 000 kertaa. Korona-aikana lohiveneen airoihin tarttuu yhä useammin ensikertalainen.

Tornionjoen lohikesä päättyy myönteisissä merkeissä: kalaa on noussut hyvin, poikastuotanto on korkea ja jokivarren kalastusmatkailuyrityksiin on löytänyt entistä useampi jalokalan tavoittelija.
 Kolarilaisen Lappean Lohen yrittäjällä  Mauri Kylmämaalla  on 22-vuotinen kokemus kalastusyrittäjyydestä. Hän on huomannut, että koronan myötä kahden viime vuoden aikana kotimaisia matkaajia on tullut kala-apajille entistä enemmän.
 – Ulkomaalaisia ei ole juuri liikkunut korona aikana. Jos ei tällaisia kesiä olisi tullut asiaa paikkaamaan, en tiedä mitä olisi tehty, Kylmämaa pohtii.
 Hänen mukaansa ensikertalaisia lohen kalastajia on liikkeellä paljon. Nyt kauden loppupuolellakin Lappean lohella on lähes täyttä.
 Kolarilainen  Eveliina Lehtola  on kalastanut lohta Tornion- ja Muonionjoella kymmenisen vuotta. Hänen mielestään lohenpyynti joella soutaen on parasta aivojen nollausta.
 – Välillä joella palelee, sormet on kohmeessa ja vaaput roskassa, mutta kun se iso kala iskee, niin kaikki huonot hetket jää pois mielestä
 Lehtola on töissä perheyrityksessä, jossa myydään myös kalastustarvikkeita. Tänä kesänä vaaput ovat menneet hyllyistä vilkkaasti kaupaksi.
 – Entistä useammin niitä ostavat myös naiset, iloitsee Eveliina Lehtola.
 Tänä kesänä Lehtola on saanut 10,5 kilon lohen. Perheen sisäisessä kilpailussa hän ei paljon jää miehensä  Teuvon  taakse; ennätyslohi painoi 20 kiloa, miehen ennätyskala vain 800 grammaa enemmän.
 Hyvä lohivuosi, kertoo kaikuluotaintutkimus
 Nousukalaa on osunut myös muiden vieheisiin ja sitä on Väylässä ollut varsin mukavasti.
 Luonnonvarakeskus seuraa lohennousua Tornionjokeen kaikuluotaimella vuosittain toukokuun lopulta elokuun lopulle. Kattilakoskella sijaitsevan kaikuluotaimen ohi on uinut tänä kesänä jo yli 85 000 lohta.
 Se on seurantahistorian kolmanneksi paras vuosi.
 – Nyt on noussut enemmän kahden merivuoden kaloja. Kaksi vuotta sitten merelle lähteneille lohenpoikasille on ollut hyvin ravintoa, kertoo Luonnonvarakeskuksen erikoistutkija  Atso Romakkaniemi .
 Kesällä 2020 Kattilakosken kaikuluotaimen ohi ui hieman vajaa 70 000 ja edellisvuonna 65 000 lohta. Huippulukemat ovat vuosilta 2014 ja 2016, jolloin nousulohia havaittiin noin 100 000 kappaletta.
 Lohikannan runsaudessa näkyy usein vaihtelua siten, että vahva vuosiluokka synnyttää uuden vahvan vuosiluokan.
 – Tänä kesänä kudulle nousseet lohet ovat syntyneet viime vuosikymmenen puolivälissä, jolloin jokeen nousi lohia ennätysmääriä, mikä vielä osaltaan selittää hyvää lohikesää.
 Romakkaniemen mukaan nyt on myös kolmas peräkkäinen vuosi, kun Etelä-Itämeren avomerikalastus on vähentynyt.
 Lue lisää:   Tutkija: Tornionjoen lohikanta on parempi kuin koskaan toisen maailmansodan jälkeen – ensi kesästä ennustetaan taas huippuvuotta
 Poikasmäärä on monikymmenkertainen pohjavuosiin verrattuna
 Myös poikastuotanto on hyvällä tasolla, mistä kertoo se, että Tornionjoen ja sen sivujokien sähkökalastuksista on saatu tänä kesänä  hyviä tuloksia .
 Luken erityisasiantuntija  Ville Vähä  sanoo, että tähän mennessä lohen poikasten keskitiheys on ollut noin 40 poikasta aarilla, kun vielä 1990-luvun alussa keskitiheys Tornionjoessa oli alle yksi poikanen aarilla.
 Poikasia on löytynyt koko jokialueelta aina Suomen ja Ruotsin tunturialueilta jokisuulle saakka.
 Sähkökalastuksen tärkeimpiä kohteita ovat juuri lohen kesänvanhat poikaset, jotka ovat peräisin edellissyksyn kudusta ja kuoriutuneet mätimunasta alkukesästä.
 Lohen vapakalastus päättyy Tornionjoella tiistaina 1.9. Viimeinen rutistus on kuitenkin varsin lyhyt, sillä viikkorauhoitus alkaa sunnuntaina ja päättyy maanantai-iltana.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  lauantaihin 28.8. kello 23 saakka.

Katso suorana kello 10: Tornionjoen lohen tavoittelija on yhä useammin ensikertalainen ja nainen – lohikesä päättyy ja se on ollut mainio


Summary: Kaksitoista Hesburgerin nykyistä ja entistä työntekijää kertoi Ylelle pikaruokaketjun henkilöstön huonosta kohtelusta. Palvelualojen ammattiliiton sopimusasiantuntija Raimo Hoikkalan mukaan Hesburgerin olisi hyvä pohtia omaa toimintakulttuuriaan ja korjata esiin tulleita epäkohtia.

Kaksitoista Hesburgerin nykyistä ja entistä työntekijää  on kertonut Ylelle  pikaruokaketjun henkilöstön huonosta kohtelusta.
 Iltalehti  uutisoi keskiviikkona Hesburgerin  Vastuullinen työnantaja -kampanjan  synnyttämästä kritiikkitulvasta. Työntekijöiden mukaan he joutuvat tekemään jopa kymmentuntisia päiviä ilman taukoja, työskentelemään ilman palkkaa ja lähtemään työvuoroista liian aikaisin ilman korvausta.
 Palvelualojen ammattiliiton sopimusasiantuntija  Raimo Hoikkala  pitää julkisuuteen tulleita tapauksia ikävinä ja toivoo Hesburgerilta muutoksia epäkohtiin.
 – Tämähän sotii täysin Hesburgerin vastuullisuuskampanjaa vastaan.
 Yhteydenottoja tulee paljon
 Pamiin tulee Hoikkalan mukaan paljon yhteydenottoja työssä jaksamiseen ja työn tauottamiseen liittyen. Hoikkala ei kuitenkaan osaa sanoa, onko yhteydenottoja tullut nimenomaan Hesburgeriin liittyen.
 Epäkohtien selvittämiseksi Hoikkala neuvoisi työntekijää ensimmäiseksi ottamaan yhteyttä yrityksen omaan luottamushenkilöön, jos sellainen on yritykseen valittu. Jos luottamusmiestä ei ole valittu, niin asian voisi ottaa esille oman esimiehen kanssa.
 – Olisi hyvä, jos epäkohdat saisi selvitykseen ja hoidettua työsuhteen aikana, muuten haasteet eivät muutu, Hoikkala suosittelee.
 Alalla on jo valmiiksi vetovoimahaaste
 Raimo Hoikkala haluaa painottaa, että monissa Hesburgeriin liittyvissä tapauksissa on kyse nuoren ensimmäisestä työpaikasta. Siksi alan huono maine on erityisen iso haaste.
 – Nuoret ovat tulevaisuuden tekijöitä, he valitsevat alan jolle he menevät töihin. Ravintola-alalla on valmiiksi vetovoimahaaste ja työvoimapula. Nuoret saavat tässä ensimmäisen kokemuksen alasta, ja jos nuorta on kohdeltu epäreilusti, niin ei ravintola-ala varmasti tulevaisuudessa houkuta, Hoikkala sanoo.
 Voit keskustella aiheesta lauantaihin kello 23 saakka.
 Lue myös:
 Jasmin Ristolainen ja 11 muuta nuorta kertovat karuista työoloista Hesessä – hampurilaisketjun mukaan joskus ei ole pidetty taukoja

Hampurilaisketjun karut työolot nousivat esiin, ja nyt niitä kommentoi ammattiliitto: "Tämä sotii täysin Hesburgerin vastuullisuuskampanjaa vastaan"


Summary: Venäjän Sortavalassa rakennuskanta ränsistyy, mutta koronan pakottama kotimaanmatkailubuumi voi auttaa suomalaisarkkitehtuurin pelastamisessa. Sortavalalaiset katsovat tulevaisuuteen nyt varovaisen myönteisesti, kirjoittaa Mikkonen blogissaan.

SORTAVALA  Kaikki ei tunnu täsmäävän kävellessäni iltahämärässä pitkin Sortavalan pääväylää Karjalankatua.
 Tuttu arkkitehtuuri, hopeapajujen rivistö ja siellä täällä vastaan tulevat suomenkieliset sanat vievät ajatukset pois Venäjästä. Ajastakaan ei ole täyttä varmuutta: Se tuntuu pysähtyneen vuosikymmenten taakse.
 Väinämöisenpuiston ympärillä seisovat jykevät jugendtalot ja juuri ennen talvisotaa valmistunut funkkistyylinen Hotelli Seurahuone tekevät illuusiosta lähes täydellisen. Suunnilleen tältä olisi voinut näyttää Suomessa pari kolme sukupolvea sitten.
 Erkki Huttusen suunnittelema Seurahuone on suomalaisen funktionalismin mestariteos ja yksi Sortavalan tunnetuimmista maamerkeistä. Erkka Mikkonen / Yle
 Vierailin heinäkuussa ensi kertaa  Neuvostoliitolle luovutetussa Sortavalassa.
 Laatokan rannalla sijaitseva kaupunki teki vaikutuksen sen surkeasta kunnosta huolimatta. Ydinkeskustan suomalainen ilme on säilynyt lähes ennallaan, ja kaikesta huokuu aiempi vauraus.
 – Suomalainen Sortavala oli pankkiirien, lääkärien ja pappien kaupunki, paikallinen oppaani kertoi äänessään ripaus ylpeyttä.
 Runsaan 30 kilometrin päässä Suomen rajasta sijaitseva Sortavala on poikkeuksellinen venäläiskaupunki, jonka ainutlaatuisuuden tiedostavat myös sen nykyiset asukkaat.
 Yhtä kaikki kaupungin yleisilme on surullisen ankea.
 Venäläisvallan alla Sortavalasta tuli  syrjäinen rajakaupunki, jonka sulkeutuneisuus suojeli myös vanhaa rakennuskantaa.
 Vuosien kuluessa talot ovat kuitenkin kärsineet pahoin. Ensisilmäyksellä kohtalaisenkin näköiset rakennukset ovat lähes poikkeuksetta sisältä kehnossa tilassa.
 Väinämöisenpuiston laidalla olevat jugendtalot ovat Sortavalan parhaiten säilynyttä suomalaista rakennuskantaa. Erkka Mikkonen / Yle
 Kaupunkia ovat kurittaneet niin tulipalot kuin yleinen välinpitämättömyys.  Arviolta jo noin kolmannes  suomalaisesta rakennuskannasta on tuhoutunut, ja ränsistyminen jatkuu.
 Toisaalta jos Sortavala olisi säilynyt suomalaisena, ei tilanne vanhojen rakennusten osalta olisi välttämättä sen parempi. Luultavasti useimmat niistä olisivat joutuneet väistymään uusien tieltä jo kauan aikaa sitten.
 Sortavalan suomalainen rakennuskanta  on matkailuvaltti, jonka myös venäläiset alkavat pikku hiljaa ymmärtää.
 Viime vuonna  keskustaan valmistui  jäljennös Bergin kulmaksi kutsutusta historiallisesta puutalosta, joka tuhoutui vajaa 50 vuotta sitten tulipalossa. Vieressä seisovan vanhan paloaseman maalipintaa taas oltiin nyt kunnostamassa.
 Karjalankadulle rakenettu jäljennös historiallisesta Bergin kulmasta kustannettiin pietarilaisen liikemiehen rahoituksella. Erkka Mikkonen / Yle
 Pieniä askeleita kaupunkikuvan kohentamiseksi on siis otettu, mutta sarkaa ränsistyvän kaupungin pelastamisessa riittää loputtomiin. Vetoapua valtavaan urakkaan voi toivoa koronan pakottamasta kotimaanmatkailubuumista.
 Karjalan tasavallasta on nimittäin tullut pandemia-aikana venäläisten suosittu matkailukohde, ja juuri Sortavalan läheisyydessä sijaitsee tasavallan kaksi tärkeää nähtävyyttä: Valamon luostari ja Ruskealan kaivospuisto.
 Sortavalalaiset katsovat nyt tulevaisuuteen  varovaisen myönteisesti, paikallinen keskustelukumppanini kertoi.
 Vajaan 19 000 asukkaan kaupungissa on vihdoin nähty kauan kaivattuja matkailuinvestointeja. Venäjän valtion rautatieyhtiö on alkanut kehittää alueen kulkuyhteyksiä muun muassa avaamalla matkailijoille maan ensimmäisen ympärivuotisen höyryjunayhteyden.
 Mobiilitarina: Höyryjunat palasivat Venäjän Karjalaan - Myös Suomesta suunnitellaan retreittiä rajantakaiseen kaivospuistoon
 Pietarista, ja yhä useammin myös Moskovasta, saapuvat turistit kaipaavat pelkän leirinuotion lisäksi laadukasta palvelua. Uusia elämyksiä ovat antaneet korona-aikanakin alueen karjalainen kulttuuri ja suomalainen historia.
 Kun rajat taas avautuvat, pohjoista eksotiikkaa saa muualtakin – ja paljon paremmalla palvelutasolla.
 Silloin niin minä kuin Suomi-ikäväänsä lohtua hakeva venäläisturistikin saatamme taas tilata lohikeittomme ja karjalanpiirakkamme toiselta puolelta rajaa.
 Erkka Mikkonen
 Kirjoittaja on Ylen Venäjän-kirjeenvaihtaja, joka on käynyt Venäjän kuudella eri aikavyöhykkeellä. Hän kommentoi tässä blogissa naapurimaan ajankohtaisia asioita.
 Lue myös:
 Erkka Mikkonen: Venäjän Pohjois-Kaukasiassa Koraani menee perustuslain edelle, eikä shortseja suvaita edes turisteilla
 Erkka Mikkonen: Miljoona venäläistä asuu purkutuomion saaneissa kodeissa - "Jos saisi edes lautoaja", tuskaili mies palaneen parakin pihalla
 Erkka Mikkonen: Lähdin Venäjän reunalle ja pääsin aikamatkalle neuvostomenneisyyteen

Erkka Mikkonen: Sortavala hämärsi ajan ja paikan tajun, ja siinä juuri on rajantakaisen karjalaiskaupungin valtti


Summary: Toistaiseksi koronaan liittyviä ilmoituksia on tehty Potilasvahinkokeskuksen mukaan suhteellisen vähän. Koronaan liittyviä potilasvahinkoilmoituksia on tänä ja viime vuonna vuonna tehty alle sata. Vain osa ilmoituksista johtaa korvauksiin.

Potilasvahinkoilmoitusten määrä on pysynyt tavanomaista alhaisempaan tänä vuonna.
 Yhtenä syynä tähän ovat kiireettömän hoidon rajoitukset vuonna 2020 ja vuonna 2021. Kaikkiaan vahinkoilmoituksia tehdään vuosittain 8 500–9 000. Esimerkiksi vuonna 2020 Ilmoituksia tehtiin hoitoon liittyvistä vahingoista 13 prosenttia vähemmän kuin ennen koronaa.
 – Kiireettömän hoidon rajoitukset ovat voineet vähentää vahinkoilmoitusten tekoa. Ihmiset myös varmaan vieläkin menevät vähän varovaisemmin hoitoon, pohtii Potilasvahinkokeskuksen korvauspäällikkö  Elina Muukkonen  syitä ilmoitusten vähenemiseen.
 Jos ilmoitukset ovat muiden perusterveydenhuollon ja sairaanhoidon toimenpiteiden osalta vähentyneet, on vahinkoilmoituksia tullut parin edellisen vuoden ajan lisää koronaan liittyen. Ilmoitusten kokonaismäärästä ne ovat edelleen vain pieni osa, noin prosentin luokkaa.
 Koronaan liittyviä potilasvahinkoilmoituksia tehtiin viime vuonna 79 ja tänä vuonna heinäkuun loppuun mennessä 87.
 – Vuonna 2020 on korvattu yhdeksän tapausta ja vuonna 2021 yksi tapaus. Kummaltakin vuodelta on aika paljon tapauksia vielä käsittelemättä, kertoo Muukkonen.
 Valitusilmoitusten käsittely voi kestää pitkään. Esimerkiksi pysyvää haittaa voidaan toisinaan arvioida vasta vuoden kuluttua toimenpiteestä.
 Ilmoituksia koronan takia on tehty eri syistä
 Ilmoitusten tekemisessä on kolmen vuoden määräaika siitä, kun potilas on saanut tiedon vahingosta. Arviolta neljännes ilmoituksista johtaa korvaukseen. Potilasvahinkoilmoitukset liittyvät yleensä terveydenhuollon ammattihenkilöiden toimintaan.
 Koronaan liittyviä vahinkoilmoituksia on tehty erilaisiin sairauksiin ja hoitoihin liittyen. Vuoden 2021 puolella on tullut myös rokottamiseen liittyviä ilmoituksia.
 – Jos vahinko on tapahtunut tilanteessa, jossa terveydenhuollon ammattihenkilö olisi huolellisemmin tai toisin toimimalla voinut välttää vahingon, niin silloin ollaan tyypillisesti potilasvahinkojen kanssa tekemisissä. Rokotustilanteessa se voisi tarkoittaa sitä, että rokote pistetään jotenkin väärin tai puutteellisesti ja siitä aiheutuisi esimerkiksi hermovaurio. Tämä voisi olla korvattava vahinko, Muukkonen kuvailee.
 Potilaat ovat tehneet ilmoituksia myös muun muassa tilanteista ja toimenpiteistä, joissa potilas on saanut koronatartunnan terveyden- ja sairaanhoidon yhteydessä tai potilaan hoito on viivästynyt tai hän on joutunut hakeutumaan yksityiseen hoitopaikkaan julkisen sijaan.
 Lisäksi ilmoituksia on tehty muun muassa kivuliaasta koronatestauksesta tai näytteenottotikun katkeamisesta nenään.
 Korvattavia vahinkoja ovat esimerkiksi rokotuksen yhteydessä poikkeavasta pistotekniikasta syntynyt hermovaurio tai juuri koronatestissä nenään katkennut näytetikku.
 – Niitä on meillä korvattu sairaanhoitovälineen vikana. Siinä terveydenhuollon ammattihenkilö on toiminut asianmukaisesti, mutta välineenä on voinut olla viallinen kappale, sanoo Muukkonen.
  Korvaussumma vaihtelee tapauksen mukaan
 Korvaukset vaihtelevat paljon: muutamasta sadasta eurosta tuhansiin euroihin.
 – Tällaisesta tikunkatkeamisesta ei kuitenkaan mitään valtavia korvauksia tule, vaan ollaan sadoissa euroissa, Muukkonen selventää.
 Korvaukset maksetaan aiheutuneen vahingon mukaan. Tilanteessa arvioidaan esimerkiksi kuinka kivuliasta potilasvahingon korjaaminen on ollut ja joudutaanko toimenpiteitä uusimaan.
 – Tällaisissa tilanteissa maksetaan kivun ja säryn korvausta. Samoin voidaan maksaa pysyvän haitan korvausta, jos vahingosta aiheutuu pysyvää haittaa. Lisäksi voidaan korvata erilaisia ylimääräisiä sairaanhoidon kustannuksia ja mahdollisisia ansionmenetyksiä, jos potilasvahingosta sellaisia aiheutuu.
 Kolme neljästä potilasvahinkoilmoituksesta hylätään. Näin on käynyt myös koronaan liittyvissä ilmoituksissa.
 Muukkonen muistuttaa, että lääkeaineeseen tai rokotteeseen liittyvät oireet eivät ole potilasvahinkoja. Ne lasketaan lääkevahingoiksi ja niiden korvaamiseen on oma ilmoituspolkunsa. Näitä oireita ovat esimerkiksi kuume, päänsärky ja rokotetun raajan kivuliaisuus.
 – Ihmisille tämä erottelu ei ole kovin helppoa ja tietenkin neuvomme heitä tekemään ilmoituksen oikeaan paikkaan.
 Lue myös:
 Täältä voit lukea  kaikki tuoreimmat uutiset koronaviruksesta .

Korona näkyy potilasvahinkoilmoituksissa – tämän vuoden puolella ilmoituksia on tehty muun muassa rokotustoimenpiteisiin liittyen


Summary: Turkissa ei ole halua ottaa vastaan suuria määriä afganistanilaisia pakolaisia, ja ilmapiiri on kääntynyt vihamieliseksi pakolaisia kohtaan. Osa maassa jo olevista afganistanilaisista pelkää joutuvansa karkotetuksi talibanien käsiin.

Turkki on yksi niistä maista, joissa varaudutaan Taliban-hallintoa pakenevien afganistanilaisten tuloon. Kymmenen vuotta sitten Turkki avasi rajansa sotaa pakeneville syyrialaisille, nyt varautuminen tarkoittaa portin laittamista säppiin.
 Turkin ja Iranin rajalla kiemurtelee pikaisesti rakennettu betonimuuri – tosin tässä vaiheessa muuri kattaa vain pienen osan noin 540 kilometriä pitkästä rajasta.
 Turkissa on jo ennestään arviolta 300 000 afganistanilaista eikä uusia haluta, vaan afganistanilaisten palautuksia on jatkettu viime viikkoinakin.
 Tällä erää viimeinen palautuslento Turkista lähti kohti Afganistania samoihin aikoihin, kun Taliban-liike saapui Kabulin porteille. Nyt lennot on keskeytetty.
 Turkki on kertonut pitävänsä yhteyttä Talibaniin. Uutistoimisto Reutersin mukaan Taliban-liike on pyytänyt Turkilta teknistä apua Kabulin lentokentän toiminnan varmistamisessa. Turkkilaisjoukot ovat sinänsä poistumassa tai jo poistuneet Afganistanista.
 Afganistanilaiset pelkäävät Turkin ja Talibanin veljeilyä
 Jos Taliban muuttuu terrorijärjestöstä yhteistyökumppaniksi, palautuslennot saatetaan käynnistää uudestaan.
 – Tätä me pelkäämme kaikkein eniten. Kun taistelemme palautuksia vastaan oikeudessa, olemme tähän asti voineet sanoa, että Taliban-liike on terrorijärjestö, pakolaisia avustava asianajaja  Eda Bekçi  sanoo.
 Hän kertoo kuinka useiden afganistanilaisten miesten palautus saatiin pysäytettyä viittaamalla siihen, että he olivat vaarassa joutua pakko-otetuiksi Talibanin riveihin. Jos Turkki istuu liikkeen kanssa samaan pöytään, tällaisia argumentteja ei voida enää käyttää palautusten estämiseksi.
 Harri Vähäkangas / Yle
 Uhka palautusten aloittamisesta uudestaan pelottaa monia afganistanilaisia kertoo afganistanilaisia avustavan kansalaisjärjestön ARSA:n puheenjohtaja  Zakira Hekmat .
 – Ei sinne voi nyt ketään lähettää. Ihmiset pelkäävät kuollakseen.
 Palautusten uhka koskee välittömästi kymmeniätuhansia ihmisiä.
 – Täällä on virallisesti rekisteröityjä afganistanilaisia noin 180 000. Sen lisäksi meidän arviomme on, että rekisteröimättömiä on noin 120 000, kertoo Zakira Hekmat.
 Turkilla ei ole toimivaa turvapaikkajärjestelmää, vaan rekisteröidyt ja suojelun tarpeessa olevat odottavat pääsyä Turkista johonkin muuhun maahan, joka ottaa heidät vastaan. Käytännössä ei tapahdu juuri mitään.
 Taliban-liikkeen taistelijoita Jalalabadissa. Pakolaistilanteeseen vaikuttaa se miten voittoisat talibanit kohtelevat väestöä. EPA
 Ostosreissulta palautuskeskukseen
 Rekisteröityjä ihmisiä ei karkoteta ainakaan laajassa mittakaavassa. Paperittomat ovat sitä vastoin lainsuojattomia. Osa afganistanilaisista ei uskalla edes liikkua kaduilla, koska kesän aikana on ollut laajoja pidätysaaltoja.
 – Autoimme äskettäin perhettä, jossa mies meni ostamaan leipää ja hänet otettiin kiinni kadulla. Mies lähetettiin palautuskeskukseen karkotusta varten – kotona odotti viimeisillään raskaana oleva vaimo, kertoo Zakira Hekmat.
 Mies saatiin takaisin perheensä luo asianajajan väliintulon avulla.
 Turkissa on lukuisia palautuskeskuksia. Suurimmat on rakennettu EU:n avulla alun perin vastaanottokeskuksiksi. Vankilamaiset keskukset täytetään nyt ihmisillä, joita ollaan poistamassa maasta.
 Pakolaisten kanssa työskentelevä asianajaja Eda Bekçi kertoo tapauksesta, jossa perheen isä joutui erilleen muusta perheestä.
 – Perhe otettiin kiinni. Nainen ja lapset päästettiin vapaiksi, mutta mies jäi viranomaisten huostaan. On liian aikaista sanoa, onko tässä taustalla jokin uusi linjaus, missä perheet hajotetaan tällä tavalla.
 Paperittomat sysätty yhteiskunnan ulkopuolelle
 Paperittomien suuri määrä johtuu siitä, että Turkki ei ole vuoden 2018 jälkeen rekisteröinyt yksin tulleita miehiä. Iranin kautta kulkevia hankalia ja välillä vaarallisia reittejä pitkin on viime aikoina tullut vain harvoja perheitä.
 Koronakriisi on sysännyt paperittomat kauemmas yhteiskunnan ulkopuolelle.
 Terveydenhuolto on saavuttamattomissa, mutta sen lisäksi arki on muutenkin muuttunut hyvin hankalaksi.
 Osana koronan vastaisia toimia Turkissa on otettu käyttöön rekisteri, johon kerätään tartuntatietoja. Rekisteristä saatava koodi on tärkeä asioiden hoitoa varten. Paperittomat eivät koodia saa ja sen puuttuminen voi jopa estää linja-autolla matkustamisen tai kaupassa käynnin.
 Turkissa kireä tunnelma
 Turkki on ottanut vastaan yli 3,6 miljoonaa syyrialaispakolaista, mutta tunnelma on muuttunut siirtolais- ja pakolaisvastaiseksi.
 Siirtolaiset ja pakolaiset ovat muodostaneet halvan työvoimareservin esimerkiksi pienten tekstiilifirmojen ja rakennustyömaiden tarpeisiin. Kilpailu työpaikoista on kuitenkin kiristynyt Turkin talouskriisin takia.
 Pari viikkoa sitten pääkaupunki Ankarassa esiintyi rajuja mellakoita, joissa muun muassa tuhottiin syyrialaisten omistamia kauppoja. Hyökkäykset syyrialaisia vastaan alkoivat, kun turkkilaismies sai surmansa syyrialaisten ja turkkilaisten välisessä tappelussa.
 Iranin Turkin vastaisen rajan ylittäneitä afganistanilaisia heinäkuussa. Viime viikkoina afganistanilaisten tulon sanotaan hiipuneen hiukan, mutta kukaan ei tiedä mitä tapahtuu lähiviikkona. Ali Ihsan Ozturk / AOP
 Myös afganistanilaisiin on viime aikoina kohdistunut vihakampanja, jossa on muistakin maista tuttuja elementtejä – tulijoita syytetään taistelijoiksi, joiden tavoitteena on muuttaa Turkin väestörakennetta.
 Asianajaja Eda Bekçin mukaan vihakampanjan taustalla on muun muassa oppositiopoliitikkoja ja jotkut mediat. Samaan aikaan kun Turkin talous sakkaa, oppositio on löytänyt pakolaisista ja siirtolaisista aseen, jolla lyödä presidentti  Recep Tayyip Erdoğania .
 Jatko riippuu osittain siitä, syntyykö nyt uusi merkittävä pakolaisliike Afganistanista Iranin kautta Turkkin.
 Tulijoita toistaiseksi vähän, mutta kaikki voi muuttua
 Zakira Hekmatin mukaan Itä-Turkkiin saapuvien afganistanilaisten määrä on viimeisten kolmen viikon aikana lähtenyt laskuun. Turkkilaisten tiedotusvälineiden mukaan tulijoita on, mutta ei yhtä paljon kuin aiemmin kesällä, jolloin kerrottiin satojen ihmisten ylittäneen rajan joka vuorokausi.
 Pakolais- ja siirtolaiskysymyksiä pitkään seurannut professori  Orhan Deniz  arvioi, että Taliban-liikkeen valtaannousun aiheuttama pakolaisliike näkyy Turkissa vasta syyskuun puolenvälin jälkeen.
 Lisäksi Iranissa on vähintään 800 000 afganistanilaista, joista ainakin osa saattaa lähteä liikkeelle Iranin talouskriisin takia, kun paluuta Afganistaniin ei ole.
 Uuden rajamuurin vaikutus on sama kuin sen ylittämiseen tarvittavien tikkaiden pituus, eli ei välttämättä kovin suuri, arvioi Iranin rajan lähellä sijaitsevassa Vanin yliopistossa työskentelevä professori Deniz saksalaisen  Deutsche Welle -mediayhtiön  turkinkielisen palvelun haastattelussa.
 Deutsche Wellen raportin mukaan  salakuljettajat ovat kuitenkin nostaneet hintojaan , koska rajavalvonnan tiukennukset hankaloittavat ihmisten kuljettamista rajan yli.
 Ryhmä Länsi-Eurooppaan pyrkiviä siirtolaisia ylittämässä Evros-jokea Turkin ja Kreikan rajalla maaliskuussa 2020. Myös Kreikka on viime  aikoina merkittävästi tiukentanut rajojensa valvontaa. AOP
 Voisiko sitten laajempi pakolaisliike lähteä liikkeelle Turkista kohti Länsi-Eurooppaa, jos tulijoiden määrä kasvaa ja pelko palautuksista Talibanin hallitsemaan Afganistaniin leviää?
 Reitit pohjoiseen on tukittu
 – Paperittomien olot ovat niin tukalat, että he lähtisivät, jos löytyisi jokin reitti Eurooppaan. Rajoja on kuitenkin nyt niin vaikea ylittää, sanoo Zakira Hekmat, joka kuvailee Turkissa olevien paperittomien afganistanilaisten tunnelmia hyvin voimattomiksi.
 Pakolaisten ja siirtolaisten käyttämät reitit pohjoiseen ovat tukossa. Esimerkiksi Bosnia-Hertsegovinassa on useita tuhansia Länsi-Eurooppaan pyrkiviä ihmisiä, jotka yrittävät päästä eteenpäin. Arkistokuva. Tom Kankkonen / Yle
 Hekmat ja Bekçi ovat samaa mieltä siitä, että on hyvin vaikea ennustaa mitä lähiaikoina tapahtuu.
 Arviot siitä, miten monta ihmistä saattaa pyrkiä pois vajaan 40 miljoonan asukkaan Afganistanista, vaihtelevat. Enimmillään kyse voi olla miljoonista ihmisistä, mutta kukaan ei voi tietää, ja paljon riippuu nyt Afganistanin sisäisestä kehityksestä.
 Samalla tilannetta ei voi suoraan verrata vuoteen 2015 ja alkuvuoteen 2016, jolloin satojatuhansia ihmisiä siirtyi Turkin ja Balkanin kautta Länsi-Eurooppaan. Nyt pakolaisten ja siirtolaisten reitit on tukittu monesta paikasta.
 Lisäksi Syyriasta tulijat pakenivat yhden rajan yli. Nyt matkalla Turkkiin välissä on Iran.
 EU:n ei ilmeisesti myöskään kannata kuvitella, että Turkki olisi valmis asuttamaan suurta määrää afganistanilaisia edes tilapäisesti. Presidentti Recep Tayyip Erdoğanon ilmoittanut, että Turkilla ei ole mitään velvollisuutta olla Euroopan pakolaisvarasto.
 Voit keskustella aiheesta lauantaihin kello 23 saakka.
 Lue lisää:   Pakolaisuus Afganistanista on kysymysmerkki – naapurimaat Pakistan ja Iran ovat kovimmassa paineessa
 "Kaikkia hakattiin vuoron perään" – Yle tapasi EU:hun pyrkijöitä, osaa pahoinpidellään ja nöyryytetään hämärissä oloissa Kroatian rajalla
 " Tilanne on kehittynyt dramaattisesti" – avustusjärjestöjen mukaan Afganistan tarvitsee humanitaarista apua välittömästi, pulaa on jopa ruoasta ja vedestä

Turkki varautuu afganistanilaisten pakolaisten tuloon sulkemalla heiltä rajansa


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Kymmeniä kuoli ja haavoittui itsemurhaiskuissa Kabulin lentokentän lähellä, Isis otti iskun nimiinsä
 Afganistanissa Kabulin lentokentän ulkopuolella  tapahtui torstaina kaksi räjähdystä , joissa on kuollut ja haavoittunut suuri joukko ihmisiä. Amerikkalaisviranomaisten mukaan 13 amerikkalaissotilasta sai iskussa surmansa. Mediatietojen mukaan iskussa kuoli lisäksi 60 afganistanilaista.
 Isis-terroristijärjestön Afganistanissa ja Pakistanissa toimiva haara Isis-Khorasan vahvisti ottaneensa Kabulin lentokentän iskun nimiinsä. Yhdysvaltain presidentti  Joe Biden  sanoi maan kostavan iskut.
 Turkki varautuu afganistanilaisten pakolaisten tuloon – laittamalla portin säppiin
 Joukko afganistanilaisia ylitti Iranin ja Turkin välisen rajan heinäkuussa. Ali Ihsan Ozturk / AOP
 Turkissa ei ole halua ottaa vastaan suuria määriä afganistanilaisia pakolaisia, ja  ilmapiiri on kääntynyt vihamieliseksi pakolaisia kohtaan . Turkissa on jo ennestään noin 300 000 afganistanilaista. Heidän palautuksiaan on jatkettu viime viikkoinakin, mutta nyt lennot on keskeytetty. Jos Taliban muuttuu terrorijärjestöstä yhteistyökumppaniksi, palautuslennot saatetaan käynnistää uudestaan.
 Lisääntynyt yksinäisyys on synnyttänyt kokonaan uuden ystäväpalveluiden toimialan
 Tuula Järvinen on ryhtynyt 101-vuotiaan sotaveteraani Mauno Santikon ystäväksi. Tapio Termonen / Yle
 Korona on lisännyt  ihmisten yksinäisyyttä ja ystäväpalveluiden tarvetta . Moni kolmannen sektorin toimija on tehnyt ystäväpalvelutyötä jo pitkään. Nyt mukaan on tullut myös kaupallisia toimijoita. Esimerkiksi Seurana Oy:n palveluksessa on yli 80 ystävää, joilla on noin 300 asiakasta. Yksi heistä on 101-vuotias sotaveteraani  Mauno Santikko , jonka luona käy yritykseltä ostettu ystävä kerran viikossa.
 Korona näkyy potilasvahinkoilmoituksissa, mutta toistaiseksi ilmoitukset olleet vähäisiä
 Ilmoituksia on tehty muun muassa kivuliaasta koronatestauksesta tai näytteenottotikun katkeamisesta nenään. Kuvituskuva, kuvan tilanne ei liity uutiseen. Silja Viitala / Yle
 Potilasvahinkoilmoitusten määrä on pysynyt tavanomaista alhaisempana tänä vuonna. Yhtenä syynä tähän ovat kiireettömän hoidon rajoitukset.  Koronaan liittyviä potilasvahinkoilmoituksia  on tänä ja viime vuonna tehty alle sata. Kaikkiaan vahinkoilmoituksia tehdään vuosittain 8 500–9 000. Esimerkiksi vuonna 2020 Ilmoituksia tehtiin hoitoon liittyvistä vahingoista 13 prosenttia vähemmän kuin ennen koronaa.
 Viikonlopun myötä sää poutaantuu
 Jesse Heikkilä / Yle
 Perjantain aikana sää poutantuu suurimmassa osassa Suomea. Sää on poutaista ja maan keski- ja pohjoisosassa monin paikoin myös aurinkoista. Etelään yltää runsaampaa pilvisyyttä ja vähäiset sateetkin ovat mahdollisia. Sää lämpenee vähitellen.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Kabulissa tuhoisa itsemurhaisku, Turkin ilmapiiri vihamielinen pakolaisia kohtaan, ystäväpalvelutyö tuli yksinäisyyden avuksi


Summary: Korona on lisännyt yksinäisyyden määrää. SPR:n tekemän kyselyn mukaan joka kolmas suomalainen kokee yksinäisyyttä ainakin ajoittain. Apua yksinäisyyteen etsitään muun muassa ystäväpalvelusta. Alalla on nyt aiempaa enemmän tarjontaa.

Mauno Santikko  on 101-vuotias sotaveteraani ja asuu palvelutalo Koivurinteessä Kankaanpäässä. Santikolla on kaksi poikaa, jotka molemmat asuvat suurimman osan vuotta samalla paikkakunnalla.
 Tänä kesänä Santikon luona on alkanut käydä myös yksityiseltä yritykseltä ostettu ystäväpalvelu. Seurana Oy:n palveluksessa oleva  Tuula Järvinen  käy Santikolla muutaman tunnin vierailulla kerran viikossa.
 Järvinen on itse jo eläkeiässä, mutta hän haluaa jakaa aikaansa muiden ikäihmisten kanssa. Hänellä on aiempaakin kokemusta ystävätoiminnasta ja nyt hän toimii ystävänä kahdelle vanhukselle.
 – Minulla on nyt aikaa ja haluan olla iloksi ja hyödyksi muille, Järvinen sanoo.
 Ennen koronaa joka viides – nyt joka kolmas
 Tarve ystäväpalvelulle on ollut kova jo aiemmin, mutta korona on lisännyt sitä vielä entisestään.
 Tilastokeskuksen mukaan  vuonna 2018 itsensä tunsi yksinäiseksi jatkuvasti noin 180 000 ihmistä. Ajoittaista yksinäisyyttä koki kuitenkin 950 000 suomalaista.
 SPR:n tekemän kyselyn mukaan  korona on lisännyt yksinäisyyttä. Nyt joka kolmas suomalainen kokee ainakin ajoittain olevansa yksin.
 – Eniten yksinäisyys koskee vanhuksia, mutta kyllä yksinäisyyttä on kaiken ikäisillä ja se on myös kasvanut kaikilla ikäryhmillä, sanoo SPR:n sosiaalisen hyvinvoinnin koordinaattori  Maaret Alaranta .
 Uusi yritys syntyi omista kokemuksista
 SPR on tehnyt vapaaehtoista ystävätoimintaa jo yli 60 vuotta. Nykyään toiminnan parissa on noin 8 000 vapaaehtoista ja he kohtaavat vuosittain noin 20 000 asiakasta. SPR:n ystävätoimintaa on yli 300 paikkakunnalla ja lisäksi verkossa.
 Vastaavaa palvelua järjestävät monet muutkin. Ystäviä yksinäisille voivat hankkia muun muassa seurakunnat ja erilaiset järjestöt.
 Kysynnän kasvaessa alalle on tullut myös kaupallista toimintaa. Mauno Saarikon ystävä Tuula Järvinen työskentelee yrityksessä, joka perustettiin vuonna 2017. Seurana Oy:n toimitusjohtaja  Mirka Saarinen  laittoi yrityksen pystyyn omien kokemustensa pohjalta.
 Saarinen oli aiemmin etsinyt omalle isoisälleen ystävää, joka kävisi kylässä säännöllisesti ja ehtisi myös kertoa isoisän kuulumisista hänelle. Toiveena oli myös, että isoisän ystävänä pysyisi koko ajan yksi ja sama henkilö.
 – Silloin en sellaista löytänyt. Ajattelin, että sama ongelma voi olla muillakin, ja perustin oman yrityksen, Saarinen kertoo.
 Ystäväksi ryhtyvän pitää jaksaa kiinnostua asiakkaansa asioista. Tapio Termonen / Yle
 Nyt Seurana Oy:n palveluksessa on yli 80 ystävää, joilla on noin 300 asiakasta. Toiminta on levinnyt pääkaupunkiseudulta valtakunnalliseksi ja se kasvaa voimakkaasti.
 Yhtiön liikevaihto oli viime vuonna noin 160 000 euroa. Toimitusjohtaja Mirka Saarisen mukaan koronarajoitukset pienensivät liikevaihtoa, mutta tänä vuonna se nousee noin 300 000 euroon.
 Saarinen uskoo, että ystäväpalvelulle riittää kysyntää myös tulevaisuudessa. Sitä edesauttaa, että palvelusta voi saada myös kotitalousvähennyksen.
 – Yksinäisiä vanhuksia on vähintään 300 000, koronan takia ehkä jopa 400 000. Vanhusten yksinäisyyttä on sekä kotona että palvelutaloissa, Saarinen sanoo.
 Ystäväksi alkavia tarvitaan lisää
 Kaikki Seurana Oy:n ystävät ovat Tuula Järvisen tavoin eläkeläisiä ja yhtiön työntekijöiden keski-ikä on 67 vuotta. Toimitusjohtaja Mirka Saarinen kokee sen vahvuudeksi, kun yhtiön asiakkaina on pääasiassa vanhuksia.
 – Tietty kokemus ja vertaistuellisuus ovat meidän vahvuuksiamme, Saarinen sanoo.
 Saarisen mukaan ystäväksi voivat alkaa monenlaiset ihmiset. Esimerkiksi aiemmalla ammatilla ei ole mitään merkitystä, mutta luonteella on. Lähtökohtana pitää olla muun muassa iloa, positiivisuutta ja ennen kaikkea halua tehdä hyvää toiselle.
 SPR:llä ystävien ikähaarukka on laajempi, vaikka myös vapaaehtoisista ystävistä suurin joukko on iäkkäämpiä henkilöitä. Sosiaalisen hyvinvoinnin koordinaattori Maaret Alaranta sanoo, että vapaaehtoisia tarvitaan aina lisää, vaikka korona on tavallaan helpottanut rekrytointia.
 – Auttamisen halu on lisääntynyt. Monella on nyt enemmän aikaa ja moni on myös miettinyt omia arvojaan, Alaranta sanoo.
 Ihan kylmiltään ystäväksi ei voi kuitenkaan ryhtyä. Sekä SPR:n että Seurana Oy:n ystävät käyvät aina asiaan liittyvän koulutuksen ennen ystäväksi alkamista.
 Maunolla asiat ovat paremmin kuin monella muulla
 Mauno Santikko ei ole erityisen yksinäinen, vaikka hänelle ystäväpalvelu onkin tilattu. Palvelun maksaa valtiokonttori, koska Santikko on sotaveteraani. Käytännössä asian on järjestänyt Pohjois-Satakunnan peruspalvelukuntayhtymä PoSa.
 Mauno Saarikolle tärkeitä asioita ovat muun muassa sota-ajan muistot. Tapio Termonen / Yle
 Santikon pojat pitävät isäänsä säännöllisesti yhteyttä. Tapaamisia on viikoittain ja puhelinyhteydessä ollaan päivittäin, kertoo Mauno Santikon poika  Raimo Santikko .
 – Isällä on myös muita tuttuja ja sukulaisia, jotka pitävät yhteyttä, Raimo Santikko sanoo.
 Mauno Santikolla on hyvä muisti ja hän puhuu mielellään vanhoista asioista. Sen takia hänen luonaan on käynyt myös moni vähemmänkin tuttu kyselemässä historiaan liittyviä asioita. Viime aikoina kaikkia tapaamisia ovat kuitenkin vaikeuttaneet koronarajoitukset. Raimo Santikkokaan ei ole uskaltanut isänsä luona käydä, jos on kokenut oman olonsa flunssaiseksi.
 – Ja niitä oman ikäluokan ystäviä isällä ei tietenkään ole, Raimo Santikko huomauttaa isänsä ikään viitaten.
 Hän pitää erittäin hienona asiana sitä, että hänen isällään on nyt säännöllinen tapaaminen uuden ystävän kanssa.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 28.8. kello 23.
 Lue myös:
 "Puhelimessa ei ole tartuntavaaraa" – Laila Kotiranta, 89, ja Mirja Saloranta, 79, ovat viettäneet jo vuoden pienissä kodeissaan, tässä heidän keinonsa jaksaa yksin
 Yksinäisen vanhuksen työpaikkailmoitus juttukaverista synnytti somevyöryn – ja pettymyksen: "Kun soitin takaisin, puhelimeen ei vastattu"
 Yksinäinen Sauli Paavola, 43, ei ole koskaan pitänyt ketään kädestä ja toive rakkauden löytymisestä on hiipunut: “Yhtä todennäköistä kuin lottovoitto”

Mauno Santikon, 101, luona käy yritykseltä palveluna ostettu ystävä – lisääntynyt yksinäisyys on synnyttänyt kokonaan uuden toimialan


Summary: Asejengit ovat kaapanneet satoja oppilaita Nigerian pohjoisosassa tämän vuoden aikana. Useat oppilaitokset ovat joutuneet lopettamaan toimintansa kaappausten pelossa.

Nigeriassa aseistautunut jengi on vapauttanut viimeisetkin oppilaat noin sadan oppilaan ryhmästä, joka kaapattiin koulusta noin kolme kuukautta sitten, kertoo koulun edustaja.
 Nigerian pohjoisosassa Teginan kaupungissa kaapattiin toukokuun lopulla 136 oppilasta sekä useita opettajia islamilaisesta koulusta.
 – Kaikki oppilaat on päästetty vapaaksi. Kuljetamme heitä nyt kotiin, kertoi koulun edustaja  Abubakar Alhassan .
 Kouluviranomaisten mukaan siepatuista oppilaista kuuden tiedetään kuolleen vankeudessa ja viidentoista paenneen heinäkuussa.
 Koulun edustaja ei ole kertonut yksityiskohtia vapautuksen syistä, mutta kaapattujen oppilaiden vanhemmat ovat ponnistelleet saadakseen kerättyä kokoon kaappaajien vaatimia lunnasrahoja.
 Nigeriassa aseistautuneet jengit ovat piinanneet jo pitkään muun muassa maan pohjois-, lounais- ja keskiosia. Asejengit ovat syyllistyneet muun muassa ihmisten kaappauksiin, ryöstelyyn ja karjavarkauksiin. Viime aikoina jengit ovat ottaneet kohteikseen myös oppilaitoksia.
 Asejengit ovat kaapanneet satoja oppilaita yksistään Nigerian pohjoisosassa tämän vuoden aikana. Maan hallitus on ollut kyvytön estämään kaappauksia, joita tehdään pääosin lunnaiden toivossa. Useat oppilaitokset ovat toistaiseksi joutuneet lopettamaan toimintansa kaappausten pelossa.
 Aiheesta lisää:
 Asejengi vapautti 28 kaapattua oppilasta Nigeriassa – 81 oppilasta yhä kaappaajien hallussa  (25.7.)
 Nigeriassa jälleen koulusieppaus – asemiehet sieppasivat kolme opettajaa  (15.3.)
 Nigerian asejengit jahtaavat nyt vimmaisesti  opiskelijoita – jälleen sieppaus koululla   (12.3.)
 Nigeriassa on vapautettu viime viikolla siepatut koulutytöt – Isä itki tyttären vapautumista, tytöistä valtaosa pääsi kotiin  (2.3.)

Nigeriassa islamilaisesta koulusta toukokuussa siepatuista yli sadasta oppilaasta on vapautettu viimeisetkin


Summary: Kaksivuotisessa esiopetuksen kokeilussa on mukana 105 kuntaa. Pätevistä varhaiskasvatuksen opettajista on kuitenkin kova pula, johon koulutuksella ei ole pystytty vastaamaan. Pieni palkka koulutukseen pituuteen suhteutettuna ei houkuttele alalle.

Esiopetuksen kaksivuotinen kokeilu nähdään hyvänä ratkaisuna varhaiskasvatuksen ammattilaisten keskuudessa, mutta koko alaa varjostaa samaan aikaan puute pätevistä opettajista.
 Lapista kaksivuotisen esiopetuksen kokeilussa on mukana seitsemän kuntaa, joista kaksi ovat Tornio ja Rovaniemi. Rovaniemellä esiopetuksen kokeilussa on mukana neljä päiväkotia ja yhteensä noin 80 lasta. Pätevää varhaiskasvatuksen esiopetuksen henkilöstöä on ollut vaikea löytää.
 – Kyllä pikkuisen hikeä pukkasi ennen kesälomaa, kun kävin vaihtokauppaa yhden toisen päiväkodin kanssa. Onneksi puskaradio toimi ja saatiin sitä kautta pätevät opettajat, päivittelee Rovaniemen varhaiskasvatusyksikön johtaja  Anna-Liisa Haahti .
 Torniossa kokeilussa on mukana kolme päiväkotia ja runsaat 31 lasta. Varhaiskasvatuspäällikkö  Riitta Keloneva  huokaisee helpotuksesta, sillä kaikkiin ryhmiin on löytynyt pätevät opettajat.
 – Kokeilu on positiivinen asia ja olemme onneksi saaneet kaikkiin ryhmiin pätevät opettajat.
 Viisivuotiasta Väinö Pekkalaa esikoulu hieman alussa jännitti. Äiti Emilia Pekkala toivoo, että varhennetussa esikoulussa opeteltaisiin enemmän sosiaalisia taitoja. Antti Mikkola / Yle
 Helpotusta vasta vuosien päästä, jos silloinkaan
 Laajennettua, kaksivuotista esiopetusta kokeillaan useissa Suomen kunnissa ja siihen osallistuvat 2016 ja 2017 syntyneet lapset. Kokeilukunnista OKM:öön saapuneista palautteista heijastuu pätevän työvoiman puute.
 – Se on aika herättävä tilanne. Meille on tullut yhteydenottoja kunnista, joissa ei ole yhtään kelpoista opettajaa, toteaa opetus- ja kulttuuriministeriön erityisasiantuntija  Mervi Eskelinen .
 Varhaiskasvatuksen opettajapula on muhinut jo pitkään ja kaksivuotinen esiopetuksen kokeilu tuo henkilöstöpulaan oman lisänsä.
 – Kyllähän varhaiskasvatuksen opettajista on pulaa koko maassa, pääkaupunkiseudulla ja muualla kuten Lapissa tai Kainuussa, laskee Opetushallituksen opetusneuvos  Arja-Sisko Holappa .
 Kaksivuotisesta esiopetuksen kokeilusta vastaa opetus- ja kulttuuriministeriö. Työssä on ollut mukana tiiviisti Opetushallitus, joka on luonut kaksivuotiseen esiopetukseen valtakunnallisen opetussuunnitelman.
 Esiopetus on suosittua ja lähes kaikki lapset käyvät esikoulun, sillä opetus- ja kulttuuriministeriön viimeisen tilaston mukaan esikoulun käyneitä on 99,2 prosenttia.
 Lue lisää:   Tuhannet 5-vuotiaat lapset aloittivat maksuttoman esiopetuksen –
Meeri, 5, on tyytyväinen, kun eskarissa ei enää tarvitse nukkua päiväunia
 Viisivuotiasta jännittää, mutta "mieli on hyvä"
 Rovaniemellä Naavametsän päiväkodissa riittää vilskettä. Kaksivuotisen esikoulun ovat aloittaneet viisivuotiaat  Saima Pyykkö  ja  Väinö Pekkala .
 Saima Pyykkö näyttää kiipeilytelineellä muutaman voimistelutempun ennen kuin saapuu juttelemaan alkavasta esikoulusta.
 – Joo, mukavaa on oppia. Siellä voi piirtää vaikka hienon rakettitaivaan tai sateenkaaritaivaan. Siellä voisi oppia myös poneista, miettii Saima Pyykkö ja toivoo, että pääsisi pelaamaan jalkapalloa johonkin seuraan.
 Väinö on täyttänyt juuri viisi vuotta ja on ryhtynyt mielellään esikoululaiseksi. Hän näyttää ensin päiväkodin pihalla yleisölle kuinka iso kuorma-auto lastataan ja sitten ajetaan.
 – Hyvä mieli ja olo on, mutta jännittää kyllä, toteaa Väinö Pekkala esikoulusta.
 Kokeilu on tervetullut, sanovat eskarilainen ja vanhempi
 Kaksivuotinen esikoulukokeilu on vanhempien mielestä tervetullut ratkaisu. Saima Pyykön äidin,  Ansku Pyykön  mielestä varhaistettu esikouluopetus tulee tyttärelle kuin tilauksesta.
 – Syksyllä Saima sanoi, että haluaisi olla eskarilainen. Hän on hyvin valmis ja kypsä siihen, on innoissaan, kertoo Ansku Pyykkö.
 Vanhemmat toivovat, ettei esikoulu viisivuotiaille ole liian teoreettinen ja tietopainotteinen. Väinö Pekkalan äiti,  Emilia Pekkala  näkee pääasiassa kaksivuotisessa esikoulussa myönteisiä asioita.
 – Vuosi on tosi lyhyt aika, jossa pitäisi oppi ponnistamaan koulutielle. Siinä saa enempi aikaa sopeutua koulumaailmaan ja kartuttaa sosiaalisia taitoja. Näen tässä hyviä mahdollisuuksia.
 Varhaiskasvatuksen ammattilaisten mielestä esiopetuksessa täytyy oppia asioita lasten luontaisen toiminnan, leikin kautta.
 – Tärkeintä on lähteä lapsesta, mikä hänelle on merkityksellistä ja tarkoituksellista. Siihen täytyy panostaa, missä vaiheessa lapsi on omaa kehitystään ja omaa oppimista. Kaikkia ei voi tasapäistää, muistuttaa Rovaniemen varhaiskasvatusyksikön johtaja Anna-Liisa Haahti.
 Anna-Liisa Haahti uskoo, että kaksivuotinen esikoulu on hyvä asia, jossa lapselle jää paremmin aikaa valmistautua alakouluun. Antti Mikkola / Yle
 Palkka ja työolot eivät houkuttele
 Opetus- ja kulttuuriministeriön mukaan varhaiskasvatuksen opettajien koulutuspaikkoja on lisätty vuodesta 2018, kun lakia uudistettiin. Nyt sisään otetaan opiskelijoita noin tuhat vuosittain. Silti nykyiset määrät eivät riitä kattamaan tarvetta.
 – Puhutaan sadoista tai tuhansista opettajista, joita tarvitaan. Heitä ei ihan niin nopeasti pystytä kouluttamaan. Edelleenkin aloitusmääriä täytyisi tarkastella ja nostaa, painottaa opetusneuvos Arja-Sisko Holappa.
 Täydennyskoulutuksella pyritään myös pätevöittämään varhaiskasvatuksen opettajia, mutta toistaiseksi sekään ei ole kyennyt vastaamaan opettajapulaan.
 – Moni opettaja toivoo saavansa esiopetuskelpoisuuden ja pystyisi päivittämään taitojaan varhaisen pedagogiikan taitoja. Siitäkin tarjonnasta on pulaa, kertoo Holappa.
 Jos kaikki valmistuvat opettajat siirtyisivät kentälle, niin OKM:n erityisasiantuntija Eskelisen mukaan ongelma voisi korjaantua pitemmällä aikavälillä. Tosiasia kuitenkin on, että valmistuneet siirtyvät usein muihin tehtäviin kuin varhaiskasvatuksen opettajiksi.
 Syyt ovat selkeät.
 – Työelämän täytyy olla houkuttelevaa ja työolojen kunnossa sekä palkkaa täytyy tarkastaa. Ne ovat ne asiat, jotka saavat varhaiskasvatuksen opettajat siirtymään muualle. Ne asiat täytyy korjata, luettelee erityisasiantuntija Eskelinen OKM:stä.
 Kaksivuotinen esiopetuksen kokeilu päättyy vuonna 2024 ja siitä valmistuu seurantatutkimus vuonna 2025.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  perjantaihin 27.8. kello 23 saakka.
 Lue myös:   Kun päteviä varhaiskasvatuksen opettajia ei ole, on kelpoisuusvaatimuksissa joustettava – tilanne haastaa kunnat ja työpaikat, perheisiin se ei toivottavasti näy

Kaksivuotinen eskarikokeilu kiristää pulaa pätevistä varhaiskasvatuksen opettajista – OKM: "On kuntia, joissa ei ole yhtään kelpoista opettajaa"


Summary: Tampereella Sammon koulun rakennustyömaalla on sattunut tapaturma torstaina iltapäivällä.  Kohteen vastaavan työnjohtajan  mukaan onnettomuus on vakava.

Tampereella Sammon koulun ja päiväkodin työmaalla on sattunut tapaturma. Paikalla olleen Ylen toimittaja mukaan iso rakennuselementti on pudonnut aiheuttaen ilmeisesti henkilövahinkoja. Paikalle saapui hälytysajoneuvoja ennen kello 14.
 Kohteen vastaava työnjohtaja  Jari Saarilampi  vahvistaa Ylelle, että onnettomuus on tapahtunut Sammon koulun ja päiväkodin työmaalla. Kaksi elementtiä on irronnut hitsauksista ja kaatunut.
 Onnettomuus on vakava, mutta Saarilampi ei voinut kertoa tarkemmin.
 Rakennustyömaa sijaitsee Kaupinkadun ja Väinämöisenkadun risteyksessä Tampereen Kalevassa.
 Poliisin päivystävä tutkinnanjohtaja  Ona Autere  kertoo, poliisi tutkii onnettomuutta, mutta ei tiedota tässä vaiheessa mitään.
 Sammon koulun ja päiväkodin työmaa sijaitsee Tampereen Kalevassa.   Teemu Kammonen / Yle

Vakava onnettomuus Sammon koulun rakennustyömaalla Tampereella: iso elementti putosi, mahdollisesti henkilövahinkoja


Summary: Talibanin tiedottaja Zabihullah Mujahid maalailee The New York Timesin haastattelussa kuvaa aiempaa suvaitsevaisemmasta Talibanista. Hänen mukaansa naisten kannattaa odottaa kotonaan, kunnes Talibanin rivijäsenet on koulutettu kohtelemaan naisia oikein.

Talibanin tiedottaja  Zabihullah Mujahid  sanoo  The New York Timesille  antamassaan haastattelussa, että Taliban haluaa jättää menneen taakseen.
 – Haluamme rakentaa tulevaisuutta ja unohtaa, mitä menneisyydessä tapahtui, Mujahid vakuutti yhdysvaltalaislehden toimittajille Kabulissa.
 Afganistania hallitsevan ääriliikkeen tiedottaja torjui haastattelussa pelot siitä, että Taliban ottaisi käyttöön 20 vuoden takaisen politiikan, kuten naisten ankaran valvonnan.
 Sen jälkeen, kun Talibanin edellinen valtakausi päättyi vuonna 2001, naiset ovat saaneet Afganistanissa monia vapauksia: he ovat voineet pukeutua haluamallaan tavalla, käydä koulussa ja töissä eikä heidän kuviaan ole tarvinnut peitellä.
 Mujahidin mukaan naiset ovat vapaita jatkamaan päivittäisiä rutiinejaan, eikä heitä pakoteta lukittautumaan koteihinsa tai peittämään kasvojaan.
 – Jos he menevät kouluun, töihin, yliopistolle tai sairaalaan, he eivät tarvitse miessaattajaa, Muhajid sanoi.
 Hän tarkensi, että naiset tarvitsevat saattajan yli kolmen päivän mittaisille matkoille.
 Tiistaina Muhajid  kehotti  afganistanilaisia naisia  pysymään kotona, kunnes Talibanin rivijäsenet on koulutettu siihen, kuinka naisia pitää kohdella.
 Musiikki on kielletty
 Zabihullah Mujahidista ennustetaan Afganistanin Taliban-hallinnon tulevaa tieto- ja kulttuuriministeriä.
 Hän sanoi The New York Times -lehdelle toivovansa, että Taliban pystyy rakentamaan hyvät suhteet kansainväliseen yhteisöön ja tekemään yhteistyötä terrorismin, huumeiden ja pakolaisuuden vastaisessa työssä.
 Hänen mukaansa Taliban haluaa jälleenrakentaa sotien runtelemaa Afganistania.
 Mujahid ilmaisi haastattelussa turhautumisensa länsimaiden evakuointioperaatioihin.
 – Heidän ei pitäisi puuttua maamme toimintaan ja viedä pois henkilöresurssejamme: lääkäreitä, professoreita ja muita ihmisiä, joita tarvitsemme täällä, Mujahid sanoi.
 Vaikka ääri-islamilainen Taliban haluaa välittää itsestään aiempaa suvaitsevaisempaa kuvaa, Mujahid vahvisti, ettei Taliban aio sallia musiikin julkista kuuntelua tai esittämistä.
 – Islam kieltää musiikin. Mutta toivomme, että voimme painostamisen sijaan suostutella ihmiset olemaan tekemättä sellaisia asioita, Muhajid sanoi.

 Lue lisää:
 Onko Taliban-liike muuttunut? Johto kuulostaa sovinnolliselta, mutta jyrkkä ääriajattelu on voimissaan rivitaistelijoiden joukossa
 "Sometähdet vetävät huput päälleen" – Taliban ilmoitti islamilaisen oikeuden määräävän naisista Afganistanissa, ja tästä asiantuntijan mukaan on kyse
 Taliban-johtajat ohjasivat ääriliikettä varjoista 20 vuotta, mutta nyt he astuvat päivänvaloon – esittelemme heistä viisi keskeisintä

NYT: Taliban suostuttelee afganistanilaiset luopumaan musiikista, mutta lupailee naisille vapauksia – "Haluamme unohtaa, mitä menneisyydessä tapahtui"


Summary: Valtiovarainministeriön mukaan tulorajan nostolla olisi positiivisia työllisyysvaikutuksia, sanoo puheenjohtaja Annika Saarikko.

Keskustan eduskuntaryhmä toisti torstaina Seinäjoen kesäkokouksessaan viestin siitä, kuinka hallituksen lähestyvän budjettiriihen tärkeimmät teemat ovat talous ja työllisyys.
 Työn ja sen tekijöiden kohtamisen parantamiseksi keskusta tarjoaa riiheen tilapäisenä pikaratkaisuna opintotuen tulorajan nostoa.
 Tulorajaa nostettaisiin joillakin kymmenillä prosenteilla, määrä neuvoteltaisiin riihessä, sanoo keskustan puheenjohtaja, valtiovarainministeri  Annika Saarikko .
 – Tilanteessa, jossa meillä on poikkeuksellinen nopeasti kiihtyvä työvoimapula, pidän perusteltuna että kaikki kivet käännetään, Saarikko sanoo.
 Opintotuki on tarkoitettu opiskelijan sosiaaliturvaksi.
 – Työtä voisivat ottaa nykyistä enemmän vastaan, ne joilla on siihen opintojen puolesta mahdollisuus. Tarkoitus ei ole että opinnot viivästyvät, Saarikko sanoo.
 Keskustelut tieteen rahoituksesta ja poliisin määrärahoista edessä
 Syyskuun budjettiriihestä Saarikko ennakoi vaikeita.
 Keskustan pyrkimyksenä on saada muut hallituspuolueet vakuuttumaan muun muassa siitä, että ilmastonmuutosta voidaan torjua yhdessä yritysten kanssa".
 – Oletan, että edessä on perusteelliset ja ehkä vaikeatkin neuvottelut.
 Vasemmistoliiton puheenjohtaja, opetusministeri  Li Andersson  sanoi keskiviikkona, että puolue haluaa perua sovitut, tieteen rahoitukseen kohdistuvat vähennykset.
 Myös vihreät ovat arvostelleet vähennyksiä tieteen rahoitukseen. Vähennysten taustalla on pyrkimys pelihaittojen vähenemiseen ja siten Veikkauksen tulojen väheneminen.
 Tiedesalkku on keskustan  Antti Kurvisella .
 Saarikon ja ministeriöiden kahdenväliset neuvottelut muun muassa tieteen rahoituksesta jatkuvat huomenna.
 – Etsitään opetusministeriön kanssa tapaa, jolla voitaisiin hälventää epävarmuutta tulevien vuosien tutkimukselta Saarikko sanoo.
 Vaikeita neuvotteluja lienee luvassa myös poliisien määrästä sekä koronan takia syntyneen hoivavelan paikkaamisesta.

Saarikko ennakoi budjettiriiheen vaikeita neuvotteluja, keskusta nostaisi tilapäisesti opintotuen tulorajaa – "Kaikki kivet käännettävä"


Summary: Kuinka Suomi onnistui evakuoinneissa Afganistanista? Kuinka Euroopan Unionin rajoille nouseviin aitoihin tulisi suhtautua kansainvälisten sopimusten valossa? TV1:n Ykkösaamun vieraana on tasavallan presidentti Sauli Niinistö.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Evakuointien aikaikkuna Afganistanissa on sulkeutumassa länneltä. Kuinka Suomi onnistui evakuoinneissa ja mitä jäi käteen Afganistan-operaatiosta kokonaisuutena?
 EU on sitoutunut kansainvälisiin ihmisoikeus- ja pakolaissopimuksiin. Nyt moni jäsenmaa työntää turvapaikanhakijoita pois piikkilangoilla ja muureilla. Mitä sanojen ja tekojen ristiriidasta tulisi ajatella Afganistanin tapahtumien valossa?
 TV1:n Ykkösaamussa lauantaina 28.8. klo 10.05 vastaamassa on tasavallan presidentti Sauli Niinistö . Seija Vaaherkumpu haastattelee.
 Presidentti Sauli Niinistölle voit lähettää kysymyksiä sähköpostitse osoitteella tv1.ykkosaamu@yle.fi tai alla olevalla lomakkeella.

TV1:n Ykkösaamussa vieraana tasavallan presidentti Sauli Niinistö: Mitä haluat kysyä?


Summary: Päätökset mallista on tarkoitus tehdä vuoden loppuun mennessä. Varsinainen toteutus alkaisi 2024.

Valtioneuvosto on asettanut määräaikaisen hanketyöryhmän, jonka tehtävänä on laatia ehdotus uudeksi malliksi rahapelituotoilla kustannettujen toimintojen rahoittamisesta. Uudistus on tarkoitus toteuttaa vuoden 2024 alusta alkaen.
 Hanketyöryhmää johtaa valtiosihteeri  Henrik Haapajärvi .
 Hankkeen tueksi valtioneuvoston kanslia asettaa parlamentaarisen seurantaryhmän, jonka jäseniksi kutsutaan kansanedustajat kustakin eduskuntaryhmästä.
 Päätökset rahoitusmallista tehdään kuluvan vuoden loppuun mennessä.
 Aiheesta aiemmin:
 Veikkauksen automaatteihin tulossa tappioraja – uudistuksella pyritään vähentämään rahapeliongelmia
 Vaatimukset katkaista Veikkauksen ja järjestörahoituksen yhteys yltyvät

Valtioneuvosto asettaa hankkeen pohtimaan rahapelituotoilla kustannettujen toimintojen uutta rahoitusmallia


Summary: Osallisina on ollut runsaasti maahanmuuttajataustaisia nuoria ja nuoria aikuisia. Poliisi on tilanteesta huolissaan, muttei halua vielä tässä vaiheessa puhua ilmiöstä. Joukkotappeluita on sattunut myös muualla Suomessa.

Turun seudulta on keväällä ja kesällä kantautunut useita uutisia joukkotappeluista.
 Viimeisin otsikoihin noussut tapaus oli elokuun alussa Turun satamassa. Tuolloin tappeluun osallistui  parikymmentä nuorta tai nuorta aikuista . Heinäkuussa  tapeltiin yökerhossa .
 Yhteistä kevään ja kesän joukkotappeluissa on ollut se, että suuri osa osallistujista on ollut maahanmuuttajataustaisia.
 – Olemme olleet huolestuneita tilanteesta kyllä ja ennaltaehkäisevässä mielessä tehdään, mitä voidaan. Ihan mistään ilmiöstä en vielä tässä vaiheessa puhuisi, sanoo ylikomisario  Stephan Sundqvist  Lounais-Suomen poliisista.
 Ylikomisario Stephan Sundqvist Lounais-Suomen poliisista. Minna Rosvall / Yle
 Tappeluista kiertää myös huhuja, joiden mukaan Turkuun tultaisiin jopa muista Suomen kaupungeista tappelemaan.
 – En voi vahvistaa, että olisi ollut organisoituja tappeluja. Meillä ei ole näyttöä siitä, että olisi ollut ennakkosuunnittelua. Osallisina on ollut myös henkilöitä, jotka eivät asu Turun seudulla, Sundqvist sanoo.
 Poliisin mukaan tämän vuoden kahinoissa suurin osa osallistujista on ollut jollain tavalla maahanmuuttotaustainen. Mukana on ollut silti myös nuoria, joilla ei ole maahanmuuttotaustaa.
 Nuoremmalla polvella sopeutumisongelmia?
 Turkulainen kaupunginvaltuutettu ja monikulttuurisuusneuvoston puheenjohtaja  Muhis Azizi  pitää joukkotappeluita huolestuttavana asiana.
 – Turku on yleensä tehnyt hyvää ennaltaehkäisevää työtä. Mutta nyt ei tunnuta ymmärtävän sitä, että maahanmuuttajien määrä kasvaa tästäkin entisestään.
 Azizi uskoo, että nuoremman ikäpolven maahanmuuttajataustaisilla ihmisillä on erityisen paljon ongelmia tietynlaisen sopeutumisen ja oman paikan löytämisen kanssa.
 – Oma yhteisö voi pitää näitä nuoria jo täysin suomalaisina. Sitten taas muut suomalaiset näkevät ihonvärin, eivätkä pidä heitä sen takia suomalaisina. Näin osa ei löydä sijaa yhteiskunnasta eikä omasta yhteisöstään.
 Ei Malmön tiellä – vielä
 Ylikomisario Stephan Sundqvist pitää Muhis Azizin päätelmää osuvana.
 – Ei sinänsä ole kyse itse maahanmuuttajuudesta, vaan pahoinvoinnista ja oman paikan hakemisesta yhteiskunnassa.
 Sundqvist torppaa väitteen siitä, että Turussa oltaisiin menossa Malmön suuntaan.
 – En haluaisi lähteä maalaamaan synkkää tulevaisuutta. Aika kaukaiselta tuntuu, että jouduttaisiin Suomessa samanlaiseen tilanteeseen kuin Ruotsissa.
 Lue myös:   Harva uskoo Malmössä rikollisryhmien väkivallan kierteen loppumiseen – Tanska puolestaan katsoo, että rajatarkastukset patoavat rikollisuutta
 Azizi: On aika herätä
 Mitä Turussa sitten voitaisiin tehdä, jotta tilanne ei pahenisi?
 Olla avoimia, keskustella, kuunnella ja tuoda nuoret mukaan päätöksentekoon, sanoo Muhis Azizi.
 – On aika herätä siihen, että maahanmuuttajat eivät ole vain vaalien alla esiin nouseva kysymys. Maahanmuuttajat ovat osa suomalaista yhteiskuntaa.
 Azizi uskoo, että joukkotappelut tulevat lisääntymään, jos tilanteeseen ei herätä.
 – Ja nukkuvat suomalaiset, tulkaa ääneen esimerkiksi somessa. Siellä on rajua keskustelua ja räikein ääni pääsee aina esille. Sen ei pitäisi olla niin.
 Lue myös:
 Nyrkit ja veitset viuhuivat kahden autokunnan joukkotappelussa – selkään puukottaneelle vaaditaan kolmen vuoden ehdotonta vankeutta
 Poliisi lopetti nuorten joukkotappelun Tampereella: Asiasta sovittu etukäteen netissä
 24-vuotiaan taposta Helsingin päärautatieasemalla epäillään enää yhtä 16-vuotiasta poikaa – kuusi mukana ollutta alaikäistä vapautettiin

Turussa useita joukkotappeluita kevään ja kesän aikana – poliisi huolissaan, mutta ei halua puhua ilmiöstä