Summary: Aiemmin julkaisemattomat tulokset KunnonKartta 2017 -väestötutkimuksesta julkaistiin Terveysliikuntapäivillä. Tutkimukseen osallistui yli 2 000 iältään 20–69-vuotiasta suomalaista.

Suuremmassa kaupungissa ei usein pääse pisteestä A pisteeseen B ilman paria kulkuvälinettä. Alkumatka bussilla ja loput ratikalla, tai kenties välissä vielä metro.
 Osin tilanne on käytännön sanelemaa. UKK instituutin johtaja ja lääketieteen tohtori  Tommi Vasankari  liputtaa vaihtojen puolesta.
 – Sellainen vääjäämättä lisää lyhyitä liikkumisen pätkiä. Kun lisäys tulee joka päivä, se on puolestamme tehtyä päätöstä. Piiloliikuntaa, joka on hyväksemme.
 Vasankari on puhunut liikennesuunnittelusta vastaavien ihmisten kanssa aiheesta ja ainakin osittain ihmisen oman liikkumisen lisääminen on tietoinen päätös.
 Tampereella tavoite lisätä aktiivista liikkumista eli esimerkiksi kävelemistä löytyy  Kestävän kaupunkiliikkumisen suunnitelmasta (pdf) .
 10 minuutin lisäyksellä on valtava merkitys terveydelle
 Aiemmin liikuntasuosituksissa käytiin läpi kuinka pitkään vähintään pitää yhtä kestoisesti liikkua. Nyt sellaiset rajat on poistettu ja kaikki liikkuminen lasketaan.
 Jos vaihtojen aikana liikkuu kymmenen minuuttia aiempaa enemmän, ei se tunnu paljolta. Jos kymmenen minuuttia taas tulee joka päivä, 356 kertaa vuodessa, kertyy liikuntaa yhteensä yli 60 tuntia.
 – Todella pienellä määrällä joka päivä on valtava merkitys terveydellemme.
 Entistä suurempi vaikutus onkin arjen liikunnalla suhteessa järjestettyihin höntsävuoroihin tai kuntasalikertoihin.
 Suomalaisten liikkumisesta tehdystä väestötutkimuksesta löytyy asioita, jotka joko lisäävät tai laskevat liikunnan määrää. Esimerkiksi asumismuodolla on vaikutusta liikunnan määrään.
 Kerrostalossa asuvalle kertyy enemmän liikkumista
 Kerrostalossa asuvat liikkuvat yhteensä keskimäärin enemmän kuin omakotiasujat. Omakotitalossa on pakko esimerkiksi haravoida lehtiä ja tehdä muita kotihommia enemmän kuin kerrostalossa. Sen sijaan kerrostalossa asujan on liikuttava, jotta pääsee eri paikkoihin.
 – Kokonaisvolyymi kaatuu väestötutkimuksessa kerrostaloasujalle. Kerrostaloasukkaat käyttävät liikkumiseen päivittäin yli 50 minuuttia eli noin viisi minuuttia enemmän aikaa kuin pientaloasukkaat, Vasankari kertoo.
 Kun katsotaan keskimääräistä liikkumista, miehet keräävät liikuntaa päivässä kolme minuuttia enemmän kuin naiset. Tosin parisuhde vaikuttaa sukupuolta enemmän. Lesket ja eronneet ovat liikkeessä 52 minuuttia ja avoliitossa elävät 45 minuuttia päivässä.
 – Voi olla, että keskiarvolle käy näin, muttei jokaiselle meistä.
 Tutkimus paljastaa vain keskiarvon, eli osa ihmisistä liikkuu selvästi sitä enemmän, osa ei juuri lainkaan. Yksilöiden väliset erot ovat hyvin suuret. Tottumukset ja ihmisen omat tavat lopulta määrittelevät miten paljon liikkuu tai on liikkumatta.
 Aiemmin julkaisemattomat tulokset KunnonKartta 2017 -väestötutkimuksesta julkaistiin Terveysliikuntapäivillä Tampereella. Tutkimukseen osallistui yli 2 000 iältään 20–69-vuotiasta suomalaista, joiden liikkumista ja sen rasittavuutta, paikallaanoloa ja unta seurattiin liikemittarilla viikon ajan.
 Lue lisää:
 UKK-instituutti selvittää, miten suomalaisten kunnon kävi korona-aikana
 Lukiolaisten liikkuminen tutkittiin, ja sekin on liian vähäistä – UKK-instituutin johtaja: "Tiedän, että heidän arkensa on lukusidonnaista"
 Tutkimus: Seisomisella on yhteys diabetesriskin pienemiseen – jaloillaan olemisen lisääminen voi auttaa ennaltaehkäisemään pitkäaikaissairauksia

Kerrostalossa asuvat liikkuvat enemmän kuin omakotiasujat – myös julkisen liikenteen vaihtovälit ohjaavat meitä liikkumaan enemmän


Summary: Vuosittaiset ilmastokokoukset ovat sekava soppa, jossa maailman maat yrittävät saada ilmastokriisin hallintaan. Tärkeimmästä asiasta eli päästövähennyksistä ei silti enää edes neuvotella.

Hidasta ja tuskallista.
 Tieteen esiin nostamiin asioihin ei reagoida.
 Vuoristorataa, jossa USA:n kulloinenkin presidentti määrää tahdin.
 Tällaisia ovat YK:n kansainväliset ilmastokokoukset. Ja sen vuoksi kansainvälistä ilmastopolitiikkaa arvostellaan toistuvasti tuloksettomuudesta. Ovatko ilmastokokoukset siis epäonnistuneet?
 Kyllä ja ei.
 – Neuvottelut eivät missään tapauksessa yksin ratkaise ilmastokriisiä. On naiivia ajatella, että se olisi edes niiden funktio, sanoo Itä-Suomen yliopiston kansainvälisen oikeuden professori  Kati Kulovesi .
 Ilmastosopimuksen on tarkoitus on olla vain eräänlainen kehikko tai raamit. Ilmastoneuvotteluille asetettuja odotuksia ei saavuteta pelkästään kansainvälisten sopimusten rajallisilla välineillä. Valtioiden on tarkoitus tehdä itse ilmastotyö päästöjen vähentämiseksi.
 Järjestelmä ei siis ole se, jota syyttää, jos panokset eivät ole tarpeeksi kovia. YK-järjestelmä on yhtä voimakas tai heikko kuin sen jäsenvaltiot.
 – Joystick on valtioiden käpälässä eikä YK:n, sanoo Ulkopoliittisen instituutin FIIA:n tutkimusprofessori  Antto Vihma .
 Vartija poistaa SustainUS-järjestön edustajan Abigail Borahin ilmastokokouksen neuvottelusalista tämän puhuttua USA:n valtiota kokouksessa edustavan Todd Sternin päälle tämän puheenvuoron aikana Durbanin ilmastokokouksessa Etelä-Afrikassa vuonna 2011. EPA/All Over Press
 Vihma muistuttaa, että odotukset kansainvälisen ilmastopolitiikan onnistumisesta tulisi suhteuttaa siihen, mistä voidaan sopia kansainvälisesti ja mistä päättää kansallisesti.
 – Muussa tapauksessa vaarana on YK:n alaisen neuvottelujärjestelmän eroosio sen oletetun jatkuvan "epäonnistumisen" takia, Vihma kirjoittaa  Ulkopolitiikka-lehdessä .
 Toisaalta, ilmastotiede esimerkiksi  IPCC-raporttien muodossa  on toistanut ilmastonmuutoksen hillinnän tarpeellisuutta ja kiireellisyyttä jo vuosikausia. Kun kaikki maailman maat kokoontuvat yhteen päättämään asiasta, odotusarvo väistämättä kohoaa. Josko nyt?
 Lopulta kokousten anti todetaan muutamista edistysaskelista huolimatta vaatimattomaksi. Puhutaan epäonnistumisesta ja vähäisestä kunnianhimosta. Syntyy hokemia, joissa epäillään YK:n toimintakykyä niin ilmastoneuvotteluissa kuin maailmanpolitiikassa laajemminkin.
 Myös Helsingin yliopiston ympäristöpolitiikan professori ja BIOS-tutkimusyksikön WISE-hankkeen johtaja  Janne Hukkinen  tunnistaa pettymysten kierteen.
 – Tämänkaltainen muutosprosessi on aivan liian hidas suhteessa siihen haasteeseen minkä edessä olemme, Hukkinen sanoo.
 Valtioiden edustajat osallistuvat järjestyksessään 17:een ilmastokokoukseen Durbanissa Etelä-Afrikassa vuonna 2011. EPA/All Over Press
 Ilmastohimmeliä rakennetaan pala palalta
 Mihin ilmastokokouksia sitten oikein tarvitaan?
 Se on kriittisen tärkeää politiikkaa, joka nostaa joka vuosi ilmasto-ongelman esiin ja kokoaa kaikki maailman maat yhteisen tosiasian eteen, muistuttaa ilmastoneuvotteluiden konkari, valtioneuvoston kanslian strategiaosaston johtava asiantuntija  Jukka Uosukainen,  joka on ollut mukana ilmastoneuvotteluiden alusta asti tavalla tai toisella.
 Se, että 197 maailman maata neuvottelee rauhanomaisesti keskenään on saavutus jo sinänsä.
 – Ilman 30 vuoden neuvotteluja ei oltaisi tässä missä nyt ollaan; länsimaat selkeästi laskevalla uralla päästöissään ja useilla mailla hiilineutraaliustavoitteita, Uosukainen sanoo.
 Voi olla että ilman ilmastokokouksia 1,5 asteen lämpenemisen raja olisi jo mennyt rikki.
 – Nyt se on vielä toteutettavissa, eivätkä kaikista kauheimmat skenaariot 4-8 asteen lämpenemisestä näytä toteutuvan, Uosukainen sanoo.
 Arvostelussa jää helposti näkemättä se, että ilmastokokoukset palvelevat kansallisia ilmastoponnistuksia ja rakentavat hitaasti eri maiden välisiä yhteisiä tavoitteita.
 Joka vuosi ei voi tehdä uutta Pariisin sopimusta. Maailmanlaajuista ilmastohimmeliä rakennetaan vuosittain pala palalta.
 Tänä vuonna neuvotteluissa olevat palaset ovat muun muassa markkinamekanismit ja ilmastorahoitus. Ensimmäinen tarkoittaa sitä, että päästöjä voisi vähentää siellä missä se on taloudellisinta. Jälkimmäinen sitä, miten paljon länsimaat maksavat kehitysmaiden ilmastotyötä.
 Ilmastokokouksen osallistuja kulkee konferenssikeskuksen käytävällä Madridin ilmastokokouksessa vuonna 2019.
 Yle on aloittanut ilmastonmuutoksen päivittyvän seurannan. Seuranta-artikkelista pääset lukemaan tärkeimmät ilmastonmuutokseen ja sen hillintään liittyvät uutiset.  Artikkeliin pääset tästä ! Artikkelin chat-välilehdellä voit myös esittää kysymyksiä ilmastonmuutokseen liittyen.
 Ilmastokokousten lyhyt ja tuskainen historia
 Vaikka ilmastonsuojelun historia näyttää kivikkoiselta, osavoittoja on aina tullut. Vaikeissakin kokouksissa on saatu aina jotain aikaan.
 Ensimmäinen ilmastosopimus solmittiin YK:n ympäristö- ja kehityskokouksessa Earth Summitissa Rio de Janeirossa vuonna 1992. Se on edelleen voimassa oleva kaikkien sopimusten äiti, edelleen voimassa oleva puitesopimus.
 Sitä seurasi Kioton pöytäkirja vuonna 1997.
 Joidenkin teollisuusmaiden oli silloin erittäin vaikea sitoutua edes muutaman prosentin päästövähennystavoitteisiin seuraavien vuosien aikana. Kiihkeää huutokauppaa päästölupauksista käytiin yli yön. Loppukokouksessa USA:n delegaatiossa syntyi miltei käsirysy. Maa hylkäsikin pöytäkirjan myöhemmin. EU:n johdolla kuitenkin alkoi alustava päästöjen rajoittamisen aikakausi.
 Kioton sopimus oli ensimmäinen oikeudellisesti sitova kansainvälinen ilmastosopimus kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisestä. Kaikkiaan 36 teollisuusmaata sitoutui siihen, myös Suomi.
 Vaikka sopimuksen osapuolet vähensivät päästöjään, muut maat kasvattivat niitä niin paljon, että maailman päästöt kasvoivat 32 prosenttia vuodesta 1990 ja vuoteen 2010.
 Qatarin varapääministeri Abdullah bin Hamad Al-Attiyah johti puhetta vuoden 2012 ilmastokokouksessa Dohassa Qatarissa. EPA/All Over Press
 Balilla vuonna 2007 EU:n johtoasema mureni muun muassa Kiinan ja Intian todetessa, etteivät ne sitoudu pöytäkirjaan ilman USA:n mukaan tuloa.
 – Näiden maiden konsultaatiot salassa sihteeristöltä saivat silloisen kokouksen puheenjohtajan  Yvo de Boerin  avoimesti puhkeamaan harmin kyyneliin päätöskokouksessa, Suomen neuvottelija Uosukainen kertoo.
 Tällöin Uosukaisen vetämät neuvottelut ilmastonmuutokseen sopeutumisen rahastosta saatiin kuitenkin pakettiin.
 – Rahasto on jakanut jo satoja miljoonia dollareita tukea kehitysmaille sopeutumiseen.
 Kööpenhaminan ilmastokonferenssissa 2009 teollisuusmaat sitoutuivat 100 miljardin dollarin vuosittaiseen ilmastorahoitukseen kehitysmaille ja perustivat muun muassa Vihreän ilmastorahaston ja ilmastoteknologiakeskuksen kehitysmaiden tukemiseksi.
 Tämä tarjous oli silti täysin riittämätön kehitysmaiden triljoonaluokan vaatimusten rinnalla, eikä yhteistä sitovaa pöytäkirjaa saatu aikaiseksi.
 – Myrskyisässä pääistunnossa kuultiin jyrkkiä ilmauksia siitä, että teollisuusmailla on ”Afrikan lasten verta käsissään”, Uosukainen muistelee.
 Lupaus 100 miljardin vuosittaisesta ilmastorahoituksesta on edelleen pöydällä ja neuvotteluissa Glasgow’ssa. Summasta uupuu nyt noin 20 miljardia dollaria.
 Vihreä ilmastorahasto on jakanut 10 miljardia dollaria kehitysmaiden hankkeisiin.
 Vielä Pariisin sopimuksen alla EU yritti kaikin keinoin saada läpi kaikkia maita koskevan ilmastositoumusten taakanjaon. Sen pohjana olisivat olleet historialliset päästöt, maiden elintaso ja taloudellinen kantokyky sekä olosuhteet ja rahoitustarpeet.
 Tämä paperi revittiin kappaleiksi Pariisin kokousta edeltävässä ministerikokouksessa.
 – On maita, esimerkiksi USA, Brasilia ja Kiina, jotka eivät missään nimessä halua toisten laskemia ilmastositoumuksia itselleen, Uosukainen sanoo.
 Muun muassa Kiinan, USA:n ja Brasilian vaatimuksesta päädyttiin Singaporen ministerin esittämään kompromissiin, jossa kukin maa voisi vapaaehtoisesti ja -muotoisesti esittää oman ”parhaan” tarjouksensa yhteisen tavoitteen saavuttamiseksi. Tätä maiden tarjousta sitten kiristettäisiin säännöllisesti esimerkiksi viiden vuoden välein ja kunnianhimoa nostettaisiin tiedon lisääntyessä sekä ilmastokehityksestä että muiden maiden tarjouksien pohjalta.
 Tällainen  Pariisin vuoden 2015 ilmastosopimuksesta  myös tuli. Siinä jokainen maa määrittelee itse, mitä tekee ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi. Sopimuksen rikkomisesta ei seuraa mitään sanktioita.
 Oikeusoppineen Kuloveden mielestä sopimus on "ihan hyvä", FIIA:n Vihman mukaan "perinteinen valtiosopimus", neuvottelujen konkarin mielestä "erittäin heikko ja hankala".
 – Mailla on täysi vapaus tehdä, mitä tekevät. Haasteellisia kokouskierroksia on luvassa kymmenien vuosien ajan, Uosukainen sanoo.
 Christiana Figueres, Ban Ki-moon, Laurent Fabius ja Francois Hollande iloitsevat, kun Pariisin ilmastosopimus saatiin aikaan Pariisin ilmastokokouksessa vuonna 2015. Christophe Petit Tesson / Epa
 Osa valtioista kyllästyy jahkailuun ja yritykset ryhtyvät toimeen
 Mutta Pariisissa tehtiin myös läpimurto. Ja sen seurauksena ilmastotyössä näyttää tapahtuneen merkittävä käänne.
 Ilmastotoimet etenevät eri puolilla maailmaa ihan toisessa tahdissa kuin vielä viisi vuotta sitten, jolloin Pariisin sopimus laadittiin.
 Siellä kaikki maailman maat sitoutuivat ensi kertaa vähentämään päästöjään. Pariisissa murrettiin asetelma, jossa kehitysmaat ja teollisuusmaat poikkesivat toisistaan: päästöjen vähentämisen on aiemmin ajateltu koskevan ainoastaan teollisuusmaita.
 – Pariisin sopimuksella on ollut tosi tärkeä merkitys. Kun on selkeät kansainväliset tavoitteet, ne ovat ohjanneet ilmastopolitiikkaa kansallisesti, kansainvälisen oikeuden professori Kulovesi sanoo.
 Kalifornian silloinen kuvernööri Arnold Schwarzenegger puhui Pariisin ilmastokokouksessa vuonna 2015. Kalifornian osavaltio USA:ssa tunnetaan muuta maata tiukemmasta ilmastopolitiikastaan. EPA-EFE/ETIENNE LAURENT
 Pariisin sopimuksessa tavoitteena on globaali hiilineutraalius vuonna 2050, mutta sopimuksen muiden tavoitteiden valossa tämän on käytännössä tapahduttava monessa maassa paljon aiemmin.
 Esimerkiksi Suomessa Sanna Marinin hallitus on asettanut tavoitteeksi, että Suomi on hiilineutraali vuonna 2035. USA ja EU tavoittelevat hiilineutraaliutta Pariisin sopimuksen mukaisesti vuonna 2050. Kiina ja Saudi-Arabia vasta vuonna 2060.
 Suomen tavoite ei ole Pariisia kunnianhimoisempi, vaan ilmastopaneelin analyysin mukaan juurikin maamme osuus Pariisin sopimuksen tavoitteiden mukaisesta globaalista hiilibudjetista kahden tai tiukemman 1,5 asteen tavoitteen mukaisesti.
 Monet valtiot, kaupungit, kunnat ja yritykset ovat asettaneet itselleen hiilineutraaliustavoitteen sopimuksen jälkeen. Sopimus on saanut suuret rahoittajat ja liikeyritykset liikkeelle kohti vähähiilisiä investointeja ja tuotteita.
 – Jotkut vaan tekevät, vaikka Glasgow’ssa ei saavutettaisi yksimielisyyttä. Jos Yhdysvallat on hidas, se häpäistään julkisesti, ympäristöpolitiikan professori Hukkinen sanoo.
 Toisaalta, poliittista lupauksista huolimatta konkreettiset toimet ovat toistaiseksi jääneet vähiin. Näin myös Suomessa, jossa  syksyn budjettiriihessä  puolueet jumiutuivat riitelemään ilmastotoimien toteutuksesta.
 – Yksityinen sektori ja finanssimaailma alkavat liikehtiä. Sitä myötä kenties valtioidenkin voi olla helpompi tehdä sitoumuksia. Kapitalismista ei voi tietää, mihin suuntaan se menee. Jos menee hyvin, poliitikot rupeavat juoksemaan yritysten linjausten perään, Hukkinen sanoo.
 Ruotsalainen ilmastoaktivisti Greta Thunberg piti mieleenpainuvan puheen maailman päättäjille YK:n Climate Action Summitissa New Yorkissa vuonna 2019. Puheesta jäi elämään puheenparsi "How dare you?" Justin Lane / EPA
 Poliitikot ovat kuunnelleet huonosti tieteen ääntä
 Ilmastoneuvotteluja seuratessa ei heti uskoisi, että ilmastonmuutoksen hillinnällä on kova kiire. Hiilidioksidin määrä ilmakehässä kasvaa hälyttävästi ja ilmastonmuutos näkyy jo luonnossa ja ihmisten arjessa. Ilmastotavoitteiden ja toimien välillä ammottaa suuri kuilu.
 Ihmisten ilmakehään laskemista kasvihuonekaasupäästöistä puolet on tupruteltu sinä aikana, kun jokin ilmastosopimus on ollut voimassa.
 Mutta joku osa tutkijoiden viesteistä on mennyt kutienkin perille.
 Vielä 1990-luvulla ajateltiin, että ilmastonmuutos on pieni ympäristöongelma. Nyt on oivallettu, että ilmastonmuutoksella on tärkeä vaikutus kehitykseen, talouteen ja ihmisten arkipäiväiseen elämään.
 – Se ei ole enää jokin pieni siivu, joka voidaan hoitaa sitten, kun kaikki muut asiat on hoidettu, Kulovesi sanoo.
 Silti ilmastoagendan tärkeimmästä asiasta ei ilmastokokouksissa enää edes neuvotella – nimittäin päästövähennysten tekemisestä.
 Lue myös :
 Ilmastouutisten live-seuranta
 Yli sadan kohdan lista ilmastopäätöksiä odottaa Glasgow'ssa – Kiina, Brasilia ja Intia ratkaisevat lämpeneekö maapallo 1,5 astetta vai enemmän
 Analyysi: Näitä ilmastotavoitteita on jo odotettukin – USA:n ja muiden maiden lupaukset kurovat ammottavaa päästökuilua pienemmäksi
 Bidenin USA palasi saman tien Pariisin ilmastosopimukseen – Mikä merkitys sillä on?
 Toimitukselta: Ylen uusi live-seuranta kertoo tärkeimmät ilmastouutiset, toivoa unohtamatta
 Yhtenä aamuna koti muuttui vaaralliseksi – Pohjoismaissa on paikka, jossa ihmiset kohtaavat ilmastonmuutoksen silmästä silmään

Ratkaisevatko ilmastokokoukset ilmastokriisin? Ei ole tarkoituskaan – "Joystick on valtioiden käpälässä"


Summary: Halloween on jo vakiinnuttanut paikkansa Suomen pimeässä syksyssä. Noidat ja haamut ovat taas liikkeellä. Kokeile testillä, miten hyvin tunnet Yhdysvalloista kotoisin olevan juhlan.

Lue lisää:
 Halloween-hauskuuksista ei tarvitse luopua korona-aikanakaan – lastenlääkäri antaa vinkit turvalliseen juhlintaan
 Halloweenin vietto on lapsille jo perinnettä – merkkipäiväksi siitä ei vielä ole

Minä päivänä Halloweenia kuuluu juhlia ja missä sijaitsee kurpitsapuisto? Testaa tietosi pimeän juhlasta


Summary: Kaikki vastaajat kiistävät rikoksen. Rikoslaissa teko on ankarasti sanktioitu rikos, josta tuomittua ei voi tuomita muuhun kuin vankeusrangaistukseen.

Apulaisvaltakunnansyyttäjä on nostanut syytteen turvallisuussalaisuuden paljastamisesta kolmea Helsingin Sanomien toimittajaa vastaan.
 Vähimmäisrangaistus turvallisuussalaisuuden paljastamisesta on neljä kuukautta ja enimmäisrangaistus neljä vuotta vankeutta. On kuitenkin epätodennäköistä, että tämän kaltaisesta teosta tuomittaisiin ehdoton vankeusrangaistus.
 Kaikki syytteen saaneet toimittajat kiistävät syyllistyneensä rikokseen.
 Kaksi rikoksesta epäiltynä ollutta toimittajaa eivät saaneet syytettä. Heidän osaltaan apulaisvaltakunnansyyttäjä on tehnyt päätökset syyttämättä jättämisestä.
 Tutkinta alkoi joulukuussa 2017, kun Helsingin Sanomat julkaisi jutun Puolustusvoimien Viestikoekeskuksesta. Poliisi alkoi tutkia, julkaisiko lehti oikeudettomasti tietoa, joka on määrätty salaiseksi Suomen ulkoisen turvallisuuden vuoksi.
 Syytteen saavat Helsingin Sanomien politiikan toimituksen tuolloinen esimies  Kalle Silfverberg  sekä jutun kirjoittajiksi merkityt  Laura Halminen  ja  Tuomo Pietiläinen .
 Helsingin Sanomien vastaava päätoimittaja  Kaius Niemi  ei saa syytettä.
 Tutkintapyynnön asiasta teki pääesikunta.
 Esitutkinnassa selvisi, että toimittajat eivät hankkineet tietoja lainvastaisilla keinoilla.
 Esitutkinnassa käytiin kolmasti KKO:ssa
 Esitutkinta asiassa oli ainutlaatuinen, sillä se johti peräti  kolmeen korkeimman oikeuden  käsittelyyn.
 Lisäksi maaliskuussa korkein oikeus määräsi, että jutussa todistajana kuullun Helsingin Sanomien toimittajan on  vastattava poliisin kysymyksiin  esitutkinnassa.
 Samanaikaisesti poliisi on tutkinut erillisessä esitutkinnassa sitä, miten turvaluokiteltu aineisto päätyi Helsingin Sanomien toimittajien haltuun.
 Tässä jutussa epäiltynä on Ylen tietojen mukaan puolustusvoimien entinen tiedustelupäällikkö, kontra-amiraali evp.  Georgij Alafuzoff . Hän kiistää syyllistyneensä rikokseen.
 Lue lisää:
 HS:n epäillään paljastaneen turvallisuussalaisuuden joulukuussa 2017 julkaistussa Viestikoekeskus-jutussa – miksi tutkinta on kestänyt vuosia?
 Korkein oikeus: Toimittajan on vastattava poliisin kysymyksiin turvallisuussalaisuuden rikkomisen tutkinnassa viestikoekeskuksen jutussa
 Viittä Helsingin Sanomien työntekijää epäillään rikoksesta, josta vähimmäisrangaistus on vankeutta – asia siirtyi syyteharkintaan

Kolme Helsingin Sanomien toimittajaa sai syytteen puolustusvoimien salaisten asiakirjojen julkaisusta – toimittajia uhkaa vankeusrangaistus


Summary: Poliisi selvittää Leppävirralla vesistöstä auton sisältä löytyneen vainajan henkilöllisyyttä. Paikkakunnalla katosi vuonna 2006 mies, jonka tapausta tutkitaan henkirikoksena. Poliisi on aiemmin kertonut epäilevänsä, että mies upotettiin autoineen vesistöön.

Keskusrikospoliisi vahvistaa Ylelle, että Pohjois-Savon Leppävirralla sijaitsevasta vesistöstä on löytynyt auto, jonka sisällä oli vainaja.  Savon Sanomat  kertoi auton löytymisestä omiin tietoihinsa nojaten eilen illalla.
 Tiettävästi ainoa Leppävirran seudulla autoineen kadonnut on vuonna 2006 kadonneeksi ilmoitettu Juha Laitinen. Hänen tapaustaan on tutkittu viime vuodet henkirikoksena.
 Rikoskomisario  Teppo Sovelius  keskusrikospoliisista ei vielä ota kantaa vainajan henkilöllisyyteen. Hän ei kiistä eikä vahvista, että kyseessä on Juha Laitinen.
 – Sitä on vielä liian aikaista kommentoida. Asioiden selvittely on vielä kesken, Sovelius toteaa.
 Hän ei myöskään kerro tarkempaa tietoa löytöpaikasta.
 Juha Laitinen katosi autoineen
 37-vuotias Juha Laitinen katosi elokuussa 2006 sen jälkeen, kun hän oli poistunut Leppävirralla sijaitsevasta ravintola Virranpojasta tuntemattoman miehen kanssa.
 Tutkinnan alkuvuosina pidettiin mahdollisena, että Laitinen katosi omasta tahdostaan, mutta  vuoden 2017 lopulla  poliisi alkoi uusien tietojen valossa tutkia asiaa henkirikoksena.
 Tutkinnanjohtaja Teppo Soveliuksen mukaan tutkinnassa on vuosien aikana kuultu useita eri henkilöitä pääosin todistajina, mutta myös rikoksesta epäiltynä. Rikoksen selvittämisessä on kuulustelujen sekä muiden poliisin toimenpiteiden kautta edistytty.
 Poliisi on aiemmin kertonut epäilevänsä, että mies upotettiin autoineen vesistöön.
 Katoamispäivänä Laitinen ja hänen seurassaan ollut mies olivat liikkeellä Laitisen sinisellä, neliovisella, vuosimallin 1996 Seat Toledo -henkilöautolla, jonka rekisterinumero on CCA-581. Viimeinen varmana pidetty havainto kadonneesta ja kyseisestä henkilöautosta on tehty illalla 27. elokuuta 2006.
 Juha Laitinen oli kadotessaan 172 senttiä pitkä, hoikkavartaloinen ja hänellä oli lyhyet ruskeat hiukset sekä viikset. Kadotessaan hänellä oli yllään musta Blue Cargo -firman logolla varustettu takki sekä farkut.
 Keskusrikospoliisi on pyytänyt havaintoja katoamisajalta myös valkoisesta, vuosimallin 1988 Mercedes Benz -merkkisestä henkilöautosta ja erityisesti sen liikkeistä Leppävirran alueella. Laitisen on havaittu olleen samanmallisen auton kyydissä hieman ennen katoamistaan.
 Tapaus on ollut paljon esillä julkisuudessa. Sitä käsiteltiin muun muassa Ylellä esitetyssä sarjassa  Kadonneet .

Leppävirralla vesistöstä löytyi auto, jonka sisällä oli vainaja – KRP ei ota kantaa, onko 15 vuotta sitten mystisesti kadonnut mies löytynyt


Summary: Influenssa vie HUSin alueella tehohoitoon tavallisena kautena myös kymmeniä työikäisiä potilaita. Rokote antaa ikäryhmälle 70–90-prosenttisen suojan sairastumiselta.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Suomessa influenssakausi alkaa tavallisesti vuodenvaihteessa tai tammikuun aikana ja se kestää nelisen kuukautta.
 Viime talvena epidemia jäi koronarajoitusten vuoksi tulematta. Nyt kun yhteiskunta on avautunut ja ihmiset matkustavat jälleen, virukset kulkevat heidän mukanaan. Epidemiasta odotetaan tavallista voimakkaampaa.
 Rokote on tärkein keino torjua influenssaa ja se antaa työikäiselle väestölle 70–90 prosentin suojan sairastumiselta.
 – Nyt on juuri oikea hetki hakea rokote, sanoo Husin apulaisylilääkäri  Eeva Ruotsalainen .
 Rokottautuminen olisi tärkeää etenkin ikääntyneille ja perussairauden vuoksi riskiryhmiin kuuluville. Influenssa vie HUSin aleella tehohoitoon tavallisena kautena myös kymmeniä työikäisiä potilaita.
 Kansallinen rokotusohjelma tarjoaa maksuttomat influenssapiikit 65 vuotta täyttäneille, alle 6-vuotiaille lapsille, raskaana oleville, sairautensa tai lääkityksensä vuoksi riskiryhmiin kuuluville, sote-alan ammattilaisille, varusmiehille ja vakavalle influessalle alttiiden lähiomaisille.
 Rokotteen voi hankkia myös maksua vastaan.
 Muitakin suojautumiskeinoja on.
 – Koronapandemian aikana on opittu, että myös ei lääkkeelliset keinot, kuten maski, hyvä käsihygienia ja turvavälit, voivat merkittävästi vaimentaa epidemiaa, Ruotsalainen sanoo.
 Voit keskustella aiheesta perjantaina 29.10.2021 kello 23 saakka.
 Lue myös:
 Vuosi sitten influenssa jäi saapumatta – tänä vuonna influenssakausi voi olla tavanomaista rajumpi
 Immunologian professori varoittaa tulevasta influenssa-aallosta – tauti voi pyyhkäistä tavallista rajummin, koska vastustuskykymme on heikentynyt

Suomeen odotetaan tavallista voimakkaampaa influenssakautta – HUSin apulaisylilääkäri: "Nyt on juuri oikea hetki hakea rokote"


Summary: Epäilty on ollut vangittuna pääsiäisestä alkaen. Poliisin mukaan hän on ollut tutkinnan aikana yhteistyöhaluinen.

Poliisi on saanut valmiiksi Turun Pernossa pääsiäislauantaina tapahtuneen kaksoismurhan esitutkinnan.
 Poliisi epäilee 27-vuotiasta kouvolalaismiestä kahdesta murhasta ja kolmesta murhan yrityksestä. Seuraavaksi asia lähtee syyttäjälle syyteharkintaa varten.
 Tapauksen tutkinnanjohtajan, rikoskomisario  Kristiina Kontion  mukaan kyse on poikkeuksellisen kylmäverisestä tapahtumasarjasta.
 – Siitä kertoo paitsi uhrien määrä myös epäillyn määrätietoinen toiminta tapahtumapaikalla. Hän poistui asunnosta vasta kuultuaan poliisiautojen hälytysäänet ja todettuaan, ettei löydä muita asunnossa olijoita, Kontio kertoo poliisin tiedotteessa.
 Epäilty surmasi uhrinsa haulikolla. Ennen tekojaan epäilty oli käyttänyt rauhoittavia lääkkeitä sekä muuntohuumetta. Kontion mukaan on mahdollista, että lääkkeiden ja huumeiden yhteiskäyttö selittää miehen väkivaltaista käytöstä.
 Esitutkintamateriaalin perusteella poliisi olettaa, että myös asuntoon piiloutuneet henkilöt, 23-vuotias mies ja 49-vuotias nainen, ovat olleet hengenvaarassa.
 – Surmattuaan 27-vuotiaan kaverinsa epäilty liikkui tämän asunnossa ladatun aseen kanssa. Hän on kuulusteluissa kuitenkin kiistänyt etsineensä muita asunnossa olleita tai sen, että hänen tarkoituksenaan olisi ollut surmata heidät, Kontio sanoo.
 Rikoskokonaisuus on ollut myös tutkinnallisesti poikkeuksellisen laaja. Esitutkinnan aikana on kertynyt satoja sivuja erilaista kuulustelu- ja oheismateriaalia.
 – Teknisen tutkinnan osalta tässä tapauksessa käytettiin verijälkien lähtöalueen määrittämisessä ensimmäistä kertaa Suomessa 3D-tekniikkaa. Rikosprosessiin sinänsä ei ole liittynyt mitään tavallisesta henkirikostutkinnasta poikkeavaa, Kontio sanoo.
 Erimielisyys 20 euron velasta
 Esitutkinnassa ei ilmennyt selkeää yksittäistä motiivia Pernossa pääsiäisenä tapahtuneille julmille väkivallanteoille. Kontion mukaan epäilty ei myöskään ole kuulusteluissa osannut selittää tekoaan.
 – Motiivin taustalla vaikuttaneita taustatekijöitä ovat saattaneet olla epäillyn tausta koulukiusattuna, huumeiden käyttö sekä epäillyn ja 27-vuotiaan miesuhrin välille syntynyt riita ja uhka ystävyyden katkeamisesta.
 Miesten välinen erimielisyys johtui 20 euron velasta, joka liittyi huumausaineiden toimittamiseen, käytännössä siis bensarahaan.
 – Väkivallanteon motiivit tai taustatekijät voivat olla joskus hyvinkin olemattomia, sanoo Kontio tiedotteessa.
 Epäilty on ollut vangittuna huhtikuun alusta alkaen. Syytteen nostamisen alkuperäinen määräpäivä oli heinäkuussa, mutta määräaikaa on siirretty kaksi kertaa, kertoo poliisi.
 Suurin syy viivästymiseen on ollut se, että epäilty on ohjattu mielentilatutkimuksiin. Syytteen nostamisen määräpäivä on nyt 23. marraskuuta.
 Tapauksen tausta
 Poliisin mukaan kouvolalainen mies ampui 3. huhtikuuta aamuyöllä kuoliaaksi Turun Pernossa 27-vuotiaan miehen ja 25-vuotiaan naisen sekä haavoitti teräaseella 29-vuotiasta miestä.
 Epäilty oli saapunut tapaamaan kaveriaan, 27-vuotiasta miestä, Pernoon. Edellisenä päivänä miesten välille syntynyt erimielisyys oli muuttunut riidaksi, jonka jälkeen kouvolalaismies ampui hänet.
 Esitutkinnan alkuvaiheessa poliisi kertoi, että ampumisen taustalla on epäillyn yksityiselämään liittyviä arkaluonteisia asioita, joita ei yksityisyyden suojan vuoksi kerrota julkisuuteen.
 – Kyse oli pienestä rahasummasta ja ehkä enemmänkin periaatteesta, tutkinnanjohtaja Kristiina Kontio kertoi huhtikuussa.
 Tapauksen kulku
 Poliisin mukaan epäilty ampui ensin kerrostalon pihalla 27-vuotiasta miestä, joka pakeni sisälle kerrostaloasuntoon.
 Pihalle tulivat sillä hetkellä äänten johdattelemina täysin sivulliset, 25-vuotias nainen ja 29-vuotias mies. Epäilty ampui naisen pihalla ja vahingoitti teräaseella miestä.
 Epäilty seurasi haavoittamaansa miestä sisälle kerrostaloasuntoon ja ampui uudelleen häntä.
 Asunnossa oli vielä kaksi muuta ihmistä tapahtumahetkellä, mutta he eivät loukkaantuneet. Piiloutuneina olleet 23-vuotias mies ja 49-vuotias nainen olivat mahdollisesti vaarassa.
 Poliisin mukaan varsinainen teon kohde oli 27-vuotias mies. Ampumisessa kuollut nainen ja haavoittunut mies olivat tekijälle ennestään tuntemattomia.
 Poliisi sai epäillyn kiinni pian veritekojen jälkeen kerrostalon ulkopuolella. Hän oli tapahtumahetkellä huumausaineiden vaikutuksen alaisena.
 Korjattu kello 10.15: Mies otettiin kiinni kerrostalon ulkopuolella, ei rappukäytävässä.
 Juttu päivittyy.
 Lue lisää:
 Turun Pernossa tapahtuneen kaksoissurman syytteen nostamispäivä siirtyi
 Turun Pernon kaksoismurhan taustalla riita – epäilty ampui ensimmäiset laukaukset jo kerrostalon pihalla
 Tämän tiedämme epäillystä Turun kaksoismurhasta ja tekijästä nyt – poliisi hyvin vaitonainen, epäilty 27-vuotias vangittiin tiistaina
 Poliisilta lisätietoja Turun epäillyistä murhista: Ampumisen kohteena oli 27–vuotias mies – kuollut nainen ja haavoittunut mies olivat sivullisia

Turun Pernon kaksoismurhan esitutkinta valmistui – Poliisi: Taustalla oli erimielisyys huumekeikan 20 euron bensarahasta


Summary: Ohjaaja Juho Kuosmanen sai kirjailija Rosa Liksomilta vapaat kädet, kun lähti tulkitsemaan tämän romaania elokuvaksi. Cannesissa palkittu Hytti nro 6 saa ensi-iltansa Suomessa perjantaina.

Juho Kuosmasen  uusi elokuva  Hytti nro 6  saa vihdoin ensi-iltansa Suomessa. Se tuntuu erikoiselta, sillä itse elokuvasta on kohkattu viime kesästä lähtien.
 Hytti nro 6  nosti Kuosmasen huomion keskipisteeksi heinäkuussa, kun hän voitti elokuvallaan Cannesin elokuvajuhlien toiseksi tärkeimmän palkinnon, Grand Prix’n.
 Hytti nro 6  perustuu  Rosa Liksomin  samannimiseen, Finlandia-palkittuun teokseen, ja Liksom antoi jo hankkeen alussa Kuosmaselle vapaat kädet romaanin tulkinnassa. Se näkyy elokuvassa,
 Rosa Liksom, Seidi Haarla ja Juho Kuosmanen Hytti nro 6:n lehdistötilaisuudessa Helsingissä lokakuussa 2021. Silja Viitala / Yle
 Liksomin romaanissa jännite syntyy hieman yli kaksikymppisen suomalaisen naisopiskelijan ja häntä paljon vanhemman venäläismiehen välille. Elokuvassa pääosanesittäjät ovat lähes samanikäisiä, ehkä kolmissakymmenissä olevia ihmisiä. Tarina muuttui, kun Kuosmanen näki Karlovy Varyn elokuvajuhlilla Tšekissä venäläiselokuvan  The Bull  (2019). Hytti nro 6:een päättynyt  Juri Borisov  näytteli  The Bullin  pääosan.
 – Hänen näyttelijäntyönsä teki tosi ison vaikutuksen. Hahmossa oli karkeutta, toiminnallisuutta ja suurta sydäntä, Kuosmanen kertoo.
 Ikääkin tärkeämpää roolituksessa oli Kuosmasen mukaan  Seidi Haarlan  ja Borisovin välinen kemia. Se on koko elokuvan kantava voima. Haarla tekee elokuvan naispääroolin.
 – Heidän kemiansa toimivat täydellisesti, Kuosmanen hehkuttaa.
 Hän kertoo suhtautuvansa elokuvakäsikirjoitukseen ohjaajana melko vapaasti, ja nyt kävi “taas niin”, että näyttelijävalinnat muokkasivat tarinaa.
 Venäläinen näyttelijä Juri Borisov teki Kuosmaseen niin suuren vaikutuksen koekuvauksissa, että Kuosmanen päätti nuorentaa Liksomin romaanin miespäähenkilön, vaikka rooliin haettiin alun perin vanhempaa miestä. Kuva elokuvasta. Sami Kuokkanen, © Elokuvayhtiö Aamu 2021
 Venäjän kieli vapautti Kuosmasta
 Liksomin romaanissa matkataan Trans-Siperian radalla Neuvostoliiton halki itään. Kuosmasen elokuvassa pääpari matkustaa junalla Moskovasta Murmanskiin. Matkan pää vaihtui käytännön syistä.
 – Trans-Siperian rata oli minulle tuttu. Tiesin etukäteen, etteivät siellä olevat asemat enää näytä 1980-luvulta. Ne on uusittu, ja aika rumalla tavalla, Kuosmanen sanoo.
 Siksi hän päätyi etsimään kuvauspaikkoja Murmanskin radalle.
 – Totesimme, että paikat eivät näytä Trans-Siperian radalta eivätkä 1980-luvulta, mutta ne näyttävät todella hyvältä.
 Ja koska Liksom oli antanut Kuosmaselle vapaat kädet, hän päätti sijoittaa tarinan Murmanskin radan innoittamana 1990-luvun Venäjälle. Lavastamista ei juuri tarvittu.
 Juho Kuosmanen, Seidi Haarla ja Rosa Liksom Tennispalatsissa lokakuussa 2021. Silja Viitala / Yle
 Hytti nro 6  näytellään venäjäksi, joka on Kuosmaselle vieras kieli. Ohjaajan mukaan venäjä vapautti hänet jossain määrin vain katsomaan kohtausta sen sijaan, että hän olisi myös kuunnellut sitä.
 – Korvat ovat niin herkät, jos näytellään suomen kielellä. Pienikin falskius tuntuu paljon voimakkaammin. Ja olen aika neuroottinen jopa kielen suhteen, Kuosmanen toteaa.
 Hän kertoo, että venäläiset ovat antaneet elokuvan dialogista ennakkonäytöksissä hyvää palautetta.
 Cannes satoi Kokkolan laariin
 Hytti nro 6  on monella tavalla poikkeuksellinen kotimainen elokuva. Se on kuvattu Venäjällä ja näytelty venäjäksi. Elokuva saa laajan levityksen Yhdysvallossa, mikä on todella harvinaista suomalaiselle elokuvalle. Vastaavanlaisen levityssopimuksen on saanut vain  Aki Kaurismäen   Mies vailla menneisyyttä . Sillä Kaurismäki pokkasi Grand Prix’n Cannesissa vuonna 2002.
 Grand Prix tuo teattereihin todennäköisesti myös sellaisia katsojia, jotka eivät ehkä muuten hakeutuisi art house -elokuvien pariin.
 Kuosmaselle Grand Prix merkitsee myös lopullista hyväksyntää art house -elokuvan tekijänä. Hän voitti Cannesin elokuvajuhlien opiskelijasarjan vuonna 2010 ( Taulukauppiaat ), festivaalin toiseksi tärkeimmän sarjan vuonna 2016 ( Hymyilevä mies ), ja viime kesänä koko tapahtuman toiseksi tärkeimmän palkinnon uusimmalla elokuvallaan.
 Hytti nro 6:lle povataan kansainvälistä menestystä. Elokuva on myyty sataan maahan. Kuva lehdistötilaisuudesta Helsingissä lokakuussa 2021. Silja Viitala / Yle
 Kuosmaselle Cannesin tunnustuksen konkreettisin seuraus näkyy ohjaajan kotikaupungissa Kokkolassa. Cannesin menestyksen innoittaman Kokkolan kaupunki vahvisti Kokkolan kinojuhlien rahoitusta. Kuosmanen on tapahtuman taiteellinen johtaja.
 – Festivaalimme hyötyi varmasti palkinnosta. Kokkolan kaupunki sai hyvän muistutuksen elokuvan arvosta, mielenkiinnosta ja vetovoimasta, Kuosmanen sanoo.
 Grand Prix tuo luonnollisesta myös työtarjouksia elokuvantekijöille.
 – Mutta mitään kauhean konkreettista hyvää ei vielä ole tullut, Kuosmanen toteaa.
 Hytti nro 6:n markkinointi pitää Juho Kuosmasen kiireisenä tänä syksynä. Kuva Tennispalatsin katolta lokakuussa 2021. Silja Viitala / Yle
 Elokuvaohjaaja Juho Kuosmanen yritti päästä elämästä helpolla, ja sitten hän löysi itsensä ohjaamasta elokuvaa Venäjällä
 Hytti nro 6 voitti Grand Prix -palkinnon Cannesissa – ohjaaja Kuosmanen: “Toivon, että tästä palkinnosta hyötyisi koko ala”
 Juho Kuosmasen uutuuselokuva pääsi Cannesin pääkilpasarjaan – kymmeniin vuosiin samaan on Suomessa yltänyt vain Aki Kaurismäki
 Jane Austen hävisi venäläiselle junalle – Hymyilevän miehen ohjaaja Juho Kuosmanen kuvaa uutta elokuvaansa rajan takana
 Hytti nro 6 Suomen Oscar-ehdokkaaksi

Palkittu Hytti nro 6 nousi valokeilaan jo kesällä, nyt yleisö Suomessa pääsee viimein näkemään sen – näin elokuva poikkeaa Rosa Liksomin romaanista


Tuomiokapituli on vahvistanut, että pastori  Dennis Svenfelt   ei voi toimia Pedersöressä pappina .
 Virkamääräyksen peruuttaminen astuu voimaan 1. marraskuuta. Asiasta kertoo  Svenska Yle .
 Svenfelt ei myöskään voi toimia neljään kuukauteen papin virassa missään muussakaan seurakunnassa.
 Svenfelt on kertonut, ettei hän voi työskennellä naispappien kanssa.
 Porvoon hiippakunnan piispa  Bo-Göran Åstrand  on todennut, että jos ei pysty työskentelemään naispappien kanssa, ei ole edellytyksiä toimia pappisvirassa.
 Åstrandin mukaan neljän kuukauden aikana Svenfeltillä on aikaa miettiä omaa kantaansa.
 Lue myös :  Domkapitlet avbryter Pedersöreprästens förordnande: "Man behöver ha beredskap att samarbeta med både kvinnor och män"
 Ylen haastattelema teologi  Patrik Hagman  sanoo toivovansa, että jatkossa kirkko keskustelee näistä kysymyksistä etukäteen, silloin kun kirkollista uraa harkitsevat ihmiset vasta opiskelevat teologiaa.
 Dennis Svenfelt vihittiin papiksi maaliskuussa ja hän ilmoitti viime viikolla kantansa naispappeuteen.
 Lue myös:   Svårt att jobba som präst om man inte kan samarbeta med kvinnor – teologen Patrik Hagman hoppas att kyrkan lär sig av sina misstag
 Boris Salo  hoitaa pastorin virkaa Pedersöressä marraskuusta alkaen.  Mia Anderssén-Löf  aloittaa kirkkoherrana seurakunnassa joulukuussa.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun lauantaihin 30.10. kello 23 saakka.

Tuomiokapituli vahvisti Pedersören pastorin eron pappisvirasta – piispan mukaan naispappien kanssa pitää voida työskennellä


Summary: Monet yhtiöt julkistavat tänään osavuosikatsauksiaan. Kokoamme tuloksia tähän artikkeliin.

Yle seuraa tässä jutussa perjantain tulospäivää. Osavuosikatsauksensa julkistavat tänään muun muassa Fiskars, Stockmann, Viking Line, Kesko, Tokmanni Group ja Varma.
 Stockmannin tulos parani
 Tavarataloyhtiö Stockmann teki selkeän tulosparannuksen vuoden kolmannella neljänneksellä. Stockmann-konsernin oikaistu liiketulos kohosi 33,3 miljoonaan euroon, kun se vuotta aiemmin oli 16,5 miljoonaa euroa.
 Konsernin perinteinen syömähammas eli vaateketju Lindex teki historiansa parhaan vuosineljänneksen tuloksen.
 Stockmann-divisioona eli tavaratalot paransi tulostaan lähes viidellä miljoonalla eurolla ja punnersi positiivisen tuloksen ensi kertaa sitten vuoden 2019 loppuneljänneksen.
 Konsernin liikevaihto heinä–syyskuussa oli 237,8 miljoonaa euroa. Liikevaihto kasvoi 12 prosenttia vuoden takaisesta vertailukelpoisilla valuuttakursseilla mitattuna.
 Lue myös:
 Yle seurasi tulospäivää: Koneen tulos jäi ennusteista, Ilmarisen sijoitussalkun tuotto yli 10 prosenttiin, Terrafamen liikevaihto kasvoi
 Yle seurasi tulospäivää: Metsä Groupin tulos yli tuplaantui, Postin oikaistu liiketulos heikkeni, Sanoma kasvatti tulosta ja liikevaihtoa
 Yle seurasi tulospäivää: Valmetin heinä-syyskuu selvästi viimevuotista parempi, UPM latoi pöytään ennätysluvut, pandemia moukaroi Finnairia

Yle seuraa tulospäivää: Stockmannin tavaratalot punnersivat voitolle asiakasvirtojen elpyessä


Summary: Saat olennaiset jutut Euroopan unionista perjantaisin suoraan sähköpostiisi, kun tilaat Ylen Eurooppa-uutiskirjeen.

Terveiset Espanjasta, jossa pöydällä on jälleen kysymys prostituutiosta.
 Ranskan rajalla sijaitsevassa La Jonqueran kylässä tuhannet naiset myyvät itseään kaduilla ja ilotaloissa. Asiakkaat tulevat  seksin supermarketiksi  ja Espanjan suurimmaksi bordelliksi kutsuttuun kylään rajan takaa Ranskasta, jossa seksin ostaminen on laitonta.
 Toisin on vapaamielisessä Espanjassa, jossa on YK:n arvion mukaan vähintään  300 000 prostituoitua . Poliisin tilastojen mukaan yli 80 prosenttia heistä on  ihmiskaupan uhreja .
 Vuosi sitten  kävin Madridissa  tekemässä juttua entisistä ihmiskaupan uhreista ja heidän pitämästään ompelimosta. Suurin osa naisista oli tullut Espanjaan suurin toivein, mutta päätynyt seksityöläiseksi vastoin tahtoaan.
 Vuonna 1995  Espanja käytännössä vapautti seksin oston ja myynnin. Paritus ja seksin ostaminen ihmiskaupan uhrilta on kuitenkin kiellettyä.
 Todellisuudessa valvonta on olematonta.
 Espanjan sosialistihallituksen tavoitteena on ollut pitkään ihmiskaupan kitkeminen ja prostituution kieltäminen. Pääministeri, sosialistien  Pedro Sánchez  nosti asian jälleen esiin tässä kuussa.
 Sosialistien lakiehdotuksen sisältöä ei ole julkaistu kokonaan, mutta tarkoituksena olisi ainakin kriminalisoida seksin ostaminen.
 Kysymys jakaa vasemmistolaisen hallituskumppanin Podemosin rivit. Osan mielestä naisilla tulee olla oikeus myydä seksiä. He pelkäävät, että muuten toiminta saattaa painua maan alle ja ihmiskauppa lisääntyy.
 Vastustajat pitävät prostituution kieltämistä myös mahdottomana maassa, jossa seksikaupan arvo on vuositasolla lähes neljä miljardia euroa.
 YK:n kyselyssä lähes 40 prosenttia espanjalaismiehistä kertoi ostaneensa seksiä vähintään kerran elämässään. Luku on Euroopan korkeimpia.
 Prostituutio ei ole  ainoa kiistakapula hallituspuolueiden välillä.
 Espanjan pitää EU:n vaatimuksesta uudistaa työlainsäädäntöään. Ilman sitä ei tipu koronamiljardeja, jotka maa on jo merkinnyt ensi vuoden budjettiin.
 Asia on aiheuttanut kriisin hallituspuolueiden välille.
 Työllisyydestä vastaava toinen varapääministeri, Podemosin  Yolanda Díaz  on työntekijöiden leirissä ja vaatii edellisen oikeistohallituksen laatiman lainsäädännön kumoamista.
 Talouskriisin aikana vuonna 2012 laadittu laki helpotti irtisanomista ja lisäsi määräaikaisten työsopimusten määrää. Samalla työllisyys lähti nousuun.
 Taloudesta vastaava ensimmäinen varapääministeri  Nadia Calviño  taas pelkää liian rajujen toimien heikentävän yritysten asemaa ja pysäyttävän talouskasvun, jota maa tarvitsee noustakseen jaloilleen pandemian jälkeen.
 Sähkön hinnan kolminkertaistuminen viime vuodesta on heikentänyt yrittäjien asemaa entisestään, ja turismisektorille määräaikaisten työsopimusten rajoittaminen olisi katastrofi.
 Hallituksen hyvinvointi  on elintärkeää vuoden 2023 vaaleihin valmistuvalle pääministeri Sánchezille, jota vastustaa entistä ärhäkämpi oikeisto-oppositio.
 Kovin vastus vaikuttaa olevan Madridin aluejohtaja, Espanjan Trumpiksikin kutsuttu  Isabel Díaz Ayuso .
 Koronarajoituksia vastustava Ayuso nauttii oikeistopiireissä suurta suosiota, ja räväkkä persoona kiinnostaa myös kansainvälistä mediaa. Viimeksi hän poseerasi The Times -lehdessä  rautarouvana .
 Näiden merkkien perusteella Espanjaa odottaa hyytävä poliittinen talvi,
 Barcelonasta,
 Maija
 Sitten kollegani  Janne Toivosen  poimintoja eurooppalaisista puheenaiheista viikon varrelta.
 #SOME: Le Pen ja Orbán paiskasivat kättä
 EU:ssa on  kysytty, oliko  Viktor Orbánin  ja  Marine Le Penin  tapaaminen tiistaina Budapestissa alku jonkin suuremman.
 Moni voi mieltää Unkarin populistisen pääministerin ja Ranskan oikeistopopulistisen puolueen presidenttiehdokkaan olevan poliittisesti samoilla linjoilla, mutta kaksikko tapasi vasta ensimmäistä kertaa.
 Miksi nyt? Ainakin siksi, että molemmat valmistautuvat vaaleihin ja tarvitsevat tukea. Orbán on voimakkaamman sisäpoliittisen paineen keskellä, kun oppositio nimesi  yhteisen ehdokkaan  ensi kevään vaaleihin. Le Pen taas on jäänyt gallup-mittauksissa kolmanneksi presidentti  Emmanuel Macronin  ja  nopeasti nousseen  äärioikeistolaisen  Eric Zemmourin  taakse.
 FAKTA: Glasgow'n ilmastokokous alkaa, ja tästä on kyse
 YK:n ilmastokokous  alkaa sunnuntaina Skotlannin Glasgow’ssa. Kokous on merkittävin sitten Pariisin ilmastokokouksen vuonna 2015, ja 2020-luvun ilmastotekojen kannalta ratkaiseva.
 Yhdysvallat on palannut ilmastosopimukseen ja EU julkisti kesällä oman ilmastopakettinsa. Valtionjohtajat ovat paikalla alkavan viikon aluksi ja vastuuministerit toisella viikolla.
 Mutta neuvotteluihin lähdetään melkoiselta takamatkalta. Nykyisillä toimilla ei päästä vielä lähellekään yhdessä asetettuja tavoitteita, eli lämpenemisen pitämistä alle 1,5 asteessa. Mitä 1,5 asteen lämmönnousu merkitsisi?  Sitä avaa  Ylen meteorologi, ilmastoaiheisen tietokirjan kirjoittanut  Kerttu Kotakorpi .
 TÄRPIT: Pankit, arktinen alue, itäraja
 Päästöt tupruavat ilmaan Lyonissa Ranskassa. Philippe Desmazes / AFP
 Maailman luultavasti kunnianhimoisinta ilmastopolitiikkaa tekee juuri nyt kokousisäntä Britannia. Sen tuore ilmastolaki sisältää toimia, jotka  “lähes riittävät”  asiantuntijoiden mukaan saamaan hiilipäästöt kuriin. Mistä on kyse? Ylen Britannian-avustaja  Pasi Myöhänen   selventää .
 271 MILJOONAA EUROA
 EU-valtiovarainministerit  hyväksyivät  Suomen elpymissuunnitelman. Näin ollen Suomi saa tuota pikaa käyttöönsä ensimmäisen 13 prosentin siivun, eli 271 miljoonaa euroa.
 UUDET PANKKISÄÄNNÖT VOIMAAN 2025
 Komissio esitteli keskiviikkona niin sanotun Basel III -esityksensä, jossa pankeilta vaaditaan lisävarallisuuden kartuttamista luottotappioiden varalta. Tällä halutaan vähentää pankkiriskejä, mutta kääntöpuolena asiakasmaksut ja korkomarginaalit voivat nousta – lue lisää  täältä .
 Mutta kyseessä on vasta esitys, jota alkavat seuraavaksi jauhaa jäsenmaat ja parlamentti. Uusien sääntöjen on määrä tulla voimaan vuonna 2025.
 Entä vaaniiko inflaatio Eurooppaa? Sitä kysytään  Brysselin koneessa .
 ITÄRAJALLA KUOHUU
 Siirtolaiskriisi Valko-Venäjän -rajalla Puolassa ja Baltian maissa kiihtyy. Rajan yli pyrkii päivittäin  satoja ihmisiä , jotka ovat maksaneet isojakin summia päästäkseen EU:n rajalle. Puola ja Baltia puolestaan tukkivat rajaa kiireesti piikkilangalla, aidoilla ja sotilailla.
 Puola kertoo lisäävänsä joukkojen määrää rajalla jopa 10 000:een. Latvia, Liettua ja Puola ovat halunneet, että EU osallistuisi niiden parhaillaan pystyttämien aitojen kustannuksiin. Sitä EU ei halua vaan katsoo että kyse on maiden omista toimista, sanoo komissaari  Ylva Johansson  Baltic Timesin  haastattelussa .
 Oikeusvaltiokiistassa EU-tuomioistuin  määräsi  Puolalle miljoonan euron päiväsakot.
 ARKTINEN PUHEENJOHTAJA SUOMI
 Suomi  otti tiistaina  Barentsin euroarktisen neuvoston puheenjohtajan nuijan vastaan Norjalta Tromssassa pidetyssä kokouksessa. Seitsenjäsenistä neuvostoa ei pidä sekoittaa Arktiseen neuvostoon, jota johtaa puolestaan Venäjä.
 Suomi aikoo puheenjohtajana painottaa ympäristökysymyksiä, kuten arktisen alueen luonnonvarojen ja luonnon monimuotoisuuden säilyttämistä. Tehtävä ei ole erityisesti Venäjän taloudellisten intressien paineessa helppo.
 Klassisesta kysymyksestä eli Suomen asemasta Naton ja Venäjän välissä puhutaan  Politiikkaradiossa . Naton pääsihteeri  Jens Stoltenberg  kyläili Helsingissä maanantaina, ja tänään perjantaina presidentti Sauli Niinistö tapaa  Vladimir Putinin  Moskovassa. Millaista tasapainoa Suomi hakee?
 ENERGIAKRIISI: EI YHTEISTOIMIA
 EU-ministerit kokoustivat jälleen tällä viikolla hätäistunnossaan energian hinnoista. Yhteisistä toimista ei päästy sopuun, vaan teot jäävät ainakin tässä vaiheessa jäsenmaiden omien toimien varaan.
 Mikä huojuttaa hintoja EU:ssa ja miten niihin vaikuttaa hiilestä irti pyristeleminen? Tätä kysytään  Brysselin koneessa , vieraana Tampereen yliopiston professori  Pami Aalto .
 BREXIT-KESKUSTELU... JATKUU
 EU:n ja Britannian neuvottelut Brexit-sopimuksen muuttamisesta jatkuvat. Komission varapuheenjohtaja  Maros Sefcovicin  ja Britannian Brexit-ministerin David Frostin on määrä  tavata tänään  Lontoossa, mutta suuria läpimurtoja tai romahduksia ei ole luvassa. Keskiössä on Pohjois-Irlannin  hankala tilanne .
 TULOSSA: Suurkokousten viikonloppu
 Tämän viikonlopun  kaksi suurkokousta kietoutuvat temaattisesti toisiinsa. Glasgow’n ilmastokokouksen ohella maailman suurimpien talouksien eli G20-maiden johtajat kohtaavat Roomassa.
 Keskustelukerhon Rooman-tapaamisesta odotetaan ainakin mahdollisia ilmastolupauksia. Australia löi tällä viikolla pöytään lupauksen hiilineutraaliudesta vuoteen 2050 mennessä. Mitä tekee Kiina? Presidentti  Xi Jinping   ei ole ilmoittanut  tulostaan niin Roomaan kuin Glasgow’hunkaan.
 Piditkö Eurooppa-kirjeestä? Voit tilata sen tästä linkistä suoraan omaan sähköpostiisi.

Eurooppa-kirje: Espanja harkitsee seksin ostamisen kieltämistä – Glasgow’ssa hamutaan vielä 1,5 asteen tavoitetta


Summary: Turun ja New Yorkin Columbian yliopistojen tutkimuksen mukaan vähäinen D-vitamiinin saanti raskausaikana saattaa vaikuttaa autismin kehittymiseen lapsella.

Äidin raskaudenaikainen D-vitamiinivaje on yhteydessä jälkeläisen autismiriskiin, kertoo  Turun yliopiston lastenpsykiatrian tutkimuskeskuksen ja New Yorkin Columbian yliopiston väestötutkimus .
 Tutkimuksen mukaan äidin vähäinen D-vitamiinin saanti raskausaikana saattaa vaikuttaa autismin kehittymiseen lapsella perimän, äidin tupakoinnin, vanhempien iän ja synnytyskomplikaatioiden ohella.
 D-vitamiinin puutos oli odottajilla yhteydessä jälkeläisen 44 prosenttia korkeampaan autismiriskiin verrattuna lapsiin, joiden äidit saivat raskausaikana riittävästi D-vitamiinia.
 – Tuloksilla on kansanterveydellistä merkitystä, koska D-vitamiinin puutos on helposti ehkäistävissä, toteaa artikkelin pääkirjoittaja, professori  Andre Sourander  Turun yliopistosta.
 Näytteet kerättiin vuosina 1987–2004, ennen nykyisiä D-vitamiinin saantisuosituksia. Nykyään odottajille suositellaan päivittäistä 10 mikrogramman D-vitamiinilisää.
 Näytteet kuuluvat Finnish Maternity Cohort -seerumipankkiin, joka koostuu raskauden ensimmäisellä ja varhaisella toisella kolmanneksella otetuista, lähes kaksi miljoonaa raskautta käsittävistä näytteistä.
 Tutkimuksessa oli mukana 1558 vuosina 1987–2004 synnyttänyttä äitiä, joiden lapset olivat saaneet autismidiagnoosin vuoden 2015 loppuun mennessä, sekä sama määrä verrokkeja.
 Tutkimuksen tulokset on julkaistu korkeatasoisessa Biological Psychiatry -lehdessä. Tutkimusta rahoittivat Suomen akatemia sekä Yhdysvaltain terveysviraston ympäristöterveystieteen tutkimuslaitos.

Tutkimus: äidin raskausajan D-vitamiinivaje yhteydessä lapsen autismiin


Summary: Valoverhot luovat tunnelmaa avajaisten aikaan Keskustorin ympäristössä. Koko Hämeenkadulle valoverhot saadaan toimintaan vasta myöhemmin.

Perjantaina Tampereella avataan Valoviikot. Vuorossa on 56. kerta.
 Perinteikästä valon juhlaa on tällä kertaa ollut osaltaan uudistamassa Rambollin head of design  Reija Pasanen . Tampereella syntynyt ja kasvanut Pasanen on suunnitellut kahden vuoden ajan valoverhoja Hämeenkadun ylle.
 – Se näyttää ehkä yksinkertaiselta, mutta takana on lukuisia suunnittelutunteja ja palavereja.
 Ratikka on tuonut omat haasteensa, sillä sähköturvallisuuden suhteen on hyvin tarkat säännöt. Toisaalta Pasasen tiedon mukaan tällaista tekniikkaa ei ole tässä mittakaavassa hyödynnetty missään muualla katuympäristössä.
 Hämeenkadun ylle valaisinpylväisiin ripustetaan yhteensä 36 led-valoverhoa. Verhot ovat noin kaksi metriä korkeita ja 11 metriä leveitä valopisteistä koostuvia pintoja.
 Verhot pitää kuitenkin myös kytkeä niin sähköihin kuin toisaalta ohjaukseen. Asentajat puolestaan voivat tehdä töitä vain öisin, kun ratikka ei liiku. Avajaisiin valot saadaan Keskustorin ympäristöön, mutta muiden verhojen käyttöönottoa saadaan vielä odottaa.
 – En uskalla arvata mihin asti, mutta ollaan jo voiton puolella.
 Valoverhot ulottuvat käytännössä koko Hämeenkadun ylle.  Ramboll Finland Oy
 Pasanen on ensi kertaa ammatillisesti tekemisissä Valoviikkojen kanssa. Vuosien ajalta tuttu juhla on Pasasen mielestä aina toivottu, ihastuttava ja yllättävä.
 Valoverhoissa yllättävyyttä tuo niiden muuntuvuus. Ledeillä voi luoda erilaisia tunnelmia tapahtumien ja vuodenaikojen mukaan.
 – Talven pakkasilla voidaan ehkä nähdä revontulia.
 Ledeissä voi nähdä viitteitä perinteisiin valokuvioihin, mutta tarkkojen kuvien sijaan teknologialla luodaan valomaailmoja. Verhoille on luotu peruskalenteri siitä, miltä näyttää milloinkin.
 Itsenäisyyspäivälle ja uudelle vuodelle on luotu omat valonsa. Matkan varrelle on kuitenkin jätetty mahdollisuus lisäyksille vaikka tapahtumien mukaan.
 Hämeensillalla pääroolissa kansallismaisema
 Joulun aikaan valomaailma on rauhallisempi, jotta esimerkiksi kauppojen joulukoristeet saavat tilaa ympäristössä. Suunnittelussa on tähdätty siihen, että joulusta näkyy muukin kuin kaupallisuus.
 – Olemme pyrkineet luomaan kunnioittavan otteen joulun aikaan, Pasanen kertoo.
 Hämeensilta on puolestaan rauhoitettu kokonaan valoverhoilta. Pasasen mukaan kansallismaiseman kanssa kilpaileminen olisi ollut turhaa.
 – Annetaan kosken ja koskenrannan olla oma näyttävä kokonaisuutensa.
 Valoviikoilla myös uusi valogalleria
 Keskustorin ja Hämeenpuiston kortteleista löytyvä valogalleria on toinen vuoden uutuuksista. 15 valotaideteosta heijastetaan taloyhtiöiden julkisivuihin. Valtaosa teoksista on valittu Tampereen taidemuseon ja Tampereen kaupungin kokoelmista.
 Kaupunkilaisia-näyttelyn teokset kuvaavat eri ikäisiä kaupunkilaisia arjessa ja vapaa-ajalla. Teosten suunnittelussa on mukana myös nykytaiteilijoita. Valogalleria juhlistaa Tampereen taidemuseon 90-vuotista historiaa.
 Valoviikkojen avajaiset käynnistyvät Koskipuistossa perjantaina 29. lokakuuta kello 19. Tapahtuma huipentuu Tanssivat vedet -suihkulähde-esitykseen, jossa valaistut vesisuihkut tanssivat Tammerkoskessa musiikin tahdissa. Esitykseen on yhdistetty myös pyroshow.
 Tanssivat vedet -esitykset jatkuvat joka ilta 7. marraskuuta asti.

Tampereen ratikkakiskojen ylle syttyvät uudet valoverhot  – seuraa suorana valojen testausta kello 7.30


Summary: Ilmastojournalismissa on sovittamaton ristiriita. Miksi toimittaja saa lentää paikan päälle kauhistelemaan, mutta taviksia syyllistetään matkustamisesta, pohtii Jenny Matikainen.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja tekee joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki blogit voit lukea täältä
 – Tulin tänne, koska olen huolestunut ilmastonmuutoksesta.
 Näin kertoi minulle nainen, joka oli matkustanut Oslosta viikonlopuksi Huippuvuorille lomailemaan. Kiikaroimme yhdessä sulavia jäätiköitä ja puhuimme, miten surullista on, että pohjoinen luonto katoaa.
 Tavallaan naisen puheissa ei ollut järjen häivää. Ostaa nyt lentolippu parin päivän reissua varten, syödä hotellin aamiaisella arktisille saarille rahdattuja hedelmiä ja väittää samalla tekevänsä sen kaiken ilmaston vuoksi.
 Silti ymmärsin, mitä hän tarkoitti.
 Me ihmiset kiinnostumme asioista, jotka olemme itse kokeneet. Kuvat ja muistot jäävät vainoamaan. Ehkä sulavien jäätiköiden kohtaaminen saa naisen valitsemaan arjessaan toisin.
 Lue lisää:   Yhtenä aamuna koti muuttui vaaralliseksi – Pohjoismaissa on paikka, jossa ihmiset kohtaavat ilmastonmuutoksen silmästä silmään
 Samalla tavalla toimii  ulkomaanjournalismi. Se yrittää tehdä vieraista ja vaikeista asioista läheisiä ja koskettavia.
 Läheisyys on yksi klassisista uutiskriteereistä. Tutut asiat kiinnostavat enemmän kuin kaukaiset. Uutistalot ovat täynnä dataa, joka osoittaa, että ihmistä kiinnostaa eniten oma napa – tai sen moderni versio, oma suolisto.
 Sunnuntaina Ylen sivuilla käytiin tiukkaa kisa lukijoista  ilmastonmuutos - ja  suolistosairausjutun  välillä.
 Tarkoitus ei ole missään nimessä vähätellä. Myös jälkimmäinen juttu oli journalistisesti perusteltu ja käsitteli tärkeää asiaa. Tilanne vain kuvaa sitä, miten vaikeaa on saada ihmiset kiinnostumaan tulevista sukupolvista, kun arki on täynnä akuutteja ongelmia.
 Juuri siksi ilmastojournalismissa puhutaan usein yksilön valinnoista. Isosta on yritettävä tehdä pientä ja tuttua. Yksi keino tähän on matkustaminen paikan päälle.
 Tiedon lähteille meneminen  on yksi journalismin keskeisimpiä työkaluja. Aiemmin toimittajat matkustivat, koska se oli ainoa tapa saada tietoa. Nykyisin motiivi on osin muuttunut.
 Vaikka internet on pullollaan tietoa ja kuvia, toimittajat menevät edelleen sinne, missä tapahtuu. Syytä voisi kuvata näin: me menemme katsomaan ihmisiä silmiin.
 Menemme kysymään, miten asia on ja miltä se tuntuu. Tarkkailemaan, miltä nyt näyttää ja mikä on toisin kuin väitetään. Matkustamme kuulemaan tarinat, jotka kerrotaan vasta sen jälkeen, kun on juotu yhdessä teetä.
 Silti myös journalismin  pitää sopeutua uuteen maailmaan, jossa asioista on tingittävä ilmaston hyväksi. Tämä koskee kaikkia aiheita, ei vain ilmastojournalismia.
 Lyhyet yhden haastattelun reissut ovat onneksi historiaa jo taloudellisista syistä. Mutta parannettavaa löytyy yhä. Toimittajien on mahdollista tehdä enemmän matkoja junalla ja tuottaa enemmän juttuja yhden lentomatkan päästä. Matkustamisen määrää voi myös vähentää.
 Kun olin lähdössä Huippuvuorille, kävin pitkän keskustelun ilmastojournalismista kriittisen lukijan kanssa. Hän ehdotti, voisiko joku paikan päällä ottaa kuvat ja tehdä haastattelut.
 Koronasulun aikaan tällaista työtapaa on käytetty. Itse tein  jutun japanilaisten mielenterveysongelmista  käymättä Japanissa.
 Samoin on toimittu, jos kohdemaahan on mahdotonta tai liian vaarallista matkustaa. Tänä syksynä  Afganistanista tietoa sai aluksi  vain siellä olleiden avulla.
 Videoyhteyksien yleistyminen ja tiedonkulun helpottuminen takaavat, että tämä vaihtoehto on tullut jäädäkseen.
 Mutta jos haluamme  pitää kiinni laadukkaasta journalismista, emme voi kokonaan sulkeutua toimistoihimme tietokoneiden ääreen. Siksi Ylen  toimittaja  Maija Liuhto  teki matkan Afganistaniin  heti, kun se onnistui.
 Journalistinen etätyö poistaa mahdollisuuden spontaaneihin kohtaamisiin, havainnointiin ja kokonaiskuvan rakentamiseen. Päätäntävaltaa luovutetaan yhä enemmän toimituksen ulkopuolelle. Se on vastoin  journalismin periaatteita.
 Haluatko seurata tärkeimpiä uutisia ilmastokriisistä ja keinoista sen hillitsemiseksi?   Avaa tästä seuranta-artikkeli .
 Ilmastojournalismi on äärimmäisen tärkeää juuri nyt. Siltä ei voi leikata käsiä tilanteessa, jossa toimittajat jo valmiiksi tuskailevat, miten yleisön saisi jaksamaan raskaalta tuntuvaa uutisointia.
 Nyt ratkaistaan maapallon tämän hetken monimutkaisinta kriisiä. Käytössä on oltava kaikki keinot, joilla suomalaiset saadaan kiinnostumaan siitä.
 Jenny Matikainen
 Kirjoittaja on Ylen ulkomaantoimittaja, joka on juonut paljon teetä haastateltavien kanssa.
 Blogista voi keskustella 30.10. klo 23.00 saakka.

Jenny Matikainen: Suolisto vastaan ilmastonmuutos – eli miksi toimittajan pitää lentää katsomaan sulavia jäätiköitä


Summary: Monia harmittaa odottaa tuntikausia verkossa tehtyjen ostosten kotiinkuljetusta. Uudet teknologiaan pohjaavat kuljetusyritykset iskevät tähän tarjoamalla kotiintoimituksen jopa minuuttien tarkkuudella.

Verkkokauppojen asiakkaat eivät enää halua odottaa tuotteita kotona tuntikausia. Pettymyksen asiakkaalle tuottaa myös se, kun on sovittu kotiinkuljetuksesta, mutta paketti pitääkin  itse noutaa jopa kilometrien päästä .
 Asiakkaan aika on kallista, ja käsitys siitä, kuinka pitkän aikaikkunan sisällä pakettia on kohtuullista kotona odottaa, on lyhentynyt, sanoo verkkokauppaa tutkiva  Lasse Mitronen  Aalto-yliopistosta.
 – Kuusi tai neljäkin tuntia paketin odottelua kotona aiheuttaa ärtymystä, kun ei yhtään tiedä, mihin aikaan paketti on tulossa, Mitronen sanoo.
 Kuljetusyritykset ovat löytäneet tästä markkinaraon. Ruotsalainen Budbee ottaa asiakkaaseen yhteyttä jo ennen kuin se saa paketin kuljetettavakseen ja viestittää asiakkaalle, kun paketti on kuljetuksessa ja lähestymässä määränpäätä.
 Toimitusaika on ensin tiedossa päivän ja vuorokauden ajan tarkkuudella ja tarkentuu jopa minuuttitasolle, kun paketin määränpää lähenee, kertoo yhtiön Suomen kaupallinen johtaja  Rita Kerola . Paketin saapumista voi seurata puhelimeen ladattavassa sovelluksessa.
 Tarkan toimitusajan laskemiseksi yhtiö kysyy asiakkaalta muun muassa, asuuko tämä omakotitalossa vai kerrostalossa ja missä kerroksessa, ja pyytää mahdollista ovikoodia.
 Budbee toimittaa paketteja myös omiin automaatteihinsa. Silloin asiakas saa etukäteen tiedon, mihin aikaan paketti on lokerossa odottamassa, kertoo kaupallinen johtaja Rita Kerola. Budbee
 Yhtiö pitää asiakkaaseen yhteyttä toimituksen aikana monta kertaa ja kertoo toimituksen etenemisestä. Jos asiakas haluaa, paketti voidaan jättää myös oven ulkopuolelle.
 Budbee tavoittelee myös kuljetusten ympäristöystävällisyyttä velvoittamalla kuljetukset hoitavat kumppaniyritykset ajamaan fossiilittomasti joko biodieselillä, biokaasulla tai sähköllä.
 Aiemmin kuljetusta on katseltu tuotteen ja logistiikan kannalta eli miten paketti saadaan liikkumaan paikasta toiseen. Nyt on huomattu miettiä myös, miten asiakas sen kokee, sanoo Lasse Mitronen.
 Verkkokaupan kasvaessa kuljetuksenkin tarve kasvaa ja yritykset keksivät uusia toimintatapoja.
 Verkkokaupan kuljetusmarkkinat ovat Suomessa myllerryksessä, kun verkosta ostaminen on kasvanut ja tuotteita tilataan paljon myös ulkomailta, sanoo kaupan alaa Aalto-yliopistossa tutkiva Lasse Mitronen.  Jaani Lampinen / Yle
 "Ruuan verkkokauppa kasvanut Suomessa Euroopan nopeimmin"
 Asiakaspalvelua, tarkkaa toimitusaikaa ja ympäristöystävällisyyttä korostavalla tavalla toimii niin ikään ruotsalainen Gordon Delivery, joka on erikoistunut kylmäkuljetuksiin.
 Vuonna 2015 perustettu Gordon Delivery on kasvanut huimaa vauhtia Ruotsissa ja Tanskassa. Yhtiö arvioi liikevaihtonsa yli tuplaantuvan tänä vuonna 50 miljoonaan euroon. Yritys sai keväällä 15 miljoonaa euroa pääomasijoittajilta ja aikoo aloittaa ruuan kuljetukset tänä vuonna myös Suomessa ja Norjassa.
 – Ruuan verkkokauppa on Suomessa vielä pientä, mutta pandemian aikana se on kasvanut nopeimmin Euroopassa. Tosin lähtötasokin oli alhainen. Haluamme olla täällä alusta saakka mukana ja tarjota asiakkaille hyvää palvelua, sanoo toimitusjohtaja ja perustaja  Ali Ghoce .
 Asiakkaista Suomessa Ghoce ei vielä kerro, mutta neuvotteluja on käyty suurten ruokakauppaketjujen kanssa. Kasvua voisi tulla myös ruokakassipalvelusta, jossa asiakkaalle toimitetaan esimerkiksi neljän aterian ainekset ja reseptit.
 Ghoce arvioi, että Gordon Deliveryllä voisi olla vuoden lopussa kolmisenkymmentä kuljetusautoa Suomessa.
 Tehokkuutta tekoälyn laskemilla reiteillä ja kuljetusten ulkoistamisella
 Budbee ja Gordon Delivery ovat enemmän teknologia- kuin kuljetusyhtiöitä. Sekä asiakkaalla että kuljettajalla on yhtiön puhelinsovellus, josta kuljettaja näkee reitin ja viestittelee asiakkaan kanssa.
 – Algoritmi laskee tehokkaimman reitin kaupungissa ja arvioi, miten kauan kuljetukseen menee, Ghoce sanoo.
 Kustannuksia saadaan alas tehokkaan reitin lisäksi sillä, että autot ovat täydempiä, eli niissä voi olla useamman ruokaketjun tuotteita, Ghoce sanoo.
 – En usko, että on pidemmän päälle kestävää kuljettaa vain yhden kaupan tuotteita.
 Alle kymmenen vuotta sitten verkkokaupan tuotteille Ruotsissa oli vain yksi kuljetusvaihtoehto, eivätkä asiakkaat olleet kovin tyytyväisiä palveluun, joten ajattelin että tässä olisi mahdollisuus digitalisaation avulla luoda parempaa palvelua, Ali Ghoce kertoi yrityksensä synnystä. Jari Kovalainen / Yle
 Säästöä tulee myös siitä, ettei yhtiöiden palveluksessa ole kuljettajia. Budbeellä kuljetukset on ulkoistettu yrityksille. Kuljettajia sillä on Suomessa noin 300. Gordon Deliveryn kuljettajat työskentelevät yhtiön kumppanina toimivan kevytyrittäjyyspalvelun kautta.
 Joidenkin alustatalousyritysten kohdalla on epäselvää, onko kuljetuskeikan hoitava yrittäjä vai työntekijä, kuten  Woltin ja Foodoran ruokalähettien kohdalla on nähty . Ghocen mukaan kumppaniyhtiö maksaa Gordon Deliveryn kuljettajien työnantajamaksut.
 Kuljettajan työ sopii hänen mukaansa esimerkiksi maahanmuuttajalle, joka osaa asiakaspalveluun tarvittavan määrä suomea tai englantia. Ilman asiakaspalvelutaitoja kuljettajaksi ei kuitenkaan pääse.
 – Työ ei käy kaikille, täytyy löytää oikeat ihmiset. Seula on tiukka, että palvelun laatu pysyy korkeana.
 Perinteinen Postikin tarjoaa nyt tarkempaa aikataulua
 Alan suurimmalla toimijalla Postillakin on samansuuntaisia suunnitelmia.
 Perinteinen kuljetusjätti tuo pakettien  liveseurannan ja tarkan toimitusajan  asiakkaille osassa Suomea. Posti aikoo myös nopeuttaa paketien toimitusaikoja suurimmissa kaupungeissa.
 Kuten ruotsalaisilla teknologiaan nojaavilla kilpailijoilla, pakettia voi seurata reaaliaikaisesti kartalta Postin sovelluksessa ja kuljetukset hoidetaan pääsääntöisesti sähköautoilla.
 Asiakkaalta lisämaksu paremmasta toimitusajasta
 Viimeisen kilometrin kuljetus eli tuotteen toimittaminen asiakkaan luo on usein tappiollista ja tehotonta, Lasse Mitronen sanoo. Moni verkkokauppa tarjoaa sekä toimituksen että mahdollisen palautuksen ilmaiseksi.
 Kustannuksia on yritetty saada alemmaksi muun muassa Pohjoismaissa ja Baltiassa suosittujen pakettiautomaattien avulla.
 Kun kotiinkuljetuksessa kilpaillaan laadulla, kustannusten katteeksi voi pyytää pakettia odottavalta asiakkaalta lisämaksua esimerkiksi nopeasta toimituksesta tai sopivasta toimitusajasta, Mitronen sanoo.
 Ruotsalainen Budbee-kuljetuspalvelu kysyy tarkkoja tietoja paketin kotiinkuljetusta varten. Niiden avulla se pystyy arvioimaan toimitusajan jopa minuuttien tarkkuudella. Henrietta Hassinen / Yle
 Markkinat muotoutuvat
 Verkkokaupan osuus päivittäistavarakaupasta oli viime vuonna kaksi prosenttia, noin 400 miljoonaa euroa. Kasvupotentiaalia on, sillä Ruotsissa vastaava osuus oli samaan aikaan kuusi prosenttia, sanoo Päivittäistavarakauppa ry:n toimitusjohtaja  Kari Luoto .
 Markkinoille on tulijoita. Norjalainen vain verkossa toimiva ruokakauppa Oda on  kertonut aloittavansa Suomessa  tämän vuoden aikana.  Ruokaostoksia toimittavat kotiin  myös aiemmin ravintola-annosten kuljettajina tunnetut Foodora ja Wolt.
 Myös perinteiset ruokakauppiaat Kesko ja S-ryhmä etsivät kannattavuutta ja nopeutta verkkokauppaan. Keskolla ruokatilauksia  keräävät tulevaisuudessa robotit . S-ryhmä uudisti ruuan verkkokauppansa hiljattain ja  kertoi kokeilevansa tunnin pikatoimitusta sekä kotiinkuljetuksen kuukausimaksua .
 Juttua varten on haastateltu myös Työterveyslaitoksen alustataloustutkija Jere Immosta.

Minuutintarkka toimitusaika on nyt valttia kotiinkuljetuksissa, kun uudet firmat valtaavat Suomea – Neljäkin tuntia epätietoista paketin odottelua voi olla liikaa


Summary: Puhuvatko presidentit koronaviruksesta ja Saimaan kanavan puunkuljetuksista vai keskittyvätkö he Venäjän ja Euroopan unionin huonoihin suhteisiin? Tästä jutusta pääset jyvälle Sauli Niinistön ja Vladimir Putinin tapaamisesta.

Presidentti  Sauli Niinistö  tapaa Venäjän presidentin  Vladimir Putinin  tänään perjantaina Kremlissä, Moskovassa.
 Kyse on koronaviruksen vuoksi presidenttien ensimmäisestä kahdenkeskisestä tapaamisesta sitten  Putinin vierailun Helsingissä  elokuussa 2019. Presidentit ovat kyllä keskustelleet puhelimessa tapaamisten välillä.
 Tapaamiselta ei odoteta erityistä dramatiikkaa.
 Tapaamisen asialistan pituus riippuu tapaamiselle varatusta ajasta. Lyhyessä tapaamisessa on tietysti esillä vähemmän asioita kuin pitkässä.
 Yle listaa tässä jutussa asioita, jotka saattavat olla esillä presidenttien pöydässä. Listaus perustuu taustakeskusteluihin ulkopolitiikan toimijoiden kanssa.
 Koronaviruksesta johtuvien rajoitusten vuoksi Allegro-juna ei ole liikennöinyt Helsingin ja Pietarin väliä puoleentoista vuoteen. Petri Kivimäki / Yle
 1. Joulun Allegro-junat Pietariin ja koronavirus
 Koronavirustilanne Venäjällä on heikentynyt.  Samaan aikaan kun Sauli Niinistö vierailee Venäjällä, koko maassa alkaa sulku, jolla yritetään hillitä koronaviruksen leviämistä.
 Suomen ja Venäjän välinen matkustus on edelleen koronaviruksen ja -rajoitusten vuoksi vähäistä. Tilanteesta kärsivät matkailualan yritykset ja maiden välinen vientikauppa.
 Helsingin ja Pietarin välistä Allegro-junien liikennettä havitellaan käyntiin ennen joulusesonkia. Tilanteeseen vaikuttavat myös molempien maiden koronaviruksesta johtuvat maahantulorajoitukset.
 Voisi siis olettaa, että presidentit pohtisivat keskustelussaan maiden koronatilanteita ja maahantulorajoituksia.
 Suomi noudattaa laajempaa EU-linjaa, jossa venäläistä Sputnik-rokotetta ei ole toistaiseksi hyväksytty matkustajien maahantulon sallimiseksi. Virolle sen sijaan venäläisten Sputnik-rokote kelpaa maahantuloa varten.
 Venäjä aikoo lopettaa raakapuun vientikuljetukset Saimaan kanavaa pitkin. Suomi haluaa edelleen neuvotella asiasta. Jari Tanskanen / Yle
 2. Saimaan kanavan puukuljetukset Venäjältä
 Mikäli asiaan ei ole saatu selvyyttä aiemmin, on mahdollista, että Sauli Niinistö ottaa esiin Venäjän aikeet lopettaa raakapuun kuljetukset Saimaan kanavan sekä parin muun rajanylityspaikan kautta. Lisäksi  Venäjä aikoo rajoittaa havuraakapuun tuontia  Suomeen.
 Varma keskustelunaihe puukuljetukset ei kuitenkaan ole. Niinistön arvio voi olla myös se, että asiaa kannattaa hoitaa vielä matalammalla tasolla.
 Ulkoministeri  Pekka Haavisto  tapasi Venäjän ulkoministerin  Sergei Lavrovin  tiistaina. Tuolloin Haaviston arvio oli, että  Lavrov ei tuntenut tullipäätösten yksityiskohtia  ja asiaan palataan seuraavissa tapaamisissa venäläisten kanssa.
 Suomessa poliittisen johdon tulkinta Venäjän puunkuljetuksia koskevista päätöksistä on, ettei niihin liity erityistä poliittista viestiä.
 Havupuun viennin rajoittamisen pääkohde on Kiina. Venäjä on jo pitkään pyrkinyt vientituotteidensa jalostusasteen nostoon.
 Sauli Niinistö (oik.) ja Vladimir Putin (vas.) olivat päivällisellä Suomenlinnassa elokuussa 2019. Vierailun aikana keskusteltiin myös asekokeista johtuneesta ydinonnettomuudesta Arkangelin alueella Venäjällä. Roni Rekomaa / Tasavallan presidentin kanslia
 3. Ukraina, Krimin miehitys ja EU
 Yleensä presidenttien keskusteluissa ovat esillä merkittävät kansainväliset asiat. Yksi tärkeä kokonaisuus on edelleen Krimin miehitys sekä sota Ukrainan hallituksen ja Venäjän tukemien kapinallisten välillä Itä-Ukrainassa.
 Krimin miehityksestä juontavat EU:n talouspakotteet ja Venäjän vastapakotteet sekä ylipäätään EU:n ja Venäjän huonot suhteet.
 Presidentti Niinistö on osoittanut aiemminkin, että Suomi on huolissaan Ukrainan ympärille muodostuneesta kriisistä. Samalla Niinistö on viestinyt, että Suomi haluaa tavata konfliktin molempia osapuolia.
 Sauli Niinistö osallistui elokuun lopulla Krim-foorumin huippukokoukseen Kiovassa ja Ukrainan presidentin lounaalle. Nyt Niinistö tapaa vuorostaan Venäjän presidentin.
 Venäjän, Saksan, Ranskan ja Ukrainan ulkoministerien on määrä tavata lähiaikoina. Kyse on niin sanotusta Normandia-ryhmästä, jonka tavoitteena on Itä-Ukrainan sodan lopettaminen.
 Mielenkiintoista on, kysyykö Niinistö Putinilta, olisiko hän valmis huippukokoukseen Ukrainan tilanteesta. Viimeksi Venäjän, Ukrainan, Saksan ja Ranskan  johtajat olivat koolla Pariisissa  joulukuussa 2019.
 Venäjä ei ole niin innostunut valtiojohtajien huippukokouksesta kuin muut maat. Venäjä tulkitsee, ettei se ole Itä-Ukrainan sodan osapuoli.
 4. EU ja Nato: “All time low”
 Venäjän ja sotilasliitto Naton suhteet ovat ehkä huonoimmat sitten Neuvostoliiton hajoamiseen päättyneen kylmän sodan jälkeen.
 Venäjä sulkee oman Nato-edustustonsa ja lisäksi sotilasliiton toimistot Moskovassa. Sitä ennen Nato karkotti työntekijöitä Venäjän Nato-edustustosta.
 Yksi käytetty ilmaisu tilanteelle on “all time low” eli suhteet ovat huonoimmat aikoihin tai jopa koskaan.
 Suomen tapa toimia kiperässä tilanteessa tuli ilmi, kun Naton pääsihteeri  Jens Stoltenberg  vieraili Suomessa. Nato-tapaamisen jälkeen presidentin kanslia tiedotti Sauli Niinistön vierailevan Kremlissä samalla viikolla.
 Viron ulkopoliittisen instituutin johtaja  Kristi Raik  tulkitsi, että  Niinistö halusi tällä tavalla viestiä , että Suomi ei ole unohtanut Venäjä-suhteitaan läheisestä Nato-suhteestaan huolimatta.
 Helsingissä elokuussa 2019 Vladimir Putin (vas.) ja Sauli Niinistö pitivät yhteisen lehdistötilaisuuden virallisten keskustelujen päätteeksi. Mauri Ratilainen / EPA
 5. Helsingin henki ja huippukokous 2025
 Presidentti Sauli Niinistö on puhunut mahdollisuudesta järjestää vuoden 1975 Euroopan turvallisuus- ja yhteistyökokousta (ETYK) juhlistava huippukokous vuonna 2025. Silloin valtiojohtajilla olisi mahdollisuus kansainvälisen politiikan jakolinjat ylittävään keskusteluun.
 Idea ei ole Putinillekaan enää vieras. Niinistön ja Suomen kannalta on hyvä merkki, ettei Venäjä ole ainakaan julkisesti tyrmännyt ideaa.
 Kremlin tapaaminen on mahdollisuus edelleen edistää huippukokousta.
 ETYKin perillinen, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö Etyj järjestää ulkoministerikokouksen joulukuussa Tukholmassa. Tuolloin Suomi voisi edistää haluaan järjestön puheenjohtajamaaksi juhlavuodeksi 2025.
 6. Nokipöly, ilmastonmuutos ja arktinen yhteistyö
 Sauli Niinistö on keskustellut Vladimir Putinin kanssa useaan otteeseen mustasta hiilestä eli nokipölystä arktisilla alueilla. Keskustelujen tarkoitus on saada päästöt ilmakehään vähenemään.
 Nokipöly imee auringon säteilyä ja lämmittää ilmakehää. Nokipölyä syntyy erityisen paljon öljy- ja kaasukentillä tapahtuvasta soihdutuksesta. Soihdutuksessa poltetaan tuotannon oheiskaasuja, joita ei pystytä hyödyntämään.
 Venäjä on Arktisen neuvoston puheenjohtajamaa tällä hetkellä. Suomi puolestaan aloitti Barentsin euroarktisen neuvoston puheenjohtajana tällä viikolla.
 Venäläinen oppositiojohtaja Aleksei Navalnyi oli lasisellissä oikeuden istunnossa helmikuussa 2021 Moskovassa. Kirill Kudryavtsev / AFP
 7. Ihmisoikeudet ja Aleksei Navalnyi
 Presidentin ja hallituksen yhteinen ulko- ja turvallisuuspoliittinen selonteko määrittelee Suomen ulkopolitiikan ihmisoikeusperustaiseksi.
 Suomi seuraa tarkasti Venäjän ihmisoikeustilannetta ja ihmisoikeudet ovat usein esillä tapaamisissa venäläisten kanssa.
 Vielä helmikuussa ulkoministeri  Pekka Haaviston vierailulla Pietarissa  seurattiin, sanooko Suomen ulkoministeri ääneen  venäläisen oppositiojohtajan   Aleksei Navalnyin  nimen.  Kyllä sanoi .
 Voit keskustella Sauli Niinistön ja Vladimir Putinin tapaamisesta lauantaihin 30.10. 2021 kello 23 saakka. Napauta jutun jälkeen keskustele-painiketta.
 Katso lisää:
 Saimaan kanavan kiistaan ei tullut ratkaisua Haaviston ja Lavrovin tapaamisessa Tromssassa – "Hän ei selvästikään tuntenut kaikkia yksityiskohtia, joita asiaan liittyy"
 [Analyysi: Niinistö tasapainottelee Putinin kaltaisten pelurien ja sääntöjä kunnioittavan maailman välillä]( https://yle.fi/uutiset/3-10932567 )
 Näin Putinin ja Niinistön tapaaminen eteni Helsingissä – katso kuvagalleria
 Putin: Arkangelin ydinonnettomuus johtui uusien aseiden kokeilusta eikä uhkaa Suomea – Yle seurasi Putinin vierailua Helsingissä

Sauli Niinistö matkustaa Moskovaan keskelle tiukkaa koronasulkua – listasimme seitsemän aihetta, joista Putin ja Niinistö saattavat keskustella


Summary: Luxemburgissa toimiva EU-tuomioistuin määräsi keskiviikkona Puolan maksamaan miljoona euroa päivässä oikeusvaltiorikkomuksista. Puolalaisten tuomareiden mielestä suursakko ei hillitse demokratian murentamisyrityksiä.

Euroopan unionin ja Puolan kiista Puolan demokratian suunasta näyttää syvenevän. Puolan omapäinen politiikka esimerkiksi oikeuslaitoksen toiminnassa huolestuttaa sekä Puolan kansalaisia että muita jäsenmaita.
 Helsingin käräjäoikeuden tuomari  Antti Heikinheimo  vieraili viime viikolla Puolassa opintomatkalla. Paikallisten kollegoiden ahdinko yllätti suomalaistuomarin.
 – Suurin ongelma puolalaisten tuomareiden näkökulmasta on tuomareiden nimityselin, tuomarineuvosto, joka on perustettu nykyhallinnon aloitteesta, selvittää Antti Heikinheimo.
 Toinen puolalaisten tuomarien kuvailema riippumattomuutta haastava tekijä on Heikinheimon mukaan korkeimmassa oikeudessa oleva kurinpitoelin. Tuomarit pitävät tuomarineuvostoa ja kurinpitoelintä sekä Puolan oman että EU-lainsäädännön vastaisina.
 Mustamaalausta ja työpaikan menetyksellä uhkailua
 Tuomarineuvosto nimittää tuomareita oikeusistuimiin. Käytännössä tämä kolme vuotta voimassa ollut uudistus on mahdollistanut hallitsevalle Laki ja oikeus (PiS)-puolueelle uskollisten tuomareiden nimityksen.
 Nimityksiä arvostelevat pelkäävät maineensa ja työpaikkansa. puolesta.
 – Kurinpitoelin aloittaa menettelyjä mielivaltaisesti, esimerkiksi sen takia että tuomari on noudattanut EU-oikeutta omassa ratkaisukäytännössään, selvittää Heikinheimo.
 Puolassa on noin 10 000 tuomaria, tuomarineuvosto on nimittänyt toimintansa aikana noin tuhat tuomaria.
 – Kyseessä on kymmenen prosenttia Puolan tuomarikunnasta. Näissä tuomareissa on varmasti sekä päteviä että epäpäteviä, mutta ongelma on, ovatko tuomarineuvoston nimittämien tuomareiden antamat päätökset lainmukaisia, Antti Heikinheimo kuvailee.
 Hän selvittää, että jo nyt tuomarineuvoston nimeämien tuomareiden päätöksiä kyseenalaistetaan ja ongelma kasvaa koko ajan.
 EU-tuomioistuin linjasi kesällä, että myös kurinpitoelin on unionin lainsäädännön vastainen. Puola on perustellut uudistuksia kommunismin ajan rakenteiden purkamisella. Nyt poliittisen johdon ympärille näyttää kuitenkin syntyneen uusi tukijaelitti.
 Puola on EU:n suurin nettotukien saaja. Varsovassa mielenosoitus EU:n puolesta kokosi jopa 100 000 ihmistä.  Wojtek Radwanski / AFP
 Oikeusvaltion mureneminen heikentää ihmisten luottamusta
 Oikeuslaitoksen riippumattomuuden heikentämisellä on valtaisia vaikutuksia puolalaiseen yhteiskuntaan.
 – Se murentaa oikeusvaltion perusteita. Kansalaisten usko oikeuslaitokseen horjuu, selvittää käräjäoikeuden tuomari Heikinheimo.
 Viime viikon vierailusta ja keskusteluista kollegoiden kanssa jäi suomalaistuomarille hämmentynyt vaikutelma.
 – En ymmärtänyt sinne mennessäni, kuinka vakava tilanne tällä hetkellä on ja kuinka häikäilemätöntä ja systemaattista nykyhallinnon toiminta on. Tuomioistuinten riippumattomuutta pyritään murentamaan lukemattomin eri tavoin.
 Myös syyttäjälaitos on Heikinheimon arvion mukaan alistettu nykyhallinnolle.
 – Ongelma on iso, sillä nimenomaan vallankäyttäjien mahdollisia väärinkäytöksiä jätetään tutkimatta ja syyttämättä, kuvailee Antti Heikinheimo.
 Jos oikeuslaitos heikkenee ja oikeudellista vastuuta ei ole, korruptiolla on tapana vahvistua. Niin myös Puolan tapauksessa.
 Puola on suhtautunut vuosia uppiniskaisesti EU:n vaatimuksiin kurssin muutoksesta. Oikeuslaitoksen murentamisen lisäksi Puolaa arvostellaan muun muassa tylystä  maahanmuuttopolitiikasta  ja naisten oikeuksien, kuten  aborttioikeuden heikentämisestä .
 Viime viikolla pääministeri  Mateusz Morawiecki   otti yhteen  EU-komission puheenjohtajan  Ursula von der Leyenin  kanssa. Pääministerin mukaan Puolan oma perustuslaki on ensisijainen ja EU:n lainsäädännön yläpuolella.
 Puola on unionin suurin tukien nettosaaja. Tuen määrä oli vuonna 2020 yli 18 miljardia euroa.
 Rahan avulla painostaminen eli tukien pidättäminen saattaa olla ainoa toimiva keino Puolan synkkenevän oikeusvaltiokehityksen pysäyttämiseksi.
 – Muutos voi tapahtua, jos kahden vuoden kuluttua pidettävissä parlamenttivaaleissa valta vaihtuu ja palataan oikeusvaltioperiaatteiden kunnioittamiseen, käräjäoikeuden tuomari Heikinheimo arvioi.
 Toinen mahdollisuus on Heikinheimon mukaan EU-komission tiukkuus Puolan nykyhallintoa kohtaan nimenomaan  yhteisen elvytyspaketin  avulla.
 Miljoonan päiväsakko ei hetkauta Puolan johtoa
 EU:n linja näyttääkin kiristyvän hivenen. Luxemburgissa sijaitseva EU-tuomioistuin määräsi keskiviikkona Puolalle maksettavaksi miljoonan euron verran sakkoa päivässä, koska Puola ei ole lakkauttanut kohua herättänyttä kurinpitoelintä EU-oikeuden edellyttämällä tavalla.
 Käräjäoikeuden tuomari Antti Heikinheimo kävi aiheesta sähköpostikirjeenvaihtoa edellisviikon puolalaisten isäntiensä kanssa.
 – Mielestäni miljoona euroa päivässä ei vielä muuta Puolan nykyhallinnon toimintaa. Samaa mieltä olivat myös kollegat.
 Heikinheimo antaa vertailuesimerkin, Suomelle sakko olisi 50 miljoonaa euroa vuodessa, Puolalle 360 miljoonaa euroa vuodessa.
 – Jos Suomessa olisi samanlainen häikäilemätön oikeusvaltion murentamisprojekti menossa, niin 50 miljoonaa vuodessa ei sitä kehitystä katkaisisi. Puolan nykyhallinto ilmoitti samantien, että oikeuden päätös on laiton eikä sitä tulla noudattamaan, selvittää Antti Heikinheimo.
 Heikinheimon mukaan Puolassa on valmisteilla iso oikeuslaitoksen uudistus.
 – Vaarana on, että uudistusta käytetään nykyhallinnon poliittisten tavoitteiden toteuttamiseen ja tuomioistuimen riippumattomuuden vaarantamiseen. Nyt on aika noudattaa sovittua periaatetta, jossa oikeusvaltion arvot ja tukimiljardit kytketään yhteen, painottaa Antti Heikinheimo.
 Mitä EU voi tehdä oikeusvaltioperiaatteen suojelemiseksi? Voit keskustella aiheesta lauantaihin klo 23 saakka.
 Lue lisää:
 Entinen EU-tuomari avaa Puolan ja unionin välistä oikeusvaltiokiistaa Ylelle: Kyse on yhteisistä säännöistä ja niiden noudattamisesta
 Eurooppa-kirje: EU:n riita Puolan kanssa on vasta alussa, sioista tuli brexitin tuoreimpia uhreja ja ydinvoima voi tehdä paluun
 HS: Suomalaistuomari lähti opintoretkelle Puolaan ja järkyttyi oikeuslaitoksen rusentamisesta

"Häikäilemätöntä ja systemaattista" – Puolan oikeuslaitoksen riippumattomuuden alasajo huolestuttaa suomalaistuomaria


Summary: Kerromme päivän uutis- ja puheenaiheet lyhyesti.

Sauli Niinistö vierailulle Kremliin – Venäjän ja EU:n suhteet ovat edelleen huonot
 Puhuvatko  Sauli Niinistö  ja  Vladimir Putin  koronaviruksesta ja Saimaan kanavan puunkuljetuksista, vai keskittyvätkö he Venäjän ja Euroopan unionin huonoihin suhteisiin?  Yle listasi mahdolliset puheenaiheet.
 Niinistö tekee perjantaina yhden päivän työvierailun Moskovaan.
 Suomalaistuomari tutustui EU:n kritisoimaan Puolan oikeusjärjestelmään
 Helsingin käräjäoikeuden tuomari Antti Heikinheimo on huolissaan Puolassa meneillään olevasta oikeuslaitoksen riippumattomuuden vaarantamisesta. Henrietta Hassinen / Yle
 EU-tuomioistuin määräsi keskiviikkona Puolalle sakot oikeusvaltioperiaatteen rikkomisesta. Viime viikolla Puolassa oikeuslaitokseen tutustunut Helsingin käräjäoikeuden tuomari  Antti Heikinheimo  kertoo, että  suurin ongelma on Puolan konservatiivisen nykyhallinnon perustama tuomarien nimityselin.  Myös korkeimmassa oikeudessa oleva tuomarien kurinpitoelin kaventaa oikeuslaitoksen itsenäisyyttä.
 Pelkkä EU-oikeuden noudattaminen ratkaisukäytännössä saattaa viedä tuomarin kurinpitoelimen eteen. Heikinheimo ei usko, että nyt langetettu sakko olisi niin merkittävä, että se saisi Puolan hallituksen muuttamaan toimintaansa.
 Uudenlaiset pakettikuljetusyritykset valtaavat Suomea – paketit saapuvat ovelle minuuttiaikataululla
 Ruotsalainen Budbee-kuljetuspalvelu kysyy tarkkoja tietoja paketin kotiinkuljetusta varten. Niiden avulla se pystyy arvioimaan toimitusajan jopa minuuttien tarkkuudella. Henrietta Hassinen / Yle
 Jo neljä tuntia on monelle liian pitkä aika odotella pakettia saapuvaksi kotiin.  Kuljetusyritykset ovatkin löytäneet tästä markkinaraon.  Uudet teknologiaan pohjaavat kuljetusyritykset tarjoavat kotiintoimituksen jopa minuuttien tarkkuudella.
 Kierrätyspisteet tulvivat yli, mutta metallijätteestä on valtakunnallinen pula
 Biojätteen kierrätysvelvollisuus laajenee lähivuosina koskemaan myös pieniä taloyhtiöitä ja taajamien omakotitaloja.  Janne Körkkö / Yle
 Pandemia sai ihmiset tilaamaan kotiinsa niin ruoan kuin vaatteet, ja ennätyksellinen pakkausten määrä näkyi erityisesti kierrätysasemilla.  Silti esimerkiksi pyörän osiksi ja lapioiksi kierrätettävää metallijätettä saisi kertyä enemmän.  Jogurttipurkkien kannet tulisi kierrättää muun metallin lailla.
 Perjantai on suurelta osin poutapäivä
 Kerttu Kotakorpi / Yle Sää
 Tänään perjantaina on suurelta osin poutapäivä. Sateita on luvassa paikoin Pohjois-Pohjanmaalle ja Kainuuseen. Etelässä aurinko paistaa ajoittain.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Niinistö keskustelee Putinin kanssa, Puolan tuomioistuimen tilanne huolettaa, koteihin kertyi ennätysmäärä pakkausjätettä


Summary: Verkkokauppatilaukset ja noutoruoka ovat lisänneet muovi- ja kartonkipakkauksien määrää. Pakkausjäte päätyy yhä useammin hyötykäyttöön. Tämä näkyy Rinki-ekopisteille tuodun kierrätysjätteen määrän kasvuna.

Lasse Haverisen  perheen suurin sekajätteen tuottaja on parin viikon ikäinen vauva.
 Hänellä käytetään kertakäyttövaippoja, jotka päätyvät sekajätteeseen. Melkein kaiken muun jätteen perhe kierrättää.
 – Aloitin kierrättämisen jo parikymmentä vuotta sitten, kun muutin omilleni, Lasse Haverinen kertoo.
 Perheen kierrättämiseen tuli kuitenkin muutos pari vuotta sitten, kun elämä siirtyi kerrostalosta omakotitaloon. Kerrostalon jätekatoksen useat keräysastiat vaihtuivat omakotitalon pihalla olleeseen sekajäteastiaan.
 Biojätteen laittaminen sekajätteen sekaan harmitti, joten he hankkivat oman biojäteastian kesän lopulla.
 Samalla he aloittivat myös pakkausmuovin kierrättämisen. Muovi, metalli, paperi, kartonki ja lasi päätyvät autotallissa olevaan välivarastoon ja sieltä kauppareissujen yhteydessä kierrätyspisteille.
 Kotitalousjätteiden aktiivisen kierrättämisen he aloittivat korona-aikana. Niin on tehnyt moni muukin.
 Lasse Haverinen asuu tyttärensä Nooran, puolisonsa ja vasta syntyneen vauvan kanssa Oulun  Hiukkavaaran uudella asuinalueella.  Janne Körkkö / Yle
 Rinki-ekopisteille kierrätettäväksi tuodun materiaalin määrä on kasvanut koronan ja lisääntyneiden etätöiden myötä huomattavasti, kertoo viestintäpäällikkö  Heli Satuli  Suomen Pakkauskierrätys Ringistä.
 Rinki-ekopisteiltä kerätyn pakkausjätteen määrä kasvoi vuonna 2020 noin 16 prosentilla vuodesta 2019. Viime vuonna sitä kerättiin 57 800 tonnia.
 – Määrä täyttäisi lattiasta kattoon yli seitsemän Helsingin Hartwall Areenaa, Satuli sanoo.
 Tänä vuonna kerätyn materiaalimäärän kasvu on tasoittunut, mutta kartongin osalta kasvua on edelleen paljon. Sen määrään ennustetaan noin 14 prosentin lisäystä viime vuoteen verrattuna.
 Satulin mukaan jätemäärissä näkyy se, että suomalaiset viettivät viime ja tänä vuonna entistä enemmän aikaa kotona ja tilasivat verkkokaupan kautta ostoksia sekä ravintoloista noutoruokaa kotiin.
 – Se lisäsi erityisesti kartonkipakkausten määrää ekopisteillä.
 Lakimuutos velvoittaa yhä useampaa kierrättämään
 Haverisen perheelle kierrättäminen ei ole uutta. Ennen omakotitaloon muuttoa he asuivat pitkään kerrostalossa ja tottuivat kierrättämään. Se oli vaivatonta, sillä kierrätysastiat löytyivät pihasta.
 – Omakotitalossa kierrättäminen vaatii suurempaa vaivannäköä, mutta enemmän meitä harmitti kaiken jätteen laittaminen yhteen astiaan, Lasse Haverinen sanoo.
 Hän on huomannut, että biojäteastia löytyy naapurustossa yhä useammalta pihalta.
 – Vain harvalla on pihalla enää yksi roskapönttö.
 Haverisen perheen keittiöstä löytyy monta lokeroa erilaisille jätteille.  Janne Körkkö / Yle
 Uuden, tänä vuonna voimaan tulleen jätelain myötä biojätteen kierrätys tulee tulevina vuosina lisääntymään huomattavasti.
 Ensi heinäkuusta lähtien biojätteen kierrätysvelvollisuus koskee kaikkia yli viiden huoneiston taloyhtiöitä. Pakkausjätteen keräys on järjestettävä niissä vuonna 2023.
 Taajama-alueiden omakotitaloissa biojäte on lajiteltava viimeistään vuonna 2024.
 Lasse Haverinen pitää muutosta hyvänä. Näin polttoon ei päädy sellaista, mistä saadaan parempi hyöty kierrättämällä.
 Muovin kierrätys tuottaa päänvaivaa
 Heli Satulin mukaan Rinki-ekopisteille tuodusta jätteestä näkee, että suomalaiset osaavat lajitella ja kierrättää pääosin hyvin.
 Kierrätyslasin joukossa olevasta materiaalista vain kaksi prosenttia on sellaista, joka ei sinne kuulu.
 – Esimerkiksi rikkoutunut juomalasi kuuluu sekajätteeseen, sillä sen sulamislämpötila on eri kuin pakkauslasilla, Satuli muistuttaa.
 Eniten opeteltavaa on muovin kierrättämisessä. Pakkausmuovia alettiin kerätä vuonna 2016, eikä kaikille ole vielä selvää, mitä keräykseen voi laittaa.
 Muovin joukossa on mitä mielikuvituksellisempia ja myös vaarallisia tuotteita, Satuli sanoo.
 – Kierrätysastioihin laitetaan esimerkiksi säilytysastioita, öljykanistereita, pulkkia ja jopa akkuja. Ne voivat aiheuttaa terminaaleissa vaaratilanteita ja tulipaloja.
 Myös Lasse Haverinen on huomannut, että toisinaan jätepisteiden edustalta löytyy sellaista, mikä ei sinne kuuluisi. Jätepisteet voiva olla myös täysiä ja silloin moni jättää keräämänsä jätteet astioiden ulkopuolelle.
 – Varsinkin joulun jälkeen pahvinkeräyspisteet ovat usein täynnä.
 Vaikka suomalaiset ovat tottuneita kierrättäjiä, saisi Satulin mukaan vielä useampi pakkausmateriaali päätyä uusiokäyttöön asti.
 Esimerkiksi metallijätteestä on jatkuva pula, joten kaikki metallipakkaukset, kuten jugurttipurkkien kannet, säilyketölkit ja alumiinivuoat olisi hyvä kierrättää.
 – Metallin laatu ei heikkene kierrättämisessä ja sitä voidaan lasin tavoin käyttää melkein rajattomasti, Satuli selittää.
 Rinki-ekopisteiltä jätteet kerätään terminaaleihin ja sieltä ne menevät uudelleen jatkojalostettavaksi.
 Esimerkiksi kierrätetyt metallikannet sulatetaan ja ne saavat uuden elämän lapioina tai polkupyörien osina.
 Mitä mieltä olet kierrättämisestä? Voit keskustella aiheesta lauantaihin 30. lokakuuta kello 23:een asti.
 Lue lisää:   Entistä useampi haluaa katolleen aurinkopaneelit, samaan aikaan pohditaan kuumeisesti, miten vältymme paneelien jätevuorelta
 Roskapussien avaus paljasti lajittelumokat – Keski-Suomessa sekajätteen joukossa on biojätettä ja pakkauksia, mutta myös kenkiä, kännyköitä ja lääkkeitä

Koteihin kertyi ennätysmäärä pakkausjätettä ja se sai monen kierrättämään - metallista on kuitenkin pulaa ja jugurttipurkin kannetkin kelpaisivat


Summary: Bidenin hallinnon käsiä sitovat poliittiset riidat presidentin omassa puolueessa.

Yhdysvaltain presidentti  Joe Biden  on saapunut Roomaan suurten G20-teollisuusmaiden kokousta varten. Toive kotimaan poliittisilla kentillä saavutettavasta sovusta ennen matkaa jäi haaveeksi, vaikka presidentti ehtikin jo julistaa sovun syntymistä puheessa.
 Kiistassa on kyse reiluun 1 750 tuhanteen miljardiin dollariin neuvotellusta kansallisesta tukipaketista, johon demokraattipuolueen vasemmistosiipi ei ole tyytyväinen. Niin sanotut edistysmieliset ilmoittivat pian Bidenin Valkoisen talon puheen jälkeen, ettei sopua ole vielä saavutettu.
 Edes pienemmästä, mutta silti massiivisesta infrastruktuuripaketista ei päästy sopimaan. Kongressin edustajainhuone ei äänestäkään tänään biljoonan dollarin eli tuhannen miljardin paketista, joka oli jo saanut senaatin hyväksynnän. Demokraattien vasen laita ei hyväksynyt infrastruktuuripaketista äänestämistä ennen kuin laajemmasta tukipaketista on päästy sopuun.
 Biden tapaa Roomassa muun muassa paavin
 Roomassa Biden tapaa muun muassa Ranskan presidentti  Emmanuel Macronin  ensimmäistä kertaa sen jälkeen, kun Yhdysvallat solmi AUKUS-puolustusliittouman Australian ja Britannian kanssa. Seurauksena Australia perui rahakkaan sukellusvenekaupan Ranskan kanssa ja päätti sen sijaan rakentaa ydinsukellusveneitä Yhdysvaltain avustuksella.
 Tempaus johti vakavaan diplomaattiseen kriisiin Ranskan ja Yhdysvaltojen välillä. Kiista kiristi maiden välejä niin, että Ranska kutsui myös suurlähettiläänsä Yhdysvalloista kotiin hetkeksi.
 Hartaana katolisena tunnettu Biden tapaa Roomassa myös paavin. Euroopassa hän osallistuu G20-kokouksen jälkeen myös Glasgow'n ilmastokokoukseen.

Biden saapui Roomaan G20-kokoukseen – toivottu poliittinen sopu kotikentillä ennen Euroopan-matkaa jäi haaveeksi


Summary: Vain vähemmistö Yhdysvaltain osavaltioista panee yhä täytäntöön kuolemanrangaistuksia, joskin kansasta lievä enemmistö kannattaa yhä murhaajien teloituksia.

Yhdysvalloissa Oklahoma saa panna toimeen ensimmäiset kuolemanrangaistuksensa kuuteen vuoteen. Maan korkein oikeus kumosi kahta osavaltiossa kuolemaantuomittua koskeneen tilapäisen teloituskiellon.
 Ensimmäinen vangeista teloitetaan jo torstaina iltapäivällä paikallista aikaa ja toinen marraskuun lopulla. Tänään teloitettava  John Grant , 60, tuomittiin kuolemaan vankilatyöntekijän tappamisesta.
 Myöhemmin teloitettava  Julius Jones , 41, tuomittiin kuolemaan kotipihalleen ammutun vakuutusyhtiön johtajan murhasta. Jones on vakuuttanut syyttömyyttään kahden vuosikymmenen ajan, ja kuolemanrangaistusta vastustavat aktivistit ja julkisuuden henkilöt ovat kampanjoineet hänen puolestaan.
 Grantin ja Jonesin teloitusten täytäntöönpano oli estetty aiemmin samana päivänä liittovaltion valitustuomioistuimen päätöksellä, kertoi  CBS News . Maan korkein oikeus on tällä hetkellä vankasti konservatiivisten tuomareiden hallussa.
 Asianomistajina oikeusjutussa
 Sekä Grant että Jones olivat molemmat asianomistajina mukana laajassa oikeusjutussa, joka haastaa Oklahoman tappavilla ruiskeilla tehtävien teloitusten perustuslainmukaisuuden.
 Tuomitut olivat kieltäytyneet valitsemasta vaihtoehtoista teloitusmenetelmää vedoten uskonnollisiin syihin. Rangaistuksena heidät poistettiin oikeusjutun asianomistajien joukosta.
 Oklahoman osavaltion oikeusministeri oli aiemmin luvannut, ettei oikeusjutun asianomistajina olevia tuomittuja teloiteta ennen jutun ratkeamista. Muut 27 jutussa mukana olevaa vankia suostuivat valitsemaan vaihtoehtoisen teloitusmenetelmän ja saavat jatkaa asianomistajina.
 CBS:n mukaan kuolemaantuomittuja koskevan oikeusjutun käsittelyn on määrä alkaa ensi vuoden helmikuun lopulla.
 Kuolemanrangaistuksen kannatus alimmillaan 50 vuoteen
 Kuolemanrangaistuksen kannatus on ollut laskussa Yhdysvalloissa ja maailmalla jo pitkään. Vielä viime vuonna tehdyssä  valtakunnallisessa kyselyssä  Yhdysvalloissa lievä enemmistö kannatti yhä kuolemanrangaistusta murhaajien kohdalla, mutta kannatus oli matalimmillaan ja vastustus korkeimmillaan puoleen vuosisataan.
 Suurimmassa osassa maata kuolemanrangaistus on joko lakkautettu tai teloituksia ei käytännössä panna toimeen.
 Entisen presidentin  Donald Trumpin  kauden lopulla vuonna 2020 kuolemaantuomioita alettiin kuitenkin taas panna täytäntöön liittovaltion vankien osalta liki 20 vuoden tauon jälkeen.
 Presidentti Joe Bidenin kaudella liittovaltion teloituksia ei ole toistaiseksi tehty, joskaan Biden ei myöskään ole perunut edeltäjänsä tekemää linjausta, joka salli teloitusten jatkamisen.
 Biden on kertonut olevansa kuolemanrangaistuksen vastustaja, mutta hänen hallintoaan on arvosteltu aiheesta vaikenemisesta.
 Liittovaltion tiedetään myös ajavan Bostonin maratonin vuoden 2013 pommi-iskun tekijän  Dzohar Tsarnajevin  kuolemantuomion palauttamista korkeimmassa oikeudessa.
 Tsarnajevin kuolemantuomio  kumottiin valitustuomioistuimessa  viime vuonna.

Yhdysvalloissa Oklahoma toteuttaa ensimmäiset teloituksensa vuosikausiin – kuolemanrangaistus entistä epäsuositumpi


Summary: Pelastusopisto pitää tietoja pelastusalalla paljastuneesta epäasiallisesta työkulttuurista yllättävinä. Opiston mukaan opiskelijoille tehdään heti selväksi, että alalla on nollatoleranssi häirinnälle.

Kuopiossa sijaitsevan Pelastusopiston pihalla käy kuhina. Korkea metallitorni on täynnä tulevia pelastusalan ammattilaisia, jotka laskeutuvat vuoron perään vaijerin varassa alas asfaltille.
 Eräänlaista alastuloa alalla koettiin myös keskiviikkona, kun Yle kertoi pelastusalalla tapahtuvasta seksuaalisesta häirinnästä ja epäasiallisesta käytöksestä.
 Pelastusopistolla harjoitellaan muun muassa työskentelyä putoamisvaarallisella alueella. Sami Takkinen / Yle
 Pelastusopiston koulutusjohtaja  Minna Hirvonen  on esille tulleista tiedoista yllättynyt. Hänen mukaansa opisto on pyrkinyt antamaan opiskelijoilleen ihan toisenlaista viestiä.
 – Silloin, kun täällä opiskellaan, henkilökunnalle ja opiskelijoille on selkeä ohjeistus. Epäasialliseen käyttäytymiseen on totaalinen kielto, nollatoleranssi. Meillä on myös ohjeistus ja matala kynnys siihen, että asiasta ilmoitetaan.
 Hirvosen mukaan Pelastusopisto on myös juuri päivittänyt toimintaohjeen, jossa kerrotaan, miten henkilökunnan ja opiskelijoiden on toimittava, jos joku kokee tai havaitsee epäasiallista käytöstä.
 Pelastajaksi opiskelevan jyväskyläläisen  Kimmo Lehtosen  mielestä ohjeistus on selkeä.
 – Pitää ilmoittaa esimiehelle. Jos esimies ei tee asialle mitään, niin sitten pitää ilmoittaa ylemmäs.
 Koulutusjohtaja Minna Hirvosen mukaan Pelastusopistolla on epäasiallisen käytöksen suhteen nollatoleranssi. Sami Takkinen / Yle
 Opiskelijat toivottavat naiset tervetulleeksi alalle
 Ylen selvityksen mukaan pelastuslaitoksissa on naisia väheksyvä, paikoin jopa naisvihamielinen asenne. Alan opiskelijat tyrmäävät tällaisen käsityksen.
 – Tämä on ehkä sillä tavoin miehinen ala, että suurin osa on miehiä. Mutta ei tämä pelkästään miesten juttu ole, ihan yhtä hyvin naiset pystyvät tätä tekemään, sanoo karkkilalainen pelastajaopiskelija  Petri Marttinen .
 Hänen mukaansa on samantekevää, onko työpari nainen vai mies, kunhan häneen vain voi luottaa.
 Vieressä seisova kuopiolainen  Henri Piironen  on samaa mieltä. Hän katsoo, että alalla ei ole myöskään entisenlaista machoilua.
 – Sitä oli ehkä enemmän ennen kuin nykyään. Se on pikemminkin väistymässä pois, kuin että sitä olisi.
 Pelastajaopiskelijat Petri Marttinen ja Henri Piironen toivottavat naiset tervetulleeksi alalle. Sami Takkinen / Yle
 Kurssin ainoa nainen
 Tilastojen perusteella kyse on varsin miehisestä alasta, sillä naisia on alalla työskentelevistä vain 12 prosenttia.
 Naisten määrä näkyy myös Kuopiossa parhaillaan käynnissä olevalla pelastajakurssilla, jossa kuopiolainen  Heidi Liimatainen  on kurssinsa ainoa nainen.
 Liimatainen kertoo viihtyneensä opistolla hyvin, eikä hän katso kohdanneensa opistolla minkäänlaista epäasiallista käytöstä.
 – Meillä on todella hyvä porukka ja ryhmähenki.
 Liimatainen on aiemmin valmistunut sähkötekniikkainsinööriksi ja työskennellyt miesvaltaisella alalla. Hän ei muista kuulleensa, että Pelastusopistolla olisi käytetty ronskia kieltä.
 – En ole kiinnittänyt asiaan huomiota, joten varmaan sitä ei ole sillä lailla ollutkaan.
 Liimataisen mukaan hän ei osaa vielä olla huolissaan tulevan ammattinsa työkulttuurista.
 – Tärkeää, että se on nyt nostettu esille, ja toivottavasti siihen saadaan parannusta, hän muotoilee.
 Pelastajaopiskelija Heidi Liimatainen on jo aiemmin opiskellut ja työskennellyt miesvaltaisella alalla.  Sami Takkinen / Yle
 ”Hyvää mainetta ei kannata pilata”
 Sekä Pelastusopiston johto että opiskelijat toivovat, että opistolla käytössä oleva nollatoleranssi ja ilmoitusherkkyys epäkohdista olisivat käytössä myös paloasemilla.
 Koulutusjohtaja Minna Hirvonen asettaa sanansa diplomaattisesti.
 – Yritämme täällä opistolla kasvattaa rohkeuteen riippumatta siitä, millainen pelastuslaitoksen kulttuuri on tällä hetkellä. Pyrimme auttamaan asiassa kehittymisessä.
 Pelastajaopiskelija Kimmo Lehtosen mielestä Pelastusopiston ohjeistus epäasiallisesta käytöksestä ilmoittamiseen on selkeä. Sami Takkinen / Yle
 Parempaa työkulttuuria toivoo myös tuleva pelastaja Kimmo Lehtonen, joka on huolestunut alan maineesta.
 – Alalla on ollut hyvä maine. Ei sitä kannata lähteä pilaamaan.
 Lue myös:
 Kähmintää, rivoja ehdotuksia ja pornon katselua paloasemalla –  21 pelastustoimen ja ensihoidon työntekijää kertoo kokemuksistaan Ylelle
 Yle selvitti: Seksuaalisesta häirinnästä ilmoitetaan pelastusalalla vain harvoin – "Yleensä vastaus on, että en halunnut vaikeuttaa uraani"
 Pelastusalan ylin johto ja järjestöt tuomitsevat alalla ilmenneet seksuaaliset häirintätapaukset – pelastusylijohtaja: Asia on erittäin vakava

Pelastusalan seksuaalinen häirintä yllätti Pelastusopiston – Koulutusjohtaja: ”Epäasialliseen käyttäytymiseen on totaalinen kielto”