Summary: Turvallisuusanalyytikot pitävät terroristijärjestön ja ääriliikkeen suhteita läheisinä. He eivät kuitenkaan usko, että Taliban antaa suoraa tukea länttä vastaan terrori-iskuja suunnitteleville ryhmille.

Taliban on säilyttänyt läheiset suhteet terroristijärjestö al-Qaidaan. Näin todetaan YK:n seurantaryhmän alkuvuodesta  julkaisemassa raportissa , jossa tarkastellaan terroristijärjestön ja ääriliikkeen suhdetta.
 Samaa sanovat Ylen haastattelemat turvallisuusasiantuntijat.
 – Al-Qaida on Afganistanissa, ja heitä suojellaan. Siitä ei ole epäilystäkään. Nyt he kuitenkin pitävät vähän matalampaa profiilia, sanoo Ruotsin maanpuolustuskorkeakoulun terrorismiasiantuntija  Magnus Ranstorp .
 – Talibanin ja al-Qaidan symbioottinen suhde jatkuu. Se on pysynyt perusluonteeltaan samana vuosikymmeniä, ennen ja jälkeen syyskuun 11. päivän terrori-iskujen ja yhä edelleen, arvioi terrorismitutkija  Sajjan Gohel  London School of Economicsista.
 Kun Yhdysvallat neuvotteli viime vuonna joukkojen vetäytymisen ehdoista, Taliban lupasi, ettei se tarjoa suojaa ääri-islamististen terroristijärjestöille.
 – Taliban ei ole pitänyt tästä kiinni niin kuin ei muistakaan lännelle tehdyistä lupauksista, Gohel sanoo ykskantaan.
 Terrorismiasiantuntija Magnus Ranstorp katsoo, että al-Qaidan ja Talibanin suhteet ovat tiiviit.  Yle
 Tiedustelutietoihin perustuvan YK:n raportin mukaan Afganistanissa on noin 200–500 al-Qaidan ydinjäsentä. Tämän lisäksi maasta löytyy useita tuhansia järjestöön kytkeytyviä ihmisiä.
 Jotain terroristijärjestön ja äärijärjestön läheisistä suhteista voi päätellä länsivaltojen tekemistä sotilasiskuista. Talibanin hallitsemilla alueilla on viime vuosina surmattu useita al-Qaidan komentajia, YK:n raportissa todetaan.
 Toissa vuonna terroristijärjestön mediapäällikkö tapettiin Afganistanin itäosissa, pian saman kohtalon koki maahan saapunut Intian al-Qaidan varajohtaja.
 Kummankin uskotaan nauttineen Talibanin suojelua.
 – Afganistanissa al-Qaidan jäsenet eivät kuitenkaan ole kaapanneet ihmisiä tai rekrytoineet lisää taistelijoita. Tässä mielessä järjestön toiminta on nyt varovaisempaa, Ranstorp sanoo.
 Turvallisuusriski myös länsimaille
 Amerikkalaiset hyökkäsivät Afganistaniin ja syöksivät Talibanin vallasta vuonna 2001 pian syyskuun 11. päivän terrori-iskujen jälkeen.
 Yhdysvallat toimi näin, koska Taliban oli suojellut iskun tehnyttä al-Qaidaa ja sen johtohahmoja. Presidentti  George W. Bushin  doktriinissa ei eroteltu terroristeja tai niitä suojelevia maita, kummatkin katsottiin vihollisiksi. Sekä Taliban että al-Qaida joutuivat pakenemaan maan alle.
 Nyt terroristijärjestöllä ja Afganistania hallitsevalla ääriliikkeellä on takanaan vuosikymmenten mittainen yhteinen historia, jota on lujitettu muun muassa sukujen välisillä avioliitoilla.
 Terrorismitutkija Sajjan Gohelin mukaan tätä sidettä on lähes mahdotonta katkaista. Hän huomauttaa, että näin tiiviillä yhteydellä on seurauksia myös länsimaiden turvallisuudelle.
 – Ennen pitkää nousee yksi ryhmä tai yksilö, joka haluaa tehdä jotain kunniahimoista kuten iskeä näyttävästi länteen. Isku ei tapahdu ehkä tänä vuonna, mutta prosessi on lähtenyt Afganistanissa nyt käyntiin, Gohel analysoi.
 Terroristijärjestö al-Qaidan edesmennyt johtaja Osama bin Laden. Yhdysvaltain erikoisjoukot surmasivat bin Ladenin Pakistanissa vuonna 2011.   EPA
 Al-Qaidan ja myös Talibanin itsensä luonnetta voivat muuttaa myös Afganistanin vankiloista vapautetut taistelijat. Nämä vankeudessa entisestään radikalisoituneet ihmiset ottavat molemmissa liikkeissä hanakasti johtotehtäviä, terrorismiasiantuntija Magnus Ranstorp sanoo.
 Hän ei kuitenkaan usko, että al-Qaidan ja Talibanin läheinen suhde muodostaa välitöntä turvallisuusuhkaa länsimaille.
 – Taliban tulee katsomaan suhdettaan al-Qaidaan käytännöllisesti. He haluavat kansainvälistä tunnustusta ja säilyttää ainakin jonkinlaisen väestön tuen. Terroristijärjestön avoin auttaminen ei näitä päämääriä oikein tue, Ranstorp pohtii.
 Tiedustelu vaikeutuu
 Juuri nyt maailman huomio on Afganistanissa, eikä al-Qaidasta juuri kuulu elonmerkkejä.
 Asiantuntijoiden mukaan vielä on liian aikaista sanoa, minkälaiseksi terroristijärjestön ja ääriliikkeen läheinen suhde muotoutuu, kun maailman katse kääntyy pois Afganistanista. Selvää on vain se, että tiedonsaanti maasta vaikeutuu.
 Sekä Ranstorp että Gohel uskovat, että Talibanin ja al-Qaidan välisen suhteen seuraaminen tulee jatkossa nojaamaan entistä enemmän satelliitteihin ja tietoliikenteen tarkkailuun, sillä maan päällä olevia ihmistietolähteitä ei yksinkertaisesti ole käytettävissä kuin ennen.
 Tietoteknisellä tarkkailulla on kuitenkin rajansa. Satelliitit ovat huonoja selvittämään, mitä ihmiset mielessään suunnittelevat.
 – Pakistan on nyt ainoa kumppani, jolla on ihmislähteitä Afganistanissa. Pakistanin tiedustelu on kuitenkin jo osoittautunut täysin epäluottevaksi toimijaksi. Tiedonsaanti tulee kyllä vaikeutumaan, Gohel sanoo.
 Lue lisää:
 Afganistanin tuoreimmat tapahtumat
 Tällainen oli Talibanin aiempi hirmuhallinto – nyrkin paksuiset parrat, leijan lennätys kielletty, nilkat paljastaneet naiset ruoskittiin
 Osama bin Ladenin kuolemasta kymmenen vuotta: Al-Qaida on yhä uhka länsimaille, vaikka se on keskittynyt viime vuosina iskuihin konfliktimaissa

Taliban suojaa terroristijärjestö al-Qaidaa, ja asiantuntijan mukaan sillä on seurauksia
länsimaiden turvallisuudelle – "Prosessi on lähtenyt nyt käyntiin"


Summary: Suomen valokuvataiteen museo, Teatterimuseo sekä Hotelli- ja ravintolamuseo avaavat ovensa uudistuneina syksyllä. Kolmesta museosta syntyy museokeskus Helsingin Kaapelitehtaalle. Siitä toivotaan uutta vetovoimatekijää pääkaupunkiseudulle.

Salmisaaressa sijaitsevalle Kaapelitehtaalle on rakennettu kaikessa hiljaisuudessa uutta museokeskusta. Rakennuksessa vuosia toimineet Suomen valokuvataiteen museo, Teatterimuseo sekä Hotelli- ja ravintolamuseo pannaan uuteen uskoon. Sen lisäksi valokuvataiteen museo laajenee uuteen kellarikerrokseen.
 Kaikissa kolmessa museossa on käynnissä historiallinen remontti. Muutoksen takana on rakenteilla oleva Tanssin talo, joka avaa ovensa alkuvuodesta. Tanssille pyhitetty vierailuteatteri lisää väistämättä koko Kaapelitehtaan vetovoimaa.
 – Meillä on mahdollisuus tehdä tässä kohtaa yhdessä museoista vahvempia ja isompia, museonjohtaja  Elina Heikka  Valokuvataiteen museosta sanoo.
 Hän muistuttaa, että Helsingistä on puuttunut Tampereen Vapriikki-museon kaltainen keskus. Kaapelitehtaalle syntyvästä museokompleksista tulee Helsingissä lajinsa suurin, vaikka se häviää koossa Vapriikille.
 Valokuvataiteen ystäville on tiedossa hyviä uutisia: Valokuvataiteen museon näyttelytilat remontoidaan huippukuntoon. Sen seurauksena tiloissa voi esittää tulevaisuudessa periaatteessa kenen tahansa valokuvataiteilijan töitä.
 – Ilmastointiremontti vaikuttaa siihen, millaisia taidelainoja voimme jatkossa saada, Heikka toteaa.
 Lisäksi museon kellarikerrokseen remontoidaan uusi näyttelytila. Sinne on tarkoitus rakentaa pysyvä näyttely, jossa kerrotaan valokuvasta muun muassa maailmaa muuttavana voimana. Valokuvataiteen museolla on näyttelytila myös Helsingin keskustassa sijaitsevassa kauppagalleriassa.
 Suomen valokuvataiteen museon näyttelytilat uudistetaan. Museonjohtaja Elina Heikka seisoo kokoontaitettujen näyttelyseinien edessä. Kuva otettu elokuussa 2021.  Sini Järnström/ Yle
 Teatterimuseon näyttämö säilyy
 Teatterimuseo täyttää ensi vuonna 60 vuotta, mutta se kuoriutuu nahoistaan jo tänä syksynä. Museossa on täysi tohina päällä. Kaikki näyttelyt on purettu ja seinät kaadettu. Ne rakennetaan uudelleen samalla, kun näyttelytekniikka uusitaan.
 – Teatterimuseo uudistuu perusteellisesti, museonjohtaja  Raija-Liisa Seilo  sanoo.
 Myös Teatterimuseon ystäville on hyviä uutisia: vaikka Teatterimuseo on muilta osin purettu, museon oma Arkadia-teatteri seisoo yhä pystyssä. Tilat sen ympärillä uudistetaan, ja teatterin pukuhuoneesta tulee nykyistä suurempi.
 Teatterimuseon tehtävät laajenivat hiljan, kun siitä tuli valtakunnallinen vastuumuseo, ja nyt se tallentaa teatterin, tanssin ja oopperan lisäksi myös sirkuksen ja esitystaiteen historiaa.
 – Uudistuksessa on siksi myös tällainen sisällöllinen potku mukana.
 Teatterimuseon ensimmäinen näyttely pureutuu kotimaisen nykytanssin kansainväliseen historiaan.
 Hotelli- ja ravintolamuseon viinakauppa. Museonjohtaja Anni Pelkonen kuvattu näyttelytiloissa elokuussa 2021. Sini Järnström/ Yle
 Ruoalle ja juomalle oma foorumi
 Hotelli- ja ravintolamuseo juhlii tänä vuonna 50-vuotista taivaltaan, ja se aukaisee ovensa ensimmäisenä. Museon tiloja ja näyttelyitä uusitaan.
 – Toimintamme on kehittynyt niin paljon viime vuosina, että tilamme tulivat tiensä päähän. Emme pystyneet enää palvelemaan laajoja yleisöjä vanhoilla sisällöillä, museonjohtaja  Anni Pelkonen  sanoo.
 Hotelli- ja ravintolamuseo avaa ovensa uudella, pysyvällä näyttelyllä, joka esittelee laajasti ruoka- ja juomakulttuuria. Museo markkinoi kokemusta moniaistisena.
 – Rakennamme museosta ruoka- ja juomakulttuurin foorumia. Suomessa ei ole vastaavanlaista, Pelkonen sanoo.
 Hotelli- ja ravintolamuseo on tiettävästi ainut museo Suomessa, jolla on anniskeluoikeudet.
 Museonjohtaja uskoo, että Kaapelitehtaan uudesta keskuksesta tulee Tanssin talon kanssa uusi vetovoimatekijä Helsinkiin.
 – Kolmen museon kombo on tulevaisuudessa sellainen kohde, joka kiinnostaa myös matkailijoita.
 Kaapelitehdas ei ole tähän mennessä juuri houkutellut Helsingin kesäturisteja.
 Kolmen museon remontit maksetaan pääasiassa opetus- ja kulttuuriministeriön sekä säätiöiden tuella. Myös museoiden vuokranantaja, Kaapelitehdas, osallistuu muutostöihin.
 Suomen valokuvataiteen museo laajenee Helsingin ydinkeskustaan – uusi näyttelytila avautuu kesäkuussa
 Tältä näyttää tuleva Kansallismuseon lisärakennus – arkkitehtuurikilpailun voitti JKMM Arkkitehtien Atlas
 Miten museo brändätään? Helsingin kaupunginmuseo onnistui tuplaamaan kävijäennätyksensä

Helsinkiin syntyy uusi museokeskus, ja siitä saa kiittää Tanssin taloa


Summary: Nuorten 12–15-vuotiaiden koululaisten koronarokotukset ovat edenneet hyvää vauhtia Suomessa. Ylen haastattelemien koululaisten mukaan kaverin mielipiteellä on vaikutusta omaan rokotepäätökseen.

Vantaalainen 15-vuotias  Anttoni Lindgren  ei ole vielä ihan varma, ottaako hän koronarokotteen vai ei.
 Lindgrenin mukaan kavereilla on suurin merkitys hänen päätökselleen.
 – Jos joku tuttu ottaa sen, niin sitten minäkin. Minä uskon, että se on turvallinen, Lindgren sanoo.
 Myös muut Ylen haastattelemat nuoret sanovat, että kavereiden mielipiteillä on enemmän merkitystä kuin vanhempien ja median mielipiteillä. Yle kysyi mielipiteitä kadulla Vantaalla seitsemältä nuorelta.
 – Olen miettinyt, että voisin ottaa sen, ei minulla ole kantaa,  Seba Lindström  sanoo.
 Nuoret ovat ottaneet rokotteita hyvin
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen THL:n tiistaina julkaisemien uusien tietojen mukaan jo noin 50 000 nuorta 12–15-vuotiasta on ottanut Suomessa jo koronarokotteen.
 Rokotukset näyttävät etenevän tässä ikäryhmässä hyvin.
 Esimerkiksi Vantaalla ja Espoossa jo 60 prosenttia 12–15-vuotiasta on ottanut ensimmäisen rokotteen. Helsingissäkin 54 prosenttia ikäluokasta on jo kertaalleen rokotettu.
 Vantaan Jokiniemen koulun apulaisrehtori Petra Sundell kertoo, että jokainen koululainen saa itse päättää rokotteen ottamisesta. Kristiina Lehto / Yle
 Vantaalla tarjottiin rokotetta koululaisille jo heti ensimmäisellä kouluviikolla. Jokiniemen koulun apulaisrehtori  Petra Sundellin  mukaan jokainen sai itse päättää, ottaako vai ei. Koulun tuki oli lähinnä käytännön järjestelyistä huolehtiminen.
 – Ilmoitimme oppilaille ajat, kun heidän luokan oli aika lähteä rokotukseen. He lähtivät, ketkä lähtivät, Sundell kertoo.
 Medialukutaitoa tarvitaan
 Koulujen kautta rokottaminen on kannattanut, sillä Vantaan kaupungin ennaltaehkäisevän terveydenhuollon palvelupäällikkö  Piia Niemi-Mustonen  kertoo, että jopa kaksi kolmesta nuoresta on rokotettu Vantaalla koulun kautta.
 – Rokotukset ovat edenneet hyvin tässä ikäluokassa. Saavutimme ensimmäisen tavoitteemme tarjota ensimmäisen viikon aikana rokotuksia niitä haluaville.
 Vaikka internetissä on  levinnyt koronarokotteista myös vääränlaista tietoa , nuoret eivät siitä ole Niemi-Mustosen mukaan olleet moksiskaan.
 Samaa sanoo Vantaan Jokiniemen koulun apulaisrehtori Petra Sundell.
 – Kriittinen medialukutaito on tärkeää tänä päivänä, oli kyse sitten millaisesta sivustosta tahansa, Sundell sanoo.
 Sundellin mukaan medialukutaitoa ei ole erityisemmin juuri koronarokotteiden kohdalla käsitelty koulussa, mutta muuten kyllä.
 Nuorilla medialukutaidot näyttävät olevan jo hallussa.
 15-vuotias  Hermanni Tarvainen  kertoo ottaneensa rokotteen, koska virus on vaarallinen ainakin joillekin.
 – Uskon tähän koronavirukseen. Päätin ottaa rokotteen, koska ei ollut mitään syytä, miksi en olisi sitä ottanut, Tarviainen kertoo.
 Voit keskustella 12–15-vuotiaiden koronarokotuksista torstaihin kello 23 asti.
 Lue myös:
 Useissa kouluissa levitetty väärää tietoa koronarokotteista Pirkanmaalla – koronanyrkki: "Vastuutonta"

Rokotukset etenevät hyvin kouluissa – 12–15-vuotiaista jo 50 000 on ottanut rokotteen: “Jos joku tuttu ottaa sen, niin sitten minäkin”


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Jo 50 000 koululaista on ottanut Suomessa koronarokotteen
 Nuorten 12–15-vuotiaiden koululaisten koronarokotukset ovat edenneet hyvää vauhtia Suomessa. Suomessa on noin 250 000 tähän ikäryhmään kuuluvaa. Esimerkiksi Helsingissäkin 54 prosenttia ikäluokasta on kertaalleen rokotettu.
 Ylen haastattelemien koululaisten mukaan  kaverin mielipiteellä on vaikutusta  omaan rokotepäätökseen.
 Kaapelitehtaan museot uudistuvat Helsingissä
 Tanssin talo vaikutti uuden museokeskuksen syntyyn Helsingin Kaapelitehtaalle.  Sini Järnström/ Yle
 Helsingin Salmisaaressa sijaitsevan Kaapelitehtaan  kolme museota avataan  syksyllä uudistuneina. Suomen valokuvataiteen museosta, Teatterimuseosta sekä Hotelli- ja ravintolamuseosta syntyy samalla uusi museokeskus.
 Uudistuksen kimmokkeena on toiminut Tanssin talo, joka valmistuu Kaapelitehtaalle alkuvuonna 2022.
 Asiantuntijat: Taliban tarjoaa al-Qaidalle suojaa, ei kuitenkaan vielä suoraa tukea
 Taliban-taistelijat partioivat markkinoilla Kote Sangin alueella Afganistanin pääkaupungissa Kabulissa. Hoshang Hashimi / AFP
 Kun Yhdysvallat neuvotteli viime vuonna joukkojen vetäytymisen ehdoista, Taliban lupasi, ettei se tarjoa suojaa ääri-islamististen terroristijärjestöille.
 Turvallisuusanalyytikot pitävät terroristijärjestön ja  ääriliikkeen suhteita läheisinä . He eivät kuitenkaan usko, että Taliban antaa suoraa tukea länttä vastaan terrori-iskuja suunnitteleville ryhmille.
 Runsasta sadetta ja voimakasta tuulta luvassa
 Yle
 Keskiviikoksi matalapaine liikkuu Pohjanlahtea pitkin pohjoiseen ja yhtenäisiä runsaita sateita leviää Lappiin. Maan etelä- ja länsiosassa tulee päivän aikana sade- ja ukkoskuuroja, muualla on poutaa.
 Laaja matalapaineen alue pitää sään suuressa osassa maata hyvin tuulisena. Keskiviikkona maan etelä- ja keskiosassa tuulenpuuskat voivat olla 15–20 m/s, rannikoilla paikoin yli 20 m/s.
 Lue lisää Ylen  sääsivuilta .

Herätys: Viidennes 12–15-vuotiaista rokotettu, Kaapelitehtaan museot uudistuvat, Taliban tarjoaa al-Qaidalle suojaa


Summary: Bakteerit voivat olla hometta suurempi syy oppilaiden kouluissa saamiin hengitystieoireisiin. Pelkät bakteeritkaan eivät kuitenkaan selitä kaikkia oireita.

Bakteereilla saattaa olla hometta suurempi vaikutus kosteusvaurioiden aiheuttamiin sisäilmaongelmiin, kertoo Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen THL:n tuore tutkimus.
 THL:n Hitea-hankeen tutkimuksessa selvitettiin, millaisia mikrobeja löytyy kosteusvaurioita kärsineistä luokkahuoneista eniten. Määriä verrattiin luokkiin, joissa vaurioita ei ole. Lisäksi tutkittiin, millaisia hengitystieoireita kouluista löydetyt mikrobit voivat aiheuttaa.
 Tutkimuksessa selvisi, että kosteusvaurioita kärsivissä luokkahuoneissa mikrobeja on enemmän kuin muissa luokissa. Niistä löytyy myös isompi määrä eri mikrobilajeja.
 Yleisimmät rakennusten mikrobit voidaan jakaa homesieniin, bakteereihin ja hiivoihin. Usein nimenomaan hometta syytetään rakennusten sisäilmaongelmista. THL:n tutkimuksen mukaan bakteerit aiheuttavat kuitenkin hometta enemmän hengitystieoireita.
 Bakteerienkin yhteys oireisiin on kuitenkin heikko, huomauttaa THL:n johtava tutkija  Martin Täubel .
 – Mikään yksittäinen tekijä ei selitä oireita kokonaan, Täubel sanoo.
 Pelkät bakteerit eivät ole syypää
 Aikaisemmissa tutkimuksissa on muun muassa huomattu, että huono ilmanvaihto ja kemikaalit voivat myös aiheuttaa hengitystieoireita. Täubelin mukaan oireiden aiheuttajia kannattaisikin tutkia yhdessä samoissa tutkimuksissa sen sijaan, että keskityttäisiin aina yhteen aiheuttajaan kerrallaan.
 Tutkimuksen perusteella bakteereja tai mikrobeja ei voi yksin syyttää hengitystieoireista. Täubelin mukaan on kuitenkin selvää, että kosteusvauriot aiheuttavat joka tapauksessa oireita, vaikka niiden tarkkaa syntymekanismia ei täysin tiedetä.
 – Oireiden välttämiseksi on tärkeää, että kosteusvaurioiden syntyä ehkäistään, niiden syy selvitetään ja ne korjataan, Täubel sanoo.
 Hitea-hanke toteutettiin yhteensä 16 koulussa Suomessa ja Alankomaissa. THL:n lisäksi hankkeessa työskenteli tutkijoita Itä-Suomen yliopistosta sekä Yhdysvalloista, Alankomaista ja Espanjasta.
 Lue lisää:
 Jouni Hirvonen purki taloja yli 40 vuotta ja uskoo nyt rakentaneensa täydellisen omakotitalon: "Tämä on tehty kaikkien oppien mukaan"
 Korona herätti ilmanvaihdon puutteisiin – "hengitystiesairauksien torjunta unohdettu"
 Lämpöpumppu viilentää ihanasti, mutta talon rakenteille voi koitua yllättäviä seurauksia – professori varoittaa riskeistä tietylle talotyypille

Bakteerit voivat olla hometta suurempi sisäilmaongelmien aiheuttaja, kertoo THL:n tutkimus


Summary: Pelastustoimia ovat haitanneet voimakkaat sateet, jotka Grace-myrsky toi mukanaan tiistaina. Sateesta huolimatta juomakelpoisesta vedestä on pulaa.

Haitin viikonloppuisen 7,2 magnitudin maanjäristyksen uhriluku on noussut jo yli 1 900:n, kertovat paikalliset viranomaiset.
 Haitin väestönsuojeluviraston mukaan kuolleita on löytynyt 1 941, ja loukkaantuneiden määräksi on arvioitu jo lähes 10 000 ihmistä.
 Yli 60 000 kotia on tuhoutunut ja noin 76 000 kotia on kärsinyt vaurioita määnjäristyksen seurauksena, väestönsuojeluvirasto kertoo. Myös julkisia rakennuksia on vaurioitunut tai romahtanut.
 Lisäksi jälkijäristykset ovat säikäyttäneet ihmisiä.
 YK:n alaisen lastenjärjestö Unicefin mukaan maanjäristys on vaikuttanut yli puolen miljoonan lapsen elämään.
 Pelastustoimien lomassa Haiti on joutunut kamppailemaan tulvien ja rankkasateiden kanssa, jotka Grace-myrsky toi mukanaan tiistaina. Myrskyn arvioidaan tuoneen maahan 38 senttimetrin verran sateita, ja ihmisiä varoitettiin tulvien ja mutavyöryjen mahdollisuudesta.
 Sateet, mutavyöryt ja tulvavesien mukana leviävät taudit ovat vakava uhka erityisesti tuhansille kodittomiksi jääneille ihmisille sekä ilman ruokaa ja vettä jääneille.
 Sateesta huolimatta juomakelpoisesta vedestä on pulaa maanjäristyksen tuhottua veden varastointiin käytettyjä säiliöitä.
 Haitin hallitus on julistanut kuukauden pituisen poikkeustilan maanjäristyksen runtelemiin neljään maakuntaan.
 Pelastustöitä vaikeuttaa osaltaan Haitin poliittinen kaaos, joka seurasi maan presidentin  Jovenel Moïsen  salamurhaa kuukausi sitten.
 Aiheesta lisää:
 Luonnonvoimat koettelevat toden teolla Haitia – ensin iski maanjäristys, nyt maata vaivaavat kaatosateet
 Haitissa tapahtui voimakas maanjäristys, ainakin 1 297 ihmistä kuollut

Haitin maanjäristyksessä kirjattu yli 1 900 kuolonuhria – loukkaantuneita jo lähes 10 000


Summary: Elinkeinoelämän keskusliitto esittää kehysmenettelyyn palaamista Ruotsin mallin mukaisesti, jossa julkinen velka kytketään BKT:n kehitykseen. EK:n mukaan velkakatosta ja menojen kattamisvelvoitteesta pitäisi säätää eduskunnassa.

Elinkeinoelämän järjestöt, työnantaja- ja ammattialajärjestöt

Elinkeinoelämän keskusliitto EK esittää työttömyysturvaan ja asumistukeen muutoksia, joilla kannustetaan nykyistä vahvemmin työn hakemiseen ja sen vastaanottamiseen, kerrotaan EK:n tiedotteessa.
 EK:n mukaan Suomi lisää velkaansa vahvan kasvun oloissa ja on luopunut kehysmenettelystä. Ensi vuoden budjettiesityksessä menokehystä rikotaan lähes miljardin verran.
 – Suomessa on työttömiä työnhakijoita yli 300 000 ja samaan aikaan työvoimatoimistojen kautta avoimia työpaikkoja 145 000. Lisäksi on merkittävä määrä yksityisen sektorin työpaikkoja, joita ei työvoimatoimistojen listoilla näy. Luvut kertovat, että sosiaaliturva kilpailee työn kanssa ja johtaa kestämättömään tilanteeseen vahvasti velkaantuneessa maassa. EK:n esitysten julkista taloutta vahvistava vaikutus olisi noin miljardi ja sen turvin hallitus voisi palata kehysmenettelyyn ja antaa viestiä siitä, että Suomi hoitaa asiansa, toteaa Elinkeinoelämän keskusliiton EK:n toimitusjohtaja  Jyri Häkämies .
 EK esittää, että kehysmenettelyyn palaamisen otetaan mallia Ruotsista, jossa julkinen velka kytketään bruttokansantuotteen kehitykseen. EK:n mukaan velkakatosta ja menojen kattamisvelvoitteesta pitäisi säätää parlamentaarisesti eduskunnassa.
 – Maan hallitus on nykyisellä velanotollaan siirtämässä koronavelan maksettavaksi tuleville sukupolville. Heillä on jo rasitteenaan ikäsidonnaisten menojen raju kasvu ja ilmastovelka. Tämä meno pitää oikaista, Häkämies sanoo.
 EK:n mukaan työvoimapula oli olemassa jo ennen koronaa, mutta nyt se vaivaa kaikkia toimialoja ja alueita. Helpotusta tilanteeseen toisi EK:n mukaan ulkomaalaisen työvoiman lupien nopeuttaminen.
 EK on myös huolissaan tutkimuksen ja kehityksen rahoituksesta ensi vuoden budjetissa. EK:n mukaan vain riittävällä tutkimus-, kehitys- ja innovaatiopanostuksella sekä parhaalla osaamisella Suomi on mukana ratkaisemassa globaalia ilmastokriisiä.
 – Erityisesti tutkimukseen kohdistuvat Suomen Akatemian ja Business Finlandin leikkaukset, 35 miljoonaa euroa molemmilta, vaarantavat tulevaa kasvua. Nämä leikkaukset pitää budjettiriihessä perua. Rahoitus tulee osoittaa valtion omaisuuden myyntituloista, sanoo Häkämies.

Elinkeinoelämän keskusliitto esittää paluuta menokehykseen vuonna 2022


Summary: Nimettömänä pysyttelevä nainen on haastanut maailmankuulun muusikon seksuaalisesta hyväksikäytöstä. Naisen mukaan Dylan antoi hänelle huumeita ja alkoholia. Hyväksikäytön väitetään jatkuneen useita viikkoja vuonna 1965, kun nainen oli vielä 12-vuotias tyttö.

Muusikko  Bob Dylan  on haastettu Yhdysvalloissa oikeuteen alaikäisen tytön seksuaalisesta hyväksikäytöstä, joka tapahtui väitetysti keväällä 1965. Newyorkilaiseen oikeusistuimeen tehdyn haasteen mukaan Dylan olisi hyväksikäyttänyt tuolloin 12-vuotiasta uhria kuuden viikon ajan.
 Haasteessa sanotaan, että Dylan hyödynsi asemaansa tunnettuna muusikkona, antoi tytölle alkoholia ja huumeita ja käytti tätä hyväkseen useita kertoja. Dy lanin syytetään myös uhanneen tyttöä väkivallalla.
 Dylanin musiikkia kuunnellaan edelleen paljon. Hän on myynyt yli 125 miljoonaa levyä. EPA
 Uhri sanoo Dylanin aiheuttaneen hänelle vakavaa psykologista vahinkoa ja tunneperäistä traumaa ja hakee muusikolta korvauksia. Dylanin, 80, edustaja sanoi uutistoimisto AFP:n mukaan "56 vuotta vanhan väitteen" olevan valheellinen ja vakuutti Dylanin tiimin puolustautuvan tiukasti.
 Syyte nostettiin juuri ennen kuin New Yorkin osavaltiossa umpeutuu niin sanottu lapsiuhrien laki. Laki on antanut vuoden aikaikkunan haastaa oikeuteen väitetystä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä riippumatta siitä, milloin väitetty toiminta on tapahtunut. Muuten väitetty rikos olisi tässäkin tapauksessa vanhentunut.
 Legendaarinen Chelsea-hotelli mainittu
 Syytteen mukaan hyväksikäyttö tapahtui boheemeista asiakkaistaan tunnetussa Chelsea-hotellissa. Bob Dylanilla on tiettävästi ollut huone hotellissa vuosina 1961–1964. Hänen tiedetään myös viettäneen aikaa siellä syksyllä 1965.  Tuolloin muusikko kirjoitti Manhattanilla sijaitsevassa hotellissa biisejä levylleen Blonde on Blonde.
 Bob Dylan tuli suurelle yleisölle tutuksi dokumenttielokuvasta Don't Look Back. AP Graphics Bank
 Dylan oli kyseisenä vuonna myös lyhyitä aikoja pois maasta mm. keikkailemassa Lontoossa. Siellä kuvattiin samalla myös tunnetuksi tullutta Dylan-dokumenttia  Don’t Look Back .
 Bob Dylan vakiinnutti paikkansa New Yorkissa laulaja-lauluntekijänä 1960-luvun alussa. Hänestä tuli yksi aikakautensa arvostetuimmista ja vaikutusvaltaisimmista artisteista. Dylanin tunnetuimmat kappaleet ovat  Blowing it the Wind  ja  Like a Rolling Stone .
 Bob Dylan on myynyt yli 125 miljoonaa levyä. Hän voitti Nobelin kirjallisuuspalkinnon rock-lyriikastaan vuonna 2016.
 Bob Dylan vastaanotti Nobelin kirjallisuuspalkinnon

Bob Dylania syytetään alaikäiseen kohdistuneesta seksuaalirikoksesta – väitetään pitäneen tyttöä vankinaan viikkoja 1960-luvulla


Summary: Tilanne köyhässä Haitissa on heikentynyt nopeasti. Eniten on kärsinyt maan lounaisosa, johon iski peräperää maanjäristys ja trooppinen matalapaine.

Haitin saarivaltiota koettelee parhaillaan trooppinen matalapaine Grace, joka on tuonut rankkasateet maan pääkaupunkiin Port-au-Princeen ja muualle maahan.
 Eniten on kärsinyt maan lounaisosa. Viikonloppuna Les Cayesissa mitattiin 7,2:n vahvuinen maanjäristys. Tiistaina läheisessä Toiracin kylässä romahti kirkko. Raunioihin jäi arviolta 20 ihmistä.
 Voimakkaat sateet haittaavat pelastustoimia.
 Maanjäristys on aiheuttanut kaikkiaan yli 1 400 ihmisen kuoleman. Lisäksi yli 6 000 on loukkaantunut ja sairaalat ovat ääriään myöten täynnä.
 Maanjäristyksen vaikutusta lisäsi se, että Haiti ponnisteli vielä selvitäkseen viime viikolla iskeneen myrkyn vaikutuksista. Trooppinen myrsky Fred toi mukanaan suuren sademäärän ja tuulituhoja.
 Trooppiset myrskyt ovat Haitilla tavallisia, mutta asukkaiden on vaikea valmistautua niihin, koska lähes kaikki saaren metsät on hakattu. Vuorten rinteiltä valuva vesi pääsee esteettä muodostamaan tulvia.
 Luonnonkatastrofien lisäksi maata koettelee koronapandemia. Haiti on myös ajautunut poliittinen sekasortoon, kun presidentti  Jovenel Moïse  salamurhattiin heinäkuussa
 Lue lisää:
 Haitin maanjäristys surmasi lähes 1300 ja jätti kymmenet tuhannet kodittomiksi – lähestyvät rankkasateet uhkaavat vielä pahentaa asiaa
 Haitissa tapahtui voimakas maanjäristys, ainakin 1 297 ihmistä kuollut
 Haitin surmatun presidentin leski Martine Moïse palasi kotiin – oli hoidettavana Miamissa

Luonnonvoimat koettelevat toden teolla Haitia – ensin iski maanjäristys, nyt maata vaivaavat kaatosateet


Summary: Noin 1 350 viime keväänä peruskoulun päättänyttä on vailla opiskelupaikkaa. Keski-Suomessa ja Etelä-Savossa koulutuspaikka puuttuu noin sadalta nuorelta.

Ensimmäiset koulupäivät ammattikouluissa eivät ole näkyvästi eronneet aikaisemmista vuosista. Oppivelvollisuuden laajeneminen on kuitenkin tuonut oppilaitoksille entistä suuremman vastuun opiskelijoistaan.
 – Opiskelija ei voi kadota meiltä. Kun hän on aloittanut opintonsa, meidän tehtävämme on huolehtia, että hän suorittaa oppivelvollisuuttaan, sanoo Gradia Jyväskylän rehtori  Pirjo Kauhanen .
 Jyväskylän koulutuskuntayhtymä Gradia järjestää toisen asteen lukio-opetusta ja ammatillista koulutusta Jyväskylässä ja Jämsässä.
 Viime keväänä peruskoulun päättäneillä  alle 18-vuotiailla on ensimmäistä kertaa velvollisuus hakea jatkokoulutuspaikkaa  ja jatkaa opintoja 18-vuotiaaksi saakka.
 Gradia Jyväskylän rehtori Pirjo Kauhanen sanoo, että ennen mahdollisia lisärekrytointeja katsotaan, miten ensimmäinen vuosi lakimuutoksen jälkeen sujuu. Niko Mannonen / Yle
 Käytännössä oppilaitosten pitää seurata entistä tarkemmin opintojen etenemistä ja poissaoloja. Opiskelija ei voi itse erota koulusta, ennen kuin seuraava paikka on tiedossa.
 Sen varmistaminen kuuluu opinto-ohjaajan tehtäviin. Opinto-ohjaaja  Tuija Nurmisen  mukaan kotiin ollaan entistä nopeammin yhteydessä, jos ongelmia ilmaantuu.
 – Myös  vanhemmat ovat vastuussa  siitä, että opiskelija hoitaa oppivelvollisuuttaan – ja se vastuu on aikaisempaa suurempi, sanoo Nurminen.
 Opinto-ohjaaja Tuija Nurminen on odottavalla kannalla: kukaan ei vielä oikein tiedä, miten käytännössä asiat oppilaitoksissa sujuvat. Niko Mannonen / Yle
 Jyväskylässä ja Jämsässä Gradian lukioissa ja ammatillisessa koulutuksessa on opetus- ja ohjaushenkilöstön vastuulla noin 1 750 uutta opiskelijaa. Kauhanen uskoo, että noin kuukauden päästä uusien oppivelvollisten määrä vielä jonkin verran kasvaa – lopullinen lukumäärä ei ole vielä selvillä.
 Oppivelvollisten asuinkunnat osoittavat elokuun lopulla opiskelupaikan sitä ilman jääneille nuorille, ja toisen asteen oppilaitokset ovat velvollisia ottamaan heidät vastaan.
 – OIemme varautuneet siihen, että pystymme ottamaan vastaan kaikki oppivelvolliset, joilla ei vielä ole opiskelupaikkaa. Olemme esimerkiksi varanneet 2000 läppäriä uusille oppivelvollisille, sanoo Kauhanen.
 Tällä hetkellä koko maassa on Opetushallituksen mukaan noin 1 350 peruskoulun päättänyttä vielä vailla opiskelupaikkaa.
 Keski-Suomessa ja Etelä-Savossa on kahtena viime vuonna jäänyt ilman opiskelupaikkaa noin sata peruskoulun päättänyttä. Niko Mannonen / Yle
 Myös Pohjoisen Keski-Suomen ammattiopistossa Pokessa on jo uuden lukuvuoden aloittanut hieman yli 500 opiskelijaa, mutta vielä kouluun odotetaan ilman paikkaa jääneitä oppivelvollisia.
 Rehtori  Jouni Kurkela  arvioi, että heidän lukumääränsä on korkeintaan kymmeniä.
 – Määrä selviää tarkemmin viikon, parin päästä.
 Ensin valmistaviin opintoihin, sitten vasta tutkintoon
 Elokuun aikana ammatillisissa oppilaitoksissa on aina tapahtunut liikehdintää: Kauhasen mukaan on ihan tavallista ja jokavuotista, että opiskelijat vaihtavat koulutusmuotoa ja tutkintoja.
 Mikäli ilman opiskelupaikkaa jäänyt nuori ei itse hae esimerkiksi ammatilliseen koulutukseen valmentavaan Valmaan vielä käynnissä olevan haun kautta, hänen oma asuinkuntansa osoittaa nuorelle paikan elokuun lopulla.
 Gradiassa aloitti reilut 1700 oppivelvollista, joukossa muun muassa merkonimiopintoja tekevät urheiluamislaiset. Niko Mannonen / Yle
 Nuori ei siis pääse itse valitsemaan, mitä ja missä hän haluaisi opiskella. Myös suoraan tutkintoon johtavista opinnoista on turha haaveilla: Gradiaan elokuun lopulla tulevat oppivelvolliset sijoitetaan Valmaan, jossa on paikka noin 300 opiskelijalle.
 – Valma sijoittuu perusopetuksen ja tutkintojen väliin. Siellä vahvistetaan opiskeluvalmiuksia ja tutustutaan eri tutkintoaloihin. Nuori saa varmuutta siihen, mikä olisi se oikea ala. Jatkuvan haun kautta sieltä voi hakea tutkinto-opintoihin, sanoo Kauhanen.
 Pokella on Valmassa 30 paikkaa ja tarvittaessa paikkamäärää voidaan Kurkelan mukaan kasvattaa.
 Gradian kulut kasvavat syksyllä 1,5 miljoonaa euroa
 Oppivelvollisuuden 18-vuotiaaksi asti pidentävä laki tuli voimaan elokuun alusta. Samalla opinnoista tuli oppivelvollisuusikäisille ilmaisia.
 Gradian lukioiden ja ammatillisen koulutuksen osalta kustannukset kasvavat ensimmäisen syksyn ja ikäluokan osalta noin 1,5 miljoonaa euroa. Summaan kuuluvat esimerkiksi läppärit, kirjat, työvaatteet ja tutkintoihin sisältyvät korttikoulutukset.
 Opiskelijakohtaista hintaa on Kauhasen mukaan mahdotonta laskea, koska kustannukset vaihtelevat tutkinnoittain.
 – Esimerkiksi lukio-opiskelijan osalta kustannukset ovat koko lukion ajalta noin 2 500 euroa, mutta monissa ammatillisissa tutkinnoissa vähemmän.
 Valtaosa Gradian urheiluamislaisista on päättänyt viime keväänä peruskoulun. Niko Mannonen / Yle
 Opinnot ovat jatkossa maksuttomia vain oppivelvollisille eli alle 18-vuotiaille. Luokissa onkin Kauhasen mukaan kahden kerroksen väkeä, koska  osa joutuu maksamaan opiskeluvälineensä yhä itse .
 Pokella kustannukset kasvavat Kurkelan arvion mukaan noin 150 000 euroa.
 – Meillä on aikaisemminkin kustannettu esimerkiksi työvaatteita, eikä henkilökohtainen läppäri ole välttämättömyys kaikilla koulutusaloilla. En pidä lisäkustannusta mitenkään ratkaisevana – sitä paitsi valtio on luvannut kompensoida kulut.
 Pokessa kokemusta haastavista opiskelijoista
 Noin 600 keväällä perusopetuksen päättänyttä jätti kokonaan hakematta yhteishaussa, erityisoppilaitosten tai nivelvaiheen haussa Opetushallituksen tilaston mukaan.
 Hakuvelvoitteen tietoisesti rikkoneiden määrää ei silti tarkkaan tiedetä, sillä osa nuorista on voinut jäädä luokalleen, eivätkä he ole siitä syystä vielä hakeneet.
 Velvoitteen on voinut myös täyttää valtakunnallisten hakujen ulkopuolella, vaikkapa oppilaitosten jatkuvissa hauissa tai kansanopiston oppivelvolliselle tarkoitetuille linjoille.
 Aikaisempina vuosina perusopetuksen päättäneistä vajaa tuhat on jäänyt hakemisesta huolimatta ilman opiskelupaikkaa.
 Ne nuoret, joille asuinkunta osoittaa opiskelupaikan, pääsevät aloittamaan opinnot elo-syyskuun vaihteessa. Niko Mannonen / Yle
 – He ovat juuri se ryhmä, jota tällä lakimuutoksella yritetään auttaa, sanoo asiantuntija  Satu Hornborg  Opetushallituksesta.
 Jouni Kurkela uskoo, että oppivelvollisuuden laajenemisen vaikutukset nähdään vasta ensi keväänä.
 Poken kannalta muutos ei ole kovin suuri.
 – Meillä on muutamia aloja, kuten sähkö- ja autoala sekä logistiikka, jonne joudutaan tekemään karsintaa, mutta muuten meille pääsevät kaikki sisään. Meille on aina tullut myös kouluallergisia – haastavat opiskelijat eivät ole meille uusia asia.
 Kurkela kertoo, että oppilaitokseen on jo aikaisemmin palkattu kasvatusohjaaja ja opinto-ohjaaja, nyt rekrytoidaan vielä psykologi ja kuraattori.
 Kurkelan mukaan Pokessa on aina kannettu vastuuta opiskelijasta ja pidetty yhteyttä vanhempiin, mutta jatkossa työ pitää myös dokumentoida.
 – Lakimuutos oikeastaan vain lisää byrokratiaa.
 Gradiassa lisärekrytointeja ei ole tehty, tarkoitus on katsoa, miten ensimmäinen vuosi menee.
 – Sen jälkeen meille varmasti realisoituu, mihin kohtaan tarvitaan ohjauksen lisäresurssia vai tarvitaanko minnekään, sanoo Kauhanen.
 Voit keskustella aiheesta 18.8. klo 23.00 saakka.

Kunta päättää kohtalosta, kun alaikäinen jää ilman opiskelupaikkaa – tutkintoon johtavista opinnoista on turha haaveilla, vaikka oppivelvollisuus laajeni


Summary: Tekstiiliteollisuus on siirtynyt Afrikkaan halpojen työvoimakustannusten ja verotuksen vuoksi.

Afrikassa tekstiilien värjäämiseen käytetyt kemikaalit saastuttavat jokia.
 Water Witness International -jäejstö (WWI) julkaisi  raportin , jonka mukaan Etelä-Afrikan ympäröimässä Lesothossa sekä Tansaniassa jokien pH-arvot ovat korkeat.
 Tansanian Dar es Salaamissa sijaitsevan Msimbazin joen pH-arvo on 12. Luku vastaa valkaisuaineen pH-arvoa.
 Lisäksi Lesothossa ainakin yksi joki on värjäytynyt kirkkaan siniseksi. Syynä on farkkukankaissa käytetty sininen väriaine.
 Vesistöjä saastuu, koska yhä useampi globaaleilla markkinoilla toimiva vaateyritys hankkii materiaaleja afrikkalaisilta urakoitsijoilta. Halpa työvoima ja verokannustimet houkuttelevat tekstiilialan toimijoita siirtymään Aasiasta Afrikkaan. Samalla se tarkoittaa paikallisten vesistöjen saastumista.
 Raportin mukaan noin 50 kansainvälistä vaateyhtiötä hyödyntää afrikkalaisia urakoitsijoita. Brändien joukossa on Inditexin omistamat vaateyritykset kuten Zara, ASOS ja H&M.
 WWI:n mukaan globaalisti toimivat vaateyhtiöt voisivat pakottaa tekstiilialan urakoitsijansa siirtymään parempiin käytäntöihin, mutta toistaiseksi niin ei ole käynyt.
 Veden turvallisuuden ja laadun asiantuntija  Katrina Charles  Oxfordin yliopistosta toteaa, että vaateyhtiöt tekisivät todennäköisemmin ympäristöystävällisiä ratkaisuja, jos paine kuluttajien suunnalta kannustaisi siihen.
 Tekstiiliteollisuus voisi luoda mahdollisuuksia ja työpaikkoja Afrikassa, mutta Charlesin mukaan se ei kannata, ellei jokien saastuttamista saada hallintaan ja asianmukaisia työoloja varmisteta.
 Lue lisää:
 Harva tietää halpavaatteen todellisen hinnan: Pikamuoti saastuttaa enemmän kuin lento- ja laivaliikenne, koska vaatteita ei tehdä kestämään
 Spinnova ja ulkoilubrändi The North Face yhteistyöhön
 – kumppanuuden tavoitteena vähentää tekstiiliteollisuuden ympäristökuormitusta
 Tekstiilien kiertotalouteen pannaan nyt paljon paukkuja – suomalaisyritys tekee vanhoista farkuista uusiokuitua, joka voisi korvata puuvillaa

Vaatteiden värjäykseen käytetyt kemikaalit pilaavat jokia Afrikassa – ratkaisu ongelmaan on, mutta vaateteollisuus ei ole  vielä tarttunut siihen


Summary: Tampereen yliopistossa tarkastettavan väitöskirjan mukaan ammattioppilaitosten fuusiot ovat jääneet tavoitteistaan. Yhdistyneiden oppilaitosten opiskelijat suorittavat opintonsa jopa hitaammin kuin muiden.

Ammatillisten oppilaitosten yhdistymiset ovat jääneet pahasti tavoitteistaan. Tähän tulokseen tultiin Tampereella perjantaina 27. elokuuta tarkastettavassa väitöskirjassa.
 Ammattioppilaitosten fuusiot eivät ole säästäneet valtion rahaa eivätkä lisänneet valmistuneiden määrää. Opiskelijat suorittavat opintonsa jopa hitaammin kuin niissä oppilaitoksissa, jotka eivät ole yhdistyneet.
 – Tämä johtuu paljolti vähentyneistä lähiopetuksen määristä, joilla tutkimuksen mukaan on suora yhteys kurssien suorittamisiin. Lähiopetuksen väheneminen onkin outoa, koska samaan aikaan oppilaitosten saamat valtionosuudet ovat kasvaneet – rahat on siis käytetty muuhun kuin mihin ne on tarkoitettu,  Jorma Pyy  kertoo yliopiston tiedotteessa.
 Opettajana ja oppilaitosten johtotehtävissä työskennelleen Pyyn väitöskirja tarkastetaan Tampereen yliopiston johtamisen ja talouden tiedekunnassa.
 Fuusioilla monia tavoitteita
 Pyy tutki toisen asteen ammatillisten oppilaitosten vuosina 2008 ja 2009 toteutuneita fuusioita. Hän tarkasteli fuusioita viisi vuotta ennen ja jälkeen niiden toteutumisen.
 Tavoitteena on ollut saada aiempaa suurempia ja tehokkaampia oppilaitoksia. Valtion maksajana pitäisi saada joko samalla rahalla enemmän valmistuneita tai sama määrä valmistuneita pienemmin kustannuksin.
 Oppilaitosten ylläpitäjät hyötyisivät, jos opiskelijat valmistuvat määräajassa. Silloin ylläpitäjä välttyy ylimääräisiltä kustannuksilta ja saa enemmän rahoitusta kuin muutoin.
 Henkilöstön hyödyt ilmenisivät esimerkiksi aiempaa tasaisempina työkuormina ja pysyvinä työsuhteina. Opiskelijat hyötyisivät, jos kurssitarjonta monipuolistuu ja valmistuminen ja työllistyminen nopeutuvat.
 Väitöskirjan mukaan fuusiot eivät kuitenkaan ole onnistuneet tuottamaan suurestikaan hyötyjä näille ryhmille.
 – Ainoa ryhmä, jonka voidaan katsoa jollakin tavalla hyötyneen, on henkilöstö, joka on saanut pitää työpaikkansa ainakin jonkin määräajan, Pyy sanoo.
 Pyy oli 1990-luvulla mukana muodostamassa yhtä ammattikorkeakoulua Helsingissä ja myöhemmin töissä toisen asteen ammatillisessa oppilaitoksessa, jossa fuusio toteutui vuonna 2009.

Väitös: Ammatillisten oppilaitosten yhdistymiset olivat lähes hyödyttömiä – ei säästöjä eikä lisää valmistuneita


Summary: Tukesin mukaan Atrian varautumistaso kemikaalionnettomuuksien varalle on korkea. Onnettomuuksien varalle myös harjoitellaan Atrialla.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukes selvittää Atrian maanantaisen ammoniakkivuodon tapahtumat. Tukes tutkii vuodon teknisen syyn ja selvittää vuotoon johtaneet tapahtumat.
 Tukes myös arvioi vuototilanteen toimintaa ja kartoittaa, miten vuoto päätyi tuotantotiloihin ja altisti kymmeniä työntekijöitä.
 Lue tapahtumasta lisää:   Seinäjoella Atrian tehtaalla ammoniakkivuoto, 19 työntekijää sairaalaan tarkastettavaksi – tekninen johtaja: "Tämän kokoluokan vuodot todella harvinaisia"
 Virasto haastattelee tapahtumista tehtaan henkilökuntaa.
 – Toiminnanharjoittajalla on aina selvitysvastuu antaa viranomaiselle lisätietoa tällaisissa tilanteissa. Yhteistyössä henkilökunnan ja muiden viranomaisten kanssa selvitellään syitä tapahtuneelle ja tehdään raportinomainen arvio, mitkä syyt johtivat onnettomuuteen, ylitarkastaja  Tero Järvenpää  Tukesista selvittää.
 Voidaanko ottaa opiksi?
 Tukesin raportti saadaan valmiiksi syksyn mittaan.
 – Kyse ei ole raskaimman luokan onnettomuustutkinnasta, vaan teemme Atrian tapahtumista kevyemmän mittaluokan, poikkeavan onnettomuusarvioinnin ja siitä raportin.
 Raportin perusteella arvioidaan, voidaanko onnettomuudesta ottaa opiksi niin valvonnassa kuin kylmälaitosten toiminnassa ja alalla yleensä.
 Tero Järvenpää toteaa, että Atrian varautumistaso kemikaalionnettomuuksien varalle on korkea ja niiden varalle myös harjoitellaan Atrialla.
 Atrian siipikarjateurastamon ammoniakkivuodossa 19 henkilöä sai lieviä oireita. Kaikki kotiutuivat sairaalasta jo maanantaina.
 Tukesin selvityksestä kertoi ensimmäisenä sanomalehti  Ilkka-Pohjalainen .
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 18.8. kello 23 saakka.

Tukes selvittää Atrian maanantaista ammoniakkivuotoa – kymmeniä työntekijöitä altistui kemikaalille


Summary: Sairaalahoidossa on ollut useita 20–39-vuotiaita koronan takia. Pirkanmaan koronanyrkki pohti tiistaina, mitä koronatilanteelle tehdään. Yle seurasi tilaisuutta suorana.

Tampereen yliopistollinen sairaala (TAYS)

Koronavirus leviää yhä nopeasti Pirkanmaalla. Tiistaina kerrottiin 35 uudesta koronatartunnasta ja maanantaina 53 positiivisesta näytteestä. Eniten uusia tartuntoja on ollut nuorilla aikuisilla ja rokottamattomilla.
 Pelkästään Tampereella varhaiskasvatuksessa ja esiopetuksessa on karanteenissa lähes sata lasta. Perusopetuksessa karanteenissa on 57 potilasta.
 Pirkanmaan koronanyrkki pohti tiistaina, mitä koronatilanteelle tehdään. Mediainfossa käytiin läpi Pirkanmaan koronatilanne, jäljitystyön tulokset ja ohjausryhmän suosituksia. Asiantuntijoina olivat hallintoylilääkäri  Eija Tomás , ylilääkäri  Jaana Syrjänen  ja apulaisylilääkäri  Janne Laine .
 Ylen toimittajat  Anu Leena Koskinen  ja  Petra Ketonen  seurasivat tilaisuutta suorana.
 Pahoittelemme striimin huonoa äänenlaatua.
 TAYSissa hoidettu kesällä 67 koronapotilasta
 Koronatilanne on tasaantunut, mutta Pirkanmaa on edelleen leviämisvaiheessa. Koronan ilmaantuvuus kuluneen kahden viikon ajalta on 184 tartuntaa 100 000 asukasta kohden. Positiivisten osuus Fimlabissa tehdyistä testeistä oli 4,3 prosenttia viikolla 32.
 TAYSissa on hoidettu kesä–elokuussa 67 koronapotilasta. Hoidetuista on ollut rokottamattomia 51 potilasta. 13:lla on ollut yksi rokotus ja kolmella täysi rokotussarja. Sairaalahoidossa kesällä olleista 85 prosenttia on ollut alle 60-vuotiaita. Näistä noin puolet on ollut alle 40-vuotiaita.
 – Tämä viestii siitä, että kaksi rokotetta kannattaa ottaa, jos tästä epidemiasta halutaan eroon. Lasten tartuntoja ei voida kokonaan estää, ellei yli 12-vuotiaiden rokotuskattavuus nouse, ylilääkäri Jaana Syrjänen sanoo.
 Pirkanmaalla 36,5 prosenttia 12–19-vuotiaista on saanut ensimmäisen koronarokotteen, selviää THL:n tilastoista.
 Eri puolilla Pirkanmaata kouluissa on levitetty väärää tietoa koronarokotusten tehosta ja turvallisuudesta. Pandemiaohjausryhmä pitää lapsiin ja nuoriin kohdistuvaa rokotuksen vastaista kampanjaa vastuuttomana.
 – Useasta kunnasta tuli tällaista viestiä. Emme tiedä, kuka tietoa levittää, mutta se on systemaattista. Koulun tiloihin on tuotu papereita ja kouluissa on jouduttu turvaamaan koulurauhaa. On tultu häiritsemään koululle, Jaana Syrjänen kuvaa rokotteiden vastaista kampanjaa.
 Liki kolmasosan lähde jäi selvittämättä
 Viime viikolla todettiin 436 uutta koronatartuntaa. Tartunnan lähde pystyttiin selvittämään 271 tapauksessa eli 62 prosentissa tartunnoista.
 Jäljityksessä on ollut todella kiire, koska viikoittain on pitänyt tavoittaa jopa 2 000 ihmistä.
 Samassa taloudessa asuvilta saatiin kaikkiaan 146 tartuntaa. Sukulaisten ja ystävien tapaamisesta tuli 52 tartuntaa. Ulkomailta oli peräisin 28 tartuntaa. Työpaikoilta tuli 12 tartuntaa, kuten myös yksityisistä juhlista. Liikennevälineistä saatiin kahdeksan ja ravintoloista ja baareista kolme tartuntaa. Yksittäiset tartunnat tulivat päiväkodista, hoitoyksiköstä ja vapaa-ajan harrastuksesta.
 Saarihelvetti-festivaalissa oli maskipakko. Sieltä ei ole tullut Pirkanmaalle tiettävästi altistumisia ainakaan vielä.
 THL:n mukaan sairaanhoitopiirit ja kunnat voivat resurssiensa mukaisesti purkaa karanteenin, jos altistuneesta aikaisintaan kuusi vuorokautta altistumisen jälkeen otettu koronatesti on negatiivinen.
 Tämänhetkisessä epidemiatilanteessa sairaanhoitopiiri pyytää välttämään oireettomien testaamista karanteenin lyhentämiseksi. Testausresurssit keskitetään oireisten potilaiden testaamiseen ja kuntien tartuntatautiresurssit tartuntojen jäljittämiseen ja rokottamiseen.
 Hallintoylilääkäri Eija Tomás sanoo, että sairaala on kuormittunut kotonapotilaiden takia. Kiireettömiä leikkauksia ja hoitoja on pitänyt siirtää ja potilaiden jonotusaika on lisääntynyt. Työntekijöitä on pitänyt siirtää muille osastoille ja potilaita siirtää muihin sairaaloihin.
 Tällä hetkellä TAYSin tehohoidossa on kuusi koronapotilasta.
 – Tehohoitokapasiteetista yksi kolmasosa on koronapotilaita. He ovat usein tehohoidossa useita viikkoja, Eija Tomás sanoo.
 Lapsiin ja nuoriin kohdistuvat rajoitukset puhuttavat
 Yhteensä todettuja tartuntoja on epidemian aikana ollut Pirkanmaalla 7 542.
 Sosiaali- ja terveysministeriö kertoi tiistaina lähettäneensä aluehallintovirastoille ohjauskirjeen lapsia ja nuoria koskevista koronarajoituksista. Kirjeen mukaan lapsiin ja nuoriin kohdistuvia rajoitustoimia on pyrittävä välttämään ja niitä on käytettävä vain, jos se on aivan välttämätöntä.
 Pirkanmaalla lasten harrastuksiin ei puututtu.
 Aluehallintovirastojen koronaohjeista nousi viime viikolla kohu, koska niitä tulkittiin yleisesti niin, että lasten ja nuorten harrastuksia ollaan kieltämässä. Etelä-Suomen sekä Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirastot kiistivät tuolloin, että ne olisivat kieltäneet mitään harrastustoimintaa.
 Juttua päivitetty 17.8.2021 kello 15.15 koronanyrkin tiedotteella

Useissa kouluissa levitetty väärää tietoa koronarokotteista Pirkanmaalla – koronanyrkki: "Vastuutonta"


Summary: Enossa loukkaantunutta emoaan seuraavien karhunpentujen lopetuspäätökset on purettu. Asiantuntijoiden mukaan karhut ovat jo tarpeeksi vanhoja selvitäkseen yksin luonnossa. Enon ja Lieksan loukkaantuneet emokarhut on yhä määrä lopettaa.

Pohjois-Karjalan Enossa loukkaantunutta emoaan seuraavat neljä karhunpentua säästetään hengissä. Asiasta kertoo Itä-Suomen poliisi.
 Ylikomisario  Hans Vuodin  mukaan päätös pentujen kohtalosta tehtiin äskettäin. Elokuun alussa sekä pennut että niiden pienpetorautaan itsensä loukannut emo määrättiin lopetettavaksi, mutta nyt määräys on purettu pentujen osalta.
 – Pennut jätetään luontoon. Ne ovat jo niin isoja, että selviävät ilman emoaan, Vuoti sanoo.
 Vuodin mukaan lopetuspäätös purettiin Itä-Suomen aluehallintoviraston läänineläinlääkäriltä saadun tuoreen lausunnon perusteella. Lausunnon mukaan pentujen mahdollisuus selvitä yksin luonnossa on parantunut heinäkuun lopun jälkeen, kun ne ovat kasvaneet.
 Pennuille etsittiin aiemmin sijoituspaikkaa villieläinhoitoloista ympäri Suomea. Tämä etsintä on uuden päätöksen myötä lopetettu.
 Emo yhä määrä lopettaa
 Lopetusluodilta säästyvien pentujen emo on edelleen määrä lopettaa. Pienpetorauta tassussaan liikkuvaa loukkaantunutta emoa pidetään vaarallisena ihmiselle. Karhua  yritettiin saada kiinni heinäkuussa kahden viikon ajan , tuloksetta.
 Lopetuspäätös on myös Lieksassa liikkuvalla, niin ikään pienpetorautaan itsensä loukanneella karhulla. Eläinten kohtalo  on herättänyt paljon valtakunnallista huomiota .
 – Erilaisia avuntarjouksia on tullut, mutta asiantuntijalausuntojen pohjalta emojen lopetuspäätökset on päätetty pitää voimassa, Vuoti sanoo.
 Lieksan ja Enon emokarhuista ei ole Voudin tietojen mukaan tehty vahvistettuja havaintoja useaan viikkoon. Tilanteen odotetaan muuttuvan tämän viikon perjantaina, kun karhunmetsästyskausi alkaa.
 Riistakeskus on myöntänyt Pohjois-Karjalaan tulevalle metsästyskaudelle yhteensä 204 karhunkaatolupaa.
 Lue myös:
 Vapaaehtoisten ryhmä tarjonnut apua loukkaantuneiden karhujen pelastamiseen – Poliisi: tarvittavat luvat puuttuvat
 Pohjois-Karjalan loukkaantuneista karhuista on jo havaintoja, mutta lopetusyritykset epäonnistuneet – poliisia uhkailtu tapauksen vuoksi
 Kaksi karhua kulkee pienpetopyydys käpälässään Pohjois-Karjalassa, ja nyt ne yritetään pelastaa ennennäkemättömällä operaatiolla
 Poliisi: Lieksan rautakarhu lopetetaan – pennut selviävät todennäköisesti ilman emoa

Poliisi pyörsi päätöksensä: Loukkaantuneen karhun pennut säästyvät hengissä – emolla yhä lopetusmääräys


Summary: Matalapaine tuo mukanaan sateita ja kovia tuulia koko maahan. Seuraavat päivät ovat syksyisen oloisia, ja samantyyppinen tunnelma jatkuu vielä viikonloppunakin.

– En haluaisi elokuun puolessavälissä sanoa tätä, mutta nyt näyttää siltä, että syksy tekee tuloaan. Sateista, tuulista ja viileää on luvassa, sanoo Ylen meteorologi  Anniina Valtonen .
 Sää saa varsin syksyisen käänteen jo tämän päivän aikana.
 Ensimmäiset sateet saapuvat Suomeen lounaasta tänään iltapäivällä kolmen aikoihin. Sieltä ne leviävät yhtenäisinä koko eteläiseen Suomeen iltapäivän ja illan aikana.
 Keskiviikon vastaisena yönä sateet liikkuvat pohjoisemmaksi saavuttaen puolenyön aikoihin Keski-Suomen ja vähän myöhemmin Pohjois-Pohjanmaan.
 – Puolenyön jälkeen pääkaupunkiseutu on jo melko poutainen, kuvailee Valtonen.
 Sateet levittäytyvät koko maahan
 Matalapaineen keskus liikkuu hitaasti Pohjanlahtea pitkin pohjoiseen. Siihen liittyvät sateet yltävät itään saakka niin, ettei mikään osa Suomesta säästy vedeltä.
 – Keskiviikkona iltapäivällä yhtenäiset, runsaat vesisateet ovat Lapissa. Etelässä ja lännessä tulee aika voimakkaita ukkoskuuroja, jotka liikkuvat pohjoista kohti.
 Sateet yltävät itään saakka niin, ettei mikään osa Suomesta säästy vedeltä. Vesa Moilanen / Lehtikuva
 Torstaina tulee lähes koko maassa sade- ja ukkoskuuroja, mutta ne eivät ole enää yhtä runsaita.
 Lämpötilat putoavat koko maassa tällä viikolla. Asteita on 15–20. Runsaiden sateiden aikana lämpötilat tipahtavat vielä enemmänkin.
 Yhdessä kuurossa saattaa tulla jopa 20 milliä vettä
 Seuraavan vuorokauden aikana runsaimmat sateet osuvat karkeasti arvioiden Helsinki–Lahti–Jyväskylä–Nivala-linjan länsipuolelle.
 – Siinä sadekertymät voivat olla 20 millimetristä jopa 50 millimetriin. Idässä ja pohjoisessa kertymät jäävät 5–20 millimetrin välille seuraavan vuorokauden aikana, Valtonen sanoo.
 Keskiviikkona Lapissa sataa 5–20 millimetriä. Etelässäkin saattaa sataa kuuroissa rankasti.
 – Sadekuurojen yhteydessä voi tulla yksittäisiä rykäyksiä kunnolla kaatamalla jopa 20 millimetrin verran.
 Torstaina sateet muuttuvat paikallisiksi kuuroiksi koko maassa.
 Luvassa myös kovaa tuulta
 Luvassa on myös kovaa tuulta. Tuulet lähtevät voimistumaan tämän illan aikana pikkuhiljaa etelärannikolla, jolloin puuskat voivat olla 15 metriä sekunnissa.
 Keskiviikkoyön aikana tuuli voimistuu entisestään, ja aamulla puuskat ovat maan etelä- ja keskiosissa yli 15 metriä sekunnissa. Rannikkoilla tuuli voi puhaltaa puuskissa 20 metriä sekunnissa tai ylikin.
 Torstaina voimakkaimmat puuskat painottuvat itään ja pohjoiseen, mutta ovat jo heikentyneet keskiviikon lukemista.
 Viikonloppunakin tulee vielä kuuroja
 Matalapaine vaikuttaa säähämme vielä viikonlopun aikana. Lauantai on aavistuksen vähäsateisempi kuin edelliset päivät, vaikka silloinkin tulee vielä sadekuuroja.
 – Ennustaminen sinne asti on vaikeaa, mutta lauantaina poutaa näyttäisi olevan etelässä ja idässä. Sunnuntaina poutaista on luultavasti pohjoisessa ja lännessä, Valtonen arvelee.
 Lue myös:
 Sunnuntaita sävyttävät paikoin runsaatkin vesisateet, etelärannikkoa varoitetaan rajusta ukonilmasta – poutasäätä luvassa vasta ensi viikon loppupuoliskolla

Voimakkaat sateet saapuvat Suomeen – sää saa syksyisen käänteen jo tiistain aikana


Summary: Hakemukset kattavat yhteensä noin 1 782 neliökilometrin kokoisen alueen Inarijärven eteläpuolelta sekä noin 1 246 neliökilometrin kokoisen alueen Inarin ja Sodankylän kuntien alueella sijaitsevalta Liljarovan alueelta.

Ruotsalainen kaivosyhtiö Arctic Minerals Explorations AB on tehnyt useita varausilmoitushakemuksia Inarin ja Sodankylän alueille.
 Kaksi Inarijärven eteläpuolelle tehtyä hakemusta kattavat yhteensä noin 1 782 neliökilomerin kokoisen alueen muun muassa Ivalon ja Nellimin alueella. Yhtiö on tehnyt kaksi varausilmoitushakemusta myös Inarin ja Sodankylän kuntien rajalla sijaitsevalle Liljarovan alueelle, joka kattaa yhteensä noin 1 246 neliökilometriä.
 Varausilmoitushakemus tarkoittaa käytännössä sitä, että kaivosyhtiö voi varata tietyn alueen kilpailijoilta. Tällöin kilpailevat yhtiöt eivät voi kyseiselle alueelle jättää varausta eikä malminetsintälupahakemusta.
 Tukesin ylitarkastaja  Ilkka Keskitalo  kertoo, että varausilmoitus ei vielä anna hakemuksen haltijalle oikeuksia tehdä alueella tutkimuksia.
 – Varaus ei anna alueellisia oikeuksia tutkimuksiin, vaan alueella voi kulkea jalan, kuten Suomessa jokamiehenoikeudella. Uskoisin, että suurin osa varausajasta menee olemassa olevan tiedon tarkasteluun. Usein voi olla, että malminetsintälupahakemusta ei jätetä mihinkään, kertoo Keskitalo.
 Kaivosyhtiö uskoo alueilla olevan lupaavia malmiviitteitä
 Arctic Minerals AB:n toukokuussa jättämissä hakemuksissa haetaan varausta muun muassa kullan, nikkelin, kuparin, palladiumin ja platinan etsintään. Yhtiön mukaan alueilla on lupaavia malmiviitteitä, joita useat yritykset ovat 1960-luvulta alkaen tutkineet.
 Kaivosyhtiö toteaa hakemuksessaan, että kyseiset alueet ovat olleet melko pitkään vähäisemmän kiinnostuksen kohteena. Yhtiö kirjoittaa myös tarvitsevansa riittävästi aikaa alueen revidointiin eli tutkimiseen.
 Arctic Minerals AB:n malminetsinnän johtaja  Risto Pietilän  mukaan alueelta löytyy paljon nikkeliin viittaavia tutkimuksia ja arkistomateriaalia, joita ei ole selvitetty.
 – Olemme kiinnostuneita kuparista ja nikkelistä, ja tällä alueella on muutamia selvittämättömiä lohkareita. Ne oikeastaan ovat ne pääasialliset syyt, miksi alueella ollaan, kertoo Pietilä.
 Mikäli kaivosyhtiön hakemus hyväksytään, tulevat he Pietilän mukaan tekemään vain pienimuotoista tutkimustyötä jokamiehenoikeuksien puitteissa.
 – Se tarkoittaa vähäistä näytteenottoa, eli mitä geologi saa kivestä irti vasaralla tai lapiolla pussillisen maata. Tämänhetkinen suunnitelma on kulkea alueella, katsoa kiviä ja ottaa tarpeen mukaan uusi näyte ja analysoida niitä, kertoo Pietilä.
 Sama kaivosyhtiö on tehnyt varauksia myös Keminmaasta, Tervolasta, Torniosta ja Ylitorniolta sekä etsinyt kultaa Norjan Kautokeinosta.
 Hakemukset käsitellään syksyn aikana
 Tukesin ylitarkastaja Ilkka Keskitalokertoo, että Arctic Minerals AB:n jättämät hakemukset tullaan käsittelemään syksyn aikana. Tämän jälkeen kaivosyhtiö voi mahdollisesti aloittaa mineraalien kartoittamisen merkityllä alueella. Vasta sitten kaivosyhtiö voi hakea malminetsintälupaa varaamilleen alueille.
 – Kun aikanaan alueelle jätetään malminetsintälupahakemus, ei silloinkaan voi tietää, mitä alueelta löytyy.
 Keskitalo uskoo, että malminetsinnän tarkoitus on kartoittaa jokin mineralisaatio kallioperässä ja sen tutkiminen vie 20 vuotta.
 – Vasta sen jälkeen voidaan alkaa pohtimaan mahdollista kaivoshanketta. Noin kymmenelle prosentille siitä alueesta voi tulla malminetsintälupa maksimissaan, kertoo Keskitalo.

Ruotsalainen kaivosyhtiö kiinnostui Inarista ja Sodankylästä: jätti varausilmoitushakemuksia yhteensä yli 3 000 neliökilometrin edestä


Summary: Poliisi on aloittanut rikostutkinnan koskien Ruotsista varastettua venettä, joka löytyi heinäkuussa hylättynä Kantasataman laiturista Kotkassa. Vene on yhä Kotkassa, mutta se pyritään palauttamaan omistajalleen mahdollisimman pian.

Kantasataman laituriin hylätty, Ruotsista varastettu huvivene on yhä Kotkassa.
 Kaakkois-Suomen poliisi on aloittanut tapauksessa rikostutkinnan ja epäilee asiassa törkeää kätkemisrikosta. Kahden henkilön osallisuutta tapaukseen selvitetään, mutta poliisi ei vielä kerro, miten heidän jäljilleen on päästy. He eivät ole paikallisia.
 Vene löydettiin Kotkan Kantasatamasta heinäkuussa. Se oli jätetty paikalle, joka oli varattu seuraavana päivänä saapuvalle museolaiva Kemille. Veneen omistajien ei nähty käyvän veneellä päiviin, ja Kotkan merivartioaseman partion epäiltykset heräsivät.
 Lopulta selvisi, että Kotkasta löytynyt vene oli varastettu Ruotsissa. Poliisilla ei vieläkään ole selkeää kuvaa siitä, miten vene on Kotkaan tullut.
 Noin 50 000 euron arvoinen vene palautetaan omistajalleen mahdollisimman pian. Lähtökohta on, että omistaja itse huolehtii tarvittavista järjestelyistä.
 Tapausta tutkitaan yhdessä Ruotsin poliisin kanssa, mikä jonkin verran hidastaa tutkinnan etenemistä.
 Lue lisää:   Kotkasta löytynyt mysteerivene ei ehkä olekaan yksittäistapaus – poliisi: "Tämä saattaa olla osa jotain suurempaa"
 Poliisi ymmällään – Kotkaan tuli ruotsalainen vene, mutta kukaan ei tiedä miten: "Ei mitään havaintoa, miten se on tänne joutunut"

Laituriin hylätyn mysteeriveneen tapauksessa epäillään törkeää kätkemisrikosta – kahden henkilön osallisuutta selvitetään


Summary: Perheenyhdistämistä haluavan afgaanin pitää käydä Suomen edustustossa Intiassa tunnistautumassa. Se oli jo koronan takia vaikeaa. Nyt Taliban-aikana kukaan ei oikein tiedä, miten tunnistautuminen onnistuu. Sadat hakemukset ovat vireillä.

Sadat afganistanilaiset haluavat vuosittain yhdistää perheensä Suomessa. Nyt pelätään, mitä perheenyhdistämisille tapahtuu Taliban-aikana.
 Afganistanin hallinto luhistui viikonloppuna, ja ääriliike Taliban eteni pääkaupunki Kabuliin. Tulevasta vallitsee suuri epätietoisuus.
 Yhteensä lähes 500 afgaania odottaa tietoa, pääsevätkö he Suomeen perheensä luo.
 Maahanmuuttovirasto (Migri) ei ole laittanut perheenyhdistämisiä jäihin, sanoo vastuualuejohtaja  Kaj Swanljung .
 – Maahanmuuttovirasto tekee jatkuvasti afgaaneille perheenyhdistämisiä sitä mukaa, kun meillä on hakemuksessa kaikki ratkaisemiseen tarvittavat tiedot. Meillä on myös valmius käsitellä asioita kiireellisesti.
 Pääasiassa ydinperheelle
 Suomesta on vuosittain hakenut muutamia satoja afganistalaisia oleskelulupaa perheenyhdistämisen perusteella. Tänä vuonna Migri on käsitellyt 122 hakemusta perhesyystä johtuvaa hakemusta. Niistä 106:ssa päätös oli myönteinen.
 Oleskelulupia myönnetään perhesuhteiden perusteella pääasiassa vain ydinperheen jäsenille.
 Vireillä ulkomailla on 90 tapausta, jossa Suomessa asuvan afgaanin perheenjäsen on jo jättänyt hakemuksensa ja odottaa suullista kuulemista tai dna-testausta. Lisäksi vajaat 400 Afganistanissa asuvaa on lähettänyt sähköisen hakemuksen, jotta he pääsisivät Suomeen perheensä luo.
 Vanhimmat vireillä olevat hakemukset ovat jo vuodelta 2019.
 Aiempina vuosina hakemuksia on tullut parista sadasta yli neljään sataan. Myönteisten päätösten määrä on vaihdellut. Esimerkiksi viime vuonna 239 afgaania sai luvan perheenyhdistämiseen Suomessa, kun 91:lle tuli kielteinen päätös.
 Vaikeus päästä Intiaan
 Vaikka hakemuksia voitaisiin kiirehtiä Suomessa, moni käytännön seikka jarruttaa päätöksiä.
 Käytännössä merkittävä osa hakemuksista odottaa nyt Suomen edustustossa ulkomailla järjestettävää suullista kuulemista, dna-testiä tai mahdollisuutta tunnistautua.
 Afgaanien pitää asioida Suomen-edustustossa Intiassa New Delhissä. Oleskelulupa-asioita käsittelevät vain tietyt edustustot, ja afgaanien asiat on käsitelty Suomen Intian-edustustossa, ei Kabulissa.
 Viimeaikaisen kriisin seurauksena maasta lähteminen on hyvin vaikeaa.
 Jo aiemmin koronatilanne on vaikuttanut tilanteeseen eli Intiaan pääseminen on ollut vaikeaa, ellei mahdotonta.
 – Koronatilanne on tuonut haasteita siihen, miten Intia sallii afgaanien matkustuksen maahan, Swanljung sanoo.
 Suomesta ei palauteta nyt Afganistaniin
 Talibanilla on tehokas vakoojaverkosto, minkä takia ihmiset pelkäävät turvallisuutensa puolesta. Maahanmuuttovirasto on päättänyt, ettei se tee käännytys- ja karkotuspäätöksiä Afganistaniin tällä hetkellä.
 – Suomessa oleville afgaaneille ei tehdä kielteisiä päätöksiä.
 Myös  YK kehottaa kaikkia maita kieltämään  Afganistanista lähteneiden pakkopalauttamisen maahan. Asiaan otti kantaa YK:n pakolaisjärjestö UNHCR tiistaina. Palautuskielto koskisi myös turvapaikanhakijoita, joiden turvapaikkahakemus on hylätty.
 YK-järjestö perusteli vaatimustaan sillä, että turvallisuus- ja ihmisoikeustilanne on heikentynyt Afganistanissa nopeasti.
 Afganistan on ollut Suomen suurin kehitysyhteistyön kumppanimaa viime vuosina. Nyt kehitysyhteistyö on keskeytetty. AFP
 Kaj Swanjlung muistuttaa, että Suomessa turvapaikanhakuun liittyvät tiedot ovat salassapidettäviä. Suomessa afgaanit ovat Maahanmuuttoviraston mukaan turvassa.
 Sitä on vaikea arvioida, kuinka vakava heidän perheenjäsentensä tilanne Afganistanissa on.
 Turvallisuuskannat vaihdelleet
 Yhteensä Suomeen on hakenut tuhansia turvapaikanhakijoita Afganistanista. 12 viime kuukauden aikana 648 Afganistanin kansalaista haki turvapaikkaa Suomesta. Heistä 144 sai kielteisen päätöksen.
 Vuonna 2016 Suomesta haki turvapaikkaa jopa yli 5 000 afgaania. Heistä puolet sai kielteisen päätöksen.
 Suomen kanta Afganistanin turvallisuuteen on muutenkin vaihdellut viime vuosina.
 Esimerkiksi  vuonna 2018 Maahanmuuttovirasto  jäädytti hetkeksi afganistanilaisten jättämät turvapaikkahakemukset. Sitten virasto linjasi, että tapauskohtaisesti voidaan palauttaa terveet ja työkykyiset naimattomat miehet ja lapsettomat avioparit, joilla on turvaverkko Kabulissa. Nyt ketään ei palauteta maahan.
 Lue lisää:
 Helsinkiläinen Aziza Hossaini, 28, joutui taas lapsuutensa kauhunhetkiin ja pelkää nyt sukulaistensa puolesta: "Lapset ihmettelevät, miksi heitä ammutaan”
 Nasima Razmyar perheineen seuraa kauhistuneena Afganistanin tilannetta: "Eihän tähän paljon lohduttavia sanoja keksi"
 Afganistanilainen toimittaja Ylelle: Kabulissa tunnelma on kireä, kadut ovat hiljaiset
 Tämän takia Taliban huolettaa maailmaa – Viisi kysymystä ja vastausta Afganistanin yli vyöryvästä ääriliikkeestä

Sadat afgaanit odottavat perheenyhdistämistä Suomeen – ensin vaikeuksia tuotti korona ja Intia, nyt Taliban ja suuri epätietoisuus


Summary: Onnettomuuspaikka on valtatien ja Riihikoskentien risteyksessä.

Aurassa valtatie 9:n ja Riihikoskentien risteyksessä tapahtui iltapäivällä vakava onnettomuus, jossa oli osallisena kolme ajoneuvoa. Liikenneonnettomuudessa loukkaantui 4 ihmistä ja 1 ihminen menehtyi, kertoo poliisi tiedotteessaan.
 Lounais-Suomen poliisin mukaan henkilöauto oli ajanut Turun suunnasta ja ryhmittynyt tielle kääntyäkseen vasemmalle Riihikoskentielle, kun takaa tullut auto törmäsi siihen. Auto ajautui vastakkaisella kaistalla vastaan tulleen täysperävaunuajoneuvon eteen.
 Kääntymässä olleessa henkilöautossa oli 4 ihmistä, joista 1 on menehtynyt. Muut ajoneuvossa olleet loukkaantuivat, yksi erittäin vakavasti ja kaksi lievemmin. Perään törmänneen henkilöauton kuljettaja kuljetettiin myös Tyksiin tarkastukseen. Yhdistelmärekan kuljettaja ei loukkaantunut.
 Pelastuslaitos sai hälytykseen Auraan kello 16 jälkeen tiistaina. Valtatie 9 oli onnettomuuskohdalla poikki noin puolitoista tuntia. Liikenne ohjattiin kiertotielle.
 Klo 16.52 korjattu tie Riihikoskentieksi. Klo 18.05 päivitetty uutista tarkemmilla poliisin tiedoilla.

Aurassa valtatie 9:llä kolmen ajoneuvon onnettomuus – 1 ihminen menehtyi ja 4 ihmistä loukkaantui


Summary: Raumalla auki oleva kaupunginjohtajan paikka herättää kiinnostusta entisessä poliitikossa. Timo Soini tunnetaan Lukko-fanina, mutta hän antaa tunnustusta myös satakuntalaiselle kansanluonteelle.

Satakunnan Kansa -lehden lukijat hieraisivat silmiään tiistaiaamuna, kun otsikossa luki, että  Timo Soinia  voisi kiinnostaa Rauman kaupunginjohtajan virka.  ”Ihme, ettei kukaan ole minulle soittanut”
 Ainekset otsikkoon olivat syntyneet tilanteessa, jossa Timo Soini oli puhujana raumalaistilaisuudessa ja häneltä kysyttiin, tuliko hän ilmoittautumaan kaupunginjohtajan virkaan.
 – Jos kysyttäisiin, niin mikä ettei, Soini oli vastannut.
 Raumalle  valitaan uusi kaupunginjohtaja  Hyvinkään johtoon siirtyvän Johanna Luukkosen tilalle. Virkaan on tullut seitsemän hakemusta, ja suostumuksen antaneita on kymmenen.
 "En lähde ehdokkaaksi pelleilemään"
 Kuinka vakavasti Timo Soini kaupunginjohtajuutta kommentoi, vai oliko se vain soinimainen heitto?
 – Ihan vakava toteamus, jos vain valtuuston isot ryhmät haluavat Raumalle tämäntyyppisen ihmisen. Ei ollut kyse mistään huulesta.
 Omat ehtonsa Soinilla kuitenkin on. Hän vetoaa viiteen kauteensa Espoon valtuustossa. Hän on ollut myös valtuuston puheenjohtaja, ministeri, kansanedustaja ja europarlamentaarikko.
 – En lähde ehdokkaaksi pelleilemään. Mutta jos halutaan jotain uutta, niin istutaan alas ja keskustellaan.
 Entinen puolustusministeri  Jussi Niinistö  on nykyään Kannuksen kaupunginjohtaja. Hän on kehunut ex-kollega Soinille tehtävää.
 – Kunnanisät ja -äidit tykkäävät kavereista, joilla on pitkä tausta ja jotka uskaltavat päättää eivätkä pelkää mitään.
 Soinin mielestä Rauma on mielenkiintoinen paikka.
 – Kaikkihan iloitsivat Lukon mestaruudesta. Raumalla on myös monenlaista vireää urheilu- ja kulttuuritoimijaa.
 Timo Soini on pannut merkille myös kaavoitukseen liittyvän raumalaisen kuuman perunan  uuden kauppakeskuksen ja Vanhan Rauman välillä.
 – Siellä tuntuisi olevan kyllä ihan tekemistä. Ja hyvä luoja, millainen kasitie on Turun ja Rauman välillä! Ei tie voi olla sellaisessa kunnossa.
 Satakuntalainen yksitotisuus viehättää
 Yhden asian Timo Soini muistaa aina kertoa omasta Rauma-suhteestaan.
 – Synnyin siellä, mutta asuin siellä myös silloin, kun Lukko voitti ensimmäisen mestaruutensa.
 Nyt Timo Soini on viettänyt kesää isoisän hankkimassa mummonmökissä, Sastamalan Heinoossa. Kun Soini oli lapsi, Sastamala (silloinen Vammala) kuului Satakuntaan, mutta nykyään se on Pirkanmaata.
 Syntymä Raumalla ja lapsuuden kesät Sastamalassa ovat painaneet Soiniin lähtemättömät jäljet. Hän tuntee olevansa henkisesti satakuntalainen.
 – Moni pitää satakuntalaisia yksitotisina töksäyttelijöinä. Olen puoluesihteerinä ja poliitikkona kiertänyt Suomea ja tykännyt mentaliteetista, jossa on suoruutta.
 Kun satakuntalaisen kanssa keskustelee, ei tarvita Soinin mukaan tulkkia. Asia sanotaan niin kuin se on.
 Rauman kaupunginjohtajavalintaa valmisteleva toimikunta on päättänyt tänään, tiistaina ottaa yhteyttä Timo Soiniin ja selvittää, onko hän vakavasti kiinnostunut tehtävästä.
 Lue lisää:
 SK: Timo Soini on kiinnostunut Rauman kaupunginjohtajan virasta
 Kaupunginhallituksen puheenjohtaja Kalle Leppikorpi paljastaa: Kovia nimiä hiljaisessa haussa Rauman kaupunginjohtajaksi

Timo Soini yllätti raumalaiset maakuntalehden haastattelussa: kaupunginjohtajuus kiinnostaa – Ylelle hän vahvistaa: "Kyse ei ollut huulesta"


Summary: Kuiviketurvetta saadaan kuivatetun suon vaaleasta pintakerroksesta. Broileritiloilla se on paras alustamateriaali ja käyttö on kovaa. Tiloille ei ole vielä näköpiirissä korvaavaa tuotetta.

Säät ovat suosineet  turpeen nostoa tänä kesänä .
 Energiaturpeen nostomäärät ovat kuitenkin vähentyneet rajusti, koska turpeenpoltto ei ole enää energiayhtiöille yhtä kannattavaa kuin aikaisemmin.
 Kasvu- ja kuiviketurpeelle sen sijaan olisi kova kysyntä esimerkiksi nauta- ja broileritiloilla.
 Kuiviketurpeena käytetään kuivatusta turvesuosta kerättävää vaaleampaa ylintä kerrosta. Kasvuturpeena, esimerkiksi puuntaimille, käytetään alempaa kerrosta ja energiakäyttöön suon syvemmistä osista nostettavaa tummempaa turvetta.
 Luonnonvarakeskuksen laboratoriossa tekemässä kokeilussa turve ja rahkasammalkuivikkeessa linnuilla havaittiin luontaista pehkukylpemistä nuorempana ja säännönmukaisemmin, kuin ruokohelpi- ja järviruokosilppualustoilla. Pasi Takkunen / Yle
 Bioenergia ry:n tilaston perusteella vuonna 2020 kasvu- ja ympäristöturvetta tuotettiin Suomessa jo yli kolmannes kaikesta turvetuotannosta eli yhteensä 2 352 000 kuutiota. Energiaturpeita tuotettiin samaan aikaan 6 513 000 kuutiota.
 99,5-prosenttia Suomen broileritiloista käyttää alustan kuvikemateriaalina turvetta, joka on ominaisuuksiltaan muihin materiaaleihin verrattuna ylivertaista.
 Kun broilereiden elinympäristö on mikrobeista vapaa, se tukee niiden terveyttä.
 Nurmolainen eläinlääkäri, broilerintuottaja  Petri Yli-Soini  sanoo, että turve on parasta, mitä broilerikanalle on keksitty.
 – Se on luonnollinen materiaali ja siinä kanojen on helppo kylpeä. Sen happamuus vähentää mikrobikasvua. Toisaalta syötävän lihan kautta evät haitalliset bakteerit sitten leviä ihmisiin. Tämä tukee osaltaan sitä, että suomalaisessa broilerituotannossa ei antibiootteja tarvita, Yli-Soini toteaa.
 Bioenergia Ry:n toimialajohtaja Hannu Salo ja eläinlääkäri ja broilerinkasvattaja Petri Yli-Soini.  Pasi Takkunen / Yle
 Kuiviketurpeen tuotanto on ollut energiaturpeen sivutuotantoa.
 Nyt ollaan uudessa tilanteessa, kun energiaturpeen markkinat ovat katoamassa ennakoitua nopeammin. Jatkossa uusia turvesoita ei enää aloiteta entiseen tapaan.
 Samalla myös kuivikkeeksi sopivaa pintakerrosta on nostettavissa vähemmän.
 Turve ja kasvualustat -yksikön toimialapäällikkö  Hannu Salo  on odottavalla kannalla.
 – Kyllä sillä on selkeä vaikutus, mutta ei ihan välittömästi. Muutamaksi tulevaksi vuodeksi vielä riittää energiaturpeen tuotantoalueiden pintoja. Kun koko turvekerrosta ei voida kannattavasti hyödyntää, se vähentää uusien alueiden tarvetta, Salo sanoo.
 Valkoisen lihan kulutus kasvaa kovaa vauhtia
 Suomen Siipikarjaliiton tilaston mukaan broilerinlihan kulutus on Suomessa kasvanut vuodesta 2015 vuoteen 2020 yli 30 prosenttia yhteensä 141,1 miljoonaan kiloon vuodessa. Broileria kasvattaa noin 175 tilaa.
 Broilerit elävät elämänsä kasvattamon lattialla kuivikkeen päällä. Kasvatusaika on viitisen viikkoa. Kaikki linnut saapuvat kasvattamoon saman aikaan ja lähtevät myös samaan aikaan.
 Luonnonvarakeskus Luken vuonna 2019 alkaneessa Turveke-tutkimushankkeessa etsitään korvaavaa materiaalia turpeelle kuivikemateriaalina.
 Työryhmä on tehnyt laboratoriokokeita turpeen, ruokohelpisilpun, järviruokosilpun ja rahkasammalen välillä.
 Tutkimushanke kestää vuoden 2021 loppuun, mutta alustavien tulosten perusteella nopeaa ratkaisua turpeen korvaajasta ei vielä ole näköpiirissä.
 – Vaikka kokeet tuottaisivatkin hyviä tuloksia joistain vaihtoehdoista, ongelmana on se, että niiden saatavuus on huono ja epävarma, sanoo johtava tutkija  Markku Saastamoinen  Luonnonvarakeskuksesta.
 Kuiviketurpeen korvaavaa materiaalia etsitään edelleen, mutta turpeen täysin korvaavaa materiaalia ei ole heti näköpiirissä. Pasi Takkunen / Yle
 Kutterinlastua käytetään nyt vähäisessä määrin kasvattamoissa. Lisäksi esimerkiksi kookoskuitujen käyttöä on suunniteltu.
 – Ei kovin ekologiselta kuulosta. Kookospuu kasvaa vähän huonosti Keski-Nurmossa, Yli-Soini naurahtaa.
 Hän ottaa vertailuksi tanskalaisen broilerinlihan, jota kasvatetaan virolaisella turvealustalla.
 – Meidän täytyy tutkia onko turvetta saatavissa ulkomailta, jos turpeennosto Suomessa tehdään mahdottomaksi.
 Työ- ja elinkeinoministeriön asettaman kansallisen turvetyöryhmän huhtikuussa 2021 julkaistussa  loppuraportissa  todetaan, että kuiviketurpeen hinnan nousu ja/tai rajatumpi saatavuus heikentää suomalaisen kotieläintuotannon kilpailukykyä.
 Lisäksi raportissa arvioidaan, että kuiviketurpeen korjuuseen sopivat alat vähenevät nopeimmin ja pulaa kuiviketurpeesta tulee ensimmäisenä Itä-Suomessa.

 Aiheesta voi keskustella keskiviikkoon 18. elokuuta kello 23:een asti.
 Lue seuraavaksi :
 Hyvä turvekesä ei tuonut helpotusta turveyrittäjien ahdinkoon – luvatut tuet ovat "auttamattomasti myöhässä"
 Vihtiläistilalliset ovat tehneet ilmastonmuutosta ehkäisevää hiiliviljelyä tietämättään jo toistakymmentä vuotta – "Se on meille helppoa"
 Uusi 10 miljoonan lämpölaitos voi vanheta käsiin, jos puusta tulee liian arvokasta poltettavaksi – kaukolämpöjohtaja: "Maailma muuttuu liian nopeasti"

Broilerikasvattamoiden vaihtoehdot vähissä, kun turpeennoston vähentyessä uhkaa kuivikepula – tuottaja: "Kookospuu kasvaa vähän huonosti Keski-Nurmossa"


Summary: Taliban-liike on viime päivinä vakuuttanut sovinnonhaluaan. Liike yrittää myös rauhoitella naisia, jotka pelkäävät paluuta 1990-luvun lopun sortoon.

Jos lukee Taliban-liikkeen edustajien viimepäiväisiä viestejä, ei heti uskoisi, että tämä on sama liike, joka edellisellä valtakaudellaan 1996–2001 pystytti Afganistaniin  hirmuhallinnon .
 Taliban-hallinto jahtasi vähemmistöjä, järjesti julkisia teloituksia, sulki naiset koteihin ja sovelsi julmia ruumiillisia rangaistuksia, kuten käsien katkomisia ja kivitystä.
 Nyt Taliban-liikkeen edustajat puhuvat afganistanilaisten palvelemisesta ja suojelemisesta. Liike on myös luvannut olla kostamatta entisen hallinnon tai länsimaiden kanssa tekemisissä olleille
 Televisiossa puhuneen Talibanin kulttuurikomission jäsenen  Enamullah Samanganin  mukaan myös naisten kuuluu olla mukana hallinnossa, eivätkä naiset saa joutua uhrin asemaan.
 Samaan aikaan hän puhui täysin islamilaisesta valtiosta, mitä ikinä se käytännössä tarkoittaakaan.
 Kabulissa moni pelkää Taliban-liikettä. Maanantaina otetussa kuvassa näkyy Kabulin lentokentälle pyrkiviä ihmisiä. EPA
 Naiset uhattuina maaseudulla ja kaupungeissa
 Taliban-liikkeen saavuttua Kabuliin erityisesti monet koulutetut naiset ovat kertoneet syvästä pelostaan.
 Tämä ryhmä on myös ollut näkyvästi esillä sosiaalisessa mediassa ja länsimaisissa tiedotusvälineissä.
 Afganistanilaisen tutkimus- ja kansalaisjärjestön APPRO:n tutkimusjohtaja  Saeed Parto  sanoo, että kyse on edelleen varsin pienestä vähemmistöstä.
 – Naiset, jotka vastaavat läntistä käsitystä modernista naisesta, löytyvät lähinnä kaupungeista. Taliban-liikkeen valtaannousu koskettaa heitä suoraan, Parto sanoo.
 Saeed Parton mukaan Taliban-liikkeen suhtautuminen naisiin uhkaa kuitenkin kaikkia afganistanilaisia naisia. Hän puhuu naisvihasta.
 – Taliban-liikkeen ajattelussa naiset eivät ole olemassa muuten kuin synnyttäjinä ja miestensä huoltajina. Naisilla ei ole puheoikeutta, vaan miehet edustavat heitä, sanoo parhaillaan Belgiassa oleskeleva Saeed Parto.
 Jyrkkiä asenteita näkyvissä
 Hän ei ole nähnyt merkkejä siitä, että suhtautuminen naisiin olisi muuttunut viime aikoina. Asiasta on myös käytännön esimerkkejä.
 Uutistoimisto Reuters raportoi äskettäin välikohtauksesta, jossa talibantaistelijat saapuivat paikalliseen pankkiin Kandaharissa ja käskivät naistyöntekijät poistumaan.
 20 vuotta jatkuneen kansainvälisen läsnäolon myönteiset saavutukset näyttävät olevan uhattuina, vaikka esimerkiksi monet kansainväliset avustusjärjestöt aikovat jatkaa työtään.
 Ruotsalainen Svenska Afghanistankommittén -avustusjärjestö on avustanut afganistanilaisia 1980-luvun alusta, eikä järjestö ole tekemässä lähtöä.
 Vuodesta 2004 maassa säännöllisesti käynyt strateginen neuvonantaja  Klas Bjurström  näkee joitakin muutoksen merkkejä Taliban-liikkeessä.
 – Uskon liikkeen johdon havainneen, että maailma muuttunut, eivät he voi perua ihan kaikkea mitä Afganistanissa on tehty.
 Strateginen neuvonantaja Klas Bjurström on työskennellyt Afganistanin avustusprojektien kanssa 2000-luvun alusta. sak.se
 Afganistan on muuttunut
 Bjurström muistuttaa, että vuoden 2021 Afganistan ei ole sama maa, jonka talibanit ottivat haltuunsa ensimmäisen kerran vuonna 1996.
 - Kun talibanit tulivat edellisen kerran valtaan, he ottivat haltuunsa maan, joka oli ollut 10 vuotta (Neuvostoliiton) miehittämä, ja sitä oli seurannut viisi vuotta kestänyt sisällissota. Nyt maa on kehittynyt 20 vuoden ajan, ja ihmisten toiveet tulevaisuuden suhteen ovat mullistuneet, Bjurström pohtii.
 20 vuodessa myös kylistä on avautunut yhteys maailmaan kännykkäverkkojen ja lukutaidon voimakkaan lisääntymisen ansiosta
 Bjurströmin mukaan talibanit muodostavat uudenaikaisuutta vastustavan maaseutuliikkeen. Kaupunkilainen elämäntyyli ja modernin elämän symbolit, kuten naisten korkeakoulutus ja työssäkäynti ovat vastustettavia asioita.
 Vaikka suuri osa väestöstä edelleen asuu maaseudulla, kaupungistuminen on edennyt nopeasti. Esimerkiksi pääkaupunki Kabulin väkiluku on noussut vuoden 2001 vajaasta miljoonasta arviolta noin viiteen miljoonaan.
 Vääntöä tyttöjen koulunkäynnistä
 Ruotsin Afganistan -komitealla on kokemusta asioimisesta Taliban-liikkeen kanssa maaseudulla.
 – Jos meidät määrätään keskeyttämään tyttöjen koulunkäynti, sanomme, että jatkamme mielellämme poikien opetusta, mutta emme voi sitä tehdä, ellemme voi järjestää koulunkäyntiä myös tytöille, Klas Bjurström kuvailee neuvotteluja.
 Useimmiten kyläläisten tuki on riittänyt pelastamaan myös tyttöjen koulunkäynnin.
 Kabulin keskustassa otetuissa kuvissa elämä näyttää päällisin puolin palautuneen normaaliksi, mutta naisia ei juuri näy ulkona. AOP
 Bjurströmin vaikutelma on, että paikalliset talibanjohtajat haluavat näyttää olevansa tiukkoja ja erityisen oikeaoppisia esimerkiksi kouluasioissa. Samalla liikkeen johto on viime päivinäkin halunnut varmistaa, että koulut ja terveydenhuolto toimivat.
 Naisiin ja tyttöihin kohdistuvan sorron lisäksi Taliban-liike muistetaan vähemmistöjen kuten shiialaisten hazaroiden vainosta. Liike on yrittänyt lähettää sovinnollisia viestejä myös hazaroille viime aikoina. Mutta eri asia on, mitä tapahtuu käytännössä.
 Taistelijat voimiensa tunnossa
 Tutkimusjohtaja Saeed Parton mukaan Talibanin poliittiset edustajat ovat selvästi diplomaattisempia kuin aiemmin. Mutta tämä ei koske taistelijoita.
 – Rivimiehet muistuttavat hyvin paljon vuonna 1996 valtaan tulleita talibaneja. Nämä ihmiset eivät ole asuneet kaupungeissa – heidän tehtävänään on ollut tuhota ja tappaa., Parto pohtii.
 Hänen mukaansa voi olla, että Taliban-liikkeen johto ei hyväksy ylilyöntejä, mutta on eri asia mitä taistelijat uskovat voivansa tehdä.
 – Nyt rivimiehet uskovat, että heillä on jumala tukenaan ja he ajattelevat voivansa tehdä mitä tahansa oman vääristyneen uskonnontulkintansa nimissä, Parto pohtii.
 Oman lisänsä keskusjohdon ja alueellisten ryhmien eroihin tuo heimojen suhteellinen itsenäisyys.  Yhden arvion mukaan  useat keskeiset heimot pysyivät tällä kertaa puolueettomina ja tämä helpotti Taliban-liikkeen etenemistä.
 Tuleeko Afganistanista terrorijärjestöjen tyyssija?
 Afganistanista tuli talibanien valtakaudella tärkeä tukikohta-alue Osama bin Ladenin johtamalle al-Qaida -terroriverkostolle.
 Syyskuun 11. päivän iskujen jälkeen Taliban-hallinto romahti nopeasti Yhdysvaltain johtamassa hyökkäyksessä syksyllä 2001. Saeed Parto uskoo, että Taliban-liike on tässä suhteessa oppinut läksynsä, ainakin osittain.
 – Luulen, että he ymmärtävät riskit, jos Afganistanista tulee jälleen terrorismin tukikohta-alue. Lisäksi talibanit ymmärtävät, että heidän on pakko olla yhteydessä kansainväliseen yhteisöön saadakseen kehitysapua.
 Ainakin Turkki, Venäjä ja  Kiina  ovat jo tehneet avauksia talibanien suuntaan. Maat eivät ole tunnettuja ihmisoikeusehtojen asettamisesta suhteiden kehittämiselle.
 Lisää aiheesta:
 Tällainen oli Talibanin aiempi hirmuhallinto – nyrkin paksuiset parrat, leijan lennätys kielletty, nilkat paljastaneet naiset ruoskitaan
 Perhe taivutteli suomalaisen Zahra Karimyn, 18, lähtemään Afganistanista juuri ajoissa: "Punaisella passilla voi päästä pois"
 Nopeita iskuja, kaupunkien eristämistä ja pelkojen hyödyntämistä – Kartat näyttävät, kuinka Taliban sai koko Afganistanin haltuunsa
 Ulkolinja: Afganistanin kallis rauha

Onko Taliban-liike muuttunut? Johto kuulostaa sovinnolliselta, mutta jyrkkä ääriajattelu on voimissaan rivitaistelijoiden joukossa


Summary: Aiemmin ainakin Suomi ja Saksa ilmoittivat jäädyttävänsä kehitysyhteistyön Afganistanin kanssa.

Ulkoministeri  Pekka Haavisto  (Vihr.) kertoi tiistaina tiedotustilaisuudessa EU-ministerien Afganistan-kokouksen tuloksista.
 Ministerit pohtivat hätäkokouksessaan Afganistanin muuttunutta tilannetta. Ääriliike Taliban otti Afganistanin haltuunsa viikonvaihteessa.
 Kokouksen annista voi lukea lisää  täältä .
 Euroopan unionin alueella afganistanilaiset ovat suurin turvapaikanhakijoiden ryhmä syyrialaisten jälkeen. EU:n arvioiden mukaan noin 570 000 afganistanilaista on hakenut turvapaikkaa Euroopasta vuodesta 2015 lähtien.
 Aimmin tänään ulkoministeriö ilmoitti, että Suomi keskeyttää kehitysyhteistyön Afganistanissa,
 Afganistan on ollut Suomen suurin kehitysyhteistyön kumppanimaa viime vuosina. Suomi on antanut Afganistanille humanitaarista apua ja avustanut muun muassa miinanraivauksessa. Apu on ollut rahallisesti noin 30 miljoonaa euroa vuodessa.
 Kehitysyhteistyön jatkoa arvioidaan yhdessä kansainvälisen yhteisön sekä kehitysyhteistyötä tekevien järjestöjen kanssa Afganistanin tilanteen selkeytyessä, tiedotti ulkoministeriö.
 Myös Saksa on ilmoittanut keskeyttävänsä kehitysyhteistyöavun Afganistaniin.

Ulkoministeri Haavisto kertoi EU:n Afganistan-kokouksen tuloksista


Summary: Mediatietojen mukaan Tanska aikoo tuoda satoja turvaan Pakistanin avustuksella.  Norjassa oikeistohallitus empii pakolaisten määrää.

TUKHOLMA.  Ruotsi, Tanska ja Norja pyrkivät parhaillaan evakuoimaan Afganistanista palkattuja paikallisia työntekijöitä ja heidän perheenjäseniään.
 Turvallisuussyistä maat eivät kerro tarkempia tietoja operaatioistaan. Julkisuuteen ei kerrota esimerkiksi sitä, millaisissa työtehtävissä evakuoitavat ovat olleet eikä sitä, kuinka monta ihmistä ollaan evakuoimassa.
 Tanskassa on ollut mediatietoja, joiden mukaan Pakistaniin  olisi evakuoitu  sunnuntain ja maanantain välisenä yönä yli 400 afganistanilaista, joilla on kytkös Tanskaan.
 Lisäksi mediassa on kerrottu, että Tanska olisi evakuoimassa ainakin 400 henkilöä.
 Viranomaiset eivät ole vahvistaneet tietoja.
 Norja evakuoi sunnuntain ja maanantain välisenä yönä lähetystönsä työntekijät yhteisoperaatiossa Tanskan kanssa.
 Afganistanissa on myös yhä 27 norjalaista, jotka vastaavat yhdessä amerikkalaisten kanssa Kabulin lentokentän kenttäsairaalasta.
 Norjan pääministeri: ei erityistä moraalista vastuuta
 Kuten Suomessa, myös Norjassa on keskusteltu tilanteen vaikutuksista turvapaikanhakijatilanteeseen.
 Norjan pääministeri Erna Solberg katsoo, että Afganistanista Norjaan evakuoitavien määrä ei saa nostaa pakolaisten kokonaismäärää. Kenzo Tribouillard / EPA
 Sosialistinen vasemmistopuolue haluaisi ottaa lisää pakolaisia Afganistanista Norjaan.
 Pääministeri, konservatiivipuolueen  Erna Solberg  oli eri mieltä Aftenposten -lehden haastattelussa.
 – Norja on ollut maassa Afganistanin viranomaisten kutsusta: auttamassa kansalaisia, rakentamassa hallintoa, kouluttamassa poliiseja. Norjalla ei ole erityistä moraalista vastuuta ottaa pakolaisia vastaan Afganistanista.
 Jos turvapaikanhakijoiden määrä kasvaa, tulee Norjan ottaa pääministeri Solbergin mielestä vastaan vähemmän kiintiöpakolaisia. Heitä tulee Norjaan tällä hetkellä vuosittain 3 000.
 Solberg perustelee kantaansa sillä, että Norjan tulee varmistaa, että se pystyy integroimaan pakolaiset ja turvapaikanhakijat hyvin.
 Tanskassa kritiikkiä: evakuointia suunniteltu myöhässä
 Tanska ilmoitti tänään antavansa noin 74 miljoonaa euroa lisäapua Punaiselle ristille ja YK:lle Afganistanin kriisin johdosta.
 Tanskassa on käynnissä kova keskustelu operaatiosta ja sen mielekkyydestä nykyisen tilanteen valossa sekä evakuointien hitaudesta.
 Afganistanissa menetti henkensä peräti 44 tanskalaista sotilasta. Norjalaisia sotilaita kuoli kymmenen, ruotsalaisia viisi.
 Yksi arvostelijoista on entinen Naton pääsihteeri, tanskalainen  Anders Fogh Rasmussen.
 Hän sanoi Jyllands-Post -lehdessä pitävänsä käsittämättömänä, että Tanskassakaan  ei tehty selvää suunnitelmaa  esimerkiksi tulkkien evakuoinneista jo huhtikuussa, kun presidentti  Joe Biden  vahvisti vetäytymispäätöksen.
 Naton entinen pääsihteeri Anders Fogh Rasmussen kritisoi, että evakuointisuunnitelmien tekoon herättiin Tanskassa liian myöhään. Ballesteros / EPA
 Lehden mukaan Tanskassa tehtiin heti Bidenin ilmoituksen jälkeen päätös sotilaiden kotiuttamisesta, mutta kesti 118 päivää ennen kuin saatiin poliittinen päätös paikallisten työntekijöiden evakuoimisesta.
 Puolustusministeri  Trine Bramsen  ja ulkoministeri  Jeppe Kofod  ovat vastanneet, että keskustelun aika on myöhemmin ja nyt tärkeintä on satsata kaikin voimin evakuointiin.
 Bramsen on myös muistuttanut, että Tanska on edellä monia muita maita, sillä hallitus päätti lauantaina lähettää sotilaskoneen Afganistanin lähialueille evakuointeja varten.
 Ruotsi lähetti vastaavan koneen eilen maanantaina.
 Ruotsi: evakuointi on erittäin vaikeaa
 Tänään Ruotsiin saapuivat eilen lähetystöstä evakuoidut diplomaatit, yhteensä 19 henkilöä.
 Paikalta palkatut eli afganistanilaiset, jotka ovat työskennelleet Ruotsille, ovat yhä maassa.
 Ulkoministeri  Ann Linde  onpainottanut, ettäpaikallisten työntekijöiden ja heidän perheidensä evakuointi tulee olemaan erittäin vaikeaa.
 Lähteviin lentoihin täytyy saada viranomaisten lupa. Lisäksi talibanit ovat pystyttäneet tarkastuspisteitä ja on epäselvää, päästävätkö he lähtijät tarkastuspisteiden läpi lentokentälle Kabuliin.
 Linde on kertonut, että puolustusvoimat toimitti vasta sunnuntaina listan henkilöistä, jotka ovat työskennelleet puolustusvoimille Afganistanissa vuoteen 2015 saakka. Sen jälkeen Ruotsilla ei ole ollut afganistanilaisia työntekijöitä paikan päällä.
 Maassa on tällä hetkellä myös muita Ruotsin kansalaisia. Ulkoministeriön matkustusilmoituksen on tehnyt 40 ruotsalaista.
 Heidän evakuoimisestaan Linde ei ole puhunut erikseen, vaan muistuttanut, että Ruotsin ulkoministeriö kehotti kaikkia kansalaisiaan poistumaan Afganistanista elokuun viidentenä päivänä.
 Ruotsissa keskustellaan paljon myös siitä, millä keinoilla avustustyötä Afganistanissa voidaan jatkaa siten, että tuki ei mene talibaneille.
 Ulkoministeri Lindestä on väärin ajatella, että 20 vuoden työ olisi mennyt hukkaan.
 –Terveydenhuoltojärjestelmän rakentaminen, koulutus tai yhteiskunnan avautuminen eivät olisi olleet mahdollisia ilman puolustusvoimien tukea, hän sanoi tiedotustilaisuudessa.
 Lue lisää:
 Perhe taivutteli suomalaisen Zahra Karimyn, 18, lähtemään Afganistanista juuri ajoissa: "Punaisella passilla voi päästä pois"
 USA käytti kymmeniä miljardeja dollareita sotakalustoon Afganistanissa, sitten korttitalo romahti – nyt Taliban hyötyy valtavasta asearsenaalista
 Kirjeenvaihtajalta: Biden oikeasti jätti Afganistanin – kovalla ja kyynisellä tavalla
 Presidentti Niinistö kommentoi Afganistanin tilannetta Ylelle: Länsimaat eivät onnistuneet tavoitteissaan
 Parikymppinen Abdul lähti Kabuliin perheensä avuksi – miehen tilanne puhuu epätoivosta: "Lentokentälle ei pääse, emmekä voi kertoa, että olemme suomalaisia"

Näin Pohjoismaat kertovat evakuoinneista – keskustelua myös turvapaikanhakijoiden määristä ja kritiikkiä evakuointien myöhästymisistä


Summary: Audiovisuaalisen kulttuurin edistämiskeskus AVEK tukee suomalaisia elokuva-, dokumentti- ja videotuotantoja  miljoonilla vuosittain. Tekijöiden mukaan keskuksen tuki on alalle elintärkeä. Valtiovarainministeriön budjettiehdotuksessa keskuksen rahoitus liki puolittuisi.

Audiovisuaalisen kulttuurin edistämiskeskus (AVEK)

Audiovisuaalisen kulttuurin edistämiskeskus AVEK tuki suomalaista audiovisuaalista kulttuuria 3,4 miljoonan euron verran viime vuonna. Kaikkiaan tukea saa potista vuosittain noin 140 elokuva- ja mediataideteosta.
 Vuonna 2020 tukea saaneista tuotannoista valmistui muun muassa  Virpi Suutarin  ohjaama  Aalto -dokumentti,  Antti Holman  lyhytelokuva  Kill Anneli  sekä  Maija Blåfieldin  kokeellinen dokumentti  The Fantastic .
 Suomalainen elokuva on kovassa  nousukiidossa maailmalla.  Myös monet Cannes-voittaja  Juho Kuosmasenkin  elokuvista ovat saaneet AVEK-tukea.
 Pääosa Audiovisuaalisen kulttuurin edistämiskeskuksen varoista tulee yksityisen kopioinnin hyvityksestä. Vuodesta 2015 lähtien summa on päätetty valtion budjetissa.
 Opetus- ja kulttuuriministeriö esitti tuen pitämistä ennallaan, mutta valtiovarainministeriön ehdotuksessa se leikattaisiin 11 miljoonasta eurosta 7 miljoonaan euroon. AVEKin toiminnalle tämä olisi kova kolaus.
 – Ei siitä millään juustohöylällä selvitä. Olemme nyt jo tilanteessa, jossa varat ovat riittämättömät, sanoo AVEKin johtaja  Ulla Simonen .
 Joustavaa ja uusiin kokeiluihin kannustavaa tukea ei saa mistään muualta
 Audiovisuaalisen kulttuurin edistämiskeskuksen johtaja Ulla Simonen kertoo, kuinka suomalaiset dokumenttielokuvan tuottajat lobbasivat viime vuonna oman rahoituksensa puolesta ja totesivat, että sekä Elokuvasäätiöllä että AVEKilla pitäisi olla ainakin miljoona lisää rahaa. Suomalainen dokumenttielokuvatuotanto oli aikanaan 1990-luvulla niin kovassa nousussa juuri siksi, että AVEK perustettiin tukemaan tuotantoja, Simonen toteaa.
 AVEKin johtaja Ulla Simonen kertoo, että keskuksen tuki on osalle audiovisuaalisen ala taiteilijoista elinehto. Suvi-Tuuli Kankaanpää
 Valtion budjetissa neljän miljoonan leikkaus tuntuu rikalta rokassa, mutta millä tahansa kulttuurialalla summa on valtava.
 AVEK haluaa jakamallaan tuella nostaa esiin uusia tekijöitä, uusia tekniikoita ja tekemisen tapoja. Tällaisia tuotantoja ei juuri kukaan muu tue.
 – Täytyy muistaa myös, että jokainen tekijä laittaa saamansa avustuksen kiertämään. Ei näillä rahoilla osteta makkaraa tekijöiden leivälle, vaan ostetaan palveluja, joita esimerkiksi elokuvan tai videoteoksen tekemisessä tarvitaan, Ulla Simonen sanoo.
 AVEKin tulevaisuus on herättänyt audiovisuaalisella alalla suurta huolta. Alan tekijät ovat keränneet kesällä  adressin  ja julkaisseet  kannanoton , joissa huoli ilmaistaan.
 AVEKin tuki koetaan erityisen tärkeäksi alalla myös siksi, että sen myöntäminen on ollut joustavaa. Välillä nopeasti myönnetty pienikin tukisumma on pelastanut tuotannon, joka olisi muuten jäänyt kesken. Monet tuotannot tai vaikkapa pienet festivaalit eivät saa tukea mistään muualta.
 Vuonna 2020 Tampereen elokuvajuhlat ehdittiin järjestää juuri ennen koronapandemian iskeytymistä Suomeen. Juhlilla nähdään paljon suomalaisia lyhytelokuvia ja dokumentteja. Tampereen elokuvajuhlat
 Hallituksen budjettiriihi alkaa 7. syyskuuta. Simonen tuumii leikkauksen aiheuttavan loven investointeihin, ja sen vaikutus esimerkiksi menetettyinä verovaroina on suurempi kuin se säästö, mikä siitä nyt syntyy.
 Suomalaiselokuvan kansainvälinen suosio jatkuu: Teemu Nikin uutuuselokuva valittiin Venetsian elokuvajuhlien uuteen kilpasarjaan
 Cannesissa kilpailee kaksi suomalaista teosta – tänään nähty Guled & Nasra pääsi sarjaan, johon suomalaista pitkää elokuvaa ei ole ennen valittu

Valtiovarainministeriö haluaa leikata elokuva-alaa tukevan keskuksen rahoituspohjaa roimasti – "Tästä ei selvitä juustohöylällä"


Summary: Useista rikoksista epäillyt nainen ja mies paljastuivat Helsingin Länsisatamassa tehdyn koronavirustarkastuksen yhteydessä.

Sataman koronatarkastus johti useiden rikosten paljastumiseen Helsingin Länsisatamassa. Asiasta kertoi ensimmäisenä  Iltalehti.
 Ylen tietojen mukaan sataman terveysneuvojana työskentelevä nainen käräytti rikoksista epäillyt miehen ja naisen koronatarkastuksen yhteydessä.
 – Ei kannata tulla Suomeen rötöstelemään. Me olemme tarkkana siellä, nainen kertoo Ylelle.
 Hän oli huomannut tiistain vastaisena yönä Virosta Tallinnan laivalla saapuneen henkilöauton naiskuskin olleen sekavan oloinen.
 Sataman koronatestikaistalla tulee täyttää henkilötietolomake viranomaisten yhteydenottoa varten, mutta auton kuljettajan täyttämästä lomakkeesta ei saanut mitään selvää.
 – Ilmoitin heti Rajavartiolaitokselle, että hänestä pitää ottaa päihdetesti, turvallisuussyistä nimettömänä pysyttelevä nainen kertoo.
 Rajavartijat hälyttivät pian paikalle poliisit. Tapauksen tutkinnanjohtajan rikoskomisario  Pekka Seppälän  mukaan naiskuskin hallusta löytyi huumeita.
 Suurin yllätys paljastui kuitenkin auton peräkontista, jonne oli piiloutunut maahantulokiellossa ollut, etsintäkuulutettu mies. Hänen hallustaan löytyi lisää huumeita. Lisäksi autossa oli useita erilaisia aseita.
 Kaikkiaan autossa oli yli 200 erilaista huumausaineeksi luokiteltavaa pilleriä.
 Tapaukseen liittyen on kirjattu useita rikosnimikkeitä: laittoman maahantulon järjestäminen, maahantulokiellon rikkominen, ampuma-aserikos, huumerattijuopumus ja huumausainerikos.
 Kumpikin kiinni otettu virolainen epäilty on syntynyt 80-luvulla. Epäillyt on kuulusteltu, ja asia on siirretty ulkomaalaispoliisin tutkittavaksi.

Sataman terveysneuvoja käräytti rikosepäillyt: "Ei kannata tulla Suomeen rötöstelemään" – Auton takakontista löytyi etsintäkuulutettu mies, huumeita ja aseita


Summary: Afganistania hallitsevan Talibanin kanssa olisi pyrittävä neuvottelemaan ihmisoikeuksista, sanoo maassa asunut Suomen Afganistanin-suurlähettiläs. Oikeusoppineen mukaan YK voi lähettää alueelle sotilaallisia joukkoja.

Afganistanista leviää maailmalle järkyttäviä kuvia.
 Mitä kansainvälinen yhteisö voi tehdä Afganistanin tilanteen auttamiseksi? Mitä pitäisi tehdä juuri nyt?
 Kysymyksiin vastaa kolme asiantuntijaa.
 Suomen Afganistanin-suurlähetystön perustanut ja suurlähettiläänä vuosina 2002–2005 ollut  Tarja Laitiainen kansainvälisen oikeuden ja ihmisoikeuksien professori  Martin Scheinin kansainvälisen oikeuden professori  Outi Korhonen
 Miltä tilanne näyttää Afganistanissa juuri nyt?
 Tarja Laitiainen:
 – Kun menin Afganistaniin vuonna 2002, oli suurta toivoa ilmassa, että asiat ovat muuttumassa parempaan. Ihmiset olivat yritteliäitä. Naiset olivat pääsemässä ulos kodeistaan, ja uusi elämä oli aukeamassa pitkän sotatilan jälkeen. Kun nyt ollaan tässä tilanteessa, niin kyllähän tämä ihan kamalalta tuntuu.
 Martin Scheinin:
 – On hyvin suuri vaara, että Afganistanissa on ihmisoikeuskriisi ja humanitaarinen kriisi, joka voi koskea monia ryhmiä yhteiskunnan sisällä. Naiset ja naisten ihmisoikeudet ovat yleisesti vaarassa. Erityisen suuressa vaarassa ovat esimerkiksi kansalaisliikkeiden aktivistit ja naisten oikeuksien puolustajat.
 Martin Scheinin, Outi Korhonen ja Tarja Laitiainen. Marcus Rosenlund / Yle, Turun yliopisto
 Mitä kansainvälinen yhteisö voi tehdä tässä tilanteessa?
 Tarja Laitiainen:
 – Ei ole mitään vastavoimaa, joka voisi pakottaa Talibanin toimimaan muutoin kuin miten he itse päättävät toimia. Neuvottelu ja keskustelu heidän kanssaan on varmaan ainoa tapa edetä.
 – Olisi saatava heidät ymmärtämään, että ei kannata mennä siihen keskiaikaiseen tilanteeseen, missä oltiin 20 vuotta sitten. Siellä on satsattu paljon ihmisten koulutukseen. Jos se kaikki menee hukkaan ja maan kehitys pysähtyy, se on suuri menetys.
 Outi Korhonen:
 – Kuka siellä nyt hallinnon ottaakin käsiinsä, niin neuvotteluteitse naisten ja muidenkin ihmisoikeuksia voidaan ulkopuolelta pyrkiä tukemaan.
 – Voidaan tarjota keppiä. Kauppasopimuksiin ja diplomaattisiin sopimuksiin voidaan laittaa ihmisoikeusehtoja. Eli valtiota ei oteta mukaan mihinkään kauppoihin, kansainvälisiin yhteistoimintajärjestöihin tai kansainvälisiin pankki- tai talousjärjestelmiin, elleivät tietyt (ihmisoikeus)asiat parane.
 – Ehtojen lisäksi voidaan käyttää porkkanoita eli myönnetään lainoja, rahoituksia ja avustuksia erilaisiin kohteisiin, jos tietyt ihmisoikeustavoitteet toteutuvat.
 – Nämä (kepit ja porkkanat) ovat valtavan vaikuttavia keinoja, koska mikään valtio maailmassa ei voi eristäytyä täysin.
 Onko sotilaallinen väliintulo mahdollista?
 Martin Scheinin:
 – Nyt kun Yhdysvallat ja muut valtiot poistavat aseellisia joukkojaan, on hieman tylsää sanoa, että sotilaallinen väliintulo olisi yksi mahdollisuus. Mutta jos me katsomme kansainvälisen yhteisön työkaluja, niin YK:n turvallisuusneuvostolla on mahdollisuus tehdä ylikansallisesti päätöksiä sotilaallisten joukkojen lähettämisestä, rauhanturvaajien lähettämisestä, taloudellisista pakotetoimista. On laaja kirjo mahdollisuuksia.
 – Tämän rinnalla (YK:n mahdollisten toimenpiteiden) kyse on myös siitä, että muilla valtioilla on velvollisuus ottaa vastaan pakolaisia. Kysymys on, pääseekö sieltä lähtemään. Lähtemistä edesauttaa se, että on paikka, mihin mennä.
 Outi Korhonen:
 – Katsoisin, että Afganistanin geopoliittinen merkitys on niin suuri, että tuskin maan annetaan tässä vaiheessa ikään kuin päästä täysin kontrollista.
 – Uskoisin, että Nato saattaa lähteä toimimaan. Sillä on jo historiallisesti siellä pitkä kokemus. Sitten voisi olla tietysti YK:n jonkinlainen operaatio, se voisi olla rauhaan pakottaminen, rauhan turvaaminen tai humanitaarisen katastrofin välttäminen.
 – Jos siellä on ihmisoikeuksien räikeää loukkausta, joka usein tarkoittaa fyysistä laajamittaista ihmisoikeuksien loukkaamista, siihen voidaan ainakin teoriassa suojeluvastuun periaatteen nojalla puuttua. Se tarkoittaa hyvin äärimmäistä tilannetta. Ja se on hyvin lyhytkestoinen interventioluonteinen lyhytaikainen puuttuminen, johon on hirvittävän korkea kynnys.
 Lue myös:
 Lue tästä uusimmat tiedot Afganistanin tilanteesta

Maailma voi yhä auttaa Afganistania – asiantuntijat listaavat keinoiksi neuvottelut, ihmisoikeuksiin sidotun avun ja jopa uuden sotilaallisen väliintulon