Summary: Väkivaltaan kannustavasta akselerationismista on tullut trendiaate länsimaisen äärioikeiston piirissä. Tässä jutussa kerromme, miten siitä vaikutteita ottavat uusnatsit toimivat.

Tyhjillään ollut minkkitila paloi maan tasalle Etelä-Ruotsin Sölvesborgissa 30. lokakuuta 2019. Paikallinen poliisi epäili heti tuhopolttoa, mutta todistusaineiston puuttuessa tutkinta suljettiin pian.
 Samaan aikaan Yhdysvaltain liittovaltion poliisi FBI tutki amerikkalaisen The Base -uusnatsiverkoston terroristisessa tarkoituksessa tehtyjä rikoksia. The Basen nimissä oli tehty murhia ja iskuja eri puolilla Yhdysvaltoja.
 Kului muutamia kuukausia, kunnes FBI otti Ruotsin turvallisuuspoliisi Säpoon yhteyttä. Oli selvinnyt, että amerikkalainen uusnatsiverkosto oli ottanut minkkitarhaiskun nimiinsä.
 Kahdelta nuorelta ruotsalaismieheltä löytyi yhteyksiä amerikkalaiseen The Baseen. Kutsutaan heistä 17-vuotiasta vaikka Filipiksi ja 19-vuotiasta Oscariksi.
 He kannattivat uusnatsismin radikaalia ääripäätä  akselerationismia .
 Saman ääriaatteen nimiin vannovat suomalaiset nuoret miehet, jotka  pidätettiin joulukuun alussa Kankaanpäässä epäiltynä terrorismirikoksista .
 Terrorismintutkija  Leena Malkki  sanoo, että väkivaltaan kannustava akselerationismi on ollut trendiaate länsimaisen äärioikeiston piirissä viimeiset viisi vuotta, eikä tapaus häntä yllätä.
 Tässä jutussa kerromme, miten Kankaanpään uusnatsit nivoutuvat osaksi netin välityksellä leviävää kansainvälisesti verkottunutta äärioikeiston uutta aaltoa.
 Pojat kertovat yllättyneensä siitä, kuinka helposti minkkitarha leimahti tuleen.  Daniel Wallin/Sveriges Radio
 Tältä minkkien häkit näyttivät tulipalon jälkeen. Daniel Wallin/Sveriges Radio
 13-vuotias koulupoika johti kansainvälistä uusnatsiryhmää Saarenmaalta
 Äärioikeistolainen akselerationismi syntyi nykymuodossaan Yhdysvalloissa vuoden 2015 tienoilla. Aate kannattaa tekoja rotukonfliktien kiihdyttämiseksi, nykyisen yhteiskuntajärjestelmän romuttamiseksi ja valkoisen ylivallan pystyttämiseksi.
 Akselerationismi kulkee usein käsi kädessä ekofasismin kanssa. Radikaalin luonnonsuojeluaatteen mukaan ympäristöä tulisi suojella totalitaristisin keinoin ja ihmisten määrää maapallolla rajoittaa – mieluiten valikoidusti.
 Näin ajatteli myös  Pekka-Eric Auvinen , joka 7. marraskuuta 2007 ampui yhdeksän Jokelan koulun oppilasta mukaan lukien itsensä. Hän jätti jälkeensä väkivaltaisen manifestin, jonka vuoksi häntä pidetään  yhtenä   ekofasistisen terrorin esikuvista .
 Tutkija Leena Malkin mukaan akselerationismi leviää internetin avoimilla kuvafoorumeilla, kuten 4chanilla ja 8chanilla, sekä suljetuissa keskusteluissa Discord- ja Telegram-viestisovelluksissa. Suomenkielisten nettifoorumeiden joukossa aate on puhuttanut eniten Ylilaudalla.
 Tutkijan mukaan akselerationistisissa kirjoituksissa on puolia, jotka vetoavat erityisesti nuoriin miehiin, jotka kokevat tulleensa syrjään työnnetyiksi.
 – Ei ole yksi tai kaksi kertaa, kun verkossa suuren maineen saavuttanut henkilö onkin paljastunut vanhempiensa kellarissa asuvaksi teiniksi tai nuoreksi mieheksi.
 Näin tapahtui viimeksi vuonna 2019.
 The Commander -nimimerkki johti akselerationistista Feuerkrieg Division -organisaatiota, ja ryhmän jäsenet suunnittelivat iskuja Yhdysvalloissa, Briteissä ja Saksassa.
 Kansainvälisen tutkinnan myötä nimimerkin takaa  paljastui 13-vuotias koulupoika Viron Saarenmaalta . Ryhmän jäsenet eivät ilmeisesti olleet tienneen hänen ikäänsä ja todellista identiteettiään.
 Vaikka kyseessä olisivatkin teinipojat, vaara on todellinen, jos sanoista ryhdytään tekoihin.
 Ruotsalaiset Filip ja Oscar puhuivat väkivaltafantasioista paljon, ja tekivät lopulta Ruotsin ensimmäinen akselerationismista ja ekofasismista vaikutteita saaneen rikoksen.
 Filip ja Oscar jakoivat yhteisen kiinnostuken natsiestetiikkaan.  Nackan käräjäoikeus
 Filip poseeraa kuvissa SS-univormussa
 Filip oli ollut nuoresta asti kiinnostunut eläinten oikeuksista. Netissä hän oli löytänyt ekofasismin, jonka lähtökohtana on luonnon suojeleminen ihmisen ympäristövaikutukset minimoimalla.
 Hän chattaili myös Telegramin kansainvälisissä akselerationistisissa ryhmissä, joissa ihannoitiin väkivaltaa ja jaettiin ohjeita iskujen tekemiseen.
 Oscar sen sijaan ei ollut yhtä voimakkaasti sitoutunut uusnatsi-ideologiohin eikä hänellä ollut henkilökohtaisia yhteyksiä kansainvälisiin uusnatsiryhmittymiin.
 Hän on kertonut viettäneensä tekemisen puutteessa liikaa aikaa tietokoneella. Vaikuttaa siltä, että hänelle väkivaltapuhe oli mustaa huumoria ja uhoa.
 Molemmat olivat kuitenkin viehättyneitä natsiestetiikasta. Filipistä on löytynyt kuvia natsiunivormussa, ja pojat poseeraavat myös yhteiskuvissa aseistautuneena.
 Minkkitarhan paloon liittyvän esitutkintamateriaalin perusteella pojat chattailivat tiiviisti keskenään. He fantasioivat useista mahdollisista terroriteoista, kuten pommi-iskusta aborttiklinikalle ja seksuaalirikokseen syyllistyneen maahanmuuttajan murhasta.
 Aloitteet tulivat Filipiltä, ja Oscar komppasi mukana.
 Ajatus minkkien vapauttamisesta oli kuitenkin sellainen idea, jonka toteuttamisesta Oscarkin innostui.
 Poliisin takavarikoimilta puhelimilta ja tietokoneilta löyti kuvia pojista kuula-aseiden tai replikoiden eli aidolta näyttävien aseiden kanssa. Tutkinnassa heidän hallustaan ei kuitenkaan löytynyt oikeita aseita.  Nackan käräjäoikeus
 Minkkitilalla turvauduttiin suunnitelmaan B
 Filipin äiti kyyditsi pojat Tukholman liepeiltä noin kuusisataa kilometriä etelään Sölvesborgin luonnonpuistoon 29. lokakuuta 2019.
 Yövyttyään teltassa nämä menivät tutkimaan läheistä minkkitilaa. Poikien yllätykseksi turkisyrittäjä oli sulkenut paikan.
 Kun kohteessa ei ollutkaan minkkejä, joita vapauttaa, pojat päättivät toteuttaa varasuunnitelman. He kaatoivat aitoja, rikkoivat koneita ja puhkoivat autonrenkaita. Sabotoidulla tilalla turkistuotantoa ei ainakaan käynnistettäisi uudestaan, he järkeilivät.
 Filip taltioi teot minkkifarmilla sekä jakoi kuvat ja videot eteenpäin uusnatsikontaktilleen.  Nackan käräjäoikeus
 Iskun alkuperäinen tarkoitus oli vapauttaa minkkejä. Sabotaasi oli poikien varasuunnitelma.  Nackan käräjäoikeus
 Pimeän tulon jälkeen Filip vielä tuikkasi tilan lattialla olevan sahanpurun tuleen. Pojat pakenivat paikalta kuullessaan sireenien lähestyvän. Palokunnan saapuessa liekit olivat jo 7–8 metrin korkuisia.
 Pojat telttailivat vielä toisen yön luonnonpuistossa ja palasivat kotiin seuraavana päivänä.
 Poliisilla meni kuukausia päästä heidän jäljilleen.
 Video palosta levisi suositulla meemisivustolla
 Vain viikko minkkitilaiskun jälkeen video palosta ladattiin akselerationististen The Base ja Green Brigade -organisaatioiden keskustelukanaville.
 Filip oli dokumentoinut kuvin ja videoin kaiken, mitä tilalla oli tehty, ja jakanut materiaalin amerikkalaiselle uusnatsikontaktilleen. Tämä jakoi sitä edelleen. Pian video levisi myös IFunny-meemisivustolla.
 Sölvesborgin poliisi oli autuaan tietämätön minkkitilapalon saamasta huomiosta maailmalla.
 Niin olivat muutkin Ruotsin viranomaiset, kunnes Yhdysvaltain liittovaltion poliisi FBI otti yhteyttä.
 Ruotsin turvallisuuspoliisi Säpo avasi saamiensa tietojen perusteella tutkinnan uudelleen keväällä 2020. Nyt tulipalon sytyttämisellä epäiltiin olevan terroristinen tarkoitus.
 Tapauksen syyttäjä  Henrik Olin  kertoo, että palon sytyttäjiä epäiltiin monista muistakin rikoksista. Heiltä takavarikoiduista tietokoneista ja puhelimista löytyi keskusteluja, joissa suunniteltiin pommi-iskuja ja murhia. Viesteissä on kohteiden nimiä, karttoja ja pomminteko-ohjeita.
 Tutkinnassa pojilta ei kuitenkaan löytynyt aseita tai räjähteitä.
 Todisteet muiden tekojen suunnittelusta eivät olleet riittäviä, ja joulukuussa 2020 poikia vastaan nostettiin syyte yksin tuhopoltosta.
 Nuoren ikänsä vuoksi heidät tuomittiin ehdolliseen vankeuteen ja sakkoihin.
 Syyttäjän mukaan minkkifarmin polttaminen osoittaa kuitenkin, että pojat olisivat olleet valmiita siirtymään muissakin suunnitelmissa sanoista tekoihin.
 Filipin tallentaman videon kuvakaappauksessa minkkitila on ilmiliekeissä. IFunny-meemisivustolla videosta levitettiin 50-sekunnin mittaista versiota, jossa taustalla soi death metal.  Nackan käräjäoikeus
 Akselerationistit ovat tappaneet ympäri maailmaa
 Useimmiten nettikeskustelujen väkivaltafantasiat eivät koskaan toteudu, mutta poikkeuksiakin on.
 Vuoden 2018 tammikuussa  19-vuotias juutalainen homomies sai seksitreffeillä 19 puukoniskua kaulaansa . Murhaaja oli entinen luokkakaveri, joka oli liittynyt akselerationistiseeen uusnatsiryhmään.
 Uuden-Seelannin moskeijaiskun tekijä, joka  tappoi 51 ja haavoitti 49 ihmistä Christchurchissa maaliskuussa 2019 , kirjoitti omassa manifestissaan akselerationismista.
 Aatteesta otti vaikutteita myös El Pason ampuja, joka  tappoi 23 ja haavoitti 23 ihmistä Walmart-myymälässä  Yhdysvalloissa.
 Akselerationistiset uusnatsit ovat toimineet myös Euroopassa.  Norjassa vuoden 2019 moskeijaiskun  tekijä oli kirjoittanut netissä aatteesta samoin kuin  Saksan Hallessa synagogaiskun  tehnyt.
 Suomen poliisi puhuu Kankaanpään tapauksesta ensimmäisenä kertana Suomessa, kun äärioikeiston epäillään suunnitelleen terrori-iskua.
 Terrori-iskujen määrä väheni länsimaissa vuodesta 2017 kunnes  se kääntyi jälleen viime vuonna nousuun . Supon mukaan  äärioikeistolaisen terrorismin uhka Suomessa on kasvanut .
 Poliisin ongelma kaikkialla länsimaissa on tunnistaa oikeasti vaaralliset yksilöt ja ryhmät niistä, joille terrorismin kanssa flirttailu on huumoria ja trollausta.
 Joskus raja on häilyvä.
 Oscar olisi tuskin ryhtynyt terroritekoihin yksin. Filip sen sijaan näyttää jatkaneen toimiaan vielä minkkitarhaiskun jälkeenkin.
 Häntä nimittäin epäillään räjähteiden hallussapidosta Luxemburgissa , missä hän asuu toisen vanhempansa kanssa.
 Juttuun on haastateltu myös Jyväskylän yliopiston tutkijaa Tommi Kotosta sekä Viron poliisin Kapon tiedottajaa Jürgen Klemmiä .

Kankaanpään uusnatsien aatetovereista löytyy yllättäviä yhteyksiä minkkitarhan tuhopolttoon Ruotsissa sekä Jokelan koulusurmaan


Summary: Suomen Malmijalostus on kertonut, että uuden akkumateriaalitehtaan rakentaminen pyritään aloittamaan Haminassa ensi vuonna. Yhtiö aikoo perustaa kahden kiinalaisyhtiön kanssa suuren akkumateriaalitehtaiden keskittymän Kymenlaaksoon.

Suomen etelärannikolle Kymenlaaksoon on nousemassa lähivuosina Euroopan suurin akkumateriaalitehtaiden keskittymä.
 Haminaan suunniteltu prekursoritehdas on tulossa syväsatamaan lähelle hakukonejätti Googlen palvelinkeskusta. Toinen akkumateriaalitehdas on suunnitteilla naapurikaupunki Kotkaan.
 Suomen Malmijalostus kertoi tiistaiaamuna, että Haminassa rakennustyöt pyritään aloittamaan ensi kesänä.
 Lue lisää :  Uuden akkumateriaalitehtaan rakentaminen alkaa Haminassa ensi kesänä – tehdas työllistäisi alkuun noin 150 ihmistä
 Suomalaisyhtiö perustaa kiinalaisen CNGR-pörssiyhtiön kanssa yhteisyrityksen, joka seuraavaksi alkaa valmistella ympäristölupahakemusta tehdasta varten.
 Googlen palvelinkeskus sijaitsee Haminassa entisessä Summan paperitehtaassa. Arkistokuva. Antro Valo / Yle
 Listasimme viisi asiaa, joihin uudet akkumateriaalitehtaat vaikuttavat.
 1. Työpaikat
 Uusi akkumateriaalitehdas työllistäisi Haminassa suoraan noin 150 ihmistä. Kotkaan suunniteltu tehdas toisi puolestaan noin 250 työpaikkaa. Yhteensä tehdaskeskittymä toisi siis Kymenlaaksoon noin 400 työpaikkaa.
 Myyntipäällikkö  Harri Eela  Kotkan-Haminan seudun kehittämisyhtiö Cursorista sanoo, että tehtaat ovat tuomassa seudulle välillisesti pitkälti toistatuhatta työpaikkaa.
 Eelan mukaan seudulle on tarkoitus saada jatkossa lisää toimijoita akkutoimialalta. Hänen mukaansa alalle on odotettavissa voimakasta kasvua.
 – Tämä näkyy seudulla voimakkaasti tulevina vuosina isoina rakennusprojekteina, uusina työpaikkoina ja uusina toimialoina, Harri Eela sanoo.
 Akkuteollisuuden odotetaan tuovan uuden piristysruiskeen myös Haminaan. Antro Valo / Yle
 2. Työvoima
 Uusiin työpaikkoihin tarvitaan työntekijöitä.
 Kymenlaakson kauppakamarin toimitusjohtaja  Marika Kirjavainen  sanoo, että alueella riittää työvoimaa. Ihmisiä pitää kuitenkin kouluttaa tehtäviä varten, ja alanvaihtajille on järjestettävä tarvittaessa muuntokoulutusta.
 Kirjavainen uskoo, että akkumateriaalitehtaat aiheuttavat jossain määrin liikehdintää työpaikkojen välillä.
 – Aina kun tulee uutta toimintaa ja uusia työpaikkoja, työvoima liikkuu. Toivotaan, että vaikka alueen sisäisesti ihmiset vaihtaisivat työpaikkaa, niin kokonaisuus houkuttelee tekijöitä myös ulkopuolelta siten, että saataisiin työvoima riittämään kaikille, Kirjavainen sanoo.
 Akkumateriaalitehtaalle on varattu tontti Haminan satama-alueen läheisyydestä. Jasmina Kauta / Yle
 3. Opiskelupaikat
 Kotkan-Haminan seudun koulutuskuntayhtymä on jo varautunut akkumateriaalitehtaiden tuloon lisäämällä prosessiteollisuuden koulutuspaikkoja.
 Etelä-Kymenlaakson ammattiopistossa on aiemmin ollut prosessiteollisuudessa 40–50 opiskelijaa. Kuntayhtymän johtaja  Sami Tikkanen  kertoo, että tänä vuonna määrää on nostettu noin 80 opiskelijaan. Koulutusalalle on palkattu myös yksi uusi opettaja.
 – Nyt kun tämä uutinen tuli tänään, meidän pitää vielä arvioida koulutusmääriä ja käydä tarkemmat keskustelut osaajatarpeista. Voi kuitenkin sanoa, että lisäämme prosessialan koulutusta tulevana vuotena noin 20–40 opiskelijalla nykyisten lisäksi, Sami Tikkanen kertoo.
 Akkumateriaalitehdas tarvitsee esimerkiksi sähkö- ja automaatiotekniikan osaajia. Arkistokuva. Antro Valo / Yle
 Akkumateriaalitehtaat vaativat myös erikoiskoulutusta, josta koulutuskuntayhtymä aikoo neuvotella akkumateriaaliyrityksen kanssa.
 Tikkasen saamien ennakkotietojen mukaan akkumateriaalitehtaassa tarvitaan esimerkiksi prosessinhoitajia, kunnossapidon henkilökuntaa, sähkö- ja automaatiotekniikan osaajia, logistiikka-alan ja turvallisuusalan työntekijöitä sekä alkuvaiheessa myös rakennusalan osaajia.
 4. Asunnot
 Akkumateriaalitehtaan tulo Haminaan tietäisi kasvua vuokra-asuntojen kysyntään, sanoo Haminan Asunnot oy:n toimitusjohtaja  Kati Kolari .
 Kaupungin vuokra-asuntoyhtiön uusin kerrostalo valmistui Haminan Tervasaareen lokakuussa. Kaikki 37 asuntoa on vuokrattu.
 Kati Kolarin mukaan vuokra-asuntojen kysyntä on ollut Haminassa heikohkoa, ja kaupungin yli 800 vuokra-asunnossa on jonkin verran vajaakäyttöä. Hän kuitenkin uskoo, että uusille asunnoille on tarvetta jatkossakin.
 – Ensi vuonna jo selvitetään mahdollista uudisrakentamista, toimitusjohtaja Kati Kolari Haminan Asunnoista kertoo.
 5. Uudenlainen vedenpuhdistamo
 Haminan satamaan valmistellaan noin 10 miljoonan euron vesilaitosta, joka puhdistaisi merivedestä teollisuuden tarvitsemaa prosessivettä.
 Alkuun vedenpuhdistamo on tulossa uuden akkumateriaalitehtaan tarpeisiin. Haminan kaupunginjohtaja  Hannu Muhonen  uskoo, että jatkossa siitä on hyötyä myös muille satamassa toimiville kemianteollisuuden yrityksille.
 Haminan Veden toimitusjohtaja  Jukka Sandelin  on kertonut, että täysin vastaavaa vedenpuhdistuslaitosta ei Suomessa vielä ole.
 Lue lisää:   Suomessa uudenlainen vedenpuhdistamo tulossa Haminaan – tekee merivedestä käyttövettä teollisuudelle: "Talousveden käyttäminen siihen ei ole järkevää"
 Tehtaan laitteisto on parhaillaan testikäytössä. Vedenpuhdistamon on tarkoitus valmistua vuosien 2023–2024 aikana.
 Voit keskustella aiheesta 15.12.2021 kello 23 asti.

Googlen naapuriin saattaa nousta pala Euroopan suurinta akkukeskittymää – tässä viisi asiaa, miten uusi tehdas vaikuttaisi Haminaan


Summary: HSL pyrkii täysin päästöttömään joukkoliikenteeseen vuoteen 2035 mennessä. HSL:n suunnitelmissa raitiovaunuja kulkisi kantakaupungissa huomattavasti nykyistä enemmän.

Helsingin seudun liikenteen (HSL) tavoite on vähentää palveluidensa hiilidioksidipäästöjä 90 prosenttia vuoteen 2025 mennessä vuoden 2010 tasoon verrattuna.
 Kaikki joukkoliikennepalvelut on tarkoitus pystyä tarjoamaan täysin päästöttömästi vuoteen 2035 mennessä.
 – Tämä on kunnianhimoinen tavoite. Haluamme olla kestävän liikkumisen johtava toimija. Meidän on otettava aktiivisempi rooli kaupungin ekosysteemissä, HSL:n toimitusjohtaja  Mika Nykänen  sanoo.
 HSL julkisti tänään uuden strategiansa vuosille 2022–2025.
 Strategiassa panostetaan myös koronan aiheuttamien tulonmenetysten korjaamiseen. HSL:n lipputulot ja matkustajamäärät vuonna 2020 laskivat 37 prosenttia vuoteen 2019 verrattuna.
 – Tavoittelemme 70 prosentin kasvua matkustajamääriin vuoteen 2025 mennessä vuoden 2021 ennusteeseen nähden, Nykänen sanoo.
 Parikymmentä raidelinjaa viidentoista vuoden päästä
 Samalla HSL esitteli suunnitelmat pääkaupunkiseudun raitiolinjaverkoston laajentamisesta. Mikäli kuntien raitiotiehankkeet toteutuvat, raitiolinjat saattavat ylettää 2030-luvun puolivälissä pitkälle Helsingin seudun alueelle.
 Raitiolinjoja voi tuolloin olla jopa parikymmentä.
 HSL:n suunnitelmissa raitiovaunuja kulkisi kantakaupungissa huomattavasti nykyistä enemmän. Verkon laajeneminen riippuu muun muassa siitä, milloin Vihdintien ja Vantaan pikaraitiotiet valmistuvat. Niiden rakentamisen oletetaan alkavan 2020-luvun loppupuolella.
 Mikäli suunnitelmat toteutuvat, myös raitioliikenteen operointiin käytettävät kustannukset kolminkertaistuisivat.
 Nykänen muistuttaa, että raitiotie- ja raideliikenteen rakentaminen vaikuttaa myös kaupunkirakentamiseen. Ratojen varsille nousevien uusien asuinalueiden myönteiset talousvaikutukset näkyvät viiveellä kaupungille ja HSL:lle.
 – Tällä strategiakaudella haasteemme on, että raitioliikenteen infrakustannukset tulevat meille maksettavaksi jo pian. Se tuo taloudellista painetta, mutta samalla se parantaa joukkoliikenteen houkuttelevuutta, Nykänen sanoo.
 Lähivuosina raitiotieverkosto laajenee Pasilassa, Hernesaaressa, Jätkäsaaressa, Kalasatamassa ja Ilmalassa. Ensimmäinen pikaraitiotie 550 aloittaa liikennöinnin Itäkeskuksen ja Keilaniemen välillä vuonna 2024.
 Mikäli HSL:n suunnitelmat toteutuvat, pääkaupunkiseudulla on noin viidentoista vuoden päästä seuraavat raitiolinjat.
 Kaupunkiraitiolinjat
 • 1 Katajanokan terminaali – Ylioppilastalo – Töölö – Käpylä
 • 1T Katajanokan terminaali – Rautatieasema
 • 2 Katajanokka – Mannerheimintie – Messukeskus
 • 3 Olympiaterminaali – Kallio – Meilahti
 • 4 Olympiaterminaali – Töölö – Munkkiniemi
 • 5 Eira – Kamppi – Meilahden sairaala
 • 6 Hernesaari – Rautatieasema – Sörnäinen – Arabia
 • 7 Jätkäsaari – Kruununhaka – Sörnäinen – Länsi-Pasila – Meilahti
 • 8 Jätkäsaari – Sörnäinen – Arabia
 • 9 Hernesaari – Kallio – Ilmala
 • 10 Kirurgi – Mannerheimintie – Pikku-Huopalahti
 • 11 Kruunuvuorenranta – Kalasatama – Pasila – Länsi-Pasila
 • 13 Kolmikulma – Kruununhaka – Kalasatama – Pasila – Länsi-Pasila
 Pikaraitiotielinjat
 • 12 Jätkäsaari – Keskusta – Yliskylä
 • 14 Keskusta – Kannelmäki
 • 16 Keskusta – Malmin lentokenttä
 • 17 Keskusta – Pakila
 • 550 Itäkeskus – Keilaniemi
 • 570 Mellunmäki – Tikkurila - Lentoasema
 Lue myös:
 HSL muutti taas maskilinjaustaan: ensin oli suositus, sitten pakko, nyt maskin käyttöä edellytetään – käytännössä kaikki ovat merkinneet samaa
 Junissa ja HSL:n lähiliikenteessä yhä matkustajakato – VR kauppaa äkkilähtöjunia, jotka tulevat myyntiin viikkoa ennen lähtöä
 VR:n toimitusjohtaja visioi junamatkailun tulevaisuutta: Luotijunalla Moskovaan, Suomen lentoja rautateille ja matkustajamäärä tuplataan

Helsingin raitiotielinjojen määrä saattaa moninkertaistua – raitiovaunulla voi päästä tulevaisuudessa Keilaniemeen ja lentokentälle


Summary: Paperiliiton ja UPM:n väliset keskustelut eivät ole edenneet. UPM haluaa solmia työehtosopimukset liiketoimintakohtaisesti, mihin Paperiliitto taas ei suostu.

Paperiliiton hallitus kertoo uhkaavansa metsäyhtiö UPM:ää työtaistelutoimilla.
 Liiton hallitus päätti iltapäivällä ilmoittaa mahdollisesta työnseisauksesta kaikissa UPM:n paperiteollisuuden työehtosopimusta noudattaneissa tehtaissa.
 – Lakko alkaisi tehtailla lauantaina 1.1.2022 kello 6.00 paitsi Lappeenrannan biojalostamolla, jossa lakko alkaisi 1.1.2022 kello 7.00. Lakko päättyisi 22.1.2022 kello 6.00, ellei sitä ennen saavuteta neuvottelutulosta uutta työehtosopimuksesta, Paperiliiton tiedotteessa kirjoitetaan.
 Lakkoon julistetaan kaikki päättyvän paperiteollisuuden työehtosopimuksen alaiset työt UPM:n työpaikoilla.
 Paperiliitto kertoo tiedotteessaan, että se ei ole pystynyt neuvottelemaan UPM:n kanssa yrityskohtaisesta työehtosopimuksesta. Paperiliitto haluaa sopia UPM:lle yhden sopimuksen, mutta UPM haluaa tehdä viisi eri liiketoimintakohtaista sopimusta
 UPM kertoi jo marraskuun lopussa  varautuvansa biojalostamon alasajamiseen ennakoidakseen lakkoa. Yhtiön mukaan kaksi viikkoa etukäteen annettava lakkovaroitus olisi liian lyhyt aika tuotannon pysäyttämiseen.
 Paperiteollisuuden nykyinen, historian 50. työehtosopimus päättyy vuoden vaihteessa.
 Koko paperiteollisuutta koskeva työehtosopimus jää viimeiseksi ja työehdot sovitaan yrityskohtaisesti, kun Metsäteollisuus ry. lopetti neuvottelemisen työehtosopimuksista.
 Päivitämme uutista.

Paperiliitto uhkaa metsäyhtiö UPM:ää lakolla, tehtaat pysähtyisivät vuodenvaihteessa


Summary: Isopandat Lumi ja Pyry ovat kalliita ylläpitää. Ähtärin eläinpuisto on kutsunut elinkeinoelämää apuun. Kutsuvierastilaisuudessa selviää, miten kiinalaisyritykset vastaavat avunpyyntöön.

Isopandat Lumi ja Pyry  saapuivat Ähtärin eläinpuistoon  Kiinasta tammikuussa 2018. Ne ovat osa pandojen suojeluohjelmaa ja vuokralla Suomessa 15 vuoden sopimuksella.
 Lähes koko 3,5 vuoden ajan, minkä Lumi ja Pyry ovat olleet Suomessa, niiden ylläpidosta on keskusteltu julkisuudessa. Pandatuki on puhuttanut samoin kuin Ähtärin eläinpuiston kyky selviytyä pandojen aiheuttamista kustannuksista.
 Viimeisin talouskriisi uhkaa jopa palauttaa pandat Kiinaan. Valtion vuonna 2020 lupaamasta 1,5 miljoonan euron tuesta maa- ja metsätalousministeriö maksoi vain 200 000 euroa tämän vuoden heinäkuussa.
 Lue seuraavaksi:   Ähtärin kaupunginjohtaja: Pandojen palauttaminen Kiinaan mahdollista – eläinpuistoa ei päästetä konkurssiin
 Pandojen kustannuksista selviämiseen haetaan ratkaisua muun muassa yritysyhteistyöstä.
 Kutsuvierastilaisuudessa selviää kiinalaisyritysten tuki
 Ähtäri Zoo eli eläinpuisto järjestää tänään tiistaina Helsingissa kutsuvierastilaisuuden, jossa ovat läsnä muun muassa Kiinan Suomen suurlähettiläs  Chen Li  ja Kiinalaiset yritykset Suomessa ry:n puheenjohtaja  Song Mingjun .
 Suora lähetys Hotelli Marskista Helsingistä alkaa kello 13.58. Sitä voi seurata tässä artikkelissa ja  Yle Areenassa täällä . Toimittajana paikalla on  Suvi Vesalainen , kuvaaja  Antti Kolppo .
 Tilaisuudessa odotetaan selviävän, millaista tukea pandoille on luvassa esimerkiksi kiinalaiselta elinkeinoelämältä.
 Tilaisuudessa puhuu myös Ähtärin Eläinpuisto Oy:n hallituksen puheenjohtaja  Risto Sivonen . Eläinpuistoyhtiön mukaan kiinalaisyritykset ovat lähteneet tukemaan Ähtärissä tehtävää pandatyötä vahvasti.
 Aiheesta voi keskustella keskiviikkoon 15. joulukuuta kello 23 asti.
 Lue täältä Ylen uutisia Lumi ja Pyry -pandoista.

Pandojen kustannuksiin toivotaan taloudellista apua kiinalaisyrityksiltä – katso klo 13.58, saako Ähtärin eläinpuisto pidettyä Lumin ja Pyryn Suomessa


Summary: Mies oli luonut yhteyden kuuteen tekojen aikaan 13–16-vuotiaaseen uhriin sosiaalisessa mediassa. Hän oli houkutellut uhreista neljä tapaamisiin, joissa hän oli ollut heihin sukupuoliyhteydessä.

Itä-Uudenmaan käräjäoikeus on tuominnut miehen 11 vuoden ja kolmen kuukauden ehdottomaan vankeuteen. Käräjäoikeuden mukaan mies on tehnyt seksuaalirikoksia kuudelle tekojen aikaan 13–16-vuotiaalle uhrille.
 Heistä kaksi on ollut tekojen aikaan sijoitettuna. Yksi on lievästi tai keskivaikeasti kehitysvammainen.
 Miehen syyksi luettiin oikeudessa 14 eri seksuaalirikosta. Rikosnimikkeitä olivat muun muassa törkeä lapsenraiskaus, neljä törkeää lapsen seksuaalista hyväksikäyttöä, lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö ja seksuaalipalvelujen ostaminen nuorelta.
 Tuomio on suurelta osin salainen, mutta siitä julkaistun julkisen selosteen mukaan mies oli luonut yhteyden uhreihin sosiaalisen median kautta. Mies oli houkutellut uhrit lähettämään itsestään seksuaalisia kuvia ja videoita kännykällä. Hän oli toimittanut osalle lapsista seksuaalisia välineitä, joita he olivat käyttäneet kuvissa. Osalle uhreista mies oli tarjonnut teoista palkkioksi rahaa tai alkoholia.
 Mies oli houkuttelut uhreista neljä tapaamisiin, joissa hän oli ollut sukupuoliyhteydessä heihin ja tehnyt muita rikoksiksi luettavia seksuaalisia tekoja. Osaan sukupuoliyhteyksistä liittyi sadomasokistisia piirteitä. Mies kuvasi tapaamisia salaa ilman uhrien lupaa.
 Mies oli tallentanut itse kuvaamansa materiaalin ja lasten lähettämän materiaalin matkapuhelimeensa ja muistitikulle. Miehen hallusta löydettiin suuri määrä myös muuta sukupuolisiveellisyyttä loukkaavaa kuvamateriaalia.
 Oikeus tuomitsi miehen maksamaan uhreille 70 300 euron korvaukset. Hänen tulee maksaa myös uhrien oikeudenkäyntikulut 23 200 euroa sekä oman puolustajansa palkkio 19 500 euroa.
 Lisää aiheesta:
 Pedofiilirinkiin kuuluneiden miesten tuomiot lapsiin kohdistuneista seksuaalirikoksista lievenivät hovioikeudessa – tuomituilla useita muitakin uhreja
 Keski-ikäisen miehen epäillään syyllistyneen yli 80:een lapsiin kohdistuvaan seksuaalirikokseen – nuorimmat uhrit kymmenvuotiaita
 Lapsiin kohdistuneiden seksuaalirikosten vanhenemisaika haluttaisiin poistaa – rikosoikeuden professori näkee asiassa käytännön ongelmia
 Hämeen poliisi vastaa nuorten kysymyksiin houkuttelusta ja hyväksikäytöstä netissä
 Lapsiin kohdistuvia seksuaalirikoksia selvittävät poliisit kaipaavat lisää työnohjausta – Kokenut tutkija: "Olen onnellinen, että suurin osa kansalaisista ei näe tätä materiaalia"

Miehelle yli 11 vuoden vankeustuomio törkeistä seksuaalirikoksista: Alisti teini-ikäisiä uhreja sadomasokistisesti ja kuvasi salaa


Summary: Sauli Niinistö keskusteli lisäksi eilen Yhdysvaltojen presidentin Joe Bidenin kanssa puhelimitse. Biden kertoi ottaneensa ilolla vastaan tiedon Suomen hävittäjävalinnasta. Suomi ostaa 64 yhdysvaltalaisvalmisteista F-35A -hävittäjää.

Presidentti  Sauli Niinistö  on esittänyt Venäjän presidentille  Vladimir Putinille  vakavan huolensa jännittyneestä tilanteesta Ukrainan rajoilla ja Niinistö painotti tarvetta löytää tilanteeseen diplomaattinen ratkaisu.
 Presidentin kanslian tiedotteen mukaan presidentit keskustelivat perusteellisesti Ukrainan rajojen jännittyneestä tilanteesta.
 Keskustelussa käsiteltiin myös Suomen ja Venäjän kahdenvälisiä suhteita. Keskustelua käytiin myös Helsingin hengestä eli valtiojohtajien mahdollisuudesta käydä keskustelua keskenään erimielisyyksistä huolimatta.
 Niinistö on keskustellut lyhyen ajan sisällä puhelimitse sekä Yhdysvaltojen että Venäjän presidenttien kanssa. Keskustelu Vladimir Putinin kanssa käytiin tiistaina puolen päivän aikoihin.
 Kerromme kohta lisää aiheesta.
 Yhdysvaltojen presidentin Joe Bidenin kanssa  keskustelun pääaihe  oli Ukrainan rajojen huolestuttava tilanne.
 Aiemmin maanantaina presidentti Niinistö kävi puhelinkeskustelun Kreikan pääministeri  Kyriakos Mitsotakisin  kanssa. Keskustelun aiheena oli pääministeri Mitsotakisin tapaaminen Venäjän presidentti Vladimir Putinin kanssa edellisviikkona Sotshissa.
 Lue lisää:
 Biden kiitteli Niinistöä hävittäjävalinnasta – "Luo vahvan pohjan tiiviimmille puolustussuhteille tulevaisuudessa"
 Presidentti Sauli Niinistö otti kolme kiinnostavaa aihetta esiin Putinin kanssa, mielenkiintoista on sekin, mistä ei puhuttu – kirjeenvaihtaja tiivistää tapaamisen annin

Sauli Niinistö esitti Vladimir Putinille vakavan huolensa Ukrainan rajojen tilanteesta – puhelinkeskustelu hetki sitten


Summary: Seuraa tästä artikkelista suoraa lähetystä Tampere-Pirkkalan-lentokentältä.

Tampere-Pirkkalan-lentokentältä on luvassa uutisia tiistaina.
 Ylen toimittajat  Katri Tapola  ja  Anu Leena Koskinen  seuraavat tiedotustilaisuutta suorana kello 12 alkaen.
 Koronavirus käytännössä jäädytti muiden suomalaisten kenttien kuin Helsinki-Vantaan lennot.  Ennen koronapandemiaa  Tampere-Pirkkalasta lensivät Finnair, SAS ja Air Baltic.
 Air Balticin reittilennot Tampereelta katkesivat maaliskuussa 2020 koronaviruksen takia. Latvialainen Air Baltic palasi puolentoista vuoden tauon jälkeen lokakuussa. Tampere-Pirkkalasta pääsee nyt Riikaan kaksi kertaa viikossa.
 Halpalentoyhtiö Ryanair jätti puolestaan kentän jo talvikaudeksi 2019–2020,  mutta avasi vasta lentoyhteyden  Tampereelta Lontooseen. Ryanair lentää Lontoon Stanstedin lentoasemalle kahdesti viikossa ympäri vuoden.
 Sekä Riika että Lontoo ovat tärkeitä kauttakulkukenttiä, joista pääsee moniin kohteisiin.
 Muita talvi- ja syyskauden palaajia Tampereelle ovat Finavian mukaan SAS ja TUI:n lomalennot. TUI:n lomalennot suuntautuvat Kanarian saarille. SAS aloittaa myös lennot Tampereelta talvikaudella Tukholmaan.
 Finnairin Tampereen lennot Helsinki-Vantaalle ovat olleet tauolla koronapandemian alkupuolelta keväästä 2020 asti. Keväästä 2022 alkaen lennot palaavat osittain.
 Millaisia ajatuksia juttu herätti? Keskustele aiheesta keskiviikkoon kello 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Ryanair avaa lentoyhteyden Tampere-Pirkkalasta Lontooseen – reitti lennetään kahdesti viikossa
 Satoja uusia lentoreittejä avautuu Euroopassa, mutta osa myös poistuu – nämä 7 asiaa muuttuvat lentämisessä koronapandemian jälkeen
 AirBaltic aikoo aloittaa ensi kesänä neljä viikoittaista lentoa Tampereelta ja Turusta
 Tampereelta ja Turusta pääsee jo keväällä Riikaan

Yle seuraa kello 12.00 alkaen: lennot ovat olleet koronan takia alamaissa mutta nyt Tampereelta tulee vihdoinkin uutisia


Summary: Afrikan kehityspankin ja Pohjoismaisen kehitysrahaston hankkeessa epäillään vakavia ihmisoikeusloukkauksia. Suomi ei tue hanketta suoraan, mutta rahoittaa molempia laitoksia.

Elokuussa 2021 sotilaat ja poliisit ampuivat kyynelkaasua ja kumiluoteja kyläläisiä kohti Ugandassa, itäisessä Afrikassa. 16 ihmistä loukkaantui.
 Kuvaus tapahtumista perustuu ugandalaisen ihmisoikeusjärjestön keräämiin tietoihin.
 Kyläläiset vastustivat maansa käyttöä valtavassa kehityshankkeessa, jonka rahoittavat Afrikan kehityspankki ja Pohjoismainen kehitysrahasto. Suomi on molempien jäsen ja rahoittaja.
 Noin 80 miljoonan euron keinokasteluprojektin on tarkoitus vähentää köyhyyttä ja parantaa ihmisten elinoloja ja ruokaturvaa Pakwachin maakunnassa, Luoteis-Ugandassa.
 Nyt on kuitenkin käymässä toisinpäin, sanoo Kansalaisjärjestöjen ihmisoikeussäätiö KIOSin toiminnanjohtaja  Kim Remitz.
 Suomalainen KIOS rahoittaa kahta ihmisoikeus- ja yritysvastuujärjestöä Ugandassa. Järjestöt kertovat, että kasteluprojektissa on viety pakolla maata paikallisilta.
 Järjestöjen mukaan naisia on nöyryytetty ja pakotettu kierimään likaisessa vedessä samalla kuin sotilaat ovat pahoinpidelleet heitä. Yksi naisista oli kuudennella kuulla raskaana.
 29-vuotias Silvia Anican on yksi naisista, joita turvallisuusjoukot pahoinpitelivät elokuussa. Hänen perhettään on uhattu luopumaan maistaan, ja hän pelkää liikkua riisipelloilla. Sofi Lundin
 Paikallisia toimittajia ja järjestöjä estetty tulemasta alueelle
 Tilanne sai alkunsa, kun viisi vuotta sitten aloitettu keinokasteluprojekti tarvitsi lisää maata.
 Afrikan kehityspankki hyväksyi muutokset, mutta maat omistava yhteisö kokee tulleensa huijatuksi.
 Yhteisö hyväksyi aluksi sen, että osa heidän maastaan käytettäisiin hankkeeseen. Viranomaiset veivät kuitenkin yli kaksi kertaa suuremman alueen kuin mistä yhteisön käsityksen mukaan oli sovittu.
 Nyt tilanne on kärjistynyt konfliktiksi. Ihmisten satoa on tuhoutunut ja maat on viety voimakeinoin, kertoo  Paolyel Onencan , KIOSin tukeman ihmisoikeusjärjestö BIRUDOn toiminnanjohtaja.
 – Meidät pyydettiin apuun vuoden alussa. On selvää, että ihmisiä ei ole informoitu asianmukaisesti, maanhankintalakia ei ole noudatettu ja maanomistajat eivät ole saaneet korvauksia, Onencan sanoo puhelimessa Ylelle.
 Järjestö yritti puuttua asiaan, mutta paikallisviranomaiset kielsivät sitä toimimasta alueella. Myöskään paikallisia toimittajia ei alueelle päästetä, mutta KIOSin palkkaama ruotsalainen vapaa toimittaja  Sofi Lundin  onnistui  pääsemään paikalle ja haastattelemaan ihmisiä.
 Harri Vähäkangas / Yle
 Kumiluodeista loukkaantuneet ihmiset eivät kertomansa mukaan olleet saaneet apua valtiollisessa sairaalassa.
 – Jos Ugandassa joutuu rikoksen uhriksi tällä tavalla, sairaalahoitoon päästäkseen täytyy saada poliisilta tietty lomake. Koska poliisi oli rikoksen tekijä, uhreille ei annettu lomaketta ja siksi he eivät saaneet hoitoa. Yksityiseen heillä ei ole varaa, Onencan sanoo.
 "Suomi ei tue hanketta"
 Ulkoministeriön kehitysrahoituksen ja yksityisen sektorin yksikön päällikkö  Pekka Hirvonen  sanoo, että Suomi ei rahoita projektia suoraan.
 – Rahoittajana ovat Afrikan kehityspankki ja Pohjoismainen kehitysrahasto, joista molemmissa Suomi on jäsenenä, Hirvonen sanoo.
 Hirvonen on Pohjoismaisen kehitysrahaston johtokunnan puheenjohtaja. Hän sanoo, että vastaavanlaiset väitteet mistä tahansa projektista ovat huolestuttavia ja vakavia.
 – Pidämme välttämättömänä, että asia tutkitaan viivyttelemättä ja perusteellisesti. Tähän tarkoitukseen paras kanava on hankkeen pääasiallisen rahoittajan tutkintamekanismi, joka on olemassa tällaisia tapauksia varten.
 Hankkeen päärahoittaja on Afrikan kehityspankki.
 Denis Ovonji on yrittänyt puolustaa yhteisöään konfliktissa hallituksen kanssa. Hänet on sen vuoksi pidätetty useaan otteeseen ja hän menetti työpaikkansa opettajana.  Sofi Lundin
 Ihmisoikeussäätiö KIOSin toiminnanjohtaja Kim Remitz sanoo, että KIOS otti heti yhteyttä Pohjoismaiseen kehitysrahastoon, kun väitetyt vääryydet tulivat tietoon.
 – Ehdotimme keskustelua siitä, miten paikalliset ihmiset ja järjestöt näkevät tilanteen, mutta he [Pohjoismaisen kehitysrahaston edustajat] ilmoittivat, että asia ei kuulu heille, Remitz sanoo.
 – He eivät halunneet tavata ja kehottivat tekemään valituksen virallista tietä.
 Myös ulkoministeriön Pekka Hirvonen kuuli asiasta KIOSilta. Hänen mukaansa ei pidä paikkaansa, että Pohjoismainen kehitysrahasto ei olisi ollut halukas puuttumaan asiaan.
 – Pohjoismainen kehitysrahasto on yrittänyt auttaa kansalaisjärjestöjä saamaan keskusteluyhteydet Afrikan kehityspankkiin. Rahasto on myös kannustanut Afrikan kehityspankkia selvityksiin, Hirvonen sanoo.
 Hirvonen sanoo, että virallinen valitusprosessi on käynnistetty lokakuussa.
 Ugandassa Paolyel Onencan kertoo, että maitaan menettäneen yhteisön jäsenet ovat laajasti lukutaidottomia. Koska Onencanin järjestöä kiellettiin toimimasta alueella, asian edistäminen on ollut haastavaa.
 KIOS kritisoi isoja rahoituslaitoksia
 KIOSin toiminnanjohtaja Kim Remitz sanoo, että maakiistat kehityshankkeissa eivät ole epätavallisia, mutta Ugandassa käytetty väkivalta on poikkeuksellista.
 Hän arvostelee suuria rahoituslaitoksia siitä, etteivät ne ehdi tutustua kunnolla paikallisten ihmisten tilanteisiin kehittyvissä maissa ennen hankkeiden aloittamista.
 Ugandan kasteluprojektin piti vähentää köyhyyttä, mutta se onkin lisännyt sitä, Remitz sanoo. Hänen mukaansa paikalliskumppanit Ugandassa sanovat, että Afrikan kehityspankilla on huono maine alueella.
 – He eivät juuri kuuntele paikallisia asukkaita ja näiden toiveita, vaan menevät vain toteuttamaan kehityshankkeensa.
 Pekka Hirvonen sanoo, että väite tulee hänelle yllätyksenä.
 – Kun hankkeita käynnistetään, sitä ennen arvioidaan hankkeen taloudelliset ja sosiaaliset vaikutukset sekä vaikutukset ympäristöön ja ihmisoikeuksiin. Arvioinnissa tavataan ja kuullaan ihmisiä. Näin on tehty myös tässä hankkeessa, Hirvonen sanoo.
 Järjestö: Korvauksia maksettu väärille ihmisille
 Hirvosen mukaan nyt pitää odottaa Afrikan kehityspankin tutkinnan tuloksia.
 – Pääasia on, että virallinen tutkinta on käynnistetty asianmukaisesti. Se antaa mahdollisuuksia puuttua epäkohtiin, jos sellaisia havaitaan.
 Yle on nähnyt Afrikan kehityspankin joulukuussa julkaiseman vastauksen.
 Vastauksessa Afrikan kehityspankin riippumaton tarkastusmekanismi muun muassa pitää erikoisena sitä, ettei elokuun ampumistapauksesta ole materiaalia sosiaalisessa mediassa.
 Vastauksessa sanotaan myös, että paikallinen yhteisö on hyväksynyt maansa käytön kasteluhankkeen infrastruktuuria varten ja että yhteisö voi jatkaa maiden käyttämistä normaalisti.
 Vastauksessa todetaan myös, että lisäselvityksiä tarvitaan.
 40-vuotiasta Janet Akumua ammuttiin jalkoihin kumiluodeilla, kun hän yritti estää sotilaita tuhoamasta satoaan. Akumu kertoo, ettei ole saanut asianmukaista hoitoa.  Sofi Lundin
 Ugandalaisen BIRUDO-järjestön mielestä pääasia olisi, että paikalliset saavat asianmukaisen korvauksen menettämistään maista, toimeentulosta ja sadoista.
 Jotakin korvauksia on järjestön mukaan maksettu, mutta väärille ihmisille, järjestön johtaja Paolyel Onencan sanoo.
 Hänen mukaansa Ugandan valtio maksoi tarkistamatta, että rahan saajat olivat tosiasiassa maiden omistajat.
 Lue myös nämä Ylen jutut Ugandasta:
 Ranskalaisyhtiön öljyputki uhkaa harvinaisten apinoiden kotimetsää Ugandassa – Simon Azaria pelkää lastensa kuulevan siitä vain tarinoissa
 Yle tapasi Ugandan suositun oppositiojohtajan, jota 35 vuotta vallassa ollut presidentti pelkää vaaleissa – "Edustan köyhiä, vihaisia ja nälkäisiä ihmisiä"
 Kannabiksesta voi tulla Afrikalle valtava tulonlähde – Ugandassa kannabista on syötetty sairaille eläimille, mutta nyt sitä viedään lääkkeeksi maailmalle

Ihmisiä on ammuttu ja pakotettu mailtaan kehityshankkeessa Ugandassa – Suomi on mukana hanketta tukevissa rahoituslaitoksissa


Summary: Koronaelpymisen jälkeen seuraa ennusteen mukaan ongelmia, kun työn tuottavuuskehitys jää vaatimattomaksi, ja työikäinen väestö supistuu.

Danske Bank nostaa tämän vuoden talouskasvua koskevan ennusteensa 3,5 prosenttiin aiemmasta 3,3 prosentista. Pankki ennustaa kasvun hidastuvan ensi vuonna 2,8 prosenttiin. Vuonna 2023 talouskasvun odotetaan hyytyvän vain 1,6 prosenttiin.
 – Suomen talous kääntyi keväällä 2021 vahvaan kasvuun vaisun talvikauden jälkeen. Vuoden kolmannen neljänneksen kasvu nosti Suomen bruttokansantuotteen yli koronaa edeltäneen tason, kertoo Danske Bankin Suomen pääekonomisti  Pasi Kuoppamäki  tiedotteessa.
 Hänen mukaansa bruttokansantuote saavuttaa korkeimman mahdollisen tuotannon tason vuonna 2022, minkä jälkeen kasvuvauhti hidastuu keskimääräisen kasvuvauhdin mukaiseksi.
 Syynä hidastumiseen ovat koronaelpymisen jälkeiset ongelmat. Pankki arvioi, että talouden keskimääräinen kasvuvauhti on lähivuosina melko hidasta, koska työn tuottavuuskehitys jää koronaa edeltäneelle vaatimattomalle tasolle. Asiaan vaikuttaa myös työikäisen väestön supistuminen.
 – Talouden kasvukattoa voidaan nostaa hieman korkeammalle investoinneilla tuotannon automaatioon, talouden digitalisaatioon ja infrastruktuuriin sekä vauhdittamalla työperäistä maahanmuuttoa, mutta kasvuvauhdin rakenteellinen hidastuminen näyttää liki varmalta, Kuoppamäki arvioi.
 Danske Bank odottaa, että työttömyysaste on tänä vuonna 7,8 prosenttia, ensi vuonna 7,6 prosenttia ja 6,9 prosenttia vuonna 2023. Ansiotaso nousee hieman inflaatiota nopeammin.
 Ostovoimaa nakertava inflaatio jarruttaa nousua
 Danske Bankin ennusteen mukaan maailmantalouden kasvu jatkuu, mutta kotitalouksien ostovoimaa nakertava korkea inflaatio ja koronarajoitustoimien lisääntyminen jarruttavat nousua. Useat keskuspankit ovat jo nostaneet ohjauskorkoaan.
 – Nykyinen inflaatiopaine on luonteeltaan poikkeuksellista, sillä sen aiheuttavat pandemiasta elpymiseen liittyvät talouden tarjontapuolen haasteet, eli raaka-aineiden ja materiaalien heikko saatavuus, kohonnut energian hinta sekä paikoitellen työvoimapula, arvioi Danske Bankin analyytikko  Antti Ilvonen .
 Danske Bank odottaa, että Yhdysvalloissa nostetaan ohjauskorkoa ensi vuonna kolmesti, mutta Euroopan keskuspankki ei nosta omaa korkoaan vielä ensi vuoden aikana.
 – Euroalueen korkokehityksen ratkaisee inflaatio. Jos inflaatio tasaantuu odotetusti, eikä merkkejä palkkainflaation vakaasta kiihtymisestä tai inflaatio-odotusten kohoamisesta ilmaannu, EKP voi pitää rahapolitiikan kokonaisuudessaan elvyttävänä vielä pitkään, Ilvonen analysoi.
 Lue lisää:   Elinkeinoelämän luottamus vahvistui marraskuussa – kuluttajilla hieman varovaisempi tunnelma
 Danske Bank ennustaa Suomen talouskasvun olevan aiempaa rivakampaa tänä vuonna, mutta ikääntyvän maan vanhat vaivat kolkuttelevat jo ovella

Danske Bank nosti kuluvan vuoden kasvuennustettaan – ensi vuodesta lähtien vauhti hidastuu


Summary: Etenkin pienemmillä paikkakunnilla olisi välttämätöntä löytää yrityksille jatkajia, jotta palvelut saataisiin taattua ja verotulot kunnalle säilyisivät. Kristiinankaupungin tilanne ei ole vieras muuallakaan Suomessa.

Useaa kuntaa odottaa lähivuosina huomattava veromenetys ja palveluiden heikkeneminen. Syynä ovat eläkeiässä olevat yrittäjät, joiden yritykset loppuvat, ellei niille löydy jatkajia.
 Ongelma on valtakunnallinen ja tilanne pahin pienillä paikkakunnilla.
 Pohjalaismaakunnissa noin kolmannes yrittäjistä on yli 55-vuotiaita.
 Esimerkiksi Keski-Pohjanmaan yrittäjien jäsenistä Pedersöressä eläkeikäisten osuus yrittäjistä on peräti 60 prosenttia. Kristiinankaupungissa Pohjanmaalla eläkeiässä on joka kolmas yrittäjä.
 Lue seuraavaksi:   Omistajanvaihdokset ovat vaikeutuneet, alasajo uhkaa tuhansia yrityksiä – "Se olisi hirveää haaskausta", sanoo untuvafirman ex-keulakuva
 Yrittäjinä 50 vuotta kasitien varressa
 Marja-Riitta  ja  Matti Sevón  ovat pyörittäneet huoltoasemaa jo 50 vuoden ajan kasitien varrella Siipyyssä, noin 20 kilometriä Kristiinankaupungista etelän suuntaan.
 Sitä ennen pariskunta oli ehtinyt työskennellä jo vuosia Marja-Riitan isälle, joka rakennutti huoltoaseman vuonna 1961.
 – Kun isä siirsi baarin kasitien varteen, moni haukkui häntä hulluksi. Mutta siinä se vielä on ja asiakkaita riittää, Marja-Riitta Sevón naurahtaa.
 Alkujaan ei ollut mitenkään itsestäänselvää, että Marja-Riitta lähtisi yrittäjäksi, eikä se aina ole ollut helppoa.
 – Nuorena sanoin aina että en koskaan olisi niin hullu, että ryhtyisin tällaiseen työhön, koska työtä oli seitsemän päivää viikossa ja yötä päivää. Siinä vaiheessa, kun vanhemmat eivät enää jaksaneet, oli työhön jo ehtinyt kuitenkin kiintyä.
 Sevónien mielestä olisi aika päästä eläkkeelle pikkuhiljaa 50 yrittäjävuoden jälkeen. Jarkko Heikkinen / Yle
 Viiteen vuosikymmeneen yrittäjänä mahtuu Sevónien mukaan monenlaisia aikakausia. Esimerkiksi öljy-yhtiöitä, joiden polttoainetta asemalla on myyty, on ollut neljä ennen nykyistä.
 Lama-aikana myös Metsälän baarilla oli taloudellisesti tiukkaa ja piti miettiä mistä rahat löytyvät. Kaikesta on kuitenkin selvitty aina tähän päivään saakka.
 "Että kylässä pysyisi palvelut"
 Nyt pariskunta on kahdeksankymmenen molemmin puolin ja vaikka baarin pyörittäminen on vuokrattu muille on huoltoasema silti vielä heidän yrityksensä.
 – Ihmisten palveleminen ja halu auttaa on se kantava voima. Tässä kahdeksikon varrella joutuu monta kertaa auttamaan tilanteissa, jotka eivät liity ollenkaan kahvinmyyntiin tai karamellipusseihin, Marja-Riitta Sevón toteaa.
 Yrittäjinä jatkamisen taustalla on halu tarjota paikallisille palveluita, sillä muuta lähistöllä ei ole.
 – Vaikea ehkä uskoa, että sen takia olemme jatkaneet että kylässä pysyisi palvelut, mutta kyllä se vaan on tosiasia. Ja sitten tietysti se rakkaus tähän työhön.
 Neljä vuotta myynnissä
 Metsälän baari on ollut myynnissä noin neljän vuoden ajan, välillä aktiivisemmin ja välillä tyhjäkäynnillä. Muutamia kiinnostunut on ollut yhteydessä, mutta yhtään varteenotettavaa kiinnostunutta ei ole ilmaantunut.
 Yrittäjäpariskunnan mukaan bisnes on kannattavaa ja siitä jäisi jopa hieman palkkaakin.
 – Kuten huomaat, piha on täynnä asiakkaita vaikka on normaali arkipäivä, kyllä asiakkaita riittää, Matti Sevón toteaa toimittajalle.
 – Ei tämäkään työ tule niin että istuu kotona kädet ristissä, vaan se vaatii työntekoa ja paneutumista. Mutta kyllä tästä ihan hyvin leivän saa ja vieläpä vapaapäivänkin joskus, Marja-Riitta Sevón toteaa.
 Metsälän baari huokuu Marja-Riitta Sevónin mielestä tietynlaista "Tankki täyteen" -henkeä. Jarkko Heikkinen / Yle
 Kunnissa on herätty tukemaan yritysmyyntiä
 Kristiinankaupungissakin on herätty hälyttävään tilanteeseen, kun ei yrityksille tahdo löytyä jatkajaa.
 Kristiinankaupungin elinkeinokeskuksen toimitusjohtaja  Angelique Irjala  toteaa, että jostain syystä esimerkiksi perheyrityksissä ei jatkajaa löydy perheen parista samalla tavoin kuin Närpiössä.
 – Ikärakenne Kristiinankaupungissa on huolestuttava. Kun perheestä ei löydy jatkajaa, moni yrittäjä kokee, että heidän on pakko jatkaa toimintaa, Irjala toteaa.
 Kristiinankaupungissa on otettu eri toimenpiteitä käyttöön jotta yrityksille löytyisi jatkaja. Jarkko Heikkinen / Yle
 Kristiinankaupungissa on tuhatkunta yritystä, joista kolmanneksen kohdalla yrittäjän eläköityminen on lähivuosina ajankohtainen. Irjalan mukaan yritysten lopettaminen olisi taloudellisesti vakava asia kaupungille.
 Kaupungin johto on miettinyt syitä siihen, miksi nuoret eivät halua yrittäjiksi, mutta yhtä yksiselitteistä syytä ei ole ilmennyt.
 Siitä ei kuitenkaan pitäisi kiikastaa, etteikö yritykset olisi kannattavia.
 – Siksi olemme yrittäneet tarjota mahdollisuutta ostaa yritys uuden perustamisen sijaan, kun kiinnostuneita on ilmoittautunut.
 Irjalan mukaan suurin syy sille, ettei innokkaita yrittäjiä löydy, saattaa olla se että yritykset ovat pieniä ja veisivät uudelta yrittäjältä liikaa aikaa.
 – Tänä päivänä moni haluaa, että elämään mahtuu muutakin kuin yrittämistä.
 Lähivuosina Kristiinankaupunki pyrkii lisäämään neuvontaa yrittäjille. Uusia tukimuotoja on kehitetty yritysmyynnin helpottamiseksi, koska on myös huomattu että moni yrittäjä aloittaa myyntiprosessin turhan myöhään.
 – Myyntiprosessin suunnitelu kestää aika kauan. Yleensä sanotaan että suunnittelu olisi syytä aloittaa noin viisi vuotta ennen h-hetkeä, Irjala toteaa.
 Aiheesta voi keskustella keskiviikkoon 15. joulukuuta kello 23 asti.
 Lue seuraavaksi:
 17-vuotias Eemeli Laukkanen kuljettaa kotitilansa kuuset asiakkaille: "Monen vuoden perinne muuttui bisnekseksi"
 Tiina Tanttari perusti lelukaupan keskellä koronaa ja yllättyi kysynnästä – kivijalkaliikkeissä odotetaan hyvää joulumyyntiä jo toista kertaa peräkkäin
 Huoltamoyrittäjä Marjo Palander joutui myymään vanhuuden turvaksi säästetyt sijoitukset selvitäkseen eläkekassan jälkipyykistä – "Ei oikeuslaitos voi toimia näin"

Tuhat yritystä ja joka kolmas yrittäjä eläkeiässä – kahdeksankymppiset Sevónit ovat etsineet jatkajaa baarilleen jo neljä vuotta Kristiinankaupungissa


Summary: Noin neljännes matkustajista kulkee pääkaupunkiseudun joukkoliikenteessä ilman maskia. HSL pyrkii kiristyvässä koronatilanteessa saamaan maskia käyttävien osuuden korkeammaksi

Helsingin seudun liikenne -kuntayhtymä eli HSL kertoo jälleen  edellyttävänsä matkustajilta maskin käyttöä , ellei sen käyttöön ole erityistä estettä. Aiemmin käytössä oli matkustusehtoihin kirjattu maskipakko, josta HSL  luopui 25. lokakuuta . Tämän jälkeen siirryttiin suositukseen.
 Maskinkäyttölinjausten viestinnällinen kärki on siis kiteytynyt sanoihin  edellytys ,  pakko  ja  suositus , mutta viime kädessä ne ovat merkinneet koko ajan yhtä ja samaa asiaa. Varsinaista maskipakkoa ei HSL:n kaltainen yhteiskunnallinen toimija voi asettaa.
 – Aiemmin käytössä ollut maskipakko oli käytännössä viestinnällinen maskipakko. Meidän tehtävä on tarjota yhteiskunnallisesti tärkeää palvelua, johon kaikilla on oikeus. Emme voi estää matkustajia tulemasta kyytiin, sanoo HSL:n turvallisuusasiantuntija  Sami Hulkkonen .
 Aiemman pakon ja nykyisen edellytyksen väliltä löytyy myös pieni tekninen ero: maskipakko oli kirjattu matkustus- ja lippuehtoihin. Nyt maskipakkoa ei enää ehdoista löydy, mutta muotoilu on muutoin hyvin lähellä samaa kuin maskipakon aikana.
 Minkäänlaisia seuraamuksia ei maskittomille matkustajille voitu antaa aiemman "maskipakon" aikana eikä niin voida toimia nykyisessäkään tilanteessa.
 Hulkkosen mukaan maskien käytöstä muistuttaminen esimerkiksi joukkoliikennevälineissä kuuluvilla kuulutuksilla on osa HSL:n pyrkimystä saada maskia käyttävien osuus korkeammaksi.
 HSL seuraa maskien käyttöä joukkoliikenteessä päivittäin. Tartuntojen määrän kasvaessa maskien käyttö on ollut noususuunnassa: tuoreimpien havaintojen mukaan likimain 76 prosenttia matkustajista käyttää kasvomaskia.
 – Nyt tiukemmalla viestinnällä lukua pyritään saamaan vielä ylöspäin, Hulkkonen kertoo.
 Aiheesta lisää:
 HSL haluaa matkustajien käyttävän maskia, mutta ei silti rankaise maskittomia: "Odotamme, että ihmiset noudattavat maskipakkoa ilman pelotevaikutuksia"
 Maskipakko poistuu VR:n junissa ja HSL:n lähiliikenteessä, mutta käyttöä suositellaan silti – "Tartunnan riski arvioitu joukkoliikenteessä matalaksi"

HSL muutti taas maskilinjaustaan: ensin oli suositus, sitten pakko, nyt maskin käyttöä edellytetään – käytännössä kaikki ovat merkinneet samaa


Summary: Suomen hävittäjätilaus on suurimpia Euroopassa, vaikka F-35:n käyttökulut ovat herättäneet huolta maailmalla. Puolustusvoimien mukaan kustannuksia arvioitiin "konservatiivisesti".

Valtiontalouden tarkastusviraston pääjohtajan sijainen  Matti Okko  on huolissaan siitä, millaisia kuluja Suomen uuden hävittäjän F-35:n käytöstä syntyy tulevaisuudessa.
 – Valmistelun aikana kävi ilmeiseksi, että nimenomaisesti käyttö- ja ylläpitokustannukset sisältävät kaikkein eniten epävarmuutta. Olemme vääjäämättä osittain valmistajan antamien tietojen varassa ja sitä kautta tietysti sitä epävarmuutta on, Okko sanoo.
 Tarkastusvirasto on arvioinut viime perjantaina maaliin tulleen HX-hankkeen valmistelua. VTV:n on pitänyt arvioida järjestelmän koko elinkaaren aikana syntyviä kustannuksia. Ne alkavat realisoitua kokonaisuudessaan vasta 2030-luvun alussa.
 Puolalaisia sotilaita seremoniassa, jossa julkistettiin Puolan päättäneen hankkia 32 Lockheed Martinin F-35-hävittäjää tammikuussa 2020. EPA-EFE/All Over Press
 64 hävittäjän hankinta aseineen maksaa tässä vaiheessa Suomelle noin 8,4 miljardia euroa. Hankintahinta saattaa kuitenkin nousta vielä merkittävästi muun muassa valuuttakurssimuutosten seurauksena.
 F-35 oli Puolustusvoimien mukaan hankintahinnaltaan kaikista viidestä kandidaatista edullisin. Suurempaa ihmetystä ovat herättäneet puolustusvoimien laskelmat uuden hävittäjän käyttö- ja huoltomenoista.
 Puolustusvoimien logistiikkalaitoksen johtaja  Kari Renko  vakuutti HX-tiedotustilaisuudessa, että järjestelmän vuosittaiset käyttö- ja ylläpitokustannukset alittavat asetetun 254 miljoonan euron rajan ja elinkaaren aikainen kehittäminen on mahdollista Puolustusvoimien resursseilla.
 Tämä oli yllätys, sillä hävittäjää on pidetty hyvin kalliina koneena lentää.
 Hankala hintalappu
 Monet eri maat ovat päätyneet samaan F-35-koneeseen kuin Suomi, mutta muualla sen käyttökustannukset on arvioitu paljon suuremmiksi kuin meillä.
 Helsingin Sanomat  kokosi lokakuussa eri maiden laskelmia. Sveitsissä F-35:n vuotuiset konekohtaiset käyttö- ja huoltokulut on arvioitu kaksinkertaisiksi Suomen laskelmaan nähden. Hollannissa vastaava konekohtainen hinta-arvio on kolminkertainen. Norjalaiset ovat arvioineet F-35 hävittäjiensä koko elinkaaren kustannuksiksi 32 miljardia euroa, vaikka heillä on 12 hävittäjää vähemmän kuin Suomella. Suomessa ajatellaan 64 hävittäjän selviävän 20 miljardilla.
 – Näihin liittyy vertailukelpoisuusongelmia. Käyttö- ja ylläpitokustannuksia ei ihan samalla tavalla määritelty Suomessa suhteessa näihin muihin maihin. Mutta koska on kuitenkin aika merkittävistä eroista kysymys, kun verrataan muihin maihin, niin kyllä tämä tietynlaisen huolen aiheuttaa, Okko sanoo.
 Arvostetun puolustusalan ammattijulkaisun Janesin johtava ilmailuanalyytikko  Alessandra Giovanzanti  uskoo, että F-35:n käyttöhinta tulee vielä laskemaan.
 – F-35-hävittäjän pitkän aikavälin ylläpitokuluja on arvosteltu. Niitä on syytä pitää esillä. Yhdysvalloissa on tosin varmasti ryhdytty toimenpiteisiin, jotta ylläpitokustannukset pysyisivät kestävällä tasolla pitkällä tähtäimellä.
 Lisäksi Giovanzanti näkee etuja siinä, että niin monessa muussakin maassa on päädytty viime vuosina F-35-hävittäjään. Hävittäjä on nousemassa varsinkin Yhdysvaltojen ja monien Euroopan Nato-maiden eniten käyttämäksi koneeksi. Sen jatkuvasta kehityksestä tullaan varmasti pitämään huolta, niin valtavasti Yhdysvallat on koneeseen panostanut.
 – Koulutukseen, huoltoon ja käyttöön liittyy paljon synergiaetuja. Kaluston elinkaareksi arvioidaan 30 vuotta, joten Suomen ilmavoimien ei pitäisi jäädä ilman tukea kaluston elinkaaren lopulla.
 Kustannukset läpinäkyviksi
 Yhdysvaltain valtiontalouden tarkastusvirasto GAO:n heinäkuussa julkaiseman  raportin  mukaan F-35:n käyttökuluarvio on kuitenkin koko ajan noussut, vaikka kuluja on yritetty hillitä. Jopa Yhdysvaltain asevoimien johto on toistuvasti todennut, että nykymenolla järjestelmä tulee aivan liian kalliiksi.
 Hävittäjähankkeen ohjelmajohtaja  Lauri Puranen  vakuutti maanantai-illan  A-studiossa , että kaikkien HX-hankkeen tarjoajien tietoja arvioitiin konservatiivisesti. Purasen mukaan F-35 oli HX-hankkeen koneista se, josta sai kaikkein eniten julkisista lähteistä tietoa.
 – Me otimme GAO-raportista ne osat, jotka koskevat suoraan meidän koneidemme ylläpitoa. Täytyy miettiä meidän omat henkilöstökustannukset ja Suomen palkkatasot ja muut siihen verrattuna, Puranen kommentoi.
 Ilmavoimien Hornet-hävittäjä nousee ilmaan Pirkkalan lentokentältä. Petteri Bülow / Yle
 VTV peräänkuuluttaa avoimuutta kustannusten suhteen.
 – Tässä puhutaan koko elinkaaren aikana hyvinkin isoista summista. Kyllä tässä on selkeä tilaus astetta paremmalle avoimuudelle kuin nyt mitä sitten Hornetien kohdalla on tapahtunut, Matti Okko sanoo ja viittaa siihen, kuinka Hornetien kuluja on pidetty osittain salassa.
 Puranen ei halunnut A-studiossa kommentoida sitä, aikooko Puolustusvoimat kertoa tulevaisuudessa sitä, pysyvätkö F-35:n käyttökulut kurissa. Hän vetoaa valmiudellisiin syihin.
 – Me joudumme maan turvallisuuden takia tiettyä tietoa olla jakamatta aivan avoimesti, koska siitä pystyy puhtaasti päättelemään meidän kykyä, valmiutta, meidän koneiden kunnossapitoa ja muuta.
 Mihin Suomi tarvitsee 64 hävittäjää?
 Hävittäjien määrä on käyttökulujen lisäksi toinen merkittävä kysymys.
 Suomen tilaus on suurimpia koko Euroopassa. Muun muassa väestöltään ja taloudeltaan Suomea selvästi suurempi, Venäjän rajanaapuri Puola uskoo pärjäävänsä 32 F-35-hävittäjällä.
 Lisäksi monitoimihävittäjien roolin odotetaan muuttuvan muun muassa tekoälyn kehityksen myötä radikaalisti jo ensi vuosikymmenellä. Uudenlaisissa kehitteillä olevissa ilmataistelujärjestelmissä miehitetty hävittäjäkone on vain yksi osa.
 Janesin ilmailuanalyytikko Giovanzanti näkee, että tulevaisuudessa hävittäjät toimivat lähinnä emoaluksina, kun muun muassa miehittämättömien taistelulennokkien määrä kasvaa.
 – Tulevaisuuden ilmataistelujärjestelmät, jotka juuri etenevät EU:ssa, USA:ssa ja ehkä muuallakin maailmassa eivät sisällä vain sellaisia aluksia, joissa on miehitys tarvittaessa. Niihin voi kuulua myös miehittämättömiä aluksia, asejärjestelmiä ja verkkoteknologiaa.

Ihmiset kävelemässä WZ-7 miehittämättömän lentokoneen ohi Kiinan kansainvälisessä ilmailu- ja ilmailunäyttelyssä Zhuhaissa, Guangdongin maakunnassa. EPA-EFE/All Over Press
 Jatkossa tehtäviä hoitavat enemmän miehittämättömät koneet, eikä miehitettyjä koneita ehkä tarvita niin suuria määriä.
 – Tulevaisuuden hävittäjät lienevät varsin erilaisia kuin tämänhetkiset. Tulevaisuudessa ne voivat toimia pikemminkin emoaluksina.
 Toisaalta F-35 on nykyisin lentävistä hävittäjistä se, joka soveltuu uudenlaiseen rooliin. Sen sensorit ja erilaiset verkostojärjestelmät ovat erittäin kehittyneitä.
 Lue lisää:
 Analyysi: Suomi hankkii F-35-hävittäjät odotettua edullisemmin, mutta tämä ei ole erikoistarjous
 Tällainen on Suomen uusi hävittäjä F-35

F-35-hävittäjän kustannukset huolestuttavat – eikä Puolustusvoimat ehkä anna tietoja julkisuuteen tulevaisuudessakaan "valmiudellisista syistä"


Summary: Rokotetutkimuskeskuksen johtaja Mika Rämet näkee, että käytännössä kaikki suomalaiset tulevat altistumaan koronaviruksen jollekin muunnokselle. Suojakeinona vakavaa tautimutoa vastaan toimii yhä rokottautuminen.

Korona-asiantuntijat toppuuttelevat Ylen aamussa Norjan hurjan tartuntaennusteen mahdollisuutta Suomessa.
 Norjan kansanterveyslaitos  FHI ilmoitti maanantaina  tarkalleen ottaen, että uusia tartuntoja voidaan tammikuusta lähtien kirjata pahimmillaan jopa 90 000 – 300 000 vuorokaudessa, mikäli toimiin ei ryhdytä.
 Norjassa on suunnilleen saman verran asukkaita kuin Suomessa.
 – Ehkä siellä on katsottu, millaisia ovat ne pahimmat skenaariot; jos ei tehdä mitään ja samalla kaikki pahimmat mahdollisuudet tartuntojen leviämiselle toteutuvat, toteaa sosiaali- ja terveysministeriön strategiajohtaja Pasi Pohjola
 Voisiko Suomessa näkyä niin korkeita lukuja? Siihen vaikuttaa Pohjolan mukaan ihmisten käyttäytyminen ja rajoitukset.
 – Mutta varmasti meilläkin on edelleen maaperää tartuntamäärien kasvulle.
 Lue myös:  Suomen kokoiseen Norjaan alkoholin anniskelukielto – kansanterveyslaitos säikäytti: Jos mitään ei tehdä, pian jopa 300 000 tartuntaa päivässä
 "Kaikki me tulemme altistumaan"
 Rokotetutkimuskeskuksen Rämet on Pohjolan kanssa samoilla linjoilla Norjan ennusteesta.
 – Luvut ovat hurjia, kun ennusteita tehdään eksponentiaalisen kasvun pohjalta.
 – Mutta ehkä se perusjuttu tässä on, että kaikki me tulemme altistumaan joko deltamuunnokselle, omikronille tai muulle variantille. Rajoitustoimien kautta voidaan säädellä sitä, kuinka nopeasti epidemia etenee, Rämet tuumaa.
 Rämet siis näkee, että käytännössä kukaan ei Suomessakaan voi loputtomiin viruksen reitiltä pysyä poissa.
 – Kaikki me tulemme altistumaan. Se mitä voimme tehdä, on varautua ja rokottautua.
 Omikronmuunnis kykenee Rämetin mukaan aiheuttamaan tartuntoja huomattavissa määrin myös rokotetuille. Lisäksi omikron- ja deltamuunnos tarttuvat helpommin myös lapsiin ja sitä kautta perheisiin, Rämet näkee.
 – Hyvä uutinen on se, että omikron ei näytä aiheuttavan deltamuunnosta vakavampaa tautia. Lisäksi rokotteet antavat tämänhetkisten tietojen perusteella erittäin hyvän suojan vakavaa tautimuotoa vastaan, Rämet sanoo.
 – Rokotteet eivät estä epidemiaa, mutta ne estävät vakavasti sairastumisen.
 Hätäjarrua ei vedetä ennen tuloksia nykytoimista
 Korkeita tartuntalukuja on viime päivinä todettu myös Suomessa. Alueellisia rajoituksia on tiukennettu parin viime viikon aikana ja julkisuudessa on uumoiltu niin sanottuun hätäjarruun tarttumisesta. Hätäjarru on hallituksen koronatoimien järein ase, jolla ohjausvaltaa siirrettäisiin alueilta hallitukselle.
 Lauantaina STM:n Pohjola  totesi Ylen haastattelussa , että lähes kaikki hätäjarrun käyttöönoton kriteerit täyttyvät.
 Ylen aamussa Pohjola ei vastaa suoraan kysymykseen siitä, milloin hallitus mahdollisesti jarrusta vetää.
 – Se on hyvä kysymys.
 Pohjolan mukaan hätäjarrun kriteerit täyttyvät periaatteessa tälläkin hetkellä, lukuun ottamatta alueilla hiljattain tiukennettujen rajoitusten vaikutuksia.
 – Emme näe vielä, miten alueilla käyttöön otetut toimet vaikuttavat tilanteeseen. Siitä saadaan osviittaa ehkä tämän viikon lopussa tai alkuviikosta viimeistään.
 Lue myös:   Testausta rajoilla, rajoituksia kokoontumisille ja koulujen etäopetusta – tätä koronan hillintään tarkoitettu hätäjarru voisi tarkoittaa
 Hätäjarru voisi toimia myös vaiheittain
 Hätäjarru voisi Pohjolan mukaan tarkoittaa käytännössä sitä, että alueita ohjattaisiin sulkemaan tiloja ja "mahdollisesti kieltämään yleisötilaisuuksia ainakin jossakin määrin".
 – Ja tarvittaessa jollakin alueella olisi mahdollisuus poistaa rajoituksista vapautuminen koronapassilla, jos tilanne niin vaatii, Pohjola kuvailee.
 Jos hätäjarru otetaan käyttöön, on Pohjolan mukaan keskeistä miettiä, mitkä toimet ovat oleellisimpia tilanteen suitsimiseen.
 – Voi olla niin, että siinä edettäisiin vaiheittain. Kiristyksiä joka tapauksessa tulisi ja mahdollisuudet käydä tilaisuuksissa tulisivat jollain tavalla rajallisemmiksi, Pohjola kuvailee.
 Lue myös:   Ministeriö arvioi lähes kaikkien hätäjarrun kriteerien täyttyvän – ensi viikolla nähdään, alkavatko alueelliset rajoitukset purra
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta 16.12. klo 23 mennessä.

STM:n Pohjola: Norjan hurja tartuntaennuste kuvaa tilannetta, jossa mitään ei rajoiteta – hätäjarrun kahva saa vielä hetken odottaa


Summary: Poliisin mukaan samassa yhteydessä yksi henkilö loukkaantui, jota tutkitaan puolestaan murhan yrityksenä.

Yksi henkilö kuoli ja yksi loukkaantui Lahdessa sunnuntaina 12. joulukuuta tapahtuneessa kahden ryhmän välienselvittelyssä.
 Keskusrikospoliisin tiedotteen mukaan tapausta tutkitaan epäiltynä murhana ja epäiltynä murhan yrityksenä. Tutkintaa tehdään tiiviinä yhteistyönä Hämeen poliisilaitoksen kanssa.
 KRP:n mukaan tapauksessa on useita epäiltyjä, joista suurimman osan poliisi on tavoittanut. Poliisin mukaan ainakin osalla epäillyistä on kytkös järjestäytyneeseen rikollisuuteen.
 Tapauksen esitutkinta jatkuu teknisellä tutkinnalla sekä todistajien ja epäiltyjen kuulemisilla. Myös teon motiivia selvitetään.
 Uutinen täydentyy.

Yksi kuoli välienselvittelyssä Lahdessa – keskusrikospoliisi tutkii tapausta murhana


Summary: Saaristomeren saarilta löytyi kenttätutkimuksissa uusia hyönteislajeja, joita ei ole aikaisemmin löydetty Suomesta. Lisäksi tutkijat löysivät lukuisia uhanalaisia hyönteis- ja hämähäkkilajeja.

Turun yliopiston tutkijat ovat löytäneet Saaristomeren saarista 11 uhanalaista hyönteislajia, joita ei ole aikaisemmin löydetty Suomesta.
 Lisäksi saarilta löytyi lukuisia muita uhanalaisia hyönteis- ja hämähäkkilajeja.
 – Esimerkkejä löytämistämme uhanalaisista lajeista ovat erittäin uhanalaiset hietikkolude, nunnakirjokoisa ja ajuruoholude. Olemme parhaillaan valmistelemassa tutkimusartikkeleita, joiden tavoitteena on raportoida nämä lajit ja pohtia lajistossa viimeisen kahden vuosikymmenen aikana tapahtuneita muutoksia, kertoo tiedotteessa erikoistutkija  Kari Kaunisto  Turun yliopiston biodiversiteettiyksiköstä.
 Turun yliopiston mukaan Saaristomeren uhanalaisten elinympäristöjen hoidon kautta on edelleen mahdollista varmistaa lajien tulevaisuus alueella.
 Yliopisto suunnittelee hyönteisiin keskittyvien seurantatutkimusten käynnistämistä alueella.
 – Hyönteiskantojen muutokset esimerkiksi ilmastonmuutoksen ja luontokadon seurauksena tunnetaan edelleen heikosti, koska tutkijoilla ei ole käytössä tarpeeksi pitkällä aikavälillä kerättyjä seuranta-aineistoja. Turun yliopiston, Åbo Akademin ja Metsähallituksen Saaristomerellä sijaitsevat tutkimusasemat ja tukikohdat tarjoavat hyvän mahdollisuuden seurantatutkimusten kehittämistä varten, Kari Kaunisto, Metsähallituksen suojelubiologi  Maija Mussaari  ja biodiversiteettitutkimuksen professori  Ilari E. Sääksjärvi  kertovat yliopiston tiedotteessa.
 Löydöt tehtiin Metsähallituksen koordinoimassa Rannikko-LIFE-hankkeessa. Hankkeessa selvitettiin saarten niveljalkaislajistojen monimuotoisuutta vuosien 2019 ja 2020 aikana.
 Hankkeessa kunnostetaan merkittäviä rannikon ja saariston elinympäristöjä.

Saaristomeren saarilta löydettiin uusia ja uhanalaisia hyönteislajeja


Summary: Ensimmäinen huvipuistoympäristö sairaalassa on tarkoitus avata huhtikuussa. Huvipuistossa pienet potilaat voivat juhlia syntymäpäiviään ja saada lohtua ja iloa.

Tampereen yliopistollinen sairaala (TAYS)

Särkänniemi ja Tampereen yliopistollinen sairaala TAYS toteuttavat huvipuiston Tampereella. Huvipuisto tulee TAYS Keskussairaalan uuden pääaulan yhteyteen ensi keväänä. Maksuton sairaalahuvipuisto on suunnattu pienille potilaille läheisineen.
 Huvipuiston toteutuksesta vastaa Särkänniemi. Hanke on tärkein Särkänniemen yhteisvastuun hankkeista. Särkänniemen toimitusjohtaja  Miikka Seppälä  sanoo, että siihen on laitettu rahaa ja sydäntä.
 – Haluamme rakentaa paikan, jossa lapsipotilaat voivat yhdessä läheistensä kanssa irtaantua hetkeksi potilasarjesta ja päästää seikkailunhalun ja mielikuvituksen valloilleen, Seppälä kertoo tiedotteessa.
 Ensimmäinen huvipuistoympäristö sairaalaan on tarkoitus avata jo huhtikuussa osana TAYSin 60-vuotisjuhlavuotta. Puistoa operoi ja siellä tapahtuvaa lastenkulttuuritoimintaa koordinoi Tampereen Lastenklinikan Tuki ry.
 Sairaalahuvipuistosssa voi viettää myös vaikkapa pienen potilaan syntymäpäiväjuhlia. Huvipuistoon on suunniteltu myös lastenkulttuuria. Huvipuistoa voivat käyttää tukikohtanaan myös sairaalaklovnit ja sairaalan muut esiintyjät.
 Huvipuiston pääkohderyhmä ovat erityisesti 3–10-vuotiaat lapset. Perinteisiä kyydissä istuttavia huvilaitteita alueelle ei tuoda. Sisällöt perustuvat yllätykselliseen itse tekemiseen ja seikkailullisuuteen.
 Huvipuistoa on suunniteltu usean vuoden ajan.
 Huvipuisto yltää virtuaalisesti myös osastolle
 Särkänniemen kehitysjohtaja  Ville Aarresuo  sanoo, että erilaisten ratojen, lelujen ja pelien lisäksi aiotaan hyödyntää esimerkiksi virtuaaliteknologiaa, joka mahdollistaa seikkailujen kokemisen jatkossa jopa vuoteesta poistumatta.
 Sairaalahuvipuisto voi tehdä sairaalakäynnistä hauskemman.
 – Tämä on yksi keino parantaa lapsipotilaiden ja lapsiperheiden viihtyvyyttä ja hälventää sairaalakäyntiin mahdollisesti kohdistuvia pelkoja, kertoo Taysin kehittämisjohtaja  Arto Ranta .
 Tilan rakentaminen alkaa heti vuodenvaihteen jälkeen. Huvittelu sairaalahuvipuistossa on asiakkaille maksutonta.
 TAYS ja Särkänniemi saivat paljon apua yhteistyökumppaneilta. Näitä ovat jo OLVI-säätiö, Ingman-jäätelöt sekä Lappset Creative. OLVI-säätiö ja Ingman-säätiö myönsivät kumpikin 200 000 euron tuen huvipuistolle. Huvipuisto etsii myös uusia tukijoita.
 Lue lisää:
 Särkänniemi tuo huvipuiston sairaalaan – ainutlaatuisen yhteistyön tavoitteena lapsipotilaiden viihtyminen

Sairaala ja Särkänniemi toteuttavat maksuttoman huvipuiston Tampereella pienten potilaiden iloksi


Summary: Eteläpohjalaisen Kurikan valtuusto hyväksyi aloitteen marraskuussa ja kaupungissa päätettiin säilyttää myös kuntalisä, jota maksetaan kotihoidossa olevista lapsista. Perheitä päivähoitomaksujen poistuminen ilahduttaa.

Nummen päiväkodin esikoululaisilla on menossa Kurikassa jo jouluiset leikit. Kirpakka parinkymmenen asteen pakkanen pitää lapset tänään sisätiloissa.
 Eteläpohjalaisen Kurikan kaupunginvaltuusto teki marraskuun lopulla poikkeuksellisen päätöksen ja muutti varhaiskasvatuksen täysin maksuttomaksi kaikille. Tammikuusta 2022 lähtien vanhemmilta ei peritä enää asiakasmaksuja.
 Päiväkodin ovella lapsiaan hakemassa olevat vanhemmat pitävät päätöstä hyvänä.
 Nummen päiväkoti on yksi kunnan yhdestätoista päiväkodista Kurikassa.  Mirva Ekman / Yle
 – Tämä on tosi hyvä juttu ja houkuttelee varmasti lisää lapsiperheitä Kurikkaan. Tai toivoisin ainakin, että se niin tekee, miettii kurikkalainen  Annika Kandolin .
 Kandolinin mielestä muuttotappio näkyy kunnassa esimerkiksi niin, ettei naapurustossa tunnu olevan enää juurikaan pieniä lapsia. Hän pitääkin varhaiskasvatusta tärkeänä myös siksi, että lapsi näkee hoidossa kavereita ja saa vuorovaikutusta.
 Lapsiaan Nummen päiväkodista hakeva kurikkalaisisä  Jussi Courela  pitää myös päätöstä maksuttomasta varhaiskasvatuksesta hyvänä.
 – Itselläni on kaksi lasta varhaiskasvatuksessa ja on aika iso lovi, kun palkkakaan ei ole mitenkään sen suurempi, hän miettii nykyisistä asiakasmaksuista.
 Kunta kaivaa rahat osinkotuotoista
 Kurikan kaupungin varhaiskasvatuspäällikkö  Outi Koskenvalta  sanoo, että varhaiskasvatuksen muuttaminen kokonaan maksuttomaksi ei ollut kunnassa mikään uusi asia, vaan sitä oli mietitty jo pidemmän aikaa.
 Taustalla on Koskenvallan mukaan kunnan halu panostaa lapsiin ja lapsiperheisiin sekä pyrkimys lisätä veto- ja pitovoimaa.
 – Se, että perheet löytäisivät tänne ja nuoret ylipäänsä, ja haluaisivat perustaa elämää ja perhettä Kurikkaan. Mutta myös se, että nykyiset perheet viihtyisivät Kurikassa, hän sanoo.
 Kurikassa on varhaiskasvatuksessa tällä hetkellä noin 800 lasta ja alle puolet nykyisistä perheistä maksaa varhaiskasvatuksesta edellisen asiakasmaksulainmuutoksen jälkeen.
 Kurikan kaupungin varhaiskasvatuspäällikkö Outi Koskenvalta (vas.) ja esikoulunopettaja Virpi Mäki-Saari seuraavat eskareiden jouluisia touhuja Nummen päiväkodissa. Mirva Ekman / Yle
 Kunnalle jää siis muutoksen myötä suoraan maksettavaa noin 500 000 euroa, ja kunta on budjetoinut lisäksi noin 800 000 euroa kuluihin.
 – Meillä on perinteisesti Nesteen ja Fortumin osinkotulot budjetoitu varovaisuuden periaatteella, jolloin osinkotuloja on saatu budjetoitua enemmän. Tänä vuonna talousarviossa päätettiin korottaa osinkotuottoennustetta.
 Koskenvalta haluaa muistuttaa, että kunnassa on meneillään myös paljon muita lapsiin ja lapsimyönteisyyteen liittyviä hankkeita, eli maksuton varhaiskasvatus on vain yksi osa kokonaisuutta.
 Kymmenen kuntaa tarjoaa maksutonta varhaiskasvatusta
 Kuntaliiton kyselyn perusteella vuonna 2020 kymmenen kuntaa tarjosi maksutonta varhaiskasvatusta Suomessa, mukana ovat Kustavi, Paltamo, Pertunmaa, Puumala, Pyhäjärvi, Rautavaara, Siikainen, Sulkava, Utajärvi ja Vaala.
 Kurikka tulee olemaan tässä joukossa asukasluvultaan suurin 20 000 asukkaalla, koska Kurikkaan kuuluvat myös entiset eteläpohjalaiskunnat Jurva ja Jalasjärvi.
 Suomen Kuntaliiton Hyvinvointi- ja sivistysyksikön kehittämispäällikkö  Jarkko Lahtinen  sanoo, että hänellä ei ole tiedossa Kurikan lisäksi vastaavan kokoista kuntaa, jossa olisi maksuttomuuden osalta tekeillä ratkaisuja.
 Lahtinen pitää kuntien kannalta maksuttomuutta taloudellisesti haastavana, mutta varhaiskasvatuksen asiakkaille asia on mukava. Lisäksi maksuttomuus voi lisätä kunnassa varhaiskasvatukseen osallistumista, mikä on valtakunnallisestikin tavoitteena.
 – Maksuttomuus ei järjestämisestä aiheutuneita kustannuksia pienennä, voi käydä myös päinvastoin. Kuntien on siis pohdittava myös sitä, miten varhaiskasvatus pystytään järjestämään laadukkaasti, hän toteaa.
 Konkreettista säästöä vanhemmille
 Varhaiskasvatuspäällikkö Outi Koskenvalta vakuuttaa, että laatu ei maksuttomuudesta Kurikassa kärsi, vaan siihen kiinnitetään huomiota yhtä paljon kuin tälläkin hetkellä.
 Näin uskovat myös vanhemmat Annika Kandolin sekä Jussi Courela.
 – Uskon pikemminkin niin, että panostus lapsiin vahvistaa myös laatua, Courela miettii.
 Kurikassa varhaiskasvatukseen osallistuu tällä hetkellä noin 800 lasta, mikä on lähes 80 prosenttia kaikista 1-6 -vuotiaista kunnan alueella. Outi Koskenvallan mukaan tilaa kunnassa on, mikäli maksuttomuus houkuttelee vielä enemmänkin lapsia varhaiskasvatukseen. Mirva Ekman / Yle
 Courelalla on jo mielessään asioita, joihin voi satsata varhaiskasvatuksen asiakasmaksuista säästyneillä rahoilla.
 – Voi miettiä esimerkiksi kesälomareissua. Tai sitten kun tällä hetkellä ostamme halvempia vaatteita eikä vaikka nyt niitä 60 euron kenkiä, niin ehkä voidaan panostaa vähän parempiin ja laadukkaampiin tuotteisiin kuin tähän asti, hän hymyilee ja heilauttaa kättään hyvästiksi Nummen päiväkodin työntekijöille.
 Aihesta voi keskustella keskiviikkoon 15. joulukuuta kello 23 asti.
 Lue myös:   Ilmaisen varhaiskasvatuksen kolmivuotinen kokeilu pääsi tavoitteeseensa: maksuttomuus houkutteli lisää 5-vuotiaita päiväkoteihin

Päivähoidosta tulee maksutonta jokaiselle perheelle Kurikassa, tuloista riippumatta – "Voi miettiä kesälomareissua", iloitsee pitkän pennin säästävä isä


Summary: Uusien vaalien myötä äänestäjien ehdokasvalinnat ovat vaikeasti ennakoitavissa. Pienemmät kunnat voivat jäädä keskuskaupunkien varjoon päätöksenteossa.

Sote-uudistukseen liittyvä aluevaalien kampanjointi saa tiistaina lisää virtaa, kun ehdokasilmoitukset pitää jättää vaalilautakunnille. Vaaleihin liittyy silti poikkeuksellisen paljon avoimia kysymyksiä.
 Jos vertailukohteeksi otetaan viime kesän kuntavaalit, Varsinais-Suomessa aluevaltuuston suurimmaksi puolueeksi kipuaisi kokoomus. Puolue onkin asettanut tavoitteekseen noin 25 prosentin kannatuksen, jolla heltiäisi noin 20 paikkaa.
 Turun yliopiston Eduskuntatutkimuksen keskuksen johtajan  Markku Jokisipilän  mielestä tilanne ei ole näin yksiselitteinen. Aluevaalit ovat uudentyyppinen voimainkoetus.
 – Monelle äänestäjälle on epäselvää, millaisia päättäviä elimiä uudet aluevaltuustot tulevat olemaan. Tämä saattaa laskea äänestysaktiivisuutta.
 Kuntavaalien taso maksimisuoritus
 Jokisipilä haluaa olla optimisti ja veikkaa äänestysprosentin alkavan viidellä. Varsinais-Suomen kuntavaalien 56 prosentin tulokseen hän ei silti usko päästävän.
 – Todennäköisesti tulos jää hieman sen alle. Jos ylletään samaan, se olisi jo maksimisuoritus.
 Vaikeasti ennakoitavissa on myös se, millä perusteilla äänestäjät valitsevat ehdokkaansa.
 – Äänestäjä voi ottaa perinteisen puoluepoliittisen lähestymistavan, tai kyseeseen voi tulla maantieteellinen päätös, jolloin valinta kohdistuu oman kunnan tai kaupungin ehdokkaaseen. Varmasti löytyy myös idealisteja, jotka valitsevat ehdokkaakseen henkilön, jonka uskovat tekevän päätöksiä koko hyvinvointialueen edun nimissä, pohtii Jokisipilä.
 Huippupoliitikoilla monta roolia
 Kansanedustajia lähtee Varsinais-Suomen aluevaalitaistoon niukasti yli puolet eli yhdeksän. Valtakunnallisesti tunnetut ehdokkaat ovat puolueille tärkeitä äänimagneetteja.
 Huomiota on herättänyt keskustan oripääläisen valtiovarainministerin  Annika Saarikon  ehdokkuus. Jatkossa hän vaikuttaisi keskeisessä roolissa valtion rahoituspäätöksissä ja mitä ilmeisimmin kuuluisi aluevaltuustoon, joka anoo valtiolta rahoitusta.
 – Tämä ei ole pelkästään Saarikkoon liittyvä asia, vaan nykyinen edustuksellinen järjestelmä antaa poliitikoille mahdollisuuden toimia yhtä aikaa paikallistasolla, eduskunnassa ja jos hyvin menee ministerinä.
 – Äänestäjän kannalta tärkeää on, että tällaiset päätöksentekijät pitävät huolen siitä, että roolit eivät mene sekaisin, arvioi Markku Jokisipilä.
 Keskuskaupungit jyräävät
 Turusta tulee Varsinais-Suomen aluevaaleissa eniten ehdokkaita. Valtaosa pienemmistä kunnista uhkaakin jäädä ilman edustajaa valtuustossa. Sen seurauksena päätöksentekoon saattaa muodostua keskuskaupunki vastaan muut -asetelma.
 – Jos eteen tulee päätöksentekotilanne, jossa pitää miettiä palveluverkon kattavuutta, niin tuskin Turusta ryhdytään ensimmäisenä sote-keskuksia tai terveysasemia lakkauttamaan.
 – Keskuskaupungit jyräävät. Jää sitten nähtäväksi, ryhtyvätkö reuna-alueiden äänestäjät vastapainoksi keskittämään ääniään tietyille alueellisille ehdokkaille yli puoluerajojen. Se on yksi tähän vaaliin liittyvistä mielenkiintoisista seikoista, pohtii Markku Jokisipilä.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 15.12. kello 23.
 Kuuntele tästä uusimmat Yle radiouutiset Varsinais-Suomesta Lue uusimmat Yle Uutiset Varsinais-Suomesta

Markku Jokisipilän mielestä 50 prosentin äänestysaktiivisuus olisi aluevaaleilta hyvä suoritus


Summary: Suomen Malmijalostus on suunnitellut Euroopan suurinta akkumateriaalitehtaiden keskittymää Kymenlaaksoon. Tehtaat tulisivat Kotkaan ja Haminaan. Yhdessä ne toisivat alueelle noin 400 uutta työpaikkaa.

Valtion omistama Suomen Malmijalostus kertoo tänään tiistaina uutta tietoa Haminaan suunnitellusta akkumateriaalitehtaasta.
 Kotkan-Haminan seudun kehittämisyhtiö Cursor järjestää aiheesta tiedotustilaisuuden yhdessä Haminan kaupungin kanssa. Tilaisuus alkaa kello 8.30. Yle näyttää tilaisuuden  suorana Yle Areenassa .
 Suomen Malmijalostus suunnittelee Haminaan akkumateriaalitehdasta yhdessä kiinalaisen teknologiayhtiön CNGR:n kanssa.
 Suomalaisyhtiö on yhdessä kiinalaisten kumppaniensa kanssa suunnitellut Kymenlaaksoon Euoopan suurinta akkumateriaalitehtaiden keskittymää. Toinen tehtaista sijoittuisi Haminan naapurikaupunkiin Kotkaan.
 Lue lisää :  Kotkaan ja Haminaan suunnitellut akkumateriaalitehtaat tarvitsevat vielä ympäristöluvat – kysyimme, millaista haittaa tehtaista voisi olla
 Euroopan suurin akkumateriaalitehdas on tulossa Kotkaan – tänne puolen miljardin euron laitos nousisi
 Naapurikaupungit Kotka ja Hamina ovat molemmat saamassa omat akkumateriaalitehtaat – työllistävät satoja ihmisiä

Suomen Malmijalostus kertoo uusimmat tiedot Haminan akkumateriaalitehtaasta, suunnitteilla valtava tehdaskeskittymä – katso suorana kello 8.28


Summary: Alueen historia ja lasinpuhaltamisen jatkuminen ovat tärkeitä asioita lasikylän ostaneelle yrittäjälle.

Vuodesta 1793 lähtien Nuutajärvellä Urjalassa toiminut lasikylä sai kesällä kiinnostuneita vieraita. Alueen historia, luonto ja lasikylää rakastava kyläyhteistö vakuuttivat  Ari Salmen  tekemään kauppoja hoivaa kaipaavasta kokonaisuudesta.
 Suuri osa alueen rakennuksista on rakennettu 1800-luvulla. Lasikylässä muun muassa koulutetaan lasinpuhaltajia, siellä on hotelli- ja ravintolatoimintaa sekä käsityöyrittäjien myynti- ja työskentelytiloja.
 Ari Salmea ei pelota vanhojen rakennusten kunnostaminen. Hän kertoo tehneensä sitä paljon muuallakin.  Miikka Varila / Yle
 Salmen johtama Olderman Oy lunasti joulukuun alussa solmitulla kaupalla koko Nuutajärven Pruukin Kiinteistö Oy:n osakekannan.
 Korjausvelkaa on kertynyt
 Vanhoille rakennuksille on kertynyt korjausvelkaa vuosien saatossa, mutta lopullisia korjaustarpeita ei vielä tiedetä.
 – Kyllähän se vähän jännittää. Vanhojen rakennusten kunto ei ole ennalta arvattavissa, Ari Salmi sanoo.
 Yritys kartoitti rakennusten kuntoa ennen kaupantekoa. Apua antoi  Antero Tammisto , joka on toiminut aiemman omistajan hallituksen puheenjohtajana.
 – Hän on tehnyt pitkään töitä rakennusten kanssa ja toiminut oppaana asiantuntijoille, jotta kunnostamisen hinnasta saatiin oikeansuuntainen käsitys, Salmi kertoo.
 Vanhat rakennukset ovat suojelukohteita ja se tuo oman haasteensa korjaamiseen. Museovirasto on jo tehnyt katselmuksen alueella, mutta sen on annettava vielä lausunto siitä, mitä rakennuksille voidaan tehdä ja mitä ei. Vasta sen jälkeen kunnan rakennustarkastus voi antaa luvan toimenpiteille.
 Alueella toimiva ravintola pääsee kokonaan saneerattuihin tiloihin korjaustöiden myötä.  Miikka Varila / Yle
 Tavoitteena kävijämäärän tuplaaminen
 Jo talven aikana työn alle pääsee hotelli, joka saa kolmannen kerroksen ja yksitoista uutta kahden hengen huonetta. Ravintolatilat tulevat muuttamaan kokonaan uusiin saneerattuihin tiloihin.
 – Myös Lasimakasiinin myymäläkonsepti uudistuu. Siellä on useampi toimija, mutta kuljetaan yhden kassan kautta, kuvaa Salmi.
 Lasimakasiini muuttuu monipuolisemmaksi, kun mukaan tulee useita toimijoita.  Miikka Varila / Yle
 Tavoitteena on tuplata alueen kävijämäärä. Tällä hetkellä vierailijoita käy vuoden aikana noin 25 000. Vierailut painottuvat kesäaikaan.
 Salmen mukaan ravintola- ja majoitustoiminnan lisäksi kävijöitä houkutellaan entistä enemmän tapahtumilla. Painopiste säilyy lasitaiteessa ja entistä voimakkaammin myös käsityön tekemisessä.
 Tulevaisuus näyttää taas hyvältä
 Urjalassa iloitaan uuden toimijan suunnitelmista kehittää lasikylän aluetta ja toimintaa. Antero Tammiston mukaan lasinpuhaltamisella on suuri merkitys koko kylälle ja kunnossa olevat tilat varmistavat lasinpuhaltajien koulutuksen säilymisen.
 – Nuutajärveä ei oikeastaan voi edes kuvitella ilman lasin tekemistä. Toiminta on jatkunut täällä jo yli 200 vuotta. Koko miljöö liittyy lasin tekemisen historiaan, hän kuvailee.
 Antero Tammisto tuntee alueen rakennuskannan hyvin ja on auttanut asiantuntijoita kartoitustyössä.  Miikka Varila / Yle
 Lasinpuhallus ja sen jatkuminen ovat tärkeitä asioita alueen ostaneelle Ari Salmellekin.
 – Nuutajärjellä on iso vaikutus valtakunnallisesti, koska merkittävien lasitaiteilijoiden pajat ovat täällä. Lisäksi Tavastia-ammattikorkeakoulun lasikoulu toimii yhteistyössä alueen taiteilijoiden kanssa.
 Nuutajärven lasikylän tulevaisuus näyttää kaikkiaan valoisalta, kun se sai vielä joululahjan valtioltakin. Eduskunnan valtiovarainvaliokunnan niin sanottuja joululahjarahoja ohjattiin Nuutajärven kulttuurisäätiölle 90 000 euroa.

Nuutajärven lasikylä uudistuu ja aikoo tuplata kävijämäärän – yli kaksisataa vuotta jatkunut toiminta on jälleen turvattu


Summary: Pakkorokotukset aiheuttaisivat ristiriitoja ja epäluottamusta, sanoo Kansallisen rokotusasiantuntijaryhmän puheenjohtaja. Lapsille soveltuvista rokotteista saadaan maailmalta uutta tietoa nopeaan tahtiin.

Kansallisen rokotusasiantuntijaryhmän (KRAR) puheenjohtaja, Turun yliopiston professori  Ville Peltola  ei kannata koronarokotusten määräämistä pakolliseksi Suomessa.
 Peltolan mielestä rokotekattavuutta pitäisi saada korkeammalle muilla keinoin.
 – Toivoisin, että ei tarvitsisi mennä siihen. Pitäisi ymmärtää, että rokotuksista on hyötyä ihmisille, ja pakkotoimien tulisi olla ihan viimesijaisia. Että mieluummin ei.
 Monissa Euroopan maissa pakollisia rokotuksia on määrätty jo osalle väestöstä. Itävallassa koronarokotukset tulevat  pakolliseksi koko väestölle helmikuussa .
 EU-komisission puheenjohtajan  Ursula von der Leyenin  mukaan pitäisi harkita  koronarokotusten muuttamista pakolliseksi koko EU:n alueella .
 Ville Peltola toteaa rokotuspakon aiheuttavan vastakkainasettelua, ristiriitoja ja epäluottamusta.
 – Sen takia olisi parempi mennä positiivisilla kannustimilla eteenpäin.
 Ripeä rokotustahti riskiryhmäläisille tarpeen
 Koronapassin laajempi käyttö on Peltolan mukaan hyvä kannustin. Samoin rokotusten ottaminen tulisi tehdä mahdollisimman vaivattomaksi, mistä ilman ajanvarausta toimivat pop-up-rokotuspisteet ovat hyvä esimerkki.
 Professori Peltola muistuttaa, että rokottamattomalla aikuisella on olemassa riski myös vaikealle tautimuodolle. Hän pitääkin hienona, että aivan viime aikoina halukkuus ottaa ensimmäinen rokoteannos on lisääntynyt.
 – Uskoisin kyllä, että nyt kun koronavirusta kiertää näin paljon, monet rokotteen ottamista epäröineet ovat huomanneet, että riski saada tartunta on suuri, pohtii Peltola.
 Kolmannet tehosterokotteet ovat tarpeen etenkin iäkkäimmille, riskiryhmään kuuluville. Nykytiedon valossa kahden annoksen antama suoja vakavaa tautimuotoa vastaan heikkenee noin viiden kuukauden jälkeen.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen ylilääkäri  Hanna Nohynek  väläytti viikonvaihteessa  rokotusvälin kirimistä kolmeen kuukauteen . Ville Peltola kannattaa ripeää rokotustahtia iäkkäille ja riskiryhmiin kuuluville.
 – Heidän olisi hyvin tärkeä saada se kolmas rokote ajallaan. Nuoremmilla tällaista vakavamman taudin riskiä ei niin paljon ole, mutta heillekin kolmas rokote on todennäköisesti tarpeen, jotta saadaan vahva suoja, toteaa Peltola.
 Rokotusvälin lyhentämisessä yleisemmin voi kuitenkin tulla resursseista johtuvia vaikeuksia, aivan kaikille halukkaille niitä ei kyetä yhtä aikaa jakamaan.
 Alle 12-vuotiaiden lasten rokotusten laajentaminen pohdittavana
 Myös lasten entistä laajempi rokottaminen on Kansallisen rokotusasiantuntijaryhmän pohdinnassa. Riskiryhmiin kuuluvia 5–11-vuotiaita suositellaan rokotettavaksi, mutta perusterveiden ikätoverien tilanne on vielä avoin. Siitä päätettäneen tammikuussa.
 Lapsille soveltuvaa rokotevalmistetta odotetaan Suomeen jo tällä viikolla, ja  ensimmäiset rokotukset voitaisiin antaa riskiryhmiin kuuluville lapsille aikaisintaan loppuviikosta .
 – Jatkossa on kyllä tarkoitus pyrkiä siihen, että kaikille tämän ikäisille lapsille voidaan tarjota rokotetta, mutta se vaatii vielä hieman lisäselvitystä, toteaa Ville Peltola.
 Lasten infektiotautiopin professori Ville Peltola työskentelee TYKSin lasten ja nuorten klinikalla. Päivi Leppänen / Yle
 Maailmalta odotetaan tarkempia tietoja rokotteiden soveltumisesta lapsille. Sitä kertyy Peltolan mukaan nopeasti, sillä rokotteet ovat joissakin maissa laajasti käytössä myös tälle ikäryhmälle.
 – Toistaiseksi kaikki turvallisuustieto on ollut hyvin myönteistä, mitään erityisiä huolia ei ole tullut esille. Nyt saadaan nopeasti lisätietoa siitäkin, ettei mitään harvinaisia haittavaikutuksia tule, sanoo professori Ville Peltola.
 Lastensa rokottamista empiville vanhemmille Peltola sanoo, että vaikka rokotukset hyödyt eivät ole yhtä ilmiselvät kuin aikuisilla, kannattaa rokote ottaa. Lapsilla koronavirusinfektio on yleensä hyvin lievä.
 – Rokotteesta on hyötyä lapsillekin, että kyllä sitä mielellään tarjoaisi, sanoo Peltola.
 Alle 5-vuotiaiden mahdollisista rokotuksista ei vielä ole tietoa, heille soveltuvaa rokotevalmistetta ei vielä ole käytettävissäkään.
 Kansallisen rokotusasiantuntijaryhmän puheenjohtaja, Turun yliopiston professori Ville Peltola yhtyy arvioihin, että ihmiskunta saa oppia elämään koronaviruksen kanssa. Hän ei halua suuremmin ryhtyä ennustamaan edes ensi kevään tai kesän tilannetta.
 – Omikron-variantti aiheuttaa oman epävarmuutensa, siitä ei vielä tällä hetkellä kovin paljon tiedetä. Täytyy vaan mennä eteenpäin, ja nimenomaan rokotteet ovat keskeinen keino, jolla päästään normaalimpaan tilanteeseen, toteaa Peltola.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 15.12. kello 23.
 Lue myös:
 Päivittyvä seuranta koronatilanteesta Suomessa ja maailmalla
 Lasten koronarokotteita odotetaan maahan tällä viikolla – rokotukset alkavat aikaisintaan loppuviikolla
 Rokottamattomille sakkoja ja pääsyrajoituksia – tällaisia rokotuspakkoja on säädetty ympäri Eurooppaa
 Nohynek: Lähipäivinä pohdinnassa, onko koronarokotusväliä syytä lyhentää kolmeen kuukauteen

KRARin puheenjohtaja Ville Peltola ei kannata rokotuspakkoa: "Olisi parempi mennä positiivisilla kannustimilla eteenpäin"


Summary: Marjaana Kavonius esittää väitöskirjassaan, että vaikkakin nuorten keskuudessa pidettyä, katsomusopetus voisi hyötyä  uudelleentarkastelusta.

Nuoret pitävät uskonnon ja elämänkatsomustiedon tunneista. Suurin osa kokee saavansa edellä mainituilta oppitunneilta työkaluja oman katsomuksensa muodostamiseen ja muiden ihmisten ymmärtämiseen.
 Katsomusaineiden didaktiikan yliopisto-opettaja  Marjaana Kavonius  esittelee tuloksia  väitöskirjassaan . Kavonius tutki pääkaupunkiseudun yhdeksäsluokkalaisten nuorten kokemuksia uskonnon ja elämänkatsomustiedon opetuksesta.
 Kavoniuksen väitöskirjan tavoitteena oli selvittää, millaiseksi peruskoulun loppusuoralla olevat nuoret kokivat katsomusopetuksen nykypäivän moniarvoisessa yhteiskunnassa. Moniarvoinen yhteiskunta tarkoittaa tässä tapauksessa yhteiskuntaa, jossa on samaan aikaan rinnakkain erilaisia uskontoja, hengellisiä liikkeitä, maallisuutta sekä näiden kaikkien yhdistelmiä.
 Frida Pakkasvirta, Neva De Vizcaya Long ja Teela Kuisma pitävät elämänkatsomustiedon tunneista, koska niillä oppii filosofiasta ja uskonnoista. Petteri Bülow / Yle
 Aineistossa oli elämänkatsomustiedon lisäksi luterilaisen, katolisen, ortodoksisen, islamin ja buddhalaisen uskonnon sekä Krishna-tietoisuuden opiskelijoita. Oppilaat eivät kuitenkaan aina identifioituneet opiskelemaansa katsomusaineeseen: mukana oli esimerkiksi islamin ja kristinuskontoa opiskelleita nuoria, jotka kuitenkin kokivat itsensä ateisteiksi.
 – Ateistit osallistuivat uskonnonopetukseen esimerkiksi siksi, että aineenopettaja kertoi kiinnostavista aiheista monipuolisesti ja auttoi täten ymmärtämään uskonnollista katsomuksellisuutta, Kavonius kertoo.
 "Nuori oli ahdistunut opettajansa väheksynnästä"
 Merkittävä tekijä nuorten kokemuksissa ET- ja uskonnontunneilta olikin juuri opettaja.
 Opettajilla on Suomessa valtaa tuntiensa suhteen: iso kehys tulee opetussuunnitelmasta, mutta toteutus ja tyyli ovat vapaita. Tämä voi olla vahvuus, mutta joskus opettajan tyyli ei auta opiskelijaa.
 – Erästä uskonnontunneilla käynyttä nuorta kyllä kiinnostivat tunneilla käsitellyt asiat. Hän oli kuitenkin ahdistunut siitä, että opettaja väheksyi häntä uskonnollisen epäaktiivisuuden takia ja painosti menemään uskonnollisen yhteisön järjestämään ylimääräiseen opetukseen, Kavonius kertoo.
 Aineistossa oli useita oppilaita, jotka eivät kokeneet katsomusaineryhmänsä edustavan omaa katsomustaan. Juuri näin ei suomalaisessa opetusmallissa pitäisi käydä. Kavoniuksen tutkimus viittaakin katsomusopetuksen päivitystarpeeseen.
 Kahdeksasluokkalaisen Fabian Nieto Turizin mielestä koululaisten jaottelu uskonnon- ja elämänkatsomustiedon ryhmiin on perusteltavissa. ET-tunnit ovat hänen mielestään kivoja, koska niillä käsitellään sellaisia aiheita, joihin ei muuten koulussa törmää. Petteri Bülow / Yle
 Kavoniuksen mielestä “oman uskonnon opetusta” tulisi tarkastella uudestaan: katsomusopetuksen oppiaineiden tavoitteena tulisi olla katsomuksellisen yleissivistyksen ja katsomusten välisen dialogin oppiminen.
 – Kuinka tämä toteutuu, kun nämä yhteen tulemista ja keskustelua opettavat uskonnot opetetaan nuorille erillään?
 Selma Koskelan mielestä on hieman hassua, että kaveriporukka jakautuu elämänkatsomustiedon ja uskonnon tunneille. Petteri Bülow / Yle
 Kavoniuksen mukaan edellisenkaltaiset kysymykset nousivat aineistossa esiin nuorten itsensä esittäminä.
 – Nuorten taustat oletetaan erilaisiksi ja heidät pidetään erillään juuri silloin, kun maailmankatsomuksesta voisi vielä keskustella yhdessä.
 Lisäksi osa tutkimuksessa mukana olleista nuorista koki, ettei vähemmistöuskontojen oppitunneilla tai ET-tunneilla aina tullut uutta käsiteltävää, vaan samoja aiheita opetettiin vuodesta toiseen.
 – Katsomusopetuksen ryhmien välillä oli niin isoja eroja, että ulkoapäin aineita ei olisi arvannut samaksi.
 Suomessa luterilaiseen tai ortodoksiseen kirkkoon kuuluvan oppilaan on osallistuttava oman kristinuskon suuntauksensa uskonnontunneille. Muihin uskontoihin kuuluvat voivat osallistua joko oman uskontonsa oppitunneille tai elämänkatsomustiedon tunneille.
 Onko yhteiskunta ja uskominen muuttunut niin, että katsomusopetus on jäänyt jälkeen?
 Suomalaisista luterilaisia on edelleen miltei 70 prosenttia, eli noin neljä miljoonaa ihmistä. Muslimien määrä Suomessa on kasvanut maahanmuuton myötä, mutta maahanmuuttajistakin valtaosa on kristittyjä vaihtelevista kristillisistä suuntauksista.
 –On totta, että evankelis-luterilaisen kirkon jäsenmäärä on vähentynyt. Kuitenkin samaan aikaan uushenkisyys ja monikatsomuksellisuus ovat tutkitusti lisääntyneet esimerkiksi maahanmuuton ja globalisaation myötä, Kavonius kertoo.
 Kahdeksasluokkalaisen Mitro Vuorelan mukaan elämänkatsomustieto on ihan mukavaa, vaikkei se kuulukaan hänen suosikkiaineisiinsa.  Petteri Bülow / Yle
 Kavoniuksen mielestä pitääkin miettiä, mikä on katsomusopetuksen tarkoitus: mikä on oppiaineen keskeisin tiedollinen ja taidollinen tavoite? Kavoniuksen mukaan tätä voisi olla hyvä lähestyä juuri nuorten kokemusten kautta.
 Nykymallin ravistelu on jo mahdollisesti alkanut: uskonnon ja elämänkatsomustiedon uudistamistarpeita selvitetään opetus- ja kulttuuriministeriön  toimeksiannosta .
 – Oppilaiden käsitysten kartoittaminen on jäänyt vähälle, mikä on erikoista. Tutkimuksessa ehdotankin, että tätä ja muuta katsomusopetuksen tutkimusta pitäisi tehdä vielä laajemmin tulevaisuudessa.
 Lue lisää:
 Laki kieltää elämänkatsomustiedon koululaisilta, jotka kuuluvat kirkkoon – oppilas: 12-vuotias saa päättää rokotuksesta, muttei siitä, mitä opiskelee
 Vuonna 2020 tehdyssä Ylen kyselyssä 70 prosenttia suomalaisista oli yhden yhteisen katsomustiedon opetuksen kannalla

Tutkija arvostelee koulujen katsomusopetusta jämähtäneeksi: opetus erottelee nuoret uskontojen mukaan, vaikka he haluavat yhteistä keskustelua