Summary: Puolustus on esittänyt hovioikeudessa uusina todisteina Aarnion ja hänen vaimonsa kalenterimerkintöjä vuodelta 2003. Aarnion mukaan hän oli väitettyjen tapahtumien aikaan muun muassa lapsensa jalkapallokisoissa.

Helsingin huumepoliisin entinen päällikkö  Jari Aarnio  esitteli maanantaina omia ja vaimonsa kalenterimerkintöjä vuodelta 2003 Vuosaaren palkkamurhan hovioikeuskäsittelyssä.
 Puolustuksen mukaan kalenterimerkinnät osoittavat, ettei syyttäjän aikajana jutussa voi pitää paikkaansa. Esimerkiksi murhaa edeltävällä viikolla Aarnio esitutkinnan mukaan tapasi useana päivänä "Saaraa", jonka asunnossa murha sittemmin tapahtui.
 Aarnio esitteli käsinkirjoitettuja merkintöjä, joiden mukaan hän oli yhtenä päivistä etätöissä kotona ja toisena viemässä lastaan lääkäriin.
 – Myös 19. lokakuuta ymmärsin syyttäjän puheista, että olisin ollut (Saaran) seurassa. Oli viikonloppu ja vapaapäivä, ja Helsingissä oli HJK:n taitokisat, olin pojan kanssa siellä, Aarnio sanoi.
 Aarnion puolustus toi kalenterit hovioikeuteen uusina todisteina. Aarnion asianajajan  Riitta Leppiniemen  mukaan ne olivat aiemmin olleet takavarikossa.
 "Mitä ihmeen väliintuloa olisi vielä voinut olla?"
 Käräjäoikeus tuomitsi viime vuonna Aarnion elinkautiseen liki 20 vuotta sitten tehdystä murhasta. Aarnio vaatii hovioikeudessa murhasyytteen hylkäämistä.
 Aarnion ei syytetä osallistuneen uhrin, ruotsalais-turkkilaisen ammattirikollisen  Volkan Ünsalin  surmaamiseen. Murhasta on aiemmin tuomittu elinkautisiin vankeusrangaistuksiin neljä miestä, joista kolme murhasi uhrin asunnossa Helsingin Vuosaaressa baari-illan jatkoilla lokakuussa 2003, ja neljäs, ruotsalaismies, oli murhan tilaaja.
 Käräjäoikeuden mukaan Aarnio syyllistyi murhaan epävarsinaisena laiminlyöntirikoksena. Tiivistetysti se tarkoittaa, että Aarnio ei oikeuden mukaan pyrkinyt estämään murhahanketta, vaikka poliisina tiesi siitä etukäteen ja olisi vastuuasemansa perusteella ollut sen velvollinen estämään. Epävarsinaisesta laiminlyöntirikoksesta ei ole Suomessa aiemmin langetettu murhatuomiota.
 Aarnion puolustuksen mukaan Aarniolla ei ollut henkirikoksesta yksityiskohtaista etukäteistietoa, vaan pelkkä "heikko huhu", jonka kaltaisia huumepoliisille kantautui usein, ja joiden perusteella toimiminen olisi ollut puolustuksen mukaan jopa vaarallista.
 Aarnio myös kyseenalaisti, kuinka paljon poliisin väliintulolla olisi voitu saavuttaa.
 – Eikö tässä ollut aika runsaasti näkyvää väliintuloa, jos väitetään, että (epäiltyjä) oli K-Raudassa kameramies kuvaamassa. Samaan aikaan he olivat itse varmoja, että ovat puhelinkuuntelussa. Mitä ihmeen väliintuloa olisi voinut vielä olla? Tässähän poliisi oli koko ajan iholla, muttei se vaikuttanut näiden henkilöiden rikolliseen tekemiseen juuri mitenkään, Aarnio sanoi.
 Aarnio: Vilhunen kertoi, että KRP halusi minut
 Syyttäjät ovat sanoneet, että "tulosajattelustaan tunnettu" Aarnio olisi voinut estää murhan, mutta antoi sen sijaan henkirikoksen tapahtua ja otti kunniaa sen ratkaisemisesta. Aarnio kiisti väitteen.
 – Pitäisin sitä kyllä aika kehnona motiivina. Olin lähdössä vuorotteluvapaalle, olin koko ajan poissa töistä, en osallistunut tutkintaan enkä mitään. Edes teoriassa ei olisi ollut mahdollista saada tällaista sulkaa hattuun, Aarnio sanoi.
 Murhasta on syytteessä myös entinen jengipomo  Keijo Vilhunen , jota syytetään osallistumisesta murhan järjestelyihin.
 United Brotherhoodin entinen johtohahmo on kiistänyt syytteen ja sanonut yrittäneensä estää henkirikoksen kertomalla siitä Aarniolle. Vilhusen mukaan hän oli vuonna 2003 Helsingin huumepoliisin tietolähde ja välitti tiedot murhahankkeesta Aarniolle ajatellen, että tämä puuttuisi asiaan.
 Käräjäoikeudessa Vilhusen murhasyyte kaatui, hovissa syyttäjä vaatii tälle edelleen elinkautista vankeustuomiota.
 Aarnion puolustus kiinnitti maanantaina huomiota Vilhusen muuttuneisiin kertomuksiin esitutkinnan aikana. Aarnion mukaan Vilhunen kertoi hänelle poliisikuulusteluista vuonna 2015, kun molemmat istuivat murhan vuoksi tutkintavankeudessa samalla osastolla Vantaan vankilassa.
 – Hän sanoi minulle, että yritti ensin kertoa, että oli antanut poliisille tietoja sitten, kun murha oli jo tapahtunut. Se ei sitten hänen kertomansa mukaan ollut oikein hyvä asia hänen kannaltaan ja olisi parempi, että hän kertoisi antaneensa tietoja ennen (murhaa), Aarnio sanoi.
 Aarnion mukaan Vilhunen myös kertoi, ettei itse ole tutkinnan tärkein kohde.
 – Hän kertoi, että ei ne KRP:n kaverit ole hänestä kiinnostuneita, vaan minusta. Että ne haluavat minut, Aarnio sanoi.
 Aarnion mukaan Vilhunen on liioitellut yhteydenpitoaan Aarnioon ennen murhaa ja toisaalta vähätellyt omaa painoarvoaan rikollisten keskuudessa.
 Vilhusen mukaan miehet soittelivat ja tapasivat usein. Aarnio sanoi, että tapasi Vilhusta vain harvoin ja muuten kommunikointi hoidettiin tekstiviesteillä, jotka Vilhunen lähetti eri poliiseilla kiertäneeseen yhteyspuhelimeen.
 – Ja hän ei todella ole ollut mikään tavallinen rivimies. Mitä hän on edustanut, hän on aina ollut sen kerhon, järjestön, porukan ykkösmies. Se tarkoittaa, että ilman hänen hyväksyntäänsä asioita ei tapahdu, Aarnio sanoi.
 Aarniolla ja Vilhusella aiempaa rikoshistoriaa
 Nykyään 64-vuotias Aarnio toimi Helsingin huumepoliisin päällikkönä vuodesta 1999 vuoteen 2013, jolloin hänet otettiin kiinni ja pidätettiin virasta. Hänet on sittemmin tuomittu useista rikoksista.
 Aarniolla ja Vilhusella on myös aiempaa yhteistä rikoshistoriaa. Heidät on muun muassa tuomittu 2010-luvulla rikoskumppaneina kymmenen vuoden vankeusrangaistuksiin niin kutsutussa huumetynnyrijutussa, jossa Suomeen tuotiin satoja kiloja hasista.
 Vuosaaren palkkamurhan hovioikeuskäsittelyssä Aarnion puolustuksen toissijainen vaatimus on, että rikosnimike on muutettava avunannoksi tappoon. Joka tapauksessa puolustus vaatii, että seuraamusta tulisi alentaa elinkautisen sijaan määräaikaiseksi vankeusrangaistukseksi, joka olisi enimmillään kahden vuoden lisärangaistus Aarniolle aiemmin muista rikoksista tuomitun vankeuden päälle.
 Hovioikeuden käsittely jatkuu marraskuun alkupuolelle asti.
 Oikeus on aiemmin katsonut, että Vuosaaren palkkamurha liittyi Tukholman Arlandan lentokentällä vuonna 2002 tehtyyn arvokuljetusryöstöön.
 Volkan Ünsalin isä on kertonut Ünsalin vieneen yli kaksi miljoonaa kruunua ryöstösaaliista ja häipyneen Turkkiin. Ünsal myös kertoi ryöstöstä poliisille ja pääsi todistajansuojeluohjelmaan, josta hän irrottautui ennen kuolemaansa. Palkkamurhasta aiemmin tuomituista neljästä miehestä yksi on kertonut olleensa Arlandan ryöstön suunnittelija.
 Lue myös:
 Hovioikeus pui Jari Aarnion murhatuomiota – syyttäjän mukaan elinkautisen saanut ex-poliisipäällikkö hyötyi siitä, että ei estänyt murhaa
 Jari Aarnio on syyllinen murhaan – käräjäoikeus tuomitsi ex-poliisipomon elinkautiseen ja vapautti rikollispomon 17 vuoden takaisesta teosta

Palkkamurhasta valittanut poliisipäälikkö Jari Aarnio kiistää osuutensa murhaan: "Olin pojan jalkapallokisoissa"


Summary: Pienemmällä paikkakunnalla, kuten Kotkassa, asuntoja ja palveluja on evakuoiduille paremmin saatavilla kuin esimerkiksi pääkaupunkiseudulla. Kotka voisi vastaanottaa muutaman perheen. Lautakunta päättää Kotkan kannan tiistaina.

Kotkan kaupunki varautuu vastaanottamaan Afganistanistanista evakuoituja ihmisiä asumaan Kotkaan.
 Kotka voisi ottaa vastaan kaksi tai kolme perhettä.
 Evakuoidut ovat Suomen Kabulin-suurlähetystössä töissä olleita afganistanilaisia ja heitän perheitään. Suomi evakuoi heidät sen jälkeen, kun talibanit valtasivat Kabulin.
 – Mielestäni tilanne on ihan ehdottomasti sellainen, että Kotka ottaisi heitä vastaan. Meitä arvostetaan siitä, että täällä on kotoutumisen ja maahanmuuton osaamista jo pitkältä ajalta. Meillä on niin aikuisten kuin alaikäisten vastaanottokeskus ja kaupunki on kansainvälinen, maahanmuuttajatyön johtaja  Anita Kytökangas  Kotkan kaupungilta sanoo.
 Kotkan hyvinvointilautakunta päättää Suomen Kabulin-suurlähetystöön työsuhteessa olleiden ihmisten ja heidän perheidensä vastaanottamisesta tiistaina. Myöhemmin asiasta päätetään myös kaupunginhallituksessa ja valtuustossa.
 Afganistanista evakuoidut eivät ole kiintiöpakolaisia eivätkä turvapaikanhakijoita. He tulevat saamaan oleskeluluvan humanitäärisin syin.
 – He tulisivat kokonaan turvapaikkajärjestelmän ulkopuolelta, eivätkä siten vähentäisi esimerkiksi vastaanotettavien kiintiöpakolaisten määrää, Kytökangas sanoo.
 Asunnot ja palvelut helpommin saatavilla
 Vielä ei voi varmaksi sanoa, koska perheet pääsisivät muuttamaan. Se riippuu päätöksenteosta ja myös siitä, että perheille saadaan asunnot järjestymään.
 – Meillä asuntoja on paremmin tarjolla kuin vaikka pääkaupunkiseudulla, jossa kaupungin asuntoja on vähän ja yksityiset asunnot todella kalliita. Kotkassa olisi myös helpompi saada palveluita, kuten esimerkiksi varhaiskasvatusta. Alkuvaiheen ohjaus- ja neuvontapalvelut tuottaa meillä Kymsote, Kytökangas sanoo.
 Maahanmuuttovirasto on pyytänyt ely-keskusten välityksellä kunnilta, että nämä myöntäisivät afganistanilaisille kuntapaikkoja. Kunnille maksetaan kotouttamisesta, ohjauksesta ja neuvonnasta korvausta.

Kotka valmistautuu ottamaan vastaan Afganista evakuoituja: "Meillä asuntoja on paremmin tarjolla kuin pääkaupunkiseudulla"


Summary: Kanariansaariin kuuluvassa La Palman saaren eteläosassa alkoi sunnuntaina tulivuorenpurkaus. Samalla saarella sijaitsee myös Turun yliopiston teleskooppi.

Turun yliopiston teleskooppi on säilynyt vahingoittumattomana Kanariansaarten tulivuorenpurkauksessa.
 La Palman saaren eteläosassa alkoi sunnuntaina tulivuorenpurkaus. Turun yliopiston mukaan purkaus ei vaikuta toistaiseksi sen NOT-teleskooppiin. La Palmalla on tällä hetkellä myös kolme suomalaista tutkijaa.
 Turun yliopiston tiedotteessa paikalla oleva NOT-opiskelija kuvailee tulivuorenpurkausta yllätyksenä, vaikka maanjäristyksiä on tullut saarella jo viikkojen ajan.
 – Noin 20 kilometrin päässä olevan purkauksen savupilvi ja sula kiviaines näkyy ja jyrinä kuuluu observatoriolle. Tälläkin alueella on ollut maanjäristyksiä. Mutta ainakaan tällä hetkellä purkaus tai maanjäristykset eivät vaikuta observatorioalueen turvallisuuteen tai teleskoopilla havaintojen tekemiseen. Yö oli tuuleton eikä savua kulkeutunut observatoriolle, joten pystyimme tekemään havaintoja tavanomaiseen tapaan. Tilanne voi toki muuttua ja seuraamme tiiviisti viranomaisten evakuointiohjeita, kertoo teleskoopilla työskentelevä NOT-opiskelija ja Helsingin yliopiston tohtorikoulutettava  Akke Viitanen  yliopiston tiedotteessa.
 Turun yliopisto omistaa La Palman observatoriossa sijaitsevan niin sanotun NOT-teleskoopin yhteistyössä Aarhusin yliopiston kanssa. Aarhusin yliopisto vastaa henkilöstöstä ja Turun yliopisto teleskoopista ja rakennuksesta.
 Lue lisää:
 La Palman maanjäristys ravisteli suomalaisen Tapio Pursimon taloa: "Talo tuntui olevan kuin tahnan päällä"
 Tulivuori purkautuu Kanariansaariin kuuluvalla La Palmalla – saarella on myös suomalaisia

La Palman tulivuorenpurkaus ei toistaiseksi vaikuta saarella olevan Turun yliopiston teleskooppiin – observatoriossa kolme suomalaista tutkijaa


Summary: Tulevan Pirkanmaan hyvinvointialueen johtoon asettuu kokoomus, jos ensi tammikuussa äänestetään niin kuin viime kesänä kuntavaaleissa. Kakkospaikan saisi demarit ja kolmannen perussuomalaiset.

Hyvinvointialueiden päättäjät eli aluevaltuutetut valitaan ensi tammikuussa. Ehdokkaiden haku on käynnissä, vaalikampanjoita ja -strategioita valmistellaan jo.
 Koko Pirkanmaa on aluevaaleissa yhtä vaalipiiriä, mutta tamperelaisia  äänioikeutettuja  on ylivoimaisesti eniten. Tulevan valtuuston alueellinen tasapuolisuus mietityttää.
 Haastattelemme kolme Tampereen kärkipoliitikkoa suorassa lähetyksessä aluevaaleista kello 15.15. Paikalla on demarien  Pekka Salmi , kokoomuksen  Ilkka Sasi  ja vihreiden  Jaakko Stenhäll .
 Pirkanmaan pienimmässä kunnassa Juupajoella on 1 800 asukasta ja suurimmassa eli Tampereella 242 000 asukasta.
 – Tässä tulee pohdintaan, mikä on aluevaaleissa tärkeintä. Sekö, että oma puolue saa ehdokkaita läpi, vai se, että oma kunta saa ehdokkaita läpi, kysyy Kuntaliiton tutkimuspäällikkö  Marianne Pekola-Sjöblom .
 – Ehdokasasettelusta riippuu hyvin paljon eli miten valovoimaisia ja tunnettuja ehdokkaita pienissä kunnissa asetetaan. Ja varsinkin, pystytäänkö ehdokasasettelussa tekemään yhteistyötä yli puoluerajojen.
 Vihreät, keskusta ja vasemmistoliitto lähekkäin
 Kuntaliitto  selvitti, millainen valtuusto hyvinvointialueelle tulee, jos puolueiden kannatus menee niin kuin meni viime kesänä pidetyissä kuntavaaleissa. Kuntaliiton laskelmissa Tampereen osuus Pirkanmaan tulevasta hyvinvointialueesta oli yli 46 prosenttia.
 Kokoomus saisi 20 paikkaa, demarit 18, perussuomalaiset 13, vihreät 9, keskusta 8, vasemmistoliitto 7, kristillisdemokraatit 3 ja muut yhden paikan.
 Pirkanmaalla aluevaltuustoon tulee 79 valtuutettua, koska maakunnassa on noin 523 000 asukasta.
 Tunnettuja ehdokkaita haussa
 Hyvinvointialueiden aluevaltuustot valitaan kaikkien aikojen  ensimmäisen kerran  ensi tammikuun 23. päivä. Äänestää saavat kaikki, jotka ovat täyttäneet 18 tai täyttävät viimeistään vaalipäivänä.
 Marianne Pekola-Sjöblomennakoi, että laajasti tunnettujen, valovoimaisten ehdokkaiden puuttuminen laskee äänestysintoa. Tämä todennäköisesti myös tasaa puolueiden välisiä äänimääriä.
 Tämä tarkoittaa myös sitä, että puolueet etsivät ehdokkaita, jotka tunnetaan kotikuntansa ulkopuolella. Esimerkiksi valtakunnan päättäjiä, julkkiksia, urheilijoita ja niin edelleen.
 Pirkanmaan kansanedustajista  vain kaksi  kertoi Ylen kyselyssä aiemmin syksyllä lähtevänsä ehdolle aluevaaleihin. Aamulehden kyselyssä hiukan myöhemmin lähtijöitä oli  pari lisää . Moni miettii vielä.
 Muun muassa pääministeri ja Sosialidemokraattisen puolueen puheenjohtaja  Sanna Marin  on jo kertonut, ettei ole ehdolla.
 Mitä mieltä uutisesta? Voit keskustella aiheesta 21.9. klo 23 asti.
 Lue  täältä  lisää Pirkanmaan sote-uudistuksesta.
 Työntekijät kaipaavat tietoa ja mahdollisuutta osallistua sote-uudistukseen: "Kyllä pitäisi olla ennustaja, että tietäisi tästä jotakin"
 Pirkanmaan hyvinvointialueesta suurin työnantaja: Hämeenkyrö aloittaa yt-kierroksen

Minkä puolueen johdolla rakentuu Pirkanmaan terveydenhoito? – Kuntaliitto ennusti aluevaltuuston, suora lähetys kello 15.15


Summary: Arkea maailmalta: Jos juomarahan suuruutta erehtyy kyselemään, kalliiksi tulee, Yhdysvaltain-kirjeenvaihtaja Mika Hentunen kertoo.

WASHINGTON  Matkustaminen Yellow Cab -taksissa, joka on muuten väriltään punainen, tuntuu syvissä vatsalihaksissa. Vaikuttaa siltä, että Toyota Camryn akseli kannattelee vain heiluvia osia.
 Kuski on palkkansa ansainnut, vaikka asiakkaan henki vaarantuisi. Tämä on pelin henki Washingtonin kuljetusalalla.
 Entä juomaraha? Kuljettaja kääntää vaativan katseensa takapenkkiä kohti.
 Taksiyhtiö on helpottanut valintatilannetta. Se on asettanut maksupäätteeseensä valmiit vaihtoehdot: 15, 20 tai 25 prosenttia. Valitsen tapani mukaan keskimmäisen summan.
 Taksissa ei onneksi tarvitse tipata kuin kerran.
 Vaimoni kampaamokäynnit sen sijaan rasittavat perheemme taloutta. Niillä omaa siivuaan juomarahasta penäävät niin tukan pesijä, värjääjä kuin kuivaaja. Ketjun neljäs lenkki, itse kampaaja, edellyttää vielä saavansa asemansa takia muita enemmän.
 Maksutapahtuma on kiusallinen. Setelit pitää joko käydä sujauttamassa työntekijöiden taskuihin tai jättää kirjekuoriin vastaanotossa. Muu kuin käteinen ei kauneusbisneksessä käy.
 Vaimo tietysti maksaa hampaitaan kiristellen, mutta suuren maailman sääntöihin alistuen. Kuten suomalainen kaverini siivoojalle, joka poimii bonuspalveluna väärät vaatteet pesulasta.
 Työmatkalle lähtiessäni sullon taskuihini dollarin seteleitä.
 Hotelleissa on auton pysäköijää, laukunkantajaa, kerrossiivoojaa ja munakkaan paistajaa. Joka kerta joudun pähkäilemään, onko dollari aivan liian vähän vai riittäisikö se tästä palveluksesta.
 Menin New Yorkissa baariin kahville vain siksi, että saisin rikottua 50 taalan setelin. Pikkurahaa tarvitsin hotellin tulevia juomarahakierroksia varten.
 – Tarvitseeko tuoda vaihtorahaa? kahvikupin tuonut tarjoilija kysyi viisikymppistäni hypistellessään.
 Ahdistavaa tipeissä on se, ettei niiden suuruutta ole selvästi määritelty.
 Palvelija on asiakkaan ja asiakas palvelijan armoilla. Käytännöt vaihtelevat eri osavaltioissa ja kunkin paikan tasosta riippuen. Niitä kannattaa googlata netistä ennen matkallelähtöä.
 Paikan päällä tipin suuruutta ei kannata lähteä kyselemään. "Paljonko täällä annetaan juomarahaa?" -kysymykseen saattaa saada tähtitieteellisiä vastauksia.
 Länsi-Virginiassa bensa-aseman pitäjä ilmoitti, että hän tankkaa sadan dollarin juomarahalla. Muussa tapauksessa joutuisin hoitamaan toimenpiteen itse.
 Leveää murretta vääntänyt tankintäyttäjä oli huumorimiehiä. Hänen vitsikkyyteensä vaikutti se, että vuokra-autossani oli New Yorkin rekisterikilvet. Joka tapauksessa tankkasin tuolla kertaa itse ja jätin tipin maksamatta.
 Juomarahat ovat elinehto miljoonille minimipalkalla työskenteleville amerikkalaisille.
 Käytäntö on jäänne Yhdysvaltain sisällissodan jälkimainingeista, kun orjuus lakkautettiin vuonna 1865.
 Entiset orjat saivat töitä rautateiltä, pelloilta ja ravintoloista nollapalkalla.  He olivat kokonaan riippuvaisia  asiakkaiden hyväntekeväisyydestä.
 Nykyisin minimipalkka on Yhdysvalloissa 7,25 dollaria eli reilut kuusi euroa tunnilta. Joissakin osavaltioissa, kuten Kaliforniassa ja Massachusettsissa, summa on tuplattu 15 dollariin eli 12,70 euroon tunnilta.
 Presidentti  Joe Biden  on asettanut 15 dollaria tavoitteeksi koko maassa.
 Edes se ei riitä elämiseen, ainakaan Washingtonissa. Siksi maksan mukisematta 20 prosenttia jopa töyssyisestä taksikyydistä.
 Tänään nautin kuumassa syyskuun illassa lasin sangriaa. Kympin lasillisen kokonaishinnaksi tuli veron ja tipin kanssa 15 dollaria.
 Voit keskustella aiheesta tiistaihin 21. syyskuuta kello 23 asti.
 Ylen kirjeenvaihtajien ja avustajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa Venäjä:  Suomalaisena saan lentää vapaasti Venäjälle, mutta venäläisille raja on melkein kokonaan kiinni – avataanko itärajaa jo ensi viikolla? Viro:  Poikkeuksellinen rahasade punnitsee virolaisten harkintakykyä – pannaanko 1,3 miljardia euroa eläkesäästöjä heti lihoiksi? Britannia:  Pirtelö loppui! Brexit ja korona kurittavat Britannian taloutta – EU-eron haittoja myöntävät nyt myös brexit-mieliset, mutta kiistely jatkuu
 Lue lisää:
 Näin tippaat oikein ulkomailla – Lue kirjeenvaihtajien vinkit
 Lahjoittaako rahaa Trumpin turvapäällikön koronatilille vai lähikoulun opettajan taulutusseihin?
 Mitä Tukholma edellä, sitä Helsinki perässä – juomarahakulttuuri tulossa Suomeen

Olen suomalainen Amerikassa, enkä totu tippien antamiseen


Summary: Kahdelle kolmekymppiselle miehelle vaaditaan elinkautisia vankeusrangaistuksia 27-vuotiaan perheellisen miehen murhasta Järvenpäässä. Syytetyt kiistävät murhan.

Itä-Uudenmaan käräjäoikeudessa alettiin tänään käsitellä 26. toukokuuta 2021 Järvenpäässä tapahtunutta henkirikosta. Kahta vuonna 1992 syntynyttä eli 29-vuotiasta miestä syytetään 27-vuotiaan miehen murhasta.
 Syytteiden mukaan toinen kolmekymppisistä miehistä otti 27-vuotiaaseen mieheen yhteyttä viestisovelluksella esittäen huumeiden ostajaa. Syytetyt olivat sopineet yhteydenotosta yhdessä.
 Huumeiden ostajaa esittänyt mies sopi tapaamisen uhrin kanssa tämän kotitalon pihalle Järvenpään Pajalaan Sauvakadulle. Syytetyt lähtivät Järvenpäähän yhdessä autolla Keravalta iltapäivällä. Mies, joka ei ollut yhteydessä uhriin kätki housunkaulukseensa toimivan luvattoman käsiaseen.
 Uhri ei tiennyt, että paikalle saapuisi toinenkin mies. Syytetyt asettautuivat kerrostalon pihalla siten, että uhri havaitsi vain häneen yhteydessä olleen miehen. Syytteiden mukaan syytetyt halusivat toiminnallaan varmistaa, että 27-vuotias mies tulisi ulos asunnosta.
 Kun uhri tuli ulos talosta, valmiiksi viritettyä starttipistoolia hallussaan pitänyt mies uhkasi tätä heti ampumisella. Uhattu yritti tarttua aseeseen, jolloin huumeiden ostajaksi tekeytynyt mies kannusti rikoskumppaniaan ampumaan uhria.
 Ensimmäinen luoti osui uhrin kämmeneen. Sen jälkeen mies ampui havoittumisen vuoksi maassa maannutta uhria kuolettavasti selkään. Luoteihin oli porattu etukäteen reikiä, jotta niissä olisi tehokkaampi pysäytysvoima.
 Ampumisen jälkeen syytetyt palasivat Keravalle yhdessä samalla autolla, jolla he olivat saapuneetkin.
 Taustalla pieleen mennyt huumekauppa
 Syytteiden mukaan teko oli tehty vakaasti harkiten sekä erityisen raa'alla ja julmalla tavalla.
 Teko oli myös kokonaisuutena arvostellen törkeä, koska se tapahtui uhrin kotipihalla, ja hänen perheensä teki havaintoja tapahtumista asunnosta käsin. Ilmeisesti ainakin uhrin poika näki pihalle kuolleen isänsä kerrostalon ikkunasta.
 Murhan lisäksi molempia miehiä syytetään huumausaine- ja ampuma-aserikoksesta.
 Syytetyt olivat hankkineet uhrilta huumausainetta henkirikosta edeltävänä päivänä. 150 euron arvoinen huumausaine ei kuitenkaan vastannut ominaisuuksiltaan sovittua, vaan osoittautui jatkeaineeksi.
 Miehet vangittiin 6. kesäkuuta 2021 murhasta epäiltyinä. Tuolloin toisella miehistä oli hallussaan luvaton starttipistooli ja revolveri.
 Molemmille syytetyille vaaditaan elinkautisia vankeusrangaistuksia.
 Puolustus: Tarkoitus oli pelotella
 Syytetyt kiistävät murhan.
 Mies, joka lähetti uhrille viestin kertoo kirjallisessa vastauksessaan, että syytetyillä ei ollut yhteistä suunnitelmaa uhriin kohdistettavasta väkivallasta. Mies myöntää lähettäneensä viestin uhrille.
 Molempien syytettyjen mukaan tapaamisen tarkoituksena oli päästä keskustelemaan pieleen menneen huumekaupan purkamisesta. Puolustuksen mukaan ampumisen tapahtuminen keskellä päivää puoltaa sitä, että henkirikosta ei oltu suunniteltu.
 Uhria ampunut mies väittää ottaneensa aseen mukaan pelottelutarkoituksessa. Viestin lähettänyt mies kertoo, että hän ei tiennyt toisella miehellä mukana olleesta käsiaseesta. Hän kiistää kannustaneensa miestä ampumaan.
 Uhria ampuneen miehen mukaan hän oli joutunut paniikkiin, kun uhri käynyt häneen käsiksi. Ammuttuaan uhria käteen mies väittää olleensa poistumassa paikalta, kun hän oli havainnut maahan kaatuneen uhrin kaivelevan jotain housunliepeestään.
 Syytetty väittää luulleensa, että uhri aikoi ampua häntä. Siksi hän ampui tätä toisen kerran.
 Syytettyjen mukaan he eivät tienneet uhrin asuvan kyseisessä talossa. Riitaisaa on myös se, kuinka paljon uhrin perhe näki tapahtumista kodin ikkunasta.
 Molemmilla syytetyillä on aiempaa rikostaustaa.
 Lisää aiheesta:
 Mies ammuttiin keskellä päivää kerrostalon pihalle Järvenpäässä, kahta syytetään murhasta – oikeuskäsittely käynnistyy maanantaina
 27-vuotias mies ammuttiin kuoliaaksi Järvenpäässä – poliisi epäilee kahta kokenutta rikollista suunnitelmallisesta murhasta huumeiden vuoksi

Syyttäjä: 27-vuotias mies ammuttiin kotinsa pihalle 150 euron huumekaupan vuoksi – uhrin lapsi näki tapahtumat kerrostalon ikkunasta


Summary: Kansallismaisema tyhjennetään korjaus- ja huoltotöiden sekä väliaikaisen sillan poistamisen vuoksi. Kävimme katsomassa, miltä tyhjä koski näyttää.

Ensimmäiset somekuvat ilmestyivät jo aamulla varhain. Mitähän sieltä löytyy tällä kertaa?
 Tampereen keskustaa halkova Tammerkoski tyhjennetään aika ajoin, mutta se on aina iso paikallinen mediatapahtuma. Tamperelaiset tykkäävät kuvata ja päivitellä, mitä koskeen on heitetty.
 Tällä kertaa ainakin sähköpotkulautoja.
 – Ravintoloiden ja baarien kohdalla koskesta löytyi tuoppeja, pöytiä ja tuoleja. Lisäksi koskessa oli pyöriä, liikennemerkkejä, ostoskärryt, patosillan kohdalla oli paljon kolikoita ja rakkauslukkojen avaimia ja kaikkea roskaa, koskea kuvannut Ylen mediatoimittaja  Matias Väänänen  kertoo.
 Kosken pohjasta löytyi potkulautoja.  Matias Väänänen / Yle
 Mistään turhasta paikasta ei ole kyse vaan Suomen kansallismaisemasta, jonka ympärille Tampere alkoi rakentua.
 Näsijärven ja Pyhäjärven välillä virtaava koski on Suomen vanhimpiin kuuluvaa teollisuusmiljöötä. Finlaysonin ja Tampellan tehtaat ovat muussa kuin teollisuuskäytössä, mutta kosken varrella on yhä Takon kartonkitehdas.
 Väliaikaista siltaa kannatelleet palkit otetaan pois.  Matias Väänänen / Yle
 Pari päivää tyhjänä
 Tällä kertaa kosken tyhjennys aloitettiin maanantain vastaisena yönä. Koskea aletaan täyttää uudelleen keskiviikkona puolilta päivin.
 Tammerkoskea ei tyhjennetä tietenkään sen takia, että kaupunkilaiset saisivat ilmaisen kansanhuvinsa ja somekuvansa. Tammerkoskessa tehdään useita vedenalaisia korjaus- ja huoltotöitä.
 Koski on niin merkittävä osa kansallismaisemaa, että Tampere näyttää orvolta ilman vettä.  Matias Väänänen / Yle
 Tampereen Sähkölaitos tekee kunnostustöitä sekä Finlaysonin voimalaitoksella että Keskiputouksen vesivoimalaitoksella. Finlaysonilla korjataan turbiinikammioita kanavan puolelta ja Keskiputouksella uusitaan kosken purkauskohdan betonilaatta, jota kutsutaan myös eroosiolaataksi.
 Yleensä tyhjentyneestä Tammerkoskesta löytyy myös polkupyöriä.  Matias Väänänen / Yle
 Työtä varten rajataan Koskipuistosta myös väliaikainen työmaa-alue.
 Töiden ajan koski on kuivana Palatsinraitin sillan ja Ratinan suvannon väliseltä alueelta.
 – Vaikka kuiva koski houkuttelee, se ei ole turvallinen paikka oleskella ja työmaa-alueille on pääsy kielletty. Töitä tehdään vuorokauden ympäri ainakin alkuvaiheessa, Tampereen Sähkölaitos muistuttaa.
 Tammerkoski tyhjennetään parin päivän ajaksi.  Matias Väänänen / Yle
 Väliaikainen silta purettiin
 Myös Tampereen kaupunki tarvitsee kuivan kosken töiden ajaksi.
 Tampereen keskustassa on ollut mittavia rakennustöitä, kun Hämeensilta on korjattu ja ratikkaa on rakennettu. Remontin ajaksi rakennettiin väliaikainen silta jalankulkijoille ja pyöräilijöille.
 Väliaikaista siltaa haukuttiin rumaksi vanerihökötykseksi, ja nyt se on poistettu kansallismaisemasta parin vuoden olemassaolonsa jälkeen.
 Lue lisää:
 Tampereen keskustassa puretaan Tammerkosken ylittävää siltaa – työmaalla on varauduttu siihen, että joku putoaisi koskeen

Tamperelaisten ilmainen kansanhuvi on täällä taas parin päivän ajan: Mitähän tyhjästä Tammerkoskesta löytyy tällä kertaa?


Summary: Kanadassa äänestetään tänään parlamentin alahuoneen kokoonpanosta. Pääministeri Justin Trudeau julisti viime kuussa ennenaikaiset vaalit enemmistöhallituksen toivossa, mutta sen jälkeen liberaalipuolueen etumatka kilpailijoihin lähtikin laskuun.

Kanadalaiset suuntaavat tänään vaaliuurnille pääministeri  Justin Trudean  julistamissa ennenaikaisissa parlamenttivaaleissa.
 Vähemmistöhallitusta johtava Trudeau julisti ennenaikaiset vaalit enemmistöhallituksen toivossa viime kuussa, kun hänen kannatuksensa näytti vielä lupaavalta mielipidemittauksissa. Tuolloin liberaalipuolueen kannatus oli  viisi prosenttiyksikköä edellä konservatiiveja.
 Mielipidemittausten mukaan Trudeaun liberaalipuolue käy nyt kuitenkin tiukkaa kilpailua konservatiivipuolueen kanssa. Konservatiivipuolue näytti sunnuntaina olevan jopa liberaaleja hieman edellä: Konservatiiveille ennustettiin 32 prosentin äänisaalista, kun liberaalien äänet näyttivät jäävän 31 prosenttiin,  tutkimusyhtiö Ipsos kertoo .
 Trudeaun henkilökohtainen kannatus on  laskenut kesäkuusta lähtien , ja tällä hetkellä se on 36 prosenttia. Myös vastustus on noussut 53:stä 61:een prosenttiin, Angus Reid -tutkimusinstituutin mielipidemittaus kertoo.
 Parlamentin alahuoneessa on 338 paikkaa, ja enemmistöön tarvitaan niistä 170.
 Ääntenlaskuun on odotettu viivästyksiä, ja vaalituloksen julistaminen voi viedä päiviä,  The Guardian kirjoittaa .
 "Uskomattoman typerä arviointivirhe"
 Ennenaikaiset vaalit herättivät vastustusta. Mielipidemittausten mukaan lähes kolme neljäsosaa kanadalaisista ei olisi halunnut ennenaikaisia vaaleja, The Guardian kirjoittaa. Erityisesti oppositio on kritisoinut Trudeauta vaalien julistamisesta keskellä pandemiaa tämän omien poliittisten tavoitteidensa saavuttamiseksi.
 Trudeaun hallitus on joutunut tukeutumaan oppositiopuolueisiin ajaessaan läpi lakiuudistuksia, mutta se ei ole kuitenkaan ollut vaarassa kaatua, uutistoimisto AP kirjoittaa.
 – Trudeau teki uskomattoman typerän arviointivirheen, Kanadan historian ja kansainvälisten suhteiden professori  Robert Bothwell  Toronton yliopistosta kommentoi uutistoimisto AP:lle.
 Vaalit oli alunperin määrä järjestää vasta vuonna 2023.
 Koronavaalit
 Trudeaun katsotaan luottavan vaaleissa siihen, että kanadalaiset olisivat tyytyväisiä hallituksen koronatoimiin.
 Kanadan väestöstä lähes 69 prosenttia on  täysin rokotettu  koronavirusta vastaan. Lisäksi Trudeaun hallitus on käyttänyt satoja miljardeja dollareita talouden elvyttämiseksi, koronarajoitusten vuoksi.
 Liberaalipuolueen kanssa kilpailevat konservatiivit puolestaan ovat olleet koronarajoitusten ja rokotusvelvotteiden suhteen epäileväisiä.

Häviääkö Justin Trudeau uhkapelin? Pääministeri julisti ennenaikaiset vaalit menestyksekkään koronahoidon siivittämänä, mutta suosio laskikin


Summary: Lopullisen päätöksen uudesta toimitusjohtajasta tekee HUSin valtuusto 7. lokakuuta.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Ylen tietojen mukaan HUSin hallitus esittää sairaanhoitopiirin uudeksi toimitusjohtajaksi Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin johtaja  Matti Bergendahlia .
 Hallituksen esityslistan mukaan kärkiehdokkaat toimitusjohtajaksi olivat hänen lisäkseen HUSin vt. toimitusjohtaja, johtajaylilääkäri  Markku Mäkijärvi  jaHUSin lasten ja nuorten sairauksien toimialajohtaja  Jari Petäjä .
 HUSin toimitusjohtajan paikkaan tuli 13 hakemusta, joista seitsemän haastateltiin ja neljälle tehtiin henkilöarviointi.
 Lopullisen päätöksen tekee HUSin valtuusto 7. lokakuuta.
 HUSin edellinen toimitusjohtaja  Juha Tuominen   jäi työkyvyttömyyseläkkeelle 1 elokuuta .
 Juttu täydentyy
 Lue seuraavaksi:
 Suomen suurimman sairaalapomon valinnassa yllätysnimi loppusuoralla: Mehiläisen ex-johtaja Matti Bergendahl

Ylen tiedot: HUSin hallitus esittää toimitusjohtajaksi Matti Bergendahlia


Summary: Kaksi ammattiliitto JHL:n jäsenyhdistystä on tehnyt tutkintapyynnön Helsingin poliisille HKL:n toiminnasta viime kevään yt-neuvotteluissa.

Kaksi ammattiliitto JHL:n jäsenyhdistystä tahtoo poliisin selvittävän, onko HKL rikkonut lakia yt-neuvotteluissa.
 HKL:n kuljettajia edustava Raitio- ja metrohenkilökunnan yhdistys JHL ry ja kunnossapidon työntekijöitä edustava Helsingin raidetyöntekijät JHL ry jättivät asiasta tutkintapyynnön Helsingin poliisille sunnuntaina 19. syyskuuta.
 Asia liittyy Helsingin aikeisiin muuttaa HKL liikelaitoksesta yhtiöksi. Liikelaitos kävi työntekijöiden kanssa yhtiöittämistä koskevat yt-neuvottelut kevättalvella 2021. Neuvottelut loppuivat huhtikuussa.
 Työntekijät saivat vasta elokuussa tietää, että yhtiöittäminen ei koske lainkaan HKL:n metroliikennettä, Raitio- ja metrohenkilökunnan yhdistys JHL ry:n puheenjohtaja  Petri Lillqvist  kertoo.
 – Neuvotteluissa henkilöstölle kerrottiin, että HKL on tarkoitus yhtiöittää yhtenä kokonaisuutena niin, että kaikki liiketoiminta ja henkilöstö siirtyisi uuteen yhtiöön. Vasta elokuussa selvisi, että jo keväällä työnantajalla oli tiedossa, ettei näin tule käymään.
 Lillqvistinmukaan metroliiketoiminnan jääminen yhtiön ulkopuolelle olisi pitänyt avata työntekijöille, koska sillä on hänen mukaansa väistämättä vaikutuksia henkilöstöön.
 – En ymmärrä, minkä takia työnantaja salasi tämän. On parempi, että poliisi selvittää, onko tässä menetelty pykälien mukaan vai ei, Lillqvist sanoo.
 Viime viikolla  kuljettajat järjestivät kaksipäiväisen työnseisauksen  vastalauseena yhtiöittämissuunnitelmille.
 Lue seuraavaksi:
 Siemens-oikeudenkäynti muutti HKL:n yhtiöittämissuunnitelmat, mikä sai henkilöstön tyrmistymään – "Tämä on meidän hätähuuto", sanoo luottamusmies

Helsingin metro- ja ratikkakuljettajat syyttävät työnantajaa salailusta – Työntekijät väittävät saaneensa puutteellisia tietoja yhtiöittämisestä


Summary: Venäjän tutkintakomitean mukaan epäilty ampuja on saatu kiinni. Tapauksesta on nostettu murhatutkinta.

Venäjällä Permin kaupungissa tapahtui maanantaina-aamuna ampumavälikohtaus paikallisessa yliopistossa.
 Ampuja tuli Ural-vuoriston tuntumassa sijaitsevan kaupungin yliopistokampukselle noin kello 11:n aikaan paikallista aikaa ja alkoi ampua, kertoo venäläinen uutistoimisto Tass.
 Yliopistokampuksella oli Tassin mukaan tapahtumahetkellä arviolta 3000 opiskelijaa. Osa opiskelijoista ja opetushenkilökunnasta oli paennut ampumista ikkunoista.
 Venäjän tutkintakomitean mukaan kahdeksan ihmistä on kuollut, ja useita loukkaantunut välikohtauksessa.
 Tiedot loukkaantuneiden määrästä vaihtelevat. Esimerkiksi AFP:n mukaan 14 ihmistä olisi loukkaantunut. Puolestaan Tass kertoo jopa 24 ihmisen loukkaantuneen.
 Uutistoimistojen mukaan epäilty ampuja olisi yliopiston opiskelija. Viranomaisten mukaan epäilty ampuja on saatu kiinni ja tunnistettu. Tassin mukaan ampuja vastusteli kiinniottoa ja loukkaantui.
 Tapauksesta on nostettu murhatutkinta.
 Perm sijaitsee arviolta 1 300 kilometriä Moskovasta itään. Puolestaan Jekaterinburgin suurkaupunki on Permistä reilun 350 kilometrin päässä.
 Kyseessä on jo toinen ampumavälikohtaus oppilaitoksessa Venäjällä tänä vuonna. Toukokuussa 19-vuotias mies ampui yhdeksän henkilöä Kazanin kaupungissa.

Venäläisyliopistossa ampumavälikohtaus – ainakin kahdeksan kuollut


Summary: Vaalitarkkailijoiden mukaan viikonlopun duuma- ja aluevaaleissa annettiin ylimääräisiä ääniä ja manipuloitiin ääntenlaskentaa. Presidentti Vladimir Putinin valtapuolue varmisti asemansa vaaleissa, joissa vallan vastustajia ei päästetty juuri lainkaan ehdolle.

Tämän jutun pääkuvana oleva valvontakameravideo on kuvattu vaalihuoneistossa Belovon kaupungissa Keski-Siperiassa Venäjällä.
 Sen oikeassa reunassa näkyy, kuinka vaalivirkailijat seisovat vaaliuurnan ympärillä peittämässä näköyhteyttä. Samalla uurnan vieressä olevan lipputelineen takaa ilmestyy käsi, joka sujauttaa uurnaan ylimääräisiä vaalilipukkeita kolme kertaa.
 Video on vain yksi kymmenistä vaalivilppiin viittaavista videoista, joita on kiertänyt sosiaalisessa mediassa perjantaista sunnuntaihin jatkuneiden duuman eli parlamentin alahuoneen sekä aluevaalien jälkeen.
 Videoita uurniin sullottavista äänistä on julkaistu muun muassa  Brjanskista ,  Kalmukiasta  ja  Pietarista .
 Vaaleja tarkkaileva Golos-liike kertoi saaneensa sunnuntai-iltaan mennessä jo 4 900 ilmoitusta vaalivilpistä.  Liikkeen mukaan  äänestäjät ovat esimerkiksi saaneet huomata äänestyspaikalla, että joku on jo ehtinyt äänestää heidän puolestaan.
 Myös media on raportoinut tapauksista. Esimerkiksi  Fontanka-uutismedian  mukaan Pietarissa on kiertänyt ryhmä, joka äänesti useita kertoja.  Dožd-televisiokanavan toimittaja  huomasi neljä vuotta sitten kuolleen äitinsä olevan yhä äänestäjälistoilla.
 Vilpistä epäillään erityisesti vaaliviranomaisia, joiden on tarkoitus varmistaa valtapuolue Yhtenäiselle Venäjälle hyvä äänestystulos.
 Ääntenlaskennassa epäselvyyksiä
 Vaalihuoneistojen sulkeuduttua sunnuntaina illalla alkoi kamppailu ääntenlaskennasta, kun vaalitarkkailijat ja oppositiopuolueiden edustajat ovat yrittäneet estää tulosten manipuloinnin.
 Esimerkiksi Pietarissa useita vaalilautakuntien jäseniä on pidätetty ääntenlaskentaan liittyvien kiistojen yhteydessä,  paikallismedia Fontanka kertoo.
 Fontanka on raportoinut myös muun muassa äänestyspaikoille ilmestyneistä epäilyttävistä vaalilipukepusseista, väärennetyiksi epäillyistä allekirjoituksista ja tilanteista, joissa ääniä on laskettu ilman tarkkailijoiden läsnäoloa.
 Huolta herättää myös sähköinen äänestys, jota kokeiltiin muun muassa Moskovassa. Ääntenlaskenta on vielä perinteistä äänestystäkin läpinäkymättömämpää.
 Moskovan sähköisten äänien tuloksia odotettiin yhä maanantaina päivällä, vaikka vaalihuoneistot sulkeutuivat jo iltakahdeksalta sunnuntaina.
 Putinin valtapuolue pysyy vallassa
 Vaikka vaalivilppi näyttää olevan laajaa, hallinnolle mieluinen tulos on  pitkälti varmistettu jo kauan ennen kuin vaaleja edes pidettiin.  Valtaosaa presidentti  Vladimir Putinin  vastustajista ei päästetty lainkaan ehdolle.
 Vaaleissa ei siis ollut todellista mahdollisuutta vallan vaihtumiseen,  eikä niitä voi pitää reiluina tai vapaina.  Ääntenlaskenta on yhä kesken, mutta duumaan on pääsemässä ainoastaan hallinnolle myötämielisiä puolueita.
 Valtapuolue Yhtenäinen Venäjän äänisaalis näyttää pudonneen, mikä on arvovaltatappio hallinnolle. Kaikesta huolimatta se on mahdollisesti säilyttämässä duumassa kahden kolmasosan enemmistön, jonka avulla se pystyy tarvittaessa muuttamaan perustuslakia ilman muita puolueita.
 Lue myös:
 Kirjeenvaihtajalta: Venäjällä äänestäjää on vastassa turvallisuusjoukot, ja niiden valta vahvistuu myös äänestämisen jälkeen
 “Punainen Navalnyi” räyhää Putinille – Uuden polven kommunistista tuli sometähti ja Kremlin painajainen
 Vaalit, jotka eivät ole vaalit – Yle vastaa viiteen kysymykseen Venäjän tämänviikkoisista duuman vaaleista

Venäjän vaaleissa tuhansia vaalivilppi-ilmoituksia – Videolla näkyy piilosta ilmestyvä käsi, joka sujauttaa uurnaan ylimääräisiä vaalilippuja


Summary: Kuntaministeri Sirpa Paatero tapaa tänään Kemissä alueen päättäjiä. Asialistalla on Metsä Groupin sellutehdasinvestointi, jota varten velkaisen Kemin on investoitava kymmeniä miljoonia euroja. Kaupunki toivookin valtiota apuun jakamaan kustannuksia.

Kemissä toivotaan, että valtio osallistuu Kemin jättitehdasinvestointiin liittyvän infrarakentamisen kustannuksiin.
 Kuntaministeri  Sirpa Paatero  on vierailulla Kemissä maanantaina ja tapaa alueen päättäjiä. Kemin kaupunginjohtaja  Matti Ruotsalainen  toivoo, että vierailu edistää Kemin toiveita saada valtiota mukaan jakamaan kustannuksia haastavassa tilanteessa.
 Metsä Groupin sellutehdashankkeeseen liittyen Kemin kaupunki investoi yhteensä 60 miljoonaa euroa liikenneinfraan ja satamaan. Ruotsalaisen mukaan nykyinen kustannusjako peruste ei ole kestävä.
 – Se on lähes kymmenkertainen, kun verrataan vastaavaan aiemmin toteutettuun investointiin Suomessa. Ei voida ajatella, että työnjako ja kustannustenjako on kestävällä pohjalla kunnan ja valtion kesken. Me toivomme leveämpiä hartioita kantamaan kansallisia ulkomaankauppaan ja vientiin liittyviä investointeja, Ruotsalainen sanoo.
 Ruotsalainen vertaa, että jos kustannukset suhteutettaisiin väkilukuun ja vastaava investointi tehtäisiin Helsingissä, helsinkiläiset laittaisivat tieliikenneinfraan 600 miljoona euroa ja satamaan 1,2 miljardia euroa.
 Uhkana ajautuminen kriisikunnaksi
 Kemin kaupunginhallituksen puheenjohtaja  Pekka Tiitinen  muistuttaa, että velkainen kaupunki haluaa maksumieheksi myös valtion, koska Kemin tekemät investoinnit hyödyttävät valtiota ulkomaankaupan ja yhteisöveron kasvun kautta.
 Tiitinen pelkää, että kaupunki voi ajautua tämän seurauksena vielä pahempiin vaikeuksiin.
 – Mitä sitten, jos Kemi ajautuu tämän takia kriisikunnaksi, hän kysyy.
 Tiitinen perää ministeriltä linjausta siitä, miten kunnan elinvoimaan ja investointeihin voidaan tulevaisuudessa panostaa tilanteessa, jossa kunta joutuu investoimaan isosti ja hyödyt menevät valtiolle.
 – Onko tulevaisuudessa linja tämä, että tällaiset investoinnit jäävät yksin kuntien kontolle jatkossakin?
 Haasteena on, että vaikka Kemin kaikki ongelmat nivoutuvat toisiinsa, ne kuuluvat eri ministeriöiden toimialoille.
 Lisävaikeutta tuo se, että Kemin taloustilanne on hankala ja vanhaa velkaa on paljon. Kaupungin oman kulurakenteen hoitamiseksi kuntoon liittyvät työt on jo aloitettu.
 Samalla kaupunkia rassaavat Stora Enson Veitsiluodon lakkautettavan tehtaan irtisanomiset. Se vie Kemistä  ja lähialueelta 550 työpaikkaa , välillisesti jopa yli tuhat työpaikkaa ja  paljon verotuloja .
 Voit keskustella aiheesta tiistaihin kello 23 saakka.
 Lue myös:   Kemiläisten viesti työministerille: "Valtion nyörit saisi nyt aueta" – Haataisen mukaan irtisanottavien tueksi tehdään kaikki mahdollinen
 Hallitus on myöntänyt Kemi-Tornion rakennemuutoksen hoitoon kaksi miljoonaa euroa – kokonaisrahoitus lähes 13 miljoonaa euroa

Katso suorana 12.30: Putoaako Kemi kriisikunnaksi, kun tehdashanke vaatii 60 miljoonaa teihin ja satamaan? Kaupunginjohtaja: "Työnjako ei ole kestävä"


Summary: Kalankasvatuksen haittoina on pidetty ympäristöön päätyviä, vesiä rehevöittäviä ravinteita. Maalle rakennetun kasvattamon päästöt ovat merilaitoksia huomattavasti pienempiä. Ahvenmaalaainen Fifax on vuosien jälkeen saavuttamassa kannattavan tuotannon.

Iso teollisuushalli keskellä Eckerön mäntymetsää läntisellä Ahvenanmaalla pitää sisällään suuren kalankasvattamon.
 Kirjolohen elämä alkaa Fifaxin hautomosta mätinä ja päätyy saman laitoksen isoihin altaisiin, kunnes kala on noin 16 kuukaudessa kasvanut 2,4 kilon teuraspainoon. Uusia munia otetaan sisään puoli miljoonaa noin joka kuudes viikko.
 Pumppaamo imee 500 kuution altaisiin vettä läheisestä merenlahdesta 30 metrin syvyydestä. Laitoksen altaissa kiertää yhteensä 24 000 kuutiota vettä kerran tunnissa.
 Fifaxin järjestelmä on tavallisia kiertovesilaitoksia vaativampi, sillä uutta vettä otetaan vain kymmeniä litroja kasvatettua kalakiloa kohden. Yleensä kiertovesilaitosten vedenkulutus on satoja ellei tuhansia litroja kalakiloa kohden. Mereen päätyy takaisin puhdistettuna vain vähän vettä.
 Oma puhdistamo vastaa pienen kaupungin jätevedenkäsittelylaitosta. Liete otetaan talteen vedestä, typpi haihdutetaan ilmaan ja vedestä erotettu fosfori paketoidaan lietteeseen. Se taas kuivataan kiintoaineeksi, jota laitokselta lähtee kuorma-auton lavallisen verran vuorokaudessa.
 Vastaavan kokoisilta ja muiltakin merilaitoksilta tuollainen liete päätyy veteen. Fifaxin päästöt ovat noin sadasosa meriviljelyyn verrattuna.
 Kunnianhimoisella vedenpuhdistuksella ja kierrättämisellä on ollut hintansa. Vuonna 2015 aloittanut kiertovesilaitos ei ole vieläkään päässyt tuotantotavoitteeseensa. Täydellä teknisellä kapasiteetilla tuotanto aloitettiin 2020 huhtikuussa. Käytännössä koko kapasiteetin 3,2 miljoonan kilon vuotuinen kirjolohen tuotanto on tavoitteena vasta ensi vuonna.
 Toimitusjohtaja  Samppa Ruohtula  sanoo Fifaxin olevan tyypillinen prosessiteollisuuslaitos, jonka toiminnan säätäminen vaatii aikaa. Hän arvioi, että laitoksen täytyy päästä aika lähelle täyttä kapasiteettiaan, jotta toiminta kannattaa.
 – Meidän ensimmäinen tavoitteemme on saada nykyinen laitos täyteen tuotantoon ja pyörimään optimaalisesti. Se tarkoittaa, että meillä on silloin vähän yli kolmen miljoonan kilon vuosituotanto.
 Kalantuotanto nousee jo ensi vuonna yli kolmen miljoonan kilon, uskoo Fifaxin toimitusjohtaja Samppa Ruohtula. Markku Sandell / Yle
 Yhtiö keräsi viime vuonna 12 miljoonaa euroa lisää pääomaa, eikä aio tyytyä jatkossa kolmen miljoonan kilon tuotantoon.
 – Kalaa tarvitaan maailmassa, ja seuraava tavoite on pystyä laajentamaan ja tuplaamaan kapasiteetti, Ruohtula visioi.
 Tuotannon kaksinkertaistaminen tarkoittaa käytännössä kuuden miljoonan kirjolohikilon kasvattamista vuodessa. Vastaavia ruokakalaa tuottavia laitoksia ei Euroopassa ole kuin kourallinen.
 Toistaiseksi laitos on tehnyt tappiota ja näkymän muuttumiseen kuluu vielä tovi.
 Vaikea polku tuotannon kasvattamiseen
 Kiertely kalankasvattamon kolmessa hallissa antaa kuvan elintarviketeollisuuden mittakaavasta.
 Vesi kiertää altaissa ja kasvavat kirjolohet uivat vastavirtaan hieman ruskeassa vedessä. Putkistoja pitkin kalat siirretään koon kasvaessa eteenpäin toisiin altaisiin.
 Toimitusjohtaja Samppa Ruohtulan mukaan vesi on puhdasta ja ruskea väri johtuu bakteeritoiminnan vaikutuksesta. Kiertovesilaitoksilla on ollut vaikeuksia saada veden laatu pysymään kunnossa. Fifaxilla haasteita aiheuttaa äärimmäisen pieni uuden veden käyttö.
 Viimeksi toukuussa ongelmia oli veden hapetuksen yhteydessä. Teurastukset ja toimitukset pysähtyivät ongelmien seurauksena. Kolmasosa kaloista kuoli.
 Vuonna 2016 ison kalakuoleman aiheutti sähköjärjestelmän häiriö. Se pysäytti veden virtauksen, vesi lämpeni ja kaloja kuoli useita tonneja.
 Kalojen ruokinta on automatisoitu. Kirjolohet ovat oppineet napauttamaan veteen ulottuvaa tankoa, jolloin rehua putoaa veteen. Rehu tulee putkistoja pitkin altaiden laidalla oleviin säiliöihin.
 Vesi kiertää altaissa kerran tunnissa ison puhdistamon kautta. Sen teho vastaa pienen kaupungin jäteveden puhdistamoa. Markku Sandell / Yle
 Monimutkaisen prosessin hallinta ei ole yksinkertaista ja Fifaxilla on kertynyt siitä mappikaupalla dokumentteja. Teknisiä ongelmia on tullut vastaan useita. Perushaasteena on esimerkiksi veden lämmön pitäminen tasaisesti 15–16 asteen tasolla.
 – Kun ollaan biologisen, elävän aineksen kanssa tekemisissä, niin laitoksen on optimoitava toimintansa omaan ympäristöönsä. Veden laatu ja ominaisuudet, täsmällinen kala, mitä kasvatetaan, rehut ja muut. Siinä menee aikaa, varsinkin kun skaalataan se suureen mittakaavaan, toimitusjohtaja luettelee.
 Kiertovesilaitosten buumi jatkuu
 Maailmalla on suunnitteilla useita sisämaan kalankasvattamoja.
 Atlantic Sapphire  rakentaa Floridaan maailman suurinta, 220 000 tonnin kapasiteetin laitosta, jonka vaiheita seurataan tarkasti. Sielläkään ei ole vältytty ongelmilta. Monen investointisuunnitelman uskotaankin jäävän toteutumatta.
 Uusi takaisku Atlantic Sapphirelle sattui vastikään syyskuussa  (15.9.2021), kun sen Tanskan  laitos paloi  käyttökelvottomaksi.
 – Fifaxin kaltaisia isoja, useita tuhansia tonneja ruokakalaa vuodessa tuottavia laitoksia, jotka ovat päässeet näin pitkälle, on vähän, toimitusjohtaja Samppa Ruohtula summaa.
 Hänen mukaansa Fifax on yksi Pohjois-Euroopan suurimmista jo käynnissä olevista laitoksista. Maailmalla vastaavan kokoisia laitoksia on kolmisenkymmentä.
 Ahvenanmaalla tuotantoprosessin käynnistämisestä on kulunut vuosia. Rakentaminen, prosessin säätäminen ja optimointi täyteen tehoon on vienyt aikaa. Koko laitoksen prosessi käynnistettiin vasta maaliskuussa 2020, jolloin tehdas tuli valmiiksi ja leikattiin silkkinauha.
 Vasta ensi vuonna Eckeröstä voi lähteä kymmenen tonnia lohta joka päivä. Tasainen tuotanto läpi vuoden on kiertovesilaitosten etu.
 Altaiden vesi oli kuvaushetkellä ruskeaa bakteeritoiminnan takia. Viimeisessä vaihessa kalat ovat virkistysaltaissa makuhaittojen välttämiseksi. Markku Sandell / Yle
 Kalankasvatus maalla vaatii uutta osaamista
 Luonnonvarakeskuksen johtava tutkija  Jouni Vielma  pitää FIfaxin ongelmia tyypillisinä kiertovesilaitoksille. Hän on vieraillut Eckerössä ja keskustellut useaan otteeseen Fifaxin edustajien kanssa.
 – Mitä vähemmän uutta vettä otetaan, sitä enemmän on mahdollisuus ennakoimattomiin riskeihin.
 Altaiden pohjalle kertyvä liete ja kalojen ulosteet voivat kehittää myrkyllisiä yhdisteitä, jotka tappavat kaloja erityisesti merivettä käyttävissä laitoksissa. Vaikka nykyinen kiertovesikasvatuksen buumi on maailmalla jatkunut jo useita vuosia, riskienhallinta tuottaa edelleen vaikeuksia eikä tekniikka ole vakiintunut.
 – Maailmalla tunnustetaan laajasti, että osaajat ovat pullonkaula tällä alalla, Vielma toteaa.
 Hän työskentelee pääasiassa Luken Laukaan yksikössä, missä tutkitaan ja kehitetään maalle rakennettujen kalankasvattamojen toimintaa.
 – Tuotantotavoitteet ovat selkeästi olleet ylioptimistisia. Joissain tapauksissa on tullut isojakin haavereita, jolloin tuotanto on jouduttu aloittamaan alusta.
 Fifaxin puhdistamo poista vedestä typen ja forsforin. Sen jälkeen vesi kiertää takaisin kasvatusaltaisiin. Markku Sandell / Yle
 Uusien laitosten kohdalla Jouni Vielma on optimistinen: kannattavuuskin löytyy, kun tekniikkaa opitaan käyttämään. Tällä hetkellä Suomessa maalle rakennetut kalankasvattamot tekevät tappiota.
 Poikaskasvatus kiertovesilaitoksissa on kannattavaa eri puolilla maailmaa. Markkinakokoisen ison kalan kasvattaminen kannattavasti on silti vielä vaikeaa. Suomessakin on Vielman mukaan suunnitteilla uusia hankkeita, kuten ympäri maailmaa, koska tarve ja mahdollisuus nähdään merkittäväksi.
 Lohen hinta riippuu merikasvatetun kalan hinnasta, joka markkinoilla vaihtelee rajusti. Esimerkiksi koronapandemia on iskenyt lujaa lohen hintaan ja seurauksena kiertovesikasvatuksen kalliimmat tuotantokustannukset syövät kannattavuutta.
 Luken Jouni Vielma kuvaa tilannetta niin, että jos kiertovesilaitokset eivät erilaista tuotettaan mihinkään hintapremiumiin, niin ollaan norjalaisen verkkokasvatetun lohen ja maailmanmarkkinahintojen armoilla.
 – Jos hinta on hyvä, kiertovesikasvatuksen kannattavuus näyttäisi silloin paremmalta. Mutta välttämättä tulee heikompia markkinatilanteita, ja silloin kiertovesikasvatuksen korkeimmat tuotantokustannukset alkavat sattua. Kannattavuutta on vaikea saavuttaa.
 Merikasvatuskaan ei ole säilynyt ongelmitta. Norjassa laitoksia vaivaavat lohitäit. Uudet laitokset rakennetaan usein avomerelle, missä vaativammat rakennelmat, logistiikka ja olosuhteet lisäävät kustannuksia. Chilessä lohenkasvatus on puolestaan kärsinyt myrkyllisten levien aiheuttamista kalakuolemista viimeksi tänä vuonna.
 Lue myös:
 Suomeen nousee mullistavia kalankasvattamoja – kävimme teollisuushallissa, jossa muhii vastaisku Norjan lohelle

Pienet ympäristöpäästöt, mutta harvoin kannattavaa – maalle rakennetut kalankasvattamot kohtaavat monta ongelmaa


Summary: Aikuinen hirvi ryntäsi mopoilijan eteen. Mopoa kuljettanut mies loukkaantui törmäyksessä.

Kajaanissa vanhalla viitostiellä tapahtui mopoilijan ja hirven välinen liikenneonnettomuus maanantaiaamuna hieman ennen kello seitsemää.
 Kajaanin keskustan suunnasta tullut mopoilija oli ajanut vanhaa viitostietä pitkin, kun kulkusuunnasta katsottuna vasemmalta tielle ryntäsi aikuinen uroshirvi.
 Mopoa kuljettanut kajaanilainen mies loukkaantui törmäyksessä, ja hänet kuljetettiin ensihoidon toimesta Kainuun keskussairaalaan saamaan hoitoa vammoihinsa. Vammojen laadusta poliisilla ei ole tietoa. Mopo vaurioitui pahoin.
 Rikoskomisario  Kimmo Tuulenkari  kertoo, että kolari on harvinaislaatuinen. Hän ei muista omalta työuraltaan vastaavaa tapausta, että hirvi ja mopo olisivat kolaroineet.
 Hirvi pakeni metsän kätköihin, ja poliisi arvioi, että hirven vammat ovat vähäisiä.

Harvinainen kolari Kajaanissa: mopo ja hirvi törmäsivät aamulla vanhalla viitostiellä


Summary: Emmy-palkinnot jaettiin Los Angelesissa 73. kerran. Jutustamme näet listan voittajista tärkeimmissä kategorioissa.

Britannian kuningashuoneesta kertova draamasarja The Crown on voittanut parhaan draamasarjan palkinnon Emmy-gaalassa. Parhaan komediasarjan voitto meni Ted Lassolle. Sarja kertoo yhdysvaltalaisesta jalkapallopallovalmentajasta, joka lähtee Englantiin valmentamaan kuvitteellista Valioliiga-joukkuetta.
 The Crown keräsi muutenkin palkintoja, sillä sarjan nais- ja miespääosien näyttelijät  Olivia Colman  ja  Josh O'Connor  palkittiin parhailla draamasarjojen pääosapalkinnoilla. Colman näytteli sarjassa kuningatar  Elisabetiä . O'Connor puolestaan nähtiin sarjassa kruununprinssi  Charlesin  roolissa.
 – The Crownin tekeminen on ollut viimeiset kaksi vuotta palkitsevinta elämässäni, O'Connor sanoi gaalassa.
 Colman kommentoi palkintoaan ihanaksi lopuksi poikkeukselliselle matkalle upean perheen kanssa. Hän muisti kiitospuheessaan koronapandemian aikana kuollutta isäänsä, joka "olisi rakastanut tätä kaikkea".
 The Crownin käsikirjoittaja  Peter Morgan  pokkasi Emmyn parhaasta käsikirjoituksesta.
 – Nyt on juhlan aika. Olen sanaton ja hyvin, hyvin kiitollinen, sarjan luoja ja käsikirjoittaja Morgan sanoi satelliittiyhteyden välityksellä Lontoosta, jossa oli paikalla sarjan näyttelijöitä sekä muita tekijöitä.
 The Crown kahmi myös draamasarjojen parhaat sivuosapalkinnot.  Tobias Menzies  näytteli sarjassa prinssi  Philipiä  ja  Gillian Anderson  Britannian entistä pääministeriä  Margaret Thatcheria .
 Ted Lasso putsasi palkintopöydän komediasarjoissa
 Parhaan komediasarjan palkinnon voittanut Ted Lasso rohmusi myös näyttelijöiden palkintoja. Sarjan miespääosaa näytellyt  Jason Sudeikis  palkittiin parhaana komediasarjan näyttelijänä. Lisäksi sarjassa näytelleet  Brett Goldstein  ja  Hannah Waddingham  voittivat komediasarjojen parhaan mies- ja naissivuosien Emmyt.
 The Crown on suoratoistopalvelu Netflixin sarja ja Ted Lasso puolestaan Applen TV+-palvelun.
 Eniten ehdokkuuksia keräsivät Disney+ -palvelun The Mandalorian ja Netflixin The Crown, kumpainenkin 24 ehdokkuutta.
 Emmy-gaala järjestettiin nyt 73. kerran. Gaala järjestettiin Yhdysvalloissa Los Angelesissa. Vuosi sitten gaala järjestettiin koronapandemian vuoksi virtuaalisesti.
 Katso lista voittajista tärkeimmissä kategorioissa
 Paras draamasarja: The Crown (Netflix)
 Paras komediasarja: Ted Lasso (Apple TV+)
 Paras minisarja: The Queen's Gambit (Netflix)
 Paras miespääosa draamasarjassa: Josh O'Connor, The Crown
 Paras naispääosa draamasarjassa: Olivia Colman, The Crown
 Paras miespääosa komediasarjassa: Jason Sudeikis, Ted Lasso
 Paras naispääosa komediassa: Jean Smart, Hacks
 Paras miespääosa minisarjassa tai elokuvassa: Ewan McGregor, Halston
 Paras naispääosa minisarjassa tai elokuvassa: Kate Winslet, Mare Of Easttown
 Paras miessivuosa draamasarjassa: Tobias Menzies, The Crown
 Paras naissivuosa draamasarjassa: Gillian Anderson, The Crown
 Paras miessivuosa komediassa: Brett Goldstein, Ted Lasso
 Paras naissivuosa komediassa: Hannah Waddingham, Ted Lasso
 Paras miessivuosa minisarjassa tai elokuvassa: Evan Peters, Mare Of Easttown
 Paras naissivuosa minisarjassa tai elokuvassa: Julianne Nicholson, Mare Of Easttown
 Paras televisioelokuva: Dolly Parton's Christmas On The Square (Netflix)

Emmy-palkinnot jaettiin Los Angelesissa –  Britannian kuningasperheestä kertova The Crown kahmi palkintoja


Summary: Päihdehuollon entisen vaikuttajan Jorma Soinin mukaan Ruusulankatu 10:n toiminta ei ole koskaan ollut sellaista kuin sen olisi pitänyt olla.  Nykyjohto pitää Soinin näkemyksiä vanhanaikaisina.

Asunnottomia ja päihteidenkäyttäjiä majoittavan ja auttavan Sininauhasäätiön entinen toimitusjohtaja  Jorma Soini  kritisoi Ylelle kovin sanoin Sininauhasäätiön omistaman Ruusulankatu 10:n nykyistä toimintaa.
 Ruusulankatu 10 on Helsingin Taka-Töölössä sijaitseva kerrostalo, jossa asuu noin 100 nuorta päihteidenkäyttäjää ja entistä asunnotonta.
 – Ruusulankadun toiminta ei ole koskaan ollut sellaista, kuin sen olisi pitänyt olla, Soini sanoo.
 Hänen ideastaan Ruusulankadun kiinteistö ostettiin aikanaan Sininauhasäätiölle.
 Sininauhasäätiön entinen toimitusjohtaja Jorma Soini kritisoi Helsingissä sijaitsevan Ruusulankatu 10:n toimintapoja. Soini on nyt jo eläkkeellä.  Kristiina Lehto / Yle
 Soini on nyt jo eläkkeellä, mutta hän ehti olla päihdetyössä yli kolmekymmentä vuotta, suuren osan ajasta Sininauhasäätiössä ja Sininauhaliitossa. Soini kertoo, että hänen aikanaan säätiö kasvoi nykyisenlaisekseen.
 – Minulla on ollut näppini tukevasti pelissä lähes kaikissa yksiköissä, joita Sininauhasäätiöllä nykyään on.
 Kymmenen vuotta sitten perustetun Ruusulankadun toimintaa Soini ei enää ollut käynnistämässä. Siitä hänellä onkin sanottavaa.
 Soinin mielestä Ruusulankadulla ymmärretään asukkaita liikaa, ja tästä kertoo myös Ruusulankatu 10:n ympärillä käytävä keskustelu.
 – Aina saa lukea talon ulkopuolella käytävästä kaupasta. Se kertoo siitä, että talossa on ongelmia.
 Soini seuraa taloa koskevaa uutisointia edelleen: naapurusto valittaa toiminnasta ja media on julkaissut tietoja siitä, kuinka usein poliisi käy talossa. Ruusulankatu 10:ssä on tehty myös yksi henkirikos vuonna 2017..
 Helsingin poliisin hälytys- ja valvontayksikön ylikomisario  Jarkko Lehtinen  kertoo, että viimeisen vuoden aikana poliisi on käynyt Ruusulankatu 10:ssä 237 kertaa. Se on enemmän kuin joka toinen päivä.
 Käyntien määrä on kuitenkin vähentynyt viime vuosien aikana. Vuonna 2017 poliisi kävi talossa yli 300 kertaa.
 Soinin mielestä poliisi käy talossa edelleen liian usein. Hänen mukaansa syynä on se, ettei Ruusulankatu toimi, ja siksi ongelmat pursuavat kadulle.
 – Olen tehnyt pitkän uran päihdehuollossa ja minulla on käsitys siitä, että se vaatii todella paljon. Ruusulankadun nykyiset työntekijät eivät ole tottuneet näihin asioihin.
 Soinin mukaan syynä on se, että nykyiset työntekijät ovat kaikki sosiaalialan osaajia.
 – He ovat hyviä työntekijöitä omalla sektorillaan, mutta ottaen huomioon Ruusulankatu 10:n asukasrakenteen, he ovat liikaa ymmärtäjiä, Soini sanoo.
 Soinin mielestä sosiaalityöntekijän koulutus opettaa ymmärtämistä, kuuntelua ja sovittelua.
 – Sitten tulee tilanteita, kun tämä ei enää riitä, vaan asumista pitää alkaa raamittaa ja luoda sääntöjä. Silloin tarvitaan toisenlaista osaamista.
 Nykyjohto: Soinin ajatukset vanhanaikaisia
 Sininauhasäätiön toimitusjohtaja  Kimmo Karvonen  on hämmästynyt Soinin kritiikistä.
 – Arvostan kyseisen lausunnon antajaa kovasti, mutta vähän kuulostaa vanhanaikaiselta.
 Karvosen mukaan tuloksia on saatu nykyisellä, vähän yli kymmenen vuotta toiminnassa olleella, niin sanotulla asunto ensin -toiminnalla paljon enemmän aikaan. Asunnottomuus on laskenut Suomessa.
 Vielä yli kymmenen vuotta sitten Suomessa oli yli 10 000 asunnotonta ja viitisen vuotta sitten 8 000 – 9 000. Nyt asunnottomia on 4 300. Hallituksen tavoite on puolittaa määrä vuoteen 2023 mennessä ja nujertaa kokonaan vuoteen 2027 mennessä.
 – Aikaisemmin lähdettiin siitä, että asuminen piti ansaita. Sitten todettiin, ettei asunnottomuus sillä poistu, Karvonen sanoo.
 Hän kertoo, että hoitajat Sininauhasäätiön yksiköissä ovat erittäin hyvin koulutettuja. He ovat saaneet lähihoitajan peruskoulutuksen ja erikoistuneet lisäksi päihde- ja mielenterveyskuntoutuijen kanssa toimimiseen.
 – Osa asukkaistamme on sanonut hoitajillemme, että he ovat ensimmäisiä ei-viranomaisia aikuisia, joiden kanssa he ovat koskaan puhuneet, Karvonen sanoo.
 Sininauhasäätiön nykyinen toimitusjohtaja Kimmo Karvonen hämmästelee entisen toimitusjohtajan krittiikkiä.  Kristiina Lehto / Yle
 Poliisi tai vartiointiliike käyvät Karvosen mukaan Ruusulankadulla usein, koska he ovat sopineet, että asioihin puututaan matalalla kynnyksellä.
 Hyvin usein poliisikäynnit liittyvät Karvosen mukaan siihen, että talon asukas ja tämän vieras ovat kauniisti sanottuna eri mieltä asioista.
 – Vieraat ovat yleensä sellaisia, joilla itsellään ei ole asuntoa ja heidän käytöksensä on usein hieman mutkikkaampaa.
 Karvosen mielestä Soinin väite, että heidän yksiköissään ymmärretään liikaa asukkaita on myös vanhanaikainen.
 – Eikö heitä pidäkin ymmärtää? Jos heitä ei ymmärrettäisi, niin kuinka heitä voitaisiin kuntouttaa?
 Karvosen mukaan tilastot osoittavat, että menetelmät toimivat. Keskimäärin 10 – 15 prosenttia asukkaista kuntoutuu vuoden aikana ja pääsee asumaan omaan asuntoon.
 – Ongelma Helsingissä on, ettei täällä ole tarjolla asuntoja heille, jotka ovat kuntoutuneet.
 "Miksi sosiaalisia talonmiehiä ei enää ole?"
 Entinen toimitusjohtaja Jorma Soini sanoo, että hän kritisoisi Ruusulankadun nykyistä linjaa, vaikka olisi siellä edelleen töissä.
 Soini vetoaa siihen, että ennen Ruusulankatua hän oli avaamassa ja perustamassa samanlaista yksikköä Vallilaan, Mäkelänkatu 50:een. Tämä yksikkö on nimeltään Pessi ja edelleen Sininauhasäätiön hallinnassa.
 Asukkaat Pessissä ovat ja olivat samankaltaisia kuin Ruusulankadulla ja heitä on myös suunnilleen yhtä paljon. Ruusulankadulla asukkaat ovat hieman nuorempia kuin Pessissä. Samankaltaisuus kuitenkin loppuu tähän.
 – Ruusulankadulla ei haluttu ammentaa Mäkelänkadun Pessin osaamista ja kokemusta.
 Soini kertoo, että Mäkelänkadun yksiköstä erityisen tekivät niin sanotut sosiaaliset talonmiehet. He olivat tavallisia työssäkäyviä ihmisiä, jotka asuivat päihteidenkäyttäjien joukossa samassa talossa, yksi pariskunta kussakin kerroksessa.
 Soini oli vaimonsa kanssa yksi näistä pariskunnista, normaalin henkilökunnan lisäksi. Soinin mukaan sosiaaliset talonmiehet olivat koko järjestelmän ydin.
 Jorma Soini asuu tätä nykyä merikontista tehdyssä asunnossa Tuusulassa. Hän sanoo, että merikontit voisivat tulevaisuudessa olla yksi keino poistaa asunnottomuutta. Kristiina Lehto / Yle
 Arvostetuimpia olivat Soinin mukaan vartijan koulutuksen saaneet sosiaaliset talonmiehet, koska heillä oli taito hoitaa akuutit tilanteet.
 – He ymmärsivät vain määrättyyn rajaan asti, ja sitten oli vain toimittava.
 Sama malli olisi Soinin mukaan pitänyt ehdottomasti siirtää Ruusulankadulle. Malli toi yksikköön lisää henkilökuntaa, jota ei kaupungin tiukkojen kilpailutussääntöjen takia voinut muuten saada.
 Soinin mukaan mallin toimivuudesta kertoo se, että Mäkelänkadun yksiköstä ei valitettu hänen kaudellaan kuin kerran. Silloin läheisen terveysaseman lääkäri soitti pyytääkseen Soinia tekemään jotakin sille, että asukkaat varasivat terveysasemalta ajan, eivätkä tulleetkaan vastaanotolle.
 Soini ei usko, että valitusten vähyys liittyisi siihen, että Vallilassa Mäkelänkadun ympäristön asukkaat olisivat olleet yhtään sen suvaitsevaisempia kuin Ruusulankadun naapurusto Töölössä.
 – Kolmivuorotyötä tekevä ihminen käy yksikössä vain töissä. Sosiaaliselle talonmiehelle tämä on erilainen asia: talo on koti, siellä halutaan myös viihtyä.
 Sininauhaliiton johto tyrmää sosiaaliset talonmiehet
 Sininauhasäätiön toimitusjohtaja Kimmo Karvosen mukaan sosiaaliset talonmiehet ovat vanhanaikaisia. Sellaisia ei ole ollut noin viiteen vuoteen.
 Karvosen mukaan palvelun ostaja, eli Helsingin kaupunki, määrittää millaista palvelua he haluavat.
 – Tällainen vartijoiden ja muiden asuttaminen samassa yksikössä ei ole asunto ensin -periaatteen mukaista toimintaa.
 Miksi se on kaukainen ajatus?
 – Koska nämä asunto ensin -yksiköt ovat ihmisten koteja. Eihän missään tavallisessa kerrostalossakaan ole vartijoita paikalla.
 Karvosen mukaan sosiaalisilla talonmiehillä ei saavuteta haluttuja tuloksia.
 – Parempi käyttää rahaa siihen, että on tarpeeksi koulutettuja lähihoitajia ja ohjaajia.
 Karvosen mielestä on helppo sanoa, että kuri ja järjestys olisi ratkaisu.
 – Moni asukkaamme suhtautuu jopa vihamielisesti auktoriteetteihin. Jos kuntoutus olisi autoritääristä, väitän että tuloksemme eivät olisi olleenkaan niin hyviä tänä päivänä, kun toimintamme perustuu luottamuksen rakentamiseen.
 Voit keskustella aiheesta tiistaihin 21.9.2021 kello 23:00 saakka.
 Lue lisää:
 Katja käytti 20 vuotta kovia huumeita - ensi keväänä hän juoksee maratonin

Päihdeongelmaiset tuovat Ruusulankatu 10:een Helsingissä poliisin melkein joka päivä – Talon entinen toimitusjohtaja arvostelee: “He ymmärtävät liikaa”


Summary: Helsinki käytti 90 miljoonaa euroa ydinkeskustan huoltotunneliin. Vajaa puolet summasta piti saada takaisin liittymismaksuina, mutta kiinteistöt eivät ole innostuneet miljoonien kuluista.

Helsinki herää uuteen aamuun: tavaraa tuodaan kauppoihin ja ravintoloihin, samalla pyykkikuormat ja kuramatot haetaan pois.
 Kuorma-autoja seisoo jalkakäytävillä ja keskustan kävelykaduilla. Niillä on luvallisesti aikaa hoitaa hommansa aamuviiden ja yhdentoista välillä.
 Helsingin ydinkeskustan jakelulogistiikkaa hoidetaan yhä kadulta käsin, vaikka maan uumenissa on ollut toistakymmentä vuotta huoltotunneli, samassa linjassa Aleksanterinkadun ja Pohjois-Esplanadin kiinteistöjen kanssa.
 Kluuvin kohdalle kilometrin mittainen huoltotunneli louhittiin jo 1980-luvulla. Vuonna 2010 tunneli saavutti nykyisen 3,1 kilometrin mittansa Ruoholahdesta Kaisaniemeen, kun uusin osa valmistui.
 Rahaa paloi 90 miljoonaa euroa, mutta kaupungin suunnitelma oli periä summasta noin 41 miljoonaa euroa kiinteistöiltä, jotka maksaisivat liittymismaksua kerrosneliöidensä perusteella.
 Suunnitelma ei kuitenkaan sujunut odotusten mukaan.
 Ydinkeskustan kiinteistöt eivät ole liittyneet Helsingin keskustan huoltotunneliin viimeisen kymmenen vuoden aikana. Petteri Juuti / Yle, Mapcreator, Helsingin kaupunki
 Paristakymmenestä potentiaalisesta kiinteistöstä vain kuusi, mukaan lukien Stockmannin tavaratalo ja sen lähimmät naapurit, hoitavat logistiikkansa maan alta.
 – On helppoa olla jälkiviisas. Vaikuttaa siltä, että olisi pitänyt neuvotella kiinteistönomistajien kanssa vähän tarkemmin siitä, mitkä ovat heidän realistiset mahdollisuutensa liittyä tunneliin, sanoo kantakaupungin aluerakentamisen projektinjohtaja  Sirpa Kallio  Helsingin kaupunginkansliasta.
 Kallio istuu myös kaupungin kokonaan omistaman Helsingin Väylä Oy:n hallituksessa, joka vastaa huoltotunnelin hallinnoinnista.
 Osa maanalaisista tiloista seisoo täysin käyttämättä
 Sukellamme kallion uumeniin Kaisaniemestä, ajoväylä on kapea ja jyrkkenee nopeasti. Oikealle jää sisäänajo Kluuvin pysäköintilaitokseen, toinen kyltti ohjaa jatkamaan eteenpäin kohti huoltotunnelia.
 Aamupäivällä maan alla on rauhallista ajella, tunnelissa näyttää kulkevan kuorma-autoja harvakseltaan.
 Kilometrin etenemisen jälkeen huoltotunnelin tekninen isännöitsijä  Pasi Kanerva  pysäyttää autonsa. Olemme noin puolivälissä Aleksanterinkatua, Kämp-hotellin korttelin alapuolella.
 Kanervalla on avain jättimäisiin metallioviin, joiden takaa avautuu sysipimeä luola – umpikuja, joka ei johda minnekään.
 Helsingin kaupungin maa- ja kallioperäyksikön päällikkö Ilkka Vähäaho arvioi, että tyhjillään vuosikymmenen seisonut huoltoluola Kämp-hotellin alla on yhä hyvässä kunnossa eikä vesivuotoja näy. Matti Myller / Yle
 Astumme sisään yhdessä Helsingin kaupungin maa- ja kallioperäyksikön päällikön  Ilkka Vähäahon  kanssa.
 – Siistiltä näyttää, ei vesivuotoja, Vähäaho sanoo ja maalailee ruiskubetonilla kuorrutettuja luolan seiniä puhelimensa taskulampulla.
 Vuosien varrella Vähäaho on omien sanojensa mukaan sen verran äänekkäästi ihmetellyt vajaakäytöllä olevaa tunnelikokonaisuutta, että lopulta hän sai tehtäväkseen vuonna 2017 laatia raportin, joka selvittäisi mahdollisuuksia tunnelin tehokkaampaan käyttöön.
 Maa- ja kallioperäyksikön päällikkö Ilkka Vähäaho laati raportin keskustan huoltotunnelin tehokkaammasta käytöstä jo vuonna 2017. Matti Myller / Yle
 Vähäahon mielestä eniten kiinteistöjä houkuttelisi tunneliin liittymisestä vastineeksi saatava lisärakennusoikeus.
 – Ehdottomasti, koska se on rahanarvoista. Ja kun lisärakentamisoikeudesta syntyvät eurot kattaisivat huoltotunneliin liittymisen kustannukset, niin se olisi yhtälö mihin luulisin, että sijoittaja voisi tarttua.
 Ilmarinen: Liiketila ei ole valmis maksamaan korkeampaa vuokraa
 Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen omistaa kaikkiaan kymmenen kiinteistöä, jotka halutessaan voisivat liittyä huoltotunneliin.
 Yksi niistä on niin kutsuttu Antilooppi-kortteli, jossa sijaitsevat Kämp- ja GLO-hotelli, kauppakeskus Kämp Galleria sekä toimistotilaa.
 Liiketilojen edellyttämästä logistiikasta huolimatta Ilmarinen ei ole nähnyt kannattavaksi puhkaista yhteyttä jo olemassa olevasta huoltoluolastaan ylös kortteliin, kiinteistösijoitusjohtaja  Tomi Aimonen  kertoo.
 – Käytännössähän kyse on vuokrista. Yleisesti voisi todeta, ettei hotelli tai liiketila ole valmis maksamaan yhtään enempää vuokraa, on huolto järjestetty sitten maan alta tai kadulta.
 Ydinkeskustan huoltotunnelista on myös sisäänajoja maanalaisiin pysäköintilaitoksiin. Matti Myller / Yle
 Aimonen arvioi, että karkeasti laskien Ilmarisen omistamien kiinteistöjen liittyminen huoltotunneliin maksaisi noin 10–15 miljoonaa euroa.
 Lisäksi saman verran rahaa kuluisi huoltoyhteyksien louhintaan ja varusteluun, kuten hissikuiluihin ja kortteleiden sisäisiin järjestelyihin. Ilmariselle investointi olisi siis noin 20–30 miljoonaa euroa.
 – Kokonaisuutena se tarkoittaisi, että meidän pitäisi saada yli kaksi euroa jokaiselta neliöltä lisävuokraa kuukaudessa, ja eihän maanalainen huoto yksistään luo sellaista vuokrannousupotentiaalia kyseisiin kohteisiin.
 Myös kiinteistösijoitusjohtaja Aimonen väläyttää, että kiinnostus huoltotunneliin liittymiseen kasvaisi, jos vastineeksi olisi luvassa lisärakennusoikeutta.
 – Kaupungin suunnittelu pitää hyvin tarkasti kiinni räystäslinjasta, joten ylöspäin kortteli ei pysty kasvamaan, ainakaan nykyisellä ilmapiirillä. Jos ydinkeskustassa räystäslinja on pyhä asia, voisihan se [lisärakennusoikeus] olla jossain muualla, keskeisellä paikalla.
 Helsinki: Emme pysty tarjoamaan taloudellista vastaantuloa
 Vastaantuloa Helsingiltä ei toistaiseksi ole nähty, ei alennuksia saatika mainoskampanjoita.
 Projektinjohtaja Sirpa Kallio korostaa, että tasapuolisuus ja samat liittymisperiaatteet koskevat kaikkia kiinteistönomistajia.
 – Meidän keinovalikoimamme on hyvin rajoitettu.Toki olemme yrittäneet korostaa huollon vaivattomuutta ja sujuvuutta, jos tähän järjestelmään liitytään.
 Onko lisärakennusoikeuden tarjoaminen poissuljettu vaihtoehto?
 – Siinä helposti tulee kysymykset siitä, mikä sen mahdollisen kohteen arvo on ja miten se kompensoidaan muille vastaavassa tilanteessa oleville kiinteistönomistajille. Se ei käytännössä oikein ole onnistunut.
 Helsingillä ei ole tarjota alennuksia tai lisärakennusoikeutta vastineeksi huoltotunneliin liittymisestä, sanoo aluerakentamisen projektinjohtaja Sirpa Kallio.  Matti Myller / Yle
 Kaupungin omistamalla Helsingin Väylä Oy:llä on tunnelista velkaa vielä noin 60 miljoonaa euroa. Se merkitsee, että kaupunki on joutunut kaivamaan korkokuluja omasta kukkarostaan aiottua enemmän.
 Tavoitelluista 41 miljoonan euron liittymismaksuista uupuu vielä noin 17,5 miljoonaa.
 Huoltotunnelihankkeen verkkaisuutta kummastelleen maa- ja kallioperäyksikön päällikön Ilkka Vähäahon mielestä huoltoyhteyksiä pitäisi markkinoida paremmin, mikä tosin edellyttäisi lisäresusseja.
 Haukkasiko Helsinki liian ison palan rakentamalla huoltotunnelin?
 –Siinä mielessä, että onhan se aika pitkä velanmaksuaika, kun jo toistakymmentä vuotta on odoteltu, että toinenkin puolikas velasta olisi kertynyt, Ilkka Vähäaho toteaa.
 Valoa tunnelin päässä kuitenkin on.
 Huoltotunnelin oli tarkoitus edistää Helsingin kävelykeskustaa ja saada jakeluautot jalkakäytäviltä maanuumeniin. Matti Myller / Yle
 Projektinjohtaja Sirpa Kallion mukaan paraikaa Helsinki käy neuvotteluja muutaman kiinteistön kanssa. Hän uskoo, että kaupunki lopulta saavuttaa tavoitteensa liittymismaksupotin keräämiseksi muutaman seuraavan vuoden kuluessa.
 Toistaiseksi kulkeminen Helsingin kävelykeskustassa kuitenkin pitää sisällään pujottelua jakeluautojen välissä.
 Voit keskustella aiheesta tiistaihin 21.9. kello 23 asti.
 Lue myös:
 Helsingin keskusta ei ole kuolemassa, vaikka kaupunkilaiset niin pelkäävät – Maailmaa nähnyt huippujohtaja: "Ihana ihmisen kokoinen kaupunki"
 Helsinki rakentaa ison rantabulevardin huvituksineen, jotta kaupungin ydinkeskustaan saataisiin imua – ruotsinlaivat siirtyvät Katajanokalle

Sukelsimme tyhjyyttään kumisevaan huoltoluolaan Kämp-hotellin alle – Helsinki ei ole 10 vuodessa onnistunut houkuttelemaan jakeluautoja maan uumeniin


Summary: Erikoisuuden tavoittelu tulee kalliiksi turkulaisille. Logomon silta maksaa noin 28 000 euroa neliöltä. Esimerkiksi Tikkurilan asemasillan tai Helsingin Mustikkamaalle johtavan Isoisänsillan neliöhinta oli yli puolta halvempi.

Turkuun  lokakuun puolivälissä valmistuva  Logomon silta on neliöhinnaltaan todennäköisesti koko Suomen kallein silta.
 Noin 140 metriä pitkän ja vajaat kuusi metriä leveän sillan neliöhinta on pyöristettynä noin 28 000 euroa.
 Tavanomaisen sillan neliöhinta on Väyläviraston taitorakenneyksikön päällikön  Markku Äijälän  mukaan 1 500–3 000 euroa. Kevyenliikenteen sillat ovat edullisimmassa päässä.
 Erikoissillat, kuten Logomon silta, ovat kalliimpia. Viime vuosina valmistuneiden erikoissiltojen neliöhinnat ovat tyypillisesti jääneet reiluun kymmeneen tuhanteen.
 Kattavaa listausta Suomen siltojen hinnoista ei ole tehty. Jokainen urakka on erilainen ja niihin saattaa sisältyä muita tie-, rata- tai katujärjestelyjä, jotka vaikuttavat kustannuksiin.
 Logomon silta näytti elokuussa vielä tältä. Arash  Matin / Yle
 Turun Logomon silta ylittää ratapihan keskustasta sen pohjoispuolelle Logomon kulttuurikeskukseen. Sillan valmistuminen on myöhästynyt tähän mennessä noin kolmella vuodella lähinnä suunnitteluongelmien takia.
 Turun kaupunki teki ensimmäinen rahoituspäätöksen sillasta vuonna 2015, kun siihen varattiin rahaa hieman yli 5 miljoonaa euroa. Summa täsmeni suunnittelu- ja tarjouskilpailun jälkeen vuonna 2017.
 Urakan voitti 8,5 miljoonalla eurolla Lemminkäinen, jonka toiminta on jatkunut yritysjärjestelyjen jälkeen YIT:n osana. Suunnittelijana aloitti VR Track Oy.
 Turun valtuusto on myöntänyt Logomon siltaan viimeiseimmässä asiaa koskevassa päätöksessään enintään  21,6 miljoonaa euroa . Summasta yli 10 miljoonaa kului ylimääräisiin töihin ja viivekustannuksiin.
 Erikoissiltoja on tehty selvästi halvemmalla
 Siltojen kustannukset näyttävät yleisesti nousevan arvioidusta, mutta Logomon sillan kallistuminen on omaa luokkaansa.
 Logomon sillan rakennuspaikka muistuttaa Tikkurilan asemasiltaa. Se valmistui vuonna 2015 suunnitellun aikataulun mukaan eli vuodessa. Alkuperäinen kustannusarvio oli 19 miljoonaa euroa.
 28 metriä leveä ja 75 metriä pitkä silta tuli maksamaan lopulta 23 miljoona euroa. Neliöhinnaksi tuli 11 000 euroa.
 Tikkurilan ratapihan silta on lyhyempi, leveämpi ja halvempi kuin Turun ratapihan ylittävä silta ja sillalta pääsee myös juniin. Eleni Paspatis / Yle
 Mitoiltaan lähellä Logomon siltaa on kevyelle liikenteelle tarkoitettu Helsingin Kalasatamasta Mustikkaamalle johtava Isoisän silta.
 Silta valmistui vajaassa kahdessa vuodessa, vuonna 2016. Silta on 170 metriä pitkä ja pääosin neljä metriä leveä. Hinta nousi noin neljän miljoonan arviosta seitsemään miljoonaan euroon. Neliöhinta on jonkin verran yli 10 000 euroa.
 Isoisänsilta on pidempi ja kapeami kuin Logomon silta. Silta avattiin kesäkuussa 2016. Juhani Kenttämaa / Yle
 Mielenkiintoisen perspektiivin sillanrakennuksen kustannuksista saa Ruotsista.
 Tukholman keskustaan Slussenille uitettiin 140 metriä pitkä ja 45 metriä leveä silta Kiinasta lokakuussa 2020. Tämä “Kultainen silta” on tarkoitettu autoille ja kevyelle liikenteelle.
 Silta maksoi vähemmän kuin turkulaisten kävelysilta, noin 20 miljoonaa euroa eli vajaat 3200 euroa neliö.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 21.9. kello 23.
 Lue myös:
 Yli 21 miljoonaa maksanut Logomon silta hämmentää Turussa: Miten sinne pääsee, miksi silta loppuu kesken? Saimme vastauksia kysymyksiin
 Logomon sillan avaaminen siirtyy vielä kerran – silta avataan lokakuussa, aiemmin puhe oli syyskuun puolivälistä

Turun Logomon silta on neliöhinnaltaan todennäköisesti Suomen kallein – puolet yli 21 miljoonasta menee ylimääräisiin kuluihin ja korvauksiin


Summary: Suomessa pitäisi olla maailman paras koulujärjestelmä, mutta tulokset eivät tätä tue. Peruskoulusta päättävien pitäisi ymmärtää, että vähemmän on enemmän, kirjoittaa Lipasti.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Kun nykyään kirjailijana käyn kouluissa vierailulla, pidän hyvin tiukasti suuni supussa sen suhteen minkä ikäisille kirjani on tarkoitettu, sillä kirjat, jotka olen ajatellut lukemaan opetteleville, saattavat hyvinkin kulua vielä viidesluokkalaisten käsissä. En toki tahdo karkottaa heitä kirjan ääreltä sanomalla, että se on pikkulapsille.
 Asia on kuitenkin jäänyt mietityttämään minua, koska meillähän pitäisi olla maailman paras koulutusjärjestelmä. Lopputuloksena peruskoululaisilla on lukuvaikeuksia, ja melkoinen osa ylemmän tason opiskelijoista kärsii mielenterveysongelmista ja uupumuksesta ennen kuin ovat saavuttaneet kunnolla edes aikuisuutta.
 Niinpä olen päättänyt tehdä ikioman koulureformin. Sellaisiahan muutenkin tehdään melkein joka vuosi aina sen mukaan mikä sattuu olemaan sen vuoden trendi Opetushallituksessa.
 Koulureformissani keskeinen ajatus on, että koululaiselle tärkeintä on oppia lukemaan ja laskemaan. Tämä oli muuten ohjenuorana myös  Mikael Agricolalla  500 vuotta sitten, joten kaikkea kunniaa ideasta en voi vaatia itselleni.
 Lukutaito on tärkeää,  koska sen kautta voi oppia mitä tahansa muuta, eikä tule huijatuksikaan niin helpolla. Lukeminen on myös avain kirjoittamiseen.
 Matematiikka (ja fysiikka ja kemia) taas on tärkeää, että voi aikuisena laskea timanttinsa sekä palkkaprosenttinsa. Mutta ehkä vielä tärkeämpää on, että jos osaa matematiikkaa edes jonkin verran, ymmärtää myös jotain loogisesta päättelystä.
 On aina hyödyllistä tietää missä suunnassa on Ruotsi, kun suunnittelee erilaisia maanpuolustusstrategioita.
 Se taas on asia josta on arjessa hyötyä, jos niistä derivaatoista ei suurimmalle osalle lopulta niin olekaan.
 Toki koulussa pitää opettaa muutakin. On aina hyödyllistä tietää missä suunnassa on Ruotsi, kun suunnittelee erilaisia maanpuolustusstrategioita. Sen lisäksi on hyvä tunnistaa suippomadonlakki, jos haluaa paistaa sienipiirakkaa.
 Talitintin tuntemisella voi briljeerata cityvihreiden piirissä. Historiaa tuntematon ihminen on idiootti ja totta kai myös taideaineet ovat tärkeitä ja liikunta.
 Mutta suurin osa noistakin perustuu lukemiselle.
 Koulureformaationi vaikuttaa  myös esimerkiksi siihen, että jatkossa uusia koulukirjoja tulee vain, kun on tapahtunut jotain poikkeuksellista. Jos on vaikka keksitty uusi aakkonen ja täytyy opetella sen tekstaaminen. Maailmansodan aiheuttamat rajasiirtymät hyväksytään maantiedon kirjojen uudistamisen syyksi.
 Muuten opettajat saavat pitkälle itse päättää kuinka takovat oppiaineidensa sinänsä yksinkertaiset perusteet lasten kalloon. Opetushallituksen puuttuminen opettajien arkeen kielletään, paitsi jos on oikein supererityisen painavia syitä.
 Opettajat eivät saa myöskään osallistua koulunsa strategian ja visioiden kehittämiseen eivätkä koulukohtaisen opsin valmistelemiseen. Sitä kun ei jatkossa enää valmistella, sillä uudessa koulussa keskitytään vain perusasioihin, yliopisto saa sitten syventää.
 Vanhempien niskoille jää opettaa lapselle käytöstavat  sekä huolehtia että hän saa ruokaa ja muistaa herätä aamulla ja tehdä läksynsä. Iltapusu ja –satu tulevat pakollisiksi, sillä eivät opettajatkaan kaikkeen ehdi.
 Paluu perusteisiin on tärkeää, koska nykykoulu rönsyilee liikaa. Kaikille kaikkea on kiva idea Citymarketissa, mutta ei koulussa.
 Elviksestä Eminemiin -kurssi oli aina ääriään myöten täynnä.
 Esimerkiksi yläkoulussa saa valita tuhannesta erilaisesta kurssista, joista melkoinen osa on laulua ja leikkiä, mistä syystä lapset tietenkin valitsevat laulun ja leikin. Meilläpäin ei esimerkiksi koskaan järjestetty venäjän kielen kursseja, koska tyttäreni olisi ollut ainoa osallistuja. Sen sijaan retkeilykursseja järjestettiin joka vuosi. Myös Elviksestä Eminemiin -kurssi oli aina ääriään myöten täynnä.
 Siihen tulee nyt koulureformini myötä loppu. Kuten myös siihen, että jatkuvasti keksitään uusia pedagogisia loikkia.
 Vaan onko kuitenkin ehkä vähän kapea-alaista  painottaa noita iänikuisia perusjuttuja, tokihan tietoyhteiskunnassa tarvitaan esimerkiksi tietoteknisiä taitoja!
 Nojaa. Käsi sydämelle: jos jätetään selkeä koodaaminen sivuun, niin ne tietotekniset taidot, mitä työelämässä tarvitaan, ovat sellaisia, jotka kuka tahansa normaalijärkinen oppii muutamassa viikossa.
 Tärkein tietotekninen taito on itse asiassa lukutaito.
 Siis käyttämään yleisimpiä ohjelmia, päivittämään nettisivuja, lataamaan sovelluksia, ottamaan selfieitä Instaan.
 Mistä päästään siihen, että tärkein tietotekninen taito on itse asiassa lukutaito, kun pitää ymmärtää ohjeet (usein vielä englanniksi, mistä syystä opetamme jatkossakin kieliä).
 Luulen, että ainoa asia  mikä viime vuosikymmenten erilaisissa koulutuksen uudistuksissa on pysyvä ja hyvä havainto on, että tulevaisuudessa tarvitaan yhä enemmän elinikäistä oppimista. Ihminen kun luultavasti joutuu elämänsä aikana hyppimään ammatista ja työstä toiseen ja siihen tarvitaan koulutusta.
 Nyt kysymys kuuluukin: mitä tarvitaan  siihen , että voi oppia ihan koko ikänsä? Oikein! Lukutaitoa ja matematiikan perusteita. Niiden varaan rakentuu kaikki, ja kaikki muu on isossa kuvassa kirsikoita kakussa.
 Roope Lipasti
 Kirjoittaja on noin 50-vuotias lietolainen kirjailija.
 Kolumnista voi keskustella 21..9. klo 23.00 saakka.

Roope Lipastin kolumni: Lopullinen koulureformi


Summary: Työriitojen nykyinen sovittelumalli ei ehkä riitä, kun työehtosopimuksia tehdään yhä enemmän paikallisesti yrityksissä. Jos alalla sopimuksia tehdään yhden sijasta monia kymmeniä, riidatkin lisääntyvät. Akava, JUKO ja YTN haluavat sovitteluun laajoja uudistuksia.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

– Ennen oli yksi sopimus ja siihenkin saatiin menemään aikaa sovittelussa aika kauan. Nyt on sitten 45 sopimusta, Paperiliiton puheenjohtaja  Petri Vanhala  sanoo.
 Paperiliitto neuvottelee sopimuksia nyt kunkin metsäyhtiön kanssa erikseen. Muiden kanssa neuvottelut ovat Vanhalan mukaan edenneet, mutta metsäyhtiö UPM:n kanssa ne ovat  jumiutuneet alkumetreille .
 Kiirettä ei neuvotteluissa vielä ole, sillä nykyinen työehtosopimus on voimassa joulukuun loppuun. Lakoista, työsuluista ja sovitteluista ei ole aika puhua.
 Metsäteollisuus on hylännyt valtakunnallisen työehtosopimuksista sopimisen kokonaan ja Teknologiateollisuus osittain. Myös teknologia-aloilla yrityskohtaisten sopimusten määrä todennäköisesti lisääntyy, vaikka tilanne on vielä auki.
 – Jos vaihtoehtona on se, että tehdään kaksi sopimusta tai 2000 sopimusta, niin maalaisjärjellä ajateltuna riitojen määrä tulee olemaan isompi, Teollisuusliiton puheenjohtaja  Riku Aalto  sanoo.
 Työriitoja ratkoo nyt valtakunnansovittelija, jolla on apunaan kolme sivutoimista sovittelijaa. Ammattiliitoissa arvioidaan, että resursseja tarvitaan lisää yrityskohtaisen sopimisen yleistyessä.
 Akava, Julkisalan koulutettujen neuvottelujärjestö Juko ja Ylemmät Toimihenkilöt YTN ovat esittäneet sovittelujärjestelmään laajoja muutoksia.
 – Kun työehtosopimusten määrä lisääntyy, se todennäköisesti tarkoittaa sitä, että työriitojen määrä tulee lisääntymään, myös Akavan työmarkkinajohtaja  Katarina Murto  sanoo.
 Sovittelu täytyy aloittaa, kun työriitaan liittyy lakon tai muun työtaistelun uhka.
 Akavan työmarkkinajohtaja Katarina Murto sanoo, että sovitteluun tarvitaan lisää resursseja ja päätoimisia sovittelijoita. Liisa Takala / Akava
 Akava esittää kolmea päätoimista sovittelijaa
 Murron mukaan 1960-luvulla säädetty työriitalaki pitää tuoda ajan tasalle, sillä vuosien mittaan työmarkkina- ja sopimusjärjestelmä ovat muuttuneet.
 Sovitteluun tarvitaan Akavan mukaan lisää resursseja. Yksi valtakunnansovittelija ei riitä, vaan tarvitaan lisäksi vähintään kaksi päätoimista sovittelijaa. Lisäksi Akava perustaisi sovittelijan toimiston yhteyteen talousyksikön tuottamaan puolueetonta toimialakohtaista tietoa sovittelun tueksi.
 Ehdotuksen mukaan sovittelijan pitäisi käydä vuoropuhelua osapuolien kanssa ajoissa neuvottelujen aikana eikä vasta sitten, kun työriita on kärjistynyt.
 Sovittelu on myös Akavan mukaan liiaksi henkilöitynyt, kun sovittelijoita on vain yksi.
 Sovittelija mukaan neuvotteluihin
 Paperiliiton Vanhalan mukaan sovittelujärjestelmä on tehty yleissitoviin sopimuksiin, joiden piirissä on iso joukko työpaikkoja.
 – Kun tämä on mennyt yhtiökohtaiseksi, kyllähän se tekee sopimusjärjestelmästä tosi hitaan, vaikean ja varmaan aika kankean.
 Paperiliiton puheenjohtaja Petri Vanhala sanoo, ettei Suomen mallin jatkamiselle ole juuri edellytyksiä. Juuso Stoor / Yle
 Myös Vanhalan mukaan sovittelusta pitäisi tehdä ohjaavaa, niin että sovittelijan kanssa keskustellaan jo neuvotteluvaiheessa. Varsinaista sovittelua kuuluu välttää.
 – Silloin kun sovitteluun mennään, niin nostan kyllä aina käden pystyyn, että olen epäonnistunut neuvottelijana.
 Työministeriön tilaama tuore selvitys kannattaa  vapaaehtoista sovittelua . Tuolloin työriitaan ei liity työtaistelun uhkaa.
 Sopimusten määrän kasvu lisää riitoja
 Teknologiateollisuudessa koko neuvottelukuvio on vielä levällään. Jäsenyritysten, jotka haluavat yhä tehdä työehtosopimuksen, pitää liittyä uuteen Teknologiateollisuuden työnantajiin.  Liittyminen on käynnissä .
 Vanhaan järjestöön jäävät neuvottelevat yrityskohtaisia sopimuksia.
 Työntekijäpuolen Teollisuusliitto ei vielä tiedä, millaisen kokoonpanon kanssa se neuvottelee.
 Etukäteen on arvioitu useimpien yritysten liittyvän uuteen järjestöön tekemään valtakunnallista sopimusta. Odotettavissa on kuitenkin, että yrityskohtaisia sopimuksia tehdään alalla jatkossa entistä enemmän.
 Teollisuusliiton puheenjohtaja Riku Aalto kertoo, että mekaanisen metsäteollisuuden yritysten kanssa neuvottelut ovat käynnissä. Teknologiateollisuuden neuvottelukumppanin muotoutumista odotellaan. Juha Kivioja / Yle
 Teollisuusliitolla on myös meneillään neuvotteluja metsäteollisuuden yritysten kanssa.
 – Meillä on mekaanisessa metsäteollisuudessa 200 yrityskohtaista sopimusta, jotka pitäisi saada neuvoteltua ennen vuodenvaihdetta. Jos siinä ei onnistuta ja nykyinen työehtosopimus päättyy vuodenvaihteessa, ollaan sopimuksettomassa tilassa, silloin myöskään työrauha ei ole voimassa.
 Myös Aallon mukaan sovittelijoiden määrää voisi olla tarpeen lisätä.
 Sovittelijaa on moitittu puolueelliseksi
 Akavan mukaan sovittelijan puolueettomuus pitää lisätä lakiin.
 Palkansaajapuoli arvosteli  viime kierroksella nykyistä valtakunnansovittelijaa  Vuokko Piekkalaa  puolueelliseksi. Syynä oli varsinkin se, että Piekkalan mukaan Teknologiateollisuuden ja Teollisuusliiton päänavaussopimuksessa sovittuja korotuksia ei voinut ylittää.
 Tämän niin sanotun Suomen mallin mukaan muut eivät ylitä vientialojen palkankorotuksia, jotta maan kilpailukyky säilyy.
 Akavan Katarina Murto sanoo, ettei uudistamistarve liity missään nimessä valtakunnansovittelijan henkilöön.
 – Koko järjestelmän pitäisi istua nykyiseen sopimusmaailmaan. Isoja muutoksia on tapahtunut mutta sovittelujärjestelmä tai lainsäädäntö eivät ole muuttuneet.
 Valtakunnansovittelija valitaan vuorotellen palkansaajien ja työnantajien leireistä. Piekkala tuli tehtävään työnantajien puolelta, Kirkon työmarkkinalaitoksen työmarkkinajohtajan paikalta.
 Valintatapaan liitot ovat tyytyväisiä.
 Suomen malli halutaan kuopata liitoissa
 Vientialojen palkankorotustasolla ohjailusta Akava haluaa kuitenkin eroon. Järjestö moittii, että sovitteluun on tullut lain ulkopuolisia käytänteitä.
 – Sovittelussa pitäisi ottaa huomioon erityisesti kyseisen toimialan tilanne, työn vaativuus ja osaaminen. Meillä ei lainsäädäntö tunne tätä vientimallia. Nyt varsinkaan tämä nykyinen malli ei istu tähän toimintaympäristöön, Murto sanoo.
 Riku Aalto ymmärtää sovittelijan tarpeen puolustaa päänavaussopimusta, joka olisi malli muille.
 – Kukaan ei tee ensimmäistä sopimusta, jos kaikki odottavat, että pääsee hakemaan sovittelijan huoneesta paremman sopimuksen kuin joku toinen.
 Metsäteollisuuden ja Teknologiateollisuuden irtiotot ovat palkansaajien mukaan vieneet Suomen mallilta pohjan.
 Vanhalan mukaan Suomen mallin säilyttämisen puolesta ei puhu mikään. Vientialana metsäteollisuuskin on ollut aiemmin näyttämässä kaapin paikkaa korotuksille.
 – Metsäteollisuus on pois laskuista, sillä eihän yhden yhtiön sopimus voi tulla malliksi.
 Elinkeinoelämän keskusliiton työmarkkinajohtaja Ilkka Oksala ei näe tarvetta muuttaa sovittelujärjestelmää. Jouni Immonen / Yle
 EK: Sovittelu pidettävä yhden sovittelijan käsissä
 Työantajapuoli ei kaipaa sovitteluun muutoksia. Elinkeinoelämän keskusliiton työmarkkinajohtajan  Ilkka Oksalan  mukaan nykyinen sovittelujärjestelmä toimii hyvin.
 Oksalan mukaan muutoksia kaipaa sen sijaan lakkoilu työrauhan aikana.
 – Seuraamukset laittomista lakoista ovat niin olemattomia, että ne eivät ennaltaehkäise laittomia lakkoja.
 Oksala arvelee, että yrityskohtaisten sopimusten lisääntyminen voi edellyttää lisää resursseja valtakunnansovittelijalle tulevaisuudessa.
 Sovittelu on hänen mukaansa kuitenkin tärkeää pitää yhden valtakunnansovittelijan vastuulla. Hän voi tarvita avukseen muuta henkilökuntaa.
 – On menestyvän sovittelutoiminnan edellytys, että on selkeä vastuuhenkilö niin kuin Suomessa on. En näe tarvetta tätä perusratkaisua muuttaa.
 Oksalan mukaan nimitysprosessi, jossa kuullaan sekä työnantajia että työntekijöitä, takaa sen, että valtakunnansovittelijat ovat puolueettomia. Hänen mielestään puolueellisuudesta moitteita esittävät lähinnä tuloksiin pettyneet liitot.
 Suomen malli pitää EK:n mielestä säilyttää, vaikka neuvottelutilanne on muuttunut.
 Kunta- ja hyvinvointialuetyönantajien (KT) toimitusjohtaja  Markku Jalonen  olisi valmis uudistamaan sovittelua pienin askelin työmarkkinajärjestöjen yhteisymmärryksessä. Vapaaehtoista sovittelua kannattaa hänen mukaansa kehittää.

Paikallinen sopiminen voi nostaa tessien määrää sadoilla ja lisätä työmarkkinariitelyä – Palkansaajapuoli haluaa lisää sovittelijoita


Summary: Venäjällä järjestetyt duuman vaalit on viranomaisten tarkkaan ohjailema näytös. Niillä pyritään esittämään kansan tuki yhä itsevaltaisemmaksi käyvälle nykyjärjestelmälle, kirjoittaa Venäjän-kirjeenvaihtaja Erkka Mikkonen.

Äänestyspaikalle saapuessa vastassa on ryhmä puolisotilaallisen Rosgvardijan jäseniä.
 Kansalliskaartiksi kutsutut joukot tunnetaan presidentti  Vladimir Putinin  henkilökohtaisena armeijana, jonka vahvuutta on määrätietoisesti kasvatettu viime vuosien aikana.
 Sisään vaalipaikalle pääse vain näyttämällä laukun sisällön ja kävelemällä metalinpaljastimen läpi.
 Tilanne kuvaa hyvin koko Venäjän vaalien luonnetta: Ne ovat tiukasti viranomaisten kontrollissa.
 Kreml varmisti haluamansa tuloksen  jo kauan ennen äänestämisen alkamista.
 Vaaleja edelsi ennennäkemätön painostuskampanja Putinia vastustavaa oppositiota ja itsenäistä mediaa vastaan. Sitten vaaliviranomaiset eväsivät ehdokkuuden todellista muutosta perääviltä ehdokkailta.
 Kotiäänestykseen käytettäviä uurnia moskovalaisessa vaalihuoneistossa. Monet epäillyistä vaalirikkomuksista liittyvät kotona tapahtuneeseen äänestämiseen. Grigori Vorobjov / Yle
 Lopputulos varmistetaan vielä manipuloimalla äänestyksen kulkua ja väärentämällä sen tuloksia.
 Kesällä "ulkomaiseksi agentiksi" julistettu vaalitarkkailuliike Golos raportoi jo sunnuntai-iltana yli 4 500:sta epäillystä rikkomuksesta. Riippumattomassa mediassa on puolestaan kerrottu järjestelmällisestä vaalitarkkailijoiden häirinnästä.
 Lue: Vaalit, jotka eivät ole vaalit – Yle vastaa viiteen kysymykseen Venäjän tämänviikkoisista duuman vaaleista
 Vaaliviranomaiset taas vakuuttavat , ettei mitään vakavia rikkomuksia tapahtunut.
 Keskusvaalilautakuntaa johtava  Ella Pamfilova  väittää, että valtaosa vaalivilppiä koskevista ilmoituksista on feikkejä. Niillä yritetään hänen mielestään pilata muuten rehelliset vaalit.
 Valtiollisessa mediassa vaalien tahraamisesta syytetään oppositiopoliitikko  Aleksei Navalnyin  tukijoukkojen lisäksi ulkovaltoja. Ulkoministeriön virallinen edustaja  Marija Zaharova  on moittinut muun muassa Euroopan unionia Venäjän vaaleihin sekaantumisesta.
 Siihen riitti Euroopan parlamentin  viime viikolla hyväksymä päätöslauselma . Sen mukaan EU:n ei tule tunnustaa Venäjän uutta parlamenttia, jos vaaleissa todetaan demokratian ja kansainvälisen oikeuden vastaisia rikkomuksia.
 Valtapuolue Yhtenäisen Venäjän vaalimainoksessa on kuvattu puolueen kärkiehdokkaat, joiden joukossa ovat puolustusministeri Sergei Šoigu (keskellä) ja ulkoministeri Sergei Lavrov (oikealla). Grigori Vorobjov / Yle
 Presidentin tukipuolue Yhtenäinen Venäjä säilyy  odotetusti duuman suurimpana puolueena. Se saa keskusvaalilautakunnan antaman ennakkotiedon mukaan myös vastaisuudessa yli puolet 450:sta edustajapaikasta.
 Valtion uutiskanava Rossija-24 näytti myöhään sunnuntai-iltana kuvia valtapuolueen voitonjuhlasta.
 – Putin! Putin! Putin! Voitto! Moskovan pormestari  Sergei Sobjanin  huudatti väkinäisesti vapaaehtoisten joukkoa.
 Vaaleissa onkin kyse Putinista ja häntä ympäröivästä valtaeliitistä. Duuman todellinen valta on hyvin rajallinen, ja sen roolina on ennen kaikkea toteuttaa Kremlistä saneltuja lakiesityksiä.
 Duuman vaalit järjestettiin nyt ensimmäistä kertaa kolmipäiväisinä. Kuvassa äänestetään Moskovan reunalla sijaitsevassa Zelenogradissa. Grigori Vorobjov / Yle
 Duuman vaalit ovat tarkkaan ohjattu  näytös, jolla pyritään esittämään kansan tuki yhä itsevaltaisemmaksi käyvälle nykyjärjestelmälle.
 Niin kauan kun ihmiset uskovat enemmistön tukevan nykyhallintoa, eivät edes vaalien vilppi ja vapauden puute häiritse. Mutta jos usko näytökseen horjuu, voivat Valko-Venäjän tapahtumat toistua myös Venäjällä.
 Siihen varautuessa Kreml jatkaa vapaan median, kansalaisyhteiskunnan ja muiden vallanpitäjiin kriittisesti suhtautuvien painostamista – ja vahvistaa turvallisuusjoukkojen valtaa.
 Lisää aiheesta:
 Näitä neljää asiaa Venäjä-asiantuntija seuraa duuman vaalien tuloksissa – vaaleissa paikoin härskejä vilppejä kameroiden edessä
 "Meitä innoitti valkovenäläisten esimerkki" – suomenvenäläiset aktivistit tarkkailivat duumanvaaleja ja järjestivät ovensuukyselyjä
 “Punainen Navalnyi” räyhää Putinille – Uuden polven kommunistista tuli sometähti ja Kremlin painajainen

Kirjeenvaihtajalta: Venäjällä äänestäjää on vastassa turvallisuusjoukot, ja niiden valta vahvistuu myös äänestämisen jälkeen


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Yhtenäinen Venäjä säilyttämässä duuman enemmistön
 Venäjällä äänestettiin eilen sunnuntaina duuman vaaleissa. Vaaleja edelsi ennennäkemätön painostuskampanja presidentti  Vladimir Putinia  vastustavaa oppositiota ja itsenäistä mediaa vastaan. Putinin tukipuolue Yhtenäinen Venäjä säilyttänee odotusten mukaisesti enemmistön duumassa. Samalla myös  turvallisuusjoukkojen valta maassa vahvistuu, arvioi kirjeenvaihtajamme   Erkka Mikkonen .
 Paikallinen sopiminen voi lisätä riitelyä työmarkkinoilla
 Työehdoista sopimisen uudet tavat vaikuttavat myös työriitojen sovittelun tapoihin tulevaisuudessa. Laura Hyyti / Yle
 Työriitojen nykyinen sovittelumalli ei ehkä riitä, kun työehtosopimuksia tehdään yhä enemmän paikallisesti yrityksissä. Jos alalla sopimuksia tehdään yhden sijasta kymmeniä, riidatkin lisääntyvät. Akava ehdottaa  sovitteluun laajoja uudistuksia .
 Psykoosioireiden stigma näkyy yhä terveydenhuollossa
 Martta, 29, kärsii psykoosioireista ja on joutunut jopa hoitajan pahoinpitelemäksi. Jaana Polamo / Yle
 Psykoosioireisiin liittyy edelleen vahvoja ennakkoluuloja, jotka näkyvät myös terveydenhuollossa. Aistiharhoja kokeva  Martta , 29, on joutunut jopa hoitajan pahoinpitelemäksi. Tutkijan mukaan stigma voisi hälventyä, jos huomio kiinnitettäisiin diagnoosien sijaan  ihmisen elämään kokonaisuutena .
 Viikko alkaa pilvipoutaisena
 Nina Karusto / Yle
 Sää jatkuu alkuviikosta poutaisena mutta laajalti pilvisenä. Maanantaina aurinko näyttäytyy todennäköisimmin Itä- ja Pohjois-Lapissa. Lämpötila jää päivällä suurimmassa osassa maata alle +10 asteen.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Venäjän vaaleissa odotettu lopputulos, paikallinen sopiminen voi lisätä riitelyä, psykoosioireilla yhä vahva stigma