Summary: Potilaalla oli lievä taudin kuva, hän on parantunut eikä jatkotartuntoja ole ilmennyt, kertoo johtajaylilääkäri Juha Paloneva Ylelle.

Keski-Suomessa on todettu ensimmäinen koronaviruksen omikronmuunnos, kertoo sanomalehti  Keskisuomalainen .
 Keski-Suomen sairaanhoitopiirin johtajaylilääkäri  Juha Palonevan  mukaan tapauksia on ollut yksi. Tieto omikronista on tullut perjantaina.
 – Omikronin lähde on ulkomailla. Potilaalla oli lievä taudin kuva, hän on parantunut eikä jatkotartuntoja ole ilmennyt, kertoo Paloneva Ylelle.
 Potilas sairastui koronaan 29. marraskuuta. Virusmuunnoksen sekvensointi valmistui perjantaina.
 Palonevan mukaan virusmuunnoksia on mahdollisesti enemmän liikkeellä myös Keski-Suomessa.
 Sairaalakuormitus ei ole lisääntynyt Keski-Suomen sairaala Novassa.
 Pääkaupunkiseudun koronatartunnoista  yli puolet on jo omikronvarianttia , kertoo Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin diagnostiikkajohtaja  Lasse Lehtonen  Ylelle.
 Lue lisää:
 Ministeri Kiuru varoittaa omikronin vyörymisestä Suomeen – katso tästä, miten virusmuunnos on levinnyt Suomessa
 klo 16.23 17.12.2021 lisätty johtajaylilääkäri Juha Palonevan kommentit ja verkkolinkki.
 klo 16.53 17.12.2021 täydennetty Palonevan titteliä.

Ensimmäinen virusmuunnos omikron on todettu Keski-Suomessa – johtajaylilääkäri Paloneva: "Taudin lähde on ulkomailla"


Summary: Muutoksen taustalla on omikron-variantin nopea leviäminen. Alle 60-vuotiaat voivat nyt hakea 3. annoksen neljän kuukauden kuluttua edellisestä. THL ehdottaa rokoteasetukseen myös lisäystä, jolla rokotteita voidaan tarjota 5–11-vuotiaille.

Riskiryhmiin kuuluvat ja 60 vuotta täyttäneet voivat nyt saada kolmannen koronarokoteannoksen, kun toisesta annoksesta on kulunut 3–4 kuukautta. Alle 60-vuotiaat riskiryhmiin kuulumattomat voivat saada kolmannen annoksen 4–6 kuukauden kuluttua toisesta annoksesta.
 THL tiedotti  suositusten muutoksista, jotka johtuvat omikron-variantin nopean leviämisen aiheuttamista riskeistä. Muutokset ovat maltillisia: aikaisempi suositus alle 60-vuotiaille toisen ja kolmannen rokoteannoksen välille oli 5–6 kuukautta.
 THL:n ylilääkäri  Hanna Nohynekin  mukaan muutoksilla tähdätään lähinnä riskiryhmiin ja vanhempaan väestöön.
 – Varsinkin vanhemmilla ihmisillä ja riskiryhmäläisillä suojateho on 2. annoksen jälkeen vähän heikentynyt, ja tämänhetkisen tiedon perusteella omikron-variantti voi tämän suojan läpäistä.
 Nohynekin mukaan 2. kertaa rokotettujen alle 60-vuotiaiden riskiryhmiin kuulumattomien suoja omikronia vastaan on yhä hyvä.
 – Tämä on varman päälle pelaamista. 3. rokotteen antamisella toivotaan myös voitavan estää tartuntoja, mikä on osa koronarokotestrategiaa.
 Nohynekin mukaan muutokset annosväleihin ovat tavallaan kompromissi: immunologisesta näkökulmasta pidempi aikaväli annosten välillä saa aikaan paremman vastineen ja suojan. Jos pyritään myös estämään tartuntoja, nopeampi annostelu voi auttaa estämään viruksen leviämistä ihmisten keskuudessa.
 Aikavälin lyhentäminen johtaa myös siihen, että yhä isompi osa suomalaisista on kolmannen rokoteannoksen piirissä.
 – Nyt urakka on sellainen, että se on nykyisillä maassa olevilla ja tänne tulevilla rokotemäärillä mahdollista hoitaa, Nohynek sanoo.
 Koronarokotusten käytännön järjestämisessä on siis paljon työtä edessä. Lisätyövoimana talkoisiin olisivat valmiina ainakin  lähihoitajat ja apteekkien henkilökunta . Tampereella terveydenhuollon  eläkeläiset on jo pyydetty töihin , ja rokotustahdin kiristämiseksi neuvotellaan rokotusten aloittamista työterveydenhuollossa.
 THL ehdottaa rokoteasetukseen lisäystä, jolla rokotteita voidaan tarjota 5–11-vuotiaille
 THL tiedottaa myös, että se on ehdottanut koronarokotuksia koskevaan valtioneuvoston asetukseen muutosta. Muutos koskee 5–11-vuotiaita ja sillä varaudutaan mahdollisuuteen alkaa tarjoamaan rokotteita kyseisen ikäisille. THL on antanut asiasta lausunnon sosiaali- ja terveysministeriölle. Asiasta päättää valtioneuvosto.
 Lasten koronaviruksen taudinkuva on ollut lievä. Muutoksen avulla vanhemmat voisivat harkita lastensa rokottamista koronaa vastaan esimerkiksi sellaisessa tilanteessa, missä 5–11-vuotiaiden lähipiiriin kuuluu vakavasti sairaita tai riskiyhmiin kuuluvia ihmisiä.
 Lue lisää:
 Keski-Suomen johtajaylilääkäri arvostelee koronapoliitikkojen "paniikkiviestintää" ja toivoo jäitä hattuun: "Ihmettelen vaan, minkälaista apua Puolustusvoimat voisi meille antaa?"

THL: Koronarokotusten aikaväli lyhenee 2. ja 3. annoksen välillä – riskiryhmät ja yli 60-vuotiaat voivat saada rokotuksen jo 3 kuukauden kuluttua aiemmasta


Summary: Satakunnan käräjäoikeus pitää terrorismirikoksen valmistelusta epäillyn joukkion neljä jäsentä edelleen vangittuina. Yksi epäillyistä vapautettiin tutkintavankeudesta viikko sitten.

Satakunnan käräjäoikeus ei päästä Kankaanpään terrorismijutun neljää vangittuna olevaa epäiltyä vapaalle.
 Vielä tutkintavankeudessa olleet terrorismijutun epäillyt vaativat pääsyä vapaaksi. Jokainen nelikosta pyysi asian uudelleenkäsittelyä.
 Kaikkien kohdalla tutkittavana on terroristisessa tarkoituksessa tehtävän rikoksen valmistelu ja terroristisessa tarkoituksessa tehty tahallinen räjähderikos. Heitä pidetään vangittuina todennäköisin syin epäiltyinä.
 Lounais-Suomen poliisi otti epäillyt kiinni marraskuun viimeisenä päivänä laajassa poliisioperaatiossa, ja heidät vangittiiin joulukuun 3. päivänä epäiltyinä terrorismirikoksista.
 Yksi epäillyistä miehistä vapautettiin viikko sitten
 Poliisi epäilee viiden Kankaanpään seudulla asuvan noin 25-vuotiaan miehen  suunnitelleen terroristista tekoa .
 Yksi  epäillyistä vapautettiin tutkintavankeudesta  viikko sitten. Tutkinnanjohtaja  Toni Sjöblom  ei esittänyt hänen uudelleen vangitsemistaan.
 Poliisi ei ole kertonut, keneen tai keihin terroriteko olisi kohdistunut tai kuinka lähellä toteutumista se oli.
 Ylen selvitys: Hyökkäyksiä vähemmistöjen kimppuun
 Kankaanpään terrorismista epäilty ryhmä on Ylen tietojen mukaan hyökkäillyt vähemmistöjen kimppuun vuosien ajan. Tukijoita heillä on ollut myös ydinryhmän ulkopuolella.
 Ylen selvityksessä paljastui  kolme todistettavaa väkivallantekoa, joiden motiivina vaikuttaa olleen viha vähemmistöjä kohtaan. Joukkion käytös on Kankaanpäässä koettu aggressiivisen provosoivaksi.
 Lue lisää:
 Terrorismista epäilty Kankaanpään uusnatsiryhmä vaatii vapauttamista tutkintavankeudesta – käräjäoikeus päättää asiasta perjantaina
 Yksi Kankaanpään terrorismijutun epäillyistä on päästetty vapaaksi – todennäköisiä syitä rikosepäilylle ei ole
 Kankaanpään uusnatsiryhmä oli osallisena puukotuksessa keskustassa kesällä 2020 – yksi mies sai puukosta mutta viiltäjää ei saatu selville
 Äärioikeistoryhmät ottavat mallia maailmalta ja pyrkivät toimimaan näkymättömästi – aktiivien määrä on vähentynyt, mutta radikaali ydin on jäljellä
 Kankaanpään terrorismista epäilty uusnatsijoukko on vuosien ajan hyökännyt vähemmistöjen kimppuun – tukijoita myös ydinryhmän ulkopuolella

Neljä Kankaanpään terrorismiepäiltyä pysyvät vangittuina – yksi uusnatsijoukon jäsenistä vapautettiin viikko sitten


Summary: Eduskunnassa vakuutetaan, että Suomen ulko- ja turvallisuuspolitiikka ei ole muuttumassa. Hävittäjäkauppa vahvistaa yhteistyötä Yhdysvaltojen kanssa, mutta se ei ole hyppy kohti Nato-jäsenyyttä.

Eduskunnassa ulko- ja turvallisuuspolitiikan vakaus on arvossaan, kun  aseita kalistellaan Euroopassa .
 Eduskunnan ulkoasiainvaliokunnassa korostetaan jatkuvuutta Suomen ulko- ja turvallisuuspolitiikan linjassa.
 – Suomen asema ei ole muuttumassa, mutta ympäristö on muuttumassa. Kun ympäristö muuttuu, niin Suomen täytyy katsoa myös sitä, millä tavalla me pystymme parhaalla tavalla kansallisesti vastaamaan siihen uhkaan, mikä Euroopassa syntyy muiden maiden riidellessä keskenään, kuvailee turvallisuustilannetta eduskunnan ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtaja  Mika Niikko  (ps.)
 Jännityksen lisääntymistä maailmalla ja Euroopassa seurataan huolestuneina, mutta Suomen asema nähdään vakaana.
 – Me olemme juuri käsitelleet hyvin yksimielisesti sekä  ulko- ja turvallisuuspoliittisen selonteon  että  puolustusselonteon  täällä eduskunnassa, ulkoasiainvaliokunnan varapuheenjohtaja  Erkki Tuomioja  (sd.) vastaa kysymykseen, onko Suomen ulko- ja turvallisuuspoliittinen asema muuttumassa.
 Ulkoasiainvaliokunnan varapuheenjohtaja Erkki Tuomioja toivoo eurooppalaisen puolustusyhteistyön vahvistuvan. Silja Viitala / Yle
 Tuomiojan mukaan turvallisuuspolitiikassa tapahtuu myös muutoksia ja esimerkiksi eurooppalainen puolustusyhteistyö on vahvistumassa.
 – Me tietysti toivoisimme, että eurooppalaista yhteistyötä muun muassa puolustusvälineteollisuudessa voitaisiin kasvattaa, koska nykyisellään puolustusvälineteollisuus on maailman protektionistimpia aloja.
 – Parhaassa tapauksessa voitaisiin päästä jopa 30 prosentin kustannussäästöihin Euroopassa. Näin on arvioitu, jos kaikki hankinnat voitaisiin suorittaa yhteisesti. Tämä ei ole näköpiirissä, mutta siihen suuntaan pitäisi pystyä etenemään, Tuomioja linjaa.
 Tuomioja: Sodan uhka on mahdollinen
 Tuomioja korostaa, että Suomen linjanvedoissa on jo ennakoitu jännitteitä esimerkiksi Venäjän ja Ukrainan välillä. Sodan uhka Euroopassa on hänen mielestään todellinen.
 – Mahdollisuus sotilaalliseen konfliktiin on olemassa. En usko, että kukaan haluaa aloittaa laajamittaista sotaa, mutta silloin kun aseita kalistellaan ja niitä käytetään painostuskeinona, on aina olemassa vaara, että se voi johtaa tahattomasti laajempaan konfliktiin, Tuomioja toteaa.
 Räjähdysalttiita pisteitä on Tuomiojan mukaan Venäjän ja Ukrainan lisäksi erityisesti Taiwanin salmissa.
 – Minä uskon, että peruslinjauksemme ovat tässä suhteessa hyvin kestäviä. Me panostamme ulko- ja turvallisuuspolitiikassa siihen, että pystymme vaikuttamaan asioihin niin, että ne eivät kärjisty sotilaallisiksi konflikteiksi. Pidämme myöskin omasta puolustuksestamme huolta varsin mittavilla panoksilla.
 Kansanedustaja  Katri Kulmuni  (kesk.) myöntää, että Ukrainan tapahtumilla on vaikutusta myös Itämeren turvallisuustilanteeseen.
 – En näkisi , että Suomen ulko- ja turvallisuuspoliittinen asema olisi muuttunut. Eurooppaan on tullut jännitteitä enemmän Ukrainan tilanteen myötä, mutta Suomen itsenäinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka on vakiintunut ja siitä me pidämme kiinni, Kulmuni arvioi.
 Kulmuni on ollut keskustan edustajana ulkoasiainvaliokunnassa. Hänelle myönnettiin vapautus valiokunnan jäsenyydestä perjantaina 17. joulukuuta, sillä hän on jäämässä perhevapaalle.
 Suomen ulko- ja turvallisuuspolitiikan tilannekuvassa ei ole merkittäviä eroja hallituspuolueiden ja opposition välillä.
 – Meidän ulko- ja turvallisuuspolitiikan perusta ei ole mihinkään muuttumassa, mutta toimintaympäristö on muuttunut. Se luonnollisesti vaatii sitä, että Suomen pitää arvioida tilannetta hetki hetkeltä, huomauttaa ulkoasiainvaliokunnan jäsen  Anne-Mari Virolainen  (kok.).
 Virolainen: Luotamme Naton avoimiin oviin
 Kysymys Suomen Nato-jäsenyydestä jakaa suurimpia puolueita.
 – Kokoomus on linjannut, että Nato lisäisi Suomen turvallisuutta, mutta niin kauan kun sitä keskustelua ei käydä riittävästi Suomessa, niin sitä tarvetta ei välttämättä ole. Kun on riittävä tuki, niin sitten luotamme Naton avoimien ovien politiikkaan, Virolainen toteaa.
 Kokoomuksen Anne-Mari Virolainen kaipaa keskustelua Suomen Nato-jäsenyydestä Silja Viitala / Yle
 Perussuomalaisten Niikko nojaa eduskunnan ja ulkoasiainvaliokunnan linjauksiin.
 – Tämä tilanne, suhde, mikä meillä Natoon on, niin se on riittävä tässä hetkessä.
 Keskustan Kulmuni korostaa, että Nato-päätös on Suomen omissa käsissä.
 – Ukrainan tilanteen jännittyminen luo yleistä ilmapiirin heikentymistä ja jännitteiden lisääntymistä Itämeren alueella ja Euroopassa, mutta joka tapauksessa niin Suomi kuin Ruotsikin tekee Natoon liittyvät päätökset itsenäisesti eikä sen perusteella, mitä Ukrainassa tapahtuu.
 Suomen mahdollisuutta hakea Naton jäsenyyttä puolustetaan laajasti.
 – Ei, mutta se mahdollisuus on olemassa ja se mahdollisuus tulee säilyttää. Niin me olemme linjanneet jo useissa selonteoissa, SDP:n Tuomioja vastaa kysymykseen, pitäisikö Suomen hakea Naton jäsenyyttä.
 Kulmuni: Suomi osti parhaat hävittäjät
 Hävittäjähankinnan  ei uskota vaikuttavan Suomen ulko- ja turvallisuuspoliittiseen linjaan. Hallitus päätti viime viikolla (10.12.) ostaa ilmavoimille yhdysvaltalaisia F-35A -hävittäjiä.
 – Se on tietenkin hyvin merkittävä hankinta, joka tehdään ainoastaan kerran vuosikymmenissä. Varmasti siinä on myös sotilaallista länsi-integraatiota, mutta tietenkin Suomi ostaa parhaat ja suorituskykyisimmät koneet ja se on hankintapäätöksen keskeinen päämäärä, keskustan Kulmuni arvioi.
 Keskustan Katri Kulmuni korostaa, että Nato-ratkaisu on Suomen omissa käsissä. Pekka Tynell / Yle
 Kulmunin mielestä hävittäjäkauppa lisää Suomen ja Yhdysvaltojen yhteistyötä.
 – Sotilasteknologian, puolustustekniikan osalta näin voi ajatella, mutta jos ajatellaan sitä jonakin menolippuna johonkin sotilasliittoumaan, niin kyllä ne ovat sitten taas ihan erilaisia päätöksiä kuin hävittäjähankintoihin liittyvä päätös, Kulmuni huomauttaa.
 Kokoomuksen Virolainen on Kulmunin kanssa samoilla linjoilla.
 – Voisin kuvitella, että se lisää yhteistyötä. Kun siihen sisältyy myös teollista yhteistyötä, niin se voi olla myös olennainen askel siihen suuntaan, Virolainen pohtii.
 Virolaisen mukaan Suomen puolustusyhteistyön verkosto on laaja.
 – Suomihan on tässä vuosien varrella jo tiivistänyt puolustusyhteistyötään eri kumppaneiden kanssa. Siinä on mukana Nato, mutta siinä ovat mukana myös Ruotsi, Saksa, Ranska, Yhdysvallat ja Britannia, Virolainen listaa Suomen yhteistyökumppaneita.
 Niikko: Suhde Yhdysvaltoihin vahvistuu
 Perussuomalaisten Niikko korostaa, että hävittäjähankinta on ensisijaisesti erittäin tärkeä osa Suomen puolustuksen vahvistamista.
 – Tämä tietysti vahvistaa meidän suhdetta Yhdysvaltoihin, koska meidän on Nato-kumppanin kanssa paljon luontevampaa harjoitella yhteisiä toimenpiteitä näillä kalustoilla. Tämä tietysti lähentää meitä siinäkin mielessä, että me tehdään muitakin hankintoja tämän jälkeen heidän kanssaan, Niikko puntaroi.
 Ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtaja Mika Niikko (ps.) arvioi yhteistyön Yhdysvaltojen kanssa lisääntyvän. Silja Viitala / Yle
 SDP:n Tuomioja arvioi, että hävittäjäkauppa jatkaa sitä, mitä Suomen ja Yhdysvaltojen suhteissa on tähänkin asti tapahtunut.
 – Toivottavasti se ei myöskään vaikuta Suomen ja Ruotsin välisiin suhteisiin, koska kuitenkin kaikista maailman maista Ruotsi on se, jonka intressi Suomen koskemattomuuden turvaamiseen on kaikista suurin, Tuomioja luonnehtii naapurisuhteita.
 Tuomioja ei usko hävittäjähankinnan vaikuttavan Suomen ja Naton suhteisiin.
 – Natossa on hyvin paljon erilaisia konetyyppejä. Ei ole olemassa mitään Nato-aseistusta tai Nato-armeijaa. On kansallisia ja kahdenvälisiä tai ryhmien välisiä ratkaisuja, mutta mitään yhteisiä ratkaisuja ei ole.
 Voit keskustella tästä artikkelista lauantaina 18.12.2021 klo 23 saakka.
 Lisää aiheesta:
 EU-johtajat varoittavat Venäjää: "Hyökkäyksellä Ukrainaan olisi valtavat seuraukset ja kova hinta"
 Eurooppa-kirje: Venäjän-pakotteet eivät ole paukkupanoksia vaan tekevät kipeää kaikille, ja siksi EU kiristää ruuvia vain jos on pakko
 EU:n ja itäisten kumppanien tapaamista varjosti Venäjän uhka – Marin: Eri mailla erilaisia analyysejä Venäjän pyrkimyksistä
 Sauli Niinistö esitti Vladimir Putinille vakavan huolensa jännittyneestä tilanteesta Ukrainan rajoilla – keskustelu Joe Bidenin puhelun jälkeen
 Puolueet hyrisevät tyytyväisyyttä hävittäjähankintaan – yhteisymmärrys sai kiitosta yli hallituksen ja opposition rajan

Ulkopolitiikan päättäjät eduskunnassa: Hävittäjäkauppa tai Ukrainan tapahtumat eivät ohjaa Suomen Nato-päätöksiä


Summary: Koronarokotuksen kolmannen annoksen saavat nyt 18-59-vuotiaat helsinkiläiset.

Helsingin kaupunki kertoo  avaavansa kolmansien koronarokoteannosten ajanvarauksen 18-59-vuotiaille ensi maanantaina 20. joulukuuta.
 Kolmas annos voidaan antaa aikaisintaan viisi kuukautta toisen rokoteannoksen jälkeen. Täten esimerkiksi 55-59-vuotiaat voivat varata ajan kolmanteen rokotusannokseen aikaisintaan joulukuussa ja 50-54-vuotiaat tammikuussa 2022.
 Tällä hetkellä vapaita aikoja on vasta tammikuussa, mutta Helsingin kaupunki kertoo avaavansa aikoja jatkuvasti lisää sitä mukaa, kun lisää rokottajia saadaan. Kaupunki kertoo rekrytoivansa rokottajia aktiivisesti ja rokottamisen kapasiteetti kasvaa koko ajan.
 – Tämän lisäksi rokottamista yksityisen työterveydenhuollon kanssa on valmisteltu marraskuusta lähtien, ja saamme heidät apuun todennäköisesti vuoden vaihteen jälkeen, sanoo Helsingin terveysasemien johtajalääkri  Timo Lukkarinen  tiedotteessa.
 Messukeskuksen rokotuspiste avautuu uudelleen
 Helsinki vauhdittaa rokottamistahtia myös avaamalla uudestaan Messukeskuksen koronarokotuspisteen. Tämä tapahtuu Lukkarisen mukaan tammikuussa 2022.
 Koronarokotuspisteillä tarjotaan nyt sekä korona- että influenssarokotuksia. Tämä saattaa Helsingin kaupungin mukaan näkyä ruuhkana sekä ajanvarauksessa että rokotuspisteillä.
 Nopeimmin ajan voi varata heti maanantaiaamusta 20.12. osoitteessa koronarokotusaika.fi. Ajan voi varata myös soittamalla numeroon 09 310 46300, johon vastataan arkisin.
 Kolmannen koronarokotusannoksen saadakseen rokotusaika on varattava, mutta ensimmäisen ja toisen annoksen saa edelleen ilman ajanvarausta.
 Voit keskustella aiheesta lauantaihin 18.12.2021 kello 23 saakka.
 Lue myös:
 HUS on nostanut valmiustasonsa korkeimpaan mahdolliseen – syynä omikronin leviämisvauhti ja varautuminen kasvaviin sairauspoissaoloihin

Helsinki avaa ajanvarauksen kolmanteen koronarokotukseen täysi-ikäisille ensi maanantaina


Summary: Lapin terveysviranomaiset ja matkailuala odottivat perjantaina aluehallintovirastolta päätöstä ja ohjeistusta siitä, kuinka koronarajoitusten tiukennusten tuomat terveystarkastukset hoidetaan rajoilla ja lentokentillä.

Valtioneuvosto päätti torstaina, että jatkossa Norjasta, Tanskasta ja Britanniasta sekä Nigeriasta tulevilta  vaaditaan rajalla koronatestiä . Vaatimuksen viestittiin astuvan voimaan heti ja koskevan myös niitä, joilla on täysi rokotussuoja.
 Lapissa on käynnissä vilkkain matkailusesonki, ja maakunnassa on nyt paljon ulkomaalaisia matkailijoita. Erityisen paljon jouluajan turisteja saapuu Britanniasta. Lapissa jäätiin hallituksen tiedonannon jälkeen odottamaan aluehallintoviraston tarkempia määräyksiä ja ohjeita testi- ja terveystarkastusasioihin.
 Selkeitä ohjeita ehdittiin päivän aikana jo kaivata. Niin terveysviranomaiset kuin matkailualakin odottivat avin päätöstä. Esimerkiksi Lapin sairaanhoitopiirin infektioylilääkäri  Markku Broas  kaipasi nopeaa ja selkeää viestintää päätöksistä esimerkiksi sen suhteen, miten terveystarkastukset rajoilla ja lentokentillä hoidetaan.
 Aluehallintovirasto julkaisi  päätöksensä  yksityiskohtineen perjantai-iltapäivänä. Päätös astuu voimaan heti lauantaina.
 Lapin aluehallintoviraston aluehallintoylilääkärin  Susanna Holmlundin  mukaan ohjeistus paikallisille terveysviranomaisille perustuu sosiaali- ja terveysministeriön ohjauskirjeeseen.
 – Avin muotoilu ja ohje paikallisille terveysviranomaisille mukailee tätä sosiaali- ja terveysministeriön ohjetta, ja paikalliset toimijat tulkitsevat sitä tahoillaan, Holmlund sanoo.
 Lue lisää:   Tiukentuneet rajasäännöt laittavat Helsinki-Vantaan tiukille – apulaiskaupunginjohtajan mukaan tarkastuksia tehdään riskien mukaan
 Lapin matkailuväki toivoi pientä varoitusaikaa
 Lapin matkailualalla olisi toivottu heti voimaan tulevien rajatestivaatimusten sijaan valmistautumisaikaa, kertoo Lapin matkailuelinkeinon toiminnanjohtaja  Nina Forsell .
 – Tietysti olisi ollut hyvin toivottavaa, että tässä olisi ollut pieni varoitusaika. Että ensin olisi saatu tietoon, mitä tullaan vaatimaan, ja siitä olisi keretty informoimaan asiakkaita. Niin että kaikki pystyisivät täyttämään ne vaatimukset, eikä aiheutettaisi suurta käytännön testirumbaa kentillä.
 Forsellin mukaan ennen kaikkea tärkeää on informoida asiakkaita, että mahdollisimman moni tulee negatiivisen testitodistuksen kanssa, jolloin maahantuloprosessi on huomattavasti nopeampi ja sujuvampi.
 – Mitä enemmän ihmisiä tarvitsee testata täällä Suomen päässä saapuessa, sitä enemmän se vie aikaa. Testi vie enemmän aikaa kuin todistuksen tarkistus.
 Lue lisää:   Matkailualan toive: ei uusia rajoituksia ennen joulua – ensi viikolla Lappiin on tulossa tuhansia brittituristeja
 Enontekiöllä vahva usko, että tästä selvitään
 Kiristyneet rajavaatimukset eivät tuota ongelmia Enontekiön lentokentällä, vaikka kaikki se palveleekin tänä talvena ainoastaan brittimatkustajia.
 Enontekiöllä kiristykset on otettu vastaan rauhallisin mielin, kertoo lentoaseman päällikkö  Marko Halla .
 – Meillä on siinä mielessä aika yksinkertainen ja helppo tämä rakenne verrattuna moneen muuhun lentoasemaan, että kaikki matkustajat tulevat Britanniasta. Meillä ei ole kuin kaksi matkanjärjestäjää ja kaksi lentoyhtiötä, jotka hoitavat koko paletin. Tämä on siinä mielessä huomattavasti helpompi hallita.
 Hallan mukaan yhtään lentoa ei ole peruttu.
 – Kaikki suunnitellut lennot on lennetty. Ohjelmassa ovat vielä kaikki lennot, jotka on suunniteltu tulevaisuuteen. Me todella toivomme, että se pysyy näin. Teemme kaikkemme, että tilanne olisi tulevaisuudessakin tällä tavalla, Halla sanoo.
 Enontekiön kentällä ei stressata kiristyneitä rajavaatimuksia. Vesa Toppari / Yle
 Raja antaa tarvittaessa virka-apua
 Hallituksen eilinen päätös pakollisista koronatesteistä koskee myös Norjasta saapuvia.
 Lapin rajavartioston apulaiskomentajan  Janne Kurvisen  mukaan tällä hetkellä Norjan vastaisella rajalla on kaksi partiota antamassa virka-apua. Rajavartiolaitos ja Lapin rajavartiosto ovat sitoutuneet tukemaan terveysviranomaisia ja antamaan heille virka-apua. Samalla on kuitenkin turvattava rajaturvallisuustehtävistä huolehtiminen itärajalla ja Lapin lentokentillä kiivaimpaan sesonkiaikaan.
 Norjan vastaisella rajalla ei ole nyt rajavalvontaa kuudella maahansaapumispisteellä, koska Suomeen ei ole palautettu sisärajavalvontaa tällä hetkellä. Terveysviranomaiset päättävät miten terveysturvallisuustoimenpiteet jatkossa käytännössä hoidetaan Norjan rajalla. Lapin rajavartiosto tukee terveysviranomaisia antamalla virka-apua.
 Lentokentillä ulkorajalennoilta saapuvien matkustajien tarkastuksessa on käytännössä kaksi eri prosessia. Ensimmäisenä matkustajilta tarkastetaan maahanpääsyn edellytykset eli heille tehdään rajatarkastukset.
 Yleisten maahanpääsyn edellytysten lisäksi rajatarkastuksissa on huomioitava nyt koronatoimiin liittyvät valtioneuvoston asettamat matkustusrajoitukset. Tuoreimman (16. joulukuuta) päätöksen mukaisesti hyväksyttävän covid-19-rokotussarjan tai sairastetun covid-19-tautia koskevan todistuksen perusteella matkustavilta edellytetään tiistaista 21. joulukuuta alkaen myös todistus enintään 48 tuntia vanhasta negatiivisesta testituloksesta. Tämä edellytys ei koske tämän vuoden loppuun asti vuonna 2005 tai sitä aikaisemmin syntyneitä ja vuoden alusta alkaen vuonna 2006 tai sitä aikaisemmin syntyneitä.
 Elleivät matkustajalla täyty maahanpääsyedellytykset, hänet käännytetään lähtökohtaisesti takaisin, ellei rajatarkastuksessa ilmene jotain erityistä, joka vaikuttaisi tapauskohtaiseen kokonaisharkintaan.
 Vasta rajatarkastusten jälkeen maahantulijalla on vuorossa terveystarkastus, josta vastaavat terveysviranomaiset.
 Suomeen saapuva turisti joutuu siis ennen matkalle lähtöään tarkasti selvittämään, että maahanpääsyn edellytykset täyttyvät, sekä tarkastamaan, mitä velvoitteita Suomen terveysmääräykset lisäksi tuovat tullessaan.
 Lue myös:   Norja tiukensi maahantulorajoituksiaan – Lapista Norjaan menevät joutuvat nyt karanteeniin, jos heillä ei ole koronapassia

Rajakäytäntöjä kiristetään ja pakolliset terveystarkastukset alkavat – avi antoi määräyksensä, mutta käytännön taso on vasta hahmottumassa


Summary: Lapin aluehallintovirasto päätti ottaa kokoontumisrajoitukset käyttöön vain seitsemässä Lapin kunnassa. Tämä ei riitä sosiaali- ja terveysministeriölle, joka patistaa avia laajentamaan rajoituksia kaikkiin sairaanhoitopiirien kuntiin.

Lapin aluehallintovirasto on eri linjoilla Lapin sairaanhoitopiirin ja kuntien kanssa kokoontumisrajoitusten laajuudesta.
 Sairaanhoitopiiri olisi halunnut ottaa käyttöön kaikissa sen alueen kunnissa tartuntatautilain 58 pykälän, joka sisältää kokoontumisrajoituksia. Samaa mieltä on oltu Lapin infektiotorjuntayksikössä ja koronakordinaatioryhmässä, johon kuuluvat myös kuntien edustajat.
 – Olemme toivoneet, että kokoontumisrajoitukset otetaan käyttöön koko sairaanhoitopiirin alueella, kuten muualla Suomessa on tehty, painottaa Lapin sairaanhoitopiirin infektioylilääkäri  Markku Broas .
 Broaksen mukaan Lapin sairaanhoitopiirissä eletään  pandemian vaikeinta aikaa ja koko alue on leviämisvaiheessa .
 Lapin sairaanhoitopiirissä ilmaantuvuusluku oli muutama viikko sitten noin 20 ja nyt se on yli 400. Alueella on varmistunut perjantai-iltapäivään mennessä  yksi omikrontapaus ja kolmea muuta epäillään .
 Sosiaali- ja terveysministeriö lähetti ohjauskirjeen Lapin aville viimeksi tämän viikon keskiviikkona ja toisen jo heti perään perjantaina. STM:n mukaan leviämisvaiheen alueella rajoitusten käyttö täytyy olla yhteneväinen sairaanhoitopiirin alueella.
 – Merkitystä ei ole yksittäisen kunnan tilanteella, mikäli liikkuvuusaste ja tai sen muutosmahdollisuudet
 ovat riittävän korkealla, totesi STM jo ensimmäisessä ohjauskirjeessään.
 Lue myös:   Rajakäytäntöjä kiristetään ja pakolliset terveystarkastukset alkavat – avi antoi määräyksensä, mutta käytännön taso on vasta hahmottumassa
 Lapin avi perustelee päätöstään lain tulkinnalla
 Lapin avi määräsi kokoontumisrajoituksia Lapissa kolmeen kuntaan Lapin sairaanhoitopiirin alueella ja neljään Länsi-Pohjan sairaanhoitopiirin alueella.
 Lapin aluehallintolääkäri  Susanna Holmlund  perustelee epidemiologisella tilanteella ratkaisua, jossa rajoituksia määrättiin vain osaan kunnista.
 – Olemme tehneet tämän arvion lakimiehen kanssa ja tässä on otettu huomioon muun muassa alueen jäljitysviive, sairaalan kuormitus- ja taudin leviämistilanne, sanoo Holmlund.
 Sairaanhoitopiiri ihmettelee Lapin avin näkökantaa, sillä tartunnat ovat kovassa kasvussa ja koko sairaanhoitopiiri on leviämisvaiheessa.
 – Useissa kunnissa on perusterveydenhuollon kantokyvyssä ongelmia. Tällä hetkellä on lomakausi, kontakteja on paljon ja ulkomaalaisia runsaasti. Jouluna ja juhlapyhinä on myös runsaasti sukulaisvierailuja. Kriteerit täyttyvät, laskee infektioylilääkäri Broas.
 Lapin sairaanhoitopiirissä ollaan huolissaan koronan uuden omiksronmuunnoksen leviämisestä, kun eri paikkakuntien välillä liikutaan paljon ja ulkomaalaisia matkailijoita on alueella runsaasti. Toni Pitkänen / Yle
 STM: “Avin täytyy ottaa päätöksissä huomioon asiantuntemus”
 Lapin avin aluehallintoylilääkäri Susanna Holmlund kertoo, että tilannetta seurataan ja vetoaa päätösten juridisiin perusteisiin. Holmlundin mukaan asioista ei voida päättää toiveiden mukaan.
 – Arvioimme koko ajan tilannetta, milloin toteutuvat edellytykset 58 pykälän käyttöön. Meidän osalta perusteet riittivät päätökseen näillä kolmella alueella Lapin sairaanhoitopiirissä.
 Toisessa ohjauskirjeessään sosiaali- ja terveysministeriö pyytää Lapin aluehallintovirastoa laajentamaan mahdollisimman nopeasti kokoontumisrajoituksia muihinkin Lapin sairaanhoitopiirin kuntiin.
 – Aluehallintoviraston on tartuntatautilain mukaisesti syytä tukeutua THL:n ja erityisesti alueen sairaanhoitopiirin asiantuntemukseen. Samaan riskiluokkaan kuuluvia mahdollisia muita rajoituksia tulisi asettaa yhtenevästi, STM toteaa.
 Infektioylilääkäri Markku Broaksen mukaan muissa aluehallintovirastoissa on määrätty pääsääntöisesti kokoontumisrajoitukset kaikkiin leviämisvaiheessa olevien sairaanhoitopiirien kuntiin.
 Enintään 20 hengen kokoontumisrajoitus astuu voimaan huomenna lauantaina Lapin sairaanhoitopiirin alueella Kittilässä, Inarissa ja Kolarissa sekä Länsi-Pohjan sairaanhoitopiirin alueella Kemissä, Keminmaassa, Ylitorniolla ja Torniossa. Rajoituksia voi välttää koronapassilla. Kunnilla on myös itse mahdollisuus ottaa tartuntatautilain pykälä 58 käyttöön.
 – Tässä tilanteessa, kun on kriittisin vaihe, niin se tulisi välittömästi ottaa käyttöön. Tiedän, että tätä kunnat valmistelevat jo. Toivon, että Lapin avi toimisi, kuten muutkin avit ja se tekisi tässä yhteneväisen päätöksen, Broas sanoo.
 Aiemmin yli 20 henkilön kokoontumisrajoituksista on päättänyt itsenäisesti Rovaniemen kaupunki.
 Lue myös:   THL: Koronarokotusten aikaväli lyhenee 2. ja 3. annoksen välillä – riskiryhmät ja yli 60-vuotiaat voivat saada rokotuksen jo 3 kuukauden kuluttua aiemmasta
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  18.12. kello 23 saakka.

Ministeriö vaatii laajempia kokoontumisrajoituksia Lappiin – STM lähetti Lapin aville jo toisen ohjauskirjeen


Summary: Maa- ja metsätalousministeri Jari Leppä (kesk.) sanoi keskiviikkona, että luonnon monimuotoisuus uudistuisi hakkuiden jälkeen samalla, kun metsä kasvaa takaisin. Professorit pitävät ministerin väitettä vääränä.

Yle julkaisi keskiviikkona  laajan, karttatietoihin perustuvan artikkelin , josta kävi ilmi, että Suomessa tehdään jatkuvasti avohakkuita metsissä, jotka ovat luonnon monimuotoisuuden kannalta potentiaalisesti kaikkein arvokkaimpia.
 Jutun data-analyysin perusteella luontoarvoiltaan rikasta, suojelematonta metsää katoaa parhaillaan noin prosentin vuosivauhtia.
 Ympäristöministeri  Emma Kari  (vihr.) kommentoi tietoja Ylelle toteamalla, että ilmiö on huolestuttava. Hän sanoi, että arvokkaan metsän suojelu on tehokkain tapa pysäyttää luontokato.
 Luontokadon pysäyttäminen on sekä hallituksen oma tavoite että myös EU:n biodiversiteettistrategian velvoite.
 Ministeri  Jari Leppä  (kesk.) taas kommentoi hakkuita luontoarvoiltaan arvokkaissa kohteissa sanomalla, että metsälajit sopeutuvat ja vaihtavat asuinpaikkaa, kun metsä hakataan.
 Hän myös vertasi hakkuita luonnolliseen tapahtumaan, jossa metsä palaa tai myrsky kaataa puuta.
 Ministeri kommentoi aihetta ensin  Ylen haastattelussa  ja myöhemmin Twitterissä.
 Kommentit herättivät laajasti arvostelua, muun muassa tutkijoilta.
 Metsäekologian professori  Jari Kouki  Itä-Suomen yliopistosta ja Jyväskylän yliopiston ekologian professori, Suomen Luontopaneelin puheenjohtaja  Janne Kotiaho  kertovat nyt, mikä ministerin lausunnoissa on vikana.
 Vanhassa, luonnontilaisessa metsässä on lahopuuta, josta riippuu monen uhanalaisen lajin elämä. Juha Kivioja / Yle
 Palossa kuollut puu houkuttelee satoja lajeja toisin kuin hakattu metsä
 Ministeri Leppä vertasi avohakkuita tilanteeseen, jossa puut kuolevat metsäpalon tai myrskyn seurauksena. Hän väitti, että monimuotoisuus uudistuisi molemmissa tapauksissa.
 Erot avohakkuiden ja metsäpalon välillä ovat kuitenkin ekologisesti suuria. Lajistoja ja tunnuspiirteitä on verrattu hakatun ja palaneen metsän välillä tutkimuksissa paljon.
 – Lähtötilanne metsän kehitykselle on palaneessa metsässä aivan erilainen kuin hakatussa metsässä. Tämä on metsäekologisen tutkimuksen perusasioita, joka opetetaan metsätieteen opiskelijoille jo ensimmäisenä opiskeluvuonna, metsäekologian professori Jari Kouki kommentoi Lepän lausuntoa.
 Olennaisia eroja on Koukin mukaan kaksi. Kun metsä avohakataan, hakatulta alueelta viedään käytännössä kaikki puuaines pois, metsäteollisuuden tarpeisiin. Vain hyvin pieni osa puista jätetään niin sanotuiksi säästöpuiksi.
 Metsäpalon yhteydessä taas lähes kaikki puu jää lähtökohtaisesti metsään, sillä metsä ei suinkaan pala tuhkaksi.
 Palanut puu muodostaa kuolleena monille eliölajeille erittäin tärkeätä lahopuuta. Avohakkuu taas hävittää piirteen.
 – Merkittävää on palaneessa metsässä puuaineksen määrä, joka puuttuu hakatuista talousmetsistä, Kouki sanoo.
 Osa Kalajoen laajasta metsäpaloalueesta suojellaan. Juha Hintsala / Yle
 Lahopuun perässä alueelle hakeutuu satoja lajeja, jotka ovat riippuvaisia lahopuusta. Metsäpalossa syntynyt lahopuu ylläpitää monipuolista lajistoa kymmenien tai jopa satojen vuosien ajan, kun metsä kehittyy.
 Metsäpalon yhteydessä syntyvä, hiiltynyt puuaines vetää puoleensa lisäksi lajeja, jotka ovat erikoistuneita palaneisiin elinympäristöihin. Osa niistä, esimerkiksi monet selkärangattomat, ovat Koukin mukaan uhanalaisia.
 Kun palaneen metsän tilalle alkaa kasvaa uutta, syntyy uusi uhanalainen luontotyyppi: nuori luonnonmetsä. Se tarkoittaa metsää, jonne taimet kasvavat ilman ihmisen apua ja jossa on runsaasti palossa kuollutta, järeää puuainesta.
 Metsää on poltettu tarkoituksella sekä tutkimuksen että monimuotoisuuden vuoksi. Lisäksi palaneita metsiä on pyritty suojelemaan. Näin tehtiin  esimerkiksi Kalajoen laajojen metsäpalojen jäljiltä .
 – Metsäpalot ovat ilman muuta metsän luontaista monimuotoisuutta ylläpitävä tekijä, Kouki sanoo.
 Kouki painottaa, että metsäpalot ovat keskenään erilaisia. Paloissa syntyykin hyvin vaihtelevia metsiä toisin kuin kaavamaisten avohakkuiden jäljiltä. Suurin osa Suomen oloissa tapahtuvista paloista on sellaisia, että puita jää paljon myös henkiin.
 Myrskytuhot muodostavat palojen kanssa rinnakkaisen ilmiön; jos puut jätetään metsään, niistä syntyy lahopuuta.
 Laki metsätuhojen torjunnasta kuitenkin velvoittaa, että jos tuoretta puuta jää myrskyn jäljiltä metsään, se pitää viedä pois.
 – Tämä on monimuotoisuuden kannalta huono ilmiö. Palo- ja myrskyalueet olisivat luonnontilaisina arvokkaita suojelukohteita, mutta ne yleensä tuhotaan siinä, että raivataan metsä.
 Suomen Luontopaneelin puheenjohtaja Janne Kotiaho sanoo, että ministeri Lepän väite monimuotoisuuden uudistumisesta hakatuissa metsissä ei ole totuudenmukainen. Niko Mannonen / Yle
 Hakkuut hävittävät metsäluonnon ja suuri osa lajeista ei nykymenolla palaa koskaan
 Suomen Luontopaneelin puheenjohtaja, ekologian professori Janne Kotiaho on ministeri Jari Lepän kanssa yhtä mieltä siitä,että metsien talouskäytön ja luontoarvojen säilyttäminen pitää pystyä sovittamaan yhteen.
 Ministeri puhui sovittamisesta Ylen haastattelussa. Toistaiseksi se ei kuitenkaan ole Suomessa onnistunut.
 Kotiahon mukaan ministerin väite, että monimuotoisuus palautuisi metsään hakkuiden jälkeen, ei ole totuudenmukainen.
 – Monimuotoisuus ei hakkuiden seurauksena uudistu. Se heikkenee.
 Kotiaho viittaa luotettavimpaan olemassa olevaan tietoon lajien tilasta – Suomen lajien uhanalaisuusarvioon eli niin sanottuun punaiseen kirjaan.
 Ympäristöministeriönviranomais- ja asiantuntijatyöryhmän laatiman  punaisen kirjan  mukaan lajien säilymistä metsissä uhkaavat ensisijaisesti hakkuut ja muut hoitotoimet, vanhojen metsien ja järeiden puiden väheneminen sekä lahopuun puute.
 – Nämä ovat kaikki asioita, jotka seuraavat metsien talouskäytöstä. Metsälajien uhanalaisuus on edelleen kasvanut siitä, mitä se oli kymmenen vuotta sitten, Kotiaho sanoo.
 Hallitus tavoittelee luontokadon pysäyttämistä vuoteen 2030 mennessä. Tavoitteen näkökulmasta kehityksen suunta on väärä, Kotiaho sanoo.
 Lajit eivät myöskään siirry hakattavista metsistä pois, kuten ministeri lausui. Pääosa kasveista, sienistä ja eläimistä, jotka metsässä elävät, eivät kykene siirtymään suojaan hakkuiden alta.
 – Linnut, monet nisäkkäät ja ehkä jotkin lentävät hyönteiset voivat siirtyä, jos lähellä on elinympäristöksi sopivaa hakkaamatonta metsää. Mutta suurin osa kaikesta luonnosta, joka metsässä oli ennen hakkuuta, kuolee pois avohakkuun seurauksena.
 Jos metsän annetaan olla rauhassa, luontoarvot lopulta palautuvat. Talousmetsissä niin ei ehdi tapahtua, sillä metsät hakataan palautumisen kannalta liian lyhyin väliajoin. Juha Kivioja / Yle
 Osa metsälajeista ei palaa myöskään hakkuun jälkeen kehittyvään metsään koskaan. Se johtuu kiertoajasta, joka tarkoittaa käytännössä aikaväliä saman talousmetsän hakkuiden välillä.
 Luonnon normaali kehitys takaisi, että puiden kasvaessa myös luonto alkaisi pikkuhiljaa palautua sellaiseksi, kuin se ilman ihmisen aiheuttamaa häiriötä oli.
 Etelä-Suomessa pääte- eli avohakkuut tehdään keskimäärin 80-vuotiaaseen metsään. Usein metsä hakataan 60-vuotiaana.
 Aika on niin lyhyt, etteivät metsäluonnon monimuotoisuuden kannalta tärkeimmät ominaispiirteet ehdi siinä ajassa palautua.
 – Pitämällä hakkuukiertoa yllä, me emme päästä luontoa palautumaan. Tästä syystä jotkin lajit eivät palaudu koskaan, Kotiaho toteaa.
 Kotiahon mukaan hyvä keino hidastaa luontokatoa on suojella sekä monimuotoisuuden kannalta rikkaat metsät että sellaiset metsät, joilla on potentiaalia kehittyä monimuotoisiksi.
 – Koska olemme jo heikentäneet paljon elinympäristöjä, meidän on pakko asettaa suojeluun myös jo heikennettyjä alueita. Onneksi luonnolla on kyky parantaa itsensä kunhan annamme sille siihen tilaisuuden.
 Tuoreesta  Luonnonvarakeskuksen selvityksestä  ilmenee, että suojelualueilla lahopuu lisääntyy kymmenen kertaa nopeammin kuinkuin Etelä-Suomen talousmetsissä.
 Ministeri Leppä sanoi, että metsiä pitäisi tarkastella pitkällä aikavälillä. Luontokato pitää kuitenkin pysäyttää vain kahdeksassa vuodessa, vuoteen 2030 mennessä.
 – Siinä ajassa emme saa pysäytettyä luonnon monimuotoisuuden köyhtymistä, mutta voimme toteuttaa toimia, että köyhtyminen ajallaan loppuisi.
 EU vaatii biodiversiteettistrategiassaan jäsenmaita suojelemaan 30 prosenttia maa- ja merialasta sekä kaikki vanhat metsät. Suomessa kansallisen toimeenpanon eli käytännössä suojelualojen selvittäminen aloitetaan alkuvuodesta.
 Aiheesta voi keskustella lauantaihin 18.12. klo 23 saakka.
 Juttua korjattu 17.12. klo 19.50: Muutettu lausetta, jossa sanottiin ensin, että suojelualueilla olisi lahopuuta kymmenen kertaa enemmän kuin talousmetsissä. Tutkimuksen mukaan lahopuu lisääntyy suojelualueilla kymmenen kertaa talousmetsiä nopeammin.
 Lue lisää:
 Data-analyysi paljastaa: Kaikkein monimuotoisin metsämme on jatkuvasti avohakkuiden kohteena, ja se johtaa luontokatoon
 Suomen valtio kaataa vanhoja metsiä, vaikka niistä on löydetty tuhansia uhanalaisia lajeja – asiantuntija: "En voi ymmärtää, miksi niin tapahtuu"
 Viime kesänä Kalajoella palanut valtava metsäpaloalue ehkä suojellaan osittain – nokeentuneet puut tarjoaisivat hyvät olosuhteet monille eliölajeille
 Kaikki Euroopan vanhat metsät täytyy suojella, linjaa luonnon köyhtymiseen puuttuva EU-strategia

Ekologian professorit tyrmäävät ministeri Lepän väitteet luonnon monimuotoisuudesta: suuri osa lajeista ei koskaan palaa metsiin hakkuiden jälkeen


Summary: MTK ja ympäristöjärjestöt ovat yksimielisiä siitä, mitä luonnon monimuotoisuuden turvaamiseksi Suomen metsissä tarvitaan. Keinoja ja osaamista on, mutta luonnonsuojeluun tarvitaan lisää rahaa.

Keskustelu metsien hakkuiden ja luontokadon ympärillä käy kiivaana.
 Yle uutisoi  tällä viikolla, että koko maan monimuotoisimmiksi merkittyjä metsiä avohakattiin tai aiottiin avohakata yhteensä yli 20000 hehtaaria viime vuonna.
 Keinoja ja ratkaisuja kaivataan ehkä enemmän kuin koskaan.
 Järjestöjen mielestä keinoja luontokadon torjuntaan kyllä riittää – eivätkä ne ole edes vaikeita. Mutta rahaa ne vaativat.
 Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto MTK haluaa lisää työkaluja ja rahaa metsänomistajille monimuotoisuuden turvaamiseen. Viljelijöiden ja metsänomistajien järjestö perustaa siksi luontoarvojen markkinapaikaksi kutsumansa palvelun ensi vuoden puolella. Luontoarvot.fi tulee olemaan markkinaehtoinen toimintamalli esimerkiksi  ekologiseen kompensaatioon .
 – Meillä on luonnon turvaamiseen jonkun verran keinoja Metso-ohjelman kautta, mutta meiltä puuttuu vielä luontoarvomarkkina. Jos sellainen saadaan syntymään, silloin metsänomistajalla on tietty arvo vaikka lahopuulle, ja se auttaa eteenpäin, sanoo MTK:n metsäjohtaja  Marko Mäki-Hakola .
 Suurin osa suomalaisista metsänomistajista ja viljelijöistä on MTK:n jäseniä. Siksi järjestössä uskotaan, että heillä on parhaat mahdollisuudet löytää oikeita kohteita.
 – Tarvitaan lisää työkaluja metsien käytön ja suojelun yhteensovittamiseen. Silloin metsänomistajalla on aidosti mahdollisuus päättää, Mäki-Hakola sanoo.
 Kohteina voivat olla vaikkapa tietyn alueen pysyvä suojelu, säästö- tai lahopuiden jättäminen tai tietyn lajin siirtäminen rakennuskohteelta toiseen kohteeseen.
 – Toivottavasti tämän kautta saadaan rahoitusta luontoon. Jos esimerkiksi kunta haluaa, että hakkuissa olisi enemmän säästöpuita, niin markkinoiden kautta se voi mennä.
 Lahopuun vähyys on merkittävin yksittäinen uhanalaisuutta aiheuttava tekijä Suomen metsissä. Metsälajeistamme neljännes, yhteensä noin 5 000 lajia, on riippuvaisia lahopuista. Suojellussa sipoolaisessa Rörstrandin metsässä riittää lahopuuta. Markku Pitkänen / Yle
 Myös Cambridgen yliopiston professorin  Dasguptan raportissa , jonka Britannian valtiovarainministeriö tilasi tänä vuonna, vaaditaan luonnolle hintalappua.
 Luonto on raportin mukaan omaisuuserä tai pääoma samaan tapaan kuin esimerkiksi tiet, rakennukset ja tehtaat, tai ihmisten terveys ja tieto-taito.
 – Metsänomistaja on monitavoitteinen, ja haluaa sekä tuottaa puuta että luontoarvoja. Se on aika hyvin yhteensovitattavissa, MTK:n Mäki-Hakola sanoo.
 OECD:n tuoreen raportin  mukaan metsäteollisuus aiheuttaa Suomessa metsien elinympäristön heikkenemistä. Luonnonhoitoa pitäisi lisätä erityisesti yksityismetsissä, raportissa linjataan.
 – Monimuotoisuustilanne on parempi kuin tällä hetkellä usein kerrotaan. Toki lievää lajien uhanalaistumista on ollut viimeisen 10 vuoden aikana, mutta se on aika marginaalista. Se on aika stabiili se tilanne, Mäki-Hakola sanoo.
 Suomen lajien  uhanalaisuusraportin eli Punaisen kirjan  mukaan tilanne on toinen. Monista tavallisistakin lajeista, kuten  hömötiaisesta  tai  varpusesta , on tullut uhanalaisia.
 – Suomen metsien monimuotoisuustilanne on heikentynyt. Uhanalaisarviointien tulokset ovat aika hurjia; 75 prosenttia metsäisistä luontotyypeistä on uhanalaisia, WWF:n johtava metsäasiantuntija  Mai Suominen  sanoo.
 Ensisijaisesti metsissä elää 833 uhanalaista lajia, eli 31,2 prosenttia uhanalaisista lajeista. Metsien hakkuut, muut metsien elinympäristöjen uudistamis- ja hoitotoimet sekä vanhojen metsien, kookkaiden puiden ja lahopuun väheneminen ovat suurin syy Suomen eliölajien uhanalaisuuteen.
 – Aika moni indikaattori, joka kertoo luonnon tilasta, menee hyvään suuntaan, MTK:n Mäki-Hakola puolestaan sanoo.
 Suomi on sitoutunut pysäyttämään luontokadon 2030 mennessä.
 Raidankeuhkojäkälä on Suomessa luokiteltu vuonna 2010 silmälläpidettäväksi ja rauhoitettu Ahvenanmaalla. Tämä yksilö kasvoi vuonna 2020 Kieluan alueella Savonrannalla Etelä-Savossa. Juha Kivioja / Yle
 Valtion metsistä suojelun arvoisia metsiä
 Ympäristöjärjestö Greenpeace aloittaisi metsien suojelun toimenpiteet valtion omista metsistä.
 – Helpoin, paras ja yksinkertaisin keino olisi määritellä valtion metsiin vaikka poliittisella päätöksellä hehtaarimäärä, mitä lähdetään tavoittelemaan. Sitten tehdään selkeitä euromääräisiä päätöksiä, että kuinka paljon lisää rahaa yksityismaiden suojeluun on varaa laittaa. Ei se ole sen hankalampaa kuin lisää rahaa, sanoo Greenpeacen metsävastaava  Matti Liimatainen .
 Liimataisen mukaan Suomessa riittää hankkeita, työryhmiä ja selvityksiä toinen toisensa perään, mutta perusasia on kuitenkin se, että Suomessa on liian vähän pysyvästi hakkuilta suojeltuja metsiä.
 – Keinot niiden lisäämiseen eivät ole rakettitiedettä. Valtion omista metsistä on löydettävissä suojelun arvoisia kohteita heti tänäkin päivänä ilman sen kummempia selvityksiä, koska aika hyvin kuitenkin tiedetään, missä niitä on, hän sanoo.
 Nykyhallituksen lisärahat suojeluun riittävät Liimataisen mukaan nostamaan Etelä-Suomen metsien suojelua noin kolmesta prosentista puolella prosenttiyksiköllä ylöspäin.
 Risto Sulkava tutki Suomen valtion omistaman metsän luontoarvoja Kieluan alueella Savonrannalla Etelä-Savossa syksyllä 2020. Juha Kivioja / Yle
 Teollisuuden puun tarve jyrää
 Miksi suojelutoimet silti ovat riittämättömiä lajien turvaamiseen, vaikka tietoa ja keinoja riittää?
 – Meillä metsäsektorilla on niin paljon puun tarvetta, kokonaishakkuumäärät ovat hyvin korkeat. Perusasia on se, että jos tarvitaan paljon suojelua ja paljon metsien hakkuita, niin ei tämä yhtälö toteudu samaan aikaan. Muutos, mikä tarvittaisiin on, että metsien suojelun näkökulma myös metsätalouden perustana otettaisiin vakavasti ja kohdennettaisiin siihen enemmän resursseja, sanoo WWF:n johtava metsäasiantuntija  Mai Suominen .
 Myös metsäteollisuuden rakennetta pitäisi hänen mukaansa muuttaa niin, että vähemmästä resurssista tehtäisiin enemmän, korkeamman jalostusarvon tuotteita.
 – Ylipäänsä käytettäisiin puumateriaalia vähemmän. Ei siinä ole muuta oikotietä onneen, mutta tähän on ihan valtavasti keinoja. Pitäisi saada vain volyymia lisää, Suominen sanoo.
 Kemin biotuotetehdas tuottaa havu- ja koivusellua 1,5 miljoonaa tonnia vuodessa kartongin, pehmo- ja painopaperin sekä erikoistuotteiden raaka-aineeksi.  Antti Ullakko / Yle
 Monimuotoisuuskartat ohjaisivat kestävään metsätalouteen
 Ylen  tämän viikon uutisessa  käyttämiä Zonation-karttoja Suominen käyttäisi ekologisesti kestävän metsätalouden suunnittelussa. Hänen mielestään ne olisi mielekästä ottaa eri toimijoiden käyttöön ja lähteä tekemään ekologisesti kestävää metsätalouden suunnittelua.
 Myös Liimatainen kertoo Greenpeacen käyttävän samoja kartta-aineistoja ja hänen mukaansa maastohavainnot vahvistavat karttojen tiedot oikean suuntaisiksi. Liimataisen mielestä viranomaisten olisi pitänyt tehdä sama jo ajat sitten ja ohjata toimintaa sen mukaan.
 Lue myös:
 Data-analyysi paljastaa: Kaikkein monimuotoisin metsämme on jatkuvasti avohakkuiden kohteena, ja se johtaa luontokatoon
 Ympäristöministeri Kari pitää hakkuita suojelun arvoisissa metsissä äärimmäisen huolestuttavina – ministeri Leppä:  "Monimuotoisuus muuttaa muotoaan"
 Kansalaisaloite avohakkuiden kieltämisestä kaatui, valiokunta julisti pelastavansa Suomen metsät – Luonnonsuojeluliitto: "Plussan puolelle jäätiin"
 Raportti: Luontokatoa ja ilmastonmuutosta ei voi ratkaista erikseen – uusi raportti nivoo keinot yhteen
 Jättiraportti: Luonnolle tarvitaan hintalappu, koska taloutemme, elämämme ja hyvinvointimme on täysin riippuvainen luonnosta
 Suomen valtio kaataa vanhoja metsiä, vaikka niistä on löydetty tuhansia uhanalaisia lajeja – asiantuntija: "En voi ymmärtää, miksi niin tapahtuu"

Järjestöt: helppoja keinoja metsälajien suojeluun on olemassa – luontoarvojen markkinapaikka aloittaa Suomessa ensi vuonna


Summary: Hyvinvointialueen tuleville työntekijöille on annettu vuoden 2023 talvilomista ja aiemmin kertyneistä säästövapaista suosituksia, joissa liikutaan Tehyn mukaan harmaalla alueella.

Hoitoalan työntekijät saattavat joutua pitämään pois heille kertyneet vapaapäivät ennen kuin hyvinvointialueet aloittavat toimintansa vuodenvaihteessa 2023.
 Hyvinvointialueiden väliaikaiset toimielimet ovat antaneet hoitohenkilökunnan työnantajille suosituksia, joiden mukaan työntekijöiden säästövapaat ja pankkitunnit olisi hyvä pitää pois ennen kuin siirrytään hyvinvointialueille vuodenvaihteessa 2023.
 Lisäksi hyvinvointialueen aikaisista talvilomista on annettu suosituksia. Pohjois-Savossa hyvinvointialueen väliaikainen valmistelutoimielin Vate suosittaa jättämään 8 lomapäivää eli noin 1,5 viikon talviloman talvilomakaudelle 2023.
 Talviloma typistyy puoleen
 Muutos on työntekijöille paikoin melko suuri, jos suosituksia toteutetaan.
 Esimerkiksi Lapinlahdella on pidetty tähän asti noin kahden, Siilinjärvellä jopa kolmen viikon talvilomia, sillä lomapäivien siirtämistä talvilomajaksolle ei ole rajoitettu.
 – Kyllä tämä herättää huolen siitä, miten työntekijät jaksavat. Jos talvilomia lyhennetään, varsinkin iäkkäämpien työntekijöiden on vaikeampi jaksaa pitkä talvijakso ja palautua, arvelee Siilinjärven Tehyn pääluottamushenkilö  Christina Snellman .
 Jotta vain kahdeksan lomapäivää jäisi talvilomakaudelle 2023, täyden lomapäiväoikeuden työntekijät pitäisivät ensi vuonna totuttua enemmän kertyneitä lomapäiviä.
 Sosiaali- ja terveysalan ammattijärjestö Tehy:n mukaan tietoa vastaavanlaisista suosituksista tulee ympäri Suomen.
 Tehyn edunvalvonta-asiantuntija  Juha Honkakosken  mukaan suositukset eivät varsinaisesti riko työehtosopimuksia, koska ne ovat suosituksia. Suosituksissa kuitenkin liikutaan harmaalla alueella.
 Christina Snellmanin mukaan moni koronan vuoksi kuormittunut hoitaja ei ole vielä ehtinyt pohtimaan lomista, säästövapaista ja pankkitunneista annettua suositusta. Suosituksista kerrottiin ensimmäisen kerran joulukuussa. Sami Takkinen / Yle
 Christina Snellmanin mukaan moni työntekijöistä ei vielä edes tiedä suosituksista, eikä koronan vuoksi entisestään kuormittunut henkilöstö ole välttämättä ehtinyt perehtyä asiaan.
 Taustalla on taloudelliset syyt
 Suositusten taustalla on taloudelliset syyt, kertoo Pohjois-Savon hyvinvointialueen valmistelevan toimielimen Vaten vastuuvalmistelija ja Pohjois-Savon sairaanhoitopiirin palvelupäällikkö  Kaarina Halonen.
 Kuntatyönantajien lomiin ja säästövapaisiin varatut eurot eivät siirry hyvinvointialueelle vaan ne ovat niin sanottua lomapalkkavelkaa hyvinvointialueen työntekijöille.
 Hyvinvointialueen rahoitus määräytyy valtiolta, eivätkä lomiin varatut varat yhdisty, kun työnantaja vaihtuu.
 Siksi henkilöstön lomapalkkavelka on euromääräisesti tulevan työantajan eli hyvinvointialueen velkaa työntekijöille.
 – Lomapalkkavelka rasittaisi muutoinkin taloudellisesti tiukassa tilanteessa aloittavaa hyvinvointialuetta, siksi näitä suosituksia on annettu, Halonen kertoo.
 Vastuuvalmistelija Kaarina Halosen mukaan suosituksilla pyritään tasapainottamaan hyvinvointialueen taloutta. Suositusten kirjaimellinen noudattaminen voisi hänen mukaansa kuitenkin kasvattaa hoitovelkaa. Sami Takkinen / Yle
 Toisaalta taustalla on Halosen mukaan myös työntekijöiden kohtelun yhdenvertaistaminen. Kuopion yliopistollisessa sairaalassa on jo aiemmin suositeltu kahdeksaa talvilomapäivää.
 Halonen muistuttaa kuitenkin, että henkilöstöllä on normaalit vuosilomat myös hyvinvointialueille siirryttäessä.
 – Henkilöstöllä on kesällä 2023 normaalit kesälomat. Nämä kahdeksan talvilomapäivää on niin sanottuja vanhoja, aiemmin kertyneitä lomapäiviä, Halonen sanoo.
 TEHY: suositukset saatetaan kokea määräyksinä
 Suositusten riskit ovat siinä, että työntekijät voivat kokea ne määräyksinä, tai jos työantajat ohjeistavat niistä määräävinä ohjeina, sanoo Tehyn Kuopion aluetoimiston järjestöasiantuntijan  Johanna Huhtala.
 – Meillä on hierarkkinen järjestelmä: työnantajan sanomaan uskotaan. Vaikka nämä esitetään suosituksina, moni kokee ne määräävinä ohjeina, Huhtala sanoo.
 Suosituksissa liikutaan Tehyn mukaan harmaalla alueella etenkin säästövapaiden osalta. Säästövapaat ovat pitämättömiä lomia, ja Huhtalan mukaan työnantajat eivät voi sanella niiden pitämisen ajankohtaa.
 – Säästövapaista sovitaan aina yhdessä työntekijän ja työnantajan kesken. Jos työntekijä itse haluaa pitää säästövapaat työnantajan ehdottamana ajankohtana, siinä ei ole epäkohtaa, mutta mitkään painostuskeinot eivät lisää työhyvinvointia, Huhtala kertoo.
 Ihmisiä odottamassa vuoroaan Siilinjärven terveyasemalla.  Sami Takkinen / Yle
 Hyvinvointialueen vastuuvalmistelija Kaarina Halosenmukaan esimerkiksi KYSissä suurimmat säästövapaiden saldot ovat 30 päivän mittaisia kertymiä. Säästövapaa pidetään ensisijaisesti vapaana.
 Pohjoissavolaisten luottamushenkilöiden mukaan kaikkien säästövapaiden tai pankkituntien pitäminen ei välttämättä ole ensi vuonna mahdollista, jos sijaisia ei saada.
 Osallistu keskusteluun jutun aiheesta. Keskustelu on auki 18.12. klo 23:een asti.
 Lue lisää:
 Tuhannet sote-kiinteistöt ovat jo peruskorjausiässä – yli 2 miljardin euron remonttilasku hiertää sote-uudistuksessa

Hoitajia suositetaan pitämään säästövapaat ja iso osa lomapäivistä ennen hyvinvointialuetta – Siilinjärvellä talviloma lyhenisi reilusti


Summary: Venäjä  on toimittanut Yhdysvalloille ehdot, joiden pohjalta  Euroopan turvallisuudesta sen mukaan pitäisi keskustella. Valkoinen talo sanoo, että ilman liittolaisten mukaantuloa keskusteluja ei synny.

Valkoinen talo on jälleen torjunut Moskovan tarjouksen neuvotella Venäjän vaatimista turvatakuista ja Ukrainan kriisistä.
 – Olemme nähneet Venäjän ehdotuksen ja neuvotteluluonnoksen, mutta emme keskustele siitä ilman euroopalaisia liittolaisiamme, ilmoitti Valkoisen taloon tiedottaja  Jen Psaki  perjantaina.
 Psaki korosti, että Yhdysvallat ei tule koskaan tekemään sopimuksia Euroopan turvallisuudesta ilman liittolaisiaan ja kumppaneitaan.
 Psaki kuitenkin lupasi, että Yhdysvallat ottaa Venäjän esittämät vaatimukset puheeksi liittolaistensa kanssa.
 Venäjä olisi omien sanojensa mukaan valmis aloittamaan neuvottelut Yhdysvaltojen kanssa heti huomenna lauantaina esimerkiksi Genevessä.
 Varaulkoministeri  Sergei Rjabkovin  mukaan Venäjän neuvotteluvaltuuskunta on jo valmis tapaamiseen.
 Apulaisulkoministerit tapasivat Moskovassa
 Venäjä antoi neuvotteluehtonsa Yhdysvalloille Moskovassa keskiviikkona, kun Venäjän varaulkoministeri Sergei Rjabkov ja Yhdysvaltojen Euroopasta vastaava apulaisulkoministeri  Karen Donfried  tapasivat.
 Yhdysvaltain apulaisulkoministeri Karen Donfried poistumassa Venäjän ulkoministeriöstä 15. joulukuuta, jolloin  hän tapasi apulaisulkoministeri Sergei Rjabkovin.   Alexey Kudenko / AOP
 Donfried toimitti Venäjän ehdot torstaina puolustusliitto Natolle Brysseliin.
 Pääsihteeri  Jens Stoltenbergin  mukaan kaikissa keskusteluissa Venäjän kanssa on otettava huomioon Naton ja sen 30 jäsenvaltion kannat.
 – Jäsentemme mukaan Nato on valmis luottamusta korostaviin toimiin, jos Venäjä haluaa tehdä konkreettisia asioita jännityksen lieventämiseksi, muistutti Stoltenberg.
 Venäjä julkisti kaksi ehdotusta
 Uutistoistojen mukaan Venäjä antoi keskiviikkona Yhdysvalloille kaksi hyvin yksityiskohtaista turvallisuusehdotusta.
 Ensimmäinen niistä koskee Yhdysvaltoja ja toinen puolustusliitto Natoa.
 Yhdysvalloille Venäjä painottaa, että Yhdysvallat ei saa sallia Ukrainan liittymistä Naton jäseneksi. Venäjä vaatii myös, että Yhdysvallat ei saisi tukea Ukrainaa sotilaallisesti ja vahvistaa sen aseistusta.
 Natolle Venäjä viestittää laajentumisen estämisen lisäksi, että Naton olisi vedettävä sotilaansa pois Keski- ja Itä-Euroopasta alueilta, joille Nato laajeni Neuvostoliiton hajottua.
 Venäjä listaa myös tarkat vaatimuksensa Naton sotaharjoitusten laajuudesta Euroopassa.
 Kreml toivoo presidenttien uusia keskusteluja
 Kremlin tiedottaja  Dmitri Peskov  toivoi eilen torstaina, että presidentit  Vladimir Putin  ja  Joe Biden  keskustelisivat uudelleen ennen vuoden vaihdetta. Mistään tällaisesta ei ole aiemmin puhuttu.
 Edellinen videotapaaminen presidenttien kesken pidettiin viime viikolla, 7. joulukuuta. Kahden tunnin keskustelu päättyi jäätäviin tunnelmiin.
 Ulkoministeri  Pekka Haavisto  kommentoi STT:lle olevan hyvä asia, että USA ja Venäjä käyvät turvallisuuskeskustelua.
 Haaviston mukaan on tärkeää, että kun Euroopan kokonaisturvallisuudesta puhutaan, keskustelua ei käydä eurooppalaisten päiden ylitse.
 Lue lisää:
 Biden uhkasi Putinia ankarilla pakotteilla, jos Venäjä hyökkää Ukrainaan – Reuters: Nord Stream 2 -kaasuputki laitettaisiin jäihin

Yhdysvallat torjui pikaisesti Venäjän yrityksen neuvotella turvallisuustakuista ilman liittolaisia


Summary: HD-valmius on maakunnassa muuta maata alhaisempi. Antennitelevisioita on paljon etenkin maaseutukunnissa. Television peruslaatuisten lähetysten on tarkoitus loppua muutaman vuoden kuluttua antenniverkossa.

Valmius vastaanottaa television teräväpiirto- eli HD-lähetyksiä on Etelä-Pohjanmaalla muuta maata alhaisempi. HD-tekniikan ansiosta televisiokuva on tarkempi ja värit kirkkaammat.
 Liikenne- ja viestintävirasto Traficomin tekemän kyselytutkimuksen mukaan niistä suomalaisista kotitalouksista, jotka vastaanottavat tv-lähetykset pelkästään antenni-tv -verkon kautta, teräväpiirtovalmius on 75 prosentilla.
 – HD-valmius on noin kymmenen prosenttiyksikköä matalammalla tasolla Etelä-Pohjanmaalla verrattuna siihen, mitä se on keskimäärin antennitv-talouksissa Suomessa, sanoo Traficomin HD-siirtymästä vastaava projektipäällikkö  Tiina Aaltonen .
 HD-valmiudella tarkoitetaan sitä, että kotitaloudessa on vähintään yksi televisioviritin, joka pystyy vastaanottamaan teräväpiirtolähetyksiä.
 Aaltosen mukaan antennitalouksissa on ylipäätään alhaisempi hd-valmius kaapelitvtalouksiin verrattuna. Tutkimusten mukaan antennitalouksia on kaupunkien ulkopuolella enemmän.
 "Ihmiset ovat perusnuukia"
 Jalasärvellä kodinkonekauppaa kolmannen polven perheyrittäjänä tekevä  Heikki Vilponen  uskoo, että moni kuluttaja haluaa käyttää televisiotaan niin kauan kuin siitä kuva näkyy.
 – Ihmiset on varmasti aika perusnuukia ja laitteet käytetään loppuun asti. Ehkä asiasta tiedottaminenkin on pikkuisen epäonnistunut.
 Televisioyhtiöiden piti alunperin lopettaa vapaasti näkyvien peruslaatuisten antenniverkon tv-lähetysten lähettäminen jo maaliskuussa 2020. Lähettämistä kuitenkin päätettiin jatkaa toistaiseksi.
 Vilponen miettii, että jos lähettäminen olisi lopetettu, monissa kodeissa televisio olisi pimentynyt.
 – Ihan hyvä, että tuli lisää siirtymäaikaa. Ihmiset saavat kaikessa rauhassa vaihtaa laitteitaan. Uusissa televisioissa T2-viritin on ollut jo monta vuotta, Vilponen sanoo.
 Lähetystekniikan muutos 2-3 vuodessa
 Ylen teknologiapäällikkö  Janne Yli-Äyhö  kertoo, että vapaana lähetettäviä kanavia lähettävät yhtiöt, lähettäjänä toimiva Digita ja liikenne- ja viestintäministeriö käyvät parhaillaan keskustelua siitä, koska antenniverkoissa siirrytään HD-aikaan.
 Alan toimijat sopivat asiasta, mutta tarkkaa päivämäärää ei ole lyöty lukkoon.
 – Sanoisin että pari kolme vuotta siihen menee, se olisi sopiva aikataulu tälle siirtymälle. Televisioita on myyty paljon viimevuosina.
 Yli-Äyhö vertaa, että analogisista lähetyksistä digiaikaan siirryttäessä sen aikainen digiboksi maksoi saman verran, mitä uusi televisio maksaa nyt.
 Lisäksi uusissa televisioissa on älytelevisio-ominaisuuksia, jotka vaativat myös laajakaistayhteyden.
 – Laajakaistayhteyksiä alkaa jo olla suurimmassa osassa kotitalouksia ja esimerkiksi Yle Areenan tarjonta on jo niin laajaa, että digisiirtymä olisi selkeä parannus palveluumme, Yli-Äyhö kertoo.
 Aiheesta voi keskustella lauantaihin 18. joulukuuta kello 23 asti.
 Lue täältä Ylen uutisia hd-teknologiaan liittyen.

Etelä-Pohjanmaa on HD-television takapajula, missä moni tv pimenisi ilman perinteisten lähetysten jatkoaikaa – tv-kauppias: "Ihmiset ovat perusnuukia"


Summary: Rajoilla tehtävän koronatestauksen merkitys vähenee päivä päivältä. Mielipiteet kuitenkin jakaantuvat siinä, onko rajatestauksella enää yhtään mitään väliä.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Koronaviruksen omikronvariantti saavutti valtaviruksen aseman pääkaupunkiseudulla tänään perjantaina, kertoi Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin diagnostiikkajohtaja  Lasse Lehtonen   Helsingin Sanomille .
 Samalla Suomi  kiristää terveystoimia rajoilla  omikronviruksen leviämisen hillitsemiseksi.
 Aluehallintovirastot ovat tänään määränneet Suomen rajoille pakollisen terveystarkastuksen kaikille matkustajille, jotka ovat viimeisen 14 vuorokauden aikana oleskelleet maissa, joissa omikronmuunnoksen on havaittu leviävän.
 Määräys on voimassa tammikuun loppuun saakka.
 Helsingin yliopiston professori  Olli Vapalahden  mukaan ajatus omikronvariantin pysäyttämisestä maan rajalle ei ole realistinen.
 – Ei rajoilla tehtävillä toimenpiteillä ole enää kovin paljon vaikutusta asiaan. Joissain rajapaikoissa siitä voi olla hyötyä, mutta muutoin alkaa olla myöhäistä sen suhteen, Vapalahti sanoo.
 HUSin vt. toimitusjohtaja  Markku Mäkijärvi  on samoilla linjoilla. Hänen mukaansa on hyödyllistä, jos omikronvariantin leviämistä saadaan rajatarkastuksilla jonkin verran vähennettyä, mutta testaus ei saa sitoa liikaa terveydenhuollon henkilöstöä.
 – Ennakkotestaus ennen Suomeen tuloa on järkevää, sekä vapaaehtoinen testaus ja karanteeni Suomen sisällä. Muut toimet pitää harkita henkilöresurssit mielessä, Mäkijärvi sanoo.
 Aronkytö uskoo vielä rajatestaukseen
 Vantaan kaupungin sosiaali- ja terveydenhuollon toimialan apulaiskaupunginjohtaja  Timo Aronkytö  uskoo vielä rajatestauksen hyötyyn.
 – Rajalla, rokotuksissa ja tartunnanjäljityksessä käytetään vähän eri henkilöstöä. Rajojen terveystarkastuksilla ja pakkotestauksella on vielä tässä vaiheessa merkitystä, koska emme tiedä, minkä tyyppinen omikronvirus loppujen lopuksi on, Aronkytö sanoo.
 Hänen mukaansa rajatestauksen merkitys kuitenkin vähenee päivä päivältä. Se voi muuttua jo parissa päivässä.
 – Vaikka omikronvariantti saavutti valta-aseman tänään, se ei tarkoita, että toimet rajalla pitäisi lopettaa. Jos rajaa ei valvota, tilanne pahenee lisää. Leviämistä pitää nyt jarruttaa kaikin keinoin, hän sanoo.
 Aronkytön mukaan terveydenhuollon resurssit on Suomessa tasapainoisesti suunniteltu ja toimeenpantu.
 – Sairaalamme ovat toki kuormittuneita, mutta toimivat tällä hetkellä vielä hyvin. Vielä nyt lentoasemien testaushenkilökunta ei ole pois rokotuksista.
 Maahan vain tuoreella testituloksella
 Ensi tiistaista alkaen EU- ja Schengen-maiden ulkopuolelta tulevat joutuvat esittämään tiistaista alkaen alle kaksi vuorokautta vanhan testitodistuksen päästäkseen maahan. Todistus vaaditaan huolimatta täydestä rokotussarjasta.
 Timo Aronkytö toivoo, että sääntö laajennetaan koskemaan kaikkia maita.
 – Tuoretta negatiivista testitulosta pitäisi vaatia myös EU:n sisältä tulevilta, Aronkytö sanoo.
 Myös Markku Mäkijärvi ja Olli Vapalahti korostavat lähtömaassa tehdyn testin merkitystä.
 – Resurssien kannalta on hyvä, jos matkailija itse on hoitanut testinsä jo lähtömaassa mahdollisimman pitkälle, Vapalahti sanoo.
 Työtehtävät tärkeysjärjestykseen
 HUSin vt. toimitusjohtaja Markku Mäkijärvi arvioi, että suurin pula terveysalan henkilöstöstä on rokotuksissa, mutta voi olla, että viikon parin päästä suurin tarve voi olla potilaiden hoidossa.
 – Nyt on järkevää keskittää terveydenhuollon henkilöstö hoitamaan potilaita ja antamaan rokotteita. Muita tehtäviä voi hoitaa sitten muiden toimesta, hän sanoo.
 Mäkijärvi puhui torstaina  A-studiossa  siitä, miten rokotushenkilökunta saadaan riittämään.
 – Kyllä me saamme riittävästi rokottajia, mutta se sisältää päätöksen, ettei niitä voi lähettää rajoille eikä tartunnanjäljitykseen, ja testauskin on pidettävä kohtuullisena, koska puhutaan osin samoista ihmisistä, Mäkijärvi sanoi.
 Hän toivoo, että kotitestit otetaan laajemmin käyttöön, jotta testaushenkilökuntaa vapautuisi muihin töihin.
 Juttua muokattu 17.12.2021 klo 23.42: Omikronvariantti on saavuttanut valtavirran aseman vain pääkaupunkiseudulla HUSin mukaan, ei koko maassa.
 Lue myös:
 Suomi kiristää terveystoimia rajoilla – Kiurun mukaan tartuntojen määrä voi kaksin- tai kolminkertaistua
 Tehohoito on ollut äärirajoilla, nyt HUS tarttuu toimeen – lisää paikkoja pysyvästi kahden seuraavan vuoden aikana

Koronan testaaminen Suomen rajoilla jakaa mielipiteitä – virologian professori: "Alkaa olla myöhäistä sen suhteen"


Summary: Isännöintiala vahtii alan yritysten toimintaa. Pelisääntöjen rikkomisesta ei kuitenkaan seuraa käytännössä mitään seurauksia ja varoitusten saaneiden yritysten nimet salataan.

Oululainen isännöintiyritys Kiinteistötahkola on saanut alan valvontaelimeltä varoituksen. Kyse on jo toisesta varoituksesta, jonka yhtiö on saanut kahden vuoden sisään.
 Molemmissa tapauksissa isännöintiyrityksen työntekijöitä oli valittu taloyhtiön hallitukseen valtakirjoilla. Hallituksessa työntekijät olivat estäneet taloyhtiötä vaihtamasta isännöintitoimistoa, vaikka tarjolla oli edullisempi sopimus Kiinteistötahkolan kilpailijalta. Näin työntekijät ajoivat taloyhtiön etujen sijaan työnantajansa taloudellista etua.
 Varoituksista ei ole koitumassa Kiinteistötahkolalle käytännössä mitään seurauksia. Isännöinnin Auktorisointi ISA ry:llä ei ole selkeitä pelisääntöjä sen varalta, jos isännöintitoimisto rikkoo toistuvasti samoja eettisiä sääntöjä.
 Varoituksista ei seuraa yhtiöille yleensä edes mainehaittaa, sillä ISA ry:n päätökset ovat anonymisoituja, eli varoituksen saajan nimi salataan.
 MOT-toimitus on varmistanut, että kyseinen päätös koskee juuri Kiinteistötahkolaa.
 “Korjaukset toimintaan on tehty jo viime kesänä”
 Kiinteistötahkolan toimitusjohtaja  Seppo Tahkola  tunnustaa, että molempiin tapauksiin liittyy epäonnistumisia.
 – Olemme korostaneet isännöitsijöillemme useasti, että jääväämme itsemme, jos asia koskee hallituksen jäsentä itseään tai hänen työnantajansa asiaa, toimitusjohtaja Seppo Tahkola sanoo MOT-toimitukselle.
 Hänen mukaansa molemmat tapaukset ovat yksittäisen työntekijän virheitä.
 – Jo ensimmäisen varoituksen jälkeen käsittelimme asian työntekijöidemme kanssa ja muistutimme, että tässä asiassa pitää olla erityisen tarkkana. Kesällä 2021 Kiinteistötahkola tilasi ulkopuolisen juristin, joka koulutti kaikki yrityksen työntekijät ympäri Suomen.
 Sisäisen koulutuksen aiheina oli toiminnan etiikka ja käytännöt vastaavissa tilanteissa. Tahkolan mukaan ongelmat ovat koskeneet sijoittajavetoisia asunto-osakeyhtiöitä, joiden hallituksiin on vaikea löytää jäseniä.
 – Toinen varoitus ei vaikuta enää toimintaamme mitenkään. Korjaukset toimintaan on tehty jo viime kesänä, Seppo Tahkola sanoo.
 Kantelun teki sijoitusasunnon omistaja
 Oululaisen asunto-osakeyhtiön yhtiökokouksessa hallitukseen valittiin viime keväänä valtakirjoilla kolme isännöintitoimisto Kiinteistötahkolan työntekijää ja kaksi muuta osakasta. Kiinteistötahkola on Suomen toiseksi suurin isännöintiyritys.
 Ylen MOT-toimitus  kertoi  tapauksesta tänä syksynä.
 Kiinteistötahkolasta tehty kantelu liittyi Oulussa sijaitsevan asunto-osakeyhtiön toimintaan.  Antti J. Leinonen / Yle
 Kyseessä oli uudiskohde, jossa on paljon sijoitusasuntoja. Muun muassa Kiinteistötahkolan toimitusjohtaja omistaa yhdessä puolisonsa ja sijoitusyhtiöidensä kautta useita asuntoja taloyhtiössä.
 Isännöintialan pelisääntöjä valvoo Isännöinnin Auktorisointi ISA ry. Useimmat suuret isännöintitoimistot ovat sen jäseniä. Jos jäsenyritys rikkoo hyvää isännöintitapaa, taloyhtiö voi tehdä ISA:lle kantelun.
 Asiasta kanteli oululaisesta taloyhtiöstä sijoitusasunnon omistava  Antti Ronkainen . Hän oli esittänyt hallituksen kokouksessa, että isännöitsijä vaihdetaan, sillä kilpailutuksessa oli saatu edullisempia tarjouksia kuin voimassa ollut Kiinteistötahkolan sopimus.
 – Me hävittiin äänestys 3–2. Se oli etukäteenkin tiedossa, Antti Ronkainen sanoo.
 Isännöintitoimiston toiminnassa “huolestuttavia piirteitä”
 ISA ry antoi Kiinteistötahkolalle joulukuun alussa varoituksen, sillä sen mukaan yhtiö ei ollut toiminut asiassa huolellisesti eikä asunto-osakeyhtiön edun mukaisesti.
 Vaikka asunto-osakeyhtiölain säännöksiä ei ole rikottu, on toiminnassa ISA:n mukaan “huolestuttavia piirteitä”.
 – Isännöintiyrityksen työntekijät ovat paitsi hallituksen jäseniä myös työsuhteessa ja sen mukaisessa lojaliteettivelvoitteessa isännöitiyritykseen. Vaikka kyse ei olisi asunto-osakeyhtiölain mukaisesti esteellisyystilanteesta, syntynyt tilanne antaa perusteen epäillä, ovatko Kiinteistötahkolan työntekijät toimineet taloyhtiön edun mukaisesti, kanteluratkaisussa sanotaan.
 Taloyhtiön hallituksen tehtävä on valvoa isännöintiyrityksen toimintaa. Jos enemmistöllä hallituksen jäsenistä on sidonnaisuuksia isännöintiyritykseen, käy myös isännöinnin valvonta mahdottomaksi.
 ISA ry:n toimikunta piti hyvänä, että Kiinteistötahkola on sittemmin muuttanut linjaustaan vastaavien tilanteiden varalta.
 Kiinteistötahkola sai varoituksen ISA ry:ltä myös viime tammikuussa. Myös tuolloin isännöintiyrityksen työntekijöitä valittiin valtakirjalla hallitukseen. Isännöintiyritys on yrittänyt saada hallituksen jäseniä allekirjoittamaan asiakirjan, jossa hallituksen tekemä päätös isännöintiyrityksen irtisanomisesta perutaan.
 Montako varoitusta sama yritys voi saada?
 Kantelun tekijä, Antti Ronkainen sanoo, että lopputulos on toiveiden ja odotusten mukainen.
 Oululainen sijoitusasunnon omistaja Antti Ronkainen teki ISA ry:lle kantelun.
 Terhi Liimu / Yle
 – Mutta kysymys kuuluu, mihin tämä varoitus johtaa. Jos samanlaisesta toiminnasta annetaan aina vain varoitus, montako pitää olla, ennen kuin sillä on mitään merkitystä, Antti Ronkainen sanoo.
 Tähän ei Isännöinnin Auktorisointi ISA ry:llä ole tällä hetkellä vastausta.
 – Kantelut tutkitaan tapauskohtaisesti. Saattaa olla, että kanteluita on samantyyppisistä asioista. En lähde kommentoimaan, monta varoitusta voi saada, asiamies  Antti Kumpulainen  ISA ry:stä sanoo.
 Isännöintiala on parhaillaan uudistamassa alan eettisiä sääntöjä. Kumpulaisen mukaan tässä yhteydessä tullaan tullaan tarkastelemaan myös valvontamenettelyä.
 – Tuleeko siihen muutoksia jatkossa, sen aika näyttää. Varmaan tullaan määrittelemään myös sitä, jos samasta toimijasta tulee samantyyppisiä kanteluita, kuinka monta huomautusta tai varoitusta voi antaa.
 Varoituksen jälkeen seuraava toimenpide on ISA-auktorisoinnin poistaminen väliaikaisesti tai pysyvästi.
 ISA ry kertoo valvontaratkaisuista omilla verkkosivuillaan. Siellä ratkaisut ovat anonymisoituja eli yhdistys ei kerro, mitkä yritykset ovat saaneet huomautuksia tai varoituksia.
 Taloyhtiöt tuntevat kantelujärjestelmää huonosti. Neljän viime vuoden aikana ISA ry on saanut vain 15 kantelua. Kahden varoituksen lisäksi on annettu neljä huomautusta. Kahden kantelun käsittely on kesken.

Iso isännöitsijätoimisto sai jo toisen varoituksen epäeettisestä toiminnasta – seurauksia ei kuitenkaan luvassa


Summary: Monista televisio- ja elokuvarooleista tunnettu näyttelijä Hannele Lauri on ensimmäisessä elokuvapääroolissaan joulukuun lopussa ensi-iltaan tulevassa komediassa 70 on vain numero.

Näyttelijä  Hannele Lauri  on tehnyt pitkän teatteriuran, mutta hänet tunnetaan erityisesti televisiosarjojen ja elokuvien komediatähtenä. Nyt hän on ensimmäisessä elokuvapääroolissa  70 on vain numero  -elokuvassa.
 Lauri sanoo, että ei edes muista kaikkia roolitöitään, mutta muistaa kyllä jokaisen ohjaajan. Paras ohjaaja on Laurista sellainen, joka tietää alusta loppuun mitä haluaa.
 – Niinkuin meitä näyttelijöitä niin on ohjaajiakin monenlaisia. Hyvällä ohjaajalla on täydellinen visio siitä mihin pyritään, mitä halutaan kertoa, ja miten kertoa. Hän osaa myös vaatia näyttelijältä sitä, mitä hän haluaa roolihenkilöltä. Juuri nyt sain ilon tehdä töitä  Johanna Vuoksenmaan  kanssa, joka kyllä ohjaa. Hän tiesi mitä haluaa, ja minä tein parhaani.
 70 on vain numero  -elokuvan päähenkilö on iskelmälegenda Seija Kuula, joka pelkää vanhenemista yli kaiken, Laurin mukaan koomisuuteen asti. Lauri itse täyttää ensi vuonna myös 70 vuotta.
 – Minä en sano kenellekään, että ihanaa kun vanhenee, ja olen niin paljon nuorempien ihmisten kanssa tekemisissä koko ajan, että minulla on jotenkin kaksikymppisen pää. Se tarkoittaa sitä, että on kiinnostunut elämästä ja ihmisistä, eikä ajattele että olen 69 ja siksi minun pitää pukeutua kuin vanhus.
 – Minä olen aina ollut oman tieni kulkija, ja jos jollain on jotain sitä vastaan niin sitten on. En minä pahaa tee kenellekään sillä miten pukeudun tai miten olen.
 Uusinta elokuvaa tehdessä yhteistyö ohjaaja Johanna Vuoksenmaan kanssa sujui Laurin mukaan niin läheisesti, että ohjaajan ja pääosan esittäjän välille syntyi eräänlainen äiti–teini-suhde.
 – Ja se oli vielä väärinpäin: minä olin se teini. Johanna komenteli minua muun muassa siitä, että et katso sitä Netflixiä yötä myöten, et polta sitä tupakkaa noin paljon etkä pyydä salaa meikkiä kohtauksiin, joihin se ei kuulu. Minusta se oli ihanaa, ehkä minä upseerin tyttärenä tykkään komentelusta.
 Katso tästä Hannele Laurin koko haastattelu Puoli seitsemän -ohjelmassa:

Hannele Lauri ei muista kaikkia tekemiään rooleja, mutta muistaa jokaisen ohjaajan: "Hyvällä ohjaajalla on täydellinen visio ja hän osaa vaatia"


Summary: Helsingin Messukeskuksen koiramessuille kokoontui viikonloppuna 11 000 koiraa ja 20 000 ihmistä. Messut järjestettiin tiukoin turvatoimin. Koirat helpottavat korona-arkea.

Helsinkiläinen  Riikka Hyttinen  oli silminnähden iloinen, kun Helsingin suuret koiramessut toteutuivat viikonloppuna. Hyttinen piti tapahtumaa erityisen kivana juuri korona-aikana. Kavereita oli tullut messuille ympäri Suomen omien koiriensa kanssa.
 – Tämä tuntuu pieneltä hetkeltä paluulta tavallisuuteen. Saa muuta ajateltavaa (kuin korona) ja pääsee rentoutumaan, Hyttinen sanoo.
 Messuilla tiukat turvajärjestelyt
 Hyttisen lisäksi noin 20 000 muutakin koiraharrastajaa kävi viikonlopun aikana Messukeskuksessa. Turvajärjestelyt olivat tiukat koronan takia. Vain koirat pääsivät sisään ilman koronapassia, tosin heiltäkin tarkastettiin koirien rokotepassi, kertoo Kennelliiton hallituksen jäsen  Kimmo Mustonen .
 – Koirilta vaaditaan messuille muut rokotukset, ei koronaa vastaan, Mustonen sanoo.
 Veteraani-Topi tuli Lapualta messuille
 Messuille osallistui myös coton de tulear -rodun edustaja Veteraani-Topi Lapualta emäntänsä  Minna Kiurun  kanssa. Topi tuli junalla Helsinkiin. Rokotukset olivat kunnossa niin koiralla kuin emännällä.
 Kiuru kasvattaa koiria itsekin ja on huomannut koiraharrastuksen lisääntymisen. Puhelin pirisee jatkuvasti, kun ihmiset kyselevät onko myytäviä koiria.
 – Huomaa, että ihmiset haluaa täyttää sitä tyhjää aukkoa, kun on aikaa enemmän, Kiuru kertoo.
 Koiraharrastus kasvussa
 Koiran omistaminen on nyt ehkä suositumpaa kuin koskaan. Viime vuonna Suomeen syntyi enemmän koiria kuin lapsia. Pentuvideot vetävät netissä.
 Kennelliiton hallituksen jäsen Mustonen sanoo, että pandemian takia ihmisillä on ollut enemmän aikaa koirille kuin ennen, kun muun muassa matkustelu on jäänyt vähemmälle. Suosio kertoo koirien tärkeydestä.
 – Vaikka on poikkeusaika, ihmisillä on tarve saada jotain, mikä tuo voimaa elämään. Koirat pitää meidät kiinni elämässä, Mustonen pohtii.
 Mustonen uskoo, että messujen suosio kertoo myös siitä, että ihmiset ovat ymmärtäneet, että poikkeusajasta huolimatta elämän on jatkuttava.
 – Ihmiset tarvitsevat tekemistä. Emme voi jäädä vain kuopaan odottamaan, Mustonen sanoo.
 Lue lisää:
 Ylen Pentulive

Koiramessuille vain koirat pääsivät sisään ilman koronapassia
– Harrastajat iloitsivat viikonloppuna Messukeskuksessa: "Tuntuu pieneltä hetkeltä paluulta tavallisuuteen."


Summary: Opetusministeri Li Andersson pitää haastavana, että kunnat ehtisivät näin lyhyellä varoitusajalla siirtää joululoman lopetusta. Ainakaan Helsingissä tai Turussa ei suunnitella joululoman pidentämistä.

Opetusministeri  Li Andersson  ei pidä realistisena, että siirtymisestä etäopetukseen joululoman jälkeen annettaisiin valtakunnallinen suositus. Kunnilla on sen sijaan mahdollisuus siirtää lomien loppua 6 koulupäivällä, jos tautitilanne niin vaatii.
 – Me emme valmistele ainakaan opetus- ja kulttuuriministeriössä vielä mitään valtakunnallisia suosituksia tähän liittyen, vaan nämä ovat kuntien toimivallassa. Minun tiedossani ei ole kuntia, jossa olisi tehty tällaisia ratkaisuja koronaan liittyen, Andersson sanoo.
 Pääministeri  Sanna Marin  sanoi Pääministerin haastattelutunnilla, että yksi arvioitavana oleva asia on se, pitäisikö koululaisten joululomalta paluuta myöhentää vaikean koronatilanteen takia. Hallituksen on määrä päättää mahdollisista uusista koronatoimista tiistaina.
 Lue lisää:   Marin ei sulje koronapassin hyllyttämistä pois, pohdittavana myös koululaisten joululomilta paluun myöhentäminen
 Andersson muistuttaa, että kunnilla on mahdollisuus siirtää lomia 6 koulupäivällä tarvittaessa. Samalla periaatteella lukuvuosi alkaa hieman eri aikaan eri paikkakunnilla ja oppilaitoksissa.
 Joululomien pidentäminen vaikuttaisi kuntien työntekijöihin, oppilaiden ja oppilaiden perheiden loma-aikatauluihin.
 – Henkilökohtaisesti pitäisin aika haastavana kuntien tässä aikataulussa enää tehdä tämän kaltaisia järjestelyjä – ottaen huomioon, että joululomat ovat alkamassa ensi viikolla, Andersson sanoo.
 Opetusministeri Li Andersson Mikko Ahmajärvi / Yle
 Loman pidentäminen ei tarkoittaisi etäopetusta
 Joululoman pidentäminen olisi eri asia kuin etäopetukseen siirtyminen.
 – Silloin ei olisi koulua ollenkaan. Silloin se tarkoittaisi vastaavasti sitä, että kesäloma lyhentyisi yhtä monella päivällä kuin joululomaa on pidennetty.
 Kunnilla on tällä hetkellä mahdollisuus siirtyä myös etäopetukseen, jos tautilanne äityy niin pahaksi, että opetusta ei voida järjestää turvallisesti. Poikkeuksellisiin opetusjärjestelyihin siirtyminen on mahdollista väliaikaisen lainsäädännön ansiosta.
 Terveysviranomaisten mukaan joululoman pidentäminen parilla päivällä ei välttämättä hillitse merkittävästi epidemiaa, vaan se vaatisi pidempikestoisia rajoitustoimia.
 Koulujen joululomien pidentämistä parilla viikolla ehdotti Helsingin pormestari  Juhana Vartiainen  aikaisemmin tällä viikolla. Rehtorien etujärjestö sekä Terveyden ja hyvinvoinnin laitos tyrmäsivät ehdotuksen.
 Esimerkiksi pääkaupunkiseudulla koronatartunnat leviävät nyt alle 16-vuotiaissa, jotka tartuttavat muita perheenjäseniään.
 Lue lisää:   Koronatilanne sai kaupungit pohtimaan koululaisten lomien pidentämistä – Suomen Rehtorien puheenjohtaja: Toivoisin, että se olisi viimeinen keino
 Kouluissa palataan tiukempiin toimiin
 Opetus- ja kulttuuriministeriö on yhdessä THL:n kanssa parhaillaan päivittämässä koulutuksen järjestäjille annettavia koronaohjeita.
 – Tarkoituksena on palata tiukempiin ohjeistuksiin opetusryhmien erilläänpitämisestä, ei järjestetä yhteisiä tilaisuuksia, oppilaitoksissa ei siirretä henkilöstöä yhdestä yksiköstä toiseen, Andersson sanoo.
 Anderssonin mukaan muita pohdinnassa olevia keinoja ovat  pikatestien käyttäminen kouluissa  sekä maskisuositusten laajentaminen nuorempiin oppilaisiin, josta on hyviä kokemuksia kunnissa.
 Helsingissä halutaan koulujen pysyvän auki
 Helsingin kasvatuksen ja koulutuksen toimialajohtaja  Satu Järvenkallas  sanoo, ettei Helsingissä ole suunnitelmia myöhentää koululaisten joululomalta paluuta. Koulujen tilannetta käydään viikottain läpi epidemiologien kanssa.
 – Koulujen sulkemisia tai lomien pidentämisiä ei ole ollut keskustelun alla. Meillä on ohjeet terveysturvalliseen kouluun ja maskiasiaa on suunniteltu.
 Järvenkallas toivoo, että koulut pidetään auki viimeiseen asti ja lomien jatkaminen olisi vasta viimeinen vaihtoehto pakon edessä. Hänen mukaansa tilannetta seurataan ja vaihtoehtoja mietitään.
 – Itse pidän tärkeänä lasten oikeutta kouluun. Kouluissa on ohjattua toimintaa ja terveysturvallisuusohjeet, joita päivitetään koko ajan, se on sillä tavalla järjestäytynyt paikka olla.
 Turussa ei uskota loman jatkamisen päivillä tuovan helpotusta
 Myöskään Turussa ei ole kasvatus- ja opetusjohtaja  Timo Jalosen  mukaan suunniteltu lomien pidentämistä.
 – Seurataan tilannetta ja arvioidaan sitten paikallisesti, maakunnallisesti ja valtakunnallisesti, miten toimitaan. Kaikki on mahdollista, mutta asia ei vielä ole ajankohtainen.
 Uusia päätöksiä voidaan tehdä kesken koululaisten loman. Koulujenkin rajoituksiin vaikuttaa sairaaloiden tilanne.
 – Jos meidän keskussairaala ilmoittaa, että nyt on täysi kapasiteetti käytössä ja jotain pikaisia ratkaisuja täytyy tehdä, niin siinä arvioidaan erilaisia keinoja ja näistä tämä joululoman jatkaminen saattaa olla yksi vaihtoehto.
 Jalonen arvioi, ettei loman jatkamisella muutamilla päivillä olisi kokonaisuuden kannalta suurta merkitystä.
 – Jos epidemia jatkuu vaikkapa kaksi kuukautta niin ei varmasti siihen voida mennä, että joululomaa pidettäisiin niin kauan. Se on todellisuudessa poissuljettu vaihtoehto.
 Joululoman pidentäminen tarkoittaisi koulun jatkamista kesälomalla, jotta päivät saadaan korvattua.
 Sekä Järvenkallas että Jalonen toteavat terveydenhuollon ammattilaisten arvioihin perustuen, että koulujen merkitys tartunnoissa on ollut pieni.
 Keskustele aiheesta klo 23 asti.

Opetusministeri Andersson: kunnat voivat pidentää koulujen joululomaa tarvittaessa – valtakunnallista suositusta etäopetuksesta ei valmisteilla


Summary: Pääministeri Sanna Marin vastaa toimittajien kysymyksiin Pääministerin haastattelutunnilla Yle Radio Suomessa.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Sanna Marin  (sd.) on tänä sunnuntaina toimittajien haastateltavana jännitteisessä tilanteessa.
 Voit kuunnella Pääministerin haastattelutuntia suorana  tästä linkistä . Ohjelma alkaa Yle Radio Suomessa ja Yle Areenassa kello 14.02. Uutisoimme haastattelutunnilla esiin nousevat asiat tässä artikkelissa.
 Suomen koronatilanne on pahentunut niin nopeasti, että tiistaina kokoontuva hallitus voi joutua vetämään hätäjarrusta eli ottamaan nykyisiä tiukemmat rajoitukset käyttöön.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) pääjohtaja  Markku Tervahauta  sanoi lauantaina Ylen Ykkösaamussa, että pian voi olla tarve laittaa koronapassi hyllylle, mikä tarkoittaisi rajoituksia myös rokotetuille.
 THL arvioi lähipäivänä, mitä se suosittaa hallitukselle hätäjarrun suhteen.
 Tiukkoihin koronarajoituksiin palaaminen tarkoittaisi täyskäännöstä Suomen avaamiselle. Keskeiset demariministerit ovat vetäneet koronatoimissa syksyllä eri linjaa.
 Pääministeri Marin on profiloitunut tänä syksynä koronarajoitusten purkana. Marin pyysi viime viikolla anteeksi sitä, että jatkoi baari-iltaansa tietoisena koronalle altistumisesta.
 Marinin sijasta koronarajoitusten kiristämisestä on kertonut tällä viikolla tiukasti julkisuudessa esiintynyt peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.).
 Pääministerin haastattelutunnilla kyselijöinä ovat politiikan toimittajat  Marko Junkkari  Helsingin Sanomista,  Juha Kaija  MTV Uutisista ja  Pekka Kinnunen  Yle Uutisista. Puheenvuoroja jakaa  Marjo Näkki .

Seuraa suorana klo 14: Pääministeri Marin tentattavana jännitteisessä tilanteessa – vetääkö hallitus hätäjarrusta?


Summary: Kulttuurivieras, laulaja Suvi Teräsniskan Hei mummo -kappaleesta tuli joulumusiikin moderni klassikko melkein 15 vuotta sitten. Hän sanoo tietävänsä nyt paremmin, mistä laulaa, kun hän laulaa joulusta.

Suvi Teräsniska  on Suomen Queen Christmas eli joulukuningatar. Tämän nimityksen laulajalle antoi kollega  Chisu  tämän vuoden Vain elämää -ohjelman joulujaksojen kuvauksissa.
 Titteli sopii 32-vuotiaalle Teräsniskalle, sillä hän on tehnyt uransa aikana jo kolme joululevyä ja Spotifyssa hänen kuunnelluimmat kappaleensa ovat joulubiisejä. Omissa joulukonserteissa hän on laulanut vuodesta 2009 lähtien.
 Parhaillaan hän on joulukonserttikiertueella, joka on laulajan tähänastisista mittavin. Kirkoissa pidettäviä konsertteja on joulukuussa 29 eli monena päivänä on kaksi konserttia. Suurin osa konserteista on loppuunmyytyjä.
 – Olen suuri joulumusiikin ystävä, joten ihan mielelläni kannan joulun kuningattaren viittaa. Se sopii minulle luonnollisesti.
 Suvi Teräsniskalla on tällä joulukiertueella lähes 30 konserttia. Hän esiintyi kahdessa loppuunmyydyssä konsertissa Helsingin Johanneksen kirkossa 13.12.2021. Mårten Lampén / Yle
 Matka joulun tulkitsijaksi
 "Hei mummo mitä kuuluu sinne teille?
 Me lomalla taas tullaan pohjoiseen"
 Suvi Teräsniskan matka joulun tulkitsijaksi alkoi vuonna 2007 julkaistusta kappaleesta  Hei mummo . Se puhutteli suomalaisia, joten laulaja taustajoukkoineen päätti tehdä joululevyn.
 Teräsniska oli tuossa vaiheessa julkaissut vasta yhden albumin, joten oli erikoista, että toisena alettiin työstää joululevyä. Laulajan mukaan se tuntui kuitenkin luontevalta, sillä hän oli laulanut joululauluja koko ikänsä esimerkiksi kuoroissa.
 Tulkoon joulu  -albumi julkaistiin vuonna 2009. Teräsniska sanoo nyt, että siitä kuulee, että hän oli tuolloin vasta 20-vuotias.
 – En kuulunut silloin kirkkoon. En halunnut valita levylleni uskonnollisia joululauluja. Se aika oli nuoren aikuisen pohdiskelua, että mitä minä asioista ja aatteista ajattelen.
 Toinen joululevy,  Joulun henki , julkaistiin vuonna 2014. Teräsniskan mukaan hänen ajatuksensa olivat viiden vuoden aikana kypsyneet ja hän oli liittynyt takaisin kirkkoon.
 – En enää vierastanut asioita samoin kuin parikymppisenä. Halusin, että lapseni kastetaan sekä läheiseni ja itseni siunataan.
 – Uskon, että joululla on aina paikkansa maailmassa. Sen merkitys on korostunut parin viime vuoden aikana, että edes silloin voidaan ottaa ihan iisisti, sanoo Suvi Teräsniska. Mårten Lampén / Yle
 Tänä vuonna julkaistiin Teräsniskan kolmas joululevy  Tämä maailma tarvitsee joulun . Sen piti ilmestyä jo pari vuotta aiemmin, mutta laulajan elämässä tapahtui tuolloin paljon asioita kuten kolmannen lapsen syntyminen.
 Teräsniskan mukaan levyn siirtäminen oli hyvä ratkaisu, sillä sitä päästiin tekemään rauhassa ja oikeassa joulun hengessä.
 Kun edellistä joululevyä oli äänitetty Espanjan Aurinkorannikolla siivouskomerossa, nyt lauluosuuksia nauhoitettiin joulun aikaan lappilaisessa pirtissä takkatulen loimussa.
 Joululevyt ovat viitoittaneet Teräsniskan matkaa niin artistina kuin ihmisenä. Albumeilta kuuluu laulajan aikuistuminen.
 – Joulumusiikissa tulkintaani on tullut syvyyttä ja tiedän eri tavalla, mistä laulan. Minulle on tullut perhettä, ja joulujen merkitys on muuttunut lasten myötä.
 – En koe edelleenkään itseäni superuskovaiseksi ihmiseksi, mutta usko on aina läsnä joulumusiikissa, sanoo Suvi Teräsniska. Mårten Lampén / Yle
 Perheenäiti muiden joukossa
 Joulumusiikin henki huokuu Suvi Teräsniskasta. Hän on tuttu ja turvallinen artisti, joka ei revittele julkisuudessa.
 Hän ei myöskään esittele sosiaalisessa mediassa kiilloteltua kuvaa artistin elämästä tai rosoista arkea kulissien takaa.  Instagram-tili  on puhtaan professionaalinen muutamaa perhekuvaa lukuunottamatta.
 Teräsniska elää omien sanojensa mukaan perinteistä lapsiperheen arkea Oulussa. Keikkatöiden ohella hänet pitää kiireisenä kolme alle kouluikäistä poikaa.
 Hän haluaa näyttää, että suosittuna artistina hän on samassa veneessä tuhansien muiden perheenäitien kanssa.
 – Sitä soimaa itseään paljon lasten kasvatuksesta ja vanhemmuudesta. Se on huojentavaa, kun juttelee muiden vanhempien kanssa päiväkodin pihalla, ja samalla heidänkin lapsensa ovat toistensa kurkuissa kiinni, laulaja nauraa.
 – Monet viettävät joulua yksin ja tuntuu hyvältä, jos pystyy olemaan läsnä musiikin kautta, sanoo laulaja Suvi Teräsniska. Mårten Lampén / Yle
 Korona on pistänyt myös Teräsniskan pohtimaan, mikä elämässä on tärkeää. Kun keikkatyöt päättyivät yllättäen viime vuoden keväällä, laulaja alkoi löytää uusia puolia kotiympäristöstä.
 – Yhtäkkiä ne huikeat ulkomaanmatkat ja lomakokemukset eivät olleetkaan niin tärkeitä. Aloin miettiä kulutustottumuksia, että mitä sitä oikeasti tarvitsee, että saamme lasten kanssa sujuvan arjen.
 Parhaat asiat ovat löytyneet elämän pienistä iloista.
 – Muistan yhden lauantain keväältä 2020, kun keikat oli peruttu. Yleensä olen viikonloppuisin esiintymässä, mutta silloin pääsin lasten kanssa pulkkamäkeen. Olin aivan fiiliksissä.
 – Yritän ajatella, että koronan jälkeen koittaa vielä aika, kun saan taas kätellä ja halata tuntemattomiakin, sanoo Suvi Teräsniska. Mårten Lampén / Yle
 Maailma tarvitsee joulun
 Teräsniska laulaa  Tämä maailma tarvitsee rakkautta  -kappaleella joulun tarpeellisuudesta. Jos aseet vaikenevat, lapsilla on ruokaa ja kaikilla hyvä tahto, niin joululla ei ole enää merkitystä.
 Laulaja epäilee, että niin ei tule koskaan tapahtumaan. Hän uskoo, että joululla on aina paikkansa maailmassa. Sen merkitys on entisestään kasvanut pitkään jatkuneena korona-aikana.
 Teräsniska arvelee, että poikkeuksellinen aika on traumatisoinut jollain tavalla useita meistä.
 – Tämä erikoisaika kuormittaa meitä kaikkia ja on aiheuttanut ahdistusta ja pelkoa itse kullekin. Ymmärrän, että niiden tunteiden kanavoiminen voi helposti jäädä puolitiehen. Musiikki voi olla sellainen asia, mikä tuo ihmisille lohtua.
 – Minulla on suru siitä, että tämä maailma on hyvin kahtiajakautunut ja pirstaloitunut. Olemme hyvin kärkkäitä ja ilkeitä toisillemme, mikä näkyy somessa ja internetin keskustelupalstoilla, sanoo Suvi Teräsniska. Mårten Lampén / Yle
 Laulajalle tärkeintä joulussa on viettää aikaa perheen ja sukulaisten kanssa. Pohjoisessa odottaa myös 88-vuotias mummu.
 – Sitä miettii aina, että mikä on se viimeinen joulu, joka saadaan yhdessä viettää. Lähden pohjoiseen, että saisin ottaa kaiken ajan irti niiden rakkaiden ja läheisten kanssa, jotka täällä vielä ovat. Olen myös käynyt säännöllisesti haudalla tervehtimässä niitä, jotka ovat täältä poistuneet.
 Ura tienristeyksessä
 Joulu tuo pienen hengähdystauon Suvi Teräsniskalle, mutta pian hän suuntaa katseensa kohti ensi vuoden esiintymisiä. Mikäli ne ovat mahdollisia. Haaveena on ainakin päästä toteuttamaan uran suurin joulukonsertti Tampereen uudella areenalla vuoden päästä.
 Laulaja elää keikkailusta ja hän myöntää, että osa omasta identiteetistä oli kateissa, kun esiintymisiä jouduttiin perumaan.
 Teräsniskan mukaan hänen uransa on tällä hetkellä risteyskohdassa. Laulajalta on totuttu kuulemaan iskelmällistä musiikkia, mutta syksyllä nähty Vain elämää -ohjelma toi mukanaan idean uusiutumisesta.
 Laulaja vieraili itselle vieraissa musiikkigenreissä ja hän teki esimerkiksi  Anssi Kelan   Miten sydämet toimii?  -kappaleesta menevän version kasarisoundeilla.
 Teräsniska pelkäsi aluksi, miten yleisö reagoisi uusiin aluevaltauksiin. Hänen yllätyksekseen palaute olikin kannustavaa.
 – En aio hypätä rokkilaulajan saappaisiin, mutta tarkoitus on hieman leventää näkökenttää, laulaja paljastaa.
 Suurta muutosta ei kuitenkaan ole luvassa, sillä Teräsniska on tyytyväinen tämän hetkiseen uraansa.
 – En haikaile sitä, että minun pitäisi tästä kasvaa ja tehdä vain jäähallikeikkoja. Kuljen erittäin mielelläni maakuntien pikkupaikoissa ja ilahdutan ihmisiä musiikilla.
 – Voi kun vielä joskus voisi viettää viattoman ja huolettoman lapsuuden joulun. En tiedä tuleeko sitä enää koskaan. Tuleeko se sitten, kun on jo ehtoopuolella, pohtii Suvi Teräsniska. Mårten Lampén / Yle

Suvi Teräsniskasta tuli jo parikymppisenä suomalaisen joulumusiikin tähti – lasten saaminen on tuonut syvyyttä joulukappaleiden tulkintaan