Summary: Libya on pysäyttänyt Välimerellä tänä vuonna kaksi ja puoli kertaa enemmän siirtolaisia kuin viime vuonna. Kiinni jääneet suljetaan pidätyskeskuksiin, joissa siirtolaisia kohdellaan raa'asti.

Libyan pääkaupungin Tripolin kaduilla on hiljaista, vain koirien haukuntaa kuuluu jostain kaukaa.
 Kello on puoli viisi aamulla lauantaina 9. lokakuuta. Hämärästä yöstä ilmestyy kymmenittäin siirtolaisia, joiden kerrotaan paenneen pahamaineisesta Al-Mabanin pidätyskeskuksesta.
 Sudanilainen  Hassan Zakaria  kävelee heitä vastaan, kuvaa kohtaamiset kännykällään ja lähettää myöhemmin videonsa Ylelle.
 Yle ei ole voinut vahvistaa Zakarian videoiden tapahtuma-aikoja ja paikkoja riippumattomasta lähteestä, mutta joukkopaosta raportoitiin tuoreeltaan laajasti, myös  Yle Uutisissa .
 Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön IOM:n edustajan mukaan libyalaiset vartijat ampuivat kuusi siirtolaista. Monet siirtolaiset käyttivät hyväkseen kaoottista tilannetta ja pakenivat pidätyskeskuksesta.
 Kun siirtolaiset leiriytyivät kadulle, YK:n pakolaisjärjestö UNHCR lopetti toimintansa viereisessä rakennuksessa. David Yambio
 Zakaria ohjaa vaitonaiset pakenijat kadun varteen kyhättyyn leiriin, jossa on hänen mukaansa yli 3 000 ihmistä. Se on syntynyt YK:n pakolaisjärjestön UNHCR:n rakennuksen viereen.
 Saharan eteläpuolisesta Afrikasta ja Lähi-idästä saapuneet siirtolaiset yrittävät nukkua pressujen, muovien ja vilttien alla läpi viileän talven.
 He haluavat YK:lta apua  päästäkseen mahdollisimman pian pois Libyasta. Sitä odotellessa he hakevat myös perustoimeentuloa ja suojaa rasistisilta hyökkäyksiltä Libyassa.
 Libya on afrikkalaisille siirtolaisille tärkeä portti Eurooppaan.  Välimeren ylitys  on kuitenkin vaikeaa, kallista ja vaarallista, joten yhä useampi heistä juuttuu Libyaan vuosien ajaksi.
 Tänä vuonna Libyan rannikkovartiosto on poiminut Välimereltä  noin 30 000 siirtolaista  ja palauttanut heidät takaisin Libyaan. Se on yli kaksi ja puoli kertaa enemmän kuin viime vuonna.
 YK:n pakolaisjärjestö UNHCR on rekisteröinyt Libyassa reilut 45 000 turvapaikanhakijaa, mutta yhteensä  YK arvioi  maassa olevan kaikkiaan noin 600 000 siirtolaista. Moni heistä haluaisi nyt pois, minne tahansa muualle.
 Kuvaajan mukaan siirtolaiset eivät ole päässeet pesemään vaatteitaan kahteen kuukauteen. David Yambio
 Ihmissalakuljettajat myivät venekyydin 400–500 eurolla
 Kohtalotovereitaan auttanut Zakaria on itsekin turvallista elämää etsivä siirtolainen, jonka kotiseudulla Etelä-Kordofanin osavaltiossa Sudanissa alettiin sotia vuonna 2011.
 Zakaria kertoo Ylelle, että hänen kotitaloaan tulitettiin kranaateilla. Kaksi hänen veljeään kuoli.
 – Tulituksen jälkeen yritimme paeta. Ihmisiä teloitettiin summittaisesti, Zakaria kertoo.
 Nuba-vähemmistökansaan kuuluvana hänellä ei mielestään olisi koulutus- eikä uramahdollisuuksia Sudanissa edes rauhan aikana.
 Harri Vähäkangas / Yle
 Zakaria saapui Libyaan kolme vuotta sitten, mutta joutui pian keskelle Libyan sisällissotaa. Nyt Libyassa on aselepo, mutta taisteluiden pelätään leimahtavan uudelleen.
 Zakaria kertoo, että hän on yrittänyt päästä veneellä Eurooppaan kahdesti viime ja toissa vuonna. Ihmissalakuljettajat veloittivat venekyydeistä 400 ja 500 euroa, mikä yhteensä vastaa Sudanissa keskimääräistä vuosipalkkaa.
 Molemmilla kerroilla Libyan rannikkovartiosto pysäytti veneen ja palautti siirtolaiset takaisin.
 Ensimmäisellä kerralla Zakaria onnistui pakenemaan, kun rannikkovartioston vene toi hänet laiturille. Toisella kerralla hän joutui viikoksi pidätyskeskukseen, mutta eräs upseeri vapautti hänet pientä työurakkaa vastaan.
 – Nyt haluaisin mihin tahansa turvalliseen maahan. Ei sen tarvitsisi olla Euroopassa, Zakaria sanoo.
 Siirtolaisten mukaan harvalla on enää varaa hankkia ruokaa. David Yambio
 Turvapaikanhakijat protestoivat YK:n hitautta vastaan
 Libyaan juuttunut Zakaria on sinnitellyt hengissä tekemällä satunnaisia työkeikkoja kaupoissa, rakennustyömailla ja sisustussuunnittelijana. Siirtotyöläisille maksetaan yleensä 10–20 euroa päivässä.
 Lokakuun alun jälkeen Zakaria on tosin ollut työttömänä. Hän keskittyy kertomaan siirtolaisten ahdingosta maailmalle  sosiaalisen median kautta .
 Zakarialla on varaa yhteen ateriaan päivässä. Hän asuu kadulla pakolaisjärjestö UNHCR:n palvelukeskuksen edessä. Tuhannet siirtolaiset leiriytyivät sinne lokakuun alussa protestoidakseen sitä vastaan, ettei heidän tilanteensa kiinnosta maailmaa eikä YK järjestä heille apua riittävän nopeasti.
 Levottomuuksien takia UNHCR sulki keskuksen, mutta protestileiri on ollut paikallaan jo kaksi kuukautta.

 Mielenilmaus alkoi sen jälkeen kun  Libyan turvallisuusjoukot pidättivät  Tripolin kaduilta kovin ottein ainakin 4 000 siirtolaista.  YK:n mukaan  siirtolaisia hakattiin ja ammuttiin. Pidätetyt teljettiin pahamaineisiin pidätyskeskuksiin.
 Yle haastatteli uhria: Pidätyskeskuksessa kidutettiin ja tapettiin siirtolaisia
 Libyan viranomaisten silmissä muualta Afrikasta ja Lähi-idästä saapuneet ovat ylittäneet rajan luvattomasti, ja heidät voidaan maan lain mukaan  sulkea pidätyskeskuksiin  vaikka kuinka pitkäksi aikaa.
 Ihmisoikeusjärjestö  Human Rights Watchin raportin  mukaan pidätyskeskukset ovat täpötäysiä, ja kohtelu niissä on kaikin puolin raakaa.
 Raportin mukaan pidätyskeskuksissa siirtolaisia pahoinpidellään ja raiskataan. Raportissa kerrotaan myös sähköshokeista ja kidutuksesta. Pidätetyillä teetetään pakkotyötä.
 Ylen haastattelema nuori eteläsudanilainen siirtolainen  David Yambio  kertoo, että vuonna 2019 hän joutui epäonnistuneen venematkan jälkeen Karareemin pidätyskeskukseen Misratan kaupungissa, 200 kilometriä Tripolista itään.
 – Se oli eräänlainen helvetti. Pidätettyjä kidutettiin ja tapettiin, Yambio kertoo.
 Yambio kertoo saaneensa juomavettä vain vessanpöntöstä. Monet sairastuivat vakavasti.
 – Sairaat jätettiin kuolemaan kuin eläimet, Yambio muistelee.
 Libyassa on tarkoitus pitää jouluaattona vaalit, mikä on kiristänyt tilannetta. Maassa pelätään sisällissodan puhkeavan uudelleen. David Yambio
 Vangit lahjoivat vartijan salakuljettamaan sahan
 Yambio kertoo, että hän yritti paeta vangittujen toveriensa kanssa, mutta ensimmäinen pakoyritys päättyi kolmen karkurin ampumiseen.
 Myöhemmin Yambio ja hänen toverinsa lahjoivat 200 eurolla yhden vartijoista salakuljettamaan heille sahanterän. Se oli katkaistu neljään osaan ja piilotettu shampoopulloon.
 Pidätetyt sahasivat vähitellen vessan ikkunan kaltereita poikki. Valvontakameroiden takia sahaa pystyi käyttämään vain sähkökatkojen aikana.
 Pakenijoiden perään ammuttiin, mutta he selvisivät. Piinaa pidätyskeskuksessa oli kestänyt seitsemän kuukautta.
 – Se oli taistelu vapaudesta. Kuolema tai orjuus, Yambio sanoo.
 Koska riskinä oli tulla ammutuksi, vain osa pidätetyistä uskalsi edes yrittää pakoon ikkunan kautta.
 Yle ei ole saanut riippumatonta vahvistusta Yambion pakotarinalle, mutta hän on kertonut paostaan aiemmin  Al-Jazeera-mediayhtiölle .
 Sittemmin Karareemin pidätyskeskus suljettiin, mutta loput pidätetyt vain siirrettiin muualle  yhtä epäinhimillisiin oloihin . Lisäksi Libyassa epäillään olevan lukuisia  salaisia pidätyskeskuksia , joista ei tiedetä mitään.
 Pidätyskeskuksista voi päästä vapaaksi, jos pidätetyn sukulaiset keräävät  riittävän suuret lunnaat .
 Ihmisoikeusjärjestöjen mukaan siirtolaisten kohtelu Libyassa on  rikos ihmisyyttä vastaan . Samaa epäillään tuoreessa  YK:n tutkimusraportissa .
 Lapset näyttävät käsillään, että siirtolaiset joutuvat Libyassa pidätetyiksi. David Yambio
 Eurooppa on ulkoistanut siirtolaisten käännytyksen Libyalle
 Eurooppa ei ole osaton siirtolaisten kovaan kohteluun Libyassa.  EU-maat ovat jättäneet  siirtolaisten pelastamisen merestä  kansalaisjärjestöjen harteille .
 Euroopan ihmisoikeustuomistuin  päätti vuonna 2012 , että Italia loukkasi siirtolaisten ihmisoikeuksia kun se palautti siirtolaisia pakolla Libyaan. Sittemmin sama likainen työ on  ulkoistettu Libyalle .
 EU:n etelärajan vartijalla Italialla on Libyan kanssa  sopimus laittoman siirtolaisuuden rajoittamisesta . Sen myötä Libya saa Euroopalta rahaa siitä, että jarruttaa parhaansa mukaan siirtolaisten pääsyä Eurooppaan.
 EU on  hankkinut kalustoa  Libyan rannikkovartiostolle. Välimeren yllä partioivat myös Euroopan raja- ja merivartioviraston Frontexin koneet. Niiden on  raportoitu toimittavan tietoja  siirtolaisten veneistä Libyan rannikkovartiostolle, joka  pakottaa siirtolaiset takaisin Libyaan .
 Kaikkiaan EU on tukenut Libyaa viime vuosina  700 miljoonalla eurolla , josta yli 300 miljoonaa on tarkoitettu  siirtolaisuuden hallintaan . Uutistoimisto  AP:n tutkimuksen mukaan  Libyan puolisotilaalliset joukot siivilöivät merkittävän osan avusta itselleen.
 Kadulla alkaa olla kylmä, sillä Tripolissa yölämpötila on laskenut noin kymmeneen asteeseen. David Yambio
 Tutkija: Libya saatava taloudellisesti jaloilleen
 Tutkijan mielestä siirtolaisten kohtelu Libyassa on iso ongelmavyyhti, johon ei ole helppoja ratkaisuja.
 – Pitkällä tähtäimellä ratkaisu olisi saada Libya taloudellisesti jaloilleen, jolloin siirtolaisille löytyisi työtä, sanoo Libyaan erikoistunut tutkija  Claudia Gazzini  Ylen haastattelussa.
 Italialainen Gazzini työskentelee kansainväliselle International Crisis Group -ajatushautomolle.
 Gazzinin mukaan yleisen mielipiteen takia ei ole realistista odottaa, että eurooppalaiset poliitikot ottaisivat Libyaan juuttuneet siirtolaiset avosylin vastaan. Pitäisi siis yrittää parantaa heidän kohteluaan Libyassa.
 YK:n mielestä Libya ei ole siirtolaisille turvallinen maa, joten se pyrkii löytämään maita, jotka ottaisivat siirtolaisia vastaan laillista tietä. Työ etenee hitaasti.
 Turvapaikanhakijoita Tripolin lentokentällä odottamassa YK:n pakolaisjärjestön UNHCR:n evakuointilentoa Italiaan 25. marraskuuta. Tarik Argaz / UNHCR
 Marraskuussa YK:n pakolaisjärjestö UNHCR lennätti turvapaikanhakijoita Nigeriin ja Italiaan. Keskiviikkona lähti evakuointilento Kanadaan, lauantaina on määrä lentää Ruotsiin ja ensi viikolla Ruandaan.
 Vuodesta 2017 lähtien UNHCR on kuljettanut Libyasta lähes 7 000 afrikkalaista ja Lähi-idästä kotoisin olevaa siirtolaista muihin maihin.
 Monelle evakuointitarjous tulee kuitenkin liian myöhään.
 Ylelle lähettämällään videolla Hassan Zakaria etsi tuloksetta miestä, jota oli ammuttu sen jälkeen kun hän oli paennut Al-Mabanin pidätyskeskuksesta.
 Hänet löydettiin vasta päivän valjettua, kuolleena kadulta.
 Vielä paljon enemmän siirtolaisia kuolee Välimerellä – pelkästään tämän vuoden kuluessa hukkuneita on  YK:n arvion mukaan yli 1 600 .
 Lue lisää:
 Vartijat surmasivat kuusi siirtolaista Libyassa
 Satoja siirtolaisia Välimereltä pelastanut alus hakee satamaa
 Miksi Libyassa soditaan, ja miksi taistelut huolestuttavat Euroopan johtajia?

Yle haastatteli Libyaan juuttunutta siirtolaista, joka onnistui pakenemaan vankeudesta: "Pidätettyjä kidutettiin ja tapettiin"


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Pikkujoulukato ja peruuntuneet Linnan juhlat iskivät keskelle sesonkia
 Koronatilanteen pahentuminen ja peruuntuneet tapahtumat kuten Linnan juhlat ovat  uhka keskellä parasta sesonkia eläville juhlavaate- ja kauneusyrittäjille . Epävarmuuden kasvu on näkynyt jo jonkin verran esimerkiksi juhlakampausaikojen ja meikkausten perumisina. Alan yrittäjät toivovat, että koronapassin avulla juhlat ja tapahtumat saadaan vihdoin tänä vuonna pääosin toteutettua.
 Koronapandemia ei tappanut syksyn ylioppilas Veeti Jokisen haavetta opiskella lentäjäksi
 Lahtelainen Veeti Jokinen valmistautuu 3.12.21 pidettäviin ylioppilasjuhliin Vääksyn Yhteiskoulussa. Jokinen valmistui ilmailulinjalta. Markku Lähdetluoma / Yle
 Tuore ylioppilas  Veeti Jokinen  on pikkupojasta asti halunnut tulla lentäjäksi. Nyt hän valmistuu ylioppilaaksi Vääksyn Yhteiskoulun lukion ilmailulinjalta. Lentäjiä on ollut lomautettuna koronapandemian takia, mutta Jokinen uskoo silti vielä joskus lentävänsä ammatikseen. Synkistyneet koronaluvut ja  uudet rajoitukset vaikuttavat oppilaitosten juhlatilaisuuksiin .
 Yle haastatteli Libyaan juuttunutta siirtolaista, joka onnistui pakenemaan vankeudesta: "Pidätettyjä kidutettiin ja tapettiin"
 Siirtolaisten mukaan harvalla on enää varaa hankkia ruokaa. David Yambio
 Libya on pysäyttänyt Välimerellä tänä vuonna  lähes kolme kertaa enemmän siirtolaisia kuin viime vuonna . Kiinni jääneet suljetaan pidätyskeskuksiin, joissa siirtolaisia kohdellaan raa'asti.
 Poutasäätä ja kiristyvää pakkasta
 Yle
 Perjantaina yksittäiset lumikuurot ovat mahdollisia maan eteläosassa. Lämpötila on päivällä suurimmassa osassa maata –5…-15 astetta, Lapissa pakkasta on paikoin 20 astetta. Maan etelä- ja keskiosassa puuskainen koillistuuli lisää pakkasen purevuutta. Viikonloppua kohden pakkanen kiristyy. Sää on suuressa osassa maata poutainen ja melko selkeä.
 Lue lisää  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Korona kurittaa kauneusyrittäjien juhlasesonkia, ylioppilasjuhlia vietetään tänään, Yle haastatteli Libyaan juuttunutta siirtolaista


Summary: 16-vuotiaan pojan murhasta Helsingin Koskelassa on huomenna lauantaina kulunut vuosi. Ylen haastattelemien asiantuntijoiden mukaan tapaus muistutti, miten tärkeää on puuttua pieniinkin epäilyksiin väkivallasta.

Kolme teon aikaan 16-vuotiasta poikaa murhasi ikätoverinsa perjantaina 4. joulukuuta 2020 Helsingin Koskelassa. Heidät tuomittiin syyskuun alussa murhasta pitkiin vankeustuomioihin. Helsingin käräjäoikeuden tuomio jäi voimaan.
 Jokainen asian kanssa tekemisissä ollut on pysähtynyt miettimään, miten vastaavaa voidaan estää tapahtumasta uudelleen.
 Yle haastatteli aiheesta Helsingin lastensuojelun johtajaa  Saila Nummikoskea , Helsingin kasvatuksen ja koulutuksen toimialajohtajaa  Satu Järvenkallasta , lapsiasiavaltuutettua  Elina Pekkarista , sosiaali- ja terveysministeriön lasten ja nuorten yksikön johtajaa  Anna Cantell-Forsbomia  ja yksityisen lastensuojeluketjun Familarin laatujohtajaa  Marko Nikkasta .
 Tässä kuusi heidän tärkeintä huomiotaan.
 Väkivallan mahdollisuus muistettava
 Koskelan murhan uhri oli tuntenut väkivallan tekijöistä kaksi lapsesta saakka. Kolmas tekijä oli tullut mukaan porukkaan vasta viime syksynä. Syyttäjien mukaan uhri oli alisteisessa asemassa suhteessa näihin poikiin.
 Tapaus lisäsi ihmisten käsitystä siitä, miten vakavaa väkivaltaa, alistamista ja hyväksikäyttöä alaikäisten suhteissa voi olla. Niin sanotun leikin varjolla voidaan kohdella kaltoin vertaista.
 Tilastollisesti lapsiin ja nuoriin kohdistunut väkivalta on vähentynyt 2000-luvulla, joten monet viranomaiset ovat saattaneet tuudittautua ajatukseen, että ongelmaa ei enää ole.
 Uhria pahoinpideltiin useissa paikoissa Koskelan sairaalan alueella. Kuvassa rikospaikka lähes vuosi teon jälkeen 2.12.2021. Antti Kolppo / Yle
 Väkivaltaan puututtava
 Murhasta tuomitut pahoinpitelivät uhria useina viikonloppuina ennen murhailtaa. Uhri ei kertonut pahoinpitelyistä ulkopuolisille. Kukaan ei ymmärtänyt hänen tilannettaan. Aikuiset uskoivat valheelliset selitykset ruhjeista.
 Väkivaltatilanteita on vaikeaa ottaa puheeksi tai tunnistaa. Lapset ja nuoret antavat kokemuksistaan usein pieniä vihjeitä. Tilanteen ymmärtäminen vaatii osaamista, läsnäoloa, herkkyyttä ja kuuntelemista. Aikuisilla on oltava kiinnostusta siihen, miten lapsilla ja nuorilla menee.
 Kun väkivaltaa epäillään, on siihen puututtava. Asia on otettava puheeksi ja tarvittaessa tilanteesta on ilmoitettava poliisille. Sivusta ei saa jäädä katsomaan.
 Tunne- ja empatiataitoja opetettava
 Koskelan tapauksen myötä empatian ja tunnetaitojen opettamisen tärkeys korostui entisestään.
 Kolme poikaa pahoinpiteli uhria useiden tuntien ajan. Hän pyysi tekijöitä lopettamaan. He jatkoivat väkivaltaa uhria säälimättä.
 Jo pienille lapsille on opetettava, ettei omaa pahaa oloaan saa siirtää toiseen ihmiseen, eläimeen tai esineisiin väkivaltana. Ketään ei saa satuttaa tai alistaa.
 Ihmisen kasvattaminen empaattiseksi ja muut huomioon ottavaksi vaatii aikuisilta itseltään aikaa olla empaattinen ja muut huomioon ottava. Kaikissa ihmisissä on potentiaalia pahaan, joten lapsia täytyy ohjata toimimaan oikein.
 Rikospaikalle tuotiin henkirikoksen jälkeen runsaasti muistokynttilöitä, joista oli joulukuun alussa jäljellä jäänteitä.  Antti Kolppo / Yle
 Hyviä ihmissuhteita tuettava
 Yksi Koskelan murhan surullisimpia piirteitä oli uhrin hakeutuminen yhä uudelleen häntä alistavien ja pahoinpitelevien poikien seuraan.
 Vertaissuhteet ovat lapsille ja nuorille tärkeitä. Hyviä ihmissuhteita ja yhteisöjä pitää tukea lasten ja nuorten elämässä. Kenenkään ei pidä jäädä yksin tai vahingollisten ihmissuhteiden varaan. Kiusaaminen on huomattava ja siihen on puututtava.
 Jokaisella pitäisi olla elämässään ihminen, johon voi luottaa ja jolle uskaltaa kertoa vaikeuksistaan. On tärkeää, että nuorella on edes yksi aikuinen, joka huomaa ja näkee hänet kokonaisena.
 Päihteiden käytön riskit ymmärrettävä
 Suuri osa niin aikuisten kuin alaikäisten väkivaltarikoksista tapahtuu päihteiden vaikutuksen alaisena.
 Koskelan murhaillan väkivalta raaistui sitä mukaa kuin tekijät humaltuivat enemmän. Ainakin yksi tuomittu kokeili alkoholia vasta ensimmäistä kertaa tuona iltana.
 Päihteet voivat alentaa ihmisen kysyä hallita toimintaansa ja ne voivat lisätä aggressiivisuutta. Vahingollisia tekoja ei voi laittaa päihtymyksen piikkiin.
 Helsingin lastensuojelun johtajan Saila Nummikosken mielestä Koskelan tapaus vaikutti eniten ymmärrykseen alaikäisten vertaissuhteissa tapahtuvasta väkivallasta.  Antti Kolppo / Yle
 Tietojen kulku varmistettava
 Uhri oli vanhempiensa toiveesta sijoitettu asumaan kotinsa ulkopuolelle. Silti hän pääsi putoamaan yhteiskunnan tukiverkkojen läpi. Poliisi selvitti viranomaisten toimintaa, mutta he olivat toimineet lain mukaan. Viranomaisten toiminnassa riittää silti kehitettävää.
 Lastensuojelussa suuri palveluverkoston pirstaleisuus, henkilökunnan vaihtuvuus ja työkuorma voivat haitata kokonaiskuvan muodostumista. Voidaan luulla virheellisesti, että asia on jo jonkun toisen hoidossa. Nuori ja hänen läheisensä olisi otettava nykyistä vahvemmin mukaan nuorta koskevien päätösten tekoon.
 Perheväkivaltaa tutkittaessa on havaittu, että myös ammattilaiset saattavat haluta kieltää väkivallan olemassaolon. He tarvitsevat tukea väkivallan tunnistamiseksi ja siihen puuttumiseksi.
 Lisää aiheesta:
 Koskelan murhan tuomiot pysyvät voimassa, tuomitut eivät valittaneet määräaikaan mennessä – asianajaja: "Katsottiin, että tämä on paras vaihtoehto"
 Koskelan murhasta tuomitut päätyivät Vantaan vankilaan, mutta asiantuntijan mukaan aikuisten vankien seura on haitaksi tuomituille teineille
 Koskelan surman tuomio lieveni vaaditusta: Murhasta 10, 9 ja 8 vuoden tuomiot tekijöille
 Poliisi selvitti: Koulu ja lastensuojelu toimivat lain mukaan ennen 16-vuotiaan surmaa Koskelassa, lastensuojelulaitoksen olosuhteet jännitteiset
 Koskelan henkirikoksen syyttäjät: Illan kuluessa syytettyjen on täytynyt ymmärtää, mihin teko johtaa – teossa kysymys tahallisuuden alimmasta asteesta

Teinipojan murhasta Helsingin Koskelassa tulee kuluneeksi vuosi – nämä kuusi asiaa pitäisi oppia koko Suomea järkyttäneestä tapauksesta


Summary: Ylioppilasjuhlia vietetään tänään ympäri Suomea. Veeti Jokinen muutti 16-vuotiaana yksin vieraalle paikkakunnalle lukioon, koska hän haaveilee lentäjän ammatista.

Ylioppilaaksi valmistuminen on lahtelaiselle  Veeti Jokiselle  yksi askel lisää kohti päämäärää, lentämistä. Kesällä hän aikoo käydä armeijan, todennäköisesti Parolassa. Toki Jokinen harkitsee hakeutumista myös Ilmavoimiin.
 – Tähtään lentäjäksi. Yksi etappi on hoidettu ja on mahdollista lähteä kohti seuraavaa. Armeijan jälkeen mahdollinen jatkopaikka on Suomen ilmailuopisto Porissa.
 Koronapandemia on rokottanut lentoliikennettä kovalla kädellä. Suomessakin oli lomautettuna satoja lentäjiä. Jotkut ovat vaihtaneet alaa, kun töitä ei ole ollut.  Alanvaihtoa on harkinnut jopa 37 prosenttia lentäjistä .
 Tilanne on parantunut, joten  parhaillaan Finnair kouluttaa lentäjiä takaisin koneiden ohjaimiin . Lomautus on saattanut pahimmillaan kestää jopa puolitoista vuotta, ja sen jälkeen lentolupakirja on saatettava voimaan paluukoulutuksella.
 Ilmailualan hankala tilanne ei missään vaiheessa vaikuttanut Veeti Jokisen opiskelusuunnitelmiin kielteisesti.
 – Korona-aika on ennemminkin lisännyt motivaatiota opiskeluun. Nyt tiedän, että tässä välissä kannattaa ehkä hankkia myös jokin toinen koulutus, ja vasta sen jälkeen suunnata kohti ilmailuhaavetta.
 Ylioppilaslakki vaihtuu toivottavasti tulevaisuudessa lentokapteenin päähineeseen.  Markku Lähdetluoma / Yle
 Ylioppilasjuhlat vietetään lauantaina perheen ja sukulaisten kanssa lapsuudenkodissa Aitoossa Pälkäneellä. Koulussa juhlat pidetään jo perjantaina.
 Rippilahjaksi tandemhyppy laskuvarjolla
 Veeti Jokinen haaveili lentäjän ammatista jo pienenä poikana Pälkäneellä katsellessaan, kun Pirkkalassa tukikohtaansa pitävät Hornetit kiisivät kotitalon yli. Lapsena ulkomaanmatkoilla hän ihaili lentokoneen ikkunasta näkyviä maisemia ja pilviä.
 Kipinä lentämiseen ei sammunut nuoruusvuosien aikana, vaan se kyti mielessä koko ajan. Rippikoululahjaksi poika pyysi tandemhyppyä laskuvarjolla. Sehän on eräänlaista ilmailua sekin. Lahjaksi saatu tandemhyppy vaihtui myöhemmin laskuvarjokurssiin Jämillä. Tähän mennessä hän on hypännyt 25 kertaa.
 Kun oli aika pyrkiä lukioon, silmiin osui Vääksyn Yhteiskoulun ilmailulinjan ilmoitus. Se oli juuri sitä, mitä Veeti Jokinen oli etsinyt. Sinne täytyi päästä.
 Unelman toteutuminen harppasi askeleen eteenpäin, kun hän selvitti pääsykokeet ja tuli hyväksytyksi ilmailulinjalle.
 – Kipinä lentämiseen on aina ollut kova. Kun tulin Vääksyyn opiskelemaan, siitä ne liekit vasta oikein syttyivätkin.
 Vääksyn Yhteiskoulun lentosimulaattori on ollut Veeti Jokiselle hyvää harjoitusta lentämiseen.  Markku Lähdetluoma / Yle
 Vieraalle paikkakunnalle muutto nopeutti itsenäistymistä
 Muutto Pälkäneeltä Aitoon kylästä Asikkalassa sijaitsevaan Vääksyyn merkitsi nuorelle miehelle isoa harppausta myös itsenäistymisessä. Ei olut ihan helppoa muuttaa 16-vuotiaana omaan asuntoon vieraalle paikkakunnalle. Koulun lähellä sijaitsevaan kaksioon löytyi asuinkaveri ilmailulinjalta. Oppilaitos auttoi asunnon etsimisessä.
 – Aluksi asuminen yksin vieraalla paikkakunnalla tuntui vähän hankalalta. Ensimmäinen vuosi oli opettelua ja kotona Aitoossa tuli käytyä joka viikonloppu.
 Mutta pian ilmailulinja osoittautui Veeti Jokiselle oikeaan osuneeksi valinnaksi. Koululla on muun muassa lentosimulaattori ilmailuopintojen tueksi.
 – Tajusin, että tämähän on minun juttuni. Tykkään tästä ja varmasti viihdyn täällä.
 Tuore ylioppilas Veeti Jokinen pujottaa solmiota kaulaansa. Sitä kannattaakin harjoitella, sillä solmio kuuluu liikennelentäjän asuun. Markku Lähdetluoma / Yle
 Jokinen muutti tänä keväänä Vääksystä lähemmäksi työpaikkaa Lahteen omaan asuntoon. Hän työskentelee McDonaldsilla, jossa hän kouluttaa työn ohessa uusia työntekijöitä.
 Synkät koronaluvut vaikuttavat juhliin
 Tänä syksynä valmistuu noin 4 200 ylioppilasta. Lakin saajien nimet voi tarkistaa Ylen  yo-koneesta.
 Koronatilanne on pahentunut eri puolilla maata ja voimaan on tullut uusia rajoituksia.  Lukiot ja ammattioppilaitokset päättävät itse, järjestävätkö ne koulussa juhlia ja miten.  Jos koulun juhlatilaisuuteen ei kutsuta vieraita, siinä ei tarvitse noudattaa yleisötilaisuuksien rajoituksia. Jos juhliin saa tulla vieraita, rajoituksia täytyy noudattaa: vieraiden määrää saatetaan rajoittaa tai vierailta saatetaan pyytää koronapassia.
 Vääksyn Yhteiskoulun lukiossa käytetään koulun juhlatilaisuudessa maskeja, mutta rehtori  Jarkko Koposen  mukaan oppilaitos ei voi kysyä vierailta koronapassia. Kokelaita on Vääksyssä vain viisi. Muiden lukiolaisten osallistumista tilaisuuteen rajataan, mutta kokelaiden lähisukulaiset saavat tulla paikalle.
 Vääksyn Yhteiskoulun  ilmailulinja on tarkoitettu liikennelentäjän, sotilaslentäjän tai lennonjohdon ammatista kiinnostuneille nuorille. Opiskelijoita otetaan vuosittain enintään 25. Oppilaitos on panostanut muun muassa korkealaatuiseen lentosimulaattoriin, jolla voidaan antaa käytännön lentokoulutusta.
 Voit keskustella aiheesta lauantai-iltaan klo 23:een saakka.

Koronapandemia ei tappanut syksyn ylioppilaan Veeti Jokisen haavetta opiskella lentäjäksi – ilmailulukio antoi nostetta unelmalle


Summary: Turvallisuuspalvelutaustainen Putin kasvattaa maansa joukkoja ulkoiseen ja sisäiseen uhkaan vedoten. Jo joka 57. venäläinen tekee töitä valtion turvallisuusorganisaatioille, kirjoittaa Mikkonen blogissaan.

Vartijat ja vartiointiliikkeet & etsivä-, vartiointi- ja turvallisuuspalvelu

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja tekee joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki blogit voit lukea täältä
 MURMANSK  Kun poistumme vartiokopin läpi Murmanskin telakka-alueelta, peräämme juoksee hätääntynyt nainen seurassaan kaksi muuta vartijaa.
 – Onko teillä luvat kunnossa? Minä olen täällä päällikkö, vähäpätöinen, mutta päällikkö silti, nukkavieruun mustaan pipoon ja villapaitaan pukeutunut nainen sanoo.
 Väliin astuu meitä saattava työntekijä jäänmurtajia rakentavasta valtionyhtiöstä ja kertoi luvastamme vartijoille.
 Murmanskin telakka-alueen sisäänkäynti. Saapuessamme alueelle lokakuun alussa valtioyhtiö Rosatomflotin turvahenkilön kanssa tämä naureskeli vartiokopin huonoa kuntoa. Erkka Mikkonen / Yle
 Jälkikäteen laskin, että eri turvallisuuspalvelut selvittivät minun ja kuvaajani tekemisiä saman päivän aikana ainakin kahdeksan kertaa. Kyse oli telakka-alueen vartijoiden lisäksi niin jäänmurtajia rakentavan Rosatomflotin omista turvahenkilöistä kuin kansalliskaarti Rosgvardijan joukoista. Lisäksi työtämme seurasi “salaisen osaston henkilöksi” kutsuttu mies, joka saattoi edustaa armeijaa tai valtion turvallisuuspalvelu FSB:tä.
 Vierailu Venäjän ydinkäyttöisessä jäänmurtajassa  ei ollut alun alkaenkaan helppoa.
 Luvan saamiseen kului pitkälti yli kaksi kuukautta. Meiltä vaadittiin yksityiskohtaisten henkilö- ja kalustotietojen lisäksi tarkat kysymykset haastattelua varten.
 Tämä ei tullut yllätyksenä. Toimittajana pääseminen lähes mihin tahansa venäläiseen valtionyhtiöön tai virastoon on usein erittäin hankalaa erilaisten lupien ja turvallisuustarkastusten takia.
 Ennalta tehdyn paperityön lisäksi Venäjän turvallisuuskoneisto oli vahvasti läsnä koko pohjoiseen suuntautuvan matkan ajan.
 Kun saavuimme Murmanskiin, hotellimme rekisteröi tulomme tuttuun tapaan sisäministeriön alaiseen virastoon. Ulkomaalaisten on Venäjän lakien mukaan aina ilmoitettava uudesta olinpaikastaan viranomaisille.
 Kun edellisenä päivänä vierailimme läheisessä Teriberkan kalastajakylässä, patikkaretkeltä palatessamme autollamme odotti kahden rajavartijan kuulustelu. Myöhemmin he tulivat takaisin paikallisen kuljettajamme luokse kysymään vielä yksityiskohtaisemmin tekemisistämme.
 Venäjää kutsutaan usein poliisivaltioksi . Osuvampi ilmaisu olisi vartijayhteiskunta, sillä poliisien lisäksi maassa toimii lukematon määrä erilaisia valtiollisia sekä yksityisiä vartija- ja turvallisuusjoukkoja.
 Tutkivaan journalismiin keskittyvä  Projekt laski viime vuonna , että joka 57. venäläinen on niin kutsuttu  silovik  eli henkilö, joka palvelee jossain valtiollisessa turvallisuus-, järjestys- tai puolustusorganisaatiossa. Sana itsessään viittaa voimaan ja se voidaan kääntää vaikkapa voimaväeksi.
 Kansalliskaartin alaisuudessa toimivien OMON-erikoisjoukkojen jäsen vartioi Moskovan kaupungin oikeustaloa  helmikuussa, jolloin siellä tuomittiin oppositiopoliitikko Aleksei Navalnyi vankeuteen.  Grigori Vorobjov / Yle
 Suurin turvallisuusjoukoista on asevoimat. Ulkoisia uhkia voimakkaammin presidentti  Vladimir Putinin  hallinto on kuitenkin varautunut sisäisiin uhkiin, joita torjutaan esimerkiksi sisäministeriön poliisivoimilla ja kansalliskaartin puolisotilaallisilla joukoilla.
 Omat joukkonsa on myös esimerkiksi rikosseuraamuslaitos FSIN:llä, turvallisuuspalvelu FSB:llä ja korkeimpia poliittisia päättäjiä suojelevalla FSO:lla.
 Eri ministeriöiden ja muun hallinnon alaisena työskentelevän yli kahden ja puolen miljoonan ihmisen voimaväen lisäksi Venäjällä toimii yli kaksikymmentä tuhatta yksityistä turvayritystä sekä lukuisia valtionyhtiöiden turvallisuusosastoja. Niissä työskentelee  yhden arvion mukaan  vähintään vajaa puolitoista miljoonaa ihmistä.
 Näin laskettuna 145 miljoonan asukkaan Venäjällä turvallisuutta vartioi ainakin neljä miljoonaa ihmistä.
 Yksi venäläispoikien suosituimmista toiveammateista   on vuonna 2015 tehdyn kyselyn mukaan  turvallisuusalan ammattilainen.
 Myös kysyntä uudelle voimaväelle on kasvanut yli 20 vuotta kestäneellä Putinin valtakaudella. Riippumattoman  median selvityksen  mukaan kuudessa vuodessa valtiolle työskentelevien turvallisuusjoukkojen määrä on kasvanut 10 prosentilla.
 Samalla ulkoisen ja sisäisen uhan torjumiseen käytettävät menot kasvavat. Ne kattavat valtion jokavuotisesta budjetista noin kolmanneksen. Ensi vuodeksi valtion puolustus- ja turvallisuuskoneistolle  ohjataan ennätysmäärä  budjettivaroja.
 Venäjän johto koostuu turvallisuuspalvelutaustaisen Putinin lisäksi enimmäkseen joko entisistä tai nykyisistä  silovikeista . He tarvitsevat tulevaisuudessa entistä enemmän turvallisuusjoukkoja, tämänvuotinen rauhannobelisti ja sanomalehti Novaja gazetan pitkäaikainen päätoimittaja  Dmitri Muratov  kertoi minulle haastattelussa.
 – Kun kehitykseen pyritään ilman demokratiaa, väkivaltakoneiston tarve kasvaa, Muratov arvioi.
 Erkka Mikkonen
 Kirjoittaja on Ylen Venäjän-kirjeenvaihtaja. Hän kommentoi tässä blogissa naapurimaan ajankohtaisia asioita ja korostaa, että Venäjää ja venäläisiä ei pidä sekoittaa keskenään.
 Blogista voi keskustella 4.12. klo 23.00 saakka.
 Lue myös:
 Venäjä kaivoi Neuvostoliiton suunnitelman esiin ja aikoo valjastaa Jäämeren reitin itselleen – tältä näyttää aluksella, joka tempun tekee
 Jäämeren reunalla sijaitseva Turjanperä elää uutta nousua – Yle kuvasi matkailuhitiksi nousseen arktisen kalastajakylän karua kauneutta
 Erkka Mikkonen: Puolustusministeri Šoigu takasi Venäjän vilpillisten vaalien tuloksen ja nyt hän jatkaa Venäjän varustautumista pian alkavaan suursotaan
 Erkka Mikkonen: Kremlin valheisiin kyllästynyt poliisi kaataa kulisseja, mutta useimmat venäläiset vain sietävät kaksoistodellisuutta

Erkka Mikkonen: Venäjä täyttyy voimaväestä – Murmanskin-matkalla vartijat kysyivät yhä uudestaan: “Onko teillä luvat kunnossa?”


Summary: Juhlapukeutumiseen, - meikkauksiin ja - kampauksiin erikoistuneissa yrityksissä syksyn juhlasesonki on ollut viime aikoihin asti jopa erittäin vilkas. Synkentyneet koronaluvut ja virusmuunnos ovat kuitenkin alkaneet jo näkyä asiakkaiden epäröintinä. Yksi iso isku alan yrittäjille on Linnan juhlien peruuntuminen kokonaan.

Koronatilanteen pahentuminen aiheutti  Linnan juhlien peruuntumisen.  Myös  Pohjois-Savossa  ja  Jyväskylässä peruttiin itsenäisyyspäivän kutsuvierastilaisuus.  Etätyösuositus sai yritykset empimään pikkujoulujaan ja uusi virusmuunnos kuristaa koronapassin heiluttajienkin juhlamieltä.
 Onko siis juhlapukeutumiseen, - meikkauksiin ja - kampauksiin erikoistuneissa yrityksissä yksi tärkeimmistä sesongeista jälleen pilalla?
 – Tottakai se vaikuttaa. Tämä on ehdottomasti yksi vuoden parhaimmista sesongeista, niin kyllähän se isojen tapahtumien peruuntumien näkyy meilläkin, sanoo meikkaaja, stailaaja, kampaaja ja Studio Marilynin omistaja  Marja Brink .
 – Linnan juhlien peruutukset ja muut vastaavat vaikuttavat herkemmin juhlakampauksien kysyntään kuin perus hiustenleikkauksiin ja värjäyksiin. Mutta on viime viikkoina tullut kentältä taas viestiä, että osa asiakkaista on vähentänyt asiointia ja pidentänyt käyntiväliä, sanoo Suomen Hiusyrittäjät ry:n  Marja Pahkala .
 Studio Marilynin omistajalla Marja Brinkillä on viime vuodesta poiketen riittänyt jälleen runsaasti juhlameikkejä teettäviä asiakkaita. Naisporukoita on tullut liikkeeseen jopa "etkoille" ennen juhliin lähtöä.  Antti Haanpää / Yle
 – Meiltä on yleensä aina joitain asuja tilattu Linnan juhliin. Tänä vuonna olimme mukana kampanjassa, jossa olisimme lainanneet meidän vaatteita osallistujille ja se tietenkin harmittaa, että he eivät pääse nyt juhlimaan, sanoo hálo-vaatemerkin toimitusjohtaja ja perustaja  Marta Valtovirta .
 – Viime vuonna, kun ei ollut juhlia, niin ei ollut pukuja ja kyllä minä arvelin, ettei mitään isoja Linnan juhlia tule tänäkään vuonna. Ollaan kehitelty muuta tähän rinnalle, sanoo puolestaan Linnan juhliin tyypillisesti useita pukuja loihtinut Suomen tunnetuimpiin muotisuunnittelijoihin kuuluva  Jukka Rintala.
 Muotisuunnittelija Jukka Rintalan ateljeessa Helsingissä on viime vuodesta poiketen jälleen tekeillä juhlapukuja. Tämä paljettiluomus on menossa laulaja Maria Lundille joulukonserttikiertueen yhdeksi esiintymisasuksi. Antti Haanpää / Yle
 Juhlakausi alkoi vilkkaana
 Syksy perhejuhlineen, tapahtumineen ja pikkujouluineen ehti jo tarkoittaa monissa yrityksissä pitkän koronahiljaiselon loppumista.
 – Tuossa toissa perjantainakin tein kahdeksan meikkiä juhliin lähtijöille, sanooBrink.
 Juhlakampauksienkin kysyntä alkoi heti, kun juhlia ja tapahtumia ryhdyttiin järjestämään.
 – Parin viime kuukauden ajalta tilanne on ollut kohtalaisen normaali eli palautunut lähelle ennen koronaa ollutta aikaa, sanoo puolestaan Suomen Hiusyrittäjien Pahkala.
 Myös muotiliike Hálon verkkokauppa ja ovi on käynyt tiuhaan.
 – Meillä on koko syksyn kauppa käynyt hyvin. Tuntuu että ihmiset ovat vihdoin halunneet juhlia ja pieniäkin juhlia varten on sitten hankittu juhlavaatetta, sanoo Hálon Valtovirta.
 Rintalallakin on työn alla jo useampia esiintymisasuja "Joulun Taikaa - Tuliset Tenorit Ja Suloiset Sopraanot" konserttikiertueen  Johanna Förstille  ja  Maria Lundille .
 – Nyt on kyllä ollut aika työntäyteistä ja on myös tilauspukuja. Messutapahtumissa ollaan lähestymässä normaalia, mutta pienyrittäjän täytyy olla kekseliäs tekemään. Ei voi tehdä vain yhtä asiaa vaan pitää olla monenlaista, Rintala sanoo.
 Juhlapukujen kysynnän romahdettua viime vuonna Jukka Rintala kiersi esittelemässä maalauksiaan ja siinä samalla myös pukuja näyttelyissä eri puolilla Suomea. Antti Haanpää / Yle
 Taiteella ja taidoilla yli viime vuodesta
 Rintalalla se muu tekeminen koronahiljaiselon keskellä tarkoitti maalauksia, joita on parhaillaan nähtävillä Jukka Rintalan Elämän juhla -taidenäyttelyssä ARS Longa galleriassa.
 – Emme ole odotelleet vaan olemme esitelleet tuotantoa niin tauluja kuin asujakin näyttelyissä eri puolilla Suomea myös viime vuonna.
 Monitaitoisuus auttoi myös Studio Marilyniä selviytymään yli puolitoista vuotta sitten alkaneesta koronasta.
 – Minulla on oma asiakaskunta ja he ovat koko ajan käyttäneet kampaamopalveluja. Mutta kun puolet töistä on tapahtumaa, juhlaa ja meikkikursseja, niin kyllä se niihin on vaikuttanut, Brink sanoo.
 Hálon erikoisuus puolestaan on, että heillä on yksinoikeus käyttää kittiläläisen taiteilijan  Reidar Särestöniemen  teoksia vaatemallistonsa kuoseissa.
 – Meillä reagoitiin koronakeväänä nopeasti. Muutimme hiukan valikoimaa, kehitimme verkkokauppaa ja olimme onnekaita, koska tuotteemme ovat muun muassa myös Särestöniemen ansiosta ajattomia eivätkä häviä muodista. Me kasvoimme koronavuonna yli 80 prosenttia ja tämäkin vuosi on kasvua, Valtovirta sanoo.
 Korona leikkasi vaatemyynnistä miljardin
 Kampaamoala menetti viime vuonna noin 10 prosenttia liikevaihdostaan, mutta iso osa on jo kurottu kiinni. Tekstiiliala pärjäsi hyvin viime vuonnakin, kun kotiin linnottautuneet alkoivat sisustaa. Muotikaupassa kurottelu kohti takavuosien lukuja vielä jatkuu.
 – Koronaa edeltävinä vuosina suomalaiset käyttivät vaatteisiin noin 4,1 miljardia. Koronavuonna siitä leikkautui neljännes eli miljardi euroa pois. En usko, että sitä miljardia saadaan vielä tänä vuonna kiinni, sanoo Suomen Tekstiili ja Muoti ry:n asiantuntija  Hanne Mikkonen .
 Vaikka synkistynyt koronatilanne nyt huolettaa, niin toiveissa on, että koronapassin avulla juhlat saavat tällä kertaa jatkua.
 – En usko, että tulee samalaista sulkutilaa kuin viime vuonna. Ihmisetkin ovat nyt viime vuoteen verrattuna iloisempia ja luottavat rohkeammin tulevaisuuteen. Se näkyy juuri siinä, että halutaan laittautua ja mennä juhlimaan. Kyllä mä uskon, että nämä hommat jatkuu, kunhan tämä tästä taas taputellaan, Studio Marilynin Brink toteaa.
 Lue lisää:
 Pikkujoulujen kynnyksellä pukuvuokraamo heräsi koronahorroksestaan – juhlannälkäinen kansa kaipaa myös kauneuspalveluja
 Sairaanhoitaja Inka Häkkinen sai kutsun Linnaan – juhlat peruttiin, joten hän menee yövuoroon päivystykseen
 Linnan juhlien vastaanotto perutaan – Ylen ohjelmassa kuullaan korona-ajan sankareita sekä veteraaneja ja lottia
 Jyväskylän itsenäisyyspäivän kutsuvierastilaisuus on peruttu koronatilanteen vuoksi – myös muussa ohjelmistossa muutoksia
 Pohjois-Savon alueellinen itsenäisyyspäivän iltavastaanotto peruttu koronariskin takia
 J. Karjalaisen konsertti Kokkolassa siirtyy ensi vuoteen

Koronan uusi aalto ja peruuntuneet Linnan juhlat iskivät keskelle sesonkia – "Viime vuonna ei tehty juhlapukuja, mutta nyt on ollut työntäyteistä", sanoo Jukka Rintala


Summary: Kampanja pyrkii myös saamaan poliittiset päättäjät ja teknologiayhtiöt ottamaan nettiväkivallan vakavasti.

YK julkisti torstaina kampanjan, jonka tavoitteena on naisiin ja nuoriin sekä etnisiin ryhmiin ja seksuaalivähemmistöihin kohdistuvan nettivihan kitkeminen. Lisäksi kampanja pyrkii saamaan poliittiset päättäjät ja teknologiayhtiöt ottamaan nettiväkivallan vakavasti.
 Osa kampanjaa on sosiaalisen median postauksia varten luotu symboli, b-kirjain mustan ohuen ympyrän sisällä, joka viittaa kampanjan englanninkieliseen nimeen "bodyright". Sana on mukaelma englanninkielisestä tekijänoikeutta tarkoittavasta sanasta "copyright".
 Symbolin on tarkoitus korostaa sitä, miten yritysten logot ja tekijänoikeuden suojaa nauttiva henkinen omaisuus ovat usein internetissä ihmisiä paremmin suojattuja.
 Iso osa naisista todistanut netissä väkivaltaa
 YK:n väestörahaston UNFPA:n johtajan  Natalie Kanemin  mukaan verkossa tapahtuva, usein sukupuoleen kohdistuva väkivalta on säälimätöntä, rajat ylittävää ja anonyymia.
 YK:n mukaan yhdeksän kymmenestä naisesta sanoo internetissä tapahtuvan väkivallan aiheuttavan heille pahaa oloa.
 Tutkimusyhtiö Economist Intelligence Unitin vuonna 2020 toteuttaman kyselyn mukaan 85 prosenttia niistä maailman naisista, joilla on pääsy internetiin, on todistanut digitaalisessa ympäristössä tapahtuvaa väkivaltaa ja 38 prosenttia kokenut sitä henkilökohtaisesti.
 Lisäksi noin 65 prosenttia naisista oli kokenut verkkohäirintää, vihapuhetta tai kunniaa loukkaava kohtelua.
 Internetissä tapahtuva väkivalta voi tarkoittaa esimerkiksi vainoamista, vihapuhetta, yksityisen tiedon jakamista ilman lupaa tai kuvien ja videoiden luvatonta käyttöä ja uudelleen jakamista.

YK kampanjoi nettivihaa vastaan lanseeraamalla uuden symbolin sosiaaliseen mediaan


Summary: Kyselytunnilla väiteltiin siitä, onko hallituksen pohjoismaiseksi työvoimapalvelumalliksi kutsuma lakiesitys pohjimmiltaan sama kuin Sipilän hallituksen ajama malli.

Perussuomalaiset nosti kyselytunnin ensimmäiseksi aiheeksi niin kutsutun  aktiivimalli kakkosen , jota hallitus kutsuu pohjoismaiseksi työvoimapalvelumalliksi.
 Mallissa työtön tapaa te-toimiston tai kunnan virkailijaa aluksi kahden viikon välein. Lisäksi työttömän on haettava vähintään neljää työmahdollisuutta kuukaudessa. Malli on tällä hetkellä eduskunnassa käsittelyssä.
 Ensimmäisen kysymyksen esittäneen  Rami Lehdon  (ps) mukaan lähempi tarkastelu osoittaa mallin olevan sama kuin Sipilän hallituksen aikanaan ajaman aktiivimalli kakkosen. Lehdon mukaan malli on työnhakijoille kaavamainen ja alistava.
 – Viranomaisten aika kuluu kyttäämiseen ja kuulusteluihin, Lehto sanoo.
 Perussuomalaisten eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Ville Tavio  kutsuu mallia työttömien turhaksi kyykytykseksi. Tavio myös muistuttaa myös hallituspuolueiden edustajien oppositioaikoinaan tekemistä lupauksista aktiivimallin perumisesta ja aktiivimalli kakkosen vastustamisesta:
 – Miten te voitte pokerinaamalla väittää, että luodessanne uusia ehtoja työttömän työnhakijan täytettäväksi, ette leikkaa hänen etuuksiaan? Kuinka te kehtaatte?
 Hallituspuolueista muistutettiin moneen kertaan, että varsinainen aktiivimalli on lupausten mukaan purettu. Uutta mallia ei myöskään voi hallituksen edustajien mukaan verrata viime hallituskaudella kaavailtuun ”aktiivimalli kakkoseen”.
 – Me rakennamme uudenlaista pohjoismaista palvelumallia, jossa työttömän palvelut, tuki, mutta myös velvollisuudet kulkevat käsi kädessä. Se on oikeudenmukainen ja tukee työtöntä työnhakijaa, pääministeri  Sanna Marin  (sd.) sanoi.
 Työministeri  Tuula Haataisen  (sd.) mukaan työtön työnhakija tulee saamaan merkittävästi enemmän palveluita työttömyyden alkuvaiheeseen, jotta hänen työllistymisensä mahdollistuu.
 Kyselytunnilla katseet jo seuraavissa hallitusneuvotteluissa
 Kokoomus kysyi tieteen rahoituksen leikkauksista, jotka uhkaavat hallituksen sopiman julkisen talouden suunnitelman mukaan vuonna 2023.
 Hallituksen vastauksissa viitattiin käynnissä olevaan parlamentaarisen TKI-työryhmän työhön, jossa kansanedustaja  Matias Mäkysen  (sd.) johdolla pohditaan keinoja nostaa Suomen tutkimus- ja kehittämismenot neljään prosenttiin suhteessa bruttokansantuotteesta vuoteen 2030 mennessä. Sen sijaan lupausta vuoden 2023 leikkausten perumisesta ei saatu.
 Keskustelussa siirryttiin pohtimaan jo seuraavia hallitusneuvotteluita, kun pääministeri Marin vaati kokoomusta sitoutumaan tavoitteeseen nostaa TKI-menot neljään prosenttiin bruttokansantuotteesta.
 – Jos te olette seuraavissa hallitusohjelmaneuvotteluissa oletan, että pidätte tästä kiinni, Marin sanoi.
 Kokoomuksen eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Kai Mykkänen  otti haasteen vastaan.
 – Voimme sopia, että seuraavissa hallitusohjelmaneuvotteluissa ainakin kokoomus pyrkii neljän prosentin uralle ja on valmis tekemään samat valinnat kuin vaihtoehtobudjetissa, Mykkänen sanoi.
 TKI-rahoitusta pohtivan parlamentaarisen työryhmän olisi tarkoitus saada työnsä valmiiksi vuoden loppuun mennessä.
 Lisää aiheesta:
 Tätä hallituksen eiliset päätökset tarkoittavat käytännössä: harrastuksiin joko rajoituksia tai koronapassi, hoitajille  "rokotepakko"
 Rajoitustoimien tulokset nähdään joulun kynnyksellä – HUSin Eeva Ruotsalainen: Tarvitsemme nopeita päätöksiä

Kyselytunnilla väiteltiin"aktiivimalli kakkosesta" – perussuomalaisten mukaan kyse työttömien turhasta kyykytyksestä


Summary: Yli vuoden kestänyt konflikti uhkaa ajautua täysimittaiseksi sisällissodaksi Etiopiassa. Länsimaat ovat kehottaneet kansalaisiaan poistumaan maasta. YK:n mukaan hinta siviileille on jo nyt kova.

115 miljoonan asukkaan Etiopia on vaarassa ajautua kaaokseen, sanoo YK:n humanitaaristen asioiden apulaispäällikkö  Martin Griffiths .
 Griffiths pelkää, että Etiopian kymmenet etniset ryhmät ajautuvat yhä enemmän toisiaan vastaan ja edessä voi olla pahimmillaan jopa maan hajoaminen. YK-johtaja kertoo tilanteesta uutistoimisto AFP:n haastattelussa.
 Etiopiassa on laajamittaisen sisällissodan uhka ja länsimaat ovat kehottaneet kansalaisiaan poistumaan maasta.
 Tilanne muuttuisi erittäin vakavaksi, jos konflikti etenisi pääkaupunki Addis Abebaan.
 – Kaikkein huonoin tilanne humanitaarisesta näkökulmasta olisi taistelujen ja sekasorron puhkeaminen Addis Abebassa. Se johtaisi väkivaltaisuuksiin eri puolilla maata, Griffiths sanoi AFP:lle.
 Martin Griffiths arvioi, että silloin voisi syntyä samanlainen kaoottinen pakenemisaalto, jollainen oli Afganistanin pääkaupungissa Kabulissa Yhdysvaltojen joukkojen vetäydyttyä elokuussa.
 Konflikti puhkesi reilu vuosi sitten
 Kriisi alkoi reilu vuosi sitten, kun pääministeri  Abiy Ahmed  lähetti armeijan joukkoja Etiopian pohjoisosassa sijaitsevaan Tigrayn maakuntaan.
 Siellä armeija ja sitä vastaan kapinoiva Tigrayn vapautusrintama ottivat yhteen. Taisteluissa on kuollut tuhansia ihmisiä ja kaksi miljoonaa on joutunut pakenemaan kodeistaan. Nälänhätä uhkaa 400 000 ihmistä.
 YK:n Griffiths pitää humanitaarista kriisiä mahdollisesti kaikkein huolestuttavimpana koko maailmassa.
 Kapinalliset etenivät, mutta armeija on vallannut alueita takaisin
 Tigrayn vapautusrintaman joukot saivat viime kesänä takaisin hallintaansa Etiopian armeijan valtaamat alueet. Sen jälkeen kapinalliset etenivät Tigraysta kohti pääkaupunkia. Vapautusrintamaan on liittynyt muita kapinallisryhmiä.
 Kuukausi sitten kapinalliset ilmoittivat vallanneensa strategisesti tärkeitä kaupunkeja Addis Abebaan johtavan valtatien varrelta.
 Viime viikolla pääministeri Abiy vieraili konfliktialueella ja sanoi armeijan saaneen takaisin hallintaansa useita kaupunkeja, kuten historiallisen UNESCON maailmanperintökohteen Lalibelan.
 Lisää aiheesta:
 Länsimaat kehottavat kansalaisiaan poistumaan Etiopiasta – sisällissota uhkaa levitä Addis Abebaan
 Etiopia on ajautumassa yhä syvemmälle sisällissotaan – kapinallisiin liittyy uusia ryhmiä, jo seitsemän miljoonaa ihmistä tarvitsee ruoka-apua

Etiopiaa uhkaa hajoaminen ja pääkaupunki voi ajautua samanlaiseen kaaokseen kuin Kabul, varoittaa YK-edustaja


Summary: Kolmas rokoteannos annettaisiin 5–6 kuukautta toisen rokoteannoksen jälkeen. Lisäksi THL suosittelee koronarokotusten laajentamista.

Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) suosittelee, että kolmansia koronarokoteannoksia aletaan tarjota kaikille 18 vuotta täyttäneille.
 Kolmas annos annettaisiin 5–6 kuukautta toisen rokoteannoksen jälkeen. THL suosittelee samaa annosväliä myös niille ryhmille, joille on jo aiemmin suositeltu kolmatta rokoteannosta.
 Jo aiemmin kolmatta rokoteannosta on suositeltu muun muassa 60 vuotta täyttäneille, lyhyellä annosvälillä rokotetuille ja koronapotilaita hoitavalle henkilöstölle.
 – Suosituksen perusteena on koronavirusinfektioiden määrän vähentäminen ja tartuntojen leviämisen estäminen. Kolmas rokoteannos vähentää viruksen kiertoa väestössä ja parantaa suojaa vakavaa tautimuotoa vastaan, sanoo THL:n ylilääkäri  Hanna Nohynek   tiedotteessa .
 Kunnat voivat aloittaa annosten tarjoamisen oman rokotusaikataulunsa mukaisesti.
 THL järjestää tänään torstaina tiedotustilaisuuden 5–11-vuotiaiden koronarokotuksista ja väestön kolmansista rokoteannoksista kello 16.30. Yle seuraa tiedotustilaisuutta.
 THL suosittelee 5–11-vuotiaille riskiryhmäläisille koronarokotuksia
 Lisäksi THL suosittelee, että riskiryhmiin kuuluvia 5–11-vuotiaita lapsia ryhdytään rokottamaan koronavirusta vastaan.
 Rokotukset voidaan aloittaa, kun lapsille tarkoitettuja rokotevalmisteita saadaan Suomeen. THL:n tämän hetken tiedon mukaan lasten koronarokotevalmisteita on saapumassa viikolla 50 eli 13. joulukuuta alkavalla viikolla.
 THL:n mukaan ennen koko ikäryhmän rokottamista on odotettava lisätietoja lasten rokottamisen turvallisuudesta. Tutkimustietoa tarkastellaan joulukuun aikana ja THL varautuu rokotusten aloittamiseen vuodenvaihteen jälkeen, jos näyttöä turvallisuudesta kertyy riittävästi.
 – Pääsyy sille, ettei THL suosita rokotuksia nyt kaikille 5–11-vuotiaille lapsille on heidän oma matala tautitakkaansa, Nohynek sanoo.
 Nohynekin ikäryhmässä tartunta on yleensä lievoireinen, joten rokotteen mahdollisia haittavaikutuksia siedetään hyvin vähän ja rokotteen turvallisuustietoa halutaan painottaa.
 THL ehdottaa rokotuksia myös lapsille, joiden lähipiirissä on vakavasti immuunipuutteisia henkilöitä.
 Juttua päivitetty 2.12. kello 17.40: Tarkennettu tietoa lasten rokotevalmisteiden arvioidusta saapumisajankohdasta.
 Lue myös:
 Lasten tartuntoja yhä enemmän, tehohoidon kuormitus jatkuu, omikronmuunnos on voinut kehittyä salassa jopa 1,5 vuotta – tässä pääpointit päivän koronainfosta
 Suomessa on todettu ensimmäinen omikronvariantin aiheuttama tartunta

THL suosittelee kolmansia koronarokoteannoksia kaikille 18 vuotta täyttäneille ja 5–11-vuotiaiden riskiryhmäläisten rokotusten aloittamista


Summary: Etenkin rokottamattomien alle 12-vuotiaiden keskuudessa nyt leviävää virusta yritetään suitsia Uudenkaupungin seudulla siirtämällä koulut etäopetukseen aina joululomaan saakka.

Koronatilanne Uudenkaupungin seudulla Varsinais-Suomessa on huonontunut nopeasti. Neljä koulua alueella on suljettu ja siirretty etäopetukseen aina joululomaan asti.
 Koronatartuntojen ilmaantuvuusluku sataa tuhatta asukasta kohden on Uudessakaupungin alueella noin 500, kun muualla Varsinais-Suomessa ollaan 300 tietämissä.
 Uudenkaupungin yhteistoiminta-alueen terveydenhuolto on kuormittunut kasvaneiden tartuntamäärien takia.
 Uudenkaupungin sosiaali- ja terveysjohtaja  Sari Rantanen  kuvailee tilannetta kriittiseksi.
 – Vielä viikko sitten ajattelimme, että olemme veitsen terällä, mutta tällä hetkellä kuvailisin, että tilanteemme on kriittinen. Tartuntoja tulee useita kymmeniä päivittäin, ja esimerkiksi jäljitys on todella kuormittunut, kertoo Rantanen.
 Virus leviää rokottamattomien lasten keskuudessa
 Yleisesti rokotekattavuus alueella on suhteellisen hyvä, mutta Sari Rantasen mukaan virus leviää ärhäkästi vielä rokottamattomien lasten ja nuorten keskuudessa. Hän toivookin lasten rokotusten vauhdittamista.
 – Meillä on yleensä ensimmäisenä koululainen tai päiväkotilapsi sairastunut, ja tauti tarttuu koko perheeseen, kertoo Rantanen.
 Myös Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin tartuntataudeista vastaava lääkäri  Esa Rintala  pitää Uudenkaupungin lukuja huolestuttavina, vaikka alueen rokotustilanne on kohtalainen.
 – Mutta tietysti lapsille ei rokotusta ole vielä annettukaan, ja alle 12-vuotiaiden lasten keskuudessa epidemia koko maakunnassa tällä hetkellä kaikkein nopeimmin kasvaa. Se on tässä epidemiassa tällä hetkellä tavallaan moottori.
 Valtakunnallisestikin  koronavirus leviää nyt etenkin lasten ja nuorten keskuudessa .
 Noin 40 prosenttia koko Varsinais-Suomen tartunnoista on Rintalan mukaan lapsilla ja nuorilla. Hän kuitenkin huomauttaa, että myös kahdesti rokotetut aikuiset voivat saada oireettoman tartunnan, joka siirtyy rokottamattomiin lapsiin.
 Esa Rintala odottaa THL:n ja Kansallisen rokotusasiantuntijaryhmä KRARin linjauksia alle 12-vuotiaiden rokottamisesta. Niistä odotetaan päätöksiä vielä torstain kuluessa.
 – Lasten rokottaminen vähentää yhteiskunnassa infektiopainetta, ja estää tartuntojen leviämistä lapsista tai lapsiin. Siinä mielessä tapausmäärät varmaankin lähtisivät laskuun, koska nythän tämä on erityisesti rokottamattomien alle 12-vuotiaiden epidemia paljolti.
 Etäopetus hillitsee leviämistä, muttei täysin estä
 Varsinais-Suomessa alueellinen koronakoordinaatioryhmä on jättänyt kuntien harkintaan mahdollisuuden koulukohtaisiin sulkemisiin tilanteen niin vaatiessa. Vakka-Suomessa Vehmaan koulu, Uudenkaupungin yhtenäiskoulu sekä Kalannin ja Hakametsän koulujen tilat  on suljettu 22. joulukuuta asti . Lähikoulua jatketaan 1–3-luokkalaisille ja erityistä tukea tarvitseville oppilaille.
 Esa Rintalan mukaan etäopetukseen siirtyminen on hyvä keino välttää tartuntojen lisääntymistä. Täysin se ei niitä kuitenkaan estä.
 – Pandemian aikana on todettu, että etäkoulun avulla pystytään estämään koulussa syntyneitä tartuntoja. Mutta täytyy muistaa, että jos tartunnat ovat tulleet kotoa vanhemmilta, sitä se estä. Ja lapset voivat olla tekemisissä keskenään myös muualla kuin koulussa.
 Uudenkaupungin sosiaali- ja terveysjohtaja Sari Rantanen ei usko, että syytä paikallisen epidemian ryöpsähtämiselle kannattaisi hakea Uudenkaupungin autotehtaalta. Valmet Automotiven tehtaalla työskentelee runsaasti ihmisiä eri puolilta Suomea ja myös ulkomailta.
 – Toki autotehtaalla esiintyviä tautitapauksia on, mutta meidän alueellamme se ei näyttäydy tässä epidemiassa vallitsevana, sanoo Rantanen.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 3.12. kello 23.
 Lue myös:
 Päivittyvä seuranta koronatilanteesta Suomessa ja maailmalla
 Uudenkaupungin alueella suljetaan kouluja koronan vuoksi – taudin ilmaantuvuus noussut nopeasti
 Kärkölä sulkeutui täysin koronan takia, kun ilmaantuvuusluku nousi 1 900:aan – pormestari kertoo videolla kunnan vaikeasta tilanteesta

Ärhäkkä koronaepidemia sulki Uudenkaupungin seudun koulut – sote-johtaja Sari Rantanen: "Tilanteemme on kriittinen"


Summary: Lapin sairaanhoitopiirin alueella on viranomaismääräyksellä karanteenissa noin 800 ihmistä. Heistä 693 on Rovaniemellä.

Lapin sairaanhoitopiirissä on tällä viikolla tähän mennessä todettu 92 uutta koronatartuntaa. Lapin sairaanhoitopiirin infektiolääkäri  Antti Väänäsen  mukaan tartuntamäärä on nousemassa jälleen korkeammaksi kuin viime viikolla.
 Korona on Lapin sairaanhoitopiirin alueella ongelma erityisesti Rovaniemellä. Kaupungissa on viranomaismääräyksellä asetettu karanteeniin tällä hetkellä 693 ihmistä. Koko sairaanhoitopiirin alueella karanteeniin määrättyjä on noin 800.
 Erityksissä olevia, eli testissä todettuja sairaita tai oireettomia koronavirusta kantavia henkilöitä, on Lapin sairaanhoitopiirin alueella nyt 159.
 Lisää  Lapin uutisia Yle Areenassa : kuuntele, katsele ja lue, mitä lähelläsi tapahtuu.

Rovaniemellä on koronakaranteeniin määrättyjä jo lähes 700


Summary: Puurakenteisen tapahtumakeskuksen on määrä valmistua Kotkan Kantasatamaan syksyllä 2023. Rakennuskustannuksia pidetään kaupunginjohtajan mukaan tarkasti silmällä.

Uusi tapahtumakeskus alkaa vähitellen muovata maisemaa Kotkan Kantasatamassa.
 Satama-areenaksi nimetylle rakennukselle muurattiin torstaina peruskivi.
 Rakennushetkeä kuvaavaan aikakapseliin piilotettiin paitsi päivän lehdet ja kolikot, myös korona-ajasta muistuttava kirurginen kasvomaski.

 Tapahtumakeskuksen on määrä valmistua syksyllä 2023.
 Rakennus kohoaa Merikeskus Vellamon naapuriin, ja lähistölle rakennetaan myöhemmin myös Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun uusi kampus.
 – Tämä on kiehtova paikka: Kotkan keskusta on urbaani, tiivis ja ehjä. Satama syleilee sitä joka puolelta, ja Kantasatamaa on rakennettu monumenteilla, kuvailee arkkitehti  Samuli Woolston  arkkitehtitoimisto ALA:sta.
 Arkkitehti Samuli Woolston kiittää Kotkan kaupunkia rohkeudesta puurakentamiseen. Ajatus rakennusmateriaalista oli kirjattu jo asemakaavaan. Antro Valo / Yle
 Modernia puurakentamista
 Tapahtumakeskuksen kantavassa rungossa ja sisäosissa käytetään paljon puuta, ja kattoon tulee harvinaisen suuri roikkuva puurakenne.
 – Tällaisia rakenteellisesti roikkuvia puukattoja ei ole käsittääkseni montaa maailmassa. Olemme yrittäneet selvittää ympäriinsä eri maiden rakennesuunnittelijoilta ja muualta, eikä niitä ole tahtonut löytyä. Nyt uskallamme väittää, että tämä on ainakin Pohjoismaiden suurin, Woolston sanoo.
 Rakennuksen puuosia suojaa säältä sinkkinen kuori.
 Puu näkyy tapahtumakeskuksen sisäosissa. Kuva on havainnekuva. ALA-arkkitehdit
 Arkkitehti kiittää Kotkan kaupungin rohkeutta lähteä puurakentamiseen, vaikka ratkaisu tulee hieman kalliimmaksi kuin esimerkiksi betoni.
 – Puu on paikan historian ja luonteen ytimessä, mutta tietenkin myös ekologisesti hieno asia, Woolston sanoo.
 Kotiseutuväki korkkaa tapahtumapaikan
 Kotkan tapahtumakeskus oy:n toimitusjohtan  Minna**  Nymanin **mukaan Satama-areena on herättänyt kiinnostusta tapahtumajärjestäjien keskuudessa.
 Toimitusjohtaja Minna Nyman uskoo uuden tapahtumakeskuksen vetovoimaan. Antro Valo / Yle
 – Tällä hetkellä koronatilanne vaikuttaa tietysti paljon, mutta kun puhutaan tulevaisuudesta, niin kiinnostusta kyllä on. On hyvin tiedossa, mitä Kotkassa tehdään, innolla odotetaan ja halutaan tietoa siitä, millainen talo on tulossa, Nyman sanoo.
 Tapahtumakeskuksen on määrä palvella monenlaisia tapahtumia messuista ja konserteista urheilutapahtumiin ja kokouksiin.
 Kaupunkilaisilta kysyttiin ideakilpailussa, mitä peruskiveen pitäisi muurata: kasvomaski. Antro Valo / Yle
 Avaussyksyn ohjelma on julkaistaan Nymanin mukaan keväällä 2023.
 Ensimmäinen tapahtuma on jo tiedossa: Kotiseutupäivät pidetään Kotkassa syyskuun 2023 alussa.
 Hinta tarkassa seurannassa
 Tapahtumakeskuksen hinta on noin 35 miljoonaa euroa eli noin kymmenen miljoonaa euroa enemmän kuin alun perin suunniteltiin.
 Kustannukset pomppasivat keväällä 2021 pitkälti vaativan kattorakenteen vuoksi. Tilanne herätti Kotkassa vilkkaan keskustelun, mutta päättäjät myöntyivät lisärahoitukselle.
 Merikeskus Vellamon läheisyyteen nouseva tapahtumakeskus on pinta-alaltaan Vellamoa pienempi. Antro Valo / Yle
 Kaupunginjohtaja  Esa Sirviön  mukaan tapahtumakeskuksen rakennuttaja, kaupungin omistama Backstaff oy seuraa kustannusten toteutumista tiiviisti.
 – Backstaff oy tekee hyvinkin tarkkaa seurantaa, voi sanoa että todella tarkkaa, ja raportoi kaupungille, missä mennään, Sirviö sanoo.
 Voit keskustella aiheesta 3.12. klo 23.00 asti.
 Lue lisää:
 Läpinäkyviä tiloja ja suuri "roikkuva" katto – katso Kantasataman uudet hulppeat havainnekuvat ja -video!
 Satama Areenan erikoinen katto ei kiinnostanut rakentajia – nyt kiirehditään 10 miljoonan euron lisärahoituspäätöstä: "Muuten hinta karkaa käsistä"
 Hyppivä konserttiyleisö lämmittää viluisia amk-opiskelijoita – Kotkan Energia rakentaa Kantasatamaan uudenlaisen energiakeskuksen

Uuden tapahtumakeskuksen peruskiveen piilotettiin kasvomaski – arkkitehti rakennuksen roikkuvasta puukatosta: "Tämä on ainakin Pohjoismaiden suurin"


Summary: Viime viikkoina alle 12-vuotiaiden koronatartuntojen ilmaantuvuus on kasvanut. Viikolla 46 varmistetuista koronatartunnoista 28 prosenttia todettiin alle 12-vuotiailla.

Elämme hybridistrategian aikaa. Se tarkoittaa, että kouluissakin toimitaan koronan suhteen paikallisten linjausten mukaisesti.
 Esimerkiksi  Turussa  maskin käyttöä suositellaan peruskouluissa luokille 4.–9. Kun taas  Kuopiossa  maskeja suositellaan yli 12-vuotiaille eli käytännössä 6.-luokkalaisille ja sitä vanhemmille. Kunnat ja koulut tiedottavat itse toimista.
 Kävimme läpi koulujen eri tapoja vähentää koronatartuntojen riskiä Opetushallituksen juristin ja luokanopettaja  Laura Francken  kanssa.
 1. Pienissäkin oireissa on jäätävä kotiin
 Yhtään kipeänä ei siis saa mennä kouluun, oli oire mikä vaan. Myös lievien nuhaoireiden suhteen on monin paikoin kiristetty toimia.
 – Se, ettei oireisena saa tulla kouluun, on erittäin merkittävä keino, toteaa Francke.
 2. Käsien pesu ja väljyys
 Vaikka koronatoimien suhteen päätetään paikallisesti koulujen toiminnasta, on myös  kansallisia suosituksia .
 Koko Suomessa on  hybridistrategian mukaan  voimassa tartuntatautilain 58 C pykälä ja Terveyden ja hyvinvoinnninlaitoksen sekä Opetus- ja kulttuuriministeriön hygieniasuositukset eli kouluissakin pitää ylläpitää väljyyttä ja olla käsienpesumahdollisuus.
 Paikallisesti voidaan päättää tiukemmista suosituksista.
 3. Ryhmiä pidetään erillään
 Kouluissa on jälleen alettu erotella oppilasryhmiä tarkemmin eri tiloihin kuten koronaepidemian aikaisempina vaiheina. Esimerkiksi  Lempäälässä on päätetty pyrkiä toimimaan vain omissa ryhmissä.  Luokka-asteita ei sekoiteta. Poikkeuksena Lempäälässä ovat ulkoilu sekä käsityötunnit, joissa kiinnitetään huomio erityisesti turvaväleihin.
 4. Ruokailujen porrastaminen
 Eri toimintoja voi kouluissa porrastaa niin, etteivät ryhmät kohtaa toisiaan. Kouluissa on porrastettu esimerkiksi ruokailuja ja välitunteja.
 5. Maski kasvoille
 Maskista on eri kunnissa erilaisia suosituksia. Pienimmille koululaisille maskeja ei suositella, mutta noin 12-vuotiaista alkaen suositukset ovat yleisempiä.
 – Emme ole lopettaneet syksyllä maskisuositusta ollenkaan, vaan kuudennesta luokasta eteenpäin on käytetty maskeja koko ajan, sanoo Ylöjärven sivistysjohtaja  Matti Hursti .
 Henkilökunnallekin on maskisuosituksia, kuten myös oppilaiden vanhemmille ja muille koulun tiloissa vieraileville.
 6. Ilmanvaihdon tehostaminen
 THL:n  mukaan ilmanvaihdolla voidaan pienentää koronatartunnan riskiä huomattavasti. Ilmanvaihto on erityisen tärkeää tilanteissa, joissa maskia ei voi käyttää. Suosituksissa koulujen ilmanvaihdon tulisi olla käynnissä kaksi tuntia ennen päivän alkua ja kaksi tuntia koulun käyttäjien lähdettyä.
 7. Vierailijoiden ja huoltajien sisälle pääsyn rajoittaminen
 Koronapandemian aikana on nähty tilanteita, joissa on kielletty vierailijoiden pääsy koulujen sisätiloihin. Tämä keino on edelleen käytössä. On mahdollista myös rajata huoltajien pääsy esimerkiksi eteistiloihin tai aulatiloihin.
 8. Henkilöstön kokoontumisten välttäminen
 Sosiaali- ja terveysministeriön ja terveyden ja hyvinvoinninlaitoksen yhteisessä tiedotustilaisuudessa todettiin torstaina, että lasten tartuntoja ehkäistään parhaiten torjumalla aikuisten tartuntoja. Tartuntoja tulee enemmän aikuisilta lapsille kuin lasten välillä.
 Francken mukaan yksi keino on järjestää henkilöstön tapaamiset etänä.
 9. Koulun ulkopuolisten tilojen välttäminen
 Koulut voivat päättää olla järjestämättä toimintaa koulun ulkopuolisissa sisätiloissa, joissa on koulun ulkopuolisia ihmisiä. Esimerkiksi muita julkisia tiloja ja julkista liikennettä voisi vältellä.
 10. Koulun sulkeminen ja etäopetus
 Uudenkaupungin alueella on suljettu neljä koulua jouluun asti . Lähikoulua jatketaan vain ensimmäisen kolmen luokan oppilaille ja erityistukea tarvitseville oppilaille.  Kärkölässä suljettiin melkein koko kunta.
 Tämä on viimeinen vaihtoehto, jota koitetaan Francken mukaan välttää loppuun asti. Päätökset etäopetuksesta tulevat perusopetuslain 20 pykälän mukaan tartuntatautiviranomaiselta ja lopulta opetuksen järjestäjältä.
 – Lainsäädäntö lähtee siitä, että etäopetus on viimesijainen keino. Jos tartuntatautitilanne on heikko, niin silloin se on varmasti järkevä vaihtoehto, Francke toteaa.
 Tampereen yliopistollisen sairaalan infektioyksikön ylilääkärin  Jaana Syrjäsen  mukaan Pirkanmaalla ei olla lähellä etäopetukseen siirtymistä, sillä silloin pitäisi yhteiskunnan muutenkin olla suljettu.
 – Asioita arvioidaan tilanteesta riippuen. Joskus luokan tai koulun etäopetus on hetkellisesti perusteltua tilanteen rauhoittamiseksi.
 Entä rokotukset?
 Kouluissa huolehditaan rokotusten osalta lähinnä käytännön järjestelyistä. On jokaisen oppilaan ja huoltajan oma päätös ottaako rokotetta.  Ylöjärvellä kaupunki päätti muistuttaa marraskuun puolivälissä  myös rokotteista.
 – Korostamme myös 12 vuotta täyttäneiden osalta täyden rokotussuojan merkitystä, todetaan kaupungin tiedotteessa.
 Torstaina selvisi, että  myös 5–11-vuotiaita aletaan rokottaa .
 Entä tiukemmat karanteenit?
 Karanteenista päättävät terveysviranomaiset, joten niihin ei voida kouluilla vaikuttaa.
 Pirkanmaalla karanteenin asettaminen kohdistuu pitkäkestoisimpiin ja intensiivisimpiin altistumisiin, esimerkiksi samassa kodissa asuviin. Myös rokotesuoja vaikuttaa siihen asetetaanko karanteeniin.
 Mitä mieltä olet koulujen koronatoimista? Keskustelu on auki perjantaihin 3. joulukuuta kello 23.00 asti.
 Lue lisää:
 5–11-vuotiaat riskiryhmäläiset rokotetaan koronaa vastaan, kolmannet annokset kaikille 18 vuotta täyttäneille – suora lähetys käynnissä
 Lasten tartuntoja yhä enemmän, tehohoidon kuormitus jatkuu, omikronmuunnos on voinut kehittyä salassa jopa 1,5 vuotta – tässä pääpointit päivän koronainfosta
 Kärkölä sulkeutui täysin koronan takia, kun ilmaantuvuusluku nousi 1 900:aan – pormestari kertoo videolla kunnan vaikeasta tilanteesta
 Pirkanmaalla 174 koronatapausta eli uusi ennätys koko epidemian aikana

Koulujen koronakäytännöt vaihtelevat pitkin maata – listasimme koulujen kymmenen tärkeintä keinoa vähentää tartuntoja


Summary: Moottorikelkalla jäälle lähtenyt mies joutui odottamaan avannossa 40 minuuttia ennen kuin hänet pelastettiin Kiuruvedellä. Pohjois-Savossa hukkui eilen kaksi heikkoihin jäihin vajonnutta miestä.

Noin 70-vuotias mies putosi jäihin moottorikelkan kanssa Kiuruvedellä torstaina. Pelastuslaitoksen mukaan mies oli lähtenyt Majoonjärvelle ajelemaan moottorikelkalla. Hänen poikansa odotti rannalla autossa ja hälytti apua nähdessään isänsä vajoavan jäihin.
 Päivystävä palomestari  Harri Laukkanen  pelasti miehen viime hetkillä. Mies oli odottanut apua 40 minuuttia moottorikelkan päällä istuen.
 – Hänelläkin oli puhelin säilynyt kuivana, koska soitin hänelle matkalla paikan päälle ja kysyin tilannetta. Hän sanoi voimiensa ehtyvän. Silloin piti kiirehtiä, Laukkanen kertoo.
 Laukkasen mukaan miehen hengen pelasti se, että vesi oli matalalla jään pettämiskohdassa. Mies oli pahasti kylmettynyt ja hänet vietiin ambulanssilla saamaan hoitoa.
 – Mies oli kuulemma käynyt ajelemassa jäällä jo aiempina päivinä ja silloin jää oli kestänyt. Nyt hän ajoi hieman eri kohdassa, ja jää petti.
 Pohjois-Savossa kaksi noin 70-vuotiasta miestä hukkui  eilen heikkoihin jäihin. Kuopiossa iäkäs mies saatiin pelastettua veden varasta. Palomestari Laukkanen ei voi käsittää, miksi jäälle on kaikista varoituksista huolimatta mentävä.
 – Mikä ihme sinne jäille vetää oman hengen uhalla. Juuri oli aamun lehdessä näistä kahdesta hukkuneesta.
 Pohjois-Savoon on satanut viime päivinä runsaasti lunta. Lumi eristää jäätä hyvin ja jäät vahvistuvat pakkaskelistä huolimatta huonosti.
 Lue myös:
 Kaksi hukkumistapausta ja yksi läheltä piti -tilanne Pohjois-Savossa – palomestari: "Jäälle ei todellakaan kannata mennä"
 Jäihin pudonnut pelastettiin Kuopiossa varhain keskiviikkoaamuna – pelastuslaitos varoittaa heikoista jäistä

"Mikä ihme sinne jäille vetää oman hengen uhalla" – palomestari pelasti jäihin pudonneen miehen viime hetkillä


Summary: 1980-luvun tunnetuimpiin elokuvaohjaajiin kuuluva John Landis vierailee Helsingin Night Visions -festivaalilla.

Kesken haastattelun ohjaaja  John Landisin  puhelimesta kuuluu kilahdus, joka kertoo saapuneesta viestistä. Landis vilkaisee puhelintaan ja toteaa kuin ohimennen:
 – Hupsista! Kuu räjähti palasiksi, siitä tuli näköjään joku uutinen.
 Pieni episodi kuvaa hyvin laveasanaista Landisiä, joka iskee jatkuvalla syötöllä etenkin elokuvateollisuuden ympärille kietoutuvia, toinen toistaan värikkäämpiä tarinoita. Ja elokuva-alanhan Landis tuntee kuin omat taskunsa. Hän aloitti 1960-luvun lopulla 20th Century Fox -filmistudion postipoikana ja kipusi vähitellen apulaisohjaajaksi. Siinä sivussa hän näytteli, taiteili käsikirjoituksia ja teki stuntteja.
 Vuosikymmen myöhemmin Landis lukeutuikin jo Hollywoodin menestyneimpiin ohjaajiin, jolta sujui suvereenisti sekä kauhu että komedia. Landis työskenteli aikakautensa suosituimpien näyttelijöiden, kuten  Steve Martinin ,  Eddie Murphyn ,  John Belushin  ja  Dan Aykroydin  kanssa, ja esimerkiksi kulttimaineessa paistatteleva  Blues Brothers  -elokuva (1980) kuuluu edelleen maailman parhaimpiin komedioihin.
 – Elokuvia tehdään monien eri syiden takia. Kyseessä voi olla poliittisia, henkilökohtaisia tai taloudellisia motiiveja.  Blues Brothersin  kohdalla motiivi lähtee siitä, että Dan Aykroyd oli tuolloin ja on edelleen suuri rhythm and blues -musiikin fani, Landis kertoo.
 1980-luvun taitteessa musta musiikki ei kuitenkaan ollut suosittua, eikä se oikein käynyt kaupaksi. Ikään kuin vastaiskuna tälle  Blues Brothersissa  esiintyi lukuisia mustan musiikin supertähtiä  Aretha Franklinistä   Ray Charlesiin,  jotka olivat jääneet tuolloin listojen kärjessä jyllänneiden Abban ja Bee Geesin varjoon. Elokuvan päätähdet hokevatkin, että "olemme Jumalan asialla".
 – Tämä lause oli minun keksintöni. Halusin vähän pilailla Danin kustannuksella, koska hän oli niin vakavissaan mustan musiikin suhteen. John Belushi ja Dan olivat tuolloin hyvin suosittuja.  Blues Brothersin  kohdalla he hyödynsivät omaa tähteyttään tuodakseen parrasvaloihin näitä upeita muusikoita ja koko genreä, Suomessa Night Visions -festivaalin tiimoilta vieraileva Landis kertoo.
 Dan Aykroyd, Ray Charles ja John Belushi. Blues Brothers -elokuva toi parrasvaloihin mustaa musiikkia, kuten r&b:tä ja soulia.  ullstein bild / Pressefoto Kindermann / All Over Press
 Ohjaaja ja näyttelijä Blues Brothers -elokuvan kuvaustauolla.  Courtesy Everett Collection / All Over Press
 Dan Aykroyd, John Belushi ja kuuluisa Blues Mobile eli vuoden 1974 Dodge Monaco.  Universal / Kobal / Shutterstock / All Over Press
 Hurjaa menoa Hollywoodissa
 Aikalaiskuvausten mukaan elokuvanteko oli 1980-luvulla huomattavasti villimpää kuin nykyisin, ja alalla käytettiin runsaasti kokaiinia, josta haettiin piristystä ja jaksamista pitkiin työpäiviin. John Belushilla oli kasvava kokaiiniongelma jo  Blues Brothersin  kuvauksien aikana, ja hän menehtyi huumeiden yliannostukseen pari vuotta myöhemmin. Landis myöntääkin, ettei ohjaajan pallilla istuminen ole aina ollut helppoa.
 – Olen työskennellyt tuhansien näyttelijöiden kanssa, ja he ovat kaikki erilaisia. Joiltakin pitää pyytää pienempää ilmaisua, toisilta suurempaa. Mielestäni ei kuitenkaan ole oikeaa tai väärää tapaa ohjata näyttelijöitä, on vain onnistunut ja epäonnistunut. Tosin on myös näyttelijöitä, joiden naamatauluun tekisi mieli työntää kermakakku.
 Äärimmäisen hienoista näyttelijäkokemuksista Landis haluaa nostaa esille  Ralph Bellamyn  ja  Don Amechen , joiden kanssa hän työskenteli vuoden 1983  Vaihtokaupat -elokuvassa.
 – He molemmat edustivat vanhaa Hollywoodia ja kävivät tuolloin jo pitkälti kahdeksattakymmentään, mutta he olivat  niin  upeita. Kaikki tapahtui samantien ja lisäksi he olivat koko ajan tietoisia kameran läsnäolosta. Tämä tarkoittaa sitä, että he havainnoivat jatkuvasti, missä kamera sijaitsi ja mitä se tallensi.
 Eddie Murphy vuonna 1988. Landisillä ja Murphylla oli suuremman luokan kahnauksia samaisen vuoden Prinssille morsian -elokuvan kuvauksissa.  Paramount / Kobal/Shutterstock / All Over Press
 Koomikko Eddie Murphyn kanssa Landis taas joutui pahimman kerran tukkanuottasille  Prinssille morsian  -elokuvan (1988) tiimoilta. Murphy oli tuolloin uransa huipulla.
 – Kun teimme elokuvaa, Eddie otti minut takaapäin kuristusotteeseen. Olin että mitä helvettiä oikein tapahtuu. Oikeastaan kyse on hauskasta tarinasta – tai se on hauska tarina nyt, ei silloin. Olin joka tapauksessa niin vihainen, että otin käsikirjoituksen, tyrkkäsin sen Eddielle, sanoin että siinä, tee oma helvetin leffasi ja ryntäsin ulos kuvauksista.
 Landisin mukaan koko kuvausryhmä jäätyi ja hiljeni. Siihen aikaan ei vielä ollut kännyköitä, ja Landis ahtautui lähimpään puhelinkioskiin, soitti lakimiehelleen ja ilmoitti jättävänsä elokuvan.
 – Lakimieheni vastasi mitä rauhallisimmalla äänellä, että John, et voi lopettaa. Jos lopetat, jäät ilman rahoja. Menin takaisin kuvauksiin, keskustelin Eddien kanssa ja vedimme päivän pulkkaan. On tietysti kiinnostavaa, että itse elokuvasta tämä konflikti ei tule mitenkään ilmi.
 Myöhemmin selvisi, että Murphy oli pirauttanut Paramount Picturesin pomoportaalle ja ilmoittanut, ettei halua jatkaa yhteistyötä Landisin kanssa. Elokuvayhtiöstä oli vastattu, että Landis vie elokuvan loppuun ja että pahimmassa tapauksessa yhtiö haastaa Murphyn oikeuteen. Kaikesta huolimatta elokuva valmistui ja Landisin mukaan jopa kohtuullisen hyvässä hengessä.
 John Landisin ohjaamaa Ihmissusi Lontoossa -kauhukomediaa vuodelta 1981. Elokuvan erikoistehosteita ja maskeerausta pidetään edelleen erinomaisina ja karmivina.  Polygram / Universa l/ Kobal / Shutterstock/All Over Press
 Komediaohjeita Arnold Schwarzeneggerille
 Landisin – ja myös  Michael Jacksonin  – uran huipentumiin kuuluu  Thriller -musiikkivideo (1983), joka uudisti genreä radikaalisti ja jota pidetään nykyisin merkittävänä kulttuurituotteena. Jackson oli aiemmin nähnyt Landisin ohjaaman  Ihmissusi Lontoossa  -elokuvan (1981) ja ihastunut siihen, kuinka maskeerauksella oli saatu aikaan näyttäviä ja hyytäviä hirviöitä. Jacksonille heräsi innostus esiintyä itsekin monsterina, joten hän pirautti John Landisille.
 – Itse  Thriller -albumi oli jo tuolloin maailman myydyin levy, ja se oli ollut jo pitkään kansainvälinen listaykkönen. Nyt levy oli kuitenkin tippunut sijalle kolme, joten Michael halusi tehdä uuden videon kahden jo tehdyn jatkoksi. En ollut kuitenkaan kauhean innostunut tekemään perinteistä musiikkivideota. Michael oli jo tuolloin supertähti, ja ehdotinkin hänelle, että kolmiminuuttisen sijaan teemme lyhytelokuvan, jota esitetään teattereissa.
 Michael Jackson halusi muuttua hirviöksi Thriller-musiikkivideolla.  Courtesy Everett Collection / All Over Press
 Michael Jackson zombilauman ympäröimänä.  Skyline Features / Shutterstock / All Over Press
 Thrilleriin  käytettiin rahaa yli puoli miljoonaa dollaria, mikä oli kymmenen kertaa enemmän kuin korkealaatuisen musiikkivideon tuolloinen budjetti. Jacksonia Landis muistelee lämmöllä, vaikka tämä herättikin ohjaajassa ristiriitaisia tunteita.
 – Tapasin Michaelin kaksi kuukautta ennen hänen kuolemaansa. Hän pyysi minua tekemään videon ja hänellä oli tulossa konsertteja joista tiesin, etteivät ne toteudu. Hän oli leikellyt itseään niin paljon, ettei hänellä ollut enää nenää. Hän oli kuin Oopperan kummitus.
 Landis ei itse ymmärrä, miksi Jackson halusi muuttaa ulkonäköään niinkin radikaalisti.
 – Hän oli luontaisesti lahjakkain esiintyjä, johon olen koskaan törmännyt – ja minähän olen tehnyt töitä ihan kaikkien kanssa. Oletko nähnyt hänen ensimmäisen levynsä,  Off the Wallin , kantta? Michael oli nuori ja hyvännäköinen, kuten kaikki muutkin Jacksonit. He ovat pilanneet plastiikkakirurgialla ulkonäkönsä, ja minusta tämä on todella outoa.
 Stan Leen luoma Superhero Kindergarten -animaatiosarja on Arnold Schwarzeneggerin ensimmäinen supersankarirooli piirretyssä.  Genius Brands International, Inc.
 Viime aikoina tuottajan töitä paiskinut seitsemänkymppinen John Landis on ollut mukana myös suositussa  Superhero Kindergarten  -animaatiosarjassa (2021), jossa pääroolia ääninäyttelee  Arnold Schwarzenegger . Landis on toiminut kaikissa jaksoissa Ison Arskan ääniohjaajana.
 – Arnoldilla on takanaan pitkä ura, mutta komedian suhteen hän on epävarma. Hän on perfektionisti ja istuisi vaikka koko päivän treenaamassa. Minun piti aina sanoa että Arnold, tuo on oikein hyvä, mennäänpä jo seuraavaan kohtaan.

Blues Brothersista tuttu John Landis Suomessa: ohjaajalegenda  opastaa nyt Isoa Arskaa tekemään komediaa


Summary: Kamera on lähettänyt livekuvaa maailmalle yötä päivää vuodesta 2019 alkaen. Katsojia on ollut jo reippaasti yli 10 miljoonaa.

Rovaniemeltä, Joulupukin Pajakylän keskusaukiolta lähetettävä livestriimi kiinnostaa ihmisiä ympäri maailman. Kamera on lähettänyt livekuvaa Joulupukin Pajakylästä vuodesta 2019 alkaen 24 tuntia vuorokaudessa. Katsojia on ollut tähän mennessä reilut 10 miljoonaa.
 Eniten Pajakylän keskusaukion tunnelmia on katseltu viimeisen kolmen kuukauden aikana Yhdysvalloista käsin. Seuraavana tulevat Iso-Britannia, Italia ja Saksa, kertoo järjestelmäasiantuntija  Seppo Rautapää  Rovaniemen kaupungilta.
 Napapiirin joulutunnelma kiinnostaa ihmisiä myös Vietnamissa ja Filippiineillä.
 Livestriimi löytyy  Youtubesta .
 Pajakylässä vierailevat matkailijat tuntuvat tietävän kameran sijainnin, sillä moni käy vilkuttamassa kameralle.
 Lisää  Lapin uutisia Yle Areenassa : kuuntele, katsele ja lue, mitä lähelläsi tapahtuu.

Joulupukin Pajakylän keskusaukion livestriimiä seurataan ympäri maailman – napapiirillä kävijät lähettävät kotiin vilkutuksia


Summary: Lapsiasiavaltuutettu vaatii myös pienten lasten tahdon kuulemista ennen rokotuspäätöstä. Huoltajan rooli on hänen mukaansa tukea lasta päätöksenteossa.

THL suosittelee, että riskiryhmiin kuuluvia 5–11-vuotiaita ryhdytään rokottamaan koronavirusta vastaan. Muiden samanikäisten lasten rokotukset alkavat mahdollisesti vuodenvaihteen jälkeen.
 Kävimme Helsingissä kysymässä huoltajilta, mitä he ajattelevat 5–11-vuotiaiden rokottamisesta. Osa miettii vielä.
 – Rokotan itseni mielellään, mutta en lastani, sanoo helsinkiläinen  Mari Liikanen .
 Espoolainen  Kätlin Takala  kertoo, että hänellä on viisi- ja yhdeksänvuotiaat lapset.
 – Yhdeksänvuotiaan rokottaisin saman tien, mutta viisivuotiaan kohdalla olen vielä epävarma.
 Takala arvelee, että ottaisi kuitenkin lapsilleen rokotteen, mutta ihan ensimmäisten joukossa hän ei aio sitä ottaa viisivuotiaalle.
 Helsinkiläinen  Elina Palokangas  sanoo luottavansa tieteeseen.
 – Olen rokottanut oman lapseni kaikilla rokotuksilla, mitä heille suositellaan. Kyllä minä niitä rokotuksia odotan.
 Vanhemmat kaipaavat koronarokotteen vaikutuksista pieniin lapsiin lisää tietoa. Sairaalahoidon tarve alle 12-vuotiailla on hyvin harvinaista.
 THL ei vielä ehdota rokotuksia kaikille 5–11-vuotiaille, koska rokotusten vaikutuksista halutaan lisää tietoa. Rokotusten antaminen voi alkaa vuodenvaihteen jälkeen siinä tapauksessa, että näyttöä rokotusten turvallisuudesta ikäryhmälle on saatu riittävästi.
 THL:n ylilääkärin  Hanna Nohynekin  mukaan kansalaisille on tehty kyselyjä, joiden mukaan noin 75 prosenttia suomalaisista hyväksyy lasten rokottamisen, jos viranomainen suosittelee sitä.
 Tällä hetkellä koronavirusrokotteita tarjotaan 12 vuotta täyttäneille. Viime viikkoina alle 12-vuotiaiden tartunnat ovat olleet kasvussa.
 THL:n ylilääkäri  Otto Helven   mukaan  tilanne on yhä se, että lapset tartuttavat tautia vähemmän kuin aikuiset. Tartuntoja tulee enemmän aikuisilta lapsille kuin lasten välillä.
 Lapsiasiavaltuutettu rokotuspäätöksestä: Lapsen oma mielipide pitäisi aina selvittää
 Lapsiasiavaltuutettu  Elina Pekkarinen  pitää tärkeänä, että myös pienten lasten tahtoa kuunnellaan, kun rokotuksen ottamisesta päätetään.
 – Lapsen oma mielipide pitäisi aina selvittää. Ajattelen, että tämänkään ikäistä ei pitäisi pakottaa toimenpiteeseen, jota hän vastustaa.
 Jos esimerkiksi 11-vuotias vastustaa rokotuksen ottamista, niin lapsiasiavaltuutetun mukaan ketään ei pitäisi pakottaa toimimaan vastoin tahtoaan.
 Lapsiasiavaltuutetun mukaan nuorempien lasten kohdalla huoltajan rooli on tukea lasta päätöksen teossa.
 Piikittäminen sattuu, joten esimerkiksi 5-vuotias saattaa tästä syystä vastustaa rokotteen ottamista.
 – Ihan pienimpien kanssa päätös on huoltajan vastuulla. Lapsen yli ei saa kävellä. Lapsella voi olla pelkoja toimenpidettä kohtaan, jolloin huoltajan pitäisi olla valmis keskustelemaan niistä lapsen kanssa.
 Pekkarisen mukaan terveydenhuollon toimijat eivät saa painostaa ketään ottamaan rokotetta.
 – Jos lapsi vastustaa ja huoltajat ovat epävarmoja rokotteen ottamisesta, voi ottaa aikalisän, sanoo lapsiasiavaltuutettu Pekkarinen.
 Lapset saattavat päiväkodissa ja alakoulussa jutella keskenään siitä, kuka on ottanut rokotteen ja kuka ei.
 Pekkarisen mukaan kyse on henkilökohtaisista asioista, joita kenenkään ei tarvitse jakaa muiden kanssa. Tästä olisi hyvä jutella lasten kanssa jo pienestä pitäen.
 – Rokotuksiin, mittauksiin ja ylipäätään terveystietoihin liittyvät asiat ovat salassa pidettäviä. Tähän ajatukseen lapset on hyvä kasvattaa pienestä pitäen. Terveydenhuollossa tehtävät asiat ovat yksityisiä. Niitä asioita ei tarvitse jakaa muiden kanssa. Se lisää lapsen luottamusta terveydenhuoltoon – myös sitten aikuisena.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 3.12.2021 kello 23:een asti.
 Lue myös:
 Suomessa valmistaudutaan päättämään 5–11-vuotiaiden koronarokotuksista – rokotteiden toimitukset saattavat alkaa jo jouluviikolla
 Lasten koronatartunnat kasvavat, mikä avuksi? Koronatutkija perää koulujen vastuuta, ylilääkärin mielestä tartunta tulee helpoiten kotoa
 Lastentautiopin professori: USA:n näyttö lasten rokottamisesta toimii hyvänä pohjana alle 12-vuotiaiden rokotuksista päätettäessä

Pienten lasten rokottaminen jakaa vanhempien mielipiteitä Helsingissä: "9-vuotiaan rokottaisin samantien, 5-vuotiaan kohdalla olen vielä epävarma"


Summary: Tunnustus voi lisätä matkailijoita Pulmankijärvelle. Kunta haluaa tunturiluontoon roskiksia, sillä matkailu koettelee alueen kestävyyttä jo nyt. Luonnonsuojeluesitys on etenemässä ensi vuonna.

Valtioneuvoston uusitulle arvomaisemalistalle pääsi lähes kaksi sataa maisema-aluetta Paraisista Utsjoelle. Eteläisin kohde on Saaristomeren maisema-alue ja pohjoisin Pulmankijärven tunturimaisema.
 Suomen pohjoisin järvi sijaitsee Norjan rajalla ja sieltä on matkaa Jäämerelle alle 30 kilometriä. Saamelaisten kulttuurimaisema on ainutlaatuista tunturiluontoa, jossa on harvinaisia luontotyyppejä ja -lajeja.
 Pulmankijärvellä ikänsä asuneen eläkkeellä olevan poronhoitajan  Taisto Länsmanin   mielestä on hyvä, että maan hallitus pitää maisemaa arvokkaana.
 – Onhan se hienoa, että meillä on tämmönen paikka ja kyllä se meistäkin on arvokas.
 Utsjoen kunnanjohtaja  Vuokko Tieva-Niittyvuopio  uskoo, että matkailijoiden kiinnostus erikoista ja "uskomattoman kaunista" aluetta kohtaan lisääntyy, kun tietoisuus siitä kasvaa.
 Pulmankijärven tunturimaisemaa etelään päin. Valtioneuvoston päivitti valtakunnallisesti arvokkaiden maisemien listan viime viikolla.  Tapani Leisti / Yle
 Maisema-arvon tunnustaminen voi lisätä matkailua
 Jo nyt alueen herkkä luonto on kärsinyt kulumisesta ja roskaamisesta. Viime ja erityisesti toissa kesä olivat vilkkaita muun muassa kotimaan matkailun ja asuntoautoturismin vuoksi.
 Kunta kartoittaa parhaillaan rahoitusta roska-astioille ja jätehuollolle Pulmankijärvelle.
 Lue lisää:   Pulmankijärvi on uniikki luontokohde, mutta kestääkö se matkailun kuorman? "Villin lännen touhu" saa Metsähallituksen pohtimaan leirintäkieltoa
 Osa vieroksuu roska-astioita, sillä niiden pelätään lisäävän puskaparkkeerausta ja vievän matkailijoita pois virallisilta leirintäalueilta.
 – Julkisyhteisön on vaikea toimia siten, että kaikki olisivat siihen tyytyväisiä. Minun linjaus on se, että emme voi jättää oman onnensa ja yritysten varaan aluetta, jossa ihmisiä liikkuu. Kyllä sinne on järjestettävä jätehuoltoa, roskiksia ja sellaista, Niittyvuopio linjaa.
 Ttunturiluonto on herkkää ja altis kulumiselle. Pulmankijärveltä Jäämerelle on matkaa lähes 30 kilometriä, vaikka esimerkiksi arvomaisemaluettelossa etäisyydeksi sanotaan virheellisesti 12 kilometriä.
 Tapani Leisti / Yle
 Myös Utsjoen vastuullisen matkailun hankepäällikön  Sonja Sistosen  mukaan tilanteeseen on reagoitava. Kyläläiset ovat kyselleet, mitä asialle voi tehdä.
 – Halutaan, että matkailijat pääsisivät näkemään alueen, mutta niin, etteivät he jättäisi jälkeä. Jos saisimme roska-astiat, roskat kulkeutuisivat varmasti helpommin sinne, minne niiden pitäisi kulkeutua, Sistonen sanoo.
 Vastuullisen matkailun parissa on myös muita suunnitelmia matkailuvaikutusten hallintaan. Sistonen tekee töitä myös sen eteen, että matkailijoiden tietoisuus saamelaiskulttuurista paranisi ja että matkailijat huomioisivat poronhoidon Pohjois-Lapin matkailussa nykyistä paremmin.
 Luonnonsuojeluhanke voi edetä ensi vuonna
 Arvomaisemaluokitus perustuu maankäyttö- ja rakennuslakiin. Ympäristöneuvos  Tapio Heikkilän  mukaan on maakunnan ja kunnan prosessien varassa, millä tavalla maisemallisen arvon huomioiminen käytännössä tapahtuu.
 – Maisema-aluepäätös ei ole minkään tyyppinen suojeluohjelma, vaan se on alueiden käytön suunnittelun väline, Heikkilä sanoo.
 Ympäristöministeriön mukaan luokitus ei ole estänyt rakentamista, mutta voi ohjata esimerkiksi tuulivoimaloiden sijoittelua.
 Pulmankijärvi kuuluu myös Natura 2000-verkkoon ja muihin suojeluohjelmiin, joiden suoja on arvomaisemalistausta voimakkaampi. Alueella on ainutlaatuisia luontotyyppejä ja lajeja: tunturikankaita, Suomen ainoa luonnonvarainen pensaskanerva, Suomen pohjoisimmat luonnonvaraiset männyt ja ruijannokiperhonen.
 Pulmankijärvelle suunnitellaan myös luonnonsuojelualuetta. Tapani Leisti / Yle
 Valtio on valmistellut Pulmankijärvelle myös luonnonsuojelualuetta. Se tulisi olemaan 995 hehtaaria ja ulottuisi Pulmankijärven eteläpäähän.
 Luonnonsuojeluprosessissa on ollut hiljaiseloa vuoden 2019 jälkeen, mutta ympäristöneuvos  Mikko Kuusisen  mukaan hanke on tarkoitus viedä valtioneuvoston käsittelyyn jossakin vaiheessa ensi vuotta. Hanke on viivästynyt eläköitymisen ja luonnonsuojelulain uudistamisen vuoksi.
 Lue lisää:   Suomen pohjoisimmalla rajalla Pulmankijärvellä elää harvinaislaatuisia kasveja ja eläimiä – Lappiin on tulossa 17 uutta luonnonsuojelualuetta
 Järvessä ui harvinaisuus
 Maiseman lisäksi myös itse järvi on ainutlaatuinen monin tavoin. Se on Jäämeren muinainen vuono. Lohen lisäksi sinne nousee Jäämerestä kampela, jota tiettävästi ei tavata muissa Suomen järvissä.
 Kampela nousee Jäämereltä Pulmankijärveen Tenoa ja Alapulmankijokea pitkin. Inger-Mari Aikio
 Pulmankijärvellä ikänsä asuneen eläkkeellä olevan poronhoitajan Taisto Länsmanin mukaan järven kampelat ovat keskimäärin kämmenen kokoisia. Ennen vanhaan niitä ei syöty, mutta nykyään suurimmat laitetaan ruoaksi.
 – Kuulemma ihan hyvä ruokakala. Olen minä savustanutkin semmoista isompaa, koska pienessähän ei ole paljon mitään syömistä, sanoo Länsman.
 Länsmanin mukaan elanto Pulmankijärvellä on saatu keräilytaloudesta. Hillat, kalat, riekot ja poronhoitajille tietysti porot ovat olleet pääelinkeino.
 – Poromiehet tietysti elätti poroilla itseään, mutta kyllä mekin käytiin hillassa ja kalastettiin, kertoo Länsman.
 Lue myös:
 Utsjoen ennätyksellinen matkailukesä vaihtui huoleen tulevasta: miten selvitä ilman matkailun koronabuustia ja lohenkalastusta?
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  3.12. kello 23 saakka.

Pulmankijärvellä elää ympäri vuoden neljä taloutta – nyt matkailijoiden löytämä alue on valittu arvomaisemaksi ja sen suojelua suunnitellaan


Summary: Koulutuksella havitellaan lisää osaavia tekijöitä työvoimapulasta kärsiville aloille.

Itä-Suomen yliopisto haalii parhaillaan it-alan korkeakouluopintonsa keskeyttäneitä takaisin koulunpenkille. Pula korkeakoulutetusta työvoimasta ajoi hallituksen kokeilemaan lakimuutosta, joka tarjoaa yliopistoille mahdollisuuden ottaa tutkinto-opiskelijoita työvoimakoulutuksen kautta.
 Yliopistot ovatkin nyt alkaneet järjestää työvoimakoulutusta erityisesti niille aloille, joilla on pulaa osaavasta työvoimasta. Koulutuksen avulla opintonsa syystä tai toisesta keskeyttäneet voivat suorittaa maisterin tai kandidaatin tutkintonsa valmiiksi työttömyysetuuden turvin.
 Itä-Suomen yliopisto aloittaa työvoimakoulutukset kolmella alalla, joilla työvoimapula on erityisen paha. Opiskelijoita koulutetaan ensi vuonna it- ja sosiaalialalla sekä varhaiskasvatuksen opettajan koulutuksessa.
 Tämä on ainutlaatuinen mahdollisuus työttömille työnhakijoille, toteaa Itä-Suomen yliopiston Jatkuvan oppimisen keskuksen suunnittelija  Heli Kaarniemi .
 – Harvoin on niin, että valtio maksaa korkeakoulututkinnon loppuun suorittamisesta. Emmekä tiedä, toistuuko tämä mahdollisuus.
 Tutkinto suoritettava loppuun vuoteen 2024 mennessä
 Haku it-alan työvoimakoulutukseen on parhaillaan käynnissä Itä-Suomen yliopistossa. Opinnot on aloitettava kesään mennessä.
 – Koska lakimuutos on väliaikainen, tutkinto on suoritettava loppuun vuoteen 2024 mennessä, Kaarniemi sanoo.
 Opiskelemaan voivat hakea alan opinnot kesken jättäneet, joilla puuttuu tutkinnosta enintään 120 opintopistettä. Tulevien opiskelijoiden on oltava tällä hetkellä työttömiä työnhakijoita, joten he eivät voi olla myöskään yliopistossa kirjoilla.
 Itä-Suomen yliopiston suunnittelija Heli Kaarniemi Ari Tauslahti / Yle
 Kaarniemi arvioi, että kriteerit täyttäviä henkilöitä on Itä-Suomen alueella joitakin kymmeniä.
 – Tällä määrällä ei ole suurta merkitystä työvoimapulaan, mutta tämä on hyvä mahdollisuus saada yrityksiin uudenlaista työvoimaa, Kaarniemi toteaa.
 Työvoimakoulutuksessa ohjaus ja tuki korostuvat, ja opiskelijoita ovat auttamassa niin yliopiston kuin te-toimiston ammattilaiset. Kaarniemi toivoo tämän madaltavan kynnystä hakea koulutukseen.
 – Monilla on varmasti ajatus, että yliopistossa opiskelu on hyvin itsenäistä ja yksinäistäkin, mutta työvoimakoulutuksen rakenne on siitä erilainen, että ohjaus on jatkuvaa.
 Koulutetut halutaan töihin paikallisiin yrityksiin
 Itä-Suomessa on vahvaa it-alan osaamista, ja tekijöistä on huutava pula. Siksi työvoimakoulutuksessakin ensisijainen toive on saada tulevat korkeakoulutetut pidettyä alueella.
 – Kaksi kovaa sanaa ovat tänä päivänä vetovoima ja pitovoima. Vaikka pääkaupunkiseudun imu on kova, kyllä me toivomme, että opiskelijat jäisivät tänne töihin. Ja että joku vaikka palaisi tämän koulutuksen takia takaisin, Kaarniemi sanoo.
 Keskustele jutun aiheesta. Keskustelu on auki 3.12. klo 23:een asti.
 Lue myös:
 Tekniikan alan koulutuksen käynnistämiseen Itä-Suomen yliopistossa vahva tuki alueen kauppakamareilta ja elinkeinoelämältä
 Yliopistojen valintakokeisiin iso uudistus – pääsykokeista tulee sähköisiä, kokeiden määrä vähenee ja eri aloille tulee yhteisiä kokeita

Yliopistot alkavat kouluttaa maistereita työvoimakoulutuksessa – kyseessä poikkeuksellinen tilaisuus opintonsa keskeyttäneille


Summary: Talven ja kesän matkojen kauppa käy matkatoimistojen mukaan hyvin. Moni kuitenkin odottaa tietoja omikronista ja siirtää matkan varaamista.

Matkatoimistojen mukaan omikron-virusmuunnos on saanut matkustajat varuilleen, mutta mitään suurta matkustuspakoa ei ole näkyvissä. Jotkut suomalaiset ovat kuitenkin siirtäneet matkojaan uuden koronamuunnoksen takia.
 – Jonkin verran asiakkaat ovat siirtäneet matkojaan esimerkiksi myöhempään talveen tai ensi kesään, Aurinkomatkojen viestintäpäällikkö  Mari Kanerva  kertoo.
 Myös matkatoimisto TUI:n viestintäpäällikkö  Laura Aaltonen  kertoo, että asiakaspalvelusta on kysytty mahdollisuuksia siirtää tai peruuttaa matkoja.
 Matkoja siirretään mutta ei juuri peruuteta kokonaan. Tähän vaikuttavat myös matkojen myyntiehdot. Koronan alkuaikoina matkatoimistot ja lentoyhtiöt olivat hyvin joustavia ja matkan perumisesta sai rahat takaisin. Nyt matkojen myyjät tarjoavat reissun siirtämistä, jos haluaa välttää kuluja.
 Jos asiakas on varannut matkansa pandemian aikana, hänen odotetaan ottaneen itse huomioon tilanteen epävarmuudet. Matkanjärjestäjät myyvät myös kylkiäisinä matkan muutos- ja peruutusturvaa.
 Aurinkomatkojen viestintäpäällikön Mari Kanervan mukaan asiakkaat luottavat siihen, että matkatoimistot tekevät matkoja vain kohteisiin, joihin kannattaa korona-aikana mennä. Esa Syväkuru / Yle
 Lentokoneessa on nyt turvallista
 Toisaalta monet pitävät matkustamista nyt hyvin turvallisena toisin kuin pandemian alussa. Esimerkiksi lentokoneeseen kanssamatkustajilta on vaadittu koronapassi.
 – Pitää olla rokotteet ja koronapassit, ja nyt esimerkiksi Thaimaahan pitää olla rokotteiden lisäksi mukana negatiivinen pcr-testitulos, niin on turvallista nyt matkustaa, Aaltonen sanoo.
 Pandemian kanssa on myös totuttu elämään, niin että uudet virusmuunnokset eivät heti hätkäytä matkustajia.
 – Asiakkailla on varmasti vahva luottamus siihen, että kun matkanjärjestäjän matkalle lähdetään, niin matka toteutetaan vain silloin, kun se on lomailun arvoista ja reissussa voi olla huoletta, Kanerva sanoo.
 TUIn viestintäpäällikkö Laura Aaltonen sanoo, että rokotteet ja koronapassi ovat tehneet matkustamisesta turvallista pandemian alkuun verrattuna. Esa Syväkuru / Yle
 Kysymyksiä matkatoimistoihin tulee paljon. Ne liittyvät maahantuloon ja vaadittuihin asiakirjoihin.
 – Seuraamme tarkasti Suomen ja kohdemaiden matkustussuosituksia. Nehän saattavat muuttua yhdessä yössä, mutta tällä hetkellä ne eivät ole muuttuneet mihinkään kohteissa, joihin lennämme, Aaltonen sanoo.
 Alussa korona sai perumaan matkoja
 Helsinki-Vantaan lentoasemalla tamperelainen  Ulla Valanto  sanoo, että ajatus koronasta on matkalla koko ajan takaraivossa ja tekee varovaisemmaksi.
 Hän käy paljon ulkomailla tapaamassa sukulaisia, mutta muutoin matkakohteita kannattaa hänen mukaansa nyt valikoida.
 – Esimerkiksi turistimatkoissa katsoo tarkemmin, ettei lähde vaikka Etelä-Afrikkaan.
 Muuramesta liikkeelle lähtenyt  Otto Alaluusua  sanoo, ettei uusi virusmuunnos vielä huolestuta. Korona-aika on kuitenkin saanut jättämään matkoja väliin.
 – Silloin alussa tuli peruttua matkoja, ja se oli myös silloin helppoa koska lentoyhtiöt antoivat palautusrahoja helposti, mutta nyt se on taas vähän vaikeutunut. Kynnys on korkeammalla.
 Matkustajat kiirehtivät lennolle Helsinki-Vantaan uudessa terminaalissa. Esa Syväkuru / Yle
 Keväälle ja kesälle varataan matkoja
 Vaikka omikron lisäsi epävarmuutta, matkoja uskalletaan varata myöhemmäksi. Lentoyhtiöt ja matkanjärjestäjät myivät juuri päättyneen Black Fridayn aikana matkoja ensi kevääksi ja kesäksi moninverroin ennakoitua enemmän. Kaupunkilomat kävivät kaupaksi jopa enemmän kuin ennen pandemiaa.
 – Suomalaiset varasivat sankoin joukoin talvelle ja kesälle matkoja, TUI:n Aaltonen sanoo.
 – Kaikki myyntitavoitteet ylittyivät reilusti, Aurinkomatkojen Kanerva sanoo.
 Matkojen myynnissä on silti pitkä matka koronaa edeltävään tasoon. Suomen Matkailualan Liiton puheenjohtajan  Heli Mäki-Fräntin  mukaan matkojen myynti oli syksyllä liki 60 prosenttia miinuksella verrattuna vuoden 2019 syksyyn.
 Alan henkilöstöstä on yhä lomautettuna vajaa kolmasosa, eikä omikron-variantti lupaa hyvää.
 – Nyt pohditaan uusia lomautuksia, ellei matkojen myynti lähde liikkeelle, Mäki-Fränti sanoo.

Koronamuunnos varjostaa matkailun joulusesonkia – matkoja siirretään myöhemmäksi kun omikron lisää epävarmutta


Summary: Vuoden kuluttua aloittavat hyvinvointialueet nielevät sisäänsä myös vammaispalvelut. Moni murehtii jo, löytyykö palveluille puolustajaa, kun käyttäjät ovat marginaalinen ryhmä.

Isojoella asuvan Kankaanpään perheen toiseksi nuorin lapsi on pian parikymppinen Lauri, joka on vaikeasti kehitysvammainen. Lauri ei pärjää ilman jatkuvaa henkilökohtaista apua.
 Yhteiskunnan tuki on perheelle korvaamatonta. Arjen sujumisessa on tärkeää etenkin se, että Laurilla on henkilökohtainen avustaja.
 – Se mahdollistaa, että meistä kumpikin voi käydä töissä. Ja sitten toinen asia on nämä apuvälineet, kertoo  Jaana Kankaanpää .
 Mauri ja Jaana Kankaanpäällä on kuusi lasta. Lauri syntyi Tapaninpäivänä 2001. Elämä muuttui, mutta lapsi on tietenkin yhtä rakas kuin kaikki muutkin.
 – Tärkeintä oli, että lapsi pysyi hengissä.
 Apua ja tukea
 Alkuun auttoi valtavasti, kun Isojoella oli vammaisen lapsen perhe, jolta sai tietoa, apua ja vertaistukea.
 – Meillä oli onni, että se perhe oli koonnut ensitietokansion, jossa oli paljon tietoa, mistä voi kysyä ja hakea apua. He myös kävivät meillä kylässä ja saatiin heiltä tukea. Se oli ratkaisevaa, kertoo Mauri Kankaanpää.
 – Nyt jos vain suinkin pystyy olemaan muille apuna tai tukena, niin mielellään autetaan.
 Hän painottaa, että viranomaisilta ei välttämättä tule kaikkea tietoa, vaan itse pitää ottaa paljon selvää.
 – Kaikki apuvälineet pitää osata itse krävätä, että saa oikeanlaiset ja että voi saada vaikka fysioterapiaa, kertoo Mauri.
 Että ei unohdettaisi niitä, jotka eivät saa ääntään kuuluviin, eivätkä osaa ajaa asiaansa  Mauri Kankaanpää
 Kelan kautta ovat järjestyneet monenlaiset kurssit, joissa myös sisarukset ja koko perhe on voinut olla mukana. Lauri käy myös päivätoiminnassa ja intervallijaksoilla. Tällä hetkellä intervallijaksot on naapurikunnassa Teuvalla, mutta oman kunnan asumisyksiköstä Lauri odottaa omaa asuntoa.
 Perheelle tärkeää olisi, että asumispaikka olisi omasta kunnasta, siis mahdollisimman läheltä.
 – Tietysti sitä haluaisi, että kaikki kakarat olisivat tässä lähellä. Kun Lauri ei pääse itse kulkemaan, niin olisi tästä hyvä käydä päivittäin tervehtimässä ja vaikka avustamassa, sanoo Mauri Kankaanpää.
 Lauri Kankaanpäällä on paljon välttämättömiä apuvälineitä sängystä ja patjasta lähtien.  Elina Niemistö / Yle
 Että ei unohdettaisi
 Sosiaali- ja terveyspalvelujen rahoitus tulee monen  asiantuntijan mukaan olemaan tiukassa hyvinvointialueilla . Sekä kuntien järjestämät palvelut että erityishuoltopiirit sulautuvat hyvinvointialueisiin.
 Se herättää huolen siitä, kuka pitää pienempien ryhmien, kuten vammaisten puolia.
 Erityis- ja vammaispalveluja hoitavaa Eskoon sosiaalipalvelujen kuntayhtymää ajetaan parhaillaan alas ja toiminnat jakautuvat vuoden kuluttua kahdelle eri hyvinvointialueelle, Pohjanmaalle ja Etelä-Pohjanmaalle.
 – No, pelkoa se herättää. Eskoossa on korkeatasoista erityisosaamista. Tykkään, että Eskoon palvelut on olleet todella laadukkaita, sanoo Mauri Kankaanpää, joka on istunut kuntayhtymän valtuustossa yli 20 vuotta.
 Aluevaalit käydään tammikuussa ja valtuustoihin kaivataan erityis- ja vammaispalvelujen osaajia. Kankaanpää kertoo, että Eskoon valtuustossa asiasta on keskusteltu ja puheenjohtaja on kehottanut mahdollisimman monia lähtemään ehdolle aluevaaleihin.
 – Että ei unohdettaisi niitä, jotka eivät saa ääntään kuuluviin, eivätkä osaa ajaa asiaansa. Pitää olla niitä, jotka pitävät kehitysvammaisten puolta, miettii Kankaanpää.
 Lue myös:   Sosiaalihuolto jää terveydenhuollon varjoon sote-keskustelussa – Talentian puheenjohtaja: Huolestuttaa
 Jotain hyvääkin
 Raha huolettaa myös Eskoon sosiaalipalvelujen kuntayhtymän johtaja  Kaija Metsänrantaa . Vammaispalvelut ovat kalliita ja niitä käyttää suhteellisen pieni määrä ihmisiä. Silti käyttäjilleen ne ovat elintärkeitä.
 – Jos katsotaan vain kustannuksia, niin siinä kohtaa pitää osata ymmärtää, että se vaatii hyvin paljon resursseja ja erityisosaamista, eli silloin ei kannata katsoa suoraan sitä hintaa, muistuttaa Metsänranta.
 Metsänranta kuitenkin rauhoittelee hyvinvointialueiden valmistelun suhteen suurimpia pelkoja. Hän sanoo, että erityishuoltoalueen henkilökuntaa on mukana hyvin monessa valmistelutyöryhmässä.
 – Kyllä vammaispalvelujen ääni tulee valmistelussa kuuluville, uskoo Metsänranta.
 Ja vaikka soteuudistus herättää tässä vaiheessa huolta ja epäuskoa, Metsänranta pitää sitä silti hyvänä. Tällä hetkellä palvelut vaihtelevat kunnittain ja uudistus tekee palveluista tasapuolisemmat kaikille.
 – Saadaan kehitettyä palveluja kokonaisuutena ja pystytään jalkauttamaan erityisosaamista ympäri maakuntaa. Nythän kunnat päättävät, mitä palveluja ostetaan ja se riippuu paljon kunnasta. Uudistuksen jälkeen ollaan samaa organisaatiota, muistuttaa Metsänranta.
 Mitä ajatuksia juttu herättää? Voit osallistua keskusteluun perjantaihin 3.12. kello 23:een saakka.

Kuka pitää vammaisten puolia? – Hyvinvointialueiden rahoituksen riittävyys huolettaa palvelujen käyttäjiä


Summary: Suomen keskusta ei halua olla hallituksessa, joka ei sitoudu talousryhtiin. Miksi puolue uhkailee usein hallituksesta lähdöllä? TV1:n Ykkösaamun vieraana on keskustan puheenjohtaja, valtiovarainministeri Annika Saarikko.

Sosiaali- ja terveydenhuollon uudistus on maakuntahallintoineen edennyt niin, että vajaan kahden kuukauden kuluttua on Suomen historian ensimmäiset aluevaalit. Tuliko sotesta sellainen kuin piti ja mitä keskusta tavoittelee aluevaaleissa?
 Puolueen kannatus on viimeisen Ylen mielipidekyselyn mukaan 12,5 prosenttia. Kohenisiko kannatus oppositiossa?
 Keskustan ja SDP:n välit vaikuttavat karheilta. Yksi yhteenotto oli kiista veikkausvoittovaroista. Tiede- ja kulttuuriministeri  Antti Kurvinen  (kesk.) tiedotti kulttuurin ja urheilun leikkauksista, vaikka pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) mukaan asian käsittely oli kesken. Millä tolalla ovat hallituksen yhtenäisyys ja työilmapiiri?
 Suomessa todetaan koronatartuntoja tuhannesta yli puoleentoista tuhanteen päivässä. Tarvitaanko vielä nykyistä laajempaa yhteiskunnan sulkutilaa?
 TV1:n Ykkösaamun vieraana suorassa lähetyksessä lauantaina 4. joulukuuta on keskustan puheenjohtaja, valtiovarainministeri  Annika Saarikko .  Seija Vaaherkumpu  haastattelee.
 Saarikolle voi lähettää kysymyksiä osoitteella tv1.ykkosaamu@yle.fi tai alla olevalla lomakkeella.

Annika Saarikko tulee Ykkösaamuun – mitä haluat kysyä valtiovarainministeriltä?