Summary: Suomalaistutkijat saivat uutta tietoa pienten lasten liikkumisesta ja kehittelivät keinoja sen systemaattiseen seurantaan. Tutkimukseen osallistuneet 4–6-vuotiaat kokivat liikunnasta iloa ja pitivät itseään taitavina. Reipasta liikettä tarvittaisiin lisää.

Espoolaispäiväkodin eskarilaiset ovat aamutuimaan täynnä virtaa. Lähimetsäretkellä on leikitty erilaisia hippaversioita ja tehty joogaliikkeitä. Kun on vapaan leikin aika, lapset lähtevät omiin mielipuuhiinsa: jotkut rakentavat majaa, jotkut kiipeilevät puissa ja muutamat tasapainoilevat kaatuneen puun rungolla.
 Painiityn päiväkodin varhaiskasvatuksen opettaja  Katja Derry  kertoo, että eskariryhmä tekee retken lähimetsään yleensä kerran viikossa.
 – Tasapainotaidot kehittyvät, kun maasto on epätasaista. Pyrimme leikkimään täällä monenlaisia leikkejä. On liikuntaleikkejä ja lapset saavat esimerkiksi kiipeillä puissa. Se on oma juttunsa, joka viehättää hyvin monia, Katja Derry kertoo.
 Hänen mukaansa päiväkodissa koetetaan kannustaa lapsia monipuoliseen liikkumiseen ennen kaikkea leikin kautta.
 Emmi Åkman, Katja Derry, Eedla Kirsilä, Pihla Hiltunen, Selma Pihkala ja Anniina Kanto testasivat puunrungolla tasapainoilu- ja hyppytaitojaan. Antti Lähteenmäki / Yle
 Vauhdikasta liikkumista tarvitaan lisää
 Päiväkoti-ikäisten lasten liikkumisesta saatiin aiempaa kattavammin tietoa Jyväskylän yliopiston ja Likesin toteuttamassa Piilo-hankkeessa. Tutkimus- ja kehittämishankkeessa oli mukana noin 800 iältään 4–6-vuotiasta lasta, heidän huoltajansa ja varhaiskasvatuksen henkilöstöä.
 Tutkimukseen osallistuneet 4–6-vuotiaat lapset liikkuivat keskimäärin neljä tuntia päivässä, kun mukaan laskettiin niin kevyt, reipas kuin rasittava liikkuminen. Pojat olivat tyttöjä aktiivisempia liikkujia.
 Suositus varhaiskasvatusikäisille lapsille on vähintään kolme tuntia fyysistä aktiivisuutta päivässä. Siitä vähintään tunnin verran tulisi olla reipasta tai rasittavaa liikkumista.
 Suosituksen mukaiset vähintään kolme tuntia päivässä liikkui reilusti yli 90 prosenttia lapsista.
 Jyväskylän yliopiston apulaisprofessori  Arja Sääkslahden  mukaan lähtökohta on siis oikein hyvä. Reipasta liikkumista pienet lapset tarvitsisivat kuitenkin lisää.
 – Sellaista liikkumista, mikä selvästi hengästyttää ja on vauhdikasta. Sitähän ei lapsilla ole pitkiä yhtämittaisia aikoja, vaan se tulee pyrähdyksenomaisesti, Arja Sääkslahti sanoo.
 Joel Mustalahti ja Väinö Mononen leikkivät hippaa. Antti Lähteenmäki / Yle
 Päiväkoti-ikäisillä reippaan liikkumisen pyrähdyksiä kertyy esimerkiksi juoksuleikeistä, hypyistä, pallopeleistä tai vaikka pyöräilystä. Vauhdikasta liikettä syntyy pikkulapsille tyypillisesti ulkoleikeissä.
 Reipasta ja rasittavaa liikkumista kertyi suosituksen mukaisen tunnin verran päivässä 67 prosentille tutkimukseen osallistuneista lapsista. Lasten välillä oli tässä kuitenkin yllättävän suuria eroja. Pojille reipasta liikuntaa kertyi tyttöjä enemmän, ja isommille lapsille enemmän kuin nuoremmille.
 Tytöt ovat harjaantuneita tasapainotaidoissa, pojat pallon käsittelyssä
 Motorisissa taidoissa erot lasten välillä ovat uusien tutkimustulosten mukaan melko suuria. 6-vuotiaat olivat luonnollisesti taidoissaan 4-vuotiaita harjaantuneempia, mutta motoristen taitojen erot olivat yhteydessä myös esimerkiksi sukupuoleen.
 Tytöt olivat poikia parempia tasapainotehtävissä. Varsinkin staattisessa tasapainossa, esimerkiksi yhdellä jalalla seistessä, tyttöjen kehonhallinta oli keskimäärin poikia parempi. Hyvä tasapaino on tärkeää kaiken liikkumisen kannalta.
 Pojat olivat puolestaan tyttöjä parempia välineenkäsittelytaidoissa, esimerkiksi pallon heittämisessä ja kiinniottamisessa. Tällaiset taidot ovat tarpeellisia esimerkiksi tilan hahmottamisessa sekä silmän ja käden yhteistyön kehittymisessä.
 Sukupuoliroolit voivat yhtenä tekijänä vaikuttaa siihen, millaiseen liikkumiseen lapset ohjautuvat. Pieniä lapsia pitäisi kannustaa monipuolisten liikuntataitojen harjoitteluun.
 – Kyse ei todellakaan ole spesifeistä lajitaidoista. Nämä ovat yleismotoriikkaa, jota käytämme läpi koko elämän. Sen vuoksi olisi hyödyllistä, että taitoja tulee kaikille riittävästi, Arja Sääkslahti sanoo.
 Pienten lasten liikunnasta puuttuu systemaattinen tiedonkeruu
 Espoolaisen Painiityn päiväkodin Perhosten ryhmän lapset ja aikuiset tekevät retken päiväkodin lähimetsään yleensä kerran viikossa.  Antti Lähteenmäki / Yle
 Tiedonkeruussa päiväkoti-ikäisten lasten liikunnasta on ollut aukko. Kouluikäisten lasten ja nuorten liikkumisesta Suomessa on sen sijaan kansainvälisestikin hyvät tiedonkeruun ja seurannan menetelmät, kuten Move!-mittaukset ja Kouluterveyskysely.
 Piilo-hankkeessa kehitettiin pohjaa tiedonkeruujärjestelmälle, jolla pienten lasten liikkumista, motorisia taitoja ja liikunnan iloa voidaan jatkossa väestötasolla säännöllisesti seurata. Tutkijat testasivat ja kehittelivät sopivien keinojen kokonaisuutta.
 Lasten liikkumista mitattiin ranteessa olevalla liikemittarilla, joka häiritsi leikkejä mahdollisimman vähän. Lasten haastatteluissa käytettiin avuksi esimerkiksi kuvia. Lisäksi tehtiin muun muassa kyselyitä lasten vanhemmille ja varhaiskasvatuksen henkilöstölle.
 Oikeaa tietoa on tärkeää olla saatavilla, kun tehdään lapsiin vaikuttavia päätöksiä.
 – Sen avulla voidaan seurata, miten eri ratkaisut vaikuttavat lasten liikkumiseen, motorisiin taitoihin tai ilon kokemiseen. Aikuisten tekemisillähän on vaikutus lapsiin, Arja Sääkslahti sanoo.
 Lapset kokevat liikunnasta iloa ja pitävät itseään taitavina
 Pienten lasten liikunnasta kokemaa iloa tutkittiin esimerkiksi kuvakorttien ja kahdesta vaihtoehdosta valitsemisen avulla.
 – Olen todella iloinen siitä, että lähes kaikki kokevat paljon iloa liikkuessaan, Arja Sääkslahti sanoo.
 Mitä pienemmästä lapsesta oli 4–6-vuotiaiden joukossa kyse, sitä vahvemmin lapsi tunsi liikunnasta iloa.
 Piilo-hankkeessa mukana olleet lapset kokivat myös olevansa liikunnassa hyviä ja taitavia. Pienet lapset mielsivät itsensä taitavammiksi kuin vanhemmat lapset.
 Tähän vaikuttaa se, että lapset alkavat kasvaessaan vertailla itseään toisiin enemmän kuin pienempinä. Kannustavaan ilmapiiriin kannattaa Arja Sääkslahden mukaan kiinnittää huomiota.
 – Meidän tulee vaalia sitä, että lapsella pysyisi liikunnan ilo. Ja jos lapsesta alkaa tuntua siltä, etten osaa tuotakaan ja aina kaikki muut ovat parempia, se alkaa syödä motivaatiota ja innostusta liikkua.
 Liikunnalliset leikit ovat Painiityn päiväkodin eskarilaisille mieluisia. Hippaa leikkimässä olivat Meri Tammisalo, Benjamin Pham, Pihla Hiltunen, Pinja Aro, Selma Pihkala, Joel Mustalahti ja Tarja Kinnunen. Antti Lähteenmäki / Yle
 Ulkoleikeissä kertyy monipuolista liikuntaa
 Alle kouluikäinen lapsi ei Arja Sääkslahden mukaan yleensä tarvitse ohjattuja liikuntaharrastuksia siihen, että perustaidot kehittyvät. Jos lapsi itse on innostunut ja perheellä on mahdollisuus, ohjattuihinkin harrastuksiin kannattaa toki hakeutua.
 Sisäleikeissä monipuolista liikkumista ei kerry samaan tapaan kuin ulkoillessa. Kunhan pieni lapsi saa leikkiä ulkona vaihtelevassa maastossa, hän saa Arja Sääkslahden mukaan hyvin harjoitusta monenlaiseen liikkumiseen.
 – Kunhan on monipuolinen ympäristö liikkua ja leikkiä. Ja kunhan on aikaa, Arja Sääkslahti sanoo.
 Jyväskylän yliopiston apulaisprofessori Arja Sääkslahti korostaa, että aikuisten tulisi koettaa vaalia lasten kokemaa liikunnan iloa. Janne Lindroos / Yle
 Tutkimukseen osallistuneet lapset ulkoilivat keskimäärin joka päivä. Päiväkodissa ulkoilua oli tunnista kahteen tuntiin päivässä, vapaa-ajalla puolesta tunnista tuntiin. Viikonloppuisin pienten lasten ulkoilun määrä jäi tavallisimmin arkipäiviä vähäisemmäksi.
 "Olipa helppoa!"
 Innostuneisuus liikkumisesta on silminnähden havaittavissa seuratessa espoolaispäiväkodin eskarilaisia aamuisella metsäretkellä.
 – Olipa helppoa, esikoululainen  Selma Pihkala  huutelee puusta, johon hän on onnistunut kipuamaan.
 Myös Benjamin Pham tykkää kiivetä metsäretkellä puihin. Hän kertoo harrastavansa liikuntaa myös vapaa-ajalla. Hän pelaa jalkapalloa, ja sitä hän kertoo tekevänsä myös kotipihalla.
 – Potkin pihalla palloa ja yleensä juoksen,  Benjamin Pham  sanoo.
 Kun päiväkodin metsäretkellä on vapaan leikin aika, Benjamin Pham tykkää kiivetä puuhun ja rakentaa majaa. Pinja Aro odotteli hyvän kiipeilypuun alla omaa kiipeämisvuoroaan. Antti Lähteenmäki / Yle
 Varhaiskasvatuksen opettaja Katja Derryn mukaan aktiivinen liikkuminen on Painiityn päiväkodissa kaikkien ryhmien yhteisenä linjana. Lapsia pyritään päiväkodissa rohkaisemaan monipuoliseen liikkumiseen. Hän sanoo pyrkivänsä yhdistelemään liikuntahetkiä myös paikallaanoloa vaativien tekemisten lomaan.
 – Toiset ovat ehkä luontaisestikin innokkaampia liikkumaan kuin toiset. Ihan niin kuin me aikuisetkin. On siinä eroja. Toisaalta on meidän tehtävämme tuoda liikuntaa tasapuolisesti kaikille pitkin päivää täällä päiväkodissa, Katja Derry sanoo.
 Täältä voit katsoa , mitä viisi vuotta sitten uudistettu Varhaisvuosien fyysisen aktiivisuuden suositus sisältää.
 Tutkimus- ja kehittämishanke Piilo toteutettiin vuosina 2019-2021. Hankkeen toteuttivat Jyväskylän yliopisto ja Likes, ja sitä rahoitti opetus- ja kulttuuriministeriö. Tutkimuksessa oli mukana noin 800 iältään 4–6-vuotiasta lasta, heidän huoltajansa ja varhaiskasvatuksen henkilöstöä. Tutkittavat asuivat pääkaupunkiseudulla, Keski-Suomessa ja Pohjois-Suomessa.

Päiväkoti-ikäisille kertyy hyvä tuntimäärä liikuntaa, mutta turhan vähän juoksupyrähdyksiä ja hyppyjä – tyttöjen ja poikien taidoissa on eroja


Summary: Tapaukset ovat hyvin harvinaisia. Ensi- ja turvakotien liiton mukaan viime vuonna Suomesta kaapattiin 21 lasta ja Suomeen 10 lasta. Jo aiemmin Suomesta oli kaapattuna 20 lasta.

Pirkanmaalla tutkitaan epäiltyä lastenkaappausta. Kaapattujen lasten lukumäärää ei tiedetä, mutta heitä on ainakin kaksi.
 Pirkanmaan käräjäoikeus vangitsi miehen keskiviikkona todennäköisin syin epäiltynä lapsikaappauksesta. Epäilty teko on tapahtunut Tampereella kesäkuussa ja se jatkuu edelleen eli lapsia ei ole palautettu. Mies vangittiin poissaolevana.
 Tutkinnanjohtaja  Antti Uusipaikka  ei kommentoi tapausta, koska tutkinta on kesken. Lasten iästä ei ole tietoa, eikä minne maahan heidät on kaapattu mahdollisesti.
 Tapaukset ovat hyvin harvinaisia.
 Ensi- ja turvakotien liiton mukaan viime vuonna Suomesta kaapattiin 21 lasta ja Suomeen 10 lasta.
 Vuoden lopussa tilanne oli kesken 20 lapsen osalta. Suomesta kaapattiin useampia lapsia Espanjaan, Ranskaan ja Irakiin.
 Vuonna 2019 kaappaus kosketti 67 lasta, joista 17 oli kaapattu Suomeen. Koronavuosi siis hieman vähensi Ensi- ja turvakotien liiton mukaan kaappauksia. Koronaepidemian takia matkustus oli jäissä ja rajat kiinni monissa maissa.
 Kansainvälisestä lapsikaappauksesta on yleensä kyse, kun alle 16-vuotias pysyvästi Suomessa asunut lapsi on viety ilman huoltajan suostumusta ulkomaille tai on jätetty sieltä palauttamatta tapaamisoikeuden jälkeen.
 Lisätty 15.9. kello 12.19 tieto, että epäiltyjä kaapattuja lapsia on ainakin kaksi.

Pirkanmaalla epäillään lastenkaappausta: koronavuosi vähensi hieman kaappausten määrää


Summary: Kahden HUS-johtajan rinnalle nousi musta hevonen, jonka johtamana Mehiläinen syyllistyi verokikkailuun 2010-luvun vaihteessa.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Terveydenhuollon, opetuksen, kulttuurin ja muiden yhteiskuntapalvelujen hallinto

Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin johtaja  Matti Bergendahl  on Ylen tietojen mukaan yksi kolmesta ehdokkaasta Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin johtajaksi. Muut ovat HUSin johtajaylilääkäri  Markku Mäkijärvi  ja HUSin lasten ja nuorten sairauksien toimialajohtaja  Jari Petäjä .
 Matti Bergendahlin nimeä ei ole aiemmin julkaistu toimitusjohtajahaun yhteydessä ja hän erottuu selkeästi kilpailijoistaan, jotka hakevat paikkaa HUSin sisältä.
 Bergendahl luotsasi Mehiläistä, kun se syyllistyi verokikkailuun
 Suuri yleisö saattaa muistaa Matti Bergendahlin vuodelta 2011, jolloin julkisuudessa ruodittiin Mehiläisen ja tämän emoyhtiön Ambean verojärjestelyjä. Lopulta oikeus tuomitsi Mehiläisen maksamaan lisäveroja vuosilta 2006–2012.
 Samaan aikaan Ruotsissa Ambean omistama Carema Care sai kielteistä julkisuutta vanhustenhoitoskandaalin yhteydessä.
 Vuoden 2011 lopussa Bergendahl siirtyi Ambean toimitusjohtajasta varatoimitusjohtajaksi ja palasi Mehiläisen toimitusjohtajaksi.
 Lastentautien erikoislääkäri pitkällä yritysjohtokokemuksella
 Bergendahl on Turun yliopiston dosentti ja lastentautien erikoislääkäri.
 Mehiläisen johtotehtävissä hän työskenteli vuodet 2005–2014, Ambeassa 2007–2014.
 Vuodet 2015 – 2019 Bergendahl työskenteli toimitusjohtajana Realia Group -konsernissa, joka on erikoistunut asuntojen, kiinteistöjen ja toimitilojen välitykseen ja hallintaan.
 Viime vuonna Bergendahl valittiin Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin johtajaksi.
 Mies, joka siirtyi liki puolen miljoonan asiakkaan sairaanhoitopiirin johtoon koronan keskellä – esitimme 6 kysymystä
 Bergendahlin kilpailijat HUSin johtoportaasta
 Bergendahlin kanssa loppusuoralla ovat siis HUSin johtoportaassa työskentelevät Markku Mäkijärvi ja Jari Petäjä.
 Markku Mäkijärvi hoitaa parhaillaan toimitusjohtajan viransijaisuutta ja Jari Petäjä puolestaan sijaistaa Mäkijärveä johtajaylilääkärinä. He ovat siis odotettuja ja luontevia kärkinimiä talon sisältä.
 Markku Mäkijärvi on tullut suurelle yleisölle tutuksi viimeistään koronapandemian myötä lukuisista julkisista esiintymisistä.
 Jari Petäjä on jo kerran melkein saanut toimitusjohtajan paikan. HUSin hallitus esitti häntä toimitusjohtajaksi vuonna 2018, mutta tuolloin HUSin valtuusto käänsi valinnan  Juha Tuomiseen.
 MS-tautia sairastava Tuominen jäi työkyvyttömyyseläkkeelle elokuun alussa.
 HUSin hallitus valitsee toimitusjohtajaehdokkaansa maanantaina
 HUSin toimitusjohtajan paikkaan tuli 13 hakemusta, joista 7 haastateltiin ja neljälle tehtiin henkilöarviointi.
 Kolmen jäljelle jääneen nimet selviävät virallisesti tänään kello 18, kun julkaistaan HUSin hallituksen maanantain kokouksen esityslista.
 Maanantaina hallitus päättää, ketä ehdokkaista se esittää uudeksi toimitusjohtajaksi.
 Lopullisen päätöksen tekee HUSin valtuusto 7.10.
 Lue myös:
 Mehiläisen Bergendahl: Mediakohu ajoi konsernin muutoksiin
 Terveysbisneksessä osataan säästää veroissa
 Mehiläinen kiisti ”härskin verokikkailun” syksyllä 2011 – Oikeus pui nyt, oliko sittenkin verojen välttelyä
 Suomen Kuvalehti: Verottaja voitti Mehiläisen hallinto-oikeudessa: Verokikkailusta yli 13 miljoonan euron jälkiseuraukset

Suomen suurimman sairaalapomon valinnassa yllätysnimi loppusuoralla: Mehiläisen ex-johtaja Matti Bergendahl


Summary: Lammas ja ylämaankarja tekevät tehokasta luonnonhoitotyötä, mutta kumpi on parempi?

Ylämaankarjan suosio maisemanhoitajana pitää pintansa.
 Tämä skotlantilaista alkuperää oleva Highland cattle -rotu on suosittu, sillä se laiduntaa ja hoitaa luonnon monimuotoisuutta hieman hankalammissakin maastoissa.
 Sami  ja  Marika Kosken  ei pitänyt aluksi edes ottaa ylämaankarjaa. Marika Koski kuitenkin innostui rodusta nähtyään eläimiä maatalousnäyttelyssä.
 – Suostuttelin sitten Samin ja meille tuli kolme eläintä. Vuosi oli 2003. Eli meillä on ollut ylämaankarjaa kohta 20 vuotta!
 Nyt Pohjanmaalla, Maalahden Petolahdessa sijaitsevalla tilalla on 140 eläintä.
 Marika Koski halusi ottaa ylämaankarjaa omalle tilalle. Nyt lähes 20 vuotta myöhemmin eläimiä on jo 140. Jarkko Heikkinen/Yle
 Suosio kasvanut viime vuosina
 Ylämaankarjaa eli haikkuja on Suomessa 15 000–20 000. Ylämaankarjayhdistyksen puheenjohtaja  Nina Lappalainen  kertoo, että suurin nousu suosiossa on nähty.
 – Tässä on pientä aaltoliikettä suuntaan ja toiseen. Näkyvissä on pientä nousujohteista kehitystä, kertoo Lappalainen.
 Yhdistyksessä on jäsentiloja noin 240. Keskimäärin tiloilla on 40–80 eläintä.
 Joukossa on tiloja, joilla on vain muutamia eläimiä ja toisaalta löytyy myös yli sadan eläimen tiloja. Pohjalaismaakunnissakin on kymmeniä haikku-tiloja.
 Ylämaankarjaa kasvatetaan lihantuotantoon ja liha myydään suoramyyntinä. Pääasiassa lihat menevät vakioasiakkaille tilausten mukaan.
 Tehokas pusikoiden putsaaja
 Ylämaankarjaa näkee laiduntamassa muun muassa jokivarsilla ja merenrantaniityillä. Ne ovat varsin tehokkaita pusikoiden putsaajia.
 Niille nimittäin kelpaa syötäväksi lähes kaikki, mitä ne löytävät, kun laidunnuksen ajoittaa oikein, sanoo kotieläinasiantuntija  Urpu Tanner-Koopmans  Pro Agria Etelä-Pohjanmaasta.
 – Kaislat, pajut ja jättipalsamikin kelpaa, mutta hevonhierakan se jättää väliin, kertoo Tanner-Koopmans.
 Kosken tilan ylämaankarjaa laitumella. Terhi Varjonen/Yle
 – Se ei ole ronkeli rotu! Jättiputkikin on eräällä tilalla kelvannut. Ja kun ne käyvät syömässä kaislikkoa, ne tuovat samalla sieltä biomassaa pois ja näin ehkäisevät rehevöitymistä, kertoo Lappalainen.
 Mutta pelkällä rantakaislalla ei elä. Eläimet saavat myös tykympää korsirehua.
 – Ei ne elä pelkästään perinnebiotooppien napostelulla. Pitää olla alue, missä ne saavat reilusti oikean ruuan, jatkaa Lappalainen.
 Ylämaankarja on muita karjarotuja pienempi. Se on tärkeä ominaisuus.
 – Se on muita hidaskasvuisempi ja pienempi, ja pystyy liikkumaan ja kahlaamaan hyvin esimerkiksi rantavesissä, kertoo Tanner-Koopmans.
 – Se on ketterä eikä paina niin paljon kuin muut lihantuotantorodut, sanoo Lappalainen.
 Ylämaankarja on ulkona kesät talvet eikä se tarvitse sisätiloja. Eläimillä on kuitenkin oltava katos, jonne ne pääsevät suojaan.
 Kosken tilalla eläimet tuodaan kotitalon läheisyydessä olevalle laitumelle syksyllä. Sami Koski kertoo, että pakkasta ja lunta eläimet eivät moiti, mutta vesisateesta ne eivät pidä.
 – Silloin ne menevät suojaan.
 Lammas vai haikku?
 Eläimiä hyödynnetään luonnon monimuotoisuuden säilyttämisessä ja perinnebiotooppien ennallistamisessa.
 Lammas on myös tuttu näky hieman hankalammissakin laidunpaikoissa, mutta kumpi on parempi maisemoija?
 Lappalaisen ja Tanner-Koopmansin vastaukset ovat yhteneväiset.
 – Ne täydentävät toisiaan. Ehkä nauta sopii rantaan paremmin ja lammas sitten kalliokkoon. Joistain väleistä lammas syö paremmin, kun on pienempi ja sopii pienempiin alueisiin kuin nauta, sanoo Tanner-Koopmans.
 Skotlannissa, mistä ylämaankarja on kotoisin, saattaa nähdä samalla laitumella sekä sitä että lampaita.
 – Lammas ja haikku syövät laitumelta eri kasveja, ja lammas on tietysti pienempi, niin se pääsee pienempiin paikkoihin, sanoo Lappalainen.
 Ylämaankarja on ulkona ympäri vuoden. Kosken tilan eläimet tuodaan syksyksi kotitilan lähellä olevalle laitumelle. Jarkko Heikkinen/Yle
 Rauhallisia ja varuillaan olevia
 Kosken tilalla lehmät, vasikat ja Seamus of colloden -sonni laiduntavat merenrantaniityllä. Laidun kuuluu Natura 2000 -alueeseen.
 30 hehtaarin laitumelta on pistetty parempiin suihin jo heti keväällä paljon kaislaa ja pajupusikoita.
 Kosket kuvaavat eläimiään varsin rauhallisiksi, mutta varuillaan oleviksi. Vieraiden ihmisten saapuminen laitumelle herättää kiinnostusta, mutta etäisyys pidetään.
 – Nämä ovat kyllä rauhallisia eivätkä ne juokse, kertoo Sami Koski.
 Paitsi silloin haikut lähtevät juoksemaan kun Marika Koski ottaa auton takaluukusta ämpärillisen täysrehua.
 – Tämä on vähän niin kuin karkkia, ne tunnistavat ämpärinkin, nauraa Marika Koski.
 Lue seuraavaksi:
 Isoa sukutilaa pyörittävä Ellen Rydbeck, 30, on outolintu keski-ikäisten miesten alalla: "Tiedän, mitä teen seuraavat 30 vuotta"
 Suomalaiset perinnemaisemat uhkaavat kasvaa umpeen – lehmät pitävät metsälaitumen siistinä Ähtärissä
 Maatiaislehmät taistelevat olemassaolostaan, kun tuottajat huolivat vain ulkomaista rotukarjaa – vasikoita menee jopa suoraan teuraaksi
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun torstaihin 16.9. kello 23 saakka.

Kaislat, pajut ja jättiputketkin kelpaavat – Kosken tilan 140 highlanderia huolehtivat laiduntaessaan myös luonnon monimuotoisuudesta


Summary: Tällä hetkellä suurin osa Lahdessa ja Lappeenrannassa toimivan LAB-ammattikorkeakoulun kansainvälisistä opiskelijoista on vietnamilaisia. Lappeenrantaan on muodostunut opiskelijoiden myötä vahva vietnamilainen yhteisö.

–Chewy (sitkeä), kuvailee  Amy Truong  muovisen kupin pohjalla olevia tapiokahelmiä.
 Tapiokavihanneksesta valmistetut pallurat eli bobahelmet ovat taiwanilaisen kuplateen tärkein ainesosa. Sitkeiden helmien valmistaminen vaatii kärsivällisyyttä, sillä työvaiheita on monta ja valmistuksessa menee noin 1,5–2 tuntia.
 – Se ei tunnu työläältä, koska olemme niin ylpeitä tuotteistamme, että haluamme valmistaa ne mahdollisimman hyvin, Truong kertoo.
 Truong ja hänen miehensä  Thinh Truong  avasivat aasialaisen kahvilan Lappeenrannan keskustaan kuukausi sitten. Yrityksen perustaminen oli molemmille täysin vierasta.
 – Yrittäjyys on antanut mahdolllisuuden astua mukavuusalueeni ulkopuolelle ja tehdä asioita, joista nautin, vaikka en kaikkea osaakaan, Thinh Truong selittää.
 Hiljattain Lappeenrantaan avautuneen kahvilan vetonaula on aasialainen bubble tea. Nämä bobahelmet sisältävät mehua, joka antaa juomalle makua kun helmiä puraisee.  Kare Lehtonen / Yle
 Vietnamilainen yrittäjäpariskunta tapasi toisensa opiskellessaan Lappeenrannan-Lahden teknillisessä yliopistossa.
 Truongit eivät suinkaan ole ainoita vietnamilaislähtöisiä nuoria, jotka ovat suunnanneet opiskelemaan juuri Lappenrantaan. LAB-ammattikorkeakoulun kansainvälisistä opiskelijoista suurin osa on vietnamilaisia.
 Opiskelijoiden myötä Lappeenrantaan on syntynyt vahva vietnamilaisten yhteisö.
 Hyvä maine
 Tällä hetkellä Lappeenrannan kampuksella opiskelee noin 120 vietnamilaista opiskelijaa. Suurin osa heistä opiskelee liiketalouden yksikössä hotelli- ja matkailualaa tai kansainvälistä kaupankäyntiä.
 Yksi isoimmista syistä vietnamilaisten suureen määrään Lappeenrannassa on positiivisen puskaradion voima.
 –Suomella ja LABilla on todella hyvä maine Vietnamissa. Tänne tullaan, koska puskaradio kertoo, että meillä on hyvää koulutusta, upea luonto ja hyvät opettajat, kertoo LAB-ammattikorkeakoulun liiketoimintayksikön johtaja  Milla Laisi-Wessman .
 Laisi-Wessmanin mukaan vietnamilaiseen kulttuuriin kuuluu yhteisöllisyys ja tapa jakaa asioita sukulaisten ja ystävien kesken.
 Thinh suoritti Lut-yliopistossa ydinvoimatekniikan maisterin tutkinnon. Amy taas opiskeli Lappeenrannassa kansainvälisen markkinoinnin maisteriksi. Kare Lehtonen / Yle
 Vietnamilaisia opiskelijoita on myös houkuteltu Lappeenrantaan markkinointimatkoilla, joissa korkeakoulun henkilökunta tapaa opiskelijoita ja heidän vanhempiaan paikan päällä kohdemaassa.
 – Henkilökohtaiset suhteet ovat Vietnamissa erittäin tärkeitä. Jo se, kun vanhemmat tapaavat lyhyesti meidän edustajiamme, luo henkilökohtaisen suhteen heille.
 Laisi-Wessmanin mukaan vanhempia ja nuoria kiinnostaa kovasti tietää lisää opettajista ja mitä koululla konkreettisesti voi opiskella. Hän on itse käynyt noin viidellä markkinointimatkalla Vietnamissa.
 Nyt matkat ovat koronapandemian takia jäissä, mutta niitä on tarkoitus jatkaa tulevaisuudessa.
 – Matkat ovat olleet onnistuneita ja koen ne erittäin tärkeiksi yhtiön tasolla sekä henkilökohtaisesti. Vanhempien kanssa on ollut oikein mukavia kohtaamisia, kun heitä on sattumalta tavannut kampuksella jälkeenpäin.
 Suomalainen talvi yllätti
 Myös Amy Truong päätyi Suomeen osaksi tutun suosituksen kautta.
 – Suomalaisen koulutuksen laatu on hyvin tunnettu Vietnamissa. Moni Suomessa opiskeleva vietnamilainen mainostaa koulutusta sosiaalisessa mediassa. Näin Instagramissa vanhemman opiskelijakaverini kertovan elämästään Suomessa, joten tiesin entuudestaan jotakin maasta, Amy kertoo.
 Amy Truong haaveili useamman vuoden ajan kahvilan perustamisesta. Yliopiston jälkeen hän ajatteli, että jos ei nyt avaa kahvilaa, niin milloin sitten. Kare Lehtonen / Yle
 Alunperin hän aikoi lähteä opiskelemaan muualle, mutta kun hän sai tietää tulleensa hyväksytyksi myös Suomeen, mieli muuttui.
 – Uskon suomalaiseen koulutukseen ja vuonna 2015 ei tarvinnut vielä maksaa lukuvuosimaksua. Päätin uskaltaa kokeilla.
 Tuohon aikaan 17-vuotias Amy asui vielä vanhemmillaan, joten muutto omilleen vieraaseen maahan, jonka kieltä hän ei osannut, jännitti.
 – Ihmiset ovat täällä erittäin ystävällisiä. Muistan, kuinka ensimmäisenä päivänä eräs mies auttoi minua ja ystävääni kantamaan matkalaukkumme opiskelija-asuntoomme.
 Ainoastaan Suomen kylmä ja pimeä talvi yllätti Amyn.
 – Se oli niin erilaista kuin trooppinen ilmasto, mihin olin tottunut!
 Amyn sopeutumista helpotti suuresti Lappeenrannan vahva vietnamilainen yhteisö.
 – Söimme yhdessä vietnamilaista ruokaa ja pelasimme lautapelejä. Kun sain lisää itsevarmuuttta, uskalsin tutustua myös muihin ihmisiin.
 Tea 'n' Roll kahvila on ollut auki reilun kuukauden ajan. Kare Lehtonen / Yle
 Lue seuraavaksi:
 Lapsena naapuri uhkaili Kini Letä, 28, haulikolla – nyt häneltä pyydetään nimmareita marketin kalatiskillä Tiktok-videoiden ansiosta

17-vuotias vietnamilaistyttö näki Instagramissa kuvia Suomesta ja jätti kaiken – 120 nuorta tuli perässä


Summary: Pienistä kunnista löytyvät nuorten aikuisten korkeimmat ja matalimmat rokotusprosentit. Asenteisiin voi vaikuttaa koulun oppilas tai yksi vaikutusvaltainen terveydenhuollon ammattilainen.

Suomessa jyllää asiantuntijoiden mukaan nyt rokottamattomien koronaepidemia. Suurin piirtein 780 000 yli 12-vuotiasta on kokonaan ilman rokotusta.
 Samaan aikaan puhutaan yhteiskunnan avaamisesta, kunhan 80 prosenttia yli 12-vuotiaista suomalaisista on rokotettu kahteen kertaan.
 Entistä ajankohtaisempi on kysymys siitä, miten täysin rokottamattomiin pitäisi suhtautua, kun rajoituksia puretaan.
 – Asiasta on tärkeää keskustella yhteiskunnassa niin, että ymmärretään mitä tehdään. On puhuttu siitä, että rokotetut eivät voi olla rokottamattomien panttivankina, sanoo Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL:n ylilääkäri  Hanna Nohynek .
 Mutta mitä tästä rokottamattomien joukosta tiedetään?
 Ensinnäkin ryhmä on moninainen – rokottamattomia on jonkin verran kaikenikäisissä, eikä rokotettujen tai rokottamattomien taustoja ole tutkittu, Nohynek sanoo.
 Jotain heistä kuitenkin tiedetään: eniten kokonaan rokottamattomia on 25–29-vuotiaissa.
 Nohynek arvioi, että nuorten aikuisten matala rokotuskattavuus liittyy osittain elämäntilanteeseen ja ruuhkavuosiin. Työn, opiskelujen, ystävien tai perhe-elämän keskellä rokotuksiin ehtiminen voi olla yksikertaisesti vaikeaa.
 – Tuon ikäiset elävät kiihkeää elämää. Jos rokotteita ei tuoda hyvin lähelle heitä, niin helpostihan rokotteet voivat jäädä ottamatta logistisista syistä.
 Nohynek muistuttaa, ettei rokotekattavuus ole missään ikäluokassa sataa. Yli 75-vuotiaillakin se on "vain" 95 prosentin tuntumassa.
 – Ikäihmisillä saattaa olla esimerkiksi terveydellisiä syitä, minkä takia he eivät uskalla rokotusta ottaa.
 Miehet suhtautuvat terveysohjeisiin piittaamattomammin
 Rokottamattomissa on jonkin verran enemmän miehiä kuin naisia. Sitä vielä tutkitaan, ovatko poikkeamat sukupuolten rokotuseroissa tilastollisesti merkittäviä, vai liittyvätkö ne esimerkiksi alueen väestörakenteeseen.
 Aikaisemmat tutkimukset tukevat oletusta, että koronarokotuksen jättää ottamatta todennäköisemmin mies kuin nainen.
 – Ylipäänsä tiedetään, että naiset noudattavat hanakammin erilaisia terveysohjeita ja miehet keskimäärin eivät niin hanakasti, Nohynek sanoo.
 Rokotuksesta kieltäytymiseen liittyy osalla ihmisistä ajatus, että tauti jyllää jossain muualla.
 – Voi puuttua ymmärrys siitä, mitä tauti voi pahimmillaan saada aikaan, jolloin tulee tehtyä virheellinen johtopäätös. Ihminen ajattelee, ettei tauti häntä koske, tai hän ei rokotetta tarvitse.
 Keskimäärin koronaviruksen aiheuttama tauti onkin nuoremmille lievempi kuin ikääntyneille.
 – Toivoisin, että ihmiset pohtisivat, mikä on oma todennäköisyys saada vakava tauti. Nuoretkin voi sairastua vakaviin tautimuotoihin.
  Pienissä kunnissa vähän rokotettuja...
 Suomessa on alueita, joissa on selvästi muita vähemmän rokotteen ottaneita.
 Lue lisää :  Sievissä vain hieman yli puolet on saanut koronarokotteen, eikä kunta ole ainoa – taustalla rokotusvastaisuutta, mutta myös lasten määrä vaikuttaa
 Matalan rokotuskattavuuden kuntia yhdistää jonkin verran kunnan koko. Mitä pienempi kunta, sitä todennäköisemmin rokotuskattavuus on maan keskiarvoa matalampi.
 Pohjois-Pohjanmaalla, runsaan tuhannen asukkaan Merijärvellä, vain runsaat 27 prosenttia 25–29-vuotiaista on ottanut ensimmäisen rokotuksen.
 Saman ikäryhmän rokotusprosentit hipovat matalaa päätyä myös Varsinais-Suomessa runsaan tuhannen asukkaan Oripäässä sekä noin 2 800 asukkaan Padasjoella Päijät-Hämeessä. Oripäässä se on yli 35 ja Padasjoella yli 37 prosenttia.
 Eroja selittää joskus yksinkertaisesti matematiikka. Jos ikäluokassa on kaiken kaikkiaan vain kymmeniä ihmisiä, muutamankin ihmisen poisjääminen vaikuttaa.
 Nohynekin mukaan pienten kuntien matalaa rokotuskattavuutta voi selittää myös se, jos lähin rokotuspiste on kaukana kotipitäjästä, tai se on auki vain lyhyen aikaa.
 – Meille on tullut viestiä, että kuntayhtymissä työnjako voi olla sellainen, ettei kaikissa kunnissa saa ykkösannoksia, Nohynek sanoo.
 ...mutta poikkeus vahvistaa säännön
 Mutta pienetkin kunnat ovat erilaisia. Pohjanmaalla noin 5 500 asukkaan Maalahdella on 25–29-vuotiaiden korkein rokotekattavuus: yli 84 prosenttia.
 Etelä-Savossa Puumalassa 16–19-vuotiaiden rokotuskattavuus on yli 96 prosenttia. Ahvenanmaalla on kaiken kaikkiaan maan korkeimmat rokotuskattavuudet.
 Ylen kysely vuoden alussa osoitti, että pienissä kunnissa ihmiset ovat keskimäärin jonkin verran haluttomampia ottamaan rokotuksia kuin kaupungeissa.
 Suurissa kaupungissa oli eniten ihmisiä, jotka vastasivat varmasti tai todennäköisesti ottavansa rokotteen. Alle 50 000 asukkaan kaupungeissa heitä oli toiseksi eniten.
 Yksittäinen opettaja tai oppilas voi vaikuttaa asenteisiin
 Satankunnassa Kokemäellä yläkoulun opettaja lähetti rokotekriittisiä Wilma-viestejä. Tampereen kupeessa Pirkkalassa kunnan ylilääkäri allekirjoitti kannanoton, jossa vastutetaan lasten ja nuorten rokotuksia.
 Onko mahdollista, että auktoriteettiasemassa olevien uhkailevat viestit vaikuttavat rokotushalukkuuteen?
 Nohynekin mukaan kyllä, varsinkin jos henkilöllä on vaikutusvaltaa muihin.
 – Varsinkin jos haittoja korostetaan eikä hyödyistä puhuta, silloin kuva rokotteiden tarpeellisuudesta voi muuttua. Tämä voi johtaa siihen, että epäröidään rokotteen ottamista, ja jos on lisäksi vaikeaa päästä rokotuksiin niin kyllä se voi vaikuttaa.
 Myös työyhteisöissä ja kaveripiirissä karismaattisen tai muuten mielipiteitään voimakkaasti ilmaisevan ihmisen näkemys voi vaikuttaa isompaan porukkaan.
 – On varmasti merkitystä, jos kysymyksessä on vaikuttajayksilö. Koululuokassa saattaa olla yksittäinen oppilas, jolla on voimakas mielipide. Jos kaverit ajattelevat hänen kanssaan samalla tavalla, se voi johtaa siihen, ettei oteta rokotuksia.
 Painostavien viestien ja rokotusten välillä näkyy korrelaatio
 Vaikuttajayksilöillä on valtaa terveyspäätöksiin – tähän johtopäätökseen voi päätyä myös tilastojen valossa.
 Lue lisää:   Yksin Pirkanmaalla kymmenettuhannet jättäneet rokotteen ottamatta – osa pitää koronaa etäisenä, vaikka joka kolmas sairaalapotilas on 20–39-vuotias
 Sekä Kokemäellä että Pirkkalassa yläasteikäisten lasten rokotuskattavuus on maan keskiarvoa matalampi.
 Kokemäellä yläasteikäisistä eli 12–15-vuotiaista ensimmäisen rokotuksen on saanut 58 prosenttia ja Pirkkalassa vajaat 62 prosenttia. Koko maan yläkouluikäisten keskiarvo on noin 65 prosenttia.
 Kokemäellä myös 16–19-vuotiaiden eli ammattikoulu- ja lukioikäisten rokotuskattavuus on selvästi maan keskiarvoa matalampi eli 65 prosenttia. Koko Suomen keskiarvo kertaalleen rokotetuista 16–19-vuotaista on runsaat 73 prosenttia.
 Pirkkalassa tilanne on yhtä ikäluokkaa vanhemmilla eli 16–19-vuotiailla aivan erilainen. Heitä on Pirkkalassa rokotettu enemmän kuin Suomen kunnissa keskimäärin eli lähes 81 prosenttia.
 Myös Pohjois-Pohjanmaalla rokotevastaisilla asenteilla on ollut vaikutusta rokotuskattavuuteen, arvioi seudun peruspalvelukuntayhtymä Kallion johtava ylilääkäri  Risto Olli   Ylelle tiistaina .
 Ideologiaa markkinoidaan muuan muassa sosiaalisessa mediassa. Siihen liittyy myös raha eli vaikuttajilla voi Ollin mukaan olla myös taloudellisia motiiveja.
 Lue lisää:
 Rokotettujen laajasta testaamisesta luovutaan, STM kannustaa suomalaisia kotitestien käyttöön

Suomen vapauttavasta rokotetavoitteesta ollaan vielä kaukana – tämä tiedetään heistä, jotka eivät ole ottaneet ensimmäistäkään rokotetta


Summary: Puolueiden puheenjohtajat keskustelevat keskipäivällä siitä, millainen rooli kunnille jää kun sote-palveluiden järjestäminen siirtyy uusille maakunnille. Ensimmäiset aluevaalit pidetään tammikuussa.

Miten kuntien palveluille ja taloudelle käy, kun suuri osa niiden tehtävistä siirtyy uusille hyvinvointialueille?
 Puoluejohtajat keskustelevat kuntien tulevaisuudesta tänään keskiviikkona Kuntaliiton järjestämässä paneelissa.
 Yle lähettää kello 12 alkavan paneelin suorana Areenassa. Voit katsoa keskustelua klikkaamalla tämän jutun pääkuvaa. Voit myös lukea keskustelun keskeisimmät aiheet tästä jutusta.
 Ensimmäiset aluevaalit pidetään runsaan neljän kuukauden kuluttua, mutta kyseessä ei ole vaalitentti, vaan näkökulma on kunnille jäävässä roolissa.
 Suomeen perustetaan 21 hyvinvointialuetta, joille sosiaali- ja terveyspalveluiden järjestäminen siirtyy kunnilta runsaan vuoden kuluttua. Lisäksi palvelujen järjestäjänä toimii Helsingin kaupunki.
 Uudet aluevaltuustot aloittavat toimintansa maaliskuussa.
 Paneelissa nousee esiin myös esimerkiksi koronaepidemian aiheuttamien kulujen korvaaminen kunnille.
 Tilaisuuteen osallistuvat puoluejohtajat  Sanna Marin  (sd.),  Riikka Purra  (ps.),  Petteri Orpo  (kok.),  Maria Ohisalo  (vihr.),  Li Andersson  (vas.),  Anna-Maja Henriksson  (r.) sekä keskustasta varapuheenjohtaja  Petri Honkonen .

Puoluejohtajat kohtaavat kuntaväittelyssä, mitä kunnille käy tammikuun aluevaalien jälkeen? Katso suorana klo 12


Summary: Alaikäiset ovat joutuneet kahteen vakavaan kolariin Savonlinnassa viimeisen viikon aikana. Kaikkiaan poliisin tietoon on tullut 19 alle 18-vuotiasta kortitonta kuskia kaupungissa tänä vuonna.

Monet alaikäiset ja ajokortittomat nuoret autoilevat Savonlinnassa. Tilanne huolestuttaa poliisia. Virkavallan tietojen mukaan 19 alle 18-vuotiasta on ajellut moottorikäyttöisellä ajoneuvolla kaupungissa tänä vuonna.
 Yleensä nuoret ovat ottaneet vanhempien auton avaimet yöllä näiden nukkuessa ja lähteneet kavereiden kanssa ajelulle kaupungille. Yleinen toimintatapa on tullut ilmi, kun poliisi on selvitellyt tapauksia.
 Viimeisen viikon aikana alaikäiset ovat joutuneet kahteen vakavaan kolariin Savonlinnassa, poliisi kertoo  tiedotteessaan .
 Alle 15-vuotias nuori törmäsi henkilöautolla mönkijään. Mönkijän kyydissä oli kaksi nuorta, joiden hengen säilyminen oli hiuskarvan varassa.
 Toisessa tapauksessa 15-vuotias nuori törmäsi päissään katuvalotolppaan kahdeksankympin tuntinopeudella, poliisi epäilee. Kyydissä oli kaikkiaan viisi nuorta. Törmäyksessä oli poliisin mukaan onnea, sillä kuski ja kyydissä olleet selvisivät siitä luunmurtumilla ja kolhuilla.
 Korvausvastuu voi seurata aikuisuuteen
 Poliisi muistuttaa tiedotteessaan, että edesvastuuton käyttäytyminen liikenteessä vaarantaa paitsi nuoret itsensä myös sivulliset.
 Vahingon sattuessa korvausvastuu tipahtaa nuoren niskaan ja voi seurata pitkälle aikuisuuteen asti vakuutusyhtiön tai liikennevahinkokeskuksen perintänä.
 Tapauksista on tähän mennessä selvitty loukkaantumisilla ja autojen korjausvaurioilla.
 Poliisi toivoo, että vanhemmat ottaisivat asian puheeksi nuorten kanssa ja kävisivät läpi pelisääntöjä ja vaaroja.
 – Kyseessä on erittäin vakava ja vaarallinen ilmiö, jonka seuraukset vaurioittavat henkisesti yhden vakavan kolarin sattuessa kymmeniä ihmisiä lopuksi ikää, poliisi kirjoittaa tiedotteessaan.

Alaikäiset vievät vanhempien autonavaimet yöllä ja kaahaavat kortitta kaupungilla – poliisi huolissaan: "Erittäin vakava ja vaarallinen ilmiö"


Summary: Syyttäjän mukaan Haitin pääministeri Ariel Henry oli yhteydessä henkilöön, jota epäillään maan presidentin murhan suunnittelijaksi. Haitin presidentti Jovenel Moïse ammuttiin hyökkäyksessä kotiinsa heinäkuun alussa.

Haitin pääministeri  Ariel Henry  on erottanut maan yleisen syyttäjän, joka aikoi nostaa häntä vastaan syytteen osallisuudesta presidentin murhaan.
 Yleisen syyttäjän  Bed-Ford Clauden  mukaan puhelutiedot paljastavat, että pääministeri oli kahdesti yhteydessä presidentin murhan suunnittelijaksi epäiltyyn henkilöön samana yönä, kun presidentti murhattiin.
 Murhan pääsuunnittelijaksi epäillään oikeusministeriön entistä työntekijää. Hän työskenteli korruption vastaisessa yksikössä, mutta sai potkut toukokuussa, koska häntä syytettiin eettisten sääntöjen rikkomisesta.
 Pääministeri Henry on puolustanut häntä julkisesti. Pääepäilty on tällä hetkellä pakosalla.
 Presidentti Jovenel Moïsen (taulussa ja paidassa) muistotilaisuus järjestettiin Cap-Haitien'ssa 22. heinäkuuta. Orlando Barria / EPA
 Presidentti nimitti pääministerin hieman ennen kuolemaansa
 Presidentti  Jovenel Moïse  ammuttiin asuntoonsa tehdyssä hyökkäyksessä  heinäkuun alussa .
 Murhaan osallisuudesta on pidätetty yli 40 henkilöä. Viranomaisten mukaan  hyökkäyksen tehneeseen ryhmään  kuului 26 Kolumbian kansalaista.
 Presidentti nimitti Henryn pääministeriksi vain päiviä ennen kuolemaansa.
 Nimityksellä hän pyrki lieventämään poliittisia jännitteitä, jotka olivat syntyneet muun muassa siitä, että maassa ei ollut saatu järjestettyä uusia presidentinvaaleja. Vaalien piti olla jo vuonna 2018, ja niitä suunniteltiin tälle vuodelle.
 Arvostelijat olivat syyttäneet 53-vuotiasta Moïsea diktatuuripyrkimyksistä ja vaativat häntä eroamaan. Moïse oli jatkanut presidenttinä asetuksella.
 Ariel Henry oli puolestaan etsinyt sopua eri poliittisten ryhmien välille. Nyt häntä varjostavat epäilyt osallisuudesta murhaan.
 Syyttäjä halusi estää pääministeriä pakenemasta maasta
 Pääministeri Ariel Henry kuittasi politikointina syyttäjän pyynnön kuulla häntä murhatutkinnassa. Henry ei vastannut mitään esitettyihin syytöksiin.
 Syyttäjä Bed-Ford Claude kehotti olemaan päästämättä pääministeriä pois maasta ja pyysi murhatutkintaa johtavaa tuomaria nostamaan syytteen tätä vastaan.
 Tämän jälkeen Henry erotti Clauden tiistaina "vakavan hallinnollisen hallinnollisen virheen vuoksi" ja nimitti hänen tilalleen uuden yleisen syyttäjän.
 Uutistoimisto Reutersin mukaan on epäselvää, oliko erottaminen laillinen. Haitin perustuslain mukaan vain presidentti voi nimittää tai erottaa syyttäjiä, ja murhatun presidentin virka on edelleen täyttämättä.
 Haiti on yhä ilman presidenttiä
 Haiti on ollut siis heinäkuusta asti ilman presidenttiä.
 Maan senaatti valitsi heinäkuussa väliaikaiseksi presidentiksi puhemiehensä  Joseph Lambertin . Mitään virkaanastujaisia ei kuitenkaan järjestetty.
 Myöhemmin poliittiset ryhmät päättivät olla nimittämättä väliaikaista presidenttiä.
 Keskiviikkona senaatin oli määrä vahvistaa Lambertin nimitys, mutta seremoniaa on lykätty parlamentin ulkopuolella puhjenneiden yhteenottojen ja ammuskelun takia.
 Haitin senaatin puhemies Joseph Lambert (oikealla) ja alahuoneen puhemies Gary Bodeau vuonna 2018 Haitin vuoden 2010 maanjäristyksen muistotilaisuudessa. Jean Marc Herve Abelard / EPA
 Pääministeri Henry ilmoitti lauantaina, että maan tärkeimmät poliittiset ryhmät olivat sopineet väliaikaisesta hallituksesta.
 Henryn johtaman hallituksen on määrä olla vallassa seuraaviin presidentinvaaleihin asti. Samalla on tarkoitus järjestää kansanäänestys uudesta perustuslaista.
 Kun entinen presidentti Moïse yritti järjestää vaalit ja perustuslakiäänestyksen, hänen arvostelijansa tyrmäsivät yrityksen puolueellisena ja pyrkimyksenä diktatuuriin.
 Moïsen tukijat taas väittävät, että presidenttiä rangaistiin korruptoituneen eliitin jahtaamisesta ja yrityksestä karsia kohtuuttomia etuoikeuksia.
 Aiheesta aiemmin:
 Haitin surmattu presidentti johti läntisen pallonpuoliskon köyhintä maata – Miksi avustusmiljardit eivät ole nostaneet saarivaltiota jaloilleen?
 Haitin presidentin salamurhaan osallistui poliisin mukaan ainakin 28 ihmistä, kahdeksan epäiltyä on yhä karkuteillä
 Haitin presidentin surmaajat tekeytyivät huumepoliiseiksi – kaksi epäiltyä otettu kiinni, neljä kuoli taistelussa turvallisuusjoukkojen kanssa
 Haitin presidentti Jovenel Moïse murhattiin – virkakautta leimasi poliittinen epävakaus, köyhyys ja rikollisuus
 Haitissa surmatun presidentti Moïsen puoliso kertoo salamurhan tapahtuneen "silmänräpäyksessä"
 Haitin surmatun presidentin leski Martine Moïse palasi kotiin – oli hoidettavana Miamissa

Haitissa kuohuu: Syyttäjä epäili pääministeriä presidentin murhasta – pääministeri erotti syyttäjän


Summary: Hallitus päätti budjettiriihessä nostaa opintotuen tulorajaa 20–25 prosenttia ensi vuodeksi. Kelan etuuspäällikkö kyseenalaistaa, onko töihin kannustaminen tulorajoja laskemalla oikea keino, kun moni uupuu jo nyt opiskellessaan ja tehdessään töitä.

Opintotuen tulorajojen korotus on vain hetkellinen apu, arvioi Suomen ylioppilaskuntien liiton puheenjohtaja  Annika Nevanpää .
 Sanna Marinin  (sd.) hallitus päätti budjettiriihessä, että opintotuen tulorajaa nostetaan väliaikaisesti 20–25 prosenttia vuodelle 2022. Täyden opintotuen nostava opiskelija voisi tienata 10 000 euroa vuodessa menettämättä opintotukea. Nykyisin summa on liki 8 400 euroa.
 Suomen ylioppilaskuntien liiton puheenjohtaja Annika Nevanpää ja etuuspäällikkö  Piia Kuusisto  Kelasta keskustelivat aiheesta Ylen aamun haastattelussa.
 – Opiskelijat haluavat tulorajat ylös, siitä ollaan iloisia, että tällainen päätös saatiin. Mutta se, että kyseessä on vuoden määräaikainen toimenpide on harmihomma. Jos mietitään, miten se vaikuttaa opiskelijoiden käyttäytymiseen, niin nyt se välittää viestin, että ensi vuonna voit tienata vähän enemmän. Sen sijaan, että voisi miettiä pidemmälle aikavälille omaa työssäkäyntiään, Nevanpää kuvailee.
 Piia Kuusisto huomauttaa, ettei opiskelijoiden tulorajoissa oikeastaan ole ollut kehitystä viime vuosina. Viimeksi selkeä tulorajankorotus tehtiin vuonna 2008. Silloin rajoja nostettiin 30 prosenttia. Indeksikorotuksia on tehty joka toinen vuosi.
 – Ovathan ne tulorajat jääneet matkan varrella jalkoihin, Kuusisto sanoo.
 Tuesta 70 prosenttia on lainaa
 Viime hallituskaudella opintotukea muutettiin lainapainotteiseksi. Nykyisin korkeakouluopiskelija saa opintorahaa noin 250 euroa kuukaudessa. Päälle hän voi saada 650 euroa opintolainaa. Yhteensä siis 900 euroa, josta 70 prosenttia on lainaa.
 Jos opiskelija suorittaa tutkintonsa määräajassa, hän saa lainasta 6 000 euron hyvityksen. Lainaa on maksettava itse takaisin vähintään 2 000 euroa.
 Ennen opintotukea sai noin kuudelle opintovuodelle, nykyisin viidelle vuodelle ja kolmelle kuukaudelle.
 – Tiukilla mennään, tiedossa on, että tuhansilla opiskelijoilla tukikuukaudet loppuvat kesken, Nevanpää kertoo.
 Lisäksi tuet on porrastettu kandidaatin tutkinnon tukeen ja maisterin tutkinnon tukeen. Tuki voi siis katketa kesken opintojen, vaikka opiskelija jo tekisi maisteriopintoja.
 "Tuki on nyt heikompi kuin 90-luvun lamavuosina"
 Juha Sipilän  (kesk.) hallitus säästi koulutuksesta. Opiskelijat odottivat Marinin hallitukselta korjausliikkeitä, mutta Nevanpään mukaan ne ovat jääneet tekemättä.
 – Eipä ole näkynyt muuta kuin lupauksia siitä, että emme leikkaa lisää, Nevanpää huomauttaa.
 – Meillä on nyt heikompi opintotuki, kuin mitä se on ollut 90-luvun laman aikana. Puhutaan todella heikosta opiskelijoiden toimeentulosta. Vaikea on olla tyytyväinen nykyiseen hallitukseen. Korkeakouluopiskelijat eivät ole prioriteetti tällä hallituskaudella, Nevanpää sanoo.
 Korkeakouluopiskelijoiden terveydentilatutkimuksessa opiskelijat ovat antaneet huolen toimeentulosta hyvinvoinnin heikentymisen ykkössyyksi.
 – Meillä on syventyvä mielenterveyskriisi. Kuullaan huolipuheita, mutta mitään ei silti tapahdu, Nevanpää sanoo.
 – Toivomme, että pääsisimme pohjoismaiselle tasolle, että opiskelijat voisivat täyspäiväisesti opiskella, eivätkä keskittyä tulonhankkimiseen jostain muualta, Nevanpää sanoo.
 Kuusisto huomauttaa, että esimerkiksi Norjassa opintotuki koostuu vain opintolainasta. Tanskassa ja Ruotsissa opintorahan osuus on isompi kuin Suomessa, mutta sielläkin mukana on lainaosuus kuten Suomessa.
 – Muihin Suomen sosiaaliturvaetuuksiin verrattuna opintotuki ei ole tasoltaan huono, Kuusisto sanoo.
 Päättäjillä oli lähtökohta, että opiskelu on investointi tulevaisuuteen ja investointia voi rahoittaa lainarahalla, Kuusisto selittää taustoja.
 – Suomi saa jo nyt noottia heikosta perusturvasta. Opiskelijat ovat reilusti köyhyysrajan alapuolella. Lainankin kanssa meillä on pohjoismaista heikoin tulotaso, Nevanpää huomauttaa.
 Moni uupuu jo nyt, onko töihin kannustaminen oikea keino?
 – Onko tämä oikea viesti? Onko oikea tapa kehittää opintotukea nostamalla tulorajoja, kun moni uupuu jo nyt opiskellessaan ja tehdessään töitä, kysyy Kuusisto.
 SYL vaatii kokonaisvaltaista opintotukiremonttia.  Sosiaaliturvan kokonaisuudistus  on tulossa ja opiskelijoiden tilannetta käytäneen silloin läpi.
 – Me haluamme mennä kohti perusturvaa. Valitettavasti nytkin opiskelijat ovat sivulause [sosiaaliturvan kokonaisuudistuksen] raporteissa, Nevanpää kuvailee.
 – Opiskelijoiden pitäisi pystyä käymään ulkomaan vaihdossa, kokeilla sivuaineita, sen sijaan, että he laskevat tulorajoja ja miettivät, millä selviävät seuraavan kuukauden, Nevanpää sanoo.
 Katso koko keskustelu Yle Areenassa .
 Lue lisää aiheesta:
 Opiskelijat toivovat, että opintotuen tulorajojen korotus jäisi pysyväksi – nyt työtunnit pitää laskea tarkkaan, jos haluaa pitää tuet
 Apatiaa ja motivaatio nollissa? Opiskelijoista huolestuttavan moni kokee nyt uupumusta – älä syyllistä itseäsi ja 3 muuta neuvoa kadonneen motivaation varalle

Opiskelijoiden tulorajat ovat jääneet jalkoihin, mutta onko niiden nostaminen ja töihin kannustaminen oikea ratkaisu? Kelan päällikkö epäilee


Summary: Ennusteen mukaan asuntomarkkinoilla hinnat kohoavat tänä vuonna vauhdikkaimmin vuosikymmeneen. Ensi vuoden näkymät ovat hiukan kohentuneet, ja bruttokansantuotteen ennustetaan kasvavan kolme prosenttia.

Danske Bank ennustaa Suomen talouskasvun nousevan tänä vuonna 3,3 prosenttiin. Pankki nostaa ennustettaan selvästi, sillä aiempi ennuste povasi vuoden talouskasvuksi 2,6 prosenttia.
 Myös ensi vuoden näkymät ovat hiukan kohentuneet ja bruttokansantuotteen ennustetaan kasvavan kolme prosenttia.
 – Loppuvuoden ja talven näkymät ovat pysyneet pitkälti ennallaan edellisen ennusteen tekemisen jälkeen. Sen sijaan toteutunut kehitys on ollut osin ennustettua parempaa. Ensi vuonna talous kasvaa yhä vauhdikkaasti hyvän kasvuperinnön ansiosta, mutta tämän jälkeen kasvu hidastuu, Danske Bankin ekonomisti  Jukka Appelqvist  sanoo tiedotteessa.
 Danske Bankin mukaan talous on toipunut voimakkaasti koronakriisistä eikä virustilanne näytä merkittävästi uhkaavan talouskehitystä. Talouskehitystä kannattelee kuluttajien patoutuneen kysynnän purkautuminen.
 Pankki arvioi myös, että asuntomarkkinoilla hinnat kohoavat tänä vuonna vauhdikkaimmin vuosikymmeneen eli valtakunnallisesti keskimäärin 3,8 prosenttia. Ensi vuonna Danske ennakoi tilanteen tasaantuvan ja asuntojen hintojen palaavan kuluttajahintojen nousutahdin linjaan.
 "Odotukset maailmantalouden elpymiselle korkealla"
 Koronarokotusten edistyminen luo uskoa myös maailman markkinoiden laajempaan elpymiseen.
 – Tuhoja on tullut, mutta ei siinä mitassa kuin 2020 keväänä. Odotukset maailmantalouden elpymiselle vuoden 2021 loppupuolella ovat edelleen korkealla, Dansken pääekonomisti  Pasi Kuoppamäki  sanoo tiedotteessa.
 Talouksien elpyminen ja kohonnut inflaatio ovat ennusmerkkejä siitä, että keskuspankit supistavat elvytysohjelmiaan ja pohtivat rahapolitiikan normalisoimista. Danske Bankin mukaan Yhdysvaltojen keskuspankki saattaa nostaa ohjauskorkoaan ensi vuoden loppupuolella, mutta Euroopan keskuspankki tuskin tekee korkomuutoksia vielä ensi vuonnakaan.
 Vaikka koronarokotusten edistyminen suurilla talousalueilla luo mahdollisuuksia, on kehittyvien maiden heikko rokotuskattavuus samalla uhka maailmantaloudelle. Pahin skenaario olisi Danske Bankin mukaan se, että maailmalla kehittyisi rokotesuojaa kiertäviä virusmuunnoksia, jotka vaarantaisivat epidemian hallinnan kaikkialla.
 Lue myös:
 Näin nopeaa hintojen nousua nähtiin Suomessa viimeksi lähes vuosikymmen sitten – nousua pidetään tervetulleena, mutta PTT näkee siinä myös uhkakuvia
 Työllisiä on enemmän kuin koskaan ja talous kasvaa kohisten – Professori: Hallituksen nyt päättämät toimet voivat jopa heikentää työllisyyttä

"Virus ei näytä merkittävästi uhkaavan talouskehitystä" – Danske Bank nostaa ennustettaan Suomen talouskasvusta selvästi


Summary: Historiallinen muinaismuisto nostettiin turvaan hylkyvarkailta. Laboratoriotutkimusten jälkeen se päätyy Suomen merimuseoon.

Museoviraston meriarkeologi  Minna Koivikko  koki yhden uransa huippuhetkistä viikonloppuna, kun hän sai käsiinsä 1700-luvulla uponneesta hylystä nostetun leijonan päätä esittävän koristeveistoksen.
 – Siinä on samaa herkkyyttä kuin oman vauvan pitelemisessä. Sitä ymmärtää, että nyt ollaan jonkin ihmeellisen äärellä.
 Meriarkeologi Minna Koivikko koki ikimuistoisen hetken, kun Badewannen sukeltajat nostivat leijonanpään pintaan. Jouni Polkko, Badewanne.
 Kasuunihylyksi kutsuttu laiva löydettiin Kirkkonummen edustalta noin kuudenkymmenen metrin syvyydestä jo kymmenisen vuotta sitten.
 Harvinaisen hyvin säilynyt hylky on vieläkin monin tavoin mysteeri tutkijoille. Ei tiedetä, mistä maasta kolmekymmentä metriä pitkä sotalaiva saapui, ketkä sillä purjehtivat, tai selvisikö kukaan uponneesta laivasta hengissä.
 – Tämä hylky on jännä tapaus. Se ei antaudu helpolla. Ei ole löytynyt sellaista johtolankaa, jonka avulla oltaisiin saatu purettua sen identiteetti.
 Koristeen materiaalia ei ole vielä tutkittu, mutta Koivikko arvelee, että se saattaa olla tammipuuta. Jouni Polkko, Badewanne.
 Viikonloppuna meren syvyyksistä nostettu reliefimäinen leijonanpää koristi laivan ranapalkkia, jota käytettiin ankkureiden operointiin. Sen englanninkielinen nimitys on  cathead  eli kissanpää.
 Koivikko ei ole varma siitä, miksi ranapalkkeja koristeltiin kissaeläimillä 1700-luvulla.
 – Se on hyvä kysymys. Pitäisi mennä merimytologian puolelle. Voisikohan se johtua siitä, että kissalla on monta henkeä, hän pohtii.
 Badewannen sukeltajat kartoittavat Itämeren hylkyjä. Jouni Polkko, Badewanne.
 Museovirastolla ei ole tiimiä, joka pystyisi sukeltamaan sellaiseen syvyyteen, jossa Kasuunihylky makaa.
 Vapaaehtoisista sukeltajista koostuva Badewanne-ryhmä on kartoittanut Itämeren hylkyjä jo parikymmentä vuotta. Badewannen sukeltajat noutivat myös leijonanpään merenpohjasta.
 Koivikko sai ottaa muinaisen esineen vastaan tutkimusaluksella.
 – On legendaarinen hetki, kun se tulee pintaan ja laatikko avataan. Se näkee päivänvalon satojen vuosien jälkeen. Tällaiset hetket elämässä jättävät isoja muistijälkiä. Vieläkin nousee iho kananlihalle, kun puhun tästä.
 Jossain vaiheessa leijonanpää irtosi ranapalkista ja putosi merenpohjaan. Kooltaan se on noin 30 cm x 30 cm ja paksuudeltaan alle 5 cm. Jouni Polkko, Badewanne.
 Yleensä hylkyjen osat jätetään paikalleen meren pohjaan vedenalaiseksi kulttuuriperinnöksi. Sukeltajat voivat käydä kuvaamassa koristeita, jotta muutkin saavat ihailla niitä. Muinaismuistot ovat muinaismuistolain mukaan Suomen kansallisomaisuutta.
 Esimerkiksi Kasuunihylyn keulakoriste on edelleen paikallaan.
 – Komea mieshahmo liittyy varmaankin kreikkalaiseen mytologiaan. En tiedä, onko hän Poseidon vai kuka. Se on vielä selvittämättä.
 Leijonanpää päätettiin kuitenkin nostaa ylös talteen, koska se oli irronnut ranapalkista ja pudonnut merenpohjaan.
 – Valitettavasti on ihmisiä, jotka sukeltavat ja kajoavat löytöihin. Tämä komea veistospalanen saattaisi helposti lähteä vorojen mukaan.
 Leijonanpää on jo viety tutkittavaksi laboratorioon Kansallismuseon konservointikeskukseen.
 – Toivon, että koristeen avulla saataisiin jotain lisätietoa hylystä.
 Myöhemmin leijonanpää pääsee kaikkien ihailtavaksi Suomen merimuseoon Kotkaan.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkona 15.9.2021 kello 23 saakka.
 Lue myös:
 85 metrin syvyydestä Suomenlahdesta löytyi ainutlaatuinen hylky, ja nyt se varmistui 400 vuotta vanhaksi – iän paljasti peräpeilin vuosiluku

Suomenlahden pohjasta sukellettu veistos koristi 1700-luvulla uponnutta sotalaivaa – arkeologi toivoo, että se avaa mystisen hylyn salaisuutta


Summary: Helsingin käräjäoikeus tuomitsi viime tiistaina Juha Sipilän kimppuun käyneen miehen sakkoihin pahoinpitelystä.  Mies ei valita tuomiostaan hovioikeuteen.

Entisen pääministerin  Juha Sipilän  (kesk.) pahoinpitelystä tuomittu mies ei ole ilmoittanut Helsingin käräjäoikeuteen tyytymättömyyttään saamastaan sakkotuomiosta.
 Se tarkoittaa sitä, että jutun käsittely ei jatku hovioikeudessa. Miehen saama sakkotuomio on nyt lainvoimainen.
 Yle seurasi oikeudenkäyntiä tässä jutussa
 Käräjäoikeus  tuomitsi Sipilän pahoinpitelijän  viime viikon tiistaina pahoinpitelystä 80 päiväsakon sakkorangaistukseen. Maksettavaa miehelle kertyi yhteensä 480 euroa.

 Sipilä oikeudessa: Nyt tulee oikein kunnolla turpiin
 Kohua herättänyt  pahoinpitely tapahtui  tammikuun alussa eduskuntatalon lähistöllä.
 Juha Sipilä osallistui itse oikeudenkäyntiin viime viikolla. Sipilä kertoi oikeudessa, että hän oli ylittämässä tietä Arkadiankadulla ja puhui puhelimessa, kun vastaantullut mies tunnisti hänet.
 – Mies aloitti huorittelemalla keskustelun ja puhui turpaan antamisesta. Mitään asiallista ei hänen suustaan tullut, Sipilä kertoi käräjäoikeudelle.
 Mies oli lähtenyt seuraamaan Sipilää ja löi häntä selkään.
 – Sitten hän sanoi, että nyt tulee oikein kunnolla turpiin. Sanoin puhelimessa olleelle henkilölle, että tämä ei taida jättää rauhaan, kutsu poliisi, Sipilä kuvaili tapahtumaa oikeudessa.
 Helsingin käräjäoikeus käsitteli pahoinpitelyjutun ripeästi ja antoi tuomionsa samana päivänä, kun syytteet luettiin.
 Käräjäoikeus korosti tuomiossaan pitävänsä poliitikkoihin ja virkamiehiin kohdistuvaa epäasiallista vaikuttamista ja maalittamista erittäin moitittavana.
 Eduskunnan turvallisuuspäällikkö sai potkut
 Suomessa poliitikkoihin kohdistuneet pahoinpitelyt ovat hyvin harvinaisia.
 Sipilän pahoinpitelystä seurasi myös erikoinen tapahtumaketju, jonka lopputuloksena eduskunnan turvallisuuspäällikkö  Jukka Savola  irtisanottiin.
 Sipilään kohdistunut hyökkäys oli tallentunut eduskunnan valvontakameraan videolle. Eduskunnan turvallisuusjohtaja Savola luovutti videon medialle. Savola myös kuvaili pahoinpitelyä julkisuudessa "tönäisynä".
 Eduskunnan kansliatoimikunta katsoi, että se menetti luottamuksen turvallisuuspäällikköön, koska Savola ei kertonut eduskunnan muulle virkajohdolle päätöksestään luovuttaa turvakameran kuvaa medialle.
 Kansliatoimikunta myös katsoi, että Savolan kommentit pahoinpitelystä olivat Sipilän kertomaan verrattuna vähätteleviä.
 Eduskunnan turvallisuusjohtajan tehtävästä erotettu Jukka Savola  on valittanut  irtisanomisestaan Helsingin hallinto-oikeuteen.
 Lue lisää:
 Ex-pääministerin pahoinpitelijälle ankara sakkorangaistus käräjäoikeudessa – Juha Sipilä: lyöjä sanoi, että "nyt tulee oikein kunnolla turpiin"
 Ex-pääministeri Juha Sipilään käytiin käsiksi eduskunnan edustalla, poliisi tutkii – Sipilä MTV:lle: Kimppuuni käytiin nyrkein
 Yle sai haltuunsa eduskunnan turvallisuusjohtajan potkujen perustelut: peitteli osuuttaan ja vähätteli Sipilän lausumaa, Savola kiistää väitteet

Ex-pääministerin Juha Sipilän pahoinpitelyjuttu ei etene hovioikeuteen – pahoinpitelystä tuomittu mies tyytyi sakkotuomioonsa


Summary: Paikallisten taiteilijoiden tempaus on osa valtakunnallista liikenneturvallisuusviikkoa. Muuttuuko suojatietä ylittävä ihminen näkyväksi, kun päälle puetaan eläinasu?

Kajaanin keskustassa nähdään keskiviikkoaamuna äänetön eläinjoukko pyrkimässä suojatien yli.
 Tempauksen takana on vapaa ammattiteatteri Vaara-kollektiivi. Performanssi käsittelee liikenneturvallisuutta.
 – Se, että hahmot ovat hiljaa, on tehokeino. Sillä halutaan herättää huomio, selittää teatterintekijä  Sara Saxholm .
 Aamun performanssilla taiteilijat haluavat muistuttaa kaupunkilaisia siitä, että on autoilijan velvollisuus päästää jalankulkija suojatien yli tilanteesta riippumatta.
 Esitys on osa  valtakunnallista liikenneturvallisuusviikkoa , jonka teemana on "näe ja näy".
 Yle on paikalla, kun taiteilijat järjestävät performanssin Kajaanin keskustassa. Kello 8.00 alkavassa suorassa lähetyksessä toimittaja Arto Loukasmäen haastattelussa on myös vanhempi konstaapeli Heikki Klemetti. Voit seurata lähetystä tämän jutun pääkuvaa klikkaamalla.
 Sara Saxholmin mielestä jalankulkijoiden oikeuksia ei aina kunnioiteta Kajaanissa.
 – Varsinkin muualta muuttaneet ovat kertoneet, että suojatiellä kulkevan huomioiminen on poikkeuksellisen huonoa.
 Hänen mukaansa Kajaanin keskustassa ongelmapaikkoja on esimerkiksi Lönnrotinkadulla ja Pohjolankadulla. Suojatien edessä tuntuu, etteivät kumpikaan, autoilija tai jalankulkija, tiedä liikennesääntöjä.
 – Siellä on arpomista, että saako mennä suojatien yli vai eikö saa mennä. Autoilijahan ei voi päättää, että huvittaako pysähtyä suojatien kohdalle.
 Suojaako suojatie?
 Jalankulkijoiden henkilövahingot ovat puolittuneet kymmenen vuoden aikana.
 Liikenneturvan mukaan kolmen viime vuoden aikana on kuollut vuosittain keskimäärin 21 ja loukkaantunut 360 jalankulkijaa. Uhreista joka viides on kuollut suojatiellä, ja siellä on tapahtunut myös 60 prosenttia loukkaantumisista.
 – Pitää muistaa, että suojatie on vain maalia tien pinnassa. Vaikka tienkäyttäjät näkevät merkinnän, ei se tee siitä sen suojaavampaa, jos emme käyttäydy kuten tilanne edellyttää, sanoo Liikenneturvan yhteyspäällikkö  Eero Kalmakoski .
 Mukana on myös inhimillinen riski, sillä jalankulkijat ja autoilijat ovat liikenteessä erilaisilla valmiuksilla ja asenteilla.
 Tieliikennelakia uudistettiin runsas vuosi sitten. Silloin lakiin kirjattiin periaatteena tienkäyttäjän ennakointivelvollisuus.
 Kalmakoski pitää tätä hyvänä, koska käytännössä se tarkoittaa, että ennakoidaan eteen tulevia tilanteita – ja siihen turvallinen liikkuminen perustuu.
 Myös suojatiesäädäntö sai tarkennuksia. Nyt kuljettajien on annettava tietä jalankulkijalle, joka on suojatiellä tai valmistautuu menemään sille, siinä missä aikaisemmin puhuttiin suojatielle astumisesta.
 Suojatien eteen pysähtynyttä ajoneuvoa ei saa ohittaa viereiseltä kaistalta pysähtymättä, jos näkymä suojatielle on rajoittunut jollakin tavalla. Tämä voi tarkoittaa vaikkapa katutyötä tai roskalavaa.
 – Siinä on haluttu lähteä suojaamattoman liikenteen eli jalankulkijoiden turvallisuuden parantamisesta. Suojaamaton osapuoli on aina se, joka kärsii eniten. Siksi suojatien pitää olla äärimmäisen tärkeä, Kalmakoski kertoo.
 Voit keskustella aiheesta torstaihin 16. syyskuuta kello 23:een asti.
 Lue seuraavaksi:
 Uusi tieliikennelaki on nyt voimassa – tiedä ainakin tämä
 15–24-vuotiaiden liikenneturvallisuus on Suomessa alle EU:n tasoa – pitäisikö ikäpoikkeuslupaa tiukentaa?
 Ely-keskus parantaa jalankulkijoiden turvallisuutta poistamalla suojateitä

Pysähtyykö kuski, kun suojatielle pyrkii hiljainen eläinhahmo? Kajaanissa taiteilijat tarttuvat nyt liikenneturvaan – suora lähetys kello 8


Summary: Luonnonmetsätyöryhmän julkaisema viesti ja kuvat Lieksan Piilosensärkkien Natura-alueen hakkuista nostivat ihmiset takajaloilleen.  Maisemasta on hävinnyt yli sata vuotta vanhoja mäntyjä. Metsähallituksen mukaan luonnonsuojelujärjestöt hyväksyivät työt ennen hakkuita.

Metsähallitus teki hakkuita Piilosensärkkien Natura-alueella Lieksassa tammikuussa. Alueella on muun muassa vanhoja mäntyjä ja kirkkaita lampia, ja harjulla kulkee Karhunpolku-retkeilyreitti.
 Luonnonmetsätyöryhmän joensuulainen työntekijä  Joni-Matti Kusmin  julkaisi syyskuussa alueen hakkuista kuvia yhteisöpalvelu Twitterissä. Metsästä oli kaadettu mäntyjä, joista vanhimmat olivat Kusminin mukaan vuosirenkaiden perusteella 150-vuotiaita.
 Harjulla kasvaneen mannyn kanto ei ole järeä, mutta puulla on ollut vuosirenkaiden perusteella ikää yli 100 vuotta.  Tanja Perkkiö / Yle
 Luonnonmetsätyöryhmä on Koneen Säätiön rahoittama työryhmä, joka kartoittaa pääasiassa Suomen valtion omistamia arvokkaita suojelemattomia metsäalueita.
 Suojelualueella tehdyistä harjumetsän avohakkuista on syntynyt kiivas sanailu sosiaalisessa mediassa.
 Vaikka Piilosensärkkien hakkuissa ei ole rikottu lakia, arvometsien inventoijaa kismittää, ettei tapaus ole suinkaan ainutlaatuinen.
 – Tämä on hyvin tyypillinen hakkuu, joita Suomessa tehdään yleisesti Natura-alueilla. Halusin tuoda esille, millä tavalla metsätaloutta harjoitetaan valtion mailla myös tällaisissa luonnoltaan hyvin arvokkaissa metsissä, toteaa Joni-Matti Kusmin.
 Metsähallitus: "Meidän puolelta on tehty kaikki voitava"
 Piilosensärkkien metsissä työkone jyrisi tämän vuoden tammikuussa. Metsähallituksen tiimiesimies  Antti Saari  Lieksasta kertoo, että ajankohta oli huolella mietitty – talven lumen ja jään haluttiin suojelevan maastoa.
 Metsähallituksen tiimiesimies Antti Saarta somekohu harmittaa. "Emme pääse puolustautumaan, vaikka teimme ennen hakkuuta voitavamme."  Tanja Perkkiö / Yle
 Samalla lumi kuitenkin muodosti näköesteen ja työkone ajoi lahojen, sammalten ja jäkälien peittämien maapuiden yli.
 – Ei kukaan tietysti aja tahallaan maapuiden yli. Siellä on kuljettaja ajanut suunnittelemaansa ajoreittiä, ja puu on ollut lumen alla. Kuljettaja ei lähtenyt ajelemaan uutta uraa, vaan käytti samoja, kun vahinko oli jo käynyt, kuvailee Antti Saari.
 Natura 2000 on Euroopan Unionin ohjelma, jolla on Suomessa suojeltu kymmeniä tuhansia hehtaareja arvokkaita elinympäristöjä ja luontotyyppejä.
 Niin Suomen luonnonsuojeluliitto kuin Greenpeacekin hyväksyivät hakkuut ennen niiden toteuttamista. Myöskään ely-keskuksella ei ollut asiasta huomautettavaa. Metsähallituksen Metsätalous Oy kävi luonnonsuojelujärjestöjen kanssa osallistavat järjestöneuvottelut ennen hakkuita.
 – Meidän puolelta on tehty kaikki voitava. Nyt sitten Koneen Säätiön rahoittamien inventoijien mielestä tämä hakkuu ei ollut ok, sanoo Saari viitaten Luonnonmetsätyöryhmään.
 Maassa makaavat, jo lahonneet puut ovat arvokkaita metsän monimuotoisuudelle. Maapuilla kasvaa sammalia ja jäkäliä sekä elää hyönteisiä. Tanja Perkkiö / Yle
 Natura-alueet arvioitava uudelleen?
 Luonnonmetsätyöryhmä toimii eri puolilla Suomea, ja sen tehtävänä on kartoittaa valtion omistamia arvokkaita metsäalueita.
 Joni-Matti Kusminin mukaan työryhmän eteen on tullut säännöllisesti hienoja ikimetsiä, joissa on jopa tuoreita leimikoita eli hakkuualueita.
 Joni-Matti Kuismin arvioi Pohjois-Karjalan metsiä. Hänen mukaansa Piilosensärkän harjumetsä on menettänyt merkittävän osan arvostaan hakkuun myötä.  Tanja Perkkiö / Yle
 Työryhmä kokee ongelmalliseksi Natura-alueiden metsänhoidon, jos hakkuita tehdään Lieksan mallin mukaan.
 – Ehkä suurin ongelma on, että Natura-alueet on kartoitettu erittäin puutteellisesti. Monilla alueilla on myös tapahtunut 20 vuodessa kehitystä. Tässä olisi suuri tarve arvioida uudelleen Suomen Natura-alueet, pohtii Kusmin.
 Piilosensärkän noin 260 hehtaarin alue on suojeltu geologisesti ja maisemallisesti merkittävänä harjujakson osana. Alueella on selänteitä, harjudeltoja, harjukuoppia ja kirkasvetisiä lampia. Alueen arvioidaan olevan luonnon- ja maisemansuojelun kannalta valtakunnallisesti arvokas, varsin luonnontilainen harjualue.
 Hakkuuaukolle odotetaan nyt uutta metsää luonnollisen uudistumisen kautta. Harvinaiset jäkälät eivät kestä aukolle pääsevää suoraa valoa ja yhtenäinen harjumetsä on mennyttä.
 Joni-Matti Kuismin tutkii jäkälöitynyttä ja sammaloitunutta maapuuta luupin avulla. Pienien jäkälien joukosta löytyy harvinaisuuksia.
 Piilosensärkkien harjujen välissä on monta lampea, joiden nimessä on Piilonen.  Tanja Perkkiö / Yle
 – Eniten tässä harmittaa se, että metsää on tarkasteltu minä tahansa kaupallisena talousmetsänä. Vaikea on nähdä, että tässä olisivat suojelualueen luontoarvot parantuneet. 20 vuoden aikana täällä on tapahtunut kehitystä vanhan metsän suuntaan. Ne arvot menetettiin nyt.
 Osallistu keskusteluun jutun aiheesta. Keskustelu on auki 16.9 klo 23:een asti.
 Lue myös:
 Metsäalan ammattilainen ei halunnut avohakkuuta takapihalleen – perheenisä keräsi reilussa viikossa 65 000 euroa ja pelasti lähimetsänsä
 Määräily ärsyttää – Suomalaiset metsänomistajat turvautuneet "aavistushakkuisiin" vastavetona EU:ssa valmisteltavalle metsästrategialle

Suojellun metsän avohakkuusta nousi meteli Lieksassa – luontokartoittajan mukaan arvokkaita Natura-alueita tuhotaan hakkuilla myös muualla


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Elokuva-alan Jussit jaetaan illalla poikkeuksellisissa merkeissä
 Viime vuoden parhaat elokuvat ja elokuvantekijät palkitaan tänä iltana Jussi-gaalassa. Koko elokuvavuosi 2020 oli poikkeuksellinen, sillä koronapandemia sulki elokuvateatterit maaliskuussa 2020, eikä teattereita saatu enää koko vuonna kunnolla auki.  Itse Jussi-gaala vedetään läpi koronarajoituksin .
 Kosovo-erikoistuomioistuimen ensimmäinen juttu käsittelyyn
 Omaa oikeudenkäyntiään odottaa Haagissa vangittuna muun muassa Kosovon entinen presidentti Hashim Thaçi Valdrin Xhemaj / EPA
 Hollannin Haagissa sijaitsevassa  Kosovo-erikoistuomioistuimessa alkaa tänään  ensimmäinen oikeudenkäynti. Siinä Kosovon vapautusarmeijan (UCK/KLA) entistä upseeria  Salih Mustafaa  syytetään muun muassa laittomista vangitsemisista, kidutuksista ja murhista huhtikuussa 1999.
 Yli vuoden pituiseksi ennustetusta oikeudenkäynnistä odotetaan suunnannäyttäjää tuomioistuimen muille jutuille.
 Sähkölentokoneiden myötä Suomessa voi kohta olla tarjolla enemmän kotimaan lentoja ja maakuntakenttiä kuin nyt
 Heart Aerospacen suunnittelema ES-19 -sähkölentokone. Kuva: Heart aerospace Heart aerospace
 Liikenne- ja viestintäministeri  Timo Harakan  (sd.) mukaan hallitus valmistelee parhaillaan uutta suurta liikenteen kokonaisratkaisua. Harakan mukaan sähkölentokoneet voivat mahdollistaa sen, että Suomessa on kohta käytössä enemmän kotimaan sisäisiä lentoyhteyksiä ja maakuntakenttiä kuin tällä hetkellä.
 Ministeri arvioi, että jo tällä vuosikymmenellä tulee tapahtumaan isoja muutoksia myös kotimaan lentoliikenteessä .
 Tänään kuullaan vuoden tärkein EU-puhe
 Ursula von der Leyenin vuoro linjata, mihin asioihin EU keskittyy tulevan vuoden aikana. Francisco Seco / EPA
 EU-komission puheenjohtaja  Ursula von der Leyen  pitää tänään Euroopan parlamentissa unionin tilaa koskevan puheen. Siinä von der Leyen linjaa, mihin asioihin EU keskittyy tulevan vuoden aikana. Unionin tila -puhe on perinteisesti hengennostatusta, mutta myös pienelle kritiikille on puheessa sijaa.  Lue tästä jutusta ,  mitä kolmea asiaa von der Leyenin puheessa kannattaa seurata. Samasta jutusta voit katsoa ja kuunnella suorana klo 10 alkavaa englanninkielistä puhetta.
 Punkstoo nosti kesällä esiin musiikkialan seksuaalisen häirinnän – mutta muuttuiko mikään?
 Punkstoo-keskustelun myötä monet keikkapaikat ilmoittivat, että häirinnälle, naisvihalle ja syrjinnälle on nollatoleranssi ja tilojen turvallisuutta halutaan lisätä. Esimerkiksi Helsingin Tavastialla aiotaan parantaa viestintää, kuinka ihmiset voivat toimia kohdatessaan häirintää. Benjamin Suomela / Yle
 Musiikkialan seksuaalisesta häirinnästä vaiettiin vuosia, mutta vasta viime heinäkuun punkstoo-keskustelu avasi silmät koko alan ongelmille. Anonyymisti Instagramissa jaetut rankat kokemukset saivat alan toimijat kuten keikkajärjestäjät uusimaan ohjeistuksiaan.  Musiikkitieteen tohtorin mukaan se ei pelkästään riitä .
 Syyskuun puoliväli on tavallista kalseampi
 Nina Karusto / Yle
 Sateet siirtyvät pikkuhiljaa pohjoisesta etelämmäksi. Tuulet heikkenevät. Korkeapaine tekee säästä poutaisen. Pohjoisesta virtaa Suomeen kylmää ilmaa, ja sää on tavanomaista viileämpää. Päivälämpötilat ovat vuodenaikaan nähden 3–5 astetta viileämpiä. Myös yöt ovat kylmiä. Lapissa ja paikoin etelässäkin on öisin hallaa.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Illalla jaetaan Jussi-palkinnot, sähkölentokoneiden ansiosta lisää lentoyhteyksiä, EU paljastaa, mihin keskittyy tänä vuonna


Summary: Suomalaiset muuttivat New Yorkin keksinnöllään, joka on meille niin arkea ettemme edes huomaa sitä, pohtii Halme.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Maailman kuuluisimmat rakennukset sijaitsevat New Yorkissa. Pilvenpiirtäjäkaunottaret Empire State Building ja Chrysler Building sykähdyttävät sukupolvi toisensa jälkeen. Kaikista urheilupaikoista juuri Madison Square Garden on se kaikkein pyhin. World Trade Centerin kaksoistornit muistetaan, vaikkei niitä enää edes ole. Pompöösien Trump Towereiden rakentajasta tuli lopulta Yhdysvaltain presidentti.
 Vähemmälle huomiolle on jäänyt, että hiljaisilla suomalaisilla on  erittäin suuri rooli siinä, millaisia taloja New Yorkissa on. 1900-luvun alussa suomalaiset maahanmuuttajat toivat mukanaan uuden idean: ajatuksen asukkaiden yhdessä omistamasta kerrostalosta. Innovaatio oli mullistava. Talo ei kuuluisikaan yksittäiselle rikkaalle keinottelijalle. Yhdysvaltain sydänmailla asukkaiden yhdessä omistama kerrostalo haiskahti jopa siltä itseltään. Kommunismilta.
 Idea ei syntynyt juuri Suomessa sattumalta. Maa oli köyhä, mutta asuminen pakollista. Pankista ei saanut lainaa, koska pankissa ei ollut rahaa. Oli pakko keksiä jotain muuta. Tehdä porukalla.
 Suomalaisten jättämää perintöä käsitellään  Teemu Luukan  mainiossa kirjassa  New Yorkin uhmatar . Joukkorahoitettuja asuntoyhtiöitä oli jo ennen suomalaisten saapumista, mutta sukulaisemme olivat ensimmäisiä, jotka rakensivat voittoa tavoittelemattomia osuuskuntataloja.
 Idea upposi suotuisaan maaperään. New Yorkissa käynnistyi yhdessä rahoittamisen, rakentamisen ja remontoinnin buumi. Taloja syntyi useita kymmeniätuhansia. Jäljet näkyvät edelleen. Peräti 70 prosenttia kaupungin asuinrakennuksista on vieläkin suomalaistyyppisiä osuustoimintataloja, co-opeja. Moinen kodin omistamisen muoto on muualla maailmassa äärimmäisen harvinainen.
 Meillä malli muovaantui asunto-osakeyhtiöksi,   yleisimmäksi  tavaksi  omistaa  oma koti.  Yli puolet suomalaisista asuu sellaisissa . Ihan tavallisten kansalaisten rahaa on kiinni asunto-osakeyhtiöissä keskimäärin 190 000 euroa per asunto, yhteensä siis  yli 200 miljardin euron edestä .
 Väitän, että meidän pitäisi olla taloyhtiömme kunnosta edes sen verran kiinnostuneita kuin olemme automme kunnosta.
 Miten tuota valtavaa omaisuutta hoidetaan?  Talkoovoimin. Tänäänkin lukuisat vapaaehtoiset suomalaiset kokoontuvat kerhohuoneisiin ja ravintoloiden kokoustiloihin sopimaan porukalla miljoonaremonttien tekemisistä tai tekemättä jättämisistä.
 Kaikkia osakkeenomistajia moinen ei oikein jaksa kiinnostaa. Eteisen seinän värin valintaan paneudutaan antaumuksella, mutta taloyhtiön hallituksen elämä ja teot eivät jaksa kiinnostaa. Minuakaan.
 Väitän, että meidän pitäisi olla taloyhtiömme kunnosta edes sen verran kiinnostuneita kuin olemme automme kunnosta. Rahallisesti arvokkaimmat asiat ovat talossakin konepellin alla piilossa. Kellarikäytävien huomaamattomien ovien takana on valtavasti kuluvia osia, jotka tarvitsevat jatkuvaa määräaikaishuoltoa. Maailman muutokseen, kuten hissien tarpeen kasvuun ja autokannan sähköistymiseenkin pitäisi reagoida.
 Onnellisia ovat he, joiden taloyhtiössä on  hyvä hallitus. Sellainen, jonka jäsenet ovat sopivan etukenoisia sekä tietoisia talon sähkö- ja vesijärjestelmästä, ilmanvaihdosta ja rakenteiden kunnosta. He hahmottavat, mikä on elinkaari. Parhaimmillaan heissä yhdistyvät kiinnostus taloteknisiin asioihin ja kyky tuntea empatiaa. On suurenmoinen kyky asettua muiden ihmisten elämäntilannehousuihin.
 Uljaimmillaan tuo sydämen sivistys näkyy yhtiön remonttien rahoituksessa. Vaikka yhdellä olisi mahdollisuus maksaa mittava remontti pois nopeasti, ei toisella tilanne ole välttämättä sama. Korona on voinut tiputtaa äkillisesti kokonaisen perheen peruspäivärahalle. Ja sen taloyhtiön symppiseläkeläisen tulot ovat edelleenkin vähäiset. Viisas hallitus suunnittelee ja kommunikoi kaikki remontit hyvissä ajoin ja järjestelee rahoituksen pienimmän yhteisen nimittäjän periaatteella. Jos lainan maksuaikaa tarvitsee pidentää kymmenestä vuodesta kolmeenkymmeneen maustettuna parilla lyhennysvapaalla vuodella, niin sitten toimitaan siten.
 Kaikkien rivi- ja tai kerrostalossa asuvien ihmisten tulisi  osoittaa suurta kiitollisuutta taloyhtiön hallituksen jäseniä kohtaan. Ja näyttää se kokouspalkkioiden muodossa. 150 euroa puheenjohtajalle ja satanen jäsenille per kokous on ehdoton minimitaso arvostuksen osoittamiseen. Pitkä joululounas alueen parhaassa ravintolassa tähän päälle. Tietenkin.
 Joskus voi leipoa kokoukseen kakun tai pistouvata uutterille jäsenille saunakaljat. Vieläkin useammin voi sanoa: Kiitos, kun pidät huolta elämäni suurimmasta rahallisesta sijoituksesta.
 Jani Halme
 Kirjoittaja on 46-vuotiaana ensimmäisen kotinsa ostanut parikkalais-käpyläläinen luova johtaja ja toimittaja.
 Kolumnista voi keskustella 16.9. klo 23.00 saakka.
 Kuuntele myös
 Kupla  –  Yle Areenan podcastissa toimittaja Aurora Rämö ja luova johtaja Jani Halme tarkkailevat mediaa kriittisen rakentavasti.

Jani Halmeen kolumni: Suomalaisen suurinta omistusta hoidetaan talkoovoimin


Summary: Musiikkialan seksuaalisesta häirinnästä vaiettiin pitkään, mutta kesän punkstoo-keskustelu avasi vihdoin silmät koko alan ongelmille. Anonyymisti somessa jaetut rankat kokemukset saivat alan toimijat uusimaan ohjeistuksiaan, mutta musiikkitieteen tohtorin mukaan se ei pelkästään riitä.

Heinäkuussa anonyymi Punkstoo-niminen Instagram-tili kohautti julkaisemalla lukuisia Suomen punkmusiikkipiireihin liittyviä kokemuksia häirinnästä, ahdistelusta ja väkivallasta. Reilun viikon ajan toiminnassa olleelle tilille kertyi yli sata julkaisua, joissa ihmiset kertoivat anonyymisti kokemastaan seksuaalisesta häirinnästä.
 Vastaavanlaisia sosiaalisen median tilejä ilmaantui myös muiden musiikkityylien ympärille.
 Tämä ei ollut ensimmäinen kerta, kun musiikkialalla tapahtuvaa häirintää on yritetty nostaa esiin. Jo vuonna 2017 käynnistyneen #metoo-kampanjan jälkeen Suomessakin yritettiin käynnistää keskustelua musiikkialan seksuaalisesta häirinnästä.
 Siinä ei kuitenkaan onnistuttu. Musiikkitieteen tohtori  Anna-Elena Pääkkölä  Åbo Akademista uskoo, että syynä tähän on Suomen pienet musiikkipiirit, eikä kukaan uskaltanut olla ensimmäinen suunsa avaaja.
 Vasta punkstoo-keskustelu avasi silmät koko alan ongelmille.
 – Punkstoo on hyvä esimerkki ruohonjuurivaikuttamisesta. Se tapahtui ensinnäkin alustalla, johon kaikilla on vapaa pääsy eli siellä on matalan kynnyksen lähetymistapa. Tärkeää oli myös se, että tarinat julkaistiin nimettöminä. Heidän kokemuksensa laitettiin sinne siten, ettei heille tule mitään sanktioita.
 Pääkkölän mukaan punkstoo-keskustelussa esiin tulleet kokemukset olivat myös niin vakuuttavia, ettei musiikkiala voinut enää olla reagoimatta.
 – Punkstoo oli tarpeeksi naseva ja osuva. Siellä oli tarpeeksi äkäistä tavaraa, ettei sitä enää pystynyt vain olankohautuksella ohittamaan.
 Keikkajärjestäjät odottavat LiveFin-yhdistyksen ohjeistusta, joka toivottavasti antaa lisää työkaluja häirinnän estämiseksi ja siihen puuttumiseksi. Kuvituskuva Lepakkomies-baarista Helsingistä. Benjamin Suomela / Yle
 Punkstoolla on ollut konkreettisia seurauksia, sillä esimerkiksi muusiikko  Litku Klemetti  erotti keskusteluun liitetyn basistinsa ja  YleX lopetti Uuden musiikin rockshow’n .
 Lisäksi kesällä muutamat keikkapaikat kertoivat  muuttavansa toimintaansa sellaiseksi, että ihmisillä on helpompi ilmoittaa kohtaamastaan epäasiallisesta käytöksestä.
 Kesän kohu aloitti keskustelun seksuaalisesta häirinnästä myös punkmusiikkipiireissä. Kulttuuricocktailin haastattelema punk-aktiivi  Ville Valavuo  kertoo alla olevassa jutussa miettineensä jälkikäteen tilanteita, joihin hänen olisi pitänyt puuttua.
 Kulttuuricocktail: Moni punkkari sikailee, vaikka julistaakin ihmisoikeuksia t-paidassaan – näin kertoo häirinnän laajuudesta järkyttynyt punk-aktiivi Ville Valavuo
 Tutkimus todentaa epäasiallisen käytöksen
 Jo ennen punkstoo-keskustelua Anna-Elena Pääkkölä alkoi tehdä tutkimusartikkelia kollegoidensa  Tiina Käpylän  (musiikkitieteen yliopisto-opettaja Turun yliopistossa) ja  Henna-Riikka Peltolan  (musiikkitieteen yliopistolehtori Jyväskylän yliopistossa) kanssa kartoittaakseen minkälaista sukupuolittunutta epäasiallista käyttäytymistä populaarimusiikin kentällä on.
 Tutkimus toteutettiin vuoden 2020 aikana ja siihen vastasi 150 popmusiikin parissa toimivaa henkilöä. Artikkeli julkaistiin tämän vuoden elokuussa Suomen musiikkitieteellisen seuran  Muusiikki-lehdessä .
 Tuloksista kävi ilmi, että naiset kokevat seksuaalista häirintää, mutta paljon yleisempää on vähättely ja osaamisen kyseenalaistaminen.
 – Se ei valittettavasti tullut yllätyksenä, että naiset kokevat vähättelyä ja ulos sulkemista. Se on hyvä, että meillä on nyt todistusaineistoa tästä asiasta. Mutta tähän tarvitaan tutkimusta ennen kuin sitä uskotaan, Pääkkölä sanoo.
 Myös miehet kokevat seksuaalista häirintää etenkin esiintymistilanteissa, mutta siitä ei puhuta ääneen.
 Tutkimuksessa kysyttiin myös muunsukupuolisten kokemuksia. He pelkäävät tulla kaapista ulos, koska heillä saattavat lähteä työt alta ja heidät suljetaan koko kentän ulkopuolelle.
 Punkstoo-keskustelun myötä monet keikkapaikat ilmoittivat, että häirinnälle, naisvihalle ja syrjinnälle on nollatoleranssi ja tilojen turvallisuutta halutaan lisätä. Esimerkiksi Helsingin Tavastialla aiotaan parantaa viestintää, kuinka ihmiset voivat toimia kohdatessaan häirintää. Benjamin Suomela / Yle
 Musiikkitieteen tohtori uskoo, että punkstoo-keskustelu ja heidän tekemänsä tutkimus ovat saaneet musiikkialan heräämään todellisen ongelman edessä. Hän toivoo, että alan toimijat alkavat nyt miettimään yhteisiä toimintatapoja ja periaatteita, jotta epäasiallista käyttäytymistä saadaan kitkettyä pois.
 Esimerkiksi Muusikkojen liitto ja musiikkitapahtumien järjestäjien liitto LiveFin ovat tekemässä ohjeistusta seksuaalisen häirinnän tunnistamiseksi ja estämiseksi.
 Pääkkölän mukaan kyseessä on kuitenkin sosiaalinen ja rakenteellinen ongelma, jonka poistamiseen ei riitä yksi paperi periaatteista. Hänen mielestään mielipidevaikuttamista tarvitaan edelleen.
 – Tarvitsemme enemmän näitä tarinoita, jotta ihmiset tajuavat, että tämä on aika törkeää hommaa. Siihen ei riitä yhden kesän punkstoo-juttujen kuunteleminen.
 “Sometuomioistuimessa jokainen on syyllinen”
 Kriisiviestinnän asiantuntija  Katleena Kortesuo  pitää hyvänä sitä, että punkstoo-keskustelu onnistui nostamaan esiin väärinkäytöksiä. Hänen mielestään aihe on kuitenkin samalla äärimmäisen herkkä ja vaikea käsitellä.
 Instagram-tilillä ihmiset pystyivät kertoivat kokemuksistaan anonyymisti. Kertomuksissa asemaansa väärin käyttäneiden nimet oli peitetty, mutta ne pystyi päättelemään asiayhteydestä.
 Kortesuo pitää tätä ongelmallisena. Suomen oikeusjärjestelmässä ihmisen syyllisyys tutkitaan, mutta samoin ei ole sosiaalisessa mediassa.
 – Sometuomioistuimen lähtökohta on se, että ihminen on syyllinen. Me tavalliset kansalaiset emme ole niin puolueettomia tai objektiivisia kuin aito tuomioistuin. Me teemme johtopäätöksiä tunteella ja ehkä vajailla tiedoilla.
 – On oleellista tunnistaa, että jokaisesta somekohusta on sekä hyötyä että haittaa. Ei ole olemassa vain positiivista tai vain negatiivista somekohua, sanoo kriisiviestintään erikoistunut Katleena Kortesuo. Dani Branthin / Yle
 Kortesuo uskoo, että punkstoo-keskustelussa kokemuksiaan jakaneista suurin osa on ollut aidolla asialla. Hän kuitenkin muistuttaa, että kohut saavat usein liikkeelle myös tilannetta väärin käyttävät ja ihmisiä saatetaan mustamaalata.
 Vanhat tapaukset ja ihmiset saatetaan Kortesuon mukaan myös muistaa väärin. Tämän takia hänen mielestään olisi tärkeää, että tapauksista voitaisiin puhua ilman nimiä ja tunnistettavuutta.
 – Nimiä tulee ilmi, vaikka ei tiedetä, mitä oikeasti on tapahtunut. Näiden ihmisten maine voi olla mennyt loppuiäksi.
 Kortesuo korostaa, ettei halua puolustaa tekijöitä. Hän kuitenkin haluaa, ettei viattomia vahingossa tuomita somessa. Uhreja hän kehottaa tekemään rikosilmoituksen.
 Osa kohuista unohtuu
 Sosiaalisen median aikana kohuja tuntuu tulevan jatkuvasti. Kun yksi laantuu, seuraava on jo syntynyt.
 Katleena Kortesuon mukaan kohuja on ollut aina, mutta ne ovat somen myötä muuttuneet. Aikaisemmin asioista kohistiin paikallisemmin ja omissa yhteisöissä. Nykyisin ne kansallistuvat helpommin.
 – Nyt kun kohut leviävät kansalliselle tasolle, niin niitä tuntuu olevan enemmän. Mutta onko niitä enemmän? Se on vain isompi kivi, joka veteen molskahtaessaan tekee isommat renkaat.
 Keikkapaikoilla halutaan madaltaa kynnystä ilmoittaa häirinnästä henkilökunnalle. Kuvituskuva Lepakkomies-baarista Helsingistä. Benjamin Suomela / Yle
 Ihmiset myös muistavat kohuja eri tavoin. Toiset muistavat tapauksia ajalta ennen sosiaalista mediaa, kun taas toisille edes metoo-kohu ei ole jäänyt mieleen. Ihmisen muisti on valikoiva.
 – Muistamme ne kohut, jotka ovat koskettaneet meitä henkilökohtaisesti. Teema tai fanittamamme julkisuudenhenkilö on tärkeä tai olemme itse olleet osallisena kohussa. Jos se ei kosketa itseä tai lähipiiriä, niin ne unohdetaan helpommin.
 Kulttuuricocktail Live -ohjelma käsittelee seksuaalista häirintää illan suorassa lähetyksessä klo 20 Yle TV1:ssä ja Areenassa. Vieraina ovat muusikot  Anni Lötjönen  ja  Sanna “Litku” Klemetti .
 Apua seksuaalisen hyväksikäytön uhreille: Apuu-chat  (siirryt toiseen palveluun) Nettivihje  (siirryt toiseen palveluun) Sua varten somessa  (siirryt toiseen palveluun) Nuorten exit  (siirryt toiseen palveluun) Rikosuhripäivystys  (siirryt toiseen palveluun) Nuorten netti  (siirryt toiseen palveluun) Suojellaan lapsia  (siirryt toiseen palveluun)
 Lue myös:
 Kulttuuricocktail: Moni punkkari sikailee, vaikka julistaakin ihmisoikeuksia t-paidassaan – näin kertoo häirinnän laajuudesta järkyttynyt punk-aktiivi Ville Valavuo
 Nuoret päihittivät raiskauksiin syyllistyneen laulajan – Tiitu Takalo toi sarjakuvassaan esiin punkpiirien naisvihan jo yli vuosikymmen sitten
 YleX:n Uuden musiikin rockshow lopetetaan – ohjelma liitettiin punkstoo-keskusteluun
 Ulkonäön kommentointia, vihjailua, koskettelua ja suoria ehdotuksia – nuoret kertoivat Ylelle kesätöissä kohtaamastaan seksuaalisesta häirinnästä
 Punkstoo paisui musiikkialalla jopa koronaa suuremmaksi keskusteluksi – kysyimme, miten keikkapaikat aikovat kitkeä häirintää ja ahdistelua
 Sometilit avasivat keskustelun alakulttuurien seksuaalisesta häirinnästä – mutta mikä ylipäätään saa ihmisen raiskaamaan ja ahdistelemaan?
 Punkstoo toi musiikkialan ahdistelun päivänvaloon, mutta perässä seurasi kritiikki – mitä anonyymista someaktivismista tulisi ajatella?
 Punk-yhteisöä syytetään seksuaalisesta häirinnästä Pirkanmaalla – punk-klubin tuottaja: "Ei varmasti ainoa musiikinala, jossa näin tapahtuu"
 Punk-muusikko Anni Lötjönen kertoo jakaneensa tarinansa punkstoo-tilille: "Olen aikoinaan kokenut väkivaltaista toimintaa"
 Suomen punk-piirien ahdistelusta ja häirinnästä käynnistyi iso keskustelu – "Genren arvomaailman takia luulisi, ettei häirintää tapahdu"

Punkstoo nosti musiikkialan seksuaalisen häirinnän esiin tavalla, jota ei ole ennen nähty – asiantuntijat kertovat, mitä kesän kohusta jäi käteen


Summary: Unionin tila -puhe on hengennostatusta, mutta myös pienelle kritiikille on sijaa. Saavatko arvostelua nyt Puola ja Unkari, vai Yhdysvaltain toiminta Afganistanissa?

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

On jälleen koittanut  se  aika vuodesta.
 EU-komission puheenjohtaja pitää Euroopan parlamentissa Unionin tila -puheen eli niin sanotun  State of the Unionin . On  Ursula von der Leyenin  vuoro linjata, mihin asioihin EU keskittyy tulevan vuoden aikana.
 Vielä talvella puhe olisi kaikunut lähes tyhjälle salille, mutta nyt elämä on palannut parlamenttiin. EU:n poliittisen vuoden avausistunnossa Strasbourgissa on runsaasti väkeä, suomalaismepeistäkin lähes kaikki.
 Voit seurata klo 10 alkavaa englanninkielistä puhetta suorana tässä jutussa tai Yle Areenassa.
 Puheen yksityiskohdat pyritään pitämään visusti salattuina h-hetkeen asti. Seuraavia kolmea asiaa kannattaa kuitenkin erityisesti seurata.
 1 Ilmeisiä aiheita riittää, mutta mikä korostuu?
 Kyseessä on von der Leyenin toinen  stateoftheunion.  Hänen viime vuoden suorituksensa kesti peräti 1 tunnin ja 18 minuuttia, kun edeltäjä  Jean-Claude Juncker  selvisi keskimäärin alle tunnilla.
 EU-puhelitaniassa painotetaan aina yhteisten toimien välttämättömyyttä, ja nyt EU:n sylissä on poikkeuksellisen paljon isoja asioita jotka varmasti nousevat esiin.
 Niitä ovat ajankohtainen Afganistanin kriisi ja sen myötä humanitaarinen apu ja maahanmuuttopolitiikka.
 Ilmastonmuutoksen torjunta nousee varmasti esiin, samoin koronatoimet ja ihmisten ja talouden toipuminen. Olisi yllätys, jos isot digilakipaketit puuttuisivat puheesta.
 Mitä von der Leyen haluaa sanoa kaikkein painokkaimmin?
 2 Puhe sisältänee jonkin uuden noston
 State of the Unionissa  on tapana nostaa agendalle jokin uusi asia tai aloite, olkoon se iso tai pieni.
 Viime vuonna von der Leyenin puheen uusi asia oli terveysunioni. Sillä tarkoitetaan EU-maiden yhteistyön parantamista sairauksien hoidossa ja torjunnassa, ja esimerkiksi tartuntatautivirasto ECDC:n toimintaa on tarkoitus vahvistaa.  Komissio otti  asiasta kopin viime marraskuussa, ja tällä viikolla parlamentti äänestää omasta kannastaan.
 Sanomattakin on selvää, että tiivistys liittyy koronaan. Seuraavan pandemian koittaessa EU haluaa olla paremmin valmistautunut.
 Jotain uutta puheessa kuullaan todennäköisesti tälläkin kertaa.
 3 Korulauseiden välissä on tilaa pikkukritiikille
 State of the Union  on EU:n vuotuinen hengennostatuspuhe, jossa tulee ilmoille yksi hyvä ja kymmenen kaunista. Tyypilliseen EU-puhetapaan isoimmat ongelmatkin ovat haasteita ja pahimmat viholliset mahdollisia kumppaneita.
 Jokainen puhe sisältää kuitenkin myös kritiikkiä.
 Tänä vuonna ilmeisiä kohteita voisi löytyä esimerkiksi Puolan ja Unkarin demokratiakehityksestä – tukirahat kelpaavat mutta yhteiset arvot eivät – tai siitä, miten pahoja virheitä EU:n paras ystävä Yhdysvallat teki Afganistanissa.
 Mihin von der Leyen kritiikki tällä kertaa kohdistuu, ja kuinka verhoillusti hän sen esittää?
 Lue taustaksi Ylen jutut viime vuoden puheesta:
 EU-komission puheenjohtaja: Ilmastotavoitteita pitää kiristää ja Dublin-järjestelmä pitää korvata uudella – Yle seurasi von der Leyenin linjapuheen
 Kirjeenvaihtajalta: EU on haavoittuva, oli ennen koronaa ja on sen jälkeenkin
 Kirjeenvaihtajalta: Voisiko Euroopan brändäys nostaa EU:n uuteen kukoistukseen – komission puheenjohtaja hakee apua sadan vuoden takaa Bauhaus-liikkeestä

Miten EU selättää ongelmat, siitä kuullaan juhlavia korulauseita tänään – vuoden tärkein EU-puhe suorana klo 10, seuraa näitä kolmea asiaa


Summary: Keskiviikkoiltana pidettävässä Jussi-gaalassa palkitaan viime vuoden parhaat elokuvat ja elokuvantekijät. Itse elokuvamarkkina oli poikkeuksellinen, kirjoittaa kulttuuritoimittaja Jonni Aromaa.

Koronapandemian jäljet näkyvät vielä pitkään kotimaisessa elokuvassa. Tänä iltana joukko suomalaisen elokuva-alan huipputekijöitä kokoontuu juhlimaan kotimaista elokuvaa perinteiseen Jussi-gaalaan. Tapahtuma on järjestetty vuodesta 1944, eivätkä sitä ole peruneet takavuosina mitkään muut kuin elokuva-alan sisäiset riidat sekä yksi laiha elokuvavuosi 1960-luvulla.
 Kyse on siis lähes tauotta jatkuneesta perinteestä, jossa elokuva-alan ihmiset palkitsevat toisiaan. Tällä kertaa itse gaala on pystytetty Helsinki-Vantaan lentoaseman lähistöllä sijaitseville studioille. Se on muutos, sillä juhla on järjestetty jo vuosia Helsingin Kaapelitehtaalla.
 Suoran tv-lähetyksen katsojille sillä ei ehkä ole väliä. Heitä kiinnostaa todennäköisesti enemmän se, millaisessa iltapuvussa  Laura Birn  saapuu paikalle. Ja miten gaalan uudet juontajat  Niina Lahtinen  ja  Christoffer Strandberg  selviävät tehtävästään.
 Jussi-gaalan juontajilla on ollut tapana lohkaista vitsejä palkintojenjaon lomassa, mutta vain harvoin ne ovat naurattaneet ketään oikeasti. Onneksi tämä gaalayleisö osaa näytellä.
 Jussi-gaalaa vietetään jo toistamiseen poikkeusoloissa. Koronapandemian takia kutsuvierasyleisö on niistetty minimiin, eikä televisioitavaan gaalaan pääse muita kuin ehdokkaat ja heidän seuralaisensa.
 Vaikka elokuvaväki kilistelee tänä iltana kotimaiselle elokuvalle, tankoon pitäisi vetää suruliputus: elokuva menetti Suomessa yli puolet katsojista koronapandemian seurauksena viime vuonna. Elokuvateatterit pantiin kiinni poikkeuslain turvin maaliskuun puolivälissä, eikä niitä saatu sen jälkeen kunnolla auki, vaikka koronarajoitukset välillä höllentyivät.
 Erikoisen tilanteen seurauksena kotimaisten elokuvien ensi-iltoja alettiin siirtää eteenpäin, eikä domino-efekti ole vieläkään ohi. Elokuvasäätiön laskujen mukaan jonossa on kolmisenkymmentä kotimaista elokuvaa odottamassa pääsyä ihmisten ilmoille. Välitila on kestänyt jo puolitoista vuotta. On todennäköistä, että elokuvatuotantoyhtiöitä vielä kaatuu, kun kassaan ei tule mistään rahaa.
 Koska viime vuosi kahlattiin läpi poikkeusoloissa, on suorastaan ihme, että suomalaiset kävivät elokuvissa jopa 1,6 miljoonaa kertaa. Normaalioloissa luku pyörii kahden miljoonan katsojan paremmalla puolella. Viime vuoden katsojamäärä kertoo kahdesta asiasta: suomalaisten rakkaudesta kotimaiseen elokuvaan ja poikkeuksellisesta elokuvamarkkinasta: juuri muitakaan elokuvia ei ollut tarjolla, sillä suuret, kansainväliset elokuvastudiot panivat isot elokuvansa hyllylle odottelemaan parempia aikoja.
 Viime vuosi oli myös naisohjaajien vuosi:  Pamela Tola ,  Lenka Hellstedt ,  Zaida Bergroth ,  Maria Sid ,  Jenni Toivoniemi ,  Ulla Heikkilä  ja  Virpi Suutari  vetivät elokuvillaan hyvin porukkaa teattereihin. Tolan  Teräsleidit  oli vuoden katsotuin kotimainen elokuva lähes 250 000 katsojallaan. Ja monen lippuluukulla hyvin menestyneen elokuvan katsojamäärä olisi ollut paljon suurempi, jos koronarajoitukset eivät olisi tehneet elokuvien esittämisestä lähes mahdotonta.
 Jussi-gaalassa ei palkita elokuvantekijöitä katsojalukujen mukaan, vaan huomio on taiteellisissa ansioissa. Jussi-patsaiden saajista äänestää Filmiauran jäsenistö. Se koostuu elokuva-alan ammattilaisista.
 Yle seuraa verkossa Jussi-gaalan punaisella matolla kutsuvieraiden saapumista klo 16.15 lähtien sekä illalla palkintojenjakoa. Jussi-gaalan suora tv-lähetys alkaa MTV:lla klo 20.
 Tässä viisi elokuvaa, joista puhutaan syksyllä – Daniel Craig jättää jäähyväiset Bondina
 Pertsa ja Kilu tuli ensi-iltaan, vaikka koronarajoitukset leikkaavat elokuvien tulosta – Ohjaaja: “Ei ollut varaa enää siirtää eteenpäin”
 Kymmenen kotimaista elokuvaa seisoo odottamassa ensi-iltaa, koska elokuviin pääsee pääkaupunkiseudulla vain kourallinen ihmisiä

Analyysi: Elokuvaväki kokoontuu tänä iltana kilistelemään kotimaiselle elokuvalle, vaikka salkoon pitäisi nostaa surulippu


Summary: Saudi-Arabia ei ole hellittänyt otettaan naisille oikeuksia vaativista. Tunnetuin heistä, Loujain al-Hathloul yrittää jatkaa oikeustaistelua Saudi-Arabian valtiota vastaan, kertoo hänen sisarensa Ylelle.

– Sisareni Loujain on pioneeri. Hän antoi nimen, kasvot ja tarinan saudiarabialaisille naisille ja heidän kohtelulleen miesten hallitsemassa yhteiskunnassa. Siksi hänet pidätettiin, mutta siksi hänet myös vapautettiin, sanoo aktivistin nuorempi sisar  Lina al-Hathloul  puhelinhaastattelussa nykyisestä kotikaupungistaan Brysselistä.
 Nyt 32-vuotias  Loujain al-Hathloul  ehti seitsemän vuoden ajan ponnekkaasti vaatia naisille ajo-oikeutta. Hän vaati myös Saudi-Arabian uskonnollisen poliisin toiminnan lakkauttamista.
 Molemmat vaatimukset ovat toteutuneet, mutta eivät aktivistien tahdosta. Ajo-oikeuden naiset saivat kesällä 2018. Uskonnollinen poliisi katosi kaduilta hieman aiemmin.
 Linan mukaan hänen siskostaan Loujain al-Hathloulista tuli liian kuuluisa Saudi-Arabiassa ja kansainvälisesti. Kruununprinssi  Muhammad bin Salman  koki hänet uhkaksi, joka siirsi julkisuuden valokeilan pois kuningashuoneesta ja kruununprinssistä itsestään.
 Kruununprinssi Muhammad bin Salmanin hallinto valvoo tarkkaan sosiaalisen median viestejä ja niiden lähettäjiä. SIPA / Shutterstock / AOP
 Saudiviranomaiset ovat pidättäneet Loujain al-Hathloulin lukuisia kertoja ja vieneet telkien taakse. Vuonna 2015 hän pyrki ensimmäisenä naisena mukaan paikallispolitiikkaan.
 Loujain al-Hathloul opiskeli ulkomailla ja osasi käyttää sosiaalista mediaa rämäpäisesti paljon ennen kuin kukaan Saudi-Arabiassa oli kuullutkaan kruununprinssiksi haluavasta Muhammad bin Salmanista.
 Kruununprinssi bin Salmanin ratkaisu oli toimittaa Loujain al-Hathloul yli kahden vuoden pidätyksen ja kidutusten jälkeen terrorismia käsittelevään oikeuteen viime vuonna.
 Lähes kuuden vuoden vankilatuomio ja maastapoistumiskielto langetettiin joulukuun lopussa, mutta osittainen vapaus koitti jo tämän vuoden helmikuussa.
 – Sen jälkeen hänet on vaiettu kuoliaaksi Saudi-Arabiassa. Siellä mikään media ei uskalla hänestä enää kirjoittaa, hän on korkean tason tapaus, selvittää Lina al-Hathloul.
 Muut vapautetut aktivistit ovat pulassa
 Loujain al-Hathloulin varjoon ovat jääneet ne kymmenen muuta naisaktivistia, jotka kruununprinssi Muhammad bin Salman pidätytti toukokuussa 2018, vain kuukausi ennen Saudi-Arabian naisille myönnettyä ajo-oikeutta.
 Heidät on viime kuukausina vapautettu, yhden kohtalosta ei tiedetä.
 – Näiden naisten asema on heikompi kuin Loujainin. Heillä ei ole ulkomaisia kontakteja eivätkä he ole samalla tavalla tunnettuja kuin sisareni on, kertoo Lina al-Hathloul.
 Saudiarabialaiset naiset tarvitsevat ulkona liikkumiseensa mukaan miesvalvojan, joka yleensä on puoliso, veli tai isä.  Naisaktivistit ovat vaatineet vapautusta valvonnasta.  EPA
 Osa vapauteen päässeistä naisista on palannut koteihinsa, mutta kaikkien perheet eivät halua enää ottaa aktivisteja takaisin. Perheet ja suvut kokevat heidät häpeänä ja vaarallisina omalle elämälleen.
 – Osa naisista on kadonnut, heistä ei tiedetä mitään, sanoo Lina al-Hathloul lyhyesti.
 Katoamiset ja pidätykset jatkuvat julkkisten ja kansan piirissä
 Lina al-Hathloulin mukaan hänen sisarensa kohtalo on olla varoittava esimerkki muille aktivisteille ja koko saudiarabialaiselle yhteiskunnalle.
 Saudi-Arabia vei Loujain al-Hathloulin terrorismin vastaiseen oikeuteen. Tämä merkitsee, että hänet voidaan pidättää koska hyvänsä ja millä hyvänsä perusteella epäiltynä valtion vastaisesta toiminnasta, sanoo Lina al-Hathloul.
 Hänen mukaan esimerkki ja pelotevaikutus toimivat jo. Koska kukaan ei nyt tiedä, mistä asioista voi turvallisesti puhua, kansa pysyy hiljaa ja vaikenee omista kokemuksistaan.
 – Ennen bin Salmania ja vuotta 2017 punainen linja, kielletyt asiat, olivat yleisesti tiedossa, nyt näin ei ole.
 Lina al-Hathloul kertoo seuraavansa hieman huvittuneena, kuinka Saudi-Arabian kuuluisuudet yhtä aikaa, samoin sanoin ja jopa samoin kuvin suitsuttavat kruununprinssi Muhammad bin Salmania ja hänen ratkaisujaan.
 Harvinaisessa tapahtumassa kruununprinssi Muhammad bin Salman salli naisten päästä Riadissa jazz-konserttiin 2018. AMEL PAIN /European Pressphoto Agency EPA
 – Bin Salman on ottanut Twitterin ja muun median täysin hallintaansa ja hän ohjailee julkaisuja ja viestien sisältöjä, sanoo Lina al-Hathloul.
 Yhtenä esimerkkinä kuningashuoneen ohjaamasta median käytöstä hän mainitsee työttömyyden, joka on korkea etenkin nuorison piirissä.
 – Saudi-Arabiassa on kadonnut ja pidätetty ihmisiä, jotka ovat valittaneet työnsaantivaikeuksista. Kruununprinssi kokee sen loukkauksena itseään vastaan ja siksi siitä ei saa puhua.
 Yhteydenpito Saudi-Arabiaan on varovaista
 Al-Hathloulin perhe on hajallaan ympäri maailman. Kotona Riadissa asuvat Loujainin lisäksi kaksi muuta sisarusta ja eläkkeellä olevat äiti ja isä. Isä teki uransa laivaston palveluksessa insinöörinä ja äiti opettajana.
 Siskoista kaksi asuu Brysselissä, Belgiassa ja veli Torontossa, Kanadassa.
 – Olen yhteydessä Riadiin tavallisin nykymaailman keinoin. Puhumme hyvin tavallisista asioista ja kuulumisista. Vanhempani eivät koskaan kysy, missä olen matkustanut ja mitä olen tehnyt. Itse en kerro aktivismistani, koska se olisi perheelleni vaarallista kuultavaa, sanoo Lina al-Hathloul.
 Naisia Riadin lentokentällä. Syksystä 2019 saudiarabialaiset naiset ovat saaneet luvan matkustaa ilman miesvalvojaa ulkomaille.  Käytännössä naisen perhe voi estää passin saamisen.  AMEL PAIN /European Pressphoto Agency EPA
 Koko al-Hathloulin perhe Riadissa on tarkkailun alla ja matkustuskiellossa. Terrorismi-oikeus langetti Loujainille viiden vuoden matkustuskiellon viime joulukuun lopussa. Pian ilmeni, että tuomio koski myös vanhempia, jotka eivät päässeet rajan yli maasta pois.
 – Eniten pelkään vanhempieni ja perheeni puolesta. Ei pidä aliarvioida sitä, kuinka pitkälle viranomaiset voivat mennä. Siellä voi tapahtua vaikka auto-onnettomuus, hän miettii.
 Lina al-Hathloul uskoo itse olevansa turvassa Euroopassa. Hän opiskelee lakia ja tekee kansainvälisestä ihmisoikeustyötä. Varovaisuus on kuitenkin pidettävä mielessä. Siksi hän ei halua tulla kuvatuksi tähänkään juttuun.
 Loujain al-Hathloul jatkaa oikeustoimia
 Loujain al-Hathloul on nyt muodollisesti vapaa, mutta tuomio on ehdonalainen vielä vuosia. Sharialain puitteissa hän jatkaa ponnistelujaan oikeuksiensa puolesta.
 Hän valitti tuomiostaan korkeimpaan oikeuteen, joka kuitenkin torjui valituksen.
 – Loujainia oli kahden ja puolen vuoden pidätyksen aikana kidutettu eri keinoin ja tehty seksuaalista väkivaltaa. Oikeus ei tätä uskonut, vaan vaati häntä todistamaan asian.
 Prosessi päättyi nopeasti umpikujaan, sillä Loujain ei pyynnöstä huolimatta saanut kameratallenteita tapahtumista. Viranomaiset väittivät, että videoita säilytetään vain 40 vuorokautta.
 Hänen vanhempansa ovat nähneet kidutuksen jäljet, mutta todistusvoimaiset yksityiskohdat tapahtumista puuttuvat.
 Loujainin mukaan osaa kidutuksista valvoi  Saud al-Qahtani , jota pidetään Istanbulissa kolme vuotta sitten murhatun sauditoimittaja  Jamal Khashoggin  paloittelumurhan yhtenä päätoimijana.
 Loujain al-Hathloul on myös nostanut kanteita saudimediaa vastaan kunnianloukkauksesta, mutta nekään eivät ole edenneet.
 Kolmas kohde hänellä on naapurimaa Arabiemiraatit, jonka viranomaiset ottivat Loujainin siellä kiinni toukokuussa 2018 ja toimittivat Saudi-Arabian viranomaisten haltuun.
 Sisaren mukaan nykyisin Loujain saa Riadissa suorittaa opintojaan ja käydä töissä.
 Lina al-Hathloul myöntää, että kruununprinssi Muhammad bin Salmanin noustua Saudi-Arabian todelliseksi johtajaksi kesällä 2017, hän itsekin oli tästä innoissaan.
 – Hän osasi puhua, käyttää oikeita sanoja ja kertoa suunnitelmistaan valtion kehittämiseksi.
 – Olimme tottuneet siihen, että vanhat miehet ovat vallassa ja puhuvat perinteisesti vanhalla kielellä. Sitten aloimme nähdä sanojen taakse, tuli Jemenin sota ja Khashoggin murha. Kyllähän ihmiset ymmärsivät, mitä tapahtui, pohtii Lina al-Hathloul.
 Voit keskustella aiheesta torstai-iltaan kello 23 asti.
 Lue lisää:
 Vankilasta päässeen saudiarabialaisen naisaktivistin sisarukset: 'Hän on päässyt kotiin, mutta ei vielä vapauteen
 Saudi-Arabia langetti naisaktivistille terrorismioikeudessa pitkän vankeustuomion
 CNN: Murhatun sauditoimittaja Khashoggin viimeiset sanat: ”En voi hengittää”

Saudi-Arabia on vaivihkaa vapauttanut naisille ajo-oikeutta vaatineet aktivistit – Painostus ja pidätykset jatkuvat, kertoo aktivistin sisko