Summary: A-studion asiantuntijat yksimielisiä siitä, että  energiantuotannon vihreä siirtymä täytyy toteuttaa kierrättämällä metalleja ja mineraaleja.

– Me tulemme tarvitsemaan hyvin paljon uusia mineraaleja ja metalleja, ja niiden louhiminen aiheuttaa luontovaikutuksia. Mutta yhtä kriisiä emme voi ratkaista siten, että syöksyisimme toiseen. Kun teemme ilmastotoimia meidän pitää huomioida luonnon monimuotoisuus.
 Näin sanoo Sitran johtaja  Mari Pantsar , kun häntä pyydetään punnitsemaan Eurooppaan vuoteen 2030 mennessä rakennettavien kymmenien tuhansien tuulivoimaloiden rakentamisesta aiheutuvia vaikutuksia luonnolle.
 Sekä Pantsar, että LUT-yliopiston energiatekniikan professori  Esa Vakkilainen  puhuivat tiistai-illan A-studiossa kiertotalouden puolesta.
 – Meidän pitää parantaa materiaalien tuottavuutta. Meidän pitää myös siirtyä kohti kiertotaloutta, jossa hyödynnettäisiin niitä materiaaleja, joita on yhteiskunnassa. Ettei tarvittaisi uusia metalleja ja mineraaleja niin paljoa, Pantsar sanoo.
 Nykytilanteessa aurinko- ja tuulienergian rakentamiseen tarvittavia raaka-aineita tuotetaan huonoissa oloissa kehittyvissä maissa.
 – Kestävä ja eettinen ratkaisu on se, että me itse yritämme tuottaa ne raaka-aineet, jotka me tarvitsemme. Ei sillä tavalla, että kun tämän raaka-aineen tuottaminen on saastuttavaa niin annetaan se sitten kiinalaisille, intialaisille tai afrikkalaisille, Esa Vakkilainen toteaa.
 Vakkilaisen mukaan kiertotalouden toteutumisessa ei olla kovin pitkällä.
 – Poliitikoille vinkiksi, että voi sen kiertotalouden suunnittelun ja sen miten kierrätetään, aloittaa jo nyt, Ei kannata aloittaa vasta sitten kun niitä on tuolla jossain pihalla semmoinen sadan metrin vuori ja ihmetellään, että mitähän näille nyt tehdään.
 – Tuulivoiman lapoja ja tuulivoiman rakenteita ja aurinkopaneeleja, kyllä niille voi jo ruveta suunnittelemaan, että miten nitä tehdään ja sitä pitäisi sitä työtä aloittaa.
 Koko A-studion lähetys löytyy  Areenasta .
 Lue myös:
 Jani Kaaron kolumni: Haluatko uusiutuvaa energiaa, mutta et kaivoksia takapihallesi?
 Onko sinun lähistöllesi tulossa uusi tuulivoimala? Katso kartasta mihin päin Suomea maan vallannut tuulivoimabuumi iskee eniten
 Tuulivoima voi tehdä Pohjanlahdesta puhtaan energian "Persianlahden", visioi elinkeinoministeri Lintilä

Professori antaa vinkin poliitikoille: "Kierrättämisen suunnittelu kannattaisi aloittaa nyt eikä sitten kun pihalla on sadan metrin vuori"


Summary: Kolmekymmentä vuotta tietoturva-alalla työskennellyt F-securen tutkimusjohtaja Mikko Hyppönen sanoo, että internet on muuttanut yksityisyyttämme. Yksittäisten ihmisten on enää vaikea taistella tätä kehitystä vastaan.

Kun F-securen tutkimusjohtajan ja tietoturvan asiantuntijan  Mikko Hyppösen  kasvot näkyvät televisioruuduissa ja lehtikuvissa, yleensä jotain ikävää on tapahtunut.
 – Joo, kyllä se niin tahtoo olla, että kun tuolla tietoturvakentällä jotain tapahtuu – jonnekin murtaudutaan tai jotain tietoja vuotaa – puhelin alkaa soida. Mielellänihän näitä tietysti myös kommentoin. Olen niin monta vuotta tätä tehnyt ja pikku hiljaa alan oppimaan, miten näitä monimutkaisia nykyteknologian aiheita pitää selittää niin, että me kaikki ymmärrettäisiin, Hyppönen sanoo.
 Hyppösellä on ollut kymmenisen vuotta mielessä kirjoittaa kirja, mutta kiireinen reissutyö ei ole antanut siihen aiemmin mahdollisuutta. Mielessä on käynyt puhdas ammattikirja tai tietokirja, mutta nyt korona-aikana syntynyt ja tällä viikolla ilmestynyt kirja  Internet  on suunnattu suurelle yleisölle – internetin käyttäjille.
 Puoli seitsemän -ohjelmassa vieraillut Hyppönen antoi myös pieniä käytännön vinkkejä mattimeikaläisille.
 Esimerkiksi verkkopankin käyttäminen on hänen mukaansa turvallisempaa kännykällä kuin ns. “oikealla” tietokoneella. Auton navigaattoriin ei kannattaisi laittaa kotiosoitettaan, vaan vaikkapa lähikaupan osoite. Ja omista tiedostoistaan – valokuvista, tärkeistä sähköposteista, muistoista – kannattaa tehdä varmuuskopiot ja varmuuskopioistakin varmuuskopiot muualla kuin omassa kodissa säilytettäväksi.
 Hyppönen muistutti myös, että kun jokin palvelu kysyy "haluatko löytää täältä kaverisi", kannattaa miettiä tarkkaan, mitä vastaa.
 – Käytännössä se tarkoittaa, haluatko jakaa tänne osoitekirjasi. Kun tähän vastaa kyllä, niin käytännössä jaat osoitekirjasi tiedot jonnekin päin maailmaa. Tämä on ongelmallista, koska osoitekirjassa oleva tieto ei ole sinun tietoasi. Se on muiden ihmisten osoitteita, nimiä, lasten nimiä. Kannattaa tosi tarkkaan miettiä, että haluanko oikeasti lähettää näitä tietoja jonnekin ulkomaille.
 Katso Puoli seitsemän -lähetyksestä myös, mikä on Hyppösen rakas harrastus:

Tietoturvan "rokkitähden" neuvoja: Älä jaa kavereidesi tietoja hövelisti ja verkkopankkia kannattaa käyttää kännykällä


Summary: Historioitsija Mirja Turunen tarttui ennalta tuntemattoman pariskunnan sotakirjeenvaihtoon ja näki, mitä kaikkea historiankirjoissa on jätetty kirjoittamatta.

On elokuu vuonna 1941. Upseeri  Urho Hälikkä  kirjoittaa viimeisiä rivejä yhteen sadoista kirjeistään vaimolleen  Irmalle :
 “Lopetan taas tällä kertaa. Olkaa rakkaat minusta liiaksi huolehtimatta, kyllä kaikki menee hyvin, kun pyydämme Korkeimman siunausta ja johdatusta. Syd. terveisin ja suukkelein Isi.”
 Oli jatkosodan alku, ja Urho Hälikkä oli osa kenraali  Ruben Laguksen  panssaripataljoonaa. Irma pyöritti arkea ja huolehti parin kahdesta tyttärestä Riihimäellä. Perheeseen odotettiin vauvaa.
 Urho ja Irma menivät kihloihin keväällä 1934 ja naimisiin pian sen jälkeen. Kuvassa on juuri kihlautunut nuoripari. Kun jatkosota alkoi, pari oli ollut naimisissa kuusi vuotta.  Hälikän suvun kotialbumi
 Jatkosotaa ei vielä tuolloin kutsuttu jatkosodaksi. Vielä silloin ajateltiin, että sota päättyisi syksyllä ja jäisi kesäsodaksi.
 Sota loppuikin vasta kolme vuotta myöhemmin. Sitä seurasi vielä Lapin sota. Urho ja Irma Hälikkä kirjoittivat toisilleen yli satoja kirjeitä ja postikortteja, jotka ovat pysyneet tallessa tähän päivään asti – ja nyt niitä saa lukea.
 Tyttären pyyntö oli kirjan alku
 Kun filosofian tohtori ja tietokirjailija  Mirja Turunen  puhui Kouvolan kirjastolla  SS-mies Sakari Haikalasta  kertovasta kirjastaan, joku tuli nykäisemään häntä hihasta. Se oli  Asta Kiuru , Urho ja Irma Hälikän tytär, joka tahtoi näyttää vanhempiensa sodanaikaiset kirjeet Turuselle. Kirjeitä ja postikortteja on yhteensä yli 700.
 Mirja Turunen luki Hälikän pariskunnan koko kirjeenvaihdon. Välillä se tuntui jopa tunkeilulta, sillä sisältö oli niin henkilökohtaista ja intiimiä. Lapset tahtovat kuitenkin vanhempiensa tarinan julkiseksi. Pyry Sarkiola / Yle
 – Alussa ajattelin, että ei missään tapauksessa, se on niin valtava työ. Jotenkin se ajatus alkoi silti naksuttaa alitajunnassa, Turunen kertoo.
 Mirja Turunen Filosofian tohtori, kotkalainen toimittaja ja historioitsija. Yhdistää aiempaa tutkimusta ja historiankirjoitusta yksityiseen kokemukseen. Kerää tietoa esimerkiksi haastatteluiden ja aikalaisten päiväkirjamerkintöjen avulla ja analysoi sitä muistitietotutkimuksen menetelmin. Uusin teos: Elämänmerkki – Irma ja Urho Hälikän kenttäpostikirjeet (2021) Julkaissut aiemmin kirjan Koska kotimaa meidät lähetti - SS-mies Sakari Haikala Hitlerin eliittijoukoissa (2016) ja sisällissodan julmuuksia käsitelleen kirjan Veripellot (2005), joka pohjautuu Turusen väitöstutkimukseen.
 Turunen päätti vilkaista kirjeitä. Kun hän avasi ensimmäiset kirjeet, oli selvää, että hänellä on käsissään pala historiaa, jollaista ei voi löytää historiankirjoista. Niissä oli yhden perheen sota-ajan elämä iloineen ja suruineen. Sisältö oli hyvin intiimiä.
 Turunen ymmärsi, että kirjeet antavat mahdollisuuden näyttää sota-aikaa tavallisten suomalaisten kertomana. Ajatuksesta syntyi kirja, joka kertoo Urho ja Irma Hälikän tarinan.
 Yli miljardi kirjettä jatkosodan aikana
 Urho ja Irma Hälikkä syntyivät Karjalassa Perkjärvellä, joka menetettiin Venäjälle talvisodan aikana. Kun jatkosota alkoi, Hälikät olivat olleet naimisissa jo kuusi vuotta. Kaksi tytärtä oli syntynyt, ja kolmatta lasta odotettiin.
 “Kaisa toivoo, että radiossa sanottaisiin, että ”sota on loppu ja isät pääsevät kotiin.” Tämän hän sanoi niin pitkän mietinnän ja vaitiolon jälkeen, kysyi vielä, että ”eiks’ oliski hauskaa”.
 En nyt enempää, voi hyvin ja Jumalan varjelukseen. Suukit meiltä rakkaalle isille, muista Häntä, joka on meitä yhtä lähellä kuin sinuakin, rakas, siellä.”
 Näin Irma kirjoitti miehelleen elokuun lopussa vuonna 1941.
 Joskus kirjeet kulkivat hitaammin kuin kenttäpostikortit. Urho Hälikkä lähetti vaimolleen usein myös kortteja, joiden toisella puolella oli mieltä nostattavia kuvia ja viestejä. Pyry Sarkiola / Yle
 Jatkosodan aikana kodin ja rintaman välillä kulki yhteensä miljardi kirjettä. Kirjoittaminen oli läheisille ainoa keino pitää yllä ihmissuhteita. Kun kahvipöytäkeskustelut ja arjen pienet sananvaihdot jäivät pois, ne oli kirjoitettava.
 Kenttäpostiin kannustettiin kirjoittamaan positiivista ja kannustavaa sisältöä, jotta mielialaa ja taistelutahtoa saatiin kohotettua.
 Valtio ohjeisti erikseen kirjeiden sisällöstä: pitää olla iloa, eikä turhista asioista kannata valittaa. Jos sisältö ei kelvannut valtiolle, se saattoi tulla vastaanottajalle sensuurin mustaamana.
 Joskus kirjeet saatiin perille lomalaisen matkassa, ja silloin uskallettiin kirjoittaa vapaammin.
 Arkisia hetkiä ja arkisia huolia
 Hälikät eivät naamioineet tuntemuksiaan iloisiksi sanoiksi, vaikka siihen kannustettiin. Kotona ollaan kirjeissä selvästi huolissaan siitä, kuoleeko isä.
 “Olen niin huolissani, missä lienet tälläkin hetkellä, kun kirjeet viipyvät niin kauan, sillä aikaa voi tapahtua niin paljon. Olen huolestunut, joudutko liikkumaan yksin, sillä ryssällä on äijiä joka puun oksalla ja pensaassa. Kumpa ei tiesi veisi vaarallisille poluille.”
 Isä puolestaan on huolissaan siitä, miten sota vaikuttaa vaimon ja pikkuisten mieliin. Pikku hiljaa sodan jatkuessa suurten elämän ja kuoleman kysymysten rinnalle tulee kuitenkin arkisia huolia ja iloja.
 Pariskunta kirjoittaa omenista ja puolukoista, mutta myös siitä, mihin sattuu ja miten yöt on nukuttu. Arjen pienet hetket tallentuvat tekstiksi. Perheen vanhimmat lapset,  Kaisa  ja Asta, elävät kirjeissä sota-aikaa myös.
 Lasten elämää seurataan kirjeissä myös tarkasti. Kaisa ja Asta pusuttelivat isän kuvaa joka päivä ja tahtoivat olla mukana kirjeiden kirjoittamisessa. Pyry Sarkiola / Yle
 “Asta tuossa suukittelee Kaisan kanssa sinun kuvaasi, tekevät nukkumaanmenoa. Asta ottaa monta kertaa sen kuvamme ja luettelee kaikki erikseen. Ostin kehyksen sille, että säilyy paremmin, kuluu pian sinun pääsi pois tykkänään, kun suukkia satelee joka ilta, monesti keskipäivälläkin”,  kirjoitti Irma Hälikkä elokuussa 1941.
 Isä onkin pienimmille “tetä”
 "Rakas! Kaksi tyttöä, toinen 3 kg – toinen 2.580 gr. Kaikki hyvin. Irma."
 Helmikuussa vuonna 1942 tuore isä saa jymyuutisen: perheeseen tulikin yhden uuden käärön sijaan kaksi tyttöä,  Marja  ja  Pirkko . Vaikka Urho Hälikkä käykin muutaman kerran vuodessa lomalla tapaamassa perhettään, kaksoset eivät opi tuntemaan häntä. Isä onkin vain “tetä” eli setä, joka tulee välillä käymään.
 Äiti yrittää parhaansa mukaan tutustuttaa isän pienimpiinsä kirjeiden avulla.
 “Eilen olivat kaksoset ensi kertaa yksin ulkona, kävelivät ja juoksivat sinne tänne kuin vasikat keväällä. Osasivat leikkiä hiekkaläjällä lapioitten kanssa. Eivät millään olisi sisälle välillä tulleet istumaan, kova huuto siitä tuli.”
 Vaikeita aiheita
 Kirjeiden sävy muuttuu vuosien varrella. Irma Hälikän elämä tuntuu vaikeammalta kuin rintamalla olevan Urhon, joka järjestää uintikilpailuja ja juorujen mukaan juo viinaa sotatovereiden kanssa.
 Irma Hälikkä huolehtii perheen neljästä lapsesta ja pohtii, miten perheen lapsille saisi lämmintä vaatetta ja ravitsevaa ruokaa.
 “Kysyin Armakselta, että kuinka sinä oikein olet elellyt siellä. Sanoi sinun olleen heidän [= soittokunnan] lähtiäisissään. -- Sitä näköjään tehdään tikusta asiaa, kunhan vain saa juhlia ja pörrätä. Se minua eniten harmittaa, että sinä olet aina niin valmis menemään heidän kekkereihin”,  kirjoitti Irma toukokuussa 1943.
 Sananvaihto on välillä tiukkaakin, kun raskas arki ja ikävä painavat mieltä. Toukokuussa 1942 Urho kirjoittaa perheelleen, että ikävä vaivaa tavallista enemmän. Vaimon vastaus kertoo kaiken:
 “Oikeinko pitäisi vetää risti allakkaan, kun meidän isä mainitsee kirjeessään ikävästään, kyllä se taitaa olla ensimmäinen kerta.”
 Vastaus ei jää huomioimatta:
 “Vai uskot Sinä etten minä osaa ollenkaan ikävöidä. Kyllä, kuten muutkin ihmiset, mutta tuon sen harvemmin julki.”
 Tie vei Kouvolaan
 Kun sota päättyi ja Urho palasi kotiin, riidat ja murheet unohtuivat. Perhe sai vielä kaksi lasta – kuopus oli se toivottu poika, jota odotettiin jo kaksosten syntymän hetkellä.
 Jatkosodan aikana perheen koti oli Riihimäen varuskunnassa Urhon upseerin sotilasarvon vuoksi, mutta sodan jälkeen kapteeniksi nimetty Urho vei perheen Hämeenlinnaan.
 Kun Urho jäi eläkkeelle, perhe asettui lopulta Kouvolaan. Siellä perheen jälkeläiset edelleen valtaosin asuvat. Kahdeksanhenkisestä perheestä on jäljellä viisi.
 Kirje oli elämänmerkki
 Turunen kertoo, että Häliköiden tarina on melko tavallinen. Sotakirjeissä toistuvat samankaltaiset teemat kuin Irman ja Urhon kirjeissä.
 Kirjan nimeksi valikoitui  Elämänmerkki.  Sana sisältää yhden kenttäpostikirjeiden syvimmistä merkityksistä: Kun kirje tulee, se on merkki vielä jatkuvasta elämästä.
 – Kirjoittaja on ollut hengissä vielä silloin, kun kirje on päivätty. Kirjeiden merkitys oli valtava. Sanottiin, että kirjeet olivat Suomen armeijan salainen ase, Turunen kertoo.
 ”Kirjoita usein, kun aikasi antaa, muutakaan lohtua ei ole, kuin tietää aina silloin olevan asiat hyvin, jolloin kirje on päivätty.”

Avioparin vanhat kirjeet julkaistiin – sadat kirjeet kertovat, miten sota raastoi suhdetta: "Kyllä minä ikävöin, mutta tuon sen harvemmin julki"


Summary: Teollisuuden ensimmäinen sopimus on määrittänyt yleensä myös muiden suomalaisten palkankorotuksia, mutta nyt se ei kelpaa muulle vientiteollisuudelle suunnannäyttäjäksi.

Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK

Työehtosopimusneuvottelijat eivät pidä keskiviikkona syntynyttä metsäyhtiö Stora Enson ja Paperiliiton sopimusta mallina muille neuvotteluille.
 Stora Enso ja Paperiliitto sopivat yli kahden vuoden sopimuksesta, jossa palkat nousevat kahtena ensimmäisenä vuonna 1,9 prosenttia ja kolmantena vuonna 0,9 prosenttia.
 Lue myös:   Metsäteollisuuden työehtosopimusneuvotteluissa läpimurto: Stora Enso ja Paperiliitto sopivat työehdoista, sopimus ensimmäinen laatuaan
 Vientialan ensimmäistä sopimusta on pidetty merkittävänä suomalaisessa sopimusjärjestelmässä, koska se on määritellyt suurelta osin palkankorotuskaton myös muille aloille – ainakin työnantajien näkemyksen mukaan.
 Tällä kertaa tilanne neuvotteluissa on erilainen, koska metsäteollisuudessa ei tehdä enää koko alaa koskevaa sopimusta. Sen sijaan yritykset sopivat työehdoista suoraan ammattiliittojen kanssa. Samalla on vielä epäselvää, millaisia sopimuksia solmitaan suurimmalla vientialalla eli teknologiateollisuudessa.
 Teollisuusliiton puheenjohtaja Riku Aalto totesi keskiviikkona Twitterissä , että Stora Enson sopimus oli päänavaus. Hän ottaa Ylen haastattelussa hieman etäisyyttä kommenttiinsa.
 – Aikaisemmin työnantajapuolella on sanottu niin, että tavoitellaan koordinoitua palkkaratkaisua, jotka määritellään yritysten kautta. Nyt on sitten hyvä nähdä, miten tässä tulee käymään. Vielä kun ei ole neuvotteluita aloitettu, niin asiaa on turhan aikaista arvioida, Aalto sanoo.
 Työnantajat: Päänavaukseen vaaditaan valtakunnallinen sopimus
 Paperiliiton puheenjohtaja  Petri Vanhala  oli keskiviikkona samaa mieltä Aallon kanssa. Hänen mukaansa yhden yrityksen työehtosopimuksesta on vaikea vielä vetää suuria johtopäätöksiä muille aloille.
 – Varmasti meidän alalla tällä on jonkunlainen merkitys, Vanhala sanoo.
 Työnantajien näkemys on yksiselitteinen: Stora Enson sopimusta ei pidetä mallina muiden alojen ja yritysten palkkaratkaisuille.
 Teknologiateollisuuden työnantajat ry:n toimitusjohtaja  Jarkko Ruohoniemi  linjaa, että päänavaus määritellään teknologia- ja kemianteollisuudessa.
 – Viennin päänavaus tulee varmasti täältä kemianteollisuuden ja teknologiateollisuuden ratkaisuista. Kuitenkin kemianteollisuuden kanssa me vastaamme yhteensä yli 70 prosentista Suomen viennistä, Ruohoniemi sanoo.
 Teknologiateollisuudessa on kuitenkin vielä epäselvää, saadaanko alalle sovittua yleissitovaa työehtosopimusta. Yleissitovat työehtosopimukset määrittelevät alan kaikkiin yrityksiin työehtojen minimitason.
 Yleissitovuus edellyttää sitä, että noin puolet alan yrityksistä on järjestäytynyt sopimuksesta neuvottelevaan työnantajaliittoon.
 Kemianteollisuuden johtaja  Minna Etu-Seppälä  on samaa mieltä Ruohoniemen kanssa. Hänen mukaansa vientialojen valtakunnalliset työehtosopimukset määrittävät palkankorotuksia myös muille aloille.
 Ekonomisti pitää yhteistä palkankorotusten tasoa tärkeänä
 Suomen Pankin johtokunnan neuvonantaja  Lauri Kajanoja  on erikoistunut kotimaiseen talouspolitiikkaan. Häneltä kysytään varsinkin työmarkkinaneuvotteluiden aikana Suomen kustannuskilpailukyvystä.
 Kustannuskilpailukyvyllä viitataan tässä yhteydessä siihen, säilyvätkö kotimaiset yritykset kilpailukykyisinä kansainvälisessä kilpailusssa myös palkankorotusten jälkeen.
 Kajanoja arvioi, että Stora Enson ja Paperiliiton sopimat korotukset vastaavat esimerkiksi Suomen Pankin tekemiä ansiotasoennusteita. Hän varoittaa, että tällä kertaa näkymä kilpailijamaihin on kuitenkin sumeampi kuin aiemmin.
 Koronakriisi on sekoittanut työn hintaa ja tuottavuutta koskevia tilastoja, koska eri maissa yritykset ovat joutuneet lyhentämään työaikoja ja lomauttamaan työntekijöitä.
 – Ne tiedot, joita meillä on koronakriisistä kaiken kaikkiaan, viittaavat siihen suuntaan, että euroalueen sopimuspalkkojen nousu on pikemminkin hidastunut kuin kiihtynyt koronakriisin aikana. Ja jos käy niin, että palkkojen nousuvauhti euroalueella hidastuu ja Suomessa pysyy ennallaan, tämä voi haitata Suomen kustannuskilpailukykyä, Kajanoja sanoo.
 Kajanoja pitää kuitenkin tärkeänä, että vientialat määrittelisivät myös jatkossa palkankorotuksia myös muille aloille.
 Syynä on se, että muiden alojen kustannukset siirtyvät isolta osalta vientialoille. Vientialojen yritykset ostavat paljon tuotannossaan tarvitsemia tavaroita ja palveluita muilta kotimaisilta yrityksiltä.
 Nyt käsillä oleva neuvottelukierros näyttää sen, määrittävätkö vientialat palkankorotuksen myös muille aloille.
 Valtakunnansovittelija ei vielä osaa arvioida sopimuksen vaikutusta
 Valtakunnansovittelija  Vuokko Piekkala  ei vielä osaa arvioida, miten Paperiliiton ja Stora Enson sopimus vaikuttaa mahdollisiin jumiin menneiden neuvotteluiden sovitteluun tänä syksynä ja ensi vuoden keväällä.
 Piekkala on aiemmin linjannut , ettei valtakunnansovittelijan toimistolta saa korkeampia palkankorotuksia kuin päänavaajan sopimuksesta.
 Työmarkkinatoimijoille näyttää kuitenkin olevan epäselvää, mikä ala tai mitkä alat määrittävät kustannustason muille sopimuksille.
 Valtakunnansovittelija voi joutua ottamaan kantaa asiaan kuitenkin jo pian. Esimerkiksi Paperiliitolla noin 35 työehtosopimusta tekemättä, ja niiden voimassaolo raukeaa jo joulukuussa.
 – Meidän kunnianhimoinen tavoite on, että kaikki sopimukset ovat marraskuun loppuun mennessä tehtynä. Eli kuukautta etuajassa, ennen kuin ne raukeavat, Vanhala sanoo.
 Erityisen vaikealta tällä hetkellä näyttää Paperiliiton ja metsäyhtiö UPM neuvottelut, joissa ei ole vielä päästy sopuun edes tulevien työehtosopimusten määrästä.
 Lue lisää:
 Paperiliiton Vanhala: Käytännössä kaikkialla muualla neuvotellaan nyt paitsi UPM:ssä
 Ylen kysely: Ay-pomot ennustavat työtaistelujen täyteistä syksyä ja kevättä – "Nyt ollaan ytimessä, mihin työntekijät ovat liittonsa perustaneet"

Työmarkkinapomot eivät pidä Stora Enson palkkaratkaisua mallina muille aloille: "Päänavaus tulee varmasti kemianteollisuuden ja teknologiateollisuuden ratkaisuista”


Summary: 17-vuotiaan Aada Sevónin mielestä sukupuolen ja seksuaalisuuden moninaisuus jää kouluopetuksessa vähälle huomiolle. Tiedon puutteella on tapana täyttyä haitallisilla asenteilla.

Kansainvälinen  Tyttöjen päivä  tietää aina vallankaappauksia. Nuoret tytöt pääsevät päiväksi merkittävässä asemassa olevien paikalle.
 Tyttöjen valtaus -tempauksia ( #GirlsTakeover ) järjestetään eri puolilla maailmaa nyt jo viidettä vuotta. Tällä kertaa muun muassa tasavallan presidentti ja Ylen vastaava päätoimittaja tekivät tilaa tyttöjä askarruttaville asioille.
 Tässä on Suomen uusi presidentti – Nella Salminen, 16, tuurasi päivän Sauli Niinistöä, mutta muuttuuko maailma siitä yhtään? Ylen 17-vuotias päätoimittaja: Tytöt kohtaavat paljon terveyteen liittyvää väärää tietoa
 Paimiolaisella  Aada Sevónilla  jäivät vanhojentanssiharjoitukset väliin, kun tehtävä lääkeyhtiö Bayerin toimitusjohtajana kutsui. Varsinainen Bayer Nordicin toimitusjohtaja  Miriam Holstein  seurasi päivää vierestä – uteliaana, ilahtuneena ja Aadasta ylpeänä.
 Bayer tunnetaan erityisesti naisten ehkäisyvalmisteista. Yhtiön tavoitteena on tarjota sadalle miljoonalle kehittyvien maiden naiselle mahdollisuus nykyaikaiseen ehkäisyyn vuoteen 2030 mennessä.
 Tästä abiturientti saikin aihetta mietiskellä, toteutuuko tyttöjen oikeus saada luotettavaa tietoa myös seksuaalisuudesta ja lisääntymisterveydestä. Eikä pelkästään kehittyvissä maissa, vaan myös kotimaassa.
 – Meilläkin on koulun seksuaalikasvatuksessa paljon parannettavaa. Pitää ottaa huomioon sukupuolen ja seksuaalisuuden moninaisuus. Monella nuorella on olo, että koulun opetuksessa on puutteita, Aada Sevón arvioi.
 Kun nuori kaipaa lisätietoa, hän hakee sitä internetistä. Siellä taas voi törmätä tietoon, joka on vääristynyttä ja haitallista.
 Aada Sevónia ovat työllistäneet tänä syksynä ylioppilaskirjoitukset ja parhaillaan vielä vanhojentanssiharjoitukset.  Päivi Leppänen / Yle
 Vähätelty olo
 Aada Sevónin mielestä muita esteitä tyttöjen tasa-arvolle ovat vahvasti sukupuolittuneet koulutusalat ja työelämää vaivaava epätasa-arvo.
 – Meillä on ammattialoista tiedostamattomiakin ajatusmalleja, jotka vaikuttavat nuorten valintoihin. Sukupuolittuminen on meillä vahvempaa kuin esimerkiksi muissa Pohjoismaissa.
 Abiturientin mielestä on erikoista, miten vähän tyttöjä uskaltaa lähteä tietotekniikan ja teknologian opintoihin. Ne ovat kuitenkin tulevaisuuden aloja.
 – Toivon todella, että tytöt saavat uskallusta ryhtyä mihin vain, mikä itseä kiinnostaa. Opinto-ohjauksessakin pitäisi puhua enemmän ennakkoluuloista ja vallitsevista arvoista.
 Sevón nostaa esimerkiksi hoito- ja hoiva-alan. Vaikka siellä on perinteisesti ollut naisten töitä, sinnekin tarvitaan myös muita.
 Aada Sevón vaikuttaa ensitapaamisesta asti sanavalmiilta – täynnä ajatuksia ja mielipiteitä. Onko hän itse törmännyt epätasa-arvoon tai ennakkoluuloihin?
 – Kyllä välillä kommentoidaan ulkonäköä ja kehoa, vaikka haluaisin itse jutella jostain tärkeästä, joka kiinnostaa ja jota kohtaan tunnen intohimoa.
 Hän kertoo, miten nuorisovaltuustossa ollessaan hän sai vastaanottaa tietyiltä kunnanvaltuutetuilta hämmentäviä ulostuloja. Kyse oli kurjista asenteista, joista tyttönä hänelle tuli vähätelty olo.
 Potkua Sanna Marinista ja kumppaneista?
 Suomen nykyinen hallitus on koko olemassaolonsa ajan herättänyt kansainvälistäkin kiinnostusta naisvaltaisuudellaan ja naisten nuorella iällä. Toimiiko hallitus sellaisena esimerkkinä, että tämän ajan tyttöjen on helpompi uskoa omiin mahdollisuuksiinsa tulevaisuuden työelämässä?
 – Onhan esimerkin voima suuri. Mutta sen lisäksi, että hallituksessa on rohkeita ja hienoja nuoria naisia, hallitukselta tarvitaan myös selkeitä toimia tasa-arvon hyväksi, Sevón heittää haastetta.
 Lue myös:
 Tytöttelyn voisi jättää vähemmälle – Milla Luoma ja Aino-Inkeri Huhta kaappasivat Porin aamulähetyksen: "Miksi on johtajia ja naisjohtajia?"

Abiturientti valtasi päiväksi lääkejätti Bayerin toimitusjohtajan paikan: "Koulujen seksuaalikasvatus on puutteellista"


Summary: Opetus- ja kulttuuriministeriö ja liikenne- ja viestintäministeriö ovat asettaneet työryhmän selvittämään mallia, joka laajentaisi audiovisuaalisten tuotantojen rahoituspohjaa. EU-direktiivin suoma mahdollisuus on käytössä jo ympäri Eurooppaa.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Opetus- ja kulttuuriministeriön sekä liikenne- ja viestintäministeriön yhteinen työryhmä selvittää mahdollisuuksia laajentaa audiovisuaalisten tuotantojen rahoituspohjaa, ministeriöt kertovat tiedotteessaan.
 Ministeriöiden asettaman työryhmän tehtävänä on selvittää EU:n audiovisuaalisen mediapalveludirektiivin (AVMS) mediapalveluiden investointivelvollisuuteen liittyvät toteuttamismallit ja niiden vaikutukset.
 Käytännössä tämä tarkoittaisi EU-direktiiviin perustuvaa mahdollisuutta vaatia suoratoistopalveluilta, kuten Netflixiltä ja HBO:lta, investointeja suomalaisiin tuotantoihin.
 Suoratoistopalveluilta perittävät rahoitusosuudet voidaan direktiivin artiklan 13.2 mukaan toteuttaa sisällöntuotantoon ja oikeuksien hankintaan tehtävinä suorina sijoituksina tai kansallisiin rahastoihin maksettavina osuuksina.
 Velvoite on käytössä yhdeksässä maassa
 – Kotimaisilla sisällöillä on tärkeä rooli suomalaisille. Niiden kilpailukyvystä täytyy pitää huolta. Onkin hyvä, että työryhmä selvittää EU-lainsäädännön mahdollistamien velvoitteiden vaikutukset nyt tarkasti, liikenne- ja viestintäministeri  Timo Harakka  (sd.) sanoo tiedotteessa.
 Direktiivin mahdollistaman sääntelyn kautta tuleva lisärahoitus olisi ministeriöiden arvion mukaan 6–20 miljoonaa euroa vuosittain.
 Ministeriöiden mukaan useat Euroopan maat suunnittelevat AVMS:n mahdollistaman investointivelvollisuuden käyttöönottoa. Eurooppalaisten valtiollisten elokuvaorganisaatioiden kattojärjestön EFAD:n mukaan se on jo käytössä Kroatiassa, Tshekissä, Saksassa, Ranskassa, Portugalissa, Espanjassa, Sloveniassa, Italiassa ja Belgiassa.
 – Pidän tärkeänä, että selvitämme kaikki keinot, joiden avulla voimme vahvistaa Suomen luovien alojen toimijoiden kilpailukykyä. Tavoitteena on vauhdittaa koko audiovisuaalisen sektorimme asemaa kansainvälisessä kilpailussa, toteaa tiede- ja kulttuuriministeri  Antti Kurvinen  (kesk.) tiedotteessa.
 Suomen elokuvasäätiön johtaja ja ministeriöiden työryhmään kuuluva  Lasse Saarinen  toteaa tiedotteessa kotimaiseen tuotantoon ohjattavan rahoituksen hyväksi asiaksi. Hänen mukaansa direktiivin mahdollistamalla erillismaksulla voitaisiin paikata av-alaan kohdistuvia tukileikkauksia.
 Ministeriöiden työryhmä antaa selvityksensä elokuun 2022 loppuun mennessä.

Ministeriöt selvittävät, voiko Netflixin pakottaa investoimaan suomalaisiin tuotantoihin


Summary: Eduskunnan perustuslakivaliokunta jätti päätäntävallan sosiaali- ja terveysvaliokunnalle koronapassin ikärajan suhteen.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Koronapassi saa eduskunnan perustuslakivaliokunnalta vihreää valoa eli hanke etenee eduskunnassa.
 Torstaisessa lausunnossaan valiokunta katsoo, että koronapassille on olemassa hyväksyttävät perusteet.
 – Tämä voi edetä tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä, sanoo perustuslakivaliokunnan puheenjohtaja  Johanna Ojala-Niemelä  (sd.).
 Koronapassin ikärajasta on väännetty kättä. Vaihtoehdot sen alaikärajalle ovat olleet joko 12 tai 16 vuotta.
 Hallitus esittää 12:ta vuotta, mutta osa asiantuntijoista, kuten Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL pitää ikärajaa liian alhaisena ja suosittaa rokotepassia vasta 16 vuotta täyttäneille.
 Perustuslakivaliokunnan lausunnon mukaan kumpikin ikäraja on perusoikeuksien mukainen.
 Valiokunta kuitenkin edellyttää lakiesitykseen muutoksia ja antaa samalla pienen tuuppauksen ikärajan nostamiseksi.
 Sen mukaan alle 16-vuotiaiden tosiasialliset mahdollisuudet osallistua passin avulla toimintaan, esimerkiksi harrastuksiin, pitäisi valiokunnan mukaan turvata nykyistä paremmin.
 Yksi tapa on valiokunnan mukaan korottaa passin alaikärajaa.
 – Esitimme, että olisiko yksi keino se, että ikäraja nostettaisiin 16 vuoteen, Ojala-Niemelä sanoo.
 Lisäksi valiokunnan mukaan on huolehdittava, että kaikille alaikäisille jää tosiasiallinen mahdollisuus saada pääsy koronapassiin.
 – On hankalaa, kun 12-vuotiaiden pitäisi löytää Omakanta-palvelusta koronapassi ja pystyä esittämään se. Olemme miettineet kovasti, että onko se mahdollista käytännössä.
 Sama pätee testiin pääsemiseen sekä negatiivisen testituloksen hakemiseen Omakannasta.
 – Tiedetään millainen reaalimaailma on, kaikki eivät pysty sitä tekemään, eikä harrastaminen saisi jäädä tällaisesta asiasta kiinni.
 Toinen asia on raha.
 – Tietenkin nuorille myös pitäisi taata testausmahdollisuus. Jos testejä aletaan vaatimaan, se on myös kustannuskysymys vähävaraisille perheille, Ojala-Niemelä sanoo.
 Perustuslakivaliokunnan lausuntoon eriävän mielipiteen asiaan jätti kansanedustaja  Anna Kontula  (vas.). Ratkaisu ikärajoista jää mietinnön tekevän sosiaali- ja terveysvaliokunnan tehtäväksi.
 Koronapassi jo 12-vuotiaille? Sairaanhoitopiireiltä ymmärrystä, mutta myös kovaa kritiikkiä: Se olisi rokottamattomien lasten syrjintää

Löytäisivätkö 12-vuotiaat koronapassin Omakannasta? Perustuslakivaliokunta hyväksyy koronapassin, mutta jätti ikärajan auki


Summary: Poliisi on nostanut syytteet muiden muassa terrorismissa avustamisesta.

Tanskan poliisi on nostanut syytteet kolmea Syyriasta palannutta naista vastaan kertoo  yleisradioyhtiö DR.  Naiset ja heidän lapsensa evakuoitiin tällä viikolla Syyriasta.
 Naisia epäillään avustamisesta terroristisessa toiminnassa. Lisäksi heitä syytetään laittomasta matkustamisesta konfliktialueelle.
 Tanska kertoi keskiviikkona evakuoineensa 14 lasta ja heidän kolme äitiään kurdien hallitsemalta al-Roj´n vankileiriltä Syyriasta.
 Keskiviikkona DR kertoi useisiin lähteisiin vedoten, että naiset on vangittu poissaolevina, ja heitä odottavat kuulustelut.
 Naiset olivat asuneet Syyriassa vuodesta 2014.
 Kaikki naiset ovat Tanskan kansalaisia. Yhdellä heistä on lisäksi itäeurooppalaisen maan kansalaisuus.
 Tanska on suhtautunut kielteisesti evakuointeihin. Viranomaiset päättivät tuoda tanskalaiset takaisin maahan pitkän  poliittisen keskustelun  tuloksena toukokuussa.
 Saksa pidätti evakuoidut naiset
 Naiset ja heidän lapsensa evakuoitiin keskiviikkona Saksan ja Yhdysvaltojen avustuksella. Myös Saksa evakuoi kansalaisiaan saman operaation aikana. Saksa evakuoi keskiviikkona kahdeksan äitiä ja 23 lasta.
 Saksan liittovaltion syyttäjä kertoi torstaina, että kolme naista pidätettiin Frankfurtin lentokentällä. Heitä epäillään terroristijärjestöön liittymisestä ja lastenhoidon laiminlyömisestä.
 Yhden pidätetyistä tiedetään näyttäneen lapsilleen teloitusvideoita.
 Lue myös:
 Syyriasta luovutettiin Suomeen al-Holissa ollut nainen ja hänen kaksi lastaan
 EU, USA ja Syyrian kurdit puivat Isisin alueelta kiinniotettujen ulkomaalaisten kohtaloa – Suomen edustaja: "Kovin kauan ratkaisua ei voida enää odottaa"
 Asiantuntija: Norjan Isis-tuomio ei mahdollinen Suomessa – kotityöt eivät riitä terrorismirikokseksi

Tanska nosti syytteet Syyriasta al-Roj´n leiriltä evakuoituja naisia vastaan


Summary: Laulujoutsen verhoaa järven rannat valkoisiksi tähän aikaan vuodesta. Joutsenen sulkasato kestää heinäkuusta alkutalveen. Lintu uusii kaikki höyhenensä ja sulkansa joka vuosi.

Jos tähän aikaan vuodesta satut matalan järven rannalle, voit törmätä valtavaan määrään valkoisia höyheniä ja sulkia. Kysymys on joutsenten sulkasadosta.
 Muun muassa Kuusamon Nissinjärven rannalle kasaantuu joka syksy melkoinen määrä valkoista massaa, kun muuttopuuhissa olevat sadat laulujoutsenet pysähtyvät järvelle tiputtamaan sulkansa ja höyhenensä.
 Voit katsoa pääkuvan videosta, miltä höyhenien täyttämä Nissinjärven ranta näyttää.
 – Joutsen vaihtaa kaikki sulkansa ja höyhenensä joka vuosi loppukesän aikana. Höyhenistä ja sulista iso osa kuluu huonoon kuntoon, minkä vuoksi joutsen uusii lämmön eristyksen ja lentokalustonsa, toteaa kuusamolainen biologi ja lintuharrastaja  Jyrki Mäkelä .
 Suomessa pesii tällä hetkellä noin 10 000 laulujoutsenparia. Vuonna 2019 laulujoutsenien syyskannan lukumääräksi arvioitiin 100 000 yksilöä.
 Kuusamossa laulujoutsenet kasautuvat syksyisin muutamille järville.
 – Ne hakeutuvat sulkasadon ajaksi yleensä matalille järville, missä niiden on helppo ruokailla. Kuusamossa laulujoutsenia on parhaimmillaan yhdessä parvessa toistatuhatta yksilöä, Jyrki Mäkelä kertoo.
 Keskustelu on auki 8. lokakuuta kello 23:een asti.

Jos järven rannassa kelluu jotain valkoista, se ei välttämättä ole lunta – laulujoutsen vaihtaa nyt höyhenensä


Summary: Halutessaan kaikki kansanedustajat voivat osallistua kyselytunnille. Salirajoitukset purettiin tiistaina.

Tunnelma eduskunnan kyselytunnilla on pitkästä aikaa sellainen, kuin se oli ennen koronaviruksesta johtuvia varotoimia ja turvavälejä.
 Tänään on ensimmäinen kerta, kun kyselytunnilla ovat käytössä eduskunnan normaalit salikäytännöt: kaikki edustajat voivat istua salissa ja ministerit aitiossaan vieri vieressä.
 Katso eduskunnan kyselytunti suorana TV1:stä tai  Yle Areenasta .
 On mielenkiintoista nähdä, nouseeko kansanedustajien kysymyksissä esiin sairaaloissa lisääntynyt koronapotilaiden määrä.
 Pääministeri Sanna Marin (sd.)  arvioi aamupäivällä , ettei hallitus vapauttanut yhteiskuntaa liian aikaisin.
 Perussuomalaiset tuskin nostavat tänään kysymyksissään esiin hallituksen suunnitelmia maahanmuuttopolitiikasta, koska  puolue jätti aiheesta välikysymyksen  aamupäivällä.
 Perussuomalaisten ja nyt-liikkeen mielestä hallitus edistää hallitsematonta maahanmuuttoa, koska se aikoo lisätä vetovoimatekijöitä humanitaariselle maahanmuutolle, ja sen vuoksi, että Suomi erottuu säädöksillään länsieurooppalaisesta linjasta.
 Hallituksen luonnos lakiesitykseksi muuttaisi ulkomaalaislakia niin, että kansainvälistä suojelua saaneen lapsen perheenyhdistäminen helpottuisi.
 Yle seuraa tässä jutussa kyselytunnin puheita.
 Voit keskustella eduskunnan kyselytunnin aiheista perjantaihin 8.10. 2021 kello 23 asti. Napauta jutun jälkeen keskustele-painiketta.
 Katso lisää:
 Yle Areena: Eduskunnan kyselytunti 7.10.2021

Pitkästä aikaa eduskunnan kyselytunnilla on käytössä koko sali ja ministeriaitio – katso, mitä oppositio tivaa, suora lähetys klo 16.00


Summary: Savonlinnan reittilentojen lipunostokokemuksia on jaettu sosiaalisessa mediassa. Ensimmäinen linkki ei monesti toimi, ja oikeat sivut ovat viroksi tai huonolla suomen kielellä.

Mistä niitä Savonlinnan lentolippuja voi ostaa? Asiaa on pähkäilty viime päivinä sosiaalisessa mediassa.
 Savonlinnan ja Helsingin väliset  reittilennot alkoivat jälleen maanantaina  puolentoista vuoden tauon jälkeen, mutta lippuja on hankala löytää ja ostaa. Yleensä ensimmäinen linkki ei toimi, Sky Scannerista ei löydy kaikkia vuoroja, ja oikeat nettisivut ovat viroksi, englanniksi tai huonolla suomen kielellä.
 Ongelma tiedostetaan lentoja operoivassa Transaviabaltikassa. Yhtiön asiainhoitaja  Jyri Koponen  perustelee ongelmia aikatauluhaasteilla.
 – Traficomin tarjouskilpailun ratkeamisen jälkeen meille jäi ainoastaan kolme viikkoa aikaa käynnistää liikenne, hän sanoo.
 "Yleensä liput löytyvät helposti Googlesta"
 Esitimme kinkkiseksi koetun tehtävän kolmelle savonlinnalaiselle sosionomiopiskelijalle: Ostakaa liput Helsingin-lennolle.
 Heille käy samalla tavalla kuin somessa jaettujen kokemusten perusteella monelle muullekin. Homma ei suju aivan näppärästi.
 Veera Korpela  googlettaa ja löytää Airlink.fi-sivuston, mutta se ei aukea. Se onkin vanha sivusto, josta lippuja sai aiemmin, kun toinen yhtiö operoi lentoja vuosia sitten.
 Tenho Palm  on lukenut Facebookin puskaradion keskustelua aiheesta ja muistaa, että sieltä löytyy linkki oikealle sivustolle.  Sll.flights -sivusto aukeaa, mutta silmille lävähtää ensimmäisenä viron kielistä tekstiä.
 Oikeasta yläkulmasta löytyy viimein valikko, josta kielen saa vaihdettua suomeksi tai englanniksi. Suomen kieli on kuitenkin huonoa.
 Nyt ollaan oikealla sivustolla, josta liput saa ostettua.
 – Yleensä lentoliput löytyvät aika helposti Googleen laittamalla. Tulee montakin sivustoa, mistä voi tilata lippuja, Korpela kommentoi kokemusta.
 Henna Törmikoski  löytää Helsingin-lentoja myös Sky Scannerista. Kaikkia lentoja siellä ei kuitenkaan ole tarjolla. Savonlinnasta nimittäin pääsee nyt suoralla yhteydellä myös viikonlopuksi Tallinnaan, mutta ainakin osa niistä yhteyksistä puuttuu Sky Scannerista.
 Parannuksia luvassa parin viikon sisään
 Lippujen ostamista on Jyri Koposen mukaan tarkoitus helpottaa. Ostoalustan ulkoasu paranee ja suomen kieli selkiytyy, hän lupaa.
 – Ilman muuta. Itse en ole tyytyväinen käännöksen ulkoasuun, ja olen pyytänyt parantamaan sitä. Olen lupautunut toimimaan oikolukijana, että sivusto olisi kunnon suomen kielellä, Koponen sanoo.
 Parannuksia on hänen mukaansa luvassa parin viikon sisään.
 – Kaikkein tärkeintä on viestintä eli mistä niitä lippuja saa. Tarjoamme viestinnässä sll.flights-linkkiä, jolla ostopaikka löytyy saman tien.
 Savonlinnan kaupungin nettisivuille  ilmestyikin torstaina linkki oikeille nettisivuille.
 Koponen ei usko, että ongelmat karkoittavat matkustajia. Maahuolintayhtiö on hänen mukaansa luvannut auttaa paikallisia asiakkaita lipun ostamisessa.
 Voit keskustella aiheesta 9. lokakuuta kello 23.00 asti.

Mistä niitä lippuja löytyy? kummastelee moni Savonlinnan-lennoille aikova, eikä suotta – yhtiö lupaa parannuksia


Summary: Ympäri maailmaa käydään kiistaa siitä, mikä on kulttuurista omimista ja mikä soveliasta. Julkinen keskustelu ei ole ainakaan helpottanut saamenkäsityöalan tilannetta, päinvastoin. Ratkaisuja alan elävöittämiseksi haetaan nyt monin hankkein.

Saamenmaalla matkailijat ovat kautta aikain ostaneet paikallisia käsitöitä matkamuistoiksi ja käytettäväksi. Nykyaikana tilanne ei kuitenkaan ole enää niin yksinkertainen "tuotteet sinulle, rahat minulle". Keskustelu saamelaiskulttuurin hyväksikäytöstä esimerkiksi matkailussa on ollut ajoittain tiukkaa.
 Aiheesta puhutaan alkuperäiskansojen osalta ympäri maailmaa. Keskustelujen nähdään vaikuttaneen intoon ostaa saamelaiskäsitöitä.
 – Turistit eivät enää uskalla ostaa saamelaiskäsitöitä. He kyselevät melkein joka korvakorunkin kohdalla, saako sellaista ostaa ja erityisesti saako sitä käyttää. Se on johtanut tilanteeseen, että matkailija ei enää uskalla ostaa saamen käsitöitä, kertoo saamelaisten käsityöntekijöiden Sámi Duodji -yhdistyksen projektityöntekijä  Outi Paadar .
 Sen lisäksi, että käsityöt eivät myy, ovat myös tekijät vähenneet.
 Saamenkäsityön tilaa selvitellään tällä hetkellä kolmessa eri projektissa. Tarkoituksena on saada käsitöiden teko myyntiin jälleen kiinnostavaksi. Esimerkiksi saamelaiskäräjien projektissa yhteen sovitellaan käsityön ja matkailun tarpeita.
 Hankkeissa etsitään kestäviä ratkaisuja
 Matkailu on hiljalleen taas nousemassa jaloilleen koronakriisin jälkeen ja ensi talvena väkeä odotetaan taas pohjoiseen. Miten huolehtia asioista niin, ettei synny halpaa hyväksikäytön makua?
 Tämä on yhteisenä huolena Saamelaisalueen koulutuskeskuksen ja Utsjoen kunnan projektissa, käsitöiden tekijöiden yhdistyksessä Sámi Duodjissa ja saamelaiskäräjillä.
 – Tarkoituksena on etsiä hyviä esimerkkejä siitä, mikä ei ole appropriaatiota, kulttuurillista hyväksikäyttöä, ja siten että toiminta on kestävän kehityksen pohjalla ja sosiaalisesti ja eettisesti hyväksyttävää. Nämä periaatteet ovat meille hyvin tärkeitä, kertoo projektipäällikkö  Virpi Jääskö  Saamelaisalueen koulutuskeskuksesta Inarista.
 Käsitöiden tekijät ovat vähenemään päin
 Koronapandemian vuoksi matkailu suorastaan pysähtyi Lapissa. Myös rajojen sulkemiset ja kokoontumisrajoitukset vaikuttivat esimerkiksi suurten juhlien järjestämisen. Siksi kukaan ei tarvinnut juhlavarusteita.
 Monet käsityöntekijät ovatkin lopettaneet tai he ovat jo ikäihmisiä. Syitä käsityöntekijöiden vähenemiseen voi olla monia.
 – Tuntuu siltä, että käsitöiden teko elinkeinona ei ole enää niin houkuttelevaa nykyaikana, koska sillä ei saa varmoja tuloja. Ihmiset joutuvat hakemaan muuta työtä. Silloin ei ole enää aikaa käsitöiden tekemiselle, arvelee projektipäällikkö Virpi Jääskö Inarista.
 Keinoja käsityöalan virkistämiselle etsitään nyt käsityöyhdistys Sámi Duodjin projektissa.
 – Meillä on sellainen haaste, että käsityöntekijät ovat eläkeiässä ja uusia tekijöitä ei ole enää kovin monia. Meidän täytyy etsiä vastauksia siihen, miten saisimme nuoret innostuman käsitöiden tekemisestä myyntiin, kertoo Sámi Duodjin projektityöntekijä Outi Paadar.
 Pohdinnassa suuntaviivoja saamelaismatkailulle
 Saamelaiskäräjillä on jo muutamia vuosia sitten hyväksytty  eettiset ohjeet matkailua varten . Ne on tarkoitettu nimenomaan matkailualalle. Nyt tarkoitus on tehdä vastuullisen matkailun suunnitelma saamelaisyhteisön sisäisille toimijoille.
 Opetus- ja kulttuuriministeriö on myöntänyt hankkeelle 200 000 euroa. Lähtökohtana on, että saamelaiskulttuuriin pohjautuvat matkailutuotteet ja saamelaiskulttuurin esilletuominen kuuluu saamelaisille itselleen.
 – Meidän tulee pohtia sellaista matkailua, jonka pohjana on saamelaiskulttuuri ja jonka saamelaiset itse määrittelevät. Tarkoituksena on saada kaikille, ei vain matkailualalla työskenteleville ihmisille, yhteinen yhteistyö- ja markkinointiverkosto. Työ kestää vuoden 2024 loppuun asti, kertoo vastuullisen matkailun suunnittelija  Kirsi Suomi  saamelaiskäräjiltä Inarista.
 Hänen mielestään parasta on kysyä asiantuntijoilta, tässä tapauksessa käsityöntekijöiltä itseltään, mihin kohtaan raja tulisi vetää, mikä on hyväksyttävää ja mikä ei.
 – Me teemme ohjeita yleisellä tasolla, mutta asiantuntijat tulee huomioida, sanoo suunnittelija Kirsi Suomi.
 Tällä hetkellä valmiita vastauksia ei ole vielä kenelläkään. Aikaa menee vielä näiden projektien valmistumiseen, ja mikä vielä, löytää kaikkia tyydyttävä kultainen keskitie.

Saamenkäsityöalan yllä lepää synkkä varjo: ostajat ovat kaikonneet, ja syyksi arvellaan keskustelua kulttuurisesta omimisesta


Summary: Suomi on miinateknologian kärkimaita. Miinoilla on edelleen suuri merkitys Suomen puolustuksessa. Forssaan on koottu kattava näyttely miinoista ja vedenalaisesta sodankäynnistä.

Suomessa valmistettavat miinat ovat jopa maailman mittakaavassa korkeatasoisia, sanoo Forum Marinumin tutkija  Mikko Meronen . Meronen on ollut kokoamassa Forssaan kattavaa näyttelyä miinoista ja miinantorjunnasta sekä torpedoista ja sukellusveneiden torjunnasta.
 Näyttely koottiin puolustus- ja avaruusteknologiaa valmistavan DA-Groupin tiloihin sen jälkeen, kun edellinen näyttelypaikka Turun Pansiossa poistui käytöstä. Näyttely esittelee vedenalaista sodankäyntiä yli sadan vuoden ajalta.
 Miinat ovat edelleen keskeinen osa Suomen puolustusta, ja sen kehittämiseen panostetaan, sanoo puolustusministeri  Antti Kaikkonen  (kesk.).
 – Merialueet ovat meille aivan keskeinen asia puolustuksen kannalta, ja kaupankäynnistä ylivoimainen valtaosa tapahtuu meren kautta. Varsinkin arktisten alueiden merkitys on kasvamassa, mutta Itämerelläkin sotilaallinen toiminta on lisääntynyt.
 Miinat toimivat pelotteena
 Suomalainen historia vedenalaisessa sodankäynnissä alkaa 1800-luvun puolivälistä. Venäjän laivastossa meriupseerina palvellut helsinkiläinen  Carl Otto Ramstedt  kehitteli miinoja jo 1840-luvulla. Krimin sodan (1853–1856) aikana hän rakennutti omalla konepajallaan miinoja, joissa oli mustaruutia lasipullossa ja puulaatikossa.
 Miinat eivät ehtineet mukaan Krimin sotaan, mutta Ramstedt myi ideansa Tanskalle, joka käytti niitä Preussia vastaan käydyssä sodassa 1864. Tämä osoittaa sen, että Suomi oli mukana miinojen kehittelyssä alusta alkaen, katsoo Meronen.
 Sarvimiina S/40 oli ensimmäinen Suomessa kokonaan rakennettu miina. Vain miinan puolipyöreät kohon osat jouduttiin tilaamaan ulkomailta. Ville Välimäki / Yle
 Japanin sodan aikaan vuosina 1904–1905 käyttöön tuli maayhdysmiina. Tätä miinamallia käytettiin myös Helsingin edustalla ensimmäisessä maailmansodassa. Miinat olivat sähkökaapelilla yhdistettynä maihin ja ne voitiin aktivoida haluttaessa.
 – Vaikka näihin miinoihin ei täällä tiettävästi ajanut laivoja, se oli kuitenkin sellainen uhka ja pelote, että se piti saksalaiset kauempana rannikosta, kertoo Meronen.
 Toisen maailmansodan aikaan sarvimiinat olivat vahva puolustusase. Sarvimiina S/40 oli ensimmäinen kokonaan Suomessa suunniteltu ja rakennettu merimiina. Niitä valmistettiin välirauhan ja jatkosodan aikana Uudenkaupungin Janhualla.
 Miinoissa kaikki muu oli kotimaista tuotantoa paitsi miinan puolipyöreät kohon osat. Niitä ei pystytty Suomessa prässäämään, vaan ne tulivat Ruotsista ja Saksasta.
 Tallinnan edustalla kymmenien laivojen tuho
 Sarvimiinassa on lyijystä tehty Hertzin sarvi, jonka sisällä on happoampulli ja kuivaparisto. Laivan törmätessä miinaan happoampulli rikkoutuu ja happo valuu paristolle. Tämä saa aikaan sähkövirran, joka räjäyttää miinan.
 Miinat kelluvat parin metrin syvyydessä, josta niitä on vaikea havaita. Ne ovat edullinen ja tehokas ase, ja niitä voidaan valmistaa paljon, kuvailee tutkija Mikko Meronen.

 Kesällä 1941 suomalaiset ja saksalaiset laskivat Tallinnan edustalle Juminda-miinakentän. Neuvostoliiton evakuoidessa omiaan saksalaisten piirittämästä kaupungista, merimiinat tuhosivat yli 60 neuvostoalusta ja jopa 16 000 ihmistä menetti henkensä. Toisessa maailmansodassa miinojen tuhoamista laivoista noin kymmenen prosenttia tuhoutui kahdessa päivässä Jumindan miinakentässä.
 Ydinsukellusveneen torpedo upotti risteilijän
 Miinojen ohella torpedot ovat tehokkaita vedenalaisessa sodankäynnissä. Yksi viimeaikaisimmista torpedoilla tapahtuneista laivan upotuksista tapahtui Falklandin sodassa, kun brittiläinen ydinsukellusvene HMS Conqueror upotti torpedoilla argentiinalaisen risteilijän General Belgradon.
 Falklandin sodassa britit tuhosivat torpedolla argentiinalaisen risteilijän. Kolmesta torpedosta kaksi osui kohteeseensa. Ville Välimäki / Yle
 Vaikka torpedo on kertakäyttöinen, sen kulku suoraan tulee varmistaa. Sen vuoksi jokainen torpedoyksilö tulee koeampua säännöllisin väliajoin.
 – Tätä varten Helsingissä Isosaaren edustalla oli 1930-luvulla torpedokoeasema. Koeammunnassa tarkistettiin torpedon kulkusuunta ja se, että se piti säädetyn kulkusyvyytensä. Myös kulkunopeus mitattiin, esittelee Meronen.
 Oikean kulkusuunnan säätämisessä tärkein laite on hyrrä, joka estää torpedon kiertymisen. Myös torpedon kaksoispotkurit vakauttavat kulkusuuntaa. Jo 1860-luvulla brittiläinen  Robert Whitehead  kehitti torpedoiden kulkusyvyyttä säätämään ilmanpaineeseen perustuvan vesipainelevyn.
 Forssan näyttelyssä on esillä muun muassa torpedoiden heiluri-iskureita. Ville Välimäki / Yle
 Forum Marinumin näyttely DA-Groupin tiloissa on avoinna yleisölle pari kertaa vuodessa. Loppuvuodesta esineisiin pääsee tutustumaan virtuaalisesti osoitteessa digimuseo.fi.

Miinat ovat yhä keskeinen osa Suomen puolustusta – näyttely esittelee vedenalaista sodankäyntiä yli sadan vuoden ajalta


Summary: Kreml on ilmoittanut, että mikäli julkisuuteen vuotanut kuvamateriaali todetaan aidoksi, tapauksesta käynnistetään laajempi tutkinta.

Venäjällä viranomaiset ilmoittivat keskiviikkona erottaneensa viisi korkea-arvoista vankilaviranomaista ja aloittaneensa tutkinnat kidutuksista ja raiskauksista, joiden väitetään tapahtuneen venäläisessä vankilassa Saratovin alueella.
 Tutkinnat päätettiin aloittaa sen jälkeen kun julkisuuteen vuosi videomateriaalia, joka aktivistien mukaan todistaa noin 700 kilometriä kaakkoon Moskovasta sijaitsevassa vankilassa tapahtuvan järjestelmällisen julmuuden.
 Osa valtavaa tietovuotoa
 Videon julkaissut kidutuksen vastainen Gulagu.net-sivusto sanoo, että materiaali on osa massiivista tietovuotoa, johon kuuluu satoja asiakirjoja, valokuvia ja videoita. Sivuston mukaan tiedostot osoittavat, että satoja ihmisiä eri puolilla maata on kidutettu ja raiskattu vankiloissa. Vankiloiden virkamiehet ovat väitteen mukaan ohjanneet vangit pahoinpitelemään toisiaan.
 Maanantaina sivusto julkaisi videon, joka on kuvattu Saratovissa sijaitsevassa tuberkuloosipotilaita hoitavassa vankisairaalassa. Videolla kuvataan sidottua miesvankia, joka on raa'an seksuaalisen väkivallan uhri.
 Gulagu.net-sivustoa johtava  Vladimir Osetshkin  kertoi uutistoimisto AFP:lle ryhmän saaneen materiaalit Valko-Venäjän kansalaiselta, joka on ollut aiemmin vankina Saratovissa.
 – Tämä on ensimmäinen kerta, kun ihmisoikeuksien puolustajat ovat saaneet näin valtavan määrän informaatiota, joka todistaa kidutuksen järjestelmällisyyden Venäjällä, Osetshkin sanoo.
 Osetshkinin mukaan vankilaväkivallasta aloitetut rikostutkinnat keskittyvät tekijöihin, mutta ei henkilöihin, jotka ovat niistä määränneet. Hän korostaa, että Venäjän rangaistuslaitokset käyttävät vankeja toistensa rankaisemiseen.
 Häiritsevä kuvamateriaali yhdistettynä väitteeseen kidutuksen ja väkivallan järjestelmällisyydestä on kiinnittänyt myös Kremlin huomion. Kreml ilmoitti tiistaina, että mikäli kuvamateriaali Saratovista todetaan aidoksi, laajemmat tutkimukset ovat paikallaan.
 Venäjällä Saratovissa sijaitsevaa tuberkuloosipotilaita hoitavassa vankisairaalaa kiertää piikkilanka. Julkisuuteen vuotaneessa videossa kuvataan sidottua miesvankia, joka on raa'an seksuaalisen väkivallan uhri. AOP
 Vanki AFP:lle: ”Kaikki paitsi ruumiit on sallittua”
 Uutistoimisto AFP kertoo esimerkin vankilamellakasta Siperiassa, joka synnytti vanavedessään julmuuksien aallon ja rikostutkinnan. Kaikki alkoi keväällä 2020 Angarskissa lähellä Mongoliaa sijaitsevassa rangaistussiirtolassa, kun vartijat ryhtyivät kostamaan kapinaa. AFP:n tarkistamien lausuntojen ja haastattelujen mukaan vangit käännettiin toisiaan vastaan.
 Entinen vanki kertoo AFP:lle, että hänet hakattiin sidottuna ja jaloistaan ylös ripustettuna ennen kuin hän tunnusti rikkoneensa kaksi kameraa levottomuuksissa.
 Sitten rangaistus paheni.
 – Ja tästä syystä he rikkoivat kohtaloni, kertoo 25-vuotias vanki AFP:lle. Venäläisessä vankilasanastossa termi tarkoittaa toisten vankien raiskaamaksi joutumista.
 Vangit kertovat AFP:n mukaan, että vartijat ohjeistivat heitä hyökkäyksiin. Yksi vangeista kertoo uutistoimistolle, että heitä kehotettiin menemään mahdollisimman pitkälle, jotta tarvittavat tunnustukset kapinasta saadaan.
 – Kaikki paitsi ruumiit on sallittua, kertoo eräs vanki AFP:n haltuunsa saaman käsin kirjoitetun lausunnon mukaan.
 Lue myös :
 Länsimaat penäävät Venäjältä vastauksia oppositiovaikuttaja Aleksei Navalnyin myrkytykseen liittyen
 Aleksei Navalnyi antoi ensimmäisen haastattelunsa vankilasta – pakotetaan katsomaan valtion propagandaa kahdeksan tuntia päivässä

Venäläisvankiloissa laajamittaista kidutusta, raiskauksia ja väkivaltaa, sanoo järkyttävää videomateriaalia julkaissut järjestö – tutkinta aloitettu


Summary: EU-komissio päättää syksyllä, mitkä energiamuodot katsotaan ilmaston kannalta kestäviksi, jotta ne voivat saada rahoituksen ekoleiman. Ydinvoima ei ollut komission esityksessä mukana keväällä.

Hallitus on sopinut kaikessa hiljaisuudessa kannan, että ydinvoimaa yritetään saada EU:n kestävien energiamuotojen luokitteluun.
 Ydinvoima on ollut jäämässä ilman rahoituksen ekomerkintää EU:ssa. Kestäväksi määritelty energia saa tulevaisuudessa edullisempaa rahoitusta kuin muu energiantuotanto.
 Hallituksen kanta ydinvoimaan on muodostettu EU-ministerivaliokunnassa jo 9. heinäkuuta, mutta sitä ei ole kerrottu julkisesti.
 Oppositio on vaatinut viime aikoina äänekkäästi hallitusta lobbaamaan ydinvoimaa EU:n listalle, koska ydinvoima on merkittävä energianlähde Suomelle.
 Se ei näytä tietävän, että hallitus on jo heinäkuussa sopinut edistävänsä ydinvoiman saamista mukaan EU:n kestävään rahoitukseen.
 Ylen tietojen mukaan myöskään eduskunnan Suurelle valiokunnalle ei ole kerrottu ennakkolinjauksesta.
 Yle pyysi hallituksen muistiota linjauksesta tietopyynnöllä. Valtiovarainministeriö oli määrännyt asiakirjan alimpaan suojausluokkaan, jossa dokumentin käyttö on rajoitettua. Tämä tarkoittaa, että asiakirjan paljastumisesta tai väärinkäytöstä voi aiheutua haittaa.
 Kirjallisen menettelyn esittelijänä oli valtiovarainministeri  Annika Saarikko  (kesk.), koska valtiovarainministeriö on vastuussa kestävän rahoituksen kokonaisuudesta.
 Valtiovarainministeri Annika Saarikko sanoo, että Suomi tarvitsee ydinenergiaa kasvavan sähköntarpeen vuoksi matkalla kohti vihreää siirtymää ja päästötöntä energiaa.  Lehtikuva / Jussi Nukari
 Saarikko määräsi luovuttamaan muistion medialle, koska ei nähnyt Suomen kannassa tai siinä, millä perusteilla siihen päädyttiin mitään salattavaa. Toistaiseksi Yle ei ole saanut muistiota.
 – Kyse oli Suomen ennakkovaikuttamisesta. Tunnistimme, että on monia muitakin maita, jotka pitäisivät perusteltuna, että ydinvoima katsottaisiin kestävän rahoituksen piiriin kuuluvaksi.
 – Suomi edustaa ajattelua, jossa ydinvoimaa pitäisi katsoa maltillisella tavalla ja energian kannalta kestäväksi ratkaisuksi siksi, että yhteiskunta ja teollisuutemme sähköistyy kovaa vauhtia. Me tarvitsemme ydinenergiaa kasvavan sähköntarpeen vuoksi matkalla kohti vihreää siirtymää ja päästötöntä energiaa, Saarikko kertoo.
 Vihreille ydinvoiman lobbaus "järkiratkaisu"
 Voisi luulla, että ydinvoiman lobbaaminen kestävää rahoitusta saavien energioiden joukkoon olisi vaikea paikka vihreille. Vihreät on lähtenyt hallituksesta aiemmin kaksi kertaa ydinvoimaa koskevien päätösten takia.
 Kysymys on siis jonkinlaisesta linjamuutoksesta.
 Vihreät jätti hallituksen 2002 sen jälkeen kun eduskunta oli hyväksynyt valtioneuvoston periaatepäätöksen viidennen ydinvoimalan rakentamisesta. Vuonna 2014 vihreät lähti, kun hallitus hyväksyi Fennovoiman ydinvoimaluvan. Vihreiden kynnyskysymys hallitukseen menolle oli ollut se, ettei uusia ydinvoimalupia hyväksytä.
 Hallituslähteistä kerrotaan Ylelle, että tällä kertaa linjauksen tekeminen sujui hyvässä hengessä.
 Vihreistä kerrotaan, että ydinvoimasta on puolueessa yhä erilaisia näkemyksiä. He painottavat kuitenkin nykyään teknologianeuraaliutta ja katsovat ensisijaisesti eri energiamuotojen päästöjä. Ydinvoima ei tuota hiilipäästöjä.
 Esimerkiksi vihreiden varapuheenjohtajaksi syyskuussa valittu kansanedustaja  Atte Harjanne  on ajanut ydinvoimaa  EU:n kestävän rahoituksen luokitteluun.
 Olkiluoto 3:a on rakennettu 15 vuotta ja sen kustannukset ovat karanneet täysin alkuperäisestä suunnitelmasta. Henrietta Hassinen / Yle
 Vihreiden hallituslähteiden mukaan kyse ei ollut dramaattisesta päätöksestä. Se syntyi hyvässä hengessä. Linjauksen katsottiin olevan Suomen kannalta järkevä, joten nyt ei nähty mitään syytä vastustaa päätöstä.
 Uusiin ydinvoimahankkeisiin muodostetaan kanta aina erikseen, vihreistä korostetaan.
 Vihreät katsoo, että kyse on vain tavasta kerätä yksityistä pääomaa ja siitä, miten yksityiselle rahoitukselle saadaan “green label” eli vihreä leima.
 Vihreät kokee, että ydinvoiman mukaan saaminen rahoituspakettiin on Suomea oleellisempaa jäsenmaille, joissa tehdään päätöksiä ydinvoiman rakentamisesta lähiaikoina.
 Tämä voi tosin olla edessä pian Suomessakin, kun Fortumin Loviisan ydinvoimaloiden jatkoa mietitään.
 Ydinvoimalinjaus päätettiin käsitellä kesällä erillään muusta kestävän rahoituksen luokittelusta.
 Keskustan ja vihreiden välillä on suuria erimielisyyksiä siitä, millaiset metsäinvestoinnit ovat ilmaston kannalta kestäviä. Metsätalous on mukana EU-taksonomiaksi kutsutussa kestävän rahoituksen kokonaisuudessa.
 Metsistä ei ole tehty ydinvoimaa vastaavaa linjausta juuri kestävään  EU-luokitteluun liittyen .  Metsästrategiasta  kuitenkin neuvoteltiin ja linjattiin EU-ministerivaliokunnassa muutama viikko sitten.
 Vaikuttamisen aika juuri nyt
 Vaikka valtiovarainministeriö vastaa kestävän rahoituksen kokonaisuudesta, ydinvoimaan liittyvät asiat kuuluvat elinkeinoministeri  Mika Lintilän  (kesk.) vastuulle.
 Keskustan hallituslähteistä kerrotaan, että Lintilä on pyrkinyt edistämään ydinvoiman lisäämistä kestäväksi energiamuodoksi linjauksen mukaisesti.
 Aktiivisen vaikuttamisen aika on juuri nyt kun asia on komission käsittelyssä. EU:n tulevilla energialinjauksilla on iso merkitys Suomelle, koska sähköntuotannossa on laskettu paljon ydinvoiman varaan.
 Tällä hetkellä kolmannes Suomessa käytetystä  sähköstä tuotetaan ydinvoimalla .
 Ydinvoiman mukaan saaminen luokitteluun on Suomelle merkittävä asia myös teollisuuden sähköistämisen takia. Sitten muista saastuttavammista energialähteistä päästäisiin eroon tai niiden käyttöä vähennettäisiin.
 Fortumin pitäisi myös tehdä pian päätöksiä  Loviisan ydinvoimalaitoksen jatkosta .
 Iltalehti kertoo pääministeri Sanna Marinin lobanneen ydinvoimaa kestävään luokitteluun EU-komission puheenjohtajan Ursula von der Leyenin vierailulla maanantaina. Kimmo Brandt / EPA
 Ydinvoimalan valmistuminen voi kestää vuosikymmeniä, joten yrityksen on syytä tietää, millaista rahoitusta ne pystyvät hankkeelle keräämään. Esimerkkinä voidaan käyttää Olkiluoto kolmosta, jonka rakentaminen aloitettiin 2005. Sähkön kaupallisen tuotannon on arvioitu alkavan helmikuussa 2022. Kustannukset ovat kohonneet noin 10 miljardiin euroon.
 Keskustasta kerrotaan, että ministeri Lintilä on kirjelmöinyt asiasta keskeisille komissaareille, tavannut Ranskan, Slovakian ja Tsekin elinkeinoministereitä ja lobannut Suomen kantaa kilpailuneuvostossa.
 Suomen kannattaa ajaa ydinvoiman sisällyttämistä luokitteluun yhdessä rintamassa niiden jäsenmaiden kanssa, joiden energiatuotanto nojaa ydinvoimaan tai jotka suunnittelevat voimalainvestointeja.
 Iltalehden mukaan myös pääministeri  Sanna Marin  (sd.)  olisi lobannut ydinvoimaa mukaan luokitteluun  komission puheenjohtajan  Ursula von der Leyenin  vierailulla maanantaina.
 Komissio pohtii parhaillaan, mitä tehdä ydinvoimalle
 EU-komission on määrä päättää vuoden loppuun mennessä, mitkä energiamuodot voivat lopulta saada ilmaston kannalta kestävää yksityistä rahoitusta.
 Keväällä aurinko- ja tuulivoima saivat komission esityksessä korkeimman kestävyysluokittelun. Vesivoiman ja bioenergian tuotannon taas oli täytettävä tietyt kriteerit ennen ekoleiman antamista.
 Ydinvoima ja kaasu ei ollut komission  kestävän rahoituksen esityksessä mukana.
 Ydinvoiman asema siirrettiin erilliseen tieteelliseen jatkoarviointiin.  EU:n tutkimuslaitos JRC  ei nähnyt raportissaan estettä sille, että ydinvoima katsotaan kestäväksi energiamuodoksi. Samoille linjoille päätyivät kesällä  kaksi muuta asiantuntijaorganisaatiota , joilta komissio oli tilannut arvion raportista.
 EU-komission pitäisi tehdä ehdotuksensa luokittelusta erillisen delegoidun asetuksen muodossa vuoden loppuun mennessä. Komission esitys menee arvioitavaksi jäsenmaille ja Euroopan parlamenttiin, jotka sitten hyväksyvät tai hylkäävät esityksen.
 Oppositio elämöi, Suuri valiokunta ei tiedä
 Kokoomuksen eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Kai Mykkänen  ja euroedustaja  Petri Sarvamaa  ovat arvostelleet hallitusta siitä, että se ei ole pystynyt  päättämään kantaansa ydinvoimasta  tai  metsätaloudesta,  vaikka komissio muodostaa kantansa kestävään rahoitukseen syksyllä.
 Kokoomuksen mielestä Suomen hallituksen pitäisi ajaa asiaansa voimallisemmin.
 Hallitus ei ole kertonut heinäkuisesta ennakkolinjauksestaan myöskään Suomen EU-kannoista päättävälle eduskunnan Suurelle valiokunnalle.
 Ilmastopäästöjä vähentävästä komission Fit For 55 -esityksestä (55-valmiuspaketti) ja kestävästä rahoituksesta on kirjelmöity asianmukaisesti eduskunnalle, mutta hallituksen ydinvoimaa koskeva ennakkolinjaus ei käy niistä ilmi.
 Eduskunnassa selvitellään nyt, olisiko hallituksen pitänyt kertoa merkittävästä toimintalinjauksesta.
 Eduskunta käsittelee kyllä varsinaista EU:n taksonomia-asetusta. Se ei kuitenkaan pääse ottamaan kantaa, mitkä energiamuodot hyväksytään kestäviksi. EU-lainsäädännössä tämä säädetään asetuksella eli degoidulla päätöksellä, joista päättäminen ei kuulu eduskunnan toimivaltaan.
 Suomen EU-kannat muodostaa eduskunnan Suuri valiokunta, joten hallituksen pitäisi kertoa sille oleelliset asiat. Petteri Bülow / Yle
 Mikä kestävä rahoitus ja miksi luokittelu on Suomelle tärkeä?
 EU-taksonomiassa ilmastotavoitteiden toimeenpano ja yritysten rahoitus kytketään yhteen. “Taksonomia" eli kestävyysluokittelu määrittelee, millaiset investoinnit ovat vastuullisia. Hallitus on sopinut, että Suomi olisi hiilineutraali vuonna 2035. EU tavoittelee merkittäviä päästövähennyksiä vuoteen 2055 mennessä. Energiaratkaisut ovat keskeisessä roolissa ilmastopäästöjen vähentämisessä. EU määrittelee ensin, mitkä energiamuodot katsotaan ilmaston kannalta kestäviksi. Jotta EU ja Suomi pääsevät kunnianhimoisiin päästötavoitteisiin energiamuutosten tekemiseen tarvitaan myös yksityistä rahaa. Rahan saatavuus tai rahan hinta taas sidotaan siihen, miten ilmastomyönteinen investointikohde on. Mitä kestävämpi investointihanke, sitä helpommin ja edullisemmin yritys voi tulevaisuudessa saada rahoitusta. Suomen kannalta keskeinen kysymys on se, saavatko suomalaisen teollisuuden keskeiset energianlähteet, ydinvoima, vesivoima ja biomassa, EU-taksonomiassa kestävän energian luokituksen. Lopulta yritysten rahoituksen kallistuminen valuu kuluttajien kukkaroon tuotteiden tai palveluiden hinnan nousuna.
 Lue lisää:
 EU:n kiistellyt ydinvoimalinjaukset pitkittävät päätöstä miljardiluokan investoinnista Loviisaan – poliittisen pelin taustalla ehkä Saksan vaalit
 Ville Niinistö syyttää Marinia ja muita ministereitä luonnonsuojelun vesittämisestä EU:ssa: "Kolhu Suomen maineelle ja metsäluonnon tulevaisuudelle"
 Ydinvoima ja kaasu putosivat EU:n vihreiden sijoitusten listalta – Komissio esitteli maailman ensimmäisen pääomakohteiden ekoluokittelun

Hallitus salasi, että se lobbaa ydinvoimaa ekoleiman saavien energiamuotojen joukkoon – vihreille päätös ei ollut tällä kertaa “dramaattinen”


Summary: Keinoja ennenaikaisten synnytysten estämiseen ei tällä hetkellä ole. Oulun yliopiston tutkimusryhmä on kuitenkin löytänyt tekijöitä, jotka voisivat liittyä ennenaikaisen synnytyksen käynnistymiseen.

Oulun yliopiston tutkimusryhmä pyrkii saamaan kansainvälisen läpimurron ennenaikaisten synnysten ehkäisyssä.
 Ryhmä on keksinyt mahdollisen uudenlaisen hoitomuodon ja sen patentoimista selvitetään. Poikkeuksellisen asiasta tekee se, että keinoja ennenaikaisten synnytysten estämiseen ei ole aiemmin ollut, koska vielä ei tiedetä, mikä ylipäätään käynnistää synnytyksen.
 Oulun yliopiston dosentin  Antti Haapalaisen  johtama tutkimusryhmä on kuitenkin löytänyt tekijöitä, jotka voisivat liittyä ennenaikaisen synnytyksen käynnistymiseen.
 Löydösten perusteella kehitetty uudenlainen hoitomuoto voisi olla käytössä joidenkin vuosien kuluttua, Haapalainen arvioi. Tämä vaatii kuitenkin lisätestejä.
 Jos uuden hoitomuodon patentointi onnistuu, sen toimivuus on tämänkin jälkeen selvitettävä erilaisilla kokeilla. Hoito on todettava myös turvalliseksi kliinisillä testeillä pienryhmissä ja sen jälkeen laajempi käyttö voi olla mahdollista.
 – Koska kyseessä ovat raskaana olevat naiset, on oltava tarkka, miten tällaista hoitomuotoa voidaan käytännössä testata.
 Yksi tärkeimmistä tutkimusmateriaaleista on ollut ihmisen istukka, jonka tiettyjen proteiinien määrän muutoksista voidaan nähdä alttius ennenaikaisen synnytyksen käynnistymiselle. Lisäksi tutkimuksessa on pyritty selvittämään, pystytäänkö tähän viittaavia merkkiaineita saamaan kiinni äidin verestä.
 Mitä aikaisemmin lapsi syntyy, sitä haitallisempaa se voi olla lapselle ja hänen kehitykselleen, Antti Haapalainen sanoo. Myös vanhemmille voi koitua huolta ja yhteiskunnalle hoitokustannuksia ennenaikaisesta synnytyksestä.
 Lastentautien tutkimussäätiö on vastikään myöntänyt 90 000 euroa ennenaikaisten synnytysten syyn tutkimiseen tutkimusryhmää johtavalle Antti Haapalaiselle.
 Lue seuraavaksi:   Keskosvauvojen vaatteita on lähes mahdoton löytää kaupoista – Korhosen pariskunta ideoi "Untuvapakkauksen", jonka on saanut jo 3000 keskosvauvaa

Tutkijat pyrkivät läpimurtoon ennenaikaisten synnysten estämisessä – ryhmä on keksinyt mahdollisen hoitomuodon, johon halutaan patentti


Summary: Syyttäjä vaati Lokalle vähintään kahden kuukauden ehdollista vankeutta viitaten Lokan aiempiin tuomioihin samasta rikosnimikkeestä.

Entinen Oulun kaupunginvaltuutettu  Junes Lokka  on tuomittu sakkoihin  kiihottamisesta kansanryhmää  vastaan.
 Tuomio koskee tapahtumia Oulun kaupunginvaltuuston kokouksessa talvella 2020. Junes Lokka asetti yleisön saataville ja levitti yleisön keskuuteen viestin, jossa uhataan turvapaikanhakijoita ja maahanmuuttajia.
 Kyseinen kokous on julkaistu suoratoistona Oulun kaupungin Youtube-kanavalla. Lokan puheenvuoro on poistettu yleisön saatavilta 26. helmikuuta 2020.
 Syyttäjä vaati Lokalle vähintään kahden kuukauden ehdollista vankeutta viitaten Lokan aiempiin tuomioihin.
 Lokan aiemmista kiihottamistuomioista yksi on lainvoimainen ja toiseen korkein oikeus (KKO) myönsi valitusluvan aiemmin tällä viikolla. Tuomiot liittyvät Lokan netissä julkaisemiin kirjoituksiin ja videoihin.
 Rangaistusta mitatessaan käräjäoikeus otti huomioon vain Lokan lainvoimaisen tuomion. Se huomioi, että siinä syyksi luettu toiminta oli päättynyt helmikuussa 2017, eli noin kolme vuotta ennen nyt tuomittua tekoa. Koska yhden tapauksen käsittely on kesken KKO:ssa, niin sakkorangaistus on kärjäoikeuden mukaan tässä vaiheessa riittävä.
 Käräjäoikeus tuomitsi Lokan kiihottamisesta kansanryhmää vastaan 70 päiväsakkoon, joista kertyy hänen tuloillaan maksettavaa 420 euroa.
 Tuomio ei ole lainvoimainen.
 Lokka istui Oulun kaupunginvaltuustossa yhden valtuutetun Aito suomalainen yhteislista -ryhmässä. Hän putosi kaupunginvaltuustosta kesän kuntavaaleissa.

Entinen oululaisvaltuutettu Junes Lokka tuomittiin sakkoihin  kiihottamisesta kansanryhmää vastaan


Summary: Yksitoista lentokenttää, viitisenkymmentä lentokonetta ja noin 3 300 henkilöä. Nämä luvut kuvaavat ilmavoimien vuoden merkittävimmän harjoituksen mittasuhteita.

Ilmavoimat harjoittelee kuluvan viikon ajan ilmapuolustusoperaatioita ympärivuorokautisesti ympäri maata. Kyseessä on kokonaisuus, jossa reserviläiset, kantahenkilökunta ja varusmiehet harjoittelevat omia poikkeusolojen tehtäviään käytännössä.
 Ilmavoimien Hornet-monitoimihävittäjien ja Hawk-suihkuharjoituskoneiden lisäksi harjoitukseen osallistuu kuljetus- ja yhteyskonekalustoa sekä ilmatorjuntayksiköitä.
 Kotimaisen kaluston lisäksi harjoituksessa on mukana Ruotsin ilmavoimien JAS 39C/D Gripen -monitoimihävittäjiä sekä valvonta- ja taistelunjohtokone Argus. Viimeksi mainittu on vuorollaan niin harjoituksen puolustajan kuin vastustajankin käytettävissä.
 11 tukikohtaa eri puolilla Suomea
 Puolustavan joukon hävittäjät tukeutuvat Rissalan ja Pirkkalan tukikohdan lisäksi Savonlinnan, Varkauden, Kokkola-Pietarsaaren, Seinäjoen ja Kajaanin lentokentille sekä kantatie 88:lle tehtyyn Vieremän maantietukikohtaan.
 Ilmavoimien kuljetus- ja yhteyskoneet käyttävät harjoituksessa Porin lentokenttää, kun taas vastustajaa kuvaava joukko operoi Rovaniemeltä, Oulusta ja Ruotsin Luulajasta.
 Harjoitukseen osallistuu kuuden päivän aikana noin 3 300 henkilöä, joista 1 500 on reserviläisiä.

Ilmavoimien pääsotaharjoitus valtaa pohjoissavolaisen maantien – katso suoraa lähetystä harjoitusten tukikohdasta kello 15.15 alkaen


Summary: Ruotsin akatemia julkistaa palkinnon saajan tänään klo 14 Suomen aikaa.

Kirjallisuuden Nobel-palkinnon saaja julkistetaan tänään tuttuun tapaan Tukholman Pörssitalossa. Ympäri maailmaa tuijotetaan jännittyneinä ovia, jotka avautuvat klo 14 Suomen aikaa ja Ruotsin akatemian vakituinen sihteeri  Mats Malm  julkistaa maailman arvostetuimman kirjallisuuspalkinnon voittajan.
 Yle seuraa Nobel-voittajan julkistusta suorassa lähetyksessä Areenassa ja Yle.fi:ssä kello 13.45 alkaen.
 Lähetyksen juontaa Ylen kirjallisuustoimittaja  Miia Gustafsson . Vieraana on WSOY:n suomennetun kaunokirjallisuuden kustajantaja  Leena Balme .
 Tukholmassa Nobel-palkinnon julkistusta seuraa Ylen Pohjoismaiden kirjeenvaihtaja  Kirsi Heikel .
 Ennakkospekulaatioita riittää
 Viime vuonna kirjallisuuden Nobel-palkinnon sai yhdysvaltalainen runoilija  Louise Glück .
 Kirjallisuuden Nobelin voitti amerikkalainen runoilija Louise Glück – Suomalainen Tua Forsström: Päätös voittajasta syntyi jo varhain
 Kirjallisuuden Nobelin ympärillä käydään aina paljon spekulaatiota etukäteen. Arvailuja riittää niin kansalaisuudesta, sukupuolesta kuin kirjallisuuden genrestä. Varsinaisia ehdokaslistoja ei ole.
 Voittajaa yritetään arvailla viime vuosien perusteella. Viime vuonna palkinnon sai runoilija, joten nyt sen uskotaan menevän toisen tyylilajin edustajalle.
 Palkinnon voittaja on tullut viime aikoina usein Euroopasta tai Pohjois-Amerikasta, joten tällä kertaa Afrikka, Aasia tai Etelä-Amerikka saattavat olla vahvoilla.
 Analyysi: Kirjallisuuden Nobel jaetaan tänään – olisiko Ruotsin akatemian syytä suunnata katse vaihteeksi pois Euroopasta ja Pohjois-Amerikasta?
 Ruotsin akatemian mukaan sukupuoli, kansallisuus tai genre eivät vaikuta valintaan.
 Akatemian uskottavuutta on syönyt vuonna 2017 käynnistynyt skandaali. Tuolloin 18 naista syytti Ruotsin akatemian jäsenen aviomiestä seksuaalisesta häirinnästä. Hänen epäiltiin myös vuotaneen Nobelin kirjallisuuspalkinnon voittajia julkisuuteen. Kohun seurauksena muutamat kirjailijat jättivät akatemian, koska katsoivat sen toimivan omia sääntöjään vastaan.
 Lue myös:
 Analyysi: Kirjallisuuden Nobel jaetaan tänään – olisiko Ruotsin akatemian syytä suunnata katse vaihteeksi pois Euroopasta ja Pohjois-Amerikasta?
 Miten kielenhuoltajakerho sai Ruotsin sekaisin? Kuusi pointtia, jotka auttavat seuraamaan kirjallisuuden Nobel-skandaalia
 Kirjallisuuden Nobelin voitti amerikkalainen runoilija Louise Glück – Suomalainen Tua Forsström: Päätös voittajasta syntyi jo varhain

Katso, kuka voittaa kirjallisuuden Nobelin – Yle seuraa voittajan julkistusta suorassa lähetyksessä klo 13.45


Summary: Tuulivoimamaakunta Pohjois-Pohjanmaalla on tärkeä rooli Suomen päästötavoitteiden saavuttamisessa. Alueella on myös iso osa Suomen vesivoimasta ja turvetuotannosta. Ilmastopohdintoihin vaikuttavat myös Raahen terästehdas ja Fennovoiman ydinvoimahanke.

Suomen ilmastopaneelin ja Sitran raporteissa korostetaan sähkön ja uusiutuvan energian merkitystä fossiilisten vaihtoehtojen korvaajina.
 Sähkön kulutuksen arvioidaan lähes kaksinkertaistuvan 30 vuodessa, ja tarvittava kasvu vaatisi maatuulivoiman voimakasta rakentamista.
 Tässä kohtaa katseet kääntyvät kohti Pohjois-Pohjanmaata, jossa on jo noin 35 prosenttia Suomen tuulivoimasta ja uusistakin hankkeista noin kolmannes on vireillä täällä.
 Ilmastopaneelin puheenjohtajan  Markku Ollikaisen  mukaan Pohjois-Pohjanmaa on erittäin kiinnostava alue.
 – Se on hyvinkin keskeisessä roolissa etenkin tuulivoiman laajenemisen ja ensimmäisten merituulivoimapilottienkin ansiosta.
 Maakunnassa on myös huomattava osa Suomen vesivoimasta. Lisäksi Suomen päästöpohdinnoissa isossa roolissa ovat turvetuotanto, Raahen terästehdas ja Fennovoiman tavoittelema Pyhäjoen ydinvoimala.
 Isoilla energiaratkaisuilla isot vaikutukset
 Markku Ollikainen nostaa vahvasti esille, myös Pohjois-Pohjanmaalla ja lähimaakunnissa tehtävän ilmastopainotteisen innovaatiotyön esimerkiksi  vetyyn  liittyen. Kehitystyötä tehdään myös muun muassa  akkuteknologian  (Kemia-lehti) ja  turpeen  parissa.
 Isoin innovaatiohankkeista on käynnissä SSAB:n Raahen terästehtaalla, joka on Suomen suurin yksittäinen päästölähde. Tehdas puskee taivaalle noin 7 prosenttia valtakunnallisista hiilidioksidipäästöistä. Yhtiöllä on suunnitelmat päästöjen poistamisesta ja ympäristöystävällisestä sähkö- ja vetypohjaisesta tuotannosta myös Raaheen.  Hybrit-hankkeen  tavoitteena on hiilivapaa terästuotanto.
 Tästä huolimatta viime viikolla ensin  Björn Wahlroos  (Kauppalehti), ja sitten Aalto-yliopiston teknillisen fysiikan professori  Peter Lund  (Iltalehti) heittivät vakavaa varjoa Raahen tehtaan tulevaisuuden ylle sen päästöjen takia.
 Näköetäisyydellä Raahen terästehtaasta on Perämeren rannalla käynnissä myös toinen Suomen ilmastotavoitteiden kannalta tärkeä työmaa. Hanhikiven ydinvoimala odottaa vielä rakennuslupaansa, mutta toteutuessaan se toisi energiamarkkinoille ison fossiilivapaan vaihtoehdon.
 Suomen Ilmastopaneelissa ei kuitenkaan vielä ole lähdetty arvioimaan Hanhikiven mahdollisen laitoksen vaikutuksia, kertoo paneelin puheenjohtaja Markku Ollikainen.
 – Ydinvoiman kannattavuus on tällä hetkellä tuulivoimaan verrattuna selkeästi heikompi, ja Fennovoima vaatii vielä poliittisen ratkaisun niin emme ole lähteneet arvailemaan mitä poliitikot päättävät.
 Pohjois-Pohjanmaa tunnetaan myös vesivoimastaan, jota Ii- ja Oulujoen voimaloissa tuotetaan noin 16 prosenttia valtakunnallisesta vesivoimasta.
 Turve puolestaan on ollut ilmastokeskustelun tikun nokassa jo vuosien ajan, ja sen polttoperusteista tuotantoa ajetaan alas valtakunnallisilla linjauksilla.
 Lue lisää aiheesta :
 Ilmastopaneeli: sähkön avulla Suomen päästöt voitaisiin painaa lähelle nollaa
 Sitra etsi tehokkainta tapaa leikata Suomen päästöjä: sähkönkulutus tuplaantuu, ja se tietää valtavasti uutta tuulivoimaa

Uudet ja vanhat energiaratkaisut lyövät kättä Pohjois-Pohjanmaalla, mikä voi vaikuttaa ratkaisevasti koko Suomen ilmastotavoitteisiin


Summary: Valituksi tulleella viestintäjohtajalla on yli 30 vuoden kokemus valtioneuvoston viestintätehtävistä.

Valtioneuvosto nimitti  Päivi Paasikosken  valtioneuvoston kanslian viestintäjohtajaksi 8. lokakuuta alkaen. Toimikausi on viisivuotinen, mutta kaksi edeltävää viestintäjohtajaa ovat jättäneet tehtävänsä kesken toimikauden.
 Tuuliselle paikalle valittu Paasikoski on hoitanut viestintäjohtajan tehtävää sijaisena kesäkuusta alkaen. Tätä ennen hän on toiminut valtioneuvoston apulaisviestintäjohtajana vuodesta 2018.
 Paasikoskella on yli 30 vuoden kokemus valtioneuvoston viestinnästä. Valtioneuvoston kanslian tiedotteen mukaan Paasikoski aloitti valtioneuvoston kansliassa 1987 tiedotussuunnittelijana ja on toiminut sittemmin tiedottajana, apulaistiedotuspäällikkönä, tiedotuspäällikkönä ja viestintäpäällikkönä.
 Paasikoski on koulutukseltaan valtiotieteen maisteri.
 Valtioneuvoston viestintäjohtajana ennen Paasikoskea toiminut  Päivi Anttikoski  ilmoitti  viime kesäkuussa jättävänsä tehtävän .
 Viestintäjohtajan tehtävää haki 14 ihmistä. Heidän joukossaan olivat muun muassa suojelupoliisiin esikuntapäällikkö  Jyri Rantala  ja liikenne- ja viestintäministeriön viestintäjohtaja  Susanna Niinivaara .
 Lisää aiheesta:
 Päivi Anttikoski eroaa valtioneuvoston viestintäjohtajan tehtävästä

Päivi Paasikoski valittiin valtioneuvoston viestintäjohtajaksi


Summary: Etsintöihin osallistunut vapaaehtoinen löysi kuolleen pojan Nurmijärveltä Lepsämänjoelta.

Kotipihaltaan Vantaan Askistossa  tiistaina 5. lokakuuta kadonnut 14-vuotias Noel  on löytynyt kuolleena.
 Poliisi kertoo, että poliisi sai torstaina noin kello 11.10 hätäkeskuksen kautta tehtävän Nurmijärvelle, Lepsämänjoelle. Ilmoituksen hätäkeskukseen oli tehnyt kadonneen Noelin etsintöihin osallistunut vapaaehtoinen, joka oli tehnyt havainnon kaislikossa löytyneestä mahdollisesta nuoresta vainajasta.
 – Vainaja on nyt valitettavasti tunnistettu kadonneeksi 14-vuotiaaksi Noeliksi ja tapauksen tutkintaa jatketaan nyt meillä Itä-Uudenmaan poliisissa kuolemansyyn selvittämisenä ja tällä hetkellä emme tukintaa vaarantamatta voi tiedottaa tapauksesta enempää. Tiedotamme tapauksesta lisää mahdollisesti tutkinnan edetessä, kertoo tapauksen tutkintaa johtava rikoskomisario  Tero Tyynelä   poliisin tiedotteessa .
 Itä-Uudenmaan poliisi kiittää kaikkia etsintään osallistuneita vapaaehtoisia. Poliisi pyytää myös antamaan omaisille ja läheisille nyt rauhan raskaan asian äärellä.

Mittava etsintäoperaatio sai surullisen lopun: Kotipihastaan kadonnut 14-vuotias poika löydettiin kuolleena


Summary: Merivartiosto epäilee rikoksista noin kymmentä henkilöä, jotka asuvat pysyvästi Suomessa.

Suomenlahden merivartiosto on aloittanut seitsemän ihmissalakuljetustutkintaa, jotka liittyvät Valko-Venäjän tilanteeseen. Asiasta kertoi ensimmäisenä  Ilta-Sanomat .
 EU:n Valko-Venäjän vastaiselle  rajalle on saapunut poikkeuksellisen paljon siirtolaisia ja pakolaisia  keväästä lähtien. Nyt heitä on salakuljettu välikulkumaiden kautta myös Suomeen.
 Epäiltyjä salakuljettajia on kymmenkunta. Toiminnassa on piirteitä järjestäytyneestä rikollistoiminnasta.
 Epäillyt ovat pysyvästi Suomessa asuvia henkilöitä. Osa heistä on ollut pidätettynä.
 Suomenlahden merivartioston rikostorjuntayksikön päällikkö, kapteeniluutnantti  Jukka Tekokoski  kertoo, että salakuljetetut ovat maksaneet matkastaan salakuljettajille jopa 15 000 dollaria.
 – Hintahaitari vaikuttaa olevan 5 000–15 000 välillä, kertoo Tekokoski.
 Tekokosken mukaan salakuljetettuja on yli kymmenen, joista suurin osa on irakilaisia. Valko-Venäjälle on saapunut tämän vuoden aikana paljon irakilaisia, jotka ovat pyrkineet edelleen pois maasta EU:n alueelle turvapaikanhakijoiksi.
 Suomeen heitä on salakuljetettu esimerkiksi Viron-lautalla auton takakonttiin piilotettuina. Suomeen on tuotu ihmisiä myös lentäen Puolasta ja laivalla Saksasta.
 – Suurin osa tullut normaalisti matkustajavirran mukana Suomeen. Meillä on havaintoja, että henkilöitä on tuotu ja yritetty tuoda ajoneuvojen takakonttiin piilotettuna. Tämä on erityisen vaarallista.
 Valko-Venäjän siirtolaiskriisin takia Viro on  tehostanut rajavalvontaansa . Tallinnan satamassa tarkastetaan kaikki Helsinkiin lähtevät ajoneuvot ja matkustajat.
 Merivartiosto on tehnyt salakuljetuksen tutkinnassa yhteistyötä Baltian viranomaisten kanssa, ja siellä osa epäillyistä on tutkintavankeudessa. Merivartiosto pyrkii yhteistyöllä katkaisemaan salakuljetuksen jo Baltian päässä.
 Lue myös:
 Viro vahvistaa rajojaan Valko-Venäjän siirtolaiskriisin takia – Kenttäjohtaja: "Pohjoismaihin pyrkiviltä ihmissalakuljettajilta luulot pois"
 Kriisi Puolan ja Valko-Venäjän rajalla kärjistyy: Neljä rajanylittäjää kuollut ja kymmeniä afganistanilaisia on ollut viikkoja jumissa ei-kenenkään-maalla

Suomeen on salakuljetettu ihmisiä piilotettuna auton takakonttiin – matkasta on maksettu jopa 15 000 dollaria


Summary: Keskeneräiset työt on kaivettu esiin kädentaidon kursseilla, ja koronatauon jälkeen niitä päästään jälleen työstämään lähiopetuksessa. Paluu kansalaisopistoihin ilahduttaa niin oppilaita kuin opettajiakin.

Höylä laulaa ja kitaran kaulaa syntyy Vakka-Suomen kansalaisopiston puutyöpiirissä.
 Sähkökitaraa rakentava uusikaupunkilainen  Tommi Aaltonen  on innoissaan, kun pääsee jatkamaan soittimensa parissa. Hän viimeistelee parhaillaan kitaran kaulaa.
 – Korona-aikana ei tullut tehtyä kuin jotakin remonttihommia. Rakenteilla oleva sähkökitara odotti pitkään kotona puutyöpiirin alkamista. Täällä on hyvä opettaja,  Jyrki Varjo  sekä hyvät koneet ja tilat, kiittelee Aaltonen.
 Aaltonen on itse innokas soittaja ja arvostaa käsintehtyjä sähkökitaroita. Niiden arvo liikkuu 3 000 ja 16 000 euron välillä. Soundin tietää siitä, miten puu resonoi, kertoo Aaltonen ja kopauttelee kitaran pintaa.
 Soitin on valmis todennäköisesti keväällä ja hän aikoo ottaa kitaransa mukaan bänditreeneihin.
 Kurssitoiminta on tärkeä harrastus
 Opiskelijoiden into päästä jälleen rakkaiden harrastusten pariin on huomattu Vakka-Suomen kansalaisopistossa. Ilmoittautumismäärät ovat olleet samalla tasolla kuin ennen koronaa.
 – Ensimmäisen tunnin aikana tuli 1 450 ilmoittautumista ja ensimmäisen illan aikana 1864. Yhteensä ilmoittautuneita on noin 4 600, eli aika lailla normaalivuoden määrä, iloitsee rehtori  Tomi Kangas .
 Vakka-Suomen opistossa on normaalina vuonna noin 800 kurssia. Tänä vuonna hieman vähemmän.
 Touko Toivola ja poikansa seuraksi alun perin perinnepuukkokurssille tullut Anne-Maria Pilppula seuraavat, kun opettaja Risto Mikkonen työstää puukon tuppea. Puukko tehdään terästä tuppeen saakka kurssin aikana. Luvassa on muun muassa takomista ja tupen neulomista, kertoo Mikkonen. Minna Rosvall / Yle
 Opiskelijoilta on saatu paljon palautetta erityisesti siitä, miten hienoa on palata opiston lähiopetukseen pitkän kevään jälkeen.
 Esimerkiksi liikunnan, kädentaitojen, kuvataiteen ja musiikin kurssit ovat kiinnostaneet.
 – Selvästi on tullut esille, että kansalaisopiston lähiopetusta on todella odotettu, ja miten tärkeää opiston kurssitoiminta on monelle ihmiselle, kertoo rehtori Tomi Kangas.
 Useat kurssit ovat täynnä, mutta toisaalta joillakin kursseilla on täyttä sen vuoksi, että koronasäännösten takia maksimiopiskelijamääriä on jouduttu laskemaan.
 Esa Vainio, Anne-Maria Pilppula ja Touko Toivola ovat iloisia perinnepuukkokurssin jatkumisesta. Rehtori Tomi Kangas seurasi tyytyväisenä opiskelijoiden intoa.  Minna Rosvall / Yle
 Vakka-Suomen opistossa on perustettu viime keväänä oma etäopetusosasto. Siellä on ollut tarjolla muun muassa kielikursseja, tietotekniikan ja ohjelmoinnin kursseja, lintukurssi, ensiapukurssi ja useita liikunnan ja joogan kursseja.
 – Yleinen tunnelma on hyvin positiivinen ja innostunut, mutta joidenkin yksittäisten ihmisten osalta on nähtävissä, että aivan kaikki eivät vielä uskaltaudu mukaan lähiopetukseen. Jotkut saattavat pelätä, että ovat jääneet jälkeen opetuksessa, kun ovat olleet poissa.
 Rehtori Tomi Kangas arvelee, että matkustuksen vähentyminen puolestaan näkyy innossa kieltenopiskelua kohtaan.
 Naantalissa tiukka maskisuositus ja pienemmät ryhmäkoot
 Rehtori  Erja Launiala  Naantalin opistosta kertoo, että heillä kurssi-ilmoittautumisia on tälle syksylle noin kymmenen prosenttia vähemmän kuin edellisenä niin sanottuna normaalisyksynä 2019.
 Kursseja on yhteensä noin 230. Ryhmäkokoja on pienennetty, jotta turvavälit voidaan pitää.
 – Suosittelemme kaikille yli 12-vuotiaille maskin käyttämistä ja huolehdimme hyvästä hygieniasta. Täysiä kursseja on useitakin, koska ryhmäkokoja on pienennetty. Lisäksi ihmiset ovat olleet innostuneita etenkin liikunta- ja joogaryhmistä. Tänä syksynä lasten- ja nuorten kuvataidekoulussa on ennätysmäärä oppilaita ja monet ryhmistä ovat täynnä.
 Moldovasta lähtöisin oleva Dumitru Portaresco tekee koristeveistotöitä. Minna Rosvall / Yle
 Launialan mukaan eniten katoa on ollut vieraiden kielten opiskelussa. Hän ei tiedä, johtuuko tämä pelkästään koronasta.
 – Opiskelijat ovat olleet innostuneita ja kiitollisia, että opistotoiminta on käynnistynyt ja on päästy tuttujen harrastusten pariin.
 Veijo Jalo tekee puutyöpiirissä vakkoja. Minna Rosvall / Yle
 Osallistumisinto ei ole laantunut Turun työväenopistossa
 Turun suomenkielisessä työväenopistossa on huomattu, että oppilaita on enemmän kuin viime syksynä. Ilmoittautumista kursseille pantattiin viime hetkeen, kun oppilaat tarkkailivat koronatilannetta.
 Rehtori  Sanna Orusmaa  kertoo, että etäopetus on vahvistanut asemaansa, mutta ei missään tapauksessa syrjäyttänyt lähiopetusta. Lähiopetus on edelleen vahvin opetuksen muoto.
 – Moni innokas oppilas ja opettaja on antanut palautetta, kuinka upeaa on jälleen saada opiston kurssit lähiopetukseen ja talo täyteen vauhtia!
 Touko Toivolan puukko on lopulta valmis. Sen työstäminen keskeytyi koronan aiheuttaman opintotauon vuoksi. Minna Rosvall / Yle
 Täysiä kursseja Turun työväenopistossa on reilusti yli sata ja kaiken kaikkiaan kursseja on alkamassa lähemmäs 500.
 Lähiopetus pyörii liki samalla tasolla kuin ennen korona-aikaa. Verkkokursseja on lisätty tarjontaan kolminkertainen määrä aikaisempaan verrattuna.
 – Meillä on myös hybridikursseja, joissa osa kerroista kokoonnutaan opistolla ja osa käydään etänä, verkon välityksellä. Osallistumisinto ei näytä laantuneen, vaikka korona on rajusti jyllännytkin, pohtii Sanna Orusmaa.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 08.10. kello 23.
 Lue myös:
 Keramiikkakurssit täyttyvät minuuteissa ja polttouunit ovat päällä viikonloppuisinkin – opettaja: "Ihmisillä on kaipuu käsillä tekemiseen"
 Kansalaisopistot selvisivät pakkoloikasta digimaailmaan – verkkokurssien määrä moninkertaistui vuodessa

Taas on tekemisen meininkiä kansalaisopistoissa – Tommi Aaltonen: "Rakenteilla oleva sähkökitara odotti pitkään kotona puutyöpiirin alkamista"


Summary: Välikysymyskeskustelu käydään eduskunnassa ensi viikolla. PS:n ja Liike Nytin lisäksi kokoomuksen Heikki Vestman arvostelee hallituksen esitystä.

Liike Nyt on liittynyt mukaan perussuomalaisten välikysymykseen maahanmuutosta. Välikysymys jätettiin torstaina aamupäivällä puhemiehelle ja luetaan eduskunnalle kyselytunnin jälkeen.
 Liike Nytin puheenjohtajan  Harry Harkimon  mukaan lainsäädännöllä pitäisi edistää hallittua maahanmuuttoa ja minimoida siihen liittyviä lieveilmiöitä, mutta hallitus toimii päinvastoin.
 – Meidän on syytä opetella puhumaan niin humanitäärisestä kuin työperäisestä maahanmuutosta ilman, että puhe välittömästi kääntyy keskusteluksi syrjinnästä, Harkimo perustelee tiedotteessa.
 Välikysymys on pääasiassa vastaus sisäministeri  Maria Ohisalon  (vihr.) ja sisäministeriön  Oikeus perhe-elämään  -lakiesitykseen. Lakiluonnos muuttaisi ulkomaalaislakia niin, että kansainvälistä suojelua saaneen lapsen perheenyhdistäminen helpottuisi.
 Myös kokoomuksen kansanedustaja  Heikki Vestman  arvostelee tiedotteessa hallituksen lakiluonnosta, joka tekisi alaikäisen omaisen kielteisestä päätöksesta mahdollisen vain tilanteessa, jos perheenyhdistäminen katsotaan lapsen edun vastaiseksi.
 – Marinin hallitus näyttää elävän eri todellisuutta kuin turvallisuusviranomaiset ja muu Eurooppa, joka hiljalleen sulkee rajojaan turvapaikanhaulta ja muun muassa turvallisuussyistä tiukentaa humanitaarista maahanmuuttoa, Vestman kirjoittaa.
 Kokoomuslaiset eivät kuitenkaan ole allekirjoittaneet välikysymystä.
 Perussuomalaisten puheenjohtaja  Riikka Purra  perustelee tänään jätettyä välikysymystä sillä, että hallituksen uusilla maahanmuuttoa helpottavilla esityksillä edesautettaisiin suomalaisen järjestelmän taloudellisten, sosiaalisten ja turvallisuuteen liittyvien seikkojen murtumista.
 – Miksi vihreät saa hillua hallituksessa ja päättää yksin maamme kannalta näin vakavista ja perustavanlaatuisista asioista, Purra sanoo.
 Välikysymys koskee myös hallituksen talouspolitiikkaa.
 Välikysymys on vähintään 20 kansanedustajan valtioneuvostolle tai ministerille tämän toimialaan kuuluvasta asiasta osoittama kysymys, jonka tarkoituksena on mitata valtioneuvoston tai ministerin nauttima luottamus.
 Lue lisää:   Perussuomalaiset tekee hallitukselle välikysymyksen maahanmuutosta ja taloudesta – Purra: "Vastuutonta ja epäoikeudenmukaista"

Liike Nyt liittyi perussuomalaisten välikysymykseen hallituksen maahanmuuttopolitiikasta


Summary: Kun ystäväni lapsi kuoli malariaan, näin läheltä miten pelottava tauti on, kirjoittaa Ylen Afrikan-toimittaja Liselott Lindström. Tällä viikolla kuultiin ihmeellinen uutinen: kuusi vuotta testattu malariarokote toimii.

Menetimme hänet.
 Sain viestin ugandalaiselta ystävältäni Francikselta. Olin juuri vieraillut hänen kotikylässään maaseudulla pohjoisessa Ugandassa, missä hänen vaimonsa ja kolme lastaan asuivat.
 Francis itse elätti perheensä ja myös sisarustensa perheet käymällä töissä pääkaupungissa Kampalassa. Hän oli tuolloin kotiseutunsa ainoa yliopistokoulutettu ihminen, entinen lapsisotilas Ugandan sisällissodan ajoilta.
 Franciksen silmäterä oli kolmivuotias Felicity-tyttö, jota hän kutsui äidinkielellään acholilla aina vain nimellä  mabee , rakkaani.
 Felicityllä oli kädessään kanyyli, josta hän sai lääkettä suoraan suoneen. Malaria oli heikentänyt tyttöä jo viikkoja, mutta hetken näytti paremmalta. Kylässä käydessäni hän nauroi ja leikki sisarustensa ja pihapiirin lasten kanssa.
 Pari viikkoa sen jälkeen sain Francikselta surullisen viestin. Felicity oli mennyt aamulla tavalliseen tapaan päivähoitoon, mutta yhtäkkiä vointi oli heikennyt. Iltapäivällä hän oli kuollut.
 Mihin? Sitä ei kukaan tiedä tarkalleen, sillä pienellä maaseutuklinikalla ei ole mitään mahdollisuuksia tehdä kuolinsyytutkimuksia.
 Francis itse pohti, että hänen kolmivuotiaan tyttärensä maksa oli saattanut pettää malarian seurauksena. Francis oli täysin surun murtama.
 Pienen Felicityn kohtalo  on surullisen tuttu monessa Afrikan maassa, vaikka hänen kuolemastaan on jo vuosia. Loisen aiheuttama malariatauti tappaa etenkin lapsia.
 WHO:n mukaan tautitapauksia on rekisteröity mantereella vuodesta 2016 lähtien noin 230 miljoonaa joka vuosi.
 Se tarkoittaa, että vuosittain malarian sairastaa joka kuudes afrikkalainen.
 Malariatapaukset ovat vähentyneet huimasti vuosituhannen alusta, mutta korona uhkaa muuttaa tätä positiivista kehitystä.
 Viime vuoden lopussa Maailman terveysjärjestö WHO varoitti, että koronapandemia on saattanut aiheuttaa  ylimääräisiä  malariakuolemia jopa enemmän kuin itse koronakuolemia.
 Tämä johtuu siitä, että rahaa on siirretty malarian estämisestä koronan estämiseen. Monessa Afrikan maassa voimassa olleet liikkumisrajoitukset ja ulkonaliikkumiskiellot ovat vaikeuttaneet ihmisten pääsyä terveydenhuoltoon, kun malaria iskee.
 Kun terveydenhuolto on kuormittunut koronapotilaista, se on ollut pois tappavan malarian hoidosta. Eikä elintärkeitä hyttysverkkoja ole päästy jakamaan entiseen tahtiin.
 Itse olen kuin ihmeen kaupalla  selvinnyt Afrikka-vuosinani ilman malariatartuntaa. Olen nukkunut hyttysverkkojen alla ja käyttänyt hyönteismyrkkyä. Malariaan on estolääkkeitä, mutta niitä ei voi syödä pitkiä aikoja, koska ne voivat vaurioittaa maksaa.
 Olen kuitenkin nähnyt läheltä, kun ihmiset sairastuvat. Se on pelottavaa. Yksi ystäväni vaikutti täysin normaalilta, kunnes hetkeä myöhemmin sanoi voivansa huonosti ja rupesi tärisemään holtittomasti.
 Kuume nousi minuuteissa yli 39 asteen.
 Tällä viikolla kuultiin ihmeellisiä uutisia : kuusi vuotta testattu, lääkeyhtiö GSK:n kehittämä malariarokote toimii. WHO suosittelee, että rokotetta aletaan jakaa afrikkalaisille lapsille.
 Malariarokotteen kehittämiseen meni vuosisata.
 Siis sata vuotta.
 Se johtuu siitä, että malaria on loinen ja paljon salakavalampi ja monimutkaisempi kuin virus. Viruksen ja loisen vertaaminen on kuin vertaisi kaalia ja ihmistä,  totesi BBC:n terveystoimittaja .
 Nyt kehitetty malariarokote  tehoaa vain loisen tiettyyn elämänvaiheeseen: siihen, kun se siirtyy hyttysenpistoksesta ihmisen veren kautta maksaan.
 Siksi rokote onkin “vain” 40-prosenttisesti tehokas ja toimii vain Afrikassa esiintyvään, vaarallisimpaan malarialoiseen,  Plasmodium falciparumiin . Maailman noin puolestamiljoonasta malariakuolemasta yli 90 prosenttia tapahtuu Afrikassa.
 Vakavista tautitapauksista rokote estää noin 30 prosenttia.
 Pientä huolta aiheuttaa se, että rokotetta pitää ottaa neljä annosta ja tarkkoihin aikoihin. Ensimmäiset annokset annetaan viiden, kuuden ja seitsemän kuukauden ikäisille vauvoille ja viimeinen annos puolentoista vuoden ikäisille lapsille.
 Se saattaa vaikeuttaa rokottamista maaseudulla, missä rokotetta tarvitaan eniten.
 Mutta rokote voi pelastaa silti kymmenientuhansien pienten Felicityjen hengen, joka vuosi.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 8. lokakuuta kello 23 asti.
 Lue lisää:
 WHO suosittelee Afrikan lasten rokottamista malariarokotteella – "valtava läpimurto"
 Läpimurto malarian vastaisessa taistelussa – Oxfordin yliopiston kehittämä rokote voi pelastaa satoja tuhansia pikkulapsia joka vuosi
 Malaria lisääntyy, lapsikuolleisuus kasvaa ja yhä useampi putoaa äärimmäiseen köyhyyteen – koronapandemia käänsi pitkään jatkuneen positiivisen kehityksen
 Muistatko, että maailmassa on yhä muitakin jättihaasteita kuin korona? Tässä seitsemän esimerkkiä

Toimittajalta: Malariarokote on vuoden tärkein lääketieteellinen saavutus Afrikassa – ei koronarokote


Summary: Vantaan Askistosta tiistaina kadonneeksi ilmoitettua 14-vuotiasta poikaa on etsitty laajalla viranomaisten ja vapaaehtoisten yhteistyöllä.

Poliisi etsii edelleen Vantaan Askistossa tiistaina 5. lokakuuta kadonnutta 14-vuotiasta Noelia.
 Itä-Uudenmaan poliisilaitos  twiittasi torstaina  viimeisimmät pojasta saadut kuvat. Niissä hän matkustaa bussilla tiistaina noin kello 16 Vantaan Askistosta kohti Espoon Rinnekotia Lakistossa. Poika on mahdollisesti jatkanut siitä matkaansa pohjoisen suuntaan.
 Bussin valvontakameran ottama valokuva on viimeisin kadonneesta saatu havainto. Tummahiuksisella pojalla oli tuolloin yllään mustat pitkät housut, joissa on punainen raita sivussa, keltaiset jalkineet sekä huppari, jonka selässä on pääkallon kuva.
 – Etsintöjä jatketaan tänään ihan tosissaan, kertoo operatiivinen johtaja, komisario  Kimmo Klemetti  Itä-Uudenmaan poliisilaitokselta.
 Etsinnöissä on tänään mukana poliisin joukkojen sekä poliisikoirien lisäksi vapaaehtoinen pelastuspalvelu Vapepa ja rajavartiolaitoksen henkilökuntaa.
 Noelia etsittiin eilen myös puolustusvoimien ja rajavartiolaitoksen lentokaluston avulla. Yöllä etsinnöissä oli mukana kymmeniä vapaaehtoisia kansalaisia.
 – Etsintään resursoitiin niin paljon poliiseja kuin pystyttiin. Saimme laajoja alueita katettua ilmasta käsin, kertoo etsintöjen operatiivisena johtajana keskiviikkoiltaan saakka toiminut komisario  Asko Sartanen  Itä-Uudenmaan poliisilaitokselta.
 Etsintä vaikeutuu ajan kuluessa
 Poliisin mukaan kaikki kadonneeseen liittyvät havainnot ja tiedot hänen liikkeistään sekä olinpaikastaan ovat nyt arvokkaita. Ne tulee ilmoittaa hätänumeroon 112.
 Poliisi on saanut useita vihjeitä kadonneesta, mutta toistaiseksi ne eivät ole johtaneet pojan löytymiseen.
 Sartasen mukaan kadonneen etsintä vaikeutuu, kun katoamisesta kuluu aikaa.
 – Ajan myötä etsintäalue kasvaa. Kylmä ulkoilma on myös riski kadonneelle, Sartanen kertoo.
 Pomppi trampoliinilla ennen katoamista
 Tapauksen tutkinnanjohtajan, rikoskomisario  Tero Tyynelän  mukaan Noel katosi kotipihastaan Vantaan Askistosta täysin yllättäen.
 Hän oli ollut pihalla hyppimässä trampoliinilla ennen katoamistaan. Katoamisen tutkinnassa selvitetään mahdollisia syitä tapauksen taustalla, mutta mitään rikosta ei epäillä.
 – Toivoa pojan löytämisestä on edelleen. Maaseudulta löytyy monenlaisia paikkoja, joihin ihminen voi hakeutua turvaan, Tyynelä toteaa.
 Poliisi pyytää Espoon Lakiston alueen asukkaita tarkistamaan pihansa ja piharakennuksensa sen varalta, että poika on mennyt sinne turvaan. Itä-Uudenmaan poliisilaitos tiedottaa etsintöjen etenemisestä  Twitterissä.

Kotipihastaan kadonnut 14-vuotias poika on kateissa jo kolmatta päivää – Poliisi mittavasta operaatiosta: Etsintöjä jatketaan ihan tosissaan


Summary: Kunnon kartta -tutkimuksessa kerätään tietoja tuhansien suomalaisten kunnosta. Kuntotestejä tehdään ympäri maata ja testeihin on kutsuttu satunnaisesti valittuja 20–69-vuotiaita aikuisia.

Siilinjärveläinen opiskelija  Oona Edelberg  päätti heti lähteä mukaan saadessaan kutsun Kunnon kartta -väestötutkimukseen. 29-vuotias Edelberg kävi tällä viikolla testeissä Kuopion liikuntalääketieteen tutkimuslaitoksella.
 Tutkimukseen on kutsuttu satunnaisotannalla koko maassa yli 10 000 aikuista. Väestötutkimus on osa opetus- ja kulttuuriministeriön tiedolla johtamisen strategiaa.
 Tänä syksynä saatavaa tutkimustietoa verrataan neljä vuotta sitten saatuihin tuloksiin. Tutkimusmittaukset tehdään loppuvuoden aikana seitsemässä paikassa ympäri Suomea ja tutkimusta johtaa UKK-instituutti.
 Oona Edelberg ja Seppo Suomalainen pitävät kuntotestejä hyvinä ja oma kunto kiinnostaa.   Toni Pitkänen / Yle
 Tutkijat odottavat tuloksia jännityksellä, sillä luvut antavat tarkkaa tietoa miten korona-aika on vaikuttanut suomalaisaikuisten fyysiseen kuntoon ja uneen. Edellinen vastaava väestötutkimus tehtiin vuonna 2017.
 – Aktiivisesti jo ennen koronaa liikkuneet ihmiset ovat varmaan jatkaneet samaan tapaan korona-aikana. Pahoin pelkään, että vähän liikkuvilla liikunta on jäänyt entistäkin heikommalle, miettii Kuopion liikuntalääketieteen tutkimuslaitoksen ylilääkäri  Kai Savonen .
 Punnerrus koettelee lihaksia
 Kuntotutkimus kerää tietoa alle 70-vuotiaiden suomalaisaikuisten kestävyys- ja lihaskunnosta ja paikallaanolosta. Lisäksi seurataan liikemittarilla viikon ajan fyysistä aktiivisuutta ja unta.
 Tutkittavilta mitataan myös verenpaine sekä pituus, paino ja vyötärönympärys.
 Fyysisissä testeissä ensimmäinen koitos on yhden jalan seisonta. Testi tehdään vain yli 45-vuotiaille ja tavoitteena on yksi minuutti.
 Toisena on vuorossa hartiaseudun liikkuvuustesti. Se antaa tietoa mahdollisista liikerajoituksista. Ponnistushyppy paljastaa puolestaan, miten jaloista löytyy lihasvoimaa.
 Muunnellussa punnerrustestissä selviää tutkittavan lihaskunto. Aikaa punnertaa on 40 sekuntia.
 Viimeinen rutistus on kuuden minuutin kävelytesti. Siinä pitää kävellä mahdollisimman pitkä matka ja lisäksi mitataan syke kävelyn jälkeen.
 – Tutkimus oli mukava, monipuolinen ja hauska. Helppoja juttua on ollut, arvioi Oona Edelberg.
 Hän arvioi olevansa kohtalaisessa kunnossa. Edelberg sanoo odottavansa tutkimustietoja ikäistensä keskiarvokunnosta.
 Johanna Kiiski mittaa testattavan vyötärön ympärystä. Toni Pitkänen / Yle
 Tutkimuksessa kävi myös 64-vuotias kuopiolainen  Seppo Suomalainen.
 Aktiivisesti hikiliikuntaa harrastava Suomalainen ennakoi olevansa omassa ikäluokassaan hieman keskivertoa paremmassa fyysisessä kunnossa.
 – Testit ovat sujuneet kohtuullisen hyvin. Punnerruksia sain kymmenen eikä mitään testiä ole tarvinnut keskeyttää. On kiinnostavaa saada tietoa omasta terveydestä ja vinkkiä miten tästä kannattaa jatkaa.
 Fyysisiä testejä valvova fysioterapiaopiskelija  Johanna Kiiski  arvioi tutkittavien suoritustason vaihtelevan varsin paljon.
 – Aika paljon on vaihtelevuutta. Tuloksia on laidasta laitaan, mutta toki ikä vaikuttaa myös. Testeissä on ollut tosi hyviä suorituksia ja sitten myös vähän heikompia.
 Tutkimusaineisto valmistuu ensi vuonna
 Fyysisten testien jälkeen tutkittava seuraa vielä viikon ajan omaa liikkumistaan ja paikallaoloaan liikemittarilla. Se tallentaa tietoa myös unesta.
 Tutkimustuloksia on luvassa vuonna 2022.
 Tutkittavat pitävät viikon ajan unipäiväkirjaa.  Toni Pitkänen / Yle
 Ylilääkäri Savonen sanoo, että suomalaisten aikuisten fyysinen kunto vaihtelee nykyään enemmän kuin 30–40 vuotta sitten. Ääripäät korostuvat eli osa väestöstä liikkuu hyvin, mutta vähän liikkuvia on entistä enemmän.
 – 30 vuotta sitten oli enemmän keskivertokuntoisia aikuisia. Se liittyy siihen, että silloin arkiliikuntaa kertyi nykyistä enemmän, arvioi Kai Savonen.
 Kuopion liikuntalääketieteen tutkimuslaitoksen ylilääkäri Kai Savonen arvioi korona-ajan vähentäneen  joidenkin aikuisten liikuntamääriä. Toni Pitkänen / Yle
 Pitkään suomalaisten kuntoa seurannut Savonen kannustaa passiivisia liikkujia lisäämään liikuntaa pienin askelin. Ensimmäinen vinkki on kävellä päivittäin aiempaa enemmän.
 Lue lisää :
 Yllättävä noidankehä varmistui suomalaisten laajassa kuntotestissä: huonokuntoisille kertyy suhteessa eniten reipasta liikkumista

Liikuntalääketieteen ylilääkäri pelkää, että vähän liikkuvat ovat laiskistuneet lisää korona-aikana – laaja tutkimus mittaa suomalaisten kuntoa