Summary: Viimeisin rupeama Iranin ydinsopimuksen neuvotteluista käynnistyi viime viikolla. Neuvottelut ehtivät kertaalleen katketa jo 3. päivä joulukuuta. Neuvottelut jatkuivat tauon jälkeen torstaina.

Yhdysvaltain presidentti  Joe Biden  on määrännyt kansliansa valmistelemaan niin sanottuja lisätoimia, jos ydinsopimus Iranin kanssa kariutuu.
 Viimeisin rupeama neuvotteluissa ydinsopimuksen aikaansaamiseksi Iranin ja läntisten maiden liittouman välillä alkoi viime viikolla Wienissä, Itävallassa. Neuvottelut katkesivat jo 3. päivä joulukuuta, kun läntisten maiden liittouma syytti Iranin ottaneen takapakkia kertaalleen sovittujen asioiden kanssa. Neuvottelut käynnistyivät uudelleen torstaina.
 – Presidentti on pyytänyt tiimiään valmistautumaan siihen, että diplomatia ei toimi neuvotteluissa. Silloin meidän on käännyttävä muiden vaihtoehtojen puoleen, kertoi Valkoisen talon lehdistöpäällikkö  Jen Psaki  lehdistötilaisuudessa.
 Psakin mukaan Yhdysvalloilla ei ole siinä tapauksessa muita vaihtoehtoja kuin ryhtyä niin sanottuihin lisätoimiin.
 Neuvotteluihin osallistuvat Iranin lisäksi Ranskan, Saksan, Britannian, Kiinan ja Venäjän edustajat. Lisäksi myös Yhdysvaltojen edustajat aikovat osallistua neuvotteluihin tulevina päivinä.
 Iranin asema neuvotteluissa selvinnee lähipäivinä
 Yhdysvaltain ulkoministeriön mukaan Iranin aikeiden ja aseman arvioimiseen neuvotteluissa voi mennä pari päivää.
 – Meillä menee todennäköisesti muutama päivä ennen kuin meillä on käsitys siitä, missä asemassa iranilaiset ovat neuvotteluiden käynnistyttyä uudelleen, kertoo ulkoministeriön tiedottaja  Ned Price .
 Neuvotteluissa pyritään löytämään keinot, joilla Yhdysvallat ja Iran voisivat jatkaa ydinsopimuksen noudattamista. Se tarkoittaisi sitä, että Iran rajoittaisi ydinohjelmaansa ja Yhdysvallat, EU ja YK lieventäisivät Iraniin liittyviä saktioitaan.
 Yhdysvaltain entinen presidentti  Donald Trump  veti Yhdysvallat pois ydinsopimuksesta vuonna 2018 ja palautti Iranille pakotteita. Iran puolestaan alkoi sen jälkeen rikkoa sopimusta.
 Aiheesta lisää:
 Neuvottelut Iranin ydinsopimuksesta käynnistyivät uudelleen – tuloksia saatetaan kuitenkin odottaa vielä pitkään, sillä Iran on valinnut tiukan linjan
 Jos arviot pitävät paikkansa, Iranilla pitäisi näillä hetkillä olla valmis ydinase – Israelilta ja Yhdysvalloilta tuli viimeinen varoitus?
 Iran ilmoitti edistävänsä ydinohjelmaansa – Yhdysvallat kehotti Irania lopettamaan uhkailun ja jatkamaan neuvotteluita ydinsopimukseen palaamisesta

Yhdysvallat ryhtyy "lisätoimiin", jos ydinsopimus Iranin kanssa kariutuu


Summary: Yhdysvaltain presidentti Joe Biden keskusteli torstaina Ukrainan presidentin Volodymyr Zelenskyin ja itäeurooppalaisten liittolaistensa kanssa alueen jännittyneestä tilanteesta.

Ukrainan presidentti  Volodymyr Zelenskyi  ja Yhdysvaltain presidentti  Joe Biden  ovat keskustelleet keinoista ratkaista Itä-Ukrainan konfliktia. Presidentit keskustelivat asiasta yli puoli tuntia kestäneessä puhelinkeskusteluissa, Zelenskyi kertoi Twitterissä.
 – Yhdysvaltain presidentti kertoi minulle Venäjän presidentin  Vladimir Putinin  kanssa käymistään neuvotteluista, Zelenskyi kertoo.
 Putin ja Biden keskustelivat aiemmin tällä viikolla kahden kesken.
 – Lisäksi keskustelimme mahdollisista keinoista Donbasin konfliktin ratkaisemiseksi, Zelenskyi lisää.
 Ukrainan presidentin kanslian mukaan Biden vakuutti Zelenskyille, että Ukrainan mahdollinen jäsenyys puolustusliitto Natossa on Ukrainan omissa käsissä.
 Kanslian mukaan presidentit keskustelivat myös Ukrainan energiaomavaraisuuden parantamisesta. Lisäksi Zelenskyi kiitteli Bidenin johdonmukaista, vakaata ja päättäväistä tukea Ukrainalle.
 Ukraina syyttää Venäjää kymmenien tuhansien sotilaiden siirtämisestä lähelle Ukrainan rajaa sekä laajamittaisen sotilaallisen operaation valmistelusta.
 Venäjä on torjunut syytökset ja syyttää vuorostaan Ukrainaa sekä Yhdysvaltoja alueen epävakauttamisesta omalla käytöksellään.
 Biden lupasi lisäresursseja Nato-kumppaneille
 Biden keskusteli torstaina myös muidenkin itäeurooppalaisten liittolaistensa kanssa alueen jännittyneestä tilanteesta.
 Esimerkiksi Liettuan presidentti  Gitanas Nauseda  pyysi Bidenilta yhdysvaltalaisten joukkojen pysyvää läsnäoloa Balttiaan.
 Liettuan presidentin neuvonantajan mukaan Biden lupasi eurooppalaisille Nato-kumppaneilleen, että Yhdysvallat järjestää heille sotilaallisia lisäresursseja. Biden lupasi Euroopan Nato-jäsenten pääsevän vaikuttamaan aluetta koskeveen päätöksentekoon.
 – Meidän on todennäköisesti vahvistettava läsnäoloamme Nato-maissa, jotta voimme rohkaista erityisesti itäisen Euroopan rintamaa, Biden sanoi.
 Aiheesta lisää:
 Biden uhkasi Putinia ankarilla pakotteilla, jos Venäjä hyökkää Ukrainaan – Reuters: Nord Stream 2 -kaasuputki laitettaisiin jäihin
 Biden ja Putin käyvät tänään puhelinkeskustelun – Ukraina ja viisi muuta todennäköistä puheenaihetta
 Ukraina epäilee, että Venäjä valmistelee massiivista sotilasoperaatiota lähellä sen rajaa – Bidenin mukaan Yhdysvallat tekee kaikkensa estääkseen "sen, mistä ihmiset ovat huolissaan"

Yhdysvaltain ja Ukrainan presidentit keskustelivat Itä-Ukrainan konfliktista – Biden lupasi myös resursseja Nato-maille itäiseen Eurooppaan


Summary: Silja Paavola kertoo saneensa torstain vastaisena yönä lähes 700 sähköpostiviestiä, joissa vastustetaan rokottautumisvaatimusta.

Suomen lähi- ja perushoitajaliitto SuPerin puheenjohtaja  Silja Paavola  suhtautuu kriittisesti  hallituksen esitykseen  sosiaali- ja terveydenhuollon henkilöstön ”pakkorokotuksista."
 Radio Suomen Päivässä  torstaina vieraillut Paavola sanoi, että rokottautumisvaatimus ei poistaisi ydinongelmaa, joka on sairaaloiden kuormittuminen koronapotilailla huonossa epidemiatilanteessa.
 – Poistaako pakkorokotukset kokonaisongelman, että meillä on koko ajan 1 500 positiivista koronatautitapausta per vuorokausi ja siitä eittämättä seuraa sairaala- ja tehohoitoa, Paavola kysyi.
 Lisäksi Paavola sanoi olevansa huolissaan siitä, miten lakimuutos vaikuttaisi alan vetovoimaan, joka on jo valmiiksi huonontunut.
 – Ihmiset voivat sanoutua irti töistä koko alalta. Meillä on hirvittävä hoitajapula.
 – Miten käy vetovoiman, koska korona ei kestä ikuisesti, mutta hoitajia tarvitaan ikuisesti, Paavola tuumi.
 Paavola kertoi saneensa torstain vastaisena yönä lähes 700 sähköpostiviestiä, joissa vastustetaan rokottautumisvaatimusta.
 Palkanmaksun lopettaminen olisi "kova sanktio"
 Hallituksen esityksen mukaan työnantajalla ei olisi palkanmaksuvelvollisuutta, jos rokottamaton työntekijä ei ota muuta tarjottua työtä vastaan tai sellaista ei ole. Paavola pitää tätä "kovana sanktiona."
 Esityksen mukaan enintään 72 tunnin sisällä tehty negatiivinen koronatestitulos olisi vaihtoehto, jos työntekijällä on lääketieteellinen syy olla ottamatta rokotusta.
 Paavolan mukaan tällainen testikäytäntö olisi työntekijälle kuitenkin kova isku taloudellisesti.
 – Jos työntekijän pitäisi ottaa testejä omalla kustannuksellaan, hänen koko kuukauden nettoansionsa ei ehkä riittäisi siihen.
 Paavola kuitenkin painotti, että hoitohenkilöstön kannattaa ottaa koronarokote suojatakseen itseään, lähimmäisiään ja hoidettavia.
 – Eettisesti ja moraalisesti hoitajien pitäisi olla ne, joista tauti ei missään nimessä leviä, Paavola sanoi.
 Lue myös:
 STM esittää "rokotuspakkoa" sote-alan työntekijöille, tulisi voimaan mahdollisimman pian – työnantajalla ei olisi palkanmaksuvelvollisuutta

SuPerin puheenjohtaja kriittisenä hoitohenkilöstön "pakkorokotuksista": Ihmisiä voi sanoutua irti töistä koko alalta


Summary: Koronatartuntoja esiintyy maakunnassa nyt laajalti, ja terveydenhuollon kantokyky on uhattuna, avi perustelee päätöstään.

Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto (avi) on päättänyt lisätä Pirkanmaalle lisää rajoituksia heikentyneen koronatilanteen takia.
 Rajoitus koskee laajasti asiakas- ja yleisötiloja eli esimerkiksi kauppoja, tapahtumia, esityksiä, uimahalleja, museoita ja kuntosaleja ja yleisiä saunoja.
 Aluehallintoviraston tänään tekemä, tartuntatautilain pykälään 58 d perustuva päätös merkitsee sitä, että tiloista vastaavien toimijoiden on maanantaista lähtien mukautettava toimintaansa ehkäistäkseen lähikontaktien aiheuttamaa tartuntariskiä.
 Toimija voi esimerkiksi rajoittaa asiakasmäärää, porrastaa kävijöiden osallistumista ja tehdä muita järjestelyjä. Tietyn mittaisia turvavälejä päätöksessä ei kuitenkaan edellytetä.
 Vaihtoehtoisesti toimija voi edellyttää asiakkailta ja osallistujilta koronapassia.
 – Aluehallintovirasto katsoi, että päätös on välttämätön Pirkanmaan nopeasti heikentyneen epidemiatilanteen johdosta, kertoo ylijohtaja  Marko Pukkinen .
 Ennätyskorkeat luvut
 Uudet rajoitukset astuvat voimaan maanantaina.
 Pirkanmaan pandemiaryhmä pyysi avilta rajoituksia tiistaina sen jälkeen kun koronamäärät menivät pandemian ajan korkeimpiin lukemiin.
 Päätös koskee asiakasmäärästä riippumatta urheilu-, liikunta-, huvi- ja virkistystoimintaan käytettyjä tiloja, kuten kuntosaleja, sisäliikuntatiloja ja yleisiä saunoja. Muiden tilojen osalta päätöstä on noudatettava, jos kyseessä on yli 10 henkilön sisätila tai yli 50 henkilön ulkotila.
 Koronapassia ei saa edellyttää esimerkiksi apteekeissa, vähittäiskaupoissa, posteissa, huoltoasemilla tai kirjastoissa, näiden normaalissa toiminnassa.
 Uusi määräys koskee myös esimerkiksi lasten ja nuorten harrastustoimintaa, mutta ei estä harrastamista. Yhdeksi keinoksi avi esittää, etteivät vanhemmat oleskele lasten harrastustiloissa. Koronapassia rajoitusten vaihtoehtona voidaan edellyttää vain 16 vuotta täyttäneiltä henkilöiltä.
 Lue lisää:
 Tampere avaa Hatanpään uuden rokotusyksikön etuajassa perjantaina – kolmansia rokotuksia annetaan aluksi yli 60-vuotialle ja riskiryhmille
 Aluehallintovirasto valmistelee rajoituksia kirjastoihin, kuntosaleille ja kauppoihin

Avin rajoituspäätös tuli Pirkanmaalle: koskee monia paikkoja


Summary: Eduskunnan hallintojohtajan mukaan koronatilanne ei ole erityisen kriittinen, mutta ajoitus on hankala. Kansanedustajat äänestävät ensi viikolla budjetista.

Eduskunnassa eletään juuri nyt vuoden kiireisintä aikaa, kun käsiteltävänä on ensi vuoden talousarvioesitys ja vuoden viimeiset lakiesitykset. Samaan aikaan huolta aiheuttavat koronatartunnat, joiden takia altistuneita on kertynyt parikymmentä.
 Hallintojohtaja  Pertti Rauhion  mukaan koronatilanne ei ole kriittinen, mutta ajoitus on.
 – Virus on aiemmin osannut valita paremman ajankohdan. On vuoden kiireisin aika.
 Koronaan sairastuneita kansanedustajia on tällä tietoa kolme. Viime viikolla kerrottiin kansanedustaja  Jouni Ovaskan  (kesk.) ja ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.) tartunnoista. Tällä viikolla kansanedustaja  Paula Werning  (sd.) kertoi sairastuneensa todennäköisesti, mutta odottavansa vielä vahvistusta pcr-testistä.
 Yli 20:tä ihmistä on kehotettu eristäytymään altistusten takia. Rauhion mukaan suurin osa heistä on kansanedustajia, mutta joukossa on myös virkamiehiä. Sairastuneita virkamiehiä tai eduskuntaryhmien työntekijöitä on ollut parin viikon aikana vain 2–3.
 Tiedossa ei Rauhion mukaan ole, että minkään valiokunnan työ olisi tähän mennessä häiriintynyt pahasti altistusten takia.
 Sairastumisten ja karanteenien ajoitus on hankala, koska budjetin hyväksymiseen ensi ja sitä seuraavalla viikolla voi liittyä jopa satoja äänestyksiä.
 Nyt karanteenissa olevat ehtivät vapautua ennen äänestyksiä, mutta eduskunnassa seurataan Rauhion mukaan tilannetta tarkasti. Hankalin olisi hänen mukaansa tilanne, jossa yksittäiseen eduskuntaryhmään tulisi tartuntaryväs.
 – Jos tällainen tartuntaryväs tulee hallituspuolueiden edustajille, voi syntyä tilapäisiä enemmistöjä. Kyllä tällaisestakin selvitään, mutta se vaatii eri koreografian.
 Kansanedustajille jaetaan pikatestejä
 Eduskunnassa on taas voimassa maskisuositus ja kuppilassa istumapaikkoja on harvennettu. Myös erilaiset sidosryhmätilaisuudet ja joulukahvit on peruttu.
 – Kaikkia altistumistilanteita on vähennetty huomattavasti. Tehdään vain se välttämättömin työ valiokunnissa ja istunnoissa, Rauhio kuvaa.
 Tuoreimpana toimena kansanedustajien huoneisiin on jaettu pikatestejä, joiden avulla edustaja voi aamuisin varmistaa, ettei ole saanut tartuntaa.
 Istuntojen alun ruuhkan välttämiseksi nimenhuuto aloitetaan 15 minuuttia ennen istunnon alkua. Kansanedustajat voivat seurata istuntoja omista huoneistaan ja tulla saliin vain puheenvuoron pitämistä varten. Äänestäminen ei etänä onnistu.
 Ryhmien väliset sopimukset yksi vaihtoehto
 Pääsihteeri  Maija-Leena Paavolan  mukaan pitkään kestävät budjettiäänestykset ovat vaativat. Poikkeuksellisia vaihtoehtoja äänestysten hoitamiseksi olisi hänen mukaansa pakko miettiä, jos tartuntoja ja altistumisia on useita.
 – Ensimmäisenä tulevat mieleen ryhmien sopimukset siitä, että salissa voi olla rajattu määrä edustajia. Uskoisin, että kynnys siihen on aika korkea.
 Eduskunnan perinteisiin toimintatapoihin on kuulunut, ettei satunnaisia enemmistöjä käytetä hyväksi.
 Tänään torstaina kyselytunti järjestetään Paavolan mukaan normaalisti eli kaikki kansanedustajat ja ministerit pääsevät saliin, eikä heidän määräänsä rajoiteta.
 Salissa olevien ihmisten määrän vähentämistä voidaan Paavolan mukaan miettiä myöhemmin, jos tartuntoja tulee lisää, mutta nyt siihen ei ole hänen mukaansa tarvetta.
 Alustavan  aikataulun mukaan  eduskunta kävisi budjettiäänestyksiä vielä maanantaina 20. joulukuuta.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 10.12. klo 23:een asti.
 Lue myös:
 Kansanedustaja Paula Werningillä on pikatestin mukaan koronatartunta: "Meille tuli korona koulun kautta, kuten moneen muuhunkin perheeseen"

Eduskunnassa yli 20 korona-altistunutta samaan aikaan, kun kansanedustajat valmistautuvat jopa satoihin budjettiäänestyksiin


Summary: Paloasemat rakennetaan, koska Etelä-Suomen aluehallintoviraston mukaan Helsingin pelastustoimessa on "huomattavia epäkohtia". Helsingin pelastuskomentaja on eri mieltä.

Helsingin Konalaan rakennetaan kiivasta tahtia uutta pelastusasemaa, joka valmistuu ensi vuonna.
 Helsingin pelastuslaitoksella on silloin suuri ongelma.
 Uudelle, hienolle pelastusasemalle ei todennäköisesti löydy työntekijöitä.
 – Se on vahva uhkakuva, että ei löydy. Vapaita palomiehiä ei ole markkinoilla, sanoo Helsingin pelastuskomentaja  Jani Pitkänen .
 Seuraavan kymmenen vuoden aikana Helsinkiin rakennetaan uudet pelastusasemat myös Kontulaan, Tapanilaan ja Vuosaareen.
 Samaan aikaan työvoimatilanne alalla vain pahenee.
 – Pelastusala tarvitsee vuoden 2030 loppuun mennessä 1000 uutta pelastajaa. Samassa ajassa eläköityy 1500 pelastajaa. Eli 2500 uutta ammattilaista tarvitaan Suomen pelatustoimeen, toteaa Pitkänen.
 Helsingin Konalaan tuleva pelastusasema valmistuu ensi syksynä. Se maksaa noin 8-10 miljoonaa euroa. Terhi Liimu / Yle
 Toimintavalmiusaika on "hihasta ravistettu"
 Helsinki rakentaa lähivuosina kymmeniä miljoonia euroja maksavat pelastusasemat, koska Etelä-Suomen aluehallintovirasto (avi) totesi  toissa vuonna antamassa  päätöksessään, että Helsingin pelastustoiminnassa on "huomattavia epäkohtia".
 Avin mukaan epäkohdat syntyivät siitä, että Helsingin pelastuslaitos ei pysty jokaisessa onnettomuustilanteessa toimimaan sisäministeriön asettamien niin sanottujen toimintavalmiusaikojen mukaan.
 Toimintavalmiusaika tarkoittaa sitä, kuinka nopeasti pelastuslaitoksen ensimmäisen yksikön on oltava onnettomuuskohteessa.
 Näihin toimintavalmiusaikoihin perustuu koko suomalainen pelastustoiminta.
 Lähes koko Helsingin alueella toimintavalmiusaika on kuusi minuuttia.
 Helsingin pelastuskomentaja Jani Pitkänen arvostelee kovin sanoin sisäministeriön asettamaa kuuden minuutin toimintavalmiusaikaa.
 – Se perustuu vanhanaikaiseen tietoon. Hihasta ehkä ravistettuunkin, Pitkänen sanoo.
 – Mielestäni tätä kuuden minuutin aikaa ei pitäisi enää nykyisellään tarkastella. Pitäisi katsoa laajempaa kuvaa siitä, missä ajassa pelastustoimen pitää aidosti olla paikalla.
 Pelastuskomentaja Jani Pitkänen on johtanut viime vuoden keväästä asti Helsingin pelastuslaitosta.  Silja Viitala / Yle
 Avi ja Helsinki taistelivat 20 miljoonan euron uhkasakosta
 Kun avi määräsi toissa vuonna Helsingin korjaamaan viiveet kuuden minuutin toimintavalmiusajassa, määräystä tehostettiin 20 miljoonan euron uhkasakolla.
 Helsinki ei alkuun taipunut avin päätökseen, vaan valitti siitä hallintotuomioistuimeen.
 Hämeenlinnan hallintotuomioistuin pudotti uhkasakon viiteen miljoonaan euroon vuonna 2020. Samalla tuomioistuin katsoi, että avilla on oikeus vaatia Helsinkiä pysymään toimintavalmiusajoissa, koska sisäministeriö on ne asettanut.
 Helsinki on nyt siis taipunut avin määräyksiin, ja kaupunkiin rakennetaan uusia pelastusasemia.
 Pääkaupungin turvallisuustilanne on kuitenkin jo nyt hyvä, sanoo pelastuskomentaja Pitkänen.
 – Pääsääntöisesti kohteisiin ehditään kuudessa minuutissa, mutta on meillä alueita, joissa se aika ylittyy.
 – Onnettomuuteen hälytetty pelastusjoukkue on kokonaisuudessaan [kohteissa] paikalla alle kymmenessä minuutissa. Eli Helsingissä on varsin hyvä tilanne, sanoo Pitkänen.
 Helsingin pelastuslaitoksen on oltava lähes koko Helsingin alueella onnettomuuskohteissa kuuden minuutin kuluttua hälytyksestä. Silja Viitala / Yle
 "Turvallisuus koostuu monesta asiasta, ei vain siitä kuudesta minuuteista"
 Yle  uutisoi marraskuussa , että Helsingissä tehdyn asuntopalotutkimuksen mukaan muutaman minuutin viive palokunnan saapumisessa vaikuttaa vain hyvin vähän uhrien auttamiseen.
 Tästä grafiikasta voi katsoa, kuinka suuri vaikutus asuntopalotutkimuksen mukaan esimerkiksi minuutin muutoksella palokunnan saapumisajassa on mahdollisiin henkilövahinkoihin.

 Ylen  aiemmassa jutussa  haastattelemat pelastusjohtajat katsoivat, että Suomessa tuijotetaan liikaa minuutteihin pelastustoiminnassa.
 Suomen pelastustoimintaa johtava pelastusylijohtaja  Kimmo Kohvakka  totesi tuolloin, että sisäministeriö aikoo tehdä lisää tutkimuksia toimintavalmiusajoista.
 – Meillä on vielä riittämätön tietopohja lähteä tarkistamaan toimintavalmiusajan vaatimuksia suuntaan tai toiseen. Tarvitsemme lisää tutkimuksia, Kohvakka sanoi Ylelle marraskuussa.
 Helsingin pelastuskomentaja Jani Pitkänen lähettää terveiset sisäministeriöön.
 – Turvallisuus koostuu monesta eri asiasta, ei vain siitä kuudesta minuutista, sanoo Pitkänen.
 – Onnettomuuksien ennalta ehkäisy on tärkeää. Samoin se, mitä onnettomuustilanteissa voidaan tehdä, kun odotetaan pelastuslaitosta. Sitten on tietysti myös reaktiivinen valmius. Tämä on iso kokonaisuus, Pitkänen toteaa.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 10.12. klo 23:een asti.
 Lue myös:
 Pelastusalan ammattilainen vaatii suurta muutosta tulipalojen sammuttamiseen – "Suomessa tuijotetaan liikaa minuutteja"
 Avi asetti uhkasakon Helsingin pelastustoimelle huomattavien epäkohtien takia – palokunnan saapuminen kestää liian kauan

Helsinkiin rakennetaan neljä uutta paloasemaa, mutta niihin ei ole työntekijöitä


Summary: Pääministeri Sanna Marin (sd.) ja valtioneuvoston kanslia ovat antaneet oikeuskanslerille selvityksen toimistaan pääministerin ateriaetuuden käytössä. Kanslia avaa aterioiden kallista hintaa ja tietojen salaamista.

Pääministeri  Sanna Marin  (sd.) ja valtioneuvoston kanslia ovat selvittäneet oikeuskanslerille toimiaan pääministerin Kesärannan virka-asunnon ateriahankinnoissa.
 Pääministerin yksityisiin aterioihin käytettiin vajaan puolentoista vuoden aikana valtion varoja yhteensä runsaat 14 000 euroa. Kanslian selvityksen mukaan aiemmille pääministereille hankittiin aterioita korkeintaan noin 2 500 eurolla.
 Pääministeri toistaa yksisivuisessa selvityksessään jo aiemmin julkisuuteen kertomansa näkemykset.
 Marinin mukaan hänellä ei ollut etukäteen tiedossa valtion varoilla yksityiskäyttöön hankittujen elintarvikkeiden ja aterioiden maksamiseen liittyvää oikeudellista epäselvyyttä.
 Marin kertoo, että sai pääministerikautensa alussa virkamiehiltä suullisen ohjeistuksen virka-asunnon käytöstä ja siihen sisältyvästä asuntoedusta, johon kuului myös ateriaetu. Marin kertoo luottaneensa virkamiehiltä saamaansa tietoon ja ohjeistukseen.
 Hän korostaa, että valtioneuvoston kanslian virkamiehet ovat tehneet kaikki ratkaisut niistä palveluista, joiden on katsottu sisältyvän asuntoetuun eikä hän osallistunut päätöksentekoon.
 Marin on maksanut saamansa ateriapalvelun kulut valtioneuvoston kanslialle eikä käytä enää palvelua.
 Valtioneuvoston kanslialla ja pääministerillä oli kaksi kuukautta aikaa toimittaa selvityksensä oikeuskanslerille. Määräaika päättyi keskiviikkona, mutta Marinin selvitys saapui päivän myöhässä tänään torstaina iltapäivällä.
 Valtioneuvoston kanslia selittää laveammin
 Valtioneuvoston kanslia katsoo useita kymmeniä sivuja sisältävässä selvityksessään, että se on tulkinnut ministeripalkkiolakia pääministerin ateriaedusta harkintavaltansa rajoissa ja perustellusti.
 Aamiaistarvikkeiden sekä kylmänä toimitettavien aterioiden taloudellista arvoa oli kanslian mukaan voitu pitää osana pääministerille ministeripalkkiolaissa säädettyä asuntoetua siihen kuuluvine palveluineen.
 Valtioneuvoston kanslia toteaa, että mainittua palvelua oli tarjottu jo toistakymmentä vuotta, eikä valtioneuvoston kanslian tulkintaa oltu tänä aikana kyseenalaistettu ennen kevättä 2021.
 Tuolloin  virisi vilkas keskustelu  siitä, että pääministeri Marinille oli kustannettu aamupaloja ja kylmiä aterioita valtion varoista keskimäärin 850 eurolla kuukaudessa.
 Valtioneuvoston kanslian mukaan pääministerin aterioihin käytettiin tammikuusta 2020 toukokuuhun 2021 yhteensä runsaat 14 000 euroa.
 Valtioneuvoston kanslia kertoo selvityksessä, että on tämän jälkeen pyrkinyt selvittämään asiaa ja ryhtynyt toimenpiteisiin tilanteen korjaamiseksi.
 Kansliassa on pantu vireille pääministerin virka-asuntoa koskevan ohjeistuksen päivitys. Uutta ohjetta ei vielä ole annettu, mutta ateriaedusta on luovuttu.
 Kanslia selvittää aterioiden kallista hintaa
 Valtioneuvoston kanslia avaa selvityksessään kalliina pidettyjen aterioiden hintaa.
 Selvityksen mukaan aamiaistarvikkeet maksoivat keskimäärin 270 euroa kuussa. Ne olivat tavanomaisia aamulla käytettäviä elintarvikkeita.
 Kylmänä toimitetut ateriat maksoivat keskimäärin oli 575 euroa kuukaudessa. Aterioihin sisältyi esimerkiksi kylmänä toimitettava alku- ja pääruoka, salaatti ja tuorepala.
 Palvelun tuotti Compass Group, joka vastaa myös muun muassa Säätytalossa pidettävien valtioneuvoston kokouksien ja tilaisuuksien ateriapalveluista.
 Kuukausikohtaiset kustannukset koostuvat raaka-aineiden lisäksi ruuan valmistuksesta ja toimituksesta. Valtioneuvoston kanslian mukaan palvelun hinta ei ole siten verrattavissa tavanomaisiin ruoka- ja elintarvikeostoksiin.
 Tietoja salattu pääministereiden turvallisuuden ja yksityisyyden vuoksi
 Valtioneuvoston kanslia selittää myös pääministereiden aamiaistarvikkeita koskevia tietojen salaamista osittain. Elintarvikkeiden ja aterioiden toimittajiin liittyviä tietoja on salattu.
 Kanslian mukaan kyse on pääministereiden turvajärjestelyihin ja niiden toteuttamiseen liittyvistä tiedoista. Ostokuittien toimittajatietojen luovuttaminen paljastaisi yksityiskohtia, jotka vaarantaisivat turvajärjestelyjä.
 Elintarvikkeita ja alkoholijuomia sekä yksityistilaisuuksia koskevat tiedot ovat kanslian mukaan salassa pidettäviä, koska ne sisältävät tietoa pääministereiden elintavoista ja perhe-elämästä.
 Aiemmilla pääministereillä huomattavasti vähemmän ateriakuluja
 Valtioneuvoston kanslia on selvittänyt oikeuskanslerille myös aiempien pääministereiden Kesärannassa saamia ateriaetuja vuodesta 2007 lähtien. Ministeripalkkiolaki tuli tuolloin voimaan.
 Matti Vanhanen  (kesk.) ei pääministeriaikanaan asunut Kesärannassa eikä juuri hyödyntänyt aamiais- tai päivällispalveluita satunnaisten yöpymisten aikana.
 Mari Kiviniemen  (kesk.) perheelle toimittiin aamiaistarvikkeita sekä kylmiä aterioita. Summista ei selvityksen mukaan ole luotettavaa tietoa jäljellä.
 Jyrki Kataisen  (kok.) perheelle toimitettiin aterioita yhteensä 2 465 eurolla.
 Alexander Stubb  (kok.) ei asunut Kesärannassa. Hän yöpyi virka-asunnossa kaksi kertaa ilman ateriapalveluja.
 Juha Sipilä  (kesk.) ei asunut Kesärannassa ja yöpyi siellä satunnaisesti ilman palveluita. Vuonna 2019 hänelle hankittiin aterioita 185 eurolla.
 Antti Rinne  (sd.) ei asunut Kesärannassa. Hänelläkin oli selvityksen mukaan vain satunnaisia yöpymisiä, joista kahteen hankittiin ateriapalveluita yhteensä 126 eurolla. Summa laskutettiin häneltä.
 Marin on asunut perheineen Kesärannassa ensin satunnaisesti ja vakituisesti 4. helmikuuta lähtien.
 Pääministerin virka-asunnossa Kesärannassa olevat turvajärjestelyt halutaan pitää salassa. Yle
 Poliisi ei aloittanut rikostutkintaa
 Valtioneuvoston kanslia viittaa selvityksessään myös  Helsingin poliisilaitoksen päätökseen , jonka mukaan valtioneuvoston kanslian virkamiehet olivat toimineet harkintavaltansa rajoissa. Helsingin poliisilaitokselle oli tehty pääministerin käyttämästä ateriedusta rikosilmoituksia.
 Poliisi ei aloittanut esitutkintaa vaan katsoi, että virkamiehiä ei ole syytä epäillä rikoksesta. Poliisi ei arvioinut pääministerin virkatoimien laillisuutta.
 Oikeuskansleri pyysi  poliisin päätöksen jälkeen valtioneuvoston kanslian ja pääministerin selvitystä asiassa.
 Oikeuskanslerille on tehty lukuisia kanteluja, joissa Marinia ja valtioneuvoston kansliaa arvostellaan siitä, että pääministerille on tarjottu ja hän on yhdessä perheensä kanssa nauttinut virka-asunnossaan valtion varoista kustannettuja aamiaisia ja muita elintarvikkeita.
 Veroseuraamusten käsittely vielä kesken
 Valtioneuvoston kanslia pyysi Verohallinnolta keväällä kantaa pääministerin virka-asunnon palveluiden veronalaisuudesta. Verottajan mukaan ne  ovat veronalaista tuloa .
 Aterioiden on tulkittu aiemmin olevan verottomia. Valtioneuvoston kanslian alivaltiosihteerin  Timo Lankisen  mukaan  verottajaan ei oltu yhteydessä  silloin, kun ohjeistuksia pääministerille kuuluvista ateriaeduista aikoinaan laadittiin.
 Verottajan näkemys selkiyttää Lankisen mukaan valtioneuvoston kansliassa ollutta tulkinnanvaraisuutta.
 Koska Marin on maksanut kulut takaisin, kanslian mukaan Marinille ei näin ollen ole muodostunut ateriapalveluista verotettavaa etuutta. Pääministeri kertoo omassa selvityksessään, että on korjannut vuoden 2020 veroilmoitustaan Verohallinnon kannan mukaiseksi.
 Verohallinto on marraskuussa 2021 kuullut kansliaa veronmääräämisesityksestään. Kuuleminen liittyi muun muassa siihen, määrätäänkö kanslialle mahdollisesti veronkorotus ateriaedun toimittamattomien ennakonpidätysten johdosta.
 Verohallinnon lopullista ratkaisua asiasta ei vielä ole annettu.
 Uutinen on päivitetty klo 16.44 Marinin toimitettua selvityksensä oikeuskanslerille ja täydennetty klo 18.31 aiempien pääministereiden saamilla ateriaetuuksilla.
 Voit keskustella aiheesta 10. joulukuuta klo 23 asti.
 Lue myös:
 Poliisi ei aloita esitutkintaa pääministeri Sanna Marinin kohutusta aamupalaetuudesta – virkamiehiä ei epäillä rikoksesta
 Verottaja pääministerin aamupaloista: "Ateriaetu on veronalaista" – Marin: "Maksan koko edun takaisin"
 Poliisi aloittaa esiselvityksen pääministerin ateriakorvauksesta – VNK: Ohjeistusta on täsmennetty muun muassa aamiaisten osalta kesällä 2019
 VNK: Pääministerin ateriapalvelut keskimäärin 845 euroa kuussa – Marin Ylelle: Kaikki pääministerin asumiseen liittyvät edut ja kulut selvitetään
 Iltalehden juttu synnytti jupakan Marinin aamiaisista – nyt politiikan ja viestinnän asiantuntijat kertovat, mikä kaikki asiassa kuohuttaa

Valtioneuvoston kanslia selittää pääministerin ateriapalveluiden kallista hintaa – Marinin kulut paljon isommat kuin aiemmilla pääministereillä


Summary: Rikosseuraamuslaitos päättää, milloin Jari Aarnio pääsee pois vankilasta.  Aarnio on vapautumassa lähikuukausien aikana valvottuun koevapauteen huumetuomiosta.

Helsingin hovioikeus on päättänyt vapauttaa  Jari Aarnion  tutkintavankeudesta, joka liittyy Aarnion  saamiin murhasyytteisiin  hovioikeudessa.
 Myöhemmin selviää, milloin Aarnio pääsee pois vankilasta.
 Helsingin käräjäoikeus tuomitsi Jari Aarnion viime vuoden joulukuussa murhasta.
 Jari Aarnio on syyllinen murhaan – käräjäoikeus tuomitsi ex-poliisipomon elinkautiseen ja vapautti rikollispomon 17 vuoden takaisesta teosta
 Käräjäoikeus katsoi joulukuussa, että Aarnio oli tietoinen suunnitteilla olevasta palkkamurhasta, mutta ei estänyt sitä poliisina.
 Aarnio on kiistänyt murhan alusta lähtien.
 Jari Aarnio ja Riitta Leppiniemi osallistuivat oikeudenkäyntiin Helsingin hovioikeudessa. Petteri Bülow / Yle
 "Aarnio on todella tyytyväinen"
 Jari Aarnion asianajaja  Riitta Leppiniemi  kommentoi hovioikeuden ratkaisua torstaina iltapäivällä Ylelle.
 – Loppualausunnon yhteydessä tätä vaadittiin, että hovioikeus laskisi hänet vapaaksi. Tämä on ollut vaadittu ja toivottu ratkaisu. Päämies (Aarnio) on todella tyytyväinen, Leppiniemi kertoo Ylelle.
 Leppiniemen mukaan hovioikeus katsoi, ettei Jari Aarniota ole tällä hetkellä enää edellytyksiä pitää vangittuna murhasyytteen vuoksi.
 Hovioikeus antaa myöhemmin ratkaisunsa jutussa, jossa Aarniolle vaaditaan elinkautista rangaistusta murhasta.
 Valtionsyyttäjä Mikko Männikkö ei lähde ennakoimaan, mikä on lopputulos.  Petteri Bülow / Yle
 Syyttäjä: Kai tässä on kaikki mahdollista
 Aarnion murhajutun syyttäjä, valtionsyyttäjä  Mikko Männikkö  yllättyi hieman hovioikeuden ratkaisusta.
 – En varsinaisesti tätä odottanut, Männikkö sanoo Ylelle.
 Voiko tämä tarkoittaa sitä, että Aarnion murhasyyte kaatuu hovioikeudessa?
 – Ajattelen asian niin, että kai tässä on kaikki vielä mahdollista.
 – En nyt kuitenkaan viitsi arvailla, mikä tulee olemaan (murhajutun) lopputulos, Männikkö sanoo.
 – Voi ajatella niin, että rangaistusvaatimus (murhajutun) elinkautisesta ei menesty. Toisaalta kyse voi olla yksinkertaisesti siitä, että tutkintavankeus voi olla turhaa ja siitä aiheutuu hänelle (Aarniolle) nyt ylimääräistä harmia.
 Männikkö sanoo, että nyt pitää odottaa noin puolitoista kuukautta, kunnes hovioikeus antaa ratkaisunsa murhajutussa.
 Myöhemmin selviää, milloin Aarnion kävelee ulos vankilasta
 Jari Aarnio suorittaa parhaillaan vankilassa siis huumetuomiotaan.
 Aarnio on ollut huumetuomion kanssa samaan aikaan myös tutkintavankina murhajuttuun liittyen, koska sen jutun käsittely on ollut kesken hovioikeudessa.
 Aarnio on vapautumassa valvottuun koevapauteen lähikuukausina. Milloin tämä tapahtuu, se selviää myöhemmin.
 – Siitä päättää seuraavaksi Rikosseuraamuslaitos, Aarnion asianajaja Riitta Leppiniemi kertoo.
 Hovioikeuden ratkaisusta  kertoi ensin Helsingin Sanomat .
 Murhatuomio tuli vuoden 2003 palkkamurhasta
 Helsingin käräjäoikeus tuomitsi Aarnion siis joulukuussa murhasta elinkautiseen vankeuteen.
 Oikeus katsoi, että Aarnio ei estänyt ruotsalais-turkkilaisen rikollisen  Volkan Ünsalin  palkkamurhaa lokakuussa 2003, vaikka tiesi suunnitelmista etukäteen.
 Näin Aarnio syyllistyi oikeuden mukaan niin sanottuun epävarsinaiseen laiminlyöntirikokseen.
 Tällaista tapausta kytkettynä murhasyytteeseen ei ole koskaan aiemmin käsitelty Suomessa, joten kyseessä on ennakkotapaus.
 Myös Keijo Vilhuselle vaaditaan murhasta tuomiota hovioikeudessa
 Murhasta syytettynä Helsingin hovioikeudessa on myös ex-jengijohtaja  Keijo Vilhunen .
 Hänen murhasyytteensä käräjäoikeus hylkäsi.
 Helsingin käräjäoikeus katsoi, ettei oikeudenkäynnissä tullut näytetyksi, että Vilhunen olisi yhdessä murhasta aikaisemmin tuomittujen kanssa osallistunut murhaan.
 Näyttö oli käräjäoikeuden mukaan osittain riittämätön, ja osittain Vilhusen esittämä vaihtoehtoinen tapahtumainkulku oli mahdollinen. Hänen syyllisyydestään jäi käräjäoikeudelle varteenotettava epäily.
 Palkkamurhasta on tuomittu aiemmin neljä henkilöä.
 Syyttäjä vaatii parhaillaan hovioikeudessa murhasta elinkautista tuomiota Aarnion lisäksi Keijo Vilhuselle. Myös Vilhunen on kiistänyt murhasyytteen.
 Aarnio ja Vilhunen on aiemmin tuomittu pitkiin vankeusrangaistuksiin törkeistä huumausainerikoksista, jotka hovioikeus katsoi heidän tehneen yhdessä.
 Lue myös:
 Hovioikeus pui Jari Aarnion murhatuomiota – syyttäjän mukaan elinkautisen saanut ex-poliisipäällikkö hyötyi siitä, että ei estänyt murhaa
 Jari Aarnio on syyllinen murhaan – käräjäoikeus tuomitsi ex-poliisipomon elinkautiseen ja vapautti rikollispomon 17 vuoden takaisesta teosta
 Korkein oikeus pani pisteen vuosikausien vatvomiselle tynnyrihuumejutussa – Jari Aarnio pyöritti huumeliigaa, alaiselle lyhyt tuomio virkarikoksista

Aarnio on tyytyväinen, syyttäjä ihmeissään: "En tätä odottanut" – hovioikeus vapautti Aarnion tutkintavankeudesta, ei pääse vielä pois vankilasta


Summary: Esimerkiksi perheen nuhanenä voitaisiin ensin testata kotioloissa ja mahdollinen tartunta varmistaa laboratoriossa.

Terveyden ja hyvinvoinnin laitos, THL aikoo suosittaa kotona tehtäviä koronatestejä ja antaa lähiaikoina niistä lisäohjeistusta. Asiasta kertoi THL:n johtaja  Mika Salminen  torstaina aamupäivällä pidetyssä koronainfossa.
 – Kotitestit ovat osoittautuneet mainettaan paremmiksi. Niiden luotettavuusaste ei ole täsmälleen sama kuin laboratoriotesteissä, mutta niiden etu on tiedon saaminen heti, ei tarvitse odottaa seuraavaan päivään, Salminen sanoo.
 Hän kehottaa esimerkiksi perheitä tekemään testejä kotona, jos perheenjäsenellä on nuha.
 – Jos tulos on positiivinen, tulisi käydä varmistamassa tartunta laboratoriotestillä. Vastaavasti jos oireita on paljon, sairaana ei pidä lähteä liikkeelle, vaan pysytellä kotona ja jättää suunnitellut menot väliin, Salminen muistuttaa.
 Koko maassa viime viikolla noin 147 000 testiä
 Testausaktiivisuus on viime viikkoina ollut kasvussa. Viime viikolla Suomessa tehtiin noin 147 000 koronavirustestiä. Loka-marraskuun vaihteessa testejä tehtiin viikoittain 80 000–88 000 kappaletta.
 Viime viikolla testatuista näytteistä oli positiivisia 6,4 prosenttia. Kahdella edeltävällä viikolla osuus oli 6,3 prosenttia ja lokakuun lopulla 5,2 prosenttia.
 Koronavirukseen sairastuneiden määrä on noussut jo useita viikkoja. Tehohoidon kuormitus on kaksinkertaistunut Suomessa lokakuun loppuun verrattuna. THL:n mukaan viime viikolla tehohoitoon tuli koko maassa 39 uutta koronaviruspotilasta.
 THL:n johtaja Mika Salminen korosti aamupäivän tiedotustilaisuudessa, että rokotettuna tartuntariski ja edelleen tartuttamisriski on paljon pienempi kuin rokottamattomilla. Suoja ei ole täydellinen, mutta se on merkittävä.
 Jos ei ole ottanut rokotuksia ja menee tilaisuuksiin negatiivisen koronatestin turvin, ottaa itse suuren riskin saada koronavirustartunta.
 – Testillä palveluun meneminen tarkoittaa, että ottaa itse suurimman riskin sairastumisesta, kiteyttää Mika Salminen.

 Oletko tehnyt koronatestejä kotona? Voit keskustella aiheesta perjantaihin 10.12. klo 23:een asti.
 Kuuntele alta myös Takaisin Pasilaan -podcast: Miten suhtautua perhejoulun viettoon omikronin levitessä? Tautiekologi kertoo kaiken, mitä variantista tiedetään nyt.
 Lue myös:
 THL:n Salminen: "Kannattaa oikeasti miettiä, haluaako sairaalaan" – epidemiatilanne on vakava, tässä tärkeimmät tärpit koronainfosta

THL suosittaa kotitestien käyttöä ja aikoo antaa lähiaikoina niistä lisäohjeita – Mika Salminen: ”Ovat osoittautuneet mainettaan paremmiksi”


Summary: Ruokolahden kunnantalolla on viime aikoina käynyt puhuri. Seuraavaksi kuntaan perustetaan tilapäinen valiokunta valmistelemaan luottamushenkilöiden erottamista.

Pitkittynyt kunnanjohtajan valintaprosessi on johtamassa Ruokolahden kunnan poliittisen johdon eroon.
 Ruokolahden kunnanhallitus on esittänyt itselleen ja kunnanvaltuuston puheenjohtajistolle epäluottamusta. Hallitus hyväksyi oman esityksensä yksimielisesti toissapäivänä eli 7. joulukuuta.
 Ylimääräisenä asiana esityksen teki kokouksessa kunnanhallituksen puheenjohtaja  Taina Paananen  (kesk.).
 – Julkisuuteen nousseet asiat ovat rapauttaneet luottamuksen. Kunnan pyörittäminen vaatii luottamusta molemmin puolin pöytää, eikä sitä tällä hetkellä ole, perustelee Paananen.
 Hän ei erikseen yksilöi, mitä julkisuuteen nousseet asiat ovat. Muut Ylen haastattelemat Ruokolahden kunnan johtohenkilöt nostavat peittelemättä keskiöön kunnanjohtajaksi valitun  Anu Sepposen  valintakiemurat.
 Noin 5 000 asukkaan Ruokolahti sijaitsee kaakkoisrajan tuntumassa Imatran kaupungin naapurina.  Mikko Savolainen / Yle
 Anu Sepponen valittiin  Ruokolahden kunnanjohtajaksi  reilu vuosi sitten elokuussa 2020, mutta hän ei ehtinyt johtaa kuntaa päivääkään. Kuukausi sitten Ruokolahden kunnanvaltuusto päätti  irtisanoa Sepposen .
 Kunnanvaltuuston  päätöksestä  on jätetty hallinto-oikeuteen  kaksi valitusta .
 Anu Sepposen virkasuhteen purkamisesta Itä-Suomen hallinto-oikeuteen jätetyt valitukset ovat mitä ilmeisemmin olleet kunnanhallitukselle viimeinen niitti.
 Toisen valituksista on jättänyt Anu Sepponen, toisen on allekirjoittanut kolme Ruokolahden kunnanvaltuutettua.
 Kunnanhallitus pakkoraossa
 Ruokolahden kunnanvaltuuston puheenjohtaja  Timo Kärki  (kok.). haluaa, että kunnanjohtajajupakka saa päätöksensä.
 – Samalla mittautamme sekä kunnanhallituksen että kunnanvaltuuston puheenjohtajiston luottamuksen, sanoo Kärki.
 Hän korostaa, että kyse on myös ilmapiirin puhdistamisesta – siitä, että päästään jatkamaan puhtaalta pöydältä.
 - Kyse on myös ilmapiirin puhdistamisesta, sanoo kunnanvaltuuston puheenjohtaja Timo Kärki. Mikko Savolainen / Yle
 Ruokolahden kunnanvaltuuston 2. varapuheenjohtaja  Viljo Rautio  (ps.) on yksi hallinto-oikeuteen jätetyn toisen valituksen allekirjoittajista.
 – Nimenomaan Sepposen asian tiimoilta on tämä epäluottamus kunnan johdossa syntynyt, sanoo Rautio.
 Itse hän on menettänyt luottamuksensa valtuustoon puheenjohtaja Timo Kärjen menettelytapojen vuoksi.
 Kunnanhallituksen 2. varapuheenjohtaja  Päivi Kosunen  (kesk.) pitää kunnanhallituksen tiistaina tekemää päätöstä välttämättömänä.
 – Meillä on nyt pakkorako menetellä näin, sillä epäluottamusta on tullut sekä valtuutetuilta että hallituksen jäseniltä, sanoo Kosunen.
 Hänen mukaansa Sepposen pitkittynyt valintaprosessi halvaannuttaa kunnan päätöksenteon kokonaan.
 Erottamispäätös aikaisintaan tammikuun lopulla
 Kunnanhallituksen ja valtuuston puheenjohtajiston erottamisen valmistelua varten Ruokolahdelle on nyt perustettava tilapäinen valiokunta. Valiokunnan asettaa kunnanvaltuusto, joka käsittelee asiaa kokouksessaan joulukuun 14. päivänä.
 Mikäli Ruokolahden kunnanvaltuusto päättää perustaa tilapäisen valiokunnan, aloittaa valiokunta työnsä kuulemalla kunnanhallituksen jäseniä ja varajäseniä sekä valtuuston puheenjohtajia.
 – Vaikka kyseessä on kuuleminen, saavat kaikki perustella näkemyksensä kirjallisesti, sanoo Ruokolahden vt. kunnanjohtaja  Kaisa Häkkinen-Paananen .
 Ruokolahden valtuusto on reilun vuoden aikana joutunut puimaan poikeuksellisen hankalia asioita.  Ilona Pesu / Yle
 Kuulemisten jälkeen valiokunta kuulee vielä erikseen kunnanhallitusta ja päättää sen jälkeen, täyttyvätkö kunnanhallituksen ja valtuuston puheenjohtajiston erottamisen perusteet.
 Lopullisen päätöksen erottamisesta tekee kunnanvaltuusto valiokunnan esityksestä.
 – Uudet luottamushenkilöt voidaan valita erotettujen tilalle jo samassa kunnanvaltuuston kokouksessa, sanoo Häkkinen-Paananen.
 Nopeimmillaan Ruokolahden kunnan luottamusjohdon erottamista voitaisiin Häkkinen-Paanasen laskelmien mukaan käsitellä valtuustossa tammikuun 25. päivänä.
 Aikataulusta kuitenkin päättää tilapäinen valiokunta, ja uuden kunnanhallituksen valintaan asti vastuussa on nykyinen kunnanhallitus.

Ruokolahden kuntakriisi paisuu: ensin sai potkut kunnanjohtaja, nyt lähtevät kunnanhallitus ja valtuuston puheenjohtajat


Summary: Kuluneella viikolla kovat pakkaset ja nousseet sähkönhinnat ovat puhuttaneet suomalaisia. Eurooppalaista yhteisvastuuta sosiaalisista kustannuksista hallitus ei halua.

Elinkeinoministeri  Mika Lintilän  (kesk.) mukaan pörssisähkön hinnannousu on vakava paikka ja sitä seurataan.
 Ennätyskorkealle kohonnut sähkönhinta nousi esiin eduskunnan kyselytunnilla, kun perussuomalaisten kansanedustaja  Leena Meri  kysyi, mitä hallitus voisi tehdä suomalaisten auttamiseksi.
 Myönteinen asia Lintilän mukaan on, että vain kahdeksan prosenttia sähkön käyttäjistä käyttää pörssisähköä. Muilla kotitalouksilla on määräaikaisia sopimuksia, joissa hinta on pysynyt inhimillisempänä.
 Valtiovarainministeri  Annika Saarikko  (kesk.) muistutti, että hyvinvointiyhteiskunnassa tukea löytyy vaikka viime kädessä toimeentulotuen kautta.
 – Perusajatuksena suomalaisessa yhteiskunnassa on, että kylmänkään talven tullen tämä ei saa olla maa, jossa ihmisellä ei ole varaa asua lämpimässä, Saarikko sanoi.
 Sähkön pörssihinta  nousi tiistaiaamuna  1,24 euroon kilowattitunnilta. Samoissa hinnoissa liikuttiin vuonna 2010.
 Suomi ei halua sosiaalista yhteisvastuuta EU:ssa
 Hallitus suhtautuu kriittisesti siihen, että ilmastotoimien ja energian kallistumisen sosiaalisia kustannuksia varten perustettaisiin Euroopan unionissa jäsenmaiden yhteinen sosiaalirahasto.
 – Sekä energian hinnan että ilmastonmuutoksen ympärillä Euroopassa on ajatuksia yhteisvastuusta. Sille Suomi sanoo ei, Saarikko kertoi.
 Lintilän mukaan Suomen energiapaletin kannalta tärkeää on, että Olkiluoto 3 aktivoidaan tammikuussa ja saadaan täyteen tuotantoon kesäkuussa.
 Perussuomalaisten  Sanna Antikainen  kysyi sähköverkkojen omistuksesta. Lintilän mukaan keskeistä Suomen kannalta on, että kantaverkon eli Fingridin hallinta on ja pysyy valtion hallinnassa.
 Perussuomalaisten Meri ei vakuuttunut ministereiden vastauksista. Hän penäsi vastausta vielä siihen, miten muitakin kuin vähävaraisia voitaisiin auttaa sähkönhinnan nousun kanssa.
 Pääministeri  Sanna Marin  (sd.) muistutti, että tukea on myönnetty mittavasti siihen, että ihmiset voivat vaihtaa lämmitysmuotoa öljykattilasta esimerkiksi maalämpöratkaisuihin.
 – Ei hallitus tällä tavalla kyselytunnin kesken uusia keinoja lähde luomaan, vaan ne ovat niitä keinoja, joiden eteen me olemme systemaattisesti tehneet töitä tällä hallituskaudella.
 Marin lupasi hallituksen kehyksen pitävän
 Kokoomuksen kansanedustajat kysyivät kuluttajien ostovoimasta ja talouden pelisäännöistä.  Kai Mykkänen  halusi tietää, pysyykö hallitus sovituissa menokehyksissä loppukautensa ajan.
 – Tietenkin me lähdemme siitä, että me teemme kevään kehysriihessä ne päätökset, joista olemme aiemmin sopineet. Me olemme viime keväänä sopineet 370 miljoonan euron sopeutustoimista, jotka on tarkoitus päättää tulevana keväänä kehysriihen yhteydessä. Kyllä meidän tavoitteenamme on, että hallituksen kehykset pitävät, Marin vastasi.
 Yle näytti kyselytunnin suorana Yle TV1:ssä ja Yle Areenassa. Voit katsoa tallenteen klikkaamalla alla olevaa kuvaa.

 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 10. joulukuuta kello 23 saakka.
 Lue myös:
 Eduskunnassa yli 20 korona-altistunutta samaan aikaan, kun kansanedustajat valmistautuvat jopa satoihin budjettiäänestyksiin

Perussuomalaiset vaati hallitukselta tukea sähkönhinnasta kärsiville kotitalouksille kyselytunnilla – hallitus lupasi turvaverkkojen pitävän


Summary: Varapuhemies Antti Rinne (sd.) päätyi antamaan Ano Turtiaiselle jälleen huomautuksen, kun suuri sali pui eilen eduskuntaan saapunutta hallituksen esitystä.

Eduskunta kävi torstai-iltana lähetekeskustelua sosiaali- ja terveysalan työntekijöille kaavaillusta "rokotuspakosta".
 Eilen eduskunnalle  annettu esitys  mahdollistaisi rokotuksen edellyttämistä koronataudin riskiryhmien kanssa lähikontaktissa työskenteleviltä alan työntekijöiltä.
 – Julkisen vallan velvollisuus suojella jokaisen henkeä ja terveyttä edellyttää siitä huolehtimista, että välttämättömät palvelut voidaan järjestää vaarantamatta niistä riippuvaisen henkilön henkeä ja terveyttä, perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) perusteli esitystä.
 Hallituksen esitys sai oppositioryhmistä lämpimimmän vastaanoton kokoomukselta.
 – Esitys on lämpimästi tervetullut. Tämä on välttämätön muutos kokoomuksen eduskuntaryhmän mielestä,  Sari Sarkomaa  (kok.) sanoi.
 Myös esimerkiksi edustaja  Ben Zyskowicz  (kok.) alleviivasi, että "oikeus terveyteen on tärkein perusoikeus".
 ** Voit katsoa tallenteen eduskunnan täysistunnosta jutun loppupuolelta. Keskustelua hallituksen esityksestä käytiin klo 17.10–18.00 ja 18.32–20.42. **
 Perussuomalaiset ja kristillisdemokraatit esittivät pikatestejä vaihtoehdoksi
 Eniten puheenvuoroja alkuillan debatissa käyttivät perussuomalaiset.
 Moni ryhmän kansanedustajista arvioi, että pikatestien laajempi käyttö vastaisi paremmin hallituksen tavoitteeseen.
 – On aivan selvää, että rokotusta suositellaan tälle työntekijäryhmälle. Mutta pakkorokotus ei ole oikea keino siihen, sanoi  Mari Rantanen  (ps.).
 Perussuomalaisten puheenjohtaja  Riikka Purra  kuvaili epidemiatilannetta "hyvin huolestuttavaksi".
 – Rokotteet ovat kannatettavia, koska ne ehkäisevät niin tehokkaasti vakavaa tautia, hän sanoi.
 Purran mukaan ne eivät kuitenkaan "täysin estä koronan leviämistä".
 – Siksi me esitämme keinoksi pikatestejä. Tämä olisi paljon parempi tapa.
 Samoilla linjoilla oli kristillisdemokraattien puheenjohtaja  Sari Essayah .
 Perhe- ja peruspalveluministeri Krista Kiuru katsoi vastauksessaan, että esitys on tarpeellinen. Hän oli kuitenkin samaa mieltä myös siitä, että pikatestejä tulisi saada laajemmin käyttöön.
 – Toivon todella, että saisimme huomenna testaus- ja jäljitysstrategian päivitettyä, hän sanoi.
 Puhemies antoi Ano Turtiaiselle huomautuksen
 Omaa, Valta kuuluu kansalle -ryhmäänsä edustava  Ano Turtiainen  kuvaili hallituksen esitystä terveydenhuoltoalan henkilöstön "simputtamiseksi".
 – Onko se suurin syynne tällaisen toimintanne jatkamiselle, ministeri Kiuru se, että tiedätte joka tapauksessa joutuvanne syytteeseen jopa kansamurhasta? Turtiainen kysyi.
 Kiuru vastasi:
 – Edustaja Turtiainen. Kaikki mitä tässä salissa sanotaan, on onneksi julkista.
 Istuntoa johtanut varapuhemies  Antti Rinne  (sd.) antoi Turtiaiselle huomautuksen perustuslain 31 pykälän 2 momentin vastaisesta käytöksestä.
 Momentissa todetaan, että kansanedustajan tulee esiintyä vakaasti ja arvokkaasti sekä loukkaamatta toista henkilöä.
 Esitys koskisi useita ammattiryhmiä
 Hallituksen esityksessä tartuntatautilakia muutettaisiin käytännössä väliaikaisesti siten, että työnantajat voisivat edellyttää koronarokotetta sosiaali- ja terveysalan työntekijöiltä.
 Esitys ei koske ainoastaan ammattihenkilöstöä, kuten hoitajia. Sosiaali- ja terveysministeriön lakimies  Mirka-Tuulia Kuoksa   arvioi eilen tiedotustilaisuudessa , että velvoite voi koskea myös esimerkiksi potilashuoneen siivoojia sekä kotihoidon työntekijöitä. Velvoite koskisi myös alalla työskenteleviä opiskelijoita.
 Rokotusta ei tarvitsisi ottaa lääketieteellisestä syystä. Tällöin työntekijä voisi työskennellä aina enintään 72 tuntia aikaisemmin otetun negatiivisen koronatestituloksen kanssa.
 Jos työntekijällä ei ole täyttä rokotussarjaa, aiemmin sairastettua koronatautia tai negatiivista koronatestitulosta, olisi työnantajan tarjottava muuta työsopimuksen mukaista tai muuta sopivaa työtä. Jos sopivaa työtä ei ole tarjolla tai työntekijä ei suostu vastaanottamaan sitä, työnantajalla ei olisi palkanmaksuvelvollisuutta työnteon estymisen ajalta, ellei toisin ole sovittu.
 Hallitus toivoo lakia voimaan mahdollisimman pian
 Täysistunto lähetti asian sosiaali‑ ja terveysvaliokuntaan, jolle perustuslakivaliokunnan on annettava lausunto.
 Hallitus toivoo esitystä voimaan mahdollisimman pian. Lain voimaantuloa seuraisi rokotusten osalta kuukauden siirtymäaika.
 Jo tällä hetkellä tartuntatautilaissa määritellään, että tartuntautien vakaville seurauksille alttiiden parissa työskentelevillä on oltava joko rokote tai sairastetun taudin antama suoja tuhka- ja vesirokkoa sekä rokote influenssaa vastaan.
 Imeväisikäisiä jatkuvasti hoitavilla pitää olla rokote myös hinkuyskälle.

 Voit keskustella aiheesta huomiseen perjantaihin 10. marraskuuta klo 23 saakka.
 Lue myös:
 STM esittää "rokotuspakkoa" sote-alan työntekijöille, tulisi voimaan mahdollisimman pian – työnantajalla ei olisi palkanmaksuvelvollisuutta
 Hoitajien "rokotuspakko" saa ristiriitaisen vastaanoton – lista näyttää, missä sote-ammateissa on vähiten rokotettuja
 SuPerin puheenjohtaja kriittisenä hoitohenkilöstön "pakkorokotuksista": Ihmisiä voi sanoutua irti töistä koko alalta

Eduskunta keskusteli sote-työntekijöiden "rokotuspakosta": kokoomus kiitteli esitystä, perussuomalaiset vannoivat pikatestien nimeen


Summary: Tulipalossa yksi henkilö loukkaantui vakavasti ja tuotantorakennus tuhoutui täysin. Joensuussa oli voimassa vaaratiedote palavien kemikaalien vuoksi.

Itä-Suomen poliisin on käynnistänyt esitutkinnan, jossa selvitetään viikko sitten tiistaina Joensuun Käpykankaalla sattuneen tulipalon syttymissyitä.
 Tulipalon jälkeen tulipalon tuktinta käynnistyi palonsyyn selvittämisenä.
 Poliisin tapahtuneesta saamat tiedot johtivat esitutkinnan käynnistämiseen epäillystä työturvallisuusrikoksesta sekä vammantuottamuksesta. Yksi henkilö sai tulipalossa vakavia vammoja.
 Tulipalo sai poliisin mukaan alkunsa tehtaan tuotantotiloissa. Tiloissa oli säilytetty sekä käsitelty tulenarkoja aineita ja tarvikkeita.
 Poliisin mukaan esitutkinnan tässä vaiheessa on syytä epäillä, että tulipalon syttymiseen ja siitä aiheutuneisiin henkilövahinkoihin ovat vaikuttaneet tuotantotiloissa käytetyt aineet, tarvikkeet, työmenetelmät tai näiden yhteisvaikutus.
 Esitutkinnassa selvitetään, ovatko tuhoutuneen tehtaan tuotantotilojen rakenteet sekä yleiset työskentelyolosuhteet ja henkilökunnan suojavarusteet, tuotantovälineet, tulenarkojen aineiden ja välineiden käsittelyn käytännöt olleet turvallisilla ja lain määräämillä tasoilla.
 Lisäksi poliisi selvittää, ovatko tehtaan toiminnan valvonta ja ohjeistus olleet turvallisella ja lain silmissä riittävällä tasolla.
 Poliisi ei tässä vaiheessa tarkenna rikoksesta epäiltyjen, asianomistajien taikka muiden tutkintaan liittyvien henkilöiden määrää eikä muita yksilöiviä asioita.
 Poliisi tekee esitutkinnassa sekä palonsyyn selvittämisessä yhteistyötä muiden viranomaisten sekä keskeisten yhteistyökumppaneiden kanssa.
 Suksivoidetehtaalla valmistettiin myös käsidesiä.  Ari Haimakainen / Yle
 Poliisi tiedotti rikostutkinnan alkamisesta torstai-iltapäivänä.
 Lue lisää:
 Suksivoidetehtaan palon arvellaan lähteneen liuotinvarastosta, sammutus jatkuu – toimitusjohtaja: "Varmaankin miljoonaluokan kokonaisvahingot"
 Suksivoidetehdas valmistaa pian 20 000 pulloa käsidesiä päivässä – moni suomalaisyritys on muuttanut tuotantoaan käsidesipulan helpottamiseksi

Poliisi aloitti rikostutkinnan suksivoidetehtaan tulipalosta ja selvittää, oliko kyseessä työturvallisuusrikos ja vammantuottamus


Summary: Miestä on aiemmin epäilty törkeästä ampuma-aserikoksesta, räjähderikoksesta ja törkeästä pahoinpitelystä. Lisäksi epäilty mies on itse yläkoululaisena joutunut raa'an koulukiusaamisen ja pahoinpitelyn uhriksi.

Satakunnan käräjäoikeus käsittelee perjantaina uudelleen yhden Kankaanpään uusnatsiryhmän jäsenen vangitsemista. Käsittelyn on määrä alkaa kello 14.
 Käräjäoikeus vangitsi vuonna 1996 syntyneen miehen viime viikon perjantaina heikommalla syytä epäillä -perusteella. Tämä tarkoittaa käytännössä sitä, että kyseistä epäiltyä vastaan ei ollut niin vahvaa näyttöä kuin muita epäiltyjä vastaan.
 Lain mukaan epäilty voidaan vangita syytä epäillä -perusteella, jos vangitseminen on odotettavissa olevan lisäselvityksen vuoksi erittäin tärkeää.
 Tuomioistuimen on otettava asia uudelleen käsiteltäväksi viipymättä ja viimeistään viikon kuluttua vangitsemisesta. Vangitsemiskäsittelystä voidaan luopua vain, jos poliisi päättää vapauttaa epäillyn. Poliisi ei ole ilmoittanut epäillyn vangitsemisesta, vaan asian uudelleenkäsittelylle on varattu aika perjantaille.
 Käräjäoikeus vangitsi 3. joulukuuta neljä muuta saman ryhmittymän jäsentä todennäköisin syin epäiltynä terroristisessa tarkoituksessa tehtävän rikoksen valmistelusta. Heitä epäillään myös terroristisessa tarkoituksessa tehdystä tahallisesta räjähderikoksesta.
 Epäillyn taustasta paljastui uutta tietoa
 Huomenna uudelleenkäsittelyssä oleva mies on kirjoilla omakotitalo-osoitteessa Laviassa. Häntä on vyyhdin aikana aiemmin epäilty törkeästä ampuma-aserikoksesta, räjähderikoksesta ja törkeästä pahoinpitelystä.
 Lue lisää epäiltyjen taustoista:   Jämijärven maaseutu ja kolmen vuoden takainen mökkimurto ovat Kankaanpään terrorismitutkinnan keskiössä
 Satakunnan käräjäoikeuden arkistosta ilmenee, että epäilty mies on yläkoululaisena joutunut raa'an koulukiusaamisen ja pahoinpitelyn uhriksi.
 Tuolloin 15-vuotiaat pojat olivat kesken liikuntatunnin lyöneet häntä risuilla sekä tönineet ja potkineet häntä. Pahoinpitelijät myös teippasivat hänen kätensä maalarinteipillä kyynärpäiden yläpuolelta kiinni vartaloon.
 Kiusaajat myös pakottivat hänet riisumaan kenkänsä ja kävelemään sukkasillaan märällä tiellä.
 Pahoinpitelijät tuomittiin nuorena henkilönä tehdystä vapaudenriistosta ja lievästä pahoinpitelystä. Käräjäoikeuden mukaan osapuolet olivat sovitelleet tapahtuman, johon "liittyi nuoruuden harkitsemattomuutta".
 Tämän takia käräjäoikeus jätti pahoinpitelijät rangaistukseen tuomitsematta.
 Lue lisää:
 Analyysi: Terrorismista epäilty Kankaanpään äärioikeistoryhmä toimi kylmän suunnitelmallisesti mutta jäi kiinni amatöörimäisen virheen takia

Käräjäoikeus harkitsee uudestaan, voiko Kankaanpään natsiryhmän jäsentä pitää vangittuna terrorismijutussa – uutta tietoa epäillyn taustasta


Summary: Rokotuksia voitaisiin vaatia työntekijöiltä, jotka ovat lähikontakteissa riskiryhmien kanssa. Tilastojen mukaan vähiten rokotuksia alalla ovat ottaneet lähi- ja sosiaalihoitajat sekä vammaistenhoitajat.

Hoitajien "rokotuspakko" etenee. Hallitus esittää, että  työnantaja voisi vaatia koronarokotusta  kaikilta, jotka työskentelevät lähikontaktissa vanhusten tai muiden riskiryhmien kanssa.
 Parin viikon takaiset tilastot osoittavat, että koronarokotuksen ottaminen ei ole ollut tasaista tai itsestäänselvyys sosiaali- ja terveysalallakaan. Alla oleva grafiikka näyttää, että esimerkiksi lääkäreistä tuplarokotettuja oli jo pari viikkoa sitten lähes 95 prosenttia.
 Sen sijaan vähiten rokotuksia ovat ottaneet sosiaali- ja lähihoitajat sekä kehitysvammaisten hoitajat, joiden rokotuskattavuus oli vaivoin 80 prosentissa.
 Suomen lähi- ja perushoitajaliiton Superin puheenjohtaja  Silja Paavola  tuntee tilastot ja tietää, että lähihoitajien rokotekattavuus voisi olla parempikin. Syitä voi vain arvailla.
 – Tätähän ei saisi sanoa, mutta lähihoitajina toimii paljon maahanmuuttajia. Heillä on paljon ennakkoluuloja ja vastustusta rokotuksia kohtaan. Miten tähän voisi vaikuttaa, onkin vaikeampi kysymys.
 Paavola: Rokotepakko ei ratkaisisi mitään
 Superin Paavola näkee vielä monta mutkaa matkassa. Hän pitää "rokotuspakkoa" periaatteessa hyvänä asiana, mutta hänen mielestään se ei riitä.
 – Tämä ei ratkaise mitään. Sen sijaan  "rokotepakko" voi ajaa hoitajia alanvaihtoon .
 Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.)sanoi keskiviikkona, että näin ei kävisi, sillä jo nyt sote-alalla on koronavirukselle altistumisen takia poissaoloja.
 – On liian yksinkertaista sanoa, että tästä aiheutuisi henkilöstöpula, koska meillä on jatkuvasti työntekijöitä pois töistä nimenomaan altistumisvaarojen takia, Kiuru totesi.
 Rokotuksesta voisi kieltäytyä vain terveyssyistä. Silloin työntekijältä vaadittaisiin enintään 72 tunnin sisällä tehty koronatesti.
 Tällä hetkellä on vielä epäselvää, miten työnantaja rokotukset tarkastaisi. Toimintaa valvoisivat aluehallintovirastot, kuntien tartuntataudeista vastaavat viranomaiset ja Valvira.
 Tehy kannattaa esitystä
 Suomen suurin sosiaali- terveys- ja kasvatusalan ammattijärjestö Tehy kannattaa esitystä. Tehyn toiminnanjohtaja  Else-Mai Kirvesniemi  on tyytyväinen, että hallitus ehdottaa väliaikaista muutosta tartuntatautilain pykäliin. Muutos olisi voimassa vuoden 2022 loppuun saakka.
 Toinen vaihtoehto olisi ollut koronapassin käytön laajentaminen.
 – Me pidämme tätä tarpeellisena. En usko, että tämä aiheuttaa suuria mullistuksia, koska sairaanhoitajien rokotusaste on korkea, sanoo Tehyn toiminnanjohtaja Else-Mai Kirvesniemi.
 Mikäli työntekijä kieltäytyy rokotuksista, hänelle on järjestettävä muita töitä. Mikäli niitä ei löydy, palkanmaksu voidaan lopettaa. Työntekijää ei voi kuitenkaan irtisanoa.
 – Työnantajan velvollisuus on etsiä mitä tahansa työtä, jota työntekijä pystyy tekemään oman osaamisensa, koulutuksensa ja kokemuksensa perusteella. Uskoisin, että sellaisia löytyy, Kirvesniemi sanoo.
 Eduskunta käy asiasta lähetekeskustelun torstaina ja sen jälkeen lakiesitys lähtee valiokuntien käsiteltäväksi.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 10.12. klo 23:een asti.
 Lue myös :
 Eduskunta keskusteli sote-työntekijöiden "rokotuspakosta": kokoomus kiitteli esitystä, perussuomalaiset vannoivat pikatestien nimeen
 Telakalla rokottamattomat kertovat mielipiteensä äänekkäästi, sanoo varastonhoitaja Pasi Kautto – näin rokottamattomat jakautuvat eri aloille

Hoitajien "rokotuspakko" saa ristiriitaisen vastaanoton – lista näyttää, missä sote-ammateissa on vähiten rokotettuja


Summary: Kähkönen oli ehdokkaana Kuopio-sarjaan kuuluvalla romaanilla Vihreä sali. Edellisen kerran hän voitti palkinnon vuonna 1999 sarjan ensimmäisellä teoksella Mustat morsiamet.

Sirpa Kähkönen  on voittanut tämänvuotisen Savonia-kirjallisuuspalkinnon Kuopio-sarjaan kuuluvalla romaanilla Vihreä sali. Romaani on sarjan kymmenes kirja. Kähkönen juhlii tänä vuonna 30-vuotista uraansa kirjailijana.
 Kuopion kaupungin jakaman palkinnon arvo on 12 000 euroa. Se jaetaan vuosittain tunnustuspalkintona savolaiselle kirjailijalle edellisten 12 kuukauden aikana julkaistusta merkittävästä kaunokirjallisesta teoksesta.
 Kuopiolaissyntyinen Kähkönen on voittanut Savonian jo kerran aikaisemmin Kuopio-sarjan ensimmäisellä romaanilla Mustat morsiamet vuonna 1999. Ehdolla hän on ollut kaikkiaan kahdeksan kertaa.
 Kähkönen on keskittynyt monipuolisessa tuotannossaan historiallisiin ja yhteiskunnallisiin aiheisiin. Kuopio-sarja sai alkunsa kirjailijan halusta löytää vastauksia hänen oman sukunsa historiaan liittyviin kysymyksiin.
 Kähkönen on kirjoittanut uransa aikana myös tietokirjoja, näytelmiä ja nuortenromaaneja. Hän on myös suosittu kolumnisti ja esitelmöijä. Kähkösen teoksia on ollut useana vuonna myös Finlandia- ja Tieto-Finlandia -palkintoehdokkaina.
 Kähkönen on Suomen kirjailijaliiton puheenjohtaja.
 Ehdokkaat ovat monelle tuttuja nimiä
 Tänä vuonna ehdokkaita olivat Kähkösen lisäksi jo kertaalleen Savonian voittaneet  Antti Heikkinen  Latu-nimisellä elämäkerrallaan nilsiäläisestä maailmanmestarihiihtäjästä  Pauli Pitkäsestä  ja  JP Koskinen  romaanillaan Haukansilmä.
 Kolme muuta ehdokasta ovat  Martta Kaukonen  ja romaani Terapiassa,  Emilia Kukkanen , romaani Kaiken jälkeen ja  Maritta Lintunen  novellikokoelmallaan Boriksen lapset.
 Ensimmäinen Savonia-palkinto myönnettiin vuonna 1986. Voittaja oli tuolloin  Elina Karjalainen  teoksellaan Tärisevä enkeli ja muita juttuja.
 Savonia- kirjallisuuspalkinto jaetaan vuosittain tunnustuspalkintona savolaiselle
 kirjailijalle edellisten 12 kuukauden aikana julkaistusta merkittävästä kaunokirjallisesta teoksesta. Ehdokasvalinnan ja palkinnon jakamisen hoitaa Kuopion kaupunginhallituksen nimeämä raati. Tänä vuonna raati luki ennätykselliset 103 kirjaa.

 Kirjallisuuspalkinnon valitsijaraadin urakka kestää satoja tunteja, vaikka kaikkia teoksia ei kahlata kokonaan – lopussa luetaan aamusta iltaan
 Vuoden 2021 Savonia-ehdokkaat on julkistettu – kuusi kirjaa kisaa 12 000 euron palkinnosta

Kuopio-sarjastaan tunnettu Sirpa Kähkönen voitti Savonia-kirjallisuuspalkinnon toista kertaa – seurasimme palkinnonjakotilaisuutta suorana


Summary: Piakkoin julkistettavaan Suomen hävittäjävalintaan kuuluu koneen lisäksi asepaketti. Eurooppalaiset kilpailevat ylivoimaisella Meteor-ilmataisteluohjuksellaan. Meteor ja muita eurooppalaisia ohjuksia löytyy pian myös amerikkalaisen F-35:n asevalikoimasta.

Amerikkalaisen F-35-hävittäjän suurimmat eurooppalaiset käyttäjämaat Britannia ja Italia ovat varustamassa F-35-koneitaan eurooppalaisen MBDA-yhtiön ohjuksilla, amerikkalaisten aseiden lisäksi. Asiasta kertoo muun muassa  nettijulkaisu DefenseNews .
 Kumpikin maa haluaa F-35-koneiden asevalikoimaan Meteor-ilmataisteluohjukset ja Britannia lisäksi Spear-rynnäkköohjukset. Brittiläisen  UK Defence Journal-julkaisun mukaan  Meteorit liitetään F-35:n varustukseen vuosikymmenen puolessa välissä.
 Amerikkalaisen lentokoneen ja eurooppalaisen ohjuksen yhteensovittaminen ei kuitenkaan ole edennyt aivan brittihallituksen toivomassa tahdissa ja toivomaan hintaan,  kertoo DefenseNews .
 Meteor on pitkän kantaman ilmataisteluohjus, jota pidetään mahdollisesti maailman parhaana lajissaan. Ilmataisteluohjuksella hävittäjä torjuu vastustajan lentokoneita.
 Toisin kuin vaikkapa amerikkalainen Amraam-ohjus, Meteor ei lennä rakettimoottorin vaan ilmaa hengittävän patoputkimoottorin avulla. Tämän ansiosta sillä on liike-energiaa koko lennon ajan, ja valmistajan mukaan Meteorin väistäminen on erittäin vaikeaa.
 Meteor-ohjuksen kantomatka on yli 150 kilometriä, ja se etsiytyy maaliin omalla tutkallaan.
 Meteor-ilmataisteluohjus ruotsalaisen Gripen-hävittäjän siiven alla. Ohjuksen kulmikas osa on patoputkimoottori. AOP
 Eurooppalaisten tarjouksissa
 Meteor-ilmataisteluohjus kuuluu Suomen hävittäjäkisassa mukana olevien Eurofighterin, Gripen E:n ja Rafalen aseistukseen ja myyntitarjouksiin.
 Suomen ilmavoimat esittää  Iltalehden mukaan  seuraavaksi hävittäjäksi Hornetien jälkeen amerikkalaista Lockheed Martin F-35A Lightning II-konetta. Ilmavoimat ei ole tietoa vahvistanut, mutta hallituksen on tarkoitus tehdä hävittäjästä päätös joulukuussa.
 Lockheed Martin ei ole kertonut tarkkoja tietoja tarjoukseensa sisältyvästä asepaketista, mutta se sisältää amerikkalaisia ilmataisteluohjuksia, täsmäpommeja ja risteilyohjuksia.  Tarjoukseen kuuluu  kuitenkin myös yksi eurooppalainen ohjus, norjalainen Kongsberg JSM.
 JSM (Joint Strike Missile) on hyvin matalalla lentävä häiveominaisuuksilla varustettu risteilyohjus, joka on suunniteltu käytettäväksi merimaaleja ja myös maalla olevia kohteita vastaan. Norja varustaa sillä omia F-35-koneitaan, jonka asekuiluun ohjus mahtuu.
 JSM:n kantama on valmistajan mukaan yli 160 kilometriä.
 Liikkuvaan maaliin kaukaa
 Hävittäjäkisassa on Suomelle tarjolla molemmilta puolin Atlanttia myös niin sanottuja miniristelyohjuksia, joilla voi tuhota pienehköjä maaleja ja pysytellä samalla kaukana vastustajan ilmatorjunnasta.
 F-35:n ja Super Hornetin paketteihin kuuluu GBU-58 StormBreaker, noin sadan kilon painoinen ohjus. Sen kantomatka liikkuvaan kohteeseen on noin 70 kilometriä ja liikkumattomaan 110 kilometriä.
 Spear-miniristeilyohjuksia Eurofighterin edustalla Berliinin ilmailumessuilla 2018. AOP
 Eurooppalainen vaihtoehto on Spear 3-ohjus, joka on mukana Eurofighterin ja Gripenin tarjouksissa. Valmistajansa MBDA:n mukaan se osuu liikkuvaan kohteeseen vaikka pimeässä ja savussa. Myös Spearin paino on sadan kilon luokkaa ja kantomatka yli sata kilometriä.
 Suhteellisten pienten risteilyohjusten kehittämisellä on pyritty saamaan aikaan ase, jota voi esimerkiksi kaupunkiympäristössä käyttää ilman suuria oheisvahinkoja tai jolla voi tuhota yksittäisiä panssariajoneuvoja.
 Britannian asevoimat pitää ilmeisesti Spearia parempana kuin amerikkalaista ohjusta, sillä se on päätetty liittää ainakin F-35:n tukialusversion aseistukseen. Myös tässä tähtäin on vuosikymmenen puolessa välissä.
 Britanniassa on F-35:n aseistukseen mukautettu myös eurooppalainen MBDA:n valmistama lyhyen kantaman Asraam-ilmataisteluohjus.

Suomelle ehdolla olevaan F-35-hävittäjään sovitellaan eurooppalaisia ohjuksia – sen kilpailijoiden syömähampaita


Summary: Päätös uusista koronarajoituksista annettiin Pirkanmaalle torstaina ja rajoitukset astuvat voimaan maanantaina. Ruokakaupoissa monikaan asia ei välttämättä muutu.

Ensi viikolla henkilökunta saattaa huomauttaa entistä useammin kaupan asiakkaalle, että turvaväli ei nyt toteudu. Tampereen Ratinan K-Supermarketin kauppiaan  Marko Laaksosen  mukaan se on yksi tärkeistä keinoista pitää kauppaa koronaturvallisena.
 – Huomauttaminen on osa työtämme, joten sen pitää onnistua. Jos ruuhka näyttää normaalista poikkeavalle, muistutamme turvaväleistä ystävällisesti. Käymme asiaa läpi henkilökunnan kanssa tasaisin väliajoin.
 Marko Laaksosen mukaan kauppa on helposti hallittava ympäristö koronaturvallisuuden kannalta. Antti Eintola / Yle
 Toinen asia on muistuttaa koronatoimista. Esimerkiksi turvavälejä korostetaan lattiatarroilla. Kolmas keino on mahdollistaa turvallinen toimiminen. Kassoja voidaan avata lisää, jos liiallinen ryysis uhkaa syntyä.
 Turvavälit ovat uusienkin rajoitusten ytimessä. Mitään numeraalisia rajoituksia ei nimittäin asiakasmäärille ole, vaan jokaisen toimijan pitää itse miettiä toimintansa koronaturvalliseksi.
 Käytännössä kaupoissa ei monikaan asia muutu, kuten näkyy  S-ryhmänkin toimista  jo ennen rajoitusten kiristymistä.
 Uudet rajoitukset voimaan maanantaina
 Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto kertoi  torstaina uusista rajoituksista . Rajoitukset astuvat voimaan maanantaina.
 Ne koskevat kauppojen lisäksi kaikkia asiakas- tai yleisötiloja eli esimerkiksi liikuntahalleja, kuntosaleja ja yleisiä saunoja asiakasmääristä riippumatta. Ravintoloille on omat rajoituksensa.
 Koronapassilla voi välttää rajoitukset. Tosin tavanomaisen elämän tai lakisääteisten oikeuksien kannalta olennaisissa paikoissa kuten vähittäiskaupoissa tai kirjastoissa koronatodistusta ei voi vaatia. Turvavälejä kyllä.
 Uusienkaan rajoitusten myötä ruokakaupassa ei voi vaatia koronapassia. Antti Eintola / Yle
 Malttaako turvaväliä pitää jouluruuhkissa?
 Turvaväli toteutuu kaupassa Laaksosen mukaan jo nyt hyvin. Siitä on tullut osa arkea. Joulun alla silti asiakasmäärät kasvavat.
 – Viime joulunakin, kun oli haastavia tilanteita pandemian näkökulmasta, selvittiin oikein hyvin ostosten tekemisestä väljästi ja joustavasti.
 Ruokakaupassa ollaan Laaksosen mukaan suhteellisen lyhyt aika varsinkin muiden ihmisen lähellä. Saman aikaan tilaa on hyllyjen välissä.
 Kaupan hyllyväleissä rajoitukset kuulostavat hyviltä
 Kaupassa vierailleille  Tuula Ruutille  ja  Sonja Salomaalle  turvavälin pitäminen on itsestäänselvyys. Kiristyvät rajoitukset kuulostavat lähtökohtaisesti hyvältä.
 – Moni saattaa kokea rajoitukset hyökkäyksenä, mutta toivottavasti ne otettaisiin kannustimena. Nyt on kuultu hälyttäviäkin uutisia teho-osastojen kuormittamisesta. Toivottavasti ne herättäisivät ihmiset tähän todellisuuteen, sanoo Salomaa.
 Myös Jaana Niemeläinen on iloinen rajoituksista, sillä hän toivoo niiden vähentävä koronatartuntoja. Se tarkottaisi myöhemmin taas paluuta normaaliin elämään. Antti Eintola / Yle
 Lue lisää:
 Avin rajoituspäätös tuli Pirkanmaalle: koskee monia paikkoja
 Tampere avaa Hatanpään uuden rokotusyksikön etuajassa perjantaina – kolmansia rokotuksia annetaan aluksi yli 60-vuotialle ja riskiryhmille
 Maskia edellytetään nyt myös Pirkanmaan joukkoliikenteessä

Myyjä voi muistuttaa asiakasta turvaväleistä – tamperelaiskauppias: "Yhdeksän kymmenestä pitää hienona keinona"


Summary: Vessapula hiertää linja-auton kuljettajia eri puolilla Suomea. Tarpeilla käydään jopa puskassa. Lahdessa on syntynyt kiista, onko vastuu käymälöistä liikennöitsijöillä vai kaupungilla.

Usealta Lahden paikallisliikenteen päätepysäkeiltä puuttuu vessa. Vessojen virkaa saattaa hoitaa rivitalon takapihaan rajautuva pusikko.
 Lahden lisäksi bussikuskien vessat aiheuttavat parranpärinää monessa muussakin kaupungissa. Esimerkiksi Turussa ja Tampereella vessoista on pulaa, ja tänä syksynä  aihe on puhuttanut Joensuussa . Yhtälön ratkaiseminen vaikuttaa yllättävän hankalalta.
 Lahden seudun paikallisliikenteen kuskit saattavat joutua pitämään vessatauon keskellä linjaa. Esimerkiksi Kauppatorin vessoihin kuski joutuu lähtemään autosta mukanaan kaikki henkilökohtaiset tavarat ja vaihtorahat, matkustajat jäävät autoon. Tulipaloriskin vuoksi bussin ovet täytyy jättää auki. Kuskien mielestä se on turvallisuusriski. Tilanne on aiheutanut myös vuorojen myöhästymisiä.
 Säännöllisten vessakäyntien tiedetään laajasti vähentävän esimerkiksi eturauhassyövän riskiä.
 Bussikuskien mielestä olisi parasta, että kaupunki vastaisi vessoista, koska ne vastaavat linjojen suunnittelustakin. Nykytilanne aiheuttaa huolta terveydestä.
 – Muutama kuljettaja on joutunut jopa lopettamaan työuransa tämän ongelman takia, kun vessaan ei pääse. Eikä se ole oikein nykyaikaa, että kuskit rämpivät hankeen pissalle, sanoo Koiviston Auton pääluottamusmies  Olli Kettunen .
 Lahden paikallisliikenteen busskikuskit toivovat päätepysäkeille lisää vessoja. He pyysivät parannusta nykytilanteeseen joukkoliikennelautakunnalta. Vessojen määrä on vähentynyt, kun reittejä on muutettu ja liikennöitsijät ovat vaihtuneet. Jos linja siirtyy kilpailijalle, voi liikennöitsijän vessakin lähteä.
 Koiviston Auto -yhtiön työsuojeluvaltuutettu Harri Konttila (vasemmalla) ja pääluottamusmies Olli Kettunen. Taustalla yksi vessaton päätepysäkki. Mika Moksu / Yle
 Kaupungin mukaan vastuu kuuluu bussifirmoille
 Lahdessa tilanne ei ole aivan uusi. Kettusen mukaan asiasta on väännetty kättä vuodesta 2014 alkaen, kun linjoja ensimmäisen kerran kilpailutettiin. Viimeisin pyyntö vessoista päätyi joukkoliikennelautakunnan käsittelyyn vasta lähes vuosi sen jälkeen, kun kuljettajat lähettivät kirjelmänsä. Kettunen muistuttaa, että naisten osuus kuljettajissa on kasvanut. Naisille vessattomuus on miehiäkin vaikeampi asia.
 Koiviston auton hoitamista linjoista vessa puuttuu kokonaan kahdelta, ja osassa se löytyy vain reitin toisesta päästä. Toisella yhtiöllä, Lehtimäen liikenteellä ei kuljettajien mukaan ole vessoja oikeastaan muualla kuin Lahden torilla. Lahden kaupunki katsoo, että vastuu vessoista kuuluu työnantajille, siis bussiyhtiöille.
 – Työnantajilla on se näkemys, missä ja miten tauot tapahtuvat ja minkä pituisia ne ovat. Siinä mielessä työnantajien eli liikennöitsijöiden on helpoin toteuttaa niitä taukotiloja, perustelee Lahden kaupungin joukkoliikennepäällikkö  Katja Suhonen .
 Suhonen sanoo, että kaupunki on valmis avustamaan liikennöitsijöitä vessojen järjestämisessä. Kaupunki voisi esimerkiksi raivata pysäkkien yhteyteen tilan bajamajalle ja tehdä vaikkapa perustukset.
 Työehtosopimuksen mukaan bussinkuljettajan tulee päästä vessaan vähintään neljän tunnin välein. Juha-Petri Koponen / Yle
 Ratkaisu ehkä vuosien päässä?
 Työnantaja Koiviston auto on samaa mieltä kuljettajien kanssa. Reitti- ja liikennöitsijämuutosten vuoksi vessoista huolehtiminen olisi helpointa kunnille. Pelkkä kaupungin apu vessapaikan järjestämisessä ei välttämättä riitä.
 Koiviston auton liikennepäällikkö  Kari Sillman  kertoo, että tietyillä asuinalueilla pysäkkien lähellä asuvat ihmiset saattavat valittaa jo siitä, että bussi pysähtyy pysäkille heidän mielestään väärään paikkaan. Apua ei silti tyrmätä, vaikka epäilyksiä sen onnistuminen herättääkin.
 – Bajamajojen pystyttäminen rivitalojen ja kerrostaloalueen keskelle ei ehkä ole se helpoin ratkaisu, Sillman pohtii.
 Lahtelaiskuskit ja bussifirmat toivovat, että kaupunki hoitaisi vessat, ja kustannukset sisältyisivät kilpailutukseen.
 Lahden kaupungin joukkoliikennepäällikkö Katja Suhonen sanoo, että ratkaisu ei ole mahdoton, mutta ei ajankohtainen.
 – Kaikki liikenne on käytännössä nyt kilpailutettu, joten muutamaan vuoteen muutosta ei ole tulossa, sillä nykyisiin sopimuksiin tällaista kirjausta on vaikea saada, Suhonen sanoo.
 Voit keskustella aiheesta perjantai-iltaan klo 23:een saakka.

Vessapula pakottaa bussikuskit ajamaan kupla otsassa – pääluottamushenkilö: "Muutama kuljettaja on joutunut jopa lopettamaan työuransa"


Summary: Yli 400 000 etätyöntekijää haki työhuonevähennystä ensimmäisen koronavuoden verotukseensa. Vähennystä hakeneiden määrä yli nelinkertaistui vuodesta 2019. Pääkaupunkiseudulla ja Pirkanmaalla eniten hakijoita.

Koronavuosi 2020 siirsi sadattuhannet palkansaajat etätöihin koteihinsa ja samalla pompautti verottajalle tehtävän työhuonevähennyksen aivan uudelle tasolle. Yli 400 000 etätyöntekijää haki työhuonevähennystä ensimmäisen koronavuoden verotukseensa, selviää verohallinnon torstaina julkaisemista vuoden 2020 tuloverotilastoista.
 Vähennyshakijoiden määrä yli nelinkertaistui vuodesta 2019, joka oli toistaiseksi viimeinen ns. "normaali vuosi".
 Työhuonevähennyksiä haettiin viime vuodelta 349 miljoonan euron edestä. Kasvua vuoteen 2019 oli 276 miljoonaa euroa.
 Oheisesta vähennyskoneesta voit helposti kurkata työhuonevähennystä hakeneiden määrät postinumeroalueittain.
 Hyvätuloiset keulilla
 Suosituinta työhuonevähennyksen hakeminen oli hyvin tienaavien palkansaajien keskuudessa. yli 60 000 euroa vuodessa ansainneista sitä haki yli 36 prosenttia. 30 000–35 000 euron vuosituloista 9 prosenttia haki työhuonevähennystä.
 – Mitä korkeammat tulot, sitä suurempi osuus tuloluokasta haki työhuonevähennystä. Näyttää siltä, että hyväpalkkaisissa asiantuntijatehtävissä etätyön tekemiseen oli koronavuonna mahdollisuus paremmin kuin pienituloisilla, kertoo ylitarkastaja  Matti Luokkanen  verohallinnosta.
 Eniten työhuonevähennyksiä tehtiin pääkaupunkiseudulla sekä Tampereella, Pirkkalassa ja Lempäälässä. Suhteellisesti eniten työhuonevähennystä hakivat Kauniaisissa asuvat (38,6 prosenttia kunnan palkansaajista), toiseksi eniten espoolaiset (33,9 %) ja kolmanneksi eniten helsinkiläiset (30,4 %).
 Vähiten työhuonevähennystä haettiin Ahvenanmaalla sekä Manner-Suomessa Perhossa ja Karvialla.
 Ikäluokan kokoon suhteutettuna eniten työhuonevähennystä hakivat 40–49-vuotiaat palkansaajat, joista 22 prosenttia haki vähennystä.
 Pääosa haki 900 euron vähennystä
 Kaavamainen 900 euron vähennys oli suosituin tapa hakea työhuonevähennystä. Sitä haki 87 prosenttia työhuonevähennyksen tehneistä ja sen sai, jos teki etätöitä yli puolet kaikista vuoden työpäivistä.
 450 euron työhuonevähennyksen kirjasi 7 prosenttia. Siihen on oikeutettu, jos etäpäiviä oli puolet tai alle puolet vuoden työpäivistä. 4 prosenttia haki vähennystä todellisten kulujen mukaan ja 2 prosenttia 225 euron työhuonevähennystä.
 Lisätietoa etätyön vähennyksistä voi katsoa  verohallinnon sivuilta .
 Hybrididuunari putoaa väliin
 Veronmaksajain keskusliiton toimitusjohtaja  Teemu Lehtinen  haluaa muutoksia nykyisiin työhuone- ja matkakuluvähennyksiin. Hänen mielestään etätyöaika on osoittanut, että järjestelmä kohtelee epäoikeudenmukaisesti etenkin hybridityötä eli vuoroin työpaikalla ja etänä kotona työtä tekeviä.
 – Hybridityössä vähentyneet työmatkakulut jäävät usein omavastuun alle, jolloin työmatkoista ei saa vähennystä euroakaan, Lehtinen huomauttaa.
 450 euron työhuonevähennys taas jää alle verohallinnon automaattisesti tekemän 750 euron tulonhankkimisvähennyksen, jolloin siitäkään ei hyödy erikseen.
 – Vaadimme korotuksia ja lisää porrastuksia työhuonevähennykseen, Lehtinen sanoo.
 Työhuonevähennys on tulonhankkimismeno. Tulonhankkimismenot vähentävät palkansaajan verotettavan tulon määrää. Keskituloisella vaikutus maksettujen verojen määrään on muutamia kymmeniä euroja.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 10.12. klo 23:een asti.
 Lue lisää:
 Etäkokousapatia yleistyy työpaikoilla – Kannattaako kamera pitää päällä vai kiinni? Näillä asiantuntijan vinkeillä henki pysyy yllä etäpalavereissa
 Ylistetyn etätyön varjopuolet alkavat nyt paljastua: Urakehitys tökkii, teams-kilot kertyvät ja erakoituminen uhkaa
 Yli miljoona suomalaista työskennellyt etänä – missä etätyöehdoista pitäisi päättää?
 Sadattuhannet haluavat jatkaa etätöissä myös koronan kaikottua: muutos tuo yrityksille mahdollisuuden säästää vuokrakuluissa – pysyvästi

Pääkaupunkiseudun isotuloiset hakivat verottajalta eniten korvausta etätöistä – katso kuinka moni sinun naapurustossasi haki työhuonevähennyksiä


Summary: Sisäliikunnan harrastajia on enemmän kuin tiloja ja vuoroja. Uudet lajit ja väestörakenteen muutokset vaikuttavat siihen, millaisia tiloja tulevaisuudessa tarvitaan.

Kuntiin nousee koko ajan uusia liikuntatiloja, mutta siitä huolimatta sisäliikuntatiloja, varsinkaan liikuntasaleja, ei ole riittävästi kaikille halukkaille käyttäjille.
 Aluehallintovirastojen keräämien tietojen mukaan sisäliikuntatilojen kysyntä ylittää tarjonnan jopa kolmanneksessa kunnista. Paikoin tilanne on hankaloitunut siksi, että sisäilmaongelmien vuoksi on jouduttu sulkemaan kouluja ja niiden yhteydessä olevia liikuntasaleja.
 Joillakin paikkakunnilla liikuntatilojen puuttumista on torjuttu hyödyntämällä olemassaolevia rakennuksia kekseliäästi. Esimerkiksi Lapin Posiolla koulun käytävät eivät ole iltaisin tyhjillään, sillä niillä on jo pitkään pidetty juoksutreenejä.
 Lukiota käyvä  Vertti Laatikainen  urheilee Posion Pyrinnön riveissä päälajinaan hiihto. Nopeutta, kuntoa ja voimaa hän hakee paitsi laduilta, myös koulun käytävältä.
 – Tässä pystyy juoksemaan piikkareillakin ja täällä on todella hyvä tehdä nopeusvetoja, loikkia ja muuta harjoittelua. On hyvä, ettei tarvitse ruveta tekemään harjoituksia punttisalin kymmenen metrin alueella.
 Kun aluehallintovirastot pari vuotta sitten  tiedustelivat kunnilta liikuntatilojen riittävyyttä , viidenneksessä vastanneista kunnista ei ollut liikuntahallia lainkaan ja neljännes vastasi hallin olevan riittämätön. Liikuntasaleja oli lähes kaikissa vastanneissa kunnissa, mutta ei tarpeeksi: lähes kolmanneksessa vastanneista kunnista käyttövuorojen kysyntä ylitti tarjonnan selvästi.
 Päivän sana: Monipuoliset toimintakeskukset
 Yleistyvä suunta kunnissa on rakentaa monipuolinen toiminta- ja palvelukeskus, jossa saman katon alla on laajasti kunnan palveluja, kertoo rakennusneuvos  Mikko Helasvuo . Kokonaisuuteen saattavat kuulua esimerkiksi koulukeskus, päiväkoti, vapaan sivistystyön toimitiloja, erilaisia kulttuuritiloja, liikuntahalli ja jopa uimahalli.
 Tällaisista monitoimikeskuksista on useita esimerkkejä eri puolilta Suomea.  Raumalla rakennetaan Karin kampusta , johon sijoittuvat uimahalli, peruskoulu, kansalaisopisto kuvataide- ja käsityökouluineen, musiikkiopisto, liikuntahalli ja nuorten kokoontumistila. Samantyyppinen hanke on vireillä  Uudessakaupungissa .
 Lapissa Ranuan ja Inarin kuntiin valmistuvat ensi vuonna niin ikään monitoimikeskukset, ja Utsjoella remontoidaan kuntoon liikuntasalia. Kaikissa näissä uusia sisäliikuntatiloja tarvittiin kipeästi, koska vanhoissa tiloissa oli sisäilmaongelmia.
 Ammattiopisto Lappian sähköalan opiskelijat pelasivat torstaina koripalloa Tervahallissa, mutta piakkoin liikuntahalli katoaa ja paikalle nousee tavaratalo. Kemissä kaavaillaan nyt uutta liikuntahallia uimahallin viereen. Myös naapurikunta Keminmaa suunnittelee monitoimihallia.  Antti Ullakko / Yle
 Ivalon keskukseen tulee koulutilat esiopetuksesta lukioon, keittiö ja muita sivistystoimen tarvitsemia tiloja, liikuntahalli, kuntosali ja auditorio-elokuvateatteri. Liikuntatilaan mahtuu täysimittainen salibandykenttä, tila on jaettavissa kolmeen lohkoon ja sinne saadaan vaikkapa kolme lentopallokenttää. Salissa on peiliseinä, kiipeilyseinä, telinevoimistelukiinnikkeet ja viivat yleisimmille palloilulajeille.
 Lisäksi pihaliikuntapaikkaan tulee esimerkiksi katukoriskenttä, moniliikunta-areena, jääkiekkokaukalo ja kiipeilytelineitä.
 Lue lisää:   Inarin koulun rakenteista löytyi mikrobeja ja sisäilmasta mineraalivillaa
 Senioreiden tarpeet on otettava huomioon
 Oman lisänsä liikuntapaikkasuunnitteluun ja -rakentamiseen tuovat väestörakenteen muutokset, jotka säteilevät myös siihen, millaisia liikuntatiloja tarvitaan. Useissa maaseutukunnissa ikäihmisten osuus kasvaa, kun taas joissakin kunnissa nuoret asukkaat kasvattavat väkilukua.
 Sopivia liikuntapaikkoja pitäisi löytyä kaikenikäisille taaperoista senioreihin, muistuttaa rakennusneuvos  Mikko Helasvuo  opetus- ja kulttuuriministeriöstä:
 – Väestönmuutos on iso haaste, jota kuntien pitää tarkkaan miettiä. Ikäihmisten liikkuminen on tärkeää ja siihen täytyy etsiä sopivia ratkaisuja, ehkä jopa uudenlaisia liikuntapaikkatyyppejä.
 Esimerkkejä ikäihmisille suunnitelluista liikuntamahdollisuuksista ovat vaikkapa  senioripuistot  ja  rollaattorireitit .
 Liikuntapaikkojen soveltuvuus ja riittävyys joutuvat koetukselle myös lajikirjon laajentumisen vuosi. Uusia lajeja tulee koko ajan lisää ja moni niistä vaatii uudenlaisia harrastustiloja.
 Lukuisat kunnat ovatkin viime vuosina rakentaneet esimerkiksi skeittipaikkoja, frisbeegolfratoja ja kuntoportaita. Muun muassa Kemissä on hiljattain otettu käyttöön skeittiparkki ja kuntoportaat.
 Lue myös:
 Korona sai suomalaiset kuntoportaille, eikä buumille näy loppua – kartalla on 277 portaat, katso mitkä ovat sinua lähimmät
 Olympiakomitea vaatii liikunnan ja urheilun suuren budjettileikkauksen perumista – Vapaavuori korostaa, että tilanne on jo valmiiksi vaikea
 Riittävätkö sisäliikuntapaikat sinun kunnassasi? Jos ei, mitä tilanteen parantamiseksi voisi tehdä? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  10.12. kello 23 saakka.

Vertti Laatikainen hakee hiihtoon vauhtia juoksemalla koulun käytävällä – pula sisäliikuntapaikoista pakottaa miettimään uudenlaisia ratkaisuja


Summary: Puolustusvoimat on oman esityksensä hävittäjähankinnasta tehnyt. Jännittääkö? TV1:n Ykkösaamun vieraana on Puolustusvoimain komentaja, kenraali Timo Kivinen.

Suomen historian suurin asehankinta on HX-hanke eli se, miten ja millä hävittäjillä Hornetit tulevaisuudessa korvataan. Miten Puolustusvoimien päätös hävittäjäesityksestä syntyi ja millaisia suorityskykyyn ja käyttökustannuksiin liittyviä näkokulmia siihen liittyy?
 Mitä hävittäjähankintaan liittyvä teknologinen tai teollinen yhteistyö tarkoittaa sotilaallisesta näkökulmasta?
 Venäjän presidentti  Vladimir Putin   on ehdottanut, että Nato ei enää laajenisi itään. Miltä ehdotus kuulostaa sotilaasta?
 Parlamentaarinen asevelvollisuuskomitea jätti mietintönsä marraskuun lopulla. Se ennakoi muutoksia kutsuntoihin. Mitä armeijalle tarkoittaa se, että jatkossa koko ikäluokka, niin nuoret naiset kuin miehetkin kerätään kutsuntoihin?
 TV1:n Ykkösaamun vieraana suorassa lähetyksessä lauantaina 11. joulukuuta on Puolustusvoimain komentaja, kenraali  Timo Kivinen.   Seija Vaaherkumpu  haastattelee.
 Kiviselle voi lähettää kysymyksiä osoitteella tv1.ykkosaamu@yle.fi tai alla olevalla lomakkeella.

Kenraali Timo Kivinen tulee Ykkösaamuun – mitä haluat kysyä Puolustusvoimain komentajalta?


Summary: EU esitti viisi kriteeriä – yksi niistä on Woltin mukaan kohtuuton: "Jos se on kiellettyä, niin tätä ei voi tehdä kuin työsuhteessa", Juhani Mykkänen sanoo.

EU-komissio julkaisi tänään toimia, joiden on määrä parantaa keikkatyöläisten asemaa digitaalisessa alustataloudessa. Vuosia on kiistelty, ovatko esimerkiksi Woltin ja Foodoran ruokalähetit itsensä työllistäviä yrittäjiä vai tosiasiassa näiden yhtiöiden työntekijöitä.
 Woltissa ollaan komission linjauksiin pääosin tyytyväisiä.
 – Me toimimme yli 20 maassa, joista monet ovat EU-maita. On tosi iloinen asia, jos EU onnistuu selventämään pelisääntöjä, Woltin perustajaosakas  Juhani Mykkänen  sanoo.
 Tällä hetkellä lähettikysymystä tulkitaan Mykkäsen mukaan eri tavoin eri maissa – ja jopa saman maan sisällä.
 – Me yritämme toimia sääntöjen mukaan, mutta aina löytyy joku viranomainen tai oikeusaste, joka näkee asian eri lailla kuin joku toinen viranomainen tai oikeusaste. Se tuo epävarmuutta.
 Aiemmassa artikkelissa  kerroimme direktiiviehdotuksen viidestä kriteeristä. Niiden perusteella on määrä arvioida, onko ruokalähetti tai taksikuski työntekijä vai yrittäjä.
 Jos kriteereistä kaksi täyttyy, alustayhtiötä pidetään työnantajana.
 Miten Woltin käy?
 Woltin Juhani Mykkäsen mukaan ala hyötyy yhdenmukaisesta sääntelystä. Tällä hetkellä tulkinnat vaihtelevat maiden välillä ja jopa sisällä. Esa Syväkuru / Yle
 1. Määrääkö yhtiö työajat, voiko keikasta kieltäytyä ja saako käyttää sijaisia?
 Yle kävi direktiiviehdotukseen listatut kriteerit läpi Woltin Mykkäsen kanssa. Ensimmäisen kohdan Wolt näyttää selvittävän helposti.
 – Lähetti voi itse päättää, missä tekee töitä ja milloin tekee. Hän voi vapaasti hylätä tai hyväksyä tarjottuja keikkoja, Mykkänen sanoo.
 Wolt ei puutu myöskään alihankkijoiden tai sijaisten käyttöön.
 2. Asettaako yhtiö sääntöjä ulkonäölle, käytökselle tai työn suorittamiselle?
 Tämäkin taitaa mennä helposti läpi. Woltin kuskit eivät kurvaile liikenteessä kokosinisissä.
 – Joku toinen yhtiö voi sanoa, että sinun pitää käyttää meidän varusteita ja käyttää meidän takkia. Meillä ne ovat vapaaehtoisia, osa käyttää, osa ei, Mykkänen sanoo.
 Seuraava kohta on kuitenkin vaikeampi.
 3. Valvooko yhtiö työsuorituksia sähköisesti?
 – Tämä on ylivoimaisesti epäselvin kohta näistä kaikista, Juhani Mykkänen sanoo.
 – Lasketaanko se valvonnaksi, kun tarjoamme keikkaa alustan kautta ja näemme missä lähetti menee ja että ruoka on tullut perille?
 Mykkäsen mukaan sen kaltainen seuraaminen on liiketoiminnan perusedellytys.
 – Jos se on kiellettyä, niin tätä ei voi tehdä muutoin kuin työsuhteessa.
 Henrietta Hassinen / Yle
 4. Onko keikkatyöläisellä mahdollisuus rakentaa omaa asiakaskuntaa tai tehdä työtä jollekin toiselle?
 Tätä kohtaa Wolt ei taida läpäistä... Jos kuluttaja ei voi valita lähettiä, miten lähetti voisi rakentaa asiakaskuntaa?
 – Tässä on tärkeää ymmärtää, mikä on se asiakas, Mykkänen sanoo.
 – Moni ajattelee, että lähetin asiakas on ruoan tilaaja, mutta meidän tapauksessa asia ei ole näin. Wolt on lähetin asiakas. Ja lähetillä voi olla muita asiakkaita, kuten Foodora, Yango tai Uber. Eikä mikään estä lähettiä tekemästä omia sopimuksia jonkin ravintolan kanssa. Hän voi täysin vapaasti rakentaa omaa asiakaskuntaansa.
 Näyttää siltä, että tämäkin on enemmän tai vähemmän tulkintakysymys.
 5. Määrittääkö yhtiö työntekijän palkkiotason tai sille katon?
 Mykkäsen mukaan tämäkään kriteeri ei oikein sovellu Woltin tapaukseen – juuri edellä kuvatusta asiakkaan määritelmästä johtuen.
 – Me ja lähetti sovimme joka kerta erikseen, että tällaisella palkkiotasolla me olemme valmiita ostamaan palvelua ja lähetti sanoo kyllä tai ei. Hän voi myös vapaasti hyväksyä ja hylätä yksittäisiä keikkoja, jos ei pidä niiden korvaustasoa mielekkäänä.
 Mykkäsen mukaan tämä EU-kriteeri soveltuu paremmin sellaisiin tapauksiin, joissa alustayhtiö toimii portinvartijana ja määrittelee lähetin ja tämän palkkion maksavan täysin ulkopuolisen asiakkaan välisen palkkiotason.
 – Koska tapauksessamme Wolt on lähetin asiakas, niin tällaista tilannetta ei ole.
 Lopputulos?
 EU:n viidestä kriteeristä Wolt näyttäisi selvittävän kaksi helposti. Muiden kanssa joudutaan tekemään ainakin tulkintoja.
 Woltissa uskotaan, että direktiivien säätäjät ovat halukkaita kuuntelemaan palautetta. Joka tapauksessa sääntely on hyvä asia.
 – Tämä on kaikkien etu ja juuri sitä, mitä olemme pyytäneet, Juhani Mykkänen sanoo.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 10.12. klo 23:een asti.
 Lue myös:
 Onko Wolt- tai Uber-kuski yrittäjä? EU:n komissio listaa viisi kriteeriä, joilla alustatalouden työsuhteet arvioidaan
 Mara valittaa Woltin hinnoittelusta kilpailuvirastolle – ravintola-alan mukaan Wolt vie välistä niin paljon, että ravintolalle ei jää välttämättä mitään käteen
 Wolt-kuski tienasi 9 000 euroa kuukaudessa – nyt hän paljastaa niksit, miten ruokaa kuskaamalla voi ansaita

Wolt kiittelee ja hämmästelee EU:n linjausta keikkatyöntekijöiden asemasta: Eikö tilauksen perillemenoa saisi valvoa?


Summary: Pieni osa yhden koronarokotteen saaneista ei ota tehosterokotetta. Yksi piikki antaa suojaa, mutta tehoste turvaa paremmin vakavalta taudin muodolta. Tehosterokotetta epäröivä Piia kertoo, että koronapassin käytön laajeneminen ei ainakaan vielä ole muuttanut hänen mieltään.

Suomessa on tällä hetkellä noin 235 000 yhden koronarokotteen ottanutta henkilöä. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen johtavan asiantuntijan  Mia Kontion  mukaan pieni osa ihmisistä ei ota tehosterokotteita.
 – Määrä on keskimäärin 4–5 prosenttia, mutta se vaihtelee ikäryhmittäin. Yli 90-vuotiaiden kunto voi olla jo niin hauras, ettei toista rokotetta uskalleta antaa. 12–15-vuotiaissa prosenttiosuus on tällä hetkellä kymmenen, mutta lukuun voi vaikuttaa vastikään otettu ensimmäinen rokote, kertoo Kontio.
 Syitä tehosterokotteen ottamatta jättämiseen voivat olla esimerkiksi rokotepelko, sairastettu koronatartunta tai ensimmäisestä koronarokotuksesta saadut oireet.
 Esimerkiksi yrittäjänä työskentelevä Piia ei ainakaan tällä hetkellä suunnittele toisen koronarokotteen ottamista. Hän kertoo kokeneensa ensimmäisen rokotteen jälkeen epämukavia oireita, jotka säikäyttivät hänet.
 – Tuli sydämen tykyttelyä muutama päivä rokotteen jälkeen. Oireet jatkuivat aika kovina kaksi viikkoa ennen kuin lievenivät. Lisäksi verenpaine nousi normaalia korkeammalle, korvissa humisi ja huimasi.
 Suurin osa rokotetuista kokee vain vähäisiä oireita.
 Tavallisimpia rokotuksen jälkeen ilmeneviä oireita ovat ohimenevät pistosraajan paikalliset oireet, kuten kuumotus, punoitus, turvotus ja kipu sekä lievät yleisoireet, kuten huonovointisuus, ärtyneisyys, väsymys ja kuume.
 – Toivon, että yksi rokoteannos suojaa minua sen verran, että en joudu sairaalahoitoon, jos sairastun koronavirukseen, Piia kertoo.
 Nyt hän ei kuitenkaan saa  koronapassia , minkä takia muun muassa erilaisiin tapahtumiin ja ravintoloihin pääseminen on vaikeaa. Tällä hetkellä Suomessa koronapassia varten vaaditaan kaksi koronarokotusta, todettu sairastaminen tai todistus negatiivisesta koronatestistä.
 Piia ei esiinny jutussa omalla nimellään aiheen arkaluontoisuuden vuoksi.
 Koronapassiton joutuu perumaan suunnitelmiaan
 Jo yksikin koronarokote jättää rokotetun elimistöön jäljen. Rokotteen teho hiipuu kuitenkin kuukausien jälkeen. Siksi on aloitettu jo kolmansien rokotteiden jakaminen.
 Virologin mukaan kolmas rokoteannos on tärkeä – suomalaistutkijat suhtautuvat varovasti arvioihin omikronin vähäisemmästä vaarallisuudesta
 – Onhan se hyvä, että on käyty edes yksi rokote ottamassa. Totuus kuitenkin on, että mitä pidempi aika rokotuksesta kuluu, sitä todennäköisempää on sairastua vakavammin, kertoo THL:n johtava asiantuntija Mia Kontio.
 Kontio kannustaa tehosterokotteen ottamiseen, vaikka mahdolliset oireet mietityttävät.
 – Olemme havainneet, että toisen rokotteen aiheuttamat oireet ovat olleet vähäisempiä, kun rokotteen ottamista on siirretty vaikkapa kolmen kuukauden päähän. Oireita on havaittu potilailla, kun rokotteet on annettu lyhyellä aikavälillä.
 Useilla alueilla on viime aikoina kiristetty rajoituksia, ja koronapassin käyttöä on laajennettu esimerkiksi sisäliikuntatiloihin ja yleisötilaisuuksiin.
 Tilanne rajoittaa Piian kaltaisten arkea, joilla ei ole koronapassia. Hän on esimerkiksi joutunut perumaan ravintolakäyntejä sekä näytelmään menemisen, koska ei olisi päässyt sisään ilman passia. Piia käy myös työssään erilaisilla retkillä, ja koronapassia voidaan vaatia niiden yhteydessä.
 – En pääse nyt oikeastaan paljon mihinkään. Se on hankalaa, Piia kertoo.
 Koronapassista toivotaan porkkanaa rokottautumiselle.  Ylen tuoreen kyselyn mukaan  iso osa kansanedustajista näyttää vihreää valoa koronapassin käytölle työpaikoilla. Myös pääministeri Sanna Marin totesi  eilen A-studiossa , että passi pitäisi ottaa käyttöön kaikilla työpaikoilla ja asia on juridisen selvitystyön alla.
 Piia on jo pohtinut tilannetta, jossa koronapassien käyttöä laajennetaan entisestään. Hän ei ole täysin poissulkenut tehosterokotteen ottamista, mutta ainakin vielä tyytyy yhteen rokoteannokseen.
 – Kyllähän siinä ollaan hankalan paikan edessä, jos ei esimerkiksi pääse mihinkään töihin ilman passia.
 Onko rokottamattomuus syy rajoittaa elämää vai onko se syrjintää? Näin vastaavat eettisyyteen perehtynyt filosofi ja yhdenvertaisuusvaltuutettu
 Hän painottaa, ettei ole rokotevastainen vaan kokee, että rokote ei sopinut hänelle. Piia kertoo tehneensä oireistaan  Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimealle haittavaikutusilmoituksen .
 – Pidän rokotteita hyvänä asiana ja ehdottomasti kannustan niitä ottamaan, etenkin riskiryhmäläisten.
 18. marraskuuta mennessä Fimea on käsitellyt  5 686 vahinkoilmoitusta . Tämän lisäksi tarkempaa käsittelyä odottavia ei-vakavia koronarokoteilmoituksia on noin 14 900.
 Haittavaikutus katsotaan vakavaksi, jos se on johtanut kuolemaan, hengenvaaraan, sairaalahoitoon tai sen pidentymiseen, aiheuttanut pysyvän vamman, toimintakyvyn laskun tai synnynnäisen epämuodostuman.
 Suomessa 46 ihmistä on saanut vakavan allergisen reaktion koronavirusrokotteesta – riskiryhmään kuuluva Iida Pappinen kertoo, miltä siedätyshoidossa saatu anafylaksia tuntuu
 Rokotekattavuus on hyvällä tasolla
 THL:n johtava asiantuntija Mia Kontio on tyytyväinen Suomen tämän hetkiseen koronarokotetilanteeseen. Rokotteita on annettu noin 8,2 miljoonaa annosta, ja luku kasvaa. Rokotekattavuus on noussut sekin vuoden aikana tasolle, jota ei vielä vuoden alussa osattu kuin haaveilla.
 – Meillä on todella hyvä rokotekattavuus. Yli 50-vuotaista yli 90 prosenttia on saanut jo yhden rokotteen. Tämä on todella hieno asia.
 Täysin rokottamattomien sairaaloita työllistävä tilanne kuitenkin huolestuttaa.
 – Tälläkin hetkellä potilaina on yli 30-vuotiaita täysin rokottamattomia aikuisia, jopa tehopaikoilla. Se huolestuttaa, kertoo Kontio.
 Yli 12-vuotiaista suomalaisista lähes 82 prosenttia on saanut tähän mennessä kaksi koronarokoteannosta, mutta Suomessa on kuitenkin edelleen lähes 1,4 miljoonaa rokottamatonta.
 Lue seuraavaksi:
 Jo yli kolmannes koronatartunnan saavista on täysin rokotettuja, mutta THL ei suunnittele rokotettujen ohjeistuksen muuttamista
 THL suosittelee kolmansia koronarokoteannoksia kaikille 18 vuotta täyttäneille ja 5–11-vuotiaiden riskiryhmäläisten rokotusten aloittamista
 Katarina, 23, uskoi salaliittoteorioita eikä ottanut koronarokotetta – sitten hetki kauppakeskuksessa sai hänet muuttamaan mielensä
 Jo yli puolella suomalaisista on koronapassi – jos vielä olet ilman, katso tästä kuinka se ladataan

Piia ei aio toistaiseksi ottaa toista koronarokotetta, vaikka arki on ilman koronapassia rajoitetumpaa kuin ennen – "En pääse paljon mihinkään"


Summary: Uusi-Seelanti aikoo kieltää tupakoinnin kokonaan tulevilta ikäluokilta. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen asiantuntija pitää lakia kiinnostavana.

Uusi-Seelanti aikoo kieltää tupakan kokonaan tulevilta ikäpolvilta. Jos lakiesitys menee läpi, vuonna 2027 neljätoista vuotta täyttävät ja sitä nuoremmat eivät saisi elämänsä aikana ostaa laillisesti tupakkaa – eivät edes kasvettuaan täysi-ikäisiksi, sillä ikäraja nousisi koko ajan.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen THL:n erityisasiantuntija  Hanna Ollila  suhtautuu Uuden-Seelannin lakiesitykseen varovaisesti, mutta kiinnostuneesti.
 – Tosi mielenkiintoista nähdä, miten tämä lähtee siellä etenemään, Ollila kommentoi.
 Ollilan mukaan on kuitenkin vaikea miettiä, miten samanlainen malli siirtyisi suomalaiseen kontekstiin. Uuden-Seelannin lain kaltaisia ei ole muualla maailmassa eikä täysin vastaavia ole juuri suunnitteilla.
 Euroopassa on sen sijaan keskusteltu paljon tupakan myynnin ikärajan nostamisesta entistä korkeammalle, 20–25 vuoteen, mutta aloitteita ikärajan nostosta on tehty vasta muutamissa maissa. Suomessa valmistellaan parhaillaan tupakkalain uudistusta, jossa ikärajoihin ei olla puuttumassa.
 Uusi-Seelanti aikoo kieltää tupakan kokonaan tulevilta aikuisilta – keinona nouseva ikäraja
 25-vuotias ei aloita tupakointia
 Suurin osa tupakoitsijoista aloittaa polttamisen alle 20-vuotiaana. Yli 25-vuotiaana aloittaminen on jo hyvin harvinaista.
 – Suomalaisnuorilla ensimmäiset tupakkakokeilut ajoittuvat yleensä yläkoulun viimeisille luokille ja toiselle asteelle. Merkittävä osa ensikokeiluista tapahtuu 18-vuotiaaseen mennessä, Ollila kertoo.
 Myynnin ikärajan nostaminen – tapahtui se sitten Uuden-Seelannin mallilla tai ihan yksinkertaisesti ikärajaa nostamalla – ehkäisisi Ollilan mukaan tehokkaasti tupakointia. Se vaikeuttaisi tupakan hankkimista paitsi siten, että tupakkaa saisi laillisesti entistä harvempi, myös siten, että tupakan välittäjien pitäisi olla entistä vanhempia.
 Vaikkapa 16-vuotiaalla voi olla 18-vuotias kaveri, joka ostaa hänelle tupakkaa, mutta 25-vuotiaan hakijan löytäminen olisi jo hankalampaa.
 Jos tupakan oston ikärajaa nostettaisiin täysi-ikäisyyttä korkeammaksi, se myös hälventäisi ajatusta, että tupakointi on ikään kuin täysi-ikäistymisen merkki, Ollila sanoo.
 Nuorten tupakointia on jo pyritty ehkäisemään monenlaisilla keinoilla. Mentolisavukkeiden myynti päättyi koko EU-alueella 19. toukokuuta 2020. Kare Lehtonen/Yle
 Perustuslakiasiantuntija: Onnistunut siirtymäratkaisu
 Uuden-Seelannin lain kaltainen laki voisi olla Suomessa myös juridisesti mahdollinen, arvioi perustuslakiasiantuntija  Pauli Raatikainen .
 – En pidä tähän suuntaan etenemistä lähtökohtaisesti mahdottomana. Pikemminkin pidän tätä onnistuneena siirtymäratkaisuna verrattuna siihen, että langetettaisiin jonkinlainen täyskielto, Raatikainen sanoo.
 Raatikainen ei kommentoi Uuden-Seelannin lain yksityiskohtia, sillä niihin liittyy vielä monta kysymysmerkkiä. Lain perusperiaate – tietty ikäluokka ja sitä nuoremmat eivät saisi laillisesti ostaa tupakkaa – ei Raatikaisen mielestä kuitenkaan olisi perustuslain tai yhdenvertaisuuden vastaista.
 Laki voi kohdella ihmisiä eriarvoisesti iän perusteella, kun sille on painava peruste. Nytkin tupakan myynnin ikärajaa perustellaan kansanterveydellisillä syillä, ja sama perustelu kävisi myös Uuden-Seelannin lain kaltaiseen lakimuutokseen.
 Raatikainen pitää erityisen hyvänä ajatusta siitä, että tupakointi kiellettäisiin juuri niiltä, jotka eivät ole sitä koskaan aloittaneetkaan. Se on Raatikaisen mukaan lempeämpi rajoitus kuin sellainen, jossa tupakointi kiellettäisiin niiltä ihmisiltä, jotka ovat ehtineet jo aloittaa ja myös jäädä nikotiinikoukkuun.
 Esimerkiksi vankiloihin suunniteltu tupakoinnin täyskielto sai eduskunnan perustuslakivaliokunnalta tyrmäyksen, sillä sen ajateltiin rajoittavan liikaa vankien perusoikeuksia.
 – Kuulostaa siltä, että tällä pyritään siihen, että jo tupakoinnin aloittaneille ei aiheutuisi kohtuutonta haittaa eli jo tupakoinnin aloittaneiden oikeuteen tai mahdollisuuteen tupakoida ei puututa, Raatikainen sanoo.
 – Tupakoinnin aloittamiseen puuttumisen pitääkin olla erilaista kuin puuttuminen sellaisiin ihmisiin, jotka ovat jo aloittaneet.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta 10.12. kello 23 saakka.
 Lue lisää:
 Uusi-Seelanti aikoo kieltää tupakan kokonaan tulevilta aikuisilta – keinona nouseva ikäraja
 KHO: Taloyhtiö sai kieltää asunnossa tupakoinnin, kun remontti ei riittänyt estämään savuhaittaa
 Haittaverojen korotusautomaatti yskähtelee: tupakkaveron korotuksilla on paikattu tupakoinnin vähenemistä, ja pian yksi aski voi maksaa 10 euroa

Uuden-Seelannin kaltainen tiukka tupakkalaki voisi onnistua Suomessakin, arvioivat asiantuntijat – ikärajan nosto hillitsisi kokeiluja