Summary: Kymsote tytäryhtiöineen uskoo, että entisen Suomen Pankin rakennuksen ostaminen Kotkansaarelta tuo säästöjä tulevalle hyvinvointialueelle.

Kymsote-kiinteistöt oy:n toimitusjohtaja  Jyrki Gerlander  kiertää ympäri Kotkan keskustassa sijaitsevaa entistä Suomen Pankin haarakonttoria. Hän on nyt toista kertaa katsomassa rakennusta.
 – Tuntuma on oikein hyvä. Nyt vain vahvistuu se, että rakennus on pidetty todella hyvässä kunnossa. Mitään suurta remontin tarvetta ei ole.
 Kymenlaakson sote-kuntayhtymän omistama Kymsote-kiinteistöt osti historiallisen rakennuksen Senaatti-kiinteistöiltä viime perjantaina 1,1 miljoonalla eurolla. Yli satavuotiaasta rakennuksesta tulee yksi uuden hyvinvointialueen toimintojen majapaikoista.
 Jyrki Gerlanderin tehtävänä kiinteistöyhtiön toimitusjohtajana on olla tekemässä ratkaisuja, joiden ansiosta rahaa saa säästettyä. Antro Valo / Yle
 Uutinen rakennuskaupoista on hämmentänyt, koska samaan aikaan Kymsote-kiinteistöt oy suunnittelee joidenkin kiinteistöjen myymistä. Myyntilistalla ovat esimerkiksi uudenkarhea Ratamo-keskus Kouvolassa ja Kymenlaakson keskussairaala Kotkassa.
 Syy myyntiin on Kymsoten kehno taloustilanne, jonka korjaamiseen myös kiinteistöyhtiön on osallistuttava 4,66 miljoonan euron ylimääräisillä osinkotuotoilla. Kymenlaakson sote-kuntayhtymä joutuu karsimaan menojaan  ensi vuonna 14,5 miljoonalla eurolla .
 Vuoteen 1909 kirjatussa valokuvassa Suomen Pankin Kotkan rakennus on vielä upouusi. Julkisivu on verhottu lohkopintaisella graniitilla. Kotkan kirjakauppa oy / Museovirasto
 Kymsote ja sen tytäryhtiö Kymsote-kiinteistöt oy kuitenkin uskovat, että entisen Suomen Pankin rakennuksen ostaminen Kotkansaarelta tuo säästöjä tulevalle hyvinvointialueelle.
 Historiallinen ja merkittävä rakennus
 Vuosina 1909–1910 valmistuneen Suomen Pankin Kotkan haarakonttorin rakennuksen on suunnitellut arkkitehti  Gustaf Nyström . Rakennuksen vuonna 1979 valmistuneen lisäosan on suunnitellut arkkitehti  Heikki Elomaa .
 Alkuperäinen rakennus edustaa arkkitehtuuriltaan kansallisromantiikkaa. Sen on katsottu olevan maakunnallisesti merkittävä rakennus, joka on tärkeä osa Kotkan kaupunkikuvaa ja historiaa. Se on myös osa Suomen taloushistoriaa ja pankkiarkkitehtuurin historiaa.
 Tästä käy tie nykyisen Oikeustalon vanhasta osasta uudempaan. Uusi osa on valmistunut vuonna 1979. Antro Valo / Yle
 Rakennusta on vuosien varrella muokattu eri tarpeisiin. Vuonna 2019 tehdyn  rakennusselvityksen  mukaan rakennuksessa on edelleen esimerkiksi alkuperäisiä kakluuneja.
 Pankkiholveja on muutettu kokoustiloiksi, mutta jykevät ovet ovat vielä paikoillaan. Rakennuksessa on myös saunatilat.
 Rakennus päätettiin suojella viime vuonna, mutta jo 1960-luvulla rakennuslupapiirrustuksiin merkittiin, ettei katujulkisivua saa muuttaa.
 Pankkiholvien jykevät ovet muistuttavat rakennuksen historiasta. Antro Valo / Yle
 Rakennus yhdistää henkilökuntaa samaan paikkaan
 Kymsoten toimitusjohtaja  Annikki Niiranen  kertoo, että rakennuksen ostaminen antaa mahdollisuuden luopua joistakin vuokrakohteista. Entinen Suomen Pankin rakennus kokoaa henkilökuntaa yhteen.
 – Kiinteistöön sijoittuu eri puolilla nykyisin hajallaan olevia toimistotyötä ja asiakastyötä tekeviä sosiaali- ja terveystoimen ammattilaisia tarkemmin tehtävän suunnitelman mukaan, Niiranen kertoo.
 Näillä näkymin tiloja ei tarvitse muokata kovinkaan paljoa. Kuvassa on käräjäoikeuden käytössä oleva oikeussali. Antro Valo / Yle
 Jyrki Gerlanderin mukaan rakennuksen osto on taloudellisesti järkevä päätös. Kun joistakin vuokrakohteista luovutaan, säästön arvioidaan olevan noin 200 000 euroa vuodessa.
 Gerlander kertoo, että lopullisia päätöksiä rakennuksen käytöstä ei ole tehty, mutta Kymsoten kanssa käydyissä keskusteluissa on puhuttu toimistotiloista ja tiloista asiakkaiden tapaamista varten. Minkäänlaista vastaanottotoimintaa ei kuitenkaan ole suunniteltu.
 Lopullisten suunnitelmien arvioidaan valmistuvan ensi kevään aikana.
 Kymsote muuttaa aikaisintaan vuoden kuluttua
 Suomen Pankin talossa on toiminut pankin aluekonttorin lisäksi Helsingin yliopiston koulutus- ja kehittämiskeskus Palmenia vuodesta 1993 vuoteen 2007 asti ja Kymenlaakson käräjäoikeus vuodesta 2012. Nykyään talo tunnetaan oikeustalona.
 Rakennus on vielä vuokrattuna käräjäoikeudelle loppuvuoteen 2022 asti. Taloon suunnitellut Kymsoten toiminnot jatkavat toimintaansa vielä nykyisissä tiloissaan rakennuksen vapautumiseen saakka.
 Tiloja on uudistettu vuosien varrella käyttötarkoitusten mukaan. Rakennuksessa on jo valmiiksi tiloja, jotka sopivat hyvin myös Kymsoten käyttöön. Antro Valo / Yle
 Kymsote-kiinteistöjen Gerlander arvioi, että Kymsote voisi muuttaa tiloihin aikaisintaan vuoden päästä.
 Rakennuksen ostamista ei käsitelty Kymsoten hallituksessa silloin, kun talousarviota valmisteltiin. Koska tilat saadaan käyttöön vasta vuoden 2023 tietämillä, ostolla ei ole vaikutusta vuoden 2022 talousarvioon.
 – Vuokrakuluissa saatava säästö nykytilanteeseen verrattuna realisoituu vuonna 2023, Niiranen selittää.
 Lue seuraavaksi
 Suomen Pankin entinen haarakonttori on myyty – uusi omistaja on Kymsote, joka tuo taloon sote-palveluita
 Kymsote jatkaa selvitystä kiinteistöjensä myymisestä – ministeriöiden linjaus myymisen välttämisestä ei Kymsoten mukaan vaikuta asiaan
 Kauppahalli katosi yllättäen keskustasta yhdessä yössä – nyt kaupunki haluaa suojella kerralla 7 rakennusta Kotkassa, jotta niille ei kävisi samoin
 Millaisia ajatuksia aihe herättää? Voit keskustella 22.12. kello 23 asti.

Miljoonasäästöjä etsivä sairaanhoitopiiri osti yli 100-vuotiaan arvorakennuksen Kotkan keskustasta – Kymsote-kiinteistöjen toimitusjohtaja: Taloudellisesti järkevä päätös


Summary: Rokotetutkimuskeskuksen johtaja Mika Rämetin mukaan omikronin tarttuvuuden takia alle 12-vuotiaiden merkitys epidemian etenemisessä kasvaa.

Koronan omikron-variantti on muuttanut lasten roolia koronapandemiassa, arvioi Rokotetutkimuskeskuksen johtaja  Mika Rämet . Vielä pandemian alussa Rämet piti lasten merkitystä pienenä.
 – Sinänsä mieli ei ole muuttunut, mutta nyt on faktat muuttuneet. Eli virus on eri ja viruksen tarttuvuus on erilainen, jolloin sitten myöskin epidemiassa tämän ikäluokan merkitys on isompi, Rämet sanoo.
 A-studiossa vierailleen Rämetin johtama Rokotetutkimuskeskus on osallistunut Pfizerin ja Biontechin rokotetutkimukseen 5-11-vuotiaiden lasten osalta.
 Kokonaisuuden kannalta Rämet näkee, että lasten rokottaminen on kuitenkin vain yksi osa epidemian ratkaisua.
 Kansallinen rokotusasiantuntijaryhmä (KRAR) on linjannut, että kaikille 5-11-vuotiaille tarjotaan rokotetta, mutta päätös vaatii koronarokotusasetuksen muutoksen. Rämetin mukaan mahdolliset rajoitukset ja joulun pyhät antavat nyt muutaman viikon hyvää peliaikaa asetusmuutoksen läpiviemiselle.
 – Tämä aika minun mielestä kannattaa käyttää siihen, että valmistaudutaan siihen, että pystytään toteuttamaan rokotukset jos ne halutaan tehdä.
 Jos lasten rokotuksiin mennään, tulisi ne Rämetin mielestä toteuttaa mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, kun alakoulu taas alkaa.
 – Jo deltan osalta THL on arvioinut, että maaliskuun loppuun mennessä 20-40 prosenttia tästä ikäluokasta on altistunut tälle virukselle. Nyt omikron näyttää, että tämä on hyvin huomattava aliarviointi.
 Rämetin mukaan lasten pitkäkestoinen etäopetus ei ole hyvä ratkaisu. Jouluna on hänen mukaansa kuitenkin hyvä tauko miettiä, mitä etäopetuksen suhteen tulisi tehdä.
 Tiistain A-studion keskustelussa mukana olivat myös HUSin vt. toimitusjohtaja  Markku Mäkijärvi  ja virologian professori  Olli Vapalahti  Helsingin yliopistosta.
 Katso koko A-studion lähetys  Yle Areenasta .
 Lisää aiheesta:
 Hallituksen rajoitustoimet: Ravintolat jo jouluaattona kiinni kello 22, matalan riskin liikuntapaikat paikat auki koronapassilla, perusopetus ja toinen aste pysyvät lähiopetuksessa, sisärajavalvonta tiukkenee
 Ylen tiedot: Hallitus on tiukentamassa ravintolarajoituksia ja panemassa koronapassin jäähylle
 Riskiryhmiin kuuluvien pienten lasten koronarokotukset alkaneet Helsingissä ja Turussa – THL:n Hanna Nohynek vastaa Ylen seitsemään kysymykseen

Lasten rooli on muuttunut koronapandemiassa omikronin myötä, sanoo Rokotetutkimuskeskuksen johtaja


Summary: Juho Kuosmasen ohjaama elokuva on saanut paljon kansainvälistä menestystä ja se tavoittelee alkuvuodesta parhaan ei-englanninkielisen elokuvan Golden Globe -palkintoa.

Elokuvaohjaaja  Juho Kuosmasen  ohjaama elokuva  Hytti nro 6  on päässyt askelta lähemmäs Oscar-ehdokkuutta.
 Elokuva asetettiin Suomen ehdokkaana kilpailemaan parhaan kansainvälisen elokuvan palkinnosta.
 Nyt kerrottiin, mitkä 15 elokuvaa kisaavat parhaan kansainvälisen elokuvan Oscar-palkinnosta niin sanotulla "shortlistilla", jolta lopulliset Oscar-ehdokkaat valitaan.
 Viidentoista ehdokkaan listalle ei sen sijaan yltänyt Somalian Oscar-ehdokas  Guled & Nasra . Djiboutissa kuvattu, täysin somalinkielinen elokuva on suomalaisen  Khadar Ayderus Ahmedin  ohjaama ja suomalaisyhtiö Bufon tuottama. Myös elokuvan pääosanesittäjä  Omar Abdi  on Suomesta.
 Khadar Ayderus Ahmedin rakkauselokuva Guled & Nasra voitti aiemmin tänä vuonna viisi Afrikan elokuva-akatemian palkintoa. Lasse Lecklin, © Bufo 2021
 Varsinaiset Oscar-ehdokkaat julkistetaan helmikuussa. Valinnat tekevään elokuva-akatemiaan kuuluu liki 10 000 elokuva-ammattilaista eri puolilta maailmaa.
 Oscar-palkinnot jaetaan tänä vuonna 27. maaliskuuta. Hollywoodissa vuosittain jaettavat Oscar-palkinnot ovat maailman arvostetuimmat elokuva-alan palkinnot.
 Rosa Liksomin  romaaniin perustuva  Hytti nro 6  -elokuva on saavuttanut tähän mennessä huomattavaa kansainvälistä menestystä. Elokuva tavoittelee parhaan ei-englanninkielisen elokuvan Golden Globe -palkintoa, joka jaetaan 7. tammikuuta järjestettävässä gaalassa.
 Elokuva palkittiin aiemmin tänä vuonna Cannesin elokuvajuhlilla Grand Prix -palkinnolla.
 Guled & Nasra  voitti aiemmin tänä vuonna viisi Afrikan elokuva-akatemian palkintoa eli "Afrikan Oscaria", muun muassa parhaan elokuvan ja parhaan miesnäyttelijän palkinnot.
 Lue myös:
 Hytti nro 6 pääsi Golden Globe -ehdokkaaksi – elokuvan tuottaja sanoo, että nyt kohoavat odotukset myös Oscar-kisassa
 Hytti nro 6 jäi ilman "Euroopan Oscaria"
 Cannes, Venetsia, Berliini ja pian Sundance: suomalainen elokuva nauttii nyt poikkeuksellista menestystä maailmalla – kysyimme asiantuntijalta, miksi
 Palkittu Hytti nro 6 nousi valokeilaan jo kesällä, nyt yleisö Suomessa pääsee viimein näkemään sen – näin elokuva poikkeaa Rosa Liksomin romaanista
 Hytti nro 6:n Grand Prix- palkinto povaa kriitikon mukaan hyvää suomalaisen elokuvan tulevaisuudelle – palkittu ohjaaja kritisoi pienten elokuvien rahoitusta
 Hytti nro 6 voitti Grand Prix -palkinnon Cannesissa – ohjaaja Kuosmanen: “Toivon, että tästä palkinnosta hyötyisi koko ala”
 Suomalaiselokuva Guled & Nasra niittää menestystä maailmalla – voitti viisi palkintoa "Afrikan Oscareissa"

Hytti nro 6 pääsi jatkoon Oscar-kisassa


Summary: Seksuaalinen hyväksikäyttö tapahtui käräjäoikeuden mukaan vuosina 2004–2006 ja uhri oli silloin alle kouluikäinen.

Pirkanmaan käräjäoikeus on tuominnut vuonna 1971 syntyneen miehen 5,5 vuoden vankeusrangaistukseen lapsen törkeästä seksuaalisesta hyväksikäytöstä.
 Hyväksikäyttö tapahtui käräjäoikeuden mukaan vuosina 2004–2006 ja uhri oli silloin alle kouluikäinen.
 Käräjäoikeuden julkisen selosteen mukaan vastaaja oli ollut alle kouluikäisen asianomistajan kanssa toistuvasti sukupuoliyhteyksissä ja tehnyt tälle seksuaalisia tekoja, jotka olivat olleet omiaan vahingoittamaan tämän kehitystä.
 Vastaaja kiisti syyllistyneensä väitettyyn rikokseen. Käräjäoikeuden tuomarit äänestivät ratkaisusta.
 Käräjäoikeus tuomitsi miehen korvaamaan uhrille noin 45 000 euroa ja valtiolle todistelukustannukset ja asianomistajan oikeudenkäyntikulut.
 Tuomio ei ole lainvoimainen eli siitä voi valittaa hovioikeuteen. Oikeudenkäyntiaineisto on määrätty pidettäväksi salassa kuusikymmentä vuotta.

Uhri alle kouluikäinen: miehelle 5,5 vuoden vankeusrangaistus törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä


Summary: Paikalla Konalassa on useita poliisin partioita. Sivullisille ei poliisin mukaan ole tilanteessa aiheutunut vaaraa.

Konalan Riukukujalla on ammuttu henkilöä, kertoo Helsingin poliisi Twitterissä.
 Ampuminen on tapahtunut yksityisasunnossa eikä tilanteesta ole poliisin mukaan aiheutunut vaaraa sivullisille.
 Uhri on kuljetettu sairaalaan saamaan hoitoa.
 Paikalla on useita poliisin yksiköitä ja epäiltyä tekijää etsitään.
 Uutinen täydentyy.

Poliisi etsii epäiltyä ampujaa Helsingin Konalassa


Summary: Viking Linen uusinta alusta on rakennettu vuodesta 2017 lähtien kiinalaistelakalla ja se on nyt luovutettu Viking Linelle. Viking Glory alkaa liikennöidä maaliskuussa 2022.

Varustamoyhtiö Viking Linen uusin alus on luovutettu kiinalaistelakalla, kertoo Viking Line.
 Xiamenin telakka luovutti aluksen Viking Linelle tänään torstaina. Alus tilattiin aikoinaan vuonna 2017. Alus on maksanut noin 225 miljoonaa euroa.
 Viking Linen tiedotusjohtaja  Johanna Boijer-Svanhström  kertoo, että Gloryn matka Suomeen kestää noin kuukauden.
 Liikennöinti Turku–Ahvenanmaa–Tukholma -reitillä alkaa suunnitelmien mukaan maaliskuun alussa 2022.
 Lue lisää:
 Risteilyala elpyy hitaasti – laivayhtiöiden lomautukset päättymässä
 Viking Linen uusi Glory-alus vastaa rahtikysyntään – Amorellaan verrattuna reippaasti lisää tilaa
 Viking Linen uusi laiva Viking Glory tulee purjehtimaan Suomen lipun alla – aloittaa liikennöinnin ensi vuoden alussa

Viking Glory luovutettiin Viking Linelle – nyt alus matkaa Kiinasta Suomeen


Summary: Sikatilojen määrä vähenee vuosi vuodelta Suomessa. Kävimme kahdella uusimaalaisella pientilalla, joista toisessa tehtiin joulusiivousta ja toinen joutui myymään viimeiset kinkkunsa.

Tyhjä sikala on surullinen näky.
 Surullinen on mieskin, joka esittelee karsinoita, joissa vielä viime jouluna emakot porsivat.
 Vihtiläinen Ollikkalan sikatila oli  Suomen ensimmäinen ja ainoa vapaaryhmäporsitustila . Emakot saivat vapaasti porsia, missä halusivat. Niitä ei suljettu häkkeihin.
 Isäntä  Jari Ollikkala  huitoo käsillään ja kävelee ympäriinsä.
 – Tässä oli viisi karsinaa ja ruokintapisteet. Emakot saivat täysin vapaasti liikkua karsinoiden välillä, Ollikkala esittelee nyt jo siivottua, hiljaista sikalaa.
 Vapaaporsitustila ehti toimia kuusi vuotta.
 Ollikkalan tilalla on jäljellä karsinat, joissa emakot saivat porsia ja liikkua vapaasti. Ne saivat imettää ja hoitaa porsaitaan yhdeksän kuukautta. Rautakehikoille ei ole enää käyttöä, ne joutavat romunkerääjälle.    Antti Kolppo / Yle
 Ryhmäporsitustilalla emakot imettivät porsaita yhdeksän viikkoa, kun tavanomaisissa sikaloissa porsaat vieroitetaan jo neljän viikon ikäisenä. Ollikkalan siat saivat myös tonkia olkipahnoilla.
 Sikala teki myös tiivistä yhteistyötä Helsingin yliopiston kanssa. Se toimi yliopiston tutkimussikalana. Eläinlääkäriopiskelijat kävivät tutustumassa sikoihin ja tekemässä käytännön harjoitteluja sikojen hoitoon liittyen.
 Ollikkala muistelee haikeana, kuinka joskus opiskelijoiden kanssa mentiin katsomaan sikoja pimeän aikaan varovasti. Porsaiden syömisestä kuuluvaa lutkusta lukuun ottamatta oli hiljaista.
 Ollikkalan sikala ajettiin alas kesällä. Nyt Jari Ollikkalan isän rakentaman navetan ylisille kiemurtelee jono, kun viimeiset kinkut myydään.
 – Olen tavallaan ylpeä siitä, että me olemme pystyneet toteuttamaan tämänkin, myymään lihaa itse kuluttajille.
 Viimeiset kinkut katosivat parempiin suihin Ollikkalan sikatilalla. Sikoja ehti tilalla olla lähes 40 vuotta. Antti Kolppo / Yle
 Suomessa on noin  770 sikatilaa.  Keskimääräinen sikojen lukumäärä tiloilla on noin 1 200. Isoimmilla tiloilla voi olla kymmenentuhattakin eläintä.
 Sikalat hupenevat kymmenen prosentin vuosivauhdilla, kertoo Suomen Sikayrittäjät ry:n toiminnanjohtaja  Ari Berg . Hänen mukaansa lopettajien joukossa on erikokoisia sikaloita. Lopettaminen johtuu useimmiten taloudellisista syistä.
 Eläinten hyvinvointiin omistautunut Ollikkalan sikala joutui lopettamaan toimintansa, koska kauppa ei käynyt riittävän hyvin. Päivittäistavarakauppa ei jatkanut sopimusta lihanjalostajan kanssa, eikä uutta sopimuskumppania löytynyt.
 – Hyllypaikka hävisi S-ryhmästä, jonne me myimme kymmenen sikaa viikossa. Emme kyenneet itse myymään suoraan kuluttajille sellaista määrää lihaa. Niin siinä kävi. Ei ollut muuta vaihtoehtoa kuin lopettaa, Jari Ollikkala kertoo.
 Tytär, agrologi  Veera Ollikkala  on ollut innokkaasti alusta lähtien mukana sikojen kasvatuksessa.
 Käy sääliksi Veeraa, isä sanoo.
 Veera Ollikkala myi viimeisiä kinkkuja entisen navetan vintillä.  Antti Kolppo / Yle
 Isä Jari on itse tehnyt töitä sikojen parissa vuodesta 1982.
 – Olemme pystyneet luovimaan sikatalouden kommelluksissa ja myrskyissä pitkään, hän sanoo.
 Aluksi emakoita oli parikymmentä ja välillä tila kasvoi yli 400 emakon sikalaksi. Viimeisinä vuosina sikalassa porsi 36 emakkoa, ja kaikki porsaat kasvatettiin lihasioiksi asti tilalla.
 Veera Ollikkala sanoo, että vastuullista sikataloutta ei voi harjoittaa vain sesonkien mukaisesti. Kuluttajien pitäisi ostaa vastuullisesti kasvatettua sianlihaa muulloinkin kuin vain jouluna.
 Isä Jari Ollikkala ja tytär Veera Ollikkala antoivat kaikkensa eläinten hyvinvointia vaalivalle lihantuotannolle. Tässä paikassa saatetaan tanssia useita kesähäitä, kun tiloja vapautuu vuokrattavaksi.   Antti Kolppo / Yle
 Jari Ollikkala: Vain entistä isommat ja tehokkaammat tuotantolaitokset selviävät jatkossa
 Isä Ollikkala on samaa mieltä tyttärensä kanssa siitä, että pelkkä kinkun myynti jouluna ei riitä, mutta enemmänkin hän tuntuu olevan turhautunut koko lihantuotantojärjestelmään. Teurastamot saavat määrätä sianlihalle hinnan, joka täytyy hyväksyä, koska liha on pakko myydä heti, toisin kuin esimerkiksi vilja.
 Ollikkalan mukaan vastuullisesti tuotetusta premium-lihasta täytyy olla valmis maksamaan sille kuuluva hinta. Hän kritisoi myös päivittäistavarakaupan katteita, jotka saattavat nostaa hinnat liiankin korkeiksi.
 Jari Ollikkala pelkää, että piensikaloiden tukala tilanne enteilee sitä, että aina vain isommat tehotuotantosikalat pystyvät jatkossa pärjäämään.
 Ollikkalan sikatilan käytävät kumisevat tyhjyyttään. Antti Kolppo / Yle
 Sikoja tuskin on enää Ollikkalaan tulossa.
 Joku muu tulonlähde on keksittävä. Sikojen jäljiltä tilalla on 1 500 neliötä lämmitettyä tilaa odottamassa käyttäjäänsä. Jari Ollikkala saattaa alkaa vuokrata tiloja esimerkiksi autoharrastajille ja navetan vinttiä vaikkapa kesähäille.
 Veera Ollila haluaa myös jatkaa yrittäjänä maatalouden parissa.
 Tänä jouluna olisi vihdoin mahdollisuus pitää lomaa.
 – Tänä jouluna ei tarvitse miettiä, kuka nousee jouluaamuna sikalaan, sanoo Veera Ollikkala.
 Luomusikala Karkkilassa tekee kaiken itse, ilman välikäsiä
 Siat ovat uteliaita eläimiä. Nämä Kiven Säästöpossun porsaat ovat pienimmästä päästä.  Antti Kolppo / Yle
 Tilateurastamo Kiven Säästöpossun luomutilalla Karkkilassa siat ruokitaan tänäkin jouluaattona. Maanviljelijä  Reetta Kivi  on asunut opiskeluja lukuun ottamatta koko elämänsä tilalla. Nyt hän hoitaa yhdessä miehensä  Timo Kolin  kanssa tilaa.
 Tilalla siirryttiin jo edellisen sukupolven aikana luomuun vuonna 1989. Lehmät vaihdettiin sioiksi 1960-luvulla. Säädösten mukainen luomusikala rakennettiin vuonna 2007. Suomessa on  vain 16 luomusikaa tuottavaa tilaa .
 Hän uskoo, että pärjäämisen edellytyksiä ovat olleet tilan hyvä sijainti pääkaupunkiseudun kupeessa sekä se, että tila on onnistunut pitämään ohjakset omissa käsissään ilman välikäsiä.
 – Meillä on omissa näpeissämme tämä ketju. Me kasvatamme ja teurastamme itse possut, ja meillä on oma lihaleikkaamo. Me pakkaamme lihan itse ja myymme sen suoraan tilalta.
 Nämä luomuporsaat ovat menossa pian teurastettavaksi: painoa on jo reippaasti yli 100 kiloa.   Antti Kolppo / Yle
 Tilalla on myös palkattuja työntekijöitä, mutta Kivi ja Koli teurastavat myös itse sikoja. Teurastaminen on Kiven mukaan hiljainen toimenpide.
 Kun sian viimeinen päivä koittaa, eläinlääkäri tarkastaa jokaisen yksitellen. Sitten ne kävelevät yksi kerrallaan muutaman kymmenen metrin päähän sikalasta teurastamoon.
 – Siat eivät todellakaan kilju, koska laumahysteriaa ei ehdi syntyä, Reetta Kivi sanoo.
 Kiven tilateurastamon sikalan päätuote on puolikas sika läpi vuoden. Pelkillä joulukinkuilla ei elä.
 Kiven Säästöpossun tilateurastamossa oli joulusiivous käynnissä.  Antti Kolppo / Yle
 Kun toimittaja ja kuvaaja kävelevät isäntäpariskunnan kanssa sikalaan kameroineen, porsaat ampaisevat pakoon yhtä sorkkaa.
 Nopeasti ne kuitenkin päättävät tulla laumana tarkkailemaan ja nuuhkimaan keitä vierailijat ovat. Kuuluu valtava röhinä, kiljahduksia ja ääntä, joka kuulostaa koiran haukahduksilta. Kolmesta sadasta porsaasta lähtee ääntä.
 Sikojen leuat jauhavat tauotta olkia.
 – Sikojen päivittäisiin puuhiin kuuluu pahnan kanssa touhuaminen ja pahnan pöllyttäminen. Välillä ei näy kuin kärsää vähän, kun ne kaivautuvat pahnojen sekaan, kertoo maanviljelijä Reetta Kivi.
 Porsaat tarkkailevat tulijoita.  Antti Kolppo / Yle
 Alkupään karsinoissa on noin neljänkymmenen kilon porsaita juoksentelemassa. Niillä on reilusti tilaa peuhata. Viimeisissä karsinoissa on seuraavaksi teuraalle meneviä sadan kahdenkymmenen kilon jössiköitä. Niilläkin vaikuttaisi olevan tilaa liikkua. Yksi karsinallinen vetelee päiväunia.
 Kaikki siat näyttävät samanalaisilta tuijottaessaan, mutta Reetta Kivi kertoo, että jokaisella on omanlaisensa luonne. Joku on vilkkaampi ja tulee uteliaampana lähemmäs vieraita.
 Reetta Kivi ja Timo Koli uskovat, että syy pärjäämiselle on kova työ, investoinnit luomuun ja se, että koko tuotantoketju on heidän omissa hyppysissään. Antti Kolppo / Yle
 Sikalassa on isot ikkunat. Siat pääsevät ulos heti, kun ilmat lämpenevät. Ne saavat olla pakkaseen asti pihalla. Jotkut nukkuvatkin ulkona.
 Kuuden seitsemän aikaan sikalassa alkaa touhut hiljentyä.
 – Kyllä täällä öisin tasainen kuorsaus kuuluu, Reetta Kivi sanoo.
 Viiru-kissa on tullut tarkkailemaan porsaiden elämää sikalaan.  Antti Kolppo / Yle
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin kello 23:een asti.
 Lue myös:
 Luomusika kohtaa yhtä tuskallisen lopun kuin tavallinen – lue tästä jutusta, miksi luomukinkku voi silti olla eettisempi valinta
 Kurikka perui yläkoululaisten vierailun lihantuotantoa arvostelevassa näyttelyssä, taideala kritisoi – "Taiteen tehtävä ei ole vain viihdyttää"
 KFC-tempauksen aktivistit iskivät nyt opiskelijabileisiin – ja siksi opiskelijakilta lopettaa perinteen, jossa grillatun sian pää leikataan irti

Jari Ollikkala sulkee haikein mielin sikalansa ovet, koska eettisesti tuotettu liha oli liian kallista: "Ei ollut muuta vaihtoehtoa kuin lopettaa"


Summary: Toinen koronajoulu ja rajoitustoimien kiristyminen ovat tuoneet lapsille ja nuorille pettymyksen tunteita ja yhteydenotot tukipalveluihin ovat kasvaneet. Ylen aamussa vierailleet asiantuntijat neuvovat aikuisia olemaan armollisia itseä kohtaan, sillä sama asenne tarttuu jälkikasvuun.

Pettymys toisesta koronajoulusta ja uudet koronarajoitukset ovat näkyneet lasten ja nuorten yhteydenotoissa erilaisiin chat- ja puhelinpalveluihin.
 Esimerkiksi Mieli ry:n  kriisipuhelimeen soitettiin  marraskuussa yli 30 000 kertaa, mikä on yli puolet enemmän kuin marraskuussa ennen korona-aikaa.
 Myös SOS-Lapsikylän Apuu-chattiin  otettiin yhteyttä aiempaa enemmän . Kun joulukuussa 2020 yhteydenottoja oli noin 1 000, tämän vuoden joulukuussa yhteydenottoja oli tullut jo yli 2 000 ennen kuun puoltaväliä.
 – Viime joulu oli sellainen, että tämä nyt vielä kestetään. Nyt tuli taas uusi yllätys. Korona on näkynyt meillä (chatissa) koko ajan: oli shokkivaihe, mitä tämä on. Sitten tuli, että kyllä me jaksetaan. Nyt, että taasko tämä alkaa, ei enää jaksaisi, ja onko seuraavaa joulua, nuoria auttavan Sekasin-chatin tiimipäällikkö  Miguel Reyes  kertoo nuorten yhteydenotoista.
 – Ja kun meillä aikuisilla ei ole vastauksia, se osaa nuorista vaivaa, hän jatkaa.
 Sekasin-chatin tiimipäällikön mukaan poikkeusjouluna aikuisten kannattaa osoittaa armollisuutta itseään kohtaan, sillä sama asenne tarttuu helposti lapsiin.
 Reyes kertoo, että jouluna olisi tärkeää tehdä lapset ja nuoret “näkyviksi”, eli huomioida heidän koronan herättämiä huoliaan ja olla läsnä. Vaikeassa tilanteessa aikuisten merkitys lapsiin korostuu.
 – Tehdään lapset ja nuoret näkyviksi ja luodaan heille toivoa. Ollaan myös armollisia itselle, sillä se valuu lapsille ja nuorille. Eli meidän ei nyt tarvitse suorittaa tai olla täydellisiä ja me selvitään tästä kyllä yhdessä, hän neuvoo.
 Kasvatuspsykologian professori  Niina Junttila  on sulkutoimien ja koronarajoitusten kiristyessä erityisen huolissaan yksinasuvista ihmisistä ja heidän jaksamisestaan. Samoin sellaisilla ihmisillä voi olla koronajouluna vaikeuksia, ketkä rakastavat isoja perhe- ja sukujouluja.
 Junttila neuvoo, että tänä jouluna sukulaisiin voi ottaa yhteyttä esimerkiksi videoyhteydellä, mikäli heitä ei pääse fyysisesti tapaamaan. Kasvatuspsykologian professori allekirjoittaa, että lähimmäisten näkyväksi tekeminen ja kohtaaminen on nyt äärimmäisen tärkeää, sillä ihmiset ovat luonteeltaan "sosiaalisia laumaeläimiä”.
 Junttila on tällä hetkellä erityisen huolestunut kyynisyyden lisääntymisestä. Kyynisyyteen kuuluu syyllisten etsiminen koronatilanteesta.
 – Aika helposti lähdetään syyttämään jotakuta: että se on hallituksen, THL:n tai jonkun muun vika ja sen takia joudutaan eristykseen. Meidän täytyy muistaa, että syyllinen ei ole mikään ihminen tai joku toinen taho, vaan syyllinen on se virus, jota vastaan meidän pitäisi yhdessä toimia, hän muistuttaa.
 Sekasin-chatia  koordinoivat MIELI Suomen Mielenterveys ry, Suomen Punainen Risti, Setlementtiliitto ja SOS-Lapsikylä.
 Katso tästä  koko Ylen aamun haastattelu toisesta koronajoulusta selviämisestä.

Toinen joulu koronan kanssa on monelle lapselle ja nuorelle pettymys – Asiantuntijat muistuttavat huomioimaan jälkikasvun huolet ja olemaan läsnä


Summary: Salmisaaren kivihiilivoimala suljetaan Hanasaaren tavoin etuajassa. Helsingin ilmastokeskustelua vuosikymmeniä seurannut Osmo Soininvaara on tilanteeseen tyytyväinen.

Helsingin viimeisen kivihiililaitoksen kohtalo sinetöityi tiistaina, kun energiayhtiö Helenin hallitus piti kokoustaan Vuosaaressa. Päätöksen jälkeen hallituksen puheenjohtaja  Osmo Soininvaara  (vihr.) asteli leppoisasti rappusia alas antamaan haastattelun ainoalle paikalle hankkiutuneelle toimittajalle.
 – Kivihiilen poltto on hauskaa lopettaa, ja nyt se oli myös taloudellisesti kannattavaa, sanoi Soininvaara.
 Ilmastonmuutosta kiihdyttävän kivihiilen polton päättyminen Helsingissä on historiallista, mutta puitteet päätöksen tekemiselle olivat kovin arkipäiväiset.
 Toista oli silloin, kun päätettiin edellisen kivihiilivoimalan sulkemisesta.
 Aktivistit patistivat kaupunkia sulkemaan Hanasaaren kivihiililaitos heti – Soininvaaraa se arvelutti
 Joulukuussa 2015 ilmastoaktivistit olivat levittäneet kaupungintalon eteen punaisen maton ja päivystivät sen vierellä iskulauseineen. Heillä oli vahva mielipide siitä, mitä pian kokoontuvan kaupunginvaltuuston olisi tehtävä. "Vapautetaan Helsinki kivihiilestä!", luki yhdessä kyltissä.
 Hiilivapaa Helsinki -ryhmä otti valtuutetut vastaan kaupungintalon edustalla ennen kokouksen alkua 2.12.2015. Yle / Ulla Malminen
 Lopulta valtuusto päätti, että Hanasaaren kivihiilivoimala suljetaan vuoden 2024 loppuun mennessä. Päätöksellä Helsingin kaupunki käytti omistajan valtaa ja komensi omistamansa energiayhtiön Helenin sulkemaan toisen kivihiililaitoksistaan ja puuttui myös siihen, miten se pitäisi korvata.
 Valtuustossa päätöstä kannattivat muunmuassa vihreät. Puolueen perustajiin kuuluvaa Soininvaaraa valtuuston puuttuminen energiayhtiön asioihin kuitenkin hiersi.
 Toisessa mielenosoittajan kyltissä luki, että “Ilmastonmuutos ratkaistaan täällä”. Kolmannessa, että "Uusiutuva Helsinki nyt".
 Mutta Helenin hallituksessa myös tuolloin istunut Soininvaara ei ollut asiasta vakuuttunut. Kivihiilestä oli kyllä syytä päästä eroon, mutta se oli järkevintä aloittaa Euroopan huonoimmista laitoksista, eikä Helsingistä, missä ne tekivät sähköä ja kaukolämpöä hyvällä hyötysuhteella.
 – Silloin vähän aprikoitiin, että mitä hyötyä siitä sulkemisesta on, kun päästöoikeudet vain siirtyy muille ja näin tuetaan Saksan ja Puolan kivihiilen polttamista. Taloudellisesti Hanasaarta ei olisi ollut kannattavaa lopettaa ainakaan heti vuonna 2015, sanoo Soininvaara.
 Voit lukea Hanasaaren hiilivoimalan sulkemisesta ja päästökaupasta lisää Ylen jutusta vuodelta 2015:
 Analyysi: Päästökauppa syö palan Helsingin hiilitalkoiden ilmastohyödystä
 "Kyllä se oli oikea päätös"
 Vaikka valtuuston puuttuminen energiayhtiön asioihin Soininvaaraa hieman hiersi, Hanasaaren hiilivoimalalle annettu kymmenen vuoden sulkemisaika helpotti tilannetta.
 – Kyllä se silloin näytti, että jos edes vuonna 2025 sitä ei kannata lopettaa, niin sitten on asiat huonosti.
 Ja Soininvaaran mielestä asiat ovat nyt hyvin. Tai eivät ainakaan niin huonosti kuin aiemmin.
 – Olen ilahtunut, että ilmastokysymykset ovat niin näkyvästi esillä, kun nyt ovat. Olin joskus aika murheissani sen suhteen, että asiaa, joka tiedetään varmasti tuhoisaksi, ei oteta huomioon. Sanotaan että 30 vuotta sitten en olisi ollut näin toiveikas, mutta 10 vuotta sitten alkoi olla ihan selvää, että tähän suuntaan maailma menee.
 Valtuuston päätös vuodelta 2015 ei enää Soininvaaraa harmita. Yhtiö on jopa itse aikaistanut Hanasaaren sulkemista vuoteen 2023.
 – Kyllä se oli oikea päätös, vaikka silloin kireä aikataulu näytti, että voimalaitos joudutaan korvaamaan huonoilla ratkaisuilla, Soininvaara sanoo nyt.
 Tällä kertaa valtuuston keppiä ei tarvittu
 Nyt tehdyssä Salmisaaren sulkemispäätöksessä Soininvaara kertoo hallituksen ja yhtiön olleen asiassa aloitteellinen. Omistajan, eli Helsingin kaupungin asettama aikataulu oli väljempi.
 – Olen itsekin ottanut esille että tätä nopeutettua sulkemista mahdollisimman pian ja toimitusjohtaja on selvityttänyt tätä paljonkin. Palaset alkoivat loksahdella paikoilleen, että se on teknisesti mahdollista ja taloudellisesti kannattavaa.
 Nyt syy kiirehtimiseen on sama, mikä vuonna 2015 Soininvaaraa arvelutti.
 – EU:n päästökauppamekanismi, joka ei aluksi toiminut olleenkaan, toimii nyt erittäin tehokkaasti.
 Päästöoikeuden hinta kymmenkertaistui voimalapäätösten välillä
 Päästökaupassa energiayhtiöille ja muutamille muille toimialoille huutokaupataan joka vuosi ennalta sovittu määrä päästöoikeuksia. Aina, kun yhtiö päästää ilmaan yhden tonnin hiilidioksidia, sen pitää käyttää yksi päästöoikeus.
 Vuonna 2015 päästöoikeuksia oli tarjolla runsaasti, joten niiden hinta oli matala. Siksi ilmastonmuutoksen kiihdyttäminen esimerkiksi kivihiiltä polttamalla ei juuri painanut energiayhtiöiden kukkarossa. Tarkalleenottaen hiilidioksiditonnin päästämisen hinta oli 8,5 euroa.
 Vuonna 2018 päästöoikeuksien hinta lähti nousu-uralle ja tämän vuoden aikana nousu on ollut huimaa.
 Nyt kun Salmisaari päätettiin sulkea, hiilidioksiditonnin hinta on 80 euroa. Sen hinta on siis liki kymmenkertaistunut kivihiililaitospäätösten välillä.
 Hintojen nousun ovat huomanneet myös  helsinkiläiset kaukolämpölaskuissaan .
 Päästöoikeuksien hinta määräytyy kysynnän ja tarjonnan mukaan. Mitä enemmän energiayhtiöt päästöoikeuksia tarvitsevat, sitä korkeammaksi hinta nousee. Hinta nousee myös sitä mukaa, kun EU vähentää markkinoille laskettavien päästöoikeuksien määrää – tai vaihtoehtoisesti lisää uusia toimialoja päästökaupan alle.
 Merkittävä syy päästöoikeuksien nykyhintaan ja Salmisaaren sulkemiseen on siis se, että EU:n poliitikot ovat ottaneet huomioon asian, “joka tiedetään varmasti tuhoisaksi”, kuten Soininvaara asian ilmaisee.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 24.12.2021 kello 23 saakka.
 Lue lisää aiheesta:
 Historiallinen päätös: Kivihiilen poltto loppuu Helsingissä jo vuonna 2024 – Salmisaaren vihreämmät korvaajat ovat vielä arvoitus
 Helsinkiläisten kaukolämpölasku kasvaa neljänneksen – päästöoikeuksien hinnannousu yllätti energiayhtiön
 Näin energiayhtiöt aikovat korvata ilmastonmuutosta kiihdyttävät polttoaineet – tarkoittaako muutos kaupunkilaisille isompaa lämmityslaskua?
 Mustat hiilikasat katoavat Helsingin kaupunkikuvasta – Hanasaaren voimalaitos suljetaan 2020-luvulla

Helsingin viimeinen kivihiililaitos sulkee ovensa ja Osmo Soininvaara iloitsee siitä: "30 vuotta sitten en olisi ollut näin toiveikas"


Summary: Vaikka kaupat ovat laajentaneet aukioloaan huomattavasti joulun alla, silti jouluruuan vilkkain ostopäivä on edelleen aatonaatto. Joko Kokkolan Prismassa on jouluruuhka?

Joulu on ruokakaupan pääsesonki.
 Moni kauppaketju pyrkii pitämään myymälänsä auki jouluviikolla mahdollisimman laajasti. Asiointitunteja on lisätty alku- ja loppupäähän.
 Esimerkiksi sata S-ryhmän ruokakauppaa on auki ympäri vuorokauden eri puolella maata. Keskossa puolestaan lähes jokainen kauppa on kasvattanut myös palvelutiskinsä aukioloaikoja.
 K-CItymarketissa Vantaalla kalatiski on viime joulun tapaan auki keskiviikkona ja torstaina kellon ympäri ja osassa K-Citymarketeissa ja K-Supermarketeissa eri puolilla maata puolille öin.
 – Laajalla aukiololla kaupoissa voidaan tasata asiakasvirtoja ja korona-aikana varmistaa myös terveysturvallinen asiointi, sanoo Päivittäistavarakauppa ry:n viestintäpäällikkö  Mari Mattila .
 Silti ruuhkia syntyy erityisesti aatonaattona, joka kaikesta huolimatta on säilyttänyt suosionsa joulun ruokahankintojen ostospäivänä.
 Mattilan mukaan tämä selittyy sillä, että jouluna nautitaan paljon tuoretuotteita, esimerkiksi kalaa, joka halutaan hankkia vasta viime hetkellä.
 Talouostutkimuksen Suomi Syö 2021 -tutkimuksen mukaan kuluttajat uskoivat, että koronakriisistä jää pysyviä vaikutuksia heidän ostotottumuksiinsa. Esimerkiksi  kaupassa käynti muulloin kuin ruuhka-aikana. Henrietta Hassinen / Yle
 Muita ostoksia on porrastettu pidemmälle ajalle, koska kuluttajat ovat tottuneet siihen, että kaupat ovat lähes aina auki.
 Myös korona on muuttanut ostoskäyttäytymistä. Asiakasvirrat ovat esimerkiksi HalpaHalli-ketjussa jakautuneet selvästi normaalia pidemmälle ajalle kahtena koronajouluna. Moni käy kaupassa silloin, kun ajattelee siellä olevan vähiten ruuhkaa.
 Keskossa arvellaan, että suurin tungos osuu tuttuun tapaan aatonaattona kello 14:n ja 18:n välille.
 – Ihmiset hyödyntävät monipuolisesti myös laajoja aukioloja eli asioivat silloin, kun heille itselle parhaiten sopii. Ympärivuorokautisesti palvelevat kauppamme painottuvat suurimpiin kaupunkeihin eli pääkaupunkiseudulle, Turkuun ja Tampereen seudulle, toteaa K-Citymarket-ketjun johtaja  Ari Sääksmäki .
 Kaupan laajat aukioloajat tarkoittavat, että kuluttajat voivat tehdä täydennysostoksia läpi joulun.
 – Tästä on suuri etu kaupan ruokahävikin välttämisessä sekä kaupassa että kotitalouksissa, sanoo Mattila.
 Joulupäivänä aukioloissa eniten poikkeuksia
 Jouluaattona lähes jokainen ruokakauppa on auki edes muutaman tunnin. Poikkeuksen tekee Tuurin kyläkauppa. Kyläkauppias  Vesa Keskinen  vaalii reippaasti yli 50 vuotista, isoisänsä  Toivon , aloittamaa perinnettä mielellään.
 – Haluamme palkita henkilökuntaamme omalla tavallamme eli niin, että he saavat rauhoittua joulunviettoon jo aattoaamusta lähtien, Keskinen sanoo.
 Kun joulu osuu viikonloppuun, yhä useampi tarttuu kaupassa valmiiseen tai puolivalmiiseen jouluherkkuun, koska jouluruuan valmistukseen ei olen niin paljon aikaa. Nella Nuora / Yle
 Huomattavasti enemmän aukiolovaihtelua on joulupäivänä. Esimerkiksi Lidl tarjoaa myymälätyöntekijöilleen silloin vapaapäivän viimevuotiseen malliin. Sama tilanne on Minimani-ketjussa ja osin myös S-ketjun kaupoissa.
 Pääkaupunkiseudulla HOK-Elannon alueella Prismat ovat auki, osa ympäri vuorokauden. Osuuskaupoilla ei ole valtakunnallista linjausta joulun aukioloajoista. Kokkolassa esimerkiksi on päädytty pitämään Prisma kiinni joulupäivänä
 Vasta vuonna 2018 sunnuntai-aukiolon käyttöön ottanut HalpaHalli-ketju on ollut perinteisesti joulupäivänä suljettu.
 – Haluamme rauhoittaa joulupäivän kaupallisilta kiireiltä henkilökunnaltamme ja asiakkailtamme. Tästä olemme saaneet aina kiitosta, toteaa varatoimitusjohtaja  Ari Isohella .
 Keskon Citymarketit puolestaan ovat koko maassa joulupäivänä auki. Tapaninpäivänä ainakin suuret kauppaketjujen ruokakaupat ovat taas jo auki lähes normaalisti.
 – Joulupäivä ja tapaninpäivä ovat hyviä myyntipäiviä, koska silloin asiakkailla on koko perheen kanssa aikaa lähteä ostoksille sulattelemaan kinkkua ja herkkuja, Vesa Keskinen toteaa.
 Isompia paketteja tänä jouluna?
 Kaupan ala odottaa myös toisesta koronajoulusta myynnillisesti hyvää, koska iso osa suomalaisista viettää tänäkin vuonna joulun kotimaassa.
 – Viime vuonna joulun alla arvioitiin, että kotimaahan jäi viettämään joulua jopa 300 000 ihmistä enemmän kuin tavallisesti. Luku antaa suuntaa myös tälle joululle ja tarkoittaa merkittävää lisäystä joulumyyntiin ja asiakasmääriin, toteaa Mari Mattila.
 Joululahjakauppaa on käyty jo useamman viikon ajan. Black Friday ja sen suosituimmat tuotteet viitoittivat jo tulevan joulun hittilahjoja.
 – Viime jouluna suomalaiset kokoontuivat aiempaa pienemmällä porukalla ja joululahjoja myös postitettiin. Tästä syystä lahjat olivat kooltaan pienempiä. Nyt uskomme, että lahjojen fyysinen koko kasvaa, kun useammat tapaavat taas kasvokkain, Ari Sääksmäki kertoo.
 Joulu näkyy ja helpottaa ruuhkia myös jatkuvasti kasvavassa ruoan verkkokaupassa. K-ryhmä saavutti esimerkiksi miljoonannen kotiinkuljetuksen rajan marraskuun lopulla 2021. Myös S-ryhmä on nostanut verkkokaupan kapasiteettia joluviikolle.
 Suurten kaupunkien yksittäisissä kaupoissa joulua edeltävän päivän toimitusajat alkavat jo olla varattuja.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun perjantaihin 24.12. kello 23:een saakka.

Ruokakaupoissa alkaa tänään vuoden vilkkain päivä, vaikka moni kauppa on auki myös pyhänä – seuraa suoraa lähetystä marketista kello 9.30


Summary: Pirkanmaan hyvinvointialueen henkilöstö voi joutua käyttämään vanhoja tietokoneita. Myös potilaiden sähköisissä palveluissa voidaan joutua nojaamaan nykyisiin kuntien ratkaisuihin, toisin kuin oli suunniteltu.

Pirkanmaan hyvinvointialue sai huomattavasti hakemaansa vähemmän valtionavustusta ICT-infrastruktuurin ja tietojärjestelmien muutoksiin. Päätös sai Pirkanmaan hillityn sote-muutosjohtajan  Jaakko Herralan  reagoimaan poikkeuksellisen voimakkaasti.
 – Harvoin käytän sanaa kriisin paikka. Nyt on näin!!! Herrala kirjoitti Twitterissä pian sosiaali- ja terveysministeriön päätöksen jälkeen.
 Herralan mukaan rahaa tuli vain kolmannes siitä, mitä Pirkanmaan hyvinvointialue tarvitsisi. Pirkanmaan saama summa on noin 14,3 miljoonaa euroa.
 Muutosjohtajan mukaan alueellisia eroja ei otettu huomioon. Tällä voi olla useita konkreettisia seurauksia Pirkanmaalla.
 – Jos tuota listaa katselee, että mitä jää tekemättä, niin se on huolestuttava. Listalla on aivan olennaisia asioita, Herrala sanoo Ylelle.
 Vanhoilla tietokoneilla jatketaan
 Rahavaje voi johtaa siihen, että vuoden 2023 alusta aloittavan hyvinvointialueen henkilöstölle ei saada uusia tietokoneita, vaan mennään vanhoilla. Voi olla myös, että hyvinvointialueen johtamiseen liittyvää tietoa, kuten tietoa taloudesta ja henkilöstöstä, ei pystytä keskittämään yhteen paikkaan. Tieto on elintärkeää, kun suunnitellaan hyvinvointialueen rahoitusta.
 Myöskään potilaiden sähköisiä palveluja ei välttämättä voida siirtää hyvinvointialueen palveluiksi, vaan niissäkin joudutaan nojaamaan kuntien vanhoihin sovelluksiin.
 Koko maassa avustusten määrä tässä kohtaa on noin 200 miljoonaa euroa.
 – Se on vaan liian pieni summa, Herrala sanoo.
 Pirkanmaan lisäksi päätös oli Herralan mukaan huono myös erityisesti Pohjois-Pohjanmaan, Varsinais-Suomen ja kenties myös Pohjois-Savon kannalta. Nämä alueet olisivat tarvinneet enemmän rahaa, koska niillä on eniten tietojärjestelmiä ja siksi eniten muutostöitä.
 Sosiaali- ja terveysministeriön mukaan avustusten ensisijaisena tavoite on varmistaa hyvinvointialueiden, Helsingin kaupungin ja HUS-yhtymän häiriötön toiminta sekä palvelujen jatkuvuus, kun sosiaali- ja terveydenhuolto ja pelastustoimen järjestämisvastuu siirtyy hyvinvointialueille vuodesta 2023 alkaen.
 Herrala toivoo, että ensi vuoden lisätalousarvioissa hyvinvointialueille tulisi lisää rahaa välttämättömiin muutostöihin.

Pirkanmaan hyvinvointialue sai vain kolmanneksen hakemistaan ICT-rahoista – sote-muutosjohtaja: "Kriisin paikka"


Summary: Kotitestien saatavuusongelmat näyttävät johtuvan siitä, että päivittäistavarakaupat ja apteekit aliarvioivat kysynnän kasvun.

Koronan pikatestejä sai alkuviikosta etsiä Helsingin keskustassa turhaan. Tokmanni, Yliopiston apteekki, Sokoksen S-Market, Postitalon K-Market ja Aleksanterinkadun Alepa myivät ei-oota.
 Haagan K-Marketissa tärppäsi, ja myyjä kehotti hamstraamaan vielä kun mahdollista. Testejä ei kuulemma ollut Keskon varastosta saatavilla.
 Apteekkariliitto ennakoi, että pikatestit saattavat loppua apteekeista vielä tänä vuonna. Farmaseuttisen johtajan  Charlotta Sandlerin  mukaan epidemian äkillinen kiihtyminen ja  viranomaisten suositus kotitestien käytöstä  räjäyttivät kysynnän parin viime viikon aikana.
 – Tällä viikolla saatavuusongelmat konkretisoituvat. Toimittajalla taitaa olla varaston pohja näkyvissä.
 Maahantuoja kuitenkin kertoo, että testejä on tulossa yllin kyllin.
 Tiistaina maahan lennätettiin taas miljoona kotitestiä
 Kotitestejä on useita, mutta ylivoimaisesti yleisin Suomessa myyty on Bosonin Kiinassa valmistama antigeenipikatesti. Sen merkittävin maahantuoja on Pamark Group.
 Joulukuun aikana yritys on tuonut Suomeen jo kolme miljoonaa kotitestiä.
 Edellinen miljoonan kappaleen erä lennätettiin tänne Finnairin siivin tiistaina. Ennen vuodenvaihdetta tulee vielä neljäs miljoonan satsi. Miljoonan viikkotahdilla on tarkoitus jatkaa myös tammikuun ajan.
 Maahantuontiyhtiö kertoo myyvänsä tämän kuun aikana tuotavat neljä miljoonaa testiä pääosin Suomeen.
 Miksi kauppojen hyllyt ovat silti tyhjiä? Onko jollakin tukkuliikkeellä testejä miljoonavarasto vai ovatko sairaanhoitopiirit tai suuryritykset hamstranneet ne omaan käyttöönsä?
 Vastaus on Pamark Groupin toimitusjohtaja  Minna Åman-Toivion  paljon arkisempi. Testit ovat matkalla maahantuonnista kaupan hyllyyn.
 – Suuri massa on satoina pieninä toimituksina logistiikassa: tullauksessa, huolinnassa, varastoinnissa, purussa, lavoituksessa, uudelleenpakkauksessa, kauppojen keskusvarastossa tai kauppiaiden varastoissa.
 Matka Finnairin rahtikoneen ruumasta kaupan hyllyyn on yllättävän pitkä.
 Saatavuusongelmat näyttävät johtuvan siitä, että päivittäistavarakaupat ja apteekit aliarvioivat kysynnän kasvun.
 Testejä saa kaupan hyllyiltä jatkossakin etsiä
 Tähän päivään mennessä S-ryhmän myymälöissä on myyty koko pandemian aikana 430 000 kotitestiä ja K-ryhmän liikkeissä vajaat 200 000.
 Viime viikolla S-ryhmä myi jopa 73 prosenttia enemmän testejä kuin edeltävällä viikolla. Yhtiö kertoo, että jos kysyntä jatkaa kasvuaan, hyllyt voivat olla jatkossakin tyhjiä.
 K-ryhmä kertoo, että kaikki mitä tulee varastoon, menee suoraan myyntiin.
 Suomen suurin apteekkialan toimija Yliopiston apteekki on koko pandemian aikana myynyt noin 100 000 testiä. Konserni odotti seuraavaa erää saapuvaksi keskiviikkona.
 Vaikka testejä onkin maassa runsaasti, kuluttaja joutuu edelleen hyppimään myymälästä toiseen löytääkseen apajille.
 Juttua varten haasteltiin myös Yliopiston Apteekin farmaseuttista johtajaa  Kati Vuorikallasta , K-ryhmän päivittäistavarakaupan johtajaa  Harri Hovia  ja SOK:n myyntipäällikkö  Juhani Haaraa .
 Voit keskustella aiheesta 24.12. klo 23 asti.

Koronan kotitestit on myyty loppuun, vaikka Suomeen lennätetään miljoona testiä viikossa – Yle selvitti, missä "kadonneet" tuotteet ovat


Summary: Olaf Scholzin Venäjä-lausunnot ovat olleet varovaisia. Saksalaistutkijan mukaan liittokanslerin linja on todennäköisesti lähellä Suomen Venäjä-politiikkaa.

BERLIINI  Saksan uusi hallitus oli ollut viikon virassa, kun se sai pöydälleen ensimmäisen diplomaattisen kriisin Venäjän kanssa.
 Viime viikolla berliiniläinen oikeusistuin  tuomitsi  venäläisen miehen elinkautiseen tšetšeenimiehen murhasta, joka tehtiin Berliinissä elokuussa 2019. Tekoa pidetään Venäjän valtiollisten toimijoiden tilaamana palkkamurhana.
 Tuomion jälkeen Saksa karkotti kaksi venäläisdiplomaattia, mihin Venäjä vastasi karkottamalla saksalaisdiplomaatteja.
 Uusi hallitus sai heti syliinsä myös Ukrainan kriisin. Venäjä on lietsonut sodan uhkaa Euroopassa, kun se on keskittänyt joukkojaan Ukrainan rajalle.
 Saksan ulkoministeri Annalena Baerbock kertoi venäläisdiplomaattien karkotuksista viime viikolla. Karkotukset liittyvät Berliinissä tehtyyn palkkamurhaan, jota pidetään Venäjän valtiollisten toimijoiden tilaamana. Hannibal Hanschke / AFP
 – Saksan ja Venäjän suhteet ovat ottaneet nyt uuden pohjakosketuksen, vaikka ne ovat olleet jo vuosia vaikeat, sanoo tunnettu saksalainen Venäjä-tutkija  Stefan Meister .
 Meisterin mukaan Venäjää ei kiinnosta parantaa suhteitaan Saksaan.
 Päinvastoin: Saksa on Venäjälle jopa päävastustaja Euroopassa. Tämä näkyy muun muassa siinä, että Saksa on venäläisten hakkerihyökkäysten ja disinformaation pääkohteita Euroopassa.
 – Jos Venäjän tavoite on horjuttaa uskoa liberaaliin demokratiaan, sen pitää horjuttaa Saksaa, Meister sanoo.
 Meister toimii ohjelmajohtajana ulkopoliittisessa tutkimuslaitoksessa DGAP:ssa ( Deutsche Gesellschaft für Auswärtige Politik ).
 Miten Saksan uusi johto aikoo sitten vastata Venäjän aiheuttamaan uhkaan? Se on vielä auki.
 Uusi liittokansleri on idänsuhteissa vielä kokematon
 Joulukuussa aloittanut liittokansleri  Olaf Scholz  on toistaiseksi ollut varovainen lausunnoissaan liittyen Venäjään. Hänen Venäjä-politiikastaan tiedetään vasta vähän.
 Tiistaina hän  puhui  ensimmäistä kertaa liittokanslerina puhelimessa Venäjän presidentin  Vladimir Putinin  kanssa. Esillä oli tilanne Ukrainan rajalla.
 Saksan johtajilla on ollut tapana käydä vuoropuhelua Venäjän kanssa erimielisyyksistä huolimatta. Edellinen liittokansleri  Angela Merkel  vieraili usein Moskovassa tapaamassa Putinia.
 Tutkijan mukaan Scholz on idänsuhteissa vielä kokematon. Hän vertaa tilannetta Suomeen.
 – Scholzilla ei yksinkertaisesti ole samaa osaamista ja kokemusta Venäjästä kuin Suomen johtavilla poliitikoilla, Meister sanoo.
 Scholz on antanut ymmärtää, että hän aikoo jatkaa aiempien sosiaalidemokraattisten liittokanslerien  Willy Brandtin  ja  Helmut Schmidtin  idänpolitiikkaa.
 Willy Brandt jäi historiaan liennytyspolitiikastaan ( Ostpolitik ) kylmän sodan aikana. Hän loi suhteita Neuvostoliittoon ja sosialistiblokkiin, kun Saksa oli jakautunut kahtia.
 Meisterin mukaan Scholzin linja on kuitenkin lähempänä Helmut Schmidtin perintöä. Schmidt jatkoi  Ostpolitikia  mutta teki hyvin selväksi, että Neuvostoliiton uhkaan pitää varautua sotilaallisesti.
 Schmidt salli ohjusten lisäämisen 1980-luvun alussa vastauksena Neuvostoliiton uudenlaisille keskimatkan ohjuksille.
 Tämä ajattelutapa osuu Meisterin mukaan lähelle Suomen Venäjä-politiikkaa: Suomi käy vuoropuhelua, mutta tekee samalla selväksi omat vaatimuksensa ja oman suvereeniutensa.
 Saksan hallituksessa on kaksi eri Venäjä-linjaa
 Vielä on auki, nouseeko Scholz yhtä vahvaksi ulkopoliittiseksi johtajaksi kuin edellinen liittokansleri Merkel oli. Uusi kunnianhimoinen ulkoministeri, vihreiden  Annalena Baerbock , voi myös kasvattaa vaikutusvaltaansa.
 Baerbock on Venäjän ja Kiinan suhteen selvästi tiukempi ja suorempi kuin Scholz.
 Scholzin edustamassa SPD:ssä on yhä  Ostpolitik -nostalgiaa ja halua normalisoida suhteet Venäjään sen sotilaallisesta uhittelusta huolimatta.
 Saksan edellinen demarikansleri  Gerhard Schröder  on läheisissä väleissä Putinin kanssa ja on edistänyt kiisteltyä Nord Stream 2 -kaasuputkihanketta Saksan ja Venäjän välillä.
 Vihreillä on puolestaan juuria Itä-Saksan demokratialiikkeessä. Vihreä puolue tuomitsee kovin sanoin Venäjän kansalaisyhteiskunnan sorron ja ihmisoikeusrikokset.
 Saksan vihreät on tuominnut kovasanaisesti Venäjän oikeudenkäynnin, jossa yritetään estää Memorial-ihmisoikeusjärjestön toiminta. Järjestön tukija osoitti mieltään Moskovassa oikeustalon edessä joulukuussa. Yuri Kochetkov / AOP
 Ulkoministeri Baerbock on arvostellut kovasanaisesti myös Nord Stream 2 -suurhanketta, kun taas Scholz on ottanut siihen kantaa epämääräisemmin.
 Yhdysvallat on jo väläyttänyt pakotteita Nord Stream 2 -hanketta kohtaan, jos Venäjä kiihdyttää sotatoimiaan Ukrainaa vastaan.
 Putki on jo valmis, ja sen täysi peruminen voi olla lakiteknisesti vaikeaa. Sen käyttöönotto saatetaan Meisterin mukaan kuitenkin tarvittaessa haudata loputtomiin viranomaisprosesseihin.
 Tällä hetkellä putken käyttöönotto on katkolla, sillä Saksa on keskeyttänyt sen sertifioinnin liittyen yhtiöjärjestelyihin.
 Nord Stream 2 -kaasuputki on rakennettu valmiiksi, mutta sen käyttöönotto on viivästynyt. John Macdougall / AFP
 Putin käyttää Euroopan valtatyhjiötä hyväkseen
 Ulkopoliittisen tutkimuslaitoksen ohjelmajohtaja Stefan Meister uskoo, että Venäjä ei suunnittelee suurta sotaoperaatiota Ukrainassa vaan yrittää hankkia neuvotteluasemia.
 Putinin hallinto pyrkii keikauttaman tilanteen niin, että lännen pitää yhtäkkiä pehmitellä Venäjää erilaisilla lupauksilla tilanteen rauhoittamiseksi.
 – Tässä Putin näyttää onnistuneen. Länsi ei ole valmis koviin sanktioihin, vaan sen sijaan keskustelemme nyt siitä, mitä meidän pitää antaa Venäjälle, jotta se lopettaisi, Meister sanoo.
 Ajankohta ei ole sattumaa: Euroopassa on ainakin hetkellinen valtatyhjiö.
 Saksassa vaihtui juuri hallitus, eikä uusi johto pysty vielä koviin päätöksiin. Ranskan presidentin  Emmanuel Macronin  huomio on presidentinvaaleissa, jotka pidetään reilun neljän kuukauden kuluttua.
 Yhdysvaltain presidentti  Joe Biden  on puolestaan kiireinen kotimaan ongelmien kanssa. Biden suostui jo videopuheluun Putinin kanssa, mitä Meister pitää erävoittona Putinille.
 Venäjä vaatii nyt Eurooppaan uusia turvatakuita – joista päättäisivät Venäjä ja Yhdysvallat.
 Viime perjantaina Venäjän ulkoministeriö julkaisi  ehdotuksen , jonka mukaan Yhdysvaltojen pitää estää Naton itälaajeneminen ja entisten neuvostotasavaltojen liittyminen sotilasliittoon. Vaatimuksen on tulkittu tarkoittavan erityisesti Ukrainaa ja Georgiaa.
 Putinin kova vaatimus on herättänyt Meisterin mukaan Saksassa vain hämmentävän vähän keskustelua.
 Suomen ja Ruotsin huoli Venäjän aikeista on hänen mukaansa ymmärrettävä.
 – Jos Putin saa Naton suostumaan vaatimukseen, molemmista maista tulisi osa Venäjän vaikutuspiiriä, ja sitä on täysin mahdoton hyväksyä, Meister sanoo.
 Yhdysvallat on jo  torjunut  Venäjän vaatimuksen keskustella turvatakuista ilman Euroopan maita.
 Paneeko Saksan uusi johto Putinille kampoihin? Voit keskustella aiheesta lauantaihin 25. joulukuuta kello 23 saakka.
 Lue lisää:
 Saksan uusi hallitussopimus mainitsee Xinjiangin ihmisoikeusloukkaukset, mutta politiikka Kiinaa ja Venäjää kohtaan ei ehkä olennaisesti kovene
 Kirjeenvaihtajalta: Feminististä ulkopolitiikkaa, kannabis kauppoihin ja äänestysiäksi 16 vuotta – peruskonservatiivinen Saksa on uuden edessä

Saksan uusi hallitus sai heti pöydälleen kriisin Venäjän kanssa – Merkelin seuraaja Scholz on idänsuhteissa Suomen johtoa kokemattomampi, sanoo tutkija


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet lyhyesti.

Jouluna saa tavata pappaa tai mummia hoivakodeissa, pikatestiä suositellaan
 Koronarajoitukset kiristyvät, mutta  hoivakoteihin vierailijat ovat jouluna tervetulleita , kunhan on varovainen. Ohjeistukset vaihtelevat kunnasta ja hoivakodista toiseen. Esimerkiksi Helsingissä tapaamiset tulee sopia etukäteen. Vantaalla tapaamiset ohjataan yhteisistä tiloista omiin huoneisiin. Turussa joulun yhteislaulutilaisuudet on peruttu.
 Somessa tapahtuva seksuaaliväkivalta ja -häirintä voi olla yhtä traumatisoivaa kuin kasvotusten tapahtuva
 Ihminen voi traumatisoitua, kun tapahtuu jotain ennakoimatonta, joka ylittää sietokynnyksen rajan. Tällöin ihminen voi kokea, ettei selviä tapahtuneesta. Antti Eintola / Yle
 Osa ihmisistä voi ohittaa somessa ruudulle lävähtävän asiattoman kuvan olankohautuksella, mutta toisille se on paljon isompi asia ja  saattaa vaikuttaa jopa ihmisen perusturvallisuuden tunteeseen . Seksuaalihäirintää tapahtuu paljon ja yhä nuoremmille. Seksuaalirikoslainsäädännön kokonaisuudistus on parhaillaan käynnissä ja osana sitä pohditaan esimerkiksi asiattomien kuvien lähettämisen rangaistavuutta.
 Merkelin seuraaja Scholz on Venäjän-suhteissa Suomen johtoa kokemattomampi, sanoo saksalaistutkija
 Saksan liittokansleri Olaf Scholz on Euroopassa merkittävä ulkopoliittinen vallankäyttäjä. Hänen Venäjä-politiikastaan tiedetään vasta vähän. Bernd Von Jutrczenka / DPA
 Saksan uusi hallitus sai heti pöydälleen diplomaattisen kriisin Venäjän kanssa. Liittokansleri  Olaf Scholzin  lausunnot liittyen Venäjän uhitteluun ovat olleet tähän varovaisia. Tutkijan mukaan  Scholzin linja on todennäköisesti lähellä Suomea .
 Lunta tulee laajalti ja ajokeli on huono
 Yle
 Tänään jouluaaton aattona pohjoisesta leviää koko maahan lumisateita. Sää lauhtuu väliaikaisesti huomattavasti lumisateiden ja runsaamman pilvisyyden myötä. Etelässä lämpötila nousee jopa lähelle nollaa. Ajokeli on laajalti huono lauhtumisen, lumisateiden ja pöllyävän lumen vuoksi. Lumisateiden jälkipuolella pohjoisesta virtaa koko maahan jouluksi kylmempää ilmaa.
 Voit lukea lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Hoivakoteihin pääsee jouluna | Somehäirintä voi olla traumatisoivaa | Saksan linja Venäjää kohtaan todennäköisesti lähellä Suomea


Summary: Tavara ja kuluttaminen täyttävät elämämme vaikka vähemmän voisi olla enemmän, kirjoittaa Joona.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Kuuntele kolumneja Yle Areenassa
 Kuluneet pari vuotta ovat antaneet aikaa siivota kotinurkkia. Kierrätysasemilla on saanut jonottaa vuoroaan päästäkseen lajittelemaan jätteitä, tai siis käyttökelpoista materiaalia.
 Tilaltamme on lähtenyt kiertoon remontointi- ja purkujätteitä, vanhoja sähkötarvikkeita ja parikymmentä tonnia romurautaa. Siis oikeasti romua, tarverautaa ja vanhoja koneita jäi vielä moninverroin.
 Vanhassa mainoksessa kaksi rouvaa kohtaa kierrätyspisteellä ja toinen kysyy, mitä toinen aikoo jättää lapsille perinnöksi? “En mitään”, vastaa rouva ja ja tuuppaa materiaalit laatikkoon.
 Suuri sotienjälkeinen ikäluokka on kuolinsiivousiässä  ja joutuu pohtimaan tätä kysymystä huolella. Niukkuudessa eläneiltä sukupolvilta peritty kaiken säästäminen ja hamstraaminen on täyttänyt nurkat käyttökelpoisella materiaalilla, jolle ei vaan ole ollut käyttöä viimeiseen viiteenkymmeneen vuoteen. Paljon on silkkaa roskaakin.
 On myös ostettu, kun on halvalla saatu. Suvuissa kulkeneissa kiinteistöissä voi olla säilöttynä sukupolvien sedimentit tulevaisuuden arkeologien rapsuteltaviksi.
 Olenkin ottanut ohjenuorakseni säästää ja hankkia vain tavaraa, jolle on tarve.
 Itse olen perinyt säästeliäisyyden, ja paljon uudelleenkäytettävää materiaalia. Käyttökelpoisen tavaran, ruuasta puhumattakaan, hukkaan heittäminen tuntuu irvokkaalta, mutta tasapaino on herkkä.
 Olenkin ottanut ohjenuorakseni säästää ja hankkia vain tavaraa, jolle on tarve. Sille pitää olla käyttökohde heti tai korkeintaan kahden vuoden aikajänteellä. Tavaralle on myös oltava, tai luotava, varastossa nimikoitu paikka. Rytökasoja ei suvaita. On paljon levollisempaa, kun paikat ovat täynnä omia huolella valittuja aarteita, kuin jonkun toisen romua.
 Tarvitsenko tätä laitetta nyt oikeasti?
 Tavaran määrä ja uuden hankkiminen  jopa ahdistaa. Tarvitsenko tätä laitetta nyt oikeasti? Pärjäänkö vielä vanhalla vai jopa ilman? Mitä tyhjiötä tämänkin ostamisella yritän nyt täyttää?
 Eikä edes se, että tarvitsen jotakin työssäni ole mikään selitys. Maatalouskoneistakin lähes kaikki on tilallamme hankittu käytettynä ja ne ovat yhteiskäytössä useamman tilan kanssa.
 Nyt tarmokkaimmassa työiässä oleva sukupolvi  joutuu kysymään itseltään minkälaisen ympäristön he jättävät lapsilleen perinnöksi?
 Jälleenrakennushengessä on aikoinaan valjastettu kosket, ojitettu suot, raivattu lehdot ja hakattu luonnonmetsät. Silloin tarkoitus pyhitti keinot – jos edes ymmärrettiin, mitä oltiin tekemässä.
 Nyt kun tavoitteena on useimmiten tuottaa voittoa harvoille, on pyhyys kaikonnut – ja monille pyhät paikat siinä samalla.
 Onko luonnonvarojen voimakasta hyödyntämistä tarpeen vielä jatkaa vai onko jo saavutettu riittävä elintaso, jotta suuntaa voisi muuttaa? Emme mielestäni saisi kustantaa omaa hyvinvointiamme muiden lajien kärsimyksellä ja kuolemalla – lajitovereista puhumattakaan.
 Joku voisi kysyä, kuinka paljon on riittävästi luonnon monimuotoisuutta? Minä kysyn, kuinka paljon on riittävästi hyvinvointia tai voittoa?
 Tilastokeskuksen mukaan ihmisten kokema hyvinvointi on saavuttanut lakipisteensä 80-luvun lopulla . Kulutusmittareilla sen voisi tulkita kääntyneen pahoinvoinniksi sen jälkeen.
 Hyvinvointi ei tietenkään jakaudu tasaisesti, mikä on suuri ongelma. Sen että jollain olisi varaa vähempään, tulisi mahdollistaa jollekin toiselle enemmän. Elämmehän rajallisessa maailmassa.
 Paljon on kyse olemisen merkityksestä  ja kulttuurissamme työ on siinä keskeisessä roolissa. Jos työ ei tunnu merkitykselliseltä, on helppo etsiä merkitystä tavarasta ja kuluttamisesta.
 Työ tulisi mielestäni määritellä yhteiskunnassamme uudelleen. Se, että huolehtii omista tai läheistensä perustarpeista, lämmöstä, ruuasta ja suojasta, kaipaisi tunnustuksen sosiaaliturvajärjestelmässämme.
 En väheksy aiempien sukupolvien saavutuksia hyvinvointimme eteen, mutta ehkä menestystä mitataan vielä joskus materian tai tittelien sijaan sillä, kuinka vähän on onnistunut heikentämään seuraavilta sukupolvilta lainaamaansa ympäristöä.
 Oma tekemiseni tuntuu välillä  muiden jälkien siivoamiselta.
 Peltomaan rakenteen korjaaminen, monimuotoisuuden lisääminen, hiilivarastojen kasvattaminen ja ravinteiden kierrättäminen olisi ollut tarpeetonta vielä sata vuotta sitten.
 Tekisin mieluusti itseni tarpeettomaksi näissä tehtävissä. Kun jäljet on siivottu, odotankin innolla aikaa, kun pääsen luomaan jotain uutta. Tai ehkä se onkin aika jolloin ainoat jälkeni ympäristöön jäävät latuina hankeen tai melan pistoina virtaavaan veteen.
 Juuso Joona
 Kirjoittaja on joutsenolainen maanviljelijä, joka kierrättää ja käyttää loppuun.
 Kolumnista voi keskustella 24.12. klo 23.00 saakka.

Juuso Joonan kolumni: Mitä aiot jättää perinnöksi?


Dick picit, ahdistelevat kommentit ja yllyttäminen seksuaalisiin tekoihin videon välityksellä.
 Edellä mainitut asiat ovat hyvin yleisiä esimerkkejä somen kautta tapahtuvia seksuaalihäirinnän ja -väkivallan esimerkkejä. Ne voivat olla yhtä traumatisoivia kuin kasvotusten tapahtuva seksuaalisuuteen kohdistuva häirintä ja väkivalta.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen erityisasiantuntija, Seri-tukikeskusten koordinoija ja seksuaalikasvattaja  Katriina Bildjuschkin  kertoo, että traumatisoituminen on hyvin yksilöllistä.
 Osa ihmisistä voi ohittaa ruudulle lävähtävän dick picin, eli peniskuvan olankohautuksella ja ehkä poistaa seuraajistaan henkilön, joka kuvan on ladannut. Toisille se on paljon isompi asia ja saattaa vaikuttaa jopa ihmisen perusturvallisuuden tunteeseen.
 – Meillä jokaisella on omanlainen perusluonne, erilainen elämän historia ja henkinen kapasiteetti. Voi siis olla, että joku traumatisoituu somessa kokemastaan tai näkemästään ihan yhtä paljon kuin jos hänelle tehtäisiin fyysisesti jotain, Bildjuschkin sanoo.
 Asian allekirjoittaa myös Setlementti Tampereen Väkivalta- ja kriisityön yksikönjohtaja  Satu Hintikka .
 – Vaikka häirintä jäisi vain digimaailmaan, voi trauma olla sama kuin että olisi tapahtunut vääränlaista koskettelua ja jopa yhdyntä.
 Somessa tapahtuva häirintä nousussa
 Monelle oma some on turvallinen paikka: sinne jaetaan kuvia, videoita ja ajatuksia.
 Useat somekanavat voi rajata niin, ettei seuraamaan pääse, ellei tilin ylläpitäjä ole hyväksynyt kaveri- tai seuraajapyyntöä. Silloin seksuaalisen häirinnän ja väkivallan kohtaaminen siellä voi tuntua entistä ahdistavammalta.
 – Totta kai se tuntuu pahalle, koska itsensä hyväksymänsä seuraaja on tunkeutunut turvalliseen tilaa, Katriina Bildjuschkin kertoo.
 Muun muassa Instagram, Tiktok ja Tinder ovat tyypillisiä somekanavia, joissa voi kohdata seksuaalihäirintää. Antti Eintola / Yle
 On vaikeaa arvioida, kuinka paljon suomalaiset vastaanottavat tahtomattaan seksuaalissävytteisiä kuvia, sillä se on laajalti piilorikollisuutta.
 Jotain viitteitä asiasta kuitenkin on.
 Tuorein  kouluterveyskysely  paljasti, että teini-ikäisten tyttöjen ja nuorten naisten seksuaalinen häirintä on lisääntynyt hälyttävästi. Peräti puolet lukioikäisistä tytöistä kertoo kokeneensa häirintää viimeisen vuoden aikana.
 Yleisintä häirintä on netissä. Aina se ei kuitenkaan jää pelkkien viestien tasolle, vaan joissain tapauksissa ahdistelija pyrkii saamaan myös kontaktin.
 Pelastakaa lapset ry julkaisi keväällä  selvityksen , jota varten tehtyyn verkkokyselyyn vastasi noin 1700 lasta. Vastaajista noin 90 prosenttia oli saanut seksuaalissävytteisiä viestejä aikuiselta. Alastonkuvia aikuiselta oli vastaanottanut lähes 80 prosenttia vastaajista.
 – Jos lapsi tai nuori saadaan manipuloitua toimintaan, mikä on hänen kehitykselleen haitallista, se voi aiheuttaa ihan samanlaisen trauman kuin fyysinen kajoaminen, Satu Hintikka kertoo.
 Vaikka häirintä on lisääntynyt etenkin nuorten kohdalla, se ei tarkoita, etteikö minkä tahansa ikäinen henkilö voisi traumatisoitua somessa kohtaamistaan asioista.
 Laki laahaa perässä
 Moni voi ajatella, ettei netin kautta lähetettyjen kuvien tai tekstien kautta voi traumatisoitua. THL:n Katriina Bildjuschkin mukaan tämä näkyy myös Suomen seksuaalirikoslainsäädännössä.
 – Lainsäädäntö seksuaalirikoksissa lähtee siitä, että on pitänyt tapahtua jotain esimerkiksi koskettelua tai muuta fyysistä.
 Seksuaalirikoslainsäädännön kokonaisuudistus on parhaillaan käynnissä ja osana sitä pohditaan esimerkiksi asiattomien kuvien lähettämisen rangaistavuutta.
 Tällä hetkellä tällaisen kuvan lähettäminen voidaan joissain olosuhteissa tuomita kunnianloukkauksena, jos teko halventaa toista. Jos kuva lähetetään alle 16-vuotiaalle, teko voidaan tuomia lapsen seksuaalisena hyväksikäyttönä.
 Somessa tyttöjä häiritsevät useimmiten nuorehkot aikuiset miehet, kun taas poikia häiritsevät toiset pojat. Kaikkein haavoittuvimmassa asemassa ovat muunsukupuoliseksi identifioituvat nuoret. Antti Eintola / Yle
 Muutoksen myötä teon rangaistavuus kovenisi. Kunnianloukkauksesta voi saada sakon, seksuaalisesta ahdistelusta enimmillään kuusi kuukautta vankeutta.
 Asiantuntijat toivovat uuteen lainsäädäntöön tiukennuksia verkon kautta tapahtuvaan häirintään ja väkivaltaan.
 – Moni meistä tietää sen epämiellyttävän tunteen, kun myöhään yksin kotiin mennessä joutuu kävelemään kadunpätkän, jolla ei ole ketään. Jatkossa myös laissa pitää alkaa tunnistamaan, että netti on tällaisia kadunpätkiä täynnä, Bildjuschkin sanoo.
 Vaikka laki on puutteellinen, on yksi asia varmaa: seksuaalihäirinnästä ja väkivallasta voi toipua.
 Jos olet kokenut seksuaalihäirintää tai -väkivaltaa, voit olla yhteydessä  oman alueesi Tyttöjen Taloon ,  Raiskauskriisikeskus Tukinaiseen ,  Rikosuhripäivystykseen  tai  Nollalinjaan .
 Juttua varten on haastateltu myös Tampereen Tyttöjen Talon seksuaaliväkivaltatyöntekijä   Sini-Satu Kuninkalaa .
 Millaisia ajatuksia juttu herätti? Keskustele aiheesta perjantaihin kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Loppu "kalukuville"? Oikeusministeriö esittää, että roisien kuvien lähettäminen voisi jatkossa olla seksuaalirikos
 Yle selvitti: Lasten seksuaalinen hyväksikäyttö somessa on hälyttävän yleistä – mitä se tarkoittaa ja miten ongelmaa voidaan torjua?
 Ihailun hakeminen kuuluu nuoren kasvuun – tytöt ja nuoret naiset eivät ole somessa tyrkyllä aikuisille ja siksi häirintään pitää puuttua

Somessa tapahtuva seksuaalihäirintä voi olla yhtä traumatisoivaa kuin fyysisesti tehty – silti keinot puuttua siihen ovat heikot


Summary: Läheisiä saa – ja geriatrin mukaan pitääkin – käydä tapaamassa hoivakodeissa, vaikka koronarajoitukset kiristyvät. Kysyimme vanhuspalvelujen johtajilta eri puolelta Suomea, mitä ennen käyntiä tulee ottaa huomioon.

Helsinkiläinen  Marita Bärlund  on asunut omassa asunnossaan Helsingin Kannelmäessä Rumpupolun palvelutalossa 18 vuotta. Viime vuosi oli yksi raskaimmista. Bärlund myöntää, että välillä on ollut yksinäistä.
 – Koronavirus on vaikuttanut ihan kaikkiin. On vain tämä sisällä olo, se on kurjaa, Bärlund kertoo.
 Pahin oli vuoden 2020 kevät. Silloin meni kuukausia ilman, että sai tavata läheisiä, ja ylipäänsä ketään.
 – Monta kertaa päivässä puhuttiin toki puhelimessa, kertoo Bärlundin luona vieraileva tytär  Eija Bärlund-Toivonen .
 Tänä jouluna vierailijat ovat tervetulleita. Läheisiä saa tulla tapaamaan, kunhan on varovainen, kerrotaan suurimpien kaupunkien hoito- ja hoivakodeista eri puolella Suomea.
 Yle kysyi asiaa myös suurimmilta hoivayrityksiltä Esperi Carelta, Mehiläiseltä ja Attendolta. Vierailijoille näytetään vihreää valoa, kunhan turvallisuudesta huolehditaan.
 Ohjeistukset vaihtelevat kunnasta ja hoivakodista toiseen. Esimerkiksi Helsingissä tapaamiset tulee sopia etukäteen. Vantaalla tapaamiset ohjataan yhteisistä tiloista omiin huoneisiin, Turussa joulun yhteislaulutilaisuudet on peruttu.
 Eija Bärlund-Toivonen kertoo, että tänä jouluna mummin luona syödään jouluaattona lounas, ja joulupäivänä pidetään pienet joulukahvikekkerit.
 Tänä jouluna mummin luona syödään jouluaattona lounas, ja joulupäivänä pidetään pienet joulukahvikekkerit, kertoo Marita Bärlundin tytär Eija Bärlund-Toivonen. Viime vuosi tiukkoine koronarajoituksineen oli Bärlundille raskas. Silja Viitala / Yle
 Näin hoivakodeista vastataan: Muista maski, pese kädet
 Vanhuksia voi ja saa tulla katsomaan, mutta vieraan on oltava tarkkana turvavälien ja käsihygienian kanssa. Maskit pitää ottaa mukaan ja vierailulle voi tulla vain täysin terveenä. Jos nuhaoireita tai muita hengitystieoireita on, vierailu pitää jättää väliin.
 Näin voi tiivistää Helsingin, Turun, Oulun ja Vantaan kaupunkien ohjeet joulunajan vierailuihin.
 Turussa kaikkien hoito- ja hoivakotien asukkaat ovat saaneet kolmannen koronarokotteen, kertoo kaupungin vanhus- ja vammaispalvelujen palvelualuejohtaja  Sari Ahonen .
 Käymään saa tulla, mutta yleisötilaisuudet ja kaikki yhteislaulutilaisuudet on peruttu.
 – Vierailijoita kehotetaan lisäksi tekemään kotitesti ennen vierailua ja noudattamaan yksikössä henkilökunnan ohjeistuksia, Ahonen sanoo.
 Vantaan kaupunki on kertonut ohjeistuksesta läheiskirjeissä.
 – Vierailuja ei suositella tapahtuvaksi yleisissä tiloissa, vaan ensisijaisesti asukkaan omassa huoneessa tai asunnossa, vastaa Vantaan vanhus- ja vammaispalvelujen johtaja  Minna Lahnalampi-Lahtinen .
 Kevään 2020 tiukat vierailukiellot ovat historiaa. Nyt ymmäretään, että koko elämä ei ole epidemiaa ja riskien minimointia.
 Kaikki ei ole epidemiaa ja riskien minimointia. Mitä lähempänä elämän lopputaivalta ollaan, sitä tärkeämpää inhimilliset näkökohdat on ottaa huomioon  Jorma Mäkitalo
 Tartuntatilanne voi muuttua, kerro käynnistä etukäteen
 Helsingissä kaikille vierailijoille annetaan maski, jota on käytettävä koko vierailun ajan.
 – Vierailijoiden määrää tai vierailun kestoa ei ole rajoitettu. Vierailuja voi olla useampia samana päivänä. Vierailulle ei saa tulla karanteenin tai omaehtoisen karanteenin aikana, eikä silloin, mikäli vierailijalla on pienimpiäkään koronavirusinfektioon sopivia oireita, sanoo Helsingin sairaalan johtajalääkäri  Laura Pikkarainen .
 Sama linjaus on useassa hoiva-alan yrityksessä: lähtökohtaisesti käynnit ovat sallittuja, ellei paikallinen tartuntatautiviranomainen niitä erikseen kiellä.
 Tartuntatilanne voi kuitenkin pahentua nopeasti paikallisestikin. Siksi ennen vierailua kannattaa olla yhteydessä henkilökuntaan.
 – Koska alueellinen turvallisuustilanne voi muuttua hyvinkin nopeasti, ja viranomaiset voivat asettaa erityisiä rajoituksia tai ehtoja vierailulle, niistä tulee aina ilmoittaa kotiin etukäteen. Näin henkilöstömme voi tarkentaa vierailuja koskevaa ohjeistusta kotikohtaisesti, Esperi Caren laatujohtaja  Eeva Ketola .
 Elämän lopputaipaleella kaikki ei ole "pelkkää epidemiaa"
 Oulussa koronatilanne on ollut loppuvuodesta huono. Myös useissa hoivakodeissa on viime 2–3 viikon aikana ollut lyhyitä tartuntaketjuja ja altistumisia.
 Oulussa kehotetaan lähtökohtaisesti välttämään vierailuja mahdollisuuksien mukaan. Läheiset voivat tulla käymään – mieluiten pienellä porukalla, turvavälein ja maskin kanssa.
 Lisäksi vierailuja kehotetaan välttämään 10 päivää korkean riskin ulkomaanmatkan tai yleisötapahtuman jälkeen.
 – Saa tulla, mutta harkintaa käyttäen, summaa Oulun kaupungin terveysjohtaja  Jorma Mäkitalo .
 Mäkitalo huomauttaa, että nyt osataan viime vuoteen verrattuna ymmärtää paremmin, miten iso merkitys vierailuilla ja omaisten tapaamisella voi ikäihmisille olla.
 – Kaikki ei ole pelkkää epidemiaa ja riskien minimointia. Mitä lähempänä elämän lopputaivalta ollaan, sitä tärkeämpää inhimilliset näkökohdat on ottaa huomioon, Mäkitalo lisää.
 Geriatri patistaa olemaan lähellä
 Korona-aika on romauttanut monen vanhuksen kunnon, koska ilman omaisten käyntejä jumppa ja kävelyt ovat jääneet väliin, sanoo geriatrian erikoislääkäri  Tiina Harjulehto .
 Harjulehto kehottaa ihmisiä ottamaan rokotukset ja käymään vasta sen jälkeen vanhusten luona. Yksinäisyys tekee ihmisestä alavireisen.
 – Uskon, että vierailut voidaan toteuttaa täysin turvallisesti, varsinkin kun vierailija on terve. Pikatestejä pidetään luotettavina, niitä kannattaa tehdä.
 Harjulehto antaa moitteita siitä, että koronarajoituksia on tehty erikoissairaanhoidon ehdoilla. Lieveilmiöt ovat rajuja: vanhusten lisäksi osa nuorista voi huonosti. Hän kertoo, miten osa vanhuksista sanoo mieluummin halaavansa lapsenlapsia kuin välttelevänsä koronariskiä.
 – Kannustaisin kaikkia, jotka ovat terveitä käymään hoivakodeissa, käymään vanhuksen luona ja olemaan hänen lähellään. Moni vanhuksista itse haluaa tavata ja jopa viis veisaa koronan riskeistä, Harjulehto sanoo.
 Huomenna jouluaattona perhekunta lounastaa mummin eli Marita Bärlundin luona. Silja Viitala / Yle
 Viime jouluun verrattuna on tapahtunut iso muutos, kun valtaosa ihmisistä – hoitajista ja asukkaista – on saanut rokotukset.
 Tämän arvioidaan helpottavan joulua hoivakodeissa.
 Helsingin hoivakodeissa oli syys–lokakuussa useita tartuntaketjuja. Kolmannen rokoteannoksen antamisen jälkeen tilanne on johtajalääkäri Laura Pikkaraisen mukaan selvästi parempi.
 – Rokotukset suojaavat ikäihmisiä. On todella tärkeää, että myös heidän lähipiirinsä ja ikäihmisiä hoitavat ammattilaiset ovat suojattuja itse, Pikkarainen sanoo.
 – Vaikuttaa siltä, että rokotteiden vuoksi tauti sairastetaan lievempänä, eivätkä tartunnat myöskään leviä niin herkästi hoivayksiköissä. Toki omikronin vaikutusta ei vielä ole nähtävissä, palvelualuejohtaja Sari Ahonen Turusta sanoo.
 Tosin kaikilla ei rokotuksia ole, muistuttaa Oulun terveysjohtaja Jorma Mäkitalo.
 – Tilanne on viime vuotta parempi, mutta varovaisuutta on syytä noudattaa, etenkin mikäli vierailija ei ole rokotetta ottanut, tai asukas ei ole voinut sitä ottaa.

Jouluna saa tavata pappaa tai mummia hoivakodeissa, pikatestiä suositellaan – "Elämä ei ole epidemiaa ja riskien minimointia"


Elintarvikkeiden, juomien ja tupakan vähittäiskauppa

Joulunpyhillä on vaikutuksia moniin palveluihin, kuten kauppojen ja joukkoliikenteen aikatauluihin.
 Ruokakauppojen aukioloajoissa on alueellisia ja kaupparyhmäkohtaisia eroja. Esimerkiksi S-ryhmä ilmoittaa verkkosivuillaan, että yli sata ryhmän ruokakauppaa ympäri Suomen palvelee joulun alla ympäri vuorokauden.
 Keskon päivittäistavarakauppojen aukioloajoissa on paikkakuntakohtaisia eroja. Joulunaluspäivinä joissakin K-Citymarketeissa ja K-Supermarketeissa palvelutiskit ovat auki puoleenyöhön asti.
 Keskon tiedotteen mukaan joulunajan vilkkain kauppa-aika on aatonaattona torstaina eli 23. joulukuuta iltapäivällä yhden ja kolmen välillä.
 Lidlin myymälät palvelevat jouluaattona aamukahdeksasta iltapäivään neljään. Tapaninpäivänä kaikki myymälät ovat verkkosivujen mukaan suljettuina.
 Verkkokaupassa ruokaa myyvien kauppojen viesti asiakkaille on se, että kotiinkuljetus- tai noutoaikoja jouluviikolle toivottiin jo hyvissä ajoin ennen joulua.
 Alkot sulkevat ovensa aattona kello 12
 Alkon myymälät ovat torstaina avoinna 9-21 ja jouluaattona aamuyhdeksästä puoleenpäivään asti. Joulu- ja tapaninpäivänä myymälät ovat kiinni.
 Maanteiden varsilla sijaitsevien liikenneasemien aukioloajat vaihtelevat. Esimerkiksi S-ryhmän ABC-asemien ja Nesteen K-asemien verkostoissa on myös ympäri vuorokauden palvelevia asemia.
 VR:n junat kulkevat aatonaattona perjantaiaikataulujen mukaisesti. Jouluaattona aamupäivällä junaliikenne kulkee lauantain aikatauluilla. Iltapäivällä junaliikenteen vuorot harvenevat ja päättyvät iltakuudelta. Joulupäivänä on voimassa harvennetun sunnuntailiikenteen aikataulut. Tapaninpäivänä junat liikennöivät pääasiassa sunnuntaiaikataulujen mukaan joitain poikkeuksia lukuun ottamatta.
 Operaatio Lumihiutale auttaa maanteillä
 Posteista valtaosa on nykyisin kauppojen ja muiden liikeyritysten ylläpitämiä, ja ne palvelevat joulun aikaan omien aukioloaikojensa mukaan.
 Kaukoliikenteen linja-autoliikenne harvenee joulun seutuna. Joulun ja vuodenvaihteen pyhät aiheuttavat poikkeuksia bussiliikenteen aikatauluissa. Lisätietoja löytyy esimerkiksi Matkahuollon sivuilta ja liikennöitsijöiden omilta sivuilta.
 Maanteillä pulaan joutuvia auttava Autoliiton Lumihiutale-kampanja järjestetään 53. kerran. Ongelmatilanteissa voi soittaa numeroon 0200 8080 tai käyttää Autoliiton mobiilisovellusta.

Osa ruokakaupoista palvelee yön yli – vilkkainta kaupoissa arvioidaan olevan torstaina iltapäivällä


Summary: "Yliopisto väittää puolustavansa akateemista vapautta, mutta se ei edes pysty säilyttämään historiallista muistomerkkiä", kommentoi eräs opiskelija.

Tiananmenin verilöylyn uhrien muistomerkki on viety pois Hongkongin vanhimman yliopiston kampusalueelta. Kahdeksanmetrinen muistomerkki pystytettiin kampukselle 24 vuotta sitten.
 Yliopiston mukana päätös veistoksen poistamisesta tehtiin perustuen ”ulkopuolisen tahon oikeudelliseen neuvontaan ja riskiarvioon, jossa tarkasteltiin yliopiston parasta etua."
 Tanskalaisen kuvanveistäjän  Jens Galschiøtin   Häpeäpylväs -veistos on viimeisiä Hongkongissa jäljellä olevia muistomerkkejä Pekingissä Tiananmenin aukiolla tapahtuneesta verilöylystä vuonna 1989.
 Veistoksen poistamista ryhdyttiin epäilemään jo aiemmin keskiviikkona, kun vartijat saapuivat kampukselle ja peittivät veistoksen kankailla ja asettivat sen ympärille esteitä. Paikalla olijoita kiellettiin kuvamaasta tilannetta. Myöhään illalla paikalta kuului työkoneiden ääniä.
 – On pelkurimaista yliopistolta ryhtyä tähän [veistoksen poistamiseen] keskellä yötä. Yliopisto väittää puolustavansa akateemista vapautta, mutta se ei edes pysty säilyttämään historiallista muistomerkkiä, kommentoi 19-vuotias opiskelija uutistoimisto Reutersille.
 Kuvanveistäjä olisi itse halunnut hakea veistoksen
 Veistoksen tekijä Jens Galschiøt kertoi  The Guardian-lehdelle  olevansa tapahtumien kulusta järkyttynyt ja surullinen.
 – Pyysin yliopistolta, että he antaisivat minun hakea sen henkilökohtaisesti pois, mutta en saanut mitään vastausta. Jos he tuhoavat teokseni, aion hakea korvausta, sanoo Galschiøt .
 Lisäksi hän kertoo vaativansa, että teoksen jäljelle jääneet osat palautetaan Tanskaan.
 – Kyse on minun henkilökohtaisesta omaisuudesta. Hongkongin lain mukaan viranomaiset eivät voi tällä tavoin tuhota yksityisomaisuutta.
 Satoja tai tuhansia ihmisiä kuoli, kun kommunistipuolue lähetti armeijan hajottamaan mielenosoitukset Tiananmenilla eli Taivaallisen rauhan aukiolla Pekingissä 3.–4. kesäkuuta 1989. Eräiden arvioiden mukaan kuolonuhreja oli jopa noin 3 000.
 Aihe on vaiettu tabu Kiinassa. Sen johdosta pidetyt tapahtumat on kielletty, samoin kuin puhuminen aiheesta julkisesti. Esimerkiksi internetistä sensuroidaan järjestelmällisesti mitkä tahansa viittaukset Tiananmenin aukion tapahtumiin.

Tiananmenin verilöylyn uhrien muistomerkki vietiin Hongkongin yliopistolta peitellen ja pimeän turvin: ”Pelkurimaista”


Summary: Ulkomailla seurataan, jatkaako Venäjän presidentti sotaisia puheitaan.

Venäjän presidentti  Vladimir Putin  pitää tänään perinteisen loppuvuoden suuren lehdistötilaisuuden Moskovassa. Presidentin tiedottaja  Dmitri Peskov  kertoi jo alkukuusta, että tilaisuuden osallistujamäärä on rajoitettu 500:aan koronapandemiaan liittyvien määräysten takia.
 Peskovin mukaan presidentin hallinto päättää, ketkä kotimaiset ja ulkomaiset toimittajat saavat kutsun Maneesi-näyttelyhallissa pidettävään tilaisuuteen.
 Ulkomailla lehdistötilaisuudessa kiinnostaa erityisesti se, jatkaako Putin viime aikojen uhkaavia ja sotaisia puheitaan länsimaita, Natoa ja Ukrainaa kohtaan. Viimeksi tiistaina Putin sanoi Venäjän olevan valmis "sotilaallis-teknisiin toimiin", jos länsimaat jatkavat "ilmiselvästi vihamielistä" suhtautumistaan Venäjään.
 Puolustusministeri  Sergei Shoigu  vihjaili samassa tilaisuudessa amerikkalaissotilaiden tuoneen Ukrainaan tuntematonta kemiallista ainetta ja valmistelevan provokaatiota maassa.
 Länsimaat ovat varoittaneet Venäjää vakavista seurauksista, jos se laajentaa sotatoimiaan Ukrainassa. Venäläisjoukkoja on keskitetty lähelle Ukrainan rajoja, minkä pelätään enteilevän uutta hyökkäystä maahan.
 Venäjä on myös tehnyt Yhdysvalloille ja Natolle joukon epärealistisia esityksiä niin kutsutuista turvatakuista, joiden mukaan lännen muun muassa pitäisi luvata, ettei Natoon liity enää uusia jäsenmaita eikä entisen Neuvostoliiton alueelle perusteta Naton tukikohtia.
 Ulkoministeri Sergei Lavrov sanoi eilen, että Venäjä odottaa keskustelujen turvatakuista alkavan Yhdysvaltain kanssa tammikuussa. Valkoisen talon tiedottaja on vakuuttanut jo aiemmin, ettei Yhdysvallat aio neuvotella Euroopan turvallisuudesta ilman eurooppalaisia liittolaisiaan ja kumppaneitaan.

Putin pitää perinteisen lehdistötilaisuutensa Kremlin valitsemille toimittajille


Summary: Kolmannen rokoteannoksen antamista vauhditetaan. Kysyimme THL:n ylilääkäriltä, mikä on kolmannen rokoteannoksen idea, miksi sitä annetaan ja joudutaanko tulevaisuudessa ottamaan aina uusi rokoteannos.

Kolmatta koronarokoteannosta tarjotaan ihmisille nyt yhä kiihtyvällä tahdilla. Rokoteannosten välistä aikaa lyhennetään, ja terveysala etsii jatkuvasti lisää rokotushenkilökuntaa.
 Samalla tehosterokote herättää kysymyksiä.
 Kokosimme tähän juttuun pääasiat kolmannesta rokoteannoksesta ja vastaukset siihen, miksi terveysalan ammattilaiset kehottavat sen ottamaan.
 Kysymyksiin vastaa Terveyden- ja hyvinvoinnin laitoksen ylilääkäri  Hanna Nohynek .
 Miksi kolmatta rokoteannosta tarjotaan?
 Aiemmista rokoteannoksista saatu suoja tartuntaa vastaan heikkenee jo kuuden kuukauden sisällä, varsinkin yli 60-vuotiaiden ja riskiryhmäläisten kohdalla. Valtaosalla väestöstä suoja vakavaa koronatautia vastaan säilyy pidempään.
 Vähemmillä rokotemäärillä vasta-ainetasot ovat alhaisemmat. Silloin todennäköisyys sairastua ja levittää virusta pidempään on suurempi. Kolmannella rokoteannoksella jarrutetaan omikronin leviämistä.
 Kolmas annos ei täysin estä viruksen saamista, mutta sen avulla taudin sairastaa todennäköisemmin lievänä. Mitä vähemmän omikron aiheuttaa vakavia oireita, sitä vähemmän sairaalat kuormittuvat.
 Meillä on alustava tieto Iso-Britannian tehotutkimuksesta, että toisen rokotuksen saaneista yli puolet tulee saamaan lievän omikroninfektion ilman varotoimenpiteitä. Kolmannen annoksen kohdalla tietoa ei vielä ole.
 Mitä eroa on kolmesti, kahdesti, yhdesti tai ei lainkaan rokotetuilla?
 Kolmannen rokotteen vastikään saanut erittää ja levittää virusta todennäköisesti vähemmän kuin muut. Useammin rokotettu saa vakavia oireita epätodennäköisemmin. Suojateho paranee joka rokoteannoksella.
 Edelleen on niin, että ilmaantuvuusluvut infektion, sairaalahoidon, tehohoidon ja kuolemien kohdalla ovat huomattavasti pienemmät rokotetuilla kuin rokottamattomilla.
 Onko kolmas rokote samaa ainetta kuin aiemmat rokotteet?
 Valmiste on sama kuin mitä käytetään ensimmäiseen ja toiseen annokseen, mutta sillä erolla, että Modernan rokotetta annetaan vain puolikas, myyntiluvan mukainen annos, 50 mikrogrammaa.
 Lääkevalmistajat ovat tekemässä omikroniin räätälöityjä rokotteita, mutta niitä ei vielä ole käytössä. Valmistajien mukaan heillä kestää yhteensä noin sata vuorokautta saada tämä mrna-rokote valmiiksi.
 Myös se vaikuttaa, kuinka paljon lisätietoa lääkeviranomaiset tarvitsevat, että he voivat antaa ehdollisen myyntiluvan.
 Omikroniin suunnattua rokotetta ovat ilmoittaneet tekevänsä ainakin lääkeyhtiöt BioNtech-Pfizer, Moderna ja Janssen. Todennäköisesti moni muukin valmistaja tätä miettii tai tekee.
 Onko rokotevälien lyhentämisestä hyötyä?
 Tutkimusten mukaan mitä pidempi rokoteannoksen väli on, sitä voimakkaampi vaikutus tehosteannoksella on, ja sitä pidempikestoisempi suoja syntyy.
 Sen vuoksi aikaisempi suosituksemme oli, että kolmatta annosta ei pidä antaa ennen kuuden kuukauden taukoa.
 Nyt kun halutaan mahdollisimman nopeasti suoja myös tartuntoja vastaan, on aikaväliä pudotettu jopa kolmeen kuukauteen.
 Sitä ei vielä tiedetä, kuinka lyhytaikaiseksi kolmen kuukauden välein annettu tehosteannos jää vaikutukseltaan.
 Mitä seuraa, jos kolmannen rokotteen saaminen venyy?
 Riippuu siitä, onko ihminen iäkäs tai terve vai ei. Kaikkein tärkeintä on sairaaloiden kuormituksen näkökulmasta saada kolmannet rokoteannokset yli 60-vuotiaille ja riskiryhmäläisille. Annokset pitää priorisoida heille.
 Kolmannen annoksen viivästyminen nuoremmilla ei ole niin katastrofaalista, jos henkilö saa omikronin lievän version, jonka voi sairastaa kotona. Sillä voi toki olla vakavia seuraamuksia yhteiskunnan kannalta, jos monet terveydenhuollon ja muut ammattilaiset sairastuvat lievästikin, eivätkä pääse töihin.
 THL on jatkuvasti korostanut, että yli 60-vuotiaiden ja riskiryhmäläisten rokottaminen ei saa hidastua siitä, että rokotetaan nuorempia ja terveitä. Myöskään 5–11-vuotiaiden riskiryhmäläisten rokottaminen ei saa hidastaa vanhemman väen rokottamista, koska nuoret sairastavat taudin yleensä lievempänä, eivätkä näin kuormita sairaaloiden kapasiteettia.
 Oppiiko keho rokotteista vai joudutaanko joka annoksen kohdalla aloittamaan alusta?
 Keho oppii. Elimistön immuunivaste kypsyy näiden annosten välillä. Ensimmäisen annoksen vaikutus jää aika lyhytaikaiseksi vaikka vastustuskyvyllinen muisti syntyykin. Toisella annoksella kehon immuunijärjestelmä oppii lisää.
 Kolmannella annoksella saadaan kehon vastustuskyky tehostettua vielä paremmin, varsinkin jos rokotteiden aikaväli on riittävän pitkä.
 Vasta-aineiden osalta tämä ei täysin päde, koska vasta-aineilla on tietty puoliintumisaika. Toki jos vasta-aineet saadaan hyvin korkealle nostettua, niin sieltä alas tuleminen kestää pidempään.
 Emme vielä tiedä, kuinka pitkään kolmannen annoksen antamat vasta-aineet säilyvät riittävällä tasolla. Toive on, että ne pysyvät siellä pidempään kuin toisen annoksen jälkeen. Tämän suuntaisia tuloksia on saatu Iso-Britanniasta, jossa vielä 2,5 kuukautta kolmannen annoksen jälkeen suojateho omikronin lievää tautia vastaan oli noin 75 prosenttia.
 Joudutaanko rokoteannoksia ottamaan aina lisää?
 Riippuu siitä, kuinka paljon koronavirus muuntuu tulevaisuudessa. Jos tulee uusia variantteja, jotka pystyvät väistämään immuniteetin, herää useita kysymyksiä: tarvitaanko tietyille varianteille räätälöityjä rokotteita? Tarvitaanko niitä kaikille, vai vain riskiryhmille?
 Suomessa suosittelemme jo neljättä annosta vakavasti immunipuutteisille. Heillä neljäs annos on tutkimusten mukaan nostanut vasta-ainemääriä paljon. Aika näyttää, mikä on neljännen annoksen tarve terveille ihmisille.
 Mitä haittoja kolmannesta rokoteannoksesta voi olla?
 Haitat ovat hyvin samanlaisia kuin ensimmäisen ja toisen annoksen kohdalla. Yleisimpiä ovat pistospaikan kipu, turvotus, kuumotus, punotus, lihassärky, kuume ja väsymys, jotka ovat kaikki ohimeneviä muutamassa päivässä.
 Alle yhdellä sadastatuhannesta ihmisestä on todettu allergisia reaktioita. Sydänlihaksen ja sydänpussin tulehduksia on todettu yhdellä sataatuhatta tai miljoonaa rokotettua kohden riippuen iästä ja sukupuolesta.
 Kolmannen rokotteen kohdalla oireita on raportoitu hieman vähemmän kuin aiempien annoksien kohdalla. Haittavaikutukset eivät merkitsevästi ole vaihdelleet sen mukaan, monesko rokoteannos on otettu.
 Voit keskustella aiheesta 23.12.2021 kello 23 saakka.
 Lue myös:
 Rokottajista on pulaa kaikkialla – Helsinki sallii koronarokotusten jakamisen yksityisillä työterveysasemilla
 Koronarokotteiden avulla saatettiin välttää lähes 1 500 suomalaisen kuolema
 WHO: Koronapandemiasta päästävä eroon ensi vuoden loppuun mennessä

Miksi kolmatta rokotusannosta suositellaan ja miten se eroaa aiemmista? THL:n ylilääkäri Hanna Nohynek vastaa


Summary: Äärioikeistolainen verkkosivusto väitti syyskuussa, että Brigitte Macron olisi syntynyt mieheksi. Väite on levinnyt sosiaalisessa mediassa.

Ranskan presidentin  Emmanuel Macronin  vaimo  Brigitte Macron  ryhtyy oikeustoimiin salaliittoteorian takia, jonka mukaan hän olisi transnainen.
 Viime aikoina sosiaalisessa mediassa levinneen väitteen mukaan Brigitte Macron olisi syntynyt miehenä. Väite julkaistiin ensimmäisenä äärioikeistolaisella verkkosivulla syyskuussa, minkä jälkeen salaliittoteoreetikot alkoivat levittää sitä,  kertoo BBC .
 Brigitte Macronin asianajaja  Jean Ennochi  vahvisti uutistoimisto AFP:lle, että rouva Macron on päättänyt aloittaa oikeustoimet disinformaatiokampanjan takia.
 Poliittisiin hahmoihin kohdistuvat transvihamieliset valeuutiset ovat olleet tähän asti harvinaisia Ranskassa. Useat naiset maailmalla ovat joutuneet vastaavanlaisten kampanjoiden kohteeksi.
 Esimerkiksi Yhdysvaltain entisen presidentin  Barack Obaman  vaimoa  Michelle Obamaa , Yhdysvaltain varapresidenttiä  Kamala Harrisia  ja Uuden-Seelannin pääministeriä  Jacinda Ardernia  on aiemmin väitetty netissä transnaisiksi.
 Ranska valmistautuu parhaillaan keväällä 2022 järjestettäviin presidentinvaaleihin. Emmanuel Macron ei ole vielä vahvistanut, aikooko hän asettua ehdolle toiselle presidenttikaudelle. Hänen odotetaan tekevän niin.
 68-vuotiaalla Brigitte Macronilla on kolme aikuista lasta edellisestä avioliitostaan.
 Emmanuel Macronin suhde yli 20 vuotta vanhempaan vaimoonsa on ollut jatkuvan kiinnostuksen kohteena Ranskassa ja ulkomailla. Pariskunta tapasi draamatunnilla, kun Emmanuel oli teini-ikäinen koulupoika.
 Edellisen presidentinvaalikampanjan aikana vuonna 2017 Emmanuel Macronin väitettiin olevan homoseksuaali. Hän joutui kiistämään asian julkisesti.
 Lue lisää:
 Oikeistokonservatiivinen presidentinvaalikampanja herättää ihastusta ja vastustusta Ranskassa
 Presidentti Macron vaihtoi kaikessa hiljaisuudessa Ranskan lipun väriä

Ranskan presidentin vaimo Brigitte Macron ryhtyy oikeustoimiin väitteestä, jonka mukaan hän olisi transnainen


Summary: Kaakkois-Suomen rajavartioston henkilökunta on ollut komennuksilla ennenkin. Se on osalle hyvää vaihtelua, mutta osalle se aiheuttaa vaikeuksia esimerkiksi perheen vuoksi.

Jopa satoja Kaakkois-Suomen rajavartioston työntekijöitä siirtyy väliaikaisiin työtehtäviin Suomen etelä- ja länsirajalle, kun Suomi aloittaa käytännössä kaikkien Suomeen saapuvien rajatarkastukset ensi tiistaina.
 Hallitus linjasi eilen 21. joulukuuta, että sisärajavalvonta otetaan uudelleen käyttöön Suomen rajoilla tiistaista 28.12.2021 alkaen kolmen viikon ajaksi. Sisärajalla tarkoitetaan maan rajaa, joka yhdistyy toiseen Schengen-maahan eli Suomen osalta Suomen ja Norjan sekä Suomen ja Ruotsin välistä rajaa.
 Rajatarkastusviranomaisia tarvitaan lisää Suomen ja Ruotsin sekä Suomen ja Norjan välisella rajalle sekä lentokentille. Syynä tiukempaan rajavalvontaan on koronaviruksen omikron-muunnos, jonka pahempi leviäminen Suomeen tahdotaan estää.
 Edellinen, maaliskuussa 2020 alkanut sisärajavalvonta päättyi 26. heinäkuuta tänä vuonna.
 Jos vapaaehtoisia ei löydy, on valittava
 Kaakkois-Suomen rajavartioston henkilökunta on ollut komennuksilla ennenkin. Apulaiskomentaja Jukka Lukkarin mukaan se on osalle hyvää vaihtelua, mutta osalle aiheuttaa vaikeuksia esimerkiksi perheen vuoksi.
 Lähtökohtaisesti komennuksille haetaan vapaaehtoisia, mutta jos heitä ei löydy, työntekijä voidaan komentaa toiseen paikkaan virkavelvollisuuden perusteella.
 – Tehtävät on saatu hyvin hoidettua, niin tämä sisärajan valvonnan palauttaminen kuin virka-apu terveysviranomaisille.
 Jukka Lukkari rajavartiostosta kertoo, että koronaviruksen tuomat työkomennukset on onnistuttu hoitamaan hyvin normaalin toiminnan lisäksi. Mikko Savolainen / Yle
 Vaikka henkilöstöä siirretään Kaakkois-Suomesta väliaikaisesti muualle Suomeen, itärajallakin tehdään töitä entiseen tahtiin.
 Lukkari kertoo, että suunnittelulla kaikki työ saadaan tehtyä. Työvuoroja on muutettava, ja siitä tulee hieman lisäkustannuksia.
 Itärajalla muutos on vähäinen
 Hallitus päätti viime viikon torstaina, että tämän viikon tiistaista alkaen kaikista EU- ja Schengen-alueen ulkopuolisista maista on päässyt Suomeen vain, jos näyttää negatiivisen koronatestituloksen. llman täyttä rokotussuojaa ja alle 48 tuntia vanhaa testitodistusta ei pääse maahan.
 28. päivästä lähtien myös EU- ja Schengen-maista tulevien on esitettävä rajalla alle 48 tuntia vanha negatiivinen covid-19-testitulos.
 Suomen ja Venäjän välinen raja on ulkoraja, koska Venäjä ei kuulu Schengen-maihin. Imatran rajatarkastusasemalla oli keskiviikkona rekkaliikennettä. Mikko Savolainen / Yle
 Suomeen saapuvilta vaaditaan todistus täydestä rokotussarjasta tai alle kuusi kuukautta sitten sairastetusta covid-19-taudista sekä todistus alle 48 tuntia vanhasta negatiivisesta covid-19-testituloksesta.
 Negatiivista testitulosta ei edellytetä muun muassa Suomen kansalaisilta, Suomessa pysyvästi asuvilta ulkomaalaisilta eikä henkilöiltä, joiden maahantulon perusteena on välttämätön syy.
 Lue lisää: Tässä ovat uudet koronarajoitukset: Ravintolat suljettava pian entistä aiemmin, koronapassin käyttö keskeytyy osittain

Tiukempi rajavalvonta tarvitsee työvoimaa myös Kaakkois-Suomesta – jos vapaaehtoisia ei löydy, on vedottava velvollisuuteen


Summary: Hallitus painoi hätäjarrusta ja määräsi leviämisalueen ravintolat lopettamaan anniskelun viideltä. Tämä kaataa ravintoloitsijan mukaan monen hääparin vuoden suunnittelemat juhlat.

Kello oli noin 23 myöhään tiistaina illalla. Tamperelainen pääministeri  Sanna Marin  (sd.) oli juuri puhunut televisiossa ravintolarajoitusten tiukentumisesta.
 Siitä alkoi tampelaisen ravintoloitsijan  Henry Olanderin  uneton yö. Olanderilla on kaksi suosittua ravintolaa Tampereella: ravintola Astor ja Finlaysonin palatsi.
 Kun Marin lopetti puheensa, alkoi Olanderin työ.
 – Aloimme katsoa työvuorolistoja ja mitä on tehtävissä. Aamulla on saatu lomautus aikaiseksi. Työntekijöille ei ole työtä näköpiriissä.
 Hallitus painoi pahentuneen koronatilanteen takia hätäjarrusta ja antoi uusia rajoituksia.  Uusia rajoituksia  tuli esimerkiksi koronan leviämisalueiden ravintoloihin. Ne pitää sulkea entistä aiemmin.
 Ravintoloiden anniskelu- ja aukioloaikoja rajataan ensiksi jouluaattona ja uudestaan 28. joulukuuta, josta eteenpäin anniskelu päättyy ravintoloissa kolmen viikon ajan jo kello 17. Ruokaravintolat saisivat olla koronapassilla auki kello 20:een saakka.
 Häitä joka lauantai
 Alkuvuosi on Olanderin ravintoloissa yleensä vilkasta. Tammikuussa olisi häitä joka lauantai. Ensimmäinen häävaraus on uudelle vuodelle. Henry Olander yritti saada morsianta kiinni.
 – Huonolle näyttää, kun kirkko on varattu kello 16. Häitä on suunniteltu vuosi.
 Henry Olanderin mukaan hallituksen päätökset ovat olleet poukkoilevia ja niitä on ollut vaikea ennakoida. Tämä on tehnyt työstä stressaavaa paitsi työntekijöille myös omistajille. Ravintola-alalta on nähty työntekijöiden joukkopakoa korona-aikana. Sitten kun rajoitukset on purettu, asiakkailla on ollut kova tarve päästä ravintoloihin ja työntekijöitä on ollut vaikea saada.
 – En tiedä, kauanko tätä jaksaa henkisesti, Olander sanoo.
 Korona-aikaa on kohta kaksi vuotta takana, mutta toiminta on yrittäjän mielestä yhä sekavaa. Hänen mielestään yökerhoja ja ruoka- ja tilausravintolaita pitäisi kohdella rajoituksissa eri tavalla riskin mukaan.
 – Ei tässä ole mitään johdonmukaisuutta ja linjaa, voi tulla ihan mitä päätöksiä tahansa. Koronapassi saatiin juuri käyttöön ja nyt se lakaistiin maton alle.
 MaRa ennakoi konkursseja
 Matkailu- ja ravintola-alan Pirkanmaan yhdistyksen puheenjohtaja  Iris Järvinen  pitää rajoituksia lähes katastrofina. Kello viiden raja uuden vuoden alla tuntuu hänestä kovalta.
 – Varmaan tullaan nyt näkemään konkursseja. Kyllähän moni yritys on jo lopettanutkin tässä kahden vuoden aikana. Kyllä tämä on viimeinen niitti.
 Järvisen mielestä koronapassin olisi voinut pitää voimassa tai lopettaa anniskelun vähän aikaisemmin.
 – Mutta tämä kello 17 on aivan kestämätön.
 Uudet ravintolarajoitukset vaikuttavat välittömästi alan työntekijöihin. Ravintolaketju  Noho Partners lomauttaa  koko henkilökuntansa, noin 1 250 työntekijää.
 Neuvottelut voivat johtaa määräaikaisiin lomauttamisiin joko koko- tai osa-aikaisesti. Ketju kärsi viime vuonna noin 25 miljoonan euron tappiot.
  Ymmärrystä ja harmitusta
 Pirkanmaalla yleistötapahtumien kieltäminen ja asiakastilojen sulkeminen kahdeksi viikoksi herätti jouluun valmistautuvissa kaupunkilaisissa ymmärrystä ja harmitusta.
 Eedit Kellokoskea  harmitti, jos työt menevät sulun takia.
 – Jos ei saa rahaa, on vaikea elää. Käyn aika paljon kuntosalilla, on inhottava jos sinnekään ei pääse. Ainoa suunnitelmani on mennä uutena vuonna baariin. En tiedä mitä teen, jos sinne ei pääse.
 Nanna Nurmisen  suunnitelmat eivät muutu jouluna rajoitusten takia. Häntä harmittaa ainoastaan uimahallin meno kiinni.
 – Kaikkia keinoja on käytettävä, sulut on tarpeen. Rauhoitutaan nyt joulun viettoon ja ollaan pienissä piireissä. Uusi aika koittaa ja sitten pääsee taas.
 Korjaus 18.45. Yt-neuvottelut voivat johtaa määräaikaisiin lomautuksiin – eivät irtisanomisiin, kuten artikkelissa virheellisesti todettiin.
 Miltä uudet rajoitukset sinusta kuulostavat? Voit keskustella uutisesta 23.12. klo 23 asti.

Kun pääministeri Marin oli puhunut televisiossa kello 23, alkoi ravintoloitsija Henry Olanderin ja hääparien uneton yö


Summary: Ryhmä suosittelee, että sisätiloissa järjestettävät yleisötilaisuudet kielletään kolmen viikon ajaksi 28. joulukuuta alkaen. Samaa ehdottaa myös koko Uudenmaan alueen koronakoordinaatioryhmä.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmä  suosittelee  Etelä-Suomen aluehallintovirastolle sisätiloissa järjestettävien yleisötilaisuuksien kieltämistä pääkaupunkiseudun alueella kokonaan.
 Ryhmä suosittelee, että sisätiloissa järjestettävät yleisötilaisuudet kielletään kolmen viikon ajaksi 28. joulukuuta alkaen.
 Myös pääkaupunkiseudun ulkopuolisten Uudenmaan kuntien koordinaatioryhmä päätyi kokouksessaan suosittelemaan vastaavaa kieltoa.
 Tartuntaketjuja lähes mahdoton katkaista
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin alueella todetuista tartunnoista jo 70 prosenttia on omikronmuunnoksen aiheuttamia.
 Muunnoksen tartuntaherkkyyden vuoksi tilaisuuksien terveysturvallisen järjestämisen edellytykset ovat huonontuneet, ryhmä toteaa tiedotteessaan.
 Tartunnanjäljityksen ruuhkautumisen vuoksi myös pienistäkin yleisistä kokoontumisista alkunsa saaneiden tartuntaketjujen katkaiseminen on käynyt lähes mahdottomaksi. Näin ollen pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmä pitää välttämättömänä kieltää yleisötilaisuuksien järjestäminen kokonaan.
 Ryhmä korostaa, että sellaiset rajoitukset, jotka koskettavat yhteiskuntaa hyvin laajasti ja muistuttavat osin jopa sulkutilan kaltaista tilaa, tulisi linjata ensisijaisesti kansallisella tasolla.
 Pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmä kiinnittää erityistä huomiota myös siihen, että valtion tulee varautua kulttuuri- ja tapahtuma-alan tukemiseen rajoitusten aiheuttamien taloudellisten menetysten vuoksi.
 Helsingin, Espoon ja Vantaan lisäksi myös Kauniainen seuraa koordinaatioryhmän linjaamia rajoituksia ja suosituksia.
 Voit keskustella aiheesta 23.12.2021 kello 23 saakka.

Uudenmaan koronanyrkit: Hallituksen toimet eivät riitä, yleisötilaisuudet kannattaisi kieltää sisätiloissa kokonaan