Summary: Afganistanin armeijan ja poliisin taistelutahto äärijärjestö Talibania vastaan on osoittautunut heikoksi. Taliban on saanut hylätyistä tukikohdista haltuunsa runsaasti nykyaikaisia taisteluajoneuvoja ja muuta aseistusta.

Koko viikon nopeasti Afganistania vallanneet Taliban-järjestön joukot ovat saaneet runsaan sotasaaliin. Afganistanin armeijalta kaapattuja ajoneuvoja on nähty heidän käytössään tänäänkin, Talibanin saatua Kandaharin kaupungin haltuunsa.
 Runsaasti saalista tuotti esimerkiksi Pohjois-Afganistanin tärkeän kaupungin Kunduzin ja sen lentokentän valtaus aiemmin viikolla. Kentällä oli Afganistanin armeijan tukikohta, ja sinne oli jäänyt muun muassa Mil Mi-24V taisteluhelikopteri.
 Intian tiedotusvälineiden, mm.  The Printin mukaan  kopteri oli yksi niistä neljästä, jotka Intia lahjoitti Afganistanin hallitukselle toissa vuonna. Videolla näkyy, että pääroottorin lavat on irrotettu, mutta tulivoimainen taisteluhelikopteri näyttää olevan muuten kunnossa.
 Tiedossa ei ole, että Taliban olisi saanut kopteria vielä käyttövalmiiksi saatikka sitten käyttänyt sitä.
 Muunlaista sotasaalista sen kyllä on nähty käyttävän: amerikkalaisia Humvee-maastoajoneuvoja ja M-16 rynnäkkökivääreitä.
 Moni niistäkin voi olla peräisin Kunduzin lentokentältä. Saksalaisen journalistin  Julian Röpcken  mukaan siellä päätyi Talibanin haltuun muun muassa tuliteriä amerikkalaisvalmisteisia ScanEagle-tiedusteludrooneja.
 Sosiaalisessa mediassa on esitelty myös kahta Mi-17 kuljetushelikopteria, jotka joutuivat Talibanin käsiin Shindadin tukikohdassa Länsi-Afganistanissa. Näidenkin kopterien roottorinlavat on näköjään irrotettu.
 Röpcken mukaan Taliban on vuorokauden mittaan vallannut ainakin viisi Afganistanin ilmavoimien totukikohtaa ja saanut haltuunsa lisää lentokoneita ja helikoptereita.
 Kuvia talibaneista haalimassa amerikkalaisten toimittamaa sotakalustoa tulee myös Heratin lentokentältä.
 Afganistanin hallituksen joukot ovat tehneet vastarintaa Talibanille useissa kaupungeissa – mutta yhtä lailla monin paikoin ne ovat antautuneet taistelutta tai lyhyen taistelun jälkeen. Usein antautuminen on neuvoteltu heimovanhimpien välityksellä.
 Antautumissopimusten ja paikallisten heimovanhimpien yksi tavoite on saattanut olla estää suuret taistelutuhot paikkakunnalla.
 Yhdysvaltain ilmavoimat on  viikkojen ajan tehnyt ilmaiskuja  Afganistanin joukkojen tueksi. Niissä on käytetty niin aseistettuja drooneja kuin raskaita B-52 pommittajia ja kaikkea siltä väliltä. Iskuja on tehty lentotukialuksilta ja Qatarissa olevasta lentotukikohdasta käsin.
 – Taliban käyttää siviiliasumuksia suojanaan, ja hallitus tekee ilmaiskuja välittämättä siviiliuhreista, sanoo Helmandin maakunnasta oleva kansanedustaja  Nasima Niazi  uutistoimisto AP:lle.
 Afganistanin armeija näyttää joka tapauksessa lakanneen olemasta suurissa osissa maata. Suomalaistutkija  Antti Parosen mukaan  korruptio ja huono hallinto ovat syöneet sen taistelutahtoa.
 Uutistoimisto AP:n haastattelema amerikkalaistutkija  Bill Roggio  sanoo, että se, mitä Afganistanin armeijasta on jäljellä, keskitetään pääkaupungin Kabulin puolustukseen.

Afganistanin armeijan romahtaminen vahvisti Talibania – sotasaaliina maastoautoja ja helikoptereita


Summary: Viidennes 12–15-vuotiaista on jo saanut ensimmäisen rokotteensa. Ikäryhmän arvellaan olevan kattavasti rokotettu marraskuun alussa. Vaikka sairaus on lapsilla usein lievä, on maassamme sairaalahoitoon koronan vuoksi joutunut 50 lasta tai nuorta.

Perusterveiden 12–15-vuotiaiden koronarokotukset ovat käynnistyneet tällä viikolla eri puolilla maata. Kyseiseen ikäluokkaan kuuluu Suomessa noin 250 000 lasta ja nuorta.
 Osa kunnista on jo aloittanut rokotukset ja osa aloittaa ne ensi viikon aikana. Riskiryhmiin kuuluvien 12–15-vuotiaiden rokottamiseen ryhdyttiin jo heinäkuun alkupuolella.
 Tilastokeskuksen tuoreen suuntaa-antavan  Kansalaispulssi-kyselyn  mukaan 78 prosenttia vanhemmista suhtautuu oman lapsensa rokottamiseen myönteisesti. Kielteisesti rokotuksiin suhtautuu 13 prosenttia vanhemmista.
 Vanhempien suhtautuminen rokotuksiin on muuttunut pysynyt myönteisenä rokotusten edetessä.
 Kansalaispulssikyselyyn vastasi 4.-9. elokuuta noin 300 vanhempaa ja vastausten virhemarginaali on noin 4,5 prosenttiyksikköä molempiin suuntiin.
 Suomessa koronan takia sairaalahoitoon on joutunut 50 lasta tai nuorta, tehohoitoa on tarvinnut muutama
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen ylilääkäri  Hanna Nohynek  kertoo, että vaikka vakava tauti on lapsilla ja nuorilla harvinaisempi kuin aikuisilla, on myös Suomessa lapsia ja nuoria joutunut sairaalahoitoon.
 Tähän mennessä koronan vuoksi sairaalahoidossa on maassamme ollut kaikkiaan 50 lasta tai nuorta. Tehohoidossa on ollut viisi alle 20-vuotiasta.
 Nohynekin mukaan 12–15-vuotiaiden rokotukset ovat edenneet Suomessa hyvin ja tähän mennessä noin 20 000 eli viidennes 12–15-vuotiasta on saanut ensimmäisen rokoteannoksensa. Hän uskoo, että ensimmäisen rokotteen osalta tämä ikäluokka on rokotettu kuukaudessa.
 THL:n ylilääkäri Hanna Nohynek sanoo, että mitä suurempi rokotekattavuus saadaan, sitä paremmin epidemia saadaan haltuun. Rinna Härkönen / Yle
 Rokotteen antama suoja on lapsilla tutkimusten mukaan sataprosenttinen ja jo ensimmäinen rokote suojaa vakavilta tautimuodoilta, Nohynek kertoo.
 – Se kuinka hyvin rokote suojaa infektioilta ja tartunnan levittämiseltä ovat asioita, joita tällä hetkellä tutkitaan. Delta-variantti on osoittanut, että henkilö pystyy erittämään virusta jopa kahden annoksen jälkeen. On kuitenkin tiedossa, että rokotetut erittävät sitä vähemmän aikaa kuin rokottamattomat.
 Nohynek uskoo, että rokotuksiin oikeutetut eli 12 vuotta täyttäneet ovat Suomessa saaneet täyden rokotussuojan marraskuun alkupuolelle tultaessa riippuen siitä, miten rokoteannoksia saadaan Suomeen.
 – Delta-variantin myötä on kuitenkin ilmeistä, että täydelliseen viruksen juurimiseen emme rokotteilla pysty, mutta rokottaminen vähentää tartuttamista.
 Tutkimukset siitä, miten paljon pienillä lapsilla ja koululaisilla on pitkittyneitä eli ns. long covid-oireita ovat vasta käynnistymässä.
 – On punnittu hyödyt ja haitat ja päädytty siihen, että roketesuoja on nimen omaan lapsen itsensä kannalta olennaista.
 Kansalaispulssin tulos kertoo Nohynekin mielestä siitä, rokotusmyönteisyys on Suomessa perinteisesti ollut korkealla ja koronarokoteet eivät tee siihen poikkeusta.
 – Meillä on äänekäs vähemmistö, joka ajattelee toisin, mutta valtaosa vanhemmista haluaa lapsillensa rokotesuojan ja toivoo, etteivät lapset sairastu koronaan.
 Laumasuojan saavuttamista Nohynek pitää viruksen deltamuunnoksen takia hyvin haastavana.
 – Mitä useampi saadaan rokotettua, sitä parempi. Yksittäistä rokotekattavuuden prosenttirajaa, mihin oltaisiin tyytyväisiä, THL ei ole asettanut.
 Helsingissä rokotettu ensimmäisen viikon aikana jo kolmannes
 Pääkaupungissa 12–15-vuotiaiden rokottaminen on käynnistynyt vilkkaasti.
 Helsingin terveysasemien johtajalääkäri  Timo Lukkarinen  arvelee, että ensimmäisen rokotusviikon jälkeen tästä ikäluokasta on rokotettu jo 35 prosenttia.
 Helsingin terveysasemien johtajalääkäri Timo Lukkarinen pitää kaupungin rokotustahtia hyvänä. Sini Järnström/ Yle
 – Keskitetyissä rokotuspisteissä oli torstaihin mennessä rokotettu noin 3 500 12–15-vuotiasta. Torstaina käynnistyivät rokotukset myös kouluissa. Kahden viikon kuluessa kaikki koulut pitäisi olla läpi käytynä, Lukkarinen sanoo.
 Helsingissä 12 vuotta täyttäneitä nuoria on noin 23 000.
 Lukkarisen mukaan ennen rokotusten alkua kaupungille tuli paljon kyselyjä siitä, milloin rokotukset päästään aloittamaan. Palautetta tuli myös rokotteita vastustavilta.
 Hän uskoo, että pienen rokotekriittisen ryhmän vastustuksesta huolimatta Helsingissä päästään 12–15-vuotiaiden ikäluokassa yli 80 prosentin rokotekattavuuteen.
 Hallituksen koronastrategiassa tavoitellaan 80–90 prosentin rokotekattavuutta kaikkien yli 12-vuotiaiden osalta.
 – Tehosterokoteaikoja annetaan tällä hetkellä 12 viikon päähän, mutta osa varmasti aikaistaa tehosteen kahdeksaan viikkoon.
 – Marraskuusta kuitenkin puhutaan, ennen kuin tämä ikäryhmä on Helsingissä rokotettu kattavasti, Lukkarinen sanoo ja muistuttaa, että deltavariantin kohdalla vasta kahden rokotteen sarja antaa riittävän suojan.
 Nuoria rokotetaan tällä hetkellä Helsingissä ajanvarausten kautta, rokotuspisteiden walk-in-klinikoilla sekä kouluissa.
 Pop-up-pisteet ovat tauolla siihen asti, kunnes koulujen rokotukset on tehty, koska niillä rokottava henkilökunta tarvitaan nyt kouluille.
 Lue myös:
 Täältä voit lukea  kaikki tuoreimmat uutiset koronaviruksesta .
 Sosiaalisessa mediassa kampanjoidaan nuorten koronarokotuksia vastaan – Rokotetutkimuskeskuksen Rämet tyrmää: Oikeastaan kaikki tieto harhaanjohtavaa
 Yle selvitti: Näin rokotevastaisuudella kerätään rahaa Suomessa – mukana myös talousrikoksista tuomittu

Vanhemmat suhtautuvat 12–15-vuotiaiden koronarokotuksiin myönteisesti – ikäryhmän rokotukset etenevät joutuisasti


Summary: Helsingin poliisi sai hälytystehtävän koululle, missä kolme koronarokotuksia vastustanutta henkilöä yritti päästä koulun sisälle aiheuttaen häiriötä. Espoossa on aamulla nähty rokote- ja maskivastaisten mainoslappujen jakajia koulujen pihoilla.

Helsingin poliisi on ottanut kiinni kolme helsinkiläiskoulun pihalla ollutta henkilöä. Henkilöt vastustivat kouluilla tehtäviä koronarokotuksia ja pyrkivät koulun sisälle aiheuttaen häiriötä.
 Koulun henkilökunta hälytti poliisin paikalle tänään noin kello 12 iltapäivällä.
 – Henkilöt syyllistyivät häiritsevään käyttäytymiseen ja koulurauhan häirintään. Opettajien ja oppilaiden turvallisuus vaarantui, kertoo ylikomisario  Jari Taponen  Helsingin poliisista.
 Helsingin poliisi tiedotti asiasta ensimmäisenä Twitterissä.
 Taposen mukaan henkilökunta on aluksi yrittänyt estää kolmikon sisällepääsyn.
 – Henkilöt yrittivät kuvata tilannetta. Siellä on ollut hyvin häiritsevää sananvaihtoa.
 Kiinni otetut henkilöt on viety putkaan. Heidät vapautetaan, kun koulut tänään sulkeutuvat. Paikalla oli poliisin mukaan kaksi partiota.
 Helsingin poliisi on seurannut sosiaalisessa mediassa käytyä rokotevastaista kampanjaa, missä on toisinaan kehotettu ihmisiä menemään kouluille vastustamaan rokotuksia. Poliisi on keskustellut asiasta Helsingin koulujen kanssa.
 – Olemme valppaana. On hyvin ajattelematonta ja jopa törkeää mennä lapsien turvallisuutta näin vaarantamaan, Taponen sanoo.
 Poliisi ei kerro koulun nimeä turvallisuussyihin vedoten.
 Espoon kouluilla mainoslappujen jakoa
 Espoon poliisin tietoon on tämän päivän aikana tullut kaksi tapausta, missä yksittäinen henkilö on ollut peruskoulun pihassa jakamassa rokote- tai maskivastaisia mainoslappuja.
 Espoolaiskoulun pihalla aamupäivällä ollut henkilö poistui henkilökunnan kehotuksesta itse.
 Poliisi sai tarkistustehtävän myös toiselle espoolaiskoululle, missä noin 30-vuotias mies on jakanut maskinvastaisia mainoslappuja. Mies oli ehtinyt jo poistua poliisin saavuttu paikalle.

Kolme rokotteen vastustajaa pyrkinyt sisään helsinkiläiskouluun – Espoossa jaettu mainoslappuja


Summary: Maija Liuhto on asunut Pakistanissa ja Afganistanissa jo vuodesta 2012 saakka. Tällä hetkellä hän seuraa erityisen tarkasti äärijärjestö Talibanin etenemistä Afganistanissa.

Yle vahvistaa läsnäoloaan Etelä-Aasiassa, kun  Maija Liuhto , 33, aloittaa Ylen toimittajana Pakistanin pääkaupungissa Islamabadissa. Asemamaansa tapahtumien lisäksi Liuhto seuraa erityisesti Afganistania, joka on nopeasti luisumassa äärijärjestö Talibanin käsiin kansainvälisten joukkojen vetäytyessä maasta.
 Liuhto on toiminut alueella jo vuodesta 2012. Toimittajana hän on asunut kolme vuotta Pakistanissa, ja tätä ennen kolme vuotta Afganistanin pääkaupungissa Kabulissa. Hän on työskennellyt aiemmin erityisesti Helsingin Sanomille ja uutiskanava Channel News Asialle (CNA), mutta tehnyt juttuja myös muun muassa Los Angeles Timesille, Al Jazeeralle ja Foreign News Policylle.
 Liuhto valmistui maisteriksi vuonna 2012 Wienin yliopistosta, jossa hän opiskeli kulttuuri- ja sosiaaliantropologiaa keskittyen Etelä-Aasian tutkimukseen.
 Toimittajana Liuhto toivoo, että saa pidettyä Afganistanin tilannetta esillä myös suomalaisyleisölle.
 – Konflikti on jatkunut jo 40 vuotta. Totta kai uutisvirta siirtyy eteenpäin, mutta toivoisin, etteivät Afganistanin ihmiskohtalot ja esimerkiksi pakolaiset jäisi unholaan, Liuhto sanoo.
 Millaisen näkökulman Etelä-Aasian tapahtumiin saa juuri Islamabadista?
 – Asemapaikka tarjoaa alueen seuraamisen melko monimutkaisen näkökulman. Pakistanin ja Afganistanin väliset suhteet ovat olleet todella hankalat aina Pakistanin itsenäistymisestä 1947 asti. Viime vuosien ja kuukausien aikana diplomaattisuhteet ovat erittäin huonot.
 – Pakistanilla on myös ollut suuri rooli rauhanneuvotteluissa Talibanin ja Afganistanin hallituksen välillä, ja siksi Afganistanin tilannetta on mielenkiintoista seurata Pakistanista. Islamabadista tilanteesta saa muodostettua hieman tasapainoitetumman näkökulman, vaikka onkin muistettava, että kaikilla alueen valtioille on Afganistanin suhteen omat intressinsä.
 Tilanne Afganistanissa on pahentunut nopeasti viime päivinä. Pakistanin vastaisella rajalla oli iso joukko ihmisiä jumissa keskiviikkona sen jälkeen, kun talibanit olivat vallanneet Chamanin rajanylityspaikan ja sulkeneet rajan. Akhter Gulfam / EPA
 Mitä haluaisit kertoa Etelä-Aasiasta suomalaisille?
 – Afganistanin tilanne on nyt kaikista suurin asia. Maalla on hyvin epävarma tulevaisuus, ja on odotettavissa, että Pakistanin puolelle alkaa tulla pakolaisia. Pakistanilla on erittäin huonot edellytykset vastaanottaa lisää ihmisiä, sillä maassa on jo kolme miljoonaa pakolaista.
 – Jos Afganistan ajautuu syvemmälle sisällissotaan, niin sillä tulee olemaan vaikutuksia Pakistaniin, joka on maailman viidenneksi väkirikkain maa ja ainoa islamilainen ydinasevaltio. Pakistan on juuri viimeisten vuosien aikana saanut taltutettua terrorismia omassa maassa. Jos Afganistanin tilannetta ei saada rauhoitettua ja terrorismi alkaa taas nostaa Pakistanissa päätään, vaikutukset ulottuvat koko alueeseen.
 Olet seurannut Afganistania pitkään. Kuinka yllättävää Talibanin nopea eteneminen mielestäsi on?
 –Talibanin eteneminen näin nopeasti on yllättänyt todella paljon. Se, miten hyvin Afganistanin joukot pystyvät puolustautumaan on aina ollut kysymys, mutta nyt on huomattu, ettei keskushallintoa puolusteta oikein ollenkaan.
 –Toisaalta koko ajan on tiedetty, että maan armeija on heikko. Maan sisäpolitiikka on niin jakautunutta, että herää kysymys, löytyykö maasta edes intressiä puolustaa keskushallintoa ja presidenttiä.
 Useat alueen maat ovat suomalaiselle yleisölle tuttuja lähinnä konfliktien kautta. Millaiset asiat jäävät mielestäsi vähemmälle huomiolle?
 –Maiden kulttuurit ja jokapäiväinen elämä. Esimerkiksi Pakistanista löytyy paljon myönteisiä tarinoita ja hirveästi innovatiivisia nuoria, joilla on paljon mielenkiintoisia projekteja. Alueen maat nähdään konfliktien kautta ja mielikuviin liittyy terrorismia ja ääriuskonnollisuutta, mutta jos esimerkiksi Pakistania katsotaan, niin nämä ovat hirveän pieni osa maan tarinaa.
 Lue Maija Liuhdon juttuja Etelä-Aasiasta:
 Yle vieraili pakolaisleirillä Pakistanissa: Nuoret unelmoivat rauhasta, vaikka Talibanin valloitukset syventävät Afganistanin sotaa
 Video huikeista vuoristomaisemista näyttää, miten Pakistan yrittää torjua Osama bin Ladenin kaltaisia terroristeja ja huumeita
 Ylen Kabulissa haastattelema hazara-poliitikko arvostelee pakkopalautuksia Afganistaniin

Yle vahvistaa läsnäoloaan Etelä-Aasiassa – Pakistanin-toimittaja  Maija Liuhto: "Toivottavasti Afganistanin ihmiskohtalot eivät vaivu unholaan"


Summary: Pääkaupunkiseudun kokoontumisrajoitukset kiristyvät 20. elokuuta alkaen. Kulttuuri- ja tapahtuma-ala on tyrmistynyt Avin linjauksista. Myös Helsingin apulaispormestari Paavo Arhinmäki (vas.) kritisoi voimakkaasti tuoreita rajoituspäätöksiä.

Etelä-Suomen aluehallintoviraston päätös kiristää pääkaupunkiseudun kokoontumisrajoituksia tuli Helsingin kaupungille yllätyksenä kaupungin kulttuurin ja vapaa-ajan, sanoo apulaispormestari  Paavo Arhinmäki  (vas.)
 – Hallituksen ja kaupungin tavoite on ollut avata yhteiskuntaa. Nämä rajoitukset vievät sitä toiseen suuntaan, Arhinmäki toteaa.
 Etelä-Suomen aluehallintovirasto  ilmoitti eilen , että pääkaupunkiseudun kokoontumisrajoitukset kiristyvät 20. elokuuta alkaen.
 Arhinmäen mukaan koronaturvallisesti järjestetyistä kulttuuritapahtumista ei ole lähtenyt liikkeelle suuria tartuntaketjuja.
 – Käytännössä tämä sulkee yleisötapahtumat ja kulttuuritapahtumat. Järkytys oli suuri, kun huomattiin, että lasten ja nuortenkin harrastustoimintaa ollaan sulkemassa, sanoo Arhinmäki.
 Pääministeri  Sanna Marin  (sd.) kertoi tänään perjantaina hallituksen haluavan luopua kulttuuritapahtumien kahden metrin turvavälivaatimuksesta ja lähettää asiasta  ohjauskirjeen aluehallintoviranomaisille . Hallitus ohjeistaa myös lasten ja nuorten harrastuksiin kohdistuvista rajoituksista.
 – Hallitus haluaa lähettää selvän viestin kentälle siitä, että lapset ja nuoret -periaatteen pitäisi toteutua nyt kun viranomaiset ovat tehneet päätöksiä esimerkiksi erilaisten tilaisuuksien ja harrastustoiminnan rajoituksista, Marin sanoi neuvotteluiden päätyttyä, kommentoi Marin Ylelle torstaina.
 Tartuntaluvut ovat korkealla. Suomessa todettiin eilen  ennätykselliset 1024 tartuntaa . Arhinmäen mielestä yhteiskunnan tulisi silti siirtyä eteenpäin. Rajoitustoimenpiteillä on pyritty turvaamaan sairaanhoidon kapasiteetti, joka on Arhinmäen mukaan rokotuskattavuuden ansiosta jo parempi.
 – Tämä on taloudellisesti ja henkisesti katastrofi. Avilta tuli niin tiukat ja päällekkäiset säännökset, että ne tekevät tapahtumista logistisesti ja taloudellisesti mahdottomia järjestää.
 Arhinmäen mielestä kulttuuri- ja tapahtuma-ala tulee tarvitsemaan valtiolta uuden tukipaketin, jos rajoitukset jatkuvat.
 Muusikko Iiro Rantala soittamassa pianoa Ylen 90-vuotisjuhlissa vuonna 2016. Arkistokuva. Ilmari Fabritius/Yle
 Tänään Ylen Radio Suomen Helsingin lähetyksessä vieraillutta muusikko  Iiro Rantalaa  sapettaa viimeisin päätös rajoituksista. Hänen mielestä päättäjät eivät kuuntele ammattikuntaa.
 – Meidät on pidetty kiinni vaan sen takia, että poliitikot saavat sulan hattuunsa siitä, että jotain pidetään kiinni ja kansaa suojellaan.
 Rantalan mielestä esimerkiksi festivaalijärjestäjistä pyritään löytämään syntipukki tartuntoihin aina kun se on mahdollista.
 Rantala povaa päättäjiltä kohtuutta päätöksentekoon. Rajoitustoimien jatkaminen johtaa muusikon mielestä pidempiaikaisiin ongelmiin: syrjäytymiseen, masennukseen ja taloudellisiin ongelmiin.
 – Me haluamme tehdä töitä, se on kulttuurialan viesti.
 Voit keskustella aiheesta perjantaina 13.8.2021 kello 23 saakka.
 Lue seuraavaksi:
 Uusilla rajoituksilla isoja seurauksia: Helsingin juhlaviikot peruu suurimman osan tapahtumista, Finnkino: Iso vaikutus koko elokuva-alaan
 Avi: Kaikki sisäharrastustoiminta kieltoon pääkaupunkiseudulla, jos turvaväleistä ei voida pitää kiinni

Kulttuuriala tuohtui koronarajoituksista – Helsingin apulaispormestari Paavo Arhinmäki: "Tämä on taloudellisesti ja henkisesti katastrofi"


Summary: Kouvolan Korialla järjestettävä festivaali palaa takaisin tunnettujen artistien ja bändien kera. Yle haastatteli Euroviisuista tutun Blind Channelin jäseniä suorassa lähetyksessä.

Kouvolan Korialla järjestettävä poprock-festivaali Koria Roll palaa tänään Suomen festivaalikesään peräti 13 vuoden tauon jälkeen.
 Festivaalin piti palata jo viime vuonna, mutta tapahtuma peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. Tänä vuonna pandemia ja sen tuomat rajoitukset ovat tuoneet viime hetken muutoksia esimerkiksi tapahtuman aikatauluihin.
 Kaksipäiväisessä tapahtumassa esiintyvät muun muassa Euroviisuista tuttu Blind Channel,  Anssi Kela , Behm,  Erika Vikman ,  Arttu Wiskari  ja kouvolalainen Viikate.
 Ensimmäisen kerran Koria Roll järjestettiin 1970-luvulla. Festivaalin toinen tuleminen nähtiin vuosina 1994–2008, jolloin tapahtuma keräsi vuosittain tuhansia kävijöitä.
 Haastatteluun suoraan saunasta
 Festivaalivieraat saivat hämmentyä, kun Blind Channel -yhtyeen jäsenet kulkivat festivaalialueella pelkät pyyhkeet yllään. Syy on kuitenkin varsin ymmärrettävä ja suomalainen: esiintyjät kävivät ennen keikkaa saunassa.
 – Harvoin pääsee festareilla saunaan, mutta se oli kiva yllätys. Käytiin uimassakin. Hyvä festaritunnelma! Blind Channelin  Alex Mattson  kertoo.
 Euroviisuista koko Suomen tuntemaksi noussut yhtye yllättyi kaikesta huomiosta ja suosiosta, joka on seurannut kilpailusta. Bändi on saanut hiljattain kansainvälisen levytyssopimuksen, ja yksi uusista kappaleista kuullaan jo illan keikalla.

Koria Roll -festari jatkaa tänään 13 vuoden tauon jälkeen – Blind Channel saapui saunanraikkaana Ylen haastatteluun


Summary: Etelä-Suomen aluehallintoviraston mukaan uudet, tiukat kokoontumisrajoitukset ovat perusteltuja voimakkaasta arvostelusta huolimatta. Urheiluseurat toivovat rajoituksiin lievennyksiä ja toisaalta nykyistä tarkempia ohjeistuksia.

Pääkaupunkiseudun uusien kokoontumisrajoitusten  on arvioitu lopettavan todennäköisesti lähes kokonaan harrastustoiminnan ja tapahtumat sisätiloissa .
 Osa ministereistä on kummastellut viraston tiukkaa linjaa.
 Ylitarkastaja  Oona Mölsä  Etelä-Suomen aluehallintovirastosta sanoo, että esimerkiksi lasten ja nuorten harrastustoimintaa voidaan jatkaa, jos lähikontakteja voidaan vähentää.
 – Eilen annettua päätöstä ei ole mitenkään erityisesti kohdennettu lasten harrastustoimintaan eikä se estä harrastamista. Kyse on nimenomaan tiloille asetettavista rajoituksista, eli tiloissa täytyy tilan puolesta olla mahdollista lähikontaktien välttäminen, mutta harrastajat viime kädessä itse päättävät, hakeutuvatko he lähikontakteihin, Mölsä sanoi Ylen Radio Suomen Päivän haastattelussa.
 Mölsä kehottaa harkitsemaan, että voitaisiinko esimerkiksi koripalloharjoituksissa miettiä, olisiko seuraavien viikkojen ajan mahdollista keskittyä esimerkiksi tekniikkaharjoituksiin. Lopullinen päätösvalta on hänen mukaansa kuitenkin harrastajilla.
 Mölsän mukaan päätöstä arvioitiin tarkasti.
 – Päätökselle on pyydetty arviot esimerkiksi Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiriltä, joka on nähnyt päätöksen välttämättömäksi.
 Olympiakomitean toimitusjohtaja odottaa päättäjiltä korjausliikettä
 Olympiakomitean toimitusjohtaja  Mikko Salonen  kertoo ihmetelleensä suuresti avin torstaista linjausta.
 – Suomen hallitus on keväästä asti pääministerin suulla todennut, että lapsien ja nuorten toimintaa ei enää rajoiteta. Heillä on keväästä asti ollut aikaa rakentaa mallit, ohjauskirjeet ja linjaukset, joilla avit voivat tehdä päätöksiä. Tämä näyttäytyy sekoiluna ja johtajuuden puutteena, Salonen sanoo.
 Moni ministeri  ihmetteli torstaina illalla avin päätöstä . Mikko Salonen haluaa nyt nähdä tekoja.
 – Kenenkään maalaisjärkeen ja oikeustajuun ei istu se, että kesällä yhteiskunnassa mennään miten vaan ja sitten todetaan että hups, meillä on tartuntoja, ja lapsilta ja nuorilta pannaan liikkuminen seis.
 Olympiakomitean toimitusjohtaja Mikko Salonen on sitä mieltä, ettei lasten ja nuorten harrastustoimintaa tulisi rajoittaa. Matti Myller / Yle
 Salonen kuitenkin kehottaa urheiluseuroja seuraamaan tilannetta rauhallisesti. Avin määräysten on määrä tulla voimaan vasta viikon kuluttua.
 – Eilen maan hallitus on pääministerin ja monen ministerin suulla todennut, että lapsia ja nuoria ei rajoiteta ja tapahtumia estävään tai hankaloittavaan turvavälisäädökseen puututaan. Jos tällä kertaa puheet muuttuisivat teoiksi, ja lähipäivinä tapahtuisivat ne toimet, joilla tilanne pystytään vielä korjaamaan.
 Lapset, perheet ja valmentajat ovat väsyneet tilanteeseen
 Voimisteluseura Helsingin toiminnanjohtaja  Tuula Peters  on niin ikään ymmällään siitä, mitä seuraavaksi tapahtuu.
 – Ohjeita ei kunnolla ole, käytännössä emme vielä tiedä tarkalleen, miten toimitaan. Olemme yllättyneitä, pöyristyneitä ja todellakin harmissamme, hän sanoo.
 Peters kertoo, että seuralla on valmiina jo keväällä laaditut turvaohjeistukset ja niitä on noudatettu harrastettaessa. Hänen mukaansa yksittäisillä seuran jäsenillä on ollut epidemian aikana tartuntoja, mutta seuran sisällä ei ole tapahtunut yhtäkään jatkotartuntaa.
 Voimisteluseura Helsingin toiminannjohtaja Tuula Peters pitää viestintää rajoituksista sekavana.  Matti Myller / Yle
 Nyt seura on ihmeissään, voidaanko syksyn harrasteryhmiä toteuttaa suunnitellusti. Petersin mukaan niin lapset, vanhemmat kuin seuran henkilökuntakin on tilanteeseen todella väsynyt.
 – Kaikki mitä on suunniteltu on mennyt useamman kerran uusiksi. Se on todella kuluttavaa. Moni päätoimisista valmentajistamme etsii muita töitä, koska tämä on niin epävarmaa.
 Tuula Peters pitää käsittämättömänä, että epidemian kanssa on eletty nyt puolitoista vuotta, mutta silti tilanne tuntuu tulleen viranomaisille ja päättäjille yllätyksenä.
 – Tiedotus on ollut todella epäennakoivaa ja epäselvää, hän toteaa.
 "Fyysinen kontakti" herättää kysymyksiä jalkapalloseurassa
 Helsingin palloseuran (HPS) jalkapallojoukkueet harjoittelevat tällä hetkellä ulkona, joten sisätiloja koskevat rajoitukset eivät toimintaan vaikuttaisi. Uusien rajoitusten mukaan ulkotiloissa harjoitellessa kahden metrin turvavälit eivät olisi pakollisia, mutta fyysinen kontakti on voitava välttää.
 – Fyysisen kontaktin rajoitus on kovin vaikea jalkapalloa pelattaessa. Haluamme selvyyttä siihen, mitä fyysisellä kontaktilla täsmälleen tarkoitetaan ja kuinka pitkäkestoisesta kontaktista puhutaan, toteaa HPS:n puheenjohtaja  Jarmo Santala .
 Santalan mukaan jalkapallo-ottelussa yksi pelaaja on fyysisessä kontaktissa muihin pelaajiin kaikkiaan noin puolentoista minuutin ajan. Yhden kontaktin kesto on tavallisesti joitakin sekunteja.
 – Jos siis esimerkiksi kolmen sekunnin fyysiset kontaktit ovat kiellettyjä, ei jalkapalloa sinällään voida pelata.
 Jos näin on, joukkueissa siirrytään tekemään tekniikkaharjoituksia, joissa pelaajat harjoittelevat pallon kanssa itsekseen ilman kontaktia muihin.
 – Yleensä nämä ovat talvikauden juttuja, mutta ei tämä mahdotonta keskellä kauttakaan ole. Kaikki riippuu toki siitä, kuinka pitkäkestoisia rajoitukset tulevat lopulta olemaan.
 Santala harmittelee, että lasten ja nuorten harrastustoimintaa rajoitetaan jälleen, vaikka tavoitteena on ollut, etteivät he enää joutuisi kärsimään lisää epidemiatilanteesta.
 – Avin määräys on siinä mielessä radikaali, että nämä samat lapset ja nuoret tapaavat toisiaan jo koulussa ja pelaavat välitunneilla jalkapalloa. On vaikea ymmärtää, mikseivät he voisi tehdä sitä myös koulun jälkeen, ulkotiloissa ja lähes samalla porukalla, Santala sanoo.
 Tiedotustilaisuudessa muistutettiin poikkeuksista
 Helsingin kaupungin kulttuurin ja vapaa-ajan toimiala piti rajoitteisiin liittyvän infotilaisuuden perjantaina viideltä iltapäivällä. Kokouksessa muistutettiin, että turvavälisääntö on monisyinen.
 Rajoituksissa todetaan, että yleisötilojen käyttö on järjestettävä siten, että osallistujien on mahdollista välttää lähikontakti toisiinsa.
 Lähikontaktilla tarkoitetaan oleskelua samassa sisätilassa alle kahden metrin etäisyydellä toisistaan yli 15 minuutin ajan, tai fyysistä kontaktia. Turvavälin rikkominen alle vartiksi on siis sallittua.
 Infotilaisuudessa myös muistutettiin, että yleisömäärien rajoitteista voi poiketa erityisjärjestelyin seuraavasti:
 • Tiloissa on käytettävissä useita katsomolohkoja tai yleisölle tarkoitettuja rajattavissa olevia alueita.
 • Yleisö voidaan sijoittaa omille alueille sisätiloissa enintään 25 henkilön ja ulkotiloissa enintään 50 henkilön erillisiin katsomolohkoihin tai alueisiin.
 • Näissä lohkoissa asiakkaiden on tosiasiallisesti mahdollista välttää lähikontakti toisiinsa.
 • Eri lohkojen välille on järjestettävä suojavyöhyke. Jokaisella lohkolla on oltava omat kulkureitit, palvelut, wc-tilat ja tapahtumahenkilökunta. Eri lohkot voivat käyttää samoja palveluita vain, jos niiden käyttö voidaan porrastaa ja pinnat voidaan puhdistaa käytön välissä.
 Voit keskustella aiheesta tänään 13.8.2021 kello 23 saakka.
 Lue seuraavaksi:
 Saarikko kummasteli iltauutisissa avin päätöstä lasten harrastusten rajoittamisesta – myös muita ministereitä tyrmistyneenä
 Marin: Lasten ja nuorten harrastustoimintaa ei pidä lähteä rajoittamaan ensimmäisten joukossa – hallitus neuvotteli koronastrategiasta
 Kulttuuriala tuohtui koronarajoituksista – Helsingin apulaispormestari Paavo Arhinmäki: "Tämä on taloudellisesti ja henkisesti katastrofi"

"Tämä näyttäytyy sekoiluna", jyrähtää Olympiakomitean toimitusjohtaja – Lasten ja nuorten harrastusten rajoittaminen kuumentaa tunteita


Summary: Näytelmä patruunatehtaan räjähdyksestä saa kantaesityksensä ensi vuonna Seinäjoen kaupunginteatterin suurella näyttämöllä. Ajatus näytelmästä tuli käsikirjoittajalle ja teatterin taiteelliselle johtajalle samaan aikaan.

Lapuan Patruunatehtaan räjähdyksestä kertova näytelmä saa ensi-iltansa syyskuussa 2022 Seinäjoen kaupunginteatterin suurella näyttämöllä.
 Kantaesityksen käsikirjoituksen ensimmäinen versio on juuri valmistunut. Näytelmän ohjaa  Panu Raipia  ja käsikirjoittaa pohjalaislähtöinen  Anne Koski-Wood .
 Näytelmä sai alkunsa yllättävästä yhteensattumasta.
 Seinäjoen kaupunginteatterin taiteellinen johtaja  Pauliina Salonius  oli muuttamassa työn vuoksi Etelä-Pohjanmaalle ja etsi sopivaa asuntoa perheelleen Lapualta. Samalla hän kävi patruunatehtaan museossa ja kuuli paikan historiasta.
 Onnettomuuden tuhoisuus ja ihmisten tarinat koskettivat Saloniusta.
 – Siitä syntyi koko kotimatkaa siivittänyt keskustelu. Viisi tuntia ajettiin takaisin Varsinais-Suomeen. Sen matkan aikana totesin, että tämä on niin valtava paikallinen hieno aihe, ja koko maata koskettanut suuri suru ja tragedia, että tämä on tuotava näyttämölle, Salonius kertoo.
 Samana iltana, kuin tilauksesta, Anne Koski-Wood lähetti Saloniukselle sähköpostia, jossa luki, että on aika tehdä patruunatehtaasta näytelmä.
 – Istuin siinä hiljaa hetken. Tuntui, että tämä on johdatusta.
 Patruunatehtaan räjähdys
 Suomen rauhanajan tuhoisin räjähdysonnettomuus tapahtui 13. huhtikuuta 1976, kun Lapuan patruunatehtaan lataamossa räjähti. Onnettomuudessa kuoli 40 ihmistä ja loukkaantui 60.
 Tragedia vaikutti syvästi lapualaisiin ja laajemminkin Etelä-Pohjanmaalla asuviin. Moni lapsi menetti toisen vanhempansa, osa jäi orvoksi.
 Käsikirjoittaja Anne Koski-Wood oli yhtä yllättynyt kuin Salonius siitä, että ajatus näytelmästä tuli heille samaan aikaan.
 Koski-Wood alkoi muistella Lapuan tapahtumia isänsä hautajaisten aikaan. Lapuan patruunatehtaan räjähtäessä käsikirjoittaja oli 7-vuotias ja asui Jurvassa.
 – Muistan isän tulleen kotiin ja sanoneen, että hän kuuli, kun humahti. Muistan lapsuudesta myös valokuvan, jossa on neljäkymmentä arkkua Lapuan kirkon edessä.
 Näytelmän ohjaaja Panu Raipia uskoo, että aika on nyt kypsä aiheen käsittelylle.
 Raipia on tamperelainen, mutta hänen lapsensa isovanhemmat ovat kurikkalaisia, ja he ovat puhuneet tapahtumasta.
 Näytelmän vastaanotto ei huolestuta
 Käsikirjoitus perustuu tositapahtumiin, mutta näytelmän henkilöt ovat fiktiivisiä. Lontoossa asuva Koski-Wood on tehnyt paljon taustatyötä haastattelemalla asiasta tietäviä ja tapahtuman aikaan paikalla olleita ihmisiä, sekä lukemalla kirjallisia lähteitä.
 – Kun pääsin Suomeen, kävin tapahtumapaikalla Vanhassa Paukussa.
 Patruunatehtaan räjähdyksestä on  tekeillä myös elokuva . Idea näytelmästä tuli tekijöille ennen kuin he tiesivät, että patruunatehtaasta tehdään elokuvaa. He ovat pohtineet yhteistyötä elokuvan tekijöiden kanssa.
 Tekijät tiedostavat, että aihe on herkkä monille paikallisille. Heitä ei kuitenkaan pelota vastaanotto.
 – Teki mitä tahansa, aina tulee olemaan ihmisiä puolesta ja vastaan. En ole kuitenkaan kirjoittamassa mitään sellaista, että täältä lähdetään pahoilla mielin. En ole huolissani siitä, Koski-Wood sanoo.
 Pauliina Saloniuksen mielestä näytelmä voi auttaa käsittelemään tapahtunutta ja voimaannuttaa. Ohjaaja Panu Raipia ajattelee samoin.
 – Teatterissa voi ja pitää käsitellä ihan kaikkia aiheita. Ilman muuta teatteri on juuri oikea väline tälle aiheelle, Raipia sanoo.
 Elämänmakuinen näytelmä
 Paikallisuus on tekijöille tärkeä arvo. Raipia on aiemmin ohjannut kaksi näytelmää Seinäjoen kaupunginteatterille. Se on hänen mielestään oikea paikka näytelmälle patruunatehtaasta. Myös Pauliina Saloniukselle on tärkeää, että teatterissa käsitellään paikallisia aiheita.
 – Haluamme kertoa tarinoita eteläpohjalaisista ja paikallisesta historiasta, jotta se ei unohdu ja elää myös seuraaville sukupolville, Salonius sanoo.
 Rankan aiheen käsittely vaatii tekijöiltä tyylitajua ja ymmärrystä.
 – Ymmärrys on varmaan se isoin asia, joka tulee eletyn elämän ja elämänkokemuksen myötä. Jokaisen suru on aito ja jäljittelemätön, Raipia sanoo.
 Vaikka tapahtuma on traaginen, näytelmässä ei vellota pelkästään surussa. Ohjaajan mukaan näytelmä on elämänmakuinen, kaikkine mausteineen.
 – Näytelmä on elämän puolella, kiteyttää käsikirjoittaja Anne Koski-Wood.
 Lue seuraavaksi:
 Lapuan Patruunatehtaan räjähdyksestä kertovan elokuvan kuvaukset alkamassa ensi keväänä – "Elokuvassa on asioita, joita ei ole ennen ollut julkisuudessa"
 Patruunatehtaan räjähdyksen aiheuttanut kone palasi takaisin Lapualle

Lapuan patruunatehtaan tuhoisasta räjähdyksestä tehdään näytelmä – käsikirjoitus sai alkunsa yllättävästä yhteensattumasta


Summary: Kansallisooppera avaa kauden, mutta ei toistaiseki myy lippuja syyskuun alun esityksiin. Päätös johtuu Etelä-Suomen AVIn eilen tekemistä yleisötilaisuuksien rajoituksista.

Suomen Kansallisooppera ja baletti aloittaa kautensa ensi perjantaina  Cavalleria Rusticana & Pajatso  -oopperan ensi-illalla. AVIn tiukentuneet ohjeet astuvat samana päivänä voimaan.
 – Avaamme elokuun esitykset kahden metrin turvaväleillä. Päätös ei ollut helppo. Odotamme todella kiihkeästi lievennyksiä, joita valtioneuvosto on luvannut. Uskomme, että kahden metrin turvaväli on väliaikainen ratkaisu. Toivottavasti tilanne syyskuussa näyttää paremmalta, pääjohtaja  Gita Kadambi  sanoo.
 Uudet rajoitukset vaikuttavat myös  Prinsessa Ruusunen  -baletin elokuun esityksiin. Lisäksi syyskuun alun esitykset eivät ole myynnissä, koska katsomossa rakennetaan uusia turvavälejä.
 Tarkoitus oli aloittaa puolilla katsomoilla
 Pääjohtaja kertoi Ylelle aiemmin , että talo oli varautunut menemään elo- ja syyskuun puolikkaalla salikapasiteetilla ja ottamaan koko salin käyttöön lokakuusta lähtien.
 Oopperan pahin pelko olivat tuolloin juuri kahden metrin turvavälit. Niiden seurauksena saliin voi ottaa vain viidenneksen katsojia.
 Avi teki eilen päätöksen, joka jatkaa kahden metrin turvavälejä. Yli 25 katsojan tilaisuuksissa puolestaan ohjeistetaan lohkomaan katsomot. Kadambi kertoo, että ooppera ei tässä vaiheessa lohko salia.
 – Tässä on lievennyksiä tulossa, mutta mitä ne ovat? Me teimme tällaisen ratkaisun, jolla noudatamme kahden metrin turvavälivaatimusta.
 Uskotaanko oopperalla, että AVIn määräys lohkoista poistuu ennen ensi perjantaita?
 – Hallitus on luvannut nopeita toimenpiteitä. Tämä olisi erittäin vahva toive, Kadambi sanoo.
 – On tärkeää avata ovet yhdeksän kuukauden jälkeen, sanoo Kansallisoopperan ja baletin pääjohtaja Gita Kadambi. Jani Saikko / Yle
 Osa katsojista voi joutua vaihtamaan lippunsa
 Elokuun näytöksiin lipun ostaneille uudet rajoitukset saattavat tarkoittaa istumapaikan vaihtoa.
 – Voimme myös joutua siirtämään osan ihmisistä esityksestä toiseen. Jos aiemmin ajattelimme, että saamme ottaa 650 saliin, nyt luku on noin 300.
 Asiakaspalvelu on suoraan yhteydessä lipun ostaneisiin.
 Kahden metrin turvavälit tarkoittavat Kansallisoopperalle massiivisia tappioita. Kadambi kertoo, että eilinen päätös vei jalat alta.
 – Totta kai ymmärrämme, että tautitilanne on pääkaupunkiseudulla pahentunut. Toisaalta kulttuuritoimijat ovat viestineet vahvasti, että jo se kaksi metriä on valtava taloudellinen haaste ja lohkot täysin mahdottomat.
 Kahden metrin turvavälit voivat tarkoittaa Kansallisoopperalle reilusti yli  500 000 euron menetyksiä  kuukaudessa.
 Ooppera on ollut viimeksi auki yleisölle viime marraskuussa.
 – On tärkeää avata ovet yhdeksän kuukauden jälkeen. Ohjeistukset ovat niin sekavat, että tämä on väliaikaisratkaisu. Uskomme, että lievennykset ovat sieltä tulossa.
 Avi tiukensi rajoituksia eilen
 Etelä-Suomen aluehallintovirasto  ilmoitti eilen , että pääkaupunkiseudun kokoontumisrajoitukset kiristyvät 20. elokuuta alkaen.
 Yleisiin tilaisuuksiin saa osallistua sisätiloissa 25 henkeä ja ulkotilaisuuksiin 50 henkeä. Lisäksi edellytetään kahden metrin turvaväliä. Rajoituksista voi poiketa eli katsojia voi olla enemmän, jos yleisö rajataan 25 hengen lohkoihin. Ne edellyttävät myös turvavälejä, suojavyöhykkeitä lohkojen välissä, omia kulkureittejä ja omia palveluita.
 Rajoitukset koskevat Espoota, Helsinkiä, Kauniaisia ja Vantaata. Ne ovat voimassa 12. syyskuuta saakka.
 Muun muassa Helsingin Juhlaviikot ilmoitti tuoreeltaan tapahtumiensa perumisista.
 Lue lisää:
 Uusilla rajoituksilla isoja seurauksia: Helsingin juhlaviikot peruu suurimman osan tapahtumista, Finnkino: Iso vaikutus koko elokuva-alaan

Koronarajoitusten tiukkeneminen vei Kansallisoopperalta jalat alta – kausi avataan kahden metrin turvaväleillä


Summary: Kainuun prikaatin koronarypästä on taltutettu moninaisin majoitusjärjestelyin, jotta jatkotartunnat on saatu mahdollisimman vähäisiksi. Myös lomia on jouduttu perumaan. Karanteenit voidaan purkaa ehkä jo ensi viikolla.

Kainuun prikaatissa heinäkuun  tartuntaryppäässä  positiivisen testituloksen antaneet ja näiden myötä karanteeniin asetetut ovat suurilta osin palanneet riviin. Jos uusia tautitapauksia ei ilmene, voidaan loputkin karanteenit päättää tulevalla viikolla.
 Kainuun prikaatissa on taltutettu koronarypästä toimintakykysektorin johtaja majuri  Kari Saukkosen  mukaansiten, että koronapositiivisen testituloksen antaneet ovat olleet erityksessä varuskunnan terveysasemalla ja Heikinhallille rakennetulla lepo-osastolla.
 Altistuneet ovat majoittuneet karanteeninomaisissa olosuhteissa majoitustuvissa omissa yksiköissään.
 Terveitä sotilaita on majoitettu telttamajoitukseen Saukkosen mukaan kohtuullisessa määrin. Näin on tehty, jotta altistuneet on saatu majoitettua kasarmioloihin väljästi ja jatkotartuntojen määrä on voitu minimoida. Telttamajoitus on ollut kasarmialueella ja teltassa on ollut enimmillään useita kymmeniä sotilaita useammasta eri perusyksiköstä.
 Saukkosen mukaan Kainuun prikaatin asevelvolliset ovat suhtautuneet tilanteeseen ja tehtyihin toimenpiteisiin ymmärtäväisesti. Mielipahaa on aiheutunut eniten niissä tilanteissa, kun lomia on jouduttu karanteenien takia perumaan. Perutut lomat pyritään korvaamaan koulutuksen edetessä mahdollisimman täysimääräisenä.
 Kouvolan Sanomat  uutisoi keskiviikkona , miten Karjalan Prikaatin  varusmiehet ovat tyytymättömiä  teltassa metsäolosuhteissa suoritettaviin koronakaranteeneihin. Lehden mukaan varusmiehet mieluummin sairastavat koronan kuin siirtyvät karanteeniin telttaan.

Kainuun prikaatissa telttamajoitukselle löytyy koronataistelussa ymmärrystä, mutta perutut lomat harmittavat


Summary: Sosiaali- ja terveysministeriö on ensi viikolla lähettämässä aluehallintovirastoille uuden ohjauskirjeen, jossa korostetaan lasten ja nuorten etua rajoituksissa.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Etelä-Suomen aluehallintoviraston (avi) torstainen päätös tiukentaa  pääkaupunkiseudun kokoontumisrajoituksia  ei estä lasten ja nuorten liikuntaharrastuksia, sanoo Etelä-Suomen avin ylitarkastaja  Oona Mölsä   Radio Suomen Päivän haastattelussa .
 – Tiloja ei tarvitse siis sulkea, sellaista päätöstä emme ole antaneet, vaan tässä on kyse tiloille asetettavista rajoituksista. Tilan puolesta täytyy olla mahdollista välttää lähikontaktia, mutta se on harrastajien oma päätös, miten toimitaan, Mölsä sanoo.
 Mölsän mukaan päätös voi kuitenkin vaikuttaa harrastustoiminnan luonteeseen. Esimerkiksi joukkuelajeissa voisi Mölsän mukaan lisätä tekniikkaharjoituksia ja välttää fyysisiä kontakteja.
 Näin pääkaupunkiseudun kokoontumisrajoitukset muuttuvat:  Pääkaupunkiseudun kokoontumisrajoitukset kiristyvät 20. elokuuta alkaen. Yleisiin tilaisuuksiin saa osallistua sisätiloissa 25 henkeä. Ulkotilaisuuksissa voi olla 50 henkeä. Rajoitukset koskevat Espoota, Helsinkiä, Kauniaisia ja Vantaata. Ne ovat voimassa 12. syyskuuta saakka. Aluehallintoviraston määräämät kokoontumisrajoitukset koskevat yleisötilaisuuksia ja yleisiä kokouksia. Tämä edellyttää, että asiakkaiden on tosiasiallisesti mahdollista välttää lähikontakti toisiinsa. Yhteisyleisömäärää koskevista rajoista voi sisä- ja ulkotiloissa poiketa eriyttämisjärjestelyin.
 Avi: Ihmetellään kommentteja
 Ministerit toivoivat eilen , että avi tarkistaisi päätöstä uudelleen lasten ja nuorten harrastusten osalta. Stm on lähettämässä asiasta ensi viikolla uuden ohjauskirjeen, mutta avi tekee itsenäisesti ratkaisut virkavastuulla.
 Etelä-Suomen aluehallintoviraston ylijohtaja  Merja Ekqvist  ihmettelee ministereiden kommentteja.
 – Meidän päätöksemme nojautuvat sosiaali- ja terveysministeriön ohjeistukseen, ja ministeriö on osa hallitusta. Siitä näkökulmasta vähän tietysti ihmetellään tätä voimakasta kommentointia, Ekqvist sanoo.
 Avin tekemä päätös  kokoontumisrajoitusten tiukentamisesta perustuu tartuntatautilain pykälään 58 d, jonka perusteella esimerkiksi liikuntapaikkojen asiakasmäärää voidaan rajoittaa niin, että asiakkailla on mahdollista välttää lähikontakteja. Saman lain pykälä 58 g mahdollistaisi myös tilojen sulkemisen kokonaan.
 Tartuntatautilain lisäksi avi nojaa päätöksessään asiantuntijoiden arvioihin tautitilanteesta sekä sosiaali- ja terveysministeriön (stm) antamaan ohjeistukseen. Ohjeistus ei kuitenkaan ole oikeudellisesti sitova, eli avit voivat halutessaan poiketa siitä.
 – Toki tässä voi olla erilaisia intressejä. Ymmärrän huolen, koska lapset ja nuoret ovat joutuneet koko korona-ajan olemaan aika kovilla. Emme nyt tule tätä päätöstä muuttamaan, mutta jos saamme uutta ohjausta, meidän täytyy ottaa se huomioon, Ekqvist sanoo.
 STM: Uusi ohjauskirje ensi viikolla
 Sosiaali- ja terveysministeriön osastopäällikkö  Satu Koskelan  mukaan opetus- ja kulttuuriministeriön sekä Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) antama ohjeistus lasten ja nuorten  turvallisen harrastamisen periaatteista  on ollut voimassa koko ajan.
 – Hallituksen toiveen johdosta tämä ohje tarkastetaan ja päivitetään ensi viikolla. Jo tänään meillä oli koronakoordinaatioryhmien ja avien kokous, jossa suullisesti tuotiin esiin hallituksen vahva viesti siitä, että lasten ja nuorten etu pitäisi ottaa huomioon päätöksissä, Koskela sanoo.
 Koskelan mukaan Etelä-Suomen avin päätös mahdollistaa lasten ja nuorten turvallisen harrastamisen. Hän harmittelee sitä, että asian viestintä lähti väärille urille.
 – Sen sijaan, että olisi kerrottu, mikä on mahdollista, niin viestintä lähti sille uralle, että harrastaminen ei ole enää mahdollista.
 Aville palautetta rajoituksista
 Etelä-Suomen avin ylitarkastaja Mölsän mukaan avin päätökselle on pyydetty arvio Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiriltä (HUS), joka on todennut rajoitusten tiukentamisen välttämättömäksi.
 – Jos saamme uutta ohjausta (ministeriöstä), totta kai otamme sen huomioon ja arvioimme asiaa uudelleen, Mölsä sanoo.
 Mölsän mukaan avi on saanut paljon palautetta rajoitusten yhdenvertaisuudesta. Esimerkiksi kulttuuri- ja tapahtuma-alan toimijat ovat verranneet yleisötilaisuuksia koskevia rajoituksia ravintolarajoituksiin.
 – Me emme pysty vaikuttamaan ravintola-alan rajoituksiin, vaan me pystymme tekemään yleisötilaisuuksiin ja kokoontumisiin liittyviä päätöksiä. Päätökset perustuvat riskiarvioon. Kun suuri määrä ihmisiä kokoontuu samaan paikkaan, on siinä erityinen riski tartuntojen leviämiselle, Mölsä sanoo.
 Satu Koskela sosiaali- ja terveysministeriöstä sanoo, että eri toimialojen erilaiset rajoitukset johtuvat lainsäädännöstä ja siitä, miten tartunnan riskiä on arvioitu.
 – Taustalla on lainsäädännön pohja, jossa riskit on arvioitu eri tavalla. Nyt mietitään sitä, voisiko tilaisuuksia jaotella tarkemmin eri luokkiin, eli voisiko löytyä sellaisia matalan riskin tilaisuuksia, joita voitaisiin pitää auki samaan aikaan, kun korkean riskin tilanteita rajoitetaan, Koskela sanoo.
 Lue lisää:
 Avi: Kaikki sisäharrastustoiminta kieltoon pääkaupunkiseudulla, jos turvaväleistä ei voida pitää kiinni
 Marin: Lasten ja nuorten harrastustoimintaa ei pidä lähteä rajoittamaan ensimmäisten joukossa – hallitus neuvotteli koronastrategiasta
 Saarikko kummasteli iltauutisissa avin päätöstä lasten harrastusten rajoittamisesta – myös muita ministereitä tyrmistyneenä

Ministerit kummastelivat avin päätöstä rajoittaa lasten harrastuksia – nyt virastojohtaja ihmettelee kommentteja: Noudatamme hallituksen linjauksia


Summary: Kulttuuriministeri Antti Kurvinen (kesk.) pitää pääkaupungin uusia koronarajoituksia kovina. Hän uskoo, että niihin saadaan helpotusta jo tässä kuussa.

Taiteen ja kulttuurin tuotanto ja hallinto

Kulttuuriala tyrmistyi torstaina, kun Etelä-Suomen aluehallintovirasto ilmoitti pääkaupunkiseudun uusista koronarajoituksista. Niiden seurauksena  Helsingin juhlaviikot, joutui perumaan lähes kaikki tapahtumansa.   Avin tuore päätös  astuu voimaan 20.8. ja jatkuu syyskuun 12. päivään asti.
 Perinteikäs festivaali kaatui avin päätökseen pitää yhä kahden metrin turvälit sisätiloissa. Sen lisäksi katsomoja olisi pitänyt lohkoa.
 Kulttuuriministeri  Antti Kurvinen  (kesk.) pitää pääkaupunkiseudun uusia koronarajoituksia kovina, mutta lupaa niihin helpotusta jo elokuussa. Pallo on Kurvisen mukaan sosiaali- ja terveysministeriöllä, joka valmistelee asiassa ohjauskirjettä aluehallintovirastoille (avi).
 – En voi sanoa tarkkaa päivämäärää, milloin kahden metrin turvavälit poistetaan, mutta kiireellisesti tulee ohje siitä, miten turvallisuus voitaisiin taata vaihtoehtoisilla keinoilla. Toivon, että muutoksia saadaan aikaan jo elokuun aikana.
 – Olen lisäksi sitä mieltä, että tartuntatautilakia pitäisi muuttaa niin, että tämä turvavälipykälä olisi väljempi kuin nyt, Kurvinen sanoo.
 Vaikka hallitus aikoo ohjeistaa aveja rajoittamaan tapahtumia muilla keinoin kuin kahden metrin turvavälillä, turvaväleihin liittyvään tartuntatautilakiin ei ole ainakaan toistaiseksi tulossa muutosta. Sosiaali- ja terveysministeriön viestintäjohtaja  Vivikka Richt  vahvisti Ylelle, ettei ministeriössä ole valmisteilla siihen liittyvää lainmuutosta. Kahden metrin turvaväli on kirjattu tartuntatautilain pykälää 58 d.
 Kulttuuriministeri toivoo koronatoimiin nykyistä enemmän maalaisjärkeä.
 – Koronatoimien on oltava aiempaa oikeudenmukaisempia ja tasapuolisempia. Ne eivät ole olleet sitä kaikilta osin.
 Helsingin juhlaviikkojen ohjelmaa Senaatintorilla vuonna 2018. Petri Anttila, Helsingin Juhlaviikot
 Myös koronapassiin liittyviä valmisteluja jatketaan parhaillaan ministeriöissä. Kulttuurialalla passia on odotettu kuin kuuta nousevaa. Passin toteutumisesta ei ole vielä varmuutta. Kulttuuriministeri muistuttaa, että koronapassi vaatii uutta lainsäädäntöä, ja eduskunta aloittaa työnsä vasta syyskuun alussa.
 – Koronapassia ei ihan päivässä voi saada aikaiseksi. Se voidaan saada toiminaan aikaisintaan syyskuussa, jos olemme todella ripeitä, Kurvinen toteaa.
 Hallitus neuvotteli eilen torstaina Suomen koronastrategiasta, mutta se on määrä päivittää vasta myöhemmin syksyllä. Neuvottelujen yhteydessä on noussut esille myös riskinarviointimalli. Sitä on Kurvisen mukaan valmisteltu sosiaali- ja terveysministeriössä.
 Helsingin Sanomat puhui pääkirjoituksessaan  riskipistemallista .
 – Itselläni ei ole tarkkaa tietoa siitä mitä riskisarviointimalli pitää sisällään, mutta riskiperusteinen ajattelu on minusta lähtökohtaisesti hyvä idea.
 Mallia ei voi Kurvisen mukaan jakaa taiteenlajeittain.
 – Ei voi olla niin, että rockkonsertti on lähtökohtaisesti vaarallisempi kuin ooppera. Pitää katsoa sitä tilaa, jossa esitys pidetään. Minkäänlaista jakoa vuohiin ja lampaisiin ei voi hyväksyä, Kurvinen sanoo.
 Pääkaupunkiseudun uudet rajoitukset ovat kova isku myös elokuva-alalle. Miikka Varila / Yle
 Koronarajoitusten tiukkeneminen vei Kansallisoopperalta jalat alta – kausi avataan kahden metrin turvaväleillä
 Uusilla rajoituksilla isoja seurauksia: Helsingin juhlaviikot peruu suurimman osan tapahtumista, Finnkino: Iso vaikutus koko elokuva-alaan
 Kulttuuri- ja taidealalla pelätään uusia koronarajoituksia: "Eivät enää kohdistu oikeudenmukaisella tavalla"
 Pertsa ja Kilu tuli ensi-iltaan, vaikka koronarajoitukset leikkaavat elokuvien tulosta – Ohjaaja: “Ei ollut varaa enää siirtää eteenpäin”

Kulttuuriministeri Antti Kurvinen lupaa, että tapahtuma-alaa hiertävä kahden metrin turvaväli poistetaan: “Toivon muutoksia jo elokuun aikana”


Summary: Timo Soini kertoo Ylen 8 minuuttia -ohjelman haastattelussa, että hän ei enää äänestä perussuomalaisia. Syynä on hänen näkemyksensä, jotka eroavat nykyjohdon linjauksista.

Perussuomalaiset valitsevat lauantaina uuden puheenjohtajan puolueelle, koska  Jussi Halla-aho ilmoitti kesäkuun alussa luopuvansa paikasta .
 Puolueen pitkäaikaisin puheenjohtaja ja yksi puolueen perustajajäsenistä  Timo Soini  on seurannut mielenkiinnolla uuden puheenjohtajan valintaa.
 Hän pitää itsestään selvänä, että seuraavaksi puheenjohtajaksi valitaan  Riikka Purra .
 – Kyllä tässä on perintöprinsessa, eli kaikki on pedattu yhdelle henkilölle. Minusta on outoa, että perussuomalaisilla on mahdollisuus pääministeriyteen, eikä kukaan halua puolueen puheenjohtajaksi, Soini sanoo Ylen 8 minuuttia -ohjelman haastattelussa.
 Soini viittaa Purran haastatteluihin, joissa hän on sanonut, ettei  hänellä ole “suurta hinkua” puheenjohtajaksi.
 Purra on perustellut näkemystään sillä, että hän tietää, kuinka haastava ja vaikea perussuomalaisten puheenjohtajan tehtävä on. Se kuormittaa paitsi puheenjohtajaa, mutta myös puheenjohtajan perhe-elämää.
 Soini puolestaan sanoo, että hän piti aikanaan halustaan nousta puheenjohtajaksi melua.
 Mutta onko perussuomalaisten puheenjohtajuus erityisen vaikea tehtävä?
 Soini: En äänestä tällä hetkellä perussuomalaisia
 Timo Soini ei ole Purran näkemyksestä eri mieltä. Hän on kuvannut  Peruspomo-kirjassaan  puheenjohtajan tehtävää “helvetilliseksi hommaksi”.
 – Ihmiset ovat itsenäisiä ja itsepäisiä. Ne ovat hyviä ja huonoja ominaisuuksia. Se mahdollistaa suuret voitot ja sitoutumisen, mutta joskus yhteispelin tekeminen paikallisesti ja valtakunnallisesti vaikeaa.
 Soinin mukaan perussuomalaisten johtaminen on vaikeampaa, mutta myös palkitsevampaa kuin muiden puolueiden johtaminen.
 Soini sanoo Ylen haastattelussa, ettei hän tällä hetkellä äänestä perussuomalaisia, vaikka hän yhä pitää puolueesta.
 – Perussuomalaiset on aivan mahtava puolue, vaikka en äänestä sitä tällä hetkellä johtuen puoluejohdon vääristä linjauksista.
 Voiko tämä muuttua Seinäjoen puoluekokouksen jälkeen, kun puolue saa uuden johdon?
 – Toivon, että puolue palaa Vennamon ja Soinin linjoille, niin mikä ettei.
 Ennakkoon on povattu, että puheenjohtajakisan suosikit ovat Purra ja kansanedustaja  Sakari Puisto .
 Osa perussuomalaisista ennustaa myös yrittäjä  Ossi Tiihoselle  hyvää tulosta kisassa. Tiihonen erottautuu muista ehdokkaista erityisesti koronarokotteen vastaisilla näkemyksillään.
 Kisan neljäs ehdokas on ekonomi  Kristiina Ilmarinen , joka toimii aktiivisesti Salon seudun perussuomalaisissa.
 Soini ei neuvo, kenet perussuomalaisten puoluekokouksen pitäisi valita seuraavaksi puheenjohtajaksi.
 Soini ei sulje pois politiikkaan palaamista
 Timo Soinilla on mittava kokemus politiikasta. Hän on toiminut muun muassa valtuutettuna, kansanedustajana, ulkoministerinä kuin puolueen puheenjohtajana.
 Viime hallituskauden lopulla voimistuivat huhut siitä, mihin Soini lähtee ulkoministerin pestin jälkeen. Soinia huhuiltiin muun muassa Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBDR) johtokuntaan ja myöhemmin Brysseliin virkatehtäviin.
 Timo Soini ei sulje pois politiikkaan palaamista. Tällä hetkellä hän tekee puhekeikkoja tilauksesta. Jorge Gonzalez / Yle
 Mikään huhuista ei toteutunut, vaan Soini jättäytyi vähitellen politiikasta syrjään. Soini osallistui viimeiseen Espoon valtuuston kokoukseen kesäkuun alussa.
 Soini julkaisi tammikuussa  Populismi-tietokirjan  ja elokuun lopussa häneltä ilmestyy muistelmat, jossa hän kertoo oman versionsa ulkoministerikaudestaan ja perussuomalaisten hajoamisesta.
 Mutta onko Soini tekemässä paluuta valtakunnan politiikkaan?
 – Se jää nähtäväksi. Siitä tulee kirjassa vastauksia vähän tarkemmin.
 Soini erosi perussuomalaisten eduskuntaryhmästä kesäkuussa 2017. Hän liittyi myöhemmin 19 muun kansanedustajan tavoin Sininen tulevaisuus -puolueeseen.
 Katso Timo Soinin haastattelu kokonaisuudessaan 8 minuuttia -ohjelmassa joko suorana TV1:ltä perjantaina kello 18.20 tai myöhemmin Yle Areenasta.
 Herättikö artikkeli ajatuksia? Voit keskustella siitä 14.8.2021 kello 23 asti.
 Oikaisu 13.8.2021 kello 17.34: Timo Soini ei eronnut puolueesta, vaan eduskuntaryhmästä kesäkuussa 2017. Aiemmin tekstissä puhuttiin puolueesta.
 Lue lisää:
 Kuka on perussuomalaisten puheenjohtajaehdokas Riikka Purra? Aloitti työnsä puolueessa keskellä kaaosta, teini-iän kokemukset vaikuttivat ajatuksiin maahanmuutosta
 Perussuomalaisten johtoon pyrkivä Sakari Puisto kannattaa EU:n paluuta juurilleen – “Yhteisömme on Eurooppa, mutta sen kehitystä tulee tarkastella kriittisesti”
 Ylen kysely perussuomalaisten vaikuttajille: Riikka Purra ylivoimainen suosikki uudeksi puheenjohtajaksi
 Puheenjohtajuutta pohtiva perussuomalaisten Riikka Purra: "Minulla ei ole hirvittävän suurta hinkua tällaiseen pestiin"

Entinen puheenjohtaja Timo Soini ihmettelee perussuomalaisten puheenjohtajakisaa – “Outoa, ettei kukaan halua puheenjohtajaksi”


Summary: Taliban-liikkeen yhteydessä puhutaan usein naisten heikosta asemasta, julmista teloituksista ja islamilaisesta valtiosta. Mutta mikä Taliban oikein on ja mitä se haluaa? Tässä jutussa annetaan vastaukset viiteen keskeiseen kysymykseen.

Afganistanissa 1990-luvun hirmuteoista tunnettu ääriliike Taliban on tänä kesänä palannut otsikoihin. Yhdysvaltojen ja sen liittolaisten poistuessa maasta Taliban on tulossa kovaa vauhtia tilalle. Hyvin pian se saattaa olla taas vallankahvassa.
 1. Mikä on Taliban ja mitä se haluaa?
 Taliban on Afganistanissa toimiva islamistinen äärijärjestö, joka koostuu lähinnä paštujen kansanryhmästä. Sana "taliban" tarkoittaa opiskelijoita.
 Taliban on sunnalainen liike, jonka arvoja ohjaa ankara tulkinta islamilaisesta laista eli šariasta. Taliban tavoittelee alueellista herruutta Afganistanissa.
 Talibanin vallan pelätään heikentävän ihmisoikeuksia maassa. Viime vuonna Taliban murhasi useita toimittajia, tuomareita, rauhanaktivisteja ja naisia valta-asemissa.
 Järjestön ideologian mukaan naisten kuuluu käyttää peittävää burkaa, miehillä on oltava parta, yli 10-vuotiailla tytöillä ei ole asiaa kouluun, homoseksuaaleja kuuluu rangaista kuolemalla ja monet taiteen, huvin sekä urheilun muodot eivät ole sallittuja.
 Taliban-taistelijat partioivat Ghaznissa vallattuaan kaupungin elokuun 12. päivänä 2021.  Nawid Tanha / EPA
 Jotkin tulkinnat ovat kuitenkin lieventyneet 1990-luvulta, jolloin liike hallitsi suurinta osaa Afganistanista. Liike on sanojensa mukaan esimerkiksi muuttanut suhtautumistaan naisten oikeuksiin ja liikkeen näkemykset television ja sosiaalisen median käytöstä ovat lieventyneet, kun järjestö on itse käyttänyt niitä propagandavälineinä.
 Uusi kouluttautunut sukupolvi ja yhteisöjen painostus ovat pakottaneet Taliban-liikkeen uudistumaan. Taustalla vaikuttaa myös liikkeen halu saada kansainvälistä tunnustusta.
 Lasse Isokangas / Yle
 2. Miten nykypäivän Taliban eroaa 1990-luvun Talibanista?
 Taliban pääsi 1990-luvun puolivälissä niskan päälle Afganistania repineessä sisällissodassa. Liike hallitsi lähes koko maata vuosina 1996–2001 ja kutsui valtakuntaansa Afganistanin islamilaiseksi emiraatiksi. Talibanin hallinnon tunnustivat vain Pakistan, Saudi-Arabia ja Arabiemiraatit.
 Talibanin valtakausi päättyi, kun Yhdysvaltojen johtama länsiliittouma hyökkäsi Afganistaniin lokakuussa 2001 ja syöksi järjestön vallasta. Taliban ei kuitenkaan tuhoutunut, vaan sen johtohahmot ja taistelijat pakenivat Pakistaniin ja Afganistanin maaseudulle. Siellä paluuta valtaan suunniteltiin 20 vuoden ajan.
 Yhdysvallat päätti aloittaa hyökkäyksen Afganistaniin vuoden 2001 syyskuun 11. päivän terrori-iskun jälkeen. Kuvassa toinen lentokone on juuri iskenyt WTC:n etelätorniin klo 9.03. Spencer Platt / Getty Images
 Kun Yhdysvallat ja sen liittolaiset ilmoittivat vetäytyvänsä maasta elokuun 2021 loppuun mennessä, alkoi Talibanin täysimittainen valloitussota Afganistanin hallitusta vastaan. Afganistanin korruptoitunut ja heikko armeija ei ole Yhdysvaltojen tuellakaan pystynyt estämään Talibanin etenemistä.
 Tänä kesänä Taliban on yrittänyt kiillottaa julkisuuskuvaansa. Liike luo itsestään mielikuvaa vastuullisena hallintoelimenä, joka huolehtii valtaamiensa kaupunkien sähkönjakelusta ja jätehuollosta. Taliban on myös vakuuttanut, ettei sen toiminta uhkaa naapurimaita ja julkaissut videoita, joissa Afganistanin sotilaita väitetään armahdettavan, jos he tunnustavat Talibanin hallinnon.
 Talibanin väitteet ovat räikeässä ristiriidassa YK:n ja  ihmisoikeusjärjestöjen  tuoreiden raporttien kanssa. Talibania syytetään joukkoteloituksista, siviilien – mukaan lukien lasten – tappamisesta hyökkäyksissä kaupunkeihin ja virkamiesten salamurhista.
 Naisten ja tyttöjen tulevaisuus ei näytä nytkään valoisalta Talibanin alla. Vallatuilla alueilla on jo alettu rajoittaa heidän koulunkäyntiään, työntekoaan ja ulkona liikkumista. Raporttien mukaan naisia on tapettu rangaistuksena sääntöjen rikkomisesta.
 Naisia odottamassa ruoka-apua Afganistanissa vuonna 2009.  AOP
 3. Miten Taliban liittyy terroristijärjestö Isisiin ja al-Qaidaan?
 Taliban nousi kaikkien tietoisuuteen viimeistään syyskuun 11. terrori-iskujen jälkeen vuonna 2001. Taliban ei ollut vastuussa New Yorkin iskuista, mutta se tuki ja suojeli iskut toteuttanutta terroristijärjestö al-Qaidaa.
 Al-Qaidan johtohahmot  Osama bin Ladenia  myöten saivat toimia 1990-luvulla vapaasti Talibanin hallitsemassa Afganistanissa. Tämä oli perimmäinen syy, miksi Yhdysvallat hyökkäsi Afganistaniin ja kaatoi Talibanin.
 Osama bin Laden Ausaf-sanomalehden julkaisemassa valokuvassa 8. marraskuuta 2001. Osama bin Laden oli yksi al-Qaidan johtohahmoista. EPA
 Taliban on vakuutellut, ettei se anna Afganistanista muodostua 2020-luvulla uutta kansainvälisen terrorismin pesäkettä. YK:n turvallisuusneuvoston kesäkuisen raportin mukaan Talibanin suhteet al-Qaidan johtajiin ja taistelijoihin ovat kuitenkin edelleen läheiset, ja al-Qaidan vahvistumista pidetään uhkakuvana.
 Myös terroristijärjestö Isisin pelätään yrittävän Afganistanin tuoreen kaaoksen turvin kasvattaa omaa vaikutusvaltaansa alueella. Taliban ja Isis ovat kuitenkin vihollisia, ja Yhdysvaltojen on kerrottu jopa laskevan sen varaan, että Taliban pitää sentään Isisin kurissa.
 Talibanin toimintaa voi osittain verrata Isisiin, joka samaan tapaan oli huippuhetkillään vallannut laajoja maa-alueita ja pyrkii luomaan islamin jyrkkään tulkintaan perustuvan oman valtionsa.
 Järjestöjen tavoitteissa on kuitenkin merkittäviä eroja. Isisin lopullinen tavoite on maailmanvalloitus, kun taas Talibanin toiminta rajoittuu pitkälti Afganistanin rajojen sisäpuolelle.
 Isisin globaaleja pyrkimyksiä kuvastavat lukuisat 2010-luvun terrori-iskut ympäri maailmaa ja jäsenten rekrytointi länsimaita myöten. Taliban on sen sijaan enemmänkin paikallinen sissiliike, jonka hirmuteot ovat kohdistuneet lähinnä Afganistanin väestöön.
 4. Miten Taliban toimii Afganistanin yhteiskunnassa?
 Afganistanin köyhyys ruokkii äärijärjestöä. Taliban houkuttelee monia liittymään järjestöön maksamalla rivimiehille pientä palkkaa. Palkkarahoja Taliban saa esimerkiksi huumekaupasta. Siksi päivällä maata viljelevä afganistanilainen voi olla illalla Taliban-taistelija, vaikka hän ei välttämättä jakaisi järjestön ideologiaa.
 Afganistaniin erikoistuneen palkitun toimittajan  Anand Gopalin  mukaan ääriliikkeen jäsenet eivät ole yhtenäinen joukko. Kuuluminen Talibaniin ei ole kaikille identiteettikysymys. Kyse voi olla yksinkertaisesti hengissä pysymisestä, sillä Taliban hallitsee vallattuja alueita myös väkivallalla.
 Tiettävästi Taliban-järjestö on myös syyllistynyt laajoihin eri kansanryhmien surmiin. Vuonna 1998 arviolta 5 000–6 000 uzbekkia ja Keski-Afganistanin hazaraa kuoli Talibanin tekemissä surmissa. Sunnalainen Taliban-järjestö vainoaa hazaroja, koska nämä harjoittavat šiialaisuutta.
 Taliban on myös 2000-luvulla siepannut ja surmannut hazaroja, jotka ovat matkustaneet Talibanin hallitsemilla alueilla. Suomeen saapuneista afgaaniturvapaikanhakijoista monet kuuluvat hazaravähemmistöön.
 Viime aikoina Taliban on vahvistanut asemiaan laajoilla alueilla nopeasti. Vajaassa viikossa liike on vallannut kymmenkunta maakuntakeskusta.
 Afganistanin asevoimien sotilas tuhoaa takavarikoituja huumeita. Asevoimien suoraselkäisyys ei Talibanin uhan edessä ole aina  kuitenkaan taattu. Ghulamullah Habibi / EPA
 5. Miten Talibanin eteneminen vaikuttaa muuhun maailmaan?
 Vaikka Talibanin toiminta rajoittuu Afganistaniin, sen vaikutukset tulevat näkymään kauas.
 Akuuttina kansainvälisen yhteisön ongelmana on, mitä tehdä tuhansille afganistanilaisille, jotka ovat avustaneet länsiliittouman sotilaita ja diplomaatteja esimerkiksi tulkkeina. Länsimaat ovat tunnustaneet velvollisuutensa suojella näitä ihmisiä Talibanin kostolta, mutta evakuointi on ollut hidasta.
 Suomikin valmistautuu evakuoimaan ihmisiä, jotka ovat auttaneet kriisinhallintaan osallistuneita suomalaisjoukkoja.
 Jos Taliban onnistuu valtaamaan maan tai Afganistan ajautuu pitkittyneeseen sisällissotaan, lähitulevaisuudessa alueelta on odotettavissa suuria määriä pakolaisia Euroopan suuntaan. YK:n pakolaisjärjestön UNHCR:n mukaan yhteensä 3,5 miljoonaa afganistanilaista on jo paennut kodeistaan.
 Viime viikolla Taliban sai haltuunsa kaupunkeja Kunduzin, Takharin ja Baghlanin maakunnista. 11. elokuuta satoja uusia asukkaita oli paennut maakunnista Kabulin telttaleireille.  Wakil Kohsar / AFP
 Lue lisää:
 Ääriliike Taliban etenee vauhdilla Afganistanissa – tutkijan mukaan sitä siivittää asevoimien korruptio: "Rivissä on väkeä, jota ei oikeasti olekaan"
 Afganistanin armeijan romahtaminen vahvisti Talibania – sotasaaliina maastoautoja ja helikoptereita
 Taliban-taistelijan tunnistaa pitkästä parrasta ja merkkilenkkareista – afganistanilaiset kertovat Ylelle pelkäävänsä äärijärjestön paluuta
 Yle vahvistaa läsnäoloaan Etelä-Aasiassa – Pakistanin-toimittaja Maija Liuhto: "Toivottavasti Afganistanin ihmiskohtalot eivät vaivu unholaan"

Tämän takia Taliban huolettaa ulkomaita myöten – Viisi kysymystä ja vastausta Afganistanin yli vyöryvästä ääriliikkeestä


Summary: Tartuntatautilaki edellyttäisi, että eristyksessä oltaisiin yksin tai perhekunnittain, mutta tähän ei ole marjanpoimijoiden kohdalla päästy. Jos tartuntatautilakia olisi noudatettu, lisätartuntoja ei olisi syntynyt, sanoo Lapin sairaanhoitopiirin infektioylilääkäri Markku Broas.

Lapin sairaanhoitopiirin infektioylilääkäri  Markku Broaksen  mukaan tartuntatautilain noudattaminen ei ole marjanpoimijoiden kohdalla toteutunut, minkä johdosta koronatartunnat ovat päässeet leviämään.
 – Alun perin 262 testatusta marjanpoimijasta noin 70 prosenttia on nyt sairastunut koronaan. Tänään uusia tartuntoja on todettu Rovaniemen seudulla 44 ja Pelkosenniemellä kuusi, hän kertoo.
 Marjanpoimijoita ei ole pystytty eristämään tartuntatautilain edellyttämällä tavalla yksin tai perhekunnittain. Eristykseen määrätyt altistuneet ovat olleet samoissa tiloissa ja osa heistä on sairastunut, jolloin tartunnat ovat levinneet ryhmän sisällä.
 Broaksen mukaan ei ole sataprosenttisen varmaa, että tartunnat eivät ole levinneet marjanpoimijoiden leirin ulkopuolelle.
 – Varmuudella ei voida sanoa, ovatko karanteeniin määrätyt henkilöt pysyneet leireissä. Tähän mennessä ei ole kuitenkaan syntynyt tartuntoja, jotka olisivat syntyneet sen johdosta, että leireillä ei ole pysytty.
 Lue lisää:   Kuusamossa on todettu koronavirustartunta 28 marjanpoimijalla – tartunnan saaneet ja altistuneet elävät kuplassa
 Pitävätkö karanteenit, ja onko ulkomaisia marjanpoimijoita ohjeistettu riittävästi – Broas: "Se on hyvä kysymys"
 Marjanpoimijoiden joukkotesteissä löytyi jälleen kymmeniä tartuntoja Lapissa – tartunta useammalla kuin joka kolmannella testatuista
 Ulkomaisten marjanpoimijoiden koronatilanteesta sekä karanteenikäytännöistä keskusteltiin perjantaina Lapin sairaanhoitopiirin, Rovaniemen kaupungin, THL:n sekä sosiaali- ja terveysministeriön edustajien kanssa.
 Rovaniemellä tartunnan saaneet ovat olleet rovaniemeläisen Polarican ja sotkamolaisen Arctic Internationalin poimijoita. Broas kertoo, että firmojen edustajat oli myös kutsuttu koolle Rovaniemelle perjantaina.
 Eristysolosuhteet järjestettävä asianmukaisiksi
 Broaksen mukaan tartuntatautilain noudattaminen on nyt ensiarvoisen tärkeää marjanpoimijoiden kohdalla.
 – Se tarkoittaa, että tartunnan saaneet ovat eristyksissä kymmenen päivää, ja ne, jotka ovat altistuneet, pysyttelevät karanteenissa kymmenen vuorokauden ajan altistumisesta.
 Karanteenissa oleville tulee osoittaa erilliset, omat tilat, jotta he eivät tartuta karanteenin aikana toisiaan. Tiloihin tulee järjestää saniteettitila ja ruokahuolto.
 Lappiin marjanpoimijoita kutsuneita yrityksiä tiedotetaan asiasta. Kunnat ovat vastuussa siitä, että tartuntatautilakia noudatetaan.
 Lapin sairaanhoitopiirin alueella on tällä hetkellä noin 2000 ulkomaista marjanpoimijaa eri marjayrityksistä.
 Marjayritykset: "Tulkinnan vaikeutta on ollut"
 Sotkamossa kotipaikkaansa pitävän Arctic International Oy:n toimitusjohtaja  Janne Naapanki  kertoo yllättyneensä siitä, kuinka tehokkaasti koronatartunnat pääsivät yritykselle työskentelevien marjanpoimijoiden leireissä Lapissa leviämään.
 – Kaikki on yritetty tehdä niin kuin on ohjeistettu, mutta valitettavasti ei ole onnistuttu. Toki täytyy sanoa, että esimerkiksi Lapissa ja Kainuussa sairaanhoitopiirien ohjeistukset eivät ole olleet yhteneväiset. Tulkinnan vaikeutta on ollut.
 Myös Polarican toimitusjohtaja  Jukka Kriston  mielestä sairaanhoitopiirien tiedottamisessa olisi ollut parantamisen varaa.
 Janne Naapanki kertoo, että yrityksen majapaikoissa sairastuneet ovat olleet eristyksissä. Altistuneet puolestaan viiden hengen "kuplissa". Naapanki myöntää kuitenkin, että esimerkiksi saniteettitiloja ei ole voitu aina osoittaa erikseen joka ryhmälle.
 – Tämän altistuneiden karanteenin kanssa tulee nyt olla tiukempi, haasteellista se on, mutta alamme tietysti heti järjestellä asioita, kuten nyt on ohjeistettu, Janne Naapanki sanoo.
 Jukka Kristo toteaa, että alunperinkin olisi pitänyt tehdä niin, että positiivisen näytteen antaneet olisi heti siirretty leireistä kokonaan pois eikä yritetty eristää heitä leirin sisällä. Perjantain kokoustamisen tuloksena myös Polarican leireissä tehdään muutoksia.
 – Myös he, joilla koronaa ei ole todettu eristetään nyt aiempaa pienempiin ryhmiin ja osa asumaan yksin.
 Arctic International Oy:llä on Lapissa tällä hetkellä noin 150 ja Polaricalla 120 poimijaa. Iso osa poimijoista on tällä hetkellä eristyksessä tai karanteenissa.
 13.8. klo 18.30 Juttua täydennetty marjayritysten toimitusjohtajien kommenteilla.
 Tuoreimmat tiedot Lapin koronatilanteesta löydät  tästä jutusta , ajantasaiset koronauutiset Suomesta ja maailmalta  tästä artikkelista .

Altistuneet marjanpoimijat eristettiin yhteen tilaan, nyt 70 prosentilla on korona – infektioylilääkäri: "Lakia ei ole onnistuttu noudattamaan"


Summary: Onko Suomi houkutteleva maa perheenyhdistämisen kannalta? Tarkistimme perussuomalaisten puheenjohtajaehdokkaiden Riikka Purran ja Sakari Puiston keskiviikkona A-studiossa esittämiä, maahanmuuttoon liittyviä väitteitä.

Puheenjohtajaehdokkaat  Riikka Purra  ja  Sakari Puisto  kohtasivat keskiviikkona A-studiossa. A-studio tarkisti keskustelun väitteitä, sillä maahanmuutto on ehdokkaiden omienkin sanojen mukaan perussuomalaisen politiikan pääteemoja.
 Mukaan faktantarkistukseen valittiin väitteitä, joiden totuudenmukaisuus on mahdollista selvittää julkisista lähteistä ja tietyn alan asiantuntijoilta. Ulkopuolelle jätettiin mielipiteet. Tässä jutussa on esitelty vain tulkinnanvaraiset tai epätodet väitteet.
 Yle on vastuussa sisällöissään esitettävien faktojen todenperäisyydestä, minkä vuoksi faktantarkistusta tehdään enenevässä määrin muun muassa vaalien ja muiden valintatilanteiden yhteydessä. Myös Sakari Puiston väitteet käytiin tarkasti läpi, mutta niistä ei faktojen osalta löytynyt tulkinnanvaraisuuksia.
 Riikka Purra: “Meidän kansalaisuuslainsäädäntöä pitää kiristää. Kansalaisuuksia ei saa jakaa kuin halpoja ämpäreitä vaan se edellyttää pidempää maassa oleskelua, ylipäätänsä integroitumista yhteiskuntaan.”
 Väite on epätosi.
 Suomessa kansalaisuuden saaminen ei ole helppoa. Kansalaisuutta hakevan täytyy täyttää useita ehtoja, joista säädetään kansalaisuuslaissa.
 Suomen kansalaisuus siirtyy lapselle automaattisesti suomalaisen vanhemman kautta. Maahanmuuttovirasto myös myöntää Suomen kansalaisuuksia ilmoituksesta tai hakemuksesta. Ilmoituksella Suomen kansalaisuutta voivat hakea ainoastaan rajatut ryhmät, esimerkiksi muiden Pohjoismaiden kansalaiset.
 Perussuomalaisten puheenjohtajakisan paneeliin osallistuivat Kristiina Ilmarinen, Sakari Puisto, Riikka Purra ja Ossi Tiihonen viime viikolla. Uusi puheenjohtaja valitaan puoluekokouksessa Seinäjoella tulevana viikonloppuna. Jari Pussinen / Yle
 Vuonna 2020 Suomen kansalaisuuden sai 10 086 henkilöä. Heistä vain 1 061 haki kansalaisuutta ilmoituksella. Loput 9 001 henkilöä jättivät Maahanmuuttovirastoon hakemuksen.
 Hakiessaan hakemuksella Suomen kansalaisuutta henkilön on oltava täysi-ikäinen ja pystyttävä luotettavasti todistamaan henkilöllisyytensä. Hänen täytyy osata tyydyttävästi suomea tai ruotsia, eikä hänellä saa olla rikostaustaa.
 Kansalaislaissa säädetään, että hakijan on täytynyt asua Suomessa yhtäjaksoisesti viisi vuotta tai seitsemän vuotta 15 ikävuoden täyttämisen jälkeen siten, että viimeksi kuluneet kaksi vuotta hän on asunut Suomessa.
 Tämän voi ajatella vastaavan Purran vaatimusta pidemmästä maassa oleskelusta.
 Riikka Purra. Jari Pussinen / Yle
 Lisäksi hakijan täytyy kertoa Maahanmuuttovirastolle, mistä hän on saanut rahat elämiseen Suomessa ja todistettava, että hän on huolehtinut niin sanotut julkisoikeudelliset maksuvelvoitteensa, kuten verot, sairaalakulut ja elatusmaksut.
 Vaikka hakija täyttäisi kaikki edellä kuvatut ehdot, ei hän välttämättä saa Suomen kansalaisuutta. Kansalaisuuslain pykälän 13 mukaan hakemus voidaan evätä esimerkiksi silloin, jos hakija koetaan turvallisuusuhaksi.
 Maahanmuuttovirasto hylkää joka vuosi kansalaisuushakemuksia. Esimerkiksi vuonna 2020 1 482:lle henkilölle ei myönnetty Suomen kansalaisuutta. Euroopan muuttoliikeverkosto EMN:n mukaan yleisin syy hylkäämiselle vuosina 2019 ja 2018 on ollut puutteellinen suomen tai ruotsin taito.
 Riikka Purra: "Turvapaikanhakijavirrat eivät kohdistu samalla lailla kaikkiin maihin, vaan niillä on taipumuksena löytää tietyt maat Pohjois-Euroopasta."
 Väite on tulkinnanvarainen.
 Uusia turvapaikkahakemuksia jätetään eniten Saksaan, Espanjaan ja Ranskaan. Nämä maat erottuvat eurooppalaisessa vertailussa riippumatta siitä, tarkasteleeko hakemusten lukumääriä vai niiden suhdetta maan väkilukuun. Tiedot selviävät Euroopan komission alaisen Eurostatin tilastoista, ja apua niiden tulkintaan on saatu Maahanmuuttoviraston turvapaikkayksikön johtaja  Antti Lehtiseltä .
 Vuonna 2020 Saksa sai 102 500, Espanja 86 400 ja Ranska 81 800 uutta turvapaikkahakemusta. Vertailuna Suomesta haki ensikertalaisena turvapaikkaa 1 277 henkilöä samana vuonna.
 Kuvituskuva pakolaisleiriltä Kreikasta. ullstein bild - Wassilis Aswestopoulos/ All Over Press
 Suomessa uusien hakijoiden määrät ovat olleet alhaisia vuoden 2015 ja Euroopan pakolaiskriisin jälkeen. Koronatilanteen ja matkustamisen vaikeutumisen myötä turvapaikkahakemusten määrät ovat laskeneet entisestään, sanoo turvapaikkayksikön johtaja Antti Lehtinen.
 Maan väkilukuun suhteutettuna Välimeren maat Kreikka, Kypros ja Malta erottuvat selvästi eurooppalaisessa vertailussa.
 Pohjoismaisessa vertailussa Ruotsi on ollut vuodesta toiseen hakijamääriltään selkeästi merkittävin kohdemaa ja on edelleen myös merkittävä kohdemaa koko Euroopan tasolla tarkasteltuna, kertoo turvapaikkayksikön johtaja Lehtinen. Hänen mukaansa uusien turvapaikkahakemusten määrät ovat kaikkiaan vähentyneet Pohjoismaissa, mutta laskusta huolimatta Ruotsin luvut ovat moninkertaiset Suomeen, Tanskaan ja Norjaan verrattuna.
 Kansainväliset sopimukset sekä EU:n yhteistä eurooppalaista turvapaikkajärjestelmää koskevat säädökset velvoittavat EU-maita ottamaan vastaan turvapaikkahakemuksen ja antamaan kansainvälistä suojelua sitä tarvitseville. Patrick Seeger / EPA
 On siis totta, että turvapaikkahakemuksia ei jätetä tasaisesti ympäri Eurooppaa, mutta Pohjois-Eurooppa ei Ruotsia lukuunottamatta tilastoissa erityisesti korostu.
 Purra: "Erilaiset vetotekijät, joita voidaan löytää, esimerkiksi perheenyhdistämiset, jotka Suomessa ovat houkuttelevampia kuin tällä hetkellä meidän naapurimaissa tai läheisissä referenssimaissa, niitä pitää kiristää."
 Väite on tulkinnanvarainen.
 Ruotsin perheenyhdistämislinja on selvästi löysempi kuin Suomessa, Tanskassa taas tiukempi. Perussuomalaisten, kokoomuksen ja keskustan muodostama hallitus vaikeutti merkittävästi perheenyhdistämistä vuoden 2015 pakolaiskriisin jälkimainingeissa. Tuolloin myös turvapaikan Suomesta saaneilta hakijoilta alettiin edellyttää taloudellista toimeentuloa ehtona sille, että hakijat saavat tuoda perheenjäsenensä Suomeen.
 Tämä vaatimus ulottuu yhä myös alaikäisiin hakijoihin. Toimeentulovaatimuksesta on vapautettu ainoastaan ne pakolaisstatuksen saaneet hakijat, jotka onnistuvat jättämään perheenyhdistämishakemuksen kolmen kuukauden sisällä. Poikkeus ei koske toissijaisen suojelun nojalla turvapaikan saaneita. Esimerkiksi nelihenkisen, kahden lapsen perheen kohdalla vaaditaan Maahanmuuttoviraston mukaan vähintään 2600 euron nettotuloja kuukaudessa palkkana tai yritystulona, sosiaalitukia ei pääsääntöisesti lasketa tähän mukaan.
 Kuvituskuva pakolaisleiriltä Syyriasta.
 Hakemuksen jättämistä hankaloittaa se, että ulkomailta Suomeen pyrkivien perheenjäsenten on jätettävä omat hakemuksensa kansalaisuutensa perusteella määräytyvään Suomen edustustoon. Tämä ei aina ole lähin Suomen edustusto. Kriisialueilla vaatimus voi tehdä hakemuksen jättämisen käytännössä liki mahdottomaksi.
 Muutkin Pohjoismaat ovat viime vuosina tiukentaneet linjaansa suhteessa turvapaikan saaneiden perheenyhdistämiseen. Myös Ruotsi edellyttää perheenyhdistämistä hakevilta taloudellista toimeentuloa, ellei hakemusta jätetä kolmen kuukauden sisällä. Norjassa hakemuksen jättämiseen annetaan enemmän aikaa, 6-12 kuukautta.
 Tanska poikkeaa tiukalla linjallaan muista Pohjoismaista. Siellä pakolainen voi hakea perheenyhdistämistä vasta kolme vuotta oleskeluluvan myöntämisen jälkeen. Tanska on myös evännyt oleskelulupia hakijoiden 15–18-vuotiailta lapsilta.
 Kuvituskuva. Silja Viitala / Yle
 Kun vuonna 2018 Ruotsi myönsi kansainvälistä suojelua saaneiden perheenjäsenille 16 641 oleskelulupaa, myönsi Suomi lupia 1 755, Norja 1 713 ja Tanska 1 136 kappaletta. Suomi ei siis erotu ainakaan muista Pohjoismaista poikkeuksellisen houkuttelevana maana perheenyhdistämisen kannalta.
 YK:n pakolaisjärjestö UNHCR vetosi vuonna 2019 Suomeen taloudellisen toimeentulon vaatimuksen höllentämiseksi. Järjestö ilmaisi myös huolensa perheenyhdistämisen hankaloittamisesta ylipäätään.
 Riikka Purra: "Tähän olen monta viimeistä viikkoa käyttänyt hyvin paljon energiaa kertoakseni, että se maahanmuutto, mitä meille yleensä tulee, esimerkiksi ennätysvuosi viime vuonna, se ei yleensä valitettavasti meidän kestävyysvajeelle tee mitään hyvää.”
 Väite on tulkinnanvarainen.
 Koko maahanmuuton osalta vuosi 2020 ei ollut ennätysmäinen, kertoo vastuualueen johtaja  Anna Hyppönen  Maahanmuuttovirastosta. Myönteisiä työntekijän oleskelulupapäätöksiä tehtiin kuitenkin ennätysmäärä, 4 504 kappaletta. Vuonna 2019 työntekijän oleskeluluvan sai 3 827 henkilöä.
 Myöhemmin Twitterissä Riikka Purra korjasi tarkoittaneensa "ennätysvuodella" EU:n ulkopuolelta saatavuusharkinnan piirissä oleville aloille työskentelemään saapuneiden henkilöiden määrää.
 Saatavuusharkinta tarkoittaa sitä, että , että EU:n tai ETA-alueen ulkopuolelta Suomeen tuleva työntekijä saa työntekijän oleskeluluvan vain, jos hänellä on työpaikka, johon ei löydy sopivaa työvoimaa kotimaisilta työmarkkinoilta kohtuullisessa ajassa.
 Työntekijän oleskelulupaa hakevat esimerkiksi kokit, siivoojat ja rakennusalan työntekijät. Ennen kuin maahanmuuttovirasto myöntää hakijalle oleskeluluvan tekee työ- ja elinkeinotoimisto hakemukseen osapäätöksen. Työ- ja elinkeinotoimisto arvioi, onko toimeentulo riittävä, onko työnteko tilapäistä vai jatkuvaa ja onko avoinna olevaan työpaikkaan kohtuullisessa ajassa saatavissa sopivaa työvoimaa EU- tai ETA-alueelta.
 Lähetyksessä Purra vastasi kysymykseen työperäisestä maahanmuutosta, kun hän otti esille ennätysvuoden. Purra ei kuitenkaan täsmentänyt tarkoittavansa juuri työntekijöille myönnettäviä oleskelulupia, jotka kuuluvat saatavuusharkinnan piiriin. Katsojalle saattoi siten jäädä mielikuva, että maahanmuutossa olisi ollut yleisesti ennätysvuosi. Kuitenkin Purran väite pitää paikkansa työntekijän oleskelulupapäätösten osalta, joita myönnettiin ennätyksellisen paljon.

Jakaako Suomi kansalaisuuksia "kuin halpoja ämpäreitä"? Yle tarkisti perussuomalaisten puheenjohtajaehdokkaiden väitteitä maahanmuutosta


Summary: Helsingin hallinto-oikeus katsoi Wolt-lähetin arvonlisäveron maksua koskevassa päätöksessään, että yksittäinen lähetti on toiminut yrittäjänä eikä työsuhteessa olevana työntekijänä. SAK:n lakimies Anu-Tuija Lehto ei anna päätökselle paljoa painoarvoa.

Helsingin hallinto-oikeuden antaman päätöksen mukaan Wolt-teknologiayrityksen yksittäinen lähetti on toiminut yrittäjänä eikä työsuhteessa olevana työntekijänä. Lähetti on "kantanut toiminnastaan taloudellisen riskin" ja voinut itse valita työaikansa ja -tapansa, Helsingin hallinto-oikeus arvioi.
 Kyse on veronsaajien oikeudenvalvontayksikön tekemästä valituksesta, johon Helsingin hallinto-oikeus antoi ratkaisunsa toukokuussa. Veronsaajien oikeudenvalvontayksikkö on osa verohallintoa.
 Kiista liittyi siihen, onko lähetti ollut velvollinen maksamaan arvonlisäveroa toimiessaan Woltin lähettinä vai ei. Lähetin mukaan hän oli työsuhteessa eikä ollut velvollinen maksamaan arvonlisäveroa. Helsingin hallinto-oikeuden tekemän päätöksen mukaan lähetin tuli maksaa arvonlisäveroa, koska hän on työskennellyt itsenäisesti.
 Woltin perustajaosakas  Juhani Mykkänen  pitää ratkaisua merkittävänä ja arvioi, että sillä voi vaikutusta siihen, miten lähettien asemaa jatkossa määritellään.
 – Mikään tuomioistuin ei ole aiemmin Suomessa ottanut kantaa ruokalähettikiistaan. Nyt päätöksen perusteluissa viitataan paljon sellaisiin asioihin, kuten oikeuteen kieltäytyä keikoista tai valita omat työajat, jotka pätevät kaikkiin Wolt-lähetteihin. Muun muassa sen takia tämä on erittäin merkityksellinen ja arvokas päätös.
 SAK:n juristi ei anna päätökselle suurta painoarvoa
 Ammattiliittojen keskusjärjestö SAK:n lakimies  Anu-Tuija Lehto  korostaa, että kyse on yksittäisestä yhden tuomioistuimen antamasta päätöksestä, josta voidaan vielä valittaa. Hän ei siksi anna sille suurta painoarvoa.
 – Kyllähän tämä kuitenkin sekoittaa pakkaa ja antaa Woltille vähintäänkin mahdollisuuden sanoa, että tilanne on epäselvä.
 – Sitä, onko kyse yrittäjistä vai työntekijöistä, voidaan arvioida monessa eri tuomioistuimessa, ja on mahdollista, että tulee erilaisia ja toisilleen ristikkäisiä ratkaisuja.
 SAK:n lähtökohta on, että lähettien asema täyttää työsuhteen tunnusmerkit.
 Eri viranomaistahot ovat viime vuosina ottaneet kantaa siihen, ovatko ravintolaruuan kuljetukseen keskittyneiden yritysten lähetit työntekijöitä vai yrittäjiä. Samaa rajanvetoa on käyty monissa muissakin maissa.
 Työsuhdekysymys on esillä esimerkiksi Etelä-Suomen aluehallintovirastossa.
 Avi pyysi työ- ja elinkeinoministeriön alaiselta työneuvostolta kannanottoa ruokalähettien asemasta. Neuvosto linjasi viime marraskuussa ruokalähettien olevan työsuhteessa, minkä seurauksena Avi  on edellyttänyt ruokalähettifirmoja Woltia ja Foodoraa  laittamaan yritystensä työaikakirjanpidon kuntoon.
 Wolt on kertonut, ettei se aio noudattaa avin kehotusta, vaan aikoo jatkossakin pitää lähettinsä yrittäjäasemassa aluehallintoviraston näkemyksen vastaisesti. Tätä Wolt perustelee muun muassa sillä, että valtaosa läheteistä haluaa työskennellä nimenomaan yrittäjinä.
 Woltin Mykkäsen mukaan asiaa ratkotaan hallinto-oikeudessa, mikäli avilla ja yhtiöllä on syksyllä tapahtuvan kuulemismenettelyn jälkeen edelleen erimielinen näkemys.
 Kesäkuun lopussa  Eläketurvakeskus antoi päätöksen, jonka mukaan ruokalähettiyhtiölle kuljetuksia tehneen ihmisen työskentely täyttää työsuhteen tunnusmerkit.
 Lue lisää:
 Wolt ei aio noudattaa aluehallintoviraston mahdollista kehotusta kohdella ruokalähettejä työntekijöinä – yritys on tarvittaessa valmis viemään asian oikeuteen asti
 Wolt ja Foodora laajenevat vauhdilla kaupan puolelle – Lähettibisnes tekee uusia aluevaltauksia, mutta työntekijöiden asema ei ole muuttunut

Hallinto-oikeus arvioi ruokalähetin olevan yrittäjä – Wolt pitää yksittäispäätöstä merkittävänä, SAK:n juristi ei


Summary: Marin kommentoi Ylelle kiistaa, joka syntyi pääkaupunkiseudun koronarajoituksista. Pääministeri haluaisi nykyisistä rajoituksista nopeasti eroon, mutta hänellä on myös oma, henkilökohtainen tavoitteensa syksylle. Siihen siivitti kesän harrastus.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Moni saattoi hieraista silmiään, kun pääministeri  Sanna Marin  (sd.) haukkui alueviranomaiset torstaina Säätytalon rappusilla.
 Asetelma on mennyt maassa uusiksi. Aiemmin ministerit  usein moittivat , että alueviranomaiset eivät tee tarpeeksi koronan torjumiseksi. Nyt on toinen ääni kellossa.
 Pääministeriltä  sai sapiskaa  Etelä-Suomen aluehallintoviraston (avi) päätös kieltää sisäharrastustoiminta pääkaupunkiseudulla, jos turvavälejä ei voida varmistaa. Päätös  ymmärrettiin yleisesti niin , että lasten ja nuorten harrastuksia ollaan kieltämässä pääkaupunkiseudulla.
 Pääkaupunkiseudun uudet rajoitukset saivat torstaina tuomion Marinin lisäksi  monelta muultakin ministeriltä , koska hallitus on linjannut, että lapset ja nuoret pitää huomioida koronapäätöksissä etusijalla. Se tarkoittaa, että ensin rajoitettaisiin muiden kuin lasten ja nuorten elämää.
 Ylen haastatteluun saapuva pääministeri on kesän aikana matkaillut perheineen kotimaan kohteissa Muumimaailmaa myöten, ja sinä aikana yksi tärkeä asia on muuttunut. Kun vielä keväällä kaksi koronarokotetta oli melko harvalla, nyt tilanne on parempi.
 Marin näyttää olevan sitä mieltä, että rokotusten etenemistä ei ole huomioitu tarpeeksi.
 – Kun rokotukset edistyvät, niin välttämättömyys- ja oikeasuhtaisuusperusteet rajoituksille eivät enää samalla tavalla toteudu. Emme voi katsoa pelkästään tartuntamääriä, vaan pitää katsoa laajasti, miten rokotukset etenevät ja miten ihmiset ovat suojassa, Marin sanoo pääministerin virka-asunnon Kesärannan pihalla Ylen haastattelussa.
 Marinin mielestä lasten ja nuorten rajoituksille on vähemmän tarvetta myös siksi, että 12–15-vuotiaiden rokotukset on aloitettu etuajassa.
 – Päätös on tehty, jotta myös nämä nuoret olisivat paremmin suojassa eikä rajoitustoimia enää tarvittaisi. Emme näe, että olisi enää oikeasuhtaista tai järkevää laittaa rajoituksia, jotka kohdistuvat näihin ryhmiin, kun rokotuksetkin edistyvät, Marin sanoo.
 Pääministeri Sanna Marin kuvattiin virka-asunnollaan Kesärannassa perjantaina. Ilkka Klemola / Yle
 Marin ei takaa, etteikö lapsille ja nuorille tulisi rajoituksia
 Harrastuskiellosta tuohtuneet ministerit ilmoittivat heti torstaina, että alueviranomaisia ohjeistetaan aiheesta.
 Marin uskoo Ylen haastattelussa, että sosiaali- ja terveysministeriön sekä Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen antama ohjaus muuttaa vielä aluehallintoviranomaisen tulkintaa lasten ja nuorten harrastusten rajoittamisesta.
 Marin ei kuitenkaan voi taata, etteikö jokin viranomaisen määräämä rajoitus koskisi myös lapsia ja nuoria. Hänen sanoo toivovansa, että lasten ja nuorten osalta rajoituksia ei tehdä yhtään enempää kuin on välttämätöntä.
 Marinin hymyä ei hyydytä kysymys siitä, johtaako maata hallitus vai Etelä-Suomen aluehallintovirasto.
 – Hallitus johtaa tietenkin maata ja tekee lakiehdotuksia eduskunnalle, mutta pitää muistaa, että viranomaiset ovat toimivaltainen taho, joka tekee käytännön päätöksiä lakiin perustuen, Marin sanoo.
 – Hallitus ei voi viranomaisia käskeä, he tekevät itsenäistä harkintaa. Me toivomme, että he huomioisivat eri ulottuvuuksia ja katsoisivat lasten ja nuorten tilannetta.
 Etelä-Suomen aluehallintovirastossa ministerien voimakkaat kommentit  ovat herättäneet ihmetystä . Virasto katsoo, että sen päätökset nojautuvat sosiaali- ja terveysministeriön ohjeistukseen. Avin mukaan myös Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri on pitänyt rajoituksia välttämättöminä.
 Marin sanoo, että sairaanhoidon kuormitus on ilman muuta näkökulma, joka pitää ottaa vakavasti huomioon.
 – Samalla pitäisi kohdistaa rajoituksia niin, että ne ovat vaikuttavia, tehokkaita, oikeasuhtaisia ja välttämättömiä. Lapsiin ja nuoriin kohdistuvat rajoitustoimet jättävät jäljen, ja sen vuoksi pitää käyttää erityistä harkintaa, tehdäänkö näiden ryhmien osalta rajoituksia, hän sanoo.
 Marin kommentoi koronarajoituksia ja syksyn budjettiriihtä toimittaja Ari Hakahuhdalle Kesärannassa. Ilkka Klemola / Yle
 Marin haluaisi rajoituksista eroon syksyllä
 Hallitus tavoittelee sitä, että nykyiset rajoitukset voitaisiin purkaa, kun yli 12-vuotiaista suomalaisista 80–90 prosenttia on saanut kaksi rokoteannosta.
 Marin sanoo, että tavoite voi toteutua syys-loka-marraskuussa. Hänen mukaansa yli 16-vuotiaiden osalta voidaan päästä jo syys-lokakuussa "hyvin lähelle" tavoiteltua lukua, mutta 12–15-vuotiaille annetaan rokotuksia vielä lokakuussa.
 Hallitus yrittää pitää syksyllä yhteiskunnan auki, vaikka koronan deltamuunnos on levinnyt maassa nopeasti.
 – Mikäli vakavia tautitapauksia ei tule paljon eikä ole uhkaa, että terveydenhuolto kuormittuisi, en näe, että olisi perusteita rajoittaa ihmisten elämää samalla tavalla kuin ennen rokotuksia, hän sanoo.
 Rajoitusten kiristäminen on Marinin mukaan silti yhä mahdollista, jos maahan pääsee virusmuunnoksia, jotka ovat immuuneja annetuille rokotuksille.
 – Se on syy, miksi olemme puhuneet Euroopassa, että meillä pitää olla olemassa yhteiset rajakäytännöt. Meidän pitäisi pystyä pysäyttämään virusmuunnos mahdollisimman tehokkaasti ennen kuin se on kaikkien yhteiskuntien sisällä.

 Marin torjuu ansiosidonnaisen heikentämisen
 Marinin hallitus on saanut kiitosta koronakriisin hoidosta, mutta hallituksen sisäinen kriisi puhkesi keväällä täyteen mittaan. Puolueiden erimielisyyksien takia hallituksen kehysriihi venyi huhtikuussa päiväkausien mittaiseksi.
 Helppoa ei odoteta myöskään syksyn budjettiriihestä, jossa hallituspuolueet yrittävät löytää yksituumaisuuden työllisyys- ja ilmastopäätöksistä.
 Marin sanoo, että budjettiriihestä syntyy uusia työllisyys- ja ilmastopäätöksiä, mutta ei suostu menemään yksityiskohtiin.
 Etenkin keskusta on vaatinut ansiosidonnaisen työttömyysturvan porrastamisen kaltaisia työllisyystoimia, joihin vasemmistopuolueet ovat suhtautuneet nyreästi.
 Marin toteaa, että hallituksen ei pidä budjettineuvotteluissa heikentää ansiosidonnaista työttömyysturvaa vaan ihmisiä pitäisi työllistää osaamista ja koulutusta parantamalla.
 – En näe, että ansiosidonnaista heikentämällä ihmisiä saataisiin paremmin töihin, Marin torjuu.

 Ilmastopäätösten suhteen Marin viittaa siihen, että päästövähennyksiä pitää tehdä niin energiapuolelta, rakentamisesta kuin liikenteestäkin. Esimerkkinä hän mainitsee, että päästötöntä energiaa pitäisi saada myös lämmöntuotannosta, mikä tarkoittaa esimerkiksi öljylämmityksen vähentämistä.
 Marin vitsailee toivovansa, että syksyn riihi onnistuisi kevään kehysriihtä tiivimmällä aikataululla.
 Marin kertoo kävelleensä heinäkuussa keskimäärin 16 kilometriä päivässä. Ilkka Klemola / Yle
 Marin yrittää kolmen kilometrin tulosta Cooperin testissä
 Marinilla on syksylle myös oma henkilökohtainen tavoite. Pääministeri aikoo juosta Cooperin testissä tänä vuonna kolme kilometriä.
 Tulos olisi Marinin ikäiselle naiselle reippaasti erinomainen. Ideana testissä on edetä 12 minuutissa niin pitkälle kuin pääsee.
 – Ajattelin, että juoksen elokuussa pohja-ajan, ja katson, mihin yllän, ja suunnittelen sen mukaan treeniohjelman, paljonko pitää vielä kiriä.
 Marin aloitti juoksuharrastuksen toukokuussa, mutta ei puhtaalta pöydältä.
 – Olen nuorena juossut 15–20-vuotiaana tosi paljon, ja nyt innostuin uudestaan. Kyllä se aika hyvin jo rullaa.
 Tarkkoja juoksumääriä Marin ei paljasta.
 – Juoksisin koko ajan, jos sallisin itselleni sen. Yritän vähän hillitä, että treenaisin fiksulla tavalla, ettei juokse liikaa eikä urheile liikaa, koska silloin voi käydä huonosti. Pitää muistaa pitää lepopäiviä 2–3 kertaa viikossa.
 Pidemmät kävelylenkit Marin aloitti jo vuodenvaihteen jälkeen. Hän kertoo kävelleensä kaikkialle minne voi, jos aikaa oli.
 – Kävely on ihanaa, heinäkuussa taisin kävellä keskimäärin 16 kilometriä päivässä. Monena päivänä tuli yli 20 kilometriä kävelyä.
 Saako yleisö tulla katsomaan kolmen tonnin ylitystä?
 – Ei saa tulla, tämä on henkilökohtainen tavoite. Pidän henkilökohtaisena asiana siltä osin miten itse suoritus tehdään, Marin torjuu.
 Hymy ei nytkään hyydy.

Pääministeri Marin uskoo alueiden muuttavan tulkintansa lasten harrastusjupakassa ja paljastaa samalla Ylen haastattelussa kesän himoharrastuksensa


Summary: Saksassa vietettiin perjantaina Berliinin muurin rakentamisen aloittamisen muistojuhlaa.

Aamuvarhain sunnuntaina 13. elokuuta 1961 kommunistisen Itä-Saksan viranomaiset alkoivat rakentaa Berliinin muuria, joka halkaisi kaupungin kahtia. Muurin avulla haluttiin ehkäistä itäsaksalaisten pakoa länteen.
 Ennen muurin pystyttämistä 12 vuoden aikana yli kolme miljoonaa ihmistä oli paennut Itä-Saksasta Länsi-Saksaan vapautta ja parempaa elintasoa tavoitellen.
 – Piikkilanka-aitoja ja kulkuesteitä on yön aikana asetettu paikoilleen sulkemaan raja Itä- ja Länsi-Berliinin välillä, uutistoimisto AFP:n kirjeenvaihtaja kuvaili tilannetta varhain aamulla.
 – Tie on käytännössä katkaistu pakolaisilta. Suurin osa kaupungin kahden eri puolen välisistä rajanylityspaikoista on suljettu auringonnousun jälkeen, ja niitä vartioivat poliisit, jotka partioivat konetuliaseet olallaan.
 Muuri erotti idän ja lännen 28 vuoden ajan
 Pikku hiljaa Saksojen väliin nousi 43 kilometriä pitkä betonimuuri, joka halkaisi kaupungin pohjoisesta etelään. Ulompi muuri, joka oli 112 kilometriä pitkä, erotti Länsi-Berliinin ja sen kaksi miljoonaa asukasta Itä-Saksasta.
 Muurin itäpuolella sijaitsi ei-kenenkään-maa, joka oli paikoitellen 300 metriä leveä. Muurin juurella alkoi niin sanottu "kuoleman kaistale". Tarkkaan haravoidusta maasta pystyi helposti erottamaan jalanjälkiä, ja se oli varustettu laitteistoilla, joka automaattisesti laukaisi aseita ja miinoja.
 Lähes 5 000 ihmistä onnistui pakenemaan muurista huolimatta ja noin 100 kuoli yrittäessään.
 Berliinin muuri murtui 9. marraskuuta 1989.

Berliinin muurin rakentaminen alkoi 60 vuotta sitten – "Konetuliaseet olalla partioivat poliisit vartioivat rajanylityspaikkoja"


Summary: Turkin maa- ja metsätalousministerin mukaan tulva-alueilla on koettu pahimmat tuhot vuosikymmeniin.

Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdogan  vieraili perjantaina Pohjois-Turkin tulva-alueella, jossa hän muun muassa johti rukoushetkeä tulvan uhrien muistoksi. Samalla presidentti lupasi valtion antavan taloudellista tukea tulva-alueelle.
 – Me teemme valtiona kaiken minkä pystymme, niin pian kuin pystymme, ja nousemme tuhkasta, Erdogan lupasi väkijoukolle Kastamonun kaupungissa.
 Perjantai-iltaan mennessä ainakin 31 ihmistä oli kuollut Pohjois-Turkkia koetelleissa äkillisissä tulvissa. Pelastusviranomaisten mukaan veden pinta nousi tulva-alueilla pahimmillaan jopa neljä metriä.
 Turkin maa- ja metsätalousministerin  Bekir Pakdemirlin  mukaan tulva-alueilla on koettu pahimmat tuhot vuosikymmeniin. Maa oli juuri toipumassa vakavista maastopalotuhoista, joissa kuoli kahdeksan ihmistä.
 Asiantuntijat ovat varoittaneet, että ilmastonmuutos aiheuttaa jatkossa enemmän voimakkaampia sääilmiöitä varsinkin Välimeren alueella, josta on tulossa yksi ilmastonmuutoksen suurista riskialueista.
 Televisiossa ja sosiaalisessa mediassa on näytetty kuvia tulvaveden hajottamista silloista ja helikoptereista, jotka pelastavat ihmisiä tulvan saartamien talojen katoilta.
 Pelastusviranomaiset joutuivat evakuoimaan tulvan tieltä muun muassa 45 potilaan sairaalan Sinopin rannikkokaupungin lähettyvillä.
 Sateiden ennustetaan jatkuvan tulva-alueilla vielä loppuviikon ajan.
 Kreikassa maastopalot saatu hallintaan
 Kreikassa raivonneet maastopalot on saatu hallintaan, kertoivat maan pelastusviranomaiset perjantaina.
 Evian saarella ja Peloponnesoksen niemimaalla riehuneet tulipalot ovat aiheuttaneet Kreikassa pahimmat tuhot vuosikymmeniin.
 Sade ja säiden viilentyminen ovat auttaneet pelastuslaitoksia sammutustöissä. Sammuttajat eivät kuitenkaan ole poistumassa palopaikoilta, sillä viikonlopuksi on ennustettu kovia tuulia, jotka saattavat sytyttää kyteviä paloja uudestaan liekkiin.
 Heinäkuussa alkaneet maastopalot ovat tuhonneet satoja koteja ja useita yrityksiä.
 Lue lisää aiheesta:
 Kreikassa sadat ulkomaiset palopelastajat auttavat sammutustöissä – Evian suurpaloa saatu hitaasti hallintaan
 Ennätyksellinen helleaalto korventaa myös Välimeren etelärannikkoa – Algeriassa kuollut yli 60 maastopaloissa

Turkissa yli 30 ihmistä kuollut äkillisissä tulvissa, Kreikassa maastopalot saatiin hallintaan