Summary: Maan edellisen presidentin Donald Trumpin hallinto piti tiedot ydinaseiden määristä salassa.

Yhdysvallat on julkistanut ydinkärkiensä määrän ensimmäistä kertaa neljään vuoteen. Maan edellisen presidentin  Donald Trumpin  hallinto piti tiedot salassa.
 Maan ulkoministeriön mukaan vuoden 2020 syyskuun lopussa Yhdysvalloilla oli kaikkiaan 3 750 ydinkärkeä. Lukuun sisältyvät niin aktiiviset ydinkärjet kuin nekin, jotka eivät ole toiminnassa.
 Ydinkärkien määrä oli laskenut edellisvuodesta 55:lla ja vuoden 2017 syyskuun loppuun verrattuna laskenut 72:lla. Ydinkärkien määrä on myös alimmillaan kylmän sodan aikaisten huippulukemien jälkeen. Vuonna 1967 ydinkärkiä oli 31 255.
 Ulkoministeriö julkisti ydinaseiden määrän tiistaina paikallista aikaa.
 Kansainväliset aserajoitus- ja valvontasopimukset ovat olleet viime vuosina heikossa hapessa. Trump veti Yhdysvallat pois Iranin ydinasesopimuksesta. Keskimatkan ohjuksia koskeva INF-sopimus puolestaan romuttui vuonna 2019 sen jälkeen, kun Yhdysvallat ja Venäjä olivat molemmat syyttäneet toisiaan sopimuksen rikkomisesta.
 Yhdysvallat ja Venäjä keskustelevat jatkosta
 Lisäksi heitteille oli jäämässä Yhdysvaltain ja Venäjän ydinkärkien määrää rajoittava Uusi Start -aserajoitussopimus. Trump sanoi haluavansa uuden sopimuksen, jossa olisi mukana myös Kiina, jolla on ydinkärkiä vain murto-osa Yhdysvaltojen ja Venäjän lukumääristä.
 Tammikuun 20. päivänä virkaan astunut  Joe Biden  ehdotti kuitenkin aiemmalle sopimukselle heti alkuun viiden vuoden jatkoaikaa, mihin Venäjän presidentti  Vladimir Putin  suostui pikaisesti.
 Venäjän ja Yhdysvaltain diplomaatit kohtasivat viime viikolla suljettujen ovien takana aloittaakseen keskustelut sopimuksen seuraajasta.
 Tukholman kansainvälisen rauhantutkimusinstituutin Siprin tammikuussa julkaistun vuosiraportin mukaan Yhdysvalloilla oli 5 500 ydinkärkeä ja Venäjällä 6 255. Siprin laskuissa ovat mukana myös käytöstä poistetut ydinkärjet, joita ei oteta huomioon Yhdysvaltain ulkoministeriön laskelmissa.
 Raportin mukaan Kiinalla on puolestaan 350 ydinkärkeä, Britannialla 225 ja Ranskalla 290. Intialla, Pakistanilla, Israelilla ja Pohjois-Korealla on yhteensä noin 460 ydinkärkeä, Sipri kertoo.

Yhdysvallat ilmoitti ydinkärkiensä määrän ensimmäistä kertaa neljään vuoteen


Summary: Neuvottelujen tuloksena päättyy 13 työtehtävää.

Elintarvikekonserni Raisio on saanut YT-neuvottelut päätökseen. Neuvottelujen lopputuloksena Raision Suomen konserniyhtiöissä päättyy yhteensä 13 työtehtävää.
 Tehtävien vähentämiset pyrittiin neuvotteluissa tekemään toimenkuvien uudelleenarvioinnilla, määräaikaisten työsuhteiden päättämisellä ja irtisanomisilla. Yhteensä seitsemän työsuhdetta päättyy irtisanomiseen.
 Lisäksi kalanrehua tuottavan Rasioaquan työvoimaa sopeutetaan vuosittaisen kausivaihtelun vuoksi. Tämä tarkoittaa tuotannon toimihenkilöiden lomauttamista 2–3 kuukauden ajaksi loppuvuoden ja ensi vuoden aikana.
 Raision YT-neuvottelut koskivat kaikkia toimihenkilöitä ja ylempiä toimihenkilöitä. Neuvottelujen piirissä oli 234 tehtävää.
 YT-neuvottelujen syynä olivat tuotannolliset ja taloudelliset syyt, toiminnan uudelleenjärjestelyistä johtuvat syyt sekä tarve sopeuttaa työvoimaa vuosittain toistuvaan kausivaihteluun.

Elintarvikekonserni Raision YT-neuvottelut päättyneet – seitsemän henkilöä irtisanotaan


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Kemian Nobel saattaa mennä koronarokotekehittäjille
 Tukholmassa julkistetaan tänään tämän vuoden Nobelin kemian palkinnon saaja. Voittajaksi on etukäteen veikkailtu koronarokotteissa käytettävän mrna-teknologian kehittäjiä. Pandemiaan kytkeytyvää teknologiaa uumoiltiin aiemmin myös lääketieteen palkinnon saajaksi. Lääketieteen Nobel myönnettiin kuitenkin lämpötila- ja kosketusreseptorien tutkijoille.
 Ekaluokkalaisten liika läksymäärä voi pahimmillaan heikentää oppimistuloksia
 Sipoonjoen yhtenäiskoulun ekaluokkalaisille Lisa Smilianetsille, Eveliina Ilvoselle, Eemeli Rintalalle ja Aku Peltoselle ei tule koskaan läksyjä perjantaisin. Janne Lindroos / Yle
 Opettajien vahvan autonomian vuoksi oppilaiden läksyt ja niiden määrät riippuvat täysin opettajasta. Yle kysyi opettajilta  ekaluokkalaisten läksyjen  sopivasta määrästä ja kestosta. Siinä, missä yksi opettaja antoi yhden kotitehtävän päivässä, toinen antoi läksyjä useasta oppiaineesta, joista jokaisesta pari, kolme tehtävää.
 Pandoran paperit: Angry Birds -sijoittaja ryhtyi veroparatiisiyhtiön omistajaksi, nyt hän katuu koko operaatiota
 Sijoittaja Kaj Hed tunnetaan Suomessa etenkin peliyhtiön Rovion suuromistajana. Hed kertoo, ettei edes tiennyt olleensa asiakkaana Trident Trust -yhtiössä, joka on yksi niistä 14 veroparatiisipalveluita tarjoavasta tahosta, joista Pandoran Paperit -tietovuoto on peräisin. Jussi Rosendahl / Reuters
 Pandoran paperit -tietovuodosta löytyi myös  Kaj Hed , Angry Birdseistä tunnetun Rovion sijoittaja. Jutussamme Hed kertoo, miten hänestä tuli useiden  veroparatiisiyhtiöiden omistaja  ja miksi hän lopulta halusi eroon koko järjestelystä.
 Kalifornian öljyvahingosta toipuminen voi viedä vuosia
 Puhdistajat keräävät öljyä rannalla Huntington Beachin kaupungissa.  Etienne Laurent / EPA
 Los Angelesin eteläpuolella  ajautui rantaan viikonloppuna yli 570 000 litraa raakaöljyä. Se tuhri rantaviivaa melkein 40 kilometrin mitalta. Öljyn keruu on työlästä, eikä sen vaikutusta eläimistöön – esimerkiksi syysmuutossa oleviin lintuihin – edes vielä tiedetä. Katastrofin syitä ovat öljyteollisuuden heikko valvonta sekä vanhat porauslautat ja putkistot.
 Vettä satelee pitkin päivää
 Yle
 Sää on sateinen, mutta etelässä on luvassa poutaa iltapäiväksi ja pilvipeite repeilee. Myös Pohjois-Lapissa pilvipeite rakoilee päivällä. Illalla sateet saapuvat myös pohjoiseen.
 Lue lisää  Ylen sääsivuilta.

Herätys: Kemian Nobel jaetaan tänään, Angry Birds -sijoittaja katuu veroparatiisiyhtiöitään, Kalifornian toipuminen öljytuhosta kestää kauan


Summary: Elokapina vaatii hallitukselta järeämpiä ilmastotekoja, koska suunnitellut toimet eivät pysäytä ilmaston lämpenemistä turvallisena pidettyyn 1,5 asteeseen. Pyysimme joukolta mielipidevaikuttajia näkemyksiä ilmastokriisin ratkaisemisesta.

Jo viikon jatkuneessa  mielenilmauksessa Elokapina  on vaatinut Suomen hallitusta julistamaan ilmastohätätilan ja luomaan sitovan lainsäädännön hiilineutraaliuden saavuttamiseksi vuoteen 2025 mennessä.
 Jos mielimme todennäköisesti pysäyttää maapallon lämpenemisen turvallisena pidettyyn 1,5 asteeseen,  ilmakehään voidaan päästää enää 227 gigatonnia hiilidioksidia . Nykytahdilla ihmiskunta on kuluttanut hiilibudjettinsa loppuun reilussa viidessä vuodessa.
 Pyysimme näkemyksiä ilmastokriisin ratkaisemisesta joukolta eri alojen asiantuntijoita ja ilmastokysymyksissä aktiivisia mielipidevaikuttajia.
 Ylen esittämiin väittämiin vastasivat psykologi  Kia Aarnio,  kirjailija  Suvi Auvinen , toimittaja  Juha Kauppinen,  koomikko  Iikka Kivi , uskonnonfilosofian professori  Sami Pihlström  ja muusikko  Hanna Yli-Tepsa .
 Suomen pitäisi ryhtyä nykyistä järeämpiin ilmastotoimiin, vaikka muut maat eivät niin tekisi
 Kia Aarnio : Kyllä. Ensinnäkin Suomen hiilineutraaliustavoitteen saavuttamiseksi ei ole saatu suunniteltua tarpeeksi toimenpiteitä ja niiden toteuttaminen on ollut hidasta.
 Suvi Auvinen : Jos Suomi vetoaa aina vain pieneen kokoonsa globaalissa mittakaavassa, voitaisiin koko planeetan populaatio jakaa 6 miljoonan ihmisen slotteihin, joista yhdenkään teoilla ei olisi väliä. Niiltä joille on paljon annettu, voidaan vaatia paljon.
 Juha Kauppinen : Ympäristökriisin ratkaisemisen yleisen hengen on oltava, että kaikki hoitavat omat asiansa kuntoon. Vauraana teollisuusmaana Suomi ei voi livetä rivistä. Ennemminkin meidän tulee toimia suunnannäyttäjänä.
 Iikka Kivi : Totta kai. Vertailu muihin maihin on hedelmätöntä, koska meidän ei pidä saada päästöjä samalle tasolle kuin muiden maiden, vaan nolliin. Nopea reagointi myös antaa Suomelle työllistymismahdollisuuksia, vientiä ja kilpailuetua, koska silloin olemme edelläkävijöitä. Mitä pidempään ongelmia lykätään, sitä monimutkaisemmiksi ratkaisut käyvät, sitä kalliimpia ne ovat ja sitä todennäköisemmin ne epäonnistuvat.
 Sami Pihlström : Meillä on täällä etuoikeutetut olot, eikä ilmastokriisi uhkaa meitä niin välittömästi kuin globaalia etelää. Meillä on siksi erityinen velvollisuus kuunnella tiedeyhteisön parhaita näkemyksiä, ja edistää mahdollisimman tehokkaasti ilmastoystävällistä tulevaisuutta.
 Hanna Yli-Tepsa : Suomi voi olla suunnannäyttäjä ja johtaa esimerkillään muuta maailmaa järeämpiin ilmastotoimiin. Meillä on siihen varaa.
 Kansalaistottelemattomuus ilmastotekojen ajamiseksi on oikeutettua
 Kia Aarnio : Aktivismin ja kansalaistottelemattomuuden avulla on saatu edistettyä esimerkiksi sukupuolten tasa-arvoa ja syrjinnän vähentämistä. Se on tärkeä työkalu aktivistien pakissa.
 Suvi Auvinen : Vapaaseen demokraattiseen yhteiskuntaan kuuluu oikeus osoittaa mieltä ja harjoittaa myös kansalaistottelemattomuutta. Se ei vaaranna ihmisten henkeä tai terveyttä, toisin kuin ilmastokriisi.
 Juha Kauppinen : Monet Elokapinassa toimivat saattavat elää 2100-luvulle. Olisi hirveän väärin, jos he eivät saisi vaikuttaa omaan tulevaisuuteensa täysin voimin. Demokraattinen yhteiskunta ei mene kansalaistottelemattomuudesta rikki.
 Iikka Kivi : Kyllä, jos se on luonteeltaan väkivallatonta. Kansalaistottelemattomuudella on saatu aikaan suuria muutoksia ennenkin ja nyt tarvitaan ennennäkemättömän suuri muutos.
 Sami Pihlström : Elokapina on väkivallaton ja rauhanomainen mielenosotus, jonka ainoa haitta on liikenteen katkaiseminen. Koska kyseessä on kriisi, jossa kannamme huolta kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevista ihmisistä, ymmärrän, että kansalaistottelemattomuuteen voidaan turvautua.
 Hanna Yli-Tepsa : Ilmastolakkolaiset ovat istuneet Eduskuntatalon portailla kolme vuotta. Onko tällä ollut vaikutusta päättäjiin? Vaikuttaa siltä, että mielenilmaisuun tarvitaan nyt järeämpiä keinoja.
 Yksilön valinnoilla on vain vähän merkitystä ilmastokriisin ratkaisemisessa
 Kia Aarnio : Yksilön valinnat ja niistä kertominen muokkaavat sitä, mikä on yleisesti hyväksyttyä, trendikästä ja normatiivista. Kun yksilö kertoo olevansa lentolakossa, häntä lähellä olevat ihmiset seuraavat helposti mukana.
 Suvi Auvinen : Yksilöiden tekojen voima on niiden nopeudessa ja skaalautuvuudessa. Jokainen voi vaikka heti päättää jättää naudanlihan lautaseltaan, ja sillä on valtava merkitys. Kukaan ei kuitenkaan ratkaise ilmastokriisiä yksin. Tarvitaan sekä yritysten, yksilöiden että valtioiden panosta.
 Juha Kauppinen : Kotitaloudet tuottavat suuren osan kasvihuonepäästöistä, mutta ilmaston lämpeneminen on niin iso uhka, että ongelman ratkaisemiseksi tarvitaan nimenomaan rakenteellisia muutoksia, jotta yksilöt eivät joudu tekemään isoja valintoja yksin.
 Iikka Kivi : On ja ei. Suurin vastuu on suurimmilla saastuttajilla. Yksilöiden valinnat laskevat aidosti päästöjä, mutta ne eivät korvaa lainsäädäntöä ja yritystoiminnan sääntelyä.
 Sami Pihlström : Yhteisöjen valinnat muodostuvat yksilöiden valintojen summana. Voisi ajatella, että kenenkään valinta ei ole merkityksetön.
 Hanna Yli-Tepsa : Meidän on muutettava radikaalisti kulutustottumuksiamme. Kaikki lähtee yksilön toiminnasta, joka voi kasvaa joukkovoimaksi.
 Maailman pelastaminen on nuorten harteilla
 Kia Aarnio : Maailman pelastaminen ei saa olla nuorten harteilla, mutta heitä valitettavasti tarvitaan tällä hetkellä osoittamaan ilmastohätätila ja vaatimaan tekoja. Aikuisten tehtävä on nousta heidän rinnalleen ja tehdä ilmastotoimia nopeasti ja tehokkaasti.
 Suvi Auvinen : Nuorten tekojen syynäämisen sijaan kannattaa painostaa niitä, joiden teoilla on merkittävin ja nopein vaikutus.
 Juha Kauppinen : Maailman pelastaminen on niiden harteilla, joilla valta on. Kansalaistottelemattomuus ja mielenosoittaminen on osa vallankäyttöä. Se ei tietenkään riitä. Rikkailla, yritysjohtajilla ja poliitikoilla on merkittävästi enemmän valtaa kuin muilla, ja heillä on myös suuri vastuu.
 Iikka Kivi : Maailman pelastaminen on meidän kaikkien harteillamme ja ennen kaikkia niiden, joilla on eniten valtaa, eli Suomessa hallituksella ja elinkeinoelämän suurimmilla tekijöillä.
 Sami Pihlström : Kriisin seuraukset koskevat konkreettisimmin sitä maailmaa, jossa nuoret tulevat elämään. Siksi on erittäin hyvä, että he tuovat äänensä kuuluviin. Vastuu ratkaisuista on kuitenkin heillä, jotka ovat nyt poliittista tai taloudellista valtaa käyttävissä asemissa.
 Hanna Yli-Tepsa : Työskentelen nuorten kanssa, ja monet heistä kokevat, että aikuiset siirtävät vastuun tulevaisuuden päättäjille ja ilmastokriisiin ratkaisu on nuorten harteilla. Ilmastoahdistus on konkreettista.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkona 6.10.2021 kello 23 saakka.
 Lue myös:
 Ympäristöliike Elokapinan mielenosoitus purettiin, poistettuja 142 – Poliisi: "Kiinniotot sujuivat rauhallisesti"
 Ilmaston lämpeneminen tuskin pysähtyy tavoiteltuun 1,5 asteeseen – kansainvälinen ilmastopaneeli luo hälyttävän kuvan uudella raportillaan
 Asiantuntija: Tämäkään riihi ei anna vielä vastausta siihen, saavuttaako Suomi ilmastotavoitteensa

Ilmastokriisi ei ratkea yksilön valinnoilla – Näin eri alojen asiantuntijat ja vaikuttajat vastaavat tähän ja 3 muuhun väitteeseen


Summary: Mielenterveyden asiantuntijat kehottavat puuttumaan pikaisesti korona-ajan pahentamiin suomalaisten mielenterveysongelmiin. Mieli ry:n mukaan nyt voidaan vielä estää koronaepidemian muuttuminen mielenterveysepidemaksi. Erityisesti nuorten kohtaamiseen ja tukemiseen pitäisi varata aikaa.

Korona-aika on vetänyt monen suomalaisen mielen matalaksi. Elämä ahdistaa, opinnot tai työt takkuavat ja alakulo on tullut pysyväksi osaksi arkea. Etenkin nuorten mielenterveys on saanut kovia iskuja.
 Suomen Mielenterveys ry:ssä tilannetta pidetään vakavana, mutta toivoakin on. Kiireellisintä olisi tarttua mielenterveyden ongelmiin mahdollisimman varhain.
 – Emme vielä näe nousua varsinaisissa mielenterveyden häiriöissä tai itsemurhien määrässä. Nyt on vielä aikaa tarjota tukea ja on aikaa ehkäistä, ettei tästä tulee mielenterveyshäiriöiden epidemia, sanoo kehitysjohtaja, psykiatri  Kristian Wahlbeck  Mieli ry:stä.
 Wahlbeckin mukaan esimerkiksi jokaisella terveysasemalla pitäisi olla tarjolla keskusteluapua sitä tarvitseville. Näin voitaisiin estää ongelmien monimutkaistuminen ja rankemmat hoitotoimet.
 – Terveyspalveluiden etulinjassa pitäisi vahvistaa osaamista, jotta siellä osattaisiin antaa varhaista keskusteluapua. Siihen pitäisi ohjata riittävästi resursseja, Wahlbeck sanoo.
 Korona-aika loi mielenterveysvelkaa
 Kouluterveyskyselyn mukaan nuorten opiskelu-uupumus on kasvanut erityisesti korona-aikana. Etäopiskelu on kuormittanut osaa nuorista toisia enemmän.
 - Nyt on tärkeää miten nuorten hyvinvointi otetaan huomioon tässä käynnissä olevassa nivelvaiheessa, sanoo hankepäällikkö  Ville Särkelä  Nuorten mielenterveysseura Yeesi ry:stä.
 Särkelän mukaan etäajassa esimerkiksi tukipalvelut eivät ole tavoittaneet kaikkia nuoria samalla tavalla kuin kouluyhteisössä, minkä vuoksi ongelmat ovat voineet syventyä.
 Wahlbeck arvioi, että joidenkin lasten ja nuorten kohdalla koronan jättämä jälki voi olla pitkä.
 - Osalle lapsista on syntynyt sekä mielenterveysvelkaa että oppimisvelkaa. Ihan kaikkien kohdalla tätä voi olla vaikea kuroa umpeen, jollei todella panosteta eriarvoisuuden vähenemiseen, Wahlbeck sanoo.

 Särkelä puolestaan toivoo, että korona myös pakottaa kohtaamaan nuorten mielenterveysongelmat aiempaa rehellisemmin.
 – Nyt meillä on tämä asia aika vahvasti silmien alla ja nyt meillä on mahdollisuus tarttua siihen, kun se on raa'asti meidän näkyvillä. Nyt ei vain lakaista niitä asioita mihinkään maton alle.
 "Nuorten kohtaamiseen pitäisi olla aikaa"
 Mielenterveyden asiantuntijat pitävät tärkeänä ongelmien varhaista tunnistamista ja puheeksiottamista. Yeesi ry:n Särkelä korostaa, että mielenterveydestä pitäisi puhua samalla tavalla kuin fyysisestä terveydestä.
 – Toki toimia pitää tehdä monella tasolla. Mielenterveysvaikutuksia pitää huomioida erityisesti nuoria koskevassa päätöksenteossa. Sitten se jalkautuu nuorten pariin niin, että kouluissa, nuorisotaloilla tai kaduilla panostetaan kohtaamiseen ja ajan antamiseen, Särkelä sanoo.

 Mieli ry:n kehitysjohtaja Kristian Wahlbeck peräänkuuluttaa myös poikkihallinnollista yhteistyötä, jolloin ihmisiä voidaan tukea mielenterveysasioissa niin koulussa, työssä kuin harrastuksissa.
 – Esimerkiksi kaikilla nuorilla pitäisi olla mahdollisuus harrastaa. Siellä olisi hyvä, että ohjaajat ja valmentajat ovat avoimia tälle asialle ja uskaltavat ottaa puheeksi mielenterveysasioita ja tukea nuoria.
 Eduskunta pitää klo 14 ajankohtaiskeskustelun mielenterveydestä, mielenterveysstrategian toteuttamisesta ja kansallisesta päihdepolitiikasta.
 Lue lisää:
 Unicef: Koronan vaikutukset lasten ja nuorten mielenterveyteen ovat vain jäävuoren huippu
 Ahdistusta, masennusta, uupumista – kouluterveyskysely paljastaa, että korona on koetellut erityisesti tyttöjen jaksamista
 Mielenterveysasioista puhutaan työkavereiden kanssa aivan liian vähän – konsulttifirmassa opetetaan huomaamaan toisen stressi ja uupumus

Korona-aika on luonut mielenterveysvelkaa - "Nyt pitää estää tämän muuttuminen mielenterveyshäiriöiden epidemiaksi"


Summary: Suomalaiset ovat valtavan hyviä myyjiä, mutta kieltäytyvät tunnustamasta sitä. Parhaita ovat poliisi ja puolustusvoimat, kirjoittaa Seppänen.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Suomalaiset ovat hyviä tekemään, mutta huonoja myymään. Niin meille on vuosikausia hoettu, mutta väite ei pidä paikkaansa.
 Suomalaisten huono myyntiosaaminen on kansallinen myytti ja vinoutunut omakuva – samaan tapaan kuin vaikkapa suomalaisten erityinen luontosuhde tai suomalaisten poikkeuksellinen kateus.
 Kun sanomme, että olemme huonoja myyjiä, se ei ole vaatimattomuutta. Pikemminkin päinvastoin. Suomalaiset eivät nimittäin arvosta myymistä. On pelkkää ylpeilyä ja itsetehostusta väittää, että emme osaa myydä.
 Omat kokemukseni loistavista suomalaisista myyjistä ovat peräisin jo nuoruusvuosilta. Parhaita myyjiä ovat olleet, uskokaa tai älkää, poliisi ja puolustusvoimat.
 Eräänä iltana  puhelin soi. Kuului möreä, vakava ääni. ”Täällä Matti Möttönen rikospoliisista.”
 Sydämeni muljahti paikaltaan. Kuka on kuollut? Vai pelkästään pahoinpidelty?
 ”Tarjoamme teille erikoishintaan kirjaa Rikospoliisi kertoo.”
 Myyntipoliisi Möttönen (nimi tietenkin muutettu) odotti varmaan, että tämän kuultuani sydämeni palaisi takaisin omalle paikalleen, jonnekin lompakon tienoille.
 Ei palannut. Onnistuin sanomaan kiitos ei.
 Se harmittaa, että en huomannut antaa rikospoliisi Möttöselle myönteistä palautetta taitavasta myyntityöstä.
 Poliisi ja puolustusvoimat ovat yhä parhaita myyjiä. Vuoden poliisi paljastui menestyksekkääksi huumekauppiaaksi, ja silti poliisi on aina vain Suomen luotetuin organisaatio.
 Suoritin varusmiespalveluni  Turussa. Sielläkin osattiin myydä.
 Koko komppania eli sellaiset 150 arkaa nuorta miestä oli koolla varuskunnan luokkahuoneessa.
 Komppanian päällikkö esitteli tuomansa vieraat. Olivat jostakin paikallisesta maanpuolustusjärjestöstä, olisiko ollut peräti kilta. Vieraat olivat myymässä teosta nimeltä Suomen puolustusvoimat. Kirjan myyntituotot menisivät hyväntekeväisyyteen, eli myyjien oman toiminnan tukemiseen.
 Komppanian päällikkö, kapteeni Pakkola (nimi muutettu), kertoi teoksen hinnan, joka ei ollut mitenkään vähäinen verrattuna varusmiesten päivärahaan. Kapteeni Pakkola pyysi kaikkia niitä, jotka  eivät  halua ostaa tätä teosta, nostamaan kätensä ylös.
 Vain yksi käsi nousi. Minun käteni.
 ”Alokas Seppänen, miksi te ette halua ostaa tätä kirjaa?”
 149 varusmiestä, kantahenkilökunta ja hyväntekijät tuijottivat yhtä ainoaa alokasta. Tunnelma oli painostava. Mutta kerrankin keksin ajoissa, mitä kannattaa vastata.
 ”Koska minulla on se jo.”
 Tämä oli valhe, hätävalhe. Minulla ei ollut sitä kirjaa.
 Armeija tekee kuulemma pojista miehiä, mutta ei tehnyt minusta. Minussa ei ollut miestä kertomaan totuutta. Sitä totuutta, että kantahenkilökunnan painostava myyntitaktiikka oli paitsi nerokas, myös vastoin kaikkia eettisiä ja moraalisia sääntöjä.
 Poliisi ja puolustusvoimat ovat yhä parhaita myyjiä. Vuoden poliisi paljastui  menestyksekkääksi huumekauppiaaksi , ja silti poliisi on  aina vain Suomen luotetuin organisaatio .
 Puolustusvoimat taas pystyy myymään poliitikoille melkein kaikki toiveensa uusista kalustohankinnoista, niin maalla, merellä kuin ilmassa.
 Suomalaisten myyntiosaaminen ei ole  hyödyttänyt vain hyvä veli -piirejä, vaan myös kansantaloutta.
 Suomen paperiteollisuus on upea esimerkki. Viime vuosisadalla toiminut paperitehtaiden myyntiyhdistys Finnpap oli käytännössä kartelli. Tavoitteena oli estää suomalaisten paperintuottajien välinen kilpailu ja rahastaa häikäilemättä ulkomaisia paperinostajia.
 Suomen teollisuusherrat olivat myyntihenkisiä jo vuonna 1917, kun he vastustivat Suomen itsenäistymistä. Itsenäisyys olisi vaarantanut suomalaisten tuotteiden viennin Venäjälle, niin kuin sitten myöhemmin vaaransikin.
 Suomalaiset ovat aivan erinomaisia myös yritystensä myyjinä.
 2000-luvun alun it-huumassa espanjalainen matkapuhelinyhtiö osti suomalaisen sähköpostipalvelun Ioboxin 230 miljoonalla eurolla. Hyväuskoiset espanjalaiset totesivat ostoksensa hyvin pian arvottomaksi ja hautasivat sen hiljaa. Ehkä espanjalaiset eivät ostohuumassaan huomanneet, että nimen Iobox voi lausua myös tavalla I owe bucks eli Olen velkaa taaloja.
 Tänä keväänä suomalaiset kauppasivat infektiotestejä tekevän Mobidiag-nimisen yrityksen amerikkalaisille  yli 600 miljoonalla eurolla . Se on aika paljon yrityksestä, jonka liikevaihto on vähän yli 30 miljoonaa euroa ja tulos tappiollinen.
 Sodissa suomalaiset ovat onnistuneet saamaan pelkkiä torjuntavoittoja, mutta bisneksessä näyttää pukkaavan myyntivoittoja.
 Pekka Seppänen
 Kolumnin kirjoittaja on riippumaton tarkkailija.
 Kolumnista voi keskustella 7.10. klo 23.00 saakka.

Pekka Seppäsen kolumni: Suomalaiset ovat huippumyyjiä


Summary: Rauhanturvaajien palvelusrikoksissa korostuvat liikenneturvallisuuteen ja alkoholin väärinkäyttöön liittyvät teot. Tämä käy ilmi MOT:n tutkimista Puolustusvoimien asiakirjoista. Pinnan alta löytyy myös vakavampia ongelmia.

– Naimisissa olevat ihmiset menivät ilolla huoriin ja ryyppäsivät.
 Näin muistelee MOT:n haastattelema  Mikko  miinalaiva Pohjanmaan vierailuja Somalian ja Djiboutin satamakaupungeissa Atalanta-kriisinhallintaoperaation aikaan.
 – Joskus seuraavana päivänä uima-altaalla sitten pohdittiin peloissaan, oliko muistettu käyttää ehkäisyä, mies kertoo.
 Entinen rauhanturvaaja on osallistunut useampaan kriisinhallintaoperaatioon viimeisen kymmenen vuoden aikana. Hän haluaa aiheen arkaluontoisuuden vuoksi pysyä anonyyminä, joten kutsumme häntä tässä jutussa Mikoksi. Se ei ole hänen oikea nimensä.
 – Niin sanottu vasikointi ei ole hyväksyttävää.
 Otteita Suomen Rauhanturvaajaliiton jäsenyhdistys Hölkkäri On Web ry:n verkkosivuillaan julkaisemasta rauhanturvaajille suunnatusta sanastosta. Riikka Kurki / Yle
 Seksin harrastaminen paikallisten kanssa on lähtökohtaisesti kriisinhallintaoperaatioiden sääntöjen mukaan kiellettyä. Asiaa ei kuitenkaan ole valvottu turhan tarkkaan, sillä vielä muutama vuosi sitten Puolustusvoimat koki helpommaksi ratkaisuksi kustantaa kriisinhallintaoperaatioista palaajille sukupuolitautitestit verovaroista.
 Lievissä palvelusrikoksissa korostuvat liikennerikkomukset ja alkoholin väärinkäyttö
 MOT pyysi Puolustusvoimilta kriisinhallintaoperaatioihin liittyvät kurinpitopäätökset viimeisen viiden vuoden ajalta.
 Asiakirjoista käy ilmi, että suurin osa kriisinhallintaoperaatioissa tapahtuvista palvelusrikoksista tapahtuu Libanonissa YK-johtoisessa UNIFIL-operaatiossa. Satunnaisia rangaistuksia oli määrätty Irakissa, Kosovossa, Malissa sekä Välimerellä.
 Kriisinhallintaoperaatiot Suomalaisia kriisinhallintatehtäviin osallistujia kutsutaan rauhanturvaajiksi. Puolustusvoimien palkatuille työntekijöille kriisinhallintatehtävät ovat osa sotilasuraa, mutta rauhanturvaajaksi voi hakea myös reservistä. Rauhanturvaajiksi valittujen palvelussuhde kestää tavallisesti 6–12 kuukautta. Operaatioissa on kerrallaan enintään 2 000 suomalaista.
 Vuosina 2016–2020 Libanonissa palvelleille rauhanturvaajille on määrätty lähes 90 rangaistusta. Lähes puolet näistä on lieviä liikenneturvallisuusrikkomuksia.
 Lähes puolet lievistä palvelusrikoksista ovat huolimattomuudesta johtuvia liikenneturvallisuusrikkomuksia. Ilmari Käihkön kotialbumi
 Toiselle sijalle nousevat alkoholiin liittyvät palvelusrikokset, joita on viiden vuoden aikana tehty parikymmentä. Kolmantena ovat aseen käsittelyyn liittyvät rikkomukset.
 Osa asiattomasta käytöksestä jää kuitenkin kurinpitopäätösten ulkopuolelle.
 Juhlaillat Djiboutin bordelleissa
 Yksi Suomessa paljon mediatilaa saaneista kriisinhallintaoperaatioista oli Euroopan unionin johtama Atalanta, johon Suomi osallistui 2008–2016 lähes kahdensadan hengen voimin. Operaation tavoitteena oli estää ja ehkäistä merirosvousta ja aseellisia ryöstöjä Somalian merialueella sekä suojata Maailman ruokajärjestön ruokakuljetuksia.
 Monet operaation tavoitteista onnistuivat hyvin ja media julisti suomalaisten sotilaiden sankaritarinaa taistelussa merirosvoja vastaan.
 Satamissa joidenkin rauhanturvaajien toiminta oli vähemmän sankarillista.
 Mikon mukaan vierailut bordelleissa olivat tavanomaisia. Hän oli mukana Atalantassa kahteen otteeseen eri vuosina.
 – Sanotaan, että merimiehet purkaa lastinsa satamaan monella tavalla. Djiboutissa jokainen yökerho on käytännössä samalla bordelli, Mikko toteaa.
 Viralliset säännöt asian suhteen olivat Mikon mukaan hyvin selkeät. Paikallisten kanssa seksin harrastaminen on kiellettyä.
 – Näistä puhuttiin kyllä koulutuksessa. Kun ollaan kriisinhallintaoperaatiossa, joka on perusluonteeltaan humanitaarinen, olisi moraalisesti irvokasta, jos operaation ihmiset kävisivät panemassa seksityöntekijöitä, jotka eivät suurella todennäköisyydellä ole toimessaan vapaaehtoisesti.
 Bordellivierailut olivat kuitenkin osa arkipuhetta. Niistä kaskuiltiin juhlailtojen jälkeen hotellin uima-altaalla pötkötellessä.
 – Oli paljon läpänheittoa siitä, että aina kun on näillä reissuilla, pitää tietää, mistä päin kaupunkia saa Zithromaxia [vahvaa antiobioottia, jota käytetään muun muassa klamydian hoitoon]. Jos on palannut nopeasti kotiin joltain reissulta, pitää murskata sitä myös vaimon ruokaan.
 Kriisialueiden seksityöntekijät ovat todennäköisesti ihmiskaupan uhreja
 Ruotsin Maanpuolustuskorkeakoulussa työskentelevä tutkija ja sotatieteiden dosentti  Ilmari Käihkö  toivoisi medialta kriittisempää otetta kriisinhallintaoperaatioista kirjoittaessa.
 – Suomalaisesta kriisinhallintatoiminnasta on kirjoitettu vain korusanoja, Käihkö toteaa.
 Akateemisen tutkimuksen lisäksi hänellä on henkilökohtaista kokemusta rauhanturvaajana toimimisesta. Vuonna 2009 Käihkö palveli Tšadissa ja valmistelee nyt aiheeseen liittyvää tietokirjaa, johon hän on haastatellut myös palvelustovereitaan.
 Sotatieteiden dosentti Ilmari Käihkö työskenteli reilut kymmenen vuotta sitten rauhanturvaajana Tšadissa. Tiina Jutila / Yle
 Käihkön mukaan etenkin kriisinhallintaoperaatioiden käytännön toiminta jää pitkälti julkisuudessa käsittelemättä, eikä suurella yleisöllä ole siitä realistista kuvaa.
 Ilmari Käihkö kertoo, että myös Tšadissa suomalaisjoukoissa käytettiin paikallisten prostituoitujen palveluja. Hän kuitenkin painottaa, että kyseessä on laajempi sotilaskulttuuriin liittyvä ongelma.
 – Suomalaiset eivät ole tässä suhteessa erillisiä toimijoita, jotka välttämättä käyttäytyisivät paremmin tai pahemmin kuin muut. Prostituutioon on perinteisesti sotilaskulttuurissa suhtauduttu normaalina asiana, jota tapahtuu ja that’s it.
 Käihkö pitää ongelmallisena, ettei Puolustusvoimat ainakaan kymmenen vuotta sitten ottanut asiaan juurikaan kantaa.
 – Jos esimerkiksi seksin ostamista pidettiin tuomittavana, sitä ei tuotu ilmi ruohonjuuritasolle asti. Ei kukaan meille Tšadiin lähtiessä puhunut, että “seksiä ei saa ostaa, piste”. Sitten kun ihmiset tekivät tällaisia asioita, ketään ei rangaistu.
 Tutkija pitää ristiriitaisena, että tällaisia tilanteita katsotaan sormien läpi samalla kun Suomi valtiona on sitoutunut olemaan ihmiskauppaa vastaan.
 Hiv-testit Puolustusvoimien piikkiin
 Puolustusvoimat on ollut tietoinen tapahtumista, sillä vielä muutama vuosi sitten se ratkaisi kiusallisen ongelman lähettämällä miehet kotiuttamisen jälkeen ilmaiseen HIV-testiin.
 Maavoimien komentaja  Petri Hulkon  mukaan Puolustusvoimilla on ehdoton nollalinja seksipalvelujen ostoon.
 – Tässä on tapahtunut historian saatossa huonoa käyttäytymistä muutamien toimesta, Hulkko toteaa.
 Rauhanturvaajia on kannustettu kondomin käyttöön, vaikka seksin harrastaminen on operaatioissa kielletty. Ote Rauhanturvaaja-lehdestä 5/2010
 Tämän vuoksi Puolustusvoimat kielsi vuonna 2017 palvelusvapaiden viettämisen operaatioalueiden lähimaissa. Samalla poistettiin oikeus sukupuolitauti- ja hiv-testiin.
 Miksi Puolustusvoimat maksoi testin alunperinkään?
 – Ei voitu olla varmoja siitä, miten he käyttäytyvät vapaa-ajalla. Silloin katsottiin, että on parempi testata kuin se, että he levittävät mahdollista sukupuolitautia lähipiiriinsä.
 Hulkko painottaa, että oikeus on nyt poistettu ja palvelusvapaat tulee nykyisin viettää kotimaassa.
 – Minun tietooni ei ole tullut, että viimeisen viiden vuoden aikana olisi tällaisia tapauksia ollut. Jokaisessa lähtökoulutuksessa käsitellään vakavalla kädellä pelisäännöt.
 Kun ”kahden oluen -sääntö” pettää
 Puolustusvoimien määräysten mukaan kriisinhallintatehtävissä henkilön toimintakyvyn on säilyttävä 24 tuntia vuorokaudessa, mistä johtuen palveluskohteessa voidaan nauttia alkoholia enintään kaksi annosta 24 tunnin aikana. Joissakin operaatioissa on täysin nollatoleranssi alkoholin suhteen.
 MOT:n Puolustusvoimilta hankkimissa asiakirjoissa ja haastateltavien kertomuksissa viina kuitenkin virtaa.
 Tšadin operaatiossa oli mukana noin 80 suomalaista rauhanturvaajaa. Ilmari Käihkön kotialbumi
 Palvelusrikosten esitutkintamateriaalit kertovat ylilyönneistä joihin liittyy esimerkiksi hoipertelua, oksentelua, sammaltavaa puhetta, sammumisia ja “pahennuksen aiheuttamista”.
 Ei ole pystynyt säilyttämään rauhanturvaajalta vaadittua toimintakykyä, jonka on säilyttävä kaikkina vuorokaudenaikoina sellaisena, että hän on kykenevä palvelukseen.

X:n päihtymys ja toimintakyvyn menetys on ilmentynyt mm. oksenteluna wc-tiloissa, puheen sammaltamisena, katseen harhailemisena ja horjuvana kävelynä.  Ote esitutkintapöytäkirjasta.
 K: Miten sinua on ohjeistettu alkoholinkäytöstä toimialueella?

V: Ei oikeastaan mitenkään. En ainakaan muista että olisi tullut minkään näköistä ohjeistusta.  Ote esitutkintapöytäkirjasta.
 Asiakirjoissa kerrotaan myös Libanonissa kuukausittain järjestettävissä “koheesioilloista” ja aliupseerien saunailloista, joissa ei ainakaan joka kerta olla pysytty kahden oluen säännössä.
 X on nauttinut enemmän kuin sallitut kaksi alkoholiannosta sekä esiintynyt päihtyneenä ja palveluskykynsä menettäneenä. Lisäksi X on päihtymystilassaan virtsannut SKJL:n saunan suihkutilan lattialle.  Ote esitutkintapöytäkirjasta. SKJL tarkoittaa suomalaista kriisinhallintajoukkoa Libanonissa.
 Raskas työ vaatii raskaat huvit?
 Suomalaisten reipas alkoholinkäyttö kriisinhallintaoperaatioissa ei ole uusi ilmiö. Joulukuussa julkaistussa väitöskirjassa suomalaisen rauhanturvaamisen historiaa tutkinut Turun yliopiston tutkija  Jukka Pesu  kirjoittaa, että suomalaiset rauhanturvaajat pärjäsivät hyvin ja saivat työstään kiitosta, mutta samalla ulkokuoren takana tietyt ongelmat kasautuivat.
 – Alkoholin käyttö on esitetty enemmän Nikosian hämyisten kabareiden veijaritarinoina kuin aitona ongelmana. Ajatus siitä, että raskas työ vaati raskaat huvit, on jäänyt elämään, väitöskirjassa todetaan.
 Myös Mikon kokemuksen mukaan niin kutsuttua kahden oluen sääntöä rikotaan “jatkuvasti”.
 Ilmari Käihkö vartiossa Tšadissa vuonna 2009. Ilmari Käihkön kotialbumi
 Ilmari Käihkö uskoo alkoholikulttuurin muuttuneen parempaan suuntaan. Virallisia määräyksiä saatetaan silti kiertää.
 – Esimerkiksi Tšadissa ei saanut juoda yhtään, mutta ihmiset keksivät kyllä tapoja saada alkoholia vaikeissakin olosuhteissa. Vaikka suomalaisilla on nollatoleranssi, jos naapurivaltion tyypeillä ei ole, kyllähän se luo mahdollisuuksia.
 Käihkön kirjaa varten haastatelluista henkilöistä, joilla osalla on pitkä ura rauhanturvaajana, kaikki paitsi yksi kannattavat nollatoleranssia kaikkiin operaatioihin.
 – Varsinkin lääkintähenkilöstö mietti vaikkapa vanhempia Libanonin operaatioita. He ovat suoraan nähneet, kuinka paljon alkoholi vaikuttaa itsemurhiin, liikenneonnettomuuksiin, kaikenlaisiin onnettomuuksiin, mitä siellä tapahtuu.
 Rauhanturvaajat ottavat aurinkoa Tšadissa. Ilmari Käihkön kotialbumi
 Alkoholin käyttöä operaatioissa puolustellaan usein stressinlievennyskeinona.
 – Ymmärtääkseni alkoholi ei lievennä stressiä vaan se voi jopa lisätä sitä. Se voi tuoda hetkellistä helpotusta, mutta eihän se ongelmia, stressin lähteitä, poista, Käihkö sanoo.
 Johto näyttää esimerkkiä
 Töppäilyjen seurauksiin voi vaikuttaa myös henkilön asema joukoissa.
 Vuonna 2012 hovioikeus antoi tuomion tuottamuksellisesta palvelusrikoksesta ja palvelusrikoksesta Afganistanissa työskennelleelle majurille. Hän puhalsi puhalluskokeessa 2.03 promillea.
 Majurin puolustuksen mukaan oli epäselvää, oliko toimintaohje alkoholin käyttöön liittyen luonteeltaan määräys vai suositusluontoinen ohje.
 Toisessa tilanteessa samainen majuri hukkasi rynnäkkökiväärinsä johtamallaan maastotiedusteluretkellä. Mies oli asettanut aseen nojalleen autoa vasten ja marssin jatkuessa unohtanut ottaa aseen mukaansa.
 Ilmari Käihkön haastatteluissa tapaus on nostettu esimerkkinä eri henkilöstöryhmien eriarvoisesta kohtelusta.
 – Tötöilyä toimialueella katsotaan paljon pidempään, jos se tapahtuu kantahenkilökuntaan kuuluvan puolelta, Käihkö sanoo.
 MOT  kertoi viime viikolla  tuoreimmasta oikeuskäsittelyssä, jossa kriisinhallintajoukoissa Irakissa palvellutta henkilöstöpäällikköä syytetään erityisesti naisiin kohdistuvasta epäasiallisesta käytöksestä.
 Komentaja suhtautuu palvelusrikoksiin vakavasti
 Maavoimien komentaja Petri Hulkon mukaan säännöt ovat kaikille samat.
 – Olen kotiuttanut tunnin varoajalla useita kantahenkilökuntaan kuuluvia, korkeita upseereita. Vaadin, jos en yhtä paljon, niin vielä enemmän palkatulta henkilökunnalta, Hulkko toteaa.
 Hän ei pidä mahdollisena, että olisi tapauksia, joille käyttäytymiseen liittyvät säännöt olisivat olleet epäselvät.
 – Ainahan löytyy niitä, jotka eivät kuuntele tai seuraa ohjeistusta. Perustelut löytyy, kun käry käy.
 Maavoimien komentajan mukaan suurin haaste on tunnistaa lähtökoulutuksessa mahdolliset riskihenkilöt. Petri Vironen / Yle
 Komentajan mukaan alkoholin rooli kriisinhallintaoperaatioissa on tänä päivänä erittäin pieni.
 – Jos operaation luonne on kovin rauhallinen ja on paljon vapaa-aikaa, sotilas keksii koiruuksia, Hulkko sanoo.
 Hulkko olisi valmis nollatoleranssiin, mutta Libanonin operaatiota johtavan Ranskan kanssa on tehty kompromissi kahden oluen säännöstä.
 – 98 % noudattaa sääntöjä. Suurin haaste on lähtökoulutuksessa tunnistaa riskihenkilöt, jotka lähtevät operaatioon karkuun kotimaassa olevia ongelmia.
 Maavoimien komentaja suhtautuu alkoholiin liittyviin palvelusrikoksiin vakavasti.
 – Kun ollaan sotilaallisissa kriisinhallintatehtävissä, tilanne voi muuttua hetkessä. Silloin pitää lähtökohtaisesti olla koko ajan palveluskelpoinen.  Maavoimien komentaja Petri Hulkko
 Hulkon mukaan yleinen nuorison alkoholinkäytön väheneminen on näkynyt positiivisesti myös rauhanturvaajajoukoissa.
 – Kaikki älyttömät tempaukset, niitä ei enää ole eikä niitä enää tule.
 Sotilaskulttuuri ylläpitää ongelmallista käyttäytymistä
 Jälkikäteen Mikko katuu, ettei tuominnut toimintaa avoimesti tai puuttunut aktiivisesti palvelustoverien toimintaan.
 – Ei siitä käyty mitään suurta moraalista debattia. Enkä ole sitä itsekään aloittanut, vaikka olenkin sitä toimintaa vieroksunut. Ei tullut mieleenkään, että menen kertomaan tästä esimiehille.
 Mikko viittaa osaltaan joukkojen koulutukseen, joka pohjaa yhteishenkeen ja siihen, että kaikkien pitää voida luottaa toisiinsa.
 – Voidaan helposti ajatella, että se ihminen, joka lavertelee, onkin pahempi ihminen kuin se, joka on oikeasti tehnyt väärin. Tämä lojaliteetti pitäisi voida kyseenalaistaa.
 Kuuntele:

 Takaisin Pasilaan -podcastissa keskustellaan rauhanturvaajien salatusta arjesta. Sormien läpi on katsottu niin ryyppäämistä kuin bordelleissa hillumista. Käymme läpi ongelmia rauhanturvaajien tuomioiden ja anonyymin rauhanturvaajan tarinoiden kautta. Marjukka Mattilan haastattelussa toimittaja Kaisu Suopanki.
 Lue myös:
 Syyttäjä vaatii rangaistusta kriisinhallintajoukon henkilöstöpäällikölle, joka nimitti naispuolisia alaisia "kapakkahuoraksi", "pikku missiksi" ja "**tun idiootiksi"
 MOT selvitti: Monta upseeria tuomittu seksuaalisesta häirinnästä ja työsyrjinnästä – everstiluutnantin mukaan "asiat pyritään hoitamaan poikien kesken"

Viinalla läträämistä, bordellikäyntejä ja Afganistanissa hukattu rynnäkkökivääri – rauhanturvaamisen synkät puolet jäävät piiloon


Summary: Yle kysyi alkuopettajilta läksyjen sopivasta määrästä ja kestosta. Siinä, missä yksi opettaja antoi yhden kotitehtävän päivässä, toinen antoi läksyjä 2–3 oppiaineesta, joista jokaisesta 2–3 tehtävää.

Ekaluokkalainen istuu vielä 45 minuutin jälkeen ahdistuneena kotitehtävien parissa. Joukossa on tehtäviä, joiden ymmärtäminen kestää aikuiseltakin tovin. Onkohan opettaja nyt antanut liian ison palan purtavaksi?
 – Ehdottomasti lapsella on liikaa läksyjä, jos hän tuskailee niiden kanssa tai niihin kuluu hurjan paljon aikaa. Toinen merkki liiasta läksymäärästä on se, jos lapsi sanoo, että hän ei selviä niistä tai ei tiedä, kuinka ne tehdään. Tai jos läksyt jäävät toistuvasti tekemättä, toteaa Opettajankoulutuslaitoksen johtaja, dosentti  Sirpa Eskelä-Haapanen .
 Suomessa opettajilla on hyvin vahva autonomia. Kotitehtävistä tai niiden määrästä ei ole olemassa mitään yleistä ohjeistusta vaan oppilaan läksyt riippuvat täysin opettajasta.
 – Meillä on opettajia, jotka antavat läksyjä ihan älyttömästi ja opettajia, jotka eivät anna läksyjä juuri ollenkaan. Läksyistä pitäisi ehkä käydä enemmän pedagogista keskustelua, sanoo Suomen Luokanopettajien puheenjohtaja  Marko Jokinen .
 Voit kertoa omista kokemuksistasi jutun lopussa.
 Ekaluokkalainen Eveliina Ilvonen kertoo, että joskus läksyjä tulee vähän ja joskus paljon. – Joskus läksyjen tekeminen on ihan tosi kivaa ja joskus se ei ole ihan niin kivaa. Se riippuu läksyjen määrästä. Janne Lindroos / Yle
 Mitä haittaa liiasta läksymäärästä voi olla?
 Läksyt opettavat ekaluokkalaiselle koululaistaitoja ja sitä, että koululaisen elämään kuuluu tiettyjä velvollisuuksia. Läksyjen tehtävä on ennen kaikkea kerrata koulussa opetettuja asioita.
 Sirpa Eskelä-Haapasen mukaan kotiin ei pidä koskaan antaa sellaisia tehtäviä, joita ei ole koulussa käsitelty. Tehtävissä ei saa myöskään olla sellaisia uusia asioita, joiden kanssa lapsi on vielä epävarma.
 – Jos lapsi kamppailee esimerkiksi k-kirjaimen kanssa ja on saanut tuherrettua tunnilla pari kirjainta, olisi ihan hirveätä, jos opettaja sanoisi, että teepä kotona aukeama loppuun. Pitää miettiä, kuinka paljon lapsen käsitystä itsestään oppijana heikentää se, jos vielä antaa suurta ponnistelua vaativaa ja epäonnistumista tuottavaa tehtävää kotiin.
 Eskelä-Haapanen on opettanut 1. ja 2. luokkia 20 vuotta, toiminut esi- ja alkuopetuksen yliopistonlehtorina sekä tehnyt tutkimusta alkuopetuksen parissa.
 Hänen mukaan motivaatio on tärkein elementti lapsen koulunkäynnissä. Motivaatiota on pystyttävä pitämään yllä niin, että lapsen käsitys itsestään oppijana säilyy myönteisenä.
 – Aika nopeasti saadaan koulu tuntumaan epämielekkäältä jos läksyjä on liikaa ja ne ovat liian vaikeita. Lapsi ajattelee, että hän on epäonnistunut koululaisena ja oppijana.
 Pahimmillaan liika läksymäärä voi johtaa mutkan kautta huonoihin oppimistuloksiin.
 – Oppilaan käsitys itsestään oppijana heikkenee, mikä vaikuttaa itsetuntoon, minäpystyvyyteen, motivaatioon ja koulussa jaksamiseen. Niillä taas on tutkimusten mukaan vaikutusta oppimistuloksiin. Kun vielä muut lapset luokassa huomaavat, että tuo on se oppilas, jolla on aina läksyt tekemättä, se voi vaikuttaa jopa sosiaalisiin suhteisiin, Eskelä-Haapanen sanoo.
 Ekaluokkalainen Eemeli Rintala arvioi, että hänen luokalleen tulee noin kolme kotitehtävää päivässä. – Matikka ja tehtäväkirjan läksyt ovat kivoimpia, koska ne ovat vaikeita. Janne Lindroos / Yle
 Mikä on sopiva määrä läksyjä ekaluokkalaiselle?
 Sirpa Eskelä-Haapasen mukaan läksyille ei ole olemassa mitään kiveen hakattua suositusmäärää, sillä jokainen oppilas on yksilö.
 Pari nyrkkisääntöä kuitenkin on: ekaluokkalaisella läksyihin saisi mennä maksimissaan puoli tuntia aikaa päivässä ja perjantaisin ei saisi tulla läksyjä ollenkaan, jotta viikonloppuna olisi aikaa vapaalle toiminnalle.
 Erityisen oleellista on se, ettei kaikille oppilaille anneta samoja läksyjä. Eriyttämisellä taataan se, että opetus tavoittaa jokaisen yksilön.
 – Jos kaikille annetaan aina samat läksyt, vain pieni osa oppii ja pysyy mukana, yleensä keskikasti. Muut oppilaat turhautuvat, epämotivoituvat tai putoavat kyydistä, Eskelä-Haapanen sanoo.
 Rehtorina työskentelevän Suomen Luokanopettajien puheenjohtaja Marko Jokisen mielestä ekaluokkalaisten läksyihin käyttämä aika saisi olla maksimissaan 15 minuuttia.
 – Lasten pitää ehtiä iltaisin harrastaa ja tehdä muita asioita, Jokinen toteaa.
 Ekaluokkalainen Aku Peltonen arvioi, että hänellä menee läksyjen tekemiseen aikaa 10–20 minuuttia. Läksyt ovat hänen mielestä helppoja ja niitä on kiva tehdä. Janne Lindroos / Yle
 Toinen antaa yhden, toinen jopa yhdeksän tehtävää
 Suomen Luokanopettajat toteutti Ylen pyynnöstä jäsenistölleen kyselyn läksyistä. Kyselyyn vastasi 66 alkuopettajaa 50 eri paikkakunnalta ympäri Suomen.
 Erilaiset näkemykset läksyjen määrästä tulivat kyselyssä hyvin esiin. Siinä, missä yksi opettaja antoi yhden kotitehtävän päivässä, toinen kertoi antavansa päivittäin läksyjä 2–3 oppiaineesta, joista jokaisesta 2–3 tehtävää.
 Keskimäärin annettiin noin kolme eri tehtävää päivässä.
 Enintään kahdesta aineesta päivässä, lukuläksy sekä matikan tehtäviä pari tai kirjoitustehtävä.  1. luokan opettaja, Kokkola Joka päivä ainakin yksi läksy, maksimissaan kolme eri läksyä. Ekaluokalla olisi tärkeää, että lukemisesta olisi läksyä lähes joka päivä. Tapanani on lukuläksyn kohdalla ollut myös määritellä, että läksy pitää lukea esim. kolme kertaa.  2. luokan opettaja, Harjavalta
 Hieman alle puolet vastaajista oli sitä mieltä, että oppilaalla saisi kulua läksyjen tekemiseen aikaa enintään puoli tuntia. Iso joukko opettajia piti maksimina 15 minuuttia. Vaihteluväli vastauksissa oli 5–45 minuuttia.
 Valtaosa vastaajista kertoi, ettei anna läksyjä perjantaisin, mutta joukossa oli myös opettajia, jotka antoivat kotitehtäviä kaikkina päivinä.
 Yksimielisiä kyselyyn vastanneet opettajat olivat siitä, että kaikille oppilaille ei pidä antaa samoja läksyjä.
 Jokaisen läksyt mietitään oman tason mukaan. Suurin osa pystyy tekemään samat läksyt. Ne, jotka joutuvat ponnistelemaan paljon, saavat esimerkiksi vain osan tehtävästä läksyksi tai täysin eri tehtävän. Jotkut taas tarvitsevat selkeästi haastavampia tehtäviä. Koska lapsien taitotaso on erilainen ja jokaiselle pyritään tarjoamaan onnistumisen kokemuksia, on eriyttäminen välttämätöntä.  1. luokan opettaja, Ulvila
 Läksymäärien suuri vaihtelu on haitallista
 Sirpa Eskelä-Haapasen mielestä läksymäärien suuri vaihtelu opettajan mukaan voi olla monellakin tapaa haitallista, varsinkin jos vaihtelua on saman koulun sisällä.
 Ensinnäkin se aiheuttaa epätasa-arvon kokemuksia, kun oppilaat ja vanhemmat vertailevat läksymääriä keskenään. Vähän läksyjä saavan oppilaan vanhemmat voivat pelätä lapsensa jäävän jostain paitsi, kun taas paljon läksyjä saavan oppilaan vanhemmat voivat kokea suuren työmäärän epäreiluna.
 Toiseksi läksymäärien vaihtelu alkaa helposti leimata opettajia. Oppilaat ja vanhemmat oppivat nopeasti, kuka opettaja antaa paljon läksyjä ja kuka vähän.
 Läksymäärien vaihtelusta voi olla Eskelä-Haapasen mielestä yleisestikin haittaa.
 – Ne lapset, joilla ei ole ollut läksyjä, heidän oppimisensa on todennäköisesti ollut pinnallisempaa kuin niillä, jotka ovat saaneet mahdollisuuden kerrata. Toisaalta paljon läksyjä saaneet oppilaat ovat voineet kuormittua ja se on voinut vaikuttaa heidän hyvinvointiinsa laajemmin. Tässä on kyse tosi isoista asioista.
 Ekaluokkalainen Lisa Smilianets arvioi, että hänellä menee läksyjen tekemiseen vain pari minuuttia. – Joskus mun äiti auttaa mua läksyissä, mutta yleensä teen ihan itse. Janne Lindroos / Yle
 Pitääkö lapsen selvitä läksyistä itse?
 Eniten opettajia jakoi kysymys siitä, pitääkö lapsen selviytyä läksyistä itsenäisesti.
 Kaksi viidestä opettajasta oli selvästi sitä mieltä, että lapsen tulee selviytyä läksyistä itsenäisesti.
 Pitää olla sellaisia ennalta tuttuja tehtävätyyppejä, että lapsi osaa periaatteessa tehdä itsekseen.  1. luokan opettaja, Seinäjoki Periaatteessa kyllä. Läksynä oleva asia on harjoiteltu päivällä koulussa ja läksytehtäväkin (mitä tehdään) käyty läpi.  1. luokan opettaja, Hämeenlinna
 Noin kolmannes taas oli selvästi sitä mieltä, että lapsen ei tarvitse selviytyä itsenäisesti, vaan vanhempien on osallistuttava läksyjen tekemiseen.
 Ei missään tapauksessa eikä se esim. lukemaan opetellessa olisi edes mahdollista kaikkien lasten osalta. Vanhempien velvollisuus on auttaa ja valvoa läksyjen tekoa.  1. luokan opettaja, Alavus Ei missään nimessä. Matematiikasta ehkä suoriutuu itsenäisesti, mutta lukemista tulee kuunnella kotona.  1. ja 2. luokan opettaja, Kauhava
 Sirpa Eskelä-Haapasen kanta asiaan on selvä: lapsen pitäisi selviytyä läksyistä itsenäisesti.
 – Kyllä lapsi selviytyy läksyistä, jos koulu on hoitanut tehtävänsä.
 Mikä on vanhemman rooli?
 Kaikki kyselyyn vastanneet opettajat olivat kuitenkin sitä mieltä, että vanhemman olisi hyvä jollain tavalla osallistua läksyjen tekemiseen. Erityisen tärkeänä pidettiin lukuläksyn kuuntelemista.
 Vanhempi nähtiin ennen kaikkea kannustajan ja tukijan roolissa.
 Vanhempien ei tarvitse välttämättä tarkistaa tai tehdä yhdessä. Mutta vanhemman pitää olla kiinnostunut lapsen koulunkäynnistä ja välittää positiivista asennetta opiskelua ja sen vaatimaa työtä, kuten läksyjä kohtaan.  1. luokan opettaja, Vantaa Vanhemman tuki on erittäin tärkeää pienelle ekaluokkalaiselle. Tehtäviä ei tarvitse välttämättä tarkistaa, mutta olisi hyvä varmistaa, että lapsi on tehnyt läksyn ja ymmärtänyt sen. Jos vanhempi tukee lasta läksyissä, hän samalla osoittaa lapselleen olevansa kiinnostunut tämän koulunkäynnistä. Lukuläksy olisi hyvä kuunnella, sillä pienet ovat epävarmoja lukemisestaan ja kaipaavat paljon vanhemman kannustusta ja tukea. Jos haluaa innostaa lasta lukemaan, olisi hyvä myös itse näyttää mallia lukemalla kotona aina silloin tällöin jotain. Kannattaa myös miettiä miten koulusta puhuu, sillä aikuisten asenteet koulua kohtaan siirtyvät herkästi puheiden kautta lapsiin.  1. luokan opettaja, Ulvila
 Marko Jokisen mielestä ekaluokkalainen tarvitsee vielä vanhemman mukaan läksyihin. Vanhempien tehtävä ei ole opettaa, vaan olla läsnä, tukea ja kannustaa.
 – Nuorin lapseni aloitti Turun yliopistossa ja edelleen soittelee, että voidaanko auttaa häntä jossain tehtävässä. Se vaan on näin. Vanhempien roolin pitäisi olla sellainen. Ei tarvitse osata kaiken maailman asioita, mutta tehdä yhdessä, yrittää auttaa ja olla tukena.
 Näille ekaluokkalaisille ei tule koskaan perjantaisin läksyä ja se on heidän mielestään kivaa. Janne Lindroos / Yle
 _Onko sinun ekaluokkalaisellasi mielestäsi liikaa läksyjä? Miten paljon autat ekaluokkalaistasi läksyjen teossa? Kerro kokemuksistasi  tässä kyselyssä. _
 Voit keskustella aiheesta torstaihin 7. lokakuuta klo 23.00 saakka.

Ekaluokkalaisten läksymäärät vaihtelevat ja siitä voi olla monenlaista haittaa – liika läksymäärä voi pahimmillaan heikentää oppimistuloksia


Summary: Kaliforniassa ympäristön ja merieläinten toipuminen viikonlopun öljyonnettomuudesta voi kestää vuosia, varoittaa ympäristöjärjestö. Los Angelesin eteläpuolella sijaitsevat rannat ovat suljettuina arviolta pari kuukautta puhdistustöiden ajan.

LOS ANGELES  Kaliforniassa koettiin viikonloppuna alueen pahin öljyvuoto  27 vuoteen .
 Los Angelesin eteläpuolella Huntington Beachin edustalla  rikkoutui öljyputki , josta pääsi vuotamaan arviolta yli 570 000 litraa raakaöljyä Tyyneenmereen.
 Huntington Beach sijaitsee 60 kilometriä Los Angelesista etelään. Putki meni rikki noin seitsemän kilometrin päässä sen rannikosta.
 Vuoto paikallistettiin lauantaina. Monet asukkaat ovat kertoneet haistaneensa öljyn sisältämiä kaasuja jo perjantai-iltana.
 Yhdysvaltain rannikkovartiosto johtaa puhdistustöitä, jotka ovat käynnissä ympäri vuorokauden.
 Puhdistajat keräävät öljyä vedenpinnasta ja yrittävät estää sitä leviämästä puomeilla, mutta öljy on jo ehtinyt saastuttaa suojelualueita.
 Työ on hidasta: alueelta on saatu kerättyä  vasta 13 000 litraa öljyä .
 Paakkuuntunutta öljyä Huntingtonin rannalla Kaliforniassa. Christian Monterrosa / EPA
 “Öljy-yhtiön sukeltajat eivät saa mennä lähellekään vuotokohtaa”
 Huntington Beachin kaupunginjohtaja  Kim Carr  kuvaili tilannetta järkyttäväksi sunnuntain lehdistötilaisuudessa.
 – Tämä on ympäristökatastrofi. Rannalle on huuhtoutunut kuolleita kaloja ja lintuja, Carr sanoi.
 Öljy on saastuttanut Kalifornian rannikkoa 37 kilometrin matkalta, Huntington Beachista Dana Pointiin asti.
 Onnettomuuden syyksi epäillään  öljyputkeen osunutta laivan ankkuria .
 Putki kulkee öljynporauslautalta Long Beachin satamaan. Siellä öljy siirretään laivoihin.
 Öljynporauslautan omistaa texasilainen Amplify Energy. Sen mukaan vuoto on loppunut. Öljy-yhtiö on sanonut lähettävänsä sukeltajia tutkimaan vuotokohtaa.
 Orangen piirikunnan yleinen syyttäjä  Todd Spitzer  jyrähti kuullessaan yhtiön suunnitelmasta.
 – Heillä on oma lehmä ojassa, eli he yrittävät tehdä kaikkensa vähentääkseen aiheuttamaansa tuhoa. He eivät saa mennä lähellekään vuotokohtaa, syyttäjä sanoi lehdistötilaisuudessa maanantaina.
 Los Angeles Times, Harri Vähäkangas / Yle
 Kalifornian öljynporauslautat ovat tikittävä aikapommi
 Amplify Energy -yhtiön toimitusjohtaja  Martyn Willsher  vakuuttaa, että yhtiö vastaa kaikista öljyturmaan liittyvistä kuluista.
 Yhtiö on kuitenkin syyllistynyt  jo aiemmin lukuisiin rikkeisiin  ja jättänyt määräyksiä noudattamatta.
 Siksi alueella toimiva ympäristöjärjestö Heal the Bay ei luota sen lupauksiin.
 – He maksavat mieluummin sakot kuin noudattavat määräyksiä, koska se on helpompaa. Lainsäätäjiemme on määrättävä tarpeeksi tuntuvia rangaistuksia, jotta ne tekevät loven öljy-yhtiöiden tuottoihin, järjestön tutkija  Luke Ginger  vaatii.
 Luke Gingerin mukaan vuoto olisi ollut estettävissä, jos öljyteollisuutta säännösteltäisiin ja valvottaisiin tiukemmin. Kaliforniassa käytössä olevat öljynporauslautat ovat tikittäviä aikapommeja, hän sanoo.
 – Osavaltiossamme käytössä oleva öljynporausinfrastruktuuri on hyvin vanhaa, putket ovat ruostuneita, eikä niitä tarkasteta huolellisesti, Ginger kertoo Ylelle.
 Osa vanhoista öljynporauslautoista on jo saanut purkutuomion, eikä Kalifornian rannikolle myönnetä enää uusia porauslupia.
 Kalifornian eteläosissa on kuitenkin toiminnassa yhä  23 öljynporauslauttaa , jotka presidentti  Joe Biden  aikoo poistaa käytöstä.
 Puhdistustyö on hidasta, koska sitä joudutaan tekemään käsin. Etienne Laurent / EPA
 Miten öljy vaikuttaa valaisiin ja delfiineihin?
 Vuotanut öljy on jo saastuttanut lukuisia luonnonsuojelualueita, kuten Huntington Beachin lähellä olevan Talbertin kosteikon.
 Ajankohta on erityisen huono, koska käynnissä on lintujen syysmuutto. Alueella on erittäin paljon etelään matkaavia lintuja.
 Ympäristöjärjestöt yrittävät puhdistaa lintuja öljystä.
 Vielä ei tiedetä, miten vuoto vaikuttaa alueen valaisiin, delfiineihin, merileijoniin ja kaloihin.
 Vedenlaadun tutkija Luke Ginger uskoo puhdistustöiden kestävän pari kuukautta. Tuon ajan alueen suositut rannat pysyvät suljettuina.
 Hän arvioi, että öljyä on vuotanut lähes saman verran kuin  vuoden 2015 onnettomuudessa  Santa Barbaran lähellä. Tuolloin Kalifornian rannikolla kuoli satoja lintuja ja kymmeniä merieläimiä.
 – Ekosysteemin palautuminen turmasta on hidasta, joten pitkäaikaiset ympäristövaikutukset lasketaan vuosissa, ellei kymmenissä vuosissa, Ginger toteaa.
 Voit keskustella aiheesta torstaihin 7. lokakuuta kello 23 asti.
 Lue lisää:
 Kalifornian rannikolle huuhtoutui kuolleita eläimiä suuren öljyvuodon mukana – "Ympäristövaikutukset ovat peruuttamattomia"
 Öljyntuotannon synkkä puoli: putkivuodot lisääntyvät samaa tahtia tuotannon kanssa

Kalifornian öljyvuoto on pahin lähes 30 vuoteen – unelmarannikon öljynporauslautat ovat tikittävä aikapommi


Summary: Juristit "vetivät välistä ja lypsivät", kun sijoittaja Kaj Hed siirsi omaisuutensa veroparatiisiin. Hed on yksi valtavasta tietovuodosta löytyvistä suomalaisista. Omistusjärjestelyissä ei MOT:n selvitysten perusteella ole mitään merkkejä lain rikkomisesta.

Uudessa valtavassa tietovuodossa on mukana noin kaksi sataa suomalaista, jotka ovat hankkineet itselleen veroparatiisiyhtiön.
 Yksi heistä eli sijoittaja  Kaj Hed  kertoo, miten hän päätyi veroparatiisiyhtiöiden omistajaksi.
 Hed on Angry Birds -pelistä tunnetun Rovion entinen suuromistaja ja merkittävä rahoittaja.
 – Koko hommasta on ollut vain päänvaivaa, Hed sanoo Ylen MOT-toimitukselle.
 Tässä jutussa kerromme kuinka menestynyt yrittäjä siirtää omaisuutensa salaiseen trustiin Brittiläisillä Neitsytsaarilla. Avaamme samalla sitä, miten veroparatiisijärjestelmä toimii.
 Hed kertoo maksaneensa aina kaikki laissa määrätyt veronsa. Ylen MOT-toimitus ei havainnut mitään merkkejä siitä, että Hed olisi rikkonut lakia.
 ”Juristi ehdotti, että perustetaan trusti”
 1990-luvulla Kaj Hed perusti ohjelmistoyhtiön nimeltä Trema. Sen asiakkaita olivat esimerkiksi suuret finanssialan yritykset ja Euroopan keskuspankki.
 Trema kasvoi ja laajeni nopeasti.
 – Meillä oli toimintaa ympäri Eurooppaa. Pääkonttori oli silloin Tukholmassa ja muita toimintoja Prahassa sekä Lontoossa, Hed kertoo.
 Trema-ohjelmistoyhtiön kehitysyksikkö perustettiin Etelä-Ranskaan ja se työllisti 250 ihmistä.
 Hedin perheen elämä oli kansainvälistä. Se aiheutti kuitenkin myös vaikeuksia. 1990-luvulla Eurooppa oli paljon sulkeutuneempi kuin nykyään.
 – Eurooppa oli hyvin hajallaan. Oli todella vaikeaa päättää, missä pitäisi toimia. Joka maassa oli eri säännökset, Hed sanoo.
 Hedin perheellä oli useita vaihtoehtoja uudeksi kotimaaksi. Työn luonteen takia Suomi ei ollut järkevä vaihtoehto. Lopulta Hedit muuttivat Ranskaan, jossa oli ohjelmistoyhtiö Treman tärkeä kehitysyksikkö.
 Juristit sanoivat, että paras tapa olisi perustaa trusti. Minä en näistä asioista ymmärtänyt niin paljon.
 Hed mietti myös kysymystä siitä, millä tavalla hänen kannattaisi järjestää omistuksensa yhtiössään.
 – Juristit sanoivat, että paras tapa olisi perustaa trusti. Minä en näistä asioista ymmärtänyt niin paljon, Hed kertoo.
 Trustin toimintalogiikkaa avataan tässä jutussa myöhemmin.
 Hed sanoi “kyllä” juristien ehdotukselle. Tämän jälkeen käynnistyi koneisto, jonka toiminnan yksityiskohdista edes Hed ei ollut aina perillä.
 Tietovuodosta löytyy myös asiakirja, joka on toimitettu Brittiläisille Neitsytsaarille osana Kaj Hedin perheen trustijärjestelyä. Asiakirjalla todennettiin Hedin perheen omistusosuus peliyhtiö Roviosta. ICIJ / Yle MOT
 ”En tiennyt, mitä siellä oikein tapahtuu”
 Hed palkkasi asianhoitajakseen sveitsiläisen juristin, joka on erikoistunut vauraiden yksityishenkilöiden omaisuudenhoitoon.
 Hedille perustettiin ensin holding- eli omaisuudenhoitoyhtiö Hollantiin.
 – Lähtökohta oli valita paras maa, jossa pitää se holdingyhtiö. Hollannilla oli pisin traditio tässä asiassa, ne ovat olleet kauppamiehiä niin pitkään, Hed sanoo.
 Hollannin suosiollinen lainsäädäntö ja verotusjärjestelmä ovat saaneet useat kansainväliset yritykset sijoittamaan holdingyhtiön maahan.
 EU:n komissio on tutkinut  maan yhtiöiden kanssa tekemiä verojärjestelyjä  ja mediat ovat kertoneet yhtiöiden tekemästä verosuunnittelusta hollantilaisten holdingyhtiöiden avulla. Hollanti oli kuitenkin vasta ensimmäinen askel Hedin omistusjärjestelyissä.
 Asianajaja perusti Hedille kaksi muuta holdingyhtiötä Brittiläisille Neitsytsaarille ja Alankomaiden Antilleille. Kuulostaako monimutkaiselta? Sitä se oli myös Hedin mielestä.
 Hän sanoo, ettei tiennyt näiden yhtiöiden toiminnasta käytännössä mitään, vaikka oli niiden omistaja.
 – En edes ollut näiden väliyhtiöiden hallituksen jäsen. Sveitsiläinen juristi, joka oli erikoistunut näihin asioihin, hoiti käytännön asiat. En minä tiennyt, mitä siellä tapahtuu.
 Väliyhtiöllä tarkoitetaan yleensä sijoitustoimintaa varten perustettua yhtiötä, jolla ei ole varsinaista toimintaa, vaan se on vain osa omistusrakennetta.
 Mistä Pandoran papereissa on kyse? Uusi tietovuoto Pandoran paperit sisältää lähes 12 miljoonaa salaista asiakirjaa veroparatiisiyhtiöistä pääosin vuosilta 1996-2020. Tiedot ovat peräisin 14:stä veroparatiisipalveluita myyvästä yhtiöstä. Tiedot on luovutettu kansainväliselle toimittajajärjestölle ICIJ:lle. Ylen MOT-toimitus on Suomessa ainoa media, joka on tutkinut tietovuotoa. Yhteensä vuotoa on tutkinut noin 600 toimittajaa 117 eri maasta. He edustavat noin 150 mediaa.
 Valtavan veroparatiisitehtaan asiakkaaksi
 Seuraavaksi Hedin sveitsiläinen juristi otti yhteyttä yhteen maailman suurimpiin veroparatiisipalveluita myyvään yhtiöön nimeltä Trident Trust.
 Trident Trust on yksi neljästätoista yhtiöstä, joista peräisin olevat asiakirjat muodostavat Pandoran papereiden tietovuodon.
 Trident Trustilla on toimipisteet yli kahdessakymmenessä veroparatiisissa. Yhtiön liikeidea on perustaa asiakkailleen trusteja ja veroparatiisiyhtiöitä sekä hoitaa näiden asioita.
 Tietovuodon mukaan yhtiön asiakkaina on ollut esimerkiksi kiinalaisen verkkokaupan  Alibaban perustaja   Jack Ma ,  Bahrainin pääministeri   Khalifa bin Salman al-Khalifa  ja Abu Dhabin kuningasperheen jäseniä. Jack Ma on Kiinan rikkaimpia henkilöitä.
 Rahanpesusäädöksissä rahoituslaitoksia ja palveluntarjoajia velvoitetaan tarkistamaan, onko asiakkailla poliittista vaikutusvaltaa. Menettelyn taustalla on korruption torjunta.
 Trident Trustin  perustamia ja hallinnoimia yhtiöitä  on liitetty myös  useisiin veronkiertoskandaaleihin eri puolilla maailmaa . Trident Trust on salamyhkäinen yhtiö, jonka omatkin omistukset on piilotettu veroparatiisiyhtiöiden taakse.
 Sveitsiläinen juristi pyysi Trident Trustia perustamaan Kaj Hedille ja tämän perheelle trustin Brittiläisille Neitsytsaarille. Tämä trusti taas omisti aiemmin mainitut veroparatiisiyhtiöt.
 Hedille tulee haastattelussa yllätyksenä, että hän on ollut Trident Trustin asiakas.
 – Nyt kun sanot tämän Trident Trustin, niin myönnän, etten edes tiennyt olleeni sen asiakas. Minullahan oli juristi, joka hoiti kaikki nämä asiat.
 Trident Trust kertoi kansainväliselle toimittajajärjestölle ICIJ:lle lähettämässään kirjeessä, ettei se voi kommentoida yksittäisiin asiakkaisiin liittyviä asioita luottamuksellisuuden takia.
 Yhtiö kertoi tarkistavansa asiakkaidensa taustat ja noudattavan lainsäädäntöä aina toiminnassaan.
 Suomessa tuntematon omistusjärjestely
 Monimutkaisen omistusjärjestelyn päässä oli siis Brittiläisille Neitsytsaarille rekisteröity Hedin perheen trusti.
 Trusti on omistusjärjestely, jota Suomen lainsäädäntö ei tunnista. Se on eräänlainen säätiön ja yhtiön välimuoto.
 Siinä rahaa tai esimerkiksi osakkeita siirretään trustin omistukseen. Trustille määrätään edunsaaja, joka saa taloudellisen hyödyn trustin omaisuudesta. Virallisesti omaisuus on kuitenkin trustin. Omaisuutta hoitaa erikseen palkattu trustin asiamies.
 Trusti on omistusjärjestely, jota Suomen lainsäädäntö ei tunnista. Se on eräänlainen säätiön ja yhtiön välimuoto.
 Järjestelyn avulla saadaan piilotettua myös trustin oikea edunsaaja.
 – Trustien avulla voit nauttia rahoista, vaikka teknisesti ottaen et omista niitä. Voit vain todeta että “minulla ei ole mitään tekemistä tämän asian kanssa”, sanoi kansalaisjärjestö Tax Justice Networkin tutkija  Andres Noble  toimittajajärjestö ICIJ:n haastattelussa.
 Suomessa verottaja törmää entistä useammin trustijärjestelyihin, kertoo verohallinnon johtava asiantuntija  Taneli Lallukka .
 – Viimeisen kymmenen vuoden aikana trustit ovat yleistyneet. Syitä siihen on useita, kuten kansainvälistyminen ja palveluntarjoajien markkinointi, Lallukka sanoo.
 Suomen verottaja saa nykyisin myös automaattisesti tietoja ulkomailta suomalaisten tulotiedoista. Lallukka arvioi, että tämä on saanut ihmiset myös ilmoittamaan trusteistaan. Aiemmin niistä saatuja tuloja ei välttämättä ole kerrottu verottajalle.
 Lallukka ei kommentoinut Ylen MOT-toimitukselle Hedin järjestelyitä, vaan puhui yleisesti trusteista.
 Vuonna 1996 perustetun trustin edunsaajiksi nimettiin Kaj Hed ja tämän kolme lasta. Rahaa trustissa ei aluksi juuri ollut, vaan ohjelmistoyhtiö Treman osakkeita.
 Tilanne muuttui vuonna 2004, kun Kaj Hed myi ohjelmistoyhtiön Treman pääomasijoittajille. Samalla yrittäjä Kaj Hedistä tuli sijoittaja Kaj Hed.
 Kaj Hed omisti lastensa kanssa enimmillään lähes 70 prosenttia Angry Birds -pelistä tunnettua Roviota. Angry Birdseistä tehtiin myös elokuva, josta oheinen kuva on. Sony Pictures Entertainment
 Angry Birds osuu kultasuoneen
 Hedin tunnetuin sijoitus Suomessa on Rovio. Yksi Rovion perustajista oli Kaj Hedin veljenpoika  Niklas Hed .
 Kaj Hed sijoitti useita miljoonia euroja Rovioon aikana, jolloin juuri kukaan ei vielä tuntenut yhtiötä.
 – Muistan, miksi investoin Rovioon. Okei, se oli minun veljenpoika, joka oli siellä perustajana. Ajattelin, että mobiili on koko ajan mukana, sillä on hyvä pelata. Se oli vielä aikana ennen iPhonea.
 – Minä olin ainoa, joka uskoi ja investoi silloin Rovioon. Muut heittivät pyyhkeen kehään.
 Hed ja tämän lapset omistivat Roviosta enimmillään lähes 70 prosenttia. Julkisissa tiedotteissa omistajaksi kerrottiin aina Trema International B.V., eli Hedin hollantilainen yhtiö.
 Tämä oli totta – tavallaan. Hollannista omistusketju jatkui kuitenkin Brittiläisille Neitsytsaarille Hedien perhetrustiin.
 Tätä trustia ei ole aiemmin mainittu julkisuudessa Rovion omistajana.
 Hed palkkasi myös suuren kansainvälisen tilintarkastusyhtiön Deloitten Suomen yksiköstä verokonsultin. Deloitten työntekijä antoi Brittiläisille Neitsytsaarille ohjeita Suomen verolainsäädännöstä.
 Näin kävi esimerkiksi vuonna 2012, kun trustista maksettiin 9,6 miljoonaa euroa Rovion osinkoja Kaj Hedille ja tämän lapsille. Verokonsultti oli huolissaan, että maksu tehtäisiin oikein.
 – Kuten sovimme – Suomen verotuksen takia – osingot pitäisi maksaa trustille, eikä suoraan edunsaajille [Hedin perheelle], verokonsultti kirjoitti.
 Tämä kertoo trustijärjestelyn luonteesta. Vaikka rahat olivat Hedien, ne piti kierrättää trustin kautta.
 Rahat siirrettiin trustista Hedin ja tämän lasten suomalaisille tileille.
 Kaj Hedin ja tämän perheen omistuksia varten perustettiin kolme holdingyhtiötä ja trusti, joka on eräänlainen säätiön ja yrityksen välimuoto.  ICIJ / Yle MOT
 ”Juristit vetivät välistä ja lypsivät”
 Kaj Hedin perheen omistusten hallinnointiin on osallistunut vuosikymmenten ajan pitkä liuta juristeja, kirjanpitäjiä ja veroparatiisipalveluita myyvien yritysten työntekijöitä.
 Operaatio oli monimutkainen ja siihen liittyi useita veroparatiisiyhtiöitä. Se herättää ilmeisen kysymyksen: miten Hed hyötyi tästä kaikesta? Ei kai moiseen operaatioon kannata ryhtyä turhan vuoksi?
 – Meidän perhe ei saanut hyötyä siitä trustista. Ei me koskaan otettu sieltä rahoja ilman, että niitä verotettiin.
 – Ja kun muutin takaisin Suomeen, niin ilmoitin verottajalle, että meillä on tällainen.
 Eli verohyötyjä trustin perustamisesta ei ole ollut?
 – Ei yhtään. Kun me otettiin trustista rahaa, niin siitä tilitettiin verot Suomeen. Ei tässä veroja kierretty.
 Jos olen ihan rehellinen, niin koko trustista on ollut minulle vain päänvaivaa. Juristithan sieltä on vetänyt välistä koko ajan ja lypsänyt.
 Voittajia järjestelyissä on kuitenkin ollut.
 – Jos olen ihan rehellinen, niin koko trustista on ollut minulle vain päänvaivaa. Juristithan sieltä on vetänyt välistä koko ajan ja lypsänyt.
 Muutama vuosi sitten Hedin perhe purki trustijärjestelmän ja luopui omistuksista veroparatiiseissa.
 – Se oli todella vaikeaa purkaa, varsinkin kun lainsäädäntö muuttui koko ajan.
 Hed omisti trustista 40 prosenttia ja hänen kolme lastaan loput 60 prosenttia. Useissa maissa trusteja on käytetty perinnön jakamiseen ja myös tavoilla, joissa on onnistuttu välttymään verojen maksamiselta.
 Hed ei toiminut näin. Trustin omaisuus kuten Rovion osakkeet jaettiin Hedille ja tämän lapsille.
 – En halunnut rakentaa mitään perheimperiumia. Eikä lasten tarvitse olla kohteliaita minulle perinnön takia, kun se asia on jo hoidettu.
 Aiheesta voi keskustella 7.10. klo 23 saakka.

Angry Birds -sijoittaja Kaj Hed selittää veroparatiisiyhtiöitään juristien neuvoilla: ”Minä en näistä asioista ymmärtänyt niin paljon”


Summary: Aktivistit halusivat tempauksellaan kritisoida muotiteollisuuden vaikutusta ympäristöön.  Extinction Rebellion, Maan ystävät ja Youth For Climate -ympäristöryhmät kertoivat, että noin 30 ihmistä oli mukana suunnittelemassa mielenilmausta.

Kansainvälisen Extinction Rebellion -ympäristöliikkeen aktivistit ryntäsivät tiistaina muotimerkki Louis Vuittonin muotinäytöksen aikana lavalle Pariisin muotiviikoilla. Muotitalon mallistoa esiteltiin Louvren taidemuseossa.
 Ilmastoaktivistit halusivat tempauksellaan kritisoida muotiteollisuuden vaikutusta ympäristöön. Yhden catwalkille rynnänneen aktivistin kyltissä luki "Ylikulutus = sukupuutto".
 Vartijat painoivat catwalkille rynnänneen aktivistin kumoon ja veivät hänet lopulta pois tapahtumapaikalta, kertoo uutistoimisto Reutersin haastattelema silminnäkijä.
 Extinction Rebellion, Maan ystävät ja Youth For Climate -ympäristöryhmät kertoivat yhteisessä lausunnossaan, että noin 30 ihmistä oli mukana suunnittelemassa mielenilmausta ja kaksi heistä pidätettiin.
 – LVMH on maailman johtavia ylellisyystuotteiden yrityksiä ja sen on kannettava vastuuta suuntauksesta, jossa tekstiiliteollisuutta ajetaan jatkuvasti uudistamaan mallistojaan entistä nopeammin ja tuottamaan lisää, sanoo Maan ystävien Ranskan osaston tiedottaja uutistoimisto Reutersille.
 Louis Vuitton on yksi LVMH-konsernin tuotemerkeistä.
 Ryhmät vaativat hallitusta leikkaamaan välittömästi muotiteollisuuden tuotantoa. Heidän mukaansa Ranskassa myytiin 42 vaatetta ihmistä kohden vuonna 2019.
 Kansainvälinen Extinction Rebellion -liike ottaa kantaa ilmastonmuutokseen ja vaatii hallituksilta toimia sen hillitsemiseen. Liikkeen aktivismi on erityisesti tunnettu kansalaistottelemattomuudesta. Suomessa Elokapina on osa liikettä.

Ilmastoaktivistit ryntäsivät lavalle kesken Louis Vuittonin muotinäytöksen Pariisin muotiviikoilla


Summary: Valaiden pelastusoperaatioon osallistui paikallisia asukkaita, luonnonsuojelijoita sekä paikallisia viranomaisia ja pelastustyöntekijöitä. Ympäristöjärjestö World Marine Foundation kertoo, että operaatio oli haastava.

Argentiinassa on pelastettu kaksi rantautunutta ryhävalasta, kertoi ympäristöjärjestö World Marine Foundation tiistaina.
 Järjestön mukaan sunnuntaina rannalle rantautui lähes kymmenen metriä pitkä ja arviolta kahdeksan tonnia painava nuori ryhävalasnaaras.
 Maanantaina samalta rannalta tavattiin rantautuneena noin seitsemän ja puoli metriä pitkä ja seitsemän tonnia painava ryhävalasuros, järjestö lisää.
 Valaat olivat jääneet kiinni rantahietikolle La Lucile del Marin rantakaupungissa, joka sijaitsee noin 360 kilometriä etelään Argentiinan pääkaupungista Buenos Airesista.
 Merieläinten pelastusoperaatioon osallistui noin kolmekymmentä ihmistä. Auttamassa oli paikallisia asukkaita, luonnonsuojelijoita sekä paikallisia viranomaisia ja pelastustyöntekijöitä.
 Järjestön mukaan operaatio oli työläs ja haastava. Operaation aikana aallokko käänsi ensimmäisen valaista rantaveteen niin, että sen hengitysaukko jäi pinnan alle, estäen valasta hengittämästä.
 – Valas onnistuttiin kääntämään ympäri ripeän toiminnan ansiosta, kertoo järjestön meribiologi  Sergio Rodriguez Heradia .
 Pelastajat hivuttivat valaan alle traktorin kauhaan kiinnitettyjä hihnoja, joilla valas saatiin siirrettyä tarpeeksi syvälle rantaveteen.
 Pelastusoperaatioon osallistuneet huomasivat yön aikana rantahiekalla toisenkin valaan, jonka pelastustoimet aloitettiin seuraavana aamuna. Kun kyseinen valas oli saatu tarpeeksi syvälle rantaveteen, huomasi valas pystyvänsä kellumaan ja uimaan merelle.

Ympäristöjärjestö: Kaksi rantautunutta ryhävalasta pelastettu Argentiinassa


Summary: Länsimaiden mukaan Navalnyi myrkytettiin neuvostoaikaisella hermomyrkyllä. Novitshokin käyttö viittaa siihen, että myrkytyksen takana oli Venäjän valtiollinen toimija.

Länsimaat ovat vaatineet Venäjältä vastauksia oppositiovaikuttaja  Aleksei Navalnyin  reilun vuoden takaiseen myrkytykseen liittyen.
 Venäjällä on kymmenen päivää aikaa vastata 45 länsimaan tiistaina esittämiin kysymyksiin. Vastauksia ovat vaatineet yhdessä muun muassa EU, Yhdysvallat, Kanada ja Australia.
 Länsimaiden mukaan Navalnyi myrkytettiin Venäjällä viime vuoden elokuussa neuvostoaikaisella hermomyrkyllä Novitshokilla. Häntä hoidettiin myrkytyksen jälkeen Saksassa, minkä jälkeen hän palasi Venäjälle.
 Navalnyi otettiin kiinni heti kotiinpaluunsa jälkeen, ja hän on ollut siitä lähtien vankilassa.
 Navalnyi on itse syyttänyt Venäjän presidentin  Vladimir Putinin  olleen myrkytyksensä takana. Venäjä on joka käänteessä kiistänyt osallisuutensa Navalnyin myrkytykseen.
 Länsimaiden mukaan on äärimmäisen tärkeää, että Venäjä antaa seikkaperäisen selostuksen siitä, miten kemiallisen aseen käyttöä maan rajojen sisällä on tutkittu.
 Lisäksi maat vaativat Venäjää vastaamaan siihen, miksi Kemiallisten aseiden kieltojärjestö OPCW:n tutkijoiden vierailua maahan on lykätty. Järjestön edustajien on ollut määrä tutkia väitteitä Novitshokin käytöstä.
 Yhdysvallat: Venäjän läpinäkyvyyden ja yhteistyön puute huolettaa
 OPCW on aiemmin vahvistanut, että Navalnyista otetuista näytteistä löytyi jälkiä Novitshok-ryhmän hermomyrkystä. Novitshokin käyttö viittaa siihen, että myrkytyksen takana oli Venäjän valtiollinen toimija.
 Yhdysvaltain ulkoministeriö on niin ikään sanonut, että heidän johtopäätöstensä mukaan Venäjän tiedustelupalvelun (FSB) agentit myrkyttivät Navalnyin Novitshokia käyttäen. Ministeriön mukaan kyseistä myrkkyä on ainoastaan Venäjän hallussa.
 – Sellaiset teot eivät voi jäädä rankaisematta, Yhdysvaltain ulkoministeriö kirjoitti Venäjälle esitetyistä kysymyksistä julkaisemassaan  tiedotteessa .
 – Venäjän jatkuva läpinäkyvyyden ja yhteistyön puute myrkytykseen liittyen on erityisen huolestuttavaa.
 Venäjä voi menettää äänestysoikeutensa OPCW:ssä
 Jos Venäjän länsimaille tarjoamien vastausten koetaan olevan riittämättömiä, on mailla oikeus pyytää Venäjältä lisätarkennuksia Kemiallisten aseiden kieltosopimuksen puitteissa. Tämän jälkeen maat voivat myös lähettää asiantuntijaryhmän selvittämään asiaa.
 Jos asia on edelleen 60 päivän jälkeen selvittämättä, voidaan kutsua koolle OPCW:n johtoneuvoston erityisistunto. Tämän jälkeen voidaan kutsua tarpeen mukaan koolle myös kaikki 193 jäsenvaltiota.
 Jos OPCW:n jäsenmaan katsotaan rikkovan Kemiallisten aseiden kieltosopimusta, voidaan sen äänestysoikeus järjestön sisällä jäädyttää. Esimerkiksi tämän vuoden huhtikuussa Venäjän liittolainen Syyria menetti äänestysoikeutensa järjestössä.
 Länsimaat hiillostavat myös Syyriaa
 Länsimaat esittivät tällä viikolla vaateita myös Syyrialle. Lähi-idän valtiota vaadittiin päästämään asetarkastajia maahan. Länsimaiden mukaan Syyria rikkoo edelleen OPCW-velvoitteitaan.
 Britannia puolestaan kertoi jatkavansa Venäjän hiillostusta vuonna 2018 tapahtuneesta Novitshok-myrkytystapauksesta. Myrkytys kohdistui Britannian hyväksi työskennelleeseen entiseen kaksoisagenttiin Sergei Skripaliin.
 Skripal ja hänen tyttärensä yritettiin murhata Novitshok-hermomyrkyllä Englannin Salisburyssa vuonna 2018. Tapaus kiristi Britannian ja Venäjän välejä. Venäjä on kiistänyt osallisuutensa myrkytykseen.
 Tapausta tutkineen poliisin on kerrottu myös sairastuneen äkillisesti, minkä lisäksi hermomyrkylle altistunut paikallinen nainen kuoli.

Länsimaat penäävät Venäjältä vastauksia oppositiovaikuttaja Aleksei Navalnyin myrkytykseen liittyen


Summary: Tuli on aikojen saatossa päässyt valloilleen niin kaupungin taloissa kuin tehtaissa. Pahimpien onnettomuuksien jäljet ovat jääneet paitsi kollektiiviseen muistiin, myös lainsäädäntöön.

Elokuussa 1865 tuli pääsi irti Tampereen keskustassa. Kauppakadulta liikkeelle lähtenyt palo tuhosi kodin 500 ihmiseltä. Syttymissyy jäi lopulta arvailujen varaan. Kenties naapurissa leivottiin ja yksi kipinä karkasi, tai ehkä joku poltteli piippua turhan huolettomasti.
 Tampereen palo ei ollut 1800-luvun Suomessa harvinaislaatuinen. Kaupunkipaloja syttyi säännöllisesti ympäri maata. Museokeskus Vapriikin uuteen  Tampere liekeissä  -näyttelyyn astuja saakin ensi töikseen eteensä tilastopylväät.
 Turun palo vuonna 1827 on maan historian tuhoisin, mutta tilastollisesti hurjinta tulipaloaikaa Suomessa elettiin 1850-luvulla. Silloisten tragedioiden syyt olivat arkisia: Porissa palo syttyi tupakasta, Vaasassa krapulainen kauppias hutiloi tulitikkujen kanssa ja Uudessakaupungissa tuli karkasi uunin halkeamasta.

 Onnettomuuksista oppiminen on ottanut aikaa. Sammutustöiden jälkeen elämää jatkettiin monesti entiseen tapaan paloherkkien materiaalien keskellä, tiiviisti rakennetuissa naapurustoissa ja alkeellisen palokaluston kanssa.
 Tampereella poikkeuksellisen suureen paloon reagoitiin ainakin teoriassa nopeasti. Kaupunkiin perustettiin palotoimisto, joka pormestarin johdolla määritteli muun muassa palovartioinnin tarkemmaksi ja otti asiakseen vesijohdon rakentamisen.
 – Vedensaanti oli tietysti paloturvallisuuden kannalta ensiarvoisen tärkeää. Hanke oli kuitenkin kallis ja vaikea, ja vei pitkään ennen kuin kaupunkiin todella saatiin tehokas vesijohtoverkosto, tutkija  Outi Penninkangas  sanoo.
 Hevosvetoinen höyryruisku oli niin tehokas, että suihkun pelättiin jopa rikkovan taloja. Kuvanottohetkellä Tampere liekeissä -näyttelyn rakentaminen oli vielä kesken. Anna Sirén / Yle
 Penninkangas esittelee näyttelyn vanhimpaa esineistöä vitriineissä. Tekniikka ei päätä huimaa. Kotitalouksien palokalusto tarkoitti pitkään pelkkää sankoa.
 Tampereella kaupungin palokalustoon tuli sen sijaan parannus, kiitos vapaapalokunnan saaman testamenttilahjoituksen. Noilla varoilla hankittu aarre seisoo nyt keskellä Vapriikin näyttelytilaa messinkiputket kiillellen.
 – Tässä on Tampereen VPK:n vuonna 1889 hankkima höyryruisku, äärimmäisen tehokas sammutusväline. Tulipesään on sytytetty tuli, sen avulla on nostettu höyrynpainetta kattilassa ja lopulta on päästy ruiskuttamaan.
 Vaunu on imaissut hetkessä 200 litraa vettä ja vaatinut paitsi valtavan pitkät letkut, myös kaksi vetohevosta. Salamalähtöjen peli se ei siis ole ollut, mutta teholtaan joka tapauksessa valtava parannus verrattuna käsikäyttöiseen “kartanoruiskuun”, jollainen näyttelystä myös löytyy.
 Ennen vakinaisen palokunnan perustamista Tampereen palontorjunnasta vastasi vapaapalokunta. Toiminta kokosi poikkeuksellisella tavalla yhteen Tampereen eri yhteiskuntaluokat. Mukana olivat niin työläiset ja porvarit kuin tehtaanpatruunatkin. Kuva on vuodelta 1874.  Vapriikin kuva-arkisto
 Nopeus on palontorjunnassa valttia, ja siitä huolehdittiin 1800-luvulla muun muassa pistokokein.
 – Hämeen kuvernööri teki tarkastuksia säännöllisesti. Hän soitti palokelloa jossakin kohteessa ja otti sitten aikaa, kuinka nopeasti palokunta oli paikalla. Tampereen palokunta näyttää suoriutuneen hyvin, Penninkangas kertoo.
 Palopelastajan työ oli vaarallista. Tampereen Kalevankankaan hautausmaalta löytyy “Pispalan palossa kuolleen” Lauri Walleniuksen kivi. Wallenius oli vapaapalokuntalainen, joka kuoli jäätyään sammutustöissä sortuvan savupiipun alle vuonna 1913. Anna Sirén / Yle
 Suuronnettomuudet muuttivat lakia
 Vapriikin näyttely esittelee viisi kuuluisaa tamperelaistulipaloa. Niistä tunnetuin lienee elokuvateatteri Imatran tuho.
 Täyteen ahdettu katsomollinen tamperelaisia tehtaantyöläisiä vietti lokakuussa 1927 sunnuntai-iltaa katsellen  Gloria Swansonin  tähdittämää mykkäfilmiä, kun nitraattifilmit syttyivät tuleen teatterin konehuoneessa. Palokunta oli paikalla nopeasti, mutta paljon ei ollut tehtävissä. Konehuoneen ovi oli jäänyt raolleen, tuli levinnyt salamannopeasti ja parvi romahtanut.
 21 henkeä vaatinut tulipalo jätti jälkensä niin kaupunkilaisten kollektiiviseen muistiin kuin lainsäädäntöön.
 – Imatran palo oli niin järkyttävä katastrofi, että välittömästi säädettiin vuonna 1929 voimaan tullut asetus, jossa määriteltiin elokuvateattereiden turvallisuutta hyvin laajasti. Esimerkiksi koneenkäyttäjän tuli esittää tutkintotodistus, tekniikka uudistui ja teattereihin määrättiin teatterivahdit, Outi Penninkangas luettelee.
 Elokuvateatteri Imatran uhrien haudalla Kalevankankaan hautausmaalla seisoo muistomerkki, johon on kaiverrettu kaikkien 21 palossa kuolleen nimi. Uhrit haudattiin viikko onnettomuuden jälkeen kaupungin kustannuksella. Hautajaiset olivat suuri yleisötapahtuma. Anna Sirén / Yle
 “Katto oli lentänyt huitsulan tuuttiin ja kaikki palanut”
 Vuoden 1865 palon ja Imatran onnettomuuden lisäksi vanhoista tapahtumista on Vapriikissa esillä pellavatehtaan suurpalo vuodelta 1883. Tuorein esiteltävistä tulipaloista on kolme ihmishenkeä vaatinut pizzeria Julietin tuhopoltto vuodelta 2010.
 Väliin mahtuu tulipalo, jonka moni tamperelainen muistaa kolmenkymmenen vuoden takaa. Joulukuisena aamuna vuonna 1989 kaupungin väki seurasi yöllä palaneen Teknillisen museon sammutustöitä. Paikalla oli myös Vapriikin nykyinen museonjohtaja  Marjo-Riitta Saloniemi . Hän työskenteli tapahtuman aikaan tutkimusapulaisena ja oli mukana pelastamassa, mitä pelastettavissa oli.
 – Siellä me luistelimme jääpatin päällä. Katto oli lentänyt huitsulan tuuttiin, ja kaikki oli palanut. Meidän laskujemme mukaan palossa menetettiin 24 000 kokoelmaesinettä, muun muassa joulukoristeet, optiikkakokoelma ja kamerakokoelma sekä Amurin työläismuseokorttelin yhden rakennuksen kalustus, joka odotti valmiina.
 Itsenäisyydenkadulla sijainneen Tampereen teknillisen museon ullakkokerros ja suuri määrä museoesineitä tuhoutuivat tulipalossa 11.12.1989. Raija Grahn / Vapriikin kuva-arkisto
 Museopalon aineelliset vahingot olivat valtavat. Kuitenkin juuri näiden onnettomien sattumusten seurauksena Tampereelta löytyy nyt maan ainoa museokeskus. Teknillisen museon palon aikaan lama oli tyhjentänyt tehtaita, ja kaupungin tilatyöryhmä päätyi päästämään museoväen evakkoon Tamperellan alaverstaalle.
 Näissä samoissa tiloissa esitellään nyt kaupungin onnettomien palojen historiaa.
 Näyttely päättyy nykyhetkeen. Nurkkahuoneeseen on ripustettu kuvia ja tarinoita kanssaihmisen hengen pelastaneista nykykansalaisista, jotka ovat saaneet pelastuslaitokselta palkinnon neuvokkuudestaan.
 Tässä nurkassa piilee näyttelyn tärkein sanoma, Outi Penninkangas painottaa.
 – Vaikka aina on palokuntia ja muita pelastusammattilaisia, yhteiskunnan turvallisuus perustuu siihen, että huolehdimme siitä yhdessä. Olemme kaikki velvollisia auttamaan.

“Katto oli lentänyt huitsulan tuuttiin ja kaikki palanut”– Vapriikin uusi näyttely esittelee Tampereen tulipaloja


Summary: Pirkanmaalla todettiin viime viikolla enemmän koronatartuntoja kuin edellisellä viikolla. Pandemiaryhmä aikoo tarkastella maskisuositusta uudelleen vasta, kun pirkanmaalaiset ovat voineet saada molemmat rokotteensa.

Pirkanmaalla todettiin viime viikolla enemmän koronatartuntoja kuin edellisellä viikolla. Viime viikolla Pirkanmaalla todettiin 312 uutta koronatartuntaa. Tartuntoja on todettu eniten perheiden sisällä, ystävien ja sukulaisten tapaamisissa sekä työpaikoilla ja kouluissa.
 Jätevesitutkimuksista Tampereen Viinikanlahden jätevesipuhdistamolta otetuista näytteistä löytyy koronavirusta edelleen runsaasti, kertoo Pirkanmaan sairaanhoitopiiri.
 Yhteensä Pirkanmaalla on todettu epidemian aikana 9 397 varmistettua tartuntaa.
 Maskisuositukset ennallaan
 Pirkanmaan maskisuositusta päivitettiin lokakuun alussa. Sitä tarkastellaan seuraavan kerran, kun pirkanmaalaiset ovat voineet saada molemmat rokotteensa.
 PIrkanmaalla yhden rokotuksen saaneita on nyt 84 prosenttia yli 12-vuotiaista. Kaksi koronarokotusta on saanut nyt 70 prosenttia alueen yli 12-vuotiaista asukkaista. 12–15 vuotiaista molemmat rokotteet on ehtinyt saada 5 prosenttia ja 16-19- vuotiaista 34 prosenttia.
 Nyt maskin käyttöä suositellaan  12 vuotta täyttäneille seuraavissa tilanteissa:
 Julkisessa liikenteessä ja takseissa sekä matkustajille että kuljettajille Kaikissa yleisissä sisätiloissa, joissa oleskelee paljon ihmisiä lähellä toisiaan Koronavirustestiin hakeutuvat henkilöt matkatessaan näytteenottoon ja ennen negatiivisen testituloksen saamista, mikäli joutuvat välttämättömän syyn vuoksi liikkumaan kodin ulkopuolella. Ulkotiloissa tilanteissa, joissa syntyy pitkäkestoisia ruuhkia, joissa liikkuminen vaikeutuu. Koulujen työntekijöille ja kuudennen ja sitä ylempien luokka-asteiden oppilaille ja opiskelijoille maskien käyttöä koulujen sisätiloissa, kunnes kaikilla 12 vuotta täyttäneillä on ollut mahdollisuus saada molemmat rokotukset. Sosiaali- ja terveydenhuollossa on toistaiseksi voimassa yleinen maskisuositus kaikissa tiloissa. Työnantaja vastaa työturvallisuudesta ja voi velvoittaa maskin käyttöön työpaikalla. Työntekijöille päiväkotien sisätiloissa, kunnes kaikilla 12 vuotta täyttäneillä on ollut mahdollisuus saada molemmat rokotukset.
 Suurin osa potilaista rokottamattomia
 Sairaalahoidossa olevista potilaista suurin osa on ollut rokottamattomia. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen mukaan rokottamattomilla on Suomessa 17-kertainen riski sairastua vakavaan koronainfektioon täysin rokotettuihin verrattuna.
 Sairaalahoidossa olevien potilaiden määrä on pysynyt Tampereen yliopistollisessa sairaalassa viikon ajan ennallaan. Hoidossa on keskimäärin toistakymmentä potilasta koronataudin takia.
 Koronaviruksen ilmaantuvuus Pirkanmaalla on kahden viime viikon ajalta 100 tartuntaa 100 000 asukasta kohden, kun se on Suomessa 118 tartuntaa 100 000 asukasta kohden. Positiivisten testitulosten prosenttiosuus on edelleen noussut, se oli viime viikon ajalta 6,5 prosenttia Fimlabissa testatuista.
 Nousu selittyy testaamisen kohdentamisella oireileviin rokottamattomiin ja altistuneisiin.

Koronatartuntojen määrä kasvanut Pirkanmaalla: Näissä tilanteissa maskin käyttöä suositellaan yhä


Summary: Euroopan lääkevirasto EMA:n mukaan tehosterokotus voidaan antaa jo kuukauden kuluttua edellisestä rokotuksesta. Tämä suositus koskee vain potilaita, joiden kehon immuunijärjestelmä on erityisen heikko.

Euroopan lääkevirasto EMA tiedotti tänään suosituksistaan koronarokotusten tehostamiseksi.
 Lääkevirasto suosittaa, että tehosterokote voidaan antaa joissakin tapauksissa jo kuukauden kuluttua toisen rokotteen antamisesta.
 EMA:n rokotestrategian johtaja  Marco Cavaleri  sanoi tiedotustilaisuudessa, että aikaistettu kolmas rokote voidaan antaa henkilöille, joiden immuunijärjestelmä on vakavasti heikentynyt.
 Näin voidaan menetellä kaikkien 12-vuotiaiden ja vanhempien potilaiden kohdalla.
 Elinsiirtopotilaille tehoste kuukaudessa
 Kehon puolustusjärjestelmä covid-19-virusta vastaan voi olla heikentynyt esimerkiksi elinsiirtopotilailla, Cavaleri mainitsi.
 Hän sanoi, että kolmannen rokotteen odotetaan vahvistavan ainakin joidenkin potilaiden puolustusjärjestelmää.
 Tehosterokotteena olisi olla joko Biontech/Pfizer- tai Moderna-rokote.
 Päätökset laajoista tehosterokotuskierroksista jäivät hallituksille
 Rokotestragiajohtaja Cavaleri korosti kuitenkin, että EMA:n alustava suositus koskee vain niitä, joiden vastustuskyky on erityisen heikko. Linjaukset koko väestön kolmannesta rokottamisesta EMA jättää kansallisten päätöksentekoelimien varaan.
 Kolmannen rokotepiikin antamista laajalle väestölle on kaavailtu noin kuuden kuukauden päähän kakkosrokotuksesta.
 Cavalerin mukaan ainakin kymmenen Euroopan maata on jo päättänyt tehosterokotteiden antamisesta. Suositukset kuitenkin vaihtelevat.
 – Tällä hetkellä ei Euroopan lääkevirasto EMA ei anna suosituksia siitä, kenelle tehosterokotukset on suunnattava. Nämä ovat päätöksiä, jotka yleensä tehdään kansallisella tai jopa alueellisella tasolla, Cavaleri sanoi tiedotustilaisuudessa.
 Päivitämme tähän juttuun uusimmat tiedot koronavirustilanteesta maailmalta ja Suomesta.

Euroopan lääkevirasto suosittaa pikaista kolmatta koronarokotusta heille, joiden puolustusjärjestelmä on heikko


Summary: Poliisi kertoi tiistaina iltapäivällä Twitterissä, että poliisilla on räjähteen tunnistamis- ja eristystehtävä Varsinais-Suomen Raisiossa.

Poliisi kertoo tunnistaneensa epäillyn sotilasräjähteen Raisiossa kranaatinheittimen valaisuammukseksi.
 Lounais-Suomen poliisi kertoi tiistaina kello 14 jälkeen sotilasräjähteeseen liittyvästä tunnistamis- ja eristystehtävästä viestipalvelu  Twitterissä.  Paikalle hälytettiin Puolustusvoimat ja poliisin oma pommiryhmä.
 Poliisi kertoo, että kranaatinheittimen valaisuammus löytyi varastokiinteistöstä Raision Ratakadulla. Räjähde siirrettiin raivattavaksi ja alueen eristys purettiin kello 15.40 mennessä.
 Räjähde on nyt siirretty turvalliseen paikkaan ja Puolustusvoimat huolehtii sen tuhoamisesta.
 Poliisi muistuttaa, että epäillyistä sotilasräjähteistä tulee aina ilmoittaa hätäkeskukseen.
 Poliisi muistuttaa Twitterissä, että löytyneitä epäiltyjä sotilasräjähteitä tulee aina pitää hengenvaarallisina, kunnes ne on tunnistettu ja raivattu.
 Artikkelia muutettu klo 15.18: kyseessä epäilty sotilasräjähde, ei välttämättä sodanaikainen räjähde
 Artikkeli päivitetty kauttaaltaan klo 15.40.

Raisiosta löytyi kiinteistöstä yllättäen kranaatinheittimen valaisuammus – poliisin pommiryhmä ja Puolustusvoimat hälytettiin paikalle


Summary: Legendaarisella Arto Tolsa -areenalla on edessä iso remontti Kotkassa. Kentän keinonurmi vaihdetaan ja se saa uuden aurinkokatsomon. FC KTP:n toimitusjohtaja Tomi Tolsa on iloinen, että katsojien olosuhteet parantuvat.

Jalkapalloseura FC KTP:n toimitusjohtaja  Tomi Tolsa  seisoo Kotkan jalkapallopyhätön laidalla. Kotkalaisen jalkapallon ykköskenttä on nimetty Tomin isän, legendaarisen jalkapalloilijan Arto Tolsan mukaan.
 Alun perin jalkapalloareena rakennettiin Kotkaan vuoden 1952 Helsingin olympialaisia varten. Se toimi yhtenä kisojen pelistadionina. Arto Tolsa -areenaksi jalkapallostadionin nimi muuttui vuosituhannen vaihteessa.
 Kysymys siitä, miltä tuntuu istua isän nimeä kantavalla Arto Tolsa -areenalla vetää Tomi Tolsan hetkeksi hiljaiseksi.
 – Olen äärimmäisen ylpeä isän peliurasta KTP:ssä ja ulkomailla. Ajattelen, että nämä tuoreet päätökset miellyttäisivät myös stadionin nimikkopelaajaa, sanoo Tolsa.
 Olympiahistoriasta muistuttaa eniten vuonna 1952 valmistunut jykevän betoninen pääkatsomo. Sen edessä avautuu syysaamun kosteudessa kiiltelevä keinonurmimatto. Pääkatsomoa vastapäätä on 30 vuotta vanha aurinkokatsomo. Nyt näkymään on tulossa muutos, koska jalkapalloareenalla on edessä remontti.
 – Yleisön tilat vaikuttavat tapahtumakokemukseen ja tästä putkirakenteisesta aurinkokatsomosta pääsee tunnelma harakoille, sanoo Tomi Tolsa.
 Vanhaa puista aurinkokatsomoa esitetään korvattavaksi uudella, katetulla katsomolla. Uuden katsomon kapasiteetti olisi 1500 henkilöä. Myös pääkentän keinonurmi kaipaa vaihtoa.
 Remonttisuunnitelmat nytkähtivät eteenpäin, kun Kotkan  kaupunginhallitus hyväksyi maanantaina Arto Tolsa -areenan remontin tarveselvityksen yksimielisesti.
 Arto Tolsa -areenan nurmi on käyttöikänsä lopussa. Kiira Ikävalko, Yle
 Nurmi vaihtoon pikaisesti
 Arto Tolsa -areenan pääkentän tekonurmen kunnostustarve on kiireinen. FIFA:n testitulosten antama käyttöaikaraja on joulukuun puoliväliin saakka. Tarveselvityksessä esitetään, että pääkentän uusiminen on välttämätöntä aloittaa vielä tämän vuoden aikana ja saattaa loppuun keväällä 2022.
 – Näin saadaan ammattipelaajille heille kuuluvat olosuhteet. Uusi pinta palvelee myös muita kentänkäyttäjiä ja muita tapahtumia, sanoo Tomi Tolsa.
 Arto Tolsa -areenalla on jalkapallon lisäksi pelattu 2010-luvulla yksittäisiä pesäpallopelejä ja amerikkalaisen jalkapallo-otteluita. Areenan ympäristöä on suunniteltu myös osaksi uutta Kotkan Meripäivien tapahtuma-aluetta.
 Uusi aurinkokatsomo kaudelle 2023
 Tarveselvityksessä esitetään, että puinen aurinkokatsomo korvattaisiin uudella katetulla 1500-paikkaisella katsomolla.
 Katsomorakennukseen suunnitellaan pukuhuone-, kioski- sekä wc-tiloja. Aurinkokatsomon remonttia esitetään tehtäväksi talvikaudella 2022–2023.
 FC KTP:n toimitusjohtaja Tomi Tolsa on innoissaan siitä, että yleisön oloja päästää parantamaan viimeinkin.
 – Tässä aurinkokatsomossa on toki myös se tunnelmapuoli. Osa sanoo, että on 50 vuotta katsonut pelejä saman laudan päältä. Se on kuitenkin niin, että tänä päivänä katsoja vaatii parempaa. Se on käsittämättömän hienoa, että katsomo uusitaan, kertoo Tomi Tolsa.
 Arto Tolsa -areenan remontti etenee päätöksen teossa seuraavaksi hankesuunnitteluvaiheeseen, jossa muun muassa remontin kustannukset tarkentuvat.
 Pääkentän tekonurmen uusiminen maksaa alustavan arvion mukaan 300 000 euroa. Tarveselvityksessä arvioidaan aurinkokatsomon rakentamisen maksavan 4 miljoonaa euroa.
 Lue lisää:   Kotkan uuden uimahallin ja Arto Tolsa -areenan remontin tarveselvitykset hyväksyttiin kaupunginhallituksessa

Jalkapallolegendan poika on onnellinen, että isän nimeä kantava stadion remontoidaan – Tomi Tolsa: "Päätökset miellyttäisivät myös häntä"


Summary: Milloin lähetit viimeksi tekstiviestin? Vanhemmat sukupolvet tietävät mitä tehdään, kun internet loppuu.

Kuka tahansa pärjää kuusi tuntia ilman Facebookia tai Instagramia. Se voi aiheuttaa vieroitusoireita, mutta viimeistään  eilisilta  todisti, että se on mahdollista.
 Facebookin omistama Whatsapp on kuitenkin toista maata. Sen kaatuminen muistuttaa, miten tärkeitä pikaviestipalvelut ovat. Yli puolet suomalaisista kertoo käyttävänsä Whatsapp-palvelua päivittäin – monille se on ensisijainen viestintäsovellus.
 Jos palvelu olisi kaatunut jo iltapäivällä, moni kotiintuloaika ja harrasteryhmän kokoontuminen olisi jäänyt sopimatta.
 Whatsapp ei ole vain "nuorten suosima" viestintäväline, mutta eräs oleellinen seikka liittyy ikään.
 Koska sait viimeksi lapselta tekstarin?
 Kaivapa puhelin esiin. Koska sait viimeksi tekstiviestin lapseltasi – tai ylipäätään joltakulta vuoden 2005 jälkeen syntyneeltä?
 Oma kuudesluokkalainen on lähettänyt minulle sellaisen tänä vuonna tasan yhden kerran.
 “Ok”
 Lyhyt kuittaus omaan viestiini.
 Whatsappimme sen sijaan on täynnä lyhyitä ja pitkiä viestejä, iloisia meemejä ja urheilutreenien aikatauluja.
 Mutta kuten todettua, tämä ei ole ikäkysymys. En nimittäin ole omilta vanhemmiltanikaan saanut tänä vuonna juuri tekstareita. Poikkeus oli viime kesä. Silloin olimme veneilemässä saaristossa, osan aikaa täysin dataverkkojen ulottumattomissa.
 Ja tämä on se oleellinen ikään liittyvä huomio.
 Vanhemmat sukupolvet tietävät mitä tehdään, kun internet loppuu. He tietävät, että vanha kunnon tekstiviesti toimii kuin junan vessa heti, kun alueella on vähänkin verkonkulmaa löydettävissä.
 Nuoremmat eivät välttämättä edes muista, että tekstiviesti on olemassa ja poikkeustilanteessa huomattavasti whatsappeja ja snapchatteja varmempi.
 Kotona kannattaa varmistaa, että tekstiviestisovellus on yhä kiinnitettynä kännykän työpöydälle. Kokonaan sitä ei voi puhelimesta onneksi vahingossakaan poistaa.
 Vanhempien "boomereiden" taas on hyvä muistaa, että myös Whatsapp-viestin läpimenon voi tarkistaa. Viestin lopussa olevien väkästen merkityksen voit tarkistaa alta.
 Tilanteellehan ei voi tehdä mitään, eihän?
 Kun Facebook menee kunnolla jumiin, siinä kaatuvat myös yhtiön muut palvelut, kuten Messenger, Instagram ja Whatsapp.
 Kun Google menee kokonaan nurin, silloin sammuvat myös Gmail, Youtube, Maps ja niin eteenpäin.
 Yle raportoi Googlen kaatumisesta viimeksi  vajaa vuosi sitten , joten Facebookinkaan jättikatkoa ei voi pitää täytenä yllätyksenä.
 Ongelmat voivat kertautua laajalle, koska yhtiöiden kirjautumispalveluita käytetään usein ulkopuolisissakin palveluissa. Digi- ja väestötietoviraston johtava erityisasiantuntija  Kimmo Rousku  arvioi Yle Radio Suomessa, että varsinkin köyhemmissä maissa monen yrittäjän liiketoiminta nojaa täysin some-palveluihin.
 Hyvä esimerkki on News York Timesin  haastattelema  intialainen yrittäjä, joka tekee ruokatoimituksia Facebook-sivun ja Whatsapp-viestin varassa.
 – Kaikki on nurin, koko liiketoimintani on nurin, mies valitteli.
 Kimmo Rousku arvioi, että eilisen katkoksen hinta lasketaan väistämättä miljardeissa. Tällä tavoin kansalaisten kännykkäongelmat kasvavat ennen pitkää kansantaloudellisiksi kysymyksiksi.
 Nettijätit eurooppalaiseen syyniin
 Parin vuoden kuluessa viranomaiset ovat heränneet pohtimaan, tulisiko suuret digijätit pilkkoa. Pohdintojen taustalla on ennen kaikkea huoli siitä, että Facebookin, Googlen ja Amazonin kaltaiset yhtiöt kykenevät puristamaan kilpailijat hengiltä.
 Siitä puhutaan vähemmän, mitä tapahtuu, kun nämä jätit epäonnistuvat. Kuinka suuri riski on se, että suosituimmat verkkopalvelut päätyvät yhden tai muutaman yhtiön konehuoneisiin?
 Tähän liittyy kysymys siitä, miksi viranomaiset asettavat hyvin tarkkoja huoltovarmuuteen liittyviä vaatimuksia puhelinverkkoja ylläpitäville operaattoreille – mutta eivät noiden verkkojen päällä toimiville viestipalveluille.
 Kyberturvallisuuskeskuksen erityisasiantuntija  Marko Kotilaisen  mukaan sääntelystä keskustellaan aika ajoin ja todennäköisesti jatkossa vielä enemmän.
 – Perinteiset teleyhtiöiden palvelut ovat hyvin säänneltyjä ja me tiedämme hyvin tarkkaan, mitä niissä tapahtuu. Whatsappin takana on suuri yritys, joka ei ole kansallisen sääntelyn piirissä ja jonka palveluihin voi tulla ongelmia, kuten eilen nähtiin.
 Täysin vailla valvontaa eivät nettijätitkään toimi. Vaikka Facebook ei asetu suomalaisen sääntelyn piiriin, sitä koskee eurooppalainen direktiivi sähköisen viestinnän säännöstöstä. Kotilaisen mukaan tuore direktiivi tunnistaa Whatsappin kaltaiset viestintävälineet ja edellyttää yhtiöiden tekevän ilmoituksia käyttökatkoksista.
 Myös yhdysvaltalaisviranomaisia kiinnostanee, miten eilisen katkon aiheuttanut virhe on voinut tapahtua.
 Onhan noita vaihtoehtoja – käytännössä hankalaa
 Facebookin palveluiden sammuessa Whatsappin kilpailijoiden lataukset lähtivät nopeaan kasvuun. Signalin ja Telegramin sovelluksia ladattiin  miljoonia muutamassa tunnissa .
 Vielä ei kuitenkaan kannata rummuttaa vallankumouksen alkaneen.
 Whatsappilla oli heinäkuussa noin kaksi miljardia käyttäjää. Seuraavaksi suosituin oli  Statistan  keräämien tietojen mukaan Facebook Messenger, joka siis kuuluu samalle yhtiölle.
 Esimerkiksi Telegramin suosio jäi reiluun neljäsosaan Whatsappista.
 Tuo statistiikka ei kerro, paljonko päivittäisiä käyttäjiä palveluilla on.  DNA:n tutkimus  sen sijaan käy läpi tilannetta suomalaisten osalta.
 Telegramia käyttää päivittäin noin viisi prosenttia suomalaisista.
 Signalilla on niin ikään viiden prosentin osuus.
 Whatsappia sen sijaan käyttää päivittäin 60 prosenttia kansasta. Tuon markkinaosuuden haastaminen on kovan työn takana. On yksinkertaisesti helpompaa käyttää palvelua, jota perhe, harrastusryhmä ja naapurusto jo käyttää.
 Toisaalta, moniko meistä käyttää Skypeä? Nykyisin Microsoftin omistama Skype on menneiden vuosien hittisovellus, jota käytettiin ennen kaikkea puheluihin. Siirtymä tietokoneiden ajasta älypuhelinten valtakauteen tuotti Skypelle suuria ongelmia.
 Kenties Whatsappille käy joskus samoin ja se kohtaa voittajansa.
 Toki Facebook pyrkii ostamaan tuon uudenkin sovelluksen jo hyvissä ajoin.
 Lue lisää:
 Facebookin palvelut ovat palautumassa, yhtiön mukaan ongelmien syynä virhe reitittimiin tehdyssä muutoksessa – ongelmista tappiota arviolta yli puoli miljoonaa dollaria tunnissa
 Facebook asettaa voittonsa yleisen hyvän edelle, sanoo asiakirjoja medialle vuotanut entinen työntekijä
 "Facebook kävi kimppuumme" – berliiniläistutkija tiesi hetkessä, että hänen vuoden työnsä oli tuhon oma, tutkijat kertovat somejätin yltyvästä painostuksesta
 Googlen kompurointi nostaa esiin huolen koko internetin haavoittuvuudesta

Analyysi: Eilinen suuri somekatko vaikutti suomalaisten elämään enemmän kuin moni ymmärtää


Summary: Miehen epäillään välittäneen amfetamiinia osana rikollisryhmä Hells Angels MC:n toimintaa. Jutun valmistelu siirtyy syyttäjälle.

Kaakkois-Suomen poliisi on saanut valmiiksi esitutkinnan keväällä 2021 tapahtuneesta törkeästä huumausainerikoksesta.
 Lappeenrantalaisen miehen epäillään välittäneen suuren määrän vahvaa amfetamiinia osana järjestäytyneen rikollisryhmä Hells Angels MC:n toimintaa. Rikos on siirtynyt syyteharkintaan.
 Törkeä huumausainerikos alkoi selvitä, kun poliisi otti maaliskuussa Lahdessa kiinni miehen, jonka kuljettamasta autosta takavarikoitiin yhden kilogramman painoinen paketti poikkeuksellisen vahvaa amfetamiinia.
 Katukaupassa huumausainemäärä olisi vastannut noin neljää kilogrammaa amfetamiinia. Erän katukauppa-arvo olisi ollut noin 90 000 euroa.
 Esitutkinnan perusteella huumausaineen välittäjäksi epäillään vuonna 1974 syntynyttä lappeenrantalaismiestä. Hänen epäillään tehneen rikoksen osana järjestäytyneen rikollisryhmän Hells Angels MC:n toimintaa.
 Rikoksen esitutkinta on nyt valmistunut ja se on siirtynyt syyteharkintaan. Lappeenrantalaista epäillään törkeästä huumausainerikoksesta.

Lappeenrantalaismiestä epäillään törkeästä huumausainerikoksesta – takavarikoidun aineen arvo katukaupassa 90 000 euroa