Summary: Myös Yhdysvalloissa työskennellyt Paananen kertoo, että amerikkalaiset arvostavat sisutuksessa viihtyvyyttä jopa ulkonäön kustannuksella.

Sisustusarkkitehti  Marko Paananen  on tuttu televisiosta jo vuosien takaa. Tänä syksynä hän teki paluun televisioon uuden ohjelmakonseptin mukana.  Remppa vai muutto Suomi  -ohjelmassa Paananen vastasi ohjelmaan ilmoittautuneiden asiakkaiden kotien remontista ja sisustamisesta.
 Mutta televisiohommat ovat vain pienen pieni osa Paanasen arkea. Yhdysvalloissa Los Angelesisssa sisustusarkkitehdiksi opiskellut Paananen suunnittelee täyspäiväisesti koteja niin Suomessa kuin ulkomaillakin.
 – On ihastuttavaa, kun pääsee ihmisten koteihin. Yleensä kun teen jonkun asian, niin se on hyvin pitkäikäinen. Ihmiset asuu siinä vuosia. Julkisen tilan tekijä saattaa suunnitella vaikka puhelinliikkeen sisustuksen ja puolen vuoden jälkeen se on mennyttä, Paananen kertoi Puoli seitsemän -ohjelmassa.
 – Minä en ehkä kestäisi sitä. Pidän siitä, että vuosienkin päästä ihmiset sanovat, että: "Voi kyllä me ollaan viihdytty". Se on minulle tärkeä arvo, hän jatkoi.
 Amerikkalaisille viihtyvyys on kaikki kaikessa
 Myös Yhdysvalloissa työskennellyt Paananen löytää suomalaisista ja yhdysvaltalaisista sisustustyyleistä joitakin keskeisiä eroja.
 – Jos puhutaan vähän korkeamman tason suunnittelusta, niin amerikkalaiset painottavat paljon enemmän viihtyvyyttä. Se, että sohvalla on hyvä istua, on tärkeää ja silloin voidaan ulkonäöstä miinustaa.
 Käyttömukavuuteen myös satsataan.
 – Siellä on paljon sivupöytiä, joihin saa laskettua ruuat ja juomat.
 Suomalaiset siis ovat sisustajina kenties rohkeampia kuin amerikkalaiset?
 – Suomalaiset ovat ihan rohkeita sisustamaan, mutta se on aina se koko ryhmä ei yksilönä.
 Paananen viittaa siihen, että suomalaiset hänen kokemuksensa mukaan innostuvat tekemään rohkeitakin sisustuvalintoja, jos muutkin ovat keksineet tehdä niin.
 Avokeittiöiden suosio on laantumassa ja siihen on useampi syy – katso koko lähetys Areenasta.

Sisustusarkkitehti Marko Paananen: Suomalainen on rohkea sisustaja, mutta hän uskaltaa vasta kun muutkin uskaltavat


Summary: Poliisilla ei riittäisi aikaa valvoa 17-vuotiaiden viikonloppuöiden ajokieltoa. Pyöräliitto pelkää jalankulkijoiden ja pyöräilijöiden joutuvan entistä suurempaan vaaraan liikenteessä.

Liikenneturvallisuuden epäillään huononevan, jos 17-vuotiaat saavat laajan oikeuden henkilöautolla ajamiseen. Liikenne- ja viestintäministeriö on pyytänyt lausuntoja hallituksen esitysluonnokseen ajokorttilain muutoksista.
 Yksi merkittävimpiä muutoksia luonnoksessa on 17-vuotiaiden mahdollisuus hankkia henkilöauton ajokortti huoltajan suostumuksella. Nyt ajokortin saaminen 17-vuotiaana edellyttää poikkeuslupaa, joita on kuitenkin myönnetty merkittävälle osalle ikäluokasta.
 Esitysluonnoksen mukaan 17-vuotias  ei kuitenkaan saisi ajaa  lauantaisin ja sunnuntaisin kello 00–05, jolla pyritään vähentämään viikonloppuöiden vakavia liikenneonnettomuuksia. Lisäksi 17-vuotiaan kuljettajan tulisi käyttää autoon kiinnitettävää alaikäisen kuljettajan tunnusta.
 Annetuissa lausunnoissa  on kiitelty ehdotusta, koska se helpottaa nuorten liikkumismahdollisuuksia myös syrjäisemmillä alueilla Suomessa. Esimerkiksi Lukiolaisten liitto  on jo aiemmin pitänyt  yöaikaisen ajamisen rajoitusta ongelmallisena.
 Monissa lausunnoissa arvioidaan 17-vuotiaiden laajan ajo-oikeuden kuitenkin johtavan liikenneturvallisuuden huononemiseen.
 Ylen uutisessa marraskuun alussa  nuoret iloitsivat ajokorttiuudistuksesta, mutta totesivat myös tietävänsä sen vaarat.
 Poliisihallitus: Muutos ei edistä liikenneturvallisuutta
 Yksi ehdotusta kritisoivista tahoista on Poliisihallitus. Sen mukaan ehdotettu muutos edelleen huonontaisi liikenneturvallisuutta 17-vuotiaiden henkilöautoilun lisääntyessä.
 Poliisihallitus viittaa Traficomin  seurantatutkimukseen , jonka mukaan 17-vuotiaat syyllistyvät keskimäärin 18-vuotiaita useammin ajokieltorikoksiin ja että 17-vuotiailla törkeä liikenneturvallisuuden vaarantaminen on selvästi 18-vuotiaita useammin väliaikaisen ajokiellon perusteena.
 17-vuotiaiden mahdollisuus liikkua henkilöautolla vähentäisi mopoilua, mopoautoilua ja moottoripyöräilyä. Poliisihallitus arvioi, että tämäkään ei parantaisi liikenneturvallisuutta, sillä "auton suurempi nopeus ja massa aiheuttavat kolaritilanteissa huomattavasti edellä mainittuja ajoneuvoja suurempia törmäysvoimia."
 Samaan kiinnittää huomiota Pyöräliitto, jonka mielestä ei ole riittävästi arvioitu, miten laki vaikuttaa auton ulkopuolella olevien turvallisuuteen.
 – Suojaamattomien liikenteen osapuolien turvallisuus vähenee, kun liikenteeseen tulee nuorempia kuljettajia isoilla ajoneuvoilla. Mopolla aiheutetut vakavat jalankulkijoiden onnettomuudet ovat harvinaisia, mutta autoilla näitä tulee 17-vuotiaat aiheuttamaan, Pyöräliitto kirjoittaa lausunnossaan.
 Nuorten kuljettajien kovia ylinopeuksia Pyöräliitto vähentäisi 17–19-vuotiaiden autoihin asennettavalla nopeudenrajoittimella.
 Ajokieltoa toivotaan myös arkiöille
 Useissa lausunnoissa ei pidetä pelkkää viikonloppuöiden ajokieltoa 17-vuotiaille kuljettajille riittävänä, vaan toivotaan, että kielto koskisi myös arkiöitä.
 – Yöaikainen ajo-oikeuden rajoitus tulisi olla voimassa kaikkina öinä (kello 00-05), koska suuri osa nuorten vakavista onnettomuuksista tapahtuu yöaikaan. Erityisesti koulujen ja oppilaitosten loma-aikoina nuoret liikkuvat ja kokoontuvat yhteen myös arkena, Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL kommentoi.
 Samaa laajennusta toivoo Liikenneturva. Se katsoo myös, että ajokortin ensimmäisten kuukausien aikana ajaminen pitäisi sallia vain niin, että kyydissä on aikuinen. Liikenneturva ehdotti samaa  keväällä Ylen haastattelussa .
 Yleisesti Liikenneturva pitää ehdotettua ajokorttilain muutosta esitettyjen liikenneturvallisuustavoitteiden vastaisena. Sen mukaan "Suomessa nuorten ikäryhmän suhteellinen osuus kaikista liikenteessä tapahtuneista vakavista loukkaantumisista on Euroopan suurin."
 Poliisihallitus huomauttaa, että poliisilla ei ole lauantai- ja sunnuntaiöisin ole juuri resursseja valvoa aikarajoituksen noudattamista, koska ajat ovat hälytystoiminnassa vilkkaita. Poliisihallitus pitääkin parempana huomattavasti laajempia, esimerkiksi kaikkia öitä klo 22–05 koskevia aikarajoituksia.
 Ministeriö jatkaa lain valmistelua. Laki voisi tulla voimaan ensi keväänä.
 Voit keskustella aiheesta torstaihin 18.11. klo 23:een asti.
 Lue myös
 Traktorilla kouluun kulkevan Ville Laaksosen, 15, mielestä ajokortin voisi saada vuotta aiemmin: "Kunhan et ole tyhmä, vaikka joku yllyttäisi"
 Nuoret haastavat mopomiiteissä poliisia tahallaan ja kuvaavat videoita Tiktokiin – "Käytös on todella uhkaavaa", ylikomisario kommentoi
 Koppimönkijät porhaltavat jo keskustoissakin – "Vanhemmat olivat shokissa hinnasta, mutta sain lopulta sen 15-vuotispäivänäni"

Lakiehdotus 17-vuotiaiden laajasta ajo-oikeudesta keräsi kritiikkiä – "Muutos huonontaisi liikenneturvallisuutta"


Summary: Ennätysmattoa kudottiin yhteensä kahdeksan kuukautta. Ähtäriläisten lisäksi kädenjälkensä ennätysprojektiin ovat jättäneet myös lukuisat turistit.

Ähtärissä on kudottu talkootyönä maailman pisin räsymatto. Pituutta ennätysmatolla on kaikkiaan 380 metriä. Tempauksella haluttiin nostaa esiin käsityötä ja erityisesti räsymaton ekologisuutta.
 Idean keksi ähtäriläinen  Eira Vanhatupa.  Asiasta innostuivat heti myös kaupunki ja alueen käsityöläiset. Räsymatto on paitsi osa suomalaista käsityöperinettä, myös trendikäs ratkaisu tänähän päivään.
 – Räsymatot ovat ekologisia, kotimaisia ja tukevat kestävää kehitystä. Vanhaa lakanaa ei viedäkään kaatopaikalle, vaan se saa 40 vuotta lisää elinaikaa.
 Tuotot hyväntekeväisyyteen
 Kudontatalkoisiin on osallistunut kaikkiaan 13 ähtäriläistä yhdistystä. Oman raitansa mattoon jättänyt myös moni satunnainen kulkija, sillä parit kangaspuut olivat koko kesän pandatalon kupeessa sijaitsevassa Ähtärihallissa turistikäytössä. Mattourakan äärellä on jaettu monta tarinaa.
 Ennätysmatto myydään ja saadut tuotot ohjataan hyväntekeväisyyteen sekä mukan aolleiden ähtäriläisten yhdistysten hyväksi.
 Kudontaprojekti on saamassa jatkoa myös ensikesänä.
 – Ja onhan maton kutominen yhdessä muiden kanssa yhteisöllinen ja sosiaalinen tapahtuma, jopa terapeuttinen kokemus, vakuuttaa Eira Vanhatupa.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun torstaihin 18.11. kello 23:een saakka.

Maailman pisin räsymatto valmistui: 380 metriin punoutuvat tarinat eleteystä elämästä – "Kenenkähän lapsen paita tässä menee?"


Summary: Etkot, jatkot ja h-hetki linnasta. Itsenäisyyspäivää juhlitaan Ylen kanavilla perinteisin ja uusin menoin.

Itsenäisyyspäivää juhlitaan tänä vuonna Presidentinlinnassa, jossa paikalla on noin 200 kutsuvierasta. Vielä ei ole varmaa, onko juhlissa perinteistä kättelyä ja tanssia.
 Yle kuitenkin välittää tunnelmat kotisohville tuttuun tapaan kaksikielisessä lähetyksessä.
 Presidentti  Sauli Niinistö   kertoi tänään , että Linnan juhlien järjestäminen on vielä epävarmaa.
 Linnan juhlien järjestäminen on vielä epävarmaa. Presidentti Sauli Niinistö piti tänään tiedotustilaisuuden juhlista. Benjamin Suomela / Yle
 – Valmistelu, jota on pitkin syksyä tehty, on tapahtunut alati muuttuvien olosuhteiden vallitessa. Me voimme tänään todeta, että edelleen muutokset ovat mahdollisia,  Niinistö sanoi .
 Ylellä itsenäisyyspäivän tuotannoista vastaa  Ville Mättö . Hänen mukaansa koronaturvallisuuden huomioiminen on Ylellä jo tuttua puuhaa ja yhteistyö Tasavallan presidentin kanslian kanssa toimii.
 – Koronatilanteen tuomiin muutoksiin on varauduttu koko syksyn ajan.  Kohti Linnan juhlia  ja  Linnan jatkot  tehdään studiotuotantoina ilman yleisöä, samoin kuin tehtiin vuosi sitten, vastaava tuottaja Mättö sanoo.
 Mitä tehdään, jos korona estää Linnan juhlien järjestämisen?
 – Meidän huippuammattilaisilla on valmiudet reagoida hyvinkin nopeasti jos tarve vaatii, Mättö sanoo.
 Mätön mukaan itsenäisyyspäivän suunnittelussa lähtökohtana on ollut se, että juhlapäivä kokoaa suomalaiset yhteen ja jokainen pääsee mukaan tunnelmaan Ylen eri kanavilla.
 Paraati, etkot, jatkot ja tv:ssä ja radiossa
 Seppeleen lasku Hietaniemessä kuuluu itsenäisyyspäivän perinteisiin.  Jorge Gonzalez / Yle
 Päivä alkaa klo 11.55 itsenäisyyspäivän paraatilla, joka järjestetään tänä vuonna Lahdessa. Järjestelyvuorossa on Panssariprikaati. Jos sää sallii, paraatissa nähdään Ilmavoimien ylilennot, jotka tehdään Horneteilla ja Hawkeilla. Yle lähettää paraatikatselmuksen suorana Areenassa ja Radio Suomessa sekä ohimarssin ja parhaat palat TV1:llä.
 Iltaan virittäydytään etkoilla  Kohti Linnan juhlia  -ohjelmassa. Siinä esitellään suomalaisia ryhmiä, jotka ovat voineet palata rakkaiden harrastustensa pariin tänä syksynä. Suoran lähetyksen juontavat  Rosa Kettumäki  ja  Antti Sahlström.  Ohjelmassa piipahtavat muun muassa cheerleadingin maailmanmestarit ja suosikkitubettajat sekä musiikkivieraina  Samuli Edelmann ,  Anna-Maija Tuokko  ja Orkestra Suora Lähetys sekä  Vesta  yhtyeineen.
 Päivän kohokohta on  Linnan juhlat , jota on perinteiseen tapaan seurattu suorana Presidentinlinnasta. Lähetystä juontavat suomeksi  Jussi-Pekka Rantanen  ja  Ella Kanninen ja  ruotsiksi  Matilda Gyllenberg  ja  Jonas Blomqvist.
 Yleisö pääsee tänä vuonna osallistumaan juhlatunnelmaan myös chatissa, jossa voi esittää kysymyksiä.
 Jatkot vietetään  Mikko Kekäläisen  seurassa. Hän juontaa iltamat, joiden tarjoilusta vastaa kokki ja ruokataiteilija  Kozeen Shiwan . Shiwan saa illan artisteilta raaka-aineet, joiden pohjalta hän loihtii ennenkokemattoman menun. Musiikista vastaavat  Eini, Jonna Tervomaa, Jesse Markin  sekä Ursus Factory.
 Myös verkossa juhlitaan
 Päivän juhlintaa seurataan hetki hetkeltä Ylen verkkosivuilla. Siellä poimitaan ja analysoidaan myös illan näyttävimmät puvut.
 Yle.fi-sovelluksessa voi osallistua  Linnan juhlien  sohvabileisiin  Aleksi Rantamaan  ja  Lloyd Libison  kanssa. Siellä voi kuulla vieraita ja keskustella striimissä chatin välityksellä vaikkapa juontajakaksikon piparinleivonnasta.
 Somen puolella voi vierailla linnassa Instagram-filtterillä ja osallistua juhlahumun seurantaan Linnan juhlat -bingoa täyttämällä.
 Tuntematon on myös osa itsenäisyyspäivän traditioita. Tänä vuonna vuorossa on Edvin Laineen ohjaama versio vuodelta 1955. Yle Kuvapalvelu
 Eikä itsenäisyyspäivä olisi itsenäisyyspäivä ilman  Edvin Laineen  ohjaamaa  Tuntematonta sotilasta . Päivällä on tarjolla myös Radion sinfoniaorkesterin juhlakonsertti, jonka johtaa RSO:n ylikapellimestari  Nicholas Collon.  Ohjelmassa kuullaan  Sibeliusta ,  Wennäkoskea  ja  Kaipaista .
 Radiossa keskustellaan ja kuunnellaan aiheeseen sopivaa musiikkia sekä ansioituneiden suomalaisten tuntoja itsenäisyydestä kello 19.05 alkaen. Lapsille sopivaa kuultavaa on tarjolla Pikku Kakkosen lastenkonsertissa heti aamusta TV2:ssa.
 Itsenäisyyspäivä Ylen kanavilla :
 Itsenäisyyspäivän paraati Yle Areena ja Radio Suomi klo 11.55–12.25, Yle TV1 klo 13.10 ja 17.06 Kohti Linnan juhlia Yle TV1 ja Yle Areena klo 15 alkaen Linnan jatkot Yle TV1 klo 22 alkaen Vieraita ja musiikkia Yle Radio Suomi klo 19.05–21.35 Tuntematon sotilas Yle Teema klo 12 RSO:n juhlakonsertti Yle Teema, Yle Areena ja Yle Radio 1 klo 15 Pikku Kakkosen lastenkonsertti: Aika metka matka Yle TV2 klo 9.08 ja Yle Areena Linnan juhlien suora lähetys Yle TV1:llä ja Yle Areenassa klo 19.15 alkaen
 Juttua muokattu 17.11. klo 20.57: Korjattu kuvatekstiin juontajien nimet.

Näin itsenäisyyspäivää juhlitaan Ylellä – koronan tuomiin muutoksiin varauduttu syksyn aikana


Summary: Peng Shuain mukaan korkea-arvoinen poliitikko painosti hänet seksiin kolme vuotta sitten. Kyseessä on ensimmäinen poliittisen vallan ytimeen iskevä syytös Kiinassa. Yhä useampi urheilija on kommentoinut asiaa.

Tenniksen nelinkertainen grand slam -turnausvoittaja  Naomi Osaka  ilmoittaa olevansa huolissaan kiinalaispelaaja  Peng Shuain  katoamisesta.
 Peng katosi sen jälkeen, kun hän marraskuun alussa syytti vaikutusvaltaista kiinalaista ex-poliitikkoa painostamisesta seksiin.
 – Sensuuri ei ole hyväksyttävää. Toivon, että Peng Shuai ja hänen perheensä ovat turvassa ja kunnossa. Olen järkyttynyt tämänhetkisestä tilanteesta ja lähetän rakkautta hänen suuntaansa, Osaka viestitti Twitterissä.
 Osakalla on Twitterissä 1,1 miljoonaa seuraajaa. Japanilainen tennistähti käytti aihetunnistetta #WhereisPengShuai, joka tarkoittaa kysymystä: missä on Peng Shuai.
 Osakan ohella lukuisat muutkin tennispelaajat ovat ottaneet kantaa tilanteeseen.
 Myös maailmanlistan ykkönen,  Novak Djokovic  kertoo olevansa järkyttynyt tapahtuneesta.
 – Toivon, että hänet löydetään ja että hän on kunnossa. Tämä on kamalaa, voin vain kuvitella, miltä hänen perheestään tuntuu, Djokovic sanoi maanantaina uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Tenniksen etujärjestö WTA vaatii sunnuntaina, että Pengin väitteet "selvitetään perusteellisesti, tasapuolisesti, läpinäkyvästi ja sensuroimatta".
 WTA:n pääjohtajan  Steve Simonin  mukaan ”useampi taho”, kuten Kiinan tennisliitto on vakuuttanut, että Peng on turvassa, mutta Pengiin itseensä ei ole saatu yhteyttä,  yleisradioyhtiö BBC  kirjoittaa.
 Silloinen varapääministeri Zhang Gaoli puhui Kiinan silkkitiehankkeeseen liittyvässä tapahtumassa Pekingissä toukokuussa 2017. Zhang Lintao / EPA
 Mistä tapauksessa on kyse?
 Peng kertoi marraskuun alussa Kiinan sosiaalisessa mediassa Weibossa, että entinen varapääministeri  Zhang Gaoli  painosti hänet seksiin kolme vuotta sitten.
 Kirjoituksessaan 35-vuotias Peng sanoi, että hänellä ja Zhangilla, 75, oli vuosia kestänyt on-off-suhde.
 Kun miehen asema kommunistisessa puolueessa nousi, hän lopetti yhteydenoton, Peng kirjoitti  brittilehti The Guardianin mukaan . Kunnes kolme vuotta sitten Zhang kutsui hänet kotiinsa, jossa hyökkäys sattui.
 Peng sanoi kieltäytyneensä seksistä useita kertoja ja että Zhangin vaimo vartioi ovea tapahtuneen aikana, kertoo uutistoimisto AP.
 Pengillä ei somekirjoituksen mukaan ollut esittää todisteita sanojensa tueksi. Kirjoitus poistettiin linjoilta vain puoli tuntia sen julkaisun jälkeen.
 Pengistä ei tämän jälkeen ole kuultu, eivätkä Kiinan viranomaiset ole vastanneet kysymyksiin.
 Keitä Peng ja Zhang ovat?
 Peng on yksi Kiinan suurimmista urheilutähdistä. Hän on voittanut nelinpelin Wimbledonissa ja Ranskan avoimessa mestaruusturnauksessa.
 Entinen varapääministeri Zhang kuului myös kommunistista puoluetta johtavaan ydinryhmään eli politbyroon pysyväiskomiteaan vuosina 2012–2017. Kuten Kiinassa on tapana, hän katosi julkisuudesta eläköityessään vuonna 2018.
 Hänen kerrotaan olleen aikanaan Kiinan presidentti  Xi Jinpingin  läheinen liittolainen, kirjoittaa  Britannian yleisradioyhtiö BBC .
 Uutistoimisto AP:n mukaan hänellä ei tällä hetkellä olisi yhteyksiä nykyisiin johtajiin.
 Ensimmäinen korkean tason syytös
 Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun tällainen syytös esitetään korkeaa poliittista johtajaa vastaan Kiinassa.
 Tietoisuus naisten kohtaamasta seksuaalisesta häirinnästä ja väkivallasta on hiljalleen lisääntynyt kansainvälisen #meetoo-liikkeen myötä. Oikeuksien vaatiminen  kohtaa yleensä jyrkän vastustuksen . Sensuuri on yleistä ja oikeusjutut hyvin harvinaisia.
 Peng on myös entinen olympiaurheilija. Kansainvälinen olympiakomitea ei ole kommentoinut hänen syytöksiään, AP kertoo. Kiinassa Pekingissä järjestetään talviolympialaiset ensi helmikuussa.
 Lue myös :
 Kiinalainen tennistähti Peng Shuai katosi – syytti maan entistä varapääministeriä raiskauksesta
 Kiina haluaa sensuroida #metoo-liikkeen julkisuudesta – tv-julkkiksen ex-harjoittelija hävisi oikeusjutun ahdistelusta

Tennistähti Naomi Osaka: ”Sensuuri ei ole hyväksyttävää” – urheilumaailma haluaa tietää, missä on kiinalainen Peng Shuai


Summary: Saamelaisten totuus- ja sovintokomission tehtävä on arvioida saamelaisten kokemaa syrjintää. Tässä jutussa kerromme kahden henkilön tarinat ja odotukset komission työlle.

Inarinsaamelainen  Rauni Mannermaa  kävi koulunsa asuntolassa, kuten muutkin saamelaislapset sotien jälkeen. Asuntoloissa asuttiin pitkiä aikoja kaukana kotoa. Niissä saamen kielen puhuminen oli usein kielletty, eikä saamelaisuutta pidetty muutenkaan arvossa.
 Kolttasaamelainen  Heini Wesslin  puolestaan on asuntolasukupolven jälkeläinen, eikä hän oppinut koltansaamea kotona.
 Wesslinin ja Mannermaan kertomukset ja kokemukset ovat monille saamelaisille tuttuja. Historian tapahtumat, jotka koskettavat nyt myös jälkipolvia, olisivat nykypäivänä törkeitä vääryyksiä. Nyt saamelaisten sekä historiassa että nykyään kokemia vääryyksiä tullaan käsittelemään komission avulla.
 Historiallinen saamelaisten ja Suomen valtion välinen totuus- ja sovintokomissio on aloittamassa työnsä vuosien valmistelun jälkeen. Komission tulee laatia työstään raportti 30.11.2023 mennessä. Ennen tätä edessä on kuitenkin mittava työ.
 Komission tehtävä on arvioida saamelaisten kokemaa historiallista ja nykyistä syrjintää sekä oikeuksien loukkauksia.
 Tarkoitus on myös selvittää, miten syrjintä, valtion sulauttamispolitiikka sekä oikeuksien loukkaukset vaikuttavat saamelaisiin ja saamelaisyhteisöön nykyään.
 Komission tulee myös ehdottaa, miten saamelaisten ja Suomen valtion yhteyttä voitaisiin edistää.
 Kokemuksia ja odotuksia on yhtä paljon kuin ihmisiäkin, mutta niitä värittää yhteinen historia.
 Lapsen tulo sai Heini Wesslinin palaamaan kotiin
 Kolttasaamelainen Heini Wesslin asuu Sevettijärvellä Inarin kunnan koillisosassa. Sevettijärvellä on vahva kolttayhteisö, ja sen kulttuuri ja kieli ovat kiinteä osa Wesslinin arkea. Aina näin ei kuitenkaan ole ollut.
 Heini Wesslin toivoo, että tulevaisuudessa kaikilla olisi mahdollisuus oppia kulttuuristaan koulussa. Vesa Toppari / Yle
 Wesslinin ollessa 6-vuotias perhe muutti vanhempien kotikylästä Sevettijärveltä Utsjoelle, jossa hän kävi koulunsa ylioppilaaksi asti. Vaikka Utsjoki on saamelaisalueella, se ei ole kolttasaamelaisten kotiseutua. Sen vuoksi Wesslin ei oppinut kolttasaamelaisista ja kolttasaamelaisesta kulttuurista koulussa.
 Saamelaisten kotiseutualue ja saamen kielet Saamelaisten kotiseutualueeseen kuuluvat Enontekiön, Inarin ja Utsjoen kunnat sekä Sodankylän kunnan pohjoisosa. Koltta-alue sijaitsee Inarin kunnan itäosassa. Koltta-alueeseen kuuluvat Sevettijärvi-Näätämön ja Nellim-Keväjärven kyläalueet. Inarin kunnassa puhutaan kaikkia Suomessa puhuttuja saamen kieliä: inarinsaamea, koltansaamea sekä pohjoissaamea. Utsjoki on Suomen ainoa saamelaisenemmistöinen kunta. Pohjoissaame on kunnan toinen virallinen kieli. Pohjoissaamea puhutaan lisäksi Enontekiöllä sekä Sodankylän kunnan pohjoisosassa.
 Myöhemmin elämä vei hänet Helsinkiin, Inariin ja Rovaniemelle. Lopulta 12 vuotta sitten hän palasi takaisin Sevettijärvelle. Suurin syy paluuseen oli se, että hän halusi antaa lapsilleen syntymästä saakka kolttasaamelaisuuteen kuuluvuuden tunteen.
 – Vaikka olen asunut Saamenmaalla, en ole asunut omassa yhteisössä. Se tuntui selvältä ja tärkeältä.
 Heini Wesslinin koti on nykyään järven rannalla Sevettijärven kylässä Inarin kunnan koillisosassa.  Vesa Toppari / Yle
 Koltansaamen kieli on ollut määrittävä tekijä Wesslinin elämänvalinnoissa. Hän ei oppinut lapsena äitinsä äidinkieltä, koltansaamea, sillä äidin mielestä oli helpompaa, että Wesslin oppii suomea. Hän kuitenkin opiskeli kielen heti, kun se oli mahdollista.
 Ennen koltansaamen kielen oppimista Heini Wesslinin yhteys omaan kulttuuriin rakentui ensin perinteisten käsitöiden kautta. Vesa Toppari / Yle
 Aluksi Wesslinillä oli suuri kynnys puhua koltansaamea, koska hän koki sen olevan kieli, jota hänen pitäisi osata. Nykyään hän hyväksyy sen, että kaikki ei välttämättä mene oikein, mutta puhuu silti saamea.
 Lapset puhuvat myös Wesslinin äidin kanssa saamea, mutta hän ei vielä itse koe luonnolliseksi puhua saamea äitinsä kanssa.
 – Kielen vaihtaminen tiettyjen ihmisten kanssa on tosi hankalaa.
 Heini Wesslin toivoo, että tulevaisuudessa kaikilla olisi mahdollisuus oppia kulttuuristaan koulussa.
 – Ongelmallisinta ja traagisinta on se, että me emme itse saa oppia itsestämme. Me opimme valtakulttuurin historiaa ja tavan ajatella.
 Heini Wesslin näkee, että prosessissa on vain voitettavaa, jos se toteutetaan oikealla tavalla. Vesa Toppari / Yle
 Tähän Wesslin toivoo muutosta totuus- ja sovintokomission myötä. Hän näkee, että historian läpikäyminen voi auttaa valtaväestöäkin ymmärtämään omaa historiaansa. Menneisyydestä myös saamelaiset voivat saada vastauksia, jotka auttavat kulttuuria selviämään elinvoimaisena myös tulevaisuudessa.
 – Jos se prosessi toteutetaan oikealla tavalla, siinä on vain voitettavaa.
 Mukana kulkee kouluajoilta sekä mukavat että ikävät muistot
 Rauni Mannermaa syntyi vuonna 1940 Inarijärven Katsomasaareen inarinsaamelaisperheeseen. Kun Mannermaa oli nelivuotias, perhe lähti syksyllä evakkoon ja palasi takaisin keväällä. Saaressa kaikki oli säilynyt sodasta huolimatta.
 Rauni Mannermaa näyttää vanhoja kuvia, joissa hän on vanhempiensa ja siskonsa kanssa lapsena.  Vesa Toppari / Yle
 Heti seuraavana talvena Mannermaan elämässä tapahtui jälleen käännekohta. Hän sairastui ja joutui lähtemään 25 kilometrin päähän Nellimin kylälle jatkaakseen sieltä matkaa sairaalaan.
 Hän kuitenkin tervehtyi, mutta ei saanut enää porokyytiä takaisin kotiin. Kulkeminen oli siihen aikaan hidasta ja vaivalloista.
 Niinpä Mannermaa jäi Nellimiin ja aloitti koulutiensä kuunteluoppilaana jo viiden vuoden iässä.
 Pitkien etäisyyksien takia lasten tuli asua asuntolassa. Kotiin pääsi vain jouluna ja kesällä.
 Mannermaalla on noilta ajoilta sekä kielteisiä että myönteisiä muistoja.
 Mannermaa muistaa, kuinka koulussa ja asuntolassa voitiin rangaista fyysisesti. Hän kertoo, että kerran häntä tukistettiin niin, että etuhiukset irtosivat ja päähän jäi kalju läikkä. Tämä tapahtui Mannermaan mukaan siksi, että opettaja oli luullut hänen melunneen illalla hiljaisuuden aikaan.
 Nellimin koulun lapsia. Rauni on etummaisessa rivissä oikealla vaalea paita päällään. Vesa Toppari / Yle
 Kurituksen kohteeksi joutuminen oli Mannermaan mukaan lapselle häpeä, vaikka ei olisikaan ollut syyllinen.
 Pahempiakin muistoja on, mutta niistä hän ei puhu. Vakavimpia tapauksia on käsitelty oikeudessa.
 – Siitä on kauan aikaa ja tuomionsa ovat saaneet ne, jotka ovat jotakin tehneet. En halua penkoa ikäviä asioita.
 Kokemuksista ei puhuttu kotona. Ne ehtivät unohtua, kun vihdoin pääsi kotiin. Silloin oli tärkeää nauttia kotona olemisesta.
 Saamenkieltä ei pitänyt puhua, jos kaikki eivät ymmärtäneet
 Koulussa ja asuntolassa oli kova kuri, eikä siellä puhuttu saamen kieltä. Oli tehty selväksi, että on sivistymätöntä puhua kieltä, jota kaikki eivät ymmärrä, kertoo Mannermaa. Kun aikuinen jotain sanoi, niin sitä toteltiin. Saamea puhuttiin sitten lomien aikana kotona.
 Se, ettei kieltä saanut käyttää, jätti jäljen.
 Rauni Mannermaa kävi vuosia koulua Nellimin koulussa. Vesa Toppari / Yle
 Mannermaa ei koskaan oppinut kirjoittamaan saameksi. Aikuisena hän aloitti saamen kielen kurssin Inarissa, mutta se jäi kesken pitkän matkan vuoksi.
 Mannermaa toivoo, että saamelaisten totuus- ja sovintokomission työssä huomioitaisiin henkilöt, jotka haluavat oppia kielen. Hän näkee, että valtion olisi pitänyt ja pitää tukea saamen kielen opiskelussa ihmisiä, jotka eivät päässeet koulussa opiskelemaan kieltä.
 – Minusta olisi ollut oikeudenmukaista, että valtio olisi panostanut meihin.
 Mannermaa toivoo, että komission työn tuloksena kouluaikojen kokemukset tiedostetaan. Lisäksi hän odottaa, että kaikki saamelaiset olisivat tasa-arvoisia.
 Mannermaan mukaan monet "alkoivat suomalaisiksi”, koska aikoinaan saamelaisuutta hävettiin. Hänestä ihmisillä on silti oikeus juuriinsa ja kulttuuriinsa, vaikka isovanhemmat olisivat sen piilottaneet.
 – Se ei ollut heidän syynsä. Se oli aikaa, kun yritettiin sulauttaa.
 Työ on alkanut
 Saamelaisten totuus- ja sovintokomissio kokoontuu tällä viikolla ensimmäistä kertaa. Hallitus asetti itsenäisen ja riippumattoman komission 28.10.2021.
 Erityisasiantuntija  Nina Brander  valtioneuvostosta kertoo, että viiden komissaarin muodostama komissio tulee valitsemaan tuekseen sihteeristön ja keskuudestaan puheenjohtajan. Sen lisäksi komissiolle asetetaan seurantaryhmä. Jäsenet ovat eduskuntapuolueista, saamelaiskäräjiltä, kolttien kyläkokoukselta, evankelisluterilaiselta ja ortodoksiselta kirkolta.
 Totuus ja sovintokomission jäsenet ovat  Heikki J. Hyvärinen ,  Miina Seurujärvi ,  Irja Jefremoff ,  Kari Mäkinen  ja  Hannele Pokka . Komissaarit on nimetty saamelaiskäräjien, kolttien kyläkokouksen ja valtioneuvoston ehdotuksista.
 Totuus- ja sovintokomissioprosessit ovat käynnissä myös Norjassa ja Ruotsissa. Ruotsissa komissio asetettiin viikko Suomen jälkeen. Ruotsin komission työn tulee olla valmis 1.12.2025.
 Norjassa komissio on toiminut kesäkuusta 2018 lähtien. Koronapandemian takia komission työ viivästyy, kertoo komission jäsen  Liv Inger Somby . Päämääränä on saattaa työ loppuun kesäkuussa 2023. Sombyn mielestä olisi luonnollista, että Suomen, Ruotsin ja Norjan komissiot kokoontuisivat ja tekisivät yhteistyötä.
 Mitä totuuskomission työltä odotetaan, siitä keskustelemassa A-studiossa oikeusministeri  Anna-Maja Henriksson  (r.), saamelainen aktivisti  Petra Laiti  ja saamelaiskäräjien puheenjohtaja  Tuomas Aslak Juuso  keskiviikkona 17.11. klo 21.05.
 Lue myös:
 Kielensä kadottaneet lapset – näin saamen kieli pestiin pois koululaisista
 Kati, Jasmin ja Heidi pelastavat katoamassa olevaa kulttuuriaan vaatekappale kerrallaan: "Olen viimein ymmärtänyt, mihin kuulun"

Rauni Mannermaalta kiellettiin äidinkielen puhuminen ja hänen piti sulautua suomalaiseen väestöön – saamelaisten syrjimisen käsittely aloitetaan nyt


Summary: Ylen haastatteleman tietomurron uhrin mukaan pelkästään nimenvaihdokseen ja siitä seuranneisiin kuluihin on uponnut enemmän rahaa kuin uhrit ovat saamassa korvaukseksi.

Ylen saamien tietojen mukaan Psykoterapiakeskus Vastaamo Oy:n konkurssipesästä tietomurron uhreille maksettavat vahingonkorvaukset uhkaavat jäädä vähäisiksi. Korvauksena maksettava summa jäisi alle sadan euron, jos edes sitäkään.
 Asia käy ilmi yksityishenkilövelkojien saamasta tiedotteesta, jonka Yle on nähnyt. Asiakirjan mukaan konkurssipesässä olevien varojen määräksi arvioidaan noin 1,4 miljoonaa euroa. Velkoja konkurssipesällä arvioidaan olevan noin 23 miljoonaa euroa.
 Ennen tietomurron uhrien vahingonkorvauksia konkurssipesän varoista maksetaan konkurssimenettelyn kustannukset ja vakuudelliset velat. Pesänhoitaja arvioi konkurssipesästä yksityishenkilöille maksettavien jako-osuuksien jäävän alle sadan euron.
 On myös mahdollista, ettei konkurssipesän varoja riitä vahingonkorvausten maksamiseen ollenkaan, jos vakuudellisia velkoja on enemmän kuin konkurssipesän varoja.
 Konkurssilain perusteella pesänhoitaja  Nina Aganimov  ei voi kommentoida asiaa Ylelle. Hänen mukaansa konkurssimenettelyn etenemisestä on tiedotettu yksityishenkilövelkojia.
 Korvaussumma voi jäädä pienemmäksi kuin tietomurrosta aiheutuneet kulut
 Yle Uutisiin yhteyttä ottaneen tietomurron uhrin mukaan summa olisi mitätön suhteessa tietomurron aiheuttamiin taloudellisiin ja henkisiin menetyksiin. Yle ei julkaise haastateltavan nimeä asian arkaluontoisuuden vuoksi.
 Pelkästään nimenvaihdokseen, luottokiellon asettamiseen ja muuhun byrokratiaan on kulunut tähän mennessä lähes 200 euroa, Ylen haastattelema uhri kertoo. Jo koituneiden kulujen lisäksi lisää maksettavaa syntyy, kun nimenvaihdoksen täytyy hankkia uusi passi ja muut henkilökohtaiset kortit.
 – Tuntuu ihan naurettavalta saada alle sata euroa, haastateltava sanoo.
 Nettiin päätyi kymmeniä sivuja henkilökohtaista tietoja
 Rahanmenon lisäksi tietomurto on aiheuttanut paljon henkistä kärsimystä. Tietomurto on käynyt psyykelle raskaaksi, kun on hänen traumaattiset kokemuksensa on vuodettu julkisuuteen.
 Haastateltavan mukaan hänen terapiakäynneistään vuodettiin nettiin useita kymmeniä sivuja. Asiakirjoissa käsiteltiin hänen tietojaan tavalla, josta yksityishenkilöt olivat tunnistettavissa.
 – Vuoto sisälsi tietoja, joita terapeutti ei olisi saanut edes kirjoittaa, hän sanoo.
 Tapaus on aiheuttanut muun muassa luottamusongelmia. Haastateltava kertoo Vastaamon tietomurron jälkeen epäröineensä, millaisissa tilanteissa hän uskaltaa kertoa oman nimensä.
 – Ei ole enää sellainen olo, että voisi luottaa kaikkiin ihmisiin, hän sanoo.
 Lue myös:
 Voisiko Vastaamon kaltainen tietomurto toistua? Maanantaina voimaan tuleva laki tekee siitä erittäin epätodennäköistä, sanovat asiantuntijat
 Vastaamo-tietomurrossa on merkittävä Euroopan ulkopuolelle suuntautuva tutkintalinja: "On liian aikaista sanoa, ketkä ovat epäiltyjä"
 Vastaamo on alan yrityksistä suurimpia, mutta kuuluu vähemmän valvottuihin – viranomainen selvittää ylimääräistä tarkastuskierrosta
 Poliisi alkaa pian kuulla Vastaamo-tietomurron tuhansia uhreja – "Ratkaiseva tekijä voi olla jo nurkan takana", sanoo tutkinnanjohtaja

Vastaamon tietomurron vahingonkorvaukset uhreille ovat jäämässä laihoiksi: "Tuntuu ihan naurettavalta saada alle 100 euroa"


Summary: LUT-yliopiston uusi työelämäprofessori on kansainvälisesti tunnettu tv-julkkis, joka aikoo puhua opiskelijoille robottina. Parhaillaan hän vierailee Lappeenrannassa.

Lappeenrannan–Lahden teknillinen yliopisto LUT

Keksijä  Jamie Hyneman  on juuri selviytynyt aikaerorasituksesta, jonka kanssa hän on kamppaillut Suomeen saapumisensa jälkeen. Toipumiseen meni kolme päivää, sillä Hyneman asuu San Franciscossa, Yhdysvalloissa.
 Hyneman aloittaa työelämäprofessorina Lappeenrannan-Lahden teknillisessä yliopistossa eli LUT-yliopistossa. Torstaina hän pitää ensimmäisen luentonsa.
 – Luulen, että työ sopii minulle hyvin. Työelämäprofessorina on akateemisuuden rinnalle tuotava muutakin. Minulla on laaja-alainen kokemus insinöörinä ja suunnittelijana. Olen ollut perustamassa myös yrityksiä startuppeja ja saattanut valmiita tuotteita markkinoille asti, Hyneman kertoo.
 Lue lisää:  Myytinmurtaja Jamie Hyneman työelämäprofessoriksi LUT-yliopistoon – saattaa vierailla Suomessa myös robottina
 LUT-yliopistoon rakennettiin työpaja, joka nimettiin Jamie Hynemanin mukaan. Ajataus on, että työpajassa opiskelijat pääsevät viemään ideat käytännöntasolle. Se on myös Hynemanin tärkeä sanoma. Mikko Savolainen / Yle
 Ensimmäinen luento käsittelee prototyyppejä.
 Ideoista ei ole paljon iloa, jos ne eivät koskaan näe päivänvaloa, Hyneman sanoo. Hänen tavoitteensa onkin rohkaista opiskelijat viemään uudet tekniset innovaatiot käytännön tasolle asti.
 Uusia teknologiaratkaisuja luodessa on välillä päästävä pois myös tietokoneelta. Samalla voi pitää hauskaa.
 — Myytinmurtajissa oli leikkisä asenne. Se ei ole kaukana siitä tunteesta, miten lapset leikkivät. Hauskuus voi olla eteenpäin vievä voima myös aikuisille, Hyneman sanoo.
 Lentämistä välttelevä kasvissyöjä
 Jamie Hynemanin työelämäprofessorin virka kestää viisi vuotta. Hän tulee toteuttamaan sitä pääasiassa etänä San Franciscosta.
 Miten ihmeessä?
 — Tässä on robotti, jolla on sisar Kaliforniassa. Pystymme keskustelemaan opiskelijoiden kanssa tämän kautta, Hyneman selittää.
 Robotti voi liikkua luokkahuoneessa ja keskustelut voi käydä sen kautta kasvokkain.
 Jamie Hyneman esittelee robottia, jonka sisar löytyy Yhdysvalloista. Lappeenrannassa yliopistolla sijaitsevan robotin avulla Hyneman voi kiertää luokkahuoneessa oppilaiden luona.  Kalle Purhonen / Yle
 Jatkuvaa mantereiden välistä matkustamista Jamie Hyneman ei tule harrastamaan. Hän on paitsi tyytyväinen elämäänsä San Franciscossa, myös huolissaan lentämisen aiheuttamasta hiilijalanjäljestä.
 — Yritän syödä nykyisin pääosin kasvisruokaa. Olen aika hyvä kokki ja paneutunut siihen, että saan hyvää ruokaa lautaselle, Hyneman kertoo.
 Onnellisten Suomi
 Viikon kestävällä Suomen vierailulla Jamie Hyneman odottaa eniten opiskelijoiden tapaamista.
 Alun perin Hyneman nimitettiin  LUT-yliopiston kunniatohtoriksi  Lappeenrannassa kesällä 2017. Kunniatohtoriuteen ei kuulu velvoitteita, mutta hän on pitänyt yhteyttä yliopistoon lähes viikoittain. Siksi siirtyminen talon palkkalistoille tuntui luonnolliselta.
 65-vuotias Jamie Hyneman haluaa olla kehittämässä vihreän teknologian keksintöjä, joilla voidaan hillitä ilmastonmuutosta.  Kalle Purhonen / Yle
 Hyneman kertoo arvostavansa monia asioita Suomessa.
 — Suomessa pidän eniten rehellisistä ihmisistä. Suomessa ei valehdella ja tämä on maailman onnellisin maa. Suomi on myös vastuullinen ja huolehtii ympäristöstä. Sen ja rehellisyyden veisin mukanani Yhdysvaltoihin, jos voisin, Hyneman kertoo.
 Suositun TV-sarjan tähti
 Jamie Hyneman teki yhdessä juontajaparinsa  Adam Savagen  kanssa suosittua TV-sarjaa Myytinmurtajat. Sarjassa he tieteen keinoin todistivat erilaisia myyttejä vääriksi tai totuudenmukaiseksi.
 Ohjelmassa on selvitetty esimerkiksi, onko kännykässä puhuminen autoillessa vaarallista, voiko ikkunan läpi hypätä vahingoittumattomana ja voiko katolta putoava jääpuikko tappaa.
 Hyneman siirtyi sarjasta sivuun muutama vuosi sitten.

Myytinmurtaja Jamie Hyneman tuli töihin suomalaiseen yliopistoon – ensimmäinen luento on jo ovella: "Luulen, että työ sopii minulle hyvin"


Summary: Syyttäjän virasto pyysi anteeksi lainvalvonnan puolesta, joka oli pettänyt kahden miehen perheet.

Ihmisoikeusaktivisti  Malcolm X:n  murhasta 1960-luvulla tuomittujen kahden miehen tuomiot mitätöidään, kertoi New Yorkin Manhattanin alueen syyttäjänvirasto keskiviikkona. Syyttäjä  Cyrus Vancen  on määrä pitää asiasta tiedotustilaisuus torstaina.
 Malcolm X:ää pidetään yhtenä mustien amerikkalaisten kansalaisoikeusliikkeen vaikutusvaltaisimmista hahmoista. Kolme asemiestä surmasi hänet helmikuussa 1965, kun hän valmistautui pitämään puheen Manhattanilla.
 Murhatuomiot mitätöidään  Muhammad A. Azizi n ja  Khalil Islamin  osalta. Aziz, 83, vapautui vankilasta 1985. Islam vapautui kahta vuotta myöhemmin. Hän kuoli 2009.
 – Nämä miehet eivät saaneet ansaitsemaansa oikeutta, Vance sanoi New York Timesin haastattelussa.
 Vance pyysi anteeksi lainvalvonnan puolesta, joka oli hänen mukaansa pettänyt näiden kahden miehen perheet. Vance sanoi, että tapahtuneita laiminlyöntejä ei voi korjata, "mutta me voimme tunnustaa virheen, virheen vakavuuden".
 Murhasta tuomittiin kolmaskin mies, joka tunnusti teon. Hän vapautui vankilasta 2010.
 Kaikki kolme miestä kuuluivat mustaa nationalismia edustavaan Nation of Islam -ryhmään, jolle Malcolm X oli kääntänyt selkänsä.
 Lue myös:
 Kuolleen poliisin kirje syyttää poliisia ja FBI:tä osallisuudesta Malcolm X:n murhaan

Ihmisoikeusaktivisti Malcolm X:n murhasta tuomittujen kahden miehen tuomiot mitätöidään


Summary: Science-lehdessä julkaistun tuoreen selvityksen mukaan ensimmäinen tunnettu koronatapaus olikin Huananin kalatorin myyjä. Tutkijan mukaan tämä tukee teoriaa, että pandemia sai alkunsa eläintorilta laboratorion sijaan.

Ensimmäinen tunnettu koronatapaus olikin wuhanilainen torimyyjä, väittää  Science-lehdessä julkaistu yhdysvaltalaisselvitys . Aiemmin oletettiin, että "potilas nolla" olisi ollut kirjanpitäjä, jolla ei tiedetä olevan yhteyksiä koronapandemian alkulähteeksi epäillylle kalatorille.
 Maailman terveysjärjestö WHO:n johtama tutkijaryhmä selvitti alkuvuodesta koronapandemian alkuperää Kiinan Wuhanissa ja sen ympäristössä. Ryhmä haastatteli myös 41-vuotiasta kirjanpitäjää, jonka kerrotaan saaneen ensioireensa 8. joulukuuta 2019. Maaliskuisessa raportissaan WHO katsoi, että mies on ensimmäinen tiedossa oleva koronatapaus.
 Miehellä ei ollut yhteyksiä Huananin kalatorille.  Tämä ruokki teoriaa  siitä, että koronavirus olisi karannut Wuhanin virologian instituutissa sijaitsevasta laboratoriosta.
 Tuoreen selvityksen mukaan tiedot kirjanpitäjän oireista on kerätty virheellisesti, ja tunnetusti ensimmäiset koronaoireet todettiin Huananin kalatorilla myyjänä toimineella naisella 11. joulukuuta 2019.
 Hammasoperaatio aiheutti hämmennystä
 Arizonan yliopiston ympäristötieteiden ja evoluutiobiologian laitoksen johtaja  Michael Worobey  huomasi pandemian leviämistä kuvaavalla aikajanalla epäjohdonmukaisuuksia käydessään läpi koronaviruksen alkuperästä julkistettuja tietoja sekä aikaisessa vaiheessa koronaan sairastuneiden videohaastatteluja.
 Worobey havaitsi, että kirjanpitäjä kertoi kiinalaismedian haastattelussa saaneensa ensimmäiset koronaoireensa vasta 16. joulukuuta. Haastattelussa mies epäili saaneensa tartunnan "sairaalakäynnillään".
 Miehelle suoritettiin  suukirurginen toimenpide 8. joulukuuta , jonka jälkeen hänelle oli määrätty antibiootteja operaatiosta seuranneeseen kuumeeseen. Worobey epäilee, että tämä aiheutti virheen päivämäärässä.
 Worobeyn mukaan sairaalan potilastiedot sekä aiempi tutkimus vahvistavat päivämäärät.
 WHO:n tutkijaryhmään kuulunut professori  Peter Daszak  kertoo The New York Timesin mukaan olevansa vakuuttunut siitä, että Worobey on oikeassa.
 Daszakin mukaan tutkijaryhmä ei kysynyt kirjanpitäjältä tämän oireiden alkamisajankohtaa. Sen sijaan ryhmä sai tiedon koronapotilaita hoitaneelta Hubei Xinhuan sairaalalta, vaikkakaan miestä ei hoidettu siellä.
 Daszakin johtama EcoHealth Alliance on tehnyt vuosia  läheistä yhteistyötä  Wuhanin virologisen instituutin kanssa koronavirusten tutkimuksessa. Daszakia on arvosteltu eturistiriidasta kaksoisroolinsa vuoksi.
 Viruksen alkulähde kalatori?
 Teoriaa viruksen leviämisestä eläintorilta on kritisoitu mahdollisen tilastoharhan vuoksi: Koska viranomaiset käskivät sairaaloita ilmoittamaan kalatoriin linkittyneistä epäilyttävistä tapauksista, ne ovat myös voineet viedä huomiota viruksen leviämisestä muualla.
 Viranomaiset antoivat määräyksen 30. joulukuuta, joten Worobey kävi läpi tätä ennen tilastoituja tapauksia. Selvitys osoittaa, että myös huomattava osa varhaisimmista tunnetuista koronatartunnoista linkittyy Huananin kalatoriin tai sen läheisyyteen.
 Selvitys ei riitä antamaan tyhjentävää vastausta pandemian alkupisteestä. Worobey itse on aiemmin arvioinut viruksen geeniperimän muutosten perusteella, että se tarttui ihmisiin ensimmäisen kerran jo marraskuun 2019 puolivälissä. Monet asiantuntijat myös arvioivat, että Huananin kalatori on toiminut pikemminkin viruslinkona kuin pandemian alkuperänä.
 Worobey kuitenkin argumentoi, että selvitys tukee teoriaa siitä, että koronapandemia sai alkunsa eläintorilla.
 – Tässä 11 miljoonan ihmisen kaupungissa puolet varhaisista tapauksista linkittyvät jalkapallokentän kokoiseen paikkaan, Worobey sanoo The New York Timesin mukaan.
 Lue lisää aiheesta:
 Vuodettu asiakirja: tutkijat suunnittelivat muokkaavansa koronavirusta vaarallisempaan suuntaan Wuhanissa
 Sähköpostit paljastavat: Tutkija varoitti varhain Yhdysvaltain korona-asiantuntija Anthony Faucia, että virusta on mahdollisesti muokattu
 The Intercept: Wuhanin laboratoriossa tutkittiin ja muunneltiin lepakoiden koronaviruksia – Yhdysvaltain rahoituksella

Tutkijan yllättävä löytö: WHO erehtyi ensimmäisesta tunnetusta koronatapauksesta – “potilas nolla” olikin wuhanilaisen kalatorin myyjä


Summary: Valko-Venäjän johtaja Aljaksandr Lukašenka sanoi olevan täysin mahdollista, että hänen joukkonsa ovat auttaneet siirtolaisia rajan yli Puolaan.

Valko-Venäjän itsevaltainen presidentti  Aljaksandr Lukašenka  kertoo Britannian yleisradioyhtiön BBC:n haastattelussa, että Valko-Venäjän hallituksen joukot ovat mahdollisesti auttaneet siirtolaisia Puolan rajalle.
 – Pidän sitä mahdollisena. Olemme slaaveja ja meillä on hyväntahtoisuutta. Joukkomme tiesivät, että siirtolaiset ovat menossa Saksaan. Ehkä joku on auttanut heitä, Lukašenka sanoi haastattelussa.
 Lukašenkan mukaan Valko-Venäjä on halunnut auttaa siirtolaisia, joiden se tiesi yrittävän Saksaan. Lukašenka kuitenkin kiisti, että Valko-Venäjä olisi houkutellut ihmisiä muiden muassa Irakista kiristääkseen Eurooppaa.
 – En kutsunut heitä tänne enkä suoraan sanottuna halua heidän kulkevan Valko-Venäjän läpi, Lukašenka sanoi BBC:lle.
 Euroopan unioni on syyttänyt Valko-Venäjän johtajaa Lukašenkaa siirtolaisten usuttamisesta EU-maiden rajoille.
 Lue tästä lisää, kuinka merkittävää laiton rajan ylittäminen EU:n itärajoilla on ollut
 Valko-Venäjän presidentin tiedottaja kertoi torstaina, että raja-alueella on arvioltaan 2 000 ihmistä. Tänä aamuna Valko-Venäjän rajavalvontaviranomaiset sanoivat, että siirtolaisleirit on tyhjennetty ja ihmiset ovat lähteneet pois raja-alueelta.
 Puolan viranomaiset kuitenkin sanoivat perjantaina, että sadat siirtolaiset ovat jälleen yrittäneet ylittää Valko-Venäjän Puolan vastaisen rajan.
 Kaikkiaan ryhmissä oli yli 500 ihmistä. Rajavartijoiden mukaan osa heitteli kiviä ja kyynelkaasukranaatteja viranomaisia päin.
 Lue tästä Valko-Venäjän puolella rajakriisiä seuranneen kirjeenvaihtaja Erkka Mikkosen ajatuksia tilanteesta
 Torstaina Valko-Venäjältä järjestettiin  ensimmäinen palautuslento  Irakiin sitten viime elokuun. Koneessa oli 430 ihmistä.

Lukashanka BBC:lle Valko-Venäjälle tulleista siirtolaisista: "En kutsunut heitä tänne"


Summary: Poliisin mukaan asianomistajalla ei ole asiassa vaatimuksia ja mahdollisen pahoinpitelyrikoksen syyteoikeus on vanhentunut.

Hämeen poliisi on ei aloita esitutkintaa Hämeenlinnassa sijaitsevan hoivakodin Onnikoti Omenapuun asukkaan kohtelusta. Poliisi  on tehnyt esiselvityksen  siitä, onko asiassa syytä käynnistää esitutkinta. Esiselvitys on koskenut Ylen MOT-ohjelman esiin nostamaa vaikeasti autistisen asukkaan kohtelua. Asian keskiössä on ollut kuva, missä ihminen on sidottuna tuoliin.
 Poliisin tiedotteen mukaan asianomistajaksi katsottavan henkilön edustajilta saadun selvityksen mukaan julkisuudessa esitetyt kuvat sidotusta ihmisestä ovat vähintään viisi vuotta vanhoja. Asianomistajalla ei myöskään ole mitään vaatimuksia asian suhteen, eivätkä he halua käsitellä asiaa rikosprosessissa tai julkisuudessa.
 Jos kyseessä olisi rikokseksi katsottava teko, se voisi tulla arvioitavaksi pahoinpitelyrikoksena. Pahoinpitelystä säädetty ankarin rangaistus on kaksi vuotta vankeutta. Syyteoikeus vanhenee siten viidessä vuodessa. Mahdollinen rikos on tältä osin vanhentunut, eikä asiassa tulla käynnistämään esitutkintaa.
 Jos asiassa myöhemmin ilmenee jotakin oleellista uutta selvitystä, poliisi voi harkita esitutkinnan edellytysten olemassaoloa sen hetkisen tiedon valossa uudelleen.
 Palveluntuottajien ohjaus- ja valvonta kuuluu aluehallintovirastoille ja Valviralle. Jos ne havaitsevat sellaisia puutteita palveluntuottajien toimintatavoissa tai käytetyissä välineissä, jotka vaativat esitutkintakynnyksen arviointia, tulee heidän ilmoittaa asiasta poliisille. Toistaiseksi tällaista ilmoitusta ei ole poliisin tiedotteen mukaan tehty.

Poliisi ei aloita esitutkintaa Onnikoti Omenapuun tapauksesta Hämeenlinnassa


Summary: Sijoittajat antavat valtiolle lainaa, vaikka tietävät varmuudella menettävänsä siinä rahaa negatiivisen koron takia. Suomen velkamäärän nouseminen yli 132 miljardiin euroon ei ole kääntänyt lainarahan hintaa nousuun.

Valtio teki viime viikolla historiallisen ennätyksen.
 Puolen vuoden ja puolen miljardin euron laina saatiin markkinoilta  -0,76 prosentin korolla . Se on edullisin hinta, jolla on koskaan saatu lainarahaa valtion kirstuun.
 Käytännössä miinus-korko tarkoittaa sitä, että rahaa valtiolle lainaava sijoittaja ei saa sijoitukselleen lainkaan tuottoa vaan päinvastoin menettää rahaa.
 Ennätyshalpa -0,76 prosentin korko tarkoittaa, että jos sijoittaja, joka osti huutokaupasta vaikkapa miljoonalla eurolla valtion puolen vuoden velkasitoumuksia saa toukokuussa takaisin 3 800 euroa pienemmän summan.
 Miksi kukaan tekee sijoitusta, jossa tietää varmuudella häviävänsä rahaa? Rahoitusammattilaiset seuraavat kehitystä ihmeissään. Miinuskorkoja sijoittajat pyrkivät välttämään viimeiseen saakka, mutta kaikille se ei ole mahdollista.
 Työeläkeyhtiö Varma on yksi Suomen suurimpia sijoittajia ja sijoitusjohtaja  Reima Rytsölä  korostaa, että Varma ei ole ostanut valtion lainapapereita näin surkealla tuotolla.
 – Emme ole ostaneet enää pitkään aikaan Suomen valtion lainapapereita. Eikä olla aikeissa ostaakaan, koska meidän sääntely ei pakota siihen, hän sanoo.
 Yleinen hintataso on nousussa ja yleensä se enteilee myös korkojen nousua. Mutta nyt korkojen lasku voi edelleen jatkua, arvioi työeläkeyhtiö Varman sijoitusjohtaja Reima Rytsölä.  Esa Syväkuru / Yle
 Esimerkiksi vahinko- ja henkivakuutusyhtiöiden riskiä säännellään toisella tavalla.
 Niiden on pakko pitää sijoituksissaan myös erittäin vähäisen luottoriskin valtionlainoja. Suomen valtion lainat ovat juuri sellaisia. Vaikka Suomen AA+ -luokitus on S&P-luottoluokittajan listalla vasta toiseksi paras, se on yhä Euroopan kärkeä.
 Monien sijoittajien on ostettava negatiivisen koron lainoja, vaikka jokainen sijoitusjohtaja tietää varmuudella tekevänsä niillä vain tappiota.
 Myös suuryritykset saattavat ostaa Suomen valtion lainapapereita, sillä käteisen pitäminen pankissa käy kalliiksi. Negatiiviset talletuskorot tarkoittavat sitä, että suomalaisyritykset joutuvat maksamaan pankille rahan säilyttämisestä.
 Yritysten saama keskimääräinen talletuskorko on pudonnut jo  0,09 prosenttia miinukselle . Miljoonan euron talletus tuottaa yritykselle koron sijasta 75 euron tappion joka kuukausi.
 Moni yritys saa talletuksilleen keskimääräistäkin korkoa huonomman hinnan. Silloin vähäriskiset valtionlainat voivat alkaa kiinnostaa. Suomalaisyrityksillä on pankkitalletuksia melkein 50 miljardia euroa.
 Surkea sijoitustuote, varma kysyntä
 Tärkein syy Suomen lainojen miinuskoroille on se, että Euroopan keskuspankin talletuskorko on miinuksella. Lisäksi EKP kannustaa valtioiden lainan ottamista ostamalla jälkimarkkinoilta jopa puolet niiden liikkeelle laskemista lainapapereista.
 Surkealle sijoitustuotteelle on siis varmaa kysyntää.
 Suomen viime viikolla saama ennätyshalpa laina oli lyhytaikainen, vain puolen vuoden pituinen.
 Pidemmät laina-ajat tarkoittavat yleensä myös kalliimpaa korkoa. Tänä vuonna Suomi on ottanut lähes kuukausittain lainoja kymmeneksi tai jopa 30 vuodeksi.
 Vielä viime kuussa otetun kymmenen vuoden lainan korko nousi niukasti ja oli plus-merkkinen, 0,07 prosenttia. Mutta keskiviikkona saman pituisen lainan korko oli taas pudonnut miinukselle.
 Nyt lähes puoli miljardia euroa saatiin kymmeneksi vuodeksi -0,01 prosentin hinnalla.
 Nouseva inflaatio pidentää miinusta entisestään
 Korkojen pysyminen alhaalla ja jopa laskeminen edelleen, on erityisen hämmentävää siksikin, että yleinen hintataso eli inflaatio on jo kovassa nousussa. Tavallisesti inflaation kiihtyminen enteilee korkojen nousua.
 – Tilanne on täysin paradoksaalinen – inflaatio nousee, mutta valtionlainat ovat edelleen miinuksella. Toisin sanoen reaalikorko on erittäin vahvasti miinuksella, Rytsölä päivittelee.
 Varma ja muutkin sijoittajat voivat hakea parempaa korkoa maksavia valtioita Euroopan ulkopuolelta. Silloin ne joutuvat kuitenkin käyttämään muuta kuin omaa valuuttaa. Valuuttariskiltä pitää suojautua ja sekin maksaa.
 – Ei tätä valtionlainojen nollakorko-ongelmaa oikein pääse karkuun, Rytsölä tuskailee.
 Valtion lainojen hankkiminen ja takaisinmaksu hoidetaan Valtiokonttorin toimistossa Sörnäisten rantatiellä Helsingissä.
 Apulaisjohtaja  Anu Sammallahti  ei ota kuitenkaan ainakaan koko kunniaa ennätysedullisesta varainhankinnasta.
 Suomen ennätyshalpaa lainaa selittää hyvänä pysynyt luottoluokitus ja yleinen korkotaso, sanoo Valtiokonttorin apulaisjohtaja Anu Sammallahti. Valtiokonttori
 – Lainanotto on markkinaehtoista, ja kun korot muuttuvat se koskee kaikkia pääomamarkkinoilla toimivia lainanottajia.
 Valtiokonttori on hakenut lainaa markkinoilta tänä vuonna jo kymmeniä kertoa. Vaikka tavoitteena on hakea rahoitusta edullisilla hetkillä, korkojen heilahtelua ei voi täydellisesti ennustaa.
 – Velan kustannus muodostuu lainanoton kokonaisuudesta, eikä korkojen ennustaminen ole yksittäisten velkaerien myynnin ajoittamisessa tavoitteena.
 Tänä vuonna korot ovat olleet nousussa. Kesällä ne laskivat vähän aikaa, mutta syksyllä on ollut vuorotellen nousua ja laskua.
 Rahoittajia ei näytä huolestuttavan se, että Suomen lainapotti on nopeassa kasvussa. Lokakuun lopussa valtionvelan nimellisarvo rikkoi 132 miljardin euron rajan.
 Mutta sijoittajat seuraavat etenkin velanhoitokykyä. Sitä auttaa se, että koko 2000-luvun valtion korkokulut ovat laskeneet, vaikka velan määrä on kasvanut.
 – Jos korot nousevat, se lisää korkorasitetta. Mutta viime kädessä on lainanantajien arvio, mikä velkamäärä on sopivasti tai liikaa, Sammallahti määrittelee.
 Varman Rytsölä muistuttaa, että Suomessa velan määrä on suhteellisesti pienempi kuin monella muulla maalla.
 – Suomi velkaantuu nopeasti ja ehkä huolestuttavastikin, mutta kuitenkin eurooppalaisessa viiteryhmässä puhutaan ihan ok-sijoituksesta.
 Veronmaksajan kannalta on iloista, että valtio saa edullista rahoitusta. Mutta tälläkin kolikolla on vähintään kaksi puolta.
 Miinus-korot kertovat talouden yhä jatkuvasta poikkeustilasta. Myös tulevat eläkeläiset toivovat työeläkevaroille positiivista tuottokehitystä.
 Voit keskustella aiheesta 20.11. klo 23 asti.
 Lue myös:
 "Suomi on suoriutunut taloudessa esimerkillisesti pandemia-ajasta",  IMF:n asiantuntija kiittää – Menokehyksiin olisi hyvä palata tulevina vuosina

Suomen ennätys: Valtio saa nyt lainaa halvemmalla kuin ikinä aikaisemmin – lainanantajia velkapotin kova kasvu ei haittaa vieläkään


Summary: Yle etsii haastateltavia lapsettomuuden syitä ja hedelmöityshoitoja käsittelevään juttuun.

Onko sinulla tai kumppanillasi vaikeuksia tulla raskaaksi? Haluatteko kertoa tarkemmin tilanteestanne Ylen verkkoartikkelissa?
 Haluatko jakaa tarinasi? Ei ole väliä, missä vaiheessa lapsettomuustutkimuksia olette. Esiintyminen omalla nimellä ja kuvalla ei ole välttämätöntä, vaan siitä voidaan tapauskohtaisesti sopia.
 Voit ottaa yhteyttä toimittajaan sähköpostiosoitteella jani.parkkari@yle.fi.

Kärsitkö lapsettomuudesta? Yle etsii haastateltavia


Summary: Vaarallisen jätteen valtaisa ylivarastointi toi 60 päiväsakkoa yrityksen toimitusjohtajalle.

Kajaanin Romu Oy:n ympäristörikosoikeudenkäynnissä on annettu tuomio. Yrityksen toimitusjohtaja joutuu maksamaan 60 päiväsakkoa ympäristön turmelemisesta. Yhden päiväsakon hinnaksi tuli 101 euroa, eli rahassa sakon määrä on 6060 euroa. Lisäksi omistaja ja yhtiö yhteisvastuullisesti joutuvat maksamaan vastapuolena toimineen Kainuun ELY-keskuksen 6 000 euron oikeudenkäyntikulut.
 Syyttäjä vaati Kajaanin Romulle ja sen toimitusjohtajalle valtiolle rikoshyötynä menetettäväksi miljoona euroa. Lisäksi syyttäjä vaatii Kajaanin Romulle 200.000 euron yhteisösakkoa. Toimitusjohtajalle syyttäjä vaati vähintään 1 vuoden ehdollista vankeusrangaistusta ja vähintään 90 päiväsakkoa.
 Kajaanin Romu murskaa kodinkoneita ja autoja jäteyrityksessään lähellä Kajaania. Metallin murskauksen sivutuotteena syntyy SLF-jätettä, joka on ympäristölle vaarallista.
 SLF-jäte on pientä ja kevyttä raetta, jota jää yli kun murskataan ja erotellaan erilaisia metallijätteitä. Elisa Kinnunen / Yle
 Yhtiö varastoi SLF-jätettä vuosia murskaamonsa lähistölle, ja loppukäsittelyn kapasiteettiongelmien vuoksi jätettä kertyi erittäin paljon epäasiallisiin säilytyspaikkoihin. Poliisin mukaan metallinkierrätysyrityksen alueella oli jätettä vuonna 2019 noin 56 000 tonnia, kun sallittu määrä on 200 tonnia.
 Poliisi aloitti ympäristörikostutkinnan vuonna 2019.
 Kerromme kohta lisää.
 Lue lisää:
 Vanhat kodinkoneet ja autonromut muuttuvat jätteeksi, josta yritykset yrittävät päästä eroon kaikin keinoin – yksi ei ole edes onnistunut siinä
 Jätteiden käsittelystä tuli Kajaanin Romulle iso ongelma – jätemassat kasaantuvat, poliisi tutkii asiaa
 MOT: Poliisi tutkii erikoista ympäristörikosta Kainuussa – vaarallista jätettä kasattu vuoriksi, raskasmetalleja päätynyt vesistöön

Kajaanilaisyritys kasasi vaarallista jätettä vuoriksi vuosien ajan – toimitusjohtajalle yli 6 000 euron sakot erikoisesta ympäristörikoksesta


Summary: Hälytys vaarallisen aineen onnettomuudesta tuli noin klo 13 Valkeakosken Radanvarsitielle.

Valkeakoskella on poikki maakaasuputki, kertoo Aamulehti. Pelastuslaitos eristää parhaillaan onnettomuusaluetta.
 Hätäkeskukseen tuli hälytys vaarallisen aineen onnettomuudesta perjantaina iltapäivällä hieman klo 13:n jälkeen. Onnettomuuspaikka on Radanvarsitiellä Valkeakosken keskustan pohjoispuolella.
 Paikalle hälytettiin useita pelastuslaitoksen yksiköitä.

AL: Maakaasuputki poikki Valkeakoskella, pelastuslaitos eristää aluetta


Summary: Tapaus sattui lauantaina 13. marraskuuta aamuyöllä. Poliisi kaipaa vihjeitä löytääkseen epäillyt.

Helsingin poliisi  tiedottaa tutkivansa  törkeää pahoinpitelyä ja pahoinpitelyä, jotka tapahtuivat lauantaina 13. marraskuuta aamuyöllä puoli neljän aikoihin Kalliossa.
 Rikosten uhrit olivat riitautuneet kahden heille tuntemattoman miehen kanssa koronarokoteasioista.
 Poliisin tietojen mukaan tapaus sai alkunsa Bar Kalliohovin edustalla. Uhrit olivat poistuneet ravintolasta, ja miehet olivat seuranneet heitä Harjukadulle, jossa epäillyt olivat käyneet uhrien kimppuun.
 Heidän epäillään puukottaneen toista uhria kasvoihin ja lyöneen toista asianomistajaa nyrkein.
 Poliisi kaipaa vihjeitä tapaukseen liittyen. Poliisin mukaan toinen pahoinpitelijöistä oli arviolta yli 30-vuotias, 170 senttimetriä pitkä ja pukeutunut farkkuihin sekä mahdollisesti leopardi- tai maastokuvioiseen paitaan tai takkiin.
 Toisesta miehestä ei ole selkeitä tuntomerkkejä.
 Havainnoista voi ilmoittaa poliisille puhelimitse numeroon 0295 476 148, WhatsAppilla numeroon 046 922 4651 tai sähköpostitse osoitteeseen vakivaltavihjeet.helsinki@poliisi.fi.

Riita koronarokotteista johti pahoinpitelyyn Helsingissä: miestä puukotettiin kasvoihin ja toista lyötiin nyrkeillä – poliisi kaipaa vihjeitä


Summary: Aluehallintovirasto toteaa, että Satakunnan pelastuslaitoksen toiminnassa on ollut huomattava puute pelastustöihin lähetettävän henkilökunnan määrässä. Puute on korjattava pikaisesti.

Satakunnan pelastuslaitoksen toiminnassa on havaittu huomattava epäkohta.
 Aluehallintovirasto kertoo, että pelastusryhmän vähimmäisvaatimukset eivät monesti täyty kiireellisissä pelastustoimen hälytystehtävissä Satakunnassa.
 Kiireellisiin pelastustöihin on lähetetty pienempiä ryhmiä kuin pelastustoimen ohjeistama määrä eli yksi johtaja ja kolme pelastajaa. Aluehallintovirasto toteaa, että Satakunnassa on useita päätoimisesti miehitettyjä paloasemia, joilla on vähemmän henkilökuntaa.
 – Pelastustoimen muodostelma voidaan koota useammasta pelastusyksiköstä, mutta aluehallintoviraston asiassa tekemän selvityksen mukaan yksiköt ovat toimineet vuosien ajan itsenäisesti, eikä pelastusryhmän henkilöstömäärän osalta vähimmäisvaatimus ole täyttynyt, pelastusylitarkastaja  Eero Nyman  toteaa.
 Lounais-Suomen aluehallintovirasto määrää Satakunnan pelastustoimen muuttamaan toimintatapaansa pikaisesti. Aikaa muutokseen on toukokuun loppuun mennessä.

Huomattava puute Satakunnan pelastuslaitoksen toiminnassa – kiireellisiin sammutustöihin lähetetään usein liian vähän henkilökuntaa


Summary: Ministeriö kääntyi keskuksen puoleen muun muassa sen hallinnoiman rahaston vuoksi.

Sosiaali- ja terveysministeriö (STM) ei tehnyt viime vuoden keväällä erillistä päätöstä Huoltovarmuuskeskuksen (HVK) käyttämisestä suojatarvikehankintoihin, kertoo ministeriön valmiuspäällikkö.
 Valmiuspäällikkö  Pekka Tulokkaan  mukaan ministeriö ei tiettävästi myöskään pyytänyt HVK:lta etukäteen arviota, pystyykö keskus toteuttamaan siltä odotettuja maskikauppoja koronaepidemian hektisessä alkuvaiheessa.
 STM esitti ensimmäisen hankintapyynnön keskukselle helmikuussa 2020. Tulokas ei osaa kertoa STT:lle, onnistuiko HVK maskihankinnoissa ennen kuin keskukselle esitettiin uusi, mittavampi hankintapyyntö.
 Ministeriö kääntyi keskuksen puoleen sen hallinnoiman rahaston ja sikainfluenssan aikana tekemien hankintojen vuoksi.
 Lue lisää:
 Onni Sarmasteelle ei syytettä epäonnistuneista maskikaupoista – sekä Huoltovarmuuskeskus että Sarmaste aikovat vaatia korvauksia
 Epäonnisia maskikauppoja edelsi valtava poliittinen paine: "Presidentti oli kiukkuinen hallinnon saamattomuuteen", kertoi HVK:n entinen johtaja
 Analyysi: Pääministeri antoi pikapotkut huoltovarmuusjohtajalle, joka ei syyttäjien mielestä toiminut laittomasti

STM sysäsi vastuun maskihankinnoista HVK:lle ilman erillistä päätöstä – painetta keskuksen niskaan alettiin kasata "koeostolla"


Summary: Perjantaina iltapäivästä alkaen matalapaine tuo Suomeen sateita ja tuulia. Sateet tulevat paikoin lumena tai räntänä. Ilmatieteen laitos varoittaa huonosta ajokelistä eteläistä Suomea. Yöllä läntisillä merialueilla puhaltavat myrskytuulet.

Viikonlopulle on tiedossa lumisateita ja merelle myrskytuulia. Etelässä lämpötilat huitelevat tänään viiden plusasteen tuntumassa, Lapissa -5 ja -15 pakkasasteen välillä.
 Iltapäivällä lännestä saapuu sadealue, joka levittyy länsirannikolta laajalti maan eteläiseen Suomeen. Sateet tulevat enimmäkseen räntänä tai lumena.
 – Lumiraja menee Tampereelta kohti Itä-Uuttamaata. Etelämpänä Uudellamaalla tulee vettä, idempänä ja pohjoisempana lunta tai räntää, Ylen meteorologi  Nina Karusto  kertoo.
 Ilmatieteen laitos varoittaa huonosta ajokelistä eteläistä Suomea Pohjanmaalta Pirkanmaan ja Hämeen kautta Uudellemaalle ja Kymenlaaksoon ulottuvalla alueella.
 – Ensi yönä etelärannikolla saattaa sataa hetken ajan räntää tai lunta, mutta ei ole vielä varmaa, jääkö lunta maahan. Jos lunta kertyy maahan, sitä tulee vain ohut kerros, Karusto jatkaa.
 Sateiden lisäksi Suomen merialueille saapuu kovia tuulia, jopa myrskyä. Ilmatieteen laitos on antanut ensi yölle myrskyvaroituksen läntisille merialueille.
 Karuston mukaan pahimmat tuulet jäävät merialueille.
 – Myrskypuuskia saattaa esiintyä yöllä aivan lounaisrannikon tuntumassa. Tuuli voimistuu samalla laajemmin Suomessa tuoden kylmän tuntua, Karusto kertoo.
 Viikonloppuna sää kylmenee, sateet ja tuulet laantuvat
 Lauantain vastaisen yön aikana lännen sateet väistyvät kaakkoon ja sää kylmenee. Tuuli on vielä lauantaina päivällä navakkaa, mutta myrkystä ei voida enää puhua.
 – Viikonloppu mennään laajalti pohjoisvirtauksen vaikutuksessa. Lauantaina idässä ja pohjoisessa saadaan vielä vähäisiä lumisateita. Etelässä on poutaista, Karusto selventää.
 Sunnuntaina pohjoisvirtaus voimistuu ja sunnuntai on todennäköisesti on viikonlopun päivistä kylmin. Etelässä lämpötilat ovat hieman nollan yläpuolella, pohjoisessa ja maan keskiosissa päivälläkin pakkasen puolella.
 – Tällä hetkellä nollaraja kulkee Keski-Suomen kohdalla, sunnuntaina eteläisessä Suomessa Tampereen ja Lahden kohdalla.
 Ensi viikolla sää kylmenee entisestään. Maanantaina päivälämpötilat saattavat olla Etelä-Suomessakin pakkasella.

Suomeen saapuu lännestä matalapaine, joka tuo mukanaan lunta, räntää ja myrskytuulia – kylmäkin on, mutta ensi viikolla kylmenee vielä lisää


Summary: Korkeasaareen palannut vesikko liikkuu vikkelästi maalla ja vedessä. Vesikko on maailmanlaajuisesti äärimmäisen uhanalainen laji ja on jo hävinnyt Suomen luonnosta.

Kasvitieteelliset puutarhat, eläintarhat ja luonnonpuistot

Korkeasaaren eläintarhaan on kotiutunut kaksi nuorta vesikkoa, jotka on tuotu Suomeen Tallinnan eläintarhasta. Noin vuoden ikäiset uros ja naaras asuvat kumpikin omissa tarhoissaan lisääntymisaikaa lukuun ottamatta.
 Vesikot eivät ole aiemmin lisääntyneet Korkeasaaressa, mutta tämän parin kohdalla eläintarhassa ollaan toiveikkaita. Pariskunnan kiima-aikoja valmistaudutaan seuraamaan uusin keinoin.
 – Vesikkonaaraalle on aloitettu koulutus, jonka tavoitteena on ottaa eläimestä säännöllisesti pyyhkäisynäyte ja seurata hormonitasojen muuttumista. Naaras osallistuu koulutushetkiin innokkaasti, sillä palkintona on pieniä kalan- ja lihanpalasia, kertoo eläintenhoitaja  Hanna Hohtovirta   tiedotteessa.
 Suomessa minkki syrjäytti vesikon
 Suomen luonnossa vesikoita ei enää ole. Lajin nopea taantuminen alkoi 1930-luvulla. Tällä hetkellä viimeisin vesikkohavainto tehtiin Sotkamossa lähes 30 vuotta sitten, vuonna 1992.
 Vesikon häviämiseen ovat vaikuttaneet metsästys, elinympäristön muutos ja vieraslajit. Ennen rauhoittamista vesikkoa metsästettiin runsaasti turkiskäyttöön.
 Metsähakkuut ovat myllertäneet lajin suosimia hiekkapohjaisten purojen ja jokien varsia. Viimeinen niitti maamme vesikoille oli turkistarhoista luontoon levinnyt kookkaampi vieraslaji minkki.
 Lähimmät luonnonvaraiset vesikot elävät Viron Hiidenmaalla, jonne Tallinnan eläintarha on palauttanut lajia menestyksekkäästi jo parinkymmenen vuoden ajan. Saaren kaikki minkit loukutettiin ennen siirtämistä.
 Virossa hyviä kokemuksia luontoon palauttamisesta
 Hiidenmaan luontoon totutustarhoista lasketut vesikot ovat vakiintuneet. Saarella elää noin sadan yksilön kanta.
 Tallinnan eläintarha hallinnoi myös vesikon tarhakantaa ja edistää lajin lisääntymistä tarhaoloissa. Virossa suunnitellaan luontoon siirtämistä myös Saarenmaalle.
 Maailmanlaajuisesti vesikot ovat äärimmäisen uhanalaisia. Vesikon elinalueet ovat kutistuneet muutamiksi esiintymiksi Venäjällä, Romaniassa, Espanjassa, Ranskassa ja Ukrainassa.
 Laijin säilyminen eläintarhoissa sekä onnistuneet palautukset tuontoon antavat toivoa vesikoiden säilymisestä osana Euroopan metsien ekosysteemiä.
 Voit keskustella aiheesta perjantaina 19.11.2021 kello 23 saakka.

Korkeasaareen on kotiutunut kaksi nuorta vesikkoa Tallinnan eläintarhasta – Suomen luonnossa vesikoita ei enää ole


Summary: Rokotteesta kieltäytymisestä rangaistaan sakolla tai vankeusrangaistuksella. Lisäksi Itävalta asetetaan täyteen sulkutilaan maanantaista alkaen. Sulkutila kestää enintään 20 päivää.

Itävalta määrää koronarokotteen pakolliseksi kaikille kansalaisille. Maan liittokansleri  Alexander Schallenberg  kertoi asiasta tänään.
 Kaikilla kansalaisille on oltava koronarokote helmikuun 1. päivä 2022 lähtien.
 – Kuukausien ajan olemme kehottaneet kansalaisia ottamaan rokotteet. Tästä huolimatta tarvittava määrä ihmisiä ei ole ottanut niitä, Schallennerg sanoi.
 Hän syytti rokotteesta kieltäytyjiä "hyökkäyksestä maan terveydenhuoltojärjestelmää kohtaan".
 Rokotuksesta kieltäytyvät saavat sakon tai mahdollisesti jopa vankeusrangaistuksen.
 Maan terveysministerin  Wolfgang Mücksteinin  mukaan tämä on ainut keino rokotuskattavuuden nostamiseksi, sillä "kannustimiin perustuva järjestelmä ei toiminut".
 Vain 66 prosenttia Itävallan väestöstä on saanut tarvittavat rokotteet. Maassa todettiin eilen 15 000 uutta koronatartuntaa, mikä on koko koronapandemian ajan korkein luku.
 Lisäksi Itävalta määräsi koko maan täyteen sulkutilaan, joka kestää korkeintaan 20 päivää. Sulkutila tulee voimaan maanantaina.
 Sen aikana saa kuitenkin käydä ostamassa peruselintarvikkeita ja lääkkeitä. Myös koulut pysyvät auki. Ihmisille suositellaan etätyöskentelyä ja työpaikalle pääsee vaan jos etätyö ei ole mahdollista ja täyden rokotussarjan saaneena, jos käyttää vähintään FFP2-kasvomaskia.

Itävalta kertoi ensimmäisenä EU-maana ottavansa käyttöön rokotepakon – kaikkien kansalaisten otettava rokote helmikuun alkuun mennessä


Summary: Ruokaväärennökset ovat maailmalla miljardibisnes, eikä Suomessakaan ole vältytty elintarvikerikoksilta. Kiinnijääneiden rangaistukset ovat lieviä. Asiantuntijat penäävät muutoksia järjestelmään.

Ruokavirastoon on perustettu nelihenkinen ryhmä, joka selvittää elintarvikeketjussa epäiltyjä laittomuuksia.
 Asiantuntijaryhmässä työskentelee johtava asiantuntija  Minna Willman-Koistinen . Hän on virkavapaalla oleva rikoskomisario Itä-Suomen poliisista. Willman-Koistinen kertoo, että alaan liittyvä rikollisuus tähtää usein taloudellisen hyödyn tavoitteluun, mutta keinot vaihtelevat.
 Alkutuotannossa esimerkiksi peltotöissä, eläinten hoidossa ja marjanviljelyssä saatetaan käyttää laitonta työvoimaa, jättää työnantajavelvollisuudet hoitamatta, välttää veroja ja maksaa palkat pimeänä. Nämä jutut eivät tuomioistuimissa näy elintarvikeketjun rikoksina, vaan esimerkiksi työsyrjintänä tai veropetoksena.
 Jos paikallinen valvontaviranomainen havaitsee eläintilaa tarkastaessaan puutteita nautojen, sikojen tai lampaiden hoidossa, hänen pitäisi Willman-Koistisen mukaan miettiä, onko tilalla mahdollisesti jotain muutakin pielessä.
 – Nähdään, että on tapahtunut eläinsuojelurikos, ja samalla valvojat katselevat ympärilleen ja havaitsevat, että tilalla kuolee myös huomattava määrä eläimiä. Jos paikka on sellainen, missä teurastetaan, niin mitä näille teurastetuille eläimille tapahtuu. Haudataanko niitä vai onko kyse teurastusjätteen tai kuolleitten eläinten epäasiallisesta hautauksesta.
 Johtava asiantuntija Minna Willman-Koistinen kertoo elintarvikeketjun rikollisuuden ilmenevän monella tapaa. Janne Lindroos / Yle
 Minna Willman-Koistinen kertoo, että ruokaviraston koulutuskiertueilla halutaan lisätä viranomaisten kykyä havaita laittomuuksia.
 – Nostaisin nykyisistä rikostapauksista esiin eläinten teurastamisen ilman tarkastusta ja tarkastamattoman lihan saattamisen elintarvikeketjuun. Valitettavan usein tämänkaltainen toiminta tapahtuu erittäin epähygienisissä olosuhteissa ja se voi tarkoittaa kuluttajalle terveys- ja turvallisuusvaaraa.
 Willman-Koistinen puhuu moniongelmatapauksista, joihin liittyy niin eläinsuojelullista, elintarvike- kuin sivutuote- sekä maataloustukien väärinkäyttöä.
 Elintarvikkeita voidaan muokata laimentamalla eli lisäämällä niihin vääriä aineita. Alkuperä saatetaan väärentää ja käyttää pilaantunutta raaka-ainetta myytävään tuotteeseen.
 Tyypillisiä rikkomuksia ovat puutteelliset merkinnät esimerkiksi tuotteiden alkuperästä, josta selviää usein huomautuksella. Mikäli rikoskokonaisuuteen liittyy vakavampia rikoksia, on mahdollista, että elintarvikkeisiin liittyvistä rikkomuksista ei ole erikseen nostettu syytettä oikeudenkäynnissä.
 Tuomiot ovat lieviä
 Erikoissyyttäjä  Heidi Nummelan  mukaan henkilölle, joka harkitsee tekevänsä alan rikoksen, sanktiot eivät toimi pelotteena.
 Elintarviketurvallisuusasiat otettiin muutama vuosi sitten tarkempaan syyniin ja nyt ainakin syyttäjät ovat Nummelan mukaan havainneet asian.
 Suomalaiset kuluttajat luulevat sen sijaan Nummelan mielestä vielä turhan usein, että kaikki ruoka kaupassa on tutkittu ja tarkastettu. Valvonta on kuitenkin kuitenkin satunnaista – joka erää ei tutkita. Esimerkiksi Ruokavirastossa tutkitaan kotimaisten elintarvikkeiden raaka-aineita ja analyysejä tehdään tuotantomäärien mukaan.
 Elintarvikeketjun rikollisuus voi olla hyvin moninaista. Minna Willman-Koistinen
 Ruokavirastoon tulevat ilmiannot tarkastetaan. Toisinaan kyse on inhimillisestä erehdyksestä. Ilmoituksia Ruokavirastolle voidaan tehdä myös kostona tiettyä yritystä vastaan.
 Suuren taloudellisen hyödyn tavoittelu ei kuitenkaan synny hetkessä.
 – Elintarvikeketjun rikollisuuden katsotaan mitä suurimmassa määrin olevan taloudellisen hyödyn tavoittelua eli nämä ovat pitkälti sellaisia rikoksia, ettei näitä pysty vahingossa tekemään. Ne vaativat suunnitelmallisuutta ja tahallisuutta, Minna Willman-Koistinen sanoo.
 Pikkurikkeet kuitataan huomautuksella
 Eläinlääkäri  Jasmin Joenperä  on ollut selvittämässä elintarvikeketjun rikollisuutta vuosina 2008–2019. Tutkimuksen aineisto kattoi kaikkiaan 127 poliisin, syyttäjän tai käräjäoikeuksien käsittelemää tapausta.
 Helsingin yliopistossa väitöskirjaa valmistelevan Joenperän yhdessä apulaisprofessori  Janne Lundénin  ja Itä-Suomen yliopiston yliopistonlehtori  Tarja Koskelan  kanssa  laatima artikkeli  avaa elintarvikeketjuun liittyvien rikosten yleisyyden ja lievät seuraamukset.
 Elintarvikepetokset voivat aiheuttaa epäreilua kilpailua markkinoilla, edistää harmaata taloutta, aiheuttaa taloudellisia menetyksiä ja uhata kuluttajien terveyttä. Siitä huolimatta ruokaan liittyvistä rikostapauksista on vähän tutkimusta Suomessa.
 Yleisimmät epäkohdat tutkijoiden analysoimissa tapauksissa olivat hyväksymättömät tai rekisteröimättömät tilat tai toiminta (43 %), elintarvikkeista annetut väärät tai harhaanjohtavat tiedot (39 %) sekä elintarvikkeiden jäljitettävyyteen tai asiakirjoihin liittyvät ongelmat (31,5 %).
 – Sellaisia tapauksia, joissa oli jollain tapaa väärennetty tai hämärretty esimerkiksi marjojen ja kasvisten alkuperää, oli jonkin verran yksittäisinä tyyppinä. Niistä tiedetäänkin, että ne ovat Suomessa tyypillisiä, Jasmin Joenperä toteaa.
 Rikoshyödyn tunnistaminen on monimutkaista
 Kaiken kaikkiaan noin 60 prosenttia tapauksista johti tuomioon tai seuraamukseen. Yleisin rangaistusmuoto oli sakko. Siitä huolimatta sakot olivat yleensä melko pieniä, ja rikoksen tuottamat hyödyt saatiin takaisin vain muutamassa tapauksessa.
 – Tässä aineistossa syyttäjät olivat vaatineet rikoshyötyä menetettäväksi noin kuudesosassa käräjäoikeuden käsittelemistä tapauksista, mikä kuulostaa minusta aika vähäiseltä, Joenperä sanoo.
 Rikoshyödyn tunnistaminen näissä tapauksissa voi olla haastavaa, koska hyötyä voi syntyä sekä selvistä voitoista että säästöistä kustannuksissa. Joenperä kertoo, että jos toimija esimerkiksi laiminlyö lain edellyttämien laboratoriotutkimusten teettämisen, hän säästää siinä näytteenottokustannukset ja tutkimuksesta aiheutuvat kustannukset.
 Ulkomailla tarhattua saksanhirveä myydään Suomessa usein riistana. Kuvituskuva. Carsten Rehder / EPA
 Ruokaviraston johtava asiantuntija Minna Willman-Koistinen pitää rikoshyödyn takaisin saamista tärkeänä, koska sillä voi olla muita tuomioita enemmän vaikutusta tekijälle.
 Jasmin Joenperä pitää yleisiä sakkorangaistuksia lievinä.
 – Sakkorangaistukset määrätään Suomessa päiväsakkoina ja tässä aineistossa yleisin yksittäinen teko oli elintarvikerikkomus. Elintarvikerikkomuksissa käräjäoikeudet ja syyttäjät olivat määränneet keskimäärin noin 13 päiväsakon suuruisia rangaistuksia, mikä tuntuu minusta aika vähäiseltä.
 Joulukuun alussa tulee käräjille juttu, jossa ulkomaalaista saksanhirveä on myyty suomalaisena porona ja hirvenä. Lihaa oli käsitelty myös tiloissa, joissa se ei ollut luvallista. Tämä on yksi monista Suomessa viime vuosina esiin tulleista elintarvikeketjun rikoksista.
 Lue lisää näistä jutuista:
 Ulkomaista lihaa myyty kotimaisena – eteläpohjalaista yritystä koskevan petosepäilyn esitutkinta valmistunut
 Ylen MOT-ohjelma kertoi maaliskuussa elintarvikeketjun rikoksista ja niiden lievistä tuomioista.
 MOT testasi, olivatko elintarvikkeet sitä mistä maksettiin ja heti "tärppäsi" – ruokahuijaus kannattaa, sillä siitä selviää Suomessa usein sakoilla
 Ruokavirastoon tulee ilmiantoja harvakseltaan
 Ruokaviraston laboratorioissa tutkitaan epäiltyjä väärennöksiä eri tavoin.
 Ilmiantojen perusteella laboratorioon tulevista näytteistä voidaan esimerkiksi paljastaa isotooppianalyysin avulla ulkomailta tulleet mansikat. Suomalaisista mansikoista on laadittu pysyvien isotoopien kirjasto, johon vertaamalla esimerkiksi espanjalaiset mansikat paljastuvat.
 Lyhyen marjasesongin aikana huijareiden kiinnisaaminen on hankalaa, mutta tapauksia paljastuu silloin tällöin. Maailmalla vastaavia isotooppikirjastoja tehdään vuosittain esimerkiksi viineistä, sillä arvoviinien väärentäminen on rahakasta puuhaa.
 Ruokaviraston kemian yksikön johtaja  Annikki Welling  kertoo, että kun epäillään eläinlajiväärennöstä, liha tutkitaan dna-analyysin avulla. Sianlihaa ei kannata värjätä punaiseksi ja myydä naudanlihana, sillä eläinten perimä poikkeaa toisistaan niin paljon, että se voidaan paljastaa dna-tutkimuksin.
 Lihaan liittyviä huijauksia on kuitenkin paljastunut maailmalla: hevosenlihaa on myyty nautana. Lihaan liittyvät epäselvyydet ovat muutenkin yleisiä. Niissä tuotteen alkuperä häivytetään tai muutetaan, myyntiin tuleva liha voi olla pilaantunutta, tai tavallista lihaa myydään luomuna.
 Huijauksia on tekemässä hyvin taitavia ihmisiä.  Annikki Welling, kemian yksikön johtaja, Ruokavirasto
 Luomunäytteiden kohdalla huijaus paljastuu usein siitä, että näytteestä havaitaan kiellettyjä lääkeaineita tai kasvinsuojeluaineita. Huijarit ovat tietoisia analyysimenetelmistä ja Annikki Welling kertookin jatkuvasta kilpajuoksusta.
 – Huijauksia on tekemässä hyvin taitavia ihmisiä. Esimerkiksi maidon korkeaan laatuun liittyy tietty proteiinipitoisuus. Sitä tutkitaan epäsuorasti typpipitoisuuden kautta. Jos maitoon lisätään jotain typpipitoista ainetta, niin se näyttää ihan hyvältä.
 Typpipitoinen aine saattaa olla vaikkapa ureaa tai melamiinia. Ne ovat kuluttajalle vaarallisia.
 Kilpajuoksua huijareiden kanssa
 Uusia tutkimusmenetelmiä kehitetäänkin jatkuvasti ja niistä pyritään tekemään sellaisia, etteivät huijarit pystyisi väärentämään tuotteita. Tuotteesta voidaan esimerkiksi mitata hyvin montaa ominaisuutta, jolloin kaikkien niiden väärentäminen ei ole mahdollista.
 Petoksien paljastuminen ja julkitulo saa Annikki Wellingin miettimään, onko kyse lisääntyneestä valvonnasta ja tutkinnasta vai epärehellisten toimijoiden määrän kasvusta.
 Ruokaviraston kemian yksikön johtaja Annikki Welling näyttää, miten typpianalysaattori toimii. Janne Lindroos / Yle
 Johtava asiantuntija Minna Wilman-Koistinen kertoo viranomaisten yhteistyön lisääntyvän koko ajan. Elintarvikkeisiin liittyvien rikosten havaitsemiseen on herätty uudella tavalla.
 Ruokavirasto esiselvittää epäiltyjä elintarvikeketjun rikostapauksia ja toimittaa tapaukset esitutkintaviranomaisille eli poliisille ja tullille, jotka ratkaisevat, onko ilmi tulleissa tapauksissa ylitetty  syytä epäillä  -kynnys.
 – Suomessa elintarvikeketjun rikoksia on ollut vuosikausia. Niitä on pienessä mittakaavassa mennyt esitutkintaviranomaisille tutkittavaksi. Me pyrimme nyt kaikin tavoin kehittämään tätä toimintaa, koska laajuus on nyt tiedossamme ja me tunnemme ilmiön.
 Willman-Koistisen mukaan viranomaisyhteistyön tehostaminen ei tarkoita pelkästään elintarvikeketjun tutkintaviranomaisia. Mukana ovat myös esimerkiksi verohallinto ja aluehallintoviranomaisen työsuojeluvastuualue, sillä elintarvikeketjuun liittyvät rikostapaukset ovat varsin monialaisia.
 Kuuntele Yle Areenasta:

Laitonta työvoimaa, veropetoksia, väärennöksiä – ruuantuotannon huijari pääsee vähällä, eivätkä suomalaiset tiedä, ettei ruokaa aina testata


Summary: Turku muistuttaa, että eväiden on syytä olla mahdollisimman hyvin lämpimässä säilyviä, koska mahdollisuutta eväiden kylmäsäilytykseen tai eväiden lämmitykseen ei ole. JHL:n lakon takia lapset ovat syöneet omia eväitä torstaista lähtien.

Turun kaupunki pyytää vanhempia pakkaamaan eväät lapsille kouluihin ja päiväkoteihin myös ensi viikon alussa.
 Turun kaupungin päiväkotien ja koulujen ruokailuun ja siivoukseen vaikuttaa tällä hetkellä Julkisten ja hyvinvointialojen liiton JHL:n lakko, joka jatkuu toistaiseksi. JHL:n lakko alkoi keskiviikkona ja koululaiset ja päiväkotilapset ovat syöneet omia eväitä torstaista lähtien.
 Turku muistuttaa, että eväiden on syytä olla mahdollisimman hyvin lämpimässä säilyviä, koska mahdollisuutta eväiden kylmäsäilytykseen tai eväiden lämmitykseen ei ole.
 Turun kaupungin tiedotteen mukaan osassa kouluista ja päiväkodeista on loppuviikosta ollut tarjolla palveluntuottajan hankkimaa lämmintä ja kylmää ruokaa.
 – Ruokaa saadaan alkuviikosta tarjolla yhä useammalle ja tavoitteena on, että jokaisessa kohteessa on tarjolla ainakin lakkoevästä. Huoltajia pyydetään varmuuden vuoksi pakkaamaan lapsille ja koululaisille eväät, Turku kuvailee tilannetta.
 Arkea toimittaa rehtoreille ja päiväkodinjohtajille tarkemmat tiedot kouluista, joihin ruokaa saadaan.
 Vuorohoitopäiväkotien ruokapalvelut toimivat normaalisti lakonkin aikana.
 Ammatti-instituutin toimipisteistä Lemminkäisen ja Juhannuskukkulan koulutaloihin lakolla ei ole vaikutusta. Aterioita ei kuitenkaan tarjota lakon aikana Aninkaisten, Peltolan, Kuormakadun ja Ruiskadun kampuksen koulutaloilla.
 Lakko alkoi, koska Turun kaupungin omistama Arkea Oy suunnittelee vaihtavansa nykyisen työehtosopimuksensa halvempaan. JLH:n lakossa on mukana myös ammattiliitto Jyty, mutta Jytyn jäsenet palaavat töihin lauantaina.
 Kuuntele tästä uusimmat Yle radiouutiset Varsinais-Suomesta Lue uusimmat Yle Uutiset Varsinais-Suomesta
 Lue lisää:
 Croissantin ja nuudelisopan voimin kouluun – omat eväät pitävät nyt turkulaislapset opintiellä
 Turun vasemmistoliitto haluaa tuoda Arkean työehtosopimuksen vaihtosuunnitelmat kaupunginvaltuustoon – tavoitteena valtuustokäsittely joulukuussa
 Turun kaupunki pyytää koululaisille omat eväät torstaiksi – ammattiliitto JHL:n ja Jytyn lakko seisauttaa osittain koulu- ja päiväkotiruokailut, sekä siivoukset
 Päiväkotien ja koulujen ruokailut tyrehtyivät taas lakkoon Turussa – Jytyn Kimmo Hollmén: "Työnantaja suunnittelee jälleen halpuuttamista"
 Turun kaupungin tytäryhtiö Arkea suunnittelee taas työehtosopimuksensa vaihtoa

Turku pyytää lapsille omia eväitä kouluun ja päiväkotiin myös alkuviikolla – JHL:n lakko jatkuu toistaiseksi


Summary: Itärajalla ehdotus rakentaa raja-aita Suomen ja Venäjän väliselle rajalle saa ristiriitaisen vastaanoton. Nykyisin maahan tulon estäminen on käytännössä Venäjän vastuulla.

Olemme Kaakkois-Suomen rajavartioston rajapartion mukana Suomen ja Venäjän välisellä rajalinjalla pari kilometriä Lappeenrannan Nuijamaan rajanylityspaikalta etelään.
 Kaakkois-Suomen rajavartioston vanhempi rajavartija  Kimmo Hongisto  on partioinut itärajalla jo 23 vuotta. Luvattomia rajanylittäjiä hän ei ole työssään juuri nähnyt.
 – Onhan niitäkin tullut vastaan, mutta hyvin harvoin. Kyllä täällä rauhallista on, Hongisto sanoo.
 Vanhempi rajavartija Kimmo Hongisto ja nuorempi rajavartija Essi Eklund partioivat itärajalla.  Kare Lehtonen / Yle
 Rajan rauhallisuuteen on selkeä syy: Venäjän tehokas rajavartiointi. Suurin osa Suomeen yrittäjistä jää kiinni jo Venäjän puolella, eikä koskaan pääse Suomen rajalle.
 Nykyinen raja-aita ei estä ylitystä
 Jos laitonta maahantuloa yrittävä kuitenkin pääsee rajalle, häntä ei käytännössä estä enää mikään ylittämästä rajaa.
 Nykyinen raja-aita ei kulkijoita estä. Kare Lehtonen / Yle
 Suomen rajalinjalla kulkee vain hontelo piikkilanka-aita, jonka ylittäminen ei ole ongelma.
 – Nykyisellä aidalla ei ole rajan ylitystä estävää merkitystä. Se on tarkoitettu lähinnä estämään kotieläinten karkaaminen rajan ylitse, sanoo Kaakkois-Suomen rajavartioston apulaiskomentaja  Jukka Lukkari .
 Nuijamaalle on Lappeenrannan keskustasta matkaa noin 30 kilometriä.  Yle Uutisgrafiikka
 Puolassa ja Baltiassa rakennetaan jo raja-aitoja
 Liettuassa ja Puolassa rakennetaan nyt kovaa vauhtia massiivisia raja-aitoja estämään Valko-Venäjältä kyyditettyjä siirtolaisia ylittämästä rajaa. Viimeksi myös Viro on kutsunut reserviläisiä ylimääräisiin harjoituksiin rakentamaan raja-aitaa Venäjän rajalle.
 Myös Suomessa on herännyt keskustelu raja-aidan tarpeellisuudesta.
 – Viime kädessä aidan rakentaminen on poliittinen päätös, korostaa Kaakkois-Suomen rajavartioston apulaiskomentaja Jukka Lukkari.
 Koko itärajan aitaamista hän ei kuitenkaan pidä järkevänä.
 – Aivan umpimetsästä tuskin kukaan tulee lävitse. Rajanylityspaikkojen läheisyyteen aidan rakentaminen voisi tulla kysymykseen, Lukkari sanoo.
 Kaakkois-Suomen rajavartioston apulaiskomentaja Jukka Lukkari näkee raja-aidan rakentamisen järkevänä lähinnä rajanylityspaikkojen lähelle.   Kare Lehtonen / Yle
 Rajakylässä
 Ajalemme Nuijamaan kirkonkylän taajamaan. Se sijaitse vain parin sadan metrin päässä Venäjän rajasta. Täällä rajan läheisyys on arkipäivää.
 Entinen rajavartija  Kalevi Heikkinen  puuhastelee omakotitalonsa autotallissa. Häntä ei asuminen rajan vieressä häiritse.
 – Rauhan rajahan tämä on ollut jo hyvin pitkään, Heikkinen korostaa.
 Viime aikoina hän on kuitenkin seurannut tarkasti Puolasta ja Liettuasta tulevia uutisia Valko-Venäjältä rajan yli pyrkivistä siirtolaisista.
 – Ei se suoraan huolestuta, mutta jos yleisesti ajatellaan niin, on se aika vakava tilanne, Heikkinen sanoo.
 Nuijamaan asukas Kalevi Heikkinen katsoo, että Suomella pitäisi olla kyky pystyttää raja-aita tarvittaessa.  Kare Lehtonen / Yle
 Hänen mielestään Suomellakin pitäisi olla jonkinlainen kyky estää maastorajan ylittäminen.
 – Jos ei heti suoraan rakenneta raja-aitaa, niin ainakin pitäisi olla valmius saada sinne nopeasti sellainen este, että ei ihan suoraan voi tulla rajan ylitse, Heikkinen sanoo.
 Jatkamme matkaamme Nuijamaan kirkolle. Rajavyöhyke alkaa heti sen takana.
 Leena Bovelan  on menossa kirkon vieressä sijaitsevaan kirjastoon. Hän asuu vain kilometrin päässä rajasta Lappeenrannan Rapattilassa.
 Hän ei usko raja-aidan pysäyttävän tulijoita.
 – Jos ne haluavat tulla, niin kyllä ne sieltä jostain tulevat, Bovelan sanoo.
 Leena Bovelan katsoo, että raja-aita ei tulijoita pysäytä. Kare Lehtonen / Yle
 Itärajan kansaedustajat eivät innostu aidasta
 Sdp:n lappeenrantalainen kansanedustaja  Suna Kymäläinen  nousi aikoinaan valtakunnan politiikkaan vastustamalla venäläisten kiinteistökauppoja Suomessa. Raja-aidan rakentamista itärajalle hän ei kuitenkaan kannata, erityisesti kustannussyistä.
 – Muurien tai aitojen rakentaminen on tosi vaativaa ja sellaisia rahoja ei kyllä varmasti mistään löydy, Kymäläinen sanoo.
 Hän jättää kuitenkin portin auki lyhyempien aidanpätkien rakentamiselle tarvittaville paikoille itärajalle.
 Myöskään kokoomuksen lappeenrantalainen kansanedustaja  Jukka Kopra  ei lämpene aidan rakentamiselle itärajalle, vaikka ajatuksen aidasta nosti esille oman puolueen eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Kai Mykkänen .
 Kopran mielestä itärajalle tarvitaan sen sijaan kyky rakentaa nopasti väliaikainen aita estämään maahantuloa.
 – Meillä pitäisi olla valmius jollekin tietylle rajaosuudelle nopeasti pystyttää tällainen aita, Kopra sanoo.
 Suomen ja Venäjän välillä on valtionrajaa noin 1 340 kilometriä, josta noin 1 290 kilometriä on maarajaa ja loppu vesirajaa. Suuri osa rajasta sijaitsee vaikeakulkuisilla erämaa-alueilla.
 Lue seuraavaksi:   Tällainen on Suomen ja Venäjän välinen raja – yksi maailman tarkimmin vartioiduista rajoista

Itärajan asukas ei aitaan usko: "Jos ne haluavat tulla, niin kyllä ne sieltä jostain tulevat"


Summary: Kirjailija Antti Heikkinen kertoo sukunsa miesten tarinan miestenpäiväkolumnissaan.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Tänään on kansainvälinen miestenpäivä. Mainittua merkkipäivää on vietetty 19. marraskuuta jo kolmattakymmenettä vuotta. Se huomioidaan yli 80 valtiossa ja sillä on Unescon tuki.
 Näin kertoo Wikipedia.
 En ollut mokomasta kuullutkaan  ennen kuin minulle soitettiin ja pyydettiin miestenpäiväksi kolumnia.
 Mietin aika pitkään, jotta mitäpä tuosta osaisi kirjoittaa.
 Sitten ajattelin, että josko vaikka naputtelisin jotain sukuni miehistä.
 Paavo oli keljumainen mies, omien sanojensa mukaan pisteliäs kuin kuusi.
 Oli pakko ajoittaa äitini suvusta , koska sen puolen miehien persoonaa on tutkittu melko pitkälle. Isoukkini isoukista on väännetty monia kirjojakin. Hän oli  Paavo Ruotsalainen , kavereiden kesken Ukko-Paavo tai Löyhkä-Paavo.
 Paavo keksi körttiläisyyden. Hän oli viinaanmenevä heppu, jonka suupielistä valui tupakkamällinpurijan sylki. Paavolla oli iso perhe. Hän tapasi lähteä kotoaan saarnareissuille kontissaan talon viimeinen leivänkannikka. Muutenkin Paavo oli keljumainen mies, omien sanojensa mukaan pisteliäs kuin kuusi.
 Synninteot tuntevana miehenä hän osasi lohduttaa.
 Paavon tytär Justiina meni naimisiin erään  Aaro Kokkosen  kanssa. Aarosta en tiedä kuin sen, jotta hän kastoi poikansa kaimakseen. Poika-Aarosta tiedän rikenen enemmän: hän oli karvainen mies.
 Muuta perimätietoa hänestä ei sukuumme jäänyt.
 Vielä minun lapsuudessani ruokaa laittavaa miestä saatettiin manata ”perkeleen Ierikka-Jussiksi”.
 Aaron siittämistä miehistä tiedänkin  jo rutkemmin. Erik-Johan oli suvun häpeäpilkku, koska hän tykkäsi laittaa ruokaa ja siivota. Vielä minun lapsuudessani ruokaa laittavaa miestä saatettiin manata ”perkeleen Ierikka-Jussiksi”.
 Heikistä, karvaisen Aaron kuopuksesta, tuli rakennusmestari. Hän urakoi Kuopioon lukuisia merkittäviä rakennuksia, kuten Kuvakukon ja Haaremin talon. Siilinjärvellä hän johti Tarinaharjun sairaalan rakennustöitä. Kun hän vietti merkkipäiviään, kirjoitettiin vuosien täyttymisestä kaikissa maakunnissa ilmestyneissä sanomalehdissä.
 Viimeisen urakkansa Heikki sai Kuopion satamaan. Uudisrakennuksen alla oli pehmeää maata. Maa petti, rakennus sortui. Heikillä oli velkoja. Hän päätti päivänsä ravintolan vessassa pistoolin kanssa.
 Näin ainakin minulle on kerrottu.
 Kolmas pojista oli Lars-Peter, jota sanottiin Lassiksi. Hän meni naimisiin Olga-nimisen naisen kanssa. Kaksi Olgan veljeä teloitettiin Tampereella vuonna 1918. Kun Olgan isä kuuli tapauksesta, hän kuittasi sen ytimekkäästi:
 – Mitäs läksivät.
 Lars-Peter taas hommasi kotipaikkani pakkohuutokauppaan. Heikki-veli hommasi paikalle ostomiehet, jotka huusivat tulevasta synnyinkodistani korkeimman tarjouksen ja Heikki järjesti tilan ukkini Paulin sekä hänen veljensä Toivon nimiin.
 Sitten syttyi talvisota . Rauhan tultua Toivo lähti Mänttään tehdasduunariksi ja ukki jäi isännöimään tilaa rauhan tultua kihlaamansa naisen, mummoni kanssa. Lars-Peter oli mummolleni keljumainen appiukko – anteeksi hän pyysi kuolinvuoteelaan. Mummon mielestä se kuittasi kaiken.
 Ukki oli sotainvalidi. Hän kuoli setänsä rakennuttamassa sairaalassa 60-luvun alussa. Vähän myöhemmin samalla vuosikymmenellä äitini teki mummostani vanhan emännän menemällä yksiin isäni kanssa.
 Isäni ja äitini elivät työlle , kodille ja maalle. Heidän elämänpiirinsä pysyi pienenä enkä usko sen enää laajenevan.
 Isäukon kanssa tapeltiin joskus ihan aika ravakasti. Mutta kertaakaan emme ole tapelleet siitä, että hänen poikansa – minä – on löyhkäillyt maailmalla, kasvattanut näkyville paikoille pitkiä karvoja, epäonnistunut, laittanut ruokaa ja siivonnut, edustanut jotakin aatetta, tärvännyt rahojaan joutavaan ja tuonut sukuun miniäehdokkaita ynnä lopulta miniän.
 Semmoisia miehiä on meidän suvussamme.
 Minulla on kaksi poikaa ja heidän suhteensa kolme toivetta : kunhan elättävät itsensä ja elävät edes hivenen ihmisimmin kuin isänsä sekä tajuaisivat, että miesten- ja naistenpäivää voidaan toki viettää kerran vuodessa, mutta ihmisten päivään he heräävät jokainen aamu.
 Antti Heikkinen
 Kirjoittaja on nilsiäläinen kirjailija, toimittaja, näyttelijä ja sekatyömies. Hänen maailmankuvansa on eräiden mielestä juuri niin kapea kuin savolaisjuntilla olla kuuluukin, toisten mielestä huomattavasti laajempi kuin savolaisjuntille sopii.
 Kolumnista voi keskustella 20.11. klo 23.00 saakka.

Antti Heikkisen kolumni: Miehistä


Summary: Liikemies Onni Sarmastetta ja toista henkilöä epäiltiin törkeästä petoksesta. Syyttäjän mukaan näyttöä rikoksesta ei saatu.

Liikemies  Onni Sarmaste  ei saa syytettä Huoltovarmuuskeskuksen kanssa tekemistään maskikaupoista. Syyttäjä on tänään tehnyt päätöksen syyttämättä jättämisestä.
 Tämä on päivittyvä uutisjuttu, johon lisätään tietoa
 Onni Sarmastetta ja toista henkilöä epäiltiin asiassa törkeästä petoksesta.
 Huoltovarmuuskeskus teki Sarmasteen yhtiön kanssa maaliskuun lopussa 2020 sopimuksen, jolla hankittiin hengityssuojaimia noin viidellä miljoonalla eurolla. Huoltovarmuuskeskus (HVK) ei saanut sovittua määrää maskeja ja saadutkin olivat käyttökelvottomia.
 Esitutkinnassa Keskusrikospoliisi epäili Sarmasteen ja toisen epäillyn tahallaan erehdyttäneen Huoltovarmuuskeskuksen edustajaa sellaisista seikoista, joilla oli ratkaiseva merkitys päätöksen tekemisessä.
 Maskikauppatilauksen eteneminen ilmenee Ylen 4. marraskuuta julkaisemasta jutusta:
 Syyttäjä ei syytä Huoltovarmuuskeskuksen ex-johtoa maskikaupoista – vaikeassa tilanteessa ministeriöistä tuli vain "voimia ja jaksamista"
 Syyttäjä kuitenkin päätti jättää syytteen nostamatta, sillä esitutkinnan perusteella ei ollut todennäköisiä syitä epäillä henkilöitä rikoksesta.
 Huoltovarmuuskeskuksen tiedotteen mukaan se aikoo perehtyä syyttäjän päätökseen ja arvioida mahdollisia jatkotoimia. HVK aikoo joka tapauksessa vaatia Sarmasteelta, tämän yhtiöltä ja liikekumppanilta maksettua kauppasummaa ja muita liitännäisiä kustannuksia.
 Lue myös:
 Epäonnisia maskikauppoja edelsi valtava poliittinen paine: "Presidentti oli kiukkuinen hallinnon saamattomuuteen", kertoi HVK:n entinen johtaja
 Huoltovarmuuskeskuksen suojavälinehankintoja koskeva esitutkinta syyteharkintaan – kahta henkilöä epäillään törkeästä petoksesta

Epäonnisen maskikaupan osapuoli Onni Sarmaste ei saa syytettä törkeästä petoksesta – Huoltovarmuuskeskus aikoo kuitenkin vaatia korvauksia


Summary: Kolmansien annosten jako on aloitettu riskiryhmille ja 60 vuotta täyttäneille.

Terveyden ja hyvinvoinnin laitos suosittelee kolmatta koronarokoteannosta kaikille 60 vuotta täyttäneille, laitoksissa ja hoivakodeissa asuville sekä lääketieteellisille riskiryhmille. Kolmatta rokoteannosta suositellaan myös immuunipuutteisille ja lyhyellä annosvälillä rokotteen saaneille.
 Lääketieteellisiin riskiryhmiin  kuuluvat on kuvattu THL:n sivustolla. Näitä ovat esimerkiksi elinsiirto- ja aktiivisessa syöpähoidossa olevat ihmiset tai vaikeaa perussairautta sairastavat.
 Vaikeita perussairauksia puolestaan ovat muun muassa vaikea sydänsairaus, jatkuvaa lääkitystä vaativa astma, uniapnea tai sairaalloinen lihavuus.
 Lisäksi THL tiedotti eilen  ehdottavansa kolmansia koronarokoteannoksia myös riskiryhmiin kuuluvia hoitaville sekä paikallisen harkinnan mukaan muullekin sotehenkilöstölle. THL ja sosiaali- ja terveysministeriö arvioivat vielä, tarvitaanko tämän ehdotuksen toteuttamiseksi asetusmuutosta.
 Jos olet ottamassa kolmatta rokoteannosta, ole aktiivinen
 Kolmannen rokotuksen ottamista suositellaan niille, joiden toisesta annoksesta on kulunut vähintään kuusi kuukautta. Nyt marraskuussa siis rokotetaan niitä, jotka saivat toisen annoksen viime toukokuussa.
 Voimakkaasti immuunipuutteisille kolmas annos voidaan kuitenkin antaa jo, kun toisesta rokoteannoksesta on kulunut vähintään kaksi kuukautta. Kolmantena rokoteannoksena annetaan ensisijaisesti samaa valmistetta kuin toisena rokoteannoksena.
 Rokotustahti etenee eri puolilla maata eri tavalla ja kolmannen rokotteen saaminen edellyttää kansalaisilta omaa aktiivisuutta.
 Jos kriteerit rokotuksen saamiseksi täyttyvät, voi esimerkiksi  Oulussa rokotteen  saada ilman ajanvarausta menemällä Limingantullin rokotuspisteelle jonottamaan.
 Samaan tapaan  kolmannen rokotteen saa Tampereella  ja  Turussa saapumalla  rokotuspisteeseen jonottamaan.
 Osassa maata rokote vain ajanvarauksella
 Joillakin paikkakunnilla, kuten Kuopiossa ja Espoossa, vastaavat jonottamiskäytännöt on keskeytetty.
 Espoo ilmoittaa verkkosivuillaan:  "Annamme kolmansia koronarokotuksia vain ajanvarauksella, jotta voimme varmistua sekä rokotushenkilökunnan että rokotevalmisteiden riittävyydestä."
 Helsingissä kolmansien rokotteiden  antaminen aloitettiin lokakuun lopulla ja ajan saa vain varaamalla. Rokotustahti on arvioitu aiempien rokotuskertojen perusteella ja esimerkiksi 60–64-vuotiaiden kolmannet rokotukset aloitetaan aikataulun mukaan 12. tammikuuta.
 Kolmannen koronarokotteen voi monella paikkakunnalla saada influenssarokotuksen yhteydessä. Usein tätä rokotuskertaa varten pitää varata aika.
 Lue myös:
 Täältä voit lukea  kaikki tuoreimmat uutiset koronaviruksesta .

Kunnat jakavat kolmansia koronarokotteita jo täyttä häkää – näin selviää, milloin on oma vuorosi


Summary: Saksassa kannabista saa nykyisellään myydä ja pitää hallussa vain lääkekäyttöä varten. Kannabiksen viihdekäyttö ei ole rangaistava rikos, mutta sen hallussapito ja myynti ovat.

Saksassa maan todennäköinentuleva hallitus on kertonut tukevansa kannabiksen myynnin ja hallussapidon laillistamista viihdekäyttöön.
 Asiasta uutisoivat muun muassa Deutsche Welle ja  Der Spiegel  -lehdet. Tällä hetkellä kannabiksen käyttö on Saksassa laillista, mutta sen myynti ja hallussapito eivät.
 Saksan tulevaa hallitusta rakennetaan sosiaalidemokraattien, vihreiden ja liberaalien varaan. Erityisesti vihreät ja liberaalit ovat ajaneet laillistamista jo pidempään.
 Kannabiksen viihdekäyttö olisi tarkkaan valvottua ja säänneltyä. Se olisi sallittua vain täysi-ikäisille.
 Kannabista saisi myydä vain tarkkaan valvotuissa liikkeissä, joilla pitäisi olla tarvittava lupa kannabiksen myyntiin. Näin taataan tulevien hallituspuolueiden mukaan se, ettei kannabista myydä alaikäisille ja että se täyttää puhtausvaatimukset.
 Kannabiksen laillistamista vaativa Saksan lippu mielenosoituksessa Berliinissä. EPA-EFE/All Over Press
 Myynnin laillistamisen vaikutuksia seurataan ja lakia muutetaan tarvittaessa.
 Samalla puolueet kertovat haluavansa tiukentaa kannabiksen, sekä myös alkoholin ja nikotiinituotteiden markkinointisääntöjä.
 Valtiolle mittavat tulot kannabiksesta
 Der Spiegelin mukaan  kannabiksen myynnin laillistaminen tuottaa Saksan valtiolle 4,7 miljardin euron lisätulot. Tästä 1,8 miljardia tuli kaavaillut kannabisverosta.
 Lisäksi tuloja tuottavat muun muassa arvonlisäverot sekä säästöt poliisi- ja oikeudenkäyntikuluissa, Der Spiegel laskee. Saksassa raportoitiin viime vuonna 228 000 kannabikseen liittyvää rikosta.
 Kannabiksen laillistaminen loisi Der Spiegelin mukaan 27 000 uutta työpaikkaa.
 Kannabiksen hinnaksi on kaavailtu 10 euroa per gramma.

Saksan tuleva hallitus tukee kannabiksen myynnin ja hallussapidon laillistamista viihdekäyttöön – luvassa miljardien lisätulot valtiolle


Summary: Uutena sisäministerinä aloittaa Krista Mikkonen ja ympäristöministerinä Emma Kari. Molempien ministereiden tontilla poliittinen keskustelu käy tällä hetkellä kuumana.

Vihreiden ministerit vaihtuvat tänään virallisesti klo 11 alkavassa presidentin esittelyssä Valtioneuvoston linnassa.
 Uudeksi sisäministeriksi nimitetään nykyinen ympäristöministeri  Krista Mikkonen  ja uutena ympäristöministerinä aloittaa vihreiden eduskuntaryhmää johtanut  Emma Kari .
 Vaihdokset johtuvat vihreiden puheenjohtajan, sisäministeri  Maria Ohisalon  perhevapaasta.
 Yle näyttää tiedotustilaisuuden suorana kello 11.20 alkaen. Tiedotustilaisuuden sisältö päivitetään tähän artikkeliin.
 Presidentin esittelyn jälkeen hallitus käsittelee ministerivaihdoksista johtuvat muutokset ministereiden työnjakoon. Uudet ministerit pitävät tiedotustilaisuuden noin kello 11.30.
 Uusille ministereille ei ole luvassa kevyttä aloitusta tehtävissä. Sekä sisäministerin että ympäristöministerin työpöydällä on monta poliittisesti kiistanalaista aihetta, jotka jakavat hallitusta myös sisäisesti.
 Sisäministeri Mikkonen saa pikakurssin Suomen rajaturvallisuuteen, kun keskustelu Suomen varautumisesta hybridivaikuttamiseen käy kuumana Puolan ja Valko-Venäjän tilanteen takia. Tällä viikolla oppositio  jätti yhteisen välikysymyksen aiheesta .
 Ilmastoministeri Kari puolestaan saa varautua keväällä odottaviin neuvotteluihin hallituksen ilmastotoimista.  Syksyn budjettiriihessä  kiista ilmastotoimista saatiin ratkaistua niin kutsutulla ”perälautakirjauksella”, jonka mukaan Suomen päästövähennystavoitteiden toteutumista arvioidaan maaliskuussa 2022.
 Mikäli jo sovitut keinot eivät riitä, päättää hallitus samalla ”mahdollisesti tarvittavista” uusista toimista.
 Yksimielisyyden löytäminen ilmastotoimista ei ole ollut hallituksessa helppoa ja hallituksen sisällä on jo tässä vaiheessa erimielisyyttä siitä, ollaanko uusien toimien tekemiseen sitouduttu vai ei.
 Lisää aiheesta:
 Vihreät päätti ministereistään: Krista Mikkonen siirtyy sisäministeriksi, Emma Kari tuuraamaan ympäristö- ja ilmastoministerinä

Katso suorana klo 11.20: Vihreät vaihtaa ministereitä – vastassa isot haasteet ilmastopolitiikassa ja rajaturvallisuudessa


Summary: Alueella rakennetaan jo voimalinjaa valtakunnan verkkoon liittymiseksi. Tuulipuiston pitäisi valmistua kolmessa vuodessa.

Suomen suurin - 455,4 megawatin - tuulipuisto alkaa rakentua Lestijärvelle. Se valmistunee kolmessa vuodessa, vuoden 2024 loppuun mennessä ja otetaan käyttöön seuraavana vuonna.
 Rakentajayhtiö OX2 ja suomalaisten energiayhtiöiden yhteenliittymä ovat sopineet rahoituksesta ja toteutuksesta.
 Tuuliyhtiön lisäksi toteutuksessa ovat mukana Kymppivoima, Oulun Energia ja Kuopion Energia. Näistä Kymppivoiman osuus investoinnista on suurin, 65%, Oulun Energian 25% ja Kuopion Energian 10%. Puiston kauppahinta on noin 650 miljoonaa euroa.
 Tuulipuistoon rakennetaan yhteensä 69 tuulivoimalaa, joiden enimmäiskorkeus on 240 metriä. Puiston vuosittainen energiantuotanto on yli 1,3 terawattituntia. Se vastaa noin kahta prosenttia koko Suomen viime vuoden sähköntuotannosta.
 Lestijärvellä rakennetaan jo 400 kilovoltin voimalinjaa sähkönsiirtoa varten. Linja rakentuu Lestijärveltä Alajärvelle.
 Tuuliyhtiö arvioi, että Lestijärvelle ja lähikuntiin jää investoinnin rahavirrasta noin 20 prosenttia. Lestijärven kunnanjohtaja  Anne Kurkela  kommentoi, että hanke turvaa kunnan talouden ja tuo alueelle paljon töitä. Tuulipuisto tulouttaa sijaintipaikkakunnalle vuosittain 2,5 miljoonan euron verran kiinteistöveroja.
 Lue myös:
 Lestijärvi varautuu tuulivoimapuiston synnyttämään kiinnostukseen – kiinteistöt kuntoon jo etukäteen
 Ruotsalaisyhtiö ostaa YIT:ltä Suomen suurimman tuulivoimahankkeen – rakennustyöt alkanevat pienessä Lestijärven kunnassa jo tänä vuonna

Suomen suurin tuulipuisto alkaa rakentua Keski-Pohjanmaan Lestijärvelle – toteutuksessa on mukana kotimaisia energiayhtiöitä


Suomen hallituksen talouspoliittiset toimet koronakriisin vaikutusten torjumiseksi ovat olleet tarkoituksenmukaisia, arvioi Kansainvälinen valuuttarahasto IMF. Suomen julkisen talouden alijäämä suhteessa bruttokansantuotteeseen jää IMF:n mukaan keskipitkällä aikavälillä prosentin verran suuremmaksi kuin ennen pandemiaa.
 Valuuttarahasto suosittelee kuitenkin menokehyksiin palaamista, mikä parantaisi talouspolitiikan uskottavuutta.
 Kansainvälisen valuuttarahaston IMF:n valtuuskunnan johtaja  Wojciech Maliszewski  esittelee Suomen taloutta koskevaa arviota tänään Helsingissä.

IMF kiittää Suomen hallitusta korona-ajan talouspolitiikasta – palaaminen menokehyksiin olisi suotavaa