Summary: Asiantuntijalääkärin mukaan korona-ajan innostus- ja sinnittelyvaiheen jälkeen työntekijöihin on iskenyt kyllästyminen. Työntekijöiden poissaolot psyykkisistä syistä ovat lisääntyneet jopa kymmeniä prosentteja.

Pitkittynyt korona-aika näkyy työntekijöiden mielenterveydessä. Muut sairauspoissaolot ovat jopa vähentyneet, mutta psyykkisistä syistä johtuvat poissaolot lisääntyneet huomattavasti.
 Tämä käy ilmi Ylen A-studion tekemästä kyselystä työterveyspalveluja tarjoaville terveysyrityksille ja suurille kaupungeille.
 Työntekijöiden mielenterveyspoissaolot ovat lisääntyneet jo ennen pandemiaa, mutta korona-aika näyttää kiihdyttäneen kasvua.
 – Mielenterveyspoissaolojen kasvun kiihtyminen viittaa siihen, että tässä on mukana myös korona-aikaa, lääkärikeskus Aavan yritysasiakkaiden asiantuntijalääkäri  Timo Vänttinen  sanoo.
 Työterveyden asiantuntijoiden mukaan syitä kasvuun ovat ainakin koronapelko lähityössä, työyhteisön puute ja muut vaikeudet etätyössä sekä työstä palautumisen mahdollisuuksien väheneminen.
 A-studion kyselyyn vastasi kuusi terveysyritystä ja 11 kaupunkia. Kysely lähetettiin 12 kaupungille ja seitsemälle terveysyritykselle.
 Lähes kaikilla vastaajilla mielenterveyshäiriöistä johtuvien poissaolojen osuus kaikista sairauspoissaoloista on kasvanut.
 Osuuden kasvuun on vaikuttanut myös se, että muut sairauspoissolot, kuten flunssat ja tapaturmat, ovat vähentyneet.
 Suurinta mielenterveyspoissaolojen kasvu on julkisen puolen työntekijöillä. Poissaolojen määrä on kasvanut jopa kymmeniä prosentteja.
 Lähityössä olleilla oli etenkin pandemian alussa koronapelkoa. Kuvassa Kuopion yliopistollisen sairaalan henkilökunta harjoittelee suojapukujen pukemista ja käyttöä keväällä 2020. Sami Takkinen / Yle
 Kovia kasvulukuja kaupungeissa
 Esimerkiksi Joensuun kaupungilla psyykkisten syiden osuus sairauspoissaoloista oli ennen koronaa 17 prosenttia ja tänä vuonna jo 32 prosenttia.
 Kaupungin työntekijöiden mielenterveyspoissaolojen määrä on kasvanut lähes 70 prosenttia. Vuonna 2019 poissaolopäiviä oli reilut 700, tänä vuonna jo yli 1 200 päivää.
 Joensuun henkilöstöjohtaja  Sari Lempiäinen  kertoo, että henkinen kuormittuneisuus on näkynyt erityisesti varhaiskasvatuksen ja koulun työntekijöillä jo ennen koronaa.
 Pahiten koronaepidemia on jyllänyt pääkaupunkiseudulla, ja se näkyy myös mielenterveyspoissaoloissa.
 Mielenterveys oli jo aiemmin Helsingin kaupungin työntekijöiden yleisin sairauspoissaolojen syy. Korona-aikana sen osuus on kasvanut ja on jo yli 40 prosenttia kaikista poissaoloista.
 Viime vuodesta lähtien mielenterveyshäiriöistä johtuvien poissaolopäivien määrä on kasvanut lähes 20 prosenttia ja poissaolijoiden määrä yli 25 prosenttia.
 – Korona-aika ei ole tuonut varsinaisesti uutta. Jo aikaisemmin esiin tulleet masennus tai ahdistuneisuushäiriöt ovat voimistuneet ja tulleet näkyviksi, Helsingin työterveyden toimitusjohtaja  Tiina Pohjonen  sanoo.
 Ahdistuneisuushäiriöistä kirjoitetut poissaolot ovat lisääntyneet Helsingissä erityisesti alle 35-vuotiailla työntekijöillä.
 Lääkäri: Valtaosa työntekijöistä voi aiempaa huonommin
 Mielenterveyspoissaolojen korostuminen korona-aikana on havaittu myös terveysyrityksissä, jotka huolehtivat suomalaisten enemmistön työterveydestä.
 – Psyykkisten syiden osuus sairauspoissaoloista on kasvanut korona-aikana. Tämä muutos alkoi jo muutama vuosi ennen koronaa, mutta on korostunut nyt. Psyykkisistä syistä sairauspoissaololle jäävien määrä on kasvanut, Mehiläisen johtava työterveyslääkäri  Annika Jalli  sanoo.
 Mehiläisen johtava työterveyslääkäri Annika Jalli. Antti Haanpää / Yle
 Mehiläinen on maan suurimpia työterveyspalvelujen tarjoajia. Sillä on noin puoli miljoonaa työterveysasiakasta.
 Jallin mukaan Mehiläisen asiakkailla on ollut aiempaa enemmän ainakin ahdistuneisuutta, alakuloisuutta ja unihäiriöitä.
 – Esimerkiksi sosiaali- ja terveydenhuollon työntekijät ovat olleet monin paikoin tosi kovilla. Palvelualoilla on ollut huolta työn jatkumisesta, Annika Jalli kertoo.
 Lääkärikeskus Aavan asiantuntijalääkärin Timo Vänttisen mukaan viime aikoina valtaosalla työntekijöistä hyvinvointi on heikentynyt pitkittyneestä korona-ajasta johtuen.
 Samalla työntekijöiden tilanne on entisestään polarisoitunut, sillä jo aiemmin työssä huonosti jaksaneet näkyvät nyt erityisesti poissaolotilastoissa.
 Aavalla on reilut 100 000 työterveyden asiakasta.
 Helsingin kaupungin työterveyden toimitusjohtaja Tiina Pohjonen. Antti Haanpää / Yle
 Aluksi koronapelkoa, nyt palautumisvaikeuksia
 Helsingin kaupungilla on lähes 40 000 työntekijää, joista noin 70 prosenttia on tehnyt korona-aikana lähitöitä, erityisesti hoito- ja kasvatusalalla.
 Pandemian alkuvaiheessa heille tuli ahdistusta erityisesti sairastumisen ja taudin levittämisen pelosta. Myöhemmin ovat nousseet esiin myös palautumisongelmat ja etätyöläisillä työyhteisön puute.
 – Työporukalla on valtavan iso merkitys hyvinvoinnin mahdollistajana ja luojana, ja sehän on tässä myös hävinnyt, Helsingin työterveyden toimitusjohtaja Tiina Pohjonen sanoo.
 Myös terveysyrityksissä on havaittu työstä palautumisen vaikeudet, kun korona-aika on tuonut lisäkuormitusta ja sosiaaliset harrastukset, kulttuuritapahtumat, ravintolat ja matkailu ovat olleet samaan aikaan jäähyllä.
 – Puhuisin poissaolojen sijaan ehkä jopa enemmän tuottavuusvajeesta, joka on meidän tietojemme mukaan viime aikoina kasvanut, Aavan yritysasiakkaiden asiantuntijalääkäri  Timo Vänttinen  sanoo.
 Työntekijä on kyllä töissä, mutta ei tee yhtä laadukkaasti, luovasti ja tehokkaasti töitä kuin aiemmin.
 Aavan asiantuntijalääkärin mukaan palautumisongelmia potevat nyt usein asiantuntijatyötä tekevät. Uusi ilmiö on johtajien väsyminen.
 – Korona-ajan pitkittyessä tämä on johtanut työpaikoilla myös ristiriitatilanteisiin ja konfliktien lisääntymiseen ja sitä kautta mahdollisesti myös tähän uuteen ilmiöön eli johtajien väsymykseen, Aavan Timo Vänttinen sanoo.
 Lääkärikeskus Aavan yritysasiakkaiden asiantuntijalääkäri Timo Vänttinen. Antti Haanpää / Yle
 Sinnittelyn jälkeen kyllästyminen
 Mielenterveyssyistä johtuvat sairauspoissaolot ovat lisääntyneet siitä huolimatta, että työterveydessä on panostettu matalan kynnyksen palveluihin, kuten työpsykologikäynteihin. Niiden tarkoitus on auttaa työntekijöitä selviytymään ilman ongelmien kärjistymistä ja sairauslomia.
 – Nuorten aikuisten mielen pahoinvointi on todella huolestuttavaa, Helsingin kaupungin työterveyden toimitusjohtaja Tiina Pohjonen sanoo.
 Aavan asiantuntijalääkärin mukaan korona-ajan innostus- ja sinnittelyvaiheen jälkeen työntekijöihin on iskenyt nyt kyllästymisvaihe. Epätietoisuus tilanteen kehityksestä aiheuttaa huolta ja kritiikkiä.
 – Tämä jonkin verran tempoileva viestintä, että annetaan erilaista viestiä eri viikoilla, ei ole ollut hyvinvointia edistävää, Timo Vänttinen sanoo.
 Voit keskustella aiheesta 23.11. klo 23:een saakka.
 Lisää aiheesta:
 Työnantaja on nyt kiinnostunut myös unestasi ja parisuhteestasi – ja sille on syynsä, sanovat asiantuntijat

Työntekijöiden poissaolot mielenterveyssyistä ampaisivat korona-aikana jyrkkään kasvuun samalla, kun muut sairauslomat jopa vähenivät


Summary: Seurakuntien varastoihin kertyy vanhoja hautakiviä aina, kun omaisilta palautuu hoitamattomia hautoja. Hautakiviin liittyy paljon tunteita, mikä vaikeuttaa niiden uusiokäyttöä.

Hautausmaa on täynnä elettyä elämää, niin myös Pielavedellä Pohjois-Savossa. Lehtikullalla kirjoitetut henkilötiedot erottuvat tummista hautakivistä helposti, mutta osassa kivistä kultaus on hävinnyt jo aikoja sitten.
 Osa hautakivistä on jäkälän ja sammaleen peitossa, mutta nyt nämä kivet ovat saaneet viereensä uutta väriä: monen hautakiven edessä on kirkkaankeltainen lappu. Se on merkkinä haudasta, joka on jäänyt omaisilta hoitamatta.
 – Tässäkin on tosi vanha kivi. Vuonna 1914 on haudattu toinen, ja toinen on haudattu vuonna 1935, sanoo hautakivestä vaivoin erottuvia vuosilukuja tarkasteleva  Raili Räihä .
 Pielavedellä on etsitty haudattujen omaisia vuoden kestäneellä kuulutusmenettelyllä ja liputtamalla hoitamattomia hautoja. Antti Karhunen / Yle
 Räihä on Pielaveden seurakunnan seurakuntamestari, joka on ollut mukana laputtamassa hoitamattomia hautoja. Hänen kanssaan on Ylä-Savon seurakuntayhtymän seurakuntapuutarhuri  Hannu Huttunen , jonka mukaan hoitamattomaan hautaan on usein hyvä syy.
 – Useimmilta on kuollut suku ympäriltä, eikä hoitajia enää yksinkertaisesti ole. Saattaa olla, että haudan viimeinen hoitaja lepää itse siellä haudassa.
 Mihin laitetaan sadat hautakivet?
 Hoitamattomia hautoja on pelkästään Pielavedellä lähes kolmesataa. Se tarkoittaa sitä, että kun haudat palautuvat takaisin seurakunnalle, tulevat niiden mukana seurakunnalle myös haudalla olleet sadat hautakivet.
 Hannu Huttunen myöntää, että kyseessä on tietynlainen ongelma.
 – Niitä joudutaan varastoimaan aika pitkään. Vaatii myös työtä, kun kivet poistetaan hautausmaalta.
 Kiville on eri seurakunnissa etsitty mitä erilaisimpia käyttökohteita. Esimerkiksi Kuopiossa käytöstä poistetut hautakivet haudataan maahan, kun taas Pielavedellä osalle kivistä on löytynyt hyötykäyttöä: niistä on tehty hautausmaan kiviaidan perusta.
 Pielavedellä haudoilta poistettuja kiviä on käytetty kahta hautausmaata ympäröivän kiviaidan perustuksessa. Antti Karhunen / Yle
 Huttusen mielestä kyse on ainakin Ylä-Savon, ellei peräti koko Suomen komeimmasta kiviaidasta.
 – Ne ovat jatkokäytössä todella arvokkaassa paikassa.
 Kiviaidat on Pielavedellä kuitenkin jo rakennettu, eikä näköpiirissä ole tarvetta uudelle aidalle. Seurakuntapuutarhurin mukaan käytöstä poistetuille kiville aiotaan etsiä asiallista hyötykäyttöä.
 – Käyttötarkoitus on tältä osin vielä hakusessa. Niitä pyritään kierrättämään sen mukaan, mikä on mahdollista ja hautakivien arvolle sopivaa, Huttunen muotoilee.
 Hautakiveksi ei haluta "toisen kiveä"
 Hautakiviä on yritetty myös hioa ja käyttää uudestaan. Käytettyjen hautakivien myynti on kuitenkin osoittautunut käytännössä vaikeaksi.
 – Hautakivi hankitaan tunteella. Ihmiset ajattelevat, että he eivät halua läheisen haudalle sellaista kiveä, joka on aiemmin ollut jonkun toisen kivi, selittää Kivilähteen – Kaavin Kiven toimitusjohtaja Marita Mielonen.
 Kaavin Kivi on maan suurimpia hautakivivalmistajia, sillä joka viides hautakivi tehdään Kaavilla.
 Kaiverrustyöntekijä Emma Kärkkäinen kiinnittää hautakiveen tulevia metalliosia. Antti Karhunen / Yle
 Mielosen mukaan ongelmia aiheuttaa myös se, että kaikki vanhat hautakivet eivät täytä nykyajan laatukriteereitä. Niissä voi olla värivirheitä, ne voivat olla rikki tai halki, jolloin asiakas ei niitä enää hyväksy.
 Kiven uusiovalmistus saattaa näkyä myös hiilijalanjäljessä, sillä mukaan on laskettava myös kuljetuskustannukset.
 – Hinta on vain parikymmentä prosenttia edullisempi kuin jos se tehtäisiin aivan uudesta kivestä.
 Marita Mielonen johtaa Kaavin Kiveä, joka valmistaa noin joka viidennen Suomessa myytävistä hautakivistä. Antti Karhunen / Yle
 Murskekäyttö yleisintä
 Hautakivistä tehdään usein mursketta, jota käytetään kuitenkin lähinnä vain hautausmailla.
 Kivivalmistajan mielestä mursketta voisi käyttää myös hautausmaan ulkopuolella. Mielonen kuitenkin muistuttaa, että se edellyttää sitä, että työ tehdään vastuullisesti.
 – Esimerkiksi noppakiveen ei saa jäädä näkymään vainajan tietoja, vaan ne täytyy poistaa.
 Seurakuntapuutarhuri Hannu Huttusen mielestä olisi parasta, jos vanha hautakivi voisi jatkaa elämäänsä uutena hautakivenä.
 – Jos esimerkiksi omassa suvussa on vanha hautakivi, kiviliikkeet pystyvät jalostamaan sen uudelleen. Silloin sen voi kierrättää suvussa.
 Seurakuntapuutarhurin mielestä vanhan hautakiven voi kierrättää esimerkiksi oman suvun sisällä. Antti Karhunen / Yle
 Lue lisää:
 Haudankaivaja Seppo Niemelä on kaivanut noin 30 000 hautaa – omaansa hän ei murehdi
 Voit keskustella asiasta 23.11. klo 23:een saakka.

Käytöstä poistettujen hautakivien kierrätys takkuaa, sillä harva haluaa käytetyn hautakiven – kiviä on jopa haudattu maahan


Summary: Puoli seiskan Mysteerijuontaja-viikon ensimmäisen lähetyksen lopuksi yllätysjuontaja Kalle Palander, illan vieras Jaakko Heinimäki ja Mikko Kekäläinen innostuivat soittamaan Itä-Euroopan juutalaisten kansanmusiikkia.

Kirkko ja kaupunki -median päätoimittaja, kolumnisti ja pappi  Jaakko Heinimäki  tunnetaan myös innokkaana mandoliinin soittajana. Mies aloitti instrumentin opettelun vasta aikuisiässä.
 – Olin 44-vuotias, kun menin ekalle soittotunnille.
 Soittamisen oppiminen onnistuu Heinimäen mukaan myöhemminkin, ja uuden oppiminen on palkitsevaa iässä kuin iässä. Tarvitaan vain kolme asiaa: intoa, treenamista ja jokin soitin.
 Puoli seitsemän -ohjelmassa vietetään tällä viikolla maanantaista torstaihin Mysteerijuontajaviikkoa. Kekäläisen juontoparina nähdään joka päivä joku tunnettu suomalainen. Ensimmäisenä yllätysjuontajana pinkillä tuolilla nähtiin Yle Urheilun asiantuntija ja pujottelun maailmanmestari  Kalle Palander , joka myös innostui ajatuksesta opetella soittamaan.
 – Alppihiihtäjillä on hyvä rytmitaju, osaavat tanssia ja suuri osa soittaa jotain soitinta. Mua on aina harmittanut, että en osaa soittaa mitään. Pitäisi opetella.
 Puoli seitsemän -ohjelmassa nähtiinkin epätavallinen trio, kun Heinimäki soitti mandoliinilla, Kekäläinen ukulelella ja Palander rytmimunalla Itä-Euroopan juutalaisten klezmer-musiikkia.
 – Loistava rytmimuna, kannusti Kekäläinen juontokaveriaan.
 – Oletko ennen soittanut suorassa lähetyksessä munalla klezmeriä, komppasi Jaakko Heinimäki.
 Katso koko lähetys tästä:

Puoli seitsemän -ohjelmassa nähtiin epätavallinen trio: "Oletko ennen soittanut suorassa lähetyksessä munalla klezmeriä?"


Summary: Englantilaisen Ieva Ekstsin ja suomalaisen Sisko Eskelisen ystävyys on kestänyt läpi koronapandemian. Monella muulla maahanmuuttajanaisella ja vapaaehtoisella ystävyys on poikkeuksellisena aikana kariutunut.

Kolmatta lastaan odottanut  Ieva Eksts  muutti kaksi ja puoli vuotta sitten perheineen Suomeen miehensä työkomennuksen perässä. Ekstsin mies oli ollut Suomessa töissä aiemminkin, ja myös Eksts oli vieraillut pohjoisessa maassa. Kun muuttokuorma saapui Suomeen, hän ei kuitenkaan tuntenut uudesta maasta ketään.
 – Muuttaminen Suomeen oli iso muutos. Kulttuurisesti ero ei ole suuren suuri, mutta täällä on hitaampi elämänrytmi. Myös sää on kylmempi kuin Englannissa. Saavuimme talven lopussa, ja maassa oli paljon lunta. Olimme myös kaukana ystävistämme ja perheistämme, Ieva Eksts muistelee.
 Eksts kaipasi paikallista ystävää. Hän kuljetti pariskunnan kahta nuorempaa lasta päiväkodin ja kodin välillä, ja ajatteli tutustuvansa päiväkotilasten vanhempiin. Muut vanhemmat hakivat kuitenkin lapsensa usein eri aikaan, eikä Eksts onnistunut tutustumaan heihin.
 Ystävä tukena arjessa
 Lopulta kätilö vinkkasi Ieva Ekstsille Mannerheimin lastensuojeluliiton maahanmuuttajaäideille suunnatusta ystävätoiminnasta. Sen kautta Eksts tapasi vapaaehtoiseksi pestautuneen  Sisko Eskelisen . Yhteinen sävel löytyi nopeasti.
 Nyt iloinen puheensorina täyttää korkean huoneen, kun Ieva Eksts ja Sisko Eskelinen vaihtavat kuulumisiaan kahvikuppien ääressä.
 – Ensimmäisellä tapaamiskerralla Sisko toi minulle itsetehtyä saippuaa, mikä oli mielestäni mukavaa. Meistä molemmista tuntui heti, että meistä voisi tulla hyvät ystävät, Ieva Eksts sanoo.
 Paikallisesta ystävästä oli Ekstsin mukaan paljon apua, kun hän asettautui Kotkaan.
 – Pystyin kysymään häneltä neuvoa, kun mieleeni tuli kysymyksiä: esimerkiksi miten paikallisliikenne toimii ja mistä voin ostaa hyviä käytettyjä vaatteita lapsilleni. Sisko on myös opettanut minulle vähän suomea.
 Ieva Ekstsin ja Sisko Eskelisen välille on kehittynyt kestävä ystävyyssuhde. Juulia Tillaeus / Yle
 Myös Sisko Eskeliselle ystävyys Ieva Ekstsin kanssa on muodostunut tärkeäksi osaksi elämää. Välillä naiset tapaavat toisiaan kahdestaan, välillä myös lapset ja puolisot ovat mukana.
 – Unohdin aika nopeasti, että olen ylipäätään vapaaehtoisena jossain toiminnassa. Ystävyytemme on luontevaa, Sisko Eskelinen sanoo.
 Yhdessä Ekselinen ja Eksts esimerkiksi kahvittelevat ja ulkoilevat. Ystävykset ovat viettäneet myös joulua yhdessä.
 – Se oli unohtumatonta, ihana joulu, Sisko Eskelinen sanoo.
 Ystävyytensä alussa sekä Sisko Eskelinen että Ieva Eksts hoitivat pieniä vauvojaan kotona, ja tapaamisille oli enemmän aikaa. Nyt molemmat naiset ovat palanneet töihin, ja tapaamiset ovat harvemmassa. Yhteys on kuitenkin säilynyt.
 Korona on ajanut ystäviä erilleen
 Sisko Eskelisen ja Ieva Ekstsin ystävyys on poikkeuksellinen juuri siksi, että se on kestänyt läpi korona-ajan. Kymenlaaksossa valtaosa Mannerheimin lastensuojeluliiton kautta solmituista maahanmuuttajanaisten ja vapaaehtoisten ystävyyksistä on hiipunut pandemian aikana.
 Vielä viime vuonna maakunnassa ystäväpareja oli yli 50, kun niitä nyt on reilut parikymmentä.
 – Muissakaan ystäväympyröissä ei ole tavattu yhtä usein kuin ennen koronaa. Samalla tavalla maahanmuuttajanaiset ja vapaaehtoiset eivät ole tavanneet niin paljon. Niinpä moni juuri ennen koronaa tai koronan aikana aloitettu ystävyys on hiipunut, koordinaattori  Elisa Sandström-Hovi  MLL:n Kaakkois-Suomen piiristä sanoo.
 Vapaaehtoisia kaivattaisiinkin kipeästi lisää. Kymenlaaksossa on jopa satoja maahanmuuttajanaisia vailla paikallista ystävää. Mannerheimin lastensuojeluliiton mukaan tilanne vaihtelee eri puolilla Suomea. Esimerkiksi Etelä-Karjalassa tilanne on päinvastainen, sillä vapaaehtoisia on maahanmuuttajia enemmän.
 Sekä maahanmuuttajia että uusia vapaaehtoisia on yritetty saada mukaan levittämällä tietoa ystävätoiminnasta. Liitto on myös kehittänyt uudenlaista toimintaa, kuten monikulttuurisia äiti–lapsi-kerhoja, joihin ystäväparit voivat tulla lastensa kanssa.
 – Sitä kautta toimintaamme on tullut yksi uusi ihminen, ja toiveissa on että vielä tulisi lisää, Sandström-Hovi kertoo.
 Elisa Sandström-Hovin mukaan ystävätoiminnan kautta on ennen koronaa syntynyt useita pysyviä ystävyyssuhteita. Juulia Tillaeus / Yle
 Äidit jäävät usein kotiin
 Ystävätoiminta on suunnattu erityisesti maahanmuuttajaäideille, mutta myös lapsettomat pääsevät mukaan. Koordinaattori Elisa Sandström-Hovin mukaan juuri äidit kuitenkin tarvitsevat usein apua ystävystymisessä paikallisten kanssa.
 – Maahanmuuttajaäidit jäävät usein kotiin lasten kanssa. Miehet pääsevät helpommin kaveripiireihin, töihin ja opiskelemaan. Eivät naiset kotona oikein tutustu keneenkään, paitsi ehkä naapurustoon ja oman kulttuurinsa edustajiin.
 Ystävätoiminnalla MLL pyrkii edistämään maahanmuuttajanaisten kotoutumista ja suomen kielen oppimista.
 – Kun maahanmuuttajaäiti oppii suomen kielen, hän voi itse alkaa hoitaa asioitaan. Monessa perheessä lapset saattavat toimia äidin tulkkina, Sandström-Hovi sanoo.
 Vaikka korona-aika on verottanut maahanmuuttajanaisten ystävyyssuhteita, Sandström-Hovi uskoo, että toiminta vielä virkoaa Kymenlaaksossakin. Ystävätoiminta on järjestetty useiden vuosien ajan, ja sen ansiosta on syntynyt useita pysyviä ystävyyssuhteita.
 – Luulen, että olemme nyt aallonpohjalla, ja sieltä tullaan nousemaan, Sandström-Hovi sanoo.
 Myös Sisko Eskelinen ja Ieva Eksts ovat houkutelleet omia ystäviään mukaan ystävätoimintaan.
 – Mielestäni jokaisen ihmisen pitäisi tehdä jotain muiden hyväksi. On ylipäätään järkevää tehdä vapaaehtoistyötä, mutta sen lisäksi siitä voi oikeasti saada uuden ystävän, mikä on ihan mahtavaa, Sisko Eskelinen sanoo.

Englantilaisnainen muutti talviseen Suomeen eikä tuntenut ketään – näin hän löysi itselleen ystävän


Summary: Joulutorit avautuvat osassa Saksaa erilaisin koronakäytännöin. Osassa maata torit eivät pääse avautumaan lainkaan.

Osassa Saksaa perinteiset joulumarkkinat ovat päässeet avautumaan, mutta tiukoin koronarajoituksin. Rajoitetustakin avaamisesta osataan iloita, sillä sekään ei ole itsestäänselvyys.
 – Parempi auki kuin kiinni. Totta kai koronapasseja täytyy tarkastaa, mutta muissa kaupungeissa joulutoreja on jouduttu sulkemaan kokonaan. Täällä tori on onneksi vielä auki, sanoo kauppias  Alex Salentino  Kölnin joulutorilla uutistoimisto Reutersille.
 Paikallisen viranomaisen mukaan joulutunnelmasta pääsee kyllä sujuvasti nauttimaan, kunhan rokotustodistus on mukana. Suurin osa kävijöistä on hänen mukaansa suhtautunut tarkastuksiin ymmärtäväisesti.
 Esimerkiksi Dresdenissä koronavirustilanne ei ole sen sijaan antanut myöten. Siellä torikauppiaat joutuivat maanantaina viranomaisten määräyksestä purkamaan jo pystytettyjä kojuja harmaan taivaan alla.
 Lue lisää:
 Saksassa taas uusi tartuntaennätys – joulusta voi tulla erittäin huono
 Saksassa koronatartuntojen määrä kasvaa – Merkeliltä viesti rokottamattomille: "Edessä on vaikeita viikkoja"
 Euroopassa koronatartunnat ovat edelleen nousussa, vaikka rajoituksia on monessa maassa kiristetty uudelleen

Video: "Parempi auki kuin kiinni" – Saksassa joulumarkkinat avautuvat rajoituksin koronakurimuksen keskellä


Summary: Tutkimuspäällikkö Shadia Raskin mukaan rasismiin ja syrjintään liittyvissä keskusteluissa on hyvä tunnistaa tarkoitusperien ja vaikutuksien erot.

Pelko väärinymmärretyksi tulemisesta ja vihapuheesta vie tilaa itse asialta ja oppimiselta rasismikeskusteluissa, sanoo tutkimuspäällikkö  Shadia Rask  Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselta (THL). Rask on perehtynyt työssään syrjintään ja eriarvoisuuteen.
 – Ajattelen, että pelko on yhteistä meille kaikille. Jos ajattelemme valtaväestön näkökulmaa, niin pelko on sitä, että sanonko jotain väärin ja tulenko tahattomasti loukanneeksi.
 – Sitten taas vähemmistöön kuuluvan näkökulmasta tulee pelkoa vihapuheesta, maalittamisesta ja siitä, tuleeko oma sanoma ja kokemus ohitetuksi tai sivuutetuksi ylireagointina, Rask jatkaa.
 Raskin mukaan rasismiin ja syrjintään liittyvissä keskusteluissa on hyvä tunnistaa tarkoitusperien ja vaikutuksien erot. Keskustelussa voi olla esimerkiksi hyvä tahto ja tarkoitus, mutta käytettyjen sanojen tai tekojen vaikutukset voivat olla huonoja tai kielteisiä.
 Kysyminen vie keskustelua eteenpäin
 Sovittelija ja tietokirjailija  Miriam Attias  on käsitellyt sovittelijan työssään konflikteja, jotka ovat koskeneet esimerkiksi n-sanan käyttöä. Attiaksesta tällaisissa konflikteissa on tärkeää kysyä keskustelun osapuolilta, mitä sana kullekin tarkoittaa.
 – Sillä aukeaa erilaisia keskusteluja kuin väittämisellä puolesta ja vastaan, Attias sanoo.
 Parhaillaan Attias työskentelee Koneen säätiön rahoittamassa Depolarize-hankkeessa, joka kehittää menetelmiä vastakkainasettelujen ja konfliktien käsittelyyn.
 Shadia Raskin mukaan yhtenä ratkaisuna olisi se, että ymmärtäisimme entistä paremmin, mistä rasismista keskustelemisessa on kyse.
 – Ei ole kyse siitä, onko joku ihminen hyvä vai paha. Puhumme globaalista ja syvältä historiasta juontuvasta ongelmasta ja me kaikki olemme altistuneita. Sitä kautta voimme löytää ratkaisuja, Rask sanoo.
 Katso koko A-studio  täältä .
 Lisää aiheesta:
 Näkökulma: Woke-kulttuurissa on kyse tasa-arvosta – loukkaavien termien hylkääminen ei ole yliherkkyyttä
 Esko Valtaoja ja Renaz Ebrahimi ottivat rajusti yhteen nykyaktivismista Sannikka-ohjelmassa perjantaina

Pelko on yhteistä meille kaikille, selittää THL:n tutkimuspäällikkö viikonloppuna kärjistynyttä rasismikeskustelua


Summary: Kanaalissa kaatuneessa veneessä oli ainakin 27 ihmistä. Viranomaisten mukaan valtaosa heistä on hukkunut.

Ainakin 27 ihmistä on hukkunut, kun ryhmän kumivene kaatui Ranskan ja Britannian välisessä kanaalissa.
 Viranomaisten mukaan kyseessä on pahin merialueella sattunut yksittäinen siirtolaisia koskeva onnettomuus.
 Paikallisten kalastajien mukaan Britanniaa lähti ylitystä yrittäviä sään kylmyydestä huolimatta merenkäynnin tyynnyttyä.
 Kalastusalukset lähettivät hätäkutsun havaittuaan kaatuneen kumiveneen ja mereen joutuneita, elottomia ihmisiä.
 Pohjois-Ranskassa sijaitsevan Teteghemin kaupungin pormestari  Franck Dhersin  sanoi, että kuolleita on ainakin 27.
 Kanaalin kova merenkäynti vaatii kuolonuhreja
 Siirtolaisten heiveröiset kumiveneet eivät ole merikelpoisia kovassa aallokossa vilkkaalla laivareitillä ja hyytävässä säässä.
 Rannikkovartioston mukaan merestä on nostettu parikymmentä ihmistä. Vain kaksi heistä oli tajuissaan. Viranomaisten mukaan jollassa saattoi olla kolmisenkymmentä ihmistä.
 Ranskan sisäministeri  Gerald Darmanin  on lähtenyt rannikolle.
 – Tragedia on herättänyt voimakkaita tunteita. Syynä on lukuisia ihmishenkiä vaatinut aluksen kaatuminen, tvittasi sisäministeri Darmanin.
 Britannian pääministeri  Boris Johnson  aikoo pitää hätäkokouksen keskiviikko-illan aikana.
 Uppoamispaikalla on edelleen helikoptereita ja pelastusaluksia etsimässä ihmisiä merestä. Kanaali on kapeimmillaan noin 32 kilometrin levyinen.

Lähes 30 siirtolaista hukkui Englannin kanaalissa


Summary: Ministeri Krista Kiurun (sd.) mukaan koronatilanne on huolestuttava ja epidemian saamiseksi haltuun Suomessa tulee ottaa käyttöön uusia rajoituksia.

Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiurun  (sd.) mukaan Suomessa ollaan asettamassa uusia rajoitustoimia heikentyneen koronatilanteen vuoksi. Rajoitukset pyrittäisiin kohdistamaan rokottamattomiin henkilöihin koronapassin käyttöä laajentamalla.
 Kiurun mukaan epidemian saaminen hallintaan edellyttää uusia rajoitustoimia. Hän toteaa, että sosiaali- ja terveysministeriö (STM) sekä Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) tekevät ehdotuksen uusista rajoitustoimista sote-ministeriryhmälle huomenna torstaina.
 Kiurun mukaan epidemiatilanne on saatava Suomessa hallintaan, jotta niin kutsuttua hätäjarrua eli valtakunnallista ohjausta ei tarvittaisi.
 – Esityksemme huomenna on, että ravintolarajoituksia kiristettäisiin. Tämä osaltaan johtaisi siihen, että uusia rajoituksia voitaisiin saada jo viikonloppuun, jos poliittinen tahtotila niin päättää, ministeri Kiuru sanoo.
 Kiuru on syksyn aikana kannattanut tiukempia koronatoimia, mutta näyttänyt jäävän hallituksessa vähemmistöön. Viimeisten viikkojen aikana hallitukselta on odotettu uusia toimia koronavirustilanteen heikennyttyä ympäri Suomea. Pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) mukaan  hallituksen on määrä neuvotella tilanteesta ensi viikon alussa .
 Hallitukselta toivotaan kantaa muun muassa koronapassin käytön laajentamisesta työpaikoille, tiukemmista ravintolarajoituksista, alle 12-vuotiaiden rokottamisesta ja matkustusrajoituksista.
 Päivitys rokotestrategiaan tartuntamäärien hillitsemiseksi
 Kiurun mukaan myös Suomen rokotestrategiaa on päivityksen tarpeessa. Nykyisen strategian mukaisen kuolemien välttämisen sijaan painoarvoa on tarkoitus siirtää tartuntamäärien ja sairastavuuden vähentämiseen, Kiuru sanoo.
 – Suomalaisethan ottavat rokotteita siksi, että he välttävät kuolemanriskin, mutta myös sairastumisen riskin.
 Erityisesti huolta on aiheuttanut sairaalahoidon tarpeen nopea kasvu. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) keskiviikkona kertomien tietojen mukaan sairaalahoidossa on Suomessa 306 koronatautipotilasta, joita 42 on tehohoidossa.
 – On väärin ja epäoikeudenmukaista, että rokotetut joutuvat kärsimään siitä, että tehohoitopaikkojen määrä jatkuvasti kasvaa, joka johtaa kuormituksen ollessa liian korkealla siihen, että ihmiset eivät pääse muuhun sosiaali- ja terveydenhuollon hoitoon, Kiuru sanoo.
 Sairaalahoidon lisäksi koronavirukseen liittyvissä kuolemissa on ollut kasvua kesästä lähtien. Viimeisen kuukauden aikana koronavirukseen liittyen on raportoitu lähes 250 kuolemaa.
 Voit keskustella aiheesta torstaihin 25.11. klo 23:een asti.
 Lue myös:
 "Koronatilanne on huolestuttava", sanoo pääministeri Marin – hallitus neuvottelee tilanteesta ensi viikolla, eduskunta palasi maskien käyttöön
 Koronavirustilannetta Suomessa ja maailmalla Yle seuraa täällä

Ministeri Kiuru pahentuvasta koronatilanteesta: STM ja THL esittävät ravintolarajoituksien tiukennuksia ja toimia epidemian hillitsemiseksi


Summary: Vähikkälässä uskotaan, että koko kylän hiljattain kokemasta tragediasta voi olla apua muille yhteisöille. Moni itsemurhan uhrin läheinen jää tragedian jälkeen yksin.

Janakkalassa sijaitseva Vähikkälän kylä kohtasi tragedian, kun koko kylän tuntema perhe menetti isän itsemurhalle viime keväänä. Perhe sai tuoreeltaan tukea kyläläisiltä, jotka muodostivat perheelle turvaverkon.
 Kylässä uskotaan, että heidän kokemuksestaan voisi olla apua myös muille yhteisöille. Kylä järjestää Vähikkälä välittää -hyväntekeväisyysillan itsemurhan tehneiden läheisten hyväksi. Tilaisuudessa halutaan herättää yhteiskunnallista keskustelua siitä, mikä merkitys on yhteisöllä ja konkreettisella naapuriavulla kriisitilanteissa. Lisäksi tarkoitus on aloittaa valtakunnallisen matalan kynnyksen turvaverkkokonseptin luominen.
 Surunauhan toiminnanjohtaja  Riika Hagman-Kiuru  sanoo, että itsemurhan uhrien läheisten auttamisessa on suuria eroja eri puolilla maata. Moni itsemurhan uhrien läheisistä hankkii apua omatoimisesti, googlaamalla.
 Hagman-Kiurun mukaan itsemurhan lähipiirissään kohdanneet kokevat jäävänsä yksin. Näin siitäkin huolimatta, että Suomessa tehdään yli 700 itsemurhaa vuosittain.
 Hyväntekeväisyysilta järjestetään Vähikkälän Seuratalolla. Ville Välimäki / Yle
 Ylen toimittaja  Kati Turtola  on paikalla Vähikkälässä. Hänen kanssaan keskustelevat muun muassa lastensa isän menettänyt  Suvi Mustonen  sekä kyläyhdistyksen puheenjohtaja  Minna Mäenpää.  Pääset seuraamaan kello 18 alkavaa suoraa lähetystä jutun pääkuvan videosta.
 Illan aikana keskustellaan mielenterveydestä ja läheisten selviytymisestä kriisin keskellä sekä yhteisön voimasta. Surunauha ry kerää lahjoituksia ja ohjaa ne lyhentämättöminä läheisen itsemurhan kokeneiden tukemiseen.
 "Yhteiskunnan tuottama apu on usein liian hidasta"
 Sininauhan toiminnanjohtaja toivoo, että yhteiskunnan ammattiauttajat osaisivat ohjata itsemurhan lähellään kokeneet avun piiriin ja tunnistaisivat avun tarvitsijat paremmin.
 Vähikkälän kylässä koko yhteisö auttoi heti surun kohdannutta perhettä. Hagman-Kiuru sanoo, että monesti tragedian yhteydessä on tarve nopealle, konkreettiselle avulle.
 – Voimavarat ovat kehnot, mutta perhe-elämässä on paljon arkisia asioita, jotka täytyy suorittaa. Yhteiskunnan tuottama apu on usein liian hidasta.
 Vaikka tabun ja häpeän leima on lujassa, itsemurhasta, kuten mielenterveysongelmista muutenkin, puhutaan Hagman-Kiurun mukaan aikaisempaa avoimemmin.

Isän itsemurhan jälkeen koko kylästä tuli perheen turvaverkko – nyt Vähikkälä haluaa auttaa myös muita, suora lähetys keskusteluillasta klo 18


Summary: Teemu Torssosta voidaan kuulla epäiltynä vain, jos syyttäjä ensin peruu syyttämättäjättämispäätöksensä. Syyttäjä aikoo tutustua ensin huolella aineistoon ja päättää sitten, onko perumiseen aihetta.

Perussuomalaisten vaalipäällikön  Pekka Katajan  murhayrityksen tutkinnassa on kuultu uutta todistajaa, jonka kertomus on nyt syyttäjän arvioitavana.
 Rikos on Suomen sodanjälkeisen historian ainoa poliittiseksi arvioitu murhayritys, jonka selvittämiseen Keskusrikospoliisi on käyttänyt poikkeuksellisen paljon resursseja.
 Murhan yritys tapahtui Jämsänkoskella 17. heinäkuuta 2020. Esitutkinnan aikana vangittiin rikoksesta epäiltynä Jyväskylän kaupunginvaltuutettu  Teemu Torssonen  sekä hänen tuttavansa, joka toimi myös Torssosen poliittisena avustajana.
 Lue tutkinnan aiemmista käänteistä:
 Pekka Kataja katsoi ovisilmästä miestä, joka oli tullut tappamaan hänet – tutkinnassa Soldiers of Odinin jäsen tunnusti teon hätäkeskukseen
 Molempien miesten sormenjälkiä löytyi paketista, jonka hyökkääjät olivat jättäneet Katajan asuntoon. Torssosen tuttava sai syytteen murhan yrityksestä, mutta Torssosen osalta syyttäjä teki syyttämättäjättämispäätöksen.
 Torssonen pystyi osoittamaan, että hän ei voinut olla rikoksen tapahtuma-aikaan Jämsänkoskella. Näyttöä mistään muustakaan osuudesta tekoon ei saatu.
 Keski-Suomen käräjäoikeus hylkäsi syytteen Torssosen tuttavaa vastaan. Syyttäjä on valittanut asiasta hovioikeuteen, joka käsittelee asiaa maaliskuussa.
 Uusi todistaja on Torssosen ex-puoliso
 Poliisi on kesän jälkeen kuullut murhayritysjutussa uutena todistajana Torssosen entistä puolisoa. Kun pari oli vielä yhdessä, puoliso käytti lähiomaisen kieltäymisoikeutta eikä suostunut todistamaan asiassa.
 Myös ex-puolisolla olisi oikeus kieltäytyä todistamasta, mutta nainen on muuttanut mielensä.
 Mielenmuutos paljastui toisen  rikosasian esitutkinnassa . Lokakuussa Torssonen tuomittiin ehdolliseen vankeuteen muun muassa ampuma-aserikoksesta ja törkeästä pahoinpitelystä.
 Ampuma-aserikoksen esitutkintapöytäkirjasta ilmenee, että Torssosen puoliso on kevään tai kesän 2021 aikana muuttanut pois parin yhteisestä kodista erittäin riitaisissa olosuhteissa.
 Ampuma-aserikoksen esitutkinnassa puoliso oli aiemmin kertonut seikkoja, jotka puolsivat Torssosen syyttömyyttä. Eron jälkeen puoliso kuitenkin ilmoitti poliisille, että hän haluaa kertoa tapahtumista uudelleen.
 Kun poliisi kysyi syytä mielenmuutokseen, puoliso kertoi, että Torssonen on pahoinpidellyt häntä vuosien ajan ja manipuloinut häntä tekemään asioita puolestaan. Eron yhteydessä tapahtuneet keskustelut saivat puolison muuttamaan mielensä ja "lopettamaan Torssosen suojelun".
 Esitutkinnassa Torssonen kiisti väitteen pahoinpitelystä tai manipuloinnista.
 Ampuma-aserikostutkinnan jälkeen puoliso suostui todistamaan myös Pekka Katajan murhayritysjutussa. Puolison kertomuksen yksityiskohdat eivät ole Ylen tiedossa.
 Syyttäjä harkitsee, perutaanko päätös syyttämättä jättämisestä
 Aluesyyttäjä  Janne Kangas  kertoo, että hän on saanut Keskusrikospoliisilta lisätutkintamateriaalin.
 Teemu Torssosta ei ole kuultu lisätutkinnassa, eikä hän ole rikoksesta epäilty. Hän ei edes voisi olla rikoksesta epäilty, sillä hänestä on tehty lainvoimainen syyttämättäjättämispäätös.
 – Meillä on materiaali, johon me tutustumme. Katsomme sen läpi ja arvioimme, onko sillä vaikutusta Torssosen kohdalla tehtyyn ratkaisuun.
 Kankaan mukaan materiaalin arvioinnin jälkeen on harkittava, antaako aineisto aihetta syyttämättäjättämispäätöksen perumiseen.
 Kynnys syyttämättäjättämispäätöksen peruuttamiseen on korkea. Päätös voidaan perua, jos asiassa ilmenneen uuden selvityksen mukaan päätös on perustunut olennaisesti puutteellisiin tai virheellisiin tietoihin.
 Torssosen mukaan puoliso havittelee huoltajuutta
 Teemu Torssonen kertoo Ylelle, että hän ei ymmärrä lainkaan, mihin hänen ex-puolisonsa viittaa "manipuloinnilla" ja "suojelemisella".
 – Minulle on tullut sellainen käsitys, että tässä ampuma-aseasiassa hän on valehdellut saadakseen minut huonoon asemaan, Torssonen sanoo.
 Torssosen mukaan asiaan liittyy salassa pidettäviä seikkoja, joita hän ei voi kommentoida.
 Ex-puolisoilla on käräjäoikeudessa vireillä huoltajuusriita. Torssosen mukaan hänen ex-puolisonsa on pahoinpidellyt hänet. Torssonen kertoo tehneensä asiasta rikosilmoituksen.
 Torssonen kummastelee ex-puolison kuulemista murhayritysjutussa.
 – Siinä asiassa en ole mitään tehnyt. Kuulostaa hyvin erikoiselta, jos sitä lähdetään avaamaan, Torssonen sanoo.
 – Ex-puoliso ei mitenkään liity asiaan, joten hänellä ei voi olla siihen mitään sanottavaa.
 Yle ei ole tavoittanut ex-puolisoa kommentoimaan. Ampuma-aserikoksen esitutkinnassa hän kiisti, että todistaminen liittyisi huoltajuuskiistaan.
 Syyttäjän on seuraavaksi ratkaistava, ovatko mahdolliset uudet tiedot niin merkittäviä, että niiden perusteella syyttämättäjättämispäätös tulee peruuttaa. Tähän vaikuttaa paitsi todistajan luotettavuuden arviointi myös yksityiskohdat, joita hän on lisätutkinnassa kertonut.
 Lue lisää:
 Pekka Kataja katsoi ovisilmästä miestä, joka oli tullut tappamaan hänet – tutkinnassa Soldiers of Odinin jäsen tunnusti teon hätäkeskukseen
 Teemu Torssoselle vuoden ja viiden kuukauden ehdollinen vankeus – syyllistyi törkeään pahoinpitelyyn, ampuma-aserikokseen ja laittomaan uhkaukseen
 Oikeus hylkäsi syytteen Pekka Katajan murhan yrityksestä mutta piti rikosta poliittisena – syyttäjä aikoo valittaa: "Vähän yllättävä päätös"
 Syyttäjä: Teemu Torssoselta löytyi hahmotelma ”sissiarmeijasta” – vain Torssosen tukijaa syytetään Pekka Katajan murhan yrityksestä

Pekka Katajan murhayrityksen tutkinnassa käänne: Teemu Torssosen ex-puoliso suostui todistamaan KRP:n lisätutkinnassa


Summary: Helsingin Sörnäisiin aiotaan rakentaa 1,6 kilometriä pitkä autotunneli, joka helpottaisi pohjois-eteläsuunnan liikennettä laajenevalla Kalasataman alueella. Tunnelista on syntynyt lihava poliittinen riita.

Siltojen, tunnelien, sähkölinjojen ym. rakentaminen

Helsingin kaupunkipolitiikan syksyn kuumin kiista on ollut Sörnäisiin suunniteltu uusi jättimäinen autotunneli. Kaupunginvaltuuston on määrä päättää lähes 180 miljoonaa maksavan tunnelin rakentamisesta tänään keskiviikkona.
 Noin 1,6 kilometriä pitkä autotunneli helpottaisi pohjois-eteläsuunnan liikennettä laajenevalla Kalasataman alueella.
 Sörnäistentunnelista on syntynyt todella lihava poliittinen riita. Vihreät ja vasemmistoliitto ovat vastustaneet hanketta jyrkimmin.
 Tunnelia ovat puolestaan kannattaneet kokoomus, SDP, perussuomalaiset, RKP, KD ja Liike Nyt.
 Helsingin kaupunginhallitus hyväksyi Sörnäistentunnelin rakentamista koskevan suunnitelman viime viikolla. Lopulta tunnelin tarpeellisuuden arvioi ja sen rakentamisesta päättää kaupunginvaltuusto.
 Poliittisen kiistan synnyttänyttä hanketta  käsiteltiin kaupunginhallituksessa  kahdesti ennen viime viikon ratkaisevaa äänestystä. Äänestys oli hyvin tiukka, sillä päätös syntyi äänin 8–7.
 Kaupunginhallituksessa tunnelin rakentamista  kannattivat  kokoomus, SDP:n kaupunginhallituksen jäsenistä toinen, perussuomalaiset, RKP, KD ja Liike Nyt. Vihreät ja vasemmistoliitto vastustivat hanketta.
 Tunnelin ympärillä on käyty pitkin syksyä poikkeuksellisen kovaa poliittista peliä, sillä tunneliprojekti kuuluu puolueiden vastikään yhdessä sopimaan kaupungin budjettiin. Myös tunnelia nyt jyrkästi vastustavat vihreät ja vasemmistoliitto olivat mukana sopimassa  budjetista , johon tunneli sisältyi. Perussuomalaiset eivät olleet mukana budjettisovussa.
 Viranomaisselvitykset puoltavat tunnelin rakentamista
 Kaupungin viranomaisselvitykset ovat puoltaneet tunnelin rakentamista. Selvitysten perusteella ajoneuvoliikenne kävisi suorastaan mahdottomaksi, jos tunnelia ei rakennettaisi. Tunnelia vastustavat puolestaan ovat kritisoineet sen rakentamista muun muassa autoliikenteen lisääntymisellä.
 Helsingin kaupunginhallitus hyväksyi Sörnäistentunnelin suunnitelman, jättimäinen 180 miljoonan autotunneli tulee ehkä sittenkin
 Selvitysten perustella tunneli nähdään tärkeäksi siksi, että lukuisat muut alueelle suunnitellut projektit ovat riippuvaisia tunnelin rakentamisesta. Sörnäistentunneli parantaisi selvitysten mukaan Kalasataman alueen jalankulkuympäristön viihtyisyyttä ja antaisi tilaa lisääntyville joukkoliikenneyhteyksille, kuten tulevalle Kalasatama-Pasila-raitiotielle sekä niin sanotulle Jokeri 0 pikaraitiotielle Meilahdesta Roihupeltoon.
 Tunnelikeskustelu sai uusia kierroksia viime viikon lopulla, kun Helsingin maankäyttöjohtaja  Rikhard Manninen  sanoi perjantaina  Ylen jutussa , että Sörnäistentunnelin mahdollistama pikaraitiotie tukee kaupungin asuntotuotatotavoitteiden toteutumista.
 Tunnelihanketta vastustavien vihreiden apulaispormestari  Anni Sinnemäki  (vihr.) taas on Mannisen kanssa eri mieltä. Hän katsoo, että Sörnäistentunneli ei tuo uusia mahdollisuuksia asuntotuotantoon.
 Tunnelin rakentamisen on suunniteltu alkavan jo ensi vuonna
 Hanketta puolustavien mukaan tunneli vapauttaisi maanpäällistä tilaa myös Suvilahden ja Teurastamon tapahtuma-alueiden kehittymiselle siirtämällä autoliikennettä tunneliin. Tunneliyhteys siis helpottaisi yksityisautoilua, mutta perusteet tunnelin rakentamiseksi lähtevät joukkoliikenteen ja kävely-ympäristön kehittämisestä.
 Kiistellyn tunnelin rakentamisen on suunniteltu alkavan jo ensi vuonna. Helsingin kaupunginvaltuusto on jo hyväksynyt tunnelin mahdollistavan kaavan vuonna 2018.
 Molempiin päihin tunnelia on suunniteltu lähes 200 metrin ajorampit. Tunnelin ajorampit sijaitsisivat pohjoisessa päässä Hermannin rantatiellä Haukilahdenkadun eteläpuolella ja eteläisessä päässä Sörnäisten rantatiellä Vilhonvuorenkadun eteläpuolella.
 Tunneli olisi tarkoitus toteuttaa kahdessa vaiheessa. Pohjoisen betonitunnelin ja suuaukon rakentaminen on suunniteltu vuosille 2022–2024. Ensimmäinen vaihe toteutettaisiin siis samassa aikataulussa kuin Kalasatamasta Pasilaan –raitiotiehanke.
 Tunnelin loppuosan toteuttamiselle on varattu rahat investointiohjelmaan vuodesta 2028 alkaen.
 Ensimmäisen vaiheen kustannusarvio on 50 miljoonaa euroa kuluvan vuoden 2021 kustannustasossa. Toisessa vaiheessa rakennettavan Sörnäistentunnelin loppuosan suunnittelua ja toteutuksen valmistelua siis jatkettaisiin. Tunnelin loppuosaa koskeva kustannusarvio tuotaisiin erikseen valtuuston päätettäväksi.
 Helsingin kaupunginvaltuusto kokoontuu päättämään tunnelihankkeesta tänään keskiviikkona kello 16. Kokousta voi seurata Helsinki-kanavalla.
 Voit keskustella aiheesta torstaihin 25.11.2021 kello 17 saakka.
 Lue myös:
 180 miljoonaa euroa maksavan Sörnäistentunnelin rakentamishanke etenee – kaupunkisuunnittelulautakunta hyväksyi suunnitelman
 Sörnäisten autotunneli nytkähti eteenpäin – Helsingin valtuusto hyväksyi asemakaavan muutoksen alueelle

Saako kiistelty, miljoonia maksava autotunneli tänään viimein sinetin Helsingissä? Asia on jakanut rajusti mielipiteitä


Summary: Koronavirustartuntoja jäljittävät sote-työntekijät kohtaavat entistä enemmän asiatonta palautetta ja jopa uhkailua. Ilmiö on alkanut tänä syksynä, kertoo Pohjois-Karjalan jäljitystiimin vetäjä.

Pohjois-Karjalan sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymä, Siun sote

Koronajäljitystä tekevät sote-alan ammattilaiset ovat joutuneet viime aikoina asiattoman käytöksen kohteeksi. Esimerkiksi Pohjois-Karjalassa tartuntajäljittäjät kohtaavat päivittäistä vähättelyä, ilkkumista ja pahimmillaan uhkailua.
 Siun soten jäljitysryhmän vetäjän, sairaanhoitaja  Evita Majoisen  mukaan kyseessä on uusi ilmiö. Majoinen sanoo asennemuutoksen tapahtuneen syksyllä.
 – Karanteenipäätöksiä ei haluta noudattaa, karanteeniin joutuminen kyseenalaistetaan ja meille osoitetaan ihan suoraa vihapuhetta, Majoinen luettelee.
 – Käräjille haastamisellakin on uhkailtu. Esimerkiksi viime keväänä tällaista ei tässä mittakaavassa ollut, hän jatkaa.
 Tartunnanjäljittäjiä on kohdeltu epäasiallisesti myös läntisessä Suomessa. Länsi- ja Itä-Suomen aluehallintovirasto kertoi ilmiöön liittyvästä huolestaan julkisesti lokakuussa.
 Majoisen mukaan tartunnanjäljittäjät kokevat tilanteen epämiellyttäväksi. Pohjois-Karjalan epidemiatilanne on viime viikkoina pahentunut, mikä on tarkoittanut 13 hengen jäljitystiimille paljon ylitöitä.
 – Kun työ on jo itsessään hirvittävän kuormittavaa, niin totta kai tällainen tuntuu pahalta. Emme me ole mitään koneita, Majoinen sanoo.
 Koronaepidemia on pahentunut Siun soten alueella viime viikkoina merkittävästi. Arkistokuva. Heikki Haapalainen / Yle
 Useimmiten järkipuhe tehoaa
 Majoisen mukaan Siun soten jäljitystiimi selviää asiattomasta palautteesta vertaistuella. Hän kuitenkin toivoo, että kansalaisten käytökseen tulisi muutos.
 Kun positiivinen koronatapaus käy ilmi, jäljittäjät ottavat yhteyttä tartunnan saaneen läheisiin ja määräävät heidät karanteeniin. Määräys perustuu tartuntatautilakiin.
 – Pääsääntöisesti ohjeita noudatetaan oikein hyvin. Ikävä kyllä tällainen vastustus on lisääntynyt, Siun soten infektioylilääkäri  Jennifer Sieberns  sanoo.
 Jos karanteeniin määrättävä kieltäytyy karanteenista, tartunnanjäljittäjillä on velvollisuus ilmoittaa asiasta kunnan tartuntatautilääkärille. Tämä tekee tarvittaessa virka-apupyynnön poliisille.
 Siun soten alueella poliisin pakkokeinoihin on jouduttu turvautumaan koko pandemia-aikana vain pari yksittäistä kertaa.
 – Yleensä järkipuhetta lopulta uskotaan ja puhelu saadaan päättymään rauhallisesti, Majoinen kertoo.
 Kärsivällisyydestä olisi apua
 Keväällä 2020 alkanut koronavirusepidemia on suuressa osassa maata pahentunut nyt kaikkien aikojen vaikeimmalle tasolleen. Pohjois-Karjalassa tauti on marraskuussa levinnyt voimakkaasti etenkin kouluissa ja päiväkodeissa.
 Viime viikolla Siun soten koronajäljittäjät toimittivat karanteenimääräyksiä hitaimmillaan kahden päivän viiveellä, mutta takamatka saatiin kurottua umpeen.
 – Itselläni on takana yhdeksän pitkää työpäivää. Pärjäämme, jos ihmiset hakeutuvat matalalla kynnyksellä koronatesteihin ja malttavat odottaa kärsivällisesti jatko-ohjeita, Majoinen sanoo.
 – Lisäksi koronalle altistuneilla ja rokottamattomilla kasvomaskin käyttö olisi ihmisjoukkojen keskellä paikallaan, hän päättää.
 Lue myös:
 "Teillä on väärää tietoa!" – viranomaiset huolestuivat kiristyneistä asenteista, koronajäljittäjät kertovat, miten salailu ja haukkuminen vaikeuttavat työtä
 Rokotusaikaa soittavien kiroilu ja huorittelu uuvuttaa hoitajat – ylihoitaja toivoo parempaa käytöstä: "Oltaisiin kuin ihminen ihmiselle"
 Kelan henkilökunnan kokema uhkailu on kaksinkertaistunut koronatilanteen pitkittyessä – etuusjohtaja: "Asiakkailta unohtuu, että kelalainen on ihminen"

Koronajäljittäjiä on alettu haukkua ja uhkailla myös Pohjois-Karjalassa – karanteeneihin ei tahdota suostua, ilkkuminen on päivittäistä


Summary: Saksan hallitusneuvottelut on saatu päätökseen. Sosiaalidemokraatien, vihreiden ja liberaalipuolueenjohto kertovat tuloksista tiedotustilaisuudessa kello 16.

Saksan kristillisdemokraattinen unioni (CDU)

Saksassa sosiaalidemokraattien, vihreiden ja liberaalipuolueen muodostaman hallituskoalition on määrä kertoa hallitusneuvotteluiden tuloksista iltapäivällä.
 Uutistoimisto Reutersin mukaan puolueet olisivat sopineet muun muassa 12 euron minimipalkasta sekä vuosittaisesta 400 000 uuden asunnon rakentamisesta.–
 Reuters perustaa tietonsa näkemäänsä asiakirjaan.
 Saksalaislehti Der Spiegelin mukaan  koalitio olisi hyväksynyt, että uudessa hallitukseksessa toimii 17 ministeriä liittokansleri mukaan lukien. Ministeripaikat jakautuvat julkaisun mukaan niin, että vaalin suurin puolue SPD saisi kahdeksan ministeripaikkaa, vihreät viisi ja liberaalipuolue neljä.
 SPD:n  Olaf Scholz  noussee liittokansleriksi. SPD saisi myös sisä- ja työministerin salkut. Puolestaan vihreät saisivat esimerkiksi ympäristöministerin paikan, ja liberaalit valtiovarainministerin salkun, kertoo Der Spiegel.
 Hallituspuoluieden tiedotustilaisuuden on määrä alkaa klo 16 Suomen aikaa.
 Artikkelia täydennetään.

Saksan uusi hallitus nostamassa ennakkotietojen mukaan minimipalkkaa ja esittelee ohjelmansa tänään – katso suorana kello 16


Summary: Kalevi Sorsa -säätiön raportin mukaan valtion tulisi varmistaa, että yksinasuviin ei kohdistu syrjintää. Yksinasuminen ei automaattisesti tarkoita huono-osaisuutta, mutta yksinasuvat ovat useissa tilastoissa muita ryhmiä heikommassa asemassa.

Yksinasuvien määrä kasvaa, eikä politiikka ole pysynyt kehityksessä perässä.
 Tällaisista havainnoista kertoo Kalevi Sorsa -säätiön tuore  Yksinasuvat esiin! Miten huomioida yksinasuvat politiikassa  -raportti.
 Siinä missä yhteiskuntapolitiikassa tehdään rutiininomaisesti toimenpiteitä, joilla pyritään vaikuttamaan lapsiperheiden, opiskelijoiden tai eläkeläisten asemaan, ei yksinasuvien asemaa pyritä juuri koskaan järjestelmällisesti parantamaan, raportissa todetaan.
 Koronakriisin aikana tilanne on korostunut, sanoo toinen raportin tekijöistä, Kalevi Sorsa -säätiön toiminnanjohtaja  Mikko Lievonen .
 – Kriisin aikana on ollut hetkiä, joina viestintä on ollut perhelähtöistä: esimerkiksi kehotettu, että pysykää kotona perheen kanssa, Lievonen kertoi keskiviikkona Ylen Aamussa.
 Vaikka yksinasuminen ei automaattisesti tarkoita huono-osaisuutta, yksinasuvat ovat useissa tilastoissa muita ryhmiä heikommassa asemassa: pienituloisuus, köyhyys- ja syrjäytymisriski, perustoimeentulon saaminen ja yksinäisyyden kokemukset ovat yleisempiä yksinasuvien keskuudessa kuin muissa ryhmissä.
 Yleistää ei kuitenkaan voi, huomauttaa Lievonen.
 – Yksinasuvia on Suomessa 1,2 miljoonaa. Ryhmä on hyvin moninainen ja pitää sisällään rikkaita, köyhiä, nuoria, vanhoja ja myös parisuhteessa olevia.

 Tukiverkko on yksinasuvalle tärkeä
 Tutkimusprofessori emeritus  Osmo Kontula  Väestöliitosta kertoo, että yksin asuminen on tavallisesti muutamia vuosia kestävä välivaihe ihmisen elämässä. On kuitenkin myös heitä, jotka ovat asuneet yksin pidempään.
 Esimerkiksi espoolainen  Tuija Wastinesluoma  on asunut yksin kymmenen vuotta. Hän nauttii vapaudesta ja omasta, turvallisesta tilasta, mutta kääntöpuolena sosiaaliset suhteet vaativat työtä.
 – Niiden ylläpitoon menee yllättävän paljon aikaa, hän toteaa.
 Wastinesluoma kokee selvinneensä korona-ajasta hyvin kuitenkin juuri ystäväpiirinsä avulla. Yksi tukiverkko on löytynyt Facebookista sinkkuveneilijöille tarkoitetusta ryhmästä.
 – Tutustuin siellä seitsemään muuhun veneilijään ja teimme pienen keskusteluryhmän, jossa tuemme toisiamme ja lähetämme hyvän huomenen ja yön toivotukset.
 Wastinesluoma toivo, että yksinasuvien ääni saataisiin yhteiskunnassa paremmin kuuluviin. Wastinesluoman mukaan häneltä on monta kertaa kysytty, miksi hän asuu yksin.
 Hän huomauttaa, että yksinasuvilla voi olla hyvin erilaisia syitä tilanteeseensa.
 – Itselläni on lähisuhdeväkivaltatausta, mistä olen toipumassa. Sen avaaminen sattuu, hän toteaa.
 Tuija Wastinesluoma on iloinen siitä, että ystävien kanssa on voinut pitää yhteyttä läpi koronakriisin esimerkiksi keskustelemalla heidän kanssaan puhelimessa. Olli-Pekka Kursi / Yle
 Yksinasuvia ei tulisi unohtaa päätöksenteossa
 Kalevi Sorsa -säätiön raportin mukaan valtion tulisi varmistaa, että yksinasuviin ei kohdistu syrjiviä käytäntöjä verrattuna ei-yksinasuviin.
 – Perhepolitiikkakin on tärkeää, mutta pointtina on, ettei yksinasuvaa väestönosaa pidä unohtaa, Mikko Lievonen sanoo.
 Raportissa listataan muutamia suosituksia, joiden avulla yksinasuvien asemaa voisi parantaa. Ensinnäkin yksinasuvien yhdenvertaisuutta edistämään tulisi perustaa parlamentaarinen komitea. Se varmistaisi, että yksinasuminen saa ansaitsemansa huomion eikä hautaudu muiden teemojen alle.
 Lisäksi kysyntä yhden hengen asunnoille tulee kasvamaan, jos yksinasuvien määrä nousee. Kuntien kohtuuhintainen asuntotuotanto sekä kuntien päätökset maankäytöstä ovat siten keskeisessä asemassa tulevaisuudessa.
 Osmo Kontula huomauttaa, että yksinasuvilla on tavallisesti hyvin korkeat asumiskulut. Myös hankinnat maksetaan yksin sen sijaan, että kulut voisi jakaa jonkun toisen kanssa.
 – Suomessa ei ole yksin elävien poliittisia painostusryhmiä. Yksinasuvat kokevat, että heidän on unohdettu poliittisesti, hän toteaa.
 Raportin tekijöiden mukaan yksinasuvien aseman parantaminen onkin yhdenvertaisuuskysymys.
 – Koko yhteiskunnassa olisi aika tehdä asennemuutos, sillä yksin asuminen ei ole enää erikoisuus, vaan se koskee joka viidettä suomalaista, Lievonen sanoo.
 Voit keskustella aiheesta 25.11.2021 kello 16 saakka.
 Lue seuraavaksi:
 Etenkin miesten vastentahtoinen sinkkuus voi johtaa lyhyempään elinikään – väitöskirja tutkii suomalaisten yksinasuvien hyvinvointia
 Yksinäisen vanhuksen työpaikkailmoitus juttukaverista synnytti somevyöryn – ja pettymyksen: "Kun soitin takaisin, puhelimeen ei vastattu"
 Kun Anna-Sofia, 28, sairastui koronaan, kauheinta oli syyllisyys ja pelko – nyt hän kertoo, miten pärjätä yksin eristyksissä

"Pysykää kotona perheiden kanssa" on tuttu kehotus pandemia-ajalta – tuore raportti kertoo, että päättäjät usein unohtavat yksinasuvat ihmiset


Summary: Usealla henkilöllä on todettu koronatartunta Levin maailmancupin aikana. Mahdolliset jatkotartunnat selviävät loppuviikolla tai ensi viikon alussa.

Viidellä matkailijalla, jotka ovat olleet Levillä maailmancupin aikaan, on todettu koronainfektio. Levin maailmancup järjestettiin 19.-21.11. ja viikonlopun aikana alueella oli tuhansia matkailijoita eri puolilta Suomea.
 Kittilän kunnan vs. johtava lääkäri  Anu Kanerva  kertoo, että tapaukset on pystytty hyvin jäljittämään.
 – Tartunnat ovat ulkopaikkakuntalaisilla henkilöillä, mutta kaikki on saatu paikannettua.
 Jatkotartunnoista ei ole vielä tietoa ja lopullinen tilanne selviää loppuviikolla tai ensi viikon alussa.
 – Tässä ei välttämättä ole odotettavissa jatkotartuntoja, sillä esimerkiksi henkilöt ovat olleet kisapaikalla ulkotiloissa, miettii vs. johtava lääkäri Anu Kanerva.
 Lapin sairaanhoitopiirin ilmaantuvuusluku moninkertaistunut kuukaudessa
 Lapin sairaanhoitopiirin infektiolääkäri  Antti Väänänen  on jonkin verran huolissaan koronan tartuntalukujen kasvusta Lapin sairaanhoitopiirissä. Sairaanhoitopiirissä oli noin kuukausi sitten ilmantuvuusluku kahden viikon aikana 100 000 ihmistä kohden noin 20 ja nyt se on lähes 90.
 Tällä viikolla Lapin sairaanhoitopiirissä on todettu 34 tartuntaa, joista 24 Rovaniemellä.
 – Virus on aktivoitunut. Lähiajat näyttävät, että menevätkö tartuntaluvut huonompaan suuntaan vai normalisoituvatko ne, toteaa infektiolääkäri Väänänen.
 Väänänen painottaa, että maskisuositus on edelleen voimassa Lapin sairaanhoitopiirissä julkisessa liikenteessä ja julkisissa sisätiloissa, joissa on runsaasti ihmisiä ja turvaväliä ei voi pitää.
 Jos olet ollut kyseiseen aikaan listalla esiintyvissä paikoissa ja olet saanut koronaan liittyviä oireita, niin hakeudu koronatestiin matalalla kynnyksellä, painotetaan Lapin sairaanhoitopiiristä.
 to 18.11. World Cup Levi (Levin maailmancup) klo 9–13
 pe 19.11 World Cup Levi (Levin maailmancup) klo 9–17
 pe 19.11. Gondoliravintola, Levi klo 11.30–12.15

Levin maailmancupissa olleilla henkilöillä todettu koronatartuntoja – jatkotartunnoista ei vielä varmuutta


Summary: Taustalla on hallituksen esitys vastaanottolain muuttamisesta. Jatkossa turvapaikanhakijoita koskevat järjestelyt olisivat kaikissa tilanteissa Maahanmuuttovirastolla.

Maahanmuuttovirasto kartoittaa parhaillaan eri kirkkokuntien seurakuntien mahdollisuuksia tarjota hätä- ja tilapäismajoitusta esimerkiksi turvapaikanhakijoille. Selvitys on osa normaalia varautumistoimintaa.
 Taustalla on hallituksen esitys  vastaanottolain  muuttamisesta, joka siirtäisi turvapaikanhakijoiden vastaanottoa koskevat järjestelyt kaikissa tilanteissa Maahanmuuttovirastolle. Laki koskee vastaanottoon varautumista laajamittaisissa maahantulon tilanteissa.
 – Olemme nyt jo ennakoivasti ryhtyneet toimenpiteisiin eli selvitämme ja teemme varautumissuunnitelmia, Maahanmuuttoviraston tulosalueen johtaja  Kimmo Lehto  kertoo.
 Tällä hetkellä turvapaikanhakijoista vastaavat Maahanmuuttovirasto ja Suomen Punainen Risti noin 20 000 tulijaan asti, jonka jälkeen työhön tarttuvat Ely-keskusten johtamat yhteistyöryhmät ja kunnat.
 – Järjestelmä ei toiminut lainkaan silloin vuoden 2015 turvapaikkakriisin aikana, toteaa Lehto.
 Maahanmuuttovirasto on lähettänyt pyynnön Suomen evankelisluterilaisen kirkon lisäksi Suomen helluntaikirkolle ja Suomen Vapaakirkolle. Martti Kainulainen / Lehtikuva
 Hätämajoitustiloiksi on ilmoitettu esimerkiksi leirikeskuksia
 Maahanmuuttovirasto on lähettänyt pyynnön Suomen evankelis-luterilaiselle kirkolle, Suomen helluntaikirkolle ja Suomen Vapaakirkolle lokakuun alussa.
 Seurakuntien tiloja tarvittaisiin sellaisessa tilanteessa, jossa nykyiset vastaanottokeskukset eivät riitä. Turvapaikanhakijoita pitäisi olla kymmeniä tuhansia. Edellisessä turvapaikkakriisissä  seurakuntien tiloja  käytettiin hätämajoituspaikkoina jonkin verran.
 Tällä hetkellä Suomessa on 3 400 vastaanottokeskuspaikkaa, joista käytössä on noin 2 400.
 Esimerkiksi Kirkkohallitus on välittänyt Maahanmuuttoviraston pyynnön kaikille evankelisluterilaisille seurakunnille ympäri Suomea.
 – Maailman poliittinen tilanne näyttää siltä, että aina pitää olla jollain tavalla valmiina. Kysely on sille pohjana. Me olimme kyllä aktivoituneet jo aiemmin syksyllä, kun Afganistanin tilanne kärjistyi, asiantuntija  Ulla Siirto  Kirkkohallituksesta sanoo.
 Siirto arvioi, että evankelisluterilaisten seurakuntien valmius on suurin piirtein samanlainen kuin reilu kuusi vuotta sitten.
 – Turhia tai vähällä käytöllä olevia tiloja on karsittu. Osa niistä tiloista, jotka silloin olivat käytössä, on mahdollisesti myyty, Siirto arvelee.
 Kimmo Lehdon mukaan Maahanmuuttovirasto on saanut tähän mennessä vastauksia kymmeniltä seurakunnilta. Esimerkiksi Kuopion evankelisluterilainen seurakuntayhtymä on ilmoittanut tarjolle 60-paikkaisen Hirvijärven leirikeskuksen Karttulassa.
 – Kaikki leirikeskukset ovat ympärivuotisessa käytössä, mutta Hirvijärven käyttö on vähäisintä. Se voidaan ottaa käyttöön nopeallakin aikataululla, vs hallintojohtaja  Mirja Niemi  tiivistää.
 Jos seurakuntien tiloja otettaisiin hätämajoituskäyttöön, maksettaisiin siitä seurakunnille vuokraa.
 Suomeen ei odoteta nyt suuria määriä turvapaikanhakijoita
 Maahanmuuttoviraston Kimmo Lehto korostaa, että selvitys ei ole lähtenyt liikkeelle siitä syystä, että Suomeen odotettaisiin nyt erityisen paljon turvapaikanhakijoita.
 – Ei se täysin mahdotonta ole, mutta erittäin epätodennäköistä sekä Afganistanin että Valko-Venäjän suhteen.
 Lehto kertoo, että esimerkiksi Valko-Venäjän suunnalta on Puolan läpi Saksaan kulkenut noin 9 000 ihmistä ja Suomeen noin 40. Heistä 24 on hakenut turvapaikkaa.
 – Tämäkin kertoo jo siitä, että Suomeen ei kuitenkaan ole ihan helppoa tulla. Euroopan läpi ei ole yhtä helppo vaeltaa nyt kuin silloin 2015, Lehto toteaa.
 Vuonna 2015 Suomesta turvapaikkaa haki  yli 32 000  ihmistä.
 Aiheesta voi keskustella 25.11.2021 klo 23 saakka.
 Lue lisää:
 Suomeen tullut parikymmentä turvapaikanhakijaa Valko-Venäjän reittiä, Maahanmuuttovirasto ei odota kovaa ryntäystä

Maahanmuuttovirastolta kysely: Turvapaikanhakijoille etsitään kirkkokunnilta hätämajoitusta laajan maahantulon varalle


Summary: Kaamos, eli polaariyö, on alkanut. Aurinko näyttäytyi Utsjoen Nuorgamissa tänään viimeisen kerran ennen tammikuun puoliväliä.

Seuraavan kerran aurinko pilkistää Utsjoella horisontin yläpuolella 17. tammikuuta puolen päivän aikaan. ,Kaamosaika kestää Suomen pohjoisimmassa kunnassa 54 vuorokautta.
 Talven edetessä kaamos hiipii kohti napapiiriä.
 Ivalossa pitkä pimeys koittaa 1. joulukuuta, kun aurinko painuu kello 12.22 horisontin alapuolelle. Kaamoksen kesto on siellä 40 päivää, eli aurinko näyttäytyy Ivalossa uudelleen 9. tammikuuta kello 12.02.
 Sodankylässä kaamosaika jää huomattavasti lyhyemmäksi. Hämärä koittaa 13. joulukuuta ja päättyy 29. päivä.
 Kaamoksen raja kulkee asteen verran napapiirin pohjoispuolella, eli noin 67,5 pohjoista leveyspiiriä. Se on jonkin verran Sodankylästä etelään.

Kaamos laskeutui tänään Suomen pohjoisimpaan kolkkaan – pitkä hämärä levittäytyy päivä päivältä etelämmäs


Summary: Kunnanhallituksen puheenjohtajan kohua aiheuttaneet puheet Hailuodossa tehdystä mielenterveystyöstä sekä sen mukanaan tuomista kustannussäästöistä saivat kunnanjohtaja Aki Heiskasen jättämään tehtäväsä.

Hailuodon kunnanhallituksen puheenjohtaja  Maarit Parrila  on pyytänyt eroa tehtävästään eilisessä kunnanhallituksen kokouksessa.
 Hän toteaa, ettei hänellä ole toimintaedellytyksiä tehtävän hoitoon hänen puheistaan aiheutuneesta kohusta johtuen.
 Erokirjeessään Parrila viittaa  kunnanvaltuustossa lokakuussa  esittämiinsä kysymyksiin koskien Hailuodossa tehtyä mielenterveystyötä sekä sen mukanaan tuomia kustannussäästöjä.
 Parrilan esittämän kritiikin vuoksi Hailuodon kunnanjohtaja Aki Heiskanen irtisanoutui tehtävästään lokakuussa. Heiskanen kertoi tuolloin, että koki saaneensa epäluottamuslauseen, kun kunnanhallituksen puheenjohtaja Maarit Parrila kyseenalaisti Hailuodon saaman valtakunnallisen mielenterveyspalkinnon perusteet ja kunnan työhyvinvoinnista annetun informaation.
 Parrila kirjoittaa erokirjeessään, että toivoo syyttelyn ja kahtiajakautumisen loppumista kunnassa.
 Yle ei ole tavoittanut Parrilaa kommentoimaan asiaa tiistaina.
 Lue lisää:
 Mielenterveyspalkinnosta yllättävä jälkipyykki Hailuodossa, kunnanjohtaja irtisanoutuu: "Epäoikeudenmukainen ja murskaava kokemus"
 Hailuodon kunnalle myönnettiin valtakunnallinen mielenterveyspalkinto sunnuntaina

Hailuodon kunnanhallituksen puheenjohtaja eroaa kunnan mielenterveystyöstä aiheutuneen kohun vuoksi – kunnanjohtaja jätti tehtävänsä lokakuussa


Summary: Yhdysvaltain puolustusministeriön mukaan "tunnistamattomat ilmakehän ilmiöt" ovat mahdollisesti turvallisuusriski lentäjille ja herättävät huolta kansallisesta turvallisuudesta.

Puolustusministeriö Pentagon suhtautuu ufohavaintoihin aiempaa vakavammin ja perustaa niiden tutkimiseksi uuden ryhmän.
 Pentagon kertoi ryhmän perustamisesta myöhään tiistaina paikallista aikaa. Ryhmän perustamisen taustalla ovat erityisesti laivaston lentäjien viime vuosina kertomat havainnot tunnistamattomista kohteista Yhdysvaltain ilmatilassa.
 Yhdysvaltain varapuolustusministerin  Kathleen Hicksin  mukaan ryhmän tulisi arvioida ja mahdollisuuksien mukaan vähentää niitä riskejä, joita tunnistamattomat kohteet saattavat aiheuttaa lentäjien turvallisuudelle sekä kansalliselle turvallisuudelle.
 Puolustusministeriö on erityisen kiinnostunut havainnoista ja riskeistä asevoimien käyttämässä ilmatilassa, jossa muuta lentoliikennettä on rajoitettu.
 Ryhmän nimi "Airborne Object Identification and Management Synchronization Group" viittaa ilmakehässä olevien kohteiden tunnistamiseen ja järjestelmälliseen hallinnointiin.
 Itse ufo-sanaa Pentagon ei mainitse. Yhdysvalloissa viranomaiset viittaavat samaan termillä UAP eli "tunnistamattomat ilmakehän ilmiöt" ( unidentified aerial phenomena ).
 Pentagonin julkaiseman  muistion mukaan  varapuolustusministeri Hicks määräsi tiedustelusta ja turvallisuudesta vastaavan apulaispuolustusministerin perustamaan uuden tutkimusryhmän, joka saa aiempaa laajemmat tehtävät ja valtuudet ilmiön selvittämiseen.
 Uudelle toimistolle siirtyvät samalla Pentagonin nykyisen ufotutkimusohjelman (UAPTF) tehtävät. Sen olemassaolosta Pentagon  kertoi elokuussa 2020 .
 Puolustusministeriön  tiedotteen mukaan  Pentagon toimii asiassa läheisessä yhteistyössä Yhdysvaltain kansallisen tiedustelujohtajan toimiston (ODNI) kanssa.
 Tiedotteen mukaan Pentagon ottaa raportit "sekä tunnistettujen että tunnistamattomien kohteiden ilmatilaloukkauksista erittäin vakavasti" ja tutkii niistä jokaisen. Samalla Pentagon lupasi kertoa uuden tutkimusryhmän toiminnasta lisää lähiviikkoina.
 Kesäkuinen uforaportti ei ratkaissut arvoitusta
 Yhdysvaltain puolustushallinto on vuosikymmenten ajan julkisesti vähätellyt ufohavaintojen merkitystä, vaikka niitä  on tutkittu vaivihkaa asevoimien sisällä .
 Keskustelun sävy on  kuitenkin muuttunut alkuvuodesta . Ufohavaintoihin ovat ottaneet kantaa muun muassa  entinen presidentti   Barack Obama , entinen tiedustelujohtaja sekä keskustiedustelupalvelu CIA:n entinen johtaja.
 Puolustusministeriön uusi tutkimusryhmä on jatkoa sille, että viime kesänä viranomaiset lupasivat selvittää ufo-ilmiötä aiempaa perusteellisemmin.
 Yhdysvaltain tiedustelujohtajan toimisto ODNI julkaisi kesäkuun lopulla  "alustavan" uforaportin , jonka laati tilapäinen Pentagonin perustama työryhmä UAPTF. Samassa yhteydessä  Pentagon määräsi  asevoimat tehostamaan raportointia ufohavainnoista.
 Raportissa käsiteltiin kaikkiaan 144 puolustushallinnon työntekijöiden viime vuosina tekemää ufohavaintoa. Työryhmän selvityksessä yhtä havaintoa pidettiin todennäköisesti ilmapallona, mutta muille ei löydetty luonnollista selitystä.
 Raportoiduista tapauksista 80 oli sellaisia, jotka on dokumentoitu usealla eri keinolla, kuten näköhavaintojen lisäksi tutkalla tai infrapunakameralla.
 Kesäkuisen uforaportin mukaan 18 tapausta oli sellaisia, joissa ufojen havaittiin liikkuvan epätavallisella tavalla, jolle ei löydetty selitystä. Lisäksi "pienessä määrässä" tapauksia Yhdysvaltain sotilaskoneet rekisteröivät ufojen yhteydessä radiotaajuussäteilyä.
 Raportissa uskottiin, että selvittämättömiin ufohavaintoihin löytyisi lopulta luonnollinen selitys. Raportille luvattiin myös jatkoa, mutta mahdollista jatkoraporttia ei ainakaan ole julkaistu.
 Sen sijaan raportista tehtiin juhannuksena myös laajempi salainen versio, johon ovat päässeet tutustumaan muun muassa kongressin puolustus- ja tiedusteluvaliokuntien jäsenet.
 Uutistoimistojen lisäksi käytetty lähteenä: Pentagon, ODNI
 Lue lisää:
 Pentagon antaa pian uuden raportin ufohavainnoista – "Jotain hyvin omituista on tapahtumassa", kertoo laivaston silminnäkijä
 Pentagon julkaisi aitoja ufovideoita

Yhdysvaltain puolustusministeriö perustaa uuden ryhmän tutkimaan ufohavaintoja


Summary: Yle kerää kokemuksia henkilöiltä, jotka ovat vasta huolellisen harkinnan jälkeen päättäneet ottaa koronarokotteen.

Suomessa saavutettiin hallituksen tavoitteen mukainen 80 prosentin rokotuskattavuuteen yli 12-vuotiaissa marraskuun alkupuolella. Maan väestössä on kuitenkin edelleen lähes 1,4 miljoonaa rokottamatonta.
 Rokotetahti on hidastunut, ja kaikki eivät aio rokotetta ottaa. Osa pohtii kantaansa edelleen.
 Yle kerää kokemuksia henkilöiltä, jotka ovat epäröineet rokotteen ottamista, mutta muuttaneet lopulta mieltään.
 Alla olevalla lomakkeella voit kertoa kokemuksistasi ja jättää halutessasi yhteystietosi, jos olet halukas antamaan haastattelun juttua varten.

Oletko epäröinyt koronaroketteen ottamista ja muuttanut mielesi? Kerro meille, teemme juttua


Summary: Hallitukselta odotetaan päätöksiä esimerkiksi koronapassin käytön laajentamisesta työpaikoille, ravintolarajoituksista, alle 12-vuotiaiden rokottamisesta sekä matkustusrajoituksista.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) mukaan mahdollisia uusia toimia koronaepidemian rauhoittamiseksi on luvassa hallitukselta aikaisintaan ensi viikolla.
 Marinin mukaan hallituksen on määrä neuvotella tilanteesta ensi viikon alussa. Sote-ministeriryhmä käy asiaa läpi tällä viikolla.
 Koronaepidemian kiihtyessä hallitukselta on odotettu toimia, ja paine on viime viikkoina kasvanut. Viimeksi eilen tiistaina pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmä vaati hallitusta asettamaan tiukempia ravintolarajoituksia.
 – Koronatilanne on huolestuttava, sanoo Marin.
 – On entistä tärkeämpää, että kaikki ihmiset kävisivät ottamassa heille tarjolla olevat rokotteet.
 Helsingin Sanomien  mukaan hallituksessa on kiistaa matkustusrajoituksista. Sosiaali- ja terveysministeriö ja hallituksen enemmistö haluavat vaatia Suomeen saapuvilta rokottamattomilta matkustajilta kaksi koronatestiä, kun taas keskusta haraa asiassa vastaan.
 Lisäksi hallitukselta odotetaan päätöksiä esimerkiksi koronapassin käytön laajentamisesta työpaikoille, ravintolarajoituksista, alle 12-vuotiaiden rokottamisesta sekä matkustusrajoituksista.

Hallitukselta odotetaan toimia tikittävän koronatilanteen rauhoittamiseksi – Pääministeri Marinin mukaan päätöksiä on luvassa aikaisintaan ensi viikolla


Summary: Yksinkertaisen rakennelman ansiosta sorkkaeläin ei uskalla ylittää tietä päästäkseen ajoväylälle. Riistaritilän saa rakennettua noin 10 000 eurolla, kun riistasilta voi maksaa jopa mljoonan.

Mynämäen Mietoisissa, Raision ja Kustavin välisellä tieosuudella, on molemmin puolin tietä kaksi riistaritilää.
 Sellaisen nimityksen liikenneturvallisuusinsinööri  Jaakko Klang  on antanut kehittämälleen peurojen, hirvien ja metsäkauriiden kulkua estävälle rakennelmalle. Lähes vastaavanlaisia eläinten kulkua estäviä konsteja on käytössä eri puolilla maailmaa, mutta riistaritilä on ensimmäinen, joka on kehitetty vastaamaan nimenomaan Suomen tienpidon vaatimuksia.
 Maassa on rautaputkia kuuden metrin leveydeltä. Rautaputkien välissä on niin iso kolo, että sorkkaeläin ei uskalla astua putkien päälle. Ihmisen kengän allakin ritilä tuntuu jännältä. Korkokengät jalassa ritilän ylittämistä ei todellakaan voi suositella.
 Klang kertoo kehittäneensä keksinnön muun muassa Yhdysvalloissa ja Britanniassa käytössä olevien karjaporttien pohjalta. Toisaalta Seilin saaressa on puinen rakennelma, joka estää karjan karkaamisen laitumen läpi menevän tien tien kohdalla olevista aidan aukoista.
 Muita riista-aidan aukkopaikoissa olevia sorkkaeläinten kulun estäviä siltoja on Suomessa useita kymmeniä, mutta ei tällaisia halpoja ratkaisuja.
 – Varsinaiset eläinten tienylitykseen tarkoitetut riistasillat ovat kalliita. Niiden hinta voi nousta jopa miljoonaan euroon. Tämä riistaritilä maksaa vain alle 10 000 euroa. Toisaalta tähän ei voi laittaa porttia, sillä ajoneuvojen on päästävä ajamaan tästä. Raskaan liikenteen kuljettaja ei voi käydä avaamassa ja sulkemassa porttia, sanoo Klang.
 Liikenneturvallisuusinsinööri Jaakko Klang näyttää nyrkillään, miten iso kolo putkien väliin jää riistaritilässä. Minna Rosvall / Yle
 Riistaritilä annetaan koko Suomen käyttöön
 Varsinais-Suomen ely-keskus teettää seuraavaksi mallipiirustukset riistaritilästä, ja liikenneturvallisuusinsinööri Jaakko Klang toivoo, että niitä tulee eri puolille Suomea.
 Kohteita on satoja, eikä niihin ole ollut varaa rakentaa kalliita, satoja tuhansia euroja maksavia riistasiltoja.
 Valkohäntäpeura ihmettelee ja empii ylitystä peuraestesillalla Loimaalla joulukuussa 2020. Varsinais-Suomen ely-keskus
 – Riista-aidoissa on koko maassa 300–400 aukkoa. Yleensä syynä aukkojen jättämiselle on, että kiinteistöille täytyy päästä tai eläinten täytyy saada vaeltaa perinteisillä reiteillään kuitenkin osittain vapaasti. Tämä on edullinen keino estää hirvien, peurojen ja metsäkauriiden pääsy riista-aidan aukosta kiinteistöliittymän kohdalla ajoneuvojen eteen, kertoo Klang.
 Jaakko Klangilla on mielessään jo useampikin kohta valtatieltä kahdeksan, jonne vastaavan rakennelman voisi laittaa.
 Kolme erilaista tapaa estää hirvieläinten kulkua Riistasilta  on silta tien yli, joka mahdollistaa eläinten ylikulun. Ei autoliikennettä. (Kustannusarvio n. 800 000 €.) Riistaritiläsilta tai peuraestesilta  on silta joen tai ison ojan yli, joka mahdollistaa ajoneuvoliikenteen, mutta estää sorkkaeläinten ylikulun kansirakenteen ritilämäisyyden tai putkirakenteiden johdosta. (Kustannusarvio n. 100 000 €.) Riistaritilä  ei ole silta, vaan ritilämäinen suoraan liittymän tierakenteen pintakerroksiin asennettava elementti. Se mahdollistaa ajoneuvoliikenteen, mutta estää sorkkaeläinten ylikulun ritilämäisyyden tai putkirakenteiden johdosta. (Kustannusarvio n. 10 000 €.) Lähde: Liikenneturvallisuusinsinööri Jaakko Klang / Varsinais-Suomen ely-keskus
 Viime vuonna  riistaonnettomuuksia  tapahtui Tilastokeskuksen mukaan 14 000, ja tämän vuoden tammikuun ja kesäkuun välisenä aikana niitä on kirjattu lähes 5 000. Autoilija voi kätevästi katsoa oman tieosuutensa hirvieläinonnettomuudet  Riistakeskuksen kartasta .
 – Lounais-Suomen sumuisilla sadekeleillä näkeminen metsänreunaan on todella haastavaa. Peura- ja kauriskolarit lisääntyvät loka-, marras- ja joulukuussa onnettomuustilastojen mukaan. Pimeys lisääntyy aikaisin iltapäivällä, jolloin teillä on paljon liikennettä, pohtii Klang.
 Varsinais-Suomen ely-keskus on ottanut kuvia riistakameralla Loimaan riistasillan luona käyvistä eläimistä. Niistä näkyy, etteivät eläimet mene sillalle. Varsinais-Suomen ely-keskus
 Eläinten käyttäytymistä tutkittu
 Varsinais-Suomen ely-keskus on seurannut eläinten käyttäytymistä noin vuoden ajan Loimaalla sijaitsevalla, uutta riistaritilää kalliimmalla riistasillalla.
 Silta on ollut paikoillaan puolentoista vuoden ajan, ja se on maksanut 100 000 euroa. Paikalla on kymmenen kiinteistöä ja muutama maatalo, eli paljon liikennettä.
 Valkohäntäpeura peuraestesillan toisella puolella Loimaalla kesäkuussa 2021. Varsinais-Suomen ely-keskus
 – Kuvista näkyy, etteivät peurat uskalla astua sillalle. Tuomme lähiaikoina riistakamerat myös tänne Mietoisiin, ja saamme sitä kautta seurantatiedot riistaritilän toimivuudesta. Tavoite on, ettei tässä kohdassa olisi jatkossa yhtään onnettomuutta. Vuosittain tässä on tapahtunut noin kymmenen peura- tai kauriskolaria, ja pidemmällä matkalla toistakymmentä, kertoo Jaakko Klang.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 25.11. kello 23.
 Lue lisää:
 Tällä vaarallisella tiellä on vuosikymmeniä törmäilty peuroihin ja hirviin – Helsingin ja Turun välinen moottoritieosuus saa vihdoin riista-aidan
 Valkohäntäpeurojen kanta jatkaa kasvuaan, vaikka metsästystä on lisätty rajusti: "Käyttäkää luvat viimeiseen asti", neuvoo MTK metsästäjiä

Riistaritilä on Suomen oloihin kehitelty keino pitää peurat poissa ajoradalta – ritilöitä asennettu Turun lähistölle


Summary: Ruotsi olisi voinut saada ensimmäisen naispääministerin jo kymmenen vuotta sitten, mutta äänestäjät valitsivat toisin. Magdalena Anderssonia odottavat heti kovat poliittiset ajat.

Helpotuksen syvä huokaus kuuluu tänään Ruotsissa. Maa saa vihdoin historiansa ensimmäisen naispääministerin.
 Ruotsalaisten tunnelman voi kiteyttää sanoihin  jo oli aikakin .
 Sosiaalidemokraattien  Magdalena Anderssonin  valinta maan johtoon varmistui valtiopäivien äänestyksessä tänään. Virallinen sinetti valinnalle tulee perjantaina, kun hän esittelee hallituksensa Ruotsin kuninkaan istunnossa.
 Huokaus kuuluu siksi, että ruotsalaiset ovat nyt päässeet naapureidensa kanssa samalle viivalle. Kaikissa muissa Pohjoismaissa on jo ollut nainen pääministerinä.
 Tätä vertailua on Ruotsissa harrastettu usein, varsinkin sen jälkeen kun Sanna Marin nousi Suomessa virkaan.
 Ruotsin pääministerivalinnasta on kysytty myös Marinilta. Hän vastasi  Ruotsin radiolle , ettei hänestä ole mitään merkitystä, onko pääministeri mies vai nainen. Marin sanoi toivovansa, että keskustelusta päästäisiin jo eroon.
 Suomen ja Ruotsin pääministerit ovat perinteisesti tehneet ensimmäisen ulkomaanmatkansa toistensa luo. Marinin on syytä varautua siihen, että ruotsalaislehdet hehkuttavat hänen ja Anderssonin tapaamista sanoin ja kuvin.
 Nooshi Dadgostar on johtanut vasemmistopuoluetta vuoden. Hän suostui päästämään Anderssonin pääministeriksi vasta, kun sai läpi vaatimuksensa muun muassa pienempien eläkkeiden korotuksista.  AOP
 Magdalena Anderssonia ei valittu  sukupuolensa vaan pätevyytensä takia. Sillä on kuitenkin merkitystä, että molempien sukupuolten edustaja on johtanut maata.
 Vuonna 2000 syntynyt suomalainen lapsi oppi jo elämänsä ensimmäisen 12 vuoden aikana, että nainen voi olla presidentti. Sinä aikana hänen elämässään oli myös kaksi naispääministeriä.
 Nyt myös ruotsalaiset tytöt ja pojat saavat konkreettisen mallin siitä, että kaikilla on mahdollisuus edetä politiikan huipulle.
 Esimerkki voi auttaa etenkin niitä lapsia, jotka kasvavat sellaisissa maahanmuuttajaperheissä, joissa naisen asemaa pidetään miesten asemaa heikompana.
 Keskustapuolueen puheenjohtaja Annie Lööf päätti päästää Magdalena Anderssonin pääministeriksi saatuaan parannuksia muun muassa metsänomistajien asemaan. Jessica Gow / EPA
 Ruotsi on sukupuolten tasa-arvon   kärkimaa  Euroopan unionissa, eikä ruotsalaista yhteiskuntaa voi syyttää siitä, että maa saa vasta nyt ensimmäisen naispääministerin.
 Naisia on ollut ennenkin tyrkyllä tehtävään, mutta politiikassa on usein kyse siitä, onko kannatusta, nostetta ja ajoitus kohdallaan.
 1980-luvusta lähtien pääministerinä on ollut joko sosiaalidemokraattien tai maltillisen kokoomuksen edustaja.
 Sosiaalidemokraattien ulkoministeri  Anna Lindh  oli lähes varma seuraaja pääministeri  Göran Perssonille , mutta Lindh kuoli puukotuksen uhrina vuonna 2003.
 Sosiaalidemokraattien ensimmäinen naispuheenjohtaja  Mona Sahlin  puolestaan luopui paikastaan vaalitappion jälkeen vuonna 2011.
 Kokoomuksen puheenjohtajalta  Anna Kinberg Batralta  lähti omien tuki. Hän jätti puheenjohtajan tehtävät vuonna 2017.
 Tällä hetkellä valtaosaa Ruotsin valtiopäiväpuolueista johtaa nainen.
 Magdalena Andersson voi nauttia  ensimmäisen naispääministerin tittelistä vain ohikiitävän hetken.
 Hänen johtamallaan sosiaalidemokraattien ja ympäristöpuolueen vähemmistöhallituksella on kaksi tukipuoluetta: keskustapuolue ja vasemmistopuolue.
 Keskustapuolue ei halua tehdä yhteistyötä vasemmistopuolueen kanssa, jota se pitää vastakohtanaan varsinkin talouspolitiikassa.
 Andersson joutui tekemään myönnytyksiä molemmille tullakseen valituksi.
 Vasemmistopuolue sai tuestaan vastineeksi kirjauksen, että se pääsee seuraavien vaalien jälkeen mukaan neuvottelupöytiin, jos sosiaalidemokraatit muodostavat hallitusta. Lisäksi Andersson myöntyi pienempien eläkkeiden korotuksiin.
 Tämä tuli Anderssonille kalliiksi.
 Keskustapuolue katsoo, että vasemmistopuolue saa liikaa vaikutusvaltaa. Keskusta ilmoitti tänään, että se ei äänestä budjettiäänestyksessä hallituksen budjetin puolesta.
 Tämä tarkoittaa, että Andersson saattaa joutua johtamaan maata oppositiossa olevien maltillisen kokoomuksen, kristillisdemokraattien ja ruotsidemokraattien budjetilla.
 Kymmenen kuukauden kuluttua  Ruotsissa pääministeri saattaa jo vaihtua, kun maa äänestää valtiopäivävaaleissa. Tällä hetkellä en löisi vetoa sen puolesta, että Andersson pystyy viemään puolueensa vaalivoittoon.
 Sosiaalidemokraatit ovat hallinneet Ruotsia kohta kaksi vaalikautta. Pitkäaikaistyöttömyys on sinä aikana kasvanut, eikä asiaan ole näkyvissä nopeaa muutosta.
 Rikollisuuden torjunnasta on tullut tärkein kysymys äänestäjille. Siinä aiheessa perinteisesti vahvimmilla on maltillinen kokoomus. Sen puheenjohtaja on  Ulf Kristersson .
 Lue lisää:
 Ruotsi saa ensimmäisen naispääministerin – valtiopäivät avasi tien Magdalena Anderssonille
 Tiukka neuvottelija ja ex-kilpauimari, jolla on aina kananmuna laukussaan – tällainen on Ruotsin todennäköinen ensimmäinen naispääministeri Magdalena Andersson
 Ruotsi saanee ensimmäisen naispääministerin Magdalena Anderssonista – valtakausi voi jäädä lyhyeksi
 Analyysi: Stefan Löfven sai tarpeekseen – jättääkö Ruotsin konkaripääministeri seuraajalleen uppoavan laivan?

Kirjeenvaihtajalta: Ruotsi on tasa-arvon mallimaa, mutta ruotsalaislapset saivat ensimmäisestä naispääministeristä esikuvan vasta nyt


Summary: Vuonna 1994 syntynyt mies ja vuonna 1993 syntynyt nainen vangittiin keskiviikkona aamulla todennäköisin syin murhasta epäiltyinä. Uhri oli noin 40-vuotias Helsingissä Tapaninvainiossa asunut mies.

Helsingissä Tapaninvainiossa viikonloppuna tapahtuneesta epäillystä murhasta epäillyt mies ja nainen vangittiin tänään aamulla Helsingin käräjäoikeudessa. Poliisi epäilee 27-vuotiaan miehen ja 28-vuotiaan naisen murhanneen noin 40-vuotiaan miehen tämän kotona Immolantiellä 19.–20. marraskuuta välisenä aikana.
 Poliisit löysivät uhrin ruumiin paritalon pihalla olleesta jäteastiasta lauantaiaamuna. Hätäkeskukseen oli tehty ilmoitus jäteastiasta löytyneestä verisestä matosta.
 Yleen yhteyttä ottaneen silminnäkijän mukaan paikalle saapuneet poliisit nostivat roska-astian poliisiautoon. Aluetta tutkittiin myös dronea lennättämällä.
 Poliisi tutkii tapausta murhana sen raa'an ja julman tekotavan perusteella. Esitutkinnan mukaan tekoa on saatettu suunnitella etukäteen.
 Poliisi otti murhasta epäillyt kiinni Pohjois-Suomesta Suomussalmelta. He tunsivat uhrin entuudestaan.
 – En voi puhua teon yksityiskohdissa tässä vaiheessa enempää, jotta esitutkinta ei vaarannu, kertoo tutkinnanjohtaja, rikostarkastaja  Jari Koski  Helsingin poliisilaitokselta.
 Epäillyillä aiempaa rikostaustaa
 Helsingin käräjäoikeuden tietojen mukaan murhasta epäillyllä miehellä on väkivalta- ja huumausainerikostaustaa vuodesta 2012 lähtien. Hänet on tuomittu vuonna 2018 pahoinpitelystä, laittomasta uhkauksesta, ampuma-aserikoksesta ja salakuljetuksesta vankeuteen vuodeksi ja kuudeksi kuukaudeksi.
 Mies on ollut syytettynä myös vaarallisen esineen hallussapidosta, törkeästä rattijuopumuksesta ja ainakin viisi kertaa huumausainerikoksesta.
 Nainen puolestaan tuomittiin seitsemästä petoksesta viime elokuussa. Hän oli ottanut nettikirpputorilla maksun tuotteista, joita hän ei koskaan toimittanut ostajille.
 Lisää aiheesta:
 Jäteastiasta löytyi kuollut mies Helsingin Tapaninvainiossa – poliisi epäilee 28-vuotiasta naista ja 27-vuotiasta miestä murhasta

27-vuotias mies ja 28-vuotias nainen vangittiin murhasta epäiltyinä – uhri löytyi paritalon jäteastiasta Helsingissä


Summary: Paikallista sopimusta ei haluta, vaan työntekijöiden tavoitteena on liittokokouksen aiemman linjauksen mukaisesti konsernikohtainen sopimus.

Paperiliiton  lakkouhka  ajaisi metsäyhtiö UPM:n Pietarsaaren tehtaan alas jo muutaman viikon kuluttua.
 Liitto haluaa neuvotella koko konsernitasoisen sopimuksen, mutta neuvottelupöytään ei ole päästy.
 Osapuolten näkemykset ovat kaukana toisistaan, sanoo UPM:n Pietarsaaren tehtaan pääluottamusmies  Sauli Tiala . Koko maassa Paperiliitto vaatii konsernikohtaista sopimusta, mutta UPM haluaa viisi toimialakohtaista sopimusta.
 UPM:n sellutehtaan johtaja  Simon Fagerudd  kertoo, että työntekijäpuolta on yritetty saada neuvotteluihin puolisen vuotta, mutta he ovat kieltäytyneet.
 – UPM on ollut koko ajan halukas sopimaan. Meillähän on näkemysero Paperiliiton kanssa, millä tasolla sopiminen on järkevää, sanoo Fagerudd.
 Lue seuraavaksi: Metsäteollisuus ry irtautui työehtosopimustoiminnasta – Stora Enson Oulun pääluottamusmies: "Ulostulon ajankohtaa hieman ihmettelen"
 Paperiliitto ilmoitti tiistaina uhkaavansa UPM:ää lakolla tammikuun alusta lähtien niissä yksiköissä, joissa ei ole työehtosopimusta.
 Pietarsaaren sellutehdas kuuluu näihin, ja tehtaan noin 180 työntekijää on lakkohengessä mukana.
 – Ja piste. Ei siinä ole mitään vaihtoehtoa, totta kai me ollaan mukana siinä, sanoo Sauli Tiala.
 Lakkoaseen käyttöönotto on kuitenkin Tialan mukaan aina ikävää, ja työntekijöillä on tehtaalla mieli maassa.
 – Mutta lähtökohta on mykistävä. Sillä mitä työnantaja hakee, mennään sata vuotta taaksepäin. Tämä on ainoa oikea vaihtoehto, sanoo Tiala.
 Sellutehtaan alasajo vie pari viikkoa, joten käytännössä se alkaisi jo joulukuun puolivälissä.
 Metsäyhtiö UPM painottaa, että sille henkilöstön ja liiketoiminnan kannalta sopiminen kannattaa tehdä liiketoiminnoittain. Tällä hetkellä voimassa oleva sopimus UPM:n ja Paperiliiton välillä päättyy vuodenvaihteessa.
 "Työrauha kahdeksi vuodeksi"
 Paperiliitolla on Tialan mukaan valmius lähteä neuvottelupöytään, mutta vastapuolen ehtoja hän pitää liian kovina ja on pettynyt UPM:n asenteeseen.
 Tiala ei halua avata tarkemmin tarjottujen sopimusten yksityiskohtia, mutta sanoo että niissä on paljon heikennyksiä, jotka koskevat esimerkiksi työaikaa ja palkanmaksua.
 – Lähden siitä, että saataisiin sopimus, joka antaisi työrauhan seuraaviksi kahdeksi vuodeksi. Ja saataisiin tehdä bisnestä yhdessä ja porukka olisi tyytyväinen, sanoo Tiala.
 Aiheesta voi keskustella torstaihin 25. marraskuuta kello 23 asti.
 Lue myös:
 Metsäteollisuudessa kiehuu: UPM varautuu järjestämään työehdot ”täysin ilman työehtosopimuksia”, Paperiliitto arvioi palkkojen laskevan
 Teollisuusliitto uskoo yleissitovuuden syntyyn TES-rintamalla: Neuvotteluihin vielä matkaa

Paperiliitto uhkaa UPM:ää lakolla – Pietarsaaressa tehtaan alasajo alkaisi jo kolmen viikon päästä


Summary: Venäjä on lisännyt joukkojaan Ukrainan vastaisella rajallaan. Maanpuolustuskorkeakoulun eversti Petteri Kajanmaa ei kuitenkaan usko, että joukot hyökkäävät Ukrainaan.

Sotilaallinen konflikti Euroopan itäosissa ei ole niin todennäköinen kuin miltä se ehkä näyttää, sanoo sotilasasiantuntija. Maanpuolustuskorkeakoulun sotataidon laitoksen johtaja, eversti  Petteri Kajanmaa  arvioi Ylen aamun ja radion Ykkösaamun haastatteluissa, ettei aseellinen konflikti ajaisi minkään osapuolen etua.
 – Haluaisin uskoa, ettei se ole niin todennäköinen kuin miltä se näyttää. Millään toimijalla ei tällä hetkellä tunnu olevan strategisia tavoitteita, jotka edellyttäisivät aseellisen konfliktin aikaansaamista, Kajanmaa  arvioi Ylen aamussa .
 Sotilaallisen konfliktin vaarasta on puhuttu viime viikkoina Puolan rajan siirtolaistilanteen ja  Bosnia-Hertsegovinassa kärjistyneen  sisäisen kriisin yhteydessä. Tilanne on jännittynyt myös Ukrainan rajalla, minne Venäjä on keskittänyt joukkojaan.
 – Se on totta, että kaikki tapahtumat ajaa tietyllä tavalla Venäjän etua ja mahdollisesti parantaa heidän asemaansa. Venäjä on jo saavuttanut yhden tavoitteensa: Me olemme täällä keskustelemassa. Euroopan unioni ja Yhdysvallat puuttuvat asiaan. Heidän agendansa on pinnalla, Kajanmaa sanoo.
 Venäjän joukot eivät riitä Ukrainan miehitykseen
 Venäjä otti vuonna 2014 haltuunsa Ukrainalle kuuluvan Krimin niemimaan. Sotatila on jatkunut Ukrainan itäosissa, missä Venäjä tukee Itä-Ukrainan separatistisia asejoukkoja.
 Venäjä on hiljattain koonnut Ukrainan rajansa tuntumaan suuren sotavoiman.  Ukrainan mukaan  Venäjällä on rajan läheisyydessä jopa 90 000 sotilasta.
 Eversti Kajanmaan mukaan Venäjän joukot ovat sotakelpoisia, mutta niiden tämänhetkinen määrä ei riitä esimerkiksi koko Ukrainan miehittämiseen.
 – Näillä joukoilla voidaan edetä joitain kymmeniä tai sata kilometriä. Sitten tarvitaan lisää joukkoja, tukea, huoltoa ilmasta. Nämä joukot eivät riitä mahdottomiin, mutta niillä voidaan aloittaa sotatoimet, Kajanmaa  arvioi radion Ykkösaamussa .
 Satelliittikuvaa Venäjän Jelnjasta, reilun parin sadan kilometrin päässä Ukrainan rajasta. Kuvassa näkyy suuri määrä Venäjän armeijan maajoukkoja.  Maxar Technologies / AFP
 Yhdysvaltain tuki ei sisältäisi "tuomiopäivän aseita"
 Yhdysvallat on  ilmaissut tällä viikolla huolensa  Venäjän asevoimien toiminnasta. Yhdysvaltojen arvioiden mukaan Putin saattaa harkita hyökkäystä Ukrainaan ensi vuoden alkupuolella.
 Uutiskanava CNN:n mukaan Yhdysvallat harkitsee sotilaallisten neuvonantajien ja uuden kaluston, kuten aseiden lähettämistä Ukrainaan.
 – Kalusto on sellaista, mitä Ukraina on kriisin aikaa pyytänyt: panssaritorjuntaohjuksia, ilmatorjuntaohjuksia. Mistään tuomiopäivän aseista ei ole kyse vaan hyvin ruohojuuritason suorituskyvystä.
 Kajanmaa kuitenkin korostaa, että Yhdysvallat ei ole tehnyt aseiden tai neuvonantajien lähettämisestä virallista päätöstä. Erityisesti neuvonantajien osallistuminen voisi ajaa Yhdysvallat vaikeaan tilanteeseen, jos Venäjä aloittaa sotilaallisen operaation Ukrainassa.
 – Jos neuvonantajat joutuisivat konfliktin osapuoleksi, niin se asettaisi Yhdysvallat hankalaan välikäteen. Heistä tulee silloin sodan osapuolia. He joutuisivat miettimään, osallistuvatko he Ukrainan puolustamiseen konkreettisesti vai pysyykö tuki poliittisella tasolla, Kajanmaa sanoo.
 Ukrainan presidentti  Volodymyr Zelenskyi  on  vaatinut maan Nato-jäsenyyden vauhdittamista . Kajanmaa ei näe, että Nato auttaisi Ukrainaa sotilaallisesti ennen kuin maa on sotilasliiton varsinainen jäsen.
 – En näe mahdollisuutta, että Nato lähtisi sotimaan sotaa Ukrainan puolesta, mutta Nato joutuu varmasti harkitsemaan, miten Natoon kuuluvat Ukrainan lähialueet kyetään suojaamaan.
 Lue myös:
 Asiantuntija: Venäjän välitön hyökkäys Ukrainaan ei ole näköpiirissä, mutta tilanne on silti "vakavasti huolestuttava"
 "Huolestuminen Ukrainassa on lisääntynyt" – Presidentti Niinistö kommentoi tietoja Venäjän joukkojen keskittämisestä lähelle Ukrainan rajaa
 Yhdysvallat harkitsee lisää aseistusta Ukrainalle – Tiedustelutietojen mukaan Venäjällä on valmius laajaan ja nopeaan hyökkäykseen

Itä-Euroopan sotilaallinen konflikti ei ole todennäköinen, arvioi sotilasasiantuntija: "Venäjä on jo saavuttanut yhden tavoitteensa"


Summary: Poliisi on lisännyt taktisten neuvottelijoiden määrää. Virkavalta pyrkii enenevässä määrin ratkomaan tilanteet rauhanomaisesti keskustelemalla.

Juttele itsetuhoisen henkilön kanssa, jotta hän luopuu aikeistaan. Ratkaise panttivankitilanne rauhanomaisesti neuvottelemalla.
 Tällaisia tehtäviä kohtaa vanhempi konstaapeli  Maarit Hänninen  työssään. Hän on taktinen neuvottelija Sisä-Suomen poliisilaitoksella.
 Osa tehtävistä on henkisesti raskaita, Hänninen myöntää. Silloin apua saa poliisin koulutetulta ammattilaiselta, jonka kanssa tilanteita voi purkaa jälkikäteen.
 – Poliisi pyrkii hoitamaan vaikeitakin tilanteita lievimmän keinon kautta ja neuvottelua hyväksi käyttäen. Sanoisin, että taktisten neuvottelijoiden käyttö ja tarve on lisääntynyt, Hänninen sanoo.
 Jokaisella poliisilaitoksella oma neuvottelija
 Poliisi on lisännyt taktisten neuvottelijoiden määrää Suomessa viime vuosina. Heitä on nyt toistasataa eri puolilla maata, kun vielä vuosituhannen vaihteessa heitä oli muutamia kymmeniä.
 – Poliisi yrittää tänä päivänä ratkaista hankalankin tilanteen neuvottelemalla, sanoo komisario ja taktinen neuvottelija  Satu Mäkinen  Helsingin poliisilaitokselta.
 Poliisi aloitti taktisen neuvottelun Suomessa 1980-luvulla. 1990-luvun puolivälissä toimintaa alettiin kehittää, ja nykymuotonsa se sai 2000-luvun alussa.
 Hyvät vuorovaikutustaidot ovat poliisin taktisen neuvottelijan tärkein työväline.  Simo Pitkänen / Yle
 Neuvottelijoita löytyy nykyään jokaiselta Suomen yhdeltätoista poliisilaitokselta eli käytännössä ainakin suurimmista kaupungeista. Heitä koulutetaan poliisiammattikorkeakoulussa viikon mittaisella kurssilla.
 – Koetamme päästä hyvään lopputulokseen neuvottelemalla. On kaikille parempi, jos tilanne ratkeaa rauhanomaisesti, eikä poliisin tarvitse käyttää voimakeinoja, Mäkinen toteaa.
 Valtaosa tilanteista ratkeaa neuvottelemalla
 Taktinen neuvottelija kohtaa nykyään useimmiten itsetuhoisen henkilön. Heitä tarvitaan jonkin verran myös piiritystilanteissa. Vastaan saattaa tulla myös panttivankitilanne tai kidnappaus, mutta ne ovat harvinaisia Suomessa.
 Taktinen neuvottelija ei aina ole paikanpäällä, vaan saattaa osallistua tilanteeseen vaikkapa puhelimen välityksellä.
 Suurin osa tilanteista ratkeaa Satu Mäkisen mukaan rauhanomaisesti keskustelemalla, jos poliisi saa neuvotteluyhteyden aikaiseksi.
 Aina yhteyttä ei löydy. Osa ei vastaa poliisin puheluun tai muihin yhteydenottoihin. Toiset ovat sellaisessa mielentilassa, etteivät kykene keskustelemaan.
 – Pienikin tilanne voi olla haastava, mutta joskus taas iso tilanne voi vastaavasti olla helppo taktiselle neuvottelijalle. Se on tilanteesta kiinni, Mäkinen kuvaa.
 Maarit Hänninen kertoo, ettei pysty ennustamaan eteen osuvia tehtäviä. Simo Pitkänen / Yle
 Vuorovaikutustaidot ja rauhallisuus ovat tärkeimpiä
 Välillä neuvottelijaa ei tarvita moneen kuukauteen Sisä-Suomen poliisilaitoksella. Toisinaan taas viikon sisään tulee monta tehtävää.
 Eteen tulevia tilanteita ei voi ennustaa, eikä tarjolla ole valmiita sapluunoita niiden hoitamiseen. Maarit Hänninen lähestyy tapauksia tehtävä kerrallaan ja tilanteen mukaan.
 – Itse tehtävään ei oikeastaan voi valmistua, koska tilanteet vaihtelevat. Oman vireystilansa voi huomioida, että onko kykeneväinen lähtemään tehtävälle, jos on ollut vaikka päivän jo töissä, Hänninen kuvaa.
 Taktisen neuvottelijan tärkein piirre on Satu Mäkisen mukaan hyvät vuorovaikutustaidot. Neuvottelijan pitää osata puhua ja kuunnella. Lisäksi hänen tulee olla rauhallinen.
 Mäkisen mielestä on tärkeää, että taktinen neuvottelija pystyy keskittymään pelkästään neuvotteluun. Usein poliisi nimittäin joutuu keskittymään hälytystehtävissä moniin eri asioihin.
 – Jokainen ihminenhän neuvottelee joka päivä jonkinlaisessa tilanteessa. Moni asia ratkeaa puhumalla, Mäkinen huomauttaa.
 Voit keskustella aiheesta 24.11. klo 23.00 saakka.

Maarit Hänninen juttelee itsetuhoisille ihmisille ja ratkoo panttivankitilanteita töikseen: "Tehtävään ei voi valmistautua"


Summary: Perussuomalaisten ja kokoomuksen sekä kolmen hallituspuolueen johtajat kohtaavat puheenjohtajatentissä.

Suomen ensimmäiset aluevaalit lähestyvät vauhdilla ja poliittinen keskustelu niiden ympärillä kiihtyy.
 Maaseudun Tulevaisuus järjestää viiden puoluejohtajan aluevaalipaneelin, jossa suurimpien oppositiopuolueiden johtajat kohtaavat hallituksen edustajia.
 Aluevaalipaneeli alkaa klo 11. Voit seurata sitä suorana pääkuvan linkistä. Yle kertoo keskustelun keskeisestä annista tässä jutussa.
 Paneeliin osallistuvat perussuomalaisten puheenjohtaja  Riikka Purra , kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo , keskustan puheenjohtaja  Annika Saarikko  ja vihreiden vt. puheenjohtaja  Iiris Suomela . SDP:tä keskustelussa edustaa eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Lindtman .
 Keskustelun pääaiheina ovat aluevaaliteemat ja sosiaali- ja terveyspalveluiden uudistuminen.
 Järjestäjien mukaan keskusteluun nostetaan kuitenkin myös päivän politiikkaa sekä erityisesti maaseudun ja maakuntien näkökulmasta kiintoisia EU:n metsäpolitiikkaa sivuavia aiheita.
 Aluevaalien varsinainen äänestyspäivä on 23. tammikuuta. Ennakkoäänestys alkaa 12. tammikuuta.

Puoluejohtajat ottavat yhteen sotesta ja metsäpolitiikasta – katso suorana Maaseudun Tulevaisuuden aluevaalipaneeli klo 11


Summary: Sosiaalidemokraattien puheenjohtaja Magdalena Andersson näyttää nousevan Ruotsin seuraavaksi pääministeriksi.  Eilisiltana vasemmistopuolue lupasi asettua Anderssonin tueksi, saatuaan lupauksen alimpien eläkkeiden nostamisesta.

Ruotsin valtiopäivät kokoontuu kello 10 äänestämään maan uudesta pääministeristä.
 Valtiopäivien puhemies  Andreas Norlén  päätti maanantaina esittää sosiaalidemokraattien puheenjohtajaa  Magdalena   Anderssonia  pääministeriksi, vaikka Anderssonilla ei tuolloin ollut varmuutta tarvittavasta tuesta.
 Andersson neuvotteli eilen vasemmistopuolueen kanssa, jonka tuki yhdessä keskustapuolueen kanssa takaisi läpimenon äänestyksessä. Vasemmistopuolue ilmoitti neuvottelujen jälkeen, ettei se aio estää Anderssonin läpimenoa, sen jälkeen kun sosiaalidemokraatit lupasivat korottaa pienimpiä eläkkeitä nostamalla takuueläkkeitä tuhannella kruunulla, eli 98 eurolla kuukaudessa.
 Jos Magdalena Andersson saa valtiopäivien äänestyksessä tarvittavan tuen taakseen, hänestä tulee ensimmäinen nainen Ruotsin pääministerinä. Käytännössä lasketaan ei-ääniä, eli riittää, että enemmistö äänestää joko tyhjää tai Anderssonin puolesta.
 Magdalena Andersson aikoo perustaa vähemmistöhallituksen ympäristöpuolueen kanssa.
 Lue tästä lisää taustaa hallitusneuvottelujen alkuviikon käänteistä
 Tiukka neuvottelija ja ex-kilpauimari, jolla on aina kananmuna laukussaan – tällainen on Ruotsin todennäköinen ensimmäinen naispääministeri Magdalena Andersson

Ruotsi saamassa ensimmäisen naispääministerin – Katso valtiopäivien äänestys suorana kello 10


Summary: Suomessa ollaan Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen mukaan melko huonosti varauduttu pitkittyvien helleaaltojen aiheuttamiin vakaviin terveysriskeihin. Pahimpia riskikohteita helteen aiheuttamille kuolemille ovat sairaaloiden ja terveyskeskusten vuodeosastoilla. Kuumeneviin tiloihin tarvitaan nopeasti toimivia ratkaisuja.

Helteen haittoihin pitäisi pysytyä varautumaan nykyistä paremmin suunnittelemalla erityisesti sairaaloiden ja terveyskeskusten vuodeosastojen viilennysmahdollisuuksia.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen helteen vaikutuksia ja niihin varautumista selvittäneen raportin mukaan myös iäkkäiden kotihoitoa olisi mahdollisuuksien mukaan lisättävä hellejaksojen aikana.
 Raportin mukaan haittojen ehkäisyn keskeinen ongelma on, että välttämättä kukaan ei tällä hetkellä ohjaa ja ota vastuuta varautumisesta. Myös Ilmatieteen laitoksen julkaisemat hellevaroitukset eivät johda suunniteltuihin viranomaistoimiin.
 THL:n tutkimusten mukaan neljä vuorokautta tai pidempään kestävien helleaaltojen aikana väestön kuolleisuus lisääntyy Suomessa keskimäärin 10 prosenttia. Myös sairaalahoidon tarve lisääntyy.
 Pitkittyneestä, joitakin viikkoja kestävästä helleaallosta voi aiheutua Suomessa useampia satoja kuolemia. Vakavien terveyshaittojen riski on erityisesti yli 65-vuotiailla ja pitkäaikaissairauksista kärsivillä.
 Haittoja ehkäistävä nopeasti
 Helteen haittoja voidaan raportin mukaan ehkäsitä suunnitelemalla nopeasti toteutettavissa olevia toimia helleaaltojen aikana. Näiden lisäksi tarvitaan toimia, joilla vähennetään väestön ja yhteiskunnan haavoittuvuutta kuuman sään vaikutuksille.
 – Kesän 2021 kaltaiset helteet yleistyvät ilmaston muuttuessa. Samalla väestö ikääntyy ja helteen terveyshaitat lisääntyvät, jos muutoksiin ei varauduta riittävän hyvin, ennakoi tutkija  Virpi Kollanus .
 Vakavien terveyshaittojen ehkäisemiseksi erityisesti sosiaali- ja terveydenhuollon varautumismahdollisuuksia on parannettava. Suurin kuolemanriski helteillä on sairaaloiden ja terveyskeskusten vuodeosastoilla, joissa hoidetaan paljon kuumuudelle erityisen herkkää väestöä.
 – Hoito- ja hoivalaitosten ennalta varautumisessa on tärkeää pyrkiä parantamaan mahdollisuuksia viilentää toimitiloja. Jokaisessa laitoksessa tulisi pystyä helteellä viilentämään ainakin osa potilaiden tai asiakkaiden käytössä olevista tiloista sekä toiminnan kannalta kriittiset tilat, Kollanus sanoo.
 Kotihoidon saatavuutta olisi syytä lisätä
 Myös kotona asuvia riskiryhmiin kuuluvia tulisi suojata helteen haitoilta, esimerkiksi tarjoamalla helleaaltojen aikana enemmän kotihoidon palveluja. Lisäksi pitkäaikaissairauksista kärsiviä olisi hyvä ohjeistaa jo ennalta siitä, kuinka kuumuus vaikuttaa sairauteen tai sen hoitoon käytettäviin lääkityksiin.
 Sosiaali- ja terveydenhuollon lisäksi esimerkiksi kuntien viranomaiset, päiväkodit ja koulut sekä työnantajat ja työntekijät tarvitsevat ohjeistuksia helteisiin varautumisesta.
 Helteiden yleistymistä ja niistä aiheutuvia terveyshaittojen ehkäisyä pitäisi raportin mukaan ennakoida myös rakentamismääräyksissä ja ohjeissa.
 kaupunkien ja rakennusten lämpenemistä voi ehkäistä myös esimerkiksi viher- ja vesirakentamisen, auringonsäteilyä heijastavien pintamateriaalien, varjostavien rakenteiden sekä kaupunkiympäristön tuulettumista edistävien ratkaisujen avulla.
 – Maankäyttöön ja rakentamiseen liittyvät toimet hellevarautumisen edistämiseksi ovat erityisen tärkeitä ilmastonmuutokseen sopeutumisen näkökulmasta, sillä kaupunki- ja rakennussuunnittelussa tehtävät päätökset vaikuttavat yhteiskunnan haavoittuvuuteen pitkälle tulevaisuuteen, Kollanus toteaa.
 Lue myös:
 Helle koettelee niin viljelijää kuin vanhustakin – jos kasvihuonekaasupäästöt pysyvät samoina seuraavat 50 vuotta, Suomessakin voidaan kokea 40 asteen helteitä

THL: Yleistyviin helteisiin varautuminen puutteellista – sairaaloissa ja kotihoidossa tarvitaan nopeasti viilentäviä toimia


Summary: Säkylässä kasvava pihakuusi saa kunnian koristaa Turun tuomiokirkon edustaa joulunajan. 23-metrinen kuusi kaadetaan keskiviikkoaamuna.

Turun tuomiokirkon joulukuusi tulee tänä vuonna Säkylästä. Kuusen hakureissun toteuttava Kuntec sai jälleen muutamia tarjokkaita, mutta mitat täyttävää kuusta ei lähempää Turkua löytynyt.
 Kuusi on 23 metriä korkea, ja se kasvaa omakotitalon pihalla. Lahjoittaja  Jarkko Karjalainen  pitää kuusen lahjoittamista kunnia-asiana. Kuusen kaato alkaa keskiviikkona aamun valjettua.
 – Kuusi pitää joka tapauksessa kaataa jossain vaiheessa. Se saattaa myös kaatua myrskyssä, joten olemme valmiita luopumaan siitä, kertoo Karjalainen.
 Yle seuraa kuusen kaatourakkaa ja kyselee lahjoittajan sekä Kuntecin kuusivastaavan  Jaana Sarasteen  mietteitä,  katso suora lähetys Yle Areenassa  kello 9.30 alkaen. Toimittajana Säkylässä on  Minna Rosvall  ja kuvaajana  Arash Matin .
 Tämä kuusi on seuraava valtakunnan ykköskuusi.  Arash Matin / Yle
 Kuusen kuljettaminen Turkuun vie tavallista kauemmin. Se tuodaan Vanhaa Tampereentietä pitkin keskipäivällä. Kuusen arvioitu saapumisaika on kello 14. Kuusen valot sytytetään lauantaina.
 Kauniisti valaistu kuusi on koristanut Tuomiokirkontoria joulun aikaan jo 1900-luvun alusta asti. Perinteisesti Turun Tuomiokirkon kuuselle asetetut vaatimukset ovat olleet 20–25 metrin pituus, tasamuotoisuus ja sopusuhtaiset oksat, jotka nykyään saavat kantaa yli 700 lamppua.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 25.11. kello 23.
 Näin viime vuonna:
 Yli kuuden tonnin kuusikaunotar nousi Turun tuomiokirkon edustalle – katso tallenne joulukuusen pystytyksestä Yle Areenassa

Suomen ykköskuusi haetaan Säkylästä saakka Turkuun – lähde mukaan kaatoreissulle suorassa lähetyksessä kello 9.30 alkaen