Summary: Koronaan kuolleita voisi olla yli viisinkertainen määrä ilman koronarokotteita, selviää Svenska Ylen laskelmista. Matemaattisen tilastotieteen professori Tom Brittonin mukaan arvio on varovainen, sillä taudin tarttuvuus olisi todennäköisesti ollut suurempi ilman rokotuksia.

Syksyn aikana Suomessa kuoli 360 ihmistä kuukauden sisällä koronatartunnan toteamisesta. Svenska Ylen laskelmien mukaan ilman rokotteita syys–marraskuussa kuolleiden määrä olisi voinut olla 1 489 suurempi. Arviot perustuvat rokottamattomien ja rokotettujen kuolleisuuden vertailuun.
 Lue koko analyysi täältä:
 Allt fler dör med covid-19 i Finland – men coronavaccinerna har räddat minst 1 500 människoliv under hösten, visar vår analys
 Tarkastelussa ovat mukana yli 30-vuotiaat. Suomessa kuoli syksyn aikana koronan aiheuttamaan tautiin ainoastaan yksi alle 30-vuotias, joten kyseisestä ikäryhmästä ei voi tehdä luotettavia johtopäätöksiä.
 Koronakuolemia oli vähän 30–69-vuotiaiden ryhmässä, ja kuolleista lähes kaikki olivat rokottamattomia.
 Rokotteet ehkäisivät laskelmien mukaan 51 henkilön kuoleman 30–49-vuotiaiden ikäryhmässä. 50–69-vuotiaiden koronakuolemia rokotteet ehkäisivät 300.
 Tartuntojen voimakas lisääntyminen on korostanut rokotteiden merkitystä. Rokotteet ehkäisivät eniten kuolemia tarkastelujakson lopulla eli marraskuussa 2021. Rokottamattomien kuolleisuus on noussut jyrkästi etenkin yli 70-vuotiaiden ikäryhmässä.
 Pelastuneita todennäköisesti enemmän
 Svenska Ylen haastatteleman Tukholman yliopiston matemaattisen tilastotieteen professori  Tom Brittonin  mukaan arvio noin 1 500 vältetystä koronakuolemasta on varovainen. Laskelmat eivät huomioi sitä, että rokotetut suojaavat myös rokottamattomia, sillä he eivät levitä virusta yhtä voimakkaasti.
 Brittonin mukaan rokotteiden ansiosta vältettyjen kuolemantapausten määrä voi todellisuudessa olla jopa kaksi kertaa suurempi.
 Tukholman yliopiston professori Tom Brittonin mukaan koronakuolemien määrittäminen on vaikeaa. Niklas Björling / Stockholms universitet
 – Pelastettujen ihmishenkien määrään sisältyy oletus, että tartunnat olisivat levinneet samalla tavalla, jos ketään ei olisi rokotettu. Näin ei olisi pitänyt käydä, vaan tauti olisi ollut paljon tarttuvampi, Britton sanoo.
 Rokotteen ottaminen tai ottamattomuus saattaa vaikuttaa myös siihen, miten varovaisesti ihmiset käyttäytyvät. Ilmiöstä ei kuitenkaan ole saatavilla tutkittua tietoa, joten myöskään tätä muuttujaa ei ole voitu huomioida laskelmissa.
 Lisäksi rokottamattomien ja rokotettujen terveydentilassa voi olla eroja. THL:n mukaan alle yksi prosentti väestöstä ei voi ottaa koronarokotetta terveydellisistä syistä. Tähän ryhmään kuuluvat muun muassa henkilöt, jotka ovat palliatiivisessa hoidossa. Samalla kuitenkin monet vakavia sairauksia omaavat kuuluvat koronan riskiryhmiin, ja he ovat olleet etusijalla rokotusjärjestyksessä.
 Analyysissa käytetyissä tilastoissa kuolema arvioidaan koronavirusinfektioon liittyväksi, kun se on tapahtunut 30 päivän sisällä positiivisesta koronavirustestituloksesta. Määritelmä on käytössä kansainvälisesti.
 Käytännössä on mahdollista, että aineistoon on eksynyt muitakin kuin koronaviruksen aiheuttamia kuolemia. Joissakin tapauksissa ihmisen kuolemaan vaikuttaneita syitä on useita, ja koronaviruksen aiheuttama tauti on voinut olla ratkaiseva tekijä.
 – Riippumatta siitä, miten koronakuolemat määritellään, siinä on ongelmia. Vaikka henkilölle tehdään ruumiinavaus, en usko, että 100 prosentin tarkkuudella voidaan tietää, kuinka henkilö kuoli, professori Britton arvioi.
 Näin selvitys tehtiin Laskelmat perustuvat Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tilastoihin. Tilastot osoittavat, kuinka moni on saanut tartunnan, joutunut sairaalaan, ollut tehohoidossa tai kuollut eri ryhmissä kuukausittain. Luvut on raportoitu erikseen täysin rokotetuille, osittain rokotetuille ja rokottamattomille eri ikäryhmissä. Svenska Ylen laskelmat perustuvat kuolemien ilmaantuvuuslukuihin Ilmaantuvuus osoittaa, kuinka monta henkilöä kuoli 100 000 ihmistä kohti kussakin ryhmässä joka kuukausi. Esimerkiksi: Marraskuussa lähes 838 500 täysin rokotetusta yli 70-vuotiaasta kuoli 87. Ilmaantuvuus oli silloin 100 000 ihmistä kohti 10,4 kuolemaa. Samassa ikäryhmässä noin 52 000:sta yli 70-vuotiaasta rokottamattomasta kuoli 39 ihmistä, jolloin ilmaantuvuus on 74,9 kuolemantapausta 100 000 ihmistä kohti. Jos kuolleisuus olisi ollut yhtä korkea täysin rokotettujen kuin rokottamattomien joukossa, rokotetuista olisi kuollut 628 henkilöä. Kuolleita oli vain 87, joten voimme päätellä, että marraskuussa annettu rokote pelasti 541 täysin rokotetun yli 70 ihmisen hengen.
 Jutun ruotsinkielisen alkuperäisversion on kirjoittanut Niklas Fagerström.
 Lue lisää:
 Vertaile rokotettujen ja rokottamattomien eroja sairaalahoidossa ja kuolleisuudessa – grafiikka näyttää tuoreimmat luvut

Koronarokotteiden avulla saatettiin välttää lähes 1 500 suomalaisen kuolema


Summary: Suljetussa sosiaali- ja terveydenhoitoalan ammattilaisten ryhmässä kuohutaan "rokotuspakosta" ja siitä, että koronarokotteiden haittoja salaillaan tai vähätellään. Yle Uutiset tarkisti väitteet, ja ne ovat huteralla pohjalla.

Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus

Kansanedustaja  Ano Turtiaiselle  on viime päivien aikana tullut niin paljon kukkalähetyksiä, että ne eivät enää edes mahdu kunnolla hänen eduskunnan työhuoneeseensa. Turtiainen on joutunut pyytämään eduskunnasta lisää maljakoita kukkatulvalle.
 Soittamalla selviää, että monet kukkalähetyksistä ovat tulleet hoitajilta ympäri Suomen.
 Ano Turtiainen on entinen perussuomalaisten kansanedustaja, joka erotettiin puolueesta toistuvan törkeän somekommentoinnin ja huonon eduskuntakäytöksen vuoksi. Sittemmin hän on perustanut oman Valta kuuluu kansalle -puolueen. Eduskunnassa Turtiaisen puheenvuoroissa on korostunut koronakriittisyys.
 Kukkapuskien korteissa hoitajat kiittävät Turtiaista hoitajien puolesta taistelemisesta ja koronapassin vastustamisesta. Turtiainen itse arvelee, että kukkalähetysten taustalla ovat suorasanaiset puheenvuorot eduskunnassa.
 On kuitenkin todennäköistä, että kukkatulvaan on vaikuttanut koronarokotekriittisten hoitajien suljettu keskusteluryhmä Telegram-viestisovelluksessa. Ryhmä on nimeltään "Sinun puolella".
 Monille ryhmän jäsenille Ano Turtiainen on sankari. Kun ryhmässä jaettiin hiljattain kehotusta lähettää Turtiaiselle kukkia, ei mennyt kauaa, kun kansanedustaja joutui pyytämään Twitterissä, että jatkossa yhteydenotot olisivat sähköisiä.
 Kansanedustaja Ano Turtiainen on saanut runsaasti kukkia ja kortteja koronarokotuspakkoa ja koronapassia vastustavilta hoitajilta. Silja Viitala / Yle
 Yle on seurannut keskusteluryhmän viestittelyä parin viime viikon ajan. Ryhmään on tähän mennessä liittynyt melkein 2 500 sosiaali- ja terveysalan työntekijää.
 Ryhmä on ollut olemassa ainakin kesästä asti, mutta suurin ryntäys tapahtui pari viikkoa sitten.
 Sisään päästetään ylläpidon mukaan vain todellisia sote-alan työntekijöitä. Yle pyrki tarkistamaan lukuisien omalla nimellään kirjoittavien taustan. Mukana on selvityksen perusteella lähihoitajia, sairaanhoitajia, lääkäreitä ja muillakin terveydenhuollon alalla työskenteleviä.
 Tässä jutussa siteerataan yhtä poikkeusta lukuun ottamatta vain henkilöitä, joiden taustan Yle on voinut selvittää.
 Ryhmään mahtuu rokotekriittisten koko kirjo – heitä yhdistää kuitenkin muutama asia
 Telegram-ryhmä ei vaikuta millään tavalla yhtenäiseltä. Kaikkia yhdistää kiukku siitä, että  hallitus edistää "koronarokotuspakkoa" terveydenhuollon henkilökunnalle .
 Osa kirjoittajista korostaa, että he eivät ole yleisesti rokotekriittisiä, vaan ovat ottaneet itse ja sallineet lapsilleen kaikki normaalit rokotusohjelman mukaiset rokotteet.
 Mukana on silti myös henkilöitä, jotka levittävät koronarokotteista puutteellista tietoa tai syöttävät keskusteluun hyvin mielikuvitukselliseltakin vaikuttavia salaliittoteorioita.
 Kun eräs kirjoittaja esimerkiksi väitti, että hänen läheisilleen on tullut hormonihäiriöitä vain siksi, että he ovat oleilleet koronarokotteen saaneiden lähellä, seuraavissa kommenteissa kyseenalaistettiin väite nopeasti.
 Useat kirjoittajat vakuuttavat irtisanoutuvansa, jos "rokotuspakko" toteutuu.
 Näin kirjoittaa esimerkiksi henkilö, jolla on ylläpitäjän oikeudet keskusteluryhmässä:
 "Sote-ammattilaiset ovat työskennelleet nyt kohta kaksi vuotta pandemian tulilinjalla. Mitä saimme siitä hyvästä? Valoja ja itse tulostettavia kiitoskortteja? Ja nyt vielä kirsikkana kakun päällä emme enää kelpaa työhömme? Tässäkö se kiitos seisoo vuosientyöstä?
 Tilanne on nyt muuttunut niin vaikeaksi, että yhä useampi sote-ammattilainen valitsee uuden ammatin ja lähtee alalta lopullisesti."
 Viime aikoina ryhmässä on keskusteltu paljon myös kirkosta eroamisesta. Kirkosta siksi, että kirkon tilaisuuksissa kysytään nyt koronapassia ja myös siksi, että piispa  Teemu Laajasalo  kirjoitti  Helsingin Sanomissa  pitävänsä rokotteesta kieltäytymistä vastuuttomana.
 "Kiitos, kun taistelet hoitajien puolesta", lukee yhdessäkin kortissa, jonka kansanedustaja Ano Turtiainen sai työpaikalleen eduskuntaan. Silja Viitala / Yle
 Muutama päivä sitten erään keskisuuren suomalaisen kaupungin sairaalassa työskentelevä lääkäri kirjoitti ryhmässä:
 "Käytännössä lähes jokaisessa työvuorossa kohtaan tai ainakin näen listoilla potilaita, jotka ovat hakeutuneet [lääkärin työpaikka] rokotehaittojen vuoksi. Minun aikanani tällaisia potilaita on ollut enemmän ja pahemmilla oireilla kuin itse koronan takia. Työmäärä [lääkärin työpaikka] on lisääntynyt selvästi rokotehaitoista kärsivien ihmisten vuoksi."
 Yle otti yhteyttä yksikköön, jossa lääkäri työskentelee. Kaksi siellä työskentelevää ylilääkäriä vahvisti, että he tosiaan näkevät yksittäisiä koronahaitoista kärsiviä potilaita.
 Tyypillisin tilanne on, että rokotteesta on tullut kuumetta, jonka vuoksi potilas hakee lääkäriltä sairauslomatodistusta. Joillakin kuumereaktio on ollut niin vahva, etteivät he ole pärjänneet pelkästään kotona lepäämällä.
 – Sellaista ei ole, että rokotehaittojen vuoksi olisi potilaita jonossa, sanoo toinen ylilääkäreistä.
 Kuume  on  yleisesti tunnettu  koronarokotteiden sivuvaikutus.
 Ylilääkärit kertovat, että on luonnollista, että heidän yksikössään on enemmän rokotehaitoista kärsiviä potilaita kuin koronaan sairastuneita, sillä varsinaiset koronapotilaat hoidetaan muualla.
 Rokotekriittisten väitteiden tueksi esitetään asiayhteydestä irrotettuja faktoja
 Lääkärin ryhmään kirjoittama silminnäkijähavainto on tyypillistä puhetta ryhmässä. Useat siellä kirjoitetut väitteet saattavat olla ainakin osittain totta – mutta kokonaiskuvan ymmärtämistä helpottavia tietoja on jätetty pois.
 Eräs keskustelija kirjoitti:
 "THL:n tutkimuksen mukaan elokuuhun mennessä lähes 1 700 suomalaista oli kuollut(!) kolmen viikon kuluessa ensimmäisen piikkiannoksen saamisesta."
 Yle ei saanut vahvistettua kirjoittajan henkilöllisyyttä, mutta kommentissaan hän viittaa  Seura-lehdessä olleeseen juttuun .
 Kirjoittaja ei kuitenkaan siteerannut juttua kunnolla. Kommentissa ei mainittu, että Seuran jutussa lääkealan turvallisuuskeskus Fimean lääketurvallisuusyksikön ylilääkäri  Maija Kaukonen  kertoo, että kun koronarokotukset aloitettiin kaikkein vanhimmista, on luonnollista, että heidän jäljellä oleva elinaikansa on lyhyt.
 – Koronarokote suojaa ainoastaan koronavirusinfektiolta, ei perussairauksilta, Kaukonen sanoo jutussa.
 – THL on tutkinut rokotettuja ja verrannut heidän kuolleisuuttaan samanikäisiin ja yhtä sairaisiin rokottamattomiin. Rokotettujen kuolleisuus rokottamisen jälkeen oli rokotteesta riippumatta pienempää kuin heidän kaltaisillaan rokottamattomilla vastaavana ajanjaksona.
 Ryhmässä lietsotaan uskomusta, että viranomaiset piilottelevat rokotehaittoja
 Kun ryhmän keskustelua selaa taaksepäin, keskustelussa toistuu usein väite siitä, että koronarokotteiden haittoja peiteltäisiin.
 Ryhmässä pyydettiin esimerkiksi allekirjoituksia kansanedustajille osoitettuun adressiin, jonka tekstissä luki:
 "Rokotusten ja sairauksien syy-yhteyksiä ei selvitetä, eikä rokotehaittoja haluta tunnustaa, vaikka näemme niitä päivittäin sekä omassa elämässämme että työssämme.
 Rokotteista ei ole pitkän aikavälin tutkimustietoa, joten kukaan ei perustellusti pysty väittämään, että ne ovat turvallisia."
 Yle kysyi Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin HUSin infektiosairauksien ylilääkäriltä  Asko Järviseltä  rokotehaittojen yleisyydestä.
 Sairaalahoidossa on ollut koronarokotteesta aiheutuvien haittojen takia vain muutamia tapauksia, Järvinen toteaa ykskantaan. Vakavimmat ja merkittävimmät haitat koronarokotteesta tulivat Astra Zeneca -rokotteesta viime keväänä.
 Astra Zenecasta aiheutui joillekin sillä rokotetuille ensin verenhyytymisen ongelmia ja myöhemmin veritulpan. Jos se vaikeutui, tuli verenvuoto-ongelma, joka liittyi Astra Zenecan aiheuttamaan verihiutaleen toiminnan muutokseen, Järvinen selventää.
 Sen jälkeen sairaalahoidossa ei kuitenkaan ole ollut rokotehaitoista kärsiviä potilaita ainakaan HUSin alueella.
 – Olen kuullut huhuja, että neurologian osastolla olisi paljon näitä rokotehaitoista kärsiviä potilaita, mutta se ei pidä paikkansa, hän sanoo.
 Infektiosairauksien ylilääkäri Asko Järvinen HUSista sanoo, että huhuista huolimatta koronarokotteen haitoista kärsiviä potilaita on ollut sairaaloissa vain yksittäisiä tapauksia. Benjamin Suomela / Yle
 Toinen sitkeä väite on, että Fimeaan ilmoitetaan jatkuvasti koronarokotteen haittavaikutuksista, mutta niitä ei saada ruuhkan takia käsiteltyä.
 Näin kirjoittaa ryhmän ylläpitoon kuuluva henkilö:
 "Fimean haittavaikutusten käsittely laahaa pahasti jäljessä. Käsittelemättömiä ilmoituksia on 15 400 ja kaikkiaan jo yli 21 950. Ilmoitetuista haittavaikutuksista vakavia on 4 467."
 Yle tarkisti Fimeasta, miten se käsittelee haittavaikutusilmoituksia.
 Järjestelmä on tosiaan ruuhkautunut, koska ilmoituksia on tehty aktiivisesti. Julkinen keskustelu vaikuttaa kansalaisten tekemien ilmoitusten määrään kasvattavasti, Fimean ylilääkäri Maija Kaukonen sanoo.
 Fimean ylilääkäri Maija Kaukonen sanoo, että koronarokotteen haittailmoituksia tulee paljon. Kun ilmoitukset on vastaanotettu, jonon kärkeen nostetaan vakavaksi arvioidut ilmoitukset. Jouni Immonen / Yle
 Esimerkiksi viime keväänä Astra Zeneca -uutisoinnin takia ihmiset ilmoittivat ahkerasti mustelmista ja muista verenkiertoon liittyvistä haitoista, jotka eivät olleet vakavia, hän kertoo.
 Tällä hetkellä yli puolet ilmoituksista on kansalaisten tekemiä, ja kansalaisten tekemissä ilmoituksissa vakavuusarvio on jokaisen itsensä tekemä. Terveysalan ammattilaiset käyttävät kansainvälistä, yhdenmukaista kriteeristöä.
 – Kaikki ilmoitukset luetaan kun ne tulevat, ja niille tehdään kiireellisyysarvio. Vakavat ilmoitukset menevät aina edelle, minkä takia tilastot voivat näyttää vääristyneiltä, koska ne käsitellään heti, ja ei-vakavat ilmoitukset jäävät odottamaan jonoon.
 Lääkärit seulovat haittavaikutusilmoituksia päivittäin ja laittavat ei vakavat ilmoitukset jonoon odottamaan myöhempää käsittelyä. Kun jonon saa purettua, tilasto tasaantuu vastaamaan todellisuutta, Kaukonen huomauttaa.
 – Vakavien haittojen selvittämisessä menee enemmän aikaa, kun joudutaan tilaamaan esimerkiksi sairauskertomuksia lisäselvitysten takia. Myös joissain ei vakavaksi ilmoitetuissa haitoissa lääkäri voi todeta sen vakavaksi, jolloin se otetaan lisäselvitykseen.
 Voit keskustella aiheesta 22.12. klo 23:een saakka.
 Näin juttu tehtiin Viikko pari sitten sitten Instagramissa alkoi levitä kuva, jossa koronarokotetta vastustavia hoitajia kehotettiin liittymään suljetulle Telegram-viestisovelluksen kanavalle. Ryhmään pääsi sisään vain näyttämällä todisteen omasta ammattipätevyydestään. Ryhmään liittyvät lähettivät ylläpitäjälle kuvakaappauksen JulkiTerhikistä, johon on koottu sosiaali- ja terveydenhuoltohenkilöstön nimet ja oikeus harjoittaa ammattiaan. Yle pääsi kanavalle tekemällä yhteistyötä erään terveydenhuollon ammattilaisen kanssa. Hän liittyi omilla tiedoillaan ryhmään. Sen jälkeen seurasimme keskustelua toimituksen puhelimella. Terveydenhuollon ammattilainen tai Yle eivät osallistuneet keskusteluun millään tavalla. Yle tarjosi mahdollisuutta haastatteluun sekä yksittäisille kirjoittajille että ryhmän ylläpidolle. Keskustelimme ryhmäläisten kanssa Telegramissa, LinkedInissä, sähköpostitse ja puhelimella. Lopulta kukaan ei halunnut olla haastattelussa, eivätkä kaikki vastanneet yhteydenottoihimme mitään.

Tällaista keskustelua suomalaiset koronarokotevastaiset hoitajat ja lääkärit käyvät suljetussa Telegram-ryhmässä


Summary: Koronaviruksen omikronmuunnos leviää nopeasti koko Suomessa. Tässä kerromme, mitä muunnoksesta tiedetään juuri nyt.

Kuinka paljon Suomessa on omikronmuunnosta?
 Omikrontartuntoja on Suomessa mitä todennäköisimmin ainakin useita satoja. Tarkkaa lukumäärää ei ole tiedossa.
 Esimerkiksi Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin diagnostiikkajohtaja  Lasse Lehtosen  mukaan viime viikolla tehdyissä testeissä yli puolet pääkaupunkiseudun tartunnoista oli omikronia tai omikronepäilyjä.
 Viime viikon maanantaista perjantaihin Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin alueella todettiin reilut 5 200 tartuntaa. Viikonlopun ja maanantain aikana tartuntoja todettiin lähes 3 000 lisää. Valtaosa tartunnoista todettiin pääkaupunkiseudulla eli Helsingissä, Vantaalla, Espoossa ja Kauniaisissa.
 Pääkaupunkiseudulla todettiin viime viikon aikana keskimäärin vajaat 800 tartuntaa per päivä. Se tarkoittaa siis sitä, että pelkästään pääkaupunkiseudulla omikrontartuntoja todetaan karkeasti arvioiden 300-400 päivittäin.
 Muissa maakunnissa omikrontartuntoja on todettu yhteensä useita kymmeniä.
 Kaikki omikrontartunnat eivät todennäköisesti päädy tilastoihin, sillä virusmuunnos selvitetään vain pienestä osasta tartuntoja.
 Missä päin Suomea omikronia on?
 Omikronmuunnos on levinnyt jo suurimpaan osaan Suomea. Omikronmuunnoksen aiheuttamia tartuntoja on vahvistettu näissä maakunnissa:
 Etelä-Karjala Etelä-Pohjanmaa Kymenlaakso Kanta-Häme Keski-Suomi Lappi Pohjanmaa Pohjois-Karjala Pohjois-Savo Satakunta Uusimaa Varsinais-Suomi
 Näissä maakunnissa ei ole vielä vahvistettu omikrontartuntoja:
 Etelä-Savo Kainuu Keski-Pohjanmaa Pirkanmaa Pohjois-Pohjanmaa Päijät-Häme
 Kuinka tehokkaasti omikron leviää?
 Omikron leviää selvästi helpommin kuin deltamuunnos.
 Maailman terveysjärjestö WHO varoitti maanantaina, että koronaviruksen omikronmuunnos leviää nopeammin kuin deltamuunnos. WHO:n mukaan tartuntojen määrä kaksinkertaistuu 1,5–3 päivän aikana alueilla, joissa muunnos leviää paikallisesti.
 Joissakin tutkimuksissa omikronin tartuttavuuden on arvioitu olevan yli viisinkertainen deltavarianttiin nähden.
 Useissa maissa, kuten Norjassa, Tanskassa ja Britanniassa on huomattu, että omikronmuunnos nousee hyvin nopeasti yleisimmäksi muunnokseksi ohi deltamuunnoksen.
 Esimerkiksi tautiekologi  Tuomas Aivelo  on arvioinut, että  omikronista tulisi Suomen yleisin muunnos jo ennen joulua .
 Kuinka vaarallinen omikron on?
 Vielä ei tiedetä varmasti, aiheuttaako omikronmuunnos yhtä paljon vakavia oireita kuin vaikkapa deltamuunnos. Varhaiset tutkimustulokset ovat keskenään ristiriitaisia.
 Esimerkiksi Imperial College London -yliopiston tuore, toistaiseksi vertaisarvioimaton tutkimus toteaa, että omikronmuunnos saattaa olla ihan yhtä vaarallinen kuin deltamuunnos. Tutkimuksessa taudin oireiden, tartuntamäärien tai sairaalatapausten määrässä ei ollut merkittävää eroa omikron- ja deltamuunnosten välillä.
 Toisaalta Etelä-Afrikassa tartuntamäärät ovat kasvaneet nopeasti omikronmuunnoksen takia, mutta tartunta-aalto on jäämässä huomattavasti aiempia lievemmäksi sairaalakuormituksen ja kuolemien suhteen.
 Myös Euroopan lääkeviraston alustavien tietojen mukaan omikrontartunnat näyttävät olleen pääosin lieviä.
 Vielä tarvitaan lisää tietoa ja tutkimusta, jotta omikronin vakavuudesta opitaan enemmän.
 Suojaavatko rokotteet omikronilta?
 Rokotteet vaikuttavat suojaavan omikronilta heikommin kuin aiemmilta muunnoksilta, eli muunnos läpäisee rokotteiden tuoman suojan aiempaa helpommin. Siitä kertoo muun muassa se, että omikron leviää nopeasti myös maissa, joissa väestön immuniteettitaso on korkea.
 Se ei kuitenkaan tarkoita sitä, etteikö rokote suojaisi omikronilta ollenkaan. Vaikka se ei suojaisi tartunnalta, se voi silti suojata vakavilta oireilta.
 Kolme rokotetta suojaa omikronmuunnokselta selvästi paremmin kuin kaksi rokotetta. Eri tutkimusten mukaan kolmannen rokotteen jälkeen suoja oireellista omikrontautia vastaan on noin 55–80 prosenttia.
 Pfitzer-Biontechin ja Modernan rokotteiden on todettu suojaavan omikronilta jonkin verran paremmin kuin Johnson & Johnsonin ja Astra Zenecan rokotteet.
 Miten muunnoksen leviäminen vaikuttaa rajoituksiin?
 Omikronmuunnoksen yleistyminen voi tarkoittaa muun muassa koronapassin käytön keskeyttämistä: koronapassi ei välttämättä estäkään enää tartuntoja, kun omikron väistää rokotteiden tuomaa suojaa.
 Esimerkiksi  Varsinais-Suomessa  otettiin tällä viikolla käyttöön rajoituksia, joita ei enää voi välttää koronapassilla. Myös  Pohjois-Pohjanmaalle  suunnitellaan samanlaisia toimia.
 Hallituksen keinovalikoimassa ovat myös muun muassa ravintolarajoitusten ja maahantulon ehtojen kiristäminen. Lisäksi hallitus pohtinee sitä, pitäisikö kouluissa esimerkiksi siirtyä etäopetukseen tai pidentää joululomia.
 Lue lisää:
 Päivittyvä seuranta: Biden ei halua Yhdysvaltoihin koronasulkuja | Valiokunta puoltaa sote-henkilöstön rokotuksia
 Katso rokotettujen ja rokottamattomien erot sairaala- ja tehohoidossa – grafiikka näyttää tuoreimmat luvut
 Suomen koronatilanne pahenee ja päättäjiä patistetaan toimimaan nopeasti – ainakin nämä keinot hallituksella on käytössään
 Tutkijoilta vakava varoitus päättäjille: Jouluviikolla voi olla kymmeniätuhansia tartuntoja
 Pohjois-Pohjanmaalle suositellaan täyskieltoa tapahtumille – tilaisuuksia ei voisi järjestää koronapassin avulla
 Aluehallintovirasto kieltää yleisötilaisuudet ja rajoittaa tilojen käyttöä Varsinais-Suomessa

Omikrontartuntoja on todennäköisesti useita satoja ympäri Suomea – tämä muunnoksesta tiedetään nyt


Summary: Koronarajoitusten kanssa pitkään sinnitelleet matkustajat purkavat stressiään henkilökuntaan käyttämällä fyysistä ja sanallista väkivaltaa. Rangaistuksia kovennettiin ennen joulumatkailun huippua.

Naismatkustaja nousi Southwest-lentoyhtiön koneeseen Dallasin lentokentällä marraskuun puolivälissä. Hän solvasi lentoemäntää, jonka jälkeen häntä pyydettiin poistumaan koneesta.
 Matkalla ulos nainen iski toista lentoemäntää  nyrkillä kasvoihin .
 Hän sai syytteen törkeästä pahoinpitelystä.
 Aiemmin kesällä samassa lentoyhtiössä työskentelevä lentoemäntä  menetti kaksi hammasta  ja sai muita vammoja kasvoihinsa, kun lentoraivon valtaama matkustaja hyökkäsi hänen kimppuunsa Kaliforniassa.
 Tällaiset välikohtaukset ovat lisääntyneet koronapandemian aikana.
 Yli  70 prosenttia  lentohenkilökunnan raportoimista tapauksista koskee maskin käyttöä.
 Lentoemäntä Sarieha Alsawaf aikoo siirtyä työskentelemään vain yksityisissä lentoyhtiöissä. Jeremiah Young
 "Matkustajat kuvittelevat, että henkilökunta päättää maskisäännöistä"
 Lentoemäntä  Sarieha Alsawafin  mukaan yksi suurimpia ongelmia on, että matkustajilla on maskeista hyvin erilaisia näkemyksiä.
 Puolet matkustajista on Alsawafin sanojen mukaan "maskinatseja" ja toinen puoli ei halua pitää maskia. Erimielisten välille syntyy helposti kärhämää.
 – Maskiongelmat ovat vaikeita, sillä matkustajat kuvittelevat lentohenkilökunnan päättävän säännöistä, vaikka näin ei ole. Kun lentoemäntä on turhautunut maskipoliisin rooliin ja matkustaja sääntöihin, tilanne eskaloituu helposti, Alsawaf sanoo Ylelle.
 Hän työskentelee Yhdysvaltain sisällä lentävässä Spirit-halpalentoyhtiössä.
 – Olen joutunut tekemisiin huonosti käyttäytyvien ja epäkohteliaiden matkustajien kanssa. Olen kuitenkin onnistunut nollaamaan tilanteen pysymällä itse rauhallisena, Alsawaf sanoo.
 Matkustajat jonottivat turvatarkastukseen Los Angelesin LAX-lentokentällä joulukuussa 2021. Johanna Juntunen / Yle
 Ammattiliiton tekemän selvityksen mukaan peräti  85 prosenttia  lentoemännistä ja stuerteista on joutunut tänä vuonna raivostuneen matkustajan vihan kohteeksi.
 Miehistö on joutunut kontrolloimaan pahimpia riehujia nippusiteillä tai teippaamalla heidät kiinni istuimeen. Riehuvat matkustajat laitetaan lentokieltoon, jonka pituus vaihtelee mutta joka koskee kaikkia kaupallisia yhtiöitä Yhdysvalloissa.
 Rangaistuksia kovennettu – vankeutta jopa 20 vuotta
 Maskiraivoon liittyviä selkkauksia on ilmoitettu Yhdysvaltain ilmailuhallinnolle FAA:lle jo lähes 4 000 joulukuun alkupuoleen mennessä. Muista syistä itsekontrollinsa menettäneistä matkustajista on tehty yli  5 500 ilmoitusta .
 Viranomaisten mukaan väkivaltaisuuksiin liittyviä tutkintoja on avattu viisi kertaa enemmän kuin viime vuonna.
 Kaikkia raportoituja rikkeitä ei tutkita. Yhdysvalloissa toimiva suomalainen lentokapteeni ja yksityisen Starjet-lentoyhtiön perustaja  Peku Karu  tietää syyn.
 – Ilmailuhallinnolla on niin kova henkilöstöpula, että heillä ei ole aikaa tutkia kuin murto-osa tapauksista. Niiden pitää olla vakavia, kuten vastikään lentokentällä aseen laukaisseen matkustajan tapaus, Karu sanoo.
 Lentokapteeni Peku Karun mukaan lentoraivotapauksia on aivan liikaa. Titta Puurunen / Yle
 Vaaratilanteita aiheuttaneille matkustajille on vuoden alusta lähtien annettu tuntuvia, jopa 37 000 dollarin sakkoja. Marraskuun loppuun mennessä sakkoja oli kirjattu tänä vuonna 1,1 miljoonan dollarin eli vajaan miljoonan euron edestä.
 Esimerkiksi elokuussa toisen matkustajan päälle käsimatkatavaran heittänyt mies sai 45 000 dollarin sakot. Hän oli lisäksi mennyt makaamaan käytävälle, ottanut lentoemäntää nilkoista kiinni ja laittanut päänsä tämän hameen alle.
 Osa lentoyhtiöistä on lopettanut alkoholitarjoilun
 Viranomaisten mukaan  alkoholi  on useimmiten väkivaltaisten yhteenottojen taustalla. Pari viikkoa sitten Delta-yhtiön kone joutui tekemään hätälaskun, kun oletettavasti liikaa nauttinut matkustaja pahoinpiteli lentoemäntää ja lentoturvallisuudesta vastaavaa henkilöä.
 Osa amerikkalaisista lentoyhtiöistä on lopettanut alkoholin tarjoilun kotimaanlennoillaan.
 Peku Karu pitää lentokieltolistalle joutumista ja tiukentuneita toimia oikeana ratkaisuna, jotta vaaratilanteet saadaan vähenemään.
 – Tarvitaan tarpeeksi varoittavia esimerkkejä, lentokielto ja tuntuvat sakot. Ne auttavat normaaliriehujiin, hän sanoo.
 Jotkut lentoyhtiöt ovat lopettaneet alkoholitarjoilut Yhdysvaltain sisäisillä lennoilla ehkäistäkseen yhteenottoja.  Zack Beatty / Yle
 Lentohenkilökuntaan käsiksi käyvät matkustajat joutuvat tekemisiin liittovaltion poliisin FBI:n kanssa. Vakavista rikkeistä voi seurata jopa 20 vuoden vankeustuomio ja 250 000 dollarin sakot.
 Yhdysvaltain oikeusministeriö on  ohjeistanut juristeja  laittamaan lentoturvallisuuden vaarantavien matkustajien oikeuskäsittelyt etusijalle.
 Lentäjä: Matkustajilla entistä lyhyempi pinna
 Peku Karu sanoo, että huono käytös voi johtaa yleiseen paniikkiin koneessa. Miehistö on kuitenkin koulutettu ottamaan tilanne hallintaan.
 – Riehujat ovat riski henkilökunnalle, mutta eivät koko lennolle. Reittikoneissa ohjaamon ovet on nykyään niin tiukasti lukittu, että kukaan ei pääse sinne rettelöimään, Karu sanoo.
 Peku Karu astuu ulos charterkoneesta LAX-lentokentällä Los Angelesissa. Johanna Juntunen / Yle
 Karu tiedostaa, että lentoraivotapauksia on jo liikaa. Hän arvelee monien pandemiaan liittyvien tekijöiden saavan lentomatkustajien pinnan palamaan nopeasti.
 Ihmiset olivat suurimman osan vuodesta 2020 lukittuina neljän seinän sisälle, Karu muistuttaa.
 – Nyt kun vihdoin on päästy matkustamaan, pitkään kestäneitä rajoituksia puretaan turhautumisena ja suuttumisena. Ne tulevat esille täyteen ahdetuissa koneissa, hän arvelee.
 Onko sinulla kokemuksia lentoraivosta? Voit keskustella asiasta keskiviikkoon 22. joulukuuta kello 23 asti.
 Lue lisää:
 Satoja uusia lentoreittejä avautuu Euroopassa, mutta osa myös poistuu – nämä 7 asiaa muuttuvat lentämisessä koronapandemian jälkeen
 Euroopan ja Yhdysvaltojen välisten lentojen kysyntä räjähti – lukemattomat pandemian erottamat perheet tapaavat vihdoin jouluna
 Koronamuunnos varjostaa matkailun joulusesonkia – matkoja siirretään myöhemmäksi kun omikron lisää epävarmutta

Lentoraivo on lisääntynyt Yhdysvalloissa pandemian myötä – miehistöön käydään käsiksi maskipakon takia


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet lyhyesti.

Hallitus pui tänään koronatoimia – tämä on Suomen omikrontilanne nyt
 Hallitus neuvottelee koronatilanteesta ja koronatoimien tiukentamisesta Säätytalossa tänään kello 16 alkaen. Sosiaali- ja terveysministeriö ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitos pitävät myös kello 12 tilannekatsauksen, jossa käsitellään koronatilannetta Suomessa ja maailmalla.
 Eniten kysymyksiä herättää nyt omikronmuunnos, joka yleistyy kovaa vauhtia myös Suomessa.  Tästä artikkelista voit lukea, mikä omikronin tilanne on Suomessa juuri nyt .
 Työaikaansa lyhentävä mies on edelleen harvinaisuus
 Antti, Reima ja Tyyne Ruutu luistelemassa Arabian kentällä. Jari Kärkkäinen / Yle
 Suomessa  harva mies lyhentää työaikaa lasten hoidon takia . Useimmin perheissä osa-aikaista työtä tekee nainen. Arviolta vain joka kymmenes lyhennettyä työaikaa tekevä vanhempi on mies. Myös  Antti Ruudun  perheessä valinta oli aikoinaan perinteinen: äiti teki nelipäiväistä työviikkoa, jotta aikaa oli enemmän lapsille.
 Olkiluoto 3:n reaktori on käynnistetty
 Säteilyturvakeskus (STUK) antoi viime viikolla luvan käynnistää uuden ydinreaktorin.  Kimmo Hiltunen / Yle
 Olkiluoto 3:n  reaktori käynnistettiin yöllä , kertoo Teollisuuden Voima. Säteilyturvakeskus (STUK) antoiviime viikollaluvan käynnistää uuden ydinreaktorin. STUKin mukaan kriittisyyden ja pientehokokeiden edellytykset täyttyvät ja käyttöönottokokeet osoittavat, että laitos toimii suunnitellulla tavalla.
 Lentoraivo on lisääntynyt Yhdysvalloissa pandemian myötä – miehistöön käydään käsiksi maskipakon takia
 Jotkut lentoyhtiöt ovat lopettaneet alkoholitarjoilut Yhdysvaltain sisäisillä lennoilla ehkäistäkseen yhteenottoja. Zack Beatty / Yle
 Koronarajoitusten kanssa pitkään sinnitelleet matkustajat purkavat stressiään henkilökuntaan  käyttämällä fyysistä ja sanallista väkivaltaa . Rangaistuksia kovennettiin ennen joulumatkailun huippua.
 Helsingin markkinointitempaus kääntyi päälaelleen: chileläisen insinöörin piti asua Suomessa vain 90 päivää, mutta hän jäikin tänne pysyvästi
 90 Day Finland -osallistujat Jaime Alvarez ja Andro Linday saivat perustamalleen yritykselle yhtiökumppanin Kaliforniasta. Alberto Scherb (oik.) saapui Helsinkiin Piilaaksosta. Antti Kolppo / Yle
 Helsinki houkuttelee toista kertaa kansainvälisiä huippuosaajia kaupunkiin. 90 Day Finn -ohjelman alkuperäinen ajatus oli, että kolmen kuukauden verkostoitumisen jälkeen osallistujat palaisivat kotimaahansa Helsingin sanansaattajina. Nyt  yli puolet osallistujista onkin päättänyt jäädä Suomeen .
 Pakkassää jatkuu koko maassa
 Anssi Vähämäki / Yle Sää
 Sää on enimmäkseen poutainen ja pilvisyydeltään vaihteleva. Lämpötila pysyttelee reilusti pakkasen puolella koko maassa. Maan etelä- ja keskiosassa lämpötila on pääosin -10 ja -20 asteen välillä ja maan pohjoisosassa -15 ja -25 asteen tuntumassa. Heikko tai kohtalainen pohjoisenpuoleinen tuuli lisää pakkasen purevuutta.
 Voit lukea lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Hallitus neuvottelee koronatilanteesta, harva mies lyhentää työaikaa lasten vuoksi, pandemia lisäsi lentoraivoa Yhdysvalloissa


Olkiluoto 3:n reaktori käynnistettiin yöllä, kertoo Teollisuuden Voima.
 Säteilyturvakeskus (STUK) antoi  viime viikolla  luvan käynnistää uuden ydinreaktorin. STUKin mukaan kriittisyyden ja pientehokokeiden edellytykset täyttyvät ja käyttöönottokokeet osoittavat, että laitos toimii suunnitellulla tavalla.
 Sähköntuotannon on määrä alkaa 30 prosentin teholla tammikuussa. Säännöllinen sähköntuotanto alkaa kesäkuussa 2022.
 Tammi-kesäkuun välisellä koekäyttöjaksolla laitosyksikkö tuottaa vaihtelevin tehoin sähköä.
 – Tämä hetki jää ikuisesti mieleen osoituksena sisukkaasta työstä uuden laitosyksikkömme käyttöönottamiseksi. Se kertoo vahvasta ydinalan ammattilaisuudesta ja halusta tehdä Suomen suurimmasta ilmastoteosta totta, tuotantojohtaja  Marjo Mustonen  sanoo  tiedotteessa .
 Teollisuuden Voiman mukaan Suomessa uusi ydinvoimalaitos otettiin käyttöön viimeksi yli neljä vuosikymmentä sitten ja Euroopassakin siitä on jo noin 15 vuotta aikaa.
 Lisää aiheesta:
 Olkiluoto 3:n sähköntuotanto alkaa tammikuussa – noin kuukauden ilmoitettua aiemmin

Olkiluoto 3:n reaktori on käynnistetty


Summary: Hyväntekeväisyys kuuluu jouluun. Minun lempparikeräykseni on Hyvä joulumieli, mutta auttaa voi myös laskemalla rimaa, kirjoittaa Viitala.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Kuuntele kolumneja Yle Areenassa
 Minulla on nollan euron joulubudjetti. Joulukuussa ei tule eläkettä enempää kuin muulloinkaan, ja pienet säästöni ovat pahan päivän varalle. (Joulua voisi tietenkin pitää “pahana päivänä” mutta vain ironisesti, ja ironiaan minulla ei ole varaa.)  Nordean mukaan  suomalaisen joulubudjetti on keskimäärin 565 euroa. (Kahden aikuisen perheessä siis 1130 euroa.)
 Suuri joulubudjetti on hyvä juttu , sillä jouluun kuuluu hyväntekeväisyys. Koska monella on jo kaikkea eikä edes kamala nälkä, hyväntekeväisyyteen päätyy varmaankin vähintään satoja euroja per nenä. Sitä paitsi iso osa suomalaisista on kristittyjä, ja heidän uskontoonsa kuuluu antaa  kaikki  rahansa köyhille ( Mark. 10: 21 ), joten pian kaikkien köyhien taloushuolet ovat ohi. (Olihan minulla sittenkin varaa ironiaan!)
 Hyväntekeväisyys tarkoittaa  pyyteetöntä  auttamista, josta itse ei hyödy kuin hyvän mielen verran. Itse lahjoitin äsken säästöistäni ison summan sellaiseen kohteeseen, josta hyvinvointiyhteiskunta ei huolehdi vaikka pitäisi.
 Hyväntekeväisyys ei ole hyvinvointivaltion kilpailija vaan täydentäjä. Yhteiset palvelut ja tulonsiirrot rahoitetaan verorahoilla, ja niistä päätetään yhdessä. Ja sitten on sellaisia tarpeita, joista ei olla riittävän yksimielisiä, joten niihin on kerättävä rahaa vapaaehtoisilta.
 Joululahjat, joita hankitaan omalle lähipiirille, ovat kaikkea muuta kuin anteliasta, sillä vastalahja on todennäköisesti jo paketoitu eikä oman perheen asettaminen etusijalle muutenkaan ole kovin eettistä, inhimillistä kylläkin. Epäeettistä lahjojen vaihtaminen on silloin, jos rajallisia luonnonvaroja käytetään turhiin tavaroihin ihmisille, joilta ei puutu mitään.
 On kuin pelaisimme Monopolia niin, että alussa toisilla on kymppitonni ja toisilla satanen ja säännötkin ovat erilaiset eri pelaajille, tuurin lisäksi.
 Ohjeita   niille, jotka haluavat pitää kaikki mukana  – tai jotka tuntevat sääliä niitä kohtaan, joilla ei ole mahdollisuutta ostaa joululahjoja tai jouluruokia tai joulukuusta…
 1. Älä nosta standardia.
 On söpö ajatus, että haluaa jouluna muistaa lahjalla lapsen opettajaa tai hoitajaa, tuttavia, naapureita ja sukulaisia, mutta siinä on söpöä vain ajatus, joten hyvä idea onkin antaa pelkkä ajatus. Kun syntyy normi, että kiitetään tavaralla, rahattomat tuntevat häpeää normin rikkomisesta.
 Olen syyllistynyt tähän täysimääräisesti; voi miten söpöjä paketteja olenkaan kuljetellut ties mihin. Sitten paranin keskiluokkaisuudesta. Sinäkin voit parantua.
 Paras kiitos on – kiitos. Se ei nosta rimaa. Sitä paitsi luontokin kiittää kohtuullisuudesta.
 2. Osallistu Hyvä joulumieli -keräykseen.
 (Jos noudatit ykköskohtaa, sinulla on siihen varaa, keskimäärin.) On muitakin hyviä joulukeräyksiä, mutta minun suositukseni on Hyvä joulumieli.
 Olen siihen joskus lahjoittanut ja kahtena vuonna olen saanut sieltä 70 euron ruokalahjakortin. Ostin vähän jouluruokaa; loput käytin pakasteisiin ja säilykkeisiin, joita söimme tammikuussa, sillä alkuvuodesta rahaa on vähiten ja lääkekulut ovat  suurimmillaan .
 Joskus kun olin varoissani hain kirkon joulupuusta diakonian kirjekuoren, jonka ohjeilla voi ostaa lahjan tuntemattomalle lapselle. Viimeksi poimin kuusesta 15-vuotiaan pojan toiveen: hän halusi lämpimän peiton. Rahaa ei sääntöjen mukaan saisi antaa, mutta piilotin vällyjen väliin setelin, koska ajattelin, että teini-ikäinen kaipaa myös vähän ikiomaa rahaa.
 3. Levitä sanaa.
 On tietysti vähän noloa kertoa lahjoituksistaan, mutta toisaalta on arvokasta, että sellainen tulee yleiseksi tavaksi. Kun tulee normiksi käyttää puolet joulubudjetista hyväntekeväisyyteen (ja kristityillä koko budjetti), kaikilla on lopulta parempi joulumieli. Noloudesta selviää kyllä; se on ohimenevä tunne.
 Hyväntekeväisyys ei ole armeliaisuutta, saati luonteen suuruutta. Antamisesta on turha ylpistyä eikä saaminen vaadi nöyristelyä. Se on pelkästään reilua, tasoittamista. Raha ei näet jakaudu millään mittarilla reilusti: sillä ei palkita uutteruutta, lahjakkuutta tai moraalista selkärankaa eikä sitä jaeta kaikille tasan.
 On kuin pelaisimme Monopolia niin, että alussa toisilla on kymppitonni ja toisilla satanen ja säännötkin ovat erilaiset eri pelaajille, tuurin lisäksi. Niin verotus kuin hyväntekeväisyys ovat vain yritys hiukan lieventää epäoikeudenmukaisuutta.
 Ei ole mikään juttu antaa eteenpäin sellaisia rahoja, jotka eivät ole moraalisesti itselle koskaan edes kuuluneet, mutta on epäeettistä olla tekemättä niin.
 Auli Viitala
 Kirjoittaja on syrjäytynyt, joka roikkuu mukana.
 Kolumnista voi keskustella 22.12. klo 23.00 saakka.

Auli Viitalan kolumni: “Myy kaikki, mitä sinulla on, ja anna rahat köyhille”


Summary: Huippuosaajia haaliva 90 Day Finn -ohjelma saa jatkoa, mutta Helsinki Partners aikoo olla entistä tarkempi hakuprosessissa väärinymmärrysten välttämiseksi.

Helsingin musta maa ja joulukuinen tihkusade eivät näytä lannistavan chileläistä  Andro Lindsaytä .
 – Pimeys on ollut vaikeinta vaimolleni, mutta hänkin viihtyy Helsingissä.
 Nelihenkinen perhe saapui Chilestä Suomeen viime elokuussa.
 Insinööri ja yrittäjä Andro Lindsay oli yksi kolmestatoista osallistujasta  90 Day Finn  -ohjelmaan, jolla houkuteltiin huippuosaajia Helsinkiin.
 Ajatuksena oli, että kolmen kuukauden oleskelun jälkeen osallistujat palaisivat kotimaahansa, ja Helsingillä olisi puolestapuhujia eri puolilla maailmaa.
 Helsinki Partners (ent. Helsinki Business Hub) suuntasi markkinointikampanjan alun perin koronapandemian myllertämään Kalifornian Piilaaksoon. Sieltä viesti alkoi kuitenkin levitä maailmanlaajuisesti.
 Lopulta elämää Helsingissä halusi kokeilla kaikkiaan yli 5 300 hakijaa eri puolilta maailmaa.
 Kyse ei ole ollut ilmaisesta lomamatkasta, sillä osallistujat ovat maksaneet itse asuin- ja elinkustannuksensa Helsingissä.
 Lindsay haluaa suomalaisesta kestävän kehityksen osaamisesta vientituotteen
 Andro Lindsay muistelee käyneensä ensi kertaa Suomessa jo parikymmentä vuotta sitten.
 Vuosien varrella käyntejä on kertynyt tusinan verran, sillä Lindsay on Chilessä tehnyt yhteistyötä suomalaisten yhtiöiden kanssa.
 Osa Lindsayn lähimmistä ystävistä on suomalaisia, joten juuri heidän kauttaan hän kuuli 90 Day Finn -ohjelmasta.
 – Laitoin hakemuksen välittömästi! Olin jo pitkään pyöritellyt mielessäni Suomea, joten ohjelma oli kuin merkki palasten loksahtamisesta kohdilleen.
 Andro Lindsay sanoo, että 90 Day Finn -ohjelma täytti hänen odotuksensa. Lindsay sai Helsinki Partnersilta apua kontaktiverkoston luomiseen Suomessa. Antti Kolppo / Yle
 Lindsay on erityisen kiinnostunut kestävän kehityksen ratkaisuista.
 Helsingissä hänen tavoitteenaan on ollut luoda nopeasti kontakteja yrityksiin, start up -firmoihin, tutkimuslaitoksiin ja yliopistoihin.
 Helsinki Partners auttoi Lindsaytä keräämään kontakteja ja tapaamaan heidät saman tien.
 – Kolmessa kuukaudessa pystyimme luomaan verkoston, jonka kokoaminen veisi normaalisti vuosia, Lindsay sanoo.
 90 Day Finn -ohjelmaan osallistuneet Andro Lindsay ja  Jaime Alvarez  perustivat yhdessä 100 Thousand Million -nimisen yrityksen liikekumppaninsa  Alberto Scherbin  kanssa.
 90 Day Finn -osallistujat Jaime Alvarez ja Andro Linday saivat perustamalleen yritykselle yhtiökumppanin Kaliforniasta. Alberto Scherb (oik.) saapui Helsinkiin Piilaaksosta. Antti Kolppo / Yle
 Yritys tähtää ekologisesti kestävien kaupunkien rakentamiseen. Lindsayn mukaan Helsinki on kestävän kehityksen malliesimerkki, jonka toimintatavat voisi monistaa myös muualle maailmaan.
 – Tavoitteenamme on tehdä suomalaisesta ja pohjoismaisesta tietotaidosta vientituote, Andro Lindsay sanoo.
 Yli puolet osallistujista päätti jäädä Suomeen
 Helsinki Partnersin alkuperäinen ajatus siitä, että kolmen kuukauden jälkeen osallistujat palaisivat kotimaahansa Helsingin sanansaattajina kääntyi lopulta päälaelleen.
 Yli puolet osallistujista päättikin jäädä Suomeen, Helsinki Partnersin liiketoimintajohtaja  Johanna Huurre  naurahtaa.
 Muutoin Huurre on tyytyväinen ensimmäisen 90 Day Finn -ohjelman tuloksiin.
 – Osallistujat perustivat kaksi yritystä. Suunnitteilla on myös muuta liiketoimintaa. Toki kolme kuukautta on lyhyt aika, mutta saimme paljon asioita alulle.
 Helsinki Partners hakee parhaillaan uusia 90 Day Finn -osallistujia. Markkinointia ei tällä kertaa suunnata tiettyyn maahan, mutta hakijoilla on oltava samat intressit kuin Helsingilläkin.
 – Helsinki on vahva puhtaissa, älykkäissä ja teknologiaan liittyvissä ratkaisuissa. Lisäksi Helsinki haluaa olla paikka, jossa ratkaistaan tulevaisuuden ongelmia, Huurre sanoo.
 Jokainen osallistuja saa edelleen henkilökohtaisen tutorin, mutta sen lisäksi osallistujia odottaa nyt myös helsinkiläinen ystävä.
 – Toivomme vapaaehtoisia, jotka vapaa-ajan merkeissä haluaisivat olla osallistujien kanssa.
 Huurre kertoo, että osallistujat ovat kaivanneet vinkkejä myös arkielämään Helsingissä.
 Ryhmän Signal-viesteissä on keskusteltu esimerkiksi parhaista lenkkipoluista ja lasten talvivaatehankinnoista.
 Yhdysvaltalainen fyysikko jättäytyi pois ohjelmasta jo ennen sen alkamista
 Hakulomaketta on täsmennetty entisestään, jotta hakijoiden odotukset varmasti vastaisivat ohjelman tarjoamaa sisältöä, Johanna Huurre kertoo.
 Yle uutisoi kesällä Suomeen saapuneesta fyysikko  Deborah Berebichezistä , jonka oli myös tarkoitus osallistua 90 Day Finn -ohjelmaan.
 Lue lisää:   Fyysikko Deborah Berebichez ja tuhannet muut huippuosaajat halusivat kokeilla elämää Suomessa – elämäntapa ihastuttaa mutta palkka ei
 Berebichez kuitenkin päätti jättäytyä pois ohjelmasta jo ennen sen alkua, vaikka nelihenkinen perhe oli ehtinyt muuttaa New Yorkista Helsinkiin.
 Yle tavoitti Deborah Berebichezin, mutta hän ei enää halua kommentoida ratkaisuaan jäädä pois ohjelmasta.
 Aiemmin kesällä kirjoittamassaan Linkedin-profiilinsa avoimessa tekstissä Berebichez avaa poisjäämisensä syitä.
 Hänen mukaansa ohjelma antoi ymmärtää sisältävänsä enemmän kuin mitä se lopulta tarjosi.
 Berebichez muun muassa nostaa esiin ymmärtäneensä, että ohjelma olisi nykyistä enemmän osallistunut elämisen käytännön järjestelyihin Helsingissä.
 Yhdysvaltalainen fyysikko Deborah Berebichez (oik.) päätti jäädä pois 90 Day Finn -ohjelmasta, vaikka perhe ehti muuttaa New Yorkista Helsinkiin. Berebichez ja Helsinki Partnersin liiketoimintajohtaja Johanna Huurre kuvattiin kauppatorin tuntumassa heinäkuussa.  Antti Kolppo / Yle
 Lopulta Berebichez päätti jättäytyä ohjelmasta, sillä hänestä se ei ollut sitoutunut perheen päämäärien saavuttamiseen.
 – Kyse on enemmänkin vasta ideasta kuin valmiista ohjelmasta, joka vaatii vielä kehittelyä saavuttaakseen tavoitteensa, Berebichez kirjoittaa.
 Kokemuksestaan huolimatta Berebichez on perheineen toistaiseksi jäänyt Suomeen.
 "Helsingissä elämänlaatu on rahaa tärkeämpää"
 Myös Andro Lindsayn perhe on tullut Suomeen jäädäkseen.
 Koti Chilessä on myyty, ja tavarat ovat valmiina laivaukseen valtameren yli.
 Perheen 7- ja 10-vuotiaat tyttäret käyvät koulua Helsingissä.
 Räntäsade oli tyttärelle mieluinen yllätys, kesällä Suomeen perheensä kanssa muuttanut chileläinen Andro Lindsay kertoo.  Antti Kolppo / Yle
 Lindsay kertoo oleskeluluvan järjestyneen ongelmitta, mutta pankkitilin avaaminen on kysynyt kärsivällisyyttä.
 Prosessista pitäisi saada kaiken kaikkiaan sujuvampi, sillä esimerkiksi pankkitunnuksia tarvitsee myös tunnistautumiseen muissa palveluissa, Lindsay summaa.
 Työn ja perhe-elämän yhdistämisen kannalta Helsinki on vastannut odotuksia.
 – Maailma tuntuu pyörivän rahan ympärillä, mutta täällä aika ja elämänlaatu ovat tärkeämpiä.
 Lindsayn mieleen muistuu päivä, kun Helsinkiin satoi ensimmäiset räntäliepareet taivaalta.
 – Tyttäremme totesi, että tämä on elämäni paras päivä, Lindsay nauraa.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 22.12. kello 23:een asti.
 Lue myös:
 Hallitus kaipaa Suomeen erityisosaajia, mutta tulijat ovat enimmäkseen duunareita

Chileläisen insinöörin piti asua vain 90 päivää Helsingissä, mutta hän jäi pysyvästi Suomeen – Helsingin markkinointitempaus kääntyi päälaelleen


Summary: Suomessa pikkulasten vanhemmat tekevät ylipäätään vähän lyhennettyä työaikaa verrattuna Ruotsiin. Tutkijan mukaan meiltä puuttuu osa-aikatyön kulttuuri. Sen sijaan vanhemmat valitsevat kokonaan työn tai kotiin jäämisen väliltä.

6-vuotiaan  Reiman  ja 2-vuotiaan  Tyynen  päiväkotipäivä on ohi ja on aika ottaa ilo irti Helsingin pakkasista.
 Reima luistelee jo ihan itse, mutta Tyyne tarvitsee vielä apua: isä  Antti Ruutu  pitää lasta kainaloista kiinni ja liukuu jäätä pitkin Arabianrannan luistelukentällä.
 Lasten kanssa ehtii luistelukentälle ennen iltaa, sillä Ruudun työ yläkoulun ja lukion opettajana tarkoittaa pientä joustoa työaikaan. Se helpottaa lasten viemistä ja hakemista päiväkodista, vaikka virallisesti työaikaa ei ole lyhennetty.
 Suomessa harva mies lyhentää työaikaa lasten hoidon takia, vaan useammin perheissä osa-aikaista työtä tekee nainen. Arviolta vain joka kymmenes lyhennettyä työpäivää tekevä on mies.
 Virallista tilastoa työaikaa lyhentävistä vanhemmista ei ole, mutta Kelan luvut joustavan ja osittaisen hoitorahan saajista antavat kuvaa tilanteesta. Joustavaa hoitorahaa maksetaan alle 3-vuotiaan vanhemmalle ja osittaista hoitorahaa 1. ja 2. luokalla olevan lapsen vanhemmalle.
 Vuonna 2020 joustavan hoitorahan saajista miehiä oli 11,1 prosenttia ja osittaisen hoitorahan saajista 9,2 prosenttia. Miesten osuus kasvaa hitaasti: vuodesta 2014 kasvua on ollut pari prosenttiyksikköä molemmissa hoitorahoissa.
 Tyypillisesti työaikaa lyhennetään 20 prosenttia, mikä voi tarkoittaa esimerkiksi 6-tuntista työpäivää tai 4-päiväistä työviikkoa.
 Työajan lyhentäminen on pikkulasten vanhempien lakisääteinen oikeus, jota käytetään kuitenkin melko vähän verrattuna esimerkiksi Ruotsiin.
 Perhetutkija ja dosentti  Petteri Eerola  Jyväskylän yliopistosta ei ole yllättynyt kuullessaan miesten pienen osuuden hoitorahan saajista. Se on linjassa perhevapaatilastojen kanssa, joiden mukaan miehet pitävät hyvin pienen osan perhevapaapäivistä.
 Eerolan mukaan syynä voi olla tiedon puute eli isät eivät tiedä mahdollisuudesta lyhentää työaikaa. Toinen merkittävä tekijä on heteroperheissä vallalla oleva kulttuuri, jossa äiti nähdään edelleen lasten ensisijaisena hoivaajana.
 Kelan perhetutkija  Anneli Miettisen  mukaan monessa perheessä ajatellaan, että äiti olisi erityisesti pikkulapsen paras hoitaja. Miettistä ihmetyttää kuitenkin se, että myös koulunsa aloittaneiden lasten äidit ovat edelleen niitä, jotka joustavat työajassaan, mutta isistä niin harva valitsee lyhennetyn työpäivän.
 – Voisi kuvitella, että kouluikäisten lasten vanhemmissa hoitovalinnat olisivat jo sukupuolen mukaan tasaisempia, mutta vielä ei olla lähelläkään tasajakoa, sanoo Miettinen.
 "Helpotti meidän arkea kaikin puolin"
 Arabianrannan luistelukentällä on tilanne päällä. Kaksi kouluikäistä poikaa hakkaa jääkiekkomailoilla tolpan ympärillä olevaa pehmustetta.
 Antti Ruutu käskee opettajamaisen rauhallisesti mutta topakasti lapsia lopettamaan töllön työt.
 Myös Ruudun perheessä valinta osa-aikatyöstä oli aikoinaan perinteinen: äiti teki nelipäiväistä työviikkoa, jotta aikaa oli enemmän lapsille. Kokemus oli positiivinen koko perheelle.
 – Lapset viihtyivät paremmin päivähoidossa, kun olivat siellä vain neljänä päivänä viikossa. Kyllä se helpotti meidän arkea kaikin puolin, Antti Ruutu sanoo.
 Äidin ylimääräisenä vapaapäivänä ohjelmassa oli normaalia arjen pyörittämistä sekä lasten harrastuksia, kuten seurakunnan kerhoa.
 Antti Ruutu myöntää, että hänelle ei ole tullut mieleen tehdä lyhennettyä työaikaa. Lasten syntymän jälkeen hän oli hoitovapaalla eli kokonaan kotona hoitamassa lapsia.
 – Liekö se illuusiota omasta korvaamattomuudestaan töissä. Minulle oli luontevampaa olla puoli vuotta hoitovapaalla, kuin tehdä lyhennettyä työaikaa, sanoo Ruutu.
 Antti Ruutu tekee täyttä työaikaa opettajana, mutta hänen työnsä joustaa hieman. Se helpottaa lasten viemistä päiväkotiin ja hakemista sieltä. Jari Kärkkäinen / Yle
 Kelan aiemmin tekemässä  selvityksissä  kävi ilmi, että työaikaansa lyhentäneet osittaisen hoitorahan käyttäjät olivat keskivertoa kouluttautuneempia ja hyvätuloisempia.
 Koulutus vaikuttaa myös isien käyttämiin perhevapaisiin: jos heteroperheessä joko isä tai äiti on korkeakoulutettu, miehet pitävät pidempiä perhevapaita.
 Välillä naisen lyhyempää työaikaa perustellaan naisen matalammalla palkalla ja sitä kautta pienemmällä tulonmenetyksellä.
 Tutkimusten mukaan perheissä, joissa tehdään tarkempia laskelmia perhevapaiden vaikutuksesta tuloihin, isät pitävät enemmän vapaita. Laskelmat nimittäin usein näyttävät, että talouden kannalta ei ole suurta eroa, kumpi jää kotiin hoitamaan lapsia.
 – Taloudellinen tilanne on kulttuurillisesti hyväksytty selitys sille, että äiti jää kotiin, sanoo Petteri Eerola.
 Suomessa harva tekee lyhyennettyä työaikaa
 Kelan erikoistutkija Anneli Miettisen mukaan äidit tuntuvat olevan perhevapaan valinnoissa portinvartijoina.
 Anneli Miettinen muistuttaa, että lyhennetty työaika on Suomessa varsin vähän käytetty etuus sekä miehillä että naisilla. Esimerkiksi Ruotsissa vanhempien osa-aikatyö on paljon suositumpaa kuin Suomessa.
 Joustavaa tai osittaista hoitorahaa sai viime vuonna Suomessa yhteensä 3 500 miestä ja 31 200 naista.
 – Meillä on vahva kulttuuri, jossa valitaan kokoaikaisen kotihoidon tai kokoaikaisen työn välillä. Vanhemmat ovat mieluummin kokonaan poissa töistä kuin tekisivät sitä osa-aikaisena, Miettinen sanoo.
 Yksi syy on raha: varsinkin pienemmän tulotason perheissä katsotaan, ettei lyhennettyyn työaikaan ole yksinkertaisesti varaa – ei edes naisella.
 Mikä saisi isät tekemään lyhyempää työpäivää lasten hoidon takia? Kysytään luistelukentältä, jossa pakkanen pikkuhiljaa kiristyy.
 – Miesten omissa asenteissa voisi olla parantamista. Ja työnantajien suhtautumisessa, sanoo Antti Ruutu.
 Asiantuntijoilla on muutama täsmätoimi: isälle korvamerkityt vapaat, lisää esimerkkejä työaikaa lyhentävistä miehistä, yhteiskunnassa puhetta perhevapaiden jakamisesta ja työnantajalta kannustavaa asennetta.
 – Ei puhuta loppuelämän valinnasta, vaan muutamasta vuodesta, jolloin lapset ovat pieniä, Miettinen sanoo.
 Näin työajan lyhentäminen toimii Vanhemmalla on lakisääteinen oikeus lyhentää työaikaa siihen asti, kunnes lapsi päättää 2. luokan. Kela maksaa tukea alle 3-vuotiaan sekä 1. ja 2. luokalla olevien lasten vanhemmille. Tyypillisesti työaikaa lyhennetään 20%, mikä voi tarkoittaa esimerkiksi 6-tuntista työpäivää tai 4-päiväistä työviikkoa. Joustavaa hoitorahaa  maksetaan alle 3-vuotiaan vanhemmalle ja sen suuruus on noin 163–244 euroa/kk. Osittaista hoitorahaa  maksetaan puolestaan 1. ja 2. luokalla olevan lapsen vanhemmalle ja sen suuruus on noin 98 euroa/kk. Jos lapsi kuuluu pidennetyn oppivelvollisuuden piiriin, osittaista hoitorahaa voidaan maksaa myös esiopetusvuodelta sekä 3. luokan ajalta. Lähde: Kela

Työaikaa lyhentävä isä on edelleen harvinaisuus – Monessa perheessä on väärä käsitys siitä, kumman vanhemman tuloilla kannattaa jäädä kotiin


Summary: Presidentti Bidenin on määrä puhua tiistaina pahentuvasta koronatilanteesta ja muun muassa korostaa rokotteiden tärkeyttä.

Omikron on syrjäyttänyt deltan koronaviruksen hallitsevana muunnoksena Yhdysvalloissa, kertovat maan terveysviranomaiset.
 Joulukuun 18. päivään loppuneen, viikon mittaisen tarkastelujakson aikana todetuista tartunnoista päälle 73 prosentin arvioidaan olevan omikronin aiheuttamia, uutisoi  CNN.  Asia käy ilmi Yhdysvaltain tautikeskuksen CDC:n datasta.
 Maan luoteisosassa uusista tartunnoista jo yli 90 prosentin arvioidaan olevan omikronin aiheuttamia. Vastaavanlaisissa prosenttiosuuksissa ollaan myös isossa osassa maan eteläosia ja osissa keskilänttä.
 CNN:n mukaan Yhdysvaltain osavaltioista ainoastaan Oklahoma ja Etelä-Dakota eivät olleet ilmoittaneet omikronin aiheuttamista tapauksista. Uutiskanava kertoi asiasta Suomen aikaa tiistaina alkuyöstä.
 48 osavaltion lisäksi muunnoksen aiheuttamia tartuntoja on havaittu myös pääkaupunki Washingtonissa ja Yhdysvalloille kuuluvassa Puerto Ricossa. Yhdysvaltain ensimmäinen omikrontapaus havaittiin CNN:n mukaan 20 päivää sitten.
 Alun perin Etelä-Afrikassa marraskuussa havaittu omikronmuunnos on levinnyt vauhdikkaasti ympäri maailmaa. Sen aiheuttamia tartuntoja on havaittu kymmenissä maissa.
 Biden voinut altistua koronatartunnalle
 Valkoinen talo julkaisi maanantaina tiedotteen, jonka mukaan Yhdysvaltain presidentti  Joe Biden  on ollut läheisessä kanssakäymisessä koronatartunnan saaneen Valkoisen talon henkilökuntaan kuuluvan henkilön kanssa.
 Tiedotteen mukaan henkilökunnan jäsen oli saanut positiivisen koronatuloksensa maanantaina. Hän oli ollut Bidenin läheisyydessä noin puolen tunnin ajan presidentin lentokoneessa perjantaina. Kyseinen henkilö on täysin rokotettu, minkä lisäksi hän on saanut tehosteannoksen.
 Presidentille tehdään säännöllisesti koronatestejä. Sunnuntaina tehdyn vasta-ainetestin lisäksi Bidenille tehtiin maanantaina pcr-testi sen jälkeen, kun hän sai tiedon Valkoisen talon työntekijän tartunnasta.
 Kumpikin testi oli negatiivinen. Biden on määrä testata seuraavan kerran keskiviikkona.
 Yhdysvaltain tautikeskus CDC:n ohjeistukset eivät vaadi, että täysin rokotetut asettuisivat karanteeniin altistumisen jälkeen, ja presidentti jatkaa töitään normaalisti.
 Presidentin määrä varoittaa rokottamattomia
 Bidenin on määrä puhua tiistaina kansalaisille maan pahentuvasta koronatilanteesta ja hallinnon aikeista.
 Valkoisen talon mukaan presidentti ei kannata koronasulkuja vastauksena virustartuntojen määrän nopeaan kasvuun. Valkoisen talon edustajan  Jen Psakin  mukaan presidentti aikoo sen sijaan korostaa tiistaisessa puheessaan rokotesuojan hankkimisen tärkeyttä.
 Psaki kertoo Bidenin esittävän tiistaina rokottamattomille jyrkän varoituksen siitä, miltä talvi tulee heidän osaltaan näyttämään.
 Lisäksi presidentin on määrä kertoa muun muassa koronatestaamisen lisäämisestä.
 Sairaalat ympäri maata ovat olleet kiireisiä, testauskeskuksissa on ollut pitkiä jonoja ja urheilu- sekä viihdetapahtumia on peruttu.
 Koronaviruksen saaminen hallintaan on osoittautunut vaikeaksi maassa, jossa rokotteista ja kasvomaskien käyttämisestä on tullut kansaa jakavia poliittisia aiheita.
 Trumpille buuattiin tehosteannoksen vuoksi
 CNN  kertoi sunnuntaina maan edellisen presidentin Donald Trumpin tulleen faniensa kritisoimaksi esiintyessään Dallasissa. Trump on kiertänyt maata viime aikoina yhdessä Fox Newsin entisen juontajan  Bill O'Reillyn  kanssa.
 O'Reillyn No Spin News -sivuston tviittaamalla videolla näkyy, kuinka ex-juontaja kertoo heillä kummallakin olevan rokotukset. Tämän jälkeen hän kysyy Trumpilta, onko tämä ottanut tehosteen.
 – Kyllä, Trump vastaa ja saa osakseen buuausta osalta yleisöstä.
 Ex-presidentti yrittää tämän jälkeen toppuutella huutelijoita. Trump myös sanoo buuauksen takana olleen erittäin pieni ryhmä ihmisiä.
 Trump on puhunut varsin harvoin omasta koronarokotushistoriastaan, vaikka hän on suitsuttanut julkisuudessa oman hallintonsa osuutta koronarokotteiden kehittämisessä. Hän ei ole myöskään juuri kehottanut ihmisiä ottamaan rokotteen.

Omikron nyt hallitseva muunnos USA:ssa – uusista tartunnoista yli 70 prosentin arvioidaan olevan omikronin aiheuttamia


Summary: Itä-Helsingissä sijaitseva Myllypuro on poikkeus säännöstä, jonka mukaan matalimman tulo- ja koulutustason alueet kärsivät suomenkielisten perheiden poismuutosta. Siellä segregaation hillintä on onnistunut.

Asuinalueiden eriytyminen kaupungeissa on alkanut näkyä aiempaa selvemmin suurten kaupunkien lisäksi myös pienemmillä kaupunkiseuduilla. Näin sanoo Helsingin yliopiston kaupunkimaantieteen dosentti  Venla Bernelius .
 Bernelius pitää kehitystä huolestuttavana, koska tämä koettelee myös lasten tulevaisuuteen paljon vaikuttavaa koulujen arkea.
 Bernelius toteaa, että alueellisella eriytymisellä on lähes vääjäämättä vaikutusta oppimistuloksiin.
 – Sosioekonomiset ja etniset erot alueilla heijastuvat suoraan koulujen oppilaspohjaan ja koulujen arkeen.
 Suurissa kaupungeissa vieraskielisten osuus joissakin kaupunginosissa saattaa olla jopa puolet tai enemmänkin.
 – Yksi mekanismi, joka kouluja eriyttää on tämä segregaatiota vauhdittava muuttoliike, Bernelius sanoo.
 Bernelius: Hyvin pitkälti kyse on mielikuvista ja peloista
 Hänen mukaansa erityisesti alueet, joilla on matalampi tulo- ja koulutustaso, ovat menettämässä koulutettuja lapsiperheitä. Korkeamman tulotason pientalopainotteisille alueille on vastaavasti lisää tunkua.
 – Hyvin pitkälti kyse on mielikuvista ja peloista, Bernelius sanoo.
 Hänen mukaansa itse koulut ovat Suomessa hyviä.
 Bernelius muistuttaa, että jopa 75 prosenttia kouluikäisistä lapsista ja asuu nykyisellään kaupunkiseuduilla. Koululaisista reilusti yli kolmannes asuu yli 100 000 asukkaan kaupungissa.
 Berneliuksen mukaan alueellista eriytymistä on alkanut näkyä suurempien kaupunkien lisäksi myös pienemmillä kaupunkiseuduilla.
 – Melko pienilläkin kaupunkiseuduilla on alkanut näkyä aika voimakasta huono-osaistumisriskin alueellistumista esimerkiksi vanhempiin kerrostalonaapurustoihin, Bernelius sanoo.
 Berneliuksen mukaan sosiaaliset erot yhteiskunnassa ovat ylipäätään jonkin verran kasvaneet.
 – Huono-osaisuuden riski on kasaantunut samoihin perheisiin ja samoille alueille ja tällainen kehityskulku näkyy nyt meillä hyvin monenkokoisissa kaupungeissa.
 Berneliuksen mukaan Suomen tilanne on kuitenkin kansainvälisesti verrattuna edelleen melko hyvä. Hänen mukaansa Suomessa ei ole meneillään hyvin voimakasta eriytymistä, kuten esimerkiksi Pohjois-Amerikassa tai Euroopan suurissa kaupungeissa.
 Suurempien kaupungien ongelmista on puhuttu enemmän
 Helsingin yliopiston kaupunkimaantieteen dosentti Venla Berneliuksen mukaan isossa kuvassa eriytymiskehityksen polttopisteessä ovat myös monet kaupunkiseudut, joilla ilmiöön ei ehkä ole vielä oikein herätty.
 Hän toteaa, että suurempien kaupunkien ongelmista on puhuttu ja ne ovat paremmin tiedossa. Suurempien  kaupunkien alueellinen eriytyminen on ollut pääkaupunkiseudun ohella voimakkainta Turussa, Oulussa ja Tampereella.
 Bernelius sanoo, että alueiden eriytymiskehitykseen pitää ja voidaankin kaupungeissa puuttua.
 Berneliuksen mukaan esimerkiksi Itä-Helsingissä sijaitseva Myllypuro on poikkeus säännöstä, jonka mukaan matalimman tulo- ja koulutustason alueet kärsivät suomenkielisten lapsiperheiden poismuutosta.
 Kaupunkimaantieteen dosentin mukaan käänne parempaan on tapahtunut sitä kautta, että Myllypuroon on rakennettu lapsiperheitä houkuttelevia asuntoja ja alueelle on muuttanut lapsiperheitä. Alueen väestö on siis aiempaa monimuotoisempi.
 Myllypuron peruskoulun rehtori  Anna Hirvonen  toteaa myös, että alueella tehty pitkäjänteinen työ on tuottanut tulosta.
 – Tämä näkyy koulun arjessa. Koulumme on ollut viime vuosina vetovoimainen ja oppilaat ovat päässeet jatko-opintoihin mukavasti, Hirvonen sanoo.
 Hirvonen kertoo, että koulua käyvien oppilaiden kunnianhimo noussut.
 – Oppilaat pyrkivät tosissaan pitämään huolta siitä, ettei laiminlyöntejä ja huomautuksisia tulisi. Tämä kertoo omasta vastuuntunnosta ja eteenpäin pyrkimisestä, Hirvonen sanoo.
 Vincent Nguyen on kiinnostunut avaruudesta
 Myllypuron peruskoulussa yhdeksättä luokkaa käyvä  Aashika Bhanderi  kertoo, että hänen lempiaineitaan ovat matematiikka, fysiikka ja kemia. Hän pyrkii keväällä lukioon. Tulevaisuuden haaveena on lääkärin ammatti.
 – En ole vielä ihan varma, mutta se on ollut ajatuksissa.
 Nepalista kotoisin olevalla Bhanderilla on erinomainen suomen kielen taito. Hän on osallistunut suomalaiseen varhaiskasvatukseen.
 Myllypuron koulun käytävillä vilkkaasti liikkuva  Vincent Nguyen  puolestaan on kiinnostunut avaruustieteestä. Judoa harrastava nuori mies kertoo pitävänsä matemaattisista aineista ja pyrkii lukioon keväällä.
 – Urheilu on hyvää vastapainoa koulutyölle.
 Hänen äitinsä muutti Vietnamista Suomeen 7-vuotiaana.
 Yläkoululainen Riitu Kivisaari pyörittää koulun ohessa omaa yritystä. Hän kävi vastikään yrittäjäkurssin. Tero Valtanen / Yle
 Riitu Kivisaari  kertoo haaveilevansa teatterikorkeakoulun opinnoista. Tällä hetkellä Kivisaarta työllistävät koulun lisäksi joulumarkkinat. Hän kertoo pyörittävänsä omaa yritystä.
 – Virkkaan pehmoleluja. Tuotteita on myytävänä netissä, ja nyt myös erilaisilla joulumarkkinoilla.
 Kivisaari kertoo käyneensä vastikään yrittäjäkurssin. Hän laskeskelee, että tuotanto voisi olla parhaimmillaan satakunta pehmolelua kuukaudessa.
 Myllypuro on saanut kaupungilta rahaa eriytymisen torjuntaan
 Myllypuron peruskoulun rehtorin  Anna Hirvosen  mukaan Myllypuron alueelle on suunnattu vuosien varrella kaupungin myöntämää myönteisen erityiskohtelun eli alueellisen eriytymisen torjuntaan tarkoitettua rahaa.
 – Näin on onnistuttu palkkaamaan lisää resursseja kouluun. On kyetty ohjaamaan ja auttamaan nuoria yksilöllisemmin, Hirvonen selventää.
 Hänen mukaansa kaupungilta saadut tukitoimet ovat mahdollistaneet myös pienemmät opetusryhmät.
 Helsingissä alueellista eriytymistä eli segregaatiota pyritään hillitsemään myös  asunto-ohjelmalla.
 Myllypuroon on rakennettu lapsiperheille sopivia asuntoja, ostoskeskus on uusittu ja alueella on oma terveysasema.
 – Panostukset Myllypuron alueella näkyvät positiivisesti, Hirvonen sanoo.
 Korona-aika on aiheuttanut haasteita ihan kaikille
 Helsingin kaupungin ensi vuoden budjetissa on varattu koronan aiheuttamien kolhujen paikkaamiseen noin 70 miljoonaa euroa,  joista 17 miljoonaa suunnataan kasvatuksen ja koulutuksen toimialalle.
 Rahaa on tarkoitus jakaa painotetusti haastavammille alueille.  Koronapandemia on aiheuttanut suurelle joukolle koululaisia oppimisvajetta ja muita ongelmia.
 Dosentti Venla Berneliuksen mukaan korona uhkaa koetella kovimmin juuri niitä perheitä ja lapsia, jotka ovat muutoinkin hauraimmassa asemassa.
 – Korona-aika on kuitenkin aiheuttanut varmasti haasteita ihan kaikille, Bernelius sanoo.
 Myllypuron peruskoulussa on lähes 1 000 oppilasta ja noin 80 opettajaa. Rehtori Anna Hirvonen sanoo vierastavansa ajatusta, että toiset oppilaat olisivat kouluihin tervetulleempia kuin toiset. Hirvosen mielestä kaikille koululaisille pitää voida antaa eväät hyvää elämää varten riippumatta heidän lähtökohdistaan.
 Hirvonen perää ripeitä toimia alueiden ja koulujen auttamiseksi, jos eriytymiskehitystä havaitaan.
 – Pelkkä keskustelu aiheesta vain leimaa alueita kerta toisensa jälkeen, Hirvonen sanoo.
 Myllypuron peruskoulusta lähti viime keväänä 50 ysiluokkalaista ja tänä syksynä kouluun tuli 130 ekaluokkalaista.
 – Meidän koulu on ollut viime vuosina vetovoimainen, Hirvonen sanoo.
 Bernelius: Eriytyminen etenee lumipallon tavoin
 Dosentti Venla Berneliuksen mukaan muuttoliikettä ruokkii hyvin pitkälti mielikuvat ja pelot. Ihmiset haluavat välttää sosiaalisia riskejä ja erinäisiä häiriöitä.
 – Asuinalue ja koulu ovat tällöin mielessä usein yhdessä, oman lapsen kehitysympäristönä.
 Berneliuksen mukaan alueellinen eriytyminen etenee usein hitaasti vierivän lumipallon tavoin. Alueilta, joilla tilanne on heikentynyt, kaikkoaa kantaväestöön kuuluvaa väkeä, ja hankalan kehityksen riski entisestään voimistuu.
 – Pienimmilläkin kaupunkiseuduilla havaitut viitteet alueiden eriytymiskehityksestä pitäisi nyt ottaa vakavasti ja niihin pitäisi puuttua ajoissa, Bernelius sanoo.
 Voit keskustella aiheesta tiistaihin kello 23:een asti.
 Lue myös:
 Suomalainen nuori laskee kaksi arvosanaa huonommin kuin 20 vuotta sitten
 Lasten ja nuorten lukutaito on eriytynyt – eroja yritetään kaventaa uudella strategialla

Huono-osaisuuden kasautuminen näkyy myös pienemmillä kaupunkiseuduilla, mutta siihen on mahdollista vaikuttaa – Aashika Bhanderi aikoo lääkäriksi


Summary: 75-vuotias potilas puristui hengiltä Kaunialan sairaalan hississä Kauniaisissa viime toukokuussa. Onnettomuustutkintakeskuksen mukaan kiinteistöhallinnassa, hissin huollossa ja pelastusohjeissa oli puutteita.

Onnettomuustutkintakeskus Otkes on saanut valmiiksi Kaunialan hissiturman tutkinnan.
 75-vuotias  nainen menehtyi  jäätyään puristuksiin hississä Kaunialan sairaalassa viime toukokuussa. Henkilö oli sairaalan potilas. Tilanteessa loukkaantui lievästi yksi hoitaja.
 Otkesin mukaan onnettomuus johtui siitä, että hissin jarru oli jumiutunut auki-asentoon. Tämän vuoksi hissi lähti uudelleen liikkeelle, vaikka se oli jo saapunut kerrokseen.
 Tutkinnassa havaittiin puutteita vanhojen hissien ylläpidossa.
 Kaunialan hissi oli valmistunut 1970-luvun lopulla ja sitä oli modernisoitu 2000-luvulla. Hissiä, ja erityisesti vanhaa tekniikkaa olevaa jarrua, oli kuitenkin Otkesin mukaan huollettu selvästi alkuperäistä huolto-ohjelmaa harvemmin.
 Puutteita huollossa, kiinteistöhallinnassa ja pelastusohjeissa
 Otkesin mukaan hissien turvallisuudesta vastaavien viranomaisten käytännöt eivät tällä hetkellä varmista kunnolla, että huolto-ohjelmat ovat riittävän kattavia.
 – Suositamme sen varmistamista, ettei hissien huolto-ohjelmia supistettaisi liikaa ja tarvittavia peruskorjauksia viivytettäisi. Huolto-ohjelmat täytyy pystyä tarkastamaan ja niiden epäkohtiin täytyy voida puuttua, Otkesin hallintopäällikkö  Hannamari Helke  sanoi tiedotteessa.
 Tutkinnassa havaittiin myös puutteita kiinteistöhallinnassa. Kaunialan sairaalan vuokrasopimuksessa monet kiinteistöhuollon asiat oli jätetty myöhemmän sopimisen varaan.
 Kiinteistöhallinnan henkilöstöllä ei ollut riittävää teknistä osaamista. Otkes peräänkuuluttaa hyvää kiinteistöjohtamista ja teknisiä valmiuksia sairaalakiinteistöjen ylläpidossa.
 Otkes antoi tapahtuman johdosta uusia turvallisuussuosituksia. Hissien hoito-ohjelmien ja kiinteistöhallinnan parantamisen lisäksi Otkes suosittaa, että pelastusalan koulutukseen lisätään ohjeet hissien jarruvian tunnistamiseen ja hissin liikkeen estämiseen.
 Otkesin mukaan onnettomuuden jälkeisessä pelastustoiminnassa jarrun juuttuminen auki-asentoon tuli pelastajille yllätyksenä ja aiheutti lisäonnettomuuden vaaran.
 Otkes julkaisi heinäkuussa  onnettomuusuhkailmoituksen , missä se varoitti iäkkäiden hissien jarruja koskevasta vaarasta.
 – Jarru on hissin turvallisuuden ja sitä kautta myös huollon kannalta hissin olennainen osa, jonka on toimittava moitteettomasti. Hissin jarrut täytyy huoltaa niin, että hissi pysyy paikallaan pysähtyessään kerroksiin, sanoi Otkesin johtaja, professori  Veli-Pekka Nurmi  tiedotteessa.
 Lue myös:
 75-vuotias potilas puristui hengiltä sairaalan hississä – Otkes varoittaa: Iäkkäiden hissien jarruissa vakava vaara
 75-vuotias potilas puristui hengiltä hississä Kaunialan sairaalassa
 Hissitarkastaja saa turhia hätäsoittoja – Esa ja Seppo tarkastavat puolen Suomen hissit
 Rukalla 20 ihmistä jäi jumiin hissiin jopa tunniksi – pelastuslaitos turvautui köysiin

75-vuotias potilas puristui hengiltä Kaunialan sairaalan hississä – tutkinnan tulos: onnettomuushissiä oli huollettu liian harvoin


Summary: Hovioikeus katsoi miehen kuuluneen viiden henkilön koplaan, joka epäonnistui ryöstössä lähes kaksikymmentä vuotta sitten.

Turun hovioikeus asettui eri linjoille kuin käräjäoikeus Turun arvokuljetusryöstön yritystä käsitelleen jutun ratkaisussa. Hovioikeus tuomitsi Espoosta kotoisin olevan 46-vuotiaan miehen neljäksi vuodeksi ehdottomaan vankeuteen törkeän ryöstön yrityksestä..
 Varsinais-Suomen käräjäoikeus hylkäsi ryöstöyritykseen liittyvän syytteen maaliskuussa 2020, mutta katsoi, että miehen syyllisyydestä jäi vahva epäilys.
 Viisi naamioitunutta ja konetuliasein varustautunutta henkilöä yritti turhaan tunkeutua arvokuljetusajoneuvoon keskellä päivää Turussa sijaitsevan Tampereentien Prisman pihalla elokuussa 2002. Tekijät onnistuivat pakenemaan.
 Hovioikeus painotti ratkaisussaan ryöstäjien pakoauton läheisyydestä löytyneiden hanskojen todistusarvoa. DNA-testi osoitti niiden kuuluneen tuomitulle. Samantyyppisistä hanskoista löytyi kuituja myös arvokuljetusautosta.
 Hovioikeus katsoi, että teko toteutettiin erityisen suunnitelmallisesti ja tekijöillä oli käytössään sarjatuliaseita, joilla he osoittelivat ihmisiä. Lisäksi tekijät ampuivat pakomatkan aikana kohti poliisiautoa. Rangaistusta lievensi rikoksen tekemisestä kulunut huomattavan pitkä aika.
 Poliisi aloitti jutun esitutkinnan uudelleen keväällä 2019. Sen seurauksena espoolaismies otettiin kiinni rikoksesta epäiltynä. Hovioikeus katsoi, että poliisin ensimmäisessä esitutkinnassa ilmenneillä puutteilla ei ollut merkitystä asian ratkaisemisessa.
 Lue lisää:
 Esiselvitys valmistui: Poliisi ei laiminlyönyt tutkintaa Turun arvokuljetusryöstössä
 Pieleen menneen arvokuljetusryöstön todistusaineisto Turun hovioikeuden arvioitavaksi – syyttäjä katsoo espoolaismiehen olevan yksi tekijöistä
 Turun arvokuljetusryöstöyrityksen syyte kaatui käräjäoikeudessa

Turun arvokuljetusryöstön yrityksestä vankilatuomio


Summary: Lapin lentoasemilla turistikausi on vilkkaimmillaan. Riskimaista tulevat matkustajat testataan lentoasemilla. Huomenna tilanne muuttuu taas, kun negatiivinen testi pitää olla tehtynä jo ennen saapumista Suomeen.

Lapin lentoasemilla eletään nyt vuoden kiireisimpiä viikkoja, kun päivittäin saapuu jopa kymmeniä tilauslentoja joulumatkailijoita. Lisäksi kiristyvät rajakäytännöt hidastavat rajamuodollisuuksia.
 Tilanne rajalla muuttuu jälleen huomenna 21. joulukuuta. EU:n ja Schengen-maiden ulkopuolelta Suomeen tulevilta matkailijoilta aletaan vaatia alle kaksi vuorokautta vanha negatiivinen koronatesti. Sen lisäksi heillä täytyy olla rokotustodistus.
 Tämä koskee esimerkiksi brittejä, joita tulee Suomeen vielä tuhansia.
 – Koronapassin lisäksi tarkistetaan testi. Jos sitä ei ole, maahan pääsy tullaan epäämään ja toimet maasta poistamiseksi aloitetaan, kertoo vuoropäällikkö  Jyrki Karjalainen  Rajavartiolaitoksesta.
 Vielä tänään ja viikonloppuna Iso-Britanniasta, Tanskasta, Norjasta ja eteläisestä Afrikasta tulevat saattoivat korvata etukäteen tehdyn testin Suomessa tehtävällä testillä.
 Brittien kotitestit kelpaavat sittenkin
 Yksikön johtaja  Seija Henttonen  Mehiläisestä arvioi, että viikonloppuna noin puolet oli tehnyt testin ennakkoon ja puolet teki sen Suomessa. Alle 16-vuotiaita tiukat testauskäytännöt eivät koske.
 Viikonloppu osoitti, että maiden testauskäytännöissä on eroavaisuuksia. Osalla briteistä testaaminen oli hoidettu tavalla, joka ei vielä tänään iltapäivällä olisi kelvannut Suomeen saapumiseen.
 Iltapäivällä sosiaali- ja terveysministeriö päätti  Ylen  tietojen mukaan uudesta ohjeistuksesta. Kokoukseen osallistunut Lapin sairaanhoitopiirin infektioylilääkäri  Markku Broas  kertoo, että Iso-Britanniasta saapuvilta riittää huomisesta alkaen Suomeen saapumiseen viranomaisten ohjauksessa tehty negatiivinen kotitesti rokotustodistuksen ohella.
 – Testituloksessa täytyy olla laboratoriolaitoksen, klinikan tai terveysviranomaisen allekirjoitus. Esimerkiksi laboratorio voi ohjeistaa testin ottamisessa ja sen tuloksen tulkinnassa, kertoo Broas.
 Rajavartiolaitoksessa ja kunnissa oltiin aiemmin siinä uskossa, että lain mukaan testin täytyy olla terveysviranomaisen tekemä ja analysoima.
 Markku Broaksen mukaan koronatodistuksesta täytyy käydä ilmi henkilön nimi, syntymäaika, testin näytteenoton päivämäärä ja terveysviranomaisen allekirjoitus.
 – Ohjeistus voi perustua myös videovalvontaan, jolloin testistä voidaan antaa lausunto.
 Visit Rovaniemen toimitusjohtaja  Sanna Kärkkäinen  sanoo, että Lapin matkailutoimijoilla on nyt paine ja kiire saada viesti kulkemaan Iso-Britanniaan, jotta maassa tiedetään varmasti, millä edellytyksillä Lapin lomalle pääsee huomisesta eteenpäin.
 Rajavartioita siirtyy itärajalta lentoasemalle
 Rajavartiolaitoksen mukaan viikonloppuna Rovaniemelle saapui noin 2000 ihmistä Schengen-alueen ulkopuolelta ja heitä poistui saman verran. Turistimäärien arvioidaan vielä lisääntyvän tästä.
 Rovaniemen lentoasema saa kymmenen henkilön täydennyksen itärajalta helpottamaan rajatarkastuksia.
 – Matkustajamäärät varmaan lisääntyvät, toistaiseksi on ollut riittävästi työvoimaa tarjolla, Karjalainen sanoo.
 Katso koko lähetys lentoasemalta:

 Uutista päivitetty 20.12. kello 17.28. Jutussa aiemmin sanottiin, etteivät kotitestit kelpaa. Iltapäivällä päätettiin, että ne kelpaavat sittenkin tietyin edellytyksin.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  21.12. kello 23 saakka.
 Lue myös:   Rajakäytäntöjä kiristetään ja pakolliset terveystarkastukset alkavat – avi antoi määräyksensä, mutta käytännön taso on vasta hahmottumassa

Lappiin tulevilta briteiltä vaaditaan kotimaassa tehty testi – STM päätti viime tingassa kelpuuttaa myös kotitestit tietyin ehdoin


Summary: Koronatilanne Varsinais-Suomessa on pahentunut huomattavasti juuri joulun alla. Maakunnan koronakoordinaatioryhmä suositteli maanantaina useita rajoituksia omikronmuunnoksen takia.

Koronatapauksia todetaan Varsinais-Suomessa nyt eniten koko pandemian aikana.
 Maakunnan koronakoordinaatioryhmä  suositteleekin useita erilaisia rajoituksia  koronan omikronmuunnoksen aiheuttaman uhan vuoksi.
 Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin johtajaylilääkäri  Mikko Pietilä  toteaa, että valitettavasti joulua päästään viettämään jopa vaikeammassa tilanteessa kuin vuosi sitten. Joulua on nyt syytä viettää kotosalla.
 – Rauhallisesti ja hartaasti, pienessä perhepiirissä lähtökohtaisesti. Tulee hyvin vakavasti suhtautua siihen, että erityisesti kaikkein haavoittuvimmat, iäkkäät ja ihmiset, joilla on perussairauksia, viettäisivät joulua mahdollisimman pienessä perhepiirissä.
 Joulumatkoja mummolaan onkin Pietilän mukaan syytä harkita tarkkaan.
 – Varsin raskain sydämin täytyy myöntää, että se ehkä olisi se viisain tapa, mutta toisaalta se voi olla varsin kohtuutonta perheille. Mutta jos on oireisia perheenjäseniä, tulisi hyvin, hyvin tarkkaa harkintaa käyttää, kannattaako riskiä mähdollisen vähäoireisenkaan tartunnan leviämisestä ottaa.
 Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin johtajaylilääkäri Mikko Pietilä vastasi kysymyksiin lähetyksämme.  Katso koko haastattelu Yle Areenassa . Toimittajana TYKSissä oli  Ari Welling , kuvaajana  Stefan Granholm .
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 21.12. kello 23.
 Lue myös:
 Varsinais-Suomen koronarajoitukset kiristyvät tuntuvasti – tartuntamäärä tähänastisen pandemian korkein, kuolleita joulukuun aikana 22
 Uusimmat koronatiedot Varsinais-Suomesta: Koronarajoitukset kiristyvät tuntuvasti, tartuntamäärä pandemia-ajan korkein
 Kuuntele tästä uusimmat Yle radiouutiset Varsinais-Suomesta Lue uusimmat Yle Uutiset Varsinais-Suomesta

Joulua on syytä viettää rauhallisesti pienessä piirissä Varsinais-Suomessa, sanoo johtajaylilääkäri Mikko Pietilä – katso haastatteluvideo


Summary: Arkea maailmalta: Uusi pormestari halusi siivota Rooman parissa kuukaudessa. Kukaan ei yllättynyt, kun se ei onnistunutkaan, kirjoittaa Ylen Italian-toimittaja Jenna Vehviläinen.

ROOMA  Astun ulos asuinkerrostaloni ovesta ja kävelen roskapussit kädessä kadunkulmaan, jossa sijaitsee kaupungin lähin jätteenkeräyspaikka.
 Kaikki jätelaatikot ovat täynnä. Roskapusseja lojuu sikin sokin kadulla ja laatikoiden päällä. Epämääräisissä kasoissa on sekaisin ruuantähteitä, hajonneita pahvilaatikoita ja lytättyjä muovipulloja.
 Yritän löytää jätevuoresta paikan, johon saisin omat roskani tungettua. Taiteilen laatikoiden välissä niin, etten likaisi vaatteitani. Lopulta löydän kohdan, jonne saan pussini heilautettua.
 Nyrpistän nenääni. Kadulla esitykseni nähneet ihmiset nyökyttelevät myötätuntoisina.
 Me Roomassa asuvat olemme niin tottuneita  jätekriisiin  ja kaupunginhallinnon hampaattomuuteen, ettemme jaksa sitä enää päivitellä.
 Siksi roomalaiset ovat lähinnä  ärsyyntyneet uuden pormestarin korkealentoisista  suunnitelmista .  Roberto Gualtieri  lupasi taikoa kaupungin kadut kuntoon kahdessa kuukaudessa, kun hänet valittiin kaupunginjohtajaksi lokakuussa.
 Hän antoi Rooman suursiivoukseen 40 miljoonaa euroa ja irrotti sitä varten tuhat jätehuollon työntekijää.
 Se tuntui roomalaisista naurettavalta. He ovat odottaneet ratkaisua asiaan vuosikausia: osoittaneet mieltään, kampanjoineet, elätelleet toivoa ja julkaisseet sosiaalisen median täyteen kuvia yli laitojensa pursuavista roskalaatikoista.
 Kaupungin jätehuoltoyhtiö on ollut roomalaisten ronskin huumorin ja parjauksen kohteena. Mikään ei ole kuitenkaan muuttunut – ellei pahempaan.
 Sitten tulee uusi kaupunginjohtaja ja sanoo, että kriisin voikin ratkaista käden käänteessä.
 Aiemmat kaupunginjohtajat ovat selittäneet Rooman rappiotilaa milloin mitenkin. Sen taustalla on ainakin huonoa hallintoa, konkurssikypsiä yhtiöitä, korruptiota ja jopa järjestäytynyttä rikollisuutta.
 Pari viikkoa sitten uuden kaupunginhallinnon jätekomissaari  neuvoi  roomalaisia jättämään joululahjat tänä vuonna paketoimatta, jotta jätettä tulisi vähemmän.
 Tämä närkästytti kansalaisia ja oppositiopoliitikkoja.
 – Absurdin triviaalia. Ihan kuin tämän kaupungin rappiotila olisi kiinni lahjapaperista, tiivisti roomalainen ystäväni.
 Ketään roomalaista ei yllätä , että pormestarin siivoushankeon epäonnistumassa. Oman kaupunginosani Pigneton roskalaatikot ovat yhtä täynnä kuin "suursiivouksen" alettua kaksi kuukautta sitten. Moni valittaa, että roskia on jopa enemmän kuin aiemmin.
 Myös uusi pormestari Gualtieri myönsi lopulta viime viikolla, että Rooman jätekriisin ratkaisemiseen menee vuosia.
 Hänen kunniakseen on sanottava, että hän on saanut aikaan joitakin parannuksia elinympäristöön.
 Tuhoeläimet ovat  tappaneet  viime vuosina roomalaisille rakkaita pinjamäntyjä. Myös omalla kotikadullani puut ovat yksi toisensa jälkeen nuupahtaneet.
 Pari viikkoa sitten katuni suljettiin, kuolleet puut kaadettiin ja tilalle istutettiin uudet taimet. Hämmästyttävän tehokasta, päivittelivät naapurini.
 Elättelen siis toivonkipinää siitä, etten pian joutuisi roskia viedessäni enää astumaan banaaninkuoreen tai törmäämään rottaan.
 Ylen kirjeenvaihtajien ja avustajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa Viro:  Virossa jopa eläkeikäinen voi harrastaa seksiä 14-vuotiaan kanssa – nyt laki on vihdoin muuttumassa Yhdysvallat:  10 vuotta Yhdysvaltain pääkaupungissa – näitä asioita olen oppinut arvostamaan ja karsastamaan Washingtonissa Ruotsi:  Suomalaiset vertaavat kaikkea Ruotsiin, mutta ruotsalaisille Suomi on harvoin verrokkimaa
 Lue myös:
 Tuhannet marssivat Roomassa – pormestari sai paljon kritiikkiä
 Roomaa varjostavat pinjapuut ovat vaarassa kuolla – "Jos menetämme ne, täällä tulee kuuma kuin helvetissä", suree puunhoitaja

Rooma pyysi asukkaita jättämään joululahjat paketoimatta – jätevuoriin turtuneet kaupunkilaiset suuttuivat


Summary: Kalliossa on tällä hetkellä myynnissä peräti kolmannes enemmän yksiöitä kuin tavallisesti. Asuntosijoittajat ovat ryhtyneet realisoimaan omistuksiaan, koska yksiöiden tuotto on laskenut.

Helsingin kantakaupungin pienten asuntojen hinnat ovat kääntyneet pitkästä aikaa paikoin laskuun. Viimeksi hinnat ovat laskeneet finanssikriisin aikaan vuosina 2008-2009.
 – Erityisesti vanhojen pienten yksiöiden markkina on alkanut rakoilemaan ja on yhä enemmän kohteita, joista ei saada yhtä hyvää hintaa kuin saatettiin saada vielä kevätkesällä, kertoo asuntolainoittaja Hypon pääekonomisti  Juhana Brotherus.
 Toistaiseksi ei kuitenkaan nähdä mitään laajaa laskua tai isoja laskuja edes paikallisesti, hän jatkaa.
 – Tyypillisesti puhutaan pienistä alle viiden prosentin hintalaskuista. Toki pidentyneet myyntiajat ja vuokramarkkinan vaikeudet lisäävät huolia tulevasta hintakehityksestä, Brotherus toteaa.
 Kaikkien toteutuneiden asuntokauppojen tiedot keräävästä Kiinteistönvälitysalan Keskusliitosta vahvistetaan, että yksiöiden hinnat ovat Helsingissä paikoin laskeneet.
 – Asuntosijoittajalle on erittäin olennaista, että tuottoa tulee koko ajan. Jos näin ei käy, sijoittajat alkavat realisoimaan omistuksiaan, sanoo Kiinteistövälitysalan Keskusliiton toimitusjohtaja  Annukka Mickelsson .
 Sijoittajien kiinnostus pieniin asuntoihin on vähentynyt, koska vuokralaisia ei ole entiseen tapaan saatavilla.
 – Vuokramarkkinat eivät ole toipuneet vieläkään koronakriisin jäljiltä eli matkailu- ja palvelualojen työntekijät eivät ole päässeet vieläkään palaamaan, jolloin asuntojen vuokrattavuus on heikentynyt ja näiden kohteiden kiinnostus sijoittajien silmissä on aiempaa vähäisempi tai ainakin varovaisempi, sanoo pääekonomisti Brotherus.
 Kalliossa myynnissä peräti 100 yksiötä enemmän kuin normaalisti
 Ilmiö on nähtävissä muun muassa Helsingin Kalliossa, missä on paljon pieniä asuntoja. Myynnissä on tällä hetkellä noin 300 asuntoa, kun tavallisesti määrä on noin 200 kohdetta. Myynnissä olevien asuntojen määrän merkittävä nousu heijastuu hintoihin niitä laskevasti. Hinnan notkahdus on kuitenkin Helsingissä hyvin paikallista, eikä koske edes koko kantakaupunkia, muistuttaa Mickelsson Kiinteistövälitysalan Keskusliitosta.
 – Esimerkiksi Töölössä on myös pieniä asuntoja, mutta ei siellä varsinaista notkahdusta ole nähtävissä. Samoin hinnat ovat pysyneet ennallaan Punavuoressa ja Eirassa, Mickelsson kertoo.
 Tarjonnan lisäännyttyä ja kysynnän vähennyttyä myyntiajat ovat Hypon mukaan venähtäneet.
 – Se on ensimmäinen signaali siitä, että hintapyynnöt alkavat olla liian kovia ja sen jälkeen ne hintapyynnöt laskevat. Lopulta sitten kauppahinnat saattavat tulla maltillisimmiksi kuin aikaisemmin, Brotherus sanoo.
 Kokonaisuutena ainakin hintojen suurin nousu näyttää Hypon Brotheruksen mukaan jääneen taakse. Toistaiseksi laajaa asuntojen hintojen notkahdusta ei ole kuitenkaan näköpiirissä, mutta siitäkin on olemassa orastavia merkkejä ilmassa, sanoo Hypon pääekonomisti Juhana Brotherus.
 – Jos koronan takia tulee iso pysyvämpi talousisku tai sulku, se näkyy vääjäämättä negatiivisena iskuna myös asuntomarkkinoilla. Mutta mikäli isku jää väliaikaiseksi, kuten keväällä 2020, kun koronakriisi alkoi, siitä toivutaan nopeasti. Hetkellisistä iskuista asuntomarkkinat selviävät yllättävän hyvin.
 Voit keskustella aiheesta tiistaihin 21.12.2021 kello 23 saakka.
 Lue myös:
 Sokkotarjoukset ja "rakkauskirjeet" rantautuivat Suomenkin asuntokaupoille – listasimme viisi kuumilla asuntomarkkinoilla juuri nyt näkyvää ilmiötä
 Milloin korot nousevat, onko Helsingin asuntojen hinnoissa kupla? Kysyimme ekonomisteilta kuusi kysymystä asuntomarkkinoista
 Kokeile Ylen asuntokoneella, moneenko neliöön sinulla on varaa eri puolilla Suomea – Rosengrenin perhettä houkuttelee isompi koti halvemmalla
 Vanhojen osakeasuntojen hinnat nousivat lokakuussa 3,6 prosenttia vuodentakaisesta

Yksiöiden hinnat lähteneet Helsingissä paikoin laskuun – sijoittajien kiinnostus lopahtanut, kun vuokralaisia tarjolla vähemmän


Summary: Perinteinen sukujoulu jää monelta perheeltä väliin tänä vuonna koronakaranteenin vuoksi.

Wallanderin perheen viisivuotias  Veera  sai positiivisen koronatestituloksen viime perjantaina. Hän joutui eristyksiin, ja samalla hetkellä koko perheen joulusuunnitelmat menivät uusiksi.
 – Veera sai eristysmääräyksen joulupäivän loppuun, ja 7-vuotias isosisko  Viivi  joutui karanteeniin. Täällä sitten ollaan, koko joulu kotona, sanoo lasten äiti  Heini Wallander .
 Eristys tarkoittaa sairastuneen  eristämistä terveistä, karanteeni  taas perheen ulkopuolisten kontaktien välttämistä.
 Heini Wallander odottaa joulua kaikesta huolimatta iloisena. Parasta on, että Veera-tytär voi hyvin eikä isosiskolla eikä muillakaan perheenjäsenillä ole merkkejä sairastumisesta.
 Erilainen joulu
 Heini Wallanderin mielestä koronaan liittyvät rajoitukset eivät enää tunnu niin vaikeilta, kun koronan kanssa on eletty kohta jo kaksi vuotta. Pandemian alussa oli paljon hankalampaa.
 Wallanderien joulunviettoon tulee silti monia uusia asioita, niistä yksi on ruuanlaitto.
 – Ei me kumpikaan ole koskaan tehty mitään jouluruokia, on aina päästy valmiiseen pöytään. Nyt päästään harjoittelemaan niitäkin ja miettimään, mitäs kaupasta pitääkään nyt hakea.
 – Onneksi yli 90-vuotias isoäitini lupasi lähettää tontun mukana yhden perunalaatikon. Ihan kaikkea ei siis tarvitse tehdä itse, Heini Wallander kertoo.
 Hän arvelee, että perheelle alkaa tästä joulusta tulla ihan omia jouluperinteitä. Jo viime vuonna joulupukki sattui käymään juuri, kun perhe oli joulusaunassa.
 Sukujoulu vaihtui perhejouluun
 Tavallisesti Wallanderin perhe ovat viettäneet joulua isovanhempien luona, ja mukana on ollut sisaruksia ja muuta perhettä. Heini Wallander kertoo myös, että pyhien aikana on ollut tapana vaihtaa paikkaa, mutta nyt ei vaihdeta.
 – Tällä kertaa ei vaihdeta, pysytään tiiviisti kotona.
 Sisaruksista isompi, Viivi oli aluksi innoissaan kotijoulusta. Äiti kertoo kuitenkin, että sitten tuli harmi, kun ei voi mennä mihinkään eikä tavata muita.
 – Onneksi Viivin karanteeni päättyy jo ennen kuin koulun joululoma. Ehtii vielä touhuta ja tavata muita.
 Joululomalle jatkoa?
 Voi käydä niin, että Viivi Wallanderin ja kaikkien muidenkin koululaisten joululomasta tulee tänä vuonna suunniteltua pidempi.
 Pääministeri  Sanna Marin  sanoi  Pääministerin haastattelutunnilla sunnuntaina , että yksi arvioitavana oleva asia on se, pitäisikö koululaisten joululomalta paluuta myöhentää. Hallituksen on määrä päättää mahdollisista uusista koronatoimista tiistaina.
 Opetusministeri  Li Andersson   ei puolestaan pitänyt  realistisena, että siirtymisestä etäopetukseen joululoman jälkeen annettaisiin valtakunnallinen suositus. Kunnilla on sen sijaan mahdollisuus siirtää lomien loppua kuudella koulupäivällä.
 Myös TAYSin johtajaylilääkäri  Juhani Sand  on ehdottanut koulun aloituksen venyttämistä, tai ainakin sen selvittämistä. Häntä haastateltiin Yle Tampereen aamussa maanantaina.
 Pirkanmaan koronatilanne on vakava, sillä viikonlopun aikana löydettiin yli 700 tartuntaa. Maanantaina TAYSissa tehohoidossa oli kahdeksan koronapotilasta.
 Sand kertoo, että omikron-virusta ei vielä toistaiseksi ole löydetty Pirkanmaalta. Sen rantautuminen on kuitenkin vain ajan kysymys, sillä ainakin pääkapunkiseudulla sitä on paljon.
 Juhani Sand evästää jouluviettoa tutuin ohjein.
 – Noudattakaa suosituksia. Kannattaa välttää paikkoja, joissa paljon ihmisiä. Oireisena ei lähdetä liikkeelle ja pidetään maskit kasvoilla.
 Turvallisesta joulusta  on ohjeistanut myös THL.
 Lue vielä täältä, mitä tarkoittavat  karanteeni ja eristys .
 Lue lisää:
 Uusimmat koronatiedot Pirkanmaalta | Viikonlopun aikana kertynyt 701 uutta tartuntaa

Tamperelaisperheen joulu meni uusiksi kuopuksen koronatartunnan vuoksi – perheenäiti: "Onneksi isoäitini lupasi lähettää yhden perunalaatikon"


Summary: Rokotetutkimuskeskuksen entinen johtaja on kiistänyt syyllistyneensä epäiltyihin rikoksiin.

Syyttäjä vaatii Rokotetutkimuskeskuksen entiselle johtajalle  Timo Vesikarille  rangaistusta kahdesta törkeästä petoksesta. Rokotetutkimuskeskus toimii Tampereen yliopiston lääketieteellisen tiedekunnan alaisuudessa.
 Syyttäjä kertoi maanantaina jättäneensä haastehakemuksen asiasta Pirkanmaan käräjäoikeuteen.
 Syyte tulee julkiseksi vasta kun se on luettu käräjäoikeudessa.
 Epäillyt rikokset ovat tapahtuneet vuosina 2017–2019. Asianomistajana on Tampereen yliopisto, nykyisin Tampereen korkeakoulusäätiö.
 Vesikari kiistää rikokset
 Yle kertoi vuonna 2019,  että Tampereen yliopisto on jättänyt tutkintapyynnön Rokotetutkimuskeskukseen liittyen. Juttu liittyi pitkään Suomen tunnetuimpana olleen rokotetutkijan Timo Vesikarin toimintaan.
 Syyttäjä, poliisi, yliopisto ja Vesikari ovat toistaiseksi olleet vähäpuheisia siitä, mitä rikosepäilyt koskevat. Vesikari on alusta asti kiistänyt syyllisyytensä. Hän kiistää vastaajana yhä syyllistyneensä epäiltyihin rikoksiin.
 Hänen mukaansa kyseessä on ollut riita hänen ja Tampereen yliopiston välillä.
 – Tässä on kyseessä taloudellinen riita. Jos olisi haluttu, tämä olisi voitu hoitaa keskustelemalla kaksi vuotta sitten, Timo Vesikari kertoi näkemyksensä Ylelle maanantaina.
 Käräjäoikeudessa myöhemmin
 Rokotetutkimuskeskus on erikoistunut lasten infektiosairauksien tutkimukseen ja virusrokotteisiin.
 Rokotetutkimuskeskuksessa on kehitetty myös uusi yhdistelmärokote rota- ja norovirusta vastaan. Lukuisat lapset ovat osallistuneet rokotetutkimuksiin.
 Professori Timo Vesikari on perustanut Rokotetutkimuskeskuksen.
 Tampereen yliopistossa on tehty rokotetutkimuksia jo vuodesta 1979 lähtien. Nykymuotoisena Rokotetutkimuskeskus on toiminut vuodesta 2004.
 Timo Vesikari jätti tehtävänsä yllättäen saman vuoden lokakuussa ennen kuin rikosepäilyt tulivat julkisuuteen.
 Timo Vesikarin ja Nordic Research Network Oy:n omaisuutta on tutkinnan aikana määrätty vakuustakavarikkoon. Vielä ei ole tietoa, milloin syytteitä käsitellään käräjäoikeudessa.
  Lue lisää:
 Poliisi epäilee Suomen tunnetuinta rokotetutkijaa törkeästä petoksesta – Tampereen yliopisto jätti itse tutkintapyynnön

Tunnetulle rokotetutkijalle rikossyytteet kahdesta törkeästä petoksesta


Summary: Rikosepäilyssä on ollut selvitettävänä Sinnemäen esteellisyys, joka liittyy Meilahden uuden paritalon rakentamisluvan poikkeamispäätöksen tekemiseen vuonna 2016. Korkein hallinto-oikeus totesi lokakuussa, että Sinnemäki ei ollut tapauksessa esteellinen.

Helsingin poliisi on saanut valmiiksi kaupungin maankäytöstä ja rakentamisesta vastaavan apulaispormestari  Anni Sinnemäen  (vihr.) virkarikosepäilyn esitutkinnan.
 – Asia siirtyy poliisilta syyttäjän käsittelyyn, syyttäjä saa ratkaista, annan syyttäjälle rauhan tehdä ratkaisun asiassa, sanoo tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Juha-Matti Suominen  Helsingin poliisista.
 Asiasta uutisoi ensimmäisenä  Helsingin Sanomat .
 Valtakunnan syyttäjän toimistossa tapauksen syyteharkinnasta vastaa erikoissyyttäjä  Tapio Mäkinen . Mäkisen mukaan tapauksen eteneminen vie aikaa, sillä asiat käsitellään tulojärjestyksessä ja jutuissa on ruuhkaa.
 Syyteharkinta on tarkoitus ratkaista vasta ensi kevään aikana.
 Sinnemäki kiistää syyllistyneensä rikokseen
 Rikosepäilyn taustalla on keväällä 2016 myönnetty poikkeamispäätös uuden paritalon rakentamiseksi Meilahden huvila-alueelle. Lupa myönnettiin näyttelijä  Pihla Viitalalle , joka muutti uuteen taloon perheineen.
 Rikosepäilyssä on ollut selvitettävänä esteellisyys. Poliisi on tutkinut, ovatko Sinnemäki ja Pihla Viitala niin läheisiä keskenään, että Sinnemäki olisi syyllistynyt virka-asemansa väärinkäyttämiseen osallistuessaan päätöksentekoon poikkeamisluvasta päätettäessä.
 Apulaispormestari Sinnemäen esteellisyyttä suhteessa Viitalaan on arvioitu myös Helsingin hallinto-oikeudessa ja korkeimmassa hallinto-oikeudessa. Korkein hallinto-oikeus totesi lokakuussa, että Sinnemäki ei ollut tapauksessa esteellinen.
 Viitaloita ei epäillä tapauksessa miltään osin. Sinnemäki puolestaan on kiistänyt syyllistyneensä rikokseen.
 Sinnemäki kommentoi asiaa Ylelle sähköpostitse. Hän huomauttaa, että Helsingin hallinto-oikeus ja korkein hallinto-oikeus ovat molemmat käsitellessään asiaa tulleet selkeästi siihen johtopäätöksen, ettei hän ole ollut esteellinen käsittelemään Meilahden kaavaa.
 – En ole millään tavalla pyrkinyt vaikuttamaan Viitaloiden poikkeamisasian etenemiseen, vaan ratkaisu on syntynyt asemakaavoituksessa normaalissa järjestyksessä. Olen vakuuttunut, että tämä tulee olemaan myös tämän vielä käynnissä olevan prosessin lopputulos, Sinnemäki kertoo.
 Hän toteaa, että eteneminen syyttäjälle on ollut jo poliisin aiemmista lausunnoista tiedossa, joten tämä oli niiden lausuntojen kanssa linjassa.
 – En ole rikkonut lakia, ja odottelen siksi syyttäjän ratkaisua rauhallisin mielin.
 Juttua täydennetty 20.12. kello 17.25 Anni Sinnemäen kommenteilla.
 Lue myös:
 Korkein hallinto-oikeus: Apulaispormestari Anni Sinnemäki ei ollut esteellinen Meilahden kaavapäätöksissä, suhde Pihla Viitalaan ei ollut läheinen
 Poliisi epäilee vihreiden pormestariehdokasta Anni Sinnemäkeä virkarikoksesta tutun näyttelijän paritalohankkeessa

Helsingin apulaispormestari Anni Sinnemäen virkarikosepäily siirtyy poliisilta syyttäjälle – Sinnemäki: "Odottelen syyttäjän ratkaisua rauhallisin mielin"


Hallitus on saanut eduskunnan luottamuksen äänin 93–56 budjettikäsittelyn päätteeksi järjestetyssä luottamuslauseäänestyksessä.
 Yksikään kansanedustaja ei äänestänyt luottamuslauseäänestyksessä tyhjää. Poissa äänestyksestä oli 50 edustajaa.
 Luottamuslauseäänestyksessä olivat vastakkain kansanedustaja  Vilhelm Junnilan  (ps.) esittämä epäluottamuslause ja luottamuslause valtioneuvostolle.
 Myös kokoomuksen  Sari Sarkomaa  ja kristillisdemokraattien  Sari Essayah  esittivät hallitukselle budjettikäsittelyn yhteydessä epäluottamuslausetta.
 Juttua täydennetään.

Hallitus sai eduskunnan luottamuksen äänin 93–56 budjettikäsittelyn päätteeksi


Summary: Yliopiston hallitus teki päätöksen tänään. Kaksi rakennusta poistuu käytöstä kokonaan ja yksi osittain.

Tampereen yliopiston hallitus päätti tänään toimitilojen vähennyksistä.
 Hallitus päätti vuoteen 2025 ulottuvassa ensimmäisessä vaiheessa luopua Hervannan kampuksen Festia-rakennuksesta, keskustakampuksen Pinni A -rakennuksesta sekä Kaupin kampuksella osittain Arvo 1 -rakennuksesta.
 – Vaihtoehto muodostaa kehyksen, jonka toimenpiteet voivat vähennysten tai kehitystoimenpiteiden osalta tarkentua tilankäyttösuunnittelun seurauksena, kirjoittaa yliopisto tiedotteessaan.
 Tampereen yliopiston rehtori  Mari Walls  käynnistää keväällä 2022 tiedekuntien ja yliopistoyhteisön kanssa toteutettavan toimenpideohjelman toisen vaiheen valmistelun vuosille 2026–2030.
 Uusia selvityksiä vaadittiin
 Hallitus pyysi aiemmin tiedekuntaneuvostoilta, konsistorilta ja yliopistoyhteisöltä näkemykset päivitettävästä, ensimmäisen vaiheen suunnitelmasta, joka ulottuu vuoteen 2025.
 Tampereen yöliopiston hallituksen puheenjohtaja Ilkka Herlin ja rehtori Mari Walls osallistuivat ylioppilaskunnan tapahtumaan loppuvuodesta. Marjut Suomi / Yle
 Tampereen yliopiston kokoama työryhmä julkaisi aiemmin listan esityksistä, jolla yliopiston tilat pienenisivät lähes 30 prosenttia vuoteen 2030 mennessä.
 Suunnitelmia vastustettiin laajasti ja etenkin Linna-rakennuksesta luopumista on kritisoitu. Sen pelastamiseksi on perustettu Linnasta ei luovuta -liike.
 Rehtori Wallsin mukaan luopuminen ei ole asialistalla ainakaan vuoteen 2025 mennessä. Sen jälkeisestä ajasta ei ole vielä tietoa.
 Tampereen yliopiston oppilaskunta on kritisoinut vähennyshankkeen selvityksiä.
 – Lausuntokierroksella yliopistoyhteisölle annetuilla tiedoilla on mahdotonta arvioida hallituksen esittämän vaihtoehdon pitkäaikaisia vaikutuksia, kirjoittaa Tampereen ylioppilaskunta Twitterissä.
 Opiskelupaikkoja lisätään reilusti
 Opetusministeriö kertoi tänään lisäävänsä noin kaksituhatta kolmesataa uutta aloituspaikkaa korkeakouluihin ensi vuonna. Tampereen yliopistoon avautuu yhteensä 275 uutta opiskelupaikkaa vuonna 2022.
 Rehtori ei näe ristiriitaa opiskelupaikkojen lisäyksen ja tilojen vähentämisen suhteen.
 – Meillä on suuri tarve uudistaa meidän oppimisen ympäristöjämme ja mahdollistaa paitsi lähiopetusta myös hybridiopetusta paremmin. Siinä mielessä tilojen uudistus on tukemassa tulevaisuuden opettamisen ja oppimisen ympäristöjä, Walls sanoo.
 20.12. kello 16.33: Uutista täydennetty Mari Wallsin kommenteilla.
 Minkälaisia ajatuksia uutinen herätti? Voit keskustella aiheesta 21. joulukuuta kello 23:een asti.
 Lue aiheesta lisää:
 Tampereelle korkeakouluihin ensi vuonna yli 300 uutta aloituspaikkaa – kohdennettu esimerkiksi terveysalalle
 Tampereen yliopiston yt-neuvottelut etenevät – työntekijät esittelivät vaihtoehdon irtisanomisille
 Tampereen yliopiston professorit vaativat keskustelua tilojen vähentämisestä: yliopistoväelle ei ole annettu mahdollisuutta kommentoida

Tampereen yliopiston tilavähennyksistä päätös: Pinni A:sta luovutaan kokonaan


Summary: Uutisorkesterin laulutervehdys vie 1920-luvun tunnelmaan Ylen 95-vuotisjuhlan kunniaksi.

Laulajina ovat uutisjuontajat  Marjo Rein, Hanna Visala, Piia Pasanen, Matti Rönkä  ja päätoimittaja  Riikka Räisänen . Heitä myötäilee perinteiseen tapaan  uutisorkesteri U1 .
 Orkesterissa ukulelea soittaa toimittaja  Matti Pitsinki , saksofonia kuvaaja  Berislav Jurisic , pianoa radiotuottaja  Antti Karhumäki   ja lyömäsoittimia Puoli seitsemän toimittaja ja tuottaja  Matti Toivonen . Bassoa soittaa ulkomaantoimittaja  Kari Nihti , joka on yhtyeen kapellimestari.
 Kovatahtisen uutistyön vastapainona soitto soi ja laulu raikaa
 Kovan ja kiireisen uutistyön vastapainoksi monet uutislaiset harrastavat laulamista ja soittamista.
 Uutisten bändillä on pitkät perinteet. Yle uutisten 40-vuotisjuhlaa juhlisti 1999 soitollaan  Archie And The Bulletins Featuring The Anchorettes  ja 50-vuotisjuhlaa vuonna 2009  The Bulletins . Yhtyeen perustajajäsenet ovat kapellimestari Nihti ja kitaristi Pitsinki.
 Yli 20 vuoden aikana uutisbändi on esiintynyt lukuisissa Ylen sisäisissä tilaisuuksissa ja yleisötapahtumissa. Toissa vuonna uutisorkesterin joulutervehdys oli tuttu jouluklassikko Kulkuset. Viime vuonna vuorossa oli Nihtin säveltämä ja sanoittama ”Yhdessä pärjätään”, jonka voi katso tästä:

 Katso myös uutisbändin aiempia esiintymisiä:
 Yle uutisten bändi Archie and the Bulletins featuring the Anchorettes Yle uutisten 40-vuotisjuhlassa
 Yle uutisten bändi The Bulletins Yle uutisten 50-vuotisjuhlassa

Näin kajahtaa uutisjuontajien iloinen joulutervehdys vuoden 1926 malliin