Summary: Maatalousministerin mielestä koko ruokajärjestelmän – kuluttajia myöten – on otettava vastuuta siitä, että maataloudessa voidaan tehdä ilmastotoimia.

Maanviljelijät ja maatalous ovat merkittävässä roolissa, kun ilmastopäästöjä pyritään vähentämään. Näkemykset keinoista, joilla maatalouden kasvihuonepäästöjä leikattaisiin, ovat jakaantuneet jyrkästi.
 A-Talkissa kysyttiin torstaina, miten maatalouden päästöt saadaan vähenemään ja kuka vähennykset lopulta maksaa.
 Vihreät ja keskusta yksituumaisia päästötavoitteista
 Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto MTK on laatinut oman ilmastotiekartan, jossa yhtenä vaihtoehtona ehdotetaan maataloudelle noin 30 prosentin päästövähennystavoitetta vuoteen 2035 mennessä.
 Ympäristö- ja ilmastoministeri  Krista Mikkonen  (vihr.) pitää suunnitelmaa hyvänä. Hän toivoo, että maatalous ottaa nyt yhteisen tavoitteen ja sitoututuu siihen määrätietoisesti.
 Maa- ja metsätalousministeri  Jari Leppä  (kesk) muistuttaa, että ilmaston kannalta kestävästi tuotettu ruoka ja kannattava maatalous kulkevat käsi kädessä.
 – Olen samaan mieltä kollega Mikkosen kanssa siitä, että MTK:n ilmastotiekartan vaihtoehto on hyvä, myös sen tavoitteet.
 Leppä kuitenkin muistuttaa, että Suomi tarvitsee oman ruoantuotannon ja sen vuoksi maatalouden tuotannon volyymin on säilyttävä nykyisellä tasolla. Ministeri pitää myös välttämättömänä, että maatalouden kannattavuus kohenee.
 – Maatalouden kannattavuus on nyt hälyttävän alhaisella tasolla. Viljelijät eivät pysty ilmastotoimiin, jos tili on tyhjä.
 Leppä: Kannattavuus ratkaistaan markkinoilla
 Yhtenä ratkaisuna ministeri Jari Leppä esittää uutta ruoantuotannon hiili-euro-ohjelmaa. Lepän Hero-ohjelmaksi nimittämä suunnitelma kytkee markkinatalouden osaksi ruuantuotannon päästövähennyksiä.
 – Kannattavuus ratkaistaan markkinoilla. Koko ruokajärjestelmän, kuluttajia myöten, pitää ottaa vastuuta siitä, että ilmastotoimia voidaan tehdä. Siksi markkinoilta tiloille saatava tuotto on se ratkaiseva tekijä.
 Ympäristöministeri Krista Mikkosen mukaan monet maatalouden ilmastotoimet ovat pidemmällä aikavälillä myös kannattavuustoimia.
 – Akuuteissa kriisitilanteissa, esimerkiksi menetetyn sadon tapauksessa, tarvitaan omia instrumentteja. Meidän on rakennettava tukijärjestelmä sen varaan, että päästään kohti vähähiilisempää maataloutta, parempaa pellon kasvukykyä ja satovarmuutta.
 A-Talkissa maatalouden ilmastotavoitteista keskustelivat myös Suomen ilmastopaneelin puheenjohtaja  Markku Ollikainen  ja maanviljelijä  Jari Alholm .
 Juttua päivitetään.
 Katso koko A-Talkin lähetys  Yle Areenasta .
 Lue lisää:
 "Ollaan sitten hiiliviljelijöitä ja päästöjen vähentäjiä" – turvepellon omistaja kertoo, miksi maatalouden ilmastotoimet jumittavat
 Luonnonvarakeskuksen tutkijat ihmettelevät pieniä vähennyksiä maatalouden päästöihin: “Surullista, miten huonolla ilmastopolitiikalla vedätetään viljelijöitä”

Ministeri Jari Leppä A-Talkissa: Maatalous valmis päästöjen vähennystavoitteeseen, kunhan kannattavuudesta huolehditaan


Summary: Epävakaa persoonallisuushäiriö tuo mukanaan räjähtäviä tilanteita ja raskaan leiman. Liisa Alanampa-Kantanen ja hänen puolisonsa kuitenkin kokivat, että diagnoosi auttoi heitä eteenpäin elämässä.

Tämä on viimeinen mahdollisuus. Jos tästä ei ole apua, en tiedä, onko mistään.
 Näin  Liisa Alanampa-Kantanen  ajatteli kuusi vuotta sitten. Takana oli useita vuosia terapiaa, lääkityksiä ja diagnooseja.
 – Hoidoista huolimatta olo ei parantunut pysyvämmin. En oppinut pärjäämään tai olemaan elämässä kiinni.
 Vaikeudet eivät jääneet läheisiltä huomaamatta. Ystävä törmäsi kirjaan, jossa kerrotut kamppailut kuulostivat tutuilta. Hän kehotti 30-vuotiasta Alanampa-Kantasta tutustumaan teokseen.
 Kirjan kokemukset tuntuivat niin tutuilta, että Alanampa-Kantanen päätyi puhumaan aiheesta terveydenhuollossa. Pitkällisten keskustelujen, testien ja tutkimisen jälkeen löytyi vielä uusi nimike ja ovi avautui erilaiseen hoitoon.
 Tällä kertaa ei hoidettaisi masennusta tai ahdistusta, vaan epävakaata persoonallisuushäiriötä.
 Mukana kulkenut kipu
 Epävakaa persoonallisuushäiriö tuli Liisa Alanampa-Kantaselle tutuksi vasta 30-vuotiaana. Oirekuva tuntui kuitenkin heti tutulta.
 Ihmissuhteissa hän saattoi hermostua tyhjästä tai pelätä menettävänsä läheisensä yhtäkkiä. Omien tarpeiden ilmaiseminen oli vaikeaa ja niiden ohittaminen johti jatkuviin vääryyden kokemuksiin.
 Hän uskoo persoonallisuushäiriön juontavan juurensa kauas. Kun hän oli lapsi, perheessä tapahtui äkillinen onnettomuus, jossa yksi perheenjäsenistä menehtyi.
 Suru jäi pienelle lapselle pelottavaksi möröksi, jota ei voinut ymmärtää. Aikuiset eivät osanneet jakaa sitä lapsen kanssa, vaan kärsivät yksin.
 Niinpä Alanampa-Kantanen oppi jo pienenä tunnustelemaan muiden olotiloja ja olemaan vaivaksi mahdollisimman vähän – tai mielellään ei ollenkaan.
 – Olen kipuillut paljon sen kanssa, miten tuoda omia tarpeita esille suhteissa, kommunikoida ja olla haavoittuvainen, hän kertoo.
 Samaa todistaa myös puoliso  Terhi . Hän tapasi Alanampa-Kantasen 14 vuotta sitten, ja suhteeseen on kuulunut epävakaudelle tyypillisiä heilahteluja.
 – Pahat olot kääntyivät helposti Liisaa itseään kohtaan: hän vetäytyi kuoreensa, enkä saanut enää mitään viestiä läpi. Aloin lopulta ennakoimaan niitä tilanteita ja yritin varoa, etten tekisi tai sanoisi mitään väärin.
 Terhi esiintyy jutussa pelkästään etunimellään yksityisyytensä suojelemiseksi.
 Hän kertoo, että Alanampa-Kantasen voidessa huonosti hän haali itselleen kodin askareita ja yritti kaikkensa tehdäkseen puolisonsa elämästä helpompaa.
 Persoonallisuushäiriöitä ympäröi vahva stigma Persoonallisuushäiriöt määritellään elämää häiritseviksi, joustamattomiksi persoonallisuuspiirteiksi ja käyttäytymismalleiksi. Diagnoosi tehdään haastattelujen ja tutkimusten avulla. Arvioiden mukaan noin kahdeksan prosenttia Suomen väestöstä kärsii persoonallisuushäiriöistä. Yleistä on persoonallisuushäiriön esiintyminen yhdessä muiden mielenterveyden häiriöiden kanssa. Persoonallisuushäiriö kehittyy hitaasti vuosien aikana, yleensä viimeistään nuoruudessa tai varhaisaikuisuudessa. Epävakaa persoonallisuushäiriö on suhteellisen harvinainen, sitä esiintyy noin yhdellä prosentilla väestöstä. Epävakaalle persoonallisuushäiriölle tyypillistä voi olla impulsiivisuus ihmissuhteissa, tyhjyyden tunne, hylätyksi tulemisen pelko, vaihteleva minäkuva tai impulsiivinen käyttäytyminen. Erityisesti epävakaan persoonallisuushäiriön hoito on kehittynyt viime vuosikymmeninä ja tietyt psykoterapiamuodot tuottavat hyviä hoitotuloksia. Persoonallisuushäiriöitä ympäröi vahva stigma myös terveydenhuollossa. Usein häiriöihin liittyvä haitallinen käyttäytyminen koetaan tahallisena, vaikka kyse on mielenterveyden häiriöstä. Lähde: Kristian Wahlbeck, Suomen Mielenterveys ry
 Silti räjähtäviltä tilanteilta ei vältytty. Kodin ulkopuolisten asioiden aiheuttama stressi purkautui usein puolisoon ilman, että kumpikaan osapuoli osasi selittää tilannetta.
 – Kun pistää omia tarpeita syrjään ja joku asia jää hiertämään, tulee muita pieniä asioita, jotka hiertävät. Kiukkua säilöö. Kun se kaikki kiehuu yli ilman ennakkovaroitusta, se säikäyttää kenet tahansa, Alanampa-Kantanen kertoo.
 Viimeinen hoito
 Vuonna 2015 Alanampa-Kantanen aloitti uuden diagnoosin takia viimeisen hoitojaksonsa. Se oli ensimmäinen, joka keskittyi epävakaan persoonallisuushäiriön hoitoon. Psykoterapeuttista hoitoa tarjosi Oulussa  epävakaatyöryhmä . Se kesti noin kolme vuotta.
 Tällöin asia alkoi tulla tutuksi myös puolisolle.
 – Liisa perehtyy asioihin lainaamalla kirjastosta ison pinkan kirjoja. Hän laittoi minulle silloinkin kirjalistan, Terhi kertoo.
 Kirjaston hyllyjen välissä Terhi selasi yhtä listan teoksista. Se kertoi epävakaasta persoonallisuushäiriöstä. Kirja puhutteli häntä suoraan: jos puolisosi on saanut diagnoosin, lähde pois vielä, kun voit.
 Terhi ei totellut. Hän työnsi kirjan takaisin hyllyyn. Kotona hän valehteli, ettei kirjaa löytynyt.
 – Vastaan tuli paljon kauhutarinoita ja diagnoosi tuntui aluksi aika hurjalta, Terhi muistelee.
 Kauhukuvista huolimatta pariskunta oli toiveikas. Kenties vuosien solmu alkaisi vihdoin aueta ja hoidosta seuraisi jotain hyvää.
 Aluksi hoito oli intensiivistä: viikossa oli kaksi tapaamista terapeutin kanssa ja yksi terapiaryhmä. Toisaalta hoidon intensiivisyys auttoi myös irti haitallisista selviytymiskeinoista, kuten omien tarpeidensa ja tunteidensa piilottamisesta.
 – Kun näkee terapeuttia kaksi kertaa viikossa, ei viitsi puhua vain säästä. Se on kaikkien ajan tuhlausta, Alanampa-Kantanen sanoo hymyillen.
 Hän istuu kotonaan koristetyyny sylissään ja toteaa, että terapiassa tyynyt olivat hänelle turva, joiden taakse hän piiloutui.
 Ennen hoitoa hän ei halunnut tulla nähdyksi ja koki itsensä niin huonoksi, että esimerkiksi puhui itsestään vain lempinimellä, ei oikealla etunimellään.
 – Ajattelin, että jos nimeni sanotaan ääneen, se jollain tavalla likaa ne ihmiset. Kukaan ei tule ajatelleeksi, kuinka pienet asiat voivat olla kipeitä, Alanampa-Kantanen sanoo.
 Terapiassa häntä kuitenkin puhuteltiin Liisana. Taaksepäin katsoessa se tuntuu hyvältä: häilyvä kuva itsestä sai tarkemmat rajat, kun Alanampa-Kantanen huomasi, ettei kukaan mennyt pilalle hänen läsnäolostaan.
 Muutos tapahtuu yhdessä
 Terapian alusta on kuusi vuotta. Nyt 36-vuotias Alanampa-Kantanen esittelee itsensä Liisana. Hän istuu puolisonsa vieressä kauniissa kodissa, jonka seinällä on kuva parista onnellisena.
 Hoidon jatkuessa Alanampa-Kantanen huomasi hiljalleen, että kipeistä kohdista ja rankoista päivistä huolimatta terapiasta oli apua. Tunteet eivät jääneet epämääräiseksi möykyksi, vaan niitä oli helpompaa ilmaista ja selittää.
 – Keskustelemaan oppimisella oli hyvä vaikutus parisuhteeseen ja perhearkeen. Olen paljon parempi puoliso kuin ennen, Alanampa-Kantanen kertoo.
 Myös vierellä istuva puoliso huomaa eron. Terhi kertoo Alanampa-Kantasen olevan rennompi ja vähemmän ahdistunut. Erityisesti kaksikon keskinäinen kommunikaatio on hyötynyt hoidosta.
 – Kyllähän me suhteen alussa puhuimme paljon, läpi yöt. Mutta se, mitä puhe on, miten toista ymmärtää, on eri asia, Terhi kertoo.
 Nykyään Liisa Alanampa-Kantanen (vas.) ja Terhi pystyvät keskustelemaan asioista ilman, että tilanne äityy riidaksi. Paulus Markkula / Yle
 Pari korostaa, että myönteisistä muutoksista huolimatta hoitoprosessi ei ollut nousuvoittoista kulkua, vaan vaati työtä molemmilta.
 – Jossain vaiheessa huomattiin, että Liisalla asiat menivät eteenpäin, mutta minulla muutos ei uponnut päähän. Kävin jututtamassa psykiatrista sairaanhoitajaa aika monta kertaa. Rakensin uudestaan mielikuvaa Liisasta, Terhi kertoo.
 Vuosien aikana opitusta arvailusta, ennakoinnista ja varomisesta oli vaikea oppia pois, vaikka puolison olo parani silmissä.
 – Elpymisprosessi ei ole itsenäinen, vaan muiden täytyy tulla mukana ja tavallaan päivittää tietokanta siitä toisesta ihmisestä, Alanampa-Kantanen painottaa.
 Tänä päivänä pariskunta vaikuttaa olevan tasavertainen. He puhuvat toisilleen lempeästi, vaikka keskustelun aiheena onkin intohimoinen väittely siitä, tarvitseeko asunnon pihaa haravoida ennen talvea.
 Pois vanhasta leimasta
 Epävakaa persoonallisuushäiriö kantaa mukanaan valtavaa leimaa ja vakavaa oirekuvaa. Siitä kärsivät nähdään usein impulsiivisina ja epäluotettavina, vaikka suurin osa heistä muistuttaa Liisa Alanampa-Kantasta. He ovat huomaavaisia ja myöntyväisiä ihmisiä, joista ei päällepäin näe sisällä vellovaa kipua.
 Pitkään epävakaata persoonallisuushäiriötä pidettiin parantumattomana sairautena. Nykyään käsitys on kuitenkin, että häiriöstä voi toipua onnistuneesti, eikä epävakaa ihminen ole läheisilleen vaarallinen.
 Alanampa-Kantanen toivoo, että häiriöstä puhuttaisiin myönteisemmin, myös siitä kärsiviä varten.
 – Jos olet saanut diagnoosin, vaikka kaikki olisi nyt kamalaa ja sekaisin, oikealla tuella asiat voivat muuttua. Se vaatii myös, että itsekin osallistut ja avaat itsesi muille, hän muistuttaa.
 Oikea hoitomuoto tarjosi mahdollisuuden tavalliseen elämään. Elämään, jossa hän kohtaa samoja haasteita kuin kuka tahansa muukin ja selviää niistä aivan tavallisesti.
 – Sain tilaisuuden selvittää, kuka olen ja mitä tarvitsen, ja miten voisin jatkaa elämää niin, ettei minun aina tarvitse joustaa omasta hyvästä olostani. Nykyään voin luottaa siihen, etten ole huono ihminen, hän sanoo.
 Ja vaikka elämän läpi seurannut turvattomuus ja levottomuus välillä kummittelevat, on tunneskaala laajentunut myös positiiviseen suuntaan.
 – On hetkiä, kun kurkkuun ja rintakehään tulee omituinen kuristava tunne ja mietin, että mikä tämä tunne on. Olen hoksannut, että se on onnellisuuden tunne. Minä olen onnellinen.
 Liisa Alanampa-Kantanen (vas.) ja Terhi elävät tavallista arkea ja harrastavat yhdessä puutöitä. Paulus Markkula / Yle
 Millaisia ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta sunnuntaihin 17. lokakuuta kello 23:een asti.
 Lue lisää:   Kun homma lähtee lapasesta – missä menee raja normaalin ailahtelun ja vakavan persoonallisuushäiriön välillä?

Epävakaa persoonallisuushäiriö leimaa, mutta Liisa Alanampa-Kantaselle diagnoosi oli elämän ja parisuhteen pelastus – "Olen parempi puoliso kuin ennen"


Summary: Monille tuntemattomaksi jäänyt taiteilija Camilla Mickwitz aloitti mainosalalla, mutta päätyi freelancer-uransa aikana lastenkirjailijaksi ja animaatioiden tekijäksi.

Vuonna 1983 Pikku Kakkosesta tuli nykyaikuisillekin tuttu Pikku Kakkonen. Silloin kuvittaja  Camilla Mickwitzin  suunnittelema värikäs logo otettiin käyttöön. Hahmot pääsivät muutama vuosi myöhemmin myös varoittamaan heikoista jäistä Mickwitzin animaatiossa.

 Mickwitzin omaperäisen tyylin tausta löytyy kuraattori ja amanuenssi  Riikka Kuittisen  mukaan niin 60-luvun psykedeliasta kuin vankasta ammattitaidosta. Mickwitz opiskeli Taideteollisessa korkeakoulussa grafiikkaa ja työskenteli mainosalalla ennen animaattorin ja kirjailijan uraansa.
 – Hän lähti täysin ennakkoluulottomasti opettelemaan animaatiota. Ehkä hän ei ollut konventioiden sitoma, vaan opetteli itse ja loi omaa jälkeä.
 Mickwitz toi arjen lastenkirjoihin
 Vuonna 1975 Mickwitz julkaisi ensimmäisen Jason-kirjansa. Jason elää kirjoissa arkea yksinhuoltajaäitinsä kanssa. Rahasta on tiukkaa ja niin on ajastakin, sillä äidillä on kaksi työtä.
 – Tämä oli uudenlaista kerrontaa silloin ja tavallaan ehkä nykyäänkin. Lapsille usein kerrotaan fantasiatarinaa, vaikka lapset pystyvät ottamaan arkeakin vastaan ja ymmärtävät sitä hyvin.
 Jason ja hänen äitinsä ruokakaupassa. Tampereen taidemuseo / Antti Sompinmäki
 Värikkäät kuvitukset vetoavat lapsiin, vaikka tarinat eivät ole lapsellisia tai yksinkertaisia.
 – Mickwitz salakuljetti sinne vaikeitakin aiheita kuten maastamuuttoa, ympäristöä ja tasa-arvoa, koska hän kunnioitti lapsia. Hänen näkökulmastaan: miksipä lapsille ei voisi kertoa vaikeitakin asioita?
 Tampereen taidemuseon amanuenssi ja Mickwitz-näyttelyn kuraattori Riikka Kuittinen. Marko Melto / Yle
 Kuvitus kestänyt aikaa
 Vapaana taiteilijana Mickwitz kuvitti myös tietokirjoja, kalentereita ja sanoma- ja aikakauslehtiä. Hän sai työstään useita palkintoja Suomessa ja kansainvälisesti.
 Mickwitzin teokset eivät tunnu vanhanaikaisilta vuonna 2021. Yksi esimerkeistä on Kuittisen mielestä Pikku Kakkosen logo.
 – Se on kestänyt aikaa mielettömän hienosti.
 Mickwitzin suunnittelema logo täyttää pian 35 vuotta. Se nähtiin ensimmäisen kerran 25. lokakuuta vuonna 1986. Yle
 Mickwitzin ura jäi lopulta lyhyeksi, sillä hän kuoli 51-vuotiaana vuonna 1989. Nykyään monetkaan eivät tiedä, että klassikkologo on hänen tekemänsä. Jos ura olisi jatkunut, tilanne voisi Kuittisen mielestä olla toinen.
 – Voi olla, että hän olisi taiteilijana joka kodin tuttu nimi.
 Iloinen arki: Camilla Mickwitz -näyttely Tampereen Muumimuseossa 16.10.2021–24.4.2022.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Keskustelu on auki 17. lokakuuta kello 23.00 asti.

Varokaa heikkoa jäätä! – Pikku Kakkosesta tutun taiteilijan Camilla Mickwitzin tuotannosta aukeaa näyttely Tampereella


Summary: Osa ravintoloista otti eduskunnan perjantaina hyväksymän koronapassin käyttöön heti lauantain vastaisena yönä.

Eduskunta hyväksyi digitaalisen  koronatodistuksen eli koronapassin perjantaina.  Muiden muassa helsinkiläinen ravintola The Riff tarttui tilaisuuteen heti lauantain vastaisena yönä.
 Toimitusjohtaja  Veikka Moilasen  mukaan passi on erittäin tervetullut, koska alan toimintaa on rajoitettu lujasti jo noin puolitoista vuotta.
 – Tämä on tietysti iso helpotus, mutta toivomme, että pääsisimme kokonaan rajoituksista eroon, Moilanen sanoo.
 Jenny tanssi perjantai-iltana karaokebaari Pataässässä muiden asiakkaiden laulaessa karaokea. Silja Viitala / Yle
 Koronapassia voidaan lauantaista alkaen pyytää esimerksi ravintolan ovella. Passissa oleva QR-koodi kertoo passin haltijan statuksen. Silja Viitala / Yle
 "Kiitos Suomen valtio", toteaa Jukka Heiskanen koronapassista. Heiskasen mielestä passin löytäminen Omakannasta oli helppoa. Koronavirukseen on kuitenkin yleisesti ottaen Heiskasen mielestä puututtu liikaa hallituksen toimesta. Silja Viitala / Yle
 Moilanen muistuttaa, että rajoitusten aika on ollut koko alalle varsin raskasta.
 "Saadaan työntekijöille töitä ja enemmän jengiä paikalle"
 Moilasen mukaan passin tuomaan mahdollisuuteen tartuttiin, koska se on tällä hetkellä ainut mahdollisuus päästä rajoituksista eroon.
 – Tämä on henkilökunnan kannalta erittäin tärkeä asia. Saadaan työntekijöille töitä ja enemmän jengiä paikalle, Moilanen summaa.
 Moilasen mukaan koronapassi tarkistetaan ravintolan ovella tai ravintolassa kännykkäsovelluksesta tai paperisena.
 Kaasujalka oli herkässä myös ravintoloita valvovalla viranomaisella. Aluehallintoviraston ylitarkastaja  Leena Piipponen  teki ensimmäisen iskun heti puolenyön jälkeen.
 – Katsoimme, että koronasovellus on käytössä ja paikan koronasuunnitelma ajan tasalla.
 "Pitää varmistaa, että siellä ei käytetä toisten koronapasseja hyväksi"
 Ylitarkastaja Piipposen mukaan ravintolan on tarkistettava myös asiakkaan henkilöllisyys, jotta passeja ei käytetä väärin.
 – Pitää varmistaa, että siellä ei käytetä toisten koronapasseja hyväksi, Piipponen selventää.
 "So when you're near me, darling can't you hear me", S.O.S., raikasi ABBAn kappale S.O.S karaokebaari Pataässässä perjantaina. Silja Viitala / Yle
 Tanssi ja laulu ovat taas sallittujen asioiden listalla. Anni Swahn ja Ilkka Rautavirta eläytyivät Queenin kappaleeseen Bohemian Rhapsody. Parivaljakko pitää koronapassia hyvänä asiana. "Ja turvallisempi olo olla laulamassa", kommentoi Rautavirta. Silja Viitala / Yle
 Pyry Päiväniemi pitää koronapassia tarpeettomana, koska se jakaa ihmiset ryhmiin. "Miksi passi pitää olla? Kaikki, jotka ovat halunneet rokotteen, ovat jo saaneet sen", hän toteaa. Silja Viitala / Yle
 Piipponen pitää tärkeänä, että myös valvonnan osalta oltiin heti liikkeellä.
 – Joku voisi ajatella, että me ei tulla paikalle ja että poliisia ei kiinnosta, Moilanen sanoo.
 Helsinki ja muu pääkaupunkiseutu on siis yhä koronavirusepidemian leviämisvaiheessa. Ravitsemusliikkeiden anniskelu on rajoitusten vuoksi sallittu enintään puoleenyöhön ja niiden on suljettava ovensa aamuyhdeltä.
 Anniskeluravintoloissa käytössä on puolet asiakaspaikoista.
 Koronapassi oli mahdollista ottaa käyttöön perjantain ja lauantain välisenä yönä puoliltaöin niillä alueilla, joilla on rajoituksia voimassa.
 Tällä hetkellä  rajoituksia on kuudella alueella , Varsinais-Suomessa, Satakunnassa, Pohjanmaalla, Keski-Pohjanmaalla, Päijät-Hämeessä ja pääkaupunkiseudulla.
 Jos ravintola ei vaadi asiakkailtaan koronapassia, voimassa olevat rajoitukset säilyvät
 Kyltti Apollo Live Clubin ovella kertoi, että ravintola tarkastaa koronapassin kävijöiltä. Silja Viitala / Yle
 Lauantaista eteenpäin koronapassia vaativat ravintolat siis välttyvät rajoituksilta.
 Niissä ravintoloissa, joissa asiakkailta vaaditaan koronapassi, on mahdollista jatkaa juhlimista pikkutunneille.
 Koronapassina toimii EU:n koronatodistus, jonka saa  Omakanta -palvelusta ladattuna puhelimen ruudulle tai tulostettua tai paperisena versiona terveydenhuollosta.
 Koronapassin edellytyksenä on joko saatu rokotesuoja, 72 tunnin sisällä saatu negatiivinen koronatesti tai todistus sairastetusta koronataudista.
 Koronapassi toimii siten,  että puhelimesta näytettävä QR-koodi tai paperinen todistus esitetään saapuessa paikkaan, jossa sitä edellytetään.
 Henkilökunta lukee QR-koodin THL:n hyväksymällä  Koronatodistuksen lukija -sovelluksella . Sovelluksen on määrä tulla ladattavaksi maksutta yleisimmistä sovelluskaupoista.
 Sovellus näyttää vihreää valoa, jos koronapassin edellytykset ovat kunnossa.
 Koronapassin tietoja ei saa rekisteröidä, tallentaa tai käsitellä muussa käyttötarkoituksessa.
 Ravintolatarkastuksia tekevän Avin ylitarkastajan Leena Piipposen mukaan vasta melko pieni osa ravintoloista näytti hyödyntäneen koronapassin mahdollisuutta lauantain vastaisena yönä.
 Helsingin keskustassa useiden Mannerheimintiellä sijaitsevien ravintoloiden eteen oli kokoontunut suuria ihmisjoukkoja jonottamaan sisäänpääsyä. Silja Viitala / Yle
 Laajemmin passia ollaan ottamassa ravintolakentässä käyttöön jo lähipäivinä.
 Ravintola-alaa ja etenkin anniskelupainotteisten ravintoloiden toimintaa on rajoitettu monin tavoin puolitoista vuotta. Passi antaa nyt lisää mahdollisuuksia paitsi yökerhoille myös ruokaravintoloille.
 Ruokaravintolat voivat passin myötä ottaa tuvan täyteen asiakkaita. Tällä hetkellä ruokaravintolat saavat ottaa sisään 75 prosenttia tavanomaisesta asiakasmäärästä.
 Teemu Liikanen ja Kenneth Karlström olivat saapuneet Helsinkiin viettämään viikonloppua. "Ihan täydellinen homma", kommentoi Liikanen koronapassista. Silja Viitala / Yle
 Koronapassia voidaan vaatia ravintoloiden lisäksi esimerkiksi teattereissa, messuilla ja konserteissa.
 Liikuntapaikoista passia voivat edellyttää muun muassa kuntosalit, ryhmäliikuntatilat ja muut sisäliikuntapaikat sekä lasten sisäleikkipuistot.
 Lue myös:
 Pian henkkarit eivät enää riitä: Ravintoloissa valmistaudutaan tanssintäyteiseen bileviikonloppuun, jona juhla jatkuu aamuun asti
 Koronapassi on kiihdyttänyt rokotusintoa osassa maata, mutta ruuhkasta on turha puhua – lain voimaantulosta päätetään tänään
 "Pääasia, että nyt loppuu alan kurittaminen", sanoo Ilosaarirockin järjestäjä – koronapassi herättää toivoa Itä-Suomessa, vaikka se tuleekin myöhässä
 KORONAPASSI

Yökerhoissa juhlittiin jälleen pikkutunneille, ravintoloita valvova viranomainen Avi iski heti – "Joku voisi ajatella, että me ei tulla ja poliisia ei kiinnosta"


Summary: Harrastajan kannattaa tarkistaa ohjaajan koulutustausta. Joogassa on useita erilaisia suuntauksia ja lajeja.

Joogaohjaaja ja joogaopettaja eivät ole Suomessa virallisia tutkintoja, eikä näitä ammattinimikkeitä ole suojattu millään lailla. Joogaa pääsee siis Suomessa ohjaamaan kuka tahansa.
 Ennen joogatunneille suuntaamista ohjaajan koulutustausta kannattaakin tarkistaa, Suomen Joogaliitosta kerrotaan. Liitto on pyrkinyt selvittämään, saisiko joogaopettajakoulutuksen virallistettua. Liitto on rekisteröinyt oman koulutuksensa nimellä Suomen Joogaliitto ry:n jooganopettajakoulutus.
 Erilaiset joogaohjaaja- ja joogaopettajakoulutukset ovat lisääntyneet Suomessa viimeisen kymmenen vuoden aikana. Lyhimmillään koulutukset vievät ajallisesti muutaman kuukauden ja pisimmillään useita vuosia.
 – Suomessa on siis hyvin eritasoisia jooga-ammattilaisia. Yleisesti ottaen vaikuttaa siltä, että joogaopettajakoulutukset ovat usein joogaohjaajakoulutuksia pidempiä, kertoo Joogaopiston joogaopettajien kouluttaja ja Joogaliiton koulutustoimikunnan puheenjohtaja  Sirpa Immonen .
 Joogaopisto on Joogaliiton kurssi- ja koulutuskeskus.
 Esimerkiksi Joogaopiston 5-6 vuoden pituiseen joogaopettajakoulutukseen pääseminen edellyttää, että hakija on harrastanut joogaa vähintään kahden vuoden ajan koulutetun opettajan ohjauksessa ja käynyt opistolla 2-4 vuorokauden lyhytkurssin.
 Fyysisiä ja psyykkisiä riskejä
 Lyhytkoulutuksessa on lyhytkoulutuksen riskit, tiivistää Immonen. Hänen mukaansa olisi tärkeää, että ohjaaja tai -opettaja olisi tarkkaan perehtynyt siihen joogasuuntaukseen, jota hän opettaa. Eri joogalajeissa ohjaajalta edellytetään hieman erilaista pätevyyttä.
 – Jos koulutus on kovin lyhyt, ei riittävää osaamista välttämättä synny. Joogatunneille suuntaavien suomalaisten kannattaa olla tarkkana myös tässä ja huolehtia siitä, että ohjaajalla tai opettajalla on koulutustausta nimenomaan opettamaansa suuntaukseen.
 Joogan ohjaamiseen ja opettamiseen tarvitaan Immosen mukaan paljon muutakin kuin asana-osaamista eli liikunnallisia taitoja.
 – Kyseessä on kokonaisvaltainen itsekasvatusmenetelmä, ei pelkkä fyysinen harjoitus. Hyvin fyysisissä joogasuuntauksissa asana- ja anatomiatuntemus on tärkeää: liialliset ääriasennot voivat johtaa esimerkiksi nivelvaivoihin.
 Hengitysharjoitteisiin painottuvissa suuntauksissa taas on Immosen mukaan erityisen tärkeää ottaa huomioon myös joogan psyykkiset ja henkiset vaikutukset.
 – Joogan pitää olla turvallista ja kaikille sopivaa. Ihmisiä ei muokata joogaan sopivaksi, vaan jooga muokataan yksilöille sopivaksi. Siinä edetään omia rajoja kunnioittaen, Immonen muistuttaa.
 Sivutyöstä kokoaikatyöksi
 Suomalaisten joogaohjaajien ja -opettajien määrää on vaikea arvioida. Koska koulutustarjontaa on yhä enemmän ja uusia koulutuksia alkaa koko ajan, myös ohjaajien määrät kasvavat jatkuvasti, kertoo Suomen Joogaliiton puheenjohtaja ja joogaopettajien kouluttaja  Minna Lahdenperä .
 – Pelkästään Joogaliiton kouluttamia joogaopettajia on Suomessa tällä hetkellä vajaat 900, hän sanoo.
 Lahdenperä arvioi, että vielä noin kymmenen vuotta sitten joogaa ohjattiin pääosin sivutyönä. Viime vuosien aikana on perustettu paljon yksityisiä joogakouluja ja yhä useampi joogaopettaja toimii myös yksityisyrittäjänä, minkä seurauksena joogaa ohjataan entistä enemmän myös kokopäivätyönä.
 Suosio kasvaa yhä
 Joogabuumi kehittyi Suomessa vuosituhannen vaihteessa. Sittemmin harrastuksen suosio on vain kiihtynyt, Lahdenperä sanoo.
 – Hektisen työelämän ja muun elämän ruuhkan vastapainoksi haetaan hiljentymistä, rauhoittumista ja myös fyysisen kunnon ylläpitoa, Lahdenperä toteaa.
 Hänen mukaansa Suomen Joogaliiton historia alkoi 1950-luvun lopulla Viittakiven Opistolta, ja aluksi jooga oli Suomessa nykyistä pienemmän harrastajajoukon laji.
 – Sittemmin joogasta on tullut "kaikkien laji". On ollut hienoa huomata, miten siitä ovat innostuneet enenevässä määrin myös nuoret aikuiset.
 Lahdenperä suosittelee aloittamaan joogaharrastuksen perehtymällä joogan eri lajeihin ja etsimällä niistä juuri itselle sopivimman. Jos mahdollista, kannattaa käydä aluksi vain yksittäisillä tunneilla ennen pidempään opetukseen sitoutumista. Tällä tavalla saa käsityksen joogasuuntauksesta ja ohjaajan tavasta ohjata - ja huomaa, sopivatko ne itselle.
 Joogan alkuperäiset muodot kehittyivät nykyisen Intian alueella jopa tuhansia vuosia sitten.

Joogaa voi Suomessa ohjata kuka tahansa


Britanniassa kansanedustaja  David Amessin  kuolemaan johtanut puukotus oli terroristinen teko, ilmoitti maan poliisi aamuyöllä Suomen aikaa.
 – Alustavissa tutkimuksissa on selvinnyt mahdollinen islamistiseen ääritoimintaan yhdistetty motiivi, kertoi Suur-Lontoon poliisi
 Konservatiivipuolueen kansanedustaja Amess oli tapaamassa äänestäjiään, kun puukolla aseistautunut mies hyökkäsi hänen kimppuunsa.
 Poliisin mukaan 25-vuotias mies on pidätetty murhasta epäiltynä eikä ketään muuta etsitä tapahtuneeseen liittyen.
 Britannin yleisradioyhtiö  BBC:n  mukaan epäilty on somalialaistaustainen Britannian kansalainen.
 Tutkintaa johtaa terrorismin vastainen yksikkö.
 Poliisi kertoo tehneensä kotietsintöjä kahteen eri osoitteeseen Lontoon alueella.
 69-vuotias David Amess oli valittu parlamenttiin Kaakkois-Englannista. Hän toimi parlamentin jäsenenä vuodesta 1983 lähtien.
 Amess tunnettiin konservatiivisena kansanedustajana, joka kampanjoi aborttia vastaan ja eläinten oikeuksien puolesta.
 Laaja joukko brittiläisiä poliitikkoja on ilmaissut surunvalittelunsa ja järkytyksensä veriteosta.

Brittikansanedustajan puukotuksen motiivi liittyy tiettävästi islamistiseen ääritoimintaan


Summary: Osa politiikan toimittajista ei ymmärrä Instagramin pelisääntöjä, sanoo Ronja Salmi. "Kriittisyys on oikein, pääministeri on vallankäyttäjä, ei häntä pääministerinä tarvitse sääliä siinä tehtävässä", hän muistuttaa.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Viimeinen sana
Laura Mainiemi & Hilppa Hyrkäs / Yle Viimeinen sana on Ylen mediakriittinen keskusteluohjelma. Ohjelma ilmestyy perjantaisin Areenassa ja TV1:llä. Vaihtuvat vieraat käsittelevät kuumia ja ajankohtaisia median ja journalismin ilmiöitä. Keskustelua juontavat Lena Nelskylä, Olli Seuri ja Heikki Valkama. Voit katsoa kaikki Viimeisen sanan jaksot  täällä .
 Sama on käynyt aiemminkin. Media oli innoissaan, kun  Alexander Stubb  (kok.) nousi pääministeriksi.
 Ja sitten kuherruskuukausi loppui.
 Sitten  Juha Sipilä  (kesk)oli median suosikki: tuore kasvo politiikan ulkopuolelta.
 Ja pian Sipilän mediasuhde kriisiytyi.
 Nyt  Sanna Marinin  (sd.) kuherruskuukausi on ohi, arvioi kokenut politiikan toimittaja, MTV:n uutisten yhteiskuntatoimituksen päällikkö  Eeva Lehtimäki .
 – Marin aloitti pääministerinä tilanteessa, jossa hänestä tuli kriisijohtaja. Samalla hän pystyi, halusi ja kykeni pitämään etäisyyttä mediaan. Ajat olivat vakavat ja kansakunta linnoittautui pääministerin ympärille koronakriisin aikana, myös media silloin ensimmäisenä keväänä, Eeva Lehtimäki sanoo.
 – Sitten pakka lähti hajoamaan.
 Lehtimäen mukaan nyt on palattu normaaliin demokratiaan, jossa pääministerin valtaa käsitellään kriittisesti.

 Median ja pääministerin suhteen kuuluukin olla jännitteinen, sanoo politiikantoimittaja Eeva Lehtimäki. Petteri Bülow / Yle
 "Marin ei ole järjestänyt taustatilaisuuksia medialle"
 Lehtimäen mukaan yksi syy toimittajien ja pääministeri Sanna Marinin suhteen kriisiytymiseen on se, että koronan aikana Marin ei tavannut mediaa.
 – Ei ole ollut taustatilaisuuksia, joissa pääministeri avaisi ajatteluaan, Lehtimäki sanoo.
 Myös se, miten hyvin pääministeri on median käytettävissä, vaikuttaa asiaan. Lehtimäen mukaan Marinilta ei ole kovin helppoa saada lausuntoja tai haastatteluja.
 Toisaalta uusi pääministeri kiinnostaa aina. Se, että medialla ja pääministerillä on jännitteitä, on normaalia demokratiaa, Lehtimäki sanoo.
 – Me ei olla siellä fanittamassa ketään, oli kuinka upea nuori naispääministeri tahansa.
 Pääministerit sairastuvat myös pääministeritautiin. Näin on käynyt lähes jokaisen kahdeksan pääministerin aikana, joita Lehtimäki on seurannut politiikantoimittajan.
 – Pääministeri on niin informoitu, että hän kokee, että asioiden taustoja ei ymmärretä. Kaikkein kivointa on käydä EU-kokouksissa, joissa on sitä viiteryhmää, joiden kanssa voi puhua oikeista, hienoista päätöksista ja asioista, Lehtimäki kuvailee.
 Toimittaja  Ronja Salmen  mukaan paluu normaaliin näkyy myös pääministerin viestinnässä. Salmi ja Lehtimäki olivat vieraina Ylen mediakriittisessä Viimeinen sana -ohjelmassa. Voit katsoa tuoreen jakson tämän jutun pääkuvasta  tai tästä linkistä.
 – Marin on kesälomalla ottanut Instagramin haltuun. Sitä on viimepäivinä analysoitu, mistä se johtuu, Salmi sanoo.
 Nuori pääministeri, joka on nainen, muuttaa tapaa viestiä politiikasta. Sen ei pitäisi Salmen mukaan olla yllätys. Pääministeri ja ministerit käyttävät heille luontevia kanavia.
 – Meillä on uusi, nuori sukupolvi vallassa. Totta kai viestintäkin muuttuu, Salmi sanoo.
 Esimerkiksi torstaina Marin julkaisi Instagramissa videoita, joissa hän puhui suoraan kameralle ja pahoitteli kulttuurialan leikkauksia. Se on uudenlaista viestintää.
 Nuori naispääministeri käyttää tietenkin nuorten naisten viestintäkanavia, Ronja Salmi toteaa. Petteri Bülow / Yle
 "Politiikan toimittajat eivät osaa tulkita Instagramia"
 Salmi kirjoitti Helsingin Sanomien nyt-liitteeseen  kolumnin  Sanna Marinin Instagram-viestinnästä. Hän sanoo, että on ollut ”jokseenkin huvittavaa lukea analyysejä” siitä.
 Instagramissa käytettyjä työkaluja kuten selfieitä, storieseja ja samaistuttavia hetkiä arjessa ei voi sellaisinaan verrata politiikan perinteiseen viestintään.
 Osa politiikan toimittajista ei vain ymmärrä Instagramin pelisääntöjä, Salmi sanoo. Esimerkiksi  Li Andersson  (vas.)vastailee Instagramissa suoraan ihmisten kysymyksiin. Tämä on uutta.
 Kyse on myös kohderyhmästä. Nuoret naispoliitikot tietävät, että heitä äänestävät naiset, jotka tavoittaa parhaiten juuri Instagramista suoraan, Salmi muistuttaa. Instagram on 20-, 30- ja 40-vuotiaiden naisten temmellyskenttä. Tästä kertovat kaikki tilastot.
 Media taas ei osaa aivan suhtautua Instagramin viesteihin tai Twitter-viesteihin. Politiikan toimittajat ovat tottuneet muunlaiseen viestintään.
 – Instagramia myös vähätellään, kyllä jokaisen politiikan toimittajan pitää seurata poliitikkoja eri alustoilla, Lehtimäki muistuttaa.
 Samaan aikaan sosiaalisessa mediassa journalismin lähteenä on ongelmansa.
 Viimeinen sana
Laura Mainiemi & Hilppa Hyrkäs / Yle Viimeinen sana on Ylen mediakriittinen keskusteluohjelma. Ohjelma ilmestyy perjantaisin Areenassa ja TV1:llä. Vaihtuvat vieraat käsittelevät kuumia ja ajankohtaisia median ja journalismin ilmiöitä. Keskustelua juontavat Lena Nelskylä, Olli Seuri ja Heikki Valkama. Voit katsoa kaikki Viimeisen sanan jaksot  täällä .
 – Ei kannata mennä lankaan. Valta ei ole kohotettua todellisuutta, Lehtimäki sanoo.
 Instafiltterit peittävät hänen mukaansa helposti alleen kovan vallankäytön, poliittisen väännön ja kompromissit.
 Instan kautta pystyy hallitsemaan julkisuutta, mutta se on vain osa kokonaisuutta.
 – Jos sitä kautta luo kuvan voimaannuuttavasta naispääministeristä, se ei ole koko totuus, Lehtimäki sanoo.
 – Esimerkiksi eilen pääministeri työnsi oman hallituksensa ministerin bussin alle tässä kulttuurikiistassa.
 Pelaavatko poliitikot sosiaalisessa mediassa vain omilla säännöillään?
 – Perinteinen media kipuilee jonkin verran tämän kanssa, Eeva Lehtimäki sanoo.
 Sosiaalisessa mediassa poliitikko pääsee itse valitsemaan, missä aiheissa on esillä.
 – Se on kohotettua, valikoitua julkisuuden hallintaa. Nykypoliitikot osaavat tehdä sen, hän toteaa.
 Yhdysvaltain entinen presidentti  Donald Trump  ei välittänyt perinteisistä politiikan säännöistä. Hän kommunikoi tviitein ja pyrki vastaamaan itselleen mukaville medioille.
 Sama ilmiö näkyy Suomessakin.
 Lehtimäki on tästä huolissaan. Politiikka muuttuu lyhytjänteiseksi Twitter-politikoinniksi. Esimerkiksi torstaina Marin sanoi Twitterissä “suoraan”, että SDP haluaa perua leikkaukset. Tästä seurasi perinteisen median hässäkkä.
 Kuka sanoi Twitterissä mitä -uutisointi on kuitenkin valtava ongelma, Lehtimäki sanoo.
 – Kuka haukkui ketä -journalismi on kirjurin hommaa. Se on syöpäinen juttumuoto, mutta sitä media tekee paljon, että kerrotaan niille, jotka eivät ole sosiaalisessa mediassa, että mitä siellä riehutaan.
 Jos media vain kertoo, mitä poliitikko itse viestii tai mölisee sosiaalisessa mediassa, se tuhoaa oman tehtävänsä, Lehtimäki sanoo.
 On hyvä, että pääministeriin suhtaudutaan normaalin kriittisesti, Eeva Lehtimäki ja Ronja Salmi sanovat. Petteri Bülow / Yle
 Ronja Salmi sanoo, että median ei pidä mennä mukaan sosiaalisen median logiikkaan, joka perustuu siihen, että juuri nyt pitäisi olla somessa seuraamassa kulloistakin vääntöä. Somejätit eivät halua kannustaa ketää kestävään käyttöön. Ne haluvat koukuttaa käyttäjiksi.
 – Jos media seuraa tätä logiikkaa, että kaikki somessa on breaking news, se ei ole totuudellisesta, Salmi sanoo.
 Satiiri on joutunut ahtaalle, koska poliitikot ovat oppineet paineistamaan toimittajia somessa – kirjoittajat: Televisiosta puuttuu kunnon satiiri
 Median luetuimpien juttujen päähenkilö on usein tarinansa jakanut tavis, ja hän voi joutua keskelle somemyrskyä – mitä toimituksissa tehdään silloin?

Politiikan toimittaja: Sanna Marinin kuherruskuukausi median kanssa on ohi – kriittisyyttä lisää se, ettei pääministeriltä saa helposti haastatteluja


Summary: Nyt alkavat viralliset hallitusneuvottelut. Alustavaan sopuun sisältyy kunnianhimoinen energiapolitiikan linjaus.

Saksassa sosiaalidemokraattipuolue SPD, vihreät ja liberaalipuolue FDP ovat päässeet alustavaan sopuun hallituksen muodostamisesta. Asiasta kertoo SPD:n liittokansleriehdokas, valtiovarainministeri  Olaf Scholz .
 Scholz sanoi puolueiden sopimuksen osoittavan, että edistykseen tähtäävän hallituksen muodostaminen on mahdollista. Kyseisten puolueiden yhdistelmää ei ole koskaan ennen ollut hallitusyhteistyössä liittovaltion tasolla.
 Puolueet aloittivat viime viikolla hallitustunnustelut koalitiohallituksen muodostamiseksi. Saksaa 16 vuotta hallinneet kristillisdemokraatit ovat jäämässä oppositioon. CDU ja sen baijerilainen sisarpuolue CSU saivat liittopäivävaaleissa 26. syyskuuta äänistä 24,1 prosenttia, kun sosiaalidemokraatit saivat 25,7 prosenttia.
 Iso energiaperiaatepäätös tehtiin jo
 Alustavien neuvottelujen aikana sovittiin jo yhdestä isosta tavoitteesta, luopumisesta hiilivoimaloista vuoteen 2030 mennessä, aiemman tavoitevuoden 2038 sijasta.
 – Tämä vaatii valtavaa uusiutuvien energiamuotojen lisäämistä ja uudenaikaisten kaasuvoimaloiden rakentamista, jotta voimme vastata sähkön ja energian kasvavaan kysyntään seuraavan vuosikymmenen aikana kilpailukykyisin hinnoin, sanotaan yhteisessä lausunnossa.
 Puolueet sopivat myös, että kaksi prosenttia maasta käytetään tuulivoimalapuistojen rakentamiseen ja aurinkopaneelien käyttöä vauhditetaan.
 Vaikka energiantuotanto vaatii investointeja, hallituspuolueet sopivat myös, että ulkomaisen velanottoa ei lisätä, eikä veroja koroteta.

Saksassa demarit, vihreät ja liberaalit alustavaan sopuun hallituksesta, hiilestä aiotaan luopua vuoteen 2030 mennessä


Summary: Maakaasun raju hinnannousu on parantanut biokaasun kilpailuasemaa. Tämä näkyy jo kaasuautojen tankkauspisteillä, jossa biokaasun kysyntä on lisääntynyt.

Lappeenrantalainen  Jari Varis  vaihtoi pari vuotta sitten dieselautonsa kaasukäyttöiseen autoon. Ajatuksena oli kantaa oma korsi kekoon ilmastomuutoksen torjunnassa.
 – Mietin, että mitä voisin tehdä vihreyden edistämiseksi. Autoilu on kuitenkin yksi asia, mistä päästöjä syntyy, hän sanoo.
 Jari Varis tankkaa nykyään biokaasua.  Mikko Savolainen / Yle
 Varis on tankannut autoonsa sekä maakaasua että biokaasua. Nyt valinta on entistäkin helpompi. Ympäristöystävällisempi biokaasu on Lappeenrannassa jo halvempaa kuin maakaasu.
 – Hinta ohjaa yhtenä tekijänä mitä tankkaan, vaikka ajattelenkin ekologisuutta, biokaasua tankkaava Varis sanoo.
 Kaasuautoilijat tankkaavat yhä useammin biokaasua.  Mikko Savolainen / Yle
 Maakaasun hinta noussut
 Maakaasun hinnannousu viime aikoina on parantanut biokaasun kilpailuasemaa liikennepolttoaineena. Biokaasua Lappeenrannassa tuottavan Etelä-Karjalan jätehuoltoyhtiön mukaan tämä näkyy jo kaasuautojen tankkauspisteillä.
 – Nähtävästi se on vaikuttanut, koska viime viikolla teimme myyntiennätyksen, Etelä-Karjalan jätehuolto oy:n toimitusjohtaja  Mika Suomalainen  kertoo.
 Toimitusjohtaja Mika Suomalaisen mukaan biokaasun kysyntä on lisääntynyt. Kalle Purhonen / Yle
 Etelä-Karjalan jätehuolto aloitti biokaasun tuotannon omalla laitoksellaan Lappeenrannassa viime huhtikuussa. Se toimittaa biokaasua alueellisten jäteyhtiöiden omistamalle BIG-tankkausketjulle, jossa se on myös osakkaana.
 Hintaero kutistunut
 Etelä-Karjalan jätehuollon toimittama biokaasu BIG-asemalla maksaa tankkaajalle 1,20 euroa kilo. Tällä viikolla se on ollut Lappeenrannassa kymmenen senttiä halvempaa kuin esimerkiksi Gasumin tarjoama maakaasu. Gasumin biokaasun hinta on ollut Lappeenrannassa 1,40 euroa.
 Yksi kilo kaasua vastaa 1,56 litraa bensiiniä.
 Myös Gasumilla biokaasun ja maakaasun hintaero on selvästi kaventunut tänä vuonna.
 Hintaeron pienentyminen on jo näkynyt Gasumin tankkausasemilla.
 – Biokaasun osuus meidän myymästä paineistetusta kaasusta kasvaa koko ajan. Se on jo nyt huomattavasti yli puolet, Gasumin liikenneliiketoiminnan johtaja  Jukka Metsälä  kertoo.
 Metsälä näkee kehityksen taustalla toisaalta biokaasun ja maakaasun hintaeron kaventumisen, mutta myös esimerkiksi yritysten pyrkimyksen pienentää hiilijalanjälkeään.
 Kalle Purhonen / Yle
 Venäjä hinaa maakaasun hintaa ylös
 Suomen ja Euroopan kaasumarkkina on pitkälti riippuvainen Venäjän maakaasusta. Venäjä on kangennut maakaasun hinnan ennätyskorkealle Euroopassa rajoittamalla toimituksia juuri kovimman kysynnän aikaan: ennen talven tuloa ja talouden noususuhdanteessa.
 Suomen biokierto- ja biokaasuyhdistyksen toiminnanjohtaja  Anna Virolainen-Hynnä  huomauttaa, että biokaasu ei ole samaan tapaan riiippuvainen yhden toimittajan sanelusta.
 – Varmasti tämä tilanne on jo nyt osoittanut, kuinka oleellista on panostaa hajautettuun ja kotimaiseen energiatuotantoon, hän huomauttaa.
 Biokaasun tuotanto on junnannut paikallaan viime vuodet Suomessa. Biokaasun osuus koko kaasumarkkinasta Suomessa on vain vajaat viisi prosenttia, kun se esimerkiksi Ruotsissa on noin neljännes.
 Suomen biokierto- ja biokaasuyhdistys uskoo biokaasuntuotannon kuitenkin nelinkertaistuvan nykyisestä yhdestä terawattitunnista neljään terawattituntiin vuosikymmenen loppuun mennessä.
 – Kaasuntuotannon lisäämiseen on erityisesti mahdollisuuksia maataloudessa ja kaupunkien biojätteissä, biokierto- ja biokaasuyhdistyksen toiminnanjohtaja Anna Virolainen-Hynnä sanoo.

Kilpailu kääntyi nurinniskoin polttoainemarkkinoilla: kaasuautoilija saa jo biokaasua halvemmalla kuin maakaasua


Summary: Uutta asiakas- ja potilastietojärjestelmää ovat olleet hankkimassa yhdessä Pohjois-Karjalan Siun sote, Keski-Suomen ja Vaasan sairaanhoitopiirit sekä Etelä-Savon sote-kuntayhtymä Essote. Hankinta olisi edellyttänyt yksimielisyyttä, joten Keski-Suomen kielteinen päätös kaataa Asterin oston kaikilta osapuolilta.

Pohjois-Karjalan sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymä, Siun sote

Ankarasti arvosteltu ja erityisesti Keski-Suomen kunnissa vastustusta herättänyt potilastietojärjestelmähankinta on kaatunut lopullisesti. Asiasta päätti Keski-Suomen sairaanhoitopiirin valtuusto tänään.
 Sairaanhoitopiirin valtuusto päätti yksimielisesti, ettei Aster-hankkeessa edetä.
 Kokouksessa kaikki puolueet kannattivat ratkaisua ja asia oli selkeä, kertoo Keski-Suomen sairaanhoitopiirin johtaja  Juha Kinnunen.
 Uutta asiakas- ja potilastietojärjestelmää ovat olleet hankkimassa yhdessä Pohjois-Karjalan Siun sote, Keski-Suomen ja Vaasan sairaanhoitopiirit sekä Etelä-Savon sote-kuntayhtymä Essote. Siun sote ja Essote ehtivät jo hyväksyä hankinnan.
 Hankinta olisi kuitenkin vaatinut kaikkien alueiden yksimielisyyttä, joten Keski-Suomen kielteinen päätös kaataa Asterin oston myös Siun Soten, Essoten ja Vaasan sairaanhoitopiirin osalta.
 Sopimukset järjestelmän toimittajan kanssa voidaan irtisanoa ilman erillisiä irtisanomiskustannuksia.
 Aster horjutti sairaanhoitopiirin luottamusta Keski-Suomessa
 Keskisuomalaiskunnissa Aster-potilastietojärjestelmähankinnan vastustuksen taustalla ovat olleet muun maussa hankkeen kohonneet kustannukset, mutta myös hyvin vahva epäluottamus Keski-Suomen sairaanhoitopiiriin asian valmistelussa.
 Myös  lääkärit  arvostelivat uuden potilastietojärjestelmän käytettävyyttä.
 Yhteensä 700 000 asukkaan alueella uusi järjestelmä oli tarkoitus ottaa käyttöön vuodesta 2025 alkaen. Hankkeen kokonaiskustannus olisi ollut lähes 350 miljoonaa euroa.
 Asterin tarjouskilpailu alkoi vuonna 2017. Hankintaprosessiin on kulunut tähän mennessä vajaat 10 miljoonaa euroa pelkästään Keski-Suomen sairaanhoitopiirin osalta.
 Keski-Suomessa Aster-hankkeen päätöksenteosta teetetään ulkopuolinen selvitys.
 Vaasan sairaanhoitopiiri: Tässä päätöksessä ei ole voittajia
 Vaasan sairaanhoitopiirissä uutinen Keski-Suomesta otettiin vastaan raskaasti.
 Alueen sairaanhoitopiirin johtaja  Marina Kinnunen  pitää erityisen kirvelevänä sitä, että useita pohjalaisia koskevan päätöksen potilastietojärjestelmän torppaamisesta tekivät muut kuin pohjalaiset itse.
 – En näe, että voittajia olisi tässä päätöksessä tai tilanteessa, hän sanoo.
 Aster-järjestelmän puolesta puhunut Marina Kinnunen pitää kuopattua järjestelmää "toisen sukupolven järjestelmänä, joak tukee kokonaistoimintaa aivan eri tavalla" kuin nykyisin käytössä olevat järjestelmät.
 Hän katsoo, että päätöksen myötä Pohjanmaa on nyt pudonnut kehityksen kärjestä.
 Harmista huolimatta Keski-Suomen päätös oli odotettu. Vaasan sairaanhoitopiirissä vaihtoehtoja on jo ryhdytty punnitsemaan. Näitä vaihtoehtoja Kinnunen ei vielä halua tarkemmin avata.
 – Seuraavassa hallituksen kokouksessa toteamme mikä on tilanne ja lähdetään miettimään projektia uudelleen.
 Lue lisää:   Keski-Suomen kielteinen päätös kaatoi kohutun Aster-hankkeen – Marina Kinnunen: En näe, että tässä tilanteessa olisi voittajia
 Kuntayhtymä Essotessa petyttiin päätökseen
 Etelä-Savossa sote-kuntayhtymä Essote oli jo ehtinyt hyväksyä hankinnan. Kuntayhtymän osalta hankkeen on arvioitu kustantaneen noin 3,4 miljoonaa euroa.
 Kuntayhtymän johtaja  Risto Kortelainen  pitää päätöstä pettymyksenä.
 – Kyllä tämä pettymys on organisaatiomielessä. Viisi vuotta tehtiin töitä siinä tarkoituksessa, että tulee uuden sukupolven, ja uutta mahdollistava järjestelmä. Ainahan tämänlainen takapakki on pettymys.
 Kortelainen toteaa, että seuraavaksi on arvioitava, miten jo käytettyjä ponnistuksia hyödynnetään jatkossa.
 – Meille jäi tehtyä työtä, joka ei ole pelkästään tietojärjestelmätyötä vaan myös palvelujen mallintamista ja prosessien kuvailua. Se pitää parhaalla mahdollisella tavalla hyödyntää. On katsottava, millä tavalla ja keiden tahojen kanssa.
 Kortelainen muistuttaa, että saatua tietoa hyödynnetään esimerkiksi tulevan Etelä-Savon hyvinvointilaueen valmistelussa.
 – Meidän nykyiset tietojärjestelmät on integroitavat yhteen kuntayhtymä Essotessa, Itä-Savon sairaanhoitopiiri Sosterissa, Vaalijalassa ja Pieksämäen peruspalveluissa. Siinä on edessä mittava työ ja hyödynnämme tästä saatua kokemusta siinä.
 Lue lisää:
 Mikä epäonnistui satojen miljoonien potilastietojärjestelmän hankinnassa? Aiotko erota? Kysyimme Keski-Suomen sairaanhoitopiirin johtajalta kuusi tiukkaa kysymystä
 Lääkäri Päivi Pietilä-Effati vastusti kiisteltyä Aster-järjestelmää heikon käytettävyyden vuoksi – toivoo nyt, että seuraavan valinnassa keskiössä on potilas
 "Kunnat valitsivat pysähtyneisyyden", sanoo pettynyt sairaanhoitopiirin johtaja – satojen miljoonien potilastietojärjestelmän hankinta näyttää kaatuvan
 Vaasan sairaanhoitopiirissä vedetään henkeä, ja sitten keskustelut uuden potilastietojärjestelmän hankkimisesta käynnistettäneen uudestaan – sairaanhoitopiirin johtaja Kinnunen: "Väestön ei tarvitse olla huolissaan"
 Onko parjatulle Aster-potilastietojärjestelmälle vaihtoehtoja? Kaksi kotimaista yritystä uskoo pystyvänsä samaan edullisemmin: "Toteutettavissa huomattavasti halvemmalla"

Satojen miljoonien Aster-hankinta kaatui – Keski-Suomen sairaanhoitopiirin valtuusto hautasi potilastietojärjestelmän


Summary: Kuivuusvuosia oli aiemmin viidestä kymmeneen vuoden välein. Nykyisin niitä voi olla joka toinen tai jopa joka vuosi.

Kenian pohjoisosassa on tähyilty turhaan taivaalle jo toista vuotta.
 Riittävät vesipisarat ovat jääneet tippumatta kahtena peräkkäisenä vuonna. Tuhansia lehmiä ja vuohia on kuollut jopa Tanajoen varrella, kun vesi on kadonnut uomasta. Ruohon ja muun syötävän puutteesta kärsivä karja ei jaksa etsiytyä juomapaikoille.
 Kuivuus synnyttää noidankehän. Huonokuntoisista eläimistä ei makseta hyvää hintaa. Kun lihaa ei ole saatavilla, ruoan hinta nousee ja ihmisiä uhkaa ruokapula. Ruokapula on enää viikkojen, nälänhätä kuukausien päässä. Ruoan hinta on noussut 16 prosenttia keskiarvosta.
 – Koko elinkeino voi tuhoutua paahtavan auringon alla yhdessä päivässä, vertaa Kenian Punaisen ristin rannikkoalueen johtaja  Hassan Musa .
 Hän viittaa kuivuudessa nääntyviin karjalaumoihin. Saman omistajan eläimiä saattaa kuolla päivässä kymmeniä. Myyntiin kaavailtua karjaa on ruoan puutteessa jouduttu teurastamaan omaksi ravinnoksi.
 Harri Vähäkangas / Yle
 Kenian avun organisoimista vaikeuttavat paitsi maan sisäisten ruokapakolaisten kasvava määrä myös jännitteisistä naapurimaista Etelä-Sudanista ja Etiopiasta tulevat pakolaiset.
 Kuivien kausien ennustettavuus vaikeutunut
 Vedennouto kaivoista voi kestää tuntikausia eikä yhdellä kerralla kuljetettava määrä riitä perheiden saati karjan tarpeisiin. Kahteen kanisteriin mahtuu nelisenkymmentä litraa ja käveltävää on maratonin verran.
 YK:n mukaan arviolta 465 000 lasta ja yli 93 000 raskaana olevaa naista on jo nyt aliravittuja.
 Ilmastonmuutos on tuonut lisää haastetta sääilmiöiden ennustettavuuteen.
 – Aiemmin kuivuusvuosia oli viidestä kymmeneen vuoden välein. Ruokapulaan ja vedenjakeluun oli helpompi varautua, sanoo aluejohtaja  Maurice Onyango  Plan International -järjestöstä.
 Nyt kuivia jaksoja on kahden vuoden välein, jopa joka vuosi, sanoo Onyango. Sademäärät jäivät tänä vuonna jopa neljäsosaan normaalista. Neljä viidestä kaivosta on kuivunut.
 Myös kuumuus ja sään  ääri-ilmiöt lisääntyvä t. Erittäin helteisten jaksojen pituus kasvaa arvioiden mukaan yhdeksästä vuorokaudesta jopa kuukauteen. Viljely vaikeutuu, kun vettä ei tule kylvövaiheessa. Myös karjatalouden ennustetaan kärsivän lähivuorokausina.
 Kenian presidentti  Uhuru Kenyatta  julisti kuivuuden syyskuussa "kansalliseksi hätätilaksi". Ruoan ja veden jakelu pahimmin kärsineisiin maakuntiin alkoi viime viikolla.
 Hieman helpotusta saattaa olla luvassa loppukuusta, kun Kenian pohjoisosaan on luvattu heikkoja sateita.
 Lue myös:
 BBC: Yli 50 asteen lämpötilat yleistyvät maapallolla nopeasti
 BBC: Megadraught in California

Paimenten vedenhakumatka voi kestää koko päivän: Karja nääntyy ja yli kahta miljoonaa ihmistä uhkaa ruokapula Keniassa


Summary: Kansalaispulssi-kyselyllä selvitettiin tekijöitä, jotka ovat vaikuttaneet päätökseen ottaa tai olla ottamatta koronarokote. Kyselyn perusteella terveysviranomaisten suosituksilla ja rokotteen antamalla suojalla oli iso merkitys.

Koronarokotteiden mahdolliset haittavaikutukset ovat vaikuttaneet suhteellisen vähän rokotuspäätökseen, selviää  tuoreimmasta Kansalaispulssi-kyselystä .
 Selvästi yli puolet vastanneista, 67 prosenttia, oli sitä mieltä, että rokotteen mahdolliset haittavaikutukset eivät vaikuttaneet lainkaan tai vain vähän päätökseen ottaa tai olla ottamatta koronarokote. Noin 13 prosenttia vastaajista katsoi mahdollisten haittavaikutusten vaikuttaneen melko tai erittäin paljon.
 Kansalaispulssi-kyselyllä selvitettiin kansalaisten näkemyksiä koronarokotteesta ja muista ajankohtaisista asioista. Kyselyn toteutti Tilastokeskus ja sen on tilannut Valtioneuvoston kanslia. Kysely toteutetaan kolmen viikon välein verkkokyselynä. Tämän kertainen kysely tehtiin 6.–11. lokakuuta. Kyselyyn vastasi reilut 1 200 Manner-Suomessa asuvaa 15–74-vuotiasta ihmistä. Kyselyn virhemarginaali on 2,5 prosenttiyksikköä suuntaansa.
 Tuoreimmassa kyselyssä on kysytty tekijöistä, jotka ovat vaikuttaneet päätökseen ottaa tai olla ottamatta koronarokote. Kyselyssä on nostettu esiin etenkin viranomaissuositukset, rokotteen mahdolliset haittavaikutukset, rokottautumisen vaivattomuus, tartuttamisriski ja rokotteen suojaava vaikutus.
 Rokotteen ottaminen ei huolettanut Kuopiossa
 Rokotteen kolmannen kerran ottanut  Teemu Kiljander  kertoo, että rokotteesta mahdollisesti saatavat haittavaikutukset eivät ole vaikuttaneet hänen päätökseensä ottaa koronarokote.
 – Hoidan työssäni immuunipuutteisia ja haluan ennen kaikkea suojella heitä, mutta koen rokotteen ottamisen myös kansalaisvelvollisuutena. Sain kohtalaisen rajun kuumeisen reaktion kolmannesta rokotteesta, mutta otan neljännenkin, jos tarve tulee, hän sanoo.
 Rosa Vanninen on miettinyt, kuinka tarpeellinen koronarokote hänelle itselleen on. Sami Takkinen / Yle
 Myös  Rosa Vanninen  kertoo, ettei hänellä ole ollut erityisiä huolia rokotteen suhteen. Hänen suurin syynsä ottaa rokote oli matkustaminen ja sen mahdollistaminen. Yleinen ohjeistus ja rokotteesta saatu tutkimustieto auttoivat hänen mukaansa päätöksenteossa.
 – Ei rokotteeseen liittynyt huolia. Lähinnä mietin sen tarpeellisuutta ja kuinka tarpeellinen se on minulle itselleni.
 Rokotteiden ottaminen oli vaivatonta
 Kuopiolaisen Pekka Kinnusen mukaan rokotteiden ottaminen sujui vaivattomasti.  Sami Takkinen / Yle
 Kyselyn perusteella myös terveysviranomaisten antamilla suosituksilla näyttäisi olevan suuri vaikutus suomalaisten rokotuspäätöksiin. Valtaosa, lähes 80 prosenttia, kyselyyn vastanneista katsoi terveysviranomaisten suosituksen vaikuttaneen rokotuspäätökseen erittäin tai melko paljon. Noin 11 prosenttia kyselyyn vastanneista katsoi, ettei terveysviranomaisten suosituksilla ollut lainkaan tai vain vähän vaikutusta.
 Kansalaispulssi-kyselyssä kysyttiin myös rokottautumisen vaivattomuudesta. Puolet vastanneista katsoi, että rokottautumisen vaivattomuus vaikutti päätökseen melko tai erittäin paljon. Selvästi pienempi osa, noin 33 prosenttia vastanneista, oli sitä mieltä, että vaivattomuudella ei ollut lainkaan tai vain vähän vaikutusta.
 Kuopiolainen  Pekka Kinnunen  kertoo ottaneensa molemmat koronarokotteet. Hänen mukaansa rokotteiden ottaminen sujui vaivattomasti. Hän myös arvostaa terveysviranomaisten antamia suosituksia.
 – Vanhalla miehellä alkaa olemaan sairauksia, joten täytyy maksimoida tai ainakin yrittää maksimoida, ettei sairastuisi, Kinnunen selvittää syitä rokotteen ottamiselle.
 Rokotteen antama suoja vaikutti monen päätökseen
 Valtaosa Kansalaispulssi-kyselyn vastaajista katsoi rokotteen antaman suojan vakavaa tautia vastaan vaikuttaneen vahvasti rokotuspäätökseen. Vastaajista noin 87 prosenttia oli sitä mieltä, että suoja vaikutti erittäin tai melko paljon. Vajaat neljä prosenttia katsoi, ettei sillä ollut vaikutusta päätökseen lainkaan.
 Suurella osalla vastaajista rokotuspäätökseen vaikutti myös pienentynyt riski tartuttaa koronavirusta eteenpäin. Vastaajista 80 prosenttia oli sitä mieltä, että se vaikutti päätökseen melko tai erittäin paljon. Vajaat yhdeksän prosenttia vastanneista katsoi, ettei sillä ollut juurikaan merkitystä.
 93 prosenttia kyselyyn vastanneista kertoi saaneensa ainakin yhden koronarokoteannoksen.
 Päivittyvään koronavirusseurantaan pääset  tästä .
 Lue myös:
 Eduskunnalta odotetaan vahvistusta koronapassille – aluehallintovirastot pohtivat käytäntöjä kuumeisesti yhdessä ravintoloiden kanssa
 12 vuotta täyttäneistä suomalaisista 74 % on saanut kaksi rokoteannosta, täysin rokottamattomia on noin 756 000

Koronarokotteen mahdolliset haitat eivät juuri paina rokotuspäätöksessä, kertoo kysely – Teemu Kiljander sai rokotteesta rajun reaktion, mutta on valmis seuraavalle kierrokselle


Summary: Koronapassi tulee käyttöön kuudella alueella Suomessa lauantaista lähtien. Vaasan Fontanaclubissa ja Tröst Companyssa koronapassia kysytään jo huomenna, marraskuusta lähtien myös Kokkolan Callessa ja Tallissa.

Eduskunta hyväksyi perjantaina koronatodistuksen eli koronapassin käyttöönoton. Lauantaina 16. lokakuuta käyttöön tuleva passi mahdollistaa, että esimerkiksi ravintolat, tapahtumat ja sisäliikuntapaikat voivat välttää koronarajoitukset, jos ne edellyttävät koronapassia asiakkailtaan.
 Lue lisää:   Missä ja keneltä koronapassia vaaditaan? Tässä tärkeimmät tiedot koronapassista, jonka on tarkoitus tulla voimaan lauantaina
 Koronapassi vaaditaan vain alueilla, joilla on voimassa koronarajoituksia. Tällä hetkellä niitä ovat pääkaupunkiseutu, Keski-Pohjanmaa, Pohjanmaa, Varsinais-Suomi, Päijät-Häme ja Satakunta.
 Ajatus koronapassista jakaa mielipiteitä. Kolmisensataa henkilöä kokoontui esimerkiksi mielenosoitukseen torstaina Helsinkiin.
 Lue lisää:   Koronapassin vastustajat osoittavat mieltään Eduskuntatalolla – paikalla noin 250–300 henkilöä
 Kokkolalainen ammattikorkeakouluopiskelija  Miisa Kattelus  iloitsee koronapassin tulosta.
 – Passi on hyvä juttu! Nyt kun itse on tehnyt voitavansa eli ottanut kaksi rokotetta, voi hyvällä omallatunnolla osallistua. En ole ajatellut jarrutella, aion mennä yökerhoon, hän kertoo.
 Opiskelutoverit  Aino Nousiainen  ja  Janniina Nykänen  ovat samaa mieltä: Kerran täällä vaan eletään ja opiskelijaelämään kuuluu myös yökerhoissa juhliminen.
 Nuoret käyttävät edelleen maskia julkisissa paikoissa ja huolehtivat turvaväleistä. Yökerhossakaan ei aiota olla ihan miten sattuu, vaan järki pidetään päässä.
 Koronapassi Calleen, Talliin ja musiikkitapahtumiin
 Koronapassi on herättänyt nuorten keskuudessa vilkasta keskustelua. Väittelyyn Nykänen, Nousiainen ja Kattelus eivät viitsi ruveta, vaikka myös lähipiiristä löytyy rokotevastaisia.
 Passi puhututtaa myös koronan kurittamalla ravintola-alalla. Osa on odottanut sitä, osa ei innostu tai vasta harkitsee sen käyttöön ottamista.
 Koronan takia on peruuntunut monta musiikkitapahtumaa. Jaki Silvennoinen uskoo että koronapassin käyttöönotto varmistaa tapahtumien järjestämisen. Kalle Niskala / Yle
 Kokkolassa Sokos Hotel Kaarlen johtaja  Jaki Silvennoinen   on jo ottanut Omakannasta koronapassin itselleen. Samaa edellytetään näillä näkymin viimeistään marraskuun alusta Calle Night Clubin ja Tallin asiakkailta.
 – Käytännössä se tapahtuu niin, että asiakas ottaa omakannasta QR-koodin, jonka näyttää puhelimestaan tai printattuna tai kuvakaappauksena. Meidän päässä pitää olla THL:n koronapassin lukijaohjelma, jolla koodi luetaan, Silvennoinen kertoo.
 Milloin passi tarkistetaan? Keskellä yötä vai heti, kun vaan astuu ravintolaan sisälle?
 – Tässä vielä odotamme tarkempia speksejä. Lain valmistelussa on otettu esille, että passi tarkistetaan joko ravintolaan tullessa tai ennen kuin palveluita saa esimerkiksi pöydässä, Silvennoinen selventää.
 Lue lisää:   Avit ryhtyvät valvomaan koronapassia käyttäviä ravintoloita heti puolenyön jälkeen – "Passittomat täytyy komentaa ulos"
 Koronapassi on todennäköisesti käytössä marraskuussa myös Kokkolan Kampushallilla pidettävässä Eppu Normaalin konsertissa.
 – Passilla on suuri merkitys tapahtumissa. Täysin turvallista tapahtumaa ei voi luvata, mutta kohtuu turvallisen, kun yleisöllä on kaksi rokotusta tai korkeintaan 72 tuntia negatiivisesta testituloksesta tai korona jo sairastettuna, miettii Silvennoinen.
 "Olisimme ottaneet passin käyttöön jo keväällä"
 Pohjalaismaakunnista Keski-Pohjanmaa ja Pohjanmaa ovat koronan leviämisvaiheen takia rajoitusten piirissä. Ravintoloissa se tarkoittaa puolelta öin loppuvaa alkoholin tarjoilua.
 Mikäli alkoholin anniskelu on ravintolan päätoimiala, käytössä saa olla vain puolet asiakaspaikoista, ja ruokaravintoloissa 75 prosenttia.
 Vaasassa Fontanaclub ja Törst Company ottavat välittömästi koronapassin käyttöön lauantaina.
 – Perjantaiyönä se olisi teknisesti hankalaa. Mieluiten olisimme ottaneet passin jo keväällä käyttöön, toteaa Fondiksen toimitusjohtaja  Susanna   Tuohiniemi .
 Korona ja rajoitukset ovat kurittaneet ravintola-alaa. Tuohiniemi kertoo, että esimerkiksi heillä paikat ovat olleet välillä auki, välillä kiinni, ja työntekijät ovat olleet lomautettuina.
 – Nyt ollaan oltu auki kolmisen viikkoa. Väki on selvästi alkanut nyt syksyllä liikkua ja käydä ravintoloissa.
 Osuuskauppa KPO ei ole vielä tehnyt linjausta, vaaditaanko ravintola-asiakkailta Vaasassa koronapassia.
 – Pitää tarkastella yleistä tilannetta, ravintolakohtaista tarvetta ja vallitsevia viranomaisohjeistuksia, toteaa hotellinjohtaja  Max Hellqvist .
 Heillä koronapassi koskisi Butcher & Banker ravintolaa, sekä KPO:n järjestämiä tapahtumia kauppakeskus Rewellissä.
 – Ruokaravintolat olemme onnistuneet pitämään auki, mutta juomapainotteiset ovat olleet osittain kiinni. Jos otamme koronapassin käyttöön, passintarkastus hoidetaan järjestyksenvalvojien avulla, Hellqvist miettii.
 Etelä-Pohjanmaalla ei rajoituksia
 Pohjalaismaakunnista Etelä-Pohjanmaa on koronapassin käyttöönoton aikana ainoa kolmesta pohjalaismaakunnasta, jossa ei ole voimassa ravintoloiden aukioloa rajoittavia koronarajoituksia.
 Night People Gourpin toimitusjohtaja  Antti Raunio  sanoo suhtautuvansa koronapassiin ristiriitaisesti. Toisaalta on hyvä, että passi tuo ravintolatyöekijöille turvaa eli tiedon siitä, että vaikka koronarajoitukset kiristyisivät, työt voivat jatkua ja ravintola pysyä auki. Toisaalta passi tuntuu turhalta.
 Night People Groupilla on monella paikkakunnalla yökerhotoimintaa.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun lauantaihin 16.10. kello 23 saakka.

Koronapassi hyväksyttiin, opiskelijat riemuitsevat: "En ole ajatellut jarrutella", sanoo Miisa Kattelus ja lähtee ystäviensä kanssa yökerhoon


Summary: Kuvaverkko Oy:n mukaan yritys ja Espoon kaupunki ovat tulkinneet tekemäänsä sopimusta eri tavalla. Yritys oli tarjonnut verkkosivuillaan koulu- ja päiväkotikuvia tilaaville yli 40 euron kuvapakettia ensimmäisenä vaihtoehtona edullisemman paketin sijaan.

Koulukuvien ympärillä kuohuu jälleen.
 Espoon kaupunki on puuttunut Kuvaverkko oy:n myymän koulukuvapaketin hinnoitteluun ja markkinointiin.
 Kaupunki syyttää yritystä harhaanjohtavasta markkinoinnista.
 Yritys oli tarjonnut verkkosivuillaan koulu- ja päiväkotikuvia tilaaville vanhemmille yli neljänkymmenen euron kuvapakettia ensimmäisenä vaihtoehtona. Kaupungin mukaan sen olisi pitänyt ensisijaisesti tarjota 4,90 maksavaa suppeampaa Espoo-pakettia, joka sisältää kaupungin ja palveluntarjoajan välisessä sopimuksessa määritellyt kuvat.
 – Sopimuksen mukaan palveluntuottajilla on mahdollisuus myydä myös muita tuotteita, mutta sen perustarjonnan eli Espoo-paketin pitää sopimuksen mukaan olla ensimmäisenä tarjolla, kertoo hankintajohtaja  Ari Erkinharju  Espoon kaupungilta.
 – Nyt on käynyt ilmi, että ainakaan yhdellä palveluntarjoajalla ei näin ole. Olen ollut siihen yhteydessä, ja he ovat korjanneet tilanteen ja tarjoavat nyt peruspakettia sovittuun hintaan, hän sanoo.
 Espoon kaupunki neuvoo koululaisten vanhempia Wilma-viestissä siinä, kuinka he voivat ostaa halvemman kuvapaketin kalliimman sijaan.
 Wilma-viestissä kaupunki tiedottaa myös, että se on reklamoinut Kuvaverkko Oy:lle aiheesta ja että se edellyttää harhaanjohtavan markkinoinnin lopettamista.
 Kuvaverkko: Sopimusta ei ole rikottu
 Kuvaverkko Oy:n mukaan kyse ei ole ollut harhaanjohtavasta markkinoinnista, vaan yritys ja Espoon kaupunki ovat tulkinneet sopimusta eri tavalla.
 Kuvaverkko oy:n toimitusjohtaja  Petri Karjalainen  kuulostaa hyvin tuohtuneelta puhelimessa.
 – Sopimusta ei ole rikottu, sanoo Karjalainen.
 Yrityksen tarjoama reilun neljänkympin Espoo-paketti on sisältänyt kaikki sopimuksessa olleet tuotteet sopimuksessa sovituilla hinnolla, mutta myös lisäksi muita tuotteita, kuten jääkaappimagneetteja ja lompakkokuvia.
 Niitä ei Karjalaisen mukaan ole ollut kuitenkaan pakko tilata, vaan ne on saanut poistettua tilauksesta.
 – Sopimuksessa sanottiin, että kilpailutettujen tuotteiden tulee sisältyä Espoo-pakettiin, mutta missään ei lukenut, että siinä ei saisi olla muita tuotteita, Karjalainen sanoo.
 Kiistan myötä Kuvaverkko on nyt lisännyt verkkokauppaan tarjolle pelkät tarjoustuotteet sisältävän kuvapaketin, joka tulee ensimmäisenä näkyviin koulukuvia ostavalle. Jarkko Heikkinen / Yle
 "Me myymme nyt tappiolla tarjouskuvat"
 Karjalaisen mukaan espoolaiset vanhemmat ovat olleet Kuvaverkko Oy:n palveluihin melko tyytyväisiä.
 – Ymmärrän kyllä, että Espoon kaupungin on ohjeistettava vanhempia ostamaan pelkkiä kilpailutettuja tuotteita sen seurauksena, että muutama vanhempi on nostanut hirveän rähinän asiasta, Karjalainen tokaisee.
 Nyt Kuvaverkko on lisännyt verkkokauppaan tarjolle pelkät tarjoustuotteet sisältävän kuvapaketin, joka tulee ensimmäisenä näkyviin koulukuvia ostavalle.
 – Myymme nyt tappiolla tuota pakettia,Karjalainen sanoo.
 Karjalainen sanoo, että kun kunnat kilpailuttavat koulukuvaukset, ainoastaan hinta ratkaisee. Tarjoustuotteet on siksi Karjalaisen mukaan pakko myydä halvalla. Tämän takia yritys haluaisi myydä myös muita tuotteita, jotta se saisi omansa pois.
 – Kyllähän kauppiaskin myy kahvipaketin eurolla, mutta se yrittää samalla myydä muutakin kuin sen pelkän kahvipaketin, Karjalainen vertaa.
 Kuvaverkko kuvaa reilu puoli miljoonaa lasta vuosittain kouluissa, rippikouluissa, päiväkodeissa ja urheiluseuroissa.
 Karjalainen laskee, että 11,7 miljoonan liikevaihdon yrityksessä yhdestä kuvatusta lapsesta yritykselle jää käteen voittoa yksi euro.
 Espoo tarkistaa kaikkien sopimuskuvaajiensa markkinoinnin
 Espoon kaupunki tarkistaa parhaillaan kaikkien muidenkin palveluntuottajiensa verkkokauppapalveluja.
 Espoon kaupunki on kilpailuttanut ja tehnyt sopimuksen viideksi vuodeksi yhdentoista kuvatoimittajan kanssa.
 Vaikka vanhemmat ostavat kuvat suoraan yrityksiltä, kunnan on kilpalutettava palveluntarjoajat ja tehtävä käyttöoikeussopimus.
 – Me arvioimme, että koulukuvakaupan kokonaisarvo on seitsemän miljoonaa siinä viidessä vuodessa. Se on merkittävä liikevaihto, sanoo hankintajohtajaAri Erkinharju.
 Hän muistuttaa, että koulut ostavat kuvia myös koulujen ja päiväkotien omaan käyttöön ja niitä voidaan käyttää esimerkiksi Wilmassa.
 Voit keskustella aiheesta lauantaihin 16.10.2021 kello 23 saakka.
 Teini haluaa koulukuvaan, vaikka kännykkä on täynnä omakuvia – "Merkityksellisempi kuin oma selfie", sanoo 10-vuotias Liina Kauppinen
 Koulukuvaukset jatkuvat koronasta huolimatta, mutta poikkeusjärjestelyin: koko koulun kuvasta luovuttu ja moni kaverikuva jää ottamatta
 Miksi koulukuvien hinnat vaihtelevat eri puolilla Suomea? Tässä yksi syy: hinnoissa on usein salainen maksu – "Jotkut tykkäävät kerätä rahaa"
 Kuusi kysymystä kilpailu- ja kuluttajavirastolle Helsingin koulukuvien kilpailutuksesta:  "Tämä on hyvä opetus myös muille"

Yritys tarjosi lähes 10 kertaa sovittua kalliimpaa koulukuvapakettia vanhemmille – Kaupunki syyttää harhaanjohtavasta markkinoinnista


Summary: Ulkoministeri Pekka Haavisto (vihr.) haluaa kiinnittää maailman huomion erityisesti naisten ja vähemmistöjen asemaan.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Ulkoministeri Pekka Haavisto uskoo, että Suomella on paljon annettavaa YK:n ihmisoikeusneuvoston jäsenenä. Neuvosto on YK:n tärkein ihmisoikeuksia käsittelevä elin, ja Suomi aloittaa siinä kolmivuotiskautensa ensi vuonna.
 – Suomi korostaa naisten oikeuksia sekä seksuaalivähemmistöjen ja muiden vähemmistöjen asemaa, Haavisto sanoi perjantai-iltapäivänä virtuaalisesti järjestetyssä tiedotustilaisuudessa.
 Haavisto korostaa neuvoston merkitystä, vaikka sen jäseneksi pääsee automaattisesti myös sellaisia maita, joissa ihmisoikeuksia poljetaan avoimesti.
 – Toinen vaihtoehto olisi se, että jäsenpohja rajattaisiin "hyvisten klubiksi". En ole ihan varma, leviäisivätkö ajatukset ihmisoikeuksista siinä tapauksessa parhaalla mahdollisella tavalla.
 Yhdysvallat uudelleen jäseneksi
 Haavisto pitää neuvoston yhtenä vahvuutena sitä, että 47 valtion äänestyksessä enemmistö riittää päätökseen – toisin kuin esimerkiksi YK:n turvallisuusneuvostossa, jossa jokaisella pysyvällä jäsenellä on veto-oikeus.
 – Tärkeintä on, että enemmistö maista etenee näissä asioissa. Sen mukaan mennään, Haavisto sanoi.
 Järjestön painoarvoa lisää se, että Yhdysvallat tulee uudelleen mukaan toimintaan kolmen vuoden tauon jälkeen. Presidentti  Donald Trump  veti maansa pois neuvostosta vuonna 2018.
 Täsmennetty tekstiä klo 20.48. "...jokaisella  pysyvällä  jäsenellä..."
 Lue lisää:
 Suomi valittiin YK:n ihmisoikeusneuvostoon
 Juristi ei usko Suomen YK:n ihmisoikeusneuvoston jäsenyyteen, jos saamelaisten itsemääräämisoikeutta koskevia ihmisoikeusloukkauksia ei korjata
 Yhdysvallat palaamassa YK:n ihmisoikeusneuvoston jäseneksi

Ulkoministeri Haavistolla suuret odotukset Suomen jäsenyydestä YK:n ihmisoikeusneuvostossa – Myös USA liittyi uudelleen mukaan


Summary: Suomi osallistuu sellaisiin yhteishankkeisiin, jotka palvelevat Suomen puolustuksen tarpeita. Suomi tulee olemaan jäsenenä viidessä puolustusprojektissa.

Hallitus on linjannut Suomen osallistumisesta uusiin EU:n puolustushankkeisiin.
 Projektit, joihin Suomi päätti osallistua ovat osa EU:n pysyvää rakenteellista yhteistyötä (PRY). Ne ovat yksi askel EU:n puolustusyhteistyön tiivistämisessä.
 EU-ministerivaliokunta päätti perjantaina, että Suomi liittyy jäseneksi Viron johtamaan kyberharjoitusympäristöjen yhdistämistä koskevaan projektiin.
 Lisäksi Suomi on mukana tarkkailijana viidessä muussa projektissa, jotka koskevat strategista kuljetuskykyä, satelliittikuvien turvallista jakamista, puoliautonomista lavettiratkaisua, avaruussuorituskyvyn operointia ja taktisen ilmakuljetuskoneen kehittämistä.
 Linjaus tarvittiin, koska EU:n ulkoasiainneuvostossa päättää marraskuussa PRY:n uusista neljänteen vaiheeseen kuuluvista projekteista.
 Keskeisten hankkeiden määrä nousee viiteen
 Suomi osallistuu sellaisiin hankkeisiin, jotka palvelevat jollain tavalla Suomen puolustuksen tarpeita.
 EU:n pysyvään rakenteelliseen puolustusyhteistyöhön kuuluu kaikkiaan noin viisikymmentä erilaista hanketta. Suomi osallistuu tällä hetkellä jäsenenä kaikkiaan neljään projektiin. Tarkkailijana Suomi on mukana 13 eri projektissa.
 Hankkeen jäsenmaa osallistuu täysillä kehitystyöhön ja sitoo siihen omia resurssejaan. Tarkkailijamaa taas voi ennen sitoutumista rauhassa arvioida, onko hankkeen sisältö hyödyllinen sille vai ei.
 Suomi ei ole toistaiseksi ollut minkään hankkeen johtovastuussa, koska se vaatisi paljon rahaa ja henkilöstöä.
 Puolustusministeriön mukaan Suomelle hyödyllisessä hankkeessa voi olla kyse jostain, mikä palvelee Suomen puolustuksen suorituskykyä tai paikkaa sen puutteita.
 Osaan projekteista taas eivät riitä omat kansalliset rahkeet. Esimerkkeinä voi käyttää edellä mainittuja avaruussuorituskykyä ja pitkänkantaman strategisia ilmakuljetuksia.
 Puolustusministeriöstä kerrotaan, että Suomen puolustus on tulevaisuudessa yhä enemmän riippuvainen avaruuteen sijoitetusta suorituskyvystä. Pitkänkantaman strategisiin ilmakuljetuksiin taas ei ole tarvetta investoida oman puolustuksen takia, mutta näille ilmakuljetuksille voi olla muuten käyttöä.
 Tästä syystä on tärkeää olla mukana yhteiseurooppalaisissa hankkeissa.
 Kyse on pitkäjänteisestä toiminnasta. Voi mennä 20–30 vuottakin ennen kuin hankkeiden tulokset näkyvät puolustuksen suorituskyvyssä.
 EU:n puolustusselontekoa käsitellään maaliskuussa
 EU-ministerivaliokunta linjasi samalla myös Suomen kantoja liittyen strategiseen kompassiin, jota voi kutsua EU:n puolustusselonteoksi.
 Kyse on siitä, millainen toimija Euroopan unioni on puolustuksessa tulevina vuosina ja mihin suuntaan unionin turvallisuus- ja puolustusyhteistyötä pitäisi kehittää.
 Osa jäsenmaista on yhteisen armeijan kannalla. Osa taas ei halua EU:lle roolia puolustuksessa, koska ne ovat sotilasliitto Naton jäseniä.
 Tämä on ensimmäinen kerta, kun jäsenmaat tekevät näin laajan yhteisen selonteon EU:n turvallisuus- ja puolustuslinjauksista.
 Euroopan johtajat käsittelevät selotekoa Ranskan puheenjohtajuuskaudella ensi maaliskuussa järjestettävässä puolustuksen huippukokouksessa.
 Lue lisää:
 EU virittelee yhteistä armeijaa, mutta sen pitäisi ensin oppia virheistään: "Onko meillä oikeasti tarjota jotain ihmisille Valko-Venäjällä?"
 Ilkka Kanerva A-studiossa EU:n roolista turvallisuuspolitiikassa: "Eurooppa alisuoriutuu"
 Vaisu alku hallituksen ylistämälle EU-yhteistyölle – Suomi ei johda yhtäkään 15 eurooppalaisesta puolustushankkeesta
 Miten EU-armeija toimisi, ja olisiko Suomi siinä mukana? Ei, sanovat asiantuntijat, mutta yhteistyön tiivistyminen näkyy suomalaissotilaan arjessa
 HS-analyysi: EU:n yhteinen puolustus sai lihakset – ja nyt sen ovat huomanneet myös Euroopan aseteollisuutta kyräilevät amerikkalaiset

Suomi liittyy mukaan uusiin EU-puolustushankkeisiin – Viron kanssa harjoitellaan kyberuhkia vastaan, myös ilmakuljetukset ja toimintakyky avaruudessa kiinnostavat


Summary: Yritykset voivat itse päättää, ottavatko ne koronapassin käyttöön. Passin käyttö mahdollistaa rajoituksista luopumisen leviämisalueilla. Alalla uskotaan, että monet ravintolat alkavat vaatia passia.

Laki koronapassin käytön mahdollistamisesta  hyväksyttiin eduskunnassa  perjantai-iltapäivällä.
 Baarit, yökerhot ja ravintolat voivat lauantaista eteenpäin itse päättää, ottavatko ne passin käyttöön.  Tarkastamalla asiakkaiden koronapassin , ravintoloiden ei tarvitse noudattaa alueen rajoituksia. Tällä hetkellä  rajoituksia on kuudella alueella .
 Ilman koronapassia näillä alueilla anniskelua saa jatkaa enintään puoleen yöhön, ja ovet on suljettava aamuyhdeltä. Anniskeluravintoloissa käytössä on puolet asiakaspaikoista.
 Moni ravintola on odottanut päätöstä kuin kuuta nousevaa, mutta samalla nopeasti muuttuva tilanne hämmentää monia ravintolanpitäjiä. Mitä ravintoloissa tapahtuu keskiyöllä, kun perjantai vaihtuu lauantaiksi?
 Ravintolayrittäjä toivoo lisätietoa passin käytöstä
 Päijät-Häme kuuluu niihin alueisiin, joissa anniskelu puolen yön jälkeen vaatii koronapassin. Lahtelaisen ravintola Mon Cherin yrittäjä  Toni Yrjänne  ei vielä perjantaiaamuna osannut sanoa, otetaanko koronapassin käyttöön hänen ravintolassaan heti lauantaina.
 – Ei mitään hajua, mitä tapahtuu. Monelta passi pitää ottaa käyttöön? Miten se tulee käyttöön? Kuka sen käyttöä kontrolloi? Liikaa kysymyksiä, mutta vähän vastauksia on tarjolla tällä hetkellä.
 Yrjänteen mielestä ravintolat ovat saaneet liian vähän tietoa lakimuutoksesta.
 Hänestä koronapassin tarkistaminen ei ole mahdotonta, mutta ei välttämättä helppoa. Moni Mon Cherin asiakkaista on iäkkäitä, eivätkä he kaikki välttämättä omista puhelinta. Ravintola on pohtinut hankkivansa puhelimen, jotta asiakkaat voivat näyttää Omakannassa olevan koodin.
 Ongelmista huolimatta Yrjänne pitää passia hyvänä asiana, jos se vauhdittaa paluuta normaaliin. Ennen korona-aikaa ilonpito loppui ravintolassa vasta neljältä. Silloin viikonloppuyö toi yli puolet päivän myynnistä.
 Ennen korona-aikaa ravintolassa saattoi näyttää vaikka tältä. Bingo-illan tunnelmaa ravintola Oivassa Helsingissä vuodelta 2018. Ilkka Klemola / Yle
 Päättäjiltä ravintolayrittäjä toivoo selkeämpiä päätöksiä.
 – Meillä vapautettiin aukioloajat lokakuun ensimmäinen päivä, ja niitä rajoitettiin viikon päästä siitä. Nyt niitä vapautetaan taas koronapassilla. Tätä bisnestä ei voi pyörittää tietämättä, mitä huomenna tapahtuu. Joku linja tähän hommaan, niin meidänkin olisi helpompi olla.
 Järjestyksenvalvoja aloittaa tarkastuskierroksen illalla
 Osuuskauppa Hämeenmaalla on ainakin osittain selvät sävelet illan kulusta. Osuuskauppa on päättänyt ottaa koronapassit käyttöön heti perjantaina kahdessa anniskeluravintolassa.
 Yhdeksältä järjestyksenvalvoja lähtee kiertämään ravintolassa tarkistaen kaikkien koronapassin. Iltakymmeneltä sisällä saa olla vain kahdesti rokotettuja asiakkaita.

 Koronapasseja tarkastetaan näissä ravintoloissa vain perjantaisin ja lauantaisin, muulloin mennään rajoitusten ehdoilla. Ainakaan toistaiseksi Hämeenmaa ei ota koronapassia käyttöön ruokaravintoloissa.
 – Niissä tarkastaminen jäisi työntekijöiden seurattavaksi. Siitä tulisi enemmän työtä kuin hyötyä. Mutta me harkitsemme ja seuraamme tilannetta, kertoo Hämeenmaan majoitus- ja ravitsemiskaupan vt. toimialajohtaja  Minna Kainulainen .
 Ei tietoa, kuinka moni ravintola tarkastaa passeja jo tänä iltana
 Matkailu- ja Ravintolapalvelut MaRa ry:n toimitusjohtaja  Timo Lappi  uskoo, että ravintolat ottavat passin laajasti käyttöön. Hänen mukaansa yli puolet ravintola-alan liikevaihdosta tulee leviämisalueilta. Hän ei kuitenkaan osaa arvioida, kuinka moni ottaa passin käyttöön jo tänä yönä.
 – Se on epäselvää, koska voimaantuloaikataulu, kuten tämän kriisin aikana aina, on ollut todella niukka.
 MaRa hankki ohjeistuksia aluehallintavirastolta jo ennen eduskunnan päätöstä lakimuutoksesta. Hänestä suurin sovittu asia on, ettei passeja tarvitse tarkastaa ovella, vaan ne voidaan tarkastaa esimerkiksi tiskillä tai kun asiakkaat on ohjattu pöytään. Tämä helpottaa niiden yritysten tilannetta, joilla ovella ei ole yleensä järjestyksenvalvojaa.
 Koronapassin käyttöönotto vaatii lukulaitteen ostamista ja passin tarkastaminen vie työntekijöiltä aikaa, mikä lisää jonkun verran henkilöstökuluja.
 – Kustannus hyötyihin nähden on pieni, Lappi summaa.

Ravintolat voivat ottaa koronapassin käyttöön jo tänä yönä, mutta moni yrittäjä on vielä ymmällään: "Ei mitään hajua, mitä tapahtuu"


Summary: Suomeen oli määrä levittää suuri määrä marihuanaa, mutta huume-eriä levittämään lähtenyt kaksikko jäi pian kiinni.

Helsingin käräjäoikeus antoi perjantaina tuomiot kolmelle miehelle jutussa, joka kytkeytyi Yhdysvaltain liittovaltion poliisin FBI:n johtamaan Greenlight-jättioperaatioon.
 Operaatiossa FBI pääsi käsiksi eri maissa toimivien rikollisten salattuun viestinvaihtoon ja luovutti tietoja yhteistyömaiden viranomaisille.
 Käräjäoikeus katsoi, että kahden tuomitun oli määrä levittää Suomeen suuri määrä marihuanaa.
 Syytteen mukaan toinen miehistä kuului rikollisryhmään, joka kommunikoi salaisessa Anom-viestintäjärjestelmässä. 50-vuotiaan miehen tehtäviin ryhmässä kuuluivat Suomeen tuotavien huume-erien vastaanottojärjestelyt saamiensa ohjeiden mukaan.
 51-vuotias mies vuokrasi rikollisryhmään kuuluneen miehen ehdotuksesta varastotilan, jonne marihuanaerä vastaanotettiin.
 Osa huumeista uupui
 Helmikuussa Suomeen tuodussa erässä piti olla 160 kiloa marihuanaa, mutta sitä olikin noin 124 kiloa. Miehet lähtivät levittämään huume-eriä eteenpäin, mutta jäivät kiinni toimitettuaan ensimmäisen erän.
 Toisen miehen kohdalla oikeus otti rangaistusta koventavana huomioon, että rikos tehtiin osana järjestäytyneen rikollisryhmän toimintaa.  Jyri Kalevi Malkki  tuomittiin 6,5 vuoden vankeuteen törkeästä huumausainerikoksesta ja törkeästä ampuma-aserikoksesta. Hänet tuomittiin myös menettämään valtiolle kotoaan löydetyt käteisvarat, runsaat 37 000 euroa.
 Oikeus katsoi 51-vuotiaan miehen roolin olleen pienempi.  Petri Henry Kristian Eerola  tuomittiin neljän vuoden vankeuteen törkeästä huumausainerikoksesta.
 Kolmatta miestä syytettiin huume-erän vastaanottamisesta autoonsa. 32-vuotiaan miehen mukaan hän ei tiennyt huumeista, vaan lainasi autoaan veljensä pyynnöstä ja meni minne veli pyysi. Myös todistajana toiminut veli kertoi näin oikeudelle.
 Oikeus kuitenkin katsoi, että miehen täytyi tietää kyseessä olevan rikollisen toiminnan. Mies tuomittiin kahden vuoden ehdolliseen vankeuteen avunannosta törkeään huumausainerikokseen.
 Oikeus viittasi aiempaan korkeimman oikeuden päätökseen, jossa todetaan, ettei avunannosta rankaiseminen edellytä, että syytetty tuomitaan myös pääteosta.
 Lue seuraavaksi:
 Marihuanan salakuljetusta organisoitiin salatuilla puhelimilla – yksi kansainvälisen suuroperaation esitutkinnoista on valmistunut
 Moni rikollinen tarttui FBI:n valesovellukseen myös Suomessa – Tampereelta löytyi varasto, jossa tehtailtiin aseen osia 3D-tulostimella

Kolme miestä sai käräjäoikeudessa tuomion FBI-jättioperaatioon kytkeytyvässä huumejutussa


Summary: Keskusta ja vihreät ovat kiistelleet maatalouden ilmastopäästöjen vähentämisestä pitkin syksyä. Yksi askel kohti yhteisymmärrystä näytti syntyvän suorassa tv-lähetyksessä eilen torstaina. Ilmasto- ja ympäristöministeri Krista Mikkonen on vaatinut maataloudelle omaa ilmastotavoitetta jo pitkään.

Ilmasto- ja ympäristöministeri  Krista Mikkonen  (vihr.) kertoo tulleensa yllätetyksi suorassa tv-lähetyksessä eilen, kun maa- ja metsätalousministeri  Jari Leppä  (kesk.) kertoi kantansa maatalouden kiisteltyyn päästövähennystavoitteeseen.
 Leppä  sanoi Ylen A-Talk -ohjelmassa  torstaina, että 30 prosentin vähennystavoite sopii hänelle.
 – Täytyy sanoa, että kyllä hän yllätti minut. Tähän mennessä hän on viestittänyt, että tällaista tavoitetta maatalouden päästövähennyksiin ei tulisi asettaa, Mikkonen kommentoi lähetystä tänään perjantaina.
 Leppä sanoi vain muutama viikko sitten  Helsingin Sanomien haastattelussa , että maatalouteen ei tarvita virallista tavoitetta päästöjen vähentämiseen.
 Mikkonen taas on ehdottanut useita kertoja, että ilmastotavoite poimittaisiin alan etujärjestön  MTK:n omasta tiekartasta , jonka toimilla päästäisiin noin 30 prosentin päästövähennyksiin maataloudessa.
 – Olen samaan mieltä kollega Mikkosen kanssa siitä, että MTK:n ilmastotiekartan vaihtoehto on hyvä, myös sen tavoitteet, Leppä sanoi lähetyksessä.
 Leppä sanoo, ettei hän ole muuttanut kantaansa tavoitteen suhteen. Hänen mukaansa edellytys päästövähennystavoitteelle on, että akuutissa kannattavuuskriisissä painivan alan tilanne korjaantuu.
 – Olen aiemminkin sanonut, että päästövähennystavoite ei ole mahdollinen ilman, että otetaan huomioon taloudellisia edellytyksiä maatiloilla, ministeri kommentoi tänään perjantaina Ylelle.
 Lepän mukaan tie päästövähennystavoitteeseen on maa- ja metsätalousministeriön ehdottama "hiili-euro -ohjelma", jossa kannattavuuden ja ilmastotoimien yhdistämiseen luotaisiin erityiset mittarit.
 Krista Mikkosen mielestä jo julkilausutulla tavoitteella on alalle iso merkitys.
 – Se tuo ryhtiä toimiin, ja päästään myös neuvottelemaan alan kanssa, miten tuo tavoite saavutetaan. Osa viljelijöistä tekee jo ilmastotoimia, mutta samaan aikaan turvepeltojen raivaus on lisännyt koko sektorin päästöjä.
 Myös maanviljelijöille tavoitteen puuttuminen on aiheuttanut epävarmuutta.
 Lue lisää:  "Ollaan sitten hiiliviljelijöitä ja päästöjen vähentäjiä" – turvepellon omistaja kertoo, miksi maatalouden ilmastotoimet jumittavat ''
 Vaalalainen maanviljelijä Pauli Lämsä olisi valmis sitomaan hiiltä pelloillaan, jos valtio tarjoaisi siihen tukea. Timo Nykyri / Yle
 Tavoite jo nyt, vai vasta keväällä?
 Mikkosen mukaan uusi päästövähennystavoite voitaisiin ottaa huomioon jo syksyn aikana, kun maankäyttösektorin ilmastosuunnitelmaa laaditaan. Suunitelman piiriin kuuluvat muun muassa turvepeltojen päästöt, jotka kattavat yli puolet kaikista maatalouden päästöistä.
 Leppä taas sanoo, että tavoitteen asettamiseen voitaisiin päästä esimerkiksi keväällä, kun hallitus tarkastelee ilmastopäätöksiään seuraavan kerran kehysriihen yhteydessä. Silloin myös mahdolliset muutokset maatalouden kannattavuudessa olisivat selvillä, Leppä sanoo.
 Maatalouden ilmastopäästöistä  kiisteltiin viimeksi budjettineuvottelujen yhteydessä , jolloin hallituksen oli määrä päättää lopuista, Suomen hiilineutraaliuteen tähtäävistä ilmastotoimista.
 Maatalous on ainoa ala, jolla ei ole ollut selvää, poliittista päästövähennystavoitetta. Esimerkiksi liikenteessä on päätetty, että päästöjen tulee puolittua vuoteen 2030 mennessä.
 Päätetyt vähennykset päästöihin ovat tähän saakka olleet pieniä. Budjettineuvotteluissa maatalouden osalta päädyttiin 0,4 megatonnin vähennykseen, joka vastaa paria prosenttia alan kaikista päästöistä.
 Luonnonvarakeskuksen tutkimusinsinööri Sanna Maula mittasi paljonko turvepellosta tulee päästöjä koeviljelyalalla Jokioisissa viime keväänä. Mårten Lampén / Yle
 MTK: "Ilmastotyö ja maatilojen parempi talous voidaan yhdistää"
 Maatalouden etujärjestö MTK pitää selvää tavoitetta päästöjen vähentämiseen tervetulleena.
 – Ehdottoman hyvä uutinen. Päästään pinnallisesta ja repivästä keskustelusta eteenpäin ja enemmän konkretiaa, kommentoi ministerien sopua MTK:n puheenjohtaja  Juha Marttila .
 Ilmaiseksi päästöjen vähentäminen ei kuitenkaan maataloudessa tule. MTK:n mukaan puhutaan pitkällä aikavälillä yli 100 miljoonasta eurosta vuodessa.
 Maatalouden ilmasto-ohjelmassa pitää Marttilan mukaan ottaa huomioon sekä päästöjen vähennykset että maatalousyrittäjien toimeentulo. Tätä myös ministeri Leppä on korostanut.
 – Sillä summalla pyörät pyörisivät, Marttila sanoo.
 Rahaa käytettäisiin MTK:n laatiman ilmastotiekartan toimenpiteisiin, kuten turvepeltojen kosteikkoviljelyyn ja ennallistamiseen, kivennäismaiden hiilensidontaan ja maatalouden biokaasutuotannon lisäämiseen.
 MTK:n mukaan myös kuluttajia ja markkinoita tarvitaan vähentämään maatalouden päästöjä. Jos ilmastoystävällinen ruoka olisi kalliimpaa, se ohjaisi maataloutta markkinavetoisesti oikeaan suuntaan.
 Toisaalta ilmastotoimenpiteet ovat maataloudelle myös taloudellinen mahdollisuus.
 – Ilmastotyö ja maatilojen parempi talous voidaan yhdistää. Vahva näkemys on, että siitä voidaan taloudellisesti hyötyä, Marttila sanoo.
 Hiilen sidontaan maataloudessa MTK kaipaa vielä lisää tutkimusta, jotta tiedetään tarkasti, mihin sillä päästään.
 – Miljoonasta 10 miljoonaan hiilidioksiditonnin on hiiliviljelyn potentiaali. Se on aika iso haarukka, Marttila sanoo.
 Aiheesta voi keskustella lauantaihin 16.10. klo 23 saakka.
 Lue myös:
 Ministeri Jari Leppä A-Talkissa: Maatalous valmis päästöjen vähennystavoitteeseen, kunhan kannattavuudesta huolehditaan
 Turvepelloilla piilee mahdollisuus helppoihin ja nopeisiin päästövähennyksiin, mutta uudet maataloustuet eivät tällaisiin ilmastotoimiin kannusta
 "Ollaan sitten hiiliviljelijöitä ja päästöjen vähentäjiä" – turvepellon omistaja kertoo, miksi maatalouden ilmastotoimet jumittavat
 Luonnonvarakeskuksen tutkijat ihmettelevät pieniä vähennyksiä maatalouden päästöihin: “Surullista, miten huonolla ilmastopolitiikalla vedätetään viljelijöitä”
 Vihtiläistilalliset ovat tehneet ilmastonmuutosta ehkäisevää hiiliviljelyä tietämättään jo toistakymmentä vuotta – "Se on meille helppoa"

Krista Mikkonen yllättyi, kun Jari Leppä siunasi maatalouden ilmastotavoitteen suorassa lähetyksessä – MTK: "Hyvä uutinen, päästään repivästä keskustelusta eteenpäin"


Summary: Videovetoomus julkaistiin Tampereen hiippakunnan ja Tampereen vapaa-ajattelijoiden sosiaalisessa median kanavissa. Idea lähti vapaa-ajattelijoilta.

Tampereen hiippakunnan piispa  Matti Repo  ja Tampereen vapaa-ajattelijoiden puheenjohtaja  Jori Mäntysalo  ovat julkaisseet poikkeuksellisen yhteisen vetoomuksen koronarokotteen ottamisen puolesta.
 – Saatamme olla eri mieltä monesta, mutta tästä olemme samaa mieltä: ota rokote, Mäntysalo ja Repo sanovat.
 Video on julkaistu perjantaina Tampereen hiippakunnan ja Tampereen vapaa-ajattelijoiden kanavissa sosiaalisessa mediassa.Videon voi katsoa muun muassa  Youtubesta .
 Videolla Repo ja Mäntysalo toivovat, että joku muukin eri tavoin asiasta ajatteleva pari voisi julkaista vastaavan vetoomuksen.
 Jori Mäntysalo kertoo, että idea yhteisestä vetoomuksesta tuli vapaa-ajattelijoilta.
 – Tarkoitus oli ja on todellakin pyrkiä edes jollain lisäämään rokotuskattavuutta. Tai jos ei muuta, niin ainakin uutisia seuratessa voin todeta, että olen yrittänyt. Ymmärrän ettei tämä itsessään vielä paljonkaan vaikuta, mutta toivon että joku vähän tunnetumpikin "vastapari", vaikkapa  Riikka Purra  ja  Maria Ohisalo  tekisivät samantapaisen, Mäntysalo kertoo sähköpostissa.
 Mäntysalo keksi aikanaan eroakirkosta.fi-palvelun, jonka kautta kirkosta on eronnut satoja tuhansia jäseniä.
 Piispa: rokotukset vaikuttavat myös seurakuntiin
 Suurin osa suomalaisista on jo ottanut koronarokotuksen, mutta osa vastustaa niitä jyrkästi. Kysyimme piispa Matti Revolta, miksi hän haluaa kirkon edustajana lähteä vetoamaan rokottamattomiin.
 – Kaikkien tulee edistää ihmisten terveyttä ja suojella kansalaisia tartunnoilta. Koko yhteiskunnan toimivuuden kannalta on tärkeää saada rokotuskattavuus riittävälle tasolle. Sillä on vaikutusta myös seurakuntien elämään, Repo kirjoittaa sähköpostivastauksessaan.
 Piispa pitää keskustelun polarisoitumista valitettavana.
 – Valitettavasti tässäkin asiassa on jyrkkiä näkemyksiä. Videomme yrittää osoittaa, että vakaumuksistakin eri tavoin ajattelevat voivat toimia yhdessä kaikkien parhaaksi.
 Seurakuntien kannanotot voivat herättää myös kiivasta keskustelua. Eilen Tampereen seurakunnat  perui tälle päivälle suunnitellun ilmastotapahtuman , jonka sen oli määrä järjestää ympäristöliike Elokapinan kanssa.
 Kysyimme piispalta, näkeekö hän jonkinlaisen yhteyden ilmastotempauksen peruuttamisen ja vetoomuksen välillä. Repo sanoo, että ajallinen yhteys on pelkkä sattuma.
 – Aloimme Jori Mäntysalon kanssa valmistella tätä jo sunnuntaina, mutta löysimme yhteisen kuvausajan vasta perjantaille. Siihen väliin tuli yllättäen tuo Tampereen seurakuntien hankkeesta syntynyt kohu. Toki joitain liittymäkohtia voi nähdä niin koronan kuin ilmastonmuutoksen kiistäjien välillä, mutta meidän teemamme oli vain rokotuksiin kannustaminen, Repo kirjoittaa.
 Millaisia ajatuksia juttu herätti? Keskustele lauantaihin kello 23:een saakka!
 Lue myös:
 Elokapinan ja Tampereen seurakunnan yhteiseksi kaavailtu surumarssi aiheutti valtavan palautemyrskyn – seurakuntayhtymän johtaja yllättyi kritiikistä: "Palaute oli aggressiivista"
 Tamperelainen mies keksi 15 vuotta sitten palvelun, jonka uskoi elävän vain hetken – nyt yli 650 000 ihmistä on eronnut kirkosta
 Juttua korjattu kello 20.07: eroa.fi-palvelu muutettu oikeaan muotoon eroakirkosta.fi.

Piispa ja vapaa-ajattelijat julkaisivat poikkeuksellisen  yhteisvetoomuksen – "Saatamme olla eri mieltä monesta, mutta tästä olemme samaa mieltä: ota rokote"


Summary: Koronapassi otetaan käyttöön puoliltaöin niillä alueilla, joilla on rajoituksia voimassa.  Passia edellyttävät ravintolat välttyvät kaikilta näiltä rajoituksilta.

Koronapassi otetaan käyttöön perjantain ja lauantain välisenä yönä puoliltaöin niillä alueilla, joilla on rajoituksia voimassa.
 Eduskunta hyväksyi käyttöönottoa koskevan lain tänään .
 Tällä hetkellä  rajoituksia on kuudella alueella , Varsinais-Suomessa, Satakunnassa, Pohjanmaalla, Keski-Pohjanmaalla, Päijät-Hämeessä ja pääkaupunkiseudulla.
 Näillä alueilla anniskelua saa nykyisellään jatkaa enintään puoleen yöhön, ja ravitsemisliikkeiden on suljettava ovensa aamuyhdeltä. Anniskeluravintoloissa käytössä on puolet asiakaspaikoista.
 Lauantaista eteenpäin koronapassia vaativat ravintolat välttyvät kaikilta näiltä rajoituksilta.
 Mutta miten koronapassi käytännössä toimii? Kokosimme vastaukset kolmeen keskeisimpään kysymykseen.
 Näin saat koronapassin haltuusi
 Koronapassina toimii EU:n koronatodistus, jonka saa  Omakanta -palvelusta ladattuna puhelimen ruudulle tai paperisena versiona terveydenhuollosta.
 Koronapassin edellytyksenä on joko saatu rokotesuoja, 72 tunnin sisällä saatu negatiivinen koronatesti tai todistus sairastetusta koronataudista.
 Lisäohjeita koronatodistuksen hankkimiseen saat  Kanta-palvelun sivulta .
 Näin passi tarkastetaan
 Koronapassi, eli puhelimesta näytettävä QR-koodi tai paperien todistus, esitetään saapuessa paikkaan, jossa sitä edellytetään.
 Henkilökunta lukee QR-koodin THL:n hyväksymällä  Koronatodistuksen lukija -sovelluksella . Sovelluksen on määrä tulla ladattavaksi maksutta yleisimmistä sovelluskauppoista tänään.
 Sovellus näyttää vihreää valoa, jos koronapassin edellytykset ovat kunnossa.
 Koronapassin tietoja ei saa rekisteröidä, tallentaa tai käsitellä muussa käyttötarkoituksessa.
 Näin passin käyttöä valvotaan
 Koronapassi tarkistetaan ennen sitä vaativaan paikkaan sisälle pääsemistä.
 Aluehallintovirasto  aloittaa koronapassia käyttävien ravintoloiden valvonnan  heti yöllä, kertoo alkoholihallintayksikön päällikkö  Riku-Matti Lehikoinen .
 – Koronapassi tekee sen, että jos passi on käytössä, sääntöjä on vähän ja jos passi ei ole käytössä, niin sääntöjä ja rajoituksia on aika paljon. Kun laki tulee voimaan puoliltaöin, niin valvonta jatkuu näiden ravintoloiden osalta, jotka ottavat koronapassin käyttöön ja ovat auki yhden jälkeen lauantaina aamuyöllä.
 Valvojilla ei ole oikeutta kysyä asiakkailta koronapasseja. Ravintoloitsijalta kuitenkin selvitetään, onko passeja kysytty.
 – Jos epäilemme, että joltain ei ole kysytty passia, voimme käskeä henkilökunnan tarkastamaan asian. Passittomat täytyy komentaa ulos, Lehikoinen kertoo.
 Täällä passia voidaan edellyttää
 Koronapassia voidaan vaatia ensinnäkin baareissa, yökerhoissa ja ruokaravintoloissa.
 Yleisötilaisuuksissa passia voidaan edellyttää esimerkiksi teattereissa, messuilla ja konserteissa. Sama koskee museoita, taidenäyttelyitä ja vastaavia kulttuuritiloja.
 Liikuntapaikoista passia voivat vaatia esimerkiksi kuntosalit, ryhmäliikuntatilat ja muut sisäliikuntapaikat sekä lasten sisäleikkipuistot. Listaan lukeutuvat myös uimahallit ja kylpylät.
 Passia voivat lisäksi vaatia asiakkailtaan esimerkiksi sisätiloissa olevat eläintarhat tai huvipuistot.
 Lue seuraavaksi:
 Pian henkkarit eivät enää riitä: Ravintoloissa valmistaudutaan tanssintäyteiseen bileviikonloppuun, jona juhla jatkuu aamuun asti
 Koronapassi on kiihdyttänyt rokotusintoa osassa maata, mutta ruuhkasta on turha puhua – lain voimaantulosta päätetään tänään
 "Pääasia, että nyt loppuu alan kurittaminen", sanoo Ilosaarirockin järjestäjä – koronapassi herättää toivoa Itä-Suomessa, vaikka se tuleekin myöhässä

Lähdetkö viikonloppuna baariin? Tiedä ainakin tämä koronapassista


Summary: Konservatiivipuolueen kansanedustaja David Amess oli tapaamassa äänestäjiään, kun puukolla aseistautunut mies hyökkäsi hänen kimppuunsa. Poliisi on pidättänyt tekijän.

Britanniassa puukotettu konservatiivipuolueen kansanedustaja Sir  David Amess  on kuollut saamiinsa vammoihin.
 Amess oli tapaamassa äänestäjiään metodistikirkossa Leigh-on-Sean kaupungissa Kaakkois-Englannissa tänään päivällä, kun puukolla aseistautunut mies hyökkäsi hänen kimppuunsa. Hyökkääjä puukotti Amessia useita kertoja.
 Poliisi on pidättänyt 25-vuotiaan puukottajan. Poliisi ei epäile, että veritekoon liittyisi pidätetyn lisäksi muita.
 Asiasta kertoo muun muassa  BBC .
 Ensihoitajat yrittivät pelastaa Amessin tapahtumapaikalla, mutta hän kuoli saamiinsa vakaviin vammoihin.
 Sir David Amess, konservatiivipuolueen kansanedustaja. Kuva  on maaliskuulta 2019. PjrNews/Alamy/AOP
 69-vuotias David Amess oli valittu parlamenttiin Kaakkois-Englannista. Hän toimi parlamentin jäsenenä vuodesta 1983 lähtien.
 Amess tunnettiin konservatiivisena kansanedustajana, joka kampanjoi aborttia vastaan ja eläinten oikeuksien puolesta.
 Laaja joukko brittiläisiä poliitikkoja on ilmaissut surunvalittelunsa ja järkytyksensä veriteosta.
 Poliitikkoihin kohdistuvat väkivallanteot ovat Britanniassa harvinaisia.
 Edellinen kerran kansanedustaja on surmattu maassa kuitenkin vain viisi vuotta sitten, kun äärioikeistolainen tekijä surmasi työväenpuolueen  Jo Coxin .

Britanniassa puukotuksen uhriksi joutunut kansanedustaja on kuollut


Summary: Taloustieteilijä Mauri Kotamäen mukaan kannustinloukussa on noin joka kymmenes työtön. Sosiaali- ja terveysministeri Hanna Sarkkinen sanoo, että nykyhallitus aikoo helpottaa ainakin työkyvyttömyyseläkkeellä olevien henkilöiden tilannetta.

Kannustinloukut puhuttavat politiikassa säännöllisesti, mutta toistaiseksi niistä ei ole päästy eroon. Kannustinloukku syntyy, kun työttömän ei ole taloudellisesti kannattavaa ottaa työtä vastaan paremman sosiaaliturvan takia. Myös jonkin verran töitä tekevän henkilön voi olla kannattamatonta ottaa lisätyötä vastaan, koska palkan kasvaessa tuet vastaavasti pienenevät.
 Taloustieteilijä, Finnveran pääekonomisti  Mauri Kotamäki  kertoo  Marja Sannikan  haastattelussa, että noin joka kymmenes työtön on jonkinasteisessa kannustinloukussa. Vuoden aikana työttömyysturvaa saa noin 600 000 henkilöä, joten asia koskettaa heistä jopa 60 000:ta.
 Kotamäen mukaan Suomen järjestelmä on liian monimutkainen ja on vaikea arvioida, kuinka moni työtön on täysin sen tasalla.
 – Kannustimiin on vaikea reagoida, jos niitä ei ymmärrä.
 Sosiaali- ja terveysministeri  Hanna Sarkkisen  (vas.) mielestä työnteon pitäisi olla kannattavaa, ja työnteon ja sosiaaliturvan yhteensovituksen tulisi olla mahdollisimman joustavaa. Ministeri kokee, että asioista pitäisi saavuttaa laajempi yhteisymmärrys, koska yksittäisen hallituskauden aikana ei ole mahdollista muuttaa koko järjestelmää.
 – Tämä on monimutkainen ja laaja ongelma, johon ei ole hokkus pokkus -temppuja.
 Tällä hetkellä käynnissä on sosiaaliturvan uudistaminen. Sitä valmistee komitea, jonka työ kestää aina vuoteen 2027 saakka. Sarkkinen sanoo, että nykyinen hallitus yrittää purkaa kannustinloukkuja pienemmissä osissa.
 – Maailma ei tule kerralla valmiiksi. Aikaisemmat hallitukset ovat tehneet toimenpiteitä, me teemme toimenpiteitä ja myös tulevat hallitukset tulevat tekemään niitä.
 Konkreettisen lupauksen ministeri kuitenkin antaa. Tällä hetkellä sosiaali- ja terveysministeriö valmistelee mallia, joka Sarkkisen mukaan tulee helpottamaan työkyvyttömyyseläkkeellä olevien tilannetta.
 Toinen asia, johon Sarkkisen mukaan tulee akuutisti puuttua, on ylivelkaantuneiden ja ulosotossa olevien henkilöiden tilanne. Siitä on hallitusohjelmassa kirjaus.
 – Se on yksilön kannalta melkoinen kriisi ja tragedia, mutta se on myös yhteiskunnan kannalta ongelma. Työnteon kannustimet voivat olla aika heikot, ja se aiheuttaa ihmiselle pitkäaikaista köyhyyttä ja usein myös muita sosiaalisia ongelmia.
 Kotamäki pitää pieniäkin parannuksia positiivisina. Hänen mielestään järjestelmän korjaamiseksi tarvittaisiin kuitenkin nykyistä edistyksellisempiä toimia.
 – Niin kauan kuin me toimimme tämän järjestelmän puitteissa ja otamme pieniä askeleita eteenpäin, emme voi odottaakaan, että asiat merkittävästi muuttuvat. Jos me haluamme merkittävästi muuttaa asioita, niin sitten pitää ottaa isompia askeleita.
 Katso Marja Sannikan koko jakso alta tai Yle Areenasta perjantaina 15.10.2021 klo 18. Jakson voi katsoa myös Yle TV1:llä klo 20.

Asiantuntija kaipaa isoja askeleita kannustinloukkujen poistamiseksi – ministeri lupaa tällä vaalikaudella pieniä parannuksia