Summary: Peruspalveluministeri Krista Kiuru pelkää, että tulevan hyvinvointialueen digiosaaminen jää yksityisen yrityksen varaan. Hallitus haluaa julkiselle puolelle koko maan kattavan digiklinikan.

Päijät-Sote ottaa Mehiläisen kehittämän digiklinikan käyttöön koko maakunnassa vuoden loppuun mennessä. Tähän asti digiklinikkaa on voinut käyttää julkisessa terveydenhuollossa Harjun terveyden asiakkaat eli Lahden, Iitin ja Kärkölän asukkaat. Toimitusjohtaja  Marina Erholan  mukaan Päijät-Sote haluaa tarjota samat digipalvelut kaikille maakunnan asukkaille yhdenvertaisuuden takia.
 Näin tehdään, vaikka Päijät-Soten ja Mehiläisen alkuperäisen suunnitelma Harjun terveyden toiminnan laajentamisesta ei voikaan toteutua. Alunperin yhteisyrityksen oli tarkoitus laajentaa toimintaansa koko Päijät-Hämeeseen. Tämä ei ole mahdollista, sillä uuden sotelain mukaan hyvinvointialueella on oltava myös riittävästi omaa palvelutuontantoa. Mehiläinen on siitä huolimatta luvannut kehittämänsä digiklinikan Päijät-Soten käyttöön.
 – Mahdollisuus laajentaa Mehiläisen digialusta eli Päijät-Sote-sovellus palvelemaan myös muiden kuin Harjun terveyden alueen väestöä sekä muun muassa erikoissairaanhoidon palveluita on sovittu jo alun perin osana sote-keskuspalveluiden hankintaa. Tämä on ollut siis jo kilpailutusvaiheessa tilaajan edellytys, viestittää Harjun terveyden käynnistysvaiheen toimitusjohtaja  Joonas Turunen  sähköpostitse.
 Peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sdp.) on alusta asti suhtautunut Harjun terveyteen kriittisesti. Hän on huolissaan siitä, onko tulevalla hyvinvointialueella riittävästi omaa palvelutuotantoa. Tähän velvoittaa myös uusi laki. Kiurun mukaan laki tarkoittaa myös digitaalisesti järjestettyä vastaanottotoimintaa.
 Digiklinikalla voi hoitaa pieniä vaivoja viestittelemällä lääkärin kanssa. Noin 50 000 päijähämäläisellä on Mehiläisen julkinen sovellus käytössä.  Marjo Pirilä / Yle
 Digiklinikka pitää sisällään paljon muutakin kuin teknologiaosaamista. Digiklinikalla on omat lääkärit ja he voivat työskennellä missä päin maata tahansa.
 – Lain kirjaimen mukaan on varmistettava, että osaamista on hankittava myös niissä asioissa, mitä ei ole ollut aikaisemmin. On tärkeää, että omassa tuotannossa on myös osaamista tehdä mobiili- ja digiratkaisuja. Päijät-Sotesta ei kannata tehdä sellaista kehitysmaata, jossa ei tätä osaamista olisi julkisella terveydenhuollolla laajasti, sanoo Kiuru.
 Kiuru: julkisen puolen kehitettävä oma digipalvelunsa
 Toimitusjohtaja Marina Erhola sanoo, ettei Päijät-Sote pystyisi koskaan kehittämään Mehiläisen palvelua vastaavaa digiklinikkaa. Maakunnan väestöpohja on siihen liian pieni. Jos jostain syystä Mehiläisen digiklinikka ei enää olisikaan Päijät-Soten käytössä, hankkisi se palvelun jostain muualta.
 Myös ministeri Krista Kiuru myöntää, että julkisella puolella digi- ja mobiilipalvelut ovat useita vuosia yksityisiä jäljessä.
 – Yksityisellä sosiaali- ja terveysektorilla on otettu paljon suurempi loikka digi- ja mobiilipalveluissa kuin julkisella puolella, ja siksi meidän on myös tärkeä onnistua siinä. Se on tapa saavuttaa vaikuttavuutta. Meillä on paljon vaivoja, jotka on helppo hoitaa mobiiliyhteydellä, chat palvelulla ja digitaalisilla ratkaisuilla.
 Kiurun mielestä palvelun ostaminen julkisen sektorin ulkopuolelta on kannettua vettä kaivoon. Siksi valtio satsaa yli 400 miljoonaa euroa digitaalisten järjestelmien kehittämiseen, jotta koko maahan tulisivat yhdenvertaiset palvelut.
 – Pitääkö meillä olla kymmeniä eri järjestelmiä tässä maassa vai voisimmeko oppia niistä parhaimmista innovaatioista, jotka ovat jo olemassa, ministeri kysyy.
 Voit keskustella aiheesta lauantai-iltaan klo 23:een saakka.

Mehiläisen kehittämä digiklinikka laajenee koko Päijät-Hämeeseen vuoden loppuun mennessä – ministeri Kiuru ei katso hyvällä


Summary: Everstiluutnantin mukaan Rajavartiolaitoksella on pääosa tarvittavista toimivaltuuksista jo olemassa, jos Puolan, Latvian ja Liettuan tilanne toistuisi Suomessa.

Rajavartiolaitos seuraa huolestuneena Valko-Venäjän ja EU:n rajalle syntynyttä tilannetta. Valtioiden välinen tilanne on jännittynyt ja rajoilla jumissa olevien ihmisten humanitaarinen tilanne vaikea, kertoo Rajavartiolaitoksen tilanne- ja riskianalyysikeskusta johtava  Mikko Lehmus .
 Samalla seurannassa on, mitä suomalaisviranomainen voi itse oppia tilanteesta ja hyödyntää sitä omassa valmiussuunnittelussa ja arkipäivän toiminnassa.
 – Keskeisin johtopäätös on, että tämä on sentyyppinen tilanne, johon Euroopan unionin turvapaikkamekanismia laajana kokonaisuutena ei ole suunniteltu, koska takana ovat naapurivaltion aktiiviset toimenpiteet. Nyt puhutaan ihmisten käyttämisestä hybridivaikuttamisen välineenä, Lehmus sanoo.
 Valko-Venäjän kautta Puolan, Latvian ja Liettuan rajoille on saapunut tuhansittain siirtolaisia. EU on syyttänyt Valko-Venäjää kyyditysten järjestämisestä. Tilannetta on arvioitu esimerkiksi painostuskeinoksi maahan kohdistuvien pakotteiden perumiseksi.
 Välitön poistaminen ei laissa
 Everstiluutnantti Lehmus kommentoi myös sitä, mitä toimia lainsäädäntö viranomaiselle mahdollistaa, jos vastaava toistuisi Suomen rajoilla.
 Pohja viranomaisten toimille tulee kolmesta lähteestä: EU-asetuksella säännellystä Schengenin rajasäännöstöstä, Suomen rajavartiolaista sekä perus- ja ihmisoikeuksista joko Suomen perustuslain tai kansainvälisten sopimusten pohjalta.
 – Rajan saa ylittää vain rajanylityspaikkojen kautta. Muualla pitää järjestää tehokas valvonta, niin että rajan ylittäminen sieltä ei ole mahdollista. Jos näin tapahtuu, rajanylittäjä saatetaan joko rikos- tai turvapaikkaprosessiin, jonka seurauksia voivat olla käännyttäminen tai turvapaikkaprosessin loppuun saattaminen, Lehmus sanoo.
 Lainsäädäntö ei tunne välitöntä poistamista valtakunnanrajalla, eli maasta poistaminen edellyttää asian selvittämistä. Suomi olisi siis velvollinen ottamaan maahan asti päässeen henkilön mahdollisen turvapaikkapyynnön vastaan nykylainsäädännön mukaisesti.
 – Siinä vaiheessa, kun henkilö on onnistunut ylittämään rajan, sillä ei ole vaikutusta, onko henkilö tullut rajan yli pakotettuna vai omin toimin. Yksilön osalta lainsäädäntö on sama rajan ylittämisen jälkeen.
 Valtioneuvoston päätöksellä rajanylityspaikkoja voidaan sulkea toistaiseksi tai määräaikaisesti, ja tätä mahdollisuutta hallitus on käyttänyt myös koronapandemian hoidossa. Tämä ei kuitenkaan estä turvapaikanhakua, jos sitä haluava henkilö pääsee rajalle asti.
 – Kun ihminen tekee Suomen valtion alueella turvapaikkapyynnön, se otetaan vastaan. Sanomattakin on selvää, että Rajavartiolaitos noudattaa voimassaolevaa lainsäädäntöä.
 Asevelvollisia ei heti hätiin
 Lehmuksen mukaan valtakunnanrajalla on varauduttu vaikeampaankin tilanteeseen, jossa tulijoita olisi enemmän kuin nykytilanteessa. Hän viittaa muun muassa poliisin ja maahanmuuttoviraston kanssa yhdessä laadittuihin suunnitelmiin.
 Tällaisessa tilanteessa Rajavartiolaitos tarvitsisi lisää resursseja. Kyseeseen tulisi esimerkiksi poliisilta saatava tuki ja virka-apu. Varusmiehiä tai reserviläisiä ei sen sijaan ensivaiheessa pyydettäisi apuun.
 – Mikäli tilanne menisi äärimmäisen vaikeaksi, tämäkin asia pohdittaisiin. Se olisi todella poikkeava tilanne ja vaatisi poliittisiakin päätöksiä.
 Lehmuksen mukaan pääosa Rajavartiolaitoksen tarvitsemista toimivaltuuksista on jo olemassa. Keskustelua uusista toimivaltuuksista on hyvä käydä ja niiden vaikutuksia arvioida, mutta mitään yksittäistä keinoa Rajavartiolaitoksen on varhaista nimetä.
 – Olennaista on, että toimivaltuuksien kirjo on riittävä, kyvykkyydet olisivat laaja-alaisia ja kokonaisuus olisi omiaan ehkäisemään Suomen joutumiseen tämänkaltaisiin tilanteisiin, hän sanoo.
 Lainsäädännöllistä estettä esimerkiksi raja-aidan rakentamiselle ei ole, mutta käytännössä sen toteuttaminen olisi hankala.
 – Jossain määrin materiaalia löytyy, mutta huomio kiinnittyy Suomeen pitkään itärajaan. Kaikille lienee selvää, että kattavasti sitä ei voida aidata tai muilla estelaitteilla kattaa.
 Lue aiheesta lisää:
 Analyysi: Käyttääkö Valko-Venäjä siirtolaisasetta Venäjän luvalla vai jopa Venäjän käskystä? Asetta voidaan käyttää myös Suomea vastaan
 Ylen kirjeenvaihtaja Istanbulin lentokentällä: Turkki on alkanut rajoittaa matkoja Minskiin – irakilaisryhmä käännytettiin pois lähtöportilla
 Suomi varautuu hybridiuhkiin  – sisäministeri Ohisalo: ”Valmiuslain uudistuksella viranomaisille tarvittavat keinot toimia”
 Presidentti Niinistö pohtii, houkutteleeko löysä lainsäädäntö turvapaikanhakijoita Suomeen: "Me erotumme pohjoismaisista kumppaneista"

Rajavartiolaitos seuraa ja hakee oppia Valko-Venäjän tilanteesta: "Kaikille lienee selvää, että itärajaa ei voida aidata"


Summary: Heinäkuussa Kalajoen Rahjassa riehuneen maastopalon sammutuskustannukset alkavat olla selvillä. Jokilaaksojen pelastuslaitos on tähän mennessä kirjannut yli kahden miljoonan euron kustannukset.

Kalajoen laajan maastopalon kustannukset kohoavat yli kahteen miljoonaan euroon. Maastoa paloi heinäkuussa liki 230 hehtaaria. Palo on lähihistorian toiseksi suurin.
 Summa on syksyn mittaan noussut sitä mukaa, kun maan eri pelastuslaitokset ovat laskuttaneet Jokilaaksojen pelastuslaitosta avustaan.
 Tällä hetkellä laskuri on runsaassa 2,2 miljoonassa eurossa. Ainakin yksi lasku on saapumatta vielä, kertoo pelastusjohtaja  Jarmo Haapanen .
 Valtio on varannut lisätalousarvioon 1,6 miljoonaa euroa korvauksia suurpalosta aiheutuneiden kustannusten kattamiseen. Ylijäävä osa eli noin 600 000 euroa on löydyttävä Jokilaaksojen pelastuslaitoksen alueen kunnilta. Kuntien maksettavaksi koituva summa on noussut yli 200 000 eurolla siitä, kun pelastuslaitos laati lisäbudjettinsa lokakuussa.
 Esimerkiksi Ylivieskan kaupunginhallitus käsittelee ensi viikolla talousarviomuutoksia ja on kirjannut Jokilaaksojen pelastuslaitokselta lisämenon, joka Ylivieskan osalta oli tuolloin 56 000 euroa. Pelastusjohtaja ennakoi, että kyseinen summa nousee vielä.
 Valtion osuus kattaa suurimman osan
 Jokilaaksojen pelastuslaitoksen pelastusjohtaja Jarmo Haapanen ei ole pettynyt valtiolta tulevaan summaan, vaikka se ei kata kaikkia suurpalon kustannuksia. Hän pitää sen suuruutta hyvänä ennakkotapauksena.
 Esimerkiksi vuonna 2006 Raahen Mattilanperällä sammutettiin laajaa maastopaloa, jonka kustannukset kohosivat 400 000 euroon. Valtio korvasi pelastuslaitoksen kustannuksista tuolloin noin 5%.
 Tällä kertaa runsaan kahden miljoonan euron kustannuksista on luvattu maksaa korvauksia 1,6 miljoonaa euroa.
 – Korvaus on nyt siis huomattavasti suurempi osuus kustannuksista. Näen sen positiivisena ilmiönä ja toivoisin, että se olisi tulevaisuuteen jopa linjaratkaisu, että tällaisiin merkittäviin onnettomuuksien torjuntakustannuksiin tulisi valtio reilulla summalla mukaan, sanoo Haapanen.
 Vuonna 2018 pelastuslakia muutettiin ja silloin poistui harkinnanvaraisen valtionosuuden mahdollisuus. Ennen sitä poikkeuksellisen suurissa onnettomuuksissa valtion korvauksen osuus oli 5%.
 Yli tuhat ihmistä töissä
 Suurin osa maastopalon sammutuskustannuksista on henkilöstömenoja. Pelastusjohtaja ei ole laskenut tarkasti eri menoeriä, mutta vetää yhtäläisyysmerkin tavanomaisiin pelastusmenoihin.
 – Esimerkiksi meidän pelastuslaitoksemme normaaleista toimintamenoista on vuosittain 75% henkilöstömenoja. Sama tilanne on tässä suurpalossa.
 Jarmo Haapanen laskee, että Kalajoella kesällä kaksi viikkoa riehunutta maastopaloa oli sammuttamassa Jokilaaksojen pelastuslaitokselta 360 eri henkilöä.
 Muualta päin Suomea saapui apuun suurin piirtein 1000 henkeä. Paikalla oli siis vajaat 1500 ihmistä eripituisina aikoina tuolla kahden viikon jaksolla.
 – Tässä oli erikoinen piirre se pitkäkestoisuus. Palo oli pitkäkestoisesti haasteellinen ja oli pelkoa, että palo lähtisi vielä leviämään laajemmalle. Se vaikutti henkilöstön tarpeeseen.
 Lue myös:   Kalajoen valtavan metsäpalon syynä huolimattomuus? – Epäilty on kiistänyt osallisuutensa
 Pelastusopisto selvittää, miten Kalajoen suurpalo levisi ja lopulta sammutettiin – tutkimus valmiiksi ennen seuraavaa maastopalokautta
 Valtion lisätalousarviosta löytyy sittenkin rahaa Kalajoen suuren metsäpalon kustannusten hoitoon – Jokilaaksojen pelastuslaitos saanee kaivattua apua
 Viime kesänä Kalajoella palanut valtava metsäpaloalue ehkä suojellaan osittain – nokeentuneet puut tarjoaisivat hyvät olosuhteet monille eliölajeille
 Kalajoen maastopalo ei ollutkaan vuosikymmenien suurin – tarkennusmittauksessa paloalueeksi laskettiin 227 hehtaaria
 Kalajoen maastopaloa sammutettiin jaksamisen rajoilla – sammuttajien saama tuki herkisti kokeneenkin pelastajan: "Se oli jopa aika liikuttavaa"

Kalajoen maastopalon kustannukset nousevat yli kahteen miljoonaan euroon – kunnille tulossa lisälasku


Summary: Mitä jokaisen on hyvä tietää EU-asioista? Saat olennaiset jutut Euroopan unionista perjantaisin suoraan sähköpostiisi, kun tilaat Eurooppa-uutiskirjeen. Linkki tilauslomakkeeseen löytyy kirjeen lopusta.

Aloitetaan tietokilpailukysymyksellä.
 Minkä valtioiden johtajat ovat viime viikkoina sanoneet seuraavaa ilmastonmuutoksen torjunnasta?
 A) “Utopistista fantasiaa, joka tuhoaa keskiluokan.”
 B) “Ilmastotoimia ei saa vaatia kiristämällä."
 C) “Polttomoottorien kieltäminen vuoteen 2035 mennessä on vaarallista politiikkaa.”
 Brasilia? Kiina? Intia? No ei. Oikeat vastaukset: a)  Unkari , b)  Puola , c)  Tšekki . Kaikki EU-maita.
 Lausunnot ovat itsenäisiltä valtionjohtajilta, ja heillä on EU:n linjasta poikkeavaan puheeseen täysi oikeus. Brysselissä ei ole ajatuspoliisivirastoa, eikä sellaista ole tietääkseni perusteilla.
 Sitaatit osoittavat, miten ristiriitaista EU:n ilmastopolitiikka on pinnan alla.
 Glasgow’n ilmastokokous  on huipentumassa. Loppumetreillä punnitaan, saako maailma 2020-luvulla omat päästönsä kuriin vai ei.
 Pintapuolisesti katsoen EU:n rooli Glasgow’ssa on näyttänyt ongelmattomalta: vihrein ja kunnianhimoisin, sanalla sanoen  esikuvamaisin .
 Komission varapuheenjohtaja, ilmastopappa  Frans Timmermans  kävi kehumassa EU:n ilmastolinjaa ja patistelemassa muita mukaan. Tulitukea tuli europarlamentaarikoilta, ja Turkin pääneuvottelijan mukaan EU-hiilitullien pelko  tuuppasi Turkkia  ratifioimaan Pariisin ilmastosopimuksen.
 Kunnianhimoisinta politiikkaa tekee EU:sta eronnut Britannia, jonka ilmastotoimet luokitellaan jo  "lähes riittäviksi" . EU:ssakin toki pyörii iso pyörä: tänä vuonna solmittu ilmastolaki pakottaa maat päästövähennyksiin. Mutta ilmassa on myös useita ristiriitaisia kysymyksiä.
 EU:n uusiutuvaksi  luokittelemasta energiasta 60 prosenttia tulee  puunpoltosta .
 Se ei ole ongelmatonta: hiiltä vapautuu ja metsien monimuotoisuus on hätää kärsimässä. Mutta ellei Eurooppa polttaisi puuta, se ei pystyisi luopumaan hiilestä.
 Samoin on maakaasun kanssa. Sekään ei ole ongelmaton värkki, mutta pienempi paha kuin kivihiili. Maakaasuun liittyy myös poliittisia ongelmia: 40 prosenttia EU:n käyttämästä maakaasusta  tulee Venäjältä .
 Entä  ydinvoima ? Lasketaanko se kestäväksi vai ei?
 Puunpoltto, kaasu ja ydinvoima. Kaikista kolmesta odotetaan uusia linjauksia. Näyttääkö EU niille vihreää vai punaista valoa?
 Tuskinpa ainakaan  pelkkää punaista. Kolmikon osalta tehtäneen välivaiheen välttämätön nahkapäätös, lyhyen tähtäimen ratkaisu matkalla puhtaampiin energiamuotoihin.
 Ja ehkei EU:n tarvitsekaan vielä nähdä pitemmälle. Ehkä elefantti pitää syödä pieninä paloina, etenkin kun Euroopassa pelätään kroonisesti isojen ratkaisujen herättämää poliittista vastarintaa.
 Tšekissä Babiš on juuri matkalla oppositioon ja Unkarissa Orbán valmistautuu vaaleihin, joissa hänen pitkä valtakautensa saattaa hyvinkin päättyä.
 Vähenevätkö erimielisyydet? Hetkellisesti ehkä. Mutta johtajat vaihtuvat muissakin maissa, ja isossa tuvassa aina jokin nurkka repsottaa.
 Viikonloppua,
 Janne
 Lue seuraavaksi kollegani  Anna Karismon  poimintoja Eurooppa-aiheista viikon varrelta ja siitä, mitä on tulossa lähiaikoina.
 #SOME: EU-tuokioita taideteoksissa
 "EU-maalausmeemit"  -tili esittelee Twitterissä ylläpitäjiensä kuvauksen mukaan "vähän Rembrandtia ja paljon  komitologiaa ". Tilin julkaisuissa vanhat maalaukset kertovat uusinta eurooppalaista tarinaa.
 Jäsenmaat ja parlamentti tosiaan nahistelevat kuin pahaiset kakarat yhteisestä budjetista neuvotellessaan (yllä). Juuri nyt nokkapokkaa käydään jäsenmaiden ja parlamentin välillä ensi vuoden noin 170 miljardin euron menoista.
 Mepit tapasivat tiistaiaamuna ja jäsenmaat keskustelevat  tänään perjantaina  kannoistaan. Aikaa sopia on vain maanantaihin. Jos sopimukseen ei päästä 15. marraskuuta mennessä, komission on jätettävä uusi talousarvioesitys ensi vuodelle.
 Asetelma on vanha tuttu:  mepit haluavat  suurempaa budjettia ja lisää rahaa esimerkiksi tutkimukseen, jäsenmaat pitävät kukkaronnyörejä tiukalla.
 FAKTA: Ranskan kieli vetoaa nuoriin lännessä, saksa idässä – mutta englanti jyrää
 Kun Eurobarometer   kysyi alle 30-vuotiailta , mitä kieltä he haluaisivat osata paremmin kuin nyt osaavat, enemmistö valitsi hieman yllättäen englannin kaikkialla muualla paitsi Sloveniassa (jossa haluttaisiin osata paremmin saksaa) ja Maltalla (jossa italia oli suosikki). Kaikista vastanneista 54 prosenttia tahtoisi osata englantia nykyistä paremmin, 15 prosenttia ranskaa ja 12 prosenttia saksaa.
 Vastaajat saivat valita englannin, ranskan, saksan, espanjan, italian, venäjän ja "muun kielen" välillä. Ruotsi ei siis ollut tarjottujen  vaihtoehtojen joukossa , mutta kyselyn tekijät samoin kuin Eurooppa-kirjeen toimituskin uskaltaa päätellä, että Suomen kohdalla "muu" tarkoittaa juuri ruotsia.
 TÄRPIT: Synkät oltavat Euroopan rajoilla ja Bosniassakin sota taas uhkaa
 Valko-Venäjä  näyttää käyttävän härskisti ihmisiä hyväksi hyökkäyksessä EU:ta vastaan Puolan rajalla. Mitä Euroopan uusimmasta siirtolaiskriisistä nyt tiedetään,  täällä viisi  olennaista seikkaa.  EU syyttää  Valko-Venäjää "epäinhimillisestä ja gangsterimaisesta" toiminnasta. Onko tämä vasta alkua, kysyy  brittilehti Guardian .
 EU saattaa auttaa Puolaa auttaa pystyttämään itärajalle  muurin . Tuesta raja-aidalle on kuitenkin suurta erimielisyyttä, koska unioni on historiallisista syistä karsastanut  muurien rakentamista  rajoille. Siirtolaistutkija arvioi joka tapauksessa  Ylen haastattelussa , että tilanne rajalla vain pahenee.
 Puolalaiset sotilaat asettelivat piikkilankaa Valko-Venäjän vastaiselle rajalle keskiviikkona.  Viktor Tolochko / AOP
 MITEN KÄY BOSNIAN TÄLLÄ KERTAA?
 Bosnia-Hertsegovina on jälleen vaarassa hajota.  Täältä löydät  vastaukset peruskysymyksiin Balkanilla vellovan sodan uhkasta. Entinen puolustusministeri  Elisabeth Rehn   kritisoi EU:ta  Balkanin tilanteen hoitamisesta.
 POPULISTIT EIVÄT MAHDU SAMAAN RYHMÄÄN
 Perussuomalaisten meppi  Laura Huhtasaari  julisti kesällä, että parlamenttiin on syntynyt uusi oikeistopopulistien ryhmä. Se ei kuitenkaan  pidä paikkansa .
 Populistien yhteistyö on vaikeaa, kun puolueita yhdistävä tekijä on kansallinen itsekkyys, arvioi toimittaja  Satu Helin   Mistä maailma puhuu  - ohjelmassa . Oikeistopopulistit on muuten  suljettu pois  parlamentin johtopaikoilta, koska muut puolueet eivät luota heidän yhteistyökykyynsä.
 BREXIT ON IKUINEN
 Pian on joulu. Jo  kolmatta vuotta  perättäin vuodenvaihde tarkoittaa myös brexitiä. Tällä kertaa EU:n ja Britannian suhteet kärjistyvät Pohjois-Irlannin asemasta.  Kauppasota vaanii  nurkan takana. Osapuolet tapaavat tänään perjantaina Lontoossa.
 TALOUDEN PELISÄÄNNÖT
 EU-maat  kävivät tiistaina  ensimmäisen kierroksen tarpeesta rukata unionimaiden budjettisääntöjä. Tulevina kuukausina tasapainoillaan tarvittavien ilmastoinvestointien ja velkakestävyyden välillä,  lue täältä  neljä lähtökohtaa neuvotteluille.
 MEPPISARJASSA NILS TORVALDS
 EU-mailla on jo kolmen Suomen valtion budjetin verran yhteistä velkaa, ja summa moninkertaistuu vielä. Rkp:n ja keskustaliberaalin Renew-parlamenttiryhmän meppi  Nils Torvalds  arvioi, että  on poliittisia paineita  tehdä yhteisvelasta pysyvää. Asiantuntijoiden mielestä siihen ajavat myös velkamarkkinoiden realiteetit.
 GOOGLELLE KÄVI KÖPELÖSTI
 Hakukonejätti Google  hävisi keskiviikkona  valituksensa EU-tuomioistuimeen, sen  jättisakot pysyvät  voimassa. Voittaja on komissio ja "digijättien painajainen" eli komissaari  Margrethe Vestager , joka saa nyt lisää muskeleita.Haastattelimme häntä kaksi viikkoa sitten,  lue miksi  hänen mielestään myös Facebookin toimintaan pitää puuttua nopeasti.  Täältä taas  löydät nettijättien syntilistan.
 PUTININ VIHOLLINEN
 Venäjän itsevaltaisen presidentin  Vladimir Putinin  pahimmaksi viholliseksi kuvattu oppositiovaikuttaja  Aleksei Navalnyi  yritettiin myrkyttää viime vuonna ja nyt hän istuu vankilassa. Brittiläistuotantoinen tuore  Ulkolinja-dokumentti  on henkilökuva Kremlin ykköshaastajasta.
 HISTORIASUOSITUS:  Mitä Berliinin-suurlähettiläät ajattelivat asemamaansa politiikasta ja Hitlerin valtaannoususta toisen maailmansodan alla?  Yle Areenasta löytyvässä  ranskalaisdokumentissa tutustutaan silloisten diplomaattien ajatuksiin muun muassa kirjeiden ja päiväkirjojen kautta.
 EU:n suhtautumisesta ydinvoimaan vastaava komissaari on kolmipäiväisellä vierailulla Suomessa ensi viikolla. Kuva on Tihangen ydinvoimalasta Belgiassa. Maa aikoo luopua ydinvoimasta kokonaan 2025. Olivier Hoslet / EPA
 TULOSSA: Ulkosuhdeasioita, metsästrategia ja ydinvoiman "kohtalosta" vastaava komissaari vierailee Suomessa
 Ensi viikko  on EU:ssa  ulkoasioiden viikko . Ulkoministerit ja Eurooppaministerit kokoontuvat neljänä päivänä niin puolustuksen, kehitysyhteistyön, koheesion, brexitin kuin Valko-Venäjä–Puola-rajaselkkauksenkin tiimoilta.
 Maanantaina  maatalous- ja kalastusministerit käsittelevät EU:n uutta  metsästrategiaa  ja  kalastuskiistaa  Britannian kanssa.
 Maanantaina  jännitetään myös, syntyykö EU-maiden ja parlamentin välille sopu ensi vuoden budjetista. Puheenjohtajamaa  Slovenia on ilmoittanut , että jäsenmaat eivät hyväksy parlamentin vaatimusta lisätä rahaa tutkimukseen.
 Rahamarkkinakomissaari Mairead McGuinness   on vieraillut  loppuviikon Suomessa. Hän on vastuussa muun muassa siitä,  määritelläänkö ydinvoima  ympäristön kannalta kestäväksi  energiamuodoksi  vai ei. Torstaina hän vieraili Olkiluodossa ja tänään perjantaina hän on Helsingissä, seuraa Ylen kanavia.
 Piditkö Eurooppa-kirjeestä? Voit tilata sen tästä linkistä suoraan omaan sähköpostiisi.

Eurooppa-kirje: Kunnianhimoisin, vihrein, ristiriitaisin – EU:n ilmastoteoissa on vielä paljon ratkaisemattomia kysymyksiä


Turkissa Istanbulin lentokentällä on jo alettu rajoittamaan Irakin, Jemenin ja Syyrian kansalaisten pääsyä Minskiin matkaaviin koneisiin, kertoo lentokentällä oleva Ylen kirjeenvaihtaja  Suvi Turtiainen .
 Turtaisen mukaan koneisiin ei ole päästetty kaikkia matkustajia, joilla oli matkalippu hankittuna. Turtiainen kohtasi kentällä lähtöportilla ryhmän irakilaisia. Heidän matkansa peruttiin aivan yllätyksenä.
 – Ryhmälle kerrottiin matkan perumisen syyksi se, että Turkish Airlinesilla on uusi linjaus, jonka mukaan yhtiö ei ota enää Irakin, Jemenin ja Syyrian kansalaisia suorille Minskin-lennoilleen, Turtiainen kertoi Ylen aamussa perjantaiaamuna Suomen aikaa.
 Turtiaisen mukaan tilanne kentällä on vielä rauhallinen. Turtiainen arvelee, että valtaosa matkustusrajoituksen kohteena olevista ihmisistä on jäänyt porttien ulkopuolelle jo lähtöselvityksessä.
 Uutissivusto  Bloomberg  kertoi torstai-iltana, että Turkki on ryhtynyt rajoittamaan Lähi-idästä tulevien siirtolaisten pääsyä Valko-Venäjälle. EU:n virkamieslähteen mukaan Turkki on sopinut asiasta EU:n kanssa. Turkki on maa, jonka kautta siirtolaisia on tullut Valko-Venäjälle ja sieltä eteenpäin Puolan vastaiselle rajalle.
 – EU:han valmistelee parhaillaan uusia pakotteita. Etenkin Saksassa on vaadittu lisää pakotteita myös Turkish Airlinesia vastaan, ellei Turkki tee mitään päivittäisten lentojen suhteen. EU saattaa päättää uusista pakotteista jo maanantaina, mikä selittänee Turkish Airlinesin päätöksen ajankohtaa, Turtiainen kertoi.
 Lue myös:
 Analyysi: Käyttääkö Valko-Venäjä siirtolaisasetta Venäjän luvalla vai jopa Venäjän käskystä? Asetta voidaan käyttää myös Suomea vastaan
 Die Welt: Suomi ja Saksa ovat Valko-Venäjän kautta tulevien siirtolaisten pääkohteet salaisen EU-asiakirjan mukaan
 Suomi varautuu hybridiuhkiin  – sisäministeri Ohisalo: ”Valmiuslain uudistuksella viranomaisille tarvittavat keinot toimia”

Ylen kirjeenvaihtaja Istanbulin lentokentällä: Matkoja Minskiin on jo estetty – irakilaisryhmä käännytettiin pois lähtöportilla


Summary: Päivystyspotilaista jopa joka kolmas on humalassa, ja monet päätyvät vastaanotolle toistuvasti. Satasairaalassa Porissa hoitoa tarvitseville päihtyneille on varattu oma rauhallinen huone.

Satakunnan sairaanhoitopiiri on ollut edelläkävijä päihtyneiden hoidossa päivystyspoliklinikalla.
 Jos lääkäri toteaa humalassa olevan potilaan tarvitsevan sairaalahoitoa, häntä ei lähetetä esimerkiksi sydänosastolle häiriköimään muiden potilaiden kauhuksi, vaan erillisen selviämishoitoyksikön sänkyyn. Osasto aloitti toimintansa vuonna 2009.
 – Päihtyneiden potilaiden hoito oli aika levotonta muiden potilaiden seassa, päivystyksen ylihoitaja  Katriina Peltomaa  kertoo.
 Selviämishoitoyksikkö ei ole päivystyksen selviämisasema, vaan kyse on hoitoa vaativien humalaisten hoitotilasta. Rauhallisessa huoneessa on neljä vuodepaikkaa. Akuutin hoidon ohella, huurujen haihduttua voidaan keskustella päihteiden käytöstä ja jatkohoitomahdollisuuksista.
 Satoja humalassa hoitoon saapuneita potilaita hoidetaan näillä vuoteilla vuosittain. Jari Hakkarainen / Yle
 – Pystymme keskittymään paremmin potilaaseen. Ettei olisi pyöröovisyndroomaa: hoidetaan vamma, ja hetken päästä sama potilas on taas päivystyksessä, Katriina Peltomaa sanoo.
 Juominen voi vähentyä, kun potilas kokee, että hänestä välitetään aidosti. Ilmapiiri parantaa jatkohoidon suunnittelua. Päihteiden käytön taustalla ei ole vain yhtä ongelmaa, ja ratkaisut vaativat monenlaista osaamista.
 – Meillä on oma sairaanhoitaja, psykiatrinen sairaanhoitaja, sosiaalipäivystys, sosiaalityöntekijä ja myös vartija mahdollista saada tänne.
 Tänä vuonna yksikössä on ollut runsaat 600 potilasta, pääosin alle 65-vuotiaita. Keskimäärin osastolla on noin 800 hoitopäivää vuodessa ja siellä viivytään reilu vuorokausi.
 Tutkitusti toimiva ratkaisu
 Päivystysvastaanotolle päihtyneinä saapuvien potilaiden tarkkaa määrää ei tiedä kukaan.
 – Yleensä tilastoidaan joku päädiagnoosi, humala ei ole diagnoosi. Sekä kansainvälisesti että Suomessa on arvioitu, että lähes kolmasosa päivystyksen potilaista tulee päihtyneenä. Se on aika iso määrä, sanoo Satakunnan sairaanhoitopiirin kehittämisylihoitaja  Marita Koivunen .
 Selviämishoitoyksikön toimintaa ja vaikutuksia on tutkittu alusta pitäen. Vuosien aikana on valmistunut terveystieteellisiä julkaisuja, ja uusia aiheita on työn alla.
 Kaisu-Leena Mäkelä, Katriina Peltomaa, Marita Koivunen ja Tiina Hakala ovat perehtyneet päihtyneiden päivystyspotilaiden hoitoon Porissa. Jari Hakkarainen / Yle
 Yksi suuri kysymys on yksikön vaikuttavuus. Potilastutkimuksessa haastateltiin yli sataa hoidossa ollutta heti selviämisen jälkeen ja myöhemmin tehtiin seurantahaastatteluja. Noin 50 potilasta osallistui tutkimukseen vielä vuoden kuluttua ensitapaamisesta.
 – Tulokset olivat hyviä. Moni oli kokenut selviämishoitoyksikön hoidon pysäyttäväksi. Suurimmalla osalla alkoholinkäyttö oli vähentynyt ja elämänlaatu oli itse arvioituna parantunut, Marita Koivunen summaa tutkimustuloksia.
 Päivystyksen yhteydessä toimivia päihtyneiden hoitoyksiköitä ei vuonna 2016 tehdyn tutkimuksen mukaan ollut muissa sairaanhoitopiireissä.
 – Sen jälkeen muutamia samansuuntaisia järjestelyjä on tullut, niissä sosiaalipäivystys on tullut mukaan. Se lisää mahdollisuuksia ongelmien ratkaisemiseen.
 Hoitajilla voi olla asenneongelmia
 Hoitohenkilökunnalle päihtyneet, terveydenhuoltolain ja päivystysasetuksen mukaan hyvään hoitoon oikeutetut asiakkaat, ovat haaste.
 Pahimmillaan kyse on väkivallasta tai ainakin sen uhasta, jota hillitään kouluttamalla hoitajia ennakointiin ja hankkimalla vartijoita apuun.
 Päivystyksessä Käypä hoito -suosituksen toteamukset alkoholiongelman seulomisesta jäävät helposti kiireisemmän avun jalkoihin.
 – Päivystys voi olla se ainoa tai ensimmäinen paikka, jossa ihminen kohtaa terveydenhuollon ammattilaisen. Ammattilaisella on tietyllä tavalla velvollisuus ja mahdollisuus ottaa alkoholinkäyttö puheeksi. Puheeksi ottamisella voi olla iso vaikutus ja merkitys henkilön elämään, Marita Koivunen sanoo.
 Näillä ohjeilla saavutaan Satasairaalan päivystykseen. Jari Hakkarainen / Yle
 Satasairaalan psykiatrisen osaston osastonhoitaja  Tiina Hakala  on tutkinut väitöskirjassaan hoitohenkilökunnan asenteita päihtyneinä hoidossa oleviin potilaisiin. Asenteet vaihtelevat laidasta laitaan, on positiivisia, neutraaleja, mutta myös negatiivisia.
 Räyhähenkisten kanssa on vaikea solmia hyvää hoitosuhdetta.
 – Negatiiviset asenteet saattavat korostua, jos potilaat käyttävät usein päivystyksen palveluja, ja he harvoin sitoutuvat hoitoon. Koetaan turhautumista, että onnistutaanko näiden potilaiden hoidossa yleensäkään.
 – Positiivisesti suhtautuvat yrittävät nähdä sen ihmisen alkoholin käytön takana. Pitäisi olla syyllistämättä ja suhtautua neutraalisti.
 Asenteisiin voi vaikuttaa koulutuksen avulla. Kaikilla hoitajilla ei ole tietoa päihdepotilaiden kohtaamisesta ja siitä miten alkoholinkäyttö otetaan puheeksi.
 – Kun annetaan niitä välineitä, se helpottaa myös potilaiden hoitamista. Pitäisi pystyä antamaan tietoa, ohjausta ja neuvontaa riskikäyttäjille, jotka vielä itse pystyvät vaikuttamaan päihteiden käyttöön, Tiina Hakala sanoo.
 Kokemus ei riitä, jos ei ole tietoa
 Voisi helposti kuvitella, että mitä kokeneempi hoitaja on, sitä paremmin humalaisten päivystyskohtelu sujuu.
 – Tutkimustietoon perustuen pitkällä kokemuksella ei ole niin suurta merkitystä kuin jos on saanut koulutusta tästä aihealueesta, Satasairaalan hoitotyön klinikkaopettaja  Kaisu-Leena Mäkelä  sanoo.
 Mäkelä tekee väitöstutkimusta hoitajien osaamisesta ja koulutustarpeesta.
 Vaikka päivystysvastaanotoilla käy päihtyneitä, ei sairaahoitajien peruskoulutuksessa asiaan ole aiemmin juuri kiinnitetty huomiota, joten täydennyskoulutukselle on tarvetta.
 – On paljon asioita mitä voisi opettaa, lähtien turvallisuudesta, kohtaamisesta ja siitä miten keskustellaan, mitä tapoja varhaiseen puuttumiseen on, Kaisu-Leena Mäkelä luettelee.
 Koulutusta tarvitaan Mäkelän mukaan myös siksi, että tiedetään miten voidaan järjestää jatkohoitoa.
 Tutkimusaineistoa riittää, koska alkoholipitoiset juomat maistuvat satakuntalaisille. Nuorten ja aikuisten elintavat ovat maan keskitasoa huonommat.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen raporteista ilmenee, että erityishaaste on nimenomaan päihteiden käyttö. Esimerkiksi alkoholikuolemia on enemmän kuin Varsinais-Suomen tai Vaasan alueilla.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 13.11. kello 23.
 Lue myös:
 Humalaisten hoito päivystyksessä vaatii erityisosaamista ja myönteistä asennetta
 Ensiapu täyttyy viikonloppuisin humalaisista, ja se tulee meille kaikille kalliiksi: "Joutuu tasapainottelemaan, ketä pitää hengissä"

Humalassakin on oikeus hyvään hoitoon – Satasairaalan selviämishoitoyksikkö puuttuu myös alkoholin käyttöön


Summary: Poliisille ilmoitettujen verkkorikosten määrä kasvaa jatkuvasti. Esimerkiksi pankkipetoksilla on viety tänä vuonna suomalaisilta jo lähes 10 miljoonaa, kirjoittaa Ylen oikeustoimittaja Happonen.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja tekee joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki blogit voit lukea täältä
 Kauneushoitoloissa kuulee  aina kaikenlaista.
 Muutama päivä sitten kuulin siellä ikävän tarinan pyöräkaupasta.
 Eräs nainen oli nähnyt Tori.fi-sivulla myynnissä Jopon. Nainen sopi tapaamisen myyjän kanssa, pyörä ja 150 euroa vaihtoivat pian omistajaa.
 Nainen ehti ajaa pyörällään kymmenen minuuttia, kunnes auto pysähtyi hänen luokseen.
 Autosta nousi tuntematon mies, joka vaati Jopoa itselleen. Mies kertoi, että nainen oli mennyt ostamaan varastetun pyörän.
 Kuinka sattuikaan, pyörä oli varastettu juuri siltä mieheltä, joka pysähtyi naisen kohdalle.
 Mies näytti naiselle kuittia, jolla vakuutti ostaneensa pyörän. Eipä siinä naisen auttanut muu kuin antaa Jopo "oikealle omistajalle".
 Hyvin todennäköistä on, että Jopo-myyjä ja oikeaa omistajaa esittänyt mies huijasivat yhdessä naista.
 Tuskinpa nainen on heidän ainoa uhrinsa.
 Marraskuun alkuun mennessä rikoshyötyä oli kertynyt jo 35 miljoonaa euroa.
 Viime aikoina on tuntunut  muulloinkin kuin pyörätarinaa kuunnellessa, että huijarit vaanivat uusine ideoineen jokaisen kadun kulman ja etenkin klikkauksen takana.
 Viime kuussa  uutisoitiin Omakanta-huijauksesta . Siinä rikolliset olivat kehitelleet koronarokotus- ja muita terveystietoja sisältävää Omakanta-sivustoa muistuttavan huijaussivuston. Sen avulla moni meni lankaan.
 Muutama viikko siten tein uutista  Helsinki-Vantaan lentokentän  uudesta rikostyylistä, jossa Suomeen on lennetty ainoastaan varastelemaan tavaraa lentokenttämyymälöistä.
 Myymälöissä voi jäädä  helposti kiinni, mutta netissä ei.
 Ei siis ole ihme, että verkkorikosten määrä on ollut kovassa kasvussa viime vuosina.
 Poliisi on ottanut erityisseurantaan nämä suuren suosion saaneet rikokset.
 rakkaushuijaukset sijoituspetokset help desk -petokset nigerialaishuijaukset toimitusjohtajapetokset pankkipetokset
 Näillä rikoksilla saatiin poliisin laskujen mukaan viime vuonna rikoshyötyä 25 miljoonaa euroa. Sen verran siirtyi siis uhreilta rahaa huijareille.
 Tänä vuonna marraskuun alkuun mennessä rikoshyötyä oli kertynyt jo 35 miljoonaa euroa. Tästä summasta 8,9 miljoonaa on taottu tekemällä pankkipetoksia.
 Niissä uhreilta on saatu anastettua verkkopankkitunnukset, joilla on päästy uhrien pankkitileille ja lisäksi muihin palveluihin, joissa vaaditaan vahvaa tunnistautumista.
 – Pankkipetokset ovat vuoden isoin juttu, sanoo poliisitarkastaja  Tuomas Pöyhönen  Poliisihallituksesta.
 Pöyhösen mukaan pankkipetokset ovat "erittäin haitallisia yhteiskunnassa", koska niissä isketään juuri vahvaan tunnistautumiseen.
 Huijausten synkintä lajia ovat rakkauspetokset.
 On kurjaa menettää huijarille pyörä, josta maksoi 150 euroa. Mutta huijausten synkintä lajia ovat kuitenkin rakkauspetokset.
 Tajusin sen viimeistään silloin, kun haastattelin  Ainoa .
 Salaperäinen boksi, satoja viestejä ja kyyneleitä: "Oli kohtaloni, että avasin sen viestin" – Aino menetti rakkaushuijarille 90 000 euroa
 – Ei niillä ole sielua, ei minkäänlaista. He ovat tunteettomia kuten rikolliset, jotka voivat ampua ihmisen, Aino sanoi Ylen jutussa.
 Lähimmäisen rakkaus ja hyvä tahto eivät ole ainakaan verkkorikollisuudessa lisääntymässä.
 Jos poliisin tilastoja  ja poliisitarkastaja Tuomas Pöyhöstä on uskominen, niin lähimmäisen rakkaus ja hyvä tahto eivät ole ainakaan verkkorikollisuudessa lisääntymässä.
 – Rikolliset tarvitsevat rahaa, ja verkkorikollisuus on kustannustehokasta. Sillä tavoitetaan mahdollisimman paljon potentiaalisia uhreja. Ja joku aina haksahtaa.
 Poliisin mukaan verkkorikoksia tehdään nyt enemmän kuin koskaan aiemmin.
 Niiden selvittäminen on haastavaa, koska poliisin mukaan tekijät ovat usein Suomen rajojen ulkopuolella.
 Pankit ovat joissakin tilanteissa  saaneet estettyä  petoksen, kun pankissa on huomattu, että tililtä on lähdössä rahaa suuri määrä epäilyttävällä tilille.
 Kaikken tärkeintä on kuitenkin se, mitä itse kukin teemme kännykän tai tietokoneen näppäimillä.
 – Netin syövereissä pitää olla malttia, mihin pankkitunnuksia syöttää ja millaisia kauppoja tekee, muistuttaa poliisitarkastaja Tuomas Pöyhönen.
 Onko niillä huijareilla jäljellä edes omantunnon rippeitä?
 Ärsyttää ja surettaa  nuo huijareiden touhut.
 On niin helppoa huijata lähimmäistä maapallon toiselta puolelta google-kääntäjän avulla. Viedä rahat ja jopa koko elämä.
 Mutta mitähän tapahtuisi, jos huijari juttelisi esimerkiksi Ainon kanssa juuri ennen sitä hetkeä, kun hän on iskemässä uuden uhrinsa kimppuun.
 Jäisiköhän jokin petos tekemättä, vai onko niillä huijareilla jäljellä edes omantunnon rippeitä?
 Entä miettivätkö he koskaan, mitä tapahtui heidän uhreilleen petoksen jälkeen?
 Päivi Happonen
 Kirjoittaja on Ylen oikeustoimittaja, joka on tehnyt useita juttuja petoksista ja huijauksista. Hän kohtasi toissa kesänä Ainon, joka menetti rakkaushuijarille 90 000 euroa. Ainon tarina pysäytti.
 Lue lisää:
 Varkaat iskivät uudella tyylillä Helsinki-Vantaan lentokentälle, kaupoista viedään tavaraa ja lennetään pois – "Ei ole tarkoituskaan käydä maissa"
 Uusi huijaus kiusaa nettikirppisten käyttäjiä – "Kortti niistetään niin tyhjäksi kuin pystytään", varoittaa asiantuntija
 Verkkopankkitunnusten kalastelu jyrkässä nousussa – Traficom: "Tänä vuonna tullaan tekemään ennätyksiä"
 Useat suomalaiset ovat haksahtaneet Omakanta-huijaukseen – Kelan mukaan huijausmainoksia saatu poistettua netistä
 Salaperäinen boksi, satoja viestejä ja kyyneleitä: "Oli kohtaloni, että avasin sen viestin" – Aino menetti rakkaushuijarille 90 000 euroa

Päivi Happonen: Nainen osti Jopon 150 eurolla, sai ajaa pyörällä vain 10 minuttia – Rikolliset vaanivat joka kulman takana


Summary: Useissa maissa on otettu käyttöön elinluovutus verenkierron pysähtymisen ja kuoleman toteamisen jälkeen eli Donation After Circulatory Determination of Death (DCDD) -toiminta. Nyt DCDD-toiminta on käynnistynyt myös Suomessa.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Suomessa on aloitettu elinluovutus menehtyneiltä potilailta verenkierron pysähtymisen ja kuoleman toteamisen jälkeen.
 Aiemmin kuoleman jälkeen elinluovutuksen on voinut tehdä ainoastaan potilailta, jotka on todettu aivokuolleiksi.
 – Elinluovutus verenkierron pysähtymisen jälkeen voi tulla kyseeseen, jos vaikeasta aivovauriosta kärsivällä potilaalla ei ole paranemisedellytyksiä, mutta tila ei etene aivokuolemaan. Tällöin luovutaan tehohoidosta, jossa ei ole toivoa paranemisesta, ja siirrytään hyvään loppuvaiheen saattohoitoon ja taataan potilaalle arvokas kuolema, sanoo valtakunnallinen elinluovutuskoordinaattori  Anna-Maria Koivusalo .
 Vastaavaa menettelyä on käynnistetty myös muissa Pohjoismaissa.
 Toimintaa on valmisteltu HUSissa vuoden 2019 alusta ja se käynnistyy ensin kymmenen elinluovuttajan pilotoinnilla. Pilotointivaiheessa tehdään vain munuaisensiirtoja. Suomessa kaikki elinsiirrot on keskitetty HUSiin. Viime vuonna elinsiirtoja tehtiin 408, joista munuaisensiirtoja oli valtaosa eli 263.
 Elinluovutus aivokuoleman jälkeen on jatkossakin ensisijainen vaihtoehto siirrettävien elinten saamiseksi. Uuteen menettelyyn on kuitenkin päädytty siksi, että aivokuolleiden elinluovuttajien määrä ei riitä kattamaan tarvittavien elinsiirteiden määrää.
 Vuosittain tehohoidossa on arviolta 80-90 potilasta, joilla on niin vakava aivovaurio, ettei heillä ole paranemisennustetta. Siinä tilanteessa ei ole eettistä jatkaa ennusteetonta tehohoitoa ja siitä luovutaan. Koivusalon mukaan arviolta 20–30 näistä potilaista voisi olla mahdollisia elinluovuttajia kuoleman toteamisen ja verenkierron pysähtymisen jälkeen.
 – Jos saisimme 20–30 luovuttajaa lisää, voisimme tehdä 40–60 munuaisensiirtoa enemmän vuodessa. Se on merkittävä lisä niille potilaille, jotka odottavat munuaisensiirtoa, toteaa Koivusalo.
 Pilottivaiheen jälkeen toimintaa mahdollista laajentaa
 Asiantuntijatyöryhmän selvitysten mukaan uusi toimintatapa on eettisesti perusteltua, eikä sille ole lainsäädännöllisiä esteitä.
 Toiminta aloitetaan pilotilla, jossa elinluovutus tehdään kymmenelle vainajalle. Heidän luovuttamillaan munuaisilla tehdään kaksikymmentä munuaisensiirtoa.
 Pilottivaiheen toimenpiteet ja tulokset raportoidaan huolellisesti terveysviranomaisille, ja jatkosta päätetään arvion jälkeen. Toimintaa on mahdollista laajentaa aikaisintaan noin puolentoista vuoden päästä.
 – Jos he arvioivat, että tämä on eettisesti perusteltua ja kustannustehokasta hoitoa, voimme laajentaa tätä myös keuhkon- ja maksansiirtoihin, toteaa Koivusalo.
 Dialyysi- eli munuaisenkorvaushoito kestää kerrallaan 3-4 tuntia. Potilaat joutuvat käymään hoidossa 3-4 kertaa viikossa. Kuvituskuva Annika Pehkonen
 Suomessa munuaissiirtoa odottaa jonossa yli 450 henkilöä ja dialyysihoidoissa on yli 2 000 potilasta. Kaikki dialyysihoidossa olevat potilaat eivät kuitenkaan sovellu munuaissiirtoon. Siirtojonossa olevien odotusaika on Suomessa on noin kaksi vuotta.
 Pienikin elinsiirtojen määrän lisäys on Koivusalon mukaan merkittävä inhimillisestä näkökulmasta. Se tuo myös merkittävää säästöä dialyysikustannuksiin.
 HUSissa tehdyn kustannusarvion mukaan yhden potilaan dialyysihoidon kustannukset ovat noin 60 000 euroa vuodessa. Elinsiirtoleikkauksen jälkeen potilaiden terveydenhoitokustannukset laskevat 10 000 euroon vuodessa.
 Myös potilaiden elämänlaadun kannalta elinsiirrolla on valtava merkitys.
 Vainaja voi olla elinluovuttaja verenkierron pysähtymisen ja kuoleman jälkeen, jos hän ei ole elinaikanaan vastustanut elinluovutusta. Vainajan tahto ei kuitenkaan aina ole selvillä.
 Munuais- ja maksaliiton tänä vuonna tekemän kansalaisten asennekartoituksen mukaan suomalaisista jopa 88 prosenttia olisi valmis luovuttamaan elimensä kuoleman jälkeen.
 Tosielämässä ainoastaa 30 prosenttia ihmisistä on kertonut elinluovutuskantansa läheisilleen elinaikanaan. Siksi kuoleman kohdatessa elinsiirrosta puhuminen voi olla sureville omaisille järkytys. Koivusalon mukaan keskustelua elinluovutuksesta pitäisi uskaltaa käydä enemmän, koska se näkyy suoraan luovuttajien määrässä. Näin on hänen mukaansa käynyt esimerkiksi Tanskassa.
 – Ymmärrän hyvin, että ei ole helppo sunnuntain kahvipöytäkeskustelu ruveta miettimään perheenkään kanssa, että jos minä tästä kuolen, niin haluanko luovuttaa elimeni, kuvailee Koivusalo.
 Lue myös:
 Vuosi sitten muuttunut laki mahdollisti munuaisen luovuttamisen ystävälle, ja Ditte Kronström teki niin – "Totta kai halusin auttaa"

Elinluovutus voidaan nyt tehdä menehtyneeltä verenkierron pysähtymisen ja kuoleman toteamisen jälkeen – pilottivaiheessa tehdään munuaisensiirtoja


Summary: Kriisi Puolan rajalla jättää Valko-Venäjän entistä tiukemmin Venäjän armoille. Venäjä onkin hybridioperaation suurin hyötyjä, arvioi Ylen ulkomaantoimittaja Mika Mäkeläinen.

Kun Lähi-idästä tuodut ihmiset repivät piikkilanka-aitaa Puolan ja Valko-Venäjän rajalla, huomio kääntyy herkästi heidän lohduttomaan asemaansa. Juuri näin Minskissä ja Moskovassa ainakin toivotaan.
 Ihmisten vilu ja nälkä eivät kuitenkaan ole tämän kriisin ydin, vaan ne ovat nimenomaan propagandistinen vaikutuskeino. Venäjän ja Valko-Venäjän mediat jakavat maailmalle auliisti kuvia kärsivistä siirtolaisista, eikä länsimediaa päästetä paikalle selvittämään tilannetta.
 On selvää, että Valko-Venäjän rajalle tuomat ihmiset eivät ole spontaaneja turvapaikanhakijoita, vaan kyse on  valtiollisesta ihmissalakuljetuksesta .
 Rajalla hytisevät vain ne ihmiset, jotka Valko-Venäjä on varta vasten tuonut sinne kärsimään.
 Siirtolaisten asema ja oikeudet eivät hiukkaakaan liikuta Valko-Venäjän johtoa, mutta heidän kohtalonsa on nimenomaan Valko-Venäjän vastuulla.
 Vetoavat kuvat rajalta ovat julma  ja kyyninen yritys horjuttaa Eurooppaa.
 Idän yksinvaltiaat tietävät, että myötätuntoon vetoamisen voi valjastaa  aseeksi läntisiä demokratioita vastaan .
 Samalla Valko-Venäjä ja ehkä myös Venäjä käyttävät sivullisia ihmisiä aseina, joilla yritetään iskeä kiilaa Puolan ja muun EU:n väliin.
 EU-maat pitävät  siirtolaisten käyttöä hybridihyökkäyksenä .
 Puolalainen Grupa Granica -järjestön edustaja (toinen oikealta) syyrialaisen perheen kanssa Kleszczelen kaupungin lähellä Puolassa. Wojtek Radwanski / AFP
 Avoinna on lähinnä se, kuinka paljon kyse on vilungilla Valko-Venäjän presidenttinä sinnittelevän  Aljaksandr Lukašenkan  omasta tempauksesta, vai löytyykö sopan pääkokki Moskovasta – kuten  Puola syyttää .
 Valko-Venäjä on perinteisesti yrittänyt tasapainoilla EU:n ja Venäjän välillä, ja pyrkinyt siten rajoittamaan Venäjän vaikutusvaltaa maassa.  Lukašenkan vaalipetos ja väkivalta  omia kansalaisiaan kohtaan ovat kuitenkin polttaneet sillat länteen. Diktaattori on entistä enemmän Venäjän armoilla.
 Siksi Venäjällä on pelivaraa. Venäjä voi joko siunata Valko-Venäjän toimet, se voi auttaa niissä, tai se voi halutessaan myös käskeä ja kiristää Valko-Venäjää toimimaan Venäjän etujen mukaan.
 Emme vielä tiedä, millä kohtaa epäsuhtaisen yhteispelin asteikkoa nyt liikutaan. Joka tapauksessa Venäjän presidentti  Vladimir Putin  voisi lopettaa siirtolaisten kuskaamisen hetkessä, jos haluaisi.
 Ei myöskään ole selvää,  miten Valko-Venäjä voisi hyötyä rajakriisistä Puolan ja EU:n kanssa. Kriisin takia EU todennäköisesti määrää Valko-Venäjälle vain lisää pakotteita.
 Valko-Venäjä on myös taloudellisesti niin merkityksetön maa EU:lle, että se voi yrittää painostaa EU:ta korkeintaan Venäjältä tulevien kaasutoimitusten katkaisulla.
 Venäjä sen sijaan näkee muiden ongelmat voittona itselleen. Venäjän  ulkopoliittiseen nollasummapeliin  kuuluu, että mitä enemmän länttä voidaan horjuttaa, sen parempi Venäjälle.
 Samoin Venäjä pitää etunaan sitä, että Valko-Venäjän ja EU:n välit tärveltyvät entistäkin pahemmin. Näin Lukašenka jää täysin riippuvaiseksi Venäjästä.
 Kuten Ulkopoliittisen instituutin  tuoreessa analyysissä  arvioidaan, Venäjän vaikutusvalta itäisessä Keski-Euroopassa jatkaa laskuaan.
 Jos Venäjä ei mielestään pääse vaikuttamaan tarpeeksi hyvällä, niin sitten se yrittää pahalla.
 Venäjä on jo kerran testannut  Suomea pakolaisaseella. Vuosien 2015–2016 kriisi jouduttiin ratkaisemaan ilman EU:n tukea. Suomen edun mukaista on se, että tällä kertaa EU vihdoin ottaa haasteen tosissaan, sekä hoitaa sen nopeasti, päättäväisesti ja yhtenäisesti.
 EU:sta vuodetussa asiakirjassa  väläytetään, että nyt Valko-Venäjällä viruvat siirtolaiset aikoisivat pyrkiä lähinnä Saksaan tai Suomeen. EU-rajojen testaus saattaa myös laajentua Baltiaan.
 Jos ase toimii, sitä käytetään todennäköisesti uudelleen, asiantuntijat arvioivat. Seuraavalla kerralla voidaan myös lisätä volyymiä. Afganistanissa on miljoonia ihmisiä, joille kyllä kelpaisi ilmainen matkalippu Venäjän läpi Suomen rajalle, jos heille sellaista tarjotaan.
 Kuinka ollakaan, kansallismielinen venäläispoliitikko  Vladimir Žirinovski  on jo  ehdottanut junakuljetuksia  Kabulista Puolan rajalle – ratayhteyttä Kabuliin ei tosin ole.
 Suomen huoleksi jää varmistaa hyvissä ajoin etukäteen, että raja pitää, eikä meitä pystytä horjuttamaan kasaamalla turvapaikanhakijoita rajalle.
 Sotilasliitto Nato on luvannut auttaa Puolaa rajan turvaamisessa. Sitä vakuutusta Natoon kuulumaton Suomi ei ole tullut hankkineeksi.
 Ja nyt kun Valko-Venäjä ja Venäjä ovat saaneet eurooppalaiset tuijottamaan Puolan ja Valko-Venäjän välistä rajaa, kannattaa vielä sivusilmällä vilkuilla, mitä tapahtuu muualla Venäjän vaikutusalueilla.
 Vaikkapa Itä-Ukrainassa.
 Lue lisää:
 Presidentti Niinistö pohtii, houkutteleeko löysä lainsäädäntö turvapaikanhakijoita Suomeen: "Me erotumme pohjoismaisista kumppaneista"
 Die Welt: Suomi ja Saksa ovat Valko-Venäjän kautta tulevien siirtolaisten pääkohteet salaisen EU-asiakirjan mukaan
 Puolan ja Valko-Venäjän rajalla pelataan kylmää poliittista peliä ihmisillä – väänsimme rautalangasta, mistä monimutkaisessa kriisissä on kyse
 Puolan pääministeri sanoo Vladimir Putinin olevan siirtolaiskriisin takana
 Valko-Venäjän ja Puolan rajalla on Euroopan uusin siirtolaiskriisi – keitä ovat ihmiset rajalla ja miksi he ovat siellä? Katso ja lue vastaukset

Analyysi: Käyttääkö Valko-Venäjä siirtolaisasetta Venäjän luvalla vai jopa Venäjän käskystä? Asetta voidaan käyttää myös Suomea vastaan


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet lyhyesti.

Glasgow’n ilmastoneuvottelut loppusuoralla
 YK:n ilmastoneuvottelut Skotlannin Glasgow’ssa ovat loppusuoralla. Kokouksen on määrä päättyä tänään. Glasgow'n ilmastokokouksessa neuvottelijoiden käsissä on ollut yli 100 kohdan lista sovittavista asioista. Yle seuraa kokouksen  päätöstunnelmia tässä päivittyvässä artikkelissa .
 Elinluovutus voidaan nyt tehdä menehtyneeltä verenkierron pysähtymisen ja kuoleman toteamisen jälkeen
 Elinluovutus aivokuoleman jälkeen on jatkossakin ensisijainen vaihtoehto siirrettävien elinten saamiseksi. Kuvituskuva. Jaana Polamo / Yle
 Suomessa yhä useampi potilas odottaa elinsiirtoa. Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirissä käynnistyneessä pilotissa  elinluovutuksia tehdään nyt myös menehtyneeltä verenkierron pysähtymisen ja kuoleman toteamisen jälkeen . Aiemmin elinluovutuksen on voinut tehdä ainoastaan potilailta, jotka on todettu aivokuolleiksi. Muutoksen toivotaan osaltaan lisäävän elinsiirtojen määrää.
 Henkesi voi pelastua uuden lääkelistan ansiosta – epämääräisistä lääketiedoista halutaan eroon
 Joskus potilaan hoito vaatii ympärivuorokautista lääkitystä, jonka kanssa ei voi samanaikaisesti syödä esimerkiksi tiettyjä kipulääkkeitä. Siksi lääkärin on tärkeä tietää kaikista potilaalle määrätyistä lääkkeistä. Mikko Koski / Yle
 Potilaiden lääkityslistat voivat nykyisin olla hyvin epämääräisiä, koska eri yksiköissä ja laitoksissa on käytössä erilaisia tietojärjestelmiä. Lääkärillä ei siis aina ole välttämättä tietoa kaikista potilaalle määrätyistä lääkkeistä. Riskinä on lääkkeiden haitalliset yhteisvaikutukset. Jatkossa ongelmien pitäisi helpottaa, koska  tulevaisuudessa apteekkiasiakkaan lääkitys päivittyy kattavaan kansalliseen lääkityslistaan .
 Analyysi: Valko-Venäjä ja Venäjä käyvät kyynistä peliä siirtolaisilla
 Irakin Dohukista saapunut siirtolaisryhmä odotti rajavartioston partiota Narewkassa, Puolassa, 9. marraskuuta. Wojtek Radwanski / AFP
 Myötätunnon herättäminen Valko-Venäjän ja Puolan rajalla värjötteleviä siirtolaisia kohtaan  on Valko-Venäjän ja Venäjän peliä . Tavoitteena on EU-maiden yhtenäisyyden horjuttaminen ja lopputuloksena ainakin se, että Valko-Venäjä ajautuu yhä selkeämmin riippuvaiseksi Venäjästä. Suomi on ollut samassa tilanteessa kuten Puola nyt – vuosina 2015 ja 2016 – ja Suomen edun mukaista olisi se, että EU ottaisi nyt pelurien haasteen tosissaan, hoitaisi sen nopeasti ja yhtenäisenä.
 Poutasäätä suureen osaan maata
 Yle
 Perjantain aikana sateet vähitellen heikkenevät ja väistyvät itään. Sää on enimmäkseen pilvistä ja yhä vuodenaikaan nähden tavanomaista lämpimämpää maan etelä- ja keskiosassa. Pohjoisesta alkaa kuitenkin vähitellen virrata meille kylmempää ilmaa.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Glasgow'n ilmastokokous loppusuoralle, elinluovutus voidaan tehdä kuoleman jälkeen, epämääräisistä lääketiedoista halutaan eroon


Summary: Sosiaali- ja terveysministeri Hanna Sarkkisen (vas.) mukaan kehitteillä oleva uusi kansallinen lääkityslista tulee terveydenhuollon ammattilaisten ja kansalaisten käyttöön kolmen vuoden kuluttua.

Potilaiden lääkityslistat voivat nykyisin olla melkoinen sekametelisoppa.
 Syöpälääkäri  Maarit Bärlund  kertoo, että lääkityslistat voivat olla hyvin epämääräisiä, koska eri yksiköissä ja laitoksissa on käytössä erilaisia tietojärjestelmiä. Pahimmassa tapauksessa lääkäriltä voi kulua koko lyhyt vastaanottoaika lääkelistaa setviessä.
 – Potilaskin pitäisi ehtiä tutkia, Bärlund toteaa.
 Uudet ja vanhat reseptit voivat olla sekaisin, ja potilaan lääkelistaan voi olla kirjattuna satakin kohtaa.
 Bärlundille ovat tuttuja myös tilanteet, joissa potilaan hoito vaatii ympärivuorokautista lääkitystä, eikä sen kanssa voi samanaikaisesti syödä esimerkiksi tiettyjä kipulääkkeitä. Lääkärillä ei kuitenkaan ole aina välttämättä tietoa kaikista potilaalle määrätyistä lääkkeistä.
 – Riskinä on esimerkiksi lääkkeiden haitalliset yhteisvaikutukset, Bärlund sanoo.
 Myös päivystyksissä olisi tärkeä saada helposti selville ajantasainen ja selkeä tieto potilaan käyttämistä lääkkeistä.
 Jatkossa tämänkaltaisten ongelmien pitäisi kuitenkin helpottaa. Kehitteillä olevan uudistuksen myötä jokaisen potilaan lääkitys päivittyy tulevaisuudessa kokonaislääkityksen listaan osana omakanta -palveluita.
 Hankkeesta vastaavan sosiaali- ja terveysministeriön mukaan kanta -lääkityslistan rakentaminen on hyvässä vauhdissa. Sosiaali- ja terveysministeri  Hanna Sarkkinen  (vas.) kertoo, että terveydenhuollon ammattilaisten ja kansalaisten käyttöön uuden listan pitäisi tulla vuonna 2024.
 – Uudesta kantalääkelistasta löytyy yhdestä paikasta ja selkeässä muodossa ihmiselle määrätty lääkitys, hän sanoo.
 Sosiaali- ja terveysministeri Hanna Sarkkisen (vas.) mukaan uudistuksen tavoite on parantaa potilasturvallisuutta ja helpottaa sosiaali- ja terveydenhuollon sekä aptekkihenkilöstön työtä. Markku Rantala / Yle
 Ongelmia ilmenee myös apteekissa
 Sosiaali- ja terveysministeri Hanna Sarkkisen mukaan lääkityslistan keskeisin tavoite on parantaa potilasturvallisuutta ja helpottaa muun muassa sosiaali- ja terveydenhuollon sekä apteekkihenkilöstön työtä.
 Tällä hetkellä epäselvät lääkelistat voivat aiheuttaa ongelmia myös apteekkien tiskeillä. Potilaalle määrätty uusi lääke voi jäädä kokonaan huomaamatta, jos lääkelista on sekava ja pitkä.
 Toteutuessaan uudistus tuo helpotusta muun muassa ikäihmisille, joista monilla on käytössä useampia lääkkeitä samanaikaisesti.
 – Voidaan ehkäistä nykyistä tehokkaammin näitä lääkkeiden yhteiskäytön haittavaikutuksia ja varmistaa paremmin tarkoituksenmukainen lääkehoito, Sarkkinen sanoo.
 Syöpälääkäri Maarit Bärlund kiirehtii uuden lääkityslistan toteuttamista.
 – Tämä on erinomainen ja kansallisesti hyvin tärkeä hanke. Suomi on tässä myös ihan edellä kävijän asemassa, hän kehaisee.
 Sarkkisen mukaan uuden lääkityslistan rakentamisen rahoituksesta on jo päätetty ja hankkeen tekninen toteutus ja lainsäädäntötyö etenevät ensi vuoden aikana.
 Kaikkiaan lääkelistan toteuttaminen vie kolmisen vuotta, mikä voi tuntua äkkiseltään pitkältä ajalta. Sarkkinen kuitenkin muistuttaa, että kyseessä on varsin iso sosiaali- terveydenhuoltoa koskeva uudistus.
 "Syöpälääkäreitä ei riitä sihteereiksi"
 Ylilääkäri Maarit Bärlundin mukaan valmisteilla olevassa lääkityslistassa on kuitenkin myös pahoja epäkohtia, jotka olisi ennen käyttöönottoa korjattava.
 Bärlundin mielestä yksi keskeisimmistä valmistelussa esiin nousseista ongelmista on se, että tiedon kirjaaminen lääkelistaan on nyt sidottu reseptinkirjoitusoikeuteen. Käytännössä kirjauksia listaan voisivat tehdä vain lääkärit.
 Bärlundin mielestä myös sairaanhoitajille olisi saatava oikeus tehdä kirjauksia listaan.
 Esimerkiksi syöpähoidot ovat moniammatillista tiimityötä. Bärlund uskoo, että muillakin erityisaloilla on samansuuntaisia toiveita.
 – Jos kirjauksia voivat tehdä vain lääkärit, klinikalle tarvitaan useita uusia lääkäreitä tekemään vain kirjaamistyötä. Ei meillä riitä syöpälääkäreitä sihteereiksi, koska resursseissa on muutoinkin niukkuutta, hän toteaa.
 Syöpäjärjestöt on  laatinut kannanoton , jossa vaaditaan, että kansallisen lääkityslistan säädösvalmistelussa myönnetään kirjaamisoikeus myös syöpäsairaanhoitajille.
 – Tämä vaatii lain muutoksen, Bärlund sanoo.
 Sosiaali- ja terveysministeri Hanna Sarkkinen sanoo, että muun muassa kirjaamista koskevat yksityiskohdat selviävät hankkeen edetessä.
 – Tietysti pitää selvittää, mikä on tarkoituksenmukaisinta.
 Sarkkinen toteaa, että eri toimijoiden roolia tullaan ylipäätään arvioimaan prosessin edetessä. Hankkeen seuraavassa vaiheessa laajennetaan lääkityksen tietosisältöä muun muassa osastolääkityksen, lääkkeen antomerkintöjen ja potilaan itsensä tekemien merkintöjen osalta.
 Bärlund: Lääkäri määrää lääkkeen, mutta kirjaamisvastuuta voi jakaa
 Bärlund katsoo, että olisi suoranainen potilasturvallisuusriski, jos syöpälääkkeitä ja niihin liittyviä annostelutietoja ei pystytä ajantasaisesti kirjaamaan hoitajilta puuttuvien kirjaamisoikeuksien vuoksi.
 – Kansallisen lääkityslistan valmistelussa katsotaan, että lääkemääräyksen kirjaus olisi sama asia kuin määräys, mutta näinhän ei ole.
 Bärlund korostaa, että lääkäri on vastuussa lääkkeen määräämisestä, mutta kirjaamisvastuuta voi hänen mielestään jakaa.
 Hän kertoo, että jo nykyisellään syöpälääkärit päättävät hoidon aloittamisesta ja laativat lääkemääräykset sairaaloiden tietojärjestelmiin.
 Syöpäsairaanhoitajat puolestaan kirjaavat, koska lääkehoito alkaa ja millaisella aikataululla sitä toteutetaan. Hoitaja myös siirtää tiedon järjestelmästä toiseen.
 – Hoitajat on koulutettu näihin töihin, Bärlund toteaa.
 Voit keskustella aiheesta lauantaihin 13. marraskuuta kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Moni ikääntynyt käyttää jopa kymmentä eri lääkettä yhtä aikaa – eniten ostetaan kipulääkkeitä sekä sydän- ja verisuonitauteihin tarkoitettuja lääkkeitä
 Vääriä lääkemääräyksiä ja vakavia vaaratilanteita – tällaisia ongelmia on raportoitu Suomen käytetyimmästä potilastietojärjestelmästä
 Valtio haluaa sata reseptihoitajaa lisää – lääkkeitä määräävät hoitajat ovat nopeuttaneet potilaiden hoitoa

Henkesi voi pelastua uuden lääkelistan ansiosta – epämääräisistä lääketiedoista halutaan eroon, mutta uudistuksessakin on pahoja puutteita


Summary: Ravintola-alan yritykset haluavat vakuutusyhtiöltä korvauksia epidemiavakuutuksen perusteella. Oikeus antoi tänään kanteista välituomioita.

Noin 90 ravintola-alan yritystä on nostanut kanteen vakuutusyhtiö Pohjolaa vastaan siitä, onko niillä oikeus saada korvauksia epidemiavakuutuksen perusteella, kun ravintoloiden toimintaa on rajoitettu koronapandemian vuoksi.
 Ravintola-alan yritysten kanteet epidemiakorvausten saamiseksi vakuutusyhtiöltä on osin hyväksytty ja osin hylätty. Asian käsittely jatkuu vasta välituomioiden saatua lainvoiman, linjaa Helsingin käräjäoikeus. Oikeus antoi tänään välituomiot viiden ravintolan kanteista.
 Oikeus ottaa välituomioissa kantaa siihen, miten ravintolarajoituksia on määrätty. Esimerkiksi osa rajoituksista määrättiin tartuntatautilakiin tehtyjen väliaikaisten muutosten perusteella, joista oikeus katsoo, että ravintoloilla ei ole oikeutta vakuutuskorvaukseen. Korvauksia rajoittaa myös vakuutusehto, joka rajaa koronavahinkojen korvaamista.
 Yli sata ravintola-alan yritystä haastoi Pohjola Vakuutuksen oikeuteen saamatta jääneistä epidemiakorvauksista. Yritykset katsovat olevansa oikeutettuja vakuutuskorvauksiin, kun ravintolatoimintaa on koronan vuoksi rajoitettu eri tavoin.

Yli sata ravintola-alan yritystä haastoi vakuutusyhtiön oikeuteen epidemiakorvauksista korona-ajalta – oikeus hylkäsi osan kanteista


Summary: Oppositiosta vaaditaan Suomen lainsäädännön päivittämistä, jolla voitaisiin varautua Puolan tilanteen toistumiseen Suomessa.  Pääministeri Sanna Marinin (sd.) mukaan on syytä katsoa, onko lainsäädännössä korjaamisen tarpeita.

Kyselytunnilla käytiin kiivasta keskustelua  tilanteesta Valko-Venäjän ja Puolan välisellä rajalla  sekä Suomen varautumisesta vastaaviin hybridiuhkiin.
 Rajalle on tullut tuhansia siirtolaisia, jotka pyrkivät Euroopan unionin alueelle. EU:n ja Suomen mukaan kyse on Valko-Venäjän hybridioperaatiosta, jolla se protestoi vuoden 2020 presidentinvaalien jälkeen maalle määrättyjä pakotteita.
 Keskustelun aikana kävi selväksi, että perussuomalaiset aikoo tehdä jälleen välikysymyksen hallituksen maahanmuuttopolitiikasta. Edellisen kerran perussuomalaiset esitti välikysymystä  maahanmuutosta lokakuussa .
 Perussuomalaisten puheenjohtaja  Riikka Purra  viittasi  Die Welt -lehden  uutiseen, jonka mukaan Valko-Venäjän ja Puolan rajalla olevien siirtolaisten pääkohteita olisivat Saksa ja Suomi. Tietonsa lehti perustaa haltuunsa saamaan Euroopan komission salaiseen asiakirjaan.
 Purran mukaan siirtolaiskriisi uhkaa ja hallitus ei kykene tekemään sille mitään.
 Oppositio vaati pikaisia uudistuksia lainsäädäntöön
 Kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  vaati, että hallitus tuo lainsäädäntöön pikavauhtia muutokset, joilla olisi mahdollista keskeyttää turvapaikkahakemusten vastaanotto.
 – Meillä on puutteita lainsäädännössä. Meidän täytyy pystyä pysäyttämään ja keskeyttämään turvapaikkahakemusten vastaanotto. Tätä työkalua meillä ei tällä hetkellä ole, Orpo sanoi.
 Myös perussuomalaiset vaati hätätilapykälän säätämistä, jonka nojalla turvapaikkahakemuksia ei vastaanotettaisi poikkeustilanteissa.
 Pääministeri  Sanna Marin  (sd.) kutsui Valko-Venäjän toimintaa tuomittavaksi ja hyökkäykseksi Euroopan unionia kohtaan. Marinin mukaan on syytä katsoa, onko lainsäädännössä korjaamisen tarpeita.
 – Tällaisessa vastaavassa tilanteessa Suomen hallitus toimisi. Me emme tällaista toimintaa hyväksy tuolla rajalla, emmekä hyväksy sitä omilla rajoillamme. On tärkeää, että EU on tässä kysymyksessä yhtenäinen ja näiden maiden tukena, Marin sanoi.
 Hallitukselta ei tullut selkeää vastausta opposition moneen kertaan tivaamaan kysymykseen siitä, pitäisikö vastaavassa tilanteessa Suomen jättää turvapaikkahakemukset käsittelemättä.
 Oikeusministeri  Anna Maja-Henrikssonin  (r.) mukaan hybridikysymyksiä tarkastellaan samalla kun valmiuslakia uudistetaan. Uudistaminen ei kuitenkaan tapahdu hetkessä. Kyseessä olisi laaja uudistus, joka valmisteltaisiin yhteistyössä kaikkien eduskuntapuolueiden kanssa. Uudistuksessa käytäisiin läpi myös ne valmiuslainsäädännön puutteet, jotka koronakriisi paljasti.
 Ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.) on  sanonut aiemmin , että Suomella on jo olemassa lainsäädäntöä, jonka avulla raja voidaan tarvittaessa sulkea väliaikaisesti, jos Puolan tilanne uhkaisi toistua meillä.
 Haavisto vakuutti jälleen kyselytunnilla, että Suomessa ollaan valmistauduttu myös Puolan tilanteen kaltaisiin kriiseihin jo nykylainsäädännön puitteissa.
 Haavisto korosti, että kyse ei ole pakolaiskriisistä, vaan järjestetystä hybridivaikuttamisesta, jolla pyritään painostamaan Euroopan unionia.
 Lisää aiheesta:
 Valko-Venäjän ja Puolan rajalla on Euroopan uusin siirtolaiskriisi – keitä ovat ihmiset rajalla ja miksi he ovat siellä? Katso ja lue vastaukset
 Haavisto tilanteesta Puolan rajalla: Suomi voisi sulkea rajansa väliaikaisesti hybridiuhkan vuoksi
 Die Welt: Suomi ja Saksa ovat Valko-Venäjän kautta tulevien siirtolaisten pääkohteet salaisen EU-asiakirjan mukaan
 Kansanedustajat haluavat keinoja vastata Puolan rajan kaltaiseen tilanteeseen Suomessa – kokoomuksen Risikko: Rajojen sulkeminen mahdolliseksi

Kyselytunnilla kiivasta keskustelua kriisistä Puolan ja Valko-Venäjän rajalla – perussuomalaiset aikoo tehdä jälleen välikysymyksen maahanmuutosta


Summary: Haastehakemuksen mukaan asianomistaja oli hakenut jatkoa oleskeluluvalleen.

Syyttäjä vaatii Etelä-Karjalassa toimivalle ravintola-alan yrittäjälle rangaistusta yhteen henkilöön kohdistuneesta ihmiskaupasta.
 Toissijaisena vaatimuksena on rangaistus törkeästä kiskonnasta ja vaihtoehtoisesti kiskonnantapaisesta työsyrjinnästä.
 Haastehakemuksen mukaan asianomistaja oli opiskellut Suomessa, hänen määräaikainen oleskelulupansa oli ollut päättymässä ja hän oli hakenut luvalle jatkoa työntekijänä.
 Ravintoloitsija oli haastehakemuksen mukaan hyödyntänyt asianomistajan hankalaa tilannetta, tarjonnut töitä ja ottanut hänet määräysvaltaansa. Asianomistaja työskenteli yrittäjän ravintolassa runsaan vuoden ajan vuosina 2015–2016.
 Rahoja yritykseen
 Haastehakemuksen mukaan ravintoloitsija oli antanut asianomistajan ymmärtää, että asianomistajan kannattaisi ostaa mahdollisimman suuri osakkuus ravintoloitsijan yrityksistä tai sijoittaa pääomaa. Tämä vähintääkin edistäisi jatkoluvan saamista.
 Asianomistaja oli siirtänyt ravintoloitsijan tilille yhteensä 71 500 euroa kolmessa erässä sekä yrityksen tilille 30 000 euroa osakkuutta varten.
 Töitä kuukaudessa jopa 400 tuntia 1 500 euron palkalla
 Asianomistaja teki haastehakemuksen mukaan töitä kuutena tai seitsemänä päivänä viikossa kellon ympäri, aamuyhdeksästä iltayhdeksään. Lisäksi hän teki usein töitä saman yrittäjän muissa yrityksissä.
 Työtunteja asianomistajalle kertyi haastehakemuksen mukaan kuukausittain 350–400, ja hän sai työstään bruttona 1 500 euron kuukausipalkan. Lisiä tai lomakorvauksia ei maksettu, ja häneltä jäi haastehakemuksen mukaan saamatta yhteensä lähes 35 000 euroa työehtosopimuksen mukaisia palkkoja ja lisiä.
 Haastehakemuksen mukaan asianomistaja vietti käytännössä koko valveillaoloaikansa töissä, eikä hän pystynyt esimerkiksi integroitumaan suomalaiseen yhteiskuntaan, oppimaan kieltä tai saamaan tietoa oikeuksistaan työntekijänä. Tästä syystä hän on haastehakemuksen mukaan ollut turvattomassa tilassa ja riippuvainen ravintoloitsijasta.
 Asianomistajan työsuhde päättyi keväällä 2016, ja kesällä hän palasi kotimaahansa. Seuraavana keväänä maahanmuuttovirasto hylkäsi hänen jatkolupahakemuksensa.
 Syyttäjä vaatii ravintoloitsijalle 8–10 kuukauden ehdollista vankeusrangaistusta. Asian käsittely alkoi valmisteluistunnolla Etelä-Karjalan käräjäoikeudessa torstaina.

Ravintola-alan yrittäjälle syyte ihmiskaupasta – työntekijä siirsi 100 000 euroa yrittäjän tileille ja teki töitä kellon ympäri


Summary: Tutkijatohtori Anu Kinnusen väitöskirja tarkastelee suomalaisten sinkkujen tämänhetkistä tilaa. Yksinasuvia on etenkin Pohjoismaissa vuosi vuodelta enemmän.

Suuri osa suomalaisista elää ilman parisuhdetta ja yksinelävien määrä on lisääntynyt viime vuosina. Yksinasuvia on erityisen paljon Pohjoismaissa, Suomi mukaan lukien.
 Sinkkujen määrän lisääntyminen juontuu useista tekijöistä. Yhdeksi osatekijäksi väitöskirjatutkija, diplomi-insinööri  Anu Kinnunen  Tampereen yliopistosta esittää individualistisen, yksilöllisen kulttuurin nousun sekä siihen liittyvän tarpeen ja halun pitää oma arki omissa käsissä. Toisaalla perinteinen parisuhdenormatiivisuus näkyy samanaikaisesti parisuhteen arvostuksena, ja parisuhdetta pidetään usein yhä oikeana tapana elää aikuiselämää.
 — Sinkkumiesten kertomuksissa esiintyi paljon parisuhdenormatiivista ajattelua. Etenkin niiden kohdalla, joilla ei vielä ollut kokemuksia parisuhteesta, välittyi myös pelkoa siitä, että tämä tärkeä kokemus jää heiltä kokonaan kokematta. Sinkkuuteen kytkeytyi miesten tarinoissa tuntemuksia ulkopuolisuudesta ja kelpaamattomuudesta. Osalla miehistä nämä tuntemukset olivat alkaneet jo nuoruusiällä, Kinnunen kertoo tiedotteessaan.
 Yksinasuvilla on mediassa viihdearvoa, mutta aiheen teemat politisoituvat huonosti
 Kinnusen mukaan politiikassa menestyvät herkemmin muut kuin yksinelävien teemat: sinkkuuden teemat politisoituvan huonosti. Yksinasuvilla on mediassa viihdearvoa ja heidän ympärille rakennettujen tosi-tv-sarjojen raportointi ylittää lehdistön uutikynnyksen, mutta aiheen tärkeämmät teemat jäävät helposti käsittelemättä.
 Vastentahtoinen yksinäisyys voi aiheuttaa monenlaisia terveysongelmia. Unsplash/Christian Ehrfurt
 – Lehdistössä sinkkuutta määritetään yhä pitkälti parisuhteen puuttumisen kautta. Keskiössä on toive parisuhteesta, ja sinkkuus esitetään usein joko (yleensä naisten) kasvutarinana tai ylikorostetun seksuaalisena parinetsimisenä.
 Vastentahtoinen sinkkuus on myös terveysriski
 Useat tutkimukset ovat osoittaneet, että etenkin miesten kokema vastentahtoinen parisuhteettomuus on myös terveys- ja hyvinvointiriski: kumppania toivovilla sinkkumiehillä on muita sinkkuja enemmän psyykkisiä oireita, kuten ylirasittuneisuutta, painajaisia ja ahdistuneisuutta. Pitkällä aikavälillä parisuhteettomuus ennustaa miehillä myös aikaisempaa kuolemaa.
 — Sinkkunaiset ovat merkittävästi sinkkumiehiä onnellisempia. Mikäli sinkkunainen kokee yksinäisyyttä, laskee onnellisuus kuitenkin rajusti. Sinkkumiehillä onnellisuutta lisäsi erityisesti hyvä terveys ja liikunnallisuus.
 Anu Kinnusen sosiaali- ja terveyspolitiikan alaan kuuluva väitöskirja  Sinkkuus Suomessa: Monimenetelmäinen tutkimus parisuhdenormatiivisuudesta ja hyvinvointitekijöistä  tarkastetaan julkisesti Tampereen yliopiston yhteiskuntatieteiden tiedekunnassa perjantaina 19. marraskuuta.
 Minkälaisia ajatuksia uutinen herätti? Voit keskustella aiheesta 12. marraskuuta kello 23:een asti!
 Lue aiheesta lisää:
 Sisko Savonlahden kolumni: Tinder-limbo sai minut vihaamaan itseäni – ja muita
 Parikymppinen Joanna Lehto meni sänkyyn Temppareissa ja siitä alkoi slut-shaming – nainen saa vihapostia seksistä, vaikka on sinkku
 Sinkkuus on siistiä ja siitä pitäisi puhua enemmän, sanovat Janita Autio ja Arttu Mustonen – entiset lestadiolaiset päätyivät melkein kihloihin

Etenkin miesten vastentahtoinen sinkkuus voi johtaa lyhyempään elinikään – väitöskirja tutkii suomalaisten yksinasuvien hyvinvointia


Summary: Koronapassi voitaisiin ottaa käyttöön Tampereen palveluissa, jos viranomaiset asettavat kokoontumis- tai yleisömäärärajoituksia.

Tampereen kaupunki valmistautuu koronapassin käyttöönottoon. Kaupunginhallitus käsittelee asiaa maanantaina 15. marraskuuta.
 Esitys listaa kulttuuri-, liikunta- ja nuorisopalveluja, joissa koronapassi voitaisiin ottaa käyttöön, jos viranomaiset asettavat kokoontumis- tai yleisömäärärajoituksia.
 Koronapassi voi koskea vain yli 16-vuotiaita.
 Koronapassi koskisi esimerkiksi museoita, konsertteja ja kirjastoissa järjestettäviä tapahtumia. Kirjaston kirjoja ja muuta aineistoa voisi käydä lainaamassa ilman koronapassia.
 Koronapassin käyttöönotto koskee muun muassa seuraavia paikkoja ja tapahtumia:
 Museoiden näyttelyt ja tapahtumat Historialliset museot Tampereen taidemuseo Sara Hildénin taidemuseo Tampere Filharmonian konsertit Kaupunkikulttuuriyksikön näyttely- ja tapahtumatoiminta Kirjaston tapahtumat soveltuvin osin
 Liikunta- ja nuoriso -palveluryhmä ottaa koronapassin käyttöön soveltuvin osin. Esimerkiksi uimahalleissa nykyinen sisäänpääsykäytäntö ei mahdollista koronapassin käyttöönottoa ilman lisähenkilökuntaa.
 Kaupungin päätös koronapassin käyttöönotosta ei koskisi kaupungin tiloissa vuokralaisten kuten seurojen järjestämää toimintaa eikä tapahtuma-alueiden maanvuokrausta. Kaupunki kuitenkin vahvasti suosittelee tiloissaan toimivia tapahtumajärjestäjiä ottamaan koronapassin käyttöön yleisötapahtumissa.
 Koronapassin käyttö koskisi myös esimerkiksi kaupungin järjestämiä kutsuvierastapahtumia, kuten kansainvälisen tasa-arvopalkinnon palkintojuhlaa 22. marraskuuta ja itsenäisyyspäivän vastaanottoa.

Tampere valmistautuu koronapassin käyttöönottoon: passia pitäisi näyttää esimerkiksi kirjaston tapahtumissa, mutta ei kirjoja lainatessa


Summary: Kaakkois-Suomen lääkärihelikopterin oli alun perin tarkoitus olla toimintavalmiudessa vuoden 2022 loppuun mennessä. Kuntaministeri Sirpa Paateron (sd.) mukaan aikataulu ei ole toteutumassa.

Lääkärihelikopterin tulo Kaakkois-Suomeen todennäköisesti viivästyy kopterin sijoituspaikkaan liittyvien lisäselvitysten takia.
 Alkuperäisen suunnitelman mukaan Kaakkois-Suomen lääkärihelikopterin olisi pitänyt olla valmiudessaan vuoden 2022 loppuun mennessä.
 – Nyt nähdään, että se ei todennäköisesti siinä aikataulussa ole. Nyt katsotaan, mikä olisi se realistinen aikataulu, sanoo kuntaministeri  Sirpa Paatero  (sd.).
 Rakentamispäätös antaa odotuttaa itseään
 Edellisen hallituksen reformiministeriryhmä linjasi vuonna 2018, että Kaakkois-Suomen lääkärihelikopterin sijoitetaan Kouvolan Uttiin.
 Sijoituspäätöksestä on kolme vuotta, mutta tukikohdan rakentamista ei ole vielä edes aloitettu.
 Paatero ei uskalla antaa minkäänlaista arviota siitä, milloin rakentamispäätös tehdään. Asian valmistelu on edelleen kesken sosiaali- ja terveysministeriössä.
 – Sinne on tullut syystä ja monesta viivästystä. Kysymyksiä, jotka viivästystä ovat aiheuttaneet, selvitellään, Paatero sanoo.
 Selvitettävänä on ollut muun muassa se, miten lääkärihelikopteritoiminta sovitetaan Kouvolan Utissa yhteen harrastuslaskuvarjohyppytoiminnan ja Puolustusvoimien sotilastoiminnan kanssa.
 Kuntaministeri Sirpa Paatero (sd.) osallistui torstaina hyvinvointialueen valmistelun esittelytilaisuuteen kotikaupungissaan Kotkassa. Antro Valo / Yle
 Keskustelu lääkärihelikopterin sijaintipaikasta sai aiemmin tänä syksynä uusia kierroksia, kun  Iltalehti uutisoi  perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiurun  (sd.) edistävän sijaintipaikan vaihtamista Kouvolan Utista sittenkin Lappeenrantaan.
 Kansanedustajat tivaavat vastauksia
 Kouvolalainen kansanedustaja  Ville Kaunisto  (kok.) on suivaantunut asian pitkittymisestä. Kaunisto jätti torstaina lääkärihelikopteriin liittyvän kirjallisen kysymyksen.
 Kaunisto  tivaa perhe- ja peruspalveluministeri Krista Kiurulta , miksei tämä noudata lääkärihelikopterin sijoittamisessa terveydenhuoltolain pykälää, jonka mukaan lääkärihelikopteritoiminnasta päättävät ensihoitokeskukset omalla erityisvastuualueellaan.
 Utin tapauksessa erityisvastuualueen ensihoitokeskus on HUS. HUSissa on päätetty vuonna 2018, että Utti on lääkärihelikopterin sijoituspaikka.
 Kaunisto kysyy myös, miksi Utin tukikohdan rakentamista ei ole jo aloitettu.
 Aikaisemmin tänä syksynä kouvolalaisista kansanedustajista myös  Paula Werning  (sd.) jätti  Kiurulle kirjallisen kysymyksen  Utin lääkärihelikopteritukikohdan viivästymisestä.
 Ylelle ministeri Kiuru viestitti tänään torstaina, ettei hänellä ole tällä hetkellä kommentoitavaa lääkärihelikopterista.
 Tontti vaihtuu
 Kouvolan Utissa on etsitty lääkärihelikopterille  myös uutta tonttia , koska alkuperäinen tontti oli liian lähellä laskuvarjohyppääjiä. Kouvolassa sijaitseva Utin kenttä on yksi vilkkaimmista laskuvarjohyppykeskuksista.
 Vaihtoehtoja löytyi kaksi.
 – Molemmat tontit ovat käyttökelpoiset, ensihoidon ylilääkäri  Petri Loikas  Kymsotesta sanoo.
 Uusia tonttivaihtoehtoja ovat etsineet lääkärihelikopterien toiminnasta vastaava Finnhems, lentoasemayhtiö Finavia, Metsähallitus ja Kouvolan kaupunki.

Lääkärihelikopterin tulo Kaakkois-Suomeen siirtyy yli vuoden päähän – ministeri Sirpa Paatero: "Nyt katsotaan, mikä olisi se realistinen aikataulu"


Summary: Ei kaivoksia Suomen Käsivarteen -liikkeen edustaja Minna Näkkäläjärvi sanoo, että ihmisoikeuskomitea on rekisteröinyt valituksen, joka koski Käsivarteen tehtyä kaivosvarausta.

Ei kaivoksia Suomen Käsivarteen -liike on vedonnut YK:n ihmisoikeuskomiteaan, jotta saamelaista poronhoitoa estävä kaivostoiminta loppuisi Enontekiön Käsivarren alueella.
 Tukes myönsi huhtikuussa 2020 malminetsintäfirma Akkerman Finland Oy:lle etuoikeuden valmistella malminetsintälupaa Enontekiön Tarvantovaaran erämaa-aluella sijaitsevalle Hietakeron alueelle. Alue on pinta-alaltaan yli 245 neliökilometriä ja liikkeen mukaan se peittää alleen 70 prosenttia Käsivarren paliskunnan Erkunan siidan kesä- ja syyslaidunalueista.
 Näkkäläjärvi: "Jokainen oikeus pitää testauttaa"
 Ei kaivoksia Suomen Käsivarteen -liikkeen edustaja  Minna Näkkäläjärvi  sanoo tiedotteessa, että liikkeen YK:lle tekemä ihmisoikeusvalitus on ainoa keino hakea oikeutta asiassa. Hän sanoo, että saamelaisten oikeudet maahan ja veteen sekä perinteisten elinkeinojen harjoittamiseen ja kehittämiseen on tehty Suomessa tyhjiksi alkuperäiskansojen oikeuksia mitätöivillä laintulkinnoilla.
 – Olemme tilanteessa, jossa meidän pitää testauttaa jokainen oikeutemme kansainvälisen oikeusjärjestelmän kautta, ja se tuntuu omituiselta ja pahalta, Näkkäläjärvi sanoo.
 YK:n ihmisoikeuskomitea on Ei kaivoksia Suomen Käsivarteen -liikkeen mukaan rekisteröinyt sen tekemän ihmisoikeusvalituksen.
 Lue myös :
 Lapin kansanedustajat eivät kieltäisi kaivostoimintaa kokonaan saamelaisalueella – Saamelaiskäräjien puheenjohtaja: "Kaivostoiminta ei sovi saamelaisalueelle"
 37 200 nimen adressi kaivostoiminnasta vapaan Käsivarren Lapin puolesta luovutettiin ympäristöministerille
 Malminetsintäfirma varannut alueen Enontekiöltä Natura-alueelta – poronhoitajat pelkäävät elinkeinonsa puolesta: "Tappouhkaus poronhoidolle"
 Lisää  Lapin uutisia Yle Areenassa : kuuntele, katsele ja lue, mitä lähelläsi tapahtuu.

Käsivarren kaivoksia vastustava liike teki YK:lle ihmisoikeusvalituksen – Minna Näkkäläjärvi: "Tuntuu omituiselta ja pahalta"


Summary: Brittifirma luopuu kokonaan akkumateriaaliliiketoiminnastaan. Aiesopimus Vaasan katodimateriaalitehtaasta allekirjoitettiin huhtikuussa ja yva-työ on jo pitkällä

Brittiläinen arvoketjutoimija Johnson Matthey on yllättäen vetäytynyt aikeestaan rakentaa Vaasaan akkumateriaalitehdas. Asiasta kertoo  Vasabladet .
 Johnson Matthey ja Vaasan kaupunki julkistivat huhtikuussa aiesopimuksen akkumateriaalitehdasinvestoinnista, jota yhtiö luonnehti satojen miljoonien eurojen investoinniksi.
 Valmistelut tehtaan rakentamiseksi ovat täydessä vauhdissa ja tehtaan piti olla valmis vuonna 2024. Yva-ohjelman kuulemisvaihe päättyi jo elokuussa.
 Lue myös:   Vaasan akkutehdashankkeen ympäristövaikutusten ensimmäinen kuulemisvaihe on käyty – Johnson Matthey toivoo valmista vielä tänä vuonna
 Jatkaako mahdollinen ostaja myös Vaasan-hanketta?
 Johnson Mattheylle piti tulla Vaasaan pääasiallisesti pCAM-tuotantoa. Kyseessä on katodimateriaali, jota tarvitaan akkujen valmistuksessa.
 Materiaalia piti markkinoida Elnona, vähäkobolttisen katodin uutena muotona. Torstaina Johnson Matthey ilmoitti kuitenkin vetäytyvänsä Elnon tuotannosta, jonka piti tapahtua osin Vaasassa, osin Puolassa.
 Mukana tehdashankkeessa on ollut myös Suomen Malmijalostus. Toimitusjohtaja  Matti Hietanen  sanoo, että asia on pettymys myös sen tiimille, joka on tehnyt asian ympärillä paljon työtä.
 Hän muistuttaa kuitenkin, että kyse ei ole Vaasan-hankkeen torppaamisesta, vaan brittiyhtiön laajemmasta strategisesta muutoksesta. Johnson Matthey kertoo  verkkosivuillaan  luopuvansa akkumateriaaliliiketoiminnasta kokonaan.
 Se etsii liiketoiminnalleen ostajaa, ja nyt Malmijalostus odottaa, jatkaako uusi toimija Vaasan-hanketta.
 Ministeri Lintilä toivoo tilalle jopa isompaa investoijaa
 Elinkeinoministeri  Mika Lintilä  luonnehtii myös Johnson Mattheyn vetäytymistä pettymykseksi, mutta on hyvin luottavainen siihen, että kyseessä on lähinnä viivästys.
 – En missään nimessä ole heittämässä kirvestä kaivoon, vaan lähden siitä, että tilalle saadaan ehkä jopa isompi investoija. En ole suoraan sanottuna kovinkaan huolestunut, etteikö korvaajaa tulisi, sanoo Lintilä.
 Hän muistuttaa, että yhtiön päätös perustuu omaan analyysiin kilpailun kovuudesta ja kyvystä vastata siihen. Vaasan Gigahanke on kuitenkin Johnson Mattheyn strategiassa syvällä, ja Lintilä uskoo sen pysyvän myös seuraajan strategiassa.
 – Toivon mukaan seuraaja olisi ehkä hiekan vielä vahvempi taloudellisesti, se olisi hankkeen kannalta parempi, sanoo Mika Lintilä.
 Ministeri sanoo, että akkuala on tämän hetken kuumin teollisuudenala, ja “valmiiksi nuotitettu reitti” varmasti innostaa investoijia.
 Suunnitellun tehtaan piti olla päänavaus Laajametsän alueen kehittämisessä ja houkutella lisää toimijoita perässään.
 Vaasan kaupunginjohtaja  Tomas Häyry  sanoo, että työ Gigavaasan kehittämiseksi jatkuu entisellään. Hän uskoo myös, että uusi yhteistyötaho voi löytyä varsin piankin.
 – Akkumarkkinat ovat todella kuumat ja kilpailu on kovaa, mutta myös kysyntä on valtavaa, muistuttaa Häyry.
 Lue myös:   Brittiläinen Johnson Matthey tulee Suomeen yhteistyömielellä, mutta miksi akkumateriaalitehtaan paikka on juuri Vaasa?

Vaasan akkutehdassuunnitelmille takaisku: brittiläinen Johnson Matthey vetäytyy hankkeesta – elinkeinoministeri ei ole tilanteesta huolissaan


Summary: Ravintolan avajaisia jonottaneet nuoret ja Yle Mixin toimittaja Jasmin Beloued pohtivat kansainvälisten brändien merkitystä.

Helsingissä avataan ravintoloita harva se päivä, mutta Itikseen avattu Kentucky Fried Chicken, eli KFC sai liikkeelle niin ihmiset, median kuin mielenosoittajatkin.
 Hamza Idrissiä  ja  Neil Dasia  ei houkutellut paikalle niinkään KFC-brändi, vaan ilmainen ruoka ja ulkomaanmatkoilla hyväksi todetut ateriat.
 Sarband Omar Rashed  vaikutti koko joukon innokkaimmalta jonottajalta ja sanoi ravintolaketjun kansainvälisen maineen houkutelleen hänet maistamaan kanaa.
 Seuraavalla videolla Yle Mixin toimittaja Jasmin Beloued kertoo oman teoriansa siitä, mikä amerikkalaisessa pikaruokaketjussa kiehtoo.

 Hamza Idrissiä hieman arvelutti, onko hän ensimmäisten 25 asiakkaan joukossa, jotka saavat palkinnon. Tilanne helpottui aivan viime metreillä, kun yön yli jonottanut jonon kärki osoittautuikin eläinaktivisti  Benjamin Pitkäseksi , joka kavereineen poistui paikalta vartijoiden tiukassa otteessa.
 – Kaikki tuotantoeläimet ovat tuntevia yksilöitä, aivan kuten kissat ja koirat, Pitkänen julisti.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 12.11. klo 23:een asti.
 Eläinoikeusaktivistit ilmaisivat mieltään KFC-ravintolan avajaisissa – katso videolta, kuinka protesti keskeytettiin

Mielenosoitus, ilmaiset ateriat ja maku toivat väkeä KFC-ravintolan avajaisiin – saako kansainvälinen brändi nuoret syttymään?


Summary: Lempäälässä Sääksjärven yläkoulun koriskenttää saa käyttää vain tietyillä välitunneilla. Oppilaiden mukaan pelaaminen virkistää ja se pitäisi sallia rajoituksetta.

Lempäälässä Sääksjärven yläkoulun koriskentän laidalla seisoo pari turhautunutta koululaista. Ysiluokkalaiset  Eemil Koskinen  ja  Lauri Nyhä  haluaisivat pelata, mutta se on mahdollista vain tietyillä välitunneilla.
 – Kyllä minusta on aika tyhmää, ettei tänne saa tulla. Koulun pihalla saa pelata, eikä siellä tulla kieltämään. Mutta olisi parempi pelata täällä kentällä, missä ei ole häiriöksi muille, sanoo Lauri Nyhä.
 Eemil Koskista asia harmittaa niin paljon, että hän kirjoitti asiasta Aamulehden yleisönosastoon. Molemmat pojat puolustavat pelaamista ilman rajoituksia liikunnan vaikutuksilla koulutyöhön.
 – Koris virkistää joka päivä, ja saa muuta ajateltavaa kuin koulu, sanoo Koskinen.
 – Olen huomannut, että se on parantanut koulunkäyntiä, kun on käynyt täällä pelaamassa välituntien aikana, Nyhä jatkaa.
 Sääksjärven yläkoulu on liikunnan puolestapuhuja
 Sääksjärven yläkoulu on mukana valtakunnallisessa  Liikkuva koulu  -ohjelmassa, jonka tavoitteena on lisätä koulupäivien aktiivisuutta ja viihtyisyyttä.
 Rehtori  Jussi Karjalainen  puolustaa liikkumista, mutta kertoo rajoitusten liittyvän muun muassa oppilaiden turvallisuuteen.
 – Välitunnilla pitää olla valvontaa paikalla. Aina kun on liikettä, on olemassa tietynlaisia riskejä.
 Kenttä on kaikkien oppilaiden käytössä liikkumiseen tarkoitetulla välitunnilla aamupäivällä ja puolen tunnin tauolla kello 12. Karjalaisen mukaan pitkällä välitunnilla on riskien vuoksi viisi valvojaa. Kentän käyttöä rajoittaa myös se, että muina aikoina se on varattu liikuntatuntien käyttöön.
 Kenttää ahkerasti käyttävät Eemil Koskinen ja Lauri Nyhä pitävät kenttää turvallisena paikkana. Koskisen mukaan valvontaa ei tarvittaisi, koska ketään ei satuteta edes vahingossa..
 – Ja aika rentoa ja ystävällismielistä peliähän tämä on. Ei kovin tavoitteellista, lähinnä vain pidetään hauskaa, Nyhä toteaa.
 Sääksjärven yläkoulun liikuntavälitunneilla koriskentällä on paljon pelaajia.  Marjut Suomi / Yle
 Liikunnan hyödyt on koulussa havaittu
 Myös Sääksjärven koulun rehtorin on havainnut, että liikunta tekee hyvää opiskelulle.
 – Tästä on ollut ihan suoraa seurausta iltapäiväoppituntien työrauhahaasteisiin ja jaksamiseen, Jussi Karjalainen iloitsee.
 Pisimmän välitunnin sijoittuminen on tarkkaan harkittu ja kokemuksen tuoma ratkaisu. Keskipäivän välitunnilla voi ainakin teoriassa liikkua suositusten mukaisesti 35 minuuttia – ja vielä koulupäivä aikana.
 Rehtori kannustaa kokemuksiensa perusteella muitakin kouluja mukaan Liikkuva koulu -ohjelmaan.
 – Kehotan kaikkia kollegoita ja Suomen kouluja mieluummin sallimaan kuin kieltämään ja rajoittamaan liikuntaa.
 Rehtori Jussi Karjalainen on tyytyväinen, että oppilaat nostavat esille parannusta kaipaavia asioita.  Marjut Suomi / Yle
 Yhteiskunnallinen vaikuttaminen asian julkituomisen takana
 Koululaisten kirjoitukset lehtien palstoilla eivät ole ihan jokapäiväistä luettavaa. Sääksjärven yläkoulun oppilaat ovat kuitenkin päätyneet asioineen julkisuuteen jo useasti. Kahveja rehtori ei kirjoitusten takia ole vielä saanut väärään kurkkuun, päinvastoin hän sanoo olevansa tyytyväinen.
 – Tämä juttu liittyy ysiluokkalaisten oppimiskokonaisuuteen yhteiskunnallisesta vaikuttamisesta. Kannustamme oppilaitamme huomaamaan epäkohtia ja asioita, mitä voisi korjata ja parantaa. Tämä on seurausta.
 Rehtorin mukaan lehtijutut otetaan vakavasti ja niillä on vaikutusta. Samaa toivovat myös Eemil Koskinen ja Lauri Nyhä.
 – Haluamme, että tämän kentän käyttöä lisätään ja tänne saa tulla pelaamaan silloin, kun itse haluaa, kiteyttää Koskinen.
 – Ja toivottavasti kirjoitus auttoi jotenkin tähän mielipahaan kieltämisestä, Nyhä toteaa.

Ysiluokkalaiset eivät saa pelata korista kaikilla välitunneilla ja se ärsyttää –  rehtori perustelee turvallisuudella


Summary: Business Finland pitää tekonologiayhtiö Woltin tiistaista yrityskauppaa merkittävänä. Business Finland arvioi, että Woltin lisäksi kovan menestyksen kynnyksellä on kymmeniä muita suomalaisyrityksiä. Suomi on ollut viime vuosina kiinnostava kohde pääomasijoittajille.

Kun teknologiayhtiö Woltin yrityskauppa tuli julki myöhään tiistai-iltana, se sai aikaan onnittelujen vyöryn. Myös innovaatiorahoitusta jakavassa Business Finlandissa kauppaa pidetään merkittävänä.
 – Erinomainen tiimi ja liikeidea, suuri markkina sekä rahoitus, summaa Woltin menestyksen avaimia ICT-toimialasta vastaava johtaja  Marjo Ilmari  Business Finlandista.
 – Wolt on ensin hankkinut kasvunsa tueksi parhaat kotimaiset pääomasijoittajat ja sen jälkeen maailmalta parhaat sijoittajat. Se on kerännyt merkittäviä sijoituksia, jolloin nopea kansainvälinen kasvu on ollut mahdollista.
 Uusia menestyjiä nousee useilta aloilta
 Uusia startup-yrityksiä syntyy tällä hetkellä etenkin ohjelmistoalalla, mutta myös muualla. Business Finlandin mukaan menestyvien startupien taustalla on muutama yhteinen tekijä.
 – Näissä on aina mukana huipputiimi, jolla on todella kovan luokan osaamista joltain tietyltä alueelta. Aika paljon on myös sarjayrittäjiä. Lisäksi löytyy uskallusta hakea riittävän kokoisia pääomasijoituksia, jotta kasvu on mahdollista, sanoo Marjo Ilmari.
 Ilmarin mukaan suomalaisissa startupeissa on tällä hetkellä kymmeniä potentiaalisia todella kovia menestyjiä.
 – Ohjelmistoalalta esimerkiksi Aiven, joka kehittää tietokantapalveluja sekä ohjelmistoyritykset Relex ja Unikie. Myös paljon terveysteknologia-alan yrityksiä, kuten älysormuksia kehittävä Oura tai virtuaalitodellisuuspuolelta laseja kehittävä Varjo.
 Kaikki eivät kuitenkaan aina menesty ja sekin on hyväksyttävä.
 – Isossa mittakaavassa menestyviä on lopulta aika harvassa. Ehkä noin kymmenesosa startup-yrittäjistä onnistuu erittäin hyvin ja rakentaa kansainvälisesti menestyvän yrityksen. Epäonnistumisia tulee ja niistä voi sitten käyttää oppeja uudessa yrityksessä, Ilmari toteaa.
 – Tällainen Woltin kaltainen menestystarina on hieno asia Suomen kannalta. Se toimii esikuvana uusille sukupolville ja yritysten perustajille.
 Suomi on houkutteleva kohde pääomasijoittajille
 Business Finlandin mukaan suomalaisiin startup-yrityksiin tuli viime vuonna pääomasijoituksia lähes miljardi euroa. Päälle tulevat Business Finlandin avustukset ja lainat, mikä tekee Suomesta houkuttelevan kohteen myös ulkomaisille sijoittajille.
 – Suomi näyttää tosi potentiaaliselta koko Euroopan mittakaavassa. Suomalaiset startupit keräävät eniten Euroopassa pääomasijoituksia kansantalouden kokoon nähden. Jo kolme vuotta peräkkäin on ollut näin, Ilmari sanoo.
 Ilmarin mukaan Suomen vahvuus on erityisesti digiosaamisessa, joka mahdollistaa esimerkiksi yrityksen idean kansainvälisen monistamisen ja tätä kautta nopean kasvun.
 Kansainvälinen menestys on mahdollista myös muutoin kuin myymällä yritys ulkomaille.
 – Kyllä minä näen, että monet suomalaiset startup-yrittäjät asettavat rimansa entistä korkeammalle. Ne tähtäävät listautumisiin ja miettivät myös sitä, miten voivat kasvaa omien yritysostojen kautta.
 Esimerkiksi itse ajaviin autoihin ohjelmistoja tekevä Unikie on suunnannut Eurooppaan juuri yrityskauppojen avulla.
 Lue lisää:
 Miki Kuusi ja muut omistajat myyvät kotiinkuljetuksistaan tunnetun Woltin ulkomaille Suomen kaikkien aikojen yritysmyynnillä
 Woltin ihmeellinen tarina: Näin pienen porukan idea oli lähellä päättyä konkurssiin rahojen loputtua, mutta sitten tapahtui käänne ja he kaikki rikastuivat
 Analyysi: Woltin miljardikauppa kertoo siitä, että Suomessa osataan rakentaa modernin bisneksen onnistumisia – Mutta miksi yhtiö ei mennytkään pörssiin?

Business Finland: Startupin menestys on kiinni hyvästä tiimistä – Woltin kannoilla on kymmeniä kovia suomalaisyrityksiä


Summary: Aseistetut valkovenäläiset joukot ohjailevat jopa tuhansia Irakin kurdeja Puolan rajalle. Miten Suomi varautuu mahdollisiin turvapaikanhakijoihin?

Saksalaislehti Die Welt kertoi torstaina, että siirtolaisten kohdemaat olisivat Suomi ja Saksa. Mitä ulkoministeri  Pekka Haavisto  ajattelee Suomen valikoitumisessa kohdemaaksi?
 Saksan liittokansleri  Angela Merkel  on pyytänyt Venäjän presidentti  Vladimir Putinia  vaikuttamaan Valko-Venäjään, että se lopettaisi ihmisten välineellistämisen rajallaan. Putin on kehottanut kääntymään suoraan Valko-Venäjän presidentin  Aljaksandr Lukašenkan  puoleen. Miksi Venäjä on haluton toimimaan?
 Valko-Venäjä ja Venäjä ovat läheisiä liittolaisia. Suomi vaalii suoria kahdenvälisiä suhteita Venäjään. Miten Suomi voisi taivutella Venäjää ratkaisemaan vaikean tilanteen?
 Millainen vastuu EU:lla on tilanteesta ja mitä kautta EU:n vastuu syntyy?
 TV1:n Ykkösaamun vieraana lauantaina 13.11. kello 10.05 suorassa lähetyksessä on ulkoministeri Pekka Haavisto (vihr.).  Seija Vaaherkumpu  haastattelee.
 Haavistolle voi lähettää kysymyksiä sähköpostitse osoitteella tv1.ykkosaamu@yle.fi tai alla olevalla lomakkeella.

Pekka Haavisto TV1:n Ykkösaamussa: Mitä haluat kysyä ulkoministeriltä?


Summary: Toimiva luokkatila ja tarkoituksenmukaiset välineet lisäävät opiskelumotivaatiota. Peräseinäjoella Etelä-Pohjanmaalla käytössä on uudet induktioliedet, mutta joissakin kouluissa kokataan vanhoilla ja loppuunkuluneilla välineillä.

Kotitalousluokkien välineiden kunto vaihtelee eri paikkakuntien ja koulujen välillä, sillä päätökset uusista hankinnoista tehdään koulukohtaisesti.
 Peräseinäjoella Toivolanrannan yhteinäiskoulussa kotitalousluokan koneet ja välineet ovat hyvässä kunnossa. Luokkaan saatiin uudet induktioliedet muutama vuosi sitten. Samalla uusittiin niihin sopivat kattilat ja paistinpannut.
 Vuosibudjetti määrittelee, mitä hankintoja voi tehdä. Opettaja sopii niistä yhdessä rehtorin kanssa.
 – Tietysti sitten jos tulee joku akuutti tilanne, että joku pyykinpesukone menee rikki tai astianpesukone, niin tietysti se pitää hankkia. Ne on niin olennaisia, mitä täällä tarvitaan, kotitalousopettaja  Elina Harju  sanoo.
 Hankintoihin vaikuttaa määrärahat, mutta lisäksi opettajan täytyy aktiivisesti pyytää uusia välineitä, jos ne ovat huonokuntoisia. Merkittävää on se, mihin koululla halutaan panostaa.
 Kotitalousopettaja Elina Harju on myös Seinäjoen seudun kotitalousopettajat -yhdistyksen sihteeri. Pasi Takkunen / Yle
 Hyvät välineet helpottavat opettajan työtä ja motivoivat kokkaamaan
 Harju on työskennellyt kotitalousopettajana Toivolanrannan yhtenäiskoulun lisäksi myös muissa kouluissa Etelä-Pohjanmaalla. Niissä välineet ovat olleet kunnossa. Näin ei kuitenkaan ole kaikkialla.
 Kotitalousopettajien yhdistys selvitti Ylen pyynnöstä, millainen varustetilanne on pohjalaisissa kouluissa. Opettajat kertovat, että joissakin kouluissa välineet ovat parikymmentä vuotta vanhoja, ne ajetaan aivan loppuun ja uusissa hankinnoissa kitsastellaan.
 Osa opettajista pelkää, että välineiden uusimisen takia joutuu karsimaan raaka-aineiden hankinnasta, sillä samasta budjetista kustannetaan sekä ruuat että välineet.
 Huonot välineet saattavat vähentää kokkausintoa. Kiinteiden kalusteiden kuluneet pinnat vaikuttavat jopa hygieniaan.
 – Toimiva ja käytännöllinen luokka lisää opiskelumotivaatiota, Harju sanoo.
 Työskentely on mielekästä, kun välineet ovat kunnossa, ne ovat kestäviä ja helposti puhdistettavia.
 Kotitaloustunnit tuovat Vilhelmiina Niemisen mielestä  mukavaa vaihtelua koulupäiviin. Pasi Takkunen / Yle
 Köksänluokkien taso harmittaa kokkia
 Huippukokki ja ravintoloitsija  Henri Alén  on nähnyt karmivia esimerkkejä koulujen keittiövälineistä Köksät kuntoon -kampanjassa. Keittiövälinevalmistajan kampanjassa kouluja pyydettiin lähettämään videoita kotitalousluokkien varustelun tasosta.
 – Itselle kokkina tulee vähän suru puseroon, kun katsoo, missä kunnossa kotitalousluokassa välineet voi olla, Alén sanoo.
 Hän on nähnyt esimerkiksi keikkuvia ja loppuunkuluneita työlautoja sekä pannuja, joissa ei ole enää pinnoitteita lainkaan. Ne näyttävät käyttökelvottomilta.
 – En tiedä, onko mahdollisesti jo pienten oppilaiden isovanhemmat kokanneet samoilla välineillä.
 Keittiövälineistä täytyy pitää huolta, jota ne kestävät pitkään
 Ruuanlaitosta voi tulla harrastus tai jopa työ, kuten Henri Alénille. Sen vuoksi hän ajattelee, että ehjät keittiövälineet ja niiden huoltaminen on erityisen tärkeää.
 Esimerkiksi veitsien teroittaminen olisi hyödyllinen taito. Alénin mielestä sitä voisi opettaa kouluissa.
 Aaron Kujala  Toivolanrannan yhteiskoulusta on huomannut, että esimerkiksi porkkanan pilkkominen on välillä ollut hankalaa, kun kotitalousluokan veitset eivät ole tarpeeksi teräviä.
 Monet kotitaloustuntien asiat ovat 7.-luokkalaiselle Aaron Kujalalle tuttuja jo kotoa. Pasi Takkunen / Yle
 Kotitaloustunneilla opetellaan tärkeitä arjen hallinnan taitoja omaa elämää ja tulevaisuutta varten. Luokassa pyritään siihen, että välineet olisivat samanlaisia, mitä kotonakin käytetään.
 Toisaalta luokassa pääsee myös kokeilemaan vähän vieraampia kotitalousvälineitä, joita ei kotoa löydy, kertoo 7.-luokkalainen  Vilhelmiina Nieminen .
 – On paljon erilaisia välineitä, joilla saa tehtyä hyvin ruokia.
 Vilhelmiinan mielestä kotitaloustunnit tuo mukavaa vaihtelua esimerkiksi matematiikan tunteihin ja muihin lukuaineisiin.
  Kotitalous, eli tuttavallisemmin köksä, on yksi Jenna Lauttamuksen lempiaineista. Ruuanlaiton ohella kotitaloustunnilla käydään läpi myös esimerkiksi lautasmallia ja välipalan koostamista. Pasi Takkunen / Yle
 – Tämä on sen verran kiinnostava ja kiva aine, että mielelläni opiskelen tätä, sanoo 7.-luokkalainen  Jenna Lauttamus .
 Kotitalous on pakollinen aine vain seitsemännellä luokalla, mutta moni haluaa jatkaa sitä vielä valinnaisina opintoina.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun torstaihin 11.11. kello 23 saakka.

Köksänluokkien välineissä valtavia tasoeroja, pannuista voi jopa puuttua pinnoite – huippukokki: "Ovatkohan oppilaiden isovanhemmat kokanneet samoilla?"


Summary: Raakaöljyn nopea kallistuminen nostaa polttoaineiden hintoja. Ensi keväänä bensa voi olla halvempaa kuin nyt, mutta tulevaisuudessa todennäköisesti ei, sanoo LähiTapiolan ekonomisti Hannu Nummiaro.

Yli kaksi euroa litralta. Nyt bensa ylitti tuon rajan pääkaupunkiseudullakin. Vähän päälle kaksi euroa maksaa 98-oktaaninen polttoaine hintoja seuraavan sivuston mukaan useilla huoltoasemilla Helsingissä, Espoossa ja Vantaalla. Aiemmin syksyllä kaksi euroa ylittyi  muun muassa Nuorgamissa .
 Kaksi euroa on konkreettinen raja, jonka ylittäminen saattaa jo näkyä polttoaineen kulutuksessa, sanoo Autoliiton toimitusjohtaja  Pasi Nieminen .
 – Kustannusnousu vuodentakaiseen verrattuna on kymmeniä senttejä, se näkyy jo ihan selvästi ihmisten lompakoissa. Jos ei vähennä autoilua, niin täytyy vähentää jotain muuta.
 Korkeampi hinta saattaa vähentää esimerkiksi vapaa-ajan matkoja, Nieminen arvioi.
 – Jokainen joutuu miettimään, onko auton käytölle vaihtoehtoja. Jos töihin pääsee vain omalla autolla, sinne täytyy ajaa polttoaineen hinnasta riippumatta.
 Hinnannousu ei vaikuta vain autoilijoihin, vaan se nostaa myös julkisen liikenteen kustannuksia ja kiihdyttää inflaatiota, Nieminen sanoo.
 Kalliimpi polttoaine voi vähentää kysyntää jonkin aikaa, mutta ajan kanssa vaikutus tasaantuu, hän uskoo. Autoilijat tottuvat korkeampaankin hintaan, sillä tietyt matkat täytyy kuitenkin tehdä.
 Öljyn hinta tasaantunee ensi vuonna
 Polttoaineen hintaa nostaa nyt erityisesti raakaöljyn kallistuminen. Sen hintaa nostaa maailmantalouden nopea toipuminen koronasta sekä öljyntuottajamaiden järjestön Opecin haluttomuus kasvattaa tuotantokapasiteettia.
 Koronapandemian alussa öljyn hinta laski ennätysmatalalle, sillä sen kysyntä kutistui niin nopeasti, ettei kaikki tuotettu öljy mahtunut varastoon, sanoo LähiTapiolan ekonomisti  Hannu Nummiaro .
 Nyt taas talous toipuu niin voimakkaasti, ettei hyödykkeitä ehditä tuottaa niin paljon kuin niitä haluttaisiin kuluttaa ja siksi niiden hinnat nousevat. Inflaatio eli yleinen hintojen nousu onkin nopeampaa kuin pitkään aikaan.
 – Suurin osa inflaatiopaineista on kuitenkin ohimeneviä. Ensi vuonna öljy luultavasti halpenee, ja energian hinnan vaikutus inflaatioon kääntyy jopa negatiiviseksi, Nummiaro arvioi.
 Pidemmällä aikavälillä kahden euron hinta ei kuitenkaan välttämättä ole poikkeuksellisen korkea, Nummiaro sanoo.
 – Jos mietitään energiasiirtymää fossiilisista uusiutuviin, sen ei pitäisi olla vielä mikään kipuraja.
 Ensi vuonna bensa voi olla taas tämänhetkistä halvempaa, mutta pidemmällä aikavälillä luultavasti ei, hän sanoo.
 – Kannattaa totutella, jos kaksi euroa tuntuu pahalta. Ilmastonmuutos ja siihen varautuminen nostavat energian hintaa joko päästöoikeuksien tai verotuksen kautta, joten kun katsotaan pidemmälle, bensa tuskin on halvempaa jatkossa.
 Aiemmin polttoaineen hinta ei ole vastannut sen ulkoisvaikutuksia, ympäristön kuormitusta ei ole otettu hinnassa huomioon, hän sanoo.
 Lue lisää:
 Liikenteen päästökauppa voisi nostaa bensan hintaa yli 70 senttiä litralta – ilmastoasiantuntija ihmettelee, miksi hallitus kuoppasi veronkorotuksen
 Autoja tankataan entiseen malliin, vaikka polttoaineen hinta on ennätyskorkealla – yrittäjä: "Pakko tankata ja ajaa, vaikka kallista on"
 Bensalitran kahden euron kipuraja rikkoutuu pian muuallakin kuin Lapissa – analyytikko: "Hinnat voivat ihan hyvin kavuta vielä ylöspäin"

Bensa kallistui yli psykologisen rajan pääkaupunkiseudullakin – asiantuntija: "Kannattaa totutella, jos kaksi euroa tuntuu pahalta"