Summary: Sukupuuttoja on aina tapahtunut, mutta ihmisen myötävaikutuksella niiden tahti on kiihtynyt valtavasti. Aiemmat sukupuutot kertovat varoittavan esimerkin välinpitämättömyydestä.

Sukupuutot kuuluvat evoluutioon, ja niitä on aina tapahtunut. Lajien poistuminen vapauttaa ekologisia lokeroita, joihin uudet lajit voivat sopeutua.
 Maapallolla kerran eläneistä lajeista  jopa 99 prosenttia  on kuollut sukupuuttoon.
 Niin luontokadon kuin ilmastonmuutoksenkin osalta on kiistämätön tosiasia, että sitä on tapahtunut aina. Kovia ympäristötoimia kritisoivat vetoavat toisinaan tähän faktaan, kenties ajatuksenaan sysätä vastuu luonnonmuutoksista pois ihmiskunnan niskalta.
 Ihmisen vaikutusta luontokatoon ei kuitenkaan voi kyseenalaistaa, sillä ihminen on vallannut kaupungeilleen, teilleen ja pelloilleen valtavan alan planeetastamme.
 Tämän vuoden huhtikuussa julkaistun tutkimuksen mukaan  koskematon luonto kattaa enää kolme prosenttia  maapallon maapinta-alasta.
 Sukupuuttovauhdin arvellaan olevan nyt  1000 kertaa kiivaampi kuin aikana ennen ihmistä .
 Shanghain pehmeäkuorinen kilpikonna oltiin jo julistamassa sukupuuttoon, kun lajista oli tiedossa enää kaksi koirasta. Sitten vietnamilaisesta järvestä löydettiin naaras, joka voi olla lajin viimeinen mahdollisuus. Kuva eläintarhasta vuodelta 2015. EPA
 Kriisi on tunnistettu jo pitkään, mutta rivakka toiminta ja yhä painavammat puheenvuorot kertovat sen kärjistymisestä.
 Luonnon monimuotoisuuden köyhtyminen on nyt ajankohtaisempaa kuin koskaan. Maailman maat neuvottelevat tulevan talven aikana sopimuksesta, jolla kiihtyvä luontokato on tarkoitus pysäyttää.
 Aiemmat yritykset  ovat latistuneet pannukakuiksi , vaikka tiedeyhteisön mukaan tulipalon sammuttaminen tulee vuosi vuodelta vaikeammaksi.
 Kymmenen tuhannen vuoden sukupuutot vuosisadassa
 Ihminen paitsi tuhoaa lajeja, myös turmelee niiden elinympäristöjä. Ani harva laji menestyy kaupungeissa tai taajamissa paremmin kuin metsissä.
 Metsiä niittää luonnonvarojen ylikulutus ja niiden raivaaminen viljelymaaksi. Etenkin monokulttuurisessa viljelyssä, jossa samaa kasvia kasvatetaan laajoilla aloilla, aiemmin monipuolinen ekosysteemi kutistuu, kun ravintokasvit katoavat.
 Silloin elämä planeetallamme yksiselitteisesti köyhtyy, eikä ajatus sukupuuttojen luonnonmukaisuudesta toimi.
 Sadan vuoden sisään maapallolta on kuollut sukupuuttoon yli 400 selkärankaislajia. Luonnonoloissa näin suuri sukupuuttomäärä olisi vaatinut  tutkijoiden mukaan 10 000 vuotta
 Kansainvälisen luonnonsuojelujärjestö IUCN:n mukaan  sukupuuttovaarassa olevien lajien määrä  lähestyy jo noin 40 000:ta. Äärimmäisen  sukupuuton partaalla on yli 500  maaeläintä, näiden lajien kanta on huvennut tuhannen yksilön alle.
 Sumatransarvikuonot ovat äärimmäisen uhanalaisia, sillä niiden kanta saattaa olla enää 100 yksilön luokkaa. Laji on sarvikuonoista pienin: säkäkorkeudeltaan metrin tai puolentoista luokkaa.  Terry Whittaker / AOP
 Luonto ei pysy tässä vauhdissa mukana.
 On totta, ettei ihmisellä tietenkään ollut osaa tai arpaa esimerkiksi dinosaurusten joukkosukupuuttoon liitukauden lopussa tai  permikauden massiiviseen joukkotuhoon .
 Niiden jälkeen luonto palautui ja muovautui hiljalleen kohti nykyistä ulkoasuaan. Nyt tilanne voi olla toinen, sillä ihmisen kuormittamassa maailmassa luonnolla ei ole enää samoja rahkeita pullonkaulaefekteistä palautumiseen.
 Tuhoamatta itseään ihminen tuskin yltää asteroidin tasoiseen kertarysäytykseen, mutta lajimme voima pitkässä – tai oikeastaan maailmanhistoriallisessa mittakaavassa äärimmäisen lyhyessä juoksussa, on valtava.
 Esimerkit lähihistorian sukupuutoista kertovat havainnollistavasti välinpitämättömyydestä.
 Kerran maailman yleisin lintu, vuosisadan päästä kadonnut
 Martha oli yksinäinen lintu, kun se  kuoli 1. syyskuuta 1914  Cincinnatin eläintarhassa, oletettavasti maailman viimeisenä muuttokyyhkynä.
 Vielä 100 vuotta aiemmin sen lajitoverit hallitsivat Yhdysvaltain itäosien lauhkeita lehtipuumetsiä. Jopa satojen kilometrien pituisissa parvissa liikkuneiden lintujen arveltiin olevan maailman runsaslukuisin lintulaji.
 29-vuotiaana kuollut Martha täytettiin ja vietiin Washingtonin Smithsonianin luonnonhistorialliseen museoon, jossa se kertoi muuttokyyhkyjen tarinaa vielä kuolemansa jälkeen. Smithsonian Institution Archives
 Suomen Kuvalehden  artikkelin  mukaan 1800-luvulla elänyt ornitologi  John James Audubon  kuvaili päiväkirjassaan muuttokyyhkyjen parven, jonka ohilento peitti auringon kolmen peräkkäisen päivän ajaksi.
 Kannan koko saattoi olla jopa 5 miljardia yksilöä. Runsaslukuista lintua metsästettiin köyhien ravinnoksi jopa suurilla verkoilla, joilla saatiin päivässä pyydystettyä satojatuhansia lintuja. Myös laajamittainen metsäteollisuus löi yhden naulan lintujen arkkuun.
 Sukupuutto oli ensimmäisiä modernisti ja tarkasti dokumentoituja. Lintuja ehdittiin valokuvata ja psykologi  Wallace Craig  jopa nuotitti uroskyyhkyn laulun talteen jälkipolville.
 Viimeinen luonnonvarainen muuttokyyhky ammuttiin arviolta vuonna 1900. Sukupuutto kiihtyi 1870-luvulla, mutta vaikka sadalta vuodelta laskisi keskiarvon, olisi lukema vahvahduttava: noin 140 000 muuttokyyhkyä kuoli päivittäin läpi 1800-luvun.
 Muuttokyyhkykoiraan mestarillinen esitys Wallace Craigin nuotittamana. Lisäksi huomiot viivaston alla kuvaavat koreografiaa, jolla serenadia esitetään. Alamy
 Muuttokyyhky on esimerkki siitä, että runsaslukuisetkin lajit voivat lyhyessä ajassa ajautua sukupuuttoon, kun niiden elinympäristö rajoittuu ja metsästys saavuttaa teolliset mittasuhteet.
 Lista lajeista, joiden sukupuuttoon ihminen on vaikuttanut, on mittava.
 Yhdessä ilmastonmuutoksen kanssa ihminen vaikutti todennäköisesti jo jääkauden megafaunan, kuten mammuttien ja norsun kokoisten megatherium-jättilaiskiaisten häviämiseen.
 Tuoreempia esimerkkejä ovat kaikkien tuntemat mauritiuksendrontit eli dodot ja pussihukat eli tasmaniantiikerit. Viimeinen tunnettu pussihukka kuoli 1930-luvulla. Sitä ehdittiin kuvaamaan  jopa videolle .
 Esimerkkien listaaminen ei ole lillukanvarsiin tarttumista, sillä jokainen niistä kertoo osan ihmisen ja luonnon tarinasta.
 Ihminen saattaa tälläkin hetkellä hävittää epäsuoralla toiminnallaan sukupuuttoon lajeja, joita se ei ole vielä edes dokumentoinut. Historian aikana on nähty myös lajeja, jotka on ehditty dokumentoida, muttei juuri tutkia.
 Näin kävi massiiviselle stellerinmerilehmälle, joka oli löydettäessään 1700-luvulla valaiden jälkeen maailman suurin nisäkäs.
 Valos megatheriumin luurangosta Lontoon luonnonhistoriallisessa museossa saa nykyajan laiskiaiset näyttämään miniatyyreiltä. Ihmisen arvellaan myötävaikuttaneen lajin sukupuutossa jo ennen historiallisen ajan alkua.
Feargus Cooney / Alamy
 Lajikato supistaa ymmärrystä elämästä
 Itsekkäästi ja ihmiskeskeisesti ajatellen meille jää sukupuuttojen myötä vähemmän lajeja tutkittavaksi. Niin ikään ymmärryksemme elämästä, sen synnystä ja lainalaisuuksista köyhtyy.
 Aura Koiviston  kirja  Mies ja merilehmä  kertoo tarinan luonnontieteilijä  Georg Stellerin   lyhyestä ja osin risaisesta elämästä .
 Epäonnisen sattuman kautta Steller ajautui autiolle saarelle haaksirikkoon tutkimusmatkailija  Vitus Beringin  viimeisellä matkalla. Bering kuoli saarelle, joka kantaa nykyisin arvostetun komentajakapteenin nimeä.
 Steller ja osa miehistöstä selvisivät takaisin Venäjän Kamtsatkalle ankaran ja veronsa vaatineen talven jälkeen.
 Vaikka taistelu elämästä oli ankaraa Beringinmeren talven tuiskussa, ehti Steller tutkia myös saaren luontoa. Saarella eli paljon hylkeitä, naaleja ja merisaukkoja, ja esimerkiksi myöhemmin sukupuuttoon tapettu isomerimetso.
 Saaren eläimiin kuului myös stellerinmerilehmä – sireenieläin, jonka sukulaisia tavataan vain tropiikissa. Eläimet olivat jopa 10-metrisiä ja painoivat tuhansia kiloja.
 Tämä piirros on Steller-elämäkerturi Leonhard Stejnegerin kirjasta 1900-luvun alusta. Rekonstruktiosta Stelleristä mittaamassa merilehmää käy ilmi ainakin eläimen suuruus. AOP
 Merilehmät kuolivat sukupuuttoon noin vuonna 1768, siis 27 vuodessa sen jälkeen, kun Steller oli epäonnisen retkensä varrella niihin tutustunut.
 Laji oli harventunut jo pitkään, ja sen geneettinen elinvoimaisuus oli  tutkimusten mukaan supistunut , mutta viimeisen sinetin sukupuutolle antoi metsästys.
 Mitä stellerinmerilehmät olisivat voineet opettaa elämästä ja evoluutiosta?
 Sitä emme koskaan saa tietää, mutta Georg Stellerin aikalaiskuvaukset empaattisista ja kuolleita omaisiaan surevista merilehmistä viittaavat samanlaiseen sosiaaliseen älykkyyteen, jota on tutkittu paljon niiden lähimmillä maalla elävillä sukulaisilla eli norsuilla.
 Norsujen suojelun eteen tehdään nykyisin hartiavoimin töitä, vaikka salametsästys ja elinympäristöjen tuhoutuminen uhkaavat vesittää suojelutyön. Norsuja myös tutkitaan ahkerasti, etenkin niiden älykkyyden ja muistin vuoksi.
 Norsujen suojelu on myös yksi biodiversiteettikokousta isännöineen Kiinan kärkihankkeista monimuotoisuuden saralla.
 Myös stellerinmerilehmän suojelun puolesta tehtiin aloite, mutta tsaarin ajan Venäjällä se ei edennyt tai välttämättä valtaapitäviä oikein kiinnostanutkaan.
 Stellerinmerilehmän lähin sukulainen on dugongi, joka sekin on vaarantunut. Vain kolmimetrinen dugongi painaa suurimmillaan noin 400 kiloa, häviten stellerinmerilehmälle punnituksessa jopa 10 tonnilla. Kuvan merilehmä kuvattiin Borneon rannikolla vuonna 2016.
Helmut Corneli / Alamy
 Jos monimuotoisuus ei ole itseisarvo, kannattaisi ajatella itsekkäästi
 Esimerkit stellerinlehmän nopeasta sukupuutosta tai muuttokyyhkyjen massatuhoamisesta ovat toki menneiltä vuosisadoilta.
 1700- ja 1800-lukujen ihmisiltä ei voitu olettaa samaa ymmärrystä toimien vakavuudesta kuin meiltä tänään, sillä luonnontieteellinen ymmärrys oli monelta osin puutteellista ja tavallisen kansan taistelu elossa pysymisestä raskasta.
 Sukupuuttoja tulee tapahtumaan jatkossakin, sillä kaikkia niitä ei voi estää, eikä se olisi edes tarkoituksenmukaista.
 Luonnon monimuotoisuutta turvaavassa sopimuksessa on kyse myös paljon vaikeammista asioita, kuten geenivaroihin liittyvistä sopimuksista ja bioteknologiasta.
 Mutta sukupuutot ovat luontokadon äärimmäinen lopputulos. Yhden lajin kadotessa toiselta lajilta voi hävitä ravinto tai symbioosikumppani, jolloin yksi sukupuutto johtaa seuraaviin.
 Jos luonnon monimuotoisuutta ei pidä itseisarvoisena, olisi ihmisen syytä edes ajatella itsekkäästi oman lajinsa selviytymisen kannalta.
 Monokulttuurinen viljely, peltojen syväkyntäminen ja liikalannoitus  heikentävät maaperän elämää , jolloin ihmisen mahdollisuudet tuottaa ravintoa itselleenkin heikkenevät.
 Yhtälailla pandemiariski kasvaa, kun ihminen valtaa itselleen lisää alaa luonnosta ja  altistaa itsensä ja kotieläimensä uusille zoonoottisille hypyille .
 Ekosysteemit ovat erittäin monimutkaisia kokonaisuuksia, joten lajien kadolla voi olla myös arvaamattomia vaikutuksia.
 Kun puhemies  Mao Zedong  määräsi Kiinan varpusille kuolemantuomion vuonna 1958, ei hän tai varmaan kukaan muukaan puolue-eliitistä osannut arvioida,  miten surkeasti kampanja päättyisi .
 Pikkuvarpusten parvi lähdössä lentoon Hong Kongissa. Etenkin pikkuvarpusista leivottiin viljan suursyömäreitä Maon tuholaiskampanjassa vuonna 1958. John Holmes / AOP
 Joukkotappojen piti estää varpusia syömästä nälkäisen kansan viljaa, mutta lopputulos oli päinvastainen: valtava nälänhätä, joka vaati jopa 45 miljoonaa uhria.
 Voittajia olivat kulkusirkat ja muut viljan tuholaiset, joita varpuset olivat ennen joukkotuhoaan saalistaneet.
 Tiedeyhteisö yritti varoittaa Maoa, mutta totalitaarisessa maassa huudot voivat kaikua tyhjille seinille ja viedä vankileirille.
 Kiina on tällä vuosituhannella tunnistanut kriisin hyvin ja satsannut huomattavia määriä biodiversiteetin tutkimukseen ja suojeluun. Maon aikainen ajatus – ihmisen pitää hallita luontoa – on kuopattu.
 Sikäli tilanne on yhä sama, että tiede varoittaa lajikadon uhasta, ja maailman pitää valita, suostuuko se kuulemaan ja tekemään kompromisseja.
 Elämä ylläpitää elämää, tämä on tiedeyhteisön pääviesti. Kysymys on siitä, millaisen perinnön jätämme Maan tulevalle elämälle.
 Ainakin nyt vaikuttaa siltä, että maailma on kuunnellut ja ymmärtänyt kuulemansa. Kunmingin ympäristöneuvotteluissa julistettiin, että luontokato uhkaa ihmiskunnan olemassaoloa.
 Lue myös:
 Hampaat sen todistavat: Lajien joukkosukupuutto oli tehdä ihmisestä selvää jo ennen kuin esivanhempiamme olikaan
 Von der Leyen: EU esittää maailmanlaajuista sopimusta turvaamaan luonnon monimuotoisuus
 Nämä eläinlajit kuolivat elinaikanasi – teimme muistokirjoitukset kadonneille eläimille

Analyysi: Ihminen hävitti maailman runsaslukuisimman linnun, eikä suojellut harvinaista merilehmää – millaisen perinnön jätämme, jos luontokatoa ei pysäytetä?


Summary: Bloggaaja ja yrittäjä Laura Puntila haluaa ravistella käsitystä siitä, voiko nainen 2020-luvulla kirjoittaa seksuaalisesta halusta ja pukeutua paljastavasti menettämättä vakuuttavuuttaan. Tai saamatta kikkelikuvia.

Pitäisi olla jo itsestäänselvyys, että naisen pukeutuminen minihameeseen ei ole kutsu raiskata. Mainostuotantoyhtiön osakas, lauluopettaja ja bloggaaja  Laura Puntilan  maailmassa seuraava askel olisi, että naisen puhe seksuaalisesta halusta tai blogikirjoitus BJ-päivästä eli suihinottopäivästä ei olisi kutsu lähettää alapääkuvia.
 – Mutta maailma ei ole vielä valmis. Olen kuullut, että en voi olla esimerkiksi pätevä esihenkilö, jos kirjoitan naisen orgasmista. Olisi laitettava tissit piiloon ja käyttäydyttävä.
 Puntila kirjoittaa blogissaan avoimesti seksuaalisuudesta ja parisuhdeasioista. Hän ihmettelee, miksi nainen ei voisi 2020-luvulla puhua seksistä niin kuin siitä, mitä maitoa ihminen haluaa kahviinsa. Pukeutua yhtä lailla verkkareihin kuin korkkareihin ja silti välttyä häirinnältä tai tyrkyksi leimautumiselta.
 Laura Puntila on saanut tunnustusta niin maskeerauksistaan kuin mallina toimimisesta eri ammattikuvaajille. Kuvassa mukana Juho Korpelan ottama kuva. Sami Takkinen / Yle
 – Miksi Teuvo Hakkarainen voi esiintyä ilman paitaa, Trump-lippis päässä ja olla vakuuttava, mutta paljastavasti pukeutuva nainen ei olekaan vakavasti otettava?
 Puntila saa säännöllisesti dickpicejä ja suorasukaisia ehdotuksia  bloginsa  ja Instagram-tilinsä kautta. Joku tyytyisi poistamaan saamansa kikkelikuvan ja estämään viestin lähettäjän some-kanavallaan, mutta Puntila on halunnut keskustella kuvien lähettäjien kanssa.
 Hän yritti herätellä eräänkin alapääkuvan lähettäjän miettimään, toimiiko viestittely ja saako sillä oikeasti naisen lähtemään vaikkapa kahville, parisuhteeseen ja kasvattamaan perhettä yhdessä.
 – Luulisi, että jos on lähettänyt 200 dickpiciä ja kukaan ei ole vielä lähtenyt edes kahville, heräisi epäilys, toimiiko tämä.
 Osakkuus mainostuotantoyhtiö Alias Creativessa ja yhteistyökumppaneiden kanssa toimiminen ovat Laura Puntilalle mieluinen haaste.  Sami Takkinen / Yle
 Puntila osoittelee käsillään suurieleisesti kehonsa eri kohtia ja tehostaa sanottavaansa.
 – Vaikka olisi hieno elin kuvassa, ei sillä saa vastavuoroisesti minulta kuvaa rinnoista tai alapäästä.
 Kun intialaismies lähetti ensimmäisenä viestinään kuvan rinnoista ja kyseli millaiset rinnat Puntilalla on, hän kertoi, että erilaiset kuin saamassaan kuvassa: keskustelu johti pohtimaan suomalaista saunakulttuuria ja sitä, että suomalaiset ovat tottuneet näkemään toisia alasti.
 Mies keskusteli aikansa suhteellisen asiallisesti, mutta viestittely päättyi Puntilan harmiksi siihen, mikä on tullut keskustelunavauksena jo tuskastuttavan tutuksi.
 – Sitten häneltäkin tuli se kikkelikuva.
 Häirintä ja tasa-arvo puhuttavat, mutta saavatko some-kampanjat aikaan muutosta? Laura Puntila ihmettelee, miksi 2020-luvulla keskustelu tasa-arvosta polkee paikoillaan.  Sami Takkinen / Yle
 Oma lukunsa ovat ne blogin lukijat ja some-seuraajat, joiden mielestä naisen pitää olla tyytyväinen, jos herättää kenenkään kaksilahkeisen mielenkiintoa. Tai joiden mielestä miesvaltaiseen ammattiin tai miesenemmistöiseen bändiin hakeutuminen tarkoittaa, että nainen altistaa itseään tahallaan häirinnälle.
 – Bändiini on valittu jäsenet soittotaidon, eikä sukupuolen mukaan. He ovat minulle kuin perhettä: he eivät käyttäydy epäasiallisesti minua kohtaan.
 Maailmanlaajuinen #metoo-kampanja on nostanut viime vuosina myös Suomessa esiin elokuvan ja musiikin tekijöiden seksuaalista häirintää. Heinäkuussa anonyymi Punkstoo-niminen Instagram-tili jakoi kokemuksia punk-piirien ahdistelusta ja väkivallasta.
 Keskustelulle ei näy loppua.
 Laura Puntila haluaa puhua myös heidän puolestaan, jotka eivät saa ääntään aina kuuluviin.  Sami Takkinen / Yle
 Miesten kokemasta häirinnästä puhutaan vielä vähän
 Puntilan mielestä myös muut sukupuoli-identiteetit kuin naiseus tungetaan ahtaaseen muottiin. Hän haluaa ravistella ajatusmalleja, jotka saavat ihmiset lokeroimaan toisiaan ja päättelemään, että ulkoiset ominaisuudet tai sukupuoli määrittävät sen, miten kukin saa pukeutua, kirjoittaa tai käyttäytyä.
 Hän muistuttaa, että moni asenne on kulttuurin tai uskonnon meihin valamaa, joten jonkun elämäntavasta ärsyyntyminen tai raivostuminen voi nousta tiedostamattomastakin ajattelutavasta, alitajunnastakin.
 Mutta voiko nainen puhua myös miesten tai muunsukupuolisten tasa-arvon puolesta? Vai onko jopa niin, että naiset tarvitaan puhumaan ilmiöstä, joka on leimattu setämiesten ilmiöksi, johon myös muut sukupuolet syyllistyvät.
 – Siitä ei puhuta vielä tarpeeksi, että miehetkin kärsivät häirinnästä, koska miehenhän kuuluu haluta. Jos rokkarimieheen tartutaan kesken keikan, hän tuskin edes kertoo siitä kenellekään.
 Ehdotteluviestit ja dickpicit ovat monen somevaikuttajan arkea. Puntilan mielestä niin ei kuuluisi olla.  Sami Takkinen / Yle
 Puntilalle on kuitenkin huomautettu, että ei voi väittää olevansa yhtä aikaa kainalokarvafeministi ja ajaa miestenkin tasa-arvoa.
 Suurin osa bloggaajan saamista ehdottelu- ja häirintäviesteistä on miehiltä. Naiset lähestyvät hillitymmin ja heidän viestittelynsä loppuu ei-sanaan.
 Miehelle ei on edelleen ehkä, sanoo Puntila. Se on pelottavaakin. Armeijan käynyt bloggaaja on miettinyt, onko kohde tai saalis sitä kiinnostavampi, mitä haastavampi taistelu siitä käydään. On niitäkin, jotka jatkavat viestittelyä vuosikausia, vaikka eivät saa vastakaikua.
 Onko seksistä puhuva nainen tyhmä?
 33-vuotias Laura Puntila on opiskellut neljä eri korkeakoulututkintoa, voittanut useita kansainvälisiä tunnustuksia maskeerauksistaan, saanut juuri taideapurahan ja kertoo, että jo alakoulussa huomattiin hänen nopea oppimiskykynsä ja älynsä.
 Silti palauteviesteissä häntä saatetaan haukkua tyhmäksi – sanoilla, joita Puntila ei halua toistaa.
 Eloisa ja puhelias Laura Puntila kertoo, että hänellä on vielä tekemistä sen kanssa, että hän ei pienentäisi itseään toisten seurassa.  Sami Takkinen / Yle
 Pitääkö ihmisen kutistaa tai peittää itseään, että mahtuisi muottiin, vaikka työskentelee kauniita kuvia ja persoonallisia ihmisiä vilisevällä mainosalalla?
 Puntilan silmiin syttyy innostus.
 – Pienennän itseäni koko ajan, koska koen olevani monelle liikaa. Se prosessi on koko ajan kesken. Onneksi olen vain puolitoista metriä pitkä, ehkä se sitten auttaa asiassa.
 Työssään Puntila haluaa olla ystävällinen ja kiinnostunut tekeillä olevasta asiasta. Moni yhteistyökumppani on luullut, että asiakkaaseen keskittynyt ja iloinen nainen flirttailee heille.
 – Sitten tulee jo viesti, että tulen sua kohta panemaan.
 Kun hän kirjoitti ja julkaisi kuvakaappauksia yhteistyökumppaneidensa epäammattimaisista yhteydenotoista, useampikin heistä pyysi anteeksi.
 Silloin teksti aiheutti juuri sen, mitä pitikin. Suurin tavoite on saada ihmiset miettimään omaa maailmankuvaansa tai omaa käytöstään uudelta näkökannalta.
 Puntilan blogikirjoitukset ovat aiheuttaneet myös välirikkoja.  Sami Takkinen / Yle
 Blogikirjoituksista myös kiitosta ja luennointipyyntöjä
 Käsitys omista kokemuksista jäsentyy koko ajan. Viimeksi niin kävi alkuvuodesta, kun Puntila kutsuttiin Tallinnan yliopistoon luennoimaan naiseudesta, tasa-arvosta ja markkinointialalla toimimisesta naisena.
 Ei kuitenkaan ole mikään itsestäänselvyys, että mainostoimiston studiolla istuu kahvimuki kädessään hymyilevä nainen, joka puhuu yhtä luontevasti asuntosijoittamisesta, yrittäjyydestä ja intohimoisesta suhteestaan elämään.
 Herännäis-kristillinen puoli suvusta olisi istuttanut Puntilan jatkumoon, jonka mukaan rippikoulu käydään tietyssä paikassa ja tavoitteena siellä on löytää tuleva aviomies. Nuori nainen päätti toisin. Uskonnon ja parisuhteen yhteyttä käsittelevien tekstien jälkeen Puntila päätyi välirikkoon joidenkin läheistensä kanssa.
 Miksi sitten kirjoittaa aiheista, jotka tuovat palauteryöppyjä? Koska tulee myös niitä viestejä, joissa kerrotaan, miten blogikirjoitukset ovat saaneet lukijan muuttamaan elämäänsä.
 – Joku on hakeutunut pariterapiaan tai irtisanoutunut töistään, joku taas lähtenyt väkivaltaisesta parisuhteesta tai toteuttanut unelmiaan.
 Ne viestit auttavat unohtamaan ne toiset, joissa sanotaan, että kirjoittajalla on huomionhakuinen persoonallisuushäiriö tai että hän on vitun leuhka huora.
 Lue myös:
 Moni homomies on turtunut kalukuvien virtaan, mutta Eino Nurmiston herätti metoo-liike – nyt hän haluaa kunnon käytöstavat homojen deittikulttuuriin
 "Tytöille on hyvä kertoa, miten luonto toimii" – Maria Tolppanen kehottaa nuoria miettimään pukeutumista ahdistelun estämiseksi, SDP:n puoluekollegat tuomitsevat
 Punkstoo paisui musiikkialalla jopa koronaa suuremmaksi keskusteluksi – kysyimme, miten keikkapaikat aikovat kitkeä häirintää ja ahdistelua

Laura Puntila, 33,  bloggaa seksistä avoimesti, vaikka kirjoitusten jälkeen alkaa pommitus alapääkuvilla ja paheksunta


Summary: Kotimaisen black metalin näkyvimpiin hahmoihin kuuluva Horna-yhtyeen Tuomas Rytkönen kertoo, miksi black metal on viime aikoina liitetty natseihin ja miksi musiikissa pitää olla oikeus solvata ketä vain.

Tuomas Rytkösen  selkänahka lävistetään lihakoukuilla ja hänet nostetaan roikkumaan parinkymmenen metrin korkeuteen. Vaikka toisin voisi luulla, kyseessä ei ole hämäräperäinen rituaali tai moderni kidutusmuoto, vaan kuopiolaislähtöisen Turmion Kätilöt -industriaaliyhtyeen keikka.
 Reilu vuosikymmen sitten Turmion Kätilöt tuli tunnetuksi keikoistaan, joiden keskiössä Rytkönen mellasti ja teki kaikenlaista railakasta: milloin kumipuvussa, milloin melkein alasti, genitaalit illmastointiteipillä peitettynä.
 – Kun selästä pistetään neljä milliä rautaa lävitse, saa moni siitä melko ilkeän vihlaisun. Itse opin kuitenkin hallitsemaan kipua jo nuorella iällä. Olihan se melko jännä fiilis nousta ilmaan noinkin korkealle, pelkän selkänahan kannattelemana, Rytkönen muistelee.
 Tuomas Rytkönen eli Spellgoth eli Spektaakkeli teki Turmion Kätilöissä asioita, joihin ryhtyvät lähinnä sideshow-artistit: – Varmaan ehkä enemmän tein näitä juttuja itselleni, koska minusta oli hauskaa touhuta ja puuhata lavalla.   Jussi Mankkinen / Yle
 Vuonna 2017 Tuomas Rytkönen, alias Spellgoth alias Spektaakkeli alias SG.7, jätti Turmion Kätilöt ja nyt hänet tunnetaan parhaiten Suomen kansainvälisesti ehkä arvostetuimman black metal -yhtyeen Hornan laulajana. Mustan metallin synkkiin ja rienaaviin syövereihin Rytkönen kietoutui jo teini-ikäisenä.
 – Ryhdyin kuuntelemaan black metalia joskus 13-vuotiaana. Vaikka genren lyriikat tuntuivat melko ynseiltä eikä niitä voinut pitää kauhean filosofisina, ne herättivät kuitenkin pohdintaa siitä, miksi näin yleensä sanotaan.
 Saatanallisuuden alkulähteillä
 Tuomas Rytkönen painottaa, ettei black metal ole hänelle pelkkää musiikkia, vaan kokonaisvaltainen kokemus ja taidemuoto.
 – Se merkitsee sitä, että mukana on myös filosofinen puoli, ja oman elämäni kohdalla tämä tarkoittaa saatanallisuutta. Siihen ei esimerkiksi kuulu ylhäältä päin tuleva jumalallinen ja kristillinen moraalikoodisto, vaan vahva pyrkimys toimia omien vaistojen ja henkisyyden ohjaamana ilman mustavalkoista hyvä-paha asettelua.
 Saatananpalvonta ja satanismi eivät lähde black metalista kulumallakaan, ja tämä pätee myös Horna-yhtyeeseen. Tuomas Rytkönen liittyi Hornaan vuonna 2010. Itse yhtye on perustettu jo 1990-luvun alkupuolella.  Jussi Mankkinen / Yle
 Rytköselle saatananpalvonta -termi liittyy juutalais-kristilliseen kulttuuritaustaan. Hänelle Saatana ei kuitenkaan ole mikään Jumalan vastakappale vaan paljon monisyisempi voima. Alkutuli josta on mahdollista saada voimaa ja energiaa. Ja myös loppu joka nielee kaiken.
 – Koska olen enimmäkseen tekemisissä niin sanotun yöpuolen asioiden kanssa, saatananpalvonta on ymmärrettävin ja helpoin nimitys sille, mihin uskon, jos joku maailmankatsomuksellista näkemystäni kysyy.
 Miksi sitten mieluummin Saatana kuin Jumala? Kyse on myös kapinasta ja auktoriteettien kyseenalaistamisesta. Raamatun mukaan langennut enkeli Lucifer – joka on yksi Saatanan monista nimistä – astui Jumalan varpaille, hänet karkotettiin taivaasta ja hänestä tuli paholainen. Saatananpalvojien ja satanistien mukaan Lucifer taas toi ihmisille valaistumista ja tietoa.
 – Onhan esimerkiksi Lucifer paljon kiinnostavampi hahmo kuin sellainen palvonnan kohde, jonka nimessä eläminen tarkoittaa pelkkää itkua, hammastenkiristelyä ja loputonta suossa tarpomista, ja jonka oppien mukaan vasta kuolemassa seuraa vapautus. Myös ajatus syntien anteeksiannosta vierittää vastuuta pois omilta teoilta. Mielestäni on täysin käsittämätön ajatus, että joku kokee tällaisen tavoiteltavaksi päämääräksi.
 Hornan – voisiko sanoa uskonnollisesti – hyvinkin latautuneilla keikoilla Rytkönen laulaa Saatanan vihasta ja siitä, kuinka antaa Saatanalle sielunsa: “sydämeni Hänen sanoilleen, elämäni Mestarille, Hänen suurille teoilleen”.
 – Keikoilla tuo saattaa tietysti kuulostaa julistamiselta, koska ääneni kumpuaa voimakkaana kaiuttimien läpi. Ja jos sillä Saatanan Tulta kohentaa, niin olkoot niin. Itse koen sen olevan kiitokseni ja dialogi Saatanalle siinä ainutlaatuisesta hetkestä – kun oma sydämeni puhuu ja kun se kaikki valtava energiamäärä virtaa lävitseni.
 Tuomas Rytkönen esiintymässä Horna-yhtyeen keikalla tänä syksynä Hyvinkään Steelhordes-tapahtumassa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Vieläkö kristinuskon pilkkaaminen shokeeraa?
 Black metalin ydinsanomaan on aina kuulunut rienaaminen ja kristinuskon räyhäkäs pilkkaaminen ylösalaisin käännettyine risteineen ja pentagrammeineen. Mutta vieläkö tällaisesta asenteesta löytyy shokkiarvoja? Järkyttyykö tällaisesta enää kukaan?
 – Ei kristinuskon pilkkaamisessa ole enää mitään ihmeellistä etenkään läntisessä Euroopassa, mutta varsinkin Itä-Euroopassa on edelleen ollut jumalanpilkkaan liittyviä oikeudenkäyntejä. Kristinusko on kuitenkin esimerkiksi Suomessa vieläkin valtauskonto, ja siksi se on ollut mukana Hornan lyriikoissa. Nykyisin sitä ei kuitenkaan juuri mainita sanoituksissa sen merkityksettömyyden takia, Tuomas Rytkönen toteaa.
 Tosin jumalanpilkka, ja muihinkin kuin kristinuskoon kohdistuva sellainen on Suomen laissa edelleen rangaistavaa. Esimerkiksi perussuomalaisten  Jussi Halla-aho  tuomittiin islamiin kohdistuneesta jumalanpilkasta sakkoihin vuonna 2012.
 Jotkut black metal -yhtyeen ovatkin ryhtyneet käsittelemään sanoituksissaan myös muita uskontoja. Esimerkiksi kotimainen Curse Upon A Prayer kohdistaa sanallisia ja visuaalisia sivalluksia islamin suuntaan. Tämä on ärsyttänyt muun muassa Pakistanin valtionvirastoa, joka on vaatinut yhtyeen videoita poistettavaksi Youtubesta.
 – Koraanissa, kuten missä tahansa ihmisen luomassa järjestelmässä on yhtä räikeitä ristiriitaisuuksia kuin Raamatussakin, mutta en toistaiseksi lähtisi omissa tekemisissäni käsittelemään islamia, koska sen vaikutus omaan elämääni on olematon. Fokukseni on myös siirtynyt enemmän oman henkisyyden vaalimiseen kuin jonkin voimattoman asian pilkkaamiseen, Rytkönen toteaa.
 Tällä Hetkellä Tuomas Rytkönen vaikuttaa Hornan ohella Trollheims Grott -, Chamber of Unlight - ja Black
Death Ritual -yhtyeissä, joita kaikkia yhdistää äärimetallin käsite. – Hornasta on muodostunut minulle melko
täydellinen henkinen kokemus, kun taas Trollheims Grott toimii enemmän urbaanin ja fyysisen maailman
parissa. Chamber of Unlight on perinteistä 90-luvun kamaa, mutta siinä on mukana vahva ideologinen lataus.
 Jussi Mankkinen / Yle
 Black metalin tiimoilta Rytkönen haluaa nostaa esille esimerkiksi puolalaisen Mgła-yhtyeen. – Mgłan sanoitukset eivät välttämättä liity Saatanaan, mutta niissä mennään hyvin syvälle maailman filosofisiin pyörteisiin. Kotimaisista yhtyeistä taas Behexen on vienyt omaa satanistista ja saatananpalvonnallista tematiikkaansa tinkimättömästi eteenpäin.
 Jussi Mankkinen / Yle
 Äskettäin Tuomas Rytkönen pisti myös pystyyn uuden noise-projektin, jolta on julkaistiin C-
kasetti. Ei niinkään yllättäen: kasetin kannen signeeraus on tehty ihmisverellä. Jussi Mankkinen / Yle
 Black metal kohun keskellä
 Äskettäin shokkiarvot nousivat esille black metaliin keskittyvän kotimaisen Steelfestin kohdalla. Tapahtuman ensi kevään artistikattaus herätti  keskustelua  ja syytöksiä joidenkin esiintyjien ja muusikoiden yhteyksistä äärioikeistoon ja kansallissosialistista black metalia soittaviin NSBM-bändeihin, jotka ihannoivat natsi-ideologiaa. Tuomas Rytkönen pitää kohua turhana.
 – Näkemäni esiintyjälistan mukaan siellä ei ollut yhtäkään NSBM-bändiä. Tällaiset syytökset pitää kohdistaa niihin, joilla oikeasti on sanomassaan kansallissosialismia. Kyllä ne NSBM-bändit sanovat suoraan, että me olemme NSBM-bändi: kynttilää ei pidetä vakan alla.
 Tuomas Rytköseltä löytyy lukuisia tatuointeja. Yhdestä löytyvät kirjainyhdistelmät LCFR ja STN.  Jussi Mankkinen / Yle
 Rytkönen on itse kyllästynyt siihen, että esimerkiksi Hornaan liitetään jatkuvasti tällaisia attribuutteja.
 –Black metal -genre ei ole mikään homogeeninen lauma. Mielipiteitä, suuntauksia ja muotoja on yhtä paljon kuin tekijöitäkin. Horna edustaa puhtaasti saatanallista linjaa. Itse en esimerkiksi saa kansallissosialismia mahtumaan mitenkään black metalin kontekstiin. Politiikka sekä uskonto- ja valtarakenteet ovat itselleni täysin negatiivisia asioita. Jos halutaan parempaa huomista, se ei synny ihmisen käsissä, vaan kokonaan ilman ihmistä.
 Tuomas Rytkönen pitää keskusteluista, jotka käydään kasvotusten. – Opin pääasiassa
kuuntelemalla ja käymällä dialogia. Netti on täysin väärä paikka käydä keskusteluja asioista, jotka
herättävät tunteita. Siellä voi piiloutua nimimerkin taakse ja tarjota meemiä vastaukseksi, kun
sanat loppuvat. Jussi Mankkinen / Yle
 Rytkösen mielestä on ollut suorastaan absurdia, että esimerkiksi Yhdysvalloissa Hornan keikkoja ovat järjestäneet meksikolais - ja filippiiniläisyhteisöjen kaltaiset vähemmistöt, kun taas keikkapaikkojen edessä on ollut osoittamassa kylttiensä kanssa mieltä valkoihoiseen enemmistöön kuuluvia nuoria aikuisia.
 – On luettu netistä joku epämääräinen, tuhanteen kertaan versioitu juttu, joka on vääntynyt ja kääntynyt rikkinäisessä puhelimessa ties mihin suuntaan. Sitten on ollut epätoivoisia yrityksiä kääntää englanniksi Hornan suomenkielisiä sanoituksia. Esimerkiksi Raamattuun viittava “tappakaa kaikki Juudean kansat” on kääntynyt Google Translatorissa että “kill all the Jewish people”. Tämä on sitten se Hornan yhteys antisemitismiin, Rytkönen huokaa.
 Kuopiosta kotoisin oleva Tuomas Rytkönen vertaa itseään skandinaavisesta mytologiasta
tuttuun, muotoaan muuttavaan ja oikukkaaseenkin Loki-hahmoon: – Loki on aika savolainen
tapaus jos se pitäisi tänne Suomeen sijoittaa, viäntäjä ja kiäntäjä. Jussi Mankkinen / Yle
 Lisää aihepiiristä:
 Marginaaliyhtyeestä tuli isojen festareiden vetonaula: shokeeraaminen on vähentynyt, mutta Turmion Kätilöt haluaa edelleen olla “pikkasen vaarallinen”
 Metallimusiikki kukoistaa maailman suurimmassa muslimimaassa: alakulttuuri on luonut Indonesiaan raakaa taidetta, jolle on kysyntää muuallakin
 Örinä, veri ja vessaharjat valtasivat laskettelukeskuksen Itävallassa – Tälläista on meno Kaltenbach-äärimetallifestivaalilla
 Verta, rienaamista ja saatanallisia säkeitä – katso kuvat mustan metallin Steelfestiltä: "Tällaista festivaalia ei muualta maailmasta löydy"

Tuomas Rytkösen black metal -musiikki ammentaa saatananpalvonnasta ja rienaamisesta – mutta onko kristinuskon pilkkaamisessa enää mitään shokeeraavaa?


Summary: Iskun tärkeimmäksi taustatekijäksi vahvistumassa epäillyn sairaus. Uskonnollinen motiivi näyttää epätodennäköisemmältä.

Norjan islamilainen neuvosto arvostelee poliisin ja median toimintaa Kongsbergin jousiasehyökkäyksen yhteydessä.
 – Se, että joku väittää olevansa muslimi, ei automaattisesti tee hänestä muslimia eikä hänestä vastaavasti tule "Jumalan sanansaattajaa" vain antamalla itselleen tämän leiman, sanottiin neuvoston lehdistötiedotteessa.
 Islamilainen neuvosto sanoo median kutsuneen miestä käännynnäiseksi. Jos epäillyn kääntyminen olisikin ollut todellista, oli kuitenkin väärin esittää Kongsbergin tapahtuma niin sanottuna islamistisena terrorina.
 – Islamisti on uskonnollinen aktivisti, jolla on poliittisia näkemyksiä, neuvosto sanoo.
 Kongsbergin islamilaisen kulttuurikeskuksen puheenjohtaja  Oussama Tlili  kertoi jo  eilen perjantaina, että mies ei tullut moskeijaan rukoilemaan , eikä tuntunut tietävän islamista paljoakaan.
 Uskonnollinen motiivi heikentynyt
 Tekijäksi epäillään 37–vuotiasta miestä, joka määrättiin perjantaina neljän viikon tutkintavankeuteen. Mies istuu tutkintavankeuden ajan hoitolaitoksessa, ja hänelle tehdään mielentilatutkimus.
 Iskusta epäillyn miehen terveys on poliisin mukaan heikentynyt eikä häntä voida tällä hetkellä enää kuulustella.
 Hyökkäyksen motiiveista tärkeimmäksi on entistä varmemmin nousemassa epäillyn tekijän psyykkinen sairaus. Poliisi arvioi sairauden vahvimmaksi motiiviksi jo eilen perjantaina. Sen sijaan oletus, että tekojen takana olisi uskonnollinen motiivi, on heikentynyt.
 Vähän yhteyksiä muihin ihmisiin
 Tutkinnanjohtaja  Per Thomas Omholt  sanoi lauantaina, että poliisin mukaan näyttää siltä, että epäillyn kääntyminen islamiin ei ole ollut perinpohjaista.
 – Tutkinta vahvistaa olettamusta, että hän ei ole kääntynyt kovin tosissaan. Hän ei ole noudattanut perinteitä, jotka ovat tavallisia siinä kulttuurissa ja uskonnossa. Hypoteesi hänen kääntymisestään islamiin on heikentynyt, Omholt sanoi tiedotustilaisuudessa.
 Päivää teon jälkeen poliisi kertoi epäillyn kääntyneen islamiin, ja että tällä olisi yhteyksiä radikaaleihin piireihin.
 Lisäksi netissä on levinnyt viime päivinä video, jonka miehen väitetään lähettäneen sosiaalisessa mediassa 2017. Siinä hän olisi sanonut olevansa muslimi ja sanansaattaja.
 Omholtin mukaan mikään ei viittaa siihen, että tekijäksi epäilty olisi keskustellut tai työskennellyt yhdessä jonkun kanssa.
 – Päinvastoin näyttää siltä, että kyse on henkilöstä, jolla on ollut vähän yhteyksiä muihin ihmisiin, Omholt jatkoi.
 Kuolonuhrit valikoituivat satunnaisesti
 Keskiviikon hyökkäyksessä kuolleet näyttävät poliisin mukaan olleen satunnaisia uhreja. Surmansa saivat 52–, 56–, 75– ja 78–vuotiaat naiset sekä 75-vuotias mies. Kuolonuhreja löydettiin sekä sisä- että ulkotiloista.
 Lisäksi kolme muuta ihmistä haavoittui hyökkäyksessä, mutta he kaikki ovat päässeet jo sairaalasta.
 Epäilty on syntynyt ja kasvanut Norjassa mutta on Tanskan kansalainen.
 Lue lisää:
 Jousiasehyökkääjä kävi vuosia sitten Kongsbergin moskeijassa – johtaja: "Hän ei ollut kiinnostunut islamista"
 Kirjeenvaihtajalta: Kongsbergissä pahin järkytys väistyy – nyt asukkaat haluavat tietää, miksi heidän naapurinsa kuolivat

Norjan islamilainen neuvosto arvostelee jousiasehyökkäyksestä välitettyä kuvaa: Väite, että on muslimi, ei tee kenestäkään muslimia


Summary: Helsingin terveysasemien johtajalääkärin mukaan kyse on väliinputoajista ja tilanteeseen on pyydetty korjausta. Ylimääräisiä rokotteita ei voi antaa kuin lääketieteellisin perustein.

Osa suomalaisista kokee, että koronapassi on toteutettu Suomessa epäoikeudenmukaisesti ja syrjivästi.
 Kyse on koronataudin yli puoli vuotta sitten sairastaneista ihmisistä, joille kunnat eivät ole antaneet toista koronarokotetta. He kokevat itsensä väliinputoajiksi, joille ainoa mahdollisuus koronapassin saamiseen on tällä hetkellä käydä maksullisissa koronatesteissä.
 Osa kunnista ei myönnä toista koronarokotetta, jos henkilö on sairastanut koronataudin.
 Tieto yli puoli vuotta sitten sairastetusta koronataudista ei poistu Omakanta-tietojärjestelmästä,mutta koronatodistus ikään kuin vanhenee eli todistusta ei enää muodostu, kun sairastumisesta on yli kuusi kuukautta.
 Koronapassin edellytyksenä on joko täysi rokotesuoja, 72 tunnin sisällä saatu negatiivinen koronatesti tai todistus sairastetusta koronataudista. Aikuisille koronapassia varten otetut testit ovat maksullisia.
 – Sairastuin maalis-huhtikuun vaihteessa, siitä on reilu puoli vuotta eikä se ole enää voimassa koronatodistusta varten. Ensimmäisen rokotuksen sain heinäkuun puolivälissä. Nyt en saa toista rokotetta, enkä koronapassia, sanoo helsinkiläinen, eläkkeellä oleva sairaanhoitaja  Hillevi Flytström .
 Flytström saa mennä koronapassia vaativiin paikkoihin ainoastaan erikseen käymällä omalla kustannuksella testissä. Sama koskee myös matkustamista.
 Vastaavanlaisia kokemuksia on muillakin.
 – Ihmiset ovat kärsineet taudin ja hauaisivat ottaa rokoteen, mutta sitä ei anneta. Kun ei ole kahta rokotetta, ei voi saada passia. Tässä syrjitään ihmisiä, jotka ovat sairastaneet koronan, sanoo helsinkiläinen  Hannu Saloranta .
 Saloranta kritisoi kotikaupunkiaan siitä, että rokotteet vanhenevat, mutta niitä ei anneta halukkaille.
 Lukkarinen: Rokottamiseen liittyy aina riskejä, rokotteita ei voi antaa perusteitta
 Helsingin kaupungin terveysasemien johtajalääkäri  Timo Lukkarinen  sanoo ymmärtävänsä ihmisten turhautumisen, muttapainottaa, ettei rokotteita voi jakaa ilman lääketieteellisiä perusteita.
 – Perusteet eivät voi olla sosiaalisia, mutta emme tee tätä kiusalla. Rokotteet sisältävät aina tiettyjä riskejä, joten ylimääräisille annoksille on oltava lääketieteelliset perusteet.
 Lukkarisen mukaan THL on linjannut, että koronan sairastaminen ja yksi rokoteannos vastaa kahta rokotetta, eikä ylimääräistä rokoteannosta suositella.
 – Olemme vastuussa kaikista rokotuksista, meidän on katsottava asiaa lääketieteellisesti ja huomioitava riskit ja hyödyt.
 Helsingissä annetaan lisärokote poikkeustapauksissa eli tapauksissa, jossa ensimmäisen rokotteen ja koronaan sairastumisen välillä on alle kuusi viikkoa ja myös heille, joilla on taustalla vakava immuunipuutos.
 – Lisäannoksia annetaan kansallisen rokoteasiantuntijaryhmän (KRAR) ja THL:n suositusten pohjalta asiasta annettuun lakeihin ja asetuksiin perustuen. Lääketieteellisen suosituksen mukaisesti kolmatta rokotetta annettaessa ei käytetä miehillä Modernan rokotetta, eikä mitään valmistetta alle 30-vuotiaille miehille. Tämä rajaus johtuu korostuneesta sydänlihastulehdusriskistä.
 Todettu koronatartunta näkyy Omakannassa pysyvästi, mutta koronatodistus ei enää kuuden kuukauden jälkeen muodostu.
 – Kyse on väliinputoajista. Tämä on mittava epäkohta. Siitä on viestitetty ja sen eteen tehdään kovasti töitä, mutta tällä hetkellä ei voi muuta, Lukkarinen sanoo.
 EU:n rokotesuojan kattavuutta selvitetään
 EU:ssa ja Suomessa selvitetään tällä hetkellä, mitenEU:n koronatodistus muodostetaan tilanteessa, jossa taudin sairastanut henkilö on saanut yhden rokoteannoksen.
 – Toivomme tähän pikaista ratkaisua, jotta myös henkilöt, jotka ovat saaneet yhden rokoteannoksen ja sairastaneet koronan yli kuusi kuukautta sitten, voivat saada EU:n koronatodistuksen. Kun asia etenee, tiedotamme asiasta, Lukkarinen sanoo.
 Rajoitus koskee tällä hetkellä myös EU:n ulkopuolisia rokotteita, esimerkiksi täysi Sputnik-rokotesarja ei oikeuta koronapassiin, eikä muut EU:n ulkopuolella hyväksytyt koronarokotteet.
 Lukkarisen mukaan EU:ssa selvitetään asiaa, että EU:n hyväksymässä koronapassissa näkyisi myös Maailman terveysjärjestön, WHO:n hyväksymät rokotteet. Tällä hetkellä EU:n hyväksymässä koronapassissa ovat mukana vain Euroopan lääkeviraston, EMA:n hyväksymät rokotteet.
 Helsingissä on ollut ongelmia myös rokotusten siirtymisessä Kelan ylläpitämään Kanta-rekisteriin.
 – Näitä puuttuneita tietoja on korjattu läpi kesän. Helsinki ei ole ainoa, vaan lähes joka kunnassa Suomessa on jouduttu tekemään korjauksia. Prosentuaalisesti pienikin ongelma rokotekirjauksissaon Helsingin mittakaavassa suuri määrä ihmisiä.
 Lukkarinen ohjeistaa ottamaan yhteyttä koronaneuvontaa ja käymään rokotuspisteellä, jossa asia tarkastetaan ja korjataan.
 Koronan sairastanut ja yhden rokoteannoksen saanut henkilö saa tällä hetkellä erilliset todistukset rokotuksesta ja sairastetusta taudista Omakannasta osoitteessa  kanta.fi.  Todistuksissa näkyy rokoteannos, jonka henkilö on saanut, sekä koronatestin tulos.
 Koronan sairastanut henkilö voi esimerkiksi matkustaessa hyödyntää yhden rokoteannoksen todistusta ja/tai todistusta sairastetusta koronasta,  Helsingin kaupunki ohjeistaa .
 Suomen koronapassi rajaa muita pois
 Helsinkiläinen opiskelija  Jenni Jokinen  kritisoi Suomen tapaa toteuttaa koronapassia muihin EU-maihin verrattuna. Suomessa ainoastaan EU:n virallinen todistus hyväksytään tositteeksi immuniteetista.
 – Todistus sairastetusta koronasta sekä yhdestä rokotteesta tulisi huomioida koronapassin rinnalla, kuten muissa EU-maissa on tehty, hän sanoo.
 Jokinen painottaaa, että EU:n virallinen koronapassi on suhteellisen tuore.
 – On hyvin kummallista, että vain virallinen koronapassin QR-koodi kelpaa, kun immuniteetin todistaminen onnistuisi monella muullakin tapaa, hän sanoo.
 Helsingin kaupungin terveysasemien johtajalääkäri Lukkarisen mukaan EU edellyttää QR-koodin käyttöä siksi, etteivät ihmiset voisi käyttää väärennettyjä asiapapereita.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen ohjeiden mukaan maahantulossa hyväksytään suomen-, ruotsin- tai englanninkielinen todistus rokotuksesta tai sairastetusta koronasta, jonka on myöntänyt laboratorio, terveydenhuollon viranomainen tai muu kansallinen viranomainen.
 – Miksi tämän kaltainen todistus ei kelpaa koronapassin rinnalla? Monelta ulkomailla asuvalta tai oleskelevalta löytyy jokin muu vastaava todistus kuin EU:n virallinen koronapassi.
 Jokinen kertoo käyneensä hiljattain Itävallassa, jossa lentokentällä sekä ravintoloissa hyväksyttiin dokumentti eli lääkärin englanniksi kirjoittama todistus sairastetusta koronasta sekä EU:n koronapassi yhdestä rokotteesta.
 – Suomessa THL:n mukaan tämä suojani on riittävä eikä tarvetta toiselle rokotukselle ole, mutta silti jään koronapassin ulkopuolelle. Pystyn matkustamaan näillä dokumenteilla, mutta en pääse kotikaupungissani koronapassin vaatimiin baareihin.
 Jokinen kertoo olevansa työstään lomautettu opiskelija, joten hän ei pysty maksamaan koronapassin vaatimasta testistä aina kun haluaa.
 – Selviän ilman yökerhoja, mutta jos rajoitukset laajenevat esimerkiksi kulttuuri- ja urheilutoimintaan, koen, että minut jätetään syrjivästi ja syyttä näiden yhteiskunnallisten palveluiden ulkopuolelle.
 Lue myös:
 Rokotustodistus toimii Suomessa koronapassina, maahantulosäännöissä käytetään aiempaa suurempaa ilmaantuvuuslukua
 Koronapassilakiin jäi viruksen mentävä aukko – yritys saa kysyä passia asiakkaaltaan, mutta oman työntekijänsä rokotustietoja se ei saa vaatia
 Koronatilanne huononee, mutta hallitus ei vedä vielä hätäjarrua – Avin johtaja ihmettelee pääministerin myönteisiä koronalausuntoja
 Voidaanko tietoni varastaa, toimiiko väärennös, pääseekö kaverin passilla baariin? Kokosimme tiedot koronapassin turvallisuudesta

Osa kokee koronapassin syrjiväksi – päänvaivaa aiheuttaa yli puoli vuotta sitten sairastettu koronatauti: "Tämä on mittava epäkohta"


Summary: Tekijän motiivi näyttää Norjan poliisin mukaan tässä vaiheessa liittyvän mielenterveyden ongelmiin.

Norjan poliisi kertoo, että aiemmista tiedoista poiketen Kongsbergin surmatyöt tehtiin teräaseella, eikä jousiaseella. Hyökkääjä surmasi viime viikon keskiviikkona viisi ihmistä. Kaksi henkilöä sai vakavia vammoja.
 Poliisi kertoi keskustelleensa 140 ihmisen kanssa ja kuulleensa näistä 60 todistajana. Poliisin mukaan mies oli aluksi ampunut jousiaseella supermarketissa, mutta sen jälkeen käyttänyt teräasetta.
 Epäillyn hyökkääjän motiiveista ei ole selvää kuvaa. Poliisin mukaan todennäköisin syy liittyy mielenterveyteen. Miehen puheet kääntymisestä islamin uskoon eivät poliisin mukaan todennäköisesti pidä paikkaansa.
 Lue lisää:
 Norjan islamilainen neuvosto arvostelee jousiasehyökkäyksestä välitettyä kuvaa: Väite, että on muslimi, ei tee kenestäkään muslimia
 Kirjeenvaihtajalta: Kongsbergissä pahin järkytys väistyy – nyt asukkaat haluavat tietää, miksi heidän naapurinsa kuolivat
 Jousiase on helppo ostaa mutta hankala käyttää, ja sellaisella uhkailu on Suomessa todella harvinaista – valvonta vaikeaa, jopa mahdotonta
 Yle Kongsbergissa: Suru valtasi norjalaisen pikkukaupungin

Kongsbergin surmat tehtiinkin teräaseella, ei jousella


Summary: Kuluttajariitalautakunta on määritellyt, milloin nettikaupasta auton ostanut joutuu hyvittämään auton arvon alentumisen, jos kauppa peruutetaan. Tavanomaista koeajoa ei tarvitse hyvittää.

Autojen ostaminen netistä on helppoa, mutta kauppojen peruuttaminen on johtanut riitoihin.
 Kuluttajariitalautakunta  on linjannut ostajan vastuuta kiistassa, jossa autoliike pidätti katumapäälle tulleelta pariskunnalta kauppahinnasta liki 560 euroa.
 Pariskunta peruutti autokaupan viikon kuluttua sen tekemisestä ja vaati koko kauppahintaa takaisin.
 Auton matkamittariin oli kertynyt kaupanteon ja auton palauttamisen välisenä aikana 1 200 kilometriä. Autoliike katsoi, että kauppahinnasta tehty vähennys oli etämyyntiehtojen mukainen.
 Netistä ostetun auton kaupan saa peruuttaa 14 vuorokauden aikana, kuten muidenkin tavaroiden kaupan.
 Kuluttajariitalautakunnan puheenjohtaja  Pauli Ståhlberg  sanoo, että ostaja voi tänä aikana kokeilla autoa noin sadan kilometrin ajolla.
 Jos ajaminen jatkuu, ostaja on ottanut auton käyttöön. Jos ostaja tämän jälkeen peruuttaa kaupan, hänen on hyvitettävä myyjälle koeajon jälkeinen auton arvon alentuminen.
 Nettikaupan käytännöt vaihtelevat
 Ongelmia on aiheuttanut se, että nettikaupassa on ollut erilaisia käytäntöjä siitä, mikä on auton kokeilua ja miten arvon vähentyminen määritellään. Laissa näistä asioista ei ole ohjeita.
 Kuluttajariitalautakunta katsoo tuoreessa päätöksessään, että sadan kilometrin mittaista ajoa voi vielä pitää lain sallimana kokeiluna. Ståhlbergin mukaan perinteisessäkin autokaupassa koeajo on helposti tämän pituinen.
 Kuluttajariitalautakunnan puheenjohtaja Pauli Ståhlberg toivoo lautakunnan linjausten vähentävän erimielisyyksiä autokaupoissa, Jouni Immonen / Yle
 Auton arvon aleneminen on lautakunnan mukaan luontevaa sitoa ennen kaupan peruuttamista ajettuihin ajokilometreihin. Näin tehdään myös tavanomaisissa autokaupan purkutilanteissa.
 Lautakunta pitää pääsääntöisesti oikeana, että auton arvonalennuksen määrä on 10 senttiä kilometriltä kun auton kauppahinta on noin 10 000 euroa ja 20 senttiä kilometriltä kun kauppahinta on 20 000 euroa tai enemmän. Jos kauppahinta on 30 000 euroa tai enemmän, on arvonalennus 30 senttiä kilometriltä.
 – Lautakunnan tuoreet linjaukset toivottavasti yhdenmukaistavat käytäntöjä ja vähentävät erimielisyyksiä alalla, toteaa Ståhlberg.
 Autoliike: arvo alentui yli 1 200 ajokilometrin vuoksi
 Pirkanmaalaisen pariskunnan ja autoliikkeen riita oli monimutkainen. Kiista alkoi sen jälkeen kun pariskunta osti netistä Ford Mondeo -merkkisen henkilöauton joulukuun lopulla 2019.
 Liike toimitti pariskunnalle auton Kajaanista. Vajaan viikon päästä ostajat ilmoittivat autoliikkeelle, että peruuttavat kaupan. Seuraavana päivänä he ajoivat auton takaisin 420 kilometrin matkan Kajaaniin.
 Auton matkamittariin oli kertynyt sen liikkeestä lähdön ja palautuksen välisenä aikana yli tuhat kilometriä.
 Autoliike otti auton takaisin, mutta ei palauttanut noin 18 000 euron kauppahintaa kokonaan vaan vähensi siitä vajaat 560 euroa.
 Autoliike katsoi auton arvon alentuneen 1 200 ajokilometrin vuoksi 29 senttiä kilometriltä eli yhteensä 350 euroa. Auton pesusta ja imuroinnista liike vähensi 115 euroa sekä toimistokuluista 90 euroa.
 Kaikki matkamittariin kertyvät kilometrit eivät oikeuta myyjää saamaan hyvitystä auton arvon alenemisesta.  Kristiina Lehto / Yle
 Ostajat: auton arvo ei ollut alentunut
 Pariskunta vaati autoliikettä palauttamaan kaikki kauppahinnasta vähennetyt kulut. Ostajien mielestä auton arvo ei ollut alentunut, sillä kaupan peruuttamisen jälkeen liike myi autoa vain yhdeksän euroa halvempaan hintaan.
 Autoliike puolestaan vetosi siihen, että ostajille oli annettu kaupan peruutusehdot. Niiden mukaan ostajan tulee korvata ajoneuvon arvonalennus, jos auto on otettu käyttöön.
 Ehdoissa kerrottiin myös, että auto oli palautettava toimipisteeseen, josta se oli toimitettu eikä palauttamisesta aiheutuvia kuluja korvata.
 Peruutusehtojen mukaan myös mahdolliset pesu- ja puhdistuskustannukset vähennetään palautettavasta summasta.
 Lautakunta: auton arvo aleni 60 eurolla
 Kuluttajariitalautakunta katsoi, että ostajat olivat ottaneet auton käyttöön, koska he olivat ajaneet auton saamisen ja kaupan peruuttamisen välisenä aikana 400 kilometriä. Koeajoksi siitä laskettiin sata kilometriä.
 Koska auton kauppahinta oli 18 000 euroa, siitä tuli vähentää arvonalennuksena 20 senttiä kolmeltasadalta kilometriltä. Lautakunta katsoi, että auton arvo oli näin alentunut 60 eurolla ja ostajat olivat vastuussa tästä.
 Lautakunta suositti, että autoliike palauttaa ostajille auton kauppahinnasta jo aiemmin palautetun summan lisäksi 500 euroa.
 Lautakunta totesi, että peruutusehtoihin sisältyvistä kuluista ei oltu sovittu kauppasopimuksessa.
 Ostajalle annetut peruutusehdot eivät oikeuttaneet myyjää laskuttamaan ostajalta ajokilometrejä auton toimittamiseksi autoliikkeestä Kajaanista Pirkanmaalle. Myyjä oli lisäksi tarjoutunut tekemään tämän veloituksetta.
 Peruutusehdoissa ei myöskään todettu, että ostajalta veloitettaisiin kilometrikorvaus auton palauttamiseksi ajetulta matkalta, eikä myyjällä muutenkaan ole oikeutta tällaiseen korvaukseen.
 Auton tavanomainen likaantuminen ajossa ei laske sen arvoa. Kuvituskuva. Jaakko Mäntymaa / Yle
 Lautakunta katsoi, että myyjä ei liioin saanut laskuttaa auton pesusta ja imuroinnista aiheutuneita kuluja. Niissä ei ole kyse auton arvon alenemisesta.
 Lisäksi vastaavat pesu- ja puhdistuskulut olisivat syntyneet pelkästään auton viemisen, kokeilun ja palauttamisen takia, vaikka ostajat eivät olisi ottaneet autoa käyttöönsä.
 Voit keskustella aiheesta tiistaihin 19.10. kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 ”Toimitamme auton kotiisi” – Kotona tehdyssä autokaupassa kahden viikon palautusoikeus
 Ladattavista autoista ikäviä yllätyksiä kuluttajille – "Innostuksissa tehtyjä kauppoja pitää välttää", sanoo kuluttajariitalautakunnan puheenjohtaja
 Autonsa vaihtaneelle yllätyskulut vanhan auton piilevästä viasta – kuluttaja voi joutua vastuuseen autoliikkeelle aiheutuneesta isosta vahingosta
 Kuluttajariitalautakunnan ratkaisuja autojen vikoihin liittyviin valituksiin

Ostitko auton netistä ja kauppa kaduttaa? Jos peruutat kaupan, voit joutua korvaamaan auton arvon alenemisen yli 100 kilometrin ajon jälkeen


Summary: Koronarajoituksia puretaan Puolustusvoimissa neljässä eri vaiheessa. Ensimmäiseksi luovutaan kasvomaskin käytön vaatimuksesta ja kahden metrin turvavälistä ulkotiloissa.

Puolustusvoimat alkaa purkaa koronarajoituksia marraskuussa, kun kaikilla varusmiehillä on ollut mahdollisuus saada kaksi rokotetta. Myös Puolustusvoimien epidemiatilanteen on oltava hallinnassa ennen kuin rajoitusten purkuun voidaan ryhtyä.
 Ensin Puolustusvoimissa luovutaan kasvomaskin käytön vaatimuksesta ja kahden metrin turvavälistä ulkotiloissa, kertoo Puolustusvoimat tiedotteessa. Toisessa vaiheessa sotilaskodit ja sosiaali- ja liikuntatilat avataan käytettäväksi osastoittain. Myös sisätiloissa kahden metrin turvavälivaatimuksesta luovutaan. Tämän lisäksi koulutuksia voidaan järjestää joukkuetta suuremmille kokoonpanoille osastojen sisällä.
 Puolustusvoimien mukaan varusmieskoulutuksessa siirrytään lähes normaaliin toimintaan tammikuun alussa, jos epidemiatilanne sen sallii. Ensi vuoden puolella on tarkoitus tehdä rajoitusten purkamisen vaiheet kolme ja neljä, tiedotteessa kerrotaan.
 Koronarajoitusten kolmannessa purkuvaiheessa koulutus- ja lomajaksottelussa palataan normaaliin rytmiin. Tämä tapahtunee ensi vuoden puolella 17. tammikuuta. Neljännessä vaiheessa palataan koronaa edeltäviin, täysin normaaleihin varusmieskoulutuksen käytäntöihin. Puolustusvoimien arvion mukaan tämä voisi tapahtua ensi vuoden helmikuussa.
 Puolustusvoimat kertoo seuraavansa jatkuvasti rajoitusten purkamisen vaikutuksia. Tilannetta seurataan paikallisesti, joten rajoituksia voidaan purkaa joukko-osastoissa eri tahtiin.
 Hallitulla koronarajoitusten purulla halutaan ylläpitää puolustuskykyä ja turvata henkilökunnan sekä varusmiesten terveyttä.
 Lue myös:
 Lue lisää koronaviruksesta  päivittyvästä seurannasta .

Puolustusvoimat alkaa pian purkaa koronarajoituksia – jos epidemiatilanne sallii, koulutuksessa siirrytään tammikuussa lähes normaaliin


Summary: Koronataudin sairastamisen takia vain yhden rokoteannoksen saaneet eivät ole saaneet koronapassia. Sosiaali- ja terveysministeriön johtaja Pasi Pohjola arvioi, että koronapassin ongelmat saadaan korjattua nopeasti. Kyse on teknisistä muutoksista.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Viikonloppuna käyttöön otetun koronapassin ongelmat saadaan sosiaali- ja terveysministeriön arvion mukaan korjattua nopeasti.
 Väliinputoajiksi ovat joutuneet ainakin koronataudin yli kuusi kuukautta sitten sairastaneet, jotka ovat yleisen suosituksen mukaisesti saaneet vain yhden rokoteannoksen. Sairastetun taudin ja yhden rokoteannoksen antama suoja arvioidaan yhtä hyväksi kuin täyden rokotesarjan antamaa suojaa.
 Koronapassiin puolestaan vaaditaan joko kahta rokoteannosta, alle kuuden kuukauden sisällä sairastettua tautia tai negatiivista koronatestitulosta.
 Ylen Radio Suomen Päivän haastattelussa sosiaali- ja terveysministeriön johtaja  Pasi Pohjola  arvioi, että ongelmat saadaan korjattua nopeasti. Kyse on teknisistä muutoksista.
 – Selvittelyt ovat nyt käynnissä. Kansallisessa koronapassissa muutokset tehdään tietojärjestelmiin ja Kanta-palveluun niin, että henkilöt saavat kotimaassa koronapassin, jos he ovat sairastaneet taudin ja saaneet yhden rokotuksen, Pohjola sanoo.
 Ulkomaille mentäessä ongelmat kuitenkin pysyvät, sillä monen maan maahantuloedellytyksenä on täysi rokotesarja. Silloin maahanpääsyn pystyy varmistamaan käymällä koronatestissä.
  Etelä-Suomen aluehallintoviraston mukaan  koronapassisovelluksessa ilmeni myös muita ongelmia viikonlopun aikana.
 Passi näyttää ravintoloissa punaista, jos sen haltija on saanut jo kolmannen rokotteen tai muun muassa Belgiassa,Virossa ja Espanjassa käytetyn Janssenin rokotteen, jota annetaan vain yksi annos.
 Lisää aiheesta:
 THL:n Nohynek: Koronapassissa on selvä epäkohta – STM pyrkii korjaamaan valuvian, joka piinaa yli puoli vuotta sitten koronan sairastaneita

STM lupaa nopeaa korjausta koronapassin ongelmiin – koronataudin sairastaneet väliinputoajina


Summary: YK:n alkuperäiskansojen pysyvän foorumin puheenjohtaja Anne Nuorgam iloitsee kunniamaininnasta sekä itsensä että kansansa puolesta. Suomen YK-liitosta kerrotaan, että liitto haluaa pitää esillä alkuperäiskansojen oikeuksia.

Saamelaispoliitikko, juristi ja YK:n alkuperäiskansojen pysyvän foorumin puheenjohtaja  Anne Nuorgam  Utsjoelta on valittu vuoden 2021 YK:n ystävä -kunniamaininnan saajaksi.
 Yli 20 vuotta saamelaiskäräjillä vaikuttanut Nuorgam on toiminut kuusi vuotta YK:n alkuperäiskansojen vapaaehtoisen rahaston hallituksessa ja viisi vuotta alkuperäiskansojen pysyvässä foorumissa, jonka puheenjohtajaksi hänet valittiin vuonna 2019.
 Nuorgam iloitsee Suomen YK-liiton ja YK:n ystävät -verkoston myöntämästä kunniamaininnasta.
 – Tämä on itse asiassa huomionosoitus koko saamen kansalle. Tällä YK-liitto kunnioittaa kaikkien niiden työtä, jotka työskentelevät saamelaisten oikeuksien eteen, sanoo Nuorgam.
 Nuorgam on pyrkinyt edistämään saamelaisten alkuperäiskansaoikeuksia muun muassa rikkomalla tarkoituksella kalastussääntöjä kotijoellaan Tenon vesistössä päästäkseen käräjille. Maaliskuussa 2019 Nuorgam yhdessä kolmen muun saamelaisen kanssa  voitti kiistan saamelaisten kalastusasioista Lapin käräjäoikeudessa . Asia on viety korkeimman oikeuden käsiteltäväksi ennakkopäätöksen saamiseksi.
 Suomen YK-liiton toiminnanjohtaja  Helena Laukko  kertoo, että liitto haluaa pitää esillä alkuperäiskansojen oikeuksia  Ketään ei jätetä  -periaatteen mukaisesti.
 Liiton mukaan Anne Nuorgam on tehnyt merkittävää työtä saamelaisten oikeuksien ajajana ja YK:n alkuperäiskansafoorumin puheenjohtajana. Tämän takia oli luontevaa nimetä hänet tänä vuonna viidennen kunniamaininnan saajaksi, sanoo Laukko.
 Suomen YK-liiton toiminnanjohtaja Helena Laukon mielestä oli luonnollista valita Anne Nuorgam viidenneksi kunniamaininnan saajaksi. Tomi Westerholm / Acamedia
 Laukko uskoo, että heillä on pitkin vuotta mahdollisuus avata alkuperäiskansafoorumin työtä ja sitä, millä tavalla YK voi foorumin kautta ajaa alkuperäiskansojen oikeuksia.
 Nuorgam iloitsee, että kunniamaininnan saajan valitsijat ovat nähneet saamelaisten toiminnan ja alkuperäiskansojen merkityksen yhdistyneiden kansakuntien tasolla.
 Vuoden YK:n ystävä -kunniamaininta myönnetään nyt viidettä kertaa. Ennen Anne Nuorgamia kunniamaininnan ovat saaneet presidentit  Tarja Halonen ,  Sauli Niinistö  ja  Martti Ahtisaari . Viime vuonna maininnan sai professori  Eeva Furman .

Saamelaispoliitikko Anne Nuorgam saa vuoden 2021 YK:n ystävä -kunniamaininnan: "Tämä on huomionosoitus koko saamen kansalle"


Summary: Presidentti Niinistö altistui koronavirukselle Malmössä viime viikolla järjestetyssä kansainvälisessä holokaustifoorumissa. Altistumisen takia Viron presidentti Alar Karisin vierailu Suomeen peruuntui.

Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  kertoo, että hänellä ei ole todettu koronatartuntaa altistumisen jälkeen. Niinistö kertoo asiasta Twitterissä.
 Niinistö kertoo palaavansa töihin normaalisti ja odottavansa kolmatta koronarokotusta.
 Presidentti Niinistö altistui koronavirukselle Malmössä viime viikolla järjestetyssä kansainvälisessä holokaustifoorumissa keskustellessaan Latvian presidentin  Egils Levitsin  kanssa. Presidentti Levits todettiin myöhemmin koronapositiiviseksi.
 Niinistön altistumisen takia Viron presidentti  Alar Karisin  vierailu Suomeen peruuntui.

Presidentti Niinistöllä ei ole koronaa


Summary: Koronakriisin vuoksi köyhien viljelijöiden on ollut pakko myydä työvälineitään pysyäkseen elossa, sanoo YK-järjestö IFAD:in johtaja Gilbert Houngbo Ylen haastattelussa.

Ilmastonmuutos näkyy ja tuntuu jo nyt maailman köyhimmissä maissa, sanoo YK-järjestö IFAD:in pääjohtaja  Gilbert Houngbo.
 – Ilmastonmuutos ei ole köyhissä maissa vain akateeminen ongelma, vaan se tulee viljelijöitä vastaan päivittäin, Houngbo sanoo Ylen haastattelussa.
 Houngbo vieraili alkuviikosta Suomessa, ja neuvotteli kehitysyhteistyö- ja ulkomaankauppaministeri  Ville Skinnarin  (sd.) kanssa. Hänen johtamansa maatalouden kehittämisjärjestön tehtävänä on kehitysmaiden köyhien viljelijöiden tukeminen.
 – Voi olla yllättävää, mutta ilmastonmuutoksesta muistuttaminen käy köyhissä maissa koko ajan helpommaksi, sanoo Houngbo epäröimättä.
 Kansainvälisen maatalouden kehittämisrahaston IFADin pääjohtaja Gilbert F. Houngbo Helsingissä lokakuussa 2021.  Mikko Koski / Yle
 "Äärimmäiset sääolot ovat jo todellisuutta"
 – Äärimmäiset sääolot – joskus tulvat, sitten taas kuivuus, sitten heinäsirkat ja muut hyönteiset – ne kaikki ovat todellisuutta pienviljelijöiden elämässä.
 Houngbon kotimaassa länsiafrikkalaisessa Togossa sateet tulivat säännöllisesti silloin kun hän oli pikkupoika. Nyt tämäkin on muuttunut.
 Taifuuni Damreyn sateet saivat pellot tulvimaan Hoi Anissa Vietnamissa marraskuussa 2017. Wallace Woon / EPA
 IFAD tukee pienviljelijöitä köyhimpien maiden syrjäseuduilla. Keinoina ovat koulutus, pienlainat ja apu maaomistuksen rekisteröimisessä.
 Kaikkiaan IFAD antoi viime vuonna rahoitustukea yli 23 miljoonalle viljelijälle. Lisäksi 1,7 miljoonaa hehtaaria viljelysmaata muutettiin ilmastokestävälle kannalle.
 Suomi on tukenut köyhimpien auttamiseen keskittyvää IFAD-järjestöä jo pitkään. Vuosiksi 2022–24 kehitysyhteistyövaroista on myönnetty järjestölle 15 miljoonaa euroa.
 IFAD:in tukiohjelmien esimerkkimaita kysyessä Houngbo mainitsee Senegalin, Etiopian ja Bangladeshin. Käytännössä on kyse esimerkiksi kastelujärjestelmien kehittämisestä.
 – Tarvitaan tietoa säästä, jotta viljelijät tietävät koska sade tulee, ja koska on aika kylvää, täsmentää Houngbo, joka Suomessa tapasi myös Ilmatieteen laitoksen edustajia.
 – Kun viljelijä osaa arvioida kasteluun käytettävän veden tarpeen, ei sitä tarvitse tuhlata.
 Maataloudessa käytetään Houngbon mukaan 70 prosenttia maailman puhtaasta vedestä.
 Ruusuviljelmän kastelua Hekpoortissa Etelä-Afrikassa. Jon Hrusa / EPA
 IFAD perää keinoja vastata ilmastonmuutokseen
 YK:n seuraava suuri ilmastokokous alkaa lokakuun lopussa Glasgow'ssa Skotlannissa. IFAD aikoo korostaa kokouksessa käytännön keinoja sopeutua ilmastonmuutoksen aiheuttamiin ongelmiin. Sellainen voi olla esimerkiksi käyttökelpoinen ja hinnaltaan saavutettava saavutettavaa teknologiaa.
 IFAD järjestää talonpojille mikrolainoja, mikä on kehitysmaissa todettu toimivaksi menetelmäksi auttaa vähävaraisia viljelijäperheitä. Yksi lainahanke voi tuoda tukea jopa 30 000 kotitaloudelle.
 Koronasulku muutti paikallisen torin testausasemaksi heinäkuussa 2020 Kathmandussa Nepalissa.  Narendra Shrestha / EPA
 Yhteiskunta ilman turvaverkkoja
 Maailmaa yli puolitoista vuotta koetellut koronapandemia on kuitenkin kärjistänyt ongelmia etenkin köyhissä maissa. Koronan vuoksi on suljettu toreja, ja kriisin väistyessä inflaatio nostaa ruoan ja energian hintoja.
 – On sydäntä särkevää nähdä, kuinka köyhien viljelijöiden on ollut pakko myydä työvälineitään pysyäkseen elossa.
 Houngbo muistuttaa, että epävarmoissa oloissa sinnittelevillä kyläyhteisöillä ei ole varasuunnitelmaa, kun Covid-19 suistaa elämän kriisiin. Turvaverkkojen puuttuessa seurauksena voi olla yhteiskunnan jakautuminen entistä pahemmin.
 Nainen kävelee riisipellolla Kayonzassa Ruandassa. Dai Kurokawa / EPA
 Pandemiapilven hopeinen reuna
 Silti IFAD-järjestön johtaja näkee pandemian muodostamassa synkässä pilvessä jopa valoisan reunan.
 Houngbon mukaan normaalioloissa Afrikkaan viedään elintarvikkeita vuosittain noin 70 miljardin dollarin edestä.
 – Kun kuljetukset pysähtyivät, oli turvauduttava kotimaiseen viljelyyn. Näin korona-aika puski tuotantoa oikeaan suuntaan.
 Rahtikoneesta puretaan Espanjan Covax-ohjelmassa lahjoittamia koronarokotteita Guatemalassa. Esteban Biba / EPA
 Tuleviin kriiseihin on varauduttava
 Houngbon mukaan yhä jatkuvasta pandemiasta tulisi ottaa oppia tulevan varalta.
 Haasteena on luoda sellainen järjestelmä, että maailman suuret rahoituslaitokset – kuten Maailmanpankki ja IMF –voivat reagoida, kun seuraavan kerran joudutaan vastaavaan kriisiin.
 – Tarvitaan mekanismi, jolla voidaan nopeasti auttaa maailman köyhiä, sanoo Houngbo.
 Tyttöjä koulussa Mingorassa Pakistanissa, josta Nobelin rauhanpalkinnon vuonna 2014 saanut Malala Yousafzai on kotoisin.   Bilawal Arbab / EPA
 Turvattu elämä rohkaisee tyttöjä kouluun
 Houngbon mukaan naisten arjen tukeminen kuuluu IFAD-järjestön ohjelmaan.
 – Tähtäämme siihen, että puolet avun saajista on naisia. Naisten roolin vahvistaminen kehitysmaiden taloudessa parantaisi satojen miljoonien ihmisten elämää, arvioi Houngbo.
 Hänen mukaansa naisten saamat tulot jäävät nyt tehdyn työn osuutta pienemmiksi.
 Kehitysmaissa tyttöjen asema on usein kaikkein heikoin.
 – Ruoan ja vähimmäistoimeentulon takaaminen perheelle tukee tyttöjen asemaa. Se rohkaisee heitä käymään koulua sen sijaan, että joutuisivat auttamaan kotitöissä, muistuttaa Houngbo.
 Voit keskustella aiheesta 19.10. klo 23:een saakka.
 Lue lisää :
 Maailmantalous elpyy koronasta, mutta köyhät maat jäävät jälkeen – lähes satamiljoonaa ihmistä vajosi viime vuonna äärimmäiseen köyhyyteen
 Suomi lahjoittaa ylijäämärokotteita köyhempiin maihin – arvostelijoiden mukaan rokotteiden hamstraus rikkoo ihmisoikeuksi a
 Helsingin yliopiston tutkija tylyttää: Pelkkä elvytys on väärä lääke talouden COVID-kriisiin – "Se voi vain pahentaa tilannetta entisestään"

"Tulvat, kuivuus ja heinäsirkat, ne kaikki ovat todellisuutta" – YK-johtaja kertoo Ylelle, mitä ilmastonmuutos tekee köyhien viljelijöiden elämälle


Summary: Poliisipartio sai syyskuun lopulla tehtävän kerrostaloon Hämeenlinnassa. Talon pihalla mies ampui poliisia. Esiselvityksen perusteella tuleen vastanneet poliisit toimivat hätävarjelutilanteessa.

Poliisin ampuma-aseen käytöstä  Hämeenlinnassa  ei aloiteta esitutkintaa. Poliisipartio meni syyskuun lopulla tehtävän vuoksi Hämeenlinnan Kettumäessä sijaitsevaan kerrostaloon. Kerrostalon pihalla ampuma-asetta käyttivät sekä poliisi että poliisin tehtävään liittynyt mies.
 Tutkinnanjohtaja, aluesyyttäjä  Juha-Mikko Hämäläinen  kertoo syyttäjälaitoksen tiedotteessa, että hätäkeskuksen tapahtumailmoituksen mukaan poliisipartion tiedossa ei ollut etukäteen, että tehtävään olisi liittynyt erityisesti huomioon otettavaa väkivallan uhkaa.
 Paikalla oli poliisipartion lisäksi viisi muuta henkilöä. Selvitysten perusteella asian käsittely sujui rauhallisesti ja asiallisesti.
 Kesken asian selvittelyn kohdehenkilö otti taskustaan aseen ja ampui sillä noin metrin etäisyydeltä yhden laukauksen, joka raapaisitoista poliisimiestä otsaan. Tämän jälkeen poliisimiehet avasivat tulen ja ampuivat yhteensä kuusi laukausta, joista kaksi osui kohteeseen.
 Ammuttu poliisi pääsi sairaalasta pois pian tapahtuman jälkeen.
 Esiselvityksen perusteella poliisimiehet ovat toimineet hätävarjelutilanteessa. Poliisimiehiin on kohdistettu oikeudeton hyökkäys, käytetty ampuma-ase on ollut edelleen ampujan hallussa ja hän on liikkunut kohti muita paikalla olleita henkilöitä. Poliisin menettelyssä on ollut kyse välitöntä ja vakavaa vaaraa toisen hengelle ja terveydelle aiheuttavan henkilön toiminnan pysäyttämisestä. Tilanteen äkillisyys ja suojautumismahdollisuuden puute huomioon ottaen lievemmän voimakeinon käyttäminen ei ole ollut tilanteessa mahdollista.
 Esiselvityksen perusteella asiassa ei ole syytä epäillä kumpaakaan paikalla ollutta poliisimiestä rikoksesta.

Syyttäjä ei aloita esitutkintaa poliisin ampuma-aseen käytöstä Hämeenlinnan Kettumäessä – luoti raapaisi poliisia otsaan


Summary: Tempauksen järjesti yhdysvaltalainen valokuvaaja Spencer Tunick, joka on valokuvillaan aiemminkin kiinnittänyt huomiota Kuolleenmeren kuihtumiseen. Installaatiota tuki Israelin matkailuminiteriö.

Israelissa 200 ihmistä on poseerannut Kuolleenmeren rannalla alastomina saadakseen huomiota meren surkealle tilalle. Meri kuivuu nopeasti vedenkäytön ja ilmastonmuutoksen vaikutuksesta: Sen pinta laskee metrin vuodessa.
 Tempauksen järjesti yhdysvaltalainen valokuvaaja  Spencer Tunick . Hän kuvasi ihmisjoukkoa, joka oli maalannut ihonsa valkoiseksi ja seisoi kuvia varten paikallaan kuin suolapatsaat.
 Tunickin malleilta kesti 10 minuuttia maalata kehosa valkoiseksi, mutta maalin poispeseminen kestää kolmisen päivää, kertoi yksi Tunickin avustajista Times of Israelille. Abir Sultan / EPA
 Tunick kertoo saaneensa idean Raamatun tarinasta, jossa Lootin vaimo muuttuu suolapatsaaksi, kertovat muun muassa  The Guardian  ja  The Times of Israel  -nettilehdet.
 Tunickin mallit olivat 19–17-vuotiaita.
 Tempaus on Tunickin kolmas valokuvatempaus Kuolleenmeren pelastamiseksi. Edelliset ovat vuosilta  2011  ja 2016.
 Israel ja Jordania ovat ohjanneet vettä maanviljelyksen käyttöön ja juomavedeksi. Entisestään järven kuivumista vauhdittaa ilmastonmuutos.
 Tämä on Spencer Tunickin kolmas kuvausmatka Kuolleenmeren pelastamiseksi. Abir Sultan / EPA
 – Kuollutmeri on katoamassa. Meidän on löydettävä keinoja säilyttää vedenpinnan taso tai tuoda vettä Kuolleeseenmereen. Samalla kaikkien ympäröivien maiden on saatava vettä, Tunick sanoi Times of Israelin mukaan.
 Tunickin oli kutsunut kuvausmatkalle Israelin matkailuministeriö. Kustannuksiin osallistui myös Kuolleenmeren lähellä sijaitseva Aradin kaupunki. Valokuvainstallaatiolla tuettiin suunnitteilla olevaa Kuolleenmeren museota.
 – Jos emme ryhdy nyt toimiin Kuolleenmeren pelastamiseksi, jos tämä helmi katoaa, olemme vaikeuksissa, sanoi Aradin pormestari  Nisan Ben Hamo .
 Tunick sai kuviinsa idean Raamatun kertomuksesta, jossa Lootin vaimo muuttui suolapatsaaksi. Abir Sultan / EPA
 Osa konservatiiveista on vastustanut alastomuustempausta ja vaatinut matkailuminiteriötä vetämään tukensa pois.
 Tunick on erikoistunut kuvaamaan alastomia ihmisiä erilaisissa ympäristöissä. Hän vieraili Helsingissä vuonna 2002, jolloin 1 900 ihmistä  riisui vaatteensa  hänen kuviaan varten Kauppatorilla.

Katso video: Alaston ihmisjoukko poseerasi kuivuvan Kuolleenmeren pelastamiseksi – "Kuollutmeri on katoamassa"


Summary: Lasten täydellisen oireettomuuden vaatimuksesta on luovuttu. Päiväkotiin voi palata, vaikka nenä vielä vähän vuotaisi flunssan jäljiltä.

Monissa perheissä pohditaan, milloin syysflunssasta toipuva lapsi on sopivaa viedä päiväkotiin.
 Koronaviruspandemian aikana on pidetty tiukkaa linjaa, jonka mukaan varhaiskasvatukseen saa osallistua vain jos koronatesti on tehty ja oireet lievittymässä. Nyt testivaatimuksesta on luovuttu. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen ylilääkärin  Emmi Sarvikiven  mukaan oireettomuusvaatimus on kohtuuton, koska pienet lapset sairastavat paljon hengitystieinfektioita ja jälkioireita on usein akuutin taudin jälkeen.
 – Jos vaaditaan täydellistä oireettomuutta, alle 3-vuotiaita ei käytännössä voisi infektiokaudella viedä koskaan päivähoitoon, toteaa ylilääkäri Sarvikivi.
 Rokotuskattavuuden noustessa koronavirustartunnan todennäköisyys lapsilla on vähäinen, jos ei ole tiedossa suoraa altistumista.
 Pieni nuha tai yskä ei estä enää osallistumasta varhaiskasvatukseen. Ensioireet on kuitenkin edelleen podettava kotona. Antro Valo / Yle
 THL:n viimeisimmän lapsia koskevan koronaohjeen  mukaan ensimmäisten oireiden ilmaantuessa on jäätävä kotiin, mutta muutaman päivän seurannan jälkeen ja oireiden lieventyessä päiväkotiin voi taas palata.
 THL:n ohjeet ovat osin tulkinnanvaraiset. Kysyimme ylilääkäri Emmi Sarvikiveltä tarkennuksia, miten ohjeita tulisi erilaisissa tilanteissa noudattaa.
 1. Lievät ensioireet
 THL suosittelee, ettei kouluun tai varhaiskasvatukseen mentäisi, kun huomataan tuoreet virusinfektion oireet. Aiemmasta poiketen alle 12-vuotiaiden testaamista ei kuitenkaan enää suositella kuin poikkeustapauksissa.
 – Ohjeissa sanotaan selvästi, että tuoreiden oireiden kanssa päiväkotiin tai kouluun ei voi mennä olivatpa ne miten lieviä tahansa. Silloin on hyvä pysytellä kotona, muistuttaa THL:n ylilääkäri Emmi Sarvikivi.
 Ennen koronaa oli tavallista, että päiväkodissa, koulussa ja töissä käytiin pienestä nuhasta tai yskästä välittämättä. Tämä ei ole suositeltavaa, koska virusinfektioissa tartuttavuus on suurinta juuri oireiden alkuvaiheessa.
 Nurmilinnun päiväkodin varhaiskasvatusyksikön johtaja Taina Markkasen mukaan lähes päivittäin on tilanteita, joissa on arvioitava sitä, voiko lapsi olla päiväkodissa. Antro Valo / Yle
 Lieviä flunssan oireita jäädäänkin parantelemaan kotiin selvästi aikaisempaa herkemmin. Tämä on huomattu myös Nurmilinnun päiväkodissa Kouvolassa.
 – Kynnys jäädä kotiin on matalampi kuin ennen koronaa. Silloin usein myös pääsee taudista eroon nopeammin, kun lapsi on rauhassa muutaman päivän, sanoo varhaiskasvatusyksikön johtaja  Taina Markkanen  Nurmilinnun päiväkodista.
 THL:n ylilääkäri Emmi Sarvikivi toivoo, että tapa jäisi elämään myös pahimman koronakauden jälkeenkin.
 – Tuntuu hullulta, että ennen on viisveisattu pienistä oireista. Se, että ensioireista jäädään kotiin, suojaa muiltakin virusinfektiotartunnoilta, Sarvikivi korostaa.
 2. Kuumeessa jäädään kotiin
 Selvästi sairasta lasta ei voi viedä päiväkotiin. Silloin lapsella on kuumetta. Toinen merkki on vihreä räkä.
 – Jos lapsi on kuumeessa tai nenästä valuu vihreää räkää, se kertoo, että lapsi ei ole kunnossa. Silloin lapsen paikka on kotona, sanoo varhaiskasvatusyksikön johtaja Taina Markkanen.
 3. Oireiden helpottuessa
 Toisin kuin vielä keväällä, enää päiväkotiin paluun edellytyksenä ei ole täysi oireettomuus tai negatiivinen testi lievästi oireisella lapsella. THL:n ohjeessa sanotaan, että lapsi voi palata varhaiskasvatukseen tai kouluun, kun tauti on helpottamassa. Ohjeet jättävät tulkinnanvaraa.
 – Arviointia on tosi haastavaa tehdä. Meidän täytyy vain luottaa siihen, mitä vanhemmat sanovat. Jos he kertovat lapsen olleen huonommassa kunnossa kotona ja nyt selvästi parempi, kyllä me siihen luotamme, sanoo varhaiskasvatusyksikön johtaja Taina Markkanen Nurmilinnun päiväkodista.
 THL:n ylilääkräi Emmi Sarvikivi myöntää, että ohjeita voi tulkita monella tapaa. YLE / Juha Heikanen
 Myös ohjeistuksen laatiminen siten, ettei tulkinnanvaraa jäisi, on vaikeaa. THL:n mukaan kyseessä yleisohje, jonka tulkinta voi olla moninaista.
 – Oireita ei voi pisteyttää tai antaa mitään vuorokausirajaa, koska oireiden alku on usein vaikea määrittää. Käytännössä tartuntariski pienenee jyrkästi oireiden alun jälkeen ja on parin ensimmäisen oireisen päivän jälkeen vähäinen, täsmentää THL:n ylilääkäri Emmi Sarvikivi.
 pienenee jyrkästi oireiden alun jälkeen ja on parin ensimmäisen oireisen päivän jälkeen
 Koronassa, kuten muissakin virusinfektioissa, tartuttavuus vähenee nopeasti oireiden alkamisen jälkeen Jälkioireena nuha tai yskä voi jatkua pitkäänkin.
 4. Päiväkotikelpoinen
 Kun lieviä oireita on seurattu muutama päivä kotona, voi päiväkotiin palata. Kun alkuvaiheen tartuttava aika maltetaan olla kotona, pienenee tartuntariski myös muiden infektioiden osalta.
 – Pieni nuha tai yskä ei haittaa. Mutta jos esimerkiksi yskä on hakkaavaa ja lasta kuluttavaa, niin silloin lapsen ei ole mukavaa olla päivähoidossa. Tilannetta on arvioitava aina lapsen jaksamisen kannalta, sanoo Nurmilinnun päiväkodin varhaiskasvatusyksikön johtaja Taina Markkanen.
 Keskusteluja lapsen voinnista käydään vanhemman ja henkilökunnan välillä enemmän kuin ennen koronaa. Yleensä löytyy yhteisymmärrys siitä, mikä on lapselle parhaaksi.
 – Pohditaan, voiko lapsi tulla päiväkotiin, jos nenä vähän vuotaa. Toisaalta on punnittava, milloin ei voi enää tulla ja milloin lapsi ei jaksa kokonaista päiväkotipäivää, kertoo varhaiskasvatusyksikön johtaja Taina Markkanen.
 Puolikuntoisena lapsi ei jaksa olla päiväkodissa. Silloin oikea paikka on kotona sairastamassa. Antro Valo / Yle
 Lapsen jaksamista arvioidaan myös päivän aikana.
 – Jos lapsi ei meidän mielestämme esimerkiksi jaksa leikkiä, niin sitten otetaan puhelinsoitto kotiin, Markkanen täydentää.
 Jos kyseessä on allerginen nuha, aivastukset ovat yksittäisiä tai nenä vuotaa vain ulkona, voi lapsi osallistua huoletta varhaiskasvatukseen. Tämä kuitenkin edellyttää, että hänen yleisvointinsa on muutoin normaali.
 Lue lisää:   Infektiolääkärit toivovat lieväoireisten lasten päivähoito-ohjeisiin kohtuullisuutta – monilla kunnilla tiukemmat ohjeet kuin THL:llä

Nuhaisen lapsen saa taas viedä päiväkotiin, mutta THL:n ohjeistus jättää tulkinnanvaraa – 4 vinkkiä oireiden arviointiin kotona


Summary: Jousiaseiden rikollisella tai huolimattomalla käytöllä voidaan aiheuttaa vakava vaara muille ihmisille. Väkivahvojen aseiden hankkiminen on silti luvattoman helppoa.

Norjassa tehtiin viime viikon keskiviikkona jousiaseisku , jossa kuoli viisi ihmistä. Yhtä miestä epäillään viidestä murhasta.
 Teko on herättänyt huolta myös suomalaisissa. Poliisihallituksen poliisiylitarkastaja  Vesa Pihajoen  mukaan jousiaseella uhataan toista ihmistä hyvin harvoin Suomessa.
 – Jousiaseella uhkailu on erittäin harvinaista, sillä suomalainen väkivaltarikollinen turvautuu terä- ja ampuma-aseisiin, Pihajoki sanoo.
 Jousiaseisiin ei tarvita lupaa
 Jousitoiminen ase on helppo hankkia, sillä se ei ole luvanvarainen, eli jousiaseisiin ei tarvita hankkimis- tai hallussapitolupaa. Näin sanoo ampuma-aselaki.
 – Järjestyslaki toki kieltää toisen vakavaan vahingoittamiseen tarkoitettujen tai siihen soveltuvien esineiden hallussapidon yleisellä paikalla, ellei siihen ole hyväksyttävää syytä, muistuttaa poliisiylitarkastaja.
 Vaikka jousiase ja sen käyttäjät ovat marginaalinen riski turvallisuudelle, jousiaseuhka on kuitenkin suurempi kuin esimerkiksi tulostettavat 3D-aseet, joista on uutisoitu tällä vuosikymmenellä lähinnä järjestäytyneen rikollisuuden yhteydessä.
 – Riski on isompi, koska jousiaseen voi hankkia lähes kuka vain, kun taas 3D-aseen valmistaminen tai hankkiminen ei ole läheskään yhtä yksinkertaista, huomauttaa Pihajoki.
 "Jousiaseen voi rakentaa itsekin"
 Hyväksyttävä syy jousiaseen hallussapitoon on metsästys tai jousiammunta. Jousiasetta voi kanniskella mukanaan, jos on matkalla harrastukseen tai metsälle. Jousiaseella metsästävät ovat tosin Suomessa harvassa.
 – Nuoret kaupunkilaiset ovat nyt jonkin verran innostuneet jousimetsästyksestä, ja jotkut vanhemmatkin metsästäjät ovat vaihtaneet ruutiaseista jousiin, sanoo Experience Bow Hunting Clubin puheenjohtaja  Petteri Kantola.
 Kantola on sitä mieltä, että jousiaseiden luvanvaraisuus on kaksipiippuinen juttu, koska valvonta on hyvin vaikeaa, jollei mahdotonta.
 – Jousiaseen voi itsekin rakentaa, ja jos päästä viiraa ja haluaa jonkun tappaa, niin ase löytyy aina, toteaa Kantola.
 Jousiaseella on surmattu ihmisiä Suomessakin. Vuonna 1994 varusmiespalveluksesta karannut mies surmasi kolme ihmistä, joista kaksi jalkajousella. Hänet tuomittiin murhasta. Vuonna 2007 mies surmasi kaksi naista jalkajousella Porissa. Myös hän sai murhatuomion.
 Lisää aiheesta:
 Norjan islamilainen neuvosto arvostelee jousiasehyökkäyksestä välitettyä kuvaa: Väite, että on muslimi, ei tee kenestäkään muslimia
 Yle Kongsbergissa: Suru valtasi norjalaisen pikkukaupungin
 Oikeus määräsi Norjan jousiaseiskusta epäillyn vangittavaksi, epäilty ei tunnusta rikosvastuuta

Jousiase on helppo ostaa mutta hankala käyttää, ja sellaisella uhkailu on Suomessa todella harvinaista – valvonta vaikeaa, jopa mahdotonta


Summary: Sisäministeriön rahoittamalla tutkimuksella selvitetään monesta eri näkökulmasta pelastustoimintaa Kalajoen maastopalon aikaan.

Kalajoen Rautiossa  viime heinä-elokuussa riehunutta maastopaloa  sammutettiin harvinaisen pitkään, kaksi viikkoa. Aluksi työtä tehtiin Jokilaaksojen pelastuslaitoksen ja lähimpien pelastuslaitosten voimin. Varsin pian apua saatiin pelastuslaitoksilta eri puolilta Suomea.
 Paloalueeksi määriteltiin lopulta 227 hehtaaria . Se sijoitti onnettomuuden Suomen toiseksi suurimmaksi maastopaloksi sitten 1970-luvun.
 Kaikki päättyi lopulta paremmin kuin pelättiin, sillä metsäisellä alueella raivonnut palo ei levinnyt asutulle alueelle. Silti nyt halutaan tietää, mitä tehtiin oikein ja missä olisi vielä parantamisen varaa. Jokilaaksojen pelastuslaitoksen pelastusjohtaja  Jarmo Haapasen  mukaan ajatus tutkimuksen tärkeydestä syntyi oikeastaan heti ensimmäisellä paloviikolla.
 Sisäministeriön pelastusosasto on nyt osoittanut tutkimustehtävän Pelastusopistolle. Työtä tekee ja yhteistyökumppaneiden ponnisteluita koordinoi erikoistutkija  Alisa Puustinen . Näkökulma on se, kuinka voitaisiin saada kokemukset ja oppi talteen.
 Kättä pidempää pitäisi olla pelastuslaitoksilla käytössään jo ennen ensi kevään ja kesän maastopalokautta.
 – Tarkoitus on selvittää, mitä Kalajoen Rautiossa on kesällä tapahtunut palon leviämisen suhteen, millaista johtamista siellä oli, millaista apua vastaanotettiin ja mitä kalustoa käytettiin. Myös sammutusmenetelmiä tutkitaan, listaa Puustinen.
 Tuloksia odotetaan jo
 Tutkimukselta halutaan vastausta esimerkiksi siihen, miten pelastuslaitoksilla voitaisiin etukäteen varautua tilanteisiin, joissa toiseen päähän Suomea lähetetään miehistöä ja kalustoa apuun. Silloin oman alueen voimavarat heikkenevät tilapäisesti.
 Toisaalta taas sekä kansallisella että kansainvälisellä tasolla on mietittävä apua vastaanottavan pelastuslaitoksen toimintaa ja mahdollisuuksia.
 – Kansainvälisesti EU-tasolla puhutaan Host Nation Support - toiminnasta. Sitä ei Suomessa ole tarvinnut juurikaan harjoitella vielä. Ei ole ollut suuria kriisejä tai katastrofeja. Jatkossa ilmastonmuutos voi lisätä tämäntyyppisiä paloja. Kokemukset Pohjoismaista ja Keski-Euroopasta antavat ymmärtää, että nämä voivat lisääntyä, analysoi Puustinen.
 Pelastuslaitoksilta on jo useaan otteeseen otettu yhteyttä ja kyselty ennakkotietoja tutkijalta. Moni taho haluaa malttamattomana tietää, onko löytynyt hyviä käytänteitä. Alisa Puustinen lupaa, että marraskuussa kerrotaan alustavia ajatuksia ja loppuvuodesta koossa on jo valmiimpi paketti.
 Myös Pelastusopistolla odotetaan, että löydökset auttavat parantamaan ammattilaisten koulutusta jatkossa.
 Laaja tutkimus ja monta yhteistyötahoa
 Kattava analyysi ei synny Pelastusopistolta pelkästään omin voimin.
 Apuna Pelastusopistolla on ensinnäkin Jokilaaksojen pelastuslaitos, jonka kanssa on käyty useaan otteeseen paikan päällä esimerkiksi kuvaamassa palopaikkoja.
 Lue lisää:   Kalajoen maastopaloa sammutettiin jaksamisen rajoilla – sammuttajien saama tuki herkisti kokeneenkin pelastajan: "Se oli jopa aika liikuttavaa"
 Mukana on myös Itä-Suomen yliopiston opinnäytetyöntekijä kartoittamassa maastoa. Suomen Pelastusalan Keskusjärjestö Spek on tehnyt kyselyä paikalla olleiden sammuttajien keskuudessa. Heiltä on selvitetty esimerkiksi käytetyt varusteet ja suojautuminen.
 Lisäksi joukkueenjohtajille ja johtamiskeskuksessa työskennelleille aiotaan tehdä haastatteluita. Tarkoitus on jopa ottaa selvää, millaista keskustelua aiheesta on sosiaalisessa mediassa käyty palon kestäessä.
 Lue seuraavaksi:
 Valtion lisätalousarviosta löytyy sittenkin rahaa Kalajoen suuren metsäpalon kustannusten hoitoon – Jokilaaksojen pelastuslaitos saanee kaivattua apua
 Kalajoella riehunut suurpalo synnytti kipinän vapaaehtoiseen palokuntatyöhön – sopimuspalokuntiin on saatu uusia jäseniä
 Kalajoen maastopalon kalustoa huolletaan ainakin syyskuun loppupuolelle asti – pelkästään letkuja pestään kymmeniä kilometrejä
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun tiistaihin 19.10. kello 23 saakka.

Pelastusopisto selvittää, miten Kalajoen suurpalo levisi ja lopulta sammutettiin – tutkimus valmiiksi ennen seuraavaa maastopalokautta


Summary: Kaupunginosan vanhin puutalo piti säilyttää, mutta sen tilalle saikin rakentaa kerrostalon. Nyt siitä tarjotaan kalustettuja asuntoja tilapäistarpeeseen.

Tampereella paljastui tapaus, jossa kokonainen asuinkerrostalo on otettu majoitustoiminnan käyttöön ilman lupaa. Tapaus koskee keskustan tuntumassa Armonkalliolla sijaitsevaa uutta taloa.
 Tampereen rakennusvalvonta ei ollut kuullut majoitustoiminnasta ennen lokakuun alkua. Kun ilmoitus asiasta tuli, rakennusvalvonta lähetti rakennuslupaa hakeneelle Keskinäinen Kiinteistö Oy Tampereen Pursikatu 4:lle selityspyynnön. Rakennusvalvonta haluaa kirjallisen selvityksen siitä, millaista toimintaa talossa harjoitetaan.
 Jos majoitustoiminta osoittautuu rakennusluvan vastaiseksi, rakennusvalvonta voi kehottaa lopettamaan toiminnan.
 Rakennusvalvonta myönsi osoitteeseen Pursikatu 4 rakennusluvan tavalliselle asuinkerrostalolle. Lupahakemuksessa ei tullut ilmi, että talossa alettaisiin harjoittaa majoitustoimintaa.
 Myös Armonkallion asemakaavassa tontti on osoitettu asuinkäyttöön.
 Kevättalvesta 2021 saakka majoitusyritys Hiisi Homes on tarjonnut kaikkia talon 12 asuntoa kalustettuna vuokralle tilapäistarpeeseen.
 Esimerkiksi marraskuun viikonlopulle vajaan 30 neliön huoneiston saisi kahdeksi yöksi noin 250 eurolla. Hinta on samaa luokkaa sekä Hiisi Homesin omilla nettisivuilla että kansainvälisen nettivarauspalvelun Booking.comin kautta.
 Asuntojen vuokraus myös pitemmäksi aikaa on mahdollista.
 Talon omistaja antaa selvityksen
 Pursikatu 4:n kerrostalon toteutti sitä varten perustettu kiinteistöyhtiö. Yhtiön taustalla on muun muassa Turun kaupungin omistaman TVT Asuntojen toimitusjohtaja  Teppo Forss . Forss kertoo sähköpostiviestissä, että talo on yksityisessä omistuksessa eikä liity mitenkään TVT:hen.
 Forss sanoo, että he ovat toteuttaneet talon asuinkäyttöön ja vuokranneet sen asuinhuoneistot toimijalle, joka vuokraa ne edelleen asuinkäyttöön.
 – Me annamme viranomaiselle selvityksen pyynnön mukaisesti.
 Hiisi Homesin yrittäjä  Ari Lapveteläinen  sanoo, että yrityksellä ei ole vuokrasopimusta kiinteistöyhtiön, vaan sen osakkeenomistajien kanssa, ja sopimus on vuokrasopimus asuntojen vuokraamisesta.
 Lapveteläisen mukaan idea käyttää taloa kalustettujen asuntojen vuokraukseen syntyi loppuvuodesta 2020 yhdessä kiinteistöyhtiön kanssa.
 Pari asuntoa taloa kohti on sallittu
 Rakennusvalvonta ei ole Tampereella aiemmin törmännyt tapaukseen, jossa kokonainen asuinkerrostalo olisi valjastettu kalustettujen asuntojen vuokraukseen.
 Tampereella on asuintaloja, joissa tilapäismajoituksen käytössä on pari kolme asuntoa. Tällaisiin tapauksiin rakennusvalvonta ei ole toistaiseksi puuttunut.
 Tampereen rakennustarkastusinsinööri  Jyrki Ottman  sanoo, että kokonainen kerrostalo on erilainen tapaus kuin pari asuntoa, koska laajemman lyhytaikaisvuokrauksen vaikutukset ympäristöön poikkeavat vakituisesta asumisesta. Lisäksi turvallisuusvaatimukset majoitusrakennuksessa eroavat tavallisen asuinrakennuksen vaatimuksista.
 Entinen köyhälistön asuinalue
 Kauas on tultu siitä, kun Armonkallio sai alkunsa 1890-luvulla. Alueelle siirtyi köyhälistöä, jolla ei ollut varaa kallistuneisiin tontteihin Tampereen Kyttälässä.
 Muuttajille luvattiin viisi ensimmäistä vuotta vuokratonta aikaa. Alue sai nimensä näistä "armon vuosista".
 Suuri osa Armonkallion rakennuksista tuhoutui tulipalossa vuonna 1898. Palosta selvisi muun muassa Pursikatu 4:ssä aiemmin sijainnut puutalo. Tämä puutalo purettiin uuden kerrostalon tieltä.
 Puutalon kohtalo nousi julkisuuteen vuoden 2016 lopulla , kun Tampereen kaupunginhallitus antoi yllättäen luvan sen purkuun. Aiemmin yhdyskuntalautakunta oli kallistunut talon säilyttämisen kannalle.
 Ennakkopäätös kesällä
 Korkein hallinto-oikeus otti kantaa asuinkerrostalossa tapahtuvaan majoitustoimintaan tänä kesänä . Oikeus määräsi yrityksen lopettamaan helsinkiläisen kerrostalon 11 asunnon käytön majoitustiloina. Tuossa tapauksessa majoitustoiminnan käytössä ei ollut koko talo, vaan noin neljännes asunnoista.
 Korkein hallinto-oikeus katsoi, että majoitustoiminta asuinkerrostalossa oli asemakaavan ja rakennusluvan vastaista.
 Hiisi Homesin yrittäjä Ari Lapveteläinen sanoo, että heidän kohteensa Tampereella ei muistuta Helsingissä kiellettyä tapausta. Hän perustelee tätä esimerkiksi sillä, että Armonkallion talossa ei tarjoilla aamupalaa eikä siellä ole vastaanottotiskiä.
 Lapveteläisen mukaan majoitustoiminnasta ei ollut rakennuslupahakemuksessa mainintaa, koska Hiisi Homes vuokraa asuntoja ja asunnon vuokraus asuintalossa on sallittua.
 Yrityksellä on Tampereella myös toinen kohde, yhdeksän asuntoa Muotialassa. Siellä majoitustoiminnan käytössä ei ole koko kerrostalo.
 Majoitustoimintaa säätelee muun muassa  laki majoitus- ja ravitsemistoiminnasta . Laissa majoitustoiminnalla tarkoitetaan ammattimaisesti tapahtuvaa kalustettujen huoneiden tai muiden majoitustilojen tarjoamista tilapäistä majoitusta tarvitseville asiakkaille. Majoitusliikkeellä taas tarkoitetaan rakennusta, huoneistoa tai muuta liikepaikkaa, jossa harjoitetaan majoitustoimintaa.
 Esimerkiksi  Helsingin kaupungin ohje asunnossa tapahtuvaan majoitustoimintaan  sanoo, että ammattimaista majoitustoimintaa harjoittavan pitää noudattaa muiden samankaltaisten toimijoiden lailla muun muassa maankäyttö- ja rakennuslain rakennuslupaa koskevia säännöksiä, majoitus- ja ravitsemistoiminnasta annettua lakia, terveydensuojelulakia ja toimintaa koskevaa verolainsäädäntöä.
 Myös Turussa puututtiin vuokraukseen
 Hiisi Homes tarjoaa tilapäismajoitusta useilla paikkakunnilla. Kohteita on muun muassa pääkaupunkiseudulla, Turussa ja Hämeenlinnassa.
 Esimerkiksi Turussa Hiisi Homesilla on 22 asuntoa Fleminginkatu 5:ssä ja 16 asuntoa Fatabuurinkatu 4:ssä.
 Myös Turun rakennusvalvonta on puuttunut Hiisi Homesin toimintaan. Fleminginkatu 5:tä koskevan uhkasakon asettaminen oli Turun rakennus- ja lupalautakunnan käsittelyssä heinäkuussa.
 Turun valvontajohtaja esitti, että Flemininginkatu 5:n kiinteistön omistajan Asunto Oy Turun Marinumin, asuntoyhtiön osakkeiden omistajan Asuntoyhtymä Group Oy:n sekä huoneistojen vuokralaisen ja toiminnanharjoittajan Hiisi Experience Group Oy:n pitää uhkasakon uhalla lopettaa asuinhuoneistojen käyttö majoitustilana.
 Esityksen mukaan kaikille kolmelle yhtiölle olisi pitänyt asettaa juokseva uhkasakko, jonka kiinteä peruserä olisi ollut 50 000 euroa ja lisäerä 5 000 euroa jokaiselta kuukauden ajanjaksolta, jolloin velvoitetta lopettaa toiminta ei noudateta.
 Lautakunta yllättäen palautti asian valmisteluun, eli ei velvoittanutkaan lopettamaan majoitustoimintaa ja jätti uhkasakon asettamatta.
 Valvontajohtaja jätti päätöksestä eriävän mielipiteen. Samoin teki kolme lautakunnan jäsentä. Eriäviä mielipiteitä perusteltiin sillä, että korkeimman hallinto-oikeuden tänä kesänä antamien päätösten perusteella majoitustilojen vuokraus Fleminginkatu 5:ssä ei ollut lainmukaista.
 Lautakunnan enemmistö katsoi, että majoitustoiminta voi jatkua, kunhan sille haetaan asianmukainen lupa. Kiinteistön omistaja on hakenut poikkeamispäätöstä asemakaavan vastaiselle toiminnalle. Jos hakemus hyväksytään, omistajan pitää hakea uusi rakennuslupa.
 Helsingissä vireillä jopa 20 tapausta
 Helsingin rakennusvalvonnassa on vireillä 10–20 majoitustoimintaa koskevaa toimenpidepyyntöä.
 Yksi vireillä olevista asioista on niin kutsuttua  Ohranan taloa  Korkeavuorenkatu 21:ssä koskeva tapaus. Siinä majoitustoiminnalle on saatu poikkeamispäätös mutta ei rakennuslupaa. Rakennusvalvonta on kehottanut hakemaan rakennuslupaa pikaisesti.
 Viime torstaina Helsingin kaupunkiympäristölautakunnan ympäristö- ja lupajaosto antoi jatkaa yhden kalustetun asunnon vuokrausta lyhytaikaiseen käyttöön Runeberginkadulla sijaitsevassa taloyhtiössä. Päätöksen mukaan majoitustoiminnalla ei ollut yli 40 huoneiston yhtiössä sellaisia konkreettisia vaikutuksia, että toiminta olisi pitänyt kieltää.
 Mitä mieltä uutisesta? Voit keskustella aiheesta tiistaihin 19.10. klo 23 asti.

Suuren turkulaisen asuntoyhtiön toimitusjohtaja sotkeutui luvattomaan majoitusbisnekseen Tampereella: rakennusvalvonta vaatii selitystä


Summary: Jos uusia päätöksiä ei tehdä, alkaa ensi syksynä jälleen some-kuohunta kulttuuria kurittavista leikkauksista, arvioi Ylen politiikan toimittaja Robert Sundman.

Suomessa hallituksetkin jemmaavat rahaa sukanvarteen, pahan päivän varalle. Yksi tällaisista piiloista on budjettikehykseen jätettävä jakamaton varaus, joka on ensi vuodelle  117 miljoonaa euroa .
 Paha päivä koitti tällä kertaa nopeasti, vain reilu kuukausi budjettiriihen päättymisen jälkeen.
 Perjantaina pääministeri  Sanna Marin  (sd.) kertoi medialle,  että muun muassa kulttuuri-, nuoriso- ja liikunta-alan avustuksiin sovitut leikkaukset perutaan . Rahat päätökseen löytyivät luovuutta käyttämällä: 47 miljoonaa euroa jakamattomasta varauksesta, joitain kymmeniä miljoonia euroja arpajaisveroa alentamalla sekä Veikkauksen niin kutsutusta RAY-puskurista.
 Kehystä ei tarvinnut ylittää, ja niin koko viikon kuohunut kiista sai päätöksensä.
 Kulttuurille ja muillekin rahapeliyhtiö Veikkauksen pelituottoihin tukeutuville aloille kyseessä on kuitenkin vain väliaikainen laastariratkaisu.
 Paljon rahaa, mutta 43 miljoonaa euroa vähemmän kuin tänä vuonna.
 Veikkauksen tuotot ovat  viime vuosina pudonneet reippaasti.
 Hallituspuolueet sopivat keväällä kehysriihessä, että Veikkauksesta rippuvaisille aloille – muun muassa kulttuurille, nuorisotyölle, liikunnalle sekä sosiaali- ja terveysalan järjestöille – etsitään budjetista korvaavat rahat.
 Kompensaatioksi ensi vuodelle sovittiin yhteensä 330 miljoonaa euroa. Tästä 174 miljoonaa euroa koskee opetus- ja kulttuuriministeriötä eli juuri kulttuuria, nuorisotyötä ja liikuntaa.
 Paljon rahaa, mutta 43 miljoonaa euroa vähemmän kuin tänä vuonna.
 Artistit tunsivat olonsa typeräksi, ja niin tunsi oletettavasti myös pääministeri.
 Hallituspuolueet siis yhdessä  ja yksissä tuumin siunasivat ratkaisun olla kompensoimatta aivan kaikkea.
 – Ehkä typerä virhe, eräs SDP:n hallituslähde arvioi päätöstä eilen sunnuntaina Ylelle.
 Kun tiede- ja kulttuuriministeri  Antti Kurvinen  (kesk.) kertoi viime tiistaina ratkaisun konkreettisista vaikutuksista, alkoivat monet julkisuuden henkilöt ja kulttuurivaikuttajat kritisoida sosiaalisessa mediassa hallitusta tehdyistä päätöksistä.
 Ajoitus oli onneton. Pari päivää aiemmin pääministeri Marin ja Kurvinen olivat tavanneet näyttävästi monia tunnettuja artisteja Kesärannassa. Artistit tunsivat olonsa typeräksi, ja niin tunsi oletettavasti myös pääministeri.
 Pian Marin ilmoitti julkisuudessa, että asia otetaan uudelleen tarkasteluun.
 Vuodelle 2023 on sovittu alustavasti entistä pienemmästä kompensaatiosta Veikkauksen niin kutsutuille edunsaajille.
 Keskustan ja SDP:n  kuiskuttelijat ovat syytelleet toisiaan toimittajille erilaisista ”julkisuustempuista” ja arvelleet motiivien näihin kumpuavan milloin mistäkin.
 Kun huomio on ollut viime viikon kiistassa, perjantaina syntyneessä ratkaisussa ja sen poliittisessa jälkipyykissä, on saattanut unohtua, ettei itse ongelma ole kadonnut mihinkään.
 Vuodelle 2023 on sovittu alustavasti entistä pienemmästä kompensaatiosta Veikkauksen niin kutsutuille edunsaajille. Tämä tarkoittaa, että ilman uusia päätöksiä some-kuohunta kulttuurileikkauksista on edessä jälleen – viimeistään ensi syksynä.
 Pysyvämpi ratkaisu suuntaan tai toiseen olisi tarpeen.
 Elokuussa hallitus asetti  valtiosihteerityöryhmän, jonka tehtävänä on laatia ehdotus uudeksi rahoitusmalliksi rahapelituotoilla rahoitetuille toiminnoille.
 Päätös mallista pitäisi tehdä vuoden loppuun mennessä. Se tuskin on helppoa tai kaikille mukavaa. Edessä on arvovalintoja.
 Tällä kertaa kulttuuri sai rahansa, koska julkisuudessa kuohahti. Muut alat tulivat kuin siivellä, kun niidenkin olemassaolo muistettiin viimeistään perjantaisessa kokouksessa.
 Pysyvämpi ratkaisu suuntaan tai toiseen olisi tarpeen. Se pitäisi huolen siitä, että avustusten jakamisen pohjalla on poliittisesti neuvoteltu sopu – eikä esimerkiksi se, kuka onnistuu saamaan somen voiman taakseen.
 Lue myös:
 Marin: Hallituksen Veikkaus-kiista on sovittu, edunsaajien leikkaukset perutaan "sataprosenttisesti"
 Analyysi: SDP:n ja keskustan välien kriisiytymisellä voi olla arvaamattomat seuraukset
 Marin arvostelee ministeri Kurvista leikkauslistojen julkistamisesta – Saarikko: ”Olen yrittänyt ymmärtää, mitä pääministeri haluaa”

Analyysi: Hallitus sai kiistansa sovittua, mutta ongelma kulttuurin rahoituksesta ei kadonnut mihinkään


Summary: Sekä Helsingin kaupunki että Suomen valtio ovat päättäneet lopettaa kodittomuuden lähitulevaisuudessa. Käytännössä niin tuskin tapahtuu, kirjoittaa Salusjärvi.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Suomessa elää yli  4000  asunnotonta ihmistä. Pitkäaikaisasunnottomia on vähän yli tuhat. Määrä on vähentynyt tasaisesti vuosien saatossa, lukuun ottamatta viime vuotta. Suomi onkin mielellään  esitellyt  itseään maana, jolla on ratkaisu kodittomuuteen.
 Hallitusohjelmaan on kirjattu tavoite  asunnottomuuden  poistamisesta kokonaan  vuoteen 2027 mennessä.  Vastuu  ihmisten asuttamisesta on kunnilla. Ministeriöiden kahvipöydissä kaikki näyttää loistavalta.
 Asunnottoman näkökulmasta näkyvin rooli on valtion tai kuntien sijaan järjestöillä, jotka tekevät jalkautuvaa työtä. Veikkausrahojen ehtyminen iskee vielä kulttuuriakin lujemmin sosiaali- ja terveysalan järjestöihin, joiden tulevaisuus on epävarma. Juuri nämä tahot ovat ratkaisevia paitsi ongelman kampittamisessa myös ihmishenkien pelastamisessa.
 Asunnottoman ihmisen  on arveltu asioivan keskimäärin kahdeksan eri asiantuntijan luona, ennen kuin hänelle järjestyy koti. Luukulta toiselle juokseminen vaatii sitkeyttä syrjäytyneeltä ihmiseltä, mutta ennen kaikkea se kuvaa työn tehottomuutta. Koditonta heitellään kuin kuumaa perunaa. Olen viime kuukausina seurannut läheltä tällaista tapausta. Se päättyi onnellisesti: nuori mies sai oman osoitteen juuri ennen yöpakkasia.
 Kun on selvää, että asunnottomuus on harvoin yksinään ilmenevä ongelma, piirtyy kuva yhteiskunnasta, jossa suurin ponnistus on koneiston ylläpito. Syrjäytyneiden ihmisten elämästä tulee Sisyfoksen työtä hänen yrittäessään saada apua ylivoimaisiksi kasautuneisiin ongelmiinsa yksi kerrallaan. Lopputulos on turhauttava, kömpelö ja kallis.
 Parikymppisistä suomalaisnuorista 15,7 prosenttia elää koulutuksen ja työelämän ulkopuolella.
 Isoin taustasyy syrjäytymiseen ja kodittomuuteen  on yhteiskunnan polarisoituminen, joka ei näytä hellittävän. Parikymppisistä suomalaisnuorista 15,7 prosenttia elää koulutuksen ja työelämän ulkopuolella. Määrä on  karkeasti suurempi  kuin muissa Pohjoismaissa, joissa heitä on alle 10 prosenttia.
 Yhä useammalla kadulle pitkäaikaisasunnottomaksi ajautuneella nuorella on taustallaan lapsuudesta alkanut syrjäytymiskierre, joka kytkeytyy lastensuojeluun. Kun näiden tapausten määrän tiedetään viime vuosina  vain kasvaneen , vaatii suurta optimismia ajatella kodittomien ihmisten määrän loppuvan tulevina vuosina.
 Viime vuosi olikin ensimmäinen, jolloin pitkäaikaisasunnottomien määrä  nousi  Helsingissä.  Korona vaikeutti tilannetta , kun asunnottomien tavoittaminen hankaloitui rajoitusten vuoksi. Asumisen tukitoimet eivät yksinkertaisesti ole tällä hetkellä riittäviä.
 Olen päivittäin  ongelman kanssa tekemisissä. Suurin riski on vankilasta vapautuvilla:  Kolmasosa vangeista  vapautuu asunnottomaksi. He kuvaavat itse tilannettaan usein niin, että vankilan porteista astutaan ulos kantaen Alepan muovikassissa maallista omaisuutta. On ilmeistä että tässä tilanteessa kynnys rikoksen uusimiseen on matala. Jokainen vankilassa aikaa viettänyt näkee, miten osa rikollisista laitostuu. Kodittomuus on joskus jopa syy rikosten tekemiseen. Tuetut asuntolat eivät ole toimiva ratkaisu, koska muurien sisällä ne tunnetaan päihdesyöverinä, jonne astuvista harva nousee jaloilleen.
 Asunnottomuuden haasteet syvenevät entisestään, kun riskiryhmiä katsoo tarkemmin. Yhä harvemmalla syrjäytyneellä on kykyä toimia sähköisten palveluiden maailmassa.  Miljoonan suomalaisen  arvellaan olevan vaarassa syrjäytyä digikehityksestä. Erityisen haavoittuvassa asemassa ovat rikostaustaiset, päihdekuntoutujat ja muunkieliset ihmiset. Juuri näistä ryhmistä löytyy eniten asunnottomia. Ilman taitoa tai mahdollisuutta käyttää sähköisiä palveluja tippuu automaattisesti yhteiskunnan laidalta.
 Hyväksi havaitut toimintatavat , kuten Asunto ensin -malli, ovat  rapistumassa  periaatteiksi, joista kiinnipitäminen lipsuu. Asunnottomuuden taustasyihin tarttumisessa on niin ikään valtava määrä työtä. Juhlavilla päätöksillä ongelmista on harvoin selvitty.
 Aleksis Salusjärvi
 Kirjoittaja eli nuorena aikuisena sata päivää asunnottomana. Nykyään hän on oppikirjailija, joka opettaa lukutaitoa Vailla vakinaista asuntoa ry:n tiloissa.
 Asunnottomien yötä vietettiin 17. lokakuuta.
 Kolumnista voi keskustella 19.10. klo 23.00 saakka.

Aleksis Salusjärven kolumni: Asunnottomien päivät ovat luetut – vielä pitäisi tehdä jotain itse ongelmalle