Summary: Monet afganistanilaispakolaiset valmistautuvat palaamaan kotiinsa Pakistanista. Moni kannattaa Talibania, mutta kaikki eivät ole vakuuttuneita ääriliikkeen kyvystä ylläpitää rauhaa. Ylen toimittaja Maija Liuhto vieraili pakolaisleirillä Islamabadissa.

ISLAMABAD  Tuhansia afganistanilaisia pakolaisia jo vuosikymmeniä majoittaneella pakolaisleirillä on yllättävän hiljaista torstaiaamuna Pakistanin pääkaupungin Islamabadin laidalla.
 Afganistanin viimeaikaisista tapahtumista täällä kielivät vain muutamat pienet Talibanin niin sanotun islamilaisen emiraatin liput paikallisen puodin kulmalla.
 Pakistanissa on asunut noin kolme miljoonaa afganistanilaispakolaista jo neljä vuosikymmentä.
 Suurin osa heistä kuuluu Afganistanin suurimpaan etniseen ryhmään pataaneihin, joita asuu myös vähemmistönä Pakistanin puolella maiden rajaseudulla. Myös ääriliike Taliban koostuu suurimmaksi osaksi pataaneista.
 Monet pakolaiset palaavat kotiin Afganistaniin
 Islamabadin pakolaisleirillä jaettiin makeisia ja juhlittiin Talibanin voittoa, kun äärijärjestö otti viime viikonloppuna vallan Afganistanissa. Yksi juhlijoista oli  Badshah Khan . Hän on 48-vuotias 12 lapsen isä.
 –  Hamid Karzai  ja  Ashraf Ghani  hallitsivat maata kaksikymmentä vuotta. Meillä oli ikävä kotimaahamme. Mutta siellä oli sota, emmekä voineet mennä sinne. Nyt on tullut Talibanin vuoro ja koko perheeni on onnellinen, Khan sanoo Ylelle.
 Hän suunnittelee palaavansa kotimaahansa muutaman kuukauden päästä, kunhan tilanne vakautuu.
 Badshah Khan Farhan Sheikh
 – Kuka ei pitäisi kotimaastaan? Jokainen ihminen rakastaa maataan, Khan sanoo.
 Luoteisen Torkhamin rajan ylitti tiistaina moni Pakistanissa vuosikymmeniä asunut afganistanilainen pakolainen. He palasivat kotiinsa ja monet olivat tyytyväisiä Talibanin valtaantuloon.
 Khanilla on äärimmäisen vanhoilliset mielipiteet, kuten monella muulla pataanilla. Häntä eivät ääriliikkeen jyrkät säännöt haittaa, eikä hän lotkauta korvaansa syytöksille Talibanin ihmisoikeusloukkauksista.
 – Ihmiset, jotka puhuvat pahaa Talibanista ovat pettureita, hän huudahtaa.
 – Muslimit eivät puhu sellaisia. Emme pidä ihmisistä, jotka käyttävät länsimaalaisia vaatteita ja antavat naistensa kuljeskella ulkona. Taliban voi antaa meille kunniallisen elämän.
 Afganistaniin rajan yli pyrkivät ihmiset jonottivat tarkastuspisteelle 15. elokuuta 2021 Chamanissa Pakistanissa. Akhter Gulfam / AOP
 Toiset toivovat vain rauhaa
 Kabulissa kuitenkin Talibanin valtaantulo on aiheuttanut pelkoa ihmisten keskuudessa. He muistavat 1990-luvun lopun hirmuhallinnon, jonka alla varsinkin naiset ja maan etniset vähemmistöt kärsivät.
 Täältä leiriltäkin löytyy muutamia soraääniä.
 21-vuotias  Rafiqullah , joka monen afganistanilaisen tavoin käyttää vain yhtä nimeä, ei pidä Talibanin toimia islamin mukaisina. Hän toivoo maahansa rauhaa, muttei usko Talibanin sitä pystyvän tuomaan.
 – Miksi verenvuodatus ei lopu? Miksei maahamme tule rauhaa? Miksi ihmiset muuttuvat aina vain pahemmiksi? Rafiqullah haluaa tietää.
 – Muslimit tappavat muslimeita. He ovat toistensa vihollisia. Miksi näin on?
 Rafiqullah Farhan Sheikh
 Hän haluaisi Talibanin ymmärtävän, että muutkin afganistanilaiset ovat muslimeita.
 – Kaikkien ei pitäisi pystyttää omaa hallintoaan. Tehdään rauha ja rakennetaan maatamme, Rafiqullah sanoo.
 Kuten monet muut, myös Rafiqullah haluaisi palata pian kotiinsa.
 Kolme burkhaan pukeutunutta naista käveli pakolaisleirillä toukokuussa 2021 Islamabadissa Pakistanissa. Sohail Shahzad / AOP
 Mutta Talibanin äkillisen valtaantulon on odotettu saavan vielä monen afganistanilaisen taas pakenemaan Pakistanin puolelle.
 Rajan saavat kuitenkin ylittää tällä hetkellä vain ne, joilla on joko olemassa oleva pakolaisstatus tai Pakistanin passi.
 Pakistanin hallitus on suhtautunut nihkeästi uusien pakolaisten vastaanottamiseen. Maa pelkää terroristien saapuvan rajan yli, eikä se ole valmistautunut jo nyt valtavan pakolaisyhteisön kasvuun.
 Lue lisää:
 Talibanin Afganistanin rahahanoja suljetaan – paennut keskuspankkijohtaja ennustaa maalleen synkkiä talousnäkymiä ja laajaa maastapakoa
 Talibanit syyttävät Facebookia sananvapauden rajoittamisesta – some-yhtiöt "epätodellisessa asemassa"

"Taliban voi antaa meille kunniallisen elämän" – Pakistanissa pakolaisleirillä asuva afganistanilainen suurperheen isä aikoo palata kotiin


Summary: EU:n olisi saatava evakuoitua Kabulista tuhansia ihmisiä. Asia on kuitenkin Talibanin käsissä. Kabuliin lähetetty EU-virkamiestiimi hakee kontaktia Taliban-johtoon.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Ruotsalainen diplomaatti  Tomas Niklasson  on hankalan paikan edessä.
 Hänen pitäisi hoitaa noin 300 EU-edustustolle työtä tehnyttä afganistanilaista Talibanin kontrollipisteiden läpi Kabulin lentokentälle ja ulos maasta.
 Niklasson on EU:n Afganistanin-erityisedustaja, ja hänen apunaan on kolme virkamiestä.
 Tehtävä on muutenkin raskas. Heidän on myös määrä luoda yhteyksiä Taliban-hallintoon ja koordinoida EU-kansalaisten evakuointia sekä eri maiden välistä yhteydenpitoa paikan päällä.
 Euroopan ulkosuhdehallinto EEAS vahvisti torstaina Ylelle, että Niklasson on matkalla Kabuliin. Yksityiskohtia ei turvallisuussyistä kerrota.
 EU:n korkea ulkopoliittinen edustaja  Josep Borrell  vahvisti Niklassonin tehtävän ja kokoonpanon torstaiaamuna.
 – On EU:n moraalinen velvollisuus pelastaa niin monta EU:lle työskennellyttä afganistanilaista kuin suinkin mahdollista, Borrell sanoi.
 Tomas Niklasson vasemmalla. Hänen vieressään YK:n pääjohtajan Afganistan-edustaja Jean Arnault. Karim Jaafar / AFP
 EU on Yhdysvaltain ja Naton varassa
 EU-kansalaisten ja vaarassa olevien afganistanilaisten evakuointi maasta on hankala, osin ehkä mahdotonkin tehtävä.
 Onnistuminen ei ole EU:n omissa käsissä.
 – EU:n toimintamahdollisuudet ovat melko rajalliset, arvioi Ulkopoliittisen instituutin EU-ohjelmajohtaja  Juha Jokela .
 Evakuoitavia on useita tuhansia, jopa kymmeniätuhansia. Kokonaismäärää ei tiedetä, mutta pelkästään liittokansleri  Angela Merkel  on puhunut Saksan kohdalla  noin 10 000 evakuoitavasta . Suomi on ilmoittanut haluavansa evakuoida  240 henkilöä .
 Kabulin lentokenttä on pysynyt toiminnassa, koska se on Yhdysvaltain joukkojen hallinnassa. Ketkä lentokentälle pääsevät, on sen sijaan täysin Talibanin armoilla.
 Torstaina muun muassa  BBC on kertonut , että Taliban on päästänyt lentokentälle vain ulkomaalaisia, ei afganistanilaisia.
 Euroopasta alueelle lennettyjen evakuointikoneiden täyttäminen riippuu siitä, saako EU ylipäätään evakuoitaviaan koneisiin.
 Espanjan ilmavoimien evakuointikone Kabulin lentokentällä. Handout / AFP
 Yhteyttä Talibaniin haetaan pikavauhtia
 Nopeita vipuvarsia Taliban-hallinnon suuntaan ei juuri ole.
 Ensisijaista on, että Niklassonin tiimi ja korkea edustaja Borrell pyrkivät luomaan Talibaniin keskusteluyhteyden.
 – Arvioni on, että väyliä haetaan kaikin keinoin. On EU:n ja Borrellin toimintatapojen mukaista, että Kabulin hallintoon saataisiin jonkinlainen keskusteluyhteys, sanoo  Matti Nissinen  ulkoministeriöstä.
 Hän on EU:n yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan yksikön päällikkö ja korostaa, että keskusteluyhteyden hakeminen ei tarkoita Taliban-hallinnon tunnustamista.
 EU-maat ovat lähettäneet naapurimaihin evakuointikoneita, ja yksittäiset jäsenmaat ovat komentaneet mukaan pieniä sotilasryhmiä turvaksi. EU-joukkojen lähettämisestä alueelle turvaamaan evakuointeja ei ole puhuttu.
 – EU:lla on jatkuvassa valmiudessa 1 500 sotilaan taisteluosastot, joita voidaan käyttää vaativiin operaatioihin kuten humanitaaristen operaatioiden suojaamiseen. Ne voitaisiin periaatteessa lähettää Afganistaniin tai lähialueelle, mutta tästä ei ole keskusteltu, EU-ohjelmajohtaja Jokela arvioi.
 Tämä johtuu siitä, että Yhdysvallat ja Nato kontrolloivat Kabulin lentokenttää sotilaallisesti. EU ei katso lisäjoukkojen lähettämisestä olevan hyötyä ainakaan tässä tilanteessa.
 Tukea Afganistaniin ja naapurimaihin
 Taloudelliset painostuskeinot ja kannustimet ovat EU:n pitkän aikavälin toivo.
 Jos Afganistan haluaa pysyä mukana maailmankaupassa, sen on ainakin jossain määrin sitouduttava kansainvälisen yhteisön ehtoihin. Taliban-hallinto on jo ilmoittanut  kiinnostustaan  myös avustusohjelmien jatkamiseen.
 EU:n Afganistanille antamaan kehitysapuun on varattu vuosille 2021–2024 noin  1,2 miljardia euroa . Se on toistaiseksi jäissä. Mutta humanitaarinen apu jatkuu. Suomikin ilmoitti  antavansa  YK:n kautta kolme miljoonaa euroa lisää ihmisten auttamiseen paikan päällä.
 – Tarve humanitaariselle avulle on suuri. Tätä tukea myös Suomi haluaisi jatkaa. Mutta on tärkeää, että YK ja EU ottavat tilanteessa vahvan koordinaatioroolin, kehitysyhteistyö- ja ulkomaankauppaministeri  Ville Skinnari  (sd.) sanoo.
 – Kehitysavun jatkamiselle on selvät ehdot. Jos ihmisoikeuksia kunnioitetaan, järjestöjen rahoittamista voidaan jatkaa. Mutta Suomi ei anna rahoitusta Taliban-hallinnolle, hän lisää.
 Heti kun evakuointivaihe on ohi, EU:n katseet kääntyvät Afganistanin naapurimaihin.
 Niihin on odotettavissa EU-apua Afganistanista pakenevien ihmisten auttamiseksi. Pakolaistilanteen hoitaminen lähimaissa ratkaisee, lähtevätkö ihmiset alueelta eteenpäin kohti muita maita, myös Eurooppaa.
 Keskellä EU:n ulkopoliittinen edustaja Josep Borrell, vierellä Saksan liittokansleri Angela Merkel ja YK:n pääsihteeri António Guterres. Kolmikolla on paljon vastuuta Afganistan-yhteistyön sujumisesta. Simone Kuhlme / AOP
 Niklasson: Talibanin muuttumisesta ei merkkejä
 Yhdysvaltain vetäytymisestä ja EU:n omasta toiminnasta on kuultu kipakkaa kritiikkiä.
 On kysytty, miksi Afganistanin nopea romahtaminen tuli yllätyksenä, miksi evakuointeihin ryhdyttiin vasta viime hetkessä ja miksi EU on jälleen muiden valtablokkien toimien varassa.
 Tämän jälkipyykin pesu on vasta alussa. Akuutimpi kysymys on, onko Taliban samanlainen hirmuhallinto kuin aiemminkin.
 Siitä hakee ensimmäisenä tietoa Kabuliin tiiminsä kanssa lähetetty erityisedustaja Tomas Niklasson.
 Niklasson tapasi Talibanin johtoa Qatarin Dohassa vain päiviä ennen kuin Taliban-joukot etenivät Kabuliin. Tuolloin hallituksen ja Talibanin joukkojen välille yritettiin vielä löytää sopua, ja Niklasson oli mukana neuvotteluissa.
 Afganistanilaiselle TOLO News -medialle  hän kertoi näin :
 – Kuulen lupauksia muutoksesta, mutta Talibanin hiljattain miehittämillä alueilla on estetty tyttöjen koulunkäyntiä, katkottu käsiä rangaistuksena, ryöstelty yksityisomaisuutta ja tuhottu julkista omaisuutta. Se ei ole merkki muutoksesta.
 Lisää aiheesta:
 Haavisto: Lähes 70 Suomen kansalaista pyytänyt evakuointiapua Afganistanista – ”Olemme lähettäneet kaksi virkamiestä Kabulin lentokentälle"
 Näin Pohjoismaat kertovat evakuoinneista – keskustelua myös turvapaikanhakijoiden määristä ja kritiikkiä evakuointien myöhästymisistä
 Maailma voi yhä auttaa Afganistania – asiantuntijat listaavat keinoiksi neuvottelut, ihmisoikeuksiin sidotun avun ja jopa uuden sotilaallisen väliintulon

EU:lla on heikosti keinoja vaikuttaa Afganistanin kriisiin ja evakuointeihin – unioni yrittää luoda nopeasti yhteyttä Taliban-hallintoon


Summary: Sosiaali- ja terveysministeriön tänään julkaistun ohjauskirjeen mukaan rajoitustoimenpiteitä ei enää kohdenneta sellaisiin yleisötilaisuuksiin, joiden ei arvioida muodostavan suurta riskiä koronan leviämiselle. Turvavälit voitaisiin poistaa muun muassa teattereista.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Sosiaali- ja terveysministeriö on tänään ohjeistanut aluehallintoviranomaisia yleisötilaisuuksia koskevista rajoituksista. STM:n suositusten mukaan kahden metrin turvavälivaatimus poistuisi kokonaan esimerkiksi sisätiloissa järjestettävistä tapahtumista, kuten teatteriesityksistä. Tämä koskisi myös elokuvateattereita.
 Ohjauskirjeessä puhutaan henkilökohtaisista istuma- ja seisomapaikoista sekä riittävän etäisyyden ylläpitämisestä. Lisäksi osallistujien kesken ei saisi syntyä riskiä fyysiseen kontaktiin, eli pitkittynyttä aivan vierekkäin oleskelua.
 – Asiakkaiden ja osallistujien oleskelu järjestetään sillä tavoin väljästi, kuin se toiminnan erityispiirteet huomioon ottaen on mahdollista ja asiakaspaikat sijoitetaan riittävän etäälle toisistaan, ohjauskirjeessä lukee.
 Ohjauskirjettä on odotettu kulttuurialalla
 STM:n uusi ohjauskirje on edelleen pelkkä suositus, eli lopulta esimerkiksi turvavälien poistumisesta päättävät aluehallintoviranomaiset. Etelä-Suomen aluehallintoviranomaisen päätöksellä muun muassa pääkaupunkiseudulla on huomisesta lähtien voimassa rajoitus, jonka mukaan sisätiloissa saa kokoontua maksimissaan 25 henkilöä, jollei katsomotilaa jaeta erillisiin yleisölohkoihin.
 Uuden suosituksen mukaan käytössä saisi olla enintään 75 % muun lainsäädännön nojalla tilaan hyväksyttävästä enimmäismäärästä tai käytettävissä olevien istuma- tai seisomapaikkojen määrästä. Osallistujat ohjeistettaisiin välttämään voimakasta äänenkäyttö ja esimerkiksi väliaikatarjoilu järjestetään porrastetusti.
 Uudessa ohjauskirjeessä todetaan myös, että pienen riskin yleisötilaisuuksien ja yleisten kokousten osalta ei ole perusteltua enää rajoittaa tapahtuman absoluuttista enimmäisosallistujamäärää, kunhan noudatetaan 75 prosentin sääntöä. Tämä tarkoittaa sitä, että esimerkiksi pääkaupunkiseudulla huomenna voimaan tuleva 25 henkilön kokoontumisrajaus voitaisiin poistaa.
 STM haluaa huomioida myös rokotekattavuuden merkityksen tilaisuuksien järjestämisessä. Tietyn alueen rokotuskattavuuden ollessa suuri, pienenee vastaavasti tartuntojen leviämisriski.
 STM:n mukaan niissä yleisötilaisuuksissa ja yleisissä kokouksissa, joissa koronavirustartunnan riskin voidaan arvioida olevan suurempi, noudatetaan edelleen aikaisempaa ohjeistusta.
 Ministeri Kurvinen: "Tämä on askel oikeaan suuntaan"
 Tiede- ja kulttuuriministeri  Antti Kurvinen  (kesk.) ehti jo tviitata aiemmin, että kulttuurialalla luovutaan "2m turvavälivaatimuksesta ja mahdottomista lohkoista":
 Kurvisen tviitti sai välittömästi positiivista palautetta muun muassa dokumenttiohjaaja  Virpi Suutarilta  ja elokuvaohjaaja  Dome Karukoskelta .
 – Tämä on askel oikeaan suuntaan, joskaan tämä ei ole ratkaisu aivan kaikkeen. Turvavälivaatimuksen poistamisella pyritään vastaamaan juuri niihin ongelmiin, joita vaikkapa teatterilla ja oopperalla on ollut, Kurvinen totesi tänään antamassaan haastattelussa ja korosti sitä, että viime kädessä päätökset tekee aluehallintovirasto, jolle virkavastuu asiassa kuuluu.
 Kurvisen mukaan myös koronapassin valmistelua pitää jatkaa
 – Minun mielestäni meidän pitää nyt Suomessa ryhtyä pohtimaan sitä, missä vaiheessa me poistamme Iso-Britannian tapaan kaikki rajoitukset – eli mikä on se vaihe, jolloin rokotekattavuus on niin korkea, ettei ole enää riskiä teho- ja muun sairaalahoidon kuormittumisesta.
 Mutta mikä sitten on ohjauskirjeiden merkitys, koska avi kuitenkin tekee niiden jälkeen omat päätöksensä?
 – Kyse on siitä, että meillä on tartuntautilaissa tietyt pykälät, ja niiden soveltamisesta sosiaali- ja terveysministeriö on antanut ohjauskirjeitä aiemminkin. Viime kädessä ratkaisun tekee kuitenkin avi. Toivottavasti avi huomioi tämän ohjauskirjeen riittävällä tavalla. Kulttuuri-ja urheiluasioista vastaavana ministerinä toivon, että päätöksiä tulee pian, koska jokainen päivä tulee kalliiksi, niin inhimillisesti kuin taloudellisestikin, Kurvinen summaa.
 STM:n ohjeistus olisi voimassa syyskuun loppuun saakka.
 Lue lisää:
 Ooppera aikoo järjestää perjantaina esityksen vastoin kokoontumisrajoituksia – Lilli Paasikivi: "Näitä mannerlaattoja ei heitellä edestakaisin niin ja näin"
 Etelä-Suomen avi jätti lasten ja nuorten rajoitukset voimaan – kenenkään harrastamista ei silti kielletä
 Vastustusta herättäneet yleisörajoitukset astuvat voimaan perjantaina: Kansallisteatteri noudattaa niitä, Kansallisooppera kapinoi

Ministeriö ohjeistaa: kahden metrin turvaväleistä voi luopua pienen riskin yleisötilaisuuksissa


Summary: Suomi pyrkii hakemaan lähiaikoina 170 afganistanilaista turvaan ääriliike Talibanin valtaamasta Afganistanista. Aluksi heidät majoitetaan vastaanottokeskuksiin.

170 ihmistä.
 Niin monelle Suomen palveluksessa työskennelleelle afganistanilaiselle ja heidän perheenjäsenelleen Suomi aikoo tarjota humanitaarista suojelua.
 Lähiaikoina heidän on määrä saapua Suomeen, mikäli ihmiset onnistuvat hakeutumaan evakuointilentojen kyytiin.
 Afganistanissa vallan ottanut äärijärjestö Taliban pystyttää parhaillaan tiesulkuja ja tarkastuspisteitä, eikä ole itsestään selvää, pääsevätkö suojelulupauksen saaneet ihmiset edes lentokentälle.
 Voit lukea Afganistanin tilanteen uusimmat käänteet  täältä.
 Ulkoministeriön mukaan tilanne on vaikea. Jos lennolle kuitenkin pääsee, on myös erittäin todennäköistä, että matka jatkuu Suomeen asti.
 Tehdäänkö tulijoille turvallisuusselvitys?
 Suojelupoliisista ei kerrota, tehdäänkö Afganistanista tuleville 170 henkilölle turvallisuusselvitys. Supon mukaan ulkoministeriö tekee taustaselvityksiä rekrytoidessaan edustustoihin paikalta palkattua henkilöstöä.
 Suposta kuitenkin kerrotaan, että poliisi on ollut mukana viranomaisyhteistyössä valmistelemassa toimenpiteitä, jotka koskevat Afganistanista Suomeen evakuoitavia ihmisiä.
 – Suojelupoliisi ei ole nähnyt mitään estettä näiden ihmisten siirtämiselle Suomeen. He ovat työskennelleet Afganistanissa pääasiassa Suomen ulkoministeriön palveluksessa, kertoo Supon viestintäasiantuntija  Anni Lehtonen  sähköpostitse.
 Viime viikolla valtioneuvosto  päätti  ylimääräisessä istunnossa, että Suomeen otetaan ihmisiä erityisellä humanitaarisella perusteella. Taustalla on arvio, jonka mukaan Taliban saattaa kohdistaa Suomen valtion hyväksi työskennelleisiin ihmisiin jatkossa kostotoimenpiteitä.
 Afganistanista tulevat henkilöt eivät ole turvapaikanhakijoita, koska heitä ei koske turvapaikkaprosessi. He eivät myöskään ole pakolaisia tai kiintiöpakolaisia, vaikka he pakenevat kotimaastaan mahdollisia ihmisoikeusloukkauksia tai sotaa.
 Mitä Suomeen tulleille afganistanilaisille tapahtuu ensin?
 Maahanmuuttovirasto ottaa vastaan Afganistanista saapuvat Suomessa. Maahanmuuttoviraston vastaanottoyksikön johtaja  Pekka Nuutinen  sanoo, että Migrillä on ollut tärkeä rooli ulkoministeriön johtamassa evakuointioperaatiossa.
 – Meillä on vastassa väkeä lentokentällä, kun lento tai lentoja tulee. Olemme organisoineet koronatestaukset ja tarvittaessa meillä on ensihuolto kentällä, Nuutinen sanoo.
 Afganistanista Suomeen saapuvat henkilöt ovat melko poikkeuksellisessa tilanteessa. Ulkoministeriö on kertonut, että niille, joilla on Suomen valtion kanssa solmittu tuore työsopimus, myönnetään oleskelulupa.
 Nuutisen mukaan Afganistanista evakuoitavat henkilöt majoitetaan aluksi vastaanottokeskuksiin, vaikka kyse ei ole turvapaikanhakijoista, eli henkilöistä, jotka hakevat suojelua ja oleskeluoikeutta Suomesta.
 – Tämä johtuu siitä, että oleskelulupaprosessin käsittely alkaa vasta, kun ihmiset saapuvat Suomeen. Käsittely voi kestää joitain viikkoja, Nuutinen toteaa.
 Migrin mukaan normaalitapauksessa heidät ohjattaisiin suoraan kuntiin.
 Suomen työ- ja elinkeinoministeriö sekä ELY-keskukset kartoittavat parhaillaan, missä kunnissa Afganistanista Suomeen saapuvia henkilöitä voitaisiin ottaa vastaan.
 Nuutisen mukaan Migri ei tässä vaiheessa kerro tulijoista. Ulkoministeriö johtaa evakuointioperaatiota ja se on kertonut tulijoista hyvin vähän. Migrissä tiedetään, minkä ikäisiä ihmisiä ja millaisia perheitä Suomeen odotetaan.
 Mitä evakuoiduille tapahtuu kunnissa?
 Sillä ei ole mitään väliä, millä statuksella henkilö saapuu Suomeen, mistä maasta tai mikä maan tilanne on. Suomen lainsäädäntöön on kirjattu, että tietyt peruspalvelut on turvattava. Tällaisia ovat esimerkiksi akuutti terveydenhuolto.
 Kunnat ovat vastuussa palveluiden järjestämisestä.
 Kiintiöpakolaisen statuksella maahan tulevaa ja henkilöä, joka hakee suojelua vieraasta valtiosta, kohdellaan suurin piirtein samoin, ainoa ero on siinä, että ensimmäisten kohdalla tuloa Suomeen voidaan usein ennakoida, suunnitella ja aikatauluttaa, selventää Sosiaali- ja terveysministeriön asiantuntija  Anna Cantell-Forsbom .
 – Akuutissa tilanteessa, kuten nyt Afganistanin kohdalla, nopea reagointi ei välttämättä ole mahdollista. Laissa on kuitenkin määritelty, että jokaisen kohdalla on kartoittava yksilöllisen tuen tarve.
 Erilaisilta kriisialueilta Suomeen saapuvien ihmisten tarve voi poiketa merkittävästi. Joillakin voi olla varallisuutta, toiset saapuvat tyhjin käsin. Statuksesta riippumatta viranomaiset selvittävät kunkin ihmisen tilanteen yksilöllisesti. Terveysviranomaiset esimerkiksi kartoittavat henkilöhistoriaa, sairauksia ja vammoja.
 STM:n asiantuntija kumoaa yleisen luulon, että Suomessa asuvien ulkomaalaisten status määrittelisi sen, millaisiin tukiin henkilö on oikeutettu. Suomen perustuslaki turvaa Suomessa asuville asumisen ja välttämättömän toimeentulon.
 – Valitettavasti on tahoja, jotka viljelevät mediassakin, että esimerkiksi pakolaisille annettaisiin suuria könttäsummia ja isoja tukia. Tämä ei pidä paikkaansa. Perustoimeentulotuen päälle kunta voi antaa harkinnanvaraista tukea. Tähän vaikuttaa perheen koko ja asumismenot.
 Kun oleskeluluvan on saanut, voidaan myöntää avustuspaketti, jonka turvin uutta elämää Suomessa voi rakentaa. Tähänkin liittyy vääriä luuloja.
 – On olemassa avustuspaketti, joka voi auttaa alkuun, mutta se on hyvin vaatimaton summa. Sillä saa kirpputoritasoisia vaatetta ja Kierrätyskeskuksen huonekaluja. Se, että meidän verovaroin ylläpidetään luksuselämää ei ole lähelläkään totuutta.
 Turvapaikanhakijat ja pakolaiset Turvapaikanhakijalla  tarkoitetaan ulkomaalaista, joka hakee suojelua ja oleskeluoikeutta vieraasta valtiosta. Pakolainen  on henkilö, jolle on myönnetty turvapaikka jostakin valtiosta. Pakolaisaseman saa Suomessa myös henkilö, joka otetaan Suomeen UNHCR:n esityksestä pakolaiskiintiössä. Yleiskielessä pakolaisella viitataan usein myös kaikkiin niihin, jotka ovat joutuneet pakenemaan kotiseudultaan. Turvapaikanhakija saa pakolaisaseman, jos hänelle annetaan turvapaikka. Lisäksi puhutaan  kiintiöpakolaisista . Pakolaisia, jotka ovat lähteneet kotimaastaan tai pysyvästä asuinmaastaan toiseen maahan, useimmiten oman maansa lähivaltioon, voidaan ottaa uudelleensijoitettaviksi pakolaiskiintiössä. Lähde: Valtioneuvoston verkkosivu
 Lue lisää:
 Maria Ohisalo Ylen aamussa: Sisäministeriö ehdottaa pakolaiskiintiön nostoa 2 000 ihmiseen
 Paljonko suomalaisia on Afganistanissa, milloin evakuoitavat afgaanit tuodaan Suomeen, ja minne heidät sijoitetaan? Tämä kaikki tiedetään nyt
 Näin Pohjoismaat kertovat evakuoinneista – keskustelua myös turvapaikanhakijoiden määristä ja kritiikkiä evakuointien myöhästymisistä
 Maahanmuuttovirasto valmistautuu Afganistanista tuleviin pakolaisiin – Pekka Nuutinen: "Mistä sitä tietää, vaikka ensimmäiset tulisivat jo tänään"

Ovatko Suomeen saapuvat 170 afganistanilaista kiintiöpakolaisia, pakolaisia vai turvapaikanhakijoita, ja miten heidän kanssaan menetellään?


Summary:
Toimijat kiittelevät torstaina julkaistua Sitran ilmastoselvitystä  siitä, että se kokoaa eri toimijat ja ilmastotoimet yhteen.
Selvityksessä listattiin runsaasti erilaisia keinoja, joilla Suomen olisi mahdollista pitää päästöt kurissa.

Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto

Sitran torstaina julkaiseman ilmastoselvityksen esitykset saavat kiitosta, mutta ne herättävät myös krittiikkiä.
 Selvityksessä arvioidaan, että Suomella on omalta osaltaan edellytykset päästövähennyksiin, joilla lämpeneminen voitaisiin pysäyttää 1,5 asteeseen. Torstaina julkistetun Korjausliike – Suomi kohti 1,5 asteen tavoitteen mukaisia ilmastotoimia -selvityksen mukaan matkalla  on kuitenkin esteitä .
 Selvityksessä listattiin seitsemän suurinta estettä, jotka hankaloittavat tavoitteiden saavuttamista. Sitra penää muun muassa positiivista visiota, pitkän aikavälin tavoitteita ja johtajuutta ilmastotoimiin sekä taloudellisia kannustimia ja tukijärjestelmän remonttia. Selvityksessä painotetaan myös esimerkiksi kestävän liikkumisen mahdollistavaa infrastruktuuria ja hallinnollisten esteiden poistamista, muun muassa ilmastotoimien luvituksen esteitä purkamalla.
 Sitran viesti on, että päästövähennyksiä pitää tehdä kaikilla sektoreilla. Niin valtiolla, yrityksillä kuin kansalaisillakin on tavoitteiden saavuttamisessa tärkeä rooli.
 Elinkeinoelämän keskusliitto EK:n johtavan asiantuntijan  Kati Ruohomäen  mukaan Sitra nosti esiin kolme elinkeinoelämää kiinnostavaa esitystä: luvituksen sujuvoittamisen, kysynnän luominen vähähiilisille tuotteille julkisten hankintojen avulla sekä tutkimus-, kehitys- ja innovaatiorahoituksen lisäämisen.
 Selvityksessä ei ollut mainintaa toimien kustannusvaikutuksista. Ruohomäen mukaan se hankaloittaa merkittävästi niiden arviointia.
 – Sitra on aikaisemmin arvioinut päästövähennysten hintoja. Kun hintalaput puuttuvat, lukija ei osaa sanoa, onko joku kallis vai halpa. Mieluummin tietysti niitä halpoja tai niitä, joilla on tuotto-odotuksia tekisi ensimmäisenä.
 Selvityksen keskeinen viesti on, että ilmastotavoitteisiin pääseminen on mahdollista. EK:ssa uskotaan ja toivotaan, että hyvinvoinnin säilyttäminen ja ilmastotoimien yhdistäminen on mahdollista.
 – Vaatii yhdessä tekemistä ja miettimistä, että löydämme ne parhaat keinot, Ruohomäki sanoo.
 Elinkeinoelämän johtavan asiantuntijan Kati Ruohomäen mukaan Sitran selvityksessä esitettyjen toimien arviointia hankaloittaa se, ettei niiden kustannusvaikutuksia kerrota. Nella Nuora / Yle
 Teknologiateollisuus: Rajoitukset huolestuttava signaali
 Teknologiateollisuuden toimintaympäristöjohtaja  Helena Soimakallion  mukaan selvityksen ansiona voi pitää sitä, että se nosti esiin johtajuuden merkityksen ilmastotoimissa sekä osaamis- ja koulutuskysymykset.
 Tutkimus- ja kehitystoiminnalle on kysyntää toimialan yrityksissä. Soimakallion mukaan teknologiateollisuuden yrityksillä on paljon annettavaa vähähiilisyyskehitykseen ja kiertotalouteen.
 – Meillä on valtaosa ratkaisuista olemassa, ja suurimmat haasteet ovat samoja kuin muillakin aloilla eli energiaan ja materiaaleihin liittyviä.
 Soimakallion mukaan toimialan päästövähennykset syntyvät investoinneista ja investointien tekemistä edistää lupa- ja valvontaprosessien lyheneminen ja riittävä rahoitus. Teknologiateollisuus toivottaa tervetulleeksi selvityksessä esitetyn noston riskien jakamisesta ilmastohaasteisiin vastaamaan pyrkivien ratkaisujen kehittämisessä.
 – Olemme teknologiateollisuudessa ehdottaneet, että pitäisi löytää työkaluja ja rahoitusta, esimerkiksi vakuuksia tai muuta taloudellisen riskin jakamista, jolla saataisiin uusia ratkaisuja markkinoille. Innovatiivisten julkisten hankintojen osuuden kasvattaminen auttaa tässä.
 Kritiikkiä selvityksessä herättää verotuksen esittäminen yhtenä ohjauskeinona. Soimakallion mukaan myöskään esityksiä rajoituksista materiaalien tai luonnonvarojen käyttöön ei oteta teollisuudessa avosylin vastaan.
 – Ne ovat aina huolestuttavia signaaleja, sillä silloin tulee olo, että kasvu halutaan laittaa jollain tavalla aisoihin, Teknologiateollisuuden Soimakallio sanoo.
 MTK: Kaikki maatalouden kannustimet toimivia
 Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliitto MTK:n lakimies  Minna Ojanperän  mukaan selvityksen tulokset kuulostivat hyviltä – ja tutuilta. Ojanperä huomauttaa, että nyt esitetyistä toimista osaa suunnitellaan jo esimerkiksi maakäyttösektorin ilmastotoimenpidekokonaisuudessa, jossa MTK:kin on mukana.
 – Esimerkiksi joutoaluiden metsitys on jo käynnissä, ja tiedämme maanomistajien tarjonneen omia maa-alueitaan sitä varten, Ojanperä sanoo.
 Ojanperä näkee tuoreena avauksena selvityksessä esiin nostetun positiivisen vision puuttumisen ja sen, miten se vaikuttaa julkiseen keskusteluun ilmastonmuutoksesta. Maatalousyrittäjien ja metsänomistajien kannalta tärkeimmäksi toimeksi Ojanperä arvioi hiilensidonnan lisäämisen.
 Selvityksen mukaan metsissä ilmastotoimiin voitaisiin kannustaa esimerkiksi palkitsemalla ojitetun suometsän ennallistamisesta ja hiilensidonnasta. Ojanperän mukaan rahalliset kannustimet voisivat motivoida metsänomistajia hiilensidontaan.
 – Ilmastokeskustelumme on ollut rajoitteista ja kielloista lähtevää, ja se vie meitä entistä kauemmas näistä positiivisista kannusteista, jotka voimme saada nopeammin liikkeelle ja sitä kautta saada niitä aitoja päästövähennyksiä. Kaikki kannustimet, mitä maatalouteen esitetään, ovat todella hyviä.
 Ojanperän mukaan esittyjen toimenpiteiden toteutuminen kentällä riippuu niiden sosiaalisesta hyväksyttävyydestä eli siitä, miten ihmiset toimiin suhtautuvat. Esimerkiksi  turvetuottajien mielenilmaus viime keväänä  on vielä tuoreessa muistissa.
 Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliitto MTK:n lakimies Minna Ojanperän mukaan monet Sitran selvityksessä esitetyt keinot ovat jo nyt maa- ja metsätaloudessa käytössä. Nella Nuora / Yle
 Kuntaliitto korostaa kuntien autonomiaa myös ilmastotoimissa
 Kuntaliiton yhdyskunta- ja ympäristöyksikön johtaja  Miira Riipinen  on yhtä meltä selvityksen johtopäätösten kanssa etenkin siitä, että johtajuutta ja pitkän aikavälin visiota tarvitaan.Ilmastotoimissa johtajuutta tarvitaan etenkin kuntien strategioiden linjausten viemisessä päätöksentekoon ja sieltä eteenpäin aina kuntalaisten arjen tasolle.
 Kuntaliitossa toivotaan, että kuntien annettaisiin tiettyyn rajaan asti itse päättää siitä, miten ilmastotoimia tehdään. Riipisen mukaan kuntien omat ilmastotavoitteet ovat jopa kunnianhimoisempia kuin uuteen ilmastolakiin suunnitellaan kirjattavan. Parhaillaan lausuntokierroksella olevassa  ilmastolakiluonnoksessa  esitetään kansallisen hiilineutraaliustavoitteen asettamista vuoteen 2035.
 – Kunnista jo kaksi kolmesta on asettanut ilmastotavoitteita. Keskimäärin Suomen kunnat tavoittelevat hiilineutraaliutta 2030 mennessä. Kansallisissa suunnitelmissa pitäisi olla kiinnostunut myös siitä, minkälaisia toimenpiteitä näissä kuntien suunnitelmissa on. Suomi on pitkä maa, ilmasto-olosuhteet, elinkeinorakenne ja yhdyskuntarakenne on hyvin erilaista eri puolilla Suomea.
 Kuntien onnistuminen tavoitteissaan on keskeistä valtakunnallisten tavoitteiden saavuttamiseksi, Riipinen painottaa.
 – Yli puolet Suomen hiilineutraaliustavoitteesta toteutuu sillä, että kunnat saavuttavat tavoitteensa. Asiaa pitää tarkastella alhaalta ylöspäin suuntautuvasta näkökulmasta.
 Riipinen on vakuuttunut siitä, että kunnissa on valmius tehdä riittävät ilmastotoimet, kunhan niiden tekemiseen saadaan riittävästi rahoitusta. Kuntaliitto on laskenut EU:n Fit for fifty five -paketin esityksiin pohjaten, että esimerkiksi pelkästään energiaremontit kolmeen prosenttiin kuntien kiinteistökannasta maksaisivat jopa kaksi miljardia euroa vuosittain.
 – Kun kunnat tekevät investointeja kävelyyn, pyöräilyyn, kehittävät joukkoliikennettä ja tekevät energiatehokkuussaneerauksia rakennuksissaan, investoivat uusiutuvan energian käyttöönottoon, niin nämähän vaativat kaikki rahaa. Mittakaava, millä kunnissa investointeja tehdään, suhteutettuna siihen, mitä kunnille on tarjolla, siinä on kuilu.
 Riipisen mukaan luvituksen ja kaavoituksen hitaudesta ja kankeudesta puhuttaessa olisi syytä huomioida myös viranomaisresurssien riittävyys. Hänen mukaansa kunnissa on työvoimapulaa kaavoittajista ja rakennustarkastajista, mikä osaltaan vaikuttaa käsittelyaikojen kestoon. Valitusprosesseihin mentäessä pullonkaulana voivat olla tuomioistuinten resurssit.
 – Täytyy muistaa, että kun kaupunkeja suunnitellaan ja luvitetaan, niitä rakennetaan kymmeniksi vuosiksi eteenpäin, ja me puhumme aina ihmisten elinympäristöistä ja erilaisten yritysten toimintaympäristöstä. Ja samanaikaisesti kun halutaan nopeuttaa, halutaan lisätä erilaisia selvitys- ja arviointivelvoitteita, Riipinen haastaa.
 Sitran selvitys saa kiitosta päästövähennystavoitteiden esteiden nimeämisestä ja siitä, että se toi yhteiskunnan eri tasojen toimijat yhteen. Kansalaisnäkökulma jäi kuitenkin Riipisen mukaan uupumaan.
 – Ihmisten pitää hyväksyä ne muutokset, ja muutosten pitää olla mielekkäitä ihmisten arjen kannalta, hän arvioi.
 Lue lisää:
 Sitran selvitys: Suomella hyvä mahdollisuus päästä ilmastotavoitteisiin, mutta edessä on seitsemän ongelmaa ratkaistavaksi

Sitran ilmastoselvitys saa kiitosta ja kritiikkiä – EK harmittelee hintalappujen puutetta, MTK:n mukaan positiivisemmalle ilmastopuheelle on tilausta


Summary: Yhdysvallat toimitti aseet Afganistanin armeijalle. Nyt käsiaseet, panssariajoneuvot ja helikopterit ovat Talibanin hallussa. Asiantuntijoiden mukaan vaarallisimpia olisivat vääriin käsiin joutuvat ilmatorjuntaohjukset.

Taliban otti haltuunsa Afganistanin ja samalla sen aseet. Maan asevarastot olivat pullollaan – onhan Yhdysvallat käyttänyt maan puolustusvoimien ja poliisihallinnon varustamiseen vuosien saatossa  kymmeniä miljardeja dollareita .
 Viikkojen kuluessa sosiaalinen media oli täyttynyt kuvista, joissa talibantaistelijat esittelevät yhdysvaltalaisia  Black Hawk -koptereita  Kandaharissa ja A-29-hyökkäyskoneita Mazar-i-Sharifissa. Afganistanin asevoimien antautuessa Talibanin haltuun jäi käsiaseita satoja erilaisia  sotilasajoneuvoja .
 Millainen sotilaallinen voima Taliban on – ja millainen terrorismin uhka sen haltuunsa saamasta sotilaskalustosta mahdollisesti nousee?
 Maanpuolustuskorkeakoulun apulaissotilasprofessori majuri  Antti Paronen  on tutkinut samoja kuvia.
 – Vaikuttaa siltä, että Talibanin erittäin nopean etenemisen ja sitä edeltävän myyräntyön myötä sen hallintaan on päätynyt kokonaisten sotilasyksiköiden ajoneuvoja ja aseistusta, Paronen sanoo.
 – Pääasiassa kyse on jalkaväen kalustosta, mutta mitä ilmeisemmin Talibanin haltuun on päätynyt myös maavoimien ilmailuun sopivaa helikoptereita ja jopa lentokonekalustoa huoltojärjestelmineen.
 Valmistelutyö takasi haltuunoton
 Miten kaikki onnistui näin helposti? Parosen arvion mukaan Talibanin rynnistyksen taustalla on sen ylläpitämä alueellinen varjohallinto. Se on toiminut aina siellä, missä Taliban sai jalansijaa.
 – Tämä varjohallinto teki vaikuttamis-, tiedustelu- ja maalittamistyötä yli 15 vuotta. Kesän aikana ja erityisesti elokuun viimeisessä vyöryssä Taliban tiesi, kehen kannattaa vaikuttaa ja millaisia uhkauksia esittää, Paronen sanoo.
 Psykologinen vaikuttaminen yhdessä taitavan tiedustelutoiminnan kanssa oli Parosen mukaan tappavan tehokasta – ilman että laukaustakaan tarvitsi välttämättä ampua. Afganistanilaissotilaat luovuttivat monessa tapauksessa aseensa ja poistuivat suosiolla paikalta.
 Millainen sotilasmahti Taliban on?
 Yhdysvallat on vuosien ajan varustanut Afganistanin noin 300 000 miehen poliisivoimia ja armeijaa.
 Antti Parosen mukaan on selvää, ettei näin suurta joukkoa ollut todellisuudessa olemassakaan. Moni oli palveluksessa vain nimellisesti ja Yhdysvaltain maksamat tuet päätyivät korruptioon.
 Paronen arvion mukaan rivissä saattoi olla noin 200 000 henkilöä, tai jopa huomattavasti vähemmän.
 – Joka tapauksessa voimme puhua materiaalisen varustautumisen osalta satojen tuhansien miesten armeijasta.
 Nyt nuo aseet ja varusteet ovat vaihtaneet omistajaa.
 Entä taistelijoiden määrä?
 Talibanilla oli riveissään noin 70 000 miestä, joidenkin Parosen näkemien arvioiden mukaan jopa yli 100 000.
 Tuo joukko on nyt kasvanut, kun vangit on vapautettu, voitonhuuma on innostanut taliban-myönteisiä värväytymään ja mahdollisesti ainakin osa Afganistanin armeijasta on vaihtanut leiriä.
 Kaiken tämän seurauksena Taliban-johtoisella Afganistanilla on joukoissaan pitkälti yli sata tuhatta täysin varustettua taistelijaa. Se on mittava joukko.
 – Se vastaa käytännössä puolta suomalaisesta kenttäarmeijasta – siis täysin liikekannalle pannusta reservistä, Paronen kuvaa.
 Ilmaherruutta Talibanilla ei ole, vaikka se helikoptereita sosiaalisessa mediassa esitteleekin.
 Millainen on Talibanin ilmavoimat?
 Afganistanin ilmavoimat oli ennen vallanvaihtoa jonkin verran  yli 200 koneen vahvuinen , mutta Talibanin kyky lentää on vähintäänkin kyseenalainen.
 – Länsimaissa lasketaan että kolmasosa koneista on lentokunnossa, kolmasosa reservissä ja kolmasosa huollossa, mutta se tuskin oli totta Afganistanissa. Korruptio on piinannut siellä myös ilmavoimia ja kallisarvoista polttoainetta on mennyt johonkin muuhun kuin kaluston pitämiseen ilmassa, Paronen sanoo.
 Talibanin joukoissa helikopterilentäjiä tai huoltohenkilökuntaa ei ollut. Jos koneet nousevat ilmaan, niitä lentävät samat pilotit kuin ennen vallanvaihtoa tai sitten lentotaitoisia haetaan jostain muualta.
 Ainakaan kaikki lentäjät eivät ole vaihtaneet leiriä. Uzbekistanin puolelle on siirtynyt lehtitietojen mukaan  kymmeniä lentokoneita ja satoja ihmisiä . Uzbekistanin puolelle vetäytyi Parosen mukaan myös entisen pohjoisen liittokunnan sotapäälliköitä asemiehet mukanaan.
 Hän arvelee, että tuosta joukosta saattaa syntyä jopa jonkinlaista vastarintaa Afganistanin uudelle Taliban-hallinnolle.
 – Paljon on nyt puhetta myös siitä, että Afganistanin Panjshirin laaksossa kehittyä jonkinlainen vastarintatoimintaa.
 Nouseeko terrorismin uhka?
 Jäikö Afganistaniin sellaista aseistusta, joka myöhemmin nostaa terrorismin uhkaa länsimaissa? Ulkopoliittisen instituutin tutkija  Charly Salonius-Pasternak  ei pidä käsiaseita tai helikoptereita tällaisena uhkana.
 – Kuvissa Talibaneilla näkyy yhdysvaltalaisia käsiaseita ja muuta kevyttä kalustoa. Se ei muuta isoa strategista kuvaa, hän kuvaa.
 Lentokoneet ja helikopterit, jos niitä onnistutaan operoimaan, muodostavat uhan korkeintaan Afganistanin naapurimaihin. Näin voidaan todenta myös Talibanin haltuunsa saamasta perinteisestä tykistöstä.
 – Keskeisin huolenaihe ovat ilmatorjuntaohjukset. Etenkin kevyet sellaiset. Jo vuosikymmeniä on yritetty estää, etteivät terroristit saisi niitä käsiinsä.
 Tällaisia olalta laukaistavia ohjuksia on käytetty myös siviililentokoneiden pudottamiseen.
 Salonius-Pasternak muistuttaa, että tällä hetkellä Taliban-hallinto esiintyy rakentavasti ulkovaltojen suuntaan.
 – Taliban-hallinnolla näyttäisi myös olevan pyrkimys osoittaa ulkomaailmalle, että heillä on jonkinlainen legitiimi oikeus hallintoonsa. Tähän sopisi hyvin huonosti, jos mahdollisessa terrori-iskussa käytetyt ohjukset onnistuttaisiin jäljittämään Afganistaniin.
 Myös maanpuoluustuskorkeakoulun Parosen mielestä Taliban-liikeen haltuunsa saamat olkapääohjukset olisivat länsimaihin suuntautuvan terrorismin kannalta suurin huoli.
 Toinen kysymys on, paljonko tuollaisia aseita on toimitettu Afganistanin armeijalle.
 – Oletettavaa on, että ei suurissa määrin. Pitää muistaa, että Yhdysvallat ei ole erityisen luottavaisesti suhtautunut liittolaiseensa – varsinkin kun Taliban on kyennyt aika tehokkaasti soluttautumaan kansalliseen armeijaan, Paronen sanoo.
 Kenties tunnetuin esimerkki soluttautumisesta on Taliban-taistelija, joka yritti  muutama vuosi sitten tappaa  sodanjohtaja kenraali  Scott Milleriin .
 Antti Paronen uskoo, että Yhdysvalloissa on tiedostettu, että ilmatorjuntakalusto saattaisi päätyä vääriin käsiin.
 Toisaalta, mihin Afganistanin armeija olisi ilmatorjuntaohjuksia suurissa määrin edes tarvinnut? Sen vastassa oli Taliban, jolla ei ollut ilmavoimia ennen tätä kesää.
 Lue ja kuuntele lisää:
 USA käytti kymmeniä miljardeja dollareita sotakalustoon Afganistanissa, sitten korttitalo romahti – nyt Taliban hyötyy valtavasta arsenaalista
 Radio Suomen erikoislähetys: Afganistan ja Talibanien aika

Millainen sotilaallinen voima on USA:n aseilla varustettu Taliban? Maanpuolustuskorkeakoulun Paronen: "Kuin puolet Suomen kenttäarmeijasta"


Summary: Talon omistajalla ei ole muuta vaihtoehtoa kuin purkaa vuonna 2001 valmistunut nelikerroksinen kerrostalo. Maaperätutkimuksissa ei aikoinaan havaittu, miten syvä rakennuksen alla oleva jääkautinen kuoppa on.

Aivan Lappeenrannan keskustassa sijaitseva uudehko nelikerroksinen kerrostalo on osoittautunut purkukuntoiseksi.
 Talo valmistui Valtakadun ja Raatimiehenkadun kulmaukseen vuonna 2001. Nyt sen asukkaat ovat saaneet ilmoituksen, että viimeinen asuinpäivä talossa on mahdollisesti jo vuoden kuluttua.
 Talo on pakko purkaa, sillä sen korjaaminen on osoittautunut mahdottomaksi.
 – Kyse ei ole oikeastaan rakennusvirheestä, vaan enemmänkin huonosta tuurista, sanoo talon ja tontin omistavan Kevan kiinteistövarallisuuspäällikkö  Kirsi Soikkeli .
 Keva on merkittävä suomalainen eläkevakuuttaja. Aiemmin se tunnettiin nimellä Kuntien eläkevakuutus.
 Seinästä paistaa valo läpi.  Kalle Purhonen / Yle
 Halkeilevat seinät
 Rakennusliike YIT:n aluepäällikkö  Jussi Koskela  katsoo ulkosaumaa talon ensimmäisen ja toisen kerroksen betonielementtien välissä.
 – Kitatusta saumasta näkee selvästi, että sauma on huomattavasti ratkennut. Se on merkki siitä, että talo selvästi painuu ja talon rakenteissa on liikettä, sanoo Koskela.
 Betonielementtien välinen sauma on liikkunut.  Kalle Purhonen / Yle
 Talon sisällä olevassa entisessä Handelsbankenin konttorissa on vielä jäljellä osa pankin aikaisista kalusteista. Konttorin perällä on tiiliseinän vieressä sermillä erotettu neuvottelutila.
 Kauttaaltaan tiiliseinän läpi kulkee liki puoli senttimetriä leveä halkeama.
 – Kun perustukset ovat päässeet painumaan, ovat sitä kautta myös muut rakenteet päässeet liikkumaan. Se on aiheuttanut tämän ikävän näköisen halkeaman.
 Entisen pankin tiloissa oleva tiiliseinä on haljennut.  Kalle Purhonen / Yle
 Halkeamat eivät ole ainoita ongelmia, joita perustuksen vajoaminen on aiheuttanut. Samalla hajoavat myös seinien sisällä olevat painevesiputket.
 – Painevesilinjoissa on ollut halkeamisia. Muutamiin asuntoihin on tullut merkittävät vesivahingot. Se on akuutti ongelma, sanoo Kevan kiinteistövarallisuuspäällikkö Kirsi Soikkeli.
 Korjaus ei auta
 Talon vajoamisen ja liikkumisen ongelma on sen pitkän sivun keskikohdassa. Ongelma ilmeni heti talon valmistumisen jälkeen.
 – Se on painunut käytännössä aina. Jo vuonna 2004 kävimme rakentajan kanssa siitä isomman keskustelun, sanoo Kevan kiinteistövarallisuuspäällikkö Kirsi Soikkeli.
 Purettavassa talossa on katutasossa liiketiloja ja ylemmissä kerroksissa 30 vuokra-asuntoa. Kalle Purhonen / Yle
 Painunutta kohtaa yritettiin korjata vuonna 2008, mutta se ei tuottanut toivottua tulosta.
 – Painuminen ei ole mitään valtavaa, puhutaan millimetreistä. Se kuitenkin vaikuttaa taloon, sanoo Soikkeli.
 Talon on rakentanut Kuntien eläkevakuutusyhtiölle rakennusliike Oka. Erinäisten yrityskauppojen myötä Oka on vuosien aikana sulautunut rakennusliike YIT:hen, joka nyt osaltaan vastaa rakennuksen kohtalosta.
 – Tämä purkamispäätös on ikävää erityisesti talon asukkaille. Osa heistä on asunut tässä koko sen ajan, jonka talo on ollut olemassa, sanoo YIT:n aluepäällikkö Jussi Koskela.
 Jääkautinen suppa
 Talon ongelman juuret ovat kaukana menneisyydessä.
 Reilut 10 000 vuotta sitten Lappeenrannan nykyinen kohta paljastui jääkauden alta. Nykyisen Valtakadun viereen jäi maahan valtava jäämurikka. Kun se suli, sen kohdalle jäi iso kuoppa eli suppa.
 Kun Lappeenrannasta kaupunki ja asutus lisääntyi, asukkaat ottivat kuopan kaatopaikakseen. Sinne alettiin kantaa risuja, heinää, oksia ja kaikkea jätettä, jota asutuksesta syntyi.
 Myöhemmin 1900-luvun alkuvuosikymmeninä montun kohdalle rakennettiin huoltoasema, joka purettiin reilut 20 vuotta sitten uuden kerrostalon tieltä.
 Kun kerrostaloa alettiin rakentaa, yksi pilareista tuli jääkautisen supan kohdalle.
 – Ennen rakentamista tehtiin maaperätutkimus. Ilmeisesti kairauksessa ei ole havaittu sitä, miten syvällä pohja on. Kun rakennus on paalutettu, sitä ei ole paalutettu tarpeeksi syvälle ja täyttömaa on alkanut antaa periksi, selventää Kevan kiinteisövarallisuuspäällikkö Kirsi Soikkeli.
 Purettava talo on aivan Lappeenrannan keskustassa. Yle / Kalle Purhonen
 Edelleen ongelma on, ettei jääkautisen supan syvyyttä tiedetä. Talo jatkaisi vajoamistaan.
 Purku edessä
 Sekä Keva että YIT ovat yhdessä päätyneet ratkaisuun, että talo on parasta purkaa. Talossa on liikehuoneistojen lisäksi 30 asuntoa, joiden asukkaille on jo ilmoitettu asiasta.
 – Me olemme kertoneet, että ainakin vuoden 2022 loppuun saakka asunnoissa voi asua, kertoo Kevan kiinteistövarallisuuspäällikkö Kirsi Soikkeli.
 YIT:n ja Kevan mukaan talossa on turvallista asua eikä sortumis- tai romahtamisvaaraa ole.
 Kevan suunnitelmissa on rakentaa tilalle ulkomuodoltaan lähestulkoon nykyisen kaltainen kerrostalo, mutta pari kerrosta nykyistä korkeampi.
 Vahingosta on tarkoitus viisastua. Uuden rakennuksen suunnittelun yhteydessä tehdään pohjatutkimus, jonka perusteella määritetään perustamistapa.
 – Kyseeseen voi tulla massanvaihto eli nykyiset painuvat maamassat poistetaan ja vaihdetaan uusiin tai rakennus paalutetaan esimerkiksi teräsbetonipaaluin, kertoo YIT:n aluepäällikkö Jussi Koskela.
 YIT:n aluepäällikkö Jussi Koskelan mukaan rakennusta ei kannata enää korjata.  Kalle Purhonen / Yle
 Jos  kaavamuutoshakemus menee  Lappeenrannan kaupungin toimielimissä läpi, talon purkaminen alkaisi vuoden kuluttua. Uusi talo olisi valmis vuoden 2024 alkupuolella.

Vasta 20-vuotias kerrostalo osoittautui korjauskelvottomaksi – kaikki asukkaat joutuvat muuttamaan pois


Summary: Suomesta lähetetyn joukon tehtävä on turvata Suomen Afganistanista tekemiä evakuointeja. Suomi pyrkii evakuoimaan kaikkiaan240 ihmistä.

Ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) kertoo, että Suomi on auttanut Afganistanista turvaan tähän mennessä yhteensä 50 ihmistä.
 Haavisto kertoo ääni väristen kahden evakuoitavien listalla olevan nuoren tytön olosuhteista lentokentän ympärillä.
 Alaikäiset tytöt olivat henkensä uhalla yrittäneet päästä useita kertoja lentokentälle turvattomissa olosuhteissa sinä onnistumatta. Perjantaina heidät onnistuttiin lopulta auttamaan lennolle.
 Haavisto ei voi vahvistaa mitään operaatioon tai sotilaskoneiden liikkeisiin liittyvää yksityiskohtaa. Vihreiden hallitusryhmä on koolla kesäkokouksessa Lappeenrannassa lauantaina.
 Hän haluaa taata ulkoministeriön työntekijöille ja sotilaille työrauhan.
 Haavisto toteaa, että evakuointioperaation aikaikkuna on lyhyt, aikaa saada ihmiset turvaan voi olla vain viikon verran.
 Kymmeniä aseistettuja sotilaita kuljettaneet Puolustusvoimien koneet lähtivät perjantai-illalla Kouvolan Utista sen jälkeen, kun  presidentti hyväksyi operaation .
 Flight Radar-lentoseurantasivuston mukaan koneet tekivät välilaskut Romanian Bukarestiin ja Puolan Katowiceen ja laskeutuivat Georgian Thibilisiin lauantaiaamulla kahdeksan aikaan. Tämän jälkeen koneiden liikkeistä ei ole tietoa.
 Tbilisistä lähti kuitenkin iltapäivällä sotilaskone, joka saattaa kuljettaa suomalaisia sotilaita Kabuliin. Kone laskeutui Kabulin kansainväliselle lentokentälle hieman ennen neljää.
 Kone kuuluu Heavy Airlift Wingille, joka on kansainvälinen sotilasilmakuljetusorganisaatio, joka tarjoaa kuljetuspalveluja jäsenmailleen. Suomi on yksi jäsenmaista.
 Puolustusvoimat ei ole vahvistanut lentotietoja operaatioturvallisuuteen vedoten.
 Suomalaissotilaat toimivat vain lentoasemalla ja sen ympäristössä
 Kabulin kansainvälisellä lentoasemalla työskentelee  jo viisi ulkoministeriön virkamiestä auttamassa  pelastettavia ihmisiä pääsemään lennoille.
 Suomesta lähetetyn joukon tehtävä on turvata Suomen Afganistanista tekemiä evakuointeja ja tukea virkamiehiä heidän työssään. Suomi pyrkii evakuoimaan maasta yhteensä 240 ihmistä.
 Puolustusministeri  Antti Kaikkosen  (kesk.)  mukaan suomalaiset sotilaat toimivat  vain Kabulin lentokentällä ja sen välittömässä läheisyydessä.
 Haaviston mukaan 60 Suomen kansalaista tai Suomessa oleskeluluvalla asuvaa on pyytänyt evakuointiapua Afganistanista. Lisäksi Suomi on luvannut turvaa 170:lle Suomen Kabulin-suurlähetystön, EU-edustuston tai kriisinhallintaoperaation työntekijälle sekä heidän perheenjäsenilleen.
 Lentokentälle pääseminen on ollut erittäin vaikeaa. Talibanit hallitsevat kaikkia reittejä lentokentälle ja lennoille pyrkivien on päästävä läpi useista tarkastuspisteistä.
 Kabulin lentoaseman sisäänkäynnit ovat Yhdysvaltojen ja muiden maiden joukkojen hallinnassa.
 Perussuomalaisten puheenjohtaja  Riikka Purra  kyseenalaisti Ylen Ykkösaamussa Suomesta turvapaikan saaneiden, mutta Afganistaniin lomalle lähteneiden auttamisen.
 Ulkoministeri Haavisto totesi, että näiden ihmisten joukossa voi olla sellaisia, joilla on maassa puoliso tai lapsia eikä perheenyhdistämistä ole vielä ehditty tehdä. Haaviston mukaan maassa oleskelu on tästä syystä ymmärrettävää.
 Lue lisää:
 Suomalaisia odottaa Kabulissa kilpajuoksu aikaa vastaan: "Heidän on etsittävä neulaa heinäsuovasta"
 Afganistanin yllätysluhistuminen saattoi olla viimeinen niitti demokratian viemiselle asein – tutkija: Ajatus oli älytön
 Suomi lähettää kymmeniä aseistettuja sotilaita Afganistaniin auttamaan suomalaisten evakuointia – Haavisto: "Kabulissa tarvitaan puolustusvoimien suojausjoukkoa"
 Vahva valtio on ollut vain unelma Afganistanissa – Talibanille ilmoittautui jo vastustaja
 Taliban on vahvempi kuin koskaan, mutta Afganistankaan ei ole sama kuin vuonna 2001 – grafiikat kertovat tärkeimmistä muutoksista
 Taliban etsii yhä kiivaammin länsimaille työskennelleitä – "Kaikki ovat vaarassa", kertoo Suomen rauhanturvaajien tulkkina työskennellyt mies Ylelle
 Perussuomalaisten puheenjohtaja Riikka Purra kyseenalaistaa Suomen avun: "Tuodaan ihmisiä, jotka ovat saaneet turvapaikan ja lähteneet Afganistaniin lomailemaan"

Haavisto Afganistanin evakuointioperaatiosta: Suomi evakuoinut nyt yhteensä 50 ihmistä


Summary: Kaija Koon pöytälaatikossa on tietoa, mitä ei mistään oppilaitoksista saa. Kaija kertoo tehneensä sarjan koulutusvideoita, kun korona tyhjensi keikkakalenterit.

Vaikka korona-aika on ollut artistille ahdistavaa ja raskasta,  Kaija Koo  laskee kuuluvansa onnekkaiden joukkoon. Korona on tuonut surun koko tapahtuma-alan puolesta, mutta hän saanut tehdä edes jotain keikkaa.
 Jossain vaiheessa tuli tunne, että ei tätä jaksa, kun kalenterissa oli pahimpina päivinä kolme peruuntunutta esiintymistä.
 – Mä aina jätin ne esiintyymiset sinne kalenteriin. Halusin muistaa, että tämä on todella totta, mitä tapahtuu.
 Voimabiisien kuningattareksi kutsuttu Kaija Koo esiintyi Rovaniemellä Simerockin päälavalla 20. elokuuta.  Maija-Liisa Juntti / Yle
 Kun kalenterista raivautui aikaa, Kaija Koo innostui tekemään opetusvideosarjan.
 – Ajattelin, että jotainhan luovan ihmisen on tehtävä.
 Kaija Koo Master Class -videosarja on Kaija Koon mukaan alan ensimmäinen opintokokonaisuus. Sarjassa on musiikkia, musiikkialan huipputekijöiden haastatteluja ja kokemuksia. Vielä toistaiseksi sarja saa olla pöytälaatikossa, sillä lopullista osoitetta sarjalle ei ole vielä päätetty.
 – Siellä on sellaista tietoa, mitä ei mistään koululaitoksesta saa, koska mähän oon lähestulkoon itseoppinut. Olen kahlannut kaiken mitä tässä alassa on. Pitää myös mennä tienpäällä, että oppii sitä.
 Pian julkaistava kirja päästää entistä lähemmäksi
 Kaija Koon show on näyttävä ja työllistää paljon ihmisiä. Sen vuoksi myös kaikki yksityiskeikat on peruttu eikä tuleva pikkujouluaika siihen tuo muutosta.
 Syyskuussa julkaistavassa kirjassa lukijalle piirtyy kuva siitä, mistä syntyy ääni ja taipumaton ihminen, jonka yleisö tuntee nimellä Kaija Koo. Bikka Puoskari / Yle
 Kiertueelle on kuitenkin tarkoitus lähteä, kirjakiertueelle. Kaija Koon elämänkerta Taipumaton julkaistaan syyskuussa ja sen ympärille on tarkoitus tehdä teatterinomainen kiertue.
 – Siinä mä puhun paljon ja otan otteita kirjasta. Kerron koko elämästä ja siihen liittyvistä kappaleista, miten ne ovat syntyneet, kertoo Kaija Koo.
 Tuleva kirja paljastaa paljon yksityisyyttään varjelevasta artistista.
 – Oon vähän huono markkinoimaan, sanon keikoilla ennemminkin, että älkää lukeko sitä, koska sitten ihmiset pääsee kyllä tosi lähelle.

"Kyl mäkin aattelin, että ei tätä jaksa" – korona-ahdistus sai Kaija Koon ajattelemaan uransa lopettamista – joutoajalla valmistui pöytälaatikkoon opintokokonaisuus artistiksi haluaville


Summary: Talibanin valtaannousu Afganistanissa on sysännyt liikkeelle valtavan määrän maasta pois pyrkiviä ihmisiä. Perussuomalaisten mukaan kaikki humanitaarinen ja kriisiapu pitäisi kohdentaa Afganistanin lähialueille.  Perussuomalaisten puheenjohtaja Riikka Purra on Ykkösaamun suorassa haastattelussa klo 10.05.

Kansainvälinen yhteisö yllättyi viikko sitten, kun Taliban valtasi helposti Afganistanin pääkaupungin Kabulin. Siitä asti maasta on pyrkinyt islamistisen järjestön valtaa pakoon kymmeniätuhansia länsimaisia, länsimaille työskennelleitä ja Talibanin vainoamia ihmisiä.
 Perussuomalaisten puheenjohtaja  Riikka Purra  (ps.) linjaa puolueen suhtautumista pakenevien auttamiseen.
 – Suomen, EU:n ja muun kansainvälisen yhteisön pitäisi huolehtia siitä, että maasta pakeneville ihmisille tarjotaan turvaa ja elämän perusedellytykset lähialueilla eli käytännössä Afganistanin naapurimaissa, Purra sanoo.
 Perussuomalaiset tyrmää humanitaarisen maahanmuuton
 Purra arvostelee Suomea huonosta varautumisesta turvapaikkahaun määrän mahdolliseen kasvuun.
 – Suomi ei ole varautunut lainkaan sellaisella tavalla kuin sen olisi pitänyt varautua esimerkiksi varmistamalla, että laajamittainen laiton maahantulo turvallisesta maasta voidaan estää, Purra painottaa.
 Hän lisää, että "Suomen valmius kohdata turvapaikanhakijoiden määrän kasvu on hyvin heikko".
 Purra sanoo ei pakolaiskiintiön kasvattamiselle
 Perussuomalaiset on vaatinut kehitysyhteistyörahojen leikkauksia useita vuosia, ja uusi puheenjohtaja Riikka Purra on linjannut, että puolueen tavoite on nolla turvapaikanhakijaa.
 Afganistanin kriisin yhteydessä puolue ei kannata Suomen vuosittaisen pakolaiskiintiön kasvattamista 1050:n pakolaisen vataanottamisesta 2000:een pakolaiseen kuten sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.) ehdotti torstaina  Ylen haastattelussa .
 – Humanitaarinen maahanmuutto ei ole minkäänlainen ratkaisu – ei konflikteihin eikä globaaleihin elintasoeroihin, jotka ajavat siirtolaisvirtoja liikkeelle vielä enemmän, Purra huomauttaa.
 Riikka Purra on Yle TV1:n Ykkösaamun vieraana suorassa lähetyksessä lauantaina klo 10.05. Silloin aiheina ovat myös puolueen keinot parantaa työllisyyttä, odotukset hallituksen budjettipäätöksistä ja ilmastotoimista.
 Lue lisää
 Amnesty: Taliban murhasi julmasti hazara-vähemmistön miehiä heinäkuussa
 Eduskunnalta laaja tuki joukkojen lähettämiselle – Haavisto: Sotilaat eivät poistu Kabulin lentokentän läheisyydestä

Perussuomalaisten puheenjohtaja Riikka Purra: "Suomen valmius turvapaikanhakijoiden määrän kasvuun on hyvin heikko"


Summary: Alustavan kansainvälisen tutkimustiedon perusteella varsinkin nuorilla miehillä on havaittu toisen rokoteannoksen jälkeen lieväoireisia sydänlihaksen ja sydänpussin tulehduksia.

Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus

Äärimmäisen raskaita fyysisiä suorituksia kannattaa välttää koronarokotuksen ottamisen jälkeen sydänlihastulehdusriskin välttämiseksi, sanoo Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) ylilääkäri  Hanna Nohynek .
 THL on ohjeistanut Puolustusvoimia, ettei muutamaan päivään rokottamisen jälkeen tehtäisi mitään fyysisesti äärimmäisen rasittavia ponnistuksia. Nohynekin mukaan sama ohje pätee myös urheilijoihin.
 – Me tiedämme Yhdysvalloista raportoitujen alustavien tietojen perusteella, että varsinkin nuorilla eli 12-24-vuotiailla miehillä on havaittu toisen rokoteannoksen jälkeen noin viiden vuorokauden sisällä lieväoireisia sydänlihaksen ja sydänpussin tulehduksia, joista on valtaosin toivuttu hyvin, hän kertoo.
 THL:n ohje raskaiden urheilu- ja muiden suoritusten välttämisestä rokotuksen jälkeen koskee sekä ensimmäistä että toista otettua rokoteannosta, mutta vielä erityisemmin toista rokotuskertaa, jonka jälkeen Yhdysvalloissa tulehduksia on havaittu selvästi enemmän.
 Ilmaantuvuus erittäin harvinaista
 Nohynekin mukaan rokotuksen aiheuttamat sydänlihaksen ja sydänpussin tulehdukset eli myokardiitti ja perikardiitti ovat erittäin harvinaisia, sillä niiden ilmaantuvuus nuorten ikäryhmässä on noin kolme per satatuhatta rokotettua. Samassa ikäryhmässä vastaavien tulehduksien niin kutsuttu taustailmaantuvuus on noin yksi sataatuhatta kohden. Tällöin tulehduksen aiheuttaja on yleensä virus- tai bakteeri-infektio, toisinaan lääkitys. Tulehduksen aiheuttaja on saattanut myös jäädä epäselväksi, Nohynek vertaa.
 Belgialainen De Morgen -sanomalehti oli kertonut vastikään maassa raportoiduista myokardiitin oireista kolmella 15–17-vuotiaalla miespyöräilijällä, jotka olivat kilpailleet tai harjoitelleet koronarokotuksen jälkeisinä päivinä, uutisoi The Brussels Times. Pyöräilijät olivat olleet fyysisesti hyvässä kunnossa, eikä heillä ollut ilmennyt rokotuksenjälkeisiä oireita ennen kovan suorituksen aikaista rintakipua. Vastaavia oireita ei havaittu vanhempien ikäryhmien pyöräilijöillä.
 The Brussels Timesin mukaan tapahtuneen johdosta Belgiassa lääkkeiden hyväksymisestä vastaava virasto varoittaa nyt Pfizerin ja Biontechin sekä Modernan kahden mrna-rokotteen sisältämästä riskistä aiheuttaa sydänlihastulehdus, erityisesti nuorilla urheilijamiehillä.
 Miksi juuri nuorilla ja miehillä?
 Miksi oireita ilmenee juuri nuorilla miehillä, Hanna Nohynek?
 – Sitä ei varmuudella tiedetä. Me tiedämme, että lapsilla ja nuorilla kaiken kaikkiaan immunologinen vaste näille rokotteille on erittäin hyvä eli heidän elimistönsä muodostaa paljon koronavirusta neutraloivia vasta-aineita. On spekuloitu, onko niin, että inflammatorinen vaste on niin voimakas, että se voisi myötävaikuttaa myös sydänlihaksen ohimenevän tulehdustilan syntymiseen.
 Mistä sukupuolittuneisuus voi johtua?
 – Sitäkään ei varmuudella tiedetä. On esitetty, että nuoret miespuoliset keskimäärin urheilevat enemmän.
 Entä onko eri rokotteiden välillä eroa?
 – Tämä on mrna-rokotteisiin eli Modernan Spikevax-rokotteeseen ja Pfizer-Biontechin Comirnaty-rokotteeseen liittyvä asia, ei niinkään adenovirusvektoreihin liittyvä.
 Olympialaisiin valmistautuessa riskejä käytiin läpi
 Tutkimustiedon koronarokotusten aiheuttamasta sydänlihasriskistä kantautuessa maailmalta myös asiantuntijat Suomessa, kuten THL:n Nohynek ja Suomen olympiajoukkueen lääkäri  Maarit Valtonen , kävivät läpi mahdollisia haittoja olympialaisiin osallistuville urheilijoille.
 – Olimme varsin tiukassa aikataulussa rokotusten kanssa siinä vaiheessa, kun rokotukset saatiin käyntiin. Tavoite oli saada koko porukka kahdella rokotuksella liikkeelle ja siinä lähes täydellisesti onnistuttiin, Valtonen kertoo.
 Riskiä puntaroitaessa rokottamisen edut voittivat.
 – Sydänlihastulehduksen riski on äärimmäisen harvinainen. Me näimme, että riski rokottamatta jättämisestä olisi ollut vielä suurempi.
 Valtonen on jälkeenpäin tyytyväinen noudatettuihin rokotusaikatauluihin ja siihen, ettei rokotteista koitunut Suomen olympiajoukkueen jäsenille yksittäistä kuumereaktiota vakavampia haittavaikutuksia.
 Fimea lisäsi tiedon sivuilleen
 Suomessa lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimea on viime kuussa lisännyt sivuilleen tiedon Euroopan lääkeviraston lääketurvallisuuden riskinarviointikomitean (PRAC) arviosta, että Comirnaty- ja Spikevax-koronarokotteilla voi hyvin harvinaisissa tapauksissa olla yhteys sydänlihas- ja sydänpussitulehduksiin.
 PRAC:n mukaan kyseiset tulehdukset ilmaantuvat yleensä 14 päivän sisällä rokottamisesta, useimmiten nuorilla miehillä ja toisen rokoteannoksen jälkeen, kerrotaan Fimean tiedotteessa.
 PRAC on suositellut sydänlihas- ja sydänpussitulehdusten lisäämistä uusiksi haittavaikutuksiksi aiemmin mainittujen rokotteiden tuotetietoihin. Suomessa Fimea toimittaa tarkempia ohjeita terveydenhuollon ammattilaisille ja rokotuskeskuksille. THL seuraa puolestaan mahdollisten sydänlihastulehdusten esiintyvyyttä rokotetuilla suhteessa rokottamattomiin.

THL ohjeistanut välttämään äärirankkaa fyysistä rasitusta Puolustusvoimissa koronarokotuksen jälkeen –   sama neuvo pätenee laajemminkin


Summary: Sopimus vahvistaa yhtiön työllisyystilannetta koronavuosien jälkeen.

Deltamarin ja China Merchants Jinling Shipyardin Weihain telakka ovat allekirjoittaneet sopimuksen kolmen RoPax -aluksen perus- ja valmistussuunnittelusta. Kyseessä on 10., 11. ja 12. Stena E-Flexer -alus kahdelle eri loppukäyttäjälle, kertoo Turussa pääkonttoriaan pitävä Deltamarin tiedotteessaan.
 RoPax -matkustajalaivoilla on pitkät autokaistat ajoneuvoille ja paljon tilaa rahdille.
 – Uudet tilaukset osoittavat, että Stena E-Flexer -alukset ovat erittäin arvostettuja asiakkaiden keskuudessa.. Odotamme innolla yhteistyötä Stena RoRon ja China Merchants Jinling shipyardin (Weihai) kanssa, sanoo Deltamarinin toimitusjohtaja  Janne Uotila  tiedotteessa.
 Uotilan mukana sopimus on merkittävä ja se vahvistaa Deltamarinin työllisyystilannetta kahden poikkeuksellisen koronavuoden jälkeen. Suunnittelutyöt aloitetaan välittömästi ja ne suoritetaan pääasiassa Deltamarinin toimistoissa Turussa, Raumalla ja Helsingissä. Työn valmistuu ensi vuoden aikana.
 Loppukäyttäjät Kanadassa ja Englannin kanaalissa
 Kymmenennen aluksen loppuasiakas on Kanadan liittovaltiollinen yhtiö Marine Atlantic. Aluksen kapasiteetti tulee olemaan noin 2 600 kaistametriä ja tilaa on noin 1 100 matkustajalle. Aluksessa on LNG -kaksipolttoainemoottorit ja akkuhybridiratkaisu päästöjen minimoimiseksi.
 Alus aloittaa liikennöinnin Itä-Kanadassa Newfoundlandin ja Nova Scotian välillä vuonna 2024.
 Yhdennentoista ja kahdennentoista aluksen loppuasiakas on Brittany Ferries. Molempien alusten matkustajamäärä on noin 1 400 henkilöä. Rahtikapasiteetti on räätälöity liikennöinnin ja reitin mukaan ja se eroaa kokonaiskaistametrien sekä henkilöautoille tarkoitettujen kaistametrien osalta.
 Molemmat alukset tullaan varustamaan LNG:tä varten eli ne voivat käyttää polttoaineena nesteytettyä maakaasua, biokaasua tai muita uusia polttoaineita, kuten ammoniakkia. Lisäksi laivoissa on suuri 10 MWh:n akkuhybridiratkaisu ja 8 MW:n maaliitäntä laivan satamassa tarvitsemaan sähkönsyöttöön, sekä akkujen lataamista varten
 Alukset toimitetaan vuosina 2024 ja 2025 ja ne liikennöivät kahdella Brittany Ferriesin pääreitillä välillä Portsmouthin ja Ouistrehamin sekä Portsmouth ja St. Malo.

Turkulaiselle Deltamarinille suunnittelusopimus kolmesta RoPax-matkustajalaivasta – alukset alkavat liikennöidä Kanadassa ja Englannin kanaalissa


Summary: Amnestyn mukaan yhdeksän hazara-miestä murhattiin Ghaznin maakunnassa sijaitsevassa kylässä. Uhreja oli myös kidutettu. Šiialainen hazara-vähemmistö on ollut syrjinnän ja väkivallan kohteena Afganistanissa.

Ihmisoikeusjärjestö Amnesty International  kertoo , että Taliban-taistelijat surmasivat heinäkuun alussa yhdeksän hazara-vähemmistöön kuuluvaa miestä valtaamassaan Ghaznin maakunnassa.
 Hazarat ovat Afganistanin kolmanneksi suurin kansanryhmä. Šiialaisuutta harjoittavat hazarat ovat olleet pitkään syrjinnän kohteena sunnienemmistöisessä maassa, ja erityisesti Taliban on vainonnut kansanryhmää verisesti.
 Vallattuaan Afganistanin pääkaupungin Kabulin äärijärjestö Taliban on vakuutellut, ettei se aio ryhtyä kostotoimiin.
 – Näiden surmien kylmäverinen raakuus on muistutus Talibanin aiemmista teoista ja kauhistuttava viite siitä, millainen heidän hallinnostaan voi tulla. Ne myös todistavat, että etniset ja uskonnolliset vähemmistöt ovat erityisessä vaarassa, sanoo Amnestyn pääsihteeri  Agnés Callamard .
 Kyläläiset jäivät Talibanin käsiin
 Amnestyn tutkijoiden keräämien silminnäkijäkertomusten ja valokuvien mukaan murhat tapahtuivat 4.–7. heinäkuuta Mundarakhtin kylässä Malistanin piirissä.
 Kuusi miehistä ammuttiin ja kolme kidutettiin kuoliaaksi.
 3. heinäkuuta Talibanin ja hallituksen joukkojen taistelut Ghaznin maakunnassa olivat kiihtyneet.
 Kyläläiset kertoivat Amnestylle, että he pakenivat taisteluja vuorille kesäisille laidunmaille, jossa heillä on yksinkertaiset suojat.
 Ruokaa oli liian vähän suojiin paenneille 30 perheelle. Niinpä seuraavana aamuna, 4. heinäkuuta, viisi miestä ja neljä naista palasi kylään hakemaan elintarvikkeita.
 He löysivät kotinsa ryösteltyinä, ja Taliban-taistelijat odottivat heitä väijyksissä.
 Talibanit murhasivat kolme miestä. He muun muassa syyttivät 63-vuotiasta  Jaffal Rahimia  työskentelystä hallitukselle, koska hänen taskustaan löytyi rahaa. Hänet hakattiin pahoin ja kuristettiin omalla huivillaan.
 Hautajaisiin osallistuneet silminnäkijät kertoivat Amnestylle, että Rahimin ruumis oli mustelmien peitossa ja sitä oli myös viillelty.
 – Me kysyimme talibaneilta, miksi he tekivät tämän, ja he sanoivat meille, "Kun on meneillään konflikti, kaikki kuolevat, ei ole väliä, onko teillä aseita vai ei. Tämä on sota-aikaa", yksi silminnäkijä kertoi Amnestyn mukaan.
 Taliban on katkonut viestiyhteyksiä
 Kolme miestä yritti siirtyä suojista kotikyläänsä Wuliin Mundarakhtin kautta, mutta heidät pysäytettiin ja ammuttiin Talibanin tarkastuspisteellä kylässä.
 Taliban-taistelijat surmasivat myös kolme miestä, jotka olivat jääneet kylään. 75-vuotias  Sayeed Ahmed  oli palannut ruokkimaan karjaansa uskoen, että talibanit eivät vahingoita vanhaa miestä. Hänet ammuttiin.
 Amnesty arvioi, että nämä murhat ovat vain pieni murto-osa Talibanin veriteoista, sillä äärijärjestö on katkaissut matkapuhelinyhteydet monilla valtaamillaan alueilla kontrolloidakseen, mitä valokuvia ja videoita noilta alueilta leviää.
 Lisää aiheesta:
 Päivittyvä Afganistan-seuranta
 Perhe taivutteli suomalaisen Zahra Karimyn, 18, lähtemään Afganistanista juuri ajoissa: "Punaisella passilla voi päästä pois"  17.8.2021
 Ylen Kabulissa haastattelema hazara-poliitikko arvostelee pakkopalautuksia Afganistaniin  9.2.2018
 Afganistanin vainottu vähemmistö hakee turvaa Suomesta – "Kaikki, joilla oli hazaran paperit, murhattiin"  31.8.2016
 Aiheesta muualla:
 Amnesty International:  Afghanistan: Taliban responsible for brutal massacre of Hazara men – new investigation  19.8.2021

Amnesty: Taliban murhasi julmasti hazara-vähemmistön miehiä heinäkuussa


Summary: Saramo toimi opetusministeri Li Anderssonin sijaisena joulukuusta kesäkuuhun.

Jussi Saramo  nousee vasemmistoliiton eduskuntaryhmän johtoon.
 Puolueen edukuskuntaryhmä valitsi uuden puheenjohtajan kesäkokouksessaan Vaasassa. Saramo seuraa tehtävässä  Paavo Arhinmäkeä , joka siirtyy Helsingin apulaispormestariksi.
 – Eduskuntaryhmällä oli hyvähenkinen kokous. On helppo aloittaa tässä tehtävässä, Saramo sanoi.
 – Tämä ei ole ensimmäinen kerta, kun hyppään Paavon saappaisiin.
 Saramo on ensimmäisen kauden kansanedustaja Uudeltamaalta ja puolueensa varapuheenjohtaja. Hän sijaisti joulukuusta kesäkuuhun opetusministeri  Li Anderssonia  tämän vanhempainvapaan ajan.
 Ryhmän varapuheenjohtajina jatkavat  Pia Lohikoski  ja  Katja Hänninen .
 Voit keskustella aiheesta huomiseen lauantaihin 21. elokuuta klo 23 saakka.
 Lue myös:
 Vasemmistoliiton Li Andersson toivoo hallituksen vahvistavan luottamusmiesten asemaa syksyn riihessä – Yle seurasi puolueiden kesäkokouksia

Jussi Saramo vasemmistoliiton eduskuntaryhmän johtoon


Summary: Mies murhasi äitinsä Ahtialassa syyskuussa 2020.

Päijät-Hämeen käräjäoikeus on antanut elinkautisen vankeustuomion äitinsä murhanneelle miehelle. Tuomittu tappoi äitinsä Lahden Ahtialassa syyskuussa 2020.
 Syytteen mukaan mies oli lyönyt ja viiltänyt useilla teräaseilla äitiään yhteensä 62 kertaa.
 Käräjäoikeus tuomitsi hänet myös useisiin eri korvauksiin. Perjantaina 20. elokuuta annettu tuomio ei ole vielä lainvoimainen eli siitä voi valittaa hovioikeuteen.
 Lisää  Päijät-Hämeen  uutisia Yle Areenassa: kuuntele, katsele ja lue mitä lähelläsi tapahtuu.

Äitinsä Lahdessa murhanneelle elinkautinen vankeustuomio


Summary: Kanta-Hämeen pandemiaryhmä teki poliisille virka-apupyynnön, jotta lasten ja nuorten rokotukset sujuvat häiriöttä Hämeenlinnassa. Rokotevastaiset henkilöt ovat häirinneet lapsia ja uhkailleet terveydenhoitajia.

Lasten ja nuorten koronarokotukset ovat edelleen häirinnän kohteena. Kanta-Hämeessä maakunnallinen pandemiaryhmä on pyytänyt Hämeen poliisia turvaamaan rokotustilaisuuksien järjestämisen Hämeenlinnassa.
 Virkavallan apuun turvaudutaan, koska perusterveydenhuollot ja koulut ovat monenlaisen häirinnän kohteena ja sosiaalisessa mediassa on esiintynyt uhkaavia puheita kuntien työntekijöitä kohtaan.
 Muualla Suomessa ei tiettävästi ole pyydetty poliisin virka-apua rokotusten turvaamiseksi. Häirintää on kuitenkin tapahtunut eri puolilla maata.
 Tampereen yliopistollinen sairaala TAYS  kertoi tänään , että lasten puhelimiin on lähetetty jopa henkilökohtaisia viestejä, joissa pelotellaan rokotusten haitoilla. Viesteissä ja julkaisuissa väitetään valheellisesti, että TAYSin päivystykseen tai tehohoitoon olisi tuotu rokotushaitoista kärsiviä nuoria.
 Turussa  rokotevastaiset henkilöt kävivät aiemmin tällä viikolla kahdella koululla, jonne hälytettiin poliisit.  Helsingissä  poliisi otti kouluun sisälle pyrkineitä henkilöitä kiinni viime viikolla.
 Riihimäellä  kaksi vierasta aikuista kiersi kouluilla  levittämässä lapsille rokotevastaista, harhaanjohtavaa materiaalia viime viikolla.
 Millaiseen toimintaan poliisi voi puuttua?
 Hämeenlinnassa Verkatehtaalla järjestetään perusterveille yläkouluikäisille tarkoitetut walk-in-rokotustilaisuudet lauantaina 21. elokuuta ja keskiviikkona 25. elokuuta. Hämeen poliisilaitos turvaa rokotusten häiriötöntä etenemistä.
 – Meille on kerrottu tietyistä uhkakuvista näihin tilaisuuksiin liittyen. Tiedon mukaan on mahdollista, että siellä on rokotevastaisia ihmisiä. Otamme ilmoitukset ja uhkakuvat vakavasti, kertoo ylikomisario  Outi Pennanen  Hämeen poliisista.
 Tapahtumakeskus Verkatehdas on toiminut massarokotuspaikkana Hämeenlinnassa viime talvesta alkaen. Arkistokuva helmikuulta. Miki Wallenius / Yle
 Pennasen mukaan paikan päälle on resursoitu poliiseja, muttei kerro tarkkaa partioiden määrää. Hän ei pidä tilannetta ennakkoon erityisen vakavana.
 – Pyrimme turvaamaan kaikkien osallistujien edut asiassa, mutta en sanoisi, että kauhean huonosta tilanteesta olisi kyse, arvioi Pennanen.
 Rokotuspaikkana toimivan Verkatehtaan etupiha ja pysäköintialue ovat julkista aluetta. Mitä poliisi tekee, jos joku tulee paikalle esimerkiksi levittämään rokotevastaista materiaalia?
 – Poliisi tekee paikan päällä tilannekohtaisen arvion ja katsoo, että kaikilla osapuolilla on mahdollisuus osallistua yleiseen kokoukseen. Poliisilla on turvaamis- ja edistämisvelvollisuus sen tilaisuuden rauhanomaiseen etenemiseen.
 Voidaanko henkilöitä poistaa paikalta?
 –  Jos tilanne siihen menee, niin kyllä voidaan. Jos yleinen järjestys ei toteudu ja on häiriötä, Pennanen vastaa.
 Ylikomisarion mukaan poliisi huomioi myös Forssan lauantaisen rokotustilaisuuden.
 Lue myös:
 Rokotevastaiset häirinneet lapsia ja nuoria, Kanta-Hämeen pandemiaryhmällä nollatoleranssi – poliisilta pyydetään tarvittaessa virka-apua
 Koronarokotusten vastustajat uhkailevat terveydenhoitajia ja opettajia

Poliisi turvaa 12–15-vuotiaiden rokotuksia Hämeenlinnassa: "Tiedon mukaan on mahdollista, että siellä on rokotevastaisia ihmisiä"


Summary: Syyttäjä vaatii syytetylle elinkautista vankeusrangaistusta murhasta, mutta oikeus päätyi rankaisemaan taposta. Oikeus pohti, onko ampuminen lähietäisyydeltä tehty erityisen raa'alla tavalla.

Pirkanmaan käräjäoikeus on tuominnut vuonna 1990 syntyneen miehen 11 vuoden vankeustuomioon taposta ja ampuma-aserikoksesta.
 Tuomittu oli mielentilatutkimuksen ja oikeuden mukaan syyntakeinen teot tehdessään.
 Nokialla Pirkanmaalla tapahtui jouluaaton ja joulupäivän välisenä yönä  henkirikos , jossa sai surmansa paikallinen, vuonna 1990 syntynyt mies.
 Syyttäjä vaatii syytetylle elinkautista vankeusrangaistusta murhasta, mutta oikeus päätyi rankaisemaan taposta. Oikeus pohti, onko ampuminen lähietäisyydeltä tehty erityisen raa'alla tavalla ja perusteli tappotuomiota sillä, että uhri kuoli laukauksiin nopeasti.
 Nyt tuomittu nokialainen mies ilmoittautui itse poliisille asianajajansa välityksellä. Hän tunnusti esitutkinnassa ampuneensa uhria ja aiheuttaneensa tämän kuoleman.
 Tuomitun oman kertoman mukaan hän kärsi kerrostalon metelistä. Tarkoitus oli syytetyn mukaan pelotella uhria.
 Tuomio ei ole lainvoimainen eli siitä voi valittaa hovioikeuteen.
 Lue lisää:
 Nokian joulupäivän surmasta vaaditaan elinkautista vankeusrangaistusta

Nokian jouluyön surmasta 11 vuotta vankeutta taposta


Summary: Jalasjärvellä Etelä-Pohjanmaalla maaliskuussa 2020 tapahtuneen jäärataonnettomuuden syyteharkinta on valmistunut.

Kurikan Jalasjärvellä maaliskuussa 2020 tapahtuneen jäärataonnettomuuden syyteharkinta on valmistunut.
 Syyttäjä on nostanut syytteen yhtä henkilöä vastaan kuolemantuottamuksesta ja kahta henkilöä vastaan maastoliikennerikkomuksesta.
 Kuolemantuottamuksen osalta vastaaja on kiistänyt syyllistyneensä asiassa rikokseen.
 Kolmen henkilön osalta syyttäjä on tehnyt syyttämättäjättämispäätökset, koska heidän osaltaan ei ole ollut näyttöä osallistumisesta rikokseen.
 Haastehakemus on toimitettu Etelä-Pohjanmaan käräjäoikeuteen. Asian käsittelypäivää ei ole vielä määrätty.
 Onnettomuus tapahtui Hirvijärven radalla ja johti 14-vuotiaan pojan kuolemaan auton vajottua jäihin.
 Aiheesta aiemmin:
 Yläkouluikäisen pojan kuolemaa Jalasjärvellä tutkitaan kuolemantuottamuksena ja maastoliikennerikkomuksena – poliisi pyytää paikalla olleita ilmoittautumaan
 Poliisi on selvittänyt 14-vuotiaan pojan kuolemaan johtaneen jäärataturman tapahtumien kulun

Jalasjärven jäärataonnettomuudesta syytteet kuolemantuottamuksesta ja maastoliikennerikkomuksesta


Summary: Onlyfans on tullut tunnetuksi erityisesti seksuaalisen sisällön myynti- ja ostopaikkana. Nyt palvelu on kuitenkin tiukentamassa sääntöjään, jotta sijoittajien rahahanat aukeaisivat lisää.

Sosiaalisen median tilauspalvelu Onlyfans kieltää pornografisen sisällön julkaisun ja myynnin.
 Asiasta kertovat muun muassa  Bloomberg  ja  The New York Times .
 Onlyfansissa sisällöntuottajat tarjoavat maksua vastaan tilaajilleen kuvia, videoita ja kahdenkeskisiä keskusteluja. Sivusto on tullut tunnetuksi erityisesti seksuaalisen sisällön myynti- ja ostopaikkana.
 Lokakuusta eteenpäin pornografinen sisältö on kuitenkin kiellettyä. Alastonkuvien ja -videoiden julkaisu on edelleen sallittua, kunhan ne noudattavat yhtiön sääntöjä.
 Onlyfans on ollut monelle seksityöntekijälle paikka hankkia tuloja ilman sivuston ulkopuolisia välikäsiä. Yhtiö ottaa myyjän tuloista noin 20 prosentin osuuden. Sivuston suosio on vain kasvanut koronapandemian aikana.
 Palvelu on kuitenkin asemoinut itseään entistä enemmän myös muun kuin seksuaalisen sisällön kauppapaikkana, ja sitä käyttävät muun muassa tunnetut artistit.
 Sääntömuutokselle on syynsä, yhdysvaltalaismediat kirjoittavat.
 Muun muassa maksujen välityspalvelut ovat Onlyfansin mukaan kohdistaneet siihen painetta.
 Yhtiön arvion mukaan pornografian kieltäminen on edellytys sille, että se pystyy kasvamaan. Onlyfans etsii tällä hetkellä merkittäviä sijoittajia yli miljardin dollarin arvostusta vastaan.
 Onlyfansilla on yli 130 miljoonaa käyttäjää ympäri maailman. Palvelun perusti  Tim Stokely , ja sen omistaa  Leonid Radvinsky .
 Juttua täydennetty ja korjattu klo 14:27: Lisätty maininta siitä, että muun muassa maksujen välityspalvelut ovat kohdistaneet yhtiöön painetta pornografian kitkemiseksi. Yhtiö hakee rahoitusta yli miljardin dollarin arvostusta vastaan, ei yli miljardin dollarin rahoitusta.
 Lisää aiheesta:
 Entinen Miss Rovaniemi päätyi myymään seksiä kohutulle sivustolle – ei halua tuntea syyllisyyttä eikä häpeää, ja se kertoo ajan muuttumisesta

Onlyfans kieltää pornografisen sisällön


Summary: Tapahtumien superviikonloppu kokoaa Rovaniemelle Simerockiin festariväkeä ja Jukolan viestiin suunnistajia kymmenin tuhansin. Järjestäjien tavoitteet olivat vieläkin suuremmat, mutta sen ei anneta lannistaa, sillä tapahtumia on odotettu pitkään ja hartaasti.

Lapin kesän suurimmat yleisötapahtumat Simerock ja Napapiiri-Jukola starttaavat perjantaina Rovaniemellä. Tapahtumia on odotettu, mutta koronarajoitusten ja -tilanteen vuoksi järjestäjät odottavat jäävänsä taloudellisesti tavoitteista.
 Festivaalijohtaja  Samuli "Sime" Yliaska  sanoo jo nyt, että tällä kertaa odotettavissa on satojen tuhansien eurojen tappiot. Festarilipuista on myyty noin kaksi kolmasosaa, mutta se ei Yliaskan mukaan oikein riitä.
 – Nyt osaa jo sanoa, että tappiolle jäädään taloudellisesti. Mutta pidetään nyt kuitenkin kovat bileet. Kaksi vuotta on tehty tätä festaria ja nautitaan siitä nyt, murehditaan näitä ensi viikolla, Yliaska sanoo.
 DJ ja rap-artisti  Yeboyah  eli ristimänimeltään Rebekka Kuukka kertoo tunteneensa itsensä heti tervetulleeksi laskeuduttuaan Rovaniemelle ja saatuaan limusiinikyydin Simerockiin. Korona-aikana työt ovat painottuneet striimikeikkoihin, joten lavalle nousee mielellään.
 – On ollut yllättävän hyvä tilanne, on ollut duuneja, mutta enemmän striimejä. Live-keikat on aina ihan omaa laatua. Ei voi sanoin kuvata, miten tärkeää on se, että pääsee ihmisten kanssa bailaamaan.
 Torniolainen Eini Nalli, 7, olisi tullut Simerockiin jo viime vuonna, mutta festarit jäivät järjestämättä. Nyt hän odottaa Portion Boysien ja Petri Nygårdin keikkoja. Maija-Liisa Juntti / Yle
 Kolmipäiväiseksi kasvaneen festivaalin tavoitteena on ollut 30 000 kävijää. Rovaniemeläinen  Emmi Eerikäinen  on kokenut festarikävijä, mutta tämä vuosi tuntuu silti erilaiselta.
 – Innoissaan ja vähän jännittää, kun meneee pitkästä aikaa porukkatapahtumaan. Samalla tutulla porukalla mennään.
 Simerockin ensikertalaiset jyväskyläläiset  Jonna Malinen ,  Anna-Sofia Jarva ,  Matias Alsio ,  Oona Korhonen  ja  Minka Paananen  odottavat ennen kaikkea yhteistä hauskanpitoa.
 Jonna Malinen, Anna-Sofia Jarva, Matias Alsio, Oona Korhonen ja Minka Paananen eivät osanneet päättää, mikä takaa festarikunnon sunnuntaihin asti, tequila, vesi vai hienot tiimiasut. Maija-Liisa Juntti / Yle
 Aikataulu uusiksi loppumetreillä
 Lisähuolta Simerockin järjestäjille on aiheuttanut se, että aikatauluja  jouduttiin rukkaamaan vielä loppumetreillä .
 Rovaniemen koronatilanne on kiihtymisvaiheessa. Uusia tartuntoja on ollut viime viikkoina kymmenittäin, mutta niistä enemmistö on ollut thaimaalaisilla marjanpoimijoilla.
 – Silti osa kuvittelee, että täällä on jotenkin hillittömän huono tilanne. Kyllä ihmiset on hyvin peloteltu. Meille on turvallista tulla, ja meillä on tilaa, vakuuttaa Yliaska.
 Rovaniemen kaupunki on  tehostanut testausvalmiuttaan  viikonlopun tapahtumien vuoksi.
 Lue lisää:   Altistuneet marjanpoimijat eristettiin yhteen tilaan, nyt 70 prosentilla on korona – infektioylilääkäri: "Lakia ei ole onnistuttu noudattamaan"
 Korona karsi Jukolan starttilistaa
 Myös Rovaniemen viikonlopun toinen suurtapahtuma suunnistusviesti Napapiiri-Jukola on jäämässä taloudellisesti heikoille. Tällä hetkellä talous näyttää plussaa, mutta tilanne elää vielä, sanoo pääsihteeri  Sami Leinonen .
 – Siinä on vielä monia jossia: hyvää säätä, ei sadetta, paikallisten tulemista Mäntyvaaraan katsomaan suunnistustapahtumaa, Leinonen pohtii.
 Syynä on tapahtuman siirtyminen lomakaudelta elokuulle, mutta myös koronatilanne, joka herättää  osassa harrastajissa huolta .
 Järjestäjät odottavat kahdesti siirretyn suunnistusviestin alkamista
 – On odotettu jo kahdeksan vuotta, kun vuonna 2013 lähdettiin hakemaan tapahtumaa. Nyt, kun h-hetki lähestyy, tietysti vähän jännittää, myöntää kilpailunjohtaja  Martti Anttila .
 Napapiiri-Jukolan kilpailujohtajan Martti Anttilan mukaan tapahtumaa on odotettu hartaasti: Rovaniemelle varmistunut kisa ehdittiin siirtää kahdesti ennen kuin siitä tuli lopulta totta. Antti Mikkola / Yle
 Tavallisesti Jukolaan on tullut parikymmentä tuhatta suunnistajaa, nyt osallistujia on noin 12 500. Mukana on osallistujia Suomen lisäksi ulkomailta Kolumbiaa myöten.
 Lue lisää:   Suunnistavalle Vaaran perheelle Jukolan viesti on vuoden kohokohta: lähes koko perhe starttaa kisaan ja jää vielä sen jälkeen talkoilemaan
 Rovaniemen kaupunginjohtaja  Ulla-Kirsikka Vainio  kehuu Jukolan järjestelytiimiä ja talkoolaisia. Jukolan kaltaisella suurtapahtumalla on tärkeä merkitys kaupungille.
 – On hienoa, että on saatu poikkeusoloista huolimatta järjestymään ja kaikki valmistelut on saatu tehtyä. On kyllä todella hyvä mieli.
 Poliisi varautuu "superviikonloppuun"
 Poliisi on varautunut Rovaniemen tapahtumien superviikonloppuun  lisäämällä tuntuvasti resurssejaan .
 Komisario  Jukka-Pekka Salmela  Lapin poliisista kertoo, että festivaalivieraiden turvallisuuden lisäksi poliisi odottaa, että sitä voi työllistää Rovaniemelle saapuva suunnistusväki.
 – Jukola on valtavan iso tapahtuma ja aiheuttaa tiellä ruuhkautumista ja voi aiheuttaa myös onnettomuuksia. Ihmiset juhlivat toivottavasti vastuullisesti ja fiksusti, että poliisia tarvittaisiin mahdollisimman vähän, Salmela sanoo.
 Voit katsoa koko suoran verkkolähetyksen Yle Areenasta:

 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  lauantaihin 21.8. kello 23 saakka.

Raptähti Yeboyah: "Ei voi kuvata, miten tärkeä on päästä bailaamaan" – Koronatappioista huolimatta Jukolassa ja Simerockissa "pidetään kovat bileet"


Summary: Perjantaina on viimeinen mahdollisuus päästä katsomaan Ilja Repin -näyttelyä ilman ennakkoon ostettua lippua. Ateneumin ympäri kiemurteli päivällä satojen ihmisten muodostama jono.

Jono kiemurtelee pitkin Ateneumin julkisivua ja katoaa kulman taakse.
 Ihmisjoukon etupäässä seisovat  Arja Koivisto ,  Raija Rantanen  ja  Sissi Airaksinen . Paikka jonon kärjessä Ilja Repin -näyttelyyn ei ole irronnut helpolla, vaan kolmikko on seissyt jonossa jo kaksi ja puoli tuntia.
 Tänään perjantaina on viimeinen mahdollisuus päästä katsomaan näyttelyä ilman ennakkoon ostettua lippua.
 – Lippuja ei saatu, joten piti tulla jonoon. Eväitä, sadevarusteet ja villapaita ovat mukana. Sisulla mennään, Airaksinen kertoo.
 Naiset veikkaavat, että odotellessa voi vielä vierähtää tunnin verran. Arja Koivisto on varautunut jonottamaan niin kauan, että sisään pääsee.
 – Vaikka viisi tuntia! Pakko päästä, hän summaa.
 Arja Koivisto (vasemmalla), Raija Rantanen (keskellä) ja Sissi Airaksinen ovat viettäneet aikaa jonossa keskustelemalla muun muassa taiteesta. Kristiina Lehto / Yle
 Koronatilanteen vuoksi lippuja ei saa enää perjantain jälkeen ostettua Ateneumin ovelta. Viimeiset, torstaiaamuna myyntiin tulleet ennakkoliput on jo myyty loppuun.
 – Olen todella pahoillani heidän puolestaan, jotka eivät onnistuneet saamaan lippuja. Olemme yrittäneet kaikkemme, jotta mahdollisimman moni pääsisi näkemään näyttelyn, kertoo Ateneumin johtaja  Marja Sakari .
 Perjantaina puoliltapäivin näyttelyyn jonotti arviolta parisataa toiveikasta. Jonon puolessa välissä seisoi toista tuntia jonottanut  Anniina Ahlström . Jonossa aika on kulunut puhelimesta tv-sarjoja katsellen.

 – On ollut asialistalla käydä täällä, mutta näköjään vasta pakon edessä ja viime hetkellä tulee tämä tehtyä. Kyllä minä vielä sisään pääsen, hän uskoo.
 Ahlström kertoo nähneensä Repinin teoksia ensimmäistä kertaa pikkutyttönä Retretti-taidekeskuksessa.
 – Muistan silloin ihailleeni sitä, miten aidoilta ne maalaukset näyttivät.
 Anniina Ahlström lähti kokeilemaan onneaan viime tingassa, mutta uskoo, että pääsee vielä sisään Repin-näyttelyyn. Kristiina Lehto / Yle
 Sisään on jonotettu jopa tunteja
 Lippujen myyminen Ateneumin ovelta lopetetaan hankaloituneen koronatilanteen vuoksi.
 Jo tähän saakka jonot ovat kiemurrelleet Ateneumin sisäänpääsyltä aina Ateneuminkujalle saakka. Ihmiset ovat jonottaneet sisään jopa tunteja – eivätkä kaikki ole silti mahtuneet näyttelysaleihin.
 – Deltavarianttia on keskuudessamme ja suuria ihmisjoukkoja, jotka tahtovat sisälle näyttelyyn, on vaikea kontrolloida. Tämän vuoksi päätimme ohjata ihmiset ostamaan lipun etukäteen, jotta voimme tarjota turvallisen vierailun näyttelyssä. Tilanne on puhtaasti pandemian sanelema, Ateneumin johtaja Marja Sakari kertoo.
 Ateneumin ovelle oli kerääntynyt jonoa perjantaina puoliltapäivin. Kristiina Lehto / Yle
 Mika Kuusisto  ja  Juho Karvinen  olivat saapuneet perjantaina Helsinkiin katsomaan näyttelyä Tampereelta asti. Kahvit haettuaan kaksikko liittyi suoraan jonon perään.
 He kertovat, että jonottajille ilmoitettiin päivällä, että sisälle pääsee viidestä viiteentoista henkilöä tunnissa. Kaksikko uumoilee, että jonossa voi vierähtää jopa iltakahdeksaan saakka.
 – Tätä varten tänne tultiin, että eiköhän me loppuun asti mennä, Kuusisto toteaa.
 Kuusisto ja Karvinen ovat sitä mieltä, että Repin-näyttely tuo kaivattua vanhaa, klassista aspektia nykypäivän viihteen keskelle. Kaksikko pohtii, mahtaako tämä olla heidän ainoa mahdollisuus nähdä Repinin teoksia Suomessa.
 Ateneumista Repin-näyttely siirtyy Pariisiin.
 – Kävi mielessä, että jos ei tänään pääse, niin onko sitten pakko lähteä Ranskaan tätä katsomaan, he nauravat.
 Ateneumissa vielä reilun viikon esillä oleva Volgan lautturit -maalaus on Ilja Repinin tunnetuimpia töitä.  Ryska museet, S:t Petersburg.
 Näyttelyn on nähnyt liki 100 000 ihmistä
 Ilja Repin -näyttelyn suosio on katkeransuloista.
 – Olemme äärimmäisen tyytyväisiä siihen, että olemme voineet pitää ovet auki ja lähes 100 000 ihmistä on jo nähnyt näyttelyn. Kuitenkin kun suunnittelimme tätä, ajattelimme, että voisimme olla aivan normaalisti auki. Siten moni nyt pettynyt ihminen olisi pystynyt näkemään näyttelyn, kertoo Ateneumin johtaja Marja Sakari.
 Näyttelyn uumoiltiin vetävän jopa yhtä suuria yleisömassoja kuin Ateneumin tähän asti suosituin näyttely, Pablo Picasso. Sen näki yhteensä liki 315 000 ihmistä.
 Koronatilanteen vuoksi näihin lukuihin ei kuitenkaan päästy.
 – Näissä olosuhteissa olemme todella onnellisia, että olemme ylipäänsä voineet tarjota tämän taide-elämyksen asiakkaille. Niiden ihmisten, jotka eivät päässeet paikan päälle, on ollut netin kautta mahdollista osallistua etäopastuksille.
 Ilja Repin -näyttelyyn jonotetaan Ateneumin edessä tuntikaupalla. Kristiina Lehto / Yle
 Perjantaina näyttelyssä vieraillut  Kaarina Langeland  oli ihastelemassa teoksia jo toista kertaa.
 – Eikä yhtään kaduta! Se on todella hieno näyttely. Ihan kuin hahmot olisivat tulleet ulos tauluista. Aleksanteri II:kin oli niin kuin olisimme kuunnelleet hänen puhettaan, jota ei kuulunut, Langeland tunnelmoi.
 Hänen mielestään elämys on kaiken jonotuksen väärti.
 – Unohdin odottelut jo, hän naurahtaa näyttelyn nähtyään.
 Näyttely päättyy ensi viikon sunnuntaina.
 – Meille on tuottanut suurta iloa nähdä, miten ihmiset ovat rakastuneet näyttelyyn, sanoo Ateneumin johtaja Marja Sakari.
 Lue seuraavaksi:
 Tämän näyttelyn saaminen kesti 25 vuotta: Volgan lautturit ja muut venäläisen Ilja Repinin merkkiteokset viimein Ateneumissa
 Ateneumin taidemuseo avautuu taas yleisölle – videolla Ateneumin johtaja esittelee Ilja Repin -näyttelyn tunnetuimmat työt
 Repin-instituutissa innostuttiin venäläismestarin Suomen näyttelystä – "Valtava merkitys kulttuurivaihdolle ja sivistystyölle"

Ateneumiin kiemurtelee satojen ihmisten jono – jo tunteja odottaneet tamperelaiskaverukset toivovat, että Repin-näyttelyyn pääsisi iltaan mennessä


Summary: Kulttuuri- ja tapahtuma-alalla on pidetty aluehallintoviraston vaatimusta yleisön rajaamisesta erillisiin lohkoihin mahdottomana toteuttaa. Kansallisooppera läpäisi eilen ennakkotarkastuksen omista järjestelyistään. Se saattaa toimia muille ennakkotapauksena.

Jännitysnäytelmä Kansallisoopperan ympärillä ratkesi viime metreillä. Helsingin kaupungin ympäristöpalvelut suoritti torstaina talossa ennakkotarkastuksen ja totesi turvallisuusjärjestelyt riittäviksi sekä aluehallintoviraston uusien pääkaupunkiseudun koronarajoitusten mukaisiksi.
 Kansallisooppera ja baletti  oli aiemmin kertonut , että se ei lohko katsomoa 25 hengen ryhmiin, kuten Etelä-Suomen aluehallintoviraston (avi) tänään voimaan astuvat määräykset edellyttävät. Avi pyysi Helsingin kaupunkia tekemään taloon tarkastuskäynnin.
 Vihreä valo tuli, koska Kansallisoopperan tilat ovat isot ja yleisön liikkumista porrastetaan. Ooppera ottaa 1 300 hengen saliin vajaat 300 katsojaa kahden metrin turvaväleillä.
 Kansallisoopperan pääjohtaja  Gita Kadambi  oli tarkastuksen tuloksesta huojentunut.
 – Koko ala on ollut tässä äärimmäisen vastuullinen. Meille tuli se soihdunkantajan rooli, koska meillä oli ensimmäisenä ensi-ilta. Toivon, että tämä on auttanut koko alaa viemään asiaa eteenpäin, Kadambi  totesi Ylen Ykkösaamussa .
 Oleellista on välttää ryhmien kohtaamisia
 Kansallisooppera  on aiemmin kertonut , että katsomon jakaminen erillisiin 25 hengen lohkoihin, joille olisi muun muassa omat erilliset sisäänkäynnit ja omat wc-tilat, on mahdoton toteuttaa. Nyt talossa päästään esityksiin, koska ihmisten liikkuminen enintään 25 hengen ryhmissä pystytään porrastamaan.
 – Avin päätöksessä on mainittu lohkomisesta, että esimerkiksi saniteettitiloja voi käyttää porrastetusti, kunhan varmistutaan, että ryhmillä on mahdollisuus pysyä erillään. Tilat pitää myös siivota ja desinfioida ryhmien välillä. Riippuen siitä, millainen toimipaikka on kyseessä – millaiset wc-tilat siellä on ja miten iso paikka on – on erilaisia tapoja toteuttaa avin määräystä, sanoo Helsingin kaupungin elintarviketurvallisuusyksikön päällikkö  Riikka Åberg .
 Åbergin mukaan oleellista on pystyä välttämään 25 hengen ryhmien kohtaamisia. Katsomon jakamista erillisiin konkreettisiin lohkoihin ei tarvita.
 – Porrastaminen on tässä se avainasia, se, että osallistujat on sijoiteltu enintään 25 henkilön ryhmissä niin väljästi, että voidaan ajatella että lohkomisen ajatus kuitenkin toteutuu, Åberg sanoo.
 Tuliko Kansallisoopperasta ennakkotapaus?
 Ennakkotarkastuksen tulos kiinnostaa varmasti myös muita kauttaan avaavia teattereita ja sisätilatapahtumia. Kansallisooppera antaa nyt esimerkin siitä, miten yleisötapahtumia voidaan järjestää yli 25 hengelle ilman, että tiloihin tarvitsee tuoda pelättyjä väliaikaisia vessoja tai karsinoita yleisön osille.
 – Toki se on varsin työlästä, ja asiat täytyy miettiä tapauskohtaisesti. On varmasti tiloja, joissa ei pystytä ryhmien erillään pitoa mitenkään toteuttamaan. Tilan koko ja järjestelyt vaikuttavat, Åberg sanoo.
 Åberg kertoo että kaupungilla ei ole mahdollisuutta alkaa ennakkotarkastaa kaikkia tiloja. Kaupunki aikoo vielä pyytää  We Will Rock You  -musikaalin terveysturvallisuusuunnitelman nähtäväksi. Varsinaista tarkastusta paikkaan ei tehdä.
 – Siitä on tullut yksittäisiä yhteydenottoja ja pyyntö myös avin kautta. Tapahtuma järjestetään isossa tilassa ja siellä on pieni määrä kapasiteetista käytössä. Ymmärtääkseni siellä pyritään hoitamaan lohkoja.
 Avi: Poliisi voi tarvittaessa valvoa
 Avin viestinnästä kerrotaan sähköpostitse, että Helsingin kaupunki teki Kansallisoopperaan tarkastuskäynnin avin valvontapyynnön pohjalta.
 – Määräystenmukaisuus todettiin yhdessä aluehallintoviraston ja Helsingin kaupungin kanssa. Poliisi voi mennä tarvittaessa paikan päälle valvomaan tilaisuutta, viestittää Etelä-Suomen aluehallintoviraston viestintäpäällikkö  Johanna Koskela .
 Cavalleria Rusticana & Pajatso -teosparin ensi-ilta  koittaa Kansallisoopperassa tänään 20.8. klo 19. Samana päivänä astuvat voimaan Avin tiukemmat yleisörajoitukset pääkaupunkiseudulle.
 Lue lisää:
 Kansallisooppera avaa tänään ovensa keskellä väittelyä koronarajoituksista – Tällainen on itse teos, jonka ohjaaja on kiitetty ja kiistelty
 Ministeriö ohjeistaa: kahden metrin turvaväleistä voi luopua pienen riskin yleisötilaisuuksissa
 Ooppera aikoo järjestää perjantaina esityksen vastoin kokoontumisrajoituksia – Lilli Paasikivi: "Näitä mannerlaattoja ei heitellä edestakaisin niin ja näin"
 Vastustusta herättäneet yleisörajoitukset astuvat voimaan perjantaina: Kansallisteatteri noudattaa niitä, Kansallisooppera kapinoi
 Koronarajoitusten tiukkeneminen vei Kansallisoopperalta jalat alta – kausi avataan kahden metrin turvaväleillä
 Kulttuuriministeri Antti Kurvinen lupaa, että tapahtuma-alaa hiertävä kahden metrin turvaväli poistetaan: “Toivon muutoksia jo elokuun aikana”
 Kulttuuri- ja taidealalla pelätään uusia koronarajoituksia: "Eivät enää kohdistu oikeudenmukaisella tavalla"

Kansallisoopperan kapinaesityksen järjestelyt saivatkin tarkastuksessa hyväksytyn leiman – iso tila ja yleisön porrastaminen riittivät viranomaisille


Summary: Vain hyvin pieni osuus kaksi koronarokoteannosta saaneista on saanut koronavirustartunnan rokotuksista huolimatta, ilmenee Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen selvityksestä.

THL:n selvityksen mukaan vain hyvin pieni osuus kaksi koronarokoteannosta saaneista on saanut koronavirustartunnan rokotuksista huolimatta. Selvitys pohjautuu terveydenhuollon rekistereihin.
 Rokotettujen taudinkuva on useimmiten lievä. Sairaalahoitoa vaativan vakavan taudin riski kuitenkin kasvaa iän mukana myös rokotettujen tartuntatapauksissa.
 Rokotetuilla tartuntoja eniten ensimmäisen rokoteannoksen jälkeen
 Suomessa oli todettu torstaihin mennessä yhteensä 10 756 laboratoriotestillä varmistettua koronatartuntaa, joissa henkilö oli aiemmin saanut joko yhden tai kaksi koronarokoteannosta. Vähintään yhden rokoteannoksen saaneita on kaikkiaan noin 3,9 miljoonaa.
 Hyvin suuri osa rokotettujen saamista tartunnoista on todettu ensimmäisen rokoteannoksen jälkeen.
 Täysin rokotettujen tartuntoja oli todettu 1 375 kappaletta, eli alle 13 prosenttia kaikista rokotettujen saamista tartunnoista. Tämä tarkoittaa, että 56 henkilöä 100 000:sta täysin rokotetusta on saanut rokotuksesta huolimatta koronavirustartunnan.
 – Luvut kertovat, että täysi rokotussarja tarjoaa hyvää suojaa tartunnalta. On kuitenkin hyvä tiedostaa, että mikään rokote ei estä tartuntaa tai tautia sataprosenttisen varmasti. Siksi on tärkeää, että mahdollisimman moni ottaa molemmat rokoteannokset, ja suojaa siten sekä itseään että muita, THL:n ylilääkäri  Tuija Leino  muistuttaa tiedotteessa.
 Täysin rokotetuksi katsotaan henkilö, joka on saanut kaksi koronarokoteannosta ja toisesta rokotuksesta on kulunut viikko.
 Tartunnan saaneiden osuus täyden rokotuksen saaneista voi vielä muuttua. Nyt kootussa rekisteriaineistossa ikääntyneet ovat yliedustettuna, sillä nuoremmille ikäluokille ei ole vielä ehditty antaa kahta rokoteannosta.
 – Odotus on, että niiden osuus, jotka ovat saavat tartunnan tai joutuvat sairaalahoitoon kahdesta rokoteannoksesta huolimatta, pitäisi pysyä samana tai vähintäänkin laskea, arvioi Leino.
 Leino muistuttaa, että deltamuunnos voi vaikuttaa tartunnansaaneiden osuuteen.
 – Yhdellä annoksella suoja ei ole niin hyvä deltamuunnoksen kohdalla. Se tulee vielä aiheuttamaan läpilyönti-infektioita.
 Rokotus lieventää tautia myös ikääntyneillä
 Koronarokotuksen saamisen jälkeen yhteensä 290 ihmistä on tarvinnut Suomessa sairaalahoitoa koronavirusinfektion vuoksi.
 Kaksi annosta saaneista sairaalahoitoa on tarvinnut 53 ihmistä. Tämä tarkoittaa, että 100 000:sta täysin rokotetusta noin kaksi henkilöä on sairastunut sairaalahoitoa vaativaan vakavaan koronavirustautiin.
 – Valtaosa vakavan taudin saaneista rokotetuista on ikääntyneitä eli 70 vuotta täyttäneitä. Siitä huolimatta ikääntyneilläkin tauti jää yleensä rokotuksen ansiosta lievemmäksi kuin ilman rokotusta, Leino kertoo tiedotteessa.
 Täyden rokotussarjan jälkeen 9 prosenttia 70–79-vuotiaista tartunnan saaneista on tarvinnut koronainfektion vuoksi sairaalahoitoa. Ennen rokotuksia tartunnan saaneista 70–79-vuotiaista joutui sairaalaan lähes 30 prosenttia, ja tätä vanhemmista rokottamattomista sairastui vakavasti vielä useampi.
 – Rokotuksilla on saatu vähennettyä vakavaa koronatautia merkittävästi sekä ikääntyneillä että muissa ikäryhmissä. Niistä alle 70-vuotiaista, jotka ovat kahden rokoteannoksen jälkeen saaneet tartunnan, sairaalaan on joutunut vähemmän kuin yksi sadasta, Leino toteaa.
 Rokotusten alusta lähtien kaikkiaan 248:aa rokotettua henkilöä on hoidettu vuodeosastolla ja 42:ta tehohoidossa koronavirustaudin vuoksi. Heistä kaksi annosta saaneita on ollut yhteensä 53, joista vuodeosastolla on ollut 48 ja tehohoidossa viisi.
 Kuolemantapauksia ikääntyneillä
 Rokotettujen joukossa on todettu yhteensä 97 kuolemantapausta, joissa henkilö on menehtynyt 30 päivän sisällä positiivisesta koronatestituloksesta. Tapauksia on yhden rokoteannoksen saaneilla 83 ja kaksi annosta saaneilla 14.
 – Vakavan taudin tavoin myös rokotettujen kuolemat tartunnan jälkeen painottuvat ikääntyneisiin. Kahden annoksen jälkeen menehtyneistä 14 henkilöstä 10 oli yli 80-vuotiaita, ja kolme henkilöä 70-79-vuotiaita, Leino kertoo.
 Jatkotartuntojen todennäköisyydestä tarvitaan lisää tietoa
 THL:n selvityksen tiedot on koottu yhdistämällä tartuntatautirekisterin ja rokotusrekisterin tietoja. Parhaillaan THL:llä on tekeillä myös toinen rekistereihin pohjautuva tutkimus, jossa verrataan rokotettujen ja rokottamattomien sairastumisen riskiä toisiinsa. Tutkimuksen odotetaan valmistuvan alkusyksystä.
 – Lisätietoa tarvitaan myös siitä, kuinka herkästi rokotettu voi tartuttaa virusta eteenpäin. Jo nyt tiedetään, että rokotus vähentää viruksen erittymistä ja sitä kautta vähentää tartuntoja. Rohkaiseva havainto on, että koronatartuntojen ilmaantuvuus kattavasti rokotetuilla ikäryhmillä on laskenut selvästi, Leino kertoo.
 Lue myös:
 Täältä löydät  kaikki tuoreimmat uutiset koronaviruksesta .
 Korjaus 16.02: kuolemien kokonaismäärä täsmennetty THL:n tietojen perusteella 94:stä 97:ään.

Täysin rokotettujen koronatartuntoja todettu tähän mennessä yli tuhat – kahdesti rokotetut sairastuvat vakavaan koronatautiin erittäin harvoin