Summary: Zhou Xiaoxuanista tuli Kiinan tunnetuin #metoo-tapaus sen jälkeen, kun hän kertoi tv-tähden vuosien takaisesta lähentelystä. Hänen tukijansa uskovat, että oikeustaistelu auttaa Kiinan feministejä, vaikka se päättyikin häviöön.

Zhou Xiaoxuan  kirjoitti tulenaran viestin sosiaaliseen mediaan vuonna 2018, kun metoo-liike nosti päätään Kiinassa.
 Hän kertoi, että Kiinan valtion CCTV-kanavan tunnettu tv-kasvo oli kähminyt ja suudellut häntä työpaikalla vuosia aiemmin, vuonna 2014, kun hän avusti tähteä harjoittelijana.
 Kyseinen mies oli superjulkkis, Kiinan uudenvuoden TV-gaalaisäntä  Zhu Jun .
 Asiasta nousi verkkokeskustelussa valtava kohu. Zhou kirjoitti ilmoittaneensa asiasta poliisille, mutta poliisi oli kehottanut häntä luopumaan aikeista, koska Zhu oli tähti eikä valituksella “olisi hyvää vaikutusta yhteiskuntaan”.
 Kirjoitus levisi kuin liekki somessa. Lukuisat naiset alkoivat kertoa omista kokemuksistaan.
 Zhou päätyi nostamaan kanteen Zhu Junia vastaan.
 Zhoun sometilit suljettiin
 Viranomaiset eivät katsoneet paljastusta hyvällä. Zhou Xiaoxuanin sosiaalisen median tilit suljettiin. Sensuuri tekee parhaansa pitääkseen hänen nimensä poissa verkkosisällöistä.
 Kolme vuotta oikeustaistelua ovat olleet nuorelle naiselle vaikeita.
 Silti hän käveli jännittynein mutta päättäväisin askelin Haidianin aluetuomioistuimeen Pekingissä tämän viikon tiistaina. Auringonkukista punottua kukkakimppua ja lakikirjaa kantanut Zhou näytti olevan lähellä kyyneliä.
 – Kiitos kaikille. Voitanpa tai häviän, minulla on ollut suuri kunnia kokea tämä kanssanne, hän sanoi ennen oikeudenkäyntiä.
 Häviökin on voitto Kiinan feministeille
 Paikalle saapuneet tukijat eivät uskoneet, että Zhou saisi oikeutta, mutta uskoivat, että tapauksella on silti vaikutusta.
 – Mikä tahansa tuomio onkaan, Xianzin tapaus on auttanut Kiinan feminismiä paljon, uskoi 20-vuotias mies nimeltään  Fey .
 Hän oli tullut paikalle ystävineen ja piti kädessään siviilioikeuden lakikirjaa.
 Zhou tunnetaan verkkopalstoilla nimellä Xianzi.
 Fey sanoi, ettei voi vastata kysymykseen siitä, miksi Kiina suitsii feminismiä kovin ottein. Siitä voi joutua hankaluuksiin, hän hymähti.
 – Yhteiskunta toimii yhä patriarkaalisesti. Naiset joutuvat uhriksi. Naisten oikeudet eivät ole vielä yhtä hyvällä tolalla kuin lännessä. Uskoisin, että suurin osa yhteiskunnasta on meitä vastaan, Fey kertoi englanniksi.
 Hänen ystävänsä, 22-vuotias nainen  Zhao  sanoi, että feminismi on vaarallista naisille.
 – Tilanteemme ei ole kuin sadusta. On selvää, että meidät on vaiennettu, hän sanoi.
 Zhou Xiaoxuanin kannattajia tuomioistuimen ulkopuolella odottelemassa päätöstä. Roman Pilipey / EPA
 Härnääjät saapuivat paikalle
 Zhoun tukijoita oli uskaltautunut oikeustalolle vain vähän, parikymmentä, mutta he edustavat Kiinan vauraimpana aikana aikuiseksi kasvanutta sukupolvea.
 Hyvin koulutetut naiset odottavat nykyajan tuovan heille mahdollisuuksia ja tasa-arvoisen aseman. Osin siksi yhä harvempi haluaa tehdä lapsia.
 Oikeuden edessä tukijoukko postitti valokuvia verkkoon. He tiesivät, että kuvat sensuroidaan netistä kaiketi pian.
 – En usko, että oikeuden päätös on positiivinen, mutta uskon että kaikki muuttuu vielä hyväksi tavalla tai toisella, Fey mietti.
 Zhoun ympärille kerääntyneeseen väkijoukkoon tunkeutui myös pieni joukko keski-ikäisiä naisia ja miehiä. He tönivät Zhou Xiaoxuania ja syyttivät äänekkäästi väen tukkivan jalkakäytävän.
 – Miksi tänne on tullut väkeä seuraamaan yksityistä roska-asiaasi, yksi mies tuli huutamaan Zhoun rinnalle.
 Härnääjät vaikuttivat tulleen paikalle tarkoituksella hajottamaan Zhoun tukijoukot ja toimittajat.
 Paikalla oli monia ulkomaisia toimittajia ja heidän lisäkseen kymmeniä poliiseja. Poliisit tutkivat henkilötodistukset jokaiselta, myös median edustajilta. He pysäyttivät ajoittain tukijoita puhumasta toimittajille ja kuuntelivat haastatteluja, vaikka eivät häätäneetkään ketään pois paikalta.
 Oikeusjutut ovat harvinaisia
 Zhou Xiaoxuanin oikeudenkäynti on noussut Kiinan tunnetuimmaksi #metoo-tapaukseksi. Se on lisännyt tietoisuutta naisten kohtaamasta seksuaalisesta häirinnästä Kiinassa.
 Yhdessä ensimmäisistä #metoo-liikkeeseen yhdistetyistä tapauksista vuonna 2018 yliopisto-opiskelija syytti professoriaan seksuaalisesta häirinnästä. Kiinan some kuohui niin raivolla, että edes sensuuri ei onnistunut pyyhkimään aihetta verkosta, kun paljastui, että yliopisto yritti pimittää tapauksen. Professori erosi myöhemmin virasta.
 Zhoun kaltaisia oikeusjuttuja näkyy Kiinan tuomioistuimissa harvoin.
 Manner-Kiinassa #metoo-liike ei ole saanut laajaa näkyvyyttä, mutta Hongkongissa järjestettiin mielenosoituksia jo toissa vuonna. Aidan Marzo/SOPA Images/Shutterstock/All Over Press
 Kiinassa seksuaalinen häirintä tehtiin laittomaksi vuonna 2019, mutta käytännössä tapauksia ei päädy oikeuteen usein ja suurin osa niistää päätyy kantajan häviöön.
 Syyskuun alussa teknojätti Alibaballe työskennellyt nainen hävisi oikeusjutun pomoaan vastaan Shandongin provinssissa. Hän kertoi päällikkönsä raiskanneen hänet.
 Kiinassa naisten asioista puhumista siedetään, mutta oikeuksien vaatiminen kohtaa yleensä jyrkän vastustuksen ja sensuurin. Kiinan tiukka yhteiskunnan kontrolli ei salli naisten liikehdintää.
 Tänäkin vuonna kymmenien feministien sosiaalisen median tilejä on suljettu, kun he ovat kirjoittaneet kokemastaan häirinnästä. On myös tavallista, että heitä syytetään verkossa yhteistyöstä vihamielisten vieraiden maiden kanssa.
 Poliisi esti Ylen pääsyn feministin luo
 Yritimme päästä haastattelemaan tunnettua feministiä  Xiaomei Litä  toukokuussa Chengdun kaupungissa.
 Xiaomein sosiaalisen median tili oli suljettu, kun hän oli kertonut kokemastaan häirinnästä ravintolassa. Hän oli pyytänyt ravintolassa ollutta miestä lopettamaan tupakanpolton, jonka jälkeen mies oli raivostunut ja heittänyt juomansa Xiaomein päälle.
 Kun Xiaomei kertoi asiasta somessa, hänen tilinsä suljettiin syytä kertomatta ja hän sai laajaa kritiikkiä kansallismieliseltä nettiväeltä.
 On epäselvää, onko kansallismielinen nettiraivo valtion masinoimaa. Ainakin valtiolla olisi mahdollisuus sensuroida se pois, jos sitä ei sallittaisi.
 Kun pääsimme Xiaomein kotitalon luo, poliisi pysäytti meidät eikä päästänyt meitä sisään. Poliisi kielsi myöhemmin Xiaomeitä puhumasta meille.
 Zhou Xiaoxuan itki tuomioistuimen kielteisen päätöksen jälkeen puhuessaan kannattajilleen. Roman Pilipey / EPA
 Zhou sanoo, että häntä estettiin todistamasta
 Zhou Xiaoxuan odotti oikeusistuntoa kaksi vuotta. Kanne pääsi oikeuteen vasta viime joulukuussa.
 Tällä viikolla järjestetyssä toisessa istunnossa TV-tähti Zhu todettiin syyttömäksi.
 Oikeudessa Zhou Xiaoxuan kuuli, että Zhu Junia vastaan ei ollut tarpeeksi todisteita seksuaalisesta hyväksikäytöstä.
 Zhou kirjoitti myöhemmin, että hänen ei annettu puhua oikeudenkäynnissä. Hän kertoi, että oikeus kieltäytyi ottamasta uudelleen esille aiempia todisteita.
 Poliisi oli hävittänyt todistusaineistona olleen mekon. Myöskään hänen asiantuntijatodistajiaan ei päästetty istuntoon. Näin Zhou kertoi päivityksessään, jota tukijat jakoivat valokuvana omissa somepäivityksissään.
 Zhou sanoi tukijoilleen istunnon jälkeen, että hän tunsi olevansa äärimmäisen väsynyt ja pettynyt ratkaisuun. Hän joutuu oikeuteen vastaamaan myös Zhu Junin nostamaan kanteeseen maineen ja mielenterveyden rapauttamisesta.
 Zhou on saanut verkossa paitsi tukea myös ison määrän kansallismielistä vihaa niskaansa. Häntäkin syytettiin muun muassa vieraiden valtojen kanssa vehkeilystä.
 Kolmen vuoden taistelu uuvuttaa
 Kolme vuotta oikeustaistelua on vaikuttanut Zhouhun. Hän kertoi istunnon jälkeen silmät kyynelissä olevansa äärimmäisen väsynyt. Lausuntoa jaettiin verkossa videona.
 – Tuntuu kuin en voi tehdä enää mitään. Nämä kolme viime vuotta elämästäni ovat olleet niin rankat. En jaksa toista kolmea vuotta, hän sanoi.
 Hän aikoo silti valittaa päätöksestä.
 Tukijat uskovat, että Zhou ei ole taistellut turhaan.
 – Mikä tahansa tuomio onkaan, Xianzin tapaus on auttanut Kiinan feminismiä paljon, sanoo oikeustalon edustalla Zhouta tukenut Fey.
 Lue lisää:
 Kiinalaissome kohisee oikeusistuimen päätöksestä – mies tuomittiin maksamaan entiselle vaimolleen korvauksia kotitöistä
 Liikemies adoptoi lapsen seksikumppanikseen – Hyväksikäytetyn teinitytön tarina kuohuttaa Kiinassa
 Varoitus Kiinasta: Avioerot lisääntyivät karanteenin aikana, kotiväkivallan lisääntymisestä kerrotaan ympäri maailman

Kiina haluaa sensuroida #metoo-liikkeen julkisuudesta – tv-julkkiksen ex-harjoittelija hävisi oikeusjutun ahdistelusta


Summary: Pörssisähkön hinta kävi keskiviikkona korkeimmillaan 192,78 eurossa megawattitunnilta. Keskihinta Nord Pool -sähköpörssissä on pysytellyt koronavuotta 2020 korkeammalla koko vuoden.

Pörssisähkön hinnat ovat olleet jo kuukausia vuodentakaista korkeammalla, ja  aiemmin uumoiltu  hinnannousu näyttää jatkuvan myös syyskuussa.
 Kesäkuukausina sähkön keskihinta Pohjoismaiden ja Baltian  Nord Pool -sähköpörssissä  oli poikkeuksellisen korkealla ja tällä viikolla tuntihinta nousi hetkellisesti korkeimmalle tasolle sitten helmikuun.
 Esimerkiksi tiistai-iltana markkinasähköstä sai sähköpörssissä pulittaa korkeimmillaan 188 euroa megawattitunnilta eli 18,8 senttiä kilowattitunnilta.
 Keskiviikkona pörssisähkön hinta puolestaan kävi korkeimmillaan 192,78 eurossa / MWh ja pysytteli korkealla lähes koko päivän, mikä nosti myös keskiviikon keskihinnan 138,62 euroon megawattitunnilta.
 Viimeksi kysynnän ja tarjonnan mukaan vaihteleva spot-hinta nousi tuota korkeammalle helmikuussa, jolloin sähkön korkein hinta oli useana päivänä yli 200 euroa / MWh, eli 20 senttiä / kWh.
 Pörssisähkön hintavaihtelut tunti tunnilta ovat tyypillisesti isojakin, eivätkä lyhyet hintapiikit näy merkittävästi keskihinnoissa.
 – Yksittäiset hintapiikit ovat sähköinsinöörille suuria kiinnostuksenkohteita, mutta enemmän katsoisin yleistä hintatasoa, joka on nyt tavallista korkeammalla, sanoo kantaverkkoyhtiö Fingridin markkinakehityspäällikkö  Juha Hiekkala .
 Sähkön hinta vuodentakaista korkeammalla
 Hiekkalan mukaan pörssisähkön hinta on noussut jo pitkään. Keskihinta on koko vuoden pysytellyt korkealla vuodentakaiseen verrattuna, ja syitä on useita.
 Yksi niistä on kuiva kesä.
 – Pohjoismainen sähköjärjestelmä on hyvin vahvasti vesivoimajärjestelmä, ja kuiva kesä on pienentänyt vesivarastoja niin, että ne ovat selkeästi vajauksessa tärkeillä alueilla Norjassa ja Pohjois-Ruotsissa. Kun on paljon vettä, hinnat ovat alhaalla ja kuivalla kaudella ne puolestaan tuppaavat nousemaan, Hiekkala sanoo.
 Toisena syynä ovat tuuliolosuhteet: tuulivoiman osuus Pohjoismaiden sähköntuotannossa on kasvanut, joten vähätuuliset päivät näkyvät heti tuotannossa ja sitä myöten hinnoissa.
 – Myös päästöoikeuksien ja polttoaineiden hinnan kallistuminen vaikuttavat.
 Kotimaassa ydinvoimaa poissa pelistä
 Hiekkala nostaa esiin myös sen, että tällä hetkellä kumpikin Loviisan ydinvoimalan yksiköistä on yhtä aikaa vuosihuollossa – tavallisesti yksiköt huolletaan vuorotellen.
 Sekin vähentää sähkön tuotantoa, vaikka Suomessa toimiikin lisäksi kaksi muutakin ydinvoimalaitosyksikköä.
 – Loviisan ydinvoimayksiköt ovat edelleen merkittävä tekijä Suomen järjestelmässä. Nyt Loviisan kakkosyksikön huolto on venynyt ennakoitua pidemmäksi, ja tarjontaakin on pikkuisen vähemmän.
 Hinnassa näkyvät Hiekkalan mukaan myös talouden elpyminen ja sitä myötä kysynnän kasvaminen.
 – Vuoden sisällä on tapahtunut todella iso muutos hinnoissa. Se kuvaa myös sitä, että 2020 oli aika poikkeuksellinen vuosi. Vielä on vaikea sanoa, millaiseksi tämä vuosi kokonaisuudessaan muodostuu, sillä talven olosuhteet vaikuttavat niin paljon.
 Spot-hinnan kallistuminen näkyy useimmille kotitalouksille viiveellä, sillä vain osa kotitalouksista on tehnyt spot-hintaan sidotun sähkösopimuksen. Useimmilla on joko määräaikainen tai toistaiseksi voimassa oleva sähkösopimus.
 Pörssisähkön lopullinen kuluttajahinta muodostuu spot-hinnan lisäksi arvonlisäverosta ja sähkönmyyjän marginaalista.
 Lue myös:
 Sähkön pörssihinta on tuplaantunut viime kesästä – suomalaiset maksavat nyt sähkölaskussaan myös muun Euroopan päästöistä
 Miksi yhä vain harva ostaa sähkönsä pörssihintaan sidottuna, vaikka sen avulla voisi saada aikaan isot säästöt? Taustalla kolme syytä

Pörssisähkön hinta noussut reilusti vuodentakaisesta – Pohjoismaiden sähköpörssissä tuntihinta kävi tällä viikolla korkeimmalla sitten helmikuun


Summary: Repoveden kansallispuistossa Kouvolassa harjoitellaan tällä viikolla retkeilyonnettomuuksien varalta. Lavastetuissa tilanteissa opetellaan auttamaan loukkaantunutta maastopyöräilijää, melojaa ja kalliokiipeilijää.

Miten kylmettynyt meloja pelastetaan? Miten autetaan kalliokiipeilijää, joka on pudonnut korkealta ja saanut vamman? Entä jos maastopyöräilijä loukkaa itsensä keskellä metsää?
 Noin 50 henkeä osallistuu parhaillaan kahden päivän eräleirille, jossa opetellaan pelastamistaitoja tällaisia tilanteita varten. Mukana on esimerkiksi sairaanhoitajia, ensihoitajia, lääkäreitä ja alan opiskelijoita eri puolilta Suomea.
 Harjoituspaikkana on yksi retkeilijöiden suosimista patikointikohteista: Repoveden kansallispuisto Kouvolassa.
 Sairaanhoidon ammattilaiset yöpyvät metsässä. He harjoittelevat kahden päivän aikana loukkaantuneen maastopyöräilijän, melojan ja kalliokiipeilijän auttamista.
 Ensiapua maastossa
 Päivystyksessä ja ensihoidossa Kotkassa työskentelevä sairaanhoitaja  Pia Kiili  laskeutui jyrkkää Olhavanvuoren seinää alas heti leirin alkajaisiksi. Ensifiilikset olivat hänen mukaansa "aivan mahtavat".
 – Näitä saisi olla enemmänkin. Toivotaan, että tulevaisuudessa on.
 Pintapelastaja laskeutui kopterista alas ja nappasi potilaan kyytiin keskiviikkona Repoveden kansallispuistossa. Kyseessä oli harjoitustilanne.  Vesa Grekula / Yle
 Lenkkeilyä, maastopyöräilyä ja veneilyä harrastavan Kiilin mukaan leiri antaa käytännön harjoitusta tositilanteita varten. Hän pitää todennäköisenä, että joutuu joskus antamaan ensiapua maastossa.
 – Perinteisen ensiavun pystyn itse antamaan. Luotan, että jos itselleni kävisi jotain vastaavassa tilanteessa, niin apu ja osaava henkilö tulisi kyllä paikalle.
 Kiili arvioi, että Repoveden kansallispuistossa avun saaminen voi kestää kauan. Hän toivoo, että mukana olisi kaveri, joka tarvittaessa hälyttää avun paikalle.
 Sairaanhoitaja Pia Kiili osaa antaa ensihoitoa maastossa. Vesa Grekula / Yle
 Harjoituksen johtajana toimiva lääkäri  Johannes Kääriäinen  vahvistaa, että potilaan kuljetusmatka Repovedeltä voi kestää teitä pitkin tunteja.
 – Jokainen minuutti on riskialtista peliaikaa. Potilas pitää saada mahdollisimman nopeasti pois tältä alueelta, ja helikopteri on yksi vaihtoehto nopeaan kuljetukseen.
 Onnettomuusriski kasvaa
 Retkeilyn suosio on räjähtänyt koronaepidemian aikana. Samalla riski onnettomuuksille on kasvanut.
 Lämmin kesä ja lisääntynyt retkeily ovat jo näkyneet pelastuslaitoksilla kasvaneena tehtävämääränä. Tavallisena kesänä ihmisen pelastamistehtäviä on ollut kesä-heinäkuussa koko maassa 500. Tänä vuonna tehtäviä oli sata enemmän.
 Pelastusharjoituksessa potilas siirrettiin rankalaudalla kiipeilypaikalta.  Vesa Grekula / Yle
 Repoveden kansallispuisto Kouvolassa on yksi retkeilijöiden suosimista patikointikohteista.
 Repoveden alueella pelastuslaitos on käynyt tänä vuonna pelastamassa kymmenen ihmistä. Koko viime vuoden aikana tehtäviä oli 12.
 Sairaanhoidon ammattilaiset haluavat varautua siihen, että onnettomuusmäärä kasvaa.
 "Ei harjoitella Lidlin takapihalla"
 Pohjois-Kymen sairaalan päivystyksen vastuulääkärinä toimiva Johannes Kääriäinen kertoo, että leirin tarkoituksena on harjoitella pelastamista aidossa ympäristössä yhdessä eri viranomaisten kanssa.
 – Pääsemme oppimaan toisiltamme oikeassa ympäristössä. Ei harjoitella luonnossa pelastamista Lidlin takapihalla. Aito ympäristö tekee tästä erityisen.
 Lääkäri Johannes Kääriäinen vetää isoa pelastusharjoitusta Repoveden kansallispuistossa Kouvolassa.  Vesa Grekula / Yle
 Kääriäinen toivoo, että esimerkiksi retkeilijät ja kiipeilijät eivät tieten tahtoen satuttaisi itseään liian suurilla riskeillä.
 Kansallispuistossa on lisäksi yksi seikka, jonka retkeilijän tulee ottaa huomioon: puhelin ei toimi joka paikassa, koska kentät ovat paikoin huonot.
 – Retkeilijän täytyy aina tietää, missä ollaan ja mistä apua voi hälyttää. Täytyy tietää, missä kenttää on, jos sille on tarvetta, Johannes Kääriäinen muistuttaa.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta 16.9.2021 kello 23.00 asti.

50 hoitajaa ja lääkäriä ympäri maata leiriytyi Repoveden kansallispuistoon treenaamaan hengenpelastamista: "Ei harjoitella Lidlin takapihalla"


Summary: Viime vuonna noin 200 ihmistä avasi lainvastaisesti enemmän kuin yhden osakesäästötilin. Verohallinto on määrännyt siitä heille mojovat mätkyt. Kysyimme osakesäästämisen asiantuntijalta ja viranomaisilta, mistä sijoittamiseen tarkoitetuissa tileissä ja niiden määrän rajoittamisessa on kyse.

Moni piensijoittaja huolestui maanantaina, kun seinäjokelainen opiskelija  kertoi Helsingin Sanomille  saaneensa yli kymppitonnin mätkyt, koska hän oli epähuomiossa avannut kaksi osakesäästötiliä.
 – Se on aika kova sanktio siitä, että ihminen koettaa säästää tulevaisuutta varten, sanoo Suomen Osakesäästäjien toimitusjohtaja  Victor Snellman .
 Suomalaisista pian miljoona on osakkeenomistajia ja rahastosäästäjiä on noin 1,25 miljoonaa. Osakesäästötilejä on yli 225 000. Moni ei ole aivan varma, onko avannut sijoituksiaan varten arvo-osuustilin vai osakesäästötilin.
 Kysyimme asiantuntijoilta sijoittamiseen tarkoitettujen tilien eroista.
 Mistä tiedän, onko minulla osakesäästötili?
 Suomen Osakesäästäjien toimitusjohtaja Victor Snellman:
 Osakesäästötili pitää itse tietoisesti avata, sellaista ei voi vahingossa avata. Jos esimerkiksi sijoitat vain rahastoihin, sinulla ei ole osakesäästötiliä, sillä sinne voi laittaa vain rahaa ja ostaa niillä suoraan osakkeita. Sijoittaa voi myös arvo-osuustilin kautta, siellä voi olla rahastoja ja osakkeita.
 Osakesäästötili tuli käyttöön vuoden 2020 alussa, ja tällä hetkellä kaikki pankit eivät vielä tarjoa sellaista. Esimerkiksi pankkijätti OP ei ole vielä alkanut tarjota asiakkailleen osakesäästötiliä. Arvo-osuustilejä on ollut tarjolla jo aiemmin.
 Mitä eroa on osakesäästötilillä ja arvo-osuustilillä?
 Victor Snellman:
 Osakesäästötilejä voi olla vain yksi, arvo-osuustilien lukumäärää ei ole rajoitettu. Osakesäästötilin kautta voi omistaa vain osakkeita, kun taas arvo-osuustilin kautta voi omistaa niiden lisäksi erilaisia rahastoja. Lisäksi arvo-osuustililtä toiselle voi siirtää osakkeita, jos isovanhemmat haluavat vaikkapa antaa omia osakkeitaan lahjaksi lapsenlapselle.
 Merkittävä ero tilien välillä on verotuksessa. Kun yhtiöt maksavat osakkeenomistajille osinkoja, osakesäästötilille tulevista osingoista ei peritä veroa välittömästi, vaan vasta sitten, kun ne nostetaan tililtä. Arvo-osuustilille tulevista osingoista verot pidätetään heti.
 Samoin, jos myy osakkeita kalliimmalla kuin ne osti, eli saa voittoa, tästä voitosta ei osakesäästötilillä joudu maksamaan veroa kuin vasta sitten, kun varat nostetaan tililtä. Arvo-osuustiliä käyttäessä myyntivoittovero pitää maksaa saman vuoden verotuksessa.
 Jos osakkeita myy halvemmalla kuin ne on ostanut, tekee tappiota. Tappion voi arvo-osuustilillä vähentää saman vuoden verotuksessa pääomatuloista eli pienentää mahdollista myyntivoittoveroa. Osakesäästötilillä tappion voi vähentää verotuksessa vain silloin, kun tili lopetetaan.
 Miksi osakesäästötilejä voi olla vain yksi?
 Victor Snellman:
 Osakesäästötilin avulla voi käydä osakekauppaa ilman veroja. Kun veronmaksu osingoista tai osakkeiden myyntivoitoista voi lykätä myöhemmäksi, jää enemmän sijoitettavaa. Näin halutaan houkutella suomalaisia sijoittamaan. Jotta verotulot valtiolle eivät vähentyisi liikaa, osakesäästötilille saa laittaa enintään 50 000 euroa. Tämän valvomiseksi tilejä voi olla vain yksi.
 Osakesäästötilin voi siirtää toiseen pankkiin, mutta siitä peritään todennäköisesti jokin palvelumaksu.
 Miksi pankki on antanut avata toisenkin osakesäästötilin?
 Lakimies  Anu Kettunen , Finanssivalvonta:
 Laki on selkeä, ihmisellä voi olla kerrallaan vain yksi osakesäästötili. Ei ole kuitenkaan olemassa rekisteriä, josta palveluntarjoaja eli esimerkiksi pankki voisi tarkistaa, onko osakesäästötiliä avaavalla henkilöllä sellainen jo ennestään. Tarkistusmahdollisuutta voi olla syytä selvittää, jos ongelmat monen osakesäästötilin avaamisen osalta jatkuvat.
 Palveluntarjoajan täytyy pyytää asiakkaalta sopimusta tehdessä vakuutus, ettei hänellä ole osakesäästötiliä jo ennestään. Se perustuu siihen, että tilin avaaja itse tietää, mitä on tekemässä. On tärkeää, että markkinointimateriaali ja sopimustekstit ovat hyvin selkeitä.
 On hyvä, että asiasta nyt keskustellaan. Kertynyt veronkorotus voi ajan kuluessa muodostua valtavaksi summaksi, varsinkin kun osakesäästötili on suunnattu enemmänkin piensijoittajille.
 Miksi rangaistus toisesta tilistä on näin suuri?
 Johtava veroasiantuntija  Raili Knuutinen , verohallinto:
 Verohallinnon tietoon on tullut 200 ihmistä, jotka ovat avanneet viime vuoden aikana enemmän kuin yhden osakesäästötilin. Heille on määrätty veronkorotus, joka on lain mukaan 10 euroa päivässä tiliä kohti.
 Se on rakennettu tietoisesti näin ehdottomaksi, koska on haluttu, että veronkorotuksella on ennaltaehkäisevä vaikutus, ettei 50 000 euron enimmäisrajaa kierrettäisi avaamalla useampia tilejä.
 Onko tuhansien eurojen veronkorotus pakko maksaa, vaikka tilin olisi avannut vahingossa?
 Raili Knuutinen:
 Jos ylimääräisen tilin on avannut epähuomiossa, veronkorotuksesta voi hakea vapauttamista. Asiakkaan pitäisi hakemuksessa kertoa, miksi he ovat avanneet ylimääräisiä tilejä, onko kyseessä tosiaan epätietoisuus tai vahinko.
 On selkeää, että kahta tiliä ei saa olla, joten yksi kriteeri vapauttamiselle on se, että toisella tilillä ei ole ollut toimintaa. Muita kriteereitä on vaikea sanoa etukäteen, nämä pitää katsoa tapauskohtaisesti.
 Maksua ei kohtuullisteta, vaan veronkorotus poistetaan joko kokonaan, tai se jää maksettavaksi. Jos molemmat tilit on avannut tietoisesti, veronkorotus pitää maksaa määrätyn suuruisena.
 Vapautusta veronkorotuksesta voi hakea, kun verotus on päättynyt. Se tapahtuu joustavasti, viimeistään lokakuun lopussa. Oman verotuksen päätöspäivän näkee verotuspäätöksestä.
 Jos hakemusta ei ehditä käsitellä ajoissa, voi olla, että ainakin osan tuhansien eurojen veronkorotuksesta voi joutua maksamaan, vaikka toisen tilin avaaminen olisi ollut selvä vahinko. Summan saa heti takaisin, kun päätös verosta vapauttamisesta on tehty. Verohallinnon kanssa voi myös sopia maksujärjestelystä, jolla maksulle voi saada lykkäystä.
 Kaikille niille, joille on määrätty veronkorotusta, mutta toisella osakesäästötilillä ei ole ollut toimintaa, lähetetään kotiin kirje, jossa on ohjeet vapautuksen hakemiseen.
 Lue lisää:
 Melkein puolet sijoittajista pitää kaikki munat yhdessä korissa, paitsi osakesäästötileillä – miksi suomalaiset mokaavat sijoittamisen tärkeimmän säännön?
 Osakesäästötili joka vauvalle? Työryhmä: Valtio lahjoittaa 300 euroa ikään kuin bonuksena
 Uusi osakesäästötili pyrkii  madaltamaan sijoittamisen kynnystä – sen käyttö vaatii kuitenkin aloittelijalta perehtymistä osakemarkkinoihin

Mistä tiedän, mikä sijoitustili minulla on? Jättimätkytkin voi saada anteeksi, jos on avannut kaksi osakesäästötiliä vahingossa


Summary: Kuljettajien työnseisaus keskeyttää metro- ja raitiovaunuliikenteen Helsingissä kahdeksi päiväksi. Ihmisiä kehotetaan kulkemaan pyörällä ja kimppakyydeillä. Joitakin ylimääräisiä bussivuoroja onnistuttiin järjestämään.

Metrot ja raitiovaunut eivät kirsku kiskoilla Helsingissä torstaina 16.9. ja perjantaina 17.9. kuljettajien työnseisauksen vuoksi.
 Metro- ja raitiovaunuliikenteen seisaus voi ruuhkauttaa Helsingin pääväyliä aamulla ja paluuliikenteessä, arvioitiin keskiviikkona Fintrafficin Helsingin-tieliikennekeskuksesta.
 Helsingin seudun liikenne -kuntayhtymä (HSL) arvioi bussien ruuhkautuvan seisauksen aikana etenkin metroradan varrella.
 HSL ei järjestä korvaavaa liikennettä työnseisauksen ajaksi, mutta kertoo alueen bussiliikennöitsijöiden onnistuneen järjestämään muutamia kymmeniä ylimääräisiä busseja ja kuljettajia seisauksen ajaksi.
 HSL kehottaa kuitenkin ihmisiä turvautumaan kimppakyyteihin ja pyöräilyyn.
 Metro- ja raitiovaunuliikenne palautuu normaaliksi lauantaina aamuyöstä, kun kuljettajat palaavat töihin.
 HSL julkaisi listan bussien lisävuoroista
 Bussiliikennöitsijöiden lisäkaluston ja kuljettajien turvin HSL pyrkii vahvistamaan liikennettä itäisen Helsingin poikittaisilla linjoilla sekä Länsiväylää pitkin Espoon ja Kampin väliä kulkevilla linjoilla.
 Bussien varmistuneista lisävuoroista on julkaistu lista  HSL:n sivuilla . Listaan on koottu tällä hetkellä tiedossa olevien ylimääräisten bussivuorojen aikataulut metroasemittain.
 HSL:n reittioppaasta metrot ja raitiovaunut poistuvat torstaina aamuyöllä. Hämmentyneitä matkustajia opastamaan saapuu matkalippujen tarkastajia keskeisille asemille ja raitiovaunupysäkeille, HSL kertoo.
 Seisauksen syynä HKL:n yhtiöittämissuunnitelmat
 Työnseisauksen järjestävä Raitio- ja metrohenkilökunnan yhdistys JHL vastustaa Helsingin kaupunginhallituksen suunnitelmaa muuttaa HKL liikennelaitoksesta osakeyhtiöksi.
 Taustalla on pitkä vyyhti, joka juontaa juurensa vuosia jatkuneeseen sotkuun metron automatisoinnista. Yhtiöittämissuunnitelmakin oli olemassa jo, mutta sitä muutettiin vielä kesällä yt-neuvotteluiden jälkeen.
 Kuljettajat ovat huolissaan siitä, miten henkilöstölle käy uudistuksen jälkeen. Heidän mielestään uuden yhtiöittämissuunnitelman vaikutukset pitäisi selvittää ennen päätöksentekoa.
 Kuljettajat  varoittivat viime perjantaina toteuttavansa seisauksen , ellei muuttuneesta suunnitelmasta tehdä selvitystä. Kaupunginhallitus ei säikähtänyt varoitusta vaan hyväksyi uuden yhtiöittämissuunnitelman maanantaina.
 Näin kuljettajien työnseisaus sai sinetin.
 Yhtiöittämisvyyhdin taustoja avataan kattavasti tässä jutussa:  Siemens-oikeudenkäynti muutti HKL:n yhtiöittämissuunnitelmat, mikä sai henkilöstön tyrmistymään

Metrot ja raitiovaunut eivät kulje Helsingissä torstaina ja perjantaina – metroasemille järjestetty ylimääräisiä bussivuoroja


Summary: Kehnon mielialan syyksi osoittautuivat vaihdevuosioireet.  Apu löytyi hormonikorvaushoidosta, jonka Manninen uskalsi aloittaa tarkistettuaan rintasyöpäriskinsä geenitestin tuloksista.

Käsikirjoittaja  Katri Manninen  on jo parikymmentä vuotta mitannut ja kerännyt erilaisilla teknologisilla laitteilla tietoa kehonsa toiminnasta yön ja päivän aikana. Tällainen biohakkerointi ei Mannisen mukaan sovi kaikille – monia se vain ahdistaa – mutta hänen kohdallaan tieto ei lisää tuskaa vaan helpottaa päivänkulun hahmottamista.
 – Mä olen vähän erikoinen ihminen ihan tutkitustikin. Mulle se antaa tunteen, ettei elämä vain mene ohi. Mulla on taipumusta siihen, että menen omiin maailmoihini, enkä kiinnitä huomiota siihen, mitä mun kehossa tapahtuu tai mitä mä teen, Manninen kuvailee.
 Mittaustulokset menevät automaattisesti taulukoihin, joista Manninen voi tutkia, miten vuorokausi on sujunut.
 Pitkäaikaisista mittauksista on ollut muutakin hyötyä.
 Viime talvena 46-vuotias Manninen huomasi heräävänsä joka aamu todella äreänä.
 – Lisäksi joskus menetin ihan pienistä asioista hermot niin, että aloin huutaa ja tuli pissat housuun. Siinä kohtaa olin, että hetkinen.
 Manninen oli jo aiemmin huomannut, että hänen kuukautiskierrossaan oli muutoksia ja 42-vuotiaasta asti muitakin pieniä muutoksia. Kehon toiminnasta kerätty tieto vahvisti, että äreys oli mitä todennäköisimmin vaihdevuosioire.
 – Mulle löytyi sopiva hormonikorvaushoito. Katsoin geenitesteistä, ettei mulla ole rintasyöpägeeniä, jotta uskallan kokeilla. Kun olin ottanut sitä ja heräsin seuraavana aamuna, se oli ihan uskomatonta: mua ei ottanut päähän ja mielialamittariin sain merkata heti vitosen.
 Katso tästä koko Puoli seitsemän -ohjelma:

Käsikirjoittaja Katri Manninen kerää kehonsa toiminnasta tietoa teknologisilla laitteilla – datan avulla selvisi syy jatkuvaan aamupotutukseen


Summary: Poliitikot sekä hallituksesta että oppositiosta ovat tyytyväisiä puolustusyhteistyön syventämiseen EU:ssa. Asiantuntijat kuitenkin epäilevät, ettei siinä oteta suuria askeleita. Talouspolitiikan vähäisyys herätti ihmetystä, koska jäsenmaat puivat pian taloussääntöihin palaamista.

Euroopan unionin tulevaisuutta maalaillut  komission puheenjohtaja  saa poliitikoilta ja asiantuntijoilta sekä kiitosta että kritiikkiä.
 Erityisesti  Ursula von der Leyenin  puheen puolustusyhteistyön syventämistä koskeva osa miellyttää poliitikkoja yli puoluerajojen.
 Eurooppaministeri  Tytti Tuppurainen  (sd.) uskoo, että yhteisen puolustuksen kehittäminen edistyy Ranskan alkavalla puheenjohtajakaudella.
 – Tämä oli Suomen näkökulmasta puheen kaikkein tervetulleinta osuutta. Puolustusyhteistyön syventäminen on ollut Suomen tavoitteena pitkään, Tuppurainen sanoo.
 Myös oppositiopuolue kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  on tyytyväinen siihen, että puolustusyhteistyön syventäminen nousi puheessa esille.
 Orpo pitää komission puheenjohtajalta tullutta viestiä vahvana signaalina siitä, että puolustusyhteistyön syventämistä lähdetään edistämään nyt tosissaan.
 – Kevään Ranskan puheenjohtajakaudella presidentti Macronin huippukokous EU:n puolustuksen vahvistamisesta tulee olemaan erittäin merkittävä. Suomessa on syytä aloittaa valmistautuminen tähän keskusteluun ja tehdä Suomen kannat selväksi, Orpo sanoo.
 Petteri Orpon mielestä Suomessa pitäisi keskustella maan kannasta EU:n puolustusyhteistyön tiivistämiseen ennen ensi vuoden puolustushuippukokousta. Kalle Parkkinen / Lehtikuva
 Asiantuntijat epäilevät EU-puolustuksen nopeaa tiivistämistä
 EU-asioihin perehtynyt Helsingin yliopiston tutkija  Timo Miettinen  ei jaa poliitikkojen uskoa puolustusyhteistyön tiivistämisestä nopeaan tahtiin.
 – Tässä otetaan aika pieniä askeleita. Euroopassa työnjako on pääosin se, että tämä kova perinteinen turvallisuus kuuluu Nato-yhteistyön piiriin. Euroopan unioni harjoittaa turvallisuuspolitiikkaa eri keinoilla. Erityisesti kauppapolitiikka on tässä keskiössä, Miettinen sanoo.
 EU-tutkijan mukaan yhteinen puolustus on ollut tapetilla jo ainakin kuusi vuotta. Keskustelu on kiihtynyt Britannian eron jälkeen, koska maa vastusti Naton kanssa päällekkäisiä järjestelmiä. Erityisesti Ranskalle yhteisen puolustuksen kehittäminen on ollut tärkeää.
 – Minusta tässä ei ollut mitään uutta. Toki jonkin verran EU on jo ottanut askeleita. Komissio vahvisti, että he ovat sitoutuneet edistämään tavoitetta EU:n yhteisistä nopean toiminnan joukoista, Miettinen kertoo.
 Timo Miettinen  ei usko nopeaan etenemiseen EU:n yhteisessä puolustuksessa, vaan pieniin askeliin. Meeri Niinistö / Yle
 Elinkeinoelämän johtavan asiantuntija  Janica Ylikarjulan  mukaan von der Leyen haluaa, että EU:lla on yhteinen tilannekuva unionin kohtaamista uhista ja siitä, mitä toimenpiteitä niiden suhteen tarvitaan.
 – Nyt tarvitaan yhteistä keskustelua, mihin halutaan edetä. Kaikki jäsenmaat ei ole yhtä valmiita tiivistämään yhteistyötä. Hän korosti, että Naton rinnalle tarvitaan myös vahvempaa EU:n puolustuspolitiikkaa. Erityisesti mainittiin kyberturvallisuus, Ylikarjula sanoo.
 Missä talousasiat ja velkakuri?
 EK:n Janica Ylikarjula oli yllättynyt talouspolitiikan vähäisyydestä von der Leyenin puheessa, vaikka jäsenmaat keskustelevat pian yhteisiin taloussääntöihin palaamisesta koronan jälkeen.
 – Sieltä on muutaman viikon kuluttua tulossa uusi keskustelunavaus talouspolitiikan ohjausjärjestelmästä eli miten ohjataan jäsenmaita mahdollisimman terveen julkisen talouden polulle. Hän mainitsi sen yhdellä virkkeellä. Tämä vaatii myös Suomessa hyvin laaja-alaista keskustelua, Ylikarjula kertoo.
 Janica Ylikarjula toivoi enemmän huomiota talousasioihin, erityisesti sisämarkkinoihin. Rob Orthen / EK
 Ylikarjula olisi myös toivonut enemmän konkreettisia ehdotuksia EU:n kroonisen heikkoon kasvuun ja yhteisten sisämarkkinoiden vahvistamiseen.
 – Miten saadaan yritykset investoimaan juuri Eurooppaan ja miten yrityksille avataan markkinoita EU:n ulkopuolelta, Ylikarjula sanoo.
 Myös Eurooppaministeri Tytti Tuppurainen kaipasi enemmän huomiota 30 vuotta täyttävien sisämarkkinoiden toimivuuteen.
 – On Suomen kannalta olennaista, että sisämarkkinat toimivat tehokkaasti ja että kilpailupolitiikkaan ja pelisääntöihin palataan koronajoustoista. Tästä olisi ollut syytä kuulla hieman enemmän, Tuppurainen sanoo.
 EU-tutkija Timo Miettisen mielestä von der Leyen tarkasteli puheessaan Eurooppaa myös suhteessa globaaliin kilpailuun ja kilpailijoihin, ennen kaikkea Yhdysvaltoihin ja Kiinaan.
 – Hän ei jäänyt kiinni vain Euroopan sisäisiin kysymyksiin ja jäsenmaiden väliseen rahanjakoon, vaan katsoi Euroopan roolia laajemmin teknologiassa, koulutuksessa ja ilmastonmuutoksen torjunnassa
 Tytti Tuppurainen ei ilahtunut uudelleen lämmitetystä sosiaalisesta ilmastorahastosta. Petteri Bülow / Yle
 Suomi nihkeä sosiaaliselle ilmastorahastolle
 Ministeri Tuppuraista ei miellyttänyt maininta komission heinäkuussa tekemästä ehdotuksesta avata sosiaalinen ilmastorahasto, josta tasattaisiin päästötoimien aiheuttamia kuluja ihmisille.
 Suomi suhtautuu ilmastorahastoon penseästi.
 – Tämä ei vastaa sitä ajattelua, mikä Suomessa on ollut. Tällaiset sosiaalivälineet kuuluvat kunkin maan omaan toimivaltaan. Juuri on päätetty seitsenvuotisesta budjetista, jossa on monia ilmastoon ja sosiaaliseen ulottuvuuteen liittyviä laajoja kokonaisuuksia, Tuppurainen painottaa.
 Lue lisää:
 Analyysi: Von der Leyenin puhe tulvi sielua ja spirittiä, mutta myös konkretiaa siitä, mitä EU:n pitäisi tehdä uusien kriisien vaaniessa
 Nuorille tulee uusi kansainvälinen vaihto-ohjelma EU:ssa – moni voisi päästä töihin ulkomaille "Alman" kautta
 "Koska ilmastonmuutos on ihmisen aikaansaannosta, voimme korjata asian" – näin EU-pomo maalaili unionin tulevaisuutta, lue tärkeimmät nostot

Tätä mieltä poliitikot ja asiantuntijat ovat EU-johtajan puheesta: yhteisen puolustuksen tiivistämistä kehutaan, talous loisti poissaolollaan


Summary: EU-komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen linjasi tänään puheessaan EU:n tilaa ja sitä, mihin asioihin unioni tulevana vuonna keskittyy. Kysyimme kolmelta nuorisojärjestöltä, mitä ajatuksia puhe herätti.

EU-komission puheenjohtaja  Ursula von der Leyen  linjasi tänä aamuna puheessaan EU:n tilaa ja tulevaa vuotta.
 Unionin tila -puheessaan von der Leyen korosti esimerkiksi EU:n onnistumista koronaepidemian hoidossa. Hän myös nosti nuoret näkyvästi esille.
 "Koska ilmastonmuutos on ihmisen aikaansaannosta, voimme korjata asian" – näin EU-pomo maalaili unionin tulevaisuutta, lue tärkeimmät nostot
 Kysyimme nuoria edustavilta järjestöiltä, mikä Ursula von der Leyenin puheesta jäi päällimmäisenä mieleen ja mitä puheesta jäi puuttumaan. Pyysimme vastauksia kolmelta erilaisia näkemyksiä edustavalta järjestöltä.
 Nuorisoalan kattojärjestö Allianssista kysymyksiimme vastasi kansainvälisen vaikuttamisen asiantuntija  Kaisa Larjomaa . Eurooppanuorista vastaukset antoi puheenjohtaja  Risto Rajala . Perussuomalainen Nuoriso -järjestön vastaukset ovat sen hallituksen näkemyksiä.
 1. Mitä jäi päällimmäisenä mieleen komission puheenjohtajan puheesta?
 Allianssi:
 Vuoden 2022 julistaminen Euroopan nuorison teemavuodeksi oli iso juttu. Mitähän konkreettisia aloitteita tai pitkän tähtäimen vaikutuksia vuosi tuo tullessaan?
 Hieno perintö vuodelle olisi, että EU-päättäjät yli toimialarajojen ottaisivat nuoret huomioon toimenpiteissään ja kutsuisivat nuoret mukaan päätöksentekoon.
 Eurooppanuoret:
 On hienoa, että Von der Leyen ja komissio esittävät ensi vuotta nuorten teemavuodeksi. Korona-arki on ollut meille eräänlainen sukupolvikokemus, eikä valitettavasti lainkaan positiivisessa mielessä. Esimerkiksi mielenterveysongelmat ja uupumus ovat lisääntyneet nuorten keskuudessa.
 Nyt on erityisen tärkeää, että nuoria kuunnellaan poliittisessa päätöksenteossa ja tehdään konkreettisia toimia koronan aiheuttamien vahinkojen korjaamiseksi.
 Perussuomalainen Nuoriso:
 Päällimmäisenä jäi mieleen EU:n elpymisväline (NextGenerationEU). Von der Leyen hehkutti EU-jäsenmaiden saavutuksia. Samalla hän kehui 5G:n ja kuituverkkojen kehittämistä.
 Perussuomalainen Nuoriso -järjestö pitää ongelmallisena, että Suomi on joutunut muiden jäsenmaiden talousuudistusten maksajaksi.
 2. Miltä von der Leyenin linjaus EU:n tulevaisuudesta vaikuttaa?
 Allianssi:
 Von der Leyenin arvio maailman tilasta tuntui osuvalta ja visio innostavalta. Prioriteetit ovat kohdallaan, kunhan keinot tarttua haasteisiin saadaan sovitettua visioihin ja sovittua EU-jäsenmaiden kesken.
 On tärkeää, että ilmastokriisin ja luontokadon torjunnassa sekä ihmisoikeuksien puolustamisessa EU ottaa reippaasti edelläkävijän roolin, mutta muistaa kuulla myös niitä ryhmiä, joiden ääni ei nyt kuulu, kuten nuoret ja vähemmistöt.
 Eurooppanuoret:
 Von der Leyen pyrki tarjoamaan puheessaan selkeitä eurooppalaisia ratkaisuja aikamme suurimpiin haasteisiin. Esitykset ilmastorahoituksen lisäämisestä ja uudesta puolijohteisiin liittyvästä lainsäädännöstä ovat tästä hyviä esimerkkejä.
 Perussuomalainen Nuoriso:
 Von der Leyenin linjaus vaikuttaa kalliilta, etenkin suomalaiselle veronmaksajalle ja ilman konkreettista hyötyä Suomelle.
 Me joudumme maksumiehiksi suuriin investointeihin, jotka eivät edes kohdistu omaan maahamme. Investoinnit terveysunioniin ja eurooppalaiseen mikrosiruteknologiaan eivät tuo Suomelle riittäviä hyötyjä hintaansa nähden.
 3. Mitä puheesta jäi puuttumaan? Mitä olisi pitänyt nostaa esille?
 Allianssi:
 Nuorten asema jäi hyvästä nostosta huolimatta hieman erilliseksi muusta politiikasta.
 Nuorten työllisyys, hyvinvointi, osallisuus ja yhdenvertaisuus ovat seikkoja, jotka vaikuttavat merkittävällä tavalla mm. talouteen ja turvallisuuteen – koko maanosan tulevaisuuteen. Näitä tavoitteita tulee edistää yli sektorirajojen.
 Eurooppanuoret:
 Oli tärkeää, että Von der Leyen nosti esille globaalin rokotuskattavuuden. Ehdotetut toimet eivät kuitenkaan ole riittäviä, vaikka EU onkin tehnyt länsimaista ylivoimaisesti eniten. Pandemia ei ole ohi ennen kuin riittävä osa ihmiskunnasta on saanut rokotuksen.
 Perussuomalainen Nuoriso:
 Von der Leyenin puheessa ei otettu kantaa unionin ilmastotoimien epäoikeudenmukaisuuteen eikä tarjottu konkreettista ratkaisua siirtolaisaaltoihin.
 Lue lisää:
 Analyysi: Von der Leyenin puhe tulvi sielua ja spirittiä, mutta myös konkretiaa siitä, mitä EU:n pitäisi tehdä uusien kriisien vaaniessa
 Nuorille tulee uusi kansainvälinen vaihto-ohjelma EU:ssa – moni voisi päästä töihin ulkomaille "Alman" kautta

EU-johtajan puhe saa nuorisojärjestöiltä ruusuja ja risuja, nuorten teemavuosi herättää innostusta


Summary: Tuomioistuin selvittää, onko huumeiden vastaisessa väkivaltaisessa kampanjassa syyllistytty rikoksiin ihmisyyttä vastaan. Nyt käynnistyvä tutkinta koskee vuosia 2011–2019, jolloin Filippiinit vielä oli tuomioistuimen jäsen.

Kansainvälinen rikostuomioistuin ICC ilmoitti keskiviikkona aloittavansa tutkinnan Filippiinien hallinnon huumeiden vastaisesta sodasta.
 Haagissa sijaitseva tuomioistuin aikoo selvittää, onko väkivaltaiseksi kritisoidussa kampanjassa mahdollisesti syyllistytty rikoksiin ihmisyyttä vastaan.
 Tutkinnassa selvitetään tapahtumia vuosilta 2011–2019, jolloin Filippiinit oli vielä tuomioistuimen jäsen. Maa erosi tuomioistuimesta vuonna 2019 pian sen jälkeen, kun ICC alkoi tehdä alustavia selvityksiä Filippiinien presidentin  Rodrigo Duterten  roolista huumeiden vastaisessa sodassa.
 Lupasi ratkaista huumeongelman
 Duterte nousi presidentiksi kesäkuussa 2016 luvattuaan poistaa Filippiinien huumeongelman. Ratkaisuksi hän esitti sodan aloittamisen huumeiden käyttäjiä ja myyjiä vastaan.
 – Jos tunnette addikteja, menkää ja tappakaa heidät itse, Duterte kannusti kuulijoitaan virkaanastujaispuheessaan.
 Nyt viisi vuotta myöhemmin noin 6 000 ihmistä on saanut virallisten tilastojen mukaan surmansa Filippiineillä huumeiden vastaisissa poliisioperaatioissa.
 Ihmisoikeusjärjestö Amnestyn mukaan tapettuja on todellisuudessa enemmän ja heidän joukossaan on myös sivullisia, joilla ei ole mitään yhteyttä huumeisiin.
 Presidentti Duterte ja maan poliisivoimien johto ovat toistuvasti kiistäneet väitteet summittaisesta voimankäytöstä.
 Surijat osoittivat mieltään huumesodan uhrina kuolleen nuoren muistoksi ja presidentti Duterten toimia vastaan Caloocanissa, Filippiineillä elokuussa 2017. Rolex Dela Pena / EPA
 Vaikea tutkia ilman yhteistyötä
 Syyttäjän esittämään materiaaliin perehtyneet ICC:n tuomarit arvioivat keskiviikkona antamassaan lausunnossaan, että Filippiinien "huumesotaa" ei voi pitää legitiiminä lain toimeenpanona vaan kyseessä on enemmänkin järjestelmällinen hyökkäys siviilejä kohtaan.
 Filippiinien hallitus tai presidentti Duterte eivät ole toistaiseksi kommentoineet tuomioistuimen näkemystä.
 Filippiiniläinen kansalaisoikeusjärjestö Karapatan piti tuomioistuimen kommentteja ja päätöstä aloittaa tutkinta tervetulleena.
 – Duterte ja hänen liittolaisensa pitäisi saattaa vastuuseen näistä rikoksista, järjestö viestitti uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Vuonna 2002 perustettu ICC tuomitsee henkilöitä sotarikoksista, rikoksista ihmisyyttä vastaan ja joukkotuhonnasta.
 Käytännössä tuomioistuimen mahdollisuudet tutkia rikoksia ovat hyvin rajalliset, sillä ICC:llä ei ole omia poliisivoimia tutkimaan väitettyjä rikoksia. Toiminta on pitkälti riippuvaista ulkomaalaisesta viranomaisyhteistyötä.
 Presidentti Duterten tiedottaja ilmoitti jo kesäkuussa, ettei Filippiinit aio avustaa ICC:n mahdollisia tutkimuksia, koska maa ei ole tuomioistuimen jäsen.
 Lue lisää:
 Takaisku Filippiinien huumesodassa: Poliisijohtaja erosi huumeskandaalin takia
 Amnesty vaatii YK:ta tutkimaan Filippiinien huumeiden vastaista sotaa

Kansainvälinen sotarikostuomioistuin aloittaa tutkinnan Filippiinien hallinnon huumesodasta


Summary: Nuorten työntekijöiden tukeminen ja työelämävalmiuksista huolehtiminen auttavat työelämän kuormittavissa tilanteissa.

Nuorten karut kokemukset työelämästä eivät anna mairittelevaa kuvaa nykyajan työpaikoista ja työoloista.
 – Palvelusektori on kasvanut hyvin nopeasti, varsinkin kauppojen palvelut ovat lisääntyneet. Valitettavasti iltaisin ja öisin on liikkeellä hyvin ikäviä asiakkaita, kuvaa tilannetta Työterveyslaitoksen tutkimusprofessori  Mikko Härmä .
 Työhyvinvointipäällikkö  Matti Räsäsen  mukaan S-ryhmällä on päivittäin miljoona asiakaskohtaamista. – Laajat aukioloajat mahdollistavat sen, että yksittäistapaukset ovat ikäviä.
 Räsäsen mukaan tilanteisiin on varauduttava ennakolta.
 – Pidän tärkeänä, että nuorten työelämävalmiuksista huolehditaan. Heillä on mahdollisesti ensimmäisessä työpaikassa perehtymisvaihe hyvin alussa. Nuorille pitää pystyä antamaan tukea.
 Paniikkia, palkatonta ylityötä, ilman ruokataukoa
 Palvelualojen ammattiliiton PAMin mukaan sen alle 25-vuotiaista jäsenistä 23 prosenttia työskentelee suurimman osan ajasta tai jatkuvasti yksin.
 Yli puolet PAMin jäsenistä kokee väkivaltaa tai sen uhkaa töissä. Vielä useampi kokee seksuaalista häirintää, tukalin tilanne on nuorilla. Alle 25-vuotiaista yli 70 prosenttia kertoo olleensa seksuaalisen häirinnän uhrina töissä.
 Yle kysyi nuorilta heidän työoloistaan palvelualalla verkkokyselyllä. 350 vastauksesta kävi ilmi, että yksi suurimmista puutteista oli perehdytyksen puute.
 Nuoret ovat kokeneet esimerkiksi paniikinomaista kiirettä, kärsineet huonosta johtamisesta ja palkattomista ylitöistä. Nuoret kertovat vältelleensä syömistä ja juomista töissä, jotta eivät joutuisi poistumaan vessaan ja jättämään liiketilaa yksin.
 Kaoottinen kiire, häiritsevä asiakas
 Palvelualan ammattiliitto PAMin työympäristöasiantuntija  Erika Kähärän  mukaan palvelualoilla turvattomuuden tunne työvuoron aikana on lisääntynyt.
 – Valitettavan usein on niin, että työntekijöiden määrää määritellään ennustettavan asiakasmäärän perusteella. Kun se ei osukaan kohdilleen, työntekijä on usein yksin. Nuorelle kokemattomalle työntekijälle voi tulla huonoja kokemuksia, kun tulee kaoottinen kiire tai häiritsevä asiakas.
 Yle kysyi nuorten yksintyöskentelystä myös suurilta työnantajilta Keskolta, S-ryhmältä ja R-kioskilta, Scandicilta, Nesteeltä ja St1:ltä. Ketjut eivät osaa vastata kuinka paljon juuri nuoret työskentelevät yksin ilta- ja yöaikaan.
 Ketjujen mukaan työntekijöiden turvallisuutta parantavat muun muassa hyvä perehdytys, turvallisuuskoulutus ja vartiointi.
 Nuorten työoloista ja 24/7-yhteiskunnan lieveilmiöistä keskustelivat A-studiossa Työterveyslaitoksen tutkimusprofessori Mikko Härmä, palvelualojen ammattiliiton PAMin työympäristöasiantuntija Erika Kähärä ja S-ryhmän työhyvinvointipäällikkö Matti Räsänen.
 Katso keskiviikon A-studion keskustelu  Yle Areenasta .
 Lue lisää:
 Nuoret raatavat pitkiä työpäiviä nälissään ja kuuntelevat pikkupomojen huutoa palvelualalla – Yli 300 nuorta kertoi Ylelle hirveistä kokemuksistaan
 Työolojensa takia kohussa ryvettynyt Hesburger aloittaa tällä viikolla toimenpiteet – "Työntekijöiden kuunteleminen on jäänyt taka-alalle"

”Nuorten työelämävalmiuksista huolehdittava” – laajat aukioloajat mahdollistavat ikäviäkin asiakaskohtaamisia


Summary: Jutun sisällä on kuva viestipalvelussa kaupitellusta väärennöksestä, joka jäljittelee Suomen kansallista rokotetodistusta.  Kyseinen todistusmalli on kuitenkin jo vanhentunut, sillä se korvattiin EU:n yhtenäisellä todistuksella.

Viestisovellus Telegramiin on pesiytynyt väärennettyjen rokotetodistusten musta pörssi, ilmenee kansainvälisen tietoturvayhtiö Check Point Researchin  tekemästä selvityksestä .
 Selvityksen mukaan viestisovelluksessa kaupitellaan kaikkiaan 28:n maan koronarokotetodistuksia esittäviä väärennöksiä. Joukossa on monia EU-maita Suomi mukaan lukien. Suomen ja useimpien muidenkin EU-maiden väärennetyn rokotetodistuksen hinta on selvityksen mukaan 150 euroa.
 Kohdemaiden, mutta myös myyjien määrä on kasvanut nopeasti. Yhtiön mukaan elokuun selvityksessä väärennettyjen todistusten myyjiä liikkui Telegramissa 1 000, mutta syyskuussa määrä oli jo kymmenkertainen.
 Asiasta uutisoi Suomessa aiemmin  Mobiili.fi .
 Väärennettyjä rokotetodistuksia on myyty Telegramiin perustetuissa ryhmissä, joissa on seuraajia ja jäseniä noin 25 000 – 30 000. Check Pointin mukaan joidenkin ryhmien jäsenluvut pomppasivat vieläpä moninkertaiseksi viime viikolla, kun Yhdysvaltain presidentti  Joe Biden  ilmoitti  vaatimuksensa suurten yhtiöiden työntekijöiden rokottamisesta . Biden vaati, että kaikkien yli sadan työntekijän yritysten tulee varmistaa, että työntekijät on rokotettu tai testataan viikoittain.
 Check Pointin haaviin jäämä väärennös kansallisesta rokotetodistuksesta on onneksi jo vanhentunut. Käytössä on nyt EU:n yhtenäinen rokotetodistus. Check Point Research
 Euroopassa jäsenmäärät ovat yhtiön mukaan kasvaneet vuoden 2021 aikana EU-maiden koronarokoteohjelmien edetessä.
 Yhtiön mukaan elokuun selvityksessä väärennettyjen koronapassien myyjät sijaitsivat Euroopassa, kuten Saksassa, Espanjassa, Ranskassa ja Venäjällä. Esimerkiksi Yhdysvaltain väärennetyn todistuksen sai 100–120:lla dollarilla.
 Check Pointilla ei ole tietoa siitä, ovatko esimerkiksi suomalaiset väärennökset käyneet kaupaksi. Yhtiön viestinnästä kerrotaan, etteivät he saa tietoa väärennösten myyntiluvuista, koska varsinainen ostaminen ei tapahdu julkisesti.
 Eikä yksittäinen viestisovellus ole ainoa hämärien väärennösten markkinapaikka. Pimeän verkon uumenissa rehotti laiton "rokotekauppa" jo ennen kuin valtiot pääsivät aloittamanan rokotusurakkaansa. Onpa väärennettyjä rokotteita  yritetty kaupitella ovelta ovellekin .
 Check Point Research on amerikkalais-israelilaisen tietoturvayhtiö CheckPoint Software Technologiesin osa, joka tutkii ja analysoi kyberriskejä.
 Lue myös:   Huijarit vetoavat nyt ihmisten matkustushaluun: Matkailijoille kaupataan väärennettyjä todistuksia negatiivisesta koronatestistä
 Pimeä verkko on itsekkäiden ja moraalittomien kohtauspaikka  – koronarokotteiden hämäräkauppa alkoi jo ennen ensimmäistäkään pistosta
 Suomelle ja muille EU-maille tarjottu miljardien arvosta olemattomia koronarokotteita – vain ajan kysymys, kun väärennöksiä tulee myyntiin

Tietoturvayhtiö: Väärennettyjä rokotetodistuksia kaupitellaan viestisovellus Telegramissa – suomalainen "todistus" 150:llä eurolla


Summary: Tutkijan mukaan pääministeri Marin jäljittelee somevaikuttajien tyyliä jakaa henkilökohtaista ja samaistuttavaa sisältöä seuraajiensa kanssa.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Pääministeri  Sanna Marin  (sd.)  julkaisi Instagram-videon , jossa hän kehui uutta nahkareppuaan ja kohu oli valmis.
 Iltalehti vielä paljasti,  että reppufirman omistajan sisko on Marinin koulukaveri. Pääministeri on Suomen vaikutusvaltaisin poliitikko, joten suosimisepäilyksiä esitettiin heti. Marinilla on Instagramissa lähes puoli miljoonaa seuraajaa.
 Kysyimme asiantuntijoilta, miksi Marinin reppupostaus ylipäätään noteerattiin ja mihin he ovat kiinnittäneet huomiota pääministerin somekäyttäytymisessä.
 Jyväskylän yliopiston kauppakorkeakoulun väitöskirjatutkija  Hanna Reinikainen  on tutkinut somevaikuttamista.
 Peter Perttula  on Tampereen ammattikorkeakoulu TAMKin koulutusviennin asiakkuuspäällikkö. Hän on yksi tammikuussa alkavan somevaikuttamisen koulutusohjelman suunnittelijoista.
 Mikä oli ensireaktio pääministerin reppuvideoon?
 Hanna Reinikainen:  Ensimmäinen ajatus reppustooriin oli se, että uusi reppuhan kuuluu monilla ihmisillä syksyyn, on tällainen syksyn aloitus. On hankittu uudet syyskengät ja -takki tai reppu. Haetaan samaistuttavuutta.
 Minusta näytti, että pääministeri oli aidosti riemuissaan uudesta hankinnastaan.
 Peter Perttula:  Ensireaktiona on pieni hämmennys, koska mietin, onko taustalla diili eli kaupallinen yhteistyö vai ei. On ok, jos julkinen henkilö mainostaa asiaa, kunhan se on selkeästi ilmoitettu kaupallisesti yhteistyöksi.
 Pian tuli selville, että Marin on sen repun itse ostanut ja eli niin sanotusti hyvää hyvyyttään tuonut sitä esille. Se on mielestäni nykyaikaa ja ihan fine.
 Toisaalta on mielestäni hienoa, että hän uskaltaa. Hän on aidosti ja ex tempore ollut sitä mieltä, että tässä on hieno suomalainen tuote ja jakanut sen. Mielestäni sellaistakin pitää uskaltaa tehdä.
 Hanna Reinikaisen mukaan henkilökohtainen, kaupallinen ja poliittinen vaikuttaminen sekoittuvat nykyään sosiaalisessa mediassa. Tämä voi hämmentää. Jorge Gonzalez / Yle
 Marin on julkaissut sometileillään aiempaa vapaamuotoisempaa sisältöä. Miksi muutos?
 Hanna Reinikainen:  Tämä on kiinnostava ilmiö. Marin on alkanut viime aikoina tuoda Instagramiin henkilökohtaisempaa sisältöä. Pääministerin elämästä on nähty pilkahduksia. Kesällä oli loman vietosta, nyt myös kurkistuksia sinne kulissien taakse, mitä pääministerin päivässä tapahtuu.
 Näkisin, että pääministeri jäljittelee tässä somevaikuttajien tutuksi tekemää tyyliä jakaa henkilökohtaista ja samaistuttavaa sisältöä seuraajiensa kanssa.
 Miksi Marinin postaus herätti huomiota?
 Hanna Reinikainen:  Sosiaalinen media on ihmiseltä ihmisille-viestintää. Pääministeri taas mielletään instituutioksi. Kumpi siellä sosiaalisessa mediassa nyt on, se instituutio vai se henkilö pääministeri? Tästä tulee se ristiriita. Minä tulkitsen niin, että tämä Marinin henkilökohtainen sisältö on askel siihen henkilö suuntaan. Pääministerillä on käytettävissä muita institutionaalisia kanavia, joissa ollaan läsnä eri tavalla.
 Sosiaalisessa mediassa ihmisiä puhuttelee nimenomaan henkilökohtainen, lähestyttävä ja samaistuttava sisältö. Tässä nyt otetaan askelia tällaiselle maaperälle. On kiinnostava, miten henkilökohtainen, kaupallinen ja poliittinen vaikuttaminen sekoittuvat nykyään sosiaalisessa mediassa.
 Peter Perttula : Mietin, olisiko moni kiinnittänyt asiaan huomiota ilman mediaa. Marin on nuori henkilö, joka on somessa aktiviinen. Mahdollisuus, että hänen laukkunsa herättää mediahuomion on paljon suurempi kuin jonkin 50-vuotiaan tai 60-vuotiaan poliitikon, joka ei käytä somea ollenkaan.
 Jouni Immonen / Yle
 Miten pääministerin asema vaikuttaa reaktioon?
 Hanna Reinikainen:  Pääministeri on erityisen tarkan luupin alla. Häneen kohdistuu arviointi ja epäilys. Jatkuvasti mietitään, onko hän saamansa luottamuksen arvoinen. Hän käy luottamuksesta jatkuvaa kamppailua.
 Täytyy muistaa, että tässä on ollut jo taustalla myös aiempi keskustelu suosittelusta. Viime syksynä oli kohu, kun Marin  esiintyi Trendi-lehdessä  Kalevalan korun koru kaulassaan. Silloin kohuttiin, että nyt Marin mainostaa, vaikka hänet oli stailattu journalistista juttua varten. Keskustelu lähti omituisille raiteille silloin, koska kyse ei ollut mainoksesta. Tässä on nyt jotain samaa.
 Päteekö pääministeriin samat some-säännöt kuin tavallisiin kansalaisiin?
 Peter Perttula : On hyvä, että pääministeri on aktiivinen sosiaalisessa mediassa. Politiikka tavoittaa nuoret äänestäjät sosiaalisen median kautta.
 Varsinkin se, että nuoret äänestäjät näkevät, että täällä on oikea inhmillinen ihminen, jolla on oma elämä ja joka tekee muitakin asioita kuin on pääministeri. Kyllä sitä monet haluaa seurata.
 Instagramissa kuviin merkitään tuotteet ja kreditoidaan tekijät. Lukevatko eri-ikäiset Marinin postauksen eri tavoin?
 Hanna Reinikainen:  Nuoret ovat tottuneita siihen, että henkilökohtaisen sisällön lisäksi yritykset ja brändit ovat esillä vaikuttajien somekanavissa. He ovat myös tottuneet siihen, että postauksiin on merkitty kaupallinen yhteistyö tai mainos. Tosin aina yhteistyötä ei ole merkitty oikein.
 Marin oli ostanut repun omilla rahoillaan, joten ei voi sanoa, että kyse olisi kaupallisesta yhteistyöstä. Ymmärrän, että saattaa syntyä epäilys. On vielä aika uutta, että myös poliitikot ovat sosiaalisessa mediassa siten, että kaupallisuus kiertyy postauksiin. Erilaiset vaikuttamisen muodot kietoutuvat sosiaalisessa mediassa yhteen, mikä voi hämmentää ihmisiä.
 Somevaikuttajat postaavat itsekin vaikka hyvästä palvelusta. He usein mainitsevat siinä yhteydessä, että maksoin muuten itse. Tällä halutaan tehdä seuraajille selväksi, ettei kyse ole kaupallisesta sidoksesta tai piilomainonnasta.
 TAMK
 Peter Perttula : Vertaisin tätä siihen, kun opiskelin (TAMK:n) Proakatemialla vuosina 2014–2016. Perustimme yrityksen elektronisen urheilun ympärille.
 Silloin e-urheilu oli tosi uusi juttu. Moni oli sitä mieltä, ettei pelien pelaaminen voi olla urheilua, se pilaa nuoret, aivot sulaa ja mitä kaikkea. Nyt Yle näyttää e-urheilua, Finnkinossa näytetään elektronista urheilua. Monet ihmiset pelaavat työkseen, ja monet haluavat seurata mieluummin e-urheilua kuin muita urheilulajeja.
 Tällaista samanlaista kehitystä näkyy sosiaalisessa mediassa ja influensserimaailmassa – siitä on tulossa enemmän normi.
 Meneekö poliitikoilla moraalinen ja (laillinen) raja siinä, että esitelty tuote on maksettu itse?
 Hanna Reinikainen:  Osa pitää hienona sitä, että suomalaisia tuotteita ja yrityksiä nostetaan tällä tavalla esiin. Mutta tässäkin lähdettiin pian etsimään sitä, onko kyse jonkinlaisesta lähipiirin suosimisesta. Kysyttiin, onko  Marinilla läheinen suhde yrityksen omistajaan ja voisiko tässä olla korruptiota?
 Kyllä poliitikkoja tosi tarkalla silmällä katsotaan. Pääministerillä on kuitenkin paljon valtaa, joten siitä ollaan tarkkoja, miten hän sitä käyttää myös sosiaalisessa mediassa.
 Peter Perttula:  Jos kyse on kaupallisesta yhteistyöstä, se pitää tuoda heti ilmi. Influensseri- ja vaikuttajamarkkinointi on isoa bisnestä, eikä olisi oikein, jos julkisessa asemassa oleva ihminen rahaa vastaan mainostaa jotain tuotetta ilman että siitä kerrotaan.
 Mielestäni ei ole ongelmaa, jos tuote on eettinen ja seuraajille on selkeää yhteistyön luonne. Silloin se on yhtälailla ok niin pääministerille kuin kenelle tahansa muulle.
 Jouni Immonen / Yle
 Kysyimme asiaa myös politiikan asiantuntija  Erkka Railolta , joka pohtii laukusta nousseen kohun takana olevaa ilmiötä.
 – Poliitikoista on tullut tavallaan myös julkisuuden henkilöitä, joiden mielipiteet vaikuttavat. Suomalainen vaalijärjestelmä painostaa myös poliitikkoja siihen, että henkilökohtaista puolta kannattaa tuoda somessa esiin, koska se lisää samaistuttavuutta ja positiivista julkisuutta.
 Poliittisten vastustajien mielestä henkilökohtaisen elämän tuominen julkisuuteen voi vaikuttaa halpahintaiselta, jonka takia pääministerin somekäyttäytymistä nostetaan myös yhteiskunnalliseen keskusteluun.
 – Ristiriita arvostetun pääministeri-instituution ja henkilökohtaisen julkisuuden välillä ruokkii sitten näitä kohuja, Railo summaa.
 Voit keskustella aiheesta lauantaihin kello 23 asti.
 Lue lisää:
 Moni hieraisi silmiään, kun Sanna Marin kehui suomalaisyrityksen laukkua Instagramissa – kysyimme pääministerin avustajalta, onko tällainen ok
 Pääministeri Sanna Marinin muotikuva synnytti naisvihaa vastustavan someliikkeen – "Marinin toiminta on hyvin tietoista", sanoo tutkija
 Voiko pääministerin vanhaa kuvaa käyttää yhä hääpukujen mainostamiseen? Politiikan huipulle nousseiden kuvia katsotaan uusin silmin

Onko ok, että poliitikko kehuu somessa lempivaatettaan tai uutta reppuaan, vastauksia löytyy puolesta ja vastaan – "Nykyaikaa ja ihan fine"


Summary: Teräsyhtiö SSAB:n hallituksen puheenjohtaja erosi, Ruotsin valtio on lisännyt omistustaan ja Suomessakin osakeomistusta rukattiin. SSAB:n suurin terästehdas toimii Raahessa.

Raahen terästehtaan omistaja, ruotsalainen teräsyhtiö SSAB on keväästä lähtien ja erityisesti tällä viikolla välkkynyt uutisotsikoissa yllättävien omistus - ja hallitusmuutosten vuoksi niin Suomessa kuin Ruotsissa.
 Tuorein pommi on eiliseltä, jolloin yhtiön hallituksen puheenjohtaja  Bengt Kjell  ilmoitti jättävänsä tehtävänsä. Alkuviikosta Suomen hallituksen talouspoliittinen ministerivaliokunta päätti ottaa valtion erityistehtäväyhtiö Solidiumin SSAB-osakkeet valtioneuvoston suoraan omistukseen.
 Alkukesästä ruotsalainen pääomasijoittaja Industrivärden myi kaikki osakkeensa ruotsalaiselle valtionyhtiö LKAB:lle (Loussavaara-Kiirunavaara Aktiebolag) 2 miljardilla kruunulla (lähes 200 milj. eur).
 Mutta jo sitä ennen huhtikuussa Solidium myi 6,3 prosenttia kaikista SSAB-osakkeista kansainvälislle sijoittajille lähes 300 miljoonan euron hintaan. Kaupan jälkeen Solidiumin omistus pieneni SSAB:ssa 12,6 prosentista 6,3 prosenttiin ja ääniosuus laski 8,0 prosenttiin.
 OP:n osakeanalyytikko Markku Moilanen, mitä SSAB:ssa oikein tapahtuu?
 – Kjell Bengt on myös Industrivärdenin hallituksen jäsen. On luontevaa, että kun Industrivärden ei enää ole omistajana SSAB:ssa, myös hallituksen puheenjohtajaa vaihtuu. Yleensähän teolliset sijoittajat ja pääomasijoittajat haluavat omistamansa yhtiön hallitukseen jäsenen valvomaan, että tehdään järkeviä päätöksiä ja voidaan vaikuttaa strategisiin linjauksiin. Kun sijoitus myydään, ei ole enää tarvetta seurata yhtiötä yhtä läheltä.
 Entä mikä selittää Suomen valtion päätöstä ottaa Solidiumin SSAB-osakkeet suoraan valtioneuvoston kanslian omistukseen?
 – SSAB on Suomessa erittäin suuri päästöjen aiheuttaja. Raahen terästehdas aiheuttaa seitsemän prosenttia Suomen CO2-päästöistä. Suomella on erittäin kova tavoite saada päästöjä vähennettyä, joten varmasti siksi SSAB otettiin strategisena liikkeenä tarkemman silmän alle valvontaan. Näin ehkä investointiaikatauluja saadaan vähän kiirehdittyä. Nyt SSAB:n suunnitelmissa on ensiksi muuttaa Öxelösundin tehdas Ruotsissa vähäpäästöiseksi. Raahen terästehdas olisi vuorossa 2030-luvulla.
 – Liekö päätös myös vähän kytköksissä kevään osakemyyntiin. Valtion puolella halutaan, että loput Suomen SSAB-osakkeista myös pysyy omistuksessamme ja pystytään jollain tapaa vaikuttamaan yhtiön Suomen-suunnitelmiin.
 Onko taustalla ollut pelkoa, että kohta Raahen tehdas myydään pois SSAB:sta?
 – En usko, että yksittäistä tehdasta lähdettäisiin myymään. Raahen tehdas on SSAB:n suurin tehdas, yhtiö tekee kannattavaa liiketoimintaa, eikä sillä ole velanhoito-ongelmia. Myyntitarvetta ei siis ole.
 – Sen sijaan on aika ajoin spekuloitu, voisiko joku teräsjätti ostaa pois koko SSAB:n. Yhtiöhän on lilliputti teräsjättiläisiin verrattuna, ei mahdu maailman 50 suurimman teräsyhtiön listalle.
 Miksi Solidium myi SSAB-osakkeensa huhtikuussa? Oliko tämä vain rahantekoa?
 – Teräsmarkkinolla oli monta heikkoa vuotta peräkkäin ja kurssit matelivat. Mutta viime vuoden lopulla käynnistyi nousuralli terästen hinnoissa ja osakekurssitkin lähtivät nopeasti nousuun. Keväällä kurssit kävivät jo aika korkealla. Ehkä ajattelivat sen hyväksi hetkeksi irtaantua osasta SSAB-omistuksia. En näe tässä sen kummempaa.
 Entä miksi kaivosyhtiö LKAB osti Industrivärdenin SSAB-osakkeet?
 – LKAB on täysin Ruotsin valtion omistama kaivosyhtiö ja Ruotsin valtio on nyt SSAB:n suurin omistaja. Sehän oli jo aiemmin omistajana SSAB:ssa ja toimittanut pitkään rautamalmia SSAB:lle. Nyt LKAB vaan kasvatti omistusosuuttaan yhtiössä, kun Industrivärden myi.
 – Näkisin oston Ruotsin kannalta liittyvän päästövähennystavoitteisiin, mitä Ruotsillakin on. SSAB on Ruotsissakin yksi isoimpia CO2-päästöjen aiheuttajia ja nythän SSAB kehittää terästuotantoa päästöttömäksi. Hiljattain ne toimittivat ensimmäisen erän päästötöntä terästä Volvolle. Uskon, että Ruotsi haluaa tukea yhtiötä päästövähennystavoitteissa ja tietysti samalla ajetaan omaakin agendaa.
 Ruotsalainen SSAB ja suomalainen Rautaruukki yhdistyivät 2014. Yhtiöllä on noin 14 000 työntekijää yli 50 maassa ja tuotantolaitoksia Ruotsissa, Suomessa ja Yhdysvalloissa. Raahen tehtaalla on työntekijöitä noin 2 500 ja Hämeenlinnan tehtaalla 900. Vuonna 2020 SSAB:n liikevaihto oli 65 miljardia Ruotsin kruunua eli noin 6,4 miljardia euroa.
 Lue lisää:
 SSAB:n hallituksen puheenjohtaja eroaa
 Hallitus haluaa teollisuuden suuren hiilidioksidipäästäjän suoraan alaisuuteensa – SSAB:n osakkeet siirtyvät Solidiumista valtioneuvoston kanslialle

Suomen ja Ruotsin valtiot ovat ottaneet SSAB:n tiukkaan otteeseen – Mitä Suomen suurimman saastuttajan omistuskuvioissa oikein tapahtuu?


Summary: Jättiläismäistä eläkejärjestelmien yhdistämishanketta valmisteltiin kaksi vuotta ja sen toteuttaminen oli kirjattu myös hallitusohjelmaan. Sosiaali- ja terveysministeriö tiedotti iltapäivällä, että yksimielisyyttä hankkeen toteuttamisesta ei löytynyt sitä valmistelleessa työryhmässä. Suurin syy hankkeen tyssäämiseen oli erimielisyys “neutralointimaksusta” joka kuntien Kevan olisi pitänyt maksaa yksityisille eläkeyhtiöille.

Suuri eläkejärjestelmän uudistus tyssäsi erimielisyyteen valtavasta varojen siirto-operaatiosta, jossa kuntien eläkevakuutuksia hoitavan Kevan olisi pitänyt siirtää noin 15 miljardin euron hyvistysmaksu yksityisen eläkejärkestelmän yhtiöille, joista suurimmat ovat Ilmarinen, Varma ja Elo.
 Eläkejärjestelmien yhdistyminen oli tarkoitus toteuttaa siten että se olisi molempien järjestelmien jäsenille eli kunnille ja yksityisille yrityksille kustannusneutraali.
 Koska kuntien naisvaltainen henkilöstö elää keskimäärin pidempään kuin yksityisten yritysten henkilöstö, olisi Kevan pitänyt maksaa yksityiselle järjestelmälle "neutralontimaksu", joka uusimmissa laskelmissa olisi ollut noin 15 miljardia euroa.
 Kun nykyiseen hallitusohjelmaankin kirjattu eläkejärjestelmien yhdistämishanke käynistyi pari vuotta sitten neutralointimaksun arveltiin olevan noin 10 miljardia euroa, mutta summa on kasvanut valmistelun edetessä huikeasti.
 Yhdistymistä valmistellut työryhmä ei lopulta löytänyt ratkaisua  neutralointimaksua koskeviin kysymyksiin.
 - Tämän neutralointimaksun maksamisen suorittamistavasta on tehty työn aikana monenlaisia malleja, mutta sellaista ratkaisua ei ole löydetty, jonka kaikki mukana olleet tahot olisivat hyväksyneet, sosiaali- ja terveysministeriön iltapäivällä julkaisemassa tiedotteessa todettiin.
 Juttu täydentyy

Kuntien ja yritysten eläkejärjestelmien yhdistämien tyssäsi -
Työryhmä ei löytänyt sopua 15 miljardin kynnysrahasta, joka Kevan olisi pitänyt maksaa


Summary: Satakunnan käräjäoikeus tuomitsi naisen elinkautiseen vankeuteen murhasta viime vuoden marraskuussa. Hovioikeuden mukaan nainen syyllistyi murhan sijasta tappoon. Tuomio aleni merkittävästi.

Vaasan hovioikeus on alentanut Porissa naisystävänsä tappaneen naisen vankeusrangaistusta elinkautisesta kymmenen vuoden vankeusrangaistukseen. Samalla rikosnimike muuttui murhasta tapoksi.
 Tuomittu  Susanna Maarit Hervamaa  tappoi naisystävänsä Porissa helmikuussa 2020.  Satakunnan käräjäoikeus tuomitsi  hänet elinkautiseen vankeuteen murhasta saman vuoden marraskuussa.
 Syytteen mukaan tuomittu oli yrittänyt tappaa uhria ensin lääkkeillä ja insuliinilla ja tukahduttamalla tyynyllä. Uhri kuoli lopulta kaulaan tulleisiin puukoniskuihin.
 Hovioikeus: Nainen saattoi liioitella käräjäoikeudessa
 Alkuperäisessä tuomiossa katsottiin, että nainen on käyttänyt surmaamiseen vakaata harkintaa ja ollut täydessä ymmärryksessä teon tehdessään.
 Hovioikeuden perusteluissa kuitenkin mainitaan, ettei voida täysin sulkea pois sitä mahdollisuutta, että Hervamaan kertomus olisi käräjäoikeudessa ollut liioiteltu.
 Hovioikeus katsoo myös, että vaikka tuomitun aikomus on ollut surmata uhri, ei asiassa ole luotettavalla tavalla osoitettu, että hän olisi erityisesti suunnitellut tai valmistellut tekoa. Kaikki surmaamiseen käytetyt välineet ovat löytyneet asunnosta valmiiksi, eikä tuomittu ole niitä erikseen hankkinut tekoaan varten.
 Rikosnimikkeen muuttumisessa murhasta tappoon vaikutti myös se, että vaikka hovioikeuden mukaan teossa on erityisen julmuuden ja raakuuden piirteitä, teko ei kuitenkaan ole kokonaisuudessaan ollut erityisen raaka tai julma. Hovioikeus piti naisen mielentila-arvion ennallaan ja totesi hänet syyntakeiseksi tekoon.
 Aiheesta aiemmin:
 Porilaisnainen mielentilatutkimukseen naisystävänsä murhan takia – tunnusti tekonsa oikeudessa
 Syyttäjä vaatii naiselle elinkautista vankeusrangaistusta toisen naisen murhasta – tekijä ja uhri elivät vuosia parisuhteessa

Naisystävänsä Porissa tappaneen naisen tuomio aleni hovioikeudessa – elinkautinen muuttui 10 vuoden vankeudeksi


Summary: Turkulaisessa Kurjenmäkikoti 2:ssa väkivallan kohteeksi joutui syyskuun alussa kaksi yksikön asiakasta, joista toinen menehtyi.

Poliisi kertoo edistyneensä turkulaisessa vanhusten palvelutalossa, Kurjenmäkikoti 2:ssa tapahtuneen väkivaltarikoksen tutkinnassa.
 Poliisin mukaan, se on pystynyt poissulkemaan epäiltyjä. Tällä hetkellä yhden asukkaan kuolemasta ja toisen asukkaan loukkaantumisesta epäillään kolmatta talon asukasta.
 Menehtynyt oli yksikössä asunut lähes satavuotias nainen.
 Asiaa tutkitaan kuolemantuottamuksena ja kahtena törkeänä pahoinpitelynä.
 Myös Turku tekee omaa selvitystään asiassa.
 Kuuntele tästä uusimmat Yle radiouutiset Varsinais-Suomesta Lue uusimmat Yle Uutiset Varsinais-Suomesta

Poliisi edistynyt turkulaisen vanhusten palvelutalon väkivallantekojen tutkinnassa


Summary: Aino Marjamaa opiskelee toista vuotta sosiaalitieteitä. Lupauksista huolimatta hänen vuosikurssinsa opinnot jatkuvat etänä edelleen. Marjamaa on pettynyt lupauksiin lähiopiskeluun pääsemisestä. Varsinkin demotunneilla vuorovaikutus olisi tärkeää.

Turun yliopistossa sosiaalitieteitä opiskeleva  Aino Marjamaa  on ollut aktiivisesti yhteydessä oman tiedekuntansa henkilökuntaan.
 Sosiaalitieteissä ensimmäisen ja kolmannen vuoden sekä maisterivaiheen opiskelijat ovat päässeet lähiopiskeluun, mutta toisen vuoden opiskelijat, kuten Marjamaa, jatkavat jo toista vuotta etäopetuksessa. Hän on kuullut opiskelijoista, jotka eivät tunne yhtään opiskelukaveria nimeltä.
 – Olemme edelleen totaalietäopetuksessa. Viime viikolla kurssit pyörähtivät käyntiin. Tuntuu järkyttävältä ja hämmentävältä katsoa moodle-sivustoa. Sieltä näkee luentotallenteet eli on turha tulla yliopistolle. Suurin haaveeni on päästä edes kerran luentosaliin. En ole koskaan ollut siellä enkä pääse vieläkään, kertoo Marjamaa.
 Tiedekunnan henkilökunta on ottanut Marjamaan palautteet positiivisesti ja ymmärtäväisesti vastaan.
 – Ilmeisesti luennoitsijoilla on sellainen käsitys, että joku toinen heistä järjestää lähiopetusta. Lopputulos on, että kaikki on etänä, kertoo Marjamaa ja vaatii muutosta ja arvostusta seuraavassa periodissa, joka alkaa lokakuussa.
 Marjamaa kertoo tulleensa yliopiston tiloihin katselemaan luentotallenteita, kun se on nyt mahdollista. Samalla pystyy edes tapaamaan joitain opiskelutovereita. Viime lukukausi kului tiukasti omissa oloissa. Osalla opiskelijoista tunnelmat olivat raskaita.
 – Demoryhmissä ihmiset ovat ihan purskahtaneet itkuun, kun on joutunut yksin tekemään tehtäviä. Vuorovaikutus ja vertaistuki ovat niin tärkeitä asioita.
 Biotekniikan ja viestinnän opiskelijat olivat lähiopetuksessa luentosalissa. He ohjelmoivat robotteja. Minna Rosvall / Yle
 Yliopisto tietää, että eroa lähiopetuksen määrässä on
 Turun yliopiston apulaisrehtori  Piia Björn  tietää, että keskustelu lähiopetuksesta velloo yliopistolla. Hän kertoo, että hallinto on saanut sekä positiivista palautetta että kehittämisehdotuksia.
 – Teetin pikakyselyn jokaiseen tiedekuntaan. Lähiopetusta on 10–90 prosenttia eli variaatio on suuri, myöntää Björn.
 Apulaisrehtorin mukaan ei kannata odottaa, että Turun yliopisto palaa sadan prosentin lähiopetukseen, kun sellaista määrää ei ole aiemminkaan ollut.
 Turun yliopiston vararehtori Piia Björn lupaa lisää lähiopetusta lokakuussa.   Minna Rosvall / Yle
 Nykyisen lähiopetuksen määrää säätelee laaja etätyösuositus ja se, että tilassa ei voi kerrallaan olla kuin 50 opiskelijaa. Lokakuun loppupuolella tämäkin opetusta rajoittava tekijä saadaan todennäköisesti pois.
 Yle uutisoi elokuussa, että  jotkut opiskelijat jopa harkitsevat opintojen keskeyttämistä  koronan aiheuttamien hankaluuksien vuoksi. Vararehtori Björnin mukaan tällaisista keskeyttämisistä ei ole tietoa. Ne rajoittuvat yksittäisiin henkilöihin.
 – Sen sijaan kansainvälisten maisteriohjelmien opiskelijat siirsivät opintojaan. Nyt heistä on 40 opiskelijaa tulossa kampukselle opiskelemaan, kertoo Björn.
 Turun yliopisto otti melkoisen digiloikan, kun se opetti pääosin etänä viime vuoden. Nyt tavoite on tarkastella opetuksen laatua ja pohtia, millainen opetus sopii mihinkin tilanteeseen.
 – Osa opiskelijoista ja henkilökunnasta sopeutui hyvin eikä heitä haitannut, että elämää piti rajoittaa. Osalle korona-aika on ollut äärimmäisen vaikeaa. Panostamme hyvinvointiin ja yhteisöllisyyteen monella tavalla, lupaa Björn.
 Aino Marjamaa ja Santeri Harinko keskustelevat lähiopetuksen määrästä. – Olen luullut, että kaikki saavat jo lähiopetusta, kertoo Harinko.  Minna Rosvall / Yle
 Valtiotieteilijä jatkoi sittenkin opintoja
 Valtiotieteitä opiskeleva  Santeri Harinko  pohti elokuussa tosissaan välivuoden pitämistä yliopisto-opinnoista. Koronavuosi kotioloissa tai kaupunginkirjastossa opiskellen otti koville. Hän jatkaa kuitenkin opintoja ja uskoo, että lähiopinnot onnistuvat.
 – Saksan kielen opinnot ovat jo alkaneet ja ne ovat etänä. Se sopii kielten opiskeluun. Sivuaineopinnot kaupunkisuunnittelussa ainakin luvattiin järjestää lähiopetuksena. Olen saanut sähköpostilla lupauksen asiasta, kertoo Harinko.
 Harinko on nauttinut päästyään Educariumin kirjastoon ja tapaamaan opiskelutovereitaan. Hän kertoo elävänsä ihan eri todellisuutta kuin viime lukukaudella.
 – Silloin opiskelu oli ankeaa ja yksinäistä. Olin huolestunut varsinkin uusista opiskelijoista. Nyt näemme täällä ja liikuntapaikat on avattu, joten päästään sinnekin. Huomaan, että on energiaa ja intoa opiskella, iloitsee Harinko.
 Aino Marjamaa kertaa ensimmäisen opiskeluvuoden tunnelmia Haringon kanssa.
 – Oli tosi iso pettymys, että luennot olivat tallenteina. Meidän kesken tuli sellainen vitsi, että on kuin kirjekurssilla olisi. Ei ole mitään kontaktia luennoitsijaan tai muihin opiskelijoihin, kertoo Marjamaa.
 Ylioppilaskunta haluaa panostaa opetuksen laatuun
 Turun yliopiston ylioppilaskunnan hallituksen puheenjohtaja  Aliisa Wahlsten  on vienyt opiskelijoiden tuntemuksia yliopiston hallinnon tietoon. Hän painottaa myös, että kaikki opiskelijat eivät vielä uskalla tulla yliopistolle koronatartunnan pelossa ja toisaalta osa haluaa opiskella etänä. Etäopetuksen pitää olla mahdollista, jos opiskelija tai ryhmä joutuu karanteeniin.
 – Osa kokee, että odotukset ovat täyttyneet, kun pääsee yliopistolle. Osan mielestä lähiopetusta ei ole tarpeeksi. Oppiaineilla on vastuu järjestää opetusta ja vaihtelua on eri oppiaineissa, kertoo Wahlsten.
 TYY:n hallituksen puheenjohtaja Aliisa Wahlsten on tiiviisti yhteydessä yliopiston henkilökuntaan. Opiskelijoiden mielipiteitä kuunnellaan, kun opetusta kehitetään kaikille sopivaksi.   Minna Rosvall / Yle
 Ylioppilaskunta haluaa panostaa opetuksen laatuun ja sillä on hyvät keskusteluyhteydet yliopiston kanssa.
 – Tavoitteena ovat joustavat opinnot. Yleinen tavoite on, että vuodesta 2022 alkaen 30 prosenttia opetuksesta olisi kokonaan etäopetusta ja 70 prosenttia lähiopetusta. Me opiskelijat olemme moninainen joukko, muistuttaa Wahlsten.
 Turun yliopistorakennusten avautuminen on houkutellut väkeä paikalle. Tapaamisia voi järjestää muun muassa ulkona koronaturvallisesti. Minna Rosvall / Yle
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 18.9. kello 23.
 Lue lisää:
 Korkeakouluopiskelijat kammoksuvat etäopiskelun jatkumista – Saaga Salonen: "Tiedän jo nyt, että joudun pistämään opintoni paussille"
 Tuhannet parikymppiset aloittivat korkeakoulussa keskiviikkona – luvassa on lähiopetusta, bileitä ja koronan vuoksi puuttunutta opiskelijaelämää

Tunteet ovat pinnassa Turun yliopistossa, kun kaikki eivät pääse lähiopiskeluun – opiskelija: "Haaveeni on päästä edes kerran luentosaliin"


Summary: Kabulilaiset ovat tottuneet sopeutumaan sekasortoon ja uusiin hallitsijoihin, sillä muuta he eivät voi, kirjoittaa Afganistanista palannut Ylen Pakistanin-toimittaja Maija Liuhto.

KABUL/ISLAMABAD  Kun lähdin Kabulista tällä kertaa, en suunnannut Hamid Karzain kansainväliselle lentokentälle, niin kuin aiempina vuosina. En käynyt läpi neljää erilaista turvatarkastusta matkalla porteille ja raahannut laukkujani ohi  Ahmad Shah Massoudin  valtavan kuvan, joka koristi ennen kotimaan terminaalia.
 Massoud oli aiemman hallinnon kansallissankari, joka taisteli Talibania vastaan.
 Tällä kertaa ainoa pääsy ulos maasta oli maanteitse, joten lähdin vuorten läpi takaisin itään Pakistaniin. Olen asunut Pakistanissa vuodesta 2018 lähtien asuttuani sitä ennen Afganistanissa kolme vuotta.
 On kulunut kuukausi siitä, kun Kabul kaatui Talibanille, ja seurauksena oli kaaos lentokentällä. Maa ei ole vielä toipunut haavoista, eivätkä kaikki ole tottuneet uuteen todellisuuteen.
 Kabulin kaduilla partioivat talibanit ovat uskomaton näky.  Vaikka äärijärjestö on vakuutellut armahtaneensa vanhat vihollisensa, monet yrittävät vielä päästä epätoivoisesti pois maasta. Useat piileskelevät edelleen turvataloissa.
 Samalla elämä on jatkunut pääkaupungissa lähes normaaliin tapaan. Ihmiset ovat palanneet kaduille, naiset liikkuvat ulkona myös ilman burkaa ja ravintolat ovat auki. Kabul on nyt monen haastattelemani paikallisen mielestä turvallisempi kuin aikoihin.
 Afganistanilaiset tungeksivat Kabulin lentokentälle 20. elokuuta 2021.  Wakil Kohsar / AFP
 Ristiriitaa lentokentältä saatujen epätoivoisten kuvien ja Kabulin uuden todellisuuden välillä saattaa olla vaikea ymmärtää. Eikö ihmisillä ollut äärimmäinen hätä ja pelko? Eikö Taliban haluakaan tappaa naisia?
 Kun länsimedia keskittyi viime kuussa kentällä vallinneeseen sekasortoon, muualla kaupungissa tilanne oli jo ensimmäisinä päivinä rauhallinen.
 Kabul on aina ollut tällainen.
 Kun viereisessä korttelissa maan armeija taisteli terroristien kanssa, kivenheiton päässä lapset leikkivät kadulla. Veristen iskujen jäljet siivottiin nopeasti, ja hetken päästä samasta kohtaa kulkivat jälleen hedelmämyyjien kärryt.
 Kabulilaiset nousevat aina uudestaan jaloilleen ja jatkavat eteenpäin, sillä muuta he eivät voi.
 Afganistanilaiset ovat vuosikymmenien saatossa tottuneet dramaattisiin vallanvaihdoksiin.  Uusien hallitsijoiden kanssa on tultava toimeen.
 Myös Talibanin on lopulta saatava iso osa kansasta omalle puolelleen, tavalla tai toisella. Kaikkia vastustajiaan se ei voi tappaa.
 Vaikka monella oli ja on edelleen todellisia pelkoja Talibanin kostosta, lentokentän kaaosta on ymmärrettävä myös toisesta näkökulmasta: Talibanin pelätään vievän maan jälleen kivikaudelle.
 Kahdenkymmenen viime vuoden aikana tapahtunut, länsijoukkojen avittama kehitys on toivotettu pääkaupungissa valtaosin tervetulleeksi. Samalla muutokset eivät ole ulottuneet maaseudulle, josta suurin osa Talibanin kannattajista ja taistelijoista tulee.
 Kuilu näiden kahden ryhmän elämänkokemusten ja unelmien välillä on valtava.
 Suurin osa urbaaneista afganistanilaisista on nyt menettänyt toivonsa tulevaan. Töitä ei monilla enää ole, kun ulkomainen avustustoiminta on suurelta osin lopetettu ja maan talous romahtanut.
 Jotkut sanovatkin haluavansa lähteä siksi, että heillä ei enää ole mahdollisuutta ansaita maassa elantoa, ei niinkään Talibanin takia.
 Naiset protestoivat Talibanin uutta hallitusta vastaan Kabulissa 8. syyskuuta 2021. Taliban ruoski ja löi mielenosoitukseen osallistuneita naisia.  Marcus Yam / AOP
 Vaikka tunsin oloni Kabulissa suurimmaksi osaksi turvalliseksi , totuus on, että maan tilanne on äärimmäisen epävarma. Kaikki voi muuttua hetkessä. Kabulilaisten tyytymättömyys saattaa purkautua kaduilla milloin hyvänsä, ja Taliban on vastannut mielenosoituksiin väkivallalla.
 Siksi päädyin viettämään maassa tällä kertaa vain muutaman päivän.
 Talibanin sisällä on paljon erilaisia ryhmiä, jotka käyttäytyvät hyvin eri tavalla ihmisiä kohtaan.
 Ensimmäinen kokemukseni Talibanista rajalla oli hyvä. Heti seuraavana päivänä Talibanin erikoisjoukot riistivät pakistanilaiselta kuvaajaltani kameran vihaisesti kädestä, kun olimme kuvaamassa pankin eteen kokoontunutta väkijoukkoa.
 Myöhemmin jouduin neuvottelemaan Talibanin aggressiivisesti käyttäytyneiden eliittijoukkojen kanssa, jotta pääsin Pakistanin lähetystölle hakemaan lupaa rajanylitykseen. He huusivat ja uhkailivat minua aseella.
 Viimeisenä päivänä talibanit saapuivat maan sisäisten pakolaisten leirin ulkopuolelle, jossa olimme kuvaamassa. Emme saaneet tietää, mitä tarkalleen ottaen tapahtui, mutta tilanne vaikutti uhkaavalta. Ilmeisesti talibanit hakkasivat jotakuta.
 Taliban on viettänyt 20 vuotta vuorilla piileskellen ja kaupungin eliittejä ja ulkomaalaisia vastaan taistellen. Heillä ei ole kokemusta muuttuneesta maasta.
 Kun parrakkaat taistelijat nyt saapuvat turbaaneissaan ja aseet kourissa syömään Kabulin hienoihin ravintoloihin, nämä kaksi todellisuutta vihdoin kohtaavat.
 Onko Talibanin visiossa maan tulevaisuudesta todella tilaa naisten pyrkimyksille, etnisille vähemmistöille ja ihmisoikeuksille? Monet eivät tähän usko, eikä heitä voi siitä syyttää.
 Voit keskustella aiheesta lauantaihin 18. syyskuuta kello 23 asti.
 Lue lisää:
 Toimittajalta: Olen jälleen Kabulissa, mutta kaikki on muuttunut
 Yle Afganistanissa: Talibanilla täydellinen valta, Kabulissa kaduilla rauhallista – YK soimii Talibania väkivallasta mielenosoittajia kohtaan

Toimittajalta: Epätoivo järkytti Kabulin lentokentällä kuukausi sitten, mutta nyt kaduilla kulkee naisia ilman burkaa – ristiriidat ovat osa Afganistania


Summary: Sheeran on ensimmäinen uudistetulle Olympiastadionille toistaiseksi julkaistu ulkomainen esiintyjä.

Huippusuosittu poppari  Ed Sheeran  konsertoi Helsingin Olympiastadionilla lauantaina 20. elokuuta 2022.
 Sheeranin edellisen Divide-maailmankiertueen Suomen-konsertit Malmin lentokentällä  heinäkuussa 2019  keräsivät ennätyksellisen 108 000 hengen yleisön.
 Ed Sheeran on toistaiseksi ensimmäinen uudistetulle Olympiastadionille julkaistu ulkomainen esiintyjä.
 Kiertueella kuullaan lokakuussa ilmestyvän ”=” (lausutaan Equals)-albumin kappaleita ensimmäistä kertaa livenä. Olympiastadionin konsertissa Ed Sheeranin esiintymislava sijaitsee stadionin keskellä.
 Yksin kitaransa kanssa valtaville yleisöille esiintyvä Ed Sheeran  alkoi tehdä omaa musiikkia 13-vuotiaana  ja julkaisi tukun EP-levyjä ennen varsinaisen uran käynnistymistä. Vuonna 2008 Sheeran muutti Lontooseen ja esiintyi katusoittajana sekä pienissä keikkapaikoissa.
 Sheeranin tavaramerkki on tavallisuus: hänen julkisuuskuvansa on naapurinpoikamainen ja konstailematon. Sheeran on vuosien varrella tehnyt yhteistyötä lukuisien maailmantähtien, kuten  Justin Bieberin ,  Taylor Swiftin  ja  Eminemin  kanssa.
 Suurkonsertin lipunmyynti käynnistyy lauantaina 25. syyskuuta klo 13 Lippupisteessä.
 Voit keskustella aiheesta perjantaina 17.9.2021 kello 23 saakka.
 Lue lisää:
 Ed Sheeranista tuli isä ja hän täytti 30 – mullistavan vuoden kokenut supertähti kertoo Ylelle, miten bileet jäivät vähemmälle ja musiikkityylikin muuttui
 Ed Sheeranin keikoille Helsinkiin saapui konserttivieraita 247 eri kunnasta – Tämä selvisi mobiiliverkkodatan avulla ja tällaista tietoa kaupungit himoitsevat
 Huippusuosittu Ed Sheeran vetäytyy tauolle yli kaksi vuotta kestäneen maailmankiertueen jälkeen
 #Edsinki räjäytti Malmilla – Ed Sheeran tuli ja valloitti suomalaisten sydämet, katso upeat kuvat

Ed Sheeran esiintyy Helsingin olympiastadionilla ensi kesänä


Summary: Gif-animaatioilta on vaikea välttyä. Ne ovat meemejä tai somekeskusteluiden värikkäitä kommentteja – usein hetkiä tv-sarjojen tai legendaaristen elokuvien kohtauksista.

Turun kaupunki on julkaissut joukon Turku-aiheisia gif-animaatioita Giphy-palvelussa, josta niitä voi lainata esimerkiksi piispanmunkki-aiheisten twiittien jatkeeksi.
 "Giffit" on julkaistu Turun päivän kunniaksi ja niistä löytyvät kaikki tutut Turku-aiheet  Funikulaarista, Föriin ja piispanmunkista posankkaan .
 – Yleisön pyynnöstä ja niistä huolimatta: gif-animaatiot Föristä, Funista, Paavosta, piispiksestä ja muista Turku-klassikoista nyt käytössä Turun päivän kunniaksi, Turun kaupunki twiittaa.
 Kaupunki ei kuitenkaan kerro, kuinka sana gif lausutaan Turun murteella.
 Lisää aiheesta:
 Suomalaiset gif-animaatiot ihastuttavat maailmalla – giffit ovat supersuosittuja mutta olemmeko tajunneet niiden potentiaalin?
 Kuuntele tästä uusimmat Yle radiouutiset Varsinais-Suomesta Lue uusimmat Yle Uutiset Varsinais-Suomesta

Haluatko höystää someasi Turulla? Kaupunki julkaisi gif-animaatiosarjan Turun päivän kunniaksi


Summary: Rokotusten aloittamiselle on sosiaali- ja terveysministeriön suullinen lupa. HUS Apteekin varastossa on noin 15 000 Modernan koronavirusrokotetta, jotka vanhenevat ensi keskiviikon jälkeen.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri HUS on päättänyt yhdessä alueen kuntien kanssa käynnistää kolmansien koronavirusrokoteannosten antamisen välittömästi, jotta vanhenemassa oleva rokote-erä saadaan hyödynnettyä.
 Päätös syntyi eilen torstaina Uudenmaan alueellisessa koordinaatioryhmässä.
 HUS ja kunnat päättivät käynnistää koronavirusrokotteen kolmansien annosten antamisen niille immuunipuutteisille henkilöille, jotka pystytään tavoittamaan käytettävissä olevan ajan puitteissa. Lisäksi rokotteita annetaan koronaviruspotilaita hoitavalle sote-henkilöstölle, jotka saivat rokotteen ensimmäiset annokset kolmen viikon väliajalla vuoden alussa.
 – Kolmannen rokotuskierroksen käynnistäminen ennen asetuksen voimaan tuloa on poikkeuksellista, mutta katsoimme, että rokotteiden vanheneminen on riittävä peruste tähän ratkaisuun, kertoo alueellisen koordinaatioryhmän puheenjohtaja  Jari Petäjä  HUSin tiedotteessa.
 Petäjän mukaan toimien aloittamiselle on saatu sosiaali- ja terveysministeriöstä suullinen lupa.
 HUSissa on tehty töitä vanhenemassa olevan rokote-erän hyödyntämiseksi ensimmäisinä ja toisina rokoteannoksina. Rokotteita on tarjottu kunnille, yksityisille terveyspalvelujen tuottajille ja puolustusvoimille.
 Osa rokotteista onkin saatu jaettua kuntiin, mutta edelleen HUS Apteekin varastossa on noin 15 000 Modernan koronavirusrokotetta, jonka viimeinen käyttöpäivä on 22.9. eli ensi keskiviikko.
 HUSissa toivotaan pikaista päätöstä kolmannen rokotuskierroksen käynnistämisestä, jotta rokotuksia voidaan tämän rokote-erän käytön jälkeen jatkaa. Rokotteiden saatavuus on Uudellamaalla erinomainen eli nyt tehty päätös ei hidasta alueen asukkaiden ensimmäisiä tai toisia rokoteannoksia.
 Kunnat tiedottavat immuunipuutteisten henkilöiden rokotuksista sekä sisäisesti oman sote-henkilökuntansa rokotuksista. HUS rokottaa oman henkilökuntansa.
 Uusimmat tiedot koronaviruksesta voit lukea  päivittyvästä seurannasta .

HUSin alueella alkaa kolmas koronarokotuskierros – syynä vanhenemassa olevat rokotteet


Summary: Lappeenrannan Pappilanpellolla jo nyt olevat 150 rusokirsikkapuuta saavat tänään perjantaina seurakseen 200 puuta lisää. Kaikki kirsikkapuut on saatu lahjoituksena.

Lappeenrannan keskustan tuntumassa alkaa perjantaina aamupäivällä reippaat istutustalkoot.
 Viime keväänä Pappilanpellolle istutettiin 150 tainta. Kun tänään pelto saa 200 uutta puuta, kohoaa niiden määrä jo noin 350 rusokirsikkapuuhun.
 Seuraa istutustalkoita suorassa lähetyksessä  Yle Areenassa .
 Nämä rusokirsikkapuut saavat tänään perjantaina seurakseen 200 uutta puuta. Sirkka Haverinen / Yle
 Idea kirsikkapuistosta lähti lappeenrantalaisilta. Yksityiset ihmiset halusivat lahjoittaa puita ja sama jatkuu tänäkin vuonna. Lappeenrannan kaupunki tarjoaa istutuspaikan ja neuvoja paikan päällä, mutta pääasiassa jokainen istuttaa puunsa itse.
 Kaupunki kuitenkin huolehtii kirsikkapuista jatkossa – kastelee niitä tarvittaessa ja tekee niille suojat.
 Kirsikkapuisto kohoaa Lappeenrannan keskustasta Lauritsalaan vievän tien varteen. Paikka on suosittua ulkoilumaastoa, ja vain muutaman sadan metrin päässä kaupungin keskustasta.
 Lähde mukaan seuraamaan talkoita  Yle Areenaan . Toimittajana Pappilanpellolla on Sirkka Haverinen.

Lappeenrannan kirsikkapuistosta tulee yksi Suomen suurimmista – katso 200 puun istutustalkoot Yle Areenasta kello 10.15


Summary: Aboa Vetus & Ars Nova museon sisäpihan kaivauksissa tutkittiin neljättä kertaa Turun palossa vuonna 1827 tuhoutuneiden kahden rakennuksen pihoja ja puista liiteriä.

Turun Aurajokirannassa toteutetut arkeologiset kaivaukset päättyvät tänään perjantaina.
 Aboa Vetus & Ars Nova museon arkeologiset kaivaukset saivat lisäaikaa poikkeuksellisesti. Alun perin kaivausten piti päättyä jo syyskuun alussa.
 – Saimme jatkoaikaa, nyt syksyllä kaivaukset ovat toki jatkuneet hieman pienimuotoisemmin. Mukana ovat edelleen vapaaehtoiset niissä puitteissa kun ehtivät tulemaan. Syyskuussa ihmisillä on jo enemmän menoja ja kun vapaaehtoisuudesta on kyse, niin emme velvoita olemaan paikalla, kaivausjohtaja, arkeologi  Ilari Aalto  kertoo.
 Kaivauksia tekivät kesällä vapaaehtoisten lisäksi kaivauskursseille osallistuneet aikuiset ja lapset, kaikkiaan yli 115 henkilöä, nyt syksyllä vain vapaaehtoiset. Tänä kesänä lapsille järjestettiin ensimmäistä kertaa kaivauskursseja ja palaute oli hyvää, kertoo Ilari Aalto.
 – Kokemus oli erinomainen niin meille järjestäjinä kuin lapsille palautteesta päätellen. Lapsikaivajat olivat erityisen tarkkoja ja toivat pienimmätkin löydön murut talteen. Kurssit olivat hyvin suosittuja ja jatkamme niitä ehdottomasti tulevina kesinä.
 Museon sisäpihan kaivauksissa tutkittiin neljättä kertaa Turun palossa vuonna 1827 tuhoutuneiden kahden rakennuksen pihoja ja puisen liiterin jäänteitä. Kesän helleaalto aiheutti kaivauksillakin hikikarpaloita.
 – Ennen kaikkea lämpö vaikuttaa maaperän koostumukseen. Tiukkaa savimaata on vaikea helteellä kaivaa, mutta siihen nähden selvittiin hienosti. Meillä oli tänä kesänä hirvittävän sinnikkäitä vapaaehtoisia ja kurssilaisia.
 Löytöinä esimerkiksi uunikaakeleita
 Kaivauksilla löydettiin muun muassa 1500-luvun renessanssikaakeleita.
 – Ne ovat hienoja uunikaakeleita, missä on kuvattu lähinnä reformaatioon liittyneitä varhaisia poliittisia hahmoja, kuten Saksin vaaliruhtinasta. Ne ovat olleet aikanaan jopa propagandatyyppisiä sisustuselementtejä. Erittäin kiinnostava löytö.
 Lisäksi kaivauksilla löydettiin kolikko, jota ei ole aikaisemmin löydetty Aboa Vetus ja Ars Novan alueelta.
 Aboa Vetus Ars Nova / Ilari Aalto
 Ei mikä tahansa kolikko, linjaa Aalto.
 – Se oli Tanskan kuningas Kristian II:n hyvin pieni klippinkiraha ihan 1500-luvun alusta. Raha liittyy aika dramaattiseen tilanteeseen, kun Tanska ja Ruotsi ovat käyneet sotaa keskenään ja Tanska on lyönyt sotaa varten tällaisia hätärahoja. Tanska on myös silloin miehittänyt Turun 1520-luvun taitteessa. Kolikko liittyy jännittävään historian vaiheeseen.
 Aalto muistuttaa, että arkeologiassa merkittävämpää on kuitenkin löytöjen kokonaisuus kuin mikään yksittäinen löytö. Aallon mukaan kokonaisuus kertoo laajemmin entisajan elämästä Turun luostarikorttelialueella.
 Lue lisää:
 Arkeologiset kaivaukset jatkuvat Turun Aurajokirannassa keväällä – kohteena Turun palossa tuhoutunut pihapiiri
 Turun Aboa Vetus Ars Nova uusii pysyvän näyttelynsä

Turun Aurajokirannan arkeologisilla kaivauksilla hikoiltiin hellekesässä – löytöinä muun muassa 1500-luvun kolikko ja renessanssikaakeleita


Summary: Loukkaantuneita tai aliravitsemuksesta kärsiviä siilejä hoitavat vapaaehtoiset toivoisivat, että Suomessa kiinnitettäisiin enemmän huomiota siihen, mitä rauhoitetulle eläimelle on tapahtumassa.

Kasaan käpertynyt siili tuhahtaa ja raottaa silmiään hieman, kun  Nina Mäkinen  nostaa eläimen laatikosta ylös ja käärii tämän paperiin. On ruoka-aika.
 Tällä kertaa noin 130-grammainen siili saa ruiskulla ravintorikasta toipilasruokaa.
 Tämän pikkusiilin lisäksi Mäkisen kodissa Oulussa on hoidossa seitsemän muutakin piikkiselkää. Siilit on tuotu hänelle ruokintaan, koska ne eivät selviäisi nykyisenpainoisina hengissä tulevasta talvihorroksestaan.
 – Löydetyillä siileillä on kaikilla ollut painoa vain parisataa grammaa tai alle, mikä on aivan liian vähän horrostamiseen. Painoa pitäisi olla vähintään 800 grammaa, Mäkinen kertoo.
 Sitä, miksi juuri nämä siilit eivät ole onnistuneet kerryttämään painoa, ei varmuudella voi tietää. Ruokinnalla pyritään siihen, että ne saataisiin lopulta palautettua takaisin luontoon elinvoimaisina.
 Tämänkaltainen siilien auttaminen on Suomessa pitkälti vapaaehtoisten käsissä.
 Nina Mäkinen on tehnyt vapaaehtoistyötä kuutisen vuotta,  Seppo Pörhö   yli kymmenen  ja  Tiina Kinnunen  jo parikymmentä vuotta. Kinnunen myös ylläpitää netissä siilitietoa jakavaa Siili kiikarissa -sivustoa.
 Viime aikoina he ja monet muut Suomen siiliaktiivit ovat havahtuneet huolestuttavaan asiaan: siilejä on parin kolmen vuoden sisään alkanut kuolla enemmän kuin ennen, ja tahti näyttää nyt kiihtyvän.
 Mitä on tapahtumassa?
 Ruiskulla syötettävään toipilasruokaan on lisätty naudanrasvajauhetta, joka maistui tälle siilille. Eläimen selviämisestä ei kuitenkaan ole varmuutta, sillä paino ei ole oikein lähtenyt nousemaan. Paulus Markkula / Yle
 Siili on väliinputoaja Siilien määristä Suomessa ei ole olemassa virallista tietoa tai edes arviota. Itä-Suomen yliopiston yliopistotutkijan  Mervi Kunnasrannan  mukaan lajin seuraaminen ei ole herättänyt suurta mielenkiintoa, sillä siilistä ei ole ihmiselle varsinaista haittaa tai hyötyä. Kunnasranta kuvailee siiliä väliinputoajaksi. Tilastollista todistetta siilien vähenemisestä ei siis ole, mutta Kunnasranta pitää siiliaktiivien havaintoja luotettavana. Yksittäisten siiliaktiivien lisäksi siilien määrän väheneminen on huomattu myös esimerkiksi eläinsuojelujärjestö SEY:ssä. Järjestölle on tullut tänä kesänä ympäri Suomea huolestuneita yhteydenottoja siitä, että siilit ovat vähentyneet.
 "Ongelma on suuri"
 Voimakas rakentaminen, liian siistit pihapiirit, robotti- ja siimaleikkurit ja liikenne.
 Siinä muutama syy siihen, miksi siilejä kuolee, uusia ei synny tai poikaset eivät selviä hengissä, arvioivat siiliaktiivit.
 Seppo Pörhön mukaan esimerkiksi Oulussa lähimetsää kaadettiin jonkin aikaa sitten uuden asuinalueen tieltä juuri syksyllä, kun siilit olivat jo ehtineet mennä horrokseen.
 – Silloin ne eivät yleensä selviä vaan valitettavasti kuolevat, Pörhö harmittelee.
 Kun kaupunkimetsää katoaa esimerkiksi lähiöiden tai teiden tieltä, katoavat tarpeelliset talvipesintäpaikat. Samaan aikaan ihmiset pitävät pihapiirinsä niin siistinä, ettei sieltäkään löydy siileille mieluisia ryteikköjä.
 – Nurmikot leikataan lyhyiksi ja risukasat kerätään pois. Pihat ovat golfkenttämaisia, ja niistä puuttuvat nykyään esimerkiksi puutarhavajat, joihin siili pääsisi tekemään pesän, Tiina Kinnunen lisää.
 Hitaasti liikkuvia siilejä jää myös autojen alle, ja viime vuosina tuhoa ovat tehneet myös  yleistyneet robotti- ja siimaleikkurit .  Rotanloukut  ja  tukalat helteet  (Ilta-Sanomat) ovat nekin koetelleet siilejä.
 Myös taudit ja loiset ovat ongelma. Ruokavirastosta kerrotaan, että sinne tulee yhä enemmän kuolleita siilejä, joilla on todettu avauksessa muun muassa salmonellaa, keuhkomatoja tai suolistoloisia. Siilit ovat saattaneet olla eri tavoin loukkaantuneita tai nääntyneitä.
 Nina Mäkisen mukaan on huomattavissa, että elossa olevat siilit ovat alkaneet keskittyä aiempaa enemmän pienille alueille sumppuun. Hän miettii, voiko tämä osaltaan lisätä esimerkiksi tautien leviämistä.
 Siiliaktiivien mukaan tilanteeseen kannattaisi herätä, jos Suomessa halutaan nähdä siilejä vielä tulevaisuudessakin.
 – Siilejä on aina välillä hävinnyt, mutta kanta on kuitenkin palautunut. Nyt näemme, että se ei enää palaudu. Ongelma on suuri, Tiina Kinnunen sanoo.
 Onko siili jo uhanalainen?
 Siilejä auttavat vapaaehtoiset ovat harmissaan siitä, ettei Suomessa tunnuta olevan virallisella tasolla kiinnostuneita siitä, mitä rauhoitetuille siileille tapahtuu.
 He nostavat esiin, että esimerkiksi Englannissa tilanne on hyvin toisenlainen.
 Siellä siilien hyvinvoinnista puhutaan julkisesti paljon enemmän: asiasta on pitänyt ääntä muun muassa siilejä rakastava superjulkkis,  Queen-yhtyeen kitaristi Brian May . (Sky News)
 Briteissä  siilejä varten on myös perustettu sairaaloita ja jopa siiliambulanssi  (BBC), kun Suomessa hoito tapahtuu enimmäkseen ihmisten omissa kodeissa: ulkovajoissa, saunoissa tai jopa olohuoneissa.
 – Esimerkiksi Korkeasaaren villieläinsairaala ottaa jonkin verran siilejä, mutta siilejä on melkein ympäri Suomea. Ei meillä oikein ole paikkoja, mihin niitä voisi viedä, eikä ole hirveästi eläinlääkäreitäkään, jotka siilejä hoitavat, Nina Mäkinen sanoo.
 Siiliaktiivit toivoisivat asennemuutosta ja pitäisivät myös tervetulleena sitä, että esimerkiksi siilien määrästä tehtäisiin jonkinlaista tutkimusta.
 – Meillä pitäisi olla joku lähtöluku, jotta voisimme selvittää, täyttääkö siili jo uhanalaisuuden määritelmät, Tiina Kinnunen miettii.
 Yksittäiset ihmisetkin voivat vapaaehtoistyöntekijöiden mukaan tehdä paljon.
 Siileille voi esimerkiksi rakentaa horrostamispaikkoja, oman pihan voi tietoisesti pitää hiukan epäsiistimmässä kunnossa ja hellejaksoilla jättää vesiastioita eläimille.
 Myös trimmereitä ja leikkureita pitäisi heidän mukaansa käyttää varoen, ja loukkaantunut tai aliravittu siili kannattaisi aina toimittaa eläinsuojeluneuvojille tai muille siilejä auttaville.
 Seppo Pörhö muistuttaa, että siili on ihmisystävällinen eläin, joka ei tee pahaa kenellekään.
 – Eihän siihen voi olla rakastumatta.
 Hoitoon otettavaa siiliä ei saa yrittää kesyttää, vaan kontaktit sen kanssa pitää rajoittaa syöttö- ja hoitotilanteisiin. Siiliaktiivien mukaan tavoitteena pitää aina olla siilin palauttaminen luontoon. Paulus Markkula / Yle
 Juttua varten on haastateltu myös eläinsuojelujärjestö SEY:n vapaaehtoista elänsuojeluneuvojaa Minna Pellistä.
 Pitäisikö siileihin kiinnittää mielestäsi nykyistä enemmän huomiota, vai onko nykytilanne riittävä? Voit keskustella aiheesta 18.9. kello 23.00 asti.

Englannissa siileille on perustettu sairaaloita ja Queen-tähti hehkuttaa eläintä – Suomessa siili ei kiinnosta, vaikka niitä kuolee nyt vauhdilla