Summary: Tenossa huimasti yleistyvä vieraslaji kyttyrälohi tarjoaa myös mahdollisuuksia matkailulle, ravintoloille ja paikallisille. Tutkijan mukaan kuolevat kyttyrälohet voivat jopa piristää atlantinlohta, kun ravinteet karussa joessa lisääntyvät.

Paikalliset sanovat, että kyttyrälohi on niin ruma, että se pitää syödä hitsauslasit päässä. Ketutkaan eivät voi sitä syödä kuin pimeällä.
 Kyttyrälohen yleistymistä Jäämereen laskevissa joissa pidetään yleisesti uhkana, sillä vieraslajia on esimerkiksi Tenojoessa jo enemmän kuin alkuperäislohta. Huippukokit, tutkija ja osa paikallisista näkevät kaiken kurjuuden keskellä vieraslajissa myös mahdollisuuksia.
 Inarilaisen kalastusoppaan  Atte Ikkalan  mielestä kyttyrälohi on esimerkiksi arvokas urheilukala.
 – Jokainen minun asiakkaistani haluaa saada kyttyrälohen.
 Hänen yrityksensä Galddoaivi Safaris tekee kalastusretkiä Inarissa ja Pohjois-Norjassa. Hänen asiakkaitaan viehättää eksoottinen saalis, kyttyrälohiurosten luontainen aggressiivisuus ja hurja kutuasu, eli samat piirteet, joiden vuoksi monen mielestä laji on vastenmielinen.
 – Kaiken lisäksi niitä näkyy paljon joessa ja niitä on helppo saada. Ensikertalaisellekin se on tosi hyvä perhokala, Ikkala sanoo.
 Lue lisää:   Tenojoki täyttyi vieraslajiksi luokitelluista kyttyrälohista, ja tutkijoita ja paikallisia se huolettaa – kalat uhkaavat atlantinlohta ja mätänevät jokeen

 Kyttyrälohi on syötävää, kun se on vasta noussut jokeen. Nopeasti se kuitenkin alkaa valmistua kutemaan ja muuttuu pahanmakuiseksi.
 Asiakkaille se maistuu mainiosti nuotiolla tuoreeltaan halstrattuna tillisen kermaviilikastikkeen kera.
 – Olen koko ajan koittanut etsiä hyviä puolia siitä, että niitä on ja niitä helposti voi saada. Siinä on valtavat mahdollisuudet, Ikkala sanoo.
 "Kyttyrälohesta opittava iloitsemaan"
 Tällä hetkellä Tenojoella lohenkalastus on kielletty rauhoituksen vuoksi. Paikalliset totuttelevat ajatukseen, että kun kalastus joskus taas jatkuu, yhä useammin saaliiksi tulee kyttyrälohi.
 Lue myös:   Palaako lohen kalastus Tenolla ennalleen enää koskaan? Listasimme pohjoisen lohen viisi elämän ja kuoleman kysymystä
 Ikänsä Tenojoella kalastanut  Aslak Pieski  sanoo, että paikallisten on opittava iloitsemaan kyttyrälohista.
 – Jos muuta kalaa ei ole, kyttyrälohella voi tyydyttää pyyntiviettiä, hän sanoo.
 Hän on itse syönyt kyttyrälohta niin paistettuna, graavattuna kuin savustettunakin.
 – Sehän on ruokakala siinä missä muutkin, Pieski sanoo.
 Ongelma on, että Tenolla ihmiset ovat tottuneet parempaan.
 – Tenovarren ihminen on aina ylenkatsonut esimerkiksi haukea, vaikka siitä saa hyviä pullia. Myös kalan nimi, ryssänlohi, nostaa ihmisillä karvat pystyyn, että mikä otus tämä on.
 Kyttyrälohta huippuravintoloihin?
 Lapissa kyttyrälohta on  poistokalastettu valjakkokoirille , mutta tuore kyttyrälohi saattaisi kelvata myös huippuravintoloille.
 – Miksi ei, se on kuulemma ihan hyvää tuoreena. Mikä tässä tilanteessa olisi ekologisempaa kuin syödä vieraslajia, joka on joessa, johon se ei kuulu, sanoo Aanarin keittiömestari  Heikki Nikula .
 Vuoden 2020 ravintolaksi valittu Aanar karttaa toistaiseksi kaikkea lohta, sillä Inarijärvessä piisaa hyvää kalaa. Kyttyrälohi olisi ekologisempi vaihtoehto kuin esimerkiksi Norjan kasvatuslohi.
 – Kassilohi ei ole ekologista ollenkaan. Se todistetusti uhkaa luonnonlohikantoja, hän sanoo.
 Aanarin keittiömestari Heikki Nikulan mielestä kyttyrälohi olisi ekologinen lohivaihtoehto, sillä sen kalastaminen ei sotke ekosysteemiä. Anna Nevalainen/Yle
 Kyttyrälohi ruokakalana – säilyke ei maistunut suomalaisille Venäläiset kalastavat kyttyrälohta ruokakalaksi satoja tuhansia tonneja joka vuosi. Viime aikoina myös norjalaiset ovat innostuneet kyttyrälohen kalastamisesta. Heillä tosin maantiede on puolellaan: kyttyrälohi on parhaimmillaan meri- ja vuonoalueilla. Joessa se säilyy hyvänä parisen viikkoa. Ruokatuotannon suuri haaste on juuri se, että pyyntiaika on niin lyhyt. Lisäksi kannat ovat suuria vain joka toinen vuosi. Suomessa ainakin S-ketju on myynyt kyttyrälohta pakasteena ja säilykkeenä, mutta vähäisen kysynnän vuoksi se veti ne pois markkinoilta. Tällä hetkellä suunnitelmissa ei ole ottaa kyttyrälohta takaisin hyllyyn.
 Myös laadukkaista ravintoloista tunnetun Lapland Hotels -ketjun keittiöpäällikkö  Tero Mäntykangas  suhtautuu uteliaasti kyttyräloheen. Jos joku tarjoaisi sitä, se toivotettaisiin tervetulleeksi testiin koekeittiöön.
 Mäntykankaan mukaan kyttyrä ei missään nimessä ole este kalan hyödyntämiselle huippuravintoloissa. Eettisyys, maku ja fiilis painavat enemmän.
 – Onko kuningasrapukaan nyt niin seksikkään tai siistin näköinen? Kyllähän nekin ovat sellaisia merten mörköjä. Tärkeämpi pointti on se, miten tuomme sen esille, miten markkinoimme sen ja miten seisomme sen takana.
 Mäntykangas huomauttaa, että kyttyrälohella on myös myönteisiä puolia ulkonäöllisesti: alkukesästä sen liha on punaisempaa kuin Tenon lohen.
 Lue myös:   Norjan lohijoilla raadetaan vieraslajin poiston parissa – Kalastajan mukaan kyttyrälohia on niin paljon, että niitä voi käsin pyytää koskesta
 Voisiko kyttyrälohi elvyttää Tenon kalastuksen?
 Tenojoen kalastusmatkailun elvyttäjäksi kyttyrälohesta ei ole, ei ainakaan vielä. Atte Ikkala uskoo, että asenteet muuttuvat vuosien mittaan.
 – Jenkeissä turisti maksaa useita tuhansia dollareita siitä, että pääsee onkimaan 20 kyttyrälohta päivässä. Miksei sama homma voisi onnistua Tenolla joku päivä, Ikkala pohtii.
 Nyt kyttyrälohi kärsii vieraslajimaineesta ja sitä halveksitaan ruokakalana. Ikkala muistuttaa, että myös toisesta venäläisten tuomasta vieraslajista, kuningasravusta, kohistiin alkuun. Vaikka siitä on ollut pelättyä uhkaa ekosysteemille, raha on vaientanut kriittisiä ääniä.
 – Ehkä kyttyrälohen kanssa käy sama homma – tai toivottavasti käy, koska ne eivät täältä lähde enää millään.
 Kyttyrälohi voi auttaa myös alkuperäistä lohta
 Tähän saakka kyttyrälohi on nähty pääasiassa uhkana atlantinlohelle. Luonnonvarakeskuksen tutkijan  Panu Orellin  mukaan kyttyrälohista saattaa olla myös positiivisia vaikutuksia Tenolla.
 Lajin luonnollisilla levinneisyysalueilla Pohjois-Amerikassa kyttyrälohi on tärkeä laji jokiekosysteemeille.
 Kun kyttyrälohet ovat kuteneet, ne kuolevat jokeen. Kuolleiden kalojen ruumiit ovat ravinnelähteitä, jotka kiihdyttävät jokien perustuotantoa. Monilla kalanpoikasilla on siten enemmän ravintoa ja paremmat kasvuolosuhteet.
 Periaatteessa Tenolla voi käydä samalla tavalla.
 – Se voi jossain määrin parantaa lohenpoikasten kasvua ja kasvuvauhtia. Ne voivat smolttiutua nuorempana ja lähteä aikaisemmin mereen. Ehkä lohen kokonaistuotanto jopa kasvaa. Tämä jää toki nähtäväksi, Orell sanoo.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  27.8. kello 23 saakka.

Voiko tätä kalaa syödä silmät auki? Kyttyrälohi näyttää hurjalta, mutta se voi olla myös raaka-aine huippuravintolaan tai lohimatkailun pelastus


Summary: Vilkkaasti liikennöity Itämeri on Suomelle elintärkeä, mutta monimutkainen toimintaympäristö sisältää myös vaaranpaikkoja. Torstaina on vietetty Itämeripäivää.

Neljäkymmentä kuutiota popcornia tuotiin Kotkan edustalle rekkalastilla. Sitten ne kipattiin mereen.
 Aalloilla ajelehtivat popcornit esittivät öljyä ja kemikaaleja, jotka ovat päässeet suuronnettomuuden myötä Itämereen.
 Hallitsemattomasti, omiin suuntiinsa, niin kuin öljykin tekisi.
 Jos Itämerellä tapahtuu öljyonnettomuus, se vaatii nopeaa toimintaa ja kansainvälistä yhteistyötä. Sitä harjoitellaankin vuosittain.  Silva Nieminen / Yle
 Rajavartiolaitos johti alkuviikosta Balex Delta 2021 -suuronnettomuusharjoitusta. Sen kansainväliset osanottajat toimivat kuvitteellisessa tilanteessa, jossa kaksi isoa tankkeria on törmännyt toisiinsa Kotkan edustalla, Suomenlahdella.
 Yhtä laajaa ja monikansallista ympäristövahinkojentorjuntaharjoitusta ei ole aiemmin toteutettu Suomessa Rajavartiolaitoksen johdolla. Suomi kuitenkin osallistuu vuosittain vastaaviin harjoituksiin.
 Suuronnettomuus voi tapahtua huomenna
 Suomenlahdesta on tullut viime vuosikymmenen aikana tullut yksi maailman vilkkaimmista laivaliikenteen väylistä.
 Pelkästään Suomenlahdella liikennöi vuosittain yli 36 000 alusta. Sen kautta kuljetetaan jopa 180 miljoonaa tonnia öljyä. Onnettomuuksien mahdollisuutta lisää se, että kansainvälinen vesialue Suomenlahdella on kapea. Keskisyvyys on matala, vain 28 metriä, mikä lisäisi katastrofin vaikutuksia.
 Aaltojen kuljettamat popcornit edustavat ennalta suunniteltua tilannetta. Totuus on silti se, että vastaavanlainen oikea onnettomuus voisi tapahtua koska tahansa.
 — Riski on olemassa Itämerellä joka päivä. Läheltä piti -tilanteita on sattunut. Onneksi olemme liikennemäärän huomioiden toistaiseksi välttyneet suurilta onnettomuuksilta, Rajavartiolaitoksen esikunnan meriturvallisuusyksikön päällikkö, komentaja  Mikko Simola  sanoo.
 Suomenlahdella laivan ohjaaminen vaatii tarkkuutta, sillä merellinen ympäristö on haastava. Kuvassa komenta Mikko Simola ja kommodori Ari Laaksonen. Silva Nieminen / Yle
 Suomenlahdella liikennemäärät ovat suuria ja kulkevat moneen suuntaan. Itä-länsisuunnassa merellä seilaa tankkeriliikenne Suomenlahden pohjukasta öljyterminaalien takia. Helsinki-Tallinna-välillä taas liikkuu päivittäin suuria matkustajalaivoja.
 — Itämeri ja Suomen rannikon saaristoalueet ovat merenkulullisesti vaativia. Liikennemäärän ja alusten kohtaamisen lisäksi rannikkoväylät ovat maailmanlaajuisesti haastavia. Merellä ei voi tapahtua virheitä, komentaja Mikko Simola Rajavartiolaitoksen esikunnasta sanoo.
 Kotkan edustalla pidettyyn kansainväliseen suuronnettomuusharjoitukseen osallistuivat lähes kaikki Itämeren rantavaltiot. Koronaepandemian vuoksi Venäjä jäi harjoituksesta pois.
 Venäjä saa pääosan vientituloistaan öljystä.
 Lue lisää:  Lintujen hoitoyksikkö testissä onnettomuusharjoituksessa – Korkeasaaren eläinlääkärin iso toive: "Toivottavasti sitä tositilannetta ei koskaan tule"
 Millaisia seurauksia onnettomuudella voisi olla?
 Itämeri on hyvin valvottu ja onnettomuudet voidaan havaita nopeasti.
 Jos öljyonnettomuus tapahtuisi, pitäisi torjuntatoimiin ryhtyä nopeasti. Jos öljy pääsisi leviämään avomereltä ja laivan läheisyydestä saariin tai rannikoille, sen siivoaminen olisi hidasta ja kustannukset nousisivat korkeammalle.
 Itämerellä on Suomelle taloudellisesti hyvin merkittävä rooli. Yli 80 prosenttia Suomen ulkomaankaupasta seilaa Itämeren laineilla.
 — Itämeren alueen rantavaltiot muodostavat puolet meidän ulkomaantaloussuhteistamme, kaupasta, ulkomaisista investoinneista ja matkailusta, sanoo professori  Kari Liuhto  Turun yliopistosta.
 Liuhto johtaa Pan-Eurooppa-instituuttia, joka seuraa taloudellista kehitystä Itämeren talousalueella ja EU:n itäisissä rajanaapureissa.
 Itämeren yli kulkee suurin osa Suomen ulkomaankaupasta. Erilaiset häiriötilanteet Itämerellä voisivat pahimmillaan vaikuttaa Suomen talouteen. Silva Nieminen / Yle
 Riittäisikö iso öljyonnettomuus rampauttamaan taloutta?
 — Ympäristöonnettomuus ei itsessään aiheuttaisi tällaista, mutta se voisi käynnistää prosessin, jonka lopputulosta emme voi tietää, Liuhto sanoo.
 Suuri ympäristöonnettomuus voisi kiristää poliittista ilmapiiriä Itämeren maiden keskuudessa.
 — Toinen tankkeri voisi hyvin olla liputettu Kyprokselle tai johonkin muuhun mukavuuslippumaahan. Korvausten hakeminen voi olla hyvin vaikeaa, kun joku pesisi kätensä ihan täysin. Siitä tulisi kauhea syyttely, että kenen vika se olisi ja rannat olisivat likaisia, Liuhto sanoo.
 Mukavuuslippulaivoilla tarkoitetaan aluksia, jotka on rekisteröity muun kuin kotivaltion lipun alle. Syyt voivat olla esimerkiksi verotuksessa tai valtion sääntelyn välttelyssä.
 Rajavartiolaitos tarvitsisi rahaa dornier-lentokoneiden uusimiseen. — Niiden merkitys on aivan keskeinen tilannekuvan luomisessa, etsintätoimissa, meripelastustehtävissä ja erityisesti ympäristövahinkojen torjunnassa pinta-alusten ohjaamisessa pääpäästökohteelle, Mikko Simola sanoo.  Silva Nieminen / Yle
 Suurvaltojen kireät välit vaikuttavat Itämerellä
 Jos laivaliikenne pysähtyisi, niin kävisi myös Suomen taloudelle. Lyhyelläkin häiriöllä voisi olla pitkäaikaisia vaikutuksia. Ympäristöonnettomuus tuskin kuitenkaan vaikuttaisi laivaliikenteeseen.
 Laivaliikenteen pysäyttämiseen vaadittaisiin todennäköisesti sotilaallinen uhka.
 Merkittävimmät uhat Itämeren alueella liittyvät suurvaltojen välisiin jännitteisiin.
 Lue lisää:  Näin Putinin ja Bidenin tapaaminen heijastuu myös Suomeen, tutkija: "Merkittävä vaikutus Suomen turvallisuuteen"
 Turvallisuuskomitean  Turvallinen Suomi 2018 -julkaisussa  todetaan, että Suomen kannalta vaarallisin kriisi on sodan välittömään uhkaan kehittyvä kriisiytyminen Itämeren alueella.
 Jos lähialueella tapahtuvassa kriisissä olisi osapuolina Euroopan unionin jäsenmaita, Suomi ja Ruotsi eivät voisi jättäytyä tilanteen ulkopuolelle. Avunantolausekkeessa velvoitetaan jäsenmaat antamaan apua sotilaallisen hyökkäyksen kohteeksi joutuneelle jäsenmaalle.
 Itämeripäivän  tarkoituksena on lisätä tietoa meren monimuotoisesta luonnosta, kulttuurista ja historiasta.

Rajavartiolaitos kippasi rekallisen popcornia Suomenlahteen – naposteltavat leviävät kuin öljy aalloilla, ja se harjoituksessa haluttiin nähdä


Summary: Neuvostoliiton partisaanit surmasivat jatkosodan aikana Oulun piispan Yrjö Wallinmaan. Propagandajoukoissa työskennellyt Mika Waltari kirjoitti Wallinmaasta Suomen historian toisena marttyyripiispana.

Rovaniemen postiautovarikolla kävi normaaliakin kiihkeämpi kuhina.
 Häkäpöntön voimalla kulkevaa linja-autoa valmisteltiin Suomen pisimmälle postiautolinjalle Rovaniemeltä Liinahamariin Jäämeren rannalle.
 Elettiin sotakesää 1943 ja postia oli paljon. Säkkejä lastattiin matkustamoa myöten. Kaikki lähtöä odottaneet matkustajat eivät mahtuisi kyytiin.
 Yhdelle matkamiehelle varattaisiin kuitenkin kunnon istumapaikka. Oulun vastavalittu piispa  Yrjö Wallinmaa  oli matkalla Ivaloon, jossa hänellä olisi seuraavana aamuna kirkonmenot.
 Lähtö olisi tasan kello 15, joten piispa ehtisi pitämään saarnansa. Yöunet tosin jäisivät vajaiksi. Ivalossa oltaisiin vasta aamuyöllä hieman yhden jälkeen.
 Piispa Wallinmaa istutettiin linja-auton parhaalle paikalle, eturiviin. Postisäkit täyttivät linja-auton oikeanpuoleiset istuimet. Matkustajia jouduttiin ahtamaan jopa auton peräkoppiin.
 Lopulta mukaan mahtui 20 matkustajaa, kuljettaja ja apumies. Yhtä lukuunottamatta kaikki olivat siviilejä.
 Matkaan päästin ajallaan ja linja-autossa oli tunnelmaa. Yhteislaulu raikasi ja meno yltyi välillä niin riehakkaaksi, että vakavampia kauhistutti, muisteli mukana ollut lotta  Ida Kyrö .
 Sodankylässä oli pikapysähdys ja piispa Wallinmaa ehti kahvitella pappilassa.
 Seuraava pysäys oli 90 kilometrin päässä Vuotsossa, kun häkäpönttöauto vaihdettiin bensalla kulkevaan linja-autoon. Alettiin lähestyä Saariselän tuntureita, eikä heikkotehoinen häkämoottori jaksaisi Kaunispään yli.
 Ilta vaihtui yöksi ja samalla sää kirkastui. Oli lähes yhtä valoisaa kuin päivällä.
 Piispan kuolema partisaanien iskussa oli etusivun uutinen muun muassa Suomen Kuvalehdessä. Ville Jalovaara: Piispa Wallinmaan surma. SKS Kirjat.
 Partisaanien julma tehtävä
 Aleksandr Smirnovin  johtama partisaaniosasto oli tehnyt viikon ajan matkaa Lapin erämaissa.
 40 hengen ryhmä oli lähtenyt liikkeelle tukikohdastaan Nuorttijärveltä, Venäjän Lapista. Linnuntietä sieltä oli matkaa kohteeseen, Laanilan kylään, 150 kilometriä.
 Ryhmän tehtävänä oli katkaista Jäämerentie. Vihollinen, Pohjois-Suomessa toiminut Saksan armeija, käytti sitä huoltoreittinään.
 Samalla piti aiheuttaa mahdollisimman suurta tuhoa.
 Neuvostoliiton partisaaniosastot oli perustettu kaksi vuotta aiemmin Saksan hyökkäyksen jälkeen.
 Puna-armeija oli joutunut peräytymään ja partisaanien oli määrä auttaa armeijaa toimimalla vihollisen selustassa.
 Partisaanien päämäärä oli sitoa vihollisen joukkoja ja rapauttaa taistelumoraalia. Tähän päästiin iskemällä myös siviilikohteisiin.
 – Sota itärintamalla oli äärimmäisen raakaa, eikä kansainvälisiä sopimuksia kunnioitettu. Siviileitä surmattiin ja sotavangit olivat huonossa asemassa. Partisaanit tuskin pitivät Suomen rintamaa erikoistapauksena, sanoo historioitsija  Ville Jalovaara,  joka on kirjoittanut Saariselän partisaani-iskusta kirjan  Piispa Wallinmaan surma – partisaani-isku Saariselällä 1943 .
 Suomen suunnalla ensimmäinen hyökkäys siviilikohteeseen oli tapahtunut pian jatkosodan syttymisen jälkeen syyskuussa 1941.
 Kaikkiaan partisaanit iskivät yli 20 suomalaiskylään ja surmasivat lähes 200 siviiliä. Määrä on noin kymmenesosa kaikista jatkosodan suomalaisista siviiliuhreista.
 Partisaaneja saatiin harvoin elävänä kiinni. Oikeuteen asti ei Suomessa päätynyt kukaan. Sot.virk. O.Hedenström / Puolustusvoimat / Finna
 Valtaosa partisaanien kohteista sijaitsi itärajan tuntumassa.
 Smirnovin johtama joukko oli kuitenkin syvällä Suomen puolella. Heidän tuloaan ei osattu odottaa.
 Pitkän matkan jälkeen partisaanit olivat levänneet kolme vuorokautta. Toimintakäsky tuli aamuyöstä 4. heinäkuuta.
 Joukot jaettiin kolmeen osastoon. Yhden tehtävänä oli iskeä kylään, toinen suojaisi maantien pohjoispuolta ja kolmas tuhoaisi sillan - samalla se hyökkäisi ohi ajavien autojen kimppuun.
 Piispa Wallinmaata kuljettanut postiauto oli sujuvan alun jälkeen jäänyt aikataulustaan. Piispan piti olla jo nukkumassa Ivalossa, mutta auto vasta laskeutui loivaa alamäkeä Laaninojan laaksoon. Kello lähestyi kolmea.
 Bussi ylitti Laaninojan sillan. Sitten kuulosti kuin päälle olisi heitetty soraa. Linja-auto oli saanut ensimmäiset kiväärin osumat. Muutaman sekunnin kuluttua silta räjähti kappaleiksi.
 Autoa tulitettiin ja sitä kohti heitettiin käsikranaatteja. Syntyi paniikki. Osa matkustajista haki suojaa postisäkeistä. Jotkut pakenivat särkyneiden ikkunoiden kautta.
 Etupenkissä istunut piispa Wallinmaa yritti suojaan linja-auton etuovesta, mutta päätyi suoraan partisaanien tulilinjalle.
 Kaikkiaan linja-autoiskussa menehtyi neljä ihmistä. Lähes samaan aikaan tehdyssä hyökkäyksessä Laanilan kylään kuoli kaksi. Kaikki menehtyneet olivat siviilejä.
 Smirnovin partisaaniryhmä pakeni, eikä heitä etsinnöistä huolimatta saatu kiinni.
 Mika Waltari ja marttyyripiispa
 Sodan aikana sensuuri rajoitti tiedotusvälineiden toimintaa.
 Partisaani-iskuista ohjeistus oli tiukka: niistä ei saanut kertoa julkisuudessa. Haluttiin välttää paniikkimielialaa.
 Laanilan iskukin yritettiin salata. Piispa Wallinmaan perheelle kerrottiin aluksi epämääräistä tietoa onnettomuudesta.
 Piispan kuolema oli kuitenkin mahdotonta pitää pimennossa. Wallinmaa oli näyttävin menoin vihitty tehtävään vain muutama viikko aiemmin ja hän oli ensimmäisellä piispantarkastusmatkallaan. Piispaa odotettiin Ivalossa.
 – Papisto on aina ollut hyvä kertomaan juttuja eteenpäin. Puhelimet alkoivat soida ja jo samana päivänä iskusta tiedettiin ympäri Suomen, Ville Jalovaara sanoo.
 Lehtitiedot Laanilan partisaani-iskusta olivat tarkkoja ja pitivät suurelta osin paikkaansa. Ville Jalovaara: Piispa Wallinmaan surma. SKS Kirjat.
 Propagandasta vastannut Valtion tiedotuslaitos muutti taktiikkaansa. Laanilan isku valjastettiin propagandakäyttöön.
 Laitoksessa työskennellyt kirjailija  Mika Waltari  kirjoitti jutun marttyyripiispasta. Waltari rinnasti Wallinmaan kohtalon keskiaikaiseen tarinaan piispa Henrikistä, jonka Lalli surmasi Köyliönjärven jäällä.
 – Propaganda käänsi tapahtuman niin, että Neuvostoliitto on barbaarinen maa, joka surmaa kirkonmiehiä. Samalla moralisoitiin Yhdysvaltoja ja Iso-Britanniaa siitä, että ne olivat pappismiehiä surmaavan maan liittolaisia.
 Jalovaaran mukaan mikään lähde ei tosin puhu sen puolesta, että partisaanit olisivat tietoisesti halunneet tappaa piispan. Todennäköisesti Wallinmaa oli monien muiden tavoin satunnainen uhri.
 Tiedotuslaitoksen avoimmuusvaihetta kesti vain lyhyen aikaa.
 Seuraavan kerran partisaani-iskuista sai kertoa kesällä 1944, jolloin Neuvostoliiton suurhyökkäys oli käynnissä. Silloin uskottiin, että tieto siviileihin kohdistuneista iskuista vahvistaisi armeijan puolustahtoa.
 Partisaanikomentajan paluu Suomeen
 Sodan jälkeen partisaani-iskut olivat kielletty aihe. Suomi vaali läheistä suhdetta Neuvostoliittoon, eikä mahdollisia sotarikoksia sopinut kaivella.
 Laanilan isku oli tässäkin mielessä poikkeus. Tapahtumapaikalle alettiin heti sodan jälkeen suunnitella muistomerkkiä. Piispankivi saatiin paikalleen vuonna 1950.
 Suhtautuminen sotaan ja partisaani-iskuihin muuttui, kun Neuvostoliitto hajosi. 1990-luvulla järjestettiin niin sanottuja sovintoseminaareja, joihin osallistui sekä iskujen uhreja ja heidän omaisiaan että partisaaneja.
 Laanilan partisaaniryhmän komentaja Aleksandr Smirnov vieraili tuolloin Suomessa.
 – En tiedä, onko anteeksipyyntö oikea muotoilu, mutta hän oli pahoillaan. Samalla hän muistutti, että Suomen puoleltakin hyökättiin heidän kaupunkiensa kimppuun. Hän liitti iskut osaksi sodan brutaaliutta, Ville Jalovaara sanoo.
 Historiantutkija Ville Jalovaaran mukaan partisaanit eivät tienneet, että tappoivat piispan.  Sini Järnström/ YLE
 Kansainvälisen oikeuden näkökulmasta iskut siviilikohteisiin ovat sotarikos. Laanilankin iskuista tehtiin heti tapahtuman jälkeen rikostutkinta.
 Uudelleen asia nousi esille 1990-luvun lopussa, kun toimittaja  Veikko Erkkilä  julkaisi partisaaneja käsittelevän tutkimuksen. Erkkilä oli myös mukana Ylen tekemässä dokumentissa, jossa partisaani-iskujen uhrit ja läheiset kertoivat tarinansa.
 Partisaani-iskuista nousi kohu ja asia puhutti myös eduskunnassa. Lopulta Keskusrikospoliisi aloitti partisaani-iskuja koskevan tutkinnan. Sen edistyminen olisi kuitenkin edellyttänyt toimivaa yhteistyötä Venäjän kanssa. Näin ei tapahtunut ja tutkinta keskeytettiin.
 – 20 vuotta sitten asialle olisi vielä voinut tehdä jotain. Nyt partisaani-iskuja pitää lähestyä historiantutkimuksen keinoin, Jalovaara arvioi.
 Aleksandr Smirnov kuoli vuonna 2001.
 Lue lisää:
 Kun Suomi lähti kesäsotaan ja päätyi pitkään jatkosotaan
 Kuusi kohtalokasta päivää, jotka veivät Suomea kohti uutta sotaa

Saariselällä tapahtui vuonna 1943 surmatyö, jota Mika Waltari vertasi piispa Henrikin surmaan – tuore kirja valottaa sodan raakaa yksityiskohtaa


Summary: Kadunvarsityömaiden turvallisuus on eri viranomaisten mielestä hoidettu hyvin. Näin on erityisesti päiväkotien ja koulujen läheisyydessä. Kuopion polkijat on asioista kuitenkin eri mieltä. Vammaisneuvosto on havainnut puutteita opasteissa.

Kuopiossa on ympäri kaupunkia käynnissä useita työmaita, jotka aiheuttavat paljon poikkeusjärjestelyjä liikenteelle. Tästä on syntynyt jonkin verran huolta siitä, onko jalankulkijoiden ja pyöräilijöiden turvallinen kulkeminen ja esteettömyys riittävän hyvin huomioitu.
 Esimerkiksi kuopiolainen aktiivipyöräilijä, Kuopion polkijoissa vaikuttava  Tapio Pulkkinen  luettelee useita rakennustyömaita, joissa hän on havainnut puutteita.
 Esimerkiksi Kettulan koulun läheisyydessä Pihlajaharjuntien kadunvarsityömaalla hän näkee paljon ongelmakohtia.
 – Suojanauhan tilalla pitäisi varmaan jonkinlainen aita olla. Yleensä jalkakäytävät ja pyörätiet pyritään myös erottamaan muusta liikenteestä jonkinlaisella reunatuella ja pyörätietä on lisäksi levitetty murskeella katualueelta poispäin, kuvaili itsekin infran parissa työskentelevä Pulkkinen Ylelle maanantaina.
 Ylen tekemän haastattelun jälkeen Pihlajaharjuntien työmaalla pitkään ollutta suojanauhaa on korvattu osin turva-aidalla.
 Käveliljöille ja pyöräilijöille alueella on osoitettu vaihtoehtoinen reitti.
 Liikenneturvan koulutusohjaaja  Erkka Savolainen  antaakin ohjeeksi käyttää vaihtoehtoisia reittejä tietyömaiden aikana.
 Pihlajaharjuntiellä käynnissä olevan kadunvarsityömaan järjestelyt muuttuivat tämän viikon aikana. Alkuperäinen sulkunauha eristi jalankulkijat autoliikenteestä useamman viikon ajan. Antti Karhunen / Yle
 AVI: Turvallisuus hyvää koulujen ja päiväkotien läheisyydessä
 Merkittäviä puutteita rakennustyömaiden turvallisuudessa ei Kuopiossa ole havaittu. Itä-Suomen aluehallintoviraston tarkastaja  Jukka Hartikainen  vakuuttaa, että työmaat lähialueineen on pääsääntöisesti turvallisia ja esimerkiksi ulkopuolisilta aidattuja.
 Hyvä tilanne on erityisesti päiväkotien ja koulujen läheisyydessä.
 – En ole tarkastuksilla itse nähnyt puutteita enkä muista, että olisin yhtään velvoitetta työnantajalle tai päätoteuttajalle antanut, tiivistää Hartikainen.
 Myöskään Liikenneturva ja poliisi eivät ole havainneet ongelmia. Ylikomisario  Petri Pahkin  Itä-Suomen poliisista kertoo, että poliisin tietoon ei ole tullut vahinkoja, jotka olisivat aiheutuneet rakennustyömaiden huonosta turvallisuudesta. Hän arvelee, että vaaratilanteita on kuitenkin voinut olla.
 Liikenneturvan Erkka Savolainen arvioi, että tietyömaat Kuopiossa on hoidettu hyvin.
 – Toki kaupunkiympäristö on meillä ahdas ja se tuo varmasti osakseen poikkeusjärjestelyjä liikennetilanteiden suhteen.
 Kuopion vammaisneuvoston varapuheenjohtaja Mika Savolainen arvioi, että opasteissa ja esteettömyydessä olisi parantamisen varaa, vaikka kokonaisuus onkin Kuopiossa hyvällä mallilla. Antti Karhunen / Yle
 Ongelmia on pienten työmaiden läheisyydessä
 Kuopiolainen Tapio Pulkkinen näkee, että Pihlajaharjuntien kaltainen työmaa ei Kuopion seudulla ole poikkeuksellinen.
 Hänen mielestään Kuopion kaupungin rakennustyömailla turvallisuus on valovuosien päässä siitä, mitä se on monissa kaupungeissa.
 – Yleisesti ottaen kaikista pienimmät työmaat tuppaa olemaan niitä kaikista kiusallisimpia, sanoo Pulkkinen.
 Pulkkinen listaa ongelmapaikoiksi myös esimerkiksi Kuopiohallin lähistöllä olevat työmaat, loppusuoralla olevan hiihtostadionin sekä uuden Matkailukeskuksen alueen. Myös keskustasta löytyy vaaranpaikkoja.
 Kuopion vammaisneuvoston varapuheenjohtaja  Mika Savolainen  arvioi, että puutteita on juuri pienemmillä työmailla ja opasteissa.
 – Kiireessä ja nopean aikataulun korjaustyömailla ehkä unohtuu helpommin esteettömän reitin rakentaminen, opastus ja tiedottaminen, Savolainen pohtii.
 Kaiken kaikkiaan Savolainen näkee rakennustyömaiden läheisyydessä vain vähän turvallisuuspuutteita. Tilanne on huomattavasti parantunut vuosien myötä. Palautettakaan ei Kuopion vammaisneuvostolle ole juuri tullut.
 Yhteydet kaupungin suuntaan ovat hyvät.
 – Meitä kuunnellaan kyllä, kiittelee Savolainen.
 Lue lisää:
 Vaaratilanteita liikenteessä Raide-Jokerin työmaan vuoksi – liikennevastaava: "Eihän tämä ole sellainen tip top -työmaa, jossa kaikki on suorassa linjassa"
 "Yhden kerran huomautetaan, sitten poistetaan työmaalta" – Isot rakennusfirmat ottavat työturvallisuuden vakavasti, pienemmillä toimijoilla riittää parannettavaa
 Keskustele aiheesta 27.8.2021 klo 23 saakka.

Aktiivipyöräilijä ihmettelee puutteellisia työmaamerkintöjä Kuopion kaduilla – viranomaiset eivät ole havainneet merkittäviä ongelmia


Summary: Aikuisten ADHD:n tunnistaminen on ottanut suuria harppauksia, mutta jopa yli 100 000 suomalaista aikuista saattaa elää ilman oikeaa diagnoosia. Jaana Sinersalo ja Aapo Heinonen saivat ADHD-diagnoosinsa vasta yli kolmekymppisinä.

Jaana Sinersalo  pitelee pientä lääkekapselia kädessään. Jos tämä ei toimi, niin ei sitten mikään, hän pohtii. Hän nielaisee kapselin ja odottaa.
 Tunnin päästä lääke tehoaa. Koko loppupäivän Sinersalo itkee onnesta. Ajatuksia tulee päähän vain yksi kerrallaan. Tätäkö on olla normaali?
 45-vuotiaalla Jaana Sinersalolla on ADHD eli aktiivisuuden ja tarkkaavuuden häiriö,  attention deficit hyperactivity disorder.  Sinersalo on yksi heistä, jotka ovat saaneet diagnoosinsa vasta aikuisena.
 Moni ADHD-oireinen kuvailee häiriötä samalla tavalla. On kuin päässä olisi monta telkkaria auki, ja kaikista tulee eri ohjelma. Kaukosäätimet ovat hukassa ja meteli on päätähuumaava.
 Juuri kun on saamassa ohi liihottavasta ajatuksesta kiinni, se katoaa eikä koskaan palaa.
 Ei oikea aikuinen
 Elämässä kaikki jäi kesken. Sinersalo katsoi vierestä, kun muut opiskelivat, menivät töihin ja etenivät elämässään. Hänestä tuntui, ettei hän ole oikea aikuinen. Sinersalo liihotti koulusta ja työpaikasta toiseen.
 Tuli useita masennusdiagnooseja vuosien varrella, mutta 19 vuoden aikana diagnoosi alkoi tuntua väärältä. Kun hän käveli jälleen lääkeresepti kädessä ulos lääkärin vastaanotolta kohti sairauslomaa, hän alkoi kyseenalaistaa saamaansa hoitoa.
 – Ajattelin vain, että enhän minä halua tappaa itseäni. Minä toimin kyllä, mutta elämä ei vaan suju, Sinersalo kertoo.
 Hän lähti itse selvittämään, mistä voisi olla kyse. Kun ADHD tuli vastaan, heräsi epäilys. Lopulta hän marssi jälleen lääkärin vastaanotolle.
 – Sanoin, että tulin nyt selvittämään, onko minulla ADHD vai olenko vain tyhmä ja laiska.
 Diagnoosi tuli: ADHD:n tarkkaamaton muoto eli ADD. Ei masennusta. Sinersalo oli tuolloin 39-vuotias.
 Lasten häiriöstä kaikkien häiriöksi
 Alun perin ADHD on ollut lasten – ja etenkin vilkkaiden poikien – oireyhtymä. Moni tarkkaamaton lapsi jäi ilman diagnoosiaan silloin, kun katse kohdistui ylivilkkaisiin lapsiin.
 Dosentti, neuropsykologi  Maarit Virta-Jämiän  mukaan aluksi ajateltiin, että ADHD on lasten oireyhtymä, joka katoaa aikuisena.
 – Nykyisin tiedetään, että osalla oireet lievittyvät aikuisena. Osalla haitta jatkuu selvänä, hän kertoo.
 ADHD-liiton mukaan aikuisilla häiriön esiintyvyys on vaihdellut tutkimuksista riippuen 2–4 prosentin välillä. Moni jää edelleen ilman diagnoosia ja hoitoa, eikä ihme. ADHD:n  Käypä hoito -suositus  laajeni koskemaan aikuisia vasta vuonna 2017.
 Nyt aikuisten ADHD-diagnoosit ovat yleisempiä, vaikka moni jää edelleen tuetta. Psykiatrian erikoislääkäri  Mika Määttä  kertoo, että Suomessa voi olla jopa yli 100 000 aikuista, joilta puuttuu ADHD-diagnoosi. Tilalla voi olla ahdistusta tai masennusta, jotka voivat johtua ADHD:n hoitamattomista oireista.
 Määttä kertoo, että ADHD-tutkimuksia voi joutua odottamaan julkisessa terveydenhuollossa jopa yli vuoden. Se taas ei malttamattomille sovi.
 AOP, Riikka Tähtinen/Yle
 Oirelistaus on pitkä. Kaikilla on listan oireita välillä, mutta ADHD vaikuttaa elämänlaatuun merkittävästi ja negatiivisesti.
 Lasten ja aikuisten oireet voivat näyttäytyä hyvin erilaisina. Aikuisilla motorinen levottomuus saattaa iän myötä muuttua sisäisen maailman kaaokseksi.
 “Ei hän ole mikään häirikkö”
 34-vuotias  Aapo Heinonen  sai ADHD-diagnoosinsa 31-vuotiaana. Silloin erityisopettajaksi opiskelleen Heinosen kurssilla käytiin läpi ADHD:ta, ja kaikki kuvaukset vaikuttivat liian tutuilta. Heinonen tekstasi puolisolleen ja pohti ADHD:n mahdollisuutta.
 Puolison reaktio oli ikimuistoinen: "Vihdoin tajusit! Olen miettinyt sitä jo kauan, mutta en ole kehdannut ehdottaa!"
 Heinonen oli tyypillinen ADHD-nuori. Pyyhekumit lentelivät tunnilla ja suu kävi koko ajan. Kun sisään kerääntyy möntti, sen saa ulos vain impulsiivisella käytöksellä. Silloin pyyhekumin on lennettävä.
 Lahdesta alun perin kotoisin oleva Aapo Heinonen asuu tällä hetkellä Rovaniemellä. Pohjoisen rauhallinen ympäristö lievittää ADHD-oireita, Heinonen kertoo. Antti Mikkola / Yle
 Yläasteella Heinonen kutsuttiin vanhempineen koululle palaveriin. Huono käytös ei käy päinsä, koululta sanottiin. Vaihtoehdoiksi tarjottiin joko tarkkailuluokkaa tai koulun vaihtoa. Tunteet kävivät keskustelussa kuumina. Lopulta koulukuraattori sanoi sen ääneen.
 – Mutta kun Aapo ei ole mikään häirikkö. Ei hän tarkoita pahaa.
 Heinonen sai jäädä. Se hetki pelasti hänet.
 – Jos olisin joutunut tarkkikselle, olisin saattanut joutua suuriin ongelmiin ja huonoon seuraan. Perusturvallisuuden tunne ei järkkynyt minulla koskaan.
 Silti Heinonen eli reunalla. Vuosien varrella mukaan tulivat päihteet, rahan tuhlailu ja valehtelu.
 – Elin luottokortilta toiseen. On ihme, ettei minulle koskaan tullut maksuhäiriömerkintää.
 Jos elämä on vaikeaa, kannattaa tutkia
 Hupsuja säheltäjiä ja energisiä papupatoja? Ei aina. ADHD-oireista voi aiheutua suurta kärsimystä. Kun tuntee jatkuvasti epäonnistuvansa, itsetunto heikkenee. Ongelmat voivat olla vakavia, jos oireilu johtaa vaikkapa päihde- tai rahaongelmiin.
 Dosentti, neuropsykologi  Maarit Virta-Jämiä  kertoo, että ADHD:n diagnosoinnin tarve on arvioitava haitan kautta.
 – ADHD:hen liittyy paljon piirteitä, joita on kaikilla: väsyneenä on vaikea keskittyä tai tylsiä asioita saattaa siirtää. ADHD:ssa kuitenkin vaikeuksia on jatkuvasti, ja ne aiheuttavat merkittävää haittaa ihmisen elämässä, Virta-Jämiä kertoo.
 Diagnoosi auttaa oireista kärsivää saamaan tukea ja työkaluja oireiden helpottamiseen. ADHD-oireinen voi saada lääkehoitoa tai kuntoutusta, kuten psykoterapiaa, neuropsykologista kuntoutusta ja ryhmämuotoista toimintaa.
 Seinät voi jättää siivouksessa maalaamatta
 ADHD-diagnoosin jälkeen Jaana Sinersalon elämä muuttui. Jo ensimmäinen lääke sai ajatuksia parempaan järjestykseen. Yhden asian sai tehtyä alusta loppuun kerralla. Se oli ihmeellinen tunne.
 ADHD:n on tutkittu johtuvan aivojen välittäjäaineiden, kuten dopamiinin ja noradrenaliinin, heikosta toiminnasta. Kun aivot ovat alivirittyneet, ne yrittävät virittää itse itseään etsimällä stimulaatiota kaikkialta.
 Tämä voi näkyä esimerkiksi liikahteluna ja asiasta toiseen pomppimisena. ADHD-oireinen saattaa haastaa jopa riitaa saadakseen aivot tyytyväisiksi.
 Lääkityksessä käytetään psykostimulantteja, jotka vaikuttavat heikosti toimivien aineiden toimintaan. Kun lääke kasvattaa esimerkiksi dopamiinin määrää aivoissa, aivojen ei tarvitse ponnistella itseään aktiivisemmiksi.
 Sinersalo aloitti myös psykoterapian. Siellä katsottiin uhmakkaasti peiliin ja etsittiin ikäviä toimintatapoja, jotka olivat vuosikymmenien aikana juurtuneet päivittäiseen käytökseen. Kokemus oli kamalan raskas, mutta se oli käytävä läpi.
 Sinersalo oli vuosia kompensoinut epäonnistunutta oloaan tekemällä itseään tarpeelliseksi muille. Hän tarjosi aina apuaan, vaikkei edes pyydetty.
 Oma elämä jäi varjoon, kun piti juosta pitkin kaupunkia auttamassa muita. On ollut kova paikka näyttää, että kaikki ei sovikaan.
 Jaana Sinersalo rakastaa kissoja. Hänellä ja hänen puolisollaan on neljä löytökissaa. 14-vuotias Tii tuli pariskunnalle kodinvaihtajana. Marjut Suomi / Yle
 Myös arkea on viilattu parempaan muotoon. Kaikki ei kuitenkaan ole niin vakavaa.
 – Viikkosiivouksessa ei tarvitse vaihtaa järjestystä ja maalata seiniä. Voi tehdä vähän kerrallaan. Kuulostaa varmaan aivan perusasialta, mutta ei se ole.
 Edes kivoja asioita ei saa tehdä liikaa kerralla. Kirjastakin voi lukea vain viisi sivua, sitä ei tarvitse lukea kerralla kokonaan.
 Sinersalo opiskelee informaatiotutkimusta Tampereen yliopistossa. Takana on muitakin opiskeluyrityksiä, mutta ne jäivät kesken. Yliopisto-opinnot ovat alkoivat jo tämän vuosituhannen alkupuolella.
 Kun Sinersalo sai selville, mikä häntä vaivaa, hän oli ensin katkera. Hän oli ehtinyt kärsiä jo vuosikymmeniä.
 – Ajattelin, että eikö tätä olisi voinut aikaisemmin hoitaa, että olisin pysynyt mukana. Mutta ei katkeruudelle voi antaa sijaa. Aion saada edes nämä kandin paperit. Se on jo osittain kunniakysymys!
 Ansioluettelo tukossa
 Kun Aapo Heinonen sai diagnoosinsa, hän kävi toimintaterapiassa, jonka aikana opeteltiin ihan tavallisia elämäntaitoja. Lääkitys aloitettiin. Kului vuosi, ennen kuin raha-asiat saatiin täysin kuntoon.
 Heinonen on etsinyt unelmatyötään hanakasti: hänellä on peräti 33 ansioluettelomerkintää. Mikään työ ei tuntunut omalta ennen erityisopettajaksi opiskelemista. ADHD-diagnoosi oli varmistus: Hän tahtoo auttaa muita, jotka kipuilevat saman asian kanssa.
 Ensin Heinonen oli pari vuotta töissä lastensuojelun avohuollon ohjaajana teini-ikäisille. Sitten hän työskenteli neljä vuotta erityisopettajana yläkoulussa. Hän opetti nuoria, joista valtaosalla on ADHD. Omat kokemukset ovat valtava voimavara nuorten ymmärtämisessä ja kohtaamisessa.
 Aapo Heinonen tietää, miltä ADHD voi tuntua. Siksi hän osaa myös keksiä, mikä helpottaisi oireilevia lapsia luokkahuoneessa. Antti Mikkola / Yle
 Etenkin taito ymmärtää on Heinosen valttikortti. Hän tietää, miltä tuntuu, kun aivot huutavat dopamiinia, jonka voi saada sillä hetkellä vain impulsseja seuraamalla.
 Heinonen on myös hyvä esimerkki siinä, että oireita voi oppia hallitsemaan. Elämä voi sujua, vaikka on ADHD.
 Pikkuisia auttamassa
 Nyt Heinonen toimii erityisopettajana ala-asteen ensimmäisellä ja toisella luokalla. Hän tahtoo olla mukana siellä, missä lasten tilanteen voi huomata ajoissa.
 Kasvuympäristöllä ja elämänkokemuksilla on tutkittu olevan vaikutusta siihen, kuinka paljon haittaa häiriöstä voi elämän aikana olla.
 Tunnekortit voivat auttaa Heinosen opettamia lapsia tunnistamaan ja ilmaisemaan tunteitaan.  Antti Mikkola / Yle
 Heinonen kertoo, että joskus riittää sekin, että isot kokonaisuudet paloittelee jo valmiiksi lapselle. Kun päivän ohjelma on selkeä, lapsi voi valmistautua ilman yllätyksiä.
 Jos luokan melu häiritsee aistiherkkää lasta, Heinonen voi huomata sen ja korjata asian vaikkapa istumajärjestelyillä. Hän osaa nähdä maailman ADHD-lapsen silmin. Se on kyky, joka auttaa tukkimaan pienimpiäkin aukkoja opetuksessa.
 – On kiehtovaa, miten pienillä asioilla voi tehdä suuria muutoksia. Olen huomannut, että minulta löytyy myös sellaista ongelmanratkaisukykyä näissä tilanteissa, jota muilla ei ole. Minulla kun on tämä voimavara.
 Enemmän aiheesta:
  ADHD-diagnoosi uupuu kymmeniltä tuhansilta suomalaisilta – “Hoitamisella olisi valtava yhteiskunnallinen vaikutus”
 Piia Haavikon masennus paljastuikin ylivilkkaushäiriöksi: “Tuntui kuin olisi pelannut elämää jollain huijauskoodilla”

Kun Jaana Sinersalo nielaisi ADHD-lääkkeen, hän alkoi itkeä onnesta – Suomessa voi olla 100 000 aikuista, jotka eivät tiedä olevansa poikkeavia


Summary: Suomi on evakuoinut Afganistanista kaikkiaan 413 ihmistä. Suurlähetystön vartijat ja heidän perheenjäsenensä olivat odottaneet bussissa 58 tuntia ennen pääsyään Kabulin lentokentälle.

Ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.) mukaan Afganistanista on saatu evakuoitua yhteensä 83 Suomen suurlähetystön turvamiestä ja heidän perheenjäsentään.
 Haavisto kertoi lauantaina tiedotustilaisuudessa, että evakuointilistalle hyväksyttyihin henkilöihin otettiin yhteys heti  valtioneuvoston tekemän päätöksen jälkeen tiistaina  myöhään Suomeen aikaa.
 Kaikki henkilöt pääsivät keskiviikkoaamuna bussin kyydissä Kabulin lentoaseman eteläportille.
 – Suurin osa evakuoitavista oli lapsia, Haavisto kertoi.
 Haaviston mukaan lentokentälle oli pitkä bussijono, joka aikaisempina päivinä liikkui hitaasti.
 – Keskiviikkona kävi niin, että jono ei enää liikkunut.
 Haaviston mukaan tilanne oli vaikea. Bussi odotti 700 metrin päässä Talibanin tiesululla, mutta evakuointia ei päästy tekemään.
 Viimeisimpänä evakuoidut nyt matkalla Suomeen
 Eilen ilallalla Yhdysvaltain joukoilta tuli Suomeen tieto, että bussissa olleet henkilöt pääsivät jatkamaan matkaa jalan. Noin tuntia myöhemmin Suomi sai vahvistuksen, että 83 hengen joukko on päässyt terminaaliin.
 – Tilanne on ollut äärimmäisen hektinen. Tiesululla on ollut valtava ruuhka, eikä busseja ja kävelijöitä ole päästetty.
 Ilmeisesti Suomen bussin kohdalla tehtiin jonkinlainen poikkeus. Kaikkiaan evakuoitavat olivat viettäneet bussissa 58 tuntia.
 Tänään 83 henkeä on päässyt välilaskupaikkaan, josta matka jatkuu Suomeen.
 Suomi on saanut evakuoitua Afganistanista yhteensä 413 ihmistä. Aiemmin on kerrottu, että Kabulista evakuoitiin 250 Suomen kansalaista sekä Suomen lähetystössä työskennellyttä perheineen. Lisäksi evakuoitiin yhteensä 80 EU-delegaatioon ja Nato-operaation Suomen-kiintiöön kuuluvaa.
 Ylen tiedot: Noin 45 vartijaa jäi Afganistaniin
 Afganistaniin jäi Ylen tietojen mukaan arviolta 45 vartijaa, jotka suojasivat Suomen suurlähetystöä ja pelkäävät nyt Talibanin kostoa.
 Nämä vartijat eivät päässeet evakuointilistalle, sillä listalle lisättiin vain vartijoita, jotka olivat tehneet henkilösuojausta eli suojanneet lähestystön väkeä suurlähetystöalueen ulkopuolella.
 Haavisto sanoi tiedotustilaisuudessa, että hän ei voi kommentoida listan ulkopuolisten henkilöiden tilannetta.
 Ulkoministerin mukaan valtioneuvosto joutui tekemään rajauksen muiden muassa näkyvässä roolissa oleviin henkilöihin.
 Lisäksi Afganistanissa on edelleen Suomen evakuointilistalla olevia yksittäisiä ihmisiä, jotka eivät ole päässeet Kabuliin evakuointia varten.
 Lue myös:
 Uusimmat tiedot Afganistanin tilanteesta
 Suomi kasvattaa evakuoitavien afganistanilaisten määrää 128:lla – ulkoministeri Haavisto: Myös konsuliapua tarvitsevien määrä on ennakoitua suurempi
 Suomi onnistui evakuoimaan Afganistanista kaikkiaan 330 henkilöä, puolustusministeri Kaikkosen mukaan terrori-iskut eivät vaikuttaneet lopettamisaikatauluun

Haavisto: Yhteensä 83 Afganistanin-lähetystön turvamiestä ja heidän perheenjäsentään saatiin evakuoitua Kabulista


Summary: Tiktokin katsotuimmat suomalaiset ottavat toisistaan mittaa jalkapallokentällä. Vastakkain ovat Räpfaijan ja Hoodifaijan joukkueet. Paikalle tulee kymmeniä sisällöntuottajia, joilla on satojatuhansia seuraajia.

Tiktokin suomalaiset suurnimet kohtaavat tänään jalkapalloviheriöllä. Räpfaijan eli  Ville Vuorisen  ja Hoodifaijan eli  Zico Jaddan  luotsaamat joukkueet pelaavat toisiaan vastaan Janakkalan Turengissa.
 Ottelun tuomarina toimii somepoliisi  Konstaapeli Daniel , jolla on Tiktokissa reilut 100 000 seuraajaa.
 Yle Kioskin  Lloyd Libiso  juontaa paikan päältä suoraa lähetystä, jota voit seurata artikkelin videosta kello 15.40 alkaen. Ottelu alkaa kello 16. Yle näyttää tapahtuman tunnelmaa ja ottelun ensimmäiset minuutit.
 Libiso on tunnettu  Inttistoorit-podcastista  ja  armeija-aiheisista Tiktok-sketseistä .
 Sisällöntuottajien peliin odotetaan noin 1 500 katsojaa. Pelkästään Räpfaijan joukkueen pelaajilla on Ville Vuorisen mukaan yli kaksi miljoona seuraajaa. Uniikkeja seuraajia on satojatuhansia. Joukkueen kokoonpanon valitsi Vuorisen poika.
 Hoodifaijan joukkue koostuu lähes kokonaan maahanmuuttajataustaisista somenimistä.
 Rapfaija vs. Hoodifaija, kokoonpanot Rapfaijan joukkue: Khaled.azizi, Luntti, Ninoarling, 2Haardcore, Paavolaalo, Mieloin, Pentton, Visionääri, Nellalaakso, Annkayyy, Akke1001, Annipauliiina, Vilizuxd, Santerivili, Jereju, Nuppipaa, Seresiltala, Muumimutsi, Slummikoira, Santtukoskiaho, Osmonautti, Nikikristian, Exa ja Aleksil01 Hoodifaija joukkue: Rajalaofficial, Artosir, Teddyvirallinen, Sofiawhooo, Sakkeking, Herranutella95, vainKalisto, Anniesofian, Lauri Kaivoluoto, ABE, Makinen_elias, Kimi.elias, Koiraluu, Kermaperc, Lubnafreestyle, Freshleyyy, D3kthai
 Tiktokin yhteisöllisyys yllätti Räpfaijan
 Futisottelu on Ville "Räpfaija" Vuorisenaikaansaama tapahtuma. Vuorinen liittyi Tiktokiin vasta muutama kuukausi sitten, kun hänen poikansa pyysi isää räppäämään videolle.
 – Eka video meni heti viraaliksi, ja aloin räpätä muista tiktokkaajista. 30 000 seuraajaa tuli hetkessä, Vuorinen kertoo.
 Vuorinen alkoi tehdä veljensä kanssa musiikkia ja räpätä lisää.  Oman kylän bomberit  on kappale, josta hänet parhaiten tunnetaan. Nykyään hän saa jaella nimikirjoituksia poikansa ikäisille faneille.
 Vuorisen mukaan poika on ottanut isän kuuluisuuden hyvin vastaan. He ovat keskustelleet sen herättämistä tunteista.
 – Tiktokin yhteisöllisyys yllätti. Kaikki huomio on ollut pelkästään positiivista.
 Tapahtumalla Vuorinen kertoo haluavansa luoda "hyvää fiilistä" nuorille.
 – Paikalliset mopojätkät ovat tulleet sanomaan, ettei täällä Turengissa oikein tapahdu mitään. No nyt tapahtuu.

Katso suorana 15.40: satojentuhansien suomalaisten seuraamat Tiktok-tähdet kerääntyvät yhteen, kun Räpfaija haastaa Hoodifaijan futismatsiin


Summary: Yrittäjien koronakurimusta yritettiin helpottaa ilmaisella keskustapysäköinnillä monessa kaupungissa. Kokeilua ei kuitenkaan jatketa, koska ilmainen pysäköinti kävi liikaa kaupunkien kukkaroille.

Monessa kaupungissa on korona-aikana kokeiltu ilmaista pysäköintiä kaupungin keskustassa. Maksutonta pysäköintiä on kokeiltu esimerkiksi Lappeenrannassa, Mikkelissä ja Kajaanissa.
 Ilmaisen pysäköinnin avulla haluttiin tukea yrittäjiä koronapandemian aiheuttamassa poikkeustilanteessa.
 Ilmaisen pysäköinnin aikana ihmiset pystyivät  hakemaan noutoruokansa  ravintolasta tai hoitamaan nopeita asioita ilman pelkoa, että auton tuulilasiin ilmestyisi pysäköintivirhemaksu.
 Lappeenrannassa kokeilu kesti kolme kuukautta: maaliskuusta kesäkuuhun. Kokeilu sai myönteisen vastaanoton yrittäjiltä.
 – Yrittäjät ovat olleet kovilla. Ei ainoastaan koronan takia, vaan keskustan kehittämisen takia. Keskustoja tehdään nyt kävelypainotteisiksi. Ja kyllä asiakkaat saapuvat vieläkin tänne autoilla, sanoo  Marja-Liisa Tingander  lahjatavara- ja sisustusliike Eleonorasta.
 Eleonoran yrittäjä Marja-Liisa Tingander on joutunut muuttamaan kauppansa tuotevalikoimaa, koska autoa ei saa kaupan eteen pysäköityä. Mikko Savolainen / Yle
 Yrittäjä: "Ajatuksena oli ihana, mutta siitä ei kukaan tiennyt"
 Ylen tapaamat yrittäjät kertovat, että ilmainen pysäköinti ei suoraan lisännyt asiakasvirtaa kivijalkakauppohin. Syynä tähän oli yrittäjien mukaan se, ettei monikaan asiakas tiennyt ilmaisesta pysäköinnistä.
 – Ajatuksena maksuton pysäköinti oli ihana, mutta siitä ei kukaan tiennyt, sanoo yrittäjä Marja-Liisa Tingander.
 Ihmetystä herätti myös se, ettei maksuttomuudesta kerrottu kadunvarsilla. Lisäksi se vaati parkkisovelluksen.
 – Asiakkaat ihmettelivät, miksei maksuttomuudesta voinut lukea vaikka tolpissa. Se myös ihmetytti, miksei se voinut toimia kiekolla, yrittäjä  Maarit Eskola-Heikkinen  Fysio Eskolasta.
 Lappeenrannan toimitilojen toimitusjohtaja  Mikko Hietamiehen  mukaan kaupunki tiedotti asiasta laajasti some-sivustoillaan ja myös media kertoi siitä.
 – Parhaimman mukaan asiasta tiedotettiin. Jos sitä ei huomattu, en voi sille mitään. Pitää muistaa, että me otimme kokeilun todella nopeasti käyttöön.
 Fysio Eskolan yrittäjä Maarit Eskola-Heikkisen mukaan asiakkaat tiesivät huonosti ilmaisen pysäköinnin mahdollisuudesta. Mikko Savolainen / Yle
 Ilmainen pysäköinti kiekolla tai mobiilisovelluksella
 Maksuttoman pysäköinnin tavat vaihtelivat eri kaupungeissa. Mikkelissä tunnin ilmaiseen pysäköintiin riitti pysäköintikiekon käyttö.
 Lappeenrannassa puolen tunnin maksuttoman pysäköinnin sai puolestaan vain puhelimen parkkisovellusta käyttämällä. Vaikka pysäköinti oli ilmaista, piti parkkisovellukseen syöttää pankkikortin tiedot. Jos parkkisovelluksella pysäköintiajan merkitsi vähemmän kuin 30 minuuttia, näytti maksun loppusumma nollaa.
 – Kokeilun aikana mobiilimaksaminen kasvoi huomattavasti Lappeenrannassa. Siinä mielessä kokeilu onnistui, sanoo Lappeenrannan toimitilojen toimitusjohtaja Mikko Hietamies.
 Lappeenrannassa mobiilimaksutapahtumien määrä pysäköinnissä kasvoi kokeilun aikana 77 prosenttia edellisvuoteen verrattuna. Määrän kasvusta huolimatta autoilijat antoivat kuitenkin kritiikkiä mobiilisovelluksen käyttöpakosta edun saamiseksi.
 Miksi päädyttiin mobiilisovelluksen käyttöön?
 – Halusimme lähteä nopealla aikataululla kokeilemaan maksuttomuutta. Koimme, että mobiilimaksaminen oli nopein tapa sen toteuttamiseen, Hietamies toteaa.
 Kiekolla tapahtuva ilmainen pysäköinti olisi vaatinut liikennemerkkien vaihdon.
 – Liikennemerkit osoittavat, miten missäkin pitää pysäköinti hoitaa. Jos ydinkeskustan alueelle olisi haluttu puolen tunnin maksuton ja kiekollinen pysäköinti, se olisi vaatinut aika monen liikennemerkin vaihtoa, vastaa Hietamies.
 Lappeenrannassa mobiilimaksun käyttö lisääntyi 77 prosenttia ilmaisen pysäköintikokeilun aikana.  Mikko Savolainen / Yle
 Ilmaiskokeilut eivät jatku
 Kajaani luopui maksuttomasta pysäköinnistä tammikuussa, koska  kokemukset maksuttomuudesta olivat kaksijakoiset.  Liikkeissä, joissa käydään nopeasti asioimassa, ilmainen tai kiekkopysäköinti on tykätympi. Puolestaan kaupoissa, joissa ostoksilla ollaan pidempään, eivät pidä maksullista pysäköintiä pahana.
 Mikkelissä kokeilu kesti viime vuonna maaliskuusta syyskuuhun. Sielläkin kokeilu loppui, vaikka yrittäjät toivoivat jatkoa. Kielteistä päätöstä Mikkelissä perusteltiin sillä, että kaupungilta  jää rahaa saamatta , jos pysäköinti olisi jatkuvasti ilmaista.
 Lappeenrannassa kokeilusta saatiin hyviä kokemuksia, mutta jatkoa ei ole luvassa. Toimitusjohtaja Mikko Hietamies Lappeenrannan toimitiloista perustelee asiaa sillä, että nyt ei ole käynnissä kevään kaltaisia koronarajoituksia. Siksi myöskään tukitoimia tarvita.
 – Kokeilu liittyi korona-ajan poikkeukselliseen tilanteeseen. Halusimme tukea yrittäjiä maksuttoman pysäköinnin avulla. Nyt vastaavia koronarajoituksia ei ole käytössä, sanoo toimitusjohtaja Mikko Hietamies Lappeenrannan toimitiloista.
 Kokeiluja ei haluta jatkaa myöskään siksi, että se käy kaupunkien kukkaroille kalliiksi. Kokeilun aikana Lappeenrannan kaupungin pysäköintiyhtiö Williparkilta jäi saamatta arviolta 11 000 euroa kuukaudessa.
 Pysäköintipaikkoja on vähän Valtakadun varrella Lappeenrannassa. Elli Sormunen / Yle
 Maksuttomuutta tärkeämpi olisi saada lisää pysäköintipaikkoja
 Yrittäjien mielestä Lappeenrannassa pitäisi jatkaa kokeilua, vaikka se toisi vähemmän rahaa kaupungille.
 – Asia pitäisi nähdä laajemmin ja pitkäjänteisemmin. Tämän kokoisen kaupungin pitäisi olla imagoltaan sellainen, että kivijalkakauppoihin tulo olisi sujuvaa ja helppoa. Raha ei saisi olla ratkaiseva tekijä, yrittäjä Maarit Eskola-Heikkinen toteaa.
 Maksuton pysäköinti ei ole ainoa asia, jota yrittäjät toivovat. Eskola-Heikkisen yritys sijaitsee Lappeenrannan keskustassa kadulla, jonka varrella pysäköintipaikkoja on vain vähän. Yrittäjät toivovat kadunvarsille lisää pysäköintitilaa.
 – Tämän kokoisessa kaupungissa pitää päästä nopeasti hoitamaan asiansa ja vieressä olevat parkkipaikat helpottaisi sitä, Eskola-Heikkinen sanoo.

Sadat parkkipaikat muuttuivat keskustoissa ilmaisiksi ja yrittäjät odottivat asiakkaiden virtaa – toisin kävi: "Ihana ajatus, mutta ei siitä kukaan tiennyt"


Summary: Tasavallan presidentti Sauli Niinistö tapasi Etyj:n pääsihteeri Helga Maria Schmidin Helsingissä  perjantaina. Rauhanlähettiläille on nyt tilausta, mutta Niinistön mukaan Afganistan osoittaa, että ulkopuolinen apu ei takaa vakaata yhteiskuntaa. Presidentti Niinistö on Ykkösaamun suorassa haastattelussa lauantaina kello 10.05.

Käsite Helsingin henki syntyi vuonna 1975 Suomen isännöimässä Ety-kokouksessa. Seuraavaksi Suomi harkitsee, tavoitteleeko se Etykin perillisen eli Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön Etyj:n puheenjohtajuutta järjestön juhlavuonna 2025. Asia oli esillä presidentti  Sauli Niinistön  ja pääsihteeri  Helga Maria Schmidin  tapaamisessa Helsingissä perjantaina.
 Puheenjohtajuuden ohella olisi mahdollisuus elvyttää Helsingin henkeä maailmalle. Helsingin henkeen yhdistetään demokratian, rauhan ja yhteistyön kunnioittaminen.
 – 50 vuotta sitten luotu Helsingin henki on sellaista, jota tänä päivänä tarvitaan, sanoo presidentti Sauli Niinistö.
  Suomi havittelee huippukokousta
 Presidentti on pitänyt toistuvasti esillä mahdollisuutta järjestää huippukokous Suomessa. Etyj:n puheenjohtajuus olisi luonteva tilaisuus järjestää kokous. Käytännössä huippukokouksia voisi olla kahdenlaisia: joko kaikkien 57:n Etyj:n jäsenmaan kesken tai sitten pienemmällä porukalla niin, että Kiina saataisiin mukaan osallistumaan. Yhä epävakaammaksi käynyt maailma kaipaa rauhantekijöitä.
 – Jos joskus tarvittaisiin rauhanlähettiläitä, niin nyt. Etyjillä ja sen perinnöllä voisi olla tässä hyvin merkittävä rooli, Niinistö näkee.
 Länsi sai karvasta oppia Afganistanissa
 Yhdysvallat ja sen länsiliittolaiset kävivät terrorismin vastaista sotaa Afganistanissa lähes 20 vuotta. Useiden arvioiden mukaan kriisinhallinta muuttui vuosien saatossa yritykseksi muuttaa afganistanilaista yhteiskuntaa avoimemmaksi ja demokraattisemmaksi. Länsi yritti juurruttaa omia arvojaan Afganistaniin. Tässä länsi sai karvasta oppia.
 – Afganistanin opetus on, että vakaa yhteiskuntajärjestys edellyttää riittävän monen yhteiskunnan jäsenen ja tahon aitoa tahtoa ja kykyä olla mukana luomassa sellaista. Tätä ulkopuolinen apu ei voi korvata, sanoo Niinistö
 Katso presidentti Sauli Niinistön suora haastattelu TV1:n Ykkösaamussa lauantaina kello 10.05.

Etyjin pääsihteeri vieraili presidentti Niinistön luona perjantaina – esillä oli Suomen mahdollinen puheenjohtajuus yhteistyöjärjestössä


Summary: Lääkärit ovat voineet määrätä lääkekannabista kokeellisena hoitona vuodesta 2008 saakka. Moni lääkäri jättää mahdollisuuden käyttämättä, koska sen reseptin kirjoittaminen on raskas prosessi.

Hermokivut, pahoinvointi ja spastisuus eli lihasten jäykkyys ovat MS-taudin oireita, joihin Keski-Suomessa asuva  Juha  saa apua lääkekannabiksesta. Hän on käyttänyt lääkekannabista oireiden helpottamiseen 10 vuotta.
 Kannabiksen päihdyttävä vaikutus kesti Juhan mukaan pari viikkoa, kunnes toleranssi sille kasvoi.
 – Ikävin MS-taudin oire on mielestäni pahoinvointi. Lääkekannabis auttaa siihen älyttömän hyvin. Toisaalta se pahoinvoinnin helpotus ei myöskään kestä kovin kauaa, minkä takia käytän lääkekannabista useamman kerran päivässä. Yleensä aina ennen syömistä, että saan ruokahalun.
 Juha esiintyy tässä jutussa vain etunimellään, koska häntä pelottaa, että lääkekannabiksesta puhuminen vaikeuttaa tulevaisuudessa reseptin saamista.
 Nyt Juhan hoito uhkaa katketa, koska hänen on vaikeaa löytää lääkäriä, joka uusisi reseptin. Syy on se, että kannabis on kiistelty lääke.
 Juha käyttää lääkekannabista enimmäkseen höyrystämällä. 4–5 kertaa päivän aikana höyrystämiseen kuluu aikaa noin pari tuntia. "Aluksi tämä tuntui kummalliselta ja ajattelin, että olisihan se helpompi vain heittää pilleri naamaan. Mutta siihen tottuu, ja nykyään se on rauhoittumishetki. Jarkko Riikonen / Yle
 Tutkimusta ei ole rahoitettu
 Sosiologi  Aleksi Hupli  on tehnyt väitöskirjatyön niin sanottujen älylääkkeiden käytöstä sekä ollut kirjoittamassa keväällä julkaistua kirjaa lääkekannabiksesta. Huplin mielestä lääkekannabikselle asetetaan eri standardit kuin muille huumausainelääkkeille.
 Lääkekannabiksen lisäksi huumausainelääkkeitä Suomessa ovat esimerkiksi amfetamiini johdannaiset ADHD-lääkkeet tai kipulääkkeinä käytetyt opioidit.
 – Mikä kelpaa todistusaineistoksi tehosta ja turvallisuudesta? Se, että kannabista on käytetty vuosituhansia? Se, että yliannostuskuolemia ei ole todettu? Riittääkö yksittäisen potilaan kertomus tehosta, vai pitääkö niiden aina olla kolmannen vaiheen plasebokontrolloituja kaksoissokkoutettuja tutkimuksia, joita on kallis tehdä? Hupli sanoo.
 Huplin mielestä on tärkeää, että laadukasta loppuvaiheen lääketutkimusta tehdään, mutta lääkekannabiksen kohdalla tutkimuksia ei ole rahoitettu. Kannabista nimittäin ei voi patentoida.
 Samaa sanoo Helsingin yliopiston farmakologian professori  Esa Korpi.
 – Eihän lääkefirmat tee sellaista tutkimusta, mistä ei voi mitään bisneshyötyä saada. Tämän pitäisi olla mahdollisesti eri valtioiden, EU:n, WHO:n tai valtiollisten isojen tutkimuslaitosten tehtävä. Jo tehdyissä potilaskokeissa kannabisvalmisteet eivät ole paria sairautta lukuun ottamatta osoittautuneet tehokkaaksi.
 Kannabiksen pääasiallisesti vaikuttavan tekijän eli tetrahydrokannabinoli (THC) vaikutusmekanismi tunnetaan hyvin. Yhdiste vaikuttaa ihmisen endokannabinoidijärjestelmän kautta useisiin elimistön toimintoihin.
 Muihin huumausaineisiin verrattuna kannabiksella on kuitenkin yksi selkeä ominaisuus, joka tekee siitä Korven mukaan turvallisen: Kannabis ei aiheuta kuolemia.
 – Ei juurikaan ole tapauksia, jossa huumekuolema olisi johtunut pelkästään kannabiksesta. Se voi olla taustalla, mutta yleensä aina mukana on esimerkiksi opioidi tai alkoholi, joka sen kuoleman aiheuttaa.
 Huume vai lääke?
 Juha käyttää lääkekannabista neljästä viiteen kertaa päivässä. Aamun hän aloittaa syömällä lääkekannabiksella terästetyn suklaapalan. Juhan mukaan lääkkeestä on hänelle vain vähän haittoja. Hän käyttää lääkettä höyrystämällä, joka ärsyttää hieman hengitysteitä.
 – Jos vaan söisin lääkekannabista, minulla menisi sitä noin puolitoista kertaa enemmän. Tämä on vähän kompromissi helppouden ja hinnan välillä.
 Juha ei tällä hetkellä tiedä, mistä hän tulevaisuudessa saisi lääkettään. Hänellä ei ole vielä tiedossa lääkäriä, joka uusisi reseptin.
 – Lääkäripuolella tuntuu olevan paljon sitä vanhoillista ajattelua, että kitketään tämä lääkekannabis pois, koska se on huume. Se tuntuu kohtuuttoman suurelta stigmalta siihen nähden, että sitä käytetään kuitenkin lääkkeenä ja olon helpottamiseksi eikä vaan viihteeksi.
 Lääkekannabiksen reseptipurnukka. Jarkko Riikonen / Yle
 Lääkekannabis vaikuttaisi olevan kiistanalainen aihe lääkäripiireissä. Esimerkiksi  vuonna 2018 julkaistun israelilaisen tutkimuksen mukaan  lääkärikunnalla ei ole yhteneväistä näkemystä siitä, onko kannabis lääke vai ei.
 Itä-Suomen yliopiston farmakologian dosentti  Markus Storvikin  mukaan lääkekannabikseen suhtautumisessa on sukupolvellisia eroja.
 – Vuosikymmenien ajan kannabista käsiteltiin vain päihdelääketieteen puolella. Se tarkoittaa sitä, että lääkärikenttä tuntee sen puolen hyvin, mutta ei ole valmistumisensa jälkeen päivittänyt lähteitään.
 Storvikin mielestä asiaan vaikuttaa myös lääkärien koulutus. Hänen mukaan perustason käsitys siitä, mitä kannabis on tai ei ole, on hataralla tasolla lääkärikunnassa. Esimerkiksi THC:n ja kannabiksen toisen vaikuttavan aineen kannabidiolin eli CBD:n välistä eroa on alettu opettaa yliopistoissa vasta viime vuosien aikana.
 – Vastoin yleistä käsitystä, lääkärien ymmärrys lääkkeistä ei ole kovin syvällistä.
 Juha on kirjoittanut MS-potilas -blogia kymmenen vuotta. Projekti on auttanut häntä jäsentelemään omia ajatuksiaan sairauteensa liittyen:
"Halusin kertoa ihmisille minkälaista elämä on, jos on MS-tauti ja käyttää lääkekannabista." Jarkko Riikonen / Yle
 Valvontaviranomaisilla on kireä ote
 Viimeisen viiden vuoden aikana Valvira on antanut muutaman yksittäisen lääkärin ammatinharjoittamista koskevan päätöksen, jotka ovat koskeneet kannabisvalmisteiden määräämistä.
 Vain yhden lääkärin ammatinharjoittamisoikeutta on kannabinoidien osalta rajoitettu. Kyseessä on Juhallekin viime vuosina reseptejä kirjoittanut lääkäri.
 "Olisin mullan alla ilman lääkekannabista", sanoo itsemurhapäänsärkyä sairastava nainen – pian hän ei saa toivomaansa lääkettä ehkä mistään
 Valviran näkemyksen mukaan virallinen kliininen tutkimusnäyttö ei toistaiseksi tue kannabislääkevalmisteiden käyttöä esimerkiksi minkään kiputilan hoidossa.
 Suomessa lääkekannabiksen määrääminen on ollut mahdollista vuodesta 2008. Sosiologi Aleksi Huplin ja psykiatri  Marja Vihervaaran  kirjoittaman  Lääkekannabis  -kirjan mukaan käänteentekevä hetki oli Turun hallinto-oikeuden päätös vuodelta 2006. Siinä todettiin, etteivät kansainväliset huumausainesopimukset olleet missään vaiheessa kieltäneet kannabiksen lääkekäyttöä. Kaikki olivat vain olettaneet asian olevan näin, perehtymättä alkuperäisiin sopimusteksteihin.
 Koko prosessissa oli mukana tiiviisti apteekkineuvos  Markku Knuutila , jota ilman Suomen ensimmäinen lääkekannabispotilas tuskin olisi saanut lääkettään.
 – Silloin eräs ylilääkäri sanoi, että kannabista voidaan määrätä “vain hänen kuolleen ruumiinsa yli”, sanoo Knuutila.
 Kannabiksen määrääminen lääkkeeksi on hyvin monimutkainen prosessi. Ensin lääkäri kirjoittaa potilaalle huumausainereseptin, jonka potilas vie apteekkiin.
 Apteekki hakee Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimealta erityislupaa lääkkeen myöntämiseksi. Erityisluvan saamisen jälkeen apteekki hakee Fimealta lääkkeelle maahantuontilupaa. Luvan saatuaan apteekki lopulta lähettää luvan Hollannin lääkekannabisvirastoon, joka myöntää lääkkeelle maastavientiluvan.
 Lisäksi Fimea anoo YK:n huumevalvontalautakunnalta kannabiskiintiötä Suomen valtiolle. Maakohtaiset kiintiöt myönnetään vuodeksi kerrallaan.
 Knuutilan mukaan työläät erityislupahakemukset väsyttävät lääkäreitä. Monet lääkärit myös kyllästyvät jatkuvaan ammattitaidon kyseenalaistamiseen.
 – Lääkärit vaarantavat urakehityksensä määrätessään lääkekannabista. Yleensä joutuu johtajalääkärien puhutteluun ilman sen kummempaa perustelua, sanoo apteekkineuvos Knuutila.
 Farmakologian dosentti Markus Storvikin mukaan lääketiede on hierarkkista toimintaa. Nuoret lääkärit eivät ota riskiä leimaantumisesta, vaan pyrkivät tekemään hyvin tiukasti asioita, joista nuorta lääkäriä ei voida hirttää.
 – Kaikki käyvät läpi saman lihamyllyn kuusi vuotta, jonka jälkeen ajattelu menee tiukasti kiskoilla ja poikkeamia karsastetaan vaikka joskus olisikin aihetta poiketa.
 Juha annostelemassa lääkekannabista höyrystettäväksi. Jarkko Riikonen / Yle
 Reseptiprosessi on raskas
 Erityisluvallisten valmisteiden lisäksi Suomessa on myös yksi myyntiluvallinen kannabisvalmiste: kannabiksesta uuttamalla valmistettu Sativex-suusuihke. Sativexia voivat määrätä ainoastaan neurologit tai neurologian alan sairaalayksiköiden lääkärit.
 Jokainen erityislupahakemus maksaa potilaalle 20 euroa. Sen takia Knuutilan mukaan lääkärit yleensä kirjoittavat potilaille onnistuneiden ensikokeilujen jälkeen maksimimäärän eli vuoden reseptin, koska se tulee potilaalle halvemmaksi. Potilas voi kuitenkin nostaa lääkekannabista apteekista vain parin kuukauden erissä tarkassa valvonnassa.
 Kallista on myös itse lääkekannabis. Juha arvioi, että häneltä kuluu hoitoon noin 500 euroa kuussa.
 – Jos käyttäisin Sativexia niin menisi varmaan noin tuplat, sanoo.
 Knuutilan kokemuksen mukaan suurin osa potilaista halusi käyttää erityisluvallisia valmisteita, koska he kokivat saavansa niistä enemmän apua kuin Sativexista.
 Tyypillisesti Suomessa määrätään Hollannin valtion valvonnan alaisuudessa tuotettua Cannabis Flos varieteit Bedrocania ja Cannabis Flos varieteit Bediolia. Ne ovat pitoisuuksiltaan tarkkaan määriteltyjä kannabiskasveja. Myös Juhalla on reseptit molempiin.
 Knuutilan mukaan terveydenhuollon julkisella puolella myyntiluvattomia valmisteita saa määrätä vain yliopistollisten sairaaloiden kipupoliklinikoiden lääkärit. Sen takia suurin osa resepteistä määrätään yksityisellä puolella.
 Myös Juha on saanut reseptinsä yksityiseltä puolelta.
 – Uuden lääkärin etsiminen on kallista hakuammuntaa, jos jostain ei saa vinkkiä. Reseptien uusinta on onneksi uudenkin lääkärin kanssa helpompaa ja varmempaa kuin silloin, kun reseptiä hakee ensimmäistä kertaa, sanoo Juha.
 Fimean mukaan viimeisen viiden vuoden aikana myyntiluvattomiin kannabisvalmisteisiin liittyviä erityislupahakemuksia on vuosittain tehnyt noin 40–50 lääkäriä.
 Vuonna 2017 tehdyn selvityksen arvion mukaan  noin 2 000–5 000 suomalaista käyttää kannabista lääkinnällisistä syistä ilman virallista reseptiä. Se on huomattavasti suurempi luku kuin mitä lääkekannabisreseptejä vuosittain kirjoitetaan.
 Fimealta saatujen tietojen mukaan kaiken kaikkiaan Bediolille ja Bedrocanille erityislupahakemuksia on tehty viimeisen viiden vuoden aikana vuosittain keskimäärin noin 250.
 Juha kertoo elävänsä nykyään liikunnallista elämää. Päiviä rytmittää kotona tehdyt kuntosalitreenit ja kävelylenkit. Jarkko Riikonen / Yle
 Lääkekannabiksen käyttäjiä ei tunneta
 Juha on sairautensa vuoksi työkyvyttömyyseläkkeellä. Ennen sairastumistaan hän teki töitä ohjelmoinnin parissa. Nyt ohjelmointi on harrastus.
 – Muutamat ekat vuodet en myöskään tiennyt, että kuinka nopeasti tämä menee niin sanotusti loppuun saakka.
 Juhan MS-tauti on harvinaisempaa etenevää muotoa, johon on heikommin lääkkeitä tarjolla kuin yleisempään aaltoilevaan tautimuotoon. Juhan tauti siis pahenee tasaisesti. Tai ainakin paheni, kunnes hän ryhtyi käyttämään lääkekannabista. Juha uskoo, että aine on vähintäänkin epäsuorasti vaikuttanut asiaan, koska se on parantanut hänen toimintakykyään.
 – Olen nykyään paremmassa fyysisessä kunnossa kuin mitä olin ennen diagnoosia. Se, että pystyn kuntoilemaan ja syömään kunnolla, on lääkekannabiksen ansiota. Lihasjäykkyydet ja hermokivut käytännössä estivät vähänkään tehokkaamman liikunnan kokonaan.
 MS-tauti on kuitenkin ehtinyt tehdä pysyvää vahinkoa Juhaan. Pahoinvoinnin ja kipujen lisäksi hänen on vaikea keskittyä asioihin ja kuormittavissa tilanteissa aivoista loppuu niin sanotusti potku kesken päivän. Tauti myös väsyttää fyysisesti ja aiheuttaa masennusta.
 – Lääkekannabisreseptin saamisen ainakin pitäisi olla helpompaa. Lääkekannabiksen käyttö on kuitenkin tarkkaan kontrolloitua.
 Sosiologi Aleksi Huplin mukaan on harmillista, että Suomen lääkekannabiksen käyttäjistä tiedetään niin vähän. Kymmenen vuoden aikana kukaan ei ole selvittänyt, millä annoksilla kannabista on käytetty, mihin tarkoitukseen ja onko siitä saatu hoitovastetta.
 – Kannabiksen käytön suhteen on korostettu haittoja, mutta eihän kukaan käytä mitään haittojen takia.
 Voit keskustella lääkekannabiksesta lauantaihin kello 23 asti.
 Lue myös:
 "Olisin mullan alla ilman lääkekannabista", sanoo itsemurhapäänsärkyä sairastava nainen – pian hän ei saa toivomaansa lääkettä ehkä mistään
 Suklaatehdas löi lapun luukulle, mutta nyt samoissa tiloissa kasvaa kannabis – pilven laillistaminen Kanadassa pelasti kituvan pikkukaupungin
 Lääkekannabis turvaa tanskalaisen Rei Mansan työkyvyn – myös suomalaiset "lääketieteelliset pakolaiset" hakevat apua klinikalta Kööpenhaminasta
 Lääkekannabis tuo toivoa vaikean epilepsian hoitoon – "En tiedä pelastaako hoito lapseni, mutta jos se helpottaa oireita, siihen pitäisi olla oikeus"
 Kannabiksesta voi tulla Afrikalle valtava tulonlähde – Ugandassa kannabista on syötetty sairaille eläimille, mutta nyt sitä viedään lääkkeeksi maailmalle

Lääkekannabis  jakaa ammattilaisten mielipiteet jyrkästi – Markku Knuutila: Lääkärit vaarantavat urakehityksensä määrätessään sitä


Useat venäläiset tiedotusvälineet ja toimittajat ovat allekirjoittaneet avoimen kirjeen, jossa vaaditaan riippumattoman journalismin vastaisen kampanjan lopettamista.
 Kirje on suunnattu Venäjän presidentille  Vladimir Putinille  ja muille valtaapitäville virkamiehille, kuten maan turvallisuusneuvoston jäsenille.
 – Vaadimme, että toimittajia vastaan nostetut rikossyytteet tutkitaan. Vaadimme, että toimittajiin kohdistettu väkivalta ja vainot tutkitaan. Vaadimme, että yleisölle annetaan yksityiskohtaiset tiedot siitä, kuka, milloin ja mistä syystä käynnisti kampanjan riippumatonta lehdistöä vastaan, kirjeessä sanotaan.
 Allekirjoittaneiden mukaan Venäjällä on käynnissä valtiojohtoinen kampanja, jolla yksittäisiä toimittajia ja medioita leimataan ulkomaalaisiksi agenteiksi.
 Vuonna 2012 säädetty agenttilaki on ajanut erityisesti kansalaisjärjestöt ahtaalle. Myös useita tiedotusvälineitä on luokiteltu agenteiksi. Lainsäädännön mukaan agentteja koskevat erilaiset ilmoitusvelvollisuudet viranomaisille. Niiden tulee ilmaista esimerkiksi selvästi kaikissa julkaisuissaan olevansa agentteja.
 Allekirjoittaneiden mukaan lähestyvät parlamenttivaalit luovat nyt erityistä tarvetta riippumattomalle medialle. Venäjällä erityisesti opposition poliitikot ovat viime aikoina kohdanneet tekaistuja tuomioita, joilla opposition ehdokkaita pyritään pelottelemaan vaalien alla. Myös toimittajat ovat kohdanneet pelottelua.
 Allekirjoittaneiden joukossa ovat ainakin uutissivusto  Meduza  ja tv-kanava Dožd. Molemmat mediat on julistettu ulkomaisiksi agenteiksi Venäjällä.
 Lue lisää:
 Venäjällä oppositio ei luovuta, vaikka pelottelukampanja käy kiivaana syksyn vaalien lähestyessä
 Aleksei Navalnyi antoi ensimmäisen haastattelunsa vankilasta – pakotetaan katsomaan valtion propagandaa kahdeksan tuntia päivässä
 Feministi Darja Apahontšitš menetti työn, asunnon ja kotimaansa, kun Venäjä leimasi hänet ulkomaiseksi agentiksi – eikä hän vieläkään tiedä tarkalleen miksi
 Venäjän viranomaiset päättivät lakkauttaa arktisen alkuperäiskansojen ihmisoikeusorganisaation

Venäläismediat julkaisivat avoimen kirjeen Putinille: "Vaadimme, että toimittajia vastaan nostetut rikossyytteet tutkitaan"


Summary: Etelä-Suomen aluehallintoviraston mukaan koronarajoituksia kevennetään heti, kun se on mahdollista. Avi väläyttää turvavälivelvoitteen mahdollista poistumista ensi viikolla muualla Uudellamaalla paitsi pääkaupunkiseudulla.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Nykyiset koronarajoitukset pysyvät voimassa Uudellamaalla ja muualla Etelä-Suomessa. Esimerkiksi kahden metrin turvavälimääräys pysyy edelleen voimassa.
 Etelä-Suomen aluehallintovirasto (avi) tiedotti tänään perjantaina, ettei se muuta tällä hetkellä voimassa olevia päätöksiä.
 Aiempien, 20. elokuuta voimaan astuneiden rajoitusten mukaan yleisötapahtumat täytyy jakaa 25 hengen lohkoihin. Voimassa on myös kahden metrin turvavälimääräys. Nykyiset rajoitukset ovat voimassa Uudenmaan alueella 12.9. asti.
 Lue lisää:   Vastustusta herättäneet yleisörajoitukset astuvat voimaan perjantaina: Kansallisteatteri noudattaa niitä, Kansallisooppera kapinoi
 Sosiaali- ja terveysministeriö (STM) julkaisi torstaina 19.8.  ohjauskirjeen , jossa se suositteli rajoituksien keventämistä pienen riskin tapahtumissa, kuten teattereissa. Ohjauskirjeen mukaan esimerkiksi kahden metrin turvavälimääräyksestä ja katsomoiden lohkomisesta voitaisiin luopua.
 Etelä-Suomen avi kertoo tiedotteessaan arvioineensa koronarajoitusten välttämättömyyttä suhteessa STM:n ohjauskirjeeseen. Alueellisen koronakoordinaatioryhmän arvion mukaan rajoitukset ovat kuitenkin tällä hetkellä välttämättömiä. Päätöstä perustellaan sillä, että Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin alueella tartunnanjäljitys on edelleen ruuhkautunut, tartuntaketjuista suurta osaa ei pystytä jäljittämään ja terveydenhuolto on kuormittunut.
 Avin tiedotteen mukaan esimerkiksi katsomoiden lohkomisesta pyritään luopumaan heti, kun epidemiatilanne sen mahdollistaa.
 – Ohjauksen yleinen henki eli terveysturvallisten tapahtumien järjestämisen helpottaminen voidaan jatkossa huomioida päätöksenteossa, vaikka kaikkia yksityiskohtia ei päätöksissä määräyksen muotoon voida kirjoittaa, sanoo Etelä-Suomen aluehallintoviraston ylijohtaja  Merja Ekqvist  tiedotteessa.
 – Ilman muuta kuitenkin pyrimme huomiomaan ohjauksen keskeisimmät tavoitteet ja sisällöt rajoituspäätöksissä sillä tavoin kuin se on mahdollista.
 Etelä-Suomen avin aluehallintoylilääkäri  Laura Nikunen  sanoo avin tiedotteessa, että jos tilanne ei heikkene, ensi viikolla turvavälivelvoite voi poistua sisätiloista muualla Uudellamaalla kuin pääkaupunkiseudulla.
 – Tätä emme voi toki tässä vaiheessa luvata, mutta asiaa tullaan varmasti arvioimaan alueellisessa koronakoordinaatioryhmässä, Nikunen sanoo tiedotteessa.
 Länsi-ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto päätti  perjantaina , että kahden metrin turvavälimääräys päättyy Pirkanmaalla sunnuntaina 29. elokuuta. Kokoontumisrajoitukset jatkuvat Pirkanmaalla edelleen.
 Etelä-Suomen aluehallintovirasto toimii Etelä-Karjalan, Kanta-Hämeen, Kymenlaakson, Päijät-Hämeen ja Uudenmaan alueilla.
 Juttua korjattu 27.8. klo 14.25: Jutussa kirjoitettiin yhdessä kohdassa avin suosituksista, vaikka kyse on rajoituksista.

Etelä-Suomen aluehallintovirasto: nykyiset rajoitukset pysyvät voimassa – ministeriö suositteli aiemmin rajoitusten keventämistä


Summary: Henkirikoksen uhrina menehtynyt nainen oli tuomitun avopuoliso.  Uhriin oli kohdistettu pitkäkestoista ja vakavaa väkivaltaa.

Vuonna 1986 syntynyt jyväskyläläismies on tuomittu elinkautiseen vankeusrangaistukseen Jyväskylän Pupuhuhdassa joulukuussa 2020 tehdystä murhasta.
 Keski-Suomen käräjäoikeuden antaman tuomion mukaan  Jani Kuivalainen  on syyllinen henkirikokseen, jonka uhrina menehtyi 25-vuotias jyväskyläläinen nainen. Uhri oli tekijän avopuoliso. Tuomitulla on aiempaa väkivaltarikostaustaa.
 Henkirikos tapahtui kerrostaloasunnossa Pupuhuhdassa. Uhriin oli kohdistettu vakavaa ja pitkäkestoista väkivaltaa.
 Tekoon osallisena ollut toinen mies tuomittiin hautarauhan rikkomisesta kolmen kuukauden ehdolliseen vankeusrangaistukseen.
 Miehet kuljettivat uhrin tapahtumapaikalta autolla noin 600 metrin päähän Vemmelsäären kevyen liikenteen väylälle.
 Lue myös:
 Jyväskylän Pupuhuhdan murhan käsittely alkoi – uhrin avomiehelle vaaditaan elinkautista vankeutta
 Poliisi tutkii Jyväskylän Pupuhuhdan henkirikosta nyt murhana – "Uhriin kohdistettu vakavaa ja pitkäkestoista väkivaltaa"

Mies tuomittiin elinkautiseen vankeusrangaistukseen Jyväskylän Pupuhuhdassa tehdystä murhasta


Summary: Satamaoperaattori Steveco on hakenut purkulupaa Kotkassa sijaitsevalle Ankkuri-talolle, koska sillä ei ole rakennukselle mitään käyttöä. Ankkuri-talo valmistui 1950-luvun alussa ahtaajien sosiaalitilaksi.

Kymenlaakson museo ja Kotkan kaupungin kaupunkisuunnitteluosasto haluavat säilyttää historiallisen Ankkuri-talon Kantasataman kupeessa.
 Kaupunkisuunnittelun virkamiesten lausunnossa todetaan, että rakennus on olennainen osa keskustaa. Myös Kymenlaakson museo nostaa esiin rakennuksen historiallisen arvon satamatyöläisten maamerkkinä.
 Rakennuksen omistaja, satamaoperaattori Steveco, haluaisi purkaa rakennuksen ja on hakenut sille purkulupaa. Satamaoperaattorilla ei ole rakennukselle mitään käyttöä.
 Myös Kotkan ympäristöseura vastustaa Ankkuri-talon purkamista. Ympäristöseura on joitain vuosia sitten esittänyt rakennuksen suojelemista.
 Lue lisää:   Ahtaajien tyyssijaksi rakennettu Ankkuri-talo aiotaan purkaa Kotkassa – ympäristöseura ei sulata suunnitelmia: ''Satamaperinne katkeaa''
 Perusteena huono kunto
 Ankkuri-talon puolustajien mielestä rakennuksen tulevaisuutta pitäisi vielä tarkastella alueen asemakaavauudistuksen yhteydessä.
 Ruukinkadun varressa sijaitsevan rakennuksen asemakaavaa ei ole muutettu, vaan se luetaan edelleen satama-alueeksi. Kaava katsotaan vanhentuneeksi. Muuta ympäröivää satama-aluetta on kaavoitettu uudelleen sitä mukaa, kun satamatoiminnot ovat siirtyneet muualle. Kantasatama vapautui satamakäytöstä 2000-luvun taitteessa, jolloin neste- ja konttiliikenne keskittyivät Mussalon syväsatamaan.
 Kotkan keskustan osayleiskaavassa Ankkuria on esitetty suojeltavaksi rakennukseksi.
 Rakennuksen purkamista perustellaan sen huonolla kunnolla. Satamaoperaattori Stevecon teettämässä selvityksessä todetaan, että rakennuksen tekninen käyttöikä on ylitetty. Talotekniikan ja rakenteiden remontoiminen ei olisi taloudellisesti järkevää.
 Korjaus- ja ylläpitokustannukset tulevat kalliiksi, koska omistajalla ei ole rakennukselle enää mitään käyttöä.
 Kymenlaakson museo toteaa lausunnossaan, kuinka Ankkuri-talon merkitys maisemassa korostuu etenkin, kun taloa katsoo Kantasataman suunnasta. Pyry Sarkiola / Yle
 Ahtaajien sosiaalitilojen pioneeri
 Ankkuri-talo valmistui 1950-luvun alussa ahtaajien sosiaalitilaksi. Pukuhuoneiden, saunojen ja ruokalan lisäksi rakennuksessa toimi ahtaajien työhönottokonttori.
 Tämä oli ensimmäinen kerta, kun Kotkan sataman työntekijöiden sosiaalisiin oloihin ja niiden puutteisiin kiinnitettiin huomiota. Ankkuri-talo rakennettiin osin myös siitä syystä, että valtioneuvosto edellytti sataman hallintoa järjestämään työntekijöilleen tilat peseytymistä, pukeutumista, ruokailua ja oleskelua varten.
 Silloin uudenaikaiseen rakennukseen tuli tilat tuhannen työntekijän tarpeisiin.
 Ahtaajat kerääntyivät vuosikymmenten ajan työnjakoon Ankkuri-talon huutosaliin. Arkistokuva. Antti Kolppo / Yle
 Kymenlaakson museo huomauttaa lausunnossaan, että Ankkuri-talon voi katsoa aloittaneen satamatyössä uuden ajan. Museon mukaan Ankkuri-talo oli valtakunnallisesti ensimmäisten huoltorakennusten joukossa parantamassa satamatyöläisten sosiaalitiloja.
 Aikaisemmin satamatyöläiset olivat odottaneet työkomennustaan ulkona ja ruokailleet sekä peseytyneet ympäri satamaa sijainneissa pienissä mökeissä.
 Kantasataman kehittämisestä uutta puhtia myös Ankkuri-taloon?
 Ankkuri-talon naapuriin nousee lähivuosina Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun uusi kampus ja Kotkan kaupungin tapahtumakeskus. Kaupunki on kehittänyt aluetta voimakkaasti ja siellä sijaitsee jo muun muassa Merikeskus Vellamo.
 Kymenlaakson museo katsoo, että Kantasataman uusi toiminta voisi tuoda mukanaan ideoita Ankkuri-talon kehittämiseksi.
 Kaupunkikuvassa Ankkuri-talo on museon mielestä tärkeä linkki sataman ja keskusta-alueen välillä. Rakennuksen merkitys maisemassa korostuu etenkin, kun taloa katsoo Kantasataman suunnasta.
 Rakennus muodostuu kahdesta toisiinsa yhteydessä olevasta siivestä. Toimistosiipi on kolmikerroksinen ja ruokalasiipi yksikerroksinen. Ankkuri-talo on ainoa 1950-luvun rakennus Ruukinkadulla, ja se edustaa hyvin omaa aikakauttaan.

Ankkuri-talo tarjosi vuosikymmeniksi tilat 1000 ahtaajalle, jotka ennen värjöttelivät pakkasessa – purkuaikeet keräävät vastustusta


Summary: Lasten seksuaalinen hyväksikäyttö sosiaalisessa mediassa on poliisin ja useiden lastensuojelujärjestöjen mukaan hälyttävän yleistä. Oletko sinä nähnyt tai kokenut seksuaalista häirintää somessa? Tai ovatko lähipiirissäsi lapset tai nuoret kertoneet ilmiöstä? Vastaa kyselyymme aiheesta!

Selvitämme tällä kyselyllä kokemuksia lasten ja nuorten kohtaamasta seksuaalisesta häirinnästä ja hyväksikäytöstä somessa.
 Ylen lastensuojelujärjestöille ja Rikosuhripäivystykseen tekemän selvityksen mukaan lasten seksuaalinen hyväksikäyttö sosiaalisessa mediassa on hälyttävän yleistä.   Myös poliisi vahvistaa saman havainnon.
 Kerro meille oletko sinä nähnyt tai kokenut lapsena tai nuorena seksuaalista häirintää tai hyväksikäyttöä? Entä onko lähipiirissäsi oleva lapsi tai nuori saanut seksuaalissävytteisiä viestejä somessa?
 Toivomme, että jätät etu- ja sukunimesi sekä yhteystietosi kyselyn lopussa. Saatamme olla vastanneisiin yhteydessä lisätietojen saamiseksi. Vastauksia voidaan tarvittaessa käyttää nimettöminä osana aiheesta tehtävää juttua.
 Tietoja ei luovuteta ulkopuolisille ja niitä käsittelevät vain kyseistä juttua tekevät Ylen toimittajat.

Oletko kokenut tai nähnyt lasten ja nuorten seksuaalista häirintää somessa? Keräämme kokemuksia laajasta, mutta pahasti piilossa olevasta ongelmasta


Summary: Launtaina Vallilan Konepajalla huutokaupataan Suomen merkittävimpiin arkkitehteihin kuuluvan Eliel Saarisen rautatieteollisuudelle suunnittelemaa esineistöä.

Helanderin huutokaupan meklari  Mika Sirén  esittelee penkkiä. Yli satavuotias penkki on ollut aikoinaan Helsingin rautatieaseman odotustilassa.
 – Tässä on varmaan kosittu ja erottu, saatu hyviä ja huonoja uutisia, Sirén maalailee.
 – En usko, että enää ikinä tulee vastaavaa esineistöä myyntiin, olen siitä 99 prosenttisen varma.
 Saarisen penkit ovat syviä ja matalia, ajan mittojen mukaan tehtyjä. Sara Salmi / Yle
 Penkki on arkkitehti  Eliel Saarisen  rautatieteollisuudelle suunnittelema. Helander huutokauppaa lauantaina Saarisen kalusteita ja VR:n vanhaa esineistöä Vallilan Konepajalla. Sirénin mukaan VR:n aikoinaan varastoima tavara oli menossa roskiin, kun Helander ryhtyi toimeen ja sai järjestettyä esineille huutokaupan.
 Huutokaupassa on vanhaa toimistokalustetta joka lähtöön. Sara Salmi / Yle
 Kansallisromanttisen ja jugend-arkkitehtuurin mestari Saarinen suunnitteli 1900-luvun alkupuolella VR:lle niin rakennuksia kuin esineistöäkin. Helsingin päärautatieaseman lisäksi Saarinen suunnitteli vastikään hotelliksi muunnetun VR:n pääkonttorin. Lauantaisessa huutokaupassa on tarjolla arkisempaa tavaraa: Saarisen ovia ja penkkejä.
 – Tämä on suomalaista kulttuurihistoriaa. Jokainen meistä on voinut avata nämä ovet matkalla Steissille kavereita treffaamaan, Sirén mehustaa.
 Meklari Mika Sirénin mukaan osa Saarisen tuoleista tullaan todennäköisesti myymään useiden tuhansien eurojen hinnalla. Sara Salmi / Yle
 Mika Sirén esittelee 1910-luvulla rautatieasemalle valmistettuja ovia.
 – Tämä on umpitammea. Yksi katselemassa käynyt asiakas kertoi, että ajatteli ostaa tämän tehdäkseen tästä pöydän.
 Paikalta löytyy myös hintavampaa tavaraa. Sirénin mukaan Saarisen suunnittelema tikastuoli menee kaupaksi todennäköisesti nelinumeroisella hinnalla. Tuolin pohjasta löytyy teksti: "Ratapihan jaosto: huone 4004".
 Suurin osa muusta tavarasta menee Sirénin mukaan kaupaksi 50–100 euron hinnalla.
 .
 VR:n musiikkiorkesterin vaatteet kuuluvat valikoiman erikoisempaan osastoon. Sara Salmi / Yle
 Erikoisempaan tarjontaan kuuluvat VR:n musiikkiorkesterin vaatteet sekä vanhat junan istuimet. Junanistuinten lähtöhinnat ovat viisikymmentä euroa.
 Vanhoja junanpenkkejä harrastaville lauantainen huutokauppa on kultasuoni. Sara Salmi / Yle
 Lauantaina käytävä huutokauppa tapahtuu pääosin verkossa koronarajoitusten vuoksi.
 Voit keskustella aiheesta perjantaina 27.8.2021 kello 23 saakka.

Eliel Saarisen penkin tai oven voi nyt ostaa omaan kotiinsa – Huutokaupan meklari: "En usko, että enää ikinä tulee vastaavaa esineistöä myyntiin"


Summary: Tanska purkaa kaikki koronarajoitukset kahden viikon kuluttua.

Koronaviruksen aiheuttamaa tautia ei enää luokitella Tanskassa yhteiskunnan kannalta kriittiseksi tekijäksi.
 Tanskan terveysministeriö ilmoitti perjantaina, että maassa luovutaan kaikista koronapandemian takia määrätyistä rajoituksista kahden viikon kuluttua 10. syyskuuta.
 Terveysministeri  Magnus Heunicke  perusteli päätöstä sillä, että tautitilanne on Tanskassa hallinnassa. Hän myös sanoi, että rokotuskattavuus kaikissa Pohjoismaissa on ennätyksellisen korkea.
 Tanskassa yli 12-vuotiaista on tällä hetkellä rokotettu 80 prosenttia.
 Rajoituksia puretaan suunniteltua aiemmin
 Viranomaisten mukaan koronavirus ei enää ole yhteiskunnallisesti kriittinen tekijä, koska se ei tällä hetkellä uhkaa yhteiskunnan kriittisiä toimintoja kuten terveydenhuoltoa. Tämän vuoksi Tanska päätti, että monista rajoituksista voidaan luopua suunniteltua aikaisemmin.
 Käytännössä Tanska  luopuu esimerkiksi  koronapassista.
 Digitaalinen koronaviruspassi on ollut maassa käytössä 1. heinäkuuta alkaen. Passia on voitu edellyttää esimerkiksi konserteissa ja yökerhoissa. Passien käytön piti alunperin olla voimassa ainakin 1. lokakuuta asti.
 Terveysministeri kuitenkin muistutti, ettei pandemia ole vielä ohi eikä hallitus epäröi toimia nopeasti, jos tauti alkaa jälleen uhata yhteiskunnan kannalta tärkeitä toimintoja.
 Tanskassa täysin rokotettujen  osuus on noussut viime viikkoina vauhdilla. Koko väestöstä täysin rokotettuja on nyt noin 70 prosenttia ja yli 12-vuotiaista 80 prosenttia.
 Peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) twiittasi perjantaina illansuussa viitaten Tanskan-uutiseen, että "toivottavasti pääsemme Suomessa pääsemme pian samaan! Rokotuskattavuuden nosto on meilläkin avain yhteiskunnan avaamiseen."
 Lue lisää:
 THL varoittaa avaamasta yhteiskuntaa kerralla, vaikka rokotekattavuus nousee koko ajan – sairaalahoidon tarve voisi kasvaa kontaktien noustessa äkisti
 Testataanko kaksi kertaa rokotettuja kohta lainkaan, kun vain harva sairastuu? Pirkanmaa lopetti jo, THL:n Salminen: Syysflunssassa voi pysyä kotona
 200 000 alaikäistä rokotettu Suomessa – THL arvioi, että 12–17-vuotiaista 70 prosenttia on saanut ensimmäisen koronarokotteen syyskuun alussa
 Yhdysvalloissa deltamuunnoksesta on tulossa rokottamattomien lasten sairaus – koulut vaativat nyt rokotuspassia

Tanska purkaa koronarajoitukset pian eikä luokittele tautia enää yhteiskunnalle vaaralliseksi – ministeri Krista Kiuru: "Toivottavasti Suomi pääsee pian samaan"


Summary: Wilma-viesti Helsingin kouluista kertoo, että vanhempia ihmetyttänyt laulukielto saattaa päättyä syyskuun puolessavälissä. Laulukiellolla on pyritty estämään koronaviruksen leviämistä.

Helsingin kouluissa on alkaneella lukuvuodella ollut laulukielto. Lasten laulelu musiikkitunneilla on ollut pannassa koronatartuntojen ja täten laajojen karanteenien välttämiseksi. Isommassa kuvassa varotoimilla pyritään säilyttämään lähiopetus. Laulukielto on herättänyt vanhemmissa ihmetystä.
 Tänään vanhemmille tulleen Wilma-viestin mukaan laulukielto saattaa päättyä syyskuun puolessavälissä. Jos koronatartuntatapaukset jatkavat tämänhetkistä laskuaan, pääsevät lapset syyskuun loppupuolella taas laulamaan.
 – Menemme aikaisempien suunnitelmien mukaisesti syyskuun uudelleenarvioinnin kanssa, halusimme Wilma-viestillä vain tuoda asian yleiseen tietoon, kun tämä on ihmisiä pohdituttanut, Helsingin epidemiologisen toiminnan ylilääkäri  Sanna Isosomppi  kertoo.
 Isosompin mukaan laulukielto oli tarpeen, koska näytön perusteella laulettaessa syntyy puhumista enemmän pisaroita ja aerosolia. Jos lauluköörissä on joku, jolla on koronatartunta, virus leviää tehokkaasti.
 Wilma-viestin mukaan yläkoululaisten koronarokotukset ovat edenneet hienosti ja pienempienkin koululaisten huoltajien ikäluokissa rokotekattavuus on jo varsin hyvällä tasolla.
 Hyvän kehityksen jatkuessa laulaminen sallitaan sisätiloissa syyskuun puolessavälissä. Tällöin yläkouluikäisten rokotuksista on kulunut kaksi viikkoa ja rokotevaste on ehtinyt käynnistyä.
 – Laulukiellon aiheuttama palaute ja keskustelu ei yllättänyt. Itseilmaisu musiikin ja laulun keinoin on monelle lapselle ja nuorelle todella tärkeä asia. Toivottavasti voimme kumota tämän suosituksen syyskuussa, Isosomppi sanoo.
 Juttua päivitetty 27.8.2021 klo 16.12 Juttuun lisätty ylilääkärin kommentit aiheesta.
 Voit keskustella aiheesta perjantaina 27.8.2021 kello 23 saakka.
 Lue lisää:
 200 000 alaikäistä rokotettu Suomessa – THL arvioi, että 12–17-vuotiaista 70 prosenttia on saanut ensimmäisen koronarokotteen syyskuun alussa

Lasten laulukielto Helsingin kouluissa jatkunee enää syyskuuhun asti – jos tartuntamäärät jatkavat laskemista, saa laulu taas raikua


Summary: Kotkassa syrjäisestä mökistä viime viikolla pelastetut lähes 40 kissaa ovat terveitä ja hyvinvoivia. Kissoille ryhdytään etsimään uusia koteja parin viikon kuluttua.

Kuusi terhakkaa kissanpentua hyppii, juoksee ja leikkii innoissaan pitkin huonetta. Kissoista ei näe päällepäin, millaisista olosuhteista ne ovat viime viikolla Etelä-Kymenlaakson eläinsuojeluyhdistyksen eläintalolle tulleet.
 Eläinsuojeluyhdistyksen tiloissa kissoilla on tilaa temmeltää. Antro Valo / Yle
 Kissat pelastettiin pienestä syrjäisestä saunamökistä Kotkan seudulta . Mökissä majaili yhteensä 41 kissaa.  Paikallisen eläinsuojeluyhdistyksen vapaaehtoiset hakivat kissat turvaan sen jälkeen, kun niistä oli tehty ilmoitus valvontaeläinlääkärille. Kissoista kolme vastasyntynyttä pentua menehtyi pelastamisen jälkeen, mutta loput voivat hyvin.
 – Terveitä kissoja ja loistavassa kunnossa. Mitään sairauksiin viittaavaa ei eläinlääkärin tarkastuksessa löytynyt. Kissat eivät myöskään näytä sisäsiittoisilta, sanoo yhdistyksen puheenjohtaja  Satu Väisänen .
 Muutaman kuukauden ikäiset pennut ovat leikkisiä. Antro Valo / Yle
 Väisänen sanoo jo kiintyneensä kissoihin. Pennut ovat arviolta 4-5 kuukautta vanhoja. Ne ovat eläväisiä ja leikkisiä. Se on varsin poikkeuksellista, sillä yleensä eläintalolle pelastetut kissat ovat aluksi peloissaan.
 – Ulkoa pelastetut kissat ovat hyvin erilaisia, paljon arempia. Näistä huomaa, että ne ovat olleet sisällä ja tottuneet ihmisiin, sanoo Satu Väisänen.
 Satu Väisänen sanoo jo kiintyneensä kissoihin, joilla on taustallaan erikoinen tarina. Antro Valo / Yle
 Kissoille etsitään hyvä ja turvallinen koti
 Pelastetut kissat ovat seitsemän eri eläinsuojeluyhdistyksen hoivissa ympäri Etelä-Suomea. Etelä-Kymenlaakson eläinsuojeluyhdistys piti itse kahdeksan; kuusi pentua ja nuorta urosta. Loput 30 on sijoitettu Lappeenrantaan, Porvooseen, Helsinkiin, Lahteen ja Hämeenlinnaan.
 Kissat tutkitaan, sirutetaan, madotetaan ja mahdollisesti myös kastroidaan ennen uuteen kotiin luovutusta. Antro Valo / Yle
 Eläinlääkäri on tutkinut kissat ja todennut ne terveiksi. Lisäksi ne ovat saaneet rokotuksen, sirutuksen ja vanhemmat uroskissat on kastroitu.
 Kahden viikon päästä ne saavat toiset rokotukset, jonka jälkeen niille ryhdytään etsimään uusia koteja. Pennut luovutetaan nuoren kissan kaveriksi tai pareittain. Kissaa itselleen haluavan tulee täyttää kyseisestä kissasta adoptiolomake.
 – Kissat luovutetaan mieluiten omalle toiminta-alueellemme ja kerrostaloon, jossa on lasitettu parveke. Tarkistamme jokaisen tulevan kodin ja siellä mahdollisesti ennestään olevat kissakaverit, sillä jokaiselle kissalle halutaan hyvä ja turvallinen koti, kertoo Etelä-Kymenlaakson eläinsuojeluyhdistyksen puheenjohtaja Satu Väisänen.
 Pennut luovutetaan joko toisen nuoren kissan kaveriksi tai pareittain. Antro Valo / Yle
  Lemmikkien kysyntä on lisääntynyt koronan myötä . Etelä-Kymenlaakson eläinsuojeluyhdistyksellekin on hakemuksia tullut viimeaikoina runsaasti. Tavallisesti ne pyritään käymään läpi viikossa, mutta nyt jono on ollut pidempi. Saunamökistä löytyneet kissat ovat vielä karanteenissa, joten niistä adoptiohakemuksia ei ole voinut vielä täyttää.
 Kissoja on tulossa lisää
 Myös muihin eläisuojeluyhdistyksiin sijoitetut kissat voivat hyvin, vaikka ovatkin vielä hieman hämillään. Lahteen toimitetut viisi nuorta poikaa olisivat jo valmiita uusiin koteihin. Ne ovat kaikki leikattu, sirutettu ja rokotettu. Toistaiseksi kissoista ei ole vielä tullut adoptiopyyntöjä.
 Kissoja on tulossa vielä lisää, sillä naaraskissojen arvellaan odottavan poikasia.
 Osa kissoista olisi jo valmis lähtemään uuteen loppuelämän kotiin. Antro Valo / Yle
 Hämeenlinnan eläinsuojeluyhdistyksellä hoidossa olevista kahdesta naaraskissasta toinen sai kaksi pentua lauantaina. Toinen mökistä tulleista kissoista on puolestaan tiineenä. Kumpikin kissa on huomattavan hoikka, joten niille syötetään toipilasruokaa, jotta ne vahvistuisivat.
 Kissoja pidetään Hämeenlinnan eläinsuojeluyhdistyksen tiloissa siihen saakka, kunnes pennut ovat luovutusikäsiä eli 14 viikkoa vanhoja. Emokissat ovat kiintyneet toisiinsa, joten niille etsitään yhteinen koti.
 Porvoon Tolkkisten kissatalolle tullut emokissa menetti kaikki kolme vastasyntynyttä pentuaan. Poikaset menettäneen emon seuraksi tuotiin toinen tyttökissa, jonka epäillään myös odottavan pentuja. Myös Porvooseen tuodut kissat voivat hyvin, vaikka eläinlääkäri ei ole vielä ehtinyt tarkastaa niitä.
 Kissat keräävät voimia vielä joitakin viikkoja. Jos toinen kissoista saa vielä pentuja, se odottaa uuteen kotiin pääsyä pentuineen vielä useamman kuukauden.
 Valvontaeläinlääkäri ei kommentoi
 Kissoista tehtiin eläinsuojeluilmoitus valvontaeläinlääkärille vajaa kaksi viikkoa sitten. Sivullisen tekemän ilmoituksen perusteella kissat pelastettiin ahtaista tiloista.
 – Kissat olivat fyysisesti hyvässä kunnossa, vaikka tila jossa ne olivat eläneet oli pieni. Kissoista on yritetty huolehtia, mutta ruokaa ei ole ollut tarpeeksi eläinten määrään nähden, sanoo Satu Väisänen.
 Saunamökistä löytyneet kissat olivat yllättävän hyväkuntoisia. Antro Valo / Yle
 Netin keskustelupalstoilla kissan omistajaa haluttaisiin vastuuseen kissojen kohtelusta. Päätöksen tutkintapyynnöstä poliisille tekee viranomainen eli valvontaeläinlääkäri. Hän ei kuitenkaan halua kommentoida asiaa tässä vaiheessa.
 Lue lisää :  Kotkassa aloittaa uusi eläintalo – voi toimia hätämajoituksena lemmikeille

Syrjäisestä mökistä löytyneet lähes 40 kissaa muuttivat ympäri Etelä-Suomea – kävimme katsomassa, mitä niille kuuluu


Summary: Poliisi on saanut valmiiksi Virroilla tammikuussa tapahtuneeseen epäiltyyn henkirikokseen sekä epäiltyyn henkirikoksen yritykseen liittyvän esitutkinnan.  Asiaa ei saateta syyttäjän käsiteltäväksi, koska rikoksesta epäilty on kuollut.

Virroilla tapahtui 21. tammikuuta henkirikos ja henkirikoksen yritys, jotka järkyttivät kyläyhteisöä Virtain Liedenpohjassa. Tapaus aiheutti  suuren poliisioperaation , kun useat poliisipartiot ja Karhu-ryhmä etsivät epäiltyä.
 Poliisi vahvisti, että epäilty tekijä ja uhrit olivat  samasta perhepiiristä . Perheen lapsi loukkaantui ja oli sairaalahoidossa.
 Nyt poliisi on saanut valmiiksi tapauksen esitutkinnan. Esitutkinnassa rikosnimikkeinä olivat tappo sekä tapon yritys.
 Esitutkinta on päätetty saattamatta asiaa syyttäjän käsiteltäväksi, koska rikoksesta epäilty on kuollut. Rikosasiaan liittyvä esitutkintapöytäkirja on salattu kokonaan viranomaisen toiminnan julkisuudesta annetun lain perusteella.
 Kyseisen rikosasian yhteydessä poliisi on myös aloittanut esitutkintalain mukaisen selvityksen sen selvittämiseksi, onko asiaan liittyvän lapsen asioissa rikottu mahdollisesti lakia.

Virtain perhesurman esitutkinta on päättynyt: rikosnimikkeinä olivat tappo sekä tapon yritys


Summary: Lääkealan turvallisuutta seuraavaan Fimeaan on tehty keskiviikkoon mennessä kaikkiaan 49 alle 18-vuotiaiden koronarokotuksiin liittyvää haittavaikutusilmoitusta. Yhdeksässä tapauksessa ilmoittaja oli arvioinut haitan vakavaksi.

Keskiviikkona päivitetyn tiedon mukaan koronarokotteeseen liittyviä haittailmoituksia alle 18-vuotiaista on tehty Fimealle yhteensä 49. Näistä 22 on tehty 12–15-vuotiaita koskien.
 Vakaviksi ilmoitetuista tapauksista tähän mennessä kolmessa on kerrottu sairaalahoitoa vaatineesta haittavaikutuksesta.
 – Suomessa on tällä hetkellä rokotettu alaikäisiä noin 190 000. Siihen nähden ilmoitusten määrä on varsin maltillinen, arvioi Fimean ylilääkäri  Maija Kaukonen .
 Fimea päivittää jatkossa viikoittain tietoja nuorten rokotuksiin liittyvistä haittailmoituksista  sivuilleen.  Fimeasta kerrotaan, että taustalla vaikuttaa se, että nuorison rokottaminen on parhaillaan käynnissä ja tiedon tarve on suuri.
 – Nuorten rokottaminen etenee varsin nopeasti. Meidän tietomme perusteella tilanteessa ei ole ilmennyt erityisiä huolenaiheita. Haitat, mitä heillä on ilmoitettu, ovat samoja yleisiä tunnettuja haittoja kuin aikuisillakin, eli kuumetta, päänsärkyä, suurentuneita imusolmukkeita ja erityyppisiä ihoreaktioita, kuvailee Kaukonen.
 Kokonaisuudessaan koronarokotteita koskevia haittailmoituksia on saapunut Fimeaan ennätysmäärä, yli 10 000. Vakavia haittavaikutusilmoituksia on käsitelty 2 179 kappaletta ja ei-vakavia 1 152 kappaletta. Tällä hetkellä tarkempaa käsittelyä odottavia ilmoituksia on noin 10 200.
 Ruuhkautuneesta käsittelystä huolimatta vakavat ja odottamattomat ilmoitukset poimitaan saapuneista ilmoituksista lääketieteellisin perustein ensimmäiseksi käsittelyyn. Fimean ylilääkäri toivookin, että ihmiset lähettäisivät Fimeaan ilmoituksia haitoista, joita ei ole aikaisemmin tullut esiin.
 – Kaikki haittavaikutusilmoitukset käyvät läpi esikäsittelyn, jossa lääkäri lukee ne läpi ja luokittelee vakavat, ei-vakavat odotetut ja odottamattomat. Sen perusteella vakavat ja odottamattomat haitat menevät ensimmäisenä lopulliseen käsittelyyn.
 Kaikki haitat ilmoitetaan myös Euroopan lääkeviraston haittavaikutustietokantaan
 Vakavat ja odottamattomat haitat ilmoitetaan nopeutetusti Fimeasta Euroopan lääkeviraston EMA:n tietokantaan. Lääkeviranomaisen tutkittavaksi tulee lukuisia ilmoituksia, joista osa nousee lääkeviranomaisten tarkempaan selvitykseen.
 – Yksittäisissä tapauksissa me emme vahvista emmekä kiistä haittavaikutuksen syy-seuraussuhdetta rokotukseen. Lääketieteellistä ongelmaa tutkittaessa lähdetään selvittämään koko ilmiötä. Siinä vaiheessa kun selvitykset valmistuvat, otetaan kantaa, voiko tällainen ongelma aiheutua rokotteesta vai ei, sanoo Kaukonen.
 Odottamaton haitta ei aina tarkoita sitä, että se olisi rokotteesta johtuva, muistuttaa Kaukonen.
 – Mutta ilmoitus käsitellään nopeammin, jotta uudet ilmiöt otettaisiin tarkempaan tutkimukseen.
 Kaikista Euroopan alueella myyntiluvan saaneista rokotteista julkaistaan kerran kuukaudessa julkinen yhteenveto turvallisuuskatsauksessa. Tiedot ovat julkisesti saatavilla Euroopan lääkeviraston  sivuilta.
 Euroopan lääkevirastossa on tällä hetkellä tarkastelussa kolme mRNA-rokotteisiin mahdollisesti liittyvää haittaa, joita on ilmennyt eri puolilla Eurooppaa. Ne ovat ihoreaktio nimeltään erythema multiforme eli monimuotoinen punavihoittuma, tietyntyyppiset munuaistulehdukset ja kuukautishäiriöt.
 – Tiedotamme heti, kun näistä tulee lisää tuloksia, Kaukonen sanoo.
 Munuaishäiriöt voivat olla lieviä tai vakavia. Jos häiriö on vakava ja johtaa yleisvoinnin heikkenemiseen, se hoidetaan sairaalassa. Sen sijaan erythema multiforme -ihottuma pääsääntöisesti paranee kotihoidossa. Myös kuukautisvuotohäiriöt ovat yleensä hyvänlaatuisia eli ne eivät johda sairaalahoitoon tai suurempaan toimenpiteeseen, kuvailee Kaukonen.
 Fimean mukaan näistä haitoista on tehty ilmoituksia myös Suomesta.
 – Vuotohäiriöistä on tullut varsin paljon ilmoituksia eli tämä on tunnistettu myös Suomessa. Myös Erythema multiformesta on ilmoitettu, ja tämäntyyppisestä munuaistulehduksesta on yksittäisiä ilmoituksia Suomesta.
 Odottamattomia rokotteisiin liittyviä haittailmiöitä on kevään ja kesän aikana tullut esiin muutamia. Vakavimpia ovat olleet Astra Zenecan rokotteeseen liittynyt hyytymishäiriö ja rna-rokotteisiin liittyneet sydänpussin ja sydänlihaksen tulehdukset.
 Näitä tapauksia on raportoitu joitakin myös Suomessa, mutta toistaiseksi niitä ei ole ilmaantunut alle 18-vuotiailla.
 Kuolemantapauksista tehty 110 haittailmoitusta
 Fimea on tähän mennessä käsitellyt 110 ilmoitusta, joissa koronavirusrokotuksen saanut henkilö on menehtynyt. Yhdeksän potilaista oli saanut Spikevaxin, 16 Vaxzevrian ja loput 85 Comirnatyn koronaokotteen.
 Alaikäisiä rokotteen saaneita ilmoitusten joukossa ei Fimean mukaan ole ollut.
 – Kuolleiden lukumäärä on suhteellisen pieni. Suomessa kuolee vuosittain noin 55 000 henkeä. Rokottaminen on aloitettu iäkkäimmistä ja sairaimmista suomalaisista. Rokottaminen suojaa heitäkin vain koronavirusinfektiolta, ei muilta sairauksilta toteaa Kaukonen.
 Rokotuksen jälkeen tapahtunut kuolema ei tarkoita, että rokotuksella ja kuolemalla olisi syy-yhteys. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos on tarkastellut väestötasolla rokotusten jälkeistä kuolleisuutta, ja todennut, että rokotettujen kuolleisuus ei ole lisääntynyt. THL:n tuoreen  turvallisuusseurannan  mukaan kuolemia oli rokotetuilla kaikissa ikäryhmissä selvästi vähemmän kuin rokottamattomilla. Analyysissa huomioitiin tutkittujen taustatekijät: ikä, sukupuoli, terveydenhuoltokäyntien lukumäärä, mahdollinen laitoshoito ja seurantakuukausi.
 Lue myös:
 Täältä voit lukea  kaikki tuoreimmat uutiset koronaviruksesta .

Nuorten koronarokotuksista tehty 49 haittailmoitusta Fimeaan – ylilääkäri pitää ilmoitusten määrää rokotusten määrään nähden maltillisena


Summary: Kirkon vuotavan vesikaton korjaaminen on kiireellisyysjärjestyksessä ensimmäisenä.

Kirkkohallitus on myöntänyt Imatran seurakunnalle 250 000 euroa Kolmen Ristin kirkon remontointiin.
 Alvar Aallon suunnittelemassa kirkossa on pahoja kosteusongelmia. Korjauksia on tehty aiempinakin vuosina.
 Kiireellisimmät toimenpiteet selvitetään kirkon aiempiinkin remontteihin osallistuneen arkkitehtitoimiston kanssa.
 Kirkon vuotavan vesikaton korjaaminen on tärkeysjärjestyksessä ensimmäisenä eikä sen kanssa ole tarkoitus aikailla.
 – Kolmen viikon sisällä tapahtuu, koska talvi tulee. Kuukauden sisällä siellä jo äijiä katolla, sanoo Imatran seurakunnan kiinteistöpäällikkö  Jari Nousiainen .
 Nousiainen muistuttaa, että kuparilevystä tehdyn katon korjaaminen on vaativaa ja edellyttää tekijöiltä erityistaitoja.
 Kirkko on turistien suosiossa
 Imatran Vuoksenniskalla sijaitseva Kolmen ristin kirkko ei ole tällä hetkellä kirkollisessa käytössä.
 Kirkosta ja sen arkkitehtuurista kiinnostuneita turisteja Nousiainen on sen sijaan käynyt laskemassa sisälle päivittäin.
 – Siksi olisikin paikallaan, että kirkon korjaaminen ja kustannukset eivät jäisi yksin seurakunnan maksettaviksi, sanoo Nousiainen.
 Imatran seurakunta sai kirkkohallitukselta avustusta nyt toisen kerran. Summa on hieman alle puolet  kirkon toisen korjausvaiheen  budjetista. Seurakunta on hakenut rahoitusta myös EU:n elvytysohjelmasta.
 Kaikkiaan kirkon korjauksiin on seurakunnassa arvioitu menevän pitkälti yli miljoona euroa.
 Kirkkohallituksen avustuksesta kertoi ensin  Etelä-Saimaa .

Alvar Aallon suunnittelemaa kirkkoa aletaan jälleen korjata Imatralla – alkuun päästään 250 000 euron avustuksella