Summary: Suomen Malmijalostus aikoo perustaa Kymenlaaksoon kaksi akkumateriaalitehdasta. Yhdessä ne työllistäisivät suoraan noin 400 ihmistä. Suomen Malmijalostus on löytänyt kumppanit hankkeille Kiinasta.

Keltakallion teollisuusalue Kotkassa saattaa näyttää tulevaisuudessa tyystin erilaiselta kuin nykyisin.
 Teollisuusalueella sijaitsevat autoliikkeet voivat muutaman vuoden päästä saada rinnalleen suuren akkumateriaalitehtaan, jota Suomen Malmijalostus suunnittelee nyt yhdessä kiinalaisen pörssiyhtiön kanssa.
 Kotkan kaupunki, seudun kehittämisyhtiö Cursor ja Suomen Malmijalostus tiedottivat kumppanista maanantaiaamuna.
 Lue lisää:   Kotkan akkumateriaalitehdas on saanut kansainvälisen kumppanin – mukaan tulee kiinalainen pörssiyhtiö
 Myyntipäällikkö Harri Eela kehittämisyhtiö Cursorilta, Kotkan kaupunginjohtaja Esa Sirviö ja Vesa Koivisto Suomen Malmijalostuksesta kävivät maanantaina akkumateriaalitehtaalle varatulla tontilla Kotkan Keltakalliolla. Jasmina Kauta / Yle
 Kiinalainen Beijing Easpring on vuonna 2001 perustettu litiumioniakkujen katodimateriaalien kehittäjä, valmistaja ja toimittaja, joka on listattu Shenzhenin pörssiin vuonna 2010. Yhtiöllä on tuotantolaitokset Changzhou Jintanissa ja Haimenissa Jiangsun provinssissa.
 Kiinalaisyhtiön rooli on vetää hanketta Kotkassa, sanoo Suomen Malmijalostuksen akkutoimialan johtaja  Vesa Koivisto . Suomen Malmijalostuksesta on tulossa yhteisyrityksen vähemmistöomistaja.
 – He ovat teknologiaosaajia. He valmistavat näitä tuotteita tällä hetkellä merkittäville asiakkaille, eli he tulevat olemaan vetävässä roolissa tässä hankkeessa. Heidän teknologiaa tullaan tässä hyödyntämään, Vesa Koivisto sanoo.
 Suunnitelmissa on käynnistää uusi tehdas vuonna 2024.
 Suurin yksittäinen tehdas
 Uusi akkumateriaalitehdas maksaa tämänhetkisen arvion mukaan puoli miljardia euroa.
 Suomen Malmijalostuksen akkutoimialan johtaja Vesa Koivisto kertoo, että kyseessä on suurin yksittäinen akkumateriaalitehdasinvestointi, joka on julkistettu Euroopassa.
 Koiviston mukaan Suomen Malmijalostus ja kiinalaiskumppani hankkivat rahoituksen yhdessä.
 – Meillä on alustavat suunnitelmat, kuinka tämä rahoitus tullaan järjestämään, mutta tottakai tässä matkan varrella sitä pitää tarkentaa vielä.
 Uusi akkumateriaalitehdas on tulossa Keltakallion teollisuusalueen vieressä olevalle tontille. Jasmina Kauta / Yle
 Nykyisin pääosa akkumateriaaleista valmistetaan Aasiassa.
 – Sinnekin peilattuna tämä on yksittäisenä tehtaana hyvin merkittävä investointi, Vesa Koivisto sanoo.
 Kotkan-tehtaan kapasiteetti olisi alkuun 50 000 tonnia vuodessa, ja määrä saattaa vielä kasvaa jatkossa. Esimerkiksi  Vaasaan suunnitellun akkumateriaalitehtaan  tuotantokapasiteetiksi on tulossa 30 000 tonnia vuodessa.
 Liikennemäärät kasvavat
 Suomen Malmijalostus suunnittelee akkumateriaalitehdasta myös Kotkan naapurikaupunkiin Haminaan. Molemmat tehtaat valmistaisivat muun muassa sähköautojen litium-akuissa tarvittavia materiaaleja.
 Yhtiö allekirjoitti viime kesänä esisopimukset tonteista kaupunkien kanssa.
 Lue lisää :  Naapurikaupungit Kotka ja Hamina ovat molemmat saamassa omat akkumateriaalitehtaat – työllistävät satoja ihmisiä
 Suunnitelmissa on rakentaa katodimateriaalin esiastetta valmistava prekursoritehdas Haminan Hillonkylään ja jalostustehdas Kotkan Keltakallioon. Toinen vaihtoehto on rakentaa molemmat tehtaat Kotkan Keltakallion alueelle.
 Jasmina Kauta / Yle
 Jos akkumateriaalitehtaat tulevat Kymenlaaksoon, alueen liikennemäärät kasvavat sekä paikallisesti että seudulta ulkomaille.
 – Lopputuotteet viedään päämarkkina-alueelle Keski-Eurooppaan. Siinä Haminan-Kotkan satama tulee isoon osaan. Liikennettä tulee paljon, ja olemme siihen valmiit, sanoo myyntipäällikkö  Harri Eela  Kotkan-Haminan seudun kehittämisyhtiö Cursorista.
 Laajentuva teollisuusalue
 Kotkan kaupunki valmistelee Keltakallion teollisuusalueen laajentamista myös muita tehtaita varten. Kaupunki on jo  lähettänyt ostotarjouksen  maanomistajille laajennettavalla alueella olevista maista.
 Yksi mahdollinen tulija voisi olla metsäyhtiö Stora Enso, joka  kehittää Kotkassa  biopohjaista hiilimateriaalia havusellumassasta erotetusta ligniinistä. Myyntipäällikkö Harri Eela kehittämisyhtiö Cursorista sanoo, että keskusteluja on käyty esimerkiksi Stora Enson kanssa.
 – Jossakin vaiheessa, jos he pääsevät kaupalliseen sovellukseen, tarvitaan tehdasmiljöö teolliseen toimintaan. Niiden eteen tehdään töitä, mutta ne eivät ole niin pitkällä kuin tämä hanke, Harri Eela vertaa muita hankkeita Suomen Malmijalostuksen akkumateriaalitehtaaseen.
 Näkymä Kotkan Keltakalliolla voi muuttua tulevina vuosina tyystin. Jasmina Kauta / Yle
 Myyntipäällikkö Harri Eela voi jo kuvitella tulevaisuudessa siintävän Keltakallion teollisuusalueen siluetin. Siinä näkyy teollisuuslaitoksia ja uusi tie, joka lähtee Keltakalliontieltä ja jatkuu Hurukselantielle asti.
 – Tähän rakentuu paitsi rakennuksia ja tehdaskokonaisuuksia, myös tieinfraa ja muuta toimintaa. Kyllä tämä miljöö on aivan toisenlainen tehdaskokonaisuus viiden vuoden kuluttua, Harri Eela sanoo.

Euroopan suurin akkumateriaalitehdas on tulossa Kotkaan – tänne puolen miljardin euron laitos nousisi


Summary: Helsingin kaupunginhallitus jätti Sörnäistentunnelin rakentamisasian pöydälle kokouksessaan maanantai-iltana. Tunnelia ovat kannattaneet kokoomus, SDP, perussuomalaiset ja RKP. Vihreät ja vasemmistoliitto ovat vastustaneet suunnitelmia.

Helsingissä Sörnaistentunnelin rakentamista vastustavat kokoontuvat mielenilmaukseen Helsingin kaupungintalolle maanantaina iltapäivällä kello 15.30 eli ennen kaupunginhallituksen kokousta. Mielenosoituksen järjestäjiä ovat Greenpeace, Elokapina ja Climate Move Helsinki.
 Mielenosoittajien mukaan tunnelin rakentaminen on ristiriidassa valtakunnallisten hiilineutraalisuustavoitteiden kanssa. Myös Helsingin kaupunki on luvannut olla hiilineutraali vuoteen 2030 mennessä.
 Tunnelipäätös suuntaisi vastustajien mielestä liikkumista autoiluun, ei joukkoliikenteeseen tai kevyeen liikenteeseen.
 – Olemme huolestuneita siitä, että Helsingin kaupunki aikoo tehdä kalliin autotunnelin, joka lisää autoilua ja vähentää joukkoliikennettä sekä jalankulkua ja pyöräilyä, sanoo  Olli Tiainen  Greenpeacesta.
 – On arvioitu, että toteutuessaan tunneli lisää henkilöautoilla tehtävää matkailua 1 900:lla vuorokaudessa. Vastaavasti joukkoliikenteen käyttö vähenee 1 000 matkaa vuorokaudessa ja pyörä- ja jalankulkijoita on 600 vähemmän vuorokaudessa, sanoo  Elina Kauppila  Elokapinasta. Kauppila on myös vasemmistoliiton kaupunginvaltuutettu Helsingissä.
 Molemmat pitävät tunnelia myös kalliina. Sen kokonaishinnaksi on arvioitu tässä vaiheessa 180 miljoonaa euroa.
 – Arviot menevät usein alakanttiin. Lisäksi jatkuvia huoltokustannuksia tulisi päälle noin kaksi miljoonaa euroa vuodessa. Vastaavalla rahasummalla saisi esimerkiksi kaikille kaupunkilaisille hyvät polkupyörät, Kauppila sanoo.
 Pääkaupunkiseudun asukkaiden päästöistä 25 prosenttia tulee liikenteestä, Kauppila muistuttaa.
 Esityslistan mukaan kaupunginhallitus puoltaa tunnelia
 Esityslistan mukaan  Helsingin kaupunginhallitus puoltaa rakentamista ja esittää kaupunginvaltuustolle Sörnäistentunnelin hankesuunnitelman hyväksymistä ja sen toteuttamista vaiheittain.
 Ensimmäisessä vaiheessa rakennettaisiin Sörnäistentunnelin pohjoinen betonitunneliosuus sekä siihen liittyvien ajoramppien maanalaiset rakenteet Kalasatamasta Pasilaan. Tavoitteena olisi rakentaa tämä osuus raitiotien ja Hermannin rantatien peruskorjauksen yhteydessä vuosina 2022–2024.
 Ensimmäisen vaiheen kustannusarvio on 50 miljoonaa euroa elokuun 2021 kustannustason mukaisesti.
 Ehdotuksen mukaan toisessa vaiheessa toteutettavan Sörnäistentunnelin loppuosan suunnittelua ja valmistelua jatketaan. Toisen osuuden kustannusarvio tuodaan erikseen kaupunginhallituksen ja -valtuuston päätettäväksi.
 Kaupungin mukaan jatkosuunnittelussa kiinnitetään erityistä huomiota tunnelin suuaukkojen suunnitteluun ja niiden sopivuuteen kaupunkiympäristöön. Tavoitteena on huomioida jalankulun ja pyöräilyn viihtyisyys ja sujuvuus. Esimerkiksi Sörnäisten rantatien ylikulkusillat suunnitellaan erityisesti pyöräliikenteen näkökulmasta.
 Kaupunkiympäristölautakunnassa  tunnelia kannattivat kokoomus, SDP, perussuomalaiset ja RKP. Vastaan äänestivät vihreät ja vasemmistoliitto.
 Kaupunginhallitus jätti asian pöydälle maananai-iltana. Päätöksen tekeminen siirtyy viikolla eteenpäin.
 Voit keskustella aiheesta tiistaihin 9.11.2021 kello 23 saakka.
 Jutusta korjattu 8.11.2021 klo 16.57. Kaupunkisuunnittelulautakunta muutettu kaupunkiympäristölautakunnaksi.
 8.11. klo 19.41 Lisätty tieto päätöksen siirtymisestä viikolla eteenpäin.
 Lue myös:
 180 miljoonaa euroa maksavan Sörnäistentunnelin rakentamishanke etenee – kaupunkisuunnittelulautakunta hyväksyi suunnitelman

Rakennetaanko Helsinkiin liki 200 miljoonan autotunneli? Vastustajat osoittavat mieltään, kaupunginhallituksen päätös siirtyy viikolla


Summary: Poliisi sai ilmoituksen tehtävästä nopeasti viime perjantaina, mutta tekijät olivat jo poistuneet paikalta poliisin saapuessa. Epäiltynä on noin kymmenen henkilön nuorisoporukka.

Poliisi kaipaa havaintoja  epäillystä vakavasta väkivaltarikoksesta Espoon Matinkylässä viime perjantai-iltana.
 Poliisin epäilee noin kymmenen henkilön nuorisoporukan tehneen vakavaa väkivaltaa miehelle iltakahdeksan jälkeen Kala-Maijan liiketilan edessä, lähellä kauppakekus Isoa Omenaa.
 Poliisi sai ilmoituksen tehtävästä nopeasti, mutta tekijät olivat jo poistuneet paikalta poliisin saapuessa. Poliisin mukaan suurin osa epäillyistä poistui tapahtumapaikalta Pyyntitien suuntaan.
 Epäillyt tekijät olivat noin 15–20-vuotiaita, tummiin untuvatakkeihin pukeutuneita ja noin 170–180 cm pitkiä nuoria. Yhdellä heistä oli jalassaan valkoiset housut. Yksi epäillyistä oli muita pidempi ja hänellä oli lippalakki päässään.
 Poliisiin voi olla yhteydessä sähköpostitse vihjeet.lansi-uusimaa@poliisi.fi tai puhelimitse 029 541 3031.
 – Poliisi ei tiedota tutkinnallisista syistä tapauksesta tässä vaiheessa enempää, sanoo rikoskomisario  Aura Lehtinen  Länsi-Uudenmaan poliisista.
 Lue myös:
 Mikä avuksi nuorten järkyttävään väkivaltaan? Tutkijoiden mukaan taustalla on kolme tekijää, joista esimerkiksi kostoa ei ole tarpeeksi ymmärretty
 Alaikäisten väkivaltarikosten määrä kasvoi noin 40 prosentilla Helsingissä – poliisi huolissaan teräaseiden yleistymisestä ja jengeistä

Nuorisojoukon epäillään tehneen vakavaa väkivaltaa miehelle Espoossa – poliisi kaipaa havaintoja tapahtumasta ja tekijöistä


Summary: Kotkan entinen kaupunginjohtaja Henry Lindelöf on tuomittu maksamaan sakkoja virkavelvollisuuden rikkomisesta. Hän ylitti valtuutensa sopimalla asiantuntijapalveluiden ostosta Kymenlaakson Sähkön osakekauppoihin liittyen. Teosta ei lopulta aiheutunut kaupungille taloudellista vahinkoa.

Kotkan entinen kaupunginjohtaja  Henry Lindelöf  saa tuomion virkavelvollisuuden rikkomisesta.
 Kymenlaakson käräjäoikeus katsoo, että Lindelöf ylitti toimivaltuutensa hankkimalla asiantuntijapalveluita, jotka liittyivät Kymenlaakson Sähkön osakekauppoihin.
 Lindelöf ei kuitenkaan tehnyt solmimastaan toimeksiantosopimuksesta viranhaltijapäätöstä. Sopimus olisi pitänyt tuoda myös kaupunginhallituksen päätettäväksi.
 Lindelöf on tuomittu maksamaan 20 päiväsakkoa. Se tarkoittaa Lindelöfin tapauksessa 1 420 euroa.
 Lue lisää:   700 000 euron yllätyslaskusta nousi meteli Kotkassa – lasku peruttiin, mutta ex-kaupunginjohtaja on nyt käräjillä syytteessä virkavelvollisuuden rikkomisesta
 Käräjäoikeuden mukaan Henry Lindelöfin on täytynyt kokeneena kaupunginjohtajana ymmärtää, että hän varsin todennäköisesti ylittää myös hankintavaltuutensa allekirjoittaessaan sopimuksen.
 Kaupunginjohtajalla oli oikeus tehdä alle 100 000 euron hankintapäätöksiä.
 Lindelöf solmi vuonna 2016 Navigatum Oy:n kanssa toimeksiantosopimuksen, jossa sovittiin, että yritys hankkisi ostotarjouksia Kotkan kaupungin omistamista Kymenlaakson Sähkön osakkeista.
 Navigatumin palkkioksi sovittiin prosentti osakkeiden kauppahinnasta.
 Tuomion mukaan on ollut selvää, että palkkioksi tuleva prosentin osuus ylittää 100 000 euron summan.
 Käräjäoikeus on pitänyt syyllisyyttä vähentävänä seikkana sitä, että teon vaikuttimena on ollut Kotkan kaupungin kannalta taloudellisesti poikkeuksellisen merkittävän liiketoiminnan edistäminen.
 Kaupunki oli jo vuosia neuvotellut Kymenlaakson Sähkön ja sen omistajakuntien kanssa siitä, että Kotka olisi vaikeassa taloustilanteessa halukas myymään omistamansa osuuden yhtiön osakkeista.
 Huomioon on otettu myös se, että teosta ei lopulta ole aiheutunut kaupungille taloudellista vahinkoa.
 Kaupunki teki tutkintapyynnön
 Tapaus tuli ilmi kun, Kotkan kaupunki sai viime vuoden keväällä noin 700 000 euron yllätyslaskun kauppoihin liittyvistä asiantuntijapalveluista. Laskun lähettänyt Navigatum Oy perui sen, kun kaupunki alkoi epäillä laskun taustoja.
 Kaupunki teki laskusta poliisille tutkintapyynnön.
 Kaupunginhallitus epäili, että entinen kaupunginjohtaja Henry Lindelöf oli sopinut vuosina 2016 ja 2017 kaksi lähes samansisältöistä sopimusta kahden eri yrityksen kanssa, joita edusti sama henkilö.
 Lindelöf oli solminut myös toisen samankaltaisen toimeksiantosopimuksen NAG Oy:n kanssa. Yhtiön omisti sama henkilö kuin Navigatum Oy:n. NAG oy:n sopimuksessa kymmenien miljoonien osakejärjestelyn onnistumispalkkioksi oli sovittu 60 000 euroa ja asiantuntijapalkkioksi 25 000 euroa.
 Tästäkään sopimuksesta ei tehty viranhaltijapäätöstä.
 Lindelöf on itse kertonut, että hän löysi allekirjoitetun sopimuksen vasta vuonna 2018 siivotessaan työhuonettaan, kun oli jäämässä eläkkeelle. Hän oli vasta silloin laittanut sopimuksen sihteerilleen ja pyytänyt häntä toimittamaan sen eteen päin.
 Lue lisää:   Poliisi selvitti kaupungin saaman 700 000 euron yllätyslaskun taustat – ex-kaupunginjohtajaa epäillään virkavelvollisuuden rikkomisesta

Kotkan entinen kaupunginjohtaja sai tuomion virkavelvollisuuden rikkomisesta – joutuu maksamaan sakkoja


Summary: Rovaniemen järistys ei ollut suuri edes Suomen mittakaavassa. Se sai silti aikaan huomiota herättävän äänen, koska maa järisi 4,5 kilometrin syvyydessä. Suomessa järistykset tapahtuvat yleensä 10 kilometrin syvyydessä.

Rovaniemen  lauantainen maanjäristys  poikkesi Suomessa havaituista järistyksistä siten, että sen keskus sijaitsi tavallista lähempänä maanpintaa. Helsingin yliopiston seismologian instituutin analyysin mukaan järistyksen keskus oli 4,5 kilometrin syvyydessä, mikä on noin puolet tyypillisestä syvyysluvusta.
 – Kyllä se oli kohtuullisen matala. Suomessa ehkä tyypillisimpiä ovat noin 10 kilometrin syvyydessä tapahtuvat järistykset. Juuri sen vuoksi siitä on tullut niin hyvin se ääni, minkä monet ihmiset ovat kuulleet, seismologi  Tuija Luhta  sanoo.
 Maa järisi Rovaniemellä lauantai-iltana noin puoli seitsemältä.
 Järistys huomattiin varsinkin Nivavaaran, Syväsenvaaran ja Saarenkylän alueella. Syväsenvaarassa asuva  Niina Lanko  kertoo maanjäristyksen olleen niin voimakas, että muumimuki tipahti kivilattialle ja meni säpäleiksi.
 – Kuului semmonen kova pamaus, ikkunat ja lattia tärähtivät.
 Syväsenvaarassa asuva  Jonna Korhonen  kertoo olleensa sisällä kotosalla, kun alkoi täristä jalkojen alla ja kuului rysähdys.
 – Ensimmäinen miete oli, että jotain tapahtui Napapiirillä, kun siellä oli se pommiuhka joku vuosi sitten, ja nyt tänne on alkanut valumaan turisteja. Toiseksi tuli mieleen, että tapahtuiko lentokentällä jotain, Korhonen kertoo.
 Lue myös:   Maanjäristykset ovat todellisuutta myös Suomessa
 Korvat jäivät soimaan pamauksen jälkeen
 Nivavaaran koulun lähellä asuva  Marianne Markkanen  kertoo luulleensa, että lumet putosivat katolta, sillä maanjäristyksen aiheuttama pamaus kuulosti juuri samanlaiselta.
 – Sitä on tosi vaikea selittää. Tuntui kuin jokin olisi räjähtänyt tai pamahtanut maan sisällä. Vaistomaisesti menin kumaraan. Samantien jalkojen alla alkoi tärinä. Sitä tärinää ei kestänyt kauaa, mutta se oli sen verran lujaa, että ikkunat helisivät. Minulla soivat pitkään korvat pamauksen jälkeen ja jaloissa tuntui jonkin aikaa se samainen tärinä, Markkanen kertaa lauantai-illan tapahtumia.
 Hän kertoo aiemmin kokeneensa maanjäristyksen lomareissulla Kreikassa, ja se oli ollut erilainen kokemus ilman vastaavaa ääntä ja järinää.
 Rovaniemen lentokentän lähellä asuva  Janina Kuusikko  istui olohuoneen lattialla, kun järistys tapahtui.
 – Istuin lattialla ja leikin kissojen kanssa, kun yhtäkkiä ihan kuin joku olisi lyönyt moottoripyörän käyntiin korvan vieressä. Kuului tosi kova jyrinä ja sitten koko talo tärisi ja ikkunat helisivät, Kuusikko muistelee.
 Myös muualla järinä herätti kummastusta. Rovaniemen Pöykkölässä asuva  Minna Piitisjärvi  istui sohvalla, kun maanjäristys tapahtui.
 – Kuului älytön jysähdys/pamahdus. Vitriinissä astiat helisivät. Nousin sohvalta katsomaan ikkunasta ulos, kun mietin, että oliko pihatiellä kolari tai jotain, Piittisjärvi kuvailee.
 Rovaniemen suurimmat järistykset 70-luvulla
 Helsingin yliopiston alustavan arvion mukaan lauantaina Rovaniemellä oli kyseessä 1.5 magnitudin maanjäristys. Maanantaina instituutti tarkensi maanjäristyksen magnitudiksi 1.7, virhemarginaali arvioissa on 0.2 .
 Luhdan mukaan järistys havaittiin Rovaniemelllä noin 10 kilometrin päässä järistyskeskuksesta.
 Seismologian laitoksen 1950-luvun lopulta alkaneen mittaushistorian aikana Rovaniemen lähiympäristössä, alle 20 kilometrin päässä keskustasta, on tapahtunut kaikkiaan seitsemän rekisteröityä maanjäristystä.
 Suurimmat järistykset Rovaniemellä koettiin 10. joulukuuta 1973, jolloin maa järisi kaksi kertaa peräkkäin myöhään illalla. Järistysten voimakkuudet olivat 3.6 ja 2.9. Suurempi niistä tunnettiin jopa 45 kilometrin päässä järistyskeskuksesta.
 Pohjoisen Suomen seismisten tapausten havaintoherkkyys parantui merkittävästi tämän vuosituhannen alussa, kun Sodankylän geofysiikan observatorio alkoi kerätä seismisiä havaintoja Pohjois-Suomessa.
 Viimeisin voimakas maanjäristys oli Käsivarressa
 Suomen viime aikojen voimakkain maanjäristys on havaittu Käsivarressa Enontekiöllä lokakuussa 2020. Sen magnitudi oli 2.5. Seismologit eivät tiettävästi saaneet järistyksestä yhtään kansalaishavaintoa. Syynä oli todennäköisesti sen keskuksen sijainti asumattomassa erämaassa.
 Lapissa on havaittu lähivuosina järistyksiä, joiden keskus on merellä. Esimerkiksi  kesäkuussa 2018  maa järisi Perämerellä Ruotsin ja Suomen rannikon läheisyydessä, ja seismologian instituutti arvioi järistyksen keskuksen sijainneen Perämeren pohjoisosassa 18 kilometrin syvyydessä. Järistyksen magnitudi oli arviolta 3.1.
 Perämerellä järisi poikkeuksellisen voimakkaasti myös  maaliskuussa 2016 . Seismologian instituutin mukaan sen magnitudi oli vielä korkeampi, 4.1.
 Lue myös:
 Maa järisi useita kertoja Kouvolassa aamuyöllä – hätäkeskukseen tuli ilmoituksia tärinöistä ja paukahduksista
 Viikonlopun maanjäristys oli poikkeuksellisen suuri Suomen oloissa – maa on järissyt Kaakkois-Suomessa 1700-luvulta lähtien, eikä syytä tiedetä vieläkään

Maa järisi tavallista lähempänä maanpintaa Rovaniemellä – ääni oli niin voimakas, että se sai korvat soimaan ja toi mieleen jopa pommin


Summary: Kuulemisella voi olla suuri vaikutus siihen, miten Euroopan unionin digitaalista sääntelyä koskevat direktiivit kehittyvät.

Euroopan unionin parlamentissa kuultiin maanantaina Facebookin entisen tuotepäällikön  Frances Haugenin  lausunto teknologiayritysten tuotteiden ja liiketoimintamallien kielteisistä vaikutuksista.
 Puheessaan Haugen sanoi, että Facebook tekee voittoa haavoittuvaisten ryhmien ja nuorten mielenterveyden kustannuksella.
 – Facebookin tekemät päätökset ovat ongelmallisia lasten, yhteisöjen ja demokratian näkökulmasta, eikä yhtiö lopeta, ennen kuin se saadaan sääntelyn piiriin, Haugen sanoi.
 Haugenin mukaan Facebookin mahdollisuus vedota liikesalaisuuteen antaa yhtiölle käytännössä mahdollisuuden jatkaa vahingollisia käytäntöjä, jotka rapauttavat demokratiaa.
 – Facebook hyötyy taloudellisesti konfliktista, mielipiteiden polarisaatiosta ja ihmisten radikalisoitumisesta.
 Haugenin lausunnolla on väliä, sillä EU:n parlamentissa pohditaan parhaillaan sääntelyä, jolla Facebook ja muut sosiaalisen median jättiläiset voitaisiin velvoittaa ottamaan enemmän vastuuta siitä, millaista materiaalia niiden alustoilla julkaistaan.
 Haugen ehdottaa läpinäkyvyyden lisäämistä teknologiayhtiöissä. Viranomaisilla pitää olla pääsy dataan, jota somejätit varjelevat ja liiketoiminnalle on luotava säännöt.
 Paljasti Facebookin ongelmat
 Haugenin nimi tuli ensi kertaa julkisuuteen, kun hän toimitti amerikkalaiselle Wall Street Journalille kymmeniä tuhansia Facebookin asiakirjoja yhtiön sisäisistä käytännöistä.
 Haugen  paljasti , että Facebook on tietoinen erilaisista alustaansa liittyvistä ongelmista ja että yhtiö ei tee ongelmien korjaamiseksi niin paljon kuin se julkisuudessa väittää.
 Esimerkiksi Wall Street Journal on kertonut  Facebook Files -juttusarjassaan  Facebookin olevan vaaraksi lapsille ja alustalla leviävän vihapuheen johtavan pahimmillaan väkivaltaisiin tekoihin.
 Lokakuussa Yhdysvaltain senaatille antamassa lausunnossaan Haugen sanoi, että lainsäätäjien pitäisi puuttua vahvemmin teknologiayhtiöiden toimintaan. Yhdysvaltain edustajainhuoneen oikeusasiainkomitea hyväksyi viime viikolla  tiukempaa sääntelyä ajavan lakipaketin .
 Haugenin mukaan Euroopassa digitaalista sääntelyä koskevalla direktiivillä voitaisiin säätää Facebookin ja muiden someyhtiöiden toiminnasta.
 Voi vaikuttaa EU:n direktiiveihin
 EU:n lainsäätäjät pohtivat parhaillaan mahdollisia muutoksia teknologiayhtiöiden toimintaan EU:n alueella. EU:ssa ei ole kuitenkaan päästy yhteisymmärrykseen siitä, kuinka laajasti EU:n tulisi sosiaalisen median yhtiöitä valvoa.
 Esimerkiksi tanskalainen europarlamentaarikko  Christel Schaldemose  on ehdottanut tiukkaa digidirektiiviä, joka säätäisi verkkomainonnasta ja algoritmeista.
 Haugen puhuu tällä viikolla myös Pariisissa. Aiemmin hän on keskustellut muiden muassa Britannian ja Saksan lainsäätäjien kanssa sosiaalisen median valvonnasta.
 Voit keskustella aiheesta tiistaihin 9.11. klo 23:een asti.
 8.11.2021 klo 20.38 Uutista päivitetty.
 Lue myös:
 Facebook sulkee kasvontunnistusohjelmistonsa, koskee miljardia ihmistä – "Käyttäjät ovat kärsineet henkilötietojen väärinkäytöstä liian kauan"
 Facebook Papers -asiakirjat: Toimitusjohtaja Zuckerberg puhuu eri totuutta julkisuuteen – yhtiö teki miljardien osavuosituloksen
 Facebook asettaa voittonsa yleisen hyvän edelle, sanoo asiakirjoja medialle vuotanut entinen työntekijä

Facebookin "ilmiantajan" mukaan yhtiö takoo rahaa nuorten mielenterveyden kustannuksella – tästä syystä Frances Haugenin kuulemisella on merkitystä


Summary: Kymenlaakson kunnat eivät hyväksy kymmenien miljoonien eurojen korotuksia sote-kuntayhtymän maksuosuuksiin, jotka selvisivät niille reilu viikko sitten. Virkamiehet haluavat palkata ulkopuolisen tahon selvittämään Kymsoten taloutta.

Omistajakunnat haluavat tarkat selvitykset Kymenlaakson sosiaali- ja terveyspalveluiden kuntayhtymän Kymsoten taloudesta.
 Kuntien virkamiehet ovat päättäneet tilata erillisselvityksen Kymsoten taloudesta, sen toteutumisesta tänä vuonna ja ennusteiden rajusta muuttumisesta kesken kaiken.
 Kunnat eivät hyväksy kymmenien miljoonien eurojen korotuksia maksuosuuksiin, jotka selvisivät niille toissa viikolla. Jäsenkuntien rahoitusosuudet Kymsotelle nousevat ennusteen mukaan lähes 725 miljoonaan euroon.
 Vielä viime kesänä Kymenlaakson kuntien rahoitusosuudeksi arvioitiin ensi vuodeksi 705 miljoonaa euroa.
 Kymsoten mukaan luku perustui  raportointijärjestelmän virheeseen . Virhe muutti tämän vuoden tilinpäätösennustetta, jonka perusteella oli arvioitu ensi vuoden budjettia ja jäsenkuntien rahoitusosuuksia.
 Lue lisää:   Kymenlaakson kuntapomot haluavat selvittää tarkemmin Kymsoten rahapulan syitä – kymmenien miljoonien vaje paljastui vasta viime viikolla
 Kunnat järkyttyivät
 Hintojen nousu oli kunnissa järkytys. Kunnat haluavat nyt selvittää, mikä on Kymsoten rahapulan taustalla raportointivirheen lisäksi.
 Esimerkiksi Kouvolan kaupunginhallitus on jo tänään maanantaina päättänyt omalta osaltaan hyväksyä erillisselvityksen tilaamisen. Selvitys tilataan tilintarkastusyhtiö BDO Audiator Oy:ltä. Asia käsittellään myös muiden kuntien hallituksissa mahdollisimman nopeasti.
 Selvityksen teettäminen edellyttää yhteistyötä Kymsoten kanssa.
 – Meillä on edelleen halu käydä vahvaa vuoropuhelua myös Kymsoten kanssa, ja löytää yhdessä esimerkiksi sopeutuskeinoja Kymsoten ensi vuoden talousarviosta. Toivon, että asiassa ei enää tule mitään yllätyksiä, ja etteivät talousluvut enää vaihdu kesken viikkoa, Kouvolan kaupunginjohtaja  Marita Toikka  sanoo.
 Erillisselvitys maksaa joitain tuhansia euroja. Arvio on, että hankinta jää alle 60 000 euron kilpailutusrajan, mutta maksaa kuitenkin enemmän kuin 9000 euroa, mikä on kuntien hankintaohjeen mukainen raja. Kaikki Kymenlaakson kunnat ovat ilmoittaneet halukkuutensa erillisselvityksen tekemiseen ja osallistuvat kustannuksiin kunnan asukasluvun mukaisessa suhteessa.
 Haminan kaupungin talousjohtaja  Olli Vilenin  arvioi, että selvityksen tekeminen kestää joitain viikkoja.
 – Tavoitteena on, että pystymme kehittämään Kymsoten taloushallintaa ja mahdollisesti talousjohtamista ensi vuoden aikanakin. Tämä selvitys ei välttämättä tuo vastauksia akuuttiin kriisiin, mutta siitä on hyötyä jatkokin varten, Kouvolan kaupunginjohtaja Marita Toikka sanoo.
 Kouvola on tyytymätön Kymsoten talouskehitykseen sekä talouden seurantaan ja ennusteiden laatuun. Kouvolassa on koettu, että talouteen liittyviä tietoja on saatu Kymsotelta huonosti.
 Kuntatalous ei kestä lisämaksuja
 Kunnat ovat lisäksi linjanneet, että 2,6 prosentin korotuksen ensi vuoden maksuosuuksiin on riitettävä. Kunnat ovat tänä syksynä valmistelleet omat talousarvionsa niin, että Kymsotelle ensi vuonna maksettavia maksuosuuksia on jo korotettu 2,6 prosentilla tämän vuoden laskutusennusteen tasoon verrattuna.
 – Se on kuntatalouden kesävyyden kannalta maksimi. Kymsoten pitäisi onnistua sopeuttamaan toimintaansa siihen raamiin. Kuitenkin niin, ettei kuntalaisten sosiaali- ja terveydenhuollon palvelut tai ennalta ehkäisevä työ vaaraannu, Haminan talousjohtaja Olli Vilen sanoo.
 Kuntien ja Kymsoten edustajat neuvottelivat asiasta viimeksi tänä aamuna.
 Lue lisää:   Terveysmenojen iso yllätyslasku johti pattitilanteeseen Kymenlaaksossa – jos kunnat eivät maksa puuttuvia miljoonia, Kymsote saattaa sulkea terveysasemia

Kunnat haluavat ulkopuolisen selvityksen Kymsoten taloudesta – maksuosuuksien yllättävä hinnannousu on ollut niille järkytys


Summary: Poliisi aloittaa selvityksen omasta aloitteestaan. Hämeenlinnan kaupunki on aiemminkin puuttunut havaittuihin epäkohtiin Onnikoti Omenapuussa, mutta esimerkiksi pahoinpitelystä annettu oikeustuomio on jäänyt pimentoon.

Poliisi aloittaa esiselvityksen siitä, onko syytä aloittaa esitutkinta kehitysvammaisen asukkaan kaltoinkohtelusta Onnikoti Omenapuussa.
 Rikosylikomisario  Riku Vihtilä  Hämeen poliisilaitoksesta sanoo Ylelle, että rikosilmoitusta ei ole tehty, vaan poliisi aloittaa selvityksen omasta aloitteestaan.
 Esiselvityksen aloittamisesta kertoi ensin  Hämeen Sanomat .
 Alaikäistä asukasta on vuosikausia kohdeltu kaltoin hämeenlinnalaisessa hoivakodissa. Poikaa sidottiin MOT:n tietojen mukaan laittomasti eri tavoin noin viiden vuoden ajan. Sitomisvälineinä käytettiin esimerkiksi teippiä ja kuormaliinoja. Häntä on lisäksi pahoinpidelty useaan otteeseen. Pojalla on vaikea-asteinen autismi.
 Yksikön työntekijät ovat kertoneet epäkohdista myös paikallisjohdon ohi Mehiläisen ylempään johtoon. Mehiläinen myöntää epäonnistuneensa pojan hoidossa. Asumisyksikön valvonnasta vastaavat Hämeenlinnan kaupunki ja Etelä-Suomen aluehallintovirasto. Asiakasohjaus- ja ostopalvelujohtaja  Leena Harjula  Hämeenlinnan kaupungilta toteaa, että MOT:n julkaisemat tiedot ovat järkyttäviä.
 – Yksikössä on nyt julkaistun jutun mukaan tapahtunut äärimmäisen ikäviä tapahtumia. Kaupungilla ei ole ollut tietoa kaikista näistä.
 MOT selvitti kehitysvammaisten kohtelun ongelmia:   Päivät teipattuna tuoliin ja yöt kuormaliinoilla kiinni sängyssä – kehitysvammaisen pojan lainvastainen kohtelu ja pahoinpitely hoivakodissa sai jatkua vuosia
 Leena Harjula kertoo, että tämänkaltaisiin yksikköihin tehdään säännöllisiä valvontakäyntejä. Näitä on tehty myös kyseisessä yksikössä. Mikäli havaitaan puutteita tai epäkohtia, niihin puututaan ja edellytetään niiden korjaamista. Aluehallintovirastolle on tehty ilmoituksia tässäkin tapauksessa.
 – Oli havaittu joitakin sitomisia, jotka eivät olleet luvan mukaisia. Niihin on puututtu. Samoin puututtiin asuntojen vuokraukseen ulkopuolisille, kun varsinainen asukas oli muualla. Muista esille nostetuista asioista, kuten pahoinpitelyistä, meillä ei ole valitettavasti ollut tietoa.
 "Valvontakäyntejä olisi pitänyt tehdä vielä enemmän"
 Hämeenlinnan kaupungilla on yksikkö ostopalvelusopimusten valvontaan. Harjula kertoo, että tavoitteena on tehdä keskimäärin kerran vuodessa normaali valvontakäynti, jossa katsotaan yksikön kokonaistilanne. Lisäksi voidaan tehdä epäilyistä tai epäkohtailmoituksista johtuvia käyntejä.
 Onnikoti Omenapuuhun on Harjulan mukaan tehty aika paljon valvontakäyntejä.
 – Tietysti jälkikäteen ajatellen voi olla, että valvontakäyntejä olisi pitänyt tehdä vielä enemmän. Mutta ymmärtääkseni käyntejä on ollut paljon, eli äkkiseltään on vaikea sanoa, mitä olisi voitu tehdä toisin.
 Miltei kaikissa yksityisten palveluntuottajien kanssa tehdyissä sopimuksissa on Hämeenlinnan kaupungin yleiset sopimusehdot. Leena Harjula sanoo, että jos palvelu ei vastaa laatutasoa, on mahdollista vaatia hinnanalennusta. Useissa sopimuksissa on muitakin perusteita sanktioille.
 – Tässä tapauksessa ei ymmärtääkseni ollut kyse hämeenlinnalaisasiakkaasta, joten nämä sopimussanktiot eivät tule kyseeseen, vaan on enemmänkin lupaviranomaisen asia puuttua siihen, sanoo Harjula.
 Aluehallintovirasto voi äärimmäisessä tapauksessa vaatia korjaustoimenpiteitä tai jopa lopettaa yksikön toiminnan.
 Kaikilla yksiköillä on omavalvontasuunnitelmat. Ensisijaisesti sen noudattaminen ja hyvän laadun toteuttaminen on yksikön omalla vastuulla. Työntekijöillä on ilmoitusvelvollisuus epäkohdista. Tällaisissa tapauksissa myös omaiset ja läheiset ottavat usein yhteyttä, kertoo Harjula.
 Poikaa on sidottu muun muassa tällaiseen sänkyyn. MOT-toimitus
 Hänen mielestään olisi hyvä pohtia, miten saataisiin entistä paremmin tieto epäkohdista, kun kyse on yksiköstä, jossa asukkaat asuvat kodeissaan ympärivuorokautisesti koko ajan.
 – Aluehallintoviraston ja kuntien osalta valvontaan pitäisi varmaan satsata enemmän. Meilläkin on haettu vuosittain lisäresursseja ja ensi vuodellekin on esitys. Toivottavasti se menee läpi, että pystyttäisiin tekemään yksiköihin vielä enemmän valvontakäyntejä.
 Tiuhempi valvontakaan ei Leena Harjulan mielestä välttämättä aina takaa laatua.
 – Mutta kyllä tilannetta ainakin jonkin verran parantaisi, että paikalla pystyttäisin käymään useammin kuin kerran vuodessa. Ehkä se saattaisi poistaa tällaisia epäkohtia joiltakin osin. Nyt luettuani tapauksesta mietityttää, onko meillä kuitenkaan ihan riittävästi resursseja kiertää näissä yksiköissä.
 Pakkokeinot ovat äärimmäinen ratkaisu
 Tämän kaltaisissa ihmisiin kohdistuvissa rajoitustoimissa liikutaan aina harmaalla alueella, toteaa Hämeenlinnan seudun kehitysvammaisten tuki ry:n puheenjohtaja  Minna Kolari .
 – Jos joidenkin asiakkaiden kohdalla mennään rajoittamistoimiin, sen pitäisi tapahtua aina lain puitteissa. Rajoitustoimien taustalla on aina lakimääräykset, ja esimerkiksi sitomisten pitäisi olla äärimmäisiä pakkokeinoja.
 Mikäli ennaltaehkäisevät tai ohjaukselliset toimet eivät ole toteutuneet, voidaan käyttää terveydenhuollon piirissä hyväksyttyjä toimenpiteitä ja välineistöä.
 – Kuormaliinat tai itse tehdyt remmit eivät ole missään nimessä ole sellaisia, mitä tukiyhdistys tai kehitysvammaisten edunvalvontajärjestö hyväksyisi, sanoo Kolari.
 Kolari painottaa, että autismin kirjon asiakkaiden hoidossa avainasemassa ovat ennaltaehkäisy, päivästruktuuri ja jokaiselle asukkaalle henkilökohtaisesti laadittu palvelusuunnitelma. Koko hoitoketju on avainasemassa, että kaikille asiakkaille saataisiin toimivat ratkaisut ja yksilöllisyyttä sekä itsemääräämisoikeutta tukevat toimet.
 Huoli oman pojan tulevaisuudesta
 Minna Kolari on tukiyhdistyksen puheenjohtaja ja kehitysvammaisen äiti. Oman pojan tulevaisuus askarruttaa. Vaikeasti kehitysvammainen poika on 13-vuotias ja peruskoulua on pari vuotta jäljellä. Äitiä mietityttää, saako poika jostain jatko-opiskelupaikan ja muuttaako hän jossain vaiheessa tuetun asumisen piiriin.
 – Hän ei kommunikoi itse, joten minua huolettaa, että hän ei pysty itse kertomaan epäkohdista. Hän on kaikkien häntä päivisin hoitavien armoilla.
 Nyt poika käy Virvelirannan päivätoimintakeskuksessa kerran kuukaudessa, kun äidillä on omaishoidon vapaan jakso. Sen sijaan tilapäishoitoon sopivaa yksikköä ei Kolarin mielestä oikein ole.
 – Hänelle on palvelusuunnitelmassa kirjattu tilapäishoitopaikka Onnikoti Omenapuuhun. Korona-aikana tilapäishoito ei toteutunut, olimme itsekin sen suhteen varovaisia. Korona-ajan jälkeen yksiköstä kerrottiin meille, että sinne on kriisisijoitettu niin paljon vakituisesti asuvia, että tilapäishoito ei ole enää mahdollista.
 – Jos nyt ei löydy edes kunnollista tilapäishoitopaikkaa tämän kaltaisille lapsille ja nuorille, niin mikä heidän asumispaikkansa tulevaisuudessa sitten olisi, äiti pohtii.
 Lue lisää:
 Päivät teipattuna tuoliin ja yöt kuormaliinoilla kiinni sängyssä – kehitysvammaisen pojan lainvastainen kohtelu ja pahoinpitely hoivakodissa sai jatkua vuosia
 MOT: Elämä muiden armoilla

Poliisi aloittaa esiselvityksen kehitysvammaisen pojan kaltoinkohtelusta hoivakodissa


Summary: Kunnas tunnettiin muun muassa runokokoelmista Tiitiäisen satupuu ja Hanhiemon iloinen lipas. Kunnas kirjoitti myös aikuisille ja toimi suomentajana.

Taiteen akateemikko ja kirjailija  Kirsi Kunnas  on kuollut 96-vuotiaana. Asiasta kertoi STT:lle Kunnaksen perhepiiri.
 Kunnas tunnettiin parhaiten lastenrunoistaan, muun muassa kokoelmista  Tiitiäisen satupuu  (1956) ja  Tiitiäisen runolelu  (2002). Hän kirjoitti myös aikuisille suunnattua lyriikkaa ja suomensi proosaa.
 Kunnaksen ura runoilijana ja kirjailijana alkoi 1940-luvun lopulla. Kunnaksen sadut ja tarinat sekä taiteilijan omaperäinen kielellinen leikittely auttoivat sotien jälkeistä Suomea toipumaan.
 Alla olevalla videolla Kunnas keskustelee Tiitiäisen tarinoista Ylen haastattelussa vuonna 2017.

 Kunnas oli taiteilijaperheen taimi
 Kirsi Kunnas syntyi taiteilijaperheeseen Helsingissä joulukuussa 1924. Hänen isänsä oli kuvataiteilija  Väinö Kunnas  ja äitinsä taidemaalari  Sylvi Kunnas.
 Jo lapsuus oli kulttuurin värittämä. Perheen tuttavapiiriin kuului kirjailijoita kuten  Olavi Paavolainen  ja  Joel Lehtonen . Kunnas kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1944 ja julkaisi esikoisrunokokoelmansa  Villiomenapuu  jo vuonna 1947. Hän oli sitä kirjoittaessaan vain 22-vuotias.
 Kunnas kertoi, että hän koki runojen kirjoittamisen normaaliksi nuoren ihmisen tarpeeksi.
 – Jotkut kirjoittavat päiväkirjoja mutta huomasin että valehtelisin päiväkirjaan. Minulla oli luova tarve muuttaa todellisuutta, Kunnas  luonnehti Ylelle .
 Kunnas oli yksi keskeisistä modernisteistamme, jotka uudistivat sodan jälkeen suomalaista lyriikkaa ja halusivat luopua mitallisuudesta, jonka katsoivat kahlitsevan runoutta.
 "Sinne on kätkettävä arvoitus"
 Kunnaksen tuotanto on laaja. Siihen kuuluu useita runo- ja lorukirjoja niin aikuisille kuin lapsillekin.
 Kunnas teki myös huomattavan uran suomentajana. Hänen kääntäjän taitonsa tulevat esiin muun muassa  Lewis Carrollin  teoksessa  Liisan seikkailut ihmemaassa  (1974) ja  García Lorcan   Mustalaisromansseissa  (1976).
 Suuri yleisö tuntee hänet kuitenkin ennen kaikkea lastenkirjoista  Hanhiemon iloinen lipas  (1954) ja  Tiitiäisen satupuu  (1956). Tiitiäisen tuutulaulu ja Herra Pii Poo ovat jo yli kuudenkymmennen vuoden ajan lohduttaneet ja riemastuttaneet lukemattomissa suomalaiskodeissa.
 Kunnaksen tuutulaulun säkeet “ Posket on tehty puolukasta, tukka naavatuppurasta, silmät on siniset tähdet ” ovat suomalaista kansallisaarteistoa.
 Kunnas  kertoi myöhemmin , että Tiitiäisen hahmo syntyi, kun Kunnaksen siskolle syntyi pieni peikonnäköinen tyttö, jolle Kunnas kirjoitti tuutulaulun.
 Tiitiäisen tarinoita  -teos ilmestyi vuoden myöhemmin. Runoilija itse luonnehti Tiitiäis-saagaansa ja omaa tuotantoaan  vuonna 2017 näin :
 – Kirjoittaessani ajattelin, että sinne on kätkettävä arvoitus, koska se aktivoi lukijaa keksimään itse. Lapset löytävät sieltä paljon kaikenlaista. Minä en edes itse tiedä, mitä kaikkea olen sinne kätkenyt.
 Anarkismia ja huumoria samoissa säkeissä
 Kunnas onnistui riimittelyllään uudistamaan runoutta ja nostamaan kotimaisen lastenkirjallisuuden uudelle tasolle. Hänen ansionsa noteerattiin lukuisilla palkinnoilla.
 Niistä viimeisimpiä on Eino Leino -palkinto vuodelta 2018. Kunnasta kiitettiin tuolloin sanoilla leikittelystä sekä huumorin ja anarkistisen filosofoinnin yhdistämisestä.
 Kunnas itse puhui paljon siitä, että lapsille on tärkeää lukea ääneen.
 – Siinä ollaan yhteydessä ja yhteys on tärkeä. Se antaa sanoille ihan toisenlaisen kaikupohjan ja toimii ihan toisella tavalla kuin mekaaninen lukeminen, Kunnas  kertoi Ylelle vuonna 2018 .
 Riimittelyn taito siirtyi muusikkopojille
 Myös Kirsi Kunnaksen puoliso,  Jaakko Syrjä , on kirjailija. Syrjä oli myös  Väinö Linnan  ystävä ja seurasi  Tuntemattoman sotilaan  syntyä läheltä.
 Yhdessä Kirsi Kunnas ja Jaakko Syrjä muodostivat yhden tamperelaisen kulttuurielämän rakastetuimmasta pariskunnista, jotka nähtiin usein kunniavieraina erilaisissa taidetapahtumissa.
 Heidän lapsiaan ovat muusikot  Mikko Syrjä  ja  Martti Syrjä , jotka tunnetaan Eppu Normaali -yhtyeen lauluntekijöinä. Riimittely ja rytmin taju tulivat Syrjän pojille veren perintönä.
 Kunnaksen tie kulki Helsingistä Tampereelle ja sen kupeeseen Ylöjärvelle, Takamaalle, josta Kirsi Kunnas perheineen osti vanhan kansakoulun jo 1960-luvulla. Kunnas menetti isänsä varhain, sairasti nuoruudessaan tuberkuloosin, haaveili kuvataiteilijan urasta ja päätyi runoilijaksi.
 Puu oli Kunnaksen tuotannossa tärkeä ja keskeinen symboli. Hän luonnehti sen  merkitystä vuonna 2014 .
 – Puu kertoo kasvusta, elämisestä ja toisenlaisesta maailmasta, joka kestää kauemmin kuin ihmisen elämä. Puuthan elävät meitä vanhemmiksi. En tiedä, mitä ne kokevat. Mutta kun ajattelee, että hyvänen aika, puut ennen minua ja minun jälkeeni.
 Kunnas sai muun muassa Pro Finlandian 1973 sekä Aleksis Kivi -palkinnon vuonna 2012. Taiteen akateemikoksi hänet nimitettiin vuonna 2009. Joulukuussa hän olisi täyttänyt 97 vuotta.
 Mitä muistoja sinulla on Kirsi Kunnaksen teoksista? Voit keskustella aiheesta 9.11. klo 23:een saakka.
 Lue myös:
 Kirsi Kunnas: “Mekin Jaakon kanssa tutustuimme paremmin lukemalla ääneen toisillemme” – suomalaisen runouden uudistajalle Eino Leinon palkinto

Kirjailija ja taiteen akateemikko Kirsi Kunnas on kuollut


Summary: Suomen striimaustilastojen kärjessä on viime aikoina paistatellut joukko raumalaisia artisteja. Yksi heistä on Samuli Heimo, jolle musiikin tekeminen on terapiaa.

Nuoret artistit ovat synnyttäneet todellisen Rauma-buumin musiikkilistoilla. Raumalta on noussut viimeisen puolentoista vuoden aikana useilta artisteilta kappaleita Suomen striimatuimpien joukkoon.
 Samuli Heimon , eli koko nimeltään  Samuli Horjanheimon  kappaleita on kuunneltu Spotifyssä 1,5 miljoonaa kertaa.
 Nuori mies itse kuvailee tekevänsä "rap-vivahteikasta hiphop-iskelmää". Uran alku kuitenkin oli enemmän räimettä. 13-vuotiaana seiskaluokkalaisena hän soitti bassoa punk-bändissä, jonka saagan kohokohta oli keikka Euran työväentalolla.
 – Rakastan musaa, se helpottaa oloani. Se on tietyn tyyppistä terapiaa, ja saan siitä onnistumisen tunteita. Se fiilis, kun saa omasta mielestään jonkun hyvän biisin kasaan, on oikeasti aika magee.
 Horjanheimo sanoo tekevänsä hyvää ja läheistä yhteistyötä taiteilijaminänsä, Samuli Heimon kanssa. Tavoitteena on häpeilemättä menestys, hän ihailee suurella rahalla tuotettuja rokkareita.
 – Kyllä se leivottu tuote tuoksuu hyvältä. Haluan kanssa upottaa hampaani siihen kakkuun. Haluan elättää itseni tällä, ihan häikäilemättä myönnän, että se motivoi myös. Se on unelma.
 Oman polkunsa raivaaminen huipulle on kiinni itsestä, ja biiseistä, joita saa aikaan.
 Tähdet ovat osuneet kohdilleen, kun Rauma on noussut musiikkitaivaan huipulle, arvioi Samuli Horjanheimo.
 – Tykkäisin uskoa, että raumalaiset olisivat keskimääräistä lahjakkaampia! Mutta oikeasti siinä on paljon sattumia. Ja tietysti meillä on ollut  William , joka on raivannut tien, siinä on ehkä helppo tulla ilmiön jälkijunassa pelikentille.
 Raumalaiset rynnivät striimauslistoille
 Suomen striimatuimpien artistien joukkoon nousseista raumalaisista tunnetuin on William,  Ville Virtanen , jonka Penelope-hittiä on kuunneltu suoratoistopalvelu Spotifyn kautta jo yli 23 miljoonaa kertaa.
 Neili , eli  Jaana Airikka  yhdistelee musiikissaan poppia ja iskelmää. Striimauskertoja hänen kappaleillaan on 300 000.

 Williamin menestyksen myötä myös tuottaja  Anselmi Ala-Kaila , eli  Aitio on noussut tietoisuuteen .
 Hän on toinen ennätyksiä rikkoneen hittikappale Penelopen tuottajista. Aition myllyn läpi kulkevat monien muidenkin nuorten raumalaisartistien kappaleet – niin myös Samuli Heimon.
 – Aitio on Penelopen myötä viisinkertaisen platinan tuottanut. Tosi lahkakas jäbä, jolla on tosi hyvä korva. Jos jätkä, jolla on hyvä korva, antaa vinkkiä, että tämä kuulostaa hyvältä, on lopputulema hyvä, toteaa Horjanheimo.

 Saattaa itse kanalikaupungillakin olla vaikutusta raumalaistähtien syntyyn, arvelee Samuli Horjanheimo.
 – Onhan Rauma itsessään ihan valtava kuriositeetti! Jos Rauman kieltä miettii, murre helpottaa aika paljon riimittelyä, oikeasti. Tietty intonaatio ja sanojen lyhentely.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 9.11. kello 23.
 Lue myös:
 Striimihitti Penelopen tuottaja Aitio uskoo kaikissa meissä piilevään musikaalisuuteen – kuuntele, kuinka Williamin menestysbiisi syntyi
 Raumalaisen Neilin puhelimesta löytyy yli 700 biisin raakiletta: "Aloin miettiä, miksen tee asioita joista olen haaveillut, ja ostin kitaran"

Rauman giäl helpottaa räppäriä, sanoo Samuli Heimo: "Tykkäisin uskoa, että raumalaiset olisivat keskimääräistä lahjakkaampia"


Summary: Krista Kiuru (sd.) muistuttaa, että sosiaali- ja terveysministeriössä valmistellaan lakia sosiaali- ja terveydenhuollon valvonnasta. Ylen MOT kertoi useista epäkohdista kehitysvammaisten kohtelussa.

Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) arvioi Ylen MOT-ohjelman tänään paljastamia epäkohtia "ihmisarvoa loukkaaviksi".
 – Sivistyneen yhteiskunnan yksi mittari on siinä, miten kohtelemme haavoittuvassa asemassa olevia kanssaihmisiä. Tällaiset MOT:n kertomat tapaukset eivät sivistyneeseen yhteiskuntaan kuulu, Kiuru viestitti Ylelle.
 MOT selvitti kehitysvammaisten palveluiden tilannetta ja kävi läpi muun muassa aluehallintovirastojen sekä Valviran tekemät rajoitustoimenpiteisiin liittyvät valvontapäätökset usean vuoden ajalta.
 Yhdessä räikeimmistä tapauksista  alaikäistä poikaa sidottiin teipillä ja kuormaliinoilla lainvastaisesti vuosien ajan hämeenlinnalaisessa asumispalveluyksikössä.
 – MOT:n kuvaama tapaus on paitsi epäinhimillinen, myös laiton, sillä laissa on tarkkaan määritelty, millaisia rajoitustoimenpiteitä on ylipäätään mahdollista käyttää. Tapaus on järkyttävä, ja siihen on suhtauduttava suurella vakavuudella, Kiuru kommentoi.
 Yle kysyi perhe- ja peruspalveluministerin kommenttia tapaukseen ja sosiaalihuollon valvontaan alasta vastaavana ministerinä. Kiuru vastasi kiireihinsä vedoten sähköpostitse.
 Henkilökunnan ilmoitusvelvollisuutta halutaan laajentaa
 Kiurun mukaan MOT:n kertomat tapaukset osoittavat, että valvontaan on kiinnitettävä huomattavasti nykyistä enemmän huomiota.
 – Valvontaviranomaiset voivat antaa kehotuksia ja määräyksiä palveluntuottajille. Kun palvelujen tuottamisessa havaitaan näin vakavia puutteita, on viranomaisen valvottava, että toiminnan puutteet korjataan välittömästi, hän kirjoittaa.
 – Viranomainen voi velvoittaa toimijaa noudattamaan määräyksiä sakon uhalla tai toiminnan keskeyttämisellä.
 Sosiaali- ja terveysministeriössä on Kiurun mukaan parhaillaan käynnissä säädösvalmistelu laiksi sosiaali- ja terveydenhuollon valvonnasta.
 – Kokonaisuuteen on tarkoitus sisällyttää tarkemmat säännökset palvelunjärjestäjien ja palveluntuottajien omavalvonnasta ja niiden seurannasta, Kiuru avaa.
 – Sosiaalihuoltolaissa säädetään henkilökunnan ilmoitusvelvollisuudesta, jos hän tehtävissään huomaa epäkohdan tai saa tietoonsa sen uhan. Nyt valmistelussa olevassa valvontalainsäädännössä on tarkoituksena, että henkilökunnan ilmoitusvelvollisuus laajenisi koskemaan sosiaalihuollon lisäksi myös terveydenhuoltoa.
 Lue lisää:
 Päivät teipattuna tuoliin ja yöt kuormaliinoilla kiinni sängyssä – kehitysvammaisen pojan lainvastainen kohtelu ja pahoinpitely hoivakodissa sai jatkua vuosia
 Poliisi aloittaa esiselvityksen kehitysvammaisen pojan kaltoinkohtelusta hoivakodissa
 Etelä-Suomen avi teki tarkastuksen kehitysvammaisten asumispalveluyksikköön Hämeenlinnassa – yksikön toiminnasta useampi ilmoitus

Perhe- ja peruspalveluministeri Kiuru: "MOT:n kertomat tapaukset eivät kuulu sivistyneeseen yhteiskuntaan"


Summary: Ilmari Nurminen on urallaan keskittynyt erityisesti ikäihmisiin. Juuri heidän neuvojaan hän ajattelee esiintyessään somessa kuin kuka tahansa kolmikymppinen.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

SDP:n kansanedustaja  Ilmari Nurminen  saattaa parhaillaan elää urallaan hetkeä, joka muuttaa kaiken.
 Kotimaakunnassa Pirkanmaalla hän on ollut tuttu kasvo yli vuosikymmenen ajan. Vammalan ja Sastamalan valtuustoissa istunut ja nyt Tampereen kaupunginvaltuuston puheenjohtajan nuijaa käyttelevä nuori mies on myös toisen kauden kansanedustaja.
 Valtakunnallisesti kiinnostavinta hänessä on kuitenkin viime aikoina tuntunut olevan lenkkikaveri ja usein somekuvissa kahviseurana nähty ystävä, pääministeri  Sanna Marin .
 Yhtäkkiä haastattelupyyntöjä tulvii ja kysyntää olisi television kevyitä viihdeohjelmia myöten. Suurimpaan osaan kutsuista Nurminen vastaa ei.
 – Mediassa on ollut viime aikoina tarve selvittää kuka olen, ja tietysti oma tehtäväni on yrittää tuoda tavoitteitani ja arvojani esille. Ei kuitenkaan ole pelkästään itsestä kiinni, miten asiat käännetään, kansanedustaja pohtii kahvilan pöydässä.
 Nurmisen kohdalla asioiden kääntyminen on toistaiseksi tarkoittanut esimerkiksi sitä, että juorulehden kannessa on lukenut “kansanedustajan” sijasta “Bile-Ilmari”. Suuren yleisön katseet osuivat kohdalle viimeistään siinä vaiheessa, kun tieto hallituksen mahdollisista kulttuurileikkaussuunnitelmista nostatti äläkän.
 Netti täyttyi meemikuvista, joissa edellisviikonlopun illanvietossa Kesärannassa muusikoille skoolasi myös eduskunnan musiikkiverkoston nokkamies Nurminen.
 – En osannut arvata, että asiasta tulisi kohu. Kyseessä oli tavallinen keskustelutilaisuus, jossa kaikki tehtiin avoimesti ja kuvat otettiin kaikkien nähtäväksi. Jälkeenpäin tulee tietysti katsottua eri tavalla, mutta siinä tilanteessa ajatus oli täysin vilpitön. Asia kaatui tilaisuuteen osallistujien niskaan, siitä jäi itselle huonoin mieli.
 Nurminen on seurannut Ylen Politiikka-Suomea ja konkaripäättäjien tarinoita uran varrelle osuneista kohuista. “Politiikassa tapahtuu ja välillä vyöryy, ja silloin täytyy vaan kylmähermoisesti olla ja mennä eteenpäin. Ohjelmasta näkee, että kaikki aina järjestyy, ja että osin kohut eivät ole itsestä kiinni.”  Timo Turpeinen / Yle
 Politiikassa sillä, miltä asiat näyttävät, on usein enemmän väliä kuin sillä, miten asiat ovat. Twitterissä ilmoille heitetty epäilys, onko musiikkiverkostoa olemassakaan, jää elämään. Iloinen illanvietto yhdistyy seuraavalla viikolla julkisuuteen vuotaneisiin leikkausneuvotteluihin.
 Lopulta käsillä on tyypillinen esimerkki tapahtumaketjusta, joka ei enää ole asianosaisten hallittavissa. Nurminen kertoo kaiken oleellisen olevan jo sanottu ja antaa kohteliaasti ymmärtää, että haastattelussa voisi siirtyä seuraavaan puheenaiheeseen.
 Mutta entä jos tässä nimenomaisessa mylläkässä onkin kyseessä uran huippuhetki, eikä kukaan enää kohta ole kiinnostunut?
 – En kyllä ole ajatellut tuota vaan toivonut, että menisi jo ohi. Ei tule ikävä, mies nauraa.
 Naisten jalkatyöllä nostettu
 Kohut roihuavat ja hiipuvat omalla painollaan, mutta toiset uran suuntaa muuttavista päätöksistä ovat poliitikon omissa käsissä. Nurminen on edennyt tehtävissään määrätietoisesti.
 Hän kuvailee itseään tyypilliseksi “joka paikassa istujaksi”: oppilaskunnan puheenjohtajuuden kautta nuorisovaltuuston puheenjohtajaksi, siitä seurakuntavaltuustoon, yliopiston edustajistoon ja lopulta kaupunginvaltuutetuksi ja kansanedustajaksi.
 Kirjojen siirtäminen Sastamalasta Tampereelle viime kunnallisvaalien alla oli pohdinnan paikka. Vaikka kilometrit tai henkinen etäisyys eivät suurilta tuntuneetkaan, Nurmisen lähtö näkyi ennustetusti lovena puolueen vaalituloksessa vanhalla kotipaikkakunnalla.
 Ja sitten on kampanjaväki. Nuoren miehen taustalla on alusta saakka toiminut uskollinen joukko, joka koostuu voittopuolisesti ehdokastaan reippaasti vanhemmista naisista.
 – He ovat ihan mahtavia ja pysyneet mukana alusta saakka. Kun lähdin Tampereelle, kirjoitin heille pitkän kirjeen lähtöni syistä ja julkaisin sen paikallislehdessäkin.
 Vammalan ja Sastamalan valtuustoissa uransa aloittanut Ilmari Nurminen on nykyään virallisesti tamperelainen. "En silti oikeastaan koe lähteneeni mistään pois." Timo Turpeinen / Yle
 Kirjojen siirtäminen kunnallisvaalien alla jännitti myös tuloksen takia, mutta eduskuntavaalit olivat antaneet osviittaa siitä, että äänestäjiä löytyisi Tampereeltakin. Lopulta Nurmisen äänipotti oli puolueen kolmanneksi suurin, heti pääministerin ja pormestari  Lauri Lylyn  jälkeen.
 Kokoomuksen ja demareiden kärkisijat vaihtoivat jälleen kerran paikkaa. Kokoomus voitti pormestarinpaikan, ja valtuuston puheenjohtajan paikalle palasi SDP. Edellinen nuijaa koputellut demari oli Sanna Marin, ja kun kunnallisjärjestö päätyi nyt ehdottamaan paikalle Nurmista, moni tulkitsi roolin ystävän perinnöksi.
 – Minua ehdotettiin yksimielisesti, eikä Sanna tiennyt valinnastani ennalta. Soitin hänelle vasta kun minua oli ehdotettu.
 Lue lisää:   Olisiko Tampereen valtuuston rasistiseksi koettu kokous pitänyt keskeyttää? Ilmari Nurminen: "Puheenjohtajana nojaan toimintani lakiin"
 Valtuuston puheenjohtajana toimiminen on Ilmari Nurmisen mukaan kiinnostava pesti ja hyvä tuki leipätyölle eduskunnassa. Onko se myös itseluottamuslaji? “Minulla on ihan terve itseluottamus hoitaa tehtävää. Oma toimintatapani ei kuitenkaan ole mitenkään hyökkäävä, ja siitä on tullut kritiikkiäkin. Olisi toivottu, että olisin voimallisempi.”  Timo Turpeinen / Yle
 “Olen ylpeä Sannasta”
 Vaikka näkyvät pestit saavutettaisiin nuoresta iästä huolimatta pitkällä kokemuksella ja omilla ansioilla, uusi puheenjohtaja tuskin tulee pääsemään siitä, että Marinin nimi mainitaan jokaisessa haastattelussa vielä pitkään. Nurminen sanoo olevansa lukemattakin perillä siitä, mitä keskustelupalstoilla kirjoitellaan.
 – Pääministerin juoksupoika.
 Marin ja Nurminen ovat tunteneet pitkään. Nuorisojärjestössä tutustuneet ja sittemmin yhdessä opiskelleet ystävykset ovat tehneet myös vaalikampanjansa yhdessä.
 Moni laskee Nurmisen hyötyvän korkean profiilin ystävästä. Jos haluaisi säästyä poliittiselta ilkeilyltä, voisi päin vastoin olla jopa viisaampaa olla näyttäytymättä jatkuvasti yhdessä? Nurminen myöntelee, mutta ei aio muuttaa linjaansa.
 – Ystävän tehtävä on tukea. Meidän työtehtävämme ovat muuttuneet, mutta emmehän me ihmisinä ole muuttuneet. Olen todella ylpeä Sannasta. Seison hänen takanaan. Se herättää ihmisissä jonkinlaista mustasukkaisuutta tai jotakin sellaista, jota en oikein osaa selittää.
 Somessa salilla
 Areena, jossa pääministeri ja Tampereen kaupunginvaltuuston puheenjohtaja näyttävät välillä olevan mielellään vain Sanna ja Ilmari, on sosiaalinen media. Nuoren polven poliitikkojen valitsema linja on melko räikeässä ristiriidassa perinteisen päättäjänroolin kanssa.
 On vaikea välttyä ajatukselta, etteikö valinta olisi alleviivatun tietoinen. Nurminen väittää toisin.
 – Ei oma some-esiintymiseni ole niin suunnitelmallista kuin voisi kuvitella. Päin vastoin, pitäisi varmaan parantaa juoksua, ehkä saada sinne enemmän sisältöä ja asioita.
 Sosiaalinen media on nykypoliitikoille myös yhteydenpitokanava.
 – Minuun saa kaikilla mahdollisilla viestimillä yhteyden. On Twitter, Facebook ja Snapchat, ja puhelinnumeronikin on julkinen. Tarvittaessa voin olla tosi lähellä ihmistä.
 Silti: kun Nurminen pyörähtää Instagram-tarinassaan hihattomassa paidassa punttisalin pukuhuoneessa, katsoo kameraan ja aloittaa sanomalla “moikka kamut”, ei ensimmäinen mieleen tuleva ajatus ole ottaa yhteyttä työasioissa.
 – Eivät kaikki seuraajat ole äänestäjiä tai tukijoita, vaan moni on ystävä. Heille haluan jakaa ihan arkisia asioita itsestäni. Varsinkin korona-aikana sosiaalisen median yhteydenpito on korostunut.
 Periaatteessa poliitikkojen someläsnäolossa ei ole mitään ihmeellistä. Etenkin tällä hallituskaudella näkyvät poliitikot ovat muutenkin korostaneet sitä, että päätöksenteon ohessa eletään lähes normaalia omanikäisten elämää: jäädään vanhempainvapaalle, vietetään sunnuntai leikkipuistossa, napataan imarteleva kuva kahvilan terassilla.
 Nurminen uskoo, ettei tulevaisuudessa tarvitse miettiä, voiko päättäjä viestiä myös itsestään ja elämästään.
 – Ei tällä uralla oleminen tarkoita sitä, että pitäisi sulkeutua. Olen kolmikymppinen mies, jolla on politiikan ohessa muutakin elämää. Torilla ikäihmiset aina sanovat, että muista Ilmari nauttia ja tehdä mitä nuoren ihmisen kuuluu.
 Mummun ja äidin poika
 Niin, ikääntyneet ihmiset. Heidän kanssaan kolmikymppinen, aikoinaan ensimmäisenä 1990-luvulla syntyneenä eduskuntaan päässyt Nurminen on aktiivisesti tekemisissä. Jo parikymppisenä valtuutettuna hän profiloitui vahvasti nimenomaan seniorikansalaisten puolestapuhujana.
 – Olen aina ollut mummun poika ja äidin poika. Ylipäätään minulle on aina ollut tärkeää olla heikomman puolella. Olen vähän kuin sosiaalityöntekijä, johon ihmiset ottavat yhteyttä tukihenkilönä. Neuvon, jos osaan, tai koitan ainakin avata ovia.
 Torilla ikäihmiset aina sanovat, että muista Ilmari nauttia ja tehdä mitä nuoren ihmisen kuuluu.  Ilmari Nurminen
 Juuri heikompien aseman parantaminen oli alunperin syy pyrkiä politiikkaan. Nuorelta Ilmari Nurmiselta lähti aikoinaan tiedustelukirje niin SDP:lle kuin vihreillekin.
 – Demareista ei edes vastattu, mutta liityin silti. Sosiaalipoliittiset kysymykset kiinnostivat minua, ja lapsuudesta muistin, kuinka demarit puolustivat erityisluokkaa. Siitä oli jäänyt positiivinen mielikuva.
 Samat aiheet sytyttävät Nurmisen edelleen, vaikka ratkaisuihin suhtautuukin iän ja kokemuksen myötä realistisemmin. Kirkasotsaisuus on himmennyt päätöksenteon reunaehtojen äärellä.
 – Uusi kansanedustaja tulee aina muuttamaan maailmaa. Itsekin ajattelin aloittaessani, että nyt loppui köyhyys ja puute ja kurjuus, ja laitetaanpa omaishoitajien asiat kuntoon. Eihän se niin tapahdu. Kunpa päätöksenteon hitautta osaisi avata kansalaisille.
 “Poliitikon imago ei ole täysin oman itsen hallittavissa. Mediaimagoon on vaikea puuttua, eivätkä julkiset kärrynpyörät aina tunnu hyvältä. Onneksi siihen pystyy vaikuttamaan, millaisena kohtaa ihmiset." Timo Turpeinen / Yle
 Mies kiemurtelee vaivautuneesti yrittäessään luonnehtia poliitikanteon turhauttavimpia puolia. Luottamuksesta ja yhteistyöstä olisi selvästi jotakin sanottavaa, mutta Nurminen on tarkka, ettei syyllistä tai puhu pahaa.
 – Olen itse enemmänkin sellainen haetaan ratkaisuja ja mennään eteenpäin -tyyppi, hän selittää kun ajatus ei ota muotoutuakseen.
 Suurelle yleisölle pahan puhuminen ei tee lainkaan yhtä tiukkaa. Palaamme siis takaisin alkuperäiseen puheenaiheeseen. Asiallisen kritiikin lisäksi poliitikon täytyy kestää mediakohuja ja myös suoranaista törkyä.
 Läheisille ihmisille kommenttipalstan tai kohuotsikoiden lukeminen ottaa koville, mutta Nurminen itse kertoo nahkansa parkkiintuneen tähänastisen uran myötä melko tehokkaasti.
 – Alussa kuuntelin liikaa mielipiteitä ja pyrin mukautumaan. Kun oma tie on piirtynyt kirkkaammin, pystyn monella tapaa olemaan parempi poliitikko ja viemään asioita eteenpäin. 24-vuotias Ilmari ei olisi kestänyt tällaista palautetta mitä nyt ropisee, mutta keski-ikäistyvän niskaan saa vaikka saavilla kaataa.
 Mitä ajatuksia juttu herättää? Voit keskustella aiheesta 9.11. klo 23 asti.
 Lue lisää:
 Analyysi: Sanna Marin muuttui – demarilähteet kertovat Ylelle kohdanneensa koronakriisin jälkeen toisenlaisen pääministerin

Kansanedustaja Ilmari Nurminen on pääministerin ystävä, ja se tuntuu riittävän medialle – työ sosiaaliasioiden parissa ei nouse otsikoihin


Summary: Helsinki odottaa, että valtio on tehnyt vastaavan päätöksen. Tavoitteena on perustaa uusi arkkitehtuuri- ja designmuseo Helsingin Eteläsatamaan.

Helsingin kaupunginhallitus on hyväksynyt Suomen arkkitehtuuri- ja designmuseosäätiön perustamisen yhdessä valtion kanssa kokouksessaan maanantai-iltana. Samalla kaupunginhallitus päätti osoittaa 25 000 euron suuruisen määrärahan säätiön peruspääomaa varten.
 Kaupunginhallituksen päätös on ehdollinen. Helsinki odottaa, että valtio on tehnyt vastaavan päätöksen.
 Säätiön tarkoituksena on edistää ja tukea arkkitehtuuri- ja designmuseotoimintaa sekä tehdä tunnetuksi arkkitehtuuria ja muotoilua. Säätiö aikoo perustaa uuden arkkitehtuuri- ja designmuseon Helsingin Eteläsatamaan.
 Jatkossa valtio ja kaupunki pääomittaisivat museosäätiötä saman suuruisin osuuksin. Tavoitteena on yhteensä 150 miljoonan euron suuruinen pääoma, josta valtion ja Helsingin osuudeksi tulisi kummallekin 60 miljoonaa euroa.
 Yksityisen pääoman osuus olisi vähintään 30 miljoonaa euroa, jonka hankkiminen olisi perustettavan museosäätiön tehtävä.
 Osa yksityisestä rahoituksesta luvattu aiemmin ehdollisena
 Helsingin kaupunki kertoi huhtikuussa, että Jane ja Aatos Erkon säätiö, Suomen Kulttuurirahasto ja Svenska kulturfonden ovat  ehdollisesti sitoutuneet Helsinkiin suunnitellun arkkitehtuuri- ja designmuseon pääomittamiseen  yhteensä vähintään 24 miljoonalla eurolla. Jane ja Aatos Erkon säätiö myöntää 20 miljoonaa, joka on suurin Suomessa koskaan kulttuurille tehty yksityinen lahjoitus.
 Lopullinen päätös uuden arkkitehtuuri- ja designmuseon toteuttamisesta ja säätiön pääomittamisesta tehdään suunnittelu- ja selvitysaineiston valmistuttua. Päätös edellyttää valtion, kaupungin, yksityisten pääomittajien sekä nykyisten Arkkitehtuurimuseon ja Designmuseon säätiöiden hyväksyntää.
 Aiemmin on arvioitu, että  valmistelu kestää vuoden 2023 loppuun , jolloin lopulliset päätökset tehdään hankkeen toteuttamisesta.
 Lue myös:
 Uudelle arkkitehtuuri- ja designmuseolle historiallisen suuri lahjoitus
 Uuden arkkitehtuuri- ja designmuseon suunnittelu etenee

Helsingin kaupunginhallitus hyväksyi Suomen arkkitehtuuri- ja designmuseosäätiön perustamisen – ehdollisena


Summary: Ukrainalainen Nataliia Melnyk saapui Suomeen kausityöhön viime kesänä. Nyt hän on kotiutumassa maahan. Vaikutuksen tekivät luonto ja rauha.

– Mietin pitkään, jäänkö tänne vai lähdenkö takaisin kotiin, kertoo ukrainalainen  Nataliia Melnyk .
 Melnyk saapui Kainuuseen kesällä 2021 marjanpoimijaksi ja jäi sille tielle.
 – Olin töissä pellolla ja kävellessäni tiellä katsoin metsää, järviä ja taivasta. Taivas oli kaunis ja kirkas, kuvailee Melnyk hetkiä, jolloin päätös jäämisestä syntyi.
 Kotona Ukrainassa Melnykillä on kaksi lasta: toinen heistä on aikuinen ja toinen aikuisuuden kynnyksellä. Lapsista nuorempi, 16-vuotias poika on mahdollisesti kiinnostunut tulemaan Suomen opiskelemaan, mutta tämä riippuu äidin kotiutumisesta.
 Tällä hetkellä poika asuu isänsä ja tämän uuden perheen kanssa Ukrainassa. Melnyk lähettää pojalle rahaa noin 100 euroa kuussa. Kun asumiskustannuksia ei lasketa mukaan, pärjää poika sadalla eurolla hyvin kuukauden.
 Kausityövoimalla on merkittävä rooli Kainuussa
 Melnykin kaltaisten kausityöläisten toivotaan jäävän Kainuuseen, sillä maakunnan työvoimapula ei korjaannu pelkästään paikallisten voimin.
 Vuosina 2021–2030 Kainuun työvoimasta poistuu 4 000 henkilöä enemmän kuin sinne tulee.
 Kainuun ely-keskuksen mukaan seudun väestön ikärakenne ja työvoimapula huomioiden olisi myös tärkeää saada ulkomaalaiset kausityöntekijät ja heidän perheensä jäämään Kainuuseen pysyvästi.
 Kajaanin Kausityöntekijä -hankkeessa luodaan keinoja tukea ulkomaalaisten työntekijöiden asettumista perheineen Kainuuseen. Hankepäällikkö  Natalia Alava  kertoo, että Suomeen jäävät kausityöntekijät saavat opastusta muun muassa työpaikan löytämiseksi ja arkisten asioiden, kuten verokortin, pankkitilin ja henkilöllisyystodistuksen, hankinnassa.
 Kausi-hankkeen hankepäällikkö Natalia Alava auttaa kausityöntekijöitä asettumaan Kainuuseen. Timo Sihvonen / Yle
 Kainuu on ottanut mallia Pohjois-Savosta ja Pohjois-Pohjanmaalta, joissa on ollut kokeiluja kausityöntekijöiden juurruttamiseksi Suomeen.
 Alava itse saapui Venäjältä Suomeen opiskelemaan 21 vuotta sitten. Puoliso seurasi seitsemän vuotta sitten perässä.
 – Olisin kaivannut samanlaista tietoa ja apua, mitä tänä päivänä saa, Alava sanoo.
 Natalia Alavan mukaan vuonna 2021 maakuntaan jääneitä kausityöntekijöitä on muutamia. Kaikki heistä ovat Melnykin tapaan ukrainalaisia. Alava kertoo, että hankkeen edetessä vuonna 2022 tavoitteena on saada noin 20–30 kausityöntekijää jäämään Suomeen.
 Kausityöntekijät Suomessa Suomeen saapuvista kausityöntekijöistä suurin osa hakee Maahanmuuttovirastolta kausityötodistuksen, jolla voi työskennellä Suomessa 90 päivää. Tätä pidempään työskentelevät hakevat kausityöntekijän oleskelulupaa. Suurin osa kausityöntekijöistä tulee Suomeen töihin lyhyeksi aikaa kesällä. Mansikanpoimijoille on tarvetta erityisesti Keski- ja Itä-Suomessa. Juurikasviviljelyä on Etelä- ja Keski-Suomessa ja omenoita Ahvenanmaalla. Metsätöitä taas on etenkin Kainuussa, Pohjois- ja Etelä-Savossa ja Pohjois-Karjalassa. Lappiin saapuu joulumatkailuun liittyviä kausityöntekijöitä talvella.
 "Teidän hymynne voitti minut puolelleen"
 Luonnon lisäksi turvallisuus sai Melnykin ihastumaan Suomeen ja jäämään kausitöiden jälkeen Kainuuseen.
 – Maan turvallisuus on erittäin tärkeä asia. Jos kadottaa kukkaronsa, tietää, että se palautetaan omistajalle koko sisältöineen.
 Nyt Melnyk kotiutuu Suomeen Sotkamossa ja tekee siivoojan työtä. Hän on taustaltaan ekologi ja ompelija ja toivoo voivansa tulevaisuudessa toteuttaa aikaisempia ammattejaan.
 – Toivon, että haluni olla hyödyllinen yhteiskunnassa saa arvostusta.
 Kiovasta muuttanut Melnyk kertoo, että siinä missä kotona liikenne on vilkasta, Suomessa on rauhallista ja tasaista. Hän on tyytyväinen päätökseensä jäädä.
 – Ainoa, mikä minua häiritsee, on kielitaidottomuus. En osaa kertoa, mitä haluaisin, Melnyk kertoo kielihaasteista.
 Tällä hetkellä Melnyk puhuu ukrainan ja venäjän lisäksi joitakin sanoja ja lyhyitä virkkeitä englanniksi ja suomeksi. Haastattelu tehdään nyt tulkin avulla, mutta Melnyk toivoo, että tulevaisuudessa hän ei tarvitsisi tulkkia vaan osaisi keskustella ja kertoa ajatuksistaan suomeksi itsekin.

 Nataliia Melnyk on saanut ystäviä sekä kotouttamispalvelujen kautta että työtovereista. Suomalaisia hän pitää ystävällisinä, iloisina ja hymyilevinä.
 – Varmaan juuri teidän hymynne voitti minut puolelleen. Täällä ihmiset ovat onnellisempia, Melnyk pohtii.
 Hän uskoo voivansa hyvin Suomessa ja Kainuussa.
 – Tämä maa antaa lupauksen, joka saattaa toteutuakin: rauhallisemmasta ja tasaisesta elämästä kuin Ukrainassa.
 Voit keskustella aiheesta tiistaihin 9. marraskuuta kello 23:een saakka.
 Lue seuraavaksi:
 Mari-Ann Roth opiskelee alalle, joka ei kiinnostanut – uudelleenkouluttautumisesta voisi saada apua työvoimapulaan Kainuussa, mutta myös työnantajilta penätään vastuuta
 Bulgarialaismies tuli Suomeen paremman palkan perässä – nyt hän asuu pikkukunnassa perheineen ja on malliesimerkki työperäisestä maahanmuutosta
 Vieraalla kielellä työskentely pelottaa – Työvoimapulasta huolimatta yritykset eivät uskalla palkata ulkomaalaisia, koska englantia ei osata, kertoo kysely

Ukrainalaisnainen tuli Suomeen poimimaan marjoja ja päätti jäädä: "Tämä maa antaa lupauksen, joka saattaa toteutua"


Summary: YK:n Bosnia-Hertsegovinan-pääedustaja varoittaa, että maa on vaarassa hajota. Tutkija ei usko, että sota on syttymässä heti.

Bosnia-Hertsegovina on vaarassa hajota, ja uuden sodan uhka on todellinen. Näin varoitti YK:n nimittämä Bosnia-Hertsegovinan pääedustaja  Christian Schmidt  viime viikolla julkaistussa  raportissaan .
 Myös ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) sanoi tänään  Ylen aamun haastattelussa , että alueella syttynyt poliittinen kriisi voi johtaa sotilaalliseen konfliktiin.
 Taustalla on Bosnian serbialueen johtaja  Milorad Dodikin  uhkaus irrottaa liittovaltion alaisuudesta keskeisiä insituutioita, kuten armeijan, ja perustaa serbialueelle oman sellaisen.
 Bosnia-Hertsegovinassa käytiin Jugoslavian hajoamisen yhteydessä verinen sota bosniakkien, serbien ja kroaattien välillä vuosina 1992–1995.
 Maa jaettiin Daytonin rauhansopimuksella vuonna 1995 kahteen autonomiseen tasavaltaan, Bosnia-Hertsegovinan federaatioon ja Bosnian serbitasavaltaan.
 Vastaamme neljään keskeiseen kysymykseen kriisistä ja sen taustoista.
 Miksi kriisi puhuttaa Suomessa?
 Suomen miesten jalkapallomaajoukkue Huuhkajat pelaa lauantaina Bosnia-Hertsegovinan MM-karsintaottelussa.
 Huuhkajat pelaa Bosnia-Hertsegovinan federaatiossa Zenicassa, jolla on yhteistä rajaa Bosnian serbitasavallan kanssa.
 – Euroopan jalkapalloliitto (Uefa) seuraa varmasti tarkasti tilannetta. Jos tilanne muodostuu sellaiseksi, että Zenicassa ei ole turvallista pelata, niin uskon Uefan ryhtyvänsä siinä vaiheessa toimiin, Palloliiton puheenjohtaja  Ari Lahti   kommentoi Yle Urheilulle .
 Harri Vähäkangas / Yle
 Onko sodan uhka todellinen?
 Tilanne tuskin on sellainen, että huomenna alkaa sotatoimet, Ulkopoliittisen instituutin vanhempi tutkija  Emma Hakala  sanoo.
 Hakala katsoo, että Schmidtin raportissa kyse on siitä, että halutaan korostaa tilanteen vakavuutta. Jos etnisten jännitteiden annetaan kärjistyä entisestään, maa voi luisua ennen pitkää hajoamisen tielle.
 – Nyt ensimmäistä kertaa tilanne on sellainen, että Dodik uhkailee konkreettisilla toimilla. Konfliktin mahdollisuus on nyt todellinen.
 Separatistimielinen serbijohtaja Milorad Dodik uhkaa perustaa keskushallinnosta irrallisia keskeisiä valtion instituutioita, kuten armeijan, autonomiselle serbialueelle. MILOS MISKOV/BETAPHOTO/SIPA/Shutterstock/All Over Press
 Mistä jännitteet johtuvat?
 Jännitteiden juuret ulottuvat 90-luvun konfliktiin.
 Rauhansopimuksen tarkoitus oli varmistaa, että valta jaetaan maassa tasapuolisesti etnisten ryhmien kesken. Hakalan mukaan useita asioita on kuitenkin jäänyt käsittelemättä, ja etnisyydestä juontuvat jakolinjojat ovat säilyneet.
 Tämä ruokkii Hakalan mukaan etnonationalistista politiikan tekoa. Yhteisen edun ajaminen unohtuu.
 – Työttömyys hälyttävällä tasolla, jolloin populistiset lausunnot saavat vielä enemmän jalansijaa politiikassa.
 Srebrenican verilöyly on jättänyt Bosniaan syvät arvet. Konstantin Novakovic/SIPA/Shutterstock/All Over Press
 Tämänhetkisen kriisin laukaisi riitely kansanmurhan määritelmästä.
 Rauhansopimuksen toteutumista valvova YK:n edellinen Bosnian-pääedustaja  Valentin Inzko   julisti heinäkuussa  kansanmurhan kieltämisen lainvastaiseksi.
 Tämä herätti raivoa Bosnian serbitasavallassa, jonka parlamentti äänesti kesällä, ettei se aio noudattaa julistusta. Dodik  ilmoitti julistuksen jälkeen , että viimeinen naula on lyöty Bosnia-Hertsegovinan arkkuun.
 Keskeinen kiistakapula on ollut vuoden 1995 Srebrenican verilöyly, jossa serbijoukot murhasivat 8 000 bosniakkimuslimia. Kansainvälinen rikostuomioistuin ja Jugoslavia-tuomioistuin ovat määritelleet tämän kansamurhaksi. Bosnian serbinationalistit kiistävät kansanmurhan.
 Miten EU ja Venäjä liittyvät kiistaan?
 Bosnia-Hertsegovinan EU-jäsenyysprosessi on jämähtänyt paikoilleen, ja EU on Hakalan mukaan irrottanut otettaan alueesta viime aikoina.
 Nyt maassa saa entistä vahvemmin jalansijaa Venäjä, joka tukee serbinationalisteja.
 – Venäjä ei halua, että EU saa lisää jäsenvaltioita, varsinkaan Balkanilta. Bosnia-Hertsegovina ei olisi muutenkaan aivan lähiaikoina liittymässä EU:hun, mutta Venäjä osoittaa mielellään EU:n hampaattomuuden kansainvälisenä toimijana.
 Voit keskustella aiheesta 9.11. klo 23:een saakka.
 Lue lisää aiheesta:
 Sodan uhka Balkanilla huolestuttaa ulkoministeri Haavistoa: “Jännitteet ovat suuret, tähän pitäisi kiinnittää enemmän huomiota”
 "Sodan uhka on todellinen" – voiko Huuhkajat pelata Bosnia-Hertsegovinassa, jonka tulenarka poliittinen kriisi uhkaa kärjistyä pahasti?
 Srebrenican joukkomurhasta 25 vuotta – Bosnian serbijoukot surmasivat tuhansia muslimeja, uhreja löytyy edelleen joukkohaudoista
 Bosnia natisee liitoksistaan – Venäjä tukee serbien eroaikeita

Miksi Bosnian hajoamisesta puhutaan jälleen? Lue ja katso vastaukset kysymyksiin Balkanilla vellovasta "sodan uhkasta"


Summary: Elokuvasäätiön johtajan mukaan tv-sarjoihin pohjautuvat elokuvat ovat samalla viivalla muiden kanssa. Jos rahahanat ovat kuitenkin auenneet tuotannolle jo toisaalla, säätiö ei välttämättä tukea myönnä.

Syksyllä on tullut ensi-iltaan kaksi kotimaista elokuvaa, jotka perustuvat suosittuihin tv-sarjoihin.
 Perjantaina ensi-iltaan tulleen  Syke -elokuvan katsojaluvut ylittivät Bond-seikkailu  No Time to Dien , joka oli pitänyt ykkössijaa ensi-illastaan asti.  Sykkeen   Hätätila -elokuvan näki viikonloppuna yli 28 000 katsojaa. Sillä on ennakot mukaan lukien 34 000 katsojaa.
 – Meni kerta kaikkiaan nappiin, sanoo  Sykettä  levittävän Nelonen Median kotimaisen elokuvan päällikkö  Antti Luusuaniemi .
 – Kun nähtiin, että Bond vetää, tuotiin ensi-ilta tähän marraskuun alkuun. Bondin ensi-iltaan kuitenkin piti olla hajurako.
 Matti Halonen on tyytyväinen Sorjonen, Muraalimurhat -elokuvan katsojalukuihin, mutta lisäkään ei olisi pahitteeksi. Antti Haanpää / Yle
 Juuso Syrjän  ohjaama  Sorjonen  puolestaan sai ensi-iltaviikonloppunaan perjantaista sunnuntaihin noin 13 000 katsojaa. Ensi-iltapäivä oli kuitenkin jo keskiviikko. Kaiken kaikkiaan  Sorjonen, Muraalimurhat  on saanut kahden ja puolen esitysviikon jälkeen 32 000 katsojaa.
 – Katsojamäärä on ok, mutta se olisi voinut olla parempi, sanoo Sorjosen tuottaja  Matti Halonen .
 – Nyt on mieletön ylitarjonta saleissa. Elokuvat eivät nyt saa kovin pitkiä esitysaikoja.
 Sorjonen -sarjasta ei ole enää luvassa lisäkausia. Sen sijaan elokuva jatkaa elämäänsä Netflix-suoratoistopalvelussa.
 Nyt perataan ennennäkemätöntä elokuvasumaa
 Elokuvateatterien vetovoimaa seurataan tarkasti nyt, kun koronarajoitukset ovat väistyneet ja ensi-iltoja on tiiviiseen tahtiin.  No Time to Die  on saanut jo 538 000 katsojaa, mikä on vain hieman vähemmän kuin edellisillä 007-elokuvilla vastaavassa ajassa.
 Syke-elokuvassa on hätätila, sillä sairaalaan on kohdistunut verkkohyökkäys. Jani Viitala
 Elokuvia ehti valmistua rajoitusten ja teatterisulun aikana Suomessakin niin paljon, että suma jatkuu ensi kesään asti. Toni Laineen ohjaama  Syke -elokuva kuuluu niihin, joiden levitystä lykättiin pitkään. Se oli valmis jo viime vuoden joulusesonkiin.
 – Kun monen vaiheen jälkeen päästiin ensi-iltaan ja tähän tulokseen, voi hengähtää helpotuksesta, Luusuaniemi sanoo.
 – Tämä on niin sanottu ryntäyselokuva. Eli fanit lähtevät ensimmäisenä liikkeelle.
 Hätätilan katsojatavoite on 150 000 katsojassa tai yli.
 Kilpailu huomiosta ja parhaista esityssaleista on kovaa. Sykkeen rinnalla perjantaina tuli ensi-iltaan myös toinen kotimainen draama,  Kjell Westö  -filmatisointi  Rikinkeltainen taivas .  Claes Olssonin  ohjaama elokuva sai vain 3 300 katsojaa.
 Ei Elokuvasäätiön tukea
 Sekä  Sorjonen  että  Syke  tehtiin ilman Suomen elokuvasäätiön tuotantotukea.  Sorjosen  budjetti oli 2,4 miljoonaa euroa, mikä on puolet enemmän kuin kotimaisella elokuvalla keskimäärin. Mukana rahoituksessa oli elokuvan kansainvälisesti levittävä Netflix.  Syke -elokuvan budjettia ei ole julkistettu.
 Elokuvasäätiön johtaja Lasse Saarinen sanoo, että kaikki elokuvat ovat tukihaussa samalla viivalla. Jaani Lampinen / Yle
 Kotimaisille elokuville tuotantotukea myöntävän Elokuvasäätiön johtaja  Lasse Saarinen  kertoo, että tv-sarjoista tehdyt elokuvat ovat samalla viivalla muiden leffojen kanssa. Jos elokuvan rahoitus kuitenkin näyttää vankalta jo tässä vaiheessa, säätiö säästää rahansa muille tuotannoille.
 – Mehän rahoitamme alijäämää. Eli paikkaamme elokuvien muualta keräämää rahoitusta.
 Se tarkoittaa sitä, että rahoitus menee pääasiassa niille, joiden elokuva ei syntyisi ilman säätiön tukea.
 – Tuemme silti myös suuren yleisön elokuvia, Saarinen painottaa.
 Sorjos-elokuvan Muraalimurhat vetonauloina ovat tutut näyttelijät ja tuttu maailma. Venäjän turvallisuuspalvelu FSB:n agentti Lena Jaakkola (Anu Sinisalo) tähtää rikostutkija Sorjosta (Ville Virtanen). Kimmo Korhonen
 Vaikka tv-sarjaelokuvat eivät saaneet tuotantotukea, levitystukea myönnettiin molemmille ja  Sorjoselle  myös kehittelytukea. Säätiökin haluaa kansan takaisin elokuvasaleihin ja kotimaiset tuotannot pyörimään siellä.
 Kriitikoilta sekä  Syke -elokuva että  Sorjonen  saivat lähinnä tympeän vastaanoton.
 Hytillä menee hyvin
 Syyskauden suurin kotimainen yllättäjä on  Juho Kuosmasen  ohjaama  Hytti nro 6 . Lähes kokonaan venäjänkielinen elokuva tuli ensi-iltaan samalla viikolla kuin Sorjonen ja on saanut jo 57 000 katsojaa.
 Rosa Liksomin  Finlandia-palkittuun romaaniin löyhästi perustuvaan  Hytti nro 6 :een kohdistuvaa kiinnostusta ovat nostaneet kansainväliset tunnustukset ja erinomaiset arviot. Katsojaluku on poikkeuksellisen korkea ei-suomenkieliselle elokuvalle, jossa ei ole edes yleisölle tuttuja näyttelijöitä.
 Hytti nro 6 -elokuvan naispääosassa on Seidi Haarla. Elokuvan mahdollista ulkomaisen elokuvan Oscar-ehdokkuutta jännitetään parhaillaan. Sami Kuokkanen, © Elokuvayhtiö Aamu
 Kiinnostus saattaa kiihtyä entisestään, jos Hytti nro 6 saa Oscar-ehdokkuuden. Tällä hetkellä se on viihdebisneslehti Varietyn asiantuntijaäänestyksessä parhaan ulkomaisen elokuvan suosikkien sijalla neljä.
 Kategorian viisi Oscar-ehdokasta julkistetaan 8. helmikuuta. Joulukuun 21. päivänä julkistetaan 15 elokuvan shortlist.
 Ranskassa  Hytti nro 6  tuli ensi-iltaan viime viikolla. Se sai keskiviikosta sunnuntaihin noin 35 000 katsojaa, mitä pidetään hyvänä tuloksena.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta 9.11. klo 23:een saakka.
 Lue myös:
 Palkittu Hytti nro 6 nousi valokeilaan jo kesällä, nyt yleisö Suomessa pääsee viimein näkemään sen – näin elokuva poikkeaa Rosa Liksomin romaanista
 Alkuperäinen Sorjonen oli kovempi ja ylimielisempi – näyttelijä Ville Virtanen kertoo, miten suosikkiroolihahmo muokkautui
 Sykkeen neljä kautta ikuisesti Yle Areenassa!

Katsojia houkutellaan nyt elokuviin versioimalla kotimaisia tv-sarjoja – Syke- ja Sorjonen-elokuvat tehtiin kokonaan ilman valtion tukea


Summary: Leena Kirstinä yritti soittaa Kirsi Kunnakselle, mutta kuuli suru-uutisen. Ystäväänsä hän muistaa erittäin lämpimänä ja huumorintajuisena ihmisenä, jonka ammattimainen ote säilyi loppuun saakka.

– Se oli ihana iltapäivä, aivan kuin kuolema ei tulisi vielä pitkään aikaan, kertoo  Kirsi Kunnaksen  elämäkerran kirjoittaja ja pitkäaikainen ystävä  Leena Kirstinä .
 Kirstinän äänessä kuuluu lämpöä ja haikeutta. Hän ehti tavata Kunnaksen vielä viime viikon tiistaina.
 Tänään maanantaina Kirstinä yritti soittaa ja kuuli suru-uutisen. Kirjailija ja taiteen akateemikko Kirsi Kunnas oli kuollut nukkuessaan kotonaan Ylöjärvellä. Kunnas oli kuollessaan 96-vuotias.
 Kirstinä kirjoitti Kunnaksen elämäkerran  Kirsi Kunnas – sateessa ja tuulessa  (2014). Kirstinä kuvailee Kunnaksen ammatillisen otteen ja tekemisen säilyneen viimeisiin päiviin saakka. Viime vuonna julkaistiin Kunnaksen viimeiseksi jäänyt teos  Tiitiäisen metsä , jolla kerättiin rahaa  samannimiselle suojelualueelle Ylöjärvellä .
 – Kyllä hengenvoimat Kirsillä olivat vahvat. Hänen huumorinsa ja älynsä olivat viimeiseen asti poikkeukselliset, Kirstinä toteaa.
 "[Kunnaksen] lastenrunous otettiin lennossa vastaan, kaikki kehuivat sitä. Se näytti, että lapsille voi kirjoittaa uudella tavalla ja toisin kuin ennen", Kirstinä kuvailee kirjailijan teoksen vastaanottoa. Mikko Stig / Lehtikuva
 Humoristi, uudistaja, älykäs kirjoittaja
 Kunnas oli monipuolinen kirjailija ja runoilija, joka kirjoitti niin aikuisille kuin lapsille ja käänsi erikielistä proosaa ja runoutta suomeksi.
 Kunnas tunnetaan parhaiten lastenrunoudestaan, kuten vuonna 1956 julkaistusta kokoelmasta  Tiitiäisen satupuu.  Suomalaisiin klassikoihin lukeutuu myös samana vuonna julkaistu, Kunnaksen vapaasti suomentamaja riimittelemä  Hanhiemon iloinen lipas.
 – Lastenrunous otettiin lennossa vastaan, kaikki kehuivat sitä. Se näytti, että lapsille voi kirjoittaa uudella tavalla ja toisin kuin ennen, Kirstinä kuvailee  Tiitiäisen satupuun  ja  Hanhiemon iloisen lippaan  saamaa vastaanottoa.
 Samalla Kirstinä toteaa, että Kunnaksen ansiot muualla kuin lastenkirjallisuudessa ovat jääneet vähemmälle huomiolle. Kirstinä mainitsee uudistajan otteen näkyvän esimerkiksi vuoden 1950 runokokoelmassa  Uivat puut  ja vuonna 1956 ilmestyneessä runoteoksessa  Vaeltanut .
 – Hänen ansionsa Suomen lyriikalle on se, että hän ryhtyi pohtimaan runon kuvakieltä. Hän pohti sitä omalta, suomenkieliseltä pohjalta. Hän opetti, että kuva ei ole suoraan jostakin maisemasta otettu, vaan se (runokuva) on työstetty.
 Ihmisenä Kunnas oli Kirstinän mukaan realistinen ja älykäs, mutta myös lämmin.
 – Hän oli erittäin sympaattinen ihminen, ja huumorintajuinen. Hän oli älyllinen kirjoittaja, mutta ei mitenkään kylmä.
 Taiteilijaperheen kasvatti
 Kunnas syntyi Helsingissä 14. joulukuuta 1924 kuvataiteilijaperheeseen. Ylioppilaaksi valmistumisen jälkeen hän aloitti opinnot Taideakatemiassa.
 Keuhkotuberkuloosiin sairastuminen  päätti kuvataiteen opinnot, minkä jälkeen Kunnas suuntautui kohti runoutta. Hän opiskeli humanistisia aineita Helsingin yliopistossa ja aloitti vuonna 1947 työt kustannusvirkailijana WSOY:llä. Samana vuonna julkaistiin hänen esikoisrunoteoksensa  Villiomenapuu .
 Kirstinä tuumaa Kunnaksen runoilijan uran saaneen lisäpotkua ajasta WSOY:n kustannusvirkailijana.
 – Hän oli töissä mainososastolla, mutta tapasi suurin piirtein kaikki suomalaiset runoilijat. Hän on kuvaillut sitä itse hyvin intensiivisenä jaksona.
 Kirstinä myös muistuttaa Kunnaksen ansioista kääntäjänä, joka käänsi muun muassa  Tove Janssonia ,  Lewis Carrollia  ja espanjalaisen  García Lorcan  teoksia.
 – Hän oli vuoden ajan Espanjassa ja Kanariansaarilla hoidattamassa keuhkotautiaan ja oppi espanjan kielen siellä, Kirstinä kertoo.
 "Hän halusi ravistaa vanhoja rakenteita"
 WSOY:n lasten- ja nuortenkirjallisuuden kustantaja  Paula Halkola  muistelee STT:lle Kunnasta rakenteiden ravistajana ja suomalaisen kirjallisuuden merkittävänä vaikuttajana.
 – Hän halusi käyttää kieltä rohkeasti, leikkiä sillä ja ravistaa vanhoja rakenteita. Se on todellakin ravistanut kirjallista kenttää. Paitsi että hän on luonut uusia klassikoita, hän on myös vaikuttanut siihen, mitä meidän lasten- ja aikuistenkirjallisuus tällä hetkellä on, Halkola sanoo.
 Viimeiset vuodet Kunnaksen kanssa työskennellyt Halkola kertoo, että Kunnaksen viimeisin ilmestynyt teos, viime vuonna julkaistu  Tiitiäisen metsä  oli kirjailijalle henkilökohtaisesti hyvin tärkeä.
 – Siinä yhdistyi hänelle kaksi rakasta asiaa, luonto ja runous. Ne linkittyivät hänen elämässään hyvin vahvasti toisiinsa.
 Kunnakselle myönnettiin taiteen akateemikon arvonimi vuonna 2009. Lisäksi hänelle on myönnetty Valtion kirjallisuuspalkinto (1957, 1975, 1980 ja 1987), Pro Finlandia -mitali (1973), Tampereen yliopiston humanististen tieteiden kunniatohtorin arvo (2000) sekä Väinö Linnan (2011) ja Aleksis Kiven palkinto (2012).
 Voit keskustella aiheesta 9.11. klo 23:een saakka.
 Lue myös:
 Kirjailija ja taiteen akateemikko Kirsi Kunnas on kuollut
 Kirja-arvio: Leena Kirstinä: Kirsi Kunnas – sateessa ja tuulessa

Kirsi Kunnaksen elämäkerran kirjoittanut Leena Kirstinä tapasi ystävänsä vielä viikko sitten: "Hän oli älyllinen kirjoittaja ja lastenrunouden uudistaja"


Summary: Yhdysvallat kielsi koronatilanteen takia keväällä 2020 maahantulon kymmenistä maista. Tänään rajoitus poistettiin, ja matkustus sallittiin rokotetuille vapaa-ajan matkustajille.

Eri puolilla Yhdysvaltoja todistettiin tänään iloisia jälleennäkemisiä, kun maa salli maahantulon lukuisista maista yli puolentoista vuoden matkustuskiellon jälkeen.
 Vedoten koronaviruksen muodostamaan uhkaan, presidentti  Donald Trumpin  hallinto kielsi keväällä 2020 maahantulon 33 maasta. Näiden joukossa oli maita kuten Kiina, Iso-Britannia, Brasilia, Etelä-Afrikka sekä suurin osa Euroopan maista.
 Päästäkseen Yhdysvaltoihin matkustajien pitää esittää todistus täydestä rokotussarjasta sekä lentomatkustajien myös negatiivisesta koronatestituloksesta.
 Yhdysvaltain matkailuala on arvioinut pandemian aikaisten menetysten kohoavan yli 250 miljardiin dollariin eli lähes 220 miljardiin euroon.

Katso videolta koskettava ensitapaaminen isoäidin ja lapsenlapsen välillä – Yhdysvaltoihin sai tänään matkustaa puolentoista vuoden tauon jälkeen


Summary: Haaviston mukaan Euroopan keinovalikoimassa tilanteen ratkaisemisksi ovat edelleen pakotteet. Suomi ei voi jättää pakolaisten hakemuksia käsittelemättä kansainvälisten sopimusten takia.

Ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) näkee, että Valko-Venäjän ja Puolan rajalle muodostuneessa pakolaiskysymyksessä on suuria riskejä konfliktiin, koska pakolaisten lisäksi rajan molemmin puolin on nyt keskittynyt myös maiden sotilaita.
 – Valko-Venäjä käyttää tilannetta häikäilemättömästi hyväksi, ja niiden tietojen mukaan, joita meillä on, heidän pääkaupunkiinsa Minskiin on tullut noin 50 lentoa viikossa arabimaista ja Turkista.
 – Ihmiset ovat tulleet laillisesti, mutta heitä pusketaan kohti Puolan, Latvian ja Liettuan rajaa. Ja tämähän on täysin häikäilemätöntä toimintaa, Haavisto sanoi maanantai-illan  A-studiossa .
 Haaviston mukaan kyseessä pelkästään käännytettyjen joukossa on on jo kymmeniä tuhansia ihmisiä. Minskissä on tuhansia ihmisiä valmiina kulkemaan kohti rajaa. Minskissä heille on ostettu taivalta varten kumisaappaita ja muita varusteita.
 Puola vaikeassa välikädessä
 Haaviston mukaan esimerkiksi Puolan pitäisi ottaa huomioon yleisinhimilliset seikat, sillä rajan yli pyrkivien joukossa on lapsia, vanhuksia ja sairaita. Kysymys ei kuitenkaan ole hänen mielestään helppo.
 – Mitkään pakolaissopimukset eivät ole tarkoitettu tällaista tilannetta varten, että kerätään varta vasten ihmisiä ja lähdetään sitten työntämään heitä yli rajan Valko-Venäjän sotilaiden ja poliisin saattamana.
 Haavisto pitää tilannetta, jossa Eurooppaan pitää rakentaa jälleen uusia muureja erittäin karuna. Yksi keino vaikuttaa tilanteeseen ovat pakotteet. Niitä pakolaisvirralla koitetaan juuri saada pois.
 Pakotteissa Euroopan unioni ei voi Haaviston mukaan kuitenkaan perääntyä tilanteessa, jossa Valko-Venäjällä on räikeitä ihmisoikeusrikkomuksia: vankiloissa on 700 toisinajattelijaa ja maa kaappasi taannoin Ryanairin lentokoneen Minskiin.
 – Tämä nyt on uusi innovaatio. Kyllähän on niin, että Valko-Venäjän toiminnalle on pantava rajat.
 Jotain on saatu aikaakin, Haavisto kertoo. Irakin kanssa on jo sovittu, että he pysäyttävät pakolaisia tuovat lennot. Lennot ovat monelle myös liiketoimintaa ja siihen pyritään nyt vaikuttamaan.
 Käsikirjoitusta ei ole laadittu Moskovassa
 Venäjällä on Haaviston mukaan Valko-Venäjää tukeva rooli, sillä Venäjä tukee Valko-Venäjän taloutta.
 Haavisto uskoo kuitenkin, että käsikirjoitusta nykyisiin tapahtumiin ei ole käsikirjoitettu Venäjällä. Kyseessä on Valko-Venäjän presidentin  Aljaksandr Lukašenkan  vastaisku EU:lle
 – Kun aikaisemmin hän on saanut lännen helpottamaan joitakin sanktioita, niin uskon, että nyt hän on ylittänyt rajan, josta on aika vaikea tulla takaisin.
 Kokoomuslaiset kansanedustajat ovat väläytelleet mahdollisuutta, että Suomi ei vastaisuudessa Puolan tavoin käsittelisi lainkaan Valko-Venäjältä tulevien pakolaisten hakemuksia. Haavisto tyrmää ajatuksen.
 – Sellainen ajatus, että kokonaan luovuttaisiin pakolaissopimusten määräämistä kriteereistä ja pelisäännöistä ei varmaan tule kysymykseen. Siellä aina voi olla sellaisia ihmisiä, jotka tarvitsevat humanitääristä apua ja joiden hengestä ja terveydestä voi olla kysymys. Siihen pitää aina säilyttää mahdollisuus.
 Haavisto ei usko, että hallituksesta tämän suuntaista esitystä olisi tulossa, koska hänen mielestään se olisi kansainvälisten sopimusten vastainen.
 Lue lisää:
 Siirtolaiskriisi kuumenee Puolassa – Valko-Venäjä puskee tuhansien ihmisten joukkoa kohti rajaa

Ulkoministeri Pekka Haavisto: Valko-Venäjän ja Puolan rajan pakolaisselkkauksessa on suuri riski konfliktiin


Summary: Ylen MOT-ohjelma paljasti kehitysvammaisten asumisyksikön väärinkäytöksiä. Useasta valvovasta viranomaisesta huolimatta epäkohdat ovat jääneet pimentoon eikä valvonta ole toiminut toivotulla tavalla.

Eduskunnan apulaisoikeusasiamies  Maija Sakslin  kommentoi maanantain A-studiossa, että tarkastuskäynneillä törmätään usein lainvastaiseen rajoittamiseen.
 – Kun me käydään paikan päällä, niin kyllä me nähdään paljon rajoittamista, joka ei ole lainmukaista.
 Yle MOTin paljastamassa  tapauksessa rajoitustoimia on Sakslinin mukaan kuitenkin jatkettu pitkäjaksoisesti ja kyse on poikkeuksellisen törkeästä tapauksesta. MOT kertoi kehitysvammaisen pojan joutuneen pahoinpitelyn ja kaltoinkohtelun uhriksi Mehiläisen nykyisin omistamassa asumisyksikkö Onnikoti Omenapuussa.
 – Tässä on pettänyt kaikki valvonnan tasot, Sakslin sanoo.
 Yllätystarkastuksia ja valvonnan valvontaa
 Tehokkainta valvontaa on suorittaa niin sanotusti yllätystarkastuksia, joissa viranomainen saapuu tarkastuskäynnille ilmoittamatta. Sakslinin mukaan melkein kaikki oikeusasiamiehen tarkastukset ovat ilmoittamattomia. Lisäksi oikeusasiamies pyrkii tarkastuskäynneillä arvioimaan myös toteutunutta valvontaa.
 – Katsotaan koko ketjua, onko ylipäätään valvottu ja onko valvottu tehokkaasti.
 Valvovia viranomaisia on useita: oikeusasiamies, Valvira ja AVI:t. Lisäksi painotetaan yksiköiden omavalvontaa. Kehitysvammaisten tukiliitto ry:n lakimies  Tanja Salisman  mukaan omavalvontaan luotetaan liikaa.
 – Omavalvonta on tärkeää, mutta se ei voi olla ainoa valvonnan muoto. Hiukan se näkyy tällaisissa tilanteissa, että painopiste on kohti omavalvontaa.
 Salisma painottaa, että myös vaikeammin kehitysvammaiset kykevät tuetusti ilmaisemaan oman näkemyksensä palvelusta ja siihen pitäisi panostaa enemmän.
 Valvonnan lisäksi koko ala ja sen valvovat viranomaiset kaipaisivat keskustelijoiden mukaan lisäresursseja. Salisman toteaa, että resurssit tulisi huomioida palveluiden suunnittelusta asti, jotta voitaisiin välttää ongelmatapaukset.
 – Jos ostetaan halvalla, niin harvoin tulee hyvä lopputulos.
 Lakiuudistuksesta lisäapua valvontaan?
 Kehitysvammaisten erityishuollosta säädetyssä laissa painotetaan henkilöiden itsemääräämisoikeuden tukemista. Rajoittamistoimiin saa siis hoidossa ryhtyä mikäli muita vaihtoehtoja ei ole, ja rajoittamista saa jatkaa vain niin kauan kuin se on välttämätöntä.
 – Usein me näemme sen valvonnassa, että olisi mahdollista saada tilanne haltuun muulla tavoin, apulaisoikeusasiamies Maija Sakslin toteaa.
 Valviran ylijohtaja  Markus Henriksson  kertoi  Yle uutisille , että lakien, ohjeiden ja koulutuksen suhteen on menty myös eteenpäin, vaikka ongelmia nousee edelleen esille.
 Lakia ollaan valvonnan osalta myös parhaillaan uudistamassa. Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru   kommentoi Ylelle  aiemmin tänään, että sosiaali- ja terveysministeriössä on käynnissä säädösvalmistelu laiksi sosiaali- ja terveydenhuollon valvonnasta.
 Katso koko A-studion lähetys  täältä.
 Lisää aiheesta
 Poliisi aloittaa esiselvityksen kehitysvammaisen pojan kaltoinkohtelusta hoivakodissa
 Päivät teipattuna tuoliin ja yöt kuormaliinoilla kiinni sängyssä – kehitysvammaisen pojan lainvastainen kohtelu ja pahoinpitely hoivakodissa sai jatkua vuosia
 Perhe- ja peruspalveluministeri Kiuru: "MOT:n kertomat tapaukset eivät kuulu sivistyneeseen yhteiskuntaan"

Eduskunnan apulaisoikeusasiamies kehitysvammaisten epäinhimillisestä kohtelusta: “Tässä on pettänyt kaikki valvonnan tasot”


Kuolemaan johtanut onnettomuus sattui huoltoaseman piha-alueella Evijärvellä Etelä-Pohjanmaalla.
 Poliisi sai ilmoituksen tapahtuneesta keskiviikkona kello 16 jälkeen.
 Onnettomuudessa olivat osallisina rekka-auto ja polkupyöräilijä.
 Onnettomuuteen johtaneita syitä selvittävät poliisi ja liikenneonnettomuuksien tutkijalautakunta. Asiasta ei toistaiseksi kerrota enempää.

Yksi ihminen kuoli liikenneonnettomuudessa huoltoaseman pihalla Evijärvellä


Summary: Koronavuosi riepotteli liiketoimintaa monella alalla, mutta johtajien tuloihin se ei aina heijastunut, kirjoittaa Ylen veropäivän tuottaja ja taloustoimituksen toimittaja Timo-Pekka Heima.

Tulo- ja verotietojen julkaisu ei tällä kerralla tarjonnut suuria yllätyksiä.  Kymmenen kärkeen nousseita  yhdistää yksi asia: lähes kaikki edustavat tavalla tai toisella uutta teknologiaa ja taloutta.
 Ykköspaikalle 93 miljoonan tuloillaan yltänyt, peliyhtiö Supercellin perustajana tunnettu  Mikko Kodisoja  on nähty tulokärjen tuntumassa aiemminkin.
 Teknologia-ala toi kovia tuloja myös Uudenmaan ulkopuolelle, kun listan neljänneksi nousi  Firstbeat Technologies -yrityksen perustajajäsen , jyväskyläläinen  Joni Kettunen . Yhtiö kehittää kehon analyysiteknologiaa.
 Kettunen ja muut osakkaat myivät noin puolet Firstbeatin liiketoiminnasta kesällä 2020 yhdysvaltalaiselle Garminille. Kettusen tulot ylsivät lähes 28 miljoonaan euroon.
 Ainoaksi perinteisemmän teollisuuden edustajaksi tulokärjessä jäi  Heikki Herlin , joka on konepajayhtiö Cargotecin suuromistaja.
 Vaikka listat ovat euromääräisesti tarkkoja, täsmällistä tietoa eri ihmisten käytettävissä olevista tuloista ja varsinkaan varallisuudesta ne eivät anna. Muun muassa  Veronmaksajat on muistuttanut , että esimerkiksi pääomatuloja ei voi tietojen perusteella vertailla.
 Koronavuosi riepotteli monien johtajien yrityksiä, mutta näkyikö se tuloissa?
 Verottajan tänään julkaisemat tiedot ovat vuodelta 2020, eli monin tavoin poikkeukselliselta koronavuodelta. Esimerkiksi ravintola-alaa rajoitukset ja asiakaskato koettelivat pahasti, mutta  yritysjohtajien palkkoihin se ei aina heijastunut .
 Esimerkiksi NoHo Partnersin toimitusjohtajan nousivat merkittävästi, vaikka yhtiö joutui sulkemaan ravintoloitaan.
 Myös lounasravintoloistaan tunnetun Compass Groupin johtaja kasvatti ansioitaan merkittävästi samalla, kun yhtiössä on vähennetty satoja ja lomautettu tuhansia työntekijöitä.
 Valtion taloudellista apua tarvinneen lentoyhtiö Finnairin johtaja  Topi Mannerin  tulot nousivat niin ikään, vaikka yhtiö on ollut koronakriisissä pahoissa vaikeuksissa. VR:n toimitusjohtajana koronavuonna toimineen  Rolf Janssonin  tulot sen sijaan laskivat hieman ja olivat noin 600 000 euroa.
 Kulttuurialan tulokehitys oli kaksijakoista. Vaikka ala kärsi pahasti koronarajoituksista,  monen tähden tulot kasvoivat silti merkittävästi .
 Oliko verotietojen piilottamisesta enää hyötyä?
 Verottaja on muutaman vuoden ottanut vastaan yli 100 000 euroa tienanneiden pyyntöjä tulla poistetuksi medialle toimitettavalta tulotietojen listalta.
 Tällä kertaa verottaja joutui antamaan medialle hallinto-oikeuden päätöksen myötä nimilistan heistä, jotka ovat pyytäneet omien tietojensa salaamista. Listan perusteella toimitukset voivat katsoa verottajan päätteeltä kyseisen henkilön tulot.
 Myös Yle oli pyytänyt listan poistetuista nimistä. Kaikkiaan Yle  lisäsi listalle 119 henkilöä , joiden tulot ylittivät miljoona euroa. Kolmen listalle lisätyn henkilön tulot ylittivät kymmenen miljoonaa euroa.
 Yle julkaisee hieman yli tuhannen eniten tienanneen nimet ja tulotiedot, ja noin 30 suurituloisinta jokaisesta maakunnasta. Ylen linjauksesta voi lukea  lisää täältä .
 Tulotietojensa piilottamista pyytäneiden määrä laski merkittävästi vuotta aiemmasta, kun tiedossa oli, että salatut nimet ovat saatavilla pyydettäessä. Tällä kertaa salatuista nimistä ei noustu kovimpaan tulokärkeen.
 Nimen salauspyyntö tarjoaa edelleen keinon vastustaa verotietojen julkisuutta, mutta tulojen piilottamisen keinoksi siitä ei enää näytä olevan.
 Lue tästä Ylen veropäivän uutisia
 47-vuotias Teemu Koskinen teki miljoonatilin myymällä nuorten päihdekuntoutuspaikan – ryhtyi kuntosaliyrittäjäksi
 Arttu Voutilainen, 27, on yksi harvoista alle kolmikymppisistä miljonääreistä verotilastoissa – vaurastui aurinkoenergia-alan yrityksellä
 Miljoonia tienannut Tuomas Numminen kertoo rikastumisen vapaudesta ja varjopuolista: "Tekisin monta asiaa nyt toisin"
 Hoivatilayhtiön myynti Belgiaan toi Oulun seudulle jättipotin ja nosti rakennusalan moniosaajan Timo Pekkarisen alueen verovertailun kärkeen
 Salaperäinen tubettaja, joka ei paljasta kasvojaan, tienasi viime vuonna 250 000 euroa – katso tästä somevaikuttajien tulokärki
 Katso 1 000 nimen lista eniten tienanneista ja maakuntien suurituloisimmista – peliyhtiö Supercellin jättänyt Mikko Kodisoja takoi 93 miljoonan tulot
 Toimittajalta: Tulotietojen piilottaminen julkisuudelta vaikeutui – Yle etsii jälleen puuttuvat suurituloiset listalleen
 Valtion oma Solidium on suurin yksittäinen yhteisöveron maksaja – katso, mikä yritys maksaa muhkeimman veropotin sinun kunnassasi

Analyysi: Teknologiayhtiöt tuottivat jälleen kovimman tulokärjen – hyöty verotietojen salaamismahdollisuudesta haihtui