Summary: Presidentti on tottunut välikohtauksiin: viimeksi kesäkuussa häntä lyötiin avokämmenellä Etelä-Ranskassa. Silmäätekeviä poliitikkoja on joutunut häiriköinnin ja väkivallan kohteeksi Suomessakin.

Lyonin kaupungissa Ranskassa sattui kummallinen välikohtaus, kun presidentti  Emmanuel Macronia  heitettiin kananmunalla. Macron vieraili hotelli- ja ravintola-alan tapahtumassa puhumassa ranskalaisesta ruuanlaitosta.
 Tapauksesta kuvattu video näyttää, kuinka kananmuna pomppaa ehjänä Macronin olkapäästä. Taustalla mielenosoittaja huutaa "vive la révolution", siis suomeksi "kauan eläköön vallankumous".
 Asiasta kertoi ensimmäisenä ranskalaislehti  Lyon Mag . Munan ja Macronin kohtaamisesta ovat uutisoineet myös muun muassa uutistoimistot Reuters ja AFP.
 Kananmunan heittänyt mies pidätettiin. Macron sanoi tapahtumassa, että yrittäisi puhua miehelle myöhemmin.
 – Jos hänellä on jotain sanottavaa minulle, antaa hänen tulla, Macron kommentoi.
 Kyseessä ei ole ensimmäinen kerta, kun Macron saa kananmunasta. Vuonna 2017 Macronin vasta kampanjoidessa presidentiksi häntä heitettiin munalla Pariisissa. Silloin kananmuna osui päähän ja rikkoutui.
 Kesäkuussa mies löi Macronia avokämmenellä kasvoihin presidentin tervehtiessä väkijoukkoa kouluvierailun jälkeen Etelä-Ranskassa. Mies tuomittiin neljäksi kuukaudeksi vankeuteen.
 Aiemmin maanantaina AFP kertoi Ranskan poliisin aloittaneen tutkinnan valokuvaajasta, joka ikuisti uimahousut jalassa lomailleen Macronin viime vuonna.
 Ei vain etelässä
 Silmäätekevät poliitikot ovat joutuneet häiriköinnin ja väkivallan kohteeksi myös Suomessa.
 Esimerkiksi 2012 lokakuussa mies lähestyi veitsi kädessään pääministeri  Jyrki Kataista  (kok.). Mies  sai teostaan sakot .
 Marraskuussa 2015 valtiovarainministeri  Alexander Stubbia  (kok.) kohti  heitettiin limua . Heittäjä tuomittiin Pirkanmaan käräjäoikeudessa 35 päiväsakkoon kunnianloukkauksesta ja lievästä vahingonteosta.
 Keväällä 2019 Soldiers of Odin -tunnuksiin pukeutunut mies yritti käydä silloisen ulkoministerin  Timo Soinin  (sin.) kimppuun vantaalaisilla maalaismarkkinoilla. Soinin turvamiehiin kohdistui väkivaltaa, kun he suojasivat ministeriä. Hyökkääjä sai teostaan  seitsemän kuukautta ehdollista vankeutta .
 Tammikuussa 2021 ex-pääministeri, kansanedustaja  Juha Sipilää  (kesk.)  lyötiin selkään . Tekijä tuomittiin 80 päiväsakon rangaistukseen.
 Juttua päivitetty kello 18.47: Tapauksesta kertoi uutistoimistoja ennen ranskalaislehti Lyon Mag. Lisätty myös maininta siitä, että Macronia on heitetty kananmunalla ennenkin.

"Kauan eläköön vallankumous!" – mielenosoittaja heitti Ranskan presidenttiä kananmunalla


Summary: Karanneet kissat löytyvät yleensä kilometrin säteeltä kotoa muutamassa päivässä tai viikon sisään, kertoo löytöeläinkodin pitäjä Katri Raatikainen.

Nina Hirsiahoa  itkettää taas, kun hän katselee kissaansa Waltteria. Lemmikki oli kateissa melkein koko kesän.
 Waltteri karkasi kesäkuussa perheen mökiltä Uuraisilta ja löytyi kolmen kuukauden kuluttua 74 kilometrin päästä Korpilahdelta.
 Waltterin karkumatka oli poikkeuksellisen pitkä sekä kilometreissä että ajassa. Yhtä pitkälle juosseita kissoja tulee Jyväskylän Karajan löytöeläinkotiin harvoin.
 – Tämä on pisin karkumatka, mitä tiedän, kertoo yrittäjä  Katri Raatikainen .
 Mammanpoika lähti omille teilleen
 Waltteri on mammanpoika. Se valtaa tuon tuosta omistajansa sylin.
 Niin se teki myös 17. päivä kesäkuuta.
 Hirsiaho vietti kesäpäivää mökillään lastensa, kahden kissansa ja saksanpaimenkoiransa kanssa. Kaikki vaikutti tavalliselta.
 Sitten tapahtui jotain.
 Waltteri katosi.
 – Jokainen lemmikin omistaja varmaan tietää, millaiset fiilikset on, kun kissa katoaa. Tulee epäusko, suru ja menettämisen pelko, Hirsiaho kuvaa.
 Waltteri on luonteeltaan arka ja piiloutui aluksi kameraa sängyn alle. Omistajansa seurassa se on kuitenkin hellyydenkipeä ja puhelias. Greta Virranniemi
 Hirsiaho aloitti etsinnät heti. Hän veti tonnikalalla hajujälkiä mökille monesta suunnasta ja laittoi grilliin ruokaa haisemaan. Hän lainasi eräältä kyläläiseltä loukun ja pystytti sen lähistölle. Hän laittoi ilmoituksia Facebookiin ja soitti läpi lähialueiden löytöeläinkodit.
 Se ei auttanut.
 Myrskysäällä pelotti kissan puolesta
 Hirsiaholle alkoi kilahdella viestejä somessa. Ihmiset kertoivat nähneensä tuntomerkkeihin sopivan kissan milloin missäkin. Omistaja ampaisi usein yömyöhällä tutkimaan paikkoja, mutta Waltteria ei löytynyt.
 – Oli suuri suru ja huoli, onko kissalla kaikki hyvin, Hirsiaho sanoo.
 Kesä oli poikkeuksellisen kuuma. Myrskyt runtelivat Keski-Suomea useaan otteeseen. Silloin Hirsiahoa pelotti, miten Waltteri pärjää.
 Hirsiaho piti yllä toivoa. Waltteri on luonteeltaan arka, joten kissa kulkee todennäköisesti varovaisesti. Waltteri on myös tottunut ulkoilemaan ja osaa metsästää, joten se saa ruokaa.
 Kissa löytyy yleensä kilometrin säteeltä
 Waltteri on talsinut yli 70 kilometrin matkansa ilmeisesti kahdessa kuukaudessa, koska kissa on nähty useaan otteeseen Korpilahdella elokuun puolenvälin jälkeen.
 – Se on melkein vain kävellyt koko ajan kaksi kuukautta, Katri Raatikainen hämmästelee.
 Karanneet kissat löytyvät hänen mukaansa yleensä noin kilometrin säteeltä kotoa.
 Raatikainen on pyörittänyt löytöeläinkotia seitsemän vuotta. Sinä aikana hän on kohdannut vain yhden toisen Valtterin kilometrilukemiin omin voimin päässeen karkulaisen. Kissa katosi Petäjäveden suunnilta ja loukutettiin Jyväskylän keskustassa.
 Kerran Karajalle saapui kissa paljon kauempaakin, mutta se ei kulkenut matkaa omin avuin. Kissa oli hypännyt autoon Forssassa ja lähtenyt Jyväskylässä pysähdyksen aikana kyydistä.
 Omille teilleen lähteneet kissat saadaan Raatikaisen mukaan kiinni yleensä joidenkin päivien tai viikon kuluttua. Ne löytyvät piilosta tai menevät loukkuun.
 – Harvemmin ne ovat pidempään karkumatkalla, mutta muutamat kissat ovat olleet monia kuukausia karussa kesällä. Waltteri on tässäkin kärkikamppailussa.
 Säikyttikö lentokone tai pyssyjen pauke?
 Waltteri katosi nyt toistamiseen.
 Kymmenvuotias, leikattu uroskissa on kulkenut koko elämänsä vapaana perheen kotipihassa Petäjävedellä. Kotona se juoksee aina tykö, kun Hirsiaho kutsuu. Se ei ole karannut kotipihasta kertaakaan.
 Kolme vuotta sitten Hirsiaho hankki mökin Uuraisilta. Ensimmäisenä mökkikesänä Waltteri katosi ensimmäisen kerran. Kissa oli silloinkin kateissa kolmisen kuukautta ja löytyi syksyllä Jyväskylän Palokasta.
 Kesä 2020 meni hyvin. Waltteri ei karannut.
 Välivuoden jälkeen pakomatka kuitenkin toistui.
 Nina Hirsiaho kiittelee vuolaasti kaikkia, jotka osallistuivat Waltterin etsintöihin.  Greta Virranniemi
 Hirsiaho pohtii, mikä sai kissan karkuteille.
 Mökin lähellä liikkuu lentokoneita aika matalalla. Lähellä on ampumarata, josta kuuluu pyssyjen pauketta. Ehkä lentokoneiden tai aseiden äänet säikäyttivät Waltterin. Ehkä syypää olikin perheen oma saksanpaimenkoira, joka älykkäänä osaa avata lukitut ovet.
 Hirsiaho miettii sitäkin, minkä takia Waltteri on kulkenut kaksi kertaa samaan suuntaan. Petäjäveden koti ja synnyinpaikka Saarijärvellä ovat toisessa suunnassa.
 – Ehkä hän on pyrkinyt kotiin, mutta kompassi on heittänyt.
 Seikkailijat karkaavat joka kesä
 Kissa on ollut kateissa kaksi viikkoa. Se tekee samanlaisen reissun joka kesä. Ilmoittele, jos se tulee löytöeläinkotiin.
 Katri Raatikainen saa aika ajoin tällaisia puheluita. Muutaman päivän päästä omistaja soittaa uudelleen ja kertoo, että kissa on palannut kotiin.
 – Jotkut kissat ovat luonnostaan seikkailijoita. Tuntuu, että niiden on pakko käydä joka kesä pitkä reissu, Raatikainen kuvaa
 Kissa saattaa kadota myös siksi, että se säikähtää esimerkiksi koiraa tai ilvestä ja säntää karkuun.
 Karkumatkan suunnan saattaa määrätä esimerkiksi tuttu reitti tai houkutteleva haju. Toisaalta kissa voi paeta pois pelottavien äänien, kuten lentokentän, luota.
 Kissa sähisee loukussa, rauhoittuu heti sisällä
 Hirsiaho sinkosi heti työpäivän päätteeksi kohti löytöeläinkoti Karajaa. Pian Waltteri puski jälleen omistajansa käsiä ja kasvoja ja jutteli tuttuun tapaansa. Kyyneleet valuivat omistajan silmistä.
 Waltteri oli laihtunut, mutta muuten kunnossa. Edes sen pitkä turkki ei ollut takussa.
 – Oli ihana nähdä, että hän muisti minut hyvin ja halusi heti läheisyyttä, Hirsiaho iloitsee.
 Waltteri on ottanut erityisen paikan Nina Hirsiahon elämässä. "Sanotaan aina, että ei saisi olla lempieläintä, vaan kaikki ovat yhtä rakkaita. Mutta kyllä Waltteri saattaa vahvasti olla se, jota ei saa ääneen sanoa", omistaja kertoo. Greta Virranniemi
 Oli perjantai 10. syyskuuta.
 Aiemmin päivällä Hirsiahon puhelin oli kilissyt viesteistä. Waltterin näköinen kissa oli pyörinyt useita päiviä vanhemman pariskunnan mökkipihalla, ja nämä olivat ruokkineet sitä lohikeitolla. Lopulta Karajan väki oli loukuttanut kissan mökin luota.
 Loukussa Waltteri oli kiukkuinen ja sähisi. Sisällä löytöeläinkodissa kaikki muuttui hetkessä. Kissa oli jälleen kesy ja ihmisrakas.
 Reaktio on tyypillinen.
 – Loukussa karanneet kissat ovat ihan paholaisia. Kun ne pääsevät sisälle ja saavat ruokaa, lämpöä ja silityksiä, ne muistavat, että tämä olikin kiva juttu. On mahtavaa nähdä, miten asiat loksahtavat kohdalleen niiden päässä, Katri Raatikainen kuvaa.
 Loppuuko vapaa ulkoilu?
 Nyt Hirsiahon pitää tehdä päätös. Pääseekö Waltteri enää ulkoilemaan vapaasti?
 Omistaja on miettinyt aitauksen rakentamista ja valjaissa ulkoilua.
 Katri Raatikaisen ohjeet kissanomistajille ovat yksinkertaiset.
 – Jos päästää kissansa ulos, on otettava riski, että se saattaa karata. Ainoa keino estää karkaaminen on tehdä siitä mahdotonta. Kissa on joko sisällä tai ulkoilee valjaissa tai häkissä.
 Hirsiaho ei vielä ole päästänyt tietoisesti Waltteria ulkoilemaan karkureissun jälkeen, vaikka kissa jonottikin jo pari päivää kotiinpaluunsa jälkeen ovella. Halu pihalle olisi kova, ja pari kertaa kissa onkin päässyt livahtamaan ulos.
 – Waltteri on saanut viettää aika lajityypillistä kissanelämää kymmenen vuotta. Jos hänestä tekisi nyt kokonaan sisäkissan, minkälaista elämää se olisi? omistaja pohtii.

Waltteri-kissan hurja pako: kolme kuukautta ja lähes 80 kilometriä – "Pisin karkumatka, mitä tiedän", sanoo löytöeläinkodin yrittäjä


Summary: Hovioikeus hylkäsi Suomi Ensin -mielenosoittajien pahoinpitelysyytteet, jotka liittyivät vappuna 2017 Helsingin keskustassa tapahtuneeseen yhteenottoon. Rasismia vastustavien Bootboysien tuomiot jäivät voimaan.

Helsingin hovioikeus hylkäsi tänään maanantaina antamassaan tuomiossa kahden Suomi Ensin -mielenosoittajan pahoinpitelysyytteet.
 Hovioikeuden tuore tuomio liittyy vappuna 2017 Helsingin Rautatientorilla tapahtuneeseen joukkotappeluun, jossa rasismia vastustavat niin sanotut Bootboysit ottivat yhteen maahanmuuttovastaisen Suomi Ensin -yhdistyksen kannattajien kanssa.
 Hovioikeuden mukaan 60-luvulla syntyneiden miesten ei voitu todistaa pahoinpidelleen 90-luvulla syntyneitä miehiä Rautatientorilla järjestetyn Suomi Maidan -mielenosoituksen yhteydessä.
 Helsingin käräjäoikeus tuomitsi vapun joukkotappeluun liittyen kuusi miestä eri asteisiin rangaistuksiin joulukuussa 2019. Kolme miehistä kuului Bootboyseihin ja kolme Suomi Ensin -ryhmään. Kaksi vastapuolien edustajaa oli kohdannut aiemminkin väkivaltaisessa yhteenotossa.
 Syytettyjen näkemykset tappelun alusta ja sen kulusta olivat ristiriitaisia. Oikeuden mukaan sekavasta tilanteesta jäi osittain selvittämättä, kuka oli tehnyt mitäkin. Kaikki osapuolet kiistivät pahoinpitelysyytteet.
 Kaksi Suomi Ensin -ryhmän kannattajaa valitti käräjätuomiosta hovioikeuteen. Heidän mukaansa he eivät olleet pahoinpidelleet Bootboyseja.
 Tuomio naisen pahoinpitelystä pysyi
 Hovioikeuden mukaan tappelu oli alkanut erimielisyydestä, jonka seurauksena Bootboysit olivat pahoinpidelleet maahan kaatunutta äärioikeiston edustajaa. Lisäksi yksi Bootboysin jäsen oli lyönyt toista miestä matkakaiuttimella.
 Kaksi Bootboysia väitti mielenosoittajien pahoinpidelleen heitä esimerkiksi teleskooppipatukalla lyömällä.
 Vuosina 1993 ja 1995 syntyneet Bootboysit tuomittiin kahdesta pahoinpitelystä, ja vuonna 1992 syntynyt saman seurueen jäsen tuomittiin yhdestä pahoinpitelystä Helsingin käräjäoikeudessa 2019. Käräjäoikeuden tuomiot ovat heidän osaltaan lainvoimaisia.
 Äärioikeiston edustajista vuosina 1997, 1967 ja 1969 syntyneet miehet tuomittiin käräjillä kahdesta vappuna 2017 tapahtuneesta pahoinpitelystä. Hovioikeudessa syytteet hylättiin 60-luvulla syntyneiden tuomiosta valittaneiden kahden miehen osalta.
 Vuonna 1967 syntyneen miehen käräjätuomio hänen naisystävänsä pahoinpitelystä kesällä 2018 pysyi voimassa.
 Helsingin Rautatientorin 130 päivää kestänyt Suomi Ensin -mielenosoitus poiki yhteensä noin 30 rikosepäilyä, jotka liittyivät väkivaltaiseen ekstremismiin.
 Lisää aiheesta:
 Suomi ensin -leirillä Helsingissä uhkaillut poliisi tuomittiin sakkoihin
 Kuukausia Helsingin Rautatientorilla ollut Suomi Ensin -mielenosoitus poiki kymmeniä rikosepäilyjä väkivaltaisesta ekstremismistä
 Supo: Äärioikeistolaisen terrori-iskun valmistelusta on saatu viitteitä – suurimmat uhat tällä hetkellä ovat äärioikeisto ja ääri-islamistit

Bootboysit ja Suomi Ensin -mielenosoittajat ottivat yhteen Rautatientorilla – hovioikeus hylkäsi äärioikeiston pahoinpitelysyytteet


Summary: Ruotsin radio kertoo saaneensa viranomaisten tutkimusmatkalta videomateriaalia Estonian hylyn repeämästä, joka näytettiin tv-dokumentissa viime vuonna. Laivanrakennustekniikan emeritusprofessori arvioi vaurioita pahemmiksi kuin osasi odottaa.

Ruotsin radio (Sveriges radio)  kertoo saaneensa tuoretta kuvamateriaalia  Estonian hylyn repeämästä.
 Kuvamateriaali on peräisin tutkimuksista, joita viranomaiset tekivät hylyllä kesällä. Tutkimuksia johti Viron onnettomuustutkintalautakunta.
 Ruotsin radion Ekot-toimitus kertoo saaneensa videomateriaalin onnettomuustutkintalautakunnalta. Viranomaistutkinta sai alkunsa tv-dokumenttisarjasta, jossa näytettiin robottikameran kuvaa repeämästä hylyn kyljessä.
 Ruotsin radion mukaan repeämä näkyy viranomaisten tuoreessa videomateriaalissa nyt yksityiskohtaisemmin ja selkeämmin.
 Ruotsin radion mukaan videomateriaalissa on kohta, jossa kamera tuodaan aivan repeämän suulle ja näyttää siltä kuin sisäpuolella aluksen rakenteessakin olisi repeytymä.
 – Vauriot näyttävät paljon pahemmilta kuin odotin. Ja näyttää aivan siltä kuin teräs olisi taipunut ulospäin, sanoo Ruotsin radiolle kuvamateriaalia analysoinut laivanrakennustekniikan emeritusprofessori  Anders Ulfvarson .
 Repeämän suulla teräs näyttää Ruotsin radion mukaan paikoin kaareutuneelta ja mustalta, jopa hieman palaneen puun näköiseltä.
 Emeritusprofessori Ulfvarsonin mukaan mustat kohdat voivat olla hautaruostetta, jota voi syntyä myös matalissa happipitoisuuksissa. Hänen mukaansa on hyvä kuitenkin odottaa tutkijoiden analyysiä siitä, mitä rungolle on tapahtunut.
 – Jos joku arvelee tällä olevan jotain tekemistä pyrotekniikan kanssa, se selviää kyllä metallografisissa tutkimuksissa.
 Myöhemmin maanantaina Ruotsin onnettomuustutkintalautakunta painotti  Ruotsin radion haastattelussa , että kuvamateriaalin repeämä ei vaikuta syntyneen räjähdyksen seurauksena. Mustia kohtia teräksessä arvioitiin mahdollisesti bakteerikasvuston aiheuttamiksi.
 Tv-dokumenttisarja johti viranomaistutkimuksiin
 Viranomaiset päättivät ryhtyä tutkimaan Estonian hylkyä uudelleen sen jälkeen, kun kansainvälinen dokumenttiryhmä oli löytänyt aluksen rungosta aikaisemmin tuntemattoman reiän aluksen tyyrpuurin puoleisella kyljellä.
 Estonia – Mullistava löytö  -tv-sarjassa esitettiin syksyllä 2020 sukellusrobotin kuvaamaa materiaalia aukosta. Dokumenttiryhmä arvioi aukon olevan noin neljän metrin mittainen ja sijainneen keskikohdilla aluksen kylkeä, autokannen tuntumassa.
 Tv-sarja herätti niin Ruotsissa kuin Virossakin paljon keskustelua ja keväällä Estonian hautarauha päätettiin väliaikaisesti kumota, jotta uudet tiedot aluksen uppoamisen syistä voidaan tarkistaa.
 Tallinnasta Tukholmaan matkalla ollut autolautta Estonia upposi syyskuussa 1994. Onnettomuudessa kuoli 852 ihmistä, heistä suurin osa ruotsalaisia. Onnettomuustutkintakeskuksen mukaan uppoamisen syy oli aluksen keulavisiirin irtoaminen kovassa merenkäynnissä.
 Lue myös:
 Estonian hylyltä julki uusia kuvia – tutkinnan johtaja: "Arviointi onnistui paremmin kuin uskalsimme toivoa"
 Ruotsin radio: Uusien Estonia-tutkimusten hintalappu viisi miljoonaa euroa

Ruotsin radio sai videomateriaalia Estonian hylyn repeämästä – Professori: "Vauriot näyttävät paljon pahemmilta kuin odotin"


Summary: Luxemburgissa alkoi tänään merkittävä oikeustaisto. Punnittavana on jättisakko, jonka EU-komissio langetti Googlelle vuonna 2018 kilpailun rajoittamisesta.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Kaksi jättiä, Euroopan unioni ja Google, kalistelevat sapeleita tällä viikolla Luxemburgissa.
 EU vaatii Googlelle 4 340 miljoonan eli 4,34 miljardin euron sakkoja kilpailun rajoittamisesta. Summa on EU:ssa ennätyksellinen.
 EU  langetti jättisakot  jo vuonna 2018, mutta Google ei ole suostunut maksamaan niitä. EU:n yleisen tuomioistuimen tuomarit kuulevat osapuolia viiden päivän ajan asiassa, joka on erittäin tärkeä molemmille.
 Tästä on kyse
 Kiista juontaa juurensa 2010-luvun alkuun, jolloin älypuhelinten käyttö kasvoi voimakkaasti. Yhtiöt kilpailivat verisesti siitä, kuka saa omat puhelimensa, sovelluksensa ja käyttöjärjestelmänsä laajimmin ihmisten käyttöön.
 Puhelinvalmistajat Applea lukuun ottamatta olivat tuolloin – ja ovat edelleen – riippuvaisia Googlen kehittämästä Android-käyttöjärjestelmästä, jota Google on myynyt niiden käyttöön lisenssisopimuksilla.
 EU-komissio päätyi sakkoihin siksi, että Google oli  "niputtanut" yhteen  Android-lisenssit, Google-hakusovelluksensa ja Chrome-nettiselaimensa.
 Toisin sanoen valmistajien ja operaattorien piti asentaa puhelimiin valmiiksi myös Google-haku ja Chrome, jotta puhelimen ostaja jäisi todennäköisesti käyttämään niitä eikä lataisi tilalle muita palveluja.
 Komission mukaan tämä rajoitti vapaata kilpailua ja hankaloitti kilpalevien hakukoneiden ja selaimien yleistymistä.
 Google on kiistänyt komission syytteet. Erityisesti hakukoneen kautta kerättävillä hakutiedoilla ja sen kautta räätälöitävillä mainoksilla on sen liiketoiminnalle keskeinen merkitys.
 Moni tosin pitää Googlea hyvin toimivana hakukoneena ja on tottunut sen käyttöön. Tiedonhakua kuvaava termi  googlata  on Suomessakin juurtunut arkikieleen.
 Vestager ristiretkellä
 Oikeuskäsittely on osa EU:n monikärkistä yritystä suitsia digijättien valtaa.
 EU:n puolelta ristiretkeä johtaa  Margrethe Vestager . Tanskalaiskomissaari vastaa EU:n digivalmiudesta ja on myös yksi komission varapuheenjohtajista.
 Vestager alkoi tiukentaa linjaa yhdysvaltalaisia digijättejä kohtaan jo edellisen komission aikana. Tuolloin Vestager oli kilpailukomissaari. Hän on avannut useita tutkintoja GAFA-jättejä eli Googlea, Applea, Facebookia ja Amazonia kohtaan – päämääränään selvittää, toimivatko ne reilusti ja EU-kilpailusääntöjen mukaan.
 Vestagerin johdolla EU haki muun muassa Applelta 13 miljardin euron jättikorvauksia siitä, että sen Euroopan-pääkonttori on toiminut Irlannissa maksamatta juuri lainkaan veroja. EU:n mukaan kyse on ollut syrjivästä valtiontuesta.
 EU:n yleinen tuomioistuin  päätti asian  viime vuonna Applen ja Irlannin hyväksi. Irlanti puolusti omaa veropolitiikkaansa.
 Googlea vastaan komissiolla on parhaillaan käynnissä kaksi muutakin vastaavaa taistoa. Marraskuun alussa EU:n yleisen tuomioistuimen odotetaan antavan päätöksensä  jutussa , jossa on panoksena 2,4 miljardin euron sakot.  Kolmas juttu , vaateiltaan 1,5 miljardia euroa, odottaa vielä kuulemisia.
 Taistoissa punnitaan, kuka on vahvin. Jos komissio ja Vestager häviävät oikeudenkäynnit, ristiretki kokee vakavan kolauksen.
 Kuuleminen kestää tämän viikon, päätös vie jopa vuoden
 Tämän viikon kestävä kuuleminen tapahtuu EU:n yleisessä tuomioistuimessa Luxemburgissa viiden tuomarin kokoonpanossa.
 Kuulemisen jälkeen asian käsittely saattaa kestää vielä vuoden päivät.
 Yleisestä tuomioistuimesta on käytännössä muotoutunut EU:n ensimmäinen oikeusaste, jonka päätöksistä voi valittaa varsinaiseen EU-tuomioistuimeen. Näin komissio toimi myös Applen 13 miljardin euron korvausten päätöksen kanssa, ja tuomio valituksesta on vielä antamatta.
 Googlea vastaan on vireillä oikeusjuttuja ja tutkintoja myös sen  kotimaassa Yhdysvalloissa .
 Lue lisää:
 Raportti: Digijätit pyrkivät vaikuttamaan EU:n päätöksentekoon enemmän kuin koskaan – teknologia-ala syytää lobbaukseen satamiljoonaa vuosittain
 Brysselissä on käynnissä taistelu siitä, miten sinä voit käyttää internetiä – Google ja muut digijätit valjastivat käyttöönsä miljoonien eurojen lobbariarmeijan
 Google sai voiton EU:n tuomioistuimessa – oikeus tulla unohdetuksi ei ole globaali
 Apple otti EU-komissiosta voiton pitkällisessä Irlannin verokiistassa – unioni aikoo jatkossakin vahtia jäsenmaiden verokilpailua

Googlea uhkaavat 4,3 miljardin euron jättisakot – EU syyttää digijättiä siitä, että se on tuputtanut Google-ohjelmistoja kännyköihin


Summary: Tropiikin tunnelman luominen kotiin vaatii aikaa ja kärsivällisyyttä. Vaikka kasvi-intoilu on tuttua Suomessakin, löytyy kanssaharrastajia yhä useammin somen kautta ulkomailta.

Tamperelainen  Laura Vuorenpää  painaa napista. Kuuluu piippaus, ja sumu alkaa laskeutua saniaisille, sammaleelle ja puunoksilla versoville trooppisilta näyttäville kasveille.
 Kosteaan höyryyn peittyvä pieni sademetsä löytyy Vuorenpään olohuoneesta. Keinotekoisessa tropiikissa asustaa viisi nuolimyrkkysammakkoa. Ne eivät vankeudessa ole myrkyllisiä, mikä on kasvien hoitamisen kannalta hyvä. Sammakoiden kodin lisäksi terraario on nimittäin huolella rakennettu sisustuselementti.
 Vuorenpää on omistanut sammakkoeläimiä ja matelijoita, eli herppejä, teini-ikäisestä lähtien. Niiden elinympäristön visuaalisuus on aina ollut hänelle puolet harrastuksen viehätyksestä.
 – En ole koskaan harrastanut aavikkolajeja, koska tykkään rehevistä terraarioista. Elinympäristön täytyy ensisijaisesti olla eläimelle sopiva, ja siksi valitsen lajit sen mukaan, että niiden ympäristö miellyttää minuakin.
 Terraariossa on sekä tavallista suomalaista sammalta että hollantilaista ostosammalta.  Laura Vuorenpää
 Sumu saa keltamustat sammakot aktivoitumaan. Ne kiipeilevät kärpässaaliin toivossa pitkin privaattitropiikkinsa seiniä ja vehreänä kumpuilevaa maastoa. Maisema näyttää luonnonmukaiselta, eikä mikään paljasta, että villiys on huolellisesti suunniteltua.
 – Seinäelementit ovat polyuretaania, johon on istutettu oksia. Päällä on muun muassa sammalta ja erilaisia pieniä ananaskasveja, jotka ovat sammakoiden mieleen, Vuorenpää esittelee.
 Kun vehreyttä katsoo tarkemmin, erottuu sademetsästä aivan tavallisia joka kodin viherkasveja. Kodinonni on tosin sammakoiden kotona paljon eksoottisemman oloinen kuin keskivertokeittiön ikkunalaudalla. Saniainen sopii trooppisen puun juurelle yhtä hyvin kuin olohuoneeseen kukkapylvään päälle.
 Rakennan palan luontoa elävästä materiaalista.  Laura Vuorenpää
 Toiset kasvit viihtyvät kosteassa lämmössä liiankin hyvin. Jokin aika sitten terraariosta oli pakko poistaa vesifiikus, joka oli alkanut peittää alleen kaiken. Kasvi pääsi takaisin murto-osan kokoisena entisestä.
 – Rakennan palan luontoa elävästä materiaalista, eikä terraario ole koskaan valmis. Osa viehätyksestä on, että kaikki on aina pienessä muutoksessa.
 Akvaario voi kasvaa ylöspäin
 Kaikesta Laura Vuorenpään olohuoneessa näkee, että täällä asuu luonnonystävä. Sisustukseen kuuluvat lukuisien huonekasvien lisäksi vihreäksi maalatut vanhat kalusteet, muutama kaunis eläimen kallo ja pari vanhaa täytettyä lintua. Luonnontieteellisten opetustaulujen lisäksi seinälle on ripustettu kovakuoriais- ja perhoskokoelmia.
 Talon toinen terraario löytyy keittiöstä. Tämä viiden vauvasammakon koti vaatii huomattavasti vähemmän työtä kuin massiivinen vihersisustuselementti, joka samalla seinustalla vielä hetki sitten komeili.
 – Tässä oli 720-litrainen kasviakvaario. Kasvit kasvoivat siitä ulos, ja kantoja pitkin olin laittanut valumaan vettä. Se oli iso systeemi ja omanlainen tapa harrastaa kasveja.
 Akvaario tarjoaa todella näyttäviä vihersisustusmahdollisuuksia, etenkin jos sen antaa kasvaa seiniään isommaksi. Laura Vuorenpää
 Valtavan kasviakvaarion hoitaminen vaati aikaa ja vaivaa, mutta palkinnoksi tamperelaiskeittiössä paistoi pimeimpäänkin vuodenaikaan tropiikin aurinko.
 Pyrin saamaan palan sademetsää kotiini.  Laura Vuorenpää
 Vuorenpää hoitaa työkseen muiden kasveja, eikä häntä harmita, että sama työ jatkuu kotonakin. Kaikki tähtää siihen, että ympärillä olisi mahdollisimman kaunista ja vihreää.
 – Minulla on kaksi rakkautta: suomalainen metsä ja trooppiset sademetsät. Tämä on sellaista kaukokaipuuta. Pyrin saamaan palan sademetsää kotiini.
 Laura Vuorenpään Instagram-nimimerkki on @adiantumi hänen lempikasvinsa, hiussaniaisen, mukaan. Yksi saniainen löytyy olohuoneen pöydältä.  “Adiantumit on tehty särkemään sydämiä. On suuri toivo, että tästä tulee upea ja mahtava, mutta sitten se näivettyykin.” Anna Sirén / Yle
 Kärsimyskukka ei vienyt unettomuutta, mutta toi intohimon
 Trooppista tunnelmaa löytyy myös toisesta tamperelaiskodista.  Emilia Schulman  osoittaa vanhan omakotitalon ikkunaa, jonka pieliä pitkin kasvavassa köynnöksessä on auki kaksi upeaa kukkaa.
 Kukat ovat kärsimyskukkia, joita tästä talosta löytyy yli kolmeakymmentä eri lajia. Trooppisten kasvien suku pääsi valloittamaan Schulmanin sydämen puolivahingossa, kun tämä aikoinaan etsi apua unettomuuteen.
 – Tutustuin kasvilääkintään ja törmäsin kärsimyskukkiin, eli passifloriin. Tietoa hakiessani huomasin, miten valtava määrä eri lajeja on ja miten hieno kasvisuku on kyseessä.
 Unettomuuteen kukista ei lopulta löytynyt apua, mutta nyt valvojalla on ainakin ajateltavaa pikkutuntien aikana. Passiflorista tuli nopeasti intohimo.
 – Tässä suossa ollaan nyt sitten aika syvällä, Schulman nauraa.
 Passiflorat ovat noin viidensadan trooppisen köynnöskasvin suku. Emilia Schulmanin talossa rakkain harrastus näkyy jokaisella ikkunalla.  Marko Melto / Yle
 Jaettu ilo on paras ilo, ja siksi Schulman paitsi  bloggaa harrastuksestaan  myös ylläpitää Facebookissa  Kärsimyskukkien ystävät  -ryhmää.
 Noin 120 hengen suomalaisporukassa jaetaan niin pistokkaat ja hoitovinkit kuin ilo pitkän odotuksen jälkeen puhjenneesta kukasta. Lisää alan harrastajia löytyy muista maista, ja Schulmanin laajimmat verkostot ovatkin kansainväliset.
 Vain todellinen kanssaintoilija voi ymmärtää, millaista riemua keräilijä tuntee löytäessään kokoelmaansa harvinaisen helmen.
 – Juoksin kymmenen vuotta yhden lajin perässä, ja nyt se on matkalla Keski-Euroopasta tänne. Täytyy varmaan ottaa postiin joku saattaja, sillä en tiedä miten kävelen sieltä kotiin innostukseltani.
 Ulkomailta löytyy laaja passiflora-harrastajaverkosto. Nykyajan tapaan yhteydenpito maan tai maanosan rajojen yli on luonteva osa harrastusta. Ennen koronaa Emilia Schulman matkusti myös kansainvälisen kärsimyskukkayhdistyksen Passiflora Society Internationalin tapaamiseen, joita yhdistys järjestää niin Euroopassa kuin Yhdysvalloissa. Anna Sirén / Yle
 Omaehtoinen karanteeni ja tarvittaessa petopunkit apuun
 Uusin tulokas, kuten muutkin Emilia Schulmanin hoteisiin muuttavat kasvit päätyvät ensin vähintään pariksi viikoksi karanteeniin ennen kuin niille etsitään paikka ikkunalaudalta muiden seasta. Kallisarvoista kokoelmaa ei altisteta vieraille taudeille tai salamatkustajille: kasvituholaisille. Tämä on Schulmanille tuttua kauraa, sillä suurin osa kärsimyskukista tilataan ulkomailta nettikaupoista.
 Juoksin kymmenen vuotta yhden lajin perässä.  Emilia Schulman
 Varotoimenpiteistä huolimatta kärsimyskukat ovat ohutlehtisinä kasveina herkkiä saamaan vihannespunkkeja tai ripsiäisiä. Kutsumattomien vieraiden jäädessä kiinni Schulman ei tartu myrkkypulloon vaan tilaa lisää ötököitä taloon.
 – Torjuntaeliöt hoitavat homman. Petopunkit saapuvat sahanpurun seassa, ja siitä ne vapautetaan kipittämään ruoan perässä kasvin lehdille. Biologinen torjunta on kasvattanut suosiotaan, kun se on nykyään kuluttajankin ulottuvilla.
 Etelä-Euroopassa passiflorat ovat suosittuja ulkokasveja. Suomessa ulkoiluaikaa on vain kesällä, mutta syksyllä kasvit on nostettava sisälle talvehtimaan. Marko Melto / Yle
 Schulmanin harrastus on vallannut talon ikkunat ja kuistin, ja kesällä se levittäytyy pihaan saakka. Esteettisyys ei ole ykkösasia, vaan tärkeintä on varmistaa jokaiselle yksilölle optimaalinen kasvupaikka.
 Kun tämän kaliiberin kukkaentusiasti lähtee lomamatkalle, kukankastelijaksi ei varmaankaan kelpaa kuka tahansa satunnainen naapuri?
 – Tällä hetkellä olen onnekas kun asun kommuunissa ja kasvit voi uskoa kämppisten huomaan. Joskus aiemmin olen kyllä jättänyt kasvinhoitajalle kolmisivuiset kirjalliset ohjeet.
 Millaisia kasveja sinulta löytyy? Keskustele aiheesta tiistaihin kello 23:een saakka!
 Lue myös:
 Auta kasvejasi selviytymään talvikaudesta – tästä löydät selkeät vinkit
 Kun Suvi Sysi muuttaa putkiremonttia pakoon, se tehdään 170 huonekasvin ehdoilla – eikä se ole mikään ihme, sillä hän rakastaa niistä jokaista
 Meeri Elfvingin kotiin kasvoi viidakko – kun luontoon ei pääse, on luonto tuotava kotiin

Kävimme kahden vihersisustajan kotona – kasviharrastaja Laura Vuorenpää: "Pyrin saamaan palan sademetsää kotiini"


Summary: Kuusankosken Kymin ruukin alueelle valmistunut teos esittelee nykyisen Kouvolan muodostaneiden kuntien symboleja. Uusi taideteos on ihastuttanut jo ennen valmistumistaan.

Kouvolaan on valmistunut valtava julkinen seinämaalaus.
 Kuusankosken Kymin ruukin alueen entisen hakevaraston seinälle maalattu valtava taidemuraali on 25 metriä korkea ja 20 metriä leveä.
 Isiltä pojille -projektinimellä kulkeva teos esittelee nykyisen Kouvolan muodostaneiden kuntien symboleja. Maalaus koristaa nyt hakevaraston kahta seinää.
 Taideteoksen tekivät kuvataiteilijakaksikko  Anetta Lukjanova  ja  Taneli Stenberg . Seinien maalaaminen kesti yli kuukauden. Maalaustyö aloitettiin elokuun 19. päivänä, ja viimeiset silaukset tehtiin sunnuntaina. Teos on taiteilijoiden mukaan yksi Suomen suurimmista.
 Jasmina Kauta / Yle
 Vastavalmistunut työ on vielä taiteilijoiden omien mielipiteiden ulottumattomissa.
 – En tiedä, osaako sitä vielä katsoa. Tuntuu, että se on vielä niin lähellä. Monesti näiden asioiden kanssa on niin, että puolen vuoden päästä kun teoksesta näkee kuvan, huomaa, että tulipa tehtyä hieno työ, Stenberg kertoo.
 Paikalliset asiat muuttivat teosta
 Lukjanova ja Stenberg oleilivat Kuusankoskella koko maalausurakan ajan. Vapaa-ajallaan he tutustuivat alueeseen ja siihen, mitä se kuusankoskelaisille merkitsee.
 – Emme yleensä ole näin pitkään kohteessa, jossa muraalia tehdään. Luonnos on muuttunut sen mukaan, mitä olemme kokeneet täällä, Lukjanova kertoo.
 Vielä viimeiset silaukset, ja sitten se on valmis. Kuusankosken Kymin ruukin muraalia on puuhattu helmikuusta asti. Kari Saastamoinen / Yle
 Esimerkiksi seinään maalattuun jokimaisemaan malli tuli suoraan Kuusankosken patoalueelta. Taiteilijakaksikko meni paikan päälle katsomaan patoa ja sitä, miltä sen olisi näytettävä, jotta paikalliset voisivat kokisivat muraalin omakseen.

 Jo maalaamisen aikana paikalla on käynyt ihmisiä, jotka ovat antaneet välitöntä palautetta – valtaosin positiivista ja kannustavaa.
 – Meille on tuotu villasukkia ja herkkuja. Huolta on pidetty!
 Lukjanova on käyttänyt teoksen mallina  Jouko Heikkisen  ottamia valokuvia, ja paikalla käyneet ihmiset ovat jopa tunnistaneet paperitehtaan vanhoja työntekijöitä maalauksesta.
 – Yksi juuri vaariksi tullut henkilö tuli käymään ja sanoi, että Jouko Heikkinen on ottanut myös hänestä 18-vuotiaana oikein komean kuvan. Etsin sen kuvan, muutin luonnosta ja laitoin hänet erityisesti mukaan, Lukjanova kertoo.
 Toinen seinistä on jaettu neljään osaan. Lohkot esittelevät Kouvolan alueen historiaa paperitehtaineen, patoineen ja luontoineen. Vesa Grekula / Yle
 Lukjanova ja Stenberg kertovat, että he käyvät joskus katsomassa maalaamiaan muraaleja uudelleen. Jälleennäkeminen voi herättää taiteilijoissa iloa tai itsekritiikkiä.
 Myös muut seinät Kymin ruukin alueella kiinnostavat kaksikkoa. Jälleennäkeminen juuri valmistuneen teoksen kanssa saattaa siis olla väistämätön ennemmin tai myöhemmin.
 Rahat riittivät
 Muraalin tilanneen Kymijoen Taidepato ry:n  Vesa Parvinen  pitää lopputulosta loistavana.
 – En olisi uskonut, että se on noin hieno. Menee hetki ennen kuin hahmottaa, että tämä on se, mistä vuosi sitten puhuimme. Ja siinä se nyt nököttää!
 Kymin 100-vuotissäätiö myönsi muraalin toteuttamiseen 27 000 euroa. Nyt näyttää siltä, että raha riitti hyvin seinämaalauksen toteuttamiseen.
 Teos olisi vielä tarkoitus valaista, mutta valojen rahoitus on vielä kysymysmerkki. Parvinen kertoo, että rahoitus tulisi mahdollisesti yksityiseltä toimijalta. Tarkoitus olisi myös harventaa metsää rakennuksen läheltä, jotta teoksen voisi nähdä paremmin esimerkiksi Kyminkadulta.
 Kymin ruukin alue on nykypäivänä monipuolinen kulttuurin kehto. Kari Saastamoinen / Yle
 Myös avajaiset on tarkoitus pitää, mutta vasta helmikuussa, kun projekti viettää vuosipäiväänsä. Parvinen kertoo, että suunnitteilla on näyttely teoksen valmistumisprosessista alueen Galleria Padossa. Sitä varten on kerättävä kuvia kaikilta, jotka ovat käyneet paikalla tallentamassa eri työvaiheita.
 – Täällä on käynyt paljon porukkaa. Jopa muutama bussilastillinen on pysähtynyt katsomaan teosta ja sitten jatkanut matkaansa. Eilen paikalla kävi joku jopa Espoosta. Hän oli nähnyt sosiaalisesta mediasta, että tällainen muraali on teossa.
 Lue lisää:   Vanha hakevarasto saa pintaansa jättikokoisen seinämaalauksen – muraalissa yhdistyvät Kouvolaksi liittyneiden kuntien symbolit

Taiteilija muutti valtavan muraalin yksityiskohtaa, kun paikalle tullut mies kertoi tarinansa: "Etsin sen kuvan ja laitoin hänet mukaan"


Summary: Kuolemasta puhuminen voi helpottaa sekä käytännön järjestelyjä että auttaa surutyössä. Kysyimme asiantuntijoilta, millaisia asioita kannattaa tehdä ennen läheisen ihmisen kuolemaa.

Kuolemasta puhuminen on vaikeaa. Usein se kannattaa kuitenkin ottaa puheeksi kuolevan läheisen kanssa. Esimerkiksi hautajaisten järjestäminen on helpompaa sekä surun että käytännön kannalta, jos niistä on keskusteltu etukäteen.
 Kokosimme tähän juttuun asioita, joita on hyvä ottaa huomioon hautajaisten järjestämisen ja surutyön kannalta.
 Juttua varten on haastateltu Itä-Suomen yliopiston vanhuusoikeuden professori  Anna Mäki-Petäjä-Leinosta  sekä psykologi ja psykoterapeutti  Soili Poijulaa . Lisäksi lähteenä on käytetty Itä-Suomen yliopiston tutkimusta  Funeral Wills and the Autonomy of a Dying Person: Experiences of Older People in Palliative Care and their Carers.
 1. Pitääkö hautajaisista olla kirjalliset ohjeet?
 Hautaustoimilain mukaan hautajaisissa tulee lähtökohtaisesti kunnioittaa kuolleen omia toivomuksia ja katsomusta. Toiveet voivat liittyä esimerkiksi siihen, haudataanko vai tuhkataanko ruumis ja mihin kaupunkiin tai hautausmaahan vainaja haudataan.
 Yksilöllisethautajaiset ovat yleistyneet viime vuosina. Ihminen voi esimerkiksi esittää toivomuksia, mitä kappaleita hautajaisissa lauletaan ja ketä hautajaisiin osallistuu. Käytännössä toiveet voivat olla niin yksityiskohtaisia kuin itse haluaa: osa esittää toiveita jopa tarjoiluille.
 Toiveiden kirjoittaminen ylös voi helpottaa omaisten stressiä ja vähentää epäselvyyksiä. Yleisintä on kuitenkin se, että toiveet kerrotaan suullisesti eli niistä keskustellaan omaisten kanssa.
 2. Voiko kuoleva päättää hautajaisista mitä tahansa?
 Hautajaistoiveillekin on rajansa. Esimerkiksi tuhkia ei voi ripotella useampaan eri paikkaan, ja ripottelulle tarvitaan maanomistajan lupa.
 Laki vaatii hautajaisilta myös arvokkuutta ja vainajan kunnioittamista. Jos kuolleen ihmisen toive ei ole kunnioittava, sitä ei voi toteuttaa toiveesta huolimatta. Tällaisia tilanteita esiintyy kuitenkin harvoin.
 3. Miten kuoleman voi ottaa puheeksi?
 Hautajaisista puhuminen helpottaa paitsi käytännön järjestelyjä, myös surutyötä. Tutkimuksessa puhutaan ennakoivasta suremisesta, jonka on todettu joskus helpottavan kuolemanjälkeistä aikaa.
 Läheisen kuolemasta kannattaa puhua kuolevan ihmisen ehdoilla. Usein hautajaisista tai muista käytännön asioista puhuminen voi olla kuolevalle yllättävänkin helppoa. Keskustelun voi aloittaa kysymällä ihan konkreettisia kysymyksiä, kuten keitä hän haluaisi kutsua hautajaisiin.
 Myös hyvien muistojen muisteleminen on usein kuolevalle tärkeää. Niistäkin voi aloittaa keskustelun.
 4. Kuollut läheinen ei puhunut hautajaisistaan eikä jättänyt kirjallisia ohjeita. Mitä tehdä?
 Jos kuollut ei ole ilmaissut tahtoaan kirjallisesti tai suullisesti, hautajaisissa on noudatettava kuolleen oletettua tahtoa. Silloin pitää miettiä sitä, mitä ihminen olisi saattanut itse toivoa. Sen voi päätellä esimerkiksi siitä, kuuluiko hän johonkin uskonnolliseen yhteisöön.
 5. Kuollut läheinen ei kuulunut kirkkoon, mutta ei ollut ateistikaan. Omaiset haluaisivat hänelle kirkollisen siunauksen. Voiko sellaisen järjestää?
 Joissain tilanteissa voi. Lähtökohtaisesti kuolleen oletettua tahtoa ja vakaumusta pitää kunnioittaa eli uskonnottomuus pitää huomioida.
 Toisaalta kaikkien hautajaisjärjestelyiden ei tarvitse olla juuri sitä mitä kuollut olisi toivonut, vaan riittää, ettei hän olisi niitä vastustanut. Jos esimerkiksi tiedetään, että kuollut ei välittänyt siitä miten hänet haudataan, voidaan ottaa huomioon myös omaisten toiveet.
 Usein myös nimenomaan toivotaan, että hautajaiset olisivat omaisten tahdon mukaiset. Sekin on vainajan toive, joka tulee huomioida.
 6. Kuka päättää, miten hautajaiset järjestetään? Mitä jos läheiset ovat keskenään eri mieltä järjestelyistä?
 Lain mukaan hautajaisjärjestelyistä päättää ensisijaisesti kuolleen nimeämä henkilö. Jos sellaista ei ole, päätöksen tekevät puoliso ja lähimmät perilliset tai, jos heitä ei ole, muut läheiset. Jos heitäkään ei ole, päätösvastuu siirtyy vainajan kotikunnalle.
 Joskus hautajaisjärjestelyissä voi syntyä riitaa siitä, mitä vainaja olisi toivonut. Tutkimusten perusteella esimerkiksi uusperheissä järjestelyt voivat aiheuttaa usein kitkaa.
 Jos yksimielisyyteen ei päästä, riidan ratkaisee viime kädessä käräjäoikeus.
 Haudan paikan valitseminen voi aiheuttaa kitkaa, jos ei esimerkiksi tiedetä, mille paikkakunnalle kuollut olisi halunnut tulla haudatuksi. Arto Loukasmäki / Yle
 7. Mitä jos kuoleva ei halua puhua kuolemastaan?
 Kuolemasta ei ole pakko puhua. Jos kuoleva ei itse halua siitä puhua, häntä ei voi siihen pakottaa. Silloin asioita voi käydä läpi vaikka muiden läheisten kanssa.
 Kaikissa tilanteissa kuolemasta ei kannatakaan puhua. Jos vaikka syöpäsairas lapsi on loppuun asti elämäniloinen, voi miettiä, kannattaako hänen kanssaan kauheasti murehtia kuolemaa etukäteen.
 Nykykulttuuriin on alkanut hiipiä ajatus "oikeanlaisesta" kuolemasta, jossa kaikki keskenjääneet asiat pitää käydä sanallisesti läpi ja paketoida kauniisti ennen kuolemaa.
 Oikeassa elämässä näin käy harvoin. Jopa saattohoitopotilaan kuolema voi tulla lopulta äkkiä ja yllättäen. Jos kuolemalle on asettanut liikaa vaatimuksia eivätkä ne toteudu, kuolema voi tuntua entistä kipeämmältä.
 Kannattaa hyväksyä se ajatus, että kaikkea ei saa aina selvitettyä ennen kuolemaa. Vanhoja kaunoja ei aina anneta anteeksi, eikä hyvästejä ehditä jättää kasvotusten. Se ei tee kuolemasta "huonoa" tai läheisestä epäonnistunutta.
 Jos suhde kuolevaan läheiseen on ollut hyvä, hyvästeille tai anteeksipyynnöille ei välttämättä ole edes tarvetta. Hyvät muistot riittävät.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta 28.9. kello 23 saakka.
 Lue lisää:
 Korona säikäytti ihmiset tekemään testamentteja – "Monet menettäneet yöuniaankin", sanoo lakiasiantuntija
 Hautakivet voivat olla yhä persoonallisempia – uusi tekniikka auttaa

Kuolemasta voi puhua etukäteen – 7 kysymystä ja vastausta siitä, miten läheisen kuolemaan voi valmistautua


Summary: Paikalta löytyi sekä rautakautisia esineitä että nykytiedon valossa kivikautisia hautoja. Harrastelijat kuitenkin veivät esineet mukanaan, joten niiden ja hautojen välistä yhteyttä ei voida osoittaa.

Merkittävä arkeologinen kohde kärsi peruuttamattomia vahinkoja Savukoskella Itä-Lapissa, kerrotaan tiedekeskus ja museo Arktikumin  tiedotteessa .
 Tänä vuonna harrastelijaryhmä löysi metallinilmaisimien avulla maasta useita myöhäisrautakaudelle (800–1200 jkr.) ajoitettavissa olevia esineitä. He nostivat maasta rautaisen padan sangan, pronssiketjua, pronssisen hevosriipuksen, rautaisen veitsen ja nuolenkärjen sekä tulusraudan ja suuren rautaisen koukun.
 Lapin maakuntamuseon arkeologi saapui paikalle elokuussa ja löysi hiekan seasta vielä pronssisen linturiipuksen ja lasihelmen puolikkaan.
 Lapin maakuntamuseon toimeksiannosta paikalle saapui vielä Museoviraston koekaivausryhmä. Silloin osoittautui, että ryhmän suorittama esineiden nosto maaperästä oli aiheuttanut kohteelle korvaamattoman vahingon.
 Ei ole varmaa, liittyvätkö esineet hautaan
 Museoviraston koekaivausryhmän johtajalle, arkeologi ja tutkija  Esa Mikkolalle  paikka oli tuttu jo entuudestaan, sillä edellisenä vuonna asianmukaisesti toiminut vainajanetsintäryhmä löysi sieltä niin ikään myöhäisrautakauden aikaisen polttohaudan.
 Kun Mikkola saapui tänä vuonna paikalle, hänen silmiensä eteen avautui ihmetystä herättävä näky. Paikalla oli kaksi punamultahautaa, joiden ei nykytietämyksen mukaan pitäisi olla rautakautinen vaan tiukasti kivikautinen hautatyyppi. Esinelöydöt kuitenkin viittasivat myöhäisrautakauteen.
 Ihmetys vaihtui vihastukseksi, kun Mikkola tajusi, että hautaesineistö oli kokonaisuudessaan joko poissa tai häiriintyneessä kontekstissa.
 Paikalla tehtyjen harrastelijakaivausten myötä esineiden yhteyksiä hautoihin ei voida osoittaa varmasti.
 – Teemme vielä analyysejä ja pyrimme rekonstruoimaan löytöyhteyksiä niin paljon kuin voimme. Onhan se todennäköistä, että haudat todella ovat rautakautisia punamultahautoja, mutta jos kokonaisuus olisi ollut koskematon, voisimme nyt kenties hyvillä mielin puhua jo sensaatiosta, Mikkola kertoo tiedotteessa.
 Tiedotteen mukaan punamultahaudat ovat ruumishautoja, joiden käytön on tähän asti uskottu rajoittuvan kivikauteen (noin 8850–1700 eKr.).
 Jos haudat voitaisiin vielä osoittaa myöhäisrautakautisiksi, ne olisivat tiettävästi ensimmäiset ei-kivikautiset punamultahaudat koko Euroopassa.
 Muinaismuistoja ei saa kaivaa maasta itsenäisesti
 Tiedotteen mukaan metallinilmaisimilla tehdyt löydöt ovat viimeisen vuosikymmenen aikana lisänneet tunnettujen arkeologisten kohteiden määrää Suomessa, mutta liian usein löytäjät eivät osaa toimia löytönsä kanssa oikein. Tiedotteessa toimintaa kuvataan "väärin löytämisenä".
 Lapin maakuntamuseon arkeologin  Jari-Matti Kuuselan  mukaan edellisen kaltainen toiminta on aivan liian yleistä.
 – Ihmiset ’vähän innostuvat’ ja sitten kaikki revitään ylös pysähtymättä hetkeksikään tuumaamaan, miten asiassa oikeasti pitäisi toimia, Kuusela toteaa tiedotteessa.
 Muinaismuistolaki rauhoittaa automaattisesti kaikki kiinteät muinaisjäännökset. Mikäli maata kaivaessa tehdään löytö, jota on syytä olettaa vanhaksi, edellyttää muinaismuistolaki kaivamisen välitöntä lopettamista paikalla ja yhteydenottoa asiaankuuluvaan viranomaiseen, eli Museovirastoon tai alueelliseen vastuumuseoon.
 Juttua täydennetty 23.02 STT:n sisällöllä.

Harrastelijat turmelivat merkittävän arkeologisen kohteen tietämättömyyttään Itä-Lapissa – löytö olisi voinut olla historiallinen


Summary: Venäjän Internet tulee tuskin olemaan samanlainen paikka, kun se oli ennen parlamenttivaaleja. Venäjän viranomaiset ovat kasvattaneet vaikutusvaltaansa verkossa ja teknologianyhtiöiden voi olla vaikeaa vastustaa sitä.

Venäjän oppositiojohtaja  Aleksei Navalnyin  tukijoiden kehittämän Smart Voting -vaalisovelluksen ja siihen liittyvän sisällön estäminen Telegramissa, Youtubessa ja Googlen sekä Applen sovelluskaupoissa puhuttaa Venäjällä.
 Venäjän oppositio ei niele teknologiajättien selityksiä sananvapausarvoistaan, kun samaan aikaan yhtiöt näyttävät taipuvan Venäjän hallituksen tahtoon.
 Yhtiöt perustelevat päätöksiään paikallisella lainsäädännöllä, mutta asiantuntijat pitävät todennäköisenä, että raha ajaa teknologiajätit hallitusten kätyreiksi.
 Teknologiasyhtiöt poistivat Navalnyin vaalisovelluksen – tästä on kyse  Smart Voting -sovellus on oppositiojohtajan tukijoiden  Aleksei Navalnyin  kehittämä vaalisovellus. Sovellus kehotti äänestämään nykyhallintoa vastustavia ehdokkaita ja suositteli äänestäjälle ehdokasta, jonka äänestämisellä voisi olla suurin vaikutus vaalien lopputulokseen. Parlamenttivaalien alla venäläinen valvontaviranomainen Roskomnadzor vaati, että Apple, Google, Cloudflare ja Cisco piilottaisivat Smart Voting -sovelluksen. 17. syyskuuta Google ja Apple poistivat sovelluksen venäläisistä sovelluskaupoistaan. Suosittu Telegram- viestipalvelu poisti Smart Voting -keskustelukanavan. Youtube puolestaan esti videon, joka käsitteli sovelluksen ehdokaslistaa. Navalnyin tukijat ovat luonnehtineet amerikkalaisyhtiöiden päätöstä häpeälliseksi.
 Youtube saa yhteydenottoja hallituksilta
 Youtuben toimitusjohtaja  Susan Wodzycki  kertoi  Bloombergin haastattelussa , miksi Smart Voting -sovellukseen liittyvä video poistettiin Youtubesta.
 – Kun teemme yhteistyötä hallitusten kanssa, meidän on otettava monenlaisia asioita huomioon – myös paikalliset lait ja se, mitä alueella tapahtuu.
 Wodzycki sanoi, että sananvapaus kuuluu Youtuben ydinarvoihin.
 Youtuben toimitusjohtaja Susan Wodzycki sanoi, että Youtube haluaa palvella yhteisöjä eri puolilla maailmaa mahdollisimman hyvin. Getty Images
 Wodzyckin mukaan yhtiö saa hallituksilta pyyntöjä poistaa sisältöjä jatkuvasti. Yhtiö ei kuitenkaan toimi yksinomaan hallitusten toiveiden mukaan vaan ottaa huomioon monia seikkoja tehdessään päätöksiä sisällön poistamisesta.
 Wodzycki ei kertonut tarkemmin, mitkä seikat vaikuttivat Youtuben arvioihin Smart Voting -tapauksen yhteydessä tai pyysikö Venäjän hallitus yhtiötä poistamaan Smart Voting -sovellukseen liittyvän videon.
 Youtube on osa Google-yhtiötä.
 Youtuben toimitusjohtaja sanoi Bloombergin haastattelussa, että Googlen vetäytyminen Venäjältä, kuten se teki Kiinassa, on mahdollista, jos ristiriidat hallituksen kanssa ajautuisivat kriisiin.
 Olisiko Google voinut toimia toisin?
 Amerikkalainen  The New York Times  on raportoinut muiden muassa sakoista, joita Venäjän viranomaiset ovat uhanneet kohdistaa Googleen. Brittiläisen  BBC:n  mukaan Googlesta on kerrottu, että Venäjän viranomaiset ovat uhannet yhtiön työntekijöitä rikossyytteillä.
 Venäläisen oppositiomedian  Meduzan  haastattelema juristi  Sarkis Darbinjanin  sanoo, että hän ei ole kuullut yhdestäkään oikeustapauksesta, jossa rikossyyte olisi nostettu työntekijää vastaan siksi, että yhtiö kieltäytyi toimimasta hallituksen käskyn mukaan.
 – Pahimmassa tapauksessa yhtiö saisi sakot. Viranomaiset voisivat myös hidastaa verkkoliikennettä tai sulkea yhtiöiden maksujärjestelmät, kuten Googlen Pay-sovelluksen, venäläisten käyttäjien ulottumattomilta.
 Youtube on tärkeä kanava Venäjän oppositiolle.
Navalnyin-säätiöllä on Youtubessa yli kuusi miljoonaa seuraajaa. Sergei Ilnitsky / EPA
 Venäjä hyväksyi vuonna 2019 suvereenin Internetin lain, joka antaa venäläisille viranomaisille laajat valtuudet sensuroida verkkoa. Teknisesti suvereenista Internetistä tuli mahdollinen tänä vuonna.
 Venäjän  on jo estänyt  lukuisten VPN-palvelimien toiminnan alueellaan.
 Darbinjanin mukaan lähitulevaisuudessa Venäjä todennäköisesti hidastaa ulkomaalaisten verkko-osoitteiden liikennettä. Erityisesti tähtäimessä voivat olla yhtiöt, joilla on ollut erimielisyyksiä Venäjän hallituksen kanssa, kuten Youtube, Facebook ja Telegram.
 Darbinjanin pitää todennäköisenä, että Google ei yksinkertaisesti halua kärjistää konfliktia venäläisten viranomaisten kanssa.
 – Kaupalliset yritykset kokevat painetta monelta taholta. On naiivia odottaa, että niistä tulee yhtäkkiä ihmisoikeusjärjestöjä ja ne alkavat puolustaa kansalaisten oikeuksia. Tärkeintä näille yrityksillä on maksimoida voitto, Darbinjanin sanoo.
 Telegram: syyttävä sormi kohti teknologiayhtiöitä
 Venäjällä suosittu viestipalvelu Telegram esti Smart Voting -sovellukseen liittyvän kanavan alustaltaan vaalien toisena päivänä.
 Kun 18. syyskuuta käyttäjä yritti kirjoittaa viestiketjuun, näytölle pomppasi ilmoitus, että kanava rikkoo paikallisia lakeja.
 Tosin kuin Applen ja Googlen tapauksessa, jossa sovelluksen toiminta estettiin vain Venäjän alueella, Telegram esti kanavan kaikkialla maailmassa.
 Telegramin perustaja  Pavel Druov  julkaisi tällä viikolla  tiedotteen , jossa hän kertoi Telegramin päätöksestä estää Smart Voting -kanava.
 Durovin mukaan Telegram olisi rikkonut teknologiayhtiöiden sopimusehtoja, mikäli se ei olisi poistanut viestikanavaa.
 Tänä vuonna Apple ja Google ilmoittivat, että niiden sovelluskaupoissa olevien tuotteiden pitää noudattaa paikallisia lakeja.
 Durov sätti erityisesti Applea ja Googlea selkärangattomuudesta. Kun yhtiöt veivät sovelluksen pois, Telegramista tuli käytännössä ainoa alusta opposition ehdokaslistalle.
 Durovin mukaan yksittäinen sovellus ei pysty puolustamaan sananvapautta ja suurien teknologiayhtiöiden olisi pitänyt ottaa enemmän vastuuta.
 – Applen ja Googlen päätös luo vaarallisen ennakkotapauksen, joka voi vaikuttaa sananvapauteen Venäjällä ja ympäri maailmaa, Durov kirjoitti aiemmassa  kirjoituksessaan  17. syyskuuta.
 Parlamenttivaalien alla Telegramin perustaja Pavel Durov sanoi, että vaaleihin liittyvät sisällöt poistetaan vaalirauhan säilyttämiseksi. Getty Images
 Venäjän viranomaiset ovat luokitelleet monia Navalnyin-säätiöön liittyviä verkkosivustoja "ekstremistisiksi".
 Esimerkiksi Apple  vetosi perusteluissaan siihen , että Smart Voting -sovellus on laiton Venäjällä. Myös Telegram on kertonut päätyneensä sulkemaan kanavan samasta syystä.
 Suosittu viestipalvelu kuitenkin näyttää valikoivan, millaisia sisältöjä se pitää laittomana. Telegramissa on lukuisia kanavia, jotka rikkovat Venäjän normeja väkivaltaisista sisällöistä.
 Esimerkiksi lukuisat venäjän- ja englanninkieliset uusnatsismiin liittyvät kanavat sekä  kanavat, jotka yllyttävät väkivaltaan , saavat jatkaa toimintaansa Telegramissa.
 Lue myös:
 Apple ja Google taipuivat venäläisviranomaisten alla –Amerikkalaisyhtiöt poistivat aktivisti Aleksi Navalnyiin liittyvän vaalisovelluksen
 Presidentti Putinin tukipuolueen Yhtenäisen Venäjän voitto duuman vaaleissa näyttää odotetusti varmalta, kun valtaosa äänistä on laskettu
 Suomalaiset poliitikot huolissaan Venäjän vaaleista – Tuomioja: "Näitä vaaleja ei voi pitää rehellisinä tai vapaina"
 Venäjältä paennut journalisti Ylelle: Otteet kovenevat, kun Putinin suosio laskee

Sananvapautta tukevat teknologiayhtiöt taipuivat Venäjän hallituksen tahtoon – näin ne perustelevat vaalisovellukseen liittyvän sisällön poistamisen


Summary: Keskiaikaisten kirjojen kansipapereissa oli säilynyt poikkeuksellisen varhainen versio Merlinin suhteesta Järven neitoon, ja Arthurin kiveksi kutsuttu rakennelma osoittautui arkeologisissa kaivauksissa vanhemmaksi kuin Stonehenge.

Kuningas Arthur piti nyky-Britannian lounaiskulmalla Cornwallissa 500-luvulla hovia, josta on riittänyt muisteltavaa puoleksitoistatuhanneksi vuodeksi, niin takkatulien ääreen kuin meidän päiviemme kirjoihin, elokuviin ja tv-sarjoihin.
 Vaikka Arthuria, hänen velhoaan Merliniä ja muuta väkeään ei historioitsijoiden mukaan oikeasti ollutkaan, hyvä tarina on aina hyvä tarina.  Bristolin  ja  Durhamin  yliopistoissa tutkittu uusi arkistolöytö tuo siihen lisää maustetta.
 Arthurista kirjoitettiin ensimmäisen kerran 800-luvulla. Silloin häntä kuvailtiin sotapäälliköksi. Maagisilta voimiltaan mahtava Merlin, Arthurin neuvonantaja, tuli tarinaan vasta myöhemmin.
 Merlin on päähenkilö seitsemässä keskiaikaisen käsikirjoituksen sivussa, jotka löytyivät toissa vuonna Bristolin keskuskirjastosta aivan sattumalta. Sivut oli käytetty 1400- ja 1500-lukujen vaihteessa materiaalina kirjansidonnassa.
 Vanhaksi ranskaksi kirjoitettu teksti kuuluu 1200-luvun alussa Ranskassa laadittuihin proosakertomuksiin Arthurista ja hänen hovistaan.
 Osa tekstistä oli kulunut lähes olemattomiin, mutta sekin oli lopulta luettavissa ramanspektroskopian ansiosta. Sähkömagneettisen säteilyn sirontaan perustuvalla menetelmällä pystytään havaitsemaan yksittäisetkin värimolekyylit.
 Merlinin nimi käsikirjoituksessa. Bristolin yliopisto
 Paleografiset käsiala-analyysit ja lingvistiset tutkimukset osoittivat, että teksti oli peräisin Pohjois- tai Koillis-Ranskasta vuosien 1250 ja 1275 väliltä. Kirjoittajia näyttää olleen kaksi, mahdollisesti mestari ja hänen oppilaansa, sanovat tutkijat.
 Tiede auttoi myös musteen koostumuksen jäljille. Teksti oli infrapunavalossa tummaa, mikä osoitti sen olevan noesta tehtyä lamppumustaa, selittää tutkimusta johtanut professori  Leah Tehter . Tavallisempaa olisi ollut jauhaa mustetta varten väriomenoita eli tammen parkkihappoisia äkämöitä.
 – Ehkä he ottivat sitä materiaalia, mitä heidän työpajansa liepeiltä oli saatavissa, Tehter tuumii.
 Kopioitu teksti on vain 25–50 vuotta vanhempi kuin alkuperäinen,  Suite Vulgate du Merlin.   Englannissa tehdyksi löydöksi sivut ovat poikkeuksellisen varhaisia, vain yhden sukupolven päässä alkulähteestään, iloitsee Tehter.
 Käsialatutkimus auttoi selvittämään myös, milloin käsikirjoitus oli ylittänyt Englannin kanaalin: joku 1300-luvun alkupuolen englantilainen oli lisännyt marginaaliin oman huomautuksensa ajalleen ja paikalleen tyypillisellä käsialalla.
 Kun sivut pantiin oikeaan järjestykseen, tarina alkoi siitä, miten Arthur ja Merlin sekä Gawain ja muut pyöreän pöydän ritarit valmistautuvat taistelemaan kuningas Claudasia vastaan. Viimeisellä sivulla Merlin palaa lumoojattaren luota sittenkin Arthurin luo.
 Käsikirjoitus päätyi ensin Cambridgeen tai Oxfordiin, ja aikaa myöten siitä tuli jätettä – ehkä siksi, että Arthurin legendasta alkoi olla saatavillla englanninkielisiä ja moderneja eli painettuja versioita.
 Hyvää materiaalia ei kuitenkaan ollut tapana heittää hukkaan. Se kelpasi kirjoihin etu- ja takakannen sisäpaperiksi, tässä tapauksessa ranskalaiseen filosofiseen teossarjaan.
 Bristolin kirjastoon kirjat ja niihin vuosisadoiksi unohtunut salaisuus päätyivät luultavasti lahjoituksena 1600-luvulla. Sivujen löytyminen saa Tehterin päättelemään, etteivät ne ole ainoat Bristolin keskuskirjaston harvinaisten teosten osastolla.
 Tällaisenakin Merlin on nähty: vuonna 1963 Disney-elokuvassa Miekka kivessä Merlin auttaa nuorta Arthuria osoittamaan, että tämä on kuningasainesta.  Walt Disney Pictures / Everett Collection / AOP
 Millaisia eroja vanhassa käsikirjoituksessa sitten on verrattuna uudempiin? Pieniä mutta merkittäviä, vastaavat tutkijat.
 Etenkin taistelukohtaukset ovat yksityiskohtaisempia, ja kun Merlin linjaa taistelujen strategiaa Arthurin joukkojen neljälle johtajalle, he poikkeavat tarinan myöhemmistä ja paremmin tunnetuista versioista.
 Uudet versiot kertovat, että Arthurin vihollinen kuningas Claudas haavoittui reiteensä, mutta vanhassa versiossa vamman kohtaa ei mainita. Lisäys ei ole merkityksetön: reisivammoja käytettiin usein vertauksena impotenssista tai kastraatiosta.
 Toinen esimerkki siitä, miten tarina näyttää aikaa myöten muhevoituneen, on Merlinin rakastuminen lumoojatar Vivieneen. Vanha versio on senkin suhteen hillitympi.
 Siinäkin Merlinin kerrotaan kyllä viipyneen Vivienen lumoissa viikon mutta vastustaneen hänen seksuaalista vetovoimaansa. Myöhemmin sen sijaan alettiin kertoa Vivienin vietelleen Merlinin, vanginneen hänet ja jättäneen hänet lumottuna kuolemaan.
 Vivienista tuli niissä versioissa yksi Järven neidoista.
 Brittitaitelija Eleanor Fortescue-Brickdalen viime vuosisadan alussa maalaama näkemys Merlinistä ja viettelevästä Vivienista.  Artepics / AOP
 Toinen kuningas Arthurin legendaan liittyvä tuore tutkimus kertoo, että keskiajalta asti Arthurin kiveksi kutsuttu kivirakennelma on varhaisempi kuin on luultukaan. 5 500 vuoden ikäisenä se on vanhempi kuin Stonehenge.
 Manchesterin  ja  Cardiffin  yliopistojen kaivauksissa Herefordshiressä, Englannin ja Walesin rajamailla, kävi ilmi, että hautamonumentti liittyy miltei kilometrin päässä sijaitseviin "kuolleiden saleihin". Ne löytyivät viime vuosikymmenellä.
 Kaivauksia tuolloinkin johtaneen Manchesterin yliopiston professorin  Julian Thomasin  mukaan alue on mitä ilmeisimmin ollut poliittisesti tai hengellisesti tärkeä jo neoliittisen kivikauden alussa, jolloin Arthurin kiven tilalla oli turpeesta kasattu kumpu.
 Alueen monet rakennelmat viittaavat siihen, että sinne tultiin kokouksiin ja juhlimaan. Paikka säilytti merkityksensä vuosisatojen ajan, Thomas lisää.
 Yhdessä kivessä olevien kuoppien väitetään syntyneen, kun Arthur polvistui rukoilemaan. Toisen legendan mukaan ne ovat hänen tappamansa jättiläisen kyynärpäiden painaumat.
 Rakennelmassa on yhdeksän pystykiveä ja niiden päällä poikittain 23-tonninen kivenjärkäle. Alla on hautakammioon johtava käytävä. Merkkejä vainajista ei kuitenkaan ole löytynyt.
 Monelle suomalaisellekin rakennelma on tavallaan tuttu: Kirjailija  C. S. Lewis  käytti sitä  Narnia -sarjassaan  Velho ja leijona  -kirjan kivialttarin esikuvana.
 Aslan-leijonan kuolema alttarilla on satua ja kuningas Arthur on legendaa, mutta todellistakin historiaa kivi on todistanut myös esihistorian jälkeen.
 Alueella ottivat yhteen ritarit niin sanotussa ruusujen sodassa 1400-luvulla, ja kuningas  Kaarle I  joukkoineen pysähtyi kivellä aterialle Englannin 1600-luvun sisällissodassa.
 Vuoden 3700 eaa.  paikkeille ajoitettu Arthurin kivi katselee kukkulan huipulta Dorstonin kylän läheltä kohti Walesin Mustia vuoria.  Manchesterin yliopisto
 u
 Kuolleiden salit olivat kolme hyvin suurta hirsirakennusta, jotka poltettiin tahallaan, ehkä siksi, että paikallinen päällikkö oli kuollut. Tilalle kasattiin kolme hautakumpua. Vastaavia hirsirakennusten jäänteitä samalta ajalta on löydetty myös Manner-Euroopasta.
 Arthurin kiven alkuperäinen turvekumpu oli ollut puupaalujen tukema ja hyvin samanlainen kuin kuolleiden salien keskuskumpu, tutkijat kertovat. Paalujen lahottua kumpu romahti ja paikalle pystytettiin kivimonumentti. Aikaa oli kulunut parisataa vuotta.
 Samaan aikaan alueelle tehtiin puupaalujen reunustama polku. Ilmakuvista on yhä hahmotettavissa, miten se suuntasi Walesiin, kohti Skirrid- ja Garwayvuorten välistä solaa. Sinne on matkaa 20 kilometriä.
 Tutkijoiden mukaan paaluilla on täytynyt olla merkitystä jonkin tärkeän matkareitin viitoittajina. Ehkä matkanpäässä oli saatavilla jotakin arvokasta raaka-ainetta, ehkä siellä asui liittolaisyhteisö, tai kenties merkitys oli hengellinen, Thomas puntaroi  LiveScience -lehdessä.
 Toinen päätutkijoista, Cardiffin yliopiston professori  Keith Ray , puolestaan miettii yliopistonsa verkkosivulla, onko myös Arthurin kiven alla merkkejä poltetusta hirsirakennuksesta. Sen hän toivoo selviävän, kun kaivaukset rakennelman liepeillä jatkuvat ensi kesänä.
 Lue myös:
 Kuningas Arthurin linnassa syötiin turkkilaisista kulhoista ja juotiin espanjalaisista laseista

Myyttisen kuningas Arthurin hovista riittää yhä uutta kerrottavaa – arkistolöytö vie lähemmäksi Merlin-velhon juuria


Summary: Aamulla Kreetaa koetellut maanjäristys vaati yhden ihmisen hengen ja parikymmentä loukkaantui.  Jotkut seismologit olivat jo kuukausia odottaneet, että alueella järisee.

Maanjäristys ravisteli Iraklionin kaupunkia Kreetassa aamulla kello yhdeksältä.
 Järistys sai monet pakenemaan ulos kodeistaan ja kouluista. Tämän jälkeen seurasi vielä useita jälkijäristyksiä, joita asukkaat vertasivat pieniin räjähdyksiin.
 65-vuotias mies kuoli, kun kappelin kupoli luhistui Arkalochórin kylässä lähellä Iraklinonia.
 Maanjäristyksen vahingoittamia taloja Arkalochorissa Kreetalla. Nikos Chalkiadakis / EPA
 Järistysalueella loukkaantui parikymmentä ihmistä. Näistä puolet vietiin sairaalaan murtumien vuoksi.
 Maanjäristys, jonka voimakuus oli 5, 8 magnitudia, koetteli pahimmin Arkalochória, jonka taloista puolet vaurioitui. Järistyksessä vauriouitui kaikkiaan satoja rakennuksia.
 Vanhoihin taloihin eniten vaurioita
 Kreetan maanjäristysten turvakeskusta johtava seismologisti  Efthimios Lekkas  kehotti luonnontuhon koettelemissa taloissa asuvia pysyttelemään toistaiseksi ulkosalla, koska jälkijäristys voi saada rakennukset sortumaan. Lekkasin mukaan vaarallisimpia ovat vanhat talot, koska 1980-luvulta alkaen rakennukset on tehty kestävämmiksi.
 Maanjäristyksessä vaurioitunut kirkko Roussochoriassa Kreetalla. Nikos Chalkiadakis / EPA
 Kreetaan on julistettu hätätila. Telttamajoitusta järjestetään 2500 ihmiselle.
 Lekkasin mukaan maanjäristystä ei osattu odottaa.
 Tuliko järistys yllätyksenä?
 Seismologi  Gerasimos Papadopoulos  sanoi kuitenkin Kreikan julkisen palvelun tv-yhtiön ERT:n haastattelussa, että tapahtuma ei tullut varoittamatta.
 – Olemme tarkkailleet tilannetta alueella jo useita kuukausia, muistutti Papadopoulos uutistoimisto AP:n mukaan.
 Papadopoulos sanoi, että maanjäristyksen vaikutusta tehosti se, että sen keskus oli asuttujen alueiden alla. Maanjäristyksen arvioidaan sattuneen kymmenen kilometrin syvyydessä.
 Luonnonmullistus ei kuitenkaan vaikuttanyt Iraklionin lentokentän toimintaan. Alueen hotellimajoittajien yhdistys ilmoittaa, ettei järistys aiheuttanut merkittäviä vaurioita alueen hotelleille.
 Lue myös:
 Maa järisi Kreikassa 6,2:n voimalla, toistaiseksi ei tietoja isoista vahingoista
 Egeanmeren rannikon maanjäristyksessä kuollut ainakin 26 ihmistä – Turkin miljoonakaupunki Izmir kärsinyt pahiten
 Kreetan rannikolla voimakas maanjäristys, Albaniassa uhrimäärä nousee

Kreetan järistys ei tullut kaikille yllätyksenä, väki pakeni kaduille ja taloja vaurioitui – katso video


Summary: Leea Klemola tunnetaan provosoivistakin puheenvuoroista. Nyt uuden näytelmän kantaesityksen jälkeen on aikaa pohtia esimerkiksi korona-aikaa. Hän näkee siinä paljon hyvää.

Näyttelijä, ohjaaja ja näytelmäkirjailija  Leea Klemola  ihastui korona-ajasta. Hän myöntää se on ollut kovaa aikaa erityisesti nuorille, mutta itse hän löytää siitä enimmäkseen hyviä puolia.
 – Täytyy sanoa heti alkuun, että tämä on puhtaasti subjektiivinen, henkilökohtainen kokemus, enkä halua mitenkään vähätellä ihmisten kärsimystä. Minä olen ihan nuoresta asti aina toivonut, että kaikki romahtaisi. Sellaista vuoden mittaista sähkökatkoa. Että kaikki tekniikka pettäisi.
 Klemola kutsuu korona-aikaa jopa paratiisiksi. Kaikki olivat samassa veneessä ja poikkeusaika näkyi uutena yhteisöllisyytenä. .
 – Se oli fantastista kun korona tuli. Silloin alkuaikoina erityisesti. Ennenkuin alkoi kaikki tämä eripuraisuus, eriporukoituminen ja kaikki hulluilu. Tuli tunne, että joku meitä isompi voima pani meidät kaikki paikoilleen. Minä koin sen erittäin vahvasti niin, että luonto pani meidät paikoilleen.
 Alkuaikoina myös politiikassa näkyi Klemolan mukaan poikkeuksellista yhteisen köyden vetämistä.
 – Se, miten oppositiokin veti samaa köyttä. Kaikki se tappelu, riitely ja omien pisteiden hakeminen, kun se hetkeksi loppui koko eduskunnasta. Se oli ihmeellistä aikaa elää.
 Klemolan ja  Rosa-Maria Perän  näytelmä  Minä, Askartelija  sai kantaesityksen Q-teatterissa viime viikolla.
 Tässä haastatattelussa lisää myös uutuusnäytelmästä:

Näytelmäkirjailija Leea Klemola kutsuu pandemiaa paratiisiksi: "Koin sen niin, että luonto pani meidät paikoilleen"


Summary: Jokaisella on oikeus tietää omien sosiaali- ja terveystietojensa käsittelystä. Perheenäiti tilasi lokitiedot ja huomasi, että tietoja on tarkasteltu luvatta. Rikos on sosiaalialalla uuden tietosuojalain ennakkotapaus.

Kaksi Kymenlaakson sote-yhtymä Kymsoten työntekijää on saanut tuomion tietosuojarikoksesta. Työntekijät olivat tarkastelleet asiakkaan tietoja Kymsoten rekisteristä ilman perusteita.
 Rikos kohdistui äitiin ja hänen alaikäiseen lapseensa. Eri osastoilla ja tehtävissä työskentelevät henkilöt vierailivat vuoden 2019 syyskuussa äidin tietoja sisältävällä rekisterisivulla alle kahden minuutin aikaerolla. Toinen työntekijöistä vieraili samalla myös lapsen tietoja sisältävällä sivulla.
 Poikkeuksellisen tuomiosta tekee se, että kyseessä on sosiaalialalla ennakkotapaus vuodesta  2019 lähtien voimassa olleen tietosuojalain  aikana.
 Rikos paljastui perheen äidille, kun hän teki Kymsotelle lokitietopyynnön.
 Selitystä ei löytynyt
 Työntekijät olivat katsoneet sekä äidin että lapsen päiväkirjaksi kutsuttua rekisterin sivua. "Päiväkirja" on käytännössä selonteko henkilön asiakkuudesta sosiaalihuollossa. Sivulla voi olla esimerkiksi tietoja siitä, millaisia palveluita asiakas käyttää ja millaisia asiakastapaamisia hänellä on ollut ja milloin.
 Äiti teki asian huomattuaan Kymsotelle selvityspyynnön siitä, miksi nämä työntekijät ovat katsoneet hänen ja hänen lapsensa tietoja.
 Suoraa selitystä sivuvierailuihin ei löytynyt. Äiti teki rikosilmoituksen, mutta poliisi jätti asian tutkimatta. Äiti tarjosi työntekijöille mahdollisuutta asian sovittelemiseen, mutta päätti lopulta viedä asian eteenpäin itse.
 – Päädyin tekemään siviilinä rikoskanteen käräoikeuteen. Tein itse esitutkinnan ja juristi teki syyttäjän osuuden. Me teimme käytännössä oikeiden viranomaisten työn, äiti kertoo.
 Yle ei julkaise naisen nimeä asian arkaluontoisuuden vuoksi ja hänen lapsensa henkilöllisyyden suojaamiseksi.
 Ei tuntenut kumpaakaan
 Perheen äiti kertoo tilaavansa Kymsotelta lokitiedot puolen vuoden välein, koska perhe on naisen mukaan joutunut jo aiemmin tietosuojarikosten uhriksi.
 Hän kertoo, ettei tuntenut tai tiennyt kumpaakaan tuomittua lainkaan ennalta. Heistä kumpikaan ei ollut asioinut perheen kanssa. Nainen ei usko, että lähes samaan aikaan tehdyt haut juuri hänestä ja hänen lapsestaan olisivat puhdasta sattumaa.
 Syytä sille, miksi juuri hänen tietojaan on tahdottu tonkia, on naiselle mysteeri.
 – Pakko sanoa, että luotto on nyt mennyt. En tule käyttämään enää millään muotoa Kymsoten sosiaalipuolen palveluita. Myisin mieluummin vaikka matot lattialta, jos talous heikentyisi.
 Vahinko ja työtehtävä
 Tuomion saaneet työntekijät kiistivät rikoksen ja sen, että he edes tuntisivat toisensa. Toinen heistä kertoi, että uhrin päiväkirjasivun avaaminen järjestelmässä oli vahinko.
 Toinen sanoi, että oli saanut työvuoronsa aikana puhelun sosiaali- ja kriisipäivystykseen juuri kyseiseltä äidiltä tai äidiksi esittäytyneeltä henkilöltä. Hän oli kertomansa mukaan tarkastanut äitiin ja hänen lapseensa liittyviä tietoja työtehtäviensä vuoksi.
 Äiti oli tekohetken aikaan todistetusti kampaajalla, eikä hän ollut soittanut sosiaali- ja kriisipäivystykseen. Työntekijät eivät olleet kirjanneet sivuvierailunsa syytä.
 Äiti kertoo, että tietoja urkkineita odotti klikkauksen takana tyhjä sivu, jolla oli vain nimi ja henkilötunnus. Äidin kohdalla tiedoista löytyi lisäksi tieto tukihakemuksesta lapsen harrastusta varten.
 Kymsoten aloittaessa toimintansa talvella 2019 vanhat merkinnät jäivät edellisen sosiaali- ja terveydenhuollon toimijan arkistoihin. Jos rekisterimerkinnät olisivat siirtyneet uuteen järjestelmään, nyt tuomion saaneet sosiaalityöntekijät olisivat voineet lukea useiden vuosien takaisia tietoja perheestä.
 "Toivottavasti yksittäistapauksia"
 Sosiaali- ja terveydenhuollon palvelujen asiakkaalla on oikeus pyytää tiedot siitä, kuka hänen tietojaan on käsitellyt. Yleensä asia tulee tietosuojavaltuutetun pöydälle, jos tapauksesta pyydetään lausunto.
 Apulaistietosuojavaltuutettu  Heljä-Tuulia Pihamaa  tietosuojavaltuutetun toimistosta kertoo, että samankaltaisia rikoksia ei tule vastaan kovin usein, mutta silti säännöllisesti.
 – Meidän tietoomme tulee niitä tapauksia, joissa tietoja luvatta katsellut henkilö on jäänyt kiinni. Toivottavaa on, että väärinkäytöstilanteet ovat vain yksittäisiä poikkeuksia, sanoo Pihamaa.
 Pihamaa muistuttaa, että toimialan harjoittajan velvollisuus on seurata sitä, että tietoja käsitellään vain työtehtävien edellyttämällä laajuudella.
 Uteliaisuus toi tuomion
 Kymenlaakson käräjäoikeus katsoi, että sosiaalityöntekijät olivat katsoneet asiakastietoja silkkaa uteliaisuuttaan. Molemmille määrättiin maksettavaksi tietosuojarikoksesta kymmenen päiväsakkoa. Tuomiosta kertoi ensin  Kouvolan Sanomat .
 Työntekijät määrättiin myös maksamaan äidille yhteensä 600 euroa korvausta kärsimyksestä ja korvaamaan oikeudenkäyntikuluja noin 4 200 euron edestä.
 Tuomio saatiin vasta kaksi vuotta rikoksen jälkeen, mutta äiti on tyytyväinen lopputulokseen. Tärkeintä oli saada tekijät vastuuseen. Hän on pettynyt siihen, että tällaista voi tapahtua taholla, jonka tulisi olla luotettava.
 – Suosittelen lämpimästi pitämään omista oikeuksista ja yksityisyydensuojasta kiinni. Toivon, että ihmiset heräisivät siihen, ettei tämä ole mikään lintukoto. Toisten asioihin osataan kyllä puuttua, mutta oikeudet jäävät mitättömiksi, jos niistä ei ota itse selvää ja aja niitä.
 Tuomio ei ole lainvoimainen. Koska kyseessä on ennakkotapaus, siitä voi valittaa hovioikeuden lisäksi myös ennakkopäätösperusteella korkeimpaan oikeuteen.
 Lisää aiheesta:   Emilia Laurila, 25, halusi selvittää, mitä tietoja hänestä on kerätty – paljastui hämmentävän tarkkaa raportointia ja yllättäen tuhottuja tietoja

Yksi klikkaus maksoi sosiaalialan työntekijöille 4 800 euroa – tutkivat vieraan perheenäidin tietoja, kun tämä istui kampaajalla


Summary: Hallituksen lupaus poliisin rahoista ei vielä vakuuta poliisijohtoa. Poliisiylijohtaja Seppo Kolehmainen kertoo odottavansa sitä, että rahoituksesta on mustaa valkoisella.

Poliisiylijohtaja  Seppo Kolehmaisen  mukaan poliisihallitus jatkaa yt-neuvotteluiden valmistelua niin kauan, kunnes rahoituksesta on “mustaa valkoisella”.
 Pääministeri  Sanna Marin  (sd.) lupasi tiistaina eduskunnassa, että poliisille etsitään riittävät resurssit, jotta poliisien määrä ei vähene.
 Tämä oli vastaus poliisihallituksen ilmoitukseen käynnistää yt-neuvottelut, jotka voisivat johtaa jopa 250 henkilön vähentämiseen.
 Poliisiylijohtaja Kolehmainen kertoo kuunnelleensa lupauksia ilolla, mutta odottaa yhä konkretiaa.
 Poliisi tarvitsisi hallituksen esittämän päälle vielä noin 40 miljoonaa euroa, jotta toiminta saadaan pidettyä vakaana. Tähän mennessä tästä summasta tulossa on hänen mukaansa 10,6 miljoona eli jäljelle jää vielä noin 30 miljoonan euron aukko.
 Tällä summalla toteutuisi myös hallituksen lupaus nostaa poliisien määrä 7 500 henkilötyövuoteen. Tavoite pitäisi hallituksen mukaan saavuttaa ensi vuoteen mennessä.
 – Meidän on pakko edetä (yt-)valmistelussa koko ajan, jotta saamme tämän lyhyen ajan käytettyä. Meillä on valmius pysäyttää tämä valmistelu, jos saamme päätöksen esimerkiksi ensi vuoden rahoituksesta, Kolehmainen kommentoi Ylelle.
 Poliisijohto käynnistää selvityksen
 Vuodesta toiseen jatkunut keskustelu poliisin määrärahoista on herättänyt keskustelua siitä, pitäisikö ulkopuolisen asiantuntijan selvittää, käyttääkö poliisi rahojaan tehokkaasti.
 Kolehmainen kertoo, että Poliisihallitus suhtautuu ajatukseen avoimesti. Kiinnostusta tehtävään on hänen mukaansa jo kysytty eräältä talouden asiantuntijalta.
 Väitteitä hallinnon paisumisesta Kolehmainen ei niele. Kymmenen vuotta sitten poliisin ylimmän johdon tehtävissä oli lähes saman verran ihmisiä kuin nytkin.
 Sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.) on tyytyväinen selvityksen tekemiseen, koska poliisin rahoitus on ollut ongelmana jo pitkään.
 – Hallituksenkin riveistä on toivottu, että on selvyys, mihin se raha menee, Ohisalo sanoi eduskunnassa toimittajille.
 – Poliisi saa ensi vuodelle budjetissa enemmän rahaa kuin koskaan aikaisemmin Suomen historiassa, ministeri jatkoi.
 Professori epäilee luottamuspulaa
 Miten on mahdollista, että poliisin määrärahoista käydään vääntöä vuosi toisensa jälkeen ja pienempinä pidettyjen rikosten tutkintoja jätetään tekemättä?
 Tämä on hyvä kysymys, sanoo rikos- ja prosessioikeuden professori  Matti Tolvanen  Itä-Suomen yliopistosta. Hän pitää kummallisena, että hallituksen budjettiesityksiä joudutaan tilkitsemään jälkikäteen lisärahoituksella vuosi toisensa jälkeen.
 Tolvanen pohtii, onko kyse sisäministeriön ja poliisijohdon luottamuspulasta.
 – Näyttää siltä, että poliitikot eivät ihan kaikessa luota poliisin johdon laskelmiin. Se on tietysti aika huolestuttavaa, koska voisi kuvitella, että poliisi parhaiten tietää minkä verran se rahaa tarvitsee.
 Sisäministeri Ohisalon mielestä luottamuspulaa hallituksen ja poliisijohdon välillä ei ole.
 – Hallitus tekee aina yhdessä päätökset siitä, mihin se jakamaton vara riittää. Tällä kertaa poliisi on saanut jakamattomasta varasta yli kymmenen miljoonaa, mikä on enemmän kuin yksikään viranomainen on saanut. Tämän olemme tehneet, mutta totta kai varmistamme myös sen, että jatkossa poliisi ei joutuisi tekemään sopeutustoimia henkilöstöstä, Ohisalo vastaa.
 Sisäministeri Maria Ohisalon (vihr.) mukaan poliisi saa ensi vuonna aiempaa enemmän rahoitusta. Markku Ulander / Lehtikuva
 Jopa 40 prosenttia jätetään tutkimatta
 Se, että rahaa ei ole, heijastuu Tolvasen mukaan petosten, pienten omaisuusrikosten ja lievien pahoinpitelyiden tutkintoihin.
 Tietyissä poliisipiireissä jopa 40 prosenttia kaikista tutkittavaksi tulevista rikoksista jätetään tutkimatta.
 – Kansalaisetkin voivat olla tästä huolissaan, sillä ne jutut, jotka jätetään tutkimatta, ovat yleensä sellaisia juttuja, joihin niin sanottu normaali kansalainen on jollakin tavalla osallisena.
 Helsingin yliopiston rikosoikeuden professori Kimmo Nuotio pitää ongelmallisena, että tutkimatta jätettyjen rikosten osuus on niin suuri. Antti Lähteenmäki / Yle
 Rikosoikeuden professori  Kimmo Nuotio  Helsingin yliopistosta arvioi, että toistuva keskustelu poliisin pienistä resursseista johtuu osin myös suurista odotuksista.
 – Odotukset poliisin tehtäviä kohtaan ovat aivan loputtomat. Tietysti tulee aina myös se kysymys siitä, osataanko poliisissa niitä resursseja käyttää ihan oikein.
 Pienempinä pidettyjen rikosten jättäminen tutkimatta voi hänen mielestään heikentää kansalaisten luottamusta poliisiin.
 Myös eduskunnan lakivaliokunta on pitänyt ongelmallisena, että rikokset jätetään niin usein tutkimatta.
 – Silloin kun lainsäätäjä on päättänyt, että on joitakin rangaistavia tekoja, tarvittaisiin poliisin puolelta kuitenkin jonkinlaista tehokkuutta näitä rikoksia selvittää, Nuotio sanoo.
 Lue myös:   Poliisi aloittaa yt-neuvottelut – henkilöstö vähenee 200–250 henkilötyövuodella, syynä rahapula

Hallituksen lupaus poliisin rahoista ei vielä vakuuta poliisijohtoa – Kolehmainen odottaa mustaa valkoisella


Summary: Tuulivoimaa on rakenteilla runsaasti läntiseen Suomeen. Itärajan suunnalla voimalat häiritsevät Puolustusvoimien tutkia, ja hankkeet ovat siksi vähissä. Merelle voimaloita ei ole tällä hetkellä rakenteilla.

Sitran  tiistaina julkaisema raportti  ennakoi Suomeen huomattavaa tuulivoiman lisärakentamista. Kustannustehokkainta tietä päästövähennyksiin selvittäneen raportin mukaan  liikennettä , teollisuutta ja  lämmitystä  pitää sähköistää huomattavasti tulevina vuosikymmeninä.
 Näin sähkön kulutus jopa tuplaantuu vuoteen 2050 mennessä. Samalla  ilmastonmuutosta kiihdyttävät päästöt  vähenevät, koska fossiilisia polttoaineita voidaan korvata käyttämällä enemmän sähköä.
 Raportti katsoi kustannustehokkaimmaksi tavaksi tuottaa tarvittavasta uudesta sähköstä suurin osa rakentamalla lisää maatuulivoimaa.
 Suomessa on jo käynnissä runsaasti tuulivoimarakentamista. Katso alla olevalta kartalta, onko lähialueillesi rakenteilla tai kaavailuissa tuulivoimaa. Kartan tiedot on koonnut Suomen Tuulivoimayhdistys.
 Suurin osa hankkeista on keskittynyt läntiseen Suomeen. Idässä tuulivoimahankkeet  ovat törmänneet Puolustusvoimien kielteiseen  kantaan, sillä voimalat hankaloittavat Puolustusvoimien  tutkien toimintaa . Ratkaisua ei ole toistaiseksi löytynyt.
 Suomen Tuulivoimayhdistyksen operatiivinen johtaja  Heidi Paalatie  harmitteli tilannetta selvityksen julkistustilaisuudessa.
 – Olisi tärkeää päästä rakentamaan tuulivoimaa koko maahan, myös Itä-Suomeen. Jotta koviin tavoitteisiin päästään, tuulivoiman ja tutkakysymysten yhteensovittaminen on ratkaistava, Paalatie totesi.
 Tuleeko merituulivoima mukaan kisaan?
 Selvityksen mukaan Suomen sähköstä jopa kaksi kolmasosaa voisi vuonna 2050 tulla maatuulivoimasta. Paalatien mukaan tämä vaatisi Suomeen 3 500–4 000 uutta tuulivoimalaa, kun nyt niitä on toiminnassa 821 kappaletta.
 Paalatien mukaan Saksassa tuulivoimaloita on nyt noin 30 000 kappaletta, joskin viime vuosikymmenten aikana rakennetut voimalat ovat nykyisiä ja tulevia pienempiä.
 Merelle rakennettava tuulivoima sai Sitran selvityksessä vain pienen roolin sähköntuotannossa, koska kustannukset ovat tämän hetken näkymillä korkeat.
 – Odottaisimme myös merituulivoiman kasvua. Merellä voidaan käyttää suurempaa laitoskokoa ja tehdä isompia hankkeita, Paalatie kommentoi.
 Hän katsookin, että merituulivoima voi takamatkalta vielä laukata mukaan kisaan, sillä sen kustannustason kehittymiseen liittyy epävarmuutta.  Merelle rakentaminen  on olosuhteiden takia kalliimpaa kuin maalle. Tällä hetkellä Suomessa ei ole rakenteilla merituulivoimaa.
 Tuulivoimalat ovat  tuoneet kunnille verotuloja , mutta hankkeet herättävät  myös vastustusta  lähialuiden asukkaissa. Merelle rakentaminen voi yhdistyksen mukaan olla sosiaalisesti hyväksyttävämpää, kun voimalat eivät ole lähellä asutusta.
 Sitran mallinnuksessa tuulivoimaloita tarvittiin enemmän
 Sitran tiistaina julkaistussa selvityksessä tuulivoimaloiden määrä oli mallinnettu huomattavasti suuremmaksi kuin Tuulivoimayhdistyksen arviossa.
 Sitran projektijohtaja  Janne Peljon  mukaan tämä johtuu siitä, että selvityksen arvio perustuu osin jo vanhentuneeseen kapasiteettiin ja tarvittavien voimaloiden määrä vähenee niiden kapasiteetin kasvaessa.
 Keskustelua on syntynyt siitä, miten kattavasti selvityksessä oli otettu huomioon sähkön varastointiin tarvittavan kapasiteetin vaatimaa infraa, jota tarvitaan esimerkiksi  vedyn siirtämiseen ja säilyttämiseen .
 Peljon mukaan vedyn tai sähkön siirtoon tarvittavaa infrastruktuuria ja niiden kustannuksia ei pystytty täsmällisesti mallintamaan. Peljon mukaan näiltä osin mallinnusta on täydennetty työryhmän arvioilla kokonaiskuvan muodostamiseksi, eli syntyvät kustannukset on otettu huomioon selvityksessä.
 Lue myös:
 Sähkön ja kaasun hintojen pelätään karkaavan käsistä, tilannetta kuvataan poikkeukselliseksi – mistä raju hinnannousu johtuu?
 Metsänomistajat penäävät tuulivoimayhtiöiltä kunnon korvauksia maidensa sähkölinjakäytöstä – haluavat  vuosivuokraa kertamaksun sijaan
 Valtio yritti löytää ratkaisuja tuulivoiman rakentamisen ongelmiin Kaakkois-Suomessa, ei onnistunut – energiayhtiö: "Hukattu potentiaali"

Katso kartasta, minne uusia tuulivoimaloita on jo tulossa – Sitran selvityksen lukuihin pääseminen vaatisi tuhansia uusia voimaloita


Summary: Rahan säästämisen ohella sähkönkulutuksen vähentäminen on myös ilmastoteko. Säästämisen suunnittelussa ovat avuksi sähkölaitteiden tehontarpeen ja kulutuksen mittaaminen sekä valmiit laskelmat.

Sähkön hinnan noustessa  on hyvä palauttaa mieleen muutamia keinoja, joilla kuluttaja voi halutessaan pienentää käyttämänsä energian määrää. Kulutuksen vähentämisestä hyötyy ainakin kahta kautta: Sähköenergialaskun ohessa supistuu myös sähkön siirtolaskun kilowattituntikohtaisesti määräytyvä osuus.
 Lisäksi kulutuksen pienentämisellä on yleisesti ottaen ilmaston lämpenemistä hillitsevä vaikutus.
 Jos ja kun sähköä haluaa tosissaan säästää, on hyvä ensimmäinen askel laitekohtaisen kulutuksen mittaaminen. Pistotulppaliitäntäisten yksivaiheisten laitteiden osalta mittaukset voi tehdä helposti muun muassa monissa rauta- ja myös päivittäistavarakaupoissa myytävillä teho- ja energiamittareilla. Kulutuskojeen pistotulppa pannaan mittariin ja mittari pistorasiaan, minkä jälkeen mittari kertoo sen läpi kulkevan sähkötehon ja tallentaa kulutetun kilowattituntimäärän.
 Säästöjä kohti pistotulppa pistotulpalta
 Kuten säästämisessä yleensäkin, usein monista pienistä puroista muotoutuu isompi virta. Laajimmin kotitalouksissa tämä on pätenyt ennen kaikkea kylmälaitteisiin. Jatkuvasti päällä ollessaan jääkaapit ja pakastimet ovat merkittävä energiankuluttaja, minkä takia laitteiden energiatehokkuuden parantamisen ja luokittelun eteen on tehty töitä jo pitkään.
 Uudempia tulijoita ovat erilaiset tietotekniset laitteet. Siinä missä suuret palvelinkeskukset voivat tarvita sähkönsyötölleen jopa kantaverkkotason muuntoaseman, ovat kotien modeemien, näyttöjen, keskusyksiköiden ja tulostimien yhteenlaskettu tehonkulutus myös huomion arvoinen.
 Esimerkiksi, jos laajakaistamodeemi ottaa 8 watin tehon joka vuorokausi ympäri vuoden, tarkoittaa tämä (8760h x0,008kW = 70 kWh) seitsemänkymmenen kilowattitunnin sähkönkulutusta.
 Monet tietotekniset laiteet ovat kotien uusia salakavalia sähkönsyöppöjä.  Jarmo Koponen / Yle
 Yksi, mutta ei täysin ongelmaton keino tietotekniikan ja viihde-elektroniikan sähkökulutuksen vähentämiseen on laitteiden irrottaminen verkosta silloin, kun ne eivät ole käytössä. Työtä voi helpottaa hankkimalla laitteille pistotulpan ja -rasian väliin laitettavan erillisen kytkimen.
 Huomattavaa on, että virran katkaiseminen laitteiden omilla kytkimillä ei usein lopeta sähkönkulutusta kokonaan, sillä myös valmiustilan ylläpitäminen ja verkkolaitteen tyhjäkäynti vie virtaa. Toisaalta laitteen virran ja verkkoyhteyden katkaiseminen voi olla haitallista, jos järjestelmä päivittää automaattisesti ohjelmistojaan.
 Turhaa kuormitusta pois käsin tai kellokytkimellä
 Osalle laitteista hyvä vaihtoehto voi olla kellokytkimen laittaminen kojeen pistotulpan ja pistorasian väliin. Sillä modeemin virransyötön voi ajastaa katkeamaan niiksi vuorokauden tunneiksi, jolloin kokee ettei tarvitse nettiyhteyttä. Tosin pienitehoisten laitteiden kanssa on hyvä muistaa, että myös kellokytkin itsessään kuluttaa virtaa.
 Mittarin avulla omaa sähkökulutustaan koskevia tutkimuksia on kätevää laajentaa myös moniin muihin päivittäin käytettäviin laitteisiin.
 Esimerkiksi hiustenkuivaaja on tyypillinen ulkonäöstä huolehtimisen väline, jonka käytöllä ennen pakkaseen menoa on suihkun jälkeen toki myös kylmettymistä hillitsevä vaikutus.
 Vaikka etenkin matkamalliset hiustenkuivaajat ovat pienikokoisia, on niiden tehontarve usein yllättävän suuri. Kuivaajan sähkökulutuksesta kertoo muun muassa se, että laitteiden pistotulpat ovat yleensä varustetut paksuilla koskettimilla, eivätkä ne ole esimerkiksi monen kihartimen tapaan sirompia europistotulppia.
 Puoliammattilaismallinen hiustenkuivaaja nappasi sähköverkosta lähes 1 500 watin tehon. Jarmo Koponen / Yle
 Tosin isotehoisen kuivaaja käyttö ei välttämättä tule pienitehoisempaa kalliimmaksi, sillä näyttävätkin hiukset saa sillä ojennukseen nopeasti.
 Siinä missä lämmön tuottaminen vaatii runsaasti tehoa, ei muutoin henkilökohtaisesta hygieniasta huolehtimisen tarvitse olla energiaintensiivistä.
 Esimerkiksi perinteinen pyöröteräinen partakone ottaa verkosta vain muutaman watin. Tosin laitetta kuormitettaessa tehontarve voi kasvaa.
 Runon mukaan pikkukaupungin tunnistaa siitä, että katuvalot himmenevät kun joku käynnistää partakoneen.  Tämä kone otti tyhjäkäynnillä verkosta tehoa kolme wattia.  Jarmo Koponen / Yle
 Mittausten ohessa toinen tapa sähkönkulutuksen arvioinnissa ovat laskelmin tehtävät päätelmät.
 Esimerkiksi energiansäästöä edistävä  Motiva yhteistyökumppaneineen  on tuottanut tätä varten erilaisia nettisivustoja. Lisäksi on tarjolla laitekohtaisia arvioita, jotka havainnoistavat hyvin kulutuksen suuruusluokkaa keskimääräisessä käytössä.
 Toisaalta, laskelmista saatavat tulokset ovat usein karkeita.
 Esimerkiksi, vaikka pienen kerrostaloasunnon sähkökiukaan teho on yleisesti kuusi kilowattia, ottaa laite kyseisen tehon vain silloin kun termostaatti antaa vastuksille luvan lämmetä. Toisin sanoen hyvin eristetyssä pienessä sähkösaunassa laite ei välttämättä koko ajan päällä ollessaankaan ota ohjauselektroniikkansa tai kytkinkellonsa tarvitsemaa tehoa enemmän. Energiankulutukseen vaikuttaa toki myös se, kuinka kuumaksi löylyhuoneen lämmittää.
 Sähkölämmitteisessä talossa asuva voi toisaalta ajatella pätevästi niinkin, että kylmänä vuodenaikana sisätiloissa olevien laitteiden tuottama hukkalämpö on suoraa säästöä lämmityskustannuksista.
 Kuluttajan energiakustannusten vertailua puolestaan vaikeuttaa sähkösopimusten erilaisuus. Sähköä voi ostaa esimerkiksi kiinteähintaisella määräaikaisella, vakiohintaisella tai toimitusvelvolliseen hintaan perustuvalla sopimuksella. Kiinteähintaisessa kilowattitunnin hinta pysyy sopimusjakson ajan samana.
 Jos laitteen pistotulpan irrottaminen tuntuu vaivalloiselta, voi sähkön säästämistä helpottaa erillisellä kytkimellä tai ajastimella.  Jarmo Koponen / Yle
 Vakiohintaisessa kuluttaja maksaa kulutuksestaan riippumatta sähköstään joka kuukausi saman kokonaishinnan – kunhan kulutus jää sovitun enimmäismäärän sisään tai alapuolelle. Toimitusvelvollinen hinta on se, jolla sähköä usein myydään toistaiseksi voimassaolevilla sopimuksilla.
 Energiaviraston mukaan 5000 kWh vuodessa sähköä käyttävän sähköstä maksama keskihinta on vuonna 2021 ollut 18,74snt/kWh. Siinä energian myynti on 8,03, siirto 7,92 ja sähkövero 2,7937 senttiä. Luvuissa on myös mukana arvonlisävero.
 Lue lisää:
 Sähkön ja kaasun hintojen pelätään karkaavan käsistä, tilannetta kuvataan poikkeukselliseksi – mistä raju hinnannousu johtuu?
 Sähkön hinnan nousu yllätti monet – kuluttajalla on kuitenkin monta keinoa oman sähkölaskun pienentämiseksi
 Ilmastopaneelin Peter Lund A-Talkissa: "Suomalaisten sähkölaskuun saattaa tulla lisää jopa 25 prosenttia”
 Pörssisähkön hinta noussut reilusti vuodentakaisesta – Pohjoismaiden sähköpörssissä tuntihinta kävi tällä viikolla korkeimmalla sitten helmikuun

Tietotekniikka on monen kodin salakavala sähkönsyöjä – Vertailimme kuinka paljon erilaiset kodin laitteet kuluttavat sähköä


Summary: Presidentti Sauli Niinistö muistutti puheessaan Ulkopoliittisen instituutin 60-vuotisjuhlassa, että erimielisyyksistä huolimatta maailman maiden olisi kyettävä istumaan saman pöydän ääreen, niin kuin ETY-kokouksessa Helsingissä 1975.

Presidentti  Sauli Niinistö  arvioi, että kansainvälisessä politiikassa tarvitaan kykyä jakolinjat ylittävään keskusteluun valtioiden välillä.
 – Nykyisen vuoropuhelun sijaan, jossa olemme kuuroja toisillemme, tarvitsemme vuoropuhelua, joka aidosti kantaa jakolinjojen yli. Vuoropuhelua, joka ottaa erimielisyytemme huomioon, mutta joka pyrkii rakentamaan luottamusta ja löytämään yhteisiä nimittäjiämme, Niinistö kiteytti puheessaan keskiviikkona.
 Presidentti Sauli Niinistö puhui Suomen ulko- ja turvallisuuspolitiikasta Ulkopoliittisen instituutin 60-vuotisjuhlaseminaarissa Helsingin Musiikkitalossa. Yleisössä oli muun muassa Suomen ja Norjan ulkoministerit sekä ulko- ja turvallisuuspolitiikan tutkijoita.
 Presidentti muistutti jälleen kerran, että Suomi on valmis tarjoamaan palveluksiaan jännitteiden purkamiseksi ja vakauden edistämiseksi.
 – Olemme edelleen sitoutuneita tarjoamaan hyviä palveluksiamme kansainvälistä strategista vakautta edistävien prosessien helpottamiseksi. Haluamme myös herättää Helsingin hengen uudelleen henkiin.
 Sauli Niinistö toisti ideansa ihmisvelvollisuuksista. Valtioiden pitäisi kyetä ratkaisemaan sodan ja rauhan kysymykset, ilmastonmuutos ja luontokato, pandemiat sekä uusien teknologioiden mukanaan tuomat haasteet.
 – Voimme löytää onnistuneita ratkaisuja vain toimimalla yhdessä. Kyse on meidän yhteisistä ihmisvelvollisuuksistamme. Millaisen maailman me jätämme tuleville sukupolville, Niinistö kysyi.
 Niinistö hahmotti Suomen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa neljän kohdan, pääpilarin kautta.
 Pääkohdat ovat Suomen kansallinen puolustus ja turvallisuus, läntinen yhteistyö Euroopan unionin ja sotilasliitto Naton kanssa, suhde Venäjään sekä Suomen toiminta kansainvälisessä järjestelmässä kokonaisvaltaisen turvallisuuden puolesta.
 Kerromme kohta lisää presidentti Sauli Niinistön puheesta.
 Vuonna 1961 perustettu Ulkopoliittinen instituutti on toiminut eduskunnan yhteydessä riippumattomana tutkimuslaitoksena viidentoista vuoden ajan. Ulkopoliittinen instituutti tuottaa tutkimuksia poliittisille päättäjille ja tiedeyhteisölle.
 Puolustusselonteko on parhaillaan eduskunnan käsittelyssä
 Eduskunta käsittelee parhaillaan  hallituksen puolustusselontekoa .
 Selonteon mukaan suurvaltojen keskinäinen kilpailu on edelleen voimistunut, mikä vaikuttaa myös Suomen turvallisuuteen. Kiinan nousu globaaliksi toimijaksi on muuttanut valtatasapainoa.
 Eduskunta hyväksyi kesällä  hallituksen selonteon ulko- ja turvallisuuspolitiikasta .
 Ulko- ja turvallisuuspoliittisen selonteon mukaan Suomen turvallisuuden kannalta keskeistä on Naton avoimien ovien politiikan jatkuminen eli jäsenyysmahdollisuuden säilyminen avoimena Naton edellytykset täyttäville maille. Toimiva naapuruussuhde Venäjän kanssa on Suomelle tärkeä, selonteossa todetaan.
 Voit keskustella Suomen ulko- ja turvallisuuspolitiikasta torstaihin 30.9. 2021 kello 23 asti. Napauta keskustele-painiketta jutun jälkeen.
 Katso lisää:
 Suojelupoliisi: Suomeen kohdistuu laajaa valtiollista vakoilua – Suomi kiinnostaa etenkin Kiinaa ja Venäjää
 Hallitus esittää 500 uutta työpaikkaa Puolustusvoimiin – puolustusministeri: "Nykyinen määrä ei yksinkertaisesti riitä"
 Analyysi: Sopu turvallisuuspolitiikasta kestää yli hallitusvaihdosten, mutta pienet näkemyserot hiertävät johtavia poliitikkoja
 "Suomen turvallisuusympäristö on muuttunut epävakaampaan suuntaan" – hallitus linjasi ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa

Presidentti Sauli Niinistö kaipaa jakolinjat ylittävää vuoropuhelua maailmanpolitiikkaan


Summary: Kiinassa on meneillään laaja kurinpalautuksen aalto, joka koskettaa myös suomalaisyrityksiä. Kiina on ollut yksi suomalaisen koulutusviennin keskeisiä markkinoita, mutta nyt yritykset suuntaavat katseitaan yhä enemmän muualle.

Vielä keväällä helsinkiläinen  Antonio Santiago  opetti kiinalaisille lapsille englantia. Hän neuvoi lapsia ääntämään ja opasti heitä läpi pelinomaisten tehtävien. Kaikki tapahtui netin välityksellä. Se oli kätevä tapa ansaita rahaa maisteriopintojen ohella. Videopalvelu Tiktokin omistava jättiyhtiö Byte Dance maksoi yhdestä yksityistunnista noin 22 dollaria eli noin 18,5 euroa.
 Kesällä työt loppuivat. Yhdysvalloista kotoisin oleva Santiago sai heinäkuun lopussa viestin, että yksityistuntien järjestäminen päättyy.
 – Kaksi tuntia myöhemmin kaikki tuntimme olivat peruttu emmekä voineet enää olla yhteydessä oppilaisiin.
 Samoihin aikoihin mediassa kerrottiin maan uudesta sääntelystä. Sen mukaan yritykset eivät enää saa tehdä voittoa sillä, että ne opettavat lapsille opetussuunnitelman mukaisia oppiaineita. Samalla yrityksiä kiellettiin keräämästä pääomarahoitusta ja ylipäätään ulkomaalaista rahoitusta. Niitä myös estettiin listautumasta pörssiin.
 Tämä oli voimakas isku valtaviksi paisuneille koulutusmarkkinoille. Arvion mukaan Kiinan koulutusmarkkinoiden arvo ainakin vielä heinäkuussa oli yli 100 miljardia dollaria eli 85 miljardin euroa. Suurten kiinalaisten koulutusalan yritysten pörssikurssit sukelsivat.
 Kiina on ollut Suomen avainmarkkina
 Kiina on ollut yksi suomalaisenkin koulutusviennin keskeisistä markkinoista. Kiinassa lapsen koulutukseen laitetaan suuria rahasummia osin siksi, ettei sosiaaliturvajärjestelmä ole kattava. Hyvä koulutus auttaa menestymään työmarkkinoilla, ja siksi lapsen koulutus on monesti vanhempien tai jopa isovanhempien turva.
 Education Finland -kasvuohjelman johtaja  Jouni Kangasniemi  Opetushallituksesta kertoo, että Kiinaan on haluttu rohkaista suomalaisia yrityksiä, sillä siellä on nähty onnistumisia. Viime vuonna julkaistussa Koulutusviennin tiekartta -selvityksessä Kiinaa kuvaillaan Suomen yhdeksi “avainmarkkinaksi”.
 Kangasniemen mukaan uusi sääntely ei ole vielä murskannut suomalaisten Kiina-näkymiä.
 – Kyllähän se huolestuttavaa on, mutta toisaalta Kiina on muutenkin ollut koko ajan hyvin säännelty ympäristö.
 Meneillään kurinpalautuksen aalto
 Kiinan keskushallinto perustelee uutta sääntelyä ja yksityisopetuksen suitsimista sillä, että se haluaa keventää koululaisten työtaakkaa ja kuroa umpeen koulutuseroja. Samalla opetussuunnitelmaan on lisätty kurssi presidentti  Xi Jinpingin  ajatuksista.
 Koulutussektori ei ole ainoa toimiala, joka on viime kuukausina ollut keskushallinnon kiikarissa. Kiinassa on meneillään laaja kurinpalautuksen aalto.
 Teknologiayhtiöitä on sakotettu muun muassa monopoliaseman väärinkäytöstä ja Kiina on säätänyt tiukan yksityisyydensuojalain. Lasten  pelaamista on rajoitettu , samoin  julkkisten osallistumista  viihdeohjelmiin.
 Lue lisää:   Kirjeenvaihtajalta: Kiina rajaa alaikäisten pelaamista – kommunistinen puolue muokkaa nuorisosta mieleistään määräyksillä
 Kommunistisen puolue viljelee nyt “yhteisen vaurauden” käsitettä ja haluaa kaventaa kansalaisten taloudellista eriarvoisuutta. Suomen Pankin nousevien talouksien tutkimuslaitoksen vanhempi ekonomisti  Riikka Nuutilainen  arvioi, että tämän taustalla on kaksi asiaa.
 Ensinnäkin Kiina haluaa kasvattaa talouttaan kotimaisella kysynnällä, ja kotimainen kysyntä kasvaa silloin, kun köyhien ja keskituloisten asema paranee. Toisekseen etenkin koulutussektorin sääntelyyn vaikuttaa väestökehitykseen liittyvä tavoite: syntyvyys pitäisi saada nousuun.
 – Kiinassa on vasta herätty siihen, kuinka suuri demografinen muutos tulee olemaan. Ongelmaksi on nähty nimenomaan se, ettei lapsen hankkimiseen ole varaa, sillä koulutusmenot ovat niin suuret.
 Varovaisuus lisääntyy
 Lapin yliopiston Kiinan yhteiskuntaan perehtynyt professori  Matti Nojonen  sanoo, että niin sanotussa kurinpalautuksessa on kyse jo pitkään vaikuttaneesta trendistä: ideologian rooli korostuu kaikilla elämänalueilla ja sektoreilla.
 Mitä muutokset tarkoittavat Kiinassa toimiville ulkomaalaisille yrityksille?
 Nojosen mukaan koko taloutta koskevia yleistyksiä on vaikea tehdä. Sääntely vaihtelee sektoreittain ja riippuu osin myös alueellisista päätöksistä.
 Suomen Pankin Nuutilaisen mukaan länsimaisten yritysten varovaisuus on jo kasvanut ja se todennäköisesti lisääntyy viime aikaisten linjausten takia entisestään. Maailman toiseksi suurimpana taloutena Kiina on monille yrityksille kuitenkin niin keskeinen markkina, ettei sieltä noin vain lähdetä, Nuutilainen sanoo.
 Arvion mukaan jopa kaksi kolmasosaa kiinalaisista koululaisista osallistuu koulun ulkopuoliseen opetukseen. Kuvassa opiskelijoita opetuspalveluita tarjoavan New Oriental Educationin tiloissa Nanjingissa. AOP
 Kiinan markkinoita tunteville on tuttua, että sääntely muuttuu joskus hyvin nopeastikin, arvioi 1980-luvulta saakka Kiinassa työskennellyt juristi  Jari Vepsäläinen .
 – Olemme monta kertaa nähneet eri teollisuuden aloilla, että toiminta keskeytyy ja sitten taas jatkuu muutaman vuoden kuluttua uudestaan. Se on tempoilevaa, konsulttiyritys Fintrade-Mercerin toimitusjohtaja Vepsäläinen sanoo.
 Etenkin koulutussektorilla Kiinan kiristynyt tilanne avaa Vepsäläisen mukaan suomalaisille uusia mahdollisuuksia muualta Aasiasta, esimerkiksi Malesiasta ja Indonesiasta.
 – Luulen, että Kiina nyt vähän ohitetaan.
 Muistus Kiinan-markkinoiden epävarmuudesta
 Antonio Santiago ehti tehdä tukiopettajan töitä muutaman vuoden. Nyt opinnot Turun yliopistossa on saatu päätökseen ja hän työskentelee suomalaisessa Kide Science -yrityksessä sisällöntuottajana.
 Myös Kide Science toimii Kiinassa ja myy siellä tiedekasvatuskonseptiaan paikallisille opettajille. Vielä on epäselvää, vaikuttaako uusi sääntely sen toimintaan.
 Kide Science -yrityksen toimitusjohtaja Sari Hurme-Mehtälä kertoo, ettei Kiina ole enää yrityksen pääalueita vaan kasvua haetaan englanninkielisiltä markkinoilta ja Suomesta. Juha Kivioja / Yle
 Yrityksen toimitusjohtaja  Sari Hurme-Mehtälän  mukaan nopeasti tulleet tiukennukset muistuttavat, ettei liiketoimintaa kannata laskea Kiinan varaan. Markkina on epävarma.
 – Kide Science teki jo vuosi sitten päätöksen, ettei Kiina ole enää kasvun keskiössä vaan katseet ovat nyt englanninkielisillä markkinoilla ja Suomessa, Hurme-Mehtälä sanoo.
 Kuopiolaislähtöinen sähköisiä opetus- ja koulutuspalveluja tuottava Mobie Group kertoo sen sijaan suunnittelevansa Kiinan yhtiönsä ja Kiina-liiketoimintansa lopettamista. Toimintaympäristö on muuttunut hallituksen puheenjohtaja  Kari Vatasen  mukaan hyvin hankalaksi toimia.
 Kiinassa vaikuttaa rajoituksista huolimatta olevan edelleen kysyntää yksityisopetukselle.
 Muutamat entiset oppilaat ovat onnistuneet löytämään Antonio Santiagon kiinalaisen viestipalvelu WeChatin kautta.
 – He ovat kyselleet, miten minulla ylipäänsä menee ja voisimmeko ehkä jatkaa opetusta pimeästi.
 Voit keskustella aiheesta torstaihin 30.9. klo 23:een asti.
 Lue lisää:
 Kiinteistöjätti Evergranden kriisi lopettaa Kiinan superkasvun ajan ja antaa samalla maailmalle viisi opetusta
 Kirjeenvaihtajalta: Kiina rajaa alaikäisten pelaamista – kommunistinen puolue muokkaa nuorisosta mieleistään määräyksillä
 Kiina kiristää otettaan teknologiayhtiöistään – miten käy ulkomaisten sijoittajien?

Antonio Santiagon yksityisopettajan työt loppuivat kuin seinään – Kiina kiristi otettaan koulutussektorista, ja se tuntuu Suomessa saakka