Summary: Valitusaika Helsingin hovioikeuteen päättyi eilen, maanantaina.

Kolmen nuoren saamat tuomiot murhasta Helsingin Koskelassa jäävät lainvoimaisiksi. Nuoret eivät valittaneet tuomioistaan määräaikaan mennessä, vaikka ilmoittivat tuoreeltaan tyytymättömyytensä oikeuden ratkaisuun.
 Helsingin käräjäoikeus tuomitsi nuoret syyskuussa kymmenen vuoden ja yhden kuukauden, yhdeksän vuoden ja kahden kuukauden sekä kahdeksan vuoden ja kahden kuukauden pituisiin vankeusrangaistuksiin.
 Käräjäoikeuden mukaan he syyllistyivät 16-vuotiaan kaverinsa murhaan nuorina henkilöinä. Käräjäoikeuden mukaan tuomittujen täytyi pitää varsin todennäköisenä, että uhri kuolee heidän menettelynsä seurauksena.
 Syyttäjä oli vaatinut heille murhasta nuorina henkilöinä 12 vuoden, 11 vuoden sekä yhdeksän ja puolen vuoden vankeusrangaistuksia.
 Lue myös:
 Koskelan surman tuomio lieveni vaaditusta: Murhasta 10, 9 ja 8 vuoden tuomiot tekijöille
 Kaikki kolme Koskelan henkirikoksesta murhatuomion saanutta ovat ilmaisseet tyytymättömyytensä tuomiosta – syyttäjä ja omaiset eivät

Koskelan murhan tuomiot pysyvät voimassa – tuomitut eivät valittaneet määräaikaan mennessä


Summary: Paikalle on hälytetty useita pelastuslaitoksen yksiköitä. Kymmenen loukkaantui lievästi, kaksi vakavammin.

Kaskisissa on tapahtunut raideliikenneonnettumuus, jossa on osallisena juna ja koululaisia kuljettanut linja-auto.
 Onnettomuus on tapahtunut kahdeksan aikaan Pyhän Eskelinkadun tasoristeyksessä Kaskisten keskustassa.
 Pelastuslaitoksen mukaan yhteensä 12 henkilöä mukana, joista 10 lievästi ja 2 vakavammin loukkaantunutta.
 Poliisin mukaan junan nopeus oli alhainen ja juna osui suunnilleen keskelle koulubussia.
 Tilanteen selvittäminen on vielä kesken. Poliisi pyytää ihmisiä välttämään liikkumista alueella, jotta liikenne pysyy sujuvana.
 Pelastuslaitos tiedottaa onnettomuudesta lisää aamupäivän aikana.
 Uutista päivitetään.

Juna törmäsi koululaisia kuljettaneeseen linja-autoon tasoristeyksessä Kaskisissa – 12 loukkaantui, kaksi vakavasti


Summary: Neuvostopartisaanien iskuista Itä-Lapin sivukylissä oli tietoa etukäteen, mutta viranomaiset eivät halunneet evakuoida Lokan asukkaita. Tuoreen tietokirjan mukaan epäilyt paikallisten avusta partisaaneille saattoivat olla savuverho viranomaisten virheen kätkemiseksi.

Tuore tietokirja selvittää Venäjän neuvostopartisaanien Suomeen tekemän tuhoisimman iskun eli Lokan iskun nostamia epäilyjä paikallisesta avunantajasta.
 Tietokirjailija  Jonna Pulkkisen  mukaan epäilyt paikallisen henkilön avusta neuvostopartisaaneille herätti Lokan asukkaiden evakuoinnin laiminlyönyt nimismies.
 Iskussa kesällä 1944 partisaanit murhasivat Sodankylän Lokassa 21 siviiliä. Joukkomurha on valvottanut nyt 78-vuotiasta  Voitto Kavakkaa  koko elämän.
 – Se on vaikuttanut sillä tavalla, että minä olen lapsesta asti heräillyt monta kertaa yössä ja minun on aina pitänyt varmistaa, että asiat on kunnossa. Enkä ole kyllä koskaan täyttä yötä nukkunut, sitä on aina jonkun tunnin päästä herännyt.
 Kuuntele Voitto Kavakan haastattelu Yle Areenasta:
 SA-kuva-arkiston kuvasta näkee, miten perusteellisesti Lokan kylä tuhottiin. Jäljelle jääneitä taloja polttivat Lapin sodan aikana vetäytyvät saksalaisjoukot. SA-kuva
 Lokassa syntynyt ja ikänsä asunut Kavakka oli vain 10 kuukauden ikäinen vauva, kun partisaanit hyökkäsivät kotikylään heinäkuun iltana vuonna 1944.
 Kavakka pelastui äitinsä Helmin kanssa. Äiti pakeni muiden naisten ja lasten kanssa partisaanien pikakiväärin tulituksessa veneellä yli Luirojoen, jonka rannalla Lokan kylä on.
 Partisaanien luodit tappoivat pakoveneeseen useita naisia ja lapsia. Tulitus taukosi hetkeksi ja Helmi pääsi poika sylissään suojaan vastarannan törmän taa, jolloin tulitus taas jatkui.
 Kavakan mukaan vanhemmat kertoivat, että tauko tuleen syntyi kun partisaani vaihtoi pikakivääriinsä lipasta.
 Kavakka sanoo muistavansa Lokan tuhon nelivuotiaasta lähtien vanhempien ihmisten puheiden perusteella.
 Viranomaisten virheitä peittämään tarvittiin syntipukki
 Tietokirjailija Jonna Pulkkisen kirja  Punainen pusero  kertoo Venäjän neuvostopartisaanien tekemistä joukkomurhista Lapissa.
 Kirjan päähenkilö on punaista puseroa käyttänyt, Lokan lähellä asunut  Rikhard Uusitalo , jonka nimismies  Aaro Raappana  pidätti epäiltynä partisaanien avustamisesta.
 Pulkkinen on tutkinut Uusitalon pidätyksen ja kuulustelujen asiakirjat. Arkistoista ei löytynyt mitään poliisille Uusitalosta tehtyä ilmiantoa. Myöskään valtiollinen poliisi Valpo ei löytänyt Uusitaloa vastaan mitään näyttöä.
 Pulkkisen mukaan Uusitalon pidätys voi olla viranomaisten omien laiminlyöntien peittelyä.
 – Se on saattanut olla savuverho sille, että viranomaiset toimivat todella löperösti. Lokassa kovasti odotettiin, että heitä lähdettäisiin evakuoimaan, mutta sitä ei koskaan ehtinyt tapahtua.
 Tietokirjailija Jonna Pulkkisen mukaan Rikhard Uusitalon toimimisesta partisaanien avuksi ei ilmennyt mitään näyttöä Valpon tutkinnassa aikanaan. Hän pitää mahdollisena, että epäilyjen tarkoitus oli kääntää katse pois viranomaisten virheistä. Tapani Leisti / Yle
 Pulkkisen mielestä vaikuttaa siltä, että partisaani-iskun jälkeen Uusitalosta yritettiin tehdä syntipukki, jotta ihmiset eivät keksisi syyttää viranomaisia.
 Pulkkisen kirja vahvistaa jo aiempaa tutkimustietoa siitä, kuinka siviiliviranomaiset vastustivat Lapin erämaakylien evakuointia. Raappanan esimies, Lapin läänin maaherra  Kaarlo Hillilä  oli vastustanut sotilasviranomaisten vaatimusta erämaakylien siviilien evakuoinnista.
 Erämaakylien siviilien evakuointia olivat vaatineet partisaanivaaran vuoksi yhteysesikunta Roin päällikkö, majuri  Oiva Willamo  ja Lapin sotilaallisesta puolustuksesta jatkosodan ajan vastanneen Natsi-Saksan sotavoimien kenraali  Eduard Dietl .
 Lapin siviilihallintoa johtaneen maaherra Hillilän mielestä kylien yhteensä muutaman tuhannen asukkaan evakuointi olisi heikentänyt kansan puolustustahtoa. Kylien siviilit olivat lapsia, naisia ja vanhuksia.
 Suomesta evakuoitiin sotien aikana 80 000 lasta eikä se romuttanut puolustustahtoa.
 Lue lisää:   Saariselällä tapahtui vuonna 1943 surmatyö, jota Mika Waltari vertasi piispa Henrikin surmaan – tuore kirja valottaa sodan raakaa yksityiskohtaa
 Nimismiehen päätös puhuttaa yhä Lokassa
 Nimismies Raappana ei evakuoinut Lokan kylää, vaikka partisaanit olivat vain viikkoa ennen Lokan tuhoamista tehneet joukkomurhan naapurikylässä Seitajärvellä.
 Erämaakylien asukkaat olivat tehneet partisaaneista paljon havaintoja varsinkin kesällä 1944 sen jälkeen kun Neuvostoliitto aloitti suurhyökkäyksen Suomeen. Pulkkisen kirjan mukaan Lapin metsät kuhisivat partisaaneja.
 Raappanaa arvosteltiinkin Lokan evakuoinnin laiminlyönnistä ja Lokassa arvostelua voi kuulla vielä nykyäänkin.
 Aiempi tietokirjallisuus, kuten  Veikko Erkkilän   Viimeinen aamu (2011)  on osoittanut, että partisaaneilla todella oli avustajina ennen sotia Suomesta Neuvostoliittoon loikanneita ihmisiä.
 Lokastakin lähti Neuvostoliittoon useita ihmisiä 1930-luvulla. Myös Rikhard Uusitalon kaksi veljeä loikkasi itään. Heistä toinen teloitettiin Stalinin terrorissa 1930-luvun lopulla ja toinen katosi jäljettömiin.
 Pulkkisen kirjan mukaan sisällissodan perintö, metsätyömaiden kurjat olot ja köyhyys ruokkivat kommunismia ja epäilyjä vakoilusta.
 Kuitenkaan lähisukulaisten kohtalo Stalinin ajan vainoissa ei Pulkkisen mukaan tue ajatusta Rikhard Uusitalosta partisaanien apurina.
 Lokan kylässä on hautamuistomerkki partisaanien iskuissa kuolleille siviileille. Tapani Leisti / Yle
 Partisaaneja pelättiin 1960-luvulle asti
 Asiasta puhuttiin Lokassa paljon ja venäläisten partisaanien pelko oli voimakasta vielä 60-luvulle saakka.
 Jos kyläläiset havaitsivat itään johtavia outoja latuja tai jälkiä, niistä tehtiin ilmoitus. Venäjän pelko oli pitkään voimakasta partisaanien tekemän joukkomurhan takia.
 – Kyllä ne pelkäsi vanhemmat ihmisetkin. Minun enon talossakin oli kaksi tai kolme kivääriä seinällä ja jokaisessa oli panokset lippaassa jatkuvasti. Semmoista se oli, että jatkuvasti peljättiin, kertoo Kavakka.
 Kavakka kertoo isoisänsä räjähtäneen, kun jotkut kylään tulleet vasemmistolaiset metsätyöläiset yrittivät sodan jälkeen väittää, että Lokan tuhon tekivät saksalaiset.
 Partisaanit polttivat melkein kaikki talot ja Kavakan mukaan loput polttivat saksalaiset paetessaan Lapista syksyllä 1944.
 Kavakka kävi 50-luvulla kansakoulua 17 kilometrin päässä Lokasta Korvasen kylässä. Lapset asuivat viikot asuntolassa, koska koulukuljetuksia ei silloin ollut.
 Öisin lapset pelkäsivät partisaaneja, heräilivät ja kävivät varmistamassa ettei alueella ollut mitään epäilyttävää.
 Lokan kylän viereisen Kotivaaran rinteellä oli Kavakan lapsuudessa suuntamerkkinä surmatun venäläisen partisaanin pääkallo.
 – Se oli semmonen merkki meille poikasille, kun se oli kannon nokkaan pantu se valkoinen pääkallo. Se oli merkkipaikka, kun siihen osasimme tulla marjareissuilta, niin siitä osasi kotiinkin, muistelee Kavakka.
 Aikanaan partisaanin pääkallo vietiin pois ja haudattiin Torvisen lähellä olevaan hautapaikkaan.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  keskiviikkoon 6.10. kello 23 saakka.
 Lue myös:
 Partisaanihyökkäys vei Vilho Honkavaaran käden ja avun luo oli kilometrien erämaataival – kiristysside ja penisilliini pelastivat
 Luodit molempiin keuhkoihin, verilöyly saunassa: Eino ja Väinö Kinnusen lähes koko perhe tuhottiin yhdessä hetkessä, mutta he selvisivät

Luotisadetta äitinsä kainalossa paenneen Voitto Kavakan uniin partisaanit tulevat yhä joka yö – uusi kirja palauttaa kipeän aiheen ajankohtaiseksi


Summary: Moni muuttaa käytöstään kaverien seurassa, jotta olisi suositumpi. Miksi näin oikein tapahtuu? Kysyimme asiaa kajaanilaisilta yläkoululaisilta ja aiheeseen perehtyneeltä tutkijalta.

Kajaanilainen  Fanni Karjalainen  kokee, että ollakseen suosittu kavereiden kesken, tulee käyttäytyä eri tavalla kuin kotona on opetettu.
 – Kotona hierarkia menee ikäjärjestyksen mukaan. Kaveriporukassa, kun on eri ikäisiä ja porukka muuttuu, niin pitää olla hieman kovempi kuin muut. Käytöksellä pitää näyttää, että pärjää siinä porukassa.
 Jos kotona kiroilua pitää välttää, niin tilanne on eri kavereiden kesken. Kajaanilainen  Netta Ylönen  tiedostaa käyttäytyvänsä eri tavalla kavereiden kanssa.
 – Minulla on kotona tietyt säännöt, joita noudatan. Yritän esimerkiksi olla tarkka kielenkäyttöni kanssa. Kyllä käyttäytyminen muuttuu, kun liityn kaveriporukan mukaan. Siellä ei ole niin tarkkaa, että millä tavalla käyttäydyn, Ylönen kertoo.
 Kysyimme kajaanilaisilta nuorilta, mitä suosio kaveriporukassa heille merkitsee. Voit katsoa vastaukset artikkelin päävideosta.
 Tunne on monelle tuttu, mutta miksi perheen ja kavereiden kanssa ei voi olla samalla tavalla?
 Kasvatustieteiden tutkija  Eveliina Puutio  Oulun yliopistosta kertoo, että nuorten asema vaihtelee ryhmittäin, siis riippuen siitä, kenen kanssa aikaa viettää. Yksinkertaisesti perhe siis arvostaa eri asioita kuin kaveriporukka, joten jos haluaa arvostusta, tulee myös käytöksen muuttua.
 – Kaikissa näissä ryhmissä suosion syntymekanismit ja hierarkiat vaihtelevat. Minkälainen hierarkia koulussa on, voi olla hyvin erilainen vaikka harrastusporukoissa tai perheessä, sanoo Puutio.
 Myös kajaanilaiset oppilaat  Sulo Kahilakoski  ja Fanni Karjalainen kertovat, että kaveriporukassa ja kotona rooli on erilainen. Kotona tehdään asioita vanhempien pyynnöstä ja kavereiden kanssa vaatimuksia ei ole.
 – Se voi vaikuttaa myös käyttäytymiseen, kun olen kavereiden kanssa, nuoret tiivistävät.
 Karjalaisesta kaveriporukassa ihmiset ovat rohkeampia kuin kotona ja he uskaltavat sanoa omat ajatuksensa rohkeammin.
 – Lisäksi käyttäydytään huonommin. Se on harmillista, mutta näin se vain on.
 On helpompaa olla normaali
 Käyttäytymisen lisäksi suosioon vaikuttavat myös asenteet ja ajatukset, esimerkiksi se, keneen ihastuu.
 Eveliina Puutio tekee parhaillaan väitöskirjaa lasten ihastumiskulttuureista ja siitä, miten ne vaikuttavat tyttöjen väliseen ystävyyteen ja kaverisuosioon.
 Tuloksia Puutio ei vielä paljasta, mutta hän kertoo, että ihastumiskokemukset voivat johtaa myös syrjityksi tulemiseen.
 – Esimerkiksi tytöt, joilla ajatus parisuhteesta ei ole perinteinen, tai jotka eivät ole heteroita, voivat joutua sivuun porukasta.
 Ihastumisten lisäksi myös toisten ihastuksiin suhtautuminen vaikuttaa erityisesti tyttöjen suosioon ryhmässä.
 Mutta onko suosiolla oikeasti merkitystä?
 Kyllä on, yläkoululaiset toteavat.
 – Jos on epäsuosiossa, niin silloin saattaa olla hyvin yksinäinen. Sitten kavereiden puutteesta voidaan kiusata,  Saara Heikkinen  kertoo.
 Erilaisuutta ei kuitenkaan pitäisi pelätä, vaikka usein on helpompaa olla niin sanotusti normaali. Puutio kertoo, että salliva ilmapiiri estää kiusaamisen tehokkaasti.
 – Jos ryhmä suhtautuu erilaisuuteen uteliaasti ja positiivisesti, ei kenenkään tarvitse pelätä porukan ulos suljetuksi tulemista. Silloin myöskään toisen kustannuksella ei tavoitella suosiota, eikä kiusaamisen kierrettä pääse syntymään.
 Puutio kiteyttää, että vaikka juuri nyt ei olisi suosittu, se ei ole kuitenkaan loppuelämän kestävä tilanne.
 Aseman määräävät eri ryhmissä eri asiat, eli toisen ryhmän silmissä nolo asia saattaa ollakin toisissa piireissä arvokasta valuuttaa.
 Onko suosio sinulle tärkeää? Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 6. lokakuuta kello 23:een asti.

Fanni Karjalainen kokee, että kaveriporukassa pitää olla kovempi kuin muut, eikä ole ainoa – suosion metsästäminen saa meidät muuttumaan


Summary: Yhdysvallat sallii rokotettujen EU-kansalaisten maahantulon marraskuusta alkaen. Päätös on kolminkertaistanut lentoyhtiöiden saamat varaukset monilla USA:n ja Euroopan välisillä reiteillä.

Tiukat matkustusrajoitukset ovat käytännössä estäneet matkailun, eri mantereilla asuvien tuttujen ja sukulaisten tapaamisen, jopa työvoiman liikkumisen Euroopan ja Yhdysvaltojen välillä.
 Rajoitusten purkaminen on lisännyt lentoyhtiöiden saamien varausten määrää kymmenillä prosenteilla, ja yhtiöt ovat saaneet muutamassa viikossa enemmän matkavarauksia, kuin pandemian aikana kuukausiin.
 – Helsingistä Frankfurtin kautta Yhdysvaltoihin tehtyjen lentovarausten määrä on lisääntynyt peräti tuhannella prosentilla ilmoituksen jälkeen, hämmästelee Lufthansan viestintäpäällikkö  Neda Jaafari  Ylen haastattelussa.
 Luku kuulostaa suurelta, mutta on muistettava, että kahden vuoden aikana Yhdysvaltoihin ovat voineet matkustaa amerikkalaisten lisäksi vain maassa pysyvästi oleskeluluvalla asuvat sekä erityisviisumeilla tulevat. Matkustajia on ollut vähän.
 British Airwaysilla ja sen omistavalla IAG-konsernilla on eniten suoria Pohjois-Atlantin ylittäviä lentoja. Yhtiö lisää tuhansia paikkoja New Yorkin, Chicagon ja Los Angelesin reiteille.  British Airways
 Ensimmäisenä näyttävät lähtevän liikkeelle eri mantereilla toisistaan erossa asuvat perheenjäsenet, joista osa ei ole nähnyt pariin vuoteen.
 – Varauksia on erityisen paljon joulun molemmin puolin, sanoo Jaafari.
 USA:n avautuminen matkailulle näyttää olevan käännekohta alan toipumiselle pandemiasta.
 – Toivomme, että Yhdysvaltojen päätös vauhdittaisi myös monessa Aasian maassa matkustusrajoitusten purkamista.
 Pian Yhdysvaltojen ilmoituksen jälkeen myös Australia ilmoitti avaavansa marraskuussa rajojaan matkailulle, ja maan kansallinen lentoyhtiö Qantas kertoi aloittansa uudelleen  lennot Sydneystä Lontooseen ja Los Angelesiin .
 Qantas-yhtiön tunnetuin reitti on Sydneyn ja Lontoon välinen lento, jossa yhdensuuntainen matka kestää yli 22 tuntia. Lennot alkavat uudelleen marraskuussa, kun Australia poistaa matkustusrajoituksia.  Jari Tanskanen  / Yle
 Satoja uusia lentoja Pohjois-Atlantin ylittäville reiteille
 Euroopasta lähtevillä mannertenvälisillä lennoilla eniten paikkatarjontaa oli ennen pandemiaa transatlanttisilla lennoilla. Vielä vuonna 2019 Pohjois-Atlantin yli lensi yli 30 eurooppalaista yhtiötä, mutta pandemia on harventanut yhtiöiden lukumäärää. Esimerkiksi Norwegian on lopettanut kokonaan kaukolennot.
 Eurooppalaisista yhtiöistä eniten vuoroja ja siten myös paikkoja on British Airwaysilla ja Lufthansalla, joka yksistään lentää jo 200 edestakaista lentoa viikossa 17 kohteeseen eri puolilla Yhdysvaltoja. Pelkästään New Yorkiin yhtiöllä on joulukuussa seitsemän edestakaista lentoa päivässä.
 Kansainvälinen ilmakuljetusliitto IATA arvioi, että Euroopan ja Pohjois-Amerikan välinen matkustus elpyy nopeammin, kuin esimerkiksi matkustus Aasiaan ja Lähi-Itään. Samalla yhdysvaltalaisten lentoyhtiöiden arvioidaan tekevän ensi vuonna jo voitollisia tuloksia, ja Euroopassakin lentoyhtöiden tappioiden alenevan tämän vuoden noin 21 miljardista dollarista yhdeksään miljardiin.
 Finnair tavoittelee halpalentoyhtiö Norwegianilta vapautuneita kaukoreittejä ja matkustajia aloittamalla syksyllä ensimmäistä kertaa suorat kaukolennot Tukholmasta Yhdysvaltojen Miamiin, Los Angelesiin ja New Yorkiin. Se lentää samoihin kohteisiin myös Helsinki-Vantaalta. Yhtiö saa kilpailijakseen Skandinavian lentoyhtiön SAS:n, joka lisää loppuvuodesta Pohjoismaista suoria lentoja Yhdysvaltoihin.
 Maailman onnellisin maa odottaa amerikkalaisturisteja
 Yksi matkailulta käytännössä suljetuista maista on edelleen Kiina, josta ei vielä ensi talvena odoteta turisteja Suomeen. Sen sijaan Suomeen on tulossa runsaasti turisteja Keski-Euroopasta, ja suuria odotuksia on myös amerikkalaisturistien tulosta. Matkailua vauhdittaa suorien lentovuorojen lisääntyminen Helsinki-Vantaan ja Yhdysvaltojen välillä.
 Yhdysvalloissa tehtävässä matkailumarkkinoinnissa korostetaan, että YK on valinnut Suomen useita kertoja maailman onnellisimmaksi maaksi. Samalla kerrotaan suomalaisesta luonnosta, väljyydestä, elämyksistä ja slow-down-kulttuurista.
 – Suomea myydään terveysturvallisena maana, ja terveysturvallisuus tulee aika pitkään näkymään matkailun markkinoinnissa, sanoo Suomen Matkailualan liiton toimitusjohtaja  Heli-Mäki Fränti.
 Kiina rajoittaa edelleen kansainvälistä matkailua, eikä Suomeen odoteta lähikuukausina kiinalaisturisteja.  Silja Viitala / Yle
 Liian nopea lentojen palauttaminen suuri riski
 Lentoyhtiöissä lasketaan nyt, kuinka paljon ja kuinka nopeasti lentoja kannattaa lisätä.
 Tulojen kannalta tärkeintä olisi saada koneisiin korkeampaa keskihintaa maksavat liikematkustajat, mutta lentoyhtiöt eivät vielä pysty arvioimaan, kuinka paljon työmatkoja lopulta tehdään loppuvuoden aikana.
 Suuri arviotus on myös, kuinka paljon matkustajat käyttävät pandemian takia peruutetuista lennoista hyvityksenä saatuja vouchereita, jolloin todellinen kassavirta voi jäädä pieneksi.
 Liian nopeasti palautetut reittilennot voivat johtaa paikkojen ylitarjontaan, jota vastaan lentoyhtiöillä on vain yksi keino – erittäin halvat lentoliput, joilla ei välttämättä kateta edes lennon tuotantokustannuksia.
 Lue lisää:
 Yhdysvallat poistaa rokotettujen EU-kansalaisten maahantulokiellon marraskuussa
 Jo yli kuusi miljardia rokoteannosta on annettu ympäri maailmaa – näissä maissa rokotetahti on ollut kiivainta

Euroopan ja Yhdysvaltojen välisten lentojen kysyntä räjähti – lukemattomat pandemian erottamat perheet tapaavat vihdoin jouluna


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Mikä yhdistää poptähti Shakiraa ja Nobel-kirjailija Mario Vargas Llosaa? Veroparatiisien hyödyntäminen
 Pandoran paperit -niminen tietovuoto  paljastaa, että yli sata kulttuurin, viihteen ja urheilun tähteä hyödyntää veroparatiisiyhtiöitä varojensa lihottamisessa. Listasimme tunnetuimpia julkkiksia poptähdistä jalkapalloilijaan, formulapomoista huippumalliin.
 Reititinvika rikkoi Facebookin
 Josh Edelson / AFP
 Facebookin mukaan sen palveluissa olleet katkokset  johtuivat runkoverkkoreitittimissä tehdyistä virheellisistä muutoksista. Reitittimet koordinoivat verkkoliikennettä datakeskusten välillä. Ei ole viitteitä siitä, että käyttäjätiedot olisivat vaarantuneet, yhtiö vakuuttaa.
 Eduskunnan enemmistö haluaa, että huumeiden käytöstä rangaistaan jatkossakin
 Huumeiden käytön rangaistavuudesta luopuminen on saanut arvovaltaista tukea terveysalan järjestöiltä ja asiantuntijoilta, joiden mukaan huumeiden ongelmakäyttöön tulisi puuttua ensisijaisesti sosiaali- ja terveydenhuollon keinoin rangaistusten sijaan. Arkistokuva Riihimäen vankilasta. Jaani Lampinen / Yle
 Selkeä enemmistö Ylen kansanedustajakyselyyn vastanneista ei luopuisi  huumeidenkäytön rangaistavuudesta . Kyselyyn vastasi 138 kansanedustajaa, joista käytön sallisi 15 vastaajaa. Kansanedustajia huoletti esimerkiksi käytön sallimisen vaikutukset lapsiin ja nuoriin.
 Jenni Luukkonen jätti unelmatyönsä surkean palkan takia, vaihtoi alaa ja tuplasi tulonsa
 Vaikutusmahdollisuudet palkkaan ovat pienet. Ellei äänestä jaloillaan, kuten Jenni Luukkonen teki. Esa Huuhko / Yle
 Jenni Luukkonen oli aiemmin eläinklinikalla eläintenhoitajana ja sai käteen tuhat euroa kuukaudessa. Koko uran aikana palkka ei olisi noussut tuntuvasti, joten Luukkonen  opiskeli insinööriksi . Luukkosen työelämä on kuin oppikirjan kertomus siitä, miten monimutkainen vyyhti matalapalkkaisuuteen kietoutuu. Huono liksa ei ole oma vika, mutta hyvästäkään palkasta ei voi kiittää itseään.
 Sää on sateinen
 Anniina Valtonen / Yle
 Suomi on korkeapaineen ja matalapaineen välimaastossa. Tuuli käy etelästä. Lämpötilaerot ovat vähäiset etelän ja pohjoisen välillä, eikä vuorokausivaihtelua juurikaan esiinny. Lämpöasteita on 7–15.
 Läntinen sadealue liikkuu hitaasti itään. Lounaasta Keski-Suomeen ja Etelä-Lappiin ulottuvalla alueella sataa melko rankasti. Huomenna sataa vielä enemmän, paitsi etelässä, jossa pilvipeite rakoilee.
 Lue lisää  Ylen sääsivuilta

Herätys: Kuuluisat hyödyntävät veroparatiiseja, eduskunnan enemmistö tahtoo, että huumeiden käytöstä rangaistaan, Facebookissa reititinvika


Summary: Helsingin toinen osallistuvan budjetoinnin äänestys alkaa huomenna keskiviikkona. Vuosaaren autioiden huviloiden lisäksi 8,8 miljoonan euron potista kisaa tänä vuonna 395 muuta ehdotusta.

Hulppea rantasauna seisoo paraatipaikalla meren rannalla vanerit ikkunoissaan vailla minkäänlaista käyttöä. Kivenheiton päässä tönöttää punamultahuvila, johon sauna kuuluu, niin ikään ränsistyneenä ja tyhjillään.
 Helsingin Vuosaaressa asuva  Eija Hyvärinen  on monien muiden tavoin ihmetellyt rakennusten kohtaloa jo vuosien ajan.
 – Miten tällainen huvilakokonaisuus voi olla täällä vanerit ikkunoissa. Eikö näille ole muka käyttöä kenelläkään?
 Vuosaaren Kallahdenharjun päässä sijaitsevan Kuhlefeltin huvilan päärakennuksen vanha osa on rakennettu 1800-luvulla. Nykyisen muotonsa huvila sai 1920-luvulla.
 Villa Kuhlefelt puutarhoineen seisoo kauniilla paikalla tyhjillään vanerit ikkunoiden peittona. Vesa Marttinen / Yle
 Vieressä sijaitseva Wahlbergin huvila on rakennettu 1950-luvulla. Vielä tällä vuosituhannella huvilaa on vuokrannut muun muassa Itäkeskuksen poliisipiirin työntekijöiden yhdistys, jonka vuoksi huvilaa kuulee edelleen toisinaan sanottavan poliisien huvilaksi.
 Nyt molemmat huvilat ovat seisseet tyhjillään jo vuosikausien ajan. Helsingin kaupungin omistuksessa olevia huviloita on vuosien varrella yritetty vuokrata eri tahoille, mutta tuloksetta, kertoo Helsingin kaupungin kaupunkiympäristön toimialan tilaomaisuusyksikön päällikkö  Pasi Lönnberg .
 Villa Kuhlefeltiä on yritetty myös myydä. Toistuvana ongelmana on Lönnbergin mukaan ollut rakennusten heikko kunto ja puutteelliset kunnallistekniset järjestelmät.
 Nykytilanne on siis sama valitettavan tuttu tarina, joka tuntuu toistuvan eri puolilla Helsinkiä: hyvällä paikalla sijaitseva historiallisesti kiinnostava rakennus seisoo tyhjillään ja ränsistyy käytön puutteen ja ilkivallan vuoksi.
 Tuoreita esimerkkejä löytyy vaikkapa  Kruunuvuorenrannasta ,  Tullisaaresta  tai  Fastholmasta .
 Yleisistä vessoista terveyskeskuslääkäreihin
 Eija Hyvärinen kyllästyi viime syksynä katselemaan historiallisten huviloiden rapistumista. Hän päätti tehdä rakennusten kunnostamisesta ja uusiokäytöstä ehdotuksen Helsingin kaupungin osallistuvaan budjetointiin eli Oma Stadiin.
 Huviloiden lisäksi 8,8 miljoonan euron potista kisaa tänä vuonna 395 muuta ehdotusta. Määräraha jakautuu kaupungin suurpiirien kesken asukasluvun mukaan. Suurin potti, noin 1,3 miljoonaa, on jaossa Etelä-Helsingissä, ja pienin, noin 480 000 euroa, jaetaan Pohjois-Helsingissä. Lisäksi koko kaupungin yhteisille ehdotuksille on korvamerkitty noin 1,7 miljoonaa euroa.
 Nyt alkavalle äänestyskierrokselle kerättiin ideoita viime syksynä. Kaupunkilaisilta tuli noin 1 500 ideaa, joista on kevään aikana yhdessä kaupungin asiantuntijoiden kanssa seulottu ja yhdistelty konkreettisia ehdotuksia, joita tulee nyt siis äänestykseen 396.
 Oma Stadi -kokonaisuuden  kehittämispäällikkö  Kirsi Verkka  pitää ideoiden kokonaismäärää varsin hyvänä.
 – Jos keskellä koronaa kaupunkilaisilta tulee 1 500 ideaa, se kertoo siitä, että helsinkiläiset ovat kiinnostuneita oman kaupunkinsa kehittämisestä. Tämä on nopeaa ja suoraa demokratiaa, jonka vaikutukset näkyvät melko nopeasti.
 Ehdotukset käsittelevät muun muassa puistojen kunnostuksia, hyönteishotelleja, yleisiä vessoja, kieli- ja kulttuurikerhoja, parkour-puistoa sekä pop up -hammashoitopistettä.
 Onpa mukana myös ehdotus, jolla halutaan palkata lisää terveyskeskuslääkäreitä Helsinkiin sekä ehdotus, jolla halutaan monipuolisempia opiskeluvälineitä kouluihin.
 Virkamiehet ja kansalaiset samaan pöytään
 Eija Hyvärisen visiossa Kallahden huvilat Vuosaaressa kunnostettaisiin kaupunkilaisten omaan käyttöön.
 – Huvilat pitäisi kunnostaa niin, että voitaisiin samalla työllistää nuoria, pitkäaikaistyöttömiä tai vaikka oppimissopimuksella eri alojen opiskelijoita. Sillä tavalla tulisi myös vastuullisuuspuoli mukaan. Ja toiminnan pitäisi senkin jälkeen jäädä kaupunkilaisille.
 Eija Hyvärinen nauttii aamuauringosta Villa Kuhlefeltin rantasaunan penkillä Vuosaaren Kallvikissa. Vesa Marttinen / Yle
 Hyvärinen pitää osallistuvaa budjetointia hyvänä tapana päästä vaikuttamaan asioihin. Hyvärisen mukaan mahdollisuus vaikuttaa tekee asukkaista aktiivisia ja aktiivisuus luo onnellisuutta. Yhdessä tekemällä jokainen voi oppia jotain.
 – Tämä järjestelmä tuo päättävät virkamiehet asukkaiden kanssa samaan pöytään, jolloin voi tapahtua pientä oppimista molemmin puolin.
 Kritiikkiä Hyvärinen antaa Oma Stadi -sivuston huonolle käytettävyydelle älypuhelimessa sekä lopullisten kustannusarvioiden mielivaltaisuudelle.
 Nykyisin ideoista kehitetään kaupunkilaisten ja virkamiesten yhteistyönä valmiita ehdotuksia, jonka jälkeen kaupungin asiantuntijat tekevät ehdotuksille kustannusarviot. Kallahden huviloiden kunnostamiselle lyötiin tällä kertaa 637 685 euron hintalappu. Hyvärinen arvelee, että tämän vuoksi sillä on tuskin mitään mahdollisuuksia mennä läpi.
 – Nyt summa on niin valtava, että on pakko miettiä, olisiko siellä voinut olla jotain asioita, mitä olisi voitu katsoa tarkemmin. Esimerkiksi nuorten tai työttömien työllistäminen korjausvaiheessa, ja sen vaikutus kokonaishintaan, Hyvärin pohtii.
 Oma Stadi -äänestys alkaa keskiviikkona 6. lokakuuta ja kestää 28. lokakuuta asti. Äänioikeus on kaikilla 12 vuotta äänestysvuonna täyttävillä ja sitä vanhemmilla helsinkiläisillä.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 6. lokakuuta kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Kaupunki antoi miljoonia, helsinkiläiset halusivat futiskentän ja kauramaitoa – osallistuva budjetointi toi kuntiin myös saunavihtoja ja roskiksia
 Tältä näyttää Kontulan alppiruusukeitaassa, jonka harva tietää – äänestys ratkaisee, kunnostaako Helsingin kaupunki puiston

Eija Hyvärinen kyllästyi autioituneiden huviloiden rapistumiseen Vuosaaressa – nyt hän koettaa pelastaa ne: "Eikö näille ole muka käyttöä?"


Summary: Täyssähköauton sähkövaraukset ovat suuria ja niiden akustopalot hankalia sammuttaa. Koska sähköautojen määrä maanteillä kasvaa koko ajan, pelastajat ovat joutuneet miettimään parhaita lähestymistapoja näihin onnettomuuksiin.

Liikenteen sähköistyessä maanteiden onnettomuuksissa on enemmän ja enemmän mukana myös sähköautoja. Esimerkiksi täyssähköautojen määrä liikenteessä on  viimeisen vuoden aikana kaksinkertaistunut .
 Palomestari  Jussi Noponen  Keski-Pohjanmaan ja Pietarsaaren alueen pelastuslaitokselta arvioi, että sen toimialueella sattuneista onnettomuuksista noin kuudesosassa on nykyään mukana sähköauto. Vielä muutama vuosi sitten tilanne oli harvinainen.
 – Sähköauto-onnettomuudet ovat jo arkipäivää. Me joudumme jokaisessa tieliikenneonnettomuudessa etukäteen huomioimaan, että onnettomuudessa voi olla osallisena voimanlähteenä sähköä käyttävä ajoneuvo, summaa Noponen.
 Jännitteinen onnettomuusajoneuvo
 Pelastajalle lisäriskiä noissa tilanteissa  tuovat isot akustot ja niiden korkeajännitevirrat.
 Onnettomuuspaikalla pyritään aina ensin tekemään onnettomuusajoneuvo virrattomaksi. Sähköauton kohdalla se voi kuitenkin olla monimutkaista. Pelastuslaitoksilla on yleensä käytössään tietokantoja, joista kunkin automallin perustiedot ja mahdollinen virtakatkaisija löytyvät. Viimeistään asia selviää rekisterinumeron perusteella.
 Hankalin tilanne syntyy onnettomuudessa silloin, jos täyssähköauton akustot syttyvät palamaan. Niiden jäähdyttämiseen joudutaan käyttämään suuret määrät vettä. Akustopalo voi kerran sammuttuaan vielä syttyä uudelleen myöhemmin, jopa useiden tuntien päästä.
 Pelastuspäällikkö  Krister Fogelberg  Pohjanmaan pelastuslaitokselta toteaa, että pelastajalla voi olla kova työ edes paikantaa sähköauton akusto, sillä eri merkeissä ja malleissa ne on sijoitettu eri paikkoihin, esimerkiksi penkkien alle. Sieltä akkuja on myös vaikea kaivaa esiin.
 Altaita, kontteja, lavoja...
 Pelastuslaitoksilla on päädytty hyvin erilaisiin ratkaisuihin siinä, miten sähköauto-onnettomuuksia parhaiten hoidetaan.
 Etelä-Pohjanmaan pelastuslaitoksella on hankittuna jo suuri sammutuspeite. Laitoksen monitoimiauto aiotaan myös varustella sähköautopaloihin sopivalla tekniikalla, kertoo pelastusjohtaja  Harri Setälä .
 Keski-Pohjanmaan ja Pietarsaaren alueen pelastuslaitoksella pohditaan sammutuskontin hankkimista. Palomestari Jussi Noponen valottaa, että akustostaan vaurioitunut ja palava sähköauto nostetaan konttiin, jossa se voidaan upottaa veteen ja pitää siellä tarvittavan ajan. Samalla mahdollisesti myrkyllisiä aineita sisältävä sammutusvesi on hallinnassa.
 Pohjanmaan pelastuslaitoksella seurataan tiiviisti alalla käytävää keskustelua. Pelastuspäällikkö Krister Fogelberg toteaa, että sähköautopalojen taltuttamiseen on nyt tarjolla esimerkiksi sammutuskontteja, sammutuslavoja ja auton pohjan ympärille paikan päällä rakennettavia altaita.
 – Kun tehdään hankintoja, täytyy käyttää harkintaa, sillä tarjolla on nyt hyvin monentyyppisiä ratkaisuja. Uusia innovaatioita näyttää syntyvän jatkuvasti, sanoo Fogelberg.
 Maantiellä tapahtuvien onnettomuuksien lisäksi mietittävänä on myös, voidaanko hankittavalla kalustolla taltuttaa myös sisätiloissa eli esimerkiksi autohallissa sattuvat sähköautopalot.
 Osaako paikalle osuva siviili auttaa?
 Pelastuslaitokset kouluttavat väkeään kohtaamaan myös sähköauto-onnettomuuksia. Pelastuslaki velvoittaa kuitenkin myös sivullisia siviilejä auttamaan hätään joutunutta tien päällä. Siviileillä osaamista ei välttämättä ole.
 Palomestari Jussi Noponen vinkkaa, että auttajan kannattaa ensin selvittää, millainen auto onnettomuuteen on joutunut.
 Jos auton kuljettajalta ei voi kysyä, visuaalisia vinkkejä saa auton merkinnöistä. Sähköä voimanlähteenä käyttävissä ajoneuvoissa on usein sinisiä merkintöjä.
 Autoliiton sivulta löytyy myös merkki- ja mallikohtaiset perustiedot sekä tiedot turvajärjestelmistä niin sanotuista rescue sheet -korteista.
 – Jos kyseessä on uusi auto, kannattaa varautua siihen, että kyse on sähköajoneuvosta. Hätään joutunut kannattaa pelastaa autosta, mutta samalla on syytä olla varovainen, neuvoo Noponen.
 Noponen muistuttaa, että kaikissa nykyautoissa on akkuja, turvalaitteita ja tekniikkaa, jotka voivat aiheuttaa riskiä pelastajalle. Lisäksi sähköauto on käynnissä ollessaan äänetön, joten pelastustilanteessa ei voi olla varma, voiko auto yllättäen lähteä liikkeelle. Se on otettava huomioon kuljettajaa autosta siirrettäessä.

Yhä useampi onnettomuuteen joutunut auto käy sähköllä, ja se haastaa pelastajat – akkupaloja opetellaan sammuttamaan muun muassa jättipeitoilla


Summary: “Kuinka todennäköisesti valitsisitte meidät vanhemmuuspalvelujenne tuottajaksi, jos lapsuutenne alkaisi nyt?” “Kuinka hyvin asiantuntijamme ovat tunnistaneet kehittämiskohteenne?” Ja “onko lapsuudessanne tuotu esiin kestävää kehitystä tai kierrätystä?” kysyy Viitala täysi-ikäistyneeltä tyttäreltään.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Facebook-kaverini, alakouluikäisten lasten äiti, kertoi jokin aika sitten, että joskus tekisi mieli saada lapsilta palautetta: “Miten koet lapsuutesi menneen tähän mennessä?” Päivitys sai muutkin vanhemmat miettimään, miten asiakastyytyväisyyttä voisi tutkia ja millä tavoilla tosiasiallisesti palaute lapsilta tulee. Joku oli ajeluttanut perheensä autolla punaisia päin, että olisi edes vähän jännempää eikä aina tylsää, toki hiljaisella tiellä ilman todellista vaaraa.
 Ikävä kyllä perheessämme ei ole seurattu asiakastyytyväisyyttä vuosien mittaan, mutta kun esikoiseni täytti viime viikolla 18 vuotta, tein hänelle lomakkeen.
 Olkaa hyvät, kollegani vanhemmuuden toimialalla, saa käyttää!
 Kiitos, että valitsitte meidät vanhemmuuspalvelujenne  tuottajiksi. Palvelusopimuksemme nyt päättyessä toivomme, että Teillä on hetki aikaa arvioida palvelujen laatua. Palautteenne auttaa meitä kehittymään vanhemmuustoimialalla.
 Vastausvaihtoehdot:
 1 erittäin huonosti 2 melko huonosti 3 keskinkertaisesti 4 melko hyvin 5 erittäin hyvin X kysymys ei koske minua
 Miten koette lapsuutenne  menneen yleisesti ottaen?
 1 2 3 4 5
 Onko Teidän ollut helppoa saada yhteys asiantuntijoihimme, kun olette tarvinnut vanhemmuuspalveluita?
 1 2 3 4 5
 Miten hyvin asiantuntijamme ovat mielestänne selvinneet arjen tilanteista?
 1 2 3 4 5
 Jos Teitä on lapsuudessanne kohdannut vastoinkäyminen, kuinka asiantuntevaa apua olette ongelmaanne saanut?
 1 2 3 4 5
 Kuinka nopeasti olette saanut apua vastoinkäymiseenne?
 1 2 3 4 5
 Oletteko saanut tukea vastoinkäymisestä toipumiseen?
 1 2 3 4 5
 Kuinka hyvin asiantuntijamme ovat tunnistaneet vahvuutenne?
 1 2 3 4 5
 Kuinka Teidän henkilökohtaiset onnistumisenne on kohdattu vanhemmuuspalveluissamme?
 1 2 3 4 5
 Kuinka hyvin asiantuntijamme ovat tunnistaneet kehittämiskohteenne?
 1 2 3 4 5
 Oletteko saanut riittävästi ohjausta, tukea tai neuvoja kehittämiskohteisiinne?
 1 2 3 4 5
 Ovatko asiantuntijamme mielestänne osoittaneet aitoa mielenkiintoa asioitanne kohtaan?
 1 2 3 4 5
 Onko Teitä puhuteltu palveluissamme kohteliaasti ja arvostaen?
 1 2 3 4 5
 Määriteltiinkö asiakassuhteenne alkaessa palvelun tavoitteet selkeästi ja siten, että Te voitte seurata niiden toteutumista?
 1 2 3 4 5
 Onko tavoitetaso pysynyt korkealle koko lapsuutenne ajan (18 vuotta)?
 1 2 3 4 5
 Ovatko yhteistyökumppanimme (isovanhemmat, kummit, ystävät) kohdanneet Teidät toiveidenne mukaisesti?
 1 2 3 4 5
 Ovatko muut asiakkaamme kohdanneet Teidät arvostavasti lapsuutenne aikana?
 1 2 3 4 5
 Onko lapsuudessanne tuotu esiin kestävää kehitystä tai kierrätystä?
 1 2 3 4 5
 Onko lapsuudessanne otettu huomioon palvelujen esteettömyys?
 1 2 3 4 5
 Kuinka todennäköisesti valitsisitte meidät vanhemmuuspalvelujenne tuottajiksi, jos lapsuutenne alkaisi nyt?
 1 2 3 4 5
 Kuinka todennäköisesti suosittelisitte vanhemmuuspalveluitamme muille ystävillenne tai perheenjäsenillenne?
 1 2 3 4 5
 Oletteko missä tahansa lapsuutenne vaiheessa etsinyt muita yhteistyökumppaneita tai kilpailuttanut uudelleen vanhemmuuspalveluita?
 1 2 3 4 5
 Koetteko, että lapsuusasiakkuuden purkauduttua löydätte vaivatta muita perhepalvelujen tuottajia, mikäli myöhemmin olette kiinnostunut muista perhepalveluista?
 1 2 3 4 5
 Avoimia kysymyksiä  (vastatkaa omin sanoin)
 Kuinka voisimme kehittää vanhemmuuspalveluitamme?
 Mihin olette erityisen tyytyväinen vanhemmuuspalveluissamme?
 Jos Teidän tulisi kehittää slogan kuvaamaan vanhemmuuspalveluitamme, mitkä kaksi sanaa siinä todennäköisesti olisivat?
 Kiitämme Teitä lämpimästi  yhteistyöstä. Palveluntarpeen mahdollisesti jatkuessa ottakaa yhteyttä asiantuntijoihimme. Valikoimassamme on myös osa-aikaisia vanhemmuuspalveluita, kuljetuspalveluita, catering-palveluita ja lukuisia muita valinnaisia erillispalveluita, jotka ovat tähän asti sisältyneet Teidän lapsuuteenne.
 Vanhemman ja lapsen suhteen kutsuminen asiakkuudeksi on  tietenkin huumoria, mutta ei niin pientä pilaa, ettei totta toinen puoli. Kyllä minua on äitinä olemisen myrskyissä auttanut valtavasti se, että olemme ihan alkumetreillä todenneet tavoitteemme.
 Kaikkea ei voi osata eikä kaikkeen panostaa täysillä, joten päätimme tukea ja auttaa lapsiamme kahdessa asiassa: Ensimmäinen on terve ja vahva itsetunto. Toinen on omien tunteiden tunnistaminen ja niiden ilmaiseminen muille.
 Näihin onkin sitten mennyt kaikki aika ja voimavarat koko 18 vuotta, joten ei ole ollut tarvetta keksiä uusia tavoitteita. Ikävä kyllä lapsemme eivät tunne edes yleisimpiä ruokasieniä eivätkä ole lukeneet edes  Sinuhe egyptiläistä . Teimme parhaamme noissa kahdessa tavoitteessa ja loppu on heidän itsensä tehtävä.
 Onnea, rakas lapsi!
 Auli Viitala
 Kirjoittaja on äiti, mielenterveyskuntoutuja ja naapurintäti.
 Kolumnista voi keskustella 6.10. klo 23.00 saakka

Auli Viitalan kolumni: Asiakastyytyväisyyskysely / vanhemmuuspalvelut


Summary: Ylen kyselyssä suurin osa kansanedustajista on huolissaan siitä, miten rangaistavuuden poisto vaikuttaisi huumeiden käytön lisääntymiseen. Rangaistavuuden poistamista tukevien mukaan huumeongelmiin tulisi puuttua ennemmin tarjoamalla hoitoa.

Eduskunnan selkeä enemmistö haluaa, että huumeiden käytöstä rangaistaan jatkossakin.
 Yle kysyi kansanedustajilta, pitäisikö huumeiden käytön rangaistavuudesta luopua. Kyselyyn vastasi 138 edustajaa, joista 122 vastustaa ja 15 kannattaa ajatusta. Kyselyyn vastanneista kymmenen vihreiden ja viisi vasemmistoliiton kansanedustajaa tuki rangaistavuudesta luopumista eli dekriminalisointia.
 Huumeiden käytön rangaistavuudesta luopuminen on saanut arvovaltaista tukea  terveysalan järjestöiltä ja asiantuntijoilta . Niiden mukaan huumeiden ongelmakäyttöön tulisi puuttua ensisijaisesti sosiaali- ja terveydenhuollon keinoin rangaistusten sijaan.
 Ne, jotka haluavat pitää huumeiden käytön rangaistavana, ovat huolissaan esimerkiksi huumeiden käytön lisääntymisestä ja siitä, että lakimuutos olisi signaali huumemyönteisyydestä.
 – Varsinkin osa huumeista on yksiselitteisesti vaarallisia käyttäjilleen, eikä yhteiskunnalla ole perusteluja antaa signaalia niiden hyväksyttävyydestä. Ymmärrän, että osa huumeiden käyttäjistä tai kokeilijoista haluaa ajaa huumepolitiikan lieventämistä ja heillä on kantaansa oikeus. Mutta myös enemmistöllä on oikeus esimerkiksi suojella lapsia huumeiden tarjoilulta, keskustan  Matti Vanhanen  kirjoittaa vastauksessaan.
 Rangaistavuuden poiston pelätään madaltavan kynnystä huumeiden käytölle
 Kansanedustajien vastauksissa vilahtelee huoli lasten ja nuorten huumeiden käytön lisääntymisestä. Myös kokoomuksen poliisikansanedustaja  Marko Kilpi  on huolissaan rangaistavuuden poistamisen vaikutuksista lapsiin:
 – Huumeita on nytkin hyvin helppoa saada anonyymiverkon kautta. Huumausaineiden laittomuus on käytännössä ainoita kynnyksiä huumeiden käytölle ja kokeilulle. Miksi lapsille pitäisi tehdä huumeiden käyttö mahdollisimman helpoksi?
 Perussuomalaisten ryhmässä on toiveita ennemminkin kiristää huumausainerikollisuuteen liittyviä rangaistuksia. Joukossa on myös yksi kansanedustaja, joka olisi valmis tekemään poikkeuksen kannabiksen kohdalla.
 – Poikkeuksena voisin hyväksyä, ettei kannabiksen käytöstä rangaistaisi, vastaa perussuomalaisten  Sheikki Laakso .
 Näin kysely tehtiin Yle kysyi kansanedustajien mielipidettä verkkokyselynä 22.9.–29.9.2021. Tarkalleen kysymys kuului näin: "Pitäisikö kaikkien huumeiden käytön rangaistavuudesta luopua?" Kyselyyn vastasi 138 edustajaa 200 edustajasta.
 Useat dekriminalisointia vastustavat kansanedustajat korostavat sitä, että rangaistavuudesta huolimatta myös päihdeongelmien hoitoon tulee kiinnittää huomiota.
 – Päihdepolitiikkaa tulee arvioida kokonaisuutena, jossa painotetaan päihteiden käytön vähenemistä ja terveysongelmien ennaltaehkäisyä. Rangaistukset ja niiden pelko eivät kuitenkaan saisi estää yhdenkään ihmisen hakeutumista palveluihin ja hoitoon, joita pitää olla nykyistä paremmin saatavilla, rangaistavuuden poistamista vastustava SDP:n kansanedustaja  Eeva-Johanna Eloranta  pohtii.
 Tutki kansanedustajien mielipiteitä perusteluineen alla olevasta valikosta. Edustajat ovat aakkosjärjestyksessä. Voit valita edustajan pudotusvalikosta tai selata edustajia nuolipainikkeilla. Juttu jatkuu valikon jälkeen.
 Rangaistavuudesta luopumista kannattavien mielestä nykyinen päihdepolitiikka ei toimi
 Ne vastaajista, jotka sallisivat käytön, perustelevat näkemystään viittaamalla terveysalan asiantuntijoiden kantoihin. Rangaistuksista luopumista kannattavat muun muassa Terveyden- ja hyvinvoinnin laitos THL sekä Maailman terveysjärjestö WHO.
 Myös dekriminalisointia kannattavat kansanedustajat mainitsevat vastauksissaan huumeiden käytön aiheuttamien ongelmien lisääntymisen Suomessa. Johtopäätökset ovat kuitenkin päinvastaiset kuin dekriminalisointia vastustavilla. Heidän mielestään nykyiset ongelmat osoittavat, että Suomen päihdepolitiikka ei ole onnistunutta.
 – Päihdepolitiikan lähtökohtana tulee olla haittojen vähentäminen ja ehkäisy. Käyttäjien rankaiseminen ei ole osoittautunut tehokkaaksi keinoksi vähentää huumeiden käyttöä ja niistä aiheutuvia haittoja, sanoo vihreiden kansanedustaja  Saara Hyrkkö .
 Vihreiden eduskuntaryhmässä ei ole jakamatonta tukea rangaistavuuden poistamiselle kaikkien huumeiden osalta. Kolme vihreiden kansanedustajaa vastustaa rangaistavuuden poistamista.
 – Kannatan kannabiksen käyttörangaistuksen poistamista, mutta muiden huumeiden kohdalla en rangaistavuudesta luopuisi, vastaa vihreiden  Mirka Soinikoski .
 Ne, jotka sallisivat käytön, kantavat huolta rikosmerkintöjen seuraamuksista huumeiden käyttäjille. Vasemmistoliiton tuore kansanedustaja  Suldaan Said Ahmed  puuttuisi käyttöön sosiaali- ja terveydenhuollon toimilla.
 – Käyttörikosmerkintä voi kohtuuttomasti hankaloittaa nuoren mahdollisuuksia opiskeluun tai työhön. Huumeiden käyttö voi aiheuttaa monenlaista haittaa, mutta haittoihin päästään puuttumaan tehokkaammin, kun rikolliseksi leimautuminen ei estä avun hakemista, Said Ahmed arvioi.
 Voit tutustua puoluekohtaiseen vastausjakaumaan tästä.
 Keskustelu suomalaisesta päihdepolitiikasta virisi syyskuussa, kun vihreät otti puoluekokouksessaan ensimmäisenä eduskuntapuolueena  myönteisen kannan kannabiksen laillistamiseen .
 Vaatimus laillistamisesta menee pelkkää rangaistavuudesta luopumista askeleen pidemmälle. Laillistaminen tarkoittaisi muihin päihteisiin verrattavan sääntelyn luomista ja esimerkiksi kannabiksen myynnin verotusta.
 Lisäksi keskustelua aiheesta on käyty kannabiksen rangaistavuuden poistamista vaativan  kansalaisaloitteen edettyä eduskuntaan . Aloite on tällä hetkellä eduskunnan lakivaliokunnan käsittelyssä.
 Aloitteessa ehdotetaan lakimuutosta, joka poistaisi rankaisemisen kannabiksen henkilökohtaisesta käytöstä ja sitä varten tapahtuvasta kannabiksen kasvattamisesta sekä omaa käyttöä varten tapahtuvasta pienen määrän hallussapidosta.
 Haluatko tietää, mitä kansanedustajasi on saanut aikaan? Tilaa Ylen Seuraa kansanedustajaasi -uutiskirje  täältä.
 Lisää aiheesta:
 Vähenisivätkö kannabiksen haitat, ja vapautuisiko poliisin resursseja? Näin asiantuntijat vastaavat kahdeksaan väitteeseen laillistamisen hyödyistä
 Tiede sanoo, että huumeiden käyttäjiä ei ole järkeä rangaista – miksi poliitikot eivät kuuntele? Tutkija: "Pelataan enemmän tunteella kuin järjellä"
 Vihreät ajaa ensimmäisenä eduskuntapuolueena kannabiksen laillistamista – tutkimusprofessori: "Suomen väestö ei ole siihen vielä valmis"

Eduskunnan enemmistö haluaa, että huumeiden käytöstä rangaistaan jatkossakin: "Huumeita on nytkin hyvin helppoa saada"


Summary: Useampi kuin joka kymmenes suomalaisista työssäkäyvistä työskentelee matalapalkka-alalla. Onnettomat liksat kumpuavat vuosikymmenten takaisista asenteista ja työmarkkina-asetelmista. Niitä vastaan yksilö voi äänestää vain jaloillaan.

Jenni Luukkonen  ehti tehdä töitä eläintenhoitajana eläinklinikalla vain muutaman vuoden, kun hän tajusi saavansa todella pientä palkkaa. Käteen jäävä noin tuhannen euron palkkapussi oli vielä työuran ensimetreillä tuntunut juhlalta, sillä opintojen aikana oli pitänyt kituuttaa vielä pienemmillä tuloilla.
 Mutta kun sisko sai kesätöistä pikaruokaravintolan kassalta paremman tilin kuin Luukkonen, Luukkosta alkoi ottaa päähän. Hänen tilipussissaan ei näkynyt mitenkään se, että hänen työnsä vaati kolmen vuoden ammattikouluopinnot.
 – Piti ottaa labroja, röntgenkuvia ja valvoa eläinten anestesiaa. Piti tehdä paljon spesiaaliosaamista vaativaa työtä, johon täytyy kouluttautua, Luukkonen sanoo.
 Luukkosen tulot jäivät alle köyhyysrajan eli alle 1200 euroon kuukaudessa.
 Useampi kuin joka kymmenes suomalaisista työssäkäyvistä työskentelee matalapalkka-alalla. 170 000 saa niin pientä palkkaa, ettei pärjää ilman sosiaaliturvaa.
 Vaikutusmahdollisuudet palkkaan ovat pienet. Ellei äänestä jaloillaan, kuten Luukkonen teki.
 Hänestä tuli insinööri ja melkein keskituloinen.
 Luukkonen ei eläintenhoitajana ollessaan hakenut toimeentulotukea, vaikka olisi voinut olla siihen oikeutettu.  Esa Huuhko / Yle
 Syitä matalapalkka-alojen surkeaan liksaan on ainakin kolme
 Luukkosen työelämä on kuin oppikirjan kertomus siitä, miten monimutkainen vyyhti matalapalkkaisuuteen kietoutuu. Ei ole Luukkosen vika, että eläinhoitajilla on surkea palkka. Toisaalta ei ole myöskään hänen ansiotaan, että insinöörit tienaavat paremmin. Syyt löytyvät työelämän historiasta ja rakenteista.
 Työelämän historiaa tutkinut dosentti  Tapio Bergholm  Itä-Suomen yliopistosta jakaa taakkaa palkkakehityksestä useaan suuntaan. Ensinnäkin Luukkosen työ eläintenhoitajana tapahtui naisvaltaisella alalla.
 Ei ole kuin muutamaa vuosikymmen siitä, kun naisille oli useilla aloilla eri palkkataulukko kuin miehille. Esimerkiksi teollisuudessa naiset saivat yli kolmanneksen pienempää palkkaa. Historia on ohjannut eri alojen palkkakehitystä tähän päivään saakka.
 – Edelleen palkoissa on alojen välisiä eroja. Nykyään palkkaero on keskimäärin noin 15 prosenttia, Bergholm sanoo.
 Luukkonen harrastaa koiranäyttelyitä. Suomenpystykorva Tuju on kansainvälinen muotovalio. Esa Huuhko / Yle
 Luukkonen ei tehnyt siirtymistä naisvaltaiselta alalta miesvaltaiselle alalle tietoisesti. Kun hän oli päättänyt, ettei kituuta eläintenhoitajan palkalla loppuelämäänsä, hän alkoi selailla ammattikorkeakoulun opintotarjontaa.
 Hän ei tehnyt edes palkkavertailua eri alojen välillä vaan luotti siihen, että korkeakoulututkinto takaisi paremman palkkatason.
 – Insinööri kuulosti hyvältä ja alaa pystyi opiskelemaan Mikkelissä. Ajattelin, että insinöörinä varmaan tienaa enemmän kuin eläintenhoitajana, Luukkonen kertoo.
 Toinen tekijä, jonka Bergholm mainitsee matalapalkka-alojen kehnon tulotason vaikuttimeksi on se, jos koko toimialalla menee huonosti. Silloin ei työnantajalla ole rahaa maksaa kunnon palkkoja. Eläintenhoitajia työllistävät klinikat eivät tosin polje kurjuuden alhossa, sillä palveluiden kysyntä kasvaa kohisten.
 Paremman palkan ansiosta on Luukkosen on mahdollista toteuttaa itseään, harrastaa ja asua maalla. Esa Huuhko / Yle
 Kolmantena syynä dosentti mainitsee ammattiliittojen vaikutusvallan. Kun Jenni Luukkonen oli eläintenhoitaja, hän kuului Yleiseen työttömyyskassaan, sillä pieneläinhoitajien oma Erityisalojen liitto ei hänestä kyennyt pitämään riittävästi työntekijöiden puolia.
 Ärhäkät ammattiliitot ovat historiassa onnistuneet parantamaan omien alojensa palkkakehitystä. Lisäksi kattavilla työehtosopimuksilla ja työntekijöiden järjestäytymisella on vaikutusta siihen, kuinka paljon koko yhteiskunnassa on matalapalkka-aloja.
 – Työmarkkinakuvio on kuitenkin niin monimutkainen, ettei suoraa yhteyttä voi vetää ärhäkän liiton ja hyvän palkan välille, Bergholm sanoo.
 Työmarkkinoiden lainalaisuuksien monimutkaisuuden takia työntekijän voikin olla vaikea hahmottaa, miksi juuri itse sattuu olemaan se, jolle työelämän arpa on langettanut surkean palkan.
 Se tekee työssäkäyvän pienituloisuudesta eri tavalla hankalaa kuin vaikkapa työttömän köyhyydestä.
 Eläintenhoitajana palkka ei olisi koskaan juuri noussut
 Luukkonen ei potenut itsesyytöksiä tai katkeruutta huonosta osastaan ollessaan eläintenhoitajana. Hän asui pienessä kaupungin vuokra-asunnossa, sai laskut maksettua ja ruokaa pöytään. Vähitellen häntä alkoi kuitenkin kaivella se, ettei tulevaisuuden suunnitelmia juuri voinut tehdä.
 – En halunnut asua loppuelämääni vuokralla ja halusin ostaa auton. Rahaa ei kuitenkaan voinut laittaa säästöön.
 Köyhyys aiheuttaa usein häpeää ja syrjään vetäytyneisyyttä, sillä yhteiskunnan menoon ei voi osallistua täysivaltaisesti. Luukkonen ei muista, että olisi joutunut kieltäytymään vaikkapa ravintolaillallisista rahan puutteen takia, mutta esimerkiksi matkustaminen oli poissuljettu.
 Kun ihminen käy töissä, mutta on silti köyhä, tunneskaalaan kuuluu häpeän lisäksi usein myös katkeruus.
 Työssäkäyviä köyhiä tutkiva sosiaalitieteiden yliopistonlehtori  Hanna-Mari Ikonen  Jyväskylän yliopistosta kertoo katkeruuden kumpuavan kunnon ihmisen määritelmästä. Suomalaisessa yhteiskunnassa nähdään, että ihminen on kunnollinen, kun hän osallistuu aktiivisesti yhteiskuntaan ja työelämään. Katkeruus herää, kun se ei riitäkään.
 – Silti ei saa niitä asioita, mitä pitäisi tai mitä itse haluaisi. Se herättää katkeruutta ylöspäin päättäjiin, mutta myös esimerkiksi työttömiä kohtaan, Ikonen kertoo.
 Asuntovaunu on yksi haaveista, joita parempi palkka on tehnyt todeksi. Esa Huuhko / Yle
 Luukkonen arvelee olleensa niin nuori vaihtaessaan alaa, ettei ehtinyt katkeroitua köyhyydestään. Hän kokee, ettei huono palkkaus ollut hänen henkilökohtainen ongelmansa vaan koko eläintenhoitoalan. Alan vaihtokin oli helppoa, kun ei ollut vielä lapsia, autoja ja lainoja hoidettavana.
 Monet pienituloiset syyttävät itseään huonoista valinnoista. Yliopistonlehtori Ikosen mukaan myös yhteiskunnallinen puhetapa ohjaa herkästi kääntämään katsetta itseen. Tosiasiassa pienituloiset voivat vaikuttaa omaan tilanteeseensa vähän.
 Esimerkiksi Luukkonen ei olisi voinut juuri kasvattaa tulojaan pysymällä eläintenhoitajana. Kokemuksen myötä palkka olisi noussut vähän, mutta ei tarpeeksi.
 – Yhtenä syynä alan vaihtooni oli se, että ylenemismahdollisuuksia ei olisi juurikaan ollut. Eläintenhoitajana ei olisi ollut missään kohti uraa mahdollisuutta samaan palkkaan kuin nyt.
 Ikonen muistuttaa, ettei alan vaihto ole kaikille yhtä helppoa kuin Luukkoselle. Etenkin, jos köyhyys on jatkunut pitkään, siitä kehkeytyy helposti kierre, joka alkaa nakertaa itsetuntoa. Kun omanarvontunto rapistuu, se heikentää rohkeutta heittäytyä uuteen. Lisäksi talous on vedetty niin tiukille, että opiskelemaan lähtö on vaikeaa.
 Luukkonen kuitenkin kannustaa ihmisiä kokeilemaan alan vaihtoa, jos elämäntilanne mitenkään sen sallii.
 – Kannattaa uskaltaa, ettei jämähtäisi sinne palkkakuoppaan.
 Luukkonen tutkii nykyään työkseen rakennusten sisäilmaa. Hän pitää työstään. Mika Nenonen
 Tällä hetkellä Luukkonen on ympäristöteknologian insinööri ja tutkii työkseen rakennusten sisäilmaa. Palkka on tuplaantunut entisestä, mutta bruttotulot eivät yllä vieläkään lähellekään suomalaisten keskipalkkaa, joka on 3500 euroa bruttona. Mutta Luukkonen on vasta uransa alussa.
 – Tällä hetkellä olen tyytyväinen tähän.
 Luukkonen asuu puolisonsa kanssa omakotitalossa maalla, hänellä on tytär, neljä koiraa, auto ja asuntovaunu. Matkustelu on mahdollista ja koirien kanssa voi harrastaa vapaasti pohtimatta, onko rahaa lähteä näyttelyreissulle. Elämä on spontaanimpaa kuin ennen.
 Luukkonen ei koe joutuneensa luopumaan mistään, vaikka jätti unelmatyönsä eläinten kanssa.
 – Nyt vaan teen muita asioita työaikana ja vapaa-ajalla touhuan eläinjuttuja. Voin edelleen hyödyntää taitojani hoitamalla omia eläimiäni.
 Aiheesta voi keskustella keskiviikkoiltaan klo 23 saakka.
 Työssäkäyvien köyhyydestä kerätään parhaillaan kokemuksia Jyväskylän yliopiston Töissä ja köyhä 2.0 -hankkeessa. Voit osallistua  täällä.

Jenni Luukkonen kyllästyi kituuttamaan eläintenhoitajan palkalla, nyt hän tienaa tuplasti insinöörinä – tuhannet työssäkävijät jäävät köyhyysrajan alle, eikä se ole oma vika


Summary: Unicefin Maailman lasten tila 2021 -raportti painottaa, että lasten ja nuorten mielenterveyteen ei ole investoitu riittävästi. Joka seitsemäs nuori maailmassa kärsii mielenterveysongelmista.

Koronan vaikutukset lasten ja nuorten mielenterveysongelmiin ovat vain jäävuoren huippu, painottaa YK:n lastenjärjestö Unicef. Järjestön mukaan sen tuore raportti osoittaa, että investoinnit lasten ja nuorten mielenterveyteen ovat hämmästyttävän vähäiset ympäri maailmaa, vaikka riskitekijät ja niiltä suojaavat mekanismit ovat tiedossa.
 Unicefin Maailman lasten tila 2021 -raportti painottaa, että lasten ja nuorten mielenterveyteen ei ole investoitu riittävästi. Joka seitsemäs nuori maailmassa kärsii mielenterveysongelmista, pojat useammin kuin tytöt.
 Maailmanlaajuisesti vain noin kaksi prosenttia valtioiden terveydenhuollon rahoituksesta menee mielenterveyspalveluihin.
 Eniten nuoria kuormittavat masennuksen ja ahdistuksen oireet. Itsemurha on yksi viidestä yleisimmästä nuorten kuolinsyystä maailmassa.
 Unicef varoittaa, että korona vaikuttaa kielteisesti lasten ja nuorten mielenterveyteen ja hyvinvointiin useita vuosia.
 – Koronan vaikutus on merkittävä, mutta se on vain jäävuoren huippu. Jo ennen pandemiaa liian moni lapsi kantoi mielenterveysongelmien taakkaa, sanoo Unicefin pääjohtaja  Henrietta Fore  tiedotteessa.
 Myös Suomessa korona-aika on koetellut lasten ja nuorten hyvinvointia sekä mielenterveyttä. Uusimman Kouluterveyskyselyn mukaan nuorten ahdistus- ja masennusoireilu oli viime keväänä lisääntynyt huomattavasti verrattuna epidemiaa edeltävään mittaukseen sekä tytöillä että pojilla.
 Lue myös:
 Korona-aika lietsoo pahaa oloa, joka saattaa purkautua vaikka näin: Alaikäiset kaahaavat öisin vanhempiensa autoilla
 Ahdistusta, masennusta, uupumista – kouluterveyskysely paljastaa, että korona on koetellut erityisesti tyttöjen jaksamista

Unicef: Koronan vaikutukset lasten ja nuorten mielenterveyteen ovat vain jäävuoren huippu


Summary: Yli sata viihteen ja urheilun henkilöä hyödyntää veroparatiisijärjestelyjä. Heidän joukossaan ovat muun muassa Nobel-voittaja Mario Vargas Llosa sekä entinen F1-pomo Bernie Ecclestone, käy ilmi kansainvälisen toimittajajärjestön ICIJ:n saamista tiedoista.

Uusi valtava Pandoran paperit -tietovuoto on paljastanut niin poliitikkojen,  Putinin lähipiirin  kuin  suomalaisrikollisten kytköksiä  veroparatiiseihin. Tietovuotoa on tutkinut yli sata tiedotusvälinettä ympäri maailmaa. Suomesta ainoana mukana on ollut Ylen MOT-toimitus.
 Joukossa on myös yli sata viihdemaailman ja urheilun tunnettua henkilöä . Tähän mennessä julkisuuteen on kerrottu , että veroparatiisijärjestelyjä hyödyntävät muun muassa laulaja  Shakira   ja The Beatles-yhtyeen jäsen  Ringo Starr.
 Kansainvälisen toimittajajärjestön ICIJ:n haltuunsa saamat tiedot paljastavat, että myös pop-ikoni  Elton Johnin  ja entisen F1-pomo  Bernie Ecclestonen  kytkökset veroparatiiseihin. Näin rikkaat ja kuuluisat hyödyntävät veroparatiiseja.
 Claudia Schiffer
 Claudia Schiffer osallistui Rocketman-elokuvan ensi-iltaan Lontoossa toukokuussa 2019. Schifferin mukaan hän noudattaa veroasioissaan Britannian lainsäädäntöä.  Will Oliver / EPA
 Saksalainen huippumalli  Claudia Schiffer  omistaa ainakin kuusi Brittiläisille Neitsytsaarille rekisteröityä yritystä, käy ilmi tietovuotoaineistosta.
 Schiffer on toiminut vuosien saatossa mainoskasvona useille suurille kansainvälisille brändeille, kuten Pepsi ja L’Oréal.
 Schiffer kommentoi verotustaan asianajajiensa välityksellä Süddeutsche Zeitungille. Saksalaisjulkaisu on Ylen MOT-toimituksen tavoin yksi tietovuotoa tutkineesta mediasta.
 Schifferin lausunnon mukaan hän noudattaa nykyisen asuinmaansa Britannian verolainsäädäntöä.
 Mario Vargas Llosa
 Vuonna 2010 Nobelin kirjallisuuspalkinnolla palkitulla Llosalla on ollut yrityksiä Brittiläisillä Neitsytsaarilla. Kuva haastattattelutilanteesta Ecuadorin Quitosta 27. syyskuuta.  Jose Jacome / EPA
 Nobel-palkittu kirjailija  Mario Vargas Llosa  on aiemmin kieltänyt omistavansa Brittiläisille Neitsytsaarille rekisteröidyn yrityksen.
 Tieto veroparatiisiin rekisteröidystä yrityksestä tuli ilmi aiemman  Panaman paperit -tietovuodon yhteydessä .
 Uusi, Pandoran paperit -tietovuoto osoittaa, että Llosa on käyttänyt toista Neitsytsaarille rekisteröityä yritystä kirjatuottojen sijoitustarkoituksiin.
 Kirjailijan edustaja myönsi ICIJ:lle, että Llosa omisti offshore-yrityksen, mutta edustajan mukaan yritys on lopetettu ja likvidoitu vuonna 2017.
 Elton John
 Elton John omistaa monia veroparatiiseihin rekisteröityjä yrityksiä. Pop-ikoni on kuitenkin kieltänyt verovälttelyn. John esiintyi Oscar-gaalassa helmikuussa 2020.  Etienne Laurent / EPA
 Pop-ikoni Sir  Elton Johnin  netto-omaisuuden  on arvioitu olevan yli 530 miljoonaa dollaria .
 John omistaa yli tusinan Brittiläisille Neitsytsaarille rekisteröityjä yrityksiä, joihin virtaa tuloja eri lähteistä.
 Johnin edustaja kertoi kirjallisesti ICIJ:lle, että Johnin offshore-yritykset maksavat veroa Britanniaan. Edustajan mukaan yrityksiä ei käytetä verovälttelyyn.
 ICIJ:n tietojen mukaan monissa tapauksissa yrityksiä oli perustettu kaksin kappalein niin, että toisen yrityksen tulot muodostuvat Britanniassa syntyneistä tuloista, ja toisen Britannian ulkopuolisista tuotoista.
 Kaikkien niiden yritysten johdossa, joihin ohjataan tuloja Britanniasta, on Johnin aviomies  David Furnish .
 Shakira
 Shakira esiintyi Super Bowlin puoliajalla helmikuussa 2020. Laulajan oikeuskäsittely maksamattomiin veroihin liittyen on yhä kesken. Larry W. Smith / EPA
 Pandoran paperit -tietovuodosta löytyy kolme laulaja Shakiran, eli  Shakira Isabel Mebarak Ripollin  omistamaa veroparatiisiyhtiötä.
 Vuonna 2018 Espanjan viranomaiset määräsivät Shakiran maksamaan 20 miljoonan euron korvaukset maksamattomien verojen takia.
 Maksettavat verot ovat kertyneet vuosilta 2012–2014. Silloin laulaja asui valtaosan ajasta Espanjassa, mutta oli kirjoilla Bahaman saarilla,  kertoo talouslehti Forbes .
 Asian käsittely on yhä kesken. Heinäkuun loppupuolella  tuomari katsoi,  että asian käsittelyyn on kuitenkin riittävästi todisteita.
 Shakiran asianajaja on kertonut El Pais -lehdelle, että poptähden veroparatiisiyhtiöt ovat veroviranomaisten tiedossa. Asianajajan mukaan yhtiöt on perustettu Shakiran kansainvälisen uran takia eikä verotussyistä.
 Ringo Starr
 The Beatles -rumpali Ringo Starr esiintyi Pariisissa 2018. Pandoran paperit kertovat, että myös Starrilla on kytköksiä veroparatiiseihin.  Etienne Laurent / EPA
 The Beatles -yhtyeen rumpalina tunnettu  Ringo Starrin  nettovarallisuuden arvioidaan olevan  arvoltaan 400 miljoonaa dollaria .
 Starr on luonut Bahamalle kaksi yhtiötä, joita on käytetty kiinteistökauppoihin.
 ICIJ:n saamien tietojan mukaan Starr on lisäksi perustanut ainakin viisi säätiötä Panamalle. Säätiöt keskittyvät esimerkiksi henkivakuutuksiin.
 Starrin edustajat ovat kieltäytyneet vastaamasta ICIJ:n kysymyksiin.
 Julio Iglesias
 Julio Iglesias esiintyi Moskovassa syksyllä 2018. Iglesiasiasta on luonnehdittu kiinteistömoguliksi hänen runsaslukuisten kiinteistöomistusten vuoksi.  Sergei Chirikov / EPA
 Pandoran paperit paljastavat, että espanjalainen musiikin supertähti  Julio Iglesias  omistaa yli 20 Brittiläisille Neitsytsaarille rekisteröityä yritystä.
 Iglesiaksen omaisuuden nettoarvo on arvioitu yli 900 miljoonan dollarin suuruiseksi.
 Yritykset ovat  keskittyneet erityisesti kiinteistökauppaan Miamin alueella . Osa yrityksistä on oikeutettu verohelpotuksiin omistamissaan kiinteistöissä, käy ilmi ICIJ:n tiedoista.
 Iglesias ei vastannut ICIJ:n kommenttipyyntöön.
 Ángel Di María
 Ángel Di María pelaa Ranskan pääsarjan joukkueessa Paris Saint-Germain. Jalkapalloilija on tehnyt yritysten kanssa niin sanottuja suosittelusopimuksia, joiden liikevaihto on kanavoitu veroparatiisiyhtiöiden kautta.  Yoan Valat / EPA
 Argentiinalainen jalkapalloilija  Ángel Di María  tienaa vuodessa arviolta 14,5 miljoonaa dollaria. Jalkapalloilun lisäksi Di María saa tuloja myös muista lähteistä, jotka on ohjattu offshore-yrityksen kautta Panamalle.
 Pandoran paperit paljastavat, että urheilijan on mahdollista ohjata rahaa esimerkiksi yritysten kanssa tehdyistä suosittelusopimuksista veroparatiiseihin.
 Di Marían edustaja vahvisti ICIJ:lle, että jalkapalloilija on luonut Panamalle rekisteröidyn yrityksen. Di María myi niin sanotun imago-oikeutensa yritykselle vuonna 2009.
 Pandoran paperit osoittavat, että myös muut brändit ovat neuvotelleet Di Marían offshore-yrityksen kanssa suosittelusopimuksista.
 Bernie Ecclestone ja Flavio Briatore
 Entinen F1-pomo Bernie Ecclestone Venäjän GP-kilpailun harjoituksissa syyskuussa 2019. Ecclestone on sijoittanut jalkapallojoukkueeseen veroparatiisifirman kautta.  Yuri Kochetkov / EPA
 Entinen formula 1-pomo  Bernie Ecclestone  sekä entinen Renaultin F1-omistaja  Flavio Briatore  ovat puolestaan käyttäneet offshore-yhtiötä jalkapallojoukkueen ostoon.
 Pandoran paperit kertovat, että miehet käyttivät Britannian Neitsytsaarille rekisteröityä yritystä Queens Park Rangers -joukkueen ostamiseen yli 28 miljoonalla dollarilla vuonna 2007.
 Ostoajankohtana joukkue oli veloissa, ja se ei ollut pelannut Englannin valioliigassa yli vuosikymmeneen.
 Sekä Ecclestone  että Briatore ovat jo ennen Pandoran papereita olleet tutkinnan kohteina veroepäselvyyksien vuoksi.
 Mistä Pandoran papereissa on kyse? Uusi tietovuoto Pandoran paperit sisältää lähes 12 miljoonaa salaista asiakirjaa veroparatiisiyhtiöistä pääosin vuosilta 1996-2020. Tiedot ovat peräisin 14:stä veroparatiisipalveluita myyvästä yhtiöstä. Tiedot on luovutettu kansainväliselle toimittajajärjestölle ICIJ:lle. Ylen MOT-toimitus on Suomessa ainoa media, joka on tutkinut tietovuotoa. Yhteensä vuotoa on tutkinut noin 600 toimittajaa 117 eri maasta. He edustavat noin 150 mediaa.
 Lisää Pandoran papereista:
 Pandoran paperit eivät hätkähdytä Venäjää, sanoo Kremlin tiedottaja – poliitikot asettuivat puolustuskannalle eri puolilla maailmaa
 Paloittelumurhaaja, huumekauppias ja poliisia pakoileva rahanpesuepäilty – salaisen veroparatiisiyhtiön perustaminen houkutti suomalaisrikollisia
 Kahdeksan kysymystä ja vastausta Pandoran papereista eli uudesta jättimäisestä tietovuodosta

Shakira, Elton John ja Bernie Ecclestone – Myös kulttuurin ja urheilun supertähdet ovat hyödyntäneet veroparatiiseja miljooniensa kartuttamisessa


Summary: Savonlinnan ja Helsingin väliä on lennetty viimeksi puolitoista vuotta sitten. Reittiä liikennöi julkisen palvelun velvoitteella liettualainen Transaviabaltika vuoden 2024 loppuun saakka.

Savonlinnan ja Helsingin välinen reittilentoliikenne on käynnistynyt varhain tänä aamuna puolentoista vuoden tauon jälkeen. Aamun ensimmäisellä lennolla matkustajia oli kolme ja iltapäivävuorolla Helsinkiin matkustaa seitsemän henkilöä.
 Aamun ensimmäisellä vuorolla Helsingistä Savonlinnaan matkustanut lentokoneharrastaja  Juha-Matti Lavonen  odotteli iltapäivän paluulentoa tyytyväisenä.
 – Ensimmäistä kertaa pääsin Jetstream 32:n kyytiin. Monta vuotta ole katsellut että pääsisin kyytiin, ja nyt se onnistui kotimaassa.
 Lavonen kertoo lentävänsä kotimaassa vuosittain toistakymmentä kertaa, etenkin Porin ja Helsingin väliä. Kotimaan lennot ovat Lavosen mielestä nopea tapa matkustaa, ja lentojen hinnoittelu on hänen mielestään kilpailukykyinen.
 Porilainen lentokoneharrastaja Juha-Matti Lavonen matkusti ensimmäistä kertaa elämässään 19-paikkaisessa matkustajakoneessa. Kati Rantala / Yle
 Tavoitteena 10 000 matkustajaa vuodessa
 Lentoaseman päällikkö  Mauri Vihavainen  on helpottunut pitkän lentotauon päättymisestä. Vihavainen toivoo, että matkustajamäärät nousisivat vuoden 2019 tasolle eli noin 10 000 vuotuiseen matkustajaan. Tavoitteeseen päästään, jos yhdellä lennolla on 5–10 matkustajaa.
 Reittiä liikennöi liettualainen Transaviabaltika, jonka liikenne- ja viestintävirasto Traficom valitsi  lentoliikenneoperaattoriksi  julkisessa tarjouskilpailussa syyskuussa. Savonlinnan ja Helsingin lentoyhteys varmistetaan  julkisen palvelun velvoitteella .
 5,7 miljoonan euron sopimus on voimassa reilut kolme vuotta eli vuoden 2024 loppuun saakka. Lennot palvelevat matkailua ja erityisesti liike-elämää.
 – Summa on suuri, mutta uskon että hyöty tulee jopa kaksinkertaisena takaisin, Vihavainen toteaa.
 Savonlinnan ja Helsingin väliä lennetään edestakaisin kahdesti päivässä maanantaista torstaihin, ja perjantaisin on yksi edestakainen lento. Varhaisaamun lento lähtee Savonlinnasta klo 6, ja iltapäivällä kone nousee ilmaan klo 14. Lento Helsinkiin kestää vajaan tunnin.
 Transaviabaltika lentää Savonlinnan-reitillä 19-paikkaisella Jetstream 32 -potkurilentokoneella. Lentolippu maksaa tällä hetkellä edullisimmillaan 45 euroa.
 Uutuutena lentoyhteys Savonlinnasta Tallinnaan
 Perjantaiaamun lennolla Savonlinnasta pääsee Helsingin kautta Tallinnaan. Kyseessä on suora jatkoyhteys ilman koneenvaihtoa. Perjantaina iltapäivällä pääsee Tallinnasta Helsingin kautta takaisin Savonlinnaan.
 Transaviabaltikan asiainhoitaja  Jyri Koponen  kertoo koneen olevan viikonloput Tallinnassa, joten perjantai-iltaisin Savonlinnasta pääsee suoralla lennolla Tallinnaan ja sunnuntai-iltaisin Tallinnasta Savonlinnaan.
 Koponen on tyytyväinen aloituspäivän matkustajamäärään mutta kertoo, että yhtiö odottaa reitiltä paljon enemmän. Yhtiö lentää samanlaisella koneella myös Tallinnasta Kuressaareen sekä Kärdlaan. Koposen mukaan Kärdlan reittiä lennetään täydellä koneella.
 Tallinnan-yhteys käynnistyy Koposen mukaan jo tämän viikon perjantaina.
 Lentoliikenteen maapalveluita hoitaa savonlinnalainen höyrylaivoistaan ja risteilypalveluistaan tunnettu  LP Management.
 Maapalveluihin sisältyvät muun muassa matkustajapalvelut lähtöselvityksessä, matkatavaroista huolehtiminen ja koneiden vastaanottaminen. Lisäksi lentoyhtiön tekniikka hoitaa esimerkiksi jäänpoiston, koneen siirron halliin ja hallista pois sekä koneen maatarkastukset.
 Finavian henkilökunta huolehtii lentoaseman ja kiitotien toimivuudesta.
 Kustannukset puoliksi kaupungin ja valtion kesken
 Lentoliikenteen kustannukset jakautuvat puoliksi Savonlinnan kaupungin ja Suomen valtion kesken. Valtio tukee Savonlinnan ja Helsingin välistä lentoliikennettä vuosittain enintään miljoonalla eurolla.
 Savonlinnan kaupunginvaltuusto päätti  1,2 miljoonan vuosittaisesta määrärahavarauksesta  lentoliikenteeseen viime vuoden joulukuussa. Pöytäkirjan mukaan Savonlinnan lentoliikenteen kustannukset vuonna 2019 olivat yhteensä vähän yli 2 miljoonaa euroa.
 Ennen Transaviabaltikaa Savonlinnan ja Helsingin välistä reittiä liikennöi  Maavoima Oy:n  sopimuskumppanina latvialainen Raf-Avia. Savonlinnan  lentoliikenne on ollut keskeytettynä  koronan takia viime vuoden huhtikuusta lähtien.
 Lentoliikenteen keskeyttämiskorvausta Traficom ja Savonlinnan kaupunki maksoivat viime vuonna yhteisesti Maavoima Oy:lle  1321,65 euroa per lento . Lasku lentämättä jääneistä lennoista oli lähes 24 000 euroa viikossa vuoden 2020 loppuun saakka, jolloin sopimuskausi päättyi.
 Voit keskustella aiheesta tiistaihin 5.10. klo 23 saakka.

 Lue myös :
 Lennolla vain kaksi matkustajaa ja valtion tuki jopa tuhat euroa per matkustaja – ostoliikenne jatkuu viidelle maakuntakentälle ensi syksyyn
 Lentomatkustamisen suosio romahti Jyväskylässä – matkustajakadon suurimpana syynä pidetään ulkomaan lentoyhteyksien vähäisyyttä
 Kajaanin ja Helsingin välillä lentää jatkossa Raf-Avia – tällaiset ovat lentovuorot

Reittilennot Savonlinnasta Helsinkiin käynnistyivät jälleen – reitin vuotuisena tavoitteena on 10 000 matkustajaa


Summary: Saamallaan rahoituksella DelSiTech Oy:n on tarkoitus on edistää uusien lääkeannosteluteknologioiden käyttöönottoa pieni- ja keskituloisissa maissa.

Turkulainen lääkeannosteluteknologia- ja lääkekehitysyritys DelSiTech on saanut merkittävän rahoituksen WHO:n alaiselta UNITAID-organisaatiolta lastenlääkkeiden kehittämiseen.
 Rahoituksen tarkkaa määrää yrityksen toimitusjohtaja  Lasse Leino  ei kerro, sillä kyseessä on jatkuvaluonteinen rahoitus, jonka tarkka summa riippuu tuotekehitystyön etenemisestä. Suuruusluokka on Leinon mukaan noin kahden miljoonan euron tuntumassa.
 Yritys kehittää rahoituksen turvin lastenlääkevalmistetta kehittyvien maiden lapsipotilaille. Lääkkeestä tai siitä, mitä sairautta sillä hoidetaan, yhtiö ei toistaiseksi kilpailuteknisistä syistä kerro.
 Rahoitus on osa UNITAID:in UnitaidExplore-ohjelmaa, jonka tarkoituksena on edistää uusien lääkeannosteluteknologioiden kehittämistä ja käyttöönottoa pieni- ja keskituloisissa maissa.
 DelSiTechin mukaan kohdemaissa lapset kärsivät merkittävistä kansansairauksista, kuten HIV-infektioista, malariasta ja tuberkuloosista. Niiden hoitoon tarkoitetut lääkkeet on kehitetty pääasiassa aikuisille, eivätkä ne aina sovellu lapsipotilaille sellaisenaan.
 – Uusi yhteistyö WHO:n ja UNITAID:n kanssa on jatkoa DelSiTechin pitkäaikaiselle työlle maailman terveysongelmien ratkaisemiseksi. Olemme jo useamman vuoden ajan kehittäneet yhteistyössä Bill ja Melinda Gatesin säätiön kanssa innovatiivisia, pitkävaikutteisia ehkäisyvalmisteita ja HIV-lääkkeitä juuri köyhien maiden käyttöön, Leino sanoo.
 Lisää aiheesta:
 Turkulaisyritys DelSiTech sai Yhdysvalloista yhteistyökumppanin kehittämään lääkeannostelua silmäsairauksiin

Turkulainen lääkeyritys sai miljoonarahoituksen kehittyvien maiden lastenlääkkeiden kehittämiseen


Summary: Poliisi peruu suunnitelmansa yt-neuvotteluista, joissa olisi päätetty 200-250 poliisin vähennyksistä. Poliisihallitus ilmoitti asiasta kun valtiovarainministeriö julkisti lisäbudjettiehdotuksensa.

Poliisin yhteistoimintaneuvotteluiden tarve on poistunut. Poliisi tulee saamaan puuttuneen 30 miljoonan euron lisärahoituksen syksyn 2021 lisätalousarviossa.
 Hallitus teki jo syyskuun budjettiriihessä päätöksen poliisin rahoituksen lisäämisestä runsaalla 10 miljoonalla eurolla vuodelle 2022.
 Lisärahat kohdennetaan poliisin operatiiviseen toimintaan.
 – Poliisin läsnäolo ja näkyvyys turvataan etenkin alueilla, joissa on heikoin palvelutaso, kuten harvaan asutuilla alueilla. Lisäksi poliisin kansallisen ihmiskaupan vastaisen erikoisryhmän ja verkoston toimintaedellytykset turvataan, kertoo Poliisihallitus tiedotteessa.
 – Poliisi keskittyy nyt toiminnan suunnitteluun vuoden 2022 osalta siten, että poliisi saavuttaa hallitusohjelman mukaisen 7 500 henkilötyövuoden tavoitteen ja pystyy säilyttämään operatiivisen toimintansa nykytasolla, sanoo poliisiylijohtaja  Seppo Kolehmainen .
 Määräaikaisten työt jatkuvat ja uusia poliiseja palkataan
 Rahoituksella pystytään nostamaan poliisien määrää siten, että heitä on 50 enemmän kuin tänä vuonna.
 Kolehmaisen mukaan määräaikaisten poliisien työsopimuksia voidaan jatkaa ja heitä voidaan myös vakinaistaa. Eläkkeelle lähtevien poliisien vakansseja pystytään myös täyttämään.
 Kolehmainen arvioi, että poliisien määrä noussee 7 500:aan jo alkuvuoden ja kevään aikana kun Poliisiammattikorkeakoulusta valmistuu uusia poliiseja.
 Poliisiammattikorkeakouluun on vuodesta 2018 lähtien otettu 400 uutta opiskelijaa, joista poliisiksi valmistunee noin 350.
 – Näyttäisi siltä, että pystymme heidät työllistämään. Tavoite on, että heitä ei jäisi työttömiksi.
 Poliisihallitus arvioi syyskuun lopulla, että henkilöstön vähennystarve olisi ollut 200–250 työntekijän verran ilman lisärahoitusta.
 Kolehmainen sanoo, että lisäraha on poliisille "iso helpotus".
 Hallitus ei leikkaa muualta
 Hallitus pystyy toteuttamaan lupauksensa poliisin 30 miljoonan euron lisärahoista niin, että valtion muista menoista ei tarvitse leikata. Ylen tietojen mukaan hallitus ottaa lisärahat poliisille niin sanotusta lisäbudjettien varauksesta.
 Lisäbudjettien varaus on hallituskaudelle budjetoitua rahaa, jota voidaan käyttää yllättäviin menoihin. Nämä rahat sisältyvät niin sanottuun kehysbudjettiin. Menokehystä eli hallituksen sopimaa valtion menojen enimmäismäärää ei siis ylitetä.
 Tälle vuodelle lisäbudjetteja varten oli varattu 300 miljoonaa euroa. Lisäksi odottamattomia koronamenoja varten oli oma varauksensa.
 Valtiovarainministeriö julkisti ehdotuksensa tämän vuoden neljänneksi lisäbudjetiksi maanantaina iltapäivällä.
 Poliisi ei vielä perjantaina lopettanut yt-neuvottelujen valmistelua
 Jo perjantaina valtiovarainministeri  Annika Saarikko  (kesk.) sanoi, että poliisin 30 miljoonan euron  lisärahat ovat osa tänään julkistettavaa valtiovarainministeriön ehdotusta lisäbudjetiksi . Ministeriön ehdotuksen jälkeen hallitus käsittelee lisäbudjettia ja tekee koko hallituksen esityksen eduskunnalle.
 Poliisiylijohtaja  Seppo Kolehmainen   on silti jo aiemmin sanonut , että Poliisihallitus jatkaa yt-neuvotteluiden valmistelua niin kauan, kunnes rahoituksesta on “mustaa valkoisella”. Nyt asiasta saatiin poliisiylijohtajan toivoma kirjaus.
 Poliisi saa siis ensi vuodeksi tarvitsemansa lisärahat jo tänä vuonna. Mutta: rahat siirretään niin sanottua siirtomäärärahamenettelyä käyttäen ensi vuoden tarpeisiin.
 Saman siirtomäärärahamenettelyn avulla  poliisi on myös siirtänyt aiempina vuosina säästyneitä rahoja  käytettäväksi seuraaville vuosille.
 Uutiseen on päivitetty tieto poliisia uhanneiden yt-neuvottelujen peruuntumisesta klo 16.01 ja lisätty poliisiylijohtaja Seppo Kolehmaisen kommentteja.
 Voit keskustella poliisin määrärahoista tiistaihin 5.10. 2021 kello 23 asti. Napauta keskustele-painiketta jutun jälkeen.
 Katso lisää:
 Poliisiylijohtaja: Nyt toimintakyky voidaan turvata ensi vuodeksi – Saarikko esittää poliisille 30 miljoonan euron lisärahoitusta
 Poliiseja saatetaan yhä vähentää – rikosoikeuden professori ihmettelee luottamuspulaa poliisijohdon ja ministerien välillä
 Poliisi aloittaa yt-neuvottelut – henkilöstö vähenee 200–250 henkilötyövuodella, syynä rahapula
 Poliisi elää jo nyt yli varojensa ja budjettiriihestä on tulossa lisää kylmää vettä niskaan – selvitimme, mihin poliisi määrärahat käyttää
 Poliisilta on puuttunut 30 miljoonaa miltei joka vuosi kuten nytkin – jo 1998 silloinen rahaministeri Sauli Niinistö ihmetteli, minne rahat valuvat

Poliisi välttää yt-neuvottelut: hallitus esittää poliisille 30 miljoonaa euroa lisärahaa – poliisien määrä ensi vuonna 7 500


Summary: Enersenseä kiinnosti erityisesti Pori Offshore Constructionsin merituulivoimaosaaminen. Porin kaupungin omistama kiinteistöyhtiö puolestaan osti telakkakiinteistön, jonka vuokralaiseksi Enersense sitoutuu vähintää viideksi vuodeksi.

Porin Mäntyluodon telakkatoiminta jatkuu uusissa käsissä.
 Enersense Works on ostanut telakkatoimintaa pyörittäneen Pori Offshore Constructions Oy:n koko osakekannan tänään.
 Enersenseä kiinnostaa Mäntyluodon telakan osaaminen muun muassa merituulivoimaan ja muuhun uusiutuvaan energiaan liittyvässä toiminnassa. Samalla Enersensen toiminta laajenee pelkästä asennuspalveluiden tuottamisesta kokonaistoimittajaksi.
 Erityisesti merituulivoimalla on arvioitu olevan valtavat kasvumahdollisuudet EU:n alueella.
 Enersense Internationalin toimitusjohtaja  Jussi Holopainen  muistuttaa tavoitteesta, jonka mukaan merituulivoiman teho nostettaisiin EU:ssa vuoteen 2050 mennessä monikymmenkertaiseksi nykyisestä.
 – Pori Offshore Constructionsilla on yhdessä Enersensen kanssa hyvät mahdollisuudet vastata merellä tuotettavan uusiutuvan energian voimakkaasti kasvavaan kysyntään, Holopainen sanoo.
 Pori Offshore Constructionin palveluksessa on 133 työntekijää ja sen liikevaihto oli viime vuonna 3,8 miljoonaa euroa.
 Telakkakiinteistö kaupungin omistamalle yhtiölle
 Osana järjestelyä on sovittu, että Porin kaupungin omistama Suisto Kiinteistöt vuokraa telakan maa- ja vesialueet sekä rakennukset takaisin Enersense-konsernille. Kyseessä on 110 hehtaarin alue, josta 80 hehtaaria maata ja 30 vesialuetta.
 Kiinteistön kauppahinta on 8 miljoonaa euroa. Enersense-konserni on sitoutunut vuokraamaan kiinteistön vähintään viideksi vuodeksi ja vuosittainen pääomavuokra on 800 000 euroa, kerrotaan Porin kaupungin tiedotteessa. Vuokralaiselle jää kannettavaksi kaikki käyttökustannukset.
 – Porin kaupungin kannalta on tärkeää, että kyseisen alueen toiminta säilytetään. Kaupunki uskoo siihen kasvunäkymään, jonka Enersense tuo ja että alue työllistää tulevaisuudessa enemmän kuin tällä hetkellä. Uskomme myös Porin satama-alueeseen, johon kohdistuu yritysten kasvavaa kysyntää, toteaa tiedotteessa Porin kaupunginhallituksen puheenjohtaja  Arja Laulainen.
 Lue myös:
 Porin poliitikot panttaavat kantaansa telakkakaupasta – "Selvennyksiä tarvitaan vielä aika tavallakin"
 Satakunnan Kansa: Aino-Maija Luukkonen: Mäntyluodon telakka-alueen osto ei ole kaupungin valmistelussa

Enersense osti Porin Mäntyluodon telakkayhtiön – telakkakiinteistö kaupungin omistukseen


Summary: Arkisempiakin tuotteita, kuten betonia ja urheiluvaatteita syntyy hiilidioksidia kierrättämällä. Yhtiöt uskovat, että valmistusmenetelmä on myös kilpailuetu.

Ilmastoa lämmitävän hillidioksidin kierrätykseen keskittyvät startupit kiinnostavat sijoittajia entistä enemmän, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Sen selvityksen mukaan hiilidioksidia sitovat yhtiöt ovat tänä vuonna jo yli kolminkertaistaneet rahoituksensa viime vuodesta. Yhtiöt ovat keränneet tänä vuonna jo yli 800 miljoonaa dollaria eli noin 700 miljoonaa euroa, kertoo selvitys, joka perustuu alan markkinoita seuraavien PitchBookin, Circular Carbon Networkin, Cleantech Groupin ja Climate Tech VC:n tietoihin.
 Hiilidioksisia sitomalla voidaan tehdä esimerkiksi timantteja, aurinkolaseja, urheiluvaatteita tai betonia.
 Joidenkin valmistuksessa apuna käytetään bakteereita, joidenkin proteiineja ja joissakin nopeutetaan luonnon reaktioita kemiallisin prosessein.
 Esimerkiksi Aether Diamonds -yhtiö valmistaa laboratoriossaan timantteja talteenotetusta hiilidioksidista.
 – Olemme huomanneet, että kuluttajat ovat valmiita maksamaan timantista, joka on hyödyksi ilmastolle. Se antaa meille ainutlaatuisen kilpailuedun, sanoo yhtiön johtaja  Ryan Shearman .
 Aether Diamonds on sitoutunut poistamaan ilmakehästä 20 kuutiotonnia hiilidioksidia jokaista myymäänsä timanttikaraatia kohden.
 Toinen esimerkki hiilen sitomisesta tuotteeseen on betonin valmistus. CarbonCure Technologies kehittää teknologiaa, jolla hiilidioksidia ruiskutetaan tuoreeseen betoniin. Toimitusjohtaja  Robert Nivenin  mukaan asiakkaita ovat valtaosin pienet betoninvalmistajat, jotka haluavat kilpailukykyisen tuotteen.
 Urheiluvaatevalmistaja Lululemon Athletica on puolestaan kehittänyt yhdessä LanzaTechin kanssa polyesterilangan menetelmällä, jossa etanoli muutetaan bakteerien avulla etyleeniksi. Sitä voidaan käyttää erilaisiin tuotteisiin polyesteristä muovipulloihin.
 LanzaTechin toimitusjohtajan  Jennifer Holmgrenin  mukaan yhtiön etanoli on kalliimpaa kuin viljapohjainen etanoli, mutta asiakkaat kaipaavat ympäristöystävällisempiä tuotteita.
 Solugen-yhtiö puolestaan syöttää muun muassa hiilidioksidia entsyymeille, joiden avulla syntyy vahvempaa sementtiä, vesiputkien päällystysainetta ja muita tuotteita.
 Startupien pilotit ovat vain pisara meressä verrattuna YK:n arvioon, jonka mukaan ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi joka vuosi pitäisi sitoa ja varastoida 10 miljardia tonnia hiilidioksidia. Ihmiset tuottavat kasvihuonekaasujen päästöjä vuosittain noin 50 miljardia hiilidioksiditonnia vastaavan määrän.
 Kolumbian yliopiston raportin mukaan ne fossiilisia polttoaineita käyttävät tuotteet, jotka voitaisiin korvata kierrätetyllä hiilidioksidilla, tuottavat nykyisin noin 6,8 miljardia tonnia päästöjä vuodessa. Raportin kirjoittajiin kuuluvan  Amar Bhardwajin  mukaan on kuitenkin halvempiakin keinoja vähentää päästöjä.

Timantit torjumaan ilmastonmuutosta – Startupit kehittävät tuotteita, joihin sidotaan ilmastoa lämmittävää hiilidioksidia


Summary: Arkea maailmalta: Islamabadin teillä olen oppinut tunkemaan itsekkäästi sekaan ja jopa pitämään joustavasta liikenteessä luovimisesta, kirjoittaa Ylen Pakistanin-toimittaja Maija Liuhto.

ISLAMABAD  Olen ensimmäistä kertaa ratin takana Islamabadin liikenteessä.
 – Kun olet laittanut vilkun päälle, ei tarvitse enää katsoa. Menet vain, pakistanilainen ystäväni neuvoo.
 Ystäväni on lupautunut ajamaan kanssani muutaman tunnin, sillä pelkään tekeväni kohtalokkaita virheitä. Liikenne on vasemmanpuolista ja kaoottista, ja se hermostuttaa minua.
 Yllättäen ongelma näyttääkin olevan muualla. En osaa suomalaisena pakistanilaista ajotyyliä: otan muita liikaa huomioon.
 – Sillä aikaa, kun tarkistat kuollutta kulmaa, joku ehtii hypätä eteesi ja se on siinä, ystäväni sanoo.
 Tämä on totta. Yhtäkkiä joku saattaa alkaa peruuttaa keskellä tietä, jos hän on sattunut ajamaan risteyksen ohi. Moni ajaa usein myös vastaantulijoiden kaistalla. Moottoripyörät poukkoilevat holtittomasti liikenteen keskellä.
 Ehdin asua Pakistanissa  kolme vuotta, ennen kuin uskaltauduin maassa rattiin. Toimivaa julkista liikennettä ei ole, varsinkaan eliittien asuttamassa Islamabadissa.
 Rikkailla oletetaan olevan oma auto. Vain köyhät sulloutuvat kulahtaneisiin busseihin ja riksoihin ja matkustavat yli 40 asteen kuumuudessa ilman ilmastointia.
 Käytin pitkään Uberia, mutta sitten tuli korona ja liikkuminen hankaloitui. Annoin siis periksi.
 Islamabad on jaettu järjestelmällisiin sektoreihin, ja pienessä pääkaupungissa ajaminen on kesyä verrattuna esimerkiksi Lahoreen. Siellä sekamelska on päätä huumaavaa. Islamabadilaiset sentään pysähtyvät liikennevaloissa.
 Jos monet muutkin ulkomaalaiset uskaltavat ajaa täällä, miksen minäkin?
 Nainen ratissa ei ole  täällä niin suuri kummastus kuin Suomesta käsin saattaisi olettaa. Monet pakistanilaiset naiset ajavat. He kuitenkin saavat osakseen häiriköintiä: joskus miehet eivät esimerkiksi anna heidän ohittaa.
 Itse en ole tällaista vielä joutunut kohtaamaan, vaikka miespuolinen ystäväni minua siitä varoittelikin. Länsimaalaisiin naisiin suhtaudutaan nimittäin eri lailla.
 Olen oppinut ystäväni peräänkuuluttaman aggressiivisen ajotyylin. En jää risteyksiin odottelemaan, vaan tungen nopeasti sekaan. Luotan siihen, että kyllä muut väistävät. Onnettomuuksia olen silti nähnyt hämmästyttävän harvoin.
 Pakistanilainen ajotapa on mielenkiintoinen yhdistelmä joustavuutta ja oman edun ajamista – aivan kuten yhteiskuntakin.
 Liikenne ruuhkautui Pakistanin Karachissa monsuunisateiden aikaan 12. heinäkuuta. Rehan Khan / EPA
 Poikkeuksiakin on : mitä isompi ja kalliimpi ajoneuvo, sitä epätodennäköisemmin se antaa tietä muille.
 Tämä kertoo siitä, miten hierarkkinen yhteiskunta Pakistanissa on. Oman paikan tunteminen myös liikenteen nokkimisjärjestyksessä on tärkeää.
 Alimpina ovat moottoripyörät. Niissä ei yleensä ole peilejä, ja niitä ajavat joutuvat luottamaan takaa tulevien autojen torven käyttöön. Muuten he saattaisivat helposti jäädä autojen alle.
 Kaksi lyhyttä tööttäystä tarkoittaa: ”Varo, minä tulen täältä”. Esimerkiksi joka kerta, kun käännyn kotikadulleni, tööttään varmuuden vuoksi.
 Jalkakäytäviä ei ole, joten ihmiset saattavat maleksia keskellä melko vilkastakin katua. Joudun siis usein puikkelehtimaan kohti kotiini johtavaa porttia moskeijasta tulevien miesjoukkojen, hedelmäkärryjen ja huonosti parkkeerattujen keltaisten taksien välistä.
 Ennen rattiin uskaltautumista päivittelin usein kaistojen keskellä ajamista. Nyt ymmärrän, että se on joskus välttämätöntä, jotta liikenne sujuu.
 Silti suomalaisena  minua ärsyttää, kun liikenneruuhkassa paikalliset alkavat tehdä kolmatta ja jopa neljättä kaistaa.
 –Miksi änkeät noin lähelle, huomaan usein puhisevani.
 Pakistanissa on totuttu täyttämään pieninkin tila – yli 220 miljoonan ihmisen maassa ei ole olemassa niin tiukkaa aukkoa, etteikö sinne kannattaisi ainakin yrittää.
 Sen huomaan parkkeeratessani nyt. ”Mahtuu, mahtuu”, parkkipaikoilla työskentelevät miehet viittovat rohkaisevasti. Olenkin pysäköinyt ruutuihin, joissa kasvaa puu melkein keskellä ja päässyt niistä myös kolaroimatta pois.
 Yllättäen huomaan jopa melkein pitäväni paikallisesta liikenteestä. Tiukoissa paikoissa puikkelehtiessa olen oppinut taitavaksi auton käsittelijäksi. Jos teen ajovirheen, se ei ole maailmanloppu. Ympärillä kyllä joustetaan.
 Ainoa asia, jota en ole vieläkään ymmärtänyt, on se, miten liikenneympyröissä pitäisi käyttäytyä. En koskaan tiedä, missä minun pitäisi ajaa. Kukaan ei odota vuoroaan, ja moni tunkee ulos sisimmältä kaistalta.
 Kai tässäkin logiikka on: sekaan vain.
 Ylen kirjeenvaihtajien ja avustajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa Kenia:  Keniassa monet köyhät epäilevät koronarokotteita – eivät usko hallituksen jakavan kunnon rokotteita ilmaiseksi Yhdysvallat:  Olen suomalainen Amerikassa, enkä totu tippien antamiseen Venäjä:  Suomalaisena saan lentää vapaasti Venäjälle, mutta venäläisille raja on melkein kokonaan kiinni – avataanko itärajaa jo ensi viikolla?

Pakistanilainen liikenne hirvitti suomalaisena naisena, kunnes opin paikallisen ajotyylin


Summary: Ennen tätä Suomessa on uutisoitu laskevista koronaluvuista kahden viikon tarkastelujaksolla elokuun loppupuolelta saakka. Sairaalassa on 14 koronaviruksen aiheuttamaan tautiin sairastunutta enemmän kuin perjantaina.

Kahden viime viikon aikana on raportoitu 6 544 koronatartuntaa, mikä on 445 tartuntaa enemmän kuin edellisten kahden viikon aikana, kertovat Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) luvut.
 Ennen tätä Suomessa on uutisoitu laskevista koronaluvuista kahden viikon tarkastelujaksolla elokuun loppupuolelta saakka.
 Viikoittain tehtyjen koronatestien määrä on pienentynyt. Syyskuun puolivälistä saakka kaksi koronarokoteannosta saaneita ei ole enää kehotettu hakeutumaan testiin lievien oireiden vuoksi.
 Tänään Suomessa raportoitiin 1 302 uudesta koronavirustartunnasta. Luvussa on mukana viikonlopun lukuja. THL on kertonut, että lokakuusta alkaen se ei enää päivitä koronalukuja viikonloppuisin.
 Koronarokotukset eivät ole edenneet juurikaan eilisen jälkeen. 12 vuotta täyttäneestä väestöstä kaksi koronarokoteannosta on Suomessa saanut 71,6 prosenttia, kertoo Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL).
 Ensimmäisen annoksen osalta ajantasainen rokotuskattavuus on 84 prosenttia 12 vuotta täyttäneistä.
 Alueellisesti ilmaantuvuus on suurinta Satakunnassa
 Ilmaantuvuusluku eli tautitapausten määrä kahdelta viikolta sataatuhatta asukasta kohti on nyt koko Suomen osalta 117,8. Edellisellä kahden viikon jaksolla se oli 109,8.
 Alueellisesti korkein ilmaantuvuusluku on Satakunnan sairaanhoitopiirissä, jossa se on 201. Toiseksi korkein ilmaantuvuus on Pohjois-Savon sairaanhoitopiirissä, jossa se on 161.
 Alhaisin ilmaantuvuusluku on Ahvenanmaalla (20) ja Pohjois-Karjalan sairaanhoitopiirissä (29). Ilmaantuvuusluvut ovat pyöristettyjä.
 THL:n mukaan Suomessa on sairaalahoidossa 136 koronaviruksen aiheuttamaan tautiin sairastunutta ihmistä, joista tehohoidossa on 28.
 Sairaalahoidossa olevien koronapotilaiden yhteismäärä on noussut perjantaista 14 ihmisellä, ja tehohoidossa on neljä ihmistä enemmän kuin perjantaina.
 Lue myös:
 Maskia sopii nyt käyttää oman harkinnan mukaan – näin THL:n uusi suositus otettiin vastaan Helsingissä
 THL ei suosittele kolmatta annosta alle 30-vuotiaille miehille, jätevesiseuranta mukaan mittaristoon

Koronatartuntojen määrä kasvussa taas – tautia on raportoitu kahden viikon aikana enemmän kuin edellisillä vertailujaksoilla


Summary: Ruokavirasto laajentaa janakkalalaisen Wanantaan fasaanitilan ympärille perustettua tartuntavyöhykettä taudin leviämisen estämiseksi. Janakkalassa Sauvalan kartanon luontoon lasketut fasaanit eivät ole sairastuneet lintuinfluenssaan. Fasaanitilojen välimatka on noin 20 kilometriä linnuntietä.

Janakkalassa todettu lintuinfluenssatilanne on pahentunut.  Herkästi tarttuvaa tautia löydettiin viime viikolla  Leppäkoskella sijaitsevalta Wanantaan fasaanitilalta. Silloin maastosta oli löytynyt jo tuhansia kuolleita fasaaneja, jotka oli päästetty luontoon riistalinnuiksi.
 Nyt Ruokavirasto laajentaa tartuntavyöhykettä uusien tautitapausten vuoksi. Janakkalassa tautia on löytynyt fasaanien lisäksi myös kuolleelta ketulta. Kettu löytyi Wanantaan fasaanitilan mailta.
 – Meillä ei ole enää kovinkaan montaa fasaania hengissä, kertoo tilan riistanhoitaja  Kai Rauhala .
 Rauhalan mukaan tilan väkeä on neuvottu suojaamaan itsensä ja keräämään kuolleet linnut pois maastosta.
 – Muita lintulajeja ei ole vielä löytynyt kuolleena, Rauhala kertoo.
 Varsinais-Suomessa ja Etelä-Suomessa on havaittu viikon sisällä useampi suuri taudinpurkaus luontoon lasketuissa fasaaneissa. Janakkalan ja Salon lisäksi fasaanitartunta on varmistunut myös Orimattilassa yksittäisessä linnussa. Paraisilla korkeapatogeeninen H5N8  todettiin harmaahaikaralla .
 Metsästyskoirien koulutusta tai kokeita vältettävä tautialueella
 Janakkalan tartuntavyöhykkeellä on kielletty muun muassa siipikarjan ja muiden lintujen ulkonapito ja siirrot. Lisäksi on asetettu vaatimuksia lintujen pitopaikkojen suojaamiseksi tartunnalta. Etelä-Suomen aluehallintovirasto on yhteydessä jokaiseen alueelle rekisteröityyn lintujen pitopaikkaan ja antaa asiasta tarkemmat ohjeet.
 Ruokavirasto suosittelee, että metsästyskoirien koulutuksia tai kokeita ei järjestettäisi nyt alueilla, joissa on luontoon laskettuja riistalintuja tai riistalintujen tarhausta.
 Lintuinfluenssan tarttuminen kettuun on harvinaista, mutta ei täysin poikkeuksellista. Kuluvan lintuinfluenssaepidemian aikana yksittäisiä kettujen H5N8- ja H5N1-tapauksia on raportoitu Iso-Britanniassa ja Alankomaissa. Koiriin ja kissoihin lintuinfluenssavirukset tarttuvat huonosti, mutta mikäli eläin on tahrinut itsensä linnun ulosteisiin, on lemmikki syytä pestä huolellisesti ja huolehtia omasta hygieniasta.
 Lintuinfluenssavirukset tarttuvat huonosti ihmiseen. Tartunta vaatii yleensä läheisen kontaktin sairastuneeseen villilintuun, siipikarjaan tai niiden eritteisiin.

Janakkalasta on löytynyt lintuinfluenssaan kuollut kettu – Ruokavirasto laajentaa tartuntavyöhykettä entisestään