Summary: Maailman suurin tietovuoto sisältää kymmenien venäläisoligarkkien salattuja omistuksia. Venäjän energiavaroja käytetään myös operaatioihin ulkomailla, arvioi professori Veli-Pekka Tynkkynen.

Valtava tietovuoto paljastaa uusia tietoja Venäjän presidentin  Vladimir Putinin  lähipiirin salatuista rikkauksista.
 Ylen MOT-toimituksen tutkimukset paljastavat esimerkiksi kuinka Putinin suomalaiselle ystävälle  Gennadi Timtšenkolle  järjestettiin yli miljardi euroa anonyymien veroparatiisiyhtiöiden avulla.
 Rahat siirrettiin salaisessa operaatiossa, johon liittyy useita korruptiolle ja rahanpesulle tyypillisiä hälytysmerkkejä.
 Timtšenko hankki hänelle järjestetyillä rahoilla merkittävän osuuden Venäjän toiseksi suurimmasta kaasuyhtiöstä Novatekista.
 Venäläinen tutkiva toimittaja  Roman Anin  sanoo Timtšenkon olevan todellisuudessa presidentti Putinin bulvaani.
 – Putin on minun näkemykseni mukaan kaikkien Timtšenkon yhtiöiden todellinen omistaja, Anin sanoo.
 Venäläinen tutkiva toimittaja Roman Anin on tehnyt useita paljastusjuttuja Venäjän valtaeliitin korruptiosta. Hän joutui lähtemään maanpakoon Venäjältä ja työskentelee nykyisin Latviasta käsin. Jyrki Ojala / Yle
 Venäjän oikeusministeriö julisti Aninin perustaman tutkivan  journalismin verkkomedian iStoriesin elokuussa  ”ulkomaiseksi agentiksi.” Anin on tehnyt useita juttuja Venäjän valtaapitävien korruptiosta. Hän on tällä hetkellä maanpaossa Latviassa.
 Myös Yhdysvallat  on sanonut pitävänsä  Timtšenkoa eräänlaisena Putinin omaisuudenhoitajana. Vladimir Putin ei reagoinut hänelle esitettyyn kommenttipyyntöön. Ylen MOT-toimitus on kuukausien ajan tutkinut Putinin lähipiirin toimia yhdessä kansainvälisen toimittajajärjestö ICIJ:n jäsenten ja muun muassa brittilehti The Guardianin kanssa.
 Mistä Pandoran papereissa on kyse? Uusi tietovuoto Pandoran paperit sisältää lähes 12 miljoonaa salaista asiakirjaa veroparatiisiyhtiöistä pääosin vuosilta 1996-2020. Tiedot ovat peräisin 14:stä veroparatiisipalveluita myyvästä yhtiöstä. Tiedot on luovutettu kansainväliselle toimittajajärjestölle ICIJ:lle. Ylen MOT-toimitus on Suomessa ainoa media, joka on tutkinut tietovuotoa. Yhteensä vuotoa on tutkinut noin 600 toimittajaa 117 eri maasta. He edustavat noin 150 mediaa.
 Timtšenko: En ole koskaan rikkonut lakia
 Gennadi Timtšenko ei antanut Ylen MOT-toimitukselle haastattelua.
 Timtšenkon asianajaja lähetti sen sijaan yleisen lausunnon. Siinä ei vastattu tarkkoihin kysymyksiin.
 – Asiakkaani on aina noudattanut lakia liiketoimissaan. Kaikki viittaukset siihen, että hän olisi syyllistynyt tai osallistunut rahanpesuun, verojen välttelyyn tai mihinkään rikolliseen toimintaan, ovat täysin virheellisiä, kirjeessä todettiin.
 Kirjeessä kerrottiin, että Timtšenko katsoo Ylen MOT-toimituksen ja kansainvälisen toimittajajärjestö ICIJ:n kysymysten osoittavan ”ennakkoluuloisen asenteen”.
 Kymmeniä venäläisiä miljardöörejä
 Pandoran papereiden -vuodossa on tietoja 46 venäläisen miljardöörin omistuksista veroparatiiseissa.
 Salatuilla järjestelyillä saatua omaisuutta on käytetty paitsi hankkimaan arvokiinteistöjä ja huvijahteja, myös omistuksia Venäjälle strategisesti tärkeistä yhtiöistä.
 Veroparatiisien kautta salatut omistusjärjestelyt liittyvät myös eurooppalaiseen energiapolitiikkaan ja sen ympärillä käytävään valtapeliin.
 Venäjän energiatuloja käytetään hyväksi Kremlin ulkomailla toteuttavissa operaatioissa, arvioi Helsingin yliopiston professori  Veli-Pekka Tynkkynen .
 – Näitä pimeitä rahavirtoja voidaan suunnata erilaisille toimijoille, joiden katsotaan edistävän Putinin hallinnon tarpeita, Tynkkynen sanoo.
 Tynkkynen tutkii työkseen Venäjän energia- ja ympäristöpolitiikkaa.
 Venäjä käyttää energian myynnistä saatuja varoja myös eurooppalaisten populistipuolueiden rahoittamiseen. Tällä halutaan sotkea Euroopan politiikkaa, arvioi professori Veli-Pekka Tynkkynen. Mårten Lampén / Yle
 Timtšenkon salainen miljardisopimus
 Jokereiden entisenä omistajana Suomessa tunnettu Gennadi Timtšenko on kerännyt ystävänsä Vladimir Putinin valtakauden aikana yli 20 miljardin euron omaisuuden.
 Timtšenko on ollut Suomen kansalainen vuodesta 1999 lähtien.
 – Timtšenko on Putinin parhaita ystäviä ja presidentille läheisin liikemies. Hän on esimerkki ”koskemattomasta” liikemiehestä. Poliisi, Venäjän turvallisuuspalvelu FSB tai muut viranomaiset eivät puutu hänen toimintaansa, sanoo venäläinen tutkiva toimittaja Roman Anin.
 Timtšenko on ollut yli vuosikymmenen ajan iso omistaja Venäjän toiseksi suurimmassa kaasuyhtiössä Novatekissa. Yhtiö on merkittävä toimija Euroopan kaasumarkkinoilla.
 Timtšenkosta tuli Novatekin suuromistaja salaisessa operaatiossa hieman yli vuosikymmen sitten. Timtšenkolle järjesteltiin ensi vaiheessa noin miljardin euron lainat anonyymeistä veroparatiisiyhtiöistä. Ylen MOT-toimitus ei löytänyt todisteita siitä, että lainaa olisi maksettu takaisin.
 Operaatioon osallistui toistakymmentä veroparatiisiyhtiötä, joiden omistajat ja rahojen lähde on peitetty huolellisesti.
 Rahoilla Timtšenko hankki omistukseensa merkittävän osan Novatekista.
 Vuotoasiakirjoista ilmenee, että kaupoille saatiin myös siunaus Venäjän valtion omistamalta kaasujätti Gazpromilta.
 Veli-Pekka Tynkkynen pitää todennäköisenä, että kaupoille saatiin myös Vladimir Putinin hyväksyntä.
 – Ilman muuta. Mitään suuria strategisia muutoksia Novatekissa ei tehdä ilman Putinin lähipiirin suostumusta, Tynkkynen sanoo.
 Vuodosta löytyy asiakirjoja, jotka todistavat kuinka Gennadi Timtšenkolle järjestettiin noin miljardin euron rahoitusta anonyymien veroparatiisiyhtiöiden avulla.  Yle MOT
 Rahanpesu- ja korruptioriskejä
 Ylen MOT-toimitus arvioi Timtšenkon miljardikauppoja rahanpesun ja korruption tutkinnassa käytettyjen kriteerien avulla.
 Hälytysmerkkien tunnistamisessa toimitusta auttoi kokenut talousrikostutkija, joka ei halunnut asian arkaluontoisuuden takia nimeään julkisuuteen. Hänellä on kokemusta monimutkaisista rahanpesututkinnoista.
 Oheisessa faktalaatikossa kerrotaan rahanpesun tunnusmerkit.
 Mitkä ovat rahanpesun tunnusmerkkejä? Ketjutettujen omistusten, bulvaanien sekä veroparatiisiyhtiöiden käyttäminen. Suuret ja epätyypilliset rahansiirrot. Maksujen perusteet ovat epäselviä. Suuret lainat, joiden takaisinmaksusta ei ole tietoa. Rahan saajaan tai lähettäjään liittyy rikosepäilyjä tai muuta negatiivista tietoa. Rahanpesun torjuntaa tekevät tahot kuten pankit selvittävät myös sitä, ovatko henkilöt  poliittisesti vaikutusvaltaisia  eli poliitikkoja tai heidän lähipiiriään.
 Lisäksi järjestelyitä arvioitiin samanlaisilla mittareilla, joita  pankit käyttävät arvioidessaan asiakkaittensa  toimintaan liittyviä rahanpesuriskejä. Pankeilla on velvollisuus torjua rahanpesua ja ne tekevät epäilyttävistä rahansiirroista ilmoituksia poliisille.
 Timtšenkon miljardikauppojen järjestelyt näyttävät täyttävän useita rahanpesun ja korruption hälytysmerkkejä.
 – Veroparatiisiyhtiöiden logiikkaan kuuluu pestä rahaa ja vältellä veroja. Nämä kaksi tarvetta eivät varmasti ole kaukana myöskään tässä Novatekin järjestelyssä, sanoo professori Veli-Pekka Tynkkynen.
 Novatek on nykyisin virallisesti pörssiyhtiö, jonka osake noteerataan Lontoon pörssissä. Yhtiön suurimmat omistajat ovat liikemies  Leonid Mikhelsson  ja Gennadi Timtšenko.
 Ylen MOT-toimitus pyysi Novatekilta kommentteja, mutta yhtiön edustajat eivät vastanneet esitettyihin kysymyksiin.
 Novatek on Veli-Pekka Tynkkysen mukaan Venäjälle strategisesti tärkeä yhtiö. Se on erikoistunut nestemäisen eli niin sanotun LNG-kaasun myyntiin, jonka kysynnän uskotaan kasvavan.
 – Euroopan unioni haluaa vähentää putkikaasun eli käytännössä Gazpromin kaasun käyttöä. Putin hallinnon strategiaan sopii, että tilalla on muita venäläisiä toimittajia, kun Gazprom on jonkinlaisessa vastatuulessa, Tynkkynen sanoo.
 Gennadi Timtšenkon omaisuuden arvo on talouslehti Forbesin arvion mukaaan yli 20 miljardia euroa. EPA-EFE/YURI KOCHETKOV
 Energiamiljoonilla isketään länttä vastaan
 Presidentti Vladimir Putinin lähipiiri on kerännyt itselleen valtavan omaisuuden pääosin Venäjän valtion avustuksella. Venäläisen toimittajan Roman Aninin mukaan näiden varojen käytöstä päättää todellisuudessa Putin.
 Hänen mukaansa lännessä ei ymmärretä syvällisesti venäläisen korruption luonnetta.
 – Käytämme tässä yhteydessä Venäjällä sellaista käsitettä kuin “uima-allas”. Kaikki rahat ja omistukset ovat tässä altaassa, jota hallinnoi Putin. Altaassa olevia rahoja käytetään sitten eri tarkoituksiin.
 – Se voi tarkoittaa kiinteistöjen ostamista presidentin hallinnon työntekijöille, mutta yhtä hyvin myös salaisten ulkomaan operaatioiden rahoittamista, kuten Kremlin vastustajien myrkyttämisiä, Anin jatkaa.
 Suomen kansalainen 1990-luvulta lähtien Gennadi Timtšenko, 68, on tehnyt itselleen miljardiomaisuuden öljybisneksessä. Hän on tuntenut Vladimir Putinin 1980-luvulta lähtien. Timtšenko asui useita vuosia Suomessa. Hän sai Suomen kansalaisuuden vuonna 1999. Timtšenko on Jokereiden entinen rahoittaja. Hän omistaa edelleen osuuden Hartwall Areenasta. Talouslehti Forbesin arvion mukaan Timtšenkon omaisuuden arvo on yli 20 miljardia euroa. Yhdysvallat asetti Timtšenkon ja hänen yhtiöitään pakotelistalle vuonna 2014.
 Varoja voidaan käyttää myös poliittisten liikkeiden tai puolueiden tukemiseen ulkomailla.
 – Erilaisia pimeitä rahavirtoja voidaan suunnata toimijoille, jotka edistävät Putinin hallinnon tarpeita. Viime vuosikymmeninä Venäjä on tukenut esimerkiksi oikeistopopulistisia puolueita, sanoo Veli-Pekka Tynkkynen.
 – Raha, joka saadaan korruptoituneen öljyvaltion kassasta, pystytään suuntaamaan tällaisiin kohteisiin.
 Pimeällä rahalla on vaikutuksia jopa ilmastonmuutoksen vastaisiin toimiin, Tynkkynen sanoo. Kremliltä rahaa ottaneet populistipuolueet vastustavat ilmastotoimia. Tämä ei ole Tynkkysen mukaan Putinin hallinnon ensisijainen tavoite, vaan epävakauden lietsominen Euroopassa.
 – Mutta tämä käy Putinin hallinnolle, koska se on niin riippuvainen öljystä ja kaasusta saaduista tuloista. Sille siirtymä pois öljystä ja kaasusta on merkittävä uhka.
 – Jos me haluamme edistää Euroopassa ilmastonmuutoksen vastaista taistelua, niin venäläisestä korruptiosta eroon pyrkiminen on äärimmäisen tärkeää, Tynkkynen sanoo.
 Monacossa sijaitsevan veroparatiisipalveluita myyvän Moores Rowland -yhtiön asiakkaana on ollut useita Venäjän presidentin Vladimir Putinin lähipiiriin kuuluneita henkilöitä. Janne Järvinen / Yle
 Putinin lähipiiri ja italialainen mafioso luottivat samaan palvelun tarjoajaan
 Ylen MOT-toimitus pääsi Vladimir Putinin lähipiirin jäljille tutkimalla Monacossa toimivaa veroparatiisipalveluita myyvää yhtiötä nimeltä Moores Rowland.
 Sen asiakkaaksi tulivat 2000-luvun alussa Gennadi Timtšenko, Putinin lapsuudenystävä  Petr Kolbin  ja entisiä Neuvostoliiton turvallisuuspalvelu KGB:n upseereita.
 Moores Rowland perusti useita veroparatiiisiyhtiöitä Putinin lähipiirille. Gennadi Timtšenko hankki esimerkiksi itselleen ja tyttärelleen huvijahdit yhtiöille, jotka Moores Rowland perusti.
 Moores Rowland hallinnoi asiakkaittensa omistuksia tekemällä monimutkaisia trustisopimuksia. Näiden avulla yhtiöiden todelliset omistajat salattiin.
 Vuodossa on tietoja sadoista Moores Rowlandin asiakkailleen perustamista yhtiöistä. Osa asiakkaista on arvostettuja talouselämän vaikuttajia, jotka ovat veroparatiisiyhtiön avulla ostaneet esimerkiksi kiinteistöjä tai huvijahteja.
 Moores Rowlandin asiakkaana on kuitenkin ollut esimerkiksi italialainen mafiapomo  Raffaele Amato . Tietovuoto osoittaa Amaton ostaneen pöytälaatikkoyhtiön avulla maata Espanjassa. Amato oli yksi inspiraation kohde Italian mafiasta kertovassa  elokuvassa Gomorrah , joka perustuu samannimiseen tietokirjaan.  Kansainvälinen toimittajajärjestö ICIJ ei tavoittanut vankilassa istuvaa Amatoa kommenttia varten. Amato on kärsimässä vuonna 2010 saamansa  kahdenkymmenen vuoden vankeustuomiota .
 Moores Rowland ei antanut Ylen MOT-toimitukselle haastattelua. Puhelimessa yhtiön edustaja kiisti Gennadi Timtšenkon olleen heidän asiakkaansa.
 Siivoojasta ”Putinin pankin” osakkaaksi
 Tietovuoto paljastaa myös venäläisen  Svetlana Krivonogikhin  kiinteistökaupan.
 Venäjän  median mukaan  hän on Vladimir Putinin entinen rakastajatar ja presidentin tyttären äiti. Kremlin edustaja on kiistänyt tiedon.
 Tietovuodon mukaan Krivonogikhille perustettiin veroparatiisiyhtiö vuonna 2003 vain pari kuukautta sen jälkeen, kun hän oli tullut äidiksi. Yhtiön perusti sama monacolainen palveluntarjoaja eli Moores Rowland, jonka asiakas myös Timtšenko oli.
 Krivonogikhin veroparatiisiyhtiö osti Monacosta asunnon 3,6 miljoonalla eurolla, selviää Monacon kiinteistörekisterin tiedoista. Svetlana Krivonogikh ei kommentoinut jutussa olevia tietoja Ylen MOT-toimitukselle tai ICIJ:lle.
 Venäjän median mukaan entinen siivooja Krivonogikh tutustui Putiniin 2000-luvun alussa. Hänellä on nykyisin satojen miljoonien eurojen omaisuus. Krivonogikh on esimerkiksi suuren venäläisen Rossija-pankin osakas.
 Sitä kutsutaan usein ”Putinin pankiksi”.
 – Kuka tahansa ei voi tulla Rossija-pankin osakkaaksi vaan henkilön täytyy kuulua aivan Putinin sisäpiirin ytimeen. Tämä osoittaa, kuinka lähellä hän [Krivonogikh] on Putinia, sanoo toimittaja Roman Anin.
 Keskustelu on avoinna 4.10.2021 asti.

Valtava tietovuoto paljastaa Putinin lähipiirin salaiset omistukset – presidentin suomalaiselle ystävälle järjesteltiin miljardi euroa


Summary: Tšekin pääministeri omistaa veroparatiisien kautta hankitun luksushuvilan Ranskassa, käy ilmi kansainvälisen toimittajajärjestön ICIJ:n saamista tiedoista. Paljastus tulee hankalaan aikaan parlamenttivaaleihin valmistautuvalle pääministerille.

Uusi mittava tietovuoto paljastaa varakkaana tunnetun Tšekin pääministerin salattuja omistusjärjestelyjä.  Kansainvälisen toimittajajärjestön ICIJ:n haltuunsa  saamien asiakirjojen mukaan pääministeri  Andrej Babiš  omistaa arvokkaan huvilan Ranskan Rivieralla.
 Pandora-papereiksi nimetystä tietovuodosta käy ilmi, että Babiš on hankkinut yli 20 miljoonan euron arvoisen huvilan vuonna 2009 monimutkaisin, ainakin osin veroparatiiseissa toteutetuin omistusjärjestelyin.
 Tuolloin Babišin epäiltiin omistaneen salaa Prahan lähistöllä sijaitsevan luksuslomakohteen, jolle epäiltiin päätyneen miljoonien eurojen edestä EU-tukia. ICIJ:n mukaan nyt vuodetuista tiedoista ei käy ilmi, olisiko näitä rahoja käytetty Ranskan-huvilan hankintaan.
 Lue täältä lisää tietovuodosta:   Blair, Shakira ja Putinin sisäpiiri – maailman suurimmasta tietovuodosta löytyy poliitikkojen lisäksi monen alan maailmantähtiä
 Tšekin ministereiltä edellytetään varallisuusilmoitusta
 ICIJ:n tietojen mukaan julkisista rekistereistä käy ilmi, että Rivieran huvilan omistaa yksi Babišin epäsuorasti omistamien yhtiöiden tytäryhtiöistä. Tšekkiläisen tutkivan journalismin Investigace.cz -sivuston mukaan Babiš ei ole ilmoittanut kyseisistä omistuksista maan lain edellyttämällä tavalla politiikkaan lähdettyään.
 Paljastus tulee pääministeri Babišille erityisen hankalaan aikaan, sillä Tšekissä äänestetään ensi viikonloppuna parlamenttivaaleissa. Babišin ANO-puolue on kyselyissä edelleen suosituin, mutta sen kannatus on laskenut koronapandemian aikana.
 Babiš esiintyy kansanomaisena miljardöörinä
 Babiš on kampanjoinut kansanomaisena populistipoliitikkona ja luvannut parantaa julkishallinnon läpinäkyvyyttä ja lisätä valtion verotuloja. Hän toimi myös aiemmin Tšekin valtiovarainministerinä. Babiš ei ole vastannut tietovuotoa tutkineiden toimittajien kysymyksiin huvilaomistuksesta.
 Sunnuntaina julkistetut tiedot perustuvat tietovuotoon, joka koostuu veroparatiisijärjestelyjä hoitavien yhtiöiden asiakirjoista. Vuotoa on tutkinut yli sata tiedotusvälinettä ympäri maailmaa. Suomesta ainoana mukana ollut Ylen MOT-toimitus.
 Lue myös:   Valtava tietovuoto paljastaa Putinin lähipiirin salaiset omistukset – presidentin suomalaiselle ystävälle järjesteltiin miljardi euroa
 Mistä Pandoran papereissa on kyse? Uusi tietovuoto Pandoran paperit sisältää lähes 12 miljoonaa salaista asiakirjaa veroparatiisiyhtiöistä pääosin vuosilta 1996-2020. Tiedot ovat peräisin 14:stä veroparatiisipalveluita myyvästä yhtiöstä. Tiedot on luovutettu kansainväliselle toimittajajärjestölle ICIJ:lle. Ylen MOT-toimitus on Suomessa ainoa media, joka on tutkinut tietovuotoa. Yhteensä vuotoa on tutkinut noin 600 toimittajaa 117 eri maasta. He edustavat noin 150 mediaa.

Tietovuoto paljastaa vaalien alla: Tšekin pääministerillä veroparatiisijärjestelyin hankittu luksushuvila Ranskassa


Summary: Ylen MOT-toimitus on ollut ainoana suomalaismediana mukana tutkimassa tietovuotoa, joka paljastaa uutta tietoa siitä, miten vaikutusvaltaiset tahot hyödyntävät salaisia veroparatiisijärjestelyjä.

1. Mitä vuoto sisältää?
 Aineisto on vuodettu neljästätoista veroparatiisipalveluita myyvästä yhtiöstä. Asiakirjoja ja sähköposteja on yhteensä lähes 12 miljoonaa kappaletta. Ne ajoittuvat pääosin vuosille 1996–2020. Laajuudeltaan vuoto on tiettävästi maailman suurin. Vuoto paljastaa kymmenien tuhansien veroparatiisiyhtiöiden omistajat.
 2. Miten Yle sai aineiston haltuunsa?
 Tiedostot luovutettiin  kansainväliselle toimittajajärjestö ICIJ:lle , jonka kanssa Yle tekee yhteistyötä. Vuotoa on ollut tutkimassa yli 600 toimittajaa 117:sta maasta. He edustavat noin 150 eri mediaa. Yle on ainoa mukana oleva suomalainen media.
 3. Kuinka paljon suomalaisia on vuodossa?
 Yli kaksisataa. Suomalaisia poliitikkoja vuodossa ei ole. Valtaosa vuodosta löytyvistä suomalaisista on keski-ikäisiä miehiä. Useilla on myös rikostaustaa tai merkittäviä ulosottovelkoja.
 4. Julkaiseeko Yleisradio kaikkien vuodossa olevien suomalaisten nimet?
 Ei. Veroparatiisiyhtiön omistaminen on laillista ja Yle kertoo vuodossa olevien nimiä vain, mikäli se on journalistisesti perusteltua. Näitä syitä ovat esimerkiksi henkilön yhteiskunnallisesti merkittävä asema tai rikostausta.
 5. Mitkä ovat vuodon tärkeimpiä kansainvälisiä löydöksiä?
 Vuoto paljastaa yli kolmensadan poliitikon ja virkamiehen salaiset veroparatiisiomistukset. Näiden joukossa on 35 entistä tai nykyistä valtionpäämiestä. Aineistossa on tietoja kymmenien rikkaiden venäläisten liikemiesten eli oligarkkien, eri maista kotoisin olevien talousvaikuttajien, viihde- ja urheilutähtien ja monien muiden vaikutusvaltaisten henkilöiden toiminnasta veroparatiiseissa.
 6. Millä tavalla vuodosta saatavat tiedot ovat merkityksellisiä?
 Vuoto paljastaa poliittista korruptiota, rikollisten tahojen toimintaa, laitonta veronkiertoa ja laillista verosuunnittelua sekä salassa pidettyjä taloudellisia kytköksiä.
 7. Eroaako Pandoran paperit jollain tavalla aikaisemmista veroparatiiseista tulleista vuodoista?
 Pandoran paperit on laajempi kuin Panaman paperit, ja siinä on valtava määrä ihmisiä, joita aikaisemmissa vuodoissa ei ole ollut. Vuodettu aineisto sisältää yhtiöiden perustamisasiakirjoja, tilitietoja, erilaisia sopimuksia ja muita dokumentteja.
 8. Mitä vuoto kertoo veroparatiisien toiminnasta?
 Rahanpesu- ja muun lainsäädännön kiristäminen ei ole lopettanut veroparatiisien kyseenalaista toimintaa. Yhtiöitä perustetaan ja pankkitilejä avataan edelleen esimerkiksi rikollisille. Veroparatiisipalveluita myyvät yhtiöt näyttävät siis laiminlyövän asiakkaittensa taustojen tarkistamisen. Myös yhtiöiden todellisten omistajien piilottelu jatkuu.

Kahdeksan kysymystä ja vastausta Pandoran papereista eli uudesta jättimäisestä tietovuodosta


Summary: Moni on ihmetellyt, mihin pääministeri ja SDP:n puheenjohtaja Sanna Marin pyrkii viesteillä vapaa-ajastaan ja yksityiselämästään. Marinin mukaan hän ei pyri mihinkään. Hän sanoo kertovansa vapaa-ajastaan, koska nyt sitä hänellä on, toisin kuin kiivaimpina koronakuukausina.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Viime kuukausina olemme voineet lukea Instagramista ja Facebookista pääministerin uudesta repusta, juoksuharrastuksesta ja baari-illasta. Puoliso on myös puhunut  aikakauslehdessä . Tyttäreen on vain viitattu, samoin lapsenhoidossa usein auttavaan Marinin äitiin.
 Näihin entistä enemmän itsestään ja yksityisestä elämästään kertoviin viesteihin kiinnitti huomiota myös Helsingin Sanomien  Marko Junkkari  laajassa  sunnuntai-sivujen jutussaan .
 Some-elämää sivuttiin myös pääministerin lauantaisessa pitkässä Yle Uutisten haastattelussa. Se tehtiin Marinin toiveesta töölöläisessä kahvilassa, koska "Suomi taas avautuu".
 – On ollut ihanaa päästä taas kahviloihin ja ravintoloihin ja tavata ystäviä ja läheisiä. Tämä on paikka, jossa olemme käyneet muutaman kerran brunssilla ja tämä on tosi kiva kahvila.
 Kahvilan ainoa erikoisjärjestely oli se, että paikan pisin pöytä oli varattu pääministerille. Muissa pöydissä kahvittelu ja ruokailu jatkui tavalliseen tapaan koko puoli tuntia kestäneen haastattelun ajan.
 Marin: En pyri viesteillä mihinkään
 Marin oli tulossa Tampereelta, missä oli perjantaina osallistunut Tampere-päivän vastaanotolle. Marinin mukaan oli ollut mukavaa olla vieraana, kun on niin monta kertaa ollut itse emännöimässä tilaisuutta. Marin johti Tampereen kaupunginvaltuustoa vuosina 2013–2017.
 Pääministeri oli matkan jäljiltä vilkas ja energinen. Reissua oli vastaanoton lisäksi ilahduttanut se, että Marin oli ehtinyt siivota Tampereen kodin. Siivousinnostaan Marin on kertonut myös lehtijutuissa.
 Marin itse arvioi, että valtaosa sosiaalisen median postauksista liittyy yhä työhön. Selitys vapaa-ajasta kertoviin kuviin ja teksteihin on hänestä yksikertainen: nyt hänellä on vapaa-aikaa toisin kuin kiivaimpina koronakuukausina.
 – Aika ajoin siellä on myös vapaa-ajan päivityksiä sen takia, että minullakin on nykyään jonkin verran vapaa-aikaa. Koronakriisin keskellä vapaa-aikaa oli huomattavan vähän. Nyt kun yhteiskunta on avautunut ja tämä akuutti kriisi on pikkuhiljaa väistymässä, niin onneksi niitä vapaa-ajan hetkiäkin on.
 – Minäkin olen tavallinen ihminen, perheenäiti ja olen myös 35-vuotias nuori ihminen. Tykkään käydä esimerkiksi tällaisissa kahviloissa kahvilla ja nähdä ystäviä.
 – Mihin pyritte näillä päivityksillä?
 – En minä sinänsä niillä mihinkään pyri. Ne kuvaavat tavallista elämää, jota elän.
 Marinin Instagram-tilillä  on 486 000 seuraajaa,  Twitterissä  seuraajia on 243 000 ja  Facebookissa  130 055.
 Lue lisää:
 Somevaikuttaminen ui myös poliitikkojen arkeen, mutta pääministeri Marinin reppusuosittelu hämmentää: ”Nykyaikaa ja ihan fine”, sanoo someasiantuntija
 Moni hieraisi silmiään, kun Sanna Marin kehui suomalaisyrityksen laukkua Instagramissa – kysyimme pääministerin avustajalta, onko tällainen ok

Pääministeri Marin: Kerron vapaa-ajastani, koska nyt sellaista on


Summary: Asiantuntijan mukaan työelämän murros näkyy väistämättä pankkien luottopäätöksissä. Epävarmassa asemassa olevien mahdollisuus saada luottoa heikkenee tai hinta nousee. Erityisesti tämä koskee yrittäjiä.

Yrittäjän asuntohaaveen toteutuminen voi olla hankalaa - tai kotiunelma lipuu kokonaan tavoittamattomiin.
 Tämän sai kokea helsinkiläinen yrittäjä  Hanna Gullichsen , joka jakoi piinallisen lainanhakuprosessinsa päätteeksi kokemuksensa Instagramiin. Pankkien suhtautumisesta asuntolainahakemuksiin seurasi värikäs keskustelu.
 Työelämän pirstaloituessa lainatiskillä törmätään useammin tilanteeseen, jossa asiakkaan tulojen säännöllisyys on hankalasti arvioitavissa. Silloin pankki voi joutua näyttämään hakemukselle punaista valoa.
 Yle perehtyi yrittäjän asuntolainaprosessin kipukohtiin haastattelemalla useita yritys- ja pankkimaailman asiantuntijoita. Joidenkin näkemysten mukaan pankkitoimintaa ohjaava sääntely muuttuu hitaammin kuin pankkien toimintaympäristö. Tätä mieltä on muun muassa OP-ryhmän pk-yritysasiakkaista vastaava johtaja  Heikki Peltola .
 Myös Säästöpankin liiketoimintajohtaja  Kari Suutari  toteaa, että sääntely on rakennettu palkansaajakotitalouksien näkökulmasta makrotalouden ohjaamiseksi, eikä raivaajana ole ollut pienyrittäjä asuntoluototuksineen.
 – Sääntelyssä voisi olla viisasta katsoa vahvemmin pienyrittäjänkin näkökulmaa, hän toteaa.
 Pellervon taloustutkimuksen (PTT) tutkimusjohtaja sekä vakuutus- ja pankkitoiminnan dosentti  Olli-Pekka Ruuskanen  muotoilee asian niin, että työelämän murros ja työmarkkinoihin liittyvät riskit näkyvät väistämättä myös luottopäätöksissä. Epävarmassa asemassa olevien mahdollisuus saada luottoa heikkenee tai luoton hinta nousee.
 – Yrittäjän gloria voi olla kaukana, kun pankki tekee lainapäätöksiä, Ruuskanen sanoo.
 Huono kohtelu sai luopumaan toivosta
 Ruuskasen mukaan myös pankkien lainahakemukset on laadittu säännöllisiä tuloja saavalle unelma-asiakkaille - eikä yrittäjä epävarmuustekijöineen sovi muottiin.
 Hän ei ole mielipiteineen yksin.
 Suomen Yrittäjien ekonomisti  Petri Malinen  sanoo, että lainaneuvottelujen kipukohdat havaittiin jo vuoden 2008 finanssikriisin jälkeen. Pandemian myötä yrittäjät eivät ole myöskään nostaneet yrityksestään itselleen palkkaa aiempaan tahtiin, vaikka liiketoiminta olisi sujunut hyvin. Syynä on varautuminen.
 Asuntolainaan liittyy enemmän tunteita ja unelmia kuin muihin lainoihin. Siksi myös kielteinen lainapäätös kirpaisee. Nella Nuora / Yle
 Yrittäjän asuntolainan hakemisen ongelmat nousivat esille sosiaalisessa mediassa, kun somevaikuttaja ja yrittäjä Hanna Gullichsen kertoi oman kokemuksensa. Lainaprosessi sai hänet tuntemaan olevansa pankille ylitsepääsemätön riski ja huono asiakas. Hän kertoo lähettäneensä seitsemän sähköistä lainahakemusta. Yhteenkään ei vastattu.
 – Kerran jo luovutimme.
 Kokemuksen jakamisesta tuli keskustelunavaus. Lukuisat yrittäjät ja muut pankin kohteluun pettyneet kertoivat tarinansa.
 Pankit kiistävät epätasa-arvon
 Pankit eivät katso, että yrittäjä olisi lainaneuvotteluissa huonommassa asemassa kuin säännöllistä palkkaa nauttiva lainanhakija.
 Yle haastatteli tätä juttua varten yritysasiakkaisiin perehtyneitä asiantuntijoita OP-Ryhmästä, Säästöpankista, Nordeasta, POP Pankista ja S-Pankista.
 Jokainen Ylen haastattelemista pankkien edustajista toteaa, että pankeilla on aito halu ymmärtää yrittäjän kokonaistilanne. Laina myönnetään aina, kun sille on edellytykset.
 OP-Ryhmästä perustellaan, ettei epätasa-arvo näy lukujenkaan valossa. Viime vuosina yrittäjäasiakkaiden asuntoluottohakemuksia on hylätty saman verran kuin muiden kotitalouksien.
 Suomalainen yrittäjä on pienituloinen
 Yhteiskunta kannustaa vahvasti alkamaan yrittäjäksi. Ruuskasen mukaan se on hyvä, mutta mielikuvaan yrittäjistä liittyy myös harhakuvia.
 Kerrataan.  Suomessa on noin 300 000 yritystä  (Suomen Yrittäjät). Lukuun eivät sisälly maa-, metsä- ja kalatalouden yritykset, kuten maitotilalliset. Kaksi kolmasosaa yrittäjistä työskentelee yksin.
 93 prosentissa yrityksistä on alle kymmenen työntekijää. Ruuskasen mukaan yrittäjien sijoittumisessa tuloluokkiin on voimakas kahtiajako. 18 prosenttia yrittäjistä sijoittuu parhaiten ansaitsevaan kymmenykseen ja 20 prosenttia on alimmassa tuloluokassa.
 Yksi asia on selvä: Yrittäjällä on yrittäjän riski, kuuluipa hän mihin näistä tahansa.
 Tuloluokkien lisäksi yrittäjyyden lähtökohdille voi myös kaksi kategoriaa: Mahdollisuusyrittäjyyttä ja olosuhteiden sanelemaa yrittäjyyttä. Palkkatyömarkkinoilla ei ole aina oman alan tarjontaa.
 Olli-Pekka Ruuskasen mukaan asuntolainaan liittyviä haasteita ei tule välttämättä ajatelleeksi yrittäjäksi ryhtyessään. Sääntelyyn kuuluva säännöllisen lainanmaksukyvyn painottaminen saattaa yllättää sievoisen käsirahan säästäneenkin.
 Palkansaajan kotitalouden menojen, tulojen, omaisuuden ja velkakuorman suhteuttaminen asunnon arvoon on helpompaa kuin yrittäjän. Pienyrittäjän kohdalla arvioitavana ovat lisäksi yrityksen tulot, menot, varallisuusasema ja suunnitelmat. Muuttujat siis tuplaantuvat.
 “Kaltoinkohtelu voi tulla shokkina”
 Muihin lainoihin verrattuna asuntolainaan kiteytyy erityinen merkitys ja voimakkaita tunteita. Omistusasunto nähdään avaimena vaurastumiseen ja säästämiseen.
 – Mahdollisesti vastaan tuleva kaltoinkohtelu voi tulla aikamoisena shokkina, Ruuskanen sanoo.
 Gullichsenilla on ollut yhteinen firma puolisonsa kanssa kuusi vuotta.
 Aluksi yritys kustansi kirjoja, nyt suuri osa tuloista tulee sosiaalisen median vaikuttajamarkkinoinnista ja yritysten konsultoinnista.  Somevaikuttajalla tarkoitetaan  sosiaalisessa mediassa tiliä ylläpitävää henkilöä, joka tuottaa vakiintuneesti sisältöä seuraajilleen.
 Siinä ongelman alkulähde onkin: yritys ei ole pudotettavissa minkään perinteisen toimialan lohkoon.
 – Yritys kehittyy koko ajan sen mukaan, mitä haluamme tehdä – mielekästä duunia, johon meillä on iso palo.
  Gullichsen sanoo, että rahasta puhumisen tabu tulisi rikkoa. Lainaprosessin aikana hän tunsi olevansa tilanteensa kanssa yksin ja ajatteli, että kaikkien muiden lainaneuvottelut sujuvat jouhevammin. Kun hän kertoi kokemuksestaan sosiaalisessa mediassa, moni muu avautui vastaavista kokemuksista. Yrittäjä toivoo myös, että pankit perustelisivat päätöksensä selkeästi siinäkin tapauksessa, ettei lainaa myönnetä. Nella Nuora / Yle
 Gullichsen kokee, etteivät pankit halunneet käyttää aikaansa ymmärtääkseen hänen toimialaansa ja sen potentiaalia.
 – Tiesimme olevamme todella pedantteja raha-asioissa. Katsomme kauas ja varaudumme.
 PTT:n Ruuskanen muistuttaa, ettei pankki ei myönnä lainoja yhteisen hyvän vuoksi, vaan liiketoimintanaan. Yrittäjä näyttäytyy riskipitoisempana asiakkaana kuin vakituisessa työsuhteessa oleva.
 – Järjestelmä voi tuntua epäoikeudenmukaiselta, jos käsitys omasta taloudellisesta asemasta eroaa pankin arviosta, Ruuskanen toteaa.
 Pankit ovat myöntäneet, että asuntokaupan vilkastuessa käsittelyajatkin ovat pidentyneet. Kesällä pankkien hitaus  jarrutti asuntokauppoja . Osa pankkien asiakkaista  ajoi satoja kilometrejä  ympäri Suomea vapaiden aikojen perässä.
 Yllättävä vinkki johti lainalupaukseen
 Aina mielipiteet yritystoiminnan tulevaisuudennäkymistä eivät kohtaa. Vaikka pankki ymmärtäisi yrittäjän hyvät aikeet, stopin voivat tehdä myös pankkitoiminnalle asetetut ehdot.
 Palataan peruskriteeriin: luottoa voidaan myöntää vain juoksevaa hoitokykyä vastaan, ei omaisuutta. Pankkisääntelyn tehtävänä on pankkien ja koko rahoitusjärjestelmän vakauden turvaaminen.
 – Sen tehtävänä ei ole arvioida luotonmyönnön oikeudenmukaisuutta. Paitsi siltä osin, että riskit hinnoitellaan oikein, PTT:n Ruuskanen sanoo.
 Vastuulliseen pankkitoimintaan kuuluu pistää rahahanat kiinni riskitasojen noustessa liian suuriksi. Taas törmätään sanaan  riski .
 Yrittäjä, jonka toinen pankki näkee negatiivisena riskinä, voi olla toisen mielestä myöskin riski, mutta positiivinen sellainen.
 Koronan ja etätyön myötä ihmiset ovat kaivanneet lisää tilaa ympärilleen. Kiihtynyt asuntokauppa on näkynyt lainahakemusten käsittelyajan venymisenä. Jorge Gonzalez / Yle
 Lopulta kollega vinkkasi, että Hanna Gullichsenin kannattaisi ottaa yhteyttä kotiseutunsa pankkiin. Se muutti kaiken.
 Gullichsen koki, että pankki halusi ymmärtää, miten yritys toimii, ja millaisia asiakkaita sillä on. Myös yrityksen koronan aikana aikaansaama kasvu otettiin huomioon. Pankki ei nähnyt estettä lainalupauksen antamiselle.
 – Toki pankit valitsevat asiakkaansa. Pienemmissä konttoreissa ei voida kilpailla marginaaleilla, mutta minulle asiakaspalvelu on ykkösjuttu, yrittäjä pohtii.
 Osa Ylen haastattelemista pankkiryhmistä toimii valtakunnallisesti, eli vaikkapa Somerolla jätetty lainahakemus voidaan käsitellä Vihdissä. Osa pankeista taas toimii alueellisesti.
 OP:n Peltolan mukaan kaikilla pankeilla on yhteiset riskienhallinnalliset periaatteet ja kriteerit.
 Erot näkyvät liiketoiminnan painopisteissä. Esimerkiksi jokainen osuuspankki on itsenäinen toimija, jolla voi olla erilaisia tavoitteita kasvun suhteen.
 Päätöksentekoa ohjaavat myös maakuntien elinkeinoelämän erityispiirteet: Esimerkiksi osa maakunnista on riippuvainen yksittäisistä työllistäjistä.
 Säästöpankin Kari Suutari on tehnyt suurimman osan urastaan asiakastyötä ja aloittanut pienestä maaseutupankista. Perinteisesti asiakastuntemus on perustunut siihen, että pankit ovat tunteneet paikalliset lainanhakijat. Nyt luottopäätöksissä korostuvat sääntelyn edellyttämä asiakkaaseen liittyvän datan käsittely ja luottosääntelyn mukaisten ehtojen tekninen täyttyminen.
 – Yritystoiminnan erityispiirteitä ei voida huomioida samaan tapaan kuin silloin, kun sääntely mahdollisti kaikkien luottopäätökseen vaikuttavien seikkojen huomioinnin vapaammin, ja asiakas tunnettiin henkilökohtaisesti, Suutari sanoo.
 Lue lisää aiheesta:
 Lainaruuhkat koettelevat asunnonvaihtajien hermoja – pankki ajattaa Minna Maneliusta 500 kilometriä ympäri Suomen: "Missä työssä tällainen palvelu on mahdollista?"

Yrittäjä Hanna Gullichsen pettyi asuntolainaa hakiessaan, eikä hän ole ainoa – sääntely saa pankit painamaan paniikkinappulaa, kun tuloja ei voi ennustaa


Summary: Öljyvuodon kerrotaan olevan peräisin öljynporauslautalla rikkoutuneesta putkesta.

Yhdysvalloissa Kalifornian rannikolle Huntington Beachin edustalle huuhtoutui viikonlopun mittaan suuri määrä öljynporauslautan rikkoutuneesta putkesta peräisin olevaa öljyä sekä kuolleita kaloja ja eläimiä.
 Vuoto ulottuu noin 10–20 neliökilometrin alueelle. Putkesta on vuotanut mereen arviolta lähes 480 000 litraa öljyä sen jälkeen, kun vuoto havaittiin lauantaiaamuna paikallista aikaa, Orangen piirikunnan valvoja  Katrina Foley  kertoo. Hänen mukaansa vuoto ulottuu Huntington Beachilta Newport Beachiin.
 – Ympäristövaikutukset ovat peruuttamattomia, Foley sanoo tiedotteessa.
 – Olemme hyvin huolissamme tämänpäiväisistä tapahtumista.
 Rannat on suljettu uimareilta ja alueen asukkaita on kehotettu pysymään poissa rannoilta "mahdollisen saastumisen" vuoksi.
 Paikallisten ja liittovaltion viranomaisten kanssa yhteistyötä tekevä Yhdysvaltojen rannikkovartiosto on tehnyt tilannearviota ilmasta käsin ja palkannut urakoitsijoita öljyn siivoamiseen.
 Tapauksesta on aloitettu tutkinta, Foley kertoo.
 Noin 200 000 asukkaan Huntington Beach sijaitsee noin 64 kilometrin päässä Los Angelesista.

Kalifornian rannikolle huuhtoutui kuolleita eläimiä suuren öljyvuodon mukana – "Ympäristövaikutukset ovat peruuttamattomia"


Summary: Valtapuolue Georgialainen unelma on saanut 46,7 prosenttia äänistä Georgian kunnallisvaaleissa. Vaalitarkkailijat kertovat mahdollisesta uhkailusta, painostamisesta ja vilpistä vaaleissa.

Georgiassa käytiin lauantaina kunnallisvaalit, joiden on katsottu olevan koetinkivi niin maan valtapuolueelle kuin sen ottamalle demokratian suunnalle. Valtapuolue Georgialainen unelma ylsi johtoon lauantaina järjestetyissä kunnallisvaaleissa 46,7 prosentin ääniosuudellä, kun 99,97 prosenttia äänistä oli laskettu. Entisen presidentin  Miheil Saakashvilin  perustama puolue Yhdistynyt kansallisliike (UNM) sai 30,7 prosenttia äänistä.
 Koska mikään puolue ei saanut yli 50 prosenttia äänistä, järjestetään toinen kierros lokakuun lopussa.
 Noin 3,9 miljoonan asukkaan Georgia on ollut poliittisessa umpisolmussa noin vuosi sitten järjestettyjen parlamenttivaalien jälkeen. Oppositio syytti tuolloin Georgialaista unelmaa vaalivilpistä, eikä suostunut ottamaan vastaan parlamenttipaikkojaan.
 EU:n välittämien neuvottelujen myötä Georgialainen unelma lupasi järjestää uudet parlamenttivaalit, mikäli se saa alle 43 prosenttia äänistä kunnallisvaaleissa. Puolue vetäytyi sopimuksesta yksipuolisesti heinäkuussa.
 Ex-presidentin pidätys pahentaa tilannetta
 Lauantaisten kunnallisvaalien katsotaan syventäneen maan poliittista kriisiä.
 Maanpaossa Ukrainassa ollut 53-vuotias Saakashvili pidätettiin perjantaina tämän palattua Georgiaan tukemaan oppositiota.
 Hänet tuomittiin poissaolevana vuonna 2018 vallan väärinkäytöstä kuuden vuoden vankeuteen. Saakashvili on sanonut syytöksiä poliittisesti motivoituneiksi.
 Entinen presidentti julistautui syömälakkoon pidätyksensä jälkeen.
 Länsimyönteinen Saakashvili toimi presidenttinä vuosien 2004–2013 aikana. Häntä pidetään maanpaosta huolimatta edelleen merkittävänä oppositiohahmona.
 Ukrainan presidentti  Volodymyr Zelenski  sanoi, että hän aikoo yrittää henkilökohtaisesti saada Saakashvilin takaisin Ukrainaan.
 Vaaleja epäillään vilpillisiksi
 UNM:n puheenjohtaja  Giorgi Baramidze  kertoo uutistoimisto AFP:lle, että vaalitulos on väärennetty, ja että puolue aikoo ryhtyä oikeustoimiin.
 Myös Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö Etyj:n kansainväliset vaalitarkkailijat kertovat vaalivilppiepäilyistä, jotka liittyvät "uhkailuun, äänien ostamiseen sekä ehdokkaiden ja äänestäjien painostamiseen".
 Lisäksi järjestö kertoo epätasa-arvoisesta vaaliasetelmasta. Se sanoo Georgialaisen unelman väärinkäyttävän saatavillaan olevia resursseja, mikä antaa puolueelle kohtuuttoman etulyöntiaseman vaaleissa. Järjestö myös nostaa esiin puolueen toimittamiin kohdistamaa uhkailua ja väkivaltaa.
 Lue lisää aiheesta:
 Hallitseva puolue julisti voittaneensa Georgian vaalit – oppositio syyttää vaalivilpistä ja kehottaa kannattajiaan kaduille

Poliittinen umpisolmu tiukentui Georgian kunnallisvaaleissa – ex-presidentti pidätettiin, vaaleja väitetään vilpillisiksi


Summary:
Metsä Group sanoo rakentavansa Raumalle maailman moderneinta sahaa. Työn tekevät robotit, käsin ei puutavaraan kosketa.
Laitos on valmistumassa juuri, kun sahatavaran hintahuippu laantuu, mutta moni uskoo,  että  ilmastonmuutos lisää puurakentamisen suosiota ja sahatavaran kysyntää.

Ari-Pekka Setälä  pujottelee vielä tyhjinä seisovien sahatavaran lajittelulaitteiden välissä. Hän aloittelee töitä Rauman uudella sahalla.
 – Täällä ei tarvitse itse olla linjalla koskemassa käsin kappaleisiin. Koneet hoitavat sen homman, se on ehkä suurin ero vanhaan, Setälä kertoo.
 Sahan seinät ovat pystyssä, mutta ilman sisuskaluja kuten puun kuorimakoneita, sahalinjaa, kuljettimia ja lajittelijoita rakennus on vielä kuin mikä tahansa jättimäinen teollisuushalli. Asennukset ovat vasta käynnissä.
 Ensi syksynä sahan pitäisi pyöriä täysillä.
 Tähän asti Setälä on tehnyt töitä Metsä Fibren muilla sahoilla ja opiskellut tulevaa työtänsä.
 Hän kahlasi uuden sahan toimintoja läpi laitetoimittajien verkkokursseilla. Kohta Raumalla alkaa myös valmistuvan sahan testaaminen.
 Rauman sahalle haettiin työntekijöitä vuosi sitten. Silloin Setäläkin laittoi hakemuksen sisään.
 – Nyt tehdään konenäköä ja teknologiaa hyödyntävä ihan uusi saha. Se on päällimmäinen syy, miksi halusin olla mukana tässä projektissa, Setälä sanoo.
 Saha käsittelee 300 tukkia kymmenessä minuutissa
 “Maailman modernein saha”, Metsä Fibre kertoo suurhankkeesta nettisivuillaan.
 Rauman sahan johtajan  Liisa-Maija Perävainion  mukaan uudella sahalla tehdään suuri edistysloikka teknologiassa ja tehokkuudessa.
 – Se näkyy erityisesti siinä, miten hyödynnetään konenäköä ja automatiikkaa esimerkiksi lajitteluissa, automaattisissa lastauksissa ja siirroissa.
 Perävainion mukaan uusi sahalinja käsittelee rekkakuormallisen eli noin 300 tukkia kymmenessä minuutissa. Nykyisiin sahoihin verrattuna vauhti on kolminkertainen.
 Kun tukki syötetään sahalla sisään, se reissaa automatiikan ohjaamana yli kilometrin.
 Ensin tukki kuoritaan, sitten sahataan ja syntynyt sahatavara lajitellaan. Kuivaamossa puu pysähtyy ja viipyy siellä laadusta riippuen vuorokauden tai useita. Siitä tuotteet siirtyvät laatulajitteun jälkeen rekoilla eteenpäin. Varastoa sahalla ei ole.
 Uusi saha käsittelee pelkästään mäntyä.
 –Jos otettaisiin myös kuusi, tarvittaisiin lisää tilaa tukkikentälle. On tehokkuuskysymys, että sahataan vain yhtä puulajia, sahan johtaja Liisa-Maija Perävainio sanoo.
 Sahan on tarkoitus tuottaa vuosittain 750 000 kuutiometriä mäntysahatavaraa. Suomen sahojen koko tuotanto on nyt 12 miljoonaa kuutiometriä.
 Raumalla haetaan myös synergiaetuja. Sahan rakennustyömaan vieressä tupruttelee höyryä yhtiön sellutehdas. Sinne kulkee jatkossa suoraan putkea pitkin sahalta sivutuotteena syntyvä hake. Paluupostissa sellutehtaassa syntyvää energiaa tuodaan sahalle kuivausprosessin avuksi.
 Sahojen huippuvuoden jälkeen hinnat kääntyvät laskuun
 Sahoilla on ollut erinomainen vuosi. Sitä kukaan ei osannut odottaa. Korona-pandemian alussa myynti putosi roimasti, mutta kääntyikin yhtäkkiä kysyntähuipuksi, kun etätöihin ajetut kansalaiset ryhtyivät rakentamaan ja nikkaroimaan.
 Rautakauppojen varastot tyhjenivät, omakotirakentajien tarvitsema puu kallistui ja terassilaudat loppuivat kaupoista.
 Sahatavaran vientihinnat nousivat vuoden ensimmäisellä vuosipuoliskolla voimalla, jollaista ei ole nähty sitten 1970-luvun öljykriisin, kertoo Pellervon taloustutkimuksen metsäennuste. Tosin vuoden takainen vertailuaika oli erityisen huono.
 Metsäennusteella on silti hyviä uutisia rakentajille: sahatavaran vientihintojen kiivain nousuvaihe on takana ja loppuvuonna hinnat kääntyvät laskuun. Vientihinnat heijastuvat kotimaan hintoihin.
 Syynä hintojen laskuun on sahojen tuotannon lisääntyminen.
 – Kysyntä ja tarjonta alkavat olla paremmin tasapainossa. Hinnat kävivät sen verran korkealla, että sahatavaran jatkojalostajat rupesivat kärsimään siitä ja sitä kautta (kysynnän laskun vuoksi) hinnat kääntyivät laskuun, PTT:n metsäekonomisti  Matti Valonen  kertoo.
 Mitään romahdusta ei hänen mukaansa silti ole näköpiirissä.
 – Kysyntä on sen verran vahva, rakentamisella pyyhkii hyvin.
 Kolmen suuren metsäjätin rinnalla Suomessa toimii kolmisenkymmentä yksityisesti omistettua sahaa. Moni niistäkin on pystynyt nyt investoimaan toimintaansa.
 Suomen sahatavaran tuotannosta kolme neljäsosaa menee vientiin. Sahatavara on Suomen viidenneksi suurin vientituote. Myös Rauman sahalta suurin osa tuotannosta lähtee aikanaan muualle Eurooppaan ja Aasiaan.
 Ilmastovaikutukset voivat nostaa puun kysynnän uudelle tasolle
 Sahabisnes on suhdanteille herkkää ja heittelehtii rakentamisen mukana. Sahatavaran kysynnän odotetaan nyt kuitenkin pitkällä tähtäimellä kasvavan. Suuri syy on ilmastonmuutos, jonka kansalaiset ottavat vakavasti. Puurakennus varastoi hiiltä pitkäksi aikaa ja siksi puu kasvattaa suosiotaan.
 Esimerkiksi Rauman keskustan idyllisissä puutaloissa hiili ollut tallessa satoja vuosia.
 Rauman sahalla puhutaan niin suurista puumääristä, että yhtiön täytyy uskoa tosissaan sahatavaran kysyntään ja puurakentamisen nousuun maailmalla.
 Metsä Groupiin kuuluvan, sahoista ja sellutehtaista vastaavan Metsä Fibren toimitusjohtaja  Ismo Nousiainen  kertoo, että sahatavaran kysyntä kasvaa vuodessa noin kahdeksan miljoonaa kuutiota. Kysyntä kasvaa etenkin Aasiassa, Euroopan maissa ja Pohjois-Amerikassa.
 – Kun katsotaan pitemmän aikavälin trendiä, niin kasvu tulee jatkumaan ja puutuotteiden osuus kasvaa. Ne tulevat korvaamaan fossiilisista raaka-aineista valmistettuja tuotteita.
 Esimerkiksi Tilastokeskuksen rakennuskustanusideksissä puumateriaalin lisääntyminen on selkeä trendi, joskin betoni hallitsee vielä julkista rakentamista. Pientalojen rakentamisessa puu on lisääntynyt entisestään.
 Euroopassa on puurakentamista tukevia ohjelmia. Suomessa tavoitteena on, että puurakentamisen markkinaosuus kaikesta julkisesta uudisrakentamisesta olisi liki kolmannes vuonna 2022 ja liki puolet vuonna 2025.
 Myös PTT:n Valonen arvioi, että puun kysyntä kasvaa pitkällä tähtäimelllä. Ilmastovaikutusten lisäksi puun kysyntää lisäävät maailman väestönkasvu ja kaupungistuminen.
 Yhtiön sata tuhatta omistajaa haluavat sahan kotimaahan
 Metsä Group -konsernin omistajina on Metsäliitto Osuuskunnan kautta 100 000 suomalaista metsänomistajaa. He haluavat puulleen hyviä tuottoja.
 Omistus muokkaa strategiaa. Kun Suomessa muutoin valitellaan investointien puutetta, Metsä Group investoi massiivisesti kotimaahan. Sahan lisäksi Kemiin on tulossa 1,6 miljardia maksava sellutehdas. Äänekoskelle yhtiö suunnittelee kertopuutehdasta.
 Esimerkiksi kilpailija UPM rakentaa suurta sellutehdasta Uruguayhin.
 – Meidän strategisena tavoitteena on nimenomaan suomalaisen metsän arvon kasvattaminen ja kyllä se lähtee omistajapohjasta, Metsä Fibren Nousiainen sanoo.
 Samalla Metsä Group hakee suurtuotannon etuja. Kun tuotantoa syntyy paljon, keskimääräiset kustannukset laskevat.
 Mutta kotimaisilla investoinneilla on kolikon toinenkin puoli. Suurten investointien epäillään lisäävän hakkuumääriä, niin että kestävä kehitys vaarantuu. Hakkuiden lisääminen pienentää hiilinieluja ja vähentää metsien monimuotoisuutta.
 Kilpailijat taas pelkäävät, että jättisahan myötä puun saanti vaikeutuu.
 PTT:ssä lasketaan, että useat saha-alan investoinnit lisäävät tuotantokapasiteettia 1,5 miljoonalla kuutiometrillä seuraavien neljän vuoden aikana. Sahattavaa pitäisi kuitenkin riittää.
 – Metsien suurempi kasvu lisää puuta. Ilmaston lämpeneminen lisää puun kasvua, ja kasvua tuovat myös politiikkatoimet kuten lannoituksen lisääminen. Tukkisaanto metsistä tulee todennäköisesti kasvamaan, PTT:n tutkimusjohtaja  Paula Horne  sanoo.
 Setälä päätyi sahalle sukulaisten mallista
 Setälä kertoo alkujaan päätyneensä sahalle parikymppisenä. Myös isä ja veljet työskentelivät alalla.
 – Se on tullut sukurasitteena. Eka ajauduin sahalle ja sitten huomasin, että ehkä tämä onkin se juttu, jota haluaa tehdä. On päässyt tekemään monenlaista. Uskon, että tässä pääsee myös kehittymään ja näkemään erilaisia työtehtäviä.
 Noin vuoden kuluttua Setälä seuraa valvomossa tuotteiden kuivausta.
 – Automatiikka on varmasti myös meille operaattoreille ja muille mahdollisuus oppia uutta. Uskon, että se on tulevaisuudessa se juttu, joka tulee kehittymään.
 Uusi saha alkaa pyöriä kolmessa vuorossa. Se on saha-alalla uutta. Paperitehtaissa kolmivuorotyö on kyllä ollut tavallista.
 Setälä tulee tekemään kuivausasiantuntijana vain päivävuoroa. Se sopii pikkuvauvan isälle.
 Yksinäistä ei valvomossa pitäisi olla, sillä sahalla on jatkuvasti kymmenisen henkilöä vuorossa.
 – Kyllähän tämä tiimityötä on alusta loppuun.
 Kaikkiaan työntekijöitä tulee olemaan sahalla vajaat sata. Näin suurelle sahalle se on vähän.
 Myös Setälä uskoo sahan tulevaisuuteen ja puurakentamisen uusiin innovaatioihin.
 Ajoittain kiivas metsäkeskustelu tai metsien monimuotoisuuden säilyminen eivät huoleta.
 – Luotan siihen, että Suomessa tiedetään, mitä tehdään.

Raumalle valmistuu maailman modernein jättisaha, juuri kun puun hinta on kääntynyt laskuun – Työt aloittava Ari-Pekka Setälä luottaa, että "Suomessa tiedetään, mitä tehdään"


Summary: Euroopan unioni voi uuden asetuksen perusteella jäädyttää EU-tuet mailta, jotka eivät noudata oikeusvaltiosääntöjä. Asetusta ei kuitenkaan ole käytetty. Europarlamentaarikko Petri Sarvamaan mukaan lokakuun alkupuolella alkaa tapahtua.

Euroopan unioni on monille ennen kaikkea arvoyhteisö, joka edistää rauhaa, demokratiaa ja ihmisoikeuksia. Näistä asioista EU:lle myönnettiin myös Nobelin rauhanpalkinto vuonna 2012.
 Onko arvoyhteisö kuitenkaan uskottava? Voiko unioniin kuulua jäsenmaita, jotka eivät piittaa EU:n yhteisistä arvoista?
 – Se on tällainen kumpi-kampi-juttu, vastaa europarlamentaarikko  Petri Sarvamaa  (kok.) Ylen meppisarjan haastattelussa.
 – Sitähän tässä yritetään, että nämä maat korjaisivat reittiään.
 Lähiviikkojen aikana selviää, kuinka tosissaan EU aikoo pitää kiinni yhteisistä arvoistaan.
 Ongelmia on etenkin Unkarissa ja Puolassa, jotka ovat luisuneet kohti autoritarismia. Unkarin valtapuolue Fidesz on  järjestelmällisesti heikentänyt  esimerkiksi oikeuslaitoksen, median, vähemmistöjen ja opposition asemaa. Vastaavanlainen kehitys on meneillään Puolassa.
 EU on kipuillut Unkarin ja Puolan liikkeiden kanssa jo vuosia. Tammikuussa tuli voimaan asetus, jonka aikaansaamisessa Sarvamaalla oli merkittävä rooli parlamentin pääneuvottelijana.
 Tämä juttu on osa Ylen meppisarjaa. Muut sarjan osat löytyvät jutun lopusta.
 EU-tukia on median tekemien selvitysten mukaan valunut suoraan Unkarin pääministeri Viktor Orbánin ja hänen lähipiirinsä taskuihin.  EPA-EFE/LUCA ZENNARO
 Asetuksen perusteella EU voi jäädyttää tukien maksamisen maihin, jotka rikkovat unionin perussopimuksen mukaista oikeusvaltioperiaatetta. Tiivistettynä periaatteessa on kyse siitä, että julkisen vallan käyttö perustuu lakiin. Jäsenmaiden hallitukset eivät siis saa tehdä mielivaltaisia päätöksiä ja kansalaisten pitää pystyä haastamaan päätökset itsenäisissä tuomioistuimissa.
 Suomenkin ajama asetus on voimassa, mutta sitä ei olla vielä käytetty. Toimeenpano on komission vastuulla ja työ yhä kesken. Tämä on turhauttanut parlamenttia ja monia asiantuntijoita.
 Parlamentti on uhitellut oikeustoimilla
 Kesällä Euroopan parlamentti  lähetti painostavan viestin komissioon: mikäli asetusta ei pian toimeenpanna, aikoo parlamentti haastaa komission oikeuteen. Pelkona on, että pitkään neuvoteltu asetus lässähtää komission käsissä eikä EU-rahoja tulla käytännössä jäädyttämään vaikka rikkeet olisivat ilmiselviä.
 Petri Sarvamaan mukaan näin ei saa käydä. Hänen mukaansa “parlamentti hengittää komission niskaan, jotta asetus tulee mahdollisimman tehokkaasti täytäntöön pannuksi”.
 Hän ei kuulosta vielä epätoivoiselta.
 – Minulla on kova luotto budjettikomissaari  [Johannes] Hahniin  ja komission puheenjohtajaan  [Ursula] von der Leyeniin . Ei komissiolla ole varaa lepsuilla tämän asian kanssa viime kädessä. Meidän kaikkien tulevaisuus on pelissä, koko EU:n uskottavuus.
 Sarvamaan mukaan lokakuun puoliväliin mennessä alkaa tapahtua. Seuraavan muutaman viikon aikana komissio lähettää ensimmäiset kirjeet, Sarvamaa sanoo.
 – Veikkaisin, että kannattaa katsoa Unkarin ja Puolan suuntaan.
 Meppikollegoiden moikkailut loppuivat
 Miksi komissiolla on kestänyt niin kauan?
 Sarvamaan mukaan sen on tehtävä huolellinen pohjatyö, sillä on “päivänselvää”, että prosessin käynnistyessä Unkari ja Puola tulevat viemään kurinpitotoimet oikeuteen. Ne eivät tietenkään halua menettää maille hyvin merkittäviä EU-tukia. Molemmat maat ovat EU:n nettosaajia eli ne saavat enemmän tukia kuin maksavat jäsenmaksuja.
 Mikäli asia etenee EU:n tuomioistuimeen asti, ei siinä kohtaa voida hävitä, Sarvamaa sanoo.
 – Se olisi täydellinen katastrofi.
 Unkari pyrki viimeiseen asti taistelemaan asetusta vastaan. Myös Sarvamaa sai tuntea sen. Hän kuuluu muiden kokoomuksen meppien tapaan EPP-ryhmään. Maaliskuuhun saakka samassa ryhmässä olivat myös Unkarin valtapuolue Fideszin mepit. Heistä ehti tulla Sarvamaalle tuttuja työkavereita.
 – Kyllähän se oli surullista, miten se moikkailu käytävillä sitten päättyi.
 Professori: Komissio on liian lepsu
 Yhdysvaltalaisen Rutgersin yliopiston professorin  Daniel Kelemenin  mukaan komissiolla on jo olemassa perusteet katkaista tukirahat Unkarilta. EU-oikeuteen perehtynyt Kelemen julkaisi asiasta heinäkuussa raportin yhdessä kahden kollegansa kanssa. Raportin tilasi vihreiden europarlamenttiryhmä.
 Kelemenin mukaan EU-komissio on ollut liian lepsu ja hidas Unkarin ja Puolan suhteen.
 Unkarissa tapahtuneista oikeusvaltiorikkeistä on jo näyttöä, ja se riittää, hän sanoo Ylen videohaastattelussa.
 Unkarissa EU-tukien väärinkäytöksiä tapahtuu Euroopan petoksentorjuntavirasto OLAF:n mukaan ylivoimaisesti eniten. Unkarin pääministeri  Viktor Orbánin  ja hänen lähipiirinsä on myös raportoitu hyötyneen EU:n tukirahoista merkittävästi. Esimerkiksi julkisissa kilpailutuksissa on isoja ongelmia.
 – EU ei ole edistänyt demokratiaa vaan se on itseasiassa aiheuttanut merkittävää haittaa tukemalla rahallisesti näiden maiden luhistumista autoritarismiin, Kelemen sanoo.
 Viimeinen oljenkorsi
 Professori Kelemen ja europarlamentaarikko Sarvamaa ovat yhtä mieltä siitä, että oikeusvaltioperiaatteen sitominen EU-tukiin on tehokkain työkalu, joka EU:n valikoimista löytyy.
 Se vaikuttaa olevan eräänlainen viimeinen oljenkorsi, jolla pelastaa arvoyhteisön uskottavuus.
 Pieniä valonpilkahduksia on Kelemenin mukaan jo tapahtunut. Viimeisten parin kuukauden aikana EU on osoittanut olevansa vakavissaan, että annettu raha ehdollistetaan oikeusvaltiosääntöihin, hän sanoo.
 Unkarin ja Puolan suunnitelmia EU:n yhteisen elpymispaketin varojen käytöstä ei nimittäin ole vielä hyväksytty. Puola on saamassa paketista avustuksia noin 24 miljardia euroa ja Unkari noin 7 miljardia euroa.
 Pelkkä pelko EU-tukien menetyksistä näyttää myös toimivan. Useat alueet Puolassa vetivät  viime viikolla  pois seksuaali- sukupuolivähemmistöjä syrjivän aloitteen siksi, että EU-tukia uhattiin sen tähden jäädyttää.
 Professori Kelemenin mukaan Unkari ja Puola eivät tule lähtemään EU:sta, vaikka uusi asetus otettaisiin kunnolla käyttöön.
 Syitä on kaksi. Ensinnäkin maiden kansalaiset tukevat EU-jäsenyyttä ja EU-eron alullepano tietäisi protesteja. Toisekseen se ei ole Unkarille ja Puolalle taloudellisesti mitenkään järkevää. Maat hyötyvät EU-jäsenyydestä. Myös esimerkit Britanniasta kertovat, millaisia taloudellisia seurauksia EU-erolla on, eivätkä esimerkit ole rohkaisevia, Kelemen sanoo.
 Sarvamaan pidemmän aikavälin huoli liittyy siihen, että Unkari ja Puola alkavat nakertaa unionin arvoja sisältäpäin oikein kunnolla. Hän ei ole huolensa kanssa yksin.
 Viime viikolla  Gazeta Prawna -lehti  kertoi Puolan laatineen listan kaikista EU-asioista, joita se voi blokata käyttämällä veto-oikeuttaan, mikäli EU-varoja jäädytetään.
 – En voi väittää, että nyt kun laki [EU-varojen sitomisesta oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen] on saatu aikaiseksi, huolet ovat menneitä. Ei ollenkaan. Se voi olla, että meillä on paljon hurjemmat ajat edessä.
 Petri Sarvamaa nousi alun perin europarlamenttiin vuonna 2012 toiselta varasijalta. Myös vuoden 2014 eurovaaleissa hän oli varasijalla, mutta nousi parlamenttiin puoluejohtajaksi ja pääministeriksi asettuneen Alexander Stubbin tilalle. Jarno Kuusinen / EPA
 Tämä juttu on osa sarjaa, jossa avataan suomalaisten meppien vaikuttamista – aiemmat jutut täällä:
 Suomessa pelätään puhua EU:n yhteisistä taloussäännöistä populistien ja perussuomalaisten pelossa, meppi Sirpa Pietikäinen sanoo
 EU julkistaa keskiviikkona puhutun hiilitulliesityksensä – Perussuomalaiset on kannattanut hiilitulleja jo vuosia, mutta Laura Huhtasaari ei innostu komission suunnitelmista
 Ville Niinistö syyttää Marinia ja muita ministereitä luonnonsuojelun vesittämisestä EU:ssa: "Kolhu Suomen maineelle ja metsäluonnon tulevaisuudelle"
 Ulkomaankaupalle tulee satojen miljoonien eurojen lasku, kun päästökauppa tulee merenkulkuun – "Suomen on aika toimia", meppi Elsi Katainen sanoo
 Suomi varautuu taas puolustamaan talousmetsiä EU:ssa – Mauri Pekkarisen mukaan unionin päättäjät näkevät metsän puistona
 Kuka sinun datallasi tekee ja mitä? Eurooppa patoaa vimmalla Yhdysvaltain digiylivoimaa, ja Miapetra Kumpula-Natri on meppiketjun kärkipakkeja
 Suomelta menee EU:n raidetukia sivu suun, ja se harmittaa meppi Henna Virkkusta: "Suomi pitää saada osaksi eurooppalaisia junaverkkoja"
 Nuorten pitää ottaa tila haltuun EU:ssa, koska siellä päätetään "millainen dystopia tulee", sanoo vuoden meppinä ollut Alviina Alametsä, 28
 Pankki syynää säästöpossusi, mutta rikollinen raha saa liikkua rajojen yli – Eero Heinäluoma: EU-maiden on aika toimia rahanpesussa
 EUROOPAN UNIONI

Hyväksyykö EU yksinvaltiuden? Komissio saa kovaa kritiikkiä hampaattomuudesta – “Meidän kaikkien tulevaisuus on pelissä”, sanoo meppi Petri Sarvamaa


Jättivoitoista kertoneelta teknologiayhtiö Urokselta vaaditaan miljoonien eurojen saatavia Helsingin käräjäoikeudessa. Velkasaatavat yhtiöltä nousevat korkoineen ainakin yli 15 miljoonaan euroon.
 Uroksen suurin velkoja on käräjäoikeuden asiakirjojen mukaan Valtiokonttori. Kyse on lähes viiden miljoonan euron tuotekehityslainoista, jotka Uros lainasi vuosina 2011 ja 2012 silloiselta Tekesiltä eli nykyiseltä Business Finlandilta.
 Uroksen nykyisen toimitusjohtajan  Rauno Jokelaisen  mukaan yhtiöllä on rahoitusneuvottelut menossa kolmansien osapuolten kanssa, jotta yhtiö voi maksaa saatavat takaisin. Jokelainen aloitti vastikään Uroksen johdossa. Aiempi toimitusjohtaja  vaihdettiin nopealla aikataululla .
 Lue lisää:
 Tahraako sponsorin taloussotku Tampereen areenan? Kaupungin konsernijohtaja: "Kyse on Uroksen asioista, areenan osalta kaikki on kunnossa"
 Teknologiayhtiö Urosta uhkaa selvitystila tai poisto kaupparekisteristä, jos se ei toimita tilinpäätöstietoja takarajaan mennessä

Teknologiayhtiö Urokselta vaaditaan yli 15 miljoonan euron velkasaatavia käräjäoikeudessa


Kuka tahansa pärjää kuusi tuntia ilman Facebookia tai Instagramia. Se voi aiheuttaa vieroitusoireita, mutta viimeistään  eilisilta  todisti, että se on mahdollista.
 Facebookin omistama Whatsapp on kuitenkin toista maata. Sen kaatuminen muistuttaa, miten tärkeitä pikaviestipalvelut ovat. Yli puolet suomalaisista kertoo käyttävänsä Whatsapp-palvelua päivittäin – monille se on ensisijainen viestintäsovellus.
 Jos palvelu olisi kaatunut jo iltapäivällä, moni kotiintuloaika ja harrasteryhmän kokoontuminen olisi jäänyt sopimatta.
 Whatsapp ei ole vain "nuorten suosima" viestintäväline, mutta eräs oleellinen seikka liittyy ikään.
 Koska sait viimeksi lapselta tekstarin?
 Kaivapa puhelin esiin. Koska sait viimeksi tekstiviestin lapseltasi – tai ylipäätään joltakulta vuoden 2005 jälkeen syntyneeltä?
 Oma kuudesluokkalainen on lähettänyt minulle sellaisen tänä vuonna tasan yhden kerran.
 “Ok”
 Lyhyt kuittaus omaan viestiini.
 Whatsappimme sen sijaan on täynnä lyhyitä ja pitkiä viestejä, iloisia meemejä ja urheilutreenien aikatauluja.
 Mutta kuten todettua, tämä ei ole ikäkysymys. En nimittäin ole omilta vanhemmiltanikaan saanut tänä vuonna juuri tekstareita.
 Poikkeus oli viime kesä. Silloin olimme veneilemässä saaristossa, osan aikaa täysin dataverkkojen ulottumattomissa.
 Ja tämä on se oleellinen ikään liittyvä huomio.
 Vanhemmat sukupolvet tietävät mitä tehdään, kun internet loppuu. He tietävät, että vanha kunnon tekstiviesti toimii kuin junan vessa heti, kun alueella on vähänkin verkonkulmaa löydettävissä.
 Nuoremmat eivät välttämättä edes muista, että tekstiviesti on olemassa ja poikkeustilanteessa huomattavasti whatsappeja ja snapchatteja varmempi.
 Kotona kannattaa varmistaa, että tekstiviestisovellus on yhä kiinnitettynä kännykän työpöydälle. Kokonaan sitä ei voi puhelimesta onneksi vahingossakaan poistaa.
 Vanhempien "boomereiden" taas on hyvä muistaa, että myös Whatsapp-viestin läpimenon voi tarkistaa. Viestin lopussa olevien väkästen merkityksen voit tarkistaa alta.
 Tilanteellehan ei voi tehdä mitään, eihän?
 Kun Facebook menee kunnolla jumiin, siinä kaatuvat myös yhtiön muut palvelut, kuten Messenger, Instagram ja Whatsapp.
 Kun Google menee kokonaan nurin, silloin sammuvat myös Gmail, Youtube, Maps ja niin eteenpäin.
 Yle raportoi Googlen kaatumisesta viimeksi  vajaa vuosi sitten , joten Facebookinkaan jättikatkoa ei voi pitää täytenä yllätyksenä.
 Ongelmat voivat kertautua laajalle, koska yhtiöiden kirjautumispalveluita käytetään usein ulkopuolisissakin palveluissa. Digi- ja väestötietoviraston johtava erityisasiantuntija  Kimmo Rousku  arvioi Yle Radio Suomessa, että varsinkin köyhemmissä maissa monen yrittäjän liiketoiminta nojaa täysin some-palveluihin.
 Hyvä esimerkki on News York Timesin  haastattelema  yrittäjä, joka tekee ruokatoimituksia Facebook-sivun ja Whatsapp-viestin varassa.
 – Kaikki on nurin, koko liiketoimintani on nurin, mies valitteli.
 Kimmo Rousku arvioi, että eilisen katkoksen hinta lasketaan väistämättä miljardeissa. Tällä tavoin kansalaisten kännykkäongelmat kasvavat ennen pitkää kansantaloudellisiksi kysymyksiksi.
 Nettijätit eurooppalaiseen syyniin
 Parin vuoden kuluessa viranomaiset ovat heränneet pohtimaan, tulisiko suuret digijätit pilkkoa. Pohdintojen taustalla on ennen kaikkea huoli siitä, että Facebookin, Googlen ja Amazonin kaltaiset yhtiöt kykenevät puristamaan kilpailijat hengiltä.
 Siitä puhutaan vähemmän, mitä tapahtuu, kun nämä jätit epäonnistuvat. Kuinka suuri riski on se, että suosituimmat verkkopalvelut päätyvät yhden tai muutaman yhtiön konehuoneisiin?
 Tähän liittyy kysymys siitä, miksi viranomaiset asettavat hyvin tarkkoja huoltovarmuuteen liittyviä vaatimuksia puhelinverkkoja ylläpitäville operaattoreille – mutta eivät noiden verkkojen päällä toimiville viestipalveluille.
 Kyberturvallisuuskeskuksen erityisasiantuntija  Marko Kotilaisen  mukaan sääntelystä keskustellaan aika ajoin ja todennäköisesti jatkossa vielä enemmän.
 – Perinteiset teleyhtiöiden palvelut ovat hyvin säänneltyjä ja me tiedämme hyvin tarkkaan, mitä niissä tapahtuu. Whatsappin takana on suuri yritys, joka ei ole kansallisen sääntelyn piirissä ja jonka palveluihin voi tulla ongelmia, kuten eilen nähtiin.
 Täysin vailla sääntelyä eivät nettijätitkään voi toimia. Vaikka Facebook ei asetu suomalaisen sääntelyn piiriin, sitä koskee eurooppalainen direktiivi sähköisen viestinnän säännöstöstä. Kotilaisen mukaan tuore direktiivi tunnistaa Whatsappin kaltaiset viestintävälineet ja edellyttää yhtiöiden tekevän ilmoituksia käyttökatkoksista.
 Myös yhdysvaltalaisviranomaisia kiinnostanee, miten eilisen katkon aiheuttanut virhe on voinut tapahtua.
 Onhan noita vaihtoehtoja – käytännössä hankalaa
 Facebookin palveluiden sammuessa Whatsappin kilpailijoiden lataukset lähtivät nopeaan kasvuun. Signalin ja Telegramin sovelluksia ladattiin  miljoonia muutamassa tunnissa .
 Vielä ei kuitenkaan kannata rummuttaa vallankumouksen alkaneen.
 Whatsappilla oli heinäkuussa noin kaksi miljardia käyttäjää. Seuraavaksi suosituin oli  Statistan  keräämien tietojen mukaan Facebook Messenger, joka siis kuuluu samalle yhtiölle.
 Esimerkiksi Telegramin suosio jäi reiluun neljäsosaan Whatsappista.
 Tuo statistiikka ei kerro, paljonko päivittäisiä käyttäjiä palveluilla on.  DNA:n tutkimus  sen sijaan käy läpi tilannetta suomalaisten osalta.
 Telegramia käyttää päivittäin noin viisi prosenttia suomalaisista.
 Signalilla on niin ikään viiden prosentin osuus.
 Whatsappia sen sijaan käyttää 60 prosenttia kansasta. Tuon markkinaosuuden haastaminen on kovan työn takana. On yksinkertaisesti helpompaa käyttää palvelua, jota perhe, harrastusryhmä ja naapurusto jo käyttää.
 Toisaalta, moniko meistä käyttää Skypeä? Nykyisin Microsoftin omistama Skype on menneiden vuosien hittisovellus, jota käytettiin ennen kaikkea puheluihin. Siirtymä tietokoneiden ajasta älypuhelinten valtakauteen tuotti Skypelle suuria ongelmia.
 Kenties Whatsappille käy joskus samoin ja se kohtaa voittajansa.
 Toki Facebook pyrkii ostamaan tuon uudenkin sovelluksen jo hyvissä ajoin.
 Lue lisää:
 Facebookin palvelut ovat palautumassa, yhtiön mukaan ongelmien syynä virhe reitittimiin tehdyssä muutoksessa – ongelmista tappiota arviolta yli puoli miljoonaa dollaria tunnissa
 Facebook asettaa voittonsa yleisen hyvän edelle, sanoo asiakirjoja medialle vuotanut entinen työntekijä
 "Facebook kävi kimppuumme" – berliiniläistutkija tiesi hetkessä, että hänen vuoden työnsä oli tuhon oma, tutkijat kertovat somejätin yltyvästä painostuksesta
 Googlen kompurointi nostaa esiin huolen koko internetin haavoittuvuudesta

Analyysi: Eilinen suuri somekatko vaikutti kaikkien suomalaisten elämään enemmän kuin moni ymmärtää


Summary: Euroopan lääkevirasto EMA hyväksyi maanantaina Pfizerin koronarokotteen tehosteannosten antamisen 18 vuotta täyttäneille. Lääkeviraston odotetaan kertovan tänään lisää rokotelinjauksistaan.

Euroopan lääkevirasto EMA tiedottaa tänään suosituksistaan koronarokotuksille. Voit seurata tiedotustilaisuutta tämän jutun pääkuvan kello 15 alkaen.
 EMA hyväksyi maanantaina Pfizerin koronarokotteen tehosteannosten antamisen 18 vuotta täyttäneille. Tehosteannos tarkoittaa tässä yhteydessä rokotteen kolmatta piikkiä.
 Päivitämme tähän juttuun uusimmat tiedot koronavirustilanteesta maailmalta ja Suomesta.

Euroopan lääkevirasto tiedottaa koronarokotuksista, katso suorana klo 15 alkaen


Summary: Poliisi kertoi tiistaina iltapäivällä Twitterissä, että poliisilla on räjähteen tunnistamis- ja eristystehtävä Varsinais-Suomen Raisiossa.

Poliisi raivaa parhaillaan epäiltyä sodanaikaista räjähdettä Raisiossa.
 Paikalla on Puolustusvoimat ja poliisin oma pommiryhmä. Poliisi kertoi räjähteeseen liittyvästä tunnistamis- ja eristystehtävästä viestipalvelu  Twitterissä.
 Poliisi ei kerro tarkempaa paikkaa, koska toivoo sivullisten pysyvän alueelta kaukana.
 Poliisi muistuttaa Twitterissä, että löytyneitä epäiltyjä sotilasräjähteitä tulee aina pitää hengenvaarallisina, kunnes ne on tunnistettu ja raivattu.
 Kuuntele tästä uusimmat Yle radiouutiset Varsinais-Suomesta Lue uusimmat Yle Uutiset Varsinais-Suomesta

Raisiosta löytyi epäilty sodanaikainen räjähde – poliisin pommiryhmä ja Puolustusvoimat paikalla


Summary: Joko halventavaa ja yleistävää syyttelyä tai tosiasioista vaikenemista. Miksi ihmeessä maahanmuutosta on niin vaikea keskustella asiallisesti, pohtii Marja Sannikka videoblogissaan.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja tekee joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki blogit voit lukea täältä
 Järkevä keskustelu maahanmuutosta on Suomessa täysin mahdotonta. Se on joko täynnä vihaa, solvauksia ja yleistyksiä, tai sitten se on hiljaisuutta ja ongelmista vaikenemista.
 Keskustelun tasoa pitäisi ehdottomasti nostaa, koska keskusteltavaa on. Maahanmuutto muuttaa vastaanottavaa yhteiskuntaa monin tavoin ja näistä muutoksista pitää voida puhua, jotta mahdollisiin ongelmiin osataan etsiä ratkaisuja.
 Katso videolta lisää maahanmuuttokeskustelun tasosta ja myös tilasto siitä, kuinka paljon vieraskielisten määrän Suomessa arvioidaan kasvavan.
 Olen mukana keskustelussa kello 21:een saakka.
 Kirjoittaja on politiikasta ja yhteiskunnasta kiinnostunut toimittaja, jonka mielestä totuutta täytyy katsoa silmiin, jotta maailmaa voi muuttaa paremmaksi.
 Lisää aiheesta Marja Sannikka -ohjelmassa Yle Areenassa perjantaina 8.10.2021 klo 18 ja TV1:llä klo 20.

Marja Sannikka: Maahanmuuttokeskustelumme on luokatonta


Summary: Perhekummitoiminta tuo hengähdystauon lapsiperheiden vanhemmille ja antaa paljon myös vapaaehtoisille. Toimintaan kaivataan kuitenkin kipeästi lisää vapaaehtoisia.

Kun  Piret Turbel  astuu kerrostalokodin ovesta sisään, on vastassa innokas pieni ihminen.
 Kolmevuotias  Joel  pyyhältää paikalle, antaa halin ja pusun poskelle. Sen pidemmäksi aikaa hän ei juuri pysähdy, sillä energiaa riittää kuin pienessä kylässä.
 Takki naulaan ja peremmälle. Seuraavaksi vaihdetaan kuulumiset Joelin äidin  Noora Mykkäsen  kanssa.
 Lappeenrantalainen Noora Mykkänen on yksinhuoltaja. Hän on ollut Joelin kanssa alusta asti kahdestaan. Pienen perheen arki on ajoittain melkoista multitaskaamista. Kun kotona on toinen aikuinen, myös äiti saa pienen hengähdystauon.
 — Saan usein vähän omaa aikaa, jos Piret ja Joel menevät vaikka ulos. Voin käydä suihkussa tai siivota vähän, Mykkänen kertoo.
 Piret ja Joel tykkäävät höpsötellä yhdessä ja heillä on paljon omia juttuja.  Piret Turbel
 Piret Turbel on Mykkästen perhekummi. Hän on toiminut tehtävässä noin vuoden verran. Se tarkoittaa säännöllisiä vierailuja Nooran ja Joelin luona.
 Noora Mykkäsen lähisuku asuu kauempana ja hän kaipasi Joelin myötä lisää aikuisia elämäänsä. Suhde perhekummiin lähti kehittymään hyvin, vaikka aluksi kaikki olivat tuntemattomia toisilleen.
 — Tietysti toivoin, että meillä klikkaa hyvin. Ja niin siinä kävikin. Joel on Piretistä aina tosi innoissaan ja odottaa käyntejä. Piret on ihan uskomaton ihminen, Mykkänen kertoo.
 Tukea arkeen ja ruuhkavuosiin
 Piret Turbel näki vuonna 2015 ilmoituksen lehdessä, jossa Mannerheimin lastensuojeluliitto etsi vapaaehtoisia perhekummeiksi. Hän päätti lähteä mukaan toimintaa. Turbelin oma lapsi oli kasvanut aikuiseksi ja syli tuntui tyhjältä.
 — Rakastan lapsia ja halusin auttaa, Turbel kertoo.
 Mannerheimin lastensuojeluliitto järjestää perhekummikoulutuksia syksyn mittaan, joihin etsitään vapaaehtoisia. Pääasiassa kummeja etsitään ruuhkavuosia eläviin perheisiin, joissa on alle kouluikäisiä lapsia.
 — Mukana on ihan tavallisia perheitä, jotka kaipaavat tukea ja arjen jakamista. Perhekummi tekee perheen kanssa ihan tavallisia asioita ja tarjoaa jutteluseuraa sekä vanhemmuuden tukea, Mannerheimin lastensuojeluliiton Kaakkois-Suomen koordinaattori  Heini Penttilä  kertoo.

 Perhekummin ei tarvitse järjestää perheille ylimääräisiä huvituksia, vaan antaa aikaa ja läsnäoloa. Perhekummi tapaa perheen tyypillisesti kahdesti kuukaudessa. Aikataulut ja tekeminen määräytyvät perheen omien toiveiden ja tarpeiden mukaan.
 Piret Turbel ja Mykkästen perhe puuhailee milloin mitäkin. Välillä on käyty Hoplopissa, mutta usein ollaan vain kotona tai pihalla.
 — He ovat todella ihana perhe. Jokainen perhekummisuhde on ainutlaatuinen ja erilainen, Turbel sanoo.
 Kolmevuotias Joel on aktiivinen pieni poika, joka odottaa perhekummin saapumista aina innolla. Kare Lehtonen / Yle
 Mykkästen perhe on Piret Turbelille jo kolmas kummiperhe. Aiemman perheen kanssa ystävyys syveni niin vahvaksi, että Turbel pyydettiin seuraavan lapsen viralliseksi kummiksi.
 — Perhekummius antaa enemmän kuin ottaa. Tapaamiset ovat rikastuttaneet minun elämääni. Perhekummina oleminen tuntuu merkitykselliseltä ja antaa voimaa arkeen. Vaikka minulla on oma perhe-elämä ja harrastukset, kummina olo on lisä siihen, Turbel kertoo.
 Koulutuksia järjestetään ympäri Suomea
 Mannerheimin lastensuojeluliiton perhekummikoulutukset kestävät pari iltaa. Niitä järjestetään ympäri Suomea. Koulutuksissa käydään läpi, millaista on toimia vapaaehtoisena ja mitä vapaaehtoisilta toivotaan.
 — Toivomme vapaaehtoisiksi hyväsydämisiä aikuisia, joilla on aikaa ja halua tukea perheitä, koordinaattori Heini Penttilä sanoo.
 Kaakkois-Suomen koulutukset  järjestetään Kotkassa 11. ja Lappeenrannassa 14. lokakuuta. Lisäksi kurssiin kuuluu jatkokoulutuspäivä, joka järjestetään etänä 21. lokakuuta.
 Perhekummin kanssa puuhaillaan ihan tavallisia asioita, esimerkiksi käydään jätskillä. Piret Turbel
 Piret Turbel ja Noora Mykkänen puhuvat toisistaan lämpimään sävyyn. Molemmat toivovat mahdollisimman monen innostuvan vapaaehtoistoiminnasta.
 — Perhe arvostaa perhekummia ja se antaa minulle mielihyvää. Olen tervetullut perheeseen ja minua odotetaan sinne. Se antaa tunteen, että minua kunnioitetaan, Turbel sanoo.
 Noora Mykkänen sanoo arvostavansa vapaaehtoisten panosta suuresti.
 — Me olemme saaneet huipputyypin elämäämme. Minä olen saanut pienen hengähdystauon arkeen ja Joel on saanut aikuiskaverin, josta on tullut tosi läheinen, Mykkänen sanoo.

Kun yksinhuoltajaäiti ja 3-vuotias poika kaipasivat apua arkeen, ovesta astui Piret Turbel – nyt hyväsydämisiä aikuisia tarvitaan lisää


Summary: Tuoreen raportin mukaan ainakin 216 000:ta alaikäistä on hyväksikäytetty Ranskan katolisessa kirkossa. Ranskan katolisten piispojen konferenssi on pyytänyt uhreilta anteeksiantoa.

Ainakin 216 000 alaikäistä on joutunut hyväksikäytön uhriksi Ranskan katolisen kirkon piirissä kuluneen reilun 70 vuoden aikana, käy ilmi tuoreesta raportista.
 Kaksi ja puoli vuotta kestäneen tutkinnan loppuraportti julkaistiin tänään tiistaina. Sen teki kirkosta riippumaton komissio.
 Raportin mukaan Ranskan katolisen kirkon toiminnassa on ollut mukana arviolta 3 000 henkilöä, joita on epäilty pedofiliasta. Heistä kaksi kolmasosaa on ollut pappeja ja loput toimineet muissa rooleissa.
 Asiaa selvittämään määrätty tutkintakomissio arvioi, että pappien hyväksikäyttämäksi joutuneita on yli 216 000. Kun mukaan luetaan myös hyvksikäyttö kirkon maallikkojäsenten taholta, muun muassa katolisten koulujen opettajien, hyväksikäytettyjen lasten määrä nousee arviolta noin 330 000:een.
 Lähes 2 500-sivuisen raportin mukaan "suuri enemmistö" uhreista oli esimurrosikäisiä poikia.
 Peittelyä ja välinpitämättömyyttä
 Asiaa selvittämään määrätyn tutkintakomission puheenjohtaja  Jean-Marc Sauvé  sanoi raportin julkistamistilaisuudessa, että katolinen kirkko osoitti vuosikymmenten ajan täydellistä välinpitämättömyyttä uhreja kohtaan.
 – 2000-luvun alkuun asti katolinen kirkko osoitti syvää ja jopa julmaa piittaamattomuutta uhreja kohtaan, sanoi Sauvé uutistoimisto AFP:n mukaan.
 Paitsi ettei se ryhtynyt tarvittaviin toimenpiteisiin kirkon sisällä, se myös sulki silmänsä ja jätti ilmoittamatta tapauksista – ja joskus jopa tietoisesti asetti uhreiksi joutuneet lapset ja heidän hyväksikäyttäjänsä tekemisiin toistensa kanssa.
 Sauvé tuomitsi järjestelmällisyyden, jolla papistoa pyrittiin suojaamaan pedofiliaväitteiltä.
 Raportin mukaan katolinen kirkko on ympäristö, jossa seksuaalinen väkivalta on toiseksi yleisintä heti perheen ja ystäväpiirin jälkeen.
 Eräs uhreista kutsui raporttia käännekohdaksi Ranskan historiassa, kertoo  yleisradioyhtiö BBC .
 Selvitys perustuu uhrien haastattelun ohella myös poliisin, oikeusviranomaisten ja kirkon arkistoihin.
 BBC:n mukaan useimmat tapauksista ovat jo ranskalaisen lainsäädännön silmissä vanhentuneita syytteiden nostamiseen.
 Ranskan katolisten piispojen konferenssi on pyytänyt uhreilta anteeksiantoa. Piispat haluavat kertoa uhreille olevansa hyvin häpeissään raportin tiedoista, sanoo konferenssin johtaja  Éric de Moulins-Beaufort .
 Useita skandaaleja katolisessa kirkossa
 Ranskan raportti on uusin merkittävistä selvityksistä, joilla raotetaan ”hiljaisuuden verhoa” katolisen kirkon hyväksikäyttötapauksissa.
 Katolisen kirkon pappien tekemää hyväksikäyttöä on paljastunut vuosien saatossa ympäri maailmaa, ja kirkko on saanut kritiikkiä tapausten hyssyttelystä.
 Paavi  Franciscuksen  aikana tapauksia on tullut esiin esimerkiksi Yhdysvalloissa, Ranskassa ja Irlannissa. Hyväksikäyttötapauksia on paljastunut tuhansia vuosikymmenten saatossa.
 Kesäkuussa  vaikutusvaltainen saksalaiskardinaali pyysi eroa  katolisen kirkon hyväksikäyttöskandaalin takia.
 Tämän vuoden syyskuussa katolinen kirkko pyysi anteeksi  Kanadan alkuperäiskansojen lasten kaltoinkohtelua sisäoppilaitoksissa .
 Katolisen maailman keskuksessa Vatikaanissa  kriminalisoitiin seksuaalinen hyväksikäyttö vasta tänä vuonna . Samalla kiellettiin niin sanottu grooming, eli lapsen tai nuoren houkutteleminen seksuaaliseen toimintaan verkossa, lapsipornon hallussapito sekä hyväksikäytön peittely.
 Säädökset astuvat voimaan tämän vuoden joulukuussa.
 Lue myös :
 Tutkinta: Ranskan katolisen kirkon riveissä on toiminut tuhansia pedofiileja vuosikymmenten varrella
 Katolinen kirkko pyysi anteeksi Kanadan alkuperäiskansojen lasten kaltoinkohtelua sisäoppilaitoksissa
 Brittiraportti: Katolinen kirkko lakaisi lasten seksuaalisen hyväksikäytön maton alle
 Paavi päivitti katolisen kirkon sääntöjä seksuaalisen hyväksikäytön ehkäisemiseksi – taustalla kosolti skandaaleja

Ranskan katolisen kirkon papit hyväksikäyttivät satoja tuhansia alaikäisiä ja kirkko peitteli jäljet, kertoo tuore raportti


Summary: Koronaepidemian aikana kotiin eristäytyminen on mahdollistanut ja tuonut esiin läheisten kontrollia ja vallankäyttöä. Lähisuhdeväkivallan uhrit hakevat apua yleensä vasta pitkän ajan kuluttua väkivallan alkamisesta, eli koronan todelliset vaikutukset voivat näkyä vielä vuosia.

Lähisuhdeväkivaltaa kokeneiden on ollut vaikeampaa hakea ja saada apua korona-aikana, ilmenee tuoreesta tutkimuksesta.
 Koronaepidemian aikana kotiin eristäytyminen on mahdollistanut ja tuonut esiin läheisten ihmisten pakottavaa kontrollia ja vallankäyttöä. Fyysisen ja henkisen väkivallan lisäksi väkivalta voi olla esimerkiksi taloudellista.
 Tutkimuksen aineistona on käytetty turvakodeista korona-aikana kerättyjä seurantakyselyjä sekä turvakotien ja väkivaltatyön avopalvelujen työntekijöiden ryhmähaastatteluja. Tutkimus on osa Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen, Tampereen yliopiston ja Turun yliopiston hanketta.
 Voi olla, että avun tarpeen laajuus selviää vasta paljon myöhemmin.
 – Lähisuhdeväkivaltaan haetaan yleensä apua vasta pitkän ajan kuluttua väkivallan alkamisesta. Korona-aikana tapahtunut väkivalta saattaa siten näkyä palvelujärjestelmän kuormituksena vielä vuosien päästä, toteaa tutkimuksen Tampereen yliopiston osahankeen johtaja, sosiaalipolitiikan apulaisprofessori  Marita Husso  tiedotteessa.
 Huolta on herättänyt etenkin, miten haavoittuvat ryhmät kuten lapset ja maahanmuuttajat saavat apua. Väkivallasta pitäisi kysyä systemaattisesti sosiaali- ja terveyspalveluissa.
 – Väkivaltaan puuttuminen vähentää inhimillistä kärsimystä ja säästää merkittävän määrän kustannuksia, Husso sanoo.

Tuore tutkimus: kotiin eristäytyminen korona-aikana vaikeutti lähisuhdeväkivallan uhrien tilannetta


Summary: Luonnontieteiden Nobel-viikko alkoi maanantain fysiologian ja lääketieteen palkinnolla ja jatkuu tänään tiistaina fysiikalla.

Ruotsin kuninkaallinen tiedeakatemian kertoo tiistaina, kenet se on valinnut fysiikan tämänvuotisiksi voittajiksi. Korkealla veikkauksissa ovat kvanttifysiikan tutkijat. Edellisestä kvanttifysiikan palkinnosta on miltei vuosikymmen ja alalla on tapahtunut sen jälkeen paljon edistystä.
 Valinta olisi samalla kunnianosoitus  Albert Einsteinille ,  jonka Nobel-palkinnosta on sata vuotta . Hänet palkittiin valosähköteoriasta, joka on kvanttifysiikan tutkimuksen kivijalka.
 Myös  viimevuotinen fysiikan Nobel  perustui Einsteinin työlle, yleiselle suhteellisuusteorilalle.
 Palkituista  Roger Penrose  osoitti matemaattisesti, että mustat aukot ovat suhteellisuusteorian mukainen ilmiö, ja   Reinhard Genzel  ja  Andrea Ghez  onnistuivat osoittamaan, että Linnunradan keskellä täytyy olla supermassiivinen musta aukko.
 Tällä viikolla on jo kerrottu lääketieteen ja fysiologian tuoreet nobelistit.  He ovat  David Julius  ja  Ardem Patapoutian,  jotka palkitaan kuuman, kylmän, kosketuksen ja liikkeen molekyylitason vaikutusten tutkimuksista.

Nobel-viikossa fysiikan vuoro – katso julkistustilaisuus suorana klo 12.45


Summary: Syytetty oli mukana laajemmassa huumausaineiden salakuljetusoperaatiossa. Epäillyt teot tapahtuivat vuoden vuosien 2019 ja 2020 aikana.

Syyttäjä vaatii hollantilaiselle miehelle kuuden vuoden ja kuuden kuukauden ehdotonta vankeusrangaistusta kokaiinin salakuljettamisesta Hollannista Suomeen. Huumausainetta tuotiin Suomeen noin 1,7 kiloa kesäkuun 2019 ja elokuun 2020 välillä.
 Nyt oikeudessa käsiteltävän syytetyn tapaus on osa laajempaa huumeiden salakuljetusoperaatiota, josta poliisi kertoi alkuvuonna.
 Huumeita tuotiin syyttäjän mukaan Suomeen useammassa erässä ja niitä levitettiin erityisesti Turun alueella esimerkiksi hotelleissa. Ainetta ja sen myynnistä saatuja rahoja säilytettiin Turusta vuokratussa varastossa.
 Syytetty otettiin kiinni Hollannissa 18. toukokuuta 2021 ja hänet luovutettiin Suomeen heinäkuussa.
 Syytetyn lisäksi haastehakemuksessa mainitaan joukko muita tapauksessa mukana olleita henkilöitä, joiden rooli oli levittää ja myydä huumausainetta, tai avustaa sen kuljetuksessa.  Heistä osa tuomittiin huumausainerikoksista tänä keväänä.
 Varsinais-Suomen käräjäoikeus aloitti syytteiden käsittelyn maanantaina.
 Lue lisää:
 Poliisi on saanut valmiiksi ison huumerikosvyyhdin tutkinnan – Hollannista tuotiin kokaiinia Turkuun ja Helsinkiin
 Hollannista tuotiin Suomeen kehonsisäisesti kokaiinia – jutun päätekijöille kuuden vuoden tuomiot

Miehen epäillään kuljettaneen kokaiinia Hollannista Suomeen ja myyneen huumeita Turun alueella – syyttäjä vaatii vankeutta


Summary: Henkilöauton kuljettajaa syytetään vamman tuottamisesta, törkeästä liikenneturvallisuuden rikkomisesta ja rattijuopumuksesta. Syytetty tunnustaa olleensa humalassa ja jättäneensä noudattamatta stop-merkkiä.

Juna ja henkilöauto törmäsivät  viime vuoden elokuussa tasoristeyksessä  Mänttä-Vilppulassa. Henkilöauton kuljettajalle vaaditaan nyt ehdollista vankeusrangaistusta vamman tuottamisesta, törkeästä liikenneturvallisuuden rikkomisesta ja rattijuopumuksesta.
 Pirkanmaan käräjäoikeudessa luettiin syytteet kuljettajalle tiistaina.
 Onnettomuus sattui tasoristeyksessä Kolhon ja Vilppulan välillä, missä edellisen kerran kolaroitiin viime vuoden toukokuussa. Turmassa mukana ollut juna oli kiskobussi, joka oli matkalla Haapamäeltä Tampereelle. VR:n mukaan junassa oli alle kymmenen matkustajaa.
 Samassa risteyksessä traktori ja kiskobussi  törmäsivät  toisiinsa vuosi sitten toukokuussa.
 Yle
 Neljä loukkaantui
 Pelastuslaitos kertoi vuosi sitten, että junan kylkeen törmänneessä henkilöautossa oli yksi lapsi ja viisi aikuista. Heistä osa vietiin terveyskeskukseen ja osa Tampereen yliopistolliseen sairaalaan.
 Pirkanmaan käräjäoikeudessa luetuista syytteistä ilmenee lisätietoa tapahtuneesta. Epäilty on kuljettaessaan omistaamansa henkilöautoa syyttäjän mukaan tahallaan tai törkeästä huolimattomuudesta laiminlyönyt liikenneturvallisuuden vaatiman pysähtymisvelvollisuuden.
 Syytetyn ajonopeus on ollut vähintään 60 kilometriä tunnissa eikä hän noudattanut pakollinen pysähtyminen -liikennemerkkiä.
 Neljä auton matkustajista loukkaantui. Yhden vasen ranne murtui, toisen kaularanka nyrjähti ja hän sai ruhjeita, kolmannelle tuli haavoja otsalle ja takaraivolle, neljäs kärsi ahdistuneisuudesta.
 Syytetyn veren alkoholipitoisuus oli ajon jälkeen 0,96 promillea.
 Syytetty tunnusti esitutkinnassa humalatilan ja ettei noudattanut stop-merkkiä.
 Syyttäjä vaatii syytetylle ehdollista vankeusrangaistusta ja oheissakkoa.
 Lue lisää:
 Taajamajuna ja auto tasoristeysturmassa Mänttä-Vilppulassa – auton kuljettaja ja neljä matkustajaa selvisivät hengissä

Uutta tietoa vuosi sitten tapahtuneesta junaturmasta: Neljä loukkaantui Mänttä-Vilppulassa, auton kuljettajalle vaaditaan ehdollista vankeutta


Summary: Makealupiinin etuina ovat korkea proteiini- ja kuitupitoisuus sekä vähäkalorisuus. Valitettavasti ruoanlaittoon hyvin soveltuvan lajikkeen viljely ei vielä onnistu Suomessa.

Kokki  Jaana Rantanen  pyörittelee lihapullia. Puolet jauhelihasta on korvattu makealupiinin siemenistä tehdyllä massalla. Rantanen on myös monesti jättänyt jauhelihan kokonaan pois ja valmistanut kasvispullia.
 Loimaalaisen Greener Me -yhtiön yrittäjäkaksikko on vakuuttunut, että kasviproteiinivalikoimaan kaivataan kovasti lisää vaihtoehtoja.
 – Olen tehnyt vuosia töitä suurtalouskokkina. Sekasyöjätkin toivovat saavansa proteiinia muusta kuin lihasta, toteaa Jaana Rantanen.
 Mutta onhan markkinoilla tarjolla härkäpapua ja nyhtökauraa sekä valtava kirjo soijatuotteita. Mihin vielä tarvitaan makealupiiniakin?
 – Esimerkiksi isot kaupungit ovat antaneet keittiöilleen tavoitteeksi lihan käytön vähentämisen. Tarvitaan edullisia vaihtoehtoja, joilla lihaa voi korvata, toimitusjohtaja  Tiina Haapanen  Greener Me:stä sanoo.
 Monet kasvissyöjät myös vierastavat soijatuotteita. Niinpä kiikarissa on vaihtoehto tuontisoijalle.
 – Olen kuullut toiveen monilta kuluttajilta, varsinkin päiväkotilasten vanhemmilta: olisipa kasvisvaihtoehtona jotain muuta kuin soijaa. Toisinaan perusteluna on maku, toisinaan ilmastoasiat, Jaana Rantanen toteaa.
 Kuitua ja proteiinia yllin kyllin
 Makealupiini on maailmalla parituhatta vuotta vanha viljelykasvi, mutta Suomessa keittiökäytössä vielä kohtuullisen tuntematon.
 Lupiinia  viljellään ympäri maailman  sekä ihmisravinnoksi että eläinrehuksi. 80 prosenttia maailman lupiinituotannosta tulee Australiasta. Suomessakin lupiinin viljely on kuulunut maa- ja metsätalousministeriön  Kansalliseen viljastrategiaan  2006–2015.
 Makealupiinin ehdoton vahvuus on sen proteiini- ja kuitupitoisuus.
 – Siinä on myös vähän kaloreita. Rasvajakaumakin on ihmiselle erinomainen, Tiina Haapanen luettelee.
 On vain muistettava, että makealupiinia ei suositella ihmisille, jotka ovat allergisia maapähkinälle.
 Tienvarsilla kasvavaan villilupiiniin (koristelupiini) makealupiinia ei kannata sekoittaa, sillä villilupiinin siemenet ovat myrkyllisiä.
 Makealupiini taipuu moneksi
 Makealupiinista innostuneet yrittäjät ovat maistelleet kymmeniä ja kymmeniä lupiinilajikkeita. He ovat tehneet testikokkauksia ja todenneet: kaikki lajikkeet eivät todellakaan sovi ruoanlaittoon.
 Suomessa on jo useampia vuosia viljelty makealupiineihin kuuluvaa sinilupiinia – muun muassa Tarvasjoella. Sitä on hyödynnetty jauhona eritoten leivonnaisissa. Tiina Haapasen ja Jaana Rantasen mukaan sinilupiini ei kuitenkaan karkeammassa muodossaan sovellu ruoanlaittoon, lähinnä sille ominaisen karvaan maun vuoksi.
 Nyt Tiina Haapanen ja Jaana Rantanen ovat tyytyväisiä löytämäänsä makealupiinilajikkeeseen. Siemenistä työstetty rouhe tai massa on osoittautunut hyväksi ainesosaksi melkein mihin vain kasvisruokaan.
 – Voi tehdä kiusauksia, pastaruokia ja keittoja. Voi korvata lihan joko kokonaan tai osittain, Jaana Rantanen listaa.
 Lehtori Tomi Aho Rasekon FoodLaboratorysta on ollut mukana maistelemassa, kun kokki Jaana Rantanen on etsinyt reseptejä uudelle makealupiinijalosteelle.  Päivi Leppänen / Yle
 Makealupiinin reseptikokeiluissa on ollut mukana maistelemassa ja valmentamassa myös lehtori  Tomi Aho , joka toimii Rasekon (Raision seudun koulutuskuntayhtymä) FoodLaboratoryn kehittämisasiantuntijana.
 – Lupiini taipuu moneen. Sitä pystyy käyttämään isossa tuotannossa, esimerkiksi henkilöstöruokaloissa. Mutta se sopii myös ravintolakäyttöön.
 Parhaillaan makealupiinijalostetta on kokeilukäytössä turkulaisissa suurtalouskeittiöissä Arkealla, Unicalla ja Sodexolla.
 "Ilmastoihana" kasvi
 Ruoanlaitossa hyvin toimivaa lupiinilajiketta varjostaa yksi asia: sitä ei vielä kasvateta Suomessa. Greener Me:n käyttämän lupiinijalosteen raaka-aine tulee EU:n alueelta.
 Makealupiinin viljelystä voisi hyötyä myös Suomen luonto. Lupiinin juuret sitovat ilmakehän typpeä maaperään, ja makealupiinin pitäminen viljelykierrossa  vähentää lannoitustarvetta . Niinpä Greener Me tekee yhteistyötä Luonnonvarakeskuksen kanssa, jotta lajike onnistuttaisiin jalostamaan kotimaiseen viljelyyn sopivaksi.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 06.10. kello 23.
 Lue lisää:
 Viljelty lupiini voisi olla vegaanisen ruoan uusi trendi, mutta Suomessa käyttö on harvinaista – ruokaharrastaja Paula Kaskimaan lupiinirieska maistuu lapsillekin
 Harva tuntee proteiini- ja kuitupitoisen sinilupiinin hyödyt
 Tutkimus: sinilupiini ja kvinoa sopivat hyvin elintarvikekasveiksi

Voisiko makealupiini haastaa ruoanlaitossa soijan? Asiaa testataan parhaillaan turkulaisissa suurtalouskeittiöissä


Summary: Bayer kertoi kesäkuussa rakentavansa uuden ehkäisyvalmisteiden tuotantolaitoksen Turkuun 250 miljoonalla eurolla. Lääkejätti kertoo nyt, että käsityötä vaativien tuotantovaiheiden vähenemisellä voi olla henkilöstövaikutuksia.

Lääkeyhtiö Bayerin Turun rakentamalla uudella tuotantolaitoksella on henkilöstövaikutuksia.
 Bayer kertoi kesäkuussa rakentavansa uuden ehkäisyvalmisteiden tuotantolaitoksen Turkuun 250 miljoonalla eurolla. Jo tuolloin Bayer ilmoitti, että uudessa tuotantolaitoksessa hyödynnetään mittavasti automatiikkaa ja robotiikkaa. Tämä tarkoittaa, että ehkäisyvalmisteiden tuotannossa painottuu jatkossa korkea osaaminen.
 Saksalainen lääkejätti kertoo nyt, että käsityötä vaativien tuotantovaiheiden vähenemisellä voi olla henkilöstövaikutuksia. Bayer arvioi, että mahdolliset henkilöstövaikutukset koskevat enintään 90 tehtävää ja vähennykset tapahtuvat asteittain vuoteen 2025 mennessä.
 Keskustelut henkilöstön edustajien kanssa on aloitettu jo viime vuonna.
 Uusi tuotantolaitos valmistuu Turkuun vuonna 2025. Turku kehittää ja valmistaa pitkävaikutteisia ehkäisyvalmisteita, joita viedään yli 130 maahan.
 Bayer työllistää yli tuhat Suomessa.
 Bayer kertoi tänään investoivansa myös Costa Ricaan. Bayer investoi 170 miljoonaa euroa Costa Ricaan, jonne rakennetaan uusi ehkäisyvalmisteiden tuotantolaitos. Tuotantolaitos valmistuu arviolta vuonna 2024.
 Lue lisää:
 Turku iloitsee lääkejätti Bayerin uudesta tehdasinvestoinnista – lääkeosaaminen keskittymässä Turkuun entistä vahvemmin
 Jätti-investointi Turkuun: Bayer rakentaa uuden lääketehtaan 250 miljoonalla eurolla

Lääkejätti Bayer rakentaa uutta tuontantolaitosta Turkuun – robotiikkaa vähentää työvoimatarvetta 90 hengellä


Summary: Facebookin palveluiden kaatuminen kuudeksi tunniksi osoitti sen, miten haavoittuvaisessa tilanteessa olemme. Tulevaisuudessa internet on yhtä tärkeä kuin sähköverkko, ja se pelottaa jopa F-Securen tutkimusjohtajaa Mikko Hyppöstä.

Tietoliikenne ja elektroniikka (Pörssilista)

F-Securen tutkimusjohtaja  Mikko Hyppönen  kuvailee Facebookin eilistä käyttökatkoa aivan poikkeukselliseksi.
 Facebook teki ylläpitotöitä runkoreititykseensä. Lopputulos oli se, että oma järjestelmä ei enää toiminut, kun työkalut ikään kuin katosivat.
 – Vähän sama juttu kuin korjaisi kerrostalon ovea käytävästä ja pudottaisi avaimet postiluukusta sisään, sanoo huippuasiantuntija, joka on tehnyt 30 vuotta työtä tietoturva-alalla.
 Hyppönen: Verkkopalvelut ovat keskittyneet yhdelle yhtiölle, ja se tekee netistä haavoittuvan
 Hyppösen mukaan olisi parempi, että verkkopalveluja tarjoaisivat useat yritykset eri puolilla maailmaa emmekä nojaisi niin vahvasti esimerkiksi kirjautumisessa yhteen tai kahteen yhdysvaltalaiseen palveluntarjoajaan.
 Koko internet on haavoittuva, koska sen hallinta on keskittynyt valtaosin Yhdysvaltain Piilaaksoon.
 Systeemin korjaajien erehdysten vuoksi sosiaalisen median palvelut Facebook, Facebook Messenger, Instagram ja Whatsapp, eivät toimineet tunteihin useilla käyttäjillä. Taloudellinen menetys yhtiölle oli arviolta 469 000 euroa tunnissa. Palvelut olivat poikki noin kuuden tunnin ajan.
 Katkolla oli suuri vaikutus, koska häiriö koski paitsi viestipalvelu Whatsappia, myös Facebookin kautta tehtäviä kirjautumisia esimerkiksi verkkokauppoihin.
 – Onhan se merkittävää, kun esimerkiksi Whatsapp on poissa linjoilta kuuden tunnin ajan, sanoo spesialisti.
 Alle 25-vuotiaat ymmärtävät riskit
 Tulevaisuudessa internet on yhtä tärkeä kuin sähköverkko, ja se pelottaa jopa Hyppöstä.
 – Maailma on niin muuttunut ja ollaan uusien asioiden äärellä.
 Netti antaa huimia mahdollisuuksia ja rikkoo maantieteelliset rajat, mutta samalla käyttäjät altistuvat muun muassa globaalille rikollisuudelle.
 Hyppösen mukaan riskienhallinnassa auttaa vain koulutus Eniten hän on huolestunut yli 25-vuotiaista eli heistä, jotka eivät ole syntymästään saakka olleet internetin vaikutuspiirissä. Alle 25-vuotiaat ymmärtävät verkon riskit muita paremmin.

F-Securen Mikko Hyppönen: Verkkopalvelujen keskittyminen Piilaaksoon on netin heikko kohta – Facebookin kyykkäys "aivan poikkeuksellinen"


Summary: Korealaisen kulttuurin aalto (hallyu) on huomioitu myös Oxfordin englanninkielisessä sanakirjassa. Samoin livelähetyksessä ahmiminen (mukbang). Korealaisia lainasanoja perustellaan sillä, että myös englantiin imetään vaikutteita populaarikulttuurista ja ulkomailta.

Eteläkorealaisen kulttuurin suosio ei ole jäänyt huomaamatta arvostetulta Oxfordin englanninkieliseltä sanakirjalta. Sen tuoreimpaan painokseen on lisätty yli 20 uutta korealaissanaa, kertoo  The Guardian -lehti .
 Uusiin sanoihin lukeutuu muun muassa termi hallyu, joka tarkoittaa eteläkorealaista populaarikulttuuria ja viihdettä. Samalla se myös kuvaa kansainvälisen kiinnostuksen kasvua maan musiikkia, elokuvia, televisiota ja muotia kohtaan, eli niin sanottua korealaista aaltoa.
 Hallyu-sanaa  voidaan käyttää myös etuliitteenä aihepiiriin liittyvälle villitykselle, faniudelle tai tähteydelle.
 Korealaista poppia tarkoittava K-pop lisättiin sanakirjaan jo vuosia sitten. Kulttuuriviennistä on kasvanut Etelä-Korealle  miljardien dollarien arvoinen bisnes .
 Nyt oma etuliitteensä ovat saaneet myös kauneustuotteet (K-beauty) sekä draamasarjat (K-drama).
 Näistä jälkimmäinen on ollut esillä viime viikkoina. Netflixissä julkaistusta, eteläkorealaisesta Squid Game -sarjasta  on povattu kaikkien aikojen hittiä  ja se nousi katsotuimmaksi sarjaksi kymmenissä maissa.
 Kun verkkojätti Facebook pimeni eilen, moni kommentoi tilannetta Twitterissä sarjaan viittaavalla kuvalla.
 Squid Game -sarjassa eräänlaiseen kilpailuun osallistuville käy köpelösti, mikäli monimutkaisen kuvion nakuttelu sokerikakkusesta irti ei onnistu. Kuvassa somejättien logoista ainoa onnistuneesti irrotettu on Twitterin logo.
 Mukbang – syö paljon suorassa lähetyksessä
 Uusia elintarvikkeisiin liittyviä merkintöjä ovat bulgogi, eli ohuet viipaleet naudan- tai sianlihaa, jotka usein grillataan tai paistetaan pannulla ja chimaek, eli korealaistyylinen paistettu kana ja olut.
 Ruokaan tai pikemminkin ruokailuun liittyvistä sanoista sanakirjaan lisättiin myös termi mukbang, joka tarkoittaa suoraa verkkolähetystä, jossa henkilö syö suuren määrän ruokaa ja puhuttelee samalla toimitusta seuraavaa yleisöä.
 Jokin voi olla myös upeaa (daebak) tai söpöä (aegyo).
 ”Skinship” puolestaan viittaa emotionaaliseen siteeseen, joka syntyy vanhemman ja lapsen tai rakastajien välille läheisessä fyysisessä kontaktissa, kirjoittaa The Guardian.
 Korealaisia lainasanoja perustellaan myös sillä, että englantikin on altis vaikutteille ulkomailta.
 – Näiden korealaisten sanojen omaksuminen ja kehittäminen englanniksi osoittaa myös sen, kuinka sanastolliset innovaatiot eivät enää rajoitu perinteisiin englanninkielisiin keskuksiin Britanniassa ja Yhdysvalloissa, sanakirja ilmoittaa The Guardianin mukaan.
 Oxfordin sanakirjaan on aiemminkin lisätty populaarikulttuurin ilmentymiä. Esimerkiksi scifisarja Star Trekin vannoutuneet fanit, trekkiet, ovat olleet listoilla jo vuosia.
 Lue myös :
 K-pop-tähdeltä matkittu hiustyyli, tiukat farkut tai ulkomaisen elokuvan katsominen voivat viedä vankileirille Pohjois-Koreassa
 Handmaid's Talen päähine, Nälkäpelin käsimerkki ja maitoteeallianssi – sortajia vastaan käydään uusin tavoin eri puolilla maailmaa

Daebak! Korealaisen kulttuurin suosio nosti parikymmentä lainasanaa Oxfordin sanakirjaan


Summary:
Kartonki, sellu ja sahatavara ohittivat paperin viennin arvossa, kertoo Pellervon taloustutkimuksen metsäennuste.
Sahatavaran hintojen nousu on tasoittumassa ja hinta kääntyy loppuvuodesta laskuun.

Metsäteollisuuden vientiin menevien tuotteiden arvo on Pellervon taloustutkimuksen (PTT) mukaan muuttunut radikaalisti pandemian aikana.
 Kun vielä pari vuotta sitten paperi paistatteli arvoltaan ykkösvientituotteena, se on nyt pudonnut päätuotteista pienimmäksi. Kartonki nousi vuosi sitten kärkeen ja sen vientiarvo on edelleen noussut. Sellun ja sahatavaran vientiarvoa paperin ohi kasvatti niiden hintojen nousu.
 – Tänä vuonna metsäteollisuuden vientiarvo kyllä kasvaa viime vuodesta, mutta se ei yllä läheskään vuoden 2019 tasolle. Kartongin viennin kasvu ei pysty kompensoimaan paperin viennin laskua, PTT:n metsäekonomisti  Matti Valonen  sanoo.
 Metsäteollisuuden viennin arvo nousee tänä vuonna 15 prosenttia viime vuodesta, mutta jää silti yli viisi prosenttia pandemiaa edeltänyttä aikaa matalammaksi.
 Kartonkien kysyntää nostaa verkkokaupan kasvu. Stora Enson Oulun tehdas aloitti kraftlinerin valmistuksen alkuvuodesta, mikä lisäsi kartonkien vientiä.
 Paperin vienti jatkaa laskuaan, vaikka graafisten papereiden kysyntä on piristynyt. Myös graafisten paperilaatujen hinnat ovat olleet nousussa keväästä lähtien.
 Syynä kysynnän ja hintojen nousuun on ollut tuotantokapasiteetin vähentäminen eri puolilla Eurooppaa. Piakkoin sulkeutuu myös Veitsiluodon paperitehdas, jonka tuotanto viime vuonna vastasi viidennestä Suomen paperin tuotannosta.
 PTT arvioi, ettei paperin kysyntä palaa koronaa edeltäneelle tasolle ja trendi pysyy laskevana.
 Sahatavaran hinta kääntyy laskuun
 Sahoilla on ollut erinomainen alkuvuosi. Sahatavaran vientihinnat nousivat PTT:n mukaan alkuvuonna voimalla, jollaista ei ole nähty sitten 1970-luvun öljykriisin. Hinnat olivat kesäkuussa jopa kymmeniä prosentteja viime vuotta korkeammalla.
 Suomessakin moni omakotirakentaja huomasi keväällä  projektin kallistuvan .
 Alkuvuoden voimakasta kasvua selittää paljon edellisvuoden heikko alku. Sahat vähensivät pandemian alussa tuotantoa, kun kysyntä näytti putoavan. Muutaman kuukauden kuluttua kysyntä vilkastui nopeasti, kun etätöihin siirtyneet kansalaiset alkoivat rakentaa. Elvytys lisäsi julkista rakentamista.
 Sahatavaran vientihinta oli todennäköisesti kesällä huipussaan. Kehitystä on PTT:n mukaan vaikea ennustaa, mutta suunta on alaspäin. Koko vuoden tasolla sahatavaran keskimääräinen vientihinta nousee 22 prosenttia edellisvuodesta ja laskee ensi vuonna kymmenen prosenttia. Mitään romahdusta hintoihin ei ole tulossa, sillä rakentaminen on edelleen vilkasta.
 Sahatavaran tuotanto nousee 12 miljoonaan kuutioon, johon viimeksi yllettiin vuonna 2007. Tuotanto on kasvanut myös Yhdysvalloissa, Venäjällä ja Kanadassa.
 Suomen sahatavaran vienti kasvaa kuluvana tänä vuonna 11 prosenttia ja ensi vuonna kolme prosenttia. Kysyntää on tukenut vilkas rakentaminen Euroopassa, Yhdysvalloissa ja Aasiassa.
 Kartonki nostaa myös sellun kysyntää
 Kartongin menekki ja paperin hienoinen nousu lisäävät niiden raaka-aineen sellun kysyntää. Lisäksi kierrätyskuidun heikko saatavuus vahvistaa ensikuidun ei sellun kysyntää. Koronapandemia hankaloitti kierrätyskuidun keräystä ja vähensi sen määrää.
 Sen sijaan Kiinassa pitkäkuituisen havusellun kysyntä on ainakin tilapäisesti heikentynyt, PTT kertoo.
 Varastot Kiinassa ja Kaakkois-Aasiassa ovat kasvaneet, kun sellusta valmistettavia tuotteita ei ole saatu eteenpäin kuljetusongelmien takia. Kuljetuskontteja on vaikea saada ja logistiikkakustannukset ovat nousseet.
 Sahatavaran kysyntää Kiinassa voivat heikentää asuntomarkkinoiden ylikuumeneminen ja kiinteistöjätti Evergranden ongelmat.
 Investoinnit alkavat näkyä puukaupassa
 Tukkien hinnat alkoivat nousta jo viime syksynä sekä kotimaisen että vientimaiden sahatavarakysynnän takia. Nousu jatkui tämän vuoden alussa ja huipentui kesäkuussa vuoden 2018 hintoja korkeammiksi.
 Seuraavana kahtena vuotena sekä puutuoteteollisuuden että massateollisuuden puunkäyttöä lisäävät Metsä Groupin investoinnit. Raumalle valmistuu suursaha ensi vuonna ja Kemiin sellutehdas seuraavana vuonna.
 Ilmoitusten mukaan lisäys sahojen käyttöön on 1,5 miljoonaa kuutiometriä tukkia ja selluteollisuuden käyttöön 4,5 miljoonaa kuutiometriä, josta osa on kuitupuuta ja osa haketta, PTT kertoo.
 Sahateollisuus käyttää lähes sataprosenttisesti kotimaista puuta, kun taas selluteollisuuden käyttämästä raakapuusta neljäsosa tuodaan ulkomailta.

PTT: Paperi putosi viennissä muiden metsätuotteiden taakse – sahatavaran hintapikkii laantuu


Summary: Kirjailijana ja toimittajana työskentelevältä Paavilaiselta on ilmestynyt tänä vuonna jo kaksi kirjaa. Puoli seitsemän -ohjelman haastattelussa hän kertoi yllättävästä nuoruuden harrastuksestaan.

Kirjailija ja toimittaja  Ulla-Maija Paavilainen  on ollut tuottelias. Viime vuonna häneltä ilmestyi elämäkerta  Kirsti Paakkasesta , tänä vuonna päivänvalon on nähnyt jo kaksi uutta kirjaa. Alkukesästä ilmestynyt romaani  Kuin muuttolinnut  sai syyskuussa seurakseen elämäkerran nyrkkeilijä  Elina Gustafssonista .
 Puoli seitsemän  -ohjelmassa Paavilaisen menneisyydestä paljastui yllättävä harrastus.
 – En todellakaan halua leimautua hörhöksi, koska se on todella kaukana minusta. Olen hyvin jalat maassa -ihminen. Mutta lukiovuosinani innostuin ennustamaan kädestä. Tutkin paljon luokkatovereideni käsiä. Siitä tuli tällainen kiva seurapeli iltaisin, kun oltiin yhdessä. Tai myöhemmin, kun oltiin kapakassa, niin aina joku muisti, että hei, voitko katsoa kädestäni.
 Ohjelman juontajat  Mikko Kekäläinen  ja  Ella Kanninen  eivät malttaneet jättää tilaisuutta käyttämättä, vaan pyysivät, että Paavilainen katsoisi heidän käsiään. Kekäläisen kädestä Paavilainen näki voimakkaasti elävän ihmisen, jolla on ihailtavan tasapainoinen tunne-elämä.
 – Taiteen viiva näkyy myös hyvin voimakkaana. Hän on taiteellinen ihminen. Ja hän on myös älykäs.
 Paavilaisen tapoihin kuuluu kertoa kädestä vain positiivisia asioita. Ikävät asiat hän pitää omana tietonaan.
 – Itse asiassa lopetin lahjani käyttämisen siinä vaiheessa, kun näin todella ikävän asian erään ihmisen kädestä, ja se asia tapahtui.
 Ella Kannisen käsi aiheutti Paavilaisessa ensimmäiseksi spontaanin vau-reaktion.
 – Aivan erilainen henkilö kuin tämä [Kekäläinen] tässä oikealla puolella, mutta myös erittäin tasapainoinen tunne-elämä. Aivan ihailtava rakkauselämä! Mikä sun salaisuus on? Paavilainen tiedusteli Kanniselta haltioituneena.
 Katso Ulla-Maija Paavilaisen koko haastattelu Yle Areenassa:

“Aivan ihailtava rakkauselämä!” – Ulla-Maija Paavilainen harrasti nuorempana kädestä ennustamista, Puoli seitsemän juontajat pääsivät testiin