Summary: Suomen Kansallismuseo tekee lopullisen valinnan Seurasaareen kesämökiksi ensi vuoden alussa. Mökkipihapiiri rakennuksineen aukeaa yleisölle noin viiden vuoden päästä.

Museot, näyttelyt sekä historiallisten paikkojen ja rakennusten suojelu

Seurasaaren ulkomuseon kesämökiksi on tarjottu kaikkiaan peräti 44 kohdetta ympäri maata.
 – Olemme erittäin positiivisesti yllättyneitä tästä lukumäärästä ja varmoja siitä, että mökkien joukosta löytyy sellainen, minkä me haluamme, kertoo projektia vetävä Seurasaaren ulkomuseon intendentti  Mikko Teräsvirta
 Suomen Kansallismuseo etsi kesän ja syksyn ajan avoimella haulla saareen siirrettäväksi tavallista kesämökkiä, koska ulkomuseossa aiotaan jatkossa esitellä myös suomalaista kesämökkikulttuuria. Haku päättyi 1.10. eli viime perjantaina.
 Valittava mökki aiotaan siirtää parin vuoden päästä Seurasaareen purkamalla se osiin. Kuvassa yksi kesämökiksi tarjotuista kohteista.  Museovirasto
 Seurasaareen ehdolla olevat kesäasunnot ovat pääosin käytössä ja kunnossa olevia mökkejä, jotka ovat olleet omistajilleen tärkeitä paikkoja.
 – Mökki on kaunis ja yksinkertainen. Nyt haluamme rakentaa talviasuttavan mökin, lukee yhdessä hakemuksessa, kertoo viestintäasiantuntija  Sanna Paakkanen  Suomen Kansallismuseosta.
 Tarjottujen rakennusten joukossa on sekä hirsi- että lautarakenteisia mökkejä, jotka on rakennettu 1940- ja 1980-luvun välillä. Useille vanhan mökin purkaminen on vaikea asia, Paakkanen toteaa.
 – Ihmisistä tuntuu hienolta ajatus siitä, että mökki saisi jatkaa elämäänsä Seurasaaressa museorakennuksena.
 Tarjotut mökit ovat olleet omistajilleen tärkeitä kesälomanviettopaikkoja. Kuvassa yksi hakuun osallistuneista mökeistä.  Museovirasto.
 Seurasaaren ulkomuseon intendentin Mikko Teräsvirran mukaan kymmenistä tarjotuista mökeistä voidaan vetää se johtopäätös, että hanke on erittäin tarpeellinen.
 – Kiinnostuksen suuri määrä todistaa sen, että Seurasaareen tarvitaan oma kesämökki kertomaan tästä tärkeästä kulttuuri-ilmiöstä, sanoo Teräsvirta.
 Hakuun osallistuneet toivovat, että heidän kesämökkinsä saisi uuden elämän Seurasaaressa. Kuvassa yksi kesämökkihaun mökeistä. Museovirasto.
 Mökin lopulliseen valintaan vaikuttaa myös esimerkiksi mökin soveltuminen sille varatulle tontille Seurasaaressa sekä siirrettävyys. Kuvassa yksi hakuun osallistuneista mökeistä.  Museovirasto.
 Kansallismuseo kysyi mökkihaussa myös perusteluja siihen, miksi juuri kyseinen mökki olisi sopiva esittelemään suomalaista mökkikulttuuria.
 – Yksi hakijoista on kirjoittanut, että meidän mökki kertoo, miksi suunnitteluun kannattaa aina palkita arkkitehti, naurahtaa viestintäasiantuntija Paakkanen mökinomistajan hakemukseensa kirjaamaa lausahdusta.
 Hakemuksissa toistuu usein kertomus siitä, miten tarjottu mökki edustaa hyvin juuri tietyn vuosikymmenen loma-asuntorakentamista. Mökkien omistajat ovat lisäksi huolissaan siitä, että nykyisellä paikallaan rapistuvan rakennuksen mukana häviää suomalaista rakennushistoriaa.
 Suomen kansallismuseon kesämökkihakuun tuli tarjouksia ympäri Suomen. Kuvassa yksi hakuun osallistuneista mökeistä.   Museovirasto.
 Kansallismuseo päättää mökin valinnasta ensi vuoden alussa. Valittu mökki siirretään Seurasaareen vuonna 2024 ja mökkipihapiiri rakennuksineen on tarkoitus avata yleisölle vuonna 2026.
 – Me käymme seuraavaksi huolellisesti kohteet läpi ja vierailemme osassa mökeistä paikan päällä, kertoo intendentti Teräsvirta.
 Seurasaaren ulkomuseossa on tällä hetkellä kaikkiaan 88 eri puolilta Suomea tuotua rakennusta. Ne edustavat suomalaista rakennus- ja asumiskulttuuria 1600-luvulta 1900-luvulle.
 Seurasaareen tarjotuissa kesämökeissä on sekä hirsi että lautarakenteisia. Kuvassa yksi haun mökeistä. Museovirasto.
 Ulkomuseoon on tuotu uusi rakennuskokonaisuus viimeksi 40 vuotta sitten. Kesämökkipihapiiri päivittää Seurasaaren ulkomuseon näyttelyitä nykypäivään, sanoo intendentti Teräsvirta.
 – Olemme todella innostuneita. Tämä tulee kivasti täydentämään Seurasaaren palettia. Mökki on sellainen piste i:n päälle, kun se muutaman vuoden päästä pystytään avaamaan.
 Voit keskustella aiheesta lauantaihin 9. lokakuuta kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Katoavatko kaupungit? Kokosimme tutkijoiden kolme skenaariota siitä, miten korona muuttaa tapaamme asua
 Moni mökki päältä kaunis, mutta: homeseinää, lemukaivoa, tuulivoimalaa – katso mistä on riidelty huvilakaupoissa ja kuka on voittanut
 Edes jumalten mukaan nimetyt rantatontit eivät houkutelleet ostajia – omakotirakentamisen suosio on romahtanut 10 vuodessa

Kenen mökki saa kunnian olla se "tavallinen suomalainen kesämökki", jota esitellään ulkomaalaisille? Helsingin Seurasaareen ehdolla 44 rakennusta


Summary: Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen mukaan koronaepidemia on kääntynyt kasvuun. Sairaanhoitoa kuormittaa rokottamattomien koronapotilaiden määrä. Akatemiatutkijan mukaan muiden suojaaminen olisi tärkeä viesti rokottamattomille.

Sairaalahoitoa tarvitsevien koronapotilaiden määrä  on kasvanut tasaisesti kaksi viime viikkoa  ja tauti leviää nyt rokottamattomien keskuudessa. Ylen aamussa keskusteltiin perjantaina rokotushaluttomuuden syistä.
 Turun yliopiston akatemiatutkijan  Anne Soverin  mukaan ihmisten rokotuspäätökseen vaikuttavista asioista yksi suurimpia on se, miten turvallisena rokotetta pidetään.
 – On mahdollista, että pienistä riskeistäkin kertominen lisää epäröintiä rokotteen turvallisuutta kohtaan, Soveri sanoo.
 – Myös taudin riskit vaikuttaa. Nuorempi ikäryhmä ei pidä tautia itselleen vakavana, toisin kuin vanhemmat ikäryhmät. Mitä vakavampana tautia pidetään, sitä suuremmalla todennäköisyydellä rokote otetaan.
 Soverin mukaan yksi tärkeä viesti rokottamattomille olisi muiden suojaaminen taudilta.
 – Vaikka taudin riski on itselle pieni, niin muiden suojaaminen olisi tärkeää.
 Rokotuskattavuus laahaa
 Pirkanmaan sairaanhoitopiirin johtajaylilääkäri  Juhani Sand  sanoo, että yksittäistä syytä rokottamattomuudelle ei ole. Sandin mukaan Tampereella on aiheellista pelätä, ettei kahdeksankymmenen prosentin rokotuskattavuuteen tulla pääsemään.
 – Sairaalahoidossa meillä on tasaisesti covid-potilaita. Hoitoon joutuneet ovat lähes poikkeuksetta henkilöitä, joilla ei ole täyttä rokotesuojaa.
 – Jos rokotuskattavuus ei nouse 80 prosenttiin, niin terveydenhuollossa tulee olemaan talven ja pitkälle keväälle covid-potilaita hoidossa.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen ylilääkäri  Hanna Nohynek  haluaa muistuttaa koronaviruksen olevan yhä keskuudessamme.
 – Se ei ole mihinkään kadonnut. Jos ihmiset eivät ota rokotteita, niin he saavat immuniteetin sairastamisen kautta eikä se ole toivottavaa.
 Mitä ajatuksia rokottamattomuus herättää? Voit keskustella aiheesta lauantaihin kello 23 saakka.
 Lue myös:
 Koronapotilaiden määrä kasvaa huolestuttavasti – rajoituksia purettiin liian aikaisin, sanoo STM:n Varhila
 Influenssakausi palaa puolentoista vuoden tauolta, ja se huolettaa apulaisylilääkäriä: "Terveydenhuolto voi kuormittua voimakkaasti"
 Koronatartuntojen määrä kasvussa taas – tautia on raportoitu kahden viikon aikana enemmän kuin edellisillä vertailujaksoilla

Miten loput suomalaiset saadaan rokotettua? "Vaikka taudin riski on itselle pieni, niin muiden suojaaminen olisi tärkeää", sanoo akatemiatutkija


Summary: Poliisi epäilee Elokapinan taustayhdistyksen Elonvaalijat ry:n toiminnassa rahankeräysrikosta. Vielä viime viikolla Helsingin poliisilaitoksen johto oli kieltänyt tutkinnanjohtajaa vaatimasta vakuustakavarikkoa.

Poliisi on vaatinut ilmastoaktivistiryhmä Elokapinan taustayhdistyksen varoja vakuustakavarikkoon. Poliisi epäilee Elonvaalijat ry:n toiminnassa rahankeräysrikosta.
 Vakuustakavarikkoa käsiteltiin eilen Helsingin käräjäoikeuden pakkokeinoistunnossa. Vakuutustakavarikkoon vaadittava summa ei ole toistaiseksi tiedossa. Käräjäoikeus antaa asiassa kansliatuomion 12. lokakuuta.
 Elokapina on aktivistiryhmä, joka vaatii muun muassa ilmastohätätilan julistamista Suomeen. Se on useissa mielenosoituksissa katkaissut katuja Helsingissä saadakseen huomiota vaatimuksilleen ilmastonmuutoksen vastaisista toimista.
 Kaksi erillistä rikosepäilyä
 Poliisi epäilee, että Elonvaalijat ry olisi ylittänyt sille myönnettyjen rahankeräyslupien enimmäismäärät.
 Tutkinnassa on kaksi erillistä rahankeräysrikosepäilyä. Niistä toinen on poliisin mukaan tapahtunut 26.4.–18.6.2021 Helsingissä ja toinen 15.9. Helsingissä.
 Vakuustakavarikko on tavanomainen pakkokeino epäiltyjen rikosten tutkinnassa. Sen avulla pyritään varmistamaan esimerkiksi se, että mahdollinen rikoshyöty saadaan takavarikoitua.
 Mikäli rahankeräysrikoksesta tuomitaan oikeudessa rangaistus, se on tyypillisesti sakkoa. Enimmäisrangaistus teosta on kaksi vuotta vankeutta.
 Poliisi kielsi ensin takavarikon
 Iltalehti   uutisoi viime viikolla , että Helsingin poliisilaitoksen apulaispoliisipäällikkö  Heikki Kopperoinen  oli kieltänyt poliisia hakemasta yhdistyksen varoja vakuustakavarikkoon.
 Iltalehden haastattelussa Kopperoinen sanoi, että kiellossa oli kyse poliisilaitoksen toimien "yhteensovittamisesta". Samalla viikolla poliisi oli varautumassa Elokapinan alkavaan mielenosoitukseen, jossa se oli ilmoittanut sulkevansa Helsingin Mannerheimintien.
 Lue lisää:
 Ympäristöliike Elokapina katkaisi liikenteen tunneiksi Helsingin keskustassa – poliisi otti kiinni yli 120 henkilöä mielenosoituksen yhteydessä
 Poliisi ruiskutti kaasusumutetta viime syksynä Elokapinan mielenosoittajiin – kuutta poliisia epäillään rikoksista

Poliisi vaatii Elokapinan taustayhdistyksen rahavaroja vakuustakavarikkoon – syynä epäilyt kahdesta rahankeräysrikoksesta


Summary: Anne Partasen mies jäi aikoinaan lasten kanssa kotiin, jotta Partanen pystyi toteuttamaan unelmansa menestyvästä parturi-kampaamosta. Partasen 40-vuotinen työ palkittiin valtakunnallisella vuoden yrittäjänainen -palkinnolla.

Määrätietoinen. Kunnianhimoinen. Suunnitelmallinen. Näillä sanoilla voisi kuvailla  Anne Partasta , kun kyse on yritystoiminnasta.
 Partanen perusti ensimmäisen parturi-kampaamon 20-vuotiaana vuonna 1981 Skinnarila-nimiseen lähiöön Lappeenrannassa. Yrittäjän ura alkoi kerrostalon alakerrassa sijainneessa kerhotilassa, jonka Partanen muokkasi kahden tuolin parturi-kampaamoksi.
 Sitä ennen Partanen oli kerryttänyt työkokemusta kaupungin keskustassa sijainneessa parturi-kampaamossa. Siellä kunnianhimoisen nuoren naisen päässä alkoi itää ajatus omasta kampaamosta.
 – Halusin tehdä asiat eri tavalla. Markkinointi oli yksi tärkeimmistä. Silloin mietin myös sitä, että liikkeen pitää olla alakerrassa helposti saatavilla ja näkyvillä, Partanen sanoo.
 Partanen halusi perustaa liikkeen lähelle ihmisiä, tässä tapauksessa lähiöön. Samaa ajatusta hän noudattanut sen jälkeenkin.
 Anne Partasella on neljän parturi-kampaamon ketju Lappeenrannassa. Kare Lehtonen / Yle
 Nykyisin PääAsia-nimiseen ketjuun kuuluu neljä liikettä Lappeenrannassa. Ne sijaitsevat paikoissa, joissa ihmisiä liikkuu paljon: yksi vajaan kymmenen kilometrin päässä kaupungin keskustasta sijaisevalla Skinnarilan korkeakoulukampuksella, toinen viereisellä Sammonlahden asuinalueella sekä kaksi muuta isojen ruokakauppojen yhteydessä.
 Partasen mukaan laajentaminen alkoi melko nopeasti ensimmäisen liikkeen perustamisen jälkeen. Palveluiden kysyntä lisääntyi, kun Skinnarila-Sammonlahden alue alkoi kasvaa kovaa vauhtia.
 – Tarvitsimme isommat tilat näkyvämmällä paikalla.
 Syntyi Sammonlahden liike. Pian Skinnarilan korkeakoululta tuli kysely, voisiko yritys perustaa liikkeen sinnekin, ja näin tapahtui. Asiakkaita on riittänyt.
 – Meidät yllätti se, että alueella oli paljon työpaikkoja eikä pelkästään opiskelijoita.
 Näiden jälkeen perustettiin vielä kauppojen yhteydessä olevat liikkeet. Ihan ensimmäinen liiketila on Partasen tietojen mukaan vielä tänä päivänä kerrostalon kerhotilana.
 Maine lisäsi kysyntää
 Partanen kertoo yrityksen panostaneen alusta alkaen tekemisen laatuun. Työntekijöitä esimerkiksi koulutetaan jatkuvasti.
 Tämä on vaikuttanut palveluiden kysyntään. Maine kasvoi, kun ihmiset kertoivat toisilleen kokemuksistaan.
 – Juttu kiersi lähiössä.
 Myös imago on Partasen mukaan tärkeä. Jokainen liike on tyyliltään samanlainen, logo ja ikkunateippaukset ovat hiottuja ja työntekijät laittautuvat töihin. Markkinoinnissa Partanen on tähdännyt näyttävyyteen.
 – Ei kannata mennä perusmarkkinointiin, vaan erottua. Paras esimerkki erottautumisesta on 1990-luvulta, kun teimme ensimmäiset tv-mainokset. Se oli todella harvinaista, Partanen sanoo.
 Partanen muistelee yhden asiakkaan kysyneen, meneekö liikkeellä huonosti, kun pitää mainostaa televisiossa.
 – Menin siitä aivan puihin. Toinen paikalla ollut asiakas korjasi, että "ei, vaan merkkituotteita mainostetaan televisiossa".
 Isän kotiinjäänti mahdollisti yrityksen kehittämisen
 60-vuotiaan Partasen määrätietoinen työ yrittäjänä palkittiin viime viikonloppuna Turussa, jossa hän kävi vastaanottamassa valtakunnallisen vuoden yrittäjänainen -palkinnon. Valinnan teki Suomen yrittäjänaiset -järjestö.
 – Tuntuu tosi hyvältä. Olen tehnyt kovasti duunia.
 Uhrauksia on kuitenkin pitänyt tehdä.
 – Yrityksen kehittäminen on ollut pois perheen kanssa vietettävästä ajasta, Partanen sanoo suoraan.
 1990-luvun alussa perheen kolmen lapsen ollessa pieniä vanhemmat sopivat, että isä jää kotiin hoitamaan lapsia. Näin äiti pystyi kehittämään yritystään.
 Kyllä siitä arvostelua tuli meille molemmille. Voimakas nainen laittoi miehen kotiin ja raaski jättää lapset.  Anne Partanen
 Koti-isyys ei tuohon aikaan ollut kovinkaan tavanomaista.
 – Kyllä siitä arvostelua tuli meille molemmille. Voimakas nainen laittoi miehen kotiin ja raaski jättää lapset. Hiljaa teimme tätä mieheni kanssa ja ajattelimme, että jonain päivänä se näkyy.
 Partasen puoliso hoiti lapsia kotona neljä vuotta.
 – Olen onnekas. Meillä on ehjä ja aika tiivis perhe.
 Perhevapaauudistus tervetullut
 Tänä päivänä ilmapiiri on toisenlainen, mutta edelleen lasten kanssa hoitovapaalle jäävät useimmiten äidit. Tähän pyritään saamaan muutosta vireillä olevalla perhevapaauudistuksella. Uudistuksen on tarkoitus tulla voimaan vuoden 2022 elokuussa.
 Eduskuntaan viedyssä mallissa  isille tarjotaan aiempaa enemmän mahdollisuuksia käyttää perhevapaita.
 Naisvaltaisella alalla yrittäjänä toimiva Partanen on seurannut uudistustyötä tarkkaan.
 – Meidän yhteiskunnassamme on luonnollista, että paremmin tuloja hankkiva on töissä. Lapsilla on kuitenkin oikeus olla molempien vanhempien kanssa. Yhteiskunnan pitää rahoittaa se niin, että isillä on mahdollisuus hoitaa lapsia.
 Palkkalistoilla olevat työntekijät poikkeus alalla
 Jotakin Partasen perheen tiiviistä suhteista kertoo se, että molemmat tyttäret työskentelevät äidin yrityksessä. Toinen on tällä hetkellä äitiyslomalla ja toinen vie yritystä eteenpäin.
 – Hän on visionääri. Hän on selkeästi ottanut haltuun tämän yrityksen eteenpäin viemisen. Minä en rehellisesti sanoen pysty enää siihen. Teen henkilöstöpolitiikkaa.
 Partanen myös leikkaa ja värjää edelleen asiakkaiden hiuksia muutamana päivänä viikossa.
 PääAsian työntekijät ovat yrityksen palkkalistoilla. Kare Lehtonen / Yle
 PääAsian neljässä liikkeessä työskentelee yhteensä 27 työntekijää. Heistä kolme on Partasen mukaan ollut mukana yrityksen alkutaipaleelta lähtien eli 40 vuotta.
 Työntekijät ovat yrityksen palkkalistoilla, mikä on tänä päivänä poikkeuksellista. Valtaosa parturi-kampaamoissa työskentelevistä henkilöistä on yrittäjiä itsekin joko vuokratuolilla tai sopimusyrittäjinä.
 Hiusalan yrittäjien etujärjestön mukaan alalla on noin 3 000 palkkasuhteessa olevaa työntekijää. Y-tunnuksella toimii puolestaan 10 000–11 000 yrittäjää.
 Järjestön toiminnanjohtajan  Marja Pahkalan  mukaan taustalla on useita syitä.
 – Suomessa työllistäminen on kallista, Pahkala sanoo.
 Toisaalta palkka juoksisi, vaikka yrityksellä ei olisi asiakkaita eli tuloja.
 – Kampaaja ei voi tehdä työtä hyllyyn valmiiksi.
 Pahkalan mukaan yrittäjällä on matalapalkka-alalla työntekijää parempi mahdollisuus vaikuttaa omaan tulotasoonsa. Voi tehdä esimerkiksi pidempää päivää ja kuusipäiväistä viikkoa.
 Valtaosa parturi-kampaamoissa työskentelevistä on yrittäjiä.  PääAsiassa työntekijät ovat yrityksen palkkalistoilla. Kare Lehtonen / Yle
 Lappeenrantalaisen PääAsian yrittäjä Anne Partanen kertoo tehneensä jo varhain päätöksen, että yritys palkkaa työntekijät suoraan omille palkkalistoilleen.
 – Haluan pitää langat yksissä käsissä, jotta toimintaa voi kehittää, Partanen sanoo.
 Liki 30 työntekijän palkkalistoilla pitäminen on Partasen mukaan mahdollista tarkalla suunnittelulla. Yritys katsoo vuoden säteellä, mitä se tavoittelee ja tekee.
 Tässäkin yhteydessä markkinointi nousee Partasen puheessa esille.
 – Oli mikä tahansa yritys kyseessä, tänä päivänä ei riitä, että tulet työpaikalle ja katsot, mitä ovista tulee. Pitää tehdä töitä sen eteen, että sieltä tulee asiakkaita.
 Lappeenrannassa tunnetuksi brändiksi nousseen PääAsian liikevaihto vuonna 2020 oli noin 1,4 miljoonaa euroa. Hyvin siis menee.
 Yrittäjä Anne Partanen päätti aikoinaan jäädä eläkkeelle, kun hän saa vuoden yrittäjänainen -palkinnon. Sitäkin hän siis tavoitteli määrätietoisesti.
 – Palkintotilaisuudessa kuitenkin sanoin, että perun eläköitymispäätöksen. Kyllä minä tässä vielä mukana olen, hän nauraa.

Anne Partasen mies jäi 30 vuotta sitten lasten kanssa kotiin ja perheestä tuli silmätikku – syntyi neljä parturi-kampaamoa: "Jonain päivänä se näkyy"


Summary: Poliisi epäilee yli kahtakymmentä henkilöä huumausainerikoskokonaisuudessa, jossa Suomeen tuotiin 40 kiloa kokaiinia ja 100 kiloa amfetamiinia.

Rikollisryhmä toi Ruotsista Suomeen noin 40 kiloa kokaiinia ja noin 100 kiloa amfetamiinia sekä useita kiloja ketamiinia,  epäilee poliisi  valmiiksi saamassaan esitutkinnassa.
 Laajasta huumausaineiden maahantuontiin ja levitykseen liittyvästä rikoskokonaisuudesta epäillään yli kahtakymmentä henkilöä. He ovat syyllistyneet tuomioistuinten ratkaisujen mukaan myös muihin törkeisiin huumausainerikoksiin vuoden aikana.
 Heidän epäillään varastoineen ja levittäneen huumeita pääkaupunkiseudulla ja Keski-Suomessa. Esitutkinnassa selvitettyjen huumeiden katukauppa-arvo olisi ollut poliisin mukaan yli kuusi miljoonaa euroa. Esimerkiksi yhdestä grammasta kokaiinia voi saada 100 euroa.
 Poliisin epäilyn mukaan huumeita on ollut lähettämässä Ruotsista Suomeen kaksi henkilöä. Heitä epäillään törkeistä huumausainerikoksista. Useat eri ryhmät ovat Suomessa vastaanottaneet ja levittäneet huumeita. Niitä on toimitettu eri vastaanottajille vaihtelevia määriä.
 Aiemmat tutkinnat paljastivat lisää epäiltyjä rikoksia
 Yksi huumeita vastaanottanut ryhmä on poliisin mukaan ollut uutena järjestäytyneen rikollisuuden ryhmänä pidetty Mantaqa. Sen epäillään ottaneen vastaan yhdeksän kiloa kokaiinia, kilon amfetamiinia ja 5 000 Subutex-tablettia, joista osa takavarikoitiin.
 Poliisi takavarikoi esitutkinnan aikana yhteensä noin kilon kokaiinia ja noin 25 kiloa amfetamiinia sekä noin 3 500 Subutex-tablettia. Lisäksi poliisi takavarikoi useita ampuma-aseita, joista osa oli sarjatuliaseita. Takavarikoitujen huumausaineiden katukauppa-arvo on yli 750 000 euroa.
 Esitutkinnan yhteydessä takavarikoituja ampuma-aseita. Keskusrikospoliisi
 Epäillyt käyttivät huumausaineiden levittämiseen ja välittämiseen useampaa salattua viestisovellusta, joista saadulla näytöllä on ollut suuri merkitys epäiltyjen rikosten selvittämisessä.
 – Epäillyt ovat toimineet rikoksissa järjestelmällisesti, muun muassa säilyttäneet huumausaineita ja aseita varastoissa eri puolilla pääkaupunkiseutua ennen edelleen levittämistä, tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Kimmo Sainio  KRP:stä sanoo.
 Seitsemän rikoskokonaisuudesta epäiltyä on vangittuna. Suurin osa epäillyistä oli jäänyt kiinni aiempien huumausainerikostutkintojen yhteydessä.
 – Aiemmissa esitutkinnoissa on selvinnyt uusia rikosepäilyjä, joita on tässä esitutkinnassa tutkittu, Sainio kertoo.
 Keskusrikospoliisi on tutkinut tapausta yhdessä Länsi-Uudenmaan, Sisä-Suomen ja Helsingin poliisilaitosten kanssa.
 Epäiltyjen viestinvaihdossa paljastunut kuva kokaiiniharkosta. Keskusrikospoliisi
 Lisää aiheesta:
 Veljekset pyörittivät huumekauppaa, kovistelivat poliisia ja perivät velkoja väkivalloin, sanoo syyttäjä – Mantaqa-jengille vaaditaan kovia tuomioita

Mantaqa-jengi mukana suuressa huumekauppavyyhdissä: Suomeen tuotiin huumeita yli kuuden miljoonan arvosta, epäilee poliisi


Summary: Edellistalvena tykitetyn lumen säilöminen varmistaa hiihtokeskuksille sen, että ruskasesonkia seuraa laskettelukausi, eikä hiljaisuus ehdi vallata tuntureita.

Pohjoisista hiihtokeskuksista Kuusamon Ruka ja Kittilän Levi avaavat laskettelurinteitään säilölumen turvin tänään perjantaina, vaikka päivälämpötilat ovat reilusti plussalla ja taivaalta satelee vettä.
 Levin hiihtokeskuksen toimitusjohtaja  Jouni Palosaari  vakuuttelee, että metrin–puolentoista lumikerros eturinteessä kestää kurjemmankin sään.
 – Kyllä se siinä kestää siihen asti varmasti, että tulee pakkaset ja saadaan tehtyä lisää lunta.
 Levi pani viime talvena säilöön ennätykselliset 170 000 kuutiota lunta. Ruka säilöi hieman vähemmän, 140 000 kuutiota. Rukalla hiihtoladuille on tosin vielä oma kasansa.
 Säilöön pantua määrää voi hahmottaa junakalustolla: lumien siirtelyyn tarvittaisiin yli 2000 isoa tavaravaunua.
 Kallista, mutta kannattaa
 Osa lumesta suli kesällä, eikä koko aarretta levitetä heti. Levillä osa lumista pidetään visusti peittojen alla ja säästetään pujottelun marraskuiseen maailmancup-kisaan.
 Lumen teko, säilytys ja levittäminen maksavat Palosaaren mukaan satojatuhansia euroja. Rukakeskuksen paikallisjohtaja  Matti Parviainen  ei euroilla spekuloi, mutta vakuuttaa, että homma kannattaa.
 – Kysyntää laskettelulle on jo lokakuussa. Voimme hyvissä ajoissa ilmoittaa asiakkaillemme, milloin avaamme ja he voivat tehdä varauksia jo kesällä. Jos olisimme pakkasten armoilla, laskettelukauden alkaminen voisi viivästyä yli kuukaudella, Parviainen sanoo.
 Rinnetyöntekijät purkivat suojia säilölumikinosten päältä viime vuonna Levillä laskettelukauden avajaisten alla. Tämän kesän yli lunta on säilötty ennätysmäärä, noin 170 000 kuutiota, joka kesän aikana suli noin 100 000 kuutioon. Pekka Viinikka / Yle
 Säilölumella on iso merkitys työllisyyteen niin Kuusamossa kuin Kittilässäkin. Kun rinteet ovat auki, hissilippukauppa käy ja hotellit sekä ravintolat saavat asiakkaita.
 – Käytännössä meillä ei ole enää hiljaista jaksoa ruskasesongin ja laskettelukauden välissä, Parviainen sanoo.
 Kokemus on osoittanut, että kauden pidentäminen onnistuu paremmin alku- kuin loppupäästä. Lasketteluolosuhteita riittäisi pitkälle kesään, mutta lasketteluinto tahtoo lopahtaa toukokuussa, eikä kautta siksi enää venytetä äitienpäivän yli.
 Lue myös:   Rukalla levitetään lunta tulevaa viikonloppua varten – katso, kuinka viime talven lumi riittää rinteisiin ja mitä talvikauteen on luvassa
 Säilömistä parannetaan koko ajan
 Ilmaston lämmetessä lumen säilyttämisen taito tulee yhä tarpeellisemmaksi, ja menetelmät kehittyvät niin Suomessa kuin maailmallakin.
 Levillä lumi säilöttiin fleecekankaiden ja eristyslevyjen alle. Rukalla lunta säilöttiin fleecekankaiden lisäksi myös sahanpurun alle. Esi-isiltä peritty jäänsäilytysniksi toimii edelleen hyvin. Rukalla lämmin kesä sulatti säilötystä lumesta vain kolmanneksen, pohjoisempana Levillä siitä suli 42 prosenttia.
 Lue myös:   Rinnekeskus kokeili lumen säilömiseen lukuisia eri tekniikoita – vain todetakseen ikivanhan menetelmän ylivoimaisuuden
 Levillä ja Rukalla työntekijät etsivät koko ajan uusia ratkaisuja lumen tehokkaampaan säilytykseen.
 – Kangashomma hakee vielä muotoaan. Seuraavan kymmenen vuoden aikana varmaan tapahtuu edistysaskelia eristämisessä, Parviainen arvioi.
 Koska rinteitä pidetään auki ympäri vuoden?
 – Näillä näkymin ei ole tarkoitus avata kesällä rinteitä, mutta koskaan ei saa sanoa ei koskaan, Parviainen vastaa.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  9.10. kello 23 saakka
 Lue myös: Levi ja Ruka avaavat hiihtokauden jo ensi viikolla, muut seuraavat marraskuussa – rinnekeskuksista vakuutetaan, että turvallisuudesta ei tingitä

Katso suorana kello 9.30: Levillä ja Rukalla säilöttiin yli 2 000 junavaunullista lunta – kallis savotta takaa rinteiden avaamisen jo nyt


Summary: Saat olennaiset jutut Euroopan unionista perjantaisin suoraan sähköpostiisi, kun tilaat Ylen Eurooppa-uutiskirjeen.

Vuorten ympäröimä piskuinen Slovenia liittyi Euroopan unioniin vuonna 2004, kun EU laajeni kertarysäyksellä itään. Nyt maa heiluttaa puheenjohtajan nuijaa jo toista kertaa, ja saman pääministerin eli  Janez Janšan  johdolla.
 Tavoite nyt, kuten ensimmäiselläkin puheenjohtajuuskaudella vuonna 2008, on vetää loputkin Länsi-Balkanin maat eurooppalaiseen perheeseen. Kroatia, joka liittyi unioniin viimeisimpänä vuonna 2013, yritti samaa omalla kaudellaan keväällä 2020.
 Länsi-Balkan kuuluu Eurooppaan, komission puheenjohtaja  Ursula von der Leyen   painotti  Brdon laajentumishuippukokouksessa Sloveniassa keskiviikkona.
 Slovenia selvisi  Jugoslavian hajoamissodista mustelmin, mutta jälkipyykki on vielä kesken Serbiassa, Kosovossa ja Bosnia-Hertzegovinassa. Montenegro, Albania ja Pohjois-Makedonia kolkuttavat myös ovella.
 Näistä kaksi jälkimmäistä on jo hakijamaita, mutta molempien tie jäsenyysneuvotteluihin on noussut pystyyn. Naapurimaa Bulgaria esti neuvottelujen käynnistämisen Pohjois-Makedonian kanssa.
 Brdon kokoukseen osallistunut Bulgarian presidentti  Rumen Radev  ilmoitti, että tilanne pysyy jäissä kunnes Pohjois-Makedonia lopettaa maan bulgarialaisvähemmistön syrjimisen.
 Itsenäiseksi julistautuneen Kosovon asia ei etene minnekään. Serbia ei ole tunnustanut Kosovoa, mutta presidentti  Aleksandar Vučić  sentään tunnusti Brdossa, ettei Serbiankaan jäsenyys ole realistinen ennen kuin Belgradin ja Pristinan välit on selvitetty ja sovittu.
 Happamia, sanoi kettu pihlajanmarjoista!
 Sinänsä hyvin arvioitu  presidentiltä. EU:lla ei ole haluja toistaa virhettä, joka tapahtui kun se otti jaetun Kyproksen toisen puoliskon jäsenekseen. Sen jälkeen Kypros ja Kreikka ovat kilvan torpanneet Turkin jäsenyysneuvottelujen etenemisen.
 EU puolestaan on syystäkin varovainen. Länsi-Balkanin ongelmavyyhti on moninainen, eivätkä etnososiaaliset ongelmat ole vähäisimpiä. Heikot demokratia- ja oikeusjärjestelmät ruokkivat korruptiota, ja talouskehitys on edelleen heikkoa.
 Liittymishitauden toinen syypää on auttamatta EU. Euro- ja pakolaiskriisi ovat heikentäneet unionin yhteishenkeä ja nostattaneet jäsenmaissa vastustusta vähän kaikkeen.
 Brdossa saatiin rustattua  kohtelias julistus , jossa pääosaa esittää raha.
 Mikä sitten on  Länsi-Balkanin tulevaisuus?
 Aikaikkunaa jäsenyyksille ei haluta antaa, sillä 2030 on monen mielestä liian aikaisin. Entäpä 2033, jolloin Suomi on seuraavan kerran puheenjohtajamaa?
 Ranskan vuoro johtaa puhetta on keväällä, mutta silloin pääpaino on varmasti EU:n ulko- ja turvallisuuspolitiikassa ja globaaliin roolissa energiakysymyksiä unohtamatta.
 Pozdrav naslednjič,
 Susanna
 Sitten kollegani  Janne Toivosen  poimintoja eurooppalaisista puheenaiheista viikon varrelta:
 #SOME: Tapaus Kurz ja Projekt Ballhausplatz
 Itävallassa   Salzburger Nachrichtenissä  julkaistu  Thomas Wizanyn  pilapiirros maan liittokanslerista  Sebastian Kurzista  ja tätä seuraavasta oikeuslaitoksen varjosta on paljonpuhuva. Keskiviikkona Itävallan poliisi  iski  toimistotaloon, jossa Kurz työskentelee.
 Poliisi epäilee Kurzia muun muassa lahjonnasta osana  "Projekt Ballhausplatzia" . Se oli median mukaan nimi operaatiolle, jossa Kurz oli määrä nostaa liittokansleriksi vuonna 2017 – mikä onnistuikin.
 Poliisi epäilee , että Kurz muun muassa lahjoi mielipidemittaajia esittämään hänen konservatiivisen kansanpuolueensa ÖVP:n kannatuksen suurempana kuin se oikeasti oli. Kurz on kiistänyt laittomuudet. Oppositio on ilmaissut epäluottamuksensa Kurzia kohtaan.
 FAKTA: Kääntyykö maakaasun hinta vihdoin laskuun, tasapainottaako Venäjä markkinoita?
 Suomessa maakaasulla  on pieni merkitys verrattuna moniin manner-Euroopan maihin. Mantereen puolella hintanousut osuvat kipeästi, ja viime viikkojen menoa on seurattu kauhulla. Useat valtiot ovat jo kaivaneet työkalupakeista esimerkiksi energiaverohelpotuksia.
 Mutta pysähtyikö nousu juuri tämän Eurooppa-kirjeen julkaisun aikoihin? Euroopalle elintärkeän maakaasutuojan Venäjän presidentti  Vladimir Putin   lupasi  keskiviikkona pyrkiä tasapainottamaan markkinoita. Venäjä ja Norja ovat käärineet  isoimmat voitot  kaasunhinnan kipuamisesta.
 TÄLLÄ VIIKOLLA: Pandora-vuoto, verkko Puolan ja Unkarin ympärillä kiristyy, elpymispaketin miljardit nousivat 750:stä 800:aan
 The Beatles -rumpali Ringo Starr esiintyi Pariisissa 2018. Pandoran paperit kertovat, että myös Starrilla on kytköksiä veroparatiiseihin.  Etienne Laurent / EPA
 Yksi viikon  pääaiheista Euroopassa on ollut "Pandoran paperit", jättimäinen tietovuoto. Se on paljastanut tunnettujen poliitikkojen, urheilu- ja kulttuuritähtien ja rikollisten kytköksiä veroparatiiseihin.
 Ylen MOT-toimitus on ainoana suomalaistoimituksena ollut mukana tutkimassa aihetta. Mitä merkitystä asialla on? Lue  täältä . Mitä on paljastunut? Lue  täältä . Mikä on venäläisen rahan ja Suomen rooli paljastuksissa? Tuorein MOT-jakso  Yle Areenassa .
 ELPYMISPAKETIN 750 MILJARDISTA TULIKIN 800
 Komission puheenjohtaja  Ursula von der Leyen  vieraili maanantaina Suomessa esittelemässä EU-elpymispaketin hyväksymistä, ja  tätä kaikkea  tapahtui.
 Mutta mitä ihmettä? Vierailua seurannut taloustoimittajamme  Anna Karismo  jäi pohtimaan, miksi nyt puhuttiin 800 miljardin euron elpymispaketista kun kooksi on aiemmin sanottu 750 miljardia.
 Selitys tätä kirjettä varten löytyi rahoitusarvioiden laadintatavoista. Elpymisväline budjetoitiin vuoden 2018 hinnoin, ja sen päälle tulevat vuotuiset inflaatiotarkistukset. Sitä kasvaako vai pieneneekö Suomen nettomaksuasema elpymisvälineestä, ei voi vielä tietää. Jäsenmaat voivat hakea avustuksia vuoden 2023 loppuun asti.
 VON DER KUKA?
 Von der Leyen on voinut jäädä monelle vieraaksi, vaikka posti on Euroopan tärkeimpiä. Viileänrauhallisen saksalaisen ulkokuoren takaa paljastuu (kuten monesta muustakin ihmisestä) yllättäviä asioita.
 Harva on kuitenkaan paennut vasemmistoterroristien uhkaa salanimellä Lontooseen, kuten von der Leyen – vai pitäisikö sanoa  Rose Ladson ? Henkilökuvamme von der Leyenin elämän käänteistä  tässä linkissä .
 PUOLA JA UNKARI
 EU on käynyt pitkää kissa ja hiiri -leikkiä Puolan ja Unkarin kanssa, panoksena yhteisten arvojen noudattaminen ja runsaat tukirahat. Kriitikot ovat epäilleet, pystyykö EU alkuunkaan toimiin, mutta europarlamentaarikko  Petri Sarvamaan  mukaan pian alkaa tapahtua.
 – Ei komissiolla ole varaa lepsuilla tämän asian kanssa viime kädessä. Meidän kaikkien tulevaisuus on pelissä, koko EU:n uskottavuus, Sarvamaa sanoo meppisarjan  tuoreimmassa jutussa .
 KATOLISEN KIRKON PAPIT
 Paljastusten viikko ulottui myös Ranskan katoliseen kirkkoon. Puolueeton komissio arvioi pitkään valmistellussa  raportissaan , että ainakin 216 000 alaikäistä on joutunut toisen maailmansodan jälkeen katolisten pappien hyväksikäytön uhriksi. Uhrit ovat olleet pääosin 10–13-vuotiaita poikia, kertoo  New York Times .
 AREENA-VINKIT
 Helsingin yliopiston akatemiatutkija  Timo Miettisen  tuore kirja  Eurooppa – Poliittisen yhteisön historia  kertoo yhdentymisen pitkistä juurista. Miettinen oli maanantaina  Politiikkaradion  haastateltavana.
 Brysselin koneessa puhutaan  tällä viikolla  nostalgiasta. Miksi eurooppalaiset kaipaavat menneeseen?
 Nostalginen perspektiivi Balkanin EU-laajentumiseen puolestaan löytyy Ulkolinja-klassikoista:  vuoden 1979 raportti  Jugoslavian arjesta ja poliittisesta elämästä.
 ENSI VIIKOLLA: EU ja Ukraina kohtaavat
 Maanantaina ja tiistaina maa- ja metsätalousministerit  kokoustavat  Luxemburgissa. Asialista on pitkähkö. Ministerit etsivät sopua Itämeren kalastuskiintiöihin ja tarkastelevat kalastusmahdollisuuksia Britannian vesillä. Keskusteluissa on myös komission metsästrategia ja uuden yhteisen maatalouspolitiikan vaatimukset.
 Tiistaina EU-johto tapaa Ukrainan johtoa Kiovassa osapuolten välisessä vuosittaisessa  huippukokouksessa . Ukraina on osa EU:n naapuruuspolitiikkaa. Tarkempaa agendaa ei ole vielä julkistettu, mutta ajankohtaisia aiheita lienevät ainakin Venäjä, demokratia ja energia.
 Loppuviikko lasketellaan kohti seuraavan viikon huippukokousta. Nähtäväksi jää, onko EU:nkin pohdittava vielä työkaluja kaasun hinnan nousun varalta.
 Piditkö Eurooppa-kirjeestä? Voit tilata sen tästä linkistä suoraan omaan sähköpostiisi.

Eurooppa-kirje: Balkanin EU-laajentumiseen on vielä pitkä matka – jopa Suomen puheenjohtajakausi vuonna 2033 voi tulla liian nopeasti


Summary: Korona-ajan lemmikkieläinbuumi näkyy myös vakuutusyhtiöissä. Lemmikkieläimille otettujen vakuutusten määrä on kasvanut osassa yhtiöistä jopa kymmeniä prosentteja vuodentakaiseen verrattuna.

Korona-ajan lemmikkibuumi näkyy myös vakuutusyhtiöissä lemmikkieläimille otettujen vakuutusten määrän kasvuna. Esimerkiksi Lähi-Tapiolassa lemmikkieläinvakuutusten suosio lähti kasvuun alkuvuonna ja osin jo viime vuoden lopulla.
 – Tammi-huhtikuussa uusia vakuutuksia tuli jopa 50 prosenttia enemmän kuin edellisenä vuonna samaan aikaan, Lähi-Tapiolan lemmikkivakuutusten kehityspäällikkö  Tiina Ala-Outinen  kertoo.
 Pohjola Vakuutuksessa on otettu uusia lemmikkieläinvakuutuksia tammi-syyskuussa 18 prosenttia enemmän kuin samaan aikaan vuotta aiemmin. Kasvulukemista kertovat myös Fennia ja Agria Eläinvakuutus.
 Eniten vakuutuksia hyödynnetään lemmikkieläinten eläinlääkäri- ja hoitokulujen korvaamisessa.
 – Jonkin verran on lemmikkieläinten tapaturmia. Sairauksien osalta korvatulehdukset, allergiat ja ihosairaudet ovat yleisimmät syyt, kertoo tuotepäällikkö  Miramari Sahakoski  Fenniasta.
 Myös eläinlääkärikulujen nousu on saanut monen ottamaan lemmikilleen vakuutuksen.
 Kuuntele miten Miramari Sahakoski arvioi lemmikkieläinvakuutuksen ottamisen syitä:

 Vakuutusyhtiöiden keskimääräiset korvaukset lemmikkieläinvakuutuksissa ovat noin 200-400 euroa. Useimmissa lemmikkieläinvakuutuksissa on vuosittainen korvauskatto, joka voi vaihdella vakuutusyhtiön ja sopimuksen mukaan.
 Suomessa lemmikkejä vakuutetaan muita Pohjoismaita vähemmän
 Eniten lemmikkieläinvakuutuksia halutaan koirille, mutta yhä enemmän myös kissoille. Suomessa on noin 700 000 koiraa, joista arvioiden mukaan joka kolmas on vakuutettu.
 Muihin Pohjoismaihin verrattuna Suomessa lemmikkien vakuuttaminen on vielä vähäistä.
 – Esimerkiksi Ruotsissa koirien vakuuttamisaste on jopa 80 prosenttia. Suomessa se on ollut vielä huomattavan alhainen, mutta oletettavaa on, että vakuuttamisaste nousee, Tiina Ala-Outinen Lähi-Tapiolasta sanoo.
 Myös muissa vakuutusyhtiöissä ollaan luottavaisia siihen, että into lemmikkien vakuuttamiseen on kasvussa myös Suomessa.
 – Esimerkiksi monirotuisia koiria vakuutetaan yhä enemmän. Kyllä se kertoo siitä, että vakuuttamisaste on nousussa Suomessakin. Lemmikki koetaan yhä enemmän todelliseksi perheenjäseneksi ja halutaan turvata lemmikin hyvinvointi, sanoo tuoteasiantuntija  Hannu Partanen  Pohjola Vakuutuksesta.
 Kuuntele Hannu Partasen arvio lemmikkien vakuuttamisen uusista ilmiöistä:

 Lue lisää:
 Etätyöt laukaisivat valtavan lemmikkibuumin, ja löytöeläintalot tyhjenivät ennätysvauhtia – Kennelliitto: Kasvattajat ryhtyneet teettämään lisää pentuja
 "Koiran hyvinvoinnista huolehtiminen on helpottanut ihmisten ahdistusta", pohtii yrittäjä – pentubuumi silti tuskin säästää lemmikkipalveluita koronakuopalta
 Koronapentu on perheen keskipiste, mutta pärjääkö se yksin, kun edessä on paluu lähitöihin? Koirankouluttaja: "Huomaa, että jotain on pielessä"

Lemmikkieläinvakuutusten määrä kasvoi roimasti korona-aikana – vakuutuksia hankitaan yhä enemmän myös kissoille ja sekarotuisille koirille


Summary: Tampereen Kaarilassa sijaitsevan rivitalon asukkaat joutuivat olemaan yli puolitoista vuotta evakossa kodeistaan. Taloyhtiössä elää toivo vakuutuskorvausten saannista.

Maansortuman takia käyttökieltoon joutuneen rivitalon asukkaat ovat päässeet palaamaan koteihinsa Tampereen Kaarilassa.
 Maisemointityöt ovat vielä kesken, mutta Asuntoyhtiö Kaarilankulman hallituksen puheenjohtaja  Esa Kannisto  ja taloyhtiön pitkäaikaisin asukas  Leo Mensonen  katselevat edessään aukeavaa ruskeaa pengertä tyytyväisenä.
 – Massanvaihto on tehty alle, sen päälle rakennettu vastapenger ja lopuksi rakennettu vaahtolasitäytteestä uusi penger sortuneen tilalle, luettelee Kannisto tehtyjä korjaustoimia.
 Asuntoyhtiö Kaarilankulman hallituksen puheenjohtaja Esa Kannisto (oikealla) ja taloyhtiön pitkäaikaisin asukas Leo Mensonen ovat tyytyväisiä sortuman korjaukseen.  Juha Kokkala / Yle
 Komeuden päälle on levitetty biohajoava kookosmatto, jonka alle on kylvetty erikoissiemenseos alueelle sopivista kasveista. Ensi kesänä pitäisi vihertää.
 – Kyllä ollaan varsin tyytyväisiä urakan jälkeen, Kannisto sanoo.
 – Tämä on ihan kuin uusi rivitaloyhtiö tässä, Mensonen täydentää.
 Taloyhtiössä elää toivo vakuutuskorvausten saannista
 Tuurnankadulla sijaitseva kaksikerroksinen rivitalo on rakennettu rinteen viereen lähelle Vaakkolampea. Viime vuoden helmikuussa tontti alkoi sortua aivan talon vierestä.
 Erittäin poikkeuksellisen tapahtuman syytä ei tiedetä, mutta maan sortuessa satoi runsaasti vettä.
 Esa Kannisto ja Leo Mensonen eivät asuneet evakuoidussa talossa, mutta ongelma on ollut koko taloyhtiön yhteinen. Taloyhtiössä on kaikkiaan 17 asuntoa, joista neljä evakuoitiin sortuman takia. Juha Kokkala / Yle
 Kaupunki maksoi osan korjauksesta. Virkamiesten ripeys saa taloyhtiöltä kiitosta.
 – Asiat ovat menneet nopeasti eteenpäin, Kannisto sanoo.
 Vakuutusyhtiön kanssa onkin sitten ollut takkuisempaa. Taloyhtiön isännöitsijä  Vesa Kujanpää  Realia Isännöinti Oy:sta kertoo  Ilta-Sanomissa , että taloyhtiön maksettavaksi on tulossa reilun miljoonan euron lasku.
 Yhtiössä on kaikkiaan neljä taloa. Osakkeita on 17. Keskustelut vakuutusyhtiön kanssa eivät ole edenneet.
 Sortiman korjaaminen kesti useita kuukausia. Juha Kokkala / Yle
 Kanniston mukaan taloyhtiöllä on ollut niin sanottu all risk -vakuutus, mikä on ollut vuosia voimassa. Nyt neuvotteluissa on mukana myös FINE, joka on finanssialan ongelmatilanteiden neuvoja ja riidanratkaisija. Taloyhtiön hallituksen puheenjohtaja uskoo, että vakuutusrahat vielä saadaan.
 – Sillä tavalla ollaan positiivisella mielellä, että tässä ei kuitenkaan ole sellaista vahinkoa tapahtunut, mikä olisi vakuutusehdoissa poissuljettu, niin kyllä me olemme luottavaisia siihen, että tulemme korvauksen saamaan, Kannisto sanoo.
 Leo Mensonen haluaa niin ikään olla positiivisella mielellä, vaikka mahdollisen laskun suuruus hirvittää.
 – Vähintään sähköauton hinnan menetän, jos sopuun ei päästä. Olen yleensä optimisti asioissa, ja loppuun asti uskon, että jotain positiivista löytyy. Jokainen euro on eläkeläisellä kotiin päin.
 – Kiitos taloyhtiön hallitukselle ja asiantuntijoille, että he ovat sinnikkäästi tämän asian kanssa toimineet.
 Lue myös :
 Tamperelaisen rivitalon maansortuman korjaamista on odotettu jo yli vuosi – korjaustyöt käynnistyvät ensi viikolla
 Tampereen Kaarilan sortuneen rivitalotontin korjaus näyttää vihdoin pääsevän alkuun
 Tampereen kaupungilta tukea Kaarilan sortumatontille - sananmukaisesti
 Dramaattinen video: Sortumavaarassa oleva tamperelainen talo on ainakin kaksi viikkoa käyttökiellossa

Sortumavaarassa olleen rivitalon asukkaat pääsivät takaisin koteihinsa Tampereella – harvinaisesta liukusortumasta yli miljoonan euron lasku


Summary: Vuoden 2005 tulva herätti Helsingin kaupungin rakentamaan tulvavallin Marjaniemeen. Nykytietojen perusteella siitä tuli liian matala, eikä korottaminen ole aivan yksinkertaista.

Rantaviivan suuntaa mukaileva valli Helsingin Marjaniemessä näyttää ensisilmäykseltä varsin epäkiinnostavalta: kasa kivistä maata, ja niiden päällä tie ulkoilijoille.
 Vallin tarina on kuitenkin oiva esimerkki ilmastonmuutokseen varautumisesta.
 Vuonna 2005 Gudrun-myrsky nosti meriveden korkealle paitsi Kauppatorilla myös Marjaniemessä. Merivesi tulvi kaduille ja rannan lähellä olevien kotien lattioille.

 Tämä herätti Helsingin rakentamaan tulvavallin meren ja asuinalueen väliin. Vuonna 2010 valmistunut valli rakennettiin saviselle maalle ja on jo paikoin vajonnut matalammalle. Nyt vallia korotetaan alkuperäiselle tasolle.
 Ongelma on, että tulvavalli jää edelleen liian matalaksi.
 – Silloin kun tätä suunniteltiin, ei ollut tiedossa kaikkia meriveden korkeuteen liittyviä asioita. Tällä hetkellä otetaan huomioon paljon korkeammat tulvakorkeudet kuin suunnittelun aikaan, Helsingin maa- ja kallioperäyksikön tiimipäällikkö  Mirva Koskinen  kertoo.
 Tulevien tulvien seurauksista varoitti myös  Suomen Ilmastopaneelin raportti , joka julkaistiin kaksi viikkoa sitten.
 Mittaukset ja ilmastonmuutos laittavat varautumaan pahempaan
 Tulvavallin suunnittelun jälkeen on tapahtunut kaksi asiaa.
 Ensinnäkin on tehty mallinnuksia ja mittauksia siitä, miten meri käyttäytyy myrskyissä eri puolilla kaupunkia. Toiseksi mallinnukset ilmastonmuutoksen vaikutuksista ovat muuttuneet.
 Kun tulvavalli on palautettu alkuperäiselle tasolle, sen korkeus on koko matkalta 2,5 metriä.
 Uusien tietojen perusteella sen korkeuden pitäisi olla jossakin 2,8 ja 3,44 metrin välillä viimeistään vuosisadan loppuun mennessä.
 Luvut on ilmoitettu N2000-asteikolla, jolla nykyinen keskimerenpinnan korkeus on reilut 20 senttiä.
 Tiimipäällikkö Mirva Koskinen oli aikanaan itsekin suunnittelemassa Marjaniemen tulvavallia. Merivesitulvan aallonharjat voivat viereisellä mallinnuspisteellä nousta jopa 3,44 metrin korkeuteen vuonna 2100. Petteri Juuti / Yle
 2,8 metriä on nykyinen rantarakentamisen yleinen alaraja ilman aaltoiluvaraa, mutta se ei Marjaniemessä välttämättä riitä.
 Sadan metrin päässä vallista on nimittäin piste, johon Ilmatieteenlaitos on mallintanut tarkemmat turvallisen rakentamiskorkeuden rajat. Siinä kohdassa merivesitulvan aallonharjat voivat nousta jopa 3,44 metrin korkeuteen vuonna 2100.
 Vielä nykyisten ilmasto-olosuhteiden vallitessa raja on liki metrin matalammalla, eli 2,63 metrissä.
 Jos merivesitulva pääsee ylittäämään tulvavallin, on asuinalue laajalti veden vallassa. Petteri Juuti / Yle, Mapcreator
 Yllä olevasta kartasta selviää, että jos merivesi pääsee tulvavallin yli, sen takana on tukku tontteja, joiden korkeus vedenpinnasta on yhden ja kahden metrin välillä.
 Turvallisella rakentamiskorkeudella varaudutaan harvinaisiin myrskyihin, jotka toteutuvat todennäköisesti kerran 250 vuodessa. Vaikka luvut on annettu sentin tarkkuudella, on syytä muistaa, että niihin liittyy paljon epävarmuuksia.
 Mitä nopeammin ilmastopäästöjä leikataan, sitä vähemmän ilmasto muuttuu ja sitä pienempiin muutoksiin pitää varautua. Mallinnukset eri päästömäärien seurauksista ovat vain mallinnuksia – siis parhaita mahdollisia veikkauksia, joihin nykytiedoilla päästään.
 Vallin korottaminen on työlästä ja kallista
 Parhaan saatavilla olevan tiedon valossa Marjaniemessä olisi siis syytä korottaa tulvavalleja. Silti se vain palautetaan alkuperäiseen tasoonsa 2,5 metriin.
 Savisella maalla korottaminen ei käy niin helposti, että vanhan vallin päälle vain tuotaisiin lisää maata.
 – Helsingissä on paljon pehmeää savimaata, jolloin rantojen korottaminen vaatii paljon pohjan vahvistuksia ja muita toimenpiteitä, että se pysyy koossa eikä painu. Se on hyvin kallista, sanoo Koskinen.
 Vallin korottaminen vaatisi myös sen levittämistä, jolloin vallin reunat kolkuttelisivat jo lähimpien talojen tontteja.
 Kauppatorilla on turvauduttava tilapäisiin tulvavalleihin
 Jos ilmastonmuutos pakottaa kaupunkia korottamaan tulvavalleja Marjaniemessä, Kauppatorilla tilanne on vielä hankalampi.
 Vuoden 2005 tulvassa aallot nousivat parin metrin korkeudelle. Veden korkeus nousi 1,7 metriin ja aallot ylsivät vielä 30 senttiä korkeammalle.
 Mutta vuonna 2050 pitäisi varautua siihen, että vesirajassa aallonharjat yltävät 2,67 metriin. Vuonna 2100 lukema on jo 3,37 metriä.
 Jos merivesi nousee yli kolmen metrin, se kolkuttelee kaupungintalon ja presidentinlinnan ovia.  Petteri Juuti / Yle
 – Kyllähän keskustassa tulvien torjuminen on ihan eri tyyppistä ja paljon haastavampaa kuin esimerkiksi Marjaniemessä. Se pitää tehdä esimerkiksi maasta nousevilla tulvaporteilla ja tilapäisillä tulvaesteillä, sanoo Koskinen.
 Oman alueesi tietoja turvallisista rakentamiskorkeuksista voit tarkastella  Helsingin karttapalvelusta .
 (Karttapalvelun lukemat turvallisista rakentamiskorkeuksista kaupungintalon ja presidentinlinnan ovilla eivät pidä paikkansa, sillä aallot ehtivät madaltua matkalla, toim. huom.)
 Ilmastonmuutos vaikuttaa monella tavalla Uudenmaan olosuhteisiin
 Merivesitulvat ovat luonnollisesti vain yksi asia, mihin ilmastonmuutos vaikuttaa.  Suomen Ilmastopaneelin raporttiin  (ilmastopaneeli.fi) on koottu nykykäsitys myös monien muiden olosuhteiden muutoksista.
 Iso kuva on se, että lämpötilat nousevat ja valkoisesta talvesta tulee entistäkin harvinaisempi ja lyhyempi.
 Rankkasateiden voimakkuus kasvaa ympäri vuoden ja sademäärä kasvaa kaikkina vuodenaikoina kesää lukuun ottamatta. Sadepäivien määrä kasvaa talvella, mutta vähenee kesällä.
 Voit keskustella aiheesta lauantaihin 9. lokakuuta kello 23:een saakka.
 Lue seuraavaksi:
 Ilmastonmuutos lisää Suomen sademääriä, ja näin se tuntuu eri maakunnissa – katso kotialuettasi lähivuosikymmeninä kohtaavat tulvariskit
 Ilmastopaneeli kehottaa Suomea varautumaan sademäärän merkittävään kasvuun ja vakavien tuhotulvien riskiin – "On keskitytty liikaa siihen, lämpeneekö"
 Asukkaat jäivät mottiin, kun merivesi söi autotien ja vei tavarat pihoilta – ilmastonmuutos voi panna yli 300 ihmisen arjen uusiksi Tiutisessa
 Ilmatieteen laitos päivittää uudet normaalit vastaamaan ilmastonmuutosta – äärisäät eivät ole enää niin poikkeuksellisia, kun mittareita rukataan nykyoloihin
 Tällainen on ”pesusienikaupunki” – ilmastonmuutoksen aiheuttamiin rankkasateisiin varaudutaan rakentamalla putkien sijaan tulvapuistoja
 Nyt sataa ja tulvii, mutta tulevaisuuden Suomea uhkaa suuri meritulva joka kolmas vuosi –  Riski voi nostaa kotivakuutuksen hintaa

Näin aallot lyövät Helsingin rantaan tulevaisuuden myrskyissä – vuonna 2005 tulva nosti veden Kauppatorille, mutta paljon pahempaan on varauduttava


Summary: Nostalgiaan hukkuminen on millenniaalien kirous, jonka voi myös kääntää voimavaraksi, kirjoittaa Rönkä.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Kehitin korona-aikana uuden paheen: aloin katsella YouTubesta musiikkiohjelma Jyrkin haastatteluja. Vuosituhannen vaihteessa kuvattujen videoiden rakeisuus ja estetiikka hypnotisoivat minut jopa tunneiksi kerrallaan. Kun suoni oli löytynyt, kaivauduin syvemmälle ja päädyin Los Angelesin olympialaisten, Oasiksen konserttien ja Tabun sketsien pariin.
 Surin kohtaloani syntyä vasta 1990- luvun lopulla. Ehdin hengittää hetken näin kauniissa maailmassa, kunnes se jo katosi kuin ihana uni.
 Menneiden aikojen ihailuni ylitti kaikki kohtuuden rajat. Etsin kuvia vanhoista karkkipusseista ja viehätyin niiden graafisesta suunnittelusta. Silmien punainen kiilto filmikameran salamassa suorastaan herkisti. Vanhat postikortit ja päiväkirjamerkinnät tuntuivat pyhäinjäännöksiltä.
 Kuten tyypillistä, yksityinen kokemukseni  alkoi näkyä ympärilläni. Esimerkkejä viime vuosien nostalgia-aallosta ei ole vaikea etsiä. Instagramissa on loputtomia vanhoille mainoksille, lehtijutuille, kaupunkikuville ja designille omistettuja sivuja.
 Z-sukupolvi on kasvanut aikuiseksi, tajunnut olevansa pulassa ja kääntynyt kohti lapsuusvuosiaan, imemään niistä lohtua kuin vadelman esanssia irtokarkeista.
 Erityisen pakkomielteisiä tunnutaan olevan nimenomaan 1990-luvusta ja vuosituhannen vaihteesta. Myös peli- ja internetsuunnittelussa on trendannut netin alkuaikojen pikselisyyttä ja minimalismia jäljittelevä tyyli. Musiikissa taas kasettiformaatti on tehnyt paluuta. Vanhojen keikkavideoiden kommenteissa todetaan, kuinka “mitään tällaista ei tehdä enää nykyään”.
 Ei tarvitse olla kummoinen keittiöpsykologi, jotta mieleen tulee vetää yhteys nykyajan epävarmuuden ja menneisiin haikailun välille.
 Viimeistään pandemian aiheuttama päättymätön poikkeustila on kyynistänyt suhteen nykyaikaan ja saanut kääntymään turvallisiin takavuosiin.
 Toisaalta ilmiö on myös kylmän käytännöllinen: kun uusiin elokuviin tai konsertteihin ei päässyt, oli pakko katsoa vanhoja.
 Mennyttä on tietysti ikävöity aina , ja ”vanhoista hyvistä ajoista” jaksettu muistuttaa. Nykyisen nostalgian laajuudessa ja kaiken läpäisevyydessä on kuitenkin jotain uutta. Millenniaalin aikaan syntynyt Z-sukupolvi on kasvanut aikuiseksi, tajunnut olevansa pulassa ja kääntynyt kohti lapsuusvuosiaan, imemään niistä lohtua kuin vadelman esanssia irtokarkeista.
 Toisaalta nostalgia ei kuitenkaan ole kyynistä ”ennen kaikki oli paremmin” -murahtelua. Se voi olla luovaa, moniulotteista ja oikeasti lohdullista.  Psykologian tutkimus vuodelta 2018  osoittaa, että nostalgia suojaa psyykettä kuormittavilta uhkakuvilta.  Toinen tutkimus  vuodelta 2013 taas todistaa nostalgian torjuvan tylsyyttä ja siitä seuraavaa merkityksettömyyden kokemusta. Nostalgian psykologiassa myös eritellään  restoratiivinen ja reflektiivinen  nostalgia. Ensimmäinen on pakkomielteistä, jopa kateuden sävyttämää. Jälkimmäinen sitä vastoin rakentavaa, tosiasiat hyväksyvää.
 Oma nostalgiani  on usein pakkomielteisen puolella, ja se alkaa jo väsyttää. En haluaisi olla menneitä muisteleva ahdistuskimppu, jonka mielestä nykyajassa ei ole mitään hyvää.
 Unohdan, että ilmapiiri oli monin tavoin tunkkainen ja piittaamaton.
 Onneksi olen kuitenkin löytänyt keinon, joka palauttaa nostalgian syövereistä maan pinnalle. Lääke on yksinkertainen ja huvittavan arkinen, mutta toimiva: vanhojen keittokirjojen selailu. Vanhoissa resepteissä tai etenkään niiden oheisissa valokuvissa ei ole kertakaikkiaan mitään, mihin haluaisi palata.
 Saman kokemuksen saa Speden elokuvista ja syntymävuotenani julkaistuista Seura-lehdistä. Molemmissa sekä ulkoasu että maailmankuva haisevat saunamökkiin unohtuneelta makuupussilta.
 Kuvitelmani menneistä vuosikymmenistä  on todellakin pelkkä kuvitelma. ”Nirvana live in Reading” -klippiä katsoessa unohdan, että läskisen lihan syöminen joka aterialla oli normaalia, ja kasvisruoka tarkoitti lähinnä keitettyjä herneitä. Unohdan, että ilmapiiri oli monin tavoin tunkkainen ja piittaamaton. Saamelaisille sai nauraa ja nuoriso ihannoi pikamuotikapitalismia sen sijaan, että olisi kritisoinut sitä.
 Kun panee vierekkäin teokset  Ruoan valmistaminen mikroaaltouunissa  (Otava, 1985) ja  Lapsiperheen vegaanikeittokirja  (Kosmos, 2020), on selvää, kummassa todellisuudessa haluaa elää. Ainakin normit ja asenteet ovat muuttuneet paremmiksi, jos ei mikään muu.
 Antti Rönkä
 Kirjoittaja on helsinkiläinen kirjailija, joka harrastaa seinän tuijottamista ja kuulokkeiden hävittämistä.
 Kolumnista voi keskustella 9.10. klo 23.00 saakka.

Antti Röngän kolumni: Halusin elää 90-luvulla, mutta tulin järkiini


Summary: Työmarkkinoilla on paljon työttömiä sihteereitä, joiden osaaminen ei enää vastaa tämän päivän tarpeita. Ammattijärjestön mukaan ala on murroksessa, ja työ vaatii monipuolisempaa osaamista ja korkeampaa koulutusta.

Jos haluaa päästä käsiksi Fazer makeisten toimitusjohtajan kalenteriin, ei kannata soittaa Fazer makeisten toimitusjohtajalle, vaan johdon assistentti  Anne Seppälälle .
 Sillä Seppälä on toimitusjohtajan kalenteri.
 Hän on myös järjestelmien kouluttaja, yhteydenpitäjä ja tapaamisten järjestelijä konsernin sisällä ja ulkona, kokouspaikkojen ja matkojen varaaja ja tarvittaessa vaikka makeisnäytteiden kuljettaja.
 – Jos Annea ei olisi, en tiedä mitä sitten tapahtuisi. Anne suunnittelee ajankäyttöni ja on aina aika monta askelta minua edellä. Tietää ennalta, mitä saatan unohtaa, kuvailee Fazer Makeisten toimitusjohtaja  Markus Hellström .
 – Veikkaan, että kalenterisi olisi aikamoinen sekasotku aika äkkiä, Seppälä sanoo.
 Hellström ja Seppälä ovat työskennelleet tiiminä vuoden, ja siinä ajassa heistä on hitsautunut tiivis työpari. Jos Hellström sopii suullisesti tapaamisen, Seppälä sovittaa sille paikan täydestä kalenterista.
 Kun Hellström laittaa kesken kokouksen viestiä, Seppälä ymmärtää puolesta sanasta, mistä on kyse.
 – Meidän työskentely on sillä lailla sujuvaa, että toinen tietää mitä toinen aikoo sanoa tai mikä mietityttää, Hellström sanoo.
 – Pyrin kyllä kaiken mahdollisen ennalta varoittamaan ja kertomaan. Ja kun Markuksella on jotain kysyttävää, se olen yleensä minä jolle hän ensimmäisenä soittaa tai laittaa viestiä, Seppälä täydentää.

 Sihteereistä on jatkuvasti ylitarjontaa työmarkkinoilla
 Vaikka Seppälän työpanos on toimitusjohtajalle korvaamaton, hän työskentelee alalla, josta usein puhutaan yhtenä katoavista.
 Työ- ja elinkeinoministeriön kokoamassa  ammattibarometrissa  sihteeriammatit ovat jo vuosia keikkuneet kärkipäässä ammateissa, joissa työvoiman kysyntä ja tarjonta eivät kohtaa. Sihteereistä on jatkuvasti ylitarjontaa työmarkkinoilla.
 Kaksi kertaa vuodessa julkaistava ammattibarometri on työllisyysnäkymäkatsaus, jossa on mukana noin 200 ammattia.
 Assistenttien ammattijärjestö Skilla ry:ssä ammattibarometrin tulosta tuskaillaan vuosittain. Heidän näkökulmastaan työllisyystilanne näyttää nimittäin päinvastaiselta.
 – Joka ikinen vuosi ammattibarometri huutaa alan ylitarjontaa, mutta meidän jäsentilastoissa työttömiä ei taas ole juuri lainkaan, vaan tekijät revitään suurin piirtein koulun penkiltä töihin. Se ristiriita on valtava, sanoo järjestön toiminnanjohtaja  Elina Havu .
 Skilla ry edustaa noin 2000 korkeakoulutettua, jotka työskentelevät hallinnon tukitehtävissä esimerkiksi johdon assistentteina.
 Barometrin poimima fakta on kuitenkin se, että työttömiä sihteereitä on paljon. Esimerkiksi yhtä yleissihteerin paikkaa kohden on tänä vuonna ollut yli kahdeksan työtöntä kuukausittain.
 Mikä ristiriitaa selittää?
 Ammattibarometri tuskin saa kiinni koko alaa, arvioi työ- ja elinkeinoministeriön neuvotteleva virkamies  Mika Tuomaala .
 Barometrin tarkastelemat ammattinimikkeet ovat yleissihteeri, johdon sihteeri ja terveydenhuollon toimistosihteeri. Tämän päivän sihteeri on kuitenkin entistä useammin manageri, koordinaattori, markkinointiasiantuntija tai johtajan oikea käsi.
 – En usko, että näiden barometrin nimikkeiden pohjalta pystytään koko kuvaa alasta luomaan, juuri siksi että uusia nimikkeitä sihteerityölle on tullut hyvin paljon, Tuomaala sanoo.
 Sihteerien osaaminen voi olla vanhentunutta
 Tuomaala lukee barometrin tausta-analyysistä kaksi muutakin asiaa: työttömät sihteerit ovat sekä keskimääräistä työtöntä koulutetumpia että iäkkäämpiä.
 Kun keskimäärin neljäsosa kaikista työttömistä on yli 55-vuotiaita, sihteereistä heitä on noin puolet.
 Korkeakoulutettuja on kaikista työttömistä noin viidesosa, mutta sihteereistä niin ikään puolet.
 Työttömäksi jääneet sihteerit ovat siis koulutettua väkeä, mutta heidän koulutuksensa ja osaamisensa ei välttämättä vastaa nykyajan tarpeita, Tuomaala arvioi.
 – Tässä työttömien joukossa on todennäköisesti paljon sellaisia, joiden opinnot on suoritettu hyvinkin kauan sitten. Valmistuneet työllistyvät helpommin, koska heillä on tuoreet valmiudet tehtävään.
 Anne Seppälä on uransa aikana hakenut lisäosaamista tradenomipuolen kursseilla. Lisäksi hänen työuransa aikana digitalisaatio on tuonut uusia järjestelmiä opeteltavaksi. Esa Syväkuru / Yle
 Rutiinitehtävien määrä vähenee
 Ammattiliitto Jytyn ay-aktiivi, hallintosihteerinä Helsingin kaupungilla työskentelevä  Kaarina Salminen  vahvistaa Tuomaalan arvion. Yleissihteerin ja johdon assistentin tehtävät ovat jo lähtökohtaisesti hyvin erilaiset, hän sanoo.
 Hänen mukaansa digitalisaatio on vienyt entistä enemmän "tavallisen" sihteerin tehtäviä, mutta ovet monipuolisempaan työnkuvaan aukeavat harvoin ilman lisäkoulutusta.
 Jyty edustaa julkisen puolen toimisto- ja hallintosihteereitä, osastosihteereitä ja johdon assistentteja, joista valtaosalla on esimerkiksi merkonomikoulutus tai muu toisen asteen tutkinto.
 – Täytyisi lukea esimerkiksi tradenomiksi, jotta säilyttäisi omaa osaamistaan ja olisi työmarkkinoilla käytettävissä uusiin tehtäviin. Opistotason koulutuksella näkymät työmarkkinoilla ovat huonot, Salmela sanoo.
 "Jos tarvitset näppärää tyttöä, hae näppärää tyttöä"
 Skilla ry:n Elina Havu puhuu assistenttialan murroksesta ja olisi valmis heittämään koko vanhentuneen sihteeri-nimikkeen romukoppaan.
 Uuden ajan assistentti on organisoinnin, viestinnän ja tietotekniikan moniosaaja, jolla on myös substanssiosaamista.
 – Meillä on jäsenistössä paljon esimerkiksi lakitoimistoissa tai politiikassa toimivia assistentteja. Nykyisin myös opinnoissa kannustetaan siihen, että jo opintojen aikana mietittäisiin, mikä on oma erityinen kiinnostuksen kohde.
 Havun mukaan erilaisten nimikkeiden lisäksi sekä työnkuva että alalle tulevien koulutuspohja ovat laajentuneet entisestä. Esimerkiksi Skillan jäseniksi on viime vuosina liittynyt perinteisten tradenomien ja entisen Helsingin sihteeriopiston käyneiden lisäksi esimerkiksi yhteiskunta- ja kauppatieteilijöitä.
 Kauppalehdessä julkaistiin 80-luvulla mainos, joka nosti esiin sihteerien erikoisosaamista. Ammattijärjestöä turhauttaa, ettei assistenttityötä edelleenkään aina nähdä vaativana asiantuntijatehtävänä.  Elina Havu / Skilla ry.
 Assistentti on apuna teknologiamurroksessa
 Haaga-Helia-ammattikorkeakoulun johtamisen lehtori  Eija Kärnä  jakaa näkemyksen alan isosta murroksesta.
 Kun Haaga-Heliassa vuonna 2019  selvitettiin  assistenttityön muutosta 70 tietotyöläisen haastatteluilla, vastauksissa korostuivat teknologiaosaaminen, viestintätaidot sekä ongelmanratkaisutaidot. Myös työn itseohjautuvuuden katsottiin lisääntyneen.
 Eija Kärnän mukaan assistenttityön kaltaiset tukitoiminnot ovat oleellisessa osassa työn teknologisessa murroksessa.
 – Jos näistä tukipalveluista karsitaan liikaa, vaarana on, että yrityksen eri toiminnot ylittävä yhteistyö ja tiedonhallinta sekä esimerkiksi uusien teknologioiden hallittu hyödyntäminen voivat kärsiä, Kärnä sanoo.
 Haaga-Helia koulutti ennen tradenomeja Johdon assistentti ja kielet -koulutusohjelmassa, joka vuoden 2020 alussa muutti nimensä muotoon Liiketoiminnan palveluratkaisut ja kielet.

 Tehtävän ydin ei ole muuttunut
 Anne Seppälä on valmistunut Helsingin sihteeriopistosta 80-luvulla ja työskennellyt alalla siitä asti. Hän kokee, että tehtävän ydin ei ole vuosien saatossa muuttunut: kokonaisuuksien hallinta ja organisointi ovat keskeisiä taitoja ennen ja nyt.
 – Minun työni vapauttaa ihan suunnattomasti johtajan kapasiteettia siihen hänen varsinaiseen tehtäväänsä ja siksi väittäisin, että organisaatioiden johdossa assistentteja edelleen tarvitaan. Minusta tällaisia paikkoja ei kuitenkaan haeta suoraan koulun penkiltä, vaan ne vaativat kokemusta, Seppälä sanoo.
 Hän kokee asiantuntemuksensa olevan juuri kokemuksessa ja sen tuomassa hiljaisessa tiedossa. Sen eteenpäin välittäminen on helpommin sanottu kuin tehty.
 – Olen miettinyt, että varmaan täytyy ainakin vuoden ajan kirjata ylös kaikkia asioita, jotka tulevat eteen ja joita pitää sitten mahdolliselle seuraajalle perehdyttää.
 Lue myös:
 Kolme suomalaista kertoo, miltä tuntuu tehdä katoavaa työtä – "Jos työtä ei tarvita, niin ei siitä voi pahoillaan olla"

Jos Anne Seppälää ei olisi, Fazerin toimitusjohtajan päivärytmi sekoaisi täysin – sihteerialan kuolemaa povataan joka vuosi, mikä ärsyttää uuden ajan assistentteja


Summary: Veikkauksissa ovat kärjessä YK:n pandemiatyö, ilmastoaktiivit ja demokratian puolustajat niin Valko-Venäjältä, Yhdysvalloista kuin Hongkongistakin. Voittaja julkistetaan Oslossa kello 12.

Nobel-komitea julkistaa tänään odotetun tiedon rauhanpalkinnon saajasta. Yle seuraa ilmoitusta  suorassa verkkolähetyksessä  kello 11.50 alkaen.
 Tänä vuonna ehdokkaita on tarjottu 329, joista 234 on yksityishenkilöitä ja 95 järjestöjä.
 Ehdotuksia voivat tehdä vain eri maiden hallitusten ja parlamenttien jäsenet, oikeuslaitokset, yliopistot ja muun muassa aiemmat rauhanpalkinnon saajat.
 Komitea on käynyt ehdokkaat läpi jo maaliskuussa ja valinnut lyhyen kärkilistan. Lista on tarkoin varjeltu, ja arviot voittajasta perustuvat asiantuntijoiden ja vedonlyöjien näkemyksiin.
 Esittelemme tässä yhdeksän eri tahojen asettamaa ehdokasta.
 WHO:n asiantuntijaryhmä tutki koronaviruksen alkuperää. Ryhmän jäsen Peter Ben Embarek antoi kommentteja medialle Wuhanin lentokentällä 10. helmikuuta. Alex Plavevski / EPA
 1. Maailman terveysjärjestö WHO
 WHO on pian kaksi vuotta toiminut koronaviruksen nujertamiseksi, kun pandemia on horjuttanut yhteiskuntia ympäri maapallon.
 WHO:n mahdollisuuksia voi vähentää se, että  viime vuonna rauhanpalkinto meni jo YK-järjestölle.  Silloin palkittiin Maailman ruokaohjelma WFP.
 Patricia Espinosa J.J. Guillen / EPA
 2. YK:n ilmastosopimus ja pääsihteeri Patricia Espinosa
 Maailmanlaajuista ilmastonmuutoksen torjuntaa koordinoi YK:n ilmastopuitesopimus UNFCCC. Työtä johtaa pääsihteeri  Patricia Espinosa . Hän pitää yhteyttä 190 valtioon.
 Ilmastotyö on tällä viikolla saanut jo  fysiikan Nobelin .
 Greta Thunberg Matteo Bazzi / EPA
 3. Ruotsalainen ilmastoaktivisti Greta Thunberg
 Monilla kansainvälisillä tunnustuksilla palkittu, nyt 18-vuotias opiskelija  Greta Thunberg  on ollut jo lukuisia kertoja ehdokkaana rauhanpalkinnon saajaksi.
 Hän edustaa yksittäisen ihmisen mahdollisuuksia tuoda esiin maailmanlaajuinen kriisi.
 Veronika Tsapkala, Svjatlana Tsihanouskaja
 ja Maria Kolesnikova Tatjana Zenkovitš / EPA
 4. Valko-Venäjän oppositiokolmikko
 Valko-Venäjällä naiset nousivat viime vuonna presidentti  Aljaksandr Lukašenkaa  vastustavan opposition keulakuviksi.
 Svjatlana Tsihanouskaja  ja  Veronika Tsapkala   ovat nyt maanpaossa  ja  Maria Kolesnikova  pidätettynä kotimaassaan.
 He kokosivat opposition taakseen sen jälkeen, kun Lukašenka esti Tsihanouskajan ja Tsapkalan miehiä ja Kolesnikovan tukemaa ehdokasta pääsemästä ehdolle.
 Aleksei Navalnyi Sefa Karacan / AOP
 5. Venäläinen oppositiojohtaja Aleksei Navalnyi
 Kremlin, korruption ja presidentti  Vladimir Putinin  pitkäaikainen kriitikko, aktivisti ja juristi  Aleksei Navalnyi  on päätynyt myrkytyksen kautta  venäläiseen rangaistussiirtolaan .
 Venäjän hallinto on julistanut hänen säätiönsä ulkomaiseksi agentiksi ja kiristänyt muutenkin kuristusotettaan oppositiosta.
 Stacey Abrams Erik S. Lesser / EPA
 6. Demokraattipoliitikko Stacey Abrams
 Yhdysvaltain demokraattipuolueen poliitikko  Stacey Abrams  on  puolustanut äänestysoikeuden helpottamista  sekä kotiosavaltiossaan Georgiassa että koko Yhdysvalloissa.
 Republikaanit ovat pyrkineet vaikeuttamaan äänestäjäksi rekisteröitymistä useissa osavaltioissa.
 Hongkongin demokratialiike on joutunut puristuksiin.  Jerome Favre / EPA
 7. Uutissivusto Hong Kong Free Press
 Vuonna 2015 perustettu  Hong Kong Free Press  on joutunut kommunistisen Kiinan puristuksiin sen jälkeen, kun Peking määräsi Hongkongiin tiukan turvallisuuslain kesällä 2020.
 Uutissivusto toimii yhä, mutta sitä ei voi lukea manner-Kiinassa. Sivuston perustaja on brittiläinen  Tom Grundy.
 Loujain al-Hathloul Kuva Loujain al-Hathloulin perhealbumista
 8. Saudi-Arabian naisten puolustaja Loujain al-Hathloul
 Loujain al-Hathloul , 32, tuli tunnetuksi, kun hän yritti ajaa autolla Arabiemiraateista Saudi-Arabiaan vuonna 2014. Hänet on  pidätetty monta kertaa  ja kidutettu toistuvasti.
 Hän on pyrkinyt lopettamaan Saudi-Arabian holhousjärjestelmän, jossa miehillä on oikeus valvoa naisten elämää.
 Aminatou Haidar Erik Simander / EPA
 9. Länsi-Saharan itsenäisyysliikkeen Aminatou Haidar
 Aminatou Haidar  on sahrawikansaan kuuluva ihmisoikeusaktivisti ja  Länsi-Saharan itsenäisyyden  puolestapuhuja.
 Kun hän syntyi vuonna 1966 tai 1967, Länsi-Sahara oli vielä Espanjan siirtomaa. Nyt aluetta hallitsee Marokko. Hänet on pidätetty ja pahoinpidelty lukuisia kertoja.
 Lue lisää:
 NRK: Nobelin rauhanpalkinnon saajiksi ehdotettu Putinia, Navalnyia, Trumpia ja Bidenia – joukossa myös suomalais-norjalais-venäläinen jääkiekkoliiga

Nobelin rauhanpalkinnon saaja selviää tänään – ehdolla Greta Thunberg, Aleksei Navalnyi ja WHO


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Nobelin rauhanpalkinnon saajaksi ehdolla Greta Thunberg, Aleksei Navalnyi ja WHO
 Nobelin rauhanpalkinnon  voittaja julkistetaan tänään Oslossa kello 12 . Veikkauksissa ovat kärjessä YK:n pandemiatyö, ilmastoaktiivit ja demokratian puolustajat niin Valko-Venäjältä, Yhdysvalloista kuin Hongkongistakin. Tänä vuonna ehdokkaita on tarjottu 329, joista 234 on yksityishenkilöitä ja 95 järjestöjä.
 Voit seurata tilaisuutta suorana kelo 11.50 Ylen verkkosivulla.
 Ikääntyvillä on paljon aikaa ja kova paine rahan kuluttamiseen
 Eläkeläiset Lily Törmälä ja Henna Miinin harrastavat yhdessä. Yli 50-vuotiaat voivat olla talouden vetureita, mutta yritykset eivät ole oppineet hyödyntämään heitä voimavarana.  Heikki Haapalainen / Yle
 Väki vanhenee ja varat lisääntyvät, mutta yritykset eivät vieläkään osaa hyödyntää ikääntyviä asiakkaita. Jos yritykset huomaisivat yli 50-vuotiaiden potentiaalin, talous pyörisi ja Suomen kasvavin ja varakkain kansanosa voisi paremmin.  Rahaa palaa nyt ulkomaanmatkoihin, mutta osa potista jää myös Suomeen .
 Yli 50-vuotiaat ovat parhaimmillaan ja hyvinvoivana taloudellinen draiveri, mutta heikoimmillaan yhteiskunnallinen taakka. EU tukee ikääntyvien huomioimista yritystena asiakkaina. Pohjois-Karjalassa on käynnissä EU:n Silver Economy -hanke, jossa herätellään yrityksiä huomioimaan tämä asiakaspotentiaali.
 Sihteerialan kuoleman povaaminen ärsyttää uuden ajan assistentteja
 Fazer Makeiset -yhtiön toimitusjohtaja Markus Hellström ja assistentti Anne Seppälän tutkivat työpäivän ohjelmaa. Esa Syväkuru / Yle
 Fazer Makeisten toimitusjohtaja  Markus Hellströmille  johdon assistentti  Anne Seppälän  työpanos on korvaamaton. Silti sihteeriammatit nousevat vuodesta toiseen kärkipäähän ammateissa, joissa työvoiman kysyntä ja tarjonta eivät kohtaa.
 Monen työttömän sihteerin osaaminen ei välttämättä vastaa nykypäivän tarpeita. Ammattijärjestön mukaan  nyt tarvitaan uuden ajan assistentteja , joilta vaaditaan aiempaa monipuolisempaa osaamista ja korkeampaa koulutusta.
 Pelko USA:n hallinnon sulkemisesta hälveni – velkaa otetaan lisää
 Vähemmistöjohtaja Mitch McConnell palasi toimistoonsa eilen senaatin keskustelun päätyttyä. Shawn Thew / EPA
 Yhdysvaltain senaatti on hyväksynyt maan velanotolle määrätyn enimmäismäärän korottamisen. Päätöksen myötä väistyy pelko, että maan hallinto joudutaan suurelta osin sulkemaan varojen puutteen vuoksi.
 Velkakaton nosto vaatinee vielä edustajainhuoneen hyväksynnän, mutta tätä pidetään muodollisuutena. Yhdysvaltojen tämänhetkinen velkakatto on 28 400 miljardia dollaria. Mediatietojen mukaan sitä nostettaisiin 480 miljardilla dollarilla.
 Pohjoiseen lumisateita - etelässä edelleen lämmintä
 Yle
 Lännestä saapuu tänään jälleen sadealue, jonka sateet tulevat Pohjois- ja Keski-Lapissa osin räntänä tai lumena. Etelässä sää jatkuu lämpimänä ja melko poutaisena, mutta enimmäkseen pilvisenä. Paikoin tulee sadekuuroja, ja paikoin myös pilvipeite rakoilee.
 Lue lisää  Ylen sääsivuilta.

Herätys: Nobelin rauhanpalkinto jaetaan tänään, ikääntyvät innokkaita törsäämään rahojaan, assistenttien tarpeelle ei näy loppua


Summary: Jos yritykset huomaisivat yli 50-vuotiaiden potentiaalin, talous pyörisi ja Suomen kasvavin ja varakkain kansanosa voisi paremmin.  Rahaa palaa nyt ulkomaanmatkoihin, mutta kulutustutkija Terhi-Anna Wilska uskoo, että osa potista jää myös Suomeen.

Yli 50-vuotiailla on aikaa ja rahaa. Ongelma on, että valtaosa suomalaisista yrityksistä ei vielä osaa hyödyntää tätä suurta kuluttajapotentiaalia.
 Ikääntyvät ovat Suomen ja koko Euroopan talouskasvun kannalta merkittävä, ostovoimainen ja hyvinvoiva porukka, jolla on paljon rahaa mutta ei aina kohdetta.
 Suomessa yli 50-vuotiaita on noin 2,2 miljoonaa ja heidän keskimääräinen  nettovarallisuutensa oli vuonna 2019  noin 160 000 euroa. Isossa kuvassa he ovat maan varakkainta, mutta samalla säästäväisintä väkeä.
 Nordean antamien tietojen mukaan varat pankkitileillä ovat lisääntyneet koronan aikana. Paine kulutukseen on kova.
 – Uskon, että matkailu, etenkin ulkomaanmatkailu tulee lisääntymään. Potista jää toki Suomeen osa, mutta tätä on vaikea arvioida luotettavasti, toteaa professori ja kulutustutkija  Terhi-Anna Wilska , joka vastaa puhelimeen lomamatkalta Italian Sorrentosta.
 Wilskan mukaan suomalaiset satsaavat luksukseen, kauneudenhoitoon, kosmetiikkaan, hyvinvointiin ja terveyteen.
 – Yli 50-vuotiaat ostivat kesällä hienoja mökkejä ja kakkosasuntoja. Rahaa laitetaan harrastuksiin kuten maasto- ja kilpapyöriin ja kaikenlaiseen teknologiaan.
 Suomessa palveluiden ja tuotteiden kysyntä on kasvanut kesästä lähtien matkailun sysäämänä. Rakentaminen, peruskorjaus ja sisustaminen olivat pinnalla edelleen.
 – Miehet eivät ole niin elämyshakuisia kuluttajia kuin naiset. Heille harrastukset ja teknologia ovat tärkeimpiä kohteita.
 Jyväskylän yliopiston sosiologian professori Terhi-Anna Wilska on tutkinut eri ikäryhmien kulutusasenteita. Niko Mannonen / Yle
 Yli 65-vuotiaat valtaavat Euroopan, joten markkinoiden on herättävä
 Yli 50-vuotiaat ovat parhaimmillaan ja hyvinvoivana taloudellinen draiveri, mutta heikoimmillaan yhteiskunnallinen taakka.
 – Alihyödynnetty asiakasryhmä. Jotkut yritykset osaavat jo markkinoida ja tarjota heille palveluita, mutta potentiaalia on vielä paljon, toteaa projektiasiantuntija  Risto Salminen  Karelia-ammattikorkeakoulusta Joensuusta.
 Joensuussa on käynnissä EU:n Silver Economy -hanke, jossa herätellään yrityksiä huomioimaan tämä asiakaspotentiaali.
 Euroopan unionin hankkeen tavoitteena on tukea ikääntyvien laadukasta elämää sekä heidän huomioimistaan yritysten asiakkaana. Mahdollisimman pitkään ja asuinpaikasta riippumatta.
 – Yritykset voivat auttaa heitä palveluilla ja tuotteilla. Täytyy olla kiinnostavaa ostettavaa ja tarjottavaa, jotta saadaan asiakkaat liikkeelle ja talous pyörimään, toteaa Salminen.
 Mikä on sopiva sana, jolla tätä asiakasryhmää tulisi kutsua?  Yleistä termiä Suomessa tai maailmalla ei ole. Seniorit eivät yleensä koe itseään senioreiksi, saatikka vanhoiksi tai iäkkääksi, tuumii projektiasiantuntija Risto Salminen.  Karelia AMK
 Esimerkiksi kuntosaliyrityksissä on jo pitkään tarjottu senioreille omia palveluita ja tunteja.
 – On tärkeää, että ihmiset selviäisivät mahdollisimman hyvin arjessa kotona mahdollisimman pitkään. Elämänlaatu on parempi, jos on paremmassa kunnossa. Tästä seuraa säästöä sote-puolelta, toteaa kuntosaliyrittäjä  Kirsi Heinonen  Joensuusta.
 Laskelmien mukaan vuonna 2050 EU-kansalaisista lähes joka kolmas on yli 65-vuotias.
 Lily Törmälän elämän täyttävät rakkaat lapsenlapset ja omasta terveydestä huolehtiminen.  Heikki Haapalainen / Yle
 Ikääntyminen on länsimainen ilmiö kuten myös ikääntyville kasaantuva varakkuus. Ihmiset ovat entistä pidempään hyväkuntoisia ja haluavat sellaisina pysyä.
 – Kyllä se on ihan ehdoton ykkösasia on, että jaksaa, kun ikää tulee, toteaa eläkeläinen  Lily Törmälä .
 – Harrastuksiin menee normaalisti noin 10–15 tuntia viikossa. Liikunta on hyvin tärkeä. Pelaan golfia ja hiihdän ja sitten nämä jumpat, kertoo  Henna Miinin .
 Ystävykset panostavat omaan terveyteen ja hyvinvointiin kuten kauneuteen, hierontaan sekä lastenlapsiin sekä matkusteluun.
 Markkinoinnissa ei kannata keskittyä ikään vaan elämäntilanteeseen
 Yli 50-vuotiaiden ostovoima ja varallisuus on tunnistettu jo 10 vuotta sitten, mutta yritysten ja markkinoiden muovautuminen ikääntyvien käyttöön on ollut kankeaa.
 – Ihmiset haluavat monenlaisia elinvoimaa lisääviä palveluita. Etenkin hyvinvointialalta löytyy potentiaalia ja paljon yrityksiä Suomesta, toteaa projektiasiantuntija Risto Salminen.
 Silver Economy -hankkeessa on kantapään kautta opittu, että markkinoinnissa ei kannata keskittyä ikään vaan ihmisen elämäntilanteeseen.
 – Ikään perustuva liiketoiminta ei välttämättä ole houkuttelevin vaihtoehto.
 Palvelut ja tuotteet ovat hyvin usein samoja palveluita mitä muutkin ikäryhmät käyttävät. Ongelma on, että yli 50-vuotiaat eivät koe, että ne olisivat heille tarkoitettuja.
 – Kohdentaminen ja tarjonnan miettiminen on tärkeää. Voiko tarjonta olla samanlaista kaikenikäisille? miettii yrittäjä Kirsi Heinonen.
 Markkinointi on tässä keskeisessä roolissa. Salmisen mukaan ihmisiä ei aina tavoiteta niistä kanavista, joissa he ovat tai sisällöt ovat vääriä.

– Ainakin meillä seniorit haluavat kokeilla kaikkea samaa uutta kuin muutkin. Myös tarjonnan ajankohta voi olla ratkaiseva asia, kertoo Kuntokikka Oy:n kuntosaliyrittäjä Kirsi Heinonen Joensuusta. Heikki Haapalainen / Yle
 Japanissa ostoskatu ja -keskuksia – Suomessa vain yksi pieni vastaava
 Suomessa yli 50-vuotiaiden kulutustutkimus on alkanut jo yli puolenkymmentä vuotta sitten. Sosiologian professori Terhi-Anna Wilska näkee, että ryhmä on ollut Suomessa aliarvostettu suhteessa kulutuspotentiaaliinsa.
 Yritykset ovat pikkuhiljaa kohdentaneet tuotteita ja palveluita varttuneille ja eri tavalla kuin aiemmin.
 – Enää ei tarjota terveystuotteita vanhuksille ja eläkeläisille vaan on kaikkea niin kuin muillekin, toteaa Wilska ja muistuttaa, että kaikkia yli 50-vuotiaita ei voi niputtaa yhteen, toteaa Wilska.
 Kulutustutkimuksen  mukaan on aivan eri asia, oletko 51- vai 80-vuotias, koska elämäntilanne on erilainen.
 Ikäryhmämarkkinoinnissa on syytä olla tarkkana ja herkkänä, sillä moni ihminen kokee itsensä todellisuutta nuoremmaksi.
 Japanissa ikääntyvät asiakkaat ovat näkyvä ja merkittävä asiakasryhmä. Ikääntyville on  robotteja ja teknologisia tuotteita . Japanissa on useita termejä ja määritelmiä kuvaamaan ikääntyneitä kuluttajia, näistä termi “Silver market” on laajasti käytetty.
 Tokiossa Sugamon alueen kadulla on yli 200 senioreille suunnattua liikettä. Esimerkiksi Aeon-myymäläketjun tavoitteena on avata 100 myymälää vuoteen 2025 mennessä. Vuonna 2012 yritys avasi ensimmäisen "ikäystävällisen" tavaratalon.
 – Japanissa on myös senioreille suunnattu oma ostoskeskus. Meillä on vain Helsigin Kämp Galleria sen tyyppinen. Suomessa ostopotentiaalia ei ole riittävästi, toteaa Terhi-Anna Wilska.
 Lue lisää:
 Suurikokoiset hintalaput, esteetön pääsy senioritemppelille – Tokiossa iäkkäillä shoppaajilla on oma katu
 Evan ekonomisti: Tilastot eivät valehtele, käsitys köyhistä eläkeläisistä on myytti – Eläkeläisten ansiot nousevat työikäisiä nopeammin
 Ulkomaanmatkoille kovaa kysyntää ja kotimaan vuokramökit menevät kuumille kiville – kotimaan hotellivarauksissa matkaa vuoteen 2019

Ikääntyvillä on paljon aikaa ja rahaa, sekä kova paine sen kuluttamiseen – jos yritykset eivät asiaa hyödynnä, voi se uhata jopa talouskasvua


Summary: USS Connecticut -sukellusveneen onnettomuus tapahtui lokakuun 2. päivä. Törmäyksessä loukkaantui lievästi joitakin miehistön jäseniä.

Yhdysvaltalainen ydinsukellusvene on kärsinyt vaurioita törmätessään tunnistamattomaan kohteeseen Etelä-Kiinan merellä, kertoo muun muassa  CNN .
 Yhdysvaltain puolustusvoimien lähteet kertovat CNN:lle, että osa miehistön jäsenistä loukkaantui törmäyksessä, mutta että heidän saamansa vammat eivät ole vakavia.
 Yhdysvaltain laivaston mukaan USS Connecticut -sukellusvene oli törmäyksen sattuessa pinnan alla.
 Laivasto ei lausunnossaan kertonut turman sattuneen Etelä-Kiinan merellä, vaan ilmoitti, että tapaus sattui lokakuun 2. päivä indopasifisella merialueella.
 CNN:n lisäksi Yhdysvaltain laivastoinstituutin  USNI News -uutissivuston  mukaan onnettomuus sattui Etelä-Kiinan merellä, missä Kiina on pyrkinyt vahvistamaan otettaan aluevesistä sekä pienistä saarista.
 Yhdysvaltain laivaston mukaan sukellusveneen kärsimiä vaurioita tutkitaan. Laivasto vakuuttaa, että alus on yhä turvallinen ja että se on täysin toimintakunnossa.
 USNI Newsin mukaan sukellusvene matkaa parhaillaan kohti Guamin saarta, missä sijaitsevat Yhdysvaltain ilmavoimien ja laivaston tukikohdat.
 Yhdysvaltain ja Kiinan väliset suhteet ovat kärjistyneet viime aikoina, kun Kiinan ilmavoimat  on lähettänyt useina päivinä kymmenittäin sotilaskoneita  lähelle Taiwanin ilmatilaa.
 Kiinaa eittämättä ärsyttää muun muassa  Yhdysvaltain hiljattain lanseeraama  strateginen turvallisuusyhteistyö Australian ja Britannian kanssa.
 Kolmikon yhteistyön päätavoitteena on pidetty yritystä estää Kiinan kasvavaa vaikutusvaltaa indopasifisella merialueella.
 Indopasifiseen merialueeseen kuuluvat kuuluvat Intian valtameren trooppiset osat, Tyynenmeren trooppisen osan länsi- ja keskiosa ja niiden välissä olevat merialueet Indonesian ympäristössä.
 Lue myös:
 Asiantuntijat: Kiinalla ei ennen pitkää ole muuta vaihtoehtoa kuin hyökätä Taiwanille, lentohäiriköinnillä on kuitenkin toinen tarkoitus
 Suurvaltakamppailu Kiinan kanssa kiristyi jälleen – USA solmi sotilaallisen yhteistyösopimuksen Australian ja Britannian kanssa

CNN: USA:n ydinsukellusvene vaurioitui vedenalaisessa törmäyksessä Etelä-Kiinan merellä


Summary: Utin vilkas laskuvarjohyppytoiminta mutkistaa lääkärihelikopterin tukikohdan sijoittamista. Hyppääjiä ei saisi olla ilmassa samaan aikaan, kun lääkärihelikopteri on lähdössä ilmaan.

Kaakkois-Suomen lääkärihelikopterin uudelle tukikohdalle tutkitaan vaihtoehtoisia tontteja Kouvolan Utissa.
 Tukikohdalle on tähän asti kaavailtu paikkaa keskeltä laskuvarjohyppääjien laskeutumisaluetta. Lääkärihelikopterin lentotoiminnasta vastaava Finnhems selvittää, onko lentokentän alueella muuta mahdollista paikkaa tukikohdalle.
 Se on todennut sosiaali- ja terveysministeriölle antamissaan lausunnoissa, että alueella on kesäkuukausina hyvin vilkasta laskuvarjohyppytoimintaa, jonka yhteensovittaminen lääkärihelikopterin kanssa ei ole täysin ongelmatonta.
 – Turvallisuussyistä lääkärihelikopteri ei voi olla ilmassa yhtä aikaa laskuvarjohyppääjän kanssa, sanoo Finnhemsin toimitusjohtaja  Jari Huhtinen .
 Myös erityisasiantuntija  Lasse Ilkka  sosiaali- ja terveysministeriöstä sanoo, että periaate on yksinkertainen: helikopterin lentoalueella ei voi olla samaan aikaan ilmassa laskuvarjohyppääjiä.
 – Nyt on selvittelyssä, miten asia voidaan ratkaista. Laskuvarjohyppytoimintaa on muuallakin, mutta Utissa toiminta on kesäaikaan erittäin vilkasta, Lasse Ilkka sanoo.
 Laskuvarjohyppytoiminta on poikkeuksellisen vilkasta
 Utissa tehdään noin 10 000–14 000 laskuvarjohyppyä vuodessa. Toiminta painottuu kesäkuukausiin.
 Vilkkaimpaan aikaan laskuvarjohyppytoiminta on lähes keskeytyksetöntä, jolloin hyppykone on jatkuvassa nousu- ja laskukierrossa. Hyppykoneen ilmassaolo ei estä lääkärihelikopterin lähtemistä ilmaan. Hyppääjiä ei kuitenkaan saa pudottaa samaan aikaan, kun lääkärihelikopteri on lähdössä ilmaan.
 Lääkärihelikopterin toiminta on yhteensovitettavissa muun ilmailun kanssa radioliikenteellä, aktiivisella lennonjohdolla ja turvaetäisyyksillä.
 Esimerkiksi Turussa lääkärihelikopteri toimii samalla kentällä laskuvarjohyppääjien kanssa, mutta välissä on kilometrin turvaetäisyys ja kentällä on aktiivinen lennonjohto. Utissa on lennonjohto vain arkisin päiväaikaan.
 – Utissa lennonjohto toimii vain silloin, kun Puolustusvoimilla on toimintaa. Viestintä on mahdollisuus toteuttaa myös keskinäisellä radioliikenteellä, mutta aktiivinen lennonjohto on luotettavampi, sanoo Finnhemsin toimitusjohtaja Jari Huhtinen.
 Lääkärihelikopterin sijoittaminen Kouvolan Uttiin vaatii vielä selvityksiä. Arkistokuva. Annica Lindström
 Harrastehyppyajat ovat tiedossa. Toiminta on rajoittunut kesäaikaan kello 11–17 väliseen aikaan.
 – Laskuvarjohyppyharrastustoiminnan yhteensovittaminen lääkärihelikopterin kanssa tuottaa vaikeuksia ja voi aiheuttaa lähtöviiveitä. Samaa selvitystä on tehty aikaisemminkin, mutta asia on tarkentunut tämän vuoden selvitysten aikana, sanoo erityisasiantuntija Lasse Ilkka sosiaali- ja terveysministeriöstä.
 Lääkärihelikopterin tulisi nousta ilmaan viidessä minuutissa hälytyksen saamisesta.
 – Utin kentältä tutkitaan vaihtoehtoisia sijaintipaikkoja ja selvitetään, ovatko olosuhteet hyväksyttävät, jotta lääkärihelikopteri voi toimia tavoitteiden mukaisesti, sanoo Finnhemsin toimitusjohtaja Jari Huhtinen.
 Pelkoa vääristä johtopäätöksistä
 Sosiaali- ja terveysministeriö esitteli Kymenlaakson sairaanhoitopiiri Kymsotelle selvitysarviointeja ja pyysi niistä kommentteja viime viikolla noin vuorokauden varoitusajoilla. Kymsotelle tulleesta pyynnöstä kertoi ensinKouvolan Sanomat.
 Ensihoidon ylilääkäri  Petteri Loikas  huolestui pikaisista selvityspyynnöistä. Hän pelkää, että ministeriössä on tehty vääriä päätelmiä.
 – STM:n arvioinneissa on nojattu tietoon, että laskuvarjohyppääjät aiheuttaisivat lääkärihelikopterille jatkuvan lähtöviiveen. Erikoista, että tämä olisi meillä ongelma, koska helikopterin lähtöviive ja hyppääjän hyppyaika on lähes sama viisi minuuttia, jolloin lisäviivettä ei juurikaan pääse syntymään, ylilääkäri Petri Loikas sanoo.
 Lue lisää :  Lääkärihelikopteri päätettiin sijoittaa Uttiin kolme vuotta sitten, mutta tonttia ei ole vieläkään – etsimme vastaukset 7 avoimeen kysymykseen
 Petri Loikkaan mielestä ongelma on kärjistynyt todellista suuremmaksi ja pahin skenaario on tulkittu jatkuvaksi tilaksi. Hänen mukaansa lääkärihelikopterilla on noin neljä lähtöä vuorokaudessa. Loikas pitää harvinaisena tilannetta, että helikopterin tulisi päästä ilmaan juuri samaan aikaan kun ilmassa on laskuvarjohyppääjä.
 Lääkintähelikopterin tulisi nousta ilmaan viidessä minuutissa hälytyksen saamisesta. Arkistokuva Toni Pitkänen / Yle
 Kotkalainen kuntaministeri  Sirpa Paatero  (sd.) uskoo, että lääkärihelikopterille löytyy sopiva paikka Utista.
 – Meillä on olemassa vaihtoehtoja sekä Utin lentokentällä että muita ratkaisuja, joilla tämä varmaan saadaan järjestettyä. En usko, että harrastehyppääminen torppaa helikopterin sinne tulemista.
 Paatero lähetti viime viikolla tiedotteen, jossa hän vaati, että Kaakkois-Suomen lääkärihelikopterin sijoituspaikan osalta pysytään tehdyssä päätöksessä.
 Lue lisää :  Kuntaministeri vaatii pysymään päätöksessä sijoittaa lääkärihelikopteri Uttiin – "Yhteiskäyttöön Puolustusvoimien ja harrastajien kanssa liittyvät kysymykset on ratkaistavissa"
 Lääkärihelikopterille ei etsitä paikkaa muualta. STM:n mukaan valmistelun pohjana on hallituksen reformiministerien ryhmän joulukuussa 2018 tekemä ja edelleen voimassa oleva päätös lääkintähelikopterin sijoittamisesta Kouvolaan.
 – Jos siihen tulee tarve tehdä muutoksia, ei ole olemassa päätöstä siitä, miten silloin edetään. En halua lähteä spekuloimaan jatkosta, koska meillä on vielä asioiden käsittely kesken, totesi erityisasiantuntija Lasse Ilkka sosiaali- ja terveysministeriöstä Ylelle syyskuussa.
 Sosiaali- ja terveysministeriön odotetaan tekevän päätöksensä lähiviikkoina.
 Voit keskustella aiheesta 8.10.2021 kello 23.00 asti.

Lääkärihelikopterille etsitään uutta paikkaa Utista – ministeriö pelkää, että laskuvarjohyppääjät aiheuttavat viiveitä helikopterin toimintaan


Summary: Perustuslakivaliokunta jätti päätäntävallan koronapassin ikärajasta eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunnalle.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Koronapassi saa eduskunnan perustuslakivaliokunnalta vihreää valoa eli hanke etenee eduskunnassa.
 Torstaisessa lausunnossaan valiokunta katsoo, että koronapassille on olemassa hyväksyttävät perusteet.
 – Tämä voi edetä tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä, sanoo perustuslakivaliokunnan puheenjohtaja  Johanna Ojala-Niemelä  (sd.).
 Passia käsitellään seuraavaksi sosiaali- ja terveysvaliokunnassa kiireaikataululla. Tämän jälkeen koko eduskunta päättää asiasta, ja laki hyväksytään presidentin esittelyssä.
 Ylelle arvioidaan, että koronapassi voidaan ottaa käyttöön jo ensi viikolla, siellä missä rajoituksia mahdollisesti otetaan käyttöön.
 Sosiaali- ja terveysvaliokunnan puheenjohtaja  Markus Lohi  (kesk.) sanoo Ylen haastattelussa, että koronapassi olisi mahdollista saada käyttöön muutamien viikkojen päästä.
 Passivaatimus koskisi joko yli 12- tai yli 16-vuotiaita
 Koronapassin ikärajasta on väännetty kättä. Vaihtoehdot sen alaikärajalle ovat olleet joko 12 tai 16 vuotta.
 Hallitus esittää 12:ta vuotta, mutta osa asiantuntijoista, kuten Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL pitää ikärajaa liian alhaisena ja suosittaa rokotepassia vasta 16 vuotta täyttäneille.
 Perustuslakivaliokunnan lausunnon mukaan kumpikin ikäraja on perusoikeuksien mukainen.
 Valiokunta kuitenkin edellyttää lakiesitykseen muutoksia ja antaa samalla pienen tuuppauksen ikärajan nostamiseksi.
 Sen mukaan alle 16-vuotiaiden tosiasialliset mahdollisuudet osallistua passin avulla toimintoihin, esimerkiksi harrastuksiin, pitäisi valiokunnan mukaan turvata nykyistä paremmin.
 Yksi tapa on valiokunnan mukaan korottaa passin alaikärajaa.
 – Esitimme, että olisiko yksi keino se, että ikäraja nostettaisiin 16 vuoteen, Ojala-Niemelä sanoo.
 Onnistuisivatko lapset löytämään passin Omakannasta?
 Lisäksi valiokunnan mukaan on huolehdittava, että kaikille alaikäisille jää tosiasiallinen mahdollisuus saada pääsy koronapassiin.
 – On hankalaa, kun 12-vuotiaiden pitäisi löytää Omakanta-palvelusta koronapassi ja pystyä esittämään se. Olemme miettineet kovasti, että onko se mahdollista käytännössä.
 Sama pätee alle 16-vuotiaiden kykyyn tai mahdollisuuksiin päästä testiin ja löytää negatiivinen testitulos Omakannasta. Negatiivinen testitulos tarvitaan, jos koronarokotuksia ei ole.
 – Tiedetään millainen reaalimaailma on, kaikki eivät pysty sitä tekemään, eikä harrastaminen saisi jäädä tällaisesta asiasta kiinni.
 Toinen asia on raha.
 – Tietenkin nuorille myös pitäisi taata testausmahdollisuus. Jos testejä aletaan vaatimaan, se on myös kustannuskysymys vähävaraisille perheille, Ojala-Niemelä sanoo.
 Perustuslakivaliokunnan lausuntoon eriävän mielipiteen jätti kansanedustaja  Anna Kontula  (vas.). Kontulan mukaan alle 16-vuotiailta vaadittavaa koronapassia ei voi pitää perustuslain mukaisena.
 Lohi: Ei rajoituksia, ei koronapassia
 Ratkaisu ikärajoista jää mietinnön tekevän sosiaali- ja terveysvaliokunnan tehtäväksi.
 Markus Lohi ei valiokunnan puheenjohtajana ottanut kantaa siihen, kumpi ikäraja olisi sopivampi, 12 vai 16.
 Lohi painottaa, että lain mukaan koronapassin voi ottaa käyttöön vain, jos on välttämätöntä ottaa käyttöön uusia rajoituksia. Toisin sanoen koronapassia tarvitaaan ja voi käyttää vasta silloin, jos koronaepidemia yltyy.
 – Eli jos ei ole rajoituksia, ei ole myöskään koronapassia käytössä, Lohi kertaa.
 Yritykset voisivat halutessaan välttää alueelliset tai paikalliset rajoitukset, jos asiakkailla on koronapassi eli todistus joko täydestä rokotussarjasta, negativisesta testituloksesta tai puolen vuoden sisällä sairastetustusta koronasta.
 Koronapassi avaisi ovet yksityisiin tiloihin, kuten harrastuspaikkoihin, ravintoloihin, huvipuistoihin, näyttelyihin ja muihin yksityisiin tiloihin ja tilaisuuksiin.
 Koronapassi jo 12-vuotiaille? Sairaanhoitopiireiltä ymmärrystä, mutta myös kovaa kritiikkiä: Se olisi rokottamattomien lasten syrjintää
 Päivitetty 7.10. klo 20.55: lisätty uusi arvio koronapassin käyttöönottoajasta

Perustuslakivaliokunta hyväksyi koronapassin, mutta jätti auki, kuinka nuoret lapset voi velvoittaa käyttämään sitä – passi voi tulla käyttöön jo ensi viikolla


Summary: Yli 12-vuotiaista tamperelaisista täyden rokotesarjan on saanut 72,5 prosenttia. Täysin rokottamattomia yli 12-vuotiaita Tampereella on noin 33 000.

Suomea on avattu koronarajoituksista maltillisesti syksyn mittaan, ja hallitus on asettanut rajoitusten poiston ehdoksi, että 80 prosenttia yli 12-vuotiaista on rokotettu. Tähän on Tampereella vielä reilusti matkaa, sillä yli 12-vuotiaista tamperelaisista täyden rokotesarjan on saanut tähän mennessä 72,5 prosenttia.
 Tartuntatautilääkäri Sirpa Räsäsen pelkona onkin, että 80 prosentin rokotuskattavuuteen ei Tampereella päästä.
 – Rokottaminen on viime aikoina selvästi hidastunut. Toivoa kuitenkin vielä on, ja toivottavasti tavoite täyttyy. Tämä voisi ajoittua loka-marraskuun vaihteeseen.
 Viime viikkojen rokotustahdin hidastumiseen ei ole mitään yksittäistä syytä. Räsänen toteaakin, että syitä on yhtä monta kuin rokotteen ottamattomia ihmistä. Tampereella heitä on reilut 30 000.
 – Onneksi vain pieni osa on vakaumuksellisia rokotuksen vastustajia. Suurin osa on luultavasti epävarmoja rokotteen suhteen ja odottelee lisätietoa siitä. Aina on myös sellaisia, jotka eivät saa vain aikaiseksi lähteä rokotukseen.
 Tampereen kaupungin tartuntatautilääkäri Sirpa Räsänen kertoo, että Ratinan rokotuspisteessä aikoja saa samalla päivälle. Sinne voi mennä myös ilman ajanvarausta. Marjut Suomi / Yle
 Terveydenhoidon ammattilaiset painottavat rokotuksen merkitystä myös nuoremmalle väestölle.
 –Vakavaan koronvirusinfektioon voi sairastua ellei ole ottanut rokotetta. Sairastuneet ovat hyvinkin nuoria. Parikymppisiäkin on joutunut koronan vuoksi sairaalahoitoon ja teholle, Tampereen kaupungin hoitotyön päällikkö  Birgit Aikio  kertoo.
 Hallituksen asettaman rokotekattavuuden saavuttamiseen on matkaa myös muissa Pirkanmaan kunnissa. Pahnan pohjimmaisina luvuissa ovat Lempäälä ja Ylöjärvi. Eniten rokotettuja Pirkanmaalta löytyy Ruovedeltä ja Kuhmoisista.
 THL kertoi torstaina, ettei se suosittele Modernan rokotteen antamista alle 30-vuotiaille miehille. Tämä ei vaikeuta rokottamista Tampereella, sillä tälle ryhmälle sopivaa rokotetta löytyy alueelta riittävästi.
 Hoitotyön päällikkö Birgit Aikio on huolissaan rokotusvauhdin hiipumisesta. Marjut Suomi / Yle
 Tamperelaisten massarokotuspiste Ratinassa sulkee ovensa tulevana sunnuntaina. Koronarokotteita saa toki tämänkin jälkeen, mutta jatkossa niitä annetaan kaupungin terveysasemilta.
 Tampereen kaupungin tartuntatautilääkäri  Sirpa Räsänen  kehottaa nyt jokaista rokottamatonta tai yhden rokotuksen saanutta suuntaamaan vielä tämän viikon aikana Ratinaan. Siellä rokotteen saa ilman ajanvarausta tai ajan rokotukseen voi varata vielä samalle päivälle.
 Tamperelaisten rokotuksissa on nyt loppukirin paikka. Hervannassa tähän vastataan kauppakeskuksessa, jossa rokotetaan SPR:n pisteessä perjantaina.

Tamperelaisten rokotusinto on hiipunut viime viikkoina – 80 prosentin tavoite uhkaa jäädä saavuttamatta


Summary: Lain on tarkoitus tulla voimaan ensi vuoden alusta alkaen. Uuden lain myötä lastensuojeluun tarvitaan satoja uusia työntekijöitä.

Hallitus esittää asteittain kiristyvää vähimmäishenkilöstömitoitusta lastensuojelun sosiaalityöhön. Yhdellä lapsen asioista vastaavalla sosiaalityöntekijällä saisi olla vastuullaan enintään 35 lasta vuosina 2022 ja 2023 ja enintään 30 lasta vuodesta 2024 alkaen.
 Esityksen tavoitteena on vahvistaa lapsen oikeuksien toteutumista lastensuojelussa sekä turvata lapsi- ja perhekohtaisen lastensuojelun tavoitteiden toteutuminen.
 Sosiaali- ja terveysministeriön (STM) mukaan tutkimustieto osoittaa, että lastensuojelun asiakkaana olevien lasten hyvinvointia ja osallisuuden kokemusta lisäävät työntekijöiden pysyvyys ja aika, joka työntekijöillä on käytettävissään kunkin lapsen asiassa.
 – Henkilöstömitoituksella voidaan vähentää sosiaalityöntekijän työkuormitusta ja näin parantaa sosiaalityöntekijän mahdollisuuksia perehtyä lapsen asioihin ja sosiaalityön tekemiseen lapsen edun mukaisesti, STM kirjoittaa tiedotteessaan.
 Lain on tarkoitus tulla voimaan ensi vuoden alusta alkaen.
 STM:n mukaan lastensuojelun sosiaalityöntekijän asiakasmäärän rajaus edellyttää alan työntekijämäärän lisäämistä. Lastensuojelussa pitäisi lain voimaan tullessa työskennellä 80 ja kaksi vuotta lain voimaan tulon jälkeen kaikkiaan 359 uutta työntekijää nykyiseen verrattuna.
 Uudistus edellyttää STM:n mukaan myös koulutuslisäyksiä. Sosiaalityöntekijöiden aloituspaikkoja pitäisi ministeriön mukaan lisätä 200 paikalla vuosina 2022–27.

Hallitus esittää kiristyvää vähimmäishenkilöstömitoitusta lastensuojeluun – lain myötä alalle tarvittaisiin satoja uusia työntekijöitä


Summary: 17-vuotiaan Aada Sevónin mielestä sukupuolen ja seksuaalisuuden moninaisuus jää kouluopetuksessa vähälle huomiolle. Tiedon puutteella on tapana täyttyä haitallisilla asenteilla.

Kansainvälinen  Tyttöjen päivä  tietää aina vallankaappauksia. Nuoret tytöt pääsevät päiväksi merkittävässä asemassa olevien paikalle.
 Tyttöjen valtaus -tempauksia ( #GirlsTakeover ) järjestetään eri puolilla maailmaa nyt jo viidettä vuotta. Tällä kertaa muun muassa tasavallan presidentti ja Ylen vastaava päätoimittaja tekivät tilaa tyttöjä askarruttaville asioille.
 Tässä on Suomen uusi presidentti – Nella Salminen, 16, tuurasi päivän Sauli Niinistöä, mutta muuttuuko maailma siitä yhtään? Ylen 17-vuotias päätoimittaja: Tytöt kohtaavat paljon terveyteen liittyvää väärää tietoa
 Paimiolaisella  Aada Sevónilla  jäivät vanhojentanssiharjoitukset väliin, kun tehtävä lääkeyhtiö Bayerin toimitusjohtajana kutsui. Varsinainen Bayer Nordicin toimitusjohtaja  Miriam Holstein  seurasi päivää vierestä – uteliaana, ilahtuneena ja Aadasta ylpeänä.
 Bayer tunnetaan erityisesti naisten ehkäisyvalmisteista. Yhtiön tavoitteena on tarjota sadalle miljoonalle kehittyvien maiden naiselle mahdollisuus nykyaikaiseen ehkäisyyn vuoteen 2030 mennessä.
 Tästä abiturientti saikin aihetta mietiskellä, toteutuuko tyttöjen oikeus saada luotettavaa tietoa myös seksuaalisuudesta ja lisääntymisterveydestä. Eikä pelkästään kehittyvissä maissa, vaan myös kotimaassa.
 – Meilläkin on koulun seksuaalikasvatuksessa paljon parannettavaa. Pitää ottaa huomioon sukupuolen ja seksuaalisuuden moninaisuus. Monella nuorella on olo, että koulun opetuksessa on puutteita, Aada Sevón arvioi.
 Kun nuori kaipaa lisätietoa, hän hakee sitä internetistä. Siellä taas voi törmätä tietoon, joka on vääristynyttä ja haitallista.
 Aada Sevónia ovat työllistäneet tänä syksynä ylioppilaskirjoitukset ja parhaillaan vielä vanhojentanssiharjoitukset.  Päivi Leppänen / Yle
 Vähätelty olo
 Aada Sevónin mielestä muita esteitä tyttöjen tasa-arvolle ovat vahvasti sukupuolittuneet koulutusalat ja työelämää vaivaava epätasa-arvo.
 – Meillä on ammattialoista tiedostamattomiakin ajatusmalleja, jotka vaikuttavat nuorten valintoihin. Sukupuolittuminen on meillä vahvempaa kuin esimerkiksi muissa Pohjoismaissa.
 Abiturientin mielestä on erikoista, miten vähän tyttöjä uskaltaa lähteä tietotekniikan ja teknologian opintoihin. Ne ovat kuitenkin tulevaisuuden aloja.
 – Toivon todella, että tytöt saavat uskallusta ryhtyä mihin vain, mikä itseä kiinnostaa. Opinto-ohjauksessakin pitäisi puhua enemmän ennakkoluuloista ja vallitsevista arvoista.
 Sevón nostaa esimerkiksi hoito- ja hoiva-alan. Vaikka siellä on perinteisesti ollut naisten töitä, sinnekin tarvitaan myös muita.
 Aada Sevón vaikuttaa ensitapaamisesta asti sanavalmiilta – täynnä ajatuksia ja mielipiteitä. Onko hän itse törmännyt epätasa-arvoon tai ennakkoluuloihin?
 – Kyllä välillä kommentoidaan ulkonäköä ja kehoa, vaikka haluaisin itse jutella jostain tärkeästä, joka kiinnostaa ja jota kohtaan tunnen intohimoa.
 Hän kertoo, miten nuorisovaltuustossa ollessaan hän sai vastaanottaa tietyiltä kunnanvaltuutetuilta hämmentäviä ulostuloja. Kyse oli kurjista asenteista, joista tyttönä hänelle tuli vähätelty olo.
 Potkua Sanna Marinista ja kumppaneista?
 Suomen nykyinen hallitus on koko olemassaolonsa ajan herättänyt kansainvälistäkin kiinnostusta naisvaltaisuudellaan ja naisten nuorella iällä. Toimiiko hallitus sellaisena esimerkkinä, että tämän ajan tyttöjen on helpompi uskoa omiin mahdollisuuksiinsa tulevaisuuden työelämässä?
 – Onhan esimerkin voima suuri. Mutta sen lisäksi, että hallituksessa on rohkeita ja hienoja nuoria naisia, hallitukselta tarvitaan myös selkeitä toimia tasa-arvon hyväksi, Sevón heittää haastetta.
 Lue myös:
 Tytöttelyn voisi jättää vähemmälle – Milla Luoma ja Aino-Inkeri Huhta kaappasivat Porin aamulähetyksen: "Miksi on johtajia ja naisjohtajia?"

Abiturientti valtasi päiväksi lääkejätti Bayer Nordicin toimitusjohtajan paikan: "Koulujen seksuaalikasvatus on puutteellista"