Summary: Energiasta on tullut kuuma aihe Euroopassa. Sähkön hinta nousee etenkin etelässä, Suomi taas odottaa komission linjauksia ydinvoimasta. Luvassa on kaikkien aikojen lehmänkaupat, kirjoittaa EU:ta seuraava taloustoimittaja Anna Karismo.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Ydinvoimasta on nopeasti tullut yksi EU:n kiperimpiä poliittisia kysymyksiä.
 Aihe on kiistakapulana erityisesti suurimpien jäsenmaiden eli Saksan ja Ranskan välillä, ja näiden kahden kantojen sovittelussa ratkaistaan myös Suomen tulevaisuuden energiaratkaisuja.
 Toisin kuin yleensä, tässä asiassa Suomi on liittoutunut Ranskan kanssa.
 Miksi aihe on noussut tapetille?
 Sähkön ja kaasun hinnat ovat nousseet Euroopassa ennätyksellisen korkeiksi. Kotitalouksien sähkölaskut ovat paikoin moninkertaistuneet, mikä aiheuttaa suuria paineita poliittisille päättäjille etenkin Keski- ja Etelä-Euroopassa.
 Jotain pitäisi tehdä, että kuluttajahinnat saadaan alas. Talouden elpyminen voi hidastua. Hintojen nousu uhkaa kääntää kansalaisten mielipiteet EU:n ilmastotoimien vastaisiksi.
 Keskiviikkona komissio  suosittelikin  toimenpiteitä, joilla tulevasta talvesta selvitään – tilapäisiä veronalennuksia, sähkökuponkien jakamista köyhimmille kotitalouksille ja sen varmistamista, että kukaan ei putoa pysyvämmin sähköverkkojen ulkopuolelle.
 Tämä voitaisiin rahoittaa jäsenmaiden päästökaupasta saamilla tuloilla. Päästöoikeuksien hinnat ovat nousseet jyrkästi koko vuoden, mikä on lisännyt jäsenmaiden tuloja yli kymmenellä miljardilla eurolla tänä vuonna, komissio kertoi.
 Lue energian hintojen noususta lisää  täältä.
 Miten ydinvoima tähän liittyy?
 Samaan aikaan hintakriisin kanssa Eurooppa valmistautuu ilmastotoimiin, joilla myllerretään koko energiantuotanto. EU aikoo vähentää hiilipäästöt alle puoleen vuoden 1990 tasosta vuoteen 2030 mennessä.
 Kuluva vuosi onkin käytännössä  omistettu ilmastolle . Komissio on jo esitellyt useita uudistuspaketteja. Yhteisen  elpymispaketin  varoja ohjataan ilmastonsuojeluun ja kesällä komissio esitteli laajan  ilmastopaketin .
 Kaikkein ratkaisevin uudistus ydinvoiman kannalta on kuitenkin eri energiamuotojen luokittelu hyviin ja huonoihin.
 Komissio esitteli sen keväällä: vesi-, tuuli- ja aurinkovoima saivat puhtaat paperit, kun taas hiili ja öljy joutuivat mustalle listalle.
 Luokittelu on ikään kuin rahoittajan käsikirja: "katso täältä, millainen energia on tulevaisuuden energiaa ja mihin kannattaa sijoittaa".
 Lue lisää :  Ydinvoima ja kaasu putosivat EU:n vihreiden sijoitusten listalta – Komissio esitteli maailman ensimmäisen pääomakohteiden ekoluokittelun
 Jos ydinvoima ja kaasu putoavat kokonaan luokittelusta, investoinnit niihin todennäköisesti kallistuvat.
 Koska aihe on jäsenmaille arka, komissio siirsi keväällä niiden luokittelun syksyyn. Ranska on riippuvainen ydinvoimasta ja Saksa kaasusta.
 Suomessa esimerkiksi Loviisan ydinvoimalan miljardi-investoinnit  ovat jäissä  komission linjausta odotellessa.
 Mistä väännetään?
 Harva asia on herättänyt niin kuumaa keskustelua jäsenvaltioiden välillä kuin ydinvoiman tulevaisuus. Tässä asiassa Suomi on ollut yhteisrintamassa Ranskan kanssa.
 Kun siirtymä fossiilisista polttoaineista on vaikea paitsi teknisesti myös poliittisesti, luvassa on monenlaista laskelmointia.
 Juuri maanantaina Suomi, Ranska ja kahdeksan muuta EU-maata vetosivat, että Eurooppa  tarvitsee  enemmän päästötöntä ydinvoimaa. Se vähentäisi riippuvuutta EU:n ulkopuolisista energiantoimittajista.
 Suurin EU-maa Saksa taas luopuu kokonaan ydinvoimasta ensi vuoteen mennessä. Samalla sen riippuvuus – lähinnä venäläisestä – kaasusta kasvaa. Kaikesta EU:n käyttämästä kaasusta selvä valtaosa on tuontitavaraa.
 Saksan mielestä juuri kaasua pitäisi kuitenkin tukea siirtymäajan energiamuotona, koska se on hiiltä ja öljyä parempi vaihtoehto ilmastolle. Tukea se saa muun muassa Puolalta.
 Saksa myös vastustaa ydinvoiman nostamista tulevaisuuden energiamuotojen listalle. Sen rinnalla ydinvoimasta haluaisivat luopua kokonaan esimerkiksi vesivoimamaa Itävalta, tuulivoimamaa Tanska ja tuontisähköstä elävä Luxemburg.
 Lisäksi Ranska ja Espanja  ovat vaatineet  EU:lta yhteistä vastausta energiakriisiin ja esimerkiksi yhteisten strategisten maakaasun varmuusvarastojen luomista. Suomella ei vielä ole kantaa, millaisiin yhteisiin eurooppalaisiin energiatoimiin se on valmis.
 Jakolinjoja on myös puolueryhmien sisällä. Belgiassa vihreät vaativat ydinvoimasta luopumista 2025 mennessä, kun taas Suomessa hallituspuolue vihreät on taipunut tukemaan jatkoa ydinvoimalle. Kuvassa Antwerpenin sataman taustalla näkyy Doelin ydinvoimalan höyryä. Olivier Hoslet / EPA
 EU:n pitäisi sopia syksyn kuluessa myös pandemian jälkeisistä talouden pelisäännöistä. Esimerkiksi Ranska ja Italia haluaisivat joustonvaraa valtioiden taloudenpitoon, kun Saksa ja pohjoiset maat kannattavat talouskuria.
 Ydinvoima ja kaasu nousevatkin todennäköisesti vipuvarreksi useissa yhteyksissä, koska niiden tulevaisuuden määrittelyyn tarvitaan jäsenmaiden enemmistöpäätös. Siihen vaadittaneen oikea kompromissien kompromissi.
 Mitä seuraavaksi tapahtuu?
 Jäsenmaat lobbaavat nyt kuumeisesti saadakseen kantansa komission esitykseen.
 Ranska investoi ydinvoimaan joka tapauksessa. Presidentti  Emmanuel Macron  julkisti juuri tiistaina vuoteen 2030 tähtäävän 30 miljardin euron tulevaisuuspaketin – osa rahasta ohjataan pienydinvoimaloille. Myös Helsinki suunnittelee  pienydinvoimalaa .
 Komissiossa noin 50 virkamiehen ryhmä valmistelee parhaillaan esitystä siitä, miten investoijien ja rahoittajien kannattaa suhtautua ydinvoimaan ja kaasuun tulevaisuudessa.
 Esimerkiksi  Financial Times  -lehden mukaan sen piti tulla julki jo keskiviikkona. Vaikean poliittisen tilanteen vuoksi esitystä lykättiin jälleen.
 – Tuleva esityksemme pohjautuu eri asiantuntijaryhmien tuottamalle tieteelliselle tiedolle, ympäristökomissaari  Kadri Simson  kuittasi keskiviikkona. Hän ei arvioinut aikataulua.
 Jäsenmaat odottavat vastauksia muun muassa siihen, millaisen kestävyysluokituksen ydinvoima saa, millaisia teknisiä ominaisuuksia voimaloilta edellytetään tai tehdäänkö ydinvoimasta vain ylimenokauden energiamuoto.
 Energian hinta ja muut siihen liittyvät kysymykset noussevat EU-huippukokouksen tärkeimmäksi aiheeksi ensi viikolla.
 Lue lisää:
 Komissio ehdottaa, että EU-maat voisivat tukea vähävaraisia maksamalla osan energialaskuista tai myöntämällä lykkäyksiä laskuihin
 EU:n kiistellyt ydinvoimalinjaukset pitkittävät päätöstä miljardiluokan investoinnista Loviisaan – poliittisen pelin taustalla ehkä Saksan vaalit
 Hallitus salasi, että se lobbaa ydinvoimaa ekoleiman saavien energiamuotojen joukkoon – vihreille päätös ei ollut tällä kertaa “dramaattinen”

Analyysi: Kumpi on pahempi, ydinvoima vai kaasu? EU-maiden nokkapokka energiasta kärjistyy, Suomi taistelee Ranskan rinnalla Saksaa vastaan


Summary: Ruokolahden kunnanhallitus katsoo, että Anu Sepponen on ollut pois töistä ilman syytä. Soppa kunnanjohtajan johtajasopimuksesta on jatkunut jo yli vuoden.

Ruokolahden kunnanhallitus selvittää mahdollisuuksiaan irtisanoa kunnanjohtajaksi valittu  Anu Sepponen .
 Kunnanhallitus käsitteli tiistain kokouksessaan Anu Sepposen perusteluja sille, miksei hän aloittanut työtään Ruokolahdella viranhoitomääräyksen mukaisesti lokakuun alussa.
 – Kunnanhallitus katsoi hyvinkin yksimielisesti, että hän on ollut ilman pätevää syytä pois virantoimituksesta 1. lokakuuta alkaen, kunnanhallituksen puheenjohtaja  Taina Paananen  (kesk.) sanoo.
 Lisäksi kunnanhallitus totesi, että Sepponen on toiminut Rautalammin kunnanjohtajana ilman tarvittavaa sivutoimilupaa jo syksystä 2020 alkaen.
 Hallituksen jäsen  Vesa Kokkonen  (sd.) esitti kokouksessa, että asia palautettaisiin uudelleen valmisteluun. Hän olisi toivonut lakinäkökohtien selvittämistä, jottei kunnanjohtajasotku päädy jälleen hallinto-oikeuteen. Kokkosen esitys ei saanut kannatusta.
 Lue myös:   Hallinto-oikeuden ratkaisu johti erikoiseen tilanteeseen pienessä Ruokolahden kunnassa – kunnanjohtajan syrjäytys kumottiin, mutta uusi on jo valittu
 Sepponen: Ei yllätys
 Anu Sepposen mukaan kunnanhallituksen päätös ei ole yllättävä, mutta harmillinen: sopimusasioista ole hänen mukaansa päästy edes kunnolla neuvottelemaan.
 Sepponen kertoo, ettei hänen tekemiään vastaantuloja ole kuunneltu. Sen sijaan osa kunnanhallituksen jäsenistä tuntuu Sepposen mukaan haluavan joko irtisanoa kunnanjohtajan tai savustaa hänet pihalle.
 – On hämmästyttävää, että tuodaan näin läpinäkyvästi esiin, että halutaan päästä valitusta kunnanjohtajasta eroon, Sepponen sanoo.
 Sepponen perusteli poissaoloaan ja Rautalammin kunnanjohtajana jatkamistaan muun muassa sopimusehtoja koskevilla erimielisyyksillä sekä tasa-arvolla ja yhdenvertaisuudella. Hän arvioi, ettei molempia osapuolia tyydyttävään sopimukseen olisi päästy töiden aloittamisen jälkeenkään.
 – Kuinka moni uskaltaisi irtisanoutua työpaikastaan, kun uuden työn sopimusehdot ovat levällään ja muuttuvat myös vauhdissa, Sepponen kysyy.
 Hänen mukaansa esimerkiksi viranhoitomääräyksen alkamispäivä 1. lokakuuta tuli kunnalta määrättynä.
 Lue myös:   Anu Sepponen valittiin reilu vuosi sitten kunnanjohtajaksi – ei ole vieläkään aloittanut työtä: "Naisen työsuhde-ehdot ovat täysin eri kuin miehen"
 Kuuleminen viikon kuluttua
 Kunnanjohtajan mahdollisista lähtöpasseista päättää lain mukaan kunnanvaltuusto.
 Ruokolahden kunnanhallitus on kutsunut Anu Sepposen tehtäviään koskevaan kuulemiseen ensi viikon keskiviikkona 20. lokakuuta. Tämän jälkeen kunnanhallitus päättää mahdollisesta esityksestään valtuustolle.
 Kunnanhallituksen täytyy lähettää valtuustolle esityslista 14 vuorokauden sisällä siitä, kun kunnanjohtajalle on esitetty kuulemiskutsu.
 Kiistaa ehdoista
 Ruokolahden kunnanjohtaja-asiat ovat olleet umpikujassa jo syksystä 2020 saakka.
 Tuolloin  kunnanvaltuusto heikensi  johtajasopimusta, jonka kunnanhallitus oli jo hyväksynyt ja jota oli tarjottu Sepposelle. Viimeksi  kaksi viikkoa sitten  kunnanhallitus päätti, ettei sopimusehtoja avata uuteen käsittelyyn.
 Kunnanjohtajan odotettiin aloittavan työnsä määräyksen mukaisesti lokakuun alussa.
 Viime lauantaina Anu Sepponen kertoi  Savon Sanomien  haastattelussa, että hänelle tarjottiin syyskuussa entisestään heikennettyä johtajasopimusluonnosta, josta kunnanhallitus ei ollut keskustellut ennakkoon keskenään.
 – Sopimuksessa oli useita heikennyksiä esitetty aikaisempiin jo hyväksyttyihin johtajasopimuksiin, Sepponen kertoo Ylelle.
 Heikennykset liittyivät hänen mukaansa moneen asiaan: esimerkiksi etätyövälineitä koskeva kohta oli poistettu kokonaan ja arviointikeskustelujen määrää lisätty tuntuvasti aiemmasta.
 Paananen: Ei heikennyksiä
 Kunnanhallituksen puheenjohtaja Taina Paananen myöntää, että Sepposelle on tarjottu syyskuussa sopimusta, joka on erilainen kuin vuosi sitten. Sopimusehtojen heikentämisestä hän ei kuitenkaan allekirjoita.
 – Tämä tarjottu sopimuspohja on hyvin samanlainen kuin valtuuston viimeksi hyväksymä väliaikaisena kunnanjohtajana toimineen  Matias Hildenin  johtajasopimus, Paananen sanoo.
 Hänen mukaansa syyskuinen versio on oikoluetumpi ja kieleltään selkeämpi.
 – Merkittäviä heikennyksiä ei ole tehty.
 Väliaikaisesta kunnanjohtajasta kehityspäällikkö
 Ruokolahden kunnanhallitus päätti tiistaina myös, että väliaikaisena kunnanjohtajana toiminut Matias Hilden pestataan kuntaan osa-aikaiseksi ja määräaikaiseksi kehityspäälliköksi.
 Hänen tehtävänään on auttaa hallintojohtajaa strategia- ja talousarviotyössä, kunnes Ruokolahti saa kunnanjohtaja-asiansa järjestykseen.
 Onko toiveena, että Matias Hilden siirtyisi aikanaan kunnanjohtajaksi?
 – Totta kai ensin on katsottava virkaan valitun kunnanjohtajan asian eteneminen ja mikä valtuuston ja hallituksen kanta tähän on. Sitten käydään pohtimaan sitä, että kuntamme tarvitsee kunnanjohtajan, joka on paikalla ja suorittaa työtä, Taina Paananen sanoo.
 Lue lisää:
 Ruokolahden kunnanhallitus selvittää mahdollisuuksiaan irtisanoa Anu Sepponen – entinen kunnanjohtaja palkattiin kehittämispäälliköksi
 Työehdoistaan kiistelevän kunnanjohtajan piti aloittaa työnsä, mutta häntä ei näy – Ruokolahden kunnanhallituksen puheenjohtaja: "Pitää olla yhteyksissä"
 Yksi ääni syöksi uuden kunnanjohtajan näytelmään, johon asukkaatkin ovat jo kyllästyneet: "Olisi hyvä, jos valitsisivat jonkun muun"
 Ruokolahdella kunnanjohtajavalinnan pattitilanne jatkuu – kunnanhallitus ei avaa Anu Sepposen johtajasopimusta uudelleen

Potkut uhkaavat parempaa sopimusta vaatinutta kunnanjohtaja Anu Sepposta – ei yllättynyt: "Halutaan päästä eroon"


Summary: Ensimmäiset ainoastaan virtuaalisiin vaatteisiin keskittyvät muotitalot ovat jo aloittaneet toimintansa. Vaikka vaatekappaleet eivät ole fyysisiä, halvasta muodista ei ole kyse: luomukset voivat maksaa jopa kymppitonnin.

Olemme tottuneet ajattelemaan, että vaatteet ovat fyysisiä tavaroita, joita maailman tehtaat meille suoltavat shoppailtavaksi.
 Mutta tarvitseeko sen olla niin?
 Kertakäyttökulttuuriin liittyvät ongelmat ovat luoneet pohjaa digitaaliselle muodille, eikä sosiaalisessa mediassa näkyvä vaate välttämättä enää ole fyysinen kappale. Yksi digitaalisen muodin tienraivaajista on suomalais-hollantilainen muotitalo The Fabricant, joka luo hyperrealistisia vaatesimulaatioita nimenomaan somekäyttöön. Vaatteita voi myös sovittaa virtuaalisesti netissä.
 The Fabricantin digitaalista Ruby 9100M -mallistoa.  The Fabricant
 The Fabricant-muotitalon digitaalista mallistoa.  The Fabricant
 The Fabricantin digitaalinen Iridescence-vaate. Vaatteen nimi viittaa irisointiin, jossa esimerkiksi saippuakuplan pintaa saatta loistaa sateenkaaren väreissä.  The Fabricant
 The Fabricantin motto on selkeä: muotitalon perustajan  Kerry Murphyn  mukaan maailmaan ei enää kaivata lisää fyysisiä vaatteita.
 – Kolme vuotta sitten meitä kutsuttiin tyhmiksi, toissa vuonna meille kerrottiin, että teette hienoja juttuja mutta muuten tuosta ei tule mitään. Koronapandemian aikana ihmiset ovat kuitenkin alkaneet ymmärtää, että elämä kulkeutuu yhä enemmän digitaaliseen suuntaan, ja että digitaaliset vaatteet voisivat tuoda lisäarvoa tulevaisuuteemme.
 The Fabricant alkoi niittää kansainvälistä mainetta toissa vuonna, jolloin se myi Sothebyn huutokaupassa lohkoketjuteknologian avulla yksilöidyn digitaalisen mekon, jonka hinta hipoi kymppitonnia. Lohkoketju on ytimeltään hajautettu tietokanta, jossa eri tapahtumat tallennetaan toisiaan seuraaviin lohkoihin. Sen avulla pystytään varmistamaan, että digitaalinen vaate on aito ja uniikki.
 The Fabricant -muotitalon perustaja Kerry Murphy.  Jussi Mankkinen / Yle
 Kerry Murphy on aiemmin työskennellyt digitaalisten erikoistehosteiden parissa, ja The Fabricant käyttää samoja ohjelmistoja kuten elokuva- ja pelialakin: Mayaa, Unreal Engineä ja Houdinia.
 – Digitaalisten vaatteiden kohdalla rajana on mielikuvitus. Toisaalta taas teknologiaosaamisen ohella pitää hallita muotisuunnitteluun oleellisesti liittyvä käsityötaito, johon kuuluvat kaavat ja ompeleminen. Tämä osaaminen ja logiikka pitää sitten tuoda 3D-suunnitteluun.
 Muotialalla digitaalisuus on vielä suhteellisen uusi asia, mutta esimerkiksi videopeleissä virtuaalivaatteita on hyödynnetty jo parin vuosikymmenen ajan. Kerry Murphyn mukaan digitaalisuus mullistaa käsityksiä tulevaisuuden muodista.
 – Ihmiset heräävät aamulla ja pohtivat, mitä laitan tänään kahdenkymmenen eri avatarini päälle Instagramiin, peleihin tai LinkedIniin. Digitaalisen muodin etuihin kuuluu skaalaus: fyysisessä maailmassa muotibrändin pitää tehdä miljoona uutta vaatetta jos miljoona ihmistä haluaa pukeutua niihin. Digitaalisessa maailmassa asiat ovat toisin.
 The Fabricantin digitaalista Nighttime-mallistoa. The Fabricant
 The Fabricantin digitaalista Puma-mallistoa.  The Fabricant
 Uusia mahdollisuuksia sekä suunnittelijalle että kuluttajalle
 Desingmuseon tuore  Intiimin kosketus  -näyttely kurkistaa siihen, miten digitaalisuus muokkaa pukeutumistamme. Muotia tutkivan professori  Annamari Vänskän  mukaan digitaalisuus on yksi osa muodin tulevaisuutta, mihin liittyy useita positiivisia puolia.
 – Prototyypit ja vaatteiden sovitukset voidaan nykyisin tehdä digitaalisessa maailmassa, jolloin säästetään aika kangasta. Digitaalisten työvälineiden avulla voidaan jopa ohittaa tietyt suunnitteluvaiheet. Tämän lisäksi digitaalisista maailmoista on tullut yhä tärkeämpiä paikkoja kokea muotia – paikoin muoti on muuttunut ykkösiksi ja nolliksi.
 Digitaalinen vaate tarjoaa myös valtavan määrän uusia mahdollisuuksia – sekä suunnittelijalle että kuluttajalle.
 – Suunnittelijoiden ei tarvitse ottaa huomioon fyysisiä lainalaisuuksia. Mielikuvitusta voidaan käyttää enemmän siinä, millaiselle keholle vaatetta luodaan, eikä vaatteen tarvitse noudattaa fyysisen kehon asettamaa mittakaavaa. Tämä tarjoaa mahdollisuuksia visuaaliseen hullutteluun.
 Muoti on tärkeä asia myös videopeleissä: kuvassa Heli Salomaan suunnittelemia vaatteita Remedyn Control-peliin.  Jussi Mankkinen / Yle
 Leevi Ikäheimon No Pain, No Glamour -mallistoa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Intiimin kosketus -näyttelyn on kuratoinut muodintutkimuksen professori Annamari Vänskä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Sosiaalinen media ei vaikuta pukeutumiseen ainoastaan digitaalisten vaatteiden muodossa, vaan se on inspiroinut myös muotisuunnittelija Autuas Ukkosen  Posh Lost  -mallistoa. Se vetää överiksi Instagramin tarjoamaa kuvastoa ja ajatusmaailmaa.
 – On kiinnostavaa, kuinka luomme sosiaalisessa mediassa itsestämmme valheellisia versioita. Voimme kertoa rajatusti, keitä me olemme. Henkilö, jota olen kuvittanut  Posh Lostiin  haluaa olla yläluokkainen seurapiiriperhonen. Hän on kuitenkin tulkinnut glamourin ja ylellisyyden symboleja hieman väärin, Ukkonen toteaa.
 Niinpä coctailtikut toimittavat muhkeassa takissa paljettien virkaa, värejä on paljon ja ne ovat räikeitä – kaikki on hyvin  kitsch.
 – Viinaa on juotu: sehän kertoo seurapiiriprinsessan elämäntarinaa. Hän on juossut kaikissa kissanristiäisissä ja haluaa, että myös sinä tiedät sen.
 Autuas Ukkonen pukeutuneena Posh Lost -tyylin mukaisesti. Koruja on hankittu kierrätyskeskuksista ja kirpputoreilta.  Jussi Mankkinen / Yle
 Suomalaiset muotisuunnittelijat haluavat ottaa kantaa
 Posh Lost  -mallistoa voisi pitää hassunhauskana kokeiluna, ellei siihen liittyisi myös vakavampi puoli. Autuas Ukkosen mukaan sosiaalisessa mediassa ryöpsähtelevä huijaaminen linkittyy myös kerskakulttuuriin.
 – Tähän kuuluu ajatus, jonka mukaan materiaali määrittää meidän arvomme ihmisenä. Julkisuuden henkilöt esittelevät sosiaalisessa mediassa ylellistä elämäntyyliään, me seuraamme heitä ja haluamme sitä samaa.
 Autuas Ukkosen Posh Lost -mallistoa. Takkia on koristeltu coctailtikuilla.  Jussi Mankkinen / Yle
 Tämä taas on johtanut kertakäyttökulttuurin lisääntymiseen: kun  Kim Kardashian  esiintyy Instagramissa yhden ainoan kerran samassa asukokonaisuudessa, hän antaa samalla osviittaa seuraajilleen, että tämä on coolia.
 – Julkisuuden henkilöt ovat tietysti tehneet tätä jo vuosikymmenten ajan, mutta nyt tuntuu siltä, että tällainen sosiaalisessa mediassa trendaava ajattelumalli on tulossa koko ajan lähemmäksi tavallisen ihmisen kulutustottumuksia. Näen tämän suurena ongelmana.
 Intiimin kosketus  -näyttelyssä Annamari Vänskän huomio on kiinnittynyt kotimaisten muotisuunnittelijoiden tiedostavuuteen.
 – Suomalaiset muotisuunnittelijat haluavat ottaa kantaa siihen, millainen maailma on tällä hetkellä. Kantaa otetaan esimerkiksi ekologiseen kestävyyteen, mikä tässä näyttelyssä on oikeastaan jokaiselle suunnittelijalle itsestään selvä lähtökohta. Samalla huomioidaan sosiaalinen ja kulttuurinen kestävyys: vaatteista pyritään tekemään saavutettavia ja monimuotoisia.
 Suomalaisen muodin nykytilasta Vänskällä on selkeä analyysi:
 – Me olemme etujoukoissa.

Kun elämä siirtyy verkkoon, vaatteistakin alkaa tulla virtuaalisia – tällaista on digitaalinen muoti, josta toivotaan ratkaisua pikamuodin ongelmiin


Summary: Raakaöljyn maailmanmarkkinahinta on noussut nopeasti. Polttoainekauppiaat korjaavat melkein joka aamu mittarihintoja ylöspäin, jotta rahat riittäisivät seuraavaan polttoainekuormaan.

Suomen pohjoisimmassa kylässä Nuorgamissa E98-bensiini maksoi viime viikolla  yli kaksi euroa , mutta samat hintalaput voivat valua myös muualle Suomeen.
 Kauppiaat Lapissa, Pohjois-Pohjanmaalla ja Pohjois-Karjalassa kertovat, että polttoaineiden ostohinnat ovat nousseet viime päivinä 1–2 sentin päivätahtia. Alkuviikosta korkeaoktaanisen bensan hinta oli monella huoltoasemalla enää 6–8 sentin päässä kahden euron "kipurajasta".
 – Tätä menoa hinta nousee yli kahden euron Rovaniemellä jo kahdessa viikossa, arvioi Lapin bensiinikauppiaiden yhdistyksen puheenjohtaja  Mika Kuusela .
 Suomen Bensiinikauppiaitten ja Liikennepalvelualojen Liitto SBL ry:n toimitusjohtajan  Jari Salosen  mukaan on matemaattinen fakta, että näin käy myös monella muulla paikkakunnalla Suomessa, jos raakaöljyn hinta kallistuu yhä.
 – Jos kehitys jatkuu merkittävästi pidempään, tulee kahden euron raja vastaan myös E95:n ja dieseleiden kohdalla.
 Lue lisää:   Nuorgamissa polttoaine maksaa jo yli kaksi euroa, mutta esimerkiksi pääkaupunkiseudulla tankataan reilusti halvemmalla – valtava epäsuhta, sanoo ministeri
 Utsjoella Nuorgamissa bensan hinta kipusi yli kahden euron viime viikolla. Sama voi olla edessä pian myös osassa muuta Suomea.  Vesa Toppari / Yle
 Monilla paljon ajavilla polttoaineiden hinnannousu näkyy suoraan kukkarossa. Ylitorniolainen kanalayrittäjä  Janne Barsk  kuljettaa munia myytäväksi ympäri Lappia ja Ouluun asti, eikä kasvaneita kuluja voi siirtää tuotteen hintaan.
 – Aikaisemmin sai tankin täyteen kahdeksalla kympillä, nyt tankillinen maksaa 120 euroa. Tämä tekee meidän yrityksessä vuositasolla 1500–2000 euroa, laskee Barsk.
 Jakelukulujen lisäksi myös kananrehun hinta nousee rahtikustannusten myötä.
 Analyytikko: ei ole edes öljyteollisuudelle kestävää
 Raakaöljyn maailmanmarkkinahinta on  kaksinkertaistunut  (siirryt toiseen palveluun) vuoden sisällä yli 82 dollariin barrelilta ja se on enää kolme dollaria perässä edellisestä huipusta (2018). Kaikkien aikojen hintapiikkiin on silti matkaa, sillä hinta on ollut historian aikana yli sadassa dollarissakin.
 Lue myös:   Bensan ja dieselin hinnat ampaisivat pikanousuun – "Nousujohteinen suunta jatkuu", arvioidaan polttoaineketjusta
 Raakaöljyn hintaa nostavat maailmantalouden nopea toipuminen koronapandemiasta ja energian kova kysyntä, Nordean pääanalyytikko  Jan von Gerich  kertoo.
 – Yleensä tällaisen nopean nousun jälkeen tulee jonkinlainen korjaus. Vaikeampi on ajoittaa sitä, missä vaiheessa se tulee. En usko, että nousu on kestävällä pohjalla, mutta lähikuukausina hinnat voivat ihan hyvin vielä kiivetä ylöspäin.
 Näin kova hinnannousu ei välttämättä ole kestävää edes öljyntuottajille itselleen, arvioi Nordean pääanalyytikko Jan von Gerich. Jyrki Ojala
 Kiristyneen polttoaineverotuksen  vuoksi raakaöljyn hinnan vaikutus kertautuu kuluttajahintoihin edellisiä hintapiikkejä enemmän.
 Lue myös:   Mielenilmauksella vaadittiin reilumpaa kohtelua autoilijoille –
torviprotesti toi Eduskuntatalon eteen lähes 500 autoilijaa
 Oululainen bensakauppias  Pentti Saukko  kertoo, että kauppiaan on pakko siirtää nouseva hinta suoraa kuluttajahintoihin, jotta kauppiaalla on varaa tilata uusi, kymmenien tuhansien eurojen polttoainekuorma.
 Hän on ollut alalla 50 vuotta, mutta ei ole vastaavaa nousua todistanut.
 – On ollut kertanousuja esimerkiksi energiakriisin aikaan, mutta ei tällaista jatkuvaa nousua. Varsinkin viime viikko oli sellaisia korotuksia, että tuntuu, ettei perässä pysy, Saukko huokaa.
 Milloin kannattaa täyttää säiliö?
 Kauppiaat ja asiakkaat voivat nyt vain arvailla, kuinka korkealle hinta nousee ja milloin on sopiva hetki täyttää tankit ja säiliöt. Joensuussa hinnat ovat nousseet elokuun alusta 10–13 senttiä litralta.
 – Kyllä tämä jää odotteluksi. Jos olisi ennustajan lahjat, ei tarvitsisi olla polttoainekauppias ja monessa muussakin tehtävässä olisi kysyntää vaikka kuinka paljon, Neste Joensuu Niinivaarantien kauppias  Hannu Hämäläinen  kertoo.
 Nesteen Suomen asemaverkostosta vastaava johtaja  Katri Taskinen  ei lähde arvioimaan, kuinka korkealle pumppuhinta nousee.
 – Polttoaineen pumppuhintoihin vaikuttavat maailmanmarkkinahinnat, valuuttakurssit ja paikallinen kilpailu. Näiden tekijöiden kehitys yhdessä vaikuttaa hintoihin, josta syystä pumppuhintojen kehitystä on vaikea lähteä ennustamaan, Taskinen sanoo.
 Vanttauskoskella, 50 kilometrin päässä Rovaniemen keskustasta, huoltamoaan pitävä Mika Kuusela ei aio pitää säiliöitään ihan täynnä, sillä hinta voi tulla takaisinkin päin. Viime kesänä bensan hinta sahasi koko kesän kahdella sentillä.
 Yrittäjä karttaa riskiä, että täyttäisi varastonsa juuri kalleimpaan aikaan. Katteita ei juuri ole tai ne ovat pieniä – nekin tulevat Kuuselan tapauksessa kahvilasta ja ruokakaupasta.
 "Paha mieli tästä tulee", sanoo bensakauppias
 Kuusela arvioi, että bensanhinnan nousu alkaa pian karsia turhanpäiväisiä ajeluita ja kyläreissuja. Hän arvioi hinnannousun siirtyvän myös ruokiin ja kulutushintoihin.
 Vaikka kahden euron rajaa on pidetty kipurajana, polttoainekauppaa liki 30 vuotta tehnyt Hannu Hämäläinen uskoo, ettei autoilu siihen lopu. Autojen keskikulutus laskee koko ajan.
 Kollega Pentti Saukko uskoo, että hinnannousu voi kuitenkin vähentää huoltoasemia.
 – Näen, että omistajakauppiaat ajetaan alas tällaisilla hintojen korotuksilla. Pakotetaan asiakkaat sähköautoihin, että tämä elinkeino loppuu. Paha mieli tästä tulee.
 Lue myös:
 Näin asiantuntijat arvioivat hallituksen kovaa liikenteen päästövähennystavoitetta – "Fossiilisten polttoaineiden kulutus pitäisi puolittaa"
 Uusien polttomoottoriautojen myynnin loppu lähestyy – Autoala odottaa uusia, kovia päästölinjauksia EU-komissiolta pian
 Mikä on bensan hinnan kipuraja? Voit osallistua keskusteluun bensan hinnasta  Yle Tunnuksella  14.10. kello 23 saakka.

Bensalitran kahden euron kipuraja rikkoutuu pian muuallakin kuin Lapissa – analyytikko: "Hinnat voivat ihan hyvin kavuta vielä ylöspäin"


Summary: Hulevesiverkostojen kunnostaminen ruutukaava-alueella tuo pohdittavaa kaupungeille ja kunnille. Vanhat putkistot eivät riitä nykyisillä rankkasateilla. Uudistaminen on kuitenkin kallista ja hankalaa.

Kuopion keskustan ruutukaava-alueen hulevesiverkko on vanha ja kaipaa kunnostusta. Hulevedet ovat sade- ja sulamisvesiä. Kesän rankkasateella vettä voi tulla hetkessä moninkertaisesti verkoston vetokykyä enemmän.
 Näin kävi kesäkuussa 2021, kun  Aatu-myrsky  aiheutti vesivahinkoja Kuopion keskustassa.
 Yksi tyypillisistä tulvapaikoista kaupungissa on Tulliportinkadun ja Snellmaninkadun risteys. Noin 10 vuotta lähitalossa asuneelle  Keijo Koistiselle  tulvat ovat tuttuja.
 – On täysin tyypillistä, että rankkasateella talon käytävään tulee vettä jopa kymmenen senttiä.
 Kuopiolainen Keijo Koistinen toivoo katutulvien helpottavan Tulliportinkadun ja Snellmaninkadun risteyksessä. Sami Takkinen / Yle
 Kuopion keskustan hulevesiverkosto on tehty monin paikoin jo 1960–70-luvuilla. Asfalttia on nykyään niin paljon, että sadevesi ei imeydy maahan takavuosien tapaan. Keskustan alueella hulevesiverkostoa on yhteensä noin 30 kilometriä.
 Rankkasateilla vesi on tulvinut myös esimerkiksi Satamakadulla ja musiikkikeskuksen ympäristössä. Kova sadekuuro aiheuttaa katutulvia helposti tasaiselle paikalle johon valuu rutkasti vettä jopa useasta suunnasta. Kuopion keskustassa näitä mäkisiä katuja riittää.
 Ilmastonmuutos lisää hulevesiä
 Hulevesien kanssa tuskaillaan tyypillisesti myös muissa kaupungeissa. Verkoston mitoitus on usein liian pieni ja rankkasateiden lisääntyessä katutulvat yleistyvät. Myös ilmastonmuutos lisää hulevesien hallinnan haasteita.
 – Asia on välttämätöntä ottaa yhä paremmin huomioon kaavoituksessa jo varhaisessa vaiheessa. Yksityisten ja julkisten kiinteistöjen omilla ratkaisulla voitaisiin tasata isoimpia hulevesikuormia. Vanhoilla keskusta-alueilla vaihtoehdot ovat kuitenkin aika vähissä, sanoo yhdyskuntatekniikan päällikkö  Paavo Taipale  Suomen Kuntaliitosta.
 Taipale väläyttää, että peruskorjauksissa voidaan suosia rakenteista riippuen viherkattoja ja liikenneväylien vettä läpäiseviä pintoja.
 Kuopion kaupunki käyttää hulevesiverkoston rakentamiseen ja ylläpitoon vuositasolla yhteensä noin kolme miljoonaa euroa. Summasta kuitenkin vain pieni osa menee ruutukaava-alueelle.
 Kuopion kaupungininsinööri Ismo Heikkinen pitää keskustan hulevesiverkostoa tyydyttävänä.  Sami Takkinen / Yle
 Kaupungininsinööri  Ismo Heikkinen  luonnehtii Kuopion keskustan nykyistä hulevesiverkostoa tyydyttäväksi. Verkoston kunnostamisen hintaa pelkästään keskustan alueella on vaikea arvioida.
 – Käytännössä mitoitusperusteet ovat täysin muuttuneet eli verkosto tulisi käydä kokonaan läpi. Järkevintä on tehdä kunnostukset muun kunnostustyön yhteydessä ja uudistaa sitten kriittiset ongelmakohdat erikseen, miettii Heikkinen.
 Lähivuosina uudistuksia odotettavissa Kuopion keskustassa
 Kuopiossa kaupunki on huolehtinut hulevesiverkostosta vuodesta 2018 lähtien. Sitä ennen verkosto oli Kuopion Veden vastuulla.
 – Hulevesiverkostot mitoitetaan normaalille sateelle. Rankkasateita varten on varattava tulvareitit ja rakennetussa ympäristössä näiden reittien tekeminen ja rakentaminen on kallista, hankalaa ja joskus jopa mahdotonta, sanoo Kuopion kaupungin hulevesi-insinööri  Jarmo Laaksoviita .
 Matkustajasataman alueella on tehty selvitys ja vertailtu eri vaihtoehtoja tulvimisongelmien helpottamiseksi. Jatkopäätöksiä ja tarkempia suunnitelmia ei kuitenkaan ole vielä olemassa.
 Kaupungininsinööri Ismo Heikkinen vakuuttaa, että muutoksia tehdään lähivuosina.
 Kuopion kaupungin hulevesi-insinööri Jarmo Laaksoviita Maljapuron varrella. Sadeveden poistoputki näkyy kivilohkareiden välissä. Sami Takkinen / Yle
 Kuopiossa Tulliportinkadun ja Snellmaninkadun risteyksen vieressä asuva Keijo Koistinen odottaa miten rankkasadetulvista päästäisiin eroon. Nykyisin risteykseen valuvat sadevedet menevät läheiseen Maljapuroon. Sen vetokyky taas riippuu Kallaveden korkeudesta.
 – Tilanne ei ole vuosien varrella vielä parantunut. Torilta päin tulee rankkasateella niin paljon vettä, että sadevesilinja ei vedä. Eiköhän viisaat keksi jonkun ratkaisun, miettii Koistinen.
 Lue lisää :
 Yle selvitti: Suomessa myydään liian halpaa vettä, eikä poliitikoilla ole kanttia nostaa hintaa – se voi vielä kostautua kukkarollesi
 Tampereen Ojalan hulevedet huolettavat asukkaita: "Joskus meille tulee harmaata vettä, toisinaan täysin kuraista"
 Ilmastonmuutos lisää Suomen sademääriä, ja näin se tuntuu eri maakunnissa – katso kotialuettasi lähivuosikymmeninä kohtaavat tulvariskit
 Tällainen on ”pesusienikaupunki” – ilmastonmuutoksen aiheuttamiin rankkasateisiin varaudutaan rakentamalla putkien sijaan tulvapuistoja

Kaupunkien vanhat viemäriverkostot eivät vedä nykyisiä rankkasateita kunnolla ja se aiheuttaa tulvia – korjaus maksaa ja on hidasta


Summary: Britannia haluaa neuvotella brexit-sopimuksensa Pohjois-Irlannin osalta kokonaan uusiksi. EU:lle tämä ei käy.

Euroopan unioni on tehnyt Britannialle tarjouksensa, jolla Pohjois-Irlannin tilanteesta puhjennut kiista voitaisiin ratkaista. Tarjouksen esitteli EU-komission varapuheenjohtaja ja brexit-asioista vastaava komissaari  Maroš Šefčovič .
 Šefčovičin mukaan Britannian ja Pohjois-Irlannin välillä kulkevan tavaraliikenteen tullimuodollisuuksia voidaan vähentää tuntuvasti. Maataloustuotteiden, kuten esimerkiksi jugurtin ja kananlihan osalta tullitarkastuksia on mahdollista vähentää jopa 80 prosenttia, Šefčovič lupaili.
 EU:n ja Britannian kiistan ydin on juuri tullimuodollisuuksissa. Koska Irlannin ja Pohjois-Irlannin välille ei brexit-neuvotteluissa haluttu luoda tullirajaa, on raja vedetty nyt Irlanninmereen, eli Pohjois-Irlannin ja Britannian väliin. Tämä järjestely on osoittautunut tavaraliikenteen osalta vaikeaksi, sillä byrokratia vaikeuttaa tuttujen brittituotteiden pääsyä Pohjois-Irlannin markkinoille.
 Piskuinen mutta rauhaton Pohjois-Irlanti on Britannian ja EU:n välinen avohaava – tässä jutussa selitetään, miksi se on nyt tapetilla
 Toisaalta EU haluaa estää brittituotteiden pääsyn Irlannin avoimen raja kautta EU-alueelle.
 Šefčovič painottikin tiedotustilaisuudessaan, että tullimuodollisuuksien vähentäminen koskee ehdottomasti vai Pohjois-Irlantiin tarkoitettuja tuotteita.
 Edellytys myönnytykselle on, että Britannian ylläpitämät tulliasemat toimivat moitteettomasti, Šefčovič totesi.
 Hän sanoo kuunnelleensa pohjoisirlantilaisten huolia tarkalla korvalla käydessään Belfastissa syyskuussa.
 Tuomioistiiriita jäi vähemmälle
 Toinen Britannian ja EU:n välinen kiistanaihe on Euroopan tuomioistuimen (ECJ) toimivalta Pohjois-Irlantia koskevien erimielisyyksien ratkaisuelimenä.
 Tähän Šefčovič ei aluksi halunnut ottaa kantaa, koska halusi pitäytyä positiivisissa asioissa. Hän totesi kuitenkin, että Euroopan tuomioistuimella tulee olla viimeinen ratkaisuvalta EU-asioista päätettäessä.
 Šefčovič huomautti, että hänen käydessään Pohjois-Irlannissa ECJ:tä ei nostettu millään tavalla ongelmaksi. Hän sanoo kuulleensa ongelmasta vasta luettuaan Britanniasta tulleita papereita.
 Pohjois-Irlannin unionistipuolue DUP sanoo Šefčovičin ehdotuksen olevan hyvä pohja neuvotteluille. Puolue arvostaa sitä, että EU on kuunnellut tarkasti pohjoisirlantilaisten huolia.
 DUP on vaa'ankieliasemassa Pohjois-Irlannin parlamentissa. Tiukkaa sidosta Britanniaan kannattava puolue on uhannut kaataa Pohjois-Irlannin hallituksen, jos brexit-kiistaan ei saada sopua.
 Britannian hallitus on halunnut aloittaa brexit-neuvottelut Pohjois-Irlannin kysymyksestä uudelleen ja muuttaa sopimusta huomattavasti. EU on torjunut sopimuksen avaamisen.

EU:n tarjous Britannialle Pohjois-Irlannin kiistassa: Jopa 80 prosenttia rajatarkastuksista pois


Summary: Odotettu koronapassi voisi nopeimmillaan tulla käyttöön perjantai-illan päätteeksi vuorokauden vaihtuessa lauantaiksi. Asiakkaiden koronatietojen ja henkilöllisyyden tarkastaminen voi tuoda jonoja ravintoloihin.

Eduskunnan on määrä  äänestää  koronapassin käyttöönoton mahdollistavan lain hyväksymisestä juuri viikonlopun kynnyksellä perjantaina.
 Helsingin Iso Roobertinkadulla useimmat yöravintolat ottanevat koronapassin käyttöön heti, kun se on mahdollista. Näin arvioi kävelykadulla toimivan The Riffin toimitusjohtaja  Veikka Moilanen .
 – Innostunein mielin odotellaan koronapassin käyttöönottoa, tämä on askel lähemmäs normaalia. Saadaan lisää asiakkaita sisään ja toisaalta henkilökunnalle enemmän työtä, jota heiltä on jouduttu rajoitusten takia leikkaamaan.
 Koronapassi mahdollistaa enemmän asiakkaita ravintolaan ja lisää töitä henkilökunnalle, The Riffin toimitusjohtaja Veikka Moilanen iloitsee.  Kristiina Lehto / Yle
 Pääkaupunkiseudun ravintoloissa on todennäköisesti edessä hyvin vilkas viikonloppu.
 – Tappiin asti eli aamuneljään pidetään auki heti, jos koronapassi tosiaan tulee käyttöön, Moilanen lupaa.
 Ravintolaketju Night People Groupin toimitusjohtaja  Antti Raunio  odottaa koronapassia kahtalaisin miettein.
 – Onhan se ilon päivä, kun päästään avaamaan yökerhot 17 kuukauden kurimuksen ja lomautuksien jälkeen. Toisaalta tässä vaiheessa olisi jo ehkä voinut luopua rajoituksista ihan ilman passiakin.
 NPG:llä on yökerhoja esimerkiksi pääkaupunkiseudulla ja Lahdessa. Alueiden ravintolat saavat tällä hetkellä olla auki klo 01 saakka. Anniskelu päättyy tuntia aikaisemmin. Ravintolarajoituksia on parhaillaan kaikkiaan  viidellä alueella .
 Jatkossa koronapassia asiakkailtaan edellyttävien paikkojen ei tarvitse enää noudattaa koronan kiristämiä aukioloaika- tai asiakaspaikkarajoituksia. Erityisesti yökerhoille muutos on enemmän kuin tervetullut.
 – Meidän parhaat myyntitunnit ajoittuvat nimenomaan sinne puolen yön ja kello kolmen välille, Raunio toteaa.
 Isommissa ravintoloissa järjestyksenvalvoja tarkastaa koronapassin. Pienemmissä paikoissa passin käyttöönotto ei välttämättä ole mahdollista, Night People Groupin toimitusjohtaja Antti Raunio huomauttaa.  Jorge Gonzalez / Yle
 Käytännössä asiakas näyttää koronapassinsa eli rokotustodistuksensa QR-koodin joko Omakannasta älypuhelimensa näytöltä tai paperilta. Ravintola tarkastaa koodin erillisellä sovelluksella.
 Sovellus näyttää vihreää valoa ja ravintolan ovi aukeaa, jos koodi vahvistaa sisään pyrkivän asiakkaan saaneen kaksi rokotusta, sairastaneen koronan tai hänellä on Omakannassaan tuore merkintä negatiivisesta testituloksesta.
 Tämän jälkeen tarkastetaan vielä henkilöllisyystodistuksesta, että asiakas on esittänyt ovella juuri oman koronapassinsa.
 Osa paikoista empii vielä passin käyttöönottoa
 Koronapassi aiheuttaa päänvaivaa pienemmissä ja yökerhoja aikaisemmin ovensa sulkevissa anniskeluravintoloissa, joissa ei ole erillistä järjestyksenvalvojaa.
 – Siitä (palkkaamisesta) saattaa tulla niin iso kuluerä, että passin käyttöönotto ei ole taloudellisesti kannattavaa, Night People Groupin toimitusjohtaja Antti Raunio arvioi.
 Esimerkiksi Vantaalla toimiva olutravintola Old Story ei ole toisaiseksi tehnyt päätöstä passin käyttöönotosta.
 – Voi olla, että tyydytään nykyisiin aukioloaikoihin ilman passia. Toki meillä on jatkoaikaluvat, mutta niitä on käytetty erillisen harkinnan mukaan esimerkiksi juhlapyhien aattoina, Mintti-ravintoloiden ravintolatoimenjohtaja  Tommi Hölsö  miettii.
 The Riff on selvinnyt korona-ajan yli muun muassa oheistuotemyynnin avulla. Moni muu ravintola pohtii vielä koronapassin käyttöönoton mielekkyyttä.  Kristiina Lehto / Yle
 Ruokaravintoloissaan Mintti-ketju pohtii koronapassin käyttöönottoa, jos niiden aukioloaikoihin tulee nykyistä tiukempia rajoituksia.
 – Ne pystyvät kuitenkin tälläkin hetkellä toimimaan lähes normaalisti, Hölsö toteaa.
 Night People Groupin toimitusjohtaja  Antti Raunio  uskoo, että bilekansa suuntaa koronapasseineen yökerhoihin heti, kun se on mahdollista. Miehen takaraivossa hakkaa kuitenkin katkeruus.
 – Puhutaan "kuppiloista" ja tehdään rajoituksia ja uusia pelisääntöjä päivän varoitusajalla. On tullut tunne, että alamme ei nauti viranomaisten eikä päättäjien luottamusta.
 Voit keskustella aiheesta torstaihin 14.10.2021 kello 23:een asti.
 Lue myös:
 Missä ja keneltä koronapassia vaaditaan? Tässä tärkeimmät tiedot koronapassista, jonka on tarkoitus tulla voimaan lauantaina
 Koronapassi saa rokotettujen elämän näyttämään liki normaalilta monessa EU-maassa – rokottamattomia odottaa jatkuva testirumba
 Helsingin kaupunki kokeili koronapassin käyttöä – katso videolta, mistä passi löytyy ja miten se toimii

Pian henkkarit eivät enää riitä: Ravintoloissa valmistaudutaan tanssintäyteiseen bileviikonloppuun, jona juhla jatkuu aamuun asti


Summary: Perussuomalaisten Riikka Purra siirtäisi tavoitteen Suomen hiilineutraaliudesta vuoteen 2050.

Puheenjohtaja  Petteri Orpon  mukaan kokoomus ei lähde mukaan hallitukseen, joka ryhtyy peruuttamaan ilmastotoimissa. Orpo kommentoi asiaa puoluejohtajien tentissä keskiviikkona.
 Toisen suuren oppositiopuolueen perussuomalaisten puheenjohtaja  Riikka Purra  on tällä viikolla vaatinut, että tavoite Suomen hiilineutraaliudesta on siirrettävä vuoteen 2050 eli samaan vuoteen kuin EU:n tavoite. Pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) hallituksen tavoitteena on Suomen hiilineutraalius vuoteen 2035 mennessä.
 – Sanoisin, että aika yllättävä ja pikainen vastaus, Purra kommentoi tentissä Orpon vastausta.
 Purran mukaan kyse ei ole siitä, että Suomen pitäisi lopettaa ilmastotoimet. Sen sijaan kyse on Purran mukaan siitä, riittäisikö Suomelle keskeisten kilpailijamaiden taso.
 Orpo puolestaan kommentoi, ettei tavoitteissa voi peruuttaa yhtään.
 – Sitä polkua pitää fiksusti mennä eteenpäin, mutta itse tavoitteessa ei minusta voi tinkiä, Orpo sanoi.
 Purra sanoi perussuomalaisten verkkolehdelle  Suomen Uutisille  tiistaina, että asetetut kunnianhimoiset tavoitteet Suomen hiilineutraaliuden osalta ovat mahdottomia.
 – Ne nostavat energian hinnat, erityisesti sähkön ja fossiilisten polttoaineiden hinnat, korkeammalle kuin kansalaisten ja teollisuuden maksukyky sallivat, Purra perusteli Suomen Uutisille.
 Valtiovarainministeri  Annika Saarikon  (kesk.) mielestä maalia ei kannata ryhtyä siirtämään. Saarikon mukaan pidempi siirtymäaika olisi "lähtökohtaisesti pois Suomen kansantaloudelta".
 – Se tarkoittaa ikään kuin jatkoa sille sitoumukselle, että rahoitamme energiaratkaisuillamme sheikkejä, sen sijaan että työllistäisimme suomalaisia, tekisimme uusiutuvan energian ratkaisuja ja varmistaisimme huoltovarmuutta myös esimerkiksi energiakriisin tullen. Ei mitään järkeä, Saarikko sanoi keskiviikon tentissä.
 Puoluejohtajien tentti  pidettiin Helsingin Sanomien ja Aalto EE:n järjestämän Taloudenpuolustuskurssin yhteydessä Helsingissä. Aalto EE on Aalto-yliopiston omistama yritys, joka tarjoaa liikkeenjohdon valmennus- ja kehittämispalveluja.
 Lue aiheesta lisää:
 EU: Ilmastonmuutos on arktisen alueen kokonaisvaltaisin uhka – turvallisuustilanne huolestuttaa
 Kansainvälinen energiajärjestö IEA: Siirtymistä puhtaaseen energiaan pitää kiihdyttää, jos ilmaston lämpeneminen halutaan pitää kurissa
 Analyysi: Kumpi on pahempi, ydinvoima vai kaasu? EU-maiden nokkapokka energiasta kärjistyy, Suomi taistelee Ranskan rinnalla Saksaa vastaan

Orpo: Kokoomus ei lähde hallitukseen, joka ryhtyy peruuttamaan ilmastotoimissa – Riikka Purra: Aika yllättävä vastaus


Summary: Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto kertoi viime viikolla, että jäljittäjät kohtaavat yhä enemmän epäasiallista käytöstä työssään. Sairaanhoitopiirin palveluesimies Nico Jäväjän mukaan etenkin rokotusta koskevat kysymykset saavat ihmiset provosoitumaan.

Keski-Pohjanmaan sosiaali- ja terveyspalvelukuntayhtymä, Soite

Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto  kertoo olevansa huolissaan epäasiallisesta kohtelusta , jota koronaviruksen jäljitystyötä tekevät henkilöt saavat osakseen alueella.
 Avin toiminta-alueeseen kuuluvat Vaasan sairaanhoitopiiri, Etelä-Pohjanmaan sairaanhoitopiiri, Keski-Pohjanmaan sairaanhoitopiiri sekä Pirkanmaan ja Keski-Pohjanmaan sairaanhoitopiirit.
 Ilmiö on havaittu pohjalaismaakunnissa. Esimerkiksi Keski-Pohjanmaalla koronan jäljittäjät kohtaavat päivittäin vähättelyä, valehtelua tai epäasiallista käytöstä.
 Keski-Pohjanmaan sosiaali- ja terveyskuntayhtymä Soiten palveluesimies  Nico Jäväjän  mukaan tilanne on selvästi muuttunut alkuvuodesta.
 – Ei välttämättä haluta kertoa rehellisesti kaikkea, missä on liikuttu ja ketä on nähty. Ehkä semmoinen ärsyyntyminen yleensäkin koronatilanteeseen rupeaa näkymään.
 Jäväjän mukaan erityisesti koronarokotusta koskevat kysymykset provosoivat huonoon käytökseen.
 – Varsinkin he, jotka eivät ole rokotteita ottaneet, saattavat olla loukkaantuneita ja joskus jopa vähän aggressiivisiakin, Jäväjä kertoo.
 Osa on edelleen äärimmäisen huolissaan, osa vähättelee koronaa, sanoo palveluesimies Nico Jäväjä Soitesta. Petra Haavisto/Yle
 Huutamista, haukkumista, kiroilua
 Turhautuminen ilmenee haukkumisena, huutamisena ja kiroiluna. Jäljityspuheluja soittavien  Jenni Ylikotilan  ja  Henna Anttiroikon  mukaan heitä saatetaan esimerkiksi syyttää valehtelusta.
 – Meille ei ehkä kerrota ihan koko totuutta, mikä vaikeuttaa meidän työtä ja jäljitystyötä. Samalla tauti pääsee ehkä leviämään, Ylikotila muistuttaa.
 – Sanotaan, että "teillä on väärää tietoa, olen nähnyt häntä vain kaksi minuuttia", Anttiroiko jatkaa.
 Muisti pätkii
 Koronan jäljittäjille harmaita hiuksia tuo myös kansalaisten pätkivä muisti. Osa muistaa kaiken selvästi, mutta osalla ei ole aavistustakaan, keitä on kahden viime päivän aikana tavannut.
 – Varsinkin työelämässä olevat ihmiset tai lapset tai nuoret eivät muista kovinkaan hyvin. Sitten on paljon näitä viikonloppujuhlia, joista osataan sanoa, missä on oltu, mutta ei tiedetä tai tunneta, keitä paikan päällä oli, Nico Jäväjä kertoo.
 Pääosa ihmisistä suhtautuu jäljityssoittoihin kuitenkin asiallisesti ja on kiitollisia siitä, että heistä huolehditaan. Myös hankalissa puheluissa päädytään yleensä jonkinlaiseen yhteisymmärrykseen tai soitetaan myöhemmin uudestaan. Joskus tarvitaan kaverin tukea.
 – Ymmärrämme, että kaikki eivät hyväksy karanteenia ja se on heillekin hankalaa, mutta kyllä se aina vie hetkeksi mieltä matalammalle. Sitten joutuu tukeutumaan kollegoiden tukeen, jotta jaksaa tehdä tätä työtä edelleen, Henna Anttiroiko toteaa.
 Katso video aiheesta:  Tartunnanjäljityksen esimies kertoo, millaisista taidoista jäljitystyössä on hyötyä

 Lue seuraavaksi:   Ketä tapasit? Halasitteko? Kauanko istuitte vierekkäin? Kuka oli samassa työvuorossa? Näitä asioita koronajäljittäjät haluavat tietää
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun torstaihin 14.10. kello 23 saakka.

"Teillä on väärää tietoa!" – viranomaiset huolestuivat kiristyneistä asenteista, koronajäljittäjät kertovat, miten salailu ja haukkuminen vaikeuttavat työtä


Summary: llmastonmuutos ja muut mullistukset tappoivat 33 miljoonaa vuotta sitten ison osan Euroopan ja Aasian eläinlajeista. Afrikan kädellisten, myös meidän esivanhempiemme, on luultu olleen turvassa. Uusi tutkimus osoittaa toista.

Maapallon eoseenikausi päättyi noin 33 miljoonaa vuotta sitten elonkirjon valtavaan mullistukseen. Planeettaamme koetteli ilmastonmuutos, joka oli päinvastainen kuin nyt meneillään oleva muutos.
 Lämpötilat putosivat, jäätiköt alkoivat hiipiä kohti päiväntasaajaa, merten pinnat laskivat, metsät alkoivat muuttua ruohikoiksi, ja hiilidioksidi kävi vähiin. Soisesta planeetasta tuli jäinen planeetta.
 Fossiililöytöjen perusteella on päätelty, että Euroopan ja Aasian eliöstö koki todella kovia mutta Afrikan biodiversiteettiä suojeli trooppinen lämpö. Esimerkiksi muutama vuosi sitten julkaistun  brittitutkimuksen  mukaan ilmastonmuutos ei koetellut Afrikan lajeja nimeksikään.
 Fossiileja on tulkittu väärin, sanoo tuore  kansainvälinen tutkimus . Sen mukaan eoseenikauden ja sitä seuranneen oligoseenikauden vaihteessa tapahtui paljon suurempi joukkosukupuutto kuin tähän saakka on tiedetty.
 Communications Biology  -lehdessä ilmestyneessä tutkimuksessa lasketaan, että myös Arabian niemimaalla ja Afrikassa koettiin mullistava nisäkäskato. Sieltäkin hävisi 68 prosenttia lajeista.
 Yksi pahimmin kärsineistä ryhmistä olivat varhaiset kädelliset. Siinä noppapelissä oli lähellä katketa myös ihmisiin johtanut evoluutio.
 Suojavyöhykettä ei ollutkaan
 Tietämys eoseeni- ja oligoseenikauden vaihteen ilmastonmuutoksesta perustuu ennen muuta merenpohjien sedimenttinäytteiden happi-isotooppien muutoksiin. Yleiskuvaa ovat täydentäneet tutkimukset merenpinnan korkeuden muutoksista ja jäätiköiden kasvusta.
 Paikallisesti analysointi on pakostakin satunnaista, koska se perustuu siihen, mistä fossiileja on onnistuttu löytämään. Kartta on jäänyt läikikkääksi, ja isot alueet ovat aivan valkoisia.
 Afrikan nisäkkäiden oli päätelty selvinneen joukkosukupuutosta hyvin, koska päiväntasaajan lähellä oli riittävä suojavyöhyke varjelemaan niitä ilmastonmuutoksen pahimmilta vaikutuksilta.
 Vakiintunut käsitys kääntyi päälaelleen pitkälti yhdysvaltalaisen Duken yliopiston paleontologin  Elwyn Simonsin  elämäntyön ansiosta. Viisi vuotta sitten kuollut Simons keräsi kymmenien vuosien ajan fossiileja Egyptin aavikoilta.
 Yhdysvaltalais-englantilais-egyptiläinen tutkijaryhmä paneutui viiden nisäkäsryhmän fossiileihin: hyaenodontteihin, joilla ei enää ole täällä jälkipolvia, kahteen jyrsijäryhmään eli leijureihin ja piikkisikamaisiin sekä kahteen kädellisten ryhmään.
 Niistä yhteen kuuluvat makien ja lorien esi-isät ja toiseen ne, joiden jälkeläisiä olemme me ihmiset ja ihmisapinat.
 Rengashäntä- eli kissamaki ainoilla kotiseuduillaan, Madagaskarin saarella. 107 makilajista 103:a uhkaa sukupuutto.  33 on aivan sen partaalla. Pääsyitä ovat Madagaskarin metsänhakkuut ja metsästäminen.  Harald Lange / Ullstein Bild / AOP
 Simonsin löytöjen lisäksi tutkijoiden käytössä oli dataa sadoista fossiileista eri puolilta Afrikkaa. Niiden pohjalta pystyttiin laatimaan tutkittujen ryhmien evoluutiopuut ja ajoittamaan jokaisen haaran synty ja viimeinen tunnettu havainto.
 Tulosten perusteella eoseeni- ja oligoseenikausien vaihde oli kaikille viidelle ryhmälle todella kovaa aikaa. Niiden kehityksessä painettiin resetointinappulaa, kuvailee tutkimusartikkelin pääkirjoittaja, brittiläisen Salfordin yliopiston tutkijatohtori  Dorien de Vries .
 Kun ryhmien lajeja alkoi miljoonia vuosia myöhemmin ilmestyä uudelleen fossiilien joukkoon, niiden ilme oli toinen. Joukkotuhoa edeltäneitä lajeja ei enää ollut.
 Avaintodisteet, poskihampaat, olivat muuttuneet. Ne osoittivat, että lajit söivät toisin ja elivät erilaisessa ympäristössä kuin kuolleet sukulaislajinsa.
 Pullonkaulasta läpi päässeet linjat monipuolistuivat pelastumistaan seuranneiden vuosimiljoonien aikana.
 – Sukupuutto tappaa, mutta samalla se avaa uusia ekologisia tilaisuuksia linjoille, jotka onnistuvat selviämään uuteen maailmaan, sanoo Duken yliopiston kuraattori  Matt Borths .
 Haasteet panivat monet koetukselle
 Hampaat osoittavat, että ihmisiin ja ihmisapinoihin johtaneessa linjassa monimuotoisuus katosi lähes olemattomiin. Vain yksi ainoa hammasmorfologinen tyyppi säilyi.
 Hampaiden muoto määräsi rajat sille, mitä lajit pystyivät syömään, ja samalla niiden uudelle monimuotoistumiselle.
 – Kävimme hyvin lähellä sitä, ettei meitä ihmisiä olisi koskaan ollutkaan, sanoo Etelä-Kalifornian yliopiston professori  Erik Seiffert .
 Nopeasti viilennyt ilmasto ei ollut ainoa haaste niille muutamille nisäkkäille, jotka pyrkivät jaloilleen. Mullistuksia riitti: Itä-Afrikassa tapahtui valtavia tulivuorenpurkauksia. Laajoja alueita peittyi kuumaan basalttikiveen. Arabian niemimaa repeytyi Itä-Afrikasta.
 – Lajeilla, jotka jäivät henkiin eoseenin ja oligoseenin taitteen joukkosukupuutosta, oli ilmeisesti riittävä työkalupakki ailahtelevassa ilmastossa selviämiseksi, sanoo Borths.
 Vastaavassa tilanteessa maailman eliöstö on nykyisessä ilmastonmuutoksessa. Mitkä lajit selviävät jo käynnistyneestä joukkosukupuutosta? Siihen kysymykseen on etsitty vastausta muun muassa kanadalaisessa  McGillin yliopistossa .
 "Roskakala" on sopeutumisen mestari
 Molecular Ecology  -lehdessä viime keväänä ilmestyneessä tutkimuksessa vastauksia antoi pieni kala, kolmipiikki. Se tunnetaan lajina, joka pystyy elämään niin meri- kuin makeassa vedessä ja hyvin vaihtelevissa lämpötiloissa.
 Kolmipiikkien muoto, koko ja käytös muuttuvat nopeasti, jos olosuhteet sitä vaativat. Tutkijat ryhtyivät selvittämään supersopeutumisen geneettistä taustaa kolmipiikkien sekvensoidusta perimästä.
 Charles Darwinin  luonnonvalintateorian mukaan eliöt, joilla on selviämistä ja lisääntymistä suosivat geenit, saavat muita enemmän jälkeläisiä, mikä puolestaan yleistää näitä geenejä sukupolvi sukupolvelta. Samalla populaatiot sopeutuvat ympäristöihinsä aikaa myöten yhä paremmin.
 – Tätä prosessia on kuitenkin tutkittu tyypillisesti jälkeenpäin eli populaatioissa, jotka ovat sopeutuneet nykyisiin oloihinsa kauan sitten. Siksi voi olla vaikeaa ymmärtää tapahtuminen järjestystä, kuten sitä, mitkä ominaisuudet olivat adaptaation kannalta milläkin hetkellä tärkeimpiä, sanoo tutkimusartikkelin pääkirjoittaja, tohtorikoulutettava  Alan Garcia-Elfring .
 Pohjoisen pallonpuoliskon vesissä uiva kolmipiikki on suomalaisille tuttu myös rautakalana. Sitä on täällä pidetty pelkkänä roskakalana.  Rowan Barrett / McGillin yliopisto
 Kalifornian rannikon jokisuiden kolmipiikkipopulaatiot antoivat poikkeuksellisen mahdollisuuden tutkia luonnonvalintaa toimessaan. Vuodenaikojen vaihtelu märistä talvista kuiviin kesiin muuttelee rajusti makean ja suolaisen veden suhdetta kolmipiikkien kotivesissä. Vain sopeutuvimmat selviävät seuraavaan kauteen.
 Kesän kuivilla muodostuu toisinaan hiekkasärkkiä, jotka katkaisevat jokisuiston yhteyden mereen. Samanlaista oli ilmeisesti kolmipiikeillä, jotka asettuivat kymmenentuhatta vuotta sitten jääkauden sulavesistä syntyneisiin järviin, sanoo biodiversitettitutkimuksen professori  Rowan Barrett.
 Tämän päivän kolmipiikkien perimän muutokset osoittautuivat samanlaisiksi, joita sopeutumiseen vaadittiin tuolloin, ja muutokset vievät vain yhden ainoan sukupolven ajan.
 Garcia-Elfingin mukaan tulokset antavat olettaa, että tieto lajien geneettisestä vaihtelusta menneisyydessä on keino ennustaa populaatioiden sopeutumista ilmastonmuutoksen kaltaisiin stressitekijöihin tulevaisuudessa.
 Savanniparatiisikaija on yksi lintulajeista, joiden ulkomuotoa ilmastonmuutos on muokannut.  Chris Ison / Alamy / AOP
 Myös australialaisessa meta-analyysissa on todettu monien eläinten evoluution vauhdittuneen niiden pyrkiessä selviämään ilmastonmuutoksesta.
 Deakinin yliopiston  tutkiijat kävivät läpi tutkimuksia, joissa osoitettiin lintujen nokkien kasvaneen, metsähiirien häntien pidentyneen ja lepakkojen siipien kasvaneen, kun eläimet yrittävät säädellä lämpötilaansa lisäämällä pinta-alaa, jota kautta lämpöä pääsee poistumaan.
 Trends in Ecology & Evolution  -lehdessä viime kuussa julkaistujen tulosten mukaan muutos on erityisen huomattava linnuilla. Esimerkiksi useiden australialaisten papukaijalajien nokat ovat nyt 4–10 prosenttia suurempia kuin 150 vuotta sitten. Muutos on ollut kesien lämpötilan nousun mukainen.
 – Yleensä evoluutioon menee tuhansia vuosia tai enemmänkin. Eläimet yrittävät nyt parhaansa mukaan pysyä muutosten tahdissa. Jotkut sopeutuvat, toiset eivät, sanoo tohtorikoulutettava  Sara Ryding .
 Emme myöskään tiedä, mitä muita ekologisia seurauksia näillä muutoksilla voi olla, hän lisää.
 Lue myös:
 Raportti: Luontokatoa ja ilmastonmuutosta ei voi ratkaista erikseen – uusi raportti nivoo keinot yhteen
 Kuuntele Yle Areenasta:
 Ikioma ilmastokriisimme – Tarinoita muuttuneesta Suomesta.  Ilmastonmuutos tuli jo. Aikamme suurin mullistus näkyy ympäristössämme ja arjessamme.

Hampaat sen todistavat: Lajien joukkosukupuutto oli tehdä ihmisestä selvää jo ennen kuin esivanhempiamme olikaan


Summary: Surmaaja on liikkunut Kongsbergissä, Oslon länsipuolella.

Ainakin neljä ihmistä on kuollut ja useita on loukkaantunut jousipyssyllä aseistautuneen miehen hyökkäyksessä Kongsbergissä Oslon länsipuolella, kertoo muun muassa Norjan yleisradioyhtiö  NRK.  Poliisi ei ole virallisesti vahvistanut kuolleiden tai loukkaantuneiden määrää.
 Poliisin tiedottajan mukaan mies on kulkenut laajalla alueella kaupungin kaduilla ja ampunut ihmisiä jousipyssyllä. Poliisi sai hälytyksen kello 18.30 paikallista aikaa.
 Mies on saatu kiinni. Poliisin mukaan hän on toiminut yksin, mutta muita tietoja hänestä ei toistaiseksi anneta.

 Poliisi ei illalla sulkenut pois mahdollisuutta, että tekoon liittyisivät terroristiset motiivit.
 Norjan  TV2-kanava  kertoo, että epäilllyn hallusta olisi lisäksi löytynyt veitsi ja mahdollisesti muita aseita.
 Eräs silminnäkijä kuvaili  Laagendalsposten-lehdelle  nähneensä, kuinka poliisi jahtasi pakenevaa epäiltyä kadulla. Silminnäkijä kertoi myös nähneensä haavoittuneen naisen risteysalueella. Nainen huusi apua.
 Poliiseja illalla tutkimassa rikospaikkaa Kongsbergissa. Hakon Mosvold Larsen/ EPA
 Kongsbergissä on käynnissä suuri operaatio, kun poliisi pyrkii selvittämään miehen liikkeitä ja etsimään todistajia. Suuri osa kaupungin keskustaa on eristetty.
 Kongsberin kaupunki sijaitsee noin 70 kilometriä Oslosta lounaaseen.

Yle seuraa: Norjassa ainakin neljä ihmistä on kuollut, ampuja käyttänyt jousipyssyä


Summary: Keskiviikon A-studiossa käsiteltiin hallituksen sekavalta näyttävää toimintaa Veikkaus-avustusten leikkaamisesta päättämisessä.

Opetus- ja kulttuuriministeriön tiistaina tarkentamia taiteen, kulttuurin, tieteen ja urheilun ensi vuoden määrärahaleikkauksia  on seurannut sekava soppa:  hallitus on ensin ilmoittanut leikkaavansa avustuksia ja  peruu nyt aikeitaan .
 Keskiviikkona taide- ja kulttuurialan leikkauksia ja rahoituksen tulevaisuutta käsitelleessä A-studiossa opetusministeri  Li Anderssonilta  (vas.) kysyttiin syytä hallituksen sekavalta ja tempoilevalta näyttävään toimintaan.
 Anderssonin mukaan kaikille hallituspuolueille on vaikutusarvioiden saamisen kautta käynyt vasta nyt selväksi, mitä leikkaus tarkoittaisi suomalaiselle kulttuurikentälle.
 Lähetyksessä toimittaja  Petri Raivio  huomautti, että Andersson oli itse kevään kehysriihessä päättämässä leikkauksista.
 Vasemmistoliitto  kannatti jo kevään kehysriihessä  veikkausvarojen kompensointia, mutta Anderssonin mukaan riihessä “ei ollut mahdollista päästä muuntyyppiseen ratkaisuun”. Pitkäksi venynyt riihi “kriisiriihenä”, jossa hallituksen kuvattiin olevan lähellä kaatumista.
 Anderssonin mukaan virheiden korjaaminen ja uudentyyppisten päätösten tekeminen uuden tiedon valossa on “viisautta poliittisilta päättäjiltä”.
 – Rehellisesti uskon, että kaikille ei ole ollut selvää ennen kuin leikkauslista tuli julki, miten paljon tämä leikkaus tulee vaikuttamaan.
 Aiotut leikkaukset johtuvat pienenevistä rahapelituotoista, joita valtio saa Veikkaukselta. Vuonna 2022 erilaisille toimijoille ja järjestöille ei rahapelituottojen vähenemisestä johtuvia rahamenetyksiä kompensoitaisi enää täysimääräisesti, vaan reilun 80 prosentin verran.
 Esimerkiksi kulttuurin kohdalla tämä merkitsee 18,4 miljoonaa euron leikkausta kuluvaan vuoteen verrattuna.
 Myös  hiljattainen lisämäärärahojen löytyminen poliisille  on Anderssonin mukaan vaikuttanut haluun etsiä ratkaisua pienenevien avustusten korvaamiseen.
 – Se osoitti sen, että on mahdollista budjettiriihen jälkeenkin tällaisia rahoja, jolla voidaan korjata epäkohtia kun ne ilmenee.
 Taide- ja kulttuurialan leikkauksista ja rahoituksen tulevaisuudesta keskusteli myös Kulta ry:n pääsihteeri Rosa Meriläinen. Koko keskiviikon A-studio on katsottavissa  Yle Areenassa.

Li Andersson hallituksen tempoilusta Veikkaus-avustusten leikkaamisen kanssa: "On viisautta poliittisilta päättäjiltä korjata virheitä"


Summary: Syyskuun valtiopäivävaalien voittajat SPD, vihreät ja liberaalit, ryhtyvät kasaamaan Saksaan uutta hallitusta. Suurista linjauksista on jo sovittu esimerkiksi energiapolitiikassa.

Saksa on saamassa ensimmäistä kertaa hallituksen, jossa on enemmän kuin kaksi puoluetta. Sosiaalidemokraatit, vihreät ja liberaalit ovat tekemässä historiaa myös harvinaisen kunnianhimoisilla suunnitelmilla maan uudistamiseksi.
 Puolueet olivat yhtä mieltä siitä, että Saksa on jäänyt muuta maailmaa jälkeen digitalisaatiossa – nyt tilanteeseen on luvattu parannusta.
 Hitaita nettiyhteyksiä pyritään nopeuttamaan ja hallintoa yritetään uudistaa niin, että se pystyisi hyödyntämään paremmin nykyaikaista teknologiaa ja toimimaan ketterämmin.
  Kivihiili pannaan jo vuoteen 2030 mennessä
 Energiapolitiikassa Saksasta kuuluu myös Suomea kiinnostavia asioita. Vihreät saivat nimittäin tahtonsa läpi, ja nyt Saksan on tarkoitus sulkea kivihiilivoimalansa jo vuoteen 2030 mennessä. Aiempi takaraja oli vuonna 2038.
 Ympäristöaktivistit vastustavat Datteln 4 hiilivoimalan avaamista. Toukokuu 2020. Friedemann Vogel / EPA
 Tämä voi tietää vaikeuksia suomalaiselle energiayhtiö Fortumille, joka omistaa 73,4 prosenttia saksalaisesta Uniper-yhtiöstä. Uniper puolestaan avasi runsas vuosi sitten uuden kivihiilivoimalan, Datteln 4:n, Ruhrin alueelle Dortmundin kaupungin kupeeseen.
 Viimeiset ydinvoimalansa Saksa on jo aiemmin päättänyt sulkea ensi vuoden loppuun mennessä.
 Energiaa on tarkoitus hankkia jatkossa enenevässä määrin tuulivoimalla, ja  aurinkopaneeleita on määrä asentaa  kaikkien uusien rakennusten katoille - joko pakolla tai suositusten avulla.
 Kova vauhti jatkuu moottoriteillä
 Myös liberaalit jättivät vahvat puumerkkinsä alustaviin hallituspapereihin. Oikeistolaista talouslinjaa vetävä puolue piti huolen siitä, että veronkorotuksia ei Saksaan ole luvassa, eikä myöskään lisää valtionvelkaa.
 Tuleva hallitus ei halua nopeusrajoituksia moottoriteille. Frankfurt, huhtikuu 2020. Mauritz Antin / EPA
 Liikennevalo-koalitioksi nimetty trio (SPD punainen, liberaalit keltainen ja vihreät vihreä) otti kantaa myös liikennepolitiikkaan.
 Vihreät vaati ennen vaaleja 130 km/h rajoituksia kaikille moottoriteille, ja se sopi myös sosiaalidemokraateille. Tässä väännössä liberaalit veivät kuitenkin voiton – Saksassa saa jatkossakin ajaa useimmilla moottoriteillä niin lujaa kuin haluaa.
 Demarit kansleripuolueeksi
 Varsinaiset hallitusneuvottelut on määrä aloittaa ensi viikolla.
 Mikäli matkaan ei tule mutkia, sosiaalidemokraattien puheenjohtaja  Olaf Scholz , 63, nousee liittokansleriksi ja päättää samalla kristillisdemokraaattien 16 vuotta jatkuneen valtakauden.
 Hallitusneuvotteluista povattiin etukäteen poikkeuksellisen vaikeita.
 Osa asiantuntijoista oli sitä mieltä, että nykyinen liittokansleri  Angela Merkel  joutuu pitämään kansalaisille vielä  vuoden 2022 uudenvuodenpuheen .
 Scholz puolestaan on ollut arvioissaan  paljon optimistisempi . Hän on vakuuttanut koko ajan, että Saksassa on uusi hallitus kasassa jouluun mennessä.
 Lue myös:  Kirjeenvaihtajan analyysi: Rikkaat maat kunnioittavat enää tietotyöläisiä ja väheksyvät muita – Saksan vaalivoittajaa Olaf Scholzia ajaa kirkas ideologia
 Monessa saksalaiskylässä ei toimi edes Youtube – yhä useampi berliiniläinen haluaa maalle, mutta vain jos Saksa saa nettiyhteydet kuntoon

Saksa aloittaa viralliset hallitusneuvottelut demarien johdolla – kristillisdemokraattien 16 kestänyt valtakausi on päättymässä


Summary: Koronapassia voidaan käyttää silloin, kun tilaa tai tilaisuutta koskevat koronarajoitukset esimerkiksi yleisömäärän suhteen.

Eduskunta on hyväksynyt koronapassin käyttöönoton Suomessa, ja tasavallan presidentti on vahvistanut asiaa koskevan lakimuutoksen. Koronapassi tulee siten käyttöön lauantaina.
 Sosiaali- ja terveysministeriö kertoo illalla kello 18.45 alkavassa tiedotustilaisuudessa yksityiskohtia koronapassin käyttöönotosta. Voit seurata tilaisuutta suorana klikkaamalla tämän jutun kuvaa.
 Koronapassi on käytännössä EU:n rokotustodistus, jonka saa Omakannasta tai tulosteena terveydenhuollosta.
 Koronapassi luetaan mobiilisovelluksella, jonka voi ladata ilmaiseksi sovelluskaupasta. Lukija-applikaation voi ladata Applen ja Googlen sovelluskaupoista.
 Lukijasovellus on tarkoitettu toiminnanharjoittajien, kuten ravintoloiden, yökerhojen, yleisötilaisuuksien sekä muiden tapahtumajärjestäjien käyttöön.
 Sosiaali- ja terveysministeriön mukaan koronapassia voidaan edellyttää ravintoloissa ja yökerhoissa sekä yleisötilaisuuksissa, kuntosaleilla ja muissa urheiluun tai liikuntaan käytettävissä sisäliikuntatiloissa, uimahalleissa ja kylpylöissä, tanssipaikoissa ja ryhmäharrastustoimintaan käytettävissä tiloissa, huvi- ja teemapuistoissa, eläintarhojen sisätiloissa, sisäleikkipuistoissa ja sisäleikkipaikoissa sekä museoissa, näyttelytiloissa ja muissa vastaavissa kulttuuritiloissa.
 STM kertoo, että koronapassi on vaihtoehto silloin, kun kyseistä tilaisuutta tai tilaa koskevia rajoituksia on voimassa.
 Tällaisia rajoituksia voivat olla esimerkiksi aukioloaikoja tai yleisömääriä koskevat rajoitukset. Koronapassi ei kuitenkaan ole vaihtoehto rajoituksille silloin, jos viranomainen on kieltänyt yleisötilaisuuden tai sulkenut tilan kokonaan koronatilanteen vuoksi.
 Lue myös:
 Eduskunta hyväksyi koronapassin äänin 105–33 – yökerhot ja ravintolat voivat ottaa käyttöön heti vuorokauden vaihtuessa
 Ravintolat voivat ottaa koronapassin käyttöön jo tänä yönä, mutta moni yrittäjä on vielä ymmällään: "Ei mitään hajua, mitä tapahtuu"
 Lähdetkö viikonloppuna baariin? Tiedä ainakin tämä koronapassista

Rokotustodistus toimii Suomessa koronapassina – katso STM:n tiedotustilaisuus koronapassista kello 18.45 alkaen


Summary: Eduskunnan toisessa käsittelyssä hyväksyttiin koronapassia ja maahantulorajoitusten jatkamista koskeva lakipaketti. Presidentin vahvistuksen jälkeen koronapassi voidaan ottaa käyttöön jo lauantaina.

Eduskunta hyväksyi koronapassin käyttöönottoa koskevan lain toisessa käsittelyssä äänin 105–33. Samalla eduskunta hyväksyi myös koronan takia käyttöön otettujen maahantulorajoitusten jatkamisen vuoden loppuun saakka.
 Käsittelyyn saatiin iltapäivällä eduskunnassa ylimääräinen käänne, kun äänestystä jouduttiin lykkäämään tunnilla teknisten ongelmien takia.
 Eduskunnan hyväksynnän jälkeen laki viedään alkuillasta vielä presidentin esittelyyn. Presidentin vahvistuksen jälkeen laki voi astua voimaan vuorokauden vaihtuessa ensi yönä.

 Koronapassin on tarkoitus toimia vaihtoehtona viranomaisten asettamille koronarajoituksille. Tällä hetkellä rajoituksia on voimassa pääkaupunkiseudulla, Varsinais-Suomessa, Satakunnassa, Pohjanmaalla ja Keski-Pohjanmaalla.
 Koronapassia voidaan vaatia 16-vuotiailta ja sitä vanhemmilta. Esimerkiksi ravintolat voivat välttää rajoitukset, jos ne edellyttävät passia asiakkailtaan. Niissä ei siis tarvitsisi siis noudattaa koronaan liittyviä aukiolo- tai asiakasmäärärajoituksia. Myös anniskelua voitaisiin jatkaa pidempään.
 Yritykset voivat itse valita, ottavatko ne koronapassin käyttöön. Jos esimerkiksi yökerhossa ei vaadita passeja asiakkailta, aluetta koskevat rajoitukset säilyvät voimassa.
 Aluehallintovirastot  aloittavat koronapasseihin liittyvän valvonnan  heti perjantain ja lauantain välisenä yönä.
 Äänestyksessä hyväksyttiin myös ristivetoa hallituksen sisällä aiheuttanut toisen koronatestin vaatimus. Matkustajilta, joilla ei ole hyväksyttävää rokotussuojaa, edellytetään kahta koronatestiä: yhtä ennen maahan tuloa, ja toista Suomeen paluun jälkeen.
 Suomeen saapuvan pitäisi näyttää rajalla todistus kuuden kuukauden sisällä sairastetusta koronataudista, hyväksytystä rokotussarjasta tai ennen Suomeen tuloa tehdystä koronatestistä.
 * Juttua päivitetään.
 Lisää aiheesta:
 Missä ja keneltä koronapassia vaaditaan? Tässä tärkeimmät tiedot koronapassista, jonka on tarkoitus tulla voimaan lauantaina

Eduskunta hyväksyi koronapassin äänin 105–33 – yökerhot ja ravintolat voivat ottaa käyttöön heti vuorokauden vaihtuessa


Hämeenlinnan hallinto-oikeus on ratkaissut Tampereen pitkäaikaisen satamapäällikön  Matti Joen  irtisanomisesta syntyneen kiistan Joen hyväksi.
 Hallinto-oikeuden mukaan virkasuhteen irtisanomiselle ei ole osoitettu olleen viranhaltijalain mukaisia perusteita, ja irtisanomista koskevat päätökset on lainvastaisina kumottava.
 Arvioidessaan irtisanomiskynnyksen ylittymistä hallinto-oikeus kiinnitti huomiota muun muassa Joen virkasuhteen pitkään kestoon. Joki työskenteli Tampereen kaupungin palveluksessa vuodesta 1973 ja toimi satamapäällikön virassa noin 30 vuotta.
 Päätökseen on mahdollista hakea valituslupaa korkeimmalta hallinto-oikeudelta.
 Juttua päivitetään.
 Lue myös:
 Tampereen kaupungilla lähes 50 vuotta töissä olleen päällikön potkuista tuli sakea soppa, joka jatkuu hallinto-oikeudessa
 Tampere ei peru pitkäaikaisen satamapäällikön irtisanomista –oikaisuvaatimus kaatui kaupunginhallituksen äänestyksessä
 Tampereen pitkäaikainen satamapäällikkö pitää irtisanomista laittomana – kaupunginhallitus hylkäämässä oikaisuvaatimuksen
 Kaupunki irtisanoo Tampereen todennäköisesti haastatelluimman miehen lähes 50 vuoden työuran jälkeen – Matti Joki syyttää ajojahdista

Hallinto-oikeus: Tampereen kaupunki irtisanoi pitkäaikaisen satamapäällikön Matti Joen laittomasti


Summary: Tuomiolauselman mukaan Posti toimi työsuhteen sitovan ehdon vastaisesti, kun se yksipuolisesti muutti taukokäytäntöä vuonna 2016. Sekä työnajantaja että työntekijäpuoli katsovat, että kysessä on tärkeä ennakkotapaus.

Postin Tampereen lajittelukeskuksen työaikakiista on ratkennut työntekijöiden eduksi.
 Korkein oikeus on muuttanut käräjä- ja hovioikeuden tuomion ja katsoo, että vakiintunut käytäntö 23 minuutin tauosta on ajan mittaan käynyt työnantajaa sitovaksi.
 Elokuussa 2016 Posti lyhensi raskaan lajittelun työntekijöiden päivittäistä taukoaikaa runsaat 20 minuuttia. Tuomiolauselman mukaan Posti toimi työntekijöiden työsuhteen sitovan ehdon vastaisesti, kun se yksipuolisesti määräsi taukokäytännön muuttamisesta elokuussa 2016.
 Kantajia oli noin 130, ja heille on tiedossa myös korvauksia.
 Korkeimman oikeuden viidestä jäsenestä yksi ratkaisusta oli eri mieltä.
 Työntekijöiden edustajat iloitsevat päätöksestä
 Postin luottamus- ja varapääluottamusmies  Piritta Palomaa  kuuli korkeimman oikeuden päätöksestä, kun Yle tavoitteli häntä kommentoimaan asiaa.
 – Jes, tämä on päivän paras uutinen. Tätä me lähdimme hakemaan.
 Palomaan mukaan nyt käynnistyy keskustelun työnantajan edustajan kanssa
 – Sumplitaan asioita uuteen uskoon ja toivottavasti jatketaan hyvää yhteistyötä tästä eteenpäin.
 Pirkanmaan PAU:n pääluottamusmies  Leo Harra  oniloinen päätöksestä.
 – Kaksi alinta oikeusistuinta saatiin takkiin ja emme odottaneet tästä mitään, mutta kyllä tämä lämmittää suuresti.
 Harran mukaan korkeimman oikeuden päätös on ainutlaatuinen.
 – Ennen ei ole tullut tällaista päätöstä. Se voi heijastua muutenkin yhteiskuntaan.
 Harra kertoo, että he eivät vielä ole laskeneet sitä, kuinka suuria korvauksia heille on tulossa.
 – Taukokäytäntöä on rikottu viisi vuotta. Kyllä sieltä aika iso summa tulee.
 Posti yllättyi päätöksestä
 Postin työsuhdeasiantuntija  Anssi Heiliölle  korkeimman oikeuden lopputulos tuli hieman yllätyksenä.
 – Korkein oikeus otti ensimmäistä kertaa kantaa tämän tyyppiseen asiaan ja päätyi ihan toisenlaiseen tulokseen kuin hovioikeus. Ainakin se selvensi sitä, että tällainen voi työsuhteen ehdoksi vakiintua.
 Heliön mukaan päätös vaikuttaa mahdollisesti siihen, kuinka työaikamuutoksia jatkossa käsitellään.
 – Varmaan Postilla ja muillakin työnantajilla tämä tarkoittaa, että muutoksia lähdetään jatkossa toteuttamaan eri tyyppisellä prosessilla kuin yksipuolisella ilmoituksella.
 Työsuhdeasiantuntija mukaan vielä ei ole varmuutta summista, joita yhtiö joutuu korvaamaan työntekijöilleen.
 – Iso kustannus on, siitä ei mihinkään pääse. Se on kuitenkin tehdyn työn palkka, se ei ole mikään tyhjään menevä raha.
 Heliö kertoo, että seuraavaksi tarkoitus on istuahenkilöstön edustajien kanssa alas ja katsoa yhdessä, kuinka ratkaisu vaikuttaa työhön.
 Otsikkoa täsmennetty klo 14.15.
 Lue myös:
 Korkein oikeus myönsi valitusluvan Postin työntekijöille

Työaikakiista ratkesi Tampereen Postin lajittelukeskuksen työntekijöiden eduksi korkeimmassa oikeudessa – luottamusmies: "Päivän paras uutinen"


Summary: Poliisi selvittää edelleen syyskuun lopun kerrostaloräjähdyksen syitä ja tapahtumien kulkua. Kuolleena löydetyn epäillyn uskotaan toiminenn yksin.

Syyskuun lopussa Göteborgissa tapahtuneessa  kerrostalon räjähdyksessä  vakavasti loukkaantunut nainen kuoli sairaalassa perjantaiaamuna, Ruotsin poliisi tiedottaa.
 – Tapausta on tutkittu murhan yrityksenä. Nyt rikosnimikkeenä on murha. On traagista, että tämä johti kuolemaan, sanoo poliisin tiedottaja  Stefan Gustafsson  uutistoimisto TT:lle.
 Räjähdyksen jälkeen kaikkiaan 16 ihmistä joutui sairaalaan. Suurimmalla osalla loukkaantumiset eivät olleet vakavia, mutta neljä ihmistä joutui tehohoitoon.
 Perjantaina kuollut nainen oli yksi näistä neljästä. Kolme muuta ovat toipuneet.
 Pommi-iskusta todennäköisin syin epäilty mies  löydettiin kuolleena  lokakuun alussa. Hänen kuolemaansa liittyen ei epäillä rikosta.
 Poliisi tutkii edelleen räjähdyksen syytä ja tapahtumisen kulkua. Samalla poliisi selvittää, saattoiko iskuun liittyä myös muita ihmisiä.
 Gustafssonin mukaan tähän mennessä näyttää kuitenkin siltä, että epäilty toimi yksin.
 Lue lisää:
 Göteborgin pommi-iskusta epäilty mies löydetty kuolleena vedestä
 Poliisi etsii edelleen viisikymppistä miestä, jota epäillään Göteborgin räjähdyksestä – TT: miehen uskotaan olevan yhä Ruotsissa
 Poliisi aloittanut Göteborgin räjähdyspaikan tutkinnan, yksi loukkaantunut yhä tehohoidossa
 Parikymmentä viety sairaalaan ja satoja evakuoitu Göteborgin kerrostaloräjähdyksessä – ei voinut tapahtua "luonnollisista syistä"

Göteborgin pommi-iskussa vakavasti loukkaantunut nainen on kuollut


Summary: Utøyan jälkeen Norjassa keskityttiin puhumaan yksittäisen sairaan ihmisen teosta. Toivottavasti sitä virhettä ei tehdä Kongsbergin jälkeen, kirjoittaa kirjeenvaihtaja Kirsi Heikel.

KONGSBERG  Sadat Kongsbergin asukkaat toivat eilen myöhäiseen iltaan saakka kynttilöitä, kukkia ja viestejä kaupungin keskustan aukiolle.
 Lapset toivat lohdutukseksi pehmoeläimiä niille perheille, jotka ovat menettäneet omaisensa ja läheisensä.
 Tänään perjantaina pahin järkytys on väistymässä ja muistopaikalle pysähtyneiden mieleen on noussut entistä voimakkaammin kysymys: Miksi?
 1. Miksi ihmiset kuolivat?
 Koko Norja pohtii nyt sitä, miksi viisi ihmistä kuoli. Miksi epäilty tekijä kulki kaupungilla tappamassa ihmisiä jousiaseella?
 Poliisi on kertonut, että se pitää iskua tämänhetkisten tietojen mukaan terroristisena, mutta tutkinta on kesken.
 Ihmiset toivat kukkia ja kynttilöitä Kongsbergin keskusta-aukiolle torstaina myöhäisiltaan saakka. Kirsi Heikel / Yle
 Tiedossa ei ole, oliko isku suunniteltu ja oliko syynä ääriajattelu vai oliko isku psyykkisesti sairaan ihmisen teko.
 Epäillyllä on ollut psykiatrisen hoidon jaksoja.
 Ystävät ja naapurit ovat kuvanneet häntä syrjäytyneeksi yksinäiseksi sudeksi.
 Hänelle oli määrätty myös lähestymiskielto vanhempiensa hengen uhkaamisesta.
 Mies oli kääntynyt islamin uskoon, mutta Kongsbergin moskeijasta kerrotaan, että he pitivät miestä hyvin oudosti käyttäytyvänä. Norjan muslimiyhteisö on tuominnut iskun.
 2. Olisiko paikallispoliisi voinut pysäyttää epäillyn?
 Toinen kysymys koskee poliisin toimintaa.
 Eilen torstaina poliisi kertoi, että vain kuusi minuuttia hälytyksestä, kello 18.18, partio saapui kauppakeskukseen, missä epäilty tekijä oli aseineen.
 Poliisit olivat aseistautuneita.
 Poliisi kehotti miestä antautumaan. Mies ampui jousia poliiseja kohtaan. Toinen poliisipartio tuli paikalle suojavarusteiden kanssa, mutta epäilty oli ehtinyt paeta.
 Tässä välissä viisi ihmistä sai surmansa. Kesti lähes puoli tuntia ennen kuin poliisi sai epäillyn kiinni.
 Poliisioperaatio saatiin Kongsbergin iskun jälkeen nopeasti käyntiin. Norjassa kysellään kuitenkin, miksi iskua ei pystytty estämään. Kirsi Heikel / Yle
 Nyt Norjassa kysytään olisiko paikallispoliisi voinut toimia toisin, jotta mies olisi saatu kiinni heti ensikontaktin jälkeen. Miksi poliisi ei ampunut?
 Kritiikki on yltynyt Norjassa kovaksi.
 3. Miksi iskua ei pystytty estämään?
 Norja on satsannut viranomaisten valmiuteen valtavasti kymmenen vuoden takaisten Utøyan iskujen jälkeen.
 Oslon ulkopuolelle on rakennettu muun muassa poliisin harjoituskeskus ja ostettu uusia helikoptereita.
 Norjassa on kiitelty sitä, että Kongsbergiin saatiin suuret poliisi- ja pelastusjoukot paikalle nopeasti.
 Iskua ei kuitenkaan pystytty estämään siitä huolimatta, että epäilty oli sekä poliisin että turvallisuuspoliisin tiedossa.
 Mitä turvallisuuspoliisi teki tiedoille, joita heillä oli epäillystä? Siirrettiinkö asia paikallispoliisille vai todettiinko esimerkiksi, että epäilty on vaaraton?
 4. Miten iskusta tullaan keskustelemaan Norjassa?
 Keskiviikkoilta toi monen muistoihin Utøyan terrori-iskun kymmenen vuotta sitten. Moni pelkäsi, että kyseessä olisi myös kahden iskun sarja, jossa ensin poliisin huomio siirrettäisiin Kongsbergiin ja sitten toinen isku tapahtuisi muualla maassa.
 Ihmisiä Kongsberhgissä torstaina, päivä terrori-iskun jälkeen. Pahimman järkytykset väistyttyä kongsbergilaiet ovat alkaneet kysellä, miksi. Kirsi Heikel / Yle
 Kaksi vuotta sitten tehtiin rasistinen terrori-isku moskeijaan Oslon Bærumissa. Moskeijan sisällä olleet pystyivät pysäyttämään norjalaisen miehen eikä kukaan kuollut tai loukkaantunut.
 Kun Utøyaa muisteltiin viime kesänä Norjassa, monet iskun kokeneet sanoivat, että Norjassa ei ole puhuttu rasismista ja vihasta, joita yhteiskunnassa on.
 On puhuttu paljon mieluummin siitä, miten koko maa kokoontui Utøyan jälkeen ruusumielenosoitukseen. Poliitikot ovat tukeneet demokratiaa juhlapuheissa.
 Kun Utøyan kokeneet ovat halunneet puhua vihasta ja siitä, miten sitä Norjassa ehkäistään, he ovat saaneet kuulla yrittävänsä heiluttaa Utøya-korttia omaa asiaa edistääkseen.
 Mutta demokratian vaaliminen on sitä, että yhteiskunta puhuu synkimmistäkin puolista.
 Pahin virhe on, jos jälleen aletaan puhua “yhden hullun teosta” eikä siitä, mitä syitä voi löytyä yhteiskunnasta ja miten niitä ehkäistään.
 Lue myös:
 Yle Kongsbergissa: Suru valtasi norjalaisen pikkukaupungin
 Jørgen Watne Frydnes sai viikko Utøyan iskun jälkeen mahdottoman tehtävän – käynnistää toiminta uudelleen –
nyt hän kertoo, miten se tehtiin

Kirjeenvaihtajalta: Kongsbergissä pahin järkytys väistyy – nyt asukkaat haluavat tietää, miksi heidän naapurinsa kuolivat


Summary: Taavi Myyryläinen haluaa kertoa tarinansa, jotta ihmiset tajuaisivat skuuttien vaarallisuuden.

Mikkeliläinen Taavi Myyryläinen, 25, vietti iloista syyskuista perjantai-iltaa pelaten biljardia ystäviensä kanssa. Kun kotiin lähdön aika pikkutunneilla koitti, mies nappasi alleen sähköpotkulaudan, eli skuutin. Jossain vaiheessa kotimatkaa skuutin rengas otti kiinni johonkin, Myyryläinen kaatui ja löi päänsä.
 Seuraavat muistikuvat ovat Kuopion keskussairaalan teho-osaston sängystä.
 – Se oli järkytys. Tiesin, että jotain on tapahtunut, mutta en tiennyt mitä. Lääkäri käski ottaa rauhallisesti.
 Vanhemmat ja lääkärit ovat jälkeenpäin kertoneet tapahtumista, joita Myyryläinen ei itse muista.
 Kaatuessaan Myyryläinen oli lyönyt päänsä asfalttiin. Paikalle pysähtyneiden auttajien mukaan Myyryläisellä ei ollut naarmujen lisäksi näkyviä vammoja ja hän oli tajuissaan. Ambulanssissa Myyryläiseltä meni taju, ja Mikkelin keskussairaalasta mies kuljetettiin nopeasti Kuopion yliopistolliseen sairaalaan.
 – Vanhemmilleni soitettiin aamuyöllä, että minulla oli aivoverenvuoto ja paine aivoissa kasvoi koko ajan. Seuraavaksi oli soittanut kirurgi, joka kertoi leikkauksen olevan aamuseitsemältä.
 Etelä-Savon sairaanhoitopiiri kuntayhtymä Essotelta kerrotaan, että sähköpotkulautojen käyttöönoton jälkeen Mikkelin yhteispäivystyksessä on ollut viikoittain muutamia potkulautojen käyttöön liittyviä vammapotilaita. Näin on käynyt useissa muissakin  kaupungeissa pitkin Suomea.
 Tapaukset painottuvat viikonloppuihin, iltoihin ja öihin ja loukkaantunut on usein päihtynyt. Useinmiten vammat ovat lieviä.
 Myyryläinen tapaus kuitenkin muistuttaa, että pahastikin voi käydä.
 Myyryläinen iski oikean puolen päästään katuun, mutta aivoverenvuoto havaittiin kallon vasemmalla puolella.  Jouni Kirvesmies / Yle
 "Olen onnekas, että pystyn kävelemään"
 Myyryläisen kallosta puuttuu suuri pala, kasvot ovat turvonneet ja pää on lommolla. Ohimolta kiertää pään yli pitkä arpi. Hiljalleen hiukset alkavat peittää arpea, eikä pään muotokaan jää toispuoleiseksi.
 – Noin kuukauden päästä, heti kun aivojen turvotus on laskenut, päähän laitetaan biolasiproteesi. Sen jälkeen kallo on niin kuin ennenkin.
 Noin kuukausi onnettomuuden jälkeen Myyryläinen juo keittiössään aamukahvia ja syö pullaa. Arki on muuttunut rajusti, mutta tilanne ei ole toivoton. Lähimuisti ei pelaa ja monet asiat pitää kirjoittaa ylös, että aivot pääsevät vähemmällä. Kauppakassia ei voi kantaa, ettei aivopaine nouse, mutta päivät luistavat jo hyvin.
 – Katson telkkaria ja pelaan tietokonepelejä, mutta kaikki tavallisetkin asiat rasittavat aivoja. Sitten tulee päänsärky. Asioissa, joita normaali ihminen jaksaa kahdeksan tuntia, minulle tulee raja vastaan kahdessa. Eikä siihen auta kipulääke, vaan ainoastaan lepo.
 Viikkojen ajan Myyryläinen näki sairaalassa potilaita, joille oli käynyt pahemmin kuin hänelle. Niitä hetkiä hän kuvaa rajuiksi.
 – Mietin, että olen onnekas, että pystyn kävelemään ja pystyn puhumaan toiselle, niin että minua ymmärretään. Siitä on saanut uutta näkökulmaa.
 Tämän näkökulman Myyryläinen haluaa jakaa myös muille.
 "Hirvitti katsoa ihmisiä, jotka kulkivat skuuteilla"
 Kotiuduttuaan Myyryläinen jakoi kuvansa ja tarinansa Mikkelin Puskaradio-ryhmässä Facebookissa. Tykkäyksiä ja tsemppiviestejä tuli yli tuhat. Tarkoituksena ei ollut kerätä sääliä, vaan muistuttaa varovaisuudesta ja kypärän tärkeydestä. Myyryläisellä ei kaatuessaan ollut kypärää, mikä nyt kaduttaa.
 – Sairaalan ikkunasta hirvitti katsoa ihmisiä, jotka kulkivat skuuteilla kaupungilla todella kovaa ilman kypärää.
 Edessä on vielä pitkä kuntoutus, mutta todennäköisesti Myyryläinen palaa automekaanikon työhönsä alkuvuodesta. Auton rattiinkin mies uskoo pääsevänsä vielä. Kypärä on ehdoton varuste, mikäli mies vielä pyörän selkään nousee.
 – Mutta sähköpotkulautaan en koske enää koskaan.

Kallosta puuttuu pala eikä muisti pelaa – skuuttionnettomuus vei Taavi Myyryläisen teho-osastolle: "Sähköpotkulautaan en koske enää koskaan"


Summary: Rajoitukset voisivat koskea muun muassa ravintoloita ja tapahtumia. Sosiaali- ja terveysministeriön mukaan riski tehohoidon ylikuormittumiseen on edelleen koholla Suomessa.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Syksyn aikana yhteiskuntaa on avattu hiljalleen, mutta Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirissä (HUS) varaudutaan siihenkin vaihtoehtoon, että rajoituksia pitää asettaa takaisin.
 Uudenmaan alueellisessa koordinaatioryhmässä ennakoitiin torstaina tulevien rajoitusten tarvetta, mikäli terveydenhuollon kantokyky vaarantuu,  kertoo HUS .
 Koronaviruspotilaiden kokonaismäärä HUSissa on kuluneella viikolla ollut 40–51. Näistä tehohoidossa on ollut 8–14 potilasta.
 Koordinaatioryhmä totesi, että mikäli tehohoidossa olevien potilaiden määrä ylittää 15 potilasta tai vuodeosastohoidossa olevien määrä ylittää 50, tarkoittaa tämä terveydenhuollon kantokyvyn vaarantumista, koska tässä tilanteessa muiden potilaiden hoitoa joudutaan siirtämään.
 – Tällaisessa tilanteessa Uudenmaan alueellinen koordinaatioryhmä pitää Uudenmaan laajuisten ravintolarajoitusten tiukentamista välttämättömänä. Lisäksi ryhmä tulee esittämään aluehallintovirastolle tarkoituksenmukaisesti kohdennettuja rajoituksia tapahtumiin ja yleisötilaisuuksiin, sanoo alueellisen koordinaatioryhmän puheenjohtaja, HUSin vs. johtajaylilääkäri  Jari Petäjä  tiedotteessa.
 Sosiaali- ja terveysministeriön (STM) mukaan riski tehohoidon ylikuormittumiseen on edelleen koholla Suomessa.
 STM:n johtaja  Pasi Pohjola  kertoi  Ylen aamussa , että tehohoidon kuormituksen suhteen tilanne on jo monilla alueilla hankala.
 – Potilassiirtoja on jo jouduttu tekemään. Nyt on huoli siitä, miten meidän kapasiteetti riittää, Pohjola totesi.
 Lue seuraavaksi:
 Koronapassi on kiihdyttänyt rokotusintoa osassa maata, mutta ruuhkasta on turha puhua – lain voimaantulosta päätetään tänään
 Avit ryhtyvät valvomaan koronapassia käyttäviä ravintoloita heti puolenyön jälkeen – "Passittomat täytyy komentaa ulos"
 Oppilaiden ei enää syysloman jälkeen tarvitse käyttää maskia pääkaupunkiseudun kouluissa ja oppilaitoksissa

Koronakoordinaatioryhmä linjasi: Tällaisessa tilanteessa HUSin terveydenhuollon kantokyky vaarantuu ja uusia rajoituksia tarvitaan


Summary: Hallitusviisikko tapaa perjantaina iltapäivällä. Kokouksessa setvitään SDP:n ja keskustan välistä riitaa. Pääministeri Sanna Marin haukkui torstaina suorasanaisesti tiede- ja kulttuuriministeri Antti Kurvisen.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Hallituspuolueiden puheenjohtajat setvivät perjantaina sotkua, joka sai alkunsa tiede, taide- ja kulttuurialan leikkauspäätöksestä. Hallitus sopi leikkauksista kevään kehysriihessä. Taustalla ovat Veikkauksen pienentyneet pelituotot.
 Viisikko pohtii iltapäivällä, perutaanko kulttuurin 18 miljoonan leikkaukset. Kokouksessa on tarkoitus tarkastella myös muita Veikkauksen edunsaajia.
 Tällä hetkellä neuvotteluja käydään eduskunnassa pienemmissä kokoonpanoissa.
 Veikkauksen varoista syntyi soppa, kun tiede- ja kulttuuriministeri  Antti Kurvinen  (kesk.) julkaisi tiistaina leikkauslistat. Torstaina p ääministeri Sanna Marin (sd.) arvosteli  Kurvista kovin sanoin.
 Marinin mukaan Kurvinen julkaisi listat, vaikka Marin kertoi tehneensä Kurviselle selväksi, että hallitusviisikko pohtii vielä leikkauspäätöstä.
 Marin kertoi aiemmin torstaina tvitterissä, että SDP haluaa perua kulttuurialan 18 miljoonan leikkaukset. Hän on luvannut tarkastella myös muiden Veikkauksen edunsaajien tilannetta.
 Saarikko: Turha tempoilu vähemmälle
 Hallituskumppani keskusta puolestaan ihmettelee, miksi SDP haluaa perua ahteen kertaan sovitut leikkaukset.
 Keskustan puheenjohtaja, valtiovarainministeri  Annika Saarikko  toivoi torstaina, että "turha tempoilu jätettäisiin vähemmälle".
 Saarikko lupasi selvittää pääministerin pyynnöstä, miten kulttuurin puuttuvat rahat saadaan kasaan. Hän ei luvannut kuitenkaan luvannut sataprosenttisia korvauksia kaikille Veikkauksen edunsaajille.
 Tieto hallituksen aikeista perua kulttuurin leikkaukset on saanut liikunnan ja urheilun takajaloilleen. Olympakomitean puheenjohtaja  Jan Vapaavuori vaatii hallitusta  vahvistamaan liikunnan rahoituksen.
 Analyysi: SDP:n ja keskustan välien kriisiytymisellä voi olla arvaamattomat seuraukset.

Yle seuraa: Hallitusviisikko pui kulttuurisäästöjen perumista, SDP:n ja keskusta setvivät riitaansa, kokous alkaa 15.45


Summary: Kongsbergin moskeijan johtaja kertoo norjalaismedialle, että mies vaikutti olevan avun tarpeessa. Moskeijassa käydessään hän ei kuitenkaan vaikuttanut vaaralliselta tai radikalisoituneelta.

Poliisin mukaan Norjan Kongsbergissa tapahtuneesta  jousiasehyökkäyksestä  epäilty tanskalainen  Espen Andersen Bråthen  oli kääntynyt islaminuskoon.
 Norjan yleisradio  NRK  ja sanomalehti  Aftenposten  ovat haastatelleet Kongsbergin islamilaisen kulttuurikeskuksen puheenjohtajaa  Oussama Tliliä .
 Tlili kertoo, että mies kävi moskeijassa kolmisen kertaa vuosia sitten. Hän tunnisti miehen uutiskuvista.
 – Toivotimme hänet tervetulleeksi, mutta hän jätti hämmentävän vaikutelman, Tlili sanoo.
 Puheenjohtajan mukaan mies ei tullut moskeijaan rukoilemaan, eikä tuntunut tietävän islamista paljoakaan.
 – Hän ei ollut kiinnostunut islamista. Hän halusi kertoa minulle jonkinlaisesta saamastaan ilmestyksestä ja pyysi apuani viestinsä välittämisessä. Selitin hänelle, etten pysty auttamaan asiassa.
 Tlilin mukaan mies vaikutti erikoiselta, mutta ei uhkaavalta tai radikalisoituneelta. Hän sanoo pohtineensa ilmoituksen tekemistä poliisille, mutta ei nähnyt sille riittävän painavia perusteita. Lähinnä Tlili sanoo ajatelleensa miehen olevan avun tarpeessa.
 Muutaman vierailunsa jälkeen mies ei enää palannut moskeijalle eikä ottanut yhteyttä seurakuntaan.
 – Kaikki täällä ovat murheellisia. Jaamme surun koko Kongsbergin kanssa, Tlili sanoo.
 Imaami: "Olin hyvin vihainen"
 Myös norjalaista Muslimien dialogiverkostoa (MDN) johtava imaami  Senaid Kobilica  kertoo Aftenpostenille järkyttyneensä Kongsbergin hyökkäyksestä ja siitä, että epäilty kertoi kääntyneensä islaminuskoon.
 – Olin hyvin vihainen. Uskotaan, että kun ihminen kääntyy islamiin, hän ymmärtää uskonnon pääsanoman, jonka mukaan elämä on pyhää ja ihmisen tappaminen on kuin tappaisi koko ihmiskunnan, Kobilica sanoo.
 Hänen mukaansa tiedonpuute ja väärät tulkinnat uskonnosta ovat vakava ongelma.
 – Meillä on valtavia ongelmia ihmisten kanssa, jotka eivät ymmärrä sanomaa oikein, irrottavat asiat kontekstistaan ja käyttävät niitä omiin vääriin tarkoituksiinsa.
 Kongsbergin iskua analysoidessa monella on Kobilican mukaan peiliin katsomisen paikka.
 – Ovatko terveysviranomaiset, poliisi ja uskonnolliset johtajat tehneet riittävästi? Meillä kaikilla on tässä työnsarkaa.
 Lue lisää:
 Yle seuraa: Tuoreimmat tiedot Kongsbergin jousiasehyökkäyksestä
 Yle Kongsbergissa: Suru valtasi norjalaisen pikkukaupungin
 Norjan jousiampumishyökkäystä tutkitaan terroritekona – tämän tiedämme nyt Kongsbergin iskusta
 Norjassa viisi ihmistä kuoli jousiasemiehen hyökkäyksessä – epäilty on 37-vuotias Tanskan kansalainen

Jousiasehyökkääjä kävi vuosia sitten Kongsbergin moskeijassa – johtaja: "Hän ei ollut kiinnostunut islamista"


Summary: Eduskunta äänestää koronapassin käyttöönotosta tänään. Passia voidaan alkaa edellyttää perjantain ja lauantain välisenä yönä alueilla, joilla on voimassa olevia koronarajoituksia.

Koronatoimia vastustava Vapauden puolesta -liike osoittaa mieltään tänään Eduskuntatalolla. Mielenilmaus alkoi kello 11 jälkeen aamupäivällä, ja sen on määrä jatkua kello 14 saakka.
 Mielenosoituksella vastustetaan niin sanotun koronapassin käyttöönottoa.
 Poliisin mukaan tunnelma Eduskuntatalon edustalla oli kello 12 aikaan rauhallinen, ja paikalla oli noin 250–300 henkilöä.
 Koronapassi voidaan ottaa käyttöön jo lauantain vastaisena yönä
 Eduskunta hyväksyi koronapassin käyttöönottoa koskevan lakiehdotuksen sisällön tiistaina . Eduskunta äänestää lain hyväksymisestä tänään perjantaina.
 Se tarkoittaa, että koronapassi on mahdollista saada käyttöön jo perjantain ja lauantain välisenä yönä.
 Passin perustarkoitus on se, että esimerkiksi ravintolat ja sisäliikuntapaikat voivat välttää koronarajoitukset, jos ne edellyttävät passia asiakkailtaan.
 Lue myös:   Missä ja keneltä koronapassia vaaditaan? Tässä tärkeimmät tiedot koronapassista, jonka on tarkoitus tulla voimaan lauantaina
 Yritykset voivat itse valita, haluavatko ne vaatia passeja asiakkailta. Jos esimerkiksi ravintola ei vaadi passeja asiakkailta, voimassa olevat rajoitukset säilyvät voimassa.
 Koronapassia voidaan vaatia ensinnäkin baareissa, yökerhoissa ja ruokaravintoloissa.
 Yleisötilaisuuksissa passia voidaan edellyttää esimerkiksi teattereissa, messuilla ja konserteissa. Sama koskee museoita, taidenäyttelyitä ja vastaavia kulttuuritiloja.
 Liikuntapaikoista passia voivat vaatia esimerkiksi kuntosalit, ryhmäliikuntatilat ja muut sisäliikuntapaikat sekä lasten sisäleikkipuistot. Listaan lukeutuvat myös uimahallit ja kylpylät.
 Passia voivat lisäksi vaatia asiakkailtaan esimerkiksi sisätiloissa olevat eläintarhat tai huvipuistot.
 Koronapassi edellytetään 16-vuotiailta ja sitä vanhemmilta vain alueilla, joilla on voimassa koronarajoituksia.
 Lue myös:
 Avit ryhtyvät valvomaan koronapassia käyttäviä ravintoloita heti puolenyön jälkeen – "Passittomat täytyy komentaa ulos"
 Koronapassi on kiihdyttänyt rokotusintoa osassa maata, mutta ruuhkasta on turha puhua – lain voimaantulosta päätetään tänään
 Missä ja keneltä koronapassia vaaditaan? Tässä tärkeimmät tiedot koronapassista, jonka on tarkoitus tulla voimaan lauantaina

Koronapassin vastustajat osoittavat mieltään Eduskuntatalolla – paikalla noin 250–300 henkilöä


Summary: Keskustassa ja SDP:ssä tunnutaan molemmissa miettivän, kumpi veti maton toisen jalkojen alta. Ratkaisua tulehtuneeseen tilanteeseen haetaan tänään hallituksen johtoviisikon voimin, kirjoittaa Ylen politiikan toimittaja Anniina Luotonen.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Pääministeri  Sanna Marin  (sd.) arvosteli torstaina poikkeuksellisen suoraan tiede- ja kulttuuriministeri  Antti Kurvista . Keskeisen keskustaministerin julkinen ojentaminen syventää epäluottamusta SDP:n ja keskustan välillä.
 Eduskunnassa toimittajien edessä ollut Marin ei suoraan vastannut kysymykseen siitä, onko Kurvisella hänen luottamuksensa, vaan totesi jokaisen puolueen vastaavan itse oman ministerinsä toiminnasta. Tämä on herättänyt keskustassa ärtymystä.
 Moitteet kohdistuivat siihen, että Kurvinen kutsui kulttuurialan toimijat tiistaina koolle kuulemaan alaan kohdistuvista leikkauksista. Vähän tämän jälkeen asiasta tiedotettiin myös julkisuuteen.
 Näin ei olisi Marinin mukaan pitänyt tehdä, koska asia oli vielä palaamassa viisikon pöydälle.
 – Olisin toivonut, että tällä viikolla me emme olisi järkyttäneet alaa ja alan toimijoita, koska me olemme tätä tilannetta olleet joka tapauksessa ratkaisemassa, Marin sanoi.
 Saarikko "yrittänyt ymmärtää"
 Opetus- ja kulttuuriministeriön hallinnonalalla valtion rahoitus vähenee yhteensä 43 miljoonalla eurolla ensi vuonna rahapelituottojen hupenemisen takia.
 Vielä kevään kehysriihessä hallitus päätti, ettei tulonmenetyksiä kompensoitaisi edunsaajille kokonaan, vaan ensi vuonna ainoastaan 90 prosenttisesti. Nyt mieli on kuitenkin osassa hallituspuolueita muuttunut.
 Valtiovarainministeri, keskustan puheenjohtaja  Annika Saarikko  kertoi toimittajille torstaina eduskunnassa olevansa valtiovarainministerinä velvoitettu etsimään tilanteeseen ratkaisuja ja käyneensä keskusteluita pääministerin kanssa “yrittäen ymmärtää, mitä hän haluaa”.
 SDP:ssä ja keskustassa ollaan perustavasti eri mieltä siitä, oliko leikkauslista hyväksytty vai ei.
 Kurvisen leikkauslista oli seurantaministerien kokouksessa jo 23. syyskuuta, jolloin oli keskustalähteiden mukaan selvää, miten leikkaukset kohdistuisivat. SDP:tä kokouksessa edusti liikenne- ja viestintäministeri  Timo Harakan  valtiosihteeri  Pilvi Torsti . Keskustassa ihmetelläänkin, miksi SDP ei puuttunut leikkauksiin aiemmin.
 SDP:ssä puolestaan tulkitaan, että kyseisessä kokouksessa ei vielä kuitattu päätöksiä. He pitävät Kurvisen toimintaa poikkeuksellisena.
 Hallituksen johtoviisikko on koolla iltapäivällä. SDP:stä kerrotaan, että tapaamisessa on tarkoitus käydä jonkinlainen pelisääntökeskustelu.
 Julkinen nöyryytys johti äkkireaktioon
 Pääministeri Marinin kannalta tilanteen tekee kiusalliseksi se, että hän järjesti vain vähän ennen leikkauslistan julkistamista Kesärannassa juhlat kulttuurialan vaikuttajille. Myös Kurvinen oli tilaisuudessa paikalla.
 Juhlien ajoitus ja leikkaukset koronasta kärsineelle alalle ovat tuoneet Marinille voimakasta arvostelua. SDP:ssä kysytäänkin ihan vakavissaan, viritettiinkö pääministerille ansa.
 Keskustan näkemyksen mukaan leikkauslistan julkistus sattui osumaan juhlien jälkeiseen aikaan, koska eduskunnan valtiovarainvaliokunnasta oli jätetty leikkausten kohdentumisesta tietopyyntö. Siihen oli vastattava, mitä kautta tiedon arvioitiin tulevan julkisuuteen hallitsemattomasti. Opetus- ja kulttuuriministeriössä päädyttiin siksi infon järjestämiseen mahdollisimman pian.
 Päähallituspuolueiden välisestä ristivedosta kertoo sekin, että molemmista puolueista on toistettu toimittajille omaa versiota tapahtumista.
 Kurvinen lähetti viestin Rinteen epäluottamuksesta
 Kurvinen ei ole kuka tahansa ministeri. Eduskuntaryhmän johdossa hän oli aktiivinen siinä, että pääministeri  Antti Rinne  (sd.) joutui jättämään tehtävänsä.
 Joulukuussa 2019 Kurvinen  lähetti Rinteelle  viestin, jossa hän totesi, ettei keskustan eduskuntaryhmä tai puoluehallitus enää luota Rinteeseen.

Analyysi: SDP:n ja keskustan välien kriisiytymisellä voi olla arvaamattomat seuraukset