Summary: Valtion sijoitusyhtiö Solidium siirtää yhtiöiltä saatuja osinkorahoja reilut 200 miljoonaa euroa tämän vuoden tuloksestaan, mikä on jonkin verran vähemmän kuin edellisenä vuonna yhtiö sai kasaan osinkoja. Koronan takia osa yhtiöistä, jossa valtio on mukana, ei maksa osinkoja.

Valtion sijoitusyhtiö Solidium on tulouttamassa valtion kassaan miltei 370 miljoonaa euroa voitonjakoa.
 Valtion sijoitusyhtiön Solidiumin tilikauden 2020–2021 tulos oli 197 miljoonaa euroa. Kaikki omistukset tuottivat 39 prosenttia ja yhtiön substanssiarvo, eli varat vähennettynä veloilla, kasvoi 6,6 miljardista 8,8 miljardiin euroon.
 Vuoden 2021 alkupuoliskolla kaikkien omistusten tuotto oli 23 prosenttia.
 Solidiumin omistusten arvo oli tilikauden lopussa 30. kesäkuuta 9,6 miljardia euroa, kun vuotta aiemmin se oli hieman alle 7 miljardia.
 – Solidiumin tilikautta leimasi optimistinen tunnelma, kun maailmantalous alkoi elpyä koronapandemian hellittäessä ja yritysten näkymät kääntyivät positiivisiksi. Kansantalouksien paraneva tilanne näkyi myös salkkuyhtiöissämme, joiden arvostukset ovat nousseet trendin mukana, mutta myös parantaneet operatiivista toimintaansa, kertoo toimitusjohtaja  Antti Mäkinen  tiedotteessa.
 Myös edellisen tilikauden osingot jakoon
 Solidiumin hallitus ehdottaa kilisyttävänsä valtion kassaa 368 miljoonan euron voitonjaolla, joka sisältää myös edellisen tilikauden jakamattomia osinkoja. Tällä tilikaudella Solidium sai omistamiltaan yhtiöiltä osinkoja 219 miljoonaa euroa ennen veroja, kun edellisellä tilikaudella summa oli 11 miljoonaa suurempi.
 – Koronaviruspandemia vaikutti yhä pörssiyhtiöiden osingonmaksuun. Kevään 2021 yhtiökokouksissa kaikki omistusyhtiömme eivät vielä maksaneet osinkoa. Tilikaudella saamamme osingot ennen veroja laskivatkin tästä syystä, Mäkinen sanoo yhtiön tiedotteessa.
 Solidium kertoo lisänneensä tilikauden aikana omistustaan Nokiassa 115 miljoonalla eurolla, Nokian Renkaissa 76 miljoonalla ja TietoEvryssä 26 miljoonalla. Outokummun ja SSAB:n osalta omistusta kevennettiin, ja Nelesin osakkeet myytiin Solidiumin osaomistamalle Valmetille 190 miljoonalla.
 Solidiumin omistuksiin kuuluvat myös Elisa, Kemira, Konecranes, Metso Outotec, Sampo ja Stora Enso.

Valtion sijoitusyhtiö kartuttaa lähes 400 miljoonalla valtion kassaa


Summary: Retkeilyalueverkoston tarkoituksena on edistää suomalais-virolaista retkeilyä, ulkoilua ja retkeilyalueisiin perustuvaa matkailua. Verkostoon kuuluvat Suomesta Evon, Ruunaan, Kylmäluoman ja Oulujärven retkeilyalueet.

Metsähallitus on perustanut yhdessä Viron vastaavan organisaation, Riigimetsa Majandamise Keskuksen (RMK) kanssa Euroopan ensimmäisen retkeilyalueverkoston.
 Verkoston tarkoituksena on edistää suomalais-virolaista retkeilyä, ulkoilua ja retkeilyalueisiin perustuvaa matkailua.
 Verkostoon kuuluu kahdeksan retkeilyaluetta Virosta ja Suomesta. Virosta verkostoon kuuluvat Aegviidu-Korvemaan, Kiidjärve-Koorasten, Nõvan ja Räpinä-Värskan retkeilyalueet. Suomesta mukana ovat Lieksasta Ruunaan, Taivalkoskelta Kylmäluoman, Vaalasta Oulujärven ja Hämeenlinnan Lammilta Evon retkeilyalueet.
 Kaikilla verkoston kohteilla on laajat retkeilypalvelut merkittyine reitteineen, tulipaikkoineen ja käymälöineen. Petri Lassheikki / Yle
 Alkuun verkoston toiminta näkyy lähinnä verkossa tehtävässä markkinoinnissa ja kohteiden esittelyssä, kertoo puhelimitse tavoitettu metsähallituksen kehityspäällikkö  Jere Rauhala . Nettinäkyvyyden toivotaan saavan ihmiset pikkuhiljaa myös liikkeelle naapurimaiden retkipaikoille.
 – Sen jälkeen arvioidaan, mitä konkreettisia toimenpiteitä tarvitaan, jotta matkailu saadaan oikeasti viriämään näiden kohteiden välillä.
 Vaikka mitään määrällisiä tavoitteita matkailijoiden suhteen ei ole asetettu, Suomen kohteiden vetovoimaan luotetaan.
 – Virolaiset ovat vielä kovempia ulkoilijoita, retkeilijöitä ja luontomatkailijoita kuin me. Siellä arvostetaan myös erittäin paljon kalavesiä. Näillä meidän kohteillamme, jotka on tässä vaiheessa valittu mukaan, on erinomaiset kalastusmahdollisuudet.
 Metsähallitus kertoo tiedotteessaan Suomen ja Viron retkeilyalueiden muistuttavan hyvin paljon toisiaan. Niillä voi ulkoilla, retkeillä ja matkailla monipuolisesti sekä harjoittaa metsätaloutta, metsästää ja kalastaa. Kaikilla kohteilla on laajat retkeilypalvelut merkittyine reitteineen, tulipaikkoineen ja käymälöineen.

Suomi ja Viro perustivat yhteisen retkeilyalueiden verkoston edistämään luontomatkailua – nämä neljä aluetta ovat mukana Suomesta


Summary: Etenkin tapahtuma- ja kulttuuriväki on ollut harmissaan Etelä-Suomen aluehallintoviraston linjaamista kokoontumisrajoituksista ja turvaväleistä.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Uudellamaalla saattaa olla voimassa uudet Etelä-Suomen aluehallintoviraston antamat ohjeistukset jo tulevana viikonloppuna. Käytännössä luovuttaisiin kahden metrin turvaväleistä ja 25 hengen rajaamisista omiin sektoreihinsa, jos terveysturvallisuus voidaan varmistaa muilla keinoilla.
 Uudenmaan ja pääkaupunkiseudun rajoituksia arvioidaan vielä koko HUS-alueen eli Uudenmaan koronakoordinaatioryhmässä torstaina myöhään iltapäivällä. Kokouksen lopullisista päätöksistä tiedotetaan vasta huomenna perjantaina iltapäivällä.
 – Valmistaudumme tekemään uuden päätöksen välittömästi, kun asia on käsitelty HUS-alueen koronaryhmässä. Tiedotamme asiasta omalta osaltamme huomenna iltapäivästä, kun kaikki yksityiskohdat ovat selvillä, sanoo Etelä-Suomen aluehallintoviraston viestintäpäällikkö  Johanna Koskela .
 Pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmä suositteli jo alkuviikosta, tiistaina, että avi luopuisi kahden metrin turvaväleistä ja 25 hengen rajaamisista sisä- ja ulkotiloissa. Sen sijaan suositeltiin väkimäärän rajoittamista sisätiloissa puoleen normaalista kapasiteetista ja ulkotilossa 75 prosenttiin. Pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmä suositteli tiistaina muutoksien saamista voimaan maanantaista 6. syyskuuta alkaen.
 Avin mukaan uuden päätöksen mukaiset ohjeistukset voisivat kenties tulla voimaan jo heti lauantaina 4. syyskuuta.
 Voit keskustella tästä aiheesta torstai-iltaan kello 23 saakka.
 Lue myös:
 Hallituksen koronasta ulos -suunnitelma happani käsiin: Kuinka kauan Suomi vielä testaa, jäljittää ja eristää?
 Pääministeri tviittasi kahden metrin turvavälien poistuvan laista, mutta tapahtuma-alaa lupaus ei vielä lämmitä: “Maata ei johdeta Twitterissä”
 Kuuntele myös Takaisin Pasilaan -podcast: Koronapassin tiellä on useita käytännön kysymyksiä.

Kahden metrin turvavälivaatimus saattaa poistua jo lauantaina – Etelä-Suomen aluehallintovirasto sommittelee parhaillaan uusia koronalinjauksia


Summary: Myöhään keskiviikkoiltana tapahtuneessa ulosajossa kaksi kolmesta autossa olleesta nuoresta sinkoutui ulos autosta. Poliisi tutkii onnettomuutta törkeänä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta. Tapauksen tutkinta on alkuvaiheessa.

Keski-Suomessa Äänekoskella kolme paikkakuntalaista, 18-vuotiasta nuorta miestä loukkaantui  myöhään keskiviikkona illalla tapahtuneessa rajussa ulosajossa , kertoo poliisi.
 Pelastuslaitos sai hälytyksen onnettomuudesta keskiviikkona kello 23 jälkeen.
 Vakavassa liikenneonnettomuudessa henkilöauto ajautui ulos tieltä Kotakennääntien ja Vanhan Vaasantien risteyksessä.
 Poliisin mukaan autossa olleista kaveruksista kaksi sinkoutui törmäyksessä ulos autosta ja yksi jäi puristuksiin takapenkille. Kaikki kolme kuljetettiin onnettomuuspaikalta sairaalahoitoon.
 Tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Reima Rossi  Sisä-Suomen poliisista toteaa, että tässä vaiheessa näyttää siltä, että kaikki kolme selviävät hengissä.
 Onnettomuuspaikka on taajamassa ja alueen nopeusrajoitus on 40 kilometriä tunnissa.
 Poliisi ei ota vielä kantaa onnettomuusauton vauhtiin, eikä siihen käyttivätkö nuoret turvavöitä. Myös mahdollinen alkoholin osuus tapahtumiin selvitetään.
 Rossin mukaan onnettomuuden tutkinta on vasta aivan alkuvaiheessa. Yhtä autossa olleista on pystytty jo puhuttamaan, mutta varsinaisia kuulusteluja poliisi ei ole vielä tehnyt. Yöllä tehtiin onnettomuuspaikalla teknistä tutkintaa. Onnettomuudella on silminnäkijöitä ja Rossi toivoo, että he olisivat yhteydessä poliisiin.
 – Törmäys on ollut kova. Onnettomuuspaikalla on oikealle kääntyvä kaarre ja auto on suistunut ajoradan yli toiselle puolelle tietä. Tämä oli jälleen sellainen esimerkki, että poliisi kehottaa nuoria miettimään ajotapaa ja olemaan varovaisia liikenteessä. On jo turhan monta tällaista onnettomuutta tapahtunut Suomessa, joissa kuskina ovat olleet nuoret, sanoo Rossi.
 Muun muassa sosiaalisessa mediassa on kommentoitu, että onnettomuuden aikaan paikalla olisi kaahannut kovaa vauhtia useampikin auto. Poliisi ei ota näihin kommentteihin toistaiseksi kantaa.
 Poliisi tutkii ulosajoa tässä vaiheessa törkeänä liikenneturvallisuuden vaarantamisena.
 Äänekosken liikenneonnettomuus tapahtui Kotakennääntien ja Vanhan Vaasantien risteyksessä. Greta Virranniemi / Yle
 Lue myös:
 Raju ulosajo Äänekoskella – Kaksi ihmistä sinkoutui ulos autosta

Äänekosken rajussa ulosajossa loukkaantui kolme 18-vuotiasta nuorta – "Tällaisia onnettomuuksia on tapahtunut jo turhan monta", sanoo poliisi


Summary: Lentoasemalla liikkuu nyt noin 15 000 matkustajaa päivittäin. Turvatarkastus on ruuhkautunut henkilöstöpulan vuoksi, vaikka matkustajia on vielä vähän verrattuna pandemiaa edeltävään aikaan.

Aso Yildirim  ja  Veronika Tomova  lähtevät lastensa kanssa Turkkiin lomalle Helsinki-Vantaan lentoasemalta. Matka on perheen ensimmäinen kahteen vuoteen.
 – Pelottaa, että saadaan tartunta, vaikka lentokoneessa käytetään maskeja. Korona on vielä elämässä, mutta pelon kanssa täytyy elää, Yildirim sanoo.
 Matkaa varten Yildirim ja Tomova ovat hankkineet HES-koodit ja koronrokotustodistukset, jotka he esittävät lähtöselvityksessä.
 HES-koodia käytetään Turkin sisällä tapahtuvan matkustamisen yhteydessä. HES-koodin avulla viranomaiset pyrkivät seuraamaan ja hillitsemään koronan leviämistä. Esimerkiksi sairaalat, julkiset kulkuneuvot, ostoskeskukset ja hotellit vaativat henkilökohtaista HES-koodia.
 Lentoasemalla nyt noin 15 000 matkustajaa päivittäin
 Syksyn edetessä yhä useammat uskaltavat lähteä  ulkomaille , kun rokotekattavuus nousee. Matkoja on varattu paljon esimerkiksi  lokakuulle,  jolloin koululaiset viettävät syyslomaansa.
 Finavian mukaan Helsinki-Vantaalla liikkuu nyt päivittäin keskimäärin 12 000–15 000 matkustajaa päivittäin. Vuosi sitten matkustajia oli 2 000–3 000. Ennen pandemian alkua vastaava luku oli noin 60 000.
 Matkojen lisääntynyt kysyntä näkyy ajoittain ruuhkina jo nyt Helsinki-Vantaan lentoaseman lähtöselvityksessä.
 Kun paljon ihmisiä pakkautuu samaan tilaan, turvavälien säilyttäminen voi käydä vaikeaksi, joten maskin käyttö on tärkeää. Sitä lentoasemayhtiö Finavia edellyttää kaikilta lentokentällä liikkuvilta ihmisiltä.
 Ruuhkaa pahentaa se, että lähtöaula on nyt tavallista pienempi, koska sen tiloja on rajattu lentoaseman laajan remontin vuoksi. Isompi tila aukeaa joulukuun ensimmäisenä päivänä, kun remontti valmistuu.
 Sami Vartiainen muuttaa Osloon tyttöystävänsä perässä. Hän aikoo tehdä kokin töitä. Norjaan muuttoa varten hänellä on mukanaan työsopimus, vuokratodistus, negatiivinen koronatesti ja tulostettu rokotustodistus. Norjassa hän ottaa toisen rokotusannoksen. Kristiina Lehto / Yle
 Matkustajan pitää itse selvittää kohdemaan vaatimat todistukset
 Lähtöselvitystä jonouttaa se, että henkilöstö tarkistaa matkustajien koronatodistukset, joita kohdemaat edellyttävät.
 Tarvittavat todistukset vaihtelevat kohdemaasta riippuen. Viime kädessä on matkustajan omalla vastuulla selvittää suoraan kohdemaan viranomaisilta, mitä todistuksia tarvitaan.
 Finnairin viestintäpäällikön  Johanna Joutsiniemen  mukaan karanteenivaatimukset ovat nyt poistuneet monista Euroopan maista. Euroopan ulkopuolella tilanne voi kuitenkin usein olla toinen.
 – Maasta riippuen voidaan vaatia todistusta kahdesta rokotteesta, sairastetusta taudista tai negatiivista testitulosta. Esimerkiksi Thaimaassa matkustusta avannut Phuket edellyttää nyt, että vaikka matkustaja olisi saanut kaksi rokotetta, hänellä pitää olla myös negatiivinen testitulos, Joutsiniemi kertoo.
 Koronatestin voi tehdä vielä lentokentällä yksityisten toimijoiden testauspisteissä. Tulos luvataan puolen tunnin tai viimeistään kahden tunnin kuluessa testaajasta riippuen, kun menetelmänä on pika-antigeenitesti. Se ei kuitenkaan ole riittävä kaikkiin maihin. Yleisimmin hyväksytyn PCR-testin valmistuminen voi kestää seuraavalle päivälle.
 – Maasta riippuen vaihtelee, käykö PCR- vai pika-antigeenitesti. Testien tulee olla terveydenhuollon ammattilaisten tekemiä, Joutsiniemi kertoo.
 Dmitrii Spazhev ja Nikolai Lebedev lähtevät matkalle ensimmäistä kertaa pandemian aikana, koska ovat nyt saaneet kaksi rokotetta. Helsingissä asuvat venäläismiehet suuntaavat Prahaan maistelemaan tshekkiläisiä oluita ja katselemaan linnoja. Matkaa varten heillä on todistus kahdesta rokotteesta. Kristiina Lehto / Yle
 Turvatarkastajia rekrytoidaan lisää
 Lähtöselvityksen jälkeen seuraava jono muodostuu turvatarkastuksessa. Viime aikoina se on ajoittain ruuhkautunut, koska henkilöstöä ei ole tarpeeksi.
 Finavian Helsinki-Vantaan lentoaseman johtajan  Ulla Lettijeffin  mukaan turvatarkastukseen on vilkkaimpina aikoina jouduttu jonottamaan puolisen tuntia, mikä on tavallista pidempi aika.
 Pandemian vuoksi turvatarkastuksesta lomautettu henkilöstö ei ole palannut työhön palveluntoimittajan odottamalla tavalla. Uuden henkilöstön rekrytointi ja kouluttaminen vie aikaa, mutta tilanteeseen odotetaan parannusta syksyn aikana, kun lisää ihmisiä saadaan vuoroihin. Kaikkien lentokentällä työskentelevien pitää myös läpäistä suojelupoliisin turvallisuusselvitys.
 – Palveluntoimittajamme on kertonut rekrytoivansa kymmeniä uusia turvatarkastajia. Heitä yritetään saada myös muilta lentokentiltä, Lettijeff sanoo.
 Amerikkalainen Patrick Duffy matkustaa Prahaan tuomaroimaan kansainvälistä skeittikilpailua. Hän on varautunut matkaan negatiivisella PCR-testituloksella. Kristiina Lehto / Yle
 Voit keskustella aiheesta torstaina 2.9.2021 kello 23 saakka.
 Lue myös:
 Tuhannet haluavat nyt ulkomaille, ja matkatoimistot takovat jopa korona-ajan ennätyksiä – reissuun lähtijän kannattaa huomioida nämä kuusi asiaa
 Finnair purkaa poikkeuksellisen isoa lentäjien koulutussumaa, kun maailma avautuu koronan jäljiltä – "Tauko oli pitkä käsityöammatissa"
 Lentomatkustus elpyy Euroopassa – Suomeen saapunut italialaisturisti: "Ihanaa päästä lomalle"

Aso Yildirimin perhe lähti ensimmäiselle matkalle kahteen vuoteen – Lentoasema ruuhkautui, kun moni uskaltautui nyt matkalle pitkästä aikaa


Summary: Inarin Luttojoella ei ole yli 60 vuoteen syntynyt uusia raakkupopulaatioita. Vuosi sitten Luttojoelta kerättiin raakun toukkia kasvatettavaksi Jyväskylän yliopiston Konneveden tutkimusasemalla. Nyt nuoret raakunpoikaset palasivat Luttoon elvyttämään joen raakkukantaa.

Uhanalainen raakku eli jokihelmisimpukka on päässyt tänä vuonna pitkälle matkalle.  Vuosi sitten Inarin Luttojoen pohjalta kerättiin raakun toukkia, jotka vietiin laboratorio-olosuhteisiin kasvamaan pieniksi poikasiksi.
 Raakku ei ole lisääntynyt lainkaan viimeisen 60 vuoden aikana Luttojoessa, sillä isäntäkalaksi kelpaava lohi ei pääse enää jokeen Venäjän vesivoimaloiden estettyä lohennousun.
 Luttojoki sijaitsee Urho Kekkosen kansallispuiston alueella Inarissa. Samuli Huttunen / Yle Kuvatoimitus
 Nyt pienten vesiastioiden pohjalla lilluu raakunpoikasia, jotka ovat kasvaneet pieneen mittaansa Jyväskylän yliopiston Konneveden tutkimusasemalla. Tässä vaiheessa raakut eivät ole punkkia suurempia. Kasvaessaan ne saattavat elää jopa 300 vuotiaiksi joen pohjalla.
 – Me istutamme takaisin nuoria, vajaan vuoden ikäisiä raakunpoikasia, jotka ovat viime talvena syntyneet ja kehittyneet Konneveden tutkimusasemalla ja kasvaneet siellä lohenpoikasten kiduksissa. Nämä ovat ensimmäisiä raakunpoikasia Luttojoella 60 vuoden jälkeen, ja tästä joen raakkukanta pitäisi lähteä elpymään, kertoo SALMUS-hankkeen projektipäällikkö  Heikki Erkinaro .
 Suomen raakkukantoja tutkivan SALMUS-hankkeen projektipäällikkö Heikki Erkinaro uskoo Luttojoen raakkukannan elpyvän.  Sara Kelemeny
 Osa Luton raakuista on elänyt jopa 300 vuotta
 Raakunpoikaset istutetaan jokeen aluksi astioissa, jotta niiden kasvua pystytään seuraamaan vielä vuoden verran. Kun ne kasvavat tarpeeksi isoiksi, pääsevät raakupoikaset elämään luonnollista elämää vanhojen raakkujen vierellä.
 Raakkututkija  Aune Veersalu  kiinnittää astioita joen pohjalle sukeltaen. Veersalu uskoo, että tämä ympäristö on otollinen raakkukannan elpymiseen.
 – Näissä vesistöissä on paljon raakkuja. Mutta koska täällä ei ole enää isäntäkala lohta, nämä raakut näyttävät kuolevan vanhuuteen, kertoo Veersalu keskellä Luttojokea ja nostaa joen pohjalta tyhjän raakkukuoren.
 Pienet raakunpoikaset ovat eläneet tähän mennessä laboratoriossa lohen kiduksissa.  Sara Kelemeny / Yle
 Veersalu on tutkinut Luttojoen vesistöä pitkään. Raakkuja on elänyt vesistöissä jopa 300–400 vuoden ajan. Hän uskoo, että juuri istutetut raakunpoikaset tulevat pärjäämään hyvin.
 – Raakkuja on kauheasti alkanut kasvamaan näiden kivien päälle. Ne ovat hyvässä kunnossa, ja me toivomme että edes muutamat selviytyisivät, sanoo Veersalu.
 Raakkututkija Aune Veersalulle Luttojoen pohjat ovat tullee tutuiksi vuosien mittaan.  Sara Kelemeny
 Uhanalaisen raakun elinympäristö on herkkä ihmisten toimille
 EU-rahoitteisen SALMUS-projektin tutkijat ovat positiivisin mielin siitä, että raakku tulee elpymään pohjoisen joissa.
 Raakun elinolonsuhteisiin vaikuttaa kuitenkin ihmisten omat toimet ja tietenkin se, päätyykö isäntäkala lohi vielä nousemaan Luttojokeen.
 Lohen nousun Luttojokeen on estänyt vuosikymmenien ajan Venäjän puolella Tuulomajoen padonta. Myös metsänhakkuut ja muut ihmisen rakennushankkeet ympäristössä uhkaavat uhanalaista raakkukantaa.
 Projektipäällikkö Heikki Erkinaro kuitenkin uskoo, että vuosien päästä raakkujen tulevaisuus on paljon erilaisempi.
 – Yhteiskunnat muuttuvat, ihmisten arvot muuttuvat. Minä olen ihan varma, että näin hienojen vesistöalueiden tulevaisuuteen kuuluu tavalla tai toisella seuraavien vuosikymmenten aikana myöskin se alkuperäinen lohi, sanoo Erkinaro.

Etelässä kasvatetut raakunpoikaset palautettiin takaisin kotijokeensa: nyt Inarin Luttojoella elää jälleen uusi raakkupopulaatio 60 vuoden jälkeen


Summary: Kannatusilmoitusten keräys aloitettiin puolueelle viime kuussa ja tarvittavat kannatusilmoitukset saatiin kasaan yhden päivän aikana.

Kansanedustaja Ano Turtiaisen vetämä puolue on merkitty oikeusministeriössä pidettävään puoluerekisteriin.
 Valta kuuluu kansalle -puolue kannatusilmoitusten keräys aloitettiin elokuun puolivälissä.
 Tarvittavien 5000 kannatusilmoitusten keräämiseen riitti tuolloin yksi päivä.
 Puoluerekisterissä on lisäyksen jälkeen 22 puoluetta.
 Lue myös:
 Ano Turtiaisen puoluehanke keräsi tarvittavat kannatusilmoitukset päivässä – Valta kuuluu kansalle -yhdistyksellä 5 200 kannattajaa

Ano Turtiaisen puolue merkittiin oikeusministeriön puoluerekisteriin


Summary: Mielenosoittajat katkaisivat hetkellisesti raitiovaunuliikenteen Snellmaninkadulla. Poliisi ei saanut mielenilmauksesta ennakkoilmoitusta.

Poliisi on ottanut kiinni valtioneuvoston linnan edustalla käynnissä olevan ilmastoliike Elokapinan mielenosoituksen osanottajia.
 Kiinniottoja on tehty kaikkiaan 17, ja kiinniotetut saavat sakot niskoittelusta poliisia vastaan,  poliisi kertoo Twitterissä.
 Mielenosoittajat katkaisivat aiemmin hetkellisesti raitiovaunuliikenteen Snellmaninkadulla, ja  poliisin mukaan  heille annettiin poistumiskäsky. Noin puolet mielenosoittajista poistui tämän jälkeen tieltä, mutta puolet ei suostunut noudattamaan poistumiskäskyä.
 Pian tämän jälkeen poliisi alkoi poistaa poistumiskäskyä noudattamatta jättäneitä mielenosoittajia.
 Poliisi ei saanut Elokapinan mielenosoituksesta kokoontumislain mukaista ennakkoilmoitusta, mutta järjestäjät ilmoittivat poliisille asiasta mielenosoituksen alettua. Paikalla on päivän mittaan ollut useita kymmeniä mielenosoittajia.
 Elokapina on kertonut aikovansa jatkaa mielenilmaisua Snellmanninkadulla iltaan asti. Ensi viikolla mielenosoittajat arvioivat hallituksen toimia budjettiriihessä ja päättävät sitten protestien jatkumisesta.
 Kesäkuussa  ympäristöliike Elokapina katkaisi liikenteen Mannerheimintiellä ja jatkoi mielenosoitusta noin viikon ajan Helsingin keskusta-alueella. Tuolloin poliisi otti kiinni 117 mielenosoittajaa.
 Kansainväliseen Extinction Rebellion -liikkeeseen kuuluva Elokapina vaatii maan hallitukselta konkreettisia ja nopeita toimia ilmastonmuutoksen pysäyttämiseksi.
 Lue seuraavaksi:
 ”Olin vihainen, pettynyt ja katkera” – ympäristöahdistus voi olla lamauttavaa, mutta tuskan voi muuttaa toivoksi ja toiminnaksi

Poliisi puuttui Elokapinan mielenosoitukseen Helsingin Kruununhaassa – 17 otettu kiinni, raitiovaunuliikenne kulkee jälleen normaalisti


Summary: UPM tahtoo viisi eri työehtosopimusta yhden sijaan. Pahin uhka on, että sopua ei löydy ajoissa ja vuoteen 2022 lähdetään kokonaan ilman sopimusta. Paikalliset tahot voivat vain odottaa.

UPM:n ja Paperiliiton kiistely työehtosopimusten määrästä pitää yhtiön paikallistahoja varpaillaan.
 Sopimusten toivotaan olevan kaikilla yrityksillä valmiina marraskuun loppuun mennessä. UPM on koko yhtiönämuista yrityksistä jäljessä.
 Paperiliitto tavoittelee kaikille yhtiöille yhtenäistä linjaa eli vain yhtä työehtosopimusta eikä aio joustaa UPM:n kohdalla. UPM puolestaan haluaisi tehdä useita työehtosopimuksia yhtiön sisälle liiketoiminta-alueittain.
 Se perustelee useiden työehtosopimusten laatimista toimintaympäristön muuttumisella. Kun alan valtakunnallinen TES otettiin käyttöön noin 75 vuotta sitten, kaikki tekivät paperia.
 – Tilanne on aivan muuttunut. Meillä on täysin erilainen tuoteportfolio ja erilainen kilpailuympäristö tänä päivänä, yhtiön työmarkkinajohtaja  Jyrki Hollmén   sanoi Ylelle maanantaina .
 Yhden sopimuksen sijaan 50
 UPM Raflatac Oy:n pääluottamusmies  Pertti Niemen  mielestä ei ole realistista tehdä viidelle eri toimialalle omaa työehtosopimusta.
 – Nykyisen yhden sopimuksen sijaan siellä olisi miltei 50 työehtosopimusta neuvoteltavana. Aika ja resurssit loppuisivat ihan totaalisesti.
 Ilman työehtosopimuksia työntekijöiden palkat tippuisivat Paperiliiton arvion mukaan kolmanneksen. Se on aiheuttanut monelle työntekijälle pohdintaa alan vaihtamisesta.
 – Jokainen voi miettiä tekeekö mieli tehdä työtä 30 prosenttia pienemmällä palkalla, Niemi sanoo.
 Huoli tulevasta ei Niemen mukaan koske pelkästään Paperiliittoa, vaan se on levinnyt myös Teollisuusliittoon ja palvelualoille. Niemi uskoo, että työehtosopimusten poisjäänti leviäisi "nopeammin kuin deltavirus".
 – Työmarkkinat olisivat sen jälkeen aivan sekaisin. Suurimmat työllistäjät tässä maassa ovat pienet ja keskisuuret yritykset, jotka kilpailevat keskenään. Voin vain kuvitella, kun palkkapoljenta alkaa.
 "Ei tämä hirveän hienolta vaikuta"
 Etelä-Karjalassa sijaitsevan UPM Kaukaan pääluottamusmies  Kari Rikkilä  ei odota päätösten teossa ihmeitä. Kaukaalla on biojalostamo, sellutehdas ja paperitehdas.
 – Ei tämä hirveän hienolta vaikuta. Jos toinen osapuoli ei halua neuvotella, niin neuvottelupöydässä ei kovin kauaa istuta. Sopimukseen tarvitaan kaksi osapuolta, Rikkilä sanoo.
 Suurin uhkakuva on se, että työehtosopimuksia ei tehdä ajoissa. Silloin toimintaa olisi jatkettava vuodenvaihteesta eteenpäin työlainsäädäntöön, UPM:n käytäntöihin ja henkilökohtaisiin työsopimuksiin nojaten.
 Paperiliitto arvioi, että  sopimuksettoman ratkaisun myötä keskimääräinen UPM:ssä liiton sopimusalalla työskentelevän palkka putoaisi vähintään kolmanneksella.
 UPM:n työmarkkinajohtaja Jyrki Hollmén ei kommentoi Paperiliiton laskelmia suoraan. Hollmén korostaa, että ilman työehtosopimusta toimittaisiin vain siihen saakka, kunnes sopimukset olisi saatu aikaan.
 Lue lisää:   Paperiliiton Vanhala: Käytännössä kaikkialla muualla neuvotellaan nyt, paitsi UPM:ssä
 Huolet puhuttavat maakunnissa
 UPM Kaukaan tehtaanjohtaja  Vesa Volmari  kertoo, että Kaukaan tehtailla noudatetaan yhteensä viittä työehtosopimusta, kuten paperiteollisuuden, mekaanisen metsäteollisuuden ja paperiteollisuuden sähköasentajien työehtosopimusta. Hän toivoo pikaista siirtymistä neuvottelupöytään, jotta työntekijät eivät jää ilman sopimusta.
 – Liiton osallistujien lisäksi meille on tärkeää henkilöstön osallistuminen, jotta keskusteluihin saadaan kaivattua liiketoiminnan ja tehdasarjen ymmärrystä.
 Myös Etelä-Karjalan naapurimaakunnassa Kymenlaaksossa tilanne huolestuttaa. Kouvolan Kuusankoskella on UPM:n paperitehdas ja sellutehdas.
 – Työsopimusneuvottelujen tilanne puhututtaa tehtaalla. Henkilöstölle on järjestetty säännöllisesti infotilaisuuksia asiaan liittyen ja koronarajoitusten puitteissa aiheesta on ollut mahdollisuus keskustella myös kasvotusten, UPM Kymin sellutehtaan johtaja  Jyri Kylmälä  kertoo.
 Kylmälä toivoo, että neuvottelut saataisiin käyntiin ja valmiiksi mahdollisimman pian. Tulevista haasteista ilman työehtosopimusta on kerrottu avoimesti henkilöstölle.
 – Paras ratkaisu olisi saada sopimus aikaiseksi Paperiliiton kanssa. Se, että työehdoista voidaan sopia yhdessä, on kaikkien UPM:läisten etu.
 UPM tahtoo tehdä toisin kuin muut
 UPM Kaukaan pääluottamusmies Kari Rikkilä kertoo, että neuvotteluita ei ole oikeutta käydä paikallisella tasolla. Sopimusten neuvottelu kuuluu Paperiliitolle.
 – UPM tahtoo tehdä useita työehtosopimuksia liiketoiminta-alueittain. Jos työehtosopimuksia olisi useita, UPM Kaukaan biojalostamolla, sellutehtaalla ja paperitehtaalla olisi omat työehtosopimuksensa.
 Työntekijän näkökulmasta tilanne on tällä hetkellä sekava. Rikkilä kertoo, että häntä pidetään kartalla siitä, miten keskustelu neuvottelupöytään istumisesta etenee. Hän ei ole kuitenkaan nähnyt työnantajan ehdotusta, eikä tiedä sen yksityiskohtia tarkemmin.
 Se, miten tilanne muuttuisi työntekijöiden kannalta, on vielä epäselvää.
 Paikallisesti sovitaan jo nyt
 Pääluottamusmies Rikkilä kertoo, että esimerkiksi palkan suuruudesta on säädetty jo nyt paikallisesti. Nykyinen TES on antanut mahdollisuuksia muuttaa palkkausta työtehtävien ja niiden vaativuuden mukaan.
 Palkat ovat UPM Kaukaallakin jo nyt joka tehtaalla erilaiset, vaikka esimerkiksi työehtosopimuksen perusrunko on sellu- ja paperitehtaalla samanlainen. Rikkilä toivoisi UPM:ltä selkeää runkoa vastedeskin.
 – Tietyt vivahteet voisi huomioida niin, että mikään ei estäisi tekemästä asioita toisin. Nyt toimintatavat ja työtehtävät ja palkkaus on paikallisesti sovittu. TES määrää tällä hetkellä yleiskorotuksen, mutta sen lisäksi on myös paikallisesti sovittavia määriä, Rikkilä kertoo.
 Työelämätutkija: "Muutos tuntuu yllättävän suurelta"
 UPM:n ilmoitus tuntuu Tampereen yliopiston professori ja työelämätutkija  Harri Melinistä  yllävältä.
 – Tämän kaltainen hyvin radikaali menettelytapojen muutos tuntuu yllättävän suurelta. Uskon, että Paperiliitto ja Ay-liike eivät ole tällaiseen valmiita.
 Melin uskoo, että UPM:n ajamat muutokset tulevat aiheuttamaan kiivasta neuvonpitoa ja ajaa ammattiliitot jyrkempiin toimenpiteisiin sen turvaamiseksi, että liittotason tai edes suuren konsernitason sopiminen olisi mahdollista käynnissä olevalla sopimuskierroksella.
 UPM kertoi aiemmin varautuvansa järjestämään työntekijöidensä työehdot vuodenvaihteen jälkeen täysin ilman työehtosopimuksia.
 Vuosikymmenten varrella on ollut useita tilanteita, joissa uutta sopimusta ei olla saatu solmittua vanhan sopimuksen päätyttyä. Silloin ei Melinin mukaan olla kuitenkaan jääty ilman työehtosopimusta, vaan työehdot ovat määräytyneet vanhan sopimuksen mukaisesti siihen asti, kunnes uusi sopimus on saavutettu.
 – Eli ei olla katsottu, että oltaisiin sopimuksettomassa tilanteessa. En usko, että työnantajilla on halua sellaiseen villiin tilaan, vaan menettelyt jatkuvat, niin kuin ne ovat olleet nykyisen sopimuksen aikaan.

 Lue lisää
 Paperityöläiset pelkäävät työehtojensa puolesta ja varoittavat muita: "Tämä tauti voi levitä tästä"
 Metsäteollisuudessa kiehuu: UPM varautuu järjestämään työehdot ”täysin ilman työehtosopimuksia”, Paperiliitto arvioi palkkojen laskevan
 Metsäteollisuus hylkäsi tessin: laskeeko tai nostaako se palkkoja muilla aloilla? 6 helppoa kysymystä ja vastausta dramaattisesta irtiotosta
 Voit keskustella aiheesta 3.9.2021 kello 23 asti.

TES-kiista hämmentää UPM:n työntekijöitä, jotka voivat vain odottaa: "Ei tämä hirveän hienolta vaikuta"


Summary: Puolustusministeriö on selvittänyt muun muassa toiminnan siirtämistä Yhdysvaltojen tai Ranskan laivastotukikohtiin. Britannialle mieluisin vaihtoehto olisi tukikohdan vuokraaminen Skotlannilta, mutta itsenäistymistä ajava kansallispuolue vastustaa ydinaseita.

Britannian puolustusministeriö on laatinut salaisen suunnitelman Trident-ydinsukellusveneiden toiminnan turvaamiseksi, mikäli Skotlanti jossain vaiheessa itsenäistyisi.
 Tällä hetkellä ydinohjuksia kantavien sukellusveneiden kotisatama on Skotlannin länsirannikolla sijaitseva Clyden laivastotukikohta.
 Britannian suosima vaihtoehto olisi jatkaa toimintaa entiseen malliin vuokraamalla Clyden laivastotukikohdan maa-alueet, mutta myös toiminnan siirtämistä Yhdysvaltoihin tai Ranskaan on alustavasti selvitetty.
 Suunnitelmista kertoi torstaina  sanomalehti Financial Times , joka oli haastatellut lukuisia hankkeesta tietäviä nimettömiä viranomaislähteitä.
 Britannian ydinasepelote perustuu neljään Vanguard-luokan sukellusveneeseen, joista yksi on aina merellä valmiudessa laukaisemaan kostoiskun, mikäli Britannia joutuisi ydinaseiskun kohteeksi.
 Itsenäistymisäänestyksestä sopuun
 Itsenäisyyttä ajava Skotlannin kansallispuolue SNP ja vihreät pääsivät elokuussa sopimukseen siitä, että uusi kansanäänestys itsenäistymisestä tulee järjestää viiden vuoden kuluessa, mahdollisesti vuonna 2023.
 Mikäli äänestys toteutuu ja alue jossain vaiheessa itsenäistyy Britanniasta, Lontoo joutuu todennäköisesti etsimään uuden sataman ydinsukellusveneilleen, sillä valtapuolue SNP on kautta historiansa vaatinut ydinaseiden poistamista Skotlannista.
 – Kuten monet muutkin skotlantilaiset olen aina pitänyt kammottavana, että Britannia on varastoinut ydinaseitaan takapihalleni, Skotlannin pääministeri  Nicola Sturgeon kirjoitti vuonna 2019.
 Prostestoijat osoittivat mieltään ydinaseita vastaan Clyden laivastotukikohdan edessä Skotlannissa huhtikuussa 2015.  EPA / Joey Kelly
 Kallista tai poliittisesti vaikeaa
 Financial Timesin mukaan Britannian puolustusministeriö katsoo, että maalla olisi kolme vaihtoehtoa, mikäli Skotlanti joskus itsenäistyisi ja ottaisi ydinaseita vastustavan linjan.
 Ensimmäinen vaihtoehto olisi siirtää sukellusvenetukikohta Britannian omalle maaperälle. Todennäköisimmin Trident-järjestelmä sijoitettaisiin Devonportin laivastotukikohtaan Englannin kanaalin rannalle, Financial Times raportoi.
 Tukikohdan vaatiman muutostyön on arvioitu maksavan noin 3,5–4,6 miljardia euroa.
 Toinen vaihtoehto on siirtää sukellusveneet operoimaan amerikkalaisista tai ranskalaisista laivastotukikohdista käsin. Financial Timesin mukaan tämä vaihtoehto on valtionvarainministeriön suosikki, sillä se on kaikista edullisin ratkaisu.
 Turvallisuuspoliittisesti Nato-liittolaisiin nojaaminen olisi kuitenkin hankalaa, sillä se heikentäisi jossain määrin Britannian itsenäisen ydinasepelotteen uskottavuutta.
 Päästyään merelle ydinsukellusvene olisi edelleen uskottava pelote, mutta järjestelmien huoltoaikataulut ja alusten rotaatio pitäisi tässä mallissa sopia yhdessä liittolaisten kanssa.
 Kolmas vaihtoehto olisi pitää kiinni Clyden sotilastukikohdasta ja vaatia, että alue jää Britannian hallintaan Skotlannin itsenäistymisestä huolimatta. Eräs Financial Times lehden haastattelema asiantuntija kuvaili tätä vaihtoehtoa "Gibraltariksi ydinaseella" viitaten Britannian alueeseen Välimeren rannalla.
 Britannian puolustusministeriö on kiistänyt Financial Timesin tiedot. Sen mukaan ei ole olemassa mitään suunnitelmia ydinaseiden siirtämiseksi pois Skotlannista.
 Lue lisää:
 Skotlannissa itsenäisyyttä tavoittelevat puolueet saavuttivat enemmistön parlamenttiin
 Skotlannin pääministeri ajaa uutta itsenäistymisäänestystä - edeltäjän ahdistelusyytteet varjostavat kevään vaalikampanjaa

FT: Britannia etsii ydinsukellusveneilleen uutta tukikohtaa Skotlannin itsenäistymisen varalta


Summary: Tasavallan presidentin kanslia kertoo Ahtisaaren sairastavan Alzheimerin tautia ja viettävän ajoittain hoitojaksoja hoivakodissa. 84-vuotias Ahtisaari oli tasavallan presidentti vuosina 1994–2000.

Presidentti  Martti Ahtisaari  luopuu kaikesta julkisesta toiminnastaan sairauden vuoksi. Asiasta kertoo tasavallan presidentin kanslia.
 – Presidentti Martti Ahtisaari sairastaa Alzheimerin tautia. Edenneen muistisairauden vuoksi hän saa tukea arkeen kotona ja viettää ajoittain hoitojaksoja hoivakodissa. Perhe toivoo yksityisyyden kunnioittamista,  kanslian tiedotteessa kerrotaan .
 Asiasta  tiedotti myös konfliktinratkaisujärjestö CMI .
 84-vuotias Ahtisaari oli tasavallan presidentti vuosina 1994–2000. Hän on ensimmäinen kaksivaiheisella, suoralla kansanvaalilla valittu presidentti.
 Ahtisaari palkittiin vuonna 2008 Nobelin rauhanpalkinnolla ensimmäisenä suomalaisena. Hän johti presidenttikautensa jälkeen perustamansa CMI:n hallitusta vuoteen 2017. Samana vuonna  CMI keräsi ”Älä kerro Martille” -kampanjallaan ennätyksellisen lahjoituspotin  Ahtisaaren syntymäpäiväjuhlien kunniaksi. Myös Linnan juhliin Ahtisaari osallistui toistaiseksi viimeistä kertaa vuonna 2017.
 Ahtisaaren  kerrottiin sairastuneen koronatautiin maaliskuussa 2020 . Hän  parani taudista huhtikuussa .
 Kymmeniätuhansia kohtalotovereita
 Alzheimerin tauti on aivoja rappeuttava etenevä muistisairaus. Sen oireita voidaan lievittää ja etenemistä hidastaa, mutta lääkkeet eivät pysäytä taudin etenemistä kokonaan.
 Suomessa arvioidaan olevan ainakin 70 000 Alzheimerin tautia sairastavaa ihmistä. Vuosittain muistisairauksiin sairastuu meillä arviolta 14 500 ihmistä, kertoo Muistiliitto.
 Taudin yleisyys kasvaa iän myötä. Tauti on alle 65-vuotiailla harvinainen, mutta yli 85-vuotiaista sitä potee jo 15–20 prosenttia, kertoo lääkäriseura Duodecimin Terveyskirjasto.
 Kaikista dementiasta kärsivistä 75–80 prosentilla on Alzheimerin tauti, osalla yhdessä muiden aivosairauksien kanssa. Alkuvaiheessa tauti ilmenee yleensä muistin heikentymisenä, ja sairauden edetessä oireita tulee enemmän.
 Taudin perimmäisiä syitä ei tunneta, mutta tiedossa on erilaisia elämäntapoihin liittyviä riskitekijöitä, jotka lisäävät todennäköisyyttä sairastua. Suurimmassa osassa tapauksista Alzheimerin tauti ei ole perinnöllinen.
 Juttua muokattu 2.9.2021 kello 16.42: Lisätty tietoja Alzheimerin taudista.

Presidentti Ahtisaari vetäytyy julkisuudesta muistisairauden vuoksi


Maanpuolustuskoulutusyhdistyksen (MPK) toiminnasta on nostettu syytteet virkarikoksesta neljää miestä vastaan.
 Syyttäjä vaatii kaikille neljälle tuomiota ensisijaisesti virkavelvollisuuden rikkomisesta. Vaihtoehtoisena rikosnimikkeenä on tuottamuksellinen virkavelvollisuuden rikkominen.
 Aluesyyttäjä  Marika Visakorpi  kertoo, että syytetyt ovat MPK:n henkilökuntaa.
 Syytteet koskevat kahta vuonna 2017 pidettyä MPK:n kurssia, joille syyttäjän mukaan osallistui alaikäisiä. Syyttäjän käsityksen mukaan asiassa on toimittu lainvastaisesti.
 Toinen kursseista järjestettiin Jyväskylän Tikkakoskella ja toinen Pirkkalassa. Visakorpi sanoo, että kursseille osallistui kuusi alaikäistä.
 Syytetyt ovat kiistäneet syyllistyneensä rikokseen.
 Tapausta käsitellään aikanaan Keski-Suomen käräjäoikeudessa. Visakorpi arvioi, että jutun käsittely alkaa todennäköisesti ensi vuoden puolella.
 Lisätty aluesyyttäjä Marika Visakorvelta saatuja tietoja 16.10
 Lue myös:
 Vapaaehtoisen maanpuolustuksen valvontaa tiukennetaan – Alaikäisiä mukana aseellisessa koulutuksessa, poliisia pyydetty tutkimaan havainnot
 SDP:n kansanedustajat: Maanpuolustuskoulutusyhdistys antaa alaikäisille sotilaallista koulutusta ja rikkoo Suomen lakia – Puolustusministeri Niinistö kiistää

Neljälle syytteet virkarikoksesta Maanpuolustuskoulutusyhdistyksen toiminnassa – syyttäjän mukaan kursseille osallistui alaikäisiä


Summary: Luoteesta saapuva matalapaine aiheuttaa säässä perjantaina epävakautta, mutta sunnuntaiksi uskaltaa jo luvata poutaa. Ensi viikolla vasta päättynyt kesä saattaa vielä muistuttaa itsestään.

Syyskuu toi matkalaukussaan syksyn ja viileän sään, kertoo Ylen meteorologi  Joonas Koskela .
 Torstain ja perjantain välisenä yönä Suomeen saapuu luoteesta matalapaine. Sen mukanaan tuoma tuuli on puuskissa voimakasta, ja se saattaa kaataa puita sekä aiheuttaa jonkin verran sähkökatkoja. Runsaimmat sateet painottuvat perjantaiyönä maan keskiosaan ja päivällä sadekuuroja tulee maan keskivaiheilla ja pohjoisessa.
 – Keskituuli ei yletä myrskylukemiin, joten sitä ei voi kutsua myrskyksi. Pikemminkin kyseessä on syysmyräkkä, Koskela sanoo.
 Sää on myös viileää. Etelässä kellutaan hieman päälle kymmenessä lämpöasteessa, kun taas Lapissa keikutaan viiden asteen molemmin puolin.
 Loppuviikon sää on syksyisen viileää, mutta ensi viikolla saattaa tulla vielä maistiainen kesän lämmöstä. Silja-Riikka Seppälä / Lehtikuva
 Vaikka lämpötilat pysyvät viikonloppuna syksyisen kalseina, Koskelalla on kerrottavanaan helpottava tieto: matalapaine siirtyy nopeasti Venäjän puolelle, ja samalla tuuli heikkenee vähitellen viikonlopun aikana. Sunnuntai on jo suurimmassa osassa maata poutainen.
 Eikä tässä vielä kaikki. Säähän voi olla luvassa yllättävä muutos. Koskela ennakoi, että juuri päättynyt kesä tervehtii meitä vielä hetken ajan.
 – Ensi viikolla tulee mahdollisesti jopa ihan kesäisiä lämpötiloja.
 Voit keskustella aiheesta 3.9. kello 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Kulunut kesä oli kuumin vuoden 1937 jälkeen – elokuussa vain yksi hellepäivä ja paljon sadetta

Matalapaine pyyhkäisee Suomen yli ja tuo vilpoisen syysmyräkän, mutta pian koittaa poutasää ja ehkä hetkeksi jopa kesän lämpö


Summary: Manhattanilla satoi keskiviikkona suunnilleen koko syyskuun sademäärä tunnissa. Miljoonakaupungin liikenne halvaantui, ja useiden ihmisten kerrotaan kuolleen tulvineisiin kellareihin. Sekä New Yorkin että New Jerseyn osavaltiot ovat poikkeustilassa.

Yhdysvaltojen suurin kaupunki New York on asetettu poikkeustilaan tulvatilanteen takia. Ida-hurrikaanin rippeiden tuomien historiallisen runsaiden sateiden vuoksi julistettu poikkeustila on voimassa koko New Yorkin osavaltiossa.
 New Yorkin Central Park -puistossa satoi keskiviikkona 89 millimetriä vettä tunnin aikana. Edellinen ennätys oli vain runsaan viikon takaa, kun trooppinen myrsky Henri pudotti 49 milliä sadetta tunnissa.
 Metroliikenne katkaistiin, satoja lentoja peruttiin
 Ainakin 25 ihmisen on kerrottu kuolleen tulvissa New Yorkin kaupungissa ja sen länsipuolella sijaitsevassa New Jerseyn osavaltiossa. Tiedot tarkasta määrästä ovat ristiriitaisia eri lähteissä. Uutistoimisto AP:n mukaan kymmenkunta ihmistä kuoli New Yorkissa jäätyään loukkuun tulvaveden täyttämiin kellariasuntoihin.
 Lisäksi New Jerseyn puolella Elizabethin kaupungissa neljän ihmisen kerrotaan löytyneen kuolleina asuinrakennuksesta. Syystä ei ole tarkempaa tietoa.
 Liikenne oli rankkasateissa pahoissa vaikeuksissa: Esimerkiksi Manhattanin itäinen ohitustie joutui veden valtaan. New Yorkin kaupunki kielsikin liikkumisen kaduilla ja teillä kaikilta muilta paitsi hälytysajoneuvoilta torstaiaamuun asti. Vielä aamullakin autoilua kehotettiin välttämään.
 Queensissä New Yorkin itäisellä esikaupunkialueella vesi nousi kaduilla keskiviikkona korkealle. Justin Lane / EPA
 Metrotunneleihin ja -asemille tulvi niin paljon vettä, että liikenne jouduttiin keskeyttämään kokonaan. Kaikilla New Yorkin alueen lentokentillä peruttiin satoja lentoja.
 New Jerseyssä ja naapuriosavaltio Pennsylvaniassa puolestaan vyöryi ainakin kaksi myrskyn synnyttämää tornadoa. Tiedot myrskyn aiheuttamista vahingoista olivat torstaina vielä epäselviä, mutta ainakin sähköt olivat poikki sadoissa tuhansissa talouksissa New Jerseyssä ja Pennsylvaniassa. Ilmeisesti myös Pennsylvaniassa tulvat ovat aiheuttaneet kuolonuhreja.
 Louisianassa yhä lähes miljoona ilman sähköjä
 Ennustettua nopeammin viime viikolla voimistunut Ida-hurrikaani rantautui viikonvaihteessa Louisianan osavaltioon. Yhdysvaltojen historian viidenneksi voimakkain hurrikaani jätti jälkeensä valtavat tuhot.
 Sähköjä oli saatu torstaihin mennessä palautettua paikoin muun muassa osavaltion suurimpaan kaupunkiin New Orleansiin, mutta edelleen lähes miljoona ihmistä on vailla sähköä myrskyn jäljiltä. Rannikkoalueilla odotetaan yhä tulvien laskeutumista, ja evakuoituja asukkaita kehotetaan pysymään vielä poissa.
 Yhdysvaltain avaruushallinnon Nasan julkaisema kuvapari esittää valaistuksen määrää New Orleansin kaupunkialueella. Ylempi kuva on otettu 9. elokuuta ja jälkimmäinen hurrikaani Idan jälkeen 31. elokuuta. NASA / EPA
 Kuolonuhrien määrä näyttää toistaiseksi jääneen Louisianassa pelättyä pienemmäksi: Kuuden ihmisen tiedetään kuolleen myrskyn takia. Taloudelliset vahingot kuitenkin nousevat erään arvion mukaan kymmeniin miljardeihin dollareihin.
 Yhdysvaltain presidentti  Joe Biden  matkustaa perjantaina Louisianaan tutustumaan hurrikaanituhoihin. Biden piti jo torstai-iltana Suomen aikaa puheen, jossa hän lupasi hallintonsa antavan kaiken tarvittavan avun niin hurrikaani Idasta kuin Kalifornian maastopaloista kärsineille.
 – Tiedämme, että meidän on tehtävä vielä paljon. On palautettava sähköt. Meidän on saatavat ihmisille ruokaa, polttoainetta ja vettä, Biden totesi.
 Raivaus- ja korjaustyötä saattaa joka tapauksessa olla luvassa lisää loppuviikolla, sillä Atlantilta lähestyy jo trooppinen myrsky Larry. Sen ennustetaan voimistuvan samaa tahtia kuin Ida.
 Uutista on korjattu klo 18.33: Elizabethin kaupungin edustajat laskivat kuolleena löytyneiden määrää yhdellä.
 Lue myös:
 Yle seuraa: Video näyttää trooppiseksi myrskyksi laantuneen Idan tuhoja, CNN: kaksi kuolonuhria, sähköt poikki paikoittain jopa useita viikkoja  29.8.
 Nopeasti voimistunut hirmumyrsky Ida iski Yhdysvaltain etelärannikolle – "Yksi voimakkaimmista hurrikaaneista sitten 1850-luvun"

Ida-hurrikaanin rippeet ryöpsäyttivät Yhdysvaltojen itärannikolle ennätyssateet – New Yorkin seudulla ainakin 25 ihmistä kuollut


Summary: Vastarinnan johtoon on ilmoittautunut Ahmad Massoud, jolla on valttinaan isänsä legendaarinen maine. Joukot hyötyvät Panjshirin laakson vahvoista puolustusasemista. Taliban on kuitenkin saartanut laakson, ja vastarintajoukoilta puuttuu vielä ulkomaiden tuki.

Panjshir on kapea laakso, jota reunustavat molemmin puolin jyrkät vuorenrinteet. Se sijaitsee vain 80 kilometrin päässä Kabulista.
 Laaksossa on puolustauduttu menestyksekkäästi niin neuvostoarmeijaa kuin Talibanin hyökkäyksiä vastaan.
 Nyt se on viimeinen alue, joka vastustaa Talibanin paluuta.
 1990-luvulla laaksoon vetäytyi sotapäällikkö  Ahmad Shah Massoud , kun Taliban valtasi vuonna 1996 suurimman osan Afganistania. Samalla seudulla Massoud vastusti mujahidin-sisseineen Neuvostoliiton miehitystä 1980-luvulla ja onnistui torjumaan useita neuvostojoukkojen hyökkäyksiä.
 Nyt Panjshirin laaksossa vastarintaa Talibania vastaan virittelee Ahmad Shah Massoudin poika  Ahmad Massoud .
 – Kirjoitan tänään Panjshirin laaksosta, valmiina seuraamaan isäni askelia mujahidin-taistelijoiden kanssa, jotka ovat valmiita jälleen haastamaan Talibanin, Massoud kirjoitti  The Washington Post -lehdessä  18. elokuuta.
 – Meillä on ammus- ja asevarastoja, joita olemme kärsivällisesti koonneet isäni ajoista alkaen, koska tiesimme, että tämä päivä saattaisi tulla.
 Panjshirin laakson jyrkät vuorenrinteet tekevät siitä vaikean maaston hyökkääjälle. François-Olivier Dommergues / Alamy / AOP
 Panjshirin laakso on luonnon linnoitus
 Nimi Panjshir tarkoittaa viittä leijonaa, mutta sen on myös arveltu viittaavan viiteen korkeaan vuorenhuippuun, jotka ympäröivät laaksoa. Laakson alueella asuu noin 150 000–200 000 ihmistä. Enemmistö heistä on tadžikkeja.
 Laakson sisäänkäynti sijaitsee strategisesti tärkeällä paikalla Kabulista pohjoiseen johtavan päätien lähellä. Tie nousee siinä tasangolta kohti Salangin solan tunnelia, jota pitkin kuljetaan pohjoiseen Kunduzin ja Mazar-i-Sharifin kaupunkeihin.
 Laaksoon johtaa vain yksi keskeinen tie, ja vuorenrinteiden puolustusasemista on helppo pysäyttää hyökkääjä.
 Harri Vähäkangas / Yle
 Panjshirin laaksoon kokoontuneella vastarinnalla on siis kaksi asiaa puolellaan: laaksoon on erittäin vaikea hyökätä ja Massoudin nimellä on kaikupohjaa.
 Vastarinnan johtoon ilmoittautunut Ahmad Massoud opiskeli sotatiedettä King's Collegessa Lontoossa ja kävi vuoden verran Sandhurstin kuninkaallista sotilasakatemiaa. Afganistaniin hän palasi vuonna 2016 isänsä nimeä kantavan säätiön johtoon.
 32-vuotiaalla Ahmad Massoudilla ei kuitenkaan ole samaa käytännön sotakokemusta kuin isällään, kun tämä ryhtyi taistelemaan talibaneja vastaan.
 Ahmad Massoud puhui 27. maaliskuuta Pariisissa tilaisuudessa, jossa paljastettiin muistolaatta hänen isälleen Ahmad Shah Massoudille. Christophe Archambault / EPA
 Suuren miehen varjo
 Syyskuun 9. päivänä 2001 Ahmad Shah Massoudin oli määrä antaa haastattelu qatarilaisen uutiskanavan al-Jazeeran toimittajille. Nämä olivat odottaneet haastattelua jo kolme viikkoa ja uhanneet jo lähteä, ellei haastattelu järjestyisi.
 Afganistanin tadžikkiväestöön kuulunutta Massoudia kutsuttiin Panjshirin leijonaksi. Hän oli yksi johtavia sotapäällikköjä, kun islamilaiset mujahidin-sissit taistelivat Neuvostoliittoa vastaan 1980-luvulla. Nyt Massoud oli piikki Taliban-liikkeen lihassa. Pohjoista liittoa johtanut Massoud piti pintansa Afganistanin pohjoisosassa ja oli aiheuttanut talibaneille kirveleviä tappioita.
 Belgian ulkoministeri Louis Michel ja Pohjoisen liiton johtaja Ahmad Shah Massoud keskustelivat Brysselissä huhtikuussa 2001. Massoud haki Euroopasta tukea Talibanin-vastaiselle taistelulle. Noin viisi kuukautta myöhemmin Massoud kuoli al-Qaidan järjestämässä salamurhassa, juuri ennen vuoden 2001 terrori-iskuja Yhdysvaltoihin. Etienne Ansotte / EPA
 Haastattelu oli juoni.
 Toimittajat olivat salamurhaajia, ja heidän kameraansa oli kätketty pommi. Ahmad Shah Massoud kuoli räjähdyksessä saamiinsa vammoihin.
 Isku oli terroristijärjestö al-Qaidan lahja Talibanille. Vain kaksi päivää myöhemmin al-Qaidan kaapparit ohjasivat matkustajakoneet New Yorkin kaksoistorneihin ja Yhdysvaltain puolustusministeriön Pentagonin rakennukseen.
 Neuvostovalmisteinen panssarivaunu seisoo lähellä Ahmad Shah Massoudin muistopaikkaa Panjshirin laaksossa. Massoud torjui lukuisia kertoja neuvostojoukkojen yritykset edetä laaksoon.  François-Olivier Dommergues / Alamy / AOP
 Taliban-hallinnon kaatumisen jälkeen Ahmad Shah Massoudista rakennettiin kansallissankari.
 Vähemmälle huomiolle on jäänyt Massoudin rooli Afganistanin sisällissodassa. Kun mujahidin-taistelijat saivat vuonna 1992 Kabulin valtaansa, sotapäälliköt ryhtyivät brutaaliin keskinäiseen välienselvittelyyn, joka lopulta loi olot Talibanin nousulle. Myös Massoudin joukot syyllistyivät hirmutekoihin tässä sodassa.
 Yhdysvaltain miehityksen vuosina Massoudin sukukin sotkeutui Afganistania vaivanneeseen korruptioon.
 Ahmad Shah Massoudin nuorempi veli  Ahmad Zia Massoud  toimi varapresidenttinä vuosina 2004–2009. Vuonna 2009  hänen kerrottiin lentäneen  Dubaihin laukussaan 52 miljoonaa dollaria käteistä.
 Afganistanilainen poliisi kulki Ahmad Shah Massoudin kuvan ohi Kabulissa 23. syyskuuta 2012. S. Sabawoon / EPA
 Tueksi saapui myös kovan linjan mies
 Nykyisellä Talibanin vastaisella rintamalla on toinenkin näkyvä johtohahmo. Varapresidentti  Amrullah Salehilla  on Ahmad Massoudia pidempi kokemus Talibanin vastaisesta taistelusta.
 Saleh on julistautunut Afganistanin virkaatekeväksi presidentiksi, koska presidentti  Ashraf Ghani  pakeni maasta.
 Varapresidentti Amrullah Saleh on julistautunut Afganistanin virkaatekeväksi presidentiksi, koska presidentti Ashraf Ghani pakeni maasta. Kuvassa Saleh puhuu tiedotustilaisuudessa syyskuussa 2019. Taustalla näkyy Ghania esittävä kuva. Jawad Jalali / EPA
 Saleh toimi Ahmad Shah Massoudin Pohjoisessa liitossa ja sittemmin Afganistanin turvallisuuspalvelun NDS:n johtajana. Turvallisuuspalvelu oli kovaotteinen: se  tuli tunnetuksi  mielivaltaisista pidätyksistä ja kidutuksesta.
 Salehilla on henkilökohtainen syy vihata Talibania: Kun hän vuonna 1996 pakeni Kabulista talibaneja, nämä kiduttivat ja pahoinpitelivät hänen vanhempaa siskoaan  Mariamia  tarkoituksenaan pakottaa tämä paljastamaan veljen olinpaikka.
 – Hän on tällainen kovan linjan mies, mutta nyt tilanne on aivan eri kuin 90-luvulla, jolloin Saleh oli myös taistelemassa Talibania vastaan, arvioi vieraileva johtava tutkija  Olli Ruohomäki  Ylen Aamu-tv:n haastattelussa tiistaina.
 – Nyt talibanit ovat piirittäneet fyysisesti [Panjshirin] laakson, joten enpä usko, että sieltä kehkeytyy vastarintaa, joka kantaa pitkälle.
 Panjshirin laaksossa muodostettuun vastarintajoukkoon kuuluu tiettävästi joitakin tuhansia taistelijoita. Ahmad Sahel Arman / AFP
 Taistelut ovat jo alkaneet
 Ahmad Massoud kertoi Washingon Postissa pari viikkoa sitten joukkojensa saaneen lisää aseita afganistanilaisilta, jotka vastasivat hänen kutsuunsa liittyä Panjshirin vastarintaan.
 – Meillä on Afganistanin armeijasta sotilaita, joita iljetti heidän komentajiensa antautuminen ja jotka nyt matkustavat Panjshirin kukkuloille kalustonsa kanssa. Entiset Afganistanin erikoisjoukkojen jäsenet ovat myös liittyneet taisteluumme, Massoud kirjoitti artikkelissaan.
 NRF sanoo olevansa valmis neuvotteluihin Talibanin kanssa ja haluavansa maahan hajautetun hallintorakenteen, joka antaa alueille nykyistä enemmän valtaa. Panjshirin laaksolla oli varsin itsenäinen asema Yhdysvaltain miehityksen aikaan.
 Neuvottelupuheista huolimatta alueelta on raportoitu taisteluista. NRF kiistää, että Taliban olisi kyennyt etenemään. Se sanoo torjuneensa hyökkäyksen ja aiheuttaneensa valtavia tappioita Talibanille. Riippumatonta tietoa alueelta on vaikea saada.
 Valloittamattomana tunnetussa Panjshirin laaksossa viritellään vastarintaa ääri-islamilaiselle Taliban-liikkeelle, joka on ottanut haltuunsa suurimman osan Afganistania. Ahmad Sahel Arman / AFP
 Taliban on pyrkinyt saartamaan Panjshirin
 Taistelussa Talibania vastaan isä Ahmad Shah Massoudilla oli 1990-luvulla etunaan se, että hänellä oli tukenaan naapurimaasta Tadžikistanista tulevat huoltolinjat.
 Taliban on ottanut siitä opiksi. Sen taistelijat ottivat rajat haltuunsa ja eristivät Panjshirin laakson ennen kuin marssivat pääkaupunkiin Kabuliin.
 Panjshirin laaksoon on vaikea hyökätä, mutta se voi toisaalta muodostua loukuksi puolustajilleen. Taliban voi yrittää kukistaa vastarinnan näännytystaktiikalla.
 Tähän viittaa Amrullah Salehin tviitti, jossa hän kertoo, että Taliban on estänyt ruoan ja polttoaineen toimitukset läheiseeen Andarabin laaksoon.
 – Humanitaarinen tilanne on vakava. Tuhannet naiset ja lapset ovat paenneet vuorille. Kahden viime päivän aikana talibanit ovat sieppanneet lapsia ja vanhuksia ja käyttävät heitä kilpinään liikkuessaan ja tehdessään kotietsintöjä, Amrullah Saleh kirjoitti 24. elokuuta.
 Taliban-liikettä vastustavat taistelijat harjoittelivat Panjshirin laaksossa. Ahmad Sahel Arman / AFP
 Vastarinta kaipaa liittolaisia
 Talibanin vastaisessa taistelussa Ahmad Shah Massoud sai rajoitetusti tukea Venäjältä, Intiasta, Iranista ja Tadžikistanista.
 Nyt ei ole sanottua, että naapurivallat haluaisivat tukea hänen poikansa johtamaa vastarintaa Talibania vastaan.
 Esimerkiksi Intia ei 90-luvulla tunnustanut Taliban-hallintoa, jonka se näki olevan kytköksissä vanhaan viholliseensa Pakistaniin. Nyt Intia on  luonut yhteyksiä  Talibaniin.
 Iran on sanonut, että Yhdysvaltain poistuminen Afganistanista voi olla mahdollisuus kestävään rauhaan maassa.
 Tadžikistan on kiistänyt Afganistanin mediassa liikkuneet tiedot, että se olisi toimittanut helikoptereilla Massoudin joukoille aseita ja ruokatarvikkeita. Keski-Aasian entiset neuvostovaltiot pelkäävät pakolaiskriisiä ja jihadistiryhmien voimistumista.

 Ahmad Massoud kirjoitti Washington Postissa, että hän ja hänen mujahidin-taistelijansa puolustavat Panjshiria Afganistanin vapauden viimeisenä linnakkeena.
 – Mutta me tarvitsemme lisää aseita, lisää ammuksia ja lisää tarvikkeita, Massoud korosti ja vetosi länsimaihin avun saamiseksi.
 Entinen Afganistanin turvallisuuspalvelun päällikkö  Rahmatullah Nabil  sanoi  The New York Timesille , että Ahmad Massoud on paljon vaikeammassa tilanteessa kuin isänsä. Maat, jotka tukivat Ahmad Shah Massoudia, eivät enää ole kiinnostuneita.
 Lapset leikkivät palaneen neuvostopanssarivaunun päällä Manaspan kylässä Panjshirin laaksossa 15. syyskuuta 2001. Aiemmin, 9. syyskuuta al-Qaida murhasi Ahmad Shah Massoudin, Sitten 11. syyskuuta järjestö iski Yhdysvalloissa New Yorkin kaksoistorneihin ja Pentagoniin. Afganistanilla oli edessään 20 lisävuotta sotaa. Alexander Nemenov / EPA
 Yhdysvalloissa on jo noussut ääniä, jotka vaativat presidentti  Joe Bidenia  tukemaan Panjshirin laakson vastarintaa.
 Republikaanipuolueen kongressiedustaja  Mike Waltz  ja senaattori  Lindsey Graham   vaativat  Bidenin hallintoa tunnustamaan Massoudin ja Salehin Afganistanin oikeutetuiksi johtajiksi ja tukemaan Panjshirin taistelijoita.
 Bidenin hallinnolla lienee juuri nyt heikosti halukkuutta sekaantua Afganistanin tilanteeseen, mutta jo tiedustelumielessä sillä saattaa olla tarve pitää yllä yhteyksiä Panjshirin vastarintaryhmään.
 Yhdysvallat on lukuisissa konflikteissa välttänyt suoraa osallistumista sotaan tukemalla paikallisia aseellisia ryhmittymiä.
 Täsmennetty kuvatekstiä kello 22.30 kuvasta, joka esittää Ahmad Shah Massoudin muistomerkin luona. Kuvan panssarivaunu on neuvostovalmisteinen, mutta ei ole varmaa, jäikö se nimenomaisesti neuvostojoukoilta vai oliko panssarivaunu mahdollisesti Neuvostoliiton Afganistaniin myymä.
 Aiheesta aiemmin:
 Vahva valtio on ollut vain unelma Afganistanissa – Talibanille ilmoittautui jo vastustaja  21.8.2021
 Rikki ammuttu maa kompuroi välillä valokeilassa, välillä unohdettuna – pitkä sarja virheitä sinetöi Afganistanin epäonnisen tien  1.9.2021
 Yhdysvallat julisti terrorisminvastaisen sodan 20 vuotta sitten – vastustajaa ei ole nujerrettu, eikä sodan hintaa lasketa ainoastaan biljoonissa   31.8.2021
 Pakistanissa äärijärjestöt iloitsevat Talibanin voitosta – Yle vieraili pahamaineisen Punaisen moskeijan ulkopuolella Islamabadissa  29.8.2021
 Taliban ilmestyi jo kotiovelle, mutta pian suomalaiselta pelastajalta tuli soitto – afganistanilainen nainen kertoo Ylelle, miten pako Kabulista onnistui viime hetkellä  29.8.2021
 Aiheesta muualla:
 The New York Times:  Budding Resistance to the Taliban Faces Long Odds  25.8.2021
 Al Jazeera:  Explainer: Panjshir – Afghanistan’s valley of resistance  23.8.2021
 BBC:  Afghanistan: The 'undefeated' Panjshir Valley - an hour from Kabul  27.8.2021
 Jacobin:  Afghanistan’s Corrupt, Abusive Anti-Taliban Forces Need Your Help  23.8.2021
 Helsingin Sanomat:  Talebania vastustava liike on saarroksissa laaksossa – Kuka on sen perustajajäsen Ahmad Massud, joka ”kuolee mieluummin kuin antautuu”?  25.8.2021

Afganistanissa "Viiden leijonan laakso" sinnittelee Talibania vastaan – johdossa on kuuluisan sotapäällikön poika


Summary: Puolaan on viime viikkoina tullut tavallista enemmän siirtolaisia Valko-Venäjän rajan yli, pelkästään elokuussa 3 500 ihmistä. Suurin osa on kotoisin Irakista ja Afganistanista.

Puolan presidentti  Andrzej Duda  on vahvistanut poikkeustilan Valko-Venäjän vastaisen rajan kahdelle alueelle. Syynä ovat rajan yli Puolaan pyrkivät siirtolaiset.
 – Tilanne Valko-Venäjän rajalla on vaikea ja vaarallinen. Tänään meidän on Puolana, ollen vastuussa omista rajoistamme, mutta myös Euroopan unionin rajoista, ryhdyttävä toimiin taataksemme Puolan ja EU:n turvallisuuden, sanoi valtiosihteeri  Błażej Spychalski .
 Latvia julisti poikkeustilan  noin kaksi viikkoa sitten.
 Puolaan on viime viikkoina tullut tavallista enemmän siirtolaisia Valko-Venäjän rajan yli, pelkästään elokuussa 3 500 ihmistä. Suurin osa on kotoisin Irakista ja Afganistanista, mutta tulijoita on myös Somaliasta, Tadžikistanista ja Syyriasta.
 EU:n itäreunan valtioihin Latviaan, Liettuaan ja Puolaan on tullut tuhansia siirtolaisia Valko-Venäjältä viime kuukausina.
 EU:n näkemyksen mukaan kyse on Valko-Venäjää itsevaltaisesti johtavan  Aljaksandr Lukašenkan  vastaiskusta maata kurittaville pakotteille.
 Puolan hallitus on kutsunut tilannetta "hybridihyökkäykseksi" koko EU:ta vastaan. Se on lähettänyt 2 000 sotilasta vartioimaan rajaa ja rakentamaan rajalle piikkilanka-aitaa.
 Kolmen kilometrin suoja-alue
 Puolan sisäministeri  Mariusz Kaminsk  kertoi tiistaina poikkeustilan tarkoittavan käytännössä, ettei ulkopuolisia päästetä kolmea kilometriä lähemmäs rajaa. Samalla kielletään myös mielenosoitukset raja-alueella. Alueen asukkaita velvoitettaan kantamaan henkilötodistuksia.
 Raja-alueelle on matkustanut viime viikkoina mielenosoittajia ja ihmisoikeusaktivisteja. He ovat yrittäneet auttaa jo yli kolmeksi viikoksi ulos maastoon jumiin jääneitä siirtolaisia.
 Aktivistien mukaan joukossa on afganistanilaisia, ja osa heistä on sairaita.
 Puolan näkemyksen mukaan he ovat Valko-Venäjän maaperällä, eikä päästä ihmisiä lähestymään Puolaa tai hakemaan turvapaikkaa.
 Viikonloppuna Puolassa pidätettiin 13 ihmistä sen jälkeen kun he yrittivät leikata aukkoa raja-alueelle nostettuun piikkilanka-aitaan.
 Aktivistit pitävät hallinnon toimia epäinhimillisenä, hallitus kutsuu aktivistien toimia rajalla skandaaliksi.
 Sisäministeri Kaminskin mukaan Puola huomioi myös sen, että Venäjän armeijan on määrä harjoitella muutaman viikon kuluttua myös Valko-Venäjän maaperällä.
 – Meidän on otettava huomioon erilaiset provokaatiot. Kyse on asukkaidemme turvallisuudesta, hän sanoi uutistoimisto AP:n mukaan.
 Lue myös :
 Euroopan pakolaiskriisistä on jo kuusi vuotta, mutta EU:n turvapaikkapolitiikassa on edennyt vain yksi toimi – sekään ei ole tuonut toivottua tulosta
 Latvia varautuu irakilaisiin rajanylittäjiin – satakunta siirtolaista on käännytetty takaisin rajalta
 Yle Liettuassa: Valko-Venäjältä tulleet rajanylittäjät tarttuivat tilaisuuteen, kun Lukašenka uhosi avaavansa rajan – irakilainen Firas haluaisi Suomeen
 Suomalaiset rajavartijat etsivät jalanjälkiä hiekasta Liettuan ja Valko-Venäjän välisellä rajalla – Frontex tarjoaa valvonta-apua EU:n ulkorajalla

Jo toinen maa julisti poikkeustilan Valko-Venäjän vastaiselle rajalleen – Puola seurasi Latvian esimerkkiä ja sulki rajansa siirtolaisilta


Summary: Kansanedustaja Suna Kymäläisestä tulisi lehden tietojen mukaan liikenneministeri.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Pääministeripuolue SDP:hen on tulossa ensi viikolla alkavan budjettiriihen päätyttyä ministerikierrätys, kirjoittaa  Ilta-Sanomat  omiin lähteisiinsä viitaten.
 Työministeri  Tuula Haataisen  tilalle työministeriksi olisi nousemassa eduskunnan varapuhemies, entinen pääministeri  Antti Rinne.  Haatainen siirtyisi puolestaan Rinteen tilalle eduskunnan varapuhemieheksi.
 Antti Rinne sanoo Ylelle, ettei häntä olla esittämässä työministerin, eikä mihinkään muuhunkaan ministerin tehtävään.
 – Täysi ankka, kommentoi Rinne uutista omalta osaltaan.
 – En tiedä asiasta mitään. Silloin kun olin itse puheenjohtajana puolueessa, niin se henkilö, jota kaavailtiin tehtävään, sai ensimmäisenä tietää asiasta.
 Tulossa on Ilta-Sanomien mukaan toinenkin salkunkierrätys. Liikenne- ja viestintäministeri  Timo Harakan  tilalle hallitukseen nousisi lappeenrantalainen kansanedustaja  Suna Kymäläinen . Kymäläinen on liikennevaliokunnan puheenjohtaja.
 Harkinnassa on ollut myös kolmas ministerikierrätys eli eurooppa- ja omistajaohjausministeri  Tytti Tuppuraisen  salkku, mutta asia on IS:n mukaan vielä auki.
 Voit keskustella aiheesta huomiseen 3. syyskuuta klo 23 saakka.

Ilta-Sanomat: Antti Rinne nousemassa työministeriksi – Rinne Ylelle: ”Uutinen on täysi ankka”


Summary: Keskustan Juha Pylväs ei puhunut turvapaikanhakijoista elintasosurffareina ensimmäistä kertaa. Kovien sanavalintojen takana on viisi vuotta sitten eduskunnan hallintovaliokunnan kanssa tehty matka Italiaan ja Maltalle.

Keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Juha Pylväs  selventää Ylelle paheksuntaa herättäneiden sanavalintojensa taustoja.
 Pylväs sai aikaan kohun puhumalla keskustan kesäkokouksessa Suomeen tulevista  "loisivista elintasosurffareista" . Myöhemmin hän tarkensi  Helsingin Sanomille  tarkoittaneensa turvapaikanhakijoita, kunnes  päätyi pahoittelemaan sanavalintojaan . Nyt hän sanoo Ylelle viitanneensa ainoastaan "perusteettomasti turvapaikkaa hakeviin".
 Näin siellä Välimeren yli tulleen nuoren miehen, joka oli saanut rikollisen kiväärinperästä lyönnin poskipieleen.  Juha Pylväs
 Kohu oli nopeasti ohi, mutta Pylvään kriittisyys turvapaikanhakua kohtaan ei tullut tyhjästä. Ylivieskalainen kansanedustaja on puhunut siitä "elintasosurffareiden ja salakuljettajien miljoonabisneksenä" esimerkiksi vuonna 2019 Facebookissa.
 – Kaikilla alkaa olla holtittomasti vaelteleviin turvapaikanhakijoihin mitta täynnä, hän kirjoitti postauksessaan.
 Vuonna  2016 hän puolestaan ehdotti   Mikko Kärnän  (kesk.) kanssa ihmissalakuljettajien veneiden tuhoamista Libyan rannikolle ennen kuin ne ehtivät lähteä liikkeelle.
 Silmät avaava matka Italiaan
 Pylväs kertoo Ylelle, että hänen suhtautumisensa turvapaikanhakuun muuttui eduskunnan hallintovaliokunnan matkalla vuonna 2016. Tuolloinen puheenjohtaja  Juho Eerola  (ps.) vei valiokunnan jäsenet Italiaan ja Maltalle tutustumaan turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskukseen.
 Pylväs, Kärnä ja muut suomalaiset kansanedustajat tapasivat muun muassa Euroopan rajaturvallisuusvirasto Frontexin edustajia, italialaisia viranomaisia sekä turvapaikanhakijoita.
 – Näin siellä Välimeren yli tulleen nuoren miehen, joka oli saanut rikollisen kiväärinperästä lyönnin poskipieleen. Se muistikuva herättää edelleen tunteet siitä, kuinka julma maailma voi olla, Pylväs sanoo Ylelle nyt.
 Pylvään mukaan Italian-vierailun oppi oli, että Välimeren yli tulleet ihmiset olivat ainakin tuolloin pääsääntöisesti ihmissalakuljettajien uhreja, jotka eivät pakene sotaa tai vainoa.
 – Siihen asti olin aidosti luullut, että nämä ihmiset pyrkivät Eurooppaan henkensä uhalla omin toimin. Oli herättävä kokemus nähdä, kuinka organisoitua rikollista toimintaa taustalla oli.
 Matkalla oli mukana myös muun muassa vihreiden  Olli-Poika Parviainen , joka  on kertonut siitä omasta näkökulmastaan Aamulehdelle vuonna 2016 .
 Pylväs sanoo kuulevansa hallintovaliokunnassa myös esimerkiksi turvapaikanhakijoita auttavia järjestöjä. Hän ei tiedä nykytilannetta siitä, kuinka kiinteästi ihmissalakuljetus liittyy ilmiöön.
 Migri: Tilanne on muuttunut vuodesta 2016
 Pylvään Italian-matkaa edeltävänä aikana Suomeen oli tullut hyvin suuri määrä turvapaikanhakijoita kansainväliseen suojeluun vedoten. Tuolloin vain joka neljäs hakemus hyväksyttiin.
 Sittemmin Suomeen tulevien turvapaikkahakemusten määrä on suorastaan romahtanut. Samalla myönteisten päätösten osuus on kasvanut. Vuosina 2020–2021 hieman alle puolet hakemuksista on hyväksytty. Ilmeisen perusteettomina on hylätty 169 hakemusta eli runsaat kaksi prosenttia kaikista hakemuksista.
 SOS Mediterranee -järjestön Ocean Viking -alus pelasti siirtolaisia veneestä Välimerellä heinäkuun alussa. SOSMed / DAPRESS / SplashNews.com / STELLA Pictures / AOP
 Migrin tulosalueen johtaja  Juho Revon  mukaan Pylväs on siinä oikeassa, että laiton ihmissalakuljetus on merkittävässä roolissa jossakin vaiheessa myös Suomeen saapuvien turvapaikanhakijoiden matkaa. Pylvään mainitsemalta keskisen Välimeren reitiltä ei tosin päädy Suomeen paljon turvapaikanhakijoita.
 – Meillä ei ylläpidetä tilastoja siitä, mitä reittiä pitkin turvapaikanhakijat ovat tulleet. Libyasta ja Tunisiasta saapuu kuitenkin paljon tunisialaisia ja bangladeshilaisia, eikä heitä näy Suomessa juurikaan turvapaikanhakijoina.
 Oikeus hakea turvapaikkaa  perustuu kansainvälisiin sopimuksiin .
 Mitä Pylväs halusi sanoa?
 Pylvään sanavalinta "loisivista elintasosurffareista" oli raju. Politiikan tutkijat  Jouni Tilli  ja  Johanna Vuorelma  liittivät sen  artikkelissaan  osaksi "suomalaisen maahanmuuttopuheen jatkumoa, jossa maahanmuuttajia kuvataan halventavilla ja rasistisilla kielikuvilla".
 Samaa sanaparia on aiemmin käyttänyt perussuomalaisten kansanedustaja  Mauri Peltokangas . Hän kertoo  saaneensa syytteen kiihottamisesta kansanryhmää vastaan . Rikosoikeuden professori  Matti Tolvanen   arvioi Uudelle Suomelle , että myös Pylvään tapauksessa valtakunnansyyttäjän tulee harkita, ylittyykö syytä epäillä -kynnys.
 Myös Pylvään itsensä mielestä hänen olisi pitänyt valita sanansa toisin – tällöin viestikin olisi noussut paremmin keskusteluun. Mikä sitten oli kansanedustajan viesti, joka hukkui jälkikäteen väärien sanavalintojen nostattamaan kritiikkiin?
 – Ensimmäinen asia on, että pakolaiskiintiössä olevia ihmisiä pitää auttaa. Se on päivänselvä asia. Sitten toinen: Suomi tarvitsee erittäin paljon työperäistä maahanmuuttoa. Järjestelmän pitää olla joustava ja sujuva. Turvapaikanhakujärjestelmä on eniten ongelmallinen, koska siinä on taustalla kaksi asiaa: rikollisten organisointi ja tulijat ovat paperittomia. Tai ainakin olivat vuonna 2016.
 Ylivieskalainen Pylväs nousi keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtajaksi keväällä, kun puoluetoveri  Antti Kurvinen  nimitettiin tiede- ja kulttuuriministeriksi. Siihen asti Pylväs on ollut valtakunnallisesti verrattain tuntematon kansanedustaja.
 Humanitaariseen maahanmuuttoon liittyvät kysymykset eivät sinänsä ole erityisen lähellä Pylvään oman politiikan ydintä. Hän sanoo pitävänsä itselleen tärkeimpänä aluepolitiikkaa, elinkeinoelämää sekä maa- ja metsätaloutta.
 – Kyllähän nämä turvapaikanhakijoihin liittyvät kysymykset ovat vain yksi sivuosa.

Juha Pylväs aiheutti kohun puheella "elintasosurffareista" – nyt hän kertoo matkasta, joka muutti hänen mielipiteensä turvapaikanhakijoista


Summary: Kuljettajat, reitit ja aikataulut ovat vaihtuneet koulukuljetuksissa tänä syksynä päivittäin. Sivistyslautakunta vaatii nyt kuljetuksista vastaavaa Tuomi Logistiikkaa pistämään asiat kuntoon.

Monessa sastamalalaisessa perheessä on koettu ensimmäisillä kouluviikoilla epäuskoa ja tyrmistystä. Kun aiempina vuosina lapset ovat päässet kouluun tutun kuskin kyydissä, vakiintunutta reittiä ja pysyvillä aikatauluilla, tänä syksynä kaikki on ollut toisin.
 – Joka päivä on ollut eri taksi ja kuljettaja. Myös aikataulut vaihtuvat päivittäin, ja tieto seuraavan viikon aikatauluista tulee tekstiviestillä viikonloppuna,  Tanja Kankaanpää  kertoo poikansa koulukuljetuksista. Kotoa Kärppälän kylästä on kuusi kilometriä Stormin kouluun.
 Koulukuljetusten ongelmista on käyty kiivasta keskustelua Sastamalan Facebook-ryhmässä, ja vanhemmat ovat antaneet suoraa palautetta kaupungille ja kuljetuksista vastaavalle tamperelaiselle Tuomi Logistiikalle.
 Osa nouto- ja jättöpaikoista on koettu turvattomiksi, kyydit ovat olleet myöhässä tai eivät ole tulleet ollenkaan. Saman seudun oppilaille on annettu erilaisia aikatauluja niin, että ensimmäisenä haettu on joutunut olemaan kyydissä puolikin tuntia turhaan.
 Iltapäivisin koulujen pihoilla toistuu sama näytelmä.
 – Lapset kulkevat taksilta toiselle ja kysyvät kuljettajilta, olenko tänään sinun kyydissäsi. Aiemmin he ovat tienneet, mihin taksiin menevät. Lapsilla ei ole turvallinen olo, kun he eivät tiedä, kenen kyytiin pitää mennä, Kankaanpää sanoo.
 Kankaanpää on itsekin antanut palautetta ongelmista. Vaikka päättäjiä on ollut vaikea saada kiinni, lapsen noutopaikkaa on saatu siirrettyä lähemmäs kotia, pois vaarallisen valtatien varresta.
 – Mutta vielä on korjattavaa. Me vanhemmat vaadimme pysyviä reittejä, aikatauluja, kuljettajia, järkeviä nouto- ja jättöpaikkoja ja inhimillisiä ja järkeviä matka-aikoja mahdollisimman pian.
 "Virheitä on korjattu iso liuta"
 Tamperelainen Tuomi Logistiikka on vastannut koulukuljetuksista Sastamalan eteläosassa viime syksystä lähtien. Kuljetusten piirissä on noin tuhat koululaista.
 Viime lukuvuonna kuljetukset sujuivat hyvin, mutta ongelmat alkoivat, kun yhtiö kilpailutti alueen kuljetukset ja teki uudet sopimukset ennen tämän lukuvuoden alkua. Moni sastamalalainen epäilee ongelmien johtuvan siitä, että tamperelaisyhtiöllä ei ole paikallistuntemusta.
 Yhtiön kuljetuspäällikkö  Ellinoora Tuusa  myöntää, että uuden alueen haltuunotto on aina haastavaa.
 – Tänä syksynä on tehty ensimmäistä kertaa koko suunnittelu, ja on myönnettävä, että siinä on ollut vaikeuksia. Mutta nyt olemme käyneet aktiivisesti keskustelua kuljettajien, huoltajien ja kunnan kanssa ja tilanne alkaa näyttää jo huomattavasti paremmalta. Virheitä on korjattu aika iso liuta.
 Kuljetusten ongelmia käsiteltiin myös keskiviikkona Sastamalan sivistyslautakunnan kokouksessa. Lautakunta edellyttää, että Tuomi Logistiikka saa kyydit hoitumaan ruutininomaisesti, turvallisesti ja järjestelmällisesti. Sitä, kuinka hyvin tässä on onnistuttu, tarkastellaan lautakunnan seuraavassa kokouksessa.
 – Sivistyslautakunnan päätös oli yksimielinen ja tämä on nyt selkeästi se viesti, mikä Tuomelle tulee. Ja näin se myöskin hoidetaan, sanoo Sastamalan kasvatusjohtaja  Pekka Kares .
 Elinoora Tuusan mukaan tällä viikolla reittejä on saatu jo vakinaistettua ja työtä jatketaan ensi viikolla.

Koulukuljetuksista palautevyöry Sastamalassa – lapset kysyvät kuljettajilta: "Olenko tänään sinun kyydissäsi?"


Summary: Uusi omistajaehdokas haluaa Strömforsin ruukista nykyistä vetovoimaisemman matkailukohteen. Alueella jo toimiva kiinteistösijoitusyhtiö oli ainoa, joka jätti ostotarjouksen historiallisen ruukkialueen vanhoista rakennuksista. Kokonaisuus on menossa kaupaksi noin 150 000 eurolla.

Loviisan kaupunki on löytänyt ostajan Ruotsinpyhtäällä sijaitsevan Strömforsin ruukin rakennuksille.
 Ainoan ostotarjouksen on tehnyt Strömforsin Yrityspuisto Oy, joka on pyhtääläisten Uusitalojen yrittäjäperheen kiinteistösijoitusyhtiö. Sen toimitusjohtaja on  Aleksi Uusitalo .
 Ostajataho ei ole yllätys, sillä Uusitalo kertoi ostohaluistaan jo keväällä muun muassa Loviisan Sanomille.
 Lue lisää:   Yksi Suomen vanhimmista ja parhaiten säilyneistä ruukkiyhdyskunnista myytävänä, 8 rakennusta kaupan – ostotarjoukset jätettävä elokuun alussa
 Strömforsin ruukki sijaitsee Ruotsinpyhtään kirkonkylässä, noin 18 kilometrin päässä Loviisan keskustasta. Strömforsin ruukki on yksi vanhimmista ja parhaiten säilyneistä ruukkiyhdyskunnista Suomessa. Sen historia ulottuu 1600-luvulle.
 Kauppahinta reilut 150 000 euroa
 Kiinteistösijoitusyhtiö tarjoaa kaupungin myymästä kokonaisuudesta 151 900 euroa. Kauppaan kuuluu kahdeksan rakennusta: navetta, alapaja, talli, verkhuusi, saha, aitta, letkuvaja ja sauna. Myytäviä neliöitä on yhteensä liki 5 000.
 Myytävien rakennusten kunto on huono ja niiden korjaustarve suuri. Kaupunki myy rakennukset ostajan remontoitavaksi siinä kunnossa kuin ne tällä hetkellä ovat. Kaupungin kukkarolle alueen rakennusten kunnostaminen olisi ollut liian kallista.
 Lisäksi kauppaan kuuluu maa-alueita, joilla rakennukset sijaitsevat. Maata myydään yhteensä reilut 11 000 neliötä.
 Myytävistä rakennuksista talli ja navetta sijaitsevat toistensa välittömässä läheisyydessä. Ostaja jatkaisi tiloissa näyttely- ja myymälätoimintaa nykyisten toimijoiden kanssa, mutta kehittäisi myös uusia tapahtumia. Yle/ Katarina Lind.
 Strömforsin Yrityspuisto Oy omistaa jo ennestään vanhan sähkötarviketehtaan alueen eli Strömforsin yrityspuiston. Lisäksi Uusitalojen omistuksessa ovat tehtaanjohtajan käytössä ollut kartanorakennus sekä sen läheisyydessä Krouvinmäen majoitusrakennus, joissa Strömforsin Bed & Bistro tällä hetkellä toimii.
 Yhtiön tavoite on ollut jo pidempään saada alueelle uusia yrityksiä ja työpaikkoja.
 Loviisan kaupunginhallitus päättää ostotarjouksen hyväksymisestä maanantaina. Kaupunginjohtajan  Jan D. Oker-Blomin  esitys on, että ostotarjous hyväksyttäisiin.
 Luksusmatkailua ympäri vuoden
 Ostajan visio on, että neljän vuoden päästä Strömforsin ruukin alue olisi hyvinvointi- ja luontomatkailun keskus. Tavoite on, että Strömforsiin tultaisiin nykyistä enemmän ympäri vuoden.
 Loviisan kaupungille on toimitettu laaja esitys tulevaisuuden suunnitelmista. Uusi omistajaehdokas haluaa Strömforsin ruukista paikan, joka tarjoaa ihmisille luksusmatkailua ja elämyksiä.
 Uusi omistaja kunnostaisi Alapajan museotilat ja avaisi rakennuksen kokonaisuudessaan kävijöille. Samaan rakennukseen voisi tulla myös uusi ravintola. Yle/ Katarina Lind.
 Uusitalo rakentaisi alueelle lisää majoitustilaa. Hänen mielestä se, ettei Strömforsin ruukin alueella ole tarpeeksi majoitusmahdollisuuksia, on suurin yksittäinen pullonkaula koko alueen tarjonnan kehittämisessä.
 Strömforsin Yrityspuisto kertoo aloittaneensa uusien majoitusrakennusten suunnittelemisen yhdessä alueen yrittäjien kanssa, ja on mukana alueen kaavoitustyössä.
 Jo olemassa oleva museotoiminta alueella on ostajan mielestä tärkeää ja se tullaan säilyttämään. Lähivuosien suunnitelmissa olisi muun muassa Alapajan museon kunnostus.

Historiallinen Strömforsin ruukki löysi ostajan – 8 rakennusta käsittävän alueen hinta on noin 150 000 euroa


Summary: Texasin uusi laki kieltää abortin niin varhaisesta vaiheesta lähtien, että moni ei edes tiedä vielä olevansa raskaana. Muissa konservatiivisissa osavaltioissa seurataan nyt, pysyykö laki voimassa.

Texasissa tuli eilen keskiviikkona voimaan uusi aborttilaki, jota on luonnehdittu Yhdysvaltain tiukimmaksi.
 Mutta miten merkittävä käänne se on koko Yhdysvaltojen aborttioikeustaistelussa? Kokosimme vastauksia keskeisiin kysymyksiin.
 Mitä Texasin uusi aborttilaki kieltää?
 Käytännössä se estää 85–90 prosenttia Texasissa tällä hetkellä tehtävistä aborteista, arvioi aborttia tukeva kansalaisjärjestö American Civil Liberties Union.
 Lain mukaan aborttia ei saa tehdä, jos sikiön sydämensykkeen voi havaita. Sykkeen voi nähdä ultraäänellä noin kuuden raskausviikon jälkeen.
 Raskausviikot lasketaan edellisistä kuukautisista, ja kuuden viikon kohdalla moni ei välttämättä tiedä raskaudestaan.
 Texasin lain mukaan aborttia ei sallita edes insestistä tai raiskauksesta alkaneiden raskauksien kohdalla. Vain vaara tulevan äidin terveydelle on poikkeusperuste.
 Yli kymmenessä muussakin republikaanien johtamassa osavaltiossa on säädetty vastaavia lakeja. Abortin puolustajat ovat kuitenkin saaneet niiden voimaantulon estettyä vetoamalla korkeimman oikeuden aiempaan päätökseen, jonka mukaan osavaltiot eivät saa kieltää aborttia.
 Miksi Texasin laki tuli voimaan, jos korkein oikeus on päättänyt, että abortti pitää sallia?
 Texasin laki on muotoiltu niin, että sitä on vaikeampi haastaa oikeudessa. Moni yllättyi silti, kun korkein oikeus ei heti estänyt sen voimaantuloa.
 Muissa osavaltioissa miltei kaikki abortit kieltävät “sydämensykelait” on kirjoitettu siten, että viranomaisten on tarkoitus valvoa niiden toimeenpanoa.
 Texasissa on toisin: uutta lakia eivät valvo viranomaiset, vaan kuka tahansa texasilainen voi nostaa kanteen abortin suorittavaa tai siinä auttavaa henkilöä vastaan. Jos kanne menestyy, abortissa auttaneen pitää maksaa ainakin 10 000 dollarin korvaus kanteen nostajalle.
 Laki ei siis kohdistu suoraan aborttia haluaviin naisiin, vaan niitä tekeviin lääkäreihin ja muihin auttajiin. Joidenkin arvioiden mukaan jopa henkilö, joka antaa naiselle kyydin aborttiklinikalle, voisi joutua maksamaan korvauksia.
 Kanteen nostaneella henkilöllä ei tarvitse olla mitään yhteyttä aborttiin. Aborttia vastustava  Texas Right to Life -järjestö on myös perustanut verkkosivun , jonka kautta voi antaa anonyymisti vinkkejä mahdollisista lainrikkojista.
 Aborttioikeuden puolustajat vaativat korkeinta oikeutta asettamaan Texasin lain täytäntöönpanokieltoon, mutta korkein oikeus päätti myöhään keskiviikkona äänin 5–4, että se ei estä lain voimaantuloa.
 Korkeimman oikeuden enemmistön mukaan kynnys estää lain voimaantulo ei ylittynyt, mutta oikeus ei vielä tällä päätöksellä ota kantaa lain perustuslainmukaisuuteen.
 Toisin sanoen viimeistä sanaa ei ole sanottu. Valituksia on odotettavissa.
 Miksi Texasissa säädettiin uusi aborttilaki juuri nyt?
 Korkeimman oikeuden kokoonpano on muuttunut konservatiivisempaan suuntaan. Tänä vuonna muissakin osavaltioissa on säädetty ennätyksellisen paljon uusia aborttia rajaavia lakeja, kun osavaltiot kokeilevat kepillä jäätä.
 Korkeimman oikeuden kuuluisa aborttioikeuden takaava ennakkopäätös Roe vs. Wade vuodelta 1973 määrää, että osavaltioiden on sallittava abortti siihen saakka, että sikiö on elinkelpoinen kohdun ulkopuolella. Tämän rajan on katsottu kulkevan noin 22–24 raskausviikossa.
 Nyt konservatiivijohtoisissa osavaltioissa toivotaan, että uusi, entistä konservatiivisempi korkein oikeus olisi valmis kumoamaan Roe vs. Waden.
 Yhdysvaltain korkeimmassa oikeudessa on tällä hetkellä kuusi konservatiiviseksi katsottua tuomaria ja kolme liberaalia.
 Tasapaino heilahti selkeästi konservatiivien hyväksi, kun naisten oikeuksien puolustajana tunnettu  Ruth Bader Ginsburg  kuoli viime vuonna ja silloinen presidentti  Donald Trump  nimitti hänen tilalleen konservatiivisen  Amy Coney Barrettin .
 Yhdysvaltain silloinen presidentti Donald Trump ja Amy Coney Barrett poseerasivat Valkoisen talon parvekkeella 26. lokakuuta 2020 Coney Barrettin virkavalan vannomisen yhteydessä.  Ken Cedeno / Pool / EPA
 Trump nimitti presidenttikaudellaan kaikkiaan kolme korkeimman oikeuden tuomaria.
 Aborttioikeutta puolustavan  Guttmacher-instituutin mukaan  tänä vuonna eri osavaltioissa oli jo kesäkuun loppuun mennessä säädetty ennätyksellisen paljon lakeja, jotka pyrkivät rajaamaan aborttioikeutta tavalla tai toisella: 90 uutta lakia on enemmän kuin yhtenäkään vuonna sitten Roe vs. Waden. Moni niistä ei ole kuitenkaan ainakaan vielä voimassa.
 Miten Texasin uusi laki vaikuttaa aborttioikeuteen muualla Yhdysvalloissa?
 Jos Texasin laki pysyy voimassa, todennäköisesti moni muukin konservatiivijohtoinen osavaltio säätää samantyyppisen lain. Erot osavaltioiden välillä kärjistyvät.
 Esimerkiksi  Texas Right to Life -järjestön edustaja on sanonut , että jos Texasin malli menestyy, aktivistit ryhtyvät ajamaan samantyyppistä lainsäädäntöä muissakin osavaltioissa.
 Tiukentuvat lait vaikuttaisivat erityisesti köyhiin naisiin, joilla ei ole varaa matkustaa toiseen osavaltioon tekemään aborttia.
 Voiko korkein oikeus sallia aborttikiellot koko maassa?
 Voi, mutta tekeekö se niin, on suuren spekulaation kohteena Yhdysvalloissa. Ensi kesään mennessä korkein oikeus joka tapauksessa ottaa kantaa aborttioikeuteen.
 Korkein oikeus ilmoitti keväällä, että tänä syksynä se ottaa käsiteltäväkseen Mississippin osavaltion säätämän aborttilain, joka kieltää abortin 15 raskausviikon jälkeen. Lain voimaantulo on estetty alemmissa oikeuksissa Roe vs. Waden vastaisena.
 Joidenkin asiantuntijoiden mukaan  jo se, että korkein oikeus ylipäänsä ryhtyy käsittelemään tällaista tapausta, viittaa siihen, että jonkinlainen linjamuutos on odotettavissa.
 Korkein oikeus kuulee osapuolia lokakuussa alkavalla istuntokaudella, ja ratkaisu on luvassa ensi kesäkuun loppuun mennessä.
 Yli kymmenessä osavaltiossa on jo voimassa laki, jonka mukaan aborttikielto astuu voimaan saman tien, jos se on korkeimman oikeuden mukaan laillinen.
 Keskustelu on avoinna 3.9. klo 23 asti.

Texas käytännössä kielsi abortit, ja pian ratkeaa, voiko sama tapahtua muualla Yhdysvalloissa – tässä lyhyet vastaukset, mistä on kyse


Summary: Suunnittelu- ja konsultointialan suuryritys Ramboll palkkaisi heti kymmeniä työntekijöitä, jos hakijoilla olisi sopiva koulutus. Työvoimapula on pahentunut vuoden aikana myös monilla aloilla, joille riittäisi alemman tason tutkinto.

Kansainvälinen suunnittelu- ja konsultointialan suuryritys Ramboll on yksi niistä yrityksistä, joka on jo vuosia pitänyt jatkuvaa rekrytointia päällä. Tällä hetkellä paikka olisi vapaana useille kymmenille työntekijöille, sanoo Ramboll Finlandin uunituore toimitusjohtaja  Maija Jokela.
 – Erityisesti pulaa on siltasuunnittelijoista, raidesuunnittelijoista ja projektijohtajista.
 Rambollilla tilannetta on helpottanut se, että se on suuri kansainvälinen konserni ja työtä voidaan jakaa maiden rajojen yli. Toisin sanoen, muun muassa ulkomaalaiset silta- tai tuulivoiman suunnittelijat voivat toimia Suomessa ja vastaavasti suomalaiset osaajat ulkomailla.
 – Esimerkiksi vesialan osaamista myydään meiltä ulkomaille.
 Rambollilla pulaa on nimenomaan korkeasti koulutetuista ihmisistä.  Keskuskauppakamarin torstaina julkaiseman kyselyn  mukaan pienemmissä yrityksissä on pulaa eniten ammattikoulun ja ammattikorkeakoulun suorittaneista.
 Yritykset toivovat koulutuksen kehittämistä
 Sekä Rambollin että pienempien yritysten taustalla on kuitenkin usein sama syy eli koulutusmäärät ovat liian pieniä. Esimerkiksi suunnittelu- ja konsultointialalla on tuhansien henkilöiden vajaus vuosittain, koska väkeä eläköityy enemmän kuin nuoria tulee alalle.
 – Koulutusmäärät on yksi asia joka pitää olla kohdillaan. Nyt niitetään sitä satoa, joka on tehty vuosia sitten, Jokela sanoo.
 Maija Jokela sanoo, että Rambollin ei ole tarvinnut jättää tarjouksia tekemättä työvoimapulan vuoksi, koska sillä on käytössään suuryrityksen kansainvälinen verkosto. Rami Moilanen / Yle
 Suunnitelu- ja konsultointialalla on myös omia pätevöitymisiä, jotka vaativat lisäkoulutusta ja työkokemusta. Jokela painottaa kuitenkin oppilaitosten ja yritysten parempaa yhteistyötä jatkossa.
 Myös kauppakamarien kyselyssä koulutuksen, mukaan lukien oppisopimuskoulutuksen, kehittäminen nousi kärkisijalle.
 Työntekijäpuolella koulutus nähdään niin ikään ratkaisuna sekä pitkällä- että lyhyellä aikavälillä.
 – Osaajapulaan luonteva ratkaisu on panostaa osaamiseen. Se on pitkäjänteistä työtä, koulutuspolitiikkaan pitäisi satsata aina. Viime vaalikausien koulutusleikkaukset varmasti näkyvät osaavan työvoiman saatavuudessa edelleen, sanoo SAK pääekonomisti  Ilkka Kaukoranta.
 Nopeampi tapa on Kaukorannan mukaan erilaiset lyhytkestoiset työvoimapoliittiset koulutukset.
 Työvoimapula kuuluu nousukauteen
 Joillakin aloilla parempi palkka voisi houkutella enemmän hakijoita. SAK:n pääekonomisti  Ilkka Kaukoranta  pitää sitä mahdollisena. Hän kuitenkin korostaa, että tällä hetkellä eletään nousukautta ja nousukauteen tyypillisesti kuuluu työvoimapula ja kilpailu työvoimasta.
 – Jos luontevasti pystyy valitsemaan, työntekijä menee sinne, missä on paremmat oltavat ja parempi palkka.
 Elokuussa kuopiolaisen hotelli IsoValkeisen yrittäjä  Mika Moisander   kertoi Ylelle tuskailevansa rekrytointien  kanssa. Hänen mukaansa yksi keino on maksaa parempaa palkkaa. Hän on tarjoutunut maksamaan alan työehtosopimuksen taulukkopalkkoja parempaa palkkaa.
 Ramboll työllistää maailmanlaajuisesti 16 000 asiantuntijaa, joista 2 500 on Suomessa. Rami Moilanen / Yle
 Korkeasti koulutettuja palkkaavassa suuryrityksessä palkkatason noston ei uskota ratkaisevan osaajapulaa, jonka perimmäinen syy on se, että alalta poistuu enemmän väkeä kuin sinne tulee.
 – Uskon että meidän alan palkkataso on kilpailukykyinen, suurin ongelma on osaajien määrä ja siihen pitäisi löytää ratkaisu, sanoo Ramboll Finlandin toimitusjohtaja Maija Jokela.
 Jokelan mukaan se voi olla nuorten osaajien lisäksi työurien pidentyminen. Hänen mukaansa Rambollilla on paljon eläköityviä, jotka päättävät jatkaa työelämässä, jos sopiva ratkaisu löytyy.
 Tiistaina  Elinkeinoelämän valtuuskunta EVA julkisti  ehdotuksensa eläkeuudistukseksi. Sen mukaan julkinen talous on ongelmissa, ellei eläkejärjestelmää muuteta.
 Eva haluaa etenkin 65-74-vuotiaat eläkeläiset takaisin töihin, sitoa eläkeiän työllisten määrään ja ehdottaa myös eläkeputkiston poistamista kokonaisuudessaan.
 Lue myös:
 Kysely maalaa synkän kuvan Suomen työvoimapulasta: Jopa kolme neljästä yrityksestä tarvitsee lisää työntekijöitä, tilanne pahentunut nopeasti

Työvoimapula ei ole hälyttävä koko talouden kannalta, sanoo SAK mutta moittii koulutukseen tehtyjä leikkauksia – koulutusta korostaa myös suuryritys


Summary: Itä-Suomen yliopistossa käynnistyi tänä syksynä kyselytutkimus, jonka tavoitteena on selvittää pitkittyneen koronapandemian vaikutuksia elämän merkityksellisyyteen. Ensimmäisissä vastauksissa näkyy jo vaikutukset alle kolmekymppisten elämään.

Itä-Suomen yliopistossa tutkitaan parhaillaan  elämän merkitystä pitkittyneen koronapandemian aikana . Kaikille suomalaisille avoimeen  kyselytutkimukseen  on tullut tähän mennessä useita satoja vastuksia.
 Ensimmäinen kyselytutkimus tehtiin Itä-Suomen yliopistossa lockdownin aikana keväällä 2020, mutta vielä tuolloin koronalla ei näyttänyt olevan vaikutusta elämän merkityksellisyyteen. Tällä kertaa tilanne on toinen.
 Vastausten perusteella näyttää jo nyt siltä, että nuoret aikuiset ja alle kolmekymppiset opiskelijat ovat kärsineet koronan vaikutuksista eniten. Tutkija  Suvi-Maria Saarelainen  kertoo, että tutkimusryhmä ennakoi vaikutusten näkyvän juuri tässä ryhmässä.
 – Korona on lisännyt alle kolmekymppisissä kokemuksia masennuksesta, ahdistusta, yksinäisyyttä ja ärtyneisyyttä. Tämä on se porukka, jonka vastaukset ovat eniten ääripäätä. He kokevat hyvin vahvasti näitä tunteita, kuvailee Saarelainen.
 Myös päälle 70-vuotiaiden vastauksissa näkyy nyt koronan vaikutus eri tavalla kuin epidemian alussa. Saarelainen sanoo, että tässä ikäryhmässä näkyy erityisesti koronan aiheuttama pelko ja ahdistus.
 Tutkija Suvi-Maria Saarelainen toivoo vielä lisää vastauksia Itä-Suomen yliopiston käynnistämään kyselytutkimukseen, vaikka jo nyt osallistujia on jo useampi sata. Toni Pitkänen
 Tutkija: tuen tarpeeseen pystyttävä vastaamaan jatkossa
 Itä-Suomen yliopiston tutkijaryhmässä työskentelevä Suvi-Maria Saarelainen pitää yhtenä kiinnostavimmista havainnoista sitä, että se vahvistaa koronastressin olemassaolon alle kolmekymppisillä.
 – Heidän kohdallaan vastaukset ovat olleet moninkertaisia jo tähän mennessä saaduissa vastauksissa, tiivistää Saarelainen.
 Nuorten aikuisten elämästä on puolentoista vuoden aikana lähtenyt iso peruspalikka pois erilaisten rajoitusten myötä. Nämä toimet ovat vaikuttaneet erityisesti juuri tähän ikäryhmään.
 – Nuoruuteen ja nuoreen aikuisuuteen kuuluu vertaisryhmässä oleminen ja yhdessä tekeminen. Tämän vieminen pois on yksi keskeinen vaikuttava tekijä.
 Nuoret aikuiset tulevat tarvitsemaan paljon tukea koronan jälkimainingeissa, uskoo Saarelainen.
 – Siihen tuen tarpeeseen täytyy pystyä vastaamaan, hän korostaa.
 Tämän tutkimuksen toisessa vaiheessa keskitytään myöhemmin tutkimaan yli 80-vuotiaita ikäihmisiä.
 Kyselyyn on mahdollista vastata vielä reilun viikon ajan.Tutkimuksen ensimmäiseen vaiheeseen voi osallistua kuka tahansa 18 vuotta täyttänyt Suomessa asuva henkilö.
 Myöhemmin käynnistävässä toisessa vaiheessa tutkitaan 80 vuotta täyttäneiden kokemuksia elämän merkityksellisyydestä.
 Lomake Itä-Suomen yliopiston sivuilla .
 Lue lisää:
 Viisi asiaa, jotka korona muutti pitkäksi aikaa nuorten elämässä – Suomessa on nyt uusia “laman lapsia”
 Ellen Ojala ymmärtää, miksi Suomi sulkeutuu, mutta monelle opiskelijalle se oli viimeinen niitti – ainakin 19 tutkimusta kertoo aikapommista
 Miten koronapandemia on vaikuttanut ajatuksiisi elämästä ja elämän merkityksestä? Keskustele aiheesta 3.9.2021 klo 23 saakka.

Itä-Suomen yliopistossa tutkitaan elämän merkitystä korona-aikana – jo nyt näkyy, että rajuimmat vaikutukset ovat alle kolmekymppisissä


Summary: Suomessa puhutaan jo kolmannesta rokotuskierroksesta. Onko tarpeen, ja milloin? TV1:n Ykkösaamun vieraana on terveysturvallisuusjohtaja Mika Salminen Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselta.

Hallitus on linjannut, että kun Suomen rokotekattavuus on 80-90 prosenttia yli 12-vuotiaasta väestöstä, voidaan rajoituksista luopua. Milloin tuo kattavuus saavutetaan?
 Jos ei ota koronarokotusta, saa tartunnan jossain vaiheessa varmasti. Pitääkö väite paikkansa?
 Hallitus nojaa päätöksenteossaan asiantuntijatietoon. THL on korkein terveysviranomainen Suomessa. Millaista tietoa laitos on antanut Suomen uuden koronastrategian pohjaksi?
 Poliitikot päättävät, miten viruksen leviäminen saadaan taltutettua. Kuinka paljon poliitikot kuuntelevat asiantuntijoita käytännön toimissa?
 TV1:n Ykkösaamun vieraana suorassa lähetyksessä lauantaina 4.9. kello 10.05 alkaen on terveysturvallisuusjohtaja  Mika Salminen  Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselta.  Seija Vaaherkumpu  haastattelee.
 Mika Salmiselle voi laittaa kysymyksiä sähköpostitse osoitteella tv1.ykkosaamu@yle.fi tai alla olevalla lomakkeella.

Mika Salminen lauantaina Ykkösaamussa – mitä haluat kysyä THL:n johtajalta?


Summary: Koronatietoni.fi-sivulla koronavirukseen sairastunut henkilö voi itse kirjata mahdolliset altistuneet henkilöt ja nopeuttaa näin tartunnanjäljittäjien työtä. Palvelu annetaan myös kolmen muun sairaanhoitopiirin käyttöön.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Kymenlaakson sairaanhoito- ja sosiaalipalvelujen kuntayhtymä

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri  kertoi eilen  keskiviikkona avaavansa ensi viikolla uuden verkkopalvelun, jonka tarkoitus on nopeuttaa koronaviruksen tartunnanjäljitystä.
 Koronatietoni.fi-nimisessä palvelussa koronavirustartunnan saanut voi itse kirjata tartunnanjäljittäjille mahdollisten altistuneiden nimet ja puhelinnumerot ja perustiedot.
 HUSin apulaisylilääkäri Eeva Ruotsalainen, miten palvelu käytännössä toimii?
 – Ensin lähetetään tekstiviesti positiivisen koronatestituloksen tehneelle henkilölle. Viestissä kerrotaan, että tartunnanjäljitystä voi nopeuttaa kirjautumalla Koronatietoni.fi-palveluun, jonne syötetään omat tiedot, ja sinne voi kirjata ohjeiden mukaan myös tiedot mahdollisista altistuneista ihmisistä. Henkilö voi siis itse kirjata tälle sivustolle tiedossa olevien altistuneiden nimet ja puhelinnumerot, ja nämä tiedot lähtevät sitten tiedoksi tartunnanjäljittäjille.
 Mikä uuden palvelun päätarkoitus on?
 – Tartunnanjäljittämisen nopeuttaminen. Nykyisin normaalissa tilanteessa positiivisen testituloksen antaneelle lähtee ensin tekstiviesti, ja sen jälkeen tartunnanjäljittäjä soittaa ja puhelimessa kyselee näitä altistuneiden tietoja. Nyt kun tiedot on syötetty jo ennen tartunnanjäljittäjän soittoa, ne voidaan yhdessä käydä läpi ja tarpeen mukaan täydentää. Eli tarkoitus on nopeuttaa tätä prosessia.
 Esimerkiksi Helsingissä on jo käytössä verkkolomake, johon tartunnan saaneita on pyydetty merkitsemään ihmiset, joiden kanssa he ovat olleet tekemisissä hiljattain. Mitä uutta Koronatietoni.fi-palvelu tuo tähän käytäntöön?
 – Helsingissä on todella jo käytössä tällainen lomake, ja joissain HUS-alueen kunnissa on ollut vastaavaa käytäntöä. Nyt se on kuitenkin tuotettu Koronatietoni.fi-palveluun, jonka kautta se voi auttaa kaikkia Haavi-ohjelmistopalvelun tartunnanjäljitysbottia käyttäviä HUSin kuntia, sekä myös muutamia muita sairaanhoitopiirejä, jotka voivat halutessaan ottaa palvelun käyttöön.
 Miten henkilötietojen käsittelyn tietoturva-asiat on otettu palvelussa huomioon?
 – Tämä on ehdottoman tietoturvallinen palvelu. Koronatietoni.fi-sivusto on laadittu jo aiemmin koronatestitodistusten lataamista varten. Palvelun käyttö edellyttää vahvaa tunnistautumista pankkitunnuksilla tai mobiilivarmenteella. Lisäksi on sanottava, että ne tiedot joita henkilö itse sivulle kirjaa, tarkennetaan ja tarkistetaan vielä puhelimessa, kun tartunnanjäljittäjän kanssa käydään läpi sinne syötetyt tiedot.
 HUS-tietohallinnon sähköisten asiointipalvelujen johtaja Sirpa Arvonen, kauanko palvelua on nyt rakennettu ja mitä se maksaa?
 – Tarkkaa summaa on vaikea sanoa, koska palvelu on tehty alun perin hieman toiseen tarkoitukseen. Koronatietoni.fi-sivu syntyi viime keväänä ja silloin sivun kautta pystyi tulostamaan koronatestitodistuksen itselleen. Se on siis epidemiapalvelujen tietokanta, johon tehtiin silloin nopeasti käyttöliittymä, eli sivu, jonne kansalainen pystyi kirjautumaan ja hakemaan sieltä todistuksensa.
 – Sittemmin näiden todistuksen tulostaminen on siirtynyt Kelan omakanta-palveluun. Nyt samaa jo olemassa ollutta käyttöliittymää on siis muutettu uudenlaiseen tarkoitukseen.
 Julkaisun jälkeen palvelu on käytettävissä HUSin, Kymsoten, Eksoten ja Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiirien alueilla. Miksi nämä sairaanhoitopiirit saavat työkalun käyttöönsä?
 – HUSin koko epidemiapalvelu on käytössä näillä sairaanhoitopiireillä. Näin ollen myös uusi sinne tehty palvelu tulee kaikkien käyttöön. Lisäksi Eksote ja Kymsote ovat HUSin erityisvastuualueita, eli HUS tuottaa niille monenlaisia palveluja.
 Eeva Ruotsalainen, tekeekö uusi palvelu Koronavilkun tarpeettomaksi?
 – Ei tee, vaan palvelut täydentävät toisiaan. Kehotan kaikkia käyttämään myös Koronavilkkua edelleen. Sen kautta voidaan saada kiinni tuntemattomat altistuneet, joita sairastunut ei pysty nimeämään. Esimerkiksi erilaisissa tapahtumissa tai joukkoliikennevälineissä altistuneita ei tavallisesti pystytä nimeämään ja tällaisissa tilanteissa Koronavilkusta voi olla merkittävä apu.
 Lue myös :
 Kahden metrin turvavälivaatimus saattaa poistua jo lauantaina – Etelä-Suomen aluehallintovirasto sommittelee parhaillaan uusia koronalinjauksia
 Suuret kaupungit haluavat pikaisen muutoksen koronan tartunnanjäljitykseen: laajoista karanteeneista esimerkiksi päiväkodeissa tulisi luopua

HUS avaa ensi viikolla uuden palvelun tartunnanjäljityksen nopeuttamiseksi – onko palvelu tietoturvallinen ja miten käy Koronavilkun?


Summary: Yhdysvalloista Suomeen muuttanut Kimberley Gowdy on turhautunut kielitaitovaatimuksista. Hänen kokemuksensa mukaan kielikursseja on vaikea löytää, eikä työnantajille riitä kursseilla saavutettu osaaminen.

Yhdysvalloista Lahteen muuttanut  Kimberley Gowdy  on monen muun maahanmuuttajan tavoin korkeakoulutettu. Hän on opiskellut kielitieteitä ja työkseen muun muassa opettanut koulussa ja yliopistossa, ollut sähköverkkotuotteiden asiantuntija, tehnyt käännöstyötä ja bisnesanalyytikon tehtäviä. Hän puhuu hyvin englantia, espanjaa ja ranskaa.
 Mutta Gowdy ei ole ollut haluttu työntekijä, koska hän ei puhu erinomaista suomea.
 Gowdy kritisoi sitä, kuinka vaikeaa hänen on ollut edes löytää sopivia suomen kielen kursseja. Se, mitä TE-toimisto pitää tarpeeksi hyvänä kielitaitona, ei riitä työnantajalle.
 – Ei ole kursseja täyttämään tätä kuilua. Me syrjäydymme, koska emme voi päästä pidemmälle. Näin meidät pakotetaan siivoojiksi tai hoitajiksi. Miksi minun täytyisi työskennellä noissa ammateissa ja hylätä unelmani? Se ei ole reilua!
 Kotona Suomessa -hankkeen viime vuonna teettämän  kyselyn mukaan  lähes puolet työvoimapulasta kärsivistä yrityksistä haluaa ulkomaalaistaustaisten työntekijöiden osaavan suomea lähes äidinkielen tasoisesti.
 Vaatimukset ovat yhä tiukat, vaikka Kauppakamarien kyselyn mukaan  kolme neljästä yrityksestä kärsii  Suomessa työntekijäpulasta. Eikä tilanne tule helpottumaan, kun yhä useampi osaaja jää eläkkeelle.
 Työvoimapula ei lopu vain alentamalla kielitaitovaatimuksia. Kyselyssä yritykset arvioivat, että kahdeksan prosenttia rekrytointihaasteista johtuu hakijoiden puutteellisesta kielitaidosta. Vaatimusten madaltaminen auttaisi tuhansia yrityksiä saamaan kaivattua työvoimaa ja samalla työllistäisi ison määrän maahanmuuttajia.
 Maahanmuuttajia töihin järjestelemällä työtehtäviä
 Moni työpaikka vaatii hyvää kielitaitoa kaikilta työntekijöiltään, vaikka työtehtävien kielivaatimukset vaihtelisivat. Päijät-Hämeessä käynnissä olevan Lahti TalentHub -hankeen projektipäällikkö  Botond Vereb-Dér  toivoo, että yritykset miettisivät tarkemmin, missä tehtävissä hyvä suomen kieli on välttämätön. Esimerkiksi ravintolassa keittiön työntekijän ei välttämättä tarvitse osata puhua yhtä hyvää suomea kuin asiakaspalvelutyössä olevan tarjoilijan.
 Vereb-Dérin mielestä työnantajat voisivat myös järjestellä työtä aikaisempaa enemmän esimerkiksi niin, että kaikki työntekijät eivät tekisi asiakaspalvelua.
 Kielitaitovaatimusten takana myös ennakkoluuloja
 Työ- ja elinkeinoministeriön neuvotteleva virkamies  Anna Bruun  arvelee, että korkeiden kielitaitovaatimusten taustalla voi joskus olla myös tiedostettua tai tiedostamatonta syrjintää. Työnantaja voi vaatia työntekijöiltä tarpeettoman korkeaa kielitaitoa oman epävarmuutensa takia. Työnantaja voi esimerkiksi ajatella lupa-asioiden olevan vaikeita tai pelätä maahanmuuttajan muuttavan työyhteisöä.
 Monella työnantajalla on ennakkoluuloja ulkomaalaistaustaisia kohtaan. Helsingin yliopiston sosiologian tutkija  Akhlaq Ahmad  teki vuosina 2016–2017 kokeen, jossa hän lähetti 5 000 työhakemusta. Osa suomalaisilla ja osa ulkomaalaisilla nimillä. Keksityt henkilöt puhuivat kaikki hyvää suomea.  Suomalaisnimiset työnhakijat saivat kokeessa haastattelukutsuja ylivoimaisesti eniten.
 Äitiyslomalla Kimberley Gowby on saanut tehdä töitä vain sunnuntaisin. Kun perheen nuorimmainen menee päiväkotiin, Gowbyllä on enemmän aikaa yrityksensä kasvattamiseen. Juha-Petri Koponen / Yle
 Bruun myöntää, että työnantajien asenteisiin vaikuttaminen on hidasta. Ministeriön Talent Boost -ohjelma kansainvälisen osaamisen saamiseksi ja hyödyntämiseksi käynnistettiin jo vuonna 2017, mutta sitä jatketaan yhä.
 Moni seikka on Bruunin mielestä kuitenkin jo parantunut. Esimerkiksi työnantajille tarjotaan aikaisempaa enemmän tukea ja tietoa maahanmuuttajan palkkaamiseen. Lupa-asioiden selvittämistäkin on nopeutettu.
 Maahanmuuttajia kannustetaan myös yrittäjiksi
 Yksi vaihtoehto on kannustaa maahanmuuttajia perustamaan yrityksiä. Omassa yrityksessä voi pärjätä, vaikka sanojen taivutukset eivät aina menisikään oikein. Virkamies Bruun pitää yrittäjyyttä hyvänä vaihtoehtona niin kauan, kun maahanmuuttajia ei pakoteta yrittäjiksi sen vuoksi, ettei ole muita vaihtoehtoja.
 Kimberley Gowdy kävi Lahti TalentHubin yrittäjäkurssin äitiyslomansa aikana. Nyt hän leipoo yrityksessään gourmet-keksejä ja muita leivonnaisia.
 – Amerikassa sanotaan, että kun teet intohimoasi, raha tulee perässä.
 Yrittäjänäkään Gowdy ei ole täysin päässyt karkuun kielivaatimuksia. Häntä harmittaa esimerkiksi se, kuinka vaikea hänen on kilpailla kantasuomalaisia kilpailijoita vastaan. Hänen on ollut myös hankalaa välillä löytää tietoja viranomaisten sivuilta nykyisellä kielitaidollaan.
 Huolimatta vaikeuksista Gowdy uskoo yritykseensä. Hän on jo pikku hiljaa löytänyt yhteistyökumppaneita, jotka haluavat ottaa keksejä myyntiin.
 Yrityksen tavoitteena ei ole tietenkään ainoastaan Suomen valloitus, vaan Kimberley Gowdy aikoo jossain vaiheessa laajentaa toimintaa ulkomaille.

Työnantajat vaativat usein maahanmuuttajilta äidinkielentasoista suomen kielen taitoa: "Näin meidät pakotetaan siivoojiksi ja hoitajiksi"