Summary: Suunnitelmat muuttuivat vasta yt-neuvotteluiden jälkeen. Nyt puolen miljardin arvoinen metro-omaisuus on tarkoitus jättää omaksi liikelaitokseksi, jota vanhat johtajat eivät saa johtaa ja josta ei voi kertoa kaikkea.

Helsingin metroissa ja raitiovaunuissa kuuluu kitkan ääniä muualtakin kuin kiskoista.
 Tiistaina kunnossapitohenkilöstö piti vuorokauden mittaisen mielenilmauksen.
 – Kunnossapidon porukka ja kuljettajat käyvät kuumana. He tuntevat olevansa heittopussina, sanoo  Pekka Hirvonen .
 Hirvonen on Helsingin kaupungin liikennelaitoksen eli HKL:n kuukausipalkkaisten työntekijöiden pääluottamusmies.
 Tänään perjantaina kuljettajat ovat sulkeutuneet miettimään, lähteäkö työtaisteluun työnantajan suunnitelmia vastaan. Kaiken takana on huoli siitä, miten henkilöstölle käy, jos Helsinki tekee liikelaitoksestaan osakeyhtiön.
 – Tämä on äärimmäinen keino ja haluamme herättää päättäjien huomion siihen, että nyt siirretään merkittävää päätöksentekovaltaa pois päättäjiltä, sanoo raitio- ja metrohenkilökunnan yhdistyksen puheenjohtaja  Petri Lillqvist .
 Henkilökuntayhdistyksen kokouksen ensimmäinen osa pidettiin aamupäivällä. Illalla järjestetään toinen osa, jotta mahdollisimman moni vuorotyöläinen pääsee paikalle jompaan kumpaan. Petteri Juuti / Yle
 Yhtiöittäminen oli kaupunginhallituksen esityslistalla jo maanantaina, mutta jäi toistaiseksi pöydälle.
 Se, että liikelaitoksen yhtiöittäminen suututtaa sen työntekijöitä, ei sinänsä ole uutta. Yle kertoi heinäkuussa, että  henkilökunta pelkää HKL:stä tulevan huonompi työnantaja yhtiöittämisen takia .
 Mutta tässä tarinassa on mielenkiintoinen mutka, joka juontaa juurensa vuosikausia jatkuneeseen sotkuun metron automatisoinnista.
 Yhtiöittämissuunnitelma muuttui vielä loppusuoralla yt-neuvottelujen jälkeen
 Alun perin tarkoitus oli, että HKL:stä tehdään yksi osakeyhtiö. Tämä oli tarkoitus pilkkoa myöhemmin useaksi tytäryhtiöksi yhden ison emoyhtiön alle. Tällöin esimerkiksi Vantaa voisi ostaa osuuden niistä tytäryhtiöistä, jotka ovat tarpeen sen omissa raitiovaunusuunnitelmissa.
 Tämä oli pohja myös keväällä käydyissä yt-neuvotteluissa ja sitä varten laadituissa selvityksissä.
 Suunnitelma kuitenkin muuttui vielä kesällä, eli yt-neuvotteluiden jälkeen. Uudessa mallissa metron omaisuus ja liikennöintisopimus jäisivät väliaikaisesti yhtiöittämisen ulkopuolelle, eli edelleen HKL liikelaitokselle.
 Liikelaitokseen ovat toistaiseksi jäämässä kutakuinkin samat toiminnot, joista on tarkoitus tehdä myöhemmin Metro oy -niminen tytäryhtiö.
 Henkilöstön mielestä uusi suunnitelma vesittää vanhat yt-neuvottelut
 Henkilökuntayhdistyksen puheenjohtaja Lillqvist ihmettelee, miksei uudesta suunnitelmasta kerrottu jo yt-neuvotteluissa.
 – Yt:t päätettiin 12.4. ja HKL oli saanut uudesta järjestelystä ennakkopäätöksen verottajalta jo toukokuussa. Onhan se selvää, että vaihtoehto oli tiedossa jo yt-neuvotteluiden aikana, sanoo Lillqvist.
 Raitio- ja metrohenkilökunnan yhdistyksen puheenjohtaja Petri Lillqvist pelkää, että suunnitelmien muutos heijastuu vielä henkilöstöönkin. Petteri Juuti / Yle
 – Yt-lain hengessä tiedot pitää antaa ajoissa. Koemme että todellisia vaikutuksia ei ole arvioitu yhteistyössä, sanoo pääluottamusmies Hirvonen.
 HKL:n toimitusjohtaja  Ville Lehmuskoski  myöntää, että nyt käyttöön otettua suunnitelmaa tutkittiin yhtenä vaihtoehtona jo yt-neuvottelujen aikaan. Sitä ei kuitenkaan käsitelty henkilöstön kanssa, koska se ei hänen mukaansa vaikuta henkilöstöön, eikä näyttänyt tuolloin todennäköiseltä.
 – Olemme keskittyneet käsittelemään yt-neuvotteluissa sellaisia asioita, jotka vaikuttavat henkilöstöön. Tämä ei vaikuta esimerkiksi työtehtäviin tai työsuhteiden ehtoihin. Muitakin valmisteltavia asioita on ollut todella paljon, eikä ole tarkoituksenmukaista puhua niistä kaikista henkilöstön kanssa, sanoo Lehmuskoski.
 Muutoksen takana metron automaatiosotku
 Uutta suunnitelmaa ja sen tiedotuslinjaa on perusteltu HKL:n ja Siemensin välisellä oikeudenkäynnillä, joka koskee umpikujaan ajautunutta metron automatisointia.
 – Se voi olla ihan pätevä peruste ja totta, mutta niitä perusteita ei ole avattu henkilöstölle ajoissa, sanoo Hirvonen.
 HKL:n Lehmuskoski vahvistaa, että suunnitelmien muutoksen takana todella on Siemensin kanssa käytävä oikeudenkäynti. Metro halutaan pitää liikelaitoksen hallussa oikeudenkäynnin loppuun saakka.
 Oikeusprosessi vaikuttaa myös siihen, mitä suunnitelmasta voidaan kertoa julkisuudessa.
 – Lähtökohtaisesti haluamme olla kaikessa avoimia. Mutta koska oikeudenkäynti on kesken, niin kaikista asioista ei voida kertoa, jotta kaupungin ja veronmaksajien etu taataan, sanoo Lehmuskoski.
 Onko henkilöstölle jätetty jotakin kertomatta oikeudenkäynnin takia?
 – Kaikki keskeiset seikat on kerrottu. Yhteenkään kysymykseen, mitä ovat kysyneet, en ole jättänyt vastaamatta, sanoo Lehmuskoski.
 Kuka johtaa puolen miljardin omaisuutta hallitsevaa liikelaitosta?
 Henkilöstöä huolettaa uuden suunnitelman mukainen HKL, vaikka he eivät jääkään sen alaisuuteen.
 Liikelaitokselle jää metron liikennöintisopimus ja metro-omaisuus. Sen arvo on Lehmuskosken mukaan noin puoli miljardia euroa.
 Huolta aiheuttaa esimerkiksi se, että jos metro jää erillisen liikelaitoksen omistukseen, sen johdossa ei saa olla samoja ihmisiä kuin uuden osakeyhtiön johdossa. Eli kun nykyinen HKL-johto siirtyy osaamisensa kanssa osakeyhtiöön, liikelaitoksen johtoon pitää keksiä jotakin muuta.
 Lehmuskoski vahvistaa, että asia on näin. Mutta sekä liikelaitos että yhtiö ovat kaupungin omistamia ja "johtamisen linjakkuus" mahdollista järjestää. Oikeuskäsittelyn vuoksi hän ei voi kertoa tarkemmin millä tavoin.
 HKL:n toimitusjohtaja Lehmuskoski on pahoillaan, että tieto suunnitelmien muutoksesta tuli niin myöhään, mutta vakuuttaa, ettei se vaikuta henkilöstöön. Lehmuskoski kuvattiin metron kyydissä 20.10.2017.  Markku Pitkänen / YLE
 Henkilöstön huolet liikelaitoksen elinkelpoisuudesta ovat toimitusjohtajan mukaan turhia.
 – Liikelaitoksen ja uuden yhtiön toiminta on hyvin varmalla pohjalla. Se perustuu pitkälti siihen, miten HKL tällä hetkellä toimii. Jotkut asiat menevät eri lailla, mutta liikelaitoksen ja yhtiön elinkelpoisuus on taattu.
 HKL: jos epäselvää on, vastaukset annetaan
 Henkilöstön mielestä uuden yhtiöittämissuunnitelman vaikutukset pitäisi selvittää ennen päätöksentekoa. He epäilevät yhtiöittämisen todellisia vaikuttimia ja pelkäävät että siitä seuraa lopulta henkilöstövaikutuksia tavalla tai toisella.
 – Tämä on meidän hätähuuto: eikö tätä voisi selvittää kunnolla ja ottaa osapuolet pöytään, sanoo pääluottamusmies Hirvonen.
 Lehmuskosken mukaan huutoon on jo vastattu. Henkilöstön reaktion takia uutta suunnitelmaa on käyty HKL:n henkilöstötoimikunnan kanssa keskiviikkona ja käydään kaupunkitason henkilöstötoimikunnassa ensi maanantaina.
 – Muuta ei ole pyydetty. Jos jokin vielä on epäselvää, niin vastaukset kyllä annetaan, Lehmuskoski sanoo.
 Yhtiöttämisen kohtalo kaupunginvaltuuston käsissä
 Raitiovaunu- ja metrokuljettajien tyytyväisyys saatuun tietoon ja luottamus johtoon punnitaan tänään, kun he päättävät mahdollisista mielenilmauksista.
 – Henkilöstö miettii, että tämä on tarkoituksellista ja että tässä on suurempi suunnitelma, jota ei kerrota edes päättäjille, sanoo pääluottamusmies Hirvonen.
 Päätöksen HKL:n yhtiöittämisestä tekevät helsinkiläiset poliitikot, joille on Lehmuskosken mukaan kerrottu kaikki oleellinen kuten henkilöstöllekin.
 Metrohenkilökunnan yhdistyksen puheenjohtaja ei ainakaan ole tyytyväinen saamiinsa tietoihin.
 – Veronmaksajana toivon, että päättäjät saavat enemmän tietoa kuin HKL:n henkilöstö. Jos poliitikot joutuvat tekemään päätöksen yhtä hatarilla tiedoilla kuin mitä henkilöstölle on kerrottu, niin silloin ollaan aika heikoilla vesillä, sanoo henkilöstöyhdistyksen puheenjohtaja Lillqvist.
 Lehmuskosken sitaattia täydennetty koskemaan myös uutta yhtiötä 19.9. kl 14:22: Liikelaitoksen  ja uuden yhtiön  toiminta on hyvin vakaalla pohjalla. Liikelaitoksen  ja yhtiön  elinkelpoisuus on taattu.

Siemens-oikeudenkäynti muutti HKL:n yhtiöittämissuunnitelmat, mikä sai henkilöstön tyrmistymään – "Tämä on meidän hätähuuto", sanoo luottamusmies


Summary: Tänään perjantaina on itsemurhien ehkäisypäivä. Noin 800 suomalaista kuolee joka vuosi itsemurhaan. Yleisimpiä ne ovat Etelä-Savossa. Korkeita lukuja selittävät päihteiden suuri kulutus, mielenterveyden häiriöiden yleisyys ja fyysinen sairastaminen.

Onko sinulla itsetuhoisia ajatuksia?
 Kysymys kannattaa esittää, jos huoli herää, kannustaa Mikkelin kriisikeskuksen johtaja  Helena Pohjanvirta .
 – Asiasta on ihan turvallista kysyä. Se ei aja ketään itsemurhan tielle, vaan auttaa muuttamaan ajatusketjua, Pohjanvirta sanoo.
 Tänään perjantaina on itsemurhien ehkäisypäivä.
 Apua Ajoissa! -hanke haluaa nyt nostaa itsetuhoisuuden puheeksi ottamisen kansalaistaidoksi. Hankkeen taustalla on Etelä-Savon sosiaali- ja terveyspalveluiden kuntayhtymä Essote.
 – Itsemurha-ajatus lähtee viemään mennessään. Jos siitä ei pääse puhumaan, siltä raiteelta on vaikea päästä pois. Sen takia on hirveän tärkeää, että sosiaalisissa suhteissa ja perusterveydenhuollossa uskallettaisiin kysyä asiasta ja kuunnella säikähtämättä tai tuomitsematta, Pohjanvirta sanoo.
 Hän kannustaa neuvomaan itsetuhoisia ajatuksia hautovia esimerkiksi kriisikeskusten juttusille. Niistä apua saa anonyymisti.
 – Itsemurha on pakkoajatus. Siinä tulee harha, että muilla on helpompaa, jos minua ei ole. Sehän on oikeasti juuri päinvastoin. Omaiset joutuvat äärimmäisten asioiden äärelle.
 Yksinäisyyttä ja toimeentulo-ongelmia
 Noin 800 suomalaista kuolee itsemurhaan vuosittain. Itsemurha on keskeinen kuolinsyy erityisesti nuorilla, sillä 15–24-vuotiaiden kuolemista joka kolmas tapahtuu Tilastokeskuksen mukaan oman käden kautta.
 Asukaslukuun suhteutettuna itsemurhia tehdään eniten Etelä-Savossa. Viimeisin tilasto on vuodelta 2019.
 Maakunnan korkeita lukuja selittävät päihteiden suuri kulutus, mielenterveyden häiriöiden yleisyys ja fyysinen sairastaminen, kuten kiputilat.
 Syyt ovat Pohjanvirran mukaan osin rakenteellisia. On paljon yksinäisyyden kokemusta ja toimeentulon hankaluuksia.
 – Jos minulla olisi taikasauva, meillä olisi töitä ja sosiaalisia verkostoja. Meidän päihdeongelmat olisivat vähäisempiä.
 Miehet tekevät Suomessa itsemurhan noin kolme ja puoli kertaa useammin kuin naiset. Syy saatta Pohjanvirran mukaan piillä juuri keskustelukulttuurissa.
 – Naisilla voi olla matalampi kynnys puhua omista ajatuksistaan ja tunteistaan.
 Vertaistuki auttaa läheisiä
 Miksi en mennyt käymään? Miksi en soittanut?
 Itsemurha on läheisille tragedia ja nostaa herkästi mieleen itsesyytöksiä.
 – Niitä ei voi kieltää tulemasta, Pohjanvirta sanoo.
 Hän suosittelee jälleen puhumaan asiasta esimerkiksi kriisikeskuksissa tai terveydenhuollossa. Esimerkiksi Mikkelin kriisikeskuksessa alkaa pian itsemurhan kautta läheisensä menettäneiden vertaistukiryhmä.
 – Vertaistuki on koettu äärimmäisen eheyttäväksi.
 Keskustelukulttuuri on nyt avautumassa.
 Monet julkisuuden henkilöt ovat puhuneet avoimesti omista mielenterveyden ongelmistaan ja sairaslomistaan viime aikoina.
 – Stigman vähentäminen on tärkeää. Asia ei ole enää peikko. Meillä kaikilla on mielenterveys ja meidän kaikkien mielenterveys voi jossain elämänvaiheessa olla vähän heikommalla, Pohjanvirta sanoo.
 Voit keskustella aiheesta 11.9. klo 23.00 saakka.
 Pahaan oloon saa apua ympäri vuorokauden päivystävästä Mieli ry:n  Kriisipuhelimesta  numerosta 09 2525 0111.  Surunauha ry:n  numerot 044 751 9916 ja 044 977 9428 palvelevat arkisin klo 9-15.

Onko sinulla itsetuhoisia ajatuksia? Kysymys ei aja ketään itsemurhaan, vaan auttaa avun äärelle, kertoo asiantuntija


Summary: Inarin kunnan alueelle lähelle Inarijärveä on perustettu lähes 700 hehtaarin luonnonsuojelualue. Tapauksesta merkittävän tekee se, että suojelualue on yksityinen.

Inarin kuntaan, Inarijärven lähelle, on perustettu 695 hehtaarin yksityinen luonnonsuojelualue. Utsjoen Porotilojen Yhteismetsän puheenjohtajan  Ilmari Tapiolan  mukaan päätös oli yhteismetsässä yksimielinen.
 Utsjoen Porotilojen Yhteismetsä omistaa metsää yhteensä yli 5000 hehtaaria, josta suojeltiin nyt noin 700 hehtaaria vanhaa metsää. Tapolan mukaan yhteismetsän alueella on edelleen yli 1000 hehtaaria vanhaa metsää.
 – Siitä on tehty periaatepäätös, että sitä ei hakata. Kovasti tuntuu olevan halua suojella metsä. Ehkä se suojellaan joskus myöhemmin, Tapiola sanoo.
 Luonnonsuojelualueen perustivat Utsjoen Porotilojen Yhteismetsä yhdessä Lapin ely-keskuksen kanssa. Suojelukohde on laajuudessaan merkittävä, ja se on yksi suurimmista tämän hallituskauden aikana suojelluista kohteista.
 Uuden suojelualueen puusto on yli 200-vuotiasta männikköä. Luonnon monimuotoisuudelle elintärkeää lahopuuta alueella on paikoitellen runsaasti. Noin kolmella neljäsosalla alueen pinta-alasta on tehty runsaasti arvokkaita lajiesiintymiä.
 Utsjoen Porotilojen Yhteismetsän puheenjohtaja Ilmari Tapiola perustelee suojelupäätöstä ympäristöministeriön tiedotteessa sillä, että alue on sen sisältämän vanhan luppometsän vuoksi merkittävä porojen talvilaidunalue. Hänen mukaansa on tärkeää, että metsästys- ja kalastusoikeudet säilyvät alueella.
 Vapaaehtoinen yksityismetsien suojelu on tällä hallituskaudella laajentunut myös Pohjois-Suomeen.
 Määrärahoja kohdennetaan erityisesti vanhojen metsien suojeluun. Yksityisille metsänomistajille on tarjolla määrärahoja vanhojen metsien suojeluun Pohjois-Suomessa vuoden 2022 loppuun asti.
 Lisää  Lapin uutisia Yle Areenassa : kuuntele, katsele ja lue, mitä lähelläsi tapahtuu.

Lähes 700 hehtaaria yhteismetsää muuttuu luonnonsuojelualueeksi Inarissa – kyseessä yksi hallituskauden suurimmista suojelutoimista


Summary: Etenkin nuorten hoitajien jaksaminen on koetuksella, selviää Tehyn tänään julkaisemasta kyselystä. Tehyn puheenjohtajan mukaan hoitajapula on jo vaarantanut potilasturvallisuuden.

Hoitajapula on äitynyt korona-aikana aiempaakin pahemmaksi, ja Tehyn tuoreen kyselyn mukaan nykyisistä hoitajista alanvaihtoa on harkinnut lähes 90 prosenttia. Kyselyyn vastasi yli 3 200 ammattiliiton jäsentä.
 Alle 30-vuotiaiden hoitajien joukossa alanvaihtohalut vaikuttavat olevan vieläkin yleisempiä. Kyselyyn vastanneista Tehyn jäsenistä 294 oli alle 30-vuotiaita. Heistä 95 prosenttia kertoi harkinneensa toista uraa jossakin vaiheessa. 72 prosenttia kertoi harkinneensa alanvaihtoa kuukausittain, viikoittain tai päivittäin.
 Tehyn puheenjohtaja  Millariikka Rytkönen  kommentoi kyselyä  Marja Sannikan  haastattelussa. Hänen mukaansa pääsyyt hoitajapulaan sekä alanvaihtohalukkuuteen ovat palkkaus ja työolot.
 – Ne ovat pielessä, ja siksi tämä ala ei ole enää vetovoimainen eikä pitovoimainen, eli hoitajat eivät pysy alalla.
 Kysely on huolestuttava etenkin nuorten hoitajien osalta, Rytkönen toteaa. Sen lisäksi, että lähes kaikki heistä ovat pohtineet alan vaihtamista, 71 prosenttia nuorista hoitajista ilmoitti, ettei tule jaksamaan työuransa loppuun asti alan työtehtävissä.
 – Heistähän meidän pitäisi kynsin hampain pitää kiinni.
 Rytkönen uskoo, että hoitajapulan seuraukset koskettavat tällä hetkellä käytännössä jokaista suomalaista.
 – Päivystykset ovat ruuhkautuneet, erikoissairaanhoidon yksiköitä on suljettu ja kokonaisia hoivakotejakin on suljettu. Kätilöt ovat tulleet julkisuuteen, ettei synnytyksiä pystytä joka kerta hoitamaan potilasturvallisesti. Lista on loputon.
 Nimenomaan potilasturvallisuus huolestuttaa Rytköstä.
 – Se on vaarantunut ihan munasolusta mummoon saakka. Synnytyksistä lähtien vanhushuoltoon ja kaikki siltä väliltä. On selvää, ettei potilasturvallisuutta pystytä takaamaan kaikissa toiminnoissa.
 Poliitikoilta ei ole tulossa ylimääräistä palkkarahaa
 Rytkösen mielestä päättäjät pakoilevat vastuuta etenkin palkkausasiassa.
 Sosiaali- ja terveysvaliokunnan puheenjohtaja  Markus Lohi  (kesk.) puolestaan sanoo Marja Sannikan haastattelussa, ettei palkkauspolitiikka kuulu päättäjille vaan työmarkkinaosapuolille. Siksi hän ei myöskään lupaa hoitajille lisää rahaa.
 – En usko siihen, että eduskunta tai hallitus tulevat esittämään, että jollekin ammattikunnalle annettaisiin korvamerkitysti rahaa. Silloin roolit menevät pahasti sekaisin.
 Lohi painottaa hoitajien työssä jaksamisen parantamista.
 – Se ei parane sillä, että annetaan 300 euroa lisää. Eivät jaksaminen tai työkuvien ongelmallisuus helpota sillä yhtään.
 Rytkönen kritisoi Lohen sanomisia muun muassa vetoamalla yrittäjille myönnettyihin tukiin koronakriisissä.
 – Tätä ei ratkaista millään muulla kuin rahalla. Jos päättäjät eivät halua rahaa antaa, tämä hoitajapula pahenee. Kuka meitä jatkossa hoitaa vai hoitaako kukaan?
 Rytkönen ja Lohi kohtaavat Marja Sannikan syyskauden ensimmäisessä jaksossa. Katso koko jakso alta tai Yle Areenasta perjantaina 10.9.2021 klo 18. Jakson voi katsoa myös Yle TV1:llä klo 20.

Kyselyn mukaan lähes kaikki alle kolmekymppiset hoitajat harkinneet alanvaihtoa – Tehyn puheenjohtaja: "Potilasturvallisuus on vaarantunut munasolusta mummoon"


Summary: Budjettiriihi toi poliisille noin 10 miljoonan euron lisäyksen alkuperäiseen esitykseen nähden. Silti ensi vuodelle jää alijäämää yhä noin 30 miljoonaa euroa. Säästöt otetaan henkilöstöstä. Toiveet poliisien määrän lisäämisestä voidaan unohtaa.

Poliisille hallituksen budjettiriihen lopputulos on ikävää kuultavaa.
 Vaikka eilisessä tiedotustilaisuudessa ei kerrottu poliisille osoitetun rahoituksen määrää, on yksityiskohtia tihkunut muualta.
 Esimerkiksi keskustan hallintovaliokuntaryhmän jäsenet sekä SDP:n kansanedustaja  Eveliina Heinäluoma  ovat kertoneet tiedotteissaan, että budjettiriihessä poliisin määrärahoja lisättiin 10,6 miljoonaa euroa valtiovarainministeriön pohjaesitykseen verrattuna.
 Pohjaesitys oli 794 miljoonaa euroa eli viisi miljoonaa euroa vähemmän kuin tänä vuonna. Poliisi toivoi ensi vuodelle 35-40 miljoonan euron lisäystä. Sillä olisi poliisin arvion mukaan selvitty kuivin jaloin ensi vuodesta.
 Suomen Poliisijärjestöjen Liiton (SPJL) puheenjohtaja  Jonne Rinne  sanoo, ettei 10 miljoonan euron lisäys paljoa lämmitä.
 – Meidän käsityksemme mukaan ensi vuoden rahoitusvaje on edelleen noin 30 miljoonaa, Rinne toteaa pettyneenä.
 Se tietää poliisivoimissa ankaraa vyönkiristystä. Rinteen mukaan säästäminen muusta kuin henkilöstöstä on vaikeaa.
 – Yt-pöytään tässä mennään. Ei poliisin toiminnoissa ole henkilöstön lisäksi oikein muutakaan, mistä sen voisi ottaa. Ei kalustosta ja tiloista voida tinkiä. Emme me voi jättää vuokria maksamatta ja poliisiautoja tankkaamatta.
 Rinne sanoo, että säästöjä voisi saada esimerkiksi lomauttamalla poliiseja tai päättämällä määräaikaisia virkasuhteita. Viimeinen vaihtoehto ovat irtisanomiset.
 – Henkilöstöleikkaukset tietysti vaikuttavat entisestään poliisien jaksamiseen työssä.
 Tarkemmat yksityiskohdat poliisin rahoituksesta julkistetaan 27. syyskuuta, kun valtioneuvosto käsittelee talousarvioesitystä.
 SPJL:n puheenjohtaja Jonne Rinne on toivonut pitkäjänteisempiä päätöksiä poliisin toimintamenoista. Markku Rantala / Yle
 "Sama näytelmä on edessä ensi vuonna"
 Yle selvitti  ennen budjettiriiheä, miten paljon poliisi on viime vuosina määrärahoja saanut ja mihin rahaa on käytetty. Suurimman osan poliisin rahoituksesta haukkaavat henkilöstökulut.
 Lainsäädännön ja toimintaympäristön muutokset ovat lisänneet poliisin velvollisuuksia ja kustannuksia. Poliisien määrää on haluttu kasvattaa niin, että vuonna 2025 Suomessa olisi 7 850 poliisia.
 Vuodesta 2017 lähtien poliisien määrä onkin ollut nousussa, mutta hallituksen päätös näyttäisi nyt pysäyttävän tuon kehityksen.
 SPJL:n puheenjohtaja Jonne Rinteen mukaan tilanne on poliisin kannalta absurdi.
 – Jokaiselle poliisille tässä maassa olisi töitä. Nyt joudumme tilanteeseen, jossa poliisi laitetaan kortistoon ja hänelle maksetaan työttömyyskassan kautta korvaukset sen sijaan, että hän olisi töissä.
 Poliisi on jo pitkään toivonut hallituksilta pitkäjänteisempää rahoitussuunnittelua, jotta poliisikin voisi suunnitella toimintaansa kerralla useammaksi vuodeksi eteenpäin. Rinteen mielestä budjettiriihi ei näihin toiveisiin vastannut, joten julkinen kädenvääntö poliisin määrärahoista ei tule päättymään.
 – Nyt näyttää siltä, että sama näytelmä on edessä jälleen ensi vuonna, Rinne pohtii.
 Moni kansanedustaja on jo ilmoittanut tyytymättömyytensä hallituksen budjettiriihen lopputulokseen. Esimerkiksi kokoomusedustajat  Kari Tolvanen ,  Marko Kilpi  ja  Mari-Leena Talvitie  tiedottivat yhteisesti pitävänsä päätöstä poliisin rahoituksesta historiallisena käänteenä huonompaan.
 Poliisissa mietitään säästötarpeita toden teolla sen jälkeen, kun valtioneuvosto on käsitellyt talousarvioesityksen. Kuvituskuva. Johanna Manu / Yle
 Poliisihallitus vielä vaitonainen
 Poliisihallituksesta kommentoidaan budjettiriihen tuloksia toistaiseksi varovaisesti. Hallintojohtaja  Anne Aaltonen  haluaa odottaa valtioneuvoston esitystä ennen kuin vetää asiasta tarkempia johtopäätöksiä.
 – Vielä on liian aikaista arvioida, mitä tämä julkisuudessa ollut tieto poliisin toiminnan kannalta tarkoittaisi. Jatkamme ensi vuoden suunnittelua toistaiseksi normaalisti, kunnes saamme tarkat tiedot, Aaltonen kommentoi.
 Joka tapauksessa 10,6 miljoonaa ei ole sitä mitä Poliisihallitus toivoi.
 – Tarve, jonka ensi vuodelle esitimme oli noin 40 miljoonaa euroa. Siitä näytetään nyt jäävän, mikäli julkisuudessa esitetyt tiedot pitävät paikkansa, Aaltonen toteaa.
 Poliisihallitus vakuutti ennen budjettiriihen päätöksiä, että tulevat leikkaukset kohdistetaan oikeudenmukaisesti ja irtisanomisia vältetään.
 Poliisihallituksen arvion mukaan luonnollista poistumaa hyödyntämällä ja määräaikaisia tehtäviä lakkauttamalla henkilöstömenoista voitaisiin karsia noin 25 miljoonaa euroa. Tämä tarkoittaa, että eläköityvien tai muuten poliisin palveluksesta poistuvien tilalle ei palkattaisi uutta henkilöstöä.
 Aiheesta voi keskustella 11.9.2021 klo 23.00 saakka.
 Lisää aiheesta:
 Poliisi elää jo nyt yli varojensa ja budjettiriihestä on tulossa lisää kylmää vettä niskaan – selvitimme, mihin poliisi määrärahat käyttää
 Lähes 60 poliisiasemaa pitäisi korjata tai uusia kokonaan – poliisi: Rahat eivät riitä edes yhden ison aseman vuokrankorotuksiin

Poliisi tyrmistyi budjettiriihen päätöksistä – 10 miljoonan euron kädenojennus ei pelasta henkilöstösäästöiltä: "Yt-pöytään tässä mennään"


Summary: Vuonna 2015 alkanut ponnistus Ilmavoimien Hornet-hävittäjien seuraajan löytämiseksi on jo loppusuoralla. Ranskalaisen Dassault'n valmistamasta Rafalesta julkisuudessa on kerrottu vähiten, koska ranskalaiset ovat kertoneet tarjouksestaan niukasti. Yle tutustui hävittäjän valmistukseen Bordeaux'ssa.

HX-hanke on näkynyt jo vuosien ajan julkisuudessa, kun konevalmistajat ovat paitsi syöttäneet mainoksiaan sosiaaliseen mediaan, niin myös näkyneet tiedotusvälineissä. Toimittajia on kierrätetty tehtailla ja tietoa Puolustusvoimien logistiikkalaitokselle jätetyistä tarjouksista eri vaiheissaan on kerrottu enemmän tai vähemmän valikoidusti julkisuuteen.
 Yksi on kuitenkin ollut joukosta poissa: Rafale-hävittäjää tarjoava ranskalainen Dassault Aviation on ollut tiedotuksessaan tapansa mukaisesti erittäin minimalistinen, eikä esimerkiksi ole kutsunut toimittajia käymään luonaan ennen kuin vasta nyt.
 Koneiden renkaita potkimaan ja ohjaamossa istumaan ei nytkään päässyt, mutta Dassault esitteli konettaan, sen valmistamista ja sen käyttöön liittyviä asioita hyvinkin laajasti niin pääkonttorilla Pariisin kupeessa kuin kokoonpanolinjalla Bordeaux'n luona.
 Yhtiön jättämän lopullisen tarjouksen sisältöä ei suostuttu tosin nytkään avaamaan.
 Dassault käyttää CATIA-systeemiään niin Rafalen eri versioiden kuin Falcon -liikesuihkukoneidensa suunnitteluun ja kehittämiseen. Virtuaalinäytössä koneen syövereihin pääsee näkemään paremmin kuin oikeassa lentokoneessa.  A. Daste / Dassault Aviation
 – Täytämme ja ylitämme kaikki ilmavoimien asettamat vaatimukset, ja olemme varmoja siitä, että tarjoamme kustannustehokkaan vaihtoehdon, totesi Dassault Aviationin kansainvälisten asioiden varajohtaja  Richard Lavaud .
 – Tarjouksemme on varmasti eräs edullisimmista. Joka tapauksessa olemme tehneet parhaamme niin hinnan saamiseksi alas kuin myös mahdollisimman kiinnostavan teollisen yhteistyöpaketin kokoamiseksi.
 Rafale on erikoisuus, mutta kiinnostava sellainen
 HX-hankkeessa on mukana viisi konetta: amerikkalaiset Lockheed-Martin F-35 ja Boeing F/A-18 Super Hornet, ruotsalainen Saab Gripen, yhteiseurooppalainen Eurofighter Typhoon ja ranskalainen Dassault Rafale.
 Lue lisää:
 Suomi sai lopulliset tarjoukset hävittäjistä – kaksi yhtiötä kertoo tarjoavansa 64 konetta, F-35 yrittää painaa hurjaa lentotuntihintaa alemmas
 Näistä Rafale ja Typhoon ovat kaikkein samankaltaisimpia.
 Syynä on se, että alun perin ajatuksena 1980-luvulla oli tehdä yksi eurooppalainen hävittäjä. Mukana olisivat olleet Saksa, Ranska, Iso-Britannia pääkumppaneina ja Espanja sekä Italia pienemmillä osuuksilla.
 Ranska ja Iso-Britannia ajautuivat kuitenkin pian tukkanuottasille, ja yhä edelleen maat syyttelevät toisiaan välirikosta. Ranska päätti edetä omaan tahtiinsa ja omilla kriteereillään, joiden mukaan olennaisinta oli tehdä ydinaseitakin toimintavarmasti kuljettamaan kykenevä hävittäjä.
 Rafale onkin osoittautunut luotettavaksi koneeksi. Niillä on lennetty jo yli 45 000 tuntia erilaisissa operaatioissa ympäri maailman.
 Numeroiden mukaan Typhoon ja Rafale ovat hyvin samankaltaisia. Ne ovat kaksimoottorisia, canard-etusiivellä varustettuja monitoimihävittäjiä, joiden koko ja suoritusarvot ovat hyvin lähellä toisiaan.
 Näkymä Rafalen loppukokoonpanolinjalle. Kuvassa näkyy hyvin moottoritilat, minne moottori voidaan vaihtaa nopeasti vaikka kenttäolosuhteissa. Myös kaksi siipeä paikallaan pitävää kiinnikettä näkyy hyvin. P. Stroppa / Dassault Aviation
 Typhoonissa on tehokkaammat moottorit, joiden voimin se lentää nopeammin ja korkeammalle. Rafale puolestaan on ketterämpi, kantaa enemmän kuormaa ja kykenee lentämään pitemmälle.
 Valinnan tekeminen näiden – ja muiden HX-tarjokkaiden – välillä on vaikeaa, koska suoritusarvoja voi painottaa eri tavalla.
 Suorituskyvyn lisäksi tärkeää on myös koneen aseistus. Rafale kykenee kantamaan massaansa nähden suuren kuorman, joko varsin massiivisen aselastin tai runsaasti polttoainetta kauas kurottavia tehtäviä varten. Ripustuspisteitä tankeille, ohjuksille ja muille vermeille on koneessa 14 verrattuna Typhoonin 13 pisteeseen.
 Tarjolla Rafaleen on koko joukko nykyaikaisia aseita ilmakohteita ja maassa tai merellä olevia vastaan toimimiseen, kuten myös näkyvää horisonttia kauemmaksi tapahtuvaan toimintaan.
 Ja tosiaan, kone voi laukaista myös ydinaseella varustettuja risteilyohjuksia, mutta tuskin Suomi on niistä kiinnostunut.
 Sama mielenmaisema?
 Ranskalainen ajattelu on yllättävän lähellä suomalaista, etenkin suhteessa Natoon. Ranska on järjestössä mukana, mutta kulkee usein omia teitään niin poliittisesti kuin myös aseistuksessaan. Maa haluaa olla riippumaton.
 Rafale on siten kehitetty täysin yhteensopivaksi Nato-standardien kanssa, vaikka se ottaakin muutoin monia vapauksia.
 Erikoisuus on myös se, että Rafalessa ei ole Yhdysvaltain tarkasti kontrolloimaa, ITAR-vientirajoitusten alaista tekniikkaa. Muissa eurooppalaisissa kandidaateissa on, ja siksi niitäkin varten täytyy pyytää siunausta Pentagonista.
 Benjamin Gardette on vetänyt Dassaultin Suomen-tarjousta ja siihen liittyviä toimia jo yli viiden vuoden ajan. Jari Mäkinen
 Dassaultin puolella tarjousta Suomeen vääntänyt  Benjamin Gardette  vakuuttaa, että Suomi saisi koneen tilatessaan täyden vapauden käyttää sitä, kuten haluaa.
 – Siinä ei ole "mustia laatikoita" tai systeemeitä, joihin suomalaisilla ei olisi pääsyä. Olemme koneen järjestelmien kanssa täysin avoimia.
 Tarjouksen teollinen paketti pitänee sisällään tähän liittyvää ohjelmisto-osaamista, sillä Gardette ja muut dassaultilaiset totesivat moneen kertaan, että myös heillä on tässä suhteessa paljon oppimista suomalaisilta.
 Simulaatioyhteistyötä on jo nyt paljon suomalaisen virtuaalitodellisuuslaseja tuottavan Varjon kanssa. Kun aiemmin ohjaamosimulaattoreissa on ollut paljon kuvaruutuja eri puolilla, voidaan VR-laseja käyttämällä jättää suurin osa niistä pois. Kilpailijoihinsa verrattuna suomalaislasien kuvan terävyys on omaa luokkaansa.
 Myös Saab, toinen puolustuspoliittisesti samankaltaisesta tilanteesta ponnistava yhtiö, on tunnustanut moneen kertaan suomalaisen tietotaidon ja sen käyttökelpoisuuden. Yhtiö on laajentanut toimiaan Suomessa jo ennen HX-päätöksen tulemista. Tampereella olevaa Saabin teknologiakeskusta on laajennettu koko ajan ja yhtiön tutkimusyhteistyötä Aalto-yliopiston kanssa ilmoitettiin laajennettavan juuri nyt maanantaina.
 Rafalen järjestelmiä kehitetään muun muassa tällaisella simulaattorilla. Oikeanpuoleisen laatikon sisällä on oikea Rafalen lentotietokone, joka pyörittää testiohjelmistoja täysin samaan tapaan kuin ne toimisivat lentokoneessa. Jari Mäkinen
 Lentää kauas tulevaisuuteen
 Siinä missä Ranskan ilmavoimat ja merivoimat ovat Rafalen suurin käyttäjä, oli käyntimme aikaan Bordeaux'n lentoaseman luona olevassa Dassaultin toimipaikassa koronasta huolimatta hyvin kansainvälinen henki.
 Tuotantolinjalla oli Intiaan ja Qatariin meneviä koneita, ja koneen käyttäjien kursseilla oli kreikkalaisia sotilaita. Lentäjien lisäksi koulutusta annetaan muun muassa huoltohenkilökunnalle, joka välittää tietoa eteenpäin omaan maahansa.
 Myös suomalaisia tulisi Bordeaux'iin koulutettaviksi, jos valinta osuisi Rafaleen.
 Vaikka Rafale on ollut käytössä jo kahden vuosikymmenen ajan, sitä kehitetään koko ajan. Tätä toimintaa tehdään yhä enemmän ja enemmän juuri Bordeaux'n toimipaikassa Pariisin sijaan.
 Muiden HX-hankkeessa olevien koneiden ohjaamoissa on suuria kosketusnäyttöjä, mutta Dassault luottaa perinteisempiin näyttöruutuihin. Tietoja ruutuihin ja kypäränäyttöön syötetään kuitenkin ajanmukaisista sensoreista ja tutkasta, joiden keräämiä havaintoja käsitellään tehokkailla, koneessa olevilla tietokoneilla. P. Sagnes / Dassaut Aviation
 Tarkoituksena on lentää koneilla ainakin 2040-luvulle, mutta käytännössä Dassault varautuu tukemaan koneita sitäkin pitempään. Todennäköisesti Rafalet lentävät pitkään yhdessä nyt suunnitteilla olevan tulevaisuuden eurooppalaisen hävittäjäkoneen kanssa.
 – Olemme erittäin tyytyväisiä HX-hankkeen toteutukseen ja sen korkeaan laatuun, sanoo Gardette lopuksi.
 – Mielestäni olemme pystyneet luomaan tässä viiden vuoden aikana hyvät ja luottamukselliset suhteet suomalaisiin ja olemme varmoja siitä, että voittajan valinta tehdään lopulta rehellisesti ja avoimesti.
 Mitä tapahtuu seuraavaksi?
 Jos kaikki käy suunnitellusti, tekee Puolustusvoimissa HX-hanketta luotsannut kenraalimajuri evp  Lauri Purasen  johtama, noin 70-henkinen työryhmä suosituksensa ilmavoimien uudesta hävittäjästä loka-marraskuussa.
 Suositus kerrotaan puolustusministeriöön, ja valtioneuvosto päättää uudesta hävittäjästä.
 On erittäin todennäköistä, että käsittelyn jälkeen hankintapäätös tehdään suosituksen mukaan. Näin ollen voittaja on selvillä kenties marras-joulukuussa.
 Se on jo nyt varmaa, että jokainen loppuvalinnassa oleva tarjous toisi Suomeen kyvykkään ja tehokkaan koneen, jolla voi lentää vuosikymmenien ajan. Osuu valinta siis mihin tahansa koneeseen, saavat Hornetit hyvän seuraajan.
 10.9.2921 klo 16.35: korjattu kohtaa hävittäjän valinnasta. Päätöksen tekee valtioneuvosto, ei eduskunta kuten tekstissä alunperin luki.
 Lue lisää:
 Liian kallis, liian vanha, liian uusi? Näin hävittäjävalmistajat vastaavat kysymyksiin koneen heikkouksista ja vahvuuksista

Suomen hävittäjähankinnan salaisin kone on ranskalainen Rafale – onko tässä kisan musta hevonen?


Summary: Valkealan vanha psykiatrinen sairaala tuhoutui pahoin tulipalossa viime kesänä. Rakennus oli ollut pitkään tyhjillään, ja sen omistaja oli jo aiemmin kateissa.

Valkealan vanhan psykiatrisen sairaalan tulipalosta voi koitua Kouvolan kaupungille isot kustannukset.
 Hylätty sairaalarakennus tuhoutui kesällä pahoin tulipalossa. Ullakolla syttynyt tulipalo oli jo pitkällä siinä vaiheessa, kun pelastuslaitos ehti paikalle.
 Aiheesta lisää :  Yle seuraa: Pelastuslaitos sammuttaa suurta rakennuspaloa Kouvolassa – entisen psykiatrisen sairaalan ullakko tulessa

 Poliisi ei ole vieläkään tavoittanut rakennuksen kiinalaista omistajaa. Huonokuntoisen rakennuksen omistaa Kiinassa asuva liikemies  Yong Tang .
 Poliisi epäilee tulipaloa tuhotyöksi.
 – Epäiltyjä ei tässä vaiheessa ole, mutta asian suhteen on saatu paljon vihjeitä. Vihjeitä voi edelleen lähettää, tutkinnanjohtaja  Jarno Palo  kertoo.
 Rakennus purkukunnossa
 Mäntymetsän ympäröimä purkukuntoinen rakennus on käyttökiellossa, koska se voi olla vaarallinen.
 – Ullakonjämät repsottavat niin, että ne voivat tulla niskaan, sanoo valvontainsinööri  Tiina Raudaskoski  Kouvolan kaupungilta.
 Raudaskosken mukaan rakennus pitää purkaa. Sen järjestämisessä voi kuitenkin kestää pitkä aika.
 – Olen siinä käsityksessä, että kestää vähintään pari vuotta, ennen kuin purkuprojekti saadaan vireille. Tämä on massiivinen kokonaisuus hoitaa juridisesti loppuun.
 Kouvolan kaupunki oli yrittänyt tavoittaa omistajaa jo ennen tulipaloa, koska hylätty rakennus oli houkutellut ilkivallantekijöitä. Rakennuksesta oli esimerkiksi heitelty tavaroita ulos ja rikottu ikkunoita. Lieveilmiöt olivat häirinneet lähialueen asukkaita.
 Kouvolan rakennusvalvonta oli yrittänyt tavoittaa omistajaa kunnossapitokehotuksella, jotta rakennuksesta olisi suljettu vähintään rikkoutuneet ikkunat ja oviaukot vanerilla.
 Vanha sairaalarakennus sijaitsee noin 8 kilometrin päässä Kouvolan keskustasta ja reilun 2 kilometrin päässä Tykkimäen huvipuistosta. Joonas Haverinen / Yle
 Jos omistajaa ei tavoiteta vieläkään, vanhan sairaalarakennuksen purkukustannukset voivat jäädä kaupungin kontolle.
 – Purkukustannusten periminen on iso kysymysmerkki. Ei voi laskea sen varaan, että kuluja saadaan perityksi, valvontainsinööri Tiina Raudaskoski sanoo.
 Kouvolan rakennusvalvonta on aiemmin arvioinut, että purkaminen maksaa noin miljoona euroa.
 Lue lisää:   Hylätyn sairaalarakennuksen ullakko paloi Kouvolassa – poliisi epäilee tulipaloa tahallaan sytytetyksi
 Miksi hylätyn sairaalarakennuksen ullakko lehahti tuleen? – palonsyyntutkinta pääsee sammutustöiden jälkeen vauhtiin
 Tuli tuhosi hylätyn sairaalarakennuksen ullakon Kouvolassa – palomestari: "Raskas ja vaativa sammutettava"

Palaneen vanhan sairaalan jäänteet voivat pudota jonkun niskaan, mutta rakennusta ei voida purkaa – kiinalainen omistaja katosi jäljettömiin Kouvolasta


Summary: Väkivaltaa kokeville naisille tarkoitetulla Naisten Linjalla ei voida vastata kaikkiin saapuviin puheluihin. Toisen puhelinlinjan avaaminen ja ylläpito maksaisi tuhansia.

Väkivaltaa kokeville tytöille ja naisille tarkoitettu Naisten Linjan puhelinpalvelu on toistuvasti ruuhkautunut, vaikka tahtoa auttaa useampaa yhteydenottajaa olisi.
 Vuonna 2020 keskimäärin 29 prosenttiin puheluista pystyttiin vastaamaan.
 – Ja se oli vielä paras vastausprosenttimme vuosiin, toteaa Naisten Linjan toiminnanjohtaja  Noora Lautjärvi .
 Lautjärvi ei usko, että hieman laskeneiden puhelumäärien syynä olisi se, että väkivaltaa koettaisiin vähemmän – päinvastoin. Naisiin kohdistuva väkivalta on lisääntynyt koronapandemian aikana niin, että  YK:n tasa-arvojärjestö UN Women  on kutsunut sitä varjopandemiaksi.
 Lähisuhdeväkivalllan uhkaa on nostanut esimerkiksi se, että koronarajoitusten vuoksi liikkuminen kodin ulkopuolella on vähentynyt. Vielä helmikuussa 2020 eli juuri ennen pandemiaa Naisten Linjalla pystyttiin vastaamaan vain 16 prosenttiin saapuneista puheluista.
 – Rajoitustoimien aikana harvempi uhri on voinut löytää paikan, josta soittaa meille turvallisesti. Verkkopalvelulla on voitu paikata tätä jonkin verran, mutta verkossa keskusteleminen ei ole kaikille mahdollista, Lautjärvi sanoo.
 Tälläkin hetkellä puheluista jää vastaamatta noin kaksi kolmesta. Käytännössä tämä tarkoittaa kuukaudessa noin 100–150 vastattua puhelua ja useita satoja vastaamattomia puheluita.
 Vaihtelua kuitenkin ilmenee: esimerkiksi kotona vietettyjen pyhien jälkeen yhteydenottomäärät tyypillisesti nousevat.
 – Jos jo tavallisen joulun jälkeen puhelumäärät kasvavat, niin miten käy, kun rajoitukset ja etätyösuositus poistuvat?
 Toisen puhelinlinjan avaaminen maksaisi tuhansia
 Naisten Linjan puheluihin vastaavat koulutetut vapaaehtoiset. Toiminta on luottamuksellista, minkä vuoksi puheluihin vastataan siihen tarkoitetusta huoneesta.
 Tämän vuoksi puheluihin voi tällä hetkellä vastata vain yksi vapaaehtoinen kerrallaan.
 – Olemme jo vuosia toivoneet, että saisimme lisää resursseja toiseen puhelinlinjaan, sillä tilastojen valossa haluaisimme pystyä tarjoamaan tätä palvelua lisää. Se tavoite ei kuitenkaan ole vielä lähellä, toiminnanjohtaja Noora Lautjärvi kertoo.
 Uuden puhelimen aloituskustannukset olisivat noin 15 000 euroa ja sen ylläpitokustannukset olisivat noin 5 000 euroa kuussa.
 Naisten Linjan päärahoittaja on Sosiaali- ja terveysalan avustuskeskus STEA. Lisäksi Naisten Linja tekee omaa varainhankintaa ja järjestää vertaisryhmätoimintaa Helsingin kaupungin tukemana.
 Myös kansalaiset voivat tukea toimintaa lahjoituksilla.
 – Olemme niistä äärimmäisen kiitollisia. Lahjoitukset ovat konkreettinen tuki ja osoitus siitä, että ihmiset pitävät tätä työtä tärkeänä.
 Yksin lahjoituksilla laajaa ongelmaa ei kuitenkaan ratkaista, Lautjärvi muistuttaa.
 – Uskon, että tässä on kyse myös poliittisesta tahdosta. Suomen valtio on sitoutunut naisiin kohdistuvan väkivallan vastaisiin toimiin ja ihmisoikeuksien edistämiseen. Asiaan puuttuminen vaatii rahaa, sillä kyse on haastavista ja monisyisistä asioista, joiden ratkaisemiseen tarvitaan erityisosaamista.
 Naisten Linjan tuki- ja neuvontapuhelin palvelee numerossa 0800 02400 maanantaista perjantaihin kello 16–20. Tietoa yhdistyksen muista palveluista löydät  täältä . Apua ja tukea voi hakea myös esimerkiksi  Nollalinjalta  sekä  paikallisesta turvakodista .
 Lue seuraavaksi:
 Naisiin kohdistuvaan väkivaltaan halutaan puuttua lujemmin – Oikeusministeriö: "Merkittävä ongelma Suomessa"
 Yhä useampi lähisuhdeväkivallan tekijä hakee apua ongelmiinsa – kynnystä palveluihin hakeutumiselle halutaan madaltaa
 Noora Frantzi, 30, kouluttautui keväällä vapaaehtoiseksi kriisipuhelinpäivystäjäksi ja auttaa nyt ahdistuneita suomalaisia – puheluiden määrät räjähtäneet

Sadat naiset eivät pääse läpi ruuhkautuneeseen apupuhelimeen – jos rahaa olisi, Naisten Linja avaisi toisen puhelinlinjan väkivallan uhreille


Summary: Ylen Ralliradio välittää reaaliajassa ja nopealla sykkeellä kaikki Jyväskylän MM-rallin käänteet – sekä suomeksi että englanniksi. Uudeksi asiantuntijaksi on pestattu pitkän linjan ralliammattilainen Jari Ketomaa Mikkelistä. Ralli starttaa 1. lokakuuta.

Ylen Ralliradion uusi asiantuntijakommentaattori on rallikonkari  Jari Ketomaa.  Lähetyksen kommentaattorina vuosia toiminut  Riku Tahko  ei tällä kertaa studioon kykene, sillä hän on itse ralliohjuksen ratissa Jyväskylän MM-rallissa.
 Ketomaa ajoi ensimmäisen MM-rallinsa juuri Jyväskylässä 21 vuotta sitten. Hänen historiansa Jyväskylän MM-rallin parissa ulottuu kuitenkin paljon kauemmas.
 – Aikaisin rallimuistoni on se, kun olen isäni harteilla katsomassa Jyväskylän Suurajoja. Vuosi on 1983 tai 1984, ja vieläkin tulee kylmät väreet kun muistelen, miten B-ryhmän hirmutykit kiipeävät mäkeä Laajavuoressa ja ihmismassa hurraa. Siinä oli jo se ajatus, että haluan itsekin joskus kiivetä tuohon samaan mäkeen, Ketomaa kertoo.
 Kilpaa Ketomaa ajoi ensimmäistä kertaa vuonna 1985. Hän oli kuusivuotias.
 – Sanoin isälle mikroautosta, että tuota haluaisin joskus kokeilla. Siinä ei muuta signaalia tarvittu, mikroauto hommattiin ja kilpaileminen alkoi Savo-Cupin kartingista. Siitä eteenpäin 34 vuotta putkeen ajoin kilpaa joka vuosi, nyt on pari vuotta viimeisestä autolla ajetusta kilpailusta.
 Ralliradio on seurannut mukana vuosikymmenet
 1980-luvulle ulottuvat Ketomaan muistot myös Ralliradiosta.
 – Isäni seurasi rallia tiiviisti, radioon viritettiin 99,3 ja kaiuttimet täysille koko viikonlopuksi. Ralliradio loi meikäläisen pienen pojan mieleen sen rallifiiliksen. Tämä on osa suomalaista ralliperinnettä, ja on hienoa olla siinä mukana.
 Ketomaa on paukutellut Jyväskylän MM-rallissa kokonaiskisan kympin sakkiin useampaan otteeseen, ja oli vuonna 2011 Lankamaan erikoiskokeen nopein. Taakse jäi muun muassa sellaisia nimiä kuin  Sébastienit Ogier  ja  Loeb ,  Jari-Matti Latvala  ja  Ott Tänak .
 – Jos joku nyt kysyisi, että lähdenkö ajamaan tämän kilpailun, en miettisi hetkeäkään. En vaikka tämä on pelottava kilpailu, eikä mikään miellyttävä ajaa. Hypyt ovat järjettömän pitkiä ja jokainen milli vaikuttaa erikoiskoeaikaan. On onnistuttava ensimmäisestä metristä alkaen – mutta sitten kun siinä onnistuu, se on hienoin palkinto, mitä voi saada.
 Ketomaan rooli Ralliradiossa on juuri asiantuntemus.
 – Haluan tuoda todenmukaisen kuvan siitä, mitä kuljettajat ajattelevat sekä siitä, miten kisaa lähdetään rakentamaan. Olen ajanut Jyväskylän MM-rallia ja menestynytkin siinä, sitä tietämystä lähden jakamaan, hän sanoo.
 Lähes kaksi vuorokautta rallia radiossa
 Ralliradio on äänessä 70 vuotisjuhlarallissa yhteensä reilut 40 tuntia.
 Varaslähtö ralliin otetaan tiistaina 28. syyskuuta Yle Puheen ja Ralliradion valtakunnallisessa Ralli-illassa. Ralliradiolaiset ja ralliammattilaiset keskustelevat ja vastailevat yleisön kysymyksiin kello 18-20. Kysymyksiä voi mailata etukäteen  mm-ralli@yle.fi . Ohjelman aikana voi soittaa numeroon 014-4444 993 tai lähettää whatsapp-viestejä numeroon 044 421 6700.
 Lutakon kisastudiossa työskentelevät toimittajat  Jussi Lindroos ,  Sanna Pirkkalainen ,  Tony Melville , asiantuntija  Jari Ketomaa , on air tuottaja  Vesa Winberg  ja some-toimittaja  Laura Tolonen . Erikoiskokeita selostavat  Aki Laine ,  Mari Pekkanen  ja  Joni Pakarinen . Ralliradion tuottaa  Arvo Vuorela .
 Ralliradio seuraa WRC1 ja WRC2 -luokan sekä WRC3-luokan kärkikuljettajien menoa kaikilla erikoiskokeilla ja huoltotauoilla.
 Edellisen eli vuoden 2019 Ralliradion tiimi hetki ennen kisan starttia. Tomi Hänninen
 Bensaa suonissa viihdyttää iltahämärissä
 Torstai-, perjantai- ja lauantai-iltana rallin ollessa tauolla studion valtaa  Juha-Pekka Taskinen  ja Bensaa suonissa -ohjelma. Rallikansanradion kuuma linja lähetykseen on 014-4444 993. Taskisen ohjelman tunnusmerkkejä ovat hämmentävät yleisökisat ja levottomat jutut.
 Yle Ralliradio 2021 tärkeät faktat:
 FM-taajuudet 99,3 MHz Jyväskylä & 97,0 MHz Pihtipudas Yle Areenassa:  Radio Suomi Jyväskylä Radiot.fi -sovelluksessa: Yle Radio Suomi Jyväskylä. Ralliradio löytyy myös  yle.fi/mmralli  -sivustolta, jonne tulee Ylen kaikki rallisisältö, mm. kaikki erikoiskokeet suorana Areenassa ensimmäistä kertaa Jyväskylän rallin historiassa
 Ralliradion aikataulu:
 Tiistai 28.9. -18.00-20.00 Ralli-ilta Yle Puheessa ja Yle Radio Suomi Jyväskylässä, puh. 014-4444 993, whatsapp 044 421 6700, sähköposti  mm-ralli@yle.fi Torstai 30.9. -21.00-24.00 Bensaa suonissa: rallietkot, J-P Taskinen, puh. 014 4444 993, whatsapp 044 4211 644 Perjantai 1.10. -08.00-09.00 Rallin testierikoiskoe eli Shakedown Vesala -11.00-12.30 Ralliradion etkot: Anu Rummukainen ja Ari Welling -12.30-20.00 RALLIRADIO, päivän kaikki erikoiskokeet, puh. 014-4444 993, whatsapp 044 421 6700 -20.00-02.00 Bensaa suonissa, J-P Taskinen, puh. 014-4444 993, whatsapp 044 4211 644 Lauantai 2.10. -07.00-08.00 Rallihuomenta! -08.00-21.30 RALLIRADIO, päivän kaikki erikoiskokeet, puh. 014-4444 993, whatsapp 044 421 6700 -21.30-02.00 Bensaa suonissa, J-P Taskinen, puh. 014-4444 993, whatsapp 044 4211 644 Sunnuntai 3.10. -07.00-08.00 Rallihuomenta! -08.00-14.30 RALLIRADIO, päivän kaikki erikoiskokeet ja maalijuhla, puh. 014-4444 993, whatsapp 044 421 6700
 Ralliradion yhteydet:
 FM-taajuudet: 99,3 MHz (Jyväskylä) ja 97,0 MHz (Pihtipudas) Areenassa:  yle.fi/jyvaskyla Verkossa:  yle.fi/mmralli Puhelin: 014 4444 993 Whatsapp: 044 421 6700 Sähköposti: mm-ralli@yle.fi Facebook: Yle Ralliradio Instagram: ralliradio Twitter: Yle Ralliradio

Ylen Ralliradion asiantuntija Jari Ketomaa Jyväskylän MM-rallista: "Pelottava kilpailu, eikä mikään miellyttävä ajaa" – Ralliradio selostaa juhlarallin alusta loppuun


Monet opiskelijat toivovat, että opintotuen tulorajoja nostettaisiin pysyvästi.  Hallitus kertoi eilen , että tulorajoja nostetaan tilapäisesti vuodelle 2022.
 – Olemme iloisia siitä, että tuloraja nousee, mutta harmi, että tämä on vain väliaikainen toimi. Nyt hallituksen viesti on, että ensi vuonna saa tehdä vähän enemmän töitä, ja sitten palataan taas tiukempiin rajoihin, sanoo Suomen ylioppilaskuntien liiton (SYL) puheenjohtaja  Annika Nevanpää.
 Tulorajan korotuksen tarkka prosentti ei ole vielä tiedossa. Hallitus on alustavasti kaavaillut, että opiskelija saisi ansaita ensi vuonna noin 20–25 prosenttia enemmän kuin tänä vuonna. SYL toivoisi tulorajoihin noin 50 prosentin korotusta.
 Tällä hetkellä Kelan tuloraja on 8 352 euroa vuodessa, jos opiskelija nostaa täydet 12 kuukautta opintotukea. Viidenneksen lisäys tarkoittaisi, että ensi vuonna opiskelija voi ansaita yhteensä hiukan yli 10 000 euroa menettämättä opintotukea.
 Valtiovarainministeriön budjettiosastolta kerrotaan Ylelle, että tarkka prosentti päätetään osana ensi vuoden talousarvion täydentävää esitystä, joka valmistellaan loppuvuodesta.
 SYL:n puheenjohtaja Annika Nevanpää muistuttaa, että kaikki opiskelijat eivät pysty tekemään töitä opintojen ohella.  Matias Väänänen / Yle
 Vain osa opiskelijoista töissä
 Tällä hetkellä noin puolet opiskelijoista käy töissä opintojen ohella. Nevanpään mukaan on vielä liian aikaista sanoa, lisääkö tulorajojen tilapäinen korotus opiskelijoiden työssäkäyntiä.
 – On paljon opiskelijoita, jotka laskevat työtuntejaan. Ensi vuonna on mahdollista tehdä hieman enemmän töitä, mikä auttaa heitä, jotka voivat käydä töissä.
 Opiskelijoiden mukaan työnteko on yksi merkittävä syy opintojen viivästymiselle, ja monella työ on pois myös vapaa-ajasta. Kaikilla opiskelijoilla ei kuitenkaan ole mahdollisuutta tehdä töitä kokopäiväisten opintojen ohella, Nevanpää muistuttaa.
 – Meidän mielestämme työssäkäynnin pitäisi olla vapaaehtoista, sillä opiskelijoiden kuuluukin olla täyspäiväisiä opiskelijoita. Valtaosa opiskelijoista käy töissä lähinnä siksi, että he eivät tule toimeen tuilla.
 Nevanpään mukaan ensisijaiset toimenpiteet opiskelijoiden taloudelliseen tukemiseen olisivat opintorahan korottaminen sekä tukikuukausien lisääminen. Opintorahan lisäksi opiskelija voi saada myös yleistä asumistukea sekä valtion takaamaa opintolainaa.
 Oikeustieteen opiskelija Lassi Palviainen haluaisi tehdä myöhemmin osa-aikaista työtä opintojen ohella.  Pekka Viinikka / Yle
 "Tukia ikävä maksella takaisin"
 Lapin yliopiston opiskelijat ottivat ilolla vastaan hallituksen päätöksen nostaa opintotuen tulorajoja ensi vuodelle. Opintojen ohella työskentely tuo monille lisätuloja ja työkokemusta.
 Yhteiskuntatieteiden opiskelija  Maikki Toskala  tekee etätöitä muutaman tunnin viikossa. Tähän mennessä palkka on jäänyt nykyisten tulorajojen alle, mutta tulorajan nostaminen antaa mahdollisuuden tehdä enemmän töitä.
 – Tulorajojen nostaminen helpottaa monella arkea. Ei ehkä tarvitse niin tarkkaan seurata työmääriä ja tuloja, Toskala sanoo.
 Saman alan opiskelija  Teresa Kvist  ei tee tällä hetkellä töitä opintojen ohella, mutta pitää tulorajan nostoa silti hyvänä ratkaisuna.
 – Töitä voi olla aika vaihtelevasti, jos tekee esimerkiksi keikkatöitä. Tulorajan korotus antaa mahdollisuuden ottaa joskus enemmän ja joskus vähemmän töitä vastaan, Kvist sanoo.
 Oikeustieteen opiskelija  Lassi Palviainen  tekee töitä pääasiassa kesäisin, mutta hän toivoo saavansa osa-aikaista työtä myöhemmässä vaiheessa opintoja. Tulorajojen nostaminen on hänestäkin hyvä asia.
 – Tukia on ikävä maksella takaisin, jos raja paukkuu yli liian nopeasti. Itse en ole vielä joutunut maksamaan tukia takaisin, Palviainen sanoo.
 Lue aiheesta lisää:
 Budjettiriihi valmistui – näin muutokset näkyvät kukkarossasi vuonna 2022: Opiskelijoiden tuloraja nousee, biokaasu kallistuu tankilla
 Opiskelijoiden velkataakka kasvaa, ministeriö väläyttää muutoksia opintotukeen – opiskelijajärjestöt: "Toimeentulo ei saisi olla kiinni lainoista"

Opiskelijat toivovat, että opintotuen tulorajojen korotus jäisi pysyväksi – nyt työtunnit pitää laskea tarkkaan, jos haluaa pitää tuet


Summary: Yleiseurooppalainen komissio julkaisi raporttinsa, jossa tarkasteltiin miten eri maiden terveydenhuoltojärjestelmissä on vastattu koronapandemiaan ja mitä niistä voidaan oppia. Suomea komissiossa on edustanut presidentti Tarja Halonen.

Tulevaisuuden kriisinhallinta Euroopassa edellyttää panostamista terveydenhuoltoon, korostaa tänään julkistettu yleiseurooppalainen raportti.
 Maailman terveysjärjestön WHO:n alainen yleiseurooppalainen terveyden ja kestävän kehityksen  komission loppuraportti  julkistettiin perjantaina yli vuoden työskentelyn jälkeen.
 Raportin mukaan maailmassa on luotava olosuhteet, jossa investoidaan ihmisten ja ympäristön terveyteen. Sen lisäksi on panostettava riskeihin varautuneiseen ja uudistumisvalmiiseen sosiaali- ja terveydenhuoltoon ja ympäristönsuojeluun, raportissa todetaan.
 Riippumattoman komission tehtävänä on ollut kerätä parhaat opit siitä, miten eri maiden terveysjärjestelmät ovat vastanneet koronaviruspandemiaan sekä tehdä suosituksia sosiaali- ja terveysjärjestelmien tarvitsemista investoinneista ja uudistuksista.
 Suomen kädenjälki mukana
 Komission puheenjohtajana on toiminut Italian entinen pääministeri, professori  Mario Monti . Suomea komissiossa on edustanut presidentti  Tarja Halonen .
 – Tehtävänämme oli koota parhaat opit siitä, miten eri maissa on koettu pandemia ja mitä voimme ottaa siitä tulevissa, vielä tuntemattomissa kriiseissä. Valitettavasti emme usko, että olemme viimeisessä sellaisessa, Halonen sanoi.
 Raportti perustelee, miksi tulevaisuuden kriisinhallinta edellyttää investointeja terveyteen ja kestävään kehitykseen ja esittää uusia tapoja ajatella terveyttä pandemiasta saatujen oppien perusteella.
 – Suomen kädenjälki ja suomalainen arvopohja näkyvät tässä loppuraportissa, sanoi perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  raportin suomalaisessa julkistustilaisuudessa.
 Haavoittuvat ryhmät avainasemassa
 Presidentti Halonen toimi komission kahden työryhmän puheenjohtajana. Hän on pitänyt esillä muun muassa tasa-arvoa ja haavoittuvassa asemassa olevia ryhmiä.
 Koronaviruspandemia ei ole vaikuttanut vain terveyteen ja hyvinvointiin, vaan sillä on ollut myös laajat vaikutukset muun muassa talouteen, sosiaaliseen yhtenäisyyteen ja koulutukseen. Myös sen vaikutukset ovat jakautuneet epätasaisesti eri ryhmiin.
 – Raportin laaja-alainen lähestymistapa koronapandemiaan on lähtökohtana niin yksilöiden kuin yhteiskunnan kantokyvylle. Valmiiksi haavoittuvassa asemassa oleviin korona iskee pahemmin ja se tulee ottaa huomioon suunnitelmissa. Näitä ihmisiä tulee inhimillisistä syistä tukea nykyistä paremmin, Halonen sanoi.
 – Tämä vaikuttaa myös yhteiskunnan kokonaiskestävyyteen. Epäkohtien korjaaminen pandemian jälkeen olisi tehokasta ennalta ehkäisyä tulevaisuutta silmällä pitäen, hän jatkoi.
 Jälkiseuraamukset jäävät naisten harteille
 Halonen sanoi, että tavoitteena on nyt korjata syrjivät rakenteet ja yhteiskunnalliset eriarvoisuudet, jotka ovat kaikkialla pahentaneet pandemiaa.
 Yksi esimerkki tästä on sukupuolten epätasa-arvo.
 – Koronasairaudesta itsestään on tullut miehiin pahempia seurauksia, mutta sen jälkeiset vaikutukset ovat koskeneet enemmän naisia. Niitä ovat työttömyys, perheväkivalta ja kolmanneksi se, että ensisijainen hoito kaikissa maissa on ollut naisten vastuulla ja siitä on tullut lisäseurauksia, Halonen muistutti.
 Suomea on pidetty kannustavana esimerkkinä siitä, että yhteiskunta kestää kriisit.
 Kiurun mukaan myös esimerkiksi suomalaisten sitoutuminen rokotekattavuuden nostamiseen on hyvä esimerkki siitä, miksi pandemia saatu Suomessa kuriin paremmin kuin monissa Euroopan maissa.
 – Monilla mailla on ollut vaikeuksia siinä, miten kansalaisia saataisiin sitoutumaan rokotuskattavuuteen. Suomessa tavoitetasolle, 80–90-prosentin rokotekattavuuteen, varmasti päästään. Luottamus perustuu siihen, että luotetaan myös viranomaisiin. Monissa maissa luottamus on jo valmiiksi alhaisella tasolla, Kiuru korosti.

Mitä pandemiasta on opittu? Raportti: Terveyteen panostaminen osaksi tulevaisuuden kriisinhallintaa Euroopassa – Suomen esimerkit korostuvat


Summary: Opiskelijoiden ADHD-tutkimukset ovat lisääntyneet räjähdysmäisesti. Lääkkeitä voi käyttää akateemisena dopingina, mutta YTHS:n ylilääkäri uskoo opiskelijoiden hakevan apua pääosin todellisiin ongelmiin.

Yle kertoi torstaina, että  opiskelijat  käyttävät huumeita ja reseptilääkkeitä parantaakseen suorituksiaan. Ilmiötä valottaa lääketieteellisen antropologian maisteri  Aleksi Huplin  tuore sosiologian väitöskirja.
 Maailmalla asiaa on tutkittu, mutta Suomesta ei tutkimusta löydy eikä aiheesta ole juuri puhuttu. Huplikin teki tutkimusta Hollannissa ja Liettuassa.
 Opiskelijoiden terveydenhuollossa huumeiden ja päihteiden käyttö ei juuri näy. Ylioppilaiden terveydenhuoltosäätiön (YTHS) mielenterveys- ja opiskeluyhteistyön johtava ylilääkäri  Tommi Väyrynen  arvioi, että alle promille vastaanottokäynneistä liittyy huumeisiin tai muihin päihteisiin.
 Mutta opiskelijoiden halu parantaa keskittymistä näkyy räjähdysmäisesti lisääntyneinä aktiivisuus- ja tarkkaavaisuushäiriöiden eli ADHD- ja ADD-tutkimuksina.
 Helsingin Sanomat  kertoi tällä viikolla YTHS:n ennusteesta, jonka mukaan kehityksellisiin neuropsykiatrisiin häiriöihin, kuten juuri ADHD- ja ADD-epäilyihin, liittyvät lääkäri- ja terveydenhoitajakäynnit lisääntyvät tänä vuonna 179 prosenttia viime vuodesta.
 Onko taustalla opiskelijoiden halu parantaa suoritusta akateemisen dopingin avulla?
 Väyrysen mukaan olisi naiivia ajatella, ettei Suomessa sellaista tapahdu, kun esimerkiksi Yhdysvalloissa ilmiö on yleinen.
 – On vaikea ajatella, että ADHD tai ADD olisi lisääntynyt näin valtavasti lyhyen ajan sisällä. Näihin häiriöihin ei sairastuta aikuisena, joten tutkimuksiin ajavat varmasti muut syyt kuin aiemmin toteamatta jäänyt aktiivisuus- ja tarkkaavaisuushäiriö.
 Opiskelijoiden keskittymisongelmia Väyrynen pitää todellisina ja sanoo korona-ajan etäopiskelun lisänneen niitä. Diagnoosista ja lääkkeistä opiskelijat hakevat apua.
 – En ajattele, että tämä olisi tietoista päihteiden käyttöä. Enemmänkin se kertoo ajastamme, jossa haetaan helppoja ratkaisuja monimutkaisiin ongelmiin. Onhan lääke helppo, jos vaihtoehtona on elämäntapojen muuttaminen – esimerkiksi riittävä uni, ulkoilu, liikunta ja opiskelun tauotus.

 Opiskelijapiireissä ei dopingiin törmää
 Tamperelaisille opiskelijoille niin sanottu akateeminen doping on lähes tuntematon ilmiö.
 – Olen joskus kuullut, että muualla Euroopassa käytetään keskittymiskykyä parantavia tai piristäviä aineita. Mutta en ole kyllä Suomessa sellaiseen törmännyt, sanoo  Elina Heikkinen .
 Heikkisen mukaan aineiden käyttöön saattaa ajaa liian raskas työmäärä tai keskittymisen ongelmat, joihin pitäisi hakea apua.
 – Itse en lähtisi tällaiseen kyllä turvautumaan. Minulle riittää ihan kahvi.
 Samaa mieltä on  Aino Lampinen .
 – Onhan korkeakouluopiskelijoiden työmääristä keskusteltu. Mutta on huolestuttavaa, jos pitää käyttää tällaisia aineita opintojen vuoksi.
 Aino Lampinen ja Elina Heikkinen eivät ole kuulleet suomalaisten opiskelijoiden yrittävän parantaa opiskelutuloksiaan lääkkeiden tai huumeiden avulla. Antti Eintola / Yle
 Ilmari Lappalaiselle  ilmiö on tuttu vain Ylen uutisesta.
 – Kahvia täällä juodaan paljon, mutta ei ole kyllä muuta tullut vastaan. Tietenkin joillakin ihmisillä on ihan reseptilääkityskin, mutta sitä ei varmaan tähän tutkimukseen lasketa mukaan.
 Ylioppilaskunnassakaan akateemisesta dopingista ei olla puhuttu.
 – Toki on tiedossa, että ulkomailla tällaista on. Muista päihteiden käytön ongelmista – esimerkiksi alkoholinkäytöstä – opiskelijat ovat olleet yhteydessä. Mutta lääkkeiden käyttö opintojen edistämisen takia on kyllä uusi ilmiö, sanoo Tampereen ylioppilaskunnan sosiaalipoliittinen asiantuntija  Laura Kaipia .
 Lue myös:
 Opiskelijat käyttävät huumeita ja reseptilääkkeitä suoritusten parantamiseksi – tuore väitöskirja: aiheesta puhuminen on Suomessa tabu

Akateeminen doping on tuttu ulkomailta, mutta tamperelaisopiskelijoille riittää kahvi – ylilääkäri: On naiivia ajatella, ettei sitä ole Suomessa


Summary: Uuden sähköauton voi saada hieman halvemmalla, mutta hinnat pysyvät silti korkealla. Liikenneministeri katsoo päästövähennysten olevan hyvässä vauhdissa. Sähköautoilijoiden järjestö taas otti budjetin päätökset vastaan pettyneenä.

Hallituksen  budjettiriihen päätökset  liikenteen sähköistymisen vauhdittamisesta saavat autoalalta kohtalaisen vastaanoton.
 Uusien täyssähköautojen autovero poistuu lokakuun alusta alkaen osana hallituksen monia toimia, joilla pyritään vähentämään liikenteen päästöjä.
 – Päällimmäiseksi jää lievästi positiivinen maku, kuvailee Autotuojien ja -teollisuuden toimitusjohtaja  Tero Kallio .
 Autoalaa miellyttää erityisesti täyssähköautojen autoveron poistuminen, joka on nyt päätetyistä todennäköisesti merkittävin liikenteen sähköistymistä nopeuttava toimenpide.
 – Autoveron poisto nollapäästöisiltä autoilta on iso ja symbolisesti merkittävä ratkaisu, jossa 63 vuotta vanha autovero tulee näiden autojen osalta päätökseen, Kallio iloitsee.
 Autoala ennakoi, että tämä nopeuttaa autokannan sähköistymistä ja tuottaa noin 70 000 tonnia eli 0,07 megatonnia päästövähennyksiä vuonna 2030.
 Uuden sähköauton saisi jatkossa halvemmalla
 Esimerkiksi 40 000 euroa maksavan uuden sähköauton autovero on 1080 euroa. Lisäksi sähköautojen hankintatuki jatkuu kuten tähänkin saakka.
 Jos siis ostaa uuden sähköauton, joka maksaa juuri alle 50 000 euroa, voi siihen saada 2000 euron hankintatuen ja noin 1350 euron alennuksen autoverosta.
 Autoalan mukaan täyssähköautojen keskimääräinen hankintahinta on noin 55 000 euroa. Autovero niissä on ollut 2,7 prosenttia auton hinnasta. Kallio arvioi, että hankintatukeen varattu kuuden miljoonan euron summa voi loppua, kun sähköautojen menekki kasvaa.
 Autoveron poiston myötä täyssähköautojen ajoneuvoveron perusveroa kuitenkin korotetaan hieman. Korotus ei koske ennen lokakuun alkua käyttöönotettuja täyssähköautoja.
 Sähköautoilijoiden yhdistys: Rohkeutta puuttuu
 Sähköautoilijoita edustavassa yhdistyksessä hallituksen päätökset otettiin vastaan pettyneinä.
 – Jos mietitään viime kevättä ja fossiilittoman liikenteen tiekarttaa, nämä päätökset eivät tukeneet sitä, mitä oli siellä luvattu, sanoo Sähköautoilijat ry:n puheenjohtaja  Kirsi Immonen.
 Jotta yhä useampi uusi auto olisi täyssähköinen, hankintatukea olisi pitänyt Immosen mukaan nostaa.
 –Rohkeus puuttuu päätöksentekijöiltä, sellainen tunne meillä on tässä vaiheessa. Ruotsiin ja Norjaan jos verrataan, ollaan todella paljon jäljessä, Immonen toteaa.
 Sähköautoilijoiden yhdistystä luotsaava Kirsi Immonen jäi kaipaamaan vielä rohkeampia kannusteita liikenteen sähköistämiseen.  Seppo Ahava / Yle
 Ruotsissa sähköautojen hankintaa tuetaan Immosen mukaan sadoilla miljoonilla euroilla.
 Liikenneministeri: Päästövähennykset hyvässä vauhdissa
 Liikenteen vaisut päästövähennystoimet ja konkretian puute  saivat jo eilen kritiikkiä  VATTin johtavalta tutkijalta  Marita Laukkaselta .
 – Puhutaan keinoista, mutta oikeasti vain selvitetään ja perustetaan työryhmiä. Halutaan vähentää päästöjä, mutta ei sanota miten, Laukkanen kommentoi.
 Laukkanen muistutti, että kesän lopussa täyssähköautoja oli vain noin 15 000. Määrän pitäisi  nousta satoihin tuhansiin  vielä tällä vuosikymmenellä, jotta päästöt laskisivat odotetusti.
 Liikenneministeri  Timo Harakka  (sd.) sen sijaan puolusti  tiedotustilaisuudessa perjantaina  päästötoimia.
 Harakka totesi hallituksen olevan hyvässä vauhdissa kohti liikenteen päästövähennyksiä, ja niiden etenevän jopa ennakko-odotuksia nopeammin.
 Asiantuntijat  ovat jo keväällä arvioineet Ylelle , että nykyisillä toimenpiteillä hallituksen tavoittelemiin päästövähennyksiin on hankalaa päästä. Hallitus kuitenkin tavoittelee liikenteestä jopa aiempaa enemmän päästövähennyksiä.
 Päästökaupan tarvetta arvioidaan myöhemmin
 Hallitus kohdensi rahaa myös muihin liikenteen päästövähennystoimiin. Biokaasun käyttöä halutaan kasvattaa, ja latausverkosta saada kattavampi niin sähkö- kuin kaasuautoille.
 Sähköautoilijoiden Immonen nostaakin lataamisen tärkeimmäksi kehityskohteeksi.
 – Taloyhtiöissä latauslaitteen asentaminen pitäisi sallia helpommin. Julkinen latausverkosto kasvaa jo nyt ilahduttavalla vauhdilla, Immonen toteaa.
 Autoliitto kiitteli perjantaina hallituksen linjauksia. Järjestö pitää hyvänä, että liikenteen kansallisen päästökaupan tarpeellisuutta arvioidaan vasta myöhemmin.
 Päästökauppaa valmistellaan edelleen ja sen käyttöönotto voi tulla mahdolliseksi, jos päästöt eivät näytä vähenevän tarpeeksi nopeasti. Hallitus arvioi tilannetta maaliskuussa, ja tavoitteiden toteutumista arvioi muun muassa Ilmastopaneeli.
 Lue myös:
 Nämä virkamiesten esittämät toimet jäivät uupumaan hallituksen ilmastosovusta
 Liikenne sähköiseksi ja energia puhtaammaksi – näillä keinoilla suomalaisyritykset tähtäävät päästövähennyksiin
 Yhä useampaan uuteen sähköautoon voi asentaa peräkoukun – käyttösäde lyhenee mutta vetokyky riittää jo monille
 Nyt liikenteen päästövähennyksiin haetaan apua jo lehmänlannasta – lähivuosina yhä useampi rekka Suomessa kulkee nesteytetyllä biokaasulla

Näin autoveron historiallinen poisto näkyy uuden sähköauton hinnassa – Riittääkö alennus nopeuttamaan liikenteen sähköistymistä?


Summary: Öljylämmityksestä on luopunut reilussa vuodessa jo yli 7 000 kotitaloutta ja hakemuksia on lähetetty lähes 16 000. Hallituksen tuoreeseen budjettiesitykseen on kirjattu, että valtionavustuksia öljystä luopumiseksi jaetaan pientalojen omistajille myös vuonna 2022.

elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ely)

Nurmon Hyllykalliolla asuva  Pentti Niemistö  esittelee uudenkarheaa maalämpökeskusta vanhassa pannuhuoneessa.
 Niemistö sanoo, että ainoa asia, mitä hän voi nyt itse säätää, on lämpötila. Muuten lämmityslaitteisto toimii automatiikalla, ja jos laitteistoon ilmestyy vikailmoitus, pitää paikalle pyytää huoltoapua.
 – Tämä tuntuu ihan oudolta, kun ei ole enää talonmiehelle töitä, Niemistö naurahtaa viitaten itseensä.
 Pentti Niemistö oli vaimonsa  Armin  kanssa ensimmäisten joukossa hakemassa valtionavustusta öljylämmityksestä luopumiseen. Avustuksia alettiin jakaa syyskuussa 2020, ja Pentti kertoo jättäneensä hakemuksen syyskuun lopussa.
 – Ajattelimme jo, että olemmekohan myöhässä, kun kuulimme että jonoja voi tulla.
 Valtio on tarjonnut öljylämmityksen vaihtaville kotitalouksille porkkanaa valtionavustusten muodossa viime vuodesta lähtien.
 Kun pientalossa eli omakoti- tai paritalossa vakituisesti asuva yksityishenkilö vaihtaa öljylämmityksen esimerkiksi kaukolämpöön, maalämpöön tai ilma-vesilämpöpumppuun, voi hän hakea avustusta, jonka suuruus on 4 000 euroa. Muihin ei-fossiilisiin lämmitysmuotoihin hakeva voi saada avustusta 2 500 euroa.
 Mirva Ekman / Yle
 Suomessa on vielä yli 100 000 pientaloa, jotka lämpenevät öljyllä.
 Nyt jyvitetyt määrärahat riittäisivät noin 15 000 kotitalouden siirtymään pois öljylämmityksestä, mikä tarkoittaa Ympäristöministeriön mukaan noin 100 000 hiilidioksiditonnin vuotuista päästövähennystä.
 Hakemusten käsittely sakkaa
 Syys- ja joulukuun välillä 2020 Pirkanmaan ely-keskus vastaanotti nopealla tahdilla 9 000 hakemusta, mikä yllätti virkamiehetkin.
 – Määrä oli odotettu, mutta se yllätti, millä vauhdilla hakemuksia tuli, kertoo Pirkanmaan ely-keskuksen ryhmäpäällikkö  Vesa-Pekka Heikkilä .
 Hakemuksista on nyt käsitelty reilut 7 000 kappaletta ja jonossa on yli 8 000 lisää. Lisäksi uusia hakemuksia tulee kuukausittain 600-800 kappaletta.
 Pentti Niemistö esittelee puhelimensa näytöstä vanhaa öljykattilaa.  Mirva Ekman / Yle
 Ely-keskus tiedotti jo kesällä, että hakemusten käsittelyssä on viivettä. Ympäristöministeriön lisärahalla rahoitusasiantuntijoiden määrää on lisätty tästä syksystä lähtien kymmenestä seitsemääntoista.
 Heikkilä lupaa, että hakemusten käsittelytahti nopeutuu.
 Tällä hetkellä käsittelyssä on saapumisjärjestyksessä alkuvuoden 2021 hakemuksia, eli osa öljylämmityksestä luopuneista on odottanut päätöstä pian kymmenen kuukautta.
 – Ikävä kyllä vauhti on ollut tämä muun muassa siksi, että jouduimme odottamaan valtioneuvoston asetusta lisärahasta. Sitä tuli tälle vuodelle 9,4 miljoonaa euroa, ja lisäksi EU:n kestävän kasvun ohjelmasta rahaa on jyvitetty tälle vuodelle vielä 25 miljoonaa euroa, Heikkilä lupaa.
 Avustusrahat eivät siis ole päässeet loppumaan, mutta katkolla ne olivat kesäkuukausien ajan. Esimerkiksi tästä syystä osa hakijoista ehti jo säikähtää määrärahojen loppuneen.
 Suomessa on vielä yli 100 000 pientaloa, jotka lämpenevät öljyllä. Pentti Niemistön kotitaloa lämmitettiin öljyllä noin 51 vuoden ajan. Mirva Ekman / Yle
 Vesa-Pekka Heikkilän mukaan uusia hakemuksia kannattaa lähettää, sillä kaiken kaikkiaan esimerkiksi EU-tukea on luvattu 65 miljoonaa euroa.
 Avustushanke saa myös jatkoa: Hallituksen budjettiriihessä 9. syyskuuta 2021  esitetään määrärahaa  öljylämmityksestä luopuville 28,9 miljoonaa euroa vuodelle 2022. Lisäksi kuntien öljylämmityksestä luopumiseen ehdotetaan 4,9 miljoonaa euroa, eli yhteensä 33,8 miljoonaa euroa.
 Lue myös:   Öljylämmityksen vaihtoavustusta on haettu niin paljon, että uusille ei enää riitä rahaa – Hakemuksen käsittely kestää jopa puoli vuotta
 Niemistö on tyytyväinen
 Pentti Niemistö on ollut öljylämmityksen vaihtoon tyytyväinen. Vuonna 1969 rakennettua omakotitaloa ehdittiin lämmittää öljyllä 51 vuoden ajan.
 – Tämä (maalämpö) on paljon huolettomampi ja turvallisempi. Ei tarvitse esimerkiksi reissussakaan huolehtia ja soittaa tutulle, että käy tarkistamassa, onko kaikki kotona kunnossa. Eikä tule nuohous- tai öljypoltinkuluja tai perusmaksuja, ja öljykin on kallista, hän luettelee.
 Pentti Niemistö uskoo, että maalämpö maksaa itsensä nopeasti takaisin. Mirva Ekman / Yle
 Niemistön mielestä kannustinjärjestelmä on pientalon omistaville hyvä.
 – Tämä on ympäristöteko nyt kun fossiilisista polttoaineista muutenkin luovutaan.
 Öljylämmittämisen loppumisen siirtymäaaikaa vuoteen 2030 mennessä on kritisoitu liian nopeaksi ja osalle pientaloissa asuvista liian kalliiksi investoinniksi.
 Pentti Niemistö on vaimonsa Armin kanssa jo eläkkeellä, mutta heille investointi ei ollut Pentin mukaan liian iso. Hän uskoo lämmitysmuodon maksavan itsensä takaisin nopeasti.
 – Ja ennen kaikkea tämä huolettomuus ratkaisi.
 Lue lisää:   Ilma-vesilämpöpumppujen suosio kasvaa ja hinnat nousevat – Seppo Vesteniuksen vanha öljykattila sai lähteä valtion avustuksen siivittämänä
 Öljylämmittäjät ruuhkauttivat valtion tukihaun – Jarkko Lehtimäki vaihtoi kattilansa jo ennen tukipäätöstä: "Ei ole varaa öljyyn, kun ei tiedä mikä sen hinta jatkossa on"
 Tuhannet omakotiasujat hakeneet avustusta öljylämmityksestä luopumiseksi – ruuhkat jatkuvat, EU:n elvytyspaketista odotetaan lisärahoitusta
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun lauantaihin 11.9. kello 23 saakka.

Osa öljylämmityksestä luopuneista luuli jo, että valtionavustukset loppuivat – hakemusten käsittelyssä paha viive, mutta ely-keskus lupaa tahdin jälleen kiihtyvän


Summary: Suomen ainut Googlen palvelinkeskus Haminassa täyttää perjantaina kymmenen vuotta. Alkuaikoina toiminta vaikutti hyvin mystiseltä, mutta yritys on löytänyt paikkansa Kymenlaaksossa.

Googlen palvelinkeskuksen laitteet vilkkuvat ja murisevat Summan vanhan paperitehtaan tiloissa Haminassa.
 Ensimmäiset serverit käynnistettiin kymmenen vuotta sitten. Siitä lähtien yksi maailman käytetyimmän hakukoneen tukikohdista on sijainnut Suomessa.
 Kun Google osti vuonna 2009 Summan tehtaan Stora Ensolta muuttaakseen sen palvelinkeskukseksi ja aloitti toimintansa vuonna 2011, yhtiö näyttäytyi paikallisille mystisenä työnantajana, jonka työntekijät pysyivät työstään hiljaa.
 Näyttäähän se edelleen mystiseltä, Googlen palvelinkeskus. Serverihalleissa harvoin käyvät edes vakituiset toimistotyöntekijät. Antro Valo / Yle
 Kymmenen vuotta Googlella työskennellyt  Olavi Kemppi  muistaa, että alussa kaupunkilaisille saattoikin tulla yrityksestä mystinen kuva.
 – Se ehkä oli alkuaikoina sellaista, ja se on ehkä jäänyt ihmisten mieliin. Mutta näin ei ole enää. Olemme nyt paljon avoimempia ja kerromme toiminnastamme, Kemppi kertoo.
 Kemppi siirtyi Googlelle paperitehtaan energiantuotannosta. Tie on edennyt huoltotöistä johtotehtäviin.
 Hän työskentelee nyt palvelinkeskuksella operatiivisena managerina, mutta tuttavallisemmin kaikki Googlen työntekijät ovat "googlereita".
 Yle tapasi neljä "googleria" eli Googlen datakeskuksen työntekijää: Laura Parkon (vas.), Rob Antalovskyn, Venla Nopasen sekä Olavi Kempin. Antro Valo / Yle
 Mikä ihmeen palvelinkeskus?
 Kun kirjoitat Googleen hakusanan ja laitat haun menemään, vastaus tulee salamannopeasti. Se on palvelinkeskusten ansiota.
 Niiden toiminta voi olla tavalliselle googlettajalle mysteeri. Haku vain menee jonnekin ja vastaukset pomppaavat jostakin näytölle.
 Mutta miten?
 Lauri Ikonen johtaa palvelinkeskusta Haminassa. Antro Valo / Yle
 Googlen Haminan palvelinkeskuksen johtaja  Lauri Ikonen  selittää, että keskuksia käytetään valtavien tietomäärien käsittelyyn ja tallentamiseen.
 Esimerkiksi Google-haku käsitellään palvelinkeskuksessa jossakin päin maailmaa, kenties juuri Haminassa. Tietoja on myös tallennettava jonnekin.
 – Nykyisin puhutaan pilvipalveluista. Se "pilvi" asuu näissä datakeskuksissa, Ikonen kertoo.
 Kansainvälinen työporukka
 – Olen business partner!
 Työnimike tulee  Venla Nopaselta  sujuvasti englanniksi, ja kaikkien "googlereiden" puheessa vilahtelee englanninkielisiä sanoja. Kansainvälisessä yrityksessä työnimikkeet ovat englanniksi myös Suomessa.
 Nopanen opiskeli ennen Googlelle tuloaan Australiassa. Kahdeksan vuotta sitten hän muutti takaisin Suomeen ja huomasi, että kotiseudulla Kymenlaaksossa on paikka auki Googlella.
 – Työni on hyvin monipuolista. Järjestän tapahtumia, hoidan yhteisötukiohjelmaa ja paikallisia aloitteita. Olen tiimien ja managerien tukena. Meillä on hyvin kansainvälinen työympäristö, Nopanen kertoo.
 Tämän vahvistaa Ukrainasta kotoisin oleva  Rob Antalovsky . Hän saapui Suomeen Saksan Googlelta kymmenen vuotta sitten ja rakastui Haminaan.
 – Tämä on tosi kiva paikka. Minulla on kaksi koiraa, joiden kanssa ulkoilemme paljon. Olen myös aloittanut Haminassa kajakoinnin!
 Antalovsky vastaa palvelintietokoneiden toimintakunnon ylläpidosta.
 – Työ on mielekästä. Aina tulee uutta vastaan ja saan tehdä asioita, joita ei ole tehty ennen.
 Miten googleriksi pääsee?
 Googlella on noin 400 työntekijää Haminassa. Mitä kannattaa opiskella, jos tahtoo Googlelle töihin? Lauri Ikonen kertoo, että vaihtoehtoja on useita.
 – Perusaloja opiskelemalla voi päästä Googlelle, mutta keskeisimpänä IT-alan opiskelu voi johtaa datakeskuksella työskentelyyn. Meillä tarvitaan myös sähköosaajia, LVI-ammattilaisia, siivoojia, catering-ammattilaisia ja vartijoita, Ikonen sanoo.
 Myös etenemismahdollisuuksia riittää.  Laura Parkko  päätyi Googlelle ensin toimistoinsinööriksi, joka hoiti esimerkiksi huoltosopimuksia. Nyt hän on regional programme manager.
 – Tuen kaikkia Euroopan palvelukeskuksia ja raportoin tietoa siitä, missä Haminassa mennään esimerkiksi taloudellisesti ja bisneksen kannalta, Parkko kertoo.
 Parkko on pohtinut työuraansa etätyön myötä.
 – Olen miettinyt sitä, että mikä on minulla se työmotivaatio. Se on se, että pystyy auttamaan erilaisia ihmisiä ja kehittämään asioita parempaan suuntaan.
 Kasvu on Haminassa ollut jatkuvaa. Toukokuussa otettiin käyttöön jo kuudes palvelinkeskus. Se näyttää maailmanlaajuisen kehityksen suunnan.
 – Vuonna 2012 Youtubeen ladattiin joka minuutti 60 tuntia videoita, nyt joka päivä 500 tuntia minuutissa, johtaja Ikonen kertoo.
 Lue lisää:   Kesti liki 10 vuotta ennen kuin Googlen tarkoin varjelema Suomen datakeskus raotti ovensa ulkomaailmalle – katso, millaista siellä on

Suljettuun paperitehtaaseen muutti 10 vuotta sitten mystinen Googlen palvelinkeskus – "googlerit" kertovat nyt, millaista työ on Suomessa


Summary: Kokosimme yhteen uutistoimisto AFP:n poimintoja rokotusmääräyksistä eri puolilta maailmaa.

Valtiot eri puolilla maailmaa ovat ilmoittaneet tiukennuksista rokotuskäytäntöihin.
 Yhdysvalloissa presidentti  Joe Bidenin  hallinnon määräämä rokotepakko  koskee arviolta 100 miljoonaa amerikkalaista , eli noin kahta kolmannesta koko maan työvoimasta.
 Kaikkien yli sadan työntekijän yritysten tulee varmistaa, että työntekijät on rokotettu tai testataan viikoittain.
 Osa osavaltioista ja kaupungeista on määrännyt tiukennuksia koronarajoituksiin. Esimerkiksi San Franciscossa kaupungin työntekijöitä voi odottaa jopa irtisanominen, mikäli he kieltäytyvät koronarokotteesta. Los Angelesissa 12 vuotta täyttäneiden tulee ottaa koronarokote tänä vuonna, mikäli he haluavat osallistua lähiopetukseen.
 Yhdysvaltojen ohella myös monet muut valtiot ovat muuttaneet käytäntöjään. Kokosimme poimintoja uutistoimisto AFP:n listauksen perusteella.
 Yhdysvaltain presidentti Joe Biden ilmoitti uusista toimista, joilla pyritään nostamaan rokotusastetta. Shawn Thew / EPA
 Näissä maissa koronarokote on pakollinen
 Maailman pienimmässä valtiossa Vatikaanissa koronarokote on pakollinen kaikille aikuisille.
 Rokotepakko on voimassa myös Keski-Aasian Tadžikistanissa ja Turkmenistanissa.
 Eteläisellä Tyynellämerellä sijaitsevan Uuden-Kaledonian hallinto on ilmoittanut suunnittelevansa rokotepakkoa paitsi saaren asukkaille myös siellä vieraileville.
 Rokotuspakko poikii myös mielenilmauksia, katso alta tunnelmat Kreikasta syyskuun alusta:

 Piikkejä terveydenhuollon työntekijöille
 Monissa maissa rokotepakko kohdistuu erityisesti terveydenhuoltoon.
 Kreikassa on vaadittu rokotetta kaikilta terveydenhuollon työntekijöiltä syyskuun alusta.
 Italiassa lääkäreiltä ja terveydenhuollon työntekijöiltä kielletään työskentely suoraan potilaiden parissa, mikäli he eivät ole ottaneet rokotetta. Vanhainkotien työntekijöiden rokotepakko astuu voimaan 10. lokakuuta. Kouluissa ja yliopistoissa rokottamattomien tulee toimittaa negatiivinen koronatestitulos joka toinen päivä.
 Ranskassa terveydenhuollon, vanhainkotien sekä muiden haavoittuvassa asemassa olevien kanssa työskentelevien tulee vastaanottaa rokote ensi viikon keskiviikkoon mennessä.
 Maassa on purettu koronarajoituksia koronapassilla, joka avaa ovia museoihin, ravintoloihin ja kahviloihin.  Koronapassi on jakanut mielipiteitä .
 Myös Englannissa suunnitellaan rokotepakkoa osalle terveydenhuollon työntekijöistä, kertoo  Britannian yleisradioyhtiö BBC .
 Ranskan valtion rautatieyhtiön SNCF:n työntekijä tarkasti matkustajan koronapassia Pariisissa Lyonin asemalla 9. elokuuta. Passi tuli pakolliseksi tuolloin myös junaliikenteessä. Christophe Petit Tesson / EPA
 Rajoituksia rokottamattomille palvelualoilla
 Kanadassa koronarokote vaaditaan paitsi kuljetusalan työntekijöiltä myös valtaosalta lento- ja junamatkustajista  lokakuun loppuun mennessä .
 Liittovaltion työntekijöillä on aikaa hoitaa rokotuksensa kuntoon syyskuun loppuun saakka.
 Venäjällä Moskovassa ja Pietarissa rokotepakko ylettyy palvelualojen työntekijöihin.
 Etelänaapuri Kazakstanissa lähityöskentely kielletään muun muassa palvelu- ja pankkialojen ja viihdealan rokottamattomilta työntekijöiltä.
 Fidžin saarivaltiossa julkishallinnon ja yksityisen sektorin työpaikat eivät aukene rokottamattomille.
 Kiinassa noin 20 paikallisviranomista on varoittanut mittavista rajoituksista rokottamattomille. Esimerkiksi Chuxiongin kaupungissa Yunnanin maakunnassa maan lounaisosassa on ilmoitettu, että yli 18-vuotiaat rokottamattomat asukkaat eivät ehkä pian pääse sairaaloihin, kouluihin tai julkiseen liikenteeseen.
 Lue myös :
 Katso, miten Venetsia täyttyi turisteista – koronarajoituksia puretaan nyt vauhdilla Euroopassa
 Kirjeenvaihtajalta: Bidenin hallinto ei enää maanittele vaan käskee amerikkalaisia hankkimaan rokotuksen – mutta toimiiko pakottaminen?
 Länsimaat ovat rohmunneet valtaosan koronarokotteista: kun toisaalla alkaa kolmas rokotuskierros, toisaalla ei ole ensimmäistäkään
 Koronapassi saa rokotettujen elämän näyttämään liki normaalilta monessa EU-maassa – rokottamattomia odottaa jatkuva testirumba

Yhdysvalloissa liki 100 miljoonaa määrätään ottamaan koronarokote, Vatikaanissa se on pakollinen aikuisille – katso kooste eri maiden käytännöistä


Pandemiaa tehokkaasti torjuneessa Australiassa koronaluvut ovat kääntyneet hienoiseen nousuun. Nykyrajoitusten mukaan liikkua saisi viiden kilometrin säteellä kotoa. Rokotuskattavuuden toivotaan olevan ensi kuussa riittävän korkea, jotta rajoitukset voitaisiin poistaa.

Katso video: Rantaelämää Sydneyssä - poliisi tarkastaa, onko viiden kilometrin liikkumisrajoitusta rikottu


Summary: Eheytyshoitojen aiheuttamat traumat ovat monimutkaisia, ja niihin voi liittyä häpeää, uskonkriisiä ja juurettomuuden tunnetta. Johannes Poikkimäki joutui teininä eheytyshoitoihin, ja pystyi irrottautumaan niistä vasta ihastuttuaan 17-vuotiaana.

“13-vuotiaana tulin kaapista ulos ja tunti sen jälkeen musta rukoiltiin homouden henkeä pois.”
 Näin lukee valokuvan alla, jonka 25-vuotias  Johannes Poikkimäki  julkaisi Instagramissa, kun eheytyshoitojen kriminalisointia ajavaa kansalaisaloitetta varten vielä kerättiin allekirjoituksia.
 Kuvan ja tekstin julkaisu jännitti, mutta rohkeutta löytyi, jotta kukaan ei enää joutuisi eheytysyritysten kohteeksi.
 Hoidot määritellään toimiksi, joilla pyritään muokkaamaan ihmisestä cis-sukupuolinen hetero. Cis-sukupuolisuudella tarkoitetaan sitä, että henkilö identifioituu hänelle syntymässä määriteltyyn sukupuoleen.
 Eheytyshoitoja järjestetään usein erilaisissa uskonlahkoissa.

 Johannes halusi eheytyä, koska hänelle kerrottiin homoseksin olevan syntiä
 Ensimmäiset ajatukset siitä, että 13-vuotias Johannes voisi eheytyä, syntyivät hengellisellä leirillä. Iltamissa ylistettiin Jumalaa, saarnattiin ja jaettiin todistuksia.
 – Jossain vaiheessa sai mennä eteen hengellisten vanhempien tai pastoreiden esirukoiltavaksi, pyytää esimerkiksi sairauden parantamista. Mun tapauksessa mä pyysin, että voisko he saada musta homouden pois. Halusin siinä tilanteessa kokea jotain suurempaa. Monet aina sanoi, että siinä kokee jonkinlaisen valaistumisen tai tuntee, että Pyhä Henki tärisyttää sua. Mutta aika tyhjäksi se jätti ne hetket sitten.
 Tarve ja halu eheytyä oli iskostettu syvälle.
 Eheytyshoitoihin hakeutumisen taustalla on usein yhteisön painostusta ja yleinen muuttumista korostava ilmapiiri. Johannes ei teininä halunnut aiheuttaa pettymystä uskonyhteisönsä hengellisille vanhemmille.  Petteri Sopanen / Yle
 Johannes koki painostusta yhteisönsä suunnalta, sillä hengelliset vanhemmat olivat Johannekselle esikuvia. Kun nämä esikuvat uskoivat Johanneksen mahdollisuuteen eheytyä, ei hän halunnut tuottaa pettymystä.
 – Mulle oli lapsuudesta saakka tehty selväksi, että homoseksi on syntiä. Kun on pienestä saakka kuullut tollaista, ja alkaa kokemaan fiiliksiä, niin tietty sitten ahdisti ja halusi muuttua. Kukaan ei sanonut, että Johannes sä tarviit pelastusta, vaan se oli ennemmin se oma helvetin pelko.
 Yleisin eheytyskeino oli rukous
 Eheytyshoidoista huolimatta Johannes kuvailee lapsuuttaan ja vanhempiaan ihaniksi. Lapsuuteen kuului paljon ystäviä, ja ratsastusta pitkään harrastaneella ja eläinrakkaalla Johanneksella oli hevosia, kaneja ja kissoja.
 Perhe ei pakottanut häntä eheytyshoitoihin, eikä hän niistä oikeastaan perheelleen maininnut.
 – Mun perhe on tosi hengellinen, että sitä kautta toki ajauduin näihin meininkeihin. Paljon siinä oli hyvää, mutta monesti tällaisissa on kääntöpuolena se, että sellainen näkymätön pahuus naamioidaan tahattomasti hyvään. Sen mä tiedän, että kukaan näistä hengellisistä vanhemmista ei halunnut mulle pahaa. Kukaan ei ollut, että “hyi homo”, vaan hekin pelkäs että joudun helvettiin.
 Johannesta koitettiin eheyttää aina 17-vuotiaaksi asti läpi hänen teini-ikänsä, ja hän teki kaikkensa muuttuakseen: hän katseli YouTubesta amerikkalaisten pastoreiden puheita, paastosi ja oli selibaatissa.
 Pääasiassa Johanneksen eheytyshoito tapahtui rukouksen voimalla.
 – Monesti se meni niin, että pastori pyysi Pyhää Henkeä ohjaamaan keskustelua. Hän pyysi mua toistamaan tämän tyyppistä lausetta: Olen Johannes ja en ole homoseksuaali. Tämä homouden henki on Saatanasta, ja se saadaan minusta ulos Jeesuksen nimessä, Aamen.
 Ihastuminen herätti hyväksymään itsensä
 17-vuotiaana Johannes muutti Helsinkiin. Tämä oli hänelle hoidoista irtautumisen ja oman itsensä hyväksymisen alku.
 – Mä tapasin yhen pojan, ja hyvin palavasti ihastuin häneen. Kerran pötköteltiin sohvalla, ja kelasin, että jos mulle tulee näin hyvä fiilis tästä, niin tää ei voi olla Paholaisesta.
 Muutto Helsinkiin auttoi Johannesta hyväksymään itsensä sellaisena kuin hän on.  Petteri Sopanen / Yle
 Johannes asuu edelleen Helsingissä, ja työskentelee kampaajana kampaamossa, jonka toinen omistaja hän on. Haaveissa hänellä on lähiaikoina ollut oma pieni maatila.
 Johanneksen tarinalla on siis onnellinen loppu, mutta nuoruuden kokemukset eivät ole painuneet unholaan.
 – Musta tuntuu, että näiden eheytyshoitojen jälkeen oon vasta nyt alkanut eheytyä niistä hoitojen aiheuttamista haavoista.
 Traumoista paraneminen on pitkä prosessi
 Johannes parantelee edelleen kahdeksan vuoden jälkeen omia haavojaan.
 Helmikuussa julkaistun australialaisen  tutkimuksen  mukaan eheytyshoitojen aiheuttamat traumat eivät ole yhden ainoan “eheytyskokemuksen tai eheytyskerran” tulos, vaan eheytysprosessien ja yleisen häpeän, syyllistämisen ja muuttumista painottavan ilmapiirin yhteistyötä.
 Tutkimuksen mukaan tämän ilmapiirin viestien sisäistäminen johtaa herkästi eheytysprosessiin hakeutumiseen ja vaikeuttaa kyseisestä toiminnasta irtautumista.
 Suurin osa tutkimukseen osallistuneista selviytyjistä kertoi Johanneksen tapaan osallistuneensa eheytyshoitoihin vapaaehtoisesti.
 Eheytyshoitojen aiheuttamista haavoista paraneminen vaatii tutkimuksen mukaan niin häpeän, monisyisen trauman kuin juurettomuuden tunteiden käsittelyä.
 Eheytyshoidot vovat aiheuttaa myös traumanjälkeisen stressihäiriön eli PTSD:n, jonka vaikutus täytyy ottaa huomioon eheytyshoitojen aiheuttamia haavoja parannettaessa.
 Johannes Poikkimäki on pohtinut, että eheytyshoitojen jäljet voivat näkyä hänessä tavoilla, joita hän alkaa ymmärtää vasta nyt. Petteri Sopanen / Yle
 Parantuminen vaatii tutkimuksen mukaan pitkäaikaista tukea.
 Tutkimusta varten haastateltiin 35 eheytyshoidossa ollutta henkilöä ja 18 mielenterveyden sasiantuntijaa. Tutkimus tukee muiden aiemmin julkaistujen kansainvälisten tutkimusten tuloksia eheytyshoitojen haitoista.
 Eheyttäminen on edelleen voimissaan oleva ilmiö
 Johanneksella on monia kohtalotovereita, mutta hoidoille altistettujen ihmisten määrää Suomessa on vaikea arvioida, sillä eheytyshoidot eivät ole tunnustettu hoitomuoto, eikä niitä sen takia tilastoida erikseen.
 Helsingissä toimivan Uskontojen uhrit ry:n sateenkaarivertaistukiryhmän vetäjä  Tom-Kristian Heinäaho  on ollut vertaistukiryhmän toiminnassa mukana sen perustamisesta lähtien.
 Heinäaho on kuullut erilaisia tarinoita niin vanhoilta, nuorilta, naisilta, miehiltä kuin muunsukupuolisilta. Yleisin tapaamisissa esiin nouseva teema on juuri seksuaalisuuteen ja/tai sukupuoli-identiteettiin kohdistunut paine muuttua.
 – Jokin aika sitten samassa tapaamisessa oli samanaikaisesti monta henkilöä, jotka olivat joutuneet käymään läpi todella rankkoja eheytyshoitoja, Heinäaho kertoo.
 Ryhmän perustamisesta on tänä vuonna kuusi vuotta. Uusia kasvoja liittyy joukkoon, ja vanhoja poistuu, mutta kokemukset ovat monella samat.
 – Luulisi, että ajat muuttuvat ja kehitys kehittyy, mutta edelleen 20-vuotiaat kertovat samanlaisia tarinoita kuin 60-vuotiaat, Heinäaho kertoo.
 Eheytyshoitojen kriminalisointia ajava kansalaisaloite keräsi eduskunnan käsittelyyn etenemiseen vaadittavat 50 000 allekirjoitusta elokuun loppupuolella.
 Keskustelu on avoinna 13.9. klo 23 asti.

Johannes Poikkimäen, 25, piti hokea: "Olen Johannes ja en ole homo" – eheytyshoitojen traumat paranevat vasta nyt


Summary: Kulttuurivieras, sarjakuvataiteilija Tiitu Takalo on tyytyväinen siihen, että punkstoo-keskustelun myötä alakulttuurienkin häirintää ja väärinkäytöksiä viimein käsitellään. Hän puolustaa myös jokaisen oikeutta vetäytyä omaan kuplaansa.

Tamperelainen sarjakuvataiteilija  Tiitu Takalo  sohaisi kesän 2021 tulikuumaa puheenaihetta sairjakuva-albumissaan jo kolmetoista vuotta sitten.
 Takalon  Tuuli ja myrsky  -albumissa nuorten perustama anarkofeministinen ryhmä törmää punk-keikoilla ja -bileissä toisenlaisiin arvoihin kuin omansa. Yksi naisista raiskataan juhlien jatkoilla, ja muutkin kohtaavat seksuaalista häirintää ja ahdistelua. He päättävät lyödä takaisin ja taistella kuin tytöt.
 Punkpiirien naisviha nousi valtakunnan median otsikoihin tänä kesänä, kun anonyymi punkstoo-Instagram-tili  nosti julkisuuteen punkkareiden kokemuksia .
 Rauhaa, rakkautta, tasa-arvoa ja suvaitsevaisuutta viestinyt punkliike näyttäytyikin yhtäkkiä toisessa valossa. Lyhyessä ajassa yli 10 000 seuraajaa keränneellä tilillä oli yksityiskohtaisia kertomuksia naisvihasta, seksuaalisesta häirinnästä, jopa raiskauksista.
 Tuuli ja myrsky  -albumin kannessa on kolme vihaista nuorta naista, joista yksi heristää nyrkkiään. Hahmot katsovat yhteen suuntaan, kuin valmiina taisteluun tai vallankumoukseen.
 Taklalon albumi sijoittuu Tampereelle, mutta alkusysäyksen sen piirtämiseen hän sai Hampurista.
 – En ole kauheasti puhunut julkisesti tästä. Asuin syksyn 2003 Hampurissa, ja silloinen kämppäkaverini kertoi punk-skenessä tapahtuneesta raiskauksesta.
 – Albumissa Tuuli-niminen hahmo nukahtaa jatkoilla ja herää, kun kaveripiiristä tuttu mies kähmii häntä. Tämä on omakohtainen muisto. Noin minulle on käynyt itselleni, Takalo sanoo.
 Tuuli ja myrsky -sarjakuva kertoo naisista, jotka kunnioittavat vain niitä, jotka kunnioittavat heitä. Tiitu Takalo / Suuri Kurpitsa
 Sarjakuvan kaveripiiri on samanlainen kuin se, jossa Takalo nuorempana viihtyi. Tälle ystäväjoukolle olisi voinut käydä näin, ja he olisivat luultavasti reagoineet samoin.
 Tiitu Takalo on yksi Suomen tunnetuimmista sarjakuvapiirtäjistä. Hänet palkittiin Sarjakuva-Finlandialla vuonna 2015 ja Suomen sarjakuvaseuran Puupäähattu-palkinnolla vuonna 2017. Takalon sarjakuvia on käännetty muun muassa ruotsiksi ja espanjaksi.
 Nuorista huomaa, että maailma on muuttunut ainakin vähän parempaan suuntaan
 Punkstoo-tilin naisten kokemukset eivät hämmästytä Takaloa lainkaan. Seksuaalinen häirintä ja ahdistelu ovat mahdollisia kaikissa yhteisöissä. Ahdistelun kohteeksi voi joutua punkporukassa, mutta myös sarjakuvapiireissä.
 Punkkareiden joukossa raiskausten ja seksuaalisen ahdostelun esiintuloa saattaa vaikeuttaa se, että yhteisö suhtautuu epäluuloisesti virkavaltaan. Rikosilmoitus jätetään tekemättä.
 Näin käy usein muissakin raiskaustapauksissa. Ilmoituksen tekemistä estävät muun muassa häpeä ja pelko siitä, ettei raiskatun tarinaa usko kukaan. Erään arvion mukaan  ilmitulleiden raiskausten määrä  on alle kymmenen prosenttia tehdyistä teoista.
 Rikosilmoituksen jälkeen vain murto-osa tapauksista etenee oikeuteen ja vielä pienempi osa tuomioon asti.  Amnestyn mukaan  Suomessa tehtiin 2019 vähän yli tuhat raiskausrikosilmoitusta ja raiskaukseen liittyviä tuomioita langetettiin noin 200 kappaletta.
 – Lisäksi suuri osa seksuaalisesta häirinnästä tai ihmisten mitätöinnistä on tekoja, jotka eivät ylitä rikosilmoituksen kynnystä. Myös niihin pitää puuttua, eikä niitä tarvitse sietää, Takalo muistuttaa.
 Tiitu Takalo tarttuu usein aiheisiin, joista hänellä on omakohtaista kerrottavaa.  Veli-Martti Koivunen / Yle
 Tiitu Takalon mukaan raiskaus punkpiireissä oli yli kymmenen vuotta sitten aiheena vaikea ja herätti torjuntaakin.  Tuuli ja myrsky  -albumin vastaanotto oli Takalon määritelmän mukaan ei huono, muttei riehakaskaan. Hän arvelee, että aika ei ollut vielä kypsä keskustelulle. Sarjakuvalta odotettiin iloisempia aiheita. Vuonna 2017 alkanut  metoo-liike  avasi hanat ja loi väyliä käsitellä seksuaalista hyväksikäyttöä. Punkstoo on samaa jatkumoa.
 Takalon mielestä seksuaalisen häirinnän julkinen puinti ja keskustelu ovat hyvä merkki. Hän näkee, että ylipäänsä ihmisten suhde seksuaalisuuteen on muuttunut valtavasti omiin nuoruuden kokemuksiin verrattuna. Jonkinlainen vapautuminen yhteiskunnassa on tapahtunut.
 – Kävin joskus opettamassa taidelukiossa. Olen niin ilahtunut, kun näen, miten avoimesti nuoret toteuttavat omaa identiteettiään ja edustavat seksuaali- tai sukupuolivähemmistöä.
 – En muista, että minun luokioaikanani koulussa olisi ollut yhtään julkihomoa tai sukupuolivähemmistöön kuuluvaa. Ei ollut oikeita termejäkään puhua asiasta.
 Nuorena Takalo luki ahmien uutta  aikuisille suunnattua sarjakuvaa . Niitä piirsivät  Hugo Pratt ,  Enki Bilal  ja muut miehet, aina vain miehet.
 Nyt feminististä sarjakuvaa ilmestyy meillä ja maailmalla. Takalo sanoo, että  Tuuli ja myrsky  oli hänen teoksistaan ensimmäinen, jonka takakanteen kustantaja suostui laittamaan tekijän määritelmäksi feministi. Sitä ennen tuo sana olisi ollut myyntiä haittaava tekijä.
 Aivoverenvuoto muutti kaiken yhdessä yössä
 Tuuli ja myrksy  on teos, jota Tiitu Takalo pitää yhtenä tärkeimmistään. Samaan kategoriaan kuuluvat myös Sarjakuva-Finlandian voittanut  Minä, Mikko ja Annikki  sekä vuonna 2020 ilmestynyt  Memento mori .
 Memento mori  kertoo Takalon sairastumisesta, toipumisesta ja uudesta alusta.
 Takalo sai täysin odottamatta aivoverenvuodon vain 38-vuotiaana. Vielä sairaalan päivystyksessäkään kukaan ei ensin epäillyt vuotoa. Sen mahdollisuus oli niin epätodennäköinen. Syy aivoverenvuodolle oli aivoaneuyrysma eli aivoverisuonen laajentuma, mutta syytä sille ei ole löytynyt.
 Memento mori -sarjakuva on sekä sairaus- että toipumiskertomus.  Tiitu Takalo / WSOY
 Teoksessa on pitkä kuvaus sairaalassaoloajasta. Sen piirtäminen otti koville. Takalo kertoo piirtävänsä realistiseen tyyliin, ja silloin myös kaikkien välineiden ja tavaroiden tulee olla tarkasti kuvattuja ja tosia.
 Sairaalasta hän piirsi tippaletkuja ja sairaalasänkyjä. Samalla tuntui, kuin hän olisi joutunut takaisin teholle, vaikka istui oman työpöytänsä ääressä. Eikä kyse ollut vain sairaalan hajuista tai neulojen pistämisestä. Takalo kertoo eläytyvänsä piirrosvaiheessa voimakkaasti. Hän tunsi elävänsä kaiken uudelleen.
 Toipuminen aivoverenvuodosta kesti kauan. Vaikka jalat, kädet ja pääkin toimivat, keskittymiskyvyn puute ja alakulo vaivasivat. Takalo huomasi, että pystyy piirtämään, mutta pystyykö hän piirtämään sarjakuvaa, tekemään työtään, oli aluksi epäselvää.
 Hän piirsi sarjakuvaa vähitellen ja julkaisi sitä omassa  blogissaan .
 Sinne tuli sairaskertomuksesta heti palautetta. Lukijat halusivat lisää. Lopulta suuri kustantajakin kiinnostui Takalon teoksesta. Hän ei kuitenkaan halunnut solmia sopimusta. Se olisi johtanut tilanteeseen, jossa työ olisi pitänyt saattaa loppuun määräajassa.
 – En teosta tehdessäni ajatellut lukijaa. Minulla oli vain suuri henkilökohtainen tarve käsitellä asiaa.
 – Välineeni on sarjakuva. Joku toinen olisi säveltänyt kappaleen tai kirjoittanut runon. Minä käsittelin asian sarjakuvan keinoin.
 Tiitu Takalo piirtää ja maalaa sarjakuvansa käsin. Värien kliksuttelu tietokoneella ei tunnu omalta. Veli-Martti Koivunen / Yle
 Memento mori on latinaa. Lause muistuttaa: olet kuolevainen.
 Aivoverenvuotoon kuolee yli 30 prosenttia sairastuneista, ja suurin osa saa jonkinasteisia vammoja kuten kielellisiä häiriöitä tai käden toiminnan vaikeutta. Vammat olisivat tienneet Takalon piirtäjänuran loppua.
 Takalo ei kuollut eikä vammautunut. Hän sai uuden mahdollisuuden, mutta sarjakuvansa myötä hän eli sairausajan kahteen kertaan.
 – Siinä on sellainen ruutu, jossa pääsen sairaalasta. Seison siinä räntäsateessa Taysin silloisella pääovella. Kun piirsin sitä, minulla oli sellainen olo, että pääsin uudestaan sairaalasta.
 Takalo sai lopulta vaivoihinsa kuntoutusta ja väsymys alkoi hellittää. Hän vakuuttui hiljalleen siitä, että työnteko sujuu edelleen ja piirsi sarjakuvansa loppuun. WSOY kustansi kirjan vuonna 2020.
 Sarjakuvassa teksti kertoo asiat ja kuva välittää tunteet
 Tiitu Takalo elää kuten piirtää.  Minä, Mikko ja Annikki  -sarjakuvassa pariskunta saa asunnon pitkään purku-uhan alla olleesta puutalosta. Talo ja koko ainutlaatuinen kortteli Tampereen Tammelassa on saanut suojelupäätöksen.
 Takalon ja hänen puolisonsa koti on yhä saman oven takana, josta pariskunta käveli sisään sarjakuvan ruudussa. Albumi ilmestyi vuonna 2014, jolloin Takalo oli asunut ja remontoinut asuntoaan muutaman vuoden.
 Takalolla on työhuone kotinsa yhteydessä Tampereen Tammelassa Annikin puutalokorttelissa. Veli-Martti Koivunen
 Tarina on tyypillinen sarjakuvataiteilija Tiitu Takalon töille. Siinä on paljon omakohtaista ja itse koettua. Miljöönä on hänen kotikaupunkinsa Tampere, jonka historia avautuu sarjakuvaruuduissa nykypäivän rinnalle.
 Yllättäen Takalo kertoo, ettei erityisemmin pidä miljöiden ja maisemien piirtämisestä.
 – Minulle on tärkeämpää kuvata sarjakuvahahmoni tunnetasoa. Jos hahmo kulkee kaupungin kadulla, tunteen kuvaaminen on paljon vaikeampaa kuin vaikka lähikuvassa, Takalo kertoo.
 Tiitu Takalon sarjakuvissa on jonkin verran värejä tai vähintäänkin harmaan tai ruskean sävyjä. Vaikka ääriviivat ovat sarjakuvan tapaan selkeitä, mukana on pehmeämpää siveltimen jälkeä.
 Takalo käyttää vesivärejä sekä eri asteisesti laimennettua mustetta töissään. Muita työvälineitä ovat värikynät, vahaliidut ja guassi eli peiteväri. Hän piirtää kaiken käsin. Muu ei tulisi mieleenkään.
 Takalolla on kuvataiteilijan koulutus. Hänen uudessa sarjakuvassaan käsitellään muun muassa pyöräilyä ja liikennesuunnittelun historiaa. Veli-Martti Koivunen / Yle
 Takalo on valmistunut kuvataiteilijaksi Tampereen ammattikorkeakoulusta. Ammatinvalinta oli jo lapsena selvä, mutta sarjakuvan tekeminen tuli mukaan vasta nuorena aikuisena.
 Naispiirtäjien  Irtoparta -lehti oli käänteentekevä. Takalo toimitti lehteä ja piirsi siihen. Sarjakuvakerronta alkoi tuntua omalta. Siinä teksti voi olla kovaakin faktaa, kun taas piirroksissa voi näyttää ihmisten tunteet.
 Vaikka Takalo piirtää ja maalaa joka ruudun käsin kuin taideteoksen, sarjakuvan lopputuote on hänen mielestään painettu kirja tai lehti.
 – Ei minua kiinnosta tehdä uniikkiteoksia. Haluan, että työni ovat saatavilla. Että kirjan voi lainata kirjastosta tai ostaa kaupasta.
 – Vaikka olen tarkka väreistä ja sävyistä, on vain pakko kestää, että painotuotteessa se sävy ei välttämättä ole juuri oikea.
 Jokaisella on oikeus turvalliseen kuplaan
 Vaikka mikä tahansa teos voi olla poliittinen, sarjakuvan mahdollisuudet herättää keskustelua tai avata silmät jollekin asialle ovat Takalon mielestä suuremmat kuin monen muun taidemuodon.
 Viimeksi Takalolta on ilmestynyt kokoelma-albumi  Rakkaus on köyhän rikkaus , jossa hän kommentoi omia vanhoja sarjakuviaan marginaaleihin kootuilla teksteillä. Nyt työn alla on sarjakuva, jossa liikutaan kaupunkisuunnittelussa ja pyöräilyn historiassa.
 – Työ perustuu  Tiina Männistö-Funckin  historialliseen artikkeliin. Hän on tutkinut kaupunkiliikenteen ja -tilan historiaa.
 – Vanhat talot oli rakennettu suoraan katuun kiinni. Ne piti purkaa, jotta saatiin parkkipaikkoja ja leveät tiet autojen ajaa.
 Sarjakuvaa voi lukea ilmaiseksi Tiitu Takalon sekä hankkeen omassa blogissa. Se kertoo, kuinka pyöräilyltä vietiin tila ja mahdollisuudet kaupungissa kaupunkisuunnittelun myötä.
 Tiitu Takalo elää kodissaan ja työhuoneellaan vanhan kaupungin elämää. Puutalokorttelissa on päiväsaikaan hiljaista. Naapurin koululainen palaa kotiin reppu selässä. Yhteisellä pihalla kasvaa yrttejä ja kukkia kaikkien tarpeiksi.
 Sarjakuvataiteilija Tiitu Takalo on tarkkakatseinen havainnoija. Veli-Martti Koivunen / Yle
 Takalo suojaa itseään myös niin, ettei suostu ankarasta houkuttelusta, jopa painostuksesta, huolimatta liittymään sosiaalisen median kanaviin.
 – Olen välillä vähän pihalla erilaisista keskusteluista. Tuntuu, etten enää oikein tiedä, missä feminismissäkään mennään, hän nauraa.
 Somea moititaan usein kuplista, joiden sisään ihmiset käpertyvät taputtelemaan toisiaan selkään samoin ajattelevien kanssa. Tiitu Takalo sanoo luovansa omia kupliaan somen ulkopuolella. Hän ei näe siinä mitään väärää.
 – T uuli ja myrsky  -sarjakuvan naisilla oli niin ikään oma suojakuplansa. Heillä oli turvallinen yhteisö, jossa ei tarvinnut pelätä, että joku tytöttelee, alkaa kähmiä tai esittää oletuksia jonkun sukupuolesta. Ihmisillä on oikeus sellaiseen turvaan.
 Katso Areenasta:
 Sarjakuvataiteilija Tiitu Takalo piirsi sairautensa kuviksi – ”Saa olla kiitollinen, että on vielä täällä.”
 Lue myös:
 Punkstoo paisui musiikkialalla jopa koronaa suuremmaksi keskusteluksi – kysyimme, miten keikkapaikat aikovat kitkeä häirintää ja ahdistelua

Nuoret naiset päihittivät raiskauksiin syyllistyneen laulajan – Tiitu Takalo toi sarjakuvassaan esiin punkpiirien naisvihan jo yli vuosikymmen sitten


Irakin Kurdistanissa sijaitsevalle Erbilin kansainväliselle lentokentälle on tehty aseistettu lennokki-isku, kertovat kurditurvallisuusviranomaiset eilisessä tiedotteessa.
 Viranomaisten mukaan isku ei aiheuttanut henkilövahinkoja ja että iskussa oli mukana kaksi lennokkia. Lentokentän johtajan mukaan kenttä ei kärsinyt iskussa vahingoista.
 Uutistoimisto AFP:n kirjeenvaihtaja kertoo kuulleensa kaksi äänekästä räjähdystä ja sireenien soivan sekä nähneensä savua nouseva Yhdysvaltain konsulaatin lähistöltä. Konsulaatti sijaitsee lähellä lentokenttää.
 Lentokentällä on äärijärjestö Yhdysvaltain johtaman äärijärjestö Isisin vastaisen kansainvälisen koalition käyttämä sotilastukikohta. Erbilissä ovat toimineet myös koulutustehtävissä olevat suomalaisjoukot.
 Suomen Puolustusvoimat kertoo  verkkosivuillaan , että suomalaisjoukkojen kokonaisvahvuus Irakissa on noin 70.
 Viimeksi heinäkuussa isku kentälle
 Viime aikoina Yhdysvaltain joukkoihin tai muihin maahan liittyviin kohteisiin tehdyt iskut ovat yleistyneet Irakissa. Vaikka mikään taho ei ole ilmoittautunut iskujen tekijöiksi, Yhdysvallat syyttää Irakissa olevia Iran-mielisiä tahoja.
 Erbilin lentokentälle tehtiin viimeksi isku heinäkuussa. Iskusta ei syntynyt henkilövahinkoja eikä materiaalisia tuhoja. Tuolloin Puolustusvoimista kerrottiin, että suomalaisjoukot olivat kunnossa.
 Lue myös:
 Rakettihyökkäys Pohjois-Irakissa testaa presidentti Bidenin Iranin-politiikkaa - (16.2.2021)

Irakin Erbilissä lennokki-isku lentokentälle, jolla sijaitsee kansainvälisten joukkojen tukikohta