Summary: 50-vuotias Dairo Antonio Usuga "Otoniel" otettiin kiinni Uraban alueella. Usuga on yksi Kolumbian pelätyimmistä rikollisista ja Yhdysvaltain etsintäkuuluttama huumepomo.

Kolumbian turvallisuusjoukot ovat ottaneet kiinni huumekartellin johtajan ja pitkään etsityn  Dairo Antonio Usugan , kertoi presidentti  Ivan Duque  lauantaina paikallista aikaa.
 50-vuotias Usuga, tunnetaan myös nimellä Otoniel, otettiin kiinni Uraban alueella Kolumbian Antioquian hallinnollisella alueella.
 Usuga on omassa maassa yksi pelätyimmistä rikollisista ja hänen tiedetään olevan useiden Yhdysvaltoihin lähetettyjen kokaiinikuljetusten takana. Häntä epäillään lisäksi muun muassa poliisien surmaamisista, alaikäisten värväämisestä ja seksuaalirikoksista alaikäisiä kohtaan.
 Usugan olinpaikan tiedoista oli luvattu 800 000 dollarin palkkio. Myös Yhdysvallat oli etsintäkuuluttanut Usugan ja tarjosi hänestyä viiden miljoonan dollarin palkkiota.
 Usugan johtamaan verkostoon kuuluu viranomaisten arvion mukaan 1 200 aseistettua jäsentä ja sillä on ollut valtaa yli kymmenellä eri alueella Kolumbian 32 alueesta.
 Usugan rikollisen toiminta on yltänyt myös maan teollisuuteen.
 Usugan johtama rikollisryhmä harjoittaa huumekaupan lisäksi laitonta kaivostoimintaa ja kiristystä. Sen vaikutusvalta on viime aikoina heikentynyt, kun viranomaiset ovat ajaneet sitä ahtaalle.
 Jäi kiinni syrjäseudulla, jossa nukkui viidakossa
 Duquen mukaan Usugan kiinni ottaminen on suuri takaiskun huumerikollisuuteen sitten  Pablo Escobarin  kiinnioton.
 – Tämä on suurin isku maamme huumerikollisille tällä vuosisadalla, sanoi Duque.
 Kiinniottoon osallistui 22 helikopteria ja yli 500 erikoisjoukkojen sotilasta, kertoi Kolumbian puolustusministeri  Diego Molano . Yhdysvallat ja Britannia olivat avustaneet operaatiota satelliittitekniikalla. Operaation aikana kuoli yksi sotilas.
 Poliisin mukaan Otoniel oli lymyillyt viidakossa kotiseudullaan Urabassa.
 Välttääkseen jäljittämisen hän ei ollut käyttänyt puhelinta, vaan viesti lähettien avulla. Poliisipäällikkö  Jorge Vargasin  mukaan hän oli pysytellyt loitolla asutuksesta ja yöpynyt taivasalla.
 Kolumbian syrjäseuduilla Usugan johtama liiga, FARC-liikkeen rauhansopimuksesta irtaantuneet sissit ja ELN-liikkeen kapinalliset käyvät verisiä taisteluja hallitakseen huumekauppareittejä ja laittomia kaivoksia.
 Usuga astui huumekartellin johtoon veljensä kuoleman jälkeen. Poliisi tappoi vuonna 2012 aiemmin rikollisliigaa johtaneen veljen  Juan de Diosin .
 Kolumbiassa tuotetaan kokaiinia eniten maailmassa. Kokaiinia viedään maasta pääasiallisesti Yhdysvaltoihin, vaikka viranomaiset ovat yrittäneet puuttua toimintaan vuosikymmeniä.
 Lisää lisää:
 Netflix-sarja Narcos vetää matkailijoita huumeparoni Escobarin kotikaupunkiin – Entiset palkkatappajatkin opastavat turisteja
 Video: Huumeparoni Pablo Escobarin "kokaiinivirtahevot" lisääntyvät holtittomasti Kolumbiassa – tutkijat vaativat jo kannan harventamista
 Euroopan kokaiinikauppaa hallitsee italialainen rikollisjärjestö, joka tienaa enemmän kuin McDonald’s – ‘Ndranghetan mafiosoja metsästää erityinen ryhmä
 Espanjan huumerannikolla aurinko paistaa myös suomalaisrikollisille – "Rosvot ajavat luksusautolla ja poliisit tulevat potkulaudalla perässä"

Kolumbiassa kiinniotetulla huumekartellin pomolla oli laajat verkostot, presidentti vertasi huumeparoni Pablo Escobariin


Summary: Aluevaltuustot ovat jatkossa keskeisessä asemassa sosiaali- ja terveyspalveluita linjattaessa. Valtuustot päättävät muun muassa hyvinvointialueen valtiolta saaman rahoituksen käytöstä.

Hyvinvointialueiden aluevaltuustot valitaan ensi tammikuussa. Valtuuston koko riippuu alueen asukasluvusta. Valtuustoihin valitaan 59–89 päättäjää.
 Uudet aluevaltuustot aloittavat maaliskuussa 2022. Mutta mistä aluevaltuutetut päättävät?
 Kysyimme tähän ja neljään muuhun keskeiseen kysymykseen kommentteja Pohjois-Savon hyvinvointialueen väliaikaisen valmisteluelimen johtoryhmän puheenjohtaja  Leila Pekkaselta . Hän työskentelee tällä hetkellä Ylä-Savon sote-kuntayhtymän toimitusjohtajana.
 1. Mistä hyvinvointialueiden aluevaltuutetut päättävät?
 Uuden aluevaltuuston rooli muotoutuu vuosien saatossa. Tehtävä tulee olemaan hyvin vaativa, koska olemme historiallisen uudistuksen edessä. Tässä haetaan myös poliittisen päätöksenteon roolia.
 Kun aluevaltuustot aloittavat maaliskuussa niin on vain 10 kuukautta aikaa varsinaisen toiminnan käynnistymiseen ja sote-palvelut siirtyvät hyvinvointialueille.
 Valtuutetut päättävät budjetista ja muun muassa siitä, millaiset sotepalvelut tulevissa sotekeskuksissa on.
  2. Mikä mahdollisuus yksittäisellä valtuutetulla on vaikuttaa alueensa sosiaali- ja terveyspalveluihin, mikä tässä muuttuu?
 Valtuutettujen rooli on erilainen verrattuna esimerkiksi nykyisiin kuntayhtymien päättäjiin. Valtuutetut valitaan suoraan vaalilla. Valtuutetut edustavat hyvinvointialuetta ja silloin heidän täytyy pystyä päättämään asioita koko alueen näkökulmasta.
 Aiemmin esimerkiksi Pohjois-Savon sairaanhoitopiirin kuntayhtymän valtuustopaikat on jaettu puolueiden vaalituloksen mukaan. Valtuutettu on pitänyt vahvasti oman kuntansa puolia. Nyt on katsottava laajemmin, että sotepalvelut pyörivät hyvin ja apua saa tarvittaessa ympäri maakuntaa.
 Alussa on varmasti roolin hakemista, mutta kyllä yksittäisellä valtuutetulla on vaikutusta. Erittäin tärkeää on myöskin osallisuuden lisääminen, joka ei välttämättä tule suoraan valtuutetun roolista vaan miten kuntalaiset ja asiakkaat pystyvät vaikuttamaan päätöksentekoon.
 3. Kuinka aluevaltuusto päättää esimerkiksi tulevaisuuden terveyskeskuspalveluista?
 Valtuuston yksi tärkeimpiä, vaativampia ja puhuttavampia asioita on varmasti palveluverkosta päättäminen.
 Valtuutetut päättävät millaisia tulevaisuuden sotekeskukset ovat ja miten laaja terveyskeskusverkosto on. Valtuutettujen käsissä on se, miten moneen keskukseen hyvinvointialueen rahat jatkossa riittävät.
 Sotekeskusverkostosta päättäminen on vaativaa ja tarvitsee valmistelua sekä laajaa keskustelua. Myös talous asettaa haasteita palveluverkolle, sillä esimerkiksi Pohjois-Savossa hyvinvointialueen rahoitus vähenee jatkossa.
 Siirtymätasauksen jälkeen vuonna 2027 rahoitusta saadaaan vuodessa noin 10 miljoonaa euroa alkutasoa vähemmän. Rahoitus pienenee siis noin yhdellä prosenttiyksiköllä.
  4. Miten hankalia ja vaikeita päätöksiä aluevaltuutettu joutuu tekemään?
 Jokaisella valtuutetulla pitää olla kykyä ennakoida ja arvioida tulevaisuutta. Valtuutettu voi edistää muutosta ja uudistusta. Kaikille on varmaan selvää, että nykyisellä rakenteella ja malleilla emme selviä.
 Uudistus on väistämätön ja sen takia myös valtuutetuilla on tärkeä rooli olla esimerkin ja suunnannäyttäjä mihin hyvinvointialuetta viedään.
 Valtuutetuilla on varmasti iso työ kouluttautua tähän uuteen tehtävään. Valtuutetut saavat perehdytystä ennen kuin aluevaltuusto aloittaa toimintansa.
 Valtuutettuja perehdytetään käyttöön tuleviin sähköisiin järjestelmiin ja välineisiin. Luottamushenkilöiden koulutus jatkuu myös toiminnan käynnistymisen jälkeen.
 Valtuutetulla pitää olla taloudellista ajattelua, kykyä arvioida koko toimialan tulevaisuutta ja arvioida hyvinvoinnin tekijöitä.
 Valtio seuraa hyvinvointialueita pitkin vuotta ja raportointi on hyvin tiheää, tavoitteita seurataan koko ajan. Aluevaltuuston on oltava ajan tasalla ja seurattava, miten toiminta edistyy ja muutokset etenevät.

  5. Miten aluevaltuusto voi edistää sitä, että omaan kotikuntaan investoidaan uusi terveysasema?
 Valtio ohjaa investointeja ja perustelut pitää olla hyvät, jos investointeja aiotaan saada niitä läpi. Investointien käsittely tulee olemaan hyvinvointialueella hieman erilainen kuin tällä hetkellä.
 Investointiohjelmat laaditaan alueittain, mutta investointeja on tarkasteltava myös yhteistyöalueen näkökulmasta. Siihen liittyy oleellisesti millainen palveluverkko kullakin hyvinvointialueella on ja minkälaista yhteistyötä tehdään toisten hyvinvointialueiden kanssa.
 Investointikyky riippuu siitä, miten annetusta rahapotista pystytään keräämään investointivarausta. Pohjois-Savossa olemme valmiiksi aika velkaantuneita.
 Meillä on ollut isoja investointeja ja hyvinvointialueelle siirtyvät sairaanhoitopiirin varat ja velat.
 Vuoden 2020 lopussa Pohjois-Savon sairaanhoitopiirillä oli omaisuutta yhteensä 517 miljoonaa euroa. Siitä omia varoja oli noin 92 miljoonaa ja 425 miljoonaa oli velkoja ja pakollisia varauksia.
 Pohjois-Savossa on ollut iso investointikuorma ja sen rahoittaminen vie jo osan hyvinvointialueen rahoituksesta.
 Investointikyky ei ole siten meillä kovin iso ja varmasti kaikkia ratkaisuja mietitään hyvin tarkkaan.
 Tämä ei tarkoita sitä, etteikö investointeja tehtäisi. Niitä täytyy tehdä ja tilojen pitää olla ajanmukaiset ja palvella toimintaa. Isot investoinnit tarvitsevat hyvin tarkkaa harkintaa jatkossa.
 Lue lisää:
 Etkö vielä tiedä, mitkä ovat aluevaalit? Tässä tiivis lista arkisista palveluista, joihin valitut pääsevät vaikuttamaan
 Aluevaaleissa saa asettua ehdolle vaikka sote-kuntayhtymien ylin johto – ongelmia voi seurata, jos sijoittuu hyvinvointialueella vastuullisiin tehtäviin

Mistä aluevaltuutetut oikein päättävät? Kysyimme sotepomolta 5 kysymystä aluevaaleista


Summary: Suomen ulkoministeriö ei ole saanut vielä virallista viestiä Turkin ulkoministeriöstä suurlähettilään julistamisesta ei-toivotuksi henkilöksi. Turkin presidentti Erdoğan on saattanut toimia asiassa omin päin.

Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdoğan  on saattanut toimia omin nokkineen, kun hän lauantaina odottamatta ilmoitti, että Suomen ja yhdeksän muun maan suurlähettiläät  julistetaan ei-toivotuiksi henkilöiksi .
 Ulkopoliittisen instituutin vanhempi tutkija  Toni Alaranta  arvioi, että Erdoğanin lausunto on herättänyt hämmennystä turkkilaisten tutkijoiden keskuudessa. Maan ulkoministeriö ei ole vielä sanonut asiasta mitään, ja Alaranta pitää mahdollisena, että Erdoğan toimi hetken mielijohteesta, keskustelematta asiasta ennalta ulkoministeriön kanssa.
 Suomessa ulkoministeriön viestinnästä kerrotaan, ettei virallista ilmoitusta asiasta ole edelleenkään saatu. Ulkoministeriö ei näin ollen kommentoi asiaa eikä kerro keskusteluista muiden nuhdeltaviksi joutuneiden maiden kanssa.
 Alaranta arvioi, että rajun toimen tavoite on siirtää huomiota pois maan omista ongelmista ja ohjata Erdoğanin ja AKP-puolueen kannattajia syyttämään niistä ulkomaita.
 – Luulen, että kysymys on aika paljon siitä, että Erdoğanin kotimainen kannatus on pohjalukemissa, talous kovassa alamäessä ja liiran kurssi syöksykierteessä, Alaranta summaa.
 – Se saattaa hetkellisesti toimia. Osa kannattajakunnasta saattaa uskoa siihen viestiin, että talous menee alamäkeen muiden tekojen takia. Tietty kannattajakunta on tähän uskonut ennenkin ja uskoo tänä päivänäkin. Se porukka tuntuu tosin vähenevän.
 Alarannan mukaan Erdoğanin toimintaa voi selittää se, että hän on entistä enemmän huolissaan omasta asemastaan.
 – Oma puolue ja omat rivit ovat rakoilleet enemmän kuin koskaan tähän asti. Hän voi kyllä olla vähän huolissaan.
 George Soros taas syntipukkina
 Erdoğanin jyrähdys oli vastaus sille, että Suomi ja yhdeksän muuta maata vaativat maanantaina yhteisessä kannanotossa ihmisoikeusaktivisti  Osman Kavalan  vapauttamista.
 Erdoğan haukkui Kavalaa "Soros-saastaksi" ja väitti tämän toimivan kansalaisjärjestöjä tukevan suursijoittaja  George Sorosin  asialla. Soros on ollut monien kansallismielisten ja salaliittoteorioiden kannattajien lempisyntipukki jo vuosien ajan, ja häntä käytetään usein leimakirveenä myös Turkin politiikassa.
 Kavala on ollut vankilassa ilman tuomiota vuodesta 2017. Häntä on syytetty osallisuudesta Istanbulin Gezi-puiston mielenosoituksiin vuonna 2013 sekä vuoden 2016 sotilasvallankaappauksen yritykseen.
 Alarannan mukaan voimakas vastareaktio oli siinä mielessä yllättävä, että kymmenen maan lausunto ei ollut muodoltaan mitenkään jyrkkäsanainen, vaan pikemminkin mieto. Jupakka on sinänsä silti linjassa Turkin ja länsimaiden viime aikojen väleihin.
 – Länsimaiden ja Turkin kanssakäyminen on ollut tällaista pitkään. Tapausta tapauksen perään, Alaranta sanoi
 Suomen lisäksi Kavalan vapauttamista vaativat Kanada, Tanska, Ranska, Saksa, Hollanti, Uusi-Seelanti, Norja, Ruotsi ja Yhdysvallat.
 Myös Ruotsissa odoteltiin edelleen virallista tietoa asiasta.
 – Emme ole saaneet mitään tietoa Turkin viranomaisilta, sanoi Ruotsin ulkoministeriön tiedottaja  Hanna Rehn  uutistoimisto TT:lle.
 Ruotsin ulkoministeriö ei näin ollen aio kommentoida asiaa mitenkään, ministeriön viestintäosasto ilmoitti.
 Suurlähettilään julistaminen ei-toivotuksi henkilöksi on ensimmäinen askel kohti hänen karkottamistaan.
 Lue lisää:
 Turkin Erdoğan: Suomen ja yhdeksän muun maan suurlähettiläistä ei-toivottuja henkilöitä

Erdoğan opastaa kannattajiaan syyttämään Turkin talousvaikeuksista ulkomaita, arvioi Upin Alaranta


Summary: Potilailta toivotaan "pitkää pinnaa", kun ensihoitajat kyselevät kysymyksiä, joilla koitetaan saada potilaan tilasta enemmän tietoa. Yhä pitempään kotona asuvat ikäihmiset näkyvät myös ensihoitajien työssa.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Ensihoitajan tavallinen työvuoro alkaa aamulla, jolloin vaihdetaan vuoroja edellisen yövuoron kanssa. Seuraavana on ambulanssin aamutarkastus ja aamupalaveri, jos sille on aikaa. Muussa tapauksessa lähdetään keikalle.
 – Jos keikkaa ei ole, opiskelemme omaehtoisesti lisää asioita, kertaamme ohjeita ja niin edelleen. Keikkaa kuitenkin on nykyään aika paljon.
 Näin kertoo vuoden 2021 ensihoitajaksi valittu imatralainen  Anu Venesoja . Valinta tehtiin  Ensihoitopäivill ä syyskuussa.
 Palkittu Anu Venesoja työskentelee ensihoitajana Imatralla. Dimitri Lisitsyn
 Venesoja toimii ensihoitajana Etelä-Karjalan sairaanhoitopiiri Eksotessa ja on tekemässä väitöskirjaa ensihoidon potilasturvallisuudesta.
 – Kuukausi sitten saatu tunnustus tuntui aika hienolta, vaikka sain kuulla siitä jo heinäkuussa, paljastaa Venesoja.
 Uhkailua ja pahoinpitelyjä
 Ensihoitajat kohtaavat työssään paljon yllättäviä tilanteita ja koko ihmiselämän kirjon. Kuitenkin tavallisin on hälytys iäkkään ihmisen luokse.
 – Tyypillisin on rintakipupotilas tai yleistilan lasku iäkkäämmällä henkilöllä. Huomaa selvästi, että ihmisiä hoidetaan yhä enemmän kotona, ja meillekin tulee tilanteita, ettei apua soittanut enää pärjää kotona, kertoo Anu Venesoja.
 Myös väkivalta on todellisuutta.
 – Päihteiden käyttö näkyy negatiivisena käytöksenä. Olemme kohdanneet uhkailua ja vaaratilanteita. On jouduttu ihan pahoinpitelyn uhreiksi. Ikinä ei tiedä mihin ollaan menossa, Venesoja sanoo.
 Kaupungeissa ensihoitajalla on Venesojan mukaan työtä enemmän kuin harvaan asutuilla alueilla. Kaupungeissa työn kuormittavuus voi rasittaa ensihoitajia. Toinen puoli jaksamisessa on henkinen puoli.
 – Meillä voi olla vastassa kuollut lapsi tai tosi vakavasti loukkaantunut potilas, joka ei fyysisesti enää edes näytä ihmiseltä. Ne jäävät välillä mieliin.
 Kun ihminen joutuu soittamaan ambulanssin ja kohtaamaan ensihoitajat, on Anu Venesojalla yksi pieni, mutta selvä pyyntö.
 – Olkaa meille ystävällisiä.
 Apua kaipaava ja hänen läheisensä toivoisivat usein nopeata toimintaa ja pikaisia ratkaisuja. Aina niitä ei voida tehdä, mikä voi avun tarvitsijaa hermostuttaa. Kuitenkin yhteistyöllä päästään asiassa eteen päin.
 – Varautukaa, että teiltä kysytään paljon asioita. Varautukaa vastaamaan niihin. Ja kysykää, jos joku asia mietityttää, sillä meidän tehtävämme on myös vastata teidän kysymyksiinne.
 Olkaa meille ystävällisiä.  ensihoitaja Anu Venesoja
 Erilaisilla kysymyksillä ensihoitajat selvittävät potilaan tilaa. Joskus potilasta pyydetään tekemään "temppuja", jotka voivat tuntua typeriltä. Niillä on kuitenkin tärkeä merkitys, kun arvioidaan muun muassa aivoinfarktia.
 – Saatetaan pyytää laittamaan silmät kiinni ja laittamaan etusormia vuorotellen nenään, Venesoja antaa esimerkin.
 Kiikarissa tohtorintutkinto
 Vuonna 1996 lähihoitajan opiskelun aloittanut Anu Venesoja on suorittanut myös ensihoitajan amk-tutkinnon ja ylemmän amk-kurssin ensihoidon kehittämisestä ja johtamisesta.
 Tulevaisuudessa Venesoja haluaisi olla edelleen ensihoitotyössä, mutta tehdä isomman osan tutkimus-, kehitys- ja laadunvalvontatyötä.
 Anu Venesoja haluaa jatkuvasti kouluttaa itseään.  Dimitri Lisitsyn
 Nyt Anu Venesosalla on menossa väitöskirjan teko. Aiheena on potilasturvallisuuskulttuuri ensihoidossa.
 – Se on monisyinen ilmiö. Ei vain teknisiä toimenpiteitä, laitteita tai lääkitystä, vaan moni muukin asia vaikuttaa, kuten työntekijän hyvinvointi ja tiimityö kentällä, kertoo Vuoden ensihoitajaksi valittu Anu Venesoja.

Yhden pienen toiveen toteuttamalla voit pelastaa ihmishengen –  vuoden ensihoitajaksi valittu Anu Venesoja on nähnyt ensihoidon karmeatkin puolet


Summary: Kanadan länsirannikolla palavan konttialuksen onnettomuuden pelätään aiheuttavan vaaraa alueen luonnolle sekä merenkulkijoille. Ainakin 40 konttia on pudonnut mereen ja suuri osa miehistöstä on evakuoitu.

Kanadan länsirannikolla Brittiläisessä Kolumbiassa kaivostoimintaan liittyviä kemikaaleja kuljettaneella rahtialuksella syttyi tulipalo lauantaina.
 Tuli riehui vielä sunnuntaina ainakin kymmenessä Zim Kingston -aluksen kontissa, mutta itse alukselle tuli ei ilmeisesti ole vielä levinnyt.
 Palo sai ilmeisesti alkunsa vaikeiden sääolosuhteiden vuoksi. Aluksen miehistö oli kertonut ongelmista perjantaina.
 Laivan miehistöstä on evakuoitu 16 ja viisi on jäänyt sammuttamaan paloa. Laiva seilaa Maltan lipun alla ja se kuuluu Danaos Shipping varustamolle, kertoo Reuters.
 Ainakin 40 aluksen konteista on pudonnut mereen. Kanadan ja Yhdysvaltain rannikkovartiosto yrittävät selvittää tilannetta.
 Kanadan rannikkovartiosto  tviittasi tilanteesta .
 Aluksen palon seurausten pelätään aiheuttavan vaaraa alueen luonnolle sekä merenkulkijoille. Muita vesillä liikkujia kehotetaan välttämään tällä hetkellä aluetta.
 Kanadan rannikkovartioston mukaan aluksella on yli 52 000 kiloa ksantaatteja, joiden joukossa on malmin liuotukseen käytettäviä kemikaaleja. Palon savu on myös haitallista, vaikka alueen ihmisille ei palosta ole kerrottu olevan haittaa. Kyseiset kemikaalit ovat myrkyllisiä merieliöille, kertoo CBC.
 Sään pelätään vaikeuttavan tilannetta, sillä alueelle odotetaan myrskyä. Alus palaa lähellä Victorian kaupunkia.

Kanadalaisaluksen tulipalon pelätään aiheuttavan ympäristötuhoa, paloa yritetään sammuttaa ennen myrskyä


Summary: Sanna Marin vastasi toimittajien kysymyksiin Pääministerin haastattelutunnilla. Hän vakuutti hallituksen olevan toimintakykyinen ja kertoi kolmannen koronarokotuskierroksen olevan todennäköisesti tulossa.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Pääministeri  Sanna Marin  (sd.) vastasi toimittajien kysymyksiin Pääministerin haastattelutunnilla tänään  Yle Radio Suomessa . Marinia haastattelivat Ylen politiikan toimittaja  Robert Sundman , Ilta-Sanomien yhteiskuntatoimituksen päällikkö  Hanna Vesala  sekä politiikan toimittaja  Tuomo Lappalainen  Suomen Kuvalehdestä. Ohjelma on kuunneltavissa jälkikäteen  Yle Areenassa .
 Marinin  politiikka ja imago  ovat herättäneet viime aikoina runsaasti keskustelua. Julkisuudessa on ollut esillä muuan muassa Marinin järjestämät juhlat Kesärannassa. Marin on saanut kritiikkiä myös oman puolueensa sisältä.
 Kysymyksiä tulvikin aiheesta paljon. Eilen Marin julkaisi Instagramissa “boomer-päivityksen”, joka herätti keskustelua ja pahennusta. Osa näki boomer-termin käytön kuittailuna vanhemmille sukupolville.
 Marin oli hieman näreissään siitä, että eritoten iltapäivälehdistössä hänen tekemisensä nostetaan suuriksi jutuiksi. Hän kiistää kuittailleensa Instagram-tarinassaan vanhemmille sukupolville.
 – Sillä ennen muuta viitattiin keskusteluun vapaa-ajastani. Se oli kuitti sille, että kaikesta niin helposti loukkaannutaan. Ehkäpä meille poliitikoillekin huumoria suodaan. Analyysini on se, että teenpä mitä hyvänsä, se kiinnostaa ja siitä uutisoidaan. Pääministerin asema herättää aina mielenkiintoa, Marin kommentoi.
 Marin sanoi tosin keskustelevansa mieluummin jostain muusta kuin vapaa-ajanvietostaan. Hän myönsi jatkuvan mediapyörityksen olevan raskasta kelle tahansa.
 Sanna Marin sanoi haluavansa tarkoituksellakin ravistella somekäyttäytymisellään insituutiota.
 – Itse toivoisin, että voisin ravistella tätä instituutiota. Olen nuoremman sukupolven edustaja: 35-vuotias perheenäiti. Pyrin elämään ikäiseni lailla, Marin sanoi.
 Hän tiedostaa tämän tuovan mukanaan kritiikkiä.
 – Välillä tuntuu, että pelkkä olemassaoloni on provokaatio joillekin.
 "Hallitus on toimintakykyinen"
 Hallitus on vaikuttanut ulospäin epäyhtenäiseltä. Esimerkkejä siitä ovat muun muassa vihreiden ja keskustan kannat turpeen käyttöön, kulttuuriministeri  Antti Kurvisen  (kesk.) ja Marinin jupakka  veikkausvoittovarojen kompensoinnista edunsaajille , ja  pääministerin kehysideoinnin  vastaanotto keskustassa.
 Eripuraa on ollut eri puolueiden kesken ja kiistoja on käyty toisinaan julkisuuden kautta. Hallitus on silti toimintakykyinen, vakuuttaa pääministeri.
 – Me katsomme eteenpäin ja ratkaisemme niitä kysymyksiä, mitä hallituksen pöydällä on. Historiasta näemme, että koalitiohallituksissa puolueiden välillä on erimielisyyksiä. Näin se on, kun meillä on monipuoluehallitukset. Pyrin pääministerinä sovittelemaan ja hakemaan konsensusta eri puolueiden välillä. Se on minun tehtäväni.
 Pääministeri vakuutti, että esimerkiksi hänen välinsä  valtiovarainministeri Annika Saarikon  kanssa ovat toimivat.
 Marin huomautti, että maaliskuussa ovat edessä vaikeat neuvottelut 370 miljoonan euron sopeutustoimista. Hänen mukaansa velkaantuminen ei ole tavoiteltavaa. Suomella on Marinin mukaan tällä hetkellä erittäin merkittävät investointitarpeet.
 – Kehyskysymys ei ole mitenkään uusi asia. Miten vastaamme tulevaisuuden isoihin haasteisiin? Suomi ei ole tässä yksin. Esimerkiksi Hollanti on ottamassa erittäin mittavasti lainaa tehdäkseen investointeja vihreään siirtymään. Meidän pitää pysyä kehityksessä mukana ja tehdä näitä investointeja. Kannan huolta Suomen kilpailukyvystä, Marin sanoi.
 Pääministeri myönsi Veikkaus-jupakan sekavuuden
 Ohjelmassa tapetille nousi myös Veikkaus-jupakka. Veikkauksen edunsaajien tukia ensin leikattiin ja myöhemmin leikkauksia peruttiin.
 Sanna Marinin mukaan asiassa lähdettiin neuvottelemaan sillä ajatuksella, että kompensaatio tulisi kaikille edunsaajille yhdenvertaisesti.
 Pääministeri kiistää, että Veikkaus-jupakassa hänen tavoitteenaan oli turvata vain kulttuurin rahoitus.
 – Jokainen neuvottelu on viiden puolueen yhteinen. Mielestäni on tärkeää, että edunsaajia kohdellaan yhdenvertaisesti.
 Veikkaus-jupakka on herättänyt kysymyksen siitä, saavatko rahaa ne, jotka huutavat kaikista kovimmin. Marin ymmärtää, että tilanne saattaa näyttää siltä.
 – Keskustelu nousi julkisuuteen näiden kulttuuritoimijoiden osalta. Itse olisin halunnut hoitaa tämän niin, että olisimme neuvotelleet rauhassa. Meillä oli tarkoitus neuvotella tästä ennen kuin asiasta nousi äläkkä.
 Marin sanoi ennustaneensa, millainen sotku asiasta syntyisi. Hän myöntää, että tilanne on näyttänyt sekavalta ulospäin.
 Kolmas rokotekierros todennäköisesti tulossa
 Sanna Marin valmistautui Radio Suomen pääministerin haastattelutuntiin Kesärannassa Helsingissä tänään. Jussi Nukari / Lehtikuva
 Keskustelua käytiin myös koronatilanteesta ja koronapassin käyttöönotosta. Pääministeriltä kysyttiin, onko Suomea avattu koronan keskellä liian nopeasti. Marin vetosi useasti siihen, että ihmiset ottaisivat koronarokotteet.
 – Me emme ole ryhtyneet avamaan yhteiskuntaa liian aikaisin. Oleellisinta ja keskeisintä on, että ihmiset ottaisivat rokotteita. Olisi tärkeää, että ne, jotka eivät ole ottaneet rokotetta, ottaisivat. Se suojelisi heitä itseään ja kanssaihmisiä sekä terveydenhuollon kuormitusta.
 Marinin mielestä rokotekattavuus on ensimmäisen rokotteen osalta kohtuullisen hyvä, 85 prosentin tuntumassa. Toisen rokotteen osalta lähestytään 80 prosentin tavoitetta. Hallitus seuraa hyvin tarkasti, miten rokotukset etenevät ja kuinka korona kuormittaa sairaanhoitoa.
 Sanna Marin uskoo, että kolmas rokotekierros koko väestölle tullaan järjestämään.
 – Ensimmäisenä aloitamme riskiryhmistä, mutta on hyvin mahdollista, että koko väestö tulee rokotettavaksi kolmannella rokoteannoksella. Kaksi rokotetta ei välttämättä riitä loputtomiin suojaksi, vaan kolmatta rokotetta tarvitaan.
 Marin pohtisi koronapassin laajempaa käyttöä
 Koronapassia ei Marinin mukaan otettu käyttöön liian myöhään. Hän huomautti, että koronatilannetta ovat rasittaneet uudet virusmuunnokset.
 – Itse en olisi ottanut alkukesästä passia käyttöön, koska rokotekattavuus oli silloin niin alhainen. Nyt tilanne on toinen, hän vastasi.
 Hän pitää perusteltuna, että koronapassin käyttöä jatkettaisiin vuoden vaihteen jälkeen. Sosiaali- ja terveysministeriö on kantanut huolta siitä, että lainsäädäntötyö pitäisi saada pian käyntiin, jotta eduskunta ehtii päättää asiasta ajoissa.
 Pääministerin mukaan myös koronapassin laajempaa käyttöä tulisi pohtia.
 Jotkut ravintoloitsijat ovat saaneet negatiivista palautetta ja heihin on kohdistunut jopa kiusaamista koronapassin vuoksi. Tämä on Marinin mielestä erittäin valitettava ja huolestuttava tilanne.
 – Viestini yrittäjille on, että olemme heidän tukenaan. Tällainen ei missään nimessä ole hyväksyttävää.
 Marin ei ottanut kantaa siihen, miten sairaaloissa pitäisi suhtautua rokottamattomiin.
 – En puutu siihen, miten sairaalat priorisoivat potilaitaan. Pidän valitettavana ja huolestuttavana, että ihmiset, jotka eivät ota rokotuksia, kuormittavat sairaaloita ja terveydenhoitoamme kovasti.
 Tällä hetkellä suunnitteilla ei ole uusia rajoitustoimenpiteitä. Ne eivät pääministerin mukaan ole keino, jota tulisi kevyesti käyttää.
 Erdogan ja Venäjä nousivat myös keskiöön
 Marin kommentoi myös Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdoğanin   ilmoitusta , jonka mukaan Suomen ja yhdeksän muun maan suurlähettiläät julistetaan ei-toivotuiksi henkilöiksi.
 Erdoğanin jyrähdys oli vastaus sille, että Suomi ja yhdeksän muuta maata vaativat maanantaina yhteisessä kannanotossa ihmisoikeusaktivisti  Osman Kavalan  vapauttamista.
 – Tämä oli kova reaktio. Tilanne on valitettava ja odotamme lisätietoja ennen kuin teemme asiasta johtopäätöksiä. Olemme pitäneet tärkeänä sitä, että ihmisoikeustuomioistuimen päätöksiä kunnioitetaan ja noudatetaan, Marin sanoi.
 Esille nousi myös Saimaan kanava, josta Venäjä lopetti tullauspisteen. Marin ei usko, että tilanne kertoo yleisemmin Suomen ja Venäjän suhteista.
 – On valitettavaa, jos Venäjän päätös tästä asiasta pysyy. Käymme aktiivista vuoropuhelua, jotta tähän saataisiin ratkaisu.
 Pääministeri ei ole toistaiseksi itse osallistunut asian käsittelyyn.
 – Tämä ei ole vielä sellaisella tasolla. Ministeritasolla  (Ville) Skinnari  on tätä keskustelua käynyt. Tarpeen vaatiessa olen itsekin valmis käymään keskustelua. Toivomme, että tämä asia mahdollisimman pian ratkeaisi.

Pääministeri Sanna Marin haluaa somekäyttäytymisellään ravistella instituutiota: "Välillä tuntuu, että pelkkä olemassaoloni on provokaatio joillekin"


Tänä vuonna tehdään ennätyksiä tunnuskalasteluun menneissä rahamäärissä, sanoo tietoturva-asiantuntija  Ville Kontinen  liikenne- ja viestintävirasto Traficomista.
 Pankkitunnusten kalastelusta on tehty Traficomille tänä vuonna jo 1 226 ilmoitusta. Koko viime vuoden aikana ilmoituksia tuli 740 kappaletta.
 Poliisin kyberrikostorjuntakeskuksen tietojen mukaan verkkopankkitunnusten kalastelulla on aiheutettu tänä vuonna jo yli 8,5 miljoonan euron vahingot. Valeverkkopankkeihin on kirjautunut tänä vuonna jo satoja suomalaisia.
 Traficomin mukaan tällä viikolla on käynnistynyt jälleen uusi, intensiivinen huijausaalto. Poikkeavan uudesta aallosta tekee muun muassa se, että huijauksia on tehtailtu kaikkien suomalaisten pankkien nimissä.
 Poikkeuksellista on myös kalasteluyritysten suuri määrä lyhyen ajan sisällä. Traficomille on tehty ilmoituksia kalasteluviesteistä, joissa rikolliset ovat epähuomiossa käyttäneet kahden eri pankin nimeä samassa viestissä. Yksittäinen asiakas on saattanut myös saada hyvin lyhyen ajan sisällä viestejä useamman eri pankin nimissä.
 Rikokset tehdään luultavasti ulkomailta käsin
 Traficomin kyberturvallisuuskeskuksessa työskentelevän Kontisen mukaan kalasteluyritysten toimintamalli on pitkälti sama kuin aikaisemminkin.
 – Lähetellään viestejä ihmisille ja yritetään sitä kautta saada verkkopankkitunnuksia ja päästä tileihin käsiksi.
 Verkkopankkitunnusten kalastelu on pitkälti prosenttipeliä. Mitä enemmän huijausviestejä lähetetään, sitä useampi niihin haksahtaa.
 Verkkopankkien kirjautumistunnukset ovat rikollisille arvokkaita, sillä rahan varastamisen lisäksi niitä voi käyttää myös vahvan tunnistautumisen välineinä. Tunnistautumisvälineiden joutuminen vääriin käsiin voi johtaa esimerkiksi identiteettivarkauksiin.
 Tunnustenkalastelun ei uskota olevan suomalaisrikollisten tekosia. Rahasiirtojen jäljet johtavat ulkomaille.
 – Tässä on kyse jonkun maalaisesta ryhmästä tai useammassa eri maassa toimivasta ryhmästä, Kontinen sanoo.
 Uhriksi joutuneen on toimittava välittömästi
 Pankkitietojen kalasteluun johtavia huijausviestejä levitetään tekstiviestitse ja sähköpostitse. Tunnustenkalasteluviestit muistuttavat pankkien oikeita viestejä.
 Traficomin mukaan viesteissä on saatettu käyttää pankkien aitoja viestipohjia esimerkiksi turvapostiviesteistä tai e-laskuilmoituksista. Viestit ovat myös kieliasultaan selkeitä.
 Linkin avaamalla päätyy uskottavalle verkkosivulle. Valeverkkopankin sivut näyttävät täysin identtisiltä pankin oikeiden sivujen kanssa tai ne ovat niin samannäköisiä, että eroja on vaikea huomata.
 Jos epäilee joutuneensa verkkopankkitunnuskalastelun uhriksi, tulee oman pankin sulkupalveluun ottaa välittömästi yhteyttä.
 – Tässä yhteydessä välittömästi tarkoittaa ihan oikeasti välittömästi. Tekijät tietävät juoksevansa kelloa vastaan ja toimivat pääsääntöisesti parin tunnin kuluessa siitä, kun käyttäjätunnukset ja salasanat on annettu, Kontinen sanoo.
 Toisaalta jos epäilee käyneensä esimerkiksi viikko sitten haitallisella sivulla, olisi jo siinä ajassa huomannut, mikäli olisi todella joutunut tietojenkalastelun uhriksi.
 Pankkien nimissä lähetettyjen linkkien avausta ei suositella
 Yksinkertaisin keino välttyä tunnusten kalastelulta on olla avaamatta linkkejä pankkien nimissä tulevissa sähköposteissa ja tekstiviesteissä.
 – Kotimaan pankit ovat tehneet viestintälogiikkansa niin, että ne eivät koskaan pyydä avaamaan sähköpostitse tai tekstiviestitse lähetettyä linkkiä. Silloin pitäisivät hälytyskellot soida, jos näin pyydetään tekemään, Kontinen kertoo.
 Huijaussivustoille voi päätyä myös hakukonetuloksiin ujutettujen linkkien kautta. Rikolliset ostavat hakukoneesta mainoksia, jotka näkyvät pankkien nimellä tuloksia hakiessa. Mainoksien linkit johtavat kalastelusivuille, ja tätä kautta rikollinen saa haltuunsa uhrin verkkopankkitunnukset.
 Verkkopankkiin pitäisikin mennä aina kirjoittamalla pankin osoite selaimen osoiteriville kokonaisuudessaan esimerkiksi "op.fi" eikä ainoastaan "op".
 – Silloin mennään suoraan pankin sivuille eikä hakukoneen kautta, Kontinen selittää.
 Traficom suosittelee myös käyttämään kotimaisten pankkien mobiilisovelluksia, jotka voi ladata esimerkiksi älypuhelimeen virallisesta sovelluskaupasta.
 Lue aiheesta lisää:
 Suomalaiset menettäneet miljoonia euroja pankkitunnusten kalastelijoille – Vakuutus ja rahoitusneuvonta Fine ratkonut lukuisia tapauksia
 Useat suomalaiset ovat haksahtaneet Omakanta-huijaukseen – Kelan mukaan huijausmainoksia saatu poistettua netistä

Verkkopankkitunnusten kalastelu jyrkässä nousussa – Traficom: "Tänä vuonna tullaan tekemään ennätyksiä"


Summary: Jalkineiden käyttömukavuutta varmistetaan esimerkiksi yksilöllisillä pohjallisilla, mittatilausjalkineilla ja paljasjalkakengillä.

Kestävän kuluttamisen ajatus näkyy suutariliikkeissä. Varttuneet sukupolvet ovat vanhastaan korjanneet tai korjauttaneet tavaroitaan, mutta nyt myös nuorempi polvi haluaa yhä yleisemmin käyttää kenkänsä ja vaatteensa loppuun asti ja mieluummin korjauttaa viat kuin hankkia aina uutta.
 – Nyt korjautetaan tosi paljon, esimerkiksi nahkalaukkuja on tullut minulle korjattavaksi, ja tietysti kenkiä. Nuori väki, niin sinkut kuin perheetkin, on nyt hereillä ja huomannut, että kuluttaminen on tavallaan tullut tiensä päähän, sanoo suutariliikkeen Haukiputaalle hiljattain avannut  Virve Mäkikangas .
 Samaan aikaan Suutariliikkeiden liitto kantaa huolta alan tulevaisuudesta. Koko maassa suutariliikkeitä on noin 300, monet yrittäjät alkavat olla eläkeiässä ja uusia yrittäjiä alalle tulee niukasti.
 Onko suutareita riittävästi myös tulevaisuudessa?
 Liitto aikookin pikapuoliin selvittää suutareiden riittävyyttä tulevina vuosina. Suutariliikkeisiin on lähdössä kysely, jossa tiedustellaan yrittäjän aikeita toiminnan jatkamisesta.
 – Sen perusteella voimme sitten tarvittaessa tehdä ministeriöön esityksen koulutuspaikkojen lisäämisestä, Liiton puheenjohtaja, suutarimestari  Ville Hasala  kertoo.
 Suomessa suutarioppia saa Kankaanpäässä ja Hämeenlinnassa. Muutama suomalainen on hakenut jalkineoppinsa suomalais-ruotsalais-norjalaisesta koulutuskeskus Nordista Ruotsin Tornionjokilaaksosta.
 Lue myös:   Olet voinut tottua väärän kokoisiin kenkiin, ja sillä on iso vaikutus jalkojen hyvinvointiin – asiantuntija kertoo, mihin pitäisi kiinnittää huomiota Olet voinut tottua väärän kokoisiin kenkiin, ja sillä on iso vaikutus jalkojen hyvinvointiin – asiantuntija kertoo, mihin pitäisi kiinnittää huomiota
 Virve Mäkikangas kertoo, että kuvan kenkä saadaan kuntoon korjaamalla kantakappi, lisäämällä täytettä ja tikkaamalla ratkennut kohta kiinni. Viimeinen silaus saadaan puhdistamalla jalkine. Kyösti Vaara / Yle
 Jalan virheet voivat kostautua
 Suutareilta haetaan apua sekä rikki menneiden varusteiden korjaamiseen että jalkineiden käyttömukavuuden parantamiseen.
 Urheiluhieroja-aikoinaan ihmisen anatomiaan perehtynyt ja ortopediseksi suutariksi erikoistunut Virve Mäkikangas korostaa väsymättömästi jalkojen hyvinvoinnin ja jalkineiden sopivuuden merkitystä.
 – Jalat ovat meille kuin peruskivi talossa. Jopa niskakivun syy saattaa löytyä jalasta.
 Jalkineen sopimattomuus kertautuu ikävällä tavalla koko kehossa.
 – Millin heitto kantapäässä on sentti polvessa ja muutama sentti lonkassa, kuvailee Suutariliikkeiden liiton puheenjohtaja, suutarimestari Ville Hasala.
 Paljasjalkakenkä on lyönyt itsensä läpi
 Moni tietää, että epäsopiva kenkä voi aiheuttaa väärän asennon jalalle ja koko keholle, ja siksi hakee luontevinta mahdollista jalkinetta. Niin kutsuttujen paljasjalkakenkien suosio on kasvanut isoksi.
 – Suoranaisesta buumista voi varmaan puhua, Mäkikangas sanoo.
 Paljasjalkakenkä eli kevytjalkine on ohutpohjainen kenkä, jossa päkiä ja kantapää ovat samalla tasolla, ja joka suojaa jalkaa, mutta ei tue sitä. Kuten nimestä voi päätellä, tällaisella kengällä liikkuminen jäljittelee kulkemista paljain jaloin.
 – Toivottavasti paljasjalkakenkä on tullut jäädäkseen. Jos ihmisellä ei ole jalkaongelmia, paljasjalkakenkä on erittäin hyvä. Jalan lihakset pääsevät toimimaan parhaiten, kun niissä tuntuu suora välitys.
 Suutareiden vinkkejä kenkäostoksille Jos on mahdollista, mene jalkineostoksille iltapäivällä ja sovita kenkiä ainakin pari kertaa Varmista, että koko on oikea. Aikuisen kengässä "kasvunvaraksi" riittää 1-1,5 cm Valitse hyvä, laadukas materiaali Hoida kenkiä, nahkavaatteita ja laukkuja oikeaoppisesti Korjauta kuluvat osat tarvittaessa Istuvuutta voi parantaa yksilöllisillä pohjallisilla Liian ahtaita kenkiä voidaan venyttää ja kantaa muokata Diabeetikolle jalkineen sopivuus ja mukavuus on ensiarvoinen tärkeää
 Istuvuutta pohjallisilla tai venytyksellä
 Vaikka korkokenkien käyttäjiäkin riittää, moni siis haluaa jalkaansa mahdollisimman mukavat kengät. Mittatilauskenkiä teetetään ja niistä ollaan kiinnostuneita. Mittatilausjalkineiden teko vaatii suuren työn ja useita sovituksia, joten kenkäparin hinta voi nousta varsin korkeaksi.
 Moni hakeekin käyttömukavuutta ja istuvuutta huokeammilla keinoilla vaikkapa marketista ostettuihin kenkiin. Muotoiltavat, yksilölliset pohjalliset ovat yksi vaihtoehto, joilla voidaan parantaa jalan asentoa korkeakorkoisissakin kengissä.
 – Hyvä pohjallinen tuo mukavuutta, koska se voidaan muotoilla tarkasti kuhunkin jalkaan ja jalkineeseen sopivaksi, Mäkikangas kertoo.
 Vaikka olisikin tullut ostaneeksi liian pienet tai ahtaat kengät, peliä ei välttämättä ole menetetty. Suutari voi venyttää jalkinetta ja tehdä jalalle tilaa. Myös kantaa voidaan korottaa tai laskea.
 Videolla Virve Mäkikangas kertoo, miten mittatilauspohjalliset valmistetaan.

 Milloin kenkää ei kannata korjata?
 Sanooko suutari asiakkaalle koskaan, että tätä ei kyllä kannata korjata?
 – Jos asiakas tykkää kengistään, ne kannattaa korjata, kertoo ohjenuorakseen Helsingin keskustassa liikettä pyörittävä suutarimestari Ville Hasala.
 Hän kuitenkin huomauttaa, että joskus korjauttaminen ei välttämättä ole järkevää.
 – Jos kengän rakenne syvällä sisällä jalkineessa on täysin rikki, korjaaminen vaatii paljon työtä eikä se ehkä kannata.
 Ratkaisu on kuitenkin asiakkaan; suutari antaa korjauksesta kustannusarvion ja asiakas päättää, mitä tehdään.
 Lue lisää:   Kaikille sopivaa juoksukenkää ei ole keksittykään – Trendit vaihtelevat paljasjalkatossuista supervaimennettuihin kenkiin

Ortopedinen suutari: "Jalat ovat meille kuin peruskivi talossa" – kestävän kulutuksen trendi tuo kenkiä suutarien korjattavaksi ja muokattavaksi


Summary: Poliisi selvittää pojan kuolemansyytä, mutta ei epäile asiassa rikosta.

Lapsi menehtyi maastoliikenneonnettomuudessa Etelä-Karjalassa Lemillä, kertoo Kaakkois-Suomen poliisi. Onnettomuus sattui puolen päivän aikaan sunnuntaina.
 Rikoskomisario  Marko Heinonen  kertoo, että onnettomuudessa kuollut lapsi oli 9-vuotias poika. Tämä oli ajanut sähkökäyttöisellä mopolla ojaan oman pihan läheisyydessä olevalla pellolla. Poika löydettiin pellolta tuupertuneena ja häntä yritettiin elvyttää.
 Poliisi ei epäile tapauksessa rikosta. Asiaa tutkitaan tapaturmana.

9-vuotias lapsi ajoi sähkömopolla ojaan ja menehtyi Etelä-Karjalassa Lemillä


Summary: Maailmanpyörän kyytiin mahtuu lähes 2 000 matkustajaa. Emiraatit yrittää houkutella turisteja myös tässä kuussa avattuun maailmannäyttelyyn.  Alueen megahankkeet ovat herättäneet huolia siirtolaistyöläisten oloista.

Dubaissa avattiin tällä viikolla yleisölle maailman korkein ja suurin maailmanpyörä. Dubain silmäksi (Ain Dubai) ristitty maailmanpyörä on 250 metriä korkea.
 Se on 82 metriä korkeampi kuin sitä ennen maailman suurimman maailmanpyörän titteliä hallussaan pitänyt High Roller Las Vegasissa, kertoo  uutiskanava CNN . Se on myös liki kaksi kertaa yhtä suuri kuin Lontoon maamerkki London Eye, joka kohoaa Thames-joen rannalla 135:een metriin.
 Yksi kierros Dubain silmässä kestää puoli tuntia ja kerrallaan maailmanpyörässä voi olla 1 750 matkustajaa. Arabiemiraatit on viime aikoina satsannut merkittävästi turismin elpymiseen.
 Ain Dubai ei ole ensimmäinen Arabiemiraattien jättiläinen: maailman korkein rakennus Burj Khalifa avattiin 11 vuotta sitten.
 Dubai yrittää houkutella kävijöitä myös Expo 2020 -maailmannäyttelyyn, joka avautui lokakuussa yli vuoden viivästymisen jälkeen.
 Aiemmin tällä viikolla avattiin muun muassa Madame Tussauds -vahakabinetti.
 Ain Dubai -maailmanpyörä on kymmeniä metrejä korkeampi kuin edellinen korkeimman maailmanpyörän titteliä hallussaan pitänyt High Roller Los Angelesissa Yhdysvalloissa. AOP
 Työntekijä ohittaa toimittajajoukon silloin vielä rakenteilla olevan maailmannäyttelyn edustalla vuonna 2019. Dubai on ensimmäinen Lähi-idän kaupunki, joka on isännöinyt maailmannäyttelyä. Ali Haider / EPA
 Järjestäjät kertoivat maailmannäyttelyyn liitetyistä kuolemista
 Lokakuun alussa järjestäjät kertoivat kuudesta maailmannäyttelyyn liittyvästä kuolemantapauksesta. Järjestäjät eivät ottaneet kantaa, onko useampia kuolemantapauksia sattunut, mutta sanoivat, että kuolleista kolme oli sairastunut koronaan ja loput liittyvät rakennustöihin.
 Kaikkiaan 200 000 ihmistä on osallistunut maailmannäyttelyn rakennustöihin kuuden vuoden ajan.
 Järjestäjät toivovat maailmannäyttelyyn yli 25:tä miljoonaa vierailijaa. Sen hinnaksi arvioidaan 5,8 miljardia euroa.
 Persianlahden megahankkeisiin on liitetty huolia siirtotyöläisten oloista. Vuoden 2022 lopussa Qatarissa järjestettävät jalkapallon  MM-kisat ovat kuohuttaneet siitä lähtien, kun kisat myönnettiin  Arabian niemimaalle vuonna 2010.
 Arabiemiirikunnissa ja muissa alueen valtioissa siirtolaiset työskentelevät usein matalapalkkaisissa tehtävissä. He asuvat ahtaasti epähygieenisissä olosuhteissa ja ovat alttiita hyväksikäytölle. Usein työkomennus kestää kuukausia.
 Euroopan parlamentti pyysi viime kuussa jäsenvaltioitaan boikotoimaan maailmannäyttelyä "epäinhimillisten käytäntöjen vuoksi". Arabiemiirikunnat kiisti syytökset. Olojen alueella kerrotaan kurjistuneen koronapandemian myötä.
 Lue myös :
 Dubain hallitsija salakuunteli ex-vaimonsa puhelinta – jo kolme kuninkaallista paennut ulkomaille šeikin mielivaltaa
 Saudi-Arabia vapautti naisille ajo-oikeutta vaatineet aktivistit vaivihkaa – moni on kuitenkin kadonnut jäljettömiin, kertoo yhden sisko

Dubaissa vihittiin käyttöön maailman suurin maailmanpyörä, katso video 250 metriä korkeasta jättiläisestä


Summary: Maakaasun ennätyksellinen kallistuminen näkyy suoraan lannoitteiden hinnoissa. Kallistuneet lannoitteet ja muut tuotantokustannukset taas tuntuvat viiveellä myös kuluttajahinnoissa. Ensi vuonna ruuan hinnan arvioidaan nousevan pari prosenttia.

Maakaasun hinta on noussut jyrkästi eri puolilla maailmaa, ja se tuntuu nyt maanviljelijöiden kukkaroissa. Maakaasun hinta vaikuttaa nimittäin suoraan lannoitteiden hintoihin, sillä lannoitteiden raaka-ainetta saadaan maakaasusta.
 Kallistuneet lannoitteet ovat yksi syy siihen, miksi myös ruuan hinnan arvioidaan lähtevän Suomessa pian selvään nousuun.
 Pellervon taloustutkimuksen (PTT)  ennusteen mukaan  ruuan hintakehitys vauhdittuu vuoden lopussa. Ensi vuonna ruuan hinta kallistuu PTT:n mukaan noin 1,8 prosenttia, mikä on enemmän kuin ennustettu yleinen kuluttajahintojen nousu.
 Lannoitteiden saannissa on ongelmia pitkin Eurooppaa. Eurooppalaisten lannoitevalmistajien etujärjestö varoitti  jo lokakuun alussa , ettei lannoitteiden tuottaminen ole kannattavaa maakaasun kallistumisen takia. Siksi lannoitetehtaita on suljettu.
 Lannoitteet ovat merkittävä menoerä maanviljelijöille. Nurmijärveläisen maanviljelijän  Kallepekka Toivosen  pitäisi hankkia lannoite-erät ensi vuodelle vielä loppuvuoden aikana. Hän on seurannut hintojen nousua huolestuneena.
 Lannoitteiden veroton hinta on Toivosen mukaan noin kaksinkertaistunut vuoden takaisesta.
 – Mikä pahinta, kukaan ei osaa sanoa, kuinka pitkään ne nousevat.
 Elli-Alina Hiilamo / Yle
 Lannoitteiden lisäksi muutkin maanviljelyn tuotantokustannukset ovat nousseet. Energian hinta on kallistunut, samoin rehun ja rakennus- ja korjaustöiden teettämisen.
 Tuotantokustannusten lisäksi ruuan hintoihin tulee PTT:n mukaan paineita palkankorotuksista, joista odotetaan viime vuotisia suurempia. Kun elintarviketuotteiden kysyntä ja kuluttajien ostovoima vahvistuvat, voidaan kustannusten nousua siirtää hintoihin, ennusteessa arvioidaan.
 Maataloustuotteiden hinnat ovat jo nousseet maailmanmarkkinoilla
 Luonnonvarakeskuksen maatalouspolitiikan tutkimusprofessori  Jyrki Niemi  kuvaa ruuan muutaman prosentin hinnannousua "suhteellisen merkittäväksi".
 Tänä vuonna elintarvikkeiden hintakehitys on ollut Suomessa hyvin maltillista, alhaisempaa kuin EU-maissa keskimäärin. Ruuan hinta on noussut yleistä hintakehitystä hitaammin.
 Kustannusten nousu ruokaketjussa näkyy kuluttajille viiveellä. Tämä johtuu kaupan ja teollisuuden välisistä sopimuksista, joita tehdään pitkälle aikavälille, Niemi sanoo.
 – Nykyiset sopimukset kestävät käytännössä tämän vuoden loppuun eli hintatarkastuksia on odotettavissa vasta ensi vuoden alussa.
 Niemen mukaan maatalousyrittäjien neuvotteluasema ruokaketjussa on suhteellisen heikko. Ne ovat hinnan ottajia, Niemi sanoo.
 Siksi lannoitteiden hintojen kivutessa moni maanviljelijä alkaa rajoittaa lannoitteiden käyttöä. Tuotantoerät siis pienevät. Kun maataloustuotteita on vähemmän saatavilla, niiden kuluttajahinnat nousevat.
 Niemi painottaa, että ruuan tuotantokustannusten ja hintojen nousussa on kyse globaalista ilmiöstä. Maataloustuotteiden maailmanmarkkinahinnat ovat jo tänä vuonna nousseet merkittävästi, yli kolmanneksella.
 – Se on varsin kova nousu.
 Jatkossa ruoka kallistunee tuntuvammin
 Elintarvikkeiden hintojen noususta kärsivät suhteellisesti eniten pienituloiset ihmiset, sillä he käyttävät ruokaan isomman osan tuloistaan.
 Toisaalta ruuan hintojen kallistuminen ei pidemmällä aika välillä ole välttämättä huono asia.
 – Ruuan hinnassa ei ole mukana kaikkia niitä kustannuksia, joita se synnyttää ilmastolle ja ympäristölle. Siksi on odotettavissa, että jatkossa hinnat nousevat enemmän kuin tähän mennessä on nähty, sanoo tutkimusprofessori Niemi.
 Maatalouden niin sanottuun vihreään siirtymään liittyvistä kysymyksistä käydään  nyt vääntöä Euroopan unionissa . Ilmasto- ja ympäristötoimet halutaan tuoda myös tiloille.
 EU-komission esittämä kunnianhimoinen  Pellolta pöytään (Farm to Fork)  -strategia haluaa kääntää Euroopan uudenlaiseen maatalousmalliin. Viljelijäjärjestöjen mukaan uusi lähestymistapa tietäisi satojen vähentymistä ja elintarvikkeiden kallistumista.
 Lue lisää:
 PTT: Ruoan hinta lähtee ensi vuonna voimakkaaseen nousuun – kustannusten kasvu ja heikko sato kurittavat maataloutta
 Parlamentti äänesti maatalouden jättiuudistuksesta, luvassa suuri muutos ruuantuotantoon – Nousevatko hinnat, miten käy tuotantomäärien?

Ruuan hinta lähtee Suomessa pian selvään nousuun – yksi syy on lannoitteissa, joiden hintaan heijastuu Euroopan energiamarkkinoiden myllerys


Summary: Huono-osaisuus voi siirtyä perintönä sukupolvelta toiselle. Mirkku Salo katkaisi oman ketjunsa muuttamalla mahdollisimman kauaksi kotoaan  ja kasvattamalla selkärangan.

Mitä pidempään vanhempien huono-osaisuus jatkuu, sitä todennäköisemmin se siirtyy sukupolvelta seuraavalle. Suomussalmelainen  Mirkku Salo  katkaisi oman ketjunsa kolmekymppisenä. Köyhyys ja huono-osaisuus olivat kulkeneet perheessä jo sukupolvia.
 – Joulukuussa 2010 pakkasin omat ja viisivuotiaan tyttäreni vähäiset tavarat ja muutimme Klaukkalasta Joensuuhun. Sosiaalitoimen muuttoavustuksella saimme pakolliset kalusteet uuteen kotiimme. Naapurissa asui mukava mies, johon olin tutustunut Facebookin sinkkuryhmässä – nykyinen mieheni.
 A-studio teki kyselyn Ylen verkkosivujen lukijoille huono-osaisuuden ja köyhyyden siirtymisestä sukupolvelta toiselle. Salo oli yksi, joka kertoi tarinansa.
 – Lähteminen mahdollisimman kauaksi siitä pienestä sulkeutuneesta ympyrästä oli tärkein muutos elämässäni. Hankin oman elämän ja kasvatin vähitellen selkärangan, Mirkku Salo kertoo painokkaasti.
 Sitä ennen hän oli jo lähellä syrjäytymistä.
 Tässä jutussa sekä Mirkku Salo että hänen äitinsä  Merja Salo  kertovat omat tarinansa.
 Mirkun äiti Merja Salo on nykyään eläkkeellä ja asuu Anjalassa. Jari Kovalainen / Yle
 Ei pelkkää köyhyyttä vaan kasautuvia ongelmia
 Salon perheessä huono-osaisuus ei ollut pelkkää köyhyyttä. Monissa muissakin perheissä ongelmat kasautuvat.
 Suomessa muun muassa Terveyden ja hyvinvoinnin laitos on kiinnittänyt asiaan huomiota. Kansainvälisten arvioiden mukaan noin 20–25 prosenttia lapsista ja nuorista elää perheessä, jossa toisella tai molemmilla vanhemmilla on hoitoa edellyttävä mielenterveys- tai päihdeongelma.
 Pitkäaikainen toimeentulotuen asiakkuus näyttää olevan ylisukupolvisuuden selkein ennusmerkki. Pitkäaikaisesti toimeentulotukea saavien lapsista yli 40 prosenttia on myös itse toimeentulotuen asiakkaana nuorina aikuisina.
 Parikymppisiin pitäisikin kiinnittää erityishuomio. Nuori muuttaa silloin lapsuudenkodistaan ja tekee monia tärkeitä päätöksiä elämässään. Siihen kohtaan pitäisi sosiaalipalvelutkin kohdentaa.
 Viimeistään silloin. Mitä varhemmin, sen parempi. Oppilaanohjaus ja etsivä nuorisotyö ovat tärkeitä.
 Tutkimuksista tiedetään kuitenkin, että huono-osaisuus lapsuudessa ei suoraan johda huono-osaisuuteen aikuisuudessa. Päinvastoin, valtaosa lapsista pärjää aikuisina hyvin.
 Toisaalta ketjut voivat olla sitkeitä eikä niitä katkaista pelkällä tahdonvoimalla.
 Mirkun äidin Merja Salon kohdalla alkoholismi oli suurin ongelma. Myös hänen lapsuutensa köyhyys ja vanhemmilta opittu mitättömyyden tunne hallitsivat hänen elämänsä valintoja.
 Mirkku Salo  ulkoilee koiriensa kanssa päivittäin lähimetsissä. Timo Sihvonen / Yle
 Timo Sihvonen / Yle
 Mirkku:
 "Alkoholia äiti käytti ihan päivittäin. Sen voimalla hän pystyi lähtemään ovesta ulos.
 Hänellä oli erittäin huono itsetunto, ja me kasvoimme äidin mallin mukaisesti ihmisiksi, joilta puuttui oma tahto.
 Isä kävi viikot töissä ja joi viikonloppuisin. Hän ei osallistunut perheen elämään millään tavalla.
 Me vanhemmat lapset katsoimme nuorempien perään. Monesti olimme nelistään.
 Äiti yritti hoitaa meitä parhaansa mukaan. Hän teki kyllä ruokaa, mutta rahat oli tiukoilla ja ruoka yksinkertaista nakki- ta jauhelihakeittoa.
 Pienempänä luulin, että kotiolomme olivat normaalit. En ymmärtänyt, miksi kaverit eivät halunneet tulla kotiini. Oli älyttömän sotkuista ja likaista.
 Olisin kaivannut arkeemme aikuisen ihmisen panostusta.
 Meitä ei ikinä kannustettu mihinkään, esimerkiksi koulunkäyntiin. Ei tsempattu kokeisiin tai tekemään läksyjä. Läksyt jäivätkin usein tekemättä.
 Oli ihan ok olla jonkin sortin luuseri."
 Olisin tarvinnut apua, Merja Salo sanoo. Jari Kovalainen / Yle
 Merja:
 "Emme osanneet kannustaa lapsia. Siitä pidimme kuitenkin huolen, että tulee se peruskoulu jotenkin hoidettua. Ei meillä ollut tietoa kouluasioista tai opiskelusta.
 Lapset eivät osoittaneet, että meidän juominen olisi haitannut heitä. He olivat onnellisia, kun saivat viedä pulloja kauppaan.
 En minä sitä silloin ymmärtänyt.
 Alkoholi tuli kuvioihin heti, kun kohtasin mieheni. Olin silloin 17-vuotias ja mies oli 16 vuotta vanhempi minua. Hänellä oli jo se ongelma, kun me treffattiin - kun me jouduimme yhteen.
 Se ei ollut rakkausliitto ainakaan minun näkökulmastani, mutta en halua puhua vainajasta sen enempää.
 Olimme köyhiä. Mies kävi kyllä töissä – se hyvä puoli hänessä oli. En tiedä, minne ne rahat sitten hupenivat, kaljaan kai.
 Olin niin onneton, että en millään pystynyt huolehtimaan lapsista, kun en itsestänikään pystynyt huolta pitämään. Välillä tuntui, etten jaksa sängystä nousta.
 Silloin ei saanut apua, kuten nyt saadaan.
 Pari kertaa meillä kävi kodinhoitaja apuna, mutta en minä sellaista apua kaivannut vaan vierellä kulkijaa, toista ihmistä."
 Merja Salon arkeen kuuluvat käsityöt ja Raamatun sana. Jari Kovalainen / Yle
 "Lapsuuteni oli köyhä. Puutetta oli sekä ruoasta että vaatteista. Kurjuutta.
 Tietysti siellä oli valonhiukkasia välissä. Minulla oli vuotta vanhempi Pentti-veli. Kävimme ongella ja kiipeilimme puihin. Meillä oli läheiset välit.
 Isä kävi metsätöissä ja äiti ei muistaakseni käynyt koskaan töissä.
 Jossakin vaiheessa äiti sairastui pahasti ja makasi vain sängyssä. Hän sai verensyöksyjä.
 Isä oli ihmisarka hissukka. Hänet oli hyljätty, kun hän oli ihan pieni poikanen. Molemmat vanhemmat hylkäsivät hänet, ja hän kulki kiertolaisena.
 Minullekin kehittyi rämä itsetunto. Olin arka ja estynyt, koulukiusattu. Olin risa ihminen vielä pitkälle aikuisuuteen."
 Vanhempien mallit tarttuvat lapsiin
 Vanhempien arvot ja toimintamallit siirtyvät usein lapsiin. Korkeasti koulutetun perheen lapsista tulee todennäköisemmin korkeakoulutettuja kuin matalasti koulutettujen vanhempien.
 Jos nuori tarvitsee tukea, hyvinvoivissa perheissä on usein rahan lisäksi muitakin resursseja: tietoa ja verkostoja.
 Huonosti voivat lapset ja nuoret pitäisi tavoittaa silloin, kun he vasta alkavat luisua turvaverkkojen ulkopuolelle. Koulun merkitys on tärkeä. Lapsuuden aikana pitäisi pystyä tukemaan koko perhettä.
 Turun yliopiston sosiologian professori Jani Erola on tutkijakollegoineen  tutkinut sosiaalisen huono-osaisuuden siirtymistä sukupolvelta toiselle.
 – Tarvitaan kalliita ja räätälöityjä palveluita. Toisaalta syrjäytymisen kustannukset ihmisen elinkaaren aikana ovat niin korkeat, että onnistunut interventio on yhteiskunnan näkökulmasta lähes aina kannattava.
 Mirkku luontopolun risteyksessä Suomussalmella. Timo Sihvonen / Yle
 Hyvät esimerkit rohkaisevat
 Jotkut keinot ovat halpojakin. Muutoksen voi saada aikaan yksikin positiivinen esimerkki suvussa tai vaikkapa luokkatoverin kotona nähty kouluttautumisen malli.
 Toisen asteen koulutukseen ohjaaminen ja taloudellinen tuki eivät kuitenkaan aina riitä ylisukupolvisuuden katkaisemiseksi. Työttömän lapsesta tulee helposti työtön riippumatta siitä, onko hänellä toisen asteen tutkinto. Syyksi arvellaan muun muassa sitä, että työttömien lapset eivät koe työttömyyttä yhtä leimaavaksi kuin muut.
 Tutkijat luettelevat neljä keinoa,  joiden avulla yhteiskunta voisi auttaa eroon huono-osaisuuden ketjuista. Ne ovat suuren linjan ratkaisuja.
 Työttömillä pitäisi olla yhtäläinen mahdollisuus lastensa päivähoitoon. Peruskoulun kasvatustehtävää haittaavia oloja tulisi parantaa siten, että opettajilla ja muulla henkilöstöllä olisi riittävästi aikaa oppilaille. Koulujen ja asuinalueiden erilaistumista pitäisi ehkäistä.
 Lapsiperheiden toimeentulotuen asiakkuutta pitäisi vähentää parantamalla ensisijaisen sosiaaliturvan tasoa.  Perusturva ei nykyisin tunnu riittävän , vaan moni joutuu turvautumaan pitkiäkin aikoja toimeentulotukeen, jonka pitäisi olla vihonviimeinen apu.
 Mirkku myöntää olleensa sossupummi. Timo Sihvonen / Yle
 Mirkku:
 "Minä päädyin sijaisperheeseen 13-vuotiaana syyskuussa 1994. Siellä oli siistiä ja asiat mallillaan. Katsottiin perään, että koulu sujuu. Pääsin pienluokalle, mikä oli lottopotti minulle. Numerot rupesivat nousemaan ja huonot kaverisuhteet katkesivat.
 Entiset kaverit olivat pakottaneet varastamaan kaupasta, mutta toisaalta he pitivät huolen siitä, etteivät muut kiusanneet minua. Se oli sellainen älytön kierre.
 Myöhemmin roolimallit olivat vinksallaan. Oli ok olla ilman ammattia, käydä pätkätöissä ja työmarkkinatuella harjoittelussa. Välillä olin pitkiä aikoja ihan reilusti sossupummina.
 Olisin ollut työkuntoinen, mutta sossusta sai niin helposti rahaa. Oli helppo heittäytyä siihen.
 Itsetunnon puutteesta kielivät myös väkivaltaiset parisuhteet. Pääsin niistä eroon osin terapian avulla.
 Kilometrien päästä näki naamasta, että olen kynnysmatto."
 Timo Sihvonen / Yle
 Tukea parikymppisille
 Jos nuori turvautuu parikymppisenä toimeentulotukeen, olisi oikea aika reagoida ja kohdistaa tukea ja palveluja nuorelle.  THL:n tutkimusprofessori Pasi Moisio korostaa tätä taitekohtaa nuoren elämässä.  Se olisi oikea hetki pysäyttää syrjäytymiskehitys. Kolmekymppisenä voi olla jo myöhäistä.
 Moisio muistuttaa, että todellisuudessa järjestelmä on mennyt aivan toiseen suuntaan . Vuonna 2017 toimeentulotukijärjestelmä siirtyi Kelaan ja Suomeen luotiin valtakunnallisesti keskitetty, sähköiseen hakemiseen perustuva ja sosiaalityöstä irrotettu toimeentulotukijärjestelmä.
 Moision mielestä toimeentulotuen erottaminen sosiaalityöstä näin voimakkaasti ei ole järkevää.
 Moisio keskusteli ylisukupolvisuudesta A-studion lähetyksessö  13.10.2021 yhdessä Turun yliopiston sosiologian professorin Johanna Kallion sekä dokumentaristi Sami Kieksin kanssa.
 Mitä ihminen voi tehdä itse, jotta ylisukupolvinen ketju katkeaisi?
 Kouluttautuminen nousi Ylen kyselyssä tärkeimmäksi keinoksi. Noin puolet 110 vastaajasta mainitsi sen merkityksen omassa elämässään.
 Myös muutto tai välien katkaiseminen entiseen elämään mainittiin lukijoiden tarinoissa melko usein. Luokkakaverin perhe saattoi myös näyttää mallia ja antaa tukea.
 Ammattiapu auttoi varsinkin heitä, joiden perheissä oli päihde- tai mielenterveysongelmia. Psykoterapiaan halusi moni vastaaja päästä nykyistä helpommin.
 Mirkku on nykyisin aktiivinen. Hän opiskelee uutta ammattia ja harrastaa koirien lisäksi käsitöitä.. Timo Sihvonen / Yle
 Timo Sihvonen / Yle
 Mirkku:
 "Kaikki lähtee liikkeelle itsetunnosta. Jos itsetunto on olematon, elämässä ei pärjää, vaikka kaikki pedattaisiin valmiiksi.
 Tapasin nykyisen mieheni 29-vuotiaana. Olemme olleet yhdessä pian 11 vuotta. Hänen avullaan olen oppinut pitämään puoliani.
 Hain opiskelemaan hoitoalalle. Hylkäyksiä tuli useita ja olin jo täysin romahduksen partaalla, mutta mies kannusti hakemaan yhä uudelleen. Lopulta sain paikan Kemijärveltä ja muutin sinne tyttären kanssa.
 Aikaisemmin olin jo muuttanut pois kotikonnuilta etelästä, vaikka tytön isä vastusti ankarasti.
 Moni takertuu tuttuihin ympyröihin pienellä paikkakunnalla ja valittaa, kuinka töitä ei ole. On oltava valmis lähtemään muualle opintojen ja töiden perässä.
 Oli pakko myös myöntää, että oman perheeni vaikutus ei ollut minulle hyväksi.
 Ensimmäisen oikean työn lähihoitajana sain 33-vuotiaana. Nyt opiskelen loukkaantumisen takia uutta ammattia puhevammaisten tulkiksi."
 Merja Salo elää nykyisin uskossa..  Jari Kovalainen / Yle
 Merja mietiskelee ja rukoilee Anjalan kirkossa. Jari Kovalainen / Yle
 Merja:
 "Mirkkuhan oli sellainen iloinen ja aurinkoinen, auttavainen lapsi. Tosin kun huonosti meni, hän näytti senkin.
 En olisi arvannut, että hänellä oli huono itsetunto. Varmaankin oli - on hän siitä puhunut myöhemmin.
 Hän on pärjännyt lopulta hyvin. Näyttää muuttuneen kokonaan. Olen ihan ylpeä.
 Oma elämäni muuttui, kun tulin uskoon. Sain täydellisen rauhan sydämeeni, ja se rauha on säilynyt tähän päivään asti. Eihän se mikään hokkuspokkustemppu ollut, mutta juominen ja tupakka jäivät pois.
 Töihin siivoojaksi menin vasta uskoon tulon jälkeen. En minä aikaisemmin olisi pystynytkään, kun minulla oli se alkoholiongelma.
 Olin jo päättänyt, että juon joka päivä pullon viiniä ja nelikymppisenä, naps, henki pois.
 Usko tuli elämääni viimeisellä hetkellä. En olisi tässä ilman uskoani.
 Nyt minulla menee hyvin. Jos totta puhutaan, niin odotan Jeesuksen toista tulemista.
 Toivon, että lapset selviävät hyvin elämästään. Kunpa hekin tulisivat uskoon."
 Merja Salo on helluntaiseurakunnan jäsen. Jari Kovalainen / Yle
 "Rikkinäisenä näki toisenkin ihmisen eri valossa kuin nyt. Luulin, että riittää, jos pidän lapsista jollakin tavoin huolen. Ei se riittänyt.
 Meillä on Mirkun kanssa hyvät välit nykyisin. Emme ole kuitenkaan puhuneet menneistä kovin paljon, mitä nyt viime aikoina vähäsen.
 Kerran olemme tavanneet sen jälkeen, kun Mirkku lähti yli kymmenen vuotta sitten."
 Mirkku:
 "Pari-kolme kertaa vuodessa soittelemme. Käymme kuulumiset läpi. On mukava jutella äidin kanssa.
 Olin pitkään katkera. Nyt olen työstänyt elettyä elämääni enkä ajattele enää samalla tavalla.
 Toivoisin, että suhteet omiin tyttäriini olisivat läheisemmät kuin ne ovat. Nuoremmalla tytöllä on meneillän rankka teini-ikä. Välillä tuntuu, että en tunne omaa lastani enkä tiedä, mitä hänelle oikeasti kuuluu.
 Kunhan hän pääsee tuosta kapinasta, niin varmasti hänestä varttuu fiksu nuori ihminen, jolla on hyvä itsetunto. Luotto on kova, vaikka tällä hetkellä takkuileekin.
 Vanhempi tytär on katkaissut välit minuun."
 Katso tästä video Mirkun ja Merjan elämästä.   Juttu on esitetty A-studiossa.
 Lue myös:
 Nuoret kertovat syrjäytymisestä
 "Monilla ei ole hajuakaan, miten köyhyys ja huono-osaisuus vaikuttavat lapsiin"

Mirkku Salo katkaisi perheensä huono-osaisuuden ketjun – myös Merja-äiti kertoo oman tarinansa


Summary: Ilmastoaktivisti Maija Kuivalainen sanoo, että ilmastokriisiä koskevassa keskustelussa kohtaavat usein pelko oman elinkeinon menettämisestä ja ahdistusta aiheuttava llmastonmuutos.

Pieksämäeltä kotoisin oleva  Maija Kuivalainen  saapuu haastatteluun vakavailmeisenä. Nuorisoalan kattojärjestön Allianssin ilmastodelegaatiksi valittu Kuivalainen edustaa Suomea  YK:n ilmastokokouksessa,  joka järjestetään Skotlannin Glasgow’ssa kuun lopussa.
 – Kriisi on käynnissä ja tämä on otettava vakavasti, Kuivalainen sanoo.
 Ympäristöpolitiikkaa opiskeleva Kuivalainen on ilmastoaktivisti, joka on jo aiemmin ollut mukana muun muassa nuorten Mock COP26 -ilmastokokouksessa ja perustanut kotipaikkakunnalleen ilmastotoimintaryhmän.
 Kuivalaisen mielestä nuoria tulisi kuunnella paremmin.
 – Nuoria kuullaan, mutta kuunnellaanko oikeasti?, Kuivalainen kysyy.
 Hänen mielestään nuorten kuuleminen pitäisi kirjata ilmastolakiin.
 – Tämä oli nuorten ilmasto- ja luontohuippukokouksen viesti, Kuivalainen sanoo.
 Yli 200 nuorta ympäri Suomea kokoontui lauantaina Helsingin Messukeskukseen pohtimaan ratkaisuja ekokriisiin. Helsingissä järjestetyn nuorten ilmasto- ja luontohuippukokouksen aikana kerättiin nuorten ajatuksia ilmastonmuutokseen ja luontokatoon liittyen.
 Helsingissä järjestetyn nuorten ilmasto- ja luontohuippukokouksen aikana kerättiin nuorten ajatuksia ilmastonmuutoksesta.  Jaani Lampinen / Yle
 Kokouksessa esillä olleessa nuorten Mock COP26 - ilmastosopimuksessa vaaditaan muun muassa laajamittaisen ympäristötuhon kriminalisointia ja aikataulua fossiilisista polttoaineista luopumiselle sekä uusien fossiilivarantojen etsinnän ja käyttöönoton lopettamista.
 Kuivalainen matkustaa Skotlannin Glasgow’ssa marraskuussa järjestettävään ilmastokokoukseen Suomen delegaatiossa nuorten edustajana.
 –Saa nähdä tuleeko tilaisuus päästä keskustelemaan valtionpäämiesten kanssa kasvotusten. Pyrin joka tapauksessa viemään nuorten viestiä eteenpäin, Kuivalainen sanoo.
 "Oikeudenmukainen siirtymä, jossa otetaan huomioon erilaiset elinkeinot"
 Kuivalaiselle on tuttua, että Ilmastoasioista keskusteltaessa kohtaavat usein pelko oman elinkeinon tai toimeentulon menettämisestä ja ahdistusta aiheuttava lmastonmuutos.
 Kuivalaisen mielestä jyrkkää vastakkainasettelua tulisi välttää.
 – Ilmastotoimien tulee olla sosiaalisesti oikeidenmukainen siirtymä, jossa otetaan huomioon erilaiset elinkeinot ja ihmisten toimentulo monella tapaa, Kuivalainen sanoo.
 Hän toteaa, että ilmastokriisi on vaikuttamassa erityisesti nuorten tulevaisuuteen.
 – Nuorille on annettava mahdollisuus vaikuttaa asioihin kykynsä ja mahdollisuuksiensa mukaan.
 Kuivalaisen työparina toimiva nuorisodelegaatti  Emma Sairanen  on samaa mieltä.
 – Asioista on päätettävä yhdessä niiden hmisten kanssa, joita päätökset koskevat, Sairanen sanoo.
 Nuorisodelegaatti Emma Sairanen sanoo, että asioista pitää päättää yhdessä hmisten kanssa, joita päätökset koskevat. Jaani Lampinen / Yle
 Hän nostaa esimerkeiksi muun muassa saamelaiset ja turvetuottajat.
 Sairanen lähtee edustamaan nuoria Kiinassa keväällä järjestettävään YK n luontokokoukseen.
 – Päättäjien pitää asettaa selkeät tavoitteet. Esimerkiksi, että turpeesta pitää luopua. Sitten toimista pitää sopia yhdessä niiden kanssa ketä päätös koskettaa, Sairanen selventää.
 Sairasen mielestä erittäin tärkeää olisi puuttua ylikulutukseen.
 – Länsimainen elämäntapa ei tätä menoa ole maapallon kannalta kestävää, Sairanen sanoo.
 Skotlannin Glasgow’ssa järjestettävään ilmastokokoukseen matkaavalle Maija Kuivalaiselle yhteiskunnallinen vaikuttaminen on sydämen asia.
 "Kyse on meidän kaikkien tulevaisuudesta"
 Kuivalainen on toiminut pitkään yhdessä muiden nuorten kanssa esimerkiksi leiriohjaajana ja tuutorina sekä Luonto-Liiton ja Vasemmistonuorten aktiivina.
 Hän pitää paljon julkisuutta saaneen Elokapinan toimintaa tärkeänä. Elokapinan mielenosoitus sulki katuja Helsingin keskustassa viimeksi muutama vikkko sitten ja poliisi poisti aktivisteja kadulta.
 – Tämä on osa demokratian työkalupakkia. Olen sitä mieltä, että Elokapina tekee aivan demokratian mukaista toimintaa, Kuivalainen sanoo.
 Nuorisodelegaatit edustavat sukupolvensa ääntä päätöksenteossa ja pyrkivät vaikuttamaan nuorille tärkeisiin asioihin.
 Emma Sairanen korostaa, että sukupolvien välinen dialogi on tärkeää.
 – Kyse on kaikkien tulevaisuudesta. Ei ole kyse siitä, että selviääkö maapallo vaan selviääkö ihminen, Sairanen sanoo.
 Glasgow’n kokouksessa kiritetään kunnianhimoa
 Skotlannin Glasgow’ssa kuun lopussa järjestettävän ilmastokokouksen keskeisenä tavoitteena on kirittää maita ilmastotoimien kunnianhimossa. Hallitusten välisen ilmastopaneelin IPCC:n elokuussa 2021 julkistama raportti kertoo, että aikaa maapallon keskilämpötilan nousun rajaamiseksi 1,5 asteeseen on vähän.
 Pariisin ilmastosopimuksen (2015) mukaan maiden tulisi päivittää sopimusta varten antamansa lupaukset viiden vuoden välein. Päästövähennystavoitteiden päivityksiä odotetaan ennen Glasgow’n kokousta.
 Esimerkiksi EU ja USA ovat jo ilmoittaneet tiukemmista tavoitteista.
 EU sitoutui vähentämään päästöjä 55 prosenttia vuoteen 2030 mennessä ja Yhdysvallat vähintään 50 prosenttia vuoden 2005 tasosta vuoteen 2030 mennessä.
 Maiden toivotaan sitoutuvan hiilineutraaliuteen vuosisadan puoleenväliin mennessä.
 Kokouksessa pyritään etsimään keinoja myös ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi sekä kehittyvien maiden ilmastotoimien rahoitukseen.
 Maat sitoutuivat Pariisin sopimuksessa 100 miljardin Yhdysvaltain dollarin vuosittaiseen ilmastorahoitukseen vuoteen 2025 saakka, mutta rahoituksen toteutuminen ei kuitenkaan näyttäisi olevan varmaa. Kehittyville maille olisi saatava myös selkeämpi näkymä rahoitukseen vuoden 2025 jälkeen.
 Lue myös:
 Bidenin USA palasi saman tien Pariisin ilmastosopimukseen – Mikä merkitys sillä on?
 Yhdysvaltain Biden ja Kanadan Trudeau keskustelivat yhteistyöstä ilmastonmuutoksen pysäyttämiseksi – tavoitteena nollapäästöt
 EU ehdottaa vihreämpää WTO:ta: Ilmastonmuutoksen torjunta ja työväen oikeudet osaksi kauppapolitiikkaa
 Von der Leyen: EU esittää maailmanlaajuista sopimusta turvaamaan luonnon monimuotoisuus

Nuoret kertovat, miten ilmastokriisi ratkeaa – Maija Kuivalainen edustaa Suomea YK:n kokouksessa Skotlannissa: "Oikeudenmukainen siirtymä, joka huomioi elinkeinot"


Summary: Brittisäveltäjä Thomas Adès vierailee Helsingissä omaa nimeään kantavalla RSO:n festivaalilla.

Tiedoksi musiikkikriitikoille. Säveltäjä  Thomas Adès  ei koskaan lue arvioita. Ei edes silloin, kun ne ovat ylistäviä. Ja hänen kohdallaan ne yleensä ovat.
 Yksi aikamme huomattavimmista säveltäjistä saapui Helsinkiin vain hetki sen jälkeen, kun hänen balettinsa,  The Dante project ,  oli saanut ensi-iltansa Lontoon kuninkaallisessa oopperassa. “Rohkeaa, kaunista ja kertakaikkisen vangitsevaa”,  kritiikeissä kuvailtiin .
 “Teos hohti, murisi, jyrisi, kimalsi ja liukui”,  arviot ylistivät .
 – Hyvä tietää. En lukenut kritiikkejä, koska olin itse tyytyväinen esitykseen. En halunnut pilata kokemusta, brittisäveltäjä nauraa sydämellisesti.
 Tuoreessa baletissa matkataan manalaan kuin konsanaan  Danten   Jumalaisessa näytelmässä . Yksi baletin osista on  Inferno  (Helvetti).
 Adèsin huumorintajua kuvaa se, että  Infernossa  on osa nimeltä Ennustajat (mielistelijät ja kriitikot). Vaikuttaa siltä, että säveltäjän mielikuvissa media on paikalla myös helvetissä.
 Ja nyt Adès on Helsingissä, Radion sinfoniaorkesterin  festivaalilla , joka on nimetty hänen mukaansa.  Hän esiintyy festivaalilla säveltäjän, kapellimestarin ja pianistin roolissa.
 Nousi otsikoihin vain parikymmpisenä
 Adès aloitti säveltämisen varhain ja teki läpimurtonsa 1990-luvulla poikkeuksellisen nuorena, vain parikymppisenä. Säveltäjää on tituleeraattu ihmelapseksi ja hänestä on veikkailtu muun muassa  Benjamin Brittenin  ja  Mozartin  manttelinperijää.
 Otsikoihin hän nousi ensimmäisellä oopperallaan  Powder her Face  (1995), jonka hän sävelsi vain 24-vuotiaana. Ooppera oli uskalias ja keskittyi Argyllin herttuattaren  Margaret Campbellin  skandaalinkäryiseen elämään.
 Adès on kirjoittanut suuria orkesteriteoksia, kamarimusiikkia, kolme opperaa – ja baletin. Hänen musiikkiaan on luonnehdittu hypnoottiseksi ja lumoavaksi. Soittajille ja laulajille se on haastavaa. Baritoni  Mark Stone  kuvaili kuolemaa helpoksi tehtäväksi Adèsin  Totentanzin  (Kuolemantanssin) esittämisen jälkeen  Ylen haastattelussa  vuonna 2018.
 Onko säveltäjä samaa mieltä?
 – Yritän tehdä musiikista mahdollisimman vastustamatonta. Sävyjen ja tunteiden täytyy temmata kuulija mukaansa. Pidän siitä, että musiikin päättyessä ihminen kokee olevansa eri paikassa kuin teoksen alussa. Jokin on muuttunut. Siksi muusikoiden täytyy toisinaan kyetä pieniin ihmeisiin, Adès sanoo ja nauraa jälleen matalalta.
 Adès on ollut huipulla kohta 30 vuotta. Hän täytti keväällä 50 vuotta. Onko jokin muuttunut?
 – Olen rohkeampi tekemään asioista hyvin selkeitä. Jos haluan kirjoittaa yksinkertaista tunteellista melodiaa, olen siinä etevämpi. Aiemmin saatoin tehdä monimutkaista vain siksi, että olin nuori, hän sanoo.
 Koronapandemia oli tuotteliasta aikaa Adèsille. Kun konsertit peruttiin, jäi enemmän aikaa olla kotona. – Pystyin keskittymään säveltämiseen. Tietenkään en olisi halunnut, että syy oli se, mikä oli. Se oli yhtä kaaosta, mutta laiha lohtu oli se, että balettini hyötyi ajasta. Tiina Jutila / Yle
 “Rakastan Sibeliusta”
 Jos Adèsin pitäisi valita säveltäjän, kapellimestarin ja pianistin ammateistaan vain yksi, ratkaisu olisi selvä.
 – Olen ainut, joka voi kirjoittaa musiikkiani. Sitä ei tee kukaan muu. Sen sijaan on monia kapellimestareita ja pianisteja, jotka ovat vähintään yhtä hyviä kuin minä. Se, mikä on ainutlaatuisesti minua, on säveltäminen.
 Adès tunnustautuu  Jean Sibeliuksen  ihailijaksi.
 – Rakastan Sibeliusta. Minulla on hänen musiikkiinsa erityissuhde.
 Hän löysi suomalaissäveltäjän jo varhain, pienenä poikana.
 – Silloin tunsin ensi kertaa, että musiikki voi puhdistaa ihmisen ja sinfonian kuluessa voi muuttua. Se oli minulle suuri oivallus, hän sanoo.
 Adès johtaa Sibeliuksen kuudennen sinfonian festivaalin päätöskonsertissa. Hän pitää teosta suomalaissäveltäjän henkilökohtaisimpana sinfoniana.
 – Siinä on vain hän, luonto ja tuuli taivaalla. Sibelius kuuntelee luontoa ja kommunikoi sen kanssa. Hän antaa luonnon muuttaa itsensä. On kuin teoksessa kasvaisi puu, ja Sibelius muuttuisi sen lehdeksi.
 Thomas Adès on helpottunut päästessään takaisin yleisön eteen pitkän koronajakson jälkeen. – Sitä ottaa asioita itsestäänselvyytenä. Kun ne viedään pois ja ne saa takaisin, niitä arvostaa entistä enemmän.  Tiina Jutila / Yle
 Pekka Kuusisto soittaa kuin leivonen
 Thomas Adès -festivaalin viimeisessä konsertissa kantaesitetään nimikkosäveltäjän orkesteriteos  Märchentänze  (Satutanssit). Sen viulusolistina on  Pekka Kuusisto . Teos on saanut vaikutteita englantilaisesta kansanmusiikista ja -taruista, joissa on taikuutta, haltijoita ja tonttuja. Mukana on hyvää ja pahaa magiaa. Tunnelmia Adès kuvailee sadun kaltaisiksi.
 – Teoksessa on myös osa, jossa leivonen lentää hyvin, hyvin korkealla ja laulaa hengittämättä. Pekan viulu on lintu. Orkesterissa leivosia on kymmenittäin lisää. Ne lentävät ympäriinsä korkealla ja muodostavat eräänlaisen lintujen kuoron.
 Vaikka Adès on säveltänyt  lähes 80  teosta, hän innostuu edelleen kantaesityksistä. Silloin se, mikä vielä hetki sitten oli vain ideana säveltäjän mielessä, muttuu todelliseksi.
 – On jännittävää kuulla se oikeasti. Teos on heti tavallaan eri. Kun teos on vielä mielessä, se on kuin kartta. Se muuttuu todelliseksi orkesterin myötä. Aina, kun kuulen teoksen ensi kertaa, muistan, millaista oli jouluna, kun olin lapsi.
 RSO:n festivaalin ensimmäinen, Adèsin johtama konsertti on katsottavissa  Yle Areenassa . Siinä kuullaan myös  Inferno .
 Katso ja kuuntele lisää Thomas Adèsin konsertteja:
 RSO:n konsertti 20.10.2021
 Haastattelussa Thomas Adès RSO:n festivaalilla
 RSO:n konsertti 26.10.2018
 Omien teosten johtamisessa on etunsa: niiden kohdalla yleensä tietää, mitä säveltäjä on yrittänyt ilmaista. Jos ei tiedä, apu on lähellä. – Koska ne ovat minun kirjoittamiani, voin aina sanoa: no, muutetaan sitä, Thomas Adès nauraa. Tiina Jutila / Yle

Huippusäveltäjä Thomas Adès rakastui Sibeliuksen musiikkiin jo lapsena: “Silloin tunsin ensi kertaa, että sinfonian aikana ihminen voi muuttua”


Summary: Kolumbialaisten viranomaislähteiden mukaan kiinni otetun huumepomo Dairo Antonio Usugan luovuttaminen Yhdysvaltoihin on Kolumbian hallituksen ensisijainen vaihtoehto.

Kolumbiassa viikonloppuna kiinni otettu huumepomo  Otoniel  eli  Dairo Antonio Usuga  on tarkoitus luovuttaa Yhdysvaltoihin, kertoivat kolumbialaiset viranomaislähteet sunnuntaina.
 Viranomaiset vahvistivat lauantaina, että Kolumbian asevoimat ottivat 50-vuotiaan Usugan kiinni viidakossa Uruban alueella Antioquian hallinnollisella alueella.
 Yhdysvallat on antanut luovutusmääräyksen Usugasta. Kolumbian hallitus on aikeissa tehdä yhteistyötä Yhdysvaltojen kanssa, jotta luovutus varmasti tapahtuu, kertoi Kolumbian presidentti  Ivan Duque .
 Duque kommentoi, että Usugan kiinniotto oli tämän vuosisadan kovin isku huumekauppaa vastaan, ja vertasi operaation tärkeyttä huumepomo  Pablo Escobarin  vangitsemiseen.
 Uutistoimisto Reutersin lähteiden mukaan Usugan luovuttaminen Yhdysvaltoihin on Kolumbian hallituksen ensisijainen vaihtoehto huumepomon jäätyä kiinni.
 Kolumbian hallitus oli tarjonnut Usugan olinpaikkaan johtavista tiedoista noin 800 000 dollarin palkkion. Myös Yhdysvallat oli etsintäkuuluttanut Usugan ja tarjosi hänestä viiden miljoonan dollarin palkkiota.
 Usuga astui Clan de Golfo -huumekartellin johtoon veljensä kuoleman jälkeen. Poliisi tappoi vuonna 2012 aiemmin rikollisliigaa johtaneen veljen  Juan de Diosin .
 Kolumbiassa tuotetaan kokaiinia eniten maailmassa. Kokaiinia viedään maasta pääasiallisesti Yhdysvaltoihin, vaikka viranomaiset ovat yrittäneet puuttua toimintaan vuosikymmeniä.
 Aiheesta lisää:
 Kolumbiassa kiinniotetulla huumekartellin pomolla oli laajat verkostot, presidentti vertasi huumeparoni Pablo Escobariin

Kolumbia luovuttaa viikonloppuna kiinni otetun huumepomon Yhdysvaltoihin


Summary: Espoon modernin taiteen modernin taiteen museossa avautuu keskiviikkona japanilaistaiteilija Chiharu Shiotan näyttely. Äärirajoilla-installaatio voi tuoda mieleen esimerkiksi avaruudesta peräisin olevan, karanneen organismin tai matkan ihmisruumiin sisälle.

Ohuet punaiset säikeet ryömivät vaivihkaa pitkin seiniä ja kattoa.  Chiharu Shiotan   Äärirajoilla -teos pistää pakostakin mielikuvituksen liikkeelle: tuntuu siltä kuin Espoon modernin taiteen museon EMMAn olisi yllättäen vallannut jokin avaruudesta karannut organismi, joka kasvaa kasvamistaan ja peittää lopulta kaiken alleen.
 Toisaalta mieleen tulee ihmisen fysiologia: ihan kuin edessä olisi lukemattomien pikkuruisten suonien verta tihkuva labyrintti – tällaiseltäkö näyttää ihmisruumiin sisätiloissa?
 Äärirajoilla -teosta voi tulkita eri tavoin, ja taiteilija Chiharu Shiotanmukaan itse kukin voi löytää siitä vaikkapa kauhu- ja scifi-elementtejä, vaikkeivät ne olekaan tarkoituksellisia.
 – Tätä teosta ei kuitenkaan ole millään tavalla tarkoitettu pelottavaksi. Toisaalta jotkut kävijät saattavat aistia, että kokonaisuudessa on läsnä muutakin kuin pelkkä näkyvä osuus.
 Japanilaistaiteilija Chiharu Shiotan teoksia on ollut esillä useissa kansainvälisissä näyttelyissä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Installaation tiheitä lankalabyrinttejä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Installaation verenpunainen väri tuo mieleen ihmisen sisuskalut.  Jussi Mankkinen / Yle
 Äärirajoilla-teos muodostaa tunneleita, joita pitkin voi liikkua.  Jussi Mankkinen / Yle
 Langat mahdollistavat kolmiulotteisen piirtämisen
 Tällä hetkellä Berliinissä vaikuttava japanilaistaiteilija Chiharu Shiota tunnetaan omaperäisistä installaatioistaan, joiden pääasiallisena materiaalina toimii akryylilanka ja joiden mittasuhteet ovat melkoisia. Esimerkiksi EMMAn  Äärirajoilla -installaatioon on käytetty käsittämättömät 350 kilometriä akryylilankaa.
 Lankamäärää voi konkretisoida esimerkiksi se, että Kuopiosta on matkaa Helsinkiin linnuntietä 336 kilometriä.
 Muun muassa nykytaiteilija  Marina Abramovićin  johdolla opiskellut Shiota aloitti perinteisen maalaamisen parissa, mutta siirtyi sittemmin toisenlaisten materiaalien pariin.
 – Haluan ikään kuin piirtää kolmiulotteisessa tilassa, ja juuri langasta on muodostunut sopiva väline tällaiseen toimintaan. Lisäksi teosteni ideana on, että kokonaisuus ja punominen viedään mahdollisimman pitkälle. Lopputuloksena on installaatioita, jotka eivät enää näytä siltä, että se olisi tehty langasta.
 Näyttävillä ja erikoisilla teoksillaan taiteilija haluaa myös houkutella suurta yleisöä toisinaaan vaikeaksikin koetun nykytaiteen pariin.
 – Teosteni kohdalla yleisön ensimmäinen reaktio lienee hämmästys: kuinkahan kauan tätä on tehty ja paljonkohan tässä on käytetty lankaa. Tämän jälkeen toivon, että kävijä ryhtyy miettimään teoksen muita merkitysiä. Samalla haluaisin, että ihmisille tulisi ahaa-elämys: nykytaide onkin kiinnostavaa.
 Valtaisaa installaatiota tehtiin kaksi viikkoa kolmentoista ihmisen työpanoksella.  Jussi Mankkinen / Yle
 Installaation takia myös näyttelytilan lattia jouduttiin uusimaan.  Jussi Mankkinen / Yle
 Teoksen symboliikkaa lisäävät ovet.  Jussi Mankkinen / Yle
 Haasteellinen projekti
 Espoon modernin taiteen museolle EMMAlle Chiharu Shiotan installaation rakentaminen on ollut varsin haasteellinen urakka.
 – Koko projekti on vaatinut tiukkaa ennakkosuunnittelua. Meillähän on museossa betonilattiat, mutta tätä teosta varten tila jouduttiin päällystämään puulattialla, jotta siihen saatiin kiinnitettyä langat, kuraattori  Arja Miller  EMMAsta kertoo.
 350 kilometrin mittaista lankamäärää punoi kahden viikon ajan yhteensä kolmetoista ihmistä – taiteilija mukaanlukien.
 – Itse koen kokonaisuuden meditatiivisena. Shiotan retrospektiivisen näyttelyn Tokion Mori-taidemuseoon kuratoinut  Mami Kataoka  on verrannut näitä teoksia taifuuneihin. Tässäkin teoksessa on paljon pyörteistä energiaa, jonka keskellä on myrskyn silmä. Siellä on sitten täydellinen tyven, Miller jatkaa.
 Kuraattori Arja Millerin mukaan installaation rakentaminen oli haasteellinen prosessi.  Jussi Mankkinen / Yle
 Chiharu Shiotan installaatio on osa EMMAn ja Saastamoisen säätiön kuratoimaa teossarjaa, jonka tarkoituksena on tuoda esille kiinnostavia nykytaiteilijoita.
 – Shiotan teoksissa voi nähdä kaikuja surrealismista ja performanssitaiteesta. Tässä yhteydessä oleellista on kuitenkin yhteys tilalliseen installaatiotaiteeseen: hän kuuluu taiteilijoihin, jotka osaavat käsitellä tilaa ja muuntaa sen joksikin aivan muuksi.
 Satojen lankakilometrien kutominen  Äärirajoilla -installaation kaltaiseksi kokonaisuudeksi on äärimmäisen pikkutarkkaa puuhaa. Voisi luulla, että tällainen viikkokausia jatkuva toiminta kävisi toisinaan myös hermojen päälle – etenkin kun Chiharu Shiotan teosten tekoprosessi on aina samanlainen. Taiteilija myöntääkin, että synnytystuskilta ei voi välttyä.
 – Jokaisen teoksen loppuvaiheessa minulle tulee usein tunne, että nyt tämä saa kyllä riittää, mutta samalla ajattelen, että ei kuitenkaan ihan vielä. Jokaisen installaation kohdalla toistuu tämä sama kuvio.
 Chiharu Shiota installaationsa syvyyksiin uponneena.  Jussi Mankkinen / Yle

EMMA-museoon rakennettiin jättiläisteos, joka vaati lankaa yli Helsingin ja Kuopion etäisyyden – tältä sen verenpunaisissa sisuksissa näyttää


Summary: Finnair laajentaa toimintaansa Tukholman Arlandaan, josta yhtiö on aloittanut suorat kaukolennot Thaimaahan ja Yhdysvaltoihin. Samalla Suomesta on siirtynyt Ruotsiin 270 työpaikkaa. Yhtiön mukaan seuraavat Airbus A350 -koneet saatetaan sijoittaa Helsinki-Vantaan sijasta Arlandaan.

Tukholman Arlandan lentoasemalla juhlittiin viikonvaihteessa Finnairin historiallisia lentoja. Tulevana talvena yhtiö lentää ensimmäistä kertaa kaukolentoja Thaimaahan ja Yhdysvaltoihin myös muualta kuin Helsinki-Vantaalta.
 – Tämä mahdollisuus syntyi pandemian aikana, ja päätimme siihen tarttua. Meillä ei ole mitään sitä vastaan, jos se kääntyy pidempiaikaiseksi laajennukseksi, sanoo Finnairin toimitusjohtaja  Topi Manner.
 Manner tarkoittaa Finnairin kilpailijan Norwegianin vetäytymistä kaukolennoista, ja näiden matkustajien saamista Finnairin asiakkaiksi. Pohjoismaiden lentomarkkinoita jaetaan uudelleen Finnairin ja SAS:n välillä.
 Finnairin Tukholman-lennot työllistävät kaksi Airbus A350 -matkustajakonetta, ja samalla noin 270 työpaikkaa siirtyy Helsinki-Vantaalta Arlandaan. Yhtiö harkitsee myös, että lähivuosina toimitettavat uudet A350-koneet sijoitetaan Tukholmaan.
 – Finnairin kapasiteetti tulee lähivuosina kolmen A350-koneen seurauksena kasvamaan, ja sitä on mahdollista kohdentaa myöskin Arlandaan, myöntää Manner.
 Finnairilla on tällä hetkellä 16 Airbus A350-laajarunkokonetta, ja loput kolme tilattua konetta toimitetaan lähivuosina.
 Tukholman Arlandassa juhlitiin viikonloppuna Finnairin ensimmäisen suoran kaukolennon lähtöä Thaimaan Phukettiin.  Swedavia
 Tulevana talvena Finnair lentää sekä Arlandasta että Helsinki-Vantaalta Yhdysvaltojen Miamiin, New Yorkiin ja Los Angelesiin. Thaimaassa kohteita ovat Bangkok ja Phuket.
 Yhdysvaltojen-lennot tarkoittavat myös väliaikaista muutosta yhtiön strategiaan, joka perinteisesti on keskittynyt Euroopan ja Aasian välisiin lentoihin.
 Aasiassa matkustusrajoituksia puretaan kuitenkin odotettua hitaammin, ja esimerkiksi Kiina avautunee Finnairin arvion mukaan vasta vuoden 2022 ensimmäisen puoliskon jälkeen. Sen sijaan matkustusrajoitukset Yhdysvaltoihin sekä Thaimaahan poistuvat marraskuussa.
 Todennäköisesti Pohjois-Amerikan reittien tarjonta säilyy vahvana myös pandemian jälkeen.
 Tällä hetkellä Finnair lentää noin 130 lentoa päivässä, mikä on noin puolet pandemiaa edeltävästä määrästä. Muualla Euroopassa lentoliikenteestä on palautunut jo huomattavasti enemmän, noin 80 prosenttia.
 Helsinki-Vantaan Terminaali 2:n laajennus valmistuu joulukuun alussa. Aasian matkustusrajoitusten takia ensi talvena lentoasemalla ei vielä nähdä suuria kiinalaisryhmiä.  Rami Moilanen / Yle
 Finnairin tappio pieneni – matkustajamäärät kasvussa
 Finnairin vertailukelpoinen liiketulos oli heinä-syyskuussa lähes 110 miljoonaa euroa tappiolla, kun vuosi sitten samaan aikaan tappio vuosi oli 167 miljoonaa. Yhtiö arvioi olevansa tappiollinen vielä ensi vuoden ensimmäisen puoliskon ajan, koska Aasian matkustusrajoitukset vähentävät lentämistä.
 Sen sijaan ensimmäisen kerran pandemian alkamisen jälkeen yhtiön operatiivinen kassavirta kääntyi positiiviseksi rahtitulojen ja lentolippujen myynnin ansiosta. Euroopassa matkustus on avautunut ja syyskuusta alkaen yhtiö on saanut runsaasti lentovarauksia.
 – Matkustusrajoitukset Suomen ja muun Euroopan välillä poistuivat, mutta vasta heinäkuun lopussa, selvästi muuta Eurooppaa jäljessä.
 Poikkeuksellisen vahvan lentorahdin kysyntä jatkuu yhtiön arvion mukaan kesään 2022 asti.
 – Lentorahtien kysyntä on jatkunut poikkeuksellisen vahvana globaalien toimitusketjuhäiriöiden vuoksi, ja lentorahdin hinta on yli kaksinkertainen verrattuna pandemiaa edeltävään aikaan, sanoo Manner.

Finnair aloitti historialliset lennot Tukholmasta – satoja työpaikkoja siirtyy Ruotsiin ja sinne saattavat päätyä myös yhtiön uudet koneet


Summary: Perinteiset autovalmistajat kärvistelevät, mutta Tesla pelaa vahvuuksillaan ja lupaa kasvattaa tuotantomääriään. Autoteollisuuden nousukkaan etumatka on kestänyt yllättävän pitkään, kirjoittaa taloustoimittaja Juha-Matti Mäntylä.

Sähköautoyhtiö Teslan markkina-arvo ylitti juuri tuhannen miljardin dollarin rajapyykin. Sen osakkeiden arvo on vuoden kuluessa reilusti yli kaksinkertaistunut ja yhtiö on arvokkaampi kuin yksikään autovalmistaja ennen sitä.
 Tesla on markkina-arvoltaan yli nelinkertainen japanilaiseen Toyotaan verrattuna ja lähes seitsenkertainen verrattuna saksalaiseen Volkswagen-ryhmään. Teslan ystävät tosin laskevat Teslan olevan enemmän Applen kaltainen ohjelmisto- ja design-yhtiö kuin perinteinen autovalmistaja.
 Sellainen Tesla ainakin markkina-arvon puolesta jo onkin.
 Tesla on eilisellä kurssillaan maailman kuudenneksi arvokkain yhtiö Applen, Microsoftin, öljy-yhtiö Saudi Aramcon, Googlen ja Amazonin jälkeen. Kärkikymmenikkö on koostuu pääosin yhdysvaltalaisista yhtiöistä, jotka toimivat ohjelmistojen ja digitaalisen teknologian alalla.
 Maailman arvokkaimmat yhtiöt
 Viimeksi kuluneen vuoden aikana maailman arvokkaimmat yhtiöt ovat muuttuneet entistä arvokkaammiksi. Lähes 2,5-kertaistunut Tesla on ollut kasvajana ylivoimainen, seuraavana tulee 74 prosenttia vuodessa kasvanut Google.
 Kärkiyhtiöistä ainut, jonka markkina-arvo on vuoden kuluessa laskenut, on Kiinalainen digijätti Tencent. Viime kuukaudet sijoittajat ovat olleet huolissaan Kiinan talouden kehityksestä ja etenkin maan johdon halusta rajoittaa teknologiayhtiöiden toimintaa.
 Mutta palataan Teslaan. Se nimittäin ylitti juuri toisenkin merkkipaalun.
 Euroopan myydyin automalli
 Teslan Model 3 oli syyskuussa Euroopan myydyin automalli,  kertoo tutkimusyhtiö Jato . Autoalan näkökulmasta suuri uutinen on, että ensimmäistä kertaa kärkipaikka meni sähköautolle.
 Tesloja myytiin lähes 24 600 kappaletta, toisena tulee Renault Clio 18 200 myydyllä autolla.
 Euroopan myydyimmät syyskuussa (26 maata)
 Lähde: Jato
 Muilla valmistajilla on toki paljon erilaisia automalleja. Kokonaisuutena Teslan markkinaosuus Euroopassa on yhä vain 2,6 prosenttia.
 Tulevaisuus on kuitenkin sähkössä ja siellä Tesla on yhä kärjessä. Syyskuussa yhtiön Euroopan markkinaosuus oli täyssähköautoissa 24 prosenttia. Toisena tuli 22 prosentin osuudella Volkswagen-ryhmä, joka valmistaa myös esimerkiksi Audeja, Skodia ja Seateja.
 Teslan asemaa kuvaa, että kaksi myydyintä täyssähköautoa olivat Teslan valmistamia.
 Tutkimusyhtiö  Canalysin mukaan  Tesla oli vuoden ensimmäisellä puoliskolla täyssähköautojen markkinajohtaja myös globaalisti. Perinteiset autovalmistajat kirivät, mutta autoteollisuuden nousukkaan etumatka on kestänyt yllättävän pitkään.
 Mutta onko Tesla tuhannen miljardin dollarin arvoinen? Tätä miettii nyt moni. Syyskuun lopulla päättyneen vuosineljänneksen aikana Tesla teki ennätysmyynnin ja -tuloksen. Yhtiön nykyisellä tulostasolla kestäisi kuitenkin satoja vuosia ennen kuitenkin tuhannen miljardin dollarin hintalappu tulisi kuitattua.
 Teslaan sijoittaneet eivät kuitenkaan usko nykyiseen tulostasoon, he uskovat hurjaan kasvuun.
 Tesla kiersi sirupulan koodaamalla
 Siru- ja logistiikkaongelmat ovat hidastaneet myös Teslan toimintaa, mutta moneen kilpailijaan verrattuna yhtiö näyttää pärjäävän hyvin. Siinä missä Opelin, Fordin ja Volkswagenin kaltaiset valmistajat sulkevat komponenttipulan vuoksi  tehtaitaan , Tesla jatkaa tuotantomäärien kasvattamista.
 Yhtiö uhoaa lisäävänsä toimitusmääriä tulevina vuosina 50 prosentilla joka vuosi.
 Ainakin vuokra-autoyhtiö Hertz tuntuu uskovan Teslan kykyyn toimittaa autoja. Hertz tilasi juuri 100 000 sähköautoa  ensi vuoden loppuun mennessä . Juuri tuo uutinen nosti Teslan osakekurssin ennätyslukemiin.
 Viimeksi päättyneellä vuosineljänneksellä Tesla valmisti hieman yli 240 000 ajoneuvoa. Miksi komponenttipula ei ole Teslalle yhtä suuri ongelma kuin muille?
 Yksi ilmiselvä  syy on auton hinta. Kun auto maksaa halvimmillaankin noin 50 000 euroa, yhden komponentin hinnannousu ei tuhoa kannattavuuslaskelmia.
 Toisaalta Teslan etuna  on myös brändin haluttavuus. Jos auton hintaa on  pakko nostaa  ja  asiakastoimituksia siirtää , Teslan ystävät näyttävät olevan valmiita siihen.
 Moni komponenttitoimittajakin  haluaa pitää kiinni Tesla-sopimuksistaan. Tesla on sentään asiakas, joka kasvaa voimakkaasti ja tulee todennäköisesti jatkossakin ostamaan paljon kalliimman pään tuotteita. Siksi Tesla voi todennäköisesti etuilla sirujonossa.
 Maailman arvokkain  autovalmistaja on epäilemättä myös palkannut riveihinsä alan parhaita ostajia.
 Viides syy  menee Teslan ytimeen. Kuten artikkelin alussa todettiin, Tesla haluaa olla enemmän ohjelmistoyhtiö kuin perinteinen autovalmistaja. Globaalissa komponenttikriisissä tästä on etua.
 Teslan perustaja  Elon Musk   kertoi sijoittajille , että yhtiö otti komponenttipulan vuoksi käyttöön vaihtoehtoisia piisiruja – ja se edellytti laiteohjelmistojen uudelleenkoodausta. En tiedä, kuinka suuri työ se olisi Volkswagenille tai Toyotalle, mutta Tesla teki työn Muskin mukaan "viikoissa".
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 27.10. klo 23:een asti.

Analyysi: Tesla nappasi Euroopan myydyimmän auton tittelin ja ylitti tuhannen miljardin dollarin rajan – kiersi sirupulaa koodaamalla


Summary: Lapissa on käynnistymässä vilkas joulusesonki, paikoin liki yhtä vilkas kuin vanhan normaalin aikaan ennen pandemiaa. Pelkästään Enontekiölle on tulossa lähes sata tilauslentoa ja liki 17 000 brittimatkailijaa.

Odotukset joulumatkailun onnistumisesta ovat juuri nyt korkealla. Vaikka  matkailurajoituksia päätettiin lokakuussa jatkaa  Suomessa vuoden loppuun saakka, näyttää edessä olevan vanhaa normaalia muistuttava vilkas joulusesonki.
 – Kyllä se siltä vaikuttaa. Kun rokotetut asiakkaat pääsevät matkustamaan, se tuntuu jo mahdollistavan ihan runsaslukuisen asiakkaiden tulemisen, kertoo Lapin matkailuelinkeinon liiton toiminnanjohtaja  Nina Forsell .
 Näkymät ovat hyvät myös Rovaniemen napapiirillä sijaitsevalla Joulupukin kammarilla.
 – Näyttää oikein positiivisen iloiselta. Varauksia ja kyselyitä on tullut melkein 2019 vuoden malliin. Odotusarvo on, että kovin paljon meille tänne tulee vieraita, kertoo kammarin päätonttu  Minttu Kariniemi-Aula .
 Brasilialaisten Gustavon ja Camilan Lapin matka siirtyi koronapandemian takia vuodella. He ovat innoissaan Rovaniemen talvisesta maisemasta. Jyri Tynkkynen / Yle
 Sama viesti toistuu viiden kohteen lappilaisen matkailuyhtiön, Harriniva Oy:n suunnalta. Sen muoniolaiset hotellit Harriniva ja Jeris avaavat ovensa matkailijoille marraskuun lopulla. Luvassa on heti talot täynnä elämää.
 – Ei ole mitään lämmittelyä alkuun. Pääsemme suoraan lähestulkoon täysiin asiakasmääriin ja pyörittämään rumbaa, kertoo Harriniva Oy:n toimitusjohtaja  Hanna-Mari Talvensaari .
 Ennakkomyynti on Talvensaaren mukaan ollut kovaa – jopa niin kovaa, että ero koronaa edeltäneeseen aikaan ei ole suuri.
 – Ei ihan vielä olla siellä, missä vuonna 2019, mutta ei se kaukanakaan ole enää.
 Myös lentoliikenne vilkastuu pian pitkän tauon jälkeen tuntuvasti. Pelkästään Enontekiölle on tulossa lähes sata tilauslentoa ja liki 17 000 brittimatkailijaa joulukaudella. Finavian mukaan sesonki näyttää vilkkaalta myös muiden Lapin kenttien osalta.
 Lue myös:   Onko Suomen kansainvälinen joulumatkailu jo menetetty tiukkojen rajatoimien takia? Visit Finland: "Venäläisetkin tähyävät etelänmatkoja"
 Yrittäjät: Rovaniemen jouluilmeen oltava maineensa veroinen
 Joulupukin kotikaupunkina tunnetun Rovaniemen keskustaa laitetaan parhaillaan jouluiseen kuosiin ennen matkailijoiden tuloa.
 Tällä kertaa ollaan tavanomaista aikaisemmin liikkeellä, sillä kaupunki on jo pystyttänyt keskustan kävelykadulle ja Lordin aukiolle isot kuuset.
 Tiistaina joukko paikallisia yrittäjiä talkoilee keskustaan vielä yli 200 joulukuusta matkailijoiden ja paikallisten iloksi.
 Rovaniemellä 25 vuotta asunut ranskalainen Claudine Mähönen pitää kaupungin jouluilmeestä: "Joulunaika kiinnostaa minua aina, koska täällä on paljon kauniita koristeita." Jyri Tynkkynen / Yle
 Kaikki talkoissa olevat yrittäjät ovat yhdestä asiasta samaa mieltä: Rovaniemen on näytettävä siltä, millaisena se tunnetaan.
 – Rovaniemi tunnetaan joulupukin kaupunkina, joten siltä sen on myös näytettävä. Kuuset tuovat edes hiukan lisää jouluista tunnelmaa, Rinteenkulman kauppias  Janne Rinne  sanoo.
 Ruoka- ja suklaatuotteistaan tunnettu yrittäjä  Jouko Rajanen  pitää kaupungin jouluista ilmettä silti riittämättömänä.
 – Kaupungin pitäisi panostaa merkittävästi enemmän. Ei riitä, että kävelykatu näyttää hyvältä. Koko kaupungin pitäisi näyttää jouluiselta, Rajanen sanoo.
 Kaupungin jouluilmeellä nähdään yhteys siihen, miten yritysten kassat kilisevät.
 – Haluamme omalta osaltamme myös edistää sitä, että koronan kurimuksesta selvinneiden yritystemme joulukauppa saataisiin mahdollisimman nopeasti hyvään vauhtiin, sanoo joulukuusitempauksen kuusi vuotta sitten aloittanut  Janne Honkanen .
 Luksusmatkoja Lappiin järjestävä Honkanen oli tuolloin tyytymätön kaupungin jouluilmeeseen ja pystytti yön aikana pari sataa kuusta keskustaan. Sen jälkeen mukaan kuusitalkoisiin on tullut yli 30 yrittäjää jakamaan kustannuksia.
 – Päätimme silloin Jannen tempauksen jälkeen, että tehdään homma kunnolla. Jannen kuuset olivat sen verran harvoja, naurahtaa kauppias Janne Rinne talkoilun taustoja muistellessaan.
 Lue lisää:   Kaupunkilaiset hieraisivat aamulla silmiään – kävelykadulle tuli yön aikana sata tuuheaa joulukuusta
 Brexit ei vaurioittanut joulumatkailua
 Visit Rovaniemen toimitusjohtaja  Sanna Kärkkäinen  on tyytyväinen yrittäjien talkoilun myötä syntyvästä kaupungin jouluilmeestä.
 – Nyt kannattaa todella panostaa jouluilmeeseen. Tilanne joulumatkailun osalta näyttää koko ajan paremmalta. Kiinnostus tuntuu vielä kasvavan koko ajan, koska meiltä kysellään jo ympäri maailmaa, että kuinka sinne pääsee jouluksi, kertoo Sanna Kärkkäinen.
 Postia on tullut esimerkiksi Malesiasta, Intiasta ja Indonesiasta. Malesiasta on jo vahvistettu, että Rovaniemelle on tulossa ryhmä jouluksi.
 Suurimmat odotukset ovat luonnollisesti Keski-Euroopan matkailusta sekä Iso-Britanniasta.
 – Britit tulevat olemaan edelleen meidän joulumatkailun tärkein maa. Nyt, kun siellä vielä helpottui maahan paluu, niin Lapin joulu ja lumi ovat niin iso kiinnostavia heille, että sieltä riittää matkustajia Lappiin ja Rovaniemelle.
 Kärkkäisen mukaan Brexit ei ole vaurioittanut joulumatkailua, vaikka rajamuodollisuudet vievät hieman entistä enemmän aikaa.
 – Tämä on kuitenkin otettu huomioon matkanjärjestäjien kanssa ja asiakkaille on ennakkoon kerrottu, kuinka homma saadaan mahdollisimman joustavaksi.
 Suorat reittilennot Keski-Euroopasta ovat myös Kärkkäisen mukaan tärkeitä juuri, kun matkailu on avautumassa.
 – Kun pääsee suoraan Lappiin ilman välietappeja, se lisää terveysturvallisuutta ja helpottaa päätöstä matkustaa jouluna.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  27.10. kello 23 saakka.
 Lue lisää:   Hallituksen esitys matkustusrajoitusten jatkamisesta saa tyrmäyksen Lapin matkailutoimijoilta: Rajoitukset pitäisi poistaa kokonaan

Katso suorana kello 18.15: Yrittäjät pystyttävät joulukaupungin Rovaniemen keskustaan yli 200 kuusta – Lapin joulusesongista on tulossa vilkas


Summary: YK:n ympäristöohjelman UNEP:in mukaan nykyiset päästötavoitteet eivät riitä pysäyttämään maapallon lämpötilan nousua 1,5 asteeseen.

YK:n ympäristöohjelma UNEP maalaa synkkää kuvaa ilmastonmuutoksen tilasta.
 Sen tuoreen raportin  mukaan maapallon päästöjä pitää leikata seitsemän kertaa nykyistä enemmän, jotta lämpötilan nousu saadaan pysäytettyä 1,5 asteeseen.
 1,5 asteen lämpötilan nousu on Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteista kunnianhimoisin.
 Maailman ilmatieteen järjestö WMO kertoi eilen , että maapallon ilmakehän kasvihuonekaasupitoisuudet nousivat viime vuonna ennätyskorkealle.
 Järjestön mukaan koronapandemian aiheuttama talouskasvun hidastuminen ei vaikuttanut kasvihuonekaasupitoisuuksiin, vaikka se vähensikin hetkellisesti uusia päästöjä.
 Uutistä päivitetään

YK:n ilmastoraportti: päästöjä pitää leika seitsenkertainen määrä, jotta 1,5 asteen tavoitteeseen päästään


Viron presidentti  Alar Karis  vierailee ensimmäistä kertaa Suomessa.
 Karis ja presidentti  Sauli Niinistö  tapaavat toisensa Presidentinlinnassa. Keskustelun aiheina ovat maiden kahdenväliset suhteet ja kansainväliset asiat.
 Karis kuvaili  Ylen haastattelussa elokuussa  maiden välisiä suhteita hyviksi ja sanoi, että Viron ja Suomen suhde on muuttunut tasavertaisemmaksi.
 Karisin henkilökohtainen Suomen-suhde on toistaiseksi jäänyt ohueksi. Hän on syntynyt ja kasvanut Tartossa, missä ei voinut katsoa suomalaisia tv-kanavia.
 – En tunne suomalaisten poliitikkojen joukosta ketään kovin läheisesti. Mutta viran myötä puhelimeen ilmestyy myös tarvittavia numeroita, Karis arvioi Ylelle elokuussa.
 Voit seurata tiedotustilaisuutta tästä päivittyvästä jutusta ja pääkuvan paikalla pyörivästä suorasta lähetyksestä.
 Lue lisää:
 Viron uusi presidentti on yliopistomiehiä ja toivoo koulutusyhteistyötä Suomen kanssa: "Meistä voisi tulla yhdessä koulutetuimpia kansakuntia"
 Viron presidentiksi valittu Alar Karis vannoo tänään virkavalansa – Yle listasi, miten hänen roolinsa poikkeaa Sauli Niinistön asemasta

Viron presidentti Alar Karis vierailee ensimmäistä kertaa Suomessa – katso tiedotustilaisuus presidentti Niinistön kanssa suorana