Summary: Restonomi ja ravintola-alan yrittäjä Marjaana Pohjola elää unelmaansa. Kasvisravintolat pyörivät omalla painollaan, ja nyt voi keskittyä tuotekehitykseen. Suomen menestysreseptikisan hän voitti Fallero-kasvispyöryköillä. Lisää ideoita on kehitteillä.

Marjaana Pohjola  ja  Katariina Vesterinen  availevat Fallero-pusseja ja tutkivat niiden sisällön koostumusta Kuori-ravintolan keittiössä Turun tuomiokirkon lähistöllä.
 He tutustuivat toisiinsa jo vuosia sitten Turun ammatti-instituutissa ruoka-alan opintojen parissa. Viitisen vuotta sitten he perustivat yhdessä ravintolan.
 Suomen menestysresepti -kisan voitto tuli ravintolaan jo toistamiseen.
 Marjaana Pohjola kehitti reseptin kasvispyörykkä Falleroille. Katariina Vesterinen puolestaan oli kehittämässä saman kisan vuoden 2020 voittajatuotetta, Rostista, turkulaisen Rostenin leipomon kanssa. Vuoden 2021 työryhmässä Vesterinen oli taustajoukoissa ja muun muassa yhteydessä tavarantoimittajiin.
 – Tämänvuotinen voittajaresepti on minun keksimäni. Meillä oli Katariinan kanssa yhteinen tuotekehityspäivä, jolloin kokeilimme erilaisia ainesosia ja makuja falafeleihin. Punajuuri ja lehtikaali valittiin silloin härkäpavun kaveriksi raaka-aineeksi, kertoo Marjaana Pohjola.
 Kaksikko myöntää, että kisa oli jännittävä kokemus. MTV3 -kanavalla lähetty ohjelma nauhoitettiin keskikesällä.
 – Kilpailun huipennus oli todella mielenkiintoinen. Oli tosi kuuma, meillä oli maskit kasvoilla ja saatiin odottaa ehkä tunnin verran, paljastuuko kuvun alta Fallero, kertoo Vesterinen.
 Hän oli taustajoukoissa Pohjolan hoitaessa varsinaisen tuote-esittelyn televisiokameroiden loisteessa.
 Marjaana Pohjola ja Katariina Vesterinen esittelevät alkuperäistä falafel-taikinaa.  Minna Rosvall / Yle
 Pyörykän kehitys alkoi Barcelonan muistoilla
 Voitokkaiden pyöryköiden taustalla on pitkäaikainen kehitys. Marjaana Pohjola on noudattanut kasvisruokavaliota 11-vuotiaasta saakka.
 Hän on tehnyt uravalintansa niin, että pystyi perustamaan oman kasvisravintolan. Koulutukseltaan Pohjala on restonomi.
 – Kun perustimme kasvisravintolan viisi vuotta sitten, halusimme listalle falafelejä. Olin Barcelonassa syönyt falafeliä pitaleivän kanssa. Siihen sai itse laittaa täytteitä. Kehitin kikherneeseen perustuvan falafelin meille, kertoo Pohjola.
 Korona toi uuden idean ravintoloitsijoille. He hakivat kehitysrahaa Business Finlandilta ja saivat sen. Sillä rahalla saatiin falafelejä ruokakauppoihin.
 – Saimme kutsuttua töihin lomautettuja työntekijöitä. Oli tärkeää kehittää jotain, kun ravintolaa ei voitu pitää auki. Ollaan ylpeitä, että täyssulkujen aikaan pystyttiin katsomaan boksin ulkopuolelle eikä jääty odottelemaan parempia aikoja, kertoo Pohjola.
 Katariina Vesterinen ja Marjaana Pohjola ovat harjaantuneita tutkimaan massan koostumusta. Tuotteita haistellaan ja maistellaan. Minna Rosvall / Yle
 Asiakkaat apuna kehitystyössä
 Uuden ruokareseptin suunnittelu ja toteutus onnistuu hyvin ravintoloitsijalta.
 Marjaana Pohjola ja Katariina Vesterinen kertovat, että he saavat apua asiakkailtaan. Se on etu isoihin ruokataloihin verrattuna.
 – Meillä on ravintolassa avotiski, ja asiakkaan kommentin saa suoraan. Maistuiko vai ei? Voimme kysyä saman tien. Meidän ei tarvitse operoida neuvotteluhuoneista käsin. Mausteistakin voidaan kysyä asiakkaalta, kertoo Vesterinen.
 Pohjola kertoo, että Falleroiden kohdalla aikaa vei eniten tuotteistaminen. Kasviksia pyöryköissä on 30–40 prosenttia tuotteesta. Mikrobiologiset testit teki erillinen yritys.
 – Reseptin sain aikaan nopeasti ja se pysyi onneksi sellaisena, että pystyttiin välttämään ylimääräisiä ainesosia. Värit tulevat suoraan kasviksista eli punajuuresta, herneistä ja lehtikaalista. Sitten kehitettiin versio, jota pystyy tekemään isossa tehtaassa ja isossa mittakaavassa, kertoo Pohjola.
 Kaksikko jatkaa tuotekehitystyötä. Tavoitteena on tuoda mukaan uusia makuja suomalaisista raaka-aineista. Myös ravintolan hittituote, kikherneeseen perustuva falafeli, tehdään jatkossa härkäpavusta.
 Pyöryköiden ulkonäkö on tärkeää. Väri tulee kasviksista.  Minna Rosvall / Yle
 Joko nyt on kasvisbuumin aika?
 Kasvisbuumin alkamista on odoteltu Suomeen jo pitkään. Aina välillä varsinkin suurissa kaupungeissa buumin uskotaan jo alkaneen. Suomalaisten lihankulutustilastot herättävät kuitenkin huomaamaan, että perinteinen meno jatkuu vahvana.
 Lihankulutus on laskenut hieman kahtena edellisenä vuotena , selviää Luken eli Luonnonvarakeskuksen  tilastoista . Silti suomalainen syö lähes 80 kiloa lihaa henkilöä kohti vuodessa.
 Kasvisravintolayrittäjät Marjaana Pohjola ja Katariina Vesterinen uskovat, että muutos voisi olla nyt tulossa.
 – Olimme oikeaan aikaan liikkeellä, kun perustimme kasvis-vegaaniravintolaa viisi vuotta sitten. Härkäpapupohjainen, suomalainen tuote ei välttämättä olisi kiinnostanut viisi vuotta sitten, mutta nyt sille on kysyntää.
 Falleroihin käytettävät härkäpavut viljellään regeneratiivisesti, eli maa uudistuu ja sitoo enemmän hiiltä.
 – Ihanaa, että ihmiset ovat heränneet maapallon tilaan ja eläinten hyvinvointiin. He ovat huomanneet, että lihaa ei aina tarvitse olla lautasella, pohtii Pohjola.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 12.9. kello 23.
 Lue lisää:
 Pieni kikka nosti kasvisruuan lasten suosioon – vain ruokien järjestys vaihdettiin: "Menekkiä jouduttu jopa rajoittamaan muovikannella"
 Pitäisikö kasvisruoan määrää julkisissa ruokaloissa lisätä? Suomalaiset jakautuvat kahteen leiriin, kertoo Ylen kysely

Menestysresepti syntyi turkulaisessa kasvisravintolassa – koronasulun iskiessä ei jääty odottamaan parempia aikoja vaan tehtiin kehitystyötä


Summary: Ylen Pakistanin toimittaja Maija Liuhto matkusti Kabuliin ensimmäistä kertaa kolmeen vuoteen. Vastassa oli Taliban ja täysin muuttunut maa.

KABUL  Olemme vain metrien päässä päämäärästämme, Afganistanista, jonne pääsy on vaatinut yli viikon byrokraattisia ponnisteluita. Nyt pakistanilainen rajavartija meinaa tehdä suunnitelmistamme lopun.
 – Missä on pressikorttisi, hän tiuskii pakistanilaiselle kuvaajalleni. Missään ei mainittu, että rajalla vaadittaisiin nähdä Afganistanin viisumin lisäksi myös todiste mediassa työskentelemisestä.
 Lopulta kuvaajani löytää puhelimeltaan kuvan kortista, ja virkailija päästää meidät vastahakoisesti menemään.
 Ihmispaljoudessa hiki virtaa ja pöly lentää. Suurin osa ihmisistä kuitenkin pyrkii takaisin Afganistaniin, ei niinkään toiseen suuntaan.
 Vihdoin olemme Talibanin puolella.  Täällä on rauhallinen tunnelma. Noin kolmekymppinen mies tulee ase kädessä meitä vastaan ja hymyilee ystävällisesti. Hän haluaa vain nähdä Kabulista saamamme kirjeen Talibanin kulttuuri- ja informaatioministeriöstä. Kirje on kuitenkin vain kopio, ja Taliban haluaa vahvistaa, ettemme ole väärentäneet sitä.
 He alkavat soitella puheluita, ja meidät ohjataan istumaan.
 – Miksi hänellä on niqab? taistelija kysyy pashtoksi kuvaajaltani. Tämä selittää, että yritän pukeutua aina paikallisten tapojen mukaan. Mies näyttää tyytyväisenä peukkua minulle.
 Kauempana seisovien talibanien joukosta kuuluu supinaa.
 – Katsokaa, länsimaalainen nainen! Miten hän on tullut tänne saakka yksin maastaan? Miten rohkeaa!
 Taliban on selvästi yhtä hämillään kohtaamisestamme kuin minäkin. Monet heistä näkevät ensimmäistä kertaa elämässään ulkomaalaisen.
 Tilanne on epätodellinen. Tässäkö ovat ne miehet, joita minä ja monet muut afganistanilaiset pelkäsivät kaupungeissa vuosikausia? Nämäkö ovat ne, joiden pelkäsin sieppaavan minut joka kerta, kun astuin asunnostani ulos Kabulin kaduille?
 Vaikka tapaaminen sujuu hyvin, olemme koko ajan tietoisia siitä, ettemme missään nimessä halua suututtaa Talibania. Kyseessä on äärijärjestö, joka on juuri hyökännyt väkivaltaisesti mielenosoittajia ja toimittajia kohtaan Kabulissa.
 Taliban on perustanut tarkastuspisteitä erityisesti kaupunkeihin johtaville teille.  EPA
 Vihdoin pääsemme menemään.  Olemme Afganistanissa. Lähdin Kabulista kolme vuotta sitten ja palaan nyt täysin muuttuneeseen maahan. Kiipeämme autoon ja alamme ajamaan kohti Jalalabadin kaupunkia.
 Matkalla ei tule vastaan paljon pelkäämiämme Talibanin tarkistuspisteitä. Vain kaupunkeihin saapuessa muutamat taistelijat tarkistavat autoja ja heiluttavat meidät menemään heti nähdessään takapenkillä naisen.
 Pellolla pojat pelaavat krikettiä. Naiset kulkevat burkhissa miesten seurassa. Monet valtion rakennukset seisovat hylättyinä.
 Tunnelma on kuitenkin rauhallinen.
 – Ihmiset ovat tyytyväisiä siihen, että sota on ohi, autokuskimme kertoo.
 Hän suree, että hän ei näe kotimaallansa kuitenkaan tulevaisuutta enää Talibanin alla.
 – Kaikki on ohi. Meillä oli paljon unelmia.
 Ilta alkaa jo pimetä ja Kabulia ympäröivät vuoret tulevat näkyviin. Niiden väli puikkelehtivan tien läpi ajaminen kestää vielä tunteja.
 Lopulta olemme perillä.  Macroyanin kaupunginosan neuvostoaikaiset rakennukset tulevat näkyviin, kun ajamme sisään Talibanin hallinnoimaan pääkaupunkiin.
 Yhdysvaltojen lähetystön portin eteen on viritetty valtava Talibanin lippu. Ympäri kaupunkia näkyviä värikkäitä seinämaalauksia on alettu peittää Talibanin mustavalkoisilla propagandateksteillä.
 Kaupungissa on hieman hiljaisempaa, kuin kolme vuotta sitten. Naisia ei näy. Sitten huomaan jotain hämmästyttävää: ulkomaalaisia kävelee vastaan myöhään illalla kadulla. Tämä ei olisi ollut mahdollista vielä kuukausi sitten – sieppauksien riski oli niin suuri.
 Nyt melkein kaikki tuntemani ihmiset ovat lähteneet maasta, sieppaajat ovat vallassa ja Kabulissa on vaikea rauha.
 Olen takaisin, mutta kaikki on muuttunut.
 Lue lisää:
 Suomi jätti evakuoimatta Afganistanista tulkit ja vartijat, Ruotsi ei – Tutkijat: Hallitus väisteli vastuuta ja teki mielivaltaisia rajauksia
 Miksi syyskuun terrori-iskun syyllisiä ei ole tuomittu, vaikka heidät tiedetään? ihmettelee 24-vuotias Juliette Scauso, jonka isä kuoli iskussa
 Afganistanissa puoli miljoonaa ihmistä voi lähteä pakoon loppuvuonna – Pakistanin lähettiläs Ylelle: Älkää jättäkö meitä hoitamaan tilannetta yksin
 Afganistanin sodasta tuli millenniaalien Vietnam – ensin sota ei tuntunut missään, mutta sitten Elijah Bales meni rikki

Toimittajalta: Olen jälleen Kabulissa, mutta kaikki on muuttunut


Summary: Pyörien ja varaosien pulaa ovat vauhdittaneet pyöräilyn kasvava suosio ja koronan vuoksi suljetut pyörätehtaat. Tällä hetkellä Euroopassa on pulaa jopa renkaista, ketjuista ja jarrupaloista.

Polkupyörien ja pyöräilytarvikkeiden vähittäiskauppa

Pyöräkorjaamoista ja huoltoliikkeistä kerrotaan, että tehtaat eivät ole pysyneet kysynnän tahdissa. Varaosapula kärjistyi, kun isot tukkukauppiaat Aasiassa ja Amerikassa moninkertaistivat pyörä- ja varaosaostonsa ja ostivat varastot miltei tyhjiksi.
 – Eurooppa jäi nuolemaan näppejään. Nyt kun osapulaa paikataan, niin osat toimitetaan pääasiassa pyörätehtaisiin ja jälkimarkkinointiin ei riitä tavaraa, kertoo yrittäjä  Vesa Korhonen  VX Fixiestä Jyväskylästä.
 Vesa Korhonen on huoltanut ja korjannut polkupyöriä kahdeksan vuotta VX Fixiessä. Jarkko Riikonen / Yle
 Keväällä joidenkin varaosien odotusaika venyi neljäänkymmeneen viikkoon, nyt ylittyy jo vuosi.
 – Renkaista on pulaa ja yleisimpiä jarrupalojakin tuntuu olevan kiven alla, huokaa yrittäjä  Pasi Pesiö  Huoltopilotti Oy:stä.
 Pesiö on tilannyt koko ensi kauden varaosat hyvissä ajoin keväällä, mutta siltikään hän ei ole varma saadaanko tarvikkeita.
 Neljä mekaanikkoa työllistävässä Huoltopilotissa osien saantia helpottaa hieman japanilaisen pyöränosien valmistajan Shimanon sertifikaatti.
 Yhden miehen yritys VX-Fixie kärsii enemmän osapulasta. Ongelmia on ketjujen ja takapakkojen saannissa.
 – Se on maailmanlaajuinen ongelma ja saa nähdä saadaanko osia ensi vuonna. Joitakin pakkoja joutuu odottamaan jopa vuoteen -24 asti, harmittelee Vesa Korhonen.
 Hinnat nousevat syyskuussa
 Kun pyörämarkkinoilla tarjonta ei kohtaa kysyntää, on edessä tuttu ilmiö: hintojen nousu.
 – Tavarantoimittajilta tuli viestiä, että syyskuussa hinnat taas nousevat. Luulen, että kärsimme vielä pari vuotta saatavuusongelmista, miettii Pasi Pesiö.
 Pasi Pesiö pyörittää neljä mekaanikkoa työllistävää Huoltopilottia Jyväskylässä. Jarkko Riikonen / Yle
 Pyöräilijä voi itse välttää varaosapulan aiheuttamaa pyöräilykatkosta pitämällä hyvää huolta pyörästään - etenkin ketjuista
 – Pyöriä pitää pestä useammin ja rasvata ketjut säännöllisesti, niin sillä pääsee jo aika pitkälle. Jos ketjut venyvät liikaa, niin edessä on remontti, muistuttaa Vesa Korhonen.
 Jyväskylän Pyöräilyseura JYPS korostaa myös polkupyörien säännöllistä huoltoa. Kesällä JYPS järjesti pyöränhuoltokurssikiertueen Keski-Suomessa. Kursseilla harjoiteltiin muun muassa öljyämisiä, vaihteiden ja jarrujen säätämistä sekä renkaiden, sisäkumien ja muiden kuluvien osien vaihtamista.
 Ketjujen säännöllinen putsaus ja öljyäminen voi pelastaa suuremmilta korjausmurheilta. Jarkko Riikonen / Yle
 Pyöräilyseuran jäsensihteeri  Teemu Peltonen  kiteyttää pyörästä huolehtimisen perusteet kuuteen vinkkiin.
 Kuusi vinkkiä pyörän kunnossapitämiseen
 Huolehdi turvallisuudesta: tarkasta, että jarrut toimivat ja jarrupaloissa on pintaa, tarkasta renkaiden kiinnitys ja muut pultit. Varmista mukavuus: tarpeeksi ilmaa renkaissa. Arkipyörissä rengaspaine on yleensä 4-6 baria. Sen pumppaa mittarilla varustetulla jalkapumpulla. Pienillä kasipumpuilla saa vain pari baria. Ehkäise rikkoontumista: huolehdi ketjuista, öljyä kerran viikossa tai parissa suihkutettavalla ketjuöljyllä. Ketju öljytään pyörittämällä polkimia taaksepäin. Pyyhi ylimääräinen öljy pois, sillä se kerää likaa. Säästä korjauskuluja ketjumitalla: halpa työkalu näyttää onko ketju venynyt. Jos mitan kaksi hammasta uppoaa ketjuväleihin, ketju on venynyt ja se pitää vaihtaa. Jos ketjun ajaa loppuun, se kuluttaa taka- ja etupakkaa, jolloin ne pitää uusia. Opettele sisärenkaan vaihto: uusi rengas ja rengasmuovi retkillä mukana päällysrenkaan irrottamiseksi vanteelta, YouTubesta löytyy opastusvideoita. Pidä yleistyökaluja mukana: kuusiokolo- ja jakoavain pulttien kiristämiseen, rengasmuovit tien päällä kumien vaihtamiseen ja minipumppu, jotta uuteen sisäkumiin saa ilmaa.
 Pyörähuoltamoissa varaosavalikoima hupenee, kun tehtaiden tuotanto ei pysy kysynnän tahdissa. Jarkko Riikonen / Yle
 Voit keskustella aiheesta 12.9. klo 23.00 saakka .

Nyt ei kannata rikkoa polkupyörää, varaosia voi joutua odottamaan vuoteen 2024 – katso vinkit pyörän kunnossapitoon


Summary: Leena Pöysti haluaa toimia kuvauksissa kuin oikea ammattilainen. Syke-rooliaan varten hän valmistautui näpertelemällä pihtejä autossaan ja ompelemalla tikkejä vaahtomuoviin.

Erilaiset poliisi- ja lääkärisarjat kuuluvat tv-katsojien suosikkeihin. Näyttelijä  Leena Pöystillä  on kokemusta molemmista. Hänet tunnetaan niin  Sykkeen  Johanna Alankona kuin  Roban  Maikki Kurkelanakin. Mitä hän ajattelee sarjojen suosion syistä?
 – Ne on niitä elämän ja kuoleman kysymyksiä. Niitä suurimpia kysymyksiä mitä kohdataan, syntymää ja kuolemaa. Ja niitä ääritiloja, kun tapahtuu jotain sellaista mitä ei toivoisi että tapahtuu, tulee jokin sairaus tai ryöstö. Sitä turvallisuuden ulkopuolella olemista ja sen käsittelemistä.
 Samalla sarjat käsittelevät tietysti ammattilaisia, joiden tehtävä on kohdata vaikeisiin tilanteisiin ja suurten kysymysten äärelle joutuneita ihmisiä. Leena Pöysti kertoo saaneensa Syke-rooliaan varten perusteellista perehdytystä, jotta osaisi toimia kuvaustilanteessa ammattilaisen tavoin. Alun perin Pöysti tutustui sairaalamaailmaan roolihahmonsa tapaan sairaanhoitajan vinkkelistä.
 – Saimme seurata leikkauksia sairaalassa ja laittaa tippaa ja verikoeneulaa toisille ihmisille. Minulla oli kotona myös tippapussi ja letku, ja sain harjoitella sitäkin, että kun saan sellaisen paketin, niin miten avaan sen ja rakennan sen tipan.
 Pöystillä oli myös autossaan leikkaussalipihdit, joita hän opetteli aina vapaalla kädellä näpertämään auki ja kiinni – kummallakin kädellä. Tikkien ompelemista hän harjoitteli vaahtomuoviin.
 – Pidän tärkeänä, ettei kenellekään pistä silmään, että miten toi on noin hölmö ja eihän tuota usko ollenkaan. Että katsojan olisi helppo keskittyä itse tarinaan. Ja minun on taas siinä tilanteessa helppo keskittyä siihen henkilöiden väliseen asiaan, kun kaikki tekemiset on harjoiteltu ja mietitty hyvin.
 Katso Leena Pöystin koko haastattelu Puoli seitsemän -ohjelmassa:

Näyttelijä Leena Pöysti poliisi- ja lääkärisarjojen suosiosta: “Elämän ja kuoleman kysymyksiä”


Summary: Tänään tuli kuluneeksi 20 vuotta syyskuun 11. päivän terrori-iskuista. Päivän aikana kuultiin musiikkiesityksiä ja seurattiin tuntien ajan kun uhrien omaiset lukivat ääneen iskuissa kuolleiden nimiä.  Katso taltiointi Ylen erikoislähetyksestä tästä artikkelista.

Syyskuun 11. päivän iskuista tulee tänään kuluneeksi 20 vuotta.
 Terroristien kaappaamat matkustajakoneet iskeytyivät World Trade Centerin kaksoistorneihin New Yorkissa sekä puolustusministeriö Pentagonin rakennukseen Washingtonissa. Neljäs koneista putosi maahan Pennsylvaniassa matkustajien hyökättyä kaappareiden kimppuun.
 Miten iskut muuttivat maailmaa? Mitä iskujen jälkeen aloitetusta Afganistanin sodasta jäi käteen?
 Ylen erikoislähetyksessä Yle Areenassa ja TV1:ssä nähtiin tunnelmia New Yorkista muistotilaisuudesta
 Voit katsoa Ylen erikoislähetyksen kokonaisuudessaan täältä :

 Muistotilaisuutta seurasi paikan päällä Yhdysvaltain-kirjeenvaihtaja  Mika Hentunen .
 Hänen mukaansa Yhdysvallat muuttui iskujen jälkeen.
 – Kyllä se jätti pysyvät jäljen tähän kansakuntaan. Amerikkalaiset tulivat tietoisiksi, että heitäkin vastaan voidaan hyökätä ja vielä heidän omalla maaperällään, Hentunen kuvailee.
 Studiossa tapahtumia kommentoivat Ulkopoliittisen instituutin johtaja  Mika Aaltola  sekä Ruotsin maanpuolustuskorkeakoulun dosentti  Ilmari Käihkö .
 Kuusi hiljaista hetkeä
 Yhdysvalloissa pidettiin kuusi hiljaista hetkeä niillä kellonlyömillä, jolloin koneet törmäsivät ja jolloin WTC-tornit sortuivat 20 vuotta sitten.
 Päivän muistamiseen osallistui myös iskujen aikaan presidenttinä toiminut  George W. Bush . Hän oli pääpuhujana Pennsylvaniassa pidetyssä muistoseremoniassa.
 Bushin mukaan WTC-iskujen jälkeen koettu yhtenäisyys Yhdysvalloissa tuntuu nyt "kaukaiselta". Hänen mukaansa julkisessa keskustelussa korostuu sen sijaan jokaisen erimielisyyden muuttuminen riidoiksi ja politiikan muuttuminen vihan ja pelon alustaksi.
 New Yorkissa poliiseja ja palomiehiä kannattelemassa Yhdysvaltojen kansallislippua. 20 vuoden takaisten tapahtumien muistotilaisuuden aluksi kuultiin Yhdysvaltojen kansallishymni. Ed Jones / EPA
 Palomies Rob Seeburger New Jerseystä vaimonsa Rosen kanssa menehtyneiden muistotilaisuudessa. Peter Foley / EPA
 Poliisi vieraili kaksoistornien paikalle luodulla muistomerkillä. Peter Foley / EPA
 Katie Mascall sulhasensa Andre Jabban kanssa kunnioittamassa Mascalin isän muistoa. Craig Ruttle / EPA
 Mitä 20 vuotta sitten tapahtui?
 Iskujen sarjassa sai surmansa noin 3 000 ihmistä, heistä ylivoimaisesti suurin osa New Yorkissa. Pian iskujen jälkeen Yhdysvallat aloittivat sotatoimet Afganistanissa, mistä viimeisetkin amerikkalaissotilaat poistuivat viime kuun lopussa.
 Yhdysvaltain mukaan terroristijärjestö al-Qaidan jäsenet olivat suunnitelleet syyskuun iskut Afganistanissa maata hallitsevan Taliban-liikkeen suojeluksessa. Nyt Taliban on jälleen palannut valtaan maassa.
 Ylen erikoislähetyksessä kuultiin tunnelmia myös Afganistanista. Pääkaupungista Kabulista lähetyksessä oli mukana toimittajamme  Maija Liuhto  ja Mazar-i-Sharifista  Antti Kuronen .
 Liuhdon mukaan tilanne Kabulissa on rauhallinen, joskin jotain levottomuuksia on nähty. Silti tiukka järjestys vaikuttaa olevan monen mielestä parempi kuin ei järjestystä ollenkaan.
 – Ihmiset ovat melko tyytyväisiä siihen, että sota on loppunut, vaikka taloudellisesti ei mene hyvin, Liuhto sanoo.
 Kurosen mukaan suurin osa hänen tapaamistaan ihmisistä vastustaa Talibania.
 – He ovat peloissaan, harmissaan ja masentuneita siitä, että heidän elämänsä puuttui kertaheitolla. En ole nähnyt kenenkään juhlivan täällä Talibanin voittoa, joskin maaseudulla kannatusta on, Kuronen kertoo.
 Yhdysvaltain presidentti Joe Biden puolisonsa Jill Bidenin kanssa muistojuhlassa. Mukana ovat myös entiset presidenttiparit Barack Obama ja Michelle Obama ja Bill Clinton ja Hillary Clinton sekä New Yorkin entinen pormestari Michael Bloomberg ja hänen kumppaninsa Diana Taylor ja edustajainhuoneen puhemies Nancy Pelosi. Chip Somodevilla / AOP
 Uhrien omaiset lukivat iskuissa kuolleiden nimiä muistotilaisuudessa. Nämä ihmiset odottivat vielä vuoroaan. Chip Somodevilla / EPA
 Muistotilaisuutta taltioitiin monin tavoin. EPA
 Obama: "Yhdysvallat on aina ollut sankareiden koti"
 Entinen presidentti  Barack Obama  ylisti aiemmin ihmisten toimintaa kriisin hetkellä.
 – Siitä päivästä lähtien on ollut selvää, että Yhdysvallat on aina ollut sankareiden koti, niiden, jotka juoksevat kohti vaaraa ja tekevät oikein, sanoi maata vuosina 2009–2017 johtanut Obama uutistoimisto AP:n mukaan.
 Obama kertoo, että hänen ja hänen vaimonsa  Michelle Obama  eivät muistele päivän tuhoa tai raunioita vaan pelastajia, jotka juoksivat kohti liekkejä tornien sortuessa, kaapatun koneen ohjaamoon rynnistäneitä ja kaikkia apuaan tarjonneita.
 Obaman mukaan koronapandemian hoidossa on nähtävissä samankaltaista sinnikkyyttä.
 Britannian kuningatar  Elisabet  esitti viestissään presidentti  Joe Bidenille  myötätuntonsa.
 – Minun, perheeni ja koko kansakuntamme ajattelemme ja rukoilemme edelleen uhrien, eloonjääneiden sekä kärsineiden perheiden ja pelastushenkilöstön puolesta, kuningatar sanoi AP:n mukaan.
 Britannian pääministeri  Boris Johnson  sanoi, että terroristit eivät onnistuneet horjuttamaan uskoa vapauteen ja demokratiaan.
 – He eivät onnistuneet ajamaan meitä erilleen tai saamaan meitä luopumaan arvoistamme tai elämään jatkuvassa pelossa, Johnson sanoi AP:n mukaan.
 Lisää aiheesta:
 "Sisu pelasti minut" – suomalainen palomies selvisi kuin ihmeen kaupalla hengissä New Yorkin terrori-iskusta vuonna 2001
 Afganistanin sodasta tuli millenniaalien Vietnam – ensin sota ei tuntunut missään, mutta sitten Elijah Bales meni rikki
 Suomen pisin sota loppui – Afganistanin operaatio maksoi satoja miljoonia, mutta mitä sillä saavutettiin?

20 vuotta tuhoisista terrori-iskuista New Yorkiin – Yle seurasi muistotilaisuutta, kirjeenvaihtaja: "Jätti pysyvät jäljet kansakuntaan"


Summary: Päivttäiset tartuntaluvut eivät enää ole koronajournalismin pääroolissa, joten näkökulmat on punnittava uudelleen. Median vallasta pandemian päättämisessä keskusteltiin Ylen mediaohjelma Viimeisessä sanassa.

Kaikista suomalaisista yli puolet on rokotettu kahteen kertaan. Suomen uudistettu koronastrategia hyväksyttiin tällä viikolla. Maa halutaan avata ja pitää auki. Pääministeri  Sanna Marin  (sd.)  arvioi , että normaaliin elämään olisi mahdollista palata lokakuussa.
 Poikkeustilasta valoisammaksi muuttuneessa koronatilanteessa on syytä tarkastella myös sitä tapaa, jolla mediassa pandemiaa käsitellään. Tätä mieltä on Ylen mediaohjelma Viimeisessä sanassa vieraillut Helsingin Sanomien toimituspäällikkö  Esa Mäkinen .
 Suurista medioista  Helsingin Sanomat  ja  MTV Uutiset  kertoivat 6. syyskuuta, että eivät enää jatka päivittäisten tartuntalukujen uutisoimista.
 – Kun kyse on ihmisten perusoikeuksiin puuttumisesta, lähtökohta pitäisi olla se, että poikkeustilan jatkamista tulisi perustella eikä paluuta normaaliin. Ei ole perusteltua jatkaa rutiininomaista tartuntaluvuista uutisointia.

 Tampereen yliopiston journalistiikan apulaisprofessori  Laura Ahva  toivottaa koronajournalismin painopisteen muutoksen tartuntaluvuista kohti normaalia elämää tervetulleeksi.
 – Tartuntaluvut olivat kriisin alkuvaiheessa keino saada haltuun koronaa ja niiden seuraamisesta tuli sitten rutiinia pitkittyneen kriisin aikana, Ahva sanoo.
 Apulaisprofessori Laura Ahva Tampereen yliopistosta sanoo, että päivittäisten tartuntalukujen kertomisesta tuli medialla rutiini pitkittyneessä kriisissä.  Jorge Gonzalez / Yle
 Päivittäiset THL:n toimittamat tartuntaluvut eivät enää kerro pandemiatilanteen vakavuudesta, mutta eivät ne ole olleet apulaisproffesorin mukaan ongelmattomia aiemminkaan. Pelkkien lukujen tuijottaminen kadottaa kontekstin ja ja aiheuttaa toivottomuutta.
 Myös Ylellä pohditaan sitä, millainen koronauutisointi on relevanttia ja pyritään keskittymään etenkin koronan isompaan kuvaan.
 Huolenaiheet kiinnostavat journalismissa, mutta ilolle on aina tilausta
 Mäkinen kirjoitti Helsingin Sanomien uudesta koronalinjauksesta kertoneessa  uutisessa , että "korona loppuu siinä vaiheessa, kun kukin meistä itse päättää lakata pelkäämästä."
 Hän kertoo tarkoittaneen kärjekkäällä lauseella sitä, että jokaisen pitää itse tehdä päätös siitä, milloin on tarpeeksi tietoa, jonka turvin uskaltaa palata normaaliin.
 – THL:n Mika Salminen ei tule taluttamaan ihmisiä harrastuksiin, ravintoloihin ja karaokeen. Meidän näkökulmastamme tiedon fokuksen muuttaminen on rohkaisu pois siitä pelosta, joka kuitenkin on puolitoista vuotta ollut meidän kaikkien elämässä enemmän tai vähemmän läsnä, Mäkinen sanoo.
 Helsingin Sanomien toimituspäällikkö Esa Mäkinen muistuttaa, että median on oltava mukana myös yleisön iloissa, ei vain huolissa. Jorge Gonzalez / Yle
 Ahva sanoo, että journalistisella medialla on valta määritellä kuinka paljon, miten, milloin ja mistä näkökulmasta koronasta puhutaan. Tämä kaikki luo todellisuutta, jossa elämme.
 – Medialla on valta suunnata sitä, miten korona ymmärretään ja miten sen kanssa eletään, Ahva sanoo.
 Hän kertoo yleisötutkimuksesta, jonka mukaan ihmisiä kiinnostaa journalismissa sellaiset asiat, jotka heitä omassa elämässään huolettavat. Rokotusten ansiosta korona ei enää ole kansakunnan päällimmäisin huolenaihe.
 – Nyt median pitää löytää asiat, jotka ovat tämän hetken huolenaiheita ja kohdentaa huomio niihin. Tällöin ihmiset saavat resursseja elää tässä monimutkaisessa maailmassa, Ahva sanoo.
 – Mistä me löydetään sitä iloa, joka liittyy koronan päättymiseen? Väitän, että tänä syksynä yksi vallitseva teema on helpotus, muistuttaa Mäkinen.
 Katso edelliset Viimeinen sana -jaksot tästä.

Median pitää rohkaista ihmisiä pois koronapelosta, sanoo HS:n toimituspäällikkö Esa Mäkinen – "Mika Salminen ei tule taluttamaan meitä karaokeen"


Summary: Suomi osallistuu kolmen Euroopan maan kanssa yhteishankkeeseen, jossa valtava tutkimuspallo kuljettaa tutkimuslaitteistoa 35 kilometrin korkeuteen. Tutkimuksella saadaan runsaasti erilaista tietoa stratosfääristä.

Sodankylän geofysiikan observatorion laitos on mukana EU:n rahoittamassa yhteishankkeessa, jossa tutkitaan stratosfääriä. Kiirunasta nousi tänään ilmaan kolmen omakotitalon kokoinen pallo, joka kuljettaa muun muassa Suomen, Ranskan, Saksan ja Italian tutkimuslaitteistoa 35 kilometrin korkeuteen. Pallo on täytetty heliumilla ja se kykenee nostamaan noin kahden tonnin painon.
 – Tämä on poikkeuksellista, sillä pallon koko on niin suuri, että se kykenee nostamaan ison henkilöauton verran kuormaa taivaalle, valaisee Oulun yliopiston ja Sodankylän observatorion avaruustutkija  Esa Turunen .
 Tältä näyttää kolmen omakotitalon kokoinen tutkimuspallo kuormineen, kun se nousee ilmaan. Esa Turunen
 Vastaavan kokoisia stratosfääripalloja lähetetään harvoin. Esimerkiksi säähavaintopallo jää sen kanssa kokonsa puolesta lilliputtien sarjaan.
 – Se vie noin kaksi tuntia, kun pallo on 35 kilometrin korkeudessa ja sen jälkeen se kelluu stratosfäärissä tuulten suuntaan, kertoo Turunen.
 Pallo nostetaan ilmaan Kiirunasta, Esrange-avaruuskeskuksesta. Se ylittää tuulten mukana Kolarin ja laskeutuu mahdollisesti Kuusamon alueella.
 – Sillä voisi lentää napa-alueen yli vaikka Pohjois-Amerikkaan. Nyt se laskeutuu turvallisesti Kuusamon alueelle riippuen tuulista. Yksi vaihtoehto voi olla myös Saariselän alue, aprikoi avaruustutkija Esa Turunen.
 Sodankylän geofysiikan observatorion tutkimusryhmällä on pallon mukana oma, 18 kiloa painava säteilymittari, jolla tutkitaan kosmista säteilyä tarkemmin kuin koskaan aiemmin. Kyseinen tutkimus tehdään ensimmäistä kertaa näin pohjoisessa revontulialueen korkeudessa. Mittaustuloksista on lähitulevaisuudessa hyötyä useilla käytännön alueilla.
 – Mittaustuloksilla pystytään tarkentamaan esimerkiksi napa-alueiden ylitse suuntautuvien lentoreittien säteilyannosta, joka kohdistuu lentohenkilökuntaan tai matkustajiin.
 Sodankylän observatorion tutkija Alexandros Binios ja Oulun yliopiston tutkija Alexander Mishev asentavat laitteistoa ennen niiden siirtoa palloa kuljettavaan koriin. Esa Turunen
 Stratosfääriin nousevalla tutkimuspallolla etsitään tietoa myös ilmaston muutoksesta. Italialaistutkijat selvittävät muun muassa yläilmakehän aerosolikoostumuksia. Avaruustutkija Esa Turusen mukaan tieto on erittäin tärkeää, jotta pystytään tieteen kautta ymmärtämään kuinka ilmastomme muuttuu.
 – Tiedetään, että ilmastonmuutos on ihmiskunnan tärkeimpiä kysymyksiä tällä hetkellä. Siinä taustalla täytyy olla tarkka tieto kuinka prosessit toimivat. Tiedot analysoidaan Roomassa.
 Suomalaiset tutkijat ovat rakentaneet mittauslaitteita ja valmistautuneet lentoon kolme vuotta. Tutkimuspallon tietoja odotellaan kuumeisesti, mutta kärsivällisesti.
 –Ehdin jäädä välissä jo eläkkeelle, mutta onneksi saan emeritussopimuksella vielä toimia nuorempien tutkijoiden kanssa, iloitsee avaruustutkija Esa Turunen.
 Lisätty 11.9. klo 17.09 kuva, jossa tutkimuspallo nousee kohti stratosfääriä

Jättimäinen tutkimuspallo nousi Kiirunasta 35 kilometrin korkeuteen ja laskeutuu Suomen Lappiin – tutkimuksessa saadaan lisätietoa ilmastonmuutoksesta ja säteilystä


Summary: Teatteri tuo Lahdessa näyttämöilleen neljä ensi-iltaa kuukauden sisällä, mukana kaksi kantaesitystä. Romaanijärkäle Sota ja rauha nähdään uutena sovituksena. Korona hellittää hiljalleen, mutta teatteria saattavat seuraavaksi uhata kaupungin säästötoimet.

Lahden kaupunginteatterin syksyn ohjelmisto on runsas. Kun esitykset keväällä koronan takia kiellettiin, ensi-illatkin siirrettiin syksyyn.
 – Niinpä käynnistämme kauden nyt tiivistetysti, kertoo Lahden kaupunginteatterin johtaja  Ilkka Laasonen .
 Teatterin ovien avautumista on odotettu niin  Lahdessa kuin muuallakin .
 Lippuja on myyty hyvin koronarajoitusten takia vajaisiin katsomoihin. Yleisö on löytänyt tiensä teatteriin, vaikka toista pelättiin.
 – Näyttelijöiden ja katsojien kohtaaminen on ollut riemukasta, Laasonen kertoo.
 Sodan ja rauhan Natasha on nuori kapinallinen
 Yksi keväältä syksyyn siirtyneistä ensi-illoista on  Sota ja rauha .
 Leo Tolstoin  klassikkoteos sijoittuu 1800-luvun Venäjälle Napoleonin hyökkäyksen aikaan. Henkilöitä romaanissa on monta sataa. Teoksesta on tehty vuosien varrella useita elokuvia ja näytelmiä.
 Liki 2 000-sivuisesta venäläisklassikosta nähdään Lahdessa uusi, ohjaaja  Pasi Lampelan  sovitus. Sen kirjoittaminen kesti pari vuotta.
 Näytelmäsovituksen keskiöön Lampela on poiminut  Natasha Rostovan ,  Pierre Bezuhovin  ja  Andrei Bolkonskin . Näytelmän henkilögallerian hän rajasi kahteentoista.
 Tapani Kalliomäki on Sodan ja rauhan Andrei Bolkonski, Janna Räsänen Natasha ja Mikko Pörhölä Pierre Bezuhov. Janne Nykänen / Yle
 – Natashan, Pierren ja Andrein tarinat leikkaavat koko teoksen läpi ja heihin kytkeytyy muita henkilöitä. Tältä pohjalta muodostui näytelmän dramaturginen kaari.
 Pasi Lampela kertoo halunneensa tuoda henkilöt lähemmäs tätä päivää. Natashan rooli kaipasi eniten päivittämistä.
 Tolstoi seuraa Natashaa teinityöstä kolmikymppiseksi. Hän on heti seurapiirien lemmikki, ja herättää huomiota lahjakkuutensa ja kauneutensa ansiosta.
 Näytelmässä Natasha on parikymppinen ja naiskuva modernimpi.
 – Natasha on jo lähtötilanteessa jonkin sortin kapinallinen. Tämä juuri on se piirre, joka tekee hänestä muiden silmissä kiinnostavan, Lampela toteaa.
  Kulttuurilaitokset tiukoilla
 Lahdessa on kipuiltu muiden teattereiden tavoin tempoilevien koronaohjeistusten ja -sulkujen paineessa.
 Tilanne on kuitenkin teatterinjohtaja Ilkka Laasosen mukaan kohtuullinen, ja teatterin talous on välttänyt pohjakosketuksen valtion koronatukien ansiosta.
 Vaikka koronakurimuksesta ollaan pääsemässä pinnalle, tulevina vuosinakaan ei ole helppoa.  Kaupungin talousarvioesitykseen on kirjattu mittavat säästövaateet kulttuurilaitoksille.
 Jos tiukennukset toteutuvat kokonaisuudessaan, ne alkavat näkyä ja tuntua Laasosen mukaan myös yleisölle.
 – Se tietäisi suuria hankaluuksia teatterin pyörittämiselle nykymuodossa ja vaatisi isoja muutoksia. Toivon toki, ettei siihen tarvitsisi mennä.

Lahden kaupunginteatteri purkaa ensi-iltojen koronasumaa – Sota ja rauha -klassikon sovitus näkee naispäähenkilönsä uusin silmin


Summary: Tampereella kastettiin lauantaina noin 850 yliopisto-opiskelijaa Tammerkoskeen. Kyseessä oli jo toinen perättäinen syyskaste perinteisen vapputapahtuman sijaan.

Tekniikan opiskelijoiden yli neljällä kuukaudella siirtynyt vapunvietto huipentui lauantaina teekkarikasteeseen Tampereella. Päivän aikana noin 850 Tampereen yliopiston tekniikan ja luonnontieteiden tiedekunnan opiskelijaa pääsi Tammerkosken kylmään kylpyyn.
 Teekkarikaste on kuulunut tamperelaiseen vappuperinteeseen vuodesta 1966. Tänä vuonna se  siirtyi koronapandemian vuoksi  syksyyn jo toisen kerran peräkkäin.
 Myös perinteinen fuksikulkue peruuntui ja sen sijaan opiskelijat matkustivat Hervannasta ratikalla keskustaan.
 Ensimmäiset ryhmät laskettiin kosken kello 12 ja aikataulun mukaan noin 850 teekkaria on saanut kasteen kello 18 mennessä. Elina Nieminen / Yle
 Ensimmäisten joukossa koskeen pääsivät jäynäkisan voittaneet konetekniikan opiskelijat. Parhaassa jäynässä tamperelaisille uskoteltiin, että ratikkaan on asennettu iiriksen tunnistin, joka rekisteröi pummilla kulkevat matkustajat.
 Kasteen jälkeen itseään kuivaillut  Aaro Mätäsniemi  ei tapahtuman siirtymistä enää harmitellut.
 – Ei haittaa yhtään, nyt on todella hyvä fiilis. Vesikin on varmaan vappuna kylmempää.
 Myös  Anna Kopra  oli helpottunut ja tyytyväinen.
 – En pidä korkeista paikoista enkä kylmästä vedestä, mutta yllättävän hauskaa oli. Ja nyt olen sitten tuore koneteekkari.
 Yleensä ensimmäisen vuoden opiskelijat eli fuksit kastetaan lukuvuoden päätteeksi vappuna ja vasta sen jälkeen he ovat teekkareita. Syksyyn siirtyneessä tapahtumassa teekkareiksi kastettiin toisen vuoden opiskelijoita. Kopralla opintoja on takana jo kaksi vuotta eli teekkarin tittelin hän saa käyttöön tavallista myöhemmin.
 – Minun piti osallistua kasteeseen jo vuosi sitten, mutta jouduin koronatestiin ja jätin varotoimena osallistumatta.
 Anna Kopra ehti olla lähiopetuksessa puolisen vuotta ennen kuin koronapandemia iski. – Hankalaahan se osittain on, mutta kyllä se menee.  Elina Nieminen / Yle
 Tapahtumassa pyrittiin pitämään tiukasti huolta koronturvallisuudesta. Yleisöä oltiin pyydetty seuraamaan kastetta mieluiten striimin ääressä kotona tai vähintäänkin Tammerkosken toiselta rannalta. Joko ohje oli otettu tosissaan tai sitten tieto tapahtumasta ei ollu tamperelaisia tavoittanut, koska muita kuin opiskelijoita ja heidän läheisiään oli paikalla hyvin maltillisesti.

Teekkarit pääsivät viimein Tammerkoskeen – korona siirsi vappujuhlat syksyyn, yleisön toivottiin seuraavan juhlintaa verkossa


Summary: Poliisi pyytä havaintoja Ville-Veikko Virtalasta. Hänestä on tehty viimeinen havainto perjantai-iltana 10.9. noin kello 18 Vimpelissä Ylipekantien varrella. Havainnot voi ilmoittaa hätänumeroon 112.

Poliisi pyytää havaintoja Vimpelistä perjantaina 10.9. kadonneesta  Ville-Veikko Virtalasta .  Kuva  on katsottavissa poliisin verkkosivulla.
 Viimeinen havainto miehestä on tehty noin kello 18 Vimpelissä Ylipekantien varrella. Virtalalla on ollut katoamishetkellä yllään farkut, tummansininen parkatakki ja takin alla punainen ruutupaita.
 Kaikki perjantain klo 18 jälkeen tehdyt havainnot Ville-Veikko Virtalan olinpaikasta tai liikkeistä voi ilmoittaa Pohjanmaan poliisin vihjenumeroon 0295 440 513 tai hätänumeroon 112.
 Korjattu perjantain päivämäärä klo 18.41

Poliisi kaipaa tietoja Vimpelissä kadonneesta miehestä


Summary: Lähes 30 vuotta kameran ja yleisön edessä itsensä riisunut Anssi Viskari, taiteilijanimeltään Mr Lothar, vetäytyy pikkuhiljaa aikuisviihteestä kaiken laillisen nähneenä.

Mäntyharjun keskustassa oven omakotitaloon avaa selvästi hyvässä kunnossa oleva mies. Marraskuun alussa mittariin napsahtaa 50 elettyä vuotta.
 – Pikkuhiljaa tilanne on mennyt siihen, että ensin merkitsen kalenteriin vesijetti- ja moottorikelkkakisat. Vasta sen jälkeen katson, että jäikö tilaa esiintymiskeikoilla, Viskari sanoo.
 Mies on elättänyt itsensä esiintymällä alasti, harrastamalla seksiä elävän yleisön edessä ja tekemällä pornoelokuvia. Tuhansien stripteasekeikkojen ja satojen elokuvien Viskari sanoo, ettei kadu uraltaan mitään. Samaa eivät sano kaikki Viskarin kanssa työskennelleet.
 Jotkut vastanäyttelijät ovat tulleet kuvausten jälkeen toisiin ajatuksiin. Kun asiat on sovittu ja nimet on paperissa, tehtyä ei saa tekemättömäksi.
 – Kysyn heiltä useampaan kertaan, että oletko varma, Viskari sanoo.
 Helppo raha ja julkisuus houkutuksina
 Pornobisneksessä Anssi Viskari aloitti vuonna 1994, jolloin painetut lehdet myytiin ruokamarkettien lehtitelineiden ylähyllyllä. Videot myytiin hämyisissä ja salaperäisissä seksikaupoissa, jotka olivat yleensä kivijalkamyymälöitä.
 Ero nykyiseen maailmaan, jossa internet on pullollaan ilmaista pornoa ja kulkee kännykän mukana jokaisen taskussa, on valtava.
 Viskari on tehnyt urallaan yli 250 pornoelokuvaa. Se saattaa olla jopa lyömätön Suomen ennätys, sillä seuraavilla cv:stä löytyy vain satakunta filmiä.
 Mäntyharjulaisen tapa tehdä elokuvia on suoranuottinen. Mies kuvaa materiaalin ja myy sen eteenpäin. Ostaja vastaa materiaalien editoinnista, tuotannosta ja jakelusta. Se on tuonut myös hieman murheita jälkikäteen.
 Kun nuhruiset lehdet ja vhs-kasetit ovat vaihtuneet internetin avoimuuteen ja kuvauskelpoinen kalusto kulkee älypuhelimessa jokaisen taskussa, houkutus helpon rahan ja julkisuuden perään voi houkutella nuoria.
 Viskarin ohje alaa harkitsevilla on selvä: tee se, mitä olet valmis näyttämään kaikkein läheisimmille ihmisille.
 – Kysyn aina vastanäyttelijöiltä, että oletko valmis katsomaan lopputulosta tässä sohvalla vanhempiesi kanssa. Sillä hetkellä saatetaan olla valmiita, mutta joskus katumus iskee jälkikäteen.
 Myös aikuisviihdealan kiistattomat varjopuolet ihmiskaupasta päihteisiin ovat edelleen suuri riski alalle aikoville.
 – Suomessa piirit ovat aika pienet, eikä ongelmatkaan nähdäkseni ole niin suuria. Esimerkiksi ulkomailta tuotuihin näyttelijöihin en ole törmännyt.
 Anssi Viskari on kiertänyt esiintymässä ympäri Suomea lähes 30 vuotta. Petri Vironen / Yle
 Myös uuteen palveluun liittyy riskejä
 Viime aikoina esille noussut  onlyfans-palvelu  pyrkii osaltaan tekemään bisneksestä reilumpaa ja turvallisempaa molemmille osapuolille - kuluttajalle ja tuottajalle, ostajalle ja myyjälle.
 Palvelu tarjoaa pornon tuottajalle alustan, johon tallennettua materiaali myydään salasanojen turvin palvelusta maksaville.
 Anssi Viskari muistuttaa, että myös tähän levitystapaan liittyy omat riskinsä.
 – Hyvää on, että välikädet jäävät pois, vaikka sivusto toki ottaa oman siivunsa. Riskinä on, että helppous voi madaltaa kynnystä tehdä seksiviihdettä väärällä tavalla.
 Säntilliset elämäntavat pelastus
 Omaa jaksamistaan Viskari selittää säntillisillä elämäntavoilla. Mäntyharjun mies on pitänyt itsensä kunnossa urheilemalla paljon ja syömällä terveellisesti. Edes kahvia tai teetä hän ei suostu juomaan.
 – Olen varmaan jonkinlainen poikkeus, että olen näin pitkään jaksanut ja laatikko on kestänyt kasassa. Minun pelastukseni taitaa olla se, että päihteeni on moottoriurheilu.
 Viskari sanoo kieltäytyneensä päihteistä työn yhteydessä kokonaan, vaikka houkutuksia on riittänyt laidasta laitaan.
 Moottoriurheiluun aiempaa enemmän keskittyvä Viskari sanoo olevansa sinut itsensä kanssa pitkän uran ehtoopuolella. Kahdeksan vuoden tauko vuosituhannen taitteessa todennäköisesti jatkoi uraa toisesta päästä.
 Tauon aikana mies katseli maailmaa matkustamalla kymmenissä eri maissa.
 – En kadu mitään, koko elämässäni oikeastaan. Olen elänyt sillä tavalla, että pystyn seisomaan kaikkien tekojeni ja sanojeni takana.
 Anssi Viskari vuokraa muun muassa mökkejä Mäntyharjulla. Petri Vironen / Yle
 Korona lopetti keikat ja vei tuloista neljä viidesosaa
 Korona vei työtilaisuudet myös aikuisviihteen ammattilaisilta. Parhaimmillaan 150 keikkaa vuodessa tehneen Viskarin tulot seksityöstä putosivat viidennekseen.
 Se on jouduttanut päätöstä siirtymästä eläkepäiville. Alalta vetäytyminen ei tapahdu kuitenkaan sormia napsauttamalla.
 – Kävin juuri keikalla Hirvensalmella: meno oli kovaa. Porukkaa oli paljon, nuoret jannut kertoivat fanittavansa ja kyselivät alalle pääsystä. Myös nuoret naiset pyysivät nimmareita. Kun on ikänsä tykännyt esiintyä, se koukuttaa.
 Siirtymistä sivuun estradeilta helpottaa myös toinen, koko ajan rinnalla kulkenut työ kiinteistösijoittajana. Se on taannut mukavat tulot, vaikka keikkakalenteri tyhjeni puolitoista vuotta sitten.
 Viskarilla on useita asuin- ja lomakiinteistöjä, joita hän ostaa, myy ja vuokraa. Kotimaan matkailun suosion kasvu on paikannut keikkatulojen romahtamista.
 – Olen vähentänyt keikkailua jo huippuvuodesta 2012 ja siirtynyt tavallaan jäähdyttelemään.
 Suomalaisessa pornobisneksessä pyörii pienet rahat. Viskari on yksi harvoista, joka olisi pystynyt elättämään itsensä sillä jopa ilman kiinteistötulojaan.
 Hän laskee plussapuolelle myös sen, että on työn varjolla päässyt esimerkiksi Lappiin lomailemaan ja pitämään hauskaa. Matkoihin, ruokiin ja juomiin olisi kulunut helposti tuhansia euroa.
 – Jos normikaveri heittää kapakassa paidan pois, hänet heitetään pihalle. Minun riisuutumista seuraa kirkuva naislauma, josta joku haluaa vielä jatkoille. Ja tuosta kaikesta saan vielä palkan.
 Voit keskustella aiheesta 12.9. klo 23.00 saakka.

Suomen tuotteliain pornotähti Mr Lothar vinkkaa alaa harkitseville: “Tee vain se, mitä voisit katsoa myös vanhempiesi kanssa”


Summary: Moni CP-vammainen vanhempi kohtaa ihmettelyä, ennakkoluuloja ja jopa vanhemmuuden kyseenalaistamista. Oululainen Dalinda Luolamo ei ulkopuolisten puheista välitä vaan haaveilee jo toisesta lapsesta.

Pyörätuolin kyydissä istuskelu ei tällä kertaa taida kiinnostaa puolitoistavuotiasta  Leo -poikaa.
 Äiti  Dalinda Luolamon  sanat kaikuvat kuuroille korville, kun Leo ponnahtaa sylistä ja lähtee kirmaamaan ympäri puistoa. Sillä antaumuksella kuin liikunnan riemun löytänyt lapsi vain voi.
 Tämä on mitä jännin leikki. Pyörätuolilla liikkuva äiti ei pysy millään perässä, eikä ohjeita tarvitse Leon mielestä kuunnella.
 Pakomatka päättyy, kun Luolamon henkilökohtainen avustaja harppoo pojan kiinni. Hän on paikalla juuri näitä tilanteita varten. Apuna ja tukena Luolamolle, kun perheen isä on töissä.
 Leoa naurattaa. Niin naurattaa läheiselle puistonpenkille istahtanutta pariskuntaakin, jotka ovat jääneet seuraamaan tilannetta.
 Huomio on hyväntahtoista. Sellaista se pienten lasten kanssa on, pariskunta saattaa ajatella.
 Luolamolle huomio ei ole uutta. Liikuntarajoitteisena hän on kerännyt katseita koko ikänsä.
 Äitinä niihin on tullut uusi sävy. Eikä se ole pelkästään lempeän ymmärtävä.
 – Onko tuo  sun  lapsi?
 Niin Luolamolle on tokaistu useammin kuin kerran.
 Ihmettely voi olla hetkessä syntyvää, vailla sen kummempia taka-ajatuksia.
 Mutta silti. Ei oman vanhemmuuden kyseenalaistaminen hyvältä tunnu.
 Jatkuvasti silmätikku
 Alkusyksyn kirkas aurinko heijastuu Dalinda Luolamon laseista, kun hän istuu pyörätuolissaan oululaisessa puistossa ja kertoo arjestaan.
 Leo leikkii lähistöllä tutun avustajan kanssa.
 Pyörätuolilla liikkuva äiti herättää herkästi ohikulkijoiden huomion. Luolamoa ei haittaa kertoa tilanteestaan ventovieraille, mutta hän toivoo, että ihmiset muistaisivat käytöstavat. Janne Körkkö / Yle
 Avustaja on äidin ja pojan seurana kahdeksan tuntia päivässä, sen aikaa kun Luolamon puoliso ja Leon isä  Henri  on töissä. Hän ottaa pojan kiinni, kun tämä on lähdössä omille teilleen. Auttaa nostamisissa ja vaipanvaihdoissa.
 Luolamo tekee itse kaiken, minkä pystyy, mutta on asioita, joihin hän tarvitsee ulkopuolisen tukea.
 Luolamolla, 32, on CP-oireyhtymä, arkikielessä CP-vamma. Kyse on raskauden aikana tai varhaislapsuudessa saadusta pysyvästä aivovauriosta. Luolamon kohdalla se ilmenee niin, että liikkumiseen hän tarvitsee pyörätuolia tai muuta apuvälinettä.
 Vamma hankaloittaa myös käsien toimintaa, esimerkiksi silmien ja käsien yhteistyö on vaikeaa. Liitännäisoireina Luolamolla ovat hahmotushäiriö ja oppimisvaikeuksia.
 Periytyvä CP-oireyhtymä ei ole. Vammaisuuteen ylipäätään saattaa kuitenkin liittyä monia ennakkoluuloja. Äitinä Luolamokin on saanut niistä osansa.

 – Ulkona liikkuessamme tulee paljon pitkiä katseita ja kyräilyä. Netissä saatetaan kirjoitella ja aliarvioida pärjäämistäni pojan kanssa.
 Lue myös:   Tuijottaisitko sinäkin näitä ihmisiä? Moni tuijottaa, sillä huono käytös on yleistynyt – neljä ihmistä kertoo nyt, miltä se tuntuu
 Juuri ennakkoluulojen ja jatkuvan ihmettelyn takia Luolamo haluaa puhua asiasta, arjestaan CP-vammaisena vanhempana.
 Blogiaankin  hän kirjoittaa, jotta asenteet muuttuisivat ja esillä olisi erilaisia perheitä.
 Siihen on kuitenkin vielä matkaa.
 Ihan tavallinen äiti
 Oululaisen Dalinda Luolamon kokemukset ovat niin tavallisia, että osa CP-vammaisista saattaa jopa epäröidä perheen perustamista, sanoo suunnittelija  Heidi Huttunen  Suomen CP-liitosta.
 Asiantuntijajärjestössä työskentelevä Huttunen on korona-aikana muun muassa pitänyt etätapaamisia äideille, joilla on CP-vamma. Vertaistuen tarjoaminen on keskeinen osa liiton toimintaa.
 Hän toteaa, että Luolamon tavoin jotkut näkevät vammansa lievänä toiminnan rajoitteena eivätkä välttämättä ole kokeneet siitä elämänsä aikana suurta haittaa. Tällöin myös perheen perustaminen voi olla itsestäänselvyys.
 Toiset kuitenkin epäröivät. Huttunen uskoo, että ympäristöllä on suuri merkitys.
 Jo lapsuusaikana päähän on voinut iskostua, etteivät seurustelu, parisuhde ja lasten hankinta kuulu itselle.
 – Jos myöhemmin kohtaa epäilyjä tai ennakkoluuloja, ajatus tietenkin vain vahvistuu.
 Epäröintiä tai ei, moni CP-vammainen on saanut huonoa kohtelua osakseen nimenomaan vanhempana.
 – Ihmiset miettivät, voiko tämä lapsi olla sinun, koska olet itse vammainen. Ylipäätään epäillään kykyä toimia vanhempana vammaisuuden vuoksi, Huttunen kertoo.
 Kuuntele Yle Areenassa:   Ovatko vammaiset vanhemmat suurennuslasin alla?
 Leo matkustaa silloin tällöin äitinsä sylissä pyörätuolissa. Lapsella on oma turvavyö sitä varten. Janne Körkkö / Yle
 Dalinda Luolamo toivoo, ettei CP-oireyhtymä määrittäisi hänen vanhemmuuttaan: hän sanoo olevansa  ihan normaali äiti , vaikka käyttääkin pyörätuolia.
 Sama viesti on CP-liiton Huttusella.
 – Vammaisuus ei tee eroa perhe-elämään. Kaikki on tavallista. Arki, lapsi, vanhemmat, ongelmat.
 Rakkauslapsi
 Myös unelmat ovat tavallisia.
 Luolamo sanoo, että hän oli halunnut äidiksi aina. Ensimmäisen lapsen hän toivoi syntyvän viimeistään, kun täyttäisi 30.
 Niin myös kävi. Puolitoista vuotta siitä, kun Luolamo oli tavannut puolisonsa, Leo syntyi.
 – Emme oikeastaan harkinneet asiaa. Menimme tunteella ja rakkauden mukana. Luotimme, että kyllä kaikki onnistuu. Niin se on sitten mennyt. En kadu yhtään mitään.
 Luolamo sanoo haluavansa kasvattaa Leoa omalla esimerkillään: näyttää, että mikään ei ole este. Janne Körkkö / Yle
 Eikä tunnu katuvan puolisokaan. Luolamo kertoo, että etenkin Henri on saanut kuulla töksäyttelyjä ja harkitsemattomia sanoja pariskunnan perhe-elämästä.
 Tämä ei kuitenkaan ole välittänyt, mistä Luolamo on kiitollinen. Niin kiitollinen, että yllätti Henrin viime keväänä ja kiitti tätä  suorassa SuomiLOVE-ohjelman lähetyksessä .
 – Itse olen niin tottunut ennakkoluuloihin, että osaan ohittaa ne tilanteet ja antaa vain mennä. Vaikka ei niihin tarvitsisi tottua, Luolamo pohtii.
 Valistuneita vanhempia
 Vaikka Luolamo ja hänen puolisonsa eivät harkinneet lapsen hankintaa sen kummemmin, eivät hekään rynnänneet ruuhkavuosiin aivan päätä pahkaa.
 Luolamo tiesi, että tarvitsisi arjessa avustajaa. Sellainen hänellä oli ollut jo aiemmin koulua käydessään.
 Työnjako on selvä.
 – Avustaja auttaa minua olemaan äiti. Hän ei auta niissä asioissa, missä en tarvitse apua. Teen mahdollisimman paljon itse.
 Luolamo pyrkii esimerkiksi ohjaamaan Leoa ensisijaisesti puheellaan. Aina se ei onnistu, ja silloin tarvitaan ulkopuolisen tukea.
 Suomen CP-liiton Heidi Huttunen toteaa, että usein liikuntarajoitteiset vanhemmat ovat jopa keskivertoa paremmin valmistautuneet arkeen vauvan kanssa. Asioita on pohdittu tarkoin etukäteen.
 Siksi se, että huonoja kokemuksia ilmenee myös terveydenhuollossa, on Huttusen mielestä erityisen ikävää.
 – On saatettu kysyä, että ymmärrätkö, että lapsi juoksee; miten pysyt fyysisen toimintarajoitteesi kanssa lapsen perässä. Siihen voisi vastata, että vanhemmuutta ei mitata juoksemisen taidolla.
 Ensimmäisen lapsen synnyttyä vanhemmille on voitu myös sanoa suoraan, että "teidän lapsilukunne on nyt varmaankin täynnä".
 Huttunen tähdentää kuitenkin, että toisaalta monella on terveydenhuollosta hyviä kokemuksia eikä kykyä toimia vanhempana ole kyseenalaistettu.
 Unettomista öistä huolimatta Luolamo ei ole koskaan katunut lapsen hankkimista. "Lapsi antaa paljon enemmän kuin ottaa." Janne Körkkö / Yle
 Dalinda Luolamolla kohtaamiset ovat olleet pääosin myönteisiä. Neuvolassa ei ole tuppauduttu liikaa. Korkeintaan on kysytty: "tarvitsetko apua" tai "voimmeko auttaa".
 Joskus Luolamosta on tuntunut, että puhuja on osoittanut sanansa pikemminkin mukana olleelle avustajalle kuin hänelle.
 – Silloin olen joutunut hoksauttamaan, että puhu minulle, minä olen äiti.
 Ei kuitenkaan kuin muut
 Puiston viereisellä tiellä iltapäivän paluuliikenne on puuroutunut ja kulkuneuvot matelevat ohi yksi kerrallaan. Leo katselee letkaa ja tavaa ensimmäisiä sanojaan:  au-to ...
 Yhtä asiaa Luolamo sanoo pelkäävänsä. Sitä, joutuuko Leo kärsimään isompana hänen takiaan.
 Luolamo aikoo olla mahdollisimman avoin. Selittää, miksi hän ei ole niin kuin muut äidit.
 – Haluan, että perheessämme mikään ei ole outoa.
 Tämä on myös varsin todennäköistä:  Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen mukaan  lapsi, jonka vanhempi on vammainen, ei yleensä pidä vanhempaansa erilaisena eikä koe vammaisuutta vanhemmuuteen vaikuttavana asiana.
 Ongelma ja ennakkoluulot ovat ympäristön.
 Kun Leo kasvaa, tarkoitus on panna hänet päiväkotiin ja niin vähentää henkilökohtaisen avustajan tarvetta arjessa. Haaveissa on myös toinen lapsi.
 – Ettei Leon tarvitsisi jäädä yksin.
 Luolamolla itsellään on isoveljen lisäksi kaksossisar. Hän kertoo vammautuneensa synnytyksessä: napanuora oli kiertynyt kaulan ympärille. Sisar syntyi täysin terveenä, vaikkakin kaksi kuukautta etuajassa.

 Luolamo ei ole tilanteestaan katkera.
 – Koen, että olen saanut paljon, vaikka istun tuolissa.
 Raskaana ollessa Luolamolta kysyttiin usein, pelottaako häntä, että hänen lapsensakin olisi vammainen. Samalla saatettiin todeta, että sillä ei ole väliä, onko lapsi tyttö vai poika, kunhan hän vain on terve.
 Luolamo ei tiedä, kysytäänkö vastaavaa kaikilta odottavilta äideiltä, mutta hänestä kysymyksen olisi voinut jättää esittämättä.
 Lapsi olisi hänen. Hän rakastaisi vauvaansa, oli tämä terve tai ei.
 Voit keskustella aiheesta sunnuntaihin 12. syyskuuta kello 23:een asti.
 Lue seuraavaksi:
 Pyörätuoli ei pudota pois perhe-elämästä – "Pyörillä pysyy oikein hyvin lapsen perässä"
 Kaisa Ojalalle ei ikinä puhuttu seksuaalisuudesta: nyt Instagramin boss lady muistuttaa, että vammaisillakin voi olla yhden illan juttuja
 Liikuntavammainen Elisa epäröi kertoa vammastaan Tinderissä – "Se on kuin tiputtaisi pommin toiselle"

Dalinda Luolamo on ihan tavallinen äiti, mutta tuntemattomat kysyvät jatkuvasti: "Onko tuo sun lapsi?"


Summary: Suomen valokuvaiteen museossa on avautunut Susanna Majurin postuumi näyttely, Rakkaus. Majuria pidetään yhtenä oman sukupolvensa lahjakkaimmista ja persoonallisimmista valokuvataiteilijoista, joka hyödynsi kuvaustilanteissa erikoisia teknisiä ratkaisuja. Majuri oli Suomessa myös digitaalivalokuvauksen uranuurtaja.

Valkoisiin pukeutunut nainen liitelee kohti leikkimökin kaltaista pientä taloa. Nainen on uponnut sammaleenvihreään maisemaan, ja hänen päätään ympäröi sienirihmastoa muistuttava kuplameri. Vesi vääristää naisen käsiä ja jostakin heijastuva valo läikehtii hänen vaatteissaan. Tunnelma on unenomainen ja ehkä hieman pelottavakin.
 Viime vuonna menehtynyt  Susanna Majuri  tunnetaan valokuvistaan, joiden maailma hivuttautuu tarun ja todellisuuden rajapinnoille. Majuri loi omintakeisia teoksia välineellä, joka mielletään edellen pitkälti totuuden ja todistamisen liittolaiseksi.
 – Susanna Majuri rakensi valokuvaamalla maisemia, tilanteita, tapahtumia ja näkymiä, jotka voisivat olla fantasiamaailmasta tai unista. Tämä tekee hänestä poikkeuksellisen valokuvaajan,  Rakkaus -näyttelyä kuratoinut  Anna-Kaisa Rastenberger  kiteyttää.
 Taidehistoriallisessa kontekstissa Susanna Majurin valokuvat jatkavat perinnettä, jota on harjoitettu jo valokuvan historian alkuajoista, 1850-luvulta lähtien. Kameralla ei tuolloinkaan kuvattu pelkkää dokumentaarista näkymää, vaan sen edessä toteutettiin performansseja, jotka näyttäytyivät vaihtoehtoisen todellisuuden peileinä.
 – Fiktiivinen valokuva hämmentää katsojaa jo itse mediumin eli välineen takia. Se saa meidät ihmettelemään: joudumme kysymään, mitä tässä oikein tapahtuu ja miksi meille on haluttu rakentaa tämänkaltainen näkymä. Maalauksen tai piirroksen kohdalla kuvan ja todellisuuden suhteen saattaa ohittaa helpommin,  Rakkaus -näyttelyn toinen kuraattori  Maria Faarinen  jatkaa.
 Susanna Majuri: Mykines (2009) Suomen valokuvataiteen museo
 Susanna Majurin valokuvia. Näissä kuvissa on samaa tematiikkaa, mutta ne ovat muuten yksittäisiä teoksia.  Jussi Mankkinen / Yle
 Susanna Majuri: Vesiputous (2009) Suomen valokuvataiteen museo
 Valokuvaaminen tarkoitti ihastumista ja rakastumista
 Susanna Majuri (1978–2020) aloitti valokuvaamisen jo kouluaikoina. Toinen potentiaalinen urapolku hänelle olisi ollut kirjailijan ammatti.
 – Kyse oli kahdesta tasavahvasta tiestä, jotka houkuttelivat Majuria. Meidän onneksemme vaaka kallistui valokuvaamiseen. Maalaaminen ei käsittääkseni koskaan ollut hänelle varsinainen vaihtoehto, Maria Faarinen kertoo.
 Majurin lahjakkuus valokuvaajana huomattiin jo varhain, ja tunnustukset huipentuivat kolme vuotta sitten valokuvataiteen valtionpalkintoon.
 Rakkaus-näyttelyssä on esillä myös Susanna Majurin varhaistuotantoa: Sunset River -valokuva on vuodelta 2002.  Suomen valokuvataiteen museo
 Suosittu  Vedentutkijan tytär  -näyttely (2010) Suomen valokuvataiteen museossa herätti suuren yleisön kiinnostuksen, ja nyt Majurin tuotanto on koottu yhteen laajaksi  Rakkaus -näyttelyksi. Majurin uraa ajatellen nimi on looginen: Kaaren alkupäässä oli taiteilijan opinnäytenäyttely nimeltä  Ihastus  Turun Titanik-galleriassa vuonna 2004.
 – Majurin kohdalla oli jo tuolloin nähtävissä selvä ihastus kuvantekemiseen, eikä tässäkään näyttelyssä ole kyse pelkästään ihmisten tai olentojen välisestä rakkaudesta, vaan rakkaudesta kuviin, väreihin ja materiaaleihin; eräänlaisena tapana olla maailmassa sekä kirkkaine että pimeine sävyineen. Ja toisaalta siitä, miten katsojat voivat näistä teoksista ammentaa, Anna-Kaisa Rastenberger toteaa.
 Susanna Majurin kohdalla työhön liittyvään rakkauteen on kuulunut myös luopuminen.
 – Hän sanoi rakastuneensa aina palavasti viimeisimpään valokuvaansa, jota kohtaan hän oli hellä ja kiltti. Sitten tämä tunne meni ohitse ja piti luoda uusi kuva, Maria Faarinen sanoo.
 Kultakolikot vuodelta 2009. Valokuvasta näkyy Susanna Majurin metodiikka: uima-altaan pohjalle on asetettu valtava kangas, jonka yläpuolella malli uiskentelee. Myös PMMP-yhtyeen Veden varaan -albumin kansi on Susanna Majurin käsialaa.  Suomen valokuvataiteen museo
 Susanna Majuri: Mirror (2010) Suomen valokuvataiteen museo
 Digitaalisen valokuvauksen pioneeri
 Myös Susanna Majurin työkentelytavat muotoutuivat hyvin poikkeuksellisiksi. Uran alkuaikoina hän teki kuvia varsin perinteisin menetelmin, mutta vuoden 2007 aikana työmetodiikka mullistui ja sai uusia ulottuvuuksia.
 – Hän printtasi valtavan kokoisia taustakankaita, jotka kiinnitti uima-altaan pohjalle. Tämän jälkeen malli ui taustakuvan päällä. Jo itse kuvanrakentamisen vatima työ saavutti aikamoiset mittasuhteet, Maria Faarinen kertoo.
 Majurin viehtymyksestä uuteen ja kokeelliseen kertoo sekin, että hän innostui 2000-luvun alkupuolella digitaalisesta tekniikasta, jota kotimaisissa taiteilijapiireissä väheksyttiin avoimesti.
 – Hän oli ensimmäisiä suomalaisia valokuvataiteilijoita, jotka käyttivät digikameraa. Tällaista pidettiin aluksi ihan höpsönä – miksi ihmeessä käyttää taiteen tekemisen välineenä pokkaria, analoginenhan tuottaa paljon paremmat negatiivit. Majuri oli myös siinä mielessä edistyksellinen, että hän valjasti uuden teknologian taiteellisen tuotantonsa välineeksi, eikä päinvastoin, Anna-Kaisa Rastenberger sanoo.
 Maria Faarinen ja Anna-Kaisa Rastenberger ovat kuratoineet Rakkaus-näyttelyn.  Jussi Mankkinen / Yle
 Susanna Majurin teoksia dominoivat useimmiten sinisen ja vihreän eri sävyt. Valokuvataiteilijan suhde väreihin oli paitsi intohimoinen, myös hieman ongelmallinen.
 – Hän sanoi usein, että veden väri oli hänen lempivärinsä. Majuri myös personoi värejä: ne puhuivat hänelle ja tietyt värit pyysivät rakentamaan itselleen näyttämön. Toiset värit taas olivat hankalia, koska ne eivät millään suostuneet taipumaan kuviksi. Nimenomaan punainen kuulemma oli vaikea väri, Maria Faarinen kertoo.
 Susanna Majuri: Elskar Fyr (2006). Teoksen nimi tarkoittaa suomeksi nousuvettä.  Suomen valokuvataiteen museo
 Rakkaus-näyttelyä Suomen valokuvataiteen näyttelyssä.  Suomen valokuvataiteen museo
 Susanna Majuri: Iskaldur Modur (2006). Susanna Majuri oli viehättynyt Islannista, ja tämän takia usealla hänen valokuvallaan on islanninkielinen nimi.  Suomen valokuvataiteen museo
 Björkmainen taiteilija
 Susanna Majuri oli palavasti ihastunut Islantiin ja satujen saaren tunnetuimpaan taiteilijaan  Björkiin . Vuonna 2008 tehty  Äkkisyviä kuvia -dokumentti  näyttääkin ulkoiselta habitukseltaan hyvin björkmaisen henkilön, joka tirskuu välillä ujonoloisesti ja puhuu monitulkintaisesti.
 – Olen kuitenkin aika herkkä, ja tietyllä tavalla kuvani kertovat minusta. Olen joskus myös miettinyt, haluaisinko kuvien olevan vieläkin raadollisempia ja rikkinäisempiä. Toisaalta olen romanttinen ja tykkään siitä, että on myös mahdollisuus selvitä, Majuri sanoo dokumentissa.
 Majuri toteaa myös, että menetyksen pelko ja kuoleman läsnäolo ovat mukana hänen kuvissaan, ja että niihin piiloutuu aina vakavuutta ja elämän traagisuutta.
 Tämä näkyy Susanna Majurin viimeisissä valokuvissa, joissa on paljon mustaa ja synkkyyttä. Ihmiset eivät enää liitele vedessä, vaan uppoavat syvyyteen.

Susanna Majuri tarttui digikameraan, vaikka taidepiireissä sitä paheksuttiin – viime vuonna kuolleen taiteilijan näyttely sukeltaa tarumaailmoihin


Summary: Elokuva oli seitsemän muun elokuvan kanssa ehdolla uudessa Orizzonti Extra -kilpasarjassa.

Teemu Nikin  uusi  Sokea mies joka ei halunnut nähdä Titanicia  -elokuva on voittanut Venetsian elokuvajuhlien uuden Orizzonti Extra -kilpasarjan.
 Petri Poikolaisen  tähdittämä elokuva oli valittu seitsemän muun elokuvan kanssa uuteen Orizzonti Extra-kilpasarjaan, jonka voittajan valitsi yleisö.
 Sokea mies joka ei halunnut nähdä Titanicia  kertoo kotinsa vankina olevasta Jaakosta, joka on sokea ja kaulasta alaspäin halvaantunut. Rakkaus pakottaa lopulta Jaakon liikkeelle, mutta ilman tuntemattomien apua hän ei pääse lemmittynsä luokse.
 Elokuva sai kotimaan ensi-iltansa eilen.
 Voitosta kertovan tiedotteen mukaan elokuva sai seisovat apolodit sekä Venetsian pressinäytöksessä että maailman ensi-illassa ja siis festivaalin korkeimmat yleisöäänet.
 Elokuva palkittiin hieman aiemmin jo ennen valmistumistaan Norjassa Haugesundin elokuvajuhlilla.
 – Tämä on aivan järjetöntä! Seuraavaksi varmaan näkö palautuu ja jalat alkaa kantaa. Mitään tällaista en ole uskaltanut koskaan toivoa, Poikolainen kertoo tiedotteessa.
 Ohjaaja Nikki on myös iloinen menestyksestä.
 –llman tätä palkintoakin tämä olisi tärkein elokuva minkä olen tehnyt. Mutta eiköhän tälle pystille löydy paikka Petrin takanreunalta, riemuitsee Nikki.
 Petri Poikolaisen tähdittämä elokuva Sokea mies joka ei halunnut nähdä Titanicia -elokuva voittanut Venetsian elokuvajuhlien yleisösarjan. Sairauden vuoksi Poikolainen on roolihahmonsa tavoin sokea ja liikuntakyvytön. Niina Virtanen
 Tampereen ja Nokian seuduilla kuvattu elokuva on ainutlaatuinen jo pelkästään pääosan esittäjän vuoksi.
 Jaakkoa näyttelee muun muassa Seinäjoen ja Helsingin kaupunginteattereista tuttu Petri Poikolainen.
 Teatterikorkeakoulusta vuonna 2000 valmistuneelle Poikolaiselle rooli on ensimmäinen ja luultavasti viimeinen pääosa elokuvassa. Hän on ollut sairauseläkkeellä kahdeksan vuoden ajan MS-taudin takia.
 Sairauden vuoksi Poikolainen on roolihahmonsa tavoin sokea ja liikuntakyvytön.
 Lue lisää:
 Suomalaiselokuvan kansainvälinen suosio jatkuu: Teemu Nikin uutuuselokuva valittiin Venetsian elokuvajuhlien uuteen kilpasarjaan
 MS-tauti vei näyttelijä Petri Poikolaiselta työn, näön ja liikuntakyvyn – sitten sairaus toi hänelle elämänsä roolin

Suomalaiselokuva Sokea mies joka ei halunnut nähdä Titanicia voitti Venetsian elokuvajuhlien yleisöpalkinnon


Summary: Valtavassa sotilasleirissä Camp Marmalissa oli myös suomalaisjoukkoja vuodesta 2015. Kun kansainväliset joukot vetäytyvät Afganistanista, alue jäi tyhjilleen. Ylen toimittaja Antti Kuronen kävi katsomassa, miltä leirillä näyttää nyt.

Pohjois-Afganistanissa Mazar-i-Sharifissa sijaitsee valtava kansainvälinen sotilasleiri, jossa oli vuosia myös suomalaisjoukkoja.
 Nyt tukikohdan on ottanut hallintaansa Taliban.
 Ylen toimittaja  Antti Kuronen  kävi katsomassa, miltä Camp Marmalissa näyttää kansainvälisten joukkojen lähdettyä. Voit katsoa raportin tämän jutun pääkuvan paikalta.
 Hylättyjen ja toimintakelvottomien sotakoneiden ohella länsimailta jäi paikan päälle muun muassa joitain ruokatavaroita – ja sauna.
 Lue myös :
 Toimittajalta: Olen jälleen Kabulissa, mutta kaikki on muuttunut
 Yle Afganistanissa: Talibanilla täydellinen valta, Kabulissa kaduilla rauhallista – YK soimii Talibania väkivallasta mielenosoittajia kohtaan
 Suomi jätti evakuoimatta Afganistanista tulkit ja vartijat, Ruotsi ei – Tutkijat: Hallitus väisteli vastuuta ja teki mielivaltaisia rajauksia

Yle vieraili Afganistanissa kansainvälisten joukkojen hylkäämässä tukikohdassa – nyt leiriä hallitsee Taliban, katso raportti paikan päältä


Summary: Perustason alueilla, kuten Lapissa tai Pohjois-Karjalassa ei torstaista lähtien edellytetä asiakkaille omaa istumapaikkaa.

Alkoholi- ja muiden juomien vähittäiskauppa

Ravintolat saavat olla leviämisvaiheen alueilla auki tämän viikon torstaista alkaen aamuviidesta puoleenyöhön. Anniskelu on sallittu kello 07–23.
 Leviämisvaiheen alueita ovat Varsinais-Suomi, Pirkanmaa, Kymenlaakso, Uusimaa, Etelä-Karjala, Pohjanmaa ja Etelä-Pohjanmaa.
 Kiihtymisvaiheen alueilla anniskelu on sallittu torstaista lähtien kello 07–01, ja ravintolat saavat olla auki aamuviidestä kello kahteen aamulla.
 Kiihtymisvaiheen alueita ovat Kanta-Häme, Päijät-Häme, Pohjois-Savo, Pohjois-Karjala, Keski-Pohjanmaa, Pohjois-Pohjanmaa, Kainuu, Etelä-Savo ja Satakunta.
 Perustason alueilla eli Ahvenanmaalla, Keski-Suomessa, Lapissa ja torstaista lähtien parantuneen epidemiatilanteen seurauksena myös Pohjois-Karjalassa ei ole anniskelu- tai aukiolorajoituksia. Perustasolta poistuu vaatimus siitä, että jokaisella asiakkaalla tulee olla oma istumapaikka.
 Lievennyksiä esittävät hallituksen sosiaali- ja terveysministerit. Rajoitusten purusta päättää hallitus ylimääräisessä valtioneuvoston istunnossa tiistaina.
 Ravintolarajoituksiin sisältyneet poikkeukset pysyvät entisellään eli ne eivät koske henkilöstöravintoloita, huoltoasemilla toimivia ravitsemisliikkeitä, Viron- ja Ruotsin-laivoja, eivätkä noutoruuan myymistä.
 Lue lisää:
 Hallituksen uusi koronastrategia tähtää Suomen avautumiseen pian – valtakunnalliset toimet loppuvat, alueiden rooli kasvaa

Ravintolarajoitukset höllenevät torstaina: Uudellemaalla ja muilla leviämisvaiheen alueilla valomerkki kello 23, kiihtymisvaiheen alueilla aamuyhdeltä


Summary: Palkka-avoimuuden lisäämistä pohtinut työryhmä on saamassa työnsä valmiiksi. Syrjintää epäilevä työntekijä voisi esityksen mukaan pyytää toisten työntekijöiden palkkatietoja.  Sekä työnantajat että työntekijät ovat ehdotukseen tyytymättömiä.

Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK

Työnantajan olisi annettava työntekijälle yhden tai useamman työntekijän palkkatiedot, silloin kun hän epäilee palkkasyrjintää, ehdottaa palkka-avoimuutta pohtinut työryhmä. Työntekijällä olisi salassapitovelvollisuus saamiinsa tietoihin.
 Työnantaja ei voisi kieltäytyä tietojen antamisesta. Palkkatiedot on annettava, vaikka työnantaja pitäisi syrjintäepäilyä perusteettomana. Yle sai nähtäväksi työryhmän raporttiluonnoksen.
 Työnantajan pitäisi myös ilmoittaa palkkatietojen luovutuksesta henkilöille, joiden tietoja on kysytty. Hän saisi tietää, kuka tietoja on kysynyt ja miksi.
 Työntekijän olisi pyydettävä palkkatietoja kirjallisesti ja työnantajan olisi myös annettava tiedot kirjallisesti.
 Ehdotus parantaisi työryhmän raportin mukaan palkkasyrjintää epäilevän työntekijän oikeussuojaa erityisesti yksityisen sektorin työpaikoilla.
 Tarkoituksena on estää sukupuoleen perustuvaa palkkasyrjintää ja edistää samapalkkaisuuden toteutumista.
 Ne, jotka odottivat palkkojen tulevan laajasti julkisiksi työpaikoilla, joutuvat pettymään.
 SAK ihmettelee, miten palkkasyrjintää osaa epäillä
 Palkka-avoimuutta pohtinut kolmikantainen työryhmä on saamassa työnsä valmiiksi. Työryhmän määräaika oli elokuun lopussa.
 Lopputulos ei kuitenkaan tyydytä kaikkia osapuolia ja eriäviä mielipiteitä on tulossa sekä työnantaja- että työntekijäpuolelta.
 SAK:n lakimies  Anu-Tuija Lehto  kertoo, että SAK on ajanut palkkatietojen saamista työpaikoilla kaikkien nähtäville. Yksittäisen syrjintää epäilevän henkilön oikeus saada tietoja on hänen mukaansa muutos oikeaan suuntaan.
 – Edelleen jäi vastaamatta kysymykseen, miten henkilö tietää, että työpaikalla on palkkasyrjintää, jos palkat eivät ole avoimia.
 Akava on ajanut palkka-avoimuuteen samantapaista mallia kuin esitykseen nyt päätyi.
 Yrittäjien mielestä palkkaurkinta ei tuo tasa-arvoa
 Suomen Yrittäjät vastustaa työntekijän palkkatietojen näyttämistä toiselle. Se on järjestön mielestä väärä lääke palkkasyrjintätilanteisiin ja luo uusia ongelmia.
 – Sellainen puhtaasta uteliaisuussyystä tapahtuva palkkaurkinta toisen henkilön palkasta, niin ei sellaiselle ole mitään tarvetta. Se ei lisää palkkatasa-arvoa eikä hyvää henkeä työpaikalla, vaan aiheuttaa lähinnä ongelmia, työmarkkinajohtaja  Janne Makkula  sanoo.
 Hän arvostelee myös sitä, että tietojen saamiseen riittää henkilön oma epäily syrjityksi tulemisesta. Huomioon pitää ottaa tasa-arvo- ja syrjintänäkökulman lisäksi myös oikeus yksityisyyteen.
 – Emme kannata sääntelyä, joka antaa millä tahansa perusteella milloin tahansa yksittäiselle työntekijälle oikeuden saada tietoon kollegansa palkat.
 EK suivaantui ja lähti ryhmästä
 Ehdotus noudattelee sosiaali- ja terveysministeriön  ryhmälle tekemää esitystä . Työryhmässä ihmeteltiin menettelyä, jossa ministeriöstä tuli kompromissiesitys ennen kuin jäsenten kannat olivat selvillä. Elinkeinoelämän keskusliitto (EK) katsoi, että lopputulos on päätetty etukäteen ja  lähti protestina työryhmästä  jo marraskuussa.
 Nykyisin työntekijä voi selvittää kokemaansa syrjintää ottamalla yhteyttä henkilöstön edustajaan eli yleensä luottamushenkilöön, joka puolestaan vie asian tasa-arvovaltuutetun käsiteltäväksi. Menettelyä pidetään jäykkänä.
 Makkulan mukaan mallia voitaisiin muuttaa niin, että annetaan yksittäiselle työntekijälle mahdollisuus kääntyä suoraan tasa-arvovaltuutetun puoleen, jos hän epäilee palkkasyrjintää. Hänen mukaansa on kuitenkin tärkeää, että välissä on viranomaisen arvio.
 – Tällä tavalla estetään puhtaasta uteliaisuussyistä palkkatietojen kysely työpaikalla, mutta lisätään yksittäisen työntekijän mahdollisuutta saada palkkasyrjintäepäilyt selvitettyä ja mahdolliset ongelmat korjattua.
 Akavan tasa-arvo- ja työympäristöpäällikkö  Lotta Savinko  pitää pelkoja palkkojen urkinnasta turhina. Hän arvelee, että tietojen pyytämiseen on edelleenkin iso kynnys. Kynnystä myös nostaa se, että tietojen pyytämisestä kerrotaan henkilölle, jonka tiedot ovat kyseessä. Savinko korostaa, että palkkatiedoille on salassapitovelvollisuus.
 Työnantajan pitää selvittää palkkoja vuosittain
 Työryhmä ehdottaa myös, että työnantajan olisi selvitettävä henkilöstölle vuosittain noudattamansa palkkausjärjestelmä, palkan määräytymisen perusteet ja palkitseminen. Työnantajan olisi myös kerrottava, miten työntekijä voi vaikuttaa omaan palkkaansa. Keskustelu pitäisi käydä kaikenkokoisilla työpaikoilla.
 Palkoista keskustelemisen toivotaan tätä kautta tulevan entistä luontevammaksi ja lisäävän avoimuutta.
 Työnantajalta vaadittava selvitys on eri asia kuin tasa-arvosuunitelmaan kuuluva palkkakartoitus, joka vaaditaan nykyäänkin vähintään 30 henkilöä työllistäviltä työpaikoilta.
 Henkilöstön edustaja saisi rajatusti palkkatietoja
 Henkilöstön edustajalle eli luottamushenkilölle tai työsuojeluvaltuutetulle tulisi oikeus saada työntekijöiden palkkatietoja palkkakartoitusta laadittaessa. Tarkoitus on, että henkilöstön edustaja ja työnantaja voivat näin arvioida palkkaerojen syitä ja katsoa, onko työpaikalla esimerkiksi sukupuoleen perustuvia palkkaeroja.
 Nykyään henkilöstön edustajalla on joidenkin työehtosopimusten perusteella oikeus saada palkkatietoja.
 SAK pitää henkilöstön edustajalle kaavailtua tiedonsaantioikeutta liian suppeana, kun tietoa saa vain palkkakartoituksen yhteydessä.
 – Tämä ei vastaa meidän mielestämme hallitusohjelmaa, jossa todetaan, että henkilöstön edustajan tiedonsaantioikeutta laajennetaan. Tämähän koskisi vain sellaisia työpaikkoja, joissa tehdään palkkakartoitus. Niitä tehdään vähintään 30 työntekijän työpaikoilla ja pahimmillaan vain joka kolmas vuosi, Anu-Tuija Lehto sanoo.
 Muutosten arvioidaan ennaltaehkäisevän palkkasyrjintää. Toisaalta kynnyksen nostaa esille epäilyjä palkkasyrjinnästä arvellaan madaltuvan.
 Palkka-avoimuuden lisääminen on kirjattu hallitusohjelmaan. Työryhmän esitys voi muuttua edetessään hallituksen käsittelyyn ja eduskuntaan, kun palkka-avoimuus jakaa vahvasti mielipiteitä. Hallitusohjelmaan on kirjattu näin:
 Perusteettomien palkkaerojen ja palkkasyrjinnän poistamista edistetään lisäämällä palkka- avoimuutta lainsäädännön keinoin. Perusteettomiin naisten ja miesten välisiin palkkaeroihin puututaan nykyistä tiukemmin. Lisätään tasa-arvolakiin henkilöstön, henkilöstöedustajien ja yksittäisten työntekijöiden oikeuksia ja tosiasiallisia mahdollisuuksia lisätä palkkatietoutta ja puuttua tehokkaammin palkkasyrjintään”.
 Kansalaisia palkka-avoimuus jakoi  Ylen kyselyssä helmikuussa . Vastaajista 43 prosenttia oli sitä mieltä, että palkkojen pitäisi olla avoimia, kun taas 39 prosenttia vastusti avoimuutta. Varsinkin hyväpalkkaiset halusivat pitää tietonsa piilossa.
 Monissa yksittäisissä yrityksissä on jo linjattu, että työntekijöiden palkat  ovat kaikkien tiedossa .
 Voit keskustella aiheesta 14.9. klo 23:een asti.
 Lue myös:
 Tavoite: kaikki työntekijät tietävät toistensa palkat – Hallituksen työryhmä valmistelee parhaillaan lakeja avoimemmasta palkkauksesta

Haluaisitko tietää kollegoidesi palkat? Kohta se voi olla mahdollista: Työryhmä ehdottaa, että syrjintää epäilevä voisi pyytää työkavereiden palkkatietoja


Summary: Helsingin kaupunginhallitus hyväksyi tänään maanantaina Helsingin kaupungin liikelaitoksen yhtiöittämisen. Kuljettajien epäluottamus suunnitelmia kohtaan on suuri, ja he vaativat asiasta puolueetonta selvitystä mielenilmauksen uhalla.

Raitio- ja metrohenkilökunnan yhdistys päättää todennäköisesti maanantai-iltana, että metron ja ratikoiden kulkeminen keskeytetään tostaiaamuna työnseisauksella.
 Yhdistys on vaatinut uutta, puolueetonta selvitystä Helsingin kaupungin liikennelaitoksen HKL:n yhtiöittämissuunnitelmasta. Taustalla on huoli siitä, miten kuljettajille ja muulle henkilöstölle käy, jos Helsinki tekee liikelaitoksestaan osakeyhtiön.
 Henkilöstön epäluottamusta on lisännyt se, että yhtiöittämissuunnitelma muuttui vielä kesällä yt-neuvotteluiden jälkeen.
 Lue myös:  Siemens-oikeudenkäynti muutti HKL:n yhtiöittämissuunnitelmat, mikä sai henkilöstön tyrmistymään – "Tämä on meidän hätähuuto", sanoo luottamusmies
 Helsingin kaupunginhallitus hyväksyi yhtiöittämissuunnitelman kokouksessaan maanantaina. Kaupunginhallitus siis esittää, että nykyinen liikelaitosmuotoinen HKL muutetaan osakeyhtiöksi yhtenä kokonaisuutena lukuunottamatta metrotoimintojen omistamis- ja järjestämisvastuita, jotka siirtyisivät yhtiöön myöhemmin.
 Raitio- ja metrohenkilökunnan yhdistyksen hallitus puolestaan on parhaillaan iltakuuden jälkeen koolla pohtimassa, miten se suhtautuu kaupunginhallituksen päätökseen.
 – Jos sieltä tulee selvä tieto, että selvitystä ei tehdä, niin työtaistelu alkaa torstaiaamuna kello neljä, yhdistyksen puheenjohtaja  Petri Lillqvist  kertoi Ylelle ennen kokousta.
 Mielenilmauksen on toteutuessaan määrä jatkua lauantaiaamuun kello neljään asti.
 Yhtiöittäminen etenee vielä kaupunginvaltuustoon lopullista ratkaisua varten.
 Lisää aiheesta:
 Raitio- ja metrohenkilökunta saattaa järjestää työnseisauksen ensi viikolla

Metro- ja raitioliikenne voi pysähtyä Helsingissä ja Espoossa kokonaan loppuviikosta – kuljettajien vastustama HKL:n yhtiöittäminen etenee


Summary: Yksittäisen alakoulun useat koronatartunnat mietityttävät sosiaali- ja terveysviranomaisia Kotkassa. Valtaosa tartunnoista saadaan yhä oman perheen kautta, mutta nyt on saatu ensimmäisiä viitteitä siitä, että herkästi leviävä variantti tarttuisi myös oppilaalta toiselle koulupäivän aikana.

Hakalan alakoulussa Kotkassa on todettu lukukauden alussa huomattavan paljon koronatartuntoja.
 Kuukauden kuluessa seitsemän eri luokkaa on jossain vaiheessa ollut määrättynä karanteeniin. Tällä hetkellä karanteenissa on kaksi luokkaa. Kotkan kaupunki tiedotti tuoreimmasta tartunnasta ja sen vuoksi karanteeniin asetetusta luokasta  sunnuntaina .
 – Tilanne on meillä akuutti, mutta en osaa sanoa miksi tauti sattuu tällä kulmalla leviämään. Koululla on tehty kaikki, mitä on voitu, rehtori  Minna Kääriä-Luotonen  sanoo.
 Vaikka korona on ollut osa koulujen arkea jo puolitoista vuotta, alkusyksyn tartunnat ovat Hakalan koulun ensimmäiset.
 – Jatkotartuntojakin on, eli tämä on nyt herkemmin leviävää, ja siinä mielessä poikkeuksellista, Kääriä-Luotonen sanoo.
 Karanteeniin määrätyt lapset osallistuvat etäopetukseen joko Teams-järjestelmän kautta, tai he saavat ohjeet opiskeluun Wilman kautta.
 Vaikka tartuntoja on nyt ollut, koulun arki rullaa pääasiassa normaalisti. Rehtorin mukaan tilanne on etupäässä työläs opettajille ja henkilökunnalle.
 – Lapset eivät pelkää. Asiasta on kysytty ja puhuttu paljon. Luokissa keskustellaan siitä, että näin voi käydä, rehtori Kääriä-Luotonen kertoo.
 Tartuntoja myös luokkakavereiden kesken
 Kotkalaiskoulussa todetut useat koronatartunnat mietityttävät sosiaali- ja terveysviranomaisiakin.
 – Yritämme itsekin sitä selvittää, miksi näin monessa luokassa samassa koulussa on todettu tartuntoja, Kymsoten infektioylilääkäri  Risto Pietikäinen  sanoo.
 Siitä on viitteitä, että koronan delta-variantti olisi herkempi tarttumaan myös koulupäivän aikana, oppilaasta toiseen.
 – Ainakin yhdellä Hakalan alakoulun luokalla on myös koronaan sairastuneen oppilaan luokkatovereilla todettu tartuntoja. Se on uutta aiempaan nähden. Tämä voi viitata siihen, että delta-variantti tarttuu herkemmin myös koulussa, Pietikäinen sanoo.
 Pietikäisen mukaan tauti ei tähän asti ole juurikaan tarttunut koulussa oppilaalta toiselle, vaan tauti on saatu oman perheen kautta.
 Tartuntoja kevättä enemmän
 Infektioylilääkärin mukaan yksi selitys useita luokkia koskeviin koronakaranteeneihin on siinä, että kun koronatartunta tulee perheeseen, käy tauti käytännössä läpi kaikki perheenjäsenet. Tällöin usealapsisten perheiden tartunnat tarkoittavat sitä, että herkästi useampi kuin yksi koululuokka joudutaan määräämään karanteeniin.
 – Koulun lisäksi lapsilla on usein oppituntien lisäksi erilaisia harrasteryhmiä, joissa on lapsia eri luokilta. Tartunnat voivat levitä myös niissä, ja tämä myös lisää karanteenien määrää, Pietikäinen sanoo.
 Infektioylilääkärin mukaan yksittäisiä koronatartuntoja on ollut Kymenlaakson kouluissa keväistä enemmän, mutta muita epäilyjä oppilaasta toiseen tapahtuneista tartunnoista ei ole ollut.
 Tartuntoja rupesi ilmenemään kouluissa noin viikko lukuvuoden alkamisen jälkeen. Niitä on ilmennyt tasaisesti koko lukuvuoden alun ajan.
 – Tämänhetkisen tiedon mukaan taudin saaneita oppilaita on ollut vain esikoulussa ja ala-asteella. Näissähän maskisuositusta ei ole, Pietikäinen sanoo.

Kotkalaiskoulussa jo seitsemän luokkaa on joutunut olemaan koronan takia karanteenissa – myös jatkotartunnat oppilaiden kesken ovat nyt mahdollisia


Summary: Saksan vihreän puolueen Annalena Baerbock tuskin yltää kansleriksi, mutta kakkospuolueen paikka seuraavassa hallituksessa näyttää todennäköiseltä. Päästöjen vähentäminen on yksi vaalien pääteemoista.

Saksan kristillisdemokraattinen unioni (CDU)

Pyöräliikkeen omistaja kärrää ovesta kulkuvälinettä, jonka pitäisi mullistaa Saksan liikenne. Ja samalla automaan asukkaiden sielua.
 Talutuksessa on isolla puisella laatikolla varustettu kuormapyörä.  Jan Ungererin  pyöräliike on mukana verkostossa, joka lainaa laatikkopyöriä maksutta kaupunkilaisten käyttöön.
 – Haluamme näyttää, että tavaroiden, ostosten ja lasten kuljetus onnistuu myös ilman autoa, Ungerer sanoo kaupallaan Kreuzbergin kaupunginosassa.
 Ungererin mukaan nykyisenkaltainen yksityisautoilu ei ole enää tulevaisuuden kannalta kestävällä pohjalla.
 Tiukentuvat päästörajoitukset vaativat Saksalta selviä leikkauksia päästöihin.
 Automaa Saksassa se tarkoittaa koko elämäntavan miettimistä uusiksi. Sen vuoksi laatikkopyöristä ja ylipäätään liikenteen uudistamisesta on tullut yksi vaalisyksyn suurista puheenaiheista.
 Saksan vihreät haluaa laatikkopyöriä miljoona lisää Saksan kaduilla ja tukea niiden ostoa miljardilla eurolla. Pari viikkoa ennen Saksan liittopäivä- eli parlamenttivaaleja näyttää siltä, että vaatimus saattaa toteutua.
 Annalena Baerbock on ensimmäinen vihreä poliitikko, joka on yltänyt iskuetäisyydelle Saksan kanslerinpaikasta. Baerbock kuvattuna polkypyöränsä kanssa Berliinissä 2019. Jens Schlueter / EPA
 Vihreiden nousua  oppositiosta hallitukseen pidetään lähes varmana.
 Kansleriehdokas  Annalena Baerbock  on ensimmäinen vihreiden poliitikko, joka on noussut tosissaan tavoittelemaan liittokanslerin paikkaa.  Angela Merkel  jättää politiikan syyskuun 26. päivän vaaleissa.
 Suosio on kuitenkin tullut alas loppukevään lukemista, ja kanslerinpaikkaa todennäköisempi on kakkospuolueen asema joko sosiaalidemokraattisen SPD:n tai kristillisdemokraattisen CDU:n johtamassa yhteishallituksessa. Demariehdokas  Olaf Scholz  on tällä hetkellä ennakkosuosikki.
 Yksi vihreän puolueen vaalitavoitteista on tehdä automaa Saksasta pyörämaa ja kieltää uusien polttomoottoriautojen myynti vuoteen 2030 mennessä.
 Annalena Baerbockin viesti äänestäjille on se, että pääehdokkaista vain hän olisi todellinen muutosvoima uudistamaan Saksaa. Ullstein Bild / AOP
 Kun Baerbock viime viikon maanantaina astui pääkanava ARD:n areenalle vastaamaan kansalaisten kysymyksiin, pyhä lehmä teurastettiin heti aluksi.
 Ensimmäinen kansalaiskysymys koski 130 km/h nopeusrajoituksia Saksan moottoriteillä. Tällä hetkellä osalla Saksan autobaanoista saa ajaa niin kovaa kuin moottorista lähtee, ja monelle autoilijalle rajoituksista vapaa tie on pyhä perusoikeus.
 Onko kansleriehdokas nopeusrajoitusten puolella, kyllä vai ei?
 Baerbockin vastaus ei jättänyt tulkinnan varaa.
 – Kyllä, ajaisin tätä vahvasti. Enkä vain ilmastonsuojelun vaan myös liikenneturvallisuuden vuoksi, Baerbock sanoi.
 CDU:n kansleriehdokas  Armin Laschet  on ilmoittanut vastustavansa nopeusrajoituksia. Demaripuolue SPD sen sijaan kannattaa niitä omassa vaaliohjelmassaan.
 Nykyisten mielipidemittausten mukaan voi hyvin olla, että historiallinen valtapuolue ja Merkelin edustama CDU on jäämässä oppositioon. Vihreiden ja demareiden sekä mahdollisesti kolmannen puolueen yhteishallituksessa tie nopeusrajoituksille olisi siten auki.
 Ilmastonmuutos  on yksi parlamenttivaalien pääteemoista, sillä keväällä Saksan korkein oikeus velvoitti poliitikot kiristämään päästöleikkauksia.
 Seuraavan hallituksen päätettäväksi tulee se, mistä, miten ja kenen rahoilla päästöjä lähdetään leikkaamaan.
 Lue lisää: Shell, Hollanti, Saksa ja moni muu joutuu muuttamaan tosi nopeasti ilmastotekojaan – yksi syy siihen on Sophie Backsen, 22, ja uppoava saari
 Myös saksalaiset ovat aiempaa valmiimpia ainakin joihinkin muutoksiin. Saksalaisista  useampi tukee nopeusrajoituksia  moottoriteille kuin on niitä vastaan.
 Lisäksi saksalaisten enemmistö on valmis kieltämään kotimaan sisäiset lennot – asia, mitä vihreät on kampanjan aikana pitäneet esillä.
 Heinäkuun suurtulvat  ovat pitäneet ilmastonmuutokset vaikutukset otsikoissa.
 Silti elokuun lopussa heitetty idea laatikkopyörien ostotuista herätti poliittisen myrskyn, vaikka vastaavia tukia maksetaan jo Saksan eri kaupungeissa ja alueilla paikallisesti. Myös sähköauton ostoa tuetaan tuhansilla euroilla.
 Annalena Baerbock johtaa vihreitä yhdessä Robert Habeckin kanssa, mutta Baerbock nousi kansleriehdokkaaksi. Tuoreen kyselyn mukaan 15 prosenttia saksalaisista äänestäisi Baerbockia, jos kyseessä olisi suora kansanvaali. Sean Gallup / EPA
 Rajuinta kritiikki oli porvaripuolueiden riveistä. CDU:n ja liberaalipuolue FDP:n edustajat tyrmäsivät laatikkopyörätuen tukena suurkaupunkien hyvätuloisille vihreiden omille kannattajille.
 FDP:n puheenjohtaja  Christian Lindner  syytti vihreitä siitä, että puolue haluaa muuttaa teollisuusmaa Saksan laatikkopyöräileväksi Melukyläksi.
 Astrid Lindgrenin  satukirjoihin viittaava Melukylä (saksalaiset vääntävät Bullerbyn muotoon Bullerbü) on Saksassa usein käytetty poliittinen termi.
 Konservatiivit käyttävät sitä pilkkanimityksenä vihreiden ehdotuksille ja synonyyminä heidän mielestään epärealistille haavekuville, joissa Saksa muuttuu jonkinlaiseksi Ruotsia muistuttavaksi pohjoismaiseksi utopiaksi.
 Vihreät ovat puolestaan itse käyttäneet termiä omissa vaalimainoksissaan vaatien Saksaan lisää Melukylää.
 Liberaalipuolueen puheenjohtaja (vaalimainos keskellä) Christian Lindner pitää laatikkopyörien ostotukea yrityksenä tehdä teollisuusmaasta utopinen satukylä. Friedrich Stark / AOP
 Pelkkä  laatikkopyörien ostotuki ei riitä uudistamaan Saksan liikennettä ilmaston kannalta kestäväksi, sanoo pyöräilyn etujärjestön Zukunft Fahrradin poliittinen asiantuntija  Elena Laidler-Zettelmeyer.
 Todelliseen liikennevallankumoukseen tarvitaan paitsi pyörän myös kaupunkitilan keksiminen uudestaan. Lisää pyöräteitä, kerrostaloihin varastotilaa laatikkopyörille ja lisää yhteiskäyttöratkaisuja.
 Tähän asti Saksa on suunniteltu ennen kaikkea autoilijoille sopivaksi.
 – Saksa on automaa, siitä ei ole epäilystään, Laidler-Zettelmeyer sanoo Prenzlauer Bergissä sijaitsevassa toimistossaan.
 Pyörä voi kuitenkin olla todellinen vaihtoehto autolle, jos mukana on sähköavustus ja kuormausmahdollisuus.
 – Käyttötarkoitus on paljon laajempi. Voi ajaa pidempiä matkoja ja kuljettaa lastia, Laidler-Zettelmeyer sanoo.
 Saksan vihreiden kansleriehdokas Annalena Baerbock keskustelee lasten kanssa kampanjointitilaisuudessa Berliinissä 7. syyskuuta. Lapsiperheköyhyyden vähentäminen on yksi ehdokkaan vaaliteemoista. Ullstein Bild / AOP
 Pyöräkaupan  omistaja Jan Ungerer kertoo käyttäjien lainaavan laatikkopyörää sekä lasten että lastin kuljetukseen. Yksi Berliinissä suosittu tapa viettää vapaa-aikaa on lähteä polkemaan laatikkopyörällä entiselle Tempelhofin lentokentälle.
 – Ja jos penkin nostaa ylös, tänne saa laitettua vaikka jääkaapin, Ungerer esittelee pyörää.
 Ungerer kertoo lähtevänsä pian haastattelun jälkeen Müncheniin. Saksan suurin automessu IAA on siirtynyt Baijerin osavaltiopääkaupunkiin Frankfurtista.
 Berliinissä Flotte-verkosto lainaa maksutta kuormapyöriä kaupunkilaisten käyttöön.  Ullstein Bild / AOP
 Sunnuntaina päättyneiden automessujen pääpaino oli sähköautoissa. Ungerer halusi osoittaa mieltään muiden aktivistien kanssa, sillä hänen mielestään Saksan autoteollisuuden uudistuminen on yhä liikaa pelkkää viherpesua.
 Mutta jokin on muuttumassa. Saksan autoilun mekassa IAA:ssa oli tänä vuonna näytteillä myös laatikkopyöriä.
 LUE LISÄÄ: Saksan valtapuoluetta odottaa vaaleissa romahdus – ehdokas Merkelin seuraajaksi alkoi näyttää narrilta, ja hänen kotikaupungissaan on sille selitys
 LUE LISÄÄ: Saksassa suosiotaan menettänyt Laschet ampui täyslaidallisella suosituinta liittokansleriehdokasta Scholzia väittelyssä

Miljoona laatikkopyörää ja nopeusrajoitukset moottoriteille – Saksan vihreät haluavat automaasta pyörämaan ja kriitikoiden mielestä se on pelkkää Melukylä-utopiaa


Summary: Elokuussa alkaneessa kohussa pikaruokaketjun työoloja kuvattiin kurjiksi. Sen jälkeen yhtiö aloitti selvitystyön ja aikoo nyt muuttaa toimintatapojaan.

Pikaruokaketju Hesburger aloittaa jo tällä viikolla toimenpiteet, joilla se pyrkii korjaamaan kohun keskiöön joutuneita työolojaan.
 Turkulainen hampurilaisketju aikoo esimerkiksi ottaa käyttöön anonyymin palautekanavan työntekijöilleen ja tarkentaa työajan kirjaamiseen liittyvää ohjeistusta ja myös valvoo aikaisempaa tarkemmin työaikojen toteuttamista. Lisäksi yhtiö aikoo antaa enemmän tukea ravintolapäälliköiden esimiestyöhön. Kaikkiaan toimenpiteitä on listattu viisi.
 Hesburger pahoittelee johtamisessa tapahtuneita virheitä. Tiedotteen mukaan yhtiö myöntää, että johdon ja henkilöstön välillä avoin vuoropuhelu on ollut liian vähäistä.
 – Asettamamme tavoitteet ovat johtaneet siihen, että ravintoloita on paikoin johdettu liian tuloshakuisesti ja työntekijöiden kuunteleminen on jäänyt taka-alalle. Nyt tähän tulee muutos, tiedotteessa sanotaan.
 Hesburger seuraa tiedotteen mukaan toimenpiteiden vaikutuksia teettämällä ulkopuolisen tahon toteuttaman kyselytutkimuksen henkilöstölleen alkuvuonna 2022.
 Yhtiön työolot nousivat otsikoihin alun perin sosiaalisen median Jodelin keskusteluista. Sen jälkeen kaksitoista yrityksen entistä ja nykyistä työntekijää  kertoi huonoista työoloista Ylelle . Ylen haastattelemien työntekijöiden mukaan he ovat joutuneet muun muassa tekemään jopa kymmentuntisia työpäiviä ilman taukoja ja työskentelemään ilman palkkaa.
 Lue lisää:
 Hesburgerin Salmela vastaa PAMin kritiikkiin: Emme syytä kenttäpäälliköitä tai henkilökuntaa, vaan ylin johto on vastuussa johtamisessa tehdyistä virheistä
 Heikki Salmela syytti välijohtoa ja koronaa Hesburgerista paljastuneista ongelmista – "Törkeä juttu, jos ei ymmärrä henkilöstön merkitystä"
 Mitä työntekijän pitää kestää? Hesburgerissa työskennelleet nuoret kertoivat kurjista oloista, valvova viranomainen kävi läpi pahimmat epäkohdat
 Hesburgerin työntekijät kertoivat karuista työoloista, eikä perustaja Heikki Salmela ollut uskoa väitteitä – mieli muuttui, ja nyt alkaa selvitystyö
 Jasmin Ristolainen ja 11 muuta nuorta kertovat karuista työoloista Hesessä – hampurilaisketjun mukaan joskus ei ole pidetty taukoja

Työolojensa takia kohussa ryvettynyt Hesburger aloittaa jo tällä viikolla toimenpiteet –  "Työntekijöiden kuunteleminen on jäänyt taka-alalle"


Tampereen yliopisto aloittaa yt-neuvottelut. Tavoitteena on vähentää 215 henkilötyövuotta.
 Vähennykset koskevat tukipalveluita eli esimerkiksi tutkimus- ja opetushenkilöstö on rajattu ulos. Neuvottelujen piirissä on yhteensä 1 100 ihmistä.
 Vähennyksiä ei tavoitella vain irtisanomisilla, vaan toimintoja myös ulkoistetaan.
 Tieto neuvotteluista annettiin luottamushenkilöille ja henkilöstölle maanantaina. Varsinaiset neuvottelut alkavat viikon päästä.
 Tampereen yliopiston rehtori  Mari Walls  sanoi jo lukuvuoden avajaisten puheessaan noin viikko sitten tiistaina, että taloutta on tasapainotettava, mikä käytännössä tarkoittaa säästöjä ja tulojen lisäämistä.
 Tampereen yliopiston talous on ollut koetuksella jo aiemmin, mutta esimerkiksi  kolme vuotta sitten henkilöstöä koskevia yt-neuvotteluja ei ollut näköpiirissä.
 Kerromme asiasta kohta lisää.
 Voit keskustella uutisesta 14.9. klo 23 asti.
 Lue lisää:
 Tampereen yliopiston rehtori avajaisissa: Yliopiston pitää tasapainottaa talouttaan
 Tampereen yliopiston henkilöstökulut jäämässä paljon odotettua pienemmiksi – fuusio näkyy edelleen ensi vuoden budjetissa
 Tampereen yliopiston budjetti on miljoonia euroja miinuksella – yliopisto aikoo saada talouden kuntoon kolmessa vuodessa

Tampereen yliopistolla alkaa suuret yt-neuvottelut – lähtöpassit uhkaavat 215 työntekijää


Summary: Kolme nuorta kuoli Nokialla 16. elokuuta 2020, kun auto ajoi päin puuta. Ainoata autosta henkiin jäänyttä nuorta syytetään kolmesta taposta. Esitutkinta-aineisto on surullista luettavaa. Syytetty kiistää ajaneensa ja lähettäneensä itsetuhoista viestiä.

Pirkanmaalla jatkuu maanantaina oikeuskäsittely, jossa nyt 18-vuotiasta miestä syytetään kolmesta taposta. Kolarissa kuoli kolme nuorta.
 Syyte on harvinaisen kova. Syyttäjän mukaan kuljettaja ajoi poikkeuksellisen itsetuhoisesti, eikä jarruttanut ennen törmäystä puuhun.
 Kolari sattui Nokialla Porintiellä sunnuntain vastaisena yönä 16. elokuuta 2020.
 Syyttäjän todisteena on esimerkiksi kesken ajon syytetyn sometililtä lähetetty Snapchat-viesti, joka kertoo kuljettajan itsetuhoisuudesta. Viesti tulee ilmi poliisin kuulusteluista ja todistajien kertomuksista.
 Syytetty vastasi, ettei hänellä ole muistikuvaa viestistä, eikä syytä, miksi hän olisi kirjoittanut sitä. Hänen mukaansa muut autossa olleet tiesivät hänen kännykkänsä koodin.
 Syytteen mukaan ennen ulosajoa kuljettajan ajonopeus on ollut ainakin 170 kilometriä tunnissa ja ulosajon aikaan vähintään 120 kilometriä tunnissa. Syytetyn uhkarohkea ja hengenvaarallinen ajotapa oli tullut muille nuorille yllätyksenä.
 Syytetyn puhelimella otetuista kuvista näkyy auton mittarin osoittama ylinopeus.  Poliisin esitutkinta-aineisto
 "Yritin estää ajamiseen lähtemisen"
 Yksi uhreista lähetti autosta viestin, että pelottaa.
 – Mä varmaan kuolen, kaveri kertoo autosta saamastaan viestistä esitutkinnassa.
 Osa autossa olleista nuorista oli tutustunut kuljettajaan vasta hiljattain.
 Nuorten kuolema ollut valtava järkytys paitsi perheille myös nuorille. Osa syytetyn kavereista yritti estää humalassa ajon nähtyään matkalta lähetettyjä somevideoita.
 – Sen jälkeen laitoin hänelle viestin ja yritin estää sen ajamiseen lähtemisen, yksi todistajista kertoi esitutkinnassa.
 – Älä vittu te kuolette, hän lähetti viestin ennen ajoa.
 Syytetty vastasi lähettämällä hänelle videoita.
 Syytetyn puhelimesta lähteneen itsetuhoisen viestin sama todistaja näki vasta aamulla. Silloin oli jo myöhäistä.

 Syytetty kiistää
 Syytetty on kiistänyt ajaneensa autoa törmäyshetkellä.
 Syyttäjä vaatii miehelle nuorena henkilönä tehdyistä rikoksista yhdeksän vuoden vankeusrangaistusta. Syyttäjä syyttää nuorukaista vaihtoehtoisesti törkeistä kuolemantuottamuksista, ja tästä vaaditaan kuuden vuoden vankeusrangaistusta.
 Lisäksi syytetylle luettiin syytteet törkeästä rattijuopumuksesta ja törkeästä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta.
 Kolarissa kuoli kaksi vuonna 2002 syntynyttä tyttöä ja vuonna 2003 syntynyt poika. Syytetty oli tekoaikaan 17-vuotias, ja häntä syytetään nuorena tehdyistä henkirikoksista.
 Lue lisää:
 Yksi uhreista lähetti autosta viestin, jossa hän kertoi pelkäävänsä – kolme nuorta kuoli Nokialla Snapchatiin kuvatun hurjastelun jälkeen, syytteet taposta

Yle seuraa: Osa kavereista yritti estää humalassa ajon – kolmesta taposta syytetyn kuskin puhelimesta lähti yöllä itsetuhoinen viesti


Summary: Suomen nykyiset matkustusrajoitukset päättyvät tällä viikolla, ja luvassa voi olla lievennyksiä. Osa rajoituksista voi pysyä voimassa vielä pitkään, vaikka venäläiset jo haluaisivatkin matkustaa Suomeen, kirjoittaa Ylen Pietarin-toimittaja Simo Ortamo.

Istuinvyö kiinni, edessä oleva tarjotin yläasentoon ja puhelin lentotilaan. Tämän tekstin julkaisun aikoihin olen jälleen kerran lentämässä Helsinki-Vantaalta kohti Pietarin Pulkovon kenttää.
 Ennen pandemiaa en olisi uskonut, että matkustaisin Pietarin ja Helsingin välillä koskaan lentäen. Kaupunkien välillä kiitänyt Allegro-juna oli huomattavasti näppärämpi ja ilmastoystävällisempi yhteys keskustasta keskustaan.
 Tällä hetkellä Venäjä ei kuitenkaan sallii suomalaisten tulla maahan kuin lentäen, ellei satu olemaan venäläisen perheenjäsen tai asu Venäjällä oleskeluluvalla.
 Allegro ei ole kulkenut lähes puoleentoista vuoteen. Sen paluusta haaveilevat kaikki tapaamani Pietarin suomalaiset.
 Venäläiset haluavat jo Suomeen
 Meidän Pietarissa asuvien suomalaisten hankaluudet ovat silti pieniä verrattuna siihen, että venäläisille raja on lähes kokonaan kiinni.
 Suomi on päästänyt heitä rajan yli vain välttämättömistä syistä. Niitä voivat olla esimerkiksi perheenjäsenten tapaaminen tai kiinteistön hoitaminen.
 Lisäksi myös täysin rokotetuilta venäläisiltä edellytetään koronatestejä ja omaehtoista karanteenia, koska Suomi ja Euroopan unioni eivät ole hyväksyneet Sputnikia ja muita venäläisrokoteteita.
 Tämä on ollut venäläisille outo ja ikävä tilanne, sillä moni haluaisi jo matkustaa Suomeen. Ennen pandemiaa Suomi oli venäläisten kolmanneksi suosituin matkakohde Turkin ja Georgiaan kuuluvan Abhasian jälkeen,  tilastokeskus Rosstat kertoo.
 Venäjä avasi lentomatkailun Suomesta tammikuussa, ja Pietarin Pulkovon kentällä nähtiin jälleennäkemisen riemua. Peter Kovalev / TASS / All Over Press
 Suomen viisumipalvelukeskus varautuu jo ennennäkemättömiin ruuhkiin,  kun matkailu aukeaa.
 Olen itsekin saanut monesti vastata kysymyksiin siitä, milloin Suomen raja aiotaan oikein avata. Olen yleensä vastannut, ettei ainakaan ihan lähiaikoina.
 Maahantuloa rajoitetaan vielä pitkään?
 Juuri nyt on vaikea sanoa, milloin pääsen muuttamaan vakiovastaustani.
 Rajat ovat olleet Suomen koronatorjunnan heikko kohta koko pandemian ajan, ja siksi niiden avaamiselle on tähän mennessä ollut korkea kynnys.
 Kesällä itäraja vuoti, kun suomalaiset kisaturistit toivat lähes 400 koronatartuntaa Pietarin jalkapallon EM-peleistä Suomeen. Tartunnat olivat osaltaan tekemässä ärhäkästä deltavariantista vallitsevaa muunnosta Suomessa.
 Koronaepidemia ei ole Venäjällä vieläkään kurissa, vaikka viralliset tartuntamäärät ovatkin laskeneet kesästä.  Pietarin hallinto rekisteröi  noin 30 koronakuolemaa joka päivä. Vasta reilu neljännes venäläisistä on täysin rokotettuja.
 Nyt Suomen rokotuskattavuus kuitenkin paranee kovaa vauhtia, ja paine myös rajojen avaamiselle kasvaa. Valtaosa Suomen muista koronarajoituksista saatetaan purkaa näillä näkymin  jo kuukauden kuluttua lokakuussa.
 Tämä ei kuitenkaan koske maahantulon rajoituksia.
 Hallituksen viimeviikkoisten linjausten mukaan EU:n ulkorajoilla eli esimerkiksi itärajalla maahantuloa voidaan rajoittaa myös sen jälkeen, kun muut rajoitukset Suomessa poistuvat, mikäli tämä on välttämätöntä epidemian hallitsemiseksi.
 Viime viikolla ei vielä selvinnyt, miten tätä välttämättömyyttä arvioidaan ja mitkä rajoitukset jäisivät käyttöön.
 Kerrotaanko tällä viikolla lievennyksistä?
 Jotain lisätietoa rajoitusten kohtalosta on joka tapauksessa luvassa jo lähipäivinä.
 Suomen nykyiset maahantulorajoitukset EU:n ulkopuolelta tuleville päättyvät tämän viikon lopussa. Ennen sitä Suomen hallituksen täytyy kertoa, millä tavalla rajoituksia jatketaan.
 On mahdollista, että vaikka rajoitukset eivät vielä olisi kokonaan poistumassa, jo nyt kerrotaan jonkinlaisista lievennyksistä. Ensi vaiheessa voitaisiin sallia esimerkiksi vapaampaa matkailua perhesiteiden perusteella tai työmatkailua.
 Tätä toivovat ainakin Venäjällä toimivat suomalaisyritykset, joiden on ollut hankala saada rajan yli venäläisiä työntekijöitä tai liikekumppaneita.
 Kokonaan toinen kysymys on, milloin Venäjä lieventää omia rajoituksiaan. Toistaiseksi maarajat ovat pysyneet kiinni lähes jokaiseen ilmansuuntaan.
 Vaaditaan vielä monta päätöstä, ennen kuin istun Allegrossa yhdessä venäläisturistien kanssa.

Arkea maailmalta: Suomalaisena saan lentää vapaasti Venäjälle, mutta venäläisille raja on melkein kokonaan kiinni – avataanko itärajaa jo ensi viikolla?