Summary: Jumiutunut laki yritetään saada eduskuntaan alkuvuonna. Maanomistajan asemaan kaavaillaan parannusta, sillä maan saisi vastaisuudessa varata vain vuoden ajaksi.

Mäntykankaalta kuuluva tasainen jyrinä paljastaa keskellä metsää olevan työmaan.
 Kairaaja  Jukka Suomala  astuu työmaakoppia muistuttavaan kairakoneeseen ja istuu ohjaimiin Anglo Americanin etsintäalueella Sodankylässä.
 Kairakone kuumenee yleensä talouden tahtiin, ja juuri nyt kysyntää on poikkeuksellisen paljon. Metallien hinnat ovat korkealla ja maaperän rikkaudet kannattaa kartoittaa.
 Kairauspalveluita tarjoavista yrityksistä kerrotaan, että koeporauksia tehdään niin paljon, että kairausvälineitä voi joutua odottamaan useamman kuukauden.
 Toimitusjohtaja  Tapani Niskakangas  Kati Kalajoki -yrityksestä vertaa tunnelmia huippuvuosiin 2007 ja 2008. Niiden jälkeen talous ajoi päin seinää, eikä töitä ollut enää yhtään.
 Anglo Americanin Sakatti Mining Oy:n työmaa Sodankylässä. Tapani Leisti / Yle
 – Nyt on vastaavanlainen tilanne, että kysyntä on tosi kovaa. Noh, toivotaan, että se jatkuu. Tällä hetkellä tilanne on se, että kaikki eivät saa mitä haluavat, Niskakangas kertoo puhelimitse Ylelle.
 Kunnan valta vahvistuu
 Kaivosten perustaminen herättää ristiriitaisia tunteita. Vastakkain ovat huoli luonnosta, omasta elinympäristöstä sekä halu houkutella Suomeen uutta elinkeinotoimintaa ja työpaikkoja.
 Hallituksen esitys kaivoslain uudistamisesta on viivästymässä vuoden lopulta ensi vuoden alkupuolelle.
 Hallituslähteiden mukaan neuvottelut ovat jumittuneet, koska erityisesti vihreiden ja keskustan välillä on erimielisyyttä siitä, miten hallitus toteuttaa lupauksensa parantaa ympäristönsuojelua. Suomen ympäristökeskus Syke arvioi aiemmin, että lakiluonnoksen vaikutukset ympäristölle ja ilmastolle tulisivat olemaan vähäisiä.
 Syken erikoistutkijan  Sari Kaupin  mielestä lakiluonnoksessa on oikeansuuntaisia asioita, mutta muutosten merkitystä on vielä vaikeaa arvioida. Lain muotoilut ovat hänen mukaansa jääneet avoimiksi, mikä jättää tulkinnanvaraa.
 Se tiedetään jo nyt, että uuden lain myötä kunnalla on parempi mahdollisuus estää kaivoksen tulo alueelleen.
 Maanomistajille olisi puolestaan pieni parannus se, että vähintään 10 vuotta voimassa olleen malminetsintäluvan jatkaminen edellyttäisi ainakin periaatteessa maanomistajan suostumusta. Jos riittävää tukea ei maanomistajilta tulisi, voisi valtioneuvosto kuitenkin puoltaa etsinnän jatkamista. Malminetsintälupa on voimassa enintään yhteensä 15 vuotta.
 Maaperästä nostettuja kairasydämiä. Tapani Leisti / Yle
 Oikeus varata maata lyhenee
 Varauksen ilmestyminen omalle maalle kiristää hermoja eri puolilla Suomea.  Tukesin karttapalvelun perusteella  isoja varausilmoituksia on tällä hetkellä esimerkiksi Saimaan alueella ja Satakunnassa.
 Epävarmuutta halutaan lievittää puolittamalla varausaika yhteen vuoteen. Lakiluonnoksen mukaan käyttöön otettaisiin myös hehtaarikohtainen varausmaksu, jonka toivotaan maltillistavan varattujen alueiden laajuutta.
 Vielä valmistelussa oleva laki velvoittaisi yritykset ja viranomaiset myös tiedottamaan hankkeista enemmän.
 Syken Sari Kauppi epäilee tätä sinänsä hyvältä kuulostavaa muutosta, koska tiedotustilaisuuksien järjestäminen ei vielä takaa avointa vuoropuhelua ja sitä, että ihmisiä kuunnellaan.
 Maanomistaja saa lain mukaan korvauksen muun muassa maillaan tapahtuvasta louhinnasta ja tutkimustoiminnasta.
 Uutena asiana hallitus on sopinut, että kaivosyhtiöiltä aletaan periä veroa vuoden 2023 aikana. Veron yksityiskohdat eivät ole vielä tiedossa.
 Rautalammilla kuntalaiset kokevat jääneensä alakynteen
 Pohjois-Savon Rautalammilla kansainvälinen kaivosjätti Rio Tinto tutkailee  maastoa malmiesiintymien toivossa  aivan Etelä-Konneveden kansallispuiston läheisyydessä.
 Vuosisatainen valtausperiaate, jonka mukaan kaivosyhtiö voi tehdä varausilmoituksen ohi maanomistajan tahdon ja kerätä isoimmat voitot maan mineraaleista, ei ole muuttumassa. Päinvastoin hallituksen periaatteena on, että kaivosten toimintaedellytykset varmistetaan.
 Orastavaa hanketta kotikunnassaan seuraavan ja sitä vastustavan  Kaisa Naukkarisen  mielestä lakiin kaavaillut muutokset kuulostavat sen takia vain pieneltä viilaukselta.
 – Rautalammilla toimintaa suunnitellaan paikassa, joka on aivan väärä kaivostoiminnalle. Ollaan arvokkaan vesireitin varrella. Alue, jolle malminetsintälupia on haettu, rajautuu Etelä-Konneveden kansallispuistoon ja tärkeisiin pohjavesialueisiin, Naukkarinen kertoo.
 Kaisa Naukkarinen kampanjoi sen puolesta, että Rautalammille ei tule kaivosta. Hän kertoo, että ei kuitenkaan vastusta yleisesti kaikkea kaivostoimintaa.   Kaisa Naukkarinen
 Rautalammilla ja läheisellä Suonenjoella mahdollisen kaivoksen perustamiseen kuluisi vielä lukuisia vuosia, sillä yhtiö on anonut vasta lupaa  kallio- ja maaperän tarkempaan tutkimiseen .
 Naukkarisen mielestä on iso kysymys, miten tavalliset ihmiset ja kunnat pärjäävät kaivosjättejä vastaan.
 – Jos kunta saisi enemmän päätösvaltaa, siinä on edelleen epätasapaino. Pienillä kunnilla ei ole hirveästi resursseja tai omia kaavoitusasiantuntijoita. Vastassa voi olla maailman suurimpia kaivosyhtiöitä, joilla on laittaa rahaa pr-työhön ja mahdollisiin oikeusprosesseihin.
 Naukkarisen kokemus on, että keskustelu ei ole ainakaan tähän asti johtanut mihinkään.
 – Kaivosyhtiö on kertonut kuuntelevansa meitä paikallisia, mutta malminetsintälupia haettiin välittömästi sen jälkeen kun kunnanvaltuusto oli ottanut kielteisen kannan malminetsintään. Ei voi olla keskustelua, jos itse asiaan ei ole mahdollista vaikuttaa millään tavalla. Se on vallankäyttöä eikä mitään keskustelua.
 Kaivoslain uudistamiseen kirittää kansalaisaloite, joka esitti, että kaivosmineraalit kuuluvat valtion omistukseen. Vuonna 2019 jätetyssä aloitteessa vaadittiin, että lupa mineraalien hyödyntämiseen pitäisi myöntää vain, jos toiminnasta on enemmän hyötyä kuin haittaa. Eduskunta hylkäsi aloitteen.
 Luonnonsuojelualueillakin saa etsiä malmia
 Yksi esillä ollut vaihtoehto vahvistaa ympäristönsuojelua on ollut kieltää malminetsintä luonnonsuojelualueilla. Hallituspuolueet ovat tästä kuitenkin eri linjoilla.
 Vihreistä löytyy tukea ajatukselle, mutta esimerkiksi keskusta on halunnut säilyttää mahdollisuuden.
 Kysymys on akuutti Lapin Sodankylässä, jossa AA Sakatti Mining  suunnittelee kaivosta Viiankiaavan suoalueen alle . Tämän jutun yhteydessä olevat kuvat ovat suojelualueiden ulkopuolelta.
 Kaivoksiin liittyy parasta aikaa useampi lainsäädäntöhanke. Malminetsintään luonnonsuojelualueilla voitaisiin ottaa kantaa luonnonsuojelulaissa.
 Kaivannaisbuumi näkyy virastossa ja erämaassa
 Anglo Americanin työmaalla Sodankylässä kairaaja  Jukka Suomala  jättää hetkeksi työnsä. Kairaus on edennyt muutamassa viikossa alle kilometrin syvyyteen.
 Kuuden aikaan – joko aamulla tai illalla – alkava 12-tuntinen työvuoro ei ole koskaan samanlainen, Suomala kertoo. Kairausta tehdään yleensä syrjäseudulla, keskellä luontoa.
 – Täällä Lapissahan on vallan mainio työskentelypaikka, kun saa olla luonnossa. Mikäs tässä. Olen ollut tosin vasta 17 vuotta Kati-yrityksen palveluksessa, mutta kyllä tässä pikkuhiljaa oppii.
 Kairan timanttivahvisteinen terä on yltänyt kuvanottohetkellä yli 700 metrin syvyyteen. Tapani Leisti / Yle
 Malminetsintävaihe on ensimmäisiä etappeja kohti kaivoksen perustamista.
 Kaivostoiminnan aloittaminen voi olla sukupolvien mittainen projekti, tietää Turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukesin ylitarkastaja  Ilkka Keskitalo . Malminetsintävaihe kestää yleensä jopa 25 vuotta.
 Keskitalo kahlaa parasta aikaa satojen hakemusten pinoa, sillä kaivostuotteiden kasvanut kysyntä on lisännyt kiinnostusta Suomen maaperästä mahdollisesti löytyviin malmiesiintymiin.
 Lupahakemuksia on kolmenlaisia: ensin voidaan jättää varausilmoitus, sen jälkeen haetaan lupaa malminetsintään ja lopuksi anotaan kaivoslupaa, jos esiintymää halutaan hyödyntää.
 Kaivoslupaan saakka etenee vain noin yksi 2 000 malminetsintähankkeesta. Paljon on kiinni siitä, löytyykö sijoittajilta rahoitusta.
 Keskitalon mukaan varausalueet ovat huomattavasti suurempia kuin mihin kaivoksesta haaveileva toimija lopulta hakee malminetsintälupaa. Yleensä etsintälupaa haetaan noin kymmenesosalle varausalueista.
 –Nyt tehtävä malminetsintä konkretisoituu vasta kymmenien vuosien päästä. Kun metallien hinnat laskevat, rahoitusta malminetsintään ei enää tule ja se keskeytyy. Jossain vaiheessa hinnat kääntyvät nousuun, rahoitusta alkaa löytyä ja sitten tutkimusta taas jatketaan.
 Kaivostoiminta numeroin – Suomessa louhittiin viime vuonna 45 kaivoksella, joista 9 on metallimalmikaivoksia ja 36 teollisuusmineraalikaivoksia. – Suuria kaivoksia on viisi: Kemin kromikaivos, Kittilän kultakaivos sekä Kevitsan ja Terrafamen perusmetallikaivokset sekä Siilinjärven apatiittikaivos. – Malminetsintä on jo pitkään keskittynyt Kittilän ja Sodankylän alueelle. Noin 75–80 prosenttia malminetsinnästä tapahtuu Lapissa. – Kaivosalueet kattavat noin 0,2 prosenttia Suomen pinta-alasta. Lähteet: Hallituksen lakiluonnos sekä työ- ja elinkeinoministeriö

Lapin erämaassa kaira soi yötä päivää – ympäristön suojeluun tähtäävästä kaivoslaista neuvotellaan valtavassa ristipaineessa


Summary: Vähittäis- ja tukkukauppojen työntekijöiden liiton mukaan verkkokauppajätti pelotteli ja häiritsi äänestykseen osallistuneita työntekijöitä.

Yhdysvaltain työviranomaiset ovat määränneet, että Amazonin Alabaman varastokeskuksella on järjestettävä uusi äänestys siitä, voivatko keskuksen työntekijät järjestäytyä ammattiliittoon. Viranomaisten mukaan verkkokauppajätti on rikkonut sääntöjä äänestyksen yhteydessä.
 Aiemman äänestyksen järjestäjät valittivat asiasta sen jälkeen, kun työntekijät olivat äänestäneet huhtikuussa ylivoimaisesti liittoaikeita vastaan. Uudelle äänestykselle ei ole asetettu päivämäärää, eikä Amazon suostunut kertomaan uutistoimisto AFP:lle lähettämässään sähköpostissa, aikooko yhtiö valittaa päätöksestä.
 Jos enemmistö olisi tukenut järjestäytymistä, työntekijät olisivat liittyneet vähittäis- ja tukkukauppojen työntekijöiden liittoon (RWDSU), joka olisi alkanut neuvotella Amazonin kanssa työehdoista. RWDSU:n edustajan  Stuart Appelbaumin  mukana tuore päätös vahvistaa sen, mitä liitto on sanonut koko tämän ajan.
 – Amazonin pelottelu ja häirintä esti sen, että työntekijöillä olisi ollut reilu mahdollisuus päättää, haluavatko he ammattiliiton työpaikalleen, Appelbaum kertoi.
 Päätöksen uudesta äänestyksestä teki paikallinen kansallisen työsuhdeviranomaisen NLRB:n edustaja  Lisa Henderson . Hän viittasi päätöksessään järjestäjien antamiin tietoihin, joiden mukaan Amazon oli muun muassa antanut ymmärtää, että yhtiö pitäisi kirjaa äänestäneiden työntekijöiden henkilöllisyydestä.
 Liitto on aiemmin väittänyt muun muassa, että Amazon on pommittanut työntekijöitä ammattiliiton vastaisilla viesteillä.
 Amazon: Emme usko liittojen olevan paras vastaus
 Amazon alleviivasi tiedotteessaan, että Alabaman varastokeskuksen työntekijät olivat jo torjuneet ajatukset ammattiliittoon järjestäytymisestä. Yhtiön edustajan  Kelly Nantelin  mukaan on valitettavaa, että NLRB on nyt päättänyt, ettei huhtikuussa annetuilla äänillä ole väliä.
 – Yhtiönä emme usko ammattiliittojen olevan paras vastaus meidän työntekijöillemme, Nantel kirjoitti yhtiön tiedotteessa.
 Alabaman Bessemerissä järjestetty äänestys sai keväällä paljon palstatilaa. Lukuisat taiteilijat, päättäjät ja jopa presidentti  Joe Biden  esittivät tukeaan Bessemerin liittoaikeille.
 Ammattiliitot ja poliittiset johtajat ovat väittäneet Amazonin työntekijöiden kohtaavan jatkuvaa painostusta ja tarkkailua. Lisäksi Amazonia on syytetty mitättömästä työsuhdeturvasta.
 Myös Starbucksin työntekijät haaveilevat ammattiliitosta
 Yhdysvaltain heikentyneen ammattiyhdistysliikkeen aktivistien pyrkimyksenä oli myös käyttää Alabaman varastokeskusta muiden järjestäytymistä koskevien pyrkimysten katalysaattorina.
 Viime aikoina Yhdysvalloissa on ollut ammattiliittoon halajavien työntekijöidensä kanssa napit vastakkain myös kahvilaketju Starbucks. Ammattiliittoon järjestäytymisestä on ollut haaveita kolmessa maan koillisosassa sijaitsevassa kahvilassa. Ketju on käyttänyt huomattavia resursseja vakuuttaakseen työntekijät äänestämään liittoaikeita vastaan. Työntekijöiden tulee antaa äänensä viimeistään joulukuun 8. päivänä.
 Liittohaaveet ovat levinneet myös Amazonin sisällä ja ammattiliittoon järjestäytyminen on ollut tapetilla ainakin New Yorkissa sijaitsevassa varastokeskuksessa.
 Lue myös:
 Verkkojätti Amazonin työntekijät äänestivät järjestäytymistä vastaan Alabamassa

USA:n viranomaiset: Amazonin varastolla järjestettävä uusi äänestys ammattiliittoon järjestäytymisestä


Summary: Pörssisähköä ostavan kuluttajan kannattaa tänään illalla unohtaa sähkösaunan lämmittäminen ja muutkin ylimääräiset sähkölaitteet kannattaa sammuttaa. Tuntihinnoiteltua pörssisähköä käyttävälle sähkö on illalla ennätyksellisen kallista.

Pohjoismaissa pörssisähkön hinta nousee tänään vuosikymmenen ennätyslukemiin, ja myös muualla Euroopassa sähkö on poikkeuksellisen kallista.
 Aamupäivällä Nord Pool -sähköpörssissä hinta nousi jo yli 30 senttiin kilowattitunnilta, mutta todellinen hyppäys on luvassa illalla kello 18. Tuolloin sähkö maksaa kuluttajalle yli 52 senttiä kilowattitunnilta. Sen lisäksi kuluttaja maksaa myös sähkönsiirrosta.
 Syy korkeaan hintaan löytyy läntisestä naapurista.
 – Etelä-Ruotsissa on pakkasta ja Suomessakin on mitattu korkeita pakkaslukemia, joten kulutus on suurempaa. Toinen syy on se, että Pohjois-Norjan vesivoimalaitokset varautuvat nyt talven tuloon, ja tuotanto on hetkellisesti normaalia vähäisempää, sanoo kantaverkkoyhtiö Fingiridin valvomopäällikkö  Arto Pahkin .
 Tätä kalliimpaa sähkö on ollut vain vuonna 2010, jolloin hetkellisesti sähkö maksoi 1,40 euroa kilowattitunnilta. Tuolloin huippupakkasilla kulutus ylsi ennätyslukemiin, ja Suomessa jouduttiin käynnistämään reservivoimaloita.
 Suomi on osa eurooppalaista sähkömarkkinaa, ja Pohjoismaiden sekä Keski-Euroopan korkeat hinnat näkyvät myös Suomen hinnoissa.
 – Sähkön hinta on meillä sama kuin Ruotsissa ja Baltiassa. Saksassa sähkö on hieman kalliimpaa, ja Ranskassa vieläkin kalliimpaa, sanoo Fingridin strategisen verkkosuunnittelun päällikkö  Mikko Heikkilä .
 Suomalaiset maksavat sähkön hinnoissa myös muun Euroopan päästöistä. Baltiassa ja Keski-Euroopassa sähköä tuotetaan paljon fossiilisilla polttoaineilla, kuten maakaasulla. Sen hinta on nyt noussut, ja myös päästöoikeudet ovat kallistuneet. Tällä hetkellä päästöoikeuden hinta on 75 euroa hiilidioksiditonnilta.
 Lue lisää:   Sähkön pörssihinta on tuplaantunut viime kesästä – suomalaiset maksavat nyt sähkölaskussaan myös muun Euroopan päästöistä
 Tuuli heiluttaa sähkön hintaa – kulutus kasvussa
 Markkinoilla tarvittiin tänään kaikki kotimainen sähköntuotanto ja tuontisähköäkin lähes niin paljon, kuin siirtolinjoja pitkin on mahdollista saada. Mutta vielä kapasiteettia riittää, eikä sähkö ole loppumassa.
 – Sähkön kulutus on lähtenyt nousuun, kun teollisuus on elpymässä ja kulutus on jo koronaa edeltävällä tasolla, sanoo Mikko Heikkilä.
 Päivällä kulutus nousi lähes 13 000 megawattiin, mutta kotimainen tuotanto jäi vain 10 000 megawattiin. Kolmannes kotimaisesta sähköstä saatiin vesi- ja tuulivoimaloista, noin 26 prosenttia sähköstä tuotettiin ydinvoimalla ja lähes saman verran sähkön ja kaukolämmön yhteistuotantolaitoksissa.
 Tuulen osuus sähköntuotannossa on kasvanut ja se näkyy sähkön hinnassa. Parhaimmillaan Suomen tuulivoimalat ovat pyörineet marraskuussa yli 2700 megawatin teholla, mutta tuulettomina päivinä tuotanto on jäänyt alhaiseksi.
 – Mitä enemmän tuulee, sitä enemmän pörssihinta laskee, mutta hinnoissa näkyy myös kova kulutus, sanoo Mikko Heikkilä.
 Kun tuulivoimalat seisovat, korvaavaa sähköä joudutaan tuottamaan esimerkiksi kaupunkien lämpölaitoksissa. Niissä tuotetun sähkön hintaa nostaa rajusti se, että monissa niistä käytetään fossiilisia polttoaineita, kuten kivihiiltä ja maakaasua.
 Sähkön hinta voi laskea kun Olkiluoto 3 ja uudet tuulivoimalat valmistuvat
 Hintojen vaihtelu on ollut syksyllä rajua. Öisin sähköä on saanut muutamalla sentillä, mutta päivisin hinta on noussut korkeaksi.
 Varsinkin talvella Suomi on riippuvainen tuontisähköstä. Omavaraisuus paranee, kun uusi Olkiluoto 3:n ydinvoimalaitos otetaan käyttöön kesällä, ja sen myötä kotimaisen sähkön tuotanto lisääntyy 1600 megawatilla.
 Saman aikaan rakennetaan koko ajan myös uutta tuulivoimaa.
 Suomeen valmistuu tällä vuosikymmenellä vuosittain yhden ydinvoimalaitoksen tehon verran tuulivoimaa. Vuosikymmenen puolivälissä tuulivoimalla voidaan tuottaa sähköä jo 8000 megawatin teholla, kun nykyisin kapasiteetti on vajaat 3000 megawattia.
 Sähkön hinta pysyttelee korkeana vielä lähikuukaudet, mutta keväällä hintojen ennakoidaan taittuvan, ja laskevan normaalille tasolle kesään mennessä. Tuolloin pörssisähkön hinnan ennakoidaan olevan 5-6 senttiä kilowattitunnilta.
 Lue lisää:
 Nyt se viimein tapahtuu: Olkiluoto 3 alkaa tuottaa sähköä – näin ydinvoimasysäys vaikuttaa kuluttajiin ja Suomeen

Sähkö on tänään ennätyskallista – Etelä-Ruotsin pakkaset nostavat Suomen hintoja


Summary: Keski-Suomen sairaanhoitopiirin koronanyrkki päätti asiasta maanantaina. Jyväskylän kaupungilta kerrotaan, että koronatilanne on heikentynyt ja tartunnan jäljitys toimii nyt äärirajoilla.

Keski-Suomi on tästä päivästä alkaen koronan leviämisvaiheessa.
 Tähän saakka Keski-Suomi on jäänyt kokonaisharkinnan perusteella kriteerien alapuolelle. Sairaalakuormituksen osalta tilanne on säilynyt rauhallisena, mutta muutoin katsotaan, että leviämisvaiheen kriteerit ylittyvät.
 Erikoissairaanhoidossa on yksittäisiä potilaita, teho-osastolla ei ole koronan takia tällä hetkellä yhtään potilasta.
 – Tästä päivästä lähtien katsotaan että Keski-Suomi kuuluu leviämisalueeseen, toteaa sairaanhoitopiirin johtajaylilääkäri  Juha Paloneva .
 Tämä tarkoittaa muun muassa, että ravintolarajoitukset astuvat voimaan valtioneuvoston päätöksellä todennäköisesti tämän viikon aikana. Hallitusneuvos Ismo Tuominen arvioi, että asiasta päätetään valtioneuvoston istunnossa torstaina, ja varsinaiset rajoitukset tulevat voimaan viimeistään lauantaina.
 Rajoitusten vaihtoehtona ravintolat voivat ottaa käyttöön koronapassin.
 – Arvioni mukaan tämä selkeyttää tilannetta ja kannustaa epäröiviä ottamaan rokotteen, Paloneva toteaa.
 Avi päättää rajoituksista lähiaikoina
 Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintoviraston ylijohtaja  Marko Pukkinen  kertoo, että mahdollisista kokoontumisrajoituksista päätetään nopeasti.
 – Päätös menee todennäköisesti huomiseen. Rajoitusten voimaantulo arvioidaan epidemiatilanteen mukaan. Yleensä on jätetty 1–2 päivää valmistautumisaikaa, jotta elinkeinoelämä pystyy sopeuttamaan toimintaansa rajoitusten edellyttämällä tavalla.
 Länsi- ja Sisä-Suomen avin alueeseen kuuluu viisi sairaanhoitopiiriä, joista jo neljässä on voimassa kokoontumisrajoituksia. Keski-Suomen osalta rajoitukset saattavat Pukkisen mukaan tulla voimaan muita alueita tiukempina nopeasti huonontuneen koronatilanteen vuoksi.
 Pukkinen toteaa, että valtionevoston ja avin rajoitukset tulevat vaikuttamaan keskisuomalaisten elämään merkittävästi. Pukkinen toivoo, että ihmiset suhtautuisivat vakavasti sekä tuleviin rajoituksiin että mahdollisiin muihin suosituksiin.
 – Rajoitukset eivät yksin maailmaa pelasta, vaan se että kansalaiset muuttavat käyttäytymistään varovaisemmaksi.
 Maskien käyttö on Pukkisen mukaan vähentynyt viime aikoina. Hän muistutta maskin käytöstä julkisilla paikoilla kahdesta rokotteesta huolimatta.
 – Varovaisuus on äärimäisen tärkeä elementti, myös uuden virusvariantin aiheuttaman riskin vuoksi.
 Jyväskylässä tartunnanjäljitys äärirajoilla
 Jyväskylässä todettiin  THL:n tietojen mukaan  maanantaina 74 uutta koronavirustartuntaa. Koko maakunnassa tartuntoja on 132.
 Kaupungin koronatilanne on heikentynyt ja tartunnan jäljitys toimii nyt äärirajoilla, kaupunki kertoo tiedotteessaan.
 Koronatartuntoja esiintyy tällä hetkellä kaiken ikäisillä asukkailla. Lähestyvä lomakausi lisää asukkaiden liikkumista ja nostaa samalla riskiä taudin siirtymisestä riskiryhmän potilaisiin sekä laitoshoidon yksiköihin. Mikäli epidemioita syntyy lomakaudella, sosiaali- ja terveyspalveluiden henkilöstön riittävyyttä ei voida taata.
 – Jäljityksessä on viiveitä ja samaan aikaan kaupunginsairaalassamme hoidettujen potilaiden määrä on kasvanut. Nähtävillä on, että tartuntamäärien pysyessä korkealla sairaalahoidon määrän kasvuun on varauduttava, arvioi tartuntataudeista vastaava lääkäri  Ilkka Käsmä .
 Käsmä toteaa, että pahimmillaan suurin kuormitus osuu joulun aikaan, jolloin on muutenkin lomien vuoksi vähemmän henkilöstöä käytössä.
 – Nyt tehdäänkin toimenpiteitä, jotta tartuntamäärät saadaan vähenemään ja siten varmistetaan sosiaali- ja terveyspalveluiden toimivuus vuodenvaihteen aikaan, Käsmä sanoo.
 Jyväskylä varautuu virusmuunnokseen
 Käsmän mukaan toimenpiteillä varaudutaan uuden virusmuunnoksen omikronin mahdolliseen leviämiseen Suomessa.
 – Uusi virusmuunnos on huolestuttava, sillä ensitietojen mukaan se voi kiertää rokotteiden tai sairastamisen kautta saatua immuniteettia. Vielä emme kuitenkaan tiedä sitä, millaisen taudinkuvan virusmuunnos aiheuttaa, Käsmä sanoo.
 Tietoa virusmuunnoksen vakavuudesta odotellaan tulevien kahden viikon aikana. Mikäli nykyiset rokotteet suojaavat myös virusmuunnoksen osalta väestöä vakavalta taudilta, tulee rokotuskattavuutta edistää kaikin keinoin.
 Kolmansien rokotteiden antaminen ja väestön rokotuskattavuuden nostaminen edellyttää sitä, että henkilöstöä on riittävästi saatavilla, eikä sitä jouduta sitomaan tartunnanjäljityksen tai sairaalapotilaiden hoitoon.
 – Jotta henkilöstöä riittää hoitamaan sairastuneita ja suojaamaan väestöä rokotteilla, on taudin ilmaantuvuus nyt painettava mahdollisimman alas ja varmistettava sosiaali- ja terveyspalveluiden toimintakyky väestön suojaamiseksi, Käsmä sanoo.
 Kaupungin henkilöstölle rajoituksia
 Jyväskylä kieltää toistaiseksi henkilöstönsä työmatkat ulkomaille ja kotimaassa leviämisalueille. Linjaus on voimassa helmikuun loppuun saakka. Myös kaupungin omiin yksiköihin suunniteltuja vierailuja leviämisalueilta toivotaan nyt vältettävän.
 Kaupunki suosittelee, että kaupungin toimielinten kokoukset järjestetään etäkokouksina joulukuun ajan. Myös henkilöstölle suositellaan ensisijaisesti etäkokouksia. Mikäli live-kokouksia järjestetään, niissä tulee käyttää maskeja koko kokouksen ajan.
 Kaupungin sosiaali- ja terveyspalveluiden henkilökunnalla on voimassa maskipakko. Maskeja tai visiiriä tulee käyttää myös varhaiskasvatuksessa ja perusopetuksessa.
 Myös kaikissa muissa palveluissa, joissa kaupungin henkilöstöä on lähitöissä ja lähitapaamisia järjestetään, on käytettävä maskeja. Kaupunki suosittelee samaa käytäntöä myös muille työnantajille. Linjaus on voimassa toistaiseksi.
 Kaupungin työntekijät palasivat etätyöstä lähitöihin tai monipaikkaiseen työhön lokakuussa. Laajaa etätyösuositusta ei anneta, mutta kaupunki suosittelee, että etätöiden laajuutta tarkastellaan siten, että tehtävät voidaan järjestellä koronaturvallisesti.
 Kaupunki suosittelee omille työyhteisöilleen, että pikkujoulujen ja vastaavien työhyvinvointia edistävien tapahtumien pitäminen järjestetään koronaturvallisesti ja porrastetusti siten, että esimerkiksi ruokailuissa voidaan pitää turvavälit.

Nyt myös Keski-Suomi on koronaviruksen leviämisalue – rajoituksia luvassa, katso Ylen tallenne tilanteesta


Summary:
Ruotsin valtiopäivät valitsi maanantaina sosiaalidemokraattien Magdalena Anderssonin pääministeriksi jo toistamiseen. Viime viikolla
Andersson joutui väistymään budjettia koskevan kiistan takia.

Ruotsin valtiopäivät on valinnut sosiaalidemokraattien  Magdalena Anderssonin  uudelleen pääministeriksi. Anderssonista tuli näin Ruotsin 34. pääministeri, kertoo SVT.
 Puheessaan Andersson sanoi, että tällä kertaa hän aikoo muodostaa vähemmistöhallituksen vain sosiaalidemokraattien voimin.
 – Olemme valmiita viemään Ruotsia eteenpäin, Andersson sanoi.

 Kun häneltä kysyttiin, miten hallitus pärjää kolmen riitaisan tukipuolueen eli keskustan, ympäristöpuolueen ja vasemmiston kanssa, hän piti ongelmaa vähäisenä:
 – Kun hallitus antaa lakeja eduskunnalle, niistä keskustellaan ja niistä voidaan neuvotella jo ennen kuin ehdotuksia annetaan. Se, että joistain asioista voidaan olla eri mieltä, ei tarkoita, etteikö hallituksen esityksiä voisi pitää erinomaisina.
 Tuore pääministeri kertoi myös, että hänen hallituksensa aikoo keskittyä neljään teemaan, joita ovat hyvinvointi, ilmastonmuutos, segregaatio sekä rikollisuuden torjunta.
 Ruotsin valtiopäivien istunto alkoi noin klo 14 ja äänestys käytiin puheenvuorojen jälkeen vähän ennen klo 15. Toistamiseen pääministeriksi äänestetty Andersson valittiin tälläkin kerralla pienimmällä mahdollisella marginaalilla.
 Andersson sai 101 puoltavaa ääntäja 173 ei-ääntä. Ympäristöpuolue, keskustapuolue ja vasemmistopuolue äänestivät maanantaina tyhjää, mikä mahdollisti Anderssonin läpimenon.
 Loppujen lopuksi valinta varmistui kahden äänen marginaalilla.
 Viime keskiviikkona valtiopäivät hyväksyi Anderssonin pääministeriksi, mutta  tämä hävisi sen jälkeen  tärkeän budjettiäänestyksen ja menetti hallituskumppaninsa ympäristöpuolueen. Ympäristöpuolueen ilmoituksen jälkeen Andersson ilmoitti hakevansa eroa.
 Hallituksen budjettiesitys hävisi äänestyksessä oikeisto-opposition eli kristillisdemokraattien, ruotsidemokraattien ja maltillisen kokoomuksen ehdotukselle selvin äänin. Opposition budjetti on nyt voimassa ja uusi pääministeri joutuu toteuttamaan sitä.
 29.11 klo 15.51. Uutista päivitetty.
 Lue lisää:
 Magdalena Anderssonia ehdotetaan uudelleen Ruotsin pääministeriksi – äänestys maanantaina
 Tuki Anderssonin jatkolle on vahva – nämä kolme seikkaa tiedämme Ruotsin kiperästä hallitussotkusta
 Magdalena Andersson nousemassa Ruotsin ensimmäiseksi naispääministeriksi – sosiaalidemokraatit ja vasemmistopuolue löysivät yhteisymmärryksen
 Ruotsin vasta valittu ensimmäinen naispääministeri Magdalena Andersson hakee eroa – hallituskumppani ympäristöpuolue jätti hallituksen
 Kirjeenvaihtajalta: Ruotsi on tasa-arvon mallimaa, mutta ruotsalaislapset saivat ensimmäisestä naispääministeristä esikuvan vasta nyt

Ruotsin pääministeriksi viikon sisään toistamiseen valittu Magdalena Andersson aikoo muodostaa vähemmistöhallituksen


Summary: Media-ala pitää mahdottomana sitä, että haja-asutusalueilla postin jakelupäivät voisivat vaihdella. Postialan työntekijät vaativat joustavuutta, jotta alan kokoaikaiset työpaikat voidaan säilyttää.

Uuden postilain lausunnoissa annetaan kritiikkiä ja ymmärrystä ehdotetulle kolmipäiväiseen postin yleispalvelua koskevaan jakeluun siirtymiselle.
 Postilain  luonnoksen lausuntoaika  päättyi sunnuntaina. Yleispalveluvelvoitteeseen kuuluvaa jakelua halutaan harventaa, koska kirjepostin määrä on laskenut nopeasti viime vuosina. Lehdet halutaan kuitenkin yhä jakaa haja-asutusalueille viitenä päivänä viikossa erillisen tuen avulla.
 Posti kommentoi lausunnossaan, että "yleispalvelun jakelupäivien keventäminen kolmeen päivään ja sanomalehtijakelun tukeminen valtionavustuksella ovat välttämättömiä toimia jakelun turvaamiseksi asiakkaille lähivuosina paperipostin vähentyessä voimakkaasti."
 – Yleispalvelua on uudistettava, jotta sitä kyetään ylläpitämään myös jatkossa ilman valtion tukea. Hallituksen esitysluonnoksessa todetaan suoraan, ettei viisipäiväiselle jakelulle ole enää kannattavuusedellytyksiä, Posti kirjoittaa.
 Yleispalveluna jaetaan vain  hyvin pieni osa postilähetyksistä .
 Vaikka harventuvalle jakelulle riittää ymmärrystä, moni myös harmittelee sen aiheuttamaa haittaa heille, jotka eivät kykene käyttämään kaikkia digitaalisia palveluita.
 – Esitys on heikennys erityisesti iäkkäimmälle väestölle, joka käyttää ikäluokista vähiten internetiä ja vastaavasti hyödyntää eniten paperipostia ja painettuja sanomalehtiä, huomauttaa Eläkeläisliittojen etujärjestö EETU ry.
 Milloin posti jaeltaisiin kolmipäiväisessä järjestelyssä?
 Posti toivoo, että se voi järjestää kolmipäiväisen jakelun joustavasti, eikä yleispalvelun sääntelyä tule sen mukaan kiristää sitomalla jakelupäiviä tiettyihin viikonpäiviin. Tällöin jakelupäivät voisivat vaihdella. Samaa painottaa voimakkaasti myös Posti- ja logistiikka-alan unioni PAU ry.
 PAU kirjoittaa sopineensa Postin kanssa jakelumalleista, joilla alan kokoaikatyötä voitaisiin säilyttää myös kolmipäiväisessä mallissa.
 – Jotta Posti Oy:n ja PAU ry:n sopimat jakelumallit pystyvät takaamaan jakeluhenkilöstölle kokoaikaisen työn, vaatii se kolmipäiväisen jakelun toteuttamista siten, että lainsäädännöllä ei sidota kiinni jakelupäiviä niin, että ne ovat kaikille postinsaajille samat.
 – Sidotut jakelupäivät tarkoittaisivat, että postinjakajille olisi tarjolla vain osa-aikaista työtä. Matalapalkka-alalla osa-aikainen työ ei elätä, PAU kirjoittaa.
 PAU muistuttaa lakimuutoksen tuovan muutoksia henkilöstön tarpeeseen.
 – Siirtymisen kolmipäiväiseen jakeluun arvioidaan tarkoittavan 600–900 henkilövuoden vähennystarvetta jakelutyötä tekevästä henkilöstöstä.
 Myös Palvelualojen työnantajat Palta kannattaa yleispalvelun keventämistä kolmeen päivään, sekä määräaikaista sanomalehtien jakelutukea haja-asutusalueille.
 Esitysluonnoksessa ehdotetaan, että yleispalvelun tarjoajan tulisi ilmoittaa Liikenne-ja viestintävirastolle keräily-ja jakelupäivänsä sekä niissä tapahtuvat muutokset vähintään kuusi kuukautta ennen keräilyn ja jakelun aloittamista kyseisinä päivinä.
 Palta näkee jakelupäivien sitomisen tiettyihin kiinteisiin viikonpäiviin ongelmallisena. Kuuden kuukauden ilmoitusvaadetta voidaan pitää myös tarpeettomana velvoitteena yleispalvelulle, varsinkin kun yleispalvelukirjeet käsittävät vain noin kolme prosenttia kaikista postilähetyksistä.
 Media-alalta kritiikkiä vaihteleville jakelupäiville
 Media-ala on vaihtelevista jakelupäivistä täysin päinvastaisella kannalla Postin ja PAU:n kanssa.
 – Yleispalvelun jakelupäivät on määriteltävä postilaissa pitävästi vähintään kolmeksi. Yleispalvelun jakelupäivien tulee olla kiinteät, yhteneväiset ja joka viikko samat koko maassa, kirjoittaa Medialiitto lausunnossaan.
 Sen mukaan "lehtien tilaajille, mainostajille ja kustantajille on välttämätöntä, että lehti ilmestyy kuluttajalle sovittuna määräpäivänä".
 – Jakopäivien vuoroviikkomalli ja jakopäivien vaihtelu eri alueilla sekoittavat järjestelmän. Jakelun vuoropäivä- ja -viikkomallit tulisikin nimenomaisesti kieltää, Medialiitto vaatii.
 Media-alan näkemyksiä käsitelleessä  Suomen Lehdistö -lehden uutisessa  pidetään alalle vaikeana sitä, jos jakelukäytännöt vaihtelevat paljon alueellisesti.
 – Jakelupalvelun ostamisen prosessi monimutkaistuisi etenkin useana päivänä viikossa ilmestyvillä lehdillä, jos jakelut vaihtelisivat verkosta toiseen vuoroviikoin, kommentoi Uutismedian liiton järjestöpäällikkö  Ilona Hannikainen  haastattelussa.
 Luonnoksessa ehdotetaan määräaikaista valtionavustusta turvaamaan sanomalehtien jakelu viitenä päivänä viikossa niille alueille, joilla se ei ole taloudellisesti kannattavaa ja joilla ei ole nykyisellään varhaisjakelua viitenä päivänä viikossa.
 Tämä tuki saa pääosin kiitosta, mutta lausunnoissa pidetään eriarvoistavana sitä, että tuki koskee vain lehtiä, jotka jaellaan 5–7 päivänä viikossa.
 Myös Journalistiliitto katsoo, että jakelutuki on ehdoton edellytys sille, että postilakia muutetaan ja siirrytään kolmipäiväiseen jakeluun. Mediapolitiikan kannalta on myös olennaisen tärkeää määritellä, mitkä nuo kolme jakelupäivää ovat.
 Laki on tarkoitettu tulemaan voimaan syksyllä 2022.
 Korjaus 14.52 Palta ei pidä kuuden kuukauden ilmoitusvaadetta tarpeellisena.
 Lue myös
 Postilaki lausuntokierrokselle: Jakelusta kolmipäiväinen, sanomalehdet tukirahalla viidesti viikossa haja-asutusalueelle
 Mitä Postissa tapahtuu? Postilaiset kertovat, miltä myrskyn keskellä tuntuu, mutta myös tervetulleesta käänteestä: inhimillisyys on palaamassa
 Työpaikat vähenevät ja pakettilähetykset lisääntyvät, kun Posti muuttaa liiketoimiaan – Toimitusjohtaja: "Irtisanomisilta ei voida välttyä"
 Korona on vähentänyt kirjepostin määrää, mutta Posti toivoo sen lisäävän joulukorttien lähettämistä

Lehdistö ja Posti täysin eri linjoilla uudistuvasta postilaista – kovin kiista siitä, mitkä ovat kolme jakelupäivää


Summary: Arkea maailmalta: Suomi voisi peilata saavutuksiaan välillä vaikka Norjaan, kirjoittaa Ylen Pohjoismaiden-kirjeenvaihtaja Kirsi Heikel.

Kun olin parikymmentä vuotta sitten aloitteleva juontaja Aamu-tv:ssä, vanhempi kollega antoi neuvon.
 – Jos jutut loppuvat kesken, muista kysyä, miten asia on hoidettu Ruotsissa.
 Painoin vinkin mieleen ja käytin sitä muutaman kerran.
 Nyt ymmärrän, että jatkoksi olisi pitänyt osata kysyä:  Entä miten Ruotsi on tässä onnistunut ?
 Me suomalaiset vertaamme herkästi Ruotsiin.
 Yhteiskuntamme ovat samanlaisia, ja meillä on takana satojen vuosien yhteinen taival.
 Vertaaminen on hyväksi. Taloudessa ja teollisuudessa on elinehto pitää kilpailijamaata silmällä.
 Meillä on kuitenkin taipumus vertailla itseämme Ruotsiin pääasiassa kahdella tavalla.
 Ensimmäinen on se, että heitämme tuhkaa päällemme ja toteamme, että taas on Ruotsi meitä edellä – kaikki toivo on siis mennyttä.
 Toinen tapa on tehdä isoilla otsikoilla selväksi, miten päin seiniä Ruotsi on jonkun asian hoitanut. Tunnemme helpotusta siitä, että tältä on onneksi meillä säästytty. Loppuun laitetaan kuitenkin varoituksen sana, että näin voi käydä myös meille, jos emme ole valppaina.
 On olemassa kolmas  tapa, jonka soisi yleistyvän. Sen lähtökohtana on ymmärrys siitä, että Suomi ja Ruotsi ovat tasavertaisia.
 Siitä on puhunut paljon Ruotsissa kautensa vastikään päättänyt ja maan kuin omat taskunsa tunteva suurlähettiläs  Liisa Talonpoika.
 – Suomalaiset eivät ymmärrä, miten paljon Ruotsissa Suomea arvostetaan, hän huokaa puhelimeen Helsingistä.
 Se tuli päivänselväksi kolmen ja puolen vuoden lähettiläskauden aikana.
 – Suomalainen koulu, pandemian hoito, kokonaismaanpuolustus ja ylipäätänsä tapamme toimia ison naapurin vieressä ovat ruotsalaisten silmissä suuria menestyksiä monien muiden asioiden ohella, hän sanoo.
 Tukholman-suurlähettiläänä toiminut Liisa Talonpoika kertoo hämmästelleensä sitä, miten usein Suomi puuttuu ruotsalaismedian pohjoismaisista vertailuista.  Daniel Ivarsson
 Talonpojan mukaan jotkut asiat on tehty Ruotsissa hyvässä tarkoituksessa, mutta ne eivät vain toimi.
 – On hyvä, että Suomessa verrataan Ruotsiin, mutta sitä pitää tehdä kriittisesti.
 Joissakin asioissa on opittavaa, joissakin ei.
 Toisissa asioissa Suomella voisi olla opittavaa, vaikka asiat olisivatkin meillä kunnossa.
 – Ruotsalaiset ihailevat oppimistuloksiamme, mutta sikäläisissä kouluissa lapsia kannustetaan ja rohkaistaan todella paljon. Sitä itseluottamusta soisin lisää meille, Talonpoika toivoo.
 Ruotsi ei vertaile tekemisiään läheskään  samalla innokkuudella Suomeen.
 Talonpoika sanoo hämmästelleensä, kuinka usein Suomi puuttui ruotsalaismedian pohjoismaisista vertailuista.
 Tämä tuli omaankin mieleeni, kun elinkeinoministeri  Mika Lintilä  tuskaili A-studiossa, että Suomen pitää saada Ruotsin kanssa yhteinen teollisuusstrategia pohjoiseen – muuten investoinnit menevät Suomelta ohi.
 Ruotsissa en ole kuullut yhdenkään ministerin puhuvan mediassa siitä, että Suomi on saatava mukaan Pohjois-Ruotsin investointeihin.
 Ruotsi vertaa talviurheilumenestystään  tai terveydenhuollon laatuaan usein Norjaan. Tanska on parina, kun puhutaan kulttuurista tai maahanmuuttopolitiikasta.
 Työllisyydessä Ruotsi peilaa itseään usein EU-maiden keskiarvoon, taloudessa Britanniaan tai Saksaan. Populaarikulttuurin saavutuksiaan Ruotsi vertaa Yhdysvaltoihin. Suomi on koulutuksen ihannemaa.
 Ruotsalainen vertailu on harvoin syyllistävää. Sen tarkoitus on hakea inspiraatiota muista maista, kuvaa elinkeinoelämässä työskentelevä ruotsalaistuttavani.
 Entinen Suomen Tukholman-suurlähettiläs lähettiläs Liisa Talonpoika heittää suomalaisittain radikaalin ajatuksen.
 – Miksi emme voisi välillä hypätä yhden maan yli ja vertailla enemmän Norjaan? Suomi ja Norja ovat monella tavalla hyvin samankaltaisia.
 Toinen hyvä vertailumaa on hänen mukaansa hänen entinen asemapaikkansa Hollanti, jossa toimii samanlainen päätöksenteon logiikka kuin Suomessa.
 – Asenne on sielläkin se, että tehdään ja hoidetaan asiat.
 Näin itsenäisyyspäivän kynnyksellä siis muistutus meille vertailuinnokkaille suomalaisille: rinta rottingille ja katse välillä kauemmaksi Ruotsista.
 Mitä mieltä olet Suomen vertaamisesta Ruotsiin tai muihin maihin? Voit keskustella aiheesta tiistaihin kello 23:een asti.
 Ylen kirjeenvaihtajien ja avustajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa Kiina:  Toimittajan työ vaatii kärsivällisyyttä Kiinassa – poliisi pysäyttelee mielivaltaisesti ja lehdistökorttia tivaa välillä jopa tavallinen kaduntallaaja Yhdysvallat:  Suomessa suututtavat sähköpotkulaudat ovat Washingtonissa pilkahdus paremmasta – Yhdysvallat hukkuu jo autoihin Venäjä:  Mitkä ihmeen "ei-työpäivät"? Kirjeenvaihtajamme kokosi venäläisen koronasanaston Saksa:  Berliinin leikkipuistot rakennetaan hurjiksi – luottavatko saksalaiset lapsiin riskinotossa enemmän kuin suomalaiset? Espanja:  Shakira joutui Barcelonassa villisikahyökkäyksen uhriksi – nyt kaupungissa mietitään, mitä kadut vallanneille eläimille pitäisi tehdä

Suomalaiset vertaavat kaikkea Ruotsiin, mutta ruotsalaisille Suomi on harvoin verrokkimaa


Summary: Rokottamaton hoitohenkilöstö on aiheuttanut päänvaivaa Kymenlaaksossa. Työnantajalla ei ole oikeutta kysyä työntekijän rokotuksista. Kymsoten mukaan rokottamaton henkilöstö on levittänyt tartuntoja hoivakodeissa.

Koronavirus on päässyt leviämään Kymenlaakson hoivakodeissa rokottamattoman hoitohenkilöstön kautta, kertoo Kymsoten johtajaylilääkäri  Marja-Liisa Mäntymaa .
 Kymenlaakson hoivakodeissa on ollut viime aikoina yksittäisiä koronatartuntoja. Mäntymaan mukaan rokottamatonta henkilöstöä on ollut töissä hoivakodeissa ja levittänyt tartuntaa.
 – Ne ovat olleet yksittäisiä tapauksia, mutta tietenkin yksikin on liikaa, johtajaylilääkäri Marja-Liisa Mäntymaa sanoo.
 Mäntymaan mukaan tapauksia on ollut maakunnan etelä- ja pohjoispäässä.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen pääjohtaja  Markku Tervahauta  sanoi Ylelle noin kaksi viikkoa sitten, että rokottamattomat hoitajat ovat merkittävä osasyy yleistyviin hoivakotiepidemioihin. Tervahaudan mukaan suurin osa tartunnoista on levinnyt hoivakoteihin ja sairaaloihin hoitohenkilökunnan mukana.
 Lue lisää :  Koronaepidemiat hoivakodeissa ja sairaaloissa lisääntyneet – THL:n Tervahauta toivoo, että kuurupiilo rokottamattomien hoitajien kanssa loppuisi
 Työnantajalla ei tietoa rokotuksesta
 Ongelmana on se, että työnantajalla ei ole oikeutta saada tietoa siitä, onko yksittäinen työntekijä rokottautunut.
 Työnantaja saa tiedon työntekijän tartunnasta silloin, jos tämä joutuu eristykseen. Tuolloinkaan työnantaja ei välttämättä tiedä, onko työntekijä ottanut koronavirusrokotteet.
 – Kyllä tässä tilanteessa on suuri todennäköisyys, että tartunnan saanut on rokottamaton, Marja-Liisa Mäntymaa sanoo.
 Mäntymaa kertoo saaneensa tiedon koronatapauksista sellaisten hoivakotien esimiehiltä, joiden yksiköissä on ollut tartuntaryppäitä.
 Kymenlaakson hoivakodeissa asukkaille on annettu kolmansia rokoteannoksia. Loputkin asumispalveluiden asiakkaat aiotaan rokottaa joulukuun aikana.
 – Kolmosrokotuksen odotetaan antavan suojaa sairastumiselta, johtajaylilääkäri Marja-Liisa Mäntymaa sanoo.
 Kolmansia rokoteannoksia on jaettu myös vakavasti immuunipuutteisille henkilöille, alkuvuodesta rokotetulle hoitohenkilöstölle sekä 60 vuotta täyttäneille, joilla on kulunut puoli vuotta toisesta rokoteannoksesta.
 Lue myös :  Telakalla rokottamattomat kertovat mielipiteensä äänekkäästi, sanoo varastonhoitaja Pasi Kautto – näin rokottamattomat jakautuvat eri aloille

Kymsote: Koronavirus on päässyt leviämään rokottamattoman hoitohenkilöstön välityksellä – hoivakodeissa yksittäisiä tartuntoja


Summary: Viime viikon puolivälissä aktivoitunut haittaohjelma levittää yhä tekstiviestejä Android-puhelimiin. Kyberturvallisuuskeskukseen voi halutessaan ilmoittaa tuoreista, alle 12 tuntia vanhoista huijausviesteistä keskuksen verkkosivuilla.

Suomalaisiin matkapuhelimiin huijausviestejä lähettävä haittaohjelmakampanja ei näytä hidastumisen merkkejä.
 Liikenne- ja viestintävirasto Traficomin Kyberturvallisuuskeskuksen tietoturva-asiantuntija  Aino-Maria Väyrynen  kertoo, että viikonlopun aikana keskus on saanut satoja uusia ilmoituksia haittaohjelman levittämistä viesteistä.
 Viime viikon puolivälissä aktivoitunut FluBot-haittaohjelma levittää tekstiviestejä Android-käyttöjärjestelmää käyttäviin puhelimiin.
 Tekstiviestit saapuvat myös muihin laitteisiin, mutta esimerkiksi iPhonella sivua selaavat kävijät ohjataan erilaisiin huijauksiin, kuten luottokorttitietojen kalasteluun.
 Viestejä on erilaisia. Viestissä voi olla esimerkiksi maininta, että henkilö on saanut ääniviestin tai ilmoituksen matkapuhelinoperaattorilta.
 Viestissä pyydetään vastaanottajaa avaamaan siinä oleva linkki. Sen avaaminen ei vielä asenna haittaohjelmaa, vaan viesti vielä erikseen pyytää suostumusta asentamiseen.
 Mistä viestit tulevat ja kenen nimissä, tietoturva-asiantuntija Aino-Maria Väyrynen?
 Tällä hetkellä analysointi on kesken, eikä meillä ei ole täysin selvää kuvaa mistä viestit tulevat. Teemme tutkinnassa yhteistyötä kotimaisten operaattoreiden, kansainvälisten kumppaneiden ja muiden maiden tietoturvaviranomaisten kanssa.
 Vastaavanlainen haittaohjelmakampanja on nähty viime viikolla myös Norjassa. Siellä paikallinen puhelinoperaattori on blokannut kymmeniä tuhansia, ellei satojatuhansia tekstiviestejä omissa verkoissaan.
 Millaisia viestejä haittaohjelma lähettää?
 Useissa viesteissä on käytetty erikoismerkkejä, kuten +, /, &, % ja @ -merkkejä epäloogisissa kohdissa, ja viesteissä ei ole ääkkösiä.
 Viesteissä saatetaan sanoa, että olet saanut MMS-viestin tai uuden ääniviestin tai, että sinulla on vastaamaton puhelu.
 Rikolliset ovat käyttäneet useita erilaisia viestipohjia. Viestien suodattaminen on hankalaa, sillä sekä linkkimuodot että viestien ulkoasu vaihtelevat, mutta samasta asiasta on ollut kysymys.
 Jos viestissä lukee esimerkiksi “vastaamaton puhelu” tai “ilmoitus matkapuhelinoperaattorilta”, viestin linkkiä ei pidä avata.
 Mikä haittaohjelman tarkoitus on?
 Tällaisissa haittaohjelmissa on usein tarkoituksena tietojen varastaminen.
 Lisäksi voidaan yrittää päästä pankkitietoihin käsiksi. Haittaohjelma voi myös varastaa salasanoja. Eli jos on jo asentanut haittaohjelman puhelimelleen ja kirjautuu johonkin palveluun, voi haittaohjelma varastaa salasalan.
 Näissä FluBot-haittaohjelmissa saastunut laite lähettää myös haittaohjelmaa levittäviä huijausviestejä edelleen eli omasta puhelimesta voi tulla osa ongelmaa.
 Haluan kuitenkin painottaa, että huijausviestissä olevan linkin avaaminen ei vielä asenna haittaohjelmaa ja tekstiviesti itsessään ei ole vaarallinen.
 Viestissä pyydetään erikseen käyttäjän suostumusta asentamiseen.
 Kuvakaappauksia erilaisista huijausviesteistä. Haittaohjelma lähettää tekstiviestejä Android-käyttöjärjestelmää käyttäviin puhelimiin. Linkkiä ei pidä avata tai asentaa.  Yle
 Jos on avannut huijausviestin ja lisäksi sallinut siinä olevan linkin asentamisen, kuinka pitäisi toimia oman puhelimensa kanssa?
 Jos näin on päässyt käymään, niin helpoin tapa korjata tilanne on palauttaa laite tehdasasetuksille.
 Tärkeää on, että varmuuskopio, joka palautetaan puhelimeen, on tehty ennen haittaohjelman asentamista.
 Jos puhelimella on käsitellyt omia luottokorttitietojaan haittaohjelman asentumisen jälkeen, on oltava yhteydessä pankkiin. Rahallisista menetyksistä tulisi tehdä rikosilmoitus.
 Myös salasanat tulisi vaihtaa palveluihin, joita on laitteella käyttänyt haittaohjelman asentumisen jälkeen.
 Missä tapauksessa viestistä tulee ilmoittaa myös Kyberturvallisuuskeskukseen?
 Otamme mielellämme vastaan ilmoituksia tuoreista viesteistä, jotka on lähetetty alle 12 tuntia sitten.
 Kyberturvallisuuskeskuksen kotisivuilla on mahdollista  ilmoittaa tietoturvaloukkauksesta .
 Tällä hetkellä ruutukaappaus viestistä on meille tärkeä. Siinä näkyy viestin aikaleima, mahdollinen url-osoite, viestissä käytetyt sanamuodot sekä puhelinnumero, josta viesti on lähetetty puhelimeen.
 Ilmoitusten perusteella näemme missä laajuudessa haittaohjelma leviää Suomessa.
 Mitään hidastumisen merkkejä ei tällä hetkellä ole havaittavissa.
 Aiemmissa tapausketjuissa on nähty, että muutamista kymmenistä tapauksista syntyy tuhansia uusia tapauksia alle viikossa.
 Voit keskustella aiheesta tiistaihin 30.11.2021 kello 23 saakka.

Huijaustekstiviestejä lähettävä haittaohjelma ei näytä hidastumisen merkkejä – Kyberturvallisuuskeskukseen satoja ilmoituksia tietoturvaloukkauksista


Summary: Tarkka korjausaikataulu on vielä arvoitus. Talo vaurioitui räjähdysonnettomuudessa lokakuun lopussa. Räjähdyksessä kuoli asunnon vuokralainen, noin 30-vuotias mies.

Räjähdysonnettomuudessa lokakuun lopussa vaurioitunut talo korjataan Varkaudessa.
 Yhtiökokous vahvistaa korjaamisen parin viikon kuluttua. Tarkka korjausaikataulu on vielä arvoitus, mutta vauhtiin on tarkoitus päästä pian.
 Isännöitsijä  Kaisa Heiskasen  mukaan urakka vie useita kuukausia.
 – Kaksi vaihtoehtoa on ollut, joko purkaminen tai korjaaminen, ja korjaaminen on nyt päätavoite. Pikimmiten pyritään aloittamaan korjaustyöt, mutta esimerkiksi ovien ja ikkunoiden toimituksessa voi mennä useita viikkoja.
 Myöskään remontin kustannuksista ei ole vielä tarkkaa arviota. Heiskanen arvioi, että korjaustöihin voi mennä satoja tuhansia euroja.
 – Talo sijaitsee hyvällä paikalla, että senkin takia kannattaa korjata.
 Kerrostalon asukkaat ovat olleet räjähdyksestä lähtien sijaismajoituksessa.
 – Telineet ja huppu suojaavat nyt, että ei tule lisävahinkoja. Talossa pysyy lämpö. Tarkoitus on, että kaikki asunnot saadaan korjausten myötä asuttavaan kuntoon, Heiskanen kertoo.
 Suurimmat vauriot räjähdysasunnossa
 Kerrostaloasunnon räjähdyksessä kuoli asunnon vuokralainen, noin 30-vuotias mies. Poliisi kertoi jo tutkinnan alkuvaiheessa pitävänsä räjähdyksen todennäköisenä  syynä höyrystynyttä bensiiniä .
 Vakuutusyhtiö selvitti räjähdyksen jälkeen talon ja eri huoneistojen räjähdys- ja tulipalovaurioita. Pahimmat vauriot ovat räjähdysasunnossa ja samassa kerroksessa.
 Kauppakadun varrella sijaitseva talo on rakennettu vuonna 1955. Talossa on 13 asuntoa ja kolme liikehuoneistoa. Talo on toistaiseksi tyhjillään ja asukkaat ovat evakossa muualla.
 Poliisi tutkii poikkeuksellista tapausta törkeänä tuhotyönä sekä kuoleman- ja palonsyyntutkintana.
 Räjähdyksessä vaurioitunut kerrostalo kuvattuna reilut kaksi viikkoa sitten. Sami Takkinen / Yle
 Aiheesta aiemmin:
 Räjähdystalon tulevaisuus on vielä auki Varkaudessa – korjaaminen voi maksaa satoja tuhansia, myös purkaminen on vaihtoehtona
 Varkauden kerrostaloräjähdyksestä viikko – asukkaita auttanut sosiaaliohjaaja: "Asiat voivat muuttua hetkessä kenellä tahansa meistä"
 Höyrystynyt bensiini voi syttyä jopa kipinästä – asiantuntija neuvoo, miten polttoainetta voi säilyttää kotioloissa turvallisesti
 Varkaudessa kerrostalossa tapahtui voimakas räjähdys ja tulipalo, jossa kuoli yksi ihminen – Poliisi: "Kyse ei ollut räjähdysaineesta"

Räjähdyksessä Varkaudessa vaurioitunut kerrostalo on päätetty korjata – urakka kestänee kuukausia


Summary: Yritykset ovat tyytymättömiä etenkin muutoksenhaku- ja valitusmenettelyihin.  Investoinnin mahdollistavaa lupaa odottavien yritysten määrä on pysynyt ennallaan, mutta odottavien investointien arvo on aiempaa suurempi.

Elinkeinoelämän keskusliitto katsoo, että lupakäsittelyn hitaus ja vaikea ennakoitavuus ovat Suomen vakavimpia investointien esteitä. Investoinneilla tarkoitetaan muun muassa koneiden, laitteiden ja jopa uusien tuotantolaitosten hankkimista tulevien tuottojen saamiseksi.
 EK arvioi, että vähintään 3,2 miljardin euron arvoiset investoinnit ovat nyt pysähdyksissä, koska viranomaiskäsittely on kesken. Vuoden 2018 lopussa vastaava summa oli 2,7 miljardia euroa.
 – Meillä on selkeästi tulossa investointiaalto ja sen takia olisi tärkeä, että meidän lupajärjestelmä olisi sellainen, että asiat etenevät nopeasti. Niin, että päästään todella investoinneissa eteenpäin. Nyt jonot ovat kohtuuttoman pitkät, sanoo EK:n toimitusjohtaja  Jyri Häkämies.
 Investointilupajärjestelmän uudistaminen on suurelta osin Suomen omissa käsissä, katsoo EK:n toimitusjohtaja Jyri Häkämies.  Rami Moilanen / Yle
 Samalla yritysten tyytymättömyys lupajärjestelmää kohtaan on kasvanut.
 Liiton uudessa kyselyssä 37 prosenttia yrityksistä antoi lupajärjestelmien toimivuudelle arvosanan heikko ja 15 prosenttia arvosanan hyvä. Vuoden 2018 lopussa vastaavat osuudet olivat 29 ja 18.
 Kaikkein tyytymättömimpiä yritykset olivat muutoksenhaku- ja valitusmenettelyihin. 54 prosenttia yrityksistä arvioi niiden toimivuuden heikoksi ja 14 prosenttia antoi arvosanan hyvä.
 Toiseksi eniten moitteita sai lupien viranomaiskäsittely, johon tyytymättömiä oli 45 prosenttia ja tyytyväisiä oli 17 prosenttia.
 Tilanteen korjaamiseksi yritykset vaativat muun muassa enimmäiskäsittelyaikojen määräämistä ja viranomaisten yhteistyön parantamista.
 Suuri osa yritysten hankkeilleen tarvitsemista luvista koskee muun muassa maankäyttöä, rakentamista ja ympäristövaikutuksia. Lupien käsittelyajoissa on paljolti kyse viranomaisten voimavaroista.
 – Mitä paremmin meidät on resurssoitu lupakäsittelyä hoitamaan, sitä paremmin me pystytään myöskin tuottamaan niitä tässä nykyisessä järjestelmässä. Pitkässä juoksussa on varmasti muita toimenpiteitä alkaen lainsäädännöstä ja lupaviranomaisten rakenteiden uudistamisesta, toteaa ympäristöministeriön kansliapäällikkö  Juhani Damski .
 Teollisuuden pyrkimykset ja ympäristön- ja ilmastonsuojelu on sovitettavissa yhteen, uskoo ympäristöministeriön kansliapäällikkö Juhani Damski.   Rami Moilanen / Yle
 Myös Suomen ympäristökeskus julkaisi tänään oman  selvityksensä  ympäristölupien käsittelyajoista. Sen mukaan viranomaisten työkuorman ohella käsittelyä hidastavat muun muassa hakemusten puutteet.
 Vaikka EK:n kyselyssä hankkeiden yhteisarvo on aiempaan verrattuna kasvanut, on investointilupaa odottavien yritysten määrä pysynyt ennallaan.
 EK selvitti yritysten kokemuksia muun muassa kaavoitusta ja ympäristövaikutusten arviointia koskevissa asioissa. Lupajärjestelmää koskevissa analyyseissä oli mukana vastauksia 224 yritykseltä. Vastaukset kerättiin loka-marraskuussa 2021.
 Selvityksen perusjoukon muodostivat 706 yritystä, jotka kyselyn ajankohtana työllistivät vähintään 10 henkilöä ja joiden yhteenlaskettu työntekijämäärä oli noin 70 000. EK:n mukaan tulokset ovat suuntaa antavasti yleistettävissä yli 10 henkilön yrityksiin.

Yli kolmen miljardin euron investoinnit jumissa lupabyrokratiassa – yritykset vaativat enimmäiskäsittelyaikoja lakeihin


Suomen Varustamot ry ja useat Suomessa operoivat laivanvarustamot päättivät tänään, että laivamatkustajille annetaan vahva suositus koronapassin käytöstä.
 Kyseessä on siis vain suositus: koronapassipakkoa ei voi nykyisen lainsäädännön puitteissa määrätä, vaikka varustamoilla olisi ollut tähän halua, kertoo Viking Linen tiedotusjohtaja  Johanna Boijer-Svahnström .
 Boijer-Svahnströmin mukaan Viking Linella suositus astuu voimaan perjantaina 3. joulukuuta, mutta käytännössä tilanne matkustajille päin ei muutu mihinkään.
 – Toivomme tietenkin, että kaikilla matkustajilla tällainen koronapassi on, mutta sitä ei tulla mitenkään tarkistamaan.
 Esimerkiksi Virossa ja Ruotsissa lainsäädäntö mahdollistaa jo nyt koronapassin vaatimisen matkustajilta.
 Boijer-Svahnströmin mukaan Ruotsin ja Maarianhaminan välillä liikennöivällä Viking Cinderellalla tullaan jatkossa vaatimaan koronapassia. Myös Tallink Silja on ilmoittanut ottavansa koronapassin käyttöön Tukholmasta lähtevillä laivoilla joulukuun alussa.
 Lisää aiheesta:
 Virolaiset kuvailevat koronatilannettaan lähes katastrofiksi, mutta suomalaiset suuntaavat silti syyslomillaan Tallinnaan: ”Ei pelota lähteä”
 Viking Line odottaa vilkkaampaa risteilykesää koronakurimuksen jälkeen – varaukset ovat vilkastuneet viimeisen parin viikon aikana

Risteilyille lähtijöille suositellaan vahvasti koronapassin käyttöä, mutta laki estää pakottamisen – tiedotusjohtaja: Sitä ei tarkisteta mitenkään


Summary: Rajoitusten suositellaan jatkuvan vuodenvaihteen yli. Toiminnanharjoittajilla on mahdollisuus välttyä rajoituksilta ottamalla käyttöön koronapassi.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmä  suosittaa  Etelä-Suomen aluehallintovirastolle, että pääkaupunkiseudulla sisätiloissa järjestettävien yleisötilaisuuksien ja yleisten kokousten osallistujamäärä rajataan 20 henkilöön.
 Lisäksi ryhmä suosittaa sekä yleisölle avoimien tilojen että rajatun asiakas- tai osallistujapiirin oleskeluun tarkoitettujen tilojen osalta niiden käyttöä järjestettäväksi siten, että asiakkaiden ja toimintaan osallistuvien lähikontaktin aiheuttamaa tartunnan riskiä voidaan ehkäistä.
 Epidemiatilanne pääkaupunkiseudulla on edelleen heikentynyt, ja erityisesti rokottamattomat aikuiset ylläpitävät epidemiaa korkealla tasolla ja tartuntojen ilmaantuvuus on jatkanut nousuaan, ryhmä toteaa tiedotteessaan.
 Pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmä katsoo, että edellä mainittuja laajempia yleisötilaisuuksia ja asiakastiloja koskevien rajoitusten tekeminen on välttämätöntä heikkenevän koronatilanteen hillitsemiseksi ja sosiaali- ja terveydenhuollon toimintakyvyn, mukaan lukien sairaala- ja tehohoidon kapasiteetin turvaamiseksi.
 HUSin alueella joudutaan tällä hetkellä päivittäin perumaan useita tehohoitoa vaativia leikkauksia.
 Tällä hetkellä pääkaupunkiseudulla on voimassa yleisötilaisuusrajoituksia koskien sisätilojen seisomakatsomoita ja yhteislaulutilaisuuksia.
 Rajoituksilta välttyisi koronapassilla
 Sisätilojen yleisötilaisuuksiin on pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmän näkemyksen mukaan syytä tehdä varsin matala kokonaiskapasiteettirajaus, koska suuremmissa tiloissa yleisömäärä voi jäädä viruksen leviämispotentiaalin kannalta liian suureksi. Siksi koronaryhmä suosittaa kokonaiskapasiteettirajausta 20 henkilöön, jos toiminnanharjoittaja ei edellytä osallistujilta koronapassia.
 Rajoitusten suositellaan jatkuvan vuodenvaihteen yli, jotta joulun ja vuodenvaihteen tapahtumat tulevat rajoituksen piiriin. Toiminnanharjoittajilla on mahdollisuus välttyä rajoituksilta ottamalla käyttöön koronapassi.
 Rajoitukset koskisivat myös lasten ja nuorten tilaisuuksia, mutta alle 16-vuotiaiden lasten osallistumista yleisötilaisuuksiin ei rajoitettaisi, vaikka järjestäjä ottaisi käyttöön koronapassin.
 Pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmä kehottaa ihmisiä hakeutumaan viipymättä koronarokotukseen, jos rokotesuoja on vielä puutteellinen. Rokotusaikoja ja rokotteita on hyvin saatavilla.
 Voit keskustella aiheesta 30.11. kello 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Uusimmat tiedot koronaviruksesta

Pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmä suosittaa: Yleisötilaisuuksien ja yleisten kokousten osallistujamäärä pitäisi rajata 20 henkilöön


Summary: Länsi-Pohjan sairaanhoitopiiri hakee Meri-Lapin miljardin euron arvoisen sote-ulkoistuksen purkua. Sosiaali- ja terveysvaliokunnan puheenjohtaja ei kannata jyrkkiä toimenpiteitä tässä vaiheessa.

Eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunnan puheenjohtajan  Markus Lohen  (kesk.) mielestä Meri-Lapin sote-ulkoistuksen purkamisessa kannattaisi odottaa hyvinvointialueen perustamista.
 Lohi korostaa, että ulkoistussopimuksen mitätöinti on kirjattu sote-lakiin, jossa mitätöinnille on kirjattu kolmen vuoden siirtymäaika.
 – Kannattaisi rauhoittaa tilanne ja keskittyä uuden hyvinvointialueen suunnitteluun ja sen jälkeen näiden toimintojen haltuun ottamiseen. Itse en lähtisi kovin jyrkkiä toimenpiteitä tekemään tässä vaiheessa, Lohi sanoo.
 Länsi-Pohjan sairaanhoitopiiri on kaikessa hiljaisuudessa hakenut jo maaliskuussa korkeimmalta hallinto-oikeudelta Meri-Lapin sote-ulkoistuksen purkua. Kyseessä on miljardikokoluokan ulkoistus.
 Lue myös:   Sairaanhoitopiiri haki salaa Länsi-Pohjan miljardiulkoistuksen purkua – hakemus jätettiin keväällä omistajakunniltakin piilossa
 Voisiko sopimussakko toteutua?
 Lohen mukaan oikeuteen menemiseen sisältyy riskejä.
 – Sopimussakko on oma näkökulmansa. Sote-lain mukaan sakkoa ei voi periä. Yhteisyritys voi kuitenkin saada korvauksia esimerkiksi, jos se ei ole voinut hyödyntää tekemiään investointeja. Nämä maksaa kuitenkin valtio, Lohi sanoo.
 Lisäksi Lohi muistuttaa oikeudenkäynnin raskaudesta.
 – Oikeudellinen riita syö organisaation taloudellisia ja henkisiä resursseja, hän sanoo.
 Lohen mielestä kovin nopeita päätöksiä ei voitaisi tehdä, vaikka korkein hallinto-oikeus hyväksyisi ulkoistuksen perumisen.
 – Siinäkin tapauksessa olisi edettävä hallitusti. Äkkinäisiä muutoksia ei voitaisi tehdä, vaikka tulisi painetta toteuttaa muutos ennakoitua kiireemmin. Kaikissa tilanteissa tarvitaan hyvää henkeä ja neuvotteluja, Lohi sanoo.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella soteulkoistuksista  Yle Tunnuksella  tiistaihin 30.11. kello 23 saakka.
 Lue myös:
 Hallitus haluaa purkaa ulkoistettujen sotepalveluiden jättisopimukset – tavoite saattaa törmätä perustuslakiin ja EU-direktiiviin
 Ylen tiedot: Sote-esitys mitätöisi Länsi-Pohjan ulkoistamisen, myös Itä-Savosta ratkaisu
 Meri-Lapin jättimäisestä sote-ulkoistuksesta valituksia, tutkintoja ja jopa virkarikossyytöksiä – listasimme tapaukset

Markus Lohi Meri-Lapin sote-ulkoistuksen purkuhakemuksesta: "Kannattaisi rauhoittaa tilanne ja keskittyä uuden hyvinvointialueen suunnitteluun"


Summary: Joululahjakeräyksiä on joulun alla useilla yhdistyksillä ja seurakunnilla. Selvitimme Hope ry:n ja Joulupuu-keräyksen lahjatoiveita sekä niiden toteutumista.

Joka vuosi joulun alla lahjakeräyspuissa roikkuu lasten toteutumattomia lahjatoiveita. Aina tulee uudelleen myös mieleen surullinen ajatus: Jääkö montakin lasta ilman lahjaa?
 – Niin ei voi käydä. Kaikki perheet saavat lahjoja, sanoo Joulupuu-keräyksen Tampereen projektipäällikkö  Saara Rossi .
 – Kaikilta lapsilta ainakin yksi toive toteutuu, vastaa puolestaan Hope ry:n Tampereen tiiminvetäjä  Kirsi Stenvall .
 Toiveiden toteutumiseen monta keinoa
 Alusvaatteet, Super Mario -legot, shampoo ja hoitoaine sekä Led-valosetti. Siinä tavallisia toiveita tämän vuoden keräyspuusta. Tosin esimerkiksi teini-ikäiset toivovat ehdottomasti eniten lahjakortteja vaateliikkeisiin. Teinien toiveiden toteumista jännitetään loppumetreille saakka.
 Keräykset ovat lähteneet tänä vuonna hyvin käyntiin. Varsinkin pienimpien lasten toiveet täyttyvät pian, sanoo Kirsi Stenvall Hope ry:stä. Mari Vesanummi / Yle
 – Kun toivekirjeitä lukee, vanhemmat ovat valmiita tekemään ihan kaikkensa, että saisivat edes jonkinlaisen toiveen toteutettua. Vanhemmat käytännössä tinkivät kaikesta omastaan, että saisivat joulun, sanoo Kirsi Stenvall.
 Joka vuosi lasten ja nuorten lahjatoiveita katoaa ja unohtuu. Ongelman kansaa ei olla jääty voivottelemaan, sillä Hope-yhdistyksessä lapsen toive kirjataan kahteen eri toivomuspuuhun. Koska toiveita on vielä jokaisella kolme, toteutuu niistä ainakin yksi.
 Jos taas jonkun toive toteutuu tuplasti, ei pakettiin panna kahta samaa tuotetta. Joku muu saa silloin yllätyslahjan.
 Hope ry pyysi somessa pesuaineita nuorille ja niitä tuli valtavasti. Nyt pesuaineita saattaa riittää myös perheiden aikuisille. Mari Vesanummi / Yle
 Keräyksillä pelkästään Tampereella lahjoja tuhansille lapsille
 Hope auttaa Tampereella noin 1500 perhettä, joissa on noin 3000 lasta. Valtakunnallisesti Hope kerää lahjoja tuhansille vähävaraisille lapsille. Keräys jatkuu eri puolilla maata pääosin 12. joulukuuta asti.
 Joulupuu-keräys puolestaan tarjoaa valmiiksi listoja, joista voi poimia eri ikäisille lapsille ja nuorille lahjaideoita. Tampereella yhdistyksen kautta menee lahjoja 3000 perheen lapsille, jotka ovat lastensuojelun piirissä, huostaan otettuna, sijaisperheessä, lastenkodissa tai muutoin haastavassa tilanteessa.
 Tampereella Joulupuu-keräystä organisoiva Saara Rossi muistaa palautteen, jossa teini oli ikionnellinen saatuaan lahjakortin vaatekauppaan, sillä hän pääsi kerrankin kavereiden kanssa yhdessä ostoksille. Mari Vesanummi / Yle
 Koko maassa Joulupuu-keräyksen kautta toimitettiin viime jouluna noin 73 000 lahjaa. Joulupuu-keräykseen voi osallistua myös  verkossa  tapaninpäivään saakka ja lahjoja tuomalla 10. joulukuuta asti.
 Osallistutko lahjakeräyksiin? Keskustelu on auki 30. marraskuuta kello 23.00 asti.
 Lue lisää:
 Kolme nuorta aikuista kertoo lapsuudesta, jossa rahaa ei ollut ikinä itselle: "Olin ainoa, joka kantoi perheestämme vastuuta"
 Julia Thurénin kolumni: Selkeä toive Whatsapp-viestissä aloitti krääsättömyyden vallankumouksen

Kukaan ei jää ilman lahjaa, vakuuttavat hyväntekeväisyysjärjestöt joulukeräyksistä – Tämän vuoden hittejä ovat led-valonauha ja frisbeegolf-varusteet


Summary: Koronapotilaat vievät yhä enemmän tilaa sairaaloiden tehohoitopaikoista. Tehohoidossa on nyt 53 koronapotilasta.

Koronan vaatima tehohoidon tarve lisääntyy nopeasti.
 Yliopistosairaaloille tehdyn kyselyn mukaan koronan takia tehohoitoa saa parhaillaan 53 potilasta. Luku on kaksi enemmän kuin Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) aamupäivällä kertoma tehohoidon tarve. 53 on tehohoidon koordinoivan toimisto kyselystä, mikä kertoo paremmin päivän tilanteen.
 Kyselyn mukaan viidestä tehohoitoa antavasta yliopistollisesta sairaalasta kahdessa joudutaan tekemään nyt erityisjärjestelyjä, jotta hoitoa saadaan järjestettyä koronapotilaille. Näistä kahdesta HUS-alueella tehohoidon paikoista vajaa kolmannes on käytössä koronapotilailla, Oulun keskussairaalassa viidennes.
 Turussa TYKSissä ollaan kipuiltu viime viikot koronapotilaiden vaatiman hoidon takia. Tampereella TAYSin potilasmäärät ovat nousussa. Potilasmäärien edelleen noustessa jouduttaneen hankaliin erityisjärjestelyihin, kuten ei-kiireellisen leikkaustoiminnan siirtämiseen.
 Sosiaali- ja terveysministeriö ja terveysviranomaiset ovat arvioineet, että jos viidennes kaikista tehohoidon paikoista Suomessa on koronapotilailla, tehohoito vaatii erityisjärjestelyjä. Viidennes vastaa noin 50-60 hoitopaikkaa.
 – Olemme menossa huonompaan suuntaan ja muuta sairaalatoimintaa joudutaan enemmän sopeuttamaan. Kyllä tilanne on vakava, kertoo tehohoidon ylilääkäri  Stepani Bendel  Kuopion yliopistollisesta sairaalasta.
 Lähihoitaja Mariie Nordlund katsoo ikkunan takaa muistisairasta potilasta. Kuvia päijät-hämeen keskussairaalan koronaosastolta. Jaani Lampinen / Yle
 Bendel on mukana järjestämässä myös valtakunnallista tehohoidon tarvetta ja sen riittävyyttä koronaepidemian aikana.
 Tällä hetkellä koko Suomessa on tehohoidossa yhteensä 172 potilasta.
 Koronan takia sairaalahoidon tarve lisääntyy vauhdilla, mikä Bendelin mukaan tarkoittaa väistämättä myös tehohoidon tarpeen kasvua. Koronan aikana tehohoitopaikkoja oli enimmillään käytössä noin puolitoista vuotta sitten, jolloin tehohoidossa oli 83 potilasta.
 Bendel ei halua eikä pysty ennakoimaan tarkemmin, miten tehohoidon tarve kehittyy lähiaikoina. Keväällä 2020 tehohoito pystyttiin järjestämään. Myös rokotettuja on paljon enemmän kuin rokottamattomia verrattuna tehohoitohuipun aikaan.
 – Emme olleet lähellä romahduspistettä. Kyllä potilaat voivat edelleen luottaa siihen, että kaikki saavat tehohoitoa tarpeen vaatiessa.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta 30.11. kello 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Uusimmat tiedot koronaviruksesta
 Koronataistelussa on edetty toivonkipinästä aina uuteen pettymykseen – psykologi nostaa esiin kolme seikkaa, joita pohtia omassa ajattelussa
 TYKSissä on hoidossa ennätysmäärä koronapotilaita – teholla olevista suurin osa rokottamattomia
 Tehohoidon tarve yllätti, sillä koronapotilaiden määrä ei ole laskenut toivotusti – professori: "Syynä rokottamattomien suuri määrä"

Ylilääkäri tehohoidon kuormituksesta: Tilanne on vakava, mutta olemme kaukana romahduspisteestä


Summary: WHO:n mukaan matkustuskiellot ovat hyökkäys maailmanlaajuista solidaarisuutta vastaan. Järjestö kuitenkin varoittaa, että omikron voi olla globaali riski.

Etelä-Afrikan presidentti  Cyril Ramaphosa  on tuominnut koronan omikronmuunnoksen vuoksi asetetut matkustuskiellot, kertovat muun muassa uutistoimisto AFP ja Britannian  yleisradioyhtiö BBC .
 Lukuisat maat ovat asettaneet viime päivinä matkustusrajoituksia Etelä-Afrikalle ja muille eteläisen Afrikan maille. Matkustuskieltoja ovat asettaneet muun muassa EU, Britannia ja Yhdysvallat.
 Ramaphosan mukaan matkustuskielloille ei ole tieteellistä pohjaa, ja hänen mielestään eteläinen Afrikka on joutunut epäoikeudenmukaisesti syrjityksi.
 Ramaphosa myös väitti, etteivät kiellot olisi tehokkaita muunnoksen leviämisen estämisessä. Hänen mukaansa matkailun kieltäminen tekee vain lisää vahinkoa matkustuskieltoon asetettujen maiden taloudelle ja haittaa niiden koronatoimia sekä elpymistä.
 Presidentti kehottikin matkustuskieltoja asettaneita maita perumaan kiellot välittömästi.
 Ramaphosa: Rajoitukset ovat perusteettomia
 Ramaphosa myös ripitti G20-maita, jotka ovat hänen mukaansa hylänneet viime kuussa Roomassa antamansa sitoumukset. Maat olivat tuolloin kertoneet tukevansa kehittyvien maiden matkailusektorin elpymistä.
 Presidentin mukaan rikkaiden maiden tulisi matkustuskieltojen sijaan tukea kehittyvien maiden pyrkimyksiä saada käsiinsä ja valmistaa tarpeeksi rokotteita asukkailleen.
 – Nämä rajoitukset ovat perusteettomia, Ramaphosa sanoi.
 Hän kehotti rikkaita maita lopettamaan rokotteisiin liittyvän epätasa-arvon ruokkimisen.
 Vain hieman yli 35 prosenttia Etelä-Afrikan aikuisväestöstä on täysin rokotettuja ja rokotuksiin epäilevästi suhtautuvia on laajasti. Etelä-Afrikka on tiettävästi pahiten koronasta kärsinyt Afrikan mantereen maa.
 Etelä-Aftikan presidentti Cyril Ramaphosa pitämässä puhetta lokakuussa 2021. Arkistokuva. Kim Ludbrook / EPA / AOP
 Etelä-Afrikan terveysviranomaisten mukaan omikronmuunnos todennäköisesti vauhdittaa maan tartuntalukemien kasvua.
 – Uskon, että viikon loppuun mennessä täällä raportoidaan yli 10 000 päivittäistä tartuntaa, sanoi epidemiologi  Salim Abdool Karim  terveysministeriön lehdistötilaisuudessa.
 WHO varoittanut rokotusvajeen lisäävän muunnosten riskiä
 Myös Maailman terveysjärjestö WHO on varoittanut maailman maita, ettei matkustuskieltoihin tartuttaisi liian hätäisesti. Sen sijaan WHO on kehottanut maita etsimään riskeihin ja tieteeseen pohjautuvan lähestymistavan.
 – Kun omikronia on nyt havaittu useilla maailman alueilla, Afrikkaan kohdistuvien matkustuskieltojen asettaminen hyökkää maailmanlaajuista solidaarisuutta vastaan, WHO:n Afrikan alueen johtaja  Matshidiso Moeti  sanoi tiedotteessa.
 Omikron havaittiin alkujaan Etelä-Afrikassa. WHO on määritellyt omikronin huolestuttavaksi muunnokseksi.
 WHO on varoittanut, että Afrikan alhainen rokotuskattavuus voi johtaa siihen, että mantereesta tulee rokotuksille vastustuskykyisten virusmuunnosten lisääntymisalue. Järjestö on varoittanut, että rokotusvaje lisää uusien ja tappavien muunnosten riskiä.
 WHO varoittaa, että omikronmuunnos voi olla kansainvälisesti "erittäin suuri" riski. WHO painottaa, että omikronin suhteen on edelleen paljon epätietoisuutta siitä, kuinka helposti tarttuva tai vaarallinen se on.
 Järjestön mukaan seuraukset voivat olla vakavat, jos omikron aiheuttaa uuden tartunta-aallon. WHO kertoo, että suoraan omikronmuunnokseen liittyviä kuolemantapauksia ei kuitenkaan vielä ole raportoitu.
 Malawin presidentti syyttää länttä afrofobiasta
 Sunnuntaina Malawin presidentti  Lazarus Chakwera  syytti länsimaita afrofobiasta, koska ne olivat lähteneet sulkemaan rajojaan.
 Etelä-Afrikan lisäksi omikronia on löytynyt Afrikassa myös ainakin Botswanasta. Maan terveysministeri  Edwin Dikoloti  kertoi sunnuntaina, että maassa on havaittu 19 omikrontartuntaa.
 Valtaosa tiedossa olevista tartunnoista on Dikolotin mukaan tullut ulkomailta ja tartunnan saaneista moni oli osallistunut samaan tilaisuuteen.
 Perjantaina Botswana kertoi, että omikronia oli havaittu neljällä ulkomaan kansalaisella, jotka olivat tulleet maahan aiemmin tässä kuussa diplomaattitehtävän myötä. Botswana ei ole suostunut kertomaan neljän tartunnan saaneen diplomaatin alkuperää, sillä tämän on pelätty johtavan viruksen geopolitisointiin.
 Dikoloti kertoi olevansa huolissaan siitä, kuinka muunnoksen havainnutta maata on nähtävästi yritetty leimata. Ministeri viittasi mediatietoihin, joissa virusta oli kutsuttu Botswanan muunnokseksi.
 Useat maat tiukentavat taas rajatoimiaan
 Japani tiukentaa rajatoimiaan jälleen ja estää koronaviruksen omikronmuunnoksen vuoksi maahantulon kaikilta uusilta ulkomaalaisilta matkaajilta.
 Asiasta kertoi maanantaina maan pääministeri  Fumio Kishida  vain viikkoja sen jälkeen, kun maa ehti hiukan höllätä tiukkoja rajatoimiaan.
 Uusien tulijoiden pääsy maahan estetään tiistaista lähtien.
 Japanin rajat ovat olleet lähes täysin kiinni ulkomailta tuleville valtaosan pandemia-ajasta. Yhdessä vaiheessa Japaniin ei päästetty edes maassa asuvia ulkomaalaisia.
 Myös Filippiinit ilmoitti keskeyttävänsä väliaikaisesti suunnitelmat täysin rokotettujen turistien maahantulon sallimisesta estääkseen muunnoksen leviämisen maassa, jossa suurin osa väestöstä on rokottamatonta. Filippiineillä oli toivottu kolhiintuneen talouden elvyttämistä sallimalla rokotettujen turistien maahanpääsy keskiviikosta alkaen.
 Suunnitelmat rajojen avaamisesta keskeytetään myös Australiassa omikronmuunnoksen pelossa. Tarkoituksena oli, että joulukuun alusta alkaen työntekijät ja opiskelijat olisivat taas päässeet maahan.
 Afrikan maista keskiafrikkalainen Ruanda liittyy matkustuskieltoja omikronin takia asettaneiden maiden joukkoon.
 Ruanda keskeyttää suorat lennot toistaiseksi yhdeksään Afrikan maahan. Näistä maista viimeisen viikon aikana saapuneet matkustajat asetetaan omakustanteiseen hotellikaranteeniin seitsemän päivän ajaksi.
 Lentojen perumisen lisäksi kaikki Ruandaan saapuvat matkustajat määrätään tästä eteenpäin 24 tunnin pituiseen karanteeniin lähtömaasta riippumatta.
 Kanada ilmoitti ensimmäisistä omikrontapauksistaan
 Kanadassa on havaittu maan ensimmäiset omikrontapaukset. Uutta koronavirusmuunnosta on havaittu kahdella vastikään Nigeriassa matkustaneella henkilöllä. Viranomaisten mukaan tartunnan saaneet ovat eristyksessä.
 Ontarion provinssin paikallishallinto on vahvistanut, että omikrontartunnat on havaittu maan pääkaupungissa Ottawassa.
 Kanada oli perjantaina estänyt matkustamisen seitsemästä Afrikan maasta omikronin leviämisen vuoksi. Nigeriasta matkustamista ei kuitenkaan ollut kielletty.
 Omikron on levinnyt myös ympäri Eurooppaa. Lähimpänä Suomea tartuntatapauksia on todettu Tanskassa. Lisäksi tapauksia on havaittu ainakin Hollannissa, Britanniassa, Saksassa, Italiassa ja Tšekissä.
 Uutena Euroopan maana Portugali ilmoitti ensimmäisistä todennäköisistä omikrontapauksista. Belensesin jalkapallojoukkueen jäsenillä on todettu 13 koronavirustartuntaa, joiden maan terveysviranomaiset uskovat olevan omikronmuunnosta. Tulokset täytyy vielä varmistaa.
 Terveysviranomaisten mukaan yksi joukkueen jäsenistä oli vastikään matkustanut Etelä-Afrikkaan.
 Myös Suomi asetti matkustuskieltoja
 Myös Suomi päätti kieltää ulkomaalaisten matkailijoiden maahantulon ulkorajoillaan tietyistä eteläisen Afrikan maista sunnuntai-iltapäivästä alkaen.
 Suomen kansalainen tai Suomessa vakinaisesti asuva ulkomaalainen saa aina palata Suomeen, mutta heidät määrätään testeihin ja karanteeniin.
 Rajoitus koskee matkailijoita, jotka ovat oleskelleet viimeisen 14 vuorokauden aikana Botswanassa, Eswatinissa, Etelä-Afrikassa, Lesothossa, Mosambikissa, Namibiassa tai Zimbabwessa.
 Lue myös:
 Omikronmuunnos leviää yhä laajemmalle – WHO:n mukaan kyseessä on ”erittäin korkea” maailmanlaajuinen riski
 Koronaviruksen omikronmuunnosta on todettu ympäri Eurooppaa – Tanskassa arvellaan löytyneen kaksi tapausta, Israel kieltää ulkomaisia matkustajia saapumasta maahan
 Eteläafrikkalainen koronamuunnos sai nimekseen omikron – variantti leviää ärhäkkäästi, tämä siitä tiedetään nyt
 Tutkijat havaitsivat Etelä-Afrikassa huolestuttavan koronamuunnoksen, jota vastaan rokotteet eivät välttämättä suojaa tehokkaasti

Etelä-Afrikan presidentti tuomitsee omikronin vuoksi asetetut matkustuskiellot – Ramaphosan mukaan aluetta syrjitään epäoikeudenmukaisesti


Summary: Virgil Abloh tunnettiin muun muassa perustamastaan Off-White-vaatemerkistä. Vaikka Abloh oli merkittävä muotimaailman vaikuttaja, hänellä ei ollut koulutusta alalle vaan oppi ompelemisen taidon äidiltään.

Sunnuntaina syöpään menehtynyttä muotisuunnittelija  Virgil Ablohia  pidettiin yhtenä muotimaailman vaikutusvaltaisimmista henkilöistä. 41-vuotiaana kuollut Abloh yhdisti onnistuneesti katumuodin ja luksuksen, suunnitteli huonekaluja Ikealle ja oli poliittisesti aktiivinen.
 Vuodesta 2018 lähtien hän toimi LVMH-konsernin omistaman luksusmerkki Louis Vuittonin miestenmalliston taiteellisena johtajana. Hänet tunnettiin myös Off-White-merkin perustajana.
 LVHM-konsernin johtaja  Bernard Arnault  sanoi tiedotteessa, että Virgil ei ollut pelkästään taitava suunnittelija ja visionääri vaan myös mies, jolla oli kaunis sielu ja suuri viisaus.
 Nopea nousu muodin huipulle
 Abloh varttui Chicagossa ghanalaisessa maahanmuuttajaperheessä. Hän opiskeli aluksi rakennusinsinööriksi ja sitten arkkitehdiksi.
 Hän alkoi saada nimeä työskennellessään räppäri  Kanye Westin  kanssa. Hänestä tuli Westin designtalo Dondan taiteellinen johtaja ja hän oli Westin ja  Jay-Z:n   Watch The Throne  -albumin taiteellinen johtaja vuonna 2011.
 Vuonna 2013 hän perusti Milanoon katumuotia tekevän Off-White-vaatemerkin.
 Abloh eteni muotimaailmassa nopeasti, vaikka hänellä ei ollut varsinaista koulutusta alalle. Hän oli oppinut ompelemisen taidon äidiltään, joka oli ompelija.
 Abloh avasi Off-White-liikeet New Yorkiin ja Tokioon sekä teki samalla yhteistyötä muun muassa  Jimmy Choon , Niken ja Ikean kanssa.
 Malli esittelee Virgil Ablohin suunnittelemaa miesten mallistoa Pariisin muotiviikoilla, 16. tammikuuta 2020. Christophe Petit Tesson / EPA
 Vuoteen 2018 mennessä Off-White nimettiin toiseksi kiinnostavimmaksi vaatemerkiksi maailmassa. Edellä oli vain Gucci. Lyst Index -listauksessa otetaan huomioon merkkien kiinnostus nettikaupassa ja näkyvyys sosiaalisessa mediassa.
 Samana vuonna Ablohista tuli Louis Vuittonin miestenmalliston taiteellinen johtaja. Hän oli tehtävässä ensimmäinen afroamerikkalainen.
 Vaikutteita katumuodista
 Abloh otti luomistyössään vaikutteita laaja-alaisesti taiteesta, musiikista, arkkitehtuurista ja politiikasta. Erityisesti häneen vaikutti katukulttuuri, jonka parissa hän oli nuoruutensa viettänyt. Abloh teki Dj-keikkoja nuoresta pitäen aina Pariisin muotiviikoille saakka.
 Abloh seurasi erittäin tarkasti sosiaalisen median vaikuttajia sekä erityisesti nuoria miehiä, jotka käyttävät paljon rahaa katumuotiin. Hän uskoi, että heillä on suuri valta vaikuttaa taiteeseen ja muotiin.
 Hän yhdisti katumuotia luksukseen ja toi sitä esille myös museoihin, jotka saivat lisää nuoria kävijöitä.
 – En tule sellaisesta taustasta, mistä minun pitäisi tulla. Sen takia minun piti osoittaa, että tämä on designia ja taidetta ja että tämä on validia.
 Malli esittelee Virgil Ablohin suunnittelemaa naisten mallistoa syksylle Pariisin muotiviikoilla, 27. helmikuuta 2020. Ian Langsdon / EPA
 Abloh puhui usein haluavansa olla esimerkkinä nuorempien sukupolvien suunnittelijoille.
 – En nähnyt pitkään aikaan itseni näköisiä artisteja tai suunnittelijoita taide- tai muotipiireissä. Siksi luulin, etten voi itsekään tehdä sellaista, hän sanoi  New York Timesin haastattelussa vuonna 2019 .
 Rasismia vastaan
 Abloh otti työssään kantaa myös yhteiskunnallisiin ja ympäristökysymyksiin. Viimeisinä vuosinaan hän oli entistä aktiivisempi, kun ympäri maailmaa puhuttiin äärioikeiston noususta, koronapandemiasta ja Black Lives Matter -liikkeestä.
 Hän teki esimerkiksi yhteistyötä taiteilija  Jenny Holzerin  kanssa, joka on tunnettu julkisiin rakennuksiin heijastetuista kantaaottavista teksteistä. Ablohin ja Holzerin töissä aiheina olivat maahanmuutto ja pakolaisuus.
 Abloh sai kritiikkiä George Floydin kuoleman jälkeisten mellakoiden yhteydessä, kun hän kertoi antaneensa 50 dollaria pidätettyjen mielenosoittajien vapauttamiseen. Myöhemmin hän pahoitteli ja korjasi maksaneensa yli 20 000 dollarin edestä takuita.
 Virgil Abloh Met-gaalassa New Yorkissa 13. syyskuuta 2021. Stephen Lovekin/Shutterstock/All Over Press
 Hän oli myös erittäin turhautunut muotialaan, joka ei näyttänyt reagoivan mitenkään rasismista käytävään keskusteluun. Siksi hän keräsi miljoona dollaria auttaakseen mustia muotialan opiskelijoita.
 Vuosi sitten Abloh puhui  Voguen haastattelussa  muotiteollisuuden rotusyrjinnästä.
 – Se on niin systemaattista ja syvällä, että ala ei pysty katsomaan itseään, kun sitä tapahtuu.
 Ablohin perhe kertoi Instagramissa julkaisemassaan lausunnossa suunnittelijan sairastaneen vuodesta 2019 lähtien harvinaista sydämen angiosarkoomaa. Abloh ei kertonut sairaudestaan julkisuudessa.
 Virgil Ablohilla oli kaksi lasta vaimonsa  Shannon Ablohin  kanssa.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta 30.11. kello 23:een saakka.

Visionääri Kanye Westin ja Louis Vuittonin takana, DJ ja aktivisti – tällaisen jäljen edesmennyt Virgil Abloh jätti muotimaailmaan


Summary: THL:n mukaan myös Suomesta on löytynyt kaksi näytettä, joissa saattaa olla kyse virusmuunnoksesta. Testien tuloksia odotetaan. Mikä variantissa sinua mietityttää?

Etelä-Afrikasta löydetty koronaviruksen uusi omikron-muunnos aiheuttaa  maailmanlaajuista huolta .
 Virusmuunnoksen pelätään lähtevän leviämään myös Suomessa. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen mukaan Suomessa tutkitaan kahta koronatapausta,  joita epäillään omikronvirusmuunnoksiksi.
 Teemme juttua, jossa kysymme asiantuntijoilta, mitä virusmuunnoksesta tiedetään tällä hetkellä. Mitä sinä haluaisit tietää? Onko jotain koronaepidemiassa jotain, mikä vielä mietityttää?
 Keräämme yleisimmät kysymykset ja etsimme niihin vastaukset asiantuntijoilta.
 Lähetä kysymyksesi meille joko tämän artikkelin keskusteluosuuden kautta tai kyselylomakkeeseen vastaamalla. Voit lähettää myös sähköpostia osoitteeseen yle.uutiset@yle.fi.

Mitä haluaisit tietää uudesta omikronmuunnoksesta? Ehdota kysymyksiä, etsimme niihin vastaukset


Summary: Etelä-Pohjanmaalla Kuortaneella asuva Arto Haapala palasi sunnuntaina työmatkalta Etelä-Afrikasta. Hän on yksi niistä matkustajista, jotka joutuvat käymään läpi pakollisen terveystarkastuksen Helsinki-Vantaan kentällä.

Metalli- ja asennustöitä alihankkijana tekevän  Arto Haapalan  työmatka Etelä-Afrikan Richards Bayssa sai odottamattoman käänteen, kun uusi virusmuunnos laittoi kotiinpaluun suunnitelmat uusiksi.
 Tieto uudesta omikronvirusvariantista tavoitti Haapalan seurueen perjantaina illalla. Lento Suomeen oli varattuna seuraavalle päivälle.
 – Meille kerrottiin, että tällainen on tulossa. Suomeen kyllä pääsemme, mutta siellä odottaa kolmen vuorokauden hotellikaranteeni, Haapala kertoo.
 Tunnin päästä Haapalan seurue saikin uutta tietoa, ja karanteenin kesto oli kasvanut viiteen päivään.
 Osalla Haapalan matkaseurueesta lentosuunnitelmat menivät uusiksi ja lentoja reititettiin uudelleen, koska monet lentoyhtiöt peruivat Etelä-Afrikasta saapuvia lentojaan.
 Haapala pääsi kuitenkin lentämään Suomeen suunnitellun aikataulun mukaisesti.
 Paluu kotiin Kuortaneelle ei kuitenkaan ollut vielä mahdollista. Ensin on suoritettava THL:n asettama viiden päivän karanteeni hotellissa.
 – THL:lta on lupa lähteä ulkoilemaan erityistä tarkkavaisuutta noudattaen. Itse ajattelin pysyä sisällä, kun ei ole näitä säitä kestäviä ulkovarusteita mukana, karanteenista tavoitettu Haapala kertoo.
 Lue myös:   Eteläisestä Afrikasta saapuvat pakolliseen terveystarkastukseen Helsinki-Vantaalla
 Kuortanelainen Arto Haapala palasi sunnuntaina työmatkaltaan Etelä-Afrikasta. Paluuta Helsinki-Vantaalle seurasi pakollinen koronatesti ja karanteeni. Kuva: Arto Haapalan kotialbumi
 Pakollinen terveystarkastus lentokentällä
 Etelä-Suomen aluehallintovirasto (avi) tiedotti lauantaina, että tietyistä Afrikan maista saapuvat matkustajat määrätään pakolliseen terveystarkastukseen Helsinki-Vantaan lentoasemalla.
 Ennen hotellikaranteeniin määräystä myös Haapalan seurue kävi terveystarkastuksessa, jossa tehtiin testi koronaviruksen varalta.
 Haapalan seurueelle oli tilattu kentälle yksityinen taksikuljetus, jonka oli määrä kuljettaa matkaseurue karanteenihotellille.
 Pakolliset terveystarkastukset veivät kuitenkin aikaa odotettua enemmän, ja tilattu taksi oli jo ehtinyt lähtemään ennen seurueen saapumista.
 – Monella oli jäänyt toppatakki kotiin Afrikkaan lähtiessä, joten oli hieman viileää odotella uutta kyytiä ulkona pakkasessa, Haapala kertoo.
 Vaikka viikon suunnitelmat menivät uusiksi, on Haapala päättänyt ottaa eristyksen vastaan positiivisella asenteella.
 – Täällä ollaan ja otetaan siitä ilo irti. Oli mahtava saada haukata kotimaista ruisleipää aamupalalla. Huonepalvelu hoitaa ruuat oven taakse ja ruokaa saa niin paljon kuin haluaa.
 Haapalan maanantaina antama näyte osoittautui negatiiviseksi, ja seuraava testaus on perjantaina. Jos näyte on silloin negativiinen, pääsee Haapala jatkamaan karanteenia omaehtoisesti kotiinsa Kuortaneelle.
 Kuuntele alta Haapalan haastattelu kokonaisuudessaan.
 Lue seuraavaksi:
 THL: Suomessa tutkitaan kahta omikronepäilyä – sairastuneet määrätty eristykseen
 "Hädissään ei ole syytä olla" – asiantuntijat kertovat, miten uuteen omikron-koronamuunnokseen kannattaa suhtautua
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun tiistaihin 30.11. kello 23:een saakka.

Omikron sekoitti Arto Haapalan työmatkan Etelä-Afrikassa – odottaa nyt karanteenissa kotiinpääsyä vantaalaisessa hotellissa


Summary: Viimeksi kesäkuussa käydyissä neuvotteluissa diplomaatit olivat toiveikkaita Iranin suhteen, mutta tilanne on muuttunut kesän jälkeen.

Iranin ydinsopimusta koskevat neuvottelut käynnistyivät maanantaina uudelleen Itävallan pääkaupungissa Wienissä.
 Neuvottelujen keskeytyessä viimeksi kesäkuussa diplomaatit kertoivat, että sopimuksen syntyminen on lähellä.
 Iranin konservatiivisen presidentin  Ebrahim Raisin  astuttua virkaansa näkymä sopimuksen syntymiselle on kuitenkin muuttunut.
 Maanantaina juuri ennen neuvottelujen alkua Iran ilmoitti, että se liittyy sopimukseen vain siinä tapauksessa, että kaikista sitä vastaan kohdistetuista pakotteista luovutaan.
 Iran vaati muiden muassa Yhdysvaltoja vapauttamaan noin 10 miljardin dollarin varat eräänlaisena hyvän tahdon eleenä.
 Iranin ulkoministeri  Hossein Amirabdollahian  totesi lausunnossa, että Iran haluaa myös takuut siitä, että Yhdysvallat ei toista aiemmin tehtyjä virheitä.
 Tällä Amirabdollahian viittasi Yhdysvaltojen päätökseen irtautua sopimuksesta  Donald Trumpin  johdolla. Irtautumisen jälkeen vuonna 2018 USA asetti Iranille uusia pakotteita.
 Asiantuntijat ovat epäileväisiä sen suhteen, että vuoden 2015 ydinsopimusta saataisiin nytkään palautettua voimaan nopeasti. Myöskään Iran itse ei usko, että neuvotteluista tulee helpot.
 Sunnuntaina myöhään illalla Iranin ydinneuvottelija  Ali Bagheri  kertoi Iranin valtiontelevisiolle, että maa aikoo ottaa tiukan linjan ydinneuvotteluissa.
 Iran on sivuuttanut länsimaiden vetoomukset
 Venäjän korkein edustaja  Mihail Uljanov  kertoi maanantaina käyneensä epävirallisia keskusteluja Iranin ja Kiinan viranomaisten kanssa sunnuntaina. Hänen mukaansa kokouksen tarkoituksena oli luoda parempi käsitys Iranin neuvotteluasemasta.
 Israelin pääministeri  Naftali Bennett  varoitti videopuheessaan, että Iran haluaa ennen kaikkea, että pakotteista luovutaan. On kuitenkin mahdollista, että maa ei tarjoa mitään vastineeksi.
 Iranin sekä Yhdysvaltojen, Britannian, Kiinan, Saksan, Venäjän ja Ranskan välisellä ydinsopimuksella Iran on suostunut rajoittamaan uraanin rikastamista pakotteiden purkamista vastaan. Tänä vuonna Iran on kuitenkin toistuvasti uhannut edistää ydinohjelmaansa sopimuksista huolimatta.
 Tänään alkaneisiin neuvotteluihin osallistuvat Britannia, Kiina, Saksa, Ranska ja Venäjä.
 Yhdysvaltain presidentti  Joe Biden  on ilmoittanut, että hän haluaisi palauttaa Yhdysvallat osaksi sopimusta.
 Yhdysvaltain hallituksen Iranin erityislähettilään  Robert Malleyn  johtama Yhdysvaltain delegaatio osallistuu neuvotteluihin välillisesti.
 Lue myös:
 Jos arviot pitävät paikkansa, Iranilla pitäisi näillä hetkillä olla valmis ydinase – Israelilta ja Yhdysvalloilta tuli viimeinen varoitus?
 Israelilaisalukseen kohdistunut hyökkäys kiristää Lähi-idän herkkää tilannetta entisestään – asiantuntijan mukaan Iran ja Israel käyvät varjosotaa
 Iran ilmoitti edistävänsä ydinohjelmaansa – Yhdysvallat kehotti Irania lopettamaan uhkailun ja jatkamaan neuvotteluita ydinsopimukseen palaamisesta

Neuvottelut Iranin ydinsopimuksesta käynnistyivät uudelleen – tuloksia saatetaan kuitenkin odottaa vielä pitkään, sillä Iran on valinnut tiukan linjan


Summary: Hallituksen odotetaan patistelevan alueita lisärajoitustoimiin, jotta heikentynyt koronatilanne saataisiin Suomessa hallintaan. Erityistä huolta hallituksessa aiheuttaa uusi omikronmuunnos.

Heikentynyt koronatilanne, uusi virusmuunnos ja rokotusten edistyminen. Näistä asioista koostuu hallituksen tiistain neuvottelu, jossa se mahdollisesti patistelee aluehallintoviranomaisia määräämään uusia koronarajoituksia alueilleen.
 Patistelukeinona olisi sosiaali- ja terveysministeriön ohjauskirje, jonka hallitus toivoo tuottavan tulosta rajoitusten lisäämisessä.
 Hallituksessa ei kuitenkaan nähdä nykytilannetta täysin toivottomana rajoitusten suhteen.
 – Aluehallintoviranomaiset ovat määränneet entistä enemmän rajoituksia viimeisen viikon aikana. Useilla alueilla on otettu käyttöön esimerkiksi kokoontumisrajoituksia, yksi hallituslähteistä kertoo.
 Esimerkiksi Vaasan sairaanhoitopiirissä tuli lauantaina voimaan kokoontumisrajoitus. Se koskee yli sadan ihmisen yleisötilaisuuksia, jos käytössä on katsomoita, joissa kaikille osallistujille ei ole omaa istumapaikkaa tai tilaisuudessa on yhteislaulua.
 Pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmä puolestaan suositteli maanantaina Etelä-Suomen aluehallintovirastolle kiristyksiä nykyisiin kokoontumisrajoituksiin. Koronakoordinaatioryhmä ehdottaa yleisötilaisuuksien ja yleisten kokousten osallistumismäärän rajaamista nyt 20 henkilöön.
 Kokoontumisrajoitukset voi välttää, jos tilaisuuksien ehtona on osallistujien koronapassi.
 Ministerien keskusteluissa lienee myös, pitäisikö etätyösuositus palauttaa voimaan koko maahan tai ainakin niin sanotuille koronaviruksen leviämisalueille. THL suosittaa etätyösuositusta käyttöön mahdollisimman pian kaikille leviämisalueille niin, että se olisi voimassa 28. helmikuuta saakka.
 Kokoontumisrajoitusten lisäksi useilla alueilla on määrätty pakolliset terveystarkastukset ihmisille, jotka tulevat Suomeen kahdeksasta eteläisen Afrikan maasta. Syynä on maissa levinnyt omikronvirusmuunnos.
 Nämä maat ovat Etelä-Afrikka, Namibia, Botswana, Zimbabwe, Lesotho, Eswatini (Swazimaa), Mosambik ja Malawi.
 Vaikka hallitus patistelisi tiistain kokouksen jälkeen alueita lisätoimiin, itsenäiset aluehallintoviranomaiset  eivät ole aina toimineet hallituksen toiveiden mukaan .
 Koronapassin käytäntö aluehallintoviranomaisten päätösten kautta
 Sosiaali- ja terveysministeriön strategiajohtajan  Pasi Pohjolan  mukaan ministeriön ohjauskirjeet koronarajoitusten koordinoinnissa ovat syksyllä toimineet hyvin eikä niistä ole noussut tulkintakysymyksiä.
 – Ohjauskirjeet ovat antaneet suuntaviivoja aluehallintovirastojen ja paikallisten viranomaisten toimille. Pyrimme siihen, että toimet ovat yhdenmukaisia koko Suomessa, Pohjola sanoo.
 Pasi Pohjola arvioi, että koronapassin käytäntö syntyy aluehallintoviranomaisten päätösten kautta. Kun toimijat seuraavat aluehallintoviranomaisten päätöksiä, ne pystyvät helpommin ennakoimaan, missä tilanteissa passia tarvitaan omassa toiminnassa.
 Ravintolarajoituksissa koronapassin käyttölinja syntyy hallitusten päätösten kautta.
 Hallitukselta ei odoteta tiistaina uusia linjauksia koronapassin käytöstä työpaikoilla. Virkahenkilöt selvittävät asiaa, mutta toteutukseen liittyy paljon kysymyksiä.
 Hallitus on jo tiukentanut rajoituksia
 Hallitus kertoi aiempaa tiukemmista ravintolarajoituksista viime viikon torstaina. Anniskelu loppuu ravintoloissa kello 17, mutta rajoitusta voi kiertää ottamalla käyttöön koronapassin.
 Ravintoloita koskevat säädökset ovat ainoita koronarajoituksia, joihin hallituksen oma toimivalta tällä hetkellä riittää.
 Epidemiatilanteen lisäksi entistä tiukemman rajoituksen säätämiseen vaikutti se, että aluehallintovirastoja haluttiin patistaa omiin toimenpiteisiin.
 – Taustalla oli ajatus, että alueilta katoaa perustelut valituksiin ravintolarajoituksista. Osa alueista on valittanut siitä, ettei hallitus tee toimia, yksi hallituslähde sanoo.
 Erityistä huolta hallituksessa aiheuttaa sairaaloiden kapasiteetti. Tehohoidon kriittisenä pidetty raja ylitettiin maanantaina, kun hoitoon tuli 51. potilas.  Nyt potilaita on yhteensä 53 .
 Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että sairaalat joutuvat järjestämään työtään merkittävällä tavalla uudelleen. Tämä puolestaan johtaa siihen, että muiden potilaiden hoitoa joudutaan lykkäämään.
 Rajoitusten kiristyssuositukset voisivat koskea tapahtumia
 Yksi mahdollinen lisäkiristys voisi koskea tapahtumia. Tähän asti rajoituksia on suositeltu merkittävän riskin tapahtumiin, joita ovat olleet esimerkiksi sisätiloissa järjestettävät massakonsertit tai suuret urheilutapahtumat.
 Jatkossa ohjauskirjeellä voitaisiin patistaa alueita ottamaan rajoituksia käyttöön myös kohtalaisen riskin tilanteissa.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen mukaan kohtalaisen tartuntariskin tilanteita ovat esimerkiksi messut, yli kymmenen ihmisen kuorot, joukkueurheilu sisätiloissa ja hengelliset kokoontumiset sisätiloissa.
 Hallituslähteiden mukaan THL on luvannut päivittää  riskiarviointitaulukkoaan .
 Hallituksessa ei ainakaan tällä hetkellä ole puolueiden välillä suuria ristiriitoja rajoitustoimista.
 Kolmannesta rokotuksesta ja alle 12-vuotiaiden rokotuksista odotetaan lausuntoa
 Uusista rokotuskäytännöistä odotetaan kansallisen rokotusasiantuntijaryhmän (KRAR) lausuntoa keskiviikkona.
 Esillä on ollut rokotusten laajentaminen 5–11-vuotiaisiin sekä kolmannen rokotusannoksen antaminen muillekin kuin yli 60-vuotiaille ja lääketieteellisiin riskiryhmiin kuuluville.
 Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) on myös kiirehtinyt kolmannen koronarokotuksen antamista kaikille suomalaisille mahdollisimman nopeasti.
 Kiurun mukaan rokotuksilla tulisi vähentää suomalaisten sairastumista koronatautiin, eikä pelkästään vakavien tautitapausten määrää.
 Rokotusohjelman muutoksista päättää viime kädessä hallitus. Hallitus noudattanee asiantuntijoiden ja THL:n suositusta rokotuksista.
 Jos koronatilanne heikkenee koko maassa, hallitus voi vetää hätäjarrusta
 Jos Suomen koronatautitilannetta ei pystytä hillitsemään alueellisilla toimilla ja rajoituksilla, hallitus voi ottaa käyttöön niin sanotun hätäjarrutusmekanismin.
 Hätäjarrutus ei kuitenkaan ole vielä hallituksen tiistain kokouksessa ajankohtainen toimi.
 Hätäjarrutus tarkoittaisi siirtymistä takaisin koronatoimien valtakunnalliseen ohjaukseen. Näin voisi käydä, jos epidemia uhkaisi merkittävästi koko väestön terveyttä tai sairaalat ja tehohoito uhkaisivat ylikuormittua tai rokotusten vaikutus olisi ennakoitua huonompia ja tautitilanne alkaisi sen vuoksi vaikeutua.
 Jos hallitus myöhemmin päätyisi hätäjarrutukseen, se tekisi sosiaali- ja terveysministeriön esityksestä periaatepäätöksen ja listan keinoista, jotka olisi tarkoitus ottaa käyttöön.
 Hätäjarrutuskeinoina hallitus voisi käyttää esimerkiksi rajoitusalueiden laajentamista ja ajallista pidentämistä sekä rajoitusten ulottamista myös matalariskiseen toimintaan, kuten joukkueurheiluun tai asiakas- ja oleskelutiloihin.
 Osana hätäjarrutusta hallitus voisi myös määrätä ajanjakson, jolloin rajoituksia ei voisi välttää koronapassin käytönkään avulla. Lisäksi peruskouluja voitaisiin siirtää osittain tai kokonaan etäopetukseen, lukuunottamatta esimerkiksi 1.–3.-luokkalaisia tai erityisopetuksen oppilaita.
 Ennen hätäjarrutusta alueellisten keinojen ja rajoitusten toimivuutta seurattaisiin kaksi viikkoa.
 Hätäjarrun viimesijaisin keino olisi poikkeusolojen julistaminen ja valmiuslain mahdollistavat rajoitukset.
 Voit keskustella koronaviruksen tautitilanteesta ja rajoituksista tiistaihin 30.11. kello 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Suomi rajoittaa maahantuloa eteläisestä Afrikasta uuden koronamuunnoksen takia – rajavartioyksikön päällikkö: "Maahan voi saapua vain välttämättömästä syystä"
 Ministeri Kiuru pahentuvasta koronatilanteesta: ravintolarajoituksiin tiukennuksia, matkailun testivaateen keventäminen "täysin mahdotonta"
 "Koronatilanne on huolestuttava", sanoo pääministeri Marin – hallitus neuvottelee tilanteesta ensi viikolla, eduskunta palasi maskien käyttöön

Hallitus harkitsee alueiden patistelua lisärajoituksiin ohjauskirjeellä – neuvottelee koronatilanteesta tiistaina


Summary: Kuopiolainen Savilahden osaajapooli Pondi on rekrytoinut ensimmäisen toimintavuotensa aikana runsaat sata henkilöä. Rekrytointipalvelun tavoitteena on helpottaa osaajien työllistymistä talousalueen yrityksiin.

Opiskelijalle kelpaa yleensä aina raha, eikä kuopiolainen restonomiopiskelija  Jori Julkunen  tee tässä suhteessa poikkeusta.
 Julkunen opiskelee viimeistä vuotta Savonia-ammattikorkeakoulussa ja tekee työkeikkoja kuopiolaisissa ravintoloissa. Hän haki alun perin Savilahden osaajapooli Pondin kautta töitä kesäksi, mutta nyt puhelin on soinut myös opintojen ohessa.
 – Minulle on soiteltu sieltä aktiivisesti, että pääsenkö töihin, Julkunen virnistää.
 Häntä kiinnostaa erityisesti tarjoilijan työ, sillä siinä pääsee kontaktiin asiakkaiden kanssa.
 – Haluan nähdä, että asiakkaat ovat tyytyväisiä, ja että he pitävät palvelusta. Se on paras palkka tällä alalla.
 Jori Julkunen pitää tarjoilijan työstä, sillä siinä pääsee keskustelemaan asiakkaitten kanssa. Antti-Petteri Karhunen / Yle
 Tavoitteena saada opiskelijat juurtumaan paikkakunnalle
 Opiskelijoille on Pondin kautta tarjolla mitä erilaisinta työtä – ja vieläpä heti opintojen alkuvaiheessa.
 – Haluamme ottaa opiskelijat jo alkuvaiheessa kiinni, seurata heidän opintojensa edistymistä ja kannustaa heitä eteenpäin, muotoilee Osuma Henkilöstöpalveluiden toimitusjohtaja  Ville Auvinen .
 Osuma on henkilöstöpalveluihin erikoistunut yritys, joka käytännössä hoitaa Savilahden osaajapooliin hakeutuneiden opiskelijoiden rekrytointia talousalueen yrityksiin.
 Auvisen mukaan Pondi tarjoaa yrityksille ja uusille opiskelijoille luontevan kanavan tutustua toisiinsa.
 – Me haluaisimme, että opiskelijat juurtuisivat tälle alueelle, ja että he jäisivät opiskelun jälkeen tänne työskentelemään.
 Toimitusjohtaja Ville Auvinen haluaa, että opiskelijan opinnot etenevät, ja että tämä pystyy opintojen ohessa työskentelemään alueen yrityksissä.  Antti-Petteri Karhunen / Yle
 Yhtä aikaa pula osaajista ja koulutusta vastaavista työpaikoista
 Pondin kautta on vuoden aikana löytänyt työtä jo 136 henkilöä. Eniten osaajia on työllistynyt matkailu- ja ravintola-alalle sekä rakennusalalle, mutta työpaikkoja on löytynyt myös muun muassa lääkekehitys- ja lakialan yrityksistä.
 Pondin kautta on mahdollista päästä myös esimerkiksi työharjoitteluun tai tekemään opinnäytetyötä yritykseen.
 Pondin taustalla on KPY-konserni, jonka kehitys- ja viestintäjohtaja  Silja Huhtiniemi  muistuttaa, että samaan aikaan, kun monilla yrityksillä on pula osaajista, alueelta lähtee pois osaajia sen vuoksi, että nämä eivät löydä valmistuttuaan osaamistaan vastaavaa työtä.
 Huhtiniemen mielestä tällaiset tarpeet olisivat helposti yhdistettävissä.
 – Jos opiskelija jo opintojen vaiheessa tutustuu erilaisiin työnantajiin, hänen on helpompi valmistuttuaan löytää työpaikka.
 Kehitys- ja viestintäjohtaja Silja Huhtiniemen mukaan osaajapooli soveltuu myös paluumuutosta haaveilevalle, joka haluaa päästä kiinni alueen työelämään. Antti-Petteri Karhunen / Yle
 "Vaikka kokonainen tiimi kerralla"
 KPY-konsernin kehitys- ja viestintäjohtajalla on jo mielessään uusia ideoita, sillä rekrytointipalvelua on tarkoitus kehittää asiakkaiden tarpeiden mukaan.
 – Voidaan rekrytoida vaikka kokonainen tiimi kerralla, Huhtiniemi lupaa.
 Opiskelijaa puolestaan viehättää palvelun tarjoama mahdollisuus kokeilla erilaisia työpaikkoja.
 – On tärkeää saada kokemusta jo kouluaikana. Silloin voi myös vielä vaikuttaa siihen, onko tämä varmasti se ala, jota haluaa opiskella, Jori Julkunen vinkkaa.
 Ville Auvinen lupaa, että osaajapooliin on matala kynnys. Jokainen tulija kuitenkin haastatellaan, niin myös aikoinaan Jori Julkunen. Antti-Petteri Karhunen / Yle
 Lue myös:
 Osa-aikatyöt eivät innosta suomalaisia, mutta Riikka Lamminen ui vastavirtaan – asiantuntijan työ vaihtui osa-aikatyöhön kahvilassa
 McDonald's tarvitsee 80 työntekijää, vasta 50 on saatu – työ pikaruokaketjuissa ei ole enää nuorista niin houkutteleva: "Niihin liittyy stigma"

Kuopioon perustettiin osaajapooli välittämään opiskelijoiden työkeikkoja – tavoitteena saada nuoret jäämään paikkakunnalle