Summary: Seinäjokelainen sairaanhoitaja Johanna Vesteri on onnekas. Hän saa jouluksi vapaata ja vielä muutaman lomapäivän päälle. Takana on koronan vuoksi ylipitkiä työpäiviä ja -viikkoja. Hoitajan joululoma kuluu palautuessa.

Kun koronarokotusbussi kaartaa Peräseinäjoella Etelä-Pohjanmaalla paikallisen marketin pihaan, näky on tuttu: ihmisiä tulvii paikalle ja pienessä pakkasessa jaksetaan jonottaa pitkäänkin.
 Seinäjoen terveyskeskuksessa sairaanhoitajana työskentelevä  Johanna Vesteri  on jo aamuvarhain työkavereineen valmistellut satoja rokotteita päivän bussikierrosta varten.
 Apukäsiä rokotustapahtumiin on soiteltu äitiys- ja vuorotteluvapailta, eläkkeeltäkin.
 Hoitohenkilökunnalla on takanaan työntäyteinen koronavuosi: sekä työpäivät että työviikot ovat venyneet.
 – On ollut pitkiä työpäiviä, ja usein on tehty kuuden päivän työviikkoa. Työpäivät eivät ole sitä, mitä työvuorolistaan on suunniteltu, vaan ne venyvät usein tai alkavat jopa aikaisemmin. Ylimääräisiä työpäiviä on ollut viikonloppuinakin, Johanna Vesteri kertaa mennyttä vuotta.
 Samaan aikaan mieltä on jäytänyt se kaikki muu työ, joka on jäänyt koronan varjossa vähemmälle. Yhä edelleen ihmisillä on verenpainetautia tai diabetesta, haavoja pitää hoitaa, reseptejä uusia tai tulee uusia sairauksia, joiden hoidon tarvetta pitäisi jonkun ehtiä arvioida.
 – Meidän perustehtävä on vähällä huomiolla, ikävä kyllä. Ihmiset eivät aina saa yhteyttä terveyskeskukseen kohtuullisessa ajassa.
 Rokotteiden valmistelijan on oltava tarkkana, vedetäänkö ruiskuun kolmosannoksia vaiko ykkös- tai kakkosannosta. Määrä on eri. Tarmo Niemi / Yle
 Hoitajan joulu ja vapaat kuluvat palautumisessa
 Johanna Vesteri kertoo jaksaneensa pitkän työputken kohtuullisesti.
 Syksyn aikana hänellä on ollut kaksi lomapäivää.
 Monta kertaa työviikko on venynyt kuusipäiväiseksi, jolloin ainut vapaapäivä on mennyt täysin palautumiseen. Aikaa ja jaksamista harrastamiselle tai millekään erikoiselle toiminnolle kotona ei ole riittänyt.
 Nyt reilu nelikymppinen hoitaja on saamassa joulun vapaaksi ja muutaman lomapäivän siihen päälle.
 – Sillä jaksaa, kun on sitä vapaata tiedossa ja tulossa.
 Johanna Vesteri ei ole tehnyt joulun ajalle suunnitelmia.
 – Ihan aion olla kotona, ei mitään erikoista. Lähinnä palautumista. Pari pakettia on tietysti kiva saada.
 Lue seuraavaksi :  Sote-alan henkilöstön uupuminen vähentää jo palveluja – pääluottamusmies: "Pelottaa, mitä vielä joudutaan sulkemaan"
 Sairaanhoitaja Johanna Vesteri on työskennellyt muun muassa Seinäjoen kaupungin rokotusbussissa, jonne on aina jonoa. Päivi Rautanen/Yle
 Äidin pitkät työpäivät huomattu perheessäkin
 Joulun seuraksi riittävät läheiset.
 Vaikka Vesterin perheessä ei ole enää pieniä lapsia, pitkät työpäivät on noteerattu. Äidin säännöllinen työaika ei ole enää itsestäänselvyys.
 – Toki on tullut kysymyksiä, että "menetkö sä taas töihin ja koska tuut kotiin".
 Johanna Vesteri uskoo, että pystyy rentoutumaan lomalla, eivätkä ajatukset hypi työasioihin.
 – Aion vapaat pitää ja loman viettää. Tänä vuonna joulu osuu viikonloppuun eli sieltä tulee vain yksi vapaapäivä lisää. Hoitajat ovat viikonloppuvapaansa ja joulunsa ansainneet.
 Samaan hengenvetoon hän muistuttaa, että monet rientävät joulunakin töihin.
 – Joulunakin sairastutaan koronaan ja altistutaan ja pitää reagoida nopeasti. Monet ovat töissä yli joulunkin.
 Sairaanhoitaja Johanna Vesteriä harmittaa se, että paljon hoitajien perustyötä jää nyt koronan varjoon. Tarmo Niemi / Yle
 Tehyn puhelin on soinut: joululomia on pantattu
 Johtava juristi  Matias Nyman  hoitajien edunvalvontajärjestö Tehystä arvioi, että huomattava osa järjestön jäsenistä paiskii töitä jouluna.
 – Mitään tarkkaa tilastoa meillä ei lukumäärästä ole, mutta merkittävä osa jäsenistöstämme tekee kolmivuorotyötä ja juuri nämä toiminnot pyörivät kaikkina vuorokauden aikoina läpi vuoden.
 Etenkin ensi- ja tehohoidossa työskenteleviä tarvitaan töihin oli arki tai juhla.
 Matias Nyman muistuttaa, että joulun lisäksi työvuoroja osuu muillekin juhlapyhille, mutta juuri jouluna moni haluaisi vapaata.
 – Joulun työvuoroista tulee helpoiten se harmistus, kun haluttaisiin viettää aikaa perheen ja sukulaisten kanssa. Meidän pitäisi työehtosopimuksen kautta saada sovittua, että näitä joulunajan lomia myönnettäisiin edes vuorovuosina.
 Tehyn puhelin on soinut viime viikkoina ja huolta on ollut nimenomaan joululomista.
 – Monet työnantajat ovat ilmoittaneet hyvinkin myöhään loma-ajankohdasta. He ovat myös pantanneet lomia ja ennakoineet sillä tavalla epävakaata koronatilannetta. Hoitajia saatetaan tarvita joulun aikana normaalia enemmän.
 Tilanne on Matias Nymanin mukaan selvä, jos loma on jo ehditty myöntää.
 – Sitä ei yksinpuolin pysty enää muuttamaan.
 Matias Nyman harmittelee sitä, että kovin harva on saanut jouluksi vapaata tai lomaa.
 – Jäsenistömme alkaa olla väsynyttä, eivätkä vain koronan kanssa työskentelevät hoitajat. Korona heijastuu kaikkeen muuhunkin terveydenhuoltoon.
 Antti ja Aino-Maija Kuivinen saivat rokotusjonossa seuraa Martti Mylläriltä ja Else Niinisalolta. Tarmo Niemi  / Yle
 Koronan kanssa kohti tulevaa
 Sairaanhoitaja Johanna Vesteri on jo realisti, mitä tulee koronatulevaisuuteen.
 Hoitajat eivät enää haikaile sitä, koska taudista päästään. Nyt mietitään, miten sen kanssa eletään.
 – Aluksihan oli aina niitä etappeja, että milloin tämä loppuu. Sen piti loppua jo kauan sitten, mutta aina vain tämä jatkuu ja tahti kiihtyy. Korona tulee olemaan osana tätä meidän työtä jatkossakin.
 Vaikka walk in -koronarokotustapahtumiin on rynninyt väkeä ja jonoja on riittänyt, Johanna Vesteri kertoo kohdanneensa rokotuksissa pääasiassa kiitollista väkeä. Kohtaamiset ovat olleet hänen mukaansa hyviä.
 Peräseinäjoella kaksi rokotusparia tekee töitä bussissa. Vapaaehtoiset pitävät jonon “kurissa” ja päästävät muutaman rokotettavan kerralla bussiin ja sieltä pois.
 Johanna Vesteri valmistelee lisää rokotteita. Jono näyttää siltä, että aamulla valmistellut eivät riitä ja pian pitää startata seuraavaan kohteeseen.
 Aino-Maija Kuivinen on ollut rokotusjonossa jo tunnin, mutta se ei häntä paina. Hänellä on vierellään hyvää seuraa ja samalla hän seuraa bussin etuikkunalla rokotteita valmistelevan Vesterin työtä.
 – Tosi paljon olen ajatellut hoitajien arkea, miten se on muuttunut. Se keskittyy nyt ihan tähän koronan hoitamiseen ja olisi niin paljon muutakin, mihin heitä tarvittaisiin.
 Peräseinäjoen pysäkillä pari tuntia rokotusaikaa ja jono kasvaa. Tarmo Niemi / Yle
 Aiheesta voi keskustella torstaihin 23. joulukuuta kello 23 asti.
 Lue seuraavaksi:
 Osastolla 53–54 varaudutaan joulun alla kasvavaan potilasmäärään: kuvat kertovat, kuinka nauru kannattelee väsyneitä koronahoitajia
 Sairaanhoitaja Sari Kuitto nousi tuntemattomuudesta Suomen vaikuttavimpien terveysalan henkilöiden joukkoon: "Voimme olla tosi ylpeitä itsestämme"

Harva hoitaja saa jouluksi vapaata, vaikka takana on ylipitkien työpäivien vuosi – sairaanhoitaja Johanna Vesterin joulu on palautumista


Summary: Pfizerin pillerin uskotaan olevan hyvin tehokas lääke koronasairauteen. Haittapuolena on lääkkeen rajallinen saatavuus. Myös Venäjä ilmoittaa kehittäneensä koronalääkkeen.

Yhdysvaltain terveysviranomaiset ovat hyväksyneet käyttöön Pfizer-lääkeyhtiön kehittämän pillerimuotoisen koronalääkkeen.
 COVID-19-tautia vastaan on jo olemassa lääkkeitä, mutta kaikki aiemmat lääkkeet annetaan joko rokotteina tai suonensisäisesti.
 Paxlovid-tuotenimen saanutta lääkettä voidaan ottaa taudin ensi oireisiin jo kotioloissa.
 Tutkimuksissa on todettu, että sen haittavaikutukset ovat vähäiset, mutta tehokkuus hyvä. Lääkkeen todettiin vähentävän riskiryhmiin kuuluvien potilaiden sairaalahoidon tarvetta ja kuolemia 90 prosenttia.
 Lääke sopii aikuisille, sekä yli 12-vuotiaille, yli 40 kiloa painaville lapsille, samoin kuin ikäihmisille. Riskiryhmistä lääkettä voivat käyttää esimerkiksi sydänsairauksista ja vakavasta ylipainosta kärsivät.
 Paxlovidin hyötyä rajoittaa se, että sen on todettu olevan tehokas vain jos se otetaan viiden vuorokauden sisällä oireiden alkamisesta. Potilaalla on siis kiire saada tartunnan varmistava testitulos ja sen jälkeen lääkärinmääräys lääkkeelle ennen kuin lääkkeen järkevä käyttöaika päättyy.
 Paxlovidin saatavuus tulee myös olemaan rajallinen, koska valmistusprosessi on pitkä. Pfizer-yhtiön mukaan lääkkeen valmistaminen vie aikaa yhdeksän kuukautta, tosin ensi vuoden aikana yhtiö uskoo puolittavansa sen.
 Tällä hetkellä Pfizerilla on valmiina 180 000 lääkekuuria. Yhtiö uskoo tuottavansa ensi vuoden aikana 80 miljoonaa kuuria. Yhdysvaltain hallinto on varannut niistä kymmenen miljoonaa. Loput myydään muihin maihin.
 Yhdysvaltain lääkevirasto FDA painottaa, että koronalääke ei tule korvaamaan koronarokotusten ottamista, vaan rokotukset ovat edelleen tärkein keino välttää tauti.
 Myös lääkeyhtiö Merck on lähiaikoina saamassa luvan oman koronalääkepillerinsä myyntiin. Venäjällä liittovaltion lääketieteellis-biologinen virasto ilmoittaa saaneensa valmiiksi Mir-19-koronalääkkeen kehitystyön.
 Ylen koronauutisten päivittyvä seuranta

Ensimmäinen suun kautta otettava koronalääke hyväksyttiin käyttöön


Viisi suomalaista Unifil-operaatioon osallistuvaa rauhanturvaajaa sai keskiviikkona lieviä vammoja, kun vihainen väkijoukko aiheutti välikohtauksen Libanonissa.
 Yhdeksän hengen suomalaispartio oli liikkeellä toimialueellaan Etelä-Libanonissa kolmella panssaroidulla ajoneuvolla, kun väkijoukko esti sen etenemisen iltapäivällä, kerrotaan Maavoimien tiedotteessa.
 Uhkaavasti käyttäytynyt väkijoukko kerääntyi partion ajoneuvojen ympärille, ja tilanteessa viiteen suomalaiseen rauhanturvaajaan kohdistettiin lievää väkivaltaa. Myös ajoneuvot kärsivät vahinkoja.
 Tilanne saatiin rauhoittumaan yhteistoiminnassa Libanonin asevoimien kanssa. Takaisin kotitukikohtaan partio saapui reilun kolmen tunnin kuluttua.
 Välikohtauksen yhteydessä ei Maavoimien mukaan käytetty aseellista voimaa.
 Suomalainen lääkäri tarkasti loukkaantuneet tukikohdassa, ja kaikille partiossa mukana olleille tarjottiin keskusteluapua.
 Välikohtauksen syytä ei tiedetä.
 Suomi osallistuu YK:n monikansalliseen Unifil-operaatioon osana ranskalaista komentajan reservipataljoonaa. Tällä haavaa operaatiossa palvelee noin 200 suomalaista.

Suomalaisten rauhanturvaajien partiointitehtävän aikana välikohtaus Libanonissa – viidelle lieviä vammoja


Summary: Moni työpaikka ei hiljene juhlapyhinäkään. Apulaismyyntipäällikkö ja kätilö kertovat, millaista on työskennellä kaupassa tai synnytysosastolla jouluna.

Kun monet asettuvat jo joulupöydän ääreen syömään kinkkua ja muita herkkuja, esimerkiksi suuressa marketissa moni jatkaa töitään iltaan saakka. Terveydenhuollossa taas henkilökuntaa on töissä vuorokauden ympäri vuoden jokaisena päivänä.
 Millaista on olla töissä joulun pyhinä? Omasta kokemuksestaan kertovat apulaismyyntipäällikkö  Kimmo von Zansen  ja kätilö  Anne Kemppainen .
 Suurempi palkka ei ole motivoiva tekijä Kajaanin Prismassa työskentelevälle Kimmo von Zansenille.
 Hänen omat lapsensa ovat jo täysi-ikäisiä, eikä joulun vietto kärsi merkittävästi työpäivästä. Nyt jouluaattona vapaalle pääsevät lapsiperheelliset.

 Työpaikalla joulun aikana työporukalle juhla näkyy joululounaan muodossa. Muuten joulua ei töissä juhlisteta.
 – Täällä ollaan kuitenkin ihan töissä, että joulua ei sen kummemmin vietellä työmaalla, von Zansen toteaa.
 Kätilö Anne Kemppainen kertoo, että Kainuun keskussairaalan synnytysosastolla joulunaika näkyy muun muassa koristeluna ja syntyneille lapsille annettavina lahjoina.
 Työvuorot saadaan jaettua siten, että kaikki saavat viettää jonkun vapaapäivän. Jouluaattoilta yritetään järjestää heille, kenellä on pieniä lapsia tai lapsenlapsia.
 Joulupukkia voidaan myös nähdä uudella vuonna 2020 käyttöön otetulla osastolla.
 – Viime jouluna hän kävi. Kyllä hän tietää tämän uuden osoitteen, Kemppainen sanoo.

 Joulu on pyhä muiden joukossa
 Osalle niin kutsutut pyhälisät ovat merkittävä syy jouluna työskentelemiselle, josta esimerkiksi kaupan alalla maksetaan kaksinkertaista palkkaa.
 Saman verran maksetaan palkkaa sunnuntaisin, kirkollisina juhlapäivinä, itsenäisyyspäivänä ja vapunpäivänä.
 Arkipyhiksi määritellyt päivät vaihtelevat työehtosopimuksissa. Samoin vaihtelee myös arkipyhinä tehdystä työstä maksettu palkka.
 Vaikka kauppojen aukioloajat ovat vapautuneet ja ne saavat olla auki sunnuntaisin ja juhlapyhinä, se ei ole vaikuttanut palkkaa koskeviin määräyksiin, johtava asiantuntija  Antti Huotilainen  Kaupan liitosta kertoo.
 – Nykyään tuplapalkkaan oikeuttavia työvuoroja voidaan tarjota ja teettää vapaammin kuin aiemmin, hän tarkentaa.
 Sosiaali- ja terveydenhuollon työehtosopimuksen mukaan jouluna maksetaan kaksinkertaista palkkaa. Vaihtoehtoisesti ylimääräisen palkan voi ottaa vapaana.
 Lue myös :  Harva hoitaja saa jouluksi vapaata, vaikka takana on ylipitkien työpäivien vuosi – sairaanhoitaja Johanna Vesterin joulu on palautumista
 Oletko jouluna mieluummin lomalla vai töissä? Keskustelu on auki joulupäivään kello 23:een asti.

Kimmo von Zansen ja Anne Kemppainen ovat jouluna töissä, jotta pienten lasten vanhemmat voivat olla perheensä kanssa


Summary: Tänäkään vuonna Turun Vanhalla Suurtorilla ei ole paikalla yleisöä. Yleisradio välittää julistuksen eri välineissään.

Koronatilanne on Varsinais-Suomessa heikentynyt nopeasti. Juuri joulun alla tuli voimaan Lounais-Suomen aluehallintoviraston määräys, jolla kielletään sisä- ja ulkotiloissa järjestettävät yleisötilaisuudet sekä yleiset kokoukset lyhytaikaisesti.
 Määräysten vuoksi perinteinen joulurauhan julistus  järjestetään tänäkin vuonna ilman yleisöä .
 Yleisöä Vanhalle Suurtorille ei päästetä, alue on aidattu ja ihmiset voivat seurata julistusta kotisohviltaan. Myös viime vuonna julistus pidettiin koronapandemian johdosta poikkeusjärjestelyin.
 Tuttuun tapaan Vanhalla Suurtorilla esiintyvät Laivaston soittokunta sekä mieskuoro Naskalit ja Mieskuoro Laulun ystävät. Laivaston soittokunnalle vuosi on erityinen, sillä se on ollut mukana julistuksessa yhtäjaksoisesti vuodesta 1941 asti.
 Jo yhdeksännen kerran joulurauhan julistuksen lukee Turun kaupungin protokollapäällikkö  Mika Akkanen .
 – Uskon, että me kaikki ymmärrämme turvallisuuden tärkeyden myös tänä jouluna. Luotamme siihen, että ensi vuonna olemme taas Vanhalla Suurtorilla sankoin joukoin. Toivon sydämestäni, että korona olisi silloin selätetty, väkeä tulisi sankoin joukoin paikalle ja olisi hieman luntakin maassa.
 Yleisradio välittää joulurauhan julistuksen kuten ennenkin
 Joulurauhan julistuksen välittäminen kaikkiin koteihin on Yleisradion vanhimpia perinteitä.
 Joulurauha radioitiin suorana ensimmäistä kertaa vuonna 1935. Kuvaavaa tuolle ajalle oli se, että ennen joulurauhan julistusta ei radiossa ollut muuta ohjelmaa, ja sen jälkeenkin pidettiin taukoa kello 17 saakka.
 Televisio tuli mukaan joulurauhan julistuksen välittämiseen vuonna 1983. Kolme vuotta myöhemmin lähetyksiä pystyi katsomaan Suomen lisäksi myös Ruotsissa.
 Nykyään joulurauhan julistusta voi seurata internetin välityksellä suorana lähetyksenä joka puolella maailmaa.
 Katso joulurauhan julistus  Yle Areenassa kello 11.55 alkaen .
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 25.12. kello 23.
 Lue myös:
 Joulurauhan julistus Ylen Elävässä arkistossa

Suomen Turku julistaa joulurauhan – seuraa suoraa lähetystä kello 11.55 alkaen


Summary: Sikatilojen määrä vähenee vuosi vuodelta Suomessa. Kävimme kahdella uusimaalaisella pientilalla, joista toisessa tehtiin joulusiivousta ja toinen joutui myymään viimeiset kinkkunsa.

Tyhjä sikala on surullinen näky.
 Surullinen on mieskin, joka esittelee karsinoita, joissa vielä viime jouluna emakot porsivat.
 Vihtiläinen Ollikkalan sikatila oli  Suomen ensimmäinen ja ainoa vapaaryhmäporsitustila . Emakot saivat vapaasti porsia, missä halusivat. Niitä ei suljettu häkkeihin.
 Isäntä  Jari Ollikkala  huitoo käsillään ja kävelee ympäriinsä.
 – Tässä oli viisi karsinaa ja ruokintapisteet. Emakot saivat täysin vapaasti liikkua karsinoiden välillä, Ollikkala esittelee nyt jo siivottua, hiljaista sikalaa.
 Vapaaporsitustila ehti toimia kuusi vuotta.
 Ollikkalan tilalla on jäljellä karsinat, joissa emakot saivat porsia ja liikkua vapaasti. Ne saivat imettää ja hoitaa porsaitaan yhdeksän kuukautta. Rautakehikoille ei ole enää käyttöä, ne joutavat romunkerääjälle.    Antti Kolppo / Yle
 Ryhmäporsitustilalla emakot imettivät porsaita yhdeksän viikkoa, kun tavanomaisissa sikaloissa porsaat vieroitetaan jo neljän viikon ikäisenä. Ollikkalan siat saivat myös tonkia olkipahnoilla.
 Sikala teki myös tiivistä yhteistyötä Helsingin yliopiston kanssa. Se toimi yliopiston tutkimussikalana. Eläinlääkäriopiskelijat kävivät tutustumassa sikoihin ja tekemässä käytännön harjoitteluja sikojen hoitoon liittyen.
 Ollikkala muistelee haikeana, kuinka joskus opiskelijoiden kanssa mentiin katsomaan sikoja pimeän aikaan varovasti. Porsaiden syömisestä kuuluvaa lutkusta lukuun ottamatta oli hiljaista.
 Ollikkalan sikala ajettiin alas kesällä. Nyt Jari Ollikkalan isän rakentaman navetan ylisille kiemurtelee jono, kun viimeiset kinkut myydään.
 – Olen tavallaan ylpeä siitä, että me olemme pystyneet toteuttamaan tämänkin, myymään lihaa itse kuluttajille.
 Viimeiset kinkut katosivat parempiin suihin Ollikkalan sikatilalla. Sikoja ehti tilalla olla lähes 40 vuotta. Antti Kolppo / Yle
 Suomessa on noin  770 sikatilaa.  Keskimääräinen sikojen lukumäärä tiloilla on noin 1 200. Isoimmilla tiloilla voi olla kymmenentuhattakin eläintä.
 Sikalat hupenevat kymmenen prosentin vuosivauhdilla, kertoo Suomen Sikayrittäjät ry:n toiminnanjohtaja  Ari Berg . Hänen mukaansa lopettajien joukossa on erikokoisia sikaloita. Lopettaminen johtuu useimmiten taloudellisista syistä.
 Eläinten hyvinvointiin omistautunut Ollikkalan sikala joutui lopettamaan toimintansa, koska kauppa ei käynyt riittävän hyvin. Päivittäistavarakauppa ei jatkanut sopimusta lihanjalostajan kanssa, eikä uutta sopimuskumppania löytynyt.
 – Hyllypaikka hävisi S-ryhmästä, jonne me myimme kymmenen sikaa viikossa. Emme kyenneet itse myymään suoraan kuluttajille sellaista määrää lihaa. Niin siinä kävi. Ei ollut muuta vaihtoehtoa kuin lopettaa, Jari Ollikkala kertoo.
 Tytär, agrologi  Veera Ollikkala  on ollut innokkaasti alusta lähtien mukana sikojen kasvatuksessa.
 Käy sääliksi Veeraa, isä sanoo.
 Veera Ollikkala myi viimeisiä kinkkuja entisen navetan vintillä.  Antti Kolppo / Yle
 Isä Jari on itse tehnyt töitä sikojen parissa vuodesta 1982.
 – Olemme pystyneet luovimaan sikatalouden kommelluksissa ja myrskyissä pitkään, hän sanoo.
 Aluksi emakoita oli parikymmentä ja välillä tila kasvoi yli 400 emakon sikalaksi. Viimeisinä vuosina sikalassa porsi 36 emakkoa, ja kaikki porsaat kasvatettiin lihasioiksi asti tilalla.
 Veera Ollikkala sanoo, että vastuullista sikataloutta ei voi harjoittaa vain sesonkien mukaisesti. Kuluttajien pitäisi ostaa vastuullisesti kasvatettua sianlihaa muulloinkin kuin vain jouluna.
 Isä Jari Ollikkala ja tytär Veera Ollikkala antoivat kaikkensa eläinten hyvinvointia vaalivalle lihantuotannolle. Tässä paikassa saatetaan tanssia useita kesähäitä, kun tiloja vapautuu vuokrattavaksi.   Antti Kolppo / Yle
 Jari Ollikkala: Vain entistä isommat ja tehokkaammat tuotantolaitokset selviävät jatkossa
 Isä Ollikkala on samaa mieltä tyttärensä kanssa siitä, että pelkkä kinkun myynti jouluna ei riitä, mutta enemmänkin hän tuntuu olevan turhautunut koko lihantuotantojärjestelmään. Teurastamot saavat määrätä sianlihalle hinnan, joka täytyy hyväksyä, koska liha on pakko myydä heti, toisin kuin esimerkiksi vilja.
 Ollikkalan mukaan vastuullisesti tuotetusta premium-lihasta täytyy olla valmis maksamaan sille kuuluva hinta. Hän kritisoi myös päivittäistavarakaupan katteita, jotka saattavat nostaa hinnat liiankin korkeiksi.
 Jari Ollikkala pelkää, että piensikaloiden tukala tilanne enteilee sitä, että aina vain isommat tehotuotantosikalat pystyvät jatkossa pärjäämään.
 Ollikkalan sikatilan käytävät kumisevat tyhjyyttään. Antti Kolppo / Yle
 Sikoja tuskin on enää Ollikkalaan tulossa.
 Joku muu tulonlähde on keksittävä. Sikojen jäljiltä tilalla on 1 500 neliötä lämmitettyä tilaa odottamassa käyttäjäänsä. Jari Ollikkala saattaa alkaa vuokrata tiloja esimerkiksi autoharrastajille ja navetan vinttiä vaikkapa kesähäille.
 Veera Ollila haluaa myös jatkaa yrittäjänä maatalouden parissa.
 Tänä jouluna olisi vihdoin mahdollisuus pitää lomaa.
 – Tänä jouluna ei tarvitse miettiä, kuka nousee jouluaamuna sikalaan, sanoo Veera Ollikkala.
 Luomusikala Karkkilassa tekee kaiken itse, ilman välikäsiä
 Siat ovat uteliaita eläimiä. Nämä Kiven Säästöpossun porsaat ovat pienimmästä päästä.  Antti Kolppo / Yle
 Tilateurastamo Kiven Säästöpossun luomutilalla Karkkilassa siat ruokitaan tänäkin jouluaattona. Maanviljelijä  Reetta Kivi  on asunut opiskeluja lukuun ottamatta koko elämänsä tilalla. Nyt hän hoitaa yhdessä miehensä  Timo Kolin  kanssa tilaa.
 Tilalla siirryttiin jo edellisen sukupolven aikana luomuun vuonna 1989. Lehmät vaihdettiin sioiksi 1960-luvulla. Säädösten mukainen luomusikala rakennettiin vuonna 2007. Suomessa on  vain 16 luomusikaa tuottavaa tilaa .
 Hän uskoo, että pärjäämisen edellytyksiä ovat olleet tilan hyvä sijainti pääkaupunkiseudun kupeessa sekä se, että tila on onnistunut pitämään ohjakset omissa käsissään ilman välikäsiä.
 – Meillä on omissa näpeissämme tämä ketju. Me kasvatamme ja teurastamme itse possut, ja meillä on oma lihaleikkaamo. Me pakkaamme lihan itse ja myymme sen suoraan tilalta.
 Nämä luomuporsaat ovat menossa pian teurastettavaksi: painoa on jo reippaasti yli 100 kiloa.   Antti Kolppo / Yle
 Tilalla on myös palkattuja työntekijöitä, mutta Kivi ja Koli teurastavat myös itse sikoja. Teurastaminen on Kiven mukaan hiljainen toimenpide.
 Kun sian viimeinen päivä koittaa, eläinlääkäri tarkastaa jokaisen yksitellen. Sitten ne kävelevät yksi kerrallaan muutaman kymmenen metrin päähän sikalasta teurastamoon.
 – Siat eivät todellakaan kilju, koska laumahysteriaa ei ehdi syntyä, Reetta Kivi sanoo.
 Kiven tilateurastamon sikalan päätuote on puolikas sika läpi vuoden. Pelkillä joulukinkuilla ei elä.
 Kiven Säästöpossun tilateurastamossa oli joulusiivous käynnissä.  Antti Kolppo / Yle
 Kun toimittaja ja kuvaaja kävelevät isäntäpariskunnan kanssa sikalaan kameroineen, porsaat ampaisevat pakoon yhtä sorkkaa.
 Nopeasti ne kuitenkin päättävät tulla laumana tarkkailemaan ja nuuhkimaan keitä vierailijat ovat. Kuuluu valtava röhinä, kiljahduksia ja ääntä, joka kuulostaa koiran haukahduksilta. Kolmesta sadasta porsaasta lähtee ääntä.
 Sikojen leuat jauhavat tauotta olkia.
 – Sikojen päivittäisiin puuhiin kuuluu pahnan kanssa touhuaminen ja pahnan pöllyttäminen. Välillä ei näy kuin kärsää vähän, kun ne kaivautuvat pahnojen sekaan, kertoo maanviljelijä Reetta Kivi.
 Porsaat tarkkailevat tulijoita.  Antti Kolppo / Yle
 Alkupään karsinoissa on noin neljänkymmenen kilon porsaita juoksentelemassa. Niillä on reilusti tilaa peuhata. Viimeisissä karsinoissa on seuraavaksi teuraalle meneviä sadan kahdenkymmenen kilon jössiköitä. Niilläkin vaikuttaisi olevan tilaa liikkua. Yksi karsinallinen vetelee päiväunia.
 Kaikki siat näyttävät samanalaisilta tuijottaessaan, mutta Reetta Kivi kertoo, että jokaisella on omanlaisensa luonne. Joku on vilkkaampi ja tulee uteliaampana lähemmäs vieraita.
 Reetta Kivi ja Timo Koli uskovat, että syy pärjäämiselle on kova työ, investoinnit luomuun ja se, että koko tuotantoketju on heidän omissa hyppysissään. Antti Kolppo / Yle
 Sikalassa on isot ikkunat. Siat pääsevät ulos heti, kun ilmat lämpenevät. Ne saavat olla pakkaseen asti pihalla. Jotkut nukkuvatkin ulkona.
 Kuuden seitsemän aikaan sikalassa alkaa touhut hiljentyä.
 – Kyllä täällä öisin tasainen kuorsaus kuuluu, Reetta Kivi sanoo.
 Viiru-kissa on tullut tarkkailemaan porsaiden elämää sikalaan.  Antti Kolppo / Yle
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin kello 23:een asti.
 Lue myös:
 Luomusika kohtaa yhtä tuskallisen lopun kuin tavallinen – lue tästä jutusta, miksi luomukinkku voi silti olla eettisempi valinta
 Kurikka perui yläkoululaisten vierailun lihantuotantoa arvostelevassa näyttelyssä, taideala kritisoi – "Taiteen tehtävä ei ole vain viihdyttää"
 KFC-tempauksen aktivistit iskivät nyt opiskelijabileisiin – ja siksi opiskelijakilta lopettaa perinteen, jossa grillatun sian pää leikataan irti

Eettisesti tuotettu liha oli liian kallista ja siksi Jari Ollikkala sulkee haikein mielin sikalansa ovet: “Ei ollut muuta vaihtoehtoa kuin lopettaa”


Summary: Viking Linen uusinta alusta on rakennettu vuodesta 2017 lähtien kiinalaistelakalla, ja nyt se on luovutettu Viking Linelle. Viking Glory alkaa liikennöidä Turun ja Tukholman välillä maaliskuussa 2022.

Varustamoyhtiö Viking Linen uusin alus on luovutettu kiinalaistelakalla, kertoo Viking Line.
 Xiamenin telakka luovutti aluksen Viking Linelle tänään torstaina. Alus tilattiin vuonna 2017 ja se on maksanut noin 225 miljoonaa euroa.
 Viking Glorylla on tilaa 2 800 matkustajalle ja rahtikaistoja 1 500 metriä. Alus käyttää polttoaineena rikitöntä nestemäistä maakaasua ja voi hyödyntää myös biokaasua.
 Viking Linen tiedotusjohtaja  Johanna Boijer-Svanhström  kertoo, että Gloryn matka Suomeen kestää noin kuukauden. Alus luovutettiin torstaina Viking Linelle, mutta Glory ei kuitenkaan vielä lähtenyt Kiinasta, tähdentää Viking Line. Varustamon mukaan lähdöstä tiedotetaan erikseen.
 Liikennöinti Turku–Ahvenanmaa–Tukholma-reitillä alkaa suunnitelmien mukaan maaliskuun alussa 2022.
 Lue lisää:
 Risteilyala elpyy hitaasti – laivayhtiöiden lomautukset päättymässä
 Viking Linen uusi Glory-alus vastaa rahtikysyntään – Amorellaan verrattuna reippaasti lisää tilaa
 Viking Linen uusi laiva Viking Glory tulee purjehtimaan Suomen lipun alla – aloittaa liikennöinnin ensi vuoden alussa
 Otsikkoa muutettu klo 15.15. Alus ei ole vielä lähtenyt Kiinasta kohti Suomea.

Viking Glory luovutettiin Viking Linelle – alus matkaa seuraavaksi Kiinasta Suomeen


Summary: Syyttäjä teki asiassa syyttämättäjättämispäätöksen. Asiaa tutki Lapin poliisilaitos.

Oulun entisen poliisitalon remontin tutkinta ei etene syyttäjälle.
 Entisen poliisitalon remonttiin liittyvä  esitutkinta  on päättynyt ja syyttäjä on osaltaan ratkaissut asian. Syyttäjä teki asiassa syyttämättäjättämispäätöksen, joten asian käsittely rikosprosessissa on päättynyt.
 Lapin poliisilaitoksella on ollut tutkinnassa rikosepäily, joka liittyy Oulun Rata-aukio 2. entisen poliisitalon vuosien 2016-2017 remontin aikaisiin sisäilmaongelmiin ja työntekijöiden sairastumisiin. Asianomistajia oli useita kymmeniä.
 Noin puolet talon silloisista työntekijöistä, 140 ihmistä, otti yhteyttä työterveyshuoltoon. Aluehallintovirastolle ilmoitettiin 47 työperäistä sairastumista, ja 22 työntekijää sai astmadiagnoosin.
 Remontin aikana poliisitalossa työskennelleiden henkilöiden epäiltiin sairastuneen lupaprosessin ja hankkeen suunnitteluun liittyvien laiminlyöntien seurauksena. Työnantajan vastuu on jo aiemmin käsitelty asian kohdalla. Valtakunnansyyttäjänvirastossa todettiin, että työnantajan osalta ei ollut syytä epäillä rikosta.
 Nyt päättyneen esitutkinnan tutkintavastuu on ollut Lapin poliisilaitoksella, koska asianomistajat ovat Oulun poliisilaitoksen henkilöstöä.
 Lue lisää:
 Oulun tragedia vei yhtäkkiä terveyden kymmeniltä poliiseilta, myös Timo Mälliseltä – tapaus kiteyttää kaiken siitä, miksi sisäilmaongelmia ei saada Suomessa kuriin
 Oulun poliisitalon joukkosairastumisen syistä valmistui tutkimus: kaikkien sairastuneiden työtiloista löytyi vahvoja myrkyntuottajia


Summary: EU haluaa puolittaa elintarvikejätteen vuoteen 2030 mennessä. Ensi vuodesta alkaen Suomenkin on säännöllisesti raportoitava ylijäämäruoan määriä komissiolle.

Joulu on taas ja lounasbuffetissa on laitettu kystä kyllä: graavilohta ja piparjuurikermaviiliä, lanttu- ja porkkanalaatikkoa, kinkkua sinappeineen, rosollia, uuniomenoita kinuskikastikkeella, juustolautanen ja piparkakkuja…
 Helsingin keskustan Marski by Scandic -hotellin joululounaalle on jouluviikon maanantaina viitisenkymmentä pöytävarausta, ja buffet-pöytä notkuu sen mukaisena.
 Nopeimmin täällä tyhjenee kalapöytä, kun taas perinteiset laatikot houkuttelevat lounastajia maltillisemmin.
 Se mikä ei viidessä tunnissa löydä tietään asiakkaiden vatsaan, on päivän päätteeksi biojätettä – jos ylijäämää ei vielä illan aikana saada kaupaksi hävikkiruokasovelluksen kautta.
 Buffetista hävikkiä syntyy silti päivittäin, sillä ruoka ei saa loppua kesken.
 Yksi voi vetää navan täyteen kalaa ja toinen omistautua pelkästään laatikoille, mutta koko valikoiman odotetaan olevan tarjolla loppuun asti, sanoo keittiöpäällikkö  Sami Lyly .
 – Jos esimerkiksi juustolautanen alkaa näyttää tyhjältä iltapäivällä, kyllä siitä tulee nopeasti asiakkailta kommenttia.
 Tarjoiluastioden ja lautasten koko on yksi keino vaikuttaa siihen, paljonko ruokaa jää yli tai heitetään pois.  Esa Syväkuru / Yle
 Scandic by Marskissa hävikkiin menevästä ruoasta pidetään kirjaa. Se auttaa hahmottamaan asiakkaiden mieltymyksiä ja käyttäytymistä, sanoo keittiöpäällikkö Sami Lyly. Esa Syväkuru / Yle
 Ravintoloissa 15 prosenttia valmistetusta päätyy roskiin
 Juustolautasten ja laatikoiden ylijäämistä on kiinnostunut myös EU-komissio, joka odottaa pian postia Suomelta.
 Ensi vuodesta alkaen kaikkien unionin jäsenmaiden on säännöllisesti raportoitava hävikkiluvut kaikissa ruokaketjun osissa: alkutuotannossa, teollisuudessa, ravintoloissa, kodeissa ja kaupassa.
 Tavoitteena on puolittaa elintarvikejäte ketjun loppupäässä ja vähentää sitä ketjun kaikissa osissa vuoteen 2030 mennessä.
 Suomessa hävikkiä on kartoittanut Luonnonvarakeskus (Luke), joka löi  tuoreimmat luvut  pöytään kesällä: meillä roskiin lentää noin 360 miljoonaa kiloa syömäkelpoista ruokaa vuosittain.
 Kun mukaan lasketaan esimerkiksi hedelmien kuoret ja muut syömäkelvottomat osat, puhutaan elintarvikejätteestä, ja silloin sama luku on noin 640 miljoonaa kiloa.
 Elintarvikejätettä vai ruokahävikkiä? Suomen hallitus tavoittelee  ruokahävikin  puolittamista. Ruokahävikki tarkoittaa syömäkelpoista ruokaa, jota ei ole hyödynnetty ravintona tai rehuna. EU-komissio haluaa puolittaa  elintarvikejätteen . Siihen lasketaan syömäkelpoisen ruoan lisäksi myös ei-syötäväksi tarkoitetut osat, kuten luut, hedelmien kuoret tai kahvinpurut. Luke on laskenut sekä ruokahävikin että elintarvikejätteen määrän Suomessa. Lounasbuffetin ylijäämää myydään buffetin päätteeksi hävikkiruokasovelluksen kautta muutamalla eurolla. Jouluviikon maanantaina myymättä jäi pari rasiaa kymmenestä. Esa Syväkuru / Yle
 Määrällisesti eniten hävikkiä syntyy kotitalouksissa, mutta suhteessa ruoan määrään ravintoloiden hävikkikeko on suurin.
 – Ravintolapalveluissa keskimäärin 15 prosenttia valmistetusta ruoasta menee hävikkiin, kun esimerkiksi kotitalouksissa vastaava luku on kahdeksan prosenttia, sanoo Luken erikoistutkija  Juha-Matti Katajajuuri .
 Ravintoloiden välillä on kuitenkin isoja eroja – annoksittain tarjoilevassa illallisravintolassa hävikkiä syntyy lähtökohtaisesti vähemmän kuin lounasbuffetissa. Luken tutkimuksessa ravintolapalvelusektorin suurimmat hävikit syntyivät esimerkiksi sairaaloissa, päiväkodeissa ja kouluissa.
 Valistus ei ole vähentänyt kuluttajahävikkiä
 Marski by Scandicissa suurin osa joulupöydän lounastajista tulee pöytävarauksella, mikä tekee menekin arvioimisesta ja sitä kautta hävikin hallinnoimisesta hieman helpompaa.
 Merkitystä on myös sillä, millaista ruokaa ja kuinka paljon on tarjolla.
 – Esimerkiksi meillä joulubuffetissa on paljon sellaista, jota voidaan valmistaa nopeasti sitä mukaa kun ruokaa menee. Eniten hävikkiä syntyy laatikoista, joiden valmistus vie aikaa ja joita ei voi viedä enää uudelleen tarjolle, keittiöpäällikkö Lyly sanoo.
 Hävikinhallinta on ravintolalle eräänlaista tasapainoilua: runsaasta pöydästä lounastaminen on asiakkaalle elämys, josta hän maksaa, mutta jokaisen hävikkikilon mukana roskiin lentää rahaa ja turhaa työtä.
 Tutkijakin myöntää, että hävikin puolittaminen on kova tavoite, komission kirjaama elintarvikejätteen puolittaminen vielä kovempi.
 Kansainvälisten tutkimusten mukaan esimerkiksi kuluttajavalistuksella ei ole saavutettu merkittävää hävikin vähenemistä, vaikka valistusta on tehty vuosikausia, Katajajuuri kertoo.
 – Ravintolapuolella on ihan liiketaloudellinenkin syy vähentää hävikkiä, ja uskon että siellä voidaankin päästä puolittamiseen. Sen sijaan kotitalouksien hävikki on melkoinen kysymysmerkki. Tieteellinen näyttö ei vakuuta, että muutosta saataisiin helposti aikaiseksi, Katajajuuri sanoo.
 Luken vielä julkaisemattomassa tutkimuksessa on laskettu, että kotitalouksien yhteenlasketun vuotuisen ruokahävikin päästöt vastaavat noin 140 000 henkilöauton vuotuisia päästöjä, sanoo erikoistutkija Juha-Matti Katajajuuri. Esa Syväkuru / Yle
 Onko ruokahävikillä edes väliä?
 Hävikistä puhuttaessa on syytä kiinnittää huomiota myös mittakaavaan.
 Hävikkikeskustelua  on toisinaan kritisoitu  siitä, että siihen keskittyminen vie kuluttajien huomion vaikuttavimmilta ilmastotoimilta, kuten lihankulutuksen vähentämiseltä.
 Katajajuuren mukaan on selvää, että ruokasektorilla hävikin vähentämistä suuremmat päästövähennykset tulevat kulutusvalintojen muutoksista ja ruokaketjun kehittämisestä.
 Hävikistä puhutaan, koska se on koko sektorin turhin päästölähde, hän sanoo.
 – Uhraamme ruoan tuotantoon valtavasti työvoimaa, aikaa ja rahaa ja tuotamme päästöjä – ja sitten iso osa ruoasta jää syömättä. Se on yhdenlainen älyttömyyden huippu.
 Mitä älyttömyydelle voitaisiin vielä tehdä?
 Katajajuuren mukaan komissio asettaa todennäköisesti jonkinlaisia tarkennettuja tavoitteita sitten, kun maat ensi vuonna paljastavat lähtötasonsa hävikin suhteen.
 Suomessa on jo muotoiltu kansallinen hävikkitiekartta, johon on koottu ylätason keinoja hävikin vähentämiseksi. Seuraavaksi sitä pitäisi rutkasti tarkentaa ja saada yrityksiä ja muita toimijoita sitoutumaan niihin, Katajajuuri sanoo.
 – Keinot voivat olla esimerkiksi vapaaehtoisia sitoumuksia, teknologia-avusteista hävikin vähentämistä ja tiedon lisäämistä siitä, missä ja miten hävikkiä syntyy, Katajajuuri listaa.
 Sitä mitä asiakkaat tai henkilökunta eivät syö, yritetään vielä myydä ulos. Loput menevät biojätteeksi. Esa Syväkuru / Yle
 Marski by Scandicin ravintolassa keittiöpäällikkö Sami Lyly kauhoo buffetin päätteeksi take away -bokseihin kinkkua, sienisalaattia, laatikoita, uuniomenaa ja kalaa. Ne menevät myyntiin hävikkiruokasovelluksen kautta.
 Ylijäämästä syö myös ravintolan henkilökunta. Tänään biojätteeksi päätyi Lylyn arvion mukaan muutama kilo.
 – Aika peruspäivä joululounaalla, ei suurempia yllätyksiä suuntaan eikä toiseen. Ruokaa ei jäänyt yli paljon, mutta jotain kuitenkin, kuuluu keittiöpäällikön yhteenveto.
 Voit keskustella aiheesta 24.12. klo 23 asti.
 Lue myös:
 Keittiöpäällikkö hätkähdyttää kuvilla, miten hotelliaamiainen saa osan suomalaisista sekoamaan: "Mihin se ilmastoahdistus jää?"
 Ensiksi tuli raastepöytä, nyt kasviproteiinit: lounaslinjastot muovaavat salaa tottumuksiamme – kävimme läpi 800 ravintolan lounaslistat
 Suomi on koukussa halpaan lihaan vaikka terveys, lihantuottajat ja ilmasto kärsivät – Lihaa pitäisi syödä vähemmän, sanovat suomalaiset Ylen kyselyssä

Kalapöytä on joululounastajien suosikki, laatikoita jää eniten yli – ensi vuodesta alkaen buffettien ylijäämäherkut ilmiannetaan EU-komissiolle


Summary: Pirkanmaa on nyt Suomen pahimpia tautialueita, ja tartunnat ovat levinneet nopeasti.

Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto avi antoi torstaina odotetun päätöksensä.
 Pirkanmaalle tulee tähänhetkisten tietojen perusteella hieman muuta maata tiukemmat ja ainakin pidemmät rajoitukset. Pirkanmaa on nyt Suomen pahimpia tautialueita ja tilanne on siellä pahentunut nopeasti. Päinvastoin kuin Turussa ja pääkaupunkiseudulla, omikronmuunnos on vasta rantautumassa ja jo nyt terveydenhuolto on kuormittunut.
 Aluehallintovirasto kieltää tartuntatautilain nojalla Pirkanmaan sairaanhoitopiirin kuntien ja Punkalaitumen kunnan alueilla kaikki sisä- ja ulkotiloissa järjestettävät yleisötilaisuudet ja yleiset kokoukset. Määräys on voimassa ajalla 25.12.2021–7.1.2022.
 Lisäksi avin päätös määrää kaikki yleisölle avoimet tai rajatun asiakas- tai osallistujapiirin oleskeluun tarkoitetut asiakas-, osallistuja- ja odotustilat suljettaviksi asiakkailta. Näihin ei pääse enää edes koronapassilla.
 Lasten (v. 2004 syntyneiden ja sitä nuorempien) harrastuksiin voi käyttää tiloja. Tämä oli lievennys siihen, mitä paikallinen koronanyrkki halusi.
 Pirkanmaan pandemiaryhmä kertoi tiistaina , että se haluaa kahden viikon sulun tapahtumiin ja sulkea täksi ajaksi monet paikat.
 Avin päätös ei koske ammattiurheilemista eikä yksityis- tai perhe-elämän piiriin kuuluvaa toimintaa. Tiloja voi käyttää myös lakisääteisten palvelujen toteuttamiseen.
 Rajoituslista on pitkä
 Tapahtumakielto koskee kaikkia yleisötilaisuuksia Pirkanmaalla osanottajamäärästä riippumatta tartuntatautilain 58 pykälän perusteella. Yleisötilaisuuksien kielto koskee muun muassa teatteri- ja elokuvaesityksiä, konsertteja ja urheilutapahtumia.
 Asiakastilojen sulkeminen tartuntatautilain 58g-pykälän perusteella tarkoittaa Pirkanmaalla seuraavia tiloja:
 joukkueurheiluun, ryhmäliikuntaan, kontaktilajien harrastamiseen ja muuhun vastaavaan urheiluun tai liikuntaan käytettävät sisätilat sekä kuntosalit ja muut vastaavat sisäliikuntatilat yleiset saunat ja uimahallien, maauimaloiden, kylpylöiden allastilat sekä niiden välittömässä yhteydessä olevat pukuhuonetilat tanssipaikat ja kuorolaulutoimintaan, harrastajateatteriin sekä muuhun vastaavaan ryhmäharrastustoimintaan käytettävät tilat huvi- ja teemapuistot, tivolit sekä eläintarhojen sisätilat sisäleikkipuistot ja sisäleikkipaikat kauppakeskusten yleiset oleskelutilat pois lukien vähittäiskaupan liiketilat ja palvelujen tarjoamiseen käytettävät tilat sekä kulku niihin.
 Hallitus suositteli aluehallintovirastoille, että passilla voisi edelleen pitää auki matalan tartuntariskin toimintoja, kuten esimerkiksi kuntosalit. Tässä mielessä Pirkanmaan rajoitus on muuta Suomea tiukempi.
 Tiukempaa kuin Varsinais-Suomessa
 Lounais-Suomen aluehallintovirasto kielsi keskiviikosta alkaen sisätiloissa ja ulkotiloissa järjestettävät yleisötilaisuudet ja yleiset kokoukset  Varsinais-Suomen alueella  lyhytaikaisesti vuoden loppuun asti. Urheilukatsomoon ja teatteriesityksiin ei siis pääse enää edes koronapassilla.
 Varsinais-Suomessa uimahallit ja liikuntapaikat ovat kuitenkin auki tiukin terveysturvallisuusohjeistuksin toisin kuin Pirkanmaalla.
 Pirkanmaalla myös sulku on pidempi.
 Pääkaupunkiseudulla halutaan  käyttöön myös tiukat rajoitukset. Jos aluehallintovirasto kuuntelee koronanyrkin toiveita, koronapassi otettaisiin myös pääkaupunkiseudulla pois käytöstä. Esimerkiksi alueen uimahallit, sisäliikuntaharrastetilat ja -urheilutilat suljettaisiin, eikä niihin pääsisi edes koronapassilla.
 Pääkaupunkiseudulla matalan riskin julkiset tilat, kuten kirjastot, pidetään kuitenkin auki. Ryhmä suosittaa, että uudet suositukset eivät koske alle 18-vuotiaita. Pääkaupunkiseudulla suositellaan, että sisätiloissa järjestettävien yleisötilaisuuksien osallistujamäärä rajataan 10 henkilöön.
 PIrkanmaalla yleisötilaisuudet halutaan kieltää osallistujamäärästä huolimatta.
 Pohjois-Pohjanmaalla  aluehallintovirasto kielsi tartuntatautilain 58 pykälän 1 momentin nojalla kokonaan  Pohjois-Pohjanmaan maakunnan  alueen kunnissa kaikki sisä- ja ulkotiloissa järjestettävät yleisötilaisuudet ja yleiset kokoukset.
 Lisäksi asiakas- ja yleisötilojen käyttöä rajoitetaan lyhytaikaisesti. Tiloja voidaan kuitenkin edelleen käyttää lasten ohjattuun harrastustoimintaan.
 Pirkanmaan rajoitukset ovat samansuuntaiset mutta ne kestävät 7. tammikuuta asti. Pirkanmaalla myös sisäleikkipaikat on suljettu toisin kuin Pohjois-Pohjanmaalla tai Satakunnassa.
 Anniskelu päättyy viideltä
 Hallitus painoi hätäjarrusta ja antoi uusia rajoituksia.  Uusia rajoituksia  tuli esimerkiksi koronan leviämisalueiden ravintoloihin. Ne pitää Pirkanmaallakin nyt sulkea entistä aiemmin. Ravintoloiden anniskelu- ja aukioloaikoja rajataan ensiksi jouluaattona ja uudestaan 28. joulukuuta, josta eteenpäin anniskelu päättyy ravintoloissa kolmen viikon ajan jo kello 17. Ruokaravintolat saisivat olla koronapassilla auki kello 20:een saakka.
 Hallituksen mukaan koronapassin pitää mennä jäähylle monissa tilanteissa 28. joulukuuta alkaen. Korkean ja kohtalaisen riskin tapahtumia ovat muun muassa baarit, yökerhot, massatilaisuudet, joissa ei ole määritelty istumapaikkoja, yli 10 henkilön kuorolaulutilaisuudet sekä messut, joissa ei ole erityisjärjestelyjä kontaktien välttämiseksi.
 Korjaus kello 14.09 Avi tarkensi, että rajoitukset ovat voimassa 7.1. asti, ei 8.1. asti.
 Lue lisää:
 Tässä ovat uudet koronarajoitukset: Ravintolat suljettava pian entistä aiemmin, koronapassin käyttö keskeytyy osittain
 HUSin Lehtonen: Pelkään, etteivät uudet rajoitukset riitä – tehohoidon professori kiittelee hallitusta

Nyt se on selvää: Pirkanmaalle tulee muuta Suomea tiukemmat ja pidemmät rajoitukset


Summary: Satakunnan koronatilanne on pahentunut. Aluehallintovirasto on päättänyt rajoittaa merkittävästi yleisötilaisuuksia ja sulkea tiloja taudin leviämisen hillitsemiseksi.

Lounais-Suomen aluehallintovirasto kieltää Satakunnassa kaikki sisätiloissa ja ulkotiloissa järjestettävät yleisötilaisuudet ja yleiset kokoukset.
 Lisäksi suljetaan tiloja, joissa harjoitetaan liikunta-, urheilu-, huvi- tai virkistystoimintaa.
 Yleisölle avoimien, oleskeluun tarkoitettujen tilojen käyttö on avin määräyksen perusteella järjestettävä niin, että lähikontaktin aiheuttamaa koronatartunnan riskiä voidaan ehkäistä.
 Käytännössä tartuntariskiä voi alentaa esimerkiksi edellyttämällä kasvomaskin käyttöä, tehostamalla ilmanvaihtoa, rajoittamalla asiakasmäärää, porrastamalla kävijöiden osallistumista tai sijoittelemalla asiakaspaikat aiempaa väljemmin.
 Koronapassi ei vapauta
 Rajoitukset ovat voimassa huomisesta jouluaatosta alkaen vuoden loppuun asti. Niistä ei voi vapautua käyttämällä koronapassia. Yle ennakoi rajoituksia  jo eilen .
 Satakunnan koronatilanne on viime päivinä pahentunut. Aluehallintoviraston ylijohtaja  Leena Räsänen  sanoo, että myös terveydenhuolto on kuormittunut.
 Tartuntoja nuorilla, altistumisia terveydenhoidossa
 Satakunnan sairaanhoitopiiri arvioi, että koronatilanne Satakunnassa on tällä hetkellä vaikea. Tartunnanjäljitys on kuormittunutta erityisesti Porissa ja Raumalla, rokotuskattavuus on muuta Suomea perässä ja myös omikron-variantti leviää. Satakunnassa on todettu jo noin kymmenen varmistettua omikrontapausta.
 –On merkittävä riski sille, ettänäytteenottokapasiteetin raja ylitetään lähiaikoina, jos tautitapausten määrä lisääntyy ja testausstrategia pysyy ennallaan, sairaala toteaa lausunnossaan.
 Kuluneen viikon aikana Satakunnassa on todettu useita tartuntoja rokotetuilla sote-puolen työntekijöillä. Samalla on altistunut merkittävä määrä terveydenhuollon työntekijöitä. Mahdolliset jatkotartunnat ja vapaa-ajalta saadut muut tartunnat voivat Satakunnan sairaanhoitopiirin mukaan jo lähiaikoina vaarantaa henkilökunnan riittävyyden.
 Satakunnan sairaanhoitopiirin antaman tiedon mukaan joulukuussa Satakunnan koronatapauksista yli kolmasosa on todettu 20-vuotiailla tai sitä nuoremmilla. 1–10-vuotiaiden osuus tartunnoista on ollut 18 prosenttia.
 21.12. Satasairaalassa oli osastohoidossa kaksi koronapotilasta ja tehohoidossa yksi potilas. Sairaala arvioi hoidon tarpeen nousevan, koska tautitapausten määrä on kasvanut nopeasti. 23.12. teholla oli edelleen yksi potilas ja osastoilla kuusi.
 Muun muassa uimahallit kiinni
 Aluehallintoviraston lista suljettavista tiloista on pitkä. Ne sisältävät:
 1. Joukkueurheiluun, ryhmäliikuntaan, kontaktilajien harrastamiseen ja muuhun vastaavaan urheiluun tai liikuntaan käytettävät sisätilat sekä kuntosalit ja muut vastaavat sisäliikuntatilat.
 2. Yleiset saunat sekä uimahallien, maauimaloiden ja kylpylöiden allastilat sekä niiden välittömässä yhteydessä olevat pukuhuonetilat.
 3. Tanssipaikat sekä kuorolaulutoimintaan, harrastajateatteriin tai muuhun vastaavaan ryhmäharrastustoimintaan käytettävät tilat.
 4. Huvi- ja teemapuistot, tivolit sekä eläintarhojen sisätilat, sisäleikkipuistot ja sisäleikkipaikat.
 6. kauppakeskusten yleiset oleskelutilat pois lukien vähittäiskaupan liiketilat ja palvelujen tarjoamiseen käytettävät tilat sekä kulku niihin.
 Satakunnan sairaanhoitopiiri toteaa aluehallintovirastolle antamassaan lausunnossa, että koulujen sulkemista ja etäopetukseen siirtymistä voidaan harkita, mutta päätöksiä tehdään vasta ennen joululomien päättymistä.
 Aluehallintovirasto käsittelee rajoitusten jatkamista ensi viikolla.
 Klo 17.57 lisätty hoidossa olevien potilaiden määrä tältä päivältä.
 Lue tästä uusimmat koronauutiset Satakunnasta.

Satakunnassa voimakkaita koronarajoituksia: Avi sulkee tiloja ja kieltää yleisötilaisuudet


Summary: Joulupukki saa vuosittain kortteja ja kirjeitä yli puoli miljoonaa kappaletta ympäri maailmaa. Kansallisarkisto on arkistoinut niistä osan jo vuodesta 1997 lähtien.

“Minun suosikkiyhtyeeni on Backstreet Boys ja haluaisinkin ensimmäisenä toiveena Backstreet Boysin uuden levyn, jonka nimi on Bakcstreet's back. Tuossa ylhäällä on sen levyn kansikuva, jotta varmasti löytäisit sen. Joka vuonnahan tarvitaan myös kalenteri, joten toisena toiveenani on Backstreet Boysin kalenteri."
 Näin kirjoitti 10-vuotias Karoliina joulupukille vuonna 1997.
 Joulupukki saa vuosittain yli puoli miljoonaa kirjettä ja korttia ympäri maailmaa. Pieni otos niistä päätyy joulupukin kirjearkistoon, joka sijaitsee Kansallisarkiston Oulun toimipisteessä. Kirjeitä on kerätty vuodesta 1997 lähtien.
 Ahkerimmin joulupukille kirjoittavat suomalaislapset. Kirjeitä tulee paljon myös Isosta-Britanniasta, Italiasta, Ranskasta, Puolasta ja Japanista.
 Osa joulupukille tulleista kirjeistä on arkistoitu Kansallisarkiston Joulupukin kirjearkistoon vuodesta 1997 lähtien. Kuvassa kirje ensimmäiseltä arkistointivuodelta. Kansallisarkisto
 Kansallisarkiston uudessa podcastissa kuullaan, minkälaisia kirjeitä lapset ovat kirjoittaneet joulupukille 1990-luvulla. Arkistopodin voi kuunnella  täältä .
 Piirroksista puupalikkaan
 Joulupukille lähetetyissä kirjeissä lapset kirjaavat yleensä joululahjatoiveitaan. Mukana voi olla myös kertomuksia sisarusten kuulumisista tai kyselyjä siitä, mitä pukki aikoo tehdä, kun lahjat on jaettu.
 – Yhdessä kirjeessä lapsi kirjoitti yrittäneensä olla kiltti, mutta hän oli silti jäänyt jälki-istuntoon, mutta yrittää parantaa tapansa, kertoo Kansallisarkiston Oulun toimipisteen johtaja  Vuokko Joki .
 Kirjeiden mukana on usein jouluisia piirustuksia tai joulukoristeita. Kerran mukana oli puupalikka.
 – Viestissä luki, että hän toivoi puuautoa, joten tässä on joulupukille työstettävää materiaalia, jos se vaikka loppuu kesken.
 Joulupukille lähetetyissä kirjeissä on usein mukana piirustuksia, joissa esiintyy monesti joulupukki itse. Kansallisarkisto
 Hyvän mielen arkisto
 Joulupukin kirjearkiston sisältöä ei ole tähän mennessä tutkittu sen tarkemmin. Joki arvelee, että reilun 20 vuoden aikana kirjeet eivät ole juuri muuttuneet lelutrendejä lukuun ottamatta.
 – Kehitys ei ole ollut niin suurta kuin jos vertaa sotien jälkeiseen aikaan, jolloin lapset saattoivat toivoa lahjaksi vaikka appelsiinia.
 Joen mukaan kirjeistä näkyy kuitenkin se, miten erilaista lapsuus on ympäri maailmaa. Elintasoissa on eroja ja kirjeitä tulee myös sotaa käyvistä maista.
 – Länsimaisen hyvinvointimaan lapsi voi kirjoittaa pitkän listan lahjatoiveita. Toiset voivat toivoa joulupukilta rauhaa tai terveyttä perheelle.
 Joulupukille eivät kirjoita pelkästään lapset. Joki muistaa yhden joulukirjeen vuodelta 1997, joka oli lähetetty Tukholman poliisivankilasta.
 – Siinä aikuinen toteaa, että hän kirjoittaa joulupukille, kun hänellä ei ole ketään muutakaan.
 Joen mukaan joulupukin kirjearkisto on ennen kaikkea hyvän mielen arkisto. Se saa nekin hymyilemään, jotka hämmästelevät, voiko tällainen arkisto olla olemassa.
 – Me vastaamme siihen, että sehän on todiste siitä, että joulupukki on olemassa.
 Katso myös:
 Joulupukki lähti taas matkaan – katso Ylen perinteinen jouluvideo Korvatunturilta

Joulupukin kirjearkisto todistaa, että joulupukki on olemassa – tallessa on lahjatoiveita poikabändin levystä maailmanrauhaan


Summary: Yli 12-vuotiaan tulee hakeutua testiin, jos rokotussuoja on puutteellinen, henkilö kuuluu riskiryhmään, työskentelee sotealalla tai on altistunut koronavirukselle. Muille suositellaan kotitestiä ja pysymistä kotona.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Positiivisia kotikoronatestin tuloksia ei tulisi käydä vahvistamassa laboratoriossa kuin vain tietyissä tapauksissa, sanoo HUSin diagnostiikkajohtaja  Lasse Lehtonen .
 HUSin alueella yli 12-vuotiaiden tulee hakeutua koronavirustestiin, jos henkilön rokotussuoja on puutteellinen, henkilö kuuluu riskiryhmään, työskentelee sotealalla tai on altistunut koronavirukselle.
 Muille suositellaan kotitestiä ja pysymistä kotona, kunnes oireet ovat helpottaneet.
 – Kun tapausmääriä on tuhansittain, meillä ei ole mitään mahdollisuutta kaikkien positiivisten varmistamiseen. Sillä, että jokainen käy laboratoriossa kirjauttamassa taudin, ei ole epidemian hallinnan kannalta pätkääkään merkitystä, Lehtonen sanoo.
 Jos perusterveelle ihmiselle kotona tehdystä koronatestistä tulee positiivinen tulos, hänen tulisi jäädä kotiin ja käyttäytyä kuin koronatartunnan saanut, eli eristäytyä 7–10 päiväksi toipumaan.
 Tarpeen mukaan aiheesta voi olla yhteydessä esimerkiksi työterveyslääkäriin tai terveyskeskukseen.
 Vaikka  kotitestejä ei olisi saatavilla  tai testitulos olisi negatiivinen, oireisen henkilön tulisi joka tapauksessa välttää kontakteja. Kotitestitien luotettavuus ei ole sataprosenttisen varma, vaikkakin  THL:n mukaan melko hyvä .
 HUSin diagnostiikkajohtaja Lasse Lehtonen toivoo ihmisten välttävän kontakteja nyt parhaansa mukaan.  Antti Haanpää / Yle
 Tartuntojen todellinen määrä moninkertainen
 HUSin suositus poikkeaa THL:n linjasta, joka  sivuillaan suosittelee  PCR-testiin hakeutumista, jos kotona tehdyn antigeenitestin tulos on positiivinen.
 HUSin Lasse Lehtosen mukaan tämä  ei ole realistista .
 – Testaamme heidät, jotka testiä todella tarvitsevat. Muutkin toki haluaisivat testiin, mutta se ei nyt ole järkevää, sillä omikron leviää niin nopeasti ja tartuntalukujen kirjaamisessa on ikään kuin tietty huippu saavutettu, hän toteaa.
 Lehtonen tarkoittaa, että tartuntojen todellinen määrä väestössä on moninkertainen THL:n kirjaamiin lukuihin.
 – Jos HUSissa kirjataan päivässä noin 1 500 tartuntaa, niin todellisuudessa niitä on ainakin kolminkertainen määrä, hän sanoo.
 Tartuntaluvut eivät kuitenkaan Lehtosesta kerro epidemian vakavuudesta samalla lailla kuin sairaalassa olevien potilaiden määrä. Laajan testauksen sijaan HUSissa sijoitetaankin resursseja potilaiden hoitoon ja rokottamiseen.
 – Virus kuitenkin tarttuu niin nopeasti, että rokotukset eivät ehdi auttaa, ellei pitkiä rajoituksia aseteta. Siihen ei kuitenkaan varmaan enää ole valmiutta.
 Ravintolarajoituksien ja koulujen lomien Lehtonen arvelee helpottavan tilannetta hieman, mutta hän on huolissaan joulun vaikutuksesta viruksen leviämiseen.
 – Ihmiset matkustavat pääkaupunkiseudulta muualle Suomeen ja vievät virusta ympäri maata. Kontakteja tulisi nyt välttää, hän sanoo.
 Päivystykset ruuhkautuneet koronatestiin haluavista
 HUSin koronavirusnäytteenotto toimii tällä hetkellä  täydellä kapasiteetilla , ja aikoja ei ole saataville samalle päivälle.
 Koronavirusnäytteenottoon pääsee vain ajanvarauksella, HUS muistuttaa  tiedotteessaan .
 – Päivystyksissä tämä näkyy siten, että hyvin lievillä oireilla hakeudutaan päivystykseen testausajatuksella. Tämä ruuhkauttaa päivystyksiä turhaan. Päivystyksissä arvioidaan aina potilaiden hoidon tarve ja heidät, joiden hoito ei edellytä päivystyksellistä hoitoa käännytetään saamaan hoitoa muualla, sanoo HUS Akuutin toimialajohtaja  Maaret Castrén  tiedotteessa.
 Päivystykseen hakeutuvien tulee soittaa päivystysapuun numeroon 116 117 ennen päivystyspoliklinikalle hakeutumista.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 24.12.2021 kello 23 saakka.
 Lue seuraavaksi:
 Uudenmaan koronanyrkit: Hallituksen toimet eivät riitä, yleisötilaisuudet kannattaisi kieltää sisätiloissa kokonaan
 Koronarokottajista on pulaa koko maassa – selvitimme, miten paljon kolmansia rokotteita on annettu eri kaupungeissa
 Miksi kolmatta rokotusannosta suositellaan ja miten se eroaa aiemmista? THL:n ylilääkäri Hanna Nohynek vastaa

Jos sait kotitestistä positiivisen tuloksen, älä varaa aikaa viralliseen testiin vaan eristä itsesi heti, sanoo HUSin Lasse Lehtonen


Summary: Apteekit saavat itse määritellä hinnat koronan kotitesteille, sillä ne kuuluvat lääkinnällisiin laitteisiin. Ensi vuonna astuu voimaan lakimuutos, jonka tarkoituksena on saada kotitestien hinnat alemmas.

Koronan kotitestien hinnoissa on isoja eroja. Esimerkiksi Tampereen yliopistollisessa apteekissa testin saa hintaan 5,90, kun taas Nokian Koskenmäen apteekissa hinta on 8,50.
 Apteekkariliiton viestintäjohtaja  Erkki Kostiainen  kertoo, että apteekit saavat itse päättää koronan kotitestien hinnat. Vaikka lääkkeillä on apteekeissa oltava samat hinnat, ei koronan kotitestejä luokitella tähän. Ne luokitellaan lääkinnällisiin laitteisiin, ja siten ne kuuluvat vapaan hinnoittelun piiriin.
 – Apteekkien hinta koronan kotitesteille muodostuu apteekin katteesta, arvonlisäverosta ja siitä, mitä apteekki itse on niistä maksanut. Hankintahinnat voivat hankintaeristä riippuen vaihdella, ja siksi myös myyntihinnat vaihtelevat, Kostiainen kertoo.
 Lue lisää:   Koronan kotitestit on myyty loppuun, vaikka Suomeen lennätetään miljoona testiä viikossa – Yle selvitti, missä "kadonneet" tuotteet ovat
 Ei mahdollisuutta kilpailla hinnoilla
 Nokian Koskenmäen apteekin apteekkari  Nina Ronimus  kertoo, että tällä hetkellä heillä ulosmyyntihinta Bosonin kotitestille on 8,50 euroa. K-Citymarketeista saman testin saa hintaan 4,95. Ronimuksen mukaan kotitestien hintaeroihin vaikuttaa vahvasti se, kuinka suuresta myymäläketjusta on kyse.
 – Eihän me voida yksityisenä apteekkina mitenkään kilpailla hinnoissa esimerkiksi Keskon kanssa. Me pelataan ihan eri volyymeilla. Isolla toimijoilla on ihan erilaiset mahdollisuudet hankkia tuotteita suurempia määriä kuin tällaisella yksittäisellä yrityksellä.
 – Kauppaa on paha tehdä tappiolla. Äkkiä käy niin, että vuokrat ja palkat jäävät maksamatta. Jonkinlainen kate myynnistä on saatava, ei se homma muuten toimi, Ronimus perustelee.
 Vaikka hinta Koskenmäen apteekissa on korkeampi kuin esimerkiksi päivittäistavarakaupoissa, riittää kotitestein ostajia heilläkin. Ronimus arvelee, että ihmiset ostavat testejä sieltä, missä sattuvat liikkumaan.
 Alempia hintoja lakimuutoksella
 Yliopiston apteekin asiakaspalvelun farmaseutti  Matleena Sten  kertoo, että vielä hetki sitten heillä Tampereella koronan kotitestin hinta oli noin 7,50 euroa. Hintaa laskettiin ja tällä hetkellä hinta on 5,90.
 Hallitus esittää ALVin poistoa koronan kotitesteistä. Poiston tavoitteena on saada kotitestien hinnat alemmaksi ja tehdä koronaviruksen testaamisesta helpompaa. Lain on tarkoitus tulla voimaan 1.1.2022 ja se olisi voimassa 31.12.2022 saakka.
 Tekeekö lakimuutos siis koronan kotitestien hinnoista tasalaatuisempia?
 – Valtiovarainministeri on vedonnut haastatteluissa, että tarkoituksena on, että muutos menee suoraan hintoihin. Viesti sekä päivittäistavarakaupoille ja apteekeille on sama. Uskoisin, että media tulee tarkasti seuraamaan, mitä tapahtuu, kun muutos tulee voimaan, Apteekkariliiton viestintäjohtaja Erkki Kostiainen kertoo.
 Stenin mukaan ainakaan toistaiseksi nähtävillä ei ole, että hinnan aleneminen olisi vaikuttanut koronatestien menekkiin.
 – En huomaa, että ihmiset hirveästi katsoisivat hintaa. Kotitestit ovat haluttuja ja loppuvat nopeasti, kun uusi erä saadaan.
 Juttua muutettu 23.12.2021 klo 17.40. Poistettu Yliopiston apteekista aiemmin saatu tieto, jonka mukaan testin hintaa olisi laskettu ALVin alenemisen vuoksi. Veromuutos ei ole vielä voimassa, eikä ole vaikuttanut hintoihin.
 Keskustelu uutisesta on auki 24.12. klo 23 asti.

Koronan kotitestien hinnoissa isoja eroja – marketista testin saa alle viidellä eurolla, mutta apteekissa hinta voi olla huomattavasti kalliimpi


Summary: Sivullisille ei poliisin mukaan ole tilanteessa aiheutunut vaaraa.

Konalan Riukukujalla on ammuttu henkilöä.
 Ampuminen tapahtui yksityisasunnossa eikä tilanteesta ole poliisin mukaan aiheutunut vaaraa sivullisille.
 Poliisi kertoi ampumisesta Twitterissä torstaina kello 14.09. Poliisi kertoi myös etsivänsä epäiltyä ampujaa.
 Paikalla oli useita partioita. Noin kello 15 poliisi tviittasi poistuvansa vähitellen paikalta ja jatkavansa esitutkintaa.
 Uhri on kuljetettu sairaalaan saamaan hoitoa.
 Juttua päivitetty 23.12. kello 15.18: Poliisi kertoi poistuvansa vähitellen paikalta.

Helsingin Konalassa ampuminen yksityisasunnossa – uhri kuljetettu sairaalaan


Summary: Taitoluistelua, tanssia, esittävää taidetta ja jääkiekkoa yhdistävä suurtuotanto on ollut työn alla jo useamman vuoden ajan. Työryhmässä on yli 400 ihmistä ja tunnettuja nimiä.

Lumikuningatar-jääshow siirtyy Pirkanmaan uusien koronarajoitusten vuoksi vuodenvaihteeseen 2022–2023. Lumikuningattaren maailmanensi-illan oli tarkoitus olla Tampereen uudella areenalla 1. tammikuuta 2022. Aluehallintovirasto kielsi kuitenkin torstaina kaikki yleisötapahtumat Pirkanmaalla.
 Rajoituksista ei voi vapautua käyttämällä koronapassia. Uusien koronarajoitusten vuoksi Lumikuningatar-jääshow joudutaan siirtämään vuodella eteenpäin.
 Taitoluistelua, tanssia, esittävää taidetta ja jääkiekkoa yhdistävä suurtuotanto on ollut työn alla jo useamman vuoden ajan. Valmisteluja tehtiin täysillä aivan maaliviivalle saakka. Työryhmässä oli yli 400 ihmistä.
 – Siirto näin lähellä ensi-iltaa on erityisesti esiintyjille kova henkinen isku, ja joitakin tehtyjä taloudellisia panostuksia emme saa takaisin. Meille ja koko tapahtuma-alalle kuluva pandemia-aika on ollut haastava, siksi jokaisella ensi vuoteen siirtyvällä lippuvarauksella on merkitystä, Tampere-talon toimitusjohtaja ja Lumikuningattaren tuottaja  Paulina Ahokas  kertoo tiedotteessa.
 Esitystä valmisteltiin viimeiseen asti
 Jäällä piti nähdä 53 luistelijaa, tanssijaa ja jääkiekkoilijaa. Taitoluistelija  Kiira Korpi  oli valmistautunut Lumikuningattaren nimirooliin.
 – Itseäni harmittaa älyttömän paljon, että esitykset joudutaan siirtämään, koska olemme treenanneet ahkerasti. Esityksestä on tulossa uskomattoman koskettava, jännittävä ja näyttävä, Korpi kertoo tiedotteessa.
 Mukana on tunnettuja kiekkoilija kuten  Marko Anttila, Niklas Hagman, Jenni Hiirikoski  ja  Pekka Saravo .
 Luistelupuolelta puolestaan show'ssa ovat mukana esimerkiksi  Laura Lepistö ,  Susanna Rahkamo  ja  Petri Kokko .
 Maailmanluokan esityksessä nähdään myös suuri joukko kansainvälisiä luistelutähtiä. Yksi heistä on Kain roolin harjoitellut espanjalainen taitoluistelija  Felipe Montoya.
 Ostetut liput käyvät sellaisenaan esityksen uuteen ajankohtaan.
 Jos uudet ajankohdat eivät sovi, asiakas voi vaihtaa liput toiseen Lumikuningattaren näytökseen, Tampere-talon lahjakorttiin tai hakea lippurahoja takaisin 28. helmikuuta 2022 mennessä.
 Lue lisää:
 Nyt se on selvää: Pirkanmaalle tulee muuta Suomea tiukemmat ja pidemmät rajoitukset
 Kiira Korpi palaa jäälle pahana Lumikuningattarena, mutta siviilissä taitoluistelija on onnellisesti rakastunut Pekkaan
 Jokeri-kapteeni Marko Anttila tähdittää Lumikuningatar-jääshowta taitoluistelijoiden kanssa – katso videolta, miten "Mörkö" taipuu vaakaan

Kiira Korpi: "Harmittaa älyttömän paljon", Lumikuningatar-suurtuotanto siirtyy vuodella uusien koronarajoitusten takia


Summary: Koronaviruksen jätevesiseurannassa ryhdytään ensi vuoden aikana seulomaan myös virusmuunnoksia. Yksilötestien tarkkuuteen sillä ei silti päästä.

Koronaviruksen jätevesiseurannan tuoreimmat tulokset kertovat samaa, mitä tartuntaluvutkin: jätevesiseurannan tuottamien koronaviruksen RNA-lukumäärien valossa virusta on ollut Suomessa liikkeellä aina vain enemmän syyskuun puolivälistä saakka.
 – Tällä hetkellä koronaviruksen RNA:ta löytyy jätevedestä kaikkialta ja näin on ollut jo pidemmän aikaa. Talveen käännyttäessä RNA-määrät ovat olleet koko ajan noususuunnassa, toteaa johtava asiantuntija  Tarja Pitkänen  Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselta (THL).
 Viiden viimeisen mittauskerran perusteella koronaviruksen RNA:n määrä on jatkanut nousua Helsingissä, Hämeenlinnassa, Joensuussa, Kuopiossa, Porissa, Tampereella ja Turussa.
 Espoossa, Jyväskylässä, Kouvolassa, Oulussa ja Vaasassa RNA:n määrä on pysynyt samalla tasolla.
 Lappeenrannassa viimeisen viiden viikon trendin havaittiin taittuneen ja koronavirusta havaittiin niin pieni määrä, että se jäi alle määritysrajan.
 THL on tehnyt koronaviruksen jätevesiseurantaa koronapandemian alkuajoista lähtien. Puhdistamaton jätevesi kerää yhteen kaiken sen, mitä viemäreihin lasketaan.
 Jätevesiseurantaa on käytetty jo pitkään polioviruksen poissaolon varmentamiseksi, antibioottiresistenssin seurannassa ja esimerkiksi huumausaineiden käytön seurannassa.
 THL:n johtava asiantuntija ja Helsingin yliopiston ympäristöterveyden apulaisprofessori Tarja Pitkänen kertoo, että koronaviruksen löytäminen jätevesistä ei ole ihan helppoa, vaan se vaatii erikoisanalytiikkaa. Menetelmän kehittäminen kesti useita kuukausia. Janne Lindroos / Yle
 Koronapandemiassa jätevesiseurannan tulokset tukevat epidemian tilannekuvan muodostamista.
 – Joissakin tapauksissa jätevesi voi antaa jopa ennakkovaroituksen tartuntamäärien kasvusta, mutta epidemiatilanteen ollessa päällä se on ensisijaisesti testausstrategiasta riippumaton seurantatyökalu, muistuttaa Pitkänen.
 Jätevesiseurannassa on mukana 14 kaupunkia, joiden jätevesistä otetaan näytteet viikon välein. Nykyinen seuranta kattaa noin 43 prosenttia Suomen väestöstä.
 – Meiltä on jonkin verran kyselty mahdollisuutta laajentaa tai ainakin tihentää jätevesinäytteenottoa, mutta ainakaan toistaiseksi seurannan laajentamiseen ei ole katsottu olevan niin suurta tarvetta, että siihen olisi suunnattu lisäresursseja. Jätevesiseuranta tukee muita epidemian mittareita.
 Jätevesitulokseen vaikuttaa paitsi paikkakunnan uudet tartunnat, myös aiemmin tartunnan saaneiden henkilöiden viruseritys, joka kestää keskimäärin vähintään kolme viikkoa. Tämä tarkoittaa sitä, että esimerkiksi yksilötestauksen testipositiivisuus lähtee mahdollisesti laskuun aiemmin kuin RNA-lukumäärän nousukäyrä jätevedessä taittuu.
 Virusmuunnosten tunnistaminen mahdollista ensi vuonna
 Virusmuunnosten tunnistaminen tulee mahdolliseksi ensi vuonna. THL kehittää parhaillaan varianteille tyypillisten mutaatioiden tunnistusmenetelmää jätevesinäytteille. Toistaiseksi tästä kehitystyöstä ei vielä ole tuloksia.
 Virusmutaatioiden seurannan kehittäminen on osa vuoden 2022 alussa THL:ssä alkavaa Euroopan komission tukemaa kehitysprojektia, jossa koronaviruksen ja sen muunnosten jätevesiseuranta on tarkoitus vakiinnuttaa.
 Virusmuunnosten seurantaan jätevesistä tarvitaan käytännössä ensin potilaslöydöksiin perustuva tieto uudesta variantista. Tämän jälkeen tälle variantille ominaisia mutaatioita voidaan lähteä etsimään jäteveden sisältämistä nukleiinihapoista.
 – Jätevedestä saatava tieto on hieman erilaista kuin yksilötestauksessa saatava varianttitieto. Jätevesien tieto on aina seos paikkakuntien kaikista liikenteessä olevista virusmutaatioista, ei pelkästään yhtä mutaatiota, Pitkänen selventää.
 Toistaiseksi tietoja esimerkiksi omikronista ei jätevesinäytteistä ole saatavilla.
 – Omikronin osalta tietoja erittymisestä ei vielä ole. Jos rokote on tehokas kiertävää virusvarianttia vastaan, on saatu viitteitä siitä, että rokotetuilla erittyminen vähenee tai jopa estyy. Tästä asiasta tarvittaisiin kuitenkin vielä lisätietoa.
 Jouluna jätevesiseurannassa on viikon tauko. Seuraavan kerran mittaustulokset ovat sairaanhoitopiirien tiedossa loppiaisena.
 – On toivottavaa, että nyt asetetut rajoitustoimien tiukennukset tehoavat ja ihmiset rauhoittuvat joulun viettoon perhepiirissä. Jätevesiseuranta tukee epidemian tilannekuvaa taas loppiaisviikolla, jolloin seurannassa mukana olevat jätevedenpuhdistamot toimittavat THL:een tutkittavaksi 2–3.1.2022 kerätyt kokoomanäytteet. Niiden perusteella näemme hyvin uuden vuoden jälkeisen tilanteen.
 Koronavirusseuranta jatkuu ensi vuoden ajan
 Jätevesiseurantaa on tarkoitus jatkaa toistaiseksi. THL on varautunut jatkamaan seurantaa ainakin vuoden 2022 loppuun saakka, mahdollisesti pidempäänkin.
 Jätevesiseuranta ei voi tuottaa leviämisvaiheessa ennakkovaroitusta, vaan se ennemminkin antaa epidemiatilanteesta jälkikäteen testausaktiivisuudesta riippumatonta seurantatietoa.
 Jätevesiseurannan merkitys korostuu vaiheessa, jossa epidemia aktivoituu esimerkiksi rauhallisen vaiheen jälkeen tai tilanteessa, jossa jätevedessä ei havaittu koronavirusta lainkaan. Viimeksi tällainen tilanne oli useilla seurantapaikkakunnilla touko-kesäkuun vaihteessa.
 – Jätevesiseuranta ei tule koskaan korvaamaan yksilötestausta ja yksittäisen ihmisen sairauden hoitoon tarvittavia analyysejä. Jätevesiseuranta tuottaa tietoa yhdyskuntien tasolla. Jos päästään jossain vaiheessa sellaiseen tilanteeseen, että paikkakuntien jätevesissä ei havaittaisi lainkaan koronavirusta, tällaisessa tilanteessa uusi havainto jätevedestä voisi toimia ennakkovaroituksena, jonka perusteella yksilöiden koronatestaamista olisi tarpeen tehostaa, sanoo tutkija.
 Voit keskustella aiheesta 24.12. kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Jätevesissä voi piillä tieto uudesta pandemiasta – "Oikea aarreaitta", sanoo varoitusjärjestelmää kehittävä asiantuntija
 Voit seurata koronaepidemian etenemistä  Ylen grafiikoista .

Koronatartuntojen suuri määrä havaitaan myös jätevesissä – uusien rajoitusten vaikutukset voivat näkyä ensimmäisen kerran alkuvuonna


Summary: Etelä-Suomen aluehallintoviraston asettamat rajoitukset tulevat voimaan joulun jälkeen 28.12. Koronapassia ei voi ottaa käyttöön rajoitusten vaihtoehtona.

Etelä-Suomen aluehallintovirasto  kiristää  koronarajoituksia Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin alueella merkittävästi.
 Uudet määräykset koskevat kokoontumisia ja tilojen käyttöä, ja ne tulevat voimaan 28. joulukuuta. Koronapassia ei voi ottaa käyttöön rajoitusten vaihtoehtona.
 Uudellamaalla kielletään henkilömäärästä riippumatta kaikki sisätiloissa järjestettävät yleisötilaisuudet ja yleiset kokoukset kolmeksi viikoksi tammikuun 17. päivään asti.
 Lisäksi alueelle on annettu tartuntalain pykälän 58 g mukainen määräys tiettyjen asiakas- ja yleisötilojen sulkemisesta. Sulkupäätös on voimassa kaksi viikkoa eli 10. tammikuuta asti.
 Määräys tilojen sulkemisesta tarkoittaa sitä, että kaikki seuraavat julkisten ja yksityisten toimijoiden urheilu-, liikunta-, huvi- ja virkistyskäytössä olevat tilat pitää sulkea:
 joukkueurheiluun, ryhmäliikuntaan, kontaktilajien harrastamiseen ja muuhun vastaavaan urheiluun tai liikuntaan käytettävät sisätilat sekä kuntosalit ja muut vastaavat sisäliikuntatilat yleiset saunat sekä uimahallien, maauimaloiden ja kylpylöiden allastilat sekä niiden välittömässä yhteydessä olevat pukuhuonetilat tanssipaikat sekä kuorolaulutoimintaan, harrastajateatteriin tai muuhun vastaavaan ryhmäharrastustoimintaan käytettävät tilat huvi- ja teemapuistot, tivolit sekä eläintarhojen sisätilat sisäleikkipuistot ja sisäleikkipaikat kauppakeskusten yleiset oleskelutilat pois lukien vähittäiskaupan liiketilat ja palvelujen tarjoamiseen käytettävät tilat sekä kulku niihin.
 Etelä-Suomen avin ylitarkastaja  Oona Mölsä  tarkentaa STT:lle, että yleisötilaisuuksien kielto koskee myös kulttuuritapahtumia, kuten elokuvateattereita, teattereita ja konsertteja.
 Kirkkojen toiminnasta esimerkiksi kirkoissa järjestettävät konsertit on katsottu Mölsän mukaan yleisötilaisuuksiksi, mutta jumalanpalvelukset eivät ole näillä rajoituksilla kiellettyjä.
 – Rekisteröityjen uskontokuntien tunnusomaiseen toimintaan kuuluvat, uskonnon harjoittamista varten järjestettävät tilaisuudet on rajattu sen ulkopuolelle. Eli yleisötilaisuuden käsite tulee kokoontumislaista, hän sanoo STT:lle.
 Alle 18-vuotiaiden harrastustoiminta saa jatkua
 Suljettavaksi määrättyjä tiloja voi kuitenkin käyttää vuonna 2004 syntyneiden ja sitä nuorempien lasten ja nuorten ohjattuun harrastustoimintaan.
 Lisäksi tiloja voi käyttää lakisääteisten palvelujen toteuttamiseen, kuten lääkinnälliseen kuntoutukseen.
 Päätös tilojen sulkemisesta ei koske ammattiurheilemista eikä yksityis- tai perhe-elämän piiriin kuuluvaa toimintaa.
 Päätökset on tehty sairaanhoitopiirin tuoreen tilannekuvan perusteella, ja niitä valmisteltaessa on kuultu myös alueen kuntia. Omikronmuunnos on heikentänyt koronatilannetta erittäin nopeasti koko Uudenmaan alueella.
 – Tässä vakavassa tilanteessa olemme katsoneet välttämättömäksi ottaa käyttöön hyvin tiukat rajoitukset, joilla pyritään turvaamaan terveydenhuollon kantokyky. Epidemian hidastamisella tavoitellaan myös lisäaikaa rokotussuojan ja -kattavuuden kasvattamiselle, kertoo ylitarkastaja Oona Mölsä tiedotteessa.
 Mölsä kertoo STT:lle, että rajoitukset tulevat voimaan vasta tiistaina, koska toimijoille haluttiin antaa aikaa.
 – Olemme viranomaisena tavoitettavissa vielä maanantaina, jos toimijoilla on tästä kysyttävää.
 Juttua täydennetty 23.12. kello 18.14 STT:n tiedoilla.
 Voit keskustella aiheesta 24.12.2021 kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Pääministeri Marin: Rajoitusten jatkumista ei voida sulkea pois –
valmiuslaki otetaan käyttöön vain jos mikään muu ei riitä
 Uudenmaan koronanyrkit: Hallituksen toimet eivät riitä, yleisötilaisuudet kannattaisi kieltää sisätiloissa kokonaan
 Yle seurasi Marinin tiedotustilaisuutta: Ravintoloiden anniskelu loppuu ensi tiistaista alkaen jo kello 17,  perusopetus ja toinen aste pysyvät lähiopetuksessa, sisärajavalvonta tiukkenee
 Koronanyrkki esittää uusia rajoituksia pääkaupunkiseudulle: koronapassista luovutaan, uimahallit sekä harraste- ja sisäliikuntatilat kiinni

Yleisötilaisuudet sisätiloissa kielletään Uudellamaalla – lisäksi liikunta- ja huvitiloja suljetaan aikuisilta kokonaan


Summary: Joulua vietetään koronan ja erilaisten rajoitusten varjossa. Moni rajoituksista on vasta muuttunut tai muuttumassa. Kokosimme yhteen tiedot muutoksista eri puolilta Suomea.

Koronarajoitukset ovat nyt hyvin erilaisia eri puolilla Suomea. Voi olla vaikea pysyä kärryillä, koska osaa rajoituksista muutettiin vielä aatonaattona. Osassa Suomea päätöksiä on luvassa vasta joulun jälkeen.
 Lisäksi tilannetta hämmentää se, että osan rajoituksista antaa hallitus, osan aluehallintovirastot. Aluehallintovirastojen tuoreimmat  tiedot löytyvät täältä .
 Hallituksen hätäjarrun takia  rajoituksia  tuli esimerkiksi koronan leviämisalueiden ravintoloihin. Ne pitää sulkea entistä aiemmin. 28. joulukuuta alkaen anniskelu päättyy leviämisalueilla jo kello 17.
 Koronapassilla ei pääse silloin korkean ja kohtalaisen riskin tapahtumiin, joita ovat muun muassa baarit, yökerhot, massatilaisuudet, joissa ei ole määritelty istumapaikkoja, yli 10 henkilön kuorolaulutilaisuudet sekä messut, joissa ei ole erityisjärjestelyjä kontaktien välttämiseksi.
 Sairaanhoitopiirien verkkosivuilla on kootusti tietoa alueen koronarajoituksista ja -suosituksista.
 Lisäksi tällaisia alueellisia rajoituksia Suomeen on tulossa tai tullut joulun aikana:
 Uusimaa:
 Etelä-Suomen aluehallintovirasto kiristi torstaina koronarajoituksia  Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin  alueella selvästi. Uudet määräykset tulevat voimaan 28.12. alkaen. Koronapassia ei voi ottaa käyttöön rajoitusten vaihtoehtona.
 Uudellamaalla kielletään henkilömäärästä riippumatta kaikki sisätiloissa järjestettävät yleisötilaisuudet ja yleiset kokoukset kolmeksi viikoksi ajalla 28.12.2021–17.1.2022. Lisäksi alueelle on annettu tartuntalain pykälän 58 g mukainen määräys asiakas- ja yleisötilojen sulkemisesta. Sulkupäätös on voimassa kaksi viikkoa ajalla 28.12.2021–10.1.2022.
 Suljettavaksi määrättyjä tiloja voi kuitenkin käyttää vuonna 2004 syntyneiden ja sitä nuorempien lasten ja nuorten ohjattuun harrastustoimintaan. Lisäksi tiloja voi käyttää lakisääteisten palvelujen toteuttamiseen.
 Pirkanmaa:
 Pirkanmaalle tuli torstaina  tiukat rajoitukset.
 Aluehallintovirasto kieltää tartuntatautilain nojalla Pirkanmaan sairaanhoitopiirin kuntien ja Punkalaitumen kunnan alueilla kaikki sisä- ja ulkotiloissa järjestettävät yleisötilaisuudet ja yleiset kokoukset. Määräys on voimassa ajalla 25.12.2021–7.1.2022.
 Lisäksi avin päätös määrää kaikki yleisölle avoimet asiakas-, osallistuja- ja odotustilat suljettaviksi asiakkailta. Näihin ei pääse enää edes koronapassilla. Lasten (v. 2004 syntyneiden ja sitä nuorempien) harrastuksiin voi käyttää tiloja.
 Satakunta:
 Lounais-Suomen aluehallintovirasto kielsi torstaina  Satakunnassa kaikki sisätiloissa ja ulkotiloissa järjestettävät yleisötilaisuudet ja yleiset kokoukset. Lisäksi suljetaan tiloja, joissa harjoitetaan liikunta-, urheilu-, huvi- tai virkistystoimintaa.
 Yleisölle avoimien, oleskeluun tarkoitettujen tilojen käyttö on avin määräyksen perusteella järjestettävä niin, että lähikontaktin aiheuttamaa koronatartunnan riskiä voidaan ehkäistä.
 Käytännössä tartuntariskiä voi alentaa esimerkiksi edellyttämällä kasvomaskin käyttöä, tehostamalla ilmanvaihtoa, rajoittamalla asiakasmäärää, porrastamalla kävijöiden osallistumista tai sijoittelemalla asiakaspaikat aiempaa väljemmin.
 Rajoitukset ovat voimassa huomisesta jouluaatosta alkaen vuoden loppuun asti. Niistä ei voi vapautua käyttämällä koronapassia.
 Varsinais-Suomi:
 Lounais-Suomen aluehallintovirasto kielsi keskiviikosta alkaen sisätiloissa ja ulkotiloissa järjestettävät yleisötilaisuudet ja yleiset kokoukset  Varsinais-Suomen alueella  lyhytaikaisesti vuoden loppuun asti. Urheilukatsomoon ja teatteriesityksiin ei siis pääse enää edes koronapassilla.
 Varsinais-Suomessa uimahallit ja liikuntapaikat ovat auki tiukin terveysturvallisuusohjeistuksin.
 Pohjois-Pohjanmaa ja Kainuu:
 Leviämisvaiheessa olevalle  Pohjois-Pohjanmaalle  tuli torstaina voimaan tiukennetut rajoitukset.
 Kaikki sisä- ja ulkotiloissa järjestettävät yleisötilaisuudet ja yleiset kokoukset kielletään nyt vuoden lopppuun saakka. Esimerkiksi uimahallit, kylpylöiden allasosastot, kuntosalit ja tanssipaikat menevät kiinni.
 Lisäksi asiakas- ja yleisötilojen käyttöä rajoitetaan lyhytaikaisesti. Tiloja voidaan kuitenkin edelleen käyttää lasten ohjattuun harrastustoimintaan.
 Kainuu  on edelleen koronaepidemian perustasolla. Uutena rajoituksena on, että koronavalvontaa tiukennetaan raja-asemilla.
 Lappi:
 Kokoontumisrajoitus laajenee aatonaatosta  lähtien koko Lapin alueelle. Lapin aluehallintovirasto päätti asiasta keskiviikkona. Käytännössä nyt kielletään kaikki sisätiloissa järjestettävät yleisötilaisuudet ja yleiset kokoukset, joihin osallistuu yli 20 henkilöä.
 Yleisötilaisuuksiksi luokitellaan esimerkiksi konsertit ja urheilutapahtumat, yleisiksi kokouksiksi esimerkiksi mielenosoitukset. Yleisötilaisuuksien rajoituksista vapautuu koronapassilla. Yleisissä kokouksissa järjestäjä ei voi kuitenkaan edellyttää koronapassia.
 Aluehallintovirasto linjasi myös, että asiakas- ja yleisötilojen käyttö on järjestettävä jatkossa siten, että tiloissa voidaan ehkäistä lähikontaktien aiheuttamaa koronatartuntariskiä. Riskiä voi avin mukaan alentaa esimerkiksi edellyttämällä kasvomaskin käyttöä, rajoittamalla asiakasmäärää tai sijoittelemalla asiakaspaikat aiempaa väljemmin.
 Päätös koskee urheilu-, liikunta-, huvi- ja virkistystoimintaan käytettyjä tiloja, kuten kuntosaleja, uimahalleja ja tanssipaikkoja. Muiden asiakastilojen osalta päätöstä tulee noudattaa, mikäli kyseessä on yli 10 henkilön sisätila tai yli 50 henkilön ulkotila.
 Etelä-Pohjanmaa:
 Sisätiloissa pidettävien yleisötilaisuuksien ja kokousten sallittu henkilömäärä kiristyy 20:een, kun nyt määrä on 50. Aluehallintoviraston päätöksen mukaan koronapassi on kuitenkin edelleen käytössä alueella vaihtoehtona rajoituksille. Määräys on voimassa 26.12.2021–23.1.2022.
 Etelä-Karjala:
 Etelä-Karjalan sairaanhoitopiirin alueella Etelä-Suomen aluehallintovirasto on päättänyt jatkaa yleisötilaisuuksia koskevaa päätöstä. Päätöksen mukaan yli 50 hengen sisätiloissa järjestettävät yleisötilaisuudet on alueella kielletty, mutta rajoituksen vaihtoehtona tilaisuuden järjestäjä voi ottaa käyttöön koronapassin. Uusi määräys on voimassa 23.1.2022 asti.
 Kanta-Häme:
 Kanta-Hämeen sairaanhoitopiirin alueella kokoontumisrajoituksia tiukennetaan 24.12.2021 alkaen. Jouluaatosta alkaen sisätiloissa yli kymmenen hengen ja ulkotiloissa yli 50 hengen yleisötilaisuudet ja yleiset kokoukset kielletään.
 Yleisötilaisuuksien rajoitusten vaihtoehtona voi ottaa käyttöön koronapassin.
 Keski-Pohjanmaa:
 Keski-Pohjanmaalla on kielletty kaikki sisätiloissa järjestettävät yleisötilaisuudet ja yleiset kokoukset, joihin osallistuu yli 50 henkilöä. Määräys on voimassa 5. tammikuuta 2022 asti.
 Päijät-Häme:
 Etelä-Suomen avista odotetaan päätöstä joulun jälkeisellä viikolla Päijät-Hämeen koronakoordinaatioryhmän uusimpaan esityksen koronarajoitusten kiristämisestä.
 Päijät-Soten johtajaylilääkäri  Tuomo Nieminen   kertoi keskiviikkona,  että ryhmä esittää aluehallintoviranomaiselle tartuntatautilain 58 g -pykälän käyttöön ottamista eli käytännössä tiettyjen liikunta ja harrastetilojen sulkemisia enintään kahdeksi viikoksi.
 Keski-Suomi:
 Länsi- ja Sisä-Suomen avi ei ole valmistelemassa uusia koronarajoituksia Keski-Suomeen. Nykyisillä rajoituksilla mennään ainakin joulun yli.  Keski-Suomessa on  kielletty yleisötilaisuudet, joihin osallistuu yli 50 henkilöä. Rajoitukset voidaan välttää ottamalla käyttöön koronapassi. Koronapassia voidaan edellyttää 16 vuotta täyttäneiltä henkilöiltä. Päätökset eivät kohdistu yksityistilaisuuksiin tai harrastustoimintaan. Myös näissä kehotetaan noudattamaan yleisiä suosituksia. Kokoontumisrajoitukset päättyvät 5. tammikuuta.
 Pohjois- ja Etelä- ja Itä-Savo sekä Pohjois-Karjala:
 Itä-Suomen avi ei aio enää tällä viikolla päivittää rajoituksia. Se tarkastelee tilannetta todennäköisesti välipäivinä leviämisalueiden eli ainakin Pohjois- ja Etelä-Savon osalta.
 Itä-Suomen aluehallintovirasto  on kieltänyt alueellaan kaikki sisätiloissa järjestettävät yleisötilaisuudet ja yleiset kokoukset, joihin osallistuu yli 50 henkilöä. Rajoitukset ovat tällä hetkellä voimassa 9.1.2022 saakka. Myös tilojen käyttö edellyttää toimia terveysturvallisuuden varmistamiseksi.
 Pohjanmaa:
 Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto ei asettanut uusia rajoituksia Pohjanmaalle 22.12. kokouksessaan.
 Vaasan sairaanhoitopiirin kuntien alueella kaikki sisätiloissa järjestettävät yleisötilaisuudet ja yleiset kokoukset, joihin osallistuu yli 50 henkeä ovat kielletty. Määräys on voimassa 19.1.2022 asti. Koronapassi on vaihtoehto rajoituksille.
 Mitä ajatuksia rajoitukset herättävät? Voit keskustella aiheesta 24.12. kello 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Päivittyvä seuranta: Suomessa 3 000 uutta tartuntaa | Avi määräsi kovia rajoituksia Satakuntaan ja Pirkanmaalle
 Hallitus vetää hätäjarrusta, yli 5-vuotiaiden rokottaminen alkaa, rokotusten ikäkohtainen järjestys poistuu – lue tärpit hallituksen infosta
 Pääministeri Marin: Rajoitusten jatkumista ei voida sulkea pois –
valmiuslaki otetaan käyttöön vain jos mikään muu ei riitä
 Analyysi: Hätäjarrussa on kyse myös kriisiviestinnästä, eikä se välttämättä ole työkalun tehottomin puoli

Näin koronarajoitukset vaihtelevat eri puolilla Suomea: Yle kokosi yhteen muuttuneet rajoitukset, mitä saa ja mitä ei saa tehdä


Summary: Yksittäisille ravintoloille noudettavien juhlaruokien myynnillä voi olla iso merkitys varsinkin korona-ajan rajoitusten keskellä. Alalla uskotaan, että noutoruoka on suosittua myös pandemian jälkeen.

Lahden Seurahuoneella joulukiireet alkavat hieman hellittää. Aaton aattona jouluruuat on jo pakattu ja jaettu niitä tilanneille.
 Useat ravintolat ovat myyneet jouluviikolla kasseja, joihin on pakattu erilaisia jouluruokia. Moni on tarjonnut pandemian aikana noudettavia juhlaruokia myös esimerkiksi vappuna tai äitienpäivänä.
 Lahden Seurahuoneen ravintola- ja keittiöpäällikkö  Ville Penttilä  uskoo, että joulukasseilla on kysyntää. Ravintolaruuan noutamisella asiakas voi ostaa itselle vapaa-aikaa, kun jouluna ei tarvitse seistä hellan ääressä. Moni haluaa syödä laadukasta ruokaa.
 – Ihmiset eivät halua ostaa valmisruokaa vaan valmista ruokaa.
 Ruokakassit odottavat noutoaan Lahden Seurahuoneen kylmiössä. Keittiömestari Juuso Rekola on ollut suunnittelemassa kassien sisältöä. Janne Nykänen / Yle
 Kukaan ei tiedä, kuinka moni nauttii joulun alla ravintoloista haetuista herkuista. Matkailu- ja ravintola-alan yrittäjien liitto MaRan toimitusjohtaja  Timo Lappi  arvioi, että kyse on marginaalisesta ilmiöstä alalla. Kassien tuoma tuotto voi kuitenkin olla merkittävä niitä tarjoaville ravintoloille koronarajoitusten keskellä.
 Ravintoloiden jouluruokakassit eivät ole uusi keksintö. Moni ravintola on myynyt jo vuosia kotiin omia tuotteitaan. Korona-aika on laajentanut tarjontaa, kun ravintolat yrittävät keksiä uusia tapoja myydä ruokaa.
 Noutoruuan suosio on selvästi kasvanut korona-aikana. Ilmiö siivittää myös ravintoloiden ruokakassien myyntiä.
 Noutoruokatrendi valuu maailmalta Suomeen
 Innostus noutoruokiin ei sammu pandemian loputtua, uskoo Penttilä. Myös Lappi pitää todennäköisenä, että noutoruokien osto jää pandemian hiivuttua ylemmälle tasolle kuin ennen korona-aikaa.
 Lahden Seurahuoneen keittiö- ja ravintolapäällikkö Ville Penttilä uskoo, että noutoruuan kysyntä voi vielä  kasvaa. Janne Nykänen / Yle
 Noutoruoka on Penttilän mukaan ollut huomattavasti suositumpaa Keski-Euroopassa ja Amerikassa kuin Suomessa. Hän uskoo, että trendi olisi rantautunut Suomeen, vaikka pandemiaa ei olisi tapahtunut.
 – Noutoruoka on ollut meillä lapsenkengissä verrattuna muuhun läntiseen maailmaan. Pandemia nopeutti jo tulossa olevaa prosessia. Se otti hypyn naperosaappaisiin.
 Voit keskustella aiheesta jouluaattoiltaan klo 23:een saakka.

Noutoruokien suosio sai ravintolat myymään jouluruokia kasseissa – ravintolapäällikkö: "Ihmiset eivät halua valmisruokaa vaan valmista ruokaa"


Summary: Seksuaalirikos tapahtui käräjäoikeuden mukaan vuosina 2004–2006 ja uhri oli silloin alle kouluikäinen.

Pirkanmaan käräjäoikeus on tuominnut vuonna 1971 syntyneen miehen 5,5 vuoden vankeusrangaistukseen lapsen törkeästä seksuaalisesta hyväksikäytöstä.
 Hyväksikäyttö tapahtui käräjäoikeuden mukaan vuosina 2004–2006 ja uhri oli silloin alle kouluikäinen.
 Käräjäoikeuden julkisen selosteen mukaan vastaaja oli ollut alle kouluikäisen asianomistajan kanssa toistuvasti sukupuoliyhteyksissä ja tehnyt tälle seksuaalisia tekoja, jotka olivat olleet omiaan vahingoittamaan tämän kehitystä.
 Vastaaja kiisti syyllistyneensä väitettyyn rikokseen. Käräjäoikeuden tuomarit äänestivät ratkaisusta.
 Käräjäoikeus tuomitsi miehen korvaamaan uhrille noin 45 000 euroa ja valtiolle todistelukustannukset ja asianomistajan oikeudenkäyntikulut.
 Tuomio ei ole lainvoimainen eli siitä voi valittaa hovioikeuteen. Oikeudenkäyntiaineisto on määrätty pidettäväksi salassa 60 vuotta.

Miehelle 5,5 vuoden vankeusrangaistus törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä, uhri oli alle kouluikäinen


Summary: Etelä-Suomen aluehallintovirasto kielsi kaikki yleisötilaisuudet sisätiloissa 28. joulukuuta lähtien. Sen myötä myös elokuvateatterit sulkevat ovensa.

Elokuva-alalle tuli musta joulu, kuten muutama päivä sitten jo uumoiltiin. Etelä- Suomen aluehallintovirasto ilmoitti tänään, että kaikki yleisötilaisuudet kielletään ensi viikon tiistaista 28. joulukuuta lähtien. Kielto päättyy 17. tammikuuta 2022 eli kestää yhteensä kolme viikkoa.
 Suomen suurimman elokuvateatteriketjun Finnkinon myyntijohtaja  Hannele Wolf-Mannila  vahvistaa Ylelle, että kaikki HUSin alueella olevat elokuvateatterit sulkevat ovensa.
 – Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että elokuvateatterit joudutaan sulkemaan. Elokuvanäytökset joudutaan Avin päätöksellä lopettamaan 28. joulukuuta lähtien.
 Joulunaika on yksi tärkeimpiä elokuvien markkinapaikkoja, ja sinne on perinteisesti ajoitettu isoja koko perheen elokuvia ja menestyselokuvien jatko-osia. Jo moneen kertaan eteenpäin siirretty  Johanna Vuoksenmaan  elokuva  70 on vain numero  piti saada ensi-iltansa ensi viikolla. Nyt elokuvaa joudutaan siirtämään taas eteenpäin.
 – Kyllä tässä kaikki suunnitelmat menevät uusiksi. Joulunaika on elokuvateattereille vuoden tärkein sesonki ja nyt se jää toteutumatta. Sillä on tietysti isot vaikutukset kaikille elokuvateattereille ja elokuvien levittäjille myös taloudellisesti, Wolf-Mannila toteaa.
 Hän kertoo, että jo ohjelmistossa olevat elokuvat pyritään ottamaan uudestaan ohjelmistoon, kun rajoitukset hellittävät.
 – Mutta totta kai kaikki tahot joutuvat laittamaan suunnitelmansa uusiksi tämän seurauksena.
 Wolf-Mannila ei osaa vielä arvioida rahallisesti menetetyn joulusesongin taloudellisia vaikutuksia.
 – Kyllä tällä on isot taloudelliset vaikutukset. Emme ole vielä ehtineet laskea niitä. Pyrimme ensin saamaan kaikki käytännön asiat kuntoon. Joulunaika on taloudellisesti merkittävä sesonki, Wolf-Mannila toteaa.
 Mitä mieltä olet elokuvateattereiden sulkeutumisesta? Voit keskustella aiheesta 24.12. kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Yleisötilaisuudet sisätiloissa kielletään Uudellamaalla – lisäksi liikunta- ja huvitiloja suljetaan aikuisilta kokonaan
 Näin koronarajoitukset vaihtelevat eri puolilla Suomea: Yle kokosi yhteen muuttuneet rajoitukset, mitä saa ja mitä ei saa tehdä

Elokuvateatterit menevät kiinni ensi viikolla pääkaupunkiseudulla – Finnkinon johtaja: “Tällä on isot taloudelliset vaikutukset”


Summary: Vaikka yleisötilaisuudet kiellettiin Pirkanmaalla aluehallintoviraston määräyksestä, jumalanpalveluksia tai vastaavia uskonnollisia tilaisuuksia kielto ei koske. Näin ollen esimerkiksi joulukirkkoon on mahdollista päästä – tosin ei kaikkialla.

Tiukentuneista rajoituksista huolimatta Tampereella on yhä mahdollista päästä joulukirkkoon paikan päälle.
 Vaikka  aluehallintoviraston antamat määräykset  eivät koske jumalanpalveluksia tai vastaavia uskonnollisia tilaisuuksia, ei päätös niiden järjestämisestä ole ollut aivan itsestäänselvä. Tampereen Tuomiokirkkoseurakunnan tuomiorovasti  Olli Hallikainen  kertoo, että aiheesta on käyty keskusteluja.
 – Harkittiin tätä, ja eilen käytiin oman piispan kanssa asiasta neuvotteluja. Päädyttiin siihen, että annetaan seurakuntalaisille mahdollisuus osallistua ihan paikan päällä, Hallikainen kertoo.
 Hallikaisen mukaan joulukirkot tullaan järjestämään koronaturvallisesti eli kirkkoihin otetaan maksimiväkimäärästä vain kolmasosa. Lisäksi kirkoissa noudatetaan maskivelvoitetta ja käsihygieniaa. Hallikainen myös toivoo, että osallistujat tulisivat paikalle rokotettuina.
 – Kirkot ovat isoja tiloja. Uskon, että he, jotka haluavat kirkkoon tulla, turvallisesti myös mahtuvat, Hallikainen pohtii.
 Parkanossa joulukirkkoon osallistutaan ajalle tyypillisesti – etänä
 Vaikka Tampereella joulukirkot tullaan järjestämään, kaikkialla samanlaista linjausta ei ole tehty.
 Parkanon seurakunnan kirkkoherra  Liisa Myyryläinen  kertoo, että heidän kirkossaan tilaisuuksia joulun aikana ei tulla järjestämään. Myyryläisen mukaan Tampereen hiippakunnalta tuli ohjeistus, jossa kehotettiin seurakuntia olemaan yhteydessä paikallisviranomaisiin ja pohtimaan heidän kanssaan, miten olisi järkevä toimia.
 Myyryläinen oli kehotuksen pohjalta yhteydessä Parkanon terveys- ja hyvinvointijohtajaan  Taina Niiraseen .
 – Yhdessä tulimme siihen lopputulokseen, että Parkanon koronatilanne on niin haastava, ettei seurakunta tahdo näissä olosuhteissa järjestää minkäänlaista kokoontumista, Myyryläinen kertoo.
 Myyryläisen mukaan päätös tilaisuuksien perumisesta oli raskas.
 – Viimeiseen asti toivoin, että olisimme voineet kokoontua. Kun tilanne on tämä, todella raskain sydämin jouduimme tämän päättämään.
 Vaikka kokoontumiset peruttiinkin, aikoo Parkanon seurakunta tehdä aaton hartaudesta suoran lähetyksen Youtubeen kello 13.30 alkaen.
 – Ilosanoma kaikuu. Tällä kertaa netin välityksellä, Myyryläinen summaa.

Tampereella pääsee joulukirkkoon paikan päälle, Parkanossa ei – Parkanon kirkkoherra: "Raskain sydämin jouduimme tämän päättämään"


Summary: UPM:n kanssa Pro ei ole saavuttanut sopua. Pro, Paperiliitto ja Sähköliitto ovat aloittamassa lakon UPM:llä tammikuun alussa.

Ammattiliitto Pron hallitus on hyväksynyt Metsä Groupin kanssa neuvotellun yrityskohtaisen työehtosopimuksen. Sopimus tulee voimaan tammikuun alussa ja on voimassa toistaiseksi.
 Sopimus koskee Metsä Groupin palveluksessa olevia toimihenkilöitä, jotka työskentelevät kemiallisessa metsäteollisuudessa eli kartonki-, sellu- ja pehmopaperiyksiköissä.
 – Vastuulliset yritykset ymmärtävät yhteisen sopimisen tärkeyden työrauhan ja työolosuhteiden takaajana. Tällä on merkitys sekä yrityskuvaan että osaavan työvoiman saatavuuteen jatkossa, arvioi Pron puheenjohtaja Jorma Malinen tiedotteessa.
 Pro ei ole saavuttanut sopua UPM:n kanssa. Pro, Paperiliitto ja Sähköliitto ovat aloittamassa lakon UPM:llä tammikuun alussa. UPM ei ole tyytynyt yrityskohtaiseen sopimukseen vaan haluaa toimialakohtaiset sopimukset.

Ammattiliitto Pro hyväksyi työehtosopimuksen Metsä Groupin kanssa


Summary: Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksote on toimittanut käräjäoikeudelle vastauksensa palkkakiista-asiassa.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksote on vastannut kanteeseen, jossa 24 työntekijää vaatii palkkojen yhtenäistämiseen liittyviä korvauksia oikeusteitse.
 Eksote katsoo kantajien vaativan korvauksia, joihin heillä ei ole sopimusratkaisun perusteella oikeutta. Vastaus on  Eksoten mukaan  toimitettu Etelä-Karjalan käräjäoikeuteen tänään.
 Asian jatkokäsittely riippuu Eksoten henkilöstö- ja viestintäjohtaja  Santtu Niemen  mukaan käräjäoikeuden aikatauluista.
 Eksoten palkkakiistan juuret ovat vuodessa 2010, kun Eksote perustettiin ja henkilöstön palkkojen yhtenäistäminen jäi puutteelliseksi.
 Eksote on korvannut rästipalkkoja noin 4 500 työntekijälle. Noin 50 työntekijää kuitenkin kieltäytyi tarjotusta korvauksesta, ja osa heistä on haastanut Eksoten palkka-asiasta oikeuteen.
 Lue myös:   Sairaanhoitopiiri joutui maksamaan työntekijöilleen jättikorvaukset – nyt samanlaisia palkkakiistoja voi olla edessä muuallakin Suomessa

Sairaanhoitopiiri vastasi 24 työntekijän palkkakanteeseen: Eksote katsoo, ettei työntekijöillä ole oikeutta korvauksiin


Summary: Helsinki GSE:n Tilannehuoneen selvityksen perusteella koronarokotus kannattaisi antaa myös 5-11-vuotiaille lapsille. Tähän mennessä 12-vuotiaat ovat olleet nuorimpia, jotka ovat rokotuksia saaneet.

Koronatalouden tutkimusryhmän eli Helsinki GSE:n Tilannehuoneen torstaina julkaistun selvityksen mukaan mRNA-rokotteet näyttävät suojaavan hyvin myös lapsia koronavirukselta.
 – Päätimme vertailla miten 12-vuotiaat, jotka ovat saaneet jo paljon rokotuksia eroavat tartujen määrissä 11-vuotiaista, jotka eivät ole saaneet rokotuksia lainkaan. Yllättävä löydös oli, että viime viikkoina tartuntoja on ollut todella paljon enemmän, jopa kaksinkertainen määrä, 11-vuotiailla 12-vuotiaisiin verrattuna, kertoo tutkimusryhmän johtaja Turun yliopiston terveystaloustieteen professori  Mika Kortelainen .
 Selvityksen lopputulos on merkittävä, koska viime aikoina on käyty vilkasta keskustelua siitä onko lasten rokotuksista varsinaista hyötyä.
 Lue lisää :  Riskiryhmiin kuuluvien pienten lasten koronarokotukset alkaneet Helsingissä ja Turussa – THL:n Hanna Nohynek vastaa Ylen seitsemään kysymykseen
 Tartuntatautitiedoista näkyy, että 11- ja 12-vuotiaiden lasten tartunnat kehittyivät pitkälti samalla tavalla aina syksyyn asti. Rokotukset 12–15-vuotiaille lapsille alkoivat elokuussa, jonka jälkeen 11-vuotiailla havaittiin selvästi enemmän tartuntoja kuin 12-vuotiaiden ikäryhmässä.
 Ero tartunnoissa on Kortelaisen mukaan niin suuri, että se kumoaa ainakin osoittain sen, että rokotetut eivät mene oireisena niin herkästi testeihin kuin rokottamattomat.
 – Kyllä tuo tilastoissa nähtävä muutos osoittaa eron olevan vahvasti yhteydessä näiden 12-vuotiaiden rokotusten lisääntymiseen.
 Eron näkyviin saamista edesauttoi se, että syksyn aikana tartunnat ylipäätään lähtivät voimakkaaseen kasvuun.
 – Kun yhteiskunnassa ei ole paljon koronatartuntoja, niin silloin lasten rokotusten hyödyt ovat vähäisiä. Sen sijaan pahenevassa epidemiatilanteessa, missä lapsilla on paljon tartuntoja, rokottamisen hyöty voi olla aika merkittävä, Kortelainen sanoo.
 Johtopäätökset ovat jopa yllättäviä.
 – Pitäisi vahvistaa myös 5-11 vuotiaiden rokotuksia, hyödyt olisivat tässäkin ryhmässä ihan selvät.  Valtioneuvoston tuoreen päätöksen  mukaan kaikkia 5-11 vuotiaita voi rokottaa, mutta rokottamisesta ei ole kuitenkaan annettu vahvaa suositusta.
 – Jos epidemia lähiaikoina yhä pahenee olisi parempi, että etäkouluun menisivätkin alakoululaiset. Yläkouluikäisillä, lukiolaisilla ja toisen asteen oppilalla on jo paljon rokotuksia, Kortelainen sanoo.
 Voit keskustella aiheesta 24.12. kello 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Yle seurasi Marinin tiedotustilaisuutta: Ravintoloiden anniskelu loppuu ensi tiistaista alkaen jo kello 17, perusopetus ja toinen aste pysyvät lähiopetuksessa, sisärajavalvonta tiukkenee
 Lasten koronarokotteita odotetaan maahan tällä viikolla – rokotukset alkavat aikaisintaan loppuviikolla

Selvitys: Rokotukset suojaavat myös lapsia tehokkaasti tartunnoilta – 11-vuotiailla jopa kaksinkertainen määrä tartuntoja 12-vuotiaisiin verrattuna


Summary: Helsingin kauppakeskus Triplan yksi iso valkoinen seinälaatta pohjoisseinällä tippui viikko sitten yöllä alas. Nyt katuosuuksia kauppakeskuksen ympäristössä on suljettu, jotta turvallisuus voidaan taata.

Rakennusten tai niiden osien rakentaminen

Helsingin kauppakeskus Triplan yksi iso valkoinen seinälaatta tippui alas viikko sitten keskiviikon ja torstain välisenä yönä. Tilanne on ollut vakava.
 Laatta on tarkasti ottaen pohjoisseinällä, kauppakeskuksen yläpuolella olevan toimistorakennuksen seinässä: Pasilan aseman ja asuintalojen väliin jäävässä niin sanotussa keskikorttelissa.
 Triplan rakentanut YIT selvittää nyt, miksi laatta pääsi putoamaan ja mistä irtoaminen johtui. Muun muassa sääolosuhteiden vaikutusta tutkitaan.
 – Tiedämme tällä hetkellä, että laatta on syystä tai toisesta päässyt liikkumaan, kertoo YIT:n tuotantojohtaja  Pekka Luukkonen .
 Mistä liikkuminen johtuu, sitä nyt selvitetään.
 – Lämpöliike on yksi asia, mistä tässä voi olla kyse. Kaikki on mahdollista. Näitä selvitetään.
 Selvityksiin uskotaan menevän viikkoja.
 Pudonnut valkoinen laattaa irtosi kauppakeskuksen yläpuolella olevien toimistojen seinästä.  Kuvassa keskellä.  Antti Haanpää / Yle
 Kyse isosta turvallisuusriskistä
 Pudonnut laatta on keraaminen valkoinen laatta. Se on noin kolmekymmentä senttiä korkea ja noin kuusikymmentä senttiä leveä. Painoa on noin pari kiloa.
 Luukkosen mukaan tämän kokoisen laatan tippuminen on iso turvallisuusriski.
 – Tilanne on ollut hengenvaarallinen. Laatta on suuri ja se on tippunut korkealta. On ehdottomasti ollut hengenvaarallinen tilanne, Luukkonen sanoo.
 Kukaan ei loukkaantunut. Kauppakeskuksen vartijat huomasivat pudonneen laatan.
 Muun muassa Triplan ali menevä tunneli on jouduttu sulkemaan laattojen putoamisvaaran takia.  Antti Haanpää / Yle
 Onnettomuusalue eristetty
 Tällä hetkellä onnettomuusalue on eristetty. Lisäksi YIT on eristänyt myös muut Triplan alueet, joissa on seinissä samaa laattaa.
 Turvallisuussyistä ainakin Veturitie Triplan kohdalla sekä Firdonkadun itäpää ovat suljettuina kaikelta liikenteeltä maanantaihin 27. joulukuuta kello 12 asti.
 Muun muassa autoliikenne ei pääse nyt kulkemaan Triplan ali, sillä tunneli on suljettu osin. Alue pysyy eristettynä niin kauan, että YIT pystyy varmistamaan, että laatat eivät enää tipu.
 YIT:n mukaan teräksiset laatat ovat Triplassa niin hyvin kiinni, että ne eivät pääse tippumaan.  Antti Haanpää / Yle
 – Vielä emme tiedä onko kyse paikallisesta vai laajemmasta ongelmasta, Luukkonen sanoo.
 YIT ei vielä halua ottaa kantaa, mitä asian korjaaminen tulee maksamaan.
 Valkea laatta on tippunut, entä Triplan muut laatat? Ne teräksiset kuviolaatat?
 YIT:n mukaan ohikulkijoiden ei tarvitse olla kuitenkin huolissaan Triplan teräksisistä laatoista.
 – Ne on siellä kunnolla kiinni, sanoo Luukkonen.
 Voit keskustella aiheesta 24.12. kello 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Katuja suljettu liikenteeltä useiksi päiviksi kauppakeskus Triplan läheisyydessä – rakennuksen pintalaatat voivat pudota

Helsingin uuden maamerkin Triplan yksi iso valkoinen seinälaatta putosi hengenvaarallisesti alas – YIT selvittää, mistä se johtui


Summary: Presidenttipari Sauli Niinistö ja Jenni Haukio toivottivat rauhallista joulua kuvatervehdyksellä Twitterissä

Pääministeri  Sanna Marin  (sd.) kertoo joulutervehdyksessään, että hän haluaa uskoa parempien aikojen olevan edessä.
 – Kuluneet kaksi vuotta ovat vaatineet meiltä kärsivällisyyttä, mukautumista ja joustamista. Moni on menettänyt läheisensä tai ollut huolissaan omasta tai perheenjäsenen terveydestä, Marin kirjoittaa.
 Hän muistuttaa joulutervehdyksessään, että rokotteet ovat tuoneet turvaa ja ovat edelleen tärkein ja tehokkain keino pandemian torjumiseksi.
 Pääministeri kertoo itse odottavansa joulussa eniten rauhallista yhdessäoloa perheensä ja läheistensä kanssa.
 – Toivon, että kaikilla on jouluna aikaa pysähtyä edes hetkeksi ja nauttia joulun juhlasta. Kukin omia perinteitään noudattaen tai uusia luoden, Marin kirjoittaa.
 – Joulu on tilaisuus levätä, ojentaa auttava käsi, muistella mennyttä ja miettiä tulevaa. Yhdessä selviämme mistä tahansa.
 Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  ja rouva Jenni Haukio puolestaan toivottivat rauhallista joulua Twitterissä. Niinistö julkaisi yhteiskuvan presidenttiparista joulukuusen edustalla saatesanoin: "Rauhallista joulua – Önskar er alla en fridfull jul!"
 Voit keskustella aiheesta 24.12. kello 23:een saakka.

Pääministeri Marinin joulutervehdys: Haluan uskoa, että paremmat ajat ovat edessämme