Summary: Historioitsija Mirja Turunen tarttui ennalta tuntemattoman pariskunnan sotakirjeenvaihtoon ja näki, mitä kaikkea historiankirjoissa on jätetty kirjoittamatta.

On elokuu vuonna 1941. Upseeri  Urho Hälikkä  kirjoittaa viimeisiä rivejä yhteen sadoista kirjeistään vaimolleen  Irmalle :
 “Lopetan taas tällä kertaa. Olkaa rakkaat minusta liiaksi huolehtimatta, kyllä kaikki menee hyvin, kun pyydämme Korkeimman siunausta ja johdatusta. Syd. terveisin ja suukkelein Isi.”
 Oli jatkosodan alku, ja Urho Hälikkä oli osa kenraali  Ruben Laguksen  panssaripataljoonaa. Irma pyöritti arkea ja huolehti parin kahdesta tyttärestä Riihimäellä. Perheeseen odotettiin vauvaa.
 Urho ja Irma menivät kihloihin keväällä 1934 ja naimisiin pian sen jälkeen. Kuvassa on juuri kihlautunut nuoripari. Kun jatkosota alkoi, pari oli ollut naimisissa kuusi vuotta.  Hälikän suvun kotialbumi
 Jatkosotaa ei vielä tuolloin kutsuttu jatkosodaksi. Vielä silloin ajateltiin, että sota päättyisi syksyllä ja jäisi kesäsodaksi.
 Sota loppuikin vasta kolme vuotta myöhemmin. Sitä seurasi vielä Lapin sota. Urho ja Irma Hälikkä kirjoittivat toisilleen yli satoja kirjeitä ja postikortteja, jotka ovat pysyneet tallessa tähän päivään asti – ja nyt niitä saa lukea.
 Tyttären pyyntö oli kirjan alku
 Kun filosofian tohtori ja tietokirjailija  Mirja Turunen  puhui Kouvolan kirjastolla  SS-mies Sakari Haikalasta  kertovasta kirjastaan, joku tuli nykäisemään häntä hihasta. Se oli  Asta Kiuru , Urho ja Irma Hälikän tytär, joka tahtoi näyttää vanhempiensa sodanaikaiset kirjeet Turuselle. Kirjeitä ja postikortteja on yhteensä yli 700.
 Mirja Turunen luki Hälikän pariskunnan koko kirjeenvaihdon. Välillä se tuntui jopa tunkeilulta, sillä sisältö oli niin henkilökohtaista ja intiimiä. Lapset tahtovat kuitenkin vanhempiensa tarinan julkiseksi. Pyry Sarkiola / Yle
 – Alussa ajattelin, että ei missään tapauksessa, se on niin valtava työ. Jotenkin se ajatus alkoi silti naksuttaa alitajunnassa, Turunen kertoo.
 Mirja Turunen Filosofian tohtori, kotkalainen toimittaja ja historioitsija. Yhdistää aiempaa tutkimusta ja historiankirjoitusta yksityiseen kokemukseen. Kerää tietoa esimerkiksi haastatteluiden ja aikalaisten päiväkirjamerkintöjen avulla ja analysoi sitä muistitietotutkimuksen menetelmin. Uusin teos: Elämänmerkki – Irma ja Urho Hälikän kenttäpostikirjeet (2021) Julkaissut aiemmin kirjan Koska kotimaa meidät lähetti - SS-mies Sakari Haikala Hitlerin eliittijoukoissa (2016) ja sisällissodan julmuuksia käsitelleen kirjan Veripellot (2005), joka pohjautuu Turusen väitöstutkimukseen.
 Turunen päätti vilkaista kirjeitä. Kun hän avasi ensimmäiset kirjeet, oli selvää, että hänellä on käsissään pala historiaa, jollaista ei voi löytää historiankirjoista. Niissä oli yhden perheen sota-ajan elämä iloineen ja suruineen. Sisältö oli hyvin intiimiä.
 Turunen ymmärsi, että kirjeet antavat mahdollisuuden näyttää sota-aikaa tavallisten suomalaisten kertomana. Ajatuksesta syntyi kirja, joka kertoo Urho ja Irma Hälikän tarinan.
 Yli miljardi kirjettä jatkosodan aikana
 Urho ja Irma Hälikkä syntyivät Karjalassa Perkjärvellä, joka menetettiin Venäjälle talvisodan aikana. Kun jatkosota alkoi, Hälikät olivat olleet naimisissa jo kuusi vuotta. Kaksi tytärtä oli syntynyt, ja kolmatta lasta odotettiin.
 “Kaisa toivoo, että radiossa sanottaisiin, että ”sota on loppu ja isät pääsevät kotiin.” Tämän hän sanoi niin pitkän mietinnän ja vaitiolon jälkeen, kysyi vielä, että ”eiks’ oliski hauskaa”.
 En nyt enempää, voi hyvin ja Jumalan varjelukseen. Suukit meiltä rakkaalle isille, muista Häntä, joka on meitä yhtä lähellä kuin sinuakin, rakas, siellä.”
 Näin Irma kirjoitti miehelleen elokuun lopussa vuonna 1941.
 Joskus kirjeet kulkivat hitaammin kuin kenttäpostikortit. Urho Hälikkä lähetti vaimolleen usein myös kortteja, joiden toisella puolella oli mieltä nostattavia kuvia ja viestejä. Pyry Sarkiola / Yle
 Jatkosodan aikana kodin ja rintaman välillä kulki yhteensä miljardi kirjettä. Kirjoittaminen oli läheisille ainoa keino pitää yllä ihmissuhteita. Kun kahvipöytäkeskustelut ja arjen pienet sananvaihdot jäivät pois, ne oli kirjoitettava.
 Kenttäpostiin kannustettiin kirjoittamaan positiivista ja kannustavaa sisältöä, jotta mielialaa ja taistelutahtoa saatiin kohotettua.
 Valtio ohjeisti erikseen kirjeiden sisällöstä: pitää olla iloa, eikä turhista asioista kannata valittaa. Jos sisältö ei kelvannut valtiolle, se saattoi tulla vastaanottajalle sensuurin mustaamana.
 Joskus kirjeet saatiin perille lomalaisen matkassa, ja silloin uskallettiin kirjoittaa vapaammin.
 Arkisia hetkiä ja arkisia huolia
 Hälikät eivät naamioineet tuntemuksiaan iloisiksi sanoiksi, vaikka siihen kannustettiin. Kotona ollaan kirjeissä selvästi huolissaan siitä, kuoleeko isä.
 “Olen niin huolissani, missä lienet tälläkin hetkellä, kun kirjeet viipyvät niin kauan, sillä aikaa voi tapahtua niin paljon. Olen huolestunut, joudutko liikkumaan yksin, sillä ryssällä on äijiä joka puun oksalla ja pensaassa. Kumpa ei tiesi veisi vaarallisille poluille.”
 Isä puolestaan on huolissaan siitä, miten sota vaikuttaa vaimon ja pikkuisten mieliin. Pikku hiljaa sodan jatkuessa suurten elämän ja kuoleman kysymysten rinnalle tulee kuitenkin arkisia huolia ja iloja.
 Pariskunta kirjoittaa omenista ja puolukoista, mutta myös siitä, mihin sattuu ja miten yöt on nukuttu. Arjen pienet hetket tallentuvat tekstiksi. Perheen vanhimmat lapset,  Kaisa  ja Asta, elävät kirjeissä sota-aikaa myös.
 Lasten elämää seurataan kirjeissä myös tarkasti. Kaisa ja Asta pusuttelivat isän kuvaa joka päivä ja tahtoivat olla mukana kirjeiden kirjoittamisessa. Pyry Sarkiola / Yle
 “Asta tuossa suukittelee Kaisan kanssa sinun kuvaasi, tekevät nukkumaanmenoa. Asta ottaa monta kertaa sen kuvamme ja luettelee kaikki erikseen. Ostin kehyksen sille, että säilyy paremmin, kuluu pian sinun pääsi pois tykkänään, kun suukkia satelee joka ilta, monesti keskipäivälläkin”,  kirjoitti Irma Hälikkä elokuussa 1941.
 Isä onkin pienimmille “tetä”
 "Rakas! Kaksi tyttöä, toinen 3 kg – toinen 2.580 gr. Kaikki hyvin. Irma."
 Helmikuussa vuonna 1942 tuore isä saa jymyuutisen: perheeseen tulikin yhden uuden käärön sijaan kaksi tyttöä,  Marja  ja  Pirkko . Vaikka Urho Hälikkä käykin muutaman kerran vuodessa lomalla tapaamassa perhettään, kaksoset eivät opi tuntemaan häntä. Isä onkin vain “tetä” eli setä, joka tulee välillä käymään.
 Äiti yrittää parhaansa mukaan tutustuttaa isän pienimpiinsä kirjeiden avulla.
 “Eilen olivat kaksoset ensi kertaa yksin ulkona, kävelivät ja juoksivat sinne tänne kuin vasikat keväällä. Osasivat leikkiä hiekkaläjällä lapioitten kanssa. Eivät millään olisi sisälle välillä tulleet istumaan, kova huuto siitä tuli.”
 Vaikeita aiheita
 Kirjeiden sävy muuttuu vuosien varrella. Irma Hälikän elämä tuntuu vaikeammalta kuin rintamalla olevan Urhon, joka järjestää uintikilpailuja ja juorujen mukaan juo viinaa sotatovereiden kanssa.
 Irma Hälikkä huolehtii perheen neljästä lapsesta ja pohtii, miten perheen lapsille saisi lämmintä vaatetta ja ravitsevaa ruokaa.
 “Kysyin Armakselta, että kuinka sinä oikein olet elellyt siellä. Sanoi sinun olleen heidän [= soittokunnan] lähtiäisissään. -- Sitä näköjään tehdään tikusta asiaa, kunhan vain saa juhlia ja pörrätä. Se minua eniten harmittaa, että sinä olet aina niin valmis menemään heidän kekkereihin”,  kirjoitti Irma toukokuussa 1943.
 Sananvaihto on välillä tiukkaakin, kun raskas arki ja ikävä painavat mieltä. Toukokuussa 1942 Urho kirjoittaa perheelleen, että ikävä vaivaa tavallista enemmän. Vaimon vastaus kertoo kaiken:
 “Oikeinko pitäisi vetää risti allakkaan, kun meidän isä mainitsee kirjeessään ikävästään, kyllä se taitaa olla ensimmäinen kerta.”
 Vastaus ei jää huomioimatta:
 “Vai uskot Sinä etten minä osaa ollenkaan ikävöidä. Kyllä, kuten muutkin ihmiset, mutta tuon sen harvemmin julki.”
 Tie vei Kouvolaan
 Kun sota päättyi ja Urho palasi kotiin, riidat ja murheet unohtuivat. Perhe sai vielä kaksi lasta – kuopus oli se toivottu poika, jota odotettiin jo kaksosten syntymän hetkellä.
 Jatkosodan aikana perheen koti oli Riihimäen varuskunnassa Urhon upseerin sotilasarvon vuoksi, mutta sodan jälkeen kapteeniksi nimetty Urho vei perheen Hämeenlinnaan.
 Kun Urho jäi eläkkeelle, perhe asettui lopulta Kouvolaan. Siellä perheen jälkeläiset edelleen valtaosin asuvat. Kahdeksanhenkisestä perheestä on jäljellä viisi.
 Kirje oli elämänmerkki
 Turunen kertoo, että Häliköiden tarina on melko tavallinen. Sotakirjeissä toistuvat samankaltaiset teemat kuin Irman ja Urhon kirjeissä.
 Kirjan nimeksi valikoitui  Elämänmerkki.  Sana sisältää yhden kenttäpostikirjeiden syvimmistä merkityksistä: Kun kirje tulee, se on merkki vielä jatkuvasta elämästä.
 – Kirjoittaja on ollut hengissä vielä silloin, kun kirje on päivätty. Kirjeiden merkitys oli valtava. Sanottiin, että kirjeet olivat Suomen armeijan salainen ase, Turunen kertoo.
 ”Kirjoita usein, kun aikasi antaa, muutakaan lohtua ei ole, kuin tietää aina silloin olevan asiat hyvin, jolloin kirje on päivätty.”

700 kirjeestä paljastui yhden perheen koko elämä – näin sota raastoi parisuhdetta: "Kyllä minä ikävöin, mutta tuon sen harvemmin julki"


Summary: Elämänkriisin voi kohdata kuka tahansa, ja yleensä se tapahtuu yllättäen. Kynnys avun pyytämiseen on kuitenkin usein korkea. Kriisikeskuksen asiakkaalla Roosa Huuskolla kesti viisi vuotta hakea apua.

Roosa Huusko  oli kokenut surua vuosia – tarkalleen ottaen yli viisi vuotta. Huusko yritti turruttaa suruaan työnteolla ja muulla kiireellä, jotta asiaa ei ehtisi ajatella.
 Lopulta hänen ystävänsä patisti hänet hakemaan apua. Ystävä ehdotti, että he soittaisivat yhdessä kriisikeskukseen.
 Sitä soittoa Huusko ei ole katunut hetkeäkään.
 Nuoret ovat ottaneet iskua koronasta
 Ihmissuhdeongelmat ovat jo pitkään olleet yleisin syy ottaa yhteyttä kriisikeskukseen. Koronapandemian aikana ahdistuneisuus nousi hetkellisesti yleisimmäksi yhteydenoton syyksi, mutta nyt tilastojen kärjessä ovat jälleen ihmissuhdeongelmat.
 – On traumaattisia eroja ja ongelmaa perhesuhteissa, lähisuhteissa, suhteissa omiin vanhempiin tai lapsiin, listaa Mieli ry:n kriisitoimintojen johtaja  Outi Ruishalme .
 Erityisen vaikeaan tilanteeseen ovat joutuneet nuoret. Elämään kuuluvien rituaalien ja tapaamisten jääminen pois erityisesti nuorten arjesta on Ruishalmeen mukaan voinut tuntua siltä, että elämässä ei ole mitään sisältöä.
 Syksyn 2021 aikana myös maahanmuuttoon liittyvät ongelmat ovat yleistyneet.
 – Tämä voi johtua Afganistanin tilanteesta, en tiedä. Se saattaa aktivoida maahanmuuttajataustaisia, kun herää huoli ja omat kokemukset lähtömaasta muistuvat mieleen.
 Suomessa toimii 22 Mieli ry:n alaista kriisikeskusta. Yksi niistä on Kainuun kriisikeskus, jossa on myös havaittu ongelmien yleisyys ihmissuhteissa ja pandemian aikana.
 – Paljon on parisuhde- ja perheongelmia, ja ikävä kyllä väkivaltaan liittyvät asiakkaat ovat moninkertaistuneet, kertoo Kainuun kriisikeskuksen johtaja  Sari Huovinen .
 Surun kanssa sinnitellään yksin
 Mistä kriisin sitten tunnistaa?
 Sari Huovinen ei erittele sitä, mikä on liian pieni tai riittävän iso kriisi. Sen määrittelee ihminen itse ja syytkin ovat erilaisia. Ihmissuhdeongelmien lisäksi syynä voi olla esimerkiksi opiskeluun tai työelämään liittyvät paineet, oma tai läheisen sairastuminen, lemmikin menehtyminen, oma yksinäisyys, läheisen itsemurha tai huoli läheisestä.
 Kriisikeskuksen asiakkaat voivat olla työssä käyviä, opiskelijoita, eläkkeellä olevia tai työttömiä. Diagnoosia ei ole, eikä asiakas välttämättä ole edes sairauslomalla. Kynnys avun pyytämiseen on kuitenkin usein korkea. Asiakkaat voivat sinnitellä ongelmien kanssa pitkään yksin.
 – On aina ihana kuulla, että tänne uskalsi tulla, kun meille voi tulla anonyymisti ja tämä on maksutonta eikä tarvitse lähetettä, Huovinen sanoo.
 Asiakkaat käyvät Kainuun kriisikeskuksella yhdestä viiteen kertaa. Käyntimäärien nopea sykli mahdollistaa myös lyhyet jonot. Kriisikeskuksen tarkoitus onkin olla apuna akuutissa kriisissä. Jos asiakas tarvitsee pidempikestoista apua, hän saa ohjausta eteenpäin.
 – Kannattaa käydä ainakin yhden kerran jos tuntuu siltä, että nyt eivät omat voimavarat tai lähipiirin apu riitä. Täältä voi saada vahvistusta, toiveikkuutta ja uusia selviytymiskeinoja päästä elämässä eteenpäin, Huovinen neuvoo.
 Asiakkaita on ollut Kainuun kriisikeskuksessa tänä vuonna enemmän kuin aiempina syksyinä. Kävijämäärien perusteella Huovinen arvelee, että kuluvan vuoden asiakasmäärät tulevat olemaan korkeampia kuin aiempina vuosina.
 Tällä hetkellä kriisikeskusten asiakasmäärät ovat Outi Ruishalmeen mukaan valtakunnallisesti normaalit. Kriisipuhelimen ja chat-palveluiden asiakasmäärät ovat kuitenkin nousseet pysyvästi. Chatissa jonotusaika voi olla tunnin, ja puhelimitse ei välttämättä pääse ensimmäisellä kerralla läpi. Tarkoitus on, että kaikkialla Suomessa apua saisi viikossa, mutta palvelujen saatavuus vaihtelee paikkakunnittain.
 Lue lisää :  Kriisipuhelimeen jälleen ennätysmäärä puheluita heinäkuussa – yleisin keskustelun syy ollut pandemian ajan paha olo
 “Ota tai jätä, mutta kokeile”
 Kun 27-vuotias Roosa Huusko hakeutui alkuvuodesta 2021 kriisikeskukseen ystävänsä avustamana, yhteydenoton syynä oli traumaperäinen pitkittynyt suru. Tarkempaa syytä surulle hän ei halua avata aiheen henkilökohtaisuuden vuoksi. Sittemmin Huusko on saanut kriisikeskukselta apua useampaan otteeseen.
 – Välillä on ollut parempia jaksoja ja olen pärjännyt omien voimavarojen kanssa. Sitten olen jälleen ottanut yhteyttä, jos on tullut uutta kriisiä, toteaa Huusko.
 Huusko kertoo saaneensa kriisikeskuksen avun myötä erilaisia ajattelutapoja ja näkökulmia, jotka ovat auttaneet suhtautumisessa tuleviin vastoinkäymisiin.
 – Kun on toinen ihminen, joka pystyy kysymään monenlaisia ja monenmuotoisia kysymyksiä, se auttaa saamaan patoutumaa ulos.
 Huuskolla on selkeä viesti avun hakemista harkitsevalle.
 – Ota tai jätä, mutta kokeile. Jos menetät elämästä tunnin tai puolitoista, kun käyt puhumassa, se on pieni aika siitä, että saat potentiaalisen hyödyn tulevalle elämällesi, Huusko kiteyttää.

Roosa Huusko, 27, yritti turruttaa suruaan vuosia ennen kuin soitti itselleen apua – nykyään hän tietää, mitä tekee, jos uusi kriisi iskee


Summary: Kolmekymmentä vuotta tietoturva-alalla työskennellyt F-securen tutkimusjohtaja Mikko Hyppönen sanoo, että internet on muuttanut yksityisyyttämme. Yksittäisten ihmisten on enää vaikea taistella tätä kehitystä vastaan.

Kun F-securen tutkimusjohtajan ja tietoturvan asiantuntijan  Mikko Hyppösen  kasvot näkyvät televisioruuduissa ja lehtikuvissa, yleensä jotain ikävää on tapahtunut.
 – Joo, kyllä se niin tahtoo olla, että kun tuolla tietoturvakentällä jotain tapahtuu – jonnekin murtaudutaan tai jotain tietoja vuotaa – puhelin alkaa soida. Mielellänihän näitä tietysti myös kommentoin. Olen niin monta vuotta tätä tehnyt ja pikku hiljaa alan oppimaan, miten näitä monimutkaisia nykyteknologian aiheita pitää selittää niin, että me kaikki ymmärrettäisiin, Hyppönen sanoo.
 Hyppösellä on ollut kymmenisen vuotta mielessä kirjoittaa kirja, mutta kiireinen reissutyö ei ole antanut siihen aiemmin mahdollisuutta. Mielessä on käynyt puhdas ammattikirja tai tietokirja, mutta nyt korona-aikana syntynyt ja tällä viikolla ilmestynyt kirja  Internet  on suunnattu suurelle yleisölle – internetin käyttäjille.
 Puoli seitsemän -ohjelmassa vieraillut Hyppönen antoi myös pieniä käytännön vinkkejä mattimeikaläisille.
 Esimerkiksi verkkopankin käyttäminen on hänen mukaansa turvallisempaa kännykällä kuin ns. “oikealla” tietokoneella. Auton navigaattoriin ei kannattaisi laittaa kotiosoitettaan, vaan vaikkapa lähikaupan osoite. Ja omista tiedostoistaan – valokuvista, tärkeistä sähköposteista, muistoista – kannattaa tehdä varmuuskopiot ja varmuuskopioistakin varmuuskopiot muualla kuin omassa kodissa säilytettäväksi.
 Hyppönen muistutti myös, että kun jokin palvelu kysyy "haluatko löytää täältä kaverisi", kannattaa miettiä tarkkaan, mitä vastaa.
 – Käytännössä se tarkoittaa, haluatko jakaa tänne osoitekirjasi. Kun tähän vastaa kyllä, niin käytännössä jaat osoitekirjasi tiedot jonnekin päin maailmaa. Tämä on ongelmallista, koska osoitekirjassa oleva tieto ei ole sinun tietoasi. Se on muiden ihmisten osoitteita, nimiä, lasten nimiä. Kannattaa tosi tarkkaan miettiä, että haluanko oikeasti lähettää näitä tietoja jonnekin ulkomaille.
 Katso Puoli seitsemän -lähetyksestä myös, mikä on Hyppösen rakas harrastus:

Tietoturvan "rokkitähti" Mikko Hyppönen neuvoo: Älä jaa kavereidesi tietoja hövelisti ja verkkopankkia kannattaa käyttää kännykällä


Summary: Demokraattien ja republikaanien kiista velkakatosta näytti ratkeavan, mutta vain väliaikaisesti.

Yhdysvalloissa senaatin johtavat poliitikot ovat päässeet sopuun liittovaltion velkakaton nostamisesta joulukuuhun asti, kertoo senaatin enemmistöjohtaja, demokraattien  Chuck Schumer .
 – Toivomme, että saamme tämän hoidettua jo tänään, Schumer sanoi torstaina yhdysvaltalaismedian mukaan.
 Torstai-iltana Suomen aikaa ei ollut vielä tiedossa, milloin senaatti äänestäisi velkakaton nostamisesta.
 Demokraattien ja republikaanien välinen sopu alkoi näyttää mahdolliselta keskiviikkona, kun senaatin republikaanijohtaja  Mitch McConnell  ehdotti väliaikaista ratkaisua velkakaton nostamisesta.
 Yhdysvaltojen tämänhetkinen velkakatto on 28 400 miljardia dollaria. Mediatietojen mukaan poliitikot ovat sopineet, että velkakattoa nostettaisiin 480 miljardilla dollarilla. Sen ansiosta Yhdysvaltojen liittovaltio pystyisi hoitamaan sitoumuksensa joulukuun alkupäiviin saakka.
 Valtiovarainministeri  Janet Yellen  on varoittanut, että jos kongressi ei tee päätöksiä velkakaton suhteen, voivat Yhdysvaltojen liittovaltion rahat loppua lokakuun 18. päivään mennessä. Yellen kertoi CNBC-kanavalla tiistaina uskovansa, että sitoumusten laiminlyönnin seurauksena Yhdysvaltojen talous ajautuisi taantumaan.
 Tiedot velkakattoa koskevan kiistan väistymisestä siivittivät osakekursseja Yhdysvalloissa. Osakeindeksit S&P 500 ja Dow Jones olivat 1,4 prosentin nousussa torstai-iltana Suomen aikaa. Teknologiapainotteinen Nasdaq-indeksi oli vahvistunut 1,6 prosenttia.
 Velkakaton nostaminen joulukuun alkuun asti tarkoittaisi, että demokraateilla ja republikaaneilla saattaa olla muutamien viikkojen kuluttua edessään uusi riita velkakatosta.
 Lue myös:
 Yhdysvalloissa ratkeaa, menevätkö Bidenin jättimäiset rakennussuunnitelmat läpi – Näin demokraattien välinen tappelu voi vielä kaataa koko paketin
 Demokraattien toinenkin jättihanke etenee Yhdysvalloissa: Senaatti hyväksyi "inhimillisen infrastruktuurin" biljoonapaketin
 Kirjeenvaihtajalta: Bidenin historiallisen infrastruktuuripaketin toteutuminen on käden ulottuvilla – mutta miten kävi ilmastotoimien?

Yhdysvaltojen senaatti pääsi sopuun velkakaton nostamisesta joulukuuhun asti


Summary: Eläkkeiden rahoitus saattaa vaikeutua tulevaisuudessa, ja sen tuntevat kukkarossaan nykyiset lapset ja nuoret työssäkäyvät.

Suomen eläkejärjestelmän pohja uhkaa rapautua, jos uudistuksia ei tehdä jo ennakoivasti.  Kansainvälisen raportin  mukaan eläkejärjestelmä toimii pääpiirteissään hyvin, mutta pitkän aikavälin rahoitus ei ole vielä kestävällä pohjalla.
 A-Talkissa kysyttiin torstaina, miten tulevaisuuden eläkkeet rahoitetaan ja millä tavalla Suomen eläkejärjestelmää pitäisi muuttaa.
 Eläkejärjestelmä sisältää Helsingin yliopiston professori  Niku Määttäsen  mielestä erilaisia rönsyjä, joita hän tarkastelisi nykyistä kriittisemmin.
 – Työeläkettä kertyy työstä, kansaneläke ja takuueläke turvaavat minimieläkkeen. Järjestelmään on lisätty sellaisia elementtejä, että korkeakoulututkinnosta, vuorotteluvapaasta ja ansiosidonnaisesta kertyy eläkettä.
 Määttäsen mukaan työeläkemaksujen nostopainetta voitaisiin hillitä, mikäli eläkerönsyjä karsittaisiin.
 Sosiaali- ja terveysministeri  Hanna Sarkkinen  (vas.) pitää erittäin perusteltuna, että eläkettä kertyy esimerkiksi ansiosidonnaisesta työttömyyspäivärahasta ja perhevapaan ajalta.
 – Jos perhevapaalta ei kertyisi eläkettä, se olisi valtava epäoikeudenmukaisuus sukupuolten välillä.
 Ministeri Sarkkisen mukaan Suomen järjestelmän yksi vahvuus on, että eläkettä kertyy myös muilta ajoilta, koska se vähentää eläkeläisköyhyyttä ja vähentää tuloeroja eläkeiässä.
 A-Talkissa eläkejärjestelmästä keskustelivat myös Työeläkevakuuttajat Telan toimitusjohtaja  Suvi-Anne Siimes  ja työeläkevakuutusyhtiö Varman toimitusjohtaja  Risto Murto .
 Katso koko A-Talkin lähetys  Yle Areenasta .
 Lue lisää:
 Professorin raportti: Nykyiset maksut eivät riitä kattamaan tulevaisuuden eläkkeitä
 Raportti vaati eläkeläisiä töihin – Eläkeläiset suuttuivat: lietsoo ristiriitoja, kymmenet tuhannet eläkeläiset ovat töissä jo nyt
 Iso osa yrittäjistä määrittelee työnsä liian halvaksi eivätkä eläkemaksut riitä kattavaan eläketurvaan – lopulta laskun kuittaa veronmaksajat ja nyt tälle halutaan loppu

Tutkija tuunaisi eläkerönsyjä, ministeri Sarkkinen puolustaa nykymallia: "Kun eläkettä kertyy muustakin kuin työstä, se vähentää köyhyyttä"


Summary: "He ovat viemässä meitä ulos EU:sta", sanoi linjausta vastustanut mielenosoittaja oikeustalon ulkopuolella.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Puolan korkein oikeus on linjannut, että osa EU:n perussopimusten artikloista on maan perustuslain vastaisia.
 Kyseessä on uusin kiista Puolan ja EU:n välillä. Päätös aiheutti kovan reaktion EU:ssa, jossa unionin oikeuskomissaari  Didier Reynders  totesi, että unioni tulee käyttämään kaikkia keinoja vaaliakseen EU-lainsäädännön noudattamista. Hän huomautti, että EU-lainsäädännön ensisijaisuus on koko unionin ydin.
 Jo ennen linjausta EU:n talouskomissaari  Paolo Gentiloni  varoitti, että Puolan päätöksellä kieltäytyä noudattamasta EU:n säännöksiä voi olla vaikutuksia EU:n Puolalle maksamiin elvytysrahoihin, jotka on tarkoitettu koronapandemiasta selviämiseen.
 Euroopan komissio on pyytänyt EU:n tuomioistuinta (ECJ) jo aiemmin asettamaan Puolalle päivittäisen sakon siihen asti, kunnes maa peruuttaa EU:n arvostelemat muutokset oikeusjärjestelmäänsä.
 Pelkona oikeuslaitoksen heikentäminen
 EU ja Puola ovat kiistelleet erityisesti valtapuolue PiSin säätämistä laeista, jotka uhkaavat unionin mukaan oikeuslaitoksen itsenäisyyttä.
 EU:n tuomioistuin linjasi aiemmin kesällä, että Puolan tuomareita koskevat kurinpitotoimet eivät sovi yhteen EU:n perussopimusten kanssa. Puola on perustanut tuomareiden toimintaa valvovan kurinpitoelimen, jonka jäsenet on valittu poliittisin perustein.
 Myös puolalaisia tuomareita on marssinut viime vuosina oikeuslaitoksen heikentämistä vastaan.
 Puolan hallinnon mukaan muutoksissa on kyse "korruption kitkemisestä" oikeuslaitoksesta.
 Valtapuolueen johtaja kiistänyt, että Puola olisi lähdössä EU:sta
 Puolan korkeimman oikeuden edustalle oli kokoontunut torstai-iltana pieni joukko mielenosoittajia, jotka kutsuivat Puolan korkeimman oikeuden jäseniä pettureiksi.
 – Tämä on skandaali.. He ovat viemässä meitä ulos EU:sta, sanoi protestissa mukana ollut eläkeläinen  Anna Labus  kyyneleitä silmissään.
 Valtapuolue PiSin johtaja  Jaroslaw Kaczynski  on kiistänyt, että Puola olisi jättämässä unionin. Sen sijaan parlamentin varapuhemies  Ryszard Terlecki  on todennut, että Puolan pitäisi tehdä "radikaaleja ratkaisuja" unionin ja maan välisessä kiistassa.
 – Britit näyttivät että "Brysselin byrokraattien diktatuuri" ei sovi heille, hän sanoi.
 Puola liittyi EU:n jäseneksi vuonna 2004. EU-jäsenyydellä on Puolassa korkea kannatus kansan keskuudessa. Maa on hyötynyt paljon muun muassa EU:n sille maksamista tukirahoista.
 Lue myös:
 Mitä tapahtuu, jos Unkarilta ja Puolalta viedään pian EU-tuet? Meppi Sarvamaa: "Voi olla, että meillä on paljon hurjemmat ajat edessä"

Puolan korkein oikeus linjasi, että osa EU:n lainsäädännöstä on maan perustuslain vastaisia


Summary: Kommunistinen puolue oli alustavien tulosten mukaan jäämässä parlamentin ulkopuolelle ensimmäisen kerran sitten toisen maailmansodan.

Tšekin parlamenttivaalien alustavien tulosten mukaan miljardööripääministeri  Andrej Babishin  johtama ANO-liike oli ottamassa vaalivoiton. Suomen aikaa iltaseitsemältä näytti kuitenkin siltä, ettei Babish ollut saamassa parlamenttiin enemmistöä, eli uuden hallituksen muodostaminen saattaa viedä viikkoja tai jopa kuukausia.
 Ennusteen mukaan ANO oli saamassa noin 28 prosenttia äänistä, mikä tarkoittaa 75:tä paikkaa 200-paikkaisesta parlamentista.
 Kakkoseksi 26 prosentilla näytti tulevan liittouma, johon kuuluvat oikeistolainen kansalaisdemokraattinen puolue, keskustaoikeistolainen TOP 09 ja kristillisdemokraatit. Kolmosena 15 prosentilla oli ryhmä, johon kuuluvat piraattipuolue ja STAN.
 Tšekin television ennusteen mukaan liittoumat saisivat yhdessä aikaan enemmistön parlamentissa 103 paikalla.
 ANO voisi etsiä kumppania äärioikeistolaisesta Vapaus ja suora demokratia -puolueesta, joka ennusteen mukaan kerrytti 10 prosentin kannatuksen.
 Kommunistinen puolue jäänee sivuun
 Menneisyydessä maan johdossa ollut kommunistinen puolue oli puolestaan alustavien tulosten mukaan jäämässä parlamentin ulkopuolelle ensimmäistä kertaa sitten toisen maailmansodan.
 Ääntenlaskun ollessa loppusuoralla puolueelle on kertynyt alle neljä prosenttia äänistä, eli se näytti jäävän alle viiden prosentin kynnyksen. Puolueiden on saatava vähintään viisi prosenttia äänistä, jos se mielii parlamenttiin.
 Äänestysaktiivisuus jäi alle 65 prosenttiin. Edellisvaaleissa vuonna 2017 se oli alle 61 prosenttia.
 Babishin voittoon uskottiin jo ennen vaaleja, sillä kyselyiden perusteella lukuisat kohut eivät ole käännyttäneet ainakaan kaikkia kannattajia. Monet kohut liittyvät raha-asioihin: esimerkiksi viime viikonloppuna Babishin nimi tuli esiin Pandoran papereissa, joiden mukaan pääministeri oli käyttänyt veroparatiisipalveluja ostaakseen kiinteistöjä Etelä-Ranskasta vuonna 2009.
 Babish itse on sivuuttanut väitteet kutsuen niitä lokakampanjaksi.
 Lue myös:
 Hyvästit Michelle Obamoválle ja Angela Merkeloválle – Tšekissä naiset voivat nyt valita, millaisen muodon sukunimestään ottavat
 Tšekin ja Venäjän diplomaattinen riita syvenee – Tšekki häätää yli 60 Venäjän suurlähetystön työntekijää ja Venäjä vannoo kostotoimia
 Tutkijan mielestä EU on blokkiutunut ja menossa sinne, minne Suomi ei ole halunnut mennä – ministeri painottaa uskottavia taloussääntöjä kriisin jälkeiseen aikaan

Tšekissä voi olla edessä pitkät hallitusneuvottelut – kohuissa rypenyt vaalivoittaja näytti jäävän vaille enemmistöä


Summary: Tasavallan presidentti, ministerit ja virkamiehet ohjattiin eilen ulos Valtioneuvoston linnasta vaihtoehtoisten reittien kautta.

Helsingin poliisi kertoo, että sen tavoitteena on päästää kaikki eilen kiinni otetut 52 Elokapinan mielenosoittajaa vapaaksi tänään.
 – Päästämme kaikki vapaaksi sitä mukaan, kun kuulustelut on saatu suoritettua. Osa on jo päästetty vapaaksi sanoo tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Juha-Matti Suominen  Helsingin poliisista.
 Hän ei ota kantaa siihen, onko joku mielenosoittajista pidätetty.
 Elokapina on arvostellut sitä, että poliisi on pitänyt mielenosoittajia kiinni otettuina yli 12 tuntia. Elokapinan mukaan poliisilain mukainen raja on kiinniotolle 12 tuntia.
 – Kyllä me lain mukaan toimimme, ja laista löytyy perusteet kiinniotolle. Tässä ei ole minkäännäköistä ongelmaa asian suhteen, Suominen toteaa ja sanoo kiinniottojen perustuneen pakkokeinolakiin.
 Elokapina on arvostellut poliisia myös siitä, että sen arviointikyky olisi pettänyt eilen. Suominen kiistää väitteen.
 – Yksi kokonaisarviointiimme vaikuttava tekijä ollut se, että Elokapina on käynyt fyysisesti kiinni yhteen kansanedustajaan tämän kyseisen syyskapinatapahtuman aikana Eduskuntatalon edessä. On jo siis jouduttu ottamaan huomioon, että on käyty poliittiseen päättäjään käsiksi, Suominen sanoo.
 Poliisin tiedotteen  mukaan tilanteessa arvioitiin turvallisuuden heikentyneen siten, että Valtioneuvoston linnan turvallisuushenkilökunta ohjasi rakennuksessa olleet tasavallan presidentin, ministerit ja muut virkamiehet ulos rakennuksesta vaihtoehtoisten reittien kautta.
 Juttua päivitetään.
 Lue myös:
 Poliisi otti kiinni 51 Elokapinan mielenosoittajaa – Valtioneuvoston linnan sisäänkäynnin tukkineita epäillään törkeästä julkisrauhan rikkomisesta

Poliisi päästää Elokapinan mielenosoittajat vapaaksi tänään –  presidentti ja ministerit ohjattiin eilen ulos Valtioneuvoston linnasta vaihtoehtoisten reittien kautta


Summary: Milad Dehghan tietää, että provoamisella saa näkyvyyttä. LEVELI-podcastissa hän pilkkaakin poliitikkoja ja intoilee salaliitoista. Dehghan kannattaa sellaista sananvapautta, jossa koronarokotekriittisistä puheistakaan ei tarvitse kantaa vastuuta.

– Talibanin johtaja!  Milad Dehghan  huudahtaa spontaanisti nähdessään itsestään otetun tuimailmeisen valokuvan ja päästää samalla remakat naurut.
 Suositun LEVELI-podcastin juontaja ja Slim Mill -taiteilijanimellä rap-muusikon uraa luonut Dehghan nousi otsikoihin muutama viikko sitten, kun hänet  erotettiin  perussuomalaisista. Puolue ei kommentoinut erottamisen syitä, mutta LEVELIssä perussuomalaisten uutta johtoa oli jo tuolloin käsitelty hyvin raisusti ja kriittisesti.
 Dehghan valittiin kuntavaaleissa Vantaan kaupunginvaltuustoon, mutta erottamisen myötä hän sai  lähtöpassit  myös perussuomalaisten valtuustoryhmästä.
 Iranilaistaustainen Dehghan, 29, löysi perussuomalaisista poliittisen kodin jo liki vuosikymmen sitten, jolloin hän liittyi puolueen nuorisojärjestöön.  Timo Soinin  kielteinen suhtautuminen Kreikan tukipaketteihin ja Euroopan unioniin kolahtivat.
 – Perussuomalaiset oli ainoa puolue, joka omasta mielestäni edusti ja edisti vapautta. Viimevuotisten kunnallisvaalien alla kysyimme myös LEVELIn yleisöltä, minkä puolueen ehdokkaaksi lähtisimme. Vastaus oli että perussuomalaisten. Tämä oli ikään kuin vahvistus linjallemme.
 Ei ole ihan jokapäiväistä, että maahanmuuttajataustainen räppäri lähtee perussuomalaisten kyytiin. Dehghanin mukaan tämä onkin toisinaan poikinut hämmennystä.
 – Esimerkiksi räppärikollegani  Mahku  ihmetteli aluksi asiaa, mutta ymmärtää minua nyt jo paremmin. Tietysti tästä asiasta revitään usein myös huumoria, ihan etnisen taustanikin takia.
 Milad Dehghan viihtyy metsässä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Milad Dehghanin mukaan iranilaistausta näkyy temperamentissa ja rohkeudessa: – Olen saanut hyvän kasvatuksen kotikaupungissani Jyväskylässä. Olenkin aina sanonut, että olen syntynyt Suomessa ja tulen kuolemaankin täällä, mutta en unohda koskaan omaa kulttuuriani.  Jussi Mankkinen / Yle
 Milad Dehghan ja sormus.  Jussi Mankkinen / Yle
 Kulttuuri-, viihde- ja taidealoilla perussuomalaisten julkiset kannattajat ovat harvassa. Vastavirtaan uivan Dehghanin mukaan kyse on leimautumisen pelosta. Viime vuonna perussuomalaiset joutuivat tulilinjalle, kun  Gettomasan  ja  Brädin  kaltaiset tunnetut kotimaiset räppärit eivät halunneet  puolueen kuntavaalimainoksia  tuoreelle SuomiRäp -radiokanavalle.
 – On suorastaan vaarallista, jos osoittautuu kulttuurialalla perussuomalaiseksi. Sellainen voi vaikuttaa työhösi ja sosiaalisiin kontakteihisi.
 Korona-aikana Dehghan on seurannut huuli pyöreänä kulttuuripiirien suhtautumista hallituksen rajoituksiin ja toimenpiteisiin.
 – Näen tekopyhyyttä siinä, miten kulttuuriala on ikään kuin suojellut hallituspuolueita. Hallitus kusi pitkään kulttuuriporukoiden niskaan, mutta mitään radikaalia vastaiskua ei tullut. Tai näin yhden mielenosoituksen, eikä sekään mielestäni auttanut yhtään mitään. Hyvä taide on rohkeaa, mutta rohkeutta ei ole taiteilijoissa viime aikoina näkynyt, mitä olen suuresti ihmetellyt.
 Useat taiteilijat ovat kritisoineet julkisesti hallitusta kulttuurialan kaltoinkohtelusta koronan aikana, mutta Dehghanin makuun kritiikki on selvästi ollut liian pliisua ja sovinnaista. Kulttuuriväen sijaan Dehghan haluaakin kiitellä rohkeudesta – mutta ei muusta – Elokapina-liikettä.
 – Arvostan heidän rohkeuttaan pistää hanttiin viranomaisille, mutta en kannata heidän edustamiaan aatteita.
 Äskettäin Dehghan vieraili Sipoossa sijaitsevassa Lemminkäisen temppelissä...   Jussi Mankkinen / Yle
 ...ja häntä kutsutaan myös Myyrmäen shamaaniksi.  Jussi Mankkinen / Yle
 Parodiaräppiä ja bilebiisejä huumeista
 Milad Dehghanin alias Slim Millin räp-ura lähti liikkeelle varsin vauhdikkaasti viitisen vuotta sitten, ja esimerkiksi Lähi-idän kulttuureihin liitettyjä stereotypioita kursailemattomasti esittelevää  KEBAB -videota on katsottu Youtubessa lähemmäs neljä miljoonaa kertaa. Kuvia kumartelematon parodiaräp osui oikeaan saumaan.
 – Tahdoin kylläkin räpätä, mutta en ollut siinä kovinkaan taitava. Parodian kohdalla saa paljon asioita anteeksi, koska sinua ei oteta muutenkaan kovinkaan vakavasti.
 Toinen syy parodiaräppäämiseen oli sananvapauden rajojen testaaminen.
 – Halusin ujuttaa taiteeseen asioita, jotka normaalisti herättäisivät kuohuntaa. Kun konteksti oli tämä, huumeisiin ja naisten alistamiseen liittyvät seksistiset ja toinen toistaan härömmät sanoitukset hyväksyttiin täysin, mikä on mielenkiintoista. Jotkut törkeimmistä biiseistä olivat hittejä nimenomaan naisten keskuudessa – moni asia siis toimi päinvastoin kuin ensin oletin.
 Dehghanin mukaan tuon ajan bilebiiseissä á la  Petri Nygård  myös läträttiin lähinnä alkoholilla.
 – Tuollainen kyllästytti. Pohdin, että jos alkoholia voi tuolla tavalla ihan vapaasti glorifioida, niin miksei sitten huumeitakin. Halusin tehdä huumebilebiisejä, ja koska siihen aikaan ei juuri räpätty LSD:stä, tein sitten  XDLSD -laulun.
 Milad Dehghania kiinnostavat erilaiset salaliittoteoriat.  Jussi Mankkinen / Yle
 Dehghanin mukaan salaliittoteoriat tarjoavat asioihin erilaista perspektiiviä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Salaliittoteorioita käsitellään myös LEVELI-podcastissa.  Jussi Mankkinen / Yle
 "Suomesta on tullut uusi Pohjois-Korea"
 Milad Dehghanin vakioaiheisiin kuuluu sanan- ja ilmaisunvapauden korostaminen: Suomessa on hänen mielestään aivan liikaa sääntöjä.
 Poliittinen korrektius ei Dehghanin arvomaailmaan kuulu.
 – Omassa lapsuudessani monissa asioissa oltiin paljon löysempiä, nyt asioita tiukennetaan tekemällä lakisäädöstä vihapuheesta. Toivottavasti tällainen lakipykälä ei koskaan toteudu. Sananvapautta rajoittavat myös kiihottaminen kansanryhmää vastaan -käsite ja tiettyjen termien sensurointi. Olen jo käynyt päiväkodin, enkä halua viettää loppuelämääni missään yhteiskunnan päiväkodissa.
 Suomessa sananvapauteen kuuluu myös vastuu sanomisistaan. Esimerkiksi kunnianloukkaus ja kiihottaminen kansanryhmää vastaan ovat rikoksia. Deghanin käsitys sananvapaudesta on selvästi toinen.
 – Mielestäni Suomi on menossa samaan suuntaan kuin Pohjois-Korea: järjestystä on ihan liikaa ja pientä kaaosta pitäisi olla enemmän. Me pidämme Pohjois-Koreaa vastenmielisenä paikkana, mutta eroaako Suomi tietyissä asioissa loppujen lopuksi kovinkaan paljon Pohjois-Koreasta?
 Tuoreen  lehdistönvapausindeksin  mukaan Suomi on toisena ja Pohjois-Korea toiseksi viimeisenä, mutta Dehghan haluaa rinnastaa nämä kaksi valtiota toisiinsa.
 Esimerkki kuvaa Dehghanin tapaa puhua: hän esittää raflaavia, värikkäitä, valtavirrasta poikkeavia väittämiä, joiden totuuspohjasta voi toisinaan olla vähintäänkin montaa mieltä. Haastattelun aikana selviää, että hän toimii näin aivan tietoisesti.
 Milad Dehghan ei harrasta poliittiista korrektiutta.  Jussi Mankkinen / Yle
 "Jokainen päivä tulisi mieltää aprillipäiväksi"
 Tietynlaista sananvapautta toteutetaan myös Youtubessa ilmestyvässä LEVELI-podcastissa, jossa Dehghan ja toinen juontaja  Nico Giansanti  perkaavat ja pilkkaavat perinteisen median uutisantia ja poliitikkoja.
 – Sananvapauteen kuuluu myös se, että pilkkaa ja ottaa pilkan vastaan. Meistä tulee heikko yhteiskunta, jos emme kestä minkäänlaista kritiikkiä tai pienintäkään painetta. Jos me LEVELIssä teemme kuvamanipulaatioita, joissa henkilöille pistetään virtuaalinen pellenenä, niin kyllähän sellaisen pitäisi kestää.
 Tosin pilkka on usein pellenenää rajumpaa. Dehghan ja Giansati esimerkiksi pistivät vihreiden puheenjohtajan, sisäministeri  Maria Ohisalon  virtuaaliseen vankilaan. Ohisalon taannoinen  liikuttuminen  omasta puheesta oli juontajakaksikolle liikaa, ja ministeri laitettiin kyynelehtimään kaltereiden taakse.
 Dehghanin mielestä LEVELIssä esiintyvää julmaakin rienaamista voi perustella Yhdysvaltojen entisen presidentin  Donald Trumpin  kohtelulla.
 – Donald Trumpia sai pilkata, haukkua ja dissata valtavirtamedian ohjelmissa ihan miten paljon vaan neljän vuoden ajan, mikä oli todella  fine : siinä ei kuulemma ollut minkäänlaista ongelmaa, koska kyseessä oli julkisuuden henkilö. Ajattelimme että hetkonen, jos tämä kerran on hyväksyttävää, niin mennään sitten samalla linjalla, ja toivottavasti tämä sitten on hyväksyttävää ihan kaikkien kohdalla.
 Viime aikoina LEVELIn jaksoissa on ollut usein esillä koronarokotekriittinen asenne. Entäpä jos ohjelman takia joku jättää rokotteen ottamatta ja sairastuu vakavasti, mikä on silloin juontajan vastuu?
 Tällaisia asioita Milad Dehghanilta kysytään varsin usein, eikä hän suostu ottamaan vastuuta muiden ihmisten valinnoista, vaikka itse niitä suosittelisi.
 – Jos sanon jollekin että hyppää alas kalliolta ja se hyppää, se ei ole minun vikani. En halua, että asioista viestitetään vain yhtä ainoaa puolta, ja kannustan ihmisiä tutkimaan eri tietolähteitä. Haluan, että joka ikinen päivä mielletään aprillipäiväksi – että mihinkään ei voi luottaa tai uskoa. Joku voi toki sanoa, että uhrejakin voi tulla, mutta toisaalta kukaan meistä ei elä ikuisesti.
 "Tee itse omaa tutkimusta" on kuitenkin  varsin yleinen rokotekriitikoiden argumentti , vaikka rokotteen tutkiminen itse on todennäköisesti maallikolle ylivoimainen tehtävä. Lisäksi tavalliset ihmiset eivät yleensä tee itse tutkimusta monista muistakaan asioista, jotka heidän arkeensa vaikuttavat.
 Dehghan rap-muusikon on ollut tauolla jo jonkin aikaa. Aiemmin hän on tehnyt yhteistyötä muun muassa Mahkun kanssa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Informaatiosota on likaista peliä
 Sillä, mitä Dehghan sanoo ja ajattelee, on merkitystä, koska hänellä on iso yleisö. Parhaimmillaan LEVELIn jaksoilla on ollut lähes 60 000 katsojaa, seuraajiakin kanavalla on 50 000. Hän uskoo, että suosion syynä ovat podcastin näkemykset, jotka ovat täysin päinvastaisia kuin perinteisellä medialla.
 LEVELIssä nostetaan toisinaan esille myös salaliittoteorioita, ja Myyrmäen shamaaniksikin kutsuttu Milad Dehghan kiinnostui aihepiiristä jo ala-asteikäisenä.
 – 9/11 ja WTC-tornien romahtaminen herättivät monenlaisia ajatuksia ja ryhdyin pohtimaan, oliko kyseessä terrori-isku vai jotakin muuta. Tämän jälkeen löysin vapaamuurarit, joista siirryin esoteriaan ja okkulttisiin juttuihin.
 Eräs tunnettu nykyajan salaliittoteoria väittää, että maa onkin litteä, ei siis pallonmuotoinen. Dehghanin mukaan salaliittoteorioilla – myös tällaisilla – halutaan herättää kysymyksiä ja virkistää ajattelumalleja.
 – Sanotaan, että matkustan aikakoneella keskiajalle, jolloin maan uskottiin olevan litteä. Tapaan siellä paikallisen ihmisen, jolle kerron, että maa onkin pyöreä ja että vesi pysyy pallon pinnalla gravitaatiovoiman avulla. Ja että maapallo lisäksi pyörii akselinsa ympäri ja että se sinkoilee eteenpäin avaruudessa. Keskiajan ihminen sanoisi minulle taatusti, että teoriasi on ihan pähkähullu ja mene hoitoon. On siis kiinni perspektiivistä, kuinka nämä asiat ajatellaan. Käsitys pyöreästä maasta tuntuu absurdilta sellaiselle ihmiselle, joka on koulutettu ja kasvatettu litteään maahan.
 Syystä tai toisesta litteään maahan uskovia ihmisiä ei tarvitse etsiä keskiajalta: heidän joukkonsa on kasvava, ja mukana on myös  julkisuuden henkilöitä .
 Milad Dehghan provosoi mielellään, ja tähän löytyy syyksi muun muassa se, että hän tiedostaa hyötyvänsä siitä itse:
 – Nopein tapa saada julkisuutta ja kuuluisuutta on provosointi. Räp-urani alussa haukuin koko ajan  Mikael Gabrielia  sekä  Arttu Lindemania , ja se toimi loistavasti. Psykologisesti tämä menee siten, että haukuttavan kohteen pitää olla sinua isompi. Jos vaikka dissaisin pääministeri  Sanna Marinia , ihmiset kokisivat minun olevan hänen kanssaan samalla tasolla. Informaatiosota on aina likaista peliä, eikä sitä voiteta rakkaudella.
 Milad Dehghan ja syksyinen metsä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Lue myös:
 Palkittu näytelmä syyttää kulttuurieliittiä muiden väheksymisestä – ohjaaja: “Meillä on taipumus olla näkemättä omaa ylimielisyyttämme”
 Frozen-elokuvaa on väitetty villin Disney-juonen peittelyksi – Netti on täynnä salaliittoteorioita, mutta kuinka yleistä on totinen usko niihin?

Räppäri, poliitikko, nuorisoidoli, shamaani: tällainen mies on mielipiteitä jakava Milan "Slim Mill" Dehghan, joka sai potkut perussuomalaisista


Summary: Työpaikoilla pohditaan uusia toimintatapoja, sillä työntekijät haluavat nyt vaikuttaa siihen, missä työnsä tekevät. Työelämäpsykologi muistuttaa, että tottuminen uuteen arkeen voi viedä aikaa.

Mainostoimisto Ilmeen toimistolla Lahdessa on melko hiljaista, mutta useiden koneiden luota kuuluu näppäimistöjen naputusta. Yrityksen työntekijät ovat noin kuukauden ajan tehneet työtä hybridimallin mukaan: osa työstä tehdään kasvokkain, mutta usein työntekijä saa päättää, missä tekee työnsä.
 Luovana strategina työskentelevä  Anna Valkonen  palasi toimistolle ensimmäisten joukossa. Hänelle etätyöskentely oli haastavaa aikaa, sillä luovassa työssä saman pöydän ääressä suunnitteleminen on erityisen tärkeää. Kotona oleva kissa ei täysin korvannut iloa, mitä hän saa työkavereiden kanssa olemisesta.
 – Paluu oli helpottavaa. Teimme etätyössä myös hienoja asioita, mutta kun paluu työpaikalle oli mahdollista, sitä ihan liikuttui, Valkonen muistelee.
 Mainostoimisto Ilmeen luova strategi Anna Valkonen oli ensimmäisten joukossa toimistolla, kun työssä otettiin käyttöön hybridimalli. Hän kuitenkin ymmärtää, ettei kaikkien ole yhtä helppo palata. Dani Branthin / Yle
 Monilla työpaikoilla valmistaudutaan siihen, että työntekijät palaavat pikku hiljaa takaisin toimistoille pitkän etätyöjakson jälkeen. Joillain alueilla etätyösuosituksesta on jo luovuttu, ja valtiovarainministeriö sekä sosiaali- ja terveysministeriö esittävät  valtakunnallisen etätyösuosituksen päättymistä 15. lokakuuta .
 Valtakunnallisen suosituksen päättyessä vastuu riskien arvioinnista ja terveysturvallisuudesta siirtyy entistä enemmän työpaikoille ja työnantajille.
 Vaikka etätyösuositus loppuu, paluuta vanhaan ei ole. Työntekijät haluavat nyt vaikuttaa siihen, missä tekevät työnsä. Yli kolmannes työntekijöistä haluaa jatkossa tehdä etätöitä aiempaa enemmän, selviää  Ylen Taloustutkimuksella teettämässä kyselyssä . Toisaalta lähes yhtä moni ei halua lisää etätöitä.
 Yhteishenki houkuttelee ihmiset takaisin työpaikoille
 Mainostoimisto Ilme valmistautui työhön paluuseen jo kesän alussa tekemällä exit-suunnitelman, jota varten se kartoitti työntekijöidensä toiveita työnteosta. Yritykselle oli selvää, ettei työnteko ole enää samanlaista kuin ennen koronaa.
 – Koettiin, että tämä on seuraava muutos, jossa menemme taas johonkin tuntemattomaan. Siksi ajattelimme, että meillä täytyy olla siihen suunnitelma, kuvailee Ilmeen Lahden toimipisteen johtaja  Susanna Nipuli .
 Työntekijät olivat sitä mieltä, että he ovat tyytyväisempiä, että ihmiset ovat tyytyväisempiä, jos saavat vaikuttaa enemmän työntekoonsa. Siksi suunnitelmaan haluttiin mahdollisimman vähän sääntöjä sille, milloin työtä tehdään työpaikalla ja milloin etänä. Työpaikan voi usein itse päättää, kunhan työ sujuu.
 Työtä ei kuitenkaan tehdä täysin ilman sääntöjä. Nyt työntekijät tekevät vähintään kerran viikossa lähityötä.
 – Työpaikalle lähtemiseen voi syntyä kynnys, jos on ollut pitkän aikaa kotona. Tällä säännöllä murretaan sitä kynnystä, Nipuli kertoo.

 Anna Valkosen mielestä työntekijöitä on turha pakottaa työpaikoille. Ilmeessä toimistolle on palattu ripotellen, kun ihmiset ovat olleet valmiita palaamaan. Palaaminen voi olla toisille helpompaa kuin toisille. Pakottamista parempana houkuttimena toimii hyvä yhteishenki.
 – Paluu tapahtuu, kun ihmiset luottavat siihen, että meillä on hyvä yhteishenki ja toimistolle on psykologisesti turvallista tulla.
 Tottuminen uusiin rutiineihin vie aikaa
 Työtapojen muuttaminen voi aiheuttaa myös kuormitusta. Vaikka lähi- ja etätyö olisivat tuttuja, niiden vuorottelu hybridimallissa voi olla monelle uutta. Mehiläisen työterveyspsykologi  Sari Valavuori  muistuttaa, että totutteluun kannattaa työyhteisössä varata aikaa.
 Uusien rutiinien löytäminen voi viedä jopa pari kuukautta. Negatiivisia tunteita voi syntyä, koska työntekijät eivät ole varmoja, millaiseen arkeen he palaavat. Myös huoli omasta tai läheisten terveydestä voi yhä kuormittaa jaksamista.
 Muutoksen keskellä Valavuoren mielestä on tärkeää, että ihmiset kyselevät toisiltaan, miten heillä menee. Työpaikan olisi hyvä sopia milloin tarkastellaan, miten uudet työtavat ovat toimineet.
 Valavuori uskoo, että puolentoista vuoden etätyöaika on ollut niin pitkä, että ihmiset ovat päässeet irti vanhoista toimintamalleista, ja nyt niiden tilalle voidaan ottaa uusia. Silti työpaikkojen on hyvä välillä tarkistaa, ovatko he hyödyntäneet etätyöajan oppeja vai alkaneet valua vanhoihin tapoihin.
 – Puolentoista vuoden etätyöskentelyssä olemme huomanneet asioita, joista haluamme pitää kiinni jatkossakin. Kovassa stressissä olemme kuitenkin alttiimpia palaamaan siihen, mistä selkäytimessä on pitkä historia.
 Uuden edessä Valavuori suosittelee puhumaan ihmisten kanssa hieman enemmän kuin on välttämätöntä. Näin työyhteisössä voidaan välttyä väärinymmärryksiltä ja samalla rakentaa uutta yhteisöllisyyttä.
 Miltä työhön paluu tuntuu etätöiden jälkeen? Voit osallistua keskusteluun 11.10. kello 23.00 saakka.

Työpaikoilla varautudutaan etäsuositusten loppumiseen – Anna Valkonen palasi toimistolle ensimmäisten joukossa: "sitä ihan liikuttui"


Summary: Vastaamolta vahingonkorvauksia vaatineet potilaat ovat saaneet ensimmäisen arvion heille mahdollisesti maksettavista hyvityksistä. Vahingonkorvausten saaminen on kuitenkin monimutkaisen ja epävarman tien takana.

Psykoterapiakeskus Vastaamon konkurssipesä on ensimmäistä kertaa arvioinut asiakkaille maksettavien vahingonkorvauksien enimmäismäärää. Konkurssipesän mukaan yksityishenkilöt voisivat saada korvauksia enimmillään 2 500 euroa.
 Arvio selviää tiedotteesta, jonka pesänhoitaja on lähettänyt velkojille. Summa ei kuitenkaan tarkoita sitä, että vahingonkorvauksia vaativat saisivat tuon rahamäärän.
 – Tämä arvio ei ole pesänhoitajan lopullinen kannanotto hyväksyttävään vahingonkorvaussaatavan määrään, pesänhoitaja  Nina Aganimov  viestittää Ylelle.
 Itä-Suomen yliopiston julkisoikeuden professori  Tomi Voutilaisen  mukaan vahingonkorvausten saaminen Vastaamon tietomurrosta on monimutkainen prosessi. Tässä vaiheessa on vielä epäselvää, millaisia korvauksia asiakkaat saavat – vai saavatko mitään.
 – Jos konkurssipesä sellaisen [2 500 euron] summan hyväksyy, asiakkaan kannattaisi lähtökohtaisesti hyväksyä. Tuomioistuimessa korvaus voi olla olennaisesti pienempikin tai sitä ei saa lainkaan, Voutilainen arvioi.
 Tuhannet hakeneet vahingonkorvauksia Vastaamolta
 Vastaamon  potilastietojärjestelmiin kohdistui tietomurto  vuonna 2019. Kymmenien tuhansien potilaiden tiedot julkaistiin nettiin syksyllä 2020.
 Vastaamo  hakeutui tietomurron vuoksi konkurssiin  alkuvuodesta 2021. Velkojia ovat lähinnä pankit, mutta myös tuhannet Vastaamon asiakkaat ovat vaatineet konkurssipesältä vahingonkorvauksia tietomurrosta.
 Tietovuodon uhri voi saada korvauksia esimerkiksi henkisestä kärsimyksestä tai henkilötietojen väärinkäytön aiheuttamista taloudellisista vahingoista.
 Tietosuojavaltuutetun toimisto  selvittää parhaillaan , onko Vastaamo rikkonut EU:n tietosuoja-asetusta (GDPR). Asetus määrittelee, miten  henkilötietojen käsittelijöiden tulee huolehtia tietoturvasta . Selvityksen lopputulos vaikuttaa siihen, pitääkö pesänhoitaja korvausvaatimuksia perusteltuja.
 Suomen Potilasvahinkoapu Oy:n toimitusjohtaja  Joni Siikavirta  edustaa velkojaintoimikunnassa Vastaamolta korvauksia hakevia asiakkaita. Hänen mukaansa vahingonkorvausvaatimukset liikkuvat 1 000–10 000 euron välillä.
 – Summa riippuu vähän siitä, miten vakava vahinko on ollut. Mutta minusta pesänhoitajan ehdottama summa on aika realistinen, hän sanoo.
 Jos vahingonkorvauksien maksusta ei päästä sopuun, riita-asia ratkaistaan käräjäoikeudessa. Uusia korvausvaatimuksia ei voi enää esittää konkurssipesälle, sillä  takaraja oli kesäkuussa .
 "Toivoa on, mutta määrästä on turha puhua"
 Vahingonkorvausten saaminen Vastaamon konkurssipesältä on mutkikkaan ja epävarman tien takana.  Helsingin Sanomat on aiemmin uutisoinut , että yhtiön velat ylittivät varat moninkertaisesti.
 Laissa on säädetty, missä järjestyksessä saatavia maksetaan konkurssipesästä. Varoja jaetaan yleensä siinä suhteessa, kuinka suuret saatavat velkojalla on. Rikosuhripäivystys on  havainnollistanut sivuillaan vahingonkorvausten hakemista .
 Ensin ovat jonossa sellaiset velkojat, joilla on vakuutena yrityskiinnityksiä. Näitä on tyypillisesti pankeilla. Helsingin Sanomien mukaan pelkästään Osuuspankilla oli helmikuussa enemmän saatavia Vastaamolta kuin konkurssipesässä oli varoja.
 Tämän jälkeen ovat vuorossa muut saajat, kuten vahingonkorvauksia vaativat potilaat. Heitä edustavan Joni Siikavirran mielestä toivoa korvauksista on, vaikka vakuuksia asettaneet pankit ovatkin etusijalla.
 – Ei voi sanoa niinkään, että pankit vievät pesästä kaiken ja muille ei jää mitään. Yksityishenkilöiden on mahdollista saada korvauksia, mutta mahdollisesta määrästä on turha puhua vielä.
 Professori Tomi Voutilaisen mukaan julkiselta puolelta Vastaamoon lähetetyt asiakkaat ovat vahingonkorvausten suhteen vahvemmassa asemassa kuin muut. Tämä johtuu siitä, että lähettävä organisaatio on rekisterinpitäjä. Jos henkilötietojen käsittelijä (Vastaamo) ei kykene maksamaan korvauksia, ne tulevat rekisterinpitäjän maksettavaksi.
 Tietosuojavaltuutettu voi määrätä jättisakon, mutta kuka maksaa?
 Vasta viimeisenä konkurssipesästä maksetaan julkisoikeudelliset seuraamusmaksut. Tähän kategoriaan todennäköisesti kuuluu mahdollinen GDPR-maksu, joka voi langeta rekisterinpitäjän maksettavaksi EU:n tietosuoja-asetuksen rikkomisesta.
 Jos tietosuojavaltuutettu katsoo Vastaamon rikkoneen tietosuoja-asetusta, se voi määrätä jopa 20 miljoonan euron seuraamusmaksun. Mutta koska velkojia on paljon, konkurssipesällä on huonot mahdollisuudet maksaa GDPR-sakkoa.
 – Siinä valtio jäisi kyllä nuolemaan näppejään, Tomi Voutilainen arvioi.
 Hänen mukaansa Vastaamon tapaus saattaakin muodostaa valtion kannalta kiusallisen ennakkotapauksen: yritys voi välttää vastuun myymällä liiketoiminnan ja hakeutumalla konkurssiin. Vastaamon liiketoiminta  myytiin Vervelle .
 – Ehkä tietosuojavaltuutettu katsoo silloin, että Vastaamon liiketoiminnan ostanut voisi olla vastuussa. Mutta se on aika pitkälle menevää tulkintaa. Tämä voi päätyä vielä Euroopan unionin tuomioistuimeen ennakkoratkaisuna.
 Vastaamon konkurssipesä järjestää velkojainkokouksen myöhemmin lokakuussa. Kysymystä vahingonkorvauksista ei ratkaista siellä. Kokoukseen haluavien yksityisvelkojien on erikseen ilmoittauduttava, mikäli he haluavat osallistua.
 Rikosperusteiset korvaukset ovat toinen vaihtoehto
 Konkurssipesältä saatavat vahingonkorvaukset eivät ole ainoa mahdollisuus saada hyvitystä tietomurrosta. Rikosilmoituksen tehneet voivat vaatia korvauksia myös rikosperusteisesti.
 Poliisi tutkii Vastaamon tapausta törkeänä tietomurtona, törkeänä kiristyksenä ja törkeänä yksityiselämää loukkaavana tiedon levittämisenä. Lisäksi poliisi epäilee Vastaamon henkilökuntaan kuuluvia tietosuojarikoksesta.
 Henkilövahinkoasiain neuvottelukunta on linjannut suositeltavia vahingonkorvauksia eri rikosnimikkeille. Kiristyksessä summa on 500–2 000 euroa, yksityiselämää loukkaavassa tiedon levittämisessä 400–5 000 euroa ja tietosuojarikoksessa 300–800 euroa.
 Rikosperusteisen korvauksen saaminen edellyttää kuitenkin sitä, että joku todetaan syylliseksi mainittuihin rikoksiin ja hän kykenee maksamaan korvaukset.
 Tietomurtajan ja kiristäjän henkilöllisyyden selvittäminen on työlään tutkinnan takana. Poliisi on kuitenkin koko ajan suhtautunut asiaan toiveikkaasti.
 – Olemme edistyneet merkittävästi. Minun mielestä on selkeästi nähtävissä, että joku tai jotkut voidaan saada tästä vastuuseen, tutkinnanjohtaja  Marko Leponen  keskusrikospoliisista sanoo.
 Lue lisää:
 Vastaamon tietomurrosta on kuukausia, ja uhrit ovat yhä kuin löysässä hirressä: "Tämä on elinikäistä – tiedot on jo verkossa"
 "On moraalitonta jättää haittojen torjunta rikoksen uhrille", sanoo tutkija – henkilötunnuksen muuttaminen ei poista mahdollisuutta identiteettivarkauteen

Vastaamon entiset potilaat vaativat jopa 10 000 euron korvauksia tietomurrosta – konkurssipesä pitää 2 500 euroa ylärajana


Summary: Paperiliiton ja Stora Enson ensimmäinen yrityskohtainen sopimus työehdoista vauhdittaa työmarkkinasyksyä. Elinkeinoministeri Mika Lintilä väläyttää kuitenkin kaikille yhteistä pohdintaa työlainsäädännön muutostarpeista. Mika Lintilä on Ykkösaamun suorassa haastattelussa klo 10.05.

Vaikka metsäteollisuudessa syntynyt ensimmäinen yrityskohtainen sopimus työehdoista Paperiliiton ja Stora Enson välille oli hyvä uutinen, elinkeinoministeri  Mika Lintilä  (kesk.) ei vielä tee suuria johtopäätöksiä.
 – Tärkeintä tässä ratkaisussa oli, että saadaan sopimuksia aikaan, vaikka työmarkkinoilla sopimisen tavat ovat muutoksessa, hän sanoo.
 Uudessa sopimuksessa palkankorotukset ovat kahtena ensimmäisenä vuonna 1,9 prosenttia ja kolmantena vuonna 0,9 prosenttia. Lintilä kommentoi päänavausta varovaisesti:
 – Vielä ei pidä tehdä liian pitkälle meneviä johtopäätöksiä siitä, mille tasolle yleinen linja asettuu tämän ratkaisun perusteella.
 “Kukaan ei halua kikyä uudestaan”
 Lintilän mukaan hallitukselle on tärkeää, että palkkaratkaisut tukevat työllisyyttä, ylläpitävät kilpailukykyä eivätkä aiheuta inflaatiopaineita.
 – Kukaan ei varmaan halua olla uudestaan siinä tilanteessa, että joudumme tekemään sisäistä devalvaatiota eli kikyä uudestaan. Ja toki palkankorotusten pitäisi pohjautua tuottavuuden kasvuun yrityksissä, Lintilä huomauttaa.
 Elinkeinoministeristä huokuu myös annos turhautumista.
 – Järjestöt eivät ole normaalioloissa kyenneet sopimaan vuosiin isoista työelämäuudistuksista. Jos annetaan valtaa, sitä on kyettävä myös käyttämään ja saamaan aikaan tuloksia.
 “Tavoitteet mietittävä ensin – sen jälkeen keinot”
 Lintilä väläyttää yhteistä pohdintaa työlainsäädännön kehittämisestä.
 – Olen pohtinut, että meillä on selkeä tarve löytää Suomessa yhteiset askelmerkit siitä, kuinka työmarkkinalainsäädäntöä tavoitteellisesti ja tuloksellisesti kehitetään tulevaisuuden työelämän tarpeisiin huomioiden muuttunut toimintaympäristö. Ensin pitäisi miettiä tavoitteet mihin pitäisi päästä ja sen jälkeen keinot.
 Ihan vielä kutsua yhteiseen neuvonpitoon ei taida olla kuitenkaan tulossa.
 – Ehdotan, että niin hallituksen sisällä kuin työmarkkinajärjestöt yhdessä yrittäjäjärjestön kanssa pohtisivat rauhassa olisiko tälle prosessille tarvetta vai ei.
 Elinkeinoministeri Mika Lintilä on Ykkösaamun suorassa haastattelussa klo 10.05. Silloin aiheina muun muassa sähkön hinta, Suomen energiaratkaisut ja koronan talousvaikutukset.
 Lue lisää
 Työmarkkinapomot eivät pidä Stora Enson palkkaratkaisua mallina muille aloille: ”Päänavaus tulee varmasti kemianteollisuuden ja teknologiateollisuuden ratkaisuista”
 Hallitus salasi, että se lobbaa ydinvoimaa ekoleiman saavien energiamuotojen joukkoon – vihreille päätös ei ollut tällä kertaa “dramaattinen”

Suomi tarvitsee yhteiset askelmerkit työmarkkinoille – ministeri Lintilä: Järjestöt eivät ole kyenneet sopimaan vuosiin isoista työelämäuudistuksista


Summary: Jotkut ihmiset voivat reagoida rasvoihin ja sokereihin jopa päinvastoin kuin muut. Yleiset terveyssuositukset ottavat heikosti huomioon yksilöllisiä eroja.

Ihmisten välillä on suuria eroja siinä, miten eri ravintoaineet vaikuttavat kehoon, kertoo Itä-Suomen yliopiston tutkimus.
 Ravitsemus- ja tietojenkäsittelytieteilijöistä koostuva tutkimusryhmä kehitti uuden tilastollisen menetelmän, jolla mallinnetaan ravintoaineiden vaikutuksia ruokapäiväkirjojen ja verikokeiden avulla. Tutkimuksessa oli yli sata osallistujaa.
 Analyysi osoitti, että keho reagoi eri ruoka-aineisiin hyvin yksilöllisesti.

 – Joku voi syödä vaikka kananmunaa tai juustoa ja se ei vaikuta kolesteroliarvoihin, ja toisilla taas vaikuttaa, kertoo väitöskirjatutkija, data-analyytikko  Jari Turkia .
 Rasvahappoihin reagoimisessa suurimmat erot
 Suurimmat erot huomattiin siinä, miten keho reagoi kertatyydyttymättömiin rasvahappoihin, joita on esimerkiksi oliiviöljyssä, pähkinöissä ja siemenissä. Niitä pidetään yleensä melko terveellisinä rasvoina.
 Suurimmalla osalla ihmisistä ne lisäsivät veren insuliinia eli laskevat verensokeria, mutta toisilla vaikutus oli mitätön. Osalla kävikin päin vastoin eli verensokeri nousi.
 Pienempiä eroja huomattiin myös muun muassa omega-3-rasvahappojen sekä C- ja D-vitamiinien kohdalla.
 Tutkimukseen osallistuneiden joukosta tunnistettiin ryhmiä, joissa ravintoaineiden vaikutukset olivat samansuuntaisia. Erot eivät ole siis täysin yksilöllisiä, vaan yleensä ne jakautuvat isompiin ryhmiin.
 Geenit selittävät eroja osittain, mutta eivät kokonaan. Muun muassa painoindeksi, suoliston mikrobisto ja elintavat voivat vaikuttaa asiaan – ja jos keho muuttuu, myös sen reagointitapa eri ravintoaineisiin voi muuttua.
 Oliiviöljy on useimmille hyväksi, sillä se lisää veren insuliinia eli alentaa verensokeria. Toisilla vaikutus voi olla jopa päinvastainen. Paula Koskinen / Yle
 Ruokavaliolla voi parhaimmillaan välttää lääkityksen
 Ruokavaliosuositukset on suunniteltu isoille ihmisjoukoille ikään, sukupuoleen tai terveydentilaan katsomatta. Ne ovat hyödyllisiä ohjenuoria, mutta eivät ota huomioon yksilöllisiä eroja, Turkia sanoo.
 Mitä jos juuri minun kehoni reagoikin eri lailla kuin muiden? Pitäisikö kaikkien nyt käydä verikokeissa?
 Ei sentään, sanoo Turkia. Yleisesti ottaen ihmiset pärjäävät varsin hyvin syömällä monipuolisesti ja noudattamalla yleisiä suosituksia. Suurimmalla osalla ihmisistä ei edes ole kovin helposti pääsyä tutkimuksiin, joissa ruoka-aineiden vaikutukset voitaisiin selvittää.
 – Ei siihen nyt varmaan niin kriittisesti kannata suhtautua. Yleiset ravitsemussuositukset ovat ihan hyvä lähtökohta, eikä niillä ohjeilla voi varmaan syödä aivan väärin, Turkia toteaa.
 Tutkimuksista on todennäköisesti ensisijaisesti hyötyä niille, jotka kärsivät ruokavalioon liittyvistä terveysongelmista: diabeteksesta, korkeasta kolesterolista, sydän- ja verisuonisairauksista.
 – Jos on vaikka kolesteroliarvojen kanssa ongelmia, voidaan tutkia sitä, mikä niihin henkilökohtaisesti vaikuttaa. Sen perusteella voidaan muokata ruokavalio, joka ei kohota kolesterolia sen sijaan, että söisi ihan mitä vain ja ottaisi lääkkeitä päälle.
 Tutkimusta jatketaan nyt munuaispotilaiden parissa. Munuaissairauksista kärsivillä on useimmiten tiukat ruokarajoitukset fosforin ja kaliumin saannin suhteen, koska ne voivat aiheuttaa muun muassa rytmihäiriöitä. Kaikki potilaat eivät kuitenkaan saa oireita. Tutkimuksen avulla voidaan selvittää, voisiko joidenkin potilaiden ruokarajoituksia löysentää.
 Jokainen voi myös tehdä päätöksiä ruokavaliostaan kehon tuntemusten mukaan: terveellisenäkään pidettyä ruokaa ei ole pakko syödä, jos siitä tulee haittoja tai oireita.
 Itä-Suomen yliopiston tutkimusartikkeli  Mixed-effect Bayesian network reveals personal effects of nutrition  on julkaistu  Scientific Reports  -lehdessä.

Keho reagoi eri ruokiin yllättävän yksilöllisesti, kertoo tutkimus – terveellinen ruoka saattaakin nostaa kolesterolia tai verensokeria


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Ihmiset reagoivat ravintoaineisiin yksilöllisesti – suositukset eivät sovi kaikille
 Pähkinöiden rasva on terveellistä, samoin omega-3-rasvahapot – mutta entäs, jos juuri sinun kehollesi eivät olekaan?
 Itä-Suomen yliopiston tuore tutkimus osoittaa, että ihmiset reagoivat ravintoaineisiin yksilöllisemmin kuin aiemmin on ajateltu. Yleiset ravintosuositukset sopivat useimmille, mutta joillekin  osa ruoka-aineista aiheuttaa aivan päinvastaisen vaikutuksen .
 Saadaanko luontokato pysäytettyä?
 Hömötiaiskanta on viime vuosina vähentynyt huolestuttavasti. Risto Salovaara / Yle
 Koronan viivästyttämät kansainväliset neuvottelut uudesta, luontokadon pysäyttävästä sopimuksesta alkavat ensi viikolla. Aiemmin YK:n biodiversiteettisopimuksen luonnos herätti kitkaa ja neuvotteluja uhkasi umpikuja. Sopimuksesta on tarkoitus tulla  kunnianhimoinen ja jäsenmaita sitova , sillä vapaaehtoisuuteen perustuneet sopimukset eivät ole tuottaneet tulosta.
 Pandemia toi rauhan Espanjan bilesaarelle Ibizalle, ja se kiinnostaa myös turisteja
 Yhä useampi haluaa vaihtaa yökerhot retriittiin. Ibizalta etsitään bileiden sijaan nyt henkistä hyvinvointia. Saaren lokakuisessa lämmössä on hyvä osallistua meditaatioretriittiin. Gabriel Bendahan
 Nuorison suosiman Ibizan  rauhallinen puoli pääsi esille , kun pandemia sulki yökerhot. Tilalle tulivat henkistä tasapainoa etsivät matkailijat ja muuttoaalto.
 Lauantaista luvassa pilvinen päivä
 Ilamtieteen laitos
 Sää on poutainen koko maassa, mutta pilvisyys on runsasta. Lämpötila on päivällä maan eteläosassa kymmenen asteen vaiheilla. Pohjoisessa lämpöasteita on vajaat kymmenen. Lue lisää  Ylen sääsivuilta.

Herätys: Verensokeri saattaa nousta terveellisestäkin ruoasta, luontokatoon haetaan ratkaisua, bileet vaihtuivat meditointiin Ibizalla


Summary: Viime vuoden lopussa YK:n biodiversiteettisopimuksen luonnos herätti kitkaa ja neuvotteluja uhkasi umpikuja. Tulevalla viikolla selviää, mitkä maailman maiden asenteet ovat nyt.

Koronan viivästyttämät kansainväliset neuvottelut uudesta, luontokadon pysäyttävästä sopimuksesta käynnistyvät ensi viikolla.
 COP-15-konferenssin ensimmäinen osa käydään syksyllä, virtuaalisena ja Kiinan Kunmingissa. Varsinainen päättävä osa neuvotteluista alkaa ensi vuoden huhtikuussa.
 Suomen neuvottelukuntaan kuuluva WWF:n ohjelmajohtaja  Anne Tarvainen  toivoo, että aikaiseksi saadaan aiempaa kattavampi sopimus, joka huomioi myös luontokadon juurisyitä ja on oikeudenmukainen.
 Tärkein kysymys neuvotteluissa koskee suojeltujen alueiden pinta-alaa. Aiempi tavoite oli, että luonnonsuojelualueita olisi 17 prosenttia maiden maa-alasta ja 10 prosenttia merialueista.
 Sopimusluonnoksessa suojelualueiden ala halutaan  nostaa 30 prosenttiin .
 Sama tavoite on kirjattu myös Euroopan unionin  biodiversiteettistrategiaan , ja unioni aikoo  pitää tavoitteesta kiinni  tulevissa neuvotteluissa.
 Laaja-alaisissa neuvotteluissa pöydälle nousevat Tarvaisen mukaan myös luonnon integroiminen yhteiskunnan eri sektoreille, haitallisten vieraslajien kitkeminen, uhanalaisten lajien ja elinympäristöjen tilan parantaminen.
 Tarvaisen mukaan on tärkeää muistaa myös toimien ilmastovaikutukset. Luonnon monimuotoisuutta ja ilmastonmuutosta on aikoinaan saatettu käsitellä toisistaan erillisinä, ja pahimmillaan neuvottelijat ovat olleet  jopa napit vastakkain.
 Luontokadon pysäyttämisen lisäksi Tarvainen korostaa myös tarvetta luonnon elvyttämiseen ja ennallistamiseen.
 – Luonto on terveyden ja hyvinvoinnin perusta, joten on erittäin tärkeää, että luontokadolle tehdään loppu.
 Aiemmat sopimukset eivät ole vieneet kohti korkeinta tavoitetta
 Luontokato ja kuudenneksi joukkosukupuutoksi kutsuttu sukupuuttoaalto on  kiihtynyt entisestään . Maailman luonnonsuojelujärjestö IUCN listaa sukupuuton uhkaavan jo noin 38 000 lajia.
 Kansainvälinen yhteisö on läpi 2000-luvun sopinut luontokadon pysäyttämisestä, mutta toistaiseksi puheet eivät ole juuri kantaneet hedelmää.
 Ensin tavoite oli pysäyttää luontokato jo vuodelle 2010, sitten aikamäärettä lavennettiin vuoteen 2020 ja nyt alkavissa neuvotteluissa katseet siintävät vuoteen 2030.
 Suomikaan ei ole välttynyt luonnon köyhtymiseltä. Esimerkiksi kuvan kiljuhanhista on tullut äärimmäisen uhanalainen laji Suomessa. Tapio Kostet
 Nyt neuvoteltavaa sopimusta verrataan usein Pariisin ilmastosopimukseen. Vertaus korostaa Tarvaisen mukaan paitsi neuvottelujen tärkeyttä, myös sopimuksen sitovuuden merkitystä.
 Aiemmat sopimukset ovat pohjautuneet vapaa-ehtoisuuteen, mutta nyt sopimuksesta on tarkoitus tehdä sitova, ja jäsenmaiden toimille asetetaan seurantajärjestelmä.
 – Kauniiden sanojen ja sopimusten lisäksi tarvitaan tekoja käytännön työssä ja politiikassa. Suomessakin hallitus sitoutui siihen, että luontokato saadaan käännettyä, mutta nyt talousarviossa vähennetään biodiversiteettirahoitusta, Tarvainen sanoo.
 Jotta sopimuksesta saataisiin riittävän kunnianhimoinen, vaaditaan osapuolilta asian edellyttämää vakavuutta.
 Tarvainen uskoo, että uudella sopimuksella pystytään oikeasti pääsemään tuloksiin, mutta se edellyttää, että sopimuksen toimeenpanoon saadaan riittävät resurssit.
 – Ei voida ajatella, että ympäristöviranomaiset tai järjestöt pystyisivät yksin tähän. Luontokadon lopettamisen talkoisiin tarvitaan kaikkia yhteiskunnan eri toimijoita, mukaan lukien yksityis- ja finanssisektori, Tarvainen painottaa.
 Kitkaa korkeista tavoitteista ja huolta oikeudenmukaisuudesta
 Viime vuoden lopussa neuvotteluissa uhkasi umpikuja, kun Brasilia ja Intia halusivat laittaa neuvottelut katkolle. Molemmille maille keskeisenä teemana ovat luonnonvarojen kestävää käyttöä koskevat kysymykset.
 Sopimuksen painoarvon kannalta olisi tärkeää saada osapuoliksi mahdollisimman monta maata, myös Brasilian ja Intian tapaisia nousevia suurvaltoja.
 Tarvaisen mukaan neuvottelupöydässä on selvä kahtiajako: monet maat ovat sitoutuneita kunnianhimoisiin tavoitteisiin, mutta toiset eivät halua nostaa tavoitetasoa.
 Roskia Rio Negro -joella. Brasilian ympäristöpolitiikka on kääntynyt viime vuosina, ja maa on toivonut neuvottelujen keskeyttämistä. Raphael Alves / EPA
 Erityisesti kehitysmaiden edustajat ovat nostaneet kynnyskysymykseksi sopimuksen toimeenpanon rahoituksen.
 Tarvaisen mielestä Euroopalla on vastuu tukea näitä yhteiskuntia taloudellisesti, sillä länsimainen kulutus on vaikuttanut luontokatoon ympäri maailman.
 – Toivomme, että myös Suomi kantaa vastuunsa ja tukee kehitysmaita sopimuksen toimeenpanossa ja sitoutuu myös pienentämään vaikutustamme kehitysmaiden luontoon.
 Lisäksi ihmisoikeuskysymykset ja alkuperäiskansojen oikeudet nousevat tapetille neuvotteluissa. Myös Suomen neuvottelukunnassa on ollut saamelaisedustusta.
 Esimerkiksi maailman metsäkadosta lähes 80 prosenttia johtuu soijan, naudanlihan, palmuöljyn, kahvin ja kaakaon kaltaisten hyödykkeiden tuotannosta. Eurooppalainen kulutus onkin  toiseksi suurin vaikuttaja maailman epäsuoraan metsäkatoon .
 Euroopan komissio on valmistellut  lakipakettia  metsäkatotuotteiden myyntikiellosta unionin alueella. Talousmarkkinan sulkeminen tietyiltä tuotteilta olisi yksi esimerkki kepistä ja porkkanasta, jota unioni pyrkii tarjoilemaan muille maille.
 EU:n oma biodiversiteettistrategia on kuitenkin maailman kunnianhimoisimpia, ja unioni tulee todennäköisesti vaatimaan tiukkoja ehtoja neuvoteltavalle sopimukselle. Tarvainen uskookin, että unionilla on neuvotteluissa tärkeä rooli edelläkävijänä.
 Tuleva viikko on ensimmäinen tilaisuus tarkastella eri maiden asennetta sopimusluonnokseen. Tämä tulee asettamaan askelmerkit ja tunnelman, jossa sopimus viimeistellään tulevaan kevääseen mennessä.
 Lue myös:
 Maailman maat yrittävät saada lajien sukupuutot loppumaan kansainvälisellä sopimuksella – Suomen neuvottelija: "Jos ei ole lajeja, ei ole elämääkään"
 Suomen pääneuvottelija: Suojelutavoitteita YK:n seuraavassa sopimuksessa pitää kiristää ja tarkentaa, sillä aiempiin ei päästy

Ensi viikolla alkavissa neuvotteluissa laaditaan sopimusta luontokadon pysäyttämiseen – tavoite on venynyt jo vuosikymmenillä alkuperäisestä


Summary: Lisäksi ampumisessa loukkaantui ainakin 20 ihmistä. Sadat pakenivat säilöönottokeskuksesta.

Libyan pääkaupungissa Tripolissa säilöönottokeskuksen vartijat ampuivat kuoliaaksi kuusi siirtolaista perjantaina, kertoo kansainvälinen siirtolaisuusjärjestö IOM. Uutistoimisto Reutersin mukaan kuolleita on ainakin kuusi.
 Järjestön mukaan keskuksessa syntyi ampumavälikohtaus, jossa kuusi siirtolaista sai surmansa. Verenvuodatuksen syy ei ollut tiedossa, mutta IOM:n mukaan se liittyy keskuksen ylikuormitukseen ja jännittyneeseen tilanteeseen.
 IOM:n Libyan johtaja  Federico Soda  kertoi myös, että ainakin 20 siirtolaista haavoittui ammuskelussa ja monet pakenivat kaaosta. Libyan uutistoimiston mukaan paenneiden määrä saattoi olla noin 2 000, tieto on peräisin maan sisäministeriöltä. Uutistoimisto AFP kertoo, että sosiaalisessa mediassa julkaistujen videoiden perusteella paenneet kiipesivät metalliaidan yli ja juoksivat kaduille, monet heistä olivat alaikäisiä. Silminnäkijöiden mukaan pakenijoita oli satoja.
 Järjestöt kritisoivat pidätyksiä
 Lääkärit ilman rajoja -järjestö sanoo, että 5 000 siirtolaista ja pakolaista on pidätetty väkivaltaisesti viime päivien aikana. Libyan viranomaisten mukaan viime viikonlopun pidätykset liittyivät huumeidenvastaiseen toimintaan.
 – Heidän pidätyksensä ovat olleet mielivaltaisia ja umpimähkäisiä, IOM:n Soda sanoi.
 Sodan mukaan joukossa on ihmisiä, joilla on lailliset dokumentit, mutta he ovat jumissa maassa.
 Viime päivien joukkopidätysten seurauksena al-Mabanin säilöönottokeskuksessa on ollut noin 3 000 siirtolaista, kun sen kapasiteetti on 1 000. Monet heistä ovat nukkuneet ulkona. IOM:n mukaan siirtolaiset ovat valtaosin tulleet Saharan etelänpuoleisesta Afrikasta.
 YK:n ja ihmisoikeusjärjestöjen mukaan korruptio ja väkivalta rehottavat Libyan säilöönottokeskuksissa. Siirtolaiset joutuvat kestämään niissä surkeiden olojen lisäksi muun muassa seksuaalista hyväksikäyttöä ja kidutusta.
 Sisällissodan piinaamasta Libyasta on etenkin vuoden 2011 vallankumousta seuranneina kaoottisina vuosina tullut tärkeä kauttakulkumaa Eurooppaan pyrkiville afrikkalaissiirtolaisille.
 Libyassa on satojatuhansia siirtolaisia, osa heistä pyrkii eteenpäin Eurooppaan, osa työskentelee öljyteollisuudessa.
 Lähteet: AFP, Reuters

Vartijat surmasivat kuusi siirtolaista Libyassa


Summary: SAK:n teettämässä kyselyssä 75 prosenttia suomalaisista haluaa säilyttää työehtosopimusten yleissitovuuden.  Paikallisesti ei olla valmiita sopimaan työehtosopimuksia heikommista työehdoista.

Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK

SAK:n kyselyyn  vastanneista 72 prosenttia pitää tärkeänä, että ammattiliitot sopivat asioista työntekijöiden puolesta myös silloin, kun niistä sovitaan paikallisesti.
 SAK:n työmarkkinapäällikön  Karoliina Huovilan  mielestä kyselyn tulokset kertovat siitä, että suomalaiset eivät halua sopia työehdoistaan ilman sopimisen ammattilaisten eli ammattiliittojen ja luottamusmiesten tukea.
 Kyselyn mukaan kolme neljästä suomalaisesta tukee työehtosopimusten yleissitovuuden säilyttämistä. Tätä mieltä on selvä enemmistö kaikissa ikäryhmissä.
 Huovila korostaa, että alakohtaiset yleissitovat työehtosopimukset turvaavat työntekijöille työn tekemisen vähimmäisehdot, sillä niitä on noudatettava kaikissa alan yrityksissä.
 – Työntekijän turva perustuu vahvasti yleissitoviin työehtosopimuksiin. On hienoa, että yleissitovuus saa laajasti kannatusta suomalaisilta. Tärkeä kysymys on nyt se, miten uhattuna olevan järjestelmän säilyminen turvataan tulevaisuudessa.
 Karoliina Huovila painottaa, että työehtosopimukset ja niiden pohjalta tapahtuva työpaikkatason sopiminen muodostavat työnantajaa ja työntekijää palvelevan kokonaisuuden, jossa työehdot määräytyvät oikeudenmukaisesti ja työpaikan erityistarpeet huomioiden.
 – Yleissitovuuden säilymisestä täytyy huolehtia myös jatkossa. Alalla edustavimman työehtosopimuksen pitäisi olla yleissitova, jotta työn tekemisen vähimmäisehdot voidaan turvata. Se, onko yritys työnantajaliiton jäsen, ei saisi olla ratkaisevassa asemassa yleissitovuuden ja työntekijöiden työehtojen määräytymisessä, Huovila sanoo.
 SAK: Ilman luottamusta ei synny sopimuksia
 Kyselyn vastaajista selvä enemmistö (63 %) torjuu ajatuksen siitä, että paikallisesti työehdoista pitäisi voida sopia huonommin kuin mitä työehtosopimuksiin on kirjattu. Kaksi kolmesta (68 %) epäilee, että työnantajapuoli pyrkii paikallisen sopimisen avulla horjuttamaan ammattiyhdistysliikkeen asemaa Suomessa.
 – Ilman luottamusta ei synny sopimuksia. On harmillista, että viime aikoina työnantajapuolella on tehty ratkaisuja, jotka horjuttavat sopimusjärjestelmää ja vaikeuttavat sopimista työehdoista, Huovila toteaa.
 SAK:n teettämässä kyselyssä yli puolet (56 %) suomalaista katsoo, että pätkätyöt ja muut epätyypilliset työsuhteet on hyväksyttävä osaksi nykyajan työelämää. Erityisen vahvasti tätä mieltä ovat alle 31-vuotiaat nuoret (75 %).
 SAK:n työmarkkinapäällikkö Karoliina Huovila pitää tulosta huolestuttavana.
 – Se kertoo työsuhteiden pirstoutumisesta ja siitä, että erityisesti nuoret joutuvat usein tekemään työtä epävarmoissa työsuhteissa kuten vastentahtoisesti nollatuntisopimuksilla.
 Huovilan mukaan lainsäädäntöä on kehitettävä niin, että se turvaa nykyistä paremmin oikeudenmukaiset työehdot työsuhteen muodosta riippumatta.
 – Työlainsäädäntö lähtee usein siitä olettamuksesta, että työsuhde on kokoaikainen ja toistaiseksi voimassa oleva. Tämä ei ole varsinkaan nuorten todellisuutta tänä päivänä, Huovila huomauttaa.
 Tutkimuksen aineiston keräsi SAK:n toimeksiannosta TNS Kantar 29.6.–16.7. 2021.
 Kyselyyn vastasi 1 117 ihmistä, jotka edustavat Suomen työikäistä (18–64 -vuotiaat) väestöä, pois lukien Ahvenanmaa. Tulosten tilastollinen virhemarginaali on koko aineistossa noin +/- 2,9 prosenttiyksikköä.
 Voit keskustella tästä jutusta sunnuntaihin 10.10. 2021 klo 23 saakka. Napauta jutun jälkeen keskustele-painiketta.
 Lisää aiheesta:
 Työmarkkinapomot eivät pidä Stora Enson palkkaratkaisua mallina muille aloille: ”Päänavaus tulee varmasti kemianteollisuuden ja teknologiateollisuuden ratkaisuista”
 Analyysi: Näin rakennettiin suomalainen hyvinvointiyhteiskunta kolmikannalla – onko kaikki nyt menossa päreiksi?

SAK:n kyselyssä työehtosopimusten yleissitovuus saa laajan tuen – ammattiliitot halutaan mukaan myös paikalliseen sopimiseen


Summary: Kangasalan ja Tampereen rajalle rakennetaan asuntoja yli kymmenelle tuhannelle asukkaalle. Vaikutukset näkyvät myös Tampereen Olkahisenlahdella.

Olkahisenlahteen laskevan ojan ranta-asukkailla on huolta Ojalan työmaista. Liki 20 vuotta Olkahisenlahteen valuvan ojan varrella asunut  Auli Aaltonen  on huomannut työmaan vaikutukset lähivesistöönsä.
 – Kun työmaat ja räjäytykset alkoivat, sen huomasi heti. Joskus meille tulee harmaata vettä, toisinaan täysin kuraista.
 Auli Aaltonen on huolissaan Ojalan hulevesien vaikutuksesta Näsijärveen johtavassa ojassa. Enää veteen ei pulahdeta uimaan.  Mari Vesanummi / Yle
 Aaltonen hälytti paikalle palokunnan elokuun lopulla, kun ojan putkesta alkoi tulla vaahtoa. Palokunta puomitti ojan siksi aikaa, että vaahdon vaarallisuus saatiin poissuljettua.
 – Vaahtoa on tullut koko syksyn elokuusta saakka, eikä se hajoa veteen.
 Ojalan suoalueiden ja työmaan hulevedet ovat ph-arvoltaan matalampia. Se selittää Olkahisenlahden ojan runsaan vaahtoutumisen tänä syksynä. Mari Vesanummi / Yle
 Ojala-Lamminrahkassa ojavesien laatua seurataan kuukausittain. Lisäksi Olkahisenlahden seurantapiste Näsijärvessä tarkkailee huolta herättäneen ojan veden laatua.
 Tampereen ympäristönsuojeluyksikön vs. ympäristötarkastaja  Hanna Kolari  on käynyt paikan päällä suurimpien vaahtojen aikaan. Hän vakuuttaa vaahtoutumisen olevan normaalia. Elokuun lopulla oli havaittavissa vaahtoa runsaasti myös toisessa Ojalan alueen ojassa, Halimasjärven ojassa.
 Tampereen vs. ympäristötarkastaja Hanna Kolari on hyvin kiitollinen lähialueiden asukkaiden tarkasta havainnoinnista, sillä ympäristönsuojeluyksikön resurssit eivät riitä alueen viikottaiseen tarkasteluun. Mari Vesanummi / Yle
 Syksy on Kolarin mukaan muutenkin otollista aikaa vaahtoamiselle, koska vesissä on paljon hajoavaa orgaanista ainesta ja runsaammat sateet lisäävät virtaamia ja siten vesien vatkautumista.
 Viime kesä oli myös poikkeuksellisen kuuma ja kuiva, joten äkillisesti ryöpsähtäneet elokuun sateet ovat voineet luoda tavanomaisesta poikkeavan valumatilanteen. Kolari pitää silti mahdollisena, että Ojalan rakentaminen on vaikuttanut asiaan.
 – Seurantatuloksissa on kyllä näkynyt Eerolan ojan osalta ph-arvojen laskua, mikä voi osaltaan selittää veden vaahtoamisherkkyyden kasvua.
 Vesiasioihin erikoistunut konsultti tekee paraikaa jatkoselvityssuunnitelmaa.
 – Sen mukaan edellytämme urakoitsijalta tai rakennuttajalta jatkotoimenpiteitä, ja teemme omaan seurantaamme muutoksia.
 Ojaan tulee vielä lokakuussakin vaahtokuplia, jotka eivät mene rikki.  Mari Vesanummi / Yle
 Olkahisten lahteen laskevassa ojassa riittää naapurustolla toistaiseksi haravoitavaa.  Auli Aaltonen  putsaa roskia sorapohjaisesta ojasta.
 – Moskaa pohjassa on viitisen senttiä ellei enemmänkin. Sitä tulee koko ajan lisää.
 Omassa rannassa ei ole enää yhtä kirkasvetistä pulahtautumispaikkaa.
 – Ei siihen edelleenkään viitsi kastautumaan mennä. Lapsenlapset eivät ui siinä enää.
 Lamminrahkan hulevedet muuttivat työjärjestystä
 Lamminrahkan puolella toissa viikkoiset hulevesihankaluudet ovat muuttaneet työmaan suunnitelmia.
 Eräälle Lamminrahkan viheralueelle suunniteltu oja jätetään rakentamatta valmiiksi tässä vaiheessa. Tilalle tehdään hulevesien viivytys- tai suodatusallas, jolla varmistetaan etteivät mahdollisesti samentuneet hulevedet pääse eteenpäin.
 – Yksityiskohdat ovat vielä konsultilla työn alla, jotta saadaan varmistettua ratkaisun toimivuus ja käyttöikä. Allas toteutetaan heti, kun suunnitelma on valmis, kertoo Kangasalan projekti-insinööri  Lassi Aho .
 Ojalan työmaan vieressä on laaja lammikko, missä kuuset alkavat jo kaatua veden vaikutuksesta. Mari Vesanummi / Yle
 Ojalan alueella tarpoessa tulee vastaan valtavan kokoinen vesilammikko aivan Mossin puistokadun työmaan vieressä. Arviolta parikymmentä metriä leveä ja kymmenisen metriä pitkä alue upottaa sisäänsä lukuisia puita. Kuuset ovat osin jo kaatuilleet lammikossa.
 Hanna Kolari etsii katsellaan turhaan poistoputkea. Pääperiaate on Kolarin mukaan se että, jos vesiä johonkin imeytetään, ne eivät saisi aiheuttaa vettymishaittoja.
 – Erityisesti kuuset kuolevat nopeasti, jos joutuvat seisomaan vedessä. Tämä tilanne ei ole missään nimessä optimaalinen.
 Mitä mieltä olet uutisesta? Voit keskustella aiheesta 9.10. kello 23:een asti.
 Lue lisää:
 Aktiivinen asukas auttoi suojeltua suoaluetta – työmaan erhe valutti hulevesiä Kangasalta Tampereen puolelle

Tampereen Ojalan hulevedet huolettavat asukkaita: "Joskus meille tulee harmaata vettä, toisinaan täysin kuraista"


Summary: Hämeenlinnalainen Heikki Hietanen valittiin vastikään Kansainvälisen jääkiekkoliiton hallitukseen ja hän toimii myös tulevien jääkiekon MM-kisojen pääsihteerinä. Heikki Hietanen pitää tärkeänä, että Suomella on jatkossakin hallituspaikka Kansainvälisessä jääkiekkoliitossa.

Hämeenlinnalaisella  Heikki Hietasella  on näköalapaikka jääkiekkomaailman huipulla. Hietanen valittiin vastikään  Kansainvälisen jääkiekkoliiton  (IIHF) hallitukseen. Hietanen on parhaillaan myös vuoden  2022 jääkiekon MM-kisojen  pääsihteerinä.
 Kulunut viikko Hietasella on mennyt yhteistyökumppaneiden kanssa kokoustaessa ja tutustuen kisojen jäähalleihin Helsingissä ja Tampereella. Ensimmäistä kertaa kasvotusten korona-aikana.
 Erityisen jännittävää on ollut käydä Tampereen uudella Uros Live -monitoimiareenalla, missä Hietasen mukaan oli aikamoinen vilske.
 – Kyllä siellä jo aika valmiilta näyttää, sanoo Hietanen.
 Kansainvälisen jääkiekkoliiton hallituksen jäsenenä on vaikuttamisen paikka
 Heikki Hietanen sai eniten ääniä (76) vaalissa Kansainvällisen jääkiekkoliiton  hallituksen jäseniä valittaessa .
 – Olen nyt yli kaksikymmentä vuotta pelannut kansainvälisissä kaukaloissa. Ihmiset luottavat, että olen sellainen reilu, avoin ihminen kuin olen ja he ajattelevat, että toimin samalla tavalla jatkossakin, miettii Hietanen saamaansa luottamuksenosoitusta.
 Hietanen aloittaaIIHF:n hallituksessa samalla, kun Kalervo Kummola jättää toimielimen.
 – Enemmän kuin henkilökohtaisesti itselle, on ennen kaikkea tärkeää, että saadaan Suomelle vaikuttamisen paikka hallituksessa, sanoo Hietanen.
 Jääkiekko ja politiikka
 Jääkiekon ja politiikan yhteys on noussut varsinkin viime vuosina isosti esiin. Esimerkiksi Latvian ja Valko-Venäjän yhteisisännyys muuttui mahdottomaksi yhtälöksi viime vuonna.
 – Oikeastaan tätä ongelmaa ei ole ollut kuin nyt Valko-Venäjän kanssa ja siitä taas ansiokkaasti Kalervo Kummola nosti sen tuolla hallituksessa esiin.
 Hietanen toivoo, että kaikissa kansainvälisissä urheilujärjestöissä suhtauduttaisiin jatkossa vakavasti, minne kisoja myönnetään.
 – Mielestäni meidän on pystyttävä [IIHF:n] hallituksessa ohjaamaan sitä paremmin.
 Heikki Hietanen myöntää asian hankaluuden, sillä päätöksen kisapaikkakunnista tekee kansainvälisen jääkiekkoliiton kongressi.
 – Kongressissa on nytkin 108 ääntä käytössä ja ne äänet tulevat ympäri maapalloa. Lopullisesti se on aina ns. demokraattinen päätös, sanoo Hietanen ja sanoo, että ensisijaisesti myös kisapaikkapäätöksissä on ajateltava urheilijoita.
 – Hehän tässä keskiössä ovat.

Kansainvälisen jääkiekkoliiton hallitukseen valittu Heikki Hietanen: "Ihmiset luottavat, että olen reilu ja avoin ihminen ja toimin samalla tavalla jatkossakin"


Summary: Jätevesien puhdistuksesta tulee yhä säädellympää. Moni pienpuhdistamo varautuu muutokseen vaihtamalla tekniikkaansa. Siitä on tullut joillekin kallis rasti, sillä varsinkin pienille laitoksille uusin tekniikka on myös riski.

Kalastaja ja kansalaisaktivisti  Rauno Glad  istuu veneessään ja noituu. Hän on varma, että järven pohjasta löytyy – paskaa – niin kuin Glad asian ilmaisee.
 Ollaan Keitele-järvellä Viitasaaren kaupungin edustalla. Glad uskoo, että kaupungin jätevedenpuhdistamolta tulee järveen tavaraa, josta osa kokkaroituu pohjaan kivimäisiksi paakuiksi.
 – Lietteeseen sekoitetaan puhdistamolla kalkkia, minkä vuoksi osa siitä paakkuuntuu, Glad järkeilee.
 Paakkuja nousee verkon mukana veneeseen ja ne värjäävät sen pohjan vaaleanruskeaksi. Itselleen Glad on pukenut suojaksi kumisen esiliinan.
 Väitteidensä tueksi kunnallispolitiikassakin touhuava Glad linkoaa järveen teräsämpärin, ja raahaa sitä hetken aikaa veneen perässä. Ämpäri nousee veneeseen täynnä ruskeaa liejua.
 Gladin mielestä lieju ei ole pelkästään normaalia pohjamutaa vaan osa siitä on peräisin kaupungin vessoista.
 Hajua lietteessä ei ihmeemmin ole. Glad myöntää, että ei olekaan juuri nyt, mutta aika ajoin hajun tuntee selvästi, hän väittää.
 – Aamulla täällä haisi ihan puuceelle.
 Kalastusreissun jälkeen vene jää satamaan odottamaan painepesurin suihkua.
 Rauno Glad kalastaa Kymönselällä, mutta ei kuitenkaan lähellä puhdistamon purkuputkea. Simo Pitkänen / Yle
 Keski-Suomen Elinkeino- ja ympäristökeskuksen havaintojen perusteella järvi ei ole muuttunut lokasäiliöksi, mutta on Gladin väitteissä perääkin. On vain joitakin vuosia siitä, kun Viitasaaren puhdistamolta pääsi valumaan oikein kunnon töräys puhdistamatonta jätevettä Keitele-järveen.
 On siis sopiva hetki käydä jätevedenpuhdistamolla Viitasaarella ja parilla muullakin paikkakunnalla, sillä jätevesi ja tunteet kuohuvat ainakin Mikkelissä ja Parikkalassa.
 Kiintoainesta pääsee järveen
 Jäteveden puhdistamot eivät puhdista vettä täydellisesti, vaan niistäkin pääsee kiintoainesta ja muun muassa fosforia vesistöihin.
 Keitele-järveen kuten moniin muihinkin järviin tulee puhdistamojen lisäksi kuormitusta myös maataloudesta, metsäojista ja turvesoilta.
 Jätevesien puhdistusta halutaan silti tehostaa, mikä voi olla iso haaste varsinkin pienille puhdistamoille. Viitasaari on tästä hyvä esimerkki.
 Viitasaaren jätevedenpuhdistamolla palattiin vanhaan tekniikkaan, koska kalvosuodatusta ei saatu toimimaan. Simo Pitkänen / Yle
 Viitasaaren kaupungissa jätevesistä suurin osa johdetaan Mustaniemen puhdistamolle. Puhdistamo otti kesällä 2018 käyttöön MBR-kalvopuhdistusjärjestelmän, jonka piti tehostaa jätevedensuodatusta selvästi ja hyvittää mahdolliset vanhatkin synnit.
 Kävi päinvastoin.
 Prosessi meni tukkoon ja kiintoainesta pääsi Keiteleeseen. Nyt kalvoista on enää riekaleet jäljellä, ja puhdistamo on palannut vanhaan tekniikkaansa, aktiivilieteprosessiin. Pahimmillaan kyse on jopa miljoonan euron vahingosta, jota  ratkotaan oikeussalissa . Oikeuskäsittelun aikataulusta ei ole vielä tietoa.
 Alva Viitasaareksi muuttunut energia- ja vesilaitos katsoo, että vastuu epäonnistumisesta on laitetoimittajalla. Laitteet toimittaneen Aquazonen nykyisen omistajan Operon Groupin mukaan puhdistamolla ei tehty yrityksen esittämiä parannuksia.
 Operon Groupin toimitusjohtajan  Mikko Laitisen  mukaan tilaajan eli silloisen Wiitaseudun Energian tarjous- ja toteutussuunnittelua varten antamat tiedot laitoksen kuormituksesta olivat puutteellisia tai vääriä.
 – Laitokselle on ajettu sellaista kuormitusta, josta ei saatu tarjous-, sopimus- ja käyttöönottovaiheessa tietoa tilaajalta, Laitinen vastaa.
 Alva Viitasaaren omistaa nykyisin Jyväskylän kaupungin vesilaitos Alva.
 Alva Viitasaaren toimitusjohtaja  Kari Kautto  harmittelee, että Viitasaari lähti aikoinaan kokeilemaan kalvosuodatusmenetelmää, vaikka menetelmässä itsessään ei hänen mukaansa ole vikaa.
 Kari Kautto vakuuttaa, että puhdistamo toimii tällä hetkellä lupaehtojen mukaisesti. Simo Pitkänen / Yle
 – Näihin liittyy aina riskejä ja ne riskit ovat täällä realisoituneet.
 Jätevedet ovat aiheuttaneet murheita Viitasaarella aiemminkin. Yhdeksänkymmentäluvulla jätevesiputki katkesi maanrakennuksen yhteydessä ja puhdistamatonta jätevettä pursui Keiteleeseen hyvän aikaa ennen kuin asia huomattiin.
 Kalvopuhdistus vaatii osaamista
 Viitasaari ei ole ainut paikkakunta, joka on joutunut vaikeuksiin uuden tekniikan kanssa.
 Parikkalaan valmistui uusi kalvosuodatusmenetelmää käyttävä jätevedenpuhdistamo vuonna 2019. Tekniikka ei  meinattu saada toimimaan , vaan kalvot tukkeutuivat.
 Nyt tekniikka on saatu toimimaan, mutta hulevesien kanssa on edelleen säätämistä, kertoo kunnan rakentamispäällikkö  Vesa Berg.
 Berg kehuu laitokselta lähtevän veden puhtautta. Kuntalaisille se on tarkoittanut lisää kustannuksia useita satoja tuhansia euroja ja kohonneita vesilaskuja. Bergin mukaan kustannuksia yritetään hillitä tehostamalla sähkön käyttöä.
 Kalvosuodatus eli MBR-menetelmä on käytössä myös Mikkelissä Metsä-Sairilan upouudessa, kallion sisään louhitussa jätevedenpuhdistamossa. Kalvosuodatuksen käyttöönotto alkoi toukokuussa eli laitos on vielä sisäänajovaiheessa.
 Puhdistamon valvomoa pyöritetään muutaman hengen voimin Mikkelissä. Esa Huuhko / Yle
 Mikkelin puhdistamon rakentaminen on tullut reippaasti ennakoitua kalliimmaksi. Tällä hetkellä arvioidaan, että jätevedenpuhdistamon kokonaishinta nousee 76 miljoonaan. Alkuperäinen  kustannusarvio ylittyy  31 miljoonalla.
 Rakentaminen on aiheuttanut Mikkelissä syytöksiä hyvä veli -verkostoista ja salailusta.
 Kustannusten karkaaminen  ei kuitenkaan johdu itse MBR eli kalvosuodatusmenetelmästä, vakuuttaa vesilaitoksen johtaja  Reijo Turkki.
 Uusia miljoonia tarvitaan vasta, jos menetelmä ei toimikaan.
 – Tottakai mielenkiinnolla seurataan. Tässä vaiheessa näyttää aika hyvältä.
 Myös Reijo Turkki on joutunut arvostelun kohteeksi puhdistamon rakennuskustannusten vuoksi. Kuvan taustalla vanhaa puhdistamoa Kenkäverossa. Esa Huuhko / Yle
 Mikkelin uudella puhdistamolla jätevesi kulkee monen eri vaiheen läpi ennen kuin se päätyy kalvojen väliin. Puhdistamon laboratoriossa Turkki esittelee lasipurkissa vettä, joka näyttää täysin kirkkaalta ja hajuttomalta.
 – Vasta tämä vesi lasketaan Saimaaseen, hän sanoo.
 Turkki ei sentään ota lasista huikkaa. Ehkä joku päivä voi ottaa, hän arvelee, sillä veden kierrättäminen uusiokäyttöön tulee hänen mielestään yhä tärkeämmäksi.
 – Itse asiassa talousveden puhdistaminen jätevedestä on halvempaa kuin merivedestä, Turkki tietää kertoa.
 Miksi sitten kalvopuhdistus aiheuttaa joissakin puhdistamoissa ongelmia?
 Mikkelissä puhdistettu jätevesi ohjataan Saimaaseen.  Esa Huuhko / Yle
 Turhan takia ei kannata puhdistaa
 Jätevesien puhdistuksesta on tulossa yhä säädellympää ja vaativampaa.  EU saattaa asettaa  uusia raja-arvoja joillekin haitta-aineille. Toistaiseksi ei ole tietoa, kuinka tiukkoja raja-arvoista tulee, mutta kuntien tulee niihin joka tapauksessa varautua.
 – Tämä on vähän kuin roikkuisi löysässä hirressä, sanoo Aalto yliopiston työelämäprofessori  Anna Mikola .
 Mikola väitteli vesihuoltotekniikasta vuonna 2013. Mikola on konsultoinut myös Mikkeliä uuden laitoksen rakentamisessa.
 Pienten laitosten osalta uusi tekniikka, kuten kalvopuhdistusmenetelmä voi olla ongelma, sillä se vaatii erityistä ammattitaitoa, Mikola sanoo.
 Mikolan mukaan kalvopuhdistustekniikkaan liittyy iso haaste sen vuoksi, että prosessissa käytettävien bakteerien tuottama eräänlainen lima eli solunulkopuoliset polymeerit voivat pahimmillaan tukkia kalvot.
 Suodatintekniikkaa Mikkelin jätevedenpuhdistamon ilmastus- ja kalvosuodatus-tilassa. Esa Huuhko / Yle
 Toiseksi, kalvopuhdistekniikassa kuten muissakin tekniikoissa, kylmä sää ja runsaat hulevedet voivat vaikuttaa prosessiin. Mikolan mukaan laitokset tulisikin mitoittaa kylmien vesien vuoksi riittävän suuriksi. Tämä puolestaan lisää kustannuksia. Kalvotekniikan käyttäytymisestä alhaisissa lämpötiloissa ei ole vielä paljon kokemusta.
 Itse menetelmää hän kuitenkin pitää hyvänä ja muistuttaa, että sitä käytetään maailmalla paljon riskeistä huolimatta.
 – Etuna on se, että lähtevä vesi on huomattavasti perinteistä puhdistusmenetelmää puhtaampaa.
 Silti Mikola toppuuttelee pieniä kuntia kalvopuhdistustekniikan käyttöönotossa, sillä muutama epäonninen kokeilu voi pilata koko tekniikan maineen. Pieni kunta voi toki onnistua, mutta se edellyttää Mikolan mukaan hyvää asiantuntijuutta, ylimääräistä tarkkailua ja säätöä.
 Kaiken kaikkiaan Mikola uskoo, että jätevesien puhdistus on tulevaisuudessa selvästi nykyistä kalliimpaa. Tämän vuoksi hän kehottaakin kuntia pohtimaan tarkkaan, mikä menetelmä otetaan käyttöön.
 – Turhan takia ei kannata puhdistaa liikaa, koska jäteveden käsittelykin kuormittaa ympäristöä.
 Myös Mikkelin vesilaitoksen johtaja Reijo Turkki on sitä mieltä, että pienten puhdistamojen ei kannattaisi suin päin ottaa kalvopuhdistusmenetelmää käyttöönsä.
 – En esittäisi tällaista puhdistamoa pieneen laitokseen.
 Nykyistä tehokkaampi jätevesien puhdistaminen voi olla osalla pienpuhdistamoista iso haaste, sillä kiristyvien määräysten lisäksi niillä on toinenkin murhe: umpi- ja sakokaivot.
 Sakokaivot aiheuttavat ongelmia
 Haja-asutusalueen vessavedet kerätään umpi- tai sakokaivoihin ja kuljetaan loka-autoilla puhdistamoille.
 Haja-asutusalueella umpi- ja sakokaivojen osuus koko jätevesimäärästä on paljon suurempi kuin kaupungeissa. Varsinkin sakokaivot rasittavat puhdistamoja, koska niissä on pelkästään tuhtia tavaraa.
 Umpi- ja sakokaivolietteet tuodaan loka-autolla puhdistamolle. Esa Huuhko / Yle
 Ympäristöministeriön mukaan Suomessa on noin 300 000 kiinteistöä, joita ei ole liitetty viemäriverkostoon. Niissä asuu vajaa miljoona ihmistä.
 Isoissa kaupungeissa loka-autoilla tuotavan jätteen osuus on niin pieni, että sillä ei ole suurta merkitystä puhdistuslaitokselle. Pienille puhdistamoille umpi- ja sakokaivojätteen osuus voi olla merkittävä lisä, ja muinoin laitoksia mitoitettaessa tätä ei aina osattu huomioida.
 Keski-Suomen ELY-keskuksen rakennusmestari  Jukka Mutila  tunnistaa ongelman.
 – Varsinkin sakokaivojen aiheuttamat kuormitukset ovat paljon rajumpia kuin viemäriverkostosta tulevan jäteveden kuormitus. On erittäin hankalaa, jos puhdistamolla ei ole riittävästi tasauskapasiteettia sako- ja umpilietteiden vastaanottamiseen.
 Mutilan mukaan Viitasaarella kalvopuhdistuksen ongelma saattoi syntyä juuri siitä, että sako- ja umpikaivojen jätteelle ei ollut riittävästi esikäsittelyä.
 – Autoilla tuotu liete voi aiheuttaa muutenkin järjestelmälle ongelmia, jos puhdistamon jätevesien käsittelyprosessia ei mitoiteta riittävän suureksi ja suunnitella kunnolla.
 Alva Viitasaaren nykyinen toimitusjohtaja Kari Kautto ei kuitenkaan pidä umpi- ja sakokaivolietteen määrää tällä hetkellä hälyttävänä tai ongelmallisena Viitasaarella. Hän laskee, että niistä tuotava liete aiheuttaa noin 10 prosentin kuormituksen puhdistamolle.
 Entä se Viitasaaren edustalla olevan Kymönselän veden laatu? Onko Viitasaaren puhdistamo syyllistynyt siihen, mitä Rauno Glad väittää?
 Keiteleeseen on vuotanut jätevesiä
 Viitasaaren puhdistamo toimii tällä hetkellä täysin lupaehtojen mukaisesti. Lupaehdot ovat vuodelta 2008.
 – Kiintoainetta, fosforia ja typpeä pääsee pieniä määriä, mutta ei merkittävästi, Kautto vakuuttaa.
 Kauton mukaan puhdistamon aiheuttama kuormitus on kaikilta osin reilusti alle kymmenen prosenttia järven kokonaiskuormituksesta eikä ylivuotoja ole vuoden 2018 jälkeen ollut.
 Keski-Suomen ELY-keskuksen rakennusmestari Jukka Mutilaon virkansa puolesta perehtynyt puhdistamon purkualueella olevan Kymönselän tilanteeseen. Hän ei usko lainkaan, että pohjasta nouseva liete olisi puhdistamolta tullutta kiintoainetta - mutta jättää silti pienen varauksen.
 Mutila muistuttaa, että seitsemisen vuotta sitten puhdistamolta karkasi käsittelemätöntä jätevettä, joka näkyi selvästi talvisaikaan jäällä Kymönselällä.
 Voisivatko ne olla Gladin verkkoihin tarttuneita kokkareita?
 Mutila arvioi, että puhdistamolla voi olla osansa niiden syntymisessä. Kokkareiden väri saattaa kuitenkin tulla niissä olevasta raudasta, ei vessanpöntöistä.
 – On mahdollista, että vesistössä tapahtuu joku tällainen ilmiö jäteveden mukana kertyvän raudan seurauksena. Rauta sotkee paikkoja hapettuessaan.
 Ilman tarkempia tutkimuksia on mahdotonta sanoa, mitä Keiteleessä on. Se on kuitenkin varmaa, että asia kiinnostaa ranta-asukkaita ja varsinkin kalastajia.
 Jukka Mutila pitää hyvänä asiana, että järven tila kiinnostaa.
 – On hienoa, että ihmiset tarkkailevat vesistöjen tilaa.
 Mutila arvioi, että ranta-asukkaiden havainnoilla on tärkeä rooli vesistöjen kunnon arvioinnissa, niin Viitasaarella kuin muuallakin.
 Toistaiseksi on epäselvää, mitä Viitasaaren jätevedenpuhdistukselle jatkossa tapahtuu. Se on ainakin varmaa, että Rauno Glad saa jatkossakin puhdistaa veneensä painepesurilla mahdollisesti raudasta, piilevästä - tai ehkä paskasta.
 Lue myös
 Jätevesissä voi piillä tieto uudesta pandemiasta – "Oikea aarreaitta", sanoo varoitusjärjestelmää kehittävä asiantuntija
 Mikkelin jätevedenpuhdistamon budjetti ylittyi kymmenillä miljoonilla, päättäjät pimennossa: “Kallis harjoitustyö”, sanoo johtokunnan jäsen

Jäteveden puhdistamisesta tulee yhä vaikeampaa ja kalliimpaa, monelle laitokselle se on ollut katastrofi – “Ei kannata puhdistaa liikaa”