Summary: Oikeuden väärinkäyttö eli shikaani toimii yksityisoikeudessa: naapuri ei saa rakentaa kiusallaan aitaa tai tehtailla perättömiä lastensuojeluilmoituksia. Sananvapausrikoksissa oikeuden väärinkäyttöä ei juuri sovelleta, vaikka ehkä pitäisi, sanovat rikosoikeuden asiantuntijat.

Kaava on nähty viime vuosina niin monta kertaa, että oikeastaan se jo kyllästyttää: poliitikko julkaisee sosiaalisessa mediassa tarkoitushakuisen loukkaavan, harhaanjohtavan tai muuten vain hämmennystä herättävän viestin.
 Kannattajat hurraavat, kun joku “uskaltaa sanoa”, vaikka sisältö olisi pikemminkin tunteenpurkaus kuin jäsentynyt kannanotto.
 Seuraavaksi joku pelästyy, provosoituu tai uhriutuu, tekee kenties rikosilmoituksen.
 Twiittaaja puolustaa viestiään ylevin termein, esimerkiksi sananvapaudella.
 Rikostutkinta joko alkaa tai ei, mutta twiittaajan alkuperäinen tarkoitusperä eli oman persoonan markkinointi ja huomion kerääminen onnistui.
 Esimerkkejä riittää, mutta otetaan nyt vaikka tuore ja toistunut tapaus eli kansanedustaja  Ano Turtiainen  (vkk.). Lokakuussa Turtiainen twiittasi varautumisesta kolmanteen maailmansotaan ja kehotti ammusvarastojen täyttämiseen.
 Eduskunnan puhemies  Anu Vehviläinen  (kesk.) arvioi twiittiä, kuten tämän ulostuloja aikaisemminkin: jos rikoksen tunnusmerkit eivät täyty, eduskunnalla ei ole valtuuksia puuttua kansanedustajien somekeskusteluihin.
 Puhemies tyytyi jälleen kerran muistuttamaan kansanedustajia vakaan ja arvokkaan käytöksen tärkeydestä.
 Nuhteet sai eräällä kerralla myös vasemmistoliiton kansanedustaja  Merja Kyllönen , joka hiljensi Turtiaisen mikrofonin tämän istuntopuheen aikana.
 On Turtiainen saanut tuomioitakin. Tuomiota julkisesta kehottamisesta rikokseen hän kuvaili “sulaksi hattuun” niissä porukoissa, joissa hän vaikuttaa.
 Oikeudenkäynneistä tuli mainosalusta
 Rangaistuksilla leuhottaminen vaikuttaa toiminnalta, johon olisi helpointa suhtautua olankohautuksella. Onhan eduskunnassa sadan vuoden aikana ennenkin hurjia puheita kuultu.
 1970-luvulla SMP:n kansanedustaja  Veikko Vennamo  kannettiin ulos istuntosalista – hän ei suostunut noudattamaan istuntokieltoa, jonka oli saanut vakaan ja arvokkaan käytöksen rikkomisesta.
 On vaikea uskoa, etteivätkö ylimmät vallankäyttäjät ymmärtäisi, että he koettelevat rikoslain rajoja, arvelee rikosoikeuden apulaisprofessori  Tatu Hyttinen  Turun yliopistosta.
 – Kunnianloukkausepäilyjä ja niistä seuraavia oikeudenkäyntejä käytetään ikään kuin poliittisena apparaattina, Hyttinen sanoo.
 Lähtökohta suomalaisessa ajattelussa on, että kukaan ei käyttäisi rikosoikeutta tällaisilla tavoilla väärin  Riku Neuvonen
 Pelleilyn ja vakavan rajan hämärtäminen on kuitenkin usein tarkoituksellista poliittista vaikuttamista.
 Hämmentämisellä voidaan pyrkiä nakertamaan ihmisten luottamusta toisiinsa, tutkittuun tietoon, tai ylipäänsä demokraattiseen järjestelmään, sanoo Helsingin yliopiston Oikeusvaltiokeskuksen johtaja  Tuija Brax .
 – Tahallaan mustamaalaamalla, väärin ymmärtämällä, väärällä tavalla pilkkaamalla tai jopa vääräksi selittämällä, usein myös maalittamalla, pyritään viestimään ja romuttamaan esimerkiksi tuomioistuinten arvovaltaa, Brax kuvailee.
 Muun muassa Yhdysvalloissa ilmiötä kuvaillaan sanalla backsliding, takapakkia liukuminen.
 Laki eräistä naapuruussuhteista säädettiin yli sata vuotta sitten. Sillä eduskunta kielsi omien oikeuksien väärinkäytön "rakentamalla, kaivamalla, tai muulla tavoin" naapurin kiusaamiseksi. ja kuvankäsittely: Petteri Bülow / Yle
 Poliittinen puhe nauttii erityistä sananvapauden suojaa
 Huomio on kaikki kaikessa myös kansanedustaja  Mikko Kärnälle  (kesk.).  Helsingin Sanomissa  hän kertoi, että tietää onnistuneensa viestinnässään, jos joku pahoittaa mielensä.
 Marraskuun alussa Kärnä sai syytteen kunnianloukkauksesta. Syyte koskee twiittiä, jossa Kärnä väitti valtiosääntöoikeuden professorin kirjoittaneen vihreiden vastalauseen perustuslakivaliokunnan ulkoministeri  Pekka Haavistoa  (vihr.) koskevaan al-Hol -mietintöön.
 Kansanedustaja  Sebastian Tynkkysellä  (ps.) on kolme tuomiota kansanryhmää vastaan kiihottamisesta, tuorein eli lokakuinen tuomio koski vuoden 2017 kuntavaalikampanjoinnin aikaista some-kirjoittelua.
 Twiittisotiin kuluu aikaa, vaivaa ja rahaa.
 Puhemies nuhtelee, poliisi tutkii, syyttäjä ehkä syyttää ja tuomarit ehkä tuomitsevat. Tuomioistuimissa käsitellään muutama tuhat kunnianloukkausjuttua vuosittain.
 Ihmiset, jotka käyttävät kieltä ammatikseen, varmasti kykenevät ilmaisemaan viestinsä ilman, että syyllistyvät rikokseen.  Tatu Hyttinen
 Onko oikeuslaitoksen kaappaaminen Hyttisen kuvailemaksi mainosalustaksi ilmiö, johon some-ajan demokratiassa ei lailla voi puuttua?
 Vastaus on hankala: kyllä ja ei.
 Perusoikeudet, kuten sananvapaus, ovat demokratian ytimessä, samoin oikeus hakea itselleen suojaa tekemällä rikosilmoitus.
 – Lähtökohta suomalaisessa ajattelussa on, että kukaan ei käyttäisi rikosoikeutta tällaisilla tavoilla väärin, sanoo viestintäoikeuden dosentti Helsingin yliopistosta.
 Nimenomaan politiikkaan liittyvä sananvapaus nauttii erityistä suojaa.
 – Sananvapauden ytimessä on se, että mitä merkittävämpi viranhaltija ja tai mitä merkittävämpää valtaa poliitikko käyttää, sitä paksumpi nahka kuuluu olla toiminnan arvostelusta tai perusteista eri mieltä olemisesta, Brax sanoo.
 Varjonyrkkeilyä oikeuksilla
 Se miten politiikasta ja poliittisista vastustajista puhutaan, on kuitenkin mullistunut, kun lähes jokaisella, äänestäjästä kansanedustajaan, on netti ja sometili käytössään.
 Tilanne kääntyy päälaelleen, jos omaa sananvapautta käytetään toisten sananvapauden vaientamiseksi, huomauttaa Tatu Hyttinen.
 – Käytännössä se ilmenee niin, että hyvinkin provokatiiviset, loukkaavat ja jopa uhkaavat kommentit pyritään oikeuttamaan vetoamalla sananvapauteen, Hyttinen sanoo.
 Joudutaan pähkäilemään, mitä ja keiden oikeuksia poliittisella sananvapaudella oikeastaan halutaan turvata.
 – Sitä, että vihan tai häirinnän kohteeksi joutuminen muodostuu käytännössä esteeksi osallistua yhteiskunnalliseen keskusteluun, ei voida pitää liberaalissa demokratiassa tyydyttävänä, sanoo Hyttinen.
 – Meillä on jo nyt paikallisvaaleissa ja EU-vaaleissa huolestuttavan alhaiset äänestysprosentit, toteaa Tuija Brax.
 Shikaani tarkoittaa tiukkaa kurvia, mutta myös oikeuden väärinkäyttöä. Sana tulee ranskan sanasta chican, solvaus.  Antti Kolppo / Yle, kuvankäsittely: Petteri Bülow / Yle

 Hyökkäävien viestien tai maalittamisen eli masinoidun viestitulvan vaikutusta kuvaillaan termillä “chilling effect”, hyytävä.
 – Voidaan yhtäältä esittää, että poliittista sananvapautta ei pidä rajoittaa. Toisaalta voidaan korostaa poliittisen sananvapauden erityistä vaarallisuutta, mikä puoltaisi sitä, että sitäkin täytyy rajoittaa, Tatu Hyttinen sanoo.
 – Kaiken kaikkiaan hankala kysymys, hän lisää.
 Esimerkki maalittamisesta on valtakunnansyyttäjä  Raija Toiviaisen  tämän vuoden aikana saama vyöry, joilla yritettiin kumota kansanedustaja  Päivi Räsästä  (kd.) vastaan nostetetut syytteet kansanryhmää vastaan kiihottamisesta. Syytteet liittyivät Räsäsen homoseksuaaleja koskeviin kirjoituksiin netissä.
 Kun korkeassa asemassa oleva poliitikko vetoaa omaan sananvapauteensa, Hyttisen mukaan oleellista on pohtia, onko sanomista tosiasiassa rajoitettu – vai vain oikeutta sanoa loukkaavasti.
 Kansanedustajilla on rivikansalaiseen verrattuna moninkertainen mahdollisuus saada asiansa kuuluviin.
 – Ihmiset, jotka käyttävät kieltä ammatikseen tai ovat muuten taitavia kielenkäyttäjiä, varmasti kykenevät ilmaisemaan viestinsä aivan yhtä nasevasti ilman, että syyllistyvät rikokseen, Hyttinen sanoo.
 Naapuria osattiin kiusata jo vuonna 1920
 Jo sata vuotta sitten Suomen laki hahmotti, että ihmisillä on hyvä mielikuvitus, mitä kiusantekoon tulee.
 Yhä voimassa oleva laki vuodelta 1920 eli “laki eräistä naapuruussuhteista” kieltää paitsi likavesien kaatamisen, myös aidan rakentamisen, jos sen tarkoitusperänä on pelkästään naapurin haitanteko.
 Lain pykälä 13 kuuluu näin:
 “Jos joku rakentamalla, kaivamalla tai muulla tavoin käyttää oikeuttansa alueeseen sillä tavalla tai sellaisissa oloissa, että  toimenpiteen pääasiallisena tarkoituksena ilmeisesti on tuottaa naapurille vahinkoa tai haittaa , olkoon naapurilla oikeus vaatia alue saatettavaksi entiseen kuntoonsa sekä korvaus syntyneestä vahingosta ja haitasta.
 Rakentamisen ja kaivamisen sijaan pykälää rikotaan nykyään useimmiten nettiteitse.
 – Näitä on aina ollut, naapuririidoissa on käytetty kiusantekoon myös lastensuojeluilmoituksia. Julkisuutta saavissa tapauksissa ne nousevat enemmän keskusteluun, sanoo Neuvonen.
 Sata vuotta on kulunut. Pitäisikö hoksata, että aidan rakentamisen lisäksi haitantekoon voi käyttää myös perusoikeuksia, kuten sananvapautta, tai oikeutta tehdä rikosilmoitus?
 Kysymys ei ole helppo, sillä järjestelmä perustuu luottamukseen.
 – Lainsäädäntö on viimeinen keino, koska ne, jotka kokevat, että (laki)muutos kohdistuu heihin, voivat jäädä syvemmälle poteroihinsa tai jopa radikalisoitua, Neuvonen sanoo.
 Toisaalta juuri tätä luottamusta pyritään murentamaan.
 – Paras keino on silti aina pehmein ja matalin eli tässä tapauksessa keskustelun aloittaminen siitä, mitä halutaan julkiselta keskustelulta ja toisaalta minkälaisia äänenpainoja voidaan käyttää.
 Tuomioistuimet eri puolella Suomea käsittelevät muutama tuhat kunnianloukkausjuttua vuosittain.  Antti Karhunen / Yle, kuvankäsittely: Petteri Bülow / Yle
 Korkein oikeus pähkäilee poikkeuksellista tapausta
 Kiusallaan tehdyt rikosilmoitukset nousivat esille toimittaja  Johanna Vehkoon  oikeusprosessin yhteydessä. Vehkoo kuvaili yksityisellä Facebook-seinällään häntä pitkään häirinnyttä Oulun entistä kaupunginvaltuutettua  Junes Lokkaa  rasistiksi ja natsipelleksi.
 Kun oikeutta käytiin, Lokka myönsi  Helsingin Sanomien  mukaan, ettei nimittely loukannut häntä vaan hän teki rikosilmoituksen, koska piti Vehkoota ärsyttävänä.
 Lokka on saanut julkisuutta lukuisista solvauksista ja kutsunut itseään "läpällä" eli vitsinä valtakunnan ykkösrasistiksi. Lokakuussa hän sai käräjätuomion kiihottamisesta kansanryhmää vastaan. Hänellä on samasta rikosnimekkeestä kaksi aikaisempaa tuomioita, joista toinen on lainvoimainen.
 Korkein oikeus käsittelee asiaa parhaillaan ja ratkaisusta tulee linjaava ennakkopäätös.
 Yksittäistapaukseen eivät oikeustieteilijät ota kantaa.
 Yleisellä tasolla Riku Neuvonen pitää poikkeuksellisena, että oikeusprosessi käynnistynyt muista syistä kuin siitä, että asianomistaja hakee itselleen oikeutta.
 – Kyse on oikeuksien turvaamisesta ja oikeudesta tehdä rikosilmoitus, eikä motiivilla pitäisi olla merkitystä. Mutta on yleisesti ottaen aika huolestuttavaa, jos lähdetään oikeusprosessiin asioissa, joissa loukkauksen kohde ei pidä asiaa loukkauksena vaan lähtee siihen muusta syystä.
 – Se johtaa oikeusvaltion ja järjestelmän uskottavuuden ja luottamuksen rapautumiseen – puolin ja toisin.
 Shikaani pätee lapsipornoon ja natsijärjestöön
 Shikaani tarkoittaa tiukkaa kurvia, mutta myös oikeuden väärinkäyttöä.
 Sana tulee ranskan sanasta chican, solvaus. Shikaanin kielto on esimerkiksi Saksan siviililainsäädännön perusperiaate.
 Suomessa shikaanin kielto on käytössä yksityisoikeudessa, ja sen idea on kirjoitettu auki edellä mainitussa naapuruussuhdelaissa: oikeuden suojaa ei pidä antaa siihen, että joku käyttää omia oikeuksiaan muiden oikeuksia vastaan.
 Perusoikeuksia, kuten sananvapautta, punnitessa shikaanin kieltoon on Suomessa turvauduttu harvoin: kyseessä ovat olleet kansallissosialistit ja lapsiporno.
 Eduskunnan perustuslakivaliokunta on linjannut, että sananvapauden suoja ei ulotu lapsipornoon. Toinen tapaus on  uusnatsijärjestön lakkauttaminen  vuonna 2020.
 – Pohjoismaisen vastarintaliikkeen PVL:n lakkauttamispäätöksessä korkeimman oikeuden lähtökohtana oli se, ettei kukaan voisi vedota omiin oikeuksiinsa saadakseen totalitaristisen yhteiskunnan, kuvailee Tatu Hyttinen.
 PVL: ään liittyvässä ratkaisussa punnittiin väkivaltaisen uusnatsijärjestön jäsenten sanan- ja yhdistymisvapautta sekä toisaalta muiden ihmisryhmien oikeutta elämään, vapauteen ja koskemattomuuteen. Siinä nojattiin Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen EIT:n linjaukseen.
 Tapaukset ovat äärimmäisiä, mutta kuvaavat sitä, mitä shikaanin eli oikeuksien väärinkäytön kiellolla tavoitellaan.
 Optimistit pitävät somekiusaamista lastentautina, josta ihmiskunta parantuu, jahka opimme ymmärtämään algoritmien logiikkaa ja itseämme paremmin. Mårten Lampén / Yle, kuvankäsittely: Petteri Bülow / Yle
 Neuvonen: Shikaanikielto voisi helpottaa rajanvetoa
 Somekohuille tyypillistä on hämmentäminen: useinkaan ei tiedä, onko twiitti niin naurettava, että sen sisältöön ei voi suhtautua vakavasti, vai pitääkö siihen suhtautua vakavasti juuri siksi.
 Shikaanin kiellon merkityksen kirkastamisesta voisi olla apua moninaisten ja mutkikkaiden julkisuusriitojen suitsimisessa.
 Tatu Hyttisen mukaan oikeuksien väärinkäytön kiellon aktiivisemmasta soveltamisesta voisi ainakin keskustella.
 – Jos on tapaus, jossa pohjimmiltaan kyse ei ole muusta kuin perus- ja ihmisoikeuksiin sitoutuneen demokratian halventamisesta, miksi ei voitaisi vedota oikeudenkäytön väärinkäytön kieltoon, Hyttinen pohtii.
 Riku Neuvosen mukaan on mahdollista, että shikaanin kielto voisi tasapainottaa tiettyjä punnintatilanteita.
 – Tapauksissa, joissa on kaksi perus- ja ihmisoikeutta vastakkain, voitaisiin ottaa selkeä kanta, mitä perusoikeusjärjestelmä ja demokraattinen oikeusvaltio ei hyväksy.
 Hän virittelisi myös oikeustieteellistä keskustelua.
 – Tästä olisi hyvä keskustella enemmän. Sen jälkeen pallo menisi lainsäätäjälle, Riku Neuvonen sanoo.
 Eihän nokittelukeskusteluja olisi, ellei niillä saisi paremmin seuraajia.   Tuija Brax
 Optimistit pitävät somekiusaamista lastentautina, josta ihmiskunta parantuu, jahka opimme ymmärtämään algoritmien logiikkaa ja itseämme paremmin.
 Tuija Brax muistuttaa, että vaikka pahantahtoisella nettipuheella ja oikeusvaltion keikuttamisella voi olla yhteys, Suomessa luottamus yhteiskuntaan ja oikeusvaltioon on lukuisien mittausten mukaan vankalla pohjalla.
 Ennen lakimuutoksia hän pohtisi sitä, mikä tekee netissä räyhäämisestä ja riitojen seuraamisesta itse kullekin niin koukuttavaa.
 – Eihän nokittelukeskusteluja olisi, ellei niillä saisi paremmin seuraajia. Ehkä meidän kaikkien pitäisi miettiä omia tarpeitamme, miksi palkitsemme tämän kaltaista käyttäytymistä, Brax pohtii.

Sotaisia twiittejä, tuomioilla pelleilyä – some mullisti politiikan, mutta osaako Suomen oikeuslaitos puolustautua, kun sitä kiusataan?


Summary: Suomessa kaksi rokotetta on hakenut noin neljä viidestä yli 12-vuotiaasta. Tutkimusten ja maailmalta saatujen kokemusten perusteella montaa keinoa rokotusten lisäämiseksi voitaisiin vielä tehostaa.

Moni helppo keino koronarokottautumisen lisäämiseksi on Suomessa alikäytetty tai puuttuu kokonaan.
 Näin arvioivat Turun yliopiston terveystaloustieteen professori  Mika Kortelainen  ja terveystaloustieteilijä  Liisa Laine  Pennsylvanian yliopistosta Yhdysvalloista.
 Suomessa kahdesti rokotettuja on EU:n tartuntatautiviraston tilastojen perusteella EU:n kahdeksanneksi eniten. Yli 12-vuotiaista kaksi rokotusta on saanut suunnilleen neljä viidestä.
 Ihmiset voi jakaa karkeasti kolmeen ryhmään sen suhteen, miten rokotuksiin suhtaudutaan.
 Osa väestöstä hakee kuuliaisesti kaikki rokotukset, vaikka se olisi hankalaa ja edellyttäisi esimerkiksi kulkemista pitkän matkan päähän.
 Toinen ryhmä taas vastustaa rokotuksia niin voimakkaasti, että heidän päätään ei käännä juuri mikään. Voimakkaasti rokotuksia vastustavia on läpi pandemian ollut suunnilleen saman verran, noin muutama prosentti väestöstä, selviää  valtioneuvoston muutaman viikon välein tehdyistä kansalaiskyselyistä .
 Kolmas ryhmä on rokotuksia kenties hieman epäröiviä mutta melko neutraalisti niihin suhtautuvia ihmisiä. Tämä ryhmä on se, johon kyetään parhaiten vaikuttamaan esimerkiksi tekemällä rokottautumisesta helpompaa.
 Yle koosti keinot, jotkat voisivat terveystaloustieteilijöiden mukaan lisätä rokottautumista.
 1. Koronapassi – nykyistä tiukemmin ja laajemmin
 Koronapassit paitsi mahdollistavat ravintoloiden pyörittämisen ja tapahtumien järjestämisen, ne toimivat myös negatiivisina kannustimina.
 Siis jos ilman passia ei pääse tuopille, kulttuuririentoihin tai matkalle, motivaatio rokotuksen hakemiseen kasvaa.
 Kortelaisen mukaan koronapassien vaikutuksista rokottautumiseen on tehty varsin vähän tutkimusta.
 – Pientä positiivista yhteyttä rokotusten ottamiseen on löydetty, mutta kovin vahvaa näyttöä ei ole.
 Vaikka varsinaista tutkimusta on vähän, muun muassa Ranskassa, Israelissa ja Tanskassa rokotehalut näyttivät nousseen passien myötä. Esimerkiksi Ranskassa laajan koronapassin vaatiminen johti seuraavina päivinä ahkeraan rokottautumiseen.
 Kortelainen toteaa, että Suomen koronapassi on selvästi kapeampi kuin useissa muissa maissa. Passia siis vaaditaan harvemmissa tapahtumissa ja kohteissa kuin muualla.
 Siksi myös passin negatiivinen kannustinvaikutus on suppeampi.
 Aiempien terveyskannustimia koskevien tutkimusten perusteella kannustimien voimistaminen voisi lisätä rokotusten hakemista ainakin jonkin verran.
 2. Täsmäviestintää alirokotetuille ryhmille
 Koronarokotuksista on viestitty kansalaisille perinteisen median mainoksissa ja sosiaalisessa mediassa, kuten Instagramissa.
 Kortelainen ja Laine sanovat, että rokotehalukkuus saattaisi parantua, jos viestintää kohdennettaisiin ryhmille, joissa rokottautumisen tiedetään olevan muuta väestöä vähäisempää. Yksi näistä ryhmistä on maahanmuuttajat.
 Laine arvioi, että viestintä olisi tehokkaampaa, jos äänessä olisivat muita vähemmän rokottautuvien ryhmien edustajat.
 – Yhdysvalloissa on painotettu sitä, että viestin on tultava vähemmistöryhmien sisältä eli esimerkiksi afroamerikkalaisille ovat puhuneet afroamerikkalaiset ja latinoille latinot.
 Ensin pitäisi Laineen mukaan tunnistaa ryhmät ja syyt, miksi rokotuksia ei haeta. Vaikkapa uskonnollisille yhteisöille voitaisiin viestiä yhteisön avainhenkilöiden toimesta, jos havaitaan, että jonkin uskonnon parissa rokottautuminen on vähäisempää.
 3. Ämpäreitä tai euroja eli taloudellisia kannustimia rokotteesta
 Esimerkiksi Kreikka ja osa Yhdysvaltain osavaltioista on jakanut koronarokotteen hakeville nuorille noin 100–150 euron rahapalkkioita. Yhdysvalloissa rokotukseen on kannustettu jopa ilmaisilla kannabissätkillä, oluttuopeilla ja donitseilla.
 Lue lisää:   Ulkomailla saa rahaa, kannabista ja olutta rokotusta vastaan – Yle kysyi tutkijoilta ja THL:ltä, miten rokotuspalkkio toimisi Suomessa
 Ennen koronaa tehdyissä tutkimuksissa on havaittu, että melko pienetkin taloudelliset kannustimet lisäävät rokotushalukkuutta.
 Koronarokotteesta maksettavia palkkioita taas on tutkittu ainakin Ruotsissa ja Yhdysvalloissa. Ruotsissa noin 20 euron palkkio lisäsi koeryhmän rokotteiden hakemista neljällä prosenttiyksiköllä, mutta Yhdysvalloissa merkitsevää vaikutusta ei havaittu.
 Kortelainen toteaa, että kannustimien toimivuus riippuu monista tekijöistä, kuten kansalaisten luottamuksesta yhteiskunnan instituutioihin ja terveydenhuoltojärjestelmään sekä yleisestä suhtautumisesta rokotteisiin.
 Tutkimusten perusteella taloudelliset kannustimet voisivat siis lisätä rokotukseen hakeutumista Suomessakin.
 – Lisäävää tai nopeuttavaa vaikutusta voisi olla, mutta taattua se toki ei olisi, Kortelainen sanoo.
 Suomessa  joitakin kannustimia on jo kokeiltu .
 Kainuussa kannustimet paikallistettiin "suomalaistyyliseksi": Kainuun sote-yhtymä nimittäin  jakoi rokotteen hakeville ämpäreitä .
 Kainuun sote-yhtymän mukaan rokotteita haettiin ämpäriviikolla selvästi aiempaa enemmän.
 – Tuoreet luvut ovat hyvin rohkaisevia, olipa syy siihen mikä tahansa, Kainuun soten pandemiapäällikkö  Olli-Pekka Koukkari  sanoi tuolloin Ylelle.
 4. Helppous, helppous, helppous!
 Rokottautumisen vaivattomuus vaikuttaa melko tai erittäin paljon rokotuksen hakemiseen,  sanoivat suunnilleen puolet valtioneuvoston tuoreen kyselyn  vastaajista.
 – Rokottautumisen helpottaminen on keino, johon pitäisi panostaa paljon nykyistä enemmän, Liisa Laine sanoo.
 Tärkeimpiä tapoja rokotusten helpottamiseen on etenkin rokotuspisteiden pystyttäminen mahdollisimman lähelle kansalaisia ja rokotusasemien laajat aukioloajat.
 – Jos rokotuksen voi hakea vaikkapa vain virka-aikana, osa jättää sen ottamatta esimerkiksi hankalien työaikojen vuoksi.
 Laine ehdottaa, että käyttöön pitäisi ottaa entistä enemmän niin sanottuja popup-rokotuspisteitä lähelle ihmisten työpaikkoja, kulkureittejä ja vaikkapa illanviettopaikkoja. Työterveydestä saatava rokotus taas helpottaisi rokotuksen hakemista työajalla, neuvolasta haettava taas helpottaisi pienten lasten vanhempien rokottautumista.
 Hänen kotikaupungissaan Philadelphiassa rokotuksen olisi saanut rokotebussista jopa oman kerrostalon pihalta. Lisäksi rokotuksia on jaettu muun muassa päiväkodeissa, jotta lasten vanhemmat voivat ottaa rokotuksen samalla kun hakevat lapsensa hoidosta. Tavoite on, että esimerkiksi yksinhuoltaja ei tarvitse erikseen lastenhoitajaa rokotusaikaa varten.
 – Samaa pitäisi tehdä laajemmin Suomessakin. Rokotebusseja voisi viedä eritoten alueille, jossa rokotuksia haetaan muuta väestöä vähemmän, Laine toteaa.
 6. Muistutukset ja valmiiksi tehdyt ajanvaraukset
 Yksi tapa helpottaa rokottautumista on ajanvarauksen tekeminen mahdollisimman vaivattomaksi.
 Maailmalla ihmisille on tarjottu valmiiksi varattuja rokotusaikoja, jotta ajanvaraamisen vaivan kynnys olisi mahdollisimman matala. Kun aikaa tarjotaan kansalaiselle, samalla on tietysti mahdollisuus vaihtaa aikaa tai halutessaan perua se kokonaan.
 Tutkimuksissa on havaittu , että niinkin yksinkertainen työkalu kuin tekstiviestillä, sähköpostilla tai kirjeellä tehty muistutus rokoteajasta nostaa rokottautumista selvästi.
 Suomessa koronarokotuksen varanneille muistutuksia jo lähetetään. Laine toteaa, että toistaiseksi rokottamattomille voisi kokeilla valmiiksi varattuja aikoja, joista ilmoitettaisiin mahdollisimman monta viestiväylää pitkin.
 Ajanvaraamisissa ja samoin rokotetiedon jakamisessa tulisi Laineen mukaan käyttää myös mahdollisimman monia kieliä, jotta informaation saanti ei riippuisi ainakaan kielimuureista. Tietoa tulisi tarjota hänen mukaansa mahdollisimman monilla kanavilla, kuten useilla kielillä saatavalla puhelinneuvonnalla.
 7. Koituvien kulujen korvaaminen
 Vaikka rokotuksista ei ryhdyttäisi maksamaan varsinaisia taloudellisia palkkioita, Laine ehdottaa, että ainakin rokotuksen hakemisesta koituvat kulut voitaisiin korvata ihmisille.
 Merkittävimmät rokotteen hakemisesta koituvat "kustannukset" liittyvät aikaan ja vaivaan. Ne voidaan minimoida tarjoamalla rokotteita mahdollisimman monissa paikoissa ja laajoilla aukioloajoilla.
 Rahalliset kustannukset muodostuvat esimerkiksi bussilipuista, polttoainekuluista tai menetetyistä työtunneista. Valtaosalle nämä pienet kulut tuskin muodostavat kynnystä rokottautumiseen, mutta pientä vaikutusta niillä voi silti olla, Laine arvioi.
 – Kyse ei tarvitsisi olla bussilippukuitteja vastaan annettavasta hyvityksestä, vaan esimerkiksi kymmenen euron lahjakortista. Näin käytännön organisointi olisi helppoa.
 Laine ja Kortelainen toteavat, että valtaosa keinoista tuskin tekisi yksin suurta vaikutusta rokottautumiseen. Tärkeintä olisi sen sijaan yhdistää useampia tapoja, joilla rokottautumiskynnystä voidaan madaltaa.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 24.11. klo 23:een asti.
 Lue lisää:
 Nyt myös suomalaisia houkutellaan piikille palkkioilla: paperitehdas antaa työntekijöilleen kylmälaukun, jos he ottavat kaksi rokotetta
 Ulkomailla saa rahaa, kannabista ja olutta rokotusta vastaan – Yle kysyi tutkijoilta ja THL:ltä, miten rokotuspalkkio toimisi Suomessa
 Työoikeuden ekspertti: Koronapassi työpaikoille voidaan säätää helposti – hoitajien Superin mukaan rokotepassi voi panna hoitokotien ovia säppiin

Moni helppo keino rokotustahdin kiihdyttämiseen on yhä käyttämättä, sanovat terveystaloustieteilijät — listasimme seitsemän tapaa lisätä rokottautumista


Berliini.  Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  varoittaa, että Euroopalla ei ole enää aikaa hukattavaksi oman turvallisuutensa vahvistamisessa. Syynä ovat jatkuvasti kasvavat ulkoiset uhat.
 – Viime viikkoina olemme nähneet hyvin huolestuttavaa kehitystä Valko-Venäjän ja EU-jäsenmaiden välisellä rajalla, Niinistö sanoi puhuessaan opiskelijoille Humboldt-yliopistossa Berliinissä.
 Siirtolaisten käyttö on Niinistön mukaan koulukirjaesimerkki hybridivaikuttamisesta, johon Euroopan pitää pystyä vastaamaan yhtenäisenä.
 Niinistön mukaan EU:n ongelmana on ollut muodostaa yhtenäinen tilannekuva Euroopan turvallisuusuhista. Sen vuoksi siltä on puuttunut myös poliittista tahtoa vastata niihin.
 Niinistö muistutti puheessaan, että kokonsa puolesta kaikkien jäsenmaiden puolustusbudjetit yhteenlaskettuna vastaavat Kiinan puolustusbudjettia. EU:lla on potentiaalia enemmän kuin se tällä hetkellä hyödyntää.
 – Työkalut ovat olemassa, mutta ei aina tahtoa käyttää niitä.
 Niinistön kaksipäiväinen  vierailu Berliiniin osuu ulkopoliittisesti herkkään aikaan. Valko-Venäjän siirtolaiskriisin lisäksi Venäjä on keskittänyt joukkojaan lähelle Ukrainan rajaa.
 New York Times -lehden  mukaan  Yhdysvallat on jo varoittanut Nato-kumppaneitaan ja Ukrainaa Venäjän mahdollisista sotatoimista Ukrainaa vastaan. Yhdysvaltain mukaan aikaa liennyttää tilanne voi olla vain vähän.
 Bernd von Jutrczenka / Lehtikuva
 Niinistö korosti puheessaan, että ulkoapäin tuleva paine ja uhka ovat kasvamassa. Voimankäytöllä on maailmanpolitiikassa aiempaa suurempi merkitys.
 – Aika vahvemmalle Euroopalle on nyt.
 Niinistön mukaan juuri sen vuoksi Venäjän kanssa pitää keskustella. Hän nosti esiin Suomen poliittisen perinteen pysyä dialogissa Venäjän kanssa.
 – Kieltäytyminen vuorovaikutuksesta Venäjän kanssa ei tee EU:sta voimakkaampaa, vaan heikomman ja vähemmän tärkeän, Niinistö sanoi.
 Niinistön mukaan EU:n nykyistä vahvempi turvallisuusyhteistyö hyödyttäisi myös sotilasliittoa Natoa, joka on monen EU:n jäsenmaan turvallisuuden perusta.
 Niinistön tilaisuus keskeytettiin ennen kysymys- ja vastausosiota, kun yksi yleisön edustajista sai sairaskohtauksen. Niinistö poistui tämän jälkeen salista.
 Artikkeli päivittyy.
 Lue myös:
 Presidentti Niinistö hehkutti Helsingin henkeä Saksassa – Suomi hakee ETYJ-puheenjohtajuutta juhlavuonna 2025

Presidentti Niinistö sanoo, ettei EU:lla ole enää aikaa hukattavaksi ulkoisten paineiden vuoksi – "Aika vahvemmalle Euroopalle on nyt"


Summary: Streptokokkibakteeri voi tarttua synnytyksessä vauvaan ja koitua nopeaksi kuolemaksi tai aiheuttaa pysyviä vammoja. WHO on perännyt rokotetta pian kolme vuosikymmentä.

Arviolta joka kolmannella aikuisella on suolistossaan pieni seuralainen, joka on hänelle harmiton. Vastasyntyneille B-ryhmän streptokokkibakteeri GBS aiheuttaa paljon suuremman kuolemanvaaran kuin on tiedetty, kertoo  tuore tutkimus.
 Ainakin 15 prosentilla raskaana olevista naisista on GBS-bakteereja on päätynyt myös emättimeen. Heille itselleen se ei aiheuta ongelmia, mutta tarttumisriski vauvaan on synnytyksessä suuri.
 Vauvan immuunijärjestelmä ei kykene pitämään GBS:ää kurissa, vaan heille saattaa koitua siitä verenmyrkytyksiä ja aivokalvontulehduksia. Tartunnasta henkiin jääville voi kehittyä CP-vamma tai näkö- ja kuulo-ongelmia.
 Suomen kaltaisissa varakkaissa maissa riski testataan etukäteen ja tartunta voidaan estää naisen antibioottilääkityksellä.
 Maailman terveysjärjestö WHO ja Lontoon kansanterveyden ja trooppisten tautien yliopisto LSHTM totesivat vuoden 2017 tilastojen perusteella, että GBS:n vuoksi kuoli 100 000 vastasyntynyttä ja 50 000 syntyi kuolleena. Luvut ovat suuremmat kuin on oletettu.
 Ensi kertaa arvioitiin myös sitä, miten GBS:n vaikuttaa ennenaikaisiin syntymiin. Bakteerin todettiin aiheuttavan vuosittain yli puoli miljoonaa keskossyntymää. Datan puutteiden vuoksi tutkijat epäilevät, että todellinen luku saattaa olla suurempi.
 CP-vamma tai muita pysyviä terveysvaikutuksia GBS:n takia jää 40 000 lapselle vuodessa, raportissa arvioidaan. Liian varhainen syntymä on riski sinänsä.
 Toiveissa konjugaattirokote
 GBS-tartunnan estävä rokote odottaville naisille asetettiin WHO:n tavoitteeksi miltei kolme vuosikymmentä sitten. Rokotteella GBS:n tuhovaikutuksia kyettäisiin estämään myös keski- ja pienituloisissa maissa, joissa äitiyshuolto ei ole Suomen kaltaista.
 Eniten GBS:stä kärsivät Saharan eteläpuoleisen Afrikan maiden vauvat. Myös Itä- ja Kaakkois-Aasiassa luvut ovat korkeita.
 Viime vuosikymmenellä WHO määritteli rokotteen kiireelliseksi. Uuden tutkimuksen saatesanoissa WHO toteaa, ettei tavoitteen saavuttamiseksi ole otettu riittäviä askeleita.
 Tällä välin käyttöluvan vauvojen suojelemiseksi ovat saaneet pneumokokki-, meningokokki- ja Hib-bakteerien vastaiset konjugaattirokotteet.
 Konjugaattirokotteita valmistetaan liittämällä tautia aiheuttavan bakteerin polysakkarideja eli sokerimolekyylejä kantajaproteiiniin. Ihmisen puolustusjärjestelmä reagoi proteiineihin tehokkaammin kuin polysakkarideihin.
 Konjugaattirokotteiden kehitystyöhön ryhdyttiin, koska pelkästään polysakkarideihin perustuvista rokotteista ei juuri ollut apua imeväisikäisille. Myös GBS:ää vastaan kehitettiin polysakkaridirokote jo 1980-luvulla mutta suojateho oli pettymys.
 Kenttäkokeet kompastuskivenä
 Viime syksynä  The Lancet  -lehti raportoi pienestä liikahduksesta kohti tehokasta GBS-rokotetta: lääkeyhtiö Pfizer kertoi saaneena turvallisuustesteissä hyviä tuloksia.
 Samalla The Lancet kuitenkin toppuutteli toiveita nopeasta läpimurrosta. Ensivaiheen kokeet ovat aiemminkin olleet hyvin lupaavia, mutta seuraava askel on jäänyt yleensä ottamatta, lehti totesi.
 Suojatehon siirtyminen sikiöön selviää vain testaamalla rokotetta raskaana olevilla naisilla. Ilman tehon selvittämistä rokotteelle ei voi hakea myyntilupaa.
 Koska GBS:n esiintyvyys vastasyntyneissä on prosentuaalisesti pieni, rokotettavien naisten joukon pitäisi tehon selvittämiseksi olla erittäin suuri. Se on niin vaikea yhtälö, että GBS-rokotteiden lupaehtojen täyttymiselle on toivottu muita perusteita, kertoo The Lancet.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 24.11. klo 23:een asti.

Aikuisilla yleinen ja vaaraton bakteeri on vauvoille tiedettyäkin suurempi kuolemanriski – WHO vetoaa rokotteiden kehittäjiin


Summary: Pääkaupunkiseudulla on tällä hetkellä voimassa leviämisvaiheen rajoitukset ja torstaista lähtien myös kokoontumisrajoitus. Alueen koronakoordinaatioryhmä on Ylen tietojen mukaan keskustellut tänään uusista rajoituksista.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Koronatartuntojen määrä kasvaa ja Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri on jo varoittanut tehohoitopaikkojen  loppuvan pian kesken . Tämä tarkoittaisi tehohoitokapasiteetin nostamista esimerkiksi kiireetöntä sydänleikkausta odottavien potilaiden kustannuksella.
 HUS on jo  nostanut valmiustasoaan  pahenevan tilanteen takia.
 Esimerkiksi Lohjalla on jo eilen maanantaina linjattu maskisuosituksen palaamisesta kouluihin. Sama linjaus on voimassa Keusoten alueella eli esimerkiksi Nurmijärvellä, Tuusulassa ja Järvenpäässä.
 Aluehallintovirasto on puolestaan määrännyt Uudellemaalle  torstaina voimaan tulevan kokoontumisrajoituksen . Rajoitus koskee  yli 20 osallistujan seisomapaikallisia  tilaisuuksia. Tapahtumajärjestäjien on mahdollista kiertää rajoitukset koronapassilla.
 Päivitämme tähän juttuun tiedotustilaisuuden olennaisen annin. Tilaisuutta voi seurata suorana myös Helsingin kaupungin sivuilta Helsinki-kanavalta.
 Uutinen päivittyy
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 24.11.2021 kello 16 saakka.
 Lue myös:
 Jos haluat lätkämatsiin tai konserttiin, saatat jatkossa tarvita koronapassin – katso, missä rajoitukset laajenevat ja mitä se tarkoittaa

Tuleeko pääkaupunkiseudulle uusia rajoituksia? Koronakoordinaatioryhmä pitää tiedotustilaisuuden kello 16


Summary: Kauramyllyä Rauman satamaan rakentaa valtio-omisteinen Viljava Oy. Myllyn on määrä valmistua ensi vuoden loppupuolella.

Raumalle rakennettavasta kauramyllystä on tehty kantelu EU-komissioon.
 Myllyn rakentaa valtio-omisteinen viljan logistiikka- ja varastointipalveluyritys Suomen Viljava Oy. Mylly valmistuu nykyisen satamavaraston yhteyteen ensi vuoden loppupuolella.
 Viljava perustelee myllyn perustamista Rauman satamaan hyvällä sijainnilla kauran vientimarkkinoiden kannalta.
 Työnantajaliitto väittää: Valtionyhtiö voi vaarantaa kilpailun
 EU-komissioon tekemässään kantelussa Elintarviketeollisuusliitto sanoo, että valtio-omisteinen yritys ei saisi vaarantaa kilpailua, koska kauramyllymarkkinoilla toimii jo useita yksityisiä mylly-yrityksiä.
 Liitto haluaa varmistaa, ettei investointiin ole käytetty kiellettyä valtiontukea.
 – Peräänkuulutamme johdonmukaisuutta valtion omistajapolitiikkaan. Valtioneuvosto vaatii reiluja pelisääntöjä elintarvikemarkkinoille ja on huolissaan koko ketjun kannattavuudesta. On vaikea nähdä, miten suunniteltu investointi tukee näitä tavoitteita, sanoo tiedotteessa Elintarviketeollisuusliiton toimitusjohtaja  Mikko Käkelä .
 Markkinoilla toimivat mylly-yritykset ovat investoineet viime vuosina kauramyllyihin ja monipuolisten kauratuotteiden kehittämiseen voimakkaasti. Kilpailu myllytuotteiden markkinoilla on Elintarviketeollisuusliiton mukaan varsin kireää.
 – Eri säännöin pelaava toimija söisi yksityisen sektorin investointihalukkuutta ja voisi pidemmän päälle näivettää koko markkinaa ja sen toimijoita jopa viljelijöitä myöten.
 Valmistuttuaan Rauman kauramyllyn vuotuinen kapasiteetti on Viljavan mukaan 110 miljoonaa kiloa kauraa.

Elintarviketeollisuusliitto kanteli EU-komissioon – Rauman uuden kauramyllyn pelätään vaarantavan kilpailua


Summary: Moni tekisi lähes mitä tahansa oman lapsensa puolesta. Siihen nähden on hämmästyttävää, kuinka moni lapsi viettää päivänsä hoidossa, joka ei ole sitä mitä sen pitäisi olla, toteaa Marja Sannikka videoblogissaan.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja tekee joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki blogit voit lukea täältä
 Päivähoidon tila Suomessa on tällä hetkellä vakava. Päiväkodeissa ei ole tarpeeksi henkilökuntaa ja jäljellä oleva henkilökunta on uupunutta. Esimerkiksi Helsingistä puuttuu 750 varhaiskasvatuksen opettajaa, eikä avoimiin virkoihin riitä hakijoita.
 Mitä tästä seuraa?  Helsingin Sanomat  kysyi alan ammattilaisilta. Heidän mukaansa lapsista tulee itkuisia, levottomia ja pelokkaita. Yksi kyselyyn vastannut kuvasi tilannetta näin: "Lapset jäävät. He jäävät herkässä, koko loppuelämään vaikuttavassa kehitysvaiheessaan selviämään kaoottisista päivistä väsyneiden aikuisten kanssa, joilla ei ole aikaa eikä voimia antaa heille heidän tarvitsemaansa huomiota ja hoivaa."
 Katso videolta lisää aiheesta ja tule kertomaan ajatuksesi. Miten varhaiskasvatukseen saataisiin sellaiset resurssit, että lapsillemme voitaisiin taata heille kuuluva hyvä hoito? Ja jotta alan ammattilaiset eivät uupuisi vaan saisivat tehdä vaativan työnsä rauhassa ja hyvin? Olen mukana keskustelussa kello 21:een saakka.
 Kirjoittaja on politiikasta ja yhteiskunnasta kiinnostunut toimittaja, jonka mielestä totuutta täytyy katsoa silmiin, jotta maailmaa voi muuttaa paremmaksi.
 Lisää aiheesta Marja Sannikka -ohjelmassa Yle Areenassa perjantaina 26.11.2021 klo 18 ja TV1:llä klo 20.

Marja Sannikka: Lapsia pitää hoitaa, ei säilöä


Summary: Helsingin pelastuslaitos muuttaa eläinpelastusyksikön toimintaa huhtikuussa 2022. Jatkossa eläinpelastusyksikkö keskittyy tilanteisiin, joissa luonnonvarainen eläin aiheuttaa ihmisille vaaraa tai suurta haittaa. Myös puhelinneuvonta päättyy.

Korkeasaaren eläintarha haluaa jatkossakin auttaa loukkaantuneita tai pulaan joutuneita luonnonvaraisia eläimiä.
 Eläintarha ilmoittaa olevansa valmis etsimään ratkaisua Helsingin pelastuslaitoksen eläinpelastusyksikön toiminnan muuttumiseen ensi huhtikuun jälkeen,  tiedotteessa kerrotaan . Korkeasaari myös toivoo, että kaupunki järjestää jatkossakin resursseja villieläinten auttamiseen.
 Pelastuslaitos ilmoitti viime viikolla , että huhtikuun jälkeen eläinpelastajia ei enää tavoita puhelimitse, vaan yhteyttä tulee ottaa yleiseen hätänumeroon. Samalla eläinpelastusyksikön  puhelinneuvonta päättyy .
 Tähän saakka pelastuslaitoksen eläinpelastusyksikkö on kuljettanut hoidon tarpeessa olevat villieläimet Korkeasaaren ylläpitämään Villieläinsairaalaan.
 Pelastuslaitos muuttaa eläinpelastusyksikön toimintaa huhtikuussa 2022. Yksikkö keskittyy jatkossa lakisääteisiin tehtäviin eli tilanteisiin, joissa luonnonvarainen eläin aiheuttaa ihmisille vaaraa tai suurta haittaa.
 Korkeasaari voi auttaa puhelimitse eläinpotilaiden avuntarpeen arvioinnissa, mutta eläintarhalla ei ole resursseja jatkuvaan puhelinpäivystykseen eikä eläinten hakemiseen.
 Laki velvoittaa auttamaan loukkaantuneita tai pulaan joutuneita eläimiä, mutta ei määrittele vastuita tai sääntöjä auttamiselle, mikä aiheuttaa haasteita koko Suomen laajuisesti.
 Korkeasaari pyrkii vaikuttamaan siihen, että valmistelussa oleva laki eläinten hyvinvoinnista huomioisi luonnonvaraiset eläimet.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 24.11.2021 kello 16 saakka.
 Lue myös:
 Helsingin pelastuslaitos lopettaa eläinten pelastamiseen liittyvän puhelinneuvonnan – "Luonnossa on oma kiertokulkunsa, kaikkia ei voida auttaa"

Suomen ainoan eläinpelastusyksikön toimintaa riisutaan ja se huolettaa Korkeasaaressa: eläintarha valmis neuvottelemaan ratkaisusta tilanteeseen


Summary: Nettiaktivismia ja keskustelukulttuuria kuvataan englanninkielisilllä sanoilla, joiden merkitys on kiistanalaista ja vaihtelee puhujan mukaan. Tässä jutussa avaamme käsitteitä.

Niin sanottu  cancel-kulttuuri  nostettiin esiin  Ylen Marja Sannikka -ohjelman viime perjantain jaksossa  esimerkkinä huonoista aktivismin keinoista, joilla ajetaan hyviä asioita.
 Ohjelmaa on seurannut keskustelu paitsi siinä käytetystä rasistisesta kielestä myös nettiaktivismiin ja keskustelukulttuuriin liittyvistä termeistä.
 Mitä merkitsee  woke,  ja mistä ovat lähtöisin termit  cancel  sekä  call out ?
 Sanat ovat ovat rantautuneet tänne amerikkalaisesta ja brittiläisestä keskustelukulttuurista. Se, mitä niillä tarkoitetaan, on kiistanalaista ja riippuu paljon puhujasta.
 1. Mitä canceloinnilla ja cancel-kulttuurilla tarkoitetaan?
 Canceloinnilla boikotoidaan loukkaavaksi koettua toimintaa.
 Sanakirjamääritelmän  mukaan cancelointi (engl. cancel) tarkoittaa sitä, että loukkaavasti puhuvalle tai käyttäytyvälle henkilölle ei osoiteta enää julkista tukea.
 Eri ihmisille cancelointi ja cancel-kulttuuri merkitsevät nykykeskustelussa kuitenkin päinvastaisia asioita.
 Yhtäältä cancel-kulttuurilla (engl. cancel culture) tarkoitetaan nettiaktivismia, joka peräänkuuluttaa ihmisten tilivelvollisuutta sanoistaan ja teoistaan julkisessa keskustelussa. Jos loukkaavasti tai epäoikeudenmukaisesti käyttäytyvä henkilö tai organisaatio ei korjaa ja pahoittele toimintaansa, se voidaan asettaa boikottiin eli canceloida.
 Toisaalta termillä voidaan viitata julkiseen keskusteluympäristöön, jossa osa puhujista vaikenee someraivon ja canceloinnin pelossa.
 2. Mitä on callouttaaminen?
 Callouttaamalla vaaditaan vastauksia loukkaavista sanoista tai teoista.
 Callouttaamisella (engl. call out) tarkoitetaan sitä, että ihmistä, yritystä tai yhteisöä kehotetaan julkisesti vastaamaan kyseenalaisena tai epäoikeudenmukaisena pidetyistä sanoista tai teoista. Callouttaaminen tehdään tyypillisesti sosiaalisessa mediassa.
 3. Miten cancel-kulttuuri on syntynyt?
 Cancel-kulttuuri on syntynyt osana ihmisoikeustaisteluja.
 Cancel-kulttuuri syntyi Yhdysvalloissa kansalaisoikeusliikkeen seurauksena, kun ei-valkoiset amerikkalaiset kieltäytyivät arvostamasta rasistisia kultuurihahmoja ja teoksia.
 Nettiaktivismissa sana yleistyi etenkin #BLM:n eli Black Lives Matter -liikkeen ja #metoon myötä. Aktivistit ja suuri yleisö alkoivat vaatia rasismiin, ahdisteluun ja häirintään syyllistyneitä vastuuseen teoistaan sosiaalisessa mediassa.
 Suomalaiseen somekeskusteluun sana vakiintui viime vuonna.
 4. Mitä tarkoittaa woke?
 Woke tarkoittaa rasismin, syrjinnän ja epäoikeudenmukaisuuden tiedostamista.
 Kansalaisoikeusliikkeen perintöä on myös käsite  woke , jolla tarkoitetaan  sanakirjamääritelmän mukaan  sosiaalisen syrjinnän, epäoikeudenmukaisuuden ja rasismin aktiivisesti tiedostavia eli hereillä (engl. awake) olevia henkilöitä.
 Käsite vakiintui englannin kieleen Black Lives Matter -liikkeen myötä, kun nettikeskusteluissa kehotettiin kiinnittämään huomiota poliisiväkivaltaan twiittaamalla #staywoke.
 Nykyään termillä tarkoitetaan laajemmin yhteiskunnan valta-asemien ja kunkin henkilön etuoikeuksien tunnistamista ja poliittista korrektiutta keskusteluissa.
 Woke-kulttuuria syytetään usein tuomitsevuudesta ja poliittisen kahtiajaon syventämisestä.
 Esimerkiksi  Yhdysvaltain entinen presidentti Barack Obama sanoi woke-kulttuurin olevan lähinnä hyvesignalointia  eli oman oikeudenmukaisuuden tai oikeamielisyyden pönkittämistä.
 5. Mistä cancel-kulttuuria syytetään?
 Cancel-kulttuuria käytetään synonyymina yritykselle hiljentää tai tuhota joku.
 Cancel-sana esiintyyn  mediatutkijoiden mukaan  usein ihmisoikeusaktivismia vastustavien kriitikkojen puheessa. Cancel-kulttuurin väitetään olevan aktivistien tapa hallita julkista keskustelua ja vaientaa muut keskustelijat.
 Esimerkiksi yhdysvaltain entinen presidentti  Donald Trump  on kritisoinut cancel-kulttuuria ja pitänyt itseään canceloinnin uhrina, kun hänen käyttäjätilinsä  jäädytettiin Twitterissä .
 Cancel-kulttuuria syytetään myös ylilyönneistä, joissa henkilöitä on asetettu boikottiin heppoisin perustein. Yksi tunnettu esimerkki on brittinäyttelijä  Jodie Connorin boikotointi sillä perusteella, että hänen huhuttiin seurustelevan republikaanin kanssa . Twitterissä useat vaativat häneltä anteeksipyyntöä tai selitystä yksityiselämästään.
 6. Mitä canceloinnista yleensä on seurannut?
 Cancelointi ei yleensä johda pysyvään boikottiin tai uran päättymiseen.
 Cancelointi on vain harvoin johtanut julkisuuden henkilöiden maineen pysyvään tahriintumiseen ja uran päättymiseen.
 Esimerkiksi brittikirjailija  J. K. Rowlingia vaaditiin sosiaalisessa mediassa canceloitavaksi transfobisen twiitin vuoksi . Hänen kirjojaan kuitenkin myydään ja luetaan edelleen, ja hän on saanut jatkaa kustantamossaan.
 TV-juontaja  Ellen DeGeneres menetti yli miljoona katsojaa , kun väitteet myrkyllisestä työilmapiiristä, syrjinnästä ja seksuaalisesta häirinnästään hänen ohjelmansa tuotannossa tulivat julki. DeGeneres jatkaa kuitenkin edelleen huippusuosittuna TV-juontajana.
 Suomessa  Maustetytöt-yhtye suljettiin Emma-gaalan yleisöäänestyksestä , koska sen hittikappaleen  Tein kai lottorivini väärin  varhaisessa versiossa käytettiin n-sanaa. Yhtye kuittasi kohun kertomalla, etteivät he ole rasisteja vaan juntteja.
 Levytetyssä versiossa sanoituksista n-sana on korvattu toisella sanalla. Tapaus vaikutti vain lyhytaikaisesti yhtyeen maineeseen, sillä jo seuraavana vuonna se korjasi Emma-gaalassa vuoden yhtyeen tittelin.
 Elokuvaohjaaja  Aku Louhimiehen  ura ei myöskään päättynyt , vaikka  useat naisnäyttelijät kertoivat tulleensa alistetuiksi ja nöyryytetyiksi hänen tuotannoissaan  maaliskuussa 2018. Syksyllä 2020 Louhimies pääsi ohjaamaan Suomen historian kalleinta elokuvatuontantoa  Omerta 6/12 :ta.
 Julkisen kohun jälkeen ura on päättynyt Yhdysvalloissa esimerkiksi elokuvatuottaja  Harvey Weinsteinilla  ja koomikko  Bill Cosbylla . Nämä tapaukset kuitenkin eroavat aiemmista esimerkeistä siinä, että henkilöt on tuomittu seksuaalirikoksista. Cosby tosin vapautettiin  syyttäjän kanssa tehdyn sopimuksen perusteella .
 Onkin kiistanalaista, johtuuko heidän epäsuosionsa niin sanotusta canceloinnista vai oikeuden tuomiosta.
 Voit keskustella aiheesta 24.11. klo 23 asti.
 Lue myös:
 Näkökulma: Woke-kulttuurissa on kyse tasa-arvosta – loukkaavien termien hylkääminen ei ole yliherkkyyttä
 Esko Valtaoja ja Renaz Ebrahimi ottivat rajusti yhteen nykyaktivismista Sannikka-ohjelmassa perjantaina

Ylen Marja Sannikka -ohjelma herätti keskustelun cancel-kulttuurista, wokesta ja callouttaamisesta – lue tästä, mistä termeissä on kyse


Summary: Piispanvaalin toisella kierroksella  Salomäki sai alustavan tuloksen mukaan 478 ääntä ja hänen vastaehdokkaansa  hiippakuntadekaani Terhi Kaira 394 ääntä.

Tuomiorovasti  Matti Salomäki  Lapualta on Lapuan hiippakunnan seuraava piispa.
 Piispanvaalin toiselle kierrokselle selviytyneistä ehdokkaista Salomäki sai 478 ääntä ja toinen ehdokas hiippakuntadekaani  Terhi Kaira  Seinäjoelta sai 394 ääntä.
 Vaalitulos on alustava, se vahvistetaan perjantaina tuomiokapitulin istunnossa.
 Vuonna 1968 syntynyt Matti Salomäki on toiminut Lapuan tuomiokirkkoseurakunnan kirkkoherrana eli tuomiorovastina vuodesta 2012. Vuosina 1994–2012 hän työskenteli pappina Pielaveden seurakunnassa, vuodesta 2003 kirkkoherrana.
 Salomäkeä on pidetty konservatiivisempana kuin vastaehdokkaansa Kaira. Se näkyy esimerkiksi suhtautumisessa samaa sukupuolta olevien parien kirkolliseen vihkimiseen.
 Piispa vaihtuu helmikuussa
 Piispanvaalissa on noin 950 äänioikeutettua, joista puolet on pappeja ja puolet maallikkovalitsijoita.
 Piispanvaalin ensimmäisellä äänestyskierroksella neljästä ehdokkaasta eniten ääniä sai Kaira.
 Lue myös :  Lapuan hiippakunta saa kaitsijan neljän erilaisen ehdokkaan joukosta – tällaisia he ovat arvomaailmaltaan
 Uusi piispa aloittaa virassaan helmikuun alussa. Arkkipiispa  Tapio Luoma  vihkii hänet virkaan Lapuan tuomiokirkossa sunnuntaina 6. helmikuuta.
 Nykyinen piispa  Simo Peura  jää eläkkeelle. Hänet valittiin Lapuan hiippakunnan neljänneksi piispaksi vuonna 2004. Simo Peuran edeltäjät ovat piispat  Jorma Laulaja ,  Yrjö Sariola  ja  Eero Lehtinen .

Lapuan hiippakunnan uusi piispa on tuomiorovasti Matti Salomäki


Summary: Pirkanmaan pandemiaryhmä kertoo kello 15.30 alkaen uusimmat tiedot koronatilanteesta Pirkanmaalla. Yle seuraa tilaisuutta suorana.

Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto

Riittävätkö nykyiset kokoontumisrajoitukset ja ravintolarajoitukset Pirkanmaalla vai tuleeko jotain uusia suosituksia?
 Pirkanmaan pandemiaryhmä kertoo tiistaina uusimmat tiedot koronatilanteesta. Ylen toimittajat  Anu Leena Koskinen  ja  Clarissa Jäärni  seuraavat tilaisuutta suorana kello 15.30 alkaen.
 Pirkanmaan pandemiaryhmän mediainfossa käydään läpi Pirkanmaan koronatilannetta ja mahdollisia suosituksia ja rajoituksia.
 Asiantuntijoina ovat mukana johtajaylilääkäri  Juhani Sand  sekä ylilääkäri  Jaana Syrjänen  ja apulaisylilääkäri  Janne Laine  TAYSista.
 Avi määräsi rajoitukset
 Aluehallintovirasto määräsi Pirkanmaalle maanantaina odotetusti kokoontumisrajoituksia.
 Päätös kieltää sisätiloissa järjestettävät yleisötilaisuudet, joihin osallistuu yli sata henkilöä eikä katsomoissa ole osallistujille määriteltyjä istumapaikkoja. Rajoitus koskee myös kaikkia yleisiä yhteislaulutilaisuuksia, jos niihin osallistuu yli sata ihmistä.
 Kokoontumisrajoitus on voimassa 24.11–19.12.2021.
 Tapahtumajärjestäjä voi välttää rajoituksen ottamalla käyttöön koronapassin. Esimerkiksi jääkiekkoseurat ja Tampereen areena ovat jo valmistautuneet koronapassin tuloon.
 Isoja yhteislaulutilaisuuksia koskeva rajoitus on voimassa myös tilaisuuksissa, joissa kaikilla on isotumapaikka. Aluehallintoylilääkäri  Eeva Mäkisen  mukaan rajoituksen piirissä ovat esimerkiksi Kauneimmat joululaulut -tilaisuudet.
 Viime viikolla Pirkanmaalla tulivat voimaan ravintolarajoitukset. Ravintolat voivat olla auki kello yhteen ja alkoholin tarjoilu on lopetettava puoliltaöin.
 Myös ravintoloiden asiakasmääriä rajoitettiin. Anniskeluravintoloihin voi ottaa puolet tavallisesta asiakasmäärästä, ruokaravintoloihin 75 prosenttia. Asiakkailla pitää olla oma istuinpaikka.
 Nämäkin rajoitukset voi jättää huomioimatta, jos ravintola ottaa käyttöön koronapassin. Esimerkiksi Tampere-talo ja Tampereen Työväen Teatteri ottivat koronapassin jo käyttöön, sillä niiden aulat ovat ravintolatilaa.
 Lue lisää:
 Pirkanmaa ilmoittautui leviämisalueeksi – se voi tarkoittaa ravintolarajoituksia ja koronapassin käyttöönottoa
 Viikonlopun koronasaldo: 303 uutta tartuntaa
 Avi määräsi Pirkanmaalle kokoontumisrajoitukset – Hakametsän viimeisiin jääkiekko-otteluihin ei pääse ilman koronapassia

Yle seuraa suorana kello 15.30: Pirkanmaalla koronarajoituksia tuli jo kokoontumisiin ja ravintoloihin, uudet konstit etsinnässä


Summary: Poliisi on pidättänyt pahoinpitelystä epäiltynä kaksi alaikäistä poikaa. Samassa seuruessa ollut poika pahoinpideltiin vakavasti Turussa viikonloppuna yksityisasunnossa.  Lounais-Suomessa nuorten väkivallanteot ovat lisääntyneet viime vuodesta selvästi.

Poliisi tutkii parhaillaan Turussa viikonloppuna tapahtunutta pahoinpitelyä. jossa loukkaantui vakavasti 17-vuotias poika. Pahoinpitelystä epäillään kahta alaikäistä poikaa.
 Lounais-Suomen poliisin tiedotteen mukaan väkivalta oli voimakasta ja pahoinpitelyn uhrin katsotaan olleen hengenvaarassa, joten asiaa tutkitaan tapon yrityksenä.
 Teosta epäillyt, vuosina 2004 ja 2005 syntyneet pojat ovat pidätettyinä. Uhri on myös syntynyt vuonna 2004.
 Pahoinpitely tapahtui Turun keskustan läheisyydessä olevassa yksityisasunnossa perjantain ja lauantain välisenä yönä. Poliisin mukaan neljän hengen seurue oli asunnolla ja joivat myös alkoholia.
 – Yöllä poikien välille tuli riitaa, joka eskaloitui siten, että kaksi heistä kävi kolmannen kimppuun. Uhria pahoinpideltiin enimmäkseen pään ja ylävartalon alueelle.
 Poliisi turvautui kiinniottatilanteessa voimakeinoihin
 Teko keskeytyi naapureiden soitettua hätäkeskukseen ja poliisin mentyä asuntoon.
 Epäillyt eivät kuitenkaan rauhoittuneet poliisin tuloon ja poliisi joutui tiedotteensa mukaan turvautumaan tilanteessa voimakeinoihin.
 – Kiinniottotilanteessa toinen epäillyistä muun muassa sylkäisi poliisia kasvoihin, poliisi kertoo.
 Koska asian esitutkinta on vasta alussa, poliisi ei voi kertoa tapauksesta tässä kohtaa enempää.
 Poliisi kertoo tiedotteessaan, että tilastojen valossa alaikäisten tekemät väkivallanteot ovat selvästi kasvussa Lounais-Suomen alueella. Erityisesti pahoinpitelyt ovat lisääntyneet voimakkaasti viime vuodesta.
 – Kun viime vuonna poliisin tietoon oli tähän mennessä vuotta tullut yhteensä 11 törkeää pahoinpitelyä, tänä vuonna niitä on jo kirjattu 19, mikä tarkoittaa 73 prosentin kasvua, tiedotteessa kerrotaan.
 Viime viikonloppuna Turussa tapahtuneen väkivallanteon lisäksi Lounais-Suomen poliisi on tänä vuonna tutkinut kahta muuta alaikäisten tekemää tapon yritystä. Näistä toisessa epäilty tekijä on ollut alle 15-vuotias.

17-vuotias pahoinpideltiin rajusti viikonloppuna Turun yössä – poliisi tutkii alaikäisten väkivallantekoa tapon yrityksenä


Summary: Cannonballin johtajaksi nimetty Esko Eklund ei aio vastata lakkautuskanteeseen ja kiistää olevansa edes jäsen.

Syyttäjät ovat hakeneet moottoripyöräjengi Cannonball MC:n ja sen alayhdistys Squad 32:n lakkauttamista Päijät-Hämeen käräjäoikeudessa. Nyt oikeuden on ratkaistava, kuka moottoripyöräjengiä oikein johtaa.
 Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun järjestäytyneeksi rikollisryhmäksi katsottua valtakunnan tasolla toimivaa moottoripyöräjengiä yritetään lakkauttaa. Syyttäjän mukaan  Cannonball on rikollinen ja sotilaallinen järjestö, minkä vuoksi pakottava yhteiskunnallinen tarve vaatii yhdistyksen lakkautusta.
 Lakkauttamiskanteessa syyttäjä on nimennyt Cannonballin johtajaksi vuonna 1976 syntyneen  Esko Olavi Eklundin . Hän on kuitenkin ilmoittanut käräjäoikeudelle antamassaan vastauksessa, että ei aio vastata kanteeseen.
 Vastauksessa Eklund kertoo, että ei ole Cannonballin johtaja tai edes jäsen. Eklund ilmoittaa vastauksessaan, että lakkauttamiskanne tulisi antaa tiedoksi sille taholle, joka on julkisesti ilmoittanut edustavansa Cannonballia.
 Kaksi uutta vastaajaa
 Nyt oikeuteen on väliintulohakemuksella ilmoitettu kaksi vastaajaa.
 Hakemuksessa kerrotaan, että toinen vastaajista on Cannonballin presidentti ja toinen jäsen.
 Väliintulohakemuksessa asianajaja  Mika Ylönen  kirjoittaa, että hakemuksessa nimeltä mainitun miehen asema presidenttinä perustuu siihen, että hänet on siihen valittu jäsenten toimesta. Nimeltä mainitun jäsenen asema taas perustuu hakemuksen mukaan siihen, että viranomaiset ovat tuoneet aseman esille eri oikeudenkäynneissä ja sen pitäisi olla riidaton.
 Ylönen kirjoittaa myös, että molempien miesten asemasta voidaan esittää todistelua.
 Syyttäjän mukaan Cannonballin toiminnassa on tehty huomattavan suuri määrä vakavia rikoksia ja rikoksia tehdään säännöllisesti. Rikollinen toiminta on ollut jatkuvaa ja pitkäaikaista. Lakkautettavaksi vaadittava Squad 32 kuuluu syyttäjän mukaan suoraan Cannonballiin ja myötävaikuttaa sen lain ja hyvien tapojen vastaiseen toimintaan.
 Syyttäjän mukaan Cannonballilla on järjestäytyneille rikollisille ryhmille erittäin tyypillinen kolmiportainen sisäinen hierarkia. Näiden lisäksi Cannonball käyttää täysjäsenten niin sanottuja upseeriarvoja. Ryhmällä on myös kunniajäseniä.
 Cannonball kiistää sotilaallisen järjestäytymisen
 Cannonball on jo jättänyt käräjäoikeudelle vastauksensa kanteeseen. Vastauksessa vaaditaan, että oikeus hylkää vaatimuksen Cannonballin ja sen alayhdistyksen Squad 32:n määräämisestä väliaikaiseen toimintakieltoon sekä lakkauttamisen.
 Vastauksessa sanotaan, että Cannonball MC ei ole sotilaalliseen tapaan järjestäytynyt. Se ei vaadi jäseniltään kuuliaisuutta. Cannonballissa ei vastauksen mukaan ole käskyvaltasuhteita. Cannonball ei myöskään poikkea millään tapaa muista moottoripyöräkerhoista. Lisäksi vastauksessa kirjoitetaan, että Cannonball ei ole varustautunut aseellisesti.
 Cannonball vetoaa kokoontumis- ja yhdistymisvapauteen. Se kiistää olevansa järjestäynyt rikollisryhmä. Cannonball vetoaa siihen, että joka tapauksessa yhdistyslain tarkoittama kielletty yhdistys ei koske sitä.
 – Lainsäätäjä on alun perin tarkoittanut, että säännöstä sovelletaan vain yhdistyksiin, jotka pyrkivät vaikuttamaan valtakunnallisiin asioihin, Cannonballin vastauksessa sanotaan.
 Lue lisää:
 Syyttäjä: Rikollisjärjestö Cannonball MC on lakkautettava – kyseessä ensimmäinen yritys valtakunnallisen moottoripyöräjengin kieltämiseksi
 Syyttäjän mukaan Cannonball MC on rikollinen ja sotilaallinen järjestö: "pakottava yhteiskunnallinen tarve" vaatii yhdistyksen lakkauttamista
 Moottoripyöräkerho Cannonballissa toimii aseistettu erikoisryhmä, joka hoitaa konfliktit – tällainen on lakkautettavaksi haettu liivijengi

Kuka johtaa moottoripyöräjengi Cannonballia? Oikeuteen ilmoittautui uusi mahdollinen johtaja vastaamaan poikkeukselliseen lakkautuskanteeseen


Summary: Erityisesti Satakunnassa, Varsinais-Suomessa ja Pirkanmaalla on paljon valkohäntäpeuroja. Koko maassa kanta on noin 125 000 eläintä. Määrä on kasvanut tasaisesti viimeisen 20 vuoden aikana.

Valkohäntäpeurojen kannan kasvu aiheuttaa harmia metsätalousyrittäjille.
 Valkohäntäpeuroja on Suomessa yhteensä noin 125 000. Luonnonvarakeskuksen arvion mukaan Satakunnassa kannan koko on noin 17 000 peuraa.
 Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliitto MTK:n asiantuntijan mukaan kantojen kasvu näkyy suoraan tuhojen lisääntymisenä esimerkiksi taimikoissa.
 – Metsätaloudessa kantojen ja tuhojen kasvu näkyy erityisesti lehtipuun uusiutumisessa. Lehtipuu ei ehdi uusiutua ja se olisi arvokasta luonnon monimuotoisuuden kannalta, sanoo MTK:n metsälinjan kenttäpäällikkö  Markus Nissinen .
 Nissisen mukaan ongelmana ei ole yksin valkohäntäpeura, vaikka sen kanta kasvussa onkin.
 – Hirvieläinkannat ylipäätään ovat liian suuria.
 MTK:n metsälinjan kenttäpäällikkö Markus Nissisen mielestä peurajahdin pitäisi olla erityisen tehokasta, jotta kannan kasvu saataisiin pysäytettyä. Katja Halinen / Yle
 Ongelma on huomattu myös Luvialla
 Peurojen aiheuttamia vahinkoja on huomannut viime aikoina myös luvialainen maanviljelijä  Matti Luotola .
 Hänen maillaan harmia ovat aiemmin aiheuttaneet lähinnä hirvet.
 – Hirvi ei syö ihan lyhyttä taimikkoa, nämä olivat muutaman kymmenen sentin mittaisia taimia. Niitä oli syöty aika laajaltakin alueelta, Luotola sanoo.
 Maanviljelijä Matti Luotola on huomannut peurojen jälkiä ja tuhoja maillaan Eurajoen Luvialla. Aiemmin harmina ovat olleet lähinnä hirvet. Katja Halinen / Yle
 Taimet heräsivät kesällä vielä eloon ja Luotola selvisi toistaiseksi säikähdyksellä. Hän pitää silti huolestuttavana ilmiötä, että peurat alkavat aiheuttaa enemmän vahinkoa.
 – En oikein innostu ajatuksesta, että tulisi lisää hirvieläimiä syömään taimia. Hirvistä on ollut mäntytaimikossa aika paljonkin harmia.
 Peura on tuontieläin
 Valkohäntäpeura on erityisesti kolmen maakunnan eläin.
 Satakunnassa, Varsinais-Suomessa ja Pirkanmaalla esiintyvä eläin on alun perin tuotu Suomeen 1930-luvulla Yhdysvalloista.
 Ongelmia siitä aiheutuu metsätalouden ohella myös maataloudessa sekä liikenteessä.
 – Tavallisille ihmisille valkohäntäpeura näkyy varmasti eniten liikenneonnettomuuksissa, MTK:n Markus Nissinen sanoo.
 Varsinais-Suomessa tapahtuu vuosittain 2 700 peurakolaria ja 800 kauriskolaria. Satakunnan puolella liikenneonnettomuuteen peuran kanssa joudutaan vuosittain noin tuhat kertaa.
 Tehokasta metsästystä
 Markus Nissisen mukaan valkohäntäpeuran kaatolupia anottiin ja myönnettiin Satakunnassa tänä vuonna noin 14 500. Kaadettuja peuroja on tähän mennessä noin 6 000.
 "Peurojen valtatie" Eurajoen Luvialla, Matti Luotolan peltojen välisellä sillalla. Peurat kulkevat metsän reunassa olevilla pelloilla usein. Katja Halinen / Yle
 Viime vuonna lupia myönnettiin noin 11 800. Selkeä kannan leikkaaminen tiheimmillä alueilla on Nissisen mukaan tärkein keino. Tällöin peurajahti pitää järjestää useampana vuotena tehokkaasti.
 – Metsästysseuroille sanoisin, että hakekaa riittävästi, eli valtavasti lupia ja käyttäkää ne viimeiseen lupaan asti. Yhdellä luvalla saa ampua kaksi vasaa ja jahdin kannattaa olla naarasvoittoinen.
 Metsänomistajia Nissinen neuvoo hakemaan korvauksia, mikäli omissa metsissä on peuratuhoja.
 – Jos tuho on riittävän kova, pitää ehdottomasti tehdä ilmoitus metsäkeskukselle ja hakea korvauksia.
 Vahinkoja tarkastellaan kokonaisuutena
 Luonnonvarakeskuksen erikoistutkija  Juho Matala  sanoo, että metsätuhojen osalta inventointiaineistoissa ei yleensä ole eritelty, mikä hirvieläin tuhon on aiheuttanut. Hän keskittyisi sen takia hirvieläinten aiheuttamiin tuhoihin kokonaisuutena.
 – Pelkistä syöntijäljistä kun ei voi päätellä, mikä eläin on kyseessä.
 Matalan mielestä olisi tärkeää saada lisää tietoa eri hirvieläinten roolista tuhonaiheuttajina.
 Valtakunnan metsien inventointi (VMI) on metsien seurantajärjestelmä, jossa on kattavasti tietoa Suomen metsien kunnosta. Myös VMI:ssä tarkastellaan nimenomaan hirvieläinvahinkoja, ei yksittäisten lajien aiheuttamia.
 – VMI:stä on kuitenkin selkeää osviittaa siitä, että runsaiden valkohäntäpeurakantojen alueella hirvieläintuhoja on enemmän pienissä taimikoissa, kun taas hirvivaltaisilla alueilla tuhot painottuvat varttuneempiin taimikoihin, Matala sanoo.
 Valkohäntäpeuran kanta on kasvanut koko maassa viimeisen 20 vuoden aikana runsaasti. Vaikka metsästystäkin on lisätty viime vuosina, ei sekään ole riittänyt.
 – Jos Satakunnassa on talvikanta noin 17 000 peuraa ja lupia annetaan yli 14 000, eikä kanta silti käänny laskuun, voisi melko turvallisesti päätellä, että metsästystä kestäisi lisätä, Matala sanoo.
 Hirvieläimet aiheuttavat taloudellisia vahinkoja Valkohäntäpeuran aiheuttamat maatalousvahingot ovat vuosien 2010–2020 aikana nousseet 8 000 eurosta jopa 425 000 euroon Hirvien aiheuttamat maatalousvahingot ovat vuosien 2010–2020 aikana olleet 70 000 euron ja 300 000 euron välillä Metsätalousvahinkojen laskeminen lajikohtaisesti on hankalaa, koska tilastoissa puhutaan yleisesti hirvieläinvahingoista. Määrät ovat silti olleet viime vuosina kasvussa Lähde: Luonnonvarakeskus
 Aiheesta voi keskustella  Yle Tunnuksella  24.11. klo 23 saakka.
 Lue myös:
 Peurat ja kauriit aiheuttavat harmia pihoissa ja puutarhoissa – tuho voi olla hyvinkin järjestelmällistä

Valkohäntäpeurojen kanta jatkaa kasvuaan, vaikka metsästystä on lisätty rajusti: "Käyttäkää luvat viimeiseen asti", neuvoo MTK metsästäjiä


Summary: Rakennustyöt voisivat alkaa Tampereen yliopistollisen sairaalan alueella vuonna 2023. Ensimmäisen vaiheen kustannusarvio on 700 miljoonaa euroa.

Tampereen yliopistollinen sairaala (TAYS)

Pirkanmaan sairaanhoitopiirin valtuusto päätti massiivisesta rakennushankkeesta tiistaina. Tampereen yliopistollisen sairaalan alueella tehdään noin 700 miljoonaa euroa maksava rakennushanke.
 Valtuusto hyväksyi vanhan osan uudistamisen ensimmäisen vaiheen investoinnin edellyttäen, että rajoituslain vaatima sosiaali- ja terveysministeriön poikkeuslupa saadaan hankkeelle.
 Tosin se on vasta hankkeen ensimmäisen osa. Uudistusten kokonaisarvio on 1,1 miljardia euroa.
 Uudistuksessa remonttiin keskeiset toiminnot kuten päivystys, tehohoito ja leikkaussaleja
 Keskussairaalan uudistuksen ensimmäisessä vaiheessa rakennetaan uusia tiloja edelleen vanhoissa rakennuksissa oleville toiminnoille.
 Tiloissa sijaitsevat sairaalan keskeiset toiminnot, kuten päivystys Acuta, tehohoito ja leikkaussaleja sekä vuodeosastoja ja poliklinikoita. Sairaanhoitopiirin mukaan uudet tilat tarvitaan, jotta erikoissairaanhoito onnistuu myös 2030-luvulla.
 Keskussairaalan uudistuksen rakennustyöt alkavat suunnitemien mukaan vuonna 2023.
 Edellinen suuri rakennushanke valmistui kokonaan TAYSin alueella tammikuussa 2020. Hanke maksoi noin 250 miljoonaa euroa.
 Päätös vaikuttaa hyvinvointialueenkin budjettiin
 Uusi Pirkanmaan hyvinvointialue aloittaa vuonna 2023. Sen päättäjät valitaan historiallisissa aluevaaleissa tammikuussa 2022. Sairaalan rakennustöiden velka tulee uuden hyvinvointialueelle.
 – Moniin vuosiin Pirkanmaa ei ehkä voisi investoida mihinkään muuhun, arvioi Pirkanmaan hyvinvointialueen muutosjohtaja  Jukka Alasentie  aiemmin Ylelle.
 Uusi sote-laki rajoittaa sitä, miten paljon lainaa maakunnat voivat ottaa sosiaali- ja terveyspalvelujen rakennushankkeita varten. Tämä niin sanottu velkakatto voi tulla Pirkanmaalla vastaan pelkästään TAYSin jätti-investoinnista.
 Esimerkiksi Tampereen kaupunki on suunnitellut Kauppiin uutta hyvinvointikeskusta, joka vastaisi 40 000 asukkaan sosiaali- ja terveysalan peruspalveluista. Investoinnit voivat olla täysin valtion suopeuden armoilla. Lain mukaan valtioneuvosto voi korottaa velkakattoa, jos investointi on välttämätön palvelujen turvaamiseksi.
 Lue lisää:
 Tampereella päätetään 700 miljoonan euron käytöstä: sairaalan uudistus maksaa enemmän kuin uusi areena ja keskuspuhdistamo yhteensä
 Tampereen lastensairaalaan ensimmäisten joukossa muuttanut syöpäpotilas Mona Saarinen antaa huoneelle arvosanan 9 – katso, miltä tilat näyttävät
 Tays sai hädin tuskin valmiiksi kalliin remontin ja nyt odottaa jo uusi: Osa sairaalasta purkukunnossa
 Taysin suurremontti alkaa – neljän vuoden mylläys muuttaa myös sisäänkäynnin

1,1 miljardin euron rakennushankkeen ensimmäinen osa meni Tampereella läpi – tulevan hyvinvointialueen muut investoinnit voivat olla kiven alla


Summary: Teosta epäiltyä kouvolalaista miestä syytetään kahdesta murhasta, kolmesta murhan yrityksestä, ampuma-aserikoksesta, huumausainerikoksesta, huumausaineen käyttörikoksesta ja rattijuopumuksesta. Hän ollut vangittuna huhtikuusta lähtien.

Syyttäjä on nostanut syytteet huhtikuussa tapahtuneesta ammuskelusta Turun Pernon kaupunginosassa, jossa kuoli kaksi ihmistä.
 Syyte on nostettu yhtä henkilöä vastaan. Häntä syytetään kahdesta murhasta, kolmesta murhan yrityksestä, ampuma-aserikoksesta, huumausainerikoksesta, huumausaineen käyttörikoksesta ja rattijuopumuksesta.
 Poliisi kertoi aikaisemmin lokakuussa  saaneensa Pernon kaksoismurhaan liittyvän esitutkinnan valmiiksi. Epäilty on ollut vangittuna pääsiäisestä alkaen. Poliisin mukaan hän on ollut tutkinnan aikana yhteistyöhaluinen.
 Esitutkinnassa ei ilmennyt selkeää yksittäistä motiivia Pernossa pääsiäisenä tapahtuneille julmille väkivallanteoille. Yksi mahdollinen syy on poliisin mukaan ollut noin 20 euron velka.
 Kouvolalainen mies ampui 3. huhtikuuta aamuyöllä kuoliaaksi Turun Pernossa 27-vuotiaan miehen ja 25-vuotiaan naisen sekä haavoitti teräaseella 29-vuotiasta miestä. 25-vuotias nainen ja haavoittunut 29-vuotias mies olivat sivullisia.
 Lue lisää:
 Turun Pernon epäillyn kaksoismurhan esitutkinta valmistui – poliisi: Taustalla oli erimielisyyttä huumekeikan 20 euron bensarahasta
 Pernon kaksoismurhan syytteennostopäivä siirtyy
 Turun Pernon kaksoismurhan taustalla riita – epäilty ampui ensimmäiset laukaukset jo kerrostalon pihalla

Syyttäjä vaatii elinkautista vankeusrangaistusta Turun Pernon kaksoissurmasta – syytetylle raskas syytelista murhista ja murhan yrityksistä


Summary: Uskaltaako riskiryhmään kuuluva isovanhempi tavata lapsenlapsensa? Entä miten käy koulujen joulujuhlien? Näin asiantuntijat evästävät joulunvieton suunnittelussa.

Jouluaattoon on kuukausi aikaa. Monessa perheessä mietitään, millaisella kokoonpanolla perhejuhlaa voi viettää vallitsevassa koronatilanteessa.
 Sekä koronavirustartuntojen että sairaalahoidossa olevien määrä  on kasvussa  Suomessa. Tilanne on synkkä myös muualla Euroopassa. Tartuntojen määrä kasvaa erityisesti Keski- ja Itä-Euroopassa. Koronarajoituksia onkin kiristetty useassa maassa viime viikkoina.
 Toisaalta yli 12-vuotiaiden rokotekattavuudessa on ylitetty 80 prosentin raja, jota  pidettiin aiemmin merkittävänä  muun muassa rajoitusten purkamisessa. Voiko siis luottaa rokotteen antamaan suojaan ja viettää joulua yhdessä koko suvun kanssa?
 – Kannattaa miettiä, mitkä riskit ovat missäkin tilanteessa, sanoo Helsingin yliopiston tautiekologian tutkijatohtori, evoluutiobiologi  Tuomas Aivelo .
 Aivelo kommentoi koronatilannetta  radion Ykkösaamun haastattelussa .
 – Jos menee viettämään joulua vanhojen sukulaisten keskuuteen, niin viikkoa aikaisemmin ei kannata laulaa karaokessa aamuyötä myöten, Aivelo sanoo.
 Miten käy koulujen joulujuhlien?
 Rokotetutkimuskeskuksen johtaja, professori  Mika Rämet  muistuttaa, että joulunakin tartuntojen leviämistä estävät tutut varotoimet. Riskiryhmäläisten seurassa kannattaa käyttää hengityssuojaimia. Kavereiden näkemistä ja töihin menemistä tulee välttää, jos kärsii hengitystieoireista.
 Rämet kommentoi koronatilannetta  Radio Suomen päivän haastattelussa.
 Rämetin mukaan ensisijainen valmistautumistapa joulunviettoon on rokotteiden ottaminen – on kyseessä sitten influenssarokote tai ensimmäinen, toinen saati kolmas koronarokote.
 Seuraavaksi Rämet toivoo päätöksiä alakouluikäisten lasten rokottamisesta.
 – Muistetaan, että kaikki alle 12-vuotiaat on vielä rokottamattomia. Kuten  Olli Vapalahti   hyvin totesi , virukselle on vielä tarjolla valitettavan paljon kuivaa puuta.
 Lapset sairastavat koronaviruksen aiheuttaman taudin yleensä lieväoireisena. Koronavirus voi kuitenkin tarttua lasten kautta muihin. Millaisen tartuntariskin esimerkiksi koulujen joulujuhlat aiheuttavat?
 – Lasten pitää pystyä elämään niin normaalia elämää kuin suinkin mahdollista. Voi kuitenkin miettiä, mikä on mielekkäin tapa toimia, kun tiedämme, että esimerkiksi yhteislaulu voi levittää enemmän viruksia, Rämet sanoo.
 Pandemia on loppusuoralla, mutta kiirettä pitää
 Aivelo arvioi Ykkösaamun haastattelussa, että koronapandemia on kohta loppusuoralla.
 – Rokotekattavuus on niin suuri, että alamme koputella sitä vaihetta, jolloin pandemia loppuu. Pandemia kestää yleensä 2–4 vuotta. Tässä on kaksi vuotta oltu, Aivelo sanoo.
 Loppusuoraa edeltää kuitenkin haasteellinen koronatalvi. Rämetin mukaan sairaalahoidon kantokykyä haastavat koronaviruksen lisäksi myös muut taudit.
 – Epidemia on todennäköisesti voimissaan joulun aikana. Terveydenhuollon puolella näyttää kiireiseltä aika vääjäämättä. Enkä puhu pelkästään koronasta. Uudellamaalla RS-virusepidemia on lähtenyt liikkeelle ja influenssakausi on alkamassa, Rämet sanoo.
 Lue myös:
 Asiantuntija kertoo viisi syytä, miksi koronatartuntojen määrä nousee juuri nyt
  Tällainen koronatilanne Suomessa on nyt

Asiantuntijat antavat vinkit koronaturvalliseen joulunviettoon: Ei karaokea ennen sukulointia


Summary: Opetushallituksen mukaan opiskelupaikkoja on auennut tänä syksynä entistä useammalle nuorelle. Noin 215 kunnassa vailla opiskelupaikkaa on yksi tai ei yhtään nuorta.

Aiempaa useampi perusopetuksen keväällä päättänyt nuori on päässyt jatko-opintojen pariin tänä syksynä, kertoo Opetushallitus tiedotteessaan.
 Viime vuoden marraskuussa ilman opiskelupaikkaa oli jäänyt 2 708 keväällä perusopetuksen päättänyttä nuorta, kun tämän vuoden marraskuussa opiskelupaikka puuttui vain 664 keväällä perusopetuksen päättäneeltä.
 Opetushallituksen mukaan noin 215 kunnassa vailla opiskelupaikkaa on yksi tai ei yhtään nuorta.
 Oppivelvollisuuslain muutoksen myötä oppilaitoksissa ja kunnissa on nyt velvollisuus auttaa nuoria uuden opiskelupaikan saamisessa. Työ jatkuu, kunnes oppivelvollinen täyttää 18 vuotta.
 Muutoksena aiempaan myös kansanopistot tarjoavat koulutusta oppivelvollisille. Kaikkiaan 31 kansanopistoa järjestää oppivelvollisille suunnattua koulutusta, jonka kesto on enintään yksi lukuvuosi. Näissä koulutuksissa opiskelee Opetushallituksen mukaan noin 530 opiskelijaa.
 Kevään 2022 yhteishaku uudistuu
 Perusopetuksen jälkeisen koulutuksen hakumenettelyjä ja opiskelijavalintaa on oppivelvollisuuden laajentamisen yhteydessä uusittu.
 Kevään 2022 yhteishaussa hakija voi hakea yhdellä hakulomakkeella ammatillisiin perustutkintoihin, lukioihin, vaativan erityisen tuen perusteella järjestettävään ammatilliseen koulutukseen, ammatilliseen koulutukseen valmentavaan VALMA-koulutukseen sekä työhön ja itsenäiseen elämään valmentavaan TELMA-koulutukseen ja kansanopistojen oppivelvollisille tarkoitetuille vapaan sivistystyön linjoille.
 Myös valintaperusteita ammatilliseen koulutukseen ja lukiokoulutukseen on uudistettu palvelemaan paremmin oppivelvollisen hakijan valintaa koulutukseen.
 Lue lisää:
 Henri Sääskilahti, 16, haluaa formula ykkösiin ja opiskelee kaksoistutkintoa urheiluammattikoulussa – urheilulukioita auttaa laki, amiksia ei
 Opiskelijat palasivat etäopetuksesta ammattikoulun penkille – poissaolot vähenivät heti: "Mieluummin tulen koululle kuin jään kotiin"
 Oppivelvollisuuden laajentaminen maksaa 10 miljoonaa euroa arvioitua enemmän – kampaajaopiskelijat saivat 700 euron välineet

Oppivelvollisuuden laajentamisen myötä yhä useampi nuori pääsi nopeasti jatko-opintojen pariin


Summary: Grönlannista vietiin 1950-luvulla 22 grönlantilaislasta pakkotanskalaistettaviksi osana Grönlannin modernisointihanketta. Palattuaan Grönlantiin useat menettivät yhteyden vanhempiinsa.

Kuusi Grönlannin alkuperäisväestöön kuuluvaa henkilöä vaatii Tanskan valtiolta korvauksia 1950-luvulla suoritetusta sosiaalisesta kokeesta, jonka myötä heidät vietiin lapsuudessa tanskalaistettaviksi.
 Asiasta kertovat  Britannian yleisradioyhtiö BBC  sekä  uutistoimisto AFP .
 Tanskassa pohdittiin 1950-luvulla uusia tapoja modernisoida Grönlantia, ja ratkaisuksi keksittiin "uudenlaisen grönlantilaisen" luominen, BBC kirjoittaa. Valtio vei vuonna 1951 vanhemmiltaan 22 lasta kasvatettavaksi Tanskaan. Lapsille luvattiin parempaa elämää sekä mahdollisuutta palata Grönlantiin tanskalaisen kasvatuksen saaneena mallikansalaisena.
 Heistä viimeiset elossa olevat kuusi henkilöä ovat nyt seitsemissäkymmenissä ja vaativat Tanskan pääministeri  Mette Frederiksenille  lähettämässään kirjeessä 33 600 euron korvausta menetetystä lapsuudesta.
 – He menettivät perheensä, kielensä, kulttuurinsa ja kuulumisen tunteensa, heidän asianajajansa  Mads Pramming  kertoo Politiken-lehdelle.
 Kun lapset palautettiin Grönlantiin, heidät asutettiin orpokotiin perheidensä sijaan. Monet menettivät näin yhteyden perheisiinsä kokonaan.
 Pramming sanoo, että pääministerin toimistolla on kaksi viikkoa aikaa vastata, tai hän haastaa valtion oikeuteen. Tanskan viranomaiset eivät ole vielä kommentoineet asiaa.
 Nykyään autonominen Grönlanti oli Tanskan siirtomaa vuoteen 1953 saakka.
 Pääministeri Frederiksen esitti virallisen anteeksipyynnön tapauksesta joulukuussa.
 – Emme voi muuttaa tapahtunutta, mutta voimme kantaa vastuumme ja pyytää anteeksi niiltä, joista meidän olisi pitänyt huolehtia mutta emme niin tehneet, Frederiksen sanoo.

Vanhemmiltaan tanskalaistettaviksi viedyt grönlantilaislapset vaativat nyt korvauksia – "He menettivät perheensä, kielensä ja kulttuurinsa"


Summary: Poliisi on ottanut kiinni kaksi henkilöä Pohjois-Suomessa epäiltyinä murhasta. Tekotapa on ollut raaka ja julma.

Helsingin Tapaninvainiolta on löytynyt menehtynyt noin 40-vuotias mies,  poliisi tiedottaa . Poliisi tutkii tutkii henkirikosta, jonka epäillään tapahtuneen perjantaina tai lauantaina 19.–20. marraskuuta.
 Hätäkeskukseen tuli lauantaiaamuna ilmoitus, jonka mukaan paritalon ulkona olevasta jäteastiasta oli löytynyt verinen matto. Poliisit löysivät roskiksesta menehtyneen henkilön. Keski-ikäisen uhrin henkilöllisyys on tunnistettu.
 – Tapausta tutkitaan esitutkinnan tässä vaiheessa murhana. Tekotapa on ollut raaka ja julma. Esitutkinnassa on saatu viitteitä siitä, että teko on saatettu suunnitella etukäteen, sanoo rikostarkastaja  Jari Koski  Helsingin poliisista.
 Poliisi on ottanut kiinni kaksi henkilöä, joiden epäillään liittyvän epäiltyyn murhaan. Heidät otettiin kiinni Pohjois-Suomessa.
 Toinen epäillyistä on 28-vuotias nainen ja toinen 27-vuotias mies. Heitä tullaan esittämään vangittaviksi.
 Poliisi ei tiedota tapahtuneesta esitutkinnan tässä vaiheessa tapahtuneesta enempää tai yksityiskohtaisemmin.

Jäteastiasta löytyi menehtynyt mies Helsingin Tapaninvainiossa – Poliisi tutkii epäiltyä murhaa


Summary: Poromies Kalevi Paadar Ivalon paliskunnasta sanoo, ettei heidän paliskuntaansa ole kaivokset tervetulleita. Arctic Minerals Explorations -yhtiön malminetsinnän johtaja Risto Pietilä näkee, että elinkeinojen yhteensovittaminen olisi mahdollista.

Tukes on myöntänyt ruotsalaiselle kaivosyhtiö Arctic Minerals Explorations AB:lle kaksi aluevarausta Inarin ja Sodankylän kuntien alueilta. Kyse on laajoista aluevarauksista, jotka kattavat yhteensä yli 1 800 neliökilometriä. Valitusaika loppui maanantaina 22.11.
 Aluevaraus huolestuttaa etenkin poronhoitajia, keiden laidunmaita aluevaraus koskee.
 Alueella toimiva Ivalon paliskunta ei hyväksy malminetsintää eikä kaivostoimintaa poronhoitoalueelleen, ja paliskunta on valittanut aluevarauksesta. Tukesin mukaan päätöksestä saa kuitenkin valittaa vain se, johon päätös on kohdistettu tai jonka oikeuteen, velvollisuuteen tai etuun päätös välittömästi vaikuttaa.
 – Tälle alueelle ei ole aiemmin tehty varauksia, ainoastaan kullankaivualueille, muttei tänne. Nyt koko meidän poronhoitoalue on sen rajauksen sisällä, toteaa nellimiläinen poromies  Kalevi Paadar  Ivalon paliskunnasta.
 Poromies Kalevi Paadar on huolissaan siitä, että aluevarausten myöntäminen saattaa tarkoittaa myös jatkotoimenpiteitä heidän paliskuntansa alueella. Yle / Annneli Lappalainen
 Myös  saamelaiskäräjät  vastustaa aluevarauspäätöksiä, sillä sen mukaan malminetsintä ja kaivostoiminta eivät sovi yhteen saamelaisten kotiseutualueen herkän luonnon, vesistön ja perinteisten elinkeinojen kanssa.
 – On kamalaa tällainen uhka, mikä nyt on päällä jälleen. Edes saamelaiskäräjät ei pysty tähän vaikuttamaan tällä hetkellä muuta kuin kannanotoilla ja lausunnoilla. Meillähän ei ole tähän valitusmahdollisuutta, sanoo saamelaiskäräjien toinen varapuheenjohtaja  Leo Aikio .
 Arctic Minerals AB:n malminetsinnän johtaja  Risto Pietilä  painottaa, ettei aluevaraus anna lupaa etsiä malmia tai porata. Kyseessä on varaus, joka antaa varaajalle kaksi vuotta aikaa rauhassa tutkia vanhoja raportteja ja tehdä kenttätöitä jokamiehenoikeuksien puitteissa.
 Paadarin huolta tämä tieto ei kuitenkaan helpota.
 – Kun on myönnetty tuollainen aluevaraus, niin on perusteet siihen, että saattaa jatkua pidemmällekin, sanoo Kalevi Paadar.
 Yhtiö aikoo etsiä alueilta muun muassa kultaa, nikkeliä, kuparia, palladiumia ja platiniumia.
 Asianosaisia kuullaan, jos yhtiö päättää edistää prosessia
 Aluevarauksen ajan yhtiöllä on oikeus tehdä malminetsintähakemus. Arctic Minerals AB:n malminetsinnän johtaja Risto Pietilä kertoo, että yhtiön tulee päättää asiasta vuoden 2023 loppuun mennessä.
 Malminetsinnän johtaja Risto Pietilän mukaan aluevarauksista ei tarvitse olla huolissaan, sillä tällä hetkellä he eivät tee alueella mitään. Hän uskoo, että eri elinkeinot olisi mahdollista sovittaa samalle alueelle.
 Kaivoslaki velvoittaa kuulemaan kaikkia asianosaisia. Pietilä sanoo, että jos yhtiö päättää edistää malminetsintähakemusta, niin silloin tehdään perusteelliset punninnat ja kuullaan asianosaisia.
 – Tämä prosessi on aikaisemminkin johtanut sillä tavalla hyvään tulokseen, että yleensä kaikki ovat olleet tyytyväisiä, sanoo Pietilä.
 Yhtiö perui kaksi varaushakemusta Inarissa kullankaivajien ja matkailun takia
 Alun perin Arctic Minerals Explorations oli hakenut Inarin ja Sodankylän kunnista neljää aluevarausta, yhteensä yli 3 000 neliökilometrin alueelle. Yhtiö kuitenkin veti pois kaksi Inarin alueelle tehtyä varaushakemusta kullankaivajien takia.
 Risto Pietilä kertoo, että kullankaivajat ottivat yhteyttä yhtiöön ja kertoivat huolensa. Kullankaivajat eivät voisi kahteen vuoteen tehdä alueelle uusia kullanhuuhdontalupahakemuksia, jos yhtiö varaa alueen.
 Yhtiön neuvoteltua kullankaivajien kanssa asiasta se päätyi luopumaan näistä varausalueista kokonaan, jotta vältytään eturistiriidoilta.
 – Toisaalta alueella oli myös Saariselkä ja muita matkailualueita, niin todettiin, että samalla luovumme myös näistä alueista, kertoo Pietilä.

Tukes myönsi ruotsalaiselle kaivosyhtiölle kaksi laajaa aluevarausta Inarin ja Sodankylän alueille – paliskunta ja saamelaiskäräjät vastustavat


Summary: Vuonna 1963 syntynyt nainen vangittiin syyskuussa todennäköisin syin epäiltynä törkeästä lapsenraiskauksesta ja useista muista seksuaalirikoksista. Rikosten epäillään tapahtuneen vuosina 2018–2019 Loviisassa.

57-vuotiasta naista epäillään useista törkeistä seksuaalirikoksista Loviisassa. Osassa epäiltyjä rikoksia uhrina on ollut lapsi.
 Naista epäillään todennäköisin syin törkeästä lapsenraiskauksesta, joka on tapahtunut 15. huhtikuuta 2019 ja 7. toukokuuta 2020 välisenä aikana Loviisassa.
 Lisäksi häntä epäillään törkeästä raiskauksesta 19. kesäkuuta 2018 Loviisassa, törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä 26. toukokuuta 2018 ja 14. huhtikuuta 2019 välisenä aikana Loviisassa ja törkeästä raiskauksesta 5. kesäkuuta 2018 Loviisassa.
 Nainen vangittiin todennäköisin syin rikoksista epäiltynä syyskuussa Itä-Uudenmaan käräjäoikeudessa. Syyttäjä tai epäillyn puolustusasianajaja eivät kommentoi tapausta tässä vaiheessa. Tarkemmat tiedot tapahtumista eivät ole julkisia.
 Itä-Uudenmaan käräjäoikeudessa käsiteltiin naisen yhteydenpidon rajoituksia marraskuussa. Tutkintavangin yhteydenpitoa lähiomaisiin voidaan rajoittaa muun muassa, jos yhteydenpito voisi vaarantaa esitutkinnan tai tuomioistuinkäsittelyn.
 Törkeästä lapsenraiskauksesta jopa 12 vuotta vankeutta
 Törkeä lapsenraiskaus on rikoslaissa suhteellisen uusi rangaistussäännös. Se tuli voimaan keväällä 2019. Lain mukaan henkilö voidaan tuomita törkeästä lapsenraiskauksesta, jos hän on syyllistynyt samalla kertaa törkeään raiskaukseen ja törkeään lapsen seksuaaliseen hyväksikäyttöön.
 Törkeässä lapsenraiskauksessa uhri on yleensä alle 16-vuotias. Lain mukaan uhri on voitu painostaa sukupuoliyhteyteen joko väkivaltaa tai sen uhkaa käyttämällä.
 Rikoksentekijä on voinut olla sukupuoliyhteydessä uhrin kanssa myös käyttämällä hyväkseen tämän avutonta tilaa, kuten tiedottomuutta, sairautta, vammaisuutta, pelkotilaa tai muuta puolustuskyvyttömyyttä.
 Rangaistus törkeästä lapsenraiskauksesta voi olla neljästä kahteentoista vuotta vankeutta. Esimerkiksi törkeästä raiskauksesta maksimirangaistus on kymmenen vuotta vankeutta.
 Juttu on siirtynyt syyttäjälle syyteharkintaan. Syytteen nostamisen määräpäivä on 29.12.2021.
 Lisää aiheesta:
 Eduskunta siunasi yksimielisesti: Törkeä lapsenraiskaus lakiin, lapsen seksuaalisen hyväksikäytön enimmäisrangaistukseen kovennus
 Nuori aviopari tuomittiin vuosien vankeustuomioihin törkeästä lapsenraiskauksesta – vaimo avusti miestä
 Porilainen pariskunta epäiltynä yli kolme vuotta kestäneestä törkeästä lapsenraiskauksesta

57-vuotiasta naista epäillään useista lapseen kohdistuneista törkeistä seksuaalirikoksista Loviisassa


Summary: Turun ja Helsingin väliseen junayhteyteen liittyvän radan rakentaminen voisi alkaa aikaisintaan 2024 ja nopea junayhteys voisi olla valmiina 2030-luvun taitteessa. Nyt hankeyhtiö on aloittanut ratasuunnitelmien teon.

Turun Tunnin Junan suunnittelu on aloitettu.
 Helsingin ja Turun välinen nopea junayhteys koostuu viidestä erillisestä ratasuunnitelmasta: Espoo-Lohja, Lohja-Salo, Salo-Hajala, Hajala-Nunna ja Nunna-Kupittaa.
 Rakennusprojektista vastaava hankeyhtiö Turun Tunnin Juna Py:n projektijohtaja  Annika Salokangas  arvioi, että suunnitelmat saadaan valmiiksi arvion mukaan vuoden 2023 loppuun mennessä.
 Suunnittelu maksaa 75 miljoonaa euroa, josta puolet tulee EU:lta.
 Junaradan rakentaminen voisi alkaa aikaisintaan 2024 ja nopea junayhteys voisi olla valmiina 2030-luvun taitteessa.
 Salokangas arvioi, että ratasuunnitelmien hankalin asia tulee olemaan ympäristövaikutusten arviointi Espoon ja Salon välillä.
 Lue lisää:
 VR:n toimitusjohtaja visioi junamatkailun tulevaisuutta: Luotijunalla Moskovaan, Suomen lentoja rautateille ja matkustajamäärä tuplataan
 Turun ja Helsingin välisen nopean junayhteyden suunnittelu alkaa – hanke siirtyy Väylävirastolta Turun Tunnin Juna Oy:lle
 Turun junaraiteille muhkea EU-rahoitus – Ratapiha ja Turku–Kupittaa-kaksoisraiteelle miljoonia euroja
 Turun Tunnin Juna -hankeyhtiö sai uuden toimitusjohtajan ydinenergia-alalta
 Turun ja Helsingin välisen nopean junaratayhteyden rakentamisvaihtoehdot arvioitu – kaikki vaihtoehdot lyhentävät matka-aikaa
 Varsinais-Suomen liitto: Tunnin junan suunnittelu saatava kokonaan maaliin lähivuosina – katseet kääntyvät nyt kohti rakentamisen kustannuksia
 EU myöntää 65 miljoonaa euroa Suomen liikennehankkeisiin – Turku saamassa haetun ratarahoituksen, Tampere jäämässä puille paljaille

Turun ja Helsingin välisen Tunnin junan suunnittelu alkoi – suunnitelmat aiotaan saada valmiiksi parissa vuodessa


Summary: Teollisuusliiton mukaan alalla ei näytä olevan palkkakilpailua osaavan työvoiman saannin varmistamiseksi. Puheenjohtaja Riku Aalto sanoo liiton tuoreen kyselyn tuloksia tyrmistyttäviksi.

Teollisuusliitto arvostelee työvoimapulaa valittavaa elinkeinoelämää passiivisuudesta.
 Suomen suurimman teollisuuden ammattiliiton mukaan yrityksissä on jätetty hyödyntämättä ne keinot, joilla teollisuus voisi itse helpottaa työvoimapulaa. Liitto on tehnyt alan luottamusmiehille kyselyn, jonka perusteella se tulkitsee, että vain pieni osa teollisuuden työpaikoista on nostanut työntekijöiden palkkoja tai järjestänyt koulutuksia rekrytointien edistämiseksi.
 Kyselyyn vastasi runsas tuhat pääluottamusmiestä.
 Teollisuusliiton puheenjohtaja  Riku Aalto  sanoo, että kyselytutkimuksen tulokset ovat tyrmistyttäviä, koska työvoimapula on yleistä teollisuuden yrityksissä.
 – Teollisuudessa ei näytä olevan minkäänlaista palkkakilpailua osaavan työvoiman saannin varmistamiseksi. Yritykset eivät ole myöskään järjestäneet koulutuksia tai pyrkineet muuten vahvistamaan työvoiman osaamista, Aalto arvostelee.
 Kyselyssä luottamusmiehiltä tiedusteltiin, onko työvoimapula nostanut työpaikan työntekijöiden palkkoja, jotta heitä ei saada rekrytoitua muualle. Yhdeksän kymmenestä vastasi muotoiluun, että ei ole. Uusien työntekijöiden rekrytoinnista ei kysytty erikseen.
 Toinen kysymys koski sitä, onko työpaikalla otettu vuoden 2021 aikana käyttöön henkilöstön palkitsemisjärjestelmä rekrytointien nopeuttamiseksi. Vastaajista kahdeksan kymmenestä vastasi kieltävästi.
 Yrityksiä edustavan Teknologiateollisuus ry:n  selvityksen mukaan  teknologia-alan yrityksiin tarvitaan 130 000 uutta työntekijää seuraavan kymmenen vuoden aikana. Työnantajajärjestö pelkää Suomen näivettyvän osaajapulaan.
 Myös Elinkeinoelämän keskusliitto varoitti syksyllä, että talouden kasvu uhkaa taittua työvoimapulaan. EK  ilmoitti syyskuussa , että yritysten luottamus  Sanna Marinin  (sd.) hallituksen kykyyn tehdä työllisyyttä edistäviä päätöksiä on heikentynyt.
 Riku Aalto arvostelee, että elinkeinoelämällä ja teollisuudella olisi julkisen vallan sijaan käsissään nopeimmat keinot akuutin työvoimapulan helpottamiseksi, mutta ne eivät halua niitä käyttää.
 Teollisuusliiton puheenjohtaja Riku Aalto ehdottaa, että yritysten omat työntekijät valjastettaisiin rekrytoijiksi. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Myös palkansaajakeskusjärjestö SAK moitti  viime viikolla  työnantajien puheita työvoimapulasta. SAK:n mukaan sen tuoreesta luottamushenkilöpaneelista käy ilmi, että rekrytointiongelmia on useammin työpaikoilla, joilla on huono maine työnantajana.
 Työministeri  Tuula Haatainen  (sd.) sanoi puolestaan  Ylen haastattelussa maanantaina , että asenneongelmat pahentavat työvoimapulaa ja suhtautumista vieraskielisiin ja viisikymppisiin pitäisi muuttaa.
 Aalto: Teollisuuteen saatavissa satatuhatta uutta rekrytoijaa
 Teollisuusliiton Aalto ehdottaa, että yritysten omat työntekijät valjastettaisiin rekrytoijiksi, jotka hyödyntäisivät omia verkostojaan.
 Aallon mukaan teollisuuteen saadaan työvoimapulan ajaksi yli satatuhatta uutta rekrytoijaa lisää, kun käyttöön otetaan vähintään tuhannen euron rekrytointipalkkio työntekijätason tehtävien rekrytointeja varten.
 – Toivon, että tämä ehdotus saa vastakaikua myös Teknologiateollisuus ry:ltä, Aalto heittää.
 Teknologiateollisuus ehdotti syyskuussa osaajapulan ratkaisuiksi työperäistä maahanmuuttoa, koulutuspaikkojen lisäämistä ja täsmäkoulutusta.
 Teollisuusliiton kyselyn mukaan työvoimapulaa on koettu 43 prosentissa työpaikoista. Eniten työvoimapulaa on puutuotealalla ja teknologiateollisuudessa. Lisäksi viidenneksessä työpaikoista arvioidaan syntyvän työvoimapulaa lähiaikoina.
 Liiton mukaan suurimmassa osassa yrityksistä, eli kahdessa kolmesta, ei järjestetä kyselyn perusteella koulutusta, jolla päivitetään työntekijöiden osaamista ja pyritään ehkäisemään yrityksen työvoimapulaa.
 Viidesosa työnantajasta järjestää kyselyn mukaan sen sijaan säännöllisesti osaamista vahvistavia koulutuksia. Lisäksi kymmenesosa suunnittelee niiden aloittamista. Eniten koulutusta on kyselyn mukaan autoalalla.
 Lue lisää:
 Asenneongelmat pahentavat työvoimapulaa, pohtii työministeri Tuula Haatainen: Suhtautumista vieraskielisiin ja viisikymppisiin pitäisi muuttaa
 Voisiko parempi palkka ratkaista työvoimapulan? Kuopiolainen hotelliyrittäjä: "Ammattilaiselle pitää maksaa kunnolla"

Teollisuusliitto moittii työvoimapulaa valittavia yrityksiä toimettomuudesta – Riku Aalto esittää uuden työkaverin löytäjille tonnin palkkiota


Summary: Tamperelaisen huippuyksikön tutkijat kehittävät monikudosmallia, jonka avulla voidaan tulevaisuudessa tarjota aiempaa henkilökohtaisempaa hoitoa sydänsairauksiin.

Tulevaisuudessa esimerkiksi sydänsairauksien hoitoja saatetaan suunnitella potilaan omista soluista rakennetun kolmiulotteisen kudosmallin avulla. Tällaista ihmiskehon toimintoja jäljittelevää kokonaisuutta kehitetään parhaillaan Tampereen yliopiston Monikudosmallintamisen huippuyksikössä.
 Pääsemme suorassa lähetyksessä tutustumaan yksikön työhön. Näemme, missä ja miten tutkimukseen tarvittavia soluja säilytetään ja millainen rooli niillä on huippututkijoiden mikroskooppien alla.
 Lähetyksen toimittavat  Anna Sirén  ja  Katri Tapola .
 Sydänkohtaus maljalla
 Mari Pekkanen-Mattila  on kantasoluteknologian dosentti, joka on työskennellyt sydänsolujen kanssa yli viisitoista vuotta. Hänen asemapaikkansa on huippuyksikön sydänryhmässä, jossa tutkitaan perinnöllisiä sydänsairauksia ihmisen kantasoluista erilaistettujen sydänlihassolujen avulla.
 Nämä solut, kuten yksikössä käytettävät muutkin solutyypit, ovat peräisin varta vasten kerätystä kantasoluvarastosta. Iho- tai verinäytteistä uudelleenohjelmoidaan kantasoluja, joista voidaan sitten erilaistaa esimerkiksi sydän-, maksa- tai hermosoluja. Soluista rakennetaan kudosmalleja, joiden avulla voidaan mallintaa ihmiskehon toimintaa.
 Solujen erilaistuminen sydänlihassoluiksi vie pari viikkoa. Jos kaikki sujuu kuten on suunniteltu, odottaa sydänryhmän mikroskoopin alla olevalla maljalla sen jälkeen toivottu näky.
 – Jos näemme sykkivää liikettä, tiedämme onnistuneemme. Silloin maljalla on sydänlihassoluja, Pekkanen-Mattila kertoo.
 Sydänsolujen toimintaa tutkitaan erityisessä sähköeristetyssä laboratoriossa. Erilaistetut sydänlihassolut antavat hyvää osviittaa kokonaisesta sydämestä: niiden sykettä saadaan nostettua, ja tarvittaessa voidaan jäljitellä sydänkohtausta, eli infarktia, viemällä soluilta happi.
 Käytännössä potilasta voidaan siis tutkia maljalla.
 – Soluissa nähdään ihan samoja ilmiöitä ja häiriöitä kuin potilaalla itsellään.
 Tulevaisuudessa henkilökohtaisempaa hoitoa
 Huippuyksikön tavoite on nimeltään  Body on Chip . Samalle pienelle sirulle yhdistetään sydänkudoksen lisäksi muitakin kantasoluista rakennettuja kudosmalleja, kuten esimerkiksi rasva- tai maksakudosta. Kukin kudosmalli matkii oikeaa kudosta rakenteeltaan ja solusisällöltään. Niistä löytyy esimerkiksi verisuonia ja hermotus.
 Mallin avulla saadaan todenmukaisempi kuva sydämestä, joka sekin koostuu useammasta solutyypistä. Rinnalla kehitetään kuvantamis- ja sensoriteknologiaa sekä tietokonemallinnusta, jonka avulla tulokset saadaan analysoitua.
 Huippuyksikössä kehitettävää mallia voidaan tulevaisuudessa hyödyntää sekä lääkekehityksen työkaluna että henkilökohtaisempia hoitomahdollisuuksia luotaessa.
 Personoitu lääketiede on asia, josta puhutaan paljon jo nyt.
 – Siihen, että potilaan omista soluista pystytään tekemään mallinnos, on vielä pitkä matka. Ajatus on kuitenkin houkutteleva. Tulevaisuudessa voi olla arkipäivää, että lääkkeen vaikutusta testataan jo maljalla ennen hoidon aloittamista.
 Suomen Akatemian rahoittama monikudosmallintamisen huippuyksikkö on kuuden Tampereen yliopistossa toimivan tutkimusryhmän muodostama poikkitieteellinen tutkimuskeskus. Kahdella kampuksella toimii yhteensä kuutisenkymmentä tutkijaa, joiden joukossa on biotieteilijöitä, lääkäreitä ja insinööritieteilijöitä.

Tutkijat aiheuttavat keinotekoisen sydänkohtauksen suorassa lähetyksessä kello 12 – katso, mitä sydänsolulle tapahtuu


Summary: Poliisilla on käynnissä hengen ja terveyden uhkaan kohdistuva tehtävä Tuusulan Mäyräkorvessa. Sivullisille ei ole poliisin tietojen mukaan aiheutunut vaaraa.

Itä-Uudenmaan poliisilaitos kertoo  Twitterissä , että Tuusulassa on käynnissä hengen ja terveyden uhkaan kohdistuva tehtävä.
 Tuusulan Mäyräkorvessa on tviitin mukaan paikalla useita poliisipartioita, mutta tilanne on rauhallinen.
 Poliisin tietojen mukaan sivullisille ei ole aiheutunut vaaraa.
 Poliisi tiedottaa asiasta myöhemmin lisää.

Poliisi selvittää uhkatilannetta Tuusulassa usean partion voimin, sivullisille ei vaaraa


Summary: Rikosilmoitukset salakatselusta ovat nelinkertaistuneet 10 vuodessa. Ylen selvityksen mukaan toiseksi yleisin tuomioon johtava salakatselu on teko, jossa mies kuvaa naisia piilokameralla esimerkiksi pukuhuoneessa.

Nuori mies tiesi, milloin ikkunan taakse kannatti asettua. Hän oli todennäköisesti tarkkaillut uhrejaan pitkään.
 Hän hiippaili tuntemattomien ihmisten kotien pihaan etenkin aamutoimien aikaan tai illalla, jolloin oli suurin todennäköisyys yllättää uhri alastomana.
 Kun tilaisuus tuli, hän ei antanut eteen vedettyjen verhojen häiritä. Hän tuli aivan ikkunalasiin kiinni ja kurkki sisään verhojen raosta.
 Mies käytti teoissaan salakatselijan yleisintä rikoksentekovälinettä: älypuhelinta.
 Jyväskylässä hän kuvasi verhojen raosta esimerkiksi pariskuntaa, joka oli seksin harrastamisen ajaksi sulkenut verhot.
 Vuosina 2014–2015 mies syyllistyi kaikkiaan kuudentoista ihmisen salakatseluun. Suurin osa uhreista oli naisia, mutta joukossa oli myös naisten seurassa olleita miehiä. Kaikkia miehen kännykästä paljastuneita uhreja poliisi ei pystynyt tunnistamaan.
 Jyväskylän lisäksi mies oli tehnyt rikoksiaan ainakin Tampereella.
 Oikeudessa uhrit kertoivat, että he tunsivat olonsa turvattomaksi rikoksen paljastumisen jälkeen. Ainakin yksi heistä joutui hakeutumaan ammattiapuun.
 Salakatselu Salakatselu tarkoittaa kuvaamista tai katsomista teknisellä laitteella, jos kohteena oleva henkilö on kotirauhan suojaamassa paikassa tai esimerkiksi pukuhuoneessa tai vessassa. Myös esimerkiksi työpaikalla suljetussa tilassa tai aidatulla pihalla oleskelevan henkilön kuvaaminen tai katsominen teknisellä laitteella voi olla salakatselua. Salakatselusta tuomitaan sakkoon tai korkeintaan vuoden vankeuteen.
 Keski-Suomen käräjäoikeus piti jyväskyläläismiehen tekoa poikkeuksellisen vakavana ja tuomitsi hänet salakatselusta puolen vuoden ehdolliseen vankeuteen.
 Tuomitun motiivi vaikuttaa ilmiselvän seksuaaliselta. Ylen selvityksen perusteella se on yleisin motiivi salakatselulle.
 Yle pyysi käräjäoikeuksista vuosilta 2015–2020 tuomiot, joissa salakatselu oli päärikosnimikkeenä. Yle sai haltuunsa 93 tuomiota, joista syyksilukevia on 73. Aineisto käsittää noin kolmanneksen kaikista salakatselutuomioista.
 Jyväskyläläinen tirkistelijä oli tekoaikaan 26-vuotias. Ylen aineiston perusteella salakatselusta tuomittu onkin useimmiten kaksikymppinen mies.
 Älypuhelin ja "piilokamera" yleisimmät tekovälineet
 Ylivoimaisesti yleisin salakatselun rikoksentekoväline aineistossa on älypuhelin.
 Osassa tapauksia salakatselija käytti älypuhelinta piilokamerana asettamalla sen kuvaamaan esimerkiksi suihkutiloihin. Useissa tapauksissa salakatselija käytti myös pienikokoista kameraa, jonka voi piilottaa esimerkiksi vessapaperitelineeseen.
 Tällainen tapaus sattui Imatralla vuonna 2014. Tuolloin 23-vuotias mies jäi kiinni siitä, että hän oli asettanut pienen kameralla varustetun muistitikun taloyhtiönsä saunaosastolle.
 Oman seksikumppanin salakuvaamisesta oli kyse yhdessätoista tuomioon johtaneessa tapauksessa. Kuuluisin tällainen tapaus lienee juontaja  Axl Smithin   salakatseluvyyhti .
 Hovioikeus tuomitsi Smithin vuonna 2017 vuoden ja kahden kuukauden ehdolliseen vankeuteen kolmestakymmenestä salakatselusta. Smith kuvasi yli kahden vuoden ajan salaa kymmeniä naisia, joiden kanssa hän harrasti seksiä.
 Ylen aineistossa kiikarit olivat suhteellisen harvinainen tekoväline. Syynä saattaa olla se, että kiikarien avulla salakatselu onnistuu pitkänkin etäisyyden päästä, jolloin kiinnijäämisriski pienenee. Lisäksi kiikaroinnista ei jää tallennetta, jota voisi käyttää näyttönä rikoksesta.
 Joskus kiikaroitsijakin jää kiinni. Näin kävi esimerkiksi onanoivan vanhuksen tapauksessa Espoossa vuonna 2018.
 Tuolloin 78-vuotias mies katseli kiikareilla sisään naapuriperheen kotiin ja todennäköisesti masturboi samaan aikaan.
 Syyte sukupuolisiveellisyyden julkisesta loukkaamisesta kuitenkin hylättiin. Poliisin mittauksissa ilmeni, että miehen sukupuolielin ei ollut voinut näkyä ikkunalaudan takaa, vaikka käden liike olikin ollut selvästi havaittavissa. Hän sai 35 päiväsakkoa salakatselusta.
 Todennäköinen seksuaalimotiivi oli tarkastellussa aineistossa ylivoimaisesti yleisin. Rajanveto esimerkiksi seksuaalisen nöyryyttämisen ja tyydytyksen hakemisen välillä on tosin monissa tapauksissa vaikeaa.
 Tekijänä useimmiten nuorehko mies
 Tuomituista naisia oli vain kuusi. Heistä kenelläkään ei vaikuta olleen seksuaalista motiivia, vaan salakatselu on pikemmin liittynyt jonkinlaiseen riitaan esimerkiksi naapurin kanssa.
 Ylen läpikäymässä aineistossa seksuaalimotiivin jälkeen yleisin tapaus olikin erilaisten riitojen yhteydessä tapahtunut oikeudeton kuvaaminen. Kaksi tapausta liittyi eläinaktivismiin, jossa aktivistit asensivat laittoman kameran saadakseen todisteita eläinten kaltoinkohtelusta.
 Tuomituista kuusi oli alaikäisiä. Vuosina 2010–2020 Suomessa salakatselurikoksista epäillyistä 11 prosenttia oli alle 20-vuotiaita ja kahdeksan prosenttia alaikäisiä.
 Tuomioon johtaneista tapauksista yksikään ei liittynyt koulumaailmaan, joskin yksi tapaus sijoittui ammattikorkeakouluun.
 Eräässä alaikäisten tapauksessa 17-vuotiaat pojat kuvasivat nukkumassa ollutta tuttuaan postiluukusta Salossa ja jakoivat kuvaamaansa videota Snapchatissa.
 Pojat puolustautuivat sillä, että kyse oli harmittomasta pilasta. Oikeus kuitenkin tuomitsi pojat salakatselusta kahteenkymmeneen päiväsakkoon.
 Poliisin tietoon tulee vuosittain satoja ilmoituksia epäillyistä salakatseluista. Ilmoitusten määrä on nelinkertaistunut kymmenessä vuodessa.
 Syyttäjälaitos pystyy toimittamaan vain tilaston, jossa on syyttäjän tekemät ratkaisut päärikosnimikkeen mukaan.
 Tilaston perusteella voi päätellä, että jos salakatselusta aloitetaan esitutkinta, useimmissa tapauksissa se päättyy syyttäjän tekemään esitutkinnan rajoittamispäätökseen. Rajoittaminen tarkoittaa esitutkinnan lopettamista esimerkiksi sillä perusteella, että rikoksesta ei todennäköisesti saataisi näyttöä.
 Toiseksi yleisin päätepiste salakatseluilmoitukselle on syyttäjän tekemä syyttämättäjättämispäätös. Enimmäisrangaistus salakatselusta on suhteellisen lievä, joten oletettavasti poliisi tutkii erityisellä huolella vain törkeimmät tapaukset.
 Viestintäoikeuden professori  Päivi Korpisaari  arvioi, että syynä suureen määrään lopetettuja esitutkintoja on usein se, että näyttöä rikoksesta on vaikea saada.
 – Ruotsissa tätä on tutkittukin, ja syynä vaikuttaa olevan ainakin se, että on aika vaikea saada näyttöä rikoksesta. Jos kuvia ei tutkinnassa löydy, tuomioon asti on hankala edetä, Korpisaari sanoo.
 Esimerkiksi Axl Smithin tapauksessa muutamia syytteitä hylättiin juuri siksi, että niistä ei löytynyt tallenteita, joita olisi voinut käyttää näyttönä oikeudessa.
 Vuosina 2016–2020 syyksi lukevia tuomioita on vuosittain tullut noin 13 prosenttia rikosilmoitusten määrästä.
 Lue myös:
 Vasaraa heilutellut häirikkö sai pikkusakot, rikoksen uhri ei uskaltanut nukkua kotonaan – naapuririidoissa ei ole voittajia, paljastaa MOT:n selvitys
 Vessaan piilotettu kamera kuvasi 443 videota – ammattikorkeakoulussa salakuvannut mies tuomittiin ehdolliseen vankeuteen
 Vaasan ammattikorkeakoulun vessasta löytyi lavuaarin alle teipattu kamera – poliisi tutkii salakatseluna
 Piilokamera poikien vessassa – 14-vuotiasta epäillään salakatselusta rippileirillä Jyväskylässä
 Mies kuuli ääniä eteisessä ja alkoi nauhoittaa naista salaa – salakuuntelu ja -katselu yleistynyt Suomessa: "Mistään harmittomasta ei ole kyse"
 Axl Smithille tuomio salakatselusta: ehdollista vankeutta ja 150 000 euron menetys

Nuori mies hiipi ikkunan taakse, kun uhrit harrastivat seksiä – salakatselija on yleensä parikymppinen, käyttää kännykkää ja hakee tyydytystä