Summary:
Aiemmin taloushistoriassa uudet sukupolvet ovat ylittäneet edellisten ikäryhmien tulotason.
Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen mukaan 2010-luvulla talouskasvu oli kuitenkin lähellä nollaa ja nuorten tulokehitys jäi heikoksi.

Taloushistoriassa on meneillään vaihe, jossa nuori polvi ei rikastu vanhempiaan enemmän. Näin toteaa Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen (Etla) toimitusjohtaja  Aki Kangasharju .
 Muutos havaittiin jo vuoden 2008 finanssikriisin jälkeen. Viime vuosina nuorten heikko tulokehityson kuitenkin vain voimistunut.
 – Finanssikriisin jälkeen talouskasvu on ollut nollaa ja siksi olemme nähneet kolmekymppisissä paljon heikompaa tulojen kehitystä kuin aiemmissa sukupolvissa, toteaa Kangasharju.
 Etlan mukaan vielä vuosituhannen alkuvuosina alle kolmekymppisten tulot kehittyivät siten, että aiempi sukupolvi saatiin tulotasossa kiinni ja se jopa ylitettiin.
 2010-luvulle tultaessa kehitys on ollut huomattavasti heikompaa ja tulotason kuilu kolmekymppisten ja muun väestön välillä on syventynyt.
 Mutta mitä lääkkeeksi tilanteeseen, jossa positiivista tulojen kehitystä kaivattaisiin kipeästi yhä kasvavan kestävyysvajeen hillitsemiseen?
 "Näkymä siitä, että palkkakehitys olisi hyvää – sitä ei ole"
 Aiempina vuosikymmeninä yksi talouskasvua ruokkinut tekijä on ollut yleisen koulutustason nousu. Nousu on merkinnyt sitä, että työmarkkinoille tuleva uusi sukupolvi on ollut aiempaa koulutetumpaa ja sen myötä myös palkkataso on ollut nousujohteinen.
 Nyt työmarkkinoilla vallitsee kuitenkin tilanne, jossa vanhimmatkin ikäluokat ovat korkeasti koulutettuja. Kangasharjun mukaan uusi sukupolvi ei siten hyödy koulutuksesta samalla tavalla kuin ennen.
 – Nyt näyttää jopa siltä, että koulutustason nousu on pysähtynyt kokonaan. Meidän pitäisi saada yhä suurempi osuus ikäluokasta korkeasti koulutetuksi.
 Myös väestön koulutusrakennetta kuvaavat tilastot puhuvat samaa kieltä. Vuodesta 2009 lähtien vanhemmissa ikäryhmissä korkeasti koulutettujen suhteellinen määrä on kasvanut. Vastaavasti kolmekymppisten korkeakoulutettujen suhteellinen osuus on kasvanut vain vähän ja kääntynyt 2010-luvulla jopa laskuun. Vuonna 2014 jopa 60–64-vuotiaat korkeasti koulutetut kirivät alle kolmekymppisten ohi.
 Kangasharjun mukaan työmarkkinoilla on parhaillaan työvoimapulaa ja töitä riittää tekijöille ja niille, jotka haluavat opiskella. Mutta entä se tulojen kehitys lähivuosina?
 – Palkkoja ei voida nostaa tarpeeksi. Näkymä siitä, että palkkakehitys olisi hyvää – sitä ei ole.
 Tulevien vuosien talouskasvu on vain piikki, joka ei poista ongelmaa
 Talouden on ennustettu kasvavan  parin seuraavan vuoden aikana. Kasvupyrähdyksen jälkeen kasvun ennustetaan kuitenkin palaavan hitaaksi.
 Ekonomistit ovatkin toivoneet hallitukselta ponnekkaampia toimia, joilla talous saataisiin kasvamaan pitkällä aikavälillä.
 Myös paheneva ikääntymisongelma nostaa synkkiä pilviä talouskasvun taivaanrantaan, sillä uusia käsipareja tarvittaisiin tuomaan kasvua. Muun muassa Elinkeinoelämän valtuuskunta EVA:n ekonomisti  Sanna Kurrosen  mukaan tulevaisuus näyttää huolestuttavalta erityisesti nuorten näkökulmasta.
 – Meillä on supistuva työvoima ja kasvavat hyvinvointivaltion menot. Esimerkiksi eläkemaksuihin, jotka maksavat työssäkäyvät, tulee korotuspaineita, jos taloudessa menee huonosti ja työtätekeviä on vähän.
 Palataanpa siksi vielä jutun alussa mainittuun valtion kestävyysvajeeseen, jota muun muassa väestön ikääntyminen kasvattaa. Sen pienentämiseen on kärjistäen kaksi vaihtoehtoa: tulojen kasvattaminen tai menojen leikkaaminen. Edellisellä tarkoitetaan käytännössä verojen kiristämistä.
 Saattaa olla, että nuoren polven tilipussi jää siis tulevaisuudessa vieläkin laihemmaksi, jos tulotaso ei nouse ja verokarhukin käy entistä nälkäisemmäksi.
 Mitä nuorten heikosta tulokehityksestä voi seurata? Aiheesta keskiviikon 6.10.2021 A-studiossa keskustelemassa Ylioppilaslehden päätoimittaja Tuija Siltamäki, ekonomisti Hannu Nummiaro LähiTapiolasta ja yrittäjä, somevaikuttaja Natalia Salmela. Klo 21.05 alkava lähetys on katsottavissa Ylen TV1:sellä ja  Yle Areenassa . Voit myös keskustella aiheesta 7.10. kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Jenni Luukkonen kyllästyi kituuttamaan eläintenhoitajan palkalla, nyt hän tienaa tuplasti insinöörinä – tuhannet työssäkävijät jäävät köyhyysrajan alle, eikä se ole oma vika
 Heikki Hiilamon kolumni: Tuloerot voivat koronan jälkeen jopa kaventua, jos uskalletaan nostaa varakkaimpien veroja
 Verotuloja ropisee yllätysvauhdilla, mutta sekään ei taita velanottoa – Etla: Velkaantumista "ei ole mitään järkeä" lopettaa äkisti

Kolmekymppiset eivät enää tule vanhempiaan rikkaammiksi – Suomeen syntyi nollakasvun sukupolvi


Summary: Luoman mielestä päättäjien pitäisi havahtua turvallisuusongelmaan ja myöntää tarpeeksi rahaa vaarallisten risteysten poistamiseen. Kaskisten onnettomuus nosti pinnalle neljän vuoden takaisen tragedian.

Vaasalainen  Jarmo Luoma  seisoo Höstveden kylässä paikalla, jossa vielä pari vuotta sitten kulki tie junaradan yli. Luoma ei ole käynyt siellä muutostöiden jälkeen.
 Neljä vuotta sitten hän kävi useastikin, tuomassa kukkia.
 Tuolle tielle päättyi hänen poikansa ja miniänsä elämä vuonna 2017. Ystäviensä luota hevostarvikkeita hakenut pariskunta ajoi takaisin kotiinpäin pakettiautolla, peräkärry perässään.
 Rataa pitkin tuli juna, jota autossa olleet eivät kuulleet tai nähneet ajaessaan vartiomattomaan tasoristeykseen, jossa ei ollut puomia tai valoja.
 – He jäivät sille tielleen, sanoo Jarmo Luoma.
 Samalla alueella menehtyi Luoman mukaan kaksi muutakin ihmistä lyhyen ajan sisällä.
 Näkyvyyttä heikentänyttä risukkoa on sittemmin karsittu.
 – Nyt sillä ei ole merkitystä, sillä tie on suljettu. Samoin neljä muuta liittymää lähialueelta, sanoo Luoma.
 Suomessa on yhä yli 2000 tasoristeystä. Niitä poistetaan vuosittain, useimmiten muiden ratatöiden yhteydessä. Mirva Ekman / Yle
 Tasoristeysonnettomuuksia on sattunut Suomessa tänä vuonna jo tähän mennessä 22. Viime ja toissa vuonna tilanne oli parempi: onnettomuuksia tapahtui 16 kumpanakin. Keskimäärin onnettomuuksia on parikymmentä vuodessa.
 Kaskisten onnettomuus nosti muistot pintaan
 Jarmo Luoma ajoi tasoristeyksen poistamista monien muiden tavoin. Myös Vaasan kaupunki oli asiassa aktiivinen.
 Tasoristeyksiä poistetaan tai parannetaan ohjelman avulla sadan vuosivauhtia, mutta tahti ei ole Luoman mielestä riittävä. Eikä määrärahojen puute ole riittävä perustelu.
 – Tämä on kiinni päättäjien määräämistä rahoista. Rahaa pitäisi olla enemmän, että traagiset tapahtumia estettäisiin, koska ne koskettavat monia ihmisiä, sanoo Jarmo Luoma.
 430 tasoristeyksen sijaan Luoma haluaisi pois tuhat vaarallista risteystä. Sillä olisi työllistävä vaikutus, ja vaikka työ maksaa, isompiakin asioita tehdään, sanoo mies.
 – Tasoristeyksiä on paljon, mutta ihmisen henki on erittäin halpa. Se ei ole minkään arvoinen.
 Lue myös:   Tasoristeysonnettomuuksissa menossa synkkä vuosi – Onnettomuustutkintakeskuksen mukaan pahimpia paikkoja on yhä liikaa: "Yli ei voi ehtiä kuin tuurilla"
 Vähintään vaarallisiin tasoristeyksiin pitäisi hänestä laittaa puomit. Nykyjunat eivät kulkemisestaan varoittele, ja jo tuulensuunta voi vaikuttaa siihen, kuuleeko junan tulon.
 Kaskisten tiistainen tasoristeysonnettomuus nosti Jarmo Luoman muistot pintaan ikävällä tavalla. Hän toivoo, ettei kenellekään loukkaantuneista jää pitkäaikaisia vammoja. Hän tietää myös, että pahemminkin olisi voinut käydä.
 – Siinä olisi voinut mennä useampikin.

Jarmo Luoman poika kuoli tällä paikalla, kun juna törmäsi autoon – isä toivoo tasoristeysten poistoon vauhtia: "Ihmisen henki on erittäin halpa"


Dubain hallitsija  Mohammed bin Rashid al-Maktoum  määräsi entisen vaimonsa, Jordanian prinsessan  Haya Bint Husseinin  puhelimen salakuunneltavaksi, kun parin lasten huoltajuutta puitiin oikeudessa Britanniassa.
 Asiasta kertoo Britannian korkein oikeus.
 Oikeuden mukaan myös prinsessa Hayan kahden asianajajan puhelimia kuunneltiin. Oikeus arvioi, että šeikki häiritsi siten oikeuden toimintaa.
 Šeikin on kerrottu kuunnelleen Hayan puheluita Pegasus-vakoiluohjelmalla, joka antaa käyttäjälleen mahdollisuuden noukkia laitteista viestejä, kuvia ja sähköposteja sekä äänittää puheluita ja aktivoida mikrofonit salakuuntelua varten.
 Šeikki kiistää tietäneensä salakuuntelusta.
 Vakoilu  tuli ilmi  Kalifornian yliopiston Berkeleyn yliopiston tutkijatohtori  William Marczakin  työn ansiosta. Hän on paljastanut hallituksien vakoiluohjelmien käyttöä.
 Prinsessa Hayan mukaan tieto salakuuntelusta sai hänet tuntemaan itsensä jahdatuksi.
 Šeikin on myös kerrottu yrittäneensä ostaa kartano, joka oli myynnissä Hayan asuttamassa naapuristossa.
 Prinsessa Haya, 47, on šeikin kuudes vaimo, ja heillä on kaksi yhteistä lasta. Haya pakeni ex-miestään Britanniaan 13- ja 9-vuotiaiden lastensa kanssa. Pari on taistellut oikeudessa lasten huoltajuudesta jo pitkään.
 Prinsessa Hayan lisäksi myös šeikin kaksi tytärtä on paennut Dubaista.
 Šeikin tytär  Latifa  nousi kansainvälisiin uutisotsikoihin, kun hän yritti paeta vuonna 2018 Arabiemiraateista alistavana kuvailemaansa perhettä. Tuolloin Intian erikoisjoukot nousivat pakoveneeseen Intian rannikolla ja palauttivat prinsessan Dubaihin.
 Lue myös:
 Prinsessa Latifa tapasi häntä tukevan kampanjan jäseniä Islannissa – Free Latifa -tukikampanja tullut tiensä päähän
 Yhdysvaltalaislehti: FBI:lla osuus Dubain prinsessan pakomatkan päättymisessä – šeikki sai tyttärensä pakoaluksen paikkatiedot
 BBC: Pitkään kateissa ollut prinsessa Latifa näkyy kahdessa tällä viikolla julkaistussa Instagram-kuvassa

Dubain hallitsija salakuunteli ex-vaimonsa puhelinta – jo kolme kuninkaallista paennut ulkomaille šeikin mielivaltaa


Summary: Bändin miksaaja esitteli Aki Tykille työtavan, jolla saa draivia tekemiseen ja valmista materiaalia.

Uutta musiikkia syyskuun alussa julkaisseen Happoradion keulahahmo  Aki Tykki  kertoo, että toisinaan kappaleet ja etenkin niiden sanoitukset saattavat jumittaa pitkäänkin ennen kuin ne ovat valmiita. Ylen  Puoli seitsemän  -ohjelmassa vieraillut Tykki kertoi silloin turvautuvansa bändin miksaajan esittelemään "Kemppi-metodiin".
 Ensimmäisen kerran hän hyödynsi sitä vuonna 2014 julkaistun  Elefantti -albumin yhteydessä.
 – En saanut oikein mitään kirjoitettua ja kaikki jumitti. Meidän miksaaja  Ville Kulju  sitten esitteli tämän metodin ja kertoi, että hänen vaimonsa gradu ja väitöskirjakin on aikoinaan puskettu Kemppi-metodilla.
 Metodi on seuraavanlainen.
 – Kemppi on siis kokemäkeläinen koneasentaja ja hän saa hommat aina tehtyä. Hän ei ole hirveän hyvä kirjoittamaan, hän ei kirjoita valmista matskua, mutta hän kirjoittaa paljon.
 Kyseessä on siis mielentila ja mielikuvitushahmo.
 – Kun pistät Kemppi-vaihteen silmään, niin homma toimii. Minä en itsekään ensin tajunnut, että onko tämä Kemppi joku oikea tyyppi, vai mistä on kyse. Mutta sehän on sitä, että laitetaan alitajunta töihin, eli kirjoita ihan mitä vaan tulee mieleen ja kirjoita se valmiiksi. Korjailet siitä sitten seuraavana päivänä.
 Tykki lisäsi, että "Kemppi-metodi" auttaa hyvin niin sanotun valkoisen paperin kammoon, kun aloittaminen tuntuu ylitsepääsemättömän vaikealta.
 Katso koko lähetys Areenasta:

Tuntuuko tehtävään tarttuminen vaikealta eikä työ edisty? Happoradion Aki Tykki luottaa "Kemppi-metodiin" – tällainen se on


Summary: Tasavallan presidentti Sauli Niinistö sai täksi päiväksi itselleen työparin, kun helsinkiläinen Nella Salminen hyppäsi päiväksi presidentin paikalle. Päivän tarkoituksena on kuunnella tyttöjä ja antaa esimerkki siitä, että tytöt voivat vaikuttaa asioihin.

Tällä viikolla 70:ssä maassa tytöt valtaavat tuhansia yritysmaailman ja politiikan huippupaikkoja tasa-arvon nimissä, mutta muuttaako se oikeasti mitään?
 Kyllä, mikäli helsinkiläiseltä lukiolaiselta, 16-vuotiaalta  Nella Salmiselta  kysytään. Salminen oli tänään Suomen tasavallan presidenttinä  Sauli Niinistön  kanssa lastenoikeusjärjestö Plan Internationalin Girls Take Over -tempauksen kautta.
 – Ensinnäkin pääsin keskustelemaan tosi merkittävien tahojen kanssa, kuten itse presidentin ja kansanedustaja  Eva Biaudetin  kanssa, joka johtaa Naisjärjestöjen keskusliittoa, Salminen kertoo innoissaan.
 – Oikeasti tuntui siltä, että he kuuntelivat mitä minulla oli sanottavaa, ja he olivat kiinnostuneita mielipiteistäni. He aikoivat ottaa myös ideoitani käytäntöön.
 – Presidentti esimerkiksi kysyi minulta siitä, miten mielestäni tasa-arvo ei toteudu tyttöjen ja poikien välillä. Kerroin hänelle esimerkkejä, ja hän sanoi suoraan ettei ole itse ajatellut näitä asioita.
 Nella Salminen valmistautui aamulla lähtöön kotonaan Helsingissä. Kotona Salmista tukivat vanhemmat Jarkko ja Tiina sekä Heppu-koira. Silja Viitala / Yle
 Salminen kertoo lukeneensa vielä edellisenä iltana Iltasatuja kapinallisille tytöille ja Sankaritarinoita tytöille -kirjoja. Silja Viitala / Yle
 Heppu olisi voinut lähteä mukaan ja tavata presidenttiparin uuden koiran Oskun, Nelli nauraa. Silja Viitala / Yle
 Vähän yli yhdeksän Yle Radio Suomi soittaa haastatellakseen Salmista. Planin vaikuttamistyön asiantuntija Hanna Wendelin ojentaa puhelimen Salmiselle. Silja Viitala / Yle
 Nellan isä Jarkko Salminen taltioi haastattelun videolle älypuhelimellaan. Silja Viitala / Yle
 Salmisen päivä presidenttinä alkoi heti aamusta, kun häntä haastateltiin radioon tulevasta päivästä. Hän toivoi, että tytöille olisi enemmän vaikuttamismahdollisuuksia.
 – Tyttöjä harvoin osallistetaan päätöksentekoon tai sellaisista asioista päättämiseen, jotka suoraan koskevat heitä. Toivoisin, että tämän päivän jälkeen päättäjät ymmärtäisivät, että tytöiltä voi kysyä myös suoraan, koska tytöt ovat oman alansa asiantuntijoita. Kysyttäisi eikä oletettaisi.
 Haastattelun jälkeen matka alkoi kohti Mäntyniemeä.
 "Näitä piti pyytää pitkään", sanoo Salminen vegaanisista Dr. Martens -maihinnousukengistään. Kengät ovat ensimmäistä päivää jalassa, mutta Salminen on varautunut: laastareilla, rakkolaastareilla ja tuplasukilla. Silja Viitala / Yle
 20 yli yhdeksän Salminen ja Wendelin lähtevät kohti Mäntyniemeä. Jännittävä päivä presidentin työparina odottaa! Silja Viitala / Yle
 "Pitääkö mun teititellä? Varmaan", pohtii Salminen taksin takapenkillä. Silja Viitala / Yle
 Mäntyniemeen saavutaan puoli kymmeneltä. Mediaa ei päästetä tästä eteenpäin koronavirusrajoitusten vuoksi. Silja Viitala / Yle
 Presidentti Niinistön työparina toimimisen lisäksi Nella Salminen osallistui päivän aikana Reuters IMPACT -tilaisuuteen, tapasi Eva Biaudetia sekä presidentin kabinetin jäseniä ja piti puheen tyttöjen tasa-arvosta ja tiedosta.
 – Eniten ehkä jännittää Reutersin keskustelutilaisuus. Pitää nostaa jännitys olan yli ja muistaa, minkä takia olen tässä, Salminen pohti aamulla.
 Puoliltapäivin Mäntyniemessä on muutaman minuutin hallittu kuvausmahdollisuus, kun Nella Salminen ja Sauli Niinistö ottavat vastaan Eva Biaudetin. Yhteiseksi keskustelunaiheeksi nousevat Oiva Toikan lasilinnut, joita Salminen bongaa median takaa. Silja Viitala / Yle
 Huonekalut presidentinlinnassa oli järjestetty kauas toisistaan, jotta turvavälit säilyisivät paremmin. Eva Biaudet istui huoneen toisella laidalla tapaamisen ajan. Silja Viitala / Yle
 Se, että nuorten ja erityisesti tyttöjen ääni saadaan kuuluviin, on tosi merkittävä asia, Plan Internationalin vaikuttamistyön asiantuntija  Hanna Wendelin  toteaa. Wendelin oli Nella Salmisen mukana koko presidenttityöpäivän ajan.
 Tyttöjen sanomalla ja sanomisilla on merkitystä, varsinkin kun he pääsevät kertomaan ajatuksistaan tuollaisissa paikoissa ja myös mediassa, hän jatkaa.
 – Olen ollut sellaisissa tyttöjen valtauksissa mukana, joissa tyttöjen näkökulmia on oikeasti haluttu kuulla, koska nuorten tyttöjen maailma on monesti päättäjille aivan vieras.
 Tyttöjen aikaansaamat hyödyt ovat monesti suoria tai sitten pidemmällä aikavälillä toteutuvia. Joinain vuosina tyttöjen mielipiteitä on suoraan kirjattu ylös johonkin, koska niitä on oikeasti tarvittu ja haluttu kuulla, Wendelin toteaa.
 – Vallattavat tahot tekevät myös sitoumuksia meille, mitä he aikovat tehdä tyttöjen esille tuomien asioiden eteen. Me seurataaan sitoumusten toteutumista puolivuosittain, ja aika hyvin niitä on noudatettu.
  AFP:n toimittaja Sam Kingsley haastatteli Salmista Presidentinlinnan lähettyvillä iltapäivällä Salmisen päivän päätyttyä. Silja Viitala / Yle
 Näkyvällä paikalla tehty haastattelu kiinnostaa ohikulkijoita. Silja Viitala / Yle
 Päivän päätteeksi Salminen on väsynyt, mutta onnellinen.
 – Oli intensiivistä, mutta hyvällä tavalla. Pääsin puhumaan minulle tärkeistä asioista. Nyt on toiveikas olo, Nella Salminen toteaa hymyssä suin.
 Aiempina vuosina tytöt ovat vallanneet pelkästään Suomessa muun muassa pääministeri Sanna Marinin paikan, yliopistojen rehtoreiden paikkoja ja monien suuryritysten toimitusjohtajien tuoleja. Tempaus on kansainvälinen: vuonna 2020 tytöt valtasivat presidentin paikan esimerkiksi Dominikaanisessa tasavallassa.
 Nella Salmisen päivä presidentin työparina on ohi. Salmisen mukaan jalat säilyivät ehjinä uusista maihareista huolimatta! Silja Viitala / Yle
 Mitä sinä tekisit, jos olisit Suomen tasavallan presidentti yhden vuorokauden ajan? Voit keskustella jutusta torstai-iltaan 7.10. kello 23:een saakka.

Tässä on Suomen uusi presidentti – Nella Salminen, 16, tuurasi päivän Sauli Niinistöä, mutta muuttuuko maailma siitä yhtään?


Summary: Pyynikin vanha kulkutautisairaala loisti keskiviikkoiltana muutaman minuutin pimeydessä. Valaistussuunnittelijoiden valoisku liittyi Tampereen design- ja arkkitehtuuriviikkoon.

Pyynikin vanhan kulkusairaalan rakennukset kylpivät valossa keskiviikkoiltana. Muutaman minuutin mittaisen valoiskun takana oli tamperelainen valaistukseen erikoistunut suunnittelutoimisto Valoa design.
 Iskun tavoitteena oli näyttää, miten valolla voidaan muotoilla ympäristöä ja tuoda ihmiset yhteen syksyn pimeinä iltoina.
 – Haluamme muistuttaa, kuinka valtavan positiivinen voima valolla on ihmisiin ja ympäristöömme, kertoi tempauksen ideoija valaistussuunnittelija  Antti Hiltunen .
 Tampereen vanha kulkutautisairaala Pyynikillä toimii kaupunkilaisten avoimena kulttuuri- ja taidetilana. Sairaalan rakennukset sijaitsevat hieman syrjässä olevalla tontilla, jota moni ei tiedä. Valoiskussa tamperelaisten korkeakoulujen opiskelijoista koostuvat "valosissiryhmät" valaisivat rakennukset taskulampuilla.

Pimeys hävisi hetkeksi – taskulamput valaisivat vanhan kulkutautisairaalan Tampereella


Tanska on evakuoinut 14 lasta ja heidän kolme äitiään kurdien hallitsemalta al-Roj´n vankileiriltä Syyriasta, kertoo yleisradioyhtiö DR. Lapset ja äidit ovat olleet leirillä siitä lähtien, kun Isisin kalifaatti sortui.
 He matkustavat Tanskaan vapaaehtoisesti. Kaksi heistä on tanskalaisia, yhdellä on Tanskan ja itäeurooppalaisen maan kaksoiskansalaisuus.
 Lapsista yhdeksän on syntynyt Tanskassa. Lapsista vanhimmat ovat 12-vuotiaita.
 Useat lähteet vahvistivat DR:lle, että lapset ja naiset poistuivat leiriltä tiistaiaamuna, ja heidän odotetaan saapuvan Tanskaan vuorokauden kuluessa. Naiset on vangittu poissaolevina, ja heitä odottavat kuulustelut. He ovat asuneet Syyriassa vuodesta 2014.
 Länsimaat ovat olleet haluttomia kotouttamaan kansalaisiaan
 Tanskan hallitus muutti kantansa palautuksista toukokuussa. Keväällä pääministeri  Mette Frederiksen  oli useita kertoja vakuutellut, että Tanska ei ole noutamassa kansalaisiaan.
 Suomi on hakenut kansalaisiaan pois Syyrian pakolaisleireiltä. Heinäkuussa Suomen viranomaiset evakuoivat al-Roj´n leiriltä suomalaisnaisen ja kaksi hänen lastaan.
 Aiemmin Suomeen on palanut Syyriasta yli 10 äitiä ja yli 30 lasta. Al-Holin leirillä arvioidaan olevan vielä ainakin kymmenkunta suomalaista lasta ja muutamia naisia.
 Ruotsalaisen SVT:n mukaan Ruotsiin on palannut kymmenissä laskettava määrä ihmisiä Syyrian leireiltä. Osa on palannut Ruotsiin salakuljettajien avulla.
 Pohjoismaista myös Norja on hakenut kansalaisiaan Syyriasta. Toistaiseksi Norja on ainoa Pohjoismaa, joka antanut tuomion Syyriasta palanneelle naiselle. Tänä vuonna oikeus antoi kolmen ja puolen vuoden vankeustuomion äärijärjestön toimintaan osallistumisesta Syyriasta palanneelle naiselle.
 Suomessa keskusrikospoliisi on tutkinut kahta Syyrian al-Holin leiriltä palannutta naista ihmiskaupasta epäiltynä.
 Lue myös:
 HS: Suomi järjesti salassa etäkoulua al-Holin leirin suomalaislapsille – ulkoministeri Haavisto: Olemme ylpeitä lasten koulunkäynnistä
 EU:n terrorismintorjunnan koordinaattoriksi nimitetty llkka Salmi: Isisin ideologiset jäänteet ovat edelleen uhka Euroopalle
 Syyriasta luovutettiin Suomeen al-Holissa ollut nainen ja hänen kaksi lastaan
 "Tämä on kestämätön tilanne" – USA hoputtaa liittolaisiaan kotiuttamaan Isisin riveissä taistelleet kansalaisensa
 EU, USA ja Syyrian kurdit puivat Isisin alueelta kiinniotettujen ulkomaalaisten kohtaloa – Suomen edustaja: "Kovin kauan ratkaisua ei voida enää odottaa"

Tanska evakuoi naisia ja lapsia al-Roj´n leiriltä Syyriasta


– Henkilökohtaisesti olen sitä mieltä, että se on ihan perusteltu vaatimus.
 Näin vastasi Helsingin yliopiston terveysoikeuden professori, HUSin diagnostiikkajohtaja  Lasse Lehtonen  A-studiossa kysymykseen siitä, pitäisikö työnantajilla olla jatkossa oikeus vaatia työntekijöiltään [korona]rokotusta.
 Tällä hetkellä Suomessa työntekijälle voidaan Lehtosen mukaan asettaa työtehtävän mukaisia terveysedellyksiä käytännössä vain töihin rekrytoitaessa. Niin kutsutun vanhan työntekijän osalta ei terveystietoja tietosuojasyistä taas saa kysellä. Euroopassa asiasta on yhteiseurooppalaisen lainsäädännön alla toisenlaisiakin käytäntöjä, Lehtonen sanoo.
 – Suomessa on oma erillinen lakinsa yksityisyyden suojasta työelämässä, joka erityisesti vielä rajaa työnantajan mahdollisuuden käsitellä tietoja siihen, mikä on tarpeellista välittömästi työsuhteeseen liittyvien asioiden hoitamiseksi.
 Työntekijöiden pakollisesta rokottautumisesta ollaan keskusteltu esimerkiksi terveydenhuollon työntekijöiden osalta. Lehtosen mukaan suurin osa terveydenhuollon johdosta ja lääkärikunnastakin on sitä mieltä, että terveydenhuollossa työskentelevien rokotussuojan tulisi olla kunnossa.
 – Sitä vaatimusta ei voida tehdä, mutta sitten tartuntatautilaissa on asetettu työnantajille velvoite, että ei saa sijoittaa henkilöitä tehtäviin jossa voi aiheuttaa vaaraa muille. Tehtävän toteuttaminen on aika vaikeaa, jos et tiedä mikä on henkilön rokotustatus, Lehtonen sanoo.
 Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin johtajaylilääkäri  Mikko Pietilä  kannattaa sosiaali- ja terveydenhuollossa työskentelevien rokotussuojaa koskevan tartuntatautilain pykälän 48 muuttamista siten, että korona lisättäisiin siinä mainittujen potilaita suojaavien rokotusten joukkoon.
 Kaikkien alojen työntekijöiden osalta Pietilä kuitenkin näkee asian monimutkaisempana.
 – Jos me puhutaan ihmisen itsemääräämisoikeudesta, niin kyllä se täytyy suhteuttaa siihen minkälaisissa tehtävissä ihminen toimii. Lähtökohtaisesti olen kyllä pro rokotus, mutta onko sitten perusteltua pakolla lähteä tekemään, se on sitten paljon monitahoisempi kysymys.
 Kaikkien työntekijöiden koronarokottautumisen edellyttäminen vaatisi terveysoikeuden professori Lasse Lehtosen mukaan lainsäädännön muuttamista. Aikaisemmin vastaavaa keskustelua on käyty esimerkiksi työpaikkojen huumausainetestien kohdalla.
 – Huumausainetestien osalta työnantajille annettiin se mahdollisuus, että saa huumausainetestejä teettää työntekijöille. Mutta sitten jostain syystä koronarokotuksen – sen tiedon saaminen olisi sitten jotenkin hankalampi asia kuin huumausaineiden käyttöä koskevan tiedon hankkiminen.
 Koko keskiviikon A-studio on  katsottavissa Yle Areenassa.

Pitäisikö työnantajilla olla oikeus vaatia työntekijöiltään koronarokotusta? "Se on ihan perusteltu vaatimus", sanoo Lasse Lehtonen


Summary: Atria Nurmon sikaleikkaamon 200:sta työntekijästä yli puolet marssi ulos tänään päivällä. Kyse on ollut erimielisyydestä työntekijöiden ja työnantajan edustajien välillä neuvotteluissa, jotka koskevat sikaleikkaamon tuotantoon liittyvää testijaksoa.

Atria Nurmon sikaleikkaamon työntekijöillä on ollut tänään päivällä ulosmarssi. Asiasta kertoi ensin  Ilkka-Pohjalainen .
 Atria Nurmon pääluottamusmies  Petri Koivisto  on tilanteesta vähäsanainen.
 – Kyse oli erimielisyydestä yhtiön sisäisissä neuvotteluissa. Kyseessä on näkökulmaero. Tämä on liian iso paketti avattavaksi tässä, Koivisto muotoilee.
 Atria Suomi Oyj:n lihaliiketoiminnan johtaja  Markku Hirvijärvi  kertoo, että neuvotteluissa on ollut kyse prosessikehitykseen liittyvästä testijaksosta. Muutokset liittyvät muun muassa linjastoihin.
 – Olihan tämä (ulosmarssi) yllätys, tietysti. Mutta tietyllä tavalla ymmärränkin, vaikka en sitä hyväksykään, koska menossa on isoja muutoksia ja niitä ollut jo jonkin aikaa. Toivotaan, että homma vielä laukeaa ja menee maaliin niin sanotusti, Hirvijärvi toteaa.
 200:sta työntekijästä marssi ulos 110 työntekijää. Tilanne on ollut poikkeuksellinen sekä Koiviston että Hirvijärven mielestä.
 – Ei tätä toki usein tapahdu. Mutta kyse on kuitenkin yhtiön sisäisistä asioista. Tämä ratkeaa tontilla ja on nähdäkseni ratkaistavissa oleva asia, Petri Koivisto toteaa.
 Kyseessä eivät ole heidän mukaansa yt-neuvottelut.
 Työntekijät palaavat maanantaina töihin. Neuvotteluja jatketaan sekä Petri Koiviston että Markku Hirvijärven mukaan normaalissa neuvottelujärjestyksessä.

Atrian Nurmon sikaleikkaamon työntekijöillä päivällä poikkeuksellinen ulosmarssi - pääluottamusmies: "Tämä ratkeaa tontilla, yhtiön sisäisiä asioita"


Summary: Pienpetorauta käpälässään kulkevaa karhua ryhdytään jäljittämään maanantaina ja aikaa operaatiolle on varattu 21 päivää.

Itä-Suomen poliisi on päättänyt yrittää vielä kerran pyydystää Joensuun Enon rautakarhua. Pyydystämistä yritetään niin kutsutulla kyttäysmenetelmällä.
 Uutista päivitetään.

Enon rautakarhun lopetusmääräys on purettu – poliisi yrittää sittenkin emon nukutusta ja rautojen poistamista


Summary: Emokarhu ja neljä karhunpentua ovat todennäköisesti matkalla talviunille. Karhujen lisäksi valvontakameroissa näkyy joskus myös susia, ahmoja, kettuja, ilveksiä, hirviä, poroja ja metsäpeuroja.

Kainuun rajavartioston  Twitterissä  näkyi tänään perjantaina valvontakameran ottama kuva karhupesueesta, joka marssii jonossa lammen rannalla. Vartiuksen rajavartioaseman läheisyydestä otetun kuvan on twiitannut Vartiuksen rajavartioaseman päällikkö, kapteeni  Jouko Kinnunen .
 – Näitä mukavia luonto- ja eläinkuvia sattuu välillä meidän teknisen valvonnan kuviin.
 Kinnunen itsekin ihmettelee monen karhun yhtäaikaista kameralle tallentumista. Kyseisistä eläimistä kapteeni tietää sen verran, että ne käyvät syömässä rajan molemmin puolin.
 – Nyt arvioimme niiden olevan menossa nukkumaan talviunta.
 Karhut vetäytyvät talvipesiinsä juuri  syys–marraskuussa  (Suurpedot.fi). Luonnonvarakeskuksen tutkimusprofessori  Ilpo Kojola  kertoo, että takavuosina lähetinpannalla seuratut naaraat asettuivat talviunille keskimäärin 12. lokakuuta.
 Naaraskarhulla voi olla useita uroksia
 Kuvaa Twitterissä kommentoineet ovat kummastelleet, että miksi yksi pennuista on musta. Vartiuksen rajavartioaseman päällikkö ei lähde omien sanojensa mukaan vähäisellä lajituntemuksella kommentoimaan karhujen biologiaa, mutta arvelee kyseessä olevan geenit.
 – Nämä kolme ovat saman emän pentuja. Yksi tosiaan on tummempi, sen arvelemme johtuvan isän geeneistä. Tai sitten kaksi urosta on käynyt kiima-aikaan touhuamassa emän kanssa.
 Kojolan mukaan on tavallista, että naaraskarhu on parittelee useampien uroskarhujen kanssa. Niin on voinut olla tässäkin tapauksessa.
 – Naarat luovat näin turvaverkkoa pentujen ympärille. Vieraat urokset ovat vaarallisia vieraille pennuille, mutta omiaan ne eivät tapa, kertoo Kojola.
 Kuvan tarkkaa ajanottohetkeä Vartiuksessa ei pystytä arvioimaan, Jouko Kinnunen arvelee kuvan tallentuneen tällä viikolla.
 Teknistä valvontaa käytetään rajojen valvonnan apuna ja tukena. Vartiuksessa rajavartioasemalla on runsaasti kameroita. Välillä niihin tallentuu karhujen lisäksi susia, ahmoja, kettuja, ilveksiä, hirviä, poroja ja metsäpeuroja.
 – Onhan näissä tuuriakin, että eläimet kulkevat juuri niillä urilla mitä me haluamme kuvata. Luonto ei tunne rajoja ja luonnoneläimet saavat ja tulla ja mennä kuten haluavat. Tällä kertaa nämä karhut sattuivat päät pystyssä kuvaan.

Viisi peräkkäin marssivaa karhua tallentui rajavalvontakameraan Kainuussa – rajavartioaseman päällikkö: "Onhan näissä tuuriakin"


Summary: Poliittiset tahot ovat oppineet käyttämään somejulkisuutta toimittaja vastaan. Siinä missä ennen satiirin kohde ennen soitti puhelimella palautteensa, nyt hän ilmoittaa saman julkisesti Twitterissä, sanoo ohjaaja-toimittaja Susanna Kuparinen.

Viimeinen sana
Laura Mainiemi & Hilppa Hyrkäs / Yle Viimeinen sana on Ylen mediakriittinen keskusteluohjelma. Ohjelma ilmestyy perjantaisin Areenassa ja TV1:llä. Vaihtuvat vieraat käsittelevät kuumia ja ajankohtaisia median ja journalismin ilmiöitä. Keskustelua juontavat Lena Nelskylä, Olli Seuri ja Heikki Valkama. Voit katsoa kaikki Viimeisen sanan jaksot  täällä .
 Yhteiskunnallinen huumori, poliittinen satiiri on ahtaalla. Satiirikon kokema paine on kasvanut. Etenkin silloin, kun käsitellään valtakunnapolitiikkaa, prässääminen ja paine on kovaa. Näin sanoo ohjaaja, toimittaja  Susanna Kuparinen .
 – Tämän olen kokenut joka kerta, kun olen tehnyt näytelmiä, Kuparisen sanoo.
 Kuparisen ohjaama Sokea piste -näytelmä käsittelee Helsingin politiikkaa. Osa näytelmään päätyneistä poliitikoista on kyseenalaistanut  Kuparisen metodit, jossa journalismi ja teatteri yhdistetään.

 Kuparinen sanoo paatuneensa arvostelulle ja syytöksille.
 – Se on toimittajan arkipäivää. Tämän tyyppisen kritiikin julkisuus on silti joka kerta yllättävää, että se herättää niin paljon raivoa ja kiukkua, ihmiset vihaavat niitä juttuja ennen kuin ovat edes nähneet niitä, hän sanoo. Kuparinen oli vieraana Viimeinen sana -ohjelmassa,  jonka voit katsoa tästä linkistä.
 – Keskitytään toimintatapoihin aiheen sijaan. Satiirissa käsitellään kaikkein kipeimpiä aiheita, Kuparinen sanoo. Satiirin pohjavire on aina vakava.
 Viimeinen sana
Laura Mainiemi & Hilppa Hyrkäs / Yle Viimeinen sana on Ylen mediakriittinen keskusteluohjelma. Ohjelma ilmestyy perjantaisin Areenassa ja TV1:llä. Vaihtuvat vieraat käsittelevät kuumia ja ajankohtaisia median ja journalismin ilmiöitä. Keskustelua juontavat Lena Nelskylä, Olli Seuri ja Heikki Valkama. Voit katsoa kaikki Viimeisen sanan jaksot  täällä .
 Käsikirjoittaja: Satiirin kulta-aikaa ei ole koskaan ollut
 Saska Saarikoski  kirjoitti Helsingin Sanomissa, että  yhteiskunnallisesta huumorista on tässä ajassa tullut niin vaarallista,  että sitä yrittää enää muutama hullu ja  Jyrki Lehtola .
 Poliittista humoria tutkinut tohtori, satiirin käsikirjottaja  Janne Zareff  muistuttaa, että valta ei ole koskaan suhtautunut satiirikoihin suopeasti. Satiirin varsinaista kulta-aikaa, jolloin se olisi otettu vastaan hymyhuulin, ei ole koskaan ollut.
 – Ehkä tässä ajassa on se poikkeus, että aika on viestinnällistynyt, Kuparinen sanoo. Poliittiset tahot käyttävät somejulkisuutta. Siinä missä ennen satiirin kohde ennen soitti puhelimella palautteensa, sanoi haastavansa teatterin oikeuteen, nyt hän ilmoittaa saman julkisesti Twitterissä.
 Sosiaalisen median paine on kova.
 Saska Saarikoski kirjoitti myös, että räväkimmätkin kirjoittajat ovat oppineet toimituksissa pelkäämään.
 – Poliitikot ovat kaikissa puolueissa tulleet taitaviksi ja kärkkäiksi mobilisoimaan kannattajansa kertomaan, miten kelvoton jokin kulttuurituote on, joka ei heitä miellytä. Sama tosin pätee nykysin tavallisissa uutisjutuissa, jos ne asettavat poliitikon ikävään valoon, hän sanoo.
 Zareff itse kirjoittaa Ylelle satiiria ja sanoo, ettei ole koskaan joutunut kuitenkaan pelkäämään huumorin kirjoittamista.
 Kuparinen korostaa, että kaikki riippuu toimituksen tuesta. Jos pomot seisovat satiirin takana, satiirikko voi kirjoittaa vapaammin.
 – Liika byrokratia tai poliitikkojen käyttämä kapulakieli, jolla kätketään omaa korruptoituneisuutta, näitä käsiteltiin jo antiikissa Aristofaneen satiireissa, Janne Zareff sanoo.  Petteri Bülow / Yle
 TV:stä puuttuu näyttävä satiiri
 Sekä Zareff että Kuparinen toteavat, että televisiosta puuttuu tällä hetkellä näyttävä satiiri.
 Kuparisen mukaan sille on kuitenkin kysyntää. Hänen kokemuksensa mukaan etenkin poliittiselle satiirille etsitään tekijöitä.
 Zareffin mukaan satiiri muuttuu hitaasti.
 – Liika byrokratia tai poliitikkojen käyttämä kapulakieli, jolla kätketään omaa korruptoituneisuutta, näitä käsiteltiin jo antiikissa Aristofaneen satiireissa.
 – Sanojen ja tekojen ristiriita, Kuparinen lisää.
 Samalla satiiri koko ajan elää ajan mukana. Varsinkin parodiassa keinot ja välineet heijastavat kutakin aikaa.
 Janne Zareff sanoo kaipaavansa satiirille lisää resursseja. Susanna Kuparinen puolestaan toivoo, että satiiri pureutuisi enemmän politiikkatoimiin, siihen, mitä poliitikot ja muut vallankäyttäjät tekevät.
 Median luetuimpien juttujen päähenkilö on usein tarinansa jakanut tavis, ja hän voi joutua keskelle somemyrskyä – mitä toimituksissa tehdään silloin?
 Jari Aarnio aloitti Alibin kolumnistina, ja samasta syystä Sanna Ukkola tekee kärjistyksiä – kolumneista tuli medialle uutisia arvokkaampia, ja tästä se johtuu

Satiiri on joutunut ahtaalle, koska poliitikot ovat oppineet paineistamaan toimittajia somessa – kirjoittajat: Televisiosta puuttuu kunnon satiiri


Summary: Soiten alue siirtyy jälleen leviämisvaiheeseen. Tilanne on huonontunut Keski-Pohjanmaalla nopeasti. Uusia rajoituksia ei anneta vielä, mutta niitä voi olla luvassa, mikäli tartuntamäärät jatkavat kasvua.

Keski-Pohjanmaan sosiaali- ja terveyspalvelukuntayhtymä, Soite

Koronatilanne on heikentynyt merkittävästi Soiten alueella Keski-Pohjanmaalla kuluvan viikon aikana.
 Soite siirtyy tänään perjantaina (8.10.2021) jälleen leviämisvaiheeseen. Taudin ilmaantuvuusluku on 103 sataatuhatta asukasta kohden.
 Tähän johtivat Soiten johtajaylilääkäri  Pirjo Dabnellin  mukaan sairaalakuormitus ja terveydenhuollon kantokyvyn muutos sekä tapausten nopea kasvu.
 Sairaalahoidossa olevien määrä on nyt kahdeksan, joista yksi potilas on tehohoidossa. Tavallisesti lukumäärä on pysynyt noin 1-2 sairaalahoidossa olevassa potilaassa.
 – Olemme joutuneet lisäämään valmiutta, ja hoitajia on vähän. Olemme joutuneet etsimään keinoja, miten vastata lisääntyneeseen kuormitukseen, Dabnell kertoo.
 Sairaanhoitopiiri muistuttaa kansalaisia hygieniakäytännöistä, maskisuosituksista sekä etätyösuosituksista.
 – Uusia rajoituksia ei ole toistaiseksi tulossa, mutta vetoamme ihmisiin, että sekä täällä Soitessa että yhteiskunnassa muutenkin ihmiset ottaisivat vakavasti ryöpsähtäneen tilanteen.
 Dabnellin mukaan testausmäärät ovat nyt pienempiä, mutta todettujen tartuntojen määrä on suuri, mikä kertoo hänen mukaansa siitä, että virusta liikkuu paljon.
 Keski-Pohjanmaan keskussairaalassa on jouduttu tällä viikolla laittamaan karanteeniin potilaita sisätautiosastolla, sillä  osastolle hoitoon saapunut ja koronaa sairastava altisti muita . Tartuntoja tästä ketjusta on todettu kahdella potilaalla ja kolmella hoitohenkilökuntaan kuuluvalla.
 "Rauhallisempi tahti olisi ollut parempi"
 Soiten infektioylilääkäri  Marko Rahkonen  kertoo, että korona leviää eniten nyt 10–19-vuotiaiden ikäryhmässä. Alle 18-vuotiaita ei ole kuitenkaan sairaalahoidossa.
 Sairaanhoitopiiri kehottaakin jälleen ihmisiä hakemaan rokotukset.
 – Olemme vielä aika kaukana kahden rokotusannoksen saaneiden rokotekattavuudessa, Rahkonen sanoo.
 Hän uskoo, että rajoituksia on purettu liian nopeasti.
 – Sanotaanko näin, että hieman rauhallisempi vauhti olisi voinut olla näin jälkiviisaana parempi, ainakin meidän alueen osalta.
 Myös Pirjo Dabnell uskoo, että hitaampi tahti rajoitusten avaamisessa olisi ollut paikallaan.
 Neljän viime päivän aikana on todettu 27 uutta koronavirustartuntaa.
 Viime viikolla (viikko 39) Soiten alueella todettiin 41 koronatartuntaa. Soiten mukaan suurin osa tartunnan saaneista on ollut rokottamattomia tai yhden rokoteannoksen saaneita.
 Lue lisää:   Koronapositiivinen altisti potilaita ja hoitajia keskussairaalassa Kokkolassa – Soiten johtajaylilääkäri: "Tilanne on hallinnassa"
 Keski-Pohjanmaalla lähestytään koronaviruksen leviämisvaihetta

Soiten alue Keski-Pohjanmaalla siirtyy leviämisvaiheeseen, ei kuitenkaan uusia rajoituksia toistaiseksi – sairaanhoitopiiri vetoaa ihmisiin, että ryöpsähtänyt tilanne saadaan kuriin


Summary: Puolan perustuslakituomioistuin linjasi torstaina, että osa EU:n perussopimusten artikloista on maan perustuslain vastaisia. EU-komission mukaan se tekee kaikkensa, jotta unionin yhteinen lainsäädäntö säilyttäisi asemansa etusijalla.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Saksan kristillisdemokraattinen unioni (CDU)

EU-komission puheenjohtaja  Ursula von der Leyen  kertoo olevansa "syvästi huolissaan" Puolan perustuslakituomioistuimen päätöksestä, jonka mukaan osa EU:n perussopimusten artikloista on maan perustuslain vastaisia.
 Puolan perustuslakituomioistuin kertoi linjauksest a eilen torstaina.
 Kyseessä on viimeisin käänne Puolan ja EU:n välisessä kiristyneessä kiistassa Puolan laeista, jotka uhkaavat unionin mukaan maan oikeuslaitoksen itsenäisyyttä.
 Von der Leyenin mukaan komissio tekee kaikensa, jotta EU:n lainsäädäntö säilyttäisi asemansa etusijalla.
 – EU-laki on kansallisen lain yläpuolella, myös perustuslaillisissa kysymyksissä, von der Leyen sanoo tiedotteessa.
 Lisäksi komission puheenjohtaja muistuttaa, että kaikki EU-maat ovat sitoutuneet yhteiseen EU-lakiin.
 Puolan EU-ero mainittu
 Perustuslakituomioistuimen linjaus on aiheuttanut voimakkaan reaktion myös muualla EU:ssa. EU-komission lisäksi Euroopan parlamentin suurimmat poliittiset ryhmät ovat ottaneet Puolan päätökseen kantaa.
 Osa ryhmistä vaatii komissiota jäädyttämään rahoituksen Puolalle, joka on yksi suurimpia EU-rahoituksen saajia.
 Lue myös:   Tukieurot pois elleivät yhteiset arvot kiinnosta, sanoo selvä enemmistö EU-kansasta, niin myös oikeusvaltion periaatteita koetelleissa Unkarissa ja Puolassa
 Yksittäisistä jäsenmaista esimerkiksi Saksa on kommentoinut Puolan toimia. Maan ulkoministeri  Heiko Maasin  mukaan Puolan on pantava täytäntöön EU:n lainsäädäntö kokonaan.
 Luxemburgin ulkoministeri  Jean Asselbornin  mukaan on selvää, että "Puola leikkii tulella".
 Uutiskanava Euronewsin mukaan  jopa Puolan EU-eroa, eli Polexitia on väläytelty.
 Puolestaan Ranskan Eurooppa-ministeri  Clement Beaune  kuvaa Puolan päätöstä hyökkäykseksi EU:ta vastaan. Beaune ei kuitenkaan toivo Puolan eroavan unionista, kertoo Reuters.
 Laki ja oikeus (PiS) -puoluetta edustavan pääministeri  Mateusz Morawieckin  mukaan maa ei suunnittele eroavansa EU:sta. Päinvastoin kuin EU:sta eronneen Britannian kohdalla, EU-jäsenyydelle on Puolassa laaja tuki.
 Lue myös:
 Puolan perustuslakituomioistuin linjasi, että osa EU:n lainsäädännöstä on maan perustuslain vastaisia
 Mitä tapahtuu, jos Unkarilta ja Puolalta viedään pian EU-tuet? Meppi Sarvamaa: "Voi olla, että meillä on paljon hurjemmat ajat edessä"

Puolan ja EU:n kiista perustuslaista syvenee, EU kommentoi Puolan lainsäädäntöä koskevaa linjausta – "Puola leikkii tulella"


Summary: Tšekissä äänestetään parlamenttivaaleissa perjantaina ja lauantaina. Pääoppositiopuolueet ovat ilmoittaneet, että ne eivät tee yhteistyötä nykyisen pääministeri Babišin kanssa.

Pandoran paperit -tietovuodossa nimetty pääministeri  Andrej Babiš  hakee toista peräkkäistä vaalivoittoa johtamalleen populistiselle Ano-liikkeelle viikonlopun parlamenttivaaleissa.
 Ano johtaa viimeisimpiä vaaligallupeja Tšekissä. Ero suurimpiin oppositiopuolueihin on kaventunut viime viikkojen aikana.
 Suurimmat oppositiopuolueet ovatkin syyttäneet Babišia niin velan kasvattamisesta kuin koronapandemian huonosta hoitamisestakin. Koronaan liitettyjä kuolemantapauksia on reilun 10 miljoonan maassa yli 30 000.
 Suurimmaksi ongelmaksi oppositiopuolueet katsovat Babišin eturistiriidat. Tästä syystä ne eivät aio tehdä yhteistyötä Babišin kanssa.
 Babiš perusti ennen poliittista uraansa Agrofert-yritysryhmän, joka käsittää yrityksiä muun muassa kemikaali-, ruoka-, maatalous- ja media-aloilta. Yritysrypäs työllistää yli 30 000 ihmistä ympäri Eurooppaa, ja on tehnyt Babišista miljardöörin.
 EU-komissio selvittää edelleen mahdollista eturistiriitaa Babišin poliittisen aseman ja yritysomistusten välillä.
 Vainvajaa viikko ennen vaaleja  Pandoran papereiksi kutsuttu valtava tietovuoto paljasti Babišin yhteydet veroparatiiseihin .
 Babiš on kiistänyt kaikki syytökset.
 Hallituskumppanien löytyminen hankalaa Tšekin Trumpille
 Babiš on kampanjoinut kansanomaisena populistipoliitikkona. Tšekin Trumpiksi tituleerattu poliitikko on muun muassa luvannut parantaa julkishallinnon läpinäkyvyyttä ja lisätä valtion verotuloja. Lisäksi hän on uhkaillut äänestäjiä kansakunnan epävarmalla tulevaisuudella, jos hän ei voita vaaleja.
 Edellisissä vaaleissa pääministeripuolue Ano sai miltei 30 prosenttia annetuista äänistä. Suuresta vaalivoitosta huolimatta puolue ei saanut muita puolueita mukaan hallitukseen.
 Babišille tarjoutuu todennäköisestiuusi tilaisuus hallitusneuvotteluihin. Kumppaneiden löytymisen arvioidaan olevan tälläkin kertaa työn takana.
 Yhdeksi vaihtoehdoksi on arvioitu mahdollista koalitiota Vapaus ja suora demokratia -puolueen kanssa. Tosin puolueen vaatimus EU-erosta voi kaataa yhteistyön.
 Vaalit nostanevat esiin jälleen myös Tšekin vaikean suhteen Venäjään.
 Maan presidentti  Miloš Zeman  suhtautuu myönteisesti Venäjään, kuten myös esimerkiksi oppositiossa oleva kommunistinen puolue.
 Opposition kommunistit syytti kesäkuussa  hallituksen epäonnistuneen ulkopolitiikan hoitamisessa. Puolueen mukaan esimerkiksi Venäjän syyttäminen vuonna 2014 ammusvarastolla sattuneesta räjähdyksestä oli virhe.
 Jupakan vuoksi sekä Tšekki  että Venäjä karkottivat työntekijöitä suurlähetystöistä.
 Lue myös:
 Analyysi: Poliitikot lupasivat kitkeä veroparatiisit – mutta tietovuoto Pandoran paperit paljastaa, miten he ryntäsivät itse niiden asiakkaiksi
 Hyvästit Michelle Obamoválle ja Angela Merkeloválle – Tšekissä naiset voivat nyt valita, millaisen muodon sukunimestään ottavat
 Venäjä julisti Yhdysvallat ja Tšekin epäystävällisiksi maiksi
 Tšekissä tuhannet osoittivat mieltään – Venäjä-mielistä presidenttiä vaaditaan syytteeseen ja pois viralta
 Tšekin ja Venäjän diplomaattinen riita syvenee – Tšekki häätää yli 60 Venäjän suurlähetystön työntekijää ja Venäjä vannoo kostotoimia

Pandoran papereiden paljastukset varjostavat Tšekin vaaleja – miljardööri Andrej Babišin puolueen johto kaventunut ennen h-hetkeä


Summary: Kuskiksi epäiltyä syytettiin kolmesta taposta. Syyte oli harvinainen ja kova. Tuomio tuli kolmesta törkeästä kuolemantuottamuksesta nuorena henkilönä.

Pirkanmaan käräjäoikeus on antanut tuomion Suomessa harvinaisessa oikeusjutussa. 18-vuotiasta miestä syytettiin kolmesta taposta. Hänen epäiltiin ajaneen autoa reilu vuosi sitten Nokialla, kun auto ajautui kovassa vauhdissa tieltä ja osui puuhun. Kolme kyydissä ollutta kuoli.
 Nyt 18-vuotias mies tuomittiin 5 vuodeksi ja 6 kuukaudeksi vankeuteen. Tuomio tuli kuitenkin kolmesta törkeästä kuolemantuottamuksesta nuorena henkilönä, ei tapoista. Lisäksi hänet tuomittiin törkeästä rattijuopumuksesta ja törkeästä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta nuorena henkilönä.
 Käräjäoikeuden mukaan teot eivät täyttäneet tapon määritelmää. Oikeuden mukaan kuljettajan reaktio tapahtuneen jälkeen osoittaa, ettei hän pitänyt todennäköisenä, että hänen tekonsa varsin todennäköisenä seurauksena voi olla kolme kuolemaa.
 Käräjäoikeus katsoo, ettei puhelimesta lähetetyistä viesteistä ennen ulosajoa voi päätellä, että syytetty on pitänyt autossa olleiden henkilöiden kuolemaan johtavaa tieltä suistumista varsin todennäköisenä.
 – Todisteena kuullulta hätäkeskustallenteelta kuuluu taustalta ääni, kun hän huutaa ”ei ne voi olla kuollu, ei voi olla kuollu”. Syytetty oli shokissa ja itkenyt kovasti ja hokenut, miksi hän ei kuollut ja mitä hän nyt sanoo äidille, oikeus perustelee tuomiota.
 Käräjäoikeus katsoo reaktion ja käytöksen välittömästi ulosajon jälkeen osoittavan järkytystä ja epäuskoa tapahtuneesta
 Käräjäoikeus katsoi, että väite vastaajan itsetuhoisuudesta jäi näyttämättä toteen.
 Sen sijaan oikeuden mukaan teot olivat törkeitä kuolemantuottamuksia, koska kuljettaja käytti toistuvasti kännykkää ja joi alkoholia. Ajomatka oli jatkunut pitkään.
 Onnettomuuspaikalle jätettiin kynttilöitä. Marko Melto / Yle
 Syyte tapoista oli harvinainen ja kova, sillä tieliikenteen tapahtumissa tuomitaan harvoin henkirikoksista. Etukäteen arvioitiin, että tuomiolla on jopa ennakkotapauksen luonnetta.
 Ajoi poikkeuksellisen hengenvaarallisesti
 Kolari tapahtui Porintiellä sunnuntain vastaisena yönä 16. elokuuta vuonna 2020. Nuoret olivat Yyterissä käymässä ja ajoivat sieltä myöhään takaisin Tampereelle.
 Kolarissa kuoli kaksi vuonna 2002 syntynyttä tyttöä ja vuonna 2003 syntynyt poika. Lisäksi vuonna 2002 syntynyt, tapahtuma-aikaan 17-vuotias poika joutui sairaalahoitoon.
 Syyttäjä  Pasi Vainion  mukaan kuljettaja ajoi poikkeuksellisen hengenvaarallisesti, eikä jarruttanut ennen törmäystä puuhun. Syyttäjän mukaan syytetty tiesi olevansa humalassa ja silti matkaa Tampereelle jatkettiin. Syytetyn veren alkoholipitoisuus ajon jälkeen oli 1,68 promillea.
 Vainion mukaan syytetyn ajon piittaamattomuudesta kertovat myös merkittävä ylinopeus ja se, että kännykkää käytettiin ajon aikana. Syyttäjän mukaan syytetty tiesi, ettei kaikilla ollut turvavyötä autossa.
 Syytetty ei muistanut matkasta kaikkea
 Syytetty kielsi oikeudessa ajaneensa autoa. Puolustus vetosi siihen, että kuljettajia vaihdettiin kesken ajon.
 Syyttäjällä oli yhtenä todisteena kesken ajon syytetyn sometililtä lähetetty Snapchat-viesti, joka kertoi kuljettajan itsetuhoisuudesta. Tämä viesti tuli syyttäjän mukaan 9–10 minuuttia ennen ulosajoa.
 Syytetty vastasi, ettei hänellä ole muistikuvaa viestistä, eikä syytä, miksi hän olisi kirjoittanut sitä. Hänen mukaansa muut autossa olleet tiesivät hänen kännykkänsä koodin.
 Puolustuksen mukaan päihtyneen kuljettajan reaktioaika voi olla moninkertainen normaalin verrattuna, mikä voi selittää, miksi jarrua ei ole käytetty.
 Tuomio ei ole lainvoimainen. Siitä voi valittaa hovioikeuteen.
 Lue lisää:
 "Yritin estää sen ajamiseen lähtemisen", kaveri sanoo – kolmesta taposta syytetyn puhelimesta lähti vain hetki ennen ulosajoa itsetuhoinen viesti
 Yksi uhreista lähetti autosta viestin, jossa hän kertoi pelkäävänsä – kolme nuorta kuoli Nokialla Snapchatiin kuvatun hurjastelun jälkeen, syytteet taposta
 18-vuotias mies saa syytteet kolmesta taposta Nokian viime kesän kuolonkolarissa – turmassa kuoli kolme alle 20-vuotiasta nuorta

Kolme nuorta kuoli Nokialla, kun auto törmäsi puuhun – autoa kuljettanut 18-vuotias tuomittiin 5,5 vuodeksi vankeuteen, mutta ei tapoista


Summary: Kävimme läpi Uros-yhtiön itse kertomat kaupat ja referenssit tältä vuodelta. Se teki kaupan esimerkiksi 4 000 asukkaan kuntaan Brasiliassa. Moni sen kaupoista on vasta aiesopimuksia.

Kun yritys haluaa tehdä vaikutuksen rahoittajiin ja asiakkaisiin, se kertoo edellisistä projekteistaan eli referensseistään.
 Yle kävi läpi kohun keskelle  joutuneen teknologiafirma Uroksen verkkosivuilta  sen tänä vuonna kertomat referenssit. Ensimmäisellä näkemällä näyttää hienolta: on kansainvälisyyttä, ministeriä, hienoa tekniikkaa, yliopistoa ja monia eri maita.
 Tarkemmin lukemalla selviää, että julkisuuteen kerrotut kaupat ovat keskittyneet melko pieniin kuntiin. Ne ovat myös olleet usein aiesopimuksia eli vasta alustavia sopimuksia tai yhteistyötä tuoreiden startup-yritysten kanssa.
 Esimerkiksi heinäkuun lopussa Uros kertoi saaneensa kaupan Brasiliasta. Paikallinen vesilaitos Águas de Cabrália Concessionaire valitsi vedenlaadun tarkkailuun Uroksen tuotteen. Kunnan nettisivuilla näkyy valokuvassa Uroksen logo.
 Brasilialaiskunta on kovin pieni, siellä on reilut 4 000 asukasta.
 Vetoapua monilta julkisilta toimijoilta
 Yhtiö ei ole toimittanut puuttuneita tilinpäätöstietojaan Patentti- ja rekisterihallitukselle, vaikka niitä on erikseen karhuttu. Yhtiön viimeaikainen taloustilanne on siksi hämärän peitossa.
 Mitä yhteiskunnallista merkitystä on sillä, millaisia kauppoja Uros on saanut?
 Paljonkin, koska se on saanut yhteiskunnalta rahaa ja sen taloustilanne on näyttänyt ulospäin toisenlaiselta kuin tuoreet tiedot paljastavat.
 Urokselta vaaditaan miljoonien eurojen saatavia  Helsingin käräjäoikeudessa. Valtiokonttorin, Nordean ja Oulun Osuuspankin velkasaatavat yhtiöltä nousevat korkoineen ainakin yli 15 miljoonaan euroon.
 Valtiokonttorin velassa on kyse melkein viiden miljoonan euron tuotekehityslainoista, jotka Uros lainasi vuosina 2011 ja 2012 silloiselta Tekesiltä eli nykyiseltä Business Finlandilta.
 Teknologiayhtiö on saanut näyttävää vetoapua myös julkisilta toimijoilta kuten Business Finlandilta, Suomen hallitukselta, Tampereen kaupungilta ja Oulun yliopistolta.
 Siksi on olennaista huomata, että moni Uroksen sopimuksista on sen kertoman mukaan "memorandum of intent" -sopimuksia eli aiesopimuksia. Aiesopimus ei tarkoita vielä varsinaista sopimusta, vaan aiesopimuksen jälkeen neuvotteluja jatketaan. Aiesopimus ei siis tarkoita sitä, että raha välttämättä vaihtaisi omistajaa.
 Yle pyysi tätä juttua varten haastattelua Uroksen toimitusjohtaja  Rauno Jokelaiselta  sekä  Jyrki Hallikaiselta , joka on yhtiön perustaja ja pääomistaja. Kumpikaan ei vastannut Ylen kommenttipyyntöihin torstain tai perjantaiaamupäivän aikana.
 Tampere pettyi lupauksiin
 Uros on oululaistaustainen yhtiö, joka sanoo bisneksensä rakentuvan niin kutsutun esineiden internetin eli iot-palveluiden ympärille. Yksinkertaistettuna yhtiö lisää asiakaskumppaniyritystensä laitteisiin pääsyn nettiin. Suuri yleisö sai tietää yhtiöstä maaliskuussa 2020, kun Tampereelle tämän vuoden joulukuussa valmistuva monitoimiareena  nimettiin sponsorinsa mukaan Uros Live -areenaksi .
 Uros on sponsoroinut Oulun Kärppiä ja Tampereen areenan kautta siihen on liitetty tamperelaiset kiekkoseurat Tappara ja Ilves.
 Uros valittiin 1,5 vuotta sitten Tampereen areenan nimikkosponsoriksi.  Matias Väänänen / Yle
 Tällä viikolla Tampereen kaupungin entinen pormestari  Lauri Lyly  (sd.) kertoi Ylelle pettyneenä, miten Uros lupasi kaupunkiin uuden toimipisteen ja 200 työntekijää. Niitä ei ole kuulunut.
 Lue myös:   Tampereen entinen pormestari pettynyt Uroksen ongelmiin, mainehaittaan ja lupauksiin: 200 työntekijää luvattiin, 1–2 tuli
 200 työpaikkaa ja kansainvälistä mainetta: Nämä neljä komeaa asiaa teknologiayhtiö Uros lupasi Tampereelle – selvitimme, miten kävi
 Uros väittää tehneensä pelkästään vuosina 2017–2019 yhteensä yli 300 miljoonaa euroa liikevoittoa.  STT uutisoi jo syyskuussa , että yhtiön kertomat voitot eivät välttämättä perustu todelliseen liiketoimintaan.
 Vuonna 2018 Uros kertoi tehneensä 120 miljoonan euron liikevoiton, vaikka sillä oli keskimäärin vain 40 työntekijää. Yhtiön kassassa huikea tulos ei näkynyt, vaan vuoden päätteeksi se oli lähes tyhjä ja yhtiöllä oli 149 miljoonan euron myyntisaamiset.
 Oulun yliopisto koulutti Uroksen työntekijöitä
 Uros on useassa yhteydessä kertonut yhteistyöstään Oulun yliopiston kanssa. Esimerkiksi toukokuussa Uros kertoi tehneensä yhteistyötä Oulun yliopiston ja suomalaisen startup-yrityksen kanssa. Yhdessä luodun pilotin avulla voidaan reaaliaikaisesti arvioida veden laatua kaivosteollisuudessa.
 Kysyimme Oulun yliopiston vararehtorilta  Arto Maaniselta , millaista yhteistyö on käytännössä ollut.
 – Oulun yliopisto on tarjonnut räätälöityä maksullista koulutusta Uroksen työntekijöille. Yhteistyöaihiot tutkimuksessa ovat keskittyneet vesi- ja IoT-teknologioihin. Uros on myös teettänyt useampia lopputöitä Oulun yliopiston opiskelijoilla.
 Maanisen mukaan yliopisto on hyötynyt yhteistyöstä osaamisen kasvamisena tietyssä teknologia- ja markkinasegmentissä.
 – Asiantuntijapalveluista on saatu rahallinen korvaus.
 Ministeri katsoi, kun aiesopimusta allekirjoitettiin
 Uros on saanut houkuteltua myös Suomen hallituksen edistämään sen vientipyrkimyksiä.
 Kesäkuussa Uros Group kertoi allekirjoittaneensa Pietarissa aiesopimuksen Venäjän kanssa. Paikalla oli myös Suomen kehitysyhteistyö- ja ulkomaankauppaministeri  Ville Skinnari  (sd.) ja Venäjän teollisuus- ja kauppaministeri  Denis Manturov .
 Yhtiön tiedotteen mukaan  Uros pääsee toteuttamaan valtakunnallista, reaaliaikaista veden laadun tarkkailua Venäjällä. Skinnari hymyilee valokuvassa, ja yhtiön perustaja  Jyrki Hallikainen  iloitsee, että yhteinen projekti pääsee auttamaan ympäristöä, kuntia ja kansalaisia.
 Yle kysyi Urokselta aiesopimuksen hyödyistä, mutta ei saanut vastausta. Tiedotteessa ei mainita euroja.
 Yle kysyi myös ministeri Skinnarilta, miten hänet saatiin mukaan tapaamiseen.
 Ministerin avustajan mukaan Skinnari osallistui Pietarin talousfoorumiin 2.-5. kesäkuuta ja tapasi vierailunsa aikana Venäjän teollisuus- ja kauppaministeri Denis Manturovin sekä kahdenkeskisessä tapaamisessa että aiesopimuksen allekirjoitustilaisuudessa. Aiesopimusten seremonialliset allekirjoitustilaisuudet ovat osa Pietarin talousfoorumin ohjelmaa.
 – Tilaisuudet ovat julkisia ja ne suunnataan tapahtumaan osallistujille ja median edustajille. Tämän vuoden allekirjoitustilaisuuksiin osallistui ministereitä ja muita korkeantason edustajia useista eri maista. Ministeri Skinnari osallistui Uroksen ja Nurminen Logisticsin aiesopimusten allekirjoitustilaisuuksiin, ministerin kansliasta viestitetään.
 Kummankaan aiesopimuksen jälkeisistä vaiheista ja niiden taloudellisista vaikutuksista yrityksille ministeri Skinnarilla ei ole tietoa.
 Kauppa Brasiliasta ja Yhdysvalloista
 Kesäkuussa Uros kertoi taas uutisia Brasiliasta. Tällä kertaa se oli myynyt ratkaisun São Miguel do Oesten vesilaitokselle. Tuote sisältää esimerkiksi tekoälyä ja älykkäitä sensoreita, jotka paljastavat putkivuodot. Paikkakunnalla asuu Ylen selvityksen mukaan 40 000 asukasta.
 Uroksen uutiset vilisevät lyhenteitä ja teknologisia termejä englanniksi. Kesäkuussa Uros kertoo, että se on tehnyt sopimuksen OnLogicin kanssa Yhdysvalloissa. Kaupan todellista merkitystä on vaikea todentaa, mutta  OnLogic kertoo verkkosivuillaan , että sillä itsellään on ollut yhteensä 70 000 asiakasta.
 Tampereen areenan Uros Live -nimi herätti varsinkin aluksi paljon keskustelua. Risto Degerman / Yle
 Toukokuussa Uros kertoi tekevänsä yhteistyötä ohjelmisto- ja palveluyhtiö TietoEVRYn kanssa ja tutkivansa uusia markkinoita. Varsinaisesta kaupasta ei ole kyse, mutta kyse on isosta toimijasta. TietoEVRYn liikevaihto viime vuonna oli 2,8 miljardia euroa.
 Toukokuussa kuului uutisia Atlantasta Yhdysvalloista, kun Uros ja satamia palveleva Nearshore Networks kertoivat solmineensa palvelusopimuksen. Satamayhtiön sivuilla on Uroksen logo. Satamayhtiö kertoi ottaneensa Uroksen ratkaisut käyttöön meriteollisuudessa. Satelliitti- ja matkapuhelinyhteyksiä tarjoavalla yhtiöllä on kertomansa mukaan 80 insinööriä 60 maassa.
 Mokkuloista liikevaihtoa
 Huhtikuun lopussa Uros kertoi, että yhtiön digitaalinen Goodspeed-niminen palvelu on tulossa saataville Iphone-puhelimiin ja Ipad-laitteisiin. Kyseessä on palvelu, jonka avulla laitteisiin saa nettiyhteyden esimerkiksi matkustaessa eri maissa.
  Talouselämän mukaan  juuri GoodSpeed-mokkulat ovat kasvattaneet Uroksen liikevaihtoa vuodesta 2016 alkaen hämmästyttävän nopeasti. Epäselvää on, kuinka merkittävä yhtiön huhtikuinen uutinen on taloudellisesti.
 Huhtikuussa Uros kertoi, että se on valittu Intiassa tuottamaan teknologiaa turvallista ja riittävää juomavettä varten. Kansallisen Jal Jeevan -projektin on tarkoitus saada kotitalouksiin vesipiste vuoteen 2024 mennessä. Kaupan arvoa ei tiedotteessa mainita.
 Yle yritti kysyä Urokselta, mikä on kaupan arvo ja merkitys, mutta ei saanut vastausta.
 Sopimus muutaman hengen startupin kanssa
 Maaliskuussa Uros ja BCaster kertoivat, että ne ovat tehneet sopimuksen, joka keskittyy tarjoamaan teknologian avulla elämyksiä eri tapahtumissa. BCaster on suomalainen muutaman hengen uusi startup.
 Perustaja ja toimitusjohtaja  Janne Neuvonen  kertoo sähköpostitse, että kyse on aiesopimuksesta, jossa sovittiin tulevasta yhteistyöstä. Neuvosen mukaan yhteistyö on sujunut hyvin.
 Millaisia ajatuksia juttu herätti? Keskustele aiheesta lauantaihin kello 23:een saakka.

Uros sai suomalaisen ministerin, jääkiekkoseuran, yliopiston ja kaupungin sen puhemiehiksi – selvitimme, millaisia kauppoja se teki


Summary: Polttoaineen hinta kipusi yli kahden euron Suomen pohjoisimmassa kylässä. Autoilijat kertovat, että vaihtoehtoja ei syrjäseudulla ole ja polttoainetta on ostettava, maksoi mitä maksoi.

Polttoaineen 98E-laadun hinta ylitti tällä viikolla kahden euron rajan Suomen pohjoisimmassa kylässä, Nuorgamissa. Tarkalleen hinta oli torstaina 2,010 euroa. Samaan aikaan esimerkiksi Vantaan Petikossa 98E-litrasta maksettiin 1,873 euroa. Halvinta oli Nurmijärvellä, jossa polttoaine.net -sivuston mukaan litrahinta oli 1,736.
 Raakaöljyn maailman markkinahinta on kaksinkertaistunut vuoden sisällä, mikä vaikuttaa suoraan polttoaineen hinnan nousuun. Myös kilpailu ja kuljetusmatkat vaikuttavat hintaeroihin, jotka Suomen rajojen sisällä ovat huomattavia.
 Pohjoisessa muutos näkyy selvästi ja iskee suoraan kuluttajan kukkaroon, sillä vaihtoehtoja yksityisautoilulle ei oikeastaan ole laisinkaan.
 Tankattava on, maksoi mitä maksoi
 – Täällä käy yksi bussi kerran päivässä. Ei siinä paljon vaihtoehtoja ole, sanoo nuorgamilainen poronhoitaja  Sakari Syvänperä .
 Työn puolesta Syvänperän arkeen kuuluvat moottoriajoneuvot, joita on tankattava useinkin, sillä välimatkat ovat pitkiä. Kuten monet muutkin paikalliset, myös Syvänperä käy ajoittain hakemassa polttoainetta muualta halvemmalla hinnalla kanisterit täyteen.
 – Minun vain on pakko kulkea. Maksoi mitä maksoi, ei jää monta lanttia taskuun, kun täällä käyn tankkaamassa moottorikelkan, sanoo Syvänperä.
 Sakari Syvänperällä ei työnsä puolesta ole vaihtoehtoja, sillä tankkaaminen on pakollista, jos mielii mönkijän tai moottorikelkan rattiin.  Vesa Toppari / Yle
 Norjan Vesisaaresta kotoisin oleva  Connie Aaström  pyörittelee päätään epäuskoisena. Hän kertoo, että ennen rajaseudun asukas pystyi kikkailemaan sillä, kummalla puolella rajaa tankkaa ja siksi hänkin usein päätyi tankkaamaan Suomen puolelle.
 – Tarvitsen autoa. Minulla on lapset Altassa ja itse asun Vesisaaressa, joten se tulee todella kalliiksi. Bussilla kulkeminen kestää valtavan kauan ja sekin on kallista, Aaström kertoo.
 – Jos hinta tästä vielä nousee, en kulje enää minnekään, sanoo Norjan Vesisaaressa asuva Connie Aaström. Vesa Toppari / Yle
 Esimerkiksi Vantaan Petikossa ja Varistossa 98E:n hinta on parikymmentäkin senttiä huokeampi, kuin toisessa päässä Suomea.
 Vantaalainen  Sebastian Björklund  naurahtaa, että koronapandemian yksi hyvä puoli oli se, kun bensan hinta tipahti 1,30 euron kieppeille. Kahden euron litrahinta kauhistuttaa Björklundiakin, joka on tullut tankkaamaan Petikkoon.
 – Pakko on maksaa, mutta en tee sitä kyllä mielellään. Se on liikaa, sanoo Björklund kahden euron litrahinnasta.
 Liikenneministeri Harakka: valtio ei pysty vaikuttamaan kilpailun määrään
 Polttoaineen hintaan vaikuttavat öljyn markkinahinnan lisäksi myös paikallinen kilpailu tai sen puute ja kuljetusmatkat.
 – Polttoaineen hinta määräytyy markkinoilla. Pohjoisessa ja harvaan asutuilla alueilla kysymys on se, että kilpailua huoltoasemien välillä ei ole. Sama pätee saaristossa. Valtio ei tähän pysty vaikuttamaan, liikenneministeri  Timo Harakka  (sdp) sanoo.
 Syrjäseuduilla kilpailua on huomattavasti vähemmän, mutta yksityisautoilu on miltei välttämätöntä julkisen liikenteen vähyyden ja toisaalta pitkien välimatkojen vuoksi.
 Liikenne- ja viestintäministeri Timo Harakka (sdp) toteaa, että öljy on kallistunut maailmalla valtavasti.  Sini Järnström/ Yle
 Liikenneministeri Harakka toteaa, että polttoaineen hintaero eri paikoissa voi olla merkittäväkin, mutta esimerkiksi pääkaupunkiseudulla ei Harakan mukaan hinnan liikkumista niinkään huomaa.
 – Siinä on valtava epäsuhta siihen nähden, että polttoaine on kalliimpaa, mutta autoilu on välttämättömämpää, Harakka sanoo.
 Harakan mukaan varsinaisesti hallituksen toimet eivät merkittävästi nostaisi polttoaineen hintaa, mutta kesällä annetut EU:n entistä tiukemmat vaatimukset luovat painetta, jolloin fossiilisen polttoaineen hinta ei ainakaan tule laskemaan.

Nuorgamissa polttoaine maksaa jo yli kaksi euroa, mutta esimerkiksi pääkaupunkiseudulla tankataan reilusti halvemmalla – valtava epäsuhta, sanoo ministeri


Summary: Kotkan edustalta kesällä tavattua uutta äyriäislajia on löydetty Suomen etelä-rannikon vesistöistä laajemminkin. Kuuppaäyriäisiin kuuluvia yksilöitä on nyt löydetty myös Porvoon edustalta. Lajia ei ole tavattu Suomessa koskaan aikaisemmin.

Kotkan ja nyt myös Porvoon merialueelta on löytynyt uuden äyriäislajin yksilöitä, joita ei ole aiemmin tavattu Suomessa.
 Kuuppaäyriäisiin kuuluva vieraslaji on jo määritetty tarkemmin, ja löydetyt yksilöt kuuluvat  Nippoleucon hinumensis  -lajiin.
 Alkukesän ja syyskuun merialueiden velvoitetarkkailuissa löydettiin Kotkan ja Porvoon satamien edustalta muutamia kymmeniä  Nippoleucon hinumensis  -lajin yksilöitä.
 Etenkin Porvoon edustalla uutta kuuppaäyriäislajia on ollut Suomen ympäristökeskuksen mukaan paljon. Niitä on ollut arviolta yli 300 yksilöä neliömetriä kohden.
 Kuuppaäyriäiset löysi Kymijoen vesi- ja ympäristö ry:n tutkija  Marja Anttila-Huhtinen . Lajin tarkempi määritys tehtiin Suomen ympäristökeskuksessa.
 Lue lisää:   Suomeen rantautui uusi äyriäislaji, joka saapui Japanin ja Korean vesiltä – tutkija: "Katsoin ensin, että siltä puuttuu pää"
 Lisääntyy Itämeressä
 Itämerellä lajia on havaittu aiemmin vain Saksan pohjoisrannikolla. Sieltä löytyi muutamia naaraita vuonna 2019. Saksan havainnot olivat koko Euroopan ensimmäiset. Saksan rannikolla laji on runsastunut muutamassa vuodessa huomattavasti.
 – Suomen rannikolta on nyt tavattu  Nippoleucon hinumensis  -lajista sekä koiraita että naaraita. Todennäköisesti laji myös lisääntyy Itämeressä, sillä osalla löydetyistä naaraista oli munia, arvioi lajin määrittänyt tutkija  Katriina Könönen  Suomen ympäristökeskuksen tiedotteessa.
 Lajin kotiutuminen Suomen rannikolle selvinnee lähivuosina.
 Laji on voinut levitä Suomeen muualta Itämereltä tai sitten se on voinut tulla laivojen mukana kauempaakin. Alun perin laji on kotoisin Tyyneltä valtamereltä. Esimerkiksi Japanissa ja Koreassa se asuttaa merenlahtia ja jokisuita.
 – Emme vielä tiedä, onko tästä vieraslajista haittaa alkuperäislajeille, sillä sitä ei ole tutkittu, kertoo Itämeren vieraslajiseurannasta vastaava tutkimusprofessori  Maiju Lehtiniemi  kertoo Suomen ympäristökeskuksen tiedotteessa.
 Viihtyy murtovedessä
 Nippoleucon hinumensis  -laji on ensimmäisen kerran kuvattu Uuden Seelannin vesillä. Laivaliikenteen mukana se levisi Pohjois-Amerikan murtovesilahdille jo 1970-luvulla.
 Laji suosii murtovettä, joten Suomen vähäsuolaiset rannikkovedet sopivat sille hyvin. Äyriäinen elää pohjasedimentissä monenlaista eloperäistä ainesta syöden.
 Edellisen kerran Suomen vesiltä löytyi uusi äyriäislaji vuonna 2016. Se tunnistettiin muutamia vuosia myöhemmin saksisiiraksi _Sinelobus vanhaareni. S_ittemmin laji on levinnyt pitkin rannikkoa.
 Molemmat äyriäislajit ovat hyvin pienikokoisia, enintään 5 millimetrin pituisia.
 Viime vuosina Itämerellä on havaittu useita uusia vieraslajeja. Suomen vesiltä tehtiin kesällä toinenkin uusi lajilöytö, kun Meksikonlahdelta kotoisin olevia  Rangia cuneata  -simpukoita löytyi monesta paikasta etelä- ja lounaisrannikolla.

Maapallon toiselta puolelta kotoisin olevia äyriäisiä löytyi Itämerestä – tutkijan mukaan niitä on paljon: "Emme vielä tiedä, onko tästä haittaa"


Summary: Korvauksiin käytettävä summa nousi kuntien arvosteltua aiempia kaavailuja riittämättömiksi. Kunnille korvataan nyt esimerkiksi koronatestin tekemisestä sama summa koko maassa.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Hallitus on päättänyt koronamenojen korvaamisesta kunnille.
 Kunnat saavat valtionavustuksia erityisesti testauksen, jäljittämisen, rokottamisen ja koronahoidon välittömiin kustannuksiin. Summa kohoaa kaikkiaan 1,1 – 1,2 miljardiin euroon.
 Lausuntokierroksella ollut aiempi esitys lähti selvästi alhaisemmasta, eli noin 880 miljoonan euron korvaustasosta, joten nousua on muutama sata miljoonaa euroa.
 Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) sanoi tiedotustilaisuudessa, että koronatoimet korvataan kunnille täysimääräisesti. Valtioneuvosto antoi perjantaina korvauksista asetuksen.
 Kunnat arvostelivat aiemmin, että kaavaillut korvaukset eivät kata esimerkiksi koronatestauksen todellisia kuluja.  Suurten kaupunkien mukaan  STM:n aiempi ehdotus olisi tuonut kunnille 45–65 prosenttia koronatoimien todellisista kustannuksista.
 Kuntaliiton  keväisen selvityksen mukaan  koronan aiheuttamat lisäkulut nousevat kunnilla, kuntayhtymillä ja sairaanhoitopiireillä 1,4 miljardiin euroon jo vuoden 2021 aikana.
 Kiurun mukaan hallituksen perjantaisilla päätöksillä voidaan välttää se, että korvaukset olisivat liian alhaiset, mutta liikaa rahaa ei myöskään käytetä. Näkemykset ovat vaihdelleet siitä, mitkä kaikki kuntien kulut johtuvat suoraan koronasta ja mitkä kustannukset olisivat koituneet kunnille muutenkin.
 Perjantaisen päätöksen mukaan kustannukset korvataan kunnille valtionavustuksina laskennallisilla, valtakunnallisesti määritetyillä yksikkökustannuksilla. Esimerkiksi testauksesta korvataan 113 euroa per testi.
 – Nyt korvaukset perustuvat todellisiin kustannuksiin, ja jakautuvat merkittävästi täsmällisen kuin aiemmin, Kiuru kehui.
 Kunnille on korvattu koronakuluja aiemmin korottamalla valtionosuuksia. Koronakriisin alkuvaiheessa, vuonna 2020 peruspalvelujen valtionosuuksia korotettiin kiireesti yhteensä yli 1,6 miljardilla eurolla.
 Tuolloin ongelmana oli, että yksittäiset kunnat saivat liikaa ja toiset liian vähän.
 Korvauksia on osoitettu satoja miljoonia euroja myös suoraan sairaanhoitopiireille ja korottamalla yhteisöveronjako-osuutta.
 Kiurun mukaan riski liiallisesta rahansaannista koskee jatkossa lähinnä yksittäisiä kuntia. Kunnat voivat saada edelleen ylimääräistä rahaa, koska toiset ovat onnistuneet järjestämään esimerkiksi testausta halvemmalla kuin toiset kunnat.
 Avustuksiin sisältyy myös asukaslukuun pohjautuva laskennallinen erä, jolla katetaan muita koronasta aiheutuneita välittömiä kustannuksia, kuten lisääntynyttä suojavarusteiden käyttöä.
 Lisäksi kunnat voivat hakea harkinnanvaraisia avustuksia.
 Pääministeri  Sanna Marin  (sd.)  vakuutti syyskuussa , että hallitus pitää lupauksensa ja korvaa kulut kunnille täysimääräisesti.
 Marinin mukaan vaikeus on ollut, että tämän vuoden kustannukset eivät ole vielä tiedossa. Marin kuvasi, että jos kuluja korvataan jälkikäteisesti, kun on nähty paljonko kustannuksia syntyy, kuntia vastaan ei voida vielä tulla. Jos kuluja taas korvataan ennakkoarvioiden perusteella, voidaan maksatuksia myöhemmin joutua korjaamaan.
 Marinin mukaan ratkaisu on näiden vaihtoehtojen väliltä.

Valtio korvaa koronakuluja kunnille yli miljardilla eurolla, Kiuru: Kulut korvataan täysimääräisesti, mutta liikaa rahaa ei käytetä


Summary: Uutta rokoteannosta tarjotaan nyt niille, jotka eivät saaneet piikistä oireita.

Nivalassa Pohjois-Pohjanmaalla pistettiin syyskuussa  lähes 300 liian lämpimässä säilytettyä koronarokotetta.
 Syy virheeseen on selvinnyt eli taustalla oli laiterikko. Se huomattiin omassa sisäisessä tarkastuksessa.
 Teholtaan mahdollisesti heikentynyttä rokotetta pistettiin Nivalan neuvolassa syyskuun puolestavälistä lähtien viikon verran.
 Uutta rokoteannosta tarjotaan asiakkaille ensi viikolla, mutta ei kaikille, kertoo Kallion peruspalvelukuntayhtymän terveyspalvelujohtaja  Päivi Peltokorpi .
 – Uuden pistoksen tarvitsevat vain ne yli 30-vuotiaat, jotka eivät saaneet rokotteesta havaittavaa reaktiota, esimerkiksi kuumetta. Tämä on THL:n ohje. Asiassa on tehty tiivistä yhteistyötä THL:n asiantuntijalääkärin kanssa, Peltokorpi sanoo.
 THL ohjeistaa, että lyhyen ajan sisällä  kolmatta rokotetta ei anneta perusterveille alle 30-vuotiaille , eikä varsinkaan nuorille miehille, sillä heillä saattaisi olla riski harvinaisiin sydänpussi tai -lihastulehduksiin.
 Koronarokotteet pitää säilyttää +2–8 asteessa. Nyt rokotteiden säilytykseen on kiinnitetty erityistä huomiota Kallion peruspalvelukuntayhtymän alueella.
 Nivalassa koronarokotuksiin on hakeuduttu laiskasti, sillä vain 61 prosenttia yli 12-vuotiaista nivalalaisista on ottanut ensimmäinen koronpiikin. Kaksi koronarokotetta on vain hieman yli puolella yli 12-vuotiaista.
 Koko maassa puolestaan yhdellä piikillä on tähän mennessä rokotettu lähes 74 prosenttia ja kahdella piikillä 63,6 prosenttia suomalaisista rokotusikäisistä.

Lähes 300 ihmistä sai syyskuussa liian lämpimässä säilytettyä koronarokotetta Nivalassa – syyksi paljastui laiterikko


Summary: Tämän vuoden ennätysvilkkaasta tonttikaupasta Pyhtää on saanut noin puoli miljoonaa euroa. Etätyön mahdollisuus ja nopea matkustaminen Helsinkiin ovat pienen kunnan valttikortit.

Pieni Pyhtään kunta vastaa kasvaneeseen omakotitalotonttien kysyntään. Kunta laittoi tällä viikolla varattavaksi neljä uutta tonttia.
 – Keskiviikkona tuli jo ensimmäinen tonttivaraus, kertoo Pyhtään kunnan hallintoasiantuntija  Taija Paju .
 Kunta on myynyt tähän mennessä tänä vuonna jo kaksikymmentä omakotitalotonttia. Tontin ostossa perusvelvoite on, että ostaja rakentaa tontille talon. Pyhtään kunnanhallitus voi kuitenkin myöntää rakennusvelvollisuudesta vapautuksen, esimerkiksi jos ostaja ostaa kaksi vierekkäistä tonttia. Silloin molempiin ei tarvitse rakentaa.
 – Käsittääkseni kaikilla tänä vuonna tontin ostaneilla on tarkoitus asettua Pyhtäälle, sanoo Taija Paju.
 Pyhtään Pyhän Henrikin kirkko on suosittu nähtävyys Pyhtäällä. (arkistokuva) Jorge Gonzalez / Yle
 Paju arvioi ihmisten kasvaneen mielenkiinnon reilun 5 000 asukkaan Pyhtäätä kohtaan johtuvan etätöiden yleistymisestä.
 – Ihmiset arvostavat helppoutta ja yksinkertaisuutta. Pyhtää myös sijaitsee ison moottoritien varrella. Se tarjoaa helpon kulkuyhteyden pääkaupukiseudulle ja muualle.
 Houkutuksina etätyö ja nopea matka
 Pyhtäältä on Helsinkiin matkaa reilut 100 kilometriä. Se sijaitsee Helsingistä itään Suomenlahden rannalla lähellä Kotkaa.
 Viime keväänä  Yle kertoi helsinkiläisestä  Jylön perheestä, joka oli ostanut tontin Pyhtäältä ja oli rakentamassa sinne itselleen omakotitaloa.
 Helsingissä he asuivat rivitaloasunnossa Tapaninvainiossa, mutta Pyhtään tontilla tilaa on paljon enemmän.
 – Siellä on sitä lääniä, minne tehdä, kertoi alun perin Kotkasta kotoisin oleva  Emma Jylö .
 Emma Jylö kuvattuna viime huhtikuussa. Sylissä on Viljo-koira. Teemu Karttunen
 Pyhtää oli pariskunnalle ykkösvaihtoehto alusta asti oman talon rakennuspaikaksi.
 – Pyhtäästä tulee paikkana jo sellainen hyvä fiilis. Se on pieni, luonto on lähellä ja pääkaupunkiseudulle on lyhyt matka.
 Perheelle tärkeä oli nopea moottoritieyhteys pääkaupunkiseudulle. Emma Jylö pystyy tekemään työtään niin etänä kuin toimistolla. Hänen miehensä puolestaan matkustaa Helsinkiin ja takaisin neljänä päivänä viikossa.
 Tonttikaupan ennätysvuosi
 Nyt myytävät tontit ovat Pyhtäällä Huutjärven koulun ja Lökören pienvenesataman läheisyydessä.
 Normaalivuonna tontteja myydään kolmesta neljään kappaletta. Nyt lyödään kaikki ennätykset.
 Pyhtään vanha kunnantalo on rakennettu vuonna 1924. Siitä on kehkeytynyt kulttuuritalo. (arkistokuva) Yle/ Fredrika Sundén
 – Aiemmin huippuvuosi on ollut 13 myytyä tonttia. Tämän vuoden myynti tuntuu äärimmäisen hyvältä, sanoo Pyhtään hallintoasiantuntija Taija Paju.
 Tälle vuodelle tonttien hintaa ei ole muutettu aiempaan, eikä ole tarkoitus tulevaisuudessakaan.
 Tämän vuoden tonttikaupoista Pyhtää on saanut noin puoli miljoonaa euroa.
 Lue lisää:   Tonttikauppa käy E18-tien varressa reilun 5 000 asukkaan Pyhtäällä – Emma Jylölle Uudenmaan sulku oli viimeinen niitti
 Lue lisää:   Pyhtään vanhasta kunnanvirastosta on kuoriutumassa kulttuuritalo

Tonttibuumi iski muutaman tuhannen asukkaan merenrantakuntaan – Pyhtää tekee tonteilla satojen tuhansien eurojen tilin


Summary: Keskusrikospoliisi pitää Mantaqaa järjestäytyneenä rikollisryhmänä, mutta oikeudessa asiaa ei ole vielä virallistettu.

Suomessa vaikuttaa uusi järjestäytynyt rikollisryhmä Mantaqa, epäilee Keskusrikospoliisi. Ryhmää epäillään kahdesta massiivisesta huumausainerikoskokonaisuudesta, joista toinen on käsittelyssä Helsingin käräjäoikeudessa ja toisen esitutkinta saatiin juuri valmiiksi.
 KRP:n mukaan Mantaqa on kansainvälistä huumausainekauppaa pyörittävä järjestäytynyt rikollisryhmä. Mantaqan toimintatavat muistuttavat niin sanottuja perinteisiä järjestäytyneen rikollisuuden ryhmiä.
 – Sillä on tietty toimintamalli, toimitilat, nimi ja rikoksia organisoivat johtohahmot, jotka pyrkivät häivyttämään rikosvastuun ja saamaan voitot itselleen, kertoo Mantaqaan liittyvien tapausten tutkinnanjohtajana toiminut rikoskomisario  Kimmo Sainio  KRP:stä.
 Epäillyt itse kiistävät kuuluvansa järjestäytyneeseen rikollisryhmään. Heidän mukaansa kysymys on kaveriporukasta.
 Mantaqa ei ole vielä virallisesti järjestäytyneen rikollisuuden ryhmä, vaikka KRP sitä sellaisena pitääkin. Oikeuslaitos ei ole käyttänyt Mantaqaan kuulumista tuomion koventamisperusteena.
 – Nyt ovat vasta ensimmäiset tapaukset oikeudessa. Vielä ei ole ollut tarpeeksi tietoa Mantaqan johtosuhteista virallista määrittelyä varten, Sainio sanoo.
 Mantaqa tarkoittaa reviiriä
 Poliisin tiedustelutietojen mukaan Mantaqaan liittyvät henkilöt ovat aiemmin käyttäneet ryhmästä nimiä Mandem ja Soldiers of last generation.
 Ryhmän nykyinen nimi Mantaqa tarkoittaa reviiriä. Jengin tiloissa Espoossa oli seinällä suuri Mantaqa-juliste. Lisäksi nimi on esiintynyt joidenkin ryhmän jäsenten t-paidoissa ja tatuoinneissa. Perinteisten liivijengien näkyviä tunnuksia, kuten jengin nimellä varustettuja liivejä Mantaqalla ei kuitenkaan ole.
 KRP:n esitutkinnan perusteella Mantaqassa on neljästä viiteen johtohahmoa, jotka ovat olleet johtavassa asemassa rikollisessa toiminnassa. Heidän ympärillään on ollut kaveripiiriä ja tuttavia. Sainion mukaan ryhmän tarkkaa jäsenmäärää on vaikeaa sanoa.
 Suurin osa Mantaqassa mukana olevista asuu Espoon Leppävaaran alueella. Ryhmän päätekijöiksi epäillään kolmea veljestä. Miehet ovat asuneet pitkään Suomessa ja heillä on Suomen kansalaisuus. He ovat syntyneet Lähi-idässä.
 – Ryhmää yhdistävät asuinpaikka, kieli ja kulttuuri, Sainio toteaa.
 Sainion mukaan Mantaqa ei kytkeydy vain yhden perheen ympärille, vaikka johtoasemissa epäilläänkin olevan saman perheen jäseniä.
 Epäiltyjen joukossa on myös Suomessa syntyneitä. Pääsääntöisesti Mantaqan jäseniksi epäillyt ovat syntyneet 90-luvusta eteenpäin eli he ovat noin parikymppisiä.
 Uhkailevat poliiseja ja mahdollisesti pesevät rahaa
 Sainion mukaan ryhmän jäsenten toiminta on ollut poikkeuksellisen röyhkeää poliisia ja muita viranomaisia kohtaan.
 Poliisin takavarikoitua yhden epäillyn kotoa 75 000 euroa käteistä, rahoja yritettiin saada takaisin uhkailemalla poliisia. Poliisille soiteltiin useita kertoja, ja häntä vaadittiin palauttamaan rahat tai kävisi huonosti.
 – Tietyillä henkilöillä on ollut sellainen tyyli, että he pyrkivät saamaan viranomaisen luopumaan toimistaan painostamalla henkisesti ja fyysisesti, Sainio sanoo.
 Poliisi epäilee, että Mantaqan rikoksilla saadut voitot on pyritty häivyttämään rahanpesulla laillisen liiketoiminnan avulla. Pääepäillyt pyörittävät monenlaista yritystoimintaa pääkaupunkiseudulla, kuten kahta autokorjaamoa ja parturiliikettä.
 Suomessa 10 katujengiä
 Mantaqa on mahdollisesti kehittynyt Espoon Leppävaarassa muodostuneesta kaupunginosajengistä.
 Poliisiylijohtaja on  aiemmin MTV:n jutussa kertonut,  että Suomessa on noin 10 katujengiä. Ne ovat pääosin pääkaupunkiseudulla liikkuvia nuorisoporukoita.
 Osa katujengien nuorista on syyllistynyt vakaviin väkivaltarikoksiin. Mantaqaan liittyvillä henkilöillä voi olla yhteyksiä katujengeihin. Sainio kuitenkin alleviivaa, että nykyistä Mantaqaa ei pidä sekoittaa nuorisojengeihin.
 – Mantaqassa on kysymys järjestäytyneestä kansainvälisestä huumausainerikollisuudesta. Nuorisojengit ja nuorten oireilu ovat eri asia, Sainio selventää.
 Mantaqaan liittyvistä epäillyistä kolme on tällä hetkellä tutkintavankeudessa.
 – Toivottavasti saimme oikeat henkilöt rikosvastuuseen ja ryhmän toiminta tyrehtyy, toteaa Sainio.
 Lisää aiheesta:
 Veljekset pyörittivät huumekauppaa, kovistelivat poliisia ja perivät velkoja väkivalloin, sanoo syyttäjä – Mantaqa-jengille vaaditaan kovia tuomioita
 KRP epäilee: Latviasta tuli Suomeen yli 200 kiloa marihuanaa
 Cannonballin ex-jengipomo Mika Ilmén vältteli vankilassa UB:n väkivaltaista kostoa: "Sun selliin painaa tarvittaessa vaikka viisi tyyppiä"

Tällainen on uusi järjestäytyneeksi rikollisryhmäksi epäilty Mantaqa: rahanpesua, huumekauppaa, viranomaisten röyhkeää uhkailua


Summary: Terrafamen on määrä toimittaa Renaultin sähköautoihin nikkelisulfaattia Sotkamosta. Yhtiöiden mukaan suora kumppanuus johtavan autovalmistajan sekä materiaalitoimittajan välillä on koko akkumateriaalien arvoketjua mullistava toimintatapa.

Ranskalainen autovalmistaja Renault ja Sotkamossa toimiva kaivosyhtiö Terrafame aloittavat akkumateriaaleja koskevan yhteistyön. Yhtiöt kertovat, että Terrafamen on määrä toimittaa Renault-konsernin sähköautoihin vähähiilistä ja täysin jäljitettävissä olevaa nikkelisulfaattia.
 Yhtiöiden mukaan kumppanuus tukee Renault-konsernin strategiaa tuottaa kilpailukykyisiä, kestäviä ja kokonaan Euroopassa valmistettuja sähköajoneuvoja.
 – Kumppanuus Terrafamen kanssa on tärkeä osa tavoitettamme pienentää tuotantoketjumme päästöjä 30 prosentilla vuoteen 2030 mennessä. Vähäinen hiilijalanjälki ja akkukemikaalien jäljitettävyys ovat meille ratkaisevia seikkoja, kertoo Renault-konsernin allianssiosto-organisaation johtaja Gianluca De Ficchy tiedotteessa.
 Hänen mukaansa Terrafamella on ainutlaatuisen tuotantomenetelmänsä kautta selkeä kilpailuetu vastuullisuuden osalta, sillä Terrafamen nikkelisulfaatin hiilijalanjälki on yli 60 prosenttia pienempi kuin alalla keskimäärin.
 – Olemme erittäin ylpeitä vahvistaessamme eurooppalaisen akkuarvoketjun vastuullisuutta yhdessä Renault-konsernin kanssa. Olemme myös vaikuttuneita Renaultin kunnianhimoisesta suhtautumisesta päästöttömään ja kestävään liikenteeseen, arvioi Terrafamen toimitusjohtaja Joni Lukkaroinen.
 Hän kertoo, että aiesopimus asettaa selkeät suuntaviivat Terrafamen toiminnalle. Hänen mukaansa on hyvin todennäköistä, että yhtiö tulee yhteistyön puitteissa toimittamaan Renault-konsernille nikkelisulfaattia vuosittain yli 300 000 sähköautoon.
  Akkumateriaalien arvoketjua mullistava toimintatapa
 Yhtiöiden mukaan suora kumppanuus johtavan autovalmistajan sekä materiaalitoimittajan välillä on koko akkumateriaalien arvoketjua mullistava toimintatapa.
 Aiesopimus ei ole sitova toimitussopimus, vaan se kuvaa osapuolten yhteisymmärrystä jaetuista tavoitteista ja aikomuksesta syventää yhteistyötä akkujen arvoketjun kehittämiseksi.
 Renaultin tavoitteena on olla hiilineutraali Euroopassa vuoteen 2040 mennessä. Konserni on vastikään sopinut myös saksalaisen Vulcan-yhtiön kanssa vähähiilisistä litiumtoimituksista sekä Veolia & Solvay -yhteisyrityksen kanssa akkumateriaalien kierrättämisestä suljetussa kierrossa.
 Renault-konsernin autobrändejä ovat Renault, Dacia, Lada, Alpine ja Mobilize.

Renault ja Terrafame aloittavat akkumateriaaleja koskevan yhteistyön


Summary: Koronarajoitusten purku ja syyslomien alkaminen ovat saaneet monet suomalaiset harkitsemaan lomareissulle lähtöä. Asiantuntijoiden mukaan lähteä voi turvallisin mielin, jos rokotukset ovat kunnossa.

Naantalin Merimaskussa asuva de Nierin perhe on odottanut lomamatkan toteutumista pitkään. Reissua Tanskan Legolandiin on jouduttu siirtämään koronatilanteen vuoksi muutaman kerran.
 – Lentoliput varattiin jo pari vuotta sitten, kertoo perheen äiti  Sari de Nier .
 Varsinais-Suomessa alkavat koululaisten syyslomat ensi viikolla, joten nelihenkinen perhe päätti vihdoin toteuttaa unelmansa Tanskan matkasta.
 Nyt, kun koronarajoituksia on höllennetty niin Suomessa kuin Tanskassakin, perhe pääsee matkaan vihdoin ensi keskiviikkona.
 – Sitä on vaikea uskoa. Ei melkein uskalla edes hypettää tätä lomamatkaa, kun voi tulla viime hetkelläkin jotain, vaikka uusia rajoituksia.
 Sari de Nier sanoo, että perheessä mietittiin pitkään, uskaltaako lomamatkalle lähteä.
 – Kun molemmat aikuiset ovat saaneet kaksi rokotusta, se on tuonut sellaisen fiiliksen, että elämän on pakko normalisoitua.
 Matkalle vai ei?
 Turun yliopistollisen keskussairaalan tartuntataudeista vastaava lääkäri  Esa Rintala  sanoo, että lomamatkalle voi lähteä nyt suhteellisen turvallisin mielin.
 – Kyllä minun mielestäni nyt uskaltaa lähteä. Jos huolehtii omasta rokotustilanteestaan, voi siinä mielessä turvallisesti lähteä.
 Samaa mieltä on THL:n tutkimusprofessori  Hannu Kiviranta .
 – Olemme todenneet, että matkustaa voi kohtuullisen turvallisin mielin. Kun rokotuskattavuus on noussut aika hyväksi, riski sairastua on pienempi kuin aiemmin.
 Kivirannalla on kuitenkin matkalle lähtijöille yksi ohje ylitse muiden.
 – Ensisijainen ohje on, että ne, jotka ovat oikeutettuja rokotuksiin, hankkisivat suojan. Se on ilman muuta paras keino.
 Lisa ja Amy de Nier ovat innokkaita legorakentajia. Yrjö Hjelt / Yle
 Esa Rintala neuvoo matkalle lähtijöitä huolehtimaan siitä, että  Omakannasta  on otettu EU:n rokotustodistus. Monet maat ja lentoyhtiöt vaativat, että rokotukset ovat kunnossa.
 – Suurin tartuntariski on tilaisuuksissa, jossa on paljon väkeä koolla. Maskia kannattaa käyttää, pitää turvavälejä, huolehtia käsihygieniasta ja kuljettaa vaikka pientä käsidesipulloa mukana, Rintala opastaa.
 Rintala ja Kiviranta muistuttavat, että kannattaa huolehtia, että matkavakuutus on kunnossa. Jos loma on varattu matkatoimistolta, kannattaa heiltä kysyä, mitä pitää tehdä, jos sairastuu matkalla koronaan.
 – Tällaisissa yleisvaarallisissa tarttuvissa taudeissa kuljetusyhtiöt eivät ole velvollisia kuljettamaan sairasta ihmistä. On syytä varautua siihen, että joutuu sairastamaan kohdemaassa, Hannu Kiviranta sanoo.
 Jos oireilee matkalla, ei kannata jäädä odottamaan.
 – Ensin yhteyttä lomakohteen terveydenhuoltoon ja siellä testeihin. Paikalliset viranomaiset neuvovat toimintatavan. Kussakin maassa on viranomaisilla omat ohjeet ja niitä on noudatettava.
 Kotimaassa voi palata kotiin
 Esa Rintala sanoo, että jos sairastuu koronaan kotimaanmatkalla, ja on matkalla omalla autolla, voi palata takaisin kotiin, mikäli kunto sallii.
 Tilanne on kuitenkin toinen, jos on lähtenyt reissuun yleisillä kulkuneuvoilla.
 – Silloin olisi ehkä viisasta, että olisi tartuttavuusajan kohdepaikkakunnalla ennen kuin lähtee kotiin junalla tai bussilla, Rintala sanoo.
 Koronatartunnat ovat lisääntyneet  viime viikkoina. Asiasta on ollut huolissaan muun muassa sosiaali- ja terveysministeriö. TYKSin Esa Rintala pelkää, että tartunnat saattavat syyslomakauden alettua lisääntyä edelleen.
 – Kyllähän tällaiset loma-ajat aina näkyvät tartuntaluvuissa. Ihmiset liikkuvat paljon ja ovat erilaisissa tapahtumissa. On mahdollista, että tulee tartuntapiikki, mutta se jää nähtäväksi.
 Matkakuume nousee
 Naantalilaisen de Nierin perhe odottaa jo malttamattomana matkaa Tanskaan. 10-vuotias  Amy de Nier  on innokas legoilla leikkijä, joten Legoland on mieluisa matkakohde.
 – Siellä on paljon legoja ja tosi kivan näköistä. Ja paljon laitteita, Amy iloitsee.
 Isosisko  Lisa  sanoo, että korona ei pelota.
 – Ei, ei yhtään.
 Lisa, Amy ja Sari de Nier jännittävät viimeiseen asti, toteutuuko kauan odotettu lomamatka vihdoin. Yrjö Hjelt / Yle
 Äiti Sari de Nier sen sijaan on hieman huolissaan koronasta. Toisaalta elämän on pakko jatkua.
 – Ihmiset alkavat olla aika väsyneitä. Sitä jaksaa tsempata tiettyyn pisteeseen asti, mutta ei kyllä toivoisi enempää rajoituksia, että yhteiskunta saisi toimia ihan normaalisti.
 Perhe toivoo, että he vihdoin pääsivät Legolandiin, mutta reissuun ei lähdetä väkipakolla.
 – Toki seuraamme, jos tulee jotain oireita. Emme me lähde sinne räkä poskella matkustamaan, mutta odotus ja jännitys on kova, että vihdoin pääsisimme kohteeseen.
 Matkustaminen kiinnostaa
 Soittokierros matkatoimistoihin vahvistaa sen, että de Nierit eivät suinkaan ole ainoita, jotka ovat päättäneet lähteä syyslomalla matkalle.
 Lähialuematkailuun erikoistuneen Matkapojat Oy:n toimitusjohtaja  Ari Penttilä  sanoo, että viimeisen kymmenen päivän aikana lyhytlomien kysyntä on kasvanut selvästi.
 Penttilän mukaan matkanvaraajissa erottuu selkeästi kaksi kohderyhmää.
 – Liikkeellä ovat nyt erityisesti syyslomamatkailijat ja yritykset, jotka järjestävät pikkujoulumatkoja.
 Matkapoikien asiakkaita ovat kiinnostaneet etenkin laivaristeilyt lähialueilla. Turun iltaristeilyt ja Helsingistä järjestettävät Tallinnan risteilyt ovat myyneet hyvin.
 – Olemme vielä kuitenkin kaukana siitä, mitä myynti oli vuonna 2019. Myynti on nyt noin 35 prosenttia koronaa edeltävästä ajasta, Penttilä sanoo.
 Myös Aurinkomatkojen viestintäpäällikkö  Mari Kanerva  sanoo, että matkat myyvät hyvin. Erityisesti Kreikka ja Kanariansaaret kiinnostavat.
 Viime syksynä ei matkoja järjestetty lainkaan, joten lomakuume on saanut ihmiset liikkeelle.
 – Syyslomien osalta jos reissuun haluaa, kannattaa pitää kiirettä. On enää yksittäisiä matkoja jäljellä, Kanerva sanoo.
 Matkatoimistot jakavat omilla sivuillaan koronaohjeita matkustajille, ja monet toimistot ovat myös suoraan yhteydessä asiakkaisiin.
 – Laitamme asiakkaillemme suoraan tietoa hyvissä ajoin ennen matkaa siitä, mitkä ovat lomakohteen sen hetkiset vaatimukset koronan suhteen, kertoo Aurinkomatkojen viestintäpäällikkö Mari Kanerva.
 Myös kotimaan lomailu kiinnostaa ja  vuokramökkejä onkin varattu runsain mitoin . Syysloman viettoon on tarjolla  monenlaisia vaihtoehtoja .
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 9.10. kello 23.
 Lue lisää:
 Koronapotilaiden määrä kasvaa huolestuttavasti – rajoituksia purettiin liian aikaisin, sanoo STM:n Varhila
 Koronatartuntojen määrä kasvussa taas – tautia on raportoitu kahden viikon aikana enemmän kuin edellisillä vertailujaksoilla
 Kauppa muuttaa koronaohjeitaan – maskeista voidaan luopua alueellisten viranomaissuositusten mukaan

Syyslomat alkavat, ja moni lähtee reissuun – naantalilainen de Nierin perhe suuntaa Legolandiin: "Lentoliput varattiin jo pari vuotta sitten"


Summary: Bangkokilainen ravintolanomistaja ei hätkähtänyt, vaikka kaupungin halki kulkeva joki tulvii. Nyt hänen tulvaravintolansa on nähtävyys.

Bangkokilainen ravintoloitsija  Titiporn Jutimanon  on kollegojensa kanssa ollut viime aikoina huolissaan, sillä kaupungin läpi virtaava Chao Phraya -joki on tulvinut jo viikkojen ajan.
 Titipornin ravintola on jäänyt veden alle samalla tavalla kuin lukemattomat muutkin liikeyritykset joen alavalla suistolla.
 Yritteliäs nainen ei kuitenkaan ole jäänyt toimettomaksi. Hän päätti jatkaa ravintolan toimintaa, vaikka asiakkaat joutuvat istumaan vähintäänkin sääriään myöten vedessä.
 Yllättäen tulvaravintolasta on tullut erittäin suosittu ja suorastaan Bangkokin nähtävyys.
 Asiakkaat nauttivat barbecue-ruoasta jalat jokivedessä. Välillä ohi ajavat veneet nostattavat aaltoja, jotka voivat kaataa irtonaiset penkit. Asiakkaiden mielestä aallot tuovat oman hauskuuteensa erikoisuuteen.
 – Olen niin onnellinen, että asiakkaat rakastavat tätä. Tulva ei ollutkaan este heidän tulemiselleen, Titiporn sanoo  The Guardian -lehden  mukaan.
 Bangkokin tulvat muuttuvat kaiken aikaan yleisemmiksi. Joen pohja vajoaa nopeasti samaan aikaan kun ilmastonmuutos nostaa merenpintaa. Bangkokin kaupunginjohto on jopa harkinnut kaupungin siirtämistä pois tulva-alttiilta seudulta.
 Bangkok, Shanghai, Mexico City ja monet muut suurkaupungit vajoavat, ja se uhkaa ajaa miljoonat ihmiset kodeistaan

Tässäkö on Bangkokin tulevaisuus? Ravintolavieraat juhlivat tulvavedessä


Summary: Palkinnon saaja julistetaan tänään Oslossa. Ylen suoraa lähetystä juontaa Marjo Rein, vieraana studiossa on ulkomaantoimittaja Pauli Lahti.

Nobelin rauhanpalkinnon saaja ratkeaa tänään. Palkinnon saajaksi on ehdotettu yli kolmeasataa ihmistä.
 Ehdotuksia palkinnon saajasta voivat tehdä vain rajattu joukko tahoja, kuten eri maiden hallitusten ja parlamenttien jäsenet.
 Nobel-komitea on käynyt ehdokkaat läpi ja valinnut lyhyen kärkilistan ehdokkaista. Tänään perjantaina komitea kertoo rauhanpalkinnon saajan.
 Kärkiehdokkaiden joukkoon kuuluvat muun muassa venäläinen oppositiovaikuttaja  Aleksei Navalnyi , Valko-Venäjän opposition johtohahmo  Svjatlana Tsihanouskaja  sekä ilmastoaktivisti  Greta Thunberg .
 Viime vuonna rauhanpalkinto meni YK:n alaiselle Maailman ruokaohjelmalle (WFP).
 Lue myös:
 Nobelin rauhanpalkinnon saaja selviää tänään – ehdolla ovat muun muassa Greta Thunberg, Aleksei Navalnyi ja WHO
 Kirjallisuuden Nobelin voitti tansanialainen Abdulrazak Gurnah – Suomalaistutkija: Teoksissa vahvasti esillä siirtolaisuus

Kenelle Nobelin rauhanpalkinto? Seuraa voittajan julistaminen tästä klo 11.50 alkaen


Summary: THL:n mukaan maskin käyttäminen on kansalaisten omassa harkinassa. Mukaudutaanko nyt ryhmäpaineen alla suojaamaan itseä ja ympäristöä vai ryhdytäänkö maskittomiksi vapaamatkustajiksi?

Viekö sosiaalinen paine sittenkin voiton omasta harkinnasta, kun kyse on maskinkäytöstä?
 THL lievensi  maskisuositustaan  viime viikolla niin, että ihmisen tulee toimia oman harkinnan mukaan. Moni tunnistaa tilanteen, jossa ei ihan tiedä, miten toimia, kun maskipakkoa ei ole.
 Sebastian Siukonen  kokee, että pientä sosiaalista painetta voi tuntea, mutta se on vaan hyvä.
 – Olen huomanut, että jos kauppaan menee tai tällaiseen tilaan, että jos suurimmalla osalla on ja minulla ei, niin kyllä sitten vedän maskin esille. Jos on taas päinvastainen tilanne, niin voi olla, että maski jää käyttämättä. On vähän sellainen välitila, että tässä hakee miten pitäisi toimia, Siukonen arvioi.
 Ollaan Helsingin Tripla-kauppakeskuksessa torstai-iltapäivänä. Väkeä on väljästi, ja Siukonen selaa kännykkäänsä yksinäisellä penkillä. Maski on suositusten mukaisesti käytössä.
 Omaa harkintaa vaativien tilanteiden lisäksi  THL suosittelee maskia  rokottamattomille sekä rokotetuillekin julkisessa liikenteessä ja julkisissa sisätiloissa, joissa ei ole mahdollisuutta pitää turvaväliä.
 – Luotan THL:n päätöksiin, sillä eivät he niitä heppoisesti tee. Kun ajattelee siitä näkökulmasta miten ihmiset käyttäytyvät, niin silloin mahdollisimman selkeät säännöt ja ohjeet johtavat paremmin toimintaan kuin epämääräiset, sanoo Helsingin yliopiston tohtorikoulutettava sosiaalipsykologi  Jenni Savonen .
 – On kiinnostavaa nähdä, kuinka tämä tosiaan lähtee tästä menemään, kun oli jo muodostunut eräänlainen sosiaalinen normi, että kaupassa ja muualla käytetään maskia.
 Maskeista ollaan luopumassa osittain
 Kaupan liitto ja Päivittäistavarakauppa ry  muokkasivat torstaina  omia maskisuosituksiaan. Niiden mukaan maskin käytöstä kaupoissa voidaan luopua heti niillä alueilla, joilla viranomaiset eivät enää suosita maskin käyttöä julkisissa sisätiloissa. Tosin vain kuuden sairaanhoitopiirin alueella 21:stä on toistaiseksi luovuttu maskisuosituksesta julkisissa sisätiloissa.
 Muista suurista maskisuosittajista Finnair kertoo pitävänsä edelleen kiinni ehdottomasta maskipakosta. Maskin käyttämistä kohdellaan samalla tavoin kuin mitä tahansa muuta lentoturvallisuuteen vaikuttavaa tekijää. Ilman maskia koneeseen ei ole asiaa.
 VR on pitänyt voimassa toistaiseksi maskipakon. Sitä ei kuitenkaan edellytetä samalla ponnekkuudella kuin lentoliikenteessä.
 Maskisuositusten perusteena on edelleen se, että virus ei ole hävinnyt mihinkään ja sairaaloiden  tehohoitopaikat täyttyvät . Taudista on nyt tullut erityisesti rokottamattomien vitsaus.
 Kyttäystä voi tulla
 Maskien käyttämisessä edelleen voi auttaa sosiaalinen paine, naapurin paheksuva katse maskitonta kohti.
 Sosiaalisella paineella tai ryhmäpaineella tarkoitetaan sitä, että muut ihmiset saavat yksilön toimimaan samalla tavoin kuin muu ryhmä tai niin kuin yleisesti oletetaan käyttäytyvän.
 Kuuluisa  tutkimusesimerkki  tällaisesta on Yhdysvalloista, missä tutkittiin miesten käyttäytymistä julkisessa vessassa. Vain 44 prosenttia pesi kätensä ollessaan yksin, mutta käsienpesijöiden määrä nousi 90 prosenttiin, kun vessassa oli muitakin.
 Savosen mukaan valloille voi päästä eräänlainen optimismiharha: ajatellaan ettei maski itseä koske, jos on rokotettu tai lähipiirissä ei ole riskiryhmäläisiä. He, joilla taas on selkeä syy maskiin, voivat pitää tilannetta epäoikeudenmukaisena ja maskittomia eräänlaisina vapaamatkustajina.
 – Jos joku ei käytä maskia, hän tavallaan romuttaa yhteistä asiaa. Mitä enemmän ihmiset maskia käyttävät, sitä vähemmän viruskin leviää. Jos kovin moni alkaa käyttää vapautta hyväkseen, siinä syntyy tunne vapaamatkustajista muiden kustannuksella. Ja varmaan silloin voi tulla kyttäystä ja paheksuntaa tällaista kohtaan.
 Muiden käytökseen ei puututa helposti
 Ihan hevin suomalaiset eivät ole valmiita toisiaan ojentamaan. Ainakaan  Niina Srbinoska  ei halua neuvoa muita.
 – En nyt mene ihmisille sanomaan, että miksei sulla ole maskia. Se on jokaisen oma asia jos ei käytä, sanoo Srbinoska Pasilan aseman odotushallissa.
 Hän kavahtaa oitis siihen, että istuu ystävättärensä  Elina Sepon  kanssa ilman maskia. Selityskin tulee heti: kun me jäimme tähän hetkeksi juomaan. Käsissä olevat mehupullot ovat puoivälissä.
 Seppo on Srbinoskan kanssa samalla linjalla.
 – On ihan jokaisen oma asia, käyttääkö maskia. Jokainen aattelee sitä omalta kannaltaan, ja enhän voi tietää ihmisten terveydellisiä ja muita syitä, Seppo sanoo.
 Pasilassa myös tavattu  Reka Rashidi  ei anna muiden vaikuttaa omaan toimintaansa.
 – Ei sillä ole mitään väliä mitä muut tekee tai ei tee. Ehkä ihmisten pitää kiinnittää enemmän huomiota omaan tekemiseen kuin siihen, mitä muut tekee. Minulla on rokotuksetkin kyllä otettu, mutta luulen, että maskia on hyvä käyttää niin kauan kuin korona on liikkeellä, Rashidi sanoo maskinsa takaa.
 Maskiraivokin on jo koettu
 Merkkejä paheksunnasta on nähty hieman aiemmin, tosin vielä vähän. Iltalehden toimittaja kertoi kolumnissaan kohtaamastaan  "maskiraivosta" . Keskustelupalstalla ollut heitto  "Kattokaa maskittomia häjysti"  on kerännyt pitkän kommenttiryppään ja kolmisen tuhatta silmäparia.
 Sopeutumattomuus maskisääntöihin ja siitä syntynyt riita eskaloitui viime kuun lopulla  murhaan  saksalaisella bensa-asemalla, jossa suivaantunut asiakas ampui 20-vuotiaan myyjän tämän vaadittua sääntöjen mukaisesti asiakkaalta maskia.
 Sosiaalipsykologi Savonen kertoo, että sosiaalista painetta tarkastellessa voidaan erottaa häpeä ja syyllisyys. Jos ihminen kokee, että joku häpäisee hänet maskittomuuden takia, se ei todennäköisimmin johda korjaavaan toimintaan. Usein voi tulla aggressiivinen vastareaktio: "Tämä on mun asiani ja pysy siitä erossa."
 – Syyllisyyttä voidaan ajatella positivisempana tunteena. Jos kukaan ei varsinaisesti häpäise, mutta tulee syyllinen olo, kun vaikka kaupassa tajuaa olevansa ainoa maskiton, se yleensä johtaa korjaavampaan toimintaan. Voi ajatella, että ensi kerralla laitan maskin, Savonen sanoo.
 Häpeä ei toimi edes Japanissa
 Savonen muistuttaa pandemian alkuaikoina vallinneesta karanteenihäpäisystä (quarantine shaming). Karanteenisääntöjä rikkoneita nostettiin helposti tikun nokkaan yhteisen hyvän vastaisesta toiminnasta.
 – Näkisin että tässä voi tulla jonkinlaista "maskisheimingiä" niiltä, jotka ajattelevat että vielä on hyvä käyttää maskia tai jos itsellä on joku syy käyttää sitä. Voidaan kokea tosi itsekkääksi sellainen, jonka ei vaikka itsensä takia tarvitsisikaan käyttää maskia, niin miksi ei sitten ajatella muita.
 Japanissa häpeää on käytetty patistuskeinona, jotta normista poikkeavat kansalaiset saataisiin ruotuun. Hallitus on julkaissut muun muassa karanteenimääräysten rikkojien nimiä.
 Aluksi ryhmäpaine toimi. Esimerkiksi juuri maskittomia törmyytettiin julkisesti jopa niin, että vainoajat saivat oman lempinimenkin, "jishuku-keisatsu" (itsehillintäpoliisi).
 The Guardian  kertoi elokuussa kuitenkin, että japanilaiset ovat väsyneet alituisiin karanteeneihin ja määräyksiin. Olympialaisten aikana tapahtuneet lukuisat rikkomukset rapauttivat lopulta pohjan sosiaalisen paineeseen perustuneelta valvonnalta. Häpeä ei toimikaan toivotulla tavalla, eivätkä japanilaiset enää välitä ojentaa rikkureita.
 Lähipiiri ratkaisee
 Savosen mukaan tärkeää on oman lähipiirin käytös.
 – Yksinkertaisimmillaan se, käyttääkö ihminen maskia vai ei, lähtee usein sosiaalisesta vertailusta. Miten omat läheiset ihmiset tai tärkeät viiteryhmät toimivat? Jos he käyttävät tai eivät käytä, on tosi olleellista. Kaikki vertailevat itseään muihin ja muokkaavat sen mukaisesti omaa käyttäytymistään, Savonen sanoo.
 Esimerkin voima voi siis toimia myös maskien käyttämisessä.
 Eduskunnan puhemiesneuvosto poisti eduskunnan täysistuntoa koskevan maskisuosituksen tiistaina, ja oli kansanedustajan omassa harkinnassa, haluaako hän käyttää edelleen maskia.
 Valtaosa edustajista  oli tiistain täysistunnossa ilman maskia.
 Lue myös:
 Maskisuositukset lievenivät, mutta kouluille viranomaiset vielä viilaavat uutta linjaa
 Raha, ympäristö ja sosiaalinen paine – tuhannet suomalaiset kertoivat Ylelle, miksi eivät käytä maskeja oikein vaan valitsevat "taskumaskin"

"Tässä voi tulla jonkinlaista maskisheimingiä", sanoo sosiaalipsykologi – viekö maskin käytössä sosiaalinen paine voiton omasta harkinnasta?


Elinkeinoelämän järjestöt, työnantaja- ja ammattialajärjestöt

Teollisuuden uudet tilaukset kasvoivat elokuussa peräti 48 prosenttia vuodentakaisesta, kertoo Tilastokeskus. Tammi-elokuussa kasvua kertyi 30 prosenttia. Uudet tilaukset lisääntyivät kaikilla teollisuuden päätoimialoilla.
 Myös teollisuustuotanto kohosi selvästi. Elokuussa työpäiväkorjattu teollisuustuotanto nousi 4,4 prosenttia viime vuoden elokuusta. Kausitasoitettu tuotanto lisääntyi 1,4 prosenttia verrattuna heinäkuuhun.
 Keskuskauppakamarin pääekonomisti  Jukka Appelqvist  muistuttaa, että viime vuoden elokuun vertailutaso on vaisu. Teollisuuden tilauskannan elpyminen ei ollut vielä kunnolla alkanut.
 – Lukema on silti aidosti vahva, eikä rajua nousua pysty selittämään pelkällä vertailuvuoden vaisuudella. Uusien tilausten arvoon tulee tällä hetkellä vahvaa nostetta sekä hintojen noususta että tilausmäärien kasvusta, Appelqvist kirjoittaa tiedotteessaan.

Teollisuuden uudet tilaukset lisääntyivät elokuussa vauhdilla – kasvua lähes 50 prosenttia