Summary: Pienten hiihtokeskusten väheneminen on viime vuosina pysähtynyt. Alan kattojärjestössä uskotaan kuitenkin uuteen pudostuspeliin. Syinä ovat ilmastonmuutos ja maaseudun hiljeneminen.

Mitä saadaan, kun yhdistetään turkulainen ravintoloitsija ja karjalainen mäki? Se nähdään pian Heinävedellä.
 Perinteikäs Pääskyvuoren hiihtokeskus siirtyi lokakuun alussa  Sebastian Katterin  aikaan. Varsinais-Suomessa kasvisruokaravintoloita pyörittänyt Katter muutti Heinävedelle ja jätti entisen taakseen “intohimosyistä”.
 – Olen ollut rinteissä pienen ikäni. Pyhällä olin aikoinaan hiihdonopettajana, ja tein sitä hommaa Keski-Euroopassakin. Kyllä ihmisen pitää työskennellä sen parissa, mistä aidosti pitää, lumilaudan päällä viihtyvä Katter maalailee.
 Sebastian Katter visioi Heinäveden Pääskyvuoresta ympärivuotista rinnekeskusta. Ensin keskitytään kuitenkin tulevaan talveen. Antti Karhunen / Yle
 Katterin tavoitteena on tehdä Pääskyvuoresta vakaasti toimiva hiihtokeskus. Tehtävä ei ole helppo. Pohjois-Karjalan lounaisreunalla sijaitsevalla Heinävedellä asuu vajaat 3200 ihmistä, mikä ei yksin riitä elättämään lasketteluyritystä. Kannattavuuden rajoilla pitkään keikkunut Pääskyvuori oli 2010-luvun alussa suljettuna useita talvia, kun kukaan ei rohjennut ottaa rinteitä hoidettavakseen.
 Viime talvena Pääskyvuorella kävi noin 5 000 maksavaa asiakasta, mistä on Katterin mukaan kiittäminen hyviä säitä. Tulevaisuudessa lukua pitäisi saada hilattua ylemmäs, vaikka talvi olisi huonompikin.
 – Säiden armoillahan tässä ollaan. Mutta keskusta vähän kehittämällä tässä on potentiaalia vaikka mihin, Katter uskoo.
 Talvet lyhentyneet, kulut säilyneet
 Pääskyvuoren kaltaisia, muutaman rinteen laskettelukeskuksia on Suomessa noin 50. Määrä laski 1990- ja 2000-luvuilla voimakkaasti, mutta on nyt ollut pitkään vakaa.
 Heinäveden Pääskyvuorella on neljä rinnettä ja temppuiluun soveltuva parkki. Antti Karhunen / Yle
 Suomen hiihtokeskusyhdistyksen toiminnanjohtaja  Harri Lindfors  uskoo seesteisen tilanteen jatkuvan vielä muutaman vuoden. Sitten on uuden pudotuspelin aika.
 – Pitkällä aikavälillä hiihtokeskusten määrä tullee laskemaan. Iso syy on maan sisäinen muuttoliike, Lindfors kertoo.
 – Meillä on hiihtokeskuksia useissa kunnissa, jotka kärsivät muuttotappiosta. Näissä paine ja haasteet varmasti kasvavat, mutta on mahdoton sanoa, mitkä keskukset jatkavat ja mitkä eivät.
 Useimmat hiihtokeskukset tekevät vuoden tärkeimmän tilinsä joulun ja vapun välisenä aikana. Ilmastonmuutoksen myötä laskettelusesongit ovat lyhentyneet etenkin eteläisessä Suomessa.
 Se, että hiihtokeskus vaatii pyöriäkseen paljon pääomaa, ei ole kuitenkaan muuttunut.
 – Hissien ja lumetuskaluston pitää olla kunnossa ja niitä täytyy huoltaa. Yhtälö on siis vaikea, jos toimintaa ei ole valmis kehittämään, Lindfors sanoo.
 Ratkaisuna ympärivuotisuus?
 Yhä useampi hiihtokeskus pyrkii toiminnassaan ympärivuotisuuteen. Tähän tähtää myös Pääskyvuori, joskin keinot ovat vielä hämärän peitossa.
 Pääskyvuoren rinteillä on aloittanut uransa muun muassa entinen alppihiihtomaajoukkueen laskija Jukka Leino. Antti Karhunen / Yle
 Sebastian Katter kertoo miettivänsä esimerkiksi alamäkipyöräilyyn satsaamista. Kovassa nosteessa olevaa lajia tarjoaa asiakkailleen jo parisen kymmentä hiihtokeskusta.
 – Viime vuosina muutama keskus on jopa sammuttanut hissit talveksi ja panostaa enää kesäkauteen. Alalla eletään innovaatioiden aikaa, Harri Lindfors kuvailee.
 Ensisijaisesti Katterin katse on tulevassa talvessa. Se on aikaa, joka hänen mielestään edelleen määrittää Pääskyvuoren menestyksen. Laskettelun ja lumilautailun suosio kun on yhä suurempaa kuin alamäkipyöräilyn.
 – Parkkilasku on suosittua, ja sen puitteiden parantamiseen kannattaa satsata, näin uskon. Heinävedeltä on tunnin ajomatkan säteellä yli 300 000 ihmistä, joten potentiaalia pitäisi riittää.
 Laskettelu kiinnostaa yhä
 Tuoreen tutkimuksen mukaan laskettelua harrastaa hieman alle miljoona suomalaista. Harri Lindforsin mukaan luku ei ole laskenut pariinkymmeneen vuoteen.
 Nykyistä, runsaan 70 hiihtokeskuksen verkostoa hän pitää jopa kansainvälisesti laajana.
 – Suomessa on mistä tahansa noin tunnin ajomatka hiihtokeskukseen, ehkä Ahvenanmaata lukuun ottamatta. Vastaavaan tiheyteen päästään Ruotsissa ja Norjassa, mutta tuskin muualla.
 Aiheesta voi keskustella 26.10.2021 kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 "Upea päivä!", laskettelija kiitteli rinnekauden varhaisessa avauksessa – Rukalla ja Levillä säilöttiin yli 2 000 junavaunullista lunta
 Muuramen Riihivuoren laskettelukeskuksen rinneyrittäjää ei vielä löytynyt– kunnanjohtaja uskoo, että laskettelukeskus saadaan talveksi auki
 Talvet lämpenevät, miten rinteisiin tehdään lunta lauhalla säällä? Katso video

Ilmastonmuutos ja maaseudun tyhjeneminen uhkaavat pieniä hiihtokeskuksia – Rinnekeskuksen vetäjä: “Säiden armoillahan tässä ollaan”


Summary: Luonnonvesissä sukeltaminen paljastaa menneisyyden menetettyjä puolia. Ihmiselämän merkit kiehtovat sukeltajia, mutta tieto parhaista sukelluspaikoista saattaa pysyä vain harvoilla ja valituilla.

Jaakko Ala-Hiiro  nousee pinnalle Kajaaninjoen tummasta sylistä. Lähes kolmekymmentä vuotta laitesukellusta harrastaneen Ala-Hiiron mukaan on tarttunut pulloja, tölkkejä ja liikennemerkin osa, joka ilmoittaa tien päällysteen päättymisestä.
 Ala-Hiiroa hymyilyttää, sillä päällystettä joen pohjassa ei ole. Mutta Kajaaninjoen pohjassa on jotain muuta, mikä kiinnostaa epäilemättä jokaista sukeltajaa.
 Joessa on nimittäin vanhoja alusten hylkyjä, joista kolmen luokse kulkee vaijereilla ja köysillä merkitty sukellusreitti.
 Ensimmäinen hylky on ollut hiekkaproomu, jolla on kuljetettu hiekkaa kaupungin rakennustyömaille. Toinen hylky on teräsrunkoinen uiton apuvene, ja kolmas reitillä oleva hylky on myös todennäköisesti tukinuitossa käytetty keskimoottorivene.
 Jaakko Ala-Hiiro on löytänyt joenpohjasta muun muassa liikennemerkin osan. Timo Sihvonen / Yle
 Sukellusliiton puheenjohtajan  Tero Lehtonen  ei ole itse käynyt sukeltamassa Kajaaninjoessa, mutta paikka on hänelle tuttu. Se edustaa hänen mukaansa hyvin tyypillistä sukelluskohdetta, jossa sukelletaan tummassa, virtaavassa vedessä.
 Kajaaninjoen hyvänä puolena Lehtonen näkee pöllyävän mudan puuttumisen. Joen pohja pysyy puhtaana sen kivikkoisuuden ja vahvan virran takia. Lisäksi Kajaaninjoen kaltaiset virtasukelluskohteet pysyvät pitkään auki talvellakin.
 Hankalaksi paikan tekee Jaakko Ala-Hiiron mainitsema valon vähyys. Muutaman metrin sukelluksen jälkeen on jo sysimustaa, mikä vaatii harrastajalta laitesukelluksen jatkokurssin suorittamista.
 – Silloin sukeltajalla on edellytyksiä käydä pimeissä ja virtaavissa kohteissa.
 Kajaaninjoesta löydettiin hylkyjä jo viime vuosituhannella. Merkitystä reitistä huolimatta ajoittain voimakkaasti virtaava ja tummavetinen joki ei ole aloittelijan paikka. Tutustumaan pääsee paikallisen sukellusseuran mukana.
 Sukelluskohde on matkustamisen arvoinen
 Tarvittaessa sukeltaja matkaa pitkiäkin matkoja hylkyn, vedenalaisen rakennelman, luonnonnähtävyyden, jyrkän seinämän tai kulttuuriympäristön perässä.
 – Kajaaninjoessa on ihmisten kulttuurikerrostumaa kuten tukkinippuja, jotka kertovat tukinuiton historiasta. Sieltä löytyy myös ajan saatossa uponneita veneitä, Lehtonen kertoo.
 Tietoa sukelluskohteista löytyy virallisten listojen lisäksi myös niin sanotusti tiskin alta. Jotkut harrastajista ovat Lehtosen mukaan mustasukkaisia varjellessaan helmiään, koska he eivät halua löytämistään paikoistaan kansanvaelluskohteita.
 – Lisäksi pelätään, että hyvän sukelluskohteen lähellä asuvat maanomistajat kieltävät sukeltamisen tai suhtautuvat suuriin harrastajajoukkoihin nuivasti. Siksi paikat halutaan pitää pienen piirin käytössä.
 Jaakko Ala-Hiiro pitää Kajaaninjokea oivana sukelluskohteena, mutta aloittelijalle se ei sovi.  Timo Sihvonen / Yle
 Sukelluskohteiden varjelulla halutaan estää myös ylenpalttista kulumista. Esimerkiksi Etelä-Suomessa on ollut tilanteita, joissa äärettömän suosituksi tullut kohde on kärsinyt eroosiosta, kun kävijöitä on ollut niin paljon.
 Vaikka ensilumi on jo laskeutunut, ei sukeltajan kaudelle näy päätöstä.
 – Talvi on hyvä aikaa sukelluksen kannalta, koska vesi on kirkasta. Pintaköyden avulla se on varsin turvallista kun laitteet on huolletut,  Jaakko Ala-Hiiro  summaa ja pulahtaa veden alle.
 Kiinnostaako vedenalainen maailma? Keskustelu on auki 26. lokakuuta kello 23.00 saakka.
 Lue lisää:   Lahtelaissukeltajat etsivät sodanaikaista lentokonetta Päijänteestä – "Tärkeintä olisi saada vänrikki kotipaikan multiin"
 Sukeltajien suosimasta Kaatialan louhoksesta tehdään 3D-mallinnus – näin maakravutkin pääsevät kurkistamaan pinnan alle

Parhaita sukelluspaikkoja salataan, jotta niitä ei pilattaisi – näiden hylkyjen luokse johtaa kuitenkin merkitty reitti ja opastuskierros


Summary: Kotimaanmatkailun uskotaan kiinnostavan korona-ajan jälkeenkin, mutta matkailijoiden houkutteleminen vaatii myös markkinointia.

Kylpylähotellien auloissa riittää vilskettä Lappeenrannassa ja Imatralla.
 Koululaiset viettävät syyslomiaan, ja moni perhe on lähtenyt uimaan. Viime viikolla Imatran Kylpylä ja viereinen Holiday Club Saimaa olivat täynnä, ja myös tälle viikolle varauksia on kertynyt mukavasti.
 – Olemme melkein lokakuun ennätystasolla, ja asiakkaat ovat pelkästään suomalaisia, toimitusjohtaja  Ari Aspia  Imatran Kylpylästä sanoo.
 Holiday Club Saimaa sijaitsee Lappeenrannassa lähellä Imatran rajaa. Välimatkaa Imatran Kylpylään on reilusti alle kymmenen kilometriä. Kalle Purhonen / Yle
 Normaalitilanteessa venäläismatkailijat olisivat Etelä-Karjalan kylpylöille tärkeä asiakasryhmä.
 Esimerkiksi Imatran Kylpylässä noin 40 prosenttia asiakkaista tuli ennen koronaa Venäjältä. Nyt lomalaisia tulee kotimaasta, esimerkiksi Etelä- ja Keski-Suomesta.
 – Olemme kohdentaneet paljon markkinointia suomalaisille ja paketoineet lomiin esimerkiksi ristelyjä ja keilailua, Aspia kertoo korona-aikana tehdyistä muutoksista.
 Myös Holiday Club Saimaan hotellinjohtaja  Anne Kaarnijärvi  katselee lomavilskettä tyytyväisenä.
 – Tilanne on parempi kuin voisi odottaa. Koronan jälkeen tuntuu mukavalta, että on hulinaa. Nyt ei ole niin täyttä kuin viime viikolla, joka oli täysin täynnä, mutta tilanne näyttää hyvältä, Kaarnijärvi kertoo.
 Hänen mukaansa Holiday Club Saimaan asiakaskunnassa näkyy myös se, että paikalliset tulevat lähilomalle.

 Pandemia herätti kotimaanmatkailuun
 Kotimaanmatkailu on ollut korona-aikana nosteessa. Esimerkiksi hotelleissa  rikottiin kesällä ennätyksiä  kotimaanmatkailussa.
 Kotimaanmatkailuun perehtynyt projektisuunnittelija  Pasi Satokangas  Lapin ammattikorkeakoulusta arvioi, ettei kotimaanmatkailu jää vain korona-ajan ilmiöksi.
 Hän oli mukana laatimassa työ- ja elinkeinoministeriön julkaisemaa  selvitystä  kotimaanmatkailusta ja tulevaisuudesta.
 – Kotimaanmatkailu jäänee trendiksi ja lienee suositumpaa verrattuna koronaa edeltävään aikaan, hän kertoo sähköpostitse.
 Taustalla vaikuttaa Satokankaan mukaan muun muassa se, että moni nuori aikuinen on korona-aikana löytänyt kotimaanmatkailun uudella tavalla.
 Kotimaanmatkailua tukevat hänen mukaansa myös kiinnostus luontomatkailuun ja toisaalta huoli ilmastosta. Lisäksi vilkastunut mökkikauppa sitoo matkailijoita entistä enemmän kotimaahan.
 Toisaalta on vielä aikaista sanoa, millaisiin uomiin matkailu pandemian jälkeen lopulta asettuu.
 – Ulkomaanmatkailu toki palautuu, kun koronapandemia on siinä määrin ohi, että matkustaminen on kuluttajien mielestä turvallista ja riittävän helppoa, Satokangas sanoo.
 Jatko ei tule ilmaiseksi
 Suomen matkailuorganisaatioiden yhdistyksen eli Suoma ry:n toiminnanjohtaja  Hannu Komu  näkee kotimaanmatkailun tulevaisuuden varsin samalla tavalla kuin Satokangas.
 – Uskomme, että matkailupotentiaali on aikaisempaa suurempi, kun ihmiset ovat saaneet kokemusta kotimaanmatkailusta, Komu sanoo.
 Hänen mukaansa on mahdollista, että ennen koronapandemiaa lähinnä ulkomaille matkustaneet matkailijat ovat jatkossa kiinnostuneita sekä koti- että ulkomaanmatkoista. Matkailijoiden pitäminen kotimaassa vaatii kuitenkin myös työtä, kun vaihtoehtoja on tarjolla enemmän.
 – Täytyy olla näkyvillä, kehittää palveluita ja laatua, Komu summaa.
 Lue myös:
 Hotelleilla oli kotimaan matkailun ansiosta huippukesä, ja nyt odottanee Lappia ruskarynnistys
 Pääkaupunkiseutu vyöryi viime kesänä kotimaanmatkoille – Yrittäjä: "Korona on ollut mökkimatkailulle piristysruiske"
 Kotimaanmatkailun superkesä toi ruuhkat myös Merenkurkun maailmanperintöalueelle – tarvittiin korona, että maankohoamisesta tuli matkailuvaltti

Venäläismatkailijat katosivat, mutta kylpylöiden johtajia hymyilyttää: "Tilanne on parempi kuin voisi odottaa"


Summary: Internetin sisällöt ovat katoavaisia, mutta Kansalliskirjasto tallentaa kulttuuriamme myös verkosta. Kun jo lakkautetun Demi-lehden keskustelupalsta oli katoamassa viime keväänä verkosta, Kansalliskirjasto otti sen talteen.

Vuonna 1998 perustettu nuortenlehti  Demi tuli tiensä päähän viime keväänä . Asia pantiin merkille myös Kansalliskirjastossa. Lehden keskustelupalsta oli tullut vuosien mittaa tunnetuksi paikkana, jossa lukijat ja keskustelijat eli demittäjät kirjoittivat avoimesti, nimettömästi, mielessään olevista asioista.
 – Kuulimme, että keskustelupalsta on poistumassa verkosta, joten otimme sen talteen. Keskustelut kuvaavat tyttöjen ja naisten maailmaa omintakeisella tavalla. Sivustosta on tehty tutkimuksia jo sen olemassa olon aikana, kertoo Kansalliskirjaston palvelupäällikkö  Aija Vahtola .
 Aiheesta on kirjoittanut myös  Tivi .
 Demin entinen päätoimittaja  Päivi Lehtomurto  ilahtuu kuullessaan, että keskustelupalsta on nyt Kansalliskirjaston kokoelmissa pysyvästi.
 – Demi.fi oli tosi ainutlaatuinen yhteisö nuorille, erityisesti tytöille ja sukupuolivähemmistöille. On tärkeää tallentaa nuorten arkea ja ajatuksia maailmasta. Varsinkin, kun monien somekanavien sisältö on nykyään katoavaa, hän huomauttaa.
 Tekijöiden näkökulmasta Demi.fi oli ihana, Lehtomurto muistelee.
 – Fanitimme demittäjiä. Siellä käytiin aktiivista ja monipuolista keskustelua. Anonyymi keskustelu mahdollisti sen, että puhuttiin asioista, joista ei muissa somekanavissa ehkä omalla naamalla kehdattu puhua. Paljon puhuttiin terveydestä, koulusta, kaveri- ja perhesuhteista. Huumoria oli paljon mukana. Palstalle tultiin, kun oli tylsää. Siellä tiesi, että saa juttuseuraa, Lehtomurto kuvailee.
 Kansalliskirjasto tallettaa kulttuuriamme
 Laki kulttuuriaineistojen tallettamisesta ja säilyttämisestä määrittää, että Kansalliskirjaston tehtävä on tallentaa kotimainen julkaisutuotanto. Verkkoaineistojen osalta se tarkoittaa edustavaa ja monipuolista otosta ja käsittää verkkosivustot, sosiaalisen median sisältöjä, kuten myös e-kirjat ja e-musiikin.
 Kansalliskirjaston laajin verkkokeräys on vuosittain tehtävä Suomi-keräys. Siinä pyritään poimimaan talteen sisältöä Suomen kaikilta .fi- ja Ahvenanmaan .ax-päätteisiltä sivustoilta.
 Lisäksi Kansalliskirjasto tallentaa teemakeräyksillä esimerkiksi vaaleihin liittyviä sivustoja. Parhaillaan on käynnissä koronapandemiaan liittyvä keräys. Uutissisältöjä kirjasto kerää jatkuvasti.
 Myös sosiaalisen median sisältöjä tallennetaan Kansalliskirjaston kokoelmaan. Esimerkiksi Twitterissä on 2 300 julkista tiliä, joita tallennetaan.
 Keräysten keskiössä ovat aihepiirit. Kansalliskirjastolle voi myös tehdä ehdotuksia, mihin aihepiireihin liittyviä sisältöjä kannattaisi tallentaa.
 – Tulevaisuudessa, ja jo nyt, on mietittävä, saammeko kaiken olennaisen talteen, kun tietomäärät ovat valtavia, Vahtola sanoo.
 Kansalliskirjaston ylläpitämään verkkoarkistoon on tallennettu 2 764 500 500 tiedostoa.

Nuortenlehti Demin keskustelupalsta todettiin kulttuurisesti tärkeäksi, nyt se on tallennettu Kansalliskirjaston kokoelmiin


Summary: Suomalaisesta rikosdraamasarjasta Sorjosesta on tehty nyt elokuva. Nordic noir -genreä edustavan elokuvan pääosassa on rikoskomisario Kari Sorjonen, jonka esikuvana on ollut salapoliisihahmo Sherlock Holmes.

Nordic Noir on televisio- tai elokuvakerronnan tyylilaji, jonka monista edustajista on tullut hittejä. Pohjoismainen synkkyys, raa´at henkirikokset ja kompleksiset henkilöhahmot tuntuvat vetoavan katsojiin. Tästä esimerkiksi käy ruotsalais-tanskalainen  Silta -sarja ja päähenkilö  Saga Norén . Mutta löytyy menestyneitä nordic noirin edustajia Suomestakin.
 Yksi ensimmäisistä suomalaisista nordic noir -genren edustajista oli televisiosarja  Sorjonen . Nyt Kari Sorjonen nähdään myös valkokankaalla. Näin elokuvan ja sarjan pääosanäyttelijä  Ville Virtanen  kuvailee roolihahmoonsa asettumistaan.
 – Varsinkin elokuvassa koen, että minun pitää olla se Sorjonen. Hahmon käsikirjoittaja  Miikko Oikkonen  on kirjoittanut hahmon tarkasti ja se toimii ikään kuin karttana minulle. Mutta se reitti, miten menen rooliin sisään, se tapahtuu käsittelemällä sitä, minkälainen ihminen olisin, jos olisin elänyt tuon ihmisen elämän, Virtanen kertoi Puoli seitsemän -ohjelmassa.
 Samalla Virtanen hakee samaistumispintaa:
 – Sorjosen yliherkkyyspuoli on sellainen, johon minun on helppo samaistua, koska koen itseni herkäksi ihmiseksi, jopa yliherkäksi. Eli ikään kuin päästin sitä enemmän pintaan.
 Sherlock Holmes esikuvana
 Virtanen kertoo, että Kari Sorjosen hahmo on kirjoitettu salapoliisihahmo Sherlock Holmesin päälle. Yhtymäkohtia löytyy myös arkkivihollisen puolelta. Holmesissa se on professori Moriarty, Sorjosessa Lasse Maasalo.
 – Se, missä halusin viedä Sorjosen hahmoa vähän eri suuntaan, liittyy hahmon ylimielisyyteen. Sorjonen oli kirjoitettu alun perin vähän ylimieliseksi niin, että hän tietää olevansa älykkäämpi kuin muut.
 Virtanen kertoi ehdottaneensa hahmon muuttamista suomalaisempaan muotoon.
 – Keskustelin Oikkosen kanssa siitä, että voisiko hahmo toimia niin, että hän ei tiedä olevansa muita älykkäämpi. Se tekisi hänestä vieläkin haavoittuvaisemman ja yksinäisemmän.
 Virtanen avaa asiaa esimerkin kautta:
 – Kun Sorjosen ajatus hyppii ykkösestä kuudenteen, niin hän ihmettelee, miksi tuo toinen ihminen ei pysy mukana – että olenko minä tyhmä? Se on siis nöyrä versio Sherlockista, jonka halusin rooliin tuoda.
 Käsikirjoittaja Oikkonen sai ideasta kiinni ja siihen suuntaan hahmoa lähdettiin heti sarjan ensimmäisellä kaudella viemään.
 Katso koko lähetys Areenasta :

Alkuperäinen Sorjonen oli kovempi ja ylimielisempi – näyttelijä Ville Virtanen kertoo, miten suosikkiroolihahmo muokkautui


Summary: Saudi-Arabiassa tiedusteluviranomaisena toiminut Saad al-Jabri kertoi CBS-kanavan haastattelussa kruununprinssi Salmanin lähettäneen murhaajat myös hänen peräänsä. Al-Jabri asuu maanpaossa Kanadassa.

Entinen Saudi-Arabian korkea-arvoinen tiedusteluviranomainen  Saad al-Jabri  sanoo, että maassa todellista valtaa käyttävä kruununprinssi  Mohammad bin   Salman  suunnitteli kuningas  Abdullahin  murhaamista seitsemän vuotta sitten.
 Abdullah oli Saudi-Arabian kuningas ennen kuin Salmanin isä kuningas  Salman bin Abdul-Aziz Al Saud  nousi valtaan. Abdullah kuoli 90-vuotiaana vuonna 2015 eli vuosi väitetyn murhasuunnitelman jälkeen.
 Kanadassa maanpaossa elävä al-Jabri kertoi murhasuunnitelmasta amerikkalaisen  CBS-kanavan 60 minuuttia -ohjelman haastattelussa . Hänen mukaansa Salman puhui murhasta silloiselle sisäministerille  Mohammad bin Nayefille  ja murhan tavoitteena olisi ollut nostaa hänen isänsä valtaan.
 Saudi-Arabian kuningasperheessä oli tuohon aikaan vallansiirtoon liittyviä jännitteitä. Saudi-Arabian hallinnon mukaan al-Jabrin väitteet eivät pidä paikkaansa.
 "Vaarallinen psykopaatti ja murhaaja"
 CBS-kanavan haastattelussa al-Jabri kutsui kruununprinssi Salmania vaaralliseksi psykopaatiksi ja murhaajaksi.
 Al-Jabrin mukaan Salman suunnitteli kuningas Abdullahin murhaamista Venäjältä hankitulla myrkkysormuksella. Al-Jabri kertoi Salmanin sanoneen, että hän olisi voinut surmata kuninkaan vain kättelemällä tätä myrkkysormus sormessaan.
 Entisen tiedustelupäällikön mukaan keskustelu videoitiin. Al-Jabri pakeni Saudi-Arabiasta myöhemmin Kanadaan.
 Al-Jabri sanoo kruununprinssi Salmanin suunnitelleen hänen murhaamistaan samoihin aikoihin, kun toimittaja  Jamal Khashoggi  salamurhattiin Turkissa kolme vuotta sitten.
 Al-Jabrin mukaan Salman lähetti palkkasotilaita tappamaan hänet Kanadaan, mutta operaatio epäonnistui.
 Vetosi lastensa vapauttamiseksi
 Kaksi al-Jabrin aikuista lasta on vankilassa Saudi-Arabiassa rahanpesusta ja laittoman maasta pakenemisen suunnittelemisesta tuomittuina. He ovat kiistäneet syyllistyneensä rikoksiin.
 Haastattelussa entinen tiedustelujohtaja vetosi Yhdysvaltain presidentin  Joe Bidenin  hallintoon lastensa vapauttamiseksi. Saudi-Arabia on Yhdysvaltojen liittolaismaa.
 Saad al-Jabri oli pitkään prinssi Mohammed bin Nayefin avustajana. Prinssi syrjäytettiin vallasta neljä vuotta sitten, ja al-Jabri pakeni maasta.
 Saudi-Arabia syyttää Saad al-Jabria rahojen kavaltamisesta.
 Pelkää joutuvansa murhatuksi
 Al-Jabri työskenteli Saudi-Arabian tiedustelupalvelussa ja terrorisminvastaisissa operaatioissa.
 Hän toimi myös välittäjänä Saudi-Arabian tiedustelupalvelun ja länsimaiden tiedustelupalvelujen välillä.
 CBS-kanavan haastattelussa al-Jabri sanoi, että hän uskoo joutuvansa vielä murhan uhriksi.
 Al-Jabri kertoi, että hänellä on lisää paljastuksia kruununprinssi Salmanista. Ne paljastetaan al-Jabrin mukaan, jos hänet murhataan.
 Lue lisää:
 Saudi-Arabia kiistää Yhdysvaltojen tiedot siitä, että kruununprinssi hyväksyi toimittaja Jamal Khashoggin murhan
 Saudi-Arabia vapautti naisille ajo-oikeutta vaatineet aktivistit vaivihkaa – moni on kuitenkin kadonnut jäljettömiin, kertoo yhden sisko

Entinen tiedustelupäällikkö: Saudi-Arabian kruununprinssi suunnitteli kuninkaan murhaamista myrkkysormuksella


Summary: Veikko Vallin (ps.) piti useita puheenvuoroja kiintiöpakolaisten vastaanottamista koskevaan aloitteeseensa liittyen. Muun muassa vasemmistoliiton ryhmä sanoi poistuvansa kokouksesta, jos hän jatkaa.

Perussuomalaisten kansanedustaja  Veikko Vallin  piti maanantaina Tampereen kaupunginvaltuustossa useita puheenvuoroja, joita muiden valtuustoryhmien valtuutetu pitivät rasistisina ja loukkaavina.
 Muun muassa  Aila Dundar-Järvinen  (sd.) ja  Sirpa Pursiainen  (kd.) vetosivat puheenjohtaja  Ilmari Nurmiseen  (sd.), että tämä keskeyttäisi Vallinin puheet.
 – Lopeta, huusi kansanedustaja  Jukka Gustafsson  (sd.) Vallinin puhuessa.
 Puheenjohtaja Nurminen vetosi valtuutetun puheoikeuteen, mutta muistutti Vallinia useaan otteeseen, että ihmisistä on puhuttava kunnioittavasti eikä muita saa loukata. Lopulta hän kysyi kaupungin lakimieheltä  Jouko Aarniolta  voiko Vallinin antaa jatkaa.
 Aarnio pyysi Vallinia miettimään, voisiko hän tiivistää puheitaan, ettei tuntuisi siltä, että hän pitkittää kokousta tahallaan.
 Rikottiinko lakia?
 Vallinin puheenvuorot liittyivät hänen tekemäänsä aloitteeseen kiintiöpakolaisten vastaanoton keskeyttämisestä. Toisiaan seuraavilla puheenvuoroilla hän perusteli, miksi aloite pitäisi palauttaa uudelleen käsittelyyn.
 – En ole kuullut näin rasistisia puheita Tampereen kaupunginvaltuustossa koskaan. Jos vielä jatkatte tällaisia puheita, Vasemmistoliiton valtuustoryhmä poistuu,  Noora Tapio  (vas.) sanoi.
 Tämän jälkeen Nurminen antoi Vallinille viimeisen puheenvuoro ja vaatii häntä pysymään vain aloitteeseen liittyvässä asiassa.
 – Ollaanko nyt sellaisessa epäjärjestystilanteessa, että puheenjohtajan pitää keskeyttää kokous, Nurminen kysyi.
 Vallinin esitys aloitteen palauttamisesta kaatui äänin 10 -57. Useat valtuutetut ilmaisivat järkytystään vielä äänestyksen jälkeen.
 – Olen tavattoman järkyttänyt. Olette pilanneet kaupunginvaltuuston arvokkaan ja hienon kokouksen itsekkäiden tavoitteiden vuoksi, sanoi kansanedustaja  Jukka Gustafsson  (sd.) perussuomalaisten ryhmälle.
 Useat valtuutetut sanoivat, että Vallinin puheet on käytävä läpi jälkikäteen ja tutkittava, ovatko ne lain vastaisia. Muun muassa  Jaakko Mustakallio  (vihr.) muistutti YK:n ihmisoikeuksien julistuksen periaatteiden koskevan myös Tampereen kaupunginvaltuuston työskentelyä.
 Perussuomalaisten  Joakim Vigeliuksen  mukaan muiden ryhmien valtuutetut rikkoivat lakia syyttäessään Vallinia vihan lietsonnasta, ihmisvihasta ja rasismista. Vigelius vaati valtuutetuilta perusteluja syytöksille.
 Tänä syksynä Tampereen valtuuston puheenjohtajana aloittanut kansanedustaja Ilmari Nurminen totesi käsittelyn päätteeksi keskustelun opettaneen paljon ja herättäneen tunteita.
 – Tulemme käymään tämän asian juurta jaksaen läpi ja jatkamme keskustelua eettisistä säännöistä.

Kansanedustajan puheet Tampereen valtuustossa koettiin rasistisiksi – useat valtuutetut vaativat Vallinin puheiden tarkastamista nauhalta


Summary: Presidentin kansliasta kerrottiin vierailusta Venäjälle Naton pääsihteerin kanssa pidetyn tiedotustilaisuuden jälkeen. Ulkopolitiikan asiantuntija Kristi Raikin uskoo ilmoituksen ajoituksen viestivän Suomen suhteista sekä Natoon että Venäjään.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Viron ulkopoliittisen instituutin johtaja  Kristi Raik  kommentoi maanantain A-studiossa  presidentin kanslian ilmoituksen  ajoitusta mielenkiintoiseksi.
 – Näen tässä kiinnostavimpana sen, mitä Suomi halusi tänään viestiä omasta turvallisuuspolitiikastaan.
 Raikin mukaan ilmoituksella viestittiin yhtä aikaa sekä Suomen turvallisuuspolitiikan muutoksesta että jatkumosta.
 – Muutosta on se, että Suomen suhteet Natoon ovat läheisemmät kuin koskaan aiemmin. Mutta samaan hengenvetoon haluttiin korostaa, että Suomi pitää edelleen yllä vuoropuhelua Venäjän kanssa.
 Keskusteluyhteyden ylläpitoa Raik pitää kuitenkin lähinnä jännitteiden hillitsemisenä, eikä hän usko odotusten olevan korkealla.
 Venäjän ja Naton hyiset välit
 Naton ja Venäjän välit ovat viileät ja niitä on kuvailtu heikoimmiksi sitten kylmän sodan. Venäjä on lakkauttanut Nato-edustustonsa Brysselissä ja sulkee Naton toimistot Moskovassa. Raikin mukaan sulkemiset tehtiin näyttävästi, alleviivaten sitä, ettei Venäjä odota positiivista käännettä suhteiltaan länteen.
 – Venäjä on nyt järjestelmällisesti viestinyt jo pidemmän aikaa, ettei se ole oikeastaan kiinnostunut suhteiden parantamisesta länteen. Ja Nato sopii varsin hyvin viholliseksi.
 Venäjä on tehnyt selväksi, ettei suhteiden paranemiselle ole edellytyksiä ennen kuin päästään yli perustavanlaatuisista vastakkainasetteluista. Lännen ja Venäjän välit kokivat käänteen vuonna 2014 Venäjän miehitettyä Krimin niemimaan. Venäjän intressien vastaisesti Ukraina on viime vuosina vain lähentynyt lännen kanssa ja solminut tiiviimpiä suhteita sekä EU:hun että Natoon.
 – Venäjä pitää kiinni siitä kannastaan, että lännen pitäisi tunnustaa Venäjän oikeus omaan etupiiriin entisen Neuvostoliiton alueella, Raik avaa tilannetta.
 Suomi ja Ruotsi ovat tiivistäneet yhteistyötä
 Krimin niemimaan miehitys vaikutti myös Itämeren alueen turvallisuustilanteen heikkenemiseen ja johti Suomen ja Ruotsin lähentymiseen Naton kanssa. Raikin mukaan Suomi ja Ruotsi ovat nyt tiiviimmin kytköksissä Natoon kuin koskaan aiemmin.
 – Nyt ollaan tultu niin lähelle kuin on voi tulla olematta jäseniä. Ollaan valmiimpia toimimaan jäseninä kuin itse asiassa jotkut Naton jäsenmaista.
 Suhteet Venäjään ovatkin nousseet jälleen Naton päivitetyn strategisen konseptin keskiöön. Kymmenen vuotta sitten Naton strategian päivityksessä haettiin sotilasliitolle uutta tehtävää, mutta uudessa strategisessa konseptissa pöydälle on nostettu tutut teemat.
 – Jos verrataan Naton strategista keskustelua tänään verrattuna kymmenen vuoden takaiseen, niin tässä on selvästi nähtävissä paluu juurille. Nyt strategian keskiössä on Venäjän uhka, puolustautuminen sitä vastaan ja alueellinen puolustus.
 Katso koko lähetys  täältä .
 Lisää aiheesta:
 Niinistö tapaa Putinin perjantaina Moskovassa
 Jens Stoltenberg: Suomen vuoropuhelu Venäjän kanssa voi parantaa Naton ja Venäjän välisiä suhteita – Niinistö ja Naton pääsihteeri tapasivat Suomessa
 Professori: Suomi on Natolle "likeinen kumppani" – kansanedustajat Kulmuni, Harjanne ja Packalén kommentoivat Nato-optiota Ylen aamussa
 Asiantuntija Suomen ja Naton suhteista: "Ovet ovat auki, henki on hyvä ja kumppanuus on molempien etujen mukaista"

Niinistö ilmoitti Venäjän-vierailustaan vasta Nato-tapaamisen jälkeen – Asiantuntija: “Kiinnostavinta on, mitä Suomi halusi tänään viestiä”


Summary: San Fen viranomaiset pitävät tiedotustilaisuuden Rust-elokuvan kuvauksissa tapahtuneesta ampumisesta. Kuvaaja Halyna Hutchins kuoli, kun näyttelijä Alec Baldwin harjoitteli kuvauksissa rekvisiitta-aseella, jossa olikin oikeita luoteja.

Viranomaiset kertovat tänään Rust-elokuvan kuvauksissa tapahtuneen ampumistapauksen tutkinnan etenemisestä. Paikalla on Santa Fen piirikunnan seriffi ja syyttäjäviranomainen.
 Aiemmin poliisitutkinnan asiakirjoista on käynyt ilmi, että kuvaaja  Halyna Hutchinsin  kuolemaan johtanut onnettomuus tapahtui elokuvan harjoituksissa,  kertoo BBC .
 Näyttelijä  Alec Baldwin  harjoitteli aseen vetämistä esiin lännenelokuvan harjoituksissa, kun rekvisiitta-ase yllättäen laukesi. Oikeusasiakirjojen mukaan elokuvan apulaisohjaaja ojensi Baldwinille ladatun aseen tietämättä, että se sisälsi paukkupanoksien sijaan oikeita luoteja.
 Hutchinsin lisäksi elokuvan ohjaaja  Joel Souza  haavoittui ampumisessa.
 Lue myös:
 Räjähde-ekspertti varoitti turmaelokuvan apulaisohjaajan käytöksestä jo kaksi vuotta sitten – ala vaatii oikeiden aseiden kieltoa kuvauksista  (25.10.)
 Elokuvaturman tutkinta: Näyttelijä Baldwinin aseessa oli oikea luoti  (23.10.)
 Kuvaaja kuoli lännenelokuvan kuvauksissa Yhdysvalloissa – aseen laukaissut näyttelijä Alec Baldwin: "Sydämeni on murtunut"  (22.10.)

Viranomaiset kertovat lisätietoja elokuvaturman ampumistapauksesta – seuraa suoraa lähetystä tässä jutussa klo 18.55 alkaen


Summary: Ihmisoikeusjuristi Martin Scheininin mukaan viranomaisten mahdolliset laiminlyönnit tartuntatautilain noudattamisessa on syytä punnita oikeudessa. Lappajärvellä Etelä-Pohjanmaalla koronatartunnat levisivät alakoululaisten yökoulussa.

Perustuslakiasiantuntija, professori  Martin Scheinin  seuraa järkyttyneenä Suomen nopeasti pahennutta koronatilannetta ja siihen johtautta syksyn koronastrategiaa.
 – Näen, että tässä ihan tahallisesti ajetaan taudin nopeaa kulkemista lasten läpi, että se tukee aikuisten rokotuksia, koska muuten rokotusteho hiipuu, jos tauti kytee kauemman lasten joukossa. Se on järkyttävä virhearvio ja se on tehty THL:ssä.
 Scheinin nostaa syksyn 2021 epäonnistuineiden koronatoimien esimerkeiksi Lappajärven ja koko Etelä-Pohjanmaan pahentuneen koronatilanteen.
 Pienessä Lappajärven kunnassa on viikon kuluessa todettu 60 uutta koronavirustartuntaa. Seinäjoen keskussairaalassa on ollut hoidettavana jo useita nuoria koronapotilaita.
 Tartuntojen ketju sai alkunsa 4.–6.-luokkalaisten yökoulusta.
 Lue lisää:   Lappajärven laaja koronatartuntojen ketju sai alkunsa lasten yökoulusta: "Emme halua syyllistää ketään"
 "Viranhaltijoiden rike"
 Martin Scheininin mielestä yökoulun järjestäminen lokakuun koronatilanteessa on niin vakava viranhaltijoiden rike, että se pitäisi selvittää perusteellisesti.
 – Juristina en sano yhtään sen enempää kuin, että pidän aiheellisena, että asiasta tehdään tutkintapyyntö. Mielestäni tässä on se kynnys ylittynyt, että on aihetta epäillä, että on tapahtunut rikos.
 Scheinin kaipaa vastauksia siihen keiden tekemisiä pitäisi tutkia, ja onko tutkimiseen riittäviä perusteita.
 Esitutkinnan kautta selviäisi kuka teki mitä, kuka jätti tekemättä, kuka tiesi, kuka toimi tietämättään ja kuka yllättyi.
 Sen hetkisen tiedon valossa
 Lappajärvellä puolestaan uskotaan, että kaikki on tehty oikein sen hetkisen tiedon valossa.
 Sivistysjohtaja  Tarja Puron  mukaan yökoulun järjestäminen oli tärkeää oppilaiden henkisen hyvinvoinnin ja ryhmäytymisen takia. Se päätettiin järjestää tilanteessa, jossa koronatapauksia ei ollut alueella.
 Yökoulu järjestettiin perjantaina 15. lokakuuta. Etelä-Pohjanmaan sairaanhoitopiirissä oli siirrytty koronaepidemian kiihtymisvaiheeseen maanantaina 11. päivä.
 Martin Scheinin sanoo, että asiaan olisi pitänyt reagoida.
 – Muutos on silloin tapahtunut ja todettu. Silloin täytyy käsittää, että kun käyrä on nousussa, niin se on hälytyskello, toteaa Scheinin.
 Tarja Puro uskoo, että se, että 4.–6.-luokkalaiset eivät olleet yökoulun takia koulussa perjantaina, esti tartuntojen leviämisen muihin koululaisiin.
 – Mielestäni se, että toimittiin heti, ja nyt ollaan etäkoulussa osoittaa, että on toimittu oikein. Jos näitä toimia ei olisi tehty, se olisi ollut tuomittavaa. Nyt emme ole päästäneet oppilaita ja huoltajia edes hakemaan kouluun jääneitä oppikirjoja, jotta riskit pidetään mahdollisimman pienenä, Puro perustelee.
 "Lapset pois koulusta"
 Scheinin korostaa, että jokaisen viranomaisen pitäisi ymmärtää toimia niin hyvin tartuntojen estämiseksi kuin pystyy.
 Silloin yökoulun järjestäminen on juuri päinvastoin kuin mitä pitäisi tehdä.
 Hänen mielenkiintonsa Lappajärven tartuntaketjuun liittyy muutamia viikkoja jatkuneeseen Twitter-keskusteluun siitä, mitä koronatilanteesta huolissaan olevat koululaisten vanhemmat voisivat tehdä.
 – Kyse on siitä, että THL, avit, kunnat ja koulut eivät noudata kaikille viranomaisille annettua velvoitetta torjua yleisvaarallista tartuntatautia. Suojaustoimet on poistettu, ja seuranta ajettu alas. On aiheellista, että poliisi tutkisi näitä laiminlyöntejä rikosasiana.
 Nousevatko lasten ja nuorten vanhemmat barrikadeille lasten koronatartuntojen takia, Martin Scheinin?
 – Sillä tavalla, että ottavat lapset pois koulusta. Ja se tapahtuu aikana, jolloin lapset sairastavat, on karanteeneja ja koulut toimivat tehottomasti, että vain osa lapsista on siellä ja tulee olemaan siellä. Tässä mennään ojasta allikkoon, kun itsepintaisesti pidetään kiinni lähiopetuksen ideasta, joka tuhoaa lopulta itsensä, jos suojaustoimia ei ole.
 Olet Twitterissä sanonut, että jos Lappajärven yhteiskoulu yökoulusta tehtäisiin rikosilmoitus, poliisin esitutkinnassa selviäisi kuinka ylös ohjeistusketjussa pitää mennä, että epäillyt tekijät ja yllyttäjät löytyvät. Osoittaako syyttävä sormesi Terveyden ja hyvinvoinnin laitokseen, hallitukseen vai eduskuntaan?
 – THL:n johto on se, missä on tehty virhearvio. Ongelmana on se, että hallinto-oikeuteen voi valittaa silloin, kun viranomainen tekeee vaikka rajoituksista päätöksiä. Mutta, kun kyse on tartuntatautilain velvoitteiden laiminlyönnistä, ei ole muuta keinoa, kun ruveta tekemään rikosilmoituksia.
 – Moni on toivonut, että ylimmät lainvalvojat eduskunnan oikeusasiamies ja oikeuskansleri toimisivat pontevammin ja puuttuisivat myös laiminlyönteihin. Näyttää siltä, että molemmat ylimmät lainvalvojat ovat niin syvällä koronapäätöksenteossa, ettei heiltä tule mitään kriittistä otetta suhteessa siihen kuinka THL käyttää omaa asiantuntemustaan, ja tuntuu ohjaavan muita viranomaisia, aluehallintovirastoja ja kuntia siihen, että annetaan taudin kulkea lasten läpi.
 Lue myös:
 Etelä-Pohjanmaalla jälleen korkein päiväkohtainen tartuntalukema koko epidemian aikana – osastonylilääkäri: "Pahoin pelkään, että ennätyslukemat eivät ole vielä tässä"
 Ylilääkäri kertoo "pahannäköisistä keuhkokuvista" – nyt nuorin koronapotilas on 12-vuotias Seinäjoen keskussairaalassa
 Koronatilanne huononee, mutta hallitus ei vedä vielä hätäjarrua – Avin johtaja ihmettelee pääministerin myönteisiä koronalausuntoja
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun torstaihin 28.10. kello 23 saakka.

Yökoulusta levinneet koronatartunnat hätkähdyttivät ihmisoikeusjuristin – Martin Scheinin: "Pidän aiheellisena että asiassa tehdään tutkintapyyntö"


Summary: Porvoon keskustassa Pormestarinkadulla palaa kolmikerroksinen ja kolmirappuinen kerrostalo. Suurin osa talosta on liekeissä ja palosta nousee runsaasti savua. Kaikki talon asukkaat on saatu evakuoitua.

Pelastuslaitos sai hälytyksen tulipalosta noin klo 13 iltapäivällä. Sammutustyöt paikalla jatkuvat arviolta vielä tuntien ajan.
 Kaikki talon asukkaat on saatu evakuoitua, eikä kukaan ole loukkaantunut tulipalossa.
 Yle Östnylandin toimittaja havahtui kotonaan  savunhajuun iltapäivällä . Hän kertoo, että palavassa talossa on tehty viime päivinä kattotöitä ja että koko Porvoonjoen länsiranta kaupungin keskustassa on savun peitossa.
 Pelastuslaitos ei toistaiseksi kommentoi tulipaloa.
 Uutista täydennetään

Kerrostalo palaa Porvoossa – Kaikki asukkaat saatu evakuoitua


Summary: Yhtiön arvion mukaan henkilöstön määrä saattaa vähentyä enintään 320 henkilöllä.

Helsingin kaupungin energiayhtiö Helen käynnistää yt-neuvottelut, joiden piiriin kuuluu Tuotanto ja omaisuus –liiketoiminnon hieman yli 400 työntekijää. Työnantajan arvion mukaan henkilöstön määrä saattaa vähentyä enintään 320 henkilöllä.
 Taustalla on Helenin hallituksen päätös selvittää, voisiko Salmisaaren voimalaitoksen luopumista kivihiilestä aikaistaa. Yhtiön on tarkoitus selvittää, voisiko Salmisaaren voimala luopua kivihiilestä energiantuotannossa viimeistään 1. huhtikuuta 2024 aiemman vuoden 2029 sijaan.
 – Nyt käynnistyvän selvityksen mukainen entistä painokkaampi keskittyminen hajautettuun energiajärjestelmään siirtymiseen ja kattavan energia-alustan rakentamiseen aiheuttaa painetta muutoksille organisaatiossa, sanotaan  yhtiön tiedotteessa .
 Helen siis luopuisi kokonaan kivihiilen käytöstä viisi vuotta ennakoitua aiemmin. Hanasaaren voimalaitos päätettiin sulkea ja sen tuotanto lopettaa niin ikään varhaistetulla aikataululla 1.4.2023.

Energiayhtiö Helen aloittaa yt-neuvottelut – haluaa selvittää, voisiko Salmisaaren voimalaitos luopua kivihiilestä aiemmin


Summary: Ravintolarajoituksia koskeva valtioneuvoston asetus on voimassa lokakuun loppuun, joten hallituksen päätöksellä alkaa olla kiire.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Hallituspuolueet ovat yksimielisiä tarpeesta jatkaa ravintolarajoituksia myös lokakuun jälkeen, kerrotaan hallituslähteistä STT:lle. Hallitus pohtii tällä viikolla, miten ravintolarajoituksia voidaan jatkaa kuunvaihteen jälkeen.
 Puolueet jakavat huolen sairaalahoidon kuormittuneisuudesta eivätkä siksi tiettävästi näe realistisena, että rajoituksia tässä kohtaa vielä kokonaan purettaisiin. Myös Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) on vahvasti suosittanut ravintolarajoitusten jatkamista.
 Ravintolarajoituksia koskeva valtioneuvoston asetus on voimassa lokakuun loppuun, joten hallituksen tulee päättää rajoitusten jatkosta aivan lähipäivinä.
 Sen jälkeen kun koronapassi otettiin käyttöön, pahimpien epidemia-alueiden ravintolat ovat voineet koronapassilla välttää rajoitukset aukiolo- ja anniskeluaikoihin sekä asiakasmääriin.
 Marinkin lupaili rajoituksista luopumista
 Hallitus on luvannut luopua koronarajoituksista, kun 80 prosentin rokotuskattavuus 12 vuotta täyttäneiden joukossa saavutetaan. Pääministeri  Sanna Marin  (sd.) sanoi lokakuun alkupuolella SDP:n tiedotustilaisuudessa, että lopuistakin rajoituksista luovutaan rokotuskattavuuden ylittäessä tuon rajan. Hän vastasi tuolloin arvosteluun, jonka mukaan hallitus on avannut yhteiskuntaa liian nopeasti.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) on arvioinut, että 80 prosentin rokotuskattavuus voidaan saavuttaa ensi viikolla, jos rokotustahti ei hidastu. On siis mahdollista, että hallitus joutuu pyörtämään lupauksensa, jos ravintolarajoitukset ovat pidempään voimassa.
 Hallituksen hybridistrategian mukaan valtakunnallisista rajoituksista ja kattavista suosituksista luovutaan, kun kyseinen rokotuskattavuus saavutetaan. Samalla siirrytään siihen, että epidemiaa torjutaan tartuntatautilain nojalla ensisijaisesti paikallisin toimenpitein.
 Marin sanoi sunnuntaina Ylen Pääministerin haastattelutunnilla, että uusia rajoitustoimia ei ole suunnitteilla. Tätä kommenttia ihmetellään eräässä toisessa hallituspuolueessa, sillä ravintolarjoitusten jatkaminen uudella päätöksellä on tosiasiallisesti uusi rajoitus.
 Alueellisia rajoituksia vähän käytössä
 Ravintolarajoituksia on tällä hetkellä pahimmilla epidemia-alueilla eli leviämisvaiheen alueilla.
 Alueiden viranomaiset päättävät muista kuin ravintoloita koskevista rajoituksista, mutta toistaiseksi alueellisia ja paikallisia rajoituksia on otettu käyttöön vain vähän. Eräs hallituslähde arvioi, että olisi hyvä, jos vielä hallituksenkin suulla korostettaisiin sitä, että epidemia ei ole ohi ja alueellisia työkaluja pitäisi ottaa käyttöön.
 Hallituksessa on keskusteltu myös siitä, pitäisikö ravintolarajoitukset siirtää alueelliseen harkintaan.
 THL suositti uusia rajoituksia
 THL antoi viime viikolla sosiaali- ja terveysministeriölle (STM) lausunnon, jossa se arvioi, että alkoholimyyntiin keskittyvissä ja myöhään auki olevissa ravintoloissa, kuten baareissa ja yökerhoissa, on erittäin merkittävä tartunnan riski erityisesti rokottamattomille.
 - THL:n arvio on, että edellä mainittujen ravitsemisliikkeiden asiakasmäärien ja aukioloaikojen selvä rajoittaminen alueilla, joilla sairaalakuormitus on kasvussa siihen asti, kunnes 30-50 vuotta täyttäneissä on saavutettu riittävä rokotuskattavuus, voisi merkittävästi hillitä tämän ikäluokan riskejä ja ehkäistä sairaalakuormituksen kasvua, lausunnossa arvioidaan.
 THL:n mukaan näiden rajoitustoimien toteuttaminen on ensisijaista. Koronatartuntojen ilmaantuvuus on erityisen korkea tällä hetkellä rokottamattomilla nuorilla ja keski-ikäisillä aikuisilla.
 Juttua uudistettu kauttaaltaan kello 14.14 STT:n tekemien päivitysten mukaisesti.

Hallituslähteet: Puolueet yhtä mieltä siitä, että ravintolarajoituksia olisi syytä jatkaa marraskuussa


Summary: Aurinkoenergialla toimivaan lieteen lisättiin nyt myös internetyhteys. Tarkoituksena on antaa kyläläisille mahdollisuus opiskeluun ja yritystoimintaan.

Lappeenrannan–Lahden teknillinen yliopisto LUT

– Vaimoni käytti ennen 2–3 tuntia polttoaineen hakuun. Nyt säästämme rahat, jotka ennen käytimme hiilen ostamiseen, sambialaisen Chiyumun kylän opettaja  Stephen Shabasefu  kertoo.
 Puhumme hänen kanssaan Lappeenrannasta internetin kautta otetulla videopuhelulla. Yhteyden Shabasefulle muodostaa Lappeenrannasta Sambiaan toimitettu aurinkosähköllä toimiva liesi, johon on liitetty internet-reititin.
 Liesi mahdollistaa sen, että Stephen Shabasefun vaimon  Mwaka Natala Shabasefun  ei tarvitse enää uhrata useita tunteja päivässä polttopuun ja puuhiilen hankkimiseen. Niitä perhe käyttäisi ruoanlaittoon.
 Karugrid on yhdistänyt internetin Afstor-lieteen. Nyt sillä voi soittaa vaikka Suomeen.  Vesa Korhonen / Afstor Oy
 Asialla on vaikutusta myös perheen talouteen.
 – Käytimme ennen vähintään 16 dollaria kuukaudessa hiilen ostamiseen, mikä oli 5 prosenttia kuukausipalkastani, Stephen Shabasefu sanoo.
 Tarkoituksena estää metsäkatoa
 Sambialaisen Stephen Shabasefun kertomus näyttää vahvistavan sen, mihin liesien toimittamisella Afrikkaan pyritään. Tarkoituksena on estää metsäkatoa, eroosiota ja autioitumista Afrikassa.
 Sambiassa asuu noin 18 miljoonaa asukasta. Maa on Suomen ulkoministeriön mukaan yleisesti ottaen varsin turvallinen matkakohde. Rea Lemström / Yle
 Shabasefun perheen ei tarvitse nyt enää käyttää paikallista puuta ruoanlaittoon. Sen sijaan he istuttavat puita alueelle, joka kärsii metsäkadosta. Vaimo saa istuttamisesta palkkaa, ja puiden istuttamisesta on muutenkin hyötyä perheelle.
 – Istutamme myös hedelmäpuita. Saan nyt pihaltani tarpeeksi hedelmiä omaan käyttööni, Stephen Shabasefu kertoo.
 Myös liedet toimittaneen Afstor-yrityksen toimitusjohtaja  Ari Piispanen  kertoo hyvistä tuloksista.
 – Siellä on päästy jo istuttamaan puita ja perustettu neljä taimitarhaa. Nyt naiset istuttavat puita ja lapset käy koulua, kertoo Piispanen.
 Metsäkato suuri ongelma Afrikassa
 Afrikassa elää ilman sähköä noin 600 miljoonaa ihmistä, jotka keittävät ruokansa puulla. Ruoanlaitto polttopuulla aiheuttaa metsäkatoa, aavikoitumista ja hiilidioksidipäästöjä.
 Afstor-yrityksen toimitusjohtaja Ari Piispanen lähti joitakin vuosia sitten etsimään ratkaisua ongelmaan, jolla on maailmanlaajuista merkitystä. Ilmastonmuutosta voitaisiin torjua tehokkaasti, jos Afrikan metsäkatoa estettäisiin ja alueelle istutettaisiin uusia metsiä.
 Lue lisää:   Suomalaiset keksivät, miten Afrikan metsät voidaan pelastaa – sambialaiskylässä ei enää kerätä puita poltettavaksi vaan istutetaan niitä
 Paikallisen puunkäytön vähentäminen ruoanlaittoon on tässä keskeisessä osassa.
 Piispanen kehitti  aurinkosähköllä toimivan keittimen  yhdessä Lappeenrannan-Lahden teknillisen yliopiston energiatehokkuuden professorin  Jero Arolan  kanssa.
 Paikalliset ihmiset sitoutuvat Afstor-lieden saatuaan osallistumaan puunistutusohjelmaan. Vesa Korhonen / Afstor Oy
 Liesi toimii aurinkopaneelin tuottamalla sähköllä, joka lataa akkua ja antaa virtaa induktioliedelle. Pyrkimyksenä on ollut tehdä liedestä mahdollisimman energiatehokas.
 Stephen Shabasefu kertoo virran liedessä riittävän myös auringon laskettua.
 Liedellä on ollut myös yllättävä vaikutus Chiyumun kylässä, kertoo Ari Piispanen.
 – Siellä miehet ovat yllättäin innostuneet kokkaamaan. Aikaisemmin miehet eivät ole siellä juuri tehneet ruokaa, sanoo Piispanen.
 Koekäytössä Sambiassa
 Noin 70 Afstorin keitintä on ollut Chiyumun kylässä koekäytössä Sambiassa nyt parin vuoden ajan. Opettaja Stephen Shabasefun saama liesi on ensimmäinen, johon on yhdistetty myös internet.
 Laitteen saajat eivät joudu suoraan maksamaan liedestä. Sen sijaan paikalliset sitoutuvat laitteen saatuaan istuttamaan puita alueelle, jotta vuosikymmenten aikana tuhottuja puuvarantoja saataisiin ennallistettua.
 Liesi, valo ja nettiyhteys
 Afstor on lisännyt uusiin liesiin nyt myös internetyhteyden. Se on LUT-yliopiston tutkimusprojektin pohjalta perustetun Karugrid oy:n kehitystyön tulosta. Yrityksen toimitusjohtaja  Antti Pinomaa  on ollut liesihankkeessa mukana vuodesta 2020.
 – Afstorin liesi on kuin kantoraketti, johon pääsimme mukaan. Internetyhteys kuluttaa vain vähän lieden energiasta. Sähköttömille seuduille saadaan näin sähkön lisäksi myös internetyhteys, Pinomaa sanoo.
 Antti Pinomaan (vasemmalla) yritys Karugrid on kehittänyt internet-yhteyden Afstorin lieteen.  Ville Toijonen / Yle
 Stephen Shabasefun mukaan Chiyumun kylässä on internet, mutta vain tietyissä paikoissa. Afstor-lieden avulla hän pääsee nyt käyttämään internetiä kotonaan. Opettajalle tällä on suuri merkitys.
 – Se on auttanut todella paljon, koska olen opettaja. Se auttaa valmistelemaan tunteja ja selvittämään asioita, Shabasefu kertoo.
 Nettiyhteys mahdollistaa muutenkin monia asioita karulla syrjäseuduilla. Verkon kautta on mahdollista opiskella ja pyörittää vaikka yritystoimintaa.
 Afstorin liesi vapauttaa naiset puunhakumatkoista.  Vesa Korhonen / Afstor Oy
 Käytännössä liedessä on wlan-asema, johon laitetaan sim-kortti.
 Liesi tarjoaa siis sähköä ruuanlaittoon ja valaistukseen sekä internetyhteyteen.
 Nettiin päästäkseen käyttäjä tarvitsee vielä älypuhelimen tai tietokoneen. Afstorin toimitusjohtaja Ari Piispasen mukaan monella paikallisella ihmisillä on jo puhelin, jolla pääsee nettiin.
 Rahoitus päästökaupalla
 Ari Piispasen ajatuksena on rahoittaa liesien toimittaminen Afrikkaan päästökaupan avulla. Liesiin on yhdistetty laite, joka mittaa kuinka paljon niitä käytetään.
 Internetin kautta toimitettavien tietojen avulla voidaan näin laskea, kuinka paljon polttopuuta lieden käyttö on säästänyt ja kuinka paljon hiilidioksidipäästöjä on estetty. Yritykset voivat ostaa näitä päästövähennyksiä, ja rahoittaa näin liesien hankintaa.
 Ari Piispasen mukaan sekä poliitikot että yritykset ovat olleet kiinnostuneita liesistä ja päästökauppamallista.
 Läpilyöntiä ei kuitenkaan ole vielä tapahtunut.
 – Se on ollut kaikkein vaikeinta tässä, Piispanen sanoo.
 Nyt läpimurto voi olla tulossa, koska Piispasen mukaan suuri ilmastonmuutosta torjuva rahasto on pyytänyt Afstoria tekemään merkittävän rahoitushakemuksen.
 – Olemme sen lähettäneet ja katsomme nyt, että miten siinä käy. Seuraava askel on saada nämä liedet 100 000 ihmisen käyttöön, Piispanen sanoo.

Suomalaiskeksijän villi idea estää metsäkatoa Afrikassa – aurinkosähköllä kokkaavassa kylässä ei enää polteta puita, vaan istutetaan niitä


Summary: Turussa on koulutettu viittomakielen ja puhevammaisten tulkkeja sekä jonkin verran asioimistulkkeja.

Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto

Diakonia-ammattikorkeakoulun hallitus on yksimielisesti päättänyt uudistaa Diakin kampusrakennetta toimitusjohtaja, rehtori  Elina   Juntusen  esityksen mukaisesti.
 Diakilla on nykyisellään kampukset viidessä kaupungissa: Helsingissä, Oulussa, Pieksämäellä, Porissa ja Turussa.
 Jatkossa Diakilla on kampukset vain Helsingissä, Oulussa ja Porissa.
 Pieksämäellä säilyy Diakin tutkimus-, kehitys- ja innovaatiotoimintaan (TKI) keskittynyt DiakHub-yksikkö, joka toteuttaa koulutustoimintaa Itä-Suomen alueella.
 Turun-kampus suljetaan 2023
 Diakin Turun-kampuksen toiminta siirtyy Helsinkiin syyslukukauden 2023 alussa.
 Muutostarpeen perusteena on muun muassa varautuminen kiristyvään taloustilanteeseen. Diak pyrkii ennakoimaan rahoituksen kiristymistä ja turvaamaan toimintaedellytyksensä pitkällä aikavälillä.
 Kampusrakenneratkaisu ei aiheuta irtisanomisia. Muutos voi vaikuttaa Pieksämäellä ja Turussa henkilöstön ensisijaiseen työpisteeseen. Käytännön asiat tarkentuvat Diakin mukaan muutosprosessin seuraavissa vaiheissa.
 Turussa koulutetaan viittomakielen ja puhevammaisten tulkkeja sekä jonkin verran asioimistulkkeja.
 Turun-kampuksella on tällä hetkellä 136 opiskelijaa ja henkilökunnan määrä on 17. Pieksämäen-kampuksella työskentelee tällä hetkellä 33 henkilöä ja opiskelee 369 opiskelijaa.
 Koko Diakissa on valtakunnallisesti 3 098 läsnä olevaa opiskelijaa. Henkilökunnan määrä on 261.

Diakin toiminta jatkuu Helsingissä, Oulussa, Pieksämäellä ja Porissa – tulkkikoulutus siirtyy Turusta Helsinkiin


Summary: Aurinkoenergiasta haetaan tehokkuutta Kainuun ammattiopiston Seppälän toimipisteessä Kajaanissa olevaan vertikaalipuutarhaan. Voimalan päätuotto syntyy maalis–syyskuussa.

Aurinkovoimaa rakentavissa yrityksissä uskotaan lujasti alan kasvuun tulevina vuosina. Myönteiset odotukset perustuvat teknologia- ja kustannuskehitykseen, sähkön hinnan nousuun ja yritysten ilmastotavoitteisiin.
 Kainuun ammattiopiston Seppälän yksikköön Kajaanissa rakennetaan parhaillaan aurinkovoimalaa, jonka tarkoitus on parantaa yksikössä toimivan  vertikaalipuutarhan energiatehokkuutta . Kyseessä on kasvatustapa, jossa perinteiset kasvihuoneen kasvatuspöydät on pinottu päällekkäin.
 Kajaanin vertikaalipuutarhassa kasvit kasvavat led-lamppujen loisteessa, mutta puutarhan muuhun energiankäyttöön haetaan nyt apua aurinkovoimasta.
 Aurinkovoimalla on tulevaisuudessa tarkoitus kattaa noin puolet monikerrosviljelmän energian tarpeesta. Tavoite on, että voimala olisi valmis ensi kesänä, mutta viimeistään kesällä 2023.
 Tällä hetkellä voimalasta on pystyssä vasta kivijalka, mutta valmis voimala koostuu 480 aurinkopaneelista. Huipputeholtaan se tulee olemaan 134 kWp eli piikkikilowattia. Yksiköllä kuvataan aurinkopaneelien tuottamaa sähkötehoa tietyissä olosuhteissa.
 Voimalan päätuottokuukaudet ovat maaliskuusta syyskuuhun, muina aikoina sähköntuotto on heikonlaista.
 Arvioiden mukaan kesä–heinäkuussa aurinkovoimala tuottaa laskennallisesti yli 30 % verrattuna koko ammattiopiston Seppälän kampusalueen kokonaiskulutukseen. Keskitalvella tuotto jää vain prosentin tienoille.
 Varovaisen laskelman mukaan Seppälän aurinkovoimala maksaisi itsensä takaisin noin 11 vuodessa, jos voimalan kerryttämää vuosittaista säästöä verrataan hankkeen kustannusarvioon.
 Takaisinmaksuaikaan vaikuttavat sääolosuhteiden lisäksi sähkön hinnanmuutokset ja laskelma tarkistetaan, kun ensimmäinen täysi tuottokausi on saatu päätökseen.
 Uutista varten haastateltiin sähköpostitse Kajaanin kaupungin sähköteknikko Risto Moilasta sekä voimalan rakennustöiden valvojaa Tuomas Komulaista.
 Lue myös:   Entistä useampi haluaa katolleen aurinkopaneelit, samaan aikaan pohditaan kuumeisesti, miten vältymme paneelien jätevuorelta

Aurinkoenergia kiinnostaa yrityksiä ja yhä enemmän myös kuluttajia – katso tästä, mitä hyötyjä siitä aiotaan ottaa irti Kajaanin korkeudella


Summary: Päivitämme tähän juttuun hallituksen EU-selonteosta käytävän keskustelun annin. Oppositiosta perussuomalaiset, kokoomus ja kristillisdemokraatit jättivät omat vastalauseensa suuren valiokunnan mietintöön.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Hallitus ja oppositio iskevät tänään eduskunnassa yhteen Suomen EU-politiikasta. Hallituksen selonteon pohjalta käytävässä keskustelussa myös oppositiopuolueiden näkemykset Suomen EU-linjasta hajoavat.
 Kokoomuksen mielestä Suomella on oltava EU:ssa ääni, joka kantaa.
 – EU:n ytimessä pysyminen edellyttää selkeää visiota Suomen EU-politiikan suunnasta ja tahtotilaa omien tavoitteiden ajamiseksi. Hallituksen on pystyttävä kunnianhimoisempaan EU-politiikkaan tekojen kautta, kokoomus linjaa vastalauseessaan.
 Perussuomalaiset katsoo hallituksen linjasta poiketen, että unionin tulee pysyä itsenäisten kansallisvaltioiden kauppaliittona. Muu integraatio sekä vallan- ja tulonsiirrot on perussuomalaisten mielestä lähtökohtaisesti torjuttava.
 Eduskuntakeskustelun avaa suuren valiokunnan puheenjohtaja  Satu Hassi  (vihr.). Eduskuntaryhmien puheenvuorojen jälkeen eurooppaministeri  Tytti Tuppurainen  (sd.) puolustaa hallituksen linjauksia.

Seuraa suorana klo 14: Eduskunta keskustelee Suomen EU-politiikasta – oppositio moittii Marinin hallituksen EU-linjaa


Summary: Uudet yrittäjät uskovat, että ruokailuelämyksen ja taiteen yhdistävällä konseptilla on kysyntää. Ohjelmistoon tulee muun muassa stand up -keikkoja.

Tuulensuun talon klassinen elokuvateatteritila Tampereen Hämeenkadulla saa ensi keväänä uuden elämän. Tampere-talo alkaa pyörittää tilassa tapahtumaravintolaa yhdessä tapahtumatoimisto Events Tampereen ja kiinteistösijoitusyhtiö Taitokaaren kanssa.
 Elokuvateatteri restauroitiin 13 vuotta sitten isolla rahalla teatteriravintolaksi.
 – Kulta-aikojen loistoon restauroitu entinen elokuvateatteritila on yksi Suomen hienoimmista 1920-luvun klassismia edustavista historiallisista kohteista, Tampere-talo hehkuttaa tiedotteessaan.
 Viime vuodet palatsi on viettänyt hiljaiseloa. Siinä vuonna 2008 aloittanut Palatsi-teatteri ajautui talousvaikeuksiin.
 Tulossa stand up - ja spoken word -esityksiä
 Tapahtumaravintola tunnetaan jatkossa nimellä Tuulensuun Palatsi. Tuleva ohjelmatarjonta hyödyntää maailmalla suosittua show & dinner -konseptia, jollaista ei tällä hetkellä ole Tampereella.
 Tuulensuun Palatsin lavalla nähdään Suomen eturivin esiintyjiä estradiviihteen eri genreistä rytmitettynä tarinalliseen ruokailuelämykseen, joka ammentaa vahvasti 1920-luvun nostalgiasta.
 Ohjelmatarjonnassa korostuvat etenkin stand up -keikat ja spoken word -lavataide. Spoken wordilla tarkoitetaan puhe-esityksiä, jotka voivat sisältää esimerkiksi runoutta.
 – Sodanjälkeinen 1920-luku oli ilottelun ja inspiroitumisen vuosikymmen ja yksi maailmanhistorian hienoimmista aikakausista. Nyt on merkkejä ilmassa siitä, että sama toistuu 2020-luvulla. Ankeiden koronavuosien jälkeen ihmiset janoavat yhdessäoloa ja elämyksiä, joita meillä on ilo ja taito tarjota heille, sanoo Tampere-talon toimitusjohtaja  Paulina Ahokas.
 Tuulensuun Palatsin uusi viihdekonsepti näkee päivänvalon keväällä 2022, ja tuleva ohjelmisto esiintyjineen julkaistaan loppuvuodesta 2021.
 Lue myös:
 Tampereen Palatsiteatterin tilanne kummastuttaa – Asetettiin konkurssiin, mainostaa laajentavansa toimintaa
 Erikoinen vuokraneuvottelu tamperelaisteatterista – aseena yrityssaneeraus
 Musiikkiteatteri löysi paikkansa Tampereella

Tampereen Palatsi-teatteri saa uudet isännät – Tampere-talo on mukana avaamassa Hämeenkadulle 1920-lukua henkivää tapahtumaravintolaa


Summary: Sisäministeri Maria Ohisalon (vihr.) mukaan uutinen pelastusalan häirintäkulttuurista on järkyttävä. Sosiaali- ja terveysministeri Hanna Sarkkinen (vas.) kutsuu pelastusalan edustajat koolle käsittelemään asiaa.

Sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.) on kommentoinut  Ylen uutista  pelastusalalla rehottavasta laajamittaisesta seksuaalisesta häirinnästä ja ahdistelusta.
 – Tämä on järkyttävää, Ohisalo kirjoittaa Twitterissä.
 Ohisalon mukaan nyt tärkeää on, että pelastusalan ylin johto ja järjestöt ottavat asian vakavasti ja sitoutuvat nopeasti etsimään keinoja asiaan puuttumiseksi.
 Sosiaali- ja terveysministeri Hanna Sarkkinen (vas.) aikoo kutsua pelastusalan edustajat koolle keskustelemaan häirinnän ennaltaehkäisystä. Sarkkisen mukaan työkulttuurista esiin nostetut epäkohdat ovat vakavia.  Rami Moilanen / Yle
 Sosiaali- ja terveysministeri  Hanna Sarkkinen  (vas.) ilmoittaa kutsuvansa pelastusalan edustajat koolle keskustelemaan häirinnän ja epäasiallisen kohtelun ennaltaehkäisystä, siihen puuttumisesta ja väkivallan ehkäisystä pelastusalalla.
 Sarkkinen muistuttaa Twitterissä, että seksuaalista häirintää, ahdistelua ja väkivaltaa ei tarvitse sietää millään alalla.
 Hänen mukaansa työkulttuurista esiin nostetut epäkohdat on syytä ottaa vakavasti. Sarkkinen muistuttaa, että työnantajalla on velvollisuus puuttua ilmenneisiin epäkohtiin.
 Myös pelastusalan ylin johto ja järjestöt  tuomitsevat  alalla ilmenneet seksuaaliset häirintätapaukset.
 – Asia on erittäin vakava ja olen erittäin pahoillani siitä, että tällaista on ylipäätään meillä esiintynyt, toteaa pelastusalasta vastaava sisäministeriön pelastusosaston pelastusylijohtaja  Kimmo Kohvakka .
 Kohvakka myös myöntää sen, että pelastusalalla esiintyy häirintää.
 Lue lisää:
 Yle selvitti: Seksuaalisesta häirinnästä ilmoitetaan pelastusalalla vain harvoin – "Yleensä vastaus on, että en halunnut vaikeuttaa uraani"
 Pelastusalan ylin johto ja järjestöt tuomitsevat alalla ilmenneet seksuaaliset häirintätapaukset – pelastusylijohtaja: Asia on erittäin vakava
 Kähmintää, rivoja ehdotuksia ja pornon katselua paloasemalla –  21 pelastustoimen ja ensihoidon työntekijää kertoo kokemuksistaan Ylelle

Ministerit pelastusalan ahdistelusta: Ohisalo vaatii nopeaa puuttumista, Sarkkinen kutsuu alan edustajat koolle


Summary: Terveystarkastukseen kutsutaan erikseen tietyt työntekijät. Telakalla todettujen tartuntojen määrä on laskenut lokakuun aikana.

Meyer Turun telakalla aloitettiin keskiviikkona koronapandemiaan liittyvät pakolliset terveystarkastukset. Telakan portilla työntekijöitä odotti aamulla kaupungin koronantorjuntabussi.
 Lounais-Suomen  aluehallintovirasto antoi lokakuun alkupuolella määräyksen  Turun ja Kaarinan kaupungeille pakollisten terveystarkastusten järjestämisestä Meyer Turun työmaiden alueella ensi vuoden toukokuuhun asti.
 Kaupunki on kutsunut tiettyjä työntekijöitä tarkastukseen. Telakka-alueen tuhansista työntekijöistä ei päivittäin tarkasteta kuin pieni osa.
 Turun tartuntataudeista vastaavan lääkärin  Jutta Peltoniemen  mukaan tarkastukset aloitettiin telakalla aamuseitsemältä, jolloin noin 30 telakan työntekijää oli tulossa tarkastuksiin.
 – Olemme tehneet lääketieteellisen riskiarvion, eli keskitymme sellaisiin paikkoihin (telakalla) joissa on ollut tartuntoja, Peltoniemi kertoo.
 Terveystarkastuksessa työntekijöiltä tarkastetaan erilaisia asiakirjoja, kuten mahdollinen rokotustodistus. Myös koronatesti on mahdollista tehdä.
 – Jos yhtäkään rokotusta ei ole, tai jos on tullut ulkomailta, silloin näyte otetaan. Hyvin pieni osa maailman väestöstä on rokotettu ja Itä-Euroopassa rokotuskattavuus on matalampi, Peltoniemi sanoo.
 Meyer Turun telakalla on viimeisen kahden viikon aikana todettu kahdeksan koronatartuntaa. Määrä on laskenut huomattavasti, sillä syyskuun lopulla kahden viikon jakson tartuntamäärä oli noin 60.
 Lisää aiheesta:
 Lounais-Suomen avi määräsi pakolliset terveystarkastukset Turun telakan työmaille – tarkastukset voisivat alkaa aikaisintaan ensi viikolla
 TS: Meyer Turku vaatii pian alihankkijoiltaan täyttä koronarokotussarjaa telakka-alueelle pääsyn ehtona

Turun telakalla aloitettiin korona-terveystarkastukset – kaikkia työntekijöitä ei tarkasteta


Summary: Koronatodistuksen voi ladata itse Omakannasta, mutta sen voi pyytää myös paperisena terveydenhuollosta. Kyselyt ovat jopa päässeet ruuhkauttamaan terveydenhuoltoa.

Pohjois-Karjalan sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymä, Siun sote

Paperisia koronatodistuksia on pyydetty terveydenhuollosta enemmän kuin ennakoitiin.
 Koronatodistuksen voi ladata itse Omakanta-palvelusta. Sen voi kuitenkin myös pyytää tulostettuna omalta terveysasemaltaan, jos lataus Omakannasta ei syystä tai toisesta onnistu.
 Suurin osa Suomen kunnista kirjaa koronatodistukset Kansallisen tulostus- ja kirjaamispalvelun kautta. Palvelun kautta on tähän mennessä kirjoitettu 70 000 koronatodistusta.
 Määrä on pieni verrattuna siihen, paljonko koronatodistuksia on ladattu suoraan Omakannasta: palvelusta koronatodistuksen on ladannut jo 2,3 miljoonaa ihmistä.
 "Emme osanneet ajatellakaan, että näitä pyydettäisiin näin paljon"
 Koronatodistusten kysyntä on kuitenkin päässyt yllättämään ainakin osassa Suomea.
 Pohjois-Karjalan sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymä Siun sotessa todistuksia on pyydetty elokuun puolestavälistä lähtien yli 730.
 – Määrä on yllättänyt. Luulimme, että tätä kysyntää olisi paljon vähemmän, sanoo Siun soten tiedonhallintapäällikkö  Tiina Vatanen .
 Vatasen mukaan todistusten kirjoittaminen ja tulostaminen vie suunnilleen yhden ihmisen koko työpäivän. Sama tilanne on Kuopiossa, jossa koronatodistuksia kirjoitetaan 40–50 kappaletta päivässä, tähän mennessä yhteensä noin 1 000.
 – Emme osanneet ajatellakaan, että näitä pyydettäisiin näin paljon. Kyllä on yllättänyt, sanoo Kuopion kaupungin tartuntataudeista vastaava lääkäri  Raija Savolainen .
 EU:n koronatodistuksen voi ladata ja tulostaa itse Omakanta-palvelusta, mutta sen voi myös pyytää omalta terveyskeskukselta. Silja Viitala / Yle
 Verkkopankkitunnukset puuttuvat, Omakannan käyttö ei onnistu
 Koronatodistusta kysytään paljon alaikäisille lapsille: yli 10-vuotiaiden lasten vanhemmat eivät pääse lapsen Omakantaan, mutta lapsi ei pääse sinne itsekään, jos hänellä ei ole verkkopankkitunnuksia.
 Verkkopankkitunnukset puuttuvat usein myös esimerkiksi ulkomaisilta opiskelijoilta ja iäkkäiltä ihmisiltä.
 Osa kertoo syyksi myös sen, ettei todistuksen kysyjä yksinkertaisesti osaa käyttää Omakantaa. Toisaalta terveydenhuollossa on myös korjailtu jonkin verran Omakannassa olleita virheitä.
 – Sitten on näitä, jotka haluavat sen ehdottomasti paperiversiona, mutta kotona ei ole tulostinta, Savolainen kertoo.
 Sama ilmiö on huomattu myös esimerkiksi Pietarsaaren ja Uuskaarlepyyn terveyskeskuksissa, joissa  todistusten kysely on päässyt ruuhkauttamaan terveydenhuoltoa .
 Äkkilähtöä ei kannata varata ilman todistusta
 Moni kysyjä on kertonut tarvitsevansa todistusta ulkomaanmatkaa varten. Moni maa vaatii koronatodistusta maahan tullessa.
 Koronatodistus kannattaa pyytää hyvissä ajoin, jos sitä ei itse Omakannasta saa. Todistus toimitetaan yleensä postittamalla, joten postituskin vie hiukan aikaa. Yleensä todistuksen saamisessa menee muutama päivä.
 – Kyllähän me olemme niitä päivässäkin toimittaneet, kun valitettavasti osa on pyytänyt niitä tosi viime tipassakin, Siun soten Tiina Vatanen toteaa.
 Ulkomaille lähtiessä koronatodistusta kannattaa pyytää viimeistään viikkoa tai kahta ennen matkaa.
 – Äkkilähtöjä ei kannata varata, jos todistusta ei ole jo itsellä. Jos huomenna on lähtö, saa varautua siihen, että ei varmasti tule saamaan todistusta huomiseksi, Raija Savolainen kertoo.
 – Me emme pysty tulostamaan niitä päivystysluonteisesti, eikä tämä edes ole päivystysasia.
 Aiheesta voi keskustella 28.10.2021 kello 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Viro koventaa koronarajoituksia jälleen maanantaina – koronapassiksi ei kelpaa testitulos ja maskipakko tiukentuu
 Mitä kaikkea pitää ottaa huomioon, jos matkustaa syyslomalla? Rajanylitykset, rokotetodistukset, lentokentät, sairastuminen? Kokosimme tärkeät vinkit
 Voidaanko tietoni varastaa, toimiiko väärennös, pääseekö kaverin passilla baariin? Kokosimme tiedot koronapassin turvallisuudesta

Paperisten koronatodistusten kysyntä yllätti terveyskeskukset – älä varaa äkkilähtöä, jos sinulla ei ole jo todistusta, varoittaa lääkäri


Summary: Listautuminen antaisi mahdollisuuden KPY:n osuuksien kauppaan julkisella kauppapaikalla. Listautuminen voi toteutua ensi vuoden ensimmäisen puoliskon aikana.

Kuopiolainen Osuuskunta KPY selvittää mahdollisuutta listautua Helsingin Pörssin eli Nasdaq Helsingin ylläpitämälle First North -markkinapaikalle. KPY käynnistää selvityksen yhtiön listautumiskyvykkyydestä.
 Osuuskunnan mukaan listautuminen mahdollistaisi luotettavan ja joustavan KPY:n osuuksien kaupan ja antaisi omistajille myös mahdollisuuden seurata osuuksien arvoa nykyistä paremmin. Listautuminen voi olla mahdollista aikaisintaan ensi vuoden ensimmäisen puoliskon loppupuolella.
 Mahdollisesta listautumisesta päättää KPY:n edustajisto. Aiemmin osuuksien ainoa julkinen kauppapaikka oli Privanet, jonka toiminta keskeytyi viime kesänä.
 Osuuskunta KPY:llä on noin 20 000 omistajajäsentä, joista suurin osa asuu Kuopion alueella. Pienomistajissa on paljon perheitä, joilla oli aikoinaan KPY:n puhelinosake, joka on sittemmin muutettu KPY:n osuuksiksi.
 Konsernin liikevaihto vuonna 2020 oli noin 328 miljoonaa euroa ja sen omistusyhtiöissä oli noin 2500 työntekijää.
 Konserniin kuuluvat IT-palveluita tuottava Enfo, sähkö- ja tietoverkkoyhtiö Voimatel, kuntoutus- ja asumispalveluja tuottava Vetrea Terveys sekä KPY Novapolis, jolla on kiinteistöjä Kuopion Savilahdessa. KPY on myymässä Vetrea Terveys Oy:n osakekannan Mehiläiselle, mutta kauppa edellyttää vielä Kilpailuviraston hyväksyntää.
 KPY on julkaissut myös uuden, kahteen osaan jakautuvan strategian. Toisessa osassa KPY ryhtyy sijoittaman kasvu- ja arvoyhtiöihin, muun muassa perhe- ja yrittäjätaustaisiin, jo liiketoiminnan alkuvaiheen ohittaneisiin yhtiöihin.
 Toinen osa strategiaa on kehittää Kuopion Savilahdessa sijaitsevaa kiinteistöyhtiö KPY Novapolista työ- ja opiskeluympäristönä.

Osuuskunta KPY selvittää listautumista Helsingin Pörssin First North -markkinapaikalle


Summary: Pääministeri Sanna Marin tapaa Saksan väistyvän liittokanslerin puolilta päivin.

Pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) ja liittokansleri  Angela Merkelin  tapaamisen on määrä alkaa kello 12. Tapaamisen jälkeen Marin pitää tiedotustilaisuuden suomalaistoimittajille noin klo 13.40. Voit seurata molempia striimejä tästä jutusta.
 Marin tapasi Merkelin myös viime viikolla EU-huippukokouksessa Brysselissä. Merkel sai eilen virallisen irtisanomisensa kaikkiaan 16 vuotta kestäneestä liittokanslerin pestistä. Hän jatkaa toistaiseksi virkaatekevänä liittokanslerina.
 Marin aloitti kaksipäiväisen vierailunsa Saksassa eilen puhumalla Maailman terveyshuippukokouksessa sekä tapaamalla Saksan sosiaalidemokraattien liittokansleriehdokkaan  Olaf Scholzin .
 Scholzin kanssa Marin keskusteli muun muassa ilmasto- ja energiakysymyksistä sekä tutkimus- ja tuotekehitysinvestoinneista, kertoi Eurooppa-asioiden alivaltiosihteeri  Jari Luoto   Twitterissä eilen illalla . Luoto kuvaili Scholzin ja Marinin tapaamista hyväksi.
 Sosiaalidemokraatit voittivat Saksan syyskuiset vaalit ja neuvottelevat parhaillaan hallituksen muodostamisesta vihreiden ja liberaalipuolue FDP:n kanssa. Neuvotteluissa tähdätään saamaan hallitus aikaan joulukuun alkuun mennessä.

Pääministeri Marin hyvästelee liittokansleri Merkelin Berliinissä – katso tapaamisen alku ja Marinin lehdistötilaisuus tästä


Summary: Apulaispormestari Naisima Razmyar (sd.) myöntää, että varhaiskasvatuksessa tilanne on kurjistunut. Hän kuvaa varhaiskasvatuksen tilaa korttitaloksi, joka voi romahtaa jo lähivuosina.

Helsingin varhaiskasvatuksen työntekijäpulasta ja liian pienistä resursseista on käyty viime ajat vilkasta keskustelua.
 Helsinkiläisen  Natalia Salmelan  yksivuotias lapsi aloitti päivähoidossa syyskuun alussa. Lastenhoitajapula on tullut jo nyt ilmeiseksi.
 – Henkilöstö on vaihtuvaa. Päiväkodin varajohtaja itse leikkii lattialla lasten kanssa, koska muita työntekijöitä ei ole saatu paikalle, Salmela kertoo.
 Lapsen ensimmäinen kehityskeskustelukin jäi Salmelan mukaan henkilöstöpulan takia väliin.
 Viikko sitten päiväkodista tiedotettiin, että lapset pitäisi noutaa hoidosta tavallista aiemmin. Sijaista ei ollut löytynyt. Tilanne on edellyttänyt perheeltä sopeutumista.
 Kasvatuksen ja koulutuksen apulaispormestari  Nasima Razmyar  (sd.) myöntää avoimesti, että tilanne varhaiskasvatuksessa on kurjistunut.
 Helsingin tilanne uhkaa pahentua entisestään, koska varhaiskasvatukseen tulevien lasten määrän ennustetaan lähivuosina kasvavan.
 Razmyar toteaa, että tätä menoa vaarana on, ettei Helsinki kohta selviä edes lakisääteisistä tehtävistä varhaiskasvatuksessa.
 – Voidaan puhua jopa korttitaloefektistä, talo voi romahtaa tyystin, Razmyar sanoo.
 Hänen mukaansa yksi kaupungin omissa käsissä oleva keino matalapalkka-alojen työvoimapulan helpottamiseksi voisi olla houkuttelevien työsuhdeasuntojen lisääminen. Palkkaus on hänen mukaansa yksi työvoimapulaa aiheuttava tekijä.
 Razmyar korostaa, etteivät kaikki avaimet ongelmien ratkaisemiseksi kuitenkaan ole kaupungin käsissä. Hänen mukaansa valtiovallan pitäisi lisätä alan koulutuspaikkojen määrää.
 Suomenkielisellä puolella yliopiston aloituspaikkoja on ollut vuosittain 140 ja ruotsinkielisellä linjalla 30. Erillisrahoituksella aloituspaikkoja on enemmän vuosille 2021–2024, mutta Razmyarin mukaan määrää pitää kasvattaa pysyvästi.
 – Aloituspaikkoja tarvitaan Helsinkiin, jossa lasten määrä kasvaa, hän sanoo.
 Razmyar korostaa, ettei tästä saisi tehdä aluepoliittista kysymystä.
 "Jokainen, joka on yrittänyt tehdä duunia hoitaessaan yksivuotiasta, tietää sen olevan mahdottomuus"
 Syksyn mittaan Natalia Salmela on viettänyt lukuisia päiviä lapsensa kanssa kotona.
 Hän voi määrätä itse omista aikatauluistaan, koska kirjoittaa työkseen Suomen suosituimpiin kuuluvaa  White Trahs Disease  -blogia ja pyörittää markkinointiviestinnän yritystä. Viime aikoina hän on tehnyt töitä pääasiassa iltaisin ja öisin.
 – Se ei ole unelmatilanne.
 Salmelan mukaan työaikojen sopeuttaminen on vaikuttanut negatiivisesti hänen yritystoimintaansa. Yhteydenpito asiakkaiden kanssa kärsii, jos ei ole päiväsaikaan tavoitettavissa.
 – Jokainen, joka on kokeillut tehdä duunia hoitaessaan yksivuotiasta, tietää sen olevan sula mahdottomuus. Minun tuottavuuteni ja työnlaatuni on laskenut päivähoidon epävarmuuden takia.
 Razmyar muistuttaa, että viime vuosina on kuitenkin myös onnistuttu tekemään paljon. Päiväkotipaikkojen määrä kasvoi 4 000 uudella paikalla vuosina 2017–2020. Vuonna 2021 päiväkoteihin saatiin 800 uutta paikkaa.
 Razmyarin mukaan varhaiskasvatuksen tilannetta vaikeuttaa jatkossa myös se, että varhaiskasvatuslaki edellyttää korkeakoulutetun henkilöstön määrän kasvua vuoteen 2030 mennessä.
 Helsinkiläisissä varhaiskasvatusyksiköissä työskentelevistä kahdella kolmasosalla pitää tulevaisuudessa olla joko varhaiskasvatuksen opettajan tai -sosionomin koulutus.
 Helsingissä on nykyisellään töissä 2 500 varhaiskasvatuksen opettajaa. Lain edellyttämä määrä vaatisi vuoteen 2030 mennessä saman verran lisää.
 – Opettajia pitäisi olla tuplasti.
 Razmyar sanoo, että laadukkaan varhaiskasvatuksen tekevät myös lastenhoitajat, joita on siis Helsingin päiväkotien nykyisestä henkilöstä hieman yli puolet.
 Razmyar pitää hyvänä ajatusta lastenhoitajien muuntokoulutuksesta varhaiskasvatuksen opettajiksi.
 – Tähän mittavaan henkilöstön uudelleenkouluttamiseen työn ohessa tarvitaan kuitenkin myös rahoitus vähintään vuoteen 2030 asti.
 Razmyar toteaa, että opetus- ja kulttuuriministeriön rahoituksesta ei ole tietoa tällä hetkellä vuodesta 2023 eteenpäin.
 Helsinki pyrkii nostamaan varhaiskasvatukseen osallistuvien määrää
 Helsinki pyrkii kaupunginvaltuuston hyväksymän strategian mukaisesti nostamaan varhaiskasvatuksen osallistumisastetta. Strategian taustalla on ajatus esimerkiksi maahanmuuttajien nykyistä sujuvammasta integroitumisesta yhteiskuntaan ja työelämään.
 Kehityksen vauhdittamiseksi kaupunki päätti poistaa Helsinki-lisän maksamisen yli yksivuotiaille viime kesäkuusta alkaen.
 Razmyarin mukaan 1–3-vuotiaiden osalta osallistumisaste on yhä muihin pohjoismaihin verrattuna alhainen.
 Ennakkotiedon mukaan elokuussa 2021 kaupungin päiväkodeissa oli 37 prosenttia kaupungin yksivuotiaista. Vuotta aiemmin elokuussa 2020 luku oli 34 prosenttia.
 Razmyarin mukaan suunta on ollut sama aiempina vuosina.
 Natalia Salmelan mielestä kuntien pitäisi nähdä päivähoito investointina eikä kuluna.
 Natalia Salmelan mielestä kuntien pitäisi nähdä päivähoito investointina eikä kuluna. Natalia Salmelan kotialbumki
 Loppusyksyn ajaksi hänen puolisonsa ottaa vetovastuun lastenhoidosta, ja ratkaisulla on hintansa. Kun mies jää pois markkinointijohtajan työstään päivähoidon epävarmuuden takia, perhe menettää hänen kahden kuukauden ansionsa ja yhteiskunta vastaavat veroeurot.
 – Olemme vasta aloittaneet päiväkotitaipaleen. En uskalla edes ajatella, kuinka paljon seuraavien vuosien aikana töitä jää tekemättä ja projekteja aloittamatta, Salmela sanoo tuskastuneena.
 Professori: Äidit voivat jäädä pidemmäksi aikaa kotiin kuin olivat suunnitelleet
 Valtion taloudellisen tutkimuskeskusen (VATT) tutkimusprofessori  Tuomas Kosonen  arvioi, että varhaiskasvatuksen henkilöstöpula saattaa näkyä laajemminkin siinä, että erityisesti äidit voivat jäädä pidemmäksi aikaa kotiin kuin olivat suunnitelleet.
 Kososen mukaan varhaiskasvatuksen henkilöstöpulan vaikutusta naisten kotiinjäämiseen ei ole tutkittu, mutta hän pitää yhteyttä mahdollisena, koska muutkin yhteiskunnan tuet ja rakenteet vaikuttavat voimakkaasti erityisesti äitien poissaoloon työelämästä.
 Kososen mukaan esimerkiksi pitkä kotihoidontuki pitää erityisesti äitejä pois työelämästä. Kotihoidontuki loppuu kun lapsi täyttää kolme.
 – Äitien osallistuminen työelämään nousee aika hitaasti siihen asti, kunnes lapsi on 3-vuotias. Tutkimusten mukaan äidit ovat pitkiä jaksoja kotona.
 – Esimerkiksi Tanskassa ja Norjassa tuet loppuvat, kun lapsi täyttää yksi. Tämän vuoksi suurin osa 1-vuotiaiden vanhemmista palaa siellä töihin, Kosonen sanoo.
 Kososen mukaan nyt käynnissä olevassa keskustelussa varhaiskasvatuksesta on kysymys julkisen palvelun peruskysymyksistä.
 – Kysymys on julkisen sektorin tasapainosta. Varhaiskasvatus on yksi julkinen palvelu, jota tuetaan julkisin varoin, vaikka se ei olekaan kaikille ilmaista. Ongelma on siinä, että varhaiskasvatuksen palkat ovat jääneet alhaisiksi ja on vaikea palkata henkilöstöä.
 Tutkimusprofessori Kosonen sanoo, että jos kunnilla ei ole tuloja, pitää miettiä, voiko varhaiskasvatuksen henkilöstön palkkaamista varten leikata jostain muista menoista tai nostaa veroprosenttia.
 Voit keskustella aiheesta torstaihin 28.10.2021 kello 23:een asti.
 Lue myös:
 Päiväkotien henkilöstömitoituksesta ei saa poiketa enää edes sairaustapauksissa – moni kunta on vaikeuksissa, kun sijaisia ei ole

Helsinki rikkoo jo melkein lakia varhaiskasvatuksessa – päiväkotiin hälytetty äiti: "Varajohtaja leikkii lattialla, koska muita ei saatu paikalle"


Summary: Eduskunnassa on pohdittu aiemminkin kansanedustajien tviittejä. Puhemies Anu Vehviläisen mukaan ainoa keino puuttua on kehottaa arvokkaaseen käytökseen.

Puhemies  Anu Vehviläisen  (kesk.) mukaan eduskunnalla ei ole mahdollisuuksia puuttua kansanedustajien tviitteihin, vaikka niiden kirjoituspaikaksi olisi merkitty istuntosali.
 Asia nousi jälleen esiin tiistaina, kun kansanedustaja  Ano Turtiainen  hätkähdytti aggressiivisella päivityksellään.
 Päivityksessään Turtiainen viittaa kolmanteen maailmansotaan ja kehottaa pahimman varalle huoltamaan aseet ja täyttämään ammusvarastot.
 Kello 14.46 lähetetyn tviitin päivityspaikaksi on merkitty eduskunnan istuntosali. Salissa käytiin tuolloin lähetekeskustelua hallituksen esityksestä, joka liittyi osatyökykyisten työllistämiseen. Tiedossa ei ole, istuiko Turtiainen salissa.
 Puhemies Vehviläinen muistuttaa kansanedustajilta edellytettävästä vakaasta ja arvokkaasta käytöksestä, mutta muutoin eduskunnalla ei ole hänen mukaansa mahdollisuuksia puuttua kansanedustajien tviitteihin.
 Vehviläinen: Puhemies voi puuttua vain puheisiin salissa
 Kansanedustajien tviittailu on puhuttanut eduskunnassa aiemminkin. Viime keväänä eduskunta pyysi Vehviläisen mukaan asiantuntija-arvioita siitä, miten tviitteihin pitäisi suhtautua.
 – Puhemiehen ja eduskunnan välineet liittyvät siihen, mitä tapahtuu täysistuntosalissa. Henkilökohtaisesti ajattelen, että aina pitäisi jokaisen edustajan miettiä omia viestejään, että mitä ne herättävät, Vehviläinen sanoi toimittajille eduskunnassa. Vehviläisen mukaan puhemies voi puuttua vain salipuheisiin.
 Vehviläinen ei halunnut kommentoida, pitäisikö Turtiaisen tviitistä olla huolissaan turvallisuusmielessä. Hän vetosi siihen, että eduskunnan turvallisuusyksikkö arvioi talon turvallisuuden.
 Perussuomalaisista erotettu Turtiainen muodosti oman eduskuntaryhmänsä viime vuoden kesäkuussa, kun hänet erotettiin perussuomalaisten ryhmästä.
 Turtiainen on jäsen liikenne- ja viestintävaliokunnassa ja varajäsenenä lakivaliokunnassa ja puolustusvaliokunnassa.

Kansanedustaja tviittasi maailmansodasta ja kehotti huoltamaan aseet – puhemiehen mukaan eduskunnalla ei mahdollisuuksia puuttua


Summary: Ministerisyytteen tai kansanedustajan syytesuojan eduskuntakäsittelyyn ei ole luvassa nopeita muutoksia. Oikeusoppineiden kannaotoista kootaan seuraavaksi taustamuistio.

Eduskunnan puhemies  Anu Vehviläinen  (kesk.) keskusteli aamupäivällä oikeusoppineiden ja eduskuntaryhmien edustajien kanssa ministerisyytteen ja kansanedustajien syytesuojan eduskuntakäsittelyn muutostarpeista.
 – Päätettiin pyytää oikeusministeriötä laatimaan taustamuistion, jollakin aikavälillä, ja vasta sen jälkeen eduskuntaryhmät arvioivat, onko tarvetta jatkokeskustelulle tässä isossa asiassa, Vehviläinen tiivisti keskustelujen tuloksen.
 Isolla asialla Vehviläinen viittaa perustuslain mahdolliseen muuttamiseen.
 - Meillä Suomessa on ollut tapa, että ei mennä suin päin perustuslain muutoksiin. Pitää arvioida, onko näitä nykyisiä säädöksiä tarvetta muuttaa vai ei, Vehviläinen totesi.
 Vehviläinen on toivonut muutosta
 Eduskunta on Vehviläisen puhemieskaudella käsitellyt kahdesti ministerin tai kansanedustajan oikeudellista asemaa.
 Ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.) ministerivastuukysymystä käsiteltiin viime joulukuussa, ja kesällä 2020 eduskunta äänesti edustaja  Juha Mäenpään  (ps.) syytesuojasta.
 Puhemies Vehviläinen on aiemmin todennut, että ministerisyytteen tai kansanedustajan syytesuojan ei tulisi kuulua eduskunnan napinpainallusäänestyksiin.
 Vehviläinen arvioi  helmikuussa Ylen Ykkösaamussa , että vallan kolmijaon kannalta on ongelmallista, kun kansanedustajat äänestävät eduskunnan suuressa salissa oikeudellisista asioista.
 Ministerisyytteen ja kansanedustajien syytesuojan käsittelystä oli pyydetty puheenvuorot emeritusprofessori  Mikael Hidéniltä , eduskunnan oikeusasiamies  Petri Jääskeläiseltä , oikeuskansleri  Tuomas Pöystiltä  sekä valtiosääntöoikeuden professori  Veli- Pekka Viljaselta .
 Henriksson: Ainahan on hyvä keskustella
 Oikeusministeri Ann-Maja Henrikssonin (r.) mielestä on hyvä, että asioista keskustellaan. Mikko Ahmajärvi / Yle
 Puhemiehen tapaamiseen osallistunut oikeusministeri  Anna-Maja Henriksson  (r.) kertoi, että asiantuntijoiden lausunnoista kootaan taustamuistio. Henriksson ei osannut vielä arvioida muistion kokoamisen aikataulua.
 – Tänään oli hyvä keskustelu ja on erittäin hienoa, että puhemies Vehviläinen kutsui koolle. Päätelmä tästä on nyt se, että oikeusministeriössä tehdään jonkinlainen pohjapaperi mahdollisia, tulevia keskusteluja varten. Ainahan on oikeusvaltiossa hyvä, että asioista keskustellaan, Henriksson totesi tapaamisen annista.
 Lisää aiheesta:
 Puhemies Anu Vehviläinen: Eduskunnan suuren salin tulisi päättää poliittisista, ei juridisista asioista
 Haavisto-jupakan jälkipyykki: oikeuskansleri estäisi kansanedustajien kaksoisroolin, kun eduskunta selvittää ministerin toimien laillisuutta

Oikeusministeriö valmistelee taustamuistion ministerien ja kansanedustajien oikeudellisesta asemasta – Vehviläinen: Perustuslain muutos on iso asia


Varustamoyhtiö Viking Line ottaa käyttöön polttoainelisämaksut.
 Viking Line perustelee poikkeuksellista lisämaksua asiakkailleen nopeasti kohonneilla polttoainehinnoilla, johon yhtiön talous ei taivu koronapandemian takia.
 – Joudumme turvautumaan poikkeukselliseen järjestelyyn, koska polttoaineen hinta on lyhyessä ajassa noussut huomattavasti ennakoitua enemmän. Helpotusta tähän ei ole näköpiirissä ja koska yhtiön talous on pitkän pandemiakurimuksen johdosta erittäin rasittunut, lisäkustannuksia emme enää pysty kaikkien muiden lisäkulujen ohella kantamaan, sanoo tiedotteessa Viking Linen myyntijohtaja  Kaj Takolander .
 Yhtiö ottaa lisämaksun käyttöön marraskuun alusta lähtien kaikilla reittimatkoilla ja risteilyillä. Lisämaksu on vajaasta eurosta 3,80 euroon.
 Polttoainelisämaksua veloitetaan ensi vuoden tammikuun loppuun asti.
 Lue lisää:
 ÅU: Viking Glory saapuu Turkuun vasta joulukuussa – varustamo vaatii kiinalaiselta telakalta korvauksia

Viking Line alkaa veloittaa risteilijöiltä polttoainelisämaksua – poikkeuksellisen veloituksen taustalla rakettimaisesti kohonnut polttoainehinta


Summary: Tapauksessa ei epäillä rikosta. Poliisin mukaan kadonneen löytyminen on ollut lähiomaisille helpotus.

Poliisi tiedottaa löytäneensä kuolleena miehen, joka katosi Mikkelin Ristiinan alueella koiranulkoilutuslenkillä joulukuussa 2014. Asiassa ei epäillä rikosta.
 Lähiomaisten ilmoituksen perusteella poliisi käynnisti seitsemän vuotta sitten laajan, päiviä kestäneen etsintäoperaation, jonka yhteydessä puhutettiin useita ihmisiä.
 Etsinnät eivät lopulta tuottaneet tulosta, eikä viime vuosien aikana poliisille enää ole tullut vihjeitä tapauksesta.
 Hiljattain poliisille tehtiin ilmoitus mahdollisesta vainajasta, joka oli löytynyt noin kilometrin päässä katoamispaikasta. Vainajalle tehtiin oikeuslääketieteellinen ruumiinavaus, jonka myötä selvisi, että kyseessä oli vuonna 2014 kadonnut mies.
 Poliisin mukaan kadonneen löytyminen on ollut omaisille helpottava tieto, ja vainaja voidaan toimittaa viimeiseen lepoon.

Mikkelin Ristiinassa seitsemän vuotta sitten kadonnut koiranulkoiluttaja löytyi kuolleena


Summary: Matildassa lasten täytyy paitsi osata laulaa ja tanssia, myös näytellä suvereenisti ja kannatella tarinaa. Puolentoista vuoden harjoitusrupeaman jälkeen ohjaaja sanoo, että lapset ovat valmiita eteen tuleviin haasteisiin.

Tampereen Työväen Teatterin uutuusmusikaali  Matilda  saa Suomen kantaesityksensä tänään keskiviikkona TTT:n suurella näyttämöllä. Musikaalissa on mukana kaikkiaan 20 lasta Pirkanmaalta ja ympäristökunnista. Nimiroolissa vuorottelevat  Alma Järvensivu, Villa Murtagh  ja  Helinä Puusa .
 Brittikirjailija  Roald Dahlin  lasten romaaniin perustuva Matilda on musikaali tytöstä, joka rakastaa lukemista ja oppimista, mutta on syntynyt perheeseen, joka ei häntä halua. Matilda nousee uhmaamaan aikuisten asettamia rajoja ja arvomaailmaa. Musikaali tehtiin vuonna 2010 ja siitä tuli välittömästi suuri menestys Lontoossa.
 Tampereelle musikaalin ohjaa  Samuel Harjanne . Hän on kulkenut Matildan lapsiesiintyjien kanssa kohti ensi-iltaa yli puolentoista vuoden ajan, ensin Matilda-koulussa keväästä 2020 alkaen ja sen jälkeen musikaalin harjoituksissa. Lasten täytyy osata laulaa, tanssia, näytellä suvereenisti ja kannatella tarinaa.
 Matilda on musikaali tytöstä, joka rakastaa lukemista ja oppimista, mutta joka on syntynyt perheeseen, joka ei häntä halua.  Tampereen Työväen Teatteri
 Harjanne sanoo, että ohjausprosessi on ollut rakas mutta vaikea, sillä ohjaajana hän jännittää ja pelkää lasten puolesta.
 – Välitän kaikista esiintyjistä aina paljon, mutta lapsista vielä erityisen paljon. Heillä ei lähtökohtaisesti ole työkaluja selvitäkseen kaikista haasteista, joita saattaa tulla esityksissä vastaan.
 Viime päivien läpimenot ovat kuitenkin osoittaneet, että lapset selviävät myös silloin, kun jokin näyttämöllä menee pieleen. Niissä tilanteissa lapselta vaaditaan paljon, että hän pystyy kasaamaan itsensä ja kantamaan loppuesityksen.
 – Olen yllättynyt siitä, miten paljon lapset ovat kehittyneet ja oppineet ja siitä, millaisia ajattelijoita heistä on tullut. Olen heistä iloinen ja ylpeä. Nyt on aika päästää lapset irti ja yleisön eteen, Harjanne sanoo.
 Nimiroolissa vuorottelevat Alma Järvensivu, Helinä Puusa ja kuvassa oleva Villa Murtagh. Tampereen Työväen Teatteri
 Tytöt näyttävät miten maailmaa johdetaan
 Samuel Harjanne on ohjannut aiemmin Tampereelle muun muassa musikaalin  Billy Elliot . Se kertoi pojasta, joka halusi oppia balettia. Billly Elliotin jälkeen tekijöille oli selvää, että seuraavaksi on tyttöjen vuoro.
 – Ajattelimme, että nyt on pienten tyttöjen vuoro näyttää, miten tätä maailmaa johdetaan, Harjanne sanoo.
 Musikaalilla on sanoma. Tampereella nimiroolia näyttelevät Alma Järvensivu ja Villa Murtagh kertoivat omat näkemyksensä siitä  Ylen haastattelussa viime vuonn a.
 – Kaikkeen löytyy aina ratkaisu. Sitä pitää vain hetken etsiä. Toinen on se, että muista ihmisistä pitää huolehtia, sanoi Alma Järvensivu.
 – Matildan opetus on se, että elämä ei ole reilua. Jos joku kiusaa, asiat pitää muuttaa, kiteytti puolestaan Villa Murtagh.
 Matildan ensi-ilta on Tampereen Työväen Teatterin suurella näyttämöllä keskiviikkona 27. lokakuuta kello 19.
 Lue myös :
 Alma, 9, ja Villa, 8, pistävät ilkeät aikuiset ojennukseen – tuleville musikaalitähdille vaikeinta oli pitää unelmarooli salassa
 Osku Perkiö, 12, on puolitoista vuotta jännittänyt, iskeekö äänenmurros ja pilaa kaiken – pian hän nousee lavalle Billy Elliotin vaativassa roolissa
 Entinen lapsitähti ei saanut roolia musikaalista, suivaantui, lähti Britteihin opiskelemaan ja ohjaa nyt syksyn suurimmat ensi-illat: "Onhan siinä ihan hirveät riskit, että tänne tulee tällainen rääpäle"

Ohjaaja Samuel Harjanne iloitsee, jännittää ja pelkää Matildan lapsinäyttelijöiden puolesta – TTT:n syksyn suurtuotanto saa ensi-iltansa


Summary: Seksuaalinen häirintä näkyy jonkin verran pelastustoimen ja ensihoidon työhyvinvointikyselyissä. Kurinpitotoimiin se ei ole juurikaan johtanut, käy ilmi Ylen selvityksestä.

Pelastusalalla koettu seksuaalinen häirintä jää piiloon, sillä siitä ei herkästi ilmoiteta työnantajalle.
 Ilmoituksia seksuaalisesta häirinnästä on tehty vuosina 2015–2021 parikymmentä koko Suomessa, ilmenee Ylen pelastuslaitoksille tekemästä tietopyynnöstä.
 Seitsemän pelastuslaitosta kertoi saaneensa häirinnästä yhteensä 17 virallista ilmoitusta. Näiden lisäksi Pirkanmaan pelastuslaitoksella on ollut kolme tapausta, joissa seksuaalinen häirintä on johtanut kurinpitotoimiin. Siellä häirintäilmoituksia ei ole erikseen tilastoitu.
 Pyysimme tätä juttua varten kaikilta pelastuslaitoksilta tiedot seksuaaliseen häirintään liittyvistä ilmoituksista seitsemän vuoden ajalta. Tietopyyntöömme vastasi 20 kaikkiaan 22:sta pelastuslaitoksesta.
 Jos ilmoituksia oli tehty, pelastuslaitokset kertoivat lukumääräksi 1–3. Varsinais-Suomen pelastuslaitos raportoi kahdeksan ilmoitusta. Laitos ei kuitenkaan kyennyt erittelemään, liittyvätkö ilmoitukset juuri työyhteisössä tapahtuneeseen häirintään vai osittain asiakaskohtaamisiin.
 Ilmoitusten vähyys ei yllätä Pelastusalan naiset ry:n puheenjohtajaa  Mira Leinosta . Kun hän saa yhteydenottoja häirinnän kohteeksi joutuneilta naisilta, selviää usein, ettei ilmoitusta tapahtuneesta ole tehty.
 –Yleensä vastaus on, että en halunnut vaikeuttaa uraani. Ilmapiiri on sellainen, ettei uskalleta viedä asiaa eteenpäin. Ei ole myöskään luottamusta siihen, että asiaan puututaan, Leinonen kertoo.
 Pelastusylitarkastaja Mira Leinosella on näkemystä pelastusalasta 32 vuoden ajalta. Hänen mukaansa alan henkilöstöä olisi tarve kouluttaa laajemmin muistakin teemoista kuin vain savusukelluksesta tai kaluston ominaisuuksista. Matias Väänänen / Yle
 Pelastuslaitoksilla ja ensihoidossa työskentelevät joutuvat kohtaamaan seksuaalista häirintää usein työyhteisön sisällä. Tästä kerrotaan  Ylen laajassa artikkelissa , johon on haastateltu 21 alan nykyistä tai entistä työntekijää. He ovat työskennelleet 16:n pelastuslaitoksen alueella eri puolilla Suomea.
 Yle halusi selvittää, miten tämä on näkynyt pelastuslaitosten työhyvinvointikyselyissä, paljonko työntekijät tehneet ilmoituksia ja millaisiin kurinpitotoimiin ne ovat johtaneet.
 Häirintää vähätelty, koska ei ole ilmoituksia
 Yksitoista pelastuslaitosta totesi, ettei ilmoituksia seksuaalisesta häirinnästä ole kysyttyinä vuosina tullut lainkaan.
 Etelä-Pohjanmaan pelastuslaitos kieltäytyi luovuttamasta tietoa Ylelle.
 Kaksi pelastuslaitosta, Oulu-Koillismaan pelastuslaitos ja Jokilaaksojen pelastuslaitos ilmoittivat, että ne eivät ehdi vastata tietopyyntöön julkisuuslain edellyttämässä määräajassa, kahdessa viikossa.
 Häirintää on pelastusalalla Leinosen mukaan vähätelty juuri sillä, ettei tapauksista ole tehty virallisia ilmoituksia. Vastuu asian viemisestä eteenpäin on täysin uhrin harteilla.
 Häirintätapauksista ilmoittamiset ja eteenpäinviemiset ovat olleet hänelle itselleenkin uran vaikeimpia paikkoja ja vaatineet rohkeutta.
 Leinosen mielestä olisi syytä tarkistaa, ovatko pelastuslaitosten ilmoitusmenettelyt kunnossa ja kaikkien tiedossa. Tärkeää on myös, että ilmoitukset otetaan napakasti käsittelyyn, prosessi etenee ja se viedään loppuun niin, että molemmat osapuolet saavat siitä tiedon.
 Työnantaja syrjii, jos ei puutu häirintään
 Yhdeksän pelastuslaitosta ilmoitti, että yhtään kurinpitomenettelyä ei ole ollut liittyen seksuaaliseen häirintään vuosina 2015–2021.
 Kaikki pelastuslaitokset eivät kuitenkaan tilastoi kurinpitotoimien syitä tai halua eritellä niitä vastauksessaan tietopyyntöön.
 Pelastuslaitoksilla on mahdollisuus antaa työntekijöille huomautuksia ja suullisia tai kirjallisia varoituksia, ääritapauksessa irtisanoa henkilö. Näistä voidaan käyttää nykyisin myös termiä työnjohdollinen toimenpide.
 Viisi pelastuslaitosta vastasi puuttuneensa seksuaaliseen häirintään kurinpitotoimin. Mainittuja tilanteita oli ollut kymmenkunta, mutta tarkkaa lukua ei ole saatavissa.
 Työkaverin seksuaalisesta häirinnästä oli vastausten mukaan käyty vakavaa keskustelua, annettu huomautus, suullinen tai kirjallinen varoitus tapauksesta riippuen.
 Leinonen muistuttaa, että työnantajalla on velvollisuus puuttua kaikkeen tietoon tulleeseen häirintään, vaikka siitä ei olisi tehty virallista ilmoitusta. Muutoin työnantaja syyllistyy syrjintään ja osoittaa samalla, että vallitseva kulttuuri hyväksytään.
 Haitalliseen kulttuuriin tulisi työpaikoilla puuttua varhain ennen kuin se johtaa johonkin todella vakavaan.
 – Jäävuoren huippuihin pitää puuttua ja myös pinnan alla sen jokaiseen osaan. On se sitten sopimatonta käytöstä tai väheksyvää puhetta, joka olisi kitkettävä pois, Leinonen sanoo.
 Häirintä näkyy usein kyselyissä, jos siitä kysytään
 Yle pyysi pelastuslaitoksilta tietoja myös työhyvinvointikyselyistä samalta ajanjaksolta.
 Saamiemme tietojen mukaan seksuaalista häirintää kertoi viime vuosina kokeneensa enimmillään 14 prosenttia työhyvinvointikyselyjen vastaajista, vähimmillään ei yksikään.
 Eri laitosten kyselyt poikkesivat paljon toisistaan ja niiden vertaaminen oli hankalaa. Mahdollista seksuaalista häirintää ei ole kaikissa paikoissa edes kysytty tai on kysytty vasta viime vuosina.
 Lapin pelastuslaitos ilmoitti, ettei vuosina 2015–2021 ole tehty yhtään työhyvinvointikyselyä.
 Yhdeksän pelastuslaitosta vastasi, että työhyvinvointikyselyt eivät ole julkisia, eivätkä ne luovuta niitä Ylelle. Yhtä laitosta lukuunottamatta ne antoivat kuitenkin joitakin taustatietoja.
 Pelastuslaitosten työhyvinvointikyselyissä mahdollisesta seksuaalisesta häirinnästä on kysytty säännöllisemmin vasta viime vuosina. Antti Haanpää / Yle
 Kyselytuloksissa ei ollut aina eritelty, missä seksuaalista häirintää on koettu. Esimerkiksi Keski-Uudenmaan pelastuslaitoksella 14 prosenttia työntekijöistä oli vuonna 2018 kokenut seksuaalista häirintää ja kaksi vuotta myöhemmin 9 prosenttia. Tietoa ei ollut siitä, oliko häirintää tapahtunut työyhteisössä vai asiakkaiden kohtaamisissa.
 Vastauksista vahvistui käsitys siitä, että kokemuksista ilmoitetaan vain harvoin työnantajalle tai työsuojeluun.
 Esimerkiksi Länsi-Uudenmaan pelastuslaitoksessa seksuaalista häirintää oli vuonna 2020 kokenut 13 prosenttia joko työyhteisössä tai asiakkaiden taholta. Tästä joukosta vain 14,9 prosenttia oli ilmoittanut asiasta työnantajalle.
 Samoin Pirkanmaan pelastuslaitoksen vuoden 2018 työhyvinvointikyselyssä 10,8 prosenttia vastasi kokeneensa seksuaalista häirintää, mutta heistä vain 10 prosenttia oli tehnyt siitä ilmoituksen.
 Kun Pirkanmaalla selvitettiin asiaa tarkemmin vuonna 2019, ilmeni että suurin osa seksuaalisesta häirinnästä oli vastaajien mukaan tapahtunut työpaikalla, kasvotusten työkaverin kanssa.
 Työntekijöistä suuri osa ei ollut kuitenkaan ilmoittanut häirinnästä eteenpäin, koska ei halunnut tuoda asiaa esille, ajatteli tapauksen olevan yksittäinen tai koki asian kuuluvan työyhteisön kulttuuriin.
 Häirintä on verrattavissa tapaturmaan
 Seksuaalinen häirintä ei ole täysin uusi asia alalla, ja sitä on tutkittu myös tuoreissa opinnäytetöissä vuosina 2019 ja 2018. Niissä todettiin, että työntekijät ovat kokeneet häirintää enemmän kuin mitä pelastuslaitosten työhyvinvointikyselyistä nyt käy ilmi.
 Keski-Suomen ensihoitoa tutkineessa  opinnäytteessä  jopa 57 prosenttia vastaajista kertoi kokeneensa itse työkaverien seksuaalista häirintää. Vastaajien mukaan häirinnälle altistaa työyhteisön asenne ja ronski huumori sekä naissukupuoli miesvaltaisella työpaikalla.
 Vastaavasti 28 prosenttia vastaajista  Pelastusopiston opinnäytetyössä  oli kokenut häirintää työyhteisössään. Vastaajia oli sekä ensihoidosta että pelastustoimesta.
 Mira Leinonen toivoo häirintäkeskustelun johtavan siihen, että työhyvinvointiin ryhdytään pelastusalalla kiinnittämään enemmän huomiota.
 – Toivon että nähdään mahdollisuus muuttaa alaa. Nyt keskitytään tekniseen suorittamiseen ja käännetään katse pois työntekijästä, Leinonen sanoo. Antti Haanpää / Yle
 Tietoa häirinnästä pitäisi Leinosen mielestä kerätä pelastusalan työpaikoilla samalla tavalla kuin tapaturmien tutkinnassa. Eli mietittäisiin, mitkä ovat sen juurisyyt ja mitä toimia vaaditaan, että tällaisia tilanteita ehkäistään ennalta.
 –Jos häirinnästä ilmoitetaan, analysoidaan asia pidemmälle kuin että Pekka avasi Marin rintaliivit, soo-soo.
 Pelastustoimen ja ensihoidon häirintä on aiheena myös keskiviikon 27.10. Ylen A-studiossa, TV1 klo 21.05. Lähetyksen voi katsoa sen jälkeen  Yle Areenassa .
 Lue myös:
 Kähmintää, rivoja ehdotuksia ja pornon katselua paloasemalla – 21 pelastustoimen ja ensihoidon työntekijää kertoo kokemuksistaan Ylelle
 Pelastusalan ylin johto ja järjestöt tuomitsevat alalla ilmenneet seksuaaliset häirintätapaukset – pelastusylijohtaja: Asia on erittäin vakava

Yle selvitti: Seksuaalisesta häirinnästä ilmoitetaan pelastusalalla vain harvoin – "Yleensä vastaus on, että en halunnut vaikeuttaa uraani"


Summary: Brasilian presidentti Jair Bolsonaro halutaan asettaa syytteisiin muiden muassa rikoksista ihmisyyttä vastaan.

Brasiliassa senaattoreista muodostuva tutkintakomitea esittää tuoreessa raportissaan yhdeksän rikossyytteen nostamista Brasilian presidenttiä  Jair Bolsonaroa  vastaan. Syytteet liittyvät pandemian huonoon hoitoon.
 Yli 1200-sivuisessa raportissa esitetään muiden muassa, että Bolsonaro olisi antanut koronaviruksen levitä maassa. Raportin mukaan Bolsonaron tavoitteena oli laumasuojan saavuttaminen ihmishenkien kustannuksella, jotta maan talous elpyisi.
 Koronavirus on aiheuttanut jo yli 600 000 kuoleman Brasiliassa.
 Enemmistö raportin laatineista senaattoresita haluaisi asettaa Bolsonaro syytteisiin rikoksista ihmisyyttä vastaan.
 Raportti vaatii syytteitä myös 77 muulle henkilölle, joiden joukossa on ministereitä ja kolme Bolsonaron lapsista.
 Syytteiden nostamista Bolsonaroa vastaan pidetään epätodennäköisenä
 Komitealla ei ole valtuuksia nostaa syytteitä itse. Bolsonaron liittolaiset taas tuskin aloittavat rikosprosessin presidenttiä vastaa.
 Muiden muassa oikeusministeri ja pääsyyttäjä ovat presidentin nimittämiä. Samoin virkasyytteen nostaminen parlamentissa ei todennäköisesti onnistu, koska alahuoneen puheenjohtaja on myös Bolsonaron liittolainen.
 Pandemian aikana presidentin kannatus on kuitenkin sukeltanut ennätysalhaisiin lukemiin. Raportti voi olla viimeinen pisara Bolsonaron kannattajille ennen ensi vuoden vaaleja.
 Lisäksi Bolsonaron väitetyt rikokset ihmisyyttä vastaan voitaisiin ottaa käsittelyyn kansainvälisessä rikostuomioistuimessa.
 Presidentti levitti väärää tietoa
 Bolsonaron myös epäillään käyttäneen väärin julkisia varoja ja levittäneen väärää tietoa.
 Raportissa pyydetään korkeinta oikeutta jäädyttämään presidentin pääsy sosiaalisen median tileilleen.
 Tällä viikolla Facebook ja Youtube poistivat videon, jossa Bolsonaro väitti, että rokotuksilla ja hiv-tartunnalla olisi yhteys. Muiden muassa Brasilian tartuntatautien asiantuntijayhdistys on tyrmännyt Bolsonaron väitteet.
 Youtube sulki Bolsonaron kanavan viikoksi.
 Bolsonaro on aiemminkin levittänyt perättömiä väitteitä koronaviruksesta ja rokotteista. Bolsonaro on myös vähätellyt koronavirusta ja kasvomaskisuosituksia sekä sanonut, ettei aio ottaa koronarokotetta.
 Tutkintalautakunta on vaatinut, että Bolsonaro määrättäisiin oikaisemaan sanansa kansallisessa televisiossa. Jos Bolsonaro ei tekisi sitä, hänet tulisi määrätä senaattorien mukaan maksamaan yli 7 000 euron sakko jokaiselta päivältä siihen saakka, kunnes hän kumoaa väitteensä.
 Lue myös:
 Bolsonaro nostaa kansaa maan korkeinta oikeutta vastaan – Brasiliaan luvassa kiihkeä itsenäisyyspäivä
 Brasilialaiset vaativat Jair Bolsonaron viraltapanoa – epäsuosittu presidentti varautuu ensi vuoden vaaleihin Donald Trumpin keinoilla
 Brasiliassa tyytymättömyys presidentti Bolsonaron hallintoon korkeimmillaan
 Brasiliassa on nyt kirjattu puoli miljoonaa koronakuolemaa – vaadittiin satojen tuhansien ihmisten henki vakuuttamaan maan presidentti siitä ettei kyseessä ole "pikkuflunssa"

Senaattorit haluavat Bolsonaron vastuuseen pandemian huonosta hoidosta – syytteiden mukaan Brasilian presidentti antoi viruksen levitä tahallisesti