Summary: Veroparatiiseissa ja halvan yritysverotuksen maissa toimiville halutaan jatkossa mätkäistä lisäveroja. Veroparatiisiyritykset ja verovälttely halutaan kuriin.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Ja tapahtui niinä päivinä, että EU-komissiolta kävi käsky, että kaikki yritykset oli  minimiverolle pantava.
 Tämä verollepano olisi laatuaan ensimmäinen ja tapahtuisi yhteistyössä OECD:n kanssa.
 EU-komissio antoi siis tänään direktiiviesityksen yritysten minimiverosta.
 Ajatus on tuoda kansainvälinen 15 prosentin minimiverotus yrityksille.
 Tällä hetkellä eri maat verottavat monikansallisia yrityksiä hyvin eri tavoin. Suomessa yhteisöveroprosentti on 20, kun esimerkiksi Irlannissa vastaava on 12,5 prosenttia ja Bermudalla nolla. Kun verottamisen taso ja tavat eroavat, suuryritykset voivat verokikkaillla eli siirtää voittojaan matalan verotuksen maihin ja pyrkiä  siten maksamaan mahdollisimman vähän veroja.
 – Viimeaikaiset tiedot, kuten esimerkiksi Pandoran paperit kertovat talousjärjestelmän epätasa-arvosta, EU:n talouskomissaari  Paolo Gentiloni  totesi keskiviikkoiltapäivän tiedotustilaisuudessaan.
 – Kansainvälisen verotuksen on aika muuttua, Gentiloni jyrähti.
 Minimiverohanke nytkähti eteenpäin kesällä, kun G7-maat pääsivät siitä yhteisymmärrykseen. Minimiveron uudistusta on kuvailtu merkittävimmäksi vuosisataan. Sitä ovat hehkuttaneet eri maiden päättäjät ja ministerit.
 Neuvotteleva virkamies  Jaana Mikkola  Valtiovarainministeriöstä sanoo, että komission esityksen taustalla on talousjärjestö OECD:n kansainvälisen verotuksen hanke. Siinä on ollut kaksi osaa, verotusoikeuden jako valtioiden välillä sekä minimiverohanke. Komission ehdotuksessa on kyse jälkimmäisestä.
 – Mukana on ollut lähes 140 valtiota, jotka ovat asettuneet minimiveron taakse, Mikkola sanoo.
 Esitystä on valmisteltu OECD:ssa jo vuosia, mutta keväällä Yhdysvaltain esitys globaalista yritysverominimistä vei hanketta eteenpäin vauhdilla.
 Veroparatiiseissa toimiville yrityksille mätkäistään lisäverot
 Esityksen sisältö oli selvillä osin jo maanantaina. 20. joulukuuta tuli OECD:n esitys ja EU:n esitys on samoilla linjoilla.
 OECD julkaisi maanantaina niin sanotut minimiverotuksen mallisäännöt. Niissä kerrotaan laskentatapa ja säännöt, joilla yrityksiä verotetaan. Perusasia on, että jos yritys ei ole maksanut tulostaan veroa vähintään 15 prosenttia, sille mätkäistään lisävero. Lisävero maksetaan konsernin emoyhtiön maahan.
 Minimivero ei siis varsinaisesti ole globaali yhtenäinen yhteisöverokanta, vaan ohjeilla varmistetaan, että konsernit maksavat aina vähintään 15 prosenttia yhteisöveroa verotettavasta tulostaan. Minimiverotus muistuttaakin Suomessa ja EU:ssa pitkään voimassa ollutta väliyhteisölainsäädäntöä, mutta 15 prosentin rajalla.
 EU:n esityksen ero OECD:n pohjapaperiin on se, että minimivero koskee myös vain yhdessä maassa toimivia konserneja.
 – Minimiverolla pyritään torjumaan haitallista verokilpailua ja se on kaikkien etu, OECD:n ja EU:n verohankketta seurannut EK:n verojohtaja  Anita Isomaa  sanoo.
 Tärkeää on, että se tulee voimaan globaalisti ja samoilla kriteereillä kaikkialla, hän muistuttaa.
 – EU:n poikkeaminen OECD:n mallisäännöistä pieneltäkin osin on asia, jota ei toivota. Suomen minimiverotulojen kannalta se ei luultavasti ole iso ongelma, Isomaa sanoo. Mutta jos mietitään yksittäisiä yrityksiä, kaikki lisämonimutkaisuus on haitaksi.
 – Jos valtiot alkavat tulkitsemaan näitä omilla tavoillaan, se voi johtaa veroriitoihin.
 Teknologiateollisuuden veropolitiikasta vastaava johtaja asiantuntija  Maria Volanen  sanoo, että uudistusta pidetään hyvänä.
 Pelkoja ovat byrokratian lisääntyminen sekä mahdolliset valtioiden väliset kiistat siitä, mihin verot maksetaan.
 – Verotuksen pitää olla reilua ja veronkierto pitää kitkeä pois, minimivero on periaatteellinen ok asia. Ainoa, mikä on hankalaa, on se, että laskentasäännöt saattavat lipsahtaa monimutkaiseksi ja lisätä yritysten hallinnollista työtä. Komission oman tutkimuksen mukaan pk-yritykset saattava maksaa jopa 30 prosenttia lisää kuluja siitä, että maksavat verot oikein.
 Volanen on huolissaan myös siitä, että yrityksiä ei ole kuultu. OECD:n paperi tuli maanantaina ja tänään, kaksi päivää myöhemmin, julkaistaan sen kanssa täydellisesti linjassa oleva direktiiviesitys.
 Yritysten minimivero voimaan jo runsaan vuoden päästä
 Koska minimivero sitten tulee?
 Tavoite on, että se saataisiin vuoden 2023 alussa. EU:n talouskomissaari Paolo Gentiloni totesi pariin otteeseen, että sitä edistetään vahvasti Ranskan puheenjohtajakaudella.
 – Ranska on ensi vuonna puheenjohtajamaa, ja se on sillä prioriteettinä. Varmaan hallitus ottaa lähiviikkoina kantaa esitykseen normaalin prosessin mukaan , sanoo SDP:n ministeriryhmän veropolitiikan erityisavustaja  Lauri Finér . Hän tutki kansainvälistä veronkiertoa Helsingin yliopistossa.
 Myös teknologiateollisuuden Volanen sanoo samaa. Ranskalle verotus on prioriteettihanke. Siksi minimiverohanke etenee.
 Pöytälaatikkofirmat kuriin
 Toinen tänään esitetty aloite oli niin sanottuja pöytälaatikkofirmoja vastaan luotu sääntely. Pöytälaatikkofirmat eli "kuoriyritykset", joissa ei ole työntekijöitä tai oikeaa toimintaa, halutaan verotuksen piiriin. Toinen EU maa voisi pyytää esimerkiksi verotarkastusta tällaiseen, toisessa maassa sijaitsevaan pöytälaatikkofirmaan. Toisin sanoen veroparatiisiyritykset ja verovälttely halutaan kuriin.
 – Yritysten lisäksi rikkaat yksilöt käyttävät pöytälaatikkoyrityksiä omaisuutensa suojelemiseen, talouskomissaari Gentiloni totesi.
 Aloitteen tarkoitus on läpivalaista pöytälaatikkoyhtiöitä ja mahdollistaa veroviranomaisten entistä parempi tiedonsaanti postilaatikkoyhtiöistä, EK:n Anita Isomaa arvioi.
 – Nämäkin ovat sinällään arvokkaita ja hyviä asioita. Meillä on tosin jo nytkin voimassa sääntelyä, joka marhdollistaa veroviranomaisten tiedonsaannin.
 Hän toteaa, että uuden sääntelyn sijaan olisi kannattanut parantaa jo olemassaolevia lakeja.
 – Olisi pitänyt katsoa, mihin nykyinen sääntely ei pure ja tehdä paikkauksia, ei lisätä päällekkäistä sääntelyä, Isomaa sanoo.
 Suomelle lisää verokertymää?
 Valtiovarainministeriö on tehnyt laskelmia siitä, miten uudistus vaikuttaisi Suomen yhteisöverokertymään. Aine painottaa, että kyse on alustavista arvioista, jotka tarkentuvat, kun hankkeen yksityiskohdat selviävät.
 Kaikkiaan uudistuksen arvioidaan kasvattavan Suomen yhteisöverokertymää. 15 prosentin miniverotasolla verotuloja tulisi arvion mukaan 166–223 miljoonaa euroa lisää. Tämä tarkoittaisi noin 3,6–4,8 prosentin lisäystä yhteisöverokertymään vuoden 2016 tasoon verrattuna.
 Voit keskustella aiheesta 23.12. klo 23 asti.
 Lue myös:
 Vuosisadan suurin verouudistus voi tuoda Suomeen lisää verotuloja jopa reilut 200 miljoonaa – mistä uudistuksessa on kyse ja mitä se muuttaisi?
 Suuryritysten verokikkailu on vaikeutumassa – Yhdysvallat haluaa kaikki maat mukaan varmistamaan, että yritykset maksavat riittävästi veroja

Ja tapahtui niinä päivinä: EU-komissiolta kävi käsky, että kaikki yritykset on (minimi)verolle pantava – muutosta pidetään vuosisadan suurimpana uudistuksena


Summary: Satakunnan koronatilanne on viime päivinä pahentunut. Lounais-Suomen aluehallintovirasto on saanut sairaanhoitopiiriltä asiantuntijalausunnon, jonka pohjalta suunnitellaan uusia rajoituksia.

Aluehallintovirasto suunnittelee uusia koronarajoituksia Satakuntaan. Käytännössä rajoitukset voivat vähentää koronapassin käyttömahdollisuuksia ja estää vapaa-ajanviettoa tilanteissa, joissa koronavirus leviää.
 – Olemme saaneet Satakunnan sairaanhoitopiiriltä uuden asiantuntija-arvion. Siinä on piirteitä, joiden pohjalta tulee muutoksia rajoituksiin, johtaja  Heikki Mäki  Lounais-Suomen aluehallintovirastosta kertoo.
 Ratkaisuja saattaa tulla jo keskiviikkona, mutta ratkaisut voivat venyä myös huomiseen.  Suomen hallitus kertoi tiistaina ja keskiviikkoaamuna  uusista koronarajoituksista eli niin sanotun hätäjarrun vetämisestä koronatilanteen vaikeutumisen takia.
 Yleisötilaisuudet kielletään?
 Lounais-Suomen aluehallintoviraston alueella  Varsinais-Suomessa on jo kielletty  yleisötilaisuudet eli esimerkiksi elokuvateatterit eivät voi toimia. Satakunnassa niitä ei ole vielä kielletty, ja väkeä on voinut ottaa sisälle runsaastikin koronapassilla.
 Satakunnan sairaanhoitopiiri on asiantuntija-arviossaan todennut, että yleisötilaisuudet aiheuttavat tällä hetkellä riskin koronaepidemian leviämisestä.
 – Tilanne Satakunnassa ei tällä hetkellä merkittävästi eroa Varsinais-Suomesta. Tulen esittämään ylijohtajalle, että päätökset olisivat Satakunnassa ja Varsinais-Suomessa melko lähellä toisiaan, johtaja Mäki sanoo.
 Mäki kehottaa satakuntalaisia välttämään tilanteita, joissa voi saada koronatartunnan.
 – Me ajattelemme sosiaali- ja terveydenhoidon toimintakykyä. Meillä on paljon henkilöitä, jotka eivät ole saaneet rokotetta, esimerkiksi lapsia. Miksi emme kaikki yrittäisi toimia mahdollisimman vastuullisesti ja estää tartuntojen leviämistä? Mäki kysyy.
 Lue tästä uusimmat koronauutiset Satakunnasta.

Satakuntaan tulossa lisää koronarajoituksia – yleisötilaisuudet saatetaan kieltää jo tänään


Summary: Korona-arki hämärsi työ- ja perhe-elämän väliset rajat monessa perheessä. Osassa perheitä paineita kerääntyi erityisesti äitien harteille. Turun yliopistossa on tutkittu korona-arkea keväällä 2020.

Media-alalla toimiva  Emilia Huttunen  lähettää kahta koululaista vuoden viimeiselle koulumatkalle ennen joululomaa. Käy ilmi, että bussikortteja pitää ladata, ja pian äidillä onkin kolme puhelinta edessään. Hän kirjautuu nopeasti eri tileille saadakseen lapsille bussiliput. Paikallinen bussifirma on ilmoittanut, ettei se ota käteistä vastaan koronatilanteen vuoksi.
 Tämä on yksi esimerkkki, että äidin pitää nopeasti ratkaista koronapandemian mukanaan tuomia uusia tilanteita.
 Huttunen koki, että varsinkin koronakeväänä 2020 heidän perheessään lastenhoito ja kodin pyörittäminen jäivät pitkälti hänen vastuulleen. Kaksi perheen koululaista kävi etäkoulua, ja äidin piti auttaa heitä. Kolmas lapsi oli vauvaikäinen.
 – Kaverisynttärit jäivät järjestämättä. Makuuhuoneesta tehtiin minulle työhuone, mutta uusi vauva tarvitsi sen huoneen. Nyt yritän selviytyä täällä olohuoneessa. Istun läppäri sylissä olohuoneen sohvalla ja teen töitä usein siinä.
 Hän on pyytänyt apua arkeensa. Lastenhoitaja käy pari kertaa viikossa auttamassa, jotta äiti saa keskittyä omiin töihinsä.
 – Koululaiset jo ymmärtävät, että äiti tekee hommia vielä heidän koulupäivänsä jälkeenkin. He jopa viihdyttävät taaperoa. Pienet tönäisevät läppärin pois ja tulevat itse syliin.
 Jouluna on tärkeintä, että kaikki ovat yhdessä. Lapset ovat jo koristelleet upeasti olohuoneessa välkehtivän kuusen.
 Emilia Huttunen availemassa joulukalenteria perheen 2-vuotiaan kanssa. Tämä oli ensimmäisenä koronakeväänä vauva.  Minna Rosvall / Yle
 Perheet organisoivat arkensa uudelleen
 Koronapandemia mullisti monen kodin arjen keväällä 2020. Äitien kokemusten mukaan korona-arki ja sulkutoimenpiteet hämärsivät niin työ- ja perhe-elämän väliset rajat kuin roolitkin.
 Tieto perustuu Turun yliopiston sosiaalipolitiikan ja sosiaalityön oppiaineissa käynnissä olevan tutkimushankkeen tuloksiin. Tavoitteena on selvittää, millaista korona-arki on lapsiperheissä.
 Sosiaalipolitiikan yliopistonlehtori  Milla Salin  on projektin vastuullinen johtaja. Hän kertoo, että äidit erosivat toisistaan siinä, millaisia strategioita heillä ja heidän perheillään oli käytettävissään työn ja perheen välisten rajojen hallintaan.
 – Erityisesti perheissä, joissa hoivavastuiden jako oli ollut epätasaista jo ennen covid-19-pandemiaa, ja joissa vain äiti siirtyi etätöihin, äidit kokivat päävastuun lisääntyneestä lastenhoidosta kasautuvan heidän harteilleen. Osasta heistä tulikin korona-arjen projektipäälliköitä.
 Jos vain äiti jäi kotiin, hänen vastuulleen jäi tukea etäkoululaista ja lasta, joka tuli päiväkodista kotiin. Samalla hänen täytyi tehdä omat työnsä ja hankkia koko perheelle lounasruokaa.
 Tutkijat muistuttavat, että tutkimukset tehtiin nettikyselyllä. Valtaosa vastaajista on naisia ja he ovat suhteellisen korkeasti koulutettuja. Tutkimus ei ole täysin kattava otos suomalaisista lapsiperheiden vanhemmista.
 Yliopistonlehtori MIlla Salin kertoo, että tällä kertaa haluttiin tutkia erityisesti pariskuntia. Myös yksihuoltajien korona-arkea on tutkittu Turun yliopistossa. Sen tutkimuksen tulokset valmistuvat myöhemmin. Minna Rosvall / Yle
  Oma työtila vaikka saunasta
 Turun yliopiston tutkimukseen vastanneet kertoivat luovista ratkaisuistaan etsiä tiloja eri perheenjäsenten päivittäisiin tarpeisiin. Yliopistonlehtori Milla Salin kertoo, sauna käyttö oli monelle sopiva ratkaisu.
 – Suomalaiset ovat luovia ja saunassa on rauhallista, kun vetäisee oven kiinni. Tietenkin nettiyhteys täytyy olla hyvä. Osalla perheistä oli valmiita työtiloja. Niitä voitiin tehdä keittiöstä ja makuuhuoneista.
 Hyvinvointivaltion merkitys nousi Salinin mukaan enemmän esiin. Perheet alkoivat pitää arvossa päiväkoteja ja esimerkiksi kouluruokaa, jota muuten pidetään itsestäänselvyytenä.
 – Pienempien lasten oli jonkin verran vaikeaa hahmottaa, että vanhemmat olivat kotona, mutta eivät välttämättä lasten käytettävissä ja valmiina leikkimään heidän kanssaan.
 Osassa perheitä vastuunjako toimi
 Osassa perheitä onnistuttiin jakamaan lisääntynyttä hoivavastuuta vanhempien kesken tasaisemmin sekä takaamaan molemmille vanhemmille tasa-arvoinen mahdollisuus jatkaa työntekoa muuttuneessa tilanteessa.
 – Luulen, että kyse ei ole vain sukupuolesta, vaan oli kyse siitä, kenen oli mahdollista siirtyä ja keitä oli pakotettu siirtymään etätöihin. Perheissä, joissa molemmat vanhemmat siirtyivät kotiin ja keskusteltiin vastuun jakamisesta, pystyttiin takaamaan kummallekin vanhemmalle mahdollisuus tehdä myös omaa työtä, kertoo Milla Salin.
 Vanhemmat tekivät myös joissakin perheissä lukujärjestyksiä, joihin koottiin pakolliset palaverit ja esimerkiksi lasten etäkoulutunteja. Näin pystyttiin jakamaan työ- ja lastenhoitovuoroja lukujärjestyksen perusteella.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 23.12. kello 23.
 Lue lisää:
 Yli miljoona suomalaista työskennellyt etänä – missä etätyöehdoista pitäisi päättää?
 Opetusministeri Andersson: kunnat voivat pidentää koulujen joululomaa tarvittaessa – OAJ suosittelee mieluummin etäopetusta

Kotona työskentelevä Emilia Huttunen huomasi, miten korona-arki on kuormittanut:  "Pienet tönäisevät läppärin pois  ja tulevat itse syliin"


Summary: Rikollisjärjestö Bandidos rakentaa itselleen Helsinkiin oleskelupaikkaa, joka on sen suurin koko Euroopassa, kertoo TS.

Keskusrikospoliisi tutkii isoa rikollisjärjestö Bandidos MC:hen liittyvää juttua Turussa, kertoo  Turun Sanomat.
 Turun Sanomientietojen mukaan tutkinta liittyy huumausainerikoksiin ja on osa viranomaisten kansainvälistä ANOM-mobiilisovellusoperaatiota. Suomessa syyteharkintaan on tästä viety jo 15 esitutkintaa.
 Poliisi ei ole vielä vahvistanut tuoreinta turkulaistietoa mutta on luvannut tiedottaa operaatiosta yksityiskohtaisesti ensi vuoden alussa.
 Poliisi teki Turun tutkintaan liittyen viikko sitten kotietsinnän Bandidoksen väliaikaisiin kerhotiloihin Helsingin Metsälässä. Tästä kertoi ensinnä  MTV.
 Turun Sanomat tietää kirjoittaa, että Bandidos MC aloitti uusien kerhotilojensa rakentamisen Helsingin Metsälään muutama vuosi sitten. TS:n tietojen mukaan kyseessä on miljoonien eurojen rakennusprojekti, ja tilat ovat Bandidoksen valtavimmat koko Euroopassa.

Turun Sanomat: KRP selvittää isoa Bandidos-juttua – Helsinkiin nousee melkoinen kerhotila


Summary: Pitkät toimitusajat ovat nostaneet käytettyjen autojen hintoja. Uutta autoa joutuu odottamaan jopa yli vuoden. Osa on valmis maksamaan vähän käytetystä autosta enemmän kun uudesta.

Käytetystä autosta maksetaan paikoin enemmän kuin uudesta menopelistä.
 Premium-autoja myyvän Sports Car Centerin markkinointijohtaja  Miikka Råman  ja Autotuojat ja -teollisuus ry:n toimitusjohtaja  Tero Kallio  toteavat, että nämä ovat olleet poikkeustapauksia, mutta kysyntä ja tarjonta määrittelevät hinnan.
 – Joko odotat saadaksesi auton tai haluat saada auton heti, kuvailee Råman ostajan vaihtoehtoja.
 Vähän käytetyistä autoista on maksettu jopa muutamia tuhansia euroja yli uuden auton hinnan. Råmanin mukaan käytettyjen autojen hinnat ovat enimmillään nousseet jopa kymmeniä prosentteja.
 Autot eivät edes ehdi liikkeeseen
 Suomi ei ole tilanteessa yksin. Tero Kallio kertoo, että käytettyjen autojen myynti- ja hyvityshinnat ovat olleet nousussa myös Euroopassa ja maailmanlaajuisesti.
 Uusien autojen valmistumista jarruttaa pula puolijohdekomponenteista. Yhdessä ajokissa on satoja ohjainlaitteita. Niissä voi olla tuhansia tai jopa kymmeniätuhansia puolijohteita.  Kun niitä ei saa, se rajoittaa tuotantoa .
 Paremman luokan hyvin varusteltuja autoja voi joutua odottamaan jopa 14–16 kuukautta.
 – Silti niihin ei välttämättä saa kaikkia haluttuja varusteita, esimerkiksi kosketusnäyttöjä, sanoo Råman.
 Tänä vuonna käytettyjä autoja myydään melko tarkkaan sama määrä kuin viime vuonna. Arkistokuvassa autoliike Auto-Suni Kouvolassa. Pyry Sarkiola / Yle
 Kun uusia ei ole kaupan, vaihtoautojakaan ei tule myyntiin aiempaan tahtiin. Se luo painetta vaihtoautojen hintojen nousulle ja heijastuu myös myyntiaikoihin.
 – Kaikki autot eivät ehdi edes liikkeeseen, kun ne on jo myyty. Onhan tämä poikkeuksellinen tilanne, kun tavaraa ei ole tarjolla, totea Råman.
 Myös autotuojien Tero Kallio pitää tilannetta poikkeuksellisena.
 – Pääsääntö on, että kun autoa käyttää ja sille tulee ikää, hinta laskee. Mutta tällä hetkellä hinta ei laske samalla tavalla kuin yleensä. Hyvityshinnat ovat olleet normaalitilanteeseen nähden ihan reippaita.
 Vaikutukset välirahaan ovat vähäisempiä
 Käytettyjen autojen kaupassa värähtelyt ovat pienempiä kuin uusien autojen kaupassa. Tänä vuonna käytettyjä autoja myydään melko tarkkaan sama määrä kuin viime vuonna. Myyntimääriin ei ennakoida ensi vuonna merkittävää muutosta.
 Vaikka vaihtoautojen hinnat ovat nousseet, sillä on vaihtoautokaupassa vähemmän merkitystä, sanoo käytettyjen autojen markkinajohtajan Kamuxin toimitusjohtaja  Juha Kalliokoski.
 – Jos uudempi auto maksaakin enemmän, myös vaihdossa tulevan auton hyvityshinta on korkeampi ja vaikutus välirahaan on pienempi.
 Sen sijaan uudehkojen autojen saaminen myyntiin voi tuottaa vaikeuksia. Vaihtoautoliikkeet joutuvat kilpailemaan saadakseen myytävää, ennakoi Kalliokoski.
 – Uskon, että käytettyjen autojen hinnat nousevat ensi vuonna.
 Voit keskustella aiheesta torstai-iltaan klo 23:een saakka.

Komponenttipulan erikoinen seuraus: käytetty auto voi nyt maksaa jopa tuhansia euroja enemmän kuin uusi


Summary: Suomalaiset kuluttavat kalkkunanlihaa noin kymmenen miljoonaa kiloa vuodessa. Kalkkunaa kasvattaa Suomessa reilut 30 tilaa, joista lähes puolet sijaitsee Lounais-Suomessa.

Kalkkunanlihan suosio kasvaa Suomessa vuosi vuodelta.
 Suomalaiset kuluttavat kalkkunaa noin kymmenen miljoonaa kiloa vuodessa, kertoo säkyläläisen Länsi-Kalkkunan toimitusjohtaja  Antti Jalo .
 – Suosio on pysynyt melko tasaisena. Ensi vuodelle on arvioitu noin kolmen prosentin kulutuksen kasvua.
 Säkylän tehdas tuottaa valtaosan kotimaisesta kalkkunasta. Vain noin yksi prosentti jää tilateurastamoiden tuottamaksi. Valtaosa Suomessa kulutetusta kalkkunasta on kotimaista.
 – Ulkomaisen kalkkunan osuus on noin 30 prosenttia, Jalo arvioi.
 Säkyläläisen Länsi-Kalkkunan toimitusjohtaja Antti Jalo uskoo kalkkunanlihan kasvattavan tulevaisuudessa suosiotaan entistä enemmän. Katja Halinen / Yle
 Utelias kalkkuna
 Euralaisen  Antti-Jussi Pertun  tilalla käy kova pulputus, kun neljä tuhatta kalkkunakanaa haluaa tutustua paikalla vierailevaan toimittajaan.
 Kalkkuna on utelias ja seurallinen eläin. Perttu kertoo, että eläinten hyvinvoinnista pidetään huolta erilaisilla virikkeillä. Nyt hallissa olevat kalkkunakalanat
 – Linnuille on köysiä leluina ja orsia, joille ne voivat kiipeillä. Hyvinvoinnista huolehditaan myös optimaalisella ruokinnalla.
 Kalkkunoita ruokitaan rehulla ja viljalla. Niille ei syötetä broilerin tapaan lisäravinteita, jotta linnut kasvaisivat nopeammin. Yöksi hallin valot sammutetaan ja pulputus hiljenee.
 – Kalkkunat nukkuvat kuin isäntäkin, eli valot sammuvat kello kymmeneltä illalla ja herätys on kello kuusi aamulla, Perttu kertoo.
 Euralainen kalkkunankasvattaja Antti-Jussi Perttu kertoo kalkkunan olevan utelias ja seurallinen lintu. Katja Halinen / Yle
 Kalkkuna kasvaa kauemmin kuin broileri
 Länsi-Kalkkunalla on reilut 30 sopimustilaa, joille annetaan tarkat ohjeet lintujen hyvinvointia koskien.
 – Meillä on ammattitaitoinen kasvattajaporukka, joka huolehtii kalkkunoiden hyvinvoinnista. Kun linnut saapuvat tiloilta tehtaalle, niiden hyvinvoinnin tarkastaa heti eläinlääkäri ja oma hyvinvointivastaavamme, Antti Jalo kertoo.
 Broileriin verrattuna kalkkunan kasvatus on kalliimpaa, sillä kalkkuna kasvaa pidempään. Broilerinpoikaset teurastetaan kuuden viikon ikäisinä, kalkkunakana kasvaa 14-viikkoiseksi ja kukot kuukauden pidempään.
 Jalo uskoo silti, että kalkkunan suosio tulee tulevaisuudessa kasvamaan.
 – Kalkkunanliha on erilaista kuin esimerkiksi broilerin. Se sopii vähän erityyppisiin ruokiin ja on suosittua esimerkiksi jouluna ja pääsiäisenä. Kysyntä on silti kasvanut myös kesällä grillituotteissa.
 Broileriin verrattuna kalkkunan kasvatus on kalliimpaa, sillä kalkkuna kasvaa pidempään. Broilerinpoikaset teurastetaan kuuden viikon ikäisinä, kalkkunakana kasvaa kymmenviikkoiseksi, kukot kuukauden pidempään. Katja Halinen / Yle
 Länsi-Suomi on kalkkuna-aluetta
 Lähes puolet Suomen kalkkunatiloista on Satakunnan ja Varsinais-Suomen alueella.
 Suomalaisen kalkkunan etu ja myyntivaltti on, että lihan alkuperä on hyvin tarkkaan tiedossa.
 – Kasvatusolosuhteet, tilat ja jopa munaerät ovat helposti jäljitettävissä, Länsi-Kalkkunan toimitusjohtaja Antti Jalo kertoo.
 Hän toivoo, että kalkkunan tuotteistamista lisättäisiin entisestään, jotta siitä saataisiin kaikki potentiaali irti lihamarkkinoilla.
 – Uskon, että vielä monipuolisemmin tulevaisuudessa on kalkkunaa kaupan hyllyssä.
 Murea kalkkunanliha on suosittua erityisesti sesonkiaikoina, eli jouluna ja pääsiäisenä. Katja Halinen / Yle
 Keskustele aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 22.12. kello 23.
 Lue myös:
 Suomalaiset syövät nyt eniten broileria ja kalkkunaa, mutta siipikarjanlihan tuottaja ei kulutuksen kasvusta pääse nauttimaan
 2000 kalkkunaa laiduntaa Bengtsin tilalla Närpiössä – alan pioneeri puolustaa lintujen ulkona kasvattamista: "Kuluttajat näkevät mitä me teemme"

Kalkkuna kasvattaa suosiotaan etenkin sesonkeina, mutta jää markkinoinnissa broilerin jalkoihin – alalla toivotaan parempaa tuotteistamista


Summary: Odotukset sähkön hinnoista täksi talveksi yli kaksinkertaistuivat kahdessa kuukaudessa.Tässä jutussa voit katsoa tunti tunnilta paljonko eri laitteiden käyttäminen maksaa.

Kunnon pakkaskelit nostavat sähkön hintaa juuri nyt, kun kotona pitäisi saada kinkku ja muut uuniruoat hautumaan. Vuoden taakse verrattuna sähkön hinta pörssissä on nyt huikeasti kalliimpaa kuin vuosi sitten.
 Esimerkiksi tänään keskiviikkoaamuna kello 04 sähkö maksoi 37 kertaa enemmän kuin samalla hetkellä vuosi sitten. Hinta arvonlisäveroineen oli nyt 26,5 senttiä, kun se samana tuntina vuosi sitten oli vain 0,72 senttiä kilowattitunnilta.
 Joulukuun alun hintapiikit sähkömarkkinoilla ehtivät jo välillä hellittää sään lauhduttua, mutta edelleen sähkön hinnanvaihtelut ovat suuria. Sillä on siis merkitystä milloin uunin tai saunan napsauttaa päälle, jos käytössä on pörssisähköön sidottu sähkösopimus.
 Joulukuun alussa sähkön hinta hipoi ennätyksiä, kun sähköpörssissä hinta hyppäsi 124 senttiin kilowattitunnilta. Parin rauhallisemman viikon jälkeen hinnat ovat nyt uudessa nousussa ja ylittävät jälleen 70 sentin rajan.
 Ylen hintalaskurilla voi seurata tunti tunnilta, paljonko kiukaan, uunin tai imurin käyttäminen tai sähköauton lataaminen tunnin ajan maksaa juuri tämänhetkisellä pörssisähkön hinnalla.
 Kotitalouksista noin kahdeksalla prosentilla sähkösopimus on sidottu pörssisähköön. Pörssin kehitys vaikuttaa kuitenkin käytännössä kaikkiin sähkönkäyttäjiin, sillä pörssi ennakoi kiinteähintaisten sopimusten tulevaa kehitystä.
 Joulupyhien aikaan sähkön kysynnällä on taipumus laskea, kun teollisuudessa laitetaan koneita pienemmälle tai kiinni.
 Kotitalouksien joulusaunalla ja uuniruokien hauduttelulla ei ole ratkaisevaa merkitystä koko valtakunnan sähkön kulutuksen kannalta, sanoo kantaverkkoyhtiö Fingridin strategisen verkkosuunnittelun päällikkö  Mikko Heikkilä .
 Mutta miten käy hinnoille, kun pyhien jälkeen vuodenvaihteessa teollisuudessa koneet taas pyöräytetään käyntiin ja työpaikoilla alkaa tapahtua?
 Ensi vuoden alun hinnat yli kaksinkertaistuivat hetkessä
 Hintoja ennakoidaan sähkömarkkinoilla futuurikaupalla. Futuureilla sähkön ostajien ja myyjien on mahdollista suojautua sähkön hintavaihtelulta.
 Fingridin Heikkilän mukaan yleensä futuurit ennustavat hintoja melko tarkasti jopa vuoden päähän.
 Joulukuun alun hintapiikit säikäyttivät sähkömarkkina-ammattilaisetkin.
 – Markkinan näkemys tulevaisuuden hintatasosta on muuttunut poikkeuksellisen nopeasti ja merkittävästi viimeisen parin kuukauden aikana, Heikkilä sanoo.
 Vielä tämän vuoden lokakuun alussa tehtiin futuurikauppoja ensi vuoden tammi-maaliskuuksi vajaalla yhdeksällä sentillä kilowattitunnilta. Huhti-kesäkuulle kauppa kävi 5,4 sentin hinnalla.
 Nyt laskelmat on pantu täysin uusiksi.
 Joulukuun puolessa välissä markkina-arvio talven hinnasta oli yli kaksinkertaistunut ja noussut 20 senttiin. Kevään hintakin on noussut puolella eli 7,5 senttiin kilowattitunnilta.
 Kun pörssihintaan lisätään kuluttajan maksettavaksi tuleva arvonlisävero se tarkoittaa kotitaloudelle hintahyppäystä runsaasta 11 sentistä lähes 25 senttiin kilowattitunnilta. Lisäksi kuluttajan laskussa näkyvät sähköyhtiön oma marginaali, sähkövero ja sähkön siirtohinta. Ne vaihtelevat yhtiöittäin ja alueittain huomattavasti.
 Joulukuun alun harvinaisen rajut hyppäykset hinnoissa nostivat osaltaan koko lopputalven ja ensi kevään hintoja. Mutta koviin hintoihin reagoitiin myös kulutusta vähentämällä.
 – Kyllä hintapiikin aikana sähkön käyttö on vähentynyt. Kysyntä on siis joustanut ja tarjonta kasvanut, kun kaikki tuottajat, joilla on säädettävää tuotantoa lisäsivät tuotantoaan varmasti.
 Teollisuuden sähkönkulutusta ei täytynyt rajoittaa viranomaismääräyksillä, vaan markkinahinta sai kulutuksen vähentymään kalleimpina hetkinä.
 Heikkilän mukaan teollisuuden kulutuksen vähentyminen näkyi koko maan kulutuksessa, mutta tarkemmin on vaikea arvioida mistä säästö tarkalleen syntyi.
 Lue lisää:
 Sähkö on nyt niin kallista, että yksi sähköyhtiö kaatui jo – viimeksi yhtä korkeita hintoja nähtiin yli 10 vuotta sitten
 Voit keskustella aiheesta 23.12. klo 23 asti.

Katso, paljonko kinkun paistaminen tai saunominen juuri nyt maksavat – ja kuinka sähkön lopputalven hinnat pomppasivat


Summary: Joululiikenteessä ei kannata luottaa sokeasti navigaattorin ohjeisiin. Suosittu karttasovellus ohjaa Pohjois-Suomessa kapeille pikkuteille, joilla on tapahtunut jo ulosajoja.

Lapin pelastuslaitos julkaisi marraskuun alussa sosiaalisessa mediassa päivityksen, jossa se kehotti välttämään suositun Google Mapsin tarjoamaa reittiä Oulusta Rovaniemelle. Sovellus ohjeistaa käyttämään kapeita ja huonokuntoisia sorateitä, joita talviaikaan pidetään kunnossa harvakseltaan.
 Reittivalinta on kummallinen, sillä Oulusta Rovaniemelle pääsee Nelostietä pitkin lähes samassa ajassa kuin oikoreittejä käyttäen. Matka on 15 kilometriä pidempi, mutta navigaattorin mukaan vain pari minuuttia hitaampi. Talviolosuhteissa päätien kunnossapito on myös merkittävästi pikkuteitä parempaa.
 Millainen soratiereitti on oikeasti? Ajamme reitin Googlen navigoinnin mukaan 22.12. ja kerromme matkamme sujumisesta tässä artikkelissa videoina. Klo 13 alkavassa Areena-suorassa on haastateltavana päivystävä palomestari  Ville Rankinen  Lapin pelastuslaitoksesta.
 Oulu–Rovaniemi-välin reititys voi pahimmillaan olla jopa vaarallinen.
 Lapin pelastuslaitos kertoi  Ylelle  aiemmin perheestä, joka Saariselälle matkatessaan oli ajanut navigaattorin ohjeita seuratessaan ojaan. Tässä tilanteessa ei syntynyt vakavia vammoja. Ensihoito tarkasti perheen ja matka jatkui traktorin hinausavun jälkeen.
 Yhteysvälillä nimenomaan Googlen reittivalinta on erikoinen. Esimerkiksi Applen karttasovellus ja TomTomin Amigo tarjoavat oletusreitiksi valtatietä. Googlen reittiehdotusta ei niissä ole edes tarjolla. Geoinformatiikan ja kartografian professori, osastonjohtaja  Juha Oksanen  Maanmittauslaitoksen Paikkatietokeskuksesta pitää Googlen tekemää reititystä mielenkiintoisena.
 – Pienimmillään se menee ikään kuin huumorista, eli päästään sightseeingille valtatien sijasta, mutta tällä tieosuudella on tapahtunut myös onnettomuuksia. Näin pitkälle digitalisoituneessa maailmassa lähtöajatus kyllä on, että tällaisten asioiden pitää olla kunnossa.
 Tietyöt saattoivat vaikuttaa liikennedataan
 Oksasen mukaan ongelma voisi johtua esimerkiksi Googlen käyttämässä kartta-aineistosta. Hän kertoo, että navigointisovelluksen tieverkkotieto koostuu linkeistä ja solmupisteistä. Jos nämä eivät ole kiinnittyneet kunnolla toisiinsa, voi navigointiohjelmisto tarjota kiertoreittiä.
 Tämä selitys ei Oksasen mukaan näyttäisi kuitenkaan olevan tällä kertaa oikea.
 – Yritin löytää tällaista katkosta Googlen aineistosta, mutta en onnistunut siinä.
 Toinen syy voisivat olla Oulun ja Kemin välillä tehdyt tietyöt. Ne vaikuttivat liikennevirtoihin useamman vuoden ajan ja samalla puhelimet tuottivat Googlelle dataa siitä, että nopeudet ovat laskeneet ja liikenne ei solju samaan tapaan kuin normaalisti.
 Nyt urakat ovat valmistuneet ja ohituskaistat ovat parantaneet liikenteen sujuvuutta. Silti navigointi ohjaa käyttämään pikkuteitä. Se tuntuu omituiselta, sillä monet navigointisovellukset päivittävät karttadatansa nykyisin automaattisesti ja pystyvät reagoimaan myös hetkellisiin liikenneruuhkiin tai onnettomuuksiin.
 Sovelluksen toimintalogiikan selvittäminen on ulkopuoliselle kuitenkin aina arvailua, koska esimerkiksi sovelluksen reitin optimointialgoritmin toiminta ei ole avointa tietoa.
 – Kyllä tämä lopputulos kuitenkin kertoo sen, että jossain tässä kokonaisuudessa kaikki asiat eivät ole ihan kunnossa.
 Oksanen kehottaakin lähettämään palautetta palvelusta Googlelle. Se on hänen arvionsa mukaan paras tapa saada reititys toimimaan paremmin.
 Noudatatko navigaattoreiden suosittelemia reittejä vai teetkö omat valintasi? Voit keskustella aiheesta 23.12. klo 23 saakka.

Tästä reitistä pelastuslaitos varoittaa, mutta silti Google Maps sinne ohjaa – seuraa ajomatkaamme Oulusta Rovaniemelle


Summary: Rokotukset priorisoidaan niille aluille, joissa koronaa esiintyy ihmisillä eniten.

Suomen turkistarhoilla on rokotettu nyt ensimmäiset minkit koronavirusta vastaan. Tuottajajärjestö Fifurin ja Helsingin yliopiston yhteistyössä kehittämä Furcovac -rokote sai Ruokavirastolta ehdollisen käyttöluvan maanantaina.
 Ensi vaiheessa rokotetaan hiukan alle 50 000 minkkiä. Rokotettavat tilat valitaan riskiperusteisesti niissä turkistuotantoalueen kunnissa, joissa koronatapauksia on ollut ihmisillä eniten. Tavoitteena on, että vuodenvaihteen jälkeen päästään rokottamaan kaikki siitosminkkinaaraat. Jokainen eläin saa kaksi annosta ja rokotettavia minkkejä tulee lähemmäs 200 000.
 Ensimmäisen ehdollinen lupa rokotteelle annettiin jo syyskuussa, mutta silloin koski pientä erää. Rokotetta testattiin kannuslaisella turkistilalla Keski-Pohjanmaalla ja Helsingin yliopiston turvalaboratoriossa. Testitulosten mukaan eläinten rokotevaste oli hyvä.
 Suomen minkkitarhoilta ei ole löytynyt koronavirusta. Esimerkiksi Tanskassa ja Hollannissa minkkien koronatartuntojen takia miljoonia eläimiä on jouduttu lopettamaan taudin leviämisen estämiseksi ihmisiin.
 Lisää aiheesta: Suomi pääsee ensimmäisenä Euroopan unionissa rokottamaan turkiseläimiä – minkkien koronarokotukset alkavat jo lähiviikkoina
 Turkiseläimille tarkoitetun koronarokotteen testitulokset lupaavat hyvää – minkkejä ja supikoiria päästään rokottamaan ehkä jo kesällä

Minkkien koronarokotukset ovat alkaneet – ensi vaiheessa rokotetaan 50 000 minkkiä


Summary: Investoinnilla lisätään tuotantoa sekä kasvatetaan käytetyn kierrätyskuidun määrää kartongin tuotannossa.

Stora Enso investoi Varkauden pakkauskartonkitehtaaseen 23 miljoonaa euroa. Investoinnilla lisätään asiakkaille tarjottavan tuotevalikoiman joustavuutta ja kasvatetaan tehtaan tuotantokapasiteettia noin kymmenen prosenttia.
 Investoinnin avulla tehdas voi lisätä käytetyn kierrätyskuidun määrää kartongin tuotannossa. Samalla asiakkaille voidaan tehdä aiempaa paremmin eri tuotelaatuja.
 Varkauden tehtaalla valmistetaan valkaisematonta havusellua sekä aaltopahvin pintakartonkeja eli kraftlinereita. Kartonkitehdas käyttää tällä hetkellä raaka-aineenaan valkaisematonta havusellua sekä noin kolmanneksen Suomessa kierrätetyistä kartonkipakkauksista.

Stora Enso lisää pakkauskartongin tuotantoa Varkauden tehtaalla, investoi 23 miljoonaa euroa


Summary: Järjestöt ovat sitä mieltä, että maa- ja metsätalousministeriö ei olisi saanut sallia 20 suden tappamista. Järjestöt haluavat EU:n mielipiteen Suomen susipolitiikasta.

WWF, Suomen luonnonsuojeluliitto ja Luonto-Liitto ovat yhdessä kannelleet EU-komissiolle päätöksestä sallia suden kannanhoidollinen metsästys ensi vuoden alusta.
 Järjestöt katsovat, että maatalousministeriön päätös on EU-lainsäädännön vastainen.
 Ministeriö päätti viime viikolla sallia enintään 20 suden kannanhoidollisen metsästyksen. Ympäristöjärjestöjen mukaan päätös rikkoo EU:n luontodirektiiviä sekä luontodirektiivin tulkinnasta annettuja tuomioistuinratkaisuja.
 Luontodirektiivin pääohje on, että susien tappaminen on kiellettyä. EU-maa voi poiketa tästä vain, mikäli tietyt ehdot täyttyvät.
 Metsästys ei saa vaarantaa suden suotuisaa suojelutasoa tai sen ennalleen saattamista, susikysymyksen ratkaisemiseksi ei ole muuta tyydyttävää ratkaisua ja kannanhoidollinen metsästys on voitava toteuttaa valvotusti, valikoiden ja rajoitetusti.
 – On harvinaista, että otamme tällaiset keinot käyttöön ja kantelemme asetuksesta EU:n komissiolle. Mutta kun ministeriö jälleen uhmaa asetuksellaan EU-lainsäädäntöä ja oikeuskäytäntöä, meidän on välttämätöntä saada tilanteeseen EU:n tulkinta, sanoo WWF:n oikeudellinen neuvonantaja Raija-Leena Ojanen tiedotteessa.
 Ympäristöjärjestöt katsovat, että direktiivin tarkoittamat poikkeusedellytykset eivät täyty. Ne vetoavat siihen, että kannanhoidollista metsästystä kokeiltiin vuosina 2015–16 huonoin tuloksin.
 Maa- ja metsätalousministeriö totesi tuolloin, ettei metsästyksen kestävyyttä voitu varmistaa. Korkein hallinto-oikeus katsoi myös, että poikkeusluvat eivät olleet luontodirektiivin mukaisia, eikä niitä olisi tullut myöntää.
 Kantelulla ei voi enää pyörtää jo annettua asetusta kannanhoidollisesta metsästyksestä, mutta ympäristöjärjestöt toivovat sen vaikuttavan Suomen politiikkaan tulevaisuudessa.
 – Komission on tärkeää puuttua Suomen jatkuviin yrityksiin löytää keinoja suden kannanhoidollisen metsästyksen aloittamiseksi. Erittäin uhanalaisen suden metsästys rikkoo luontodirektiivin tiukkaa suojelua koskevaa velvoitetta ja antaa väärän viestin yhteiskunnalle, sanoo Luonto-Liiton suurpetovastaava Francisco Sánchez Molina.

Ympäristöjärjestöt kantelivat EU-komissiolle susien tappoaikeista


Summary: Facebook on vuosien ajan laajentanut aggressiivisesti palveluitaan eri puolille maailmaa. Ylen haltuunsa saamat yhtiön sisäiset asiakirjat paljastavat yhtiön olevan tietoinen vaaroista, joita sisältöjen heikko valvonta aiheuttaa.

Facebookilla on suuria vaikeuksia valvoa yhtiön palveluissa julkaistuja sisältöjä eri puolilla maailmaa. Puutteita löytyy niin ihmiset suorittamasta moderoinnista kuin automaattisista järjestelmistä. Yhtiön ongelmat nousevat esille vuodetuista asiakirjoista, jotka Yle on saanut haltuunsa.
 Tietovuotaja  Frances Haugenin  Yhdysvaltain arvopaperi- ja pörssikomissiolle luovuttamista  asiakirjoista  käy ilmi, että Facebookin järjestelmät on ensisijaisesti kehitetty toimimaan englannin kielellä ja nimenomaan Yhdysvalloissa. Sisäisissä muistiossa myönnetään suoraan, että järjestelmät toimivat huomattavasti huonommin Yhdysvaltojen ulkopuolella.
 Facebookin huomio ja resurssit ohjautuvat myös usein juuri Yhdysvaltoihin. Viime vuonna käydyt presidentinvaalit veivät asiakirjojen mukaan lähes täysin Facebookin sisältöjen moderoinnista vastaavan työryhmän huomion.
 Yhtiö on yrittänyt korjata tilannetta priorisoimalla resurssejaan epävakaisiin ja väkivallasta kärsiviin valtioihin, mutta toistaiseksi tulokset ovat jääneet laihoiksi.
 Heikot tulokset johtuvat siitä, että Facebookilta usein puuttuu ymmärrys eri maiden kulttuureista ja puhetavoista.
 Esimerkiksi arabian kieltä – jota puhutaan yli 20 maassa yli 30 eri murteella – moderoidaan kahdessa paikassa, Essenissä Saksassa tai Casablancassa Marokossa. Facebookin kolmanneksi puhutuinta kieltä moderoi dokumenttien perusteella noin 550 henkilöä, vaikka yhtiö on määritellyt lähes jokaisen arabiankielisen valtion riskimaaksi.
 Facebookin sisällä ongelma tiedostetaan. Arabian kieltä käsittelevässä sisäisessä raportissa todetaan, että vaikka Marokossa asuva henkilö saattaa ymmärtää Algeriassa tai Tunisiassa käytävää keskustelua, hän tekee lähes varmasti virheitä syyrialaisen tai jemeniläisen sisällön kanssa.
 Silti Facebook ohjaa suuren osan arabiankielisestä sisällöstä Casablancaan tarkastettavaksi.
 Algoritmit eivät ratkaise Facebookin ongelmia
 Piilaaksomaiseen tapaan Facebook yrittää ratkaista inhimilliset ongelmat teknologialla.
 – Me tarvitsemme skaalautuvia algoritmeja, jotka ymmärtävät kulttuurillisen kontekstin, kirjoitetaan  Operaatio Vihreä Lyhty  -nimisessä dokumentissa.
 Vuotoasiakirjat kuitenkin osoittavat tämän olevan erittäin haastavaa. Tällä hetkellä Facebookin kehittämät algoritmit tulkitsevat usein sanoja väärin, myös englanniksi.
 Tilannetta ei helpota se, että koronapandemian myötä Facebook on joutunut entistä enemmän turvautumaan algoritmeihin sisältöjen valvonnassa. Tämä on tehnyt yhtiölle selväksi, etteivät algoritmit selviydy kaikesta.
 Ongelmia aiheuttavat etenkin vihapuhe ja disinformaatio. Jatkuvasti kehittyvät kiertoilmaisut ja kulttuurilliset erot tekevät esimerkiksi vihapuheen tunnistamisesta erittäin vaikeaa tekoälylle.
 Toisinaan automaattiset järjestelmät tekevät hölmöjä virheitä, jotka saavat asiayhteydessä makaabereja piirteitä.
 Kun Indonesiaa ravisteli voimakas maanjäristys vuonna 2019, monet indonesialaiset ilmoittivat olevansa turvassa kirjoittamalla Facebookiin  selamat , joka tarkoittaa turvassa. Facebookin algoritmi kuitenkin tulkitsi  selamat -sanan sen toisessa merkityksessä, joka on onnittelu. Tekoäly koristeli selviytymisilmoitukset ilmapalloilla ja konfeteilla.
 Kaikki eivät käytä Facebookia kuten amerikkalaiset
 Facebook-papereista piirtyy kuva amerikkalaisesta yhtiöstä, joka levittäytyy ympäri maapalloa välittämättä paikallisista tavoista tai kulttuureista. Se tarjoaa yhden ja saman palvelun rikkaalle länsimaalle ja sisällissodan partaalla kiikkuvalle kehitysmaalle.
 Yhtiön valistumattomuus nousee esille useista sisäisistä dokumenteista.
 Syksyllä 2018 Facebookin työntekijät ihmettelivät ääniviestien suosiota Kambodžassa. Vajaan 16 miljoonan asukkaan maa vastasi lähes puolesta kaikista Messenger-viestisovelluksen kautta lähetetyistä ääniviesteistä.
 Facebook yritti selvittää mysteeriä, mutta se onnistui saamaan aiheesta haastateltavaksi vain yhden kambodžalaisen. Viime kuussa  Rest of World -julkaisu  kertoi, että ääniviestien suosio todennäköisesti johtuu khmerinkielisen näppäimistön vaikeakäyttöisyydestä.
 Omassa tutkimuksessaan Facebook päätyi lopulta syiden selvittämisen sijaan kartoittamaan palveluidensa käyttökokemuksia. Yhtiö ikään kuin unohti, että sen palveluita käytetään eri maissa eri tavoilla.
 Tätä unohdusta alleviivataan kehittyviä markkinoita käsittelevässä muistiossa, jossa huomautetaan, että Facebookin tekemät oletukset sen palveluiden käyttötavoista osoittautuvat usein vääriksi köyhemmissä maissa.
 Esimerkiksi Myanmarissa ihmiset usein ostavat valmiiksi luodun Facebook-profiilin, minkä vuoksi profiilia ei mielletä samalla tavalla henkilökohtaisiksi kuin länsimaissa. Jos myanmarilaisen käytössä ollut tili lukitaan tai salasana unohtuu, hän hankkii uuden profiilin.
 Facebook toimiikin Myanmarissa enemmänkin uutislähteenä kuin yhteydenpitovälineenä. Sovelluksen käyttö on muutenkin kapea-alaista.
 Valtaosa myanmarilaisista käyttää Facebookia englanniksi, koska he eivät tiedä palvelun olevan tarjolla myös heidän äidinkielellään. Tämä johtaa siihen, että ihmiset käyttävät sovellusta erittäin rajatusti, eivätkä he ymmärrä näytölle ilmestyviä ohjeita tai virheilmoituksia.
 Tällaisessa käyttöympäristössä Facebookin palveluiden aiheuttamat vaarat ovat täysin erilaisia kuin Piilaaksossa.
 Facebookin ymmärtämättömyys johtaa väkivaltaan
 Vuonna 2018  YK:n ihmisoikeustutkijat linjasivat , että Facebookilla oli rooli Myanmarissa edellisenä vuonna puhjenneissa väkivaltaisuuksissa, joissa kuoli tuhansia rohingya-muslimeja.
 Tutkijoiden laatiman raportin mukaan Facebookin heikko valvonta mahdollisti vihapuheen ja väkivaltaan yllyttämisen leviämisen sen alustoilla. Joissakin tapauksissa yhtiön algoritmit jopa vahvistivat näitä viestejä.
 Raportissa syytettiin Facebookia hitaasta ja tehottomasta reagoinnista sen palveluissa levinneeseen disinformaatioon.
 Facebook oli jo ennen YK:n raporttia ilmoittanut lisäävänsä resursseja Myanmariin. Tämä näkyy myös vuodetuissa dokumenteissa.
 Facebook on määritellyt Myanmarin yhdessä 39 muun valtion kanssa riskimaiksi. Myanmarin tapauksessa tämä tarkoittaa sitä, että burman kieli löytyy lähes jokaiselta priorisointilistalta. Useissa dokumenteissa myös viitataan tiiviimpään yhteistyöhön paikallisten ihmisten kanssa.
 Tästä huolimatta kesällä 2020 julkaistussa sisäisessä väliraportissa todetaan, että yhtiön luokittimet, mittaristot ja faktantarkastukset kärsivät puutteista etenkin Myanmarissa ja Etiopiassa.
 – Tiedämme, että meidän valvontamme ei ole täydellistä, mutta me teemme jatkuvasti töitä parantaaksemme sitä, ja käymme läpi vaihtoehtoja haasteiden ratkaisemiseksi, Facebookin emoyhtiö Meta kertoo Ylelle.
 Myanmarilaiset tiesivät mihin luottaa, kunnes tuli Facebook
 Rohingya-muslimeihin kohdistuvien vainojen juuret ulottuvat 1970-luvulle asti, pitkälle ennen Facebookin syntyä.
 Vainot ja väkivaltaisuudet alkoivat kuitenkin kiihtyä samoihin aikoihin, kun sosiaalisen median käyttö maassa lisääntyi, huomauttaa Facebookin sisäiseen paneelikeskusteluun osallistunut tutkija keskustelusta kirjoitetun tiivistelmän mukaan.
 Myanmarin ja Sri Lankan tilanteista käydyssä keskustelussa nousee esille, miten muslimien epäsuorasta demonisoinnista tuli Facebookin myötä yhä suorempaa. Valtion hallitseman median sijaan vihapuhe leviää viestisovellusten välityksellä ilman estoja.
 Tutkija kuvailee, miten hallinnon sensuroimaan mediaa kuluttaneet myanmarilaiset olivat oppineet päättelemään, mihin tietoon voi luottaa. Ihmiset eivät olleet naiiveja, kun he lukivat sanomalehtiä, joissa uutisten tilalla oli tyhjiä palstoja.
 Facebookissa valtava tietotulva mursi kaikki nämä opitut selviytymismekanismit. Ihmiset luottivat ennen ystäviinsä, nyt he luottavat ystäviinsä Facebookissa, yksi paneelikeskusteluun osallistunut tutkija sanoo.
 Keskustelussa tutkijat kertovat, että metaforien käyttö lisääntyy yhteiskunnan luisuessa kohti kansanmurhaa. Niiden avulla valtaapitävät yrittävät tehdä ihmisistä raakuudet hyväksyviä sivustaseuraajia.
 Metaforien tunnistaminen vaatii kulttuurillisen kontekstin ymmärtämistä, mikä on koneille erittäin vaikeaa. Se on vaikeaa ihmisillekin.
 Paneelikeskustelusta tehtyjen muistiinpanojen tiivistelmässä lukee:
 – Me tunnistamme roolimme siinä, miten Facebookia käytetään vihaan, tosimaailman haittoihin ja väkivaltaan yllyttämiseen.
 Lue myös:
 Suomenkielinen vihapuhe rehottaa Facebookissa eikä ihme: tietovuoto paljastaa, että moderoijia on vain muutama ja algoritmit toimivat huonosti
 Facebook-vuoto paljastaa, mitä yhtiö tiesi sen alustoilla tapahtuvasta vakoilusta – yksi paljastus saa aikaan vilunväristyksiä kenessä tahansa
 Lähes 27 000 sivua sisäisiä asiakirjoja paljasti Facebookin ongelmat – tästä on kyse massiivisessa tietovuodossa

Yle sai haltuunsa Facebookin salaisia asiakirjoja – niistä piirtyy kuva somejätistä, joka ei välitä vihapuheesta tai muista kulttuureista


Summary: Anestesiologian ja tehohoidon professori näkee, että hallituksen tuoreet päätökset olivat välttämättömiä, koska suomalainen erikoissairaanhoito on matkalla kohti rauhanajan pahinta kriisiä.

Anestesiologian ja tehohoidon professori  Matti Reinikainen  kiittää  hallituksen tuoreita koronataudin suitsimispäätöksiä  hyviksi.
 – Erittäin hyviä päätöksiä. Toivon, että ne tehtiin ajoissa. Kyllä hallitus on tilanteen tasalla, sanoi Reinikainen  Ylen aamussa.
 Reinikainen näkee, että päätökset olivat välttämättömiä, koska suomalainen erikoissairaanhoito on matkalla kohti rauhanajan pahinta kriisiä.
 Maanantaina koko Suomessa oli tehohoidossa 63  koronapotilasta, tänään lukema on 59, sanoi Reinikainen. Koska henkilökunta on minimissä, joulunaika on sairaaloissa erittäin haasteellinen.
 Lasse Lehtonen: Rajakontrollilla ei ole järin merkitystä, koska virusta on niin paljon rajojen sisällä
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin diagnostiikkajohtaja  Lasse Lehtonen  sanoo hänkin, että päätökset ovat välttämättömiä, mutta hän pelkää, että ne eivät riitä, koska omikron on niin tarttuva. Testauskapasiteetti ei riitä, eikä Suomessa ole mallinnettu viruksen vaikutusta.
 – Käsillä ovat ajat, jolloin tartunnat lisääntyvät. Tehohoidon tarve näkyy parin viikon pääästä.
 Lehtonen katsoo, että joulun tulo on hyvä asia, koska kontaktit vähenevät. Sen sijaan rajakontrollilla ei hänestä ole merkitystä, koska virusta on niin paljon rajojen sisällä.
 "Ei lievistä oireista testiin"
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen THL:n pääjohtaja  Markku Tervahauta  puolestaan sanoi Ylen aamussa, että tarveydenhoitoa ei lievien flunssaoireiden takia kannata kuormittaa.
 – Ei lievistä oireista testiin, jois oireet vaikeutuvat, sitten vasta terveydenhoidon pakeille, kotitestejä voi hyödyntää, ohjeisti Tervahauta.
 Ylen aamussa haastateltiin myös OAJ:n puheenjohtajaa  Olli Luukkaista , joka toivoo opettajia rokotusjonon kärkeen ja kehotti kansalaisia ottamaan vastuun rokotuksistaan. Vanhempainliiton toiminnanjohtaja  Saija Ohtonen-Jones  kaipaa ennen kaikkea selkeitä ohjeita kunnille.

Tehohoidon asiantuntija kiittelee rajoituspäätöksiä – THL:n Tervahauta: Terveydenhoidon pakeille vasta pahoista oireista


Israelissa aletaan tarjota neljättä koronarokoteannosta muun muassa yli 60-vuotiaille ja terveydenhoitoalalla työskenteleville ihmisille, kertoo maan pääministeri  Naftali Bennett .
 Tarkoituksena on hidastaa koronaviruksen omikronmuunnoksen leviämistä. Hallinnon lehdistöedustajan mukaan Israel on maailman ensimmäinen neljättä rokoteannosta tarjoava valtio.
 Terveysviranomaisten täytyy vielä virallisesti hyväksyä päätös neljännen rokoteannoksen jakelusta. Siitä huolimatta Bennett kehotti israelilaisia ottamaan neljännen annoksen mahdollisimman pian.
 – Viestini on: älkää tuhlatko aikaa. Menkää ottamaan rokote, Bennett sanoi uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Israel on asettanut myös matkustuskieltoja esimerkiksi Yhdysvaltoihin, Saksaan ja Italiaan viruksen leviämisen estämiseksi.
 Terveysministeriö sanoi tiistaina, että Israelissa on havaittu ainakin 340 omikrontapausta.
 Israelilainen sairaala vahvisti tiistaina maan ensimmäisen omikroniin liittyvän kuolemantapauksen. Sairaalan mukaan omikrontartunnan saanut ja myöhemmin kuollut kuusikymppinen potilas kärsi useista vakavista sairauksista.

Israel alkaa tarjota neljättä koronarokoteannosta osalle väestöstään


Summary: Jouluna leivotaan edelleen itse, mutta myös valmiiden herkkujen suosio kasvaa. Perinteiset tortut ja piparit ovat edelleen joulun ajan suosikkeja. Valmistaikinoiden menekki on ollut tasaista.

Valmiiden leivonnaisten kysyntä joulun aikaan on kasvanut. Sen vuoksi joulu on esimerkiksi jämsäläiselle Elosen leipomolle yhä tärkeämpi sesonki.
 Toimitusjohtaja  Jari Elonen  kertoo, että kappalemääräisesti tortut ja piparit ovat edelleen suosituimpia, mutta myös muiden tuotteiden, kuten maustekakkujen, kysyntä on kasvanut. Tämän vuoden sesonkiin Elosella on kehitelty uutuustuotteina piparivohveleita ja -donitseja.
 – Nykyään näkee enemmän yksilöllisiä ratkaisuja joulupöydän herkuissa, Elonen sanoo.
 Tortut ovat pipareiden ohella edelleen joulun suosikkiherkkuja.  Antti Kolppo / Yle
 100 miljoonaa karjalanpiirakkaa vuodessa
 Nurmeslaisen Pielispakarin valmistautuminen joulusesonkiin alkaa jo syys–lokakuussa. Tuotanto täytyy suunnitella huolellisesti, jotta kaikki valmistuu ajoissa jouluksi. Kypsänä pakastettavia leivotaan ennakkoon sesonkia varten, mutta paljon leivottavaa jää myös jouluviikolle.
 – Joulun aika on tosi kiireistä. Sekä leipomossa että myymälässä käy kova kuhina, Pielispakarin varatoimitusjohtaja  Heli Kuvaja  kertoo.
 Pielispakarin merkittävin joulutuote ovat riisipiirakat. Niitä valmistuu jopa 100 miljoonaa kappaletta vuodessa leipomon linjastolta.
 Pielispakarin ykköstuote joulusesonkina on karjalanpiirakka. Heikki Haapalainen / yle
 Jouluksi ostetaan lisäksi torttuja, leipiä ja pipareita. Viime vuosina joulupöydässä ovat hiljalleen yleistyneet myös jouluiset täytekakut. Sesongin mauin ja koristein leivotut kakut menevät kaupaksi niin Pielispakarilla kuin Elosellakin.
 Viisi miljoonaa kiloa torttutaikinaa
 Valmistaikinoiden ostaminen on pysytellyt vakaana viime vuosina. Myllyn Parhaat -yrityksen toimitusjohtaja  Miska Kuusela  sanoo valmistaikinoiden olevan melko sesonkivetoisia. Joulun lisäksi niitä ostetaan esimerkiksi kevään valmistujaisiin.
 Vaikka valmiiden tuotteiden suosio on kasvanut, jouluna leivotaan yhä myös itse. Yle / Ulla Broholm
 Pipari- ja torttutaikinaa menee eniten kaupaksi, mutta myös voitaikina on ottanut osuutta. Uutena Myllyn Parhailta on tähän sesonkiin valmistettu palmuöljyttömiä taikinoita.
 Myllyn Parhaat ei paljasta tarkkoja vuosittaisia tuotantomääriään, mutta heidän laskelmiensa mukaan suomalaiset syövät noin 100 miljoonaa torttua vuodessa. Yhteen torttuun menee 50 grammaa taikinaa eli yhteensä taikinaa valmistetaan noin 5 miljoonaa kiloa. Piparitaikinaa kuluu arvioiden mukaan noin puoli miljoonaa kiloa.
 Lue myös:
 Joensuulainen Anniina Hyvärinen on Suomen paras nuori piparileipuri

Valmiiden joululeivonnaisten kysyntä kasvaa – seuraa suoraa lähetystä maailman suurimmalta karjalanpiirakkalinjastolta klo 8:45


Summary: Kiuru uskoo, että hänen äitiyslomansa sijainen löytyy sujuvasti. Hän kertoo Me Naisille olevansa poissa ministerin tehtävistä syksyyn asti.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) odottaa lasta, kertoo  Me Naiset -lehti .
 Kiurun, 47, ja hänen avopuolisonsa, myyntijohtaja ja varainhoitaja  Simo Rahikaisen  lapsen on määrä syntyä maaliskuun lopulla, lehti kertoo.
 – En ole halunnut kertoa tätä iloista ja odottamatonta uutista julkisuuteen aiemmin, koska ikäni puolesta olen riskiodottaja, ministeri kertoi Me Naisille.
 Hän myös toteaa toivoneensa lasta jo pitkään.
 – Olen toivonut lasta reilusti yli kymmenen vuotta. Se on vanha, osin kipeäkin unelma. Yhä tuntuu uskomattomalta, että tämä on minullekin mahdollista.
 Kiuru on ollut keskeinen poliitikko Suomen koronatoimien johdossa. Eilen kerrottiin, että hänen on määrä johtaa erillistä koronaministerityöryhmää, jonka on määrä aloittaa työ lähiaikoina.
 Hän kertoo Me Naisille olevansa poissa ministerin tehtävistä syksyyn asti. Vielä ei ole tiedossa, kuka astuu tuuraamaan Kiurua ministerin tehtävissä.
 – SDP:llä on paljon osaavia tekijöitä, hyviä vaihtoehtoja on varmasti, hän kommentoi Me Naisille.

Me Naiset: Perhe- ja peruspalveluministeri Krista Kiuru odottaa lasta


Summary: Yksityinen työterveyshuolto tulee mukaan rokotustalkoisiin, ja siitä on jo neuvoteltu kaupungin, HUSin ja yritysten kesken. Henkilöstöpalveluyritys Seuressa rokotustaitoisia olisi muutama sata.

Viime päivien rokotuskeskustelu on käynyt vilkkaana erityisesti kolmansien rokotusten saatavuudesta ja rokottajien riittävyydestä.
 Vapaaehtoisten, eläkkeeltä töihin tulevien ja opiskelijoiden lisäksi on myös useita rokotushoitajia välittäviä yrityksiä. Uudellamaalla yksi tällainen on henkilöstöpalveluyhtiö Seure.
 – Meillä on rokotushoitajia, joita asiakkaat voivat tilata. Kysyntä on nyt kuitenkin valtakunnallisesti suurta, joten on todettava, ettei meillä tai muillakaan ole riittävästi hoitajia täyttämään kaikkea tarvetta. Siksi emme voi valitettavasti taata, että rokotushoitajia löytyisi ihan kaikkiin tarpeisiin, sanoo asiakaskokemuksen johtaja  Kaarina Liimatainen  Seure Henkilöstöpalvelut Oy:stä.
 Liimataisen mukaan Seuren rokotushoitajilla on alan koulutus, joten he eivät tarvitse mittavaa perehdytystä tehtävään. Heille tarvitaan ainoastaan normaali yleisperehdytys, joka kuuluu aina antaa uudessa tehtävässä aloittavalle.
 Sote-henkilöstöstä oli vajetta jo ennen pandemiaa. Alalla on useita eri palveluntarjoajia, joten Liimataisen mukaan on hankala arvioida, ketkä ovat suoraan käytettävissä.
 – Keikkatyön vapaus on se, että työntekijät itse päättävät, milloin he voivat ottaa töitä vastaan ja minkä yrityksen kautta työnsä tekevät. Työntekijöissämme on tämän vuoksi vaihtuvuutta ja se vaikeuttaa myös käytettävissä olevan työntekijämäärän arviointia.
 Kaikkiaan Seuren kautta sotealan työtä tekee useita tuhansia, joista rokotuskelpoisuus on sadoilla, arvioi Liimatainen.
 Seure tarjoaa palveluja ainoastaan omistaja-asiakkailleen, mutta aika laajalla alueella Uudellamaalla. Se toimii Helsingin, Espoon, Vantaan ja Kauniaisten kaupunkien sekä Helsingin, Uudenmaan ja Keski-Uudenmaan sairaanhoitopiirien alueella.
 Seure käy kaikkien asiakasyritystensä kautta keskustelua niiden tarpeista. Liimataisen mukaan palveluita myös tarjotaan näissä keskusteluissa.
 Sazonov: Helsinki tekee kaikkensa rokottajien löytämiseksi
 Helsingin kaupungin sote-apulaispormestari  Daniel Sazonovin  (kok.) mukaan kaupungin hallinnossa on tehty viime viikkoina kovasti töitä rokotuskattavuuden nostamiseksi ja rokottajien hankkimiseksi.
 – Kaupunki tekee kaikkensa rokotusten sujuvaksi läpiviemiseksi ja kaikki keinot ovat käytössä. Rokottajia rekrytoidaan omasta työvoimasta lisä- ja ylitöinä, hoitajien työpanosta ostetaan lisää eri toimijoilta ja on avattu ilmoittautumismahdollisuus rokotusoikeuden omaaville vapaaehtoisille, Sazonov sanoo.
 Vapaaehtoisesti ilmoittautuneissa on jo yli sata potentiaalista lisärokottajaa. Osa heistä tosin voi tehdä esimerkiksi vain osittaisia työpäiviä. Tähän ryhmään kuuluu eläkkeellä olevaa hoitohenkilöstöä, opiskelijoita tai muualla työskenteleviä ammattilaisia.
 Merkittävää Sazonovin mielestä on myös yksityisen työterveydenhuollon mukaan tulo, josta on neuvoteltu kaupungin, HUSin ja yritysten kesken.
 – Kaupungin osalta päätökset on jo tehty. HUSin käsissä on hoitaa rokotteiden luovuttaminen näille yksityisille toimijoille. Itse uskon, että tällä saadaan työikäisten rokotuksiin lisää voimaa, apulaispormestari sanoo.
 Rokotusaikoja lisätään kaiken aikaa
 Rokottajia tarvitaan erityisen paljon, koska toisen ja kolmannen rokoteannoksen  rokotusväli on lyhennetty neljään kuukauteen , kun se oli aiemmin kuusi kuukautta. Helsingissä rokotukseen oikeutettuja on satojatuhansia.
 – Rokotusaikoja tulee koko ajan lisää. Helsinkiläisten on hyvä muistaa, että vaikka tänään olisivat kaikki ajat lähiviikoille menneet, seuraavina päivinä tai ensi viikolla voi olla uusia aikoja tarjolla, Sazonov sanoo.
 Erityisesti sähköistä ajanvarausta kannattaa seurata, sillä sinne laitetaan uusia aikoja heti, kun uusia rokottajia on saatu.
 – Tämä ei ole taloudellinen resurssikysymys, vaan rokottajien saatavuus kysymys. Sen vuoksi rokottajia pyritään saamaan sisältä ja ulkoa, omista ja ostetuista. Hankintaa on hajautettava, koska kaikilla on sama tilanne rokottajien riittävyydestä, Sazonov sanoo.
 Helsinki lähtee siitä, että valtio kompensoi koronasta aiheutuvat ylimääräiset kustannukset kunnille.
 – Perusterveydenhuoltoa ei voi asettaa vastakkain koronan vaatiman hoidon kanssa, Sazonov sanoo.
 Hänen mielestä rokotusoikeuden laajentaminen uusiin ammattiryhmiin olisi perusteltua juuri sen vuoksi, ettei rokotustaitoisia ole nyt riittävästi.
 Sazonov myöntää, että tilanteet muuttuvat nopeasti, joten varmasti on myös parannettavaa. Kokonaisuutena rokottaminen on kuitenkin sujunut hyvin.
 – Rokottaminen keskitetään jatkossakin laajasti saavutettavissa oleviin yksiköihin, Sazonov sanoo.
 Jätkäsaaren rokotuspiste on ollut koko ajan käytössä. Messukeskus tulee jälleen käyttöön 3. tammikuuta 2022. Messukeskusta korvaava Kannelmäen tila ei ole ollut niin toimiva kuin kaupunki olisi toivonut, joten se poistuu käytöstä.
 Voit keskustella aiheesta torstaihin 23.12.2021 kello 23 saakka.
 Lue myös:
 Kymmeniä lääkäreitä on ilmoittautunut parissa päivässä koronarokottajiksi – Terveydenhoitajaliitto huolestui pikakoulutuksen vaaroista
 Koronatestaus ruuhkautunut pääkaupunkiseudulla juuri ennen joulua – HUS: Enää ei voida testata kaikkia

Rokottajista on pulaa kaikkialla – Helsinki sallii koronarokotusten jakamisen yksityisillä työterveysasemilla


Summary: Yle vertaili, miten rokotevalmistajat ovat hyötyneet koronasta. Eniten tiliä ovat tehneet täysin koronarokotteeseen erikoistuneet valmistajat, arvioivat Ylen haastattelemat talousasiantuntijat.

Koronarokotteet ovat olleet hyvää liiketoimintaa niiden valmistajille.
 Tämä käy ilmi Ylen vertailusta, jossa tarkasteltiin viiden koronarokotevalmistajan markkina-arvon kehitystä viimeisen kahden vuoden aikana.
 Parhaiten menestyneitä ovat Moderna, Biontech ja Pfizer. Näistä Modernan ja Biontechin osakkeen arvo on moninkertaistunut sitten joulukuun 2019. Pfizerin arvo on sekin kasvanut yli 60 prosentilla.
 Kaikista menestynein rokotevalmistaja on Moderna.
 Vuonna 2019 amerikkalaisen lääkevalmistajan liikevaihto oli 60 miljoonaa dollaria. Seuraavana vuonna yhtiö kehitti koronarokotteen, ja sen liikevaihto nousi reiluun 800 miljoonaan dollariin.
 Tänä vuonna Modernan odotetaan pääsevän 15–18 miljardin dollarin liikevaihtoon. Se on noin 300 kertaa enemmän kuin ennen pandemiaa.
 Hurja kehitys on heijastunut Modernan pörssiarvoon. Yhtiön osakkeiden arvo on 14-kertaistunut siitä, mitä ne olivat loppuvuodesta 2019.
 Modernan osakkeen arvo on noussut voimakkaasti yhtiön kehitettyä koronarokotteen. Joel Saget / AFP
 Modernan räjähdysmäinen kasvu selittyy pitkälti sillä, että koronarokotteet muodostavat leijonanosan koko yhtiön liiketoiminnasta, arvioivat Ylen haastattelemat analyytikot.
 Eniten pandemiasta ovat hyötyneet pelkästään koronarokotteeseen keskittyvät yritykset.
 – Moderna ja Biontech ovat pienempiä firmoja, joilla koronarokote on keskeinen tuote. Siinä keskivälillä on Pfizer, ja sitten on erittäin suuri Johnson & Johnson, jonka liiketoiminnasta rokotteet muodostavat vain pienen osan, kuvailee OP:n pääanalyytikko  Antti Saari .
 Omikron vaikuttanut kursseihin
 Suomessa yksityiset sijoittajat omistavat jonkin verran rokotevalmistajien osakkeita, mutta mistään huippusuositusta kohteesta ei ole kyse.
 Loka- ja joulukuun välisenä aikana käytiin eniten kauppaa Pfizerin osakkeella, kertoo arvopapereita välittävän Nordnetin osakestrategi  Jukka Oksaharju .
 – Juuri nyt IT-ala ja esimerkiksi autoilun sähköistäminen kiinnostavat sijoittajia. Mistään rokotevalmistajien sijoitusbuumista ei voi puhua. Enemmän se on ollut melko tasaista, Oksaharju sanoo.
 Osakkeiden hinnoissa uuden omikron-virusmuunnoksen vaikutus näkyy. Pfizerin kurssi lähti loppuvuodesta uuteen nousuun, kun yhtiön valmistaman rokotteen uutisoitiin tepsivän omikroniin Modernaa paremmin.
 Miten käy patenttien?
 Koronarokotteet tuottavat yrityksille rahaa niin kauan kuin niiden valmistus on suojattu patentein.
 Monet kehittyvät valtiot ja esimerkiksi Lääkärit ilman rajoja -järjestö ovat vaatineet koronarokotteiden patenttisuojien purkamista.
 Maailman kauppajärjestö WTO käsitteli vuosi sitten ehdotusta, joka olisi antanut valtioille oikeuden luopua tietyistä immateriaalioikeuksista pandemian aikana. Ehdotus kuitenkin kaatui, koska muun muassa Euroopan unioni asettui tukemaan lääkevalmistajia.
 Tällä hetkellä patenttisuojien laajamittaista purkamista ei analyytikkojen keskuudessa pidetä todennäköisenä.
 – Pandemiassa voi tietysti tulla yllätyksiä, mutta lyhyellä aikavälillä patenttisuojan uskotaan pysyvän entisellään, sanoo Nordnetin osakestrategi Jukka Oksaharju.
 Lääketeollisuuden tulevaisuus on epävarma
 Pörssikurssien valossa koronarokotteita valmistavat yritykset ovat pärjänneet muuta terveyssektoria paremmin. Tähän on osaltaan vaikuttanut se, että muu lääkitys on koronan vuoksi hieman vähentynyt, ja myynnit ovat laskeneet.
 Ylen haastattelemien asiantuntioiden mukaan lääketeollisuutta sijoituskohteena kalvaa etenkin Yhdysvaltojen markkinoiden epävarmuus.
 Yhdysvalloissa lääkkeet maksetaan useimmiten yksityisen vakuutuksen kautta. Lääkkeiden hinta Atlantin takana on Eurooppaa korkeampi.
 Viime vuosina Yhdysvalloissa on ollut paljon keskustelua eurooppalaisempaan suuntaan siirtymisestä. Pandemian aikana paine siirtyä täysin maksuttomaan terveydenhuoltoon on edelleen kasvanut.
 – Lääkeyhtiöille kustannustietoisuuden lisääntyminen Yhdysvalloissa tarkoittaisi tietysti voittojen kutistumista, mikä on osaltaan luonut markkinoille pitkäkestoista epävarmuutta, kiteyttää Nordean seniorianalyytikko  Sami Sarkamies .
 Voit keskustella jutun aiheesta 23.12. klo 23 asti. Pitäisikö sinusta koronarokotepatentit avata?
 Lue lisää:
 Tuoreimmat uutiset koronaviruksesta
 Omikron herätti huolen rokotteiden saatavuudesta köyhissä maissa – kartta paljastaa, ketkä vastustavat patenttien rikkomista

Pieni firma keksi, miten koronarokotetta voi valmistaa ja tienaa nyt miljardeja


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet lyhyesti.

Ravintoloille lisää rajoituksia – NoHo lähti lomautusten tielle
 Hallitus päätti  tiistaina tuntien neuvottelujen jälkeen merkittävistä lisätoimista vaikeutuneen koronatilanteen helpottamiseksi. Tänään hallitus tiedottaa toimista kello 9. Yle näyttää tilaisuuden suorana.
 Ravintolat joutuvat sulkemaan jouluaatosta lähtien ovensa jo kello 22, ja anniskelu päättyy kello 21. Joulukuun 28. lähtien ravintoloissa, joiden pääasiallinen toiminta liittyy anniskeluun, on anniskelun loputtava kello 17 ja ovet on suljettava kello 18.
 Ravintolajätti NoHo Partners ilmoitti lomauttavansa  lähes koko Suomen henkilöstönsä eli noin 1 250 ihmistä.
 Pieni firma keksi, miten koronarokotetta voi valmistaa ja tienaa nyt miljardeja
 Modernan osakkeen arvo on noussut voimakkaasti yhtiön kehitettyä koronarokotteen. Kristiina Lehto / Yle
 Yle vertaili , miten rokotevalmistajat ovat hyötyneet koronasta. Eniten tiliä ovat tehneet täysin koronarokotteeseen erikoistuneet valmistajat, arvioivat Ylen haastattelemat talousasiantuntijat.
 Yhdeksän laudaturin ylioppilas innostui harvinaisesta lääketieteen erikoisalasta, jonka työn sisältö voi olla mysteeri jopa osalle alan opiskelijoista
 Kliiniseen farmakologiaan erikoistuva lääkäri Minna Lehtisalo on erityisesti kiinnostunut tutkimuksen tekemisestä. Jyrki Ojala / Yle
 Lääketiede kiinnostaa opiskelijoita, ja alan koulutusta haetaan ulkomailta asti.  Lääkäreistä iso osa erikoistuu , mutta kaikki erikoisalat eivät houkuta nuoria lääkäreitä. Erikoistuvien lääkäreiden hakeutuminen vain tietyille aloille voi heikentää hoidon saatavuutta. Kliiniseen farmakologiaan erikoistuvan lääkärin  Minna Lehtisalon  päätöksessä painoivat erityisesti omat kokemukset koulutuspaikasta ja alaa koskevat mielikuvat.
 Hytti nro 6 etenee Oscar-kilvoittelussa
 Näyttelijä Seidi Haarla elokuvassa Hytti nro 6. Sami Kuokkanen, © Elokuvayhtiö Aamu 2021
 Elokuvaohjaaja  Juho Kuosmasen  ohjaama elokuva  Hytti nro 6 on päässyt askelta lähemmäs Oscar-ehdokkuutta.  Elokuva asetettiin Suomen ehdokkaana kilpailemaan parhaan kansainvälisen elokuvan palkinnosta.
 Koululaiset lähtevät lomille epätietoisuuden vallassa – nämä kuudesluokkalaiset eivät halua etäkouluun: "Saa nähdä kavereita"
 Voisalmen 6A-luokan oppilaat Alvar Åkerlund ja Jimi Hovi aikovat joululomalla ulkoilla ja ottaa rennosti. Sirkka Haverinen / Yle
 Joulujuhlat peruttu, mutta se ei kuudesluokalaisia lannista. Aika moneen muutokseen ovat pienet koululaisetkin parin viime vuoden aikana joutuneet tottumaan. Vaikka ihan varmaa ei vielä ole, miten koulutyö vuodenvaihteen jälkeen jatkuu, haluaisivat ainakin lappeenrantalaiset kuudesluokkalaiset palata  ihan oikeaan kouluun .
 Kipakka pakkanen puraisee poskia
 Yle
 Sää on poutaista ja vaihtelevaa. Lämpötila pysyttelee reilusti pakkasen puolella koko maassa. Etelä- ja keskiosassa pakkasta on 10:stä 20 asteeseen, pohjoisosassa -15...-25 astetta. Heikko tai kohtalainen pohjoistuuli lisää pakkasen purevuutta.
 Voit lukea lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Ravintoloille uudet rajoitukset – NoHo lomauttaa lähes kaikki | Koronarokotteet hyvää liiketoimintaa niiden valmistajille | Lääkäreistä iso osa erikoistuu


Summary: On itsestään selvää, että palokunnan on toimittava ripeästi. Mutta pelastusala on tainnut jämähtää minuutteihin, kirjoittaa Ylen oikeustoimittaja Happonen.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja tekee joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki blogit voit lukea täältä
 En ole onneksi  ikinä ollut tulipalossa.
 Muutama vuosi sitten olin vapaapalokunnan harjoituksessa, jossa piti sammuttaa ruokaöljyn sytyttämät liekit kattilasta.
 Sekin oli pelottavaa.
 Sain kuitenkin heitettyä sammutuspeiton kattilan päälle.
 Tulipalojen sammuttaminen on ammattilaisten työtä.
 Ja niin on pelastusalan johtaminenkin.
 Helsingin pelastuskomentaja sanoi melko suoraan mielipiteensä.
 Pelastuslaitoksille on määrätty  tarkat ajat, kuinka nopeasti niiden on oltava onnettomuuskohteissa.
 Lähes koko Helsinki ja suuret alueet isoimmissa kaupungeissa kuuluvat ykkösriskiluokkaan. Niillä alueilla pelastuslaitoksen ensimmäisen yksikön on oltava kohteessa kuudessa minuutissa hälytyksestä.
 Olen tehnyt viime viikkoina uutisjuttuja pelastusalasta.
 Moni pelastusjohtaja on sitä mieltä, että Suomen pelastustoiminnassa tuijotetaan liikaa minuutteja.
 Helsingin pelastuskomentaja  Jani Pitkänen  sanoi melko suoraan mielipiteensä kuuden minuutin ajasta  tässä Ylen  uutisessa.
 – Se perustuu vanhanaikaiseen tietoon. Hihasta ehkä ravistettuunkin, Pitkänen totesi.
 Kysymys kuuluu, kenen hihasta?
 Näihin aikoihin perustuu koko suomalainen pelastustoiminta.
 Pelastusalaa johtaa  sisäministeriö.
 Se on määrittänyt tässä grafiikassa näkyvät toimintavalmiusajat. Ja ne on kirjattu kymmenen vuotta vanhaan sisäministeriön ohjeeseen.
 Yle uutisoi   marraskuussa , että  asuntopalotutkimuksen mukaan  muutaman minuutin muutos toimintavalmiusajassa ei vaikuta juurikaan uhrien auttamiseen.
 Koko suomalainen pelastustoiminta perustuu kuitenkin sisäministeriön määrittämiin toimintavalmiusaikoihin.
 Jos pelastuslaitokset eivät kykene niitä aina noudattamaan, vaikeuksia tulee.
 Helsingin kaupunki  on siitä hyvä ja huono esimerkki.
 Etelä-Suomen aluehallintovirasto  määräsi Helsingille 20 miljoonan euron  uhkasakon, koska Helsingin pelastuslaitos ei jokaisessa onnettomuustilanteessa pysty täyttämään kuuden minuutin vaadittua aikarajaa.
 Tuomioistuin pudotti sakot viiteen miljoonaan.
 Mutta uhkasakko sai Helsingin toimimaan.
 Paloasemien rakentaminen on kuitenkin hieman hullunkurista.
 Kaupunkiin rakennetaan lähivuosina  neljä uutta paloasemaa. Se on tietysti hyvä, koska uusia pelastusasemia ei ollut vuosikymmeniin rakennettu.
 Paloasemien rakentaminen on kuitenkin juuri nyt hieman hullunkurista.
 Paloasemat kun  saattavat jäädä tyhjilleen , koska pelastajista on kova pula.
 Sen jälkeen on tarkoitus pohtia, olisiko toimintavalmiusaikoihin syytä tehdä muutoksia.
 Sisäministeriö  aikoo tehdä  uusia tutkimuksia. Sen jälkeen on tarkoitus pohtia, olisiko toimintavalmiusaikoihin syytä tehdä muutoksia.
 Kyllä olisi. Ja pian, sanoo moni pelastusjohtaja.
 – Mielestäni kuuden minuutin aikaa ei pitäisi enää nykyisellään tarkastella, sanoi pelastuskomentaja Jani Pitkänen Ylelle joulukuussa.
 – Onnettomuuksien ennaltaehkäisy on tärkeää. Samoin se, mitä onnettomuustilanteissa voidaan tehdä, kun odotetaan pelastuslaitosta. Sitten on tietysti myös reaktiivinen valmius, Pitkänen totesi.
 Viisi henkilöä kuoli, kun joku sytytti tahallaan lähimmäisen asunnon palamaan.
 Ihan kohta on joulu.
 Pelastajat ovat eri puolilla Suomea valmiina lähtemään töihin, jos onnettomuuksia tapahtuu ja tulipaloja syttyy.
 Viime vuonna Suomessa kuoli 38 ihmistä loma-asuntojen ja asuntojen tulipaloissa.
 Tupakointi aiheutti kahdeksan kuolemaa, alkoholilla oli osuutta viidessä kuolemassa.
 Pahinta kai oli, että viisi henkilöä kuoli, kun joku sytytti tahallaan lähimmäisen asunnon palamaan.
 Olisi mahtavaa, jos voisimme elää niin, että kaikilla on jouluna hyvä olla.
 Ja ensi vuonna voisimme jatkaa samalla tyylillä.
 Ihanaa joulua ja turvallista vuotta 2022!
 Päivi Happonen
 Kirjoittaja on Ylen oikeustoimittaja. Hän haluaa kiittää kaikkia blogin lukijoita lukuisista viesteistä ja palautteista. Jokainen niistä on ollut hyvin tärkeä ja arvokas.
 Lue lisää aiheesta:
 Helsinkiin rakennetaan neljä uutta paloasemaa, mutta niihin ei ole työntekijöitä
 Pelastusalan ammattilainen vaatii suurta muutosta tulipalojen sammuttamiseen – "Suomessa tuijotetaan liikaa minuutteja"

Päivi Happonen: Ovatko palomiehet hirttäytyneet minuutteihin?


Summary: Pahenevan koronaepidemian takia on vielä epävarmaa, miten koulua loman jälkeen jatketaan. Lappeenrantalaiset kuudesluokkalaiset ovat tyytyväisiä, kun ovat saaneet olla koulussa.

Lappeenrannassa Voisalmen koulun 6A-luokan oppilaiden iso yhteinen joulujuhla peruuntui. Pahentuneen koronatilanteen takia juhla typistyi vain omassa luokassa vietettävään pienimuotoiseen tilaisuuteen.
 Vaikka yhteinen joulujuhla jääkin pitämättä, ovat kuudesluokkalaiset  Jimi Hovi ,  Alvar Åkerlund  ja  Kaisa Halonen  kuitenkin tyytyväisiä syyslukukauteensa.
 Voisalmen 6A-luokan oppilaat Alvar Åkerlund ja Jimi Hovi aikovat joululomalla ulkoilla ja ottaa rennosti. Sirkka Haverinen / Yle
 Koulua he ovat saaneet käydä lähiopetuksessa. Myös liikkuminen koulussa on vapaampaa kuin vuosi sitten.
 – Viime syksynä meillä oli omat välituntialueet, jotka vaihtuivat viikottain. Nyt saa olla missä vaan koulun pihalla ja tavata muiden luokkien oppilaita, kertoo Jimi Hovi.
 Helpotusta oppilaille tuo myös, että nyt pulpetit voivat olla vierekkäin, eikä enää tarvitse istua erillään. Käsiä pestään ahkerasti, ja kuudesluokkalaiset käyttävät maskia oppitunnilla.
 – Välillä on rankkaa pitää maskia, mutta kyllä siihen on jo tottunut, sanoo Alvar Åkerlund.
 Voisalmen koulun 6A-luokan oppilaat jouluaskartelupuuhissa opettajansa Katri Peuhkurin johdolla. Kari Saastamoinen / Yle
 Monet kuudesluokkalaiset ovat 12-vuotiaita ja saaneet jo kaksi koronarokotusta.
 Kaisa Halonen on surullinen, kun kaikki eivät ota rokotusta.
 – Jos kaikki ottaisivat sen, niin tämä koronatilanne vähän vähenisi, sanoo Kaisa Halonen.
 Lomalle epävarmoissa tunnelmissa
 Lappeenrannassa koululaiset palaavat näillä näkymin joululoman jälkeen takaisin kouluun 10. tammikuuta. Jossain päin Suomea jo aiemminkin. Tosin tällä hetkellä päivämäärien yllä leijuu epävarmuustekijöitä.
 Joululoman aikana selviää, alkaako kevätlukukausi etäopetuksessa, lähiopetuksessa vai pidennetäänkö koululaisten joululomaa.
 Opetuksen järjestäjät eli pääsääntöisesti kunnat voivat jo nyt halutessaan pidentää joululomaa
 – Loman pidentämisen pituus on opetuksen järjestäjän päätettävissä. Siihen ei ole enimmäismäärää, mutta 190 päivästä tulee pitää kiinni, sanoo opetushallituksen lakimies  Laura Francke.
 Perusopetuksen lukuvuodessa tulee perusopetuslain mukaan olla 190 työpäivää. Jos joululomaa pidennetään, täytyy työpäivät kuroa jollain tavalla kiinni kevään aikana.
 Voimassa olevan perusopetusasetuksen mukaan lukuvuoden koulutyö päättyy viikon 22 viimeisenä arkipäivänä, joka ensi vuonna on lauantai 4.6.2022.
 Oppilaat saavat tiedon mahdollisista muutoksista ennen kevätlukukauden alkua.
 Voisalmen koulussa Lappeenrannassa kevätlukukausi alkaa 10.1.2022, ellei kunta pidennä joululomaa koronaepidemian takia. Elli Sormunen/Yle
 Opettajilla vankka kokemus erityisjärjestelyistä
 Lappeenrannassa Voisalmen koulun 6A-luokan opettaja Katri Peuhkuri kantaa huolta mahdollisen koronakaranteenin takia koulusta poissa olevien oppilaiden oppimisesta.
 – Oppitunnin alkaessa olen ottanut videoyhteyden kotona olleeseen oppilaaseen, joka on siten pystynyt olemaan mukana oppitunnilla. Se on toiminut hyvin, sanoo  Katri Peuhkuri.
 Kulunutta syyslukukautta Peuhkuri pitää rennompana edelliseen syksyyn verrattuna, koska erilaisista porrastuksista on pystytty luopumaan.
 – Nyt ei tarvitse pitää oppilaita erillään ruoka- ja välitunneilla. Tosin osa oppitunneista kuluu siihen, että pestään käsiä ja huolehditaan, että homma toimii, kertoo Katri Peuhkuri.
 Voisalmen koulun 6A-luokan opettaja Katri Peuhkuri ottaa tarvittaessa videoyhteyden kotona olevaan oppilaaseen.  Sirkka Haverinen / Yle
 Mikäli Voisalmen koulussa joudutaan lisäämään erityisjärjestelyjä joululoman jälkeen, on opettaja Katri Peuhkuri luottavainen, että opetus pystytään järjestämään.
 – Uskon, että kaikilla opettajilla on jo takataskussaan käytössään arsenaali toimenpiteitä, jotka voidaan ottaa käyttöön, mikäli tilanne on joululoman jälkeen nykyistä pahempi. Olemme valmistautuneet siihen, että jos on pakko siirtyä etäopetukseen, niin se sujuu jouhevasti.
 Joululomalle lähteville oppilaille Peuhkurilla on selkeä viesti pahenevasta koronatilanteesta huolimatta.
 – Pitäkää loma. Unohtakaa vähäksi aikaa työt ja olkaa lomalla, koska te olette sen ansainneet, sanoo Voisalmen koulun 6A-luokan opettaja Katri Peuhkuri.
 Yle seuraa tarkasti koronauutisia Suomesta ja maailmalta.   Lue ne tästä.

Koululaiset lähtevät lomille epätietoisuuden vallassa – nämä kuudesluokkalaiset eivät halua etäkouluun: "Saa nähdä kavereita"


Summary: Lääketiede kiinnostaa opiskelijoita, ja alan koulutusta haetaan ulkomailta asti. Lääkäreistä iso osa erikoistuu, mutta kaikki erikoisalat eivät houkuta nuoria lääkäreitä. Erikoistuvien lääkäreiden hakeutuminen vain tietyille aloille voi heikentää hoidon saatavuutta.

Lääkärin ammatti kiinnostaa monia, mutta tietyillä erikoisaloilla pelätään osaajapulaa. Viime syksyn erikoislääkärikoulutushaussa avoimia koulutuspaikkoja oli viidennes enemmän kuin niihin oli hakijoita.
 Toiset alat houkuttavat lääkäreitä enemmän kuin toiset, ja erikoisalan valintaan vaikuttavat monet tekijät. Kliiniseen farmakologiaan erikoistuvan lääkärin  Minna Lehtisalon  päätöksessä painoivat erityisesti omat kokemukset koulutuspaikasta ja alaa koskevat mielikuvat.
 Aikoinaan yhdeksän laudaturia kirjoittanut Lehtisalo pääsi opiskelemaan lääketiedettä Helsingin yliopistoon ensimmäisellä yrityksellä.
 – Valitsin lääketieteen opinnot, koska luonnontieteet kiinnostivat. Lääkärin ammatti ei ollut kuitenkaan ainoa vaihtoehto, Lehtisalo kertoo.
 Hän valmistui lääkäriksi vuonna 2019 ja aloitti erikoistumisopinnot saman vuoden aikana Helsingin yliopiston kliinisen farmakologian yksikössä.
 Lehtisalo tutustui erikoistumiskoulutuspaikkaansa opintojensa aikana tutkijalääkäriohjelman kautta. Ohjelmassa opiskelijat pääsevät tutustumaan eri tutkimusryhmiin.
 – Tulin tänne rotaatioon ja viihdyin. Totesin, että täällä tehdään kiinnostavaa tutkimusta ja ajattelin, että tämä on hyvä paikka jatkaa itsekin, Lehtisalo kertoo.
 Lehtisalon mukaan harvinaisempien alojen kohdalla saattoi jäädä epäselväksi, mitä työ käytännössä pitää sisällään. Osaan erikoisaloista pääsi tutustumaan perusopintojen aikana syvällisemmin kuin toisiin.
 – Siinä oli aika isoja eroja. Osalla aloista oltiin harjoittelussa puolikin vuotta, joten ne tietysti tulivat tutuksi. Pienempiä ja vähemmän tunnettuja aloja saatettiin käsitellä yhdellä tai muutamalla opetuskerralla, ja siinä alasta muodostui sellainen kuva kuin niin lyhyessä ajassa ehti saada, Lehtisalo kuvailee kokemuksiaan.
 Omien sanojensa mukaan sukurasite sai psykiatriaan erikoistuvan Lassi Laitalan hakeutumaan lääketieteen opintoihin. Laitalan vanhemmat ja veli ovat lääkäreitä. Harri Fagerholm
 Psykiatriaan erikoistuvan lääkärin  Lassi Laitalan  mukaan erikoisalan valinta oli hänellä sattumusten summa. Alun perin Laitala aikoi erikoistua neurologiaan. Kokeillessaan useita eri lääketieteen erikoisaloja, hän kuitenkin huomasi viihtyvänsä parhaiten psykiatriassa.
 – Ajattelin, että ehkä se on ihan ok tehdä sitä, mistä tykkää, Laitala toteaa.
 Lääkäritutkimus 2018 -selvityksen tulokset tukevat  erikoistuvien lääkäreiden kokemuksia: puolet vastaajista koki opintojen aikaisten kokemusten vaikuttaneen merkittävästi erikoistumisalan valintaan.
 Suuri vaikutus koettiin olevan myös lääkärin omilla taidoilla ja persoonallisuudella sekä alan monipuolisuudella ja työllisyysnäkymillä. Myös kollegoiden esimerkillä oli merkitystä.
 Psykiatriaan erikoistuvia lääkäreitä on vähemmän kuin mille olisi tarve. Laitila on kuitenkin luottavainen, että alan suosio voi olla kääntymässä.
 – Psykiatria vaikuttaa kummalliselta, jos ei tiedä, mitä siellä tapahtuu. Ja varmasti muutama vuosikymmen sitten se on sitä ollutkin verrattuna muuhun lääketieteeseen. Mielestäni psykiatria on hyvin samankaltainen lääketieteen ala kuin muutkin, Laitala sanoo.
 Toiset alat houkuttavat enemmän kuin toiset, ja syitä on useita
 Jos ennusteet pitävät paikkansa, lääkärien määrä kasvaa lähitulevaisuudessa ja myös erikoislääkäreitä on enemmän kuin nyt.
 – Kasvu ei kuitenkaan näy kuin vasta 2030-luvulle tultaessa, kun eläköitymisten aalto taittuu, arvioi lääkintöneuvos  Kaisa Halinen  sosiaali- ja terveysministeriöstä.
 Tarve on myös suuri. Sosiaali- ja terveysministeriön julkaiseman  Erikoislääkärien ja erikoishammaslääkärien tarvearvio vuoteen 2035 -selvityksen mukaan  erikoislääkäreitä tarvitaan yli 21 000.
 Halinen toimii erikoislääkäri- ja erikoishammaslääkärikoulutuksen koordinaatiojaoston pääsihteerinä. Pulaa erikoislääkäreistä on jo nyt tietyillä aloilla, kuten yleiskirurgiassa, keuhkosairauksissa ja psykiatriassa. Tarvetta on myös foniatrian eli puheen, kielen ja äänen sairauksien ja fysiatrian eli tuki- ja liikuntaelinsairauksien erikoislääkäreille.
 – On myös tiettyjä erikoistumisaloja, joille pyrkijöistä vain alle puolet tulee valituksi. Näitä ovat erityisesti plastiikkakirurgia ja ortopedia, Halinen kertoo.
 Myös gastroenterologisen kirurgian eli vatsaelinkirurgian, naistentautien, silmätautien ja lastentautien erikoistumisalat ovat suosittuja.
 Lääketieteen perusopintojen pääsykokeiden matemaattisen painotuksen on epäilty vaikuttavan siihen, minkälaisia kiinnostuksen kohteita omaavat henkilöt päätyvät opiskelemaan lääketiedettä. Tämän uskotaan näkyvän myös siinä, mitä erikoistumisaloja tuoreet lääkärit valitsevat. Lääkintoneuvos Halisen mukaan aiheesta ei ole tehty kattavia selvityksiä. Tutkimukselle olisi tilausta.
 Nuorten lääkärien yhdistys kerää vuosittain erikoistuvien lääkäreiden kokemuksia koulutuspaikkoina toimivista terveydenhuollon yksiköistä. Yhdistyksen puheenjohtaja Jesper Perälän mukaan pula-alojen pitäisi panostaa erityisesti koulutuksellisuuteen ja työoloihin. Tiia Lillkvist/ Yle
 Harvinaisten erikoisalojen kohdalla joitakin nuoria lääkäreitä voi mietityttää vaihtoehtojen rajallisuus, Nuorten lääkärien yhdistyksen puheenjohtaja  Jesper Perälä  pohtii.
 Vaikka kysyntää tiettyjen alojen erikoislääkäreille onkin, työpaikoissa ei välttämättä ole yhtä laajasti valinnanvaraa kuin toisilla aloilla.
 – Usein ajatellaan, että lääkärillehän on töitä missä vain. Jos ajatellaan yleislääkärin työtä, niin näin toki onkin. Meillä on kuitenkin yhden ammatin sisällä käytännössä lukemattomia eri ammatteja, ja jos erikoistut vaikka neurokirurgiaan, niin ei sitä tehdä käytännössä kuin yliopistosairaaloissa, Perälä sanoo.
 Lääkärien erikoistumisvalintoihin vaikuttavat monet tekijät. Nuorten lääkärien yhdistys kerää erikoistuvien lääkäreiden kokemuksia eri opetussairaaloista ja julkaisee kyselyn tulokset vuosittain.
 – Mielikuvaa voi parantaa panostamalla koulutuksellisuuteen ja vähentämällä työn kuormittavuutta. Emme ole havainneet mitään yksittäisiä aloja, joilla toimiin olisi ryhdytty, mutta koulutuspaikkakohtaisesti toimenpiteisiin on ryhdytty ja profiilia on onnistuttu nostamaan, yhdistyksen puheenjohtaja Perälä arvioi.
 Ratkaisuja etsitään
 Valtakunnallisesti erikoislääkäritilanteen kehitykseen pyritään vaikuttamaan yhteistyöllä ja ohjauksella. STM:n koordinaatiojaostossa on mukana myös alan oppilaitoksien ja palvelujärjestelmän edustajia.
 Parhaillaan työn alla on erikoislääkäri- ja erikoishammaslääkärikoulutuksen toimenpideohjelman päivitys.
 Jaoston alaisuuteen perustettu asiantuntijaryhmä laatii pitkän ja lyhyen aikavälin erikoislääkäreiden tarvearvioiden pohjalta yliopistoille hakupaikkasuositukset. Yliopistot kuitenkin päättävät itse, paljonko erikoislääkäreiden koulutuspaikkoja avataan haettavaksi millekin erikoisalalle.
 Haku erikoislääkärikoulutukseen on tyypillisesti tapahtunut kerran vuodessa. Nyt käyttöön on otettu täydennyshaku.
 – Yliopistoilla on tässä tärkeä rooli, että suositelluissa määrissä pysyttäisiin, Halinen painottaa.
 Lääkintöneuvos Kaisa Halinen toimii sosiaali- ja terveysministeriön erikoislääkäri- ja erikoishammaslääkärikoulutuksen koordinaatiojaoston pääsihteerinä. Halinen on koulutukseltaan itsekin erikoislääkäri. Hänen erikoistumisalansa on geriatria. Sosiaali- ja terveysministeriö
 Hakupaikkojen lisääminen ei auta, jos erikoisala ei kiinnosta hakijoita.
 – Miten näille aloille saataisiin houkuteltua hakijoita, vaatii taas erilaisia toimenpiteitä, mitä esimerkiksi toimenpideohjelmamme päivitystyössä mietimme.
 Yhtenä keinona erikoistuvien lääkäreiden pula-aloille houkuttelemiseksi puntaroidaan koulutusjärjestäjille maksettavien koulutuskorvauksien uudelleen kohdentamista. Terveydenhuoltolain mukaan valtio maksaa sairaanhoitopiireille, terveydenhuollon yksiköille ja yliopistoille korvausta erikoislääkäreiden kouluttamisesta.
 Tällä hetkellä korvaukset perustuvat opiskelijoiden, koulutuskuukausien ja suoritettujen tutkintojen määrään.
 – Selvitämme, miten valtion maksamia koulutuskorvauksia käytetään ja olisiko rahalla ohjausvaikutusta erikoistuvien lääkäreiden houkuttelemiseen pula-aloille. Selvitämme myös, voitaisiinko koulutuskorvauksilla paremmin kohdentaa koulutusta vastaamaan eri alueiden erikoislääkäritarpeisiin. Alueelliset erot ovat suuria.
 Nuorten lääkäreiden Perälä näkee ohjauksen tarpeellisena, muttei usko sen aiheuttavan ammatillisia täyskäännöksiä. Moni nuori lääkäri on kuitenkin kiinnostunut useammasta kuin yhdestä erikoistumisalasta, ja näihin henkilöihin ohjauksella voi olla vaikutusta.
 – On tarkoituksenmukaista saada ihmisiä ohjattua niiltä aloilta, joilla erikoistuvien päät kolisevat yhteen, niille aloille, joista tekijöistä on pulaa. Ihan ääripäästä toiseen ihmisiä ei kuitenkaan saa ohjattua, Perälä sanoo.
 Yksi tärkeä keino erikoistuvien lääkärien houkuttelussa harvinaisemmillekin aloille on niiden tunnettuuden lisääminen. Nuorten lääkärien Perälä arvioi, että osa aloista jää lääkärin perusopintojen aikana opiskelijoille täydeksi mysteeriksi.
 – Erikoistumisaloja on viisikymmentä, ja meillä on aloja, joista lääkäreiden peruskoulutusvaiheessa ei käydä käytännössä ollenkaan. Miten ihminen voisi ajatella hakeutuvansa alalle, josta ei tiedä juuri mitään, Perälä kysyy.
 Perälän mukaan omaa erikoisalaansa pohtiville lääkäriopiskelijoille ymmärrys siitä, mitä minkäkin alan erikoislääkärin työ pitää sisällään, olisi ensiarvoisen tärkeää. Lääkintöneuvos Halinen on samaa mieltä.
 – Pienet erikoisalat, kuten kliininen mikrobiologia tai kliininen fysiologia, eivät välttämättä näyttäydy peruskoulutuksen aikana, eikä opiskelijoille selviä, mitä tällainen erikoislääkäri oikeasti työssään tekee. Konkretian jakaminen on tärkeää.
 Uhkakuvina palveluiden supistaminen ja keskittäminen
 Jos suuntaa ei saada käännettyä, Halisen mukaan pula erikoislääkäreistä voisi johtaa palveluiden supistamiseen. Erikoislääkäreiden osaamista vaativia toimintoja saatettaisiin joutua keskittämään niiihin paikkoihin, joissa osaajia vielä on.
 – Hoitojonot voisivat kasvaa ja kilpailu osaajista koventua. Sitä ei toki voi sanoa, mihin tällainen kehityskulku voisi johtaa, Halinen arvioi.
 Etäkonsultaatioiden määrä voisi lisääntyä, mutta etänäkin harvalukuisemman erikoislääkärijoukon aika olisi rajallinen. Nuorten lääkärien Perälän mukaan olisi tarpeellista varautua siihen, että tulevaisuudessa jollain erikoistumisaloilla lääkäreistä on pulaa.
 – Täytyy käydä keskustelu siitä, mitä lääkärit tekevät. Monilla aloilla esimerkiksi eläköitymisestä johtuvasta erikoislääkäripulasta iso osa pystyttäisiin kompensoimaan sillä, että me saisimme keskittyä lääkärin töihin eli esimerkiksi potilastyöhön eikä työaikaa tarvitsisi käyttää tietokoneen ääressä, Perälä esittää.
 Halisen mukaan tiettyjen alojen erikoislääkäripulaa ei ratkaista tinkimällä koulutuksen laadusta.
 – Tämä on potilasturvallisuuskysymys. Ei voida ajatella, että jollain kirjekurssilla voisi tulla erikoislääkäriksi.
 Sosiaali- ja terveydenhuollon henkilöstön riittävyys ja saatavuus on ajankohtainen kysymys. Hallitus käynnisti syyskuun budjettiriihessä poikkihallinnollisen ohjelman sosiaali- ja terveydenhuollon henkilökunnan saatavuuden turvaamiseksi. Osana ohjelmaa tullaan todennäköisesti tarkastelemaan myös erikoislääkäreiden tilannetta.
 Nuorten lääkärien Perälä uskoo, että erikoislääkäripulasta voi muodostua vielä merkittävä haaste Suomen terveydenhuoltojärjestelmälle.
 – Lääkäreiden määrä on kovassa kasvussa, ja he ovat valmiita vastaamaan yhteiskunnan tarpeisiin. Suurin haaste on kuitenkin se, miten saamme taklattua ne eläköitymispiikit, jotka iskevät tiettyihin aloihin hyvinkin nopeasti. Pulaa syntyy, sillä erikoislääkäriksi kouluttautuminen kestää pitkään.
 STM:n Halisen mukaan lähtökohtana on, etteivät uhkakuvat toteudu.
 – Pyrimme siihen, että kehityskulku saataisiin käännettyä toiseen suuntaan ja että näille niin sanotuille pula-aloille saataisiin hakijoita.
 Esimerkiksi yleiskirurgian erikoislääkäreistä on jo nyt pulaa. Arkistokuva. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Vetoapua toivotaan erikoisalaan liittyvien mielikuvien muuttamisesta
 Lääkintöneuvos Halinen on ammatiltaan itsekin erikoislääkäri. Hän on erikoistunut geriatriaan eli ikääntymiseen ja ikäihmisten sairauksien hoitoon.
 Halinen uskoo, että vanhempien kollegoiden tavalla puhua omasta alastaan on merkitystä.
 – Suurin osa lääkäreistä erikoistuu, joten keskeistä on se, miten lääkäri hakeutuu jollekin erikoisalalle. Mielestäni esimerkillä on siinä suuri painoarvo.
 Mitkään yksittäiset tekijät eivät kuitenkaan selitä, miten houkuttelevana tietty erikoistumisala näyttäytyy. Osa haluaa, ettei työ juuri haittaa vapaa-aikaa, kun taas osa toivoo mahdollisuutta tehdä tutkimusta työn ohessa. Jokainen kuitenkin toivoo puitteita, joissa oman työnsä voi hoitaa mahdollisimman hyvin.
 – Mitkä ovat työn veto- ja pitovoimatekijät työpaikoilla, miten työhyvinvoinnista huolehditaan ja miten palvelujärjestelmässä toteutetaan työn ohjausta ja organisointia eli työn johtamista. Nämä ovat erittäin tärkeitä asioita, erityisesti kun nuori lääkäri menee ensimmäiseen työpaikkaansa, Halinen pohtii ja jatkaa:
 – Ei voida ajatella vain, että tuossa on huone, ala tekemään töitä. Sellainen ei ole enää tällä vuosituhannella mahdollista.
 Nuorten lääkärien Perälän mukaan suunnan kääntämiseksi ei ole olemassa yhtä ja ainoaa hokkus pokkus -temppua. Hän toivoo koulutusjärjestäjien sitoutuvan erikoislääkärikoulutuksen valintamenettelyyn ja pyrkivän tarjoamaan opiskelijoille jo hyvin varhaisessa vaiheessa tietoa harvinaisemmistakin erikoisaloista.
 Yksi tärkeä tekijä on erikoisalojen houkuttelevuuden lisääminen.
 – Koulutuksellisuuden ja työolojen parantaminen ruokkii hyvää kierrettä, jonka avulla alalle saadaan houkuteltua lisää porukkkaa, Perälä sanoo luottavaisesti.
 Kliiniseen farmakologiaan erikoistuva lääkäri Minna Lehtisalo uskoo eri alojen tunnettuuden lisäämisen saavan yhä useamman nuoren lääkärin kiinnostumaan harvinaisemmistakin erikoisaloista. Esimerkiksi Lehtisalon ala tarvitsee vuonna 2035 tuplasti enemmän erikoislääkäreitä kuin siellä on nyt.
 – Isoin asia on varmaan markkinointi ja tiedottaminen, että ihmiset tietäisivät tällaisten alojen olemassaolosta. Ja tietäisivät, mitä se työ käytännössä on ja mitä siihen kuuluu, Lehtisalo summaa.
 Psykiatriaan erikoistuva Lassi Laitala taas arvioi, että alaan liitettyjä mielikuvia voi muuttaa korvaamalla niitä toisilla. Nuorten lääkärien pitäisi päästä kokeilemaan alaa käytännössä ja saada siitä positiivisia kokemuksia.
 – Nuorella lääkärillä pitää olla mukavaa psykiatrialla. Perehdytyksen tulee olla riittävä ja työkuorman kohtuullinen, Laitala painottaa.
 Tie erikoislääkäriksi on pitkä Keväällä 2021 lääketieteen opintoihin haki 6 300 ensisijaista hakijaa. Opiskelupaikkoja oli jaossa 749. Perusopinnot suorittaneen tutkintonimike on lääketieteen lisensiaatti, ja tutkinnon suorittanut voi toimia lääkärinä. Erikoistuminen on vapaaehtoista ja kestää keskimäärin viidestä kuuteen vuotta. Erikoislääkäreitä valmistuu vuosittain noin kuusisataa. Tulevina vuosina valmistuvien määrä kasvaa ja erikoislääkäreitä valmistuu vuodessa noin 700. Arvioiden mukaan 2030-luvulla Suomessa olisi noin 28 000 lääkäriä. Erikoislääkäreitä olisi 17 000 eli noin 4 000 enemmän kuin nyt.
 Lue lisää:
 Lastenneurologeista on pula koko maassa – esimerkiksi Vaasassa satoja lähetteitä tutkimuksiin käsittelee vain yksi lääkäri
 Nora Tarvus lähti Pohjois-Karjalaan, koska lääkäri saa koulutuspäivän joka viikko – hoitajille tarjotaan jopa yli 500 euron rekrytointilisää
 Kiireettömään hoitoon kuukausien jono Kajaanissa – muualla maakunnassa ongelmia on ratkottu etähoidolla, mutta lääkäreistä siinä on riskejä
 Kuhmon terveysaseman viikonloppusulku jatkuu tammikuun loppuun – lääkärityö on tällä hetkellä täysin vuokratyön varassa
 Sosterissa etsitään lääkkeitä sitkeään lääkäripulaan: "Tilanne on erittäin huono", yli puolet erikoissairaanhoidon vakiviroista täyttämättä

Yhdeksän laudaturin ylioppilas innostui harvinaisesta lääketieteen erikoisalasta, jonka työn sisältö voi olla mysteeri jopa osalle alan opiskelijoista


Suomen suurin ravintola-alan yritys NoHo Partners lomauttaa lähes koko Suomen henkilöstönsä eli noin 1 250 ihmistä, yhtiö kertoo.
 Lisäksi yritys aloittaa uudet yhteistoimintaneuvottelut sopeuttaakseen toimintaansa kiristyviin ravintolarajoituksiin. Neuvottelut alkavat 3. tammikuuta, ja niiden arvioidaan kestävän noin kaksi viikkoa.
 Yhtiön mukaan se joutuu sulkemaan valtaosan ravintoloistaan. Lomautukset ovat toistaiseksi voimassa olevia.
 Nohon ravintoloihin kuuluvat muun muassa Friends & Brgrs -ketju, Hanko Sushi -ketju, Elite ja Savoy.

Ravintolajätti NoHo Partners lomauttaa lähes koko Suomen henkilökuntansa ja aloittaa yt-neuvottelut


Summary: Ministerin lisäksi turmasta selvisi kopterissa ollut poliisi. Kahta kadoksissa ollutta uhria etsitään yhä onnettomuusalueelta.

Afrikan itärannikolla sijaitsevassa Madagaskarin saarivaltiossa hämmästellään ministerin ihmepelastumista maanantaina sattuneesta helikopterionnettomuudesta.
 Madagaskarin poliisiasioista vastaava ministeri, kenraali  Serge Gelle , 57, oli yksi neljästä henkilöstä helikopterissa, joka syöksyi tuntemattomasta syytä mereen saarivaltion koillisrannikolla.
 The Guardian  kertoo, että Gelle ja toinen poliisi pelastautuivat ilmeisesti heittoistuimella helikopterista. Molemmat uivat noin 12 tuntia merellä ja saapuivat erikseen varhain tiistaiaamuna rantakaupunki Mahamboon.
 Kahta muuta helikopterissa ollutta etsitään yhä turma-alueelta.
 Madagaskarin puolustusministeriön julkaisemalla Twitter-videolla uupunut Gelle makaa aurinkotuolilla maastopuvussa.
 – Ei ollut vielä minun aikani kuolla, sanoi kenraali ja lisäsi olevansa kylmissään, mutta ei loukkaantunut.
 Helikopteri oli matkalla laivan haaksirikkopaikalle, missä ainakin 39 ihmisen uskotaan hukkuneen maanantaiaamuna. Viranomaisten mukaan laivassa oli noin 130 matkustajaa, joista 45 saatiin pelastettua.
 Poliisipäällikkö  Zafisambatra Ravoavy  kertoi uutistoimisto AFP:lle, että ministeri Gelle oli käyttänyt helikopterin istuinta kellukkeena uintinsa aikana.
 – Hänellä on aina ollut hyvä kestokyky urheilussa ja hän jatkaa samalla tapaa ministerinä – aivan kuin kolmikymppinen. Hänellä on teräksiset hermot.
 Gelle nousi poliisiasioista vastaavaksi ministeriksi elokuussa hallituksen kokoonpanon uudistuksessa. Ennen sitä hän toimi poliisina kolme vuosikymmentä.

Helikopteri syöksyi mereen Madagaskarissa – ministeri ui 12 tunnin matkan rantaan


Summary: Ravintolat sulkeutuvat aiemmin jouluaaton iltana, ja 28.12. voimaan tulee uusia, tiukempia rajoituksia. Koronapassin käyttö korkean riskin tapahtumissa keskeytyy, mutta sillä voisi pitää edelleen auki esimerkiksi kirjastoja ja kuntosaleja.

Hallitus päätti tiistaina uusista rajoituksista vaikeutuneen koronatilanteen suitsimiseksi.
 Tiistaina uusia tartuntoja kirjattiin yli 2 000. Omikronmuunnoksen leviäminen ja sairaalahoidon kuormitus huolestuttavat, ja hallitukselta penättiin alkuviikosta kovia toimia  monesta suunnasta .
 Tiistain neuvottelut Säätytalossa kestivät kello 16:sta lähes kello 23.00:een saakka.  Seurasimme niitä tässä uutisessa .
 Kokosimme tähän juttuun sen, mitä pääministeri  Sanna Marin  (sd.) kertoi kello myöhään illalla pitämässään puheenvuorossa rajoituksista, ja mitä hallitus kertoi tiedotteessaan myöhemmin.
 Hallitus kertoo yksityiskohdista laajemmin tiedotustilaisuudessa keskiviikkona kello 09.
 1. Ravintolarajoitukset kiristyvät jouluaattona ja vielä lisää 28. joulukuuta
 Ravintoloiden anniskelu- ja aukioloaikoja rajataan.  Jouluaatosta alkaen ravintoloiden on lopetettava anniskelu kello 21 ja suljettava ovensa kello 22.  Tätä rajoitusta ei voi välttää edellyttämällä koronapassia, joten kaikki ravintolat sulkeutuvat.
 Seuraavina päivinä koronapassilla ravintolaa voi pitää auki kello 22 saakka, anniskelun on loputtava kello 21.
 Tiistaista 28.12. alkaen kolmeksi viikoksi rajoitukset tiukentuvat lisää . Silloin ravintoloiden on lopetettava anniskelu kello 17, ja suljettava ovensa kello 18. Poikkeuksena ovat kuitenkin ruokaravintolat, joiden aukiolo sallittaisiin koronapassilla kello 18–20. Anniskelua tuolla aikavälillä ei sallita.
 Asiakaspaikoista voi anniskeluravintoissa olla käytössä maksimissaan 50 prosenttia ja ruokaravintoloissa 75 prosenttia normaalista asiakaspaikkamäärästä.
 Tällä hetkellä koronan leviämisalueilla anniskeluravintolat voivat olla auki iltakuuteen ja alkoholitarjoilu on lopetettava tuntia aiemmin. Rajoituksen on voinut kuitenkin välttää edellyttämällä koronapassia.
 2. Koronapassi voi käydä edelleen "matalan riskin" toiminnoissa, kirjastot ja kuntosalit voivat pysyä auki
 Hallitus suosittelee rajoituksista päättäville aluehallintovirastoille, että  matalan tartuntariskin toiminnot voisi jatkossakin pitää auki koronapassilla.
 Marin  viittasi THL:n ylläpitämään taulukkoon , jossa vähäisen riskin toiminnoiksi (listassa alimpana) on listattu muun muassa museot, kirjastot ja taidenäyttelyt.
 Vähäisen riskin toiminnoiksi on listattu myös "yksilöurheiluun tai liikuntaan käytettävät sisätilat" ja "yleiset saunat ja uimahallien, maauimaloiden, kylpylöiden allastilat sekä niiden välittömässä yhteydessä olevat pukuhuonetilat", jolloin esimerkiksi kuntosalit voisivat olla auki koronapassilla.
 Kaikki vähäisen riskin toiminnot voisivat siis hallituksen mielestä pysyä käytössä koronapassilla. Rajoituksista päättävät kuitenkin aluehallintovirastot ja kunnat, jotka voivat määrätä myös tiukempia alueellisia toimia.
 3. Koronapassin käyttö loppuu 28.12. alkaen kolmeksi viikoksi tietyissä tapauksissa
 THL:n taulukossa  on listattu myös "kohtalaisen ja merkittävän riskin tilanteet", joihin kuuluvia tilaisuuksia  ei saisi järjestää koronan leviämisalueilla edes koronapassilla 28.12. alkaen seuraavan kolmen viikon aikana . Hallitus valmistelee tästä pikaisella aikataululla asetuksen tartuntatautilakiin.
 Korkean riskin tilaisuuksia ja tiloja ovat esimerkiksi baarit, karaokeravintolat, yökerhot sekä massatilaisuudet, joissa istumapaikkoja ei ole määritelty.
 Kohtalaisen riskin tiloja ja tilaisuuksia ovat hallituksen tiedotteen mukaan esimerkiksi yli 10 henkilön kuorolaulutilaisuudet, ulkona olevat katsomot, joissa istumapaikkoja ei ole määritelty sekä messut, joissa ei ole erityisjärjestelyjä kontaktien välttämiseksi. Listassa ovat myös "joukkueurheiluun ja ryhmäliikuntaan käytettävät sisäliikuntatilat".
 Käytännössä tämä tarkoittaa, ettei näihin paikkoihin pääse edes täydellä rokotussarjalla tai negatiivisella testituloksella.
 Hallituksen linjaus on Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen suosituksen mukainen.  THL suositti passin käytön keskeyttämistä  juuri korkean riskin tapahtumissa.
 4. Kouluille ei uusia rajoituksia, paitsi korkeakouluille suositellaan etäopetukseen siirtymistä
 Hallitus keskusteli myös koulujen etäopetukseen siirtymisestä.
 Marin kertoi, että koulujen osalta rajoituksia ei kuitenkaan haluta laajentaa lapsiin ja nuoriin, joten  peruskoulut ja toisen asteen oppilaitokset pysyvät lähiopetuksessa.
 Sen sijaan korkeakouluille hallitus suosittelee siirtymistä etäopetukseen. Korkeakoulut tekevät ratkaisunsa itsenäisesti. Suositus ei koske näissäkään välttämätöntä lähiopetusta.
 5. Sisärajavalvonta palautetaan 28.12. alkaen, tuore koronatesti vaaditaan
 Hallitus linjasi, että sisärajavalvonta otetaan uudelleen käyttöön Suomen rajoilla tiistaista 28.12. alkaen. Päätös on voimassa 16.1.2022 asti.
 – Suomeen saapuvilta vaaditaan todistus täydestä rokotussarjasta tai alle kuusi kuukautta sitten sairastetusta covid-19-taudista  sekä todistus alle 48 tuntia vanhasta negatiivisesta covid-19-testituloksesta.  Vaatimus koskee 31.12.2021 asti vuonna 2005 tai sitä aikaisemmin syntyneitä ja 1.1.2022 alkaen vuonna 2006 tai sitä aikaisemmin syntyneitä.
 Koronatodistuksen lisäksi vaatimuksiin tulee siis negatiivinen testitulos.
 Negatiivista testitulosta ei kuitenkaan edellytetä Suomen kansalaisilta, Suomessa pysyvästi asuvilta ulkomaalaisilta, eikä henkilöiltä, joiden maahantulon perusteena on välttämätön syy kuten pakottavat perheasiat tai muut pakottavat henkilökohtaiset syyt, hallitus listaa tiedotteessa.
 Suomen ja Ruotsin ja Suomen ja Norjan välisen maarajan rajayhteisöjen asukkaat sekä henkilöt Norrtäljen kunnan ja Ahvenanmaan välisessä liikenteessä voivat korvata edellä mainitun vaatimuksen todistuksella hyväksyttävästä covid-19-rokotussarjasta, alle kuusi kuukautta sitten sairastetusta covid-19-taudista tai todistuksella negatiivisesta enintään 7 vuorokautta ennen Suomeen saapumista tehdystä covid-19-testistä.
 Lue myös:
 Koronatartuntojen määrä kasvaa edelleen, 3. rokoteannoksia annettu lähes 800 000 – STM:n Puumalainen: "Kotitesti on hyvä lisäapu turvallisen sukulaisjoulun viettämiseen"
 Ärhäkkä virusmuunnos omikron voi nakertaa hyvää työllisyyskehitystä lähikuukausina – ekonomisti: "Suurimmat iskut kohdistuvat aloille, joissa on kanssakäymistä kasvokkain"
 Koronatestaus ruuhkautunut pääkaupunkiseudulla juuri ennen joulua – HUS: Enää ei voida testata kaikkia
 Koronanyrkki esittää uusia rajoituksia pääkaupunkiseudulle: koronapassista luovutaan, uimahallit sekä harraste- ja sisäliikuntatilat kiinni

Tämä uusista koronarajoituksista nyt tiedetään: ravintolat suljettava pian entistä aiemmin, koronapassin käyttö keskeytyy osittain