Summary: Monissa kouluissa eletään nyt koronakaranteenien keskellä samaan aikaan, kun yli 12-vuotiaat halutaan saada rokotettua mahdollisimman kattavasti. Kaikki eivät kuitenkaan halua rokotetta.

Kouluissa käydään nyt kilpajuoksua koronarokotusten ja karanteenien välillä.
 Esimerkiksi Etelä-Karjalassa satoja oppilaita on tällä hetkellä karanteenissa korona-altistumisen takia. Imatralla Vuoksenniskan ja Mansikkalan koulukeskuksissa on kaikkiaan 125 ihmistä karanteenissa.
 Mansikkalan koulukeskuksessa järjestettiin eilen tiistaina rokotustilaisuus, jossa oli tarjolla rokotusaikoja kaikille 12 vuotta täyttäneille oppilaille. Osa rokotteista jäi kuitenkin käyttämättä.
 Apulaisrehtori  Kimmo Liukkonen  arvelee, että tämä saattoi johtua siitä, että rokotuksista tiedotettiin vasta viime perjantaina ja ajanvarauksia otettiin vastaan maanantaina.
 – Se oli verraten lyhyt aika. Välttämättä kaikki huoltajat eivät tule katsoneeksi Wilma-viestejä viikonlopun aikana.
 Mansikkalan koulukeskuksen apulaisrehtori Kimmo Liukkonen kertoo, että osa oppilaille varatuista koronarokotteista jäi käyttämättä. Kalle Purhonen / Yle
 Apulaisrehtori sanoo, että oppilaita jopa rohkaistiin hankkimaan lupa koulupäivän aikana. Into ei ollut kovin suurta.
 – Annettiin mahdollisuus, että 12 vuotta täyttäneet oppilaat voivat ottaa koteihin yhteyttä ja saada luvan puhelimitse, koska siellä jäi rokotteita käyttämättä. Kyllä ne olivat hyvin yksittäisiä, jotka tilaisuuteen tarttuivat.
 15-vuotias Fanny Kallio sai koronarokotteen tänään Imatran Vuoksenniskan koululla. Kallio kertoo, että päätti ottaa rokotteen "ihan varmuuden vuoksi". Kalle Purhonen / Yle
 Koululaiset konsulteiksi
 Kainuussa sote-kuntayhtymä haluaa kohentaa nuorten alhaista rokotekattavuutta.
 Yhdeksi keinoksi on otettu nuoriin paremmin vetoava viestintä, ja siksi sote-yhtymä on pyytänyt koululaisia konsulteiksi erityisesti someviestintää varten.
 Kajaanin lyseossa opiskelevien Senni Keräsen ja Tawinan Chomthan arvio on, että koronaviestintä on kyllä tavoittanut nuoret, mutta eri asia on, onko sitä todella sisäistetty. Timo Sihvonen / Yle
 "Koronalähettiläiksi" värvätyt Kajaanin lyseon yhdeksäsluokkalaiset  Tawinan Chomtha  ja  Senni Keränen  kertovat nähneensä jonkin verran tietoa korona-asioista, mutta paremmalle viestinnälle on heidän mielestään todellinen tarve.
 Mutta miten viesti tavoittaa nuoret? Siihen ei ole yksiselitteistä vastausta.
 Nuorisotutkimusseuran tutkimuspäällikkö  Tuuli Pitkänen  sanoo kuitenkin, että nimenomaan vertaisilta saatu tieto vaikuttaa paremmin kuin ylhäältä annetut käskyt. Painostava ja vaihtoehdoton "menkää ja ottakaa rokote" -viesti ei tehoa.
 – Tuodaan se asia nuoren omaksi asiaksi keskustellen. Se auttaa ja vahvistaa päätöksen tekemistä. Nuori miettii oman kantansa. Häntä rohkaistaan menemään ja ottamaan rokotus.
 Ajatukseen Kainuun koronalähettiläistä tutkija suhtautuu hyvänä esimerkkinä omanikäisten vertaistuesta.
 – Mutta kuinka viestitään niin, että nuori erottaa, mikä on kenenkin missio?
 Se, että nuorilla on pelkoja rokotuksia kohtaan, etenkin jälkiseurausten osalta, on Pitkäsen mukaan luonnollista.
 – On tärkeää, että nuoret saavat asiallista tietoa ja että heillä on mahdollisuus keskustella ja saada tukea päätöksentekoon.
 Kiitokseksi tavaraa
 Kainuussa Senni Keränen sanoo käyneensä katsomassa sote-yhtymän viestintämateriaaleja ja kertoneensa niistä oman näkemyksensä.
 – Osa oli sellaisia, että ne eivät kiinnostaneet. Yksi oli hulvaton, hän kuvailee.
 Palkkaa sote-yhtymä ei ole toistaiseksi maksanut, vaan kiitokseksi on annettu tavaraa.
 Koronalähettiläät sanovat, että viesti rokottamisesta on saavuttanut nuorison Kajaanissa.
 – Viesti on kyllä mennyt perille, mutta onko se mennyt sillä tavalla, että sitä halutaan noudattaa? Se on eri tarina, kaksikko pohtii.

Korona leviää nuorissa, eivätkä rokotteet kiinnosta – ysiluokkalaiset pestattiin "koronalähettiläiksi"


Summary: Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) ehdottaa, että kolmansia koronarokoteannoksia ryhdyttäisiin ensimmäisenä antamaan ihmisille, joiden elimistön immuunivaste on sairauden tai sen hoidon vuoksi alentunut.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) ehdottaa kolmatta koronarokoteannosta rajatuille ryhmille. Laitos tiedottaa, että muun väestön rokotustarvetta kolmannella piikillä harkitaan syksyn kuluessa.
 Ehdotuksen mukaan kolmas annos voidaan antaa 12 vuotta täyttäneille immuunipuolustukseltaan heikentyneille, kun toisesta annoksesta on kulunut vähintään kaksi kuukautta. THL määrittelee lähiaikoina tarkemmin, mitkä ovat ne sairaudet tai tilat, joiden vuoksi henkilön immuunipuolustus on merkittävästi heikentynyt, ja kolmas rokoteannos on tarpeen.
 Rokotusjärjestyksestä myös kolmansien annosten kohdalla päättävät myöhemmin THL:n suosituksen pohjalta sosiaali- ja terveysministeriö sekä valtioneuvosto.
 – Kaksi rokoteannosta ei aina riitä tuottamaan näille ihmisille tarpeeksi hyvää suojaa vakavalta koronataudilta. Kolmas annos siis täydentää heillä perusrokotussarjan antaman suojan riittävälle tasolle, THL:n ylilääkäri  Hanna Nohynek  kertoo tiedotteessa.
 Terveydenhoidon henkilökunnalle ja hoivakotien asukkaille tehosteannokset
 THL ehdottaa myös, että kolmas koronarokoteannos annettaisiin tehosteena niille, jotka ovat saaneet koronarokotuksen rokotusjärjestyksen kärkipäässä 3–4 viikon annosvälillä. Tähän ryhmään kuuluu koronapotilaiden parissa toimivaa terveydenhuoltohenkilöstöä sekä muun muassa hoivakotien iäkkäitä asukkaita ja heitä hoitavia työntekijöitä, joista suuri osa rokotettiin nykyistä lyhyemmällä annosvälillä alkuvuodesta 2021.
 – Ehdotamme perusrokotussarjan tehostamista tälle ryhmälle, sillä heillä kaksi annosta on annettu lyhyemmällä aikavälillä kuin muille, toisesta rokoteannoksesta on jo kulunut kauan, ja rokotuksen teho hiipuu vähitellen. Ensilinjan terveydenhuoltohenkilökunta on tärkeää suojata sekä heidän oman terveytensä varmistamiseksi että sairaaloiden kantokyvyn turvaamiseksi, ja hoivakotien iäkkäillä asukkailla vaikean koronavirustaudin riski on erityisen suuri, Nohynek kertoo.
 – Tällä hetkellä näyttää todennäköiseltä, että ainakin ikääntyneet ja riskiryhmiin kuuluvat tulevat ajan kuluessa tarvitsemaan tehosteannoksen. Odotamme syksyn aikana saatavia uusia tutkimustuloksia sekä Suomesta että niistä maista, jotka ovat antaneet kaksi koronarokoteannosta 12 viikon annosvälillä. Tarkastelemme tilannetta näiden tutkimustulosten valossa uudelleen, Nohynek kertoo.
 Tehosteannosten tarve aluksi 100 000
 Kolmas rokoteannos voitaisiin antaa, kun toisesta annoksesta on kulunut riittävän pitkä aika. THL selvittää parhaillaan saatavilla olevan tutkimustiedon perusteella, mikä olisi riittävä aikaväli mahdollisimman hyvän suojatehon varmistamiseksi.
 THL:n johtava asiantuntija  Mia Kontio  arvioi, että kolmansien annosten kohderyhmän suuruus on noin 100 000.
 – Jos rokotteita saadaan maahan riittävästi, kolmansia annoksia voitaisiin arviomme mukaan tarjota yhtä aikaa koko tälle ryhmälle, Kontio toteaa THL:n julkaisemassa tiedotteessa.
 – Samalla on tärkeää huolehtia, että ensimmäisten ja toisten rokoteannosten antaminen ei hidastu kolmansien annosten antamisen vuoksi, Kontio sanoo.
 THL ja sen tukena Kansallinen rokotusasiantuntijaryhmä (KRAR) arvioivat syksyn aikana, tarvitaanko kolmatta annosta tehosteena myös muille väestöryhmille.
 Koronataudin sairastaneelle hyvä suoja jo yhdellä rokoteannoksella
 THL ohjeistaa uuden tutkimustiedon valossa, että PCR-testillä varmistetun koronataudin sairastaneille voidaan antaa kahden sijasta vain yksi koronarokoteannos.
 Tuoreet tutkimukset sekä Suomesta että muualta osoittavat THL:n mukaan, että yksi rokoteannos synnyttää koronataudin sairastaneelle vähintään yhtä hyvän suojan kuin kaksi annosta tuottaa ihmiselle, joka ei ole sairastanut tautia.
 THL kertoo myös, että kunnat voivat harkintansa mukaan lyhentää ensimmäisen ja toisen koronarokoteannoksen välisen ajan kuuteen viikkoon.
 Nohynekin mukaan koronaviruksen nopeasti leviävä deltamuunnos on muuttunut valtavirukseksi Suomessa, ja siksi kunnat voivat harkita, onko annosvälin lyhentämiseen alueella tarvetta ja mahdollisuuksia.
 Nohynek sanoo, että THL ei kuitenkaan suosittele kuutta viikkoa lyhyempää annosväliä, koska silloin rokotuksen tuottama immuunivaste jää elimistössä heikommaksi kuin yli kuuden viikon välillä

THL ehdottaa kolmatta koronarokoteannosta rajatuille ryhmille – muun väestön osalta tilannetta arvioidaan syksyn aikana


Summary: Jani Honkavaaran päävalmentajasopimuksesta jätettiin optio käyttämättä. Hän jatkaa kauden loppuun päävalmentajana.

Seinäjoen Jalkapallokerhon päävalmentaja  Jani Honkavaara  kertoi tiistaina iltapäivällä Twitter-tilillään, että ei ole seuran valmentaja ensi kaudella. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että seura ei käytä Honkavaaran työsopimuksessa ollutta yksipuolista optiota ensi kaudesta.
 Lue lisää:   SJK:n ja Jani Honkavaaran tiet eroavat, sopimuksen optio jää käyttämättä
 Optio olisi pitänyt käyttää elokuun loppuun mennessä.
 Seinäjoen Jalkapallokerhon osakeyhtiön hallituksen puheenjohtaja  Raimo Sarajärvi  sanoo, että seuran asettamia tavoitteita ei ole saavutettu.
 – Työsopimus Honkavaaran kanssa on voimassa lokakuun loppuun asti. Työsopimuksessa oli kohta, jonka mukaan meidän pitää elokuun loppuun mennessä käyttää seuran yksipuolinen optio jatkaa työsopimusta vuodella entisin ehdoin. Seura ei ollut sitä valmis käyttämään, koska meidän asettamaamme on tavoitetta ei ole vielä saavutettu, Sarajärvi sanoo.
 Tavoite on hänen mukaansa saavuttaa europelipaikka. Se tarkoittaa Veikkausliigassa sijoittumista kolmen parhaan joukkoon tai Suomen Cupin voittoa. Jos Cup-mestari sijoittuu Veikkausliigassa kolmen parhaan joukkoon, menee europaikka liiganeloselle.
 – Ilmoitimme, että emme halua käyttää optiota tässä vaiheessa, vaan teemme päätöksiä myöhemmin. Tähän Honkavaaran reaktio oli se, että hän ilmoitti seuraavana päivänä somessa, että ei jatka meillä, Sarajärvi sanoo.
 Honkavaara jatkaa kuitenkin kauden loppuun päävalmentajana.
 – Hänen työsopimuksensa päättyy niin kuin sopimuksessa lukee, ja seuraava valmentaja tulee tilalle.
 Some kuohahti
 Honkavaaran ilmoitus on herättänyt runsaasti keskustelua sosiaalisessa mediassa. Moni on ollut tuohtunut ratkaisusta. Kuohunta johti siihen, että seura  toivoi kotisivullaan  joukkueelle työrauhaa.
 Sarajärvi pitää hyvänä, että jalkapallo herättää tunteita, mutta muistuttaa, että seura valitsee työntekijänsä.
 Raimo Sarajärvi haluaa nähdä SJK:n eurokentillä joka vuosi.  Yle
 – Tämä ei ole kansanäänestyksen paikka. Tässä se, joka maksaa, joutuu myös kantamaan vastuun siitä, että maksut suoritetaan ja sopimuksista pidetään kiinni, Sarajärvi jyrähtää.
 Sarajärven mukaan valmentaja Jani Honkavaaralla on ollut tiedossa, että ainoastaan paikka europeleihin mahdollistaa option käytön, ja europaikka on vielä kaikkea muuta kuin varma.
 – Jokainen joka ymmärtää työsopimuksista ja sitä mitä niissä lukee, niin tietää että optio joka päättyy seuran puolelta elokuun lopussa, niin se myös päättyy silloin. Sen jälkeen Honkavaara on vapaa neuvottelemaan minkä seuran kanssa tahansa, siihen asti meillä on yksinoikeus häneen, Sarajärvi painottaa.
 Mitä mieltä olet siitä, että Honkavaara kertoi asiasta Twitterissä?
 – Se oli hänen tyylinsä ja hänellä on siihen täysi oikeus. Ei minulla ole siihen mitään sanomista. Jokaisella on täysi vapaus ilmaista oma tahtotilansa. Me olemme kertoneet hänelle henkilökohtaisesti toimitusjohtajan suulla, että emme käytä optiota nyt ja haluamme tehdä päätökset myöhemmin.
 Uutta valmentajaa etsitään jo
 SJK on sarjassa tällä hetkellä neljäntenä. Honkavaara aloitti päävalmentajana vuoden 2020 alussa. Sarajärven mukaan seura on osittain tyytymätön Honkavaaran työhön, vaikka tuloksia on odotettu pitkäjänteisesti.
 Sarajärvi katsoo, että parin viimeisen vuoden aikana tuloksia on mitattu useilla mittareilla.
 – Osaan niistä olemme tyytyväisiä osaan emme. Viime kauden sijoitus ei yltänyt tavoitteeseen. Tällä kaudella olemme saaneet voittoja nimenomaan alemman kastin joukkueita vastaan. Meillä on tällä tietoa 11 peliä jäljellä kautta ja niistä yhdeksän on ylemmän kastin joukkueita vastaan.
 Loppukauden peleistä Sarajärvi ei odota suurta pistesaalista.
 – Toivon että joukkue pystyy pitämään tasonsa näissä peleissä ja saavuttamaan sen europaikan. Tällä hetkellä joukkueen meno näyttää muuten hyvältä.
 Olisiko ollut mahdollista vielä katsoa jäljellä olevat pelit ja jatkaa keskusteluja niiden jälkeen?
 – Kyllä niitä keskusteluja on käyty. Hän on itse ilmoittanut sekä joukkueelle että julkisesti medialle, ettei ole meidän valmentajamme. Se kortti on nyt katsottu, ja toivotaan että viedään kausi hienosti loppuun ja annetaan työrauha joukkueelle.
 Onko uusi päävalmentaja tideossa?
 – Aina on vaihtoehtoja mietittynä, niin on elettävä määräaikaisten työsopimusten kanssa. Päätöksiä tehdään syksyn aikana.
 Sarajärvi vielä painottaa, ettei Honkavaara ole saanut potkuja seurasta vaan työsopimus päättyy.
 – Toivottavasti saadaan se europaikka. Kesken kauden sarjataulukon katsominen ei ole oleellista tässä tilanteessa.
 Yle pyysi haastattelua myös Jani Honkavaaralta. Honkavaara ilmoitti että asia on hänen osaltaan käsitelty. Hän sanoo keskittyvänsä tästä eteenpäin vain joukkueen asettamiin tavoitteisiin.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun torstaihin 2.9. kello 23 saakka.

SJK-pomo Sarajärvi kommentoi Jani Honkavaaran sopimuksen päättymistä: "Tämä ei ole kansanäänestyksen paikka"


Summary: Harrastaja-arkeologien kaivauksella pääsivät vierailemaan myös koululaiset. Heille suunnattujen kaivaustutkimusten tavoitteena on ajatusten herättäminen menneisyyttä kohtaan.

Taide- ja kulttuurikoulutus ja -tutkimus

Arkeologinen kaivaus kivikautisella asuinpaikalla Elimäellä vilisee lastoin ja rikkalapioin maata tutkivia käsipareja. Keskittyneet katseet on suunnattu tiukasti ruskeaan hiekkaan.
 17 hengen ryhmä on juuri nyt tiiviisti kiinni jopa yli 6000 vuotta sitten eläneiden ihmisten arjessa.
 Osa ryhmästä on jo kirjaimellisesti kädet mullassa ja hiekassa, loput ovat muutaman kymmenen metrin päässä maastossa vielä kuuntelemassa kaivausta johtavan arkeologi  Jan Fastin  historialuentoa.
 Jan Fast pitämässä luentoa Elimäen yhtenäiskoulun kahdeksasluokkalaisille ennen kaivausalueelle pääsyä. Vesa Grekula / Yle
 Kyse ei kuitenkaan ole ammattitutkijoiden kokoontumisesta, vaan Elimäen yhtenäiskoulun yläkoululaisten vierailusta arkeologiselle kaivaukselle. Tutkittavana on muinaisen meren rannalla sijainnut ikivanha asuinpaikka.
 – Hei, mikä tää on?, hihkaisee joku, hiekasta löytynyt palanen kämmenellään.
 Kaivauspaikan töitä opastava arkeologi  Janne Soisalo  harppoo tarkastamaan löydöksen. Matalan kaivauksen reunalla muut kääntyvät katsomaan uteliaina.
 Vain hetken kestävä arviointi kertoo nopeasti tuloksen.
 – Kuule, se on ihan vaan pelkkä kivi, toteaa Soisalo ystävällisesti.
 Kenties pieni pettymys, mutta ei lähellekään koko totuus 8.-luokkalaisten parin tunnin aherruksesta Ruskiasuon kaivauksella.
 Varsinkin  Noora Laitinen , 13, oli kokemaansa tyytyväinen.
 – Löysin kaksi ruukun palasta, ja ne taisivat olla päivän isoimmat löydöt siihen mennessä.
 Myös  Julia Toivosella ,13, on syytä hymyyn. Suorakaiteen muotoinen, 16 neliömetrin kokoinen kaivausalue paljasti hänellekin murusia tuhansien vuosien takaisesta elämästä omalla kotiseudulla.
 – Aika paljon palaneita luunpaloja ja joitain keramiikan paloja, kertoo Toivonen löydöistään.
 Molempien tyttöjen tekemät löydöt ovat omalta osaltaan kasvattaneet Ruskiasuon asuinpaikalta tehtyjen löytöjen määrää. Niitä on lyhyessä ajassa kertynyt jo tuhansia.
 Harvinaisia löytöjä
 Arkeologi Jan Fastin mukaan Ruskiasuolta tehtyjen löytöjen määrä on huomattavan suuri.
 – Näin pienen kaivausalueen ollessa kyseessä on harvinaista, että löytöjä tulee näin paljon. On todennäköistä, että kaivausalue osui aivan asuinpaikan keskiosan tuntumaan.
 Arkeologi Jan Fastin johtamille kaivauksille pääsee tänä vuonna osallistumaan noin 250 koululaista eri puolilta Suomea. Vesa Grekula / Yle
 Kaivausalue on kooltaan vain 16 neliömetriä.
 Asuinpaikan löysi paikallinen historian harrastaja jo yli 30 vuotta sitten vuonna 1987. Vasta vuonna 2019 alueella tehtiin ensimmäiset kaivaukset, kun Kouvolan kansalaisopiston rahoituksella alueella pidettiin ensimmäinen arkeologian kurssi.
 Ruskiasuon kivikautista asuinpaikkaa on nyt tutkittu koekaivaukset mukaan lukien kolmena kesänä.
 Hyvin säilyneeltä asuinpaikalta on löydetty muun muassa kampakeraamisia saviastian palasia.
 Elokuun viimeiselle viikolle osuneet tämän vuoden kaivaukset tuottivat tulosta vielä viimeisenäkin kaivauspäivänä. Paikalta löytyi muun muassa yksi ehjä kivinen taltta sekä kaksi ihmistä esittävää saviesineen palasta.
 Tuhansia vuosia vanha kivinen taltta Elimäen Ruskiasuolta. Jan Fast
 Niiden ikä on vielä arvoitus, mutta löydöt saavat Jan Fastin innostumaan.
 – Ne voivat olla vanhimmat Suomesta löydetyt ihmisfiguurin osat. Ajoitus varmistunee myöhemmin syksyllä hiilinäytteiden perusteella.
 Ruskiasuon kaivaukselta löytynyt ihmisfiguurin osa. Esine on katkennut niin, että siitä puuttuu ihmisen pää. Kokonaisena esine olisi noin 10 senttiä pitkä. Vastaavia on löydetty aiemminkin Suomesta. Jan Fast
 Kivikautinen asuinpaikka ja sen kaivausalue sijaitsevat metsäisen harjun niemekkeellä, jonka ympärillä on peltoja ja niittyjä.
 Ruskiasuon arkeologisen kaivauspaikan ympärillä on peltoja ja niittyjä, joiden paikalla lainehti meri tuhansia vuosia sitten. Kuvassa keskellä näkyvän ajouran mutka noudattelee suurnpiirtein entistä rantaviivaa. Vesa Grekula / Yle
 Tuhansia vuosia sitten maisema oli aivan erilainen.
 – Täällä on asuttu meren äärellä, suojaisella hiekkarannalla. Tässä on ollut hiekkainen särkkä pari metriä meren pinnan yläpuolella.
 Nykyään merenrantaan on matkaa parisenkymmentä kilometriä.
 Kivikaudella koristeltu pala saviastiaa. Jan Fast
 Kivikaudella paikalla on Jan Fastin mukaan asunut perhe tai suku, mahdollisesti usean sukupolven ajan. Fastin arvion mukaan asuinpaikka ei välttämättä ole ollut ympärivuotinen, vaan se on ennemminkin ollut leiriytymispaikka.
 Pääosassa ajatusten herättäminen, ei löytöjen määrä
 Koululaiskaivausten pääasiallinen tarkoitus on tuoda historia käsin kosketeltavaksi ja koettavaksi sekä herättää keskustelua ja ajatuksia menneisyydestä.
 – Koululaiskaivaus on pedagogista arkeologiaa, siinä ei ole tarkoituksena löytää mahdollisimman paljon. Tässä keskitytään enemmän esimerkiksi elämykseen, tarkentaa Fast.
 Koululaisia on mukana myös useissa muissa arkeologisissa tutkimuskohteissa. Esimerkiksi Suomen kulttuurirahaston Mullankaivajat -projektissa museoiden ja arkeologiryhmien johtamille kaivauksille on osallistunut tuhansia koululaisia eri puolilla Suomea. Vesa Grekula / Yle
 Arkeologi Jan Fast johtaa tänä vuonna arkeologisia kaivauksia 21 kohteessa pääasiassa Etelä- ja Lounais-Suomessa.
 – Niistä viisi on koululaiskaivauksia. Mukana on noin 250 oppilasta useasta eri koulusta, Fast kertoo.
 Esineet löytyivät helposti
 Kyselykierros Ruskiasuon kaivauksella vahvistaa käsityksen, että Elimäellä koululaistapahtuman tavoitteessa onnistuttiin.
 – Olihan tämä ihan erilaista, kun pääsi itse kokemaan ja testaamaan kaikkea, tiivistää  Oona Jalkanen , 13, parituntisen kaivauspäivän tunnelman.
 Lastojen, harjojen, rikkalapioiden ja siivilöiden kanssa työskennelleillä koululaisilla kivikauden jäänteiden etsintä tuntui olevan varsin hyvin hallussa.
 Sara Kiukas , 14, oppi tunnistamaan löydökset melko pian. Luunpalat olivat valkoisia ja keramiikka tummaa.
 – Aika helposti ne löytyivät.
 Ruskiasuon kaivaus ei ole Museoviraston projekti, vaikka sille kaivauksista raportoidaankin, ja kaivaukset tehdään viraston luvalla.
 Ruskiasuon kaivauksessa on kyse Kouvolan kansalaisopiston kurssista. Kurssille osallistuneet arkeologian harrastajat Reino Hemmilä (vas.) ,Marketta Kiiveri ja Martti Ylätupa olivat opastamassa nuoria Ruskiasuon ensimmäisellä koululaisviikolla. Vesa Grekula / Yle
 Asuinpaikan tutkimisessa on kyse Kouvolan kansalaisopiston kurssista, jolle myös koululaiset pääsivät nyt mukaan ensimmäistä kertaa.
 Tältä vuodelta kaivauspaikka on jo maisemoitu, tutkimista on tarkoitus jatkaa myöhemmin. Asuinpaikan löydöistä kaavaillaan näyttelyä lähivuosille.

6000 vuotta vanhasta kylästä kaivettu esiin tuhansia esineitä – nyt sieltä löytyi yksi Suomen vanhimmista ihmisfiguureista


Summary: UPM ja Paperiliitto kiistelevät oikeasta sopimusten määrästä, eivätkä ole päässeet neuvottelupöytään saakka. Stora Enso ja Metsä Group viestivät Ylelle saaneensa neuvottelut käyntiin. Alan työehtosopimukset päättyvät vuoden loppuun mennessä.

Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK

Paperiliitto ja metsäyhtiö UPM ovat tiedotelleet loppukesästä alkaen työehtosopimusneuvotteluiden etenemisestä – tai pikemminkin etenemättömyydestä.
 Osapuolet eivät ole vielä päässeet edes aloittamaan neuvotteluja näkemyserojensa vuoksi.
 Eilen tiistaina molemmat jyrähtivät tahoillaan: UPM kertoi varautuvansa toimimaan vuoden vaihteessa täysin ilman työehtosopimuksia, mikäli sen vaateisiin ei suostuttaisi. Paperiliitto puolestaan syytti UPM:ää koko neuvottelukierroksen vaarantamisesta.
 Lue myös:   Metsäteollisuudessa kiehuu: UPM varautuu järjestämään työehdot ”täysin ilman työehtosopimuksia”, Paperiliitto arvioi palkkojen laskevan
 Paperiliiton puheenjohtaja  Petri Vanhala  arvioi Ylelle, että muissa yhtiöissä neuvottelut on saatu käyntiin.
 – 70 prosenttia meidän jäsenistä on tällä hetkellä neuvottelun alla. Voisi sanoa, että siinä on melkein kaikki muut yhtiöt paitsi UPM, Vanhala sanoo Ylelle.
 Paperiliiton tavoitteena on saada sopimukset metsäyhtiöiden kanssa valmiiksi marraskuun loppuun mennessä. Vanhala arvioi, että muiden yhtiöiden osalta tavoite vaikuttaa realistiselta.
 Nykyinen työehtosopimus on voimassa vuoden loppuun.  Metsäteollisuus ry päätti vajaa vuosi sitten , ettei se tee enää jatkossa työehtosopimuksia jäsentensä puolesta vaan vastuu on jatkossa yrityksillä itsellään.
 UPM:n Hollmén: Tilanne ja kilpailuympäristö ovat muuttuneet
 UPM:n ja Paperiliiton kiista koskee sopimusten määrää. Paperiliitto kertoo tavoittelevansa yhtä työehtosopimusta UPM:n kanssa.
 UPM:n tavoitteena puolestaan on solmia viisi erillistä sopimusta Paperiliiton kanssa. Sopimukset tehtäisiin eri liiketoiminta-alueille.
 – Meidän liikentoiminta-alueemme ovat aivan erilaisia toimintalogiikaltaan, liiketoiminnaltaan ja kilpailuympäristöltään, yhtiön työmarkkinajohtaja  Jyrki Hollmén  sanoo Ylelle.
 Paperiliitto olisi sopimuskumppanina muun muassa sellu-, painopaperi ja biopolttoaineliiketoiminnoissa.
 Miksi esimerkiksi selluliiketoimintaan pitäisi sitten solmia erilainen sopimus kuin painopaperiliiketoimintaan?
 – Kun reilu 75 vuotta sitten solmittiin ensimmäinen paperiteollisuuden työehtosopimus, joka ei ole perusominaisuuksiltaan muuttunut, niin kaikki yhtiöt tekivät Suomessa paperia. Sellua valmistettiin lähinnä paperituotantoa varten, Hollmén sanoo.
 – Tilanne on aivan muuttunut. Meillä on täysin erilainen tuoteportfolio ja erilainen kilpailuympäristö tänä päivänä.
 Vanhala: Raja pitää vetää johonkin
 Paperiliitossa selitystä ei niellä. Petri Vanhala muistuttaa, että joka tapauksessa sopimuksia tehdään nyt lähemmäs 50. Ennen niitä tehtiin vain yksi.
 – Johonkin raja pitää vetää, että kokonaisuus on hallittavissa, hän sanoo.
 Vanhalan mukaan UPM:n toiminnassa näkyvät myös ”ideologiset syyt”.
 – UPM:llä on aika vahva ideologinen ajatus hajottaa tes-maailmaa vielä voimakkaammin kuin on nyt tapahtunut. He haluavat muun muassa, ettei luottamusmiesjärjestelmää olisi eikä työnantaja voisi periä ay-maksuja. Mutta ennen kaikkea he haluavat heikentää ansiotasoja, hän sanoo.
 Paperiliitossa arvioidaan, että mikäli ensi vuosi aloitetaan UPM:ssä ilman työehtosopimusta, voisivat ansiot pudota jopa kolmanneksella.
 – Arviot perustuvat UPM:n omiin ilmoituksiin (sisäisissä) tiedotustilaisuuksissaan. Niistä olemme sen laskeneet, Vanhala sanoo.
 UPM:n Hollmén torppaa arviot.
 – Palkanmuodostus on monen tekijän summa, en pysty Paperiliiton laskelmia kommentoimaan. Neuvottelutavoitteita ei ole esitetty, ne esitetään neuvottelupöydissä.
 Hollmén korostaa, että ilman työehtosopimusta toimittaisiin vain siihen saakka, kunnes sopimukset olisi saatu aikaan.
 – Työehtosopimusten aikaansaaminen on tavoitteemme.
 Stora Enso ja Metsä Group ovat aloittaneet neuvottelut
 Paperiliitto on merkittävin, mutta ei ainoa UPM:n sopimuskumppani. UPM:stä kerrotaan Ylelle, että se käy parhaillaan Teollisuusliiton kanssa neuvotteluja sahaliiketoiminta-alueella. Toimihenkilösopimusta UPM:ssä ei aiota tehdä.
 Muut metsäyhtiöt kommentoivat neuvotteluidensa tilannetta Ylelle niukasti. Metsä Groupista kerrotaan Ylelle, että se on joko aloittanut tai aloittaa pian neuvottelut osapuolten kanssa omista sopimuksistaan.
 Stora Ensossa puolestaan neuvottelut ovat käynnissä kaikkien liittojen kanssa.
 – Tavoitteemme on saada neuvottelut päätökseen hyvissä ajoin ennen sopimusaikojen umpeutumista, eli pääasiassa ennen vuodenvaihdetta, yhtiön työmarkkinajohtaja  Kimmo Kurki  viestii Ylelle.
 Stora Enso neuvottelee Paperiliiton kanssa yhdestä työehtosopimuksesta.
 Vientiteollisuuden näkymät ovat hyvät ja esimerkiksi paperiteollisuuden tuotteiden hinnat korkealla. Työnantaja- tai palkansaajaosapuoli eivät toivo kumpikaan työmarkkinahäiriöitä, vaan korostavat lopuksi myös sovun etsimisen tärkeyttä.
 – Olen optimistinen ja luotan siihen, että sopimukset saadaan käynnistymään, UPM:n Hollmen sanoo.
 – Ilman muuta, sopimuksiin pitää pyrkiä. Ei ole ole mitään muuta vaihtoehtoa kuin että sopimukset tehdä, ja me ollaan tehty sopimuksia aina, Paperiliiton Vanhala sanoo.
 Voit keskustella aiheesta huomiseen torstaihin 2.9. klo 23 saakka.

Paperiliiton Vanhala: Käytännössä kaikkialla muualla neuvotellaan nyt, paitsi UPM:ssä


Summary: Useissa suomalaisissa korkeakouluissa palataan lähiopetukseen, mutta myös etäopiskelua hyödynnetään. Pitkä koronatauko on verottanut sosiaalista kanssakäymistä ja opiskelijaelämää. Itä-Suomen yliopistossa koronaturvallisuudesta on tarkat ohjeet.

Askelten vilinää, puheensorinaa. Kymmeniä ihmisiä samoilla käytävillä.
 Itä-Suomen yliopistossa koettiin keskiviikkona asioita, joita monella opiskelijalla ehti olla ikävä. Noin puolentoista vuoden etäopiskelun jälkeen oppilaitoksessa palattiin kohti tuttua kampuselämää.
 Lukuvuoden 2021–2022 alussa linjana on, että lähiopetusta yritetään mahdollisimman paljon.
 – Kampukselle tullaan vain terveenä, käsidesiä käytetään, kasvomaskia suositellaan ja riittävän turvavälin pitämistä myös. Lisäksi kättelyä ja halaamista pyydetään välttämään, opintopalveluiden johtaja  Miia Turtiainen  kertoo varotoimista.
 Viime kädessä lähiopetuksen määrästä päättävät opettajat. Biologian yliopistonlehtori  Vesa Paajanen  kuvailee tilannetta riittävän lähiopetuksen ja terveysturvallisuuden kanssa tasapainoiluksi – eräänlaiseksi hybridimalliksi.
 – Selvästi useimmat opettajat uskovat, että tämä ratkaisu on oikea. On ihanaa päästä tapaamaan opiskelijoita ja kokemaan oppimisen riemua paikan päällä, ilman vääränlaista etäisyyttä, Paajanen sanoo innoissaan.
 – Kun hygieniasta huolehditaan, maskit ovat naamalla ja ei istuta ihan sylikkäin, en usko, että tästä mitään koronalinkoa tulee.
 Vesa Paajanen (keskellä) on opettanut Itä-Suomen yliopistossa biologiaa yli kymmenen vuotta. Hän on lähiopetuksen paluuseen kaikin puolin tyytyväinen. Ari Haimakainen / Yle
 "Etäopiskelu aiheutti yksinäisyyttä"
 Joensuussa ja Kuopiossa toimivaan Itä-Suomen yliopistoon on valittu täksi lukuvuodeksi vajaat 3 000 uutta tutkinto-opiskelijaa. Heistä yksi on psykologian opinnot keskiviikkona aloittanut  Riina Remes .
 Itä-Suomen yliopiston uudet opiskelijat saapuivat Joensuun kampukselle keskiviikkona sankoin joukoin. Ari Haimakainen / Yle
 Remes sanoo odottavansa paitsi opiskelua, myös siihen liittyvää sosiaalista elämää juhlineen. Ainejärjestö Oidipus ry:n tapahtumavastaavan  Sara Ruokolaisen  mukaan opiskelijarientoja aiotaan järjestää.
 – Itse aloitin yliopistossa vuosi sitten ja kyllä vähän tuntui, että jotain jäi puuttumaan. Etäopiskelu ja kotona pänttääminen aiheutti monelle varmasti yksinäistä oloa, Ruokolainen sanoo.
 – Yhteenkuuluvuuden tunne on olennainen osa opiskelijaelämää. Siksi luvassa on taas sitsejä, aluksi koronaturvallisesti ulkotiloissa, hän jatkaa.
 Ruokolainen ei epäile, etteivätkö uudet yliopistolaiset pitäisi koronavarotoimista kiinni. Korkeakoulutaipaleensa aloittaville korostetaan, ettei ryhmäytymään kannata kiirehtiä.
 – Jos on vähänkään kipeä, pitää jäädä yhteisestä tekemisestä pois. Kavereita ehtii saada myöhemminkin, orientaatiota järjestetään pitkälle syksyyn, myös vertaistuutorina toimiva Ruokolainen sanoo.
 Opettajille tekninen haaste
 Itä-Suomen yliopisto ei ole ainoa korkeakoulu, jossa yritetään palata kohti entistä normaalia. Myös Pohjois-Karjalassa ja Pohjois-Savossa toimivat ammattikorkeakoulut Karelia ja Savonia tavoittelevat syksyltään aiempaa enemmän etäopetusta. Kampusten avautumisesta on kertonut myös muun muassa  Helsingin yliopisto .
 Korkeakoulujen lukuvuosi alkaa ilman viranomaisten turvavälimääräyksiä. Luennoilla voi siis joskus olla tiivistäkin. Ari Haimakainen / Yle
 Yliopistonlehtori Vesa Paajasen mukaan opettajien suurimmat epävarmuudet liittyvät koronan sijasta tekniikkaan. Hän itse kuuluu viime talvena perustettuun opettajatiimiin, joka valmentaa Itä-Suomen yliopiston opetushenkilöstöä lähi- ja etäopetuksen yhdistelyyn.
 – Kun osa porukasta on luokassa ja osa kotona, pitää hallita aika monta tietoteknistä asiaa. Mutta korona-aika on osoittanut, että paketti on mahdollista pitää oikein hyvin kasassa, Paajanen sanoo.
 Paajasen mukaan kursseille, joilla on läsnäolopakko, on mahdollista osallistua valvotusti myös etänä. Hän ei odota ongelmia tilanteista, joissa osa luokasta joutuisi esimerkiksi korona-altistumisen vuoksi karanteeniin.
 – Odotan tältä lukuvuodelta opetuksellisesti itse asiassa erittäin paljon. Kun on lähiopetusta ja sen lisäksi mahdollisuus etä- ja virtuaalitekemiseen, lähtökohdat ovat todella hyvät, Paajanen ennakoi.
 Aiheesta voi keskustella 2.9.2021 kello 23.00 saakka.
 Lue myös:
 "On luonnotonta, ettei saa tavata kavereita hyvällä omallatunnolla" – tutkija lataa 5 syytä, miksi nuoret ovat kärsineet koronasta suhteettoman paljon
 Lapin yliopisto avaa kampusta porrastetusti, tavoite palata normaaliin lähiopetukseen lokakuussa
 Milloin Suomessa on rokotettu riittävästi ja miten lasten rokotuksiin pitäisi suhtautua? Lue kymmenen kysymystä ja vastausta koronarokotuksista

Tuhannet parikymppiset aloittivat korkeakoulussa keskiviikkona – luvassa on lähiopetusta, bileitä ja koronan vuoksi puuttunutta opiskelijaelämää


Summary: Ex-ulkoministeri Timo Soini muistetaan sutkauksistaan, mutta oli aika jolloin niiden kuuleminen kyllästytti häntä todella.

Tunneihmiseksi tunnustautuva ex-ulkoministeri  Timo Soini  liikuttui Puoli seitsemän -ohjelman suorassa lähetyksessä, kun hänen lapsuuden aikaiset jalkapallokaverinsa yllättivät. He lähettivät Soinille paikalliseura Espoon tikkojen 50 vuotta vanhan pinssin. Soini tunnetaan kovana futisfanina, mutta myös hän itse pelasi Tikoissa juniorina jalkapalloa.
 Samalla Soinin lapsuudenystävät paljastivat, että Soini oli nuorena myös taitava koripallossa ja suorastaan haka pöytälätkässä. Nuoruuskaverien muistelot olivat Soinille koskettava hetki.
 – Nyt meni tunteisiin, Soini muotoili ja kiinnitti pinssin rintapieleensä. Samaan paikkaan, josta hän aikoinaan irrotti Perussuomalaisten pinssin suuren mediahuomion saattelemana.
 "Kyllä mies vielä tunnetaan"
 Timo Soini vetäytyi valtakunnan politiikasta vuonna 2019. Median valokeilaan hän päätyi taas viime viikolla ilmestyneen muistelmateoksensa vuoksi. Vaikka mediassa esiintymiset ovat vähentyneet, juttusille tullaan Soinin mukaan toreilla yhä lähes samaan tahtiin kuin politiikan aktiivivuosina.
 – Kyllä mies vielä tunnetaan. Tervehdyksiä tulee yhä ja näitä isompia hittejä kuten jytkyä. Ja kyllä näitä omenat, melonit ja lippalakit -juttuja kuulee ihan viikoittain, Soini viittasi sutkauksiinsa.
 Toisin kuin aktiivipoliitikkovuosina nyt kohtaamiset ovat olleet Soinin mukaan pääosin hyväntahtoisia.
 – Olen herättänyt tunteita puolesta ja vastaan poliittisen urani aikana. Nyt se on vähän samanlaista kuin tapaisi vanhan opettajan. Tulee jotain hauskaa mieleen!
 Mutta joko sutkautusten kuuleminen kyllästyttää Soinia?
 – Kyllä minä kestän sen. Oli sekin aika, että tuntui, että taas tätä samaa, mutta nythän se on jo retroa, Soini lohkaisi Puoli seitsemän -ohjelmassa.
 "Anteeksi on kova sana"
 Soini tuli politiikassa tunnetuksi vahvoistakin mielipiteistään. Mutta ovatko vuodet hioneet särmiä loivemmiksi?
 – Kyllä ne mielipiteet saattaa olla vielä sitä, mitä ne ovat, mutta en varmaan enää niin hanakasti lähde sanomaan.
 – Pakko sanoa, että politiikassa myös löin turpaan ja sain turpaan. Kyllä minä siinä mielessä olin kovapintainen. Ei pidä nyt jäljestä hirveästi selittää, että olen aina ollut empaattinen, sympaattinen ja mukava. Ne ovat minun lähtökohtani, mutta silloin kun kilpailu on kova, niin matsit on yritetty voittaa.
 Soini jatkoi puhumalla anteeksi pyytämisen vaikeudesta.
 – Olen yrittänyt opettaa itseäni pyytämään anteeksi. Se on kova sana se anteeksi. Se on eri kun sanoo "sori" tai "enhän mä tarkoittanut". Kun sanoo anteeksi, niin silloin rupeaa tapahtumaan.
 Joko se sitten Soinilta onnistuu?
 – Kyllä se nykyään onnistuu aika hyvin, mutta sitä on harjoiteltu, koska olen joutunut pyytämään niin monta kertaa anteeksi. Ei se helppoa ole. Pitää katsoa silmiin ja sen anteeksipyynnön pitää olla vilpitön. Ja sitähän ei voi tietää, antaako se toinen anteeksi vai ei?.
 Viekö tulevaisuus Raumalle?
 Tulevaisuuden suunitelmistaan Soini muotoili varovaisesti. Elokuussa uutisoitiin, että Soini olisi hakemassa Rauman kaupunginjohtajaksi.
 – Prosessi on käynnissä. Siellä on haku päällä. On hakijoita ja on suostumuksen antajia ja minäkin olen keskustellut tämän valintaryhmän ja konsulttien kanssa ja asia on kesken, Soini myhäili.
 Katso koko lähetys Yle Areenasta:

Timo Soini liikuttui, kun vanhat futiskaverit yllättivät suorassa lähetyksessä: "Nyt meni tunteisiin, tätä en unohda"


Summary: Koronatestaus ja -jäljitys kuormittavat perusterveydenhoitoa. STM:n kansliapäällikkö Kirsi Varhila ei lupaa nopeaa luopumista testauksesta ja jäljityksestä. Sen sijaan ministeriö haluaa THL:ltä selvityksen, onko sen ohjeistus lain kirjaimen mukainen. THL haluaisi nostaa kynnystä testeihin hakeutumiseen.

Hallituksen uutta koronastrategiaa on monilla paikkakunnilla odotettu kuin kuuta nousevaa.
 Sosiaali- ja terveysministeriön kansliapäällikkö  Kirsi Varhila  arvioi, että hallitus voisi päättää strategiasta lähipäivinä, todennäköisesti ensi viikolla.
 Varhila sanoi keskiviikkoillan A-studiossa, että tuleva, uusi koronastrategia ei kuitenkaan koske nykytilannetta.
 – Tällä strategialla tähtäämme vasta tilanteeseen, jossa saavutettu rokotekattavuus on olemassa ja yhteiskunta pystytään pitämään auki.
 Varhila arvioi, että riittävä rokotekattavuus voitaisiin saavuttaa lokakuun alkupuolella tai puolessa välissä.
 Varhilan mukaan uuden strategian peruslinja pysyy: tartuntaketjut pitää saada taltutettua.
 – Uuden strategian peruslinja on edelleen sama. Testausstrategia on sitten oma, erillinen dokumenttinsa ja se tulee tähän jälkikäteen liitteeksi. Mutta on ilman muuta selvää, että jos me emme tartuntaketjuja saa poikki ja jos me emme testaa ja jäljitä, niin silloin tämä tilanne on menetetty.
 – Samalla tavalla pitää jatkaa [testausta ja jäljitystä], kunnes meillä on mahdollisimman korkea rokotekattavuus.
 Koronatestaus ja -jäljitys kuormittavat perusterveydenhuoltoa, ja jäljitykseen on rekrytoitu jopa eläkkeellä olevia työntekijöitä.
 Turun pormestari  Minna Arve  (kok.) peräänkuuluttaa nopeita päätöksiä, koska kansalliset ohjeet eivät vastaa nykytilannetta. Terveydenhuollon henkilökuntaa käytetään koronatestauksen ja -jäljityksen tehtävissä, jolloin he ovat pois muusta terveydenhuollosta.
 – Kaikkein olennaisinta olisi se, että meillä on kunnissa ennustettavuutta. Miten arvioimme syksyn suunnitelmia? Miten saamme henkilökunnan riittämään? Milloin puretaan rokotekattavuuden kasvaessa ja minkäkinlaisia velvoitteita on jäljityksen ja testaamisen suhteen?
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL haluaisi höllentää testauskriteereitä. Se on linjannut testauksesta siten, että kaksi rokotetta saaneiden ei tarvitsisi vähäisten oireiden takia hakeutua koronatestiin.
 Kirsi Varhila kertoo, että STM on saanut apulaisoikeusasiamieheltä huomautuksen, jossa ministeriötä kehotetaan valvomaan, ovatko THL:n ohjeistuksen lakipykälien mukaisia.
 – Me olemme pyytäneet THL:ltä heidän ohjeistuksensa oikeudellisen arvion.

STM:n Varhila: "Jos emme testaa ja jäljitä, tilanne on menetetty"


Summary: Etelä-Suomen aluehallintovirasto lieventää Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin alueen kokoontumisrajoituksia alueellisen koronakoordinaatioryhmän suosituksen mukaisesti.

Koko Uudenmaan kokoontumisrajoitukset lievenevät lauantaista alkaen, kertoo Etelä-Suomen aluehallintovirasto.
 Kahden metrin turvavälivelvoitteesta ja pääkaupunkiseudun lohkovaatimuksesta luovutaan, ja sisätilaisuuksiin voi ottaa väkeä enintään 50 prosenttia kapasiteetista.
 Etelä-Suomen avi teki päätöksensä perjantaina Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin johtaman alueellisen koronakoordinaatioryhmän tilannearvion mukaisesti. Myös pääkaupunkiseudun vastaava ryhmä suositteli rajoitusten lieventämistä tiistaisessa kokouksessaan.
 Epidemiatilanne kuormittaa yhä Uudenmaan terveydenhuoltoa, mutta tilanne on sairaanhoitopiirin arvion mukaan kuitenkin muuttunut niin, että kokoontumisrajoituksia voidaan lieventää.
 Etelä-Suomen aluehallintoviraston päätös tulee voimaan lauantaina 4.9.2021 ja on voimassa 30.9.2021 asti.
 Nopea aikataulu on Avin ylitarkastajan  Oona Mölsän  mukaan mahdollinen, koska viranomaisarviot siihen suosittavat.
 – Saimme arvion, että lieventäminen on tässä vaiheessa mahdollista pikaisestikin. Ja koska emme saa tartuntatautilain mukaan pitää kireämpiä rajoituksia ja rajoittaa perusoikeuksia yhtään pidempään kuin se on välttämätöntä, siksi päätös tulee voimaan jo huomenna.
 Aluehallintovirasto seuraa tilannetta jatkuvasti yhdessä alueellisen koronakoordinaatioryhmän kanssa ja tarvittaessa muuttaa rajoituksia uusilla päätöksillä tai kumoaa rajoituspäätökset, jos ne eivät enää ole välttämättömiä.
 Uutinen päivittyy

Koko Uudenmaan kokoontumisrajoitukset lievenevät lauantaista alkaen – lohkojakovaatimus ja kahden metrin turvavälit poistuvat


Summary: Vasemmistopuolueet haluavat viiden prosentin lähdeveron osinkoveroista vapautetuille rahastoille. Säätiöt ja ammattiyhdistykset rajattiin veron ulkopuolelle jo keväällä. Keskusta ei uudesta verosta innostu.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Verovapaiden yhteisöjen osinkoverotuksesta saattaa tulla budjettiriihen yksi kiistakysymys. Veroasia periytyy kevään kehysriihestä.
 Uusi lähdevero sisältyy SDP:n vaaliohjelmaan ja puolue ajaa veroa sitkeästi, vaikka asiaa selvittänyt työryhmä ja useimmat lausuntokierroksella kuullut asiantuntijat eivät kannata veron käyttöönottoa. Myös Vasemmistoliitto kannattaa lähdeveroa.
 Hallituskumppani keskusta ei lähdeverosta innostu. Keskustassa vedotaan työryhmän perusteluihin, jossa esitetään epävarmuuksia ja haittoja kilpailukyvylle.
 Nykyisin yleishyödylliset yhteisöt ja rahastot on vapautettu osinkoverosta. Rahastosijoittaja maksaa pääomatuloveroa rahasto-osuuden myynnin yhteydessä.
 Verotuksen piiriin tulisivat ulkomaiset ja kotimaiset sijoitusrahastot sekä eläkeyhtiöt. Viiden prosentin lähdeveroa haluttaisiin kerätä varsinkin ulkomaisilta sijoittajilta, mutta veron rajaaminen pelkästään ulkomaisiin toimijoihin ei ole EU-oikeuden perusteella mahdollista.
 Lisäksi verotus koskisi vakuutuskuoria eli sijoitussidonnaisia vakuutuksia hallinnoivia yhtiöitä.
 Kevään puoliväliriihessä hallitus rajasi yleishyödylliset yhteisöt pois lähdeveron piiristä. Ulkopuolelle jäisivät säätiöt ja yhdistykset kuten ammattiyhdistysliike.
 SDP olisi ollut valmis ulottamaan lähdeveron myös ay-liikkeen saamiin osinkoihin. Hallituksessa RKP kuitenkin vastusti säätiöiden verottamista, jolloin koko yleishyödyllisten tahojen kenttä rajattiin pois.
 Lähdeveroa ei kaikista maista saisi perittyä
 Budjettiriihessä on tarkoitus löytää 100–150 miljoonaa euroa lisää verotuottoja. Sijoitusrahastojen osinkoverotus toisi SDP:n ehdotuksessa osan tästä.
 SDP:n mukaan lähdeverolla voidaan tiivistää veropohjaa. Puolue korostaa, että uuden lähdeveron avulla Suomessa kertyneiden yritysten voitoista maksettuja osinkoja voidaan verottaa Suomessa myös silloin, kun ne maksetaan sijoitusrahastojen kautta ulkomaille. Puolue haluaa myös hillitä esimerkiksi vakuutuskuorilla tehtävää verosuunnittelua.
 Rahastojen ja muiden osinkoverosta vapautettujen yhteisöjen verotusta selvittänyt työryhmä totesi kesällä  julkaistussa raportissaan , ettei uutta lähdeveroa kannata ottaa käyttöön.
 Veroa ei työryhmän mukaan pystyttäisi perimään esimerkiksi maista, joiden kanssa Suomella on verotusoikeutta rajoittava verosopimus.
 Verotuottoja ei työryhmän arvion mukaan myöskään välttämättä kertyisi niin paljoa, että hyöty olisi suurempi kuin entistä monimutkaisemmasta verojärjestelmästä koituva haitta.
 Lisäksi lähdevero kannustaisi sijoitusrahastoja siirtymään sellaisiin valtioihin, joissa lähdeveroa ei ole.
 Esimerkiksi Finanssiala ja Elinkeinoelämän keskusliitto ovat vastustaneet lähdeveroa jyrkästi.
 Työeläkeyhtiöiden osinkojen verotus lisäisi Finanssialan mukaan eläkejärjestelmän verorasitusta, pienentäisi eläkepottia ja toisi paineita eläkemaksujen korotuksiin.
 Lähdeveron aiheuttama vaje eläkkeiden rahoitukseen tulee työnantajien ja työntekijöiden maksettavaksi korkeampina eläkemaksuina, Finanssiala toteaa analyysissään.
 Finanssialan mukaan suomalaisten rahastojen kilpailukyky vaarantuisi ja rahastot keskittyisivät entistä enemmän Luxemburgin ja Irlannin rahastokeskittymiin.
 Muuttaja ei voisi kiertää veroja
 SDP ehdottaa 100–150 miljoonan veroeuron kaivamiseen myös arvonnousuveroa. Henkilöä voitaisiin verottaa Suomessa täällä kertyneestä voitosta myös sen jälkeen, kun hän on muuttanut ulkomaille.
 Yksityishenkilöiden arvonnousuvero estäisi sellaista veronkiertoa, jossa asuinkirjat siirretään veroparatiisiin, joka ei juurikaan verota myyntivoittoja, lahjoja tai perintöä.
 Valtiovarainministeriön vuosi sitten tekemän selvityksen mukaan useat muut maat verottavat  muuttajien omaisuutta .

Kiistelty lähdevero palaa budjettipöytään riisuttuna –  ay-liike ja säätiöt rajattiin pois, finanssialan mukaan eläkemaksut voisivat nousta


Summary: Kiinalta lainassa oleva pandaemo Huan Huan synnytti kaksoset Beauvalin eläintarhassa 2. elokuuta. Syntyessään pennut painoivat vain 149 ja 129 grammaa. Kiinan tapaa lainata pandoja on kutsuttu pandadiplomatiaksi.

Kasvitieteelliset puutarhat, eläintarhat ja luonnonpuistot

Kuukausi sitten Zooparc de Beauval -eläintarhassa Saint-Aignan-sur-Cherissä syntyneet pandakaksoset ovat kasvaneet hyvää vauhtia ja pärjäävät hyvin, eläintarha tiedottaa.
 Eläintarhan videolla näkyy, kuinka nimillä  Fleur de Coton  (Puuvillankukka) ja  Petite Neige  (Pieni lumi) tunnetut pandanpennut kehittyivät ensimmäisenä kuukautenaan.
 – Ne eivät ole enää kuin pieniä vaaleanpunaisia karvattomia "katkarapuja". Nyt ne näyttävät pienoisversioilta jättiläispandoista valmiina kukoistamaan, imemään rintaa ja nukkumaan, eläintarha tiedotti tiistaina.
 Huan Huan  -pandaemo synnytti kaksoset aamun varhaisina tunteina 2. elokuuta. Syntyessään kaksoset painoivat vain 149 ja 129 grammaa.
 Huan Huan on Ranskassa lainassa Kiinasta. Se synnytti aiemmin ensimmäisen Ranskassa vankeudessa syntyneen pandan  Yuan Mengin .
 Pandojen lisääntyminen niin vankeudessa kuin luonnossakin on ollut vaikeaa.
 Pandakaksoset saavat viralliset nimensä vasta 100 päivää syntymästään. Nimet antaa Kiinan presidentin  Xi Jinpingin  vaimo  Peng Liyuan .
 Kiina on lainannut pandoja muiden maiden eläintarhoina diplomaattisena eleenä.
 Aiheesta aiemmin:
 Suomi odottaa Kiinan pehmeää pakettia – Vuokrapandat pakattiin lentolaatikkoon ylistävien sanojen ja talouskasvutoiveiden saattelemana  17.1.2018
 Toimittajalta: Miten käy vapaan tiedonvälityksen, kun pandat tulevat?  25.11.2017
 Pandadiplomatiaa nyt Saksassa – Näissä maissa on kiinalaisia pandoja  5.7.2021
 Aiheesta muualla:
 BBC:  Giant panda twins born in French zoo  2. 8.2021
 France24:  Giant panda loaned to France gives birth to twins  2.8.2021
 Iltalehti:  Huan Huan -isopanda sai kaksoset Ranskassa: katso kuvat ja video!  2.8.2021

Ranskassa kuukausi sitten syntyneet pandakaksoset kasvavat hyvää tahtia: "Ne eivät enää ole kuin karvattomia katkarapuja" – Katso video


Summary: Kysyntää autoille olisi, mutta koronapandemia ja pula mikrosiruista vaikeuttaa Volvon tuotantoa. Monet yhtiön aasilaisista alihankkijoista ovat joutuneet keskeyttämään toimintansa.

Volvo ilmoitti perjantaina, että sen tuotantomäärät voivat jäädä vuoden 2021 jälkimmäisellä puoliskolla viime vuotta alhaisemmalle tasolle.
 Kiinalaisen Geely Holding -yhtiön omistama ajoneuvovalmistaja sanoi, että elokuussa yhtiön myi 45 786 autoa, mikä on 10,6 prosenttia vähemmän kuin samaan aika viime vuonna.
 Tukholman pörssiin myöhemmin tänä vuonna listautumista kaavaileva yhtiö varoitti, myynnin lasku voi vaikuttaa yhtiön liikevaihtoon ja voittoon.
 Volvon mukaan ajoneuvoille on kysyntää, mutta yhtiöllä on tuotanto-ongelmia.
 Volvon kertoi, että monet yhtiön aasilaiset alihankkijat ovat heinäkuun puolivälin jälkeen joutuneet keskeyttämään tuotannon, koska alueella on yritetty hillitä deltamuunnoksen leviämistä.
 Samaan aikaan maailmanlaajuinen pula mikroprosessoreista on jo saanut monet muutkin autovalmistajat vähentämään tuotantoaan.

Listautumista kaavailema Volvo varoitti myynnin laskusta


Summary: Luonnonvarakeskuksen mukaan moni viljelijä etsii aktiivisesti uusia viljelymuotoja, koska esimerkiksi kotimaisten kasvisten ja vihannesten kysyntä on kasvussa. Tea ja Tomi Katila uskovat erikoiskasvien tuotannon olevan kannattavaa.

Nurmolaisten  Tea  ja  Tomi Katilan  tilalle saapuessa silmään pistää ensimmäisenä iso määrä metrin välein istutettuja omenapuita, joiden satoa saa kuitenkin vielä odottaa pari vuotta.
 Samalla pellolla kasvaa myös joka kesä tuhansia kiloja vesimelonia, mutta kasvusto erottuu vasta lähempää pellolle käveltäessä. Silloinkin itse meloneja pitää mennä etsimään lähelle maanpintaa.
 – Vesimeloni on köynnöskasvi, mutta täällä ne eivät kasva kovin ylös, koska niitä ei ole erikseen tuettu. Melonit kasvavat maanpinnassa ja ne huomaa vasta läheltä, maatalousyrittäjä Tea Katila kertoo.
 Vesimelonit eivät juuri erotu pellolta. Katilat ovat viljelleet tänä kesänä melonia noin 35:n aarin alalla. Kastelujärjestelmää ei ole kasvuston päällä, vaan meloneita kastellaan tihkukasteluna suoraan niiden juuriin. Mirva Ekman / Yle
 Katilat kasvattavat Nurmossa Etelä-Pohjanmaalla vesimelonia jo viidettä kesää. Sato on ollut joka vuosi tuhansia kiloja hehtaarilta.
 Tänä vuonna melonia on istutettu 1/3 hehtaarin kokoiselle alalle ja se tuottanee satoa noin 4000 kiloa.
 – Voi olla, että tästä tulee ennätyskesä, koska oli niin paljon helteitä. Sen näkee, kunhan sato kypsyy valmiiksi. Mutta noin tuhat melonia tältä alalta kasvaa, maatalousyrittäjä Tomi Katila pohtii.
 Erikoiskasvituotanto kannattaa?
 Katilan tilan päätuotantosuunta oli viidentoista vuoden ajan maidontuotanto. Nelisenkymmentä lehmää laitettiin kuitenkin pois tämän vuoden toukokuussa, koska Katilat eivät halunneet laajentaa tilaa.
 – Voisi sanoa, että maitotila tarvitsi kahden ihmisen työpanoksen, mutta maksoi vain yhden palkan. Ehkä tuotanto olisi vielä ollut kannattavaa, mutta työmäärä ja tulo eivät enää kohdanneet. Tällä hetkellä voin sanoa, että olen enemmän kuin tyytyväinen tähän ratkaisuun, Tea Katila toteaa.
 Tilalla kasvatetaan ja viljellään vesimelonin lisäksi muun muassa valkosipulia, päärynää, mustaherukkaa, pensasmustikkaa ja omenaa.
 Omenasta haaveillaan päätuotantosuuntaa maidontuotannon paikalle.
 – Olemme istuttaneet nyt noin tuhat omenapuuta ja satoa odotetaan kahden, kolmen vuoden päähän. Lajike on vielä Suomessa melko harvinainen punamaltoinen eli se on täysin punainen myös sisältä. Lajike on makea ja hapokas, eli täydellinen siideri- tai viiniomena, Tea Katila muotoilee hymyillen.
 Katiloiden haaveena on jatkojalostaa satoa nimenomaan juomaksi eli äsken mainituiksi siideriksi tai viiniksi.
 – En ole varma, onko Nurmossa ollut ikinä panimoa, mutta minä voisin sellaisen tänne perustaa, Tomi Katila virnistää ja arvelee, että haave voisi realisoitua noin viiden vuoden kuluttua.
 Erikoiskasvien tuotanto kiinnostaa
 Luonnonvarakeskuksen (Luken) erikoistutkija  Terhi Suojala-Ahlfors  kertoo, että vesimelonin viljely on Suomessa vielä niin vähäistä, ettei sitä erikseen tilastoida.
 Hedelmän- ja marjanviljelijäin liitto  kertoi vuonna 2020 , että Ruokaviraston tilastojen mukaan viljely on kuitenkin kasvussa ja vesimelonia viljeltiin jo 19:llä tilalla.
 – Vesimelonin viljely on vielä sen verran uutta ja sadon määrä vaihtelee vuosittain, että se ei liene päätuotantokasvi kenelläkään, arvioi Suojala-Ahlfors.
 Katilat kasvattavat tänä kesänä meloneista kahta lajiketta, kuvassa näkyvää Mini Lovea sekä tummanvihreäkuorista Sugar Babyä.   Mirva Ekman / Yle
 Suojala-Ahlforsin mukaan viljelijät etsivät aktiivisesti uusia tuotantomuotoja.
 Suomalaisilla kasviksilla on kysyntää, ja Suojala-Ahlfors toivookin, että vihannesten, marjojen ja hedelmien kotimainen tuotanto kasvaa kysynnän mukaan.
 – Oleellista on löytää sellaiset viljelykasvit ja markkinointikanavat, että tuotanto on kannattavaa.
 Tea Katila uskoo erikoiskasvien tuotannon sitä nimenomaan olevan.
 – Se vaatii työtunteja ja viitseliäisyyttä, mutta sitten taas uskon siihen, että ihmiset haluavat syödä lähiruokaa eikä kaikkea tarvitse tuoda ulkomailta. Silloin kun tätä kehitetään ja tähän panostetaan, tästä saadaan hyvinkin kannattava tuotantosuunta.
 Viljelytietoa vesimelonistakin vasta vain vähän
 Luken mukaan esimerkiksi kurpitsojen viljely ja käyttö on lisääntynyt. Erilaiset pavut kiinnostavat erikoistutkija Terhi Suojala-Ahlforsin mukaan monia.
 – Ilmaston lämmetessä viljelymahdollisuudet monipuolistuvat ja monta kasvia voi viljellä aiempaa pohjoisempana. Viljelyn äärialueilla tuotantoon liittyy aina riskejä, joten satovaihtelut vuosien välillä ovat usein suurempia kuin vakiintuneilla viljelykasveilla, hän kertoo.
 Uusien lajikkeiden kasvattaminen vaatii tiedon kaivamista.
 – Uusien viljelykasvien, kuten vesimelonin, tuotantoon ei ole vielä olemassa Suomeen sovellettuja viljelyohjeita, vaan viljelijät ovat itse testanneet ja kehittäneet viljelymenetelmiä ja kokeilleet Suomeen sopivia lajikkeita.
 Kypsänä kotimainen vesimeloni on raikas ja hyvin makea. Pasi Takkunen / Yle
 Myös Tea ja Tomi Katila ovat joutuneet etsimään viljelyohjeita pääasiassa ulkomaisilta verkkosivuilta.
 – En ole vielä koskaan puhunut toisen vesimelonin viljelijän kanssa, Tomi Katila paljastaa.
 Hän arvelee, että Nurmo voisi olla Suomen pohjoisin paikka, jossa vesimelonia on onnistuttu kasvattamaan.
 – Vaasan seudulla on ilmeisesti yksi tila, joka saattaisi olla vähän pohjoisempana, hän hymyilee.
 Lue lisää:   Nurmolaistilalla kasvaa muhkeita vesimeloneja – hellekesä toi huippusadon
 Pian sitä saa! Kotimaisesta vesimelonista huippusato: "Kun sitä kerran maistaa, jää koukkuun"
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun lauantaihin 4.9. kello 23 saakka.

Katilat luopuivat maidontuotannosta ja korjaavat nyt 4000 melonin ennätyssatoa Etelä-Pohjanmaalla: "En ole koskaan puhunut toisen meloninviljelijän kanssa"


Summary: Rautjärven Hiitolanjoen kolmesta vesivoimalaitoksesta ensimmäinen on nyt purettu lohen tieltä. Tänään Hiitolanjoen ystävät saapuvat juhlistamaan 20 vuotta kestänyttä taistelua joen puolesta.

Rautjärven Hiitolanjoella on tänään aihetta juhlaan, sillä vuosikymmeniä kestänyt haave on konkreettisesti toteutunut. Kangaskosken voimalaitoksen kohdalla vesi virtaa joessa nyt vapaasti.
 Aikaisemmin virtaamisen estänyt pato on purettu, ja paikalla on enää suojeltu voimalaitosrakennus.
 Kangaskoski on yksi Hiitolanjoen kolmesta padosta, jotka puretaan vapaana virtaavan lohijoen tieltä.
 Lue lisää:   Jasper Pääkkönen lahjoitti 25 000 euroa, jotta lohet pääsisivät jälleen kutemaan – nyt näkyy, mitä salaiset patokaupat tarkoittivat
 Patojen purkaminen aloitettiin elokuussa Venäjän rajaa lähimpänä olevasta Kangaskosken padosta, joka on padoista pisin ja suuritöisin ennallistaa. Sen voimalaitos suljettiin jo heinäkuun lopulla.
 Seuraa tunnelmia Kangaskosken voimalaitoksen kupeelta suorana  Yle Areenassa  kello 12 alkaen. Käymme kysymässä projektin vetäjiltä, miltä tuntuu, kun pitkä uurastus vihdoin palkitaan.
 Kangaskosken pato on ensimmäinen, joka Hiitolanjoen padoista puretaan.  Illusia Sarvas / Yle
 Paikalle saapuvat ainakin Maa- ja metsätalousministeriön projektikoordinaattori  Matti Vaittinen  ja Hiitolanjoki-yhdistyksen puheenjohtaja  Mikko Europaeus  sekä näyttelijä  Jasper Pääkkönen , joka omalta osaltaan vaikutti Hiitolanjoen patojen purkamiseen.
 Lisää aiheesta:
 Kun salaisista patokaupoista uupui rahaa, Jasper Pääkkönen soitti kalakavereilleen – nyt Suomeen syntyy uusi, ainutlaatuinen lohijoki
 Historiallinen tapaus Hiitolanjoella – liki 100-vuotias vesivoimalaitos puretaan lohen tieltä
 Aivan kuin ne olisivat aavistaneet – katso, miten isot lohet jo kärkkyvät kohta purettavan padon äärellä

Jasper Pääkkösen uusi kalastuspaikka on ainutlaatuinen koko Suomessa – katso suorana kello 12, miltä siellä nyt näyttää


Summary: Koronapikatestien kysyntä on selvässä kasvussa. Pikatestit ovat kuitenkin muita epäluotettavampia. Niistäkin on hyötyä, mutta vain oikein käytettynä, sanovat asiantuntijat.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Koronapikatestien suosio on kasvanut selvästi kesän aikana. Yksityisten terveydenhuollon tarjoajien mukaan pikatestejä on otettu kesän aikana selvästi enemmän kuin aikaisemmin.
 Pikatesti ei kuitenkaan ole lippu vapauteen, sillä sen luotettavuuteen liittyy epävarmuutta.
 Kysyimme asiantuntijoilta, paljonko pikatestejä nykyään tehdään, missä tilanteissa ne toimivat parhaiten ja kuinka luotettavia ne ovat.
 Pikatestien osuus kaikista on vain viisi prosenttia, mutta määrä kasvaa
 Koronatestejä on kolmenlaisia: PCR-testejä, antigeenitestejä ja vasta-ainetestejä. Pikatesteissä käytetään ylivoimaisesti eniten antigeenitestausta.
 PCR-testissä etsitään yksittäisestä näytteestä koronaviruksen perimää, kun taas antigeenitesti tunnistaa viruksen proteiineja. Vasta-ainetesti taas tunnistaa, jos kehosta löytyy koronaviruksen vasta-aineita.
 Antigeenitestejä tehdään tällä hetkellä Suomessa päivittäin noin 5 000–8 000 kappaletta, ja määrä on kasvussa: esimerkiksi Terveystalo kertoo ottaneensa heinä-elokuun aikana lähes yhtä paljon antigeenitestejä kuin aiemmin koko epidemian aikana yhteensä. Myös Mehiläisen mukaan oireettomien antigeenitestaus näyttää lisääntyvän, etenkin matkustukseen liittyen.
 Terveydenhuollossa otettujen testien lisäksi Suomen kauppoihin on tullut myyntiin kotona otettavia pikatestejä. Esimerkiksi S-Ryhmä kertoo myyneensä elokuussa viikottain noin 20 000 pikatestiä, ja kovan suosion vuoksi  niiden saatavuudessa on ollut usein hankaluuksia .
 Pikatestien osuus kaikista testeistä on kuitenkin pieni. Terveyden ja Hyvinvoinnin laitoksen datan mukaan Suomessa on koko epidemian aikana otettu 6 300 000 koronatestiä, joista vain viisi prosenttia on ollut antigeenitestejä. Luvussa eivät ole mukana kotona otetut testit.
 Antigeenitesteistäkin suurin osa on otettu Lapin sairaanhoitopiirissä, jossa niitä suositaan pitkien välimatkojen takia: testitulokset saadaan ilman, että näytteitä tarvitsisi kuljettaa erikseen laboratorioon.
 – Yksityisellä puolellakin suurin osa testeistä on PCR-testejä. Matkustustodistuksiakin varten käytetään enimmäkseen PCR-testejä, kertoo THL:n johtava asiantuntija  Carita Savolainen-Korpa .

 Pikatesti toimii parhaiten oireisille, kotitesti lisää virheitä
 Antigeenitestiä ei tarvitse analysoida laboratoriossa, kuten PCR-testit, ja tuloksissa menee vain muutamia tunteja, kun taas PCR-testituloksen saamisessa kestää yleensä päivän tai pari.
 Antigeenitesti ei kuitenkaan ole yhtä luotettava kuin PCR-testi. Savolainen-Kopran mukaan antigeenitestin luotettavuus on noin 85–95 prosenttia siitä, mikä PCR-testin luotettavuus on. Kun luotettavuuteen lasketaan mukaan myös käytännön seikat, kuten näytteenoton onnistuminen ja testin ajoittaminen, luotettavuus laskee edelleen.
 HUSin diagnostiikkajohtaja  Lasse Lehtonen  ei pidä antigeenitestejä luotettavana tapana kartoittaa tartuntoja.
 – Monet laboratorioasiantuntijat eivät pidä tehoa tarpeeksi hyvänä lääketieteelliseen diagnostiikkaan, Lehtonen sanoo.
 Antigeenitesti on luotettavimmillaan pian oireiden alkamisen jälkeen, jolloin virusta on limakalvoilla paljon. Jos testi tehdään oireettomalle, virusproteiinin havaitseminen on vaikeampaa, ja tartunta voi jäädä huomaamatta.
 Pikatestin ajoittamiseen liittyy siis enemmän haasteita kuin hitaammin analysoitavaan PCR-testiin.
 – Suurin osa antigeenitesteistä on tarkoitettu oireellisten testaamiseen, HUSin Lasse Lehtonen toteaa.
 – Jos testi otetaan vaikka tänään ja henkilö olisi altistunut muutama päivä sitten, virusta voi olla kehossa sen verran vähän, ettei se tartu testiin. Henkilö voi silti olla tartuttava huomenna, THL:n Carita Savolainen-Kopra kertoo.
 Myös kaupoissa myytävät kotitestit ovat antigeenitestejä. Niiden luotettavuus on vielä heikompi parista syystä. Kotitestiä ei oteta syvältä nenänielusta kuten ammattilaisten ottamat testit otetaan, vaan sierainten läheltä, jossa virusta on yleensä vähemmän. Lisäksi kotitestissä piilee suurempi inhimillisten virheiden riski.
 HUSin Lehtosen arvion mukaan kaupoissa myytävien pikatestien luotettavuus on suunnilleen 60 prosentin paikkeilla.
 – Silloin jää monta tartuntaa huomaamatta.
 Antigeenitestien lisäksi on PCR-pikatestejä, jotka ovat käytännössä yhtä luotettavia kuin "hitaat" versiot, mutta niitä on Suomessa hyvin vähän. Siksi niitä ei voida käyttää esimerkiksi oireettomien testaamiseen.
 – Niiden saatavuus ei siihen riitä, se on valitettavasti niin kysyttyä tavaraa, että meillä on ollut välillä vaikeuksia saada niitä päivystyksiinkään. Se vaatii myös aika pitkälle koulutetun henkilön sitä testiä tekemään, Lehtonen kertoo.
 Pikatesti toimii parhaiten, kun tartuntoja on paljon
 Pikatesti jää varmuudessa jälkeen hitaammin analysoitavista testeistä, mutta sille on paikkansakin, sanoo Savolainen-Kopra.
 Pikatestejä voidaan käyttää hyödyksi esimerkiksi silloin, kun jossain paikassa on iso paikallinen epidemia ja paljon altistuneita. Sillä saadaan silloin kartoitettua hyvin tartuntatilannetta.
 Antigeenitestin luotettavuutta voi myös kasvattaa sillä, että testi otetaan useamman kerran, esimerkiksi parin päivän välein.
 – Pitää kuitenkin muistaa, että negatiivinen tulos ei ole vapaalippu siihen, että voisi varmasti ajatella, että itsellä ei ole infektiota. Kaikkeen testaamiseen liittyy epävarmuutta, varsinkin antigeenitestaukseen, Savolainen-Kopra toteaa.
 – Kaikkein luotettavin testimuoto on edelleen PCR-testi. Se on ikään kuin se kultainen standardi.
 Lue lisää:
 Koronan kotitestien myynti kasvoi selvästi elokuussa – katso videolta, kuinka testi tehdään
 Korona ei sotkenut Milka Koskelan ja Sami Murron polttareita, kun kaikki tekivät kotitestin – nyt pari aikoo pyytää testiä myös häävierailta
 Koronan kotitestien myynti on lisääntynyt päivittäistavarakaupoissa, ja osasta testit ovat jopa loppuneet

Yhä useampi tekee koronan pikatestin, vaikka se ei tuo varmuutta – HUSin Lehtonen pitää kaupoissa myytäviä kehnoimpina: "Moni tartunta jää huomaamatta"


Summary: Yhtiöltä lähtee myös pieni erä lihaa teurastettavaksi ja leikattavaksi muualle eli Atrialle tai HK-Scanille.

Pietarsaarelaisella Lihatalo Snellmanilla on todettu noin 20 koronatartuntaa tällä viikolla.
 Asiasta kertoi ensimmäisenä  Österbottens Tidning.
 Karanteeniin on määrätty viitisenkymmentä leikkaamon työntekijää. Useita tartuntoja on todettu lihanleikkaajilla, ja se vaikuttaa jo tuotantoon, kertoo toimitusjohtaja  Roland Snellman .
 – Tuotantoa on jouduttu jonkin verran supistamaan tietyissä lihatuotteissa. Pakkasvarastosta on pystytty paikkaamaan väliaikaista vajetta. Lisäksi ensi viikolla Snellmanilta lähtee pieni määrä lihaa teurastettavaksi ja leikattavaksi muille lihataloille eli Atrialle tai HK-Scanille.
 Lue seuraavaksi: Lihatalo Snellman vastaa valmisruokien kysynnän kasvuun 11 miljoonan tehdasinvestoinnilla
 Toimitusjohtaja Roland Snellmanin mukaan pahin alkaa olla ohi, ja henkilöstösiirroilla on saatu tuotanto pyörimään.
 – Sairastuneiden paikkaajiksi on saatu onneksi muille osastoille siirtyneitä aiemmin lihanleikkaajina työskennelleitä. Myös konttorityöntekijät ovat tulleet apuun leikkaamoon erilaisiin tehtäviin, kiittelee Snellman.
 Koronaviruksen leviäminen on saatu toimitusjohtajan mukaan pysähtymään ja rajattua leikkaamoon.
 Lihaa ei ole jouduttu heittämään roskiin, sillä koronavirus ei tartu elintarvikkeiden välityksellä. Näin ovat todenneet  Ruokavirasto  ja THL jo viime vuonna.
 Koronapandemian aikana tehtaalla on ollut altistumistapauksia ja tartuntojakin, mutta ne eivät ole juuri tuotantoa haitanneet.
 Lihatalolla on Pietarsaaressa 800 työntekijää, leikkaamossa työntekijöitä on 200, joista lihanleikkaajia alle sata. Jo tänään perjantaina osa karanteenilaisista palaa töihin, vielä isompi joukko ensi viikolla.
 Lue  täältä  tuoreimmat uutiset koronavirustilanteesta Keski-Pohjanmaalla

Lihatalo Snellmanilla koronatartuntojen rypäs – leikkaamon 20 työntekijää saanut koronan, vaikutuksia myös tuotantoon


Summary: Elämäni Biisi -ohjelma alkaa viikonloppuna, ja sitä kuvataan jälleen Tampereen Mediapoliksessa. Pääset tutustumaan juontaja Katja Ståhlin kanssa ohjelman kulisseihin.

Lauantaina illalla alkaa uusi kausi Elämäni Biisi -ohjelmasta. Se kuvataan Tampereen Mediapoliksessa ja lähetetään suorana.
 Ylen toimittaja  Juha Kokkala  pääsee käymään ohjelman kulisseissa juontajan  Katja Ståhlin  kanssa. Suora lähetys alkaa tänään perjantaina kello 10.45.
 Avausjakson vieraina ovat muun muassa  Miitta Sorvali ,  Martti Suosalo ,  André Chaker  ja  Sanna Stellan .
 Ohjelmassa julkisuudesta tutut vieraat paljastavat mikä on heidän elämänsä biisi, eli kappale, joka on heille erityisen tärkeä. Artistit esittävät biisit livenä, ison orkesterin säestyksellä.
 Solisteina ovat  Diandra ,  Irina ,  Pepe Willberg ,  Jarkko Ahola  ja  Kasmir . Kauden uutena solistina nähdään  Arja Saijonmaa . Elämäni Biisi -bändiä johtaa  Kalle Torniainen .
 Kukaan vieraista tai juontajakaan eivät tiedä etukäteen kuka minkäkin biisin on valinnut. Eniten oikeita arvauksia esittänyt voittaa.

Tätä et näe telkkarista – suora lähetys Elämäni Biisi -ohjelman kulisseista alkaa klo 10.45


Summary: Helsingin sosiaali- ja terveystoimen apulaispormestari Daniel Sazonov kiistää Tehyn kartellisyytökset jyrkästi.

Sosiaali- ja terveysalan ammattijärjestö Tehy  kertoi torstaina  jäsenlehdessään, että sen jäseniltä saatujen tietojen mukaan Helsingin kaupunki on tehnyt Terveystalon, Mehiläisen ja Pihlajalinnan kanssa sopimuksen, jonka mukaan terveysjätit eivät saa rekrytoida Helsingin kaupungilla työskentelevää hoitohenkilöstöä.
 Tehyn puheenjohtaja  Millariikka Rytkönen  kertoo Ylelle, että kokonaisuus alkoi selvitä useiden jäsenten näyttämien sähköpostiviestien kautta.
 – Saimme käsiimme sähköposteja, joita jäsenemme ovat saaneet näistä kolmesta yrityksestä ihan johtotasolta. Sieltä on kerrottu, että muuten rekrytoisimme, hakija voisi olla hyvin sopiva, mutta he eivät valitettavasti voi näin tehdä, koska asiasta on tehty sopimus Helsingin kaupungin kanssa.
 Tehy tekee asiasta kantelun eduskunnan oikeusasiamiehelle ja aikoo hakea korvauksia jäsenille, jotka kokonaisuuteen liittyvät.
 Tehyn mukaan Helsingin kaupunki rikkoo perustuslain mukaista syrjinnän kieltoa ja työntekijän oikeutta hankkia elantonsa valitsemallaan työllä.
 Helsingin sosiaali- ja terveystoimen apulaispormestari  Daniel Sazonov  (kok.) kiistää Tehyn syytökset.
 – Minusta väite siitä, että Helsinki on osallisena kartelisssa, on älytön.
 Sazonovin mukaan Tehyn väitteet ovat yliampuvia ja ärhäköitä.
 – Hänen väitteensä siitä, että Helsingin kaupunki estäisi työntekijöitään valitsemasta työnantajansa, ei pidä paikkaansa.
 Sazonov kuitenkin myöntää, että yksittäisissä sopimuksissa voi olla tiettyjä ehtoja, jotka rajoittavat henkilön rekrytoimista.
 – Helsinki tekee ostopalvelusopimuksia ja yksittäisissä sopimuksissa sopimuskohtaisesti voi olla sellaista, että suoraan kaupungilta kyseisen sopimuksen mukaiseen palveluun ei tämä työnantaja nimenomaan saa tiettyä henkilökuntaa tarjota.
 Rytkönen kertoo saaneensa eilisillan jälkeen “valtavan määrän” yhteydenottoja järjestön jäseniltä.
 – Niiden perusteella näyttäisi, että nämä kolme yritystä eivät ole ainoat mukana olevat, ja näyttäisi myös siltä, että tämä toimintamalli on laajemmin käytössä ympäri Suomea. Tässä vaiheessa en halua vielä tarkemmin eritellä, koska haluamme perata kaiken tarkkaan ensin.
 Asia oli esillä torstai-iltana myös  MTV:n Viiden jälkeen  -ohjelmassa sekä  Helsingin Sanomissa .
 Uutinen päivittyy.

Helsinki on kieltänyt yksityisiä terveysjättejä palkkaamasta kaupungin työntekijöitä, väittää Tehy: “Näyttäisi myös, että käytäntö on laajemmin käytössä ympäri Suomea”


Summary: Klarinetisti Lauri Sallinen ja tanssija Mikko Hyvönen esiintyvät Kuhmossa siellä, missä kirjastoauto pysähtyy. Jos kulttuuripalvelut ovat kaukana omasta kodista, tämä projekti tuo kulttuurin ihmisten lähelle.

Kainuun perukkaan kuntakeskusten ulkopuolelle kaivataan kulttuuria. Tarve selvisi Kulttuuria, elämyksiä ja hyvinvointia perukkalaisille -verkoston kautta. Verkostossa on mukana Kuhmon kylien ja yrittäjien edustajia sekä hankevetäjä.
 Nyt Kuhmon kirjastoauton mukana kiertää viikon ajan kaksi kuhmolaislähtöistä taiteilijaa: klarinetisti  Lauri Sallinen  ja tanssija  Mikko Hyvönen.  He tarjoavat kirjastoauton pysäkeillä asiakkaille noin 10 minuutin soitto–tanssi-tuokion ulkona.
 Kiertue alkaa Kuhmosta vuoropäiväkoti Kuusenkuiskeen pihasta, jossa paikalla on toimittaja  Arto Loukasmäki . Voit seurata suoraa lähetystä kello 9.03 alkaen.
 Kiertueen tavoitteena on viedä kainuulaisten ammattitaiteilijoiden kulttuuriosaamista ihmisten päivittäiseen elinympäristöön. Kulttuuria viedään esimerkiksi kauppoihin, kahviloihin, syrjäkylien kylätaloihin ja hoitolaitoksiin, koska kulttuuri halutaan nähdä arkipäiväisenä, elämään sisältöjä ja hyvinvointia tuovana asiana.
 Näin pyritään huomioimaan erityisesti ne ryhmät, joille kulttuuripalvelut ovat nyt kaukana omasta kodista. Kuhmossa ja Suomussalmella tehtävää kokeilua rahoittaa opetus- ja kulttuuriministeriö.

Kuhmossa kirjastoauton mukana tulee soitto ja tanssi – katso suoraa lähetystä kello 9.03


Summary: Opiskelijoiden tai henkilökuntaan kuuluvien käyttäjätunnus–salasana-pareja on päätynyt vääriin käsiin, mutta niitä on saatu lukittua laajempien vahinkojen estämiseksi. Tietomurtajan huijausviestillä käsiinsä saamia tunnuksia on käytetty lähinnä uusien kalasteluviestien lähettämiseen.

Oulun yliopistossa opiskelijoiden ja henkilökunnan käyttäjätietoja ja salasanoja on päätynyt väärin käsiin tällä viikolla. Yliopiston mukaan kyseessä on poikkeustilanne. Jopa 900 henkilön tietoja on päätynyt tietojen kalastelijalle, kertoo puolestaan asiasta torstaina ensimmäisenä uutisoinut  Ilta-Sanomat .
 Tietoja napattiin kalasteluviestin avulla. Viestissä oli linkki, joka ohjasi henkilöä vaihtamaan salasanansa. Jos näin teki, tiedot päätyivätkin kalastelijan käsiin. Kaapattuja tietoja on käytetty pääosin uusien kalasteluviestien lähettämiseen.
 Oulun yliopiston tietohallinto on lukinnut käyttäjätunnuksia ja vaihtanut salasanoja laajempien vahinkojen estämiseksi. Rikosilmoitusta harkitaan.
 Nyt salasanan vaihtoa suositellaan kaikille yliopiston verkkoon pääseville.
 Oulun yliopisto on kertonut asiasta verkkosivuillaan  ensimmäisen kerran keskiviikkona .
 Kerromme asiasta lisää myöhemmin tänään.

Ilta-Sanomat: Yhdeksänsataa Oulun yliopiston verkon käyttäjätunnusta ja salasanaa päätyi tietojen kalastelijalle – yliopiston mukaan kyseessä poikkeustilanne


Summary: Kabulin valtaus eteni mediassa kuin tarkoin käsikirjoitettu elokuva. Kiinnostaako statistien kohtalo, nyt kun päähenkilöt on pelastettu, pohtii Matikainen.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja tekee joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki blogit voit lukea täältä
 Hurrikaani Ida pyyhki tällä viikolla uutissivustojen yli. Sen tulvat ja rankkasateet huuhtoivat tieltään mustat Afganistan-otsikot. Yksi kriisi korvasi toisen.
 Kehitys on uutismaailmassa luonnollinen. Uusi asia syrjäyttää vanhan. Sehän on koko homman ydin.
 Sitä paitsi Afganistanin tapahtumat olivat tulleet pisteeseen, jossa niihin oli helppo ottaa etäisyyttä. Evakuoinnit oli lopetettu. Operaatio oli onnistunut, kehuivat meikäläisministerit kilpaa viikko sitten.
 Pian sen jälkeen  sota oli ohi  ja viimeinenkin amerikkalainen poistunut.
 Oli aika paketoida Talibanin voitto arkistoon ja pirstoa Afganistanin tulevaisuus pikku-uutisiksi muiden ulkomaantapahtumien joukkoon.
 Näytös oli ohi. Hajaantukaa.
 Kun kaksoistornit sortuivat  20 vuotta sitten, ystäväni oli kauppareissulla. Vilkaistessaan televisioon hän luuli näkevänsä kohtauksen katastrofielokuvasta.
 Talibanien paluu Kabuliin oli kuin tuon elokuvan yhtä taiten käsikirjoitettu jatko-osa. Kaikessa kauheudessaan todellisuus taipui edessämme draaman elementeiksi.
 Oli alun herkkä tasapaino.
 Oli tapahtumat, jotka vyöryivät yllättäen ja pysäyttivät normaalin.
 Oli yksiselitteinen paha, jota saattoi vihata.
 Oli hädässä olevia ihmisiä, joihin meidän oli helppo samaistua.
 Päähenkilöiksi oli tarjolla suomalaisia, saksalaisia, amerikkalaisia – tuhansia “meitä”. Oli myös afganistanilaisia, jotka olivat muuttuneet kaltaisiksemme asumalla Euroopassa tai auttamalla Euroopan maita. Oli naisia ja tyttöjä, joiden tulevaisuus oli musta.
 Kaiken lisäksi tarinaan alkoi hahmottua selkeä päämäärä: päähenkilöiden oli päästävä lentokentälle ohi lukemattomien vaarojen.
 Kun paikalle lähti joukko suomalaispelastajia, draaman ainekset olivat jo lähes liian täydelliset.
 Meidät  oli pelastettava.
 Suomessa tapahtumia saattoi  seurata reaaliajassa uutisista ja sosiaalisesta mediasta. Toimittajat löysivät toinen toistaan koskettavampia ihmiskohtaloita.
 Ylen riipivässä kaksiosaisessa jutussa  afganistanilaisnainen kertoi, miltä piinaavat päivät Kabulissa tuntuivat. Juttua lukiessamme halusimme hänet turvaan.
 Lopulta,  jutun toisessa osassa  nainen lähti vaaralliselle matkalle.
 On jo hämärää, joten sotilaat pyytävät minua laittamaan kännykkäni valon päälle ja pitämään sitä ylhäällä, jotta eivät kadottaisi minua. He käskevät minua lähtemään eteenpäin.
 Naisen tarina loppuu kohtaukseen lentokentällä Suomessa. Lukija saa tuntea helpotusta.
 Samaa tunnetta koki puolustusministeri  Antti Kaikkonen  viime perjantaina.  Hän kuvasi sotilasoperaation loppua tiedotustilaisuudessa :
 – Olin eilen todella helpottunut, kun suomalaisten joukkojen kone nousi ilmaan.
 Me  pääsimme pois, luki rivien välissä.

 Helpotuksessa ei tietenkään ole mitään väärää. Se, että Ylen seuraama nainen, suomalaiset joukot ja lähetystön väki ovat nyt turvassa, on hyvä uutinen.
 Mutta elämä Afganistanissa  ei lopu tähän.
 Tapahtumat eivät lakkaa vyörymästä eteenpäin, vaikka päähenkilöt pääsevät turvaan. Tosielämässä myös statisteilla on tarina.
 Kun katsomme uutisvideoilla Kabulin taivaan ylle nousevia lentokoneita, ajattelemme ihmisiä niiden sisäpuolella. Alhaalla näkyvät rakennukset näyttävät tyhjiltä lavasteilta.
 Silti kaupunki on täynnä heitä, jotka jäivät. Pelko ei ole lakannut, vaikka muu maailma siirtyi seuraamaan hirmumyrskyn tuhoja ja sitä seuranneita uutisia.
 Sota on ohi mutta sen seuraukset vasta edessä.
 Me joudumme valitsemaan, olimmeko vain elokuvaa seuraavia tunnenarkkareita vai sitoudummeko auttamaan.
 Jenny Matikainen
 Kirjoittaja on Ylen ulkomaantoimittaja, joka pohtii, mitä sosiaalisessa mediassa olisi tapahtunut, jos se olisi ollut olemassa 11.9.2001.
 Blogista voi keskustella 4.9. klo 23.00 saakka.
 Lue myös:

Jenny Matikainen: Uutisnäytös on ohi, mutta pahin voi olla Afganistanissa vasta edessä


Summary: Akkutehtaan työntekijämäärä kasvaisi uusien rekrytointien myötä reiluun 750:een.

Valmet Automotive aikoo palkata Salon akkutehtaalle loppuvuoden aikana noin 300 työntekijää, kertoo  Salon Seudun Sanomat .
 Työntekijöistä 250 palkataan akkujen tuotantoon ja noin 50 työnjohto- ja toimihenkilötehtäviin.
 Valmet Automotive on aikaisemmin kesällä kertonut rekrytoivansa tänä vuonna 150 uutta työntekijää, mutta tavoitemäärä on nyt kaksinkertaistunut. Tehtaalla on uusien rekrytointien myötä määrä siirtyä kolmivuorotyöhön.
 Valmet Automotive perusti akkutehtaan Saloon vuonna 2019.
 Lisää aiheesta:
 Salon ja Uudenkaupungin akkutehtaiden käyttämättömän akkumateriaalin kierrätyksestä sopimus
 Auto- ja akkuvalmistaja Valmet Automotiven liikevaihto laski koronavuonna – yhtiö pysyi silti reilusti plussalla

SSS: Valmet Automotive hakee Salon akkutehtaalle 300 uutta työntekijää


Summary: Pessi-kissa ja koirajengi ovat puistobongareiden aatelia, sillä ryhmä on vieraillut kaikissa Suomen kansallispuistoissa. Kansallispuistoissa kävi vuoden alusta heinäkuun loppuun noin 2,5 miljoonaa ihmistä, mikä on kaikkien aikojen ennätys.

Suomen kansallispuistoissa oli vierailijoita tänä kesänä enemmän kuin koskaan aiemmin, vaikka osassa kansallispuistoista kävijämäärät laskivatkin verrattuna koronakesään 2020.
 Kansallispuistoissa kirjattiin vuoden alusta heinäkuun loppuun noin 2,5 miljoonaa käyntiä, mikä on neljä prosenttia enemmän kuin viime vuonna vastaavana aikana.
 Suosituimmat kansallispuistot ovat pitäneet pintansa: toiseksi suosituin kansallispuisto oli edelleen Urho Kekkosen kansallispuisto ja kolmanneksi suosituin pääkaupunkiseudulla sijaitseva Nuuksion kansallispuisto.
 Ylivoimainen ykkönen oli Pallas-Yllästunturin kansallispuisto lähes puolen miljoonan käyntimäärällään. Se on viidesosa kaikista kansallispuistojen kävijämääristä.
 – Se on ehdottomasti käyntimääriltään suurin puistomme, yli puoli miljoonaa käyntiä ollut vuositasolla jo pitkään, toteaa Metsähallituksen erikoissuunnittelija  Liisa Kajala .
 Kuvausaikana vuonna 2019 Tuula Ojala-Nurmen ja Pessin kansallispuistourakka oli vielä alkuvaiheessa. Nyt käytynä on koko sarja. Paula Collin / Yle
 Pessi-kissa on kiertänyt kaikki 40 kansallispuistoa
 Kasvava ryhmä kansallispuistoissa ovat puistobongarit, jotka haluavat kiertää kaikki Suomen 40 kansallispuistoa. Yksi täyden suoran saavuttanut on reissukissa  Pessi  koirakavereineen, mukana matkanjohtaja  Tuula Ojala-Nurmi .
 – Kyllä Pessi herättää kanssakulkijoiden mielenkiinnon. Harvoin kukaan kulkee ohi huomioimatta meitä, kertoo hymyssä suin Ojala-Nurmi.
 Ojala-Nurmi, Pessi-kissa ja koirajengi ovat kiertäneet kaikki kansallispuistot läpi noin neljän vuoden aikana, viimeisimpänä Perämeren ja Hossan elokuussa.
 Urakka on ollut valtava ja tiettävästi Pessi on laatuaan ensimmäinen kissa, joka on kiertänyt kaikki kansallispuistot.
 Lue lisää:   Pessi-kissa on vaeltanut useammassa kansallispuistossa kuin moni ihminen – tavoitteena kiertää kaikki 40
 Suosikkipaikkojen nimeäminen on vaikeaa. Vuosikymmenten luontoharrastuksen perusteella mielekkäitä paikkoja löytyy muun muassa Lapista ja Pohjois-Karjalasta.
 – Pallas-Ylläs -alueen maastot ovat meille tutuimpia. Se menee ykköseksi ja kakkoseksi menee Hossa, joka on hyvin paljon Pohjois-Lapin oloinen alue.
 Ojala-Nurmi innostui kiertämään kansallispuistoja, kun hän tapasi  Tea Karvisen  Aakenustunturilla ja sai häneltä lahjaksi Suomi 100 -juhlavuoden kunniaksi kirjoitetun kirjan kansallispuistoista.
 – Se oli minulla keittiön pöydällä kissan kanssa. Kysyin, että lähdettäisiinkö kiertämään ja kissa hyppäsi kirjan kannelle ja ryhtyi tutkimaan sitä. Se oli sitten sovittu asia, naurahtaa Tuula Ojala-Nurmi.
 Helppoa isolla ryhmällä liikkuminen ei ole, sillä mukana täytyy olla suuria määriä muun muassa ruokatarvikkeita eläimille. Pitkillä reissuilla on sattunut myös läheltä piti -tilanteita ja erilaisia kommelluksia, joista on onneksi selvitty pienillä vaurioilla.
 – Kaksi koiraa putosi kerran takki päällä jäistä läpi, kun mentiin jäisiä pitkospuita pitkin. Jää petti vierestä ja pari koiraa sukelsi veteen. Oltiin onneksi lähellä autoa ja juostiin sinne. Siitä selvittiin säikähdyksellä, Ojala-Nurmi kertaa.
 Helsinkiläiset Tuuli ja Ville Laaksonen toivat Kiilopään huipulle ihastelemaan maisemia tyttärensä Ingan, jolla on ikää vasta 8 kk. Antti Ullakko / Yle
 Puistoranger palvelee kansallispuistokävijöitä
 Suuri osa tänä ja viime vuonna kansallispuistoissa käyneistä ovat olleet retkeilemässä ensimmäistä kertaa. Välillä on edelleen roskaamista, tulet tehdään kielletylle alueelle, pyöräillään väärällä reitillä tai koira on irrallaan maastossa.
 – Se johtuu yleensä siitä, ettei tiedetä kansallispuiston järjestyssääntöjä. Harvemmin törmää ihan tahalliseen toimintaan, miettii Metsähallituksen puistoranger eli maastoasiakasneuvoja  Leena Leppälä .
 Leppälä on yksi kolmesta Urho Kekkosen kansallispuiston maastoasiakasneuvojasta. Metsähallitus jalkautti henkilökuntaansa kansallispuistojen suuren suosion seurauksena maastoon asiakaspalvelutehtäviin ja ensikertalaisia auttamaan.
 Videolla Leena Leppälä kertoo, mitä puistorangerin työhön kuuluu:

 Urho Kekkosen kansallispuistossa retkeilevät helsinkiläiset  Tuuli  ja  Ville Laaksonen  eivät ole ihan kansallispuistojen ensikertalaisia. Nyt he ovat esikoisensa, 8 kuukautta vanhan Ingan kanssa huiputtamassa Kiilopäätä.
 – Etelä-Suomessa ollaan jonkin verran käyty kansallispuistossa ja sitten täällä pohjoisessa. Nyt halutaan vielä enemmän ja käyttää kansallispuistoissa myös Ingaa, kertoo Tuuli Laaksonen.
 Lapin puistoissa kovinta kasvua
 Moni saattoi epäillä, että kansallispuistojen suosio hiipuu vuonna 2021. Kovin nousukäyrä loiveni hieman, mikä on oikeastaan ihan hyvä asia, sanoo Metsähallituksen erikoissuunnittelija Liisa Kajala.
 – Heinäkuun loppuun on neljä prosenttia enemmän käyntejä Suomen kansallispuistoissa kuin 2020 samana aikana. Jos verrataan pandemiaa edeltäneeseen vuoteen 2019, niin käyntimäärät ovat kasvaneet peräti 25 prosenttia.
 Urho Kekkosen kansallispuistossa huiputetaan usein ensin Kiilopään 546 metriä korkea huippu ja sen jälkeen seuraa pitempi vaellus. Antti Ullakko / Yle
 Voimakkainta käyntimäärien kasvu oli Lapin, Pohjanmaan ja Kainuun alueilla sijaitsevissa kansallispuistoissa. Lapissa käyntimääriä kirjattiin 34 prosenttia enemmän kuin vuonna 2020.
 – Täytyy sanoa, että Lapin kesä on ollut aivan huikea. Se oli nähtävissä jo toki 2020 kesällä. Kasvu on jatkunut, jopa kiihtynyt.
 Joissakin kansallispuistoissa oli myös voimakasta laskua vuoden takaiseen verrattuna: Järvi-Suomen ja rannikkoalueiden kansallispuistoissa kävijöitä oli tänä vuonna tammi-heinäkuussa noin 15 prosenttia vähemmän kuin viime vuonna vastaavaan aikaan.
 Esimerkiksi lähellä rannikkoa sijaitsevan Sipoonkorven käyntimäärät laskivat 33 prosenttia viime vuodesta.
 Korona-ajalla on luvuissa oma merkityksensä, sillä ihmiset vierailivat 2020 maalis-huhtikuussa lähialueiden kansallispuistoissa koronasulun aikana.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  4.9. kello 23 saakka.
 Lue myös:
 Matkailussa ei ollutkaan kaikkien aikojen superkesä, vaikka ennätyksiä rikottiin – nyt lomailijoilla on ollut jo vaihtoehtoja luontopoluille
 Kansallispuistoissa ennätysvilkas viime vuosi – Metsähallituksen mukaan suosion takana muutakin kuin koronapandemia

Reissukissa Pessi on kiertänyt kaikki 40 kansallispuistoa – Metsähallituksen kävijälaskurit tikkasivat kesällä kaikkien aikojen ennätykseen


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

16-vuotiaan surmasta Koskelassa annetaan tänään tuomio
 Helsingin käräjäoikeus antaa tänään tuomionsa 16-vuotiaan pojan surmasta Helsingin Koskelassa viime joulukuussa. Kolmea teon aikaan 16-vuotiasta poikaa syytetään murhasta sekä uhrin aiemmista pahoinpitelyistä. Uhriin oli kohdistettu pitkäkestoista väkivaltaa.
 Syytetyt kiistävät murhan. Kaksi heistä myöntää törkeän kuolemantuottamuksen ja törkeän pahoinpitelyn, yksi pelkän pahoinpitelyn.  Yle seuraa oikeudenkäyntiä .
 Euroopan lentoliikenteessä dramaattinen käänne – elpymistä ilmassa
 Matkustajia saapuu Ryanairin lentokoneella Lappeenrannan lentoasemalle 4. elokuuta. Mikko Savolainen / Yle
 Matkustusrajoitusten lieventyminen on saanut keskieurooppalaiset matkailemaan ulkomailla niin ahkerasti, että lentoyhtiö Ryanair arvioi lentävänsä loppuvuodesta jo yhtä paljon kuin ennen koronapandemiaa. Myös Finnair ennakoi Euroopan sisäisen lentoliikenteen elpyvän  nopeammin kuin odotettiin .
 Valamosta tuli Putinin pyhä saari
 Vladimir Putin vieraili Valamon luostarissa heinäkuussa 2018. Alexei Druzhinin / EPA
 Venäjän Karjalassa Laatokalla sijaitsevasta Valamon luostarista on tullut tärkeä paikka valtiollisille näyttäytymisille. Presidentti  Vladimir Putin  kävi Valamossa ensimmäisen kerran presidentin virassa jo vuonna 2001, ja sittemmin vierailuista – virallisista ja epävirallisista – on tullut säännöllisiä. Luostaria on kunnostettu, ja sen alueelle on rakennettu myös uutta.  Taustalla on  valtion halu vedota kansaan ja yhdistää kansalaisia kirkon konservatiivisen arvopohjan avulla.
 Reissukissa Pessi on kiertänyt kaikki 40 kansallispuistoa
 Reissukissa Pessi ja Aapa-koira Iso-Syötteen huipulla. Pessi ja koirajengi ovat Tuula Ojala-Nurmen kanssa vierailleet myös 39 muussa Suomen kansallispuistossa neljän vuoden aikana. Tuula Ojala-Nurmi
 Suomen kansallispuistoissa oli vierailijoita tänä kesänä  enemmän kuin koskaan aiemmin . Kansallispuistoissa kirjattiin vuoden alusta heinäkuun loppuun noin 2,5 miljoonaa käyntiä.
 Mukana valtavassa joukossa on yhä enemmän kansallispuistobongareita, joiden tavoitteena on kiertää kaikki 40 kansallispuistoa. Yksi tavoitteen saavuttaneista on Pessi-reissukissa ja emäntä  Tuula Ojala-Nurmi .
 Sää poutaantuu hiljalleen
 Nina Karusto / Yle Sää
 Yö on ollut sateinen ja tuulinen maan etelä- ja keskiosissa. Päivän aikana matalapaine väistyy itärajan taakse ja sateet hellittävät hiljalleen. Kuurosateita saadaan kuitenkin vielä paikoin ja pohjoistuuli jatkuu puuskaisena. Viikonloppuna sateet hellittävät korkeapaineen myötä ja tuuli heikkenee.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Koskelan surmasta tuomio tänään, eurooppalaiset lentävät jälleen, valtion ja uskonnon liitto syvenee Venäjällä


Summary: Irlantilainen lentoyhtiö Ryanair arvioi lentävänsä loppuvuodesta jo yhtä paljon kuin ennen koronapandemiaa. Myös Finnair ennakoi Euroopan sisäisen lentoliikenteen elpyvän nopeammin kuin odotettiin.

Euroopassa matkustusrajoitusten lieventyminen sai lomailevat keskieurooppalaiset liikkeelle innolla, jota ainakaan lentoyhtiöt eivät osanneet ennakoida. Ryanair kuljetti elokuussa 11,1 miljoonaa matkustajaa, heinäkuusta matkustajamäärä kasvoi lähes parilla miljoonalla.
 Ryanair-konsernin toimitusjohtajan  Michael O'Learyn  mukaan liikenteen ja volyymien dramaattinen elpyminen jatkuu loppuvuoden ajan.
 – Niin kauan kuin ei tule haitallista Covid-kehitystä, kuten esimerkiksi rokotteille vastustuskykyista varianttia, tulemme palaamaan koronavirusta edeltävälle tasolle marras-helmikuun aikana, ja ensi kesänä kuljetamme jo enemmän matkustajia, kuin ennen koronaa, sanoo Michael O'Leary.
 Eurooppalaisista lentoyhtiöistä Ryanair on pystynyt palautumaan koronan aiheuttamasta lentoliikenteen sakkaustilasta nopeimmin. Sekä lentojen, että matkustajamäärän perusteella se on Euroopan suurin lentoyhtiö, ja operoi päivittäin jo yli 2200 lentoa.
 Myös Euroopan ilmatilaa valvovan Eurocontrollin mukaan lentoliikenne on elpynyt elokuussa nopeasti erityisesti Saksassa, Espanjassa, Ranskassa, Iso-Britanniassa ja Italiassa. Päivittäin yhtiöillä on 25 000 lentoa, se vastaa 70 prosenttia vuoden 2019 lennoista.
 Vapaa-ajan matkustus elpyy liikematkustusta nopeammin
 Eniten Euroopan elpyvästä matkustuksesta ovat hyötyneet juuri Ryanairin kaltaiset halpalentoyhtiöt, joiden asiakkaista valtaosa on vapaa-ajan matkustajia.
 Ryanairin, Easyjetin ja Wizz Airin markkinaosuus on monissa maissa kasvanut merkittävästi suuremmaksi kuin perinteisten lentoyhtiöiden, jotka ovat panostaneet kaukoliikenteeseen ja liikematkustajiin.
 Euroopan sisäisessä lentoliikenteessä kilpailuasetelma tulee olemaan kova, ja monet perinteiset yhtiöt houkuttelevat nyt koneisiinsa halpalentoyhtiöiden asiakkaita, koska liikematkustus on vielä vähäistä.
 – Hinta on vahvimpia elementtejä lähikuukausien aikana, joilla yritetään saada asiakkaita koneisiin, ja samalla kyse on markkinaosuuksista taistelusta, sanoo Finnairin myyntijohtaja  Mikko Turtiainen.
 Finnair ennakoi jo alkuvuodesta, että asiakkaiden kuluttajakäyttäytyminen tulee muuttumaan pandemian myötä, ja yhtiö hylkäsi Euroopan reiteillä monimutkaiset ja vanhat lippusäännöt. Yhä useampi ostaa yhdensuuntaisen lentolipun, jossa tärkeintä on edullinen hinta.
 – Rokotekattavuus on nyt parhaimmalla tasolla koko pandemian aikana, ja täyden rokotesarjan saaneilla on jo suhteellisen vapaa liikkumismahdollisuus Euroopassa. Se selvästi lisää kiinnostusta ja luottamusta matkalle lähtemiseen, jatkaa Turtiainen.
 Uudenlainen hinnoittelu merkitsee lentoyhtiölle pienempää tuottoa matkustajaa kohti, mutta lennon kokonaistuotto jopa kasvaa, kun koneet lentävät täydempinä.
 Mutta samalla monet lentolippuun aiemmin sisältyneet palvelut muuttuvat maksullisiksi. Finnairin matkustaja huomaa tämän Euroopan lennoilla turistiluokassa vaikkapa maksulliseksi muuttuvana kahvitarjoiluna. Ilmaiseksi saa jatkossa vain mustikkamehua.
 Finnairin kahvitarjoilu muuttuu Euroopan lyhyillä lennoilla maksulliseksi. Monilla lentoyhtiöillä tarjoilu on jo aiemmin ollut maksullista.  Silja Viitala / Yle
 British Airways suunnittelee halpalentoyhtiötä Lontooseen
 Halpalentoyhtiöt ovat onnistuneet koronapandemian aikana kasvattamaan markkinaosuuttaan sillä, että ne ovat ottaneet käyttöön muilta yhtiöiltä vapautuneita lentokenttien nousu- ja laskeutumisaikoja eli slotteja. Aiemmin lentoyhtiöiden oli lähes mahdotonta saada uusia slotteja ruuhkaisille kentille, koska liikennettä ei mahtunut enempää.
 Yksi tällaisista ruuhkaisista kentistä on Lontoon Gatwick, joka on British Airwaysin toinen pääkenttä Lontoossa. Ennen koronapandemiaa yhtiö lensi Gatwickista 47 kohteeseen.
 Lentomatkustuksen romahtaessa yhtiö keskitti lennot läheiselle Heathrow'n kentälle. Koronapandemian aikaan yhtiöt ovat voineet säilyttää niiden käytössä olleita slotteja, vaikka lentoja ei ole operoitu. Ensi kesänä ne joutuvat luopumaan tarpeettomiksi jäävistä ajoista. Niiden ei haluta päätyvän halpalentoyhtiöille, joiden markkinaosuus kasvaisi edelleen.
 British Airways lähestyi elokuun lopulla henkilökuntaa kirjeellä, jossa se kertoi aloittavansa neuvottelut Gatwickin Euroopan-lentojen siirtämisestä suunnitteilla olevalle halpalentoyhtiölle. Vielä nimeämättömän yhtiön on tarkoitus aloittaa lennot juuri ennen, kuin se joutuisi luopumaan käyttämättömistä sloteista.
 Ryanair aikoo lisätä kesällä 2022 lentoja Kreikan Santoriiniin useilta Keski-Euroopan kentiltä.  AOP
 Lyhyimmät lennot korvautuvat junilla – mutta miten käy päästöjen?
 Eurooppalaisten lomamatkustuksessa selvä muutos tulee tapahtumaan, kun yhä useampi lentomatka lähialueella korvautuu junamatkalla. Esimerkiksi Itävalta ja Ranska kieltävät lyhyet lennot reiteillä, joissa junamatkan pituus kestää alle 2,5 tuntia.
 Mutta käytännössä tämä voi johtaa jopa keskimääräisten lentomatkojen pidentymiseen, kun lentoyhtiöt haluavat kuljettaa matkailijat viettämään lomaa kauemmas lähiseudulta.
 Esimerkiksi Ryanair siirsi kesällä lentokoneita ja miehistöä kolmeen uuteen tukikohtaan, jotka se avasi Kreikassa. Syynä oli alkava kumppanuus Kreikan kansallisen matkailujärjestön kanssa. Yhteistyö tulee näkymään näyttävänä markkinointina, jossa Kreikasta luodaan mielikuvaa pakollisena kesälomakohteena.
 Samalla yhtiö avaa uusia lentoreittejä Iso-Britanniasta, Saksasta ja Italiasta Kreikan lomakohteisiin Mykonosiin, Santoriiniin, Hanialle, Kosille ja Rodokselle.
 Lue lisää:
 Finnair purkaa poikkeuksellisen isoa lentäjien koulutussumaa, kun maailma avautuu koronan jäljiltä – "Tauko oli pitkä käsityöammatissa"
 Lentomatkustus elpyy Euroopassa – Suomeen saapunut italialaisturisti: "Ihanaa päästä lomalle"
 Ryanairin toimitusjohtaja Helsingissä: Kilpailu pakottaa muutkin laskemaan hintoja – Finnairin Manner: Olemme valmistautuneet kovaan kilpailuun
 Aso Yildirimin perhe lähti ensimmäiselle matkalle kahteen vuoteen – Lentoasema ruuhkautui, kun moni uskaltautui nyt matkalle pitkästä aikaa
 Tuhannet haluavat nyt ulkomaille, ja matkatoimistot takovat jopa korona-ajan ennätyksiä – reissuun lähtijän kannattaa huomioida nämä kuusi asiaa

Euroopan lentoliikenteessä dramaattinen käänne elokuussa – liikenne elpyy nopeammin kuin kukaan osasi odottaa ja voittajia ovat halpalentoyhtiöt


Summary: Vain kolmasosa kyselyyn vastanneista kertoi tietävänsä aluevaltuustojen päätäntävaltaan kuuluvista asioista.

Yli puolet äänestäjistä ei tiedä, mistä asioista tammikuun aluevaaleissa valittavat valtuustot päättävät, selviää  Maaseudun Tulevaisuuden  tekemästä kyselytutkimuksesta.
 Helsingin ulkopuolella asuvista vastaajista yli 52 prosenttia ei osannut kyselyssä kertoa, mitkä asiat ovat jatkossa aluevaltuustojen päätäntävallassa. Kolmannes oli tietoinen aluevaltuustojen päätäntävaltaan kuuluvista asioista ja reilu 14 prosenttia ei osannut sanoa.
 Ensimmäiset aluevaalit järjestetään 23. tammikuuta. Aluevaaleissa valitaan aluevaltuustot uusille hyvinvointialueille. Aluevaaleja ei järjestetä Helsingissä, koska siellä kaupunki vastaa jatkossakin sosiaali- ja terveyspalveluista.
 68 prosenttia aikoo äänestää tammikuussa
 Kyselyn mukaan 68 prosenttia Helsingin ulkopuolella asuvista aikoo äänestää aluevaaleissa. Uudellamaalla äänestysinto on muuta maata korkeampaa.
 Maaseudun Tulevaisuuden mukaan kyselyyn vastanneiden koulutustaso vaikutti huomattavasti heidän aluevaalituntemukseensa. Akateemisesti koulutetuista noin 43 prosenttia tiesi, mistä aluevaaleissa päätetään, mutta peruskoulutuksen saaneista vain alle neljännes.
 Kyselytutkimukseen vastasi runsaat 1 000 suomalaista satunnaisotannalla.

MT-kysely: Puolet äänestäjistä ei tiedä, mistä aluevaaleissa päätetään


Summary: Ahmaud Arberyn surmasta on saanut aiemmin syytteet kolme miestä, joita on syytetty myös viharikoksesta.

Yhdysvaltain Georgiassa entinen syyttäjä on saanut syytteet liittyen maata viime vuonna kohahduttaneeseen mustan lenkkeilijän  Ahmaud Arberyn  surmaan.
 Tapausta viime vuoden keväänä käsitelleen syyttäjän väitetään rikkoneen virkavalaansa ja vaikeuttaneen tapauksen tutkintaa. Georgian oikeusministeri  Chris Carr  kertoi syytteiden liittyvän juuri Arberyn surmaan.
 Syytetyn väitetään puoltaneen tapauksen käsittelyssä toista surmasta epäiltyä, joka oli entinen poliisi. Mies oli aiemmin tehnyt töitä samaisen syyttäjän toimistossa tutkijana.
 Syytteiden mukaan syyttäjä ei ollut myöskään kohdellut Arberya ja hänen perhettään oikeudenmukaisesti. Lisäksi hänen syytetään estäneen kahden tapausta käsitelleen poliisin työtä ohjeistaessaan, ettei toista veriteosta epäillyistä tulisi pidättää.
 Tapausta pompoteltiin kolmen syyttäjän pöydän kautta
 Syyttäjä jääväsi sittemmin itsensä tapauksesta. Asian käsittely siirtyi toiselle syyttäjälle, joka ei niin ikään suostunut nostamaan syytteitä. Tapausta pompoteltiin kaikkiaan kolmen syyttäjän pöydän kautta, kunnes heistä viimeinen määräsi surmasta epäillyt miehet pidätettäväksi.
 Jos entisen syyttäjän todetaan rikkoneen virkavalaansa, hän voi saada 1-5 vuoden vankeustuomion. Lainvalvontaviranomaisen työn estämisestä puolestaan voi tulla 12 kuukauden vankeustuomio, jos hänet todetaan syylliseksi.
 Ahmaud Arbery, 25, ammuttiin vuoden 2020 helmikuussa Georgian Brunswickissa. Ensimmäiset pidätykset tehtiin vasta toukokuun alkupuolella. Tuolloin pidätettiin kuusikymppinen eläköitynyt poliisi ja hänen kolmekymppinen poikansa. Syytteitä sai myös kolmas, Arberyn ajojahtiin liittynyt ja ampumisen kuvannut mies.
 Miehiä on syytetty Arberyn surmasta tai osallisuudesta siihen. Huhtikuussa kolmikon kerrottiin saaneen myös viharikossyytteet tapauksen tiimoilta.
 Lisää aiheesta:
 Yhdysvaltalaismediat: Kolmelle miehelle viharikossyytteet maata kohahduttaneeseen mustan lenkkeilijän kuolemaan liittyen

USA:n Georgiassa ex-syyttäjä on saanut syytteet maata kohahduttaneeseen mustan lenkkeilijän surmaan liittyen


Summary: Pojan 6-vuotias veli on myös sairaalassa ja hänen tilansa on erittäin vakava.

Afganistanin Kabulista hiljattain Puolaan evakuoitu 5-vuotias poika on kuollut syötyään myrkyllisiä sieniä. Pojan 6-vuotias veli on käynyt läpi maksansiirron ja taistelee hengestään varsovalaisessa lastensairaalassa. Asiasta kertoo uutistoimisto AP.
 Veljekset ja heidän 17-vuotias isosiskonsa sairastuivat viime viikolla sen jälkeen, kun perhe oli keräillyt ja syönyt erittäin myrkyllisiä kavalakärpässieniä metsästä, joka ympäröi vastaanottokeskusta Podkowa Leśnassa lähellä Varsovaa.
 Lääkäreiden mukaan 17-vuotias sisko on nyt hyvässä kunnossa, eikä hän tarvitse enää sairaalahoitoa. Vanhemmat saavat parhaillaan psykologista tukea sairaalassa.
 Myös perheen muita jäseniä vietiin sairaalahoitoon myrkytysoireiden vuoksi, mutta heidän kerrotaan olevan toipumassa.
 Puola evakuoi afgaaniperheen viime kuussa maahan Britannian pyynnöstä, sillä perheen isä oli työskennellyt Britannialle ennen kuin Taliban otti vallan Afganistanissa.
 Puolalaisviranomaisten mukaan myös toisessa vastaanottokeskuksessa lähellä Varsovaa neljä afgaanimiestä on joutunut sairaalaan sienimyrkytyksen vuoksi.
 Kavalakärpässieni  (Amanita phalloides ) on yksi maailman myrkyllisimmistä sienistä. Se muistuttaa ulkonäöltään syöntikelpoista Ukonsientä.

Afganistanista evakuoitu 5-vuotias kuoli sienimyrkytykseen Puolassa, myös muista myrkytystapauksista raportoitu lähellä Varsovaa


Summary: Kuuden suurimman kaupungin tartuntataudeista vastaavat lääkärit vaativat tartunnanjäljityksen kohdentamista vain suurimman tartuntariskin tilanteisiin. Kannanotto on lähetetty eteenpäin hallitukselle, terveysviranomaisille ja ministerölle.

Suuret kaupungit haluavat luopua nykymuotoisesta tartunnanjäljityksestä, koska kokevat sen toimimattomaksi. Kaupunkien tartuntataudeista vastaavien lääkäreiden yhteisessä linjauksessa toivotaan kiireellisesti kansallisia linjauksia tartunnanjäljityksen kohdentamisesta.
 Helsingin, Espoon, Vantaan, Turun, Tampereen ja Oulun tartuntataudeista vastaavien lääkäreiden mielestä koronaepidemian tässä vaiheessa jäljitystyö on kyettävä suuntaamaan suurimman tartuntariskin tilanteisiin. Esimerkiksi jäljitys kohdistuisi tartunnan saaneiden perheenjäseniin ja läheisiin vapaa-ajan kontakteihin.
 – Tämä ei tarkoita sitä, ettei olisi minkäänlaista tartunnanjäljitystä. Kannanotto on pyyntö siihen, että nyt pitää valtakunnallisesti määrittää oikein kohdentuva, oikealla tavalla toimiva tartunnanjäljitys, Vantaan kaupunginjohtaja  Ritva Viljanen  täsmentää.
 Laajoista karanteeneista esimerkiksi työpaikoilla, harrastetoiminnassa, oppilaitoksissa ja varhaiskasvatuksessa tulisi luopua, koska nykyisessä epidemiatilanteessa niiden haittavaikutukset todennäköisesti ylittävät hyödyt.
 Lääkärit katsovat, että erityisesti työpaikoilla, harrastetoiminnassa, kouluissa sekä päiväkodeissa terveysturvallisuudesta on huolehdittu hyvin ja jatkotartuntojen riski on huomattavasti pienempi kuin saman talouden tai lähimpien ystävien välisissä altistustilanteissa.
 Lue myös:
 "Näin ei voida jatkaa", sanoo lääkäri Esa Rintala – koronan jäljitys ja testaaminen ovat ajaneet terveydenhuollon äärirajoille
 Lääkärit painottavat, että kuntien ja sairaanhoitopiirien koronayksiköissä on tässä vaiheessa pandemiaa jo vahva kokemus siitä, ketkä ovat suurimmassa riskissä saada tartunta. Valtaosa tartunnoista tulee samassa taloudessa sairastuneelta tai muista läheisistä kontakteista sairastuneen lähipiirin kanssa.
 Lääkäreiden mukaan on ilmeistä, ettei koronavirusta voida kokonaan eliminoida. Rokotukset kuitenkin ehkäisevät tehokkaasti vakavia tautitapauksia. Tämän vuoksi jokaisen tartunnan ehkäisyä hinnalla millä hyvänsä ei voida enää pitää tavoitteena.
 Lääkäreiden kannanotto on lähetetty Valtioneuvoston kansliaan, sosiaali- ja terveysministeriölle sekä Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselle.
 Jäljityksen kuormittavuus haittaa muuta terveydenhuoltoa
 Lääkäreiden mukaan tartuntatilanne on muuttunut loppukesän aikana olennaisesti. Tarttuvampi deltavariantti ja ihmisten lisääntyneet lähikontaktit sekä aiempaa lievemmät rajoitukset esimerkiksi ravintoloissa ovat nostaneet Covid-19-ilmaantuvuutta poikkeuksellisen nopeasti. Rokotusten vuoksi vakavien tautitapausten määrä ei kuitenkaan ole noussut vastaavalla tavalla kuin aiemmissa epidemia-aalloissa.
 Erityisesti pääkaupunkiseudulla jäljityksessä  on ongelmia. Altistuneiden kartoituksessa ja kontaktoinnissa on merkittäviä viiveitä, eikä läheskään kaikkia pysytä tavoittamaan karanteenin aikana.
 Jäljitystyö vaatii paljon henkilöstöä. Monin paikoin työntekijöitä on liian vähän tehokkaaseen jäljittämiseen. Lisäksi lisärekrytoinnit ovat osoittautuneet vaikeiksi. Merkittävä osa sosiaali- ja terveydenhuollon ammattilaisista osallistuu jo nyt koronavirusrokottamiseen, koronanäytteenottoon ja rajanylityspisteiden terveystarkastustoimintaan.
 Aikovatko kaupungit nyt omin päin tehdä muutoksia tartunnanjäljitykseen välittömästi?
 – Minusta tartunnanjäljitys vaatii valtakunnalliset, yhtenäiset käytännöt. On vaikea nähdä, että tämän tyyppistä toimintoa tehtäisiin paikallisesti hyvin eri tavalla, vaan sen pitäisi perustua samanlaiseen menettelytapaan. Tässä pitäisi saada valtakunnalliset yhtenäiset käytännöt miten toimitaan, Vantaan kaupunginjohtaja Ritva Viljanen lisää.
 Perusterveydenhuolto on kärsinyt pandemian aikaisista toiminnan supistuksista. Silti osa kunnista on kasvavista tapausmääristä huolimatta joutunut siirtämään ammattilaisia tartunnanjäljityksestä takaisin alkuperäisiin töihinsä.
 Koronan aiheuttama hoitovelka perusterveydenhuollossa on suuri. Koronan jälkeen terveydenhuollon ammattilaisia tarvitaan jopa enemmän kuin ennen pandemiaa.
 klo 14.46 Juttua täydennetty Vantaan kaupunginjohtaja Ritva Viljasen kommenteilla.
 Voit keskustella aiheesta torstaina 2.9.2021 kello 23 saakka.
 Lue myös:
 Pandemia-aika on ajanut perusterveydenhuollon kuilun partaalle, sanoo Espoon terveyspalveluiden johtaja Markus Paananen – koronajäljitys pääkaupunkiseudulla tukossa
 Tästäkö apu sakkaavaan koronajäljitykseen? Uusi nettipohjainen palvelu tulossa käyttöön parin viikon sisään

Suuret kaupungit haluavat pikaisen muutoksen koronan tartunnanjäljitykseen: laajoista karanteeneista esimerkiksi päiväkodeissa tulisi luopua