Summary: Selvityksen mukaan nyt kaivataan pitkän aikavälin suunnitelmia, joissa huomioidaan entistä enemmän hiilineutraaliuden jälkeistä hiilinegatiivisuuden aikaa. Esteitä edessä on yhä raivattavaksi, esimerkiksi puutteelliset tai väärin ohjaavat kannustimet.

Maapallon keskilämpötilan nousun pysäyttäminen 1,5 celsiusasteeseen esiteolliseen aikaan verrattuna on kunnianhimoinen tavoite.
 Sitran tuoreen selvityksen mukaan Suomella on kuitenkin hyvät edellytykset päästä 1,5 asteen polulle päästövähennyksissään, vaikkakin matkalla on yhä esteitä raivattavaksi.
 Uusi ilmastolakiluonnos on  parhaillaan lausuntokierroksella . Ehdotuksen mukaan lakiin lisättäisiin tavoite hiilineutraaliudesta vuoteen 2035 mennessä.
 Lakiin halutaan kirjata myös tavoitteet vähentää päästöjä 60 prosentilla vuoteen 2030 mennessä ja 80 prosentilla vuoteen 2040. Tavoitteet vertautuvat vuoden 1990 päästöjen tasoon.
 Ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi tarvitaan tehokkuuden ja tuottavuuden kasvattamista, päästöjä aiheuttavien toimintojen korvaamista vähäpäästöisillä vaihtoehdoilla sekä hiilinielujen vahvistamista.
 Sitran  Korjausliike – Suomi kohti 1,5 asteen tavoitteen mukaisia ilmastotoimia  -selvityksessä käydään läpi merkittävimpiä esteitä tavoitteiden tiellä ja mahdollisia ratkaisuja niihin.
 Selvityksen mukaan merkittävimmät esteet tavoitteiden tiellä voidaan tiivistää seitsemään pääkohtaan:
 Positiivisista visioista ja johtajuudesta on puutetta koko yhteiskunnan tasolla. Valtion tulisi myös asettaa tarvittavat pitkän aikavälin tavoitteet, luoda selkeä kuva tulevasta muutoksesta ja valmistella ohjauskeinot hyvissä ajoin. Taloudelliset kannustimet puuttuvat monelta tarvittavalta ratkaisulta. Kannustimia kaivataan esimerkiksi luonnonvarojen käytön vähentämiselle, fossiilisten raaka-aineiden korvaamiselle ja maatalouden ilmastotoimille. Tukijärjestelmä kaipaa remonttia. Nykyiset tuet ohjaavat liian suureen puun käyttöön ilmaston kannalta tehottomissa kohteissa. Nykyinen infrastruktuuri ei anna riittävää pohjaa. Kustannustehokas siirtymä edellyttää esimerkiksi resurssitehokasta ja kestävän liikkumisen mahdollistavaa yhdyskuntarakennetta. Uusien ratkaisujen riskiä ei ole jaettu riittävästi. Ratkaisujen tuotekehitykseen, demonstrointiin ja kaupallistamiseen kaivataan vahvempaa tukea, jotta niiden käyttöönotto nopeutuu. Tietoa ja osaamista puuttuu. Tarvitaan ymmärrystä ilmastokriisin vakavuudesta ja ilmastotoimien kiireellisyydestä, ja siirtymän vaatimaa uutta osaamista on kehitettävä laajasti. Hallinnolliset esteet. Ilmastoratkaisujen tieltä pitää raivata luvitukseen liittyviä ja muita hallinnollisia esteitä.
 Sitran ilmasto- ja luontoratkaisujen asiantuntija  Mariko Landströmin  mukaan päästövähennyksiä pitää tehdä kaikilla sektoreilla ja talkoisiin kaivataan niin valtiota ja kuntia kuin yrityksiä ja kansalaisiakin.
 Valtio vastaa sääntelystä, asettaa kannusteita ja raivaa hallinnollisten esteitä. Kunnat ovat tärkeitä käytännön toteuttajia, joiden päätökset ohjaavat yhdyskuntarakennetta ja infrastruktuuria.
 Yritykset kehittävät ratkaisuja ja toteuttavat käytännön investointeja. Lopulta tavalliset kansalaiset ja kuluttajat äänestävät jaloillaan, eli päättävät, millaisille tuotteille ja palveluille on kysyntää.
 Selvitystyössä tehtiin laaja kirjallisuuskatsaus ja noin sata asiantuntijahaastattelua käyden läpi tärkeimmät päästösektorit esteineen ja ratkaisuineen.
 Tarjolla keppiä, porkkanaa ja tulevaisuudennäkymien selventämistä
 Selvityksen mukaan epäselvän näkymän ratkaisuun tarvitaan pitkän aikavälin suunnitelmia. Päästöbudjetti ja tavoitteet päästöille sekä nieluille pitäisi laatia jo nyt vuosille 2040 ja 2050.
 Lisäksi kaivataan sektorikohtaisia pitkän aikavälin tiekarttoja päästöjen vähentämiseen, tuleviin ohjauskeinoihin ja tarvittavaan infraan.
 Selvitys käsittelee laajasti myös kannustinpolitiikan ratkaisuja: keppiä ja porkkanaa.
 – Ratkaisujen pitää olla toimijalle taloudellisesti kannattavia, jotta ne saadaan käyttöön riittävän laajassa mitassa. Kannustimet puuttuvat tällä hetkellä kokonaan esimerkiksi hiilen sidonnalta, maatalouden ilmastotoimilta ja luonnonvarojen tehokkaalta käytöltä, Landström kertoo.
 Osa tuista on tällä hetkellä väärään suuntaan ohjaavia. Esimerkiksi mainitaan puun ohjauksen tuet. Kuvituskuva. Antti Eintola / Yle
 Joiltain sektoreilla tuet puolestaan ohjaavat selvityksen mukaan väärään suuntaan. Landström mainitsee esimerkiksi puun ohjauksen, jossa verotuella tuetaan biomassan energiakäyttöä.
 Myös metsätalouden tuet kaipaisivat näkökulman kääntöä: tuet kannustavat tasaikäisen metsän kasvattamiseen suometsissä, vaikka  jatkuvapeitteinen kasvatus  olisi niissä tärkeä keino vähentää päästöjä.
 – Väärään suuntaan ohjaavista tuista kannattaisi ennen pitkää luopua, mutta on tapauskohtaista, miten siirtymä kannattaa tehdä. Usein täytyy luoda tilalle toisenlaista ohjausta, Landström sanoo.
 Metsissä ilmastotoimiin voitaisiin kannustaa palkitsemalla ojitetun suometsän ennallistamisesta ja hiilensidonnasta.
 Maataloudessa puolestaan kosteikkoviljelylle pitäisi taata oikeus maataloustukiin ja kehittää muita uusia kannustimia päästövähennyksille. Samalla tuet pitäisi napata pois turvemailta, joilla vedenpintaa ei pidetä korkealla.
 Ei siis porkkanaa ilman keppiä. Yksi taloudellisen ohjaamisen keino on noudattaa niin kutsuttua saastuttaja maksaa -periaatetta.
 Sitra edottaa, että maankäytön muutokselle asetettaisiin päästöperusteinen maksu ja vaatimus ekologisesta kompensaatiosta ja pellonraivaus turvemailla asetettaisiin ympäristöluvan alaiseksi.
 Kannustinremontin arkipäiväisimmät maininnat koskevat liikennettä ja ravintoa: Liikenne kaipaa kokonaisvaltaista vero-, maksu- ja tukiuudistusta. Kestävää ruokaa pitäisi puolestaan painottaa julkisissa hankinnoissa, ravitsemussuosituksissa ja ruokakasvatuksessa.
 Hiilineutraaliudesta hiilinegatiivisuuteen
 Sitran mukaan Suomen ilmastopaneeli on arvioinut, että Suomen osuudesta maailman päästöbudjetista on jäljellä 79 megatonnia vuosille 2020–2050.
 Vuonna 2019 Suomen nettopäästöt olivat noin 38 megatonnia, joten nykypäästöillä kolmen vuosikymmenen budjetti kuluisi jo parissa vuodessa.
 Näiden laskelmien perusteella kuva päästövähennyksen tarpeesta vaikuttaa murheelliselta ja epärealistiselta, mutta tilanne ei suinkaan ole näin vaikea.
 Jos Suomi pääsee hiilineutraaliksi vuoteen 2035 mennessä, jatketaan siitä kohti hiilinegatiivisuuden aikakautta, jolloin nettonielumme sitovat vuosi vuodelta enemmän ilmakehän hiilidioksidia ja siten paikkaavat aiempien vuosikymmenten päästöjä.
 Sitran selvityksessä mainitaan, että Suomen pitäisi entistä enemmän suunnata katsettaan kohti hiilinegatiivisuuden aikaa. Suunnitelmia pitäisi siis tehdä entistä kauemmas tulevaisuuteen katsoen.
 Landström mainitsee konkreettisia esimerkkejä siitä, miksi Suomen kannattaisi jo nyt valmistautua 2040-luvun taitteeseen.
 – Meidän pitää jo nyt valita sellaisia ratkaisuja, jotka ovat linjassa pitkän aikavälin tavoitteen kanssa, jotta vältettäisiin turhia investointeja väliaikaisiin ratkaisuihin. Toisekseen ratkaisujen kehittäminen on usein hidas prosessi, siinä pitää olla tarpeeksi ajoissa liikkeellä.
 Jotkut ilmastotoimet ovat myös hyvin hitaita toteuttaa, esimerkiksi energiafiksu rakennuskanta ja yhteiskuntarakenne, joita pitäisi Landströmin mukaan valmistella hyvissä ajoin, jottei potentiaali jäisi käyttämättä.
 Lue myös:
 Maankäytön ilmastovaikutuksista haetaan nyt uutta tietoa: eteläpohjalainen suo metsitetään ja sen ilmastovaikutuksia mitataan kymmenen vuoden ajan
 Uusi tutkimus osoittaa metsätalouden ilmastovaikutukset arvioitua suuremmiksi – Professori: "Käytämme luonnonresurssia vähän hullulla tavalla"
 Maailman ensimmäinen erä fossiilivapaata terästä on valmiina – uusi teknologia vähentää pian Suomen hiilidioksidipäästöjä seitsemän prosenttia

Sitran selvitys: Suomella hyvä mahdollisuus päästä ilmastotavoitteisiin, mutta edessä on seitsemän ongelmaa ratkaistavaksi


Summary: Lakiuudistus etenee syksyn mittaan hallituksen pöydälle ja myös saamelaiskäräjien kanssa neuvotellaan asiasta. Eduskunnalle lakimuutosesitys on tarkoitus antaa marraskuussa.

Saamelaiskäräjälain muutosta valmistelevan toimikunnan mietinnöstä on lausuttu ennätyksellisen ahkerasti. Oikeusministeriö odottaa saavansa lakiuudistusehdotuksesta lähemmäs 90 lausuntoa.
 Lausuntokierros päättyi elokuun 6. päivä, mutta oikeusministeriön mukaan monia lausuntoja on vielä tulematta ja niitä odotetaan saapuvaksi syyskuun alkuun asti.
 Lausuntoja on kertynyt ennätyksellisen paljon, kun vertaa niiden määrää aiempiin saamelaisia koskeviin lakiuudistuksiin. Kun saamelaiskäräjälakia vuonna 2018 yritettiin uudistaa, sai oikeusministeriö tuolloin 55 lausuntoa lakiesityksestä. Vuonna 2016 saamen kielilain muutosesityksestä kertyi 30 lausuntoa.
 Kun kaikki lausunnot saamelaiskäräjälaki uudistuksesta ovat saapuneet oikeusministeriöön, niistä tehdään yhteenveto, kertoo oikeusministeriön neuvotteleva virkamies  Yrsa Nyman .
 Nymanin mukaan lakiuudistus etenee syksyn mittaan hallituksen pöydälle ja myös saamelaiskäräjien kanssa neuvotellaan asiasta. Tarkoituksena on, että lakimuutosesitys annetaan eduskunnalle marraskuussa.
 Itsemääräämisoikeuteen ja vaaliluetteloon merkitsemineen kiinnitetty eniten huomiota
 Toimikunta on ehdottanut mietinnössään muun muassa, että saamelaiskäräjien vaaliluetteloon merkitsemisen edellytykset uudistetaan ja vaaliluettelo kootaan uudelleen uudistettujen kriteerien pohjalta. Myös saamelaisten oikeutta alkuperäiskansana itse määrittää, kuka on saamelainen, halutaan vahvistaa.
 Lue lisää:   Saamelaiskäräjälain uudistus etenee: toimikunta esittää muutoksia muun muassa vaaliluetteloon merkitsemisen edellytyksiin
 Lausunnoissa, jotka ovat tähän asti saapuneet ministeriöön, onkin kiinnitetty eniten huomiota juuri vaaliluetteloon merkitsemiseen ja saamelaisten itsemääräämisoikeuteen, ja ne jakavat myös kovimmin mielipiteitä.
 Lausuntoja on tullut niin yhdistyksiltä, kunnilta, ministeriöiltä, korkeimmalta hallinto-oikeudelta, erilaisilta organisaatioilta ja toimijoilta kuin myös yksittäisiltä henkilöiltä. Myös alkuperäiskansojen oikeuksia käsittelevä asiantuntijamekanismi EMRIP on kommentoinut esitystä.
 Lausuntoja on mahdollista lukea  lausuntopalvelu.fi-sivustolta  tai lakihankkeen omalta  verkkosivulta .
 Valtio otti asian työn alle viime vuonna
 Nykyinen saamelaiskäräjistä annettu laki on ollut voimassa pian 25 vuotta. Lain säännökset ovat osittain vanhentuneita, ja säännösten toimivuudessa on havaittu ongelmia.
 Valtio otti lain uudistamisen työn alle vuoden 2020 alussa. Oikeusministeriö asetti tuolloin saamelaiskäräjälain muutosta esivalmistelevan työryhmän, jonka tarkoitus oli pohtia lain uudistustarpeita edellisen lakimuutosesityksen pohjalta.
 Oikeusministeriö asetti toimikunnan valmistelemaan saamelaiskäräjälain muutosta. Toimikunta aloitti työnsä joulukuussa 2020 ja sai ehdotuksensa valmiiksi toukokuussa 2021. Toimikuntaan kuuluivat hallituspuolueiden ja saamelaiskäräjien nimeämät edustajat. Puheenjohtajana toimi oikeusministeriön kansliapäällikkö  Pekka Timonen .
 Saamelaiskäräjälakia yritettiin uudistaa myös edellisellä hallituskaudella, mutta työ pysähtyi syksyllä 2018, kun saamelaiskäräjät hylkäsi lakimuutoksesta tehdyn esityksen.

Saamelaiskäräjälakiuudistuksesta lausuttu ennätyksellisen ahkerasti – vaaliluetteloon merkitseminen jakaa eniten mielipiteitä


Summary: Maahanmuuttoviraston vastaanottoyksikön johtaja Pekka Nuutisen mukaan Suomi pystyy hätätapauksessa ottamaan vastaan jopa kymmeniä tuhansia pakolaisia. Vastaanottokeskuksissa on tällä hetkellä vapaana toista tuhatta paikkaa.

Maahanmuuttovirasto (Migri) valmistautuu Afganistanista tuleviin pakolaisiin, mutta vastaanottoyksikön johtaja  Pekka Nuutisen  mukaan tilanne tuskin kärjistyy hetkessä.
 – Nyt on mielenkiintoista ylipäänsä nähdä, kuinka paljon ja millä aikataululla Afganistanin tilanne heijastuu Suomeen. Varmaan jotenkin, mutta laajuutta on vaikeaa tässä kohtaa nähdä.
 Nuutisen mukaan koronatilanteen vuoksi matkustaminen ei ole tällä hetkellä helppoa. Hänen mukaansa suuri määrä pakolaisia suuntaa ensivaiheessa naapurimaihin
 – Vuoden 2015 myötä matka Euroopan halki on vaikeutunut. On vaikeaa kuvitella sellaista tilannetta, jossa isot joukot kävelisivät Euroopan läpi.
 Nuutisen mukaan afgaanipakolaisten vastaanottaminen Afganistanin naapurimaista vaatinee poliittisen lisäpäätöksen kiintiöstä.
 Migrillä on Nuutisen mukaan nyt paremmat edellytykset hoitaa pakolaisten saapuminen kuin edellisessä Euroopan pakolaiskriisissä.
 Suomi on luvannut evakuoida  Suomen valtiolle työskennelleitä afgaaneja perheineen sekä tarjota heille oleskeluluvan. Heitä on yhteensä 170.
 – Tällainen kiireinen operaatio alkaa vastaanottokeskuksissa. Oletettavaa on, että nämä henkilöt eivät kovin pitkään oleile vastaanottokeskuksissa, vaan he siirtyvät oleskelulupien saamisen myötä mahdollisimman nopeasti kuntiin.
 Migri haluaa suoda 170 evakuoitavalle mahdollisuuden asettua Suomeen rauhassa, minkä vuoksi virasto ei paljasta tarkkoja sijoituspaikkoja.
 – Toivotaan nyt, että sieltä ylipäätään päästään lähtemään.
 Turvapaikanhakijat ja pakolaiset Turvapaikanhakijalla  tarkoitetaan ulkomaalaista, joka hakee suojelua ja oleskeluoikeutta vieraasta valtiosta. Pakolainen  on henkilö, jolle on myönnetty turvapaikka jostakin valtiosta. Pakolaisaseman saa Suomessa myös henkilö, joka otetaan Suomeen UNHCR:n esityksestä pakolaiskiintiössä. Yleiskielessä pakolaisella viitataan usein myös kaikkiin niihin, jotka ovat joutuneet pakenemaan kotiseudultaan. Turvapaikanhakija saa pakolaisaseman, jos hänelle annetaan turvapaikka. Lisäksi puhutaan  kiintiöpakolaisista . Pakolaisia, jotka ovat lähteneet kotimaastaan tai pysyvästä asuinmaastaan toiseen maahan, useimmiten oman maansa lähivaltioon, voidaan ottaa uudelleensijoitettaviksi pakolaiskiintiössä. Lähde: Valtioneuvoston verkkosivu
 Koronan vuoksi Suomeen on viime aikoina tullut poikkeuksellisen vähän turvapaikanhakijoita ja pakolaisia. Vuoden 2016 keväällä vastaanottokeskuksissa oli yhteensä yli 33 000 petipaikkaa. Tällä hetkellä kapasiteetti on 3 500 petipaikkaa. Heti vapaina näistä on toista tuhatta.
 – Tiukassa tilanteessa pystytään vastaanottojärjestelmää laajentamaan ja ottamaan jopa kymmeniä tuhansia vastaan. Hätätilanteessa ihmiset täytyy saada suojaan ja tiettyjen peruspalveluiden piiriin.
 Tällä hetkellä Uudenmaan alueen vastaanottokeskukset löytyvät Helsingistä ja Vantaalta. Lisäksi Espoon ryhmäkoti vastaanottaa alaikäisinä ilman huoltajaa saapuneita turvapaikanhakijoita.
 Vastaanottokeskuksissa on yhteensä noin 600 petipaikkaa. Vapaina näistä on pari sataa.
 Vastaanottojärjestelmä on maanlaajuinen, ja sen kapasiteettia ei lähdetä Nuutisen mukaan lisäämään ennen kuin on näyttöä, että ihmisiä tulee Suomeen paljon.
 – Tämä on ihan arvuuttelua, mutta mistä sitä tietää, vaikka ensimmäiset tulisivat jo tänään tai huomenna.
 Lue seuraavaksi:
 Vastaanottokeskus menee kiinni – Mistä uudet kodit sadoille turvapaikanhakijoille? Mahmood Al-Taee asui helsinkiläisperheessä yli neljä vuotta
 Uusien turvapaikanhakijoiden määrä oli viime vuonna ennätysalhainen – maahanmuuttovirasto vähentää satoja vastaanottopaikkoja pääkaupunkiseudulta
 Afganistanista evakuoitu kolme suomalaista, Yhdysvallat evakuoinut jo tuhansia ihmisiä
 Helsinkiläinen Aziza Hossaini, 28, joutui taas lapsuutensa kauhunhetkiin ja pelkää nyt sukulaistensa puolesta: "Lapset ihmettelevät, miksi heitä ammutaan”
 Perhe taivutteli suomalaisen Zahra Karimyn, 18, lähtemään Afganistanista juuri ajoissa: "Punaisella passilla voi päästä pois"

Maahanmuuttovirasto valmistautuu Afganistanista tuleviin pakolaisiin – Pekka Nuutinen: "Mistä sitä tietää, vaikka ensimmäiset tulisivat jo tänään"


Summary: SSAB on tuottanut fossiilivapaata terästä, joka on pelkistetty vedyllä hiilen ja koksin sijaan. Viiden vuoden päästä hiilivapaa tuotanto on kaupallisessa mittakaavassa. Uuden teknologian myötä myös Suomen päästöt aikanaan vähenevät.

SSAB on esitellyt tänään maailman ensimmäisen erän fossiilivapaata terästä toimitusvalmiina asiakkaalle. Teräs valmistettiin SSAB:n Oxelösundin tehtaalla Ruotsissa.
 Raaka-aine eli maailman ensimmäinen vedyllä pelkistetty rautasieni tuotettiin Luulajan pilottilaitoksessa HYBRIT-tekniikalla eli vedyllä hiilen ja koksin sijaan.
 Lue lisää :  Ruotsissa testataan ratkaisua, joka mullistaisi yhteiskunnan ja romauttaisi päästöt – ja idea voi tulla käyttöön ensimmäisenä Suomessa
 Yhtiön toimitusjohtaja  Martin Lindqvistin  mukaan kyseessä on virstanpylväs matkalla täysin fossiilivapaaseen raudan ja teräksen tuotannon arvoketjuun.
 – Tässä on kyse todella merkittävästä asiasta sekä Ruotsin että Suomen kannalta, sanoo Lindqvist.
 Terästeollisuus tuottaa tällä hetkellä 7–9 prosenttia maailman hiilidioksidipäästöistä. Se on noin kolme kertaa enemmän kuin lentoliikenne maailmanlaajuisesti aiheuttaa. Esimerkiksi SSAB:n Raahen terästehdas tuottaa yksin noin seitsemän prosenttia Suomen hiilidioksidipäästöistä.
 Terästeollisuus on merkittävin hiilidioksidilähde sekä Suomessa että Ruotsissa. Asmo Raimoaho / Yle
 Tähän mennessä SSAB on tuottanut rautamalmipohjaista fossiilivapaata terästä noin 24 tonnia. Vuonna 2026 tavoitteena on toimittaa fossiilivapaata terästä markkinoille kaupallisia määriä ja ottaa tekniikka käyttöön teollisessa mittakaavassa.
 Hiilivapaa tuotanto on vielä kallista
 Aikaisemmin SSAB on ilmoittanut siirtyvänsä vaiheittain kokonaan fossiilivapaaseen tuotantoon vuoteen 2045 mennessä. Lindqvist arvioi, että prosessia voidaan nopeuttaa. Tämä koskee hänen mukaansa myös Suomen toimintojen aikataulua.
 Tämän hetken tiedon mukaan SSAB:n Raahen tehtailla toinen masuuni sammutetaan 2030 ja otetaan käyttöön valokaariuuni, jolla metalli voidaan sulattaa. Tuossa vaiheessa Raahessa aletaan jo tuottaa fossiilivapaata terästä. Masuuneissa raakaraudan tuotannossa tarvittavaa koksia tuottava koksaamo ja toinen masuuni suljetaan noin 2040.
 – Kun pilotti- ja demonstraatiolaitoksista on saatu riittävästi kokemusta, voidaan arvioida fossiilivapaan teräksen arvoketjun tehokkuutta. Tähän kuuluu myös rautasienen valmistus, sanoo SSAB:n ympäristöjohtaja  Harri Leppänen .
 Tässä vaiheessa ollaan arviolta noin viiden vuoden kuluttua.
 – Tehokkuuteen vaikuttaa hiilivapaan sähkön saatavuus, hinta ja luvitusjärjestelmä, sanoo Leppänen.
 Suomen puolesta puhuu tällä hetkellä lähinnä hyvä ja kestävä sähköverkko ja se että pelkistysprosessissa syntyvää lämpöä voitaisiin hyödyntää tuotannossa.
 Lindqvistin mukaan yhtiöllä on ollut ja on ainutlaatuiset mahdollisuudet kehittää teknologiaa Pohjois-Suomessa ja Pohjois-Ruotsissa.
 – Sähkön saatavuus ja käytettävissä oleva tieteellisen tiedon taso on korkeaa sekä Oulun että Luulajan yliopistoissa.
 SSAB, LKAB ja Vattenfall käynnistivät HYBRIT-hankkeen (Hydrogen Breakthrough Ironmaking Technology) vuonna 2016 tavoitteenaan kehittää teknologia fossiilivapaan raudan ja teräksen tuotantoon.
 Kesäkuussa 2021 nämä kolme yritystä esittelivät Luulajan pilottilaitoksessa tuotetut maailman ensimmäiset vedyllä pelkistetyt erät rautasientä.
 SSAB:n toimitusjohtaja kaipaa valtioilta ja EU:lta selkeitä toimenpiteitä fossiilivapaan teräksentuotannon edistämiseksi. Nyt fossiilivapaan teräksen tuotanto on hänen mukaansa 20–25 prosenttia perinteistä tapaa kalliimpaa.
 – Hiilidioksidin päästämisen tulee maksaa, ja fossiilivapaan tuotannon tulee olla kannattavampaa kuin kasvihuonepäästöjä aiheuttavan tuotannon, sanoo Martin Lindqvist.
 Ympäristöystävällisyyden lisäksi uusi teknologia parantaa Lindqvistin mukaan myös Ruotsin teollisuuden kilpailukykyä.
 Tiedotustilaisuuteen osallistuneen Ruotsin kauppa- ja teollisuusministeri  Ibrahim Baylan  luonnehti Hybrit-hanketta historialliseksi merkkipaaluksi ilmaston lämpenemisen ehkäisemisessä ja arvioi että uutta teknologiaa suosivaa säätelyä voidaan nopeuttaa.
 SSAB Special Steels -divisioonan johtaja  Johnny Sjöströmin  mukaan aikaisemmin pohdituttaneet vetypelkistykseen liittyneet teräksen laatukysymykset on kyetty ratkaisemaan.
 Sjöström kertoo, että SSAB:n asiakkaat ovat kiinnostuneita uuden teknologian mahdollistamasta fossiilivapaasta teräksestä. Volvon kanssa yhteistyöstä on jo sovittu ja kiinnostusta fossiilisesta hiilestä vapaaseen teräkseen ovat Sjöströmin mukaan ilmaisseet myös tietotekniikkajätti Apple ja ruotsalainen vaateketju H&M.
 Uusi teknologia hävittää hiilidioksidipäästöt kokonaan. Asmo Raimoaho / Yle
 Lue myös :  Teräsyhtiöt investoivat miljardeja hiilettömään teräkseen – Metallinjalostajat ry:n toimitusjohtaja Kimmo Järvinen: "Varmasti sille syntyy markkinat"
 Aiheesta voi keskustella 19. elokuuta kello 23:een asti.

Maailman ensimmäinen erä fossiilivapaata terästä on valmiina – uusi teknologia vähentää pian Suomen hiilidioksidipäästöjä seitsemän prosenttia


Summary: Rauma Marine Constructions on vahvistanut Aurora Botnian luovutusajankohdan Wasalinelle. Luovutuspäivämäärä on 25. elokuuta, ja neitsytmatkalle Uumajaan pääsee sitä seuraavana lauantaina, eli 28. elokuuta.

Aurora Botnian saapuminen Vaasaan on vahvistettu. Aluksen luovutus tapahtuu ensi viikon keskiviikkona, eli 25. elokuuta.
 Luovutustuilaisuudesta järjestetään suoratoisto, johon löytyy linkki Wasalinen sivustolta.
 Neitsytmatka Uumajaan tapahtuu lauantaina 28 elokuuta, kahdella lähdöllä Vaasasta sekä yhdellä Uumajasta. Lipunmyynti neistytmatkalle aukeaa torstaina (19.8.) kello 12 ainoastaan Wasalinen kotisivujen kautta.
 Lehdistötiedotteen mukaan neitsytmatkalle osallistuville on luvassa muun muassa ruokaa, juomaa sekä matkamuisto tapahtumasta.
 Aluksen vaihdon yhteydessä perjantaina 27. elokuuta ei ole liikennettä.

Aurora Botnia luovutetaan Wasalinelle ensi viikolla, neitsytmatka Uumajaan toteutuu 28. elokuuta


Summary: Rajoitusten ulkopuolelle ei voi suoraan rajata mitään ikäryhmää. Kenenkään harrastaminen ei ole silti kiellettyä, painottaa Etelä-Suomen avin aluehallintoylilääkäri Laura Nikunen.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Etelä-Suomen aluehallintovirasto tiedotti keskiviikkona, että sen viime viikolla tekemä päätös sisätilojen, kuten kauppojen tai liikuntatilojen kokoontumisrajoituksista tulee voimaan 20. elokuuta  alkuperäisessä muodossaan .
 Sisätiloista vastaavia toimijoita velvoitetaan, että asiakkaille on mahdollista välttää sisätiloissa lähikontaktit riippumatta siitä, minkä ikäisiä he ovat.
 – Päätös velvoittaa nimenomaan tiloista vastaavaa toimijaa, jonka täytyy taata osallistujille tai asiakkaille mahdollisuus lähikontaktien välttämiseen, sanoo Etelä-Suomen aluehallintoviraston (avi) aluehallintoylilääkäri  Laura Nikunen  tiedotteessa.
 Päätös perustuu Helsingin ja Uudenmaan (HUS) sairaanhoitopiirin johtaman alueellisen koronakoordinaatioryhmän tiistaina antaman arvioon, jonka mukaan turvavälimääräyksen ulkopuolelle ei voida toistaiseksi rajata mitään ikäryhmää.
 Päätös herätti kiivasta keskustelua, ja se tulkittiin jopa niin, että harrastaminen keskeytyisi. Asiaa kommentoivat muun muassa  pääministeri   Sanna Marin  (sd.) ja  valtiovarainminister i  Annika Saarikko  (kesk.).
 Nikunen painottaa, ettei mitään harrastamista kielletä vaan kyse on lähikontaktien välttämisestä.
 – Minkään ikäisten harrastustoimintaa ei ole kielletty, vaan määräyksellä halutaan varmistaa osallistujien terveysturvallisuus, Nikunen lisää.
 Sairaanhoitopiirin riskiarvio painoi puntarissa
 Sosiaali- ja terveysministeriö antoi 17.8. 2021 ohjauskirjeen, jonka mukaan lapset ja nuoret pitäisi pääsääntöisesti rajata koronatoimien kuten turvavälien ulkopuolelle.
 Viesti on muotoiltu näin: "Lapsiin ja nuoriin kohdistuvia rajoitustoimia pyritään välttämään ja niitä käytetään viimesijaisesti vasta, jos se on aivan välttämätöntä."
 Nikusen mukaan sosiaali- ja terveysministeriön ohjauskirje on huomioitu päätöksenteossa.
 – Myös sairaanhoitopiirin asiantuntemus ja alueellisen koronakoordinaatioryhmän tilannekuva vaikuttavat keskeisesti, kun arvioimme päätöstemme sisältöä.
 Päätöksen välttämättömyyttä ja sitä, voidaanko jotkin ikäryhmät rajata rajoitusten ulkopuolelle, arvioidaan Nikusen mukaan jatkuvasti yhdessä sairaanhoitopiirin kanssa.
 Rajoitukset ovat voimassa 12. syyskuuta asti.
 Lue lisää:
 Sosiaali- ja terveysministeriön ohje aluehallintoviranomaisille: Lapset ja nuoret voi jättää koronarajoitusten ulkopuolelle
 Ministerit kummastelivat avin päätöstä rajoittaa lasten harrastuksia – nyt virastojohtaja ihmettelee kommentteja: Noudatamme hallituksen linjauksia

Etelä-Suomen avi jätti lasten ja nuorten rajoitukset voimaan – kenenkään harrastamista ei silti kielletä


Summary: Sosiaalisessa mediassa leviää taas väärää tietoa rokotuksista. Vakavia reaktioita ei ole havaittu rokottamisen jälkeen, vaan joidenkin heikotus on voinut ylilääkärin mukaan johtua rokotustilanteen jännityksestä.

Tampereen yliopistollinen sairaala (TAYS)

Tampereen kaupunki joutui keskiviikkona oikomaan sosiaalisessa mediassa leviäviä vääriä tietoja nuorten koronarokotuksista.
 Videolla väitetään, että koronarokotuksista olisi tullut vakavia reaktioita ja nuoria olisi viety ambulanssilla sairaalaan. Yksityishenkilön omilla kasvoillaan kuvaamaa videota on jaettu ja katsottu runsaasti. Videolla puhutaan Tampereen kouluista.
 Sekä Tampereen yliopistollinen sairaala TAYS että Tampereen kaupunki kiistävät tiedot. TAYS kertoo hiljentäneensä keskustelua rokotuksista myös TAYSin Twitterissä.
 – Kommentointi on pohjautunut perättömään ja keksittyyn videoon, jossa väitetään nuorten joutuneen sairaalaan koulun rokotuksista Tampereella. Tällainen valheiden levitys on vastuutonta, TAYS sanoi keskiviikkona Twitterissä.
 Tampereen kaupunki lähetti asiasta vielä keskiviikkona tiedotteen iltapäivällä.
 Kouluterveydenhuollon ylilääkäri  Tuire Sannisto  on nähnyt videon, jossa puhutaan ambulansseista.
 – Vakavia reaktioita ei ole ilmennyt, eikä ambulanssia ole tarvittu, hän sanoo Ylelle.
 Joillakin nuorilla on voinut olla tavallisia rokotustilanteeseen liittyviä reaktioita, kuten pahoinvointia tai heikotusta. Oireet eivät ole Sanniston mukaan olleet vakavia. Nämä liittyvät Sanniston mukaan rokotustilanteen jännittävyyteen, eivät itse rokotteeseen. Heikotus on mennyt ohi hetken levolla ja oppilas on palannut normaalisti oppintunnille.
 Tampereen kouluissa alkoivat rokotukset 12–15-vuotiaille tällä viikolla. Rokotukset järjestetään pääosin kouluilla. Rokotuksen saa halutessaan myös Ratinan rokotusyksiköstä joko ajanvarauksella tai ilman ajanvarausta tai terveysasemalta ajanvarauksella.
 TAYSin infektio-osaston ylilääkäri  Jaana Syrjänen  tuomitsi jo tiistaina kouluissa leviävät väärät tiedot rokotuksista.
 Hän kertoo keskiviikkona, ettei ole nähnyt videota, mutta pitää tärkeänä, että väärä tieto kumotaan.
 Pävitetty tieto klo 16.01, että tiedote on nyt lähetetty.
 Lue lisää:
 Useissa kouluissa levitetty väärää tietoa koronarokotteista Pirkanmaalla – koronanyrkki: "Vastuutonta"

Tampereen kaupunki joutui oikomaan somevideolla leviäviä vääriä tietoja koulujen rokotuksista


Summary: Keskusrikospoliisi on laajentanut Vastaamoon liittyvää tutkintaansa. Tutkintaan on tullut osaksi myös pimeään Tor-verkkoon ladattu hakukone. Poliisi ei kommentoi, onko sillä epäiltyä laajassa Vastaamon tutkinnassa.

Keskusrikospoliisi  on tutkinut  Vastaamon tietomurtoa viime vuoden syksystä lähtien.
 Laajassa tutkinnassa pyritään selvittämään, kuka murtautui psykoterapiakeskus Vastaamoon tietojärjestelmiin ja kiristi saamillaan potilastiedoilla useita henkilöitä.
 Ilta Sanomat kertoi tänään, että rikollisten käyttämään Tor-verkkoon on nyt ilmestynyt hakukone, joka mahdollistaa hakujen tekemisen koko Vastaamon potilastietokannasta.
 Tutkinnanjohtaja  Marko Leponen  sanoo Ylelle, että poliisi on saanut "jonkin aikaa" vinkkejä hakukoneesta. Se on otettu mukaan nyt tutkintaan.
 – Kyllä tätäkin tutkitaan, sanoo Leponen.
 Poliisi rauhoittelee Vastaamon asiakkaita
 Ilta Sanomien jutussa haasteltu F-Securen toimitusjohtaja  Mikko Hypponen  arvioi, että hakukone on julkaistu "vahingoittamistarkoituksessa".
 Vastaamon tutkinnanjohtaja Leponen ei ota kantaa siihen, miksi hakukone on julkaistu Tor-verkossa. Poliisi kuitenkin rauhoittelee Vastaamossa olleita terapia-asiakkaita.
 Täytyykö Vastaamon asiakkaiden olla nyt huolissaan, että heidän tietojaan alkaa levitä verkossa?
 – En olisi kovin huolissani. Uskoisin, että suurempi on se riski, että henkilötietoja aletaan käyttää hyväksi kuin se, että tietoja aletaan levitellä, Leponen sanoo.
 Leposen mukaan tietoverkkorikolliset haluavat saada yleensä "nopean taloudellisen hyödyn" petosrikoksilla, kun he esimerkiksi tilaavat verkko-ostoksia anastetuilla henkilötiedoilla.
 – Omien henkilö- ja maksutietojen turvaaminen on edelleen tärkeää.
 Keskusrikospoliisi epäilee Vastaamon tutkinnassa törkeää tietomurtoa, törkeää kiristystä ja törkeää yksityiselämää loukkaavan tiedon levittämistä.
 Tutkinnanjohtaja ei osaa arvioida, milloin tutkinta voisi valmistua.
 – Läpimurto saattaa löytyä huomenna tai vuoden päästä. Se on kiinni siitä, mitä tekninen tutkinta meille antaa, Leponen toteaa.
 Poliisi ei suostu kertomaan, onko tutkinnassa epäiltyä tai epäiltyjä.
 – Epäiltyyn tai epäiltyihin emme ota tässä vaiheessa kantaa.
 Leposen mukaan poliisi ei ole vielä kuulustellut ketään tutkinnassa.
 Lue myös:
 Ehkä jopa 32 000 Vastaamon potilaan tiedot ilmestyivät viime yönä Tor-verkkoon – poliisi: "Emme tiedä, monenko käsissä tietokanta on"
 Yle seurasi Vastaamon tietomurtoa: Näin kiristäjä ilmestyi Tor-verkon foorumille, poliisi pyytää harkintaa asiaan liittyvien yksityiskohtien julkaisemisessa

KRP tutkii Tor-verkkoon ilmestynyttä hakukonetta, jolla voi etsiä tietoja Vastaamon asiakkaista – Poliisi: En olisi kovin huolissani


Summary: Kai Sadinmaa menettää pappisvirkansa. Sadinmaa ei tuomiokapitulin mukaan ole halunnut vastata kysymyksiin, joiden perusteella hänet pidätettiin tammikuussa pappisvirasta.

Helsingin hiippakunnan tuomiokapituli on määrännyt  Kai Sadinmaan  menettämään pappisvirkansa. Päätös oli yksimielinen.
 Tuomiokapitulin mukaan perusteena päätöksessä on kolme syytä. Ensinnäkin tuomiokapituli on todennut, että Sadinmaan esittämät näkemykset pappisviran kumoamisesta ja papiksi vihkimisen tarpeettomuudesta ovat vastoin kirkon tunnustusta.
 Toiseksi Sadinmaan kehotus viettää ehtoollista ilman pappia on kirkon tunnustuksen vastainen.
 Kolmanneksi tuomiokapituli on todennut, että piispan kaitsennasta irtisanoutuminen ja siihen kehottaminen merkitsee asiallisesti ottaen myös pappisviran olemuksesta ja velvollisuuksista irtisanoutumista.
 Tuomiokapitulin mukaan Sadinmaalle on erikseen kaikissa prosessin vaiheissa todettu, että hänellä on yhä mahdollisuus osoittaa harkinta-ajan kuluessa haluavansa pysyä kirkon tunnustuksessa.
 Sadinmaa ei tuomiokapitulin mukaan kuitenkaan ole halunnut vastata niihin kysymyksiin, joita häneltä on kysytty eikä hän ole antanut selvitystä nimenomaisesti niistä kolmesta tunnustuksen vastaisesta opetuksesta, joiden perusteella hänet on pappisvirasta pidätetty.
 – Kai Sadinmaa on vuosien varrella koskettanut puheillaan monia ja tehnyt tärkeää työtä. Siksi olisin toivonut, että hän olisi tahtonut pysyä kirkkomme pappina ja tehnyt toisen ratkaisun, sanoo piispa  Teemu Laajasalo  tuomiokapitulin tiedotteessa.
 Pidätetty pappisvirasta jo aiemmin
 Tammikuussa tuomiokapituli  pidätti Sadinmaan pappisvirasta kuuden kuukauden ajaksi .
 Tuomiokapituli ilmoitti silloin, että jos Sadinmaa ei ole pappisvirasta pidättämisen kuluessa pyytänyt eroa pappisvirasta tai osoittanut tahtovansa pysyä kirkon tunnustuksessa, tuomiokapituli määrää hänet menettämään pappisvirkansa.
 Päätöksen taustalla olivat muun muassa Sadinmaan puheet ja kirjoitukset, joissa hän on kieltänyt evankelis-luterilaisen kirkon opetuksen pappisvirasta.
 Sadinmaa on tullut tunnetuksi muun muassa samaa sukupuolta olevien parien vihkimisestä. Helsingin hiippakunnan tuomiokapituli  antoi hänelle syyskuussa 2017 tästä vakavan moitteen .
 Aiheesta lisää laajemmin:
 Pappisvirasta pidätetty Kai Sadinmaa vaatii oikaisua Helsingin hiippakunnan tuomiokapitulilta
 Julkkisten tarinat saavat uusia sävyjä uutuuskirjassa – kohupappi Kai Sadinmaa pohtii, voisiko ihminen oppia kuolemaan paremmin
 Piispat eivät löytäneet yksimielisyyttä, voiko homopareja vihkiä kirkossa – Arkkipiispa yhdistäisi nykyisen avioliittokäsityksen ja pappien omantunnonvapauden
 Tasa-arvoinen avioliittolaki täytti kolme vuotta, sateenkaaripapeista meneillään neljä oikeusjuttua – arkkipiispa Luoma: "Määrä tuntuu aika vähäiseltä"
 Hallinto-oikeus ei tutkinut jalkapuupapin valitusta – tuomiokapituli antoi moitteet samaa sukupuolta olevien vihkimisestä
 Hallinto-oikeus ei käsitellyt homopareja vihkineen kohupapin valitusta: moite ei ole rangaistus
 Kirkko jakaa varoituksia homoparien vihkimisestä – emeritusprofessori: "Kirkko kuvittelee, että se voi toimia suomalaisen yhteiskunnan sisällä omilla säännöillään"
 Viidelle papille piiskaa sateenkaariparien vihkimisestä – Professori: "Kirkko on jumittunut henkisen halvautumisen tilaan"
 Homopareja vihkinyt kohupappi Sadinmaa valitti rangaistuksestaan – oikeudella edessä tiukka paikka
 Homopareja vihkineen kohupappi Sadinmaan rangaistusta ei peruta

Kirkkoa arvostellut Kai Sadinmaa menettää pappisvirkansa – Piispa Teemu Laajasalo: "Olisin toivonut, että hän olisi tahtonut pysyä kirkkomme pappina"


Summary: Turku on suunnitellut 300 miljoonan euron raitiotien rakentamista jo vuosia. Arkeologisten kaivausten osuus hankkeessa on mittava – jopa useita miljoonia euroja.

Arkeologi  Kari Uotila  on johtanut viime päivät pienen pientä, mutta sitäkin merkittävämpää arkeologista kaivausta Turun tuomiokirkon liepeillä.
 Noin puolen aarin mittaisella kaivauksella on haluttu selvittää, minkälaisia arkeologisia kaivauksia Turussa joudutaan tekemään, jos  kaupunki päättää toteuttaa kaavailemansa raitiotiesuunnitelman .
 – Pääsimme tässä kaivauksessa lähes neljän metrin syvyyteen. Ensimmäinen metri on kivetystä ja siihen liittyviä rakenteita. Seuraavat kolme metriä on Turun paloa vanhempaa aikaa. 1300-lukuakin on melkein metrin verran siellä alimpana, kaivausten johtaja Kari Uotila sanoo.
 Kari Uotilan mukaan raitiotielinjaston arkeologiset kaivaukset tulevat maksamaan miljoonia ja kestävät vuosikausia.  Niko Koriranta / Yle
 Tästä linkistä  voit käydä katsomassa Muuritutkimus Ky:n 3D-mallinnuksia eri kaivauspäiviltä.
 Kauppatorilla kaivettiin vähemmän
 Uotila ja hänen yrityksensä Muuritutkimus suoritti aiemmin  Turun kauppatorin arkeologiset kaivaukset , kun sinne rakennettiin parkkihalli.
 Uotilan mukaan raitiotielinjan alta tehtävät kaivaukset tulevat olemaan huomattavasti massiivisemmat.
 – Kauppatorilla oli metri tai puolitoista näitä vanhoja kerroksia ja täällä on kolme metriä. Siitä voi päätellä, että huomattavasti isommista kaivauksista raitiotien osalta puhutaan, Uotila vertaa.
 Tuomiokirkkotorin kaivauksissa löytyi muun muassa keskiaikainen hela. Niko Koriranta / Yle
 Mikäli raitiotielinjoja Turkuun rakennetaan, niiden alla olevat kerrokset pitää ainakin keskusta-alueella tutkia alta pois.
 Uotilan yrityksen nyt tekemät koetutkimukset kertovat Museovirastolle ja Turun kaupungin päättäjille, minkälaisia arkeologisia kaivauksia tarvitaan, ja minkä hintaisia kaivauksista tulee.
 – Ihan miljoonalla eurolla ei kaivauksista välttämättä selvitä, mutta ei siihen satoja miljooniakaan mene. Siinä välissä on se hintahaarukka, Uotila aprikoi.
 Vertailun vuoksi Turun raitiotien suunnitteluun on varattu 15 miljoonaa euroa, ja valmiin raitiotieverkoston alustava kustannusarvio on 300 miljoonaa euroa.
 Tästä linkistä pääset lukemaan kaupungin sivuilta laajasti Turun ratikasta , päätöksenteon eri vaiheista ja selvityksistä.
 Turkua kaivetaan pitkään ja hartaasti
 Kari Uotila sanoo, että mikäli raitiotie rakennetaan, Turun keskustan arkeologiset kaivaukset tulevat kestämään useita vuosia.
 – Aika monelle arkeologille se merkitsee ainakin kymmenen vuoden työuraa, kun tätä ruvetaan kaivamaan, jos ratikkaan päädytään.
 Arkeologi Jani Vidgren esittelee todennäköisesti Saksan Siegburgissa 1300-luvun lopulla valmistetun kivisavikannun kaulaa. Yrjö Hjelt / Yle
 Mitä tämän ja viime viikon aikana tuomiokirkkotorilla tehdyissä kaivauksissa sitten löytyi?
 – Sellaista arkipäivän käyttöesineistöä ja aika hienojakin tuontiesineitä 1300- ja 1400-luvulta, kaivausjohtaja Kari Uotila sanoo.
 Kaivauksissa mukana ollut arkeologi  Jani Vidgren  haluaa korostaa yksittäisten esineitten sijaan kokonaisuutta.
 – Tärkeintä on kuitenkin aikaleikkaus 1200-luvulta 1700-luvulle. Yksittäisistä esineistä voi mainita vaikkapa siegburilaisen kivisavikannun, todennäköisesti 1300-luvun loppupuolelta.
 Uudenmaankadun varrella Brahenpuiston kupeessa oleva koetutkimusta varten tehty kuoppa ennallistetaan tällä viikolla. Yrjö Hjelt / Yle
 Nyt tehty, muutaman metrin levyinen ja kymmenisen metriä pitkä arkeologinen kuoppa palautetaan ennalleen.
 – Alimmat kerrokset suojataan plinisavella ja pinta täytetään murskeella, ja sitten ladotaan kivetys takaisin, Kari Uotila kertoo.
 Muutaman päivän päästä kukaan ei enää huomaa, että pari päivää sitten nähtävillä oli 1200-luvun Turku.
 Keskustele aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 19.8. kello 23.
 Lue lisää:
 Arkeologiset kaivaukset jatkuvat Turun Aurajokirannassa keväällä – kohteena Turun palossa tuhoutunut pihapiiri
 Turun kaupungintalon pihalla tehdään arkeologisia kaivauksia ennen remontin alkamista
 Turussa kaivetaan jälleen keskiaikaista kaupunkia esille – yleisökaivauksissa paljastetaan kivitalon pihapiiri nykyaikaan
 Kuka viskasi paistinpannun kaivoon? Turun kauppatorin arkeologiset kaivaukset tuovat päivänvaloon tuhansia tarinoita

Tuoreet koetutkimukset paljastavat, että Turun ratikan vuoksi tehtävät arkeologiset kaivaukset kestävät vuosikausia ja maksavat miljoonia


Summary: Perusteena on ammattikorkeakoululaki, jonka mukaan toisen henkeä tai terveyttä vaarantava opiskelija voidaan poistaa. Tähän päätymistä pidetään silti epätodennäköisenä.

Seinäjoen ammattikorkeakoulu Seamk on tiukentanut linjaustaan maskinkäytössä.
 Maskia vaaditaan sekä henkilökunnalta että opiskelijoilta, ja opiskelijaa pyydetään poistumaan opetustilasta, jos hän ei kehotuksesta huolimatta suostu käyttämään maskia. Voimakeinoja opiskelijan poistamiseksi ei kuitenkaan käytetä.
 Seamkin hallintojohtaja, oikeustieteen maisteri ja varatuomari  Johanna Säilä-Jokinen  sanoo, että ammattikorkeakoululain pykälä 38 mahdollistaa toimet sillä perusteella, että maskittoman opiskelijan voi katsoa vaarantavan toisten terveyttä.
 – Se on varmasti silti aivan äärimmäisen harvinaista. Uskon että jos tällaisiin tilanteisiin jouduttaisiin, niitä ei ainakaan monta ole ja keskusteluilla selvitään, sanoo Säilä-Jokinen.
 Kieltäytymisestä seuraa keskustelu, jolla oppilaitos haluaa selvittää todellisen syyn kieltäytymisen taustalla. Jos opiskelija ei vieläkään edelleenkään suostu käyttämään maskia, hänelle pitää ohjeen mukaan selkeästi kertoa, ettei opintojen etenemistä normaaliaikataulussa välttämättä voida taata.
 Säilä-Jokinen arvioi yhtä lailla harvinaiseksi sen, että jollekulle jouduttaisiin etsimään vaihtoehtoisia tapoja opiskella tai että hänen opintonsa viivästyisivät maskittomuuden takia.
 – Varmaankaan ennakkopäätöstä asiasta ei ole olemassa, mutta tietysti toimimme parhaan tietomme mukaan ammattikorkeakoululain mukaan, sanoo rehtori  Jaakko Hallila .
 Hänen mukaansa vastaavia ohjeistuksia on muillakin ammattikorkeakouluilla, joskin vaihtelua kentällä riittää, ja osa on tyytynyt pelkkiin suosituksiin.
 Lähiopetus halutaan turvata
 Tiukennuksen syynä on halu suojella sekä työntekijöitä että opiskelijoita tartunnoilta Etelä-Pohjanmaan pahenevassa koronatilanteessa. Ongelmaa asiassa ei kuitenkaan rehtorin mukaan ole ollut, vaan maskeja on käytetty hyvin.
 – Ensisijainen tehtävämme on turvata turvallinen opiskeluympäristö. Terveysviranomaisten mukaan maski suojaa tartunnoilta tehokkaasti, ja sen käyttämättömyys on riski. Meistä vaatimus ei ole kohtuuton, koska tarjoamme maskit kaikille opiskelijoille, Jaakko Hallila sanoo.
 Johanna Säilä-Jokinen muistuttaa, että oppilaitos haluaa tarjota lähiopetusta, sillä myös Seamkissa tehdyt kyselyt kertovat etäopiskelun lisänneen opiskelijoiden pahoinvointi.
 Työntekijöiden osalta Seamk nojaa työsuojeluhallinnon ohjeeseen, jonka mukaan työnantaja määrittelee riskinarviointinsa perusteella toimet, joita vaaditaan. Työnantaja voi direktio-oikeutensa perusteella määrätä, miten ja millä varusteilla työtä tehdänä.
 Edit. 18.8. kello 18.10. Vaihdettu sanamuotoa jutussa: maskittomia opiskelijoita pyydetään poistumaan opetustilasta. Lisätty tieto siitä, ettei voimakeinoja tule tilanteessa käyttää.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun torstaihin 19.8. kello 23 saakka.

Ammattikorkeakoulu otti tiukan linjan maskinkäyttöön Seinäjoella: maskista kieltäytyvä opiskelija voidaan jopa poistaa opetustilasta


Summary: Afganistan on elänyt vuosikymmeniä kansainvälisen avun varassa. Vallanvaihdon jälkeen on epäselvää, milloin ja miten toiminta jatkuu.

Afganistanin entisen hallinnon luhistuminen ja Kabulin valtaus on syöksemässä maan yhä syvempään kriisiin. Samaan aikaan monet hyväntekeväisyysjärjestöt ovat joutuneet pysäyttämään toimintansa jo henkilökunnan turvallisuudenkin vuoksi.
 Monet ulkovallat ovat myös kääntäneet avustushanojaan kiinni. Esimerkiksi Suomi ja Saksa ovat keskeyttäneet kehitysyhteistyönsä.
 – Suomi edellyttää, että kumppanit noudattavat ihmisoikeuksia, kehitysyhteistyöministeri  Ville Skinnari   määritteli eilen .
 Suomi on tehnyt kehitysyhteistyöstä Afganistaniin vuosittain noin 30 miljoonalla eurolla. Ulkoministeriön Amerikan ja Aasian osaston erityisasiantuntija  Merja Mäkelän  mukaan edellisen hallinnon kanssa solmittu kumppanuussopimus edellyttää ihmisoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamista.
 Nykyhallinnon näytöt siitä ovat olemattomat.
 – Jatko riippuu siitä, millaisia toimintamahdollisuuksia maassa tulee olemaan.
 Valtio voi Mäkelän mukaan vaatia kansainvälisiltä avustusjärjestöiltä jopa kertaalleen maksettujen kehitysyhteistyörahojen palauttamista, mikäli toimintaedellytyksiä ei jatkossa ole.
 Mäkelän mukaan kehitysyhteistyön jäädyttäminen ei tarkoita, että Suomi olisi katkaissut avun Afganistanilta kokonaan. Humanitaarista apua suunnataan maahan jatkossakin esimerkiksi Punaisen Ristin ja YK:n alaisen Maailman ruokaohjelman kautta.
 Pelastakaa lapset pitää matalaa profiilia
 Pelastakaa Lapset -järjestö joutui keskeyttämään vuosikymmeniä kestäneen työnsä Afganistanissa. Järjestön ulkomainen ja paikallinen henkilökunta on kuitenkin yhä pääsosin Afganistanissa – jo senkin vuoksi, että evakuointi on niin vaikeaa.
 Kansainvälisten asioiden johtaja  Anne Haarasen  mukaan järjestö ei aio jättää Afganistania. Pelastakaa Lapset pitää matalaa profiilia ja odottaa hetkeä, jolloin toiminta voidaan käynnistää uudelleen.
 – Meillä on maassa paljon henkilökuntaa sekä materiaalia, kuten autoja ja toimistoja. Meillä on valmius aloittaa, kunhan saamme signaalin, että humanitaarinen apu voi jälleen lähteä käyntiin.
 Tuo signaali saadaan YK:n ja Taliban-liikkeen välisistä neuvotteluista, kun sellainen joskus järjestetään. Sen jälkeen isot avustusjärjestöt pystyvät aloittamaan taas toimintansa.
 – Jos saamme turvattua resurssimme, että niitä ei kaapata tai varasteta, niin apu käynnistyy välittömästi sopimuksen synnyttyä.
 Haaranen ei edes arvaile, kuinka pitkä aika tähän kuluu. Hän toivoo, että maakunnissa asuvat työntekijät ovat päässeet vetäytymään koteihinsa, eivätkä ole joutuneet vankilaan tai pakkovärväyksen kohteeksi.
 – Iso huoli on se mitä tapahtuu paikalliselle henkilökunnalle, ovatko he ajojahdin kohteena esimerkiksi siksi, koska ovat työskennelleet kansainväliselle järjestölle.
 Taliban pyysi Unicefia jäämään
 Suurista avustusjärjestöistä Punainen Risti ja YK:n lastenjärjestö Unicef ovat jatkaneet toimintaansa vallanvaihdoksen jälkeenkin.
 – Afganistaniin ei tällä hetkellä olla lähettämässä uutta väkeä, mutta siellä on paikan päällä Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun työntekijöitä. Siellä toiminta jatkuu ja sitä koetetaan tukea mahdollisuuksien mukaan, sanoo SPR:n kansainvälisen avustustoiminnan johtaja  Tiina Saarikoski .
 Avustustarvikkeiden tuonti Afganistaniin on lähes mahdotonta, mutta Unicef on valmistautunut poikkeusoloihin varastoimalla tarvikkeita eri puolille maata. Toimintaa jatketaan niiden varassa.
 Jatkon suteen lastenjärjestössä ollaan varovaisen toiveikkaita.
 – Talibanin kanssa on käyty vuoropuhelua nykyisestä tilanteesta ja he ovat toivoneet, että Unicef jatkaisi toimintaansa afganistanilaisten lasten hyväksi, Suomen Unicefin humanitaarisen avun asiantuntija  Tarmo Heikkilä  sanoo
 – He ovat pyytäneet laittamaan joitakin toiminnan osia hetkeksi tauolle, mutta suhtaudumme luottavaisesti siihen, että saamme jatkaa yhteistyötä esimerkiksi tyttöjen koulutuksen kaltaisten teemojen kanssa – myös Taleban-johtoisessa Afganistanissa.
 Unicefin ja Talebanin viestinvaihto on Heikkilän mukaan normaali prosessi tällaisessa tilanteessa. Lastenjärjestö työskentelee aina kulloisenkin vallanpitäjän kanssa paikallisen väestön auttamiseksi.
 – Tämä ei valitettavasti ole meille mitenkään ainutlaatuinen tilanne. Näin toimimme muuallakin maailmassa, Heikkilä sanoo.
 Maan pohjoisista osista paenneita perheitä leiriytyneenä puistoon Kabulissa, Afganistanissa. Hedayatullah Amid / EPA
 Unicefin ja Talibanin välisiä keskusteluja on Heikkilän mukaan käyty Kabulin valtauksen jälkeen. Varsinaista sopimusta tai yksityiskohtia ei ole sovittu. Käytännön asioista on selvitettävä esimerkiksi se, jatkavatko Afganistanin vanhan hallinnon yhteistyökumppanit ja virkamiehet yhä toimissaan.
 Heikkilä sanoo, ettei suhtaudu tilanteeseen sinisilmäisesti. Kriisialueiden taistelujoukoissa ei ole aina keskusjohtoisuutta ja sitoutuminen humanitaarisiin periaatteisiin voi olla hyvinkin ailahtelevaa.
 – Suhtaudumme myönteisesti ainakin tämänhetkiseen lupaukseen. Olemme tehneet töitä Afganistanissa yli 60 vuotta erilaisten hallintojen kanssa. Ihan helpolla emme ole luovuttamassa.
 Avustusjärjestön mukaan suomalaiset ovat heränneet hätään. Heikkilän mukaan Suomen Unicef on saanut Afganistanin hätäapukeräykseen lahjoituksia 160 000 euron edestä.
 Juttua korjattu 18.8. 2021 klo 17.10 poistamalla Merja Mäkelän sitaatista viittaus neuvotteluihin Taliban-liikkeen kanssa.
 Lue lisää:
  "Tilanne on kehittynyt dramaattisesti" – avustusjärjestöjen mukaan Afganistan tarvitsee humanitaarista apua välittömästi, pulaa on jopa ruoasta ja vedestä

Suomi jäädytti Afganistanilta avun ja Pelastakaa Lapset painui maan alle – Unicef kertoo kuitenkin saaneensa Talibanilta pyynnön jatkaa toimintaansa


Summary: Tampereen lääkärihelikopteri on kuljettanut vuoden aikana kymmeniä ison aivovaltimotukoksen saaneita potilaita yliopistosairaalaan. Nopeutuneen hoitoonpääsyn ansiosta jopa puolet lentäen kuljetetuista potilaista on palannut itsenäiseen elämään.

FinnHemsin Tampere-Pirkkalan tukikohdan Virve-puhelimista kuuluu hälytysääni ja ison lentokonehallin liukuovet alkavat avautua. Samalla miehistö siirtyy paikoilleen lavetin päällä olevaan helikopteriin. Muutaman minuutin kuluttua kopteri on jo ilmassa.
 Vuoden aikana lääkärihelikopteri on saanut viitisenkymmentä hälytystä tehtävään, jossa potilaana on ison aivovaltimotukoksen saanut henkilö.
 – Hoitoonpääsy nopeutuu helikopterikuljetuksella noin parikymmentä minuuttia. Jokainen säästetty minuutti tuo potilaalle jopa viikon itsenäistä toimintakykyä, jos suoni saadaan ajoissa auki, sanoo ensihoitolääkäri  Pauli Vuorinen  Tampereen yliopistollisesta sairaalasta.
 Pirkkalasta operoiva FinnHemsin lääkärihelikopteri on kuljettanut vuoden ajan aivoinfarktipotilaita pääasiassa Etelä-Pohjanmaan alueelta Tampereen yliopistosairaalaan. Kuljetusketjua nopeuttaa sekin, että kopterin ollessa vielä matkalla kaukana sijaitsevan potilaan luo, ambulanssi tuo usein potilasta osan matkaa kopteria vastaan.
 Potilas siirretään kopterin kyytiin esimerkiksi levähdysalueella, johon kopteri voi laskeutua.
 – Jos ambulanssilla matka-aika yliopistosairaalaan olisi kopterin kohdatessa yli tunti, potilas kannattaa kuljettaa loppumatkan helikopterilla sairaalaan, laskee Vuorinen.
 Ensihoitolääkäri Pauli Vuorinen Tampereen yliopistollisesta sairaalasta laskee, että vaikean aivoinfarktin saaneen potilaan hoitoonpääsy nopeutuu 20 minuuttia, kun käytetään lääkärihelikopteria kuljetukseen.  Marko Melto / Yle
 Toiminnan tulokset ovat erinomaisia. Jälkeenpäin haastatelluista 33 potilaasta 19 on palannut itsenäiseen elämään kotona. Ilman nopeaa hoitoonpääsyä useat olisivat menehtyneet tai joutuneet pysyvään laitoshoitoon.
 Tänä keväänä toiminta on  laajentunut keskiseen Suomeen , kun Kuopion lääkärihelikopteri on alkanut kuljettaa ison aivovaltimotukoksen saaneita potilaita Kuopion yliopistolliseen sairaalaan. Muuallakin tutkitaan kuljetusten aloittamista, mutta kaikissa sairaaloissa ei ole vielä esimerkiksi helikopterin laskeutumispaikkaa.
 Puoli päätä ilman happea
 Helikopterikuljetusta käytetään vaikeissa aivoinfarkteissa, joissa on kyse valtasuonen tukoksesta aivoissa. Tällöin iso osa uloimmasta aivokuoresta, eli käytännössä puolet päästä jää ilman happea. Yliopistosairaalassa tukos avataan mekaanisesti.
 – Yliopistosairaalassa toimenpideradiologi vie nivusvaltimon kautta vaijerin tukkeessa olevaan aivovaltimoon ja mekaanisesti poistaa tukoksen.
 Keskussairaalassa tällaista hoitoa ei voida antaa, vaan siellä potilaalle aloitetaan liuotushoito, joka ei kuitenkaan ole yhtä tehokas hoitomuoto isoissa tukoksissa. Liotushoidon aloittamisen jälkeen potilas siirretäänkin yliopistosairaalaan.
 Pari sataa potilasta hyötyisi vuosittain helikopterikuljetuksen aikasäästöstä
 Tampereen lääkärihelikopterin miehistö kohtaa ison aivovaltimotukoksen saaneen potilaan pari kertaa kuukaudessa.
 – Me selvitämme parhaillaan saammeko me tiedon kaikista potilaista ja tutkimme, mistä kannattaa potilaita kuljettaa helikopterilla, sanoo ensihoitolääkäri Pauli Vuorinen.
 Aivoverenkiertohäiriöön sairastuu noin 25 000 henkilöä Suomessa vuosittain, ja useimmiten kyse on tukoksesta eli aivoinfarktista. Lääkäri- ja lääkintähelikopterien käytön laajentaminen koko maassa nopeita toimenpiteitä vaativien aivovaltimotukospotilaiden kuljettamiseen merkitsisi noin 150-200 potilaskuljetusta lentäen vuosittain.
 Käytännössä helikoptereilla kuljetettavien potilaiden määrä kaksinkertaistuisi, sillä tähän asti lentäen on kuljetettu vuosittain 300-400 potilasta.
 – Tämä on varsin pieni potilasjoukko meille, ja lääkärihelikopteritoiminnalle miellyttävä lisätehtävä. Päätehtävämme on edelleen tehohoidon vieminen sairaalan ulkopuolelle, muistuttaa ensihoitolääkäri Pauli Vuorinen.
 Kuopion lääkärihelikopteri on alkanut kuljettaa tänä keväänä ison aivovaltimotukoksen saaneita potilaita Kuopion yliopistolliseen sairaalaan. Toni Pitkänen / Yle
 Pohjanmaan alueella vaikeiden infarktipotilaiden hoitoonpääsy nopeutuu, kun  Seinäjoen lääkärihelikopteri aloittaa toimintansa  vuoden 2022 lopulla.
 Kaakkois-Suomessa toiminnan käynnistyminen sen sijaan kestää hieman kauemmin. Tällä hetkellä Vantaalla toimiva lääkärihelikopteri käy noutamassa Etelä-Karjalasta kiireellistä hoitoa vaativan potilaan, mutta ajan säästämiseksi potilasta kuljetetaan ambulanssilla osan matkaa kopteria vastaan. Vantaan lääkärihelikopterille Lappeenranta sijaitsee toiminta-alueen äärirajoilla, ja pidempi käynti vaatii usein välitankkauksen.
 Vaikeat aivovaltimotukospotilaat tunnistaa katseesta ja puhevaikeudesta
 Ensihoitolääkäri Pauli Vuorisen mukaan on tärkeää, että vaikeat tapaukset tunnistetaan heti, kun ensihoitajat saapuvat paikalle, tai mieluiten jo hätäpuhelun yhteydessä. Aivohalvauspotilaan tunnistaa toispuolisesta raajaparin voimattomuudesta, puheongelmasta ja kasvojen epäsymmetriasta. Mikä tahansa näistä oireista on syy soittaa heti hätäpuhelu.
 – Vaikeissa aivoinfarkteissa potilas ei välttämättä saa sanaakaan suustaan, tai puhe on pelkkää ääntelyä. Katse siirtyy halvaantuneesta puolesta poispäin pakonomaisesti.
 Tyypillinen potilas on noin 70-vuotias henkilö, jolla ei aiemmin ole juurikaan todettuja sairauksia ja hän on ollut omatoiminen.
 – Harmillisen monet jäävät seurailemaan tilannetta, vaikka peruuttamattomasti tuhoutuva aivoalue kasvaa koko ajan, muistuttaa Vuorinen.
 Lue lisää:
 Yhä useampi aivoinfarktin saanut potilas kuljetetaan hoitoon helikopterilla – lääkäri: “Jokainen ylimääräinen minuutti on menetettyä aikaa”
 Aivosairauksista kertyy vuosittain jopa 11 miljardin lasku – Suuri osa aivoverenkiertohäiriöistä olisi estettävissä

Lääkärihelikopteri alkoi kuljettaa vakavan aivoinfarktin saaneita sairaalaan – tulokset hämmästyttävät, ja nyt toiminta halutaan koko maahan


Summary: Talibanin johtohahmoja odotetaan Afganistanin pääkaupunkiin Kabuliin lähiaikoina. Ääriliikkeen keskeiset henkilöt ovat toimineet tähän asti pitkälti maan alta, mutta nyt Talibanin edustaja kertoo salailun loppuvan.

Afganistanissa vallan ottaneen Talibanin johto on tähän asti vedellyt naruista pitkälti varjoista – osa on ollut maanpaossa ja joidenkin olinpaikkoja ei tiedetä. Nyt ääri-islamistisen liikkeen johto aikoo toimia avoimesti päivänvalossa, kertoo korkea-arvoinen Talibanin jäsen uutistoimisto Reutersille.
 – Hitaasti, asteittain, maailma näkee kaikki johtajamme, salailun varjoa ei tule, nimettömänä pysytellyt Taliban-edustaja kertoi keskiviikkona.
 Britannian yleisradioyhtiön  BBC:n mukaan  Talibanin johtohahmoja odotetaan Kabuliin lähiaikoina.
 Qatarin Dohassa toimivan Talibanin poliittisen osaston johtaja mullah  Abdul Ghani Baradar  palasi tiistaina Afganistaniin vietettyään vuosia vankilassa ja ulkomailla. Hän saapui Kandahariin, ääriliikkeen henkiseen kotiin.
 Talibanin johtajien tulosta julkisuuteen on jo nähty merkkejä. Taliban piti ensimmäisen lehdistötilaisuutensa keskiviikkona tiedottaja  Zabihullah Mujahidin  johdolla.
 BBC:n toimittaja   Yalda Hakim  kuvaili Mujahidin kasvojen näkemistä "shokeeraavaksi" – Hakimin mukaan Mujahid oli ollut yli kymmenen vuotta ääni puhelimen päässä.
 Tiedottajan todellisesta henkilöllisyydestä ei tosin ole varmuutta – BBC:n mukaan Mujahidin nimellä on vuosien saatossa epäilty toimineen useampi eri henkilö.
 Tiedottaja Zabihullah Mujahid lupasi tiistaina Talibanin kunnioittavan naisten oikeuksia "islamilaisen lain raameissa". Stringer / AOP
 Esittelemme tässä jutussa muutamia Talibanin keskeisiä johtohahmoja.
 Haibatullah Akhundzada
 Mawlawi  Haibatullah Akhundzada  valittiin Talibanin johtajaksi vuonna 2016, kun edellinen johtaja  Akhtar Mansour  kuoli Yhdysvaltojen lennokki-iskussa.
 Akkhundzada johtaa Talibanin  johtoneuvostoa Rahbari Shuraa . Hänellä on ylin päätösvalta niin poliittisissa, sotilaallisissa kuin uskonnollisissakin kysymyksissä.
 Haibatullah Akhundzada toimi läheisenä neuvonantajana Talibanin perustajalle tämän hirmuhallinnon aikana. AFP
 Akhundzadan uskotaan olevan noin 60-vuotias.
 Akhundzada on tunnettu erityisesti uskonnollisena vaikuttajana. Akhundzada oli 1980-luvulla mukana islamilaisessa vastarintaliikkeessä Neuvostoliittoa vastaan, ja hänet tunnettiin pikemminkin uskonoppineena kuin taistelijana.
 1990-luvulla hän toimi  BBC:n mukaan  Talibanin sharia-tuomioistuinten johtajana. Lisäksi hänen kerrotaan toimineen 15 vuotta opettajana ja saarnaajana moskeijassa Pakistanin Kuchlakissa ennen katoamistaan vuonna 2016.
 Hän toimi uskonnollisena neuvonantajana Talibanin perustajalle ja ensimmäiselle johtajalle  Mohammad Omarille , muun muassa  The Guardian  ja  The Financial Times  kirjoittavat. Omarin aikainen vuosien 1996–2001 Taliban-hallinto tunnetaan äärimmäisestä sharian tulkinnasta, naisten oikeuksien tiukasta rajoittamisesta sekä julmista rangaistuskeinoista, kuten julkisista teloituksista ja raajojen katkaisemisista.
 Abdul Ghani Baradar
 Talibanin Dohassa sijaitsevan poliittisen osaston johtaja Abdul Ghani Baradar on yksi Talibanin perustajajäsenistä sekä yksi varajohtajista.
 Baradar on ollut mukana rauhanneuvotteluissa Yhdysvaltojen ja Afgaistanin luhistuneen keskushallinnon kanssa. Hänestä tuli BBC:n mukaan ensimmäinen Yhdysvaltain presidentin kanssa suoraan keskustellut Taliban-johtohahmo, kun hän vuonna 2020 keskusteli puhelimitse  Donald Trumpin  kanssa.
 Baradar pidätettiin Pakistanin Karachissa Yhdysvaltojen ja Pakistanin yhteisoperaatiossa vuonna 2010. Hänet vapautettiin vuonna 2018 Yhdysvaltojen toiveesta, jotta hän voisi osallistua rauhanneuvotteluihin.
 Talibanin poliittinen johtaja Abdul Ghani Baradar kuvattuna tiedotustilaisuudessa Moskovassa maaliskuussa 2021. Alexander Zemlianichenko / AOP
 Mohammad Yaqoob
 Noin 30-vuotias mullah  Mohammad Yaqoob  on Talibanin perustajan Mohammad Omarin poika. Yaqoob johtaa Talibanin sotilaallisia operaatioita ja toimii järjestön varajohtajana.
 Yaqoobin kerrotaan olleen vahva ehdokas Talibanin johtajaksi vuonna 2016, mutta hänen puutteinaan pidettiin nuoruutta sekä kokemattomuutta taistelijana.
 Sirajuddin Haqqani
 Talibanin kolmas varajohtaja  Sirajuddin Haqqani  on niin kutsutun Haqqani-verkoston johtaja. Haqqani-verkosto valvoo Talibanin taloudellista ja sotilaallista omaisuutta Pakistanin raja-alueella.
 Vaikutusvaltaisen verkoston katsotaan olevan vastuussa useista suurista terrori-iskuista alueella. Yhdysvallat määrittelee Haqqani-verkoston terroristiorganisaatioksi.
 Haqqani on tunnetun mujahideen-taistelija  Jalaluddin Haqqanin  poika. Hänen uskotaan olevan noin 45-vuotias.
 Abdul Hakim
 Noin 60-vuotias mullah  Abdul Hakim  johtaa rauhanneuvotteluita Dohassa.
 Hakim toimi The Financial Timesin mukaan tuomarina Kandaharissa Taliban-hallinnon aikana. Nykyisin hän johtaa Talibanin vaikutusvaltaista uskonoppineiden neuvostoa.
 Hakimin uskotaan olevan Talibanin ylimmän johtajan Akhundzadan luotetuin henkilö.
 Lisäksi keskeisinä johtohahmoina pidetään esimerkiksi  Ibrahim Sadria , joka on  vastannut Talibanin sotataktiikoista  sekä  Sher Mohammad Abbas Stanekzaita , joka on osallistunut rauhanneuvotteluihin ja toiminut Talibanin edustajana ulkomailla.
 Lue lisää aiheesta:
 ”Tämä ei ole Saigon” – Kun Kabul kaatui, historian sivuilta nousi kummittelemaan Vietnamin sodan loppunäytös
 Afganistanissa protestoidaan Taliban-liikettä vastaan, ihmisiä kuollut protesteissa, Talibanin hallussa USA:n armeijan tunnistuslaitteita
 Onko Taliban-liike muuttunut? Johto kuulostaa sovinnolliselta, mutta jyrkkä ääriajattelu on voimissaan rivitaistelijoiden joukossa

Taliban-johtajat ohjasivat ääriliikettä varjoista 20 vuotta, mutta nyt he astuvat päivänvaloon – esittelemme heistä viisi keskeisintä


Summary: Cecilia Alaye rakastaa kirjojen päällystystä niin paljon, että tarjoutui somessa päällystämään ilmaiseksi tamperelaisperheiden koulukirjoja.

Miten joku voi innostua palavasti hommasta, josta toinen hiiltyy ja saa joka syksy harmaita hiuksia? Salaisuus piilee historiassa: tamperelainen kolmen lapsen äiti on aikoinaan päällystänyt omat ja lastensa koulukirjat.
 – Huomasin Instagramista, että tosi moni tuskaili päällystämisen kanssa. Minulla ei enää ole koululaisia ja päätin tarjota apua niille tamperelaisille perheille, jotka painiskelevat ongelman kanssa. Syitä en kysele, Alaye kertoo.
 – Kirjojen päällystämisen joko osaa tai sitten ei. Saan aivan valtavan hyvän tunteen, kun onnistun siinä. Fiilis on mahtava, kun huomaan, että osaan edes jotakin.
 Jos et voi peittää, korosta
 Vuosien varrella Alaye on huomannut, että kontaktimuovien laadussa on paljon eroja. Jotkut toimivat hyvin ja toiset ovat taas niin surkeita, että niillä ei tee mitään. Hinta ei välttämättä vaikuta asiaan.
 Entä ne kirotut ilmakuplat? Mitä päällystysekspertti neuvoo tekemään?
 – Epäonnistumista voi aina yrittää paikata jollain tavalla. Muovin voi esimerkiksi repäistä irti ja yrittää laittaa uudelleen paremmalla tavalla, mutta jos se on huonompilaatuista, lähtee kansi samaa matkaa - ja sitten ollaan ongelmissa, Alaye tuumii.
 – Niin kuin eräässä sisustusohjelmassa sanottiin: ”Mitä et voi peittää, korosta sitä”. Jos kanteen tulee kauheasti ilmakuplia, niin sitten vain lyödään neulalla reikiä ja laitetaan esimerkiksi hienoja tarroja päälle tai jotain vastaavaa – ei se ole niin vakavaa.
 Terveisiä Postin lajitteluun
 Ulkopuolinen voisi kuvata naista jopa päällystysaddiktiksi. Onko hän riippuvainen päällystämisestä?
 – Addiktion ensimmäinen merkki on se, ettei tunnusta sitä. En ole täysin varma siitä, onko tämä aivan tervettä, mutta mikä nyt olisikaan?
 – Rakastan myös lahjapaketointia. Tunnustan Postin lajittelukeskukselle, että niitten kaikkein värikkäimpien ja haastavimpien pakettien lähettäjä olen minä, Alaye nauraa.
 Paketointiin hurahtaneen vuosi huipentunee jouluun. Sekin on jo mielessä.
 – Minulla oli juuri yhden ystävän syntymäpäivät, jotka ehkä hiukan helpottivat jouluintoa, mutta kieltämättä sormet alkavat syyhytä. Kunhan päästään tästä muovitusurakasta, niin sitten alan miettiä, millaisia paketteja läheiset tänä vuonna saavat.
 Cecilia Alayen tavoittaa Facebookin Tampere-ryhmän kautta.
 – Päällystystarjous on edelleen voimassa. Toivon, että ihmiset löytäisivät vähän hauskuutta ja positiivisuutta omasta elämästään, varsinkin näin korona-ajan keskellä.
 Millaisia tunteita kirjojen muovittaminen sinussa herättää? Voit keskustella aiheesta 19.8. klo 23 asti.

Toisen tuska on toisen nautinto – Cecilia Alaye päällystää koulukirjoja ilokseen: ”Onnistumisesta saa mahtavan fiiliksen”


Summary: Kuuban uusi laki kieltää muun muassa protesteihin kannustamisen ja Kuuban valtion loukkaamisen verkossa. Heinäkuussa Kuubassa nähtiin suurimmat kommunistihallinnon vastaiset mielenosoitukset vuosikymmeniin. Niitä kutsuttiin koolle sosiaalisen median kautta.

Kuuba kiristää lainsäädäntöään heinäkuisten suurmielenosoitusten jälkeen. Maan virallisessa lehdessä julkaistiin tiistaina uusi kyberturvallisuuslaki, joka kieltää verkossa protestien lietsomisen ja Kuuban valtion loukkaamisen.
 Laki kieltää hyökkäykset valtion perustuslaillisia ja taloudellisia sääntöjä vastaan. Kuubalaisia kielletään myös kutsumasta koolle mielenosoituksia tai muita kokouksia, joiden tarkoituksena on "yleisen järjestyksen muuttaminen".
 Lisäksi valtio on laatinut lomakkeen, jolla kansalaiset voivat ilmoittaa "kyberturvallisuustapauksista". Lain vastaisista teoista määrättävistä rangaistuksista aiotaan säätää myöhemmin.
 Kuuban apulaisviestintäministeri  Wilfredo Gonzalez  puolusti lakia uutistoimisto AFP:lle.
 – Kukaan ei pysty vääristelemään totuutta, eikä halventamaan maamme viranomaisia eikä vallankumousprosessiamme, Gonzalez sanoi.
 Maan kommunistisen järjestelmän arvostelu on sinänsä ollut jo aiemmin lailla kiellettyä.
 Heinäkuun puolivälissä suuria mielenosoituksia
 Vain kuukausi sitten Kuubassa nähtiin poikkeuksellisen laajoja mielenosoituksia kommunistihallintoa vastaan. Pääosin niissä protestoitiin ruoka- ja lääkepulan sekä sähkökatkojen takia.
 Mielenosoituksiin osallistui tuhansia ihmisiä, ja niitä kutsuttiin koolle sosiaalisessa mediassa. Kuuban hallinto syytti silloin maan ulkopuolisia ryhmiä sekä Yhdysvaltain hallintoa protestien lietsomisesta.
 Lue myös :  Kuubassa suurimmat kommunistihallinnon vastaiset mielenosoitukset vuosikymmeniin – mielenosoittaja Havannassa: "He vain rakentavat hotelleja ja pitävät meitä nälässä"  12.7.
 Satoja ihmisiä pidätettiin mielenosoituksissa, ja hallinto rajoitti verkkoyhteyksiä maassa. Myös dataliikenne matkapuhelinverkoissa katkaistiin joksikin aikaa. Kuubaan saatiin mobiili-internetyhteydet vasta vuonna 2018.
 Viime päivinä Kuuban sosiaalisessa mediassa on kiertänyt video, jolla joukko lääkäreistä valittaa sairaanhoidon surkeasta tilasta. Lääkäreiden mukaan esimerkiksi koronaepidemian hoidossa tarvittavista lääkkeistä, lisähapesta ja suojavarusteista on Kuubassa huutava pula.
 Lääkärien kritiikki hallintoa kohtaan osuu erityisen arkaan kohtaan, sillä terveydenhuoltojärjestelmä on ollut yksi Kuuban kansallisista ylpeyksistä.
 Lue myös:
 Yhdysvallat asettaa uusia pakotteita Kuuballe ja presidentti Biden varoittaa lisää olevan tiedossa
 Kuubassa on tarkkailuryhmän mukaan rajoitettu pääsyä sosiaaliseen mediaan
 Suomessa asuvat kuubalaiset osoittivat mieltään Helsingissä, ja heillä on viesti suomalaisille: Kuuba ei ole mikään lomaparatiisi
 Miguel Díaz-Canel valittiin Kuuban kommunistipuolueen pääsihteeriksi – ensi kertaa yli 60 vuoteen Kuuban tärkeimmässä tehtävässä on muu kuin Castro-niminen mies   19.4.
 Kuuba kiirehtii itse kehittämiään koronarokotteita käyttöön – lääkintähenkilökuntaa rokotetaan jo Havannassa  30.3.

Toisinajattelijoiden toiminta Kuubassa vaikeutumassa entisestään – hallinnon arvostelu kiellettiin erikseen myös verkossa


Summary: Koronapassin esittäminen on vapaaehtoista. Passin voi näyttää lipuntarkastuksen yhteydessä tulosteena, valokuvana tai esimerkiksi käyttämällä erilaisia sovelluksia.

Musiikkiklubi G Livelab Tampere aloitti tänään koronapassikokeilun syyskauden konserteissaan. Koronapassia kysytään lipuntarkastuksen yhteydessä, ja sen esittäminen on vapaaehtoista.
 Koronapassikokeilu toteutetaan yhteistyössä musiikkiklubin omistavan Muusikkojen liiton kanssa. Kokeilulla halutaan mahdollistaa kulttuuritapahtumien laajempi avaaminen.
 – Tässä on ehkä ollut tällainen pattitilanne meneillään. Haluamme osallistua keskusteluun ja tuoda vaihtoehtoja, miten voidaan parantaa tapahtumaturvallisuutta ja avata yleisötapahtumia turvallisesti, sanoo G Livelab Tampereen toimitusjohtaja  Annamaija Saarela .
 Annamaija Saarelan mukaan koronapassi on monille asiakkaille ja esiintyjille tuttu matkustelun kautta. Marjut Suomi / Yle
 Kansainvälisesti jo tuttu käytäntö
 Annamaija Saarela perustelee passikokeilua toiminnan kansainvälisyydellä ja passien tuttuudella muualla Euroopassa.
 – Tampereen G Livelabissa on jatkuvasti kansainvälisiä esiintyjiä ja kansainvälistä yleisöä. Koronapassi on myös käytössä tosi monessa maassa meidän lähialueilla ja muualla Euroopassa. Aika monille meidän asiakkaille ja esiintyjille se on jo tuttu matkustelun kautta, Saarela toteaa.
 Passin esittämisen vapaaehtoisuus perustuu Suomen lakiin.
 – Meillä ei lainsäädäntö mahdollista eikä tule varmasti koskaan mahdollistamaankaan pakollista koronapassia. Rokottaminen on myöskin vapaaehtoista, niin en näe että meidän oikeusvaltiossa olisi mahdollista käännyttää ihmistä ovelta sen takia, ettei ole koronapassia, uskoo Saarela.
 Tampereen G Livelab sijaitsee kaupungin keskustassa. Marjut Suomi / Yle
 Positiiviset odotukset passiin suhtautumisesta
 Saarela odottaa luottavaisin mielin asiakkaiden reaktiota koronapassin käyttämiseen.
 – Tuntuma on, että aika isolta osalta suhtautuvat positiivisesti, joskaan meillä ei vielä ole kokemusta. Mutta meillä on hyvin sitoutunut yleisö, joka antaa palautetta ja haluaa saada kulttuurikokemuksia. Se on myös mielenterveysasia, että pääsee kuuntelemaan ja kokemaan kulttuuria, Saarela sanoo.
 Saarela toivoo, että myös muut toimijat lähtisivät mukaan kokeiluun.
 – Me tarvitsemme alalta lähtevää positiivista viestiä, koska nyt on ollut vähän napit vastakkain viranomaisten ja päätöksentekijöiden kanssa. Se ei vie meidän asiaa millään tavalla eteenpäin.
 Hän arvioi, että kulttuurialalla – G Livelab mukaan lukien – on onnistuttu hyvin koronaturvallisuuden ylläpitämisessä.
 – Olemme tuottaneet pandemian aikana yli 200 konserttia. Näistä ei ole tietojemme mukaan tullut yhtäkään koronatartuntaa, altistustilanteita on ollut yksi. Koronapassikokeilulla haluamme parantaa asiakkaidemme turvallisuuden tunnetta sekä luoda uusia käytäntöjä, joilla kulttuurialaa voidaan nykyistä laajemmin avata, kommentoi G Livelab Tampereen toimitusjohtaja Annamaija Saarela.
 Saarela myös toivoo, että rajoitusten sijaan vastuun ottaisivat tulevaisuudessa enemmän yksilöt ja eri toimijat.
 Tapahtuma-alan kenttä on monimuotoinen ja sopeutumiskykyinen. Antti Lötjönen Quintet East esiintymässä 20 katsojalle ja striimiyleisölle 4. helmikuuta 2021 Tampereen G Livelabissa.
 G Livelabin vastaava tuottaja  Jaani Haapasalo  on varma, että koronapassi otetaan artistien suunnasta vastaan hyvillä mielin. Ainakin koronapassikäytännön ensimmäinen konsertoija Anne-Mari Kivimäki ja Lakkautettu kylä ottivat tiedon uudesta käytännöstä vastaan positiivisesti.
 – Kun heille kerrottiin, että he saavat olla osa ensimmäistä kokeilua, niin sitä seurasi riemunkiljahtelua. Luulen, että suurin osa artisteista haluaa töihin, ja tehdä omaa työtään turvallisesti.
 Kansainvälisyys näkyy myös koronapasseissa
 Koronapassin voi näyttää G Livelabin lipuntarkastuksen yhteydessä tulosteena, valokuvana tai esimerkiksi käyttämällä Ranskan valtion kehittämää TousAntiCovid-sovellusta tai Marvinsextro-sovellusta. Myös muut valtiolliset sovellukset, kuten Viron, Hollannin ja Tanskan, hyväksytään.
 Käyttäjät löytävät todistuksen saadusta rokotteesta, sairastetusta koronataudista ja voimassa olevista koronatesteistä Omakanta-palvelusta. Omakantaan kirjaudutaan henkilökohtaisilla pankkitunnuksilla. Kokeilu ei kohdistu alaikäisiin lapsiin.
 G Livelab teettää koronapassikokeilun aikana asiakaskyselyn, jossa kerätään palautetta koronapassin vaikutuksista asiakkaiden turvallisuuden tunteeseen ja haluun käydä konserteissa.
 Kokeilusta tehdään myös opinnäytetyö. Tutkimuksen tulokset toimitetaan edunvalvontajärjestöjen käyttöön tukemaan koronapassin käyttöönottoa laajemmin tapahtumissa.
 Koronapassikokeilu on voimassa näillä näkymin syyskauden ajan, jotta siitä ehditään kerätä palautetta ja dataa. Haapasalo ei jaksa uskoa, että koronapassin kysyminen pahoittaisi kävijöiden mieltä, koska kyse on vapaaehtoisuudesta.

Tamperelainen musiikkiklubi kokeili koronapassin käyttöä illan konsertissa – näin passi toimi käytännössä


Summary: Varusmiehet kolaroivat keskenään Karjalan prikaatin moottoripyöräkuljettajien harjoituksessa Vekaranjärvellä. Toinen varusmiehistä loukkasi törmäyksessä kätensä.

Kaksi Karjalan prikaatin varusmiestä loukkaantui keskiviikkona lievästi moottoripyöräkolarissa Kouvolassa.
 Moottoripyöriä ajaneet varusmiehet törmäsivät toisiinsa Vekaranjärvellä puolen päivän aikaan. Varusmiehet osallistuivat Karjalan prikaatin lähiharjoitusalueella järjestettyyn moottoripyöräkuljettajien kenttäkoulutusharjoitukseen.
 Toinen varusmiehistä loukkasi törmäyksessä kätensä ja hänet kuljetettiin hoidettavaksi Pohjois-Kymen sairaalaan Kouvolaan. Toisen varusmiehen kunto tarkastettiin varuskunnan omalla terveysasemalla.
 Poliisi tutkii onnettomuuden syytä.
 Molemmat varusmiehet ovat olleet yhteydessä läheisiinsä.

Kaksi varusmiestä ajoi moottoripyörillä toisiaan päin – kolarin aiheuttamat vammat lieviä


Summary: Maanpuolustuskorkeakoulun sotilasprofessori Mika Hyytiäinen ei yllättynyt Talibanin voittokulusta. Hänestä länsimaiden olisi pitänyt tehdä exit-suunnitelma jo Osama bin Ladenin löytymisen jälkeen vuonna 2011.

Maanpuolustuskorkeakoulun sotilasprofessori evp.  Mika Hyytiäinen  ei ole yllättynyt Afganistanin tuoreista tapahtumista. Ääriliike Taliban otti maan haltuunsa, ja tilanne on erittäin huolestuttava.
 Hyytiäinen oli tiistaina luennoimassa suomalaisella maanpuolustuskurssilla hybridisodasta. Hybridisota tarkoittaa sotaa, jossa tavallisen asevoimien lisäksi käytetään esimerkiksi viestintää hyväksi.
 – Nyt me hävisimme sen ensimmäinen hybridisodan, jota olemme olleet suunnittelemassa. Taliban voitti sen samoilla keinoilla, joilla me sitä kävimme.
 Hyytiäinen viittaa vuonna 2005 tehtyyn amerikkalaisten johtamaan kokeiluun Afganistanissa. Hyytiäinen oli tekemässä vaikutusperusteisen sodankäynnin mallia, jossa käytetään hyväksi esimerkiksi diplomaatteja, informaatiota ja taloutta.
 Nykyään puhutaan kriisinhallinnasta. Suomi ja muut länsimaat yrittivät rakentaa Afganistaniin toimivaa koulua, sairaaloita ja armeijoita, ettei ääriliike saisi sijaa.
 – Viesti on ollut pitkään, että yhteiskunta ei vain rakennu. Afganistanin armeijasta on kuultu pitkään, että peruskoulutuksen jälkeen puolet on kadonnut ties minne. Ehkä sinne, missä maksetaan parempaa palkkaa.
 Talibanin psykologinen voitto
 Virallinen totuus Afganistanista on ollut koko ajan jotain muuta. Länsimaiden usko ei riittänyt. Tästä kertoo Hyytiäisen mukaan se, että Yhdysvallat on jo presidentti  Barack Obaman  ajoista alkaen yrittänyt poistua maasta. Nyt lähtö viimein toteutui, mikä joudutti tapahtumia.
 Sotilasprofessori muistuttaa, että loppuvaiheessa Afganistanissa ei juuri taisteltu.
 – Taliban sai psykologisen voiton. Siellä murrettiin armeijan henkinen selkäranka. Suurin osa luovutti taistelematta varusteensa.
 Alueelliset heimokomentajat eivät professorin mukaan nyt operoi vaan odottavat. Afganistan rakentuu pienistä kylistä. Suurimpiin kaupunkeihin kuuluvassa Kandaharissa elää saman verran asukkaita kuin Pirkanmaalla.
 – Afganistanissa ei ole sotatila, vaan erittäin painostava rauha, jos olen lukenut median tietoja oikein.
  Exit vuonna 2011?
 Jälkiviisautena voi Hyytiäisen mukaan todeta, että länsimaiden olisi pitänyt tehdä exit-suunnitelma jo vuonna 2011. Silloin löydettiin terroristijärjestö al-Qaidan perustaja  Osama bin Laden .
 Hänet tunnetaan parhaiten New Yorkin syyskuun 11. päivän 2001 terroritekojen suunnittelijana. Yhdysvaltain erikoisjoukot surmasivat hänet iskussa vuonna 2011.
 – Ainakaan aseet eivät olisi siirtyneet Talibanille, Hyytiäinen sanoo.
 Yhdysvaltain erikoisjoukot surmasivat Osama bin Ladenin vuonna 2011.  EPA
 Sotilasprofessori uskoo länsimaiden rakentamien Afganistanin rakenteiden nyt luhistuvan.
 – Tultiin rakennetuksi 20 vuotta toivoa, ja siitä toivosta voi olla hurjan vaikea luopua. Voihan se aina tuottaa jotain hyvää tulevaisuudessa.
 Sisällissota on taas uhka
 Moni pelkää maan ajautuvan sisällissotaan kuten vastaavissa tilanteissa aiemmin.
 – Siellä on kyllä aika hyvät aseet, jos sisällissota alkaa uudestaan, kuten kävi, kun Neuvostoliitto oli saatu sieltä poistettua.
 Neuvostoliitto ja Afganistan kävivät sotaa vuosina 1979–1989. Kommunistihallintoa vastaan taistelleet muslimisissit saivat apua ja järeitä aseita muun muassa Yhdysvalloilta. Maahan virtasi uskonnollisia vierastaistelijoita, mikä loi maata ääriliikkeelle.
 Taliban puhuu nyt eri tavalla kuin edellisen kerran maan vallattuaan. Siihen viestiin on kuitenkin Hyytiäisen mukaan vaikea luottaa.
 Tavalliset ihmiset ovat Hyytiäisen mukaan enimmäkseen sisällä kodeissa, hakevat vettä ja ruokaa. Hän ei usko rahan toimivan enää.
 Afganistanissa vallitsee painostava hiljaisuus, jossa odotetaan, mihin tämä kääntyy.
 Eri ikäiset ihmiset ovat kokeneet hyvin erilaisen maailman Afganistanissa. Parikymppinen nuori on voinut jo kokea vapautta ja opiskella yliopistossa. Nyt hänen ajatuksensa ovat voimakkaassa ristiriidassa Talibanin kanssa.
 – Ainoa tapa nuorelle selvitä voi olla, että palaa oman heimonsa luo pikkukylään ja opettelee uuden identiteetin.
 Hyytiäinen miettii, mitä tapahtuu, jos nuori kohtaa sukulaisen, joka on taistellut Afganistanin sodassa Neuvostoliittoa vastaan.
 Kokeneita erikoisjoukkoja maahan
 Tilanne on nyt niin kaaoksessa, että suurvallat toimivat Hyytiäisen näkemyksen mukaan mieluiten yksin. Esimerkiksi amerikkalaiset ja saksalaiset ovat hakeneet koneillaan porukkaa pois.
 Ensimmäinen tehtävä on katsoa Kabulin lentokentän ympäristöä.
 Hyytiäinen uskoo, että esimerkiksi amerikkalaiset ja britit tekevät yhteistyötä. Afganistaniin lähetetyt sotilaat ovat erittäin kokeneita ja heidät saatetaan lähettää vain lyhyeksi aikaa.
 – Erikoisjoukkosotilas pääsee sieltä pois tavalla tai toisella.
 Lue lisää:
 Onko Taliban-liike muuttunut? Johto kuulostaa sovinnolliselta, mutta jyrkkä ääriajattelu on voimissaan rivitaistelijoiden joukossa
 Taliban suojaa terroristijärjestö al-Qaidaa, ja asiantuntijan mukaan sillä on seurauksia
länsimaiden turvallisuudelle – "Prosessi on lähtenyt nyt käyntiin"
 Tämän takia Taliban huolettaa maailmaa – Viisi kysymystä ja vastausta Afganistanin yli vyöryvästä ääriliikkeestä

Sotilasprofessori kertoo, miksi Taliban voitti psykologisen sodan Afganistanissa suomalaisille tutuilla keinoilla ja mitä siitä voi seurata


Summary: Etelä-Suomen aluehallintovirasto ilmoitti tänään, ettei se enää tällä viikolla anna uusia määräyksiä. Sosiaali- ja terveysministeriöstä odotetaan vielä uutta ohjauskirjettä asiasta.

Etelä-Suomen aluehallintovirasto (avi) tiukensi viime viikolla yleisötapahtumiin liittyviä rajoituksia. Niihin kuulunut esitystilojen rajaaminen 25 hengen lohkoihin on saanut monen kulttuuritoimijan puistelemaan päätään. Vaatimusta on pidetty kohtuuttomana ja se aiheuttanut kiukkua ja kiivasta keskustelua. Tällä viikolla avilta odotettiin lievennyksiä, mutta toisin kävi:
 – Tällä viikolla mahdollisia uusia päätöksiä ei tulla tekemään, lukee aluehallintoviraston tiedotteessa.
 Kansallisteatterin Vallilan näyttämöllä esitetään lauantaina  Molièren  komediaklassikko  Saituri.  Pääjohtaja  Mika Myllyahon  mukaan Kansallisteatteri noudattaa esityksissä avin määräyksiä, lohkomisineen kaikkineen.
 – Tilaan saadaan sisäänpääsy eri ovista ja vessoja on riittävästi, jotta 25:n ihmisen lohkot onnistuvat. Tällä tavoin pystymme ottamaan sisälle 75 henkeä. Emme tosin muutenkaan voisi ottaa sisälle kuin 80 henkeä kahden metrin turvavälivaatimuksen takia. Näillä mennään.
 Myllyahon mukaan järjestelyt ja jatkuvasti muuttuneet ohjeet ovat aiheuttaneet Kansallisteatterille ylimääräistä päänvaivaa, mutta toisaalta niihin on varauduttu.
 – Olemme toimineet koko ajan määräysten mukaan, ja niitähän on ehtinyt jo tulla hyvin monenlaisia. Olemme myös pyrkineet toimimaan nopeasti, jotta saisimme yleisöä esityksiin edes jonkun verran yleisöä. Pieniä määriähän nämä ovat olleet, mutta tärkeintä on ollut se, ettei koko teatteria tarvitsisi pysäyttää.
 Myllyaho toivoo, että esimerkiksi kahden metrin turvavälivaatimus poistuisi mahdollisimman pian.
 – Alalla kaikki odottavat, että päästäisiin takaisin metriin. Ja jos katsotaan pidemmälle, toivomme myös koronapassin käyttöönottoa, koska silloin esityksiin voisi ottaa enemmän ihmisiä.
 Kansallisteatterin pääjohtaja Mika Myllyaho.  Sasha Silvala / Yle
 Avin toiminta suuri pettymys
 Kansallisooppera ei tänään halunnut kommentoida asiaa, koska heillä ei ole siitä uutta sanottavaa. Ooppera odottaa Sosiaali- ja terveysministeriöstä uutta ohjauskirjettä asiasta, joka saattaisi muuttaa aluehallintoviraston linjauksia. Hallitus lupaili uutta linjausta viime viikolla.
 Kansallisooppera on jo aiemmin  ilmoittanut,  että esitystilan lohkominen on mahdotonta. Näin ollen ooppera aikoo perjantaina järjestää esityksen  vastoin  kokoontumisrajoituksia.
 – Ymmärrän toki Kansallisoopperan ratkaisun. Luulen, että kaikki ovat heidät puolellaan ja odottavat asioihin ratkaisua. Kansallisooppera on saanut toiminnallaan myös paljon keskustelua aikaiseksi, Mika Myllyaho toteaa.
 Myllyahon mukaan kulttuurikentällä vallitsee nyt pettynyt tunnelma.
 – Koko kenttä odotti tänään huojentavaa uutista. Totta kai tämä avin ilmoitus on ollut suuri pettymys, en usko että kenelläkään on tästä muunlaista mielipidettä.
 Lue lisää:
 Ooppera aikoo järjestää perjantaina esityksen vastoin kokoontumisrajoituksia – Lilli Paasikivi: "Näitä mannerlaattoja ei heitellä edestakaisin niin ja näin"
 Etelä-Suomen avi jätti lasten ja nuorten rajoitukset voimaan – kenenkään harrastamista ei silti kielletä

Vastustusta herättäneet yleisörajoitukset astuvat voimaan perjantaina: Kansallisteatteri noudattaa niitä, Kansallisooppera kapinoi


Summary: Järjestelyt vaihtelevat kunnittain ja kouluittain. Rokotukset pitää kuitenkin järjestää niin, että tieto nuoren päätöksestä pysyy tämän omana tietona, muistuttaa lapsiasiavaltuutettu Elina Pekkarinen.

12–15-vuotiaiden koronarokotukset etenevät rivakkaa vauhtia. Jos ikä ja kehitystaso mahdollistaa päätöksenteon, lapsi tai nuori saa itse päättää, ottaako rokotteen. Muussa tapauksessa huoltaja on otettava matalalla kynnyksellä mukaan.
 Kun nuori kykenee päätöksentekoon, ratkaisun pitää myös pysyä nuoren omana. Rokotukset pitää järjestää niin, että yksityisyys säilyy. Päätös on tehtävä erillisessä huoneessa tai vähintään sermin takana.
 – Lapselle pitää tulla aidosti sellainen kokemus, että hän tekee itse ratkaisun eikä sitä ihmettele koko koulun oppilaskunta. Ei niin, että luokasta haetaan ne, jotka ottavat rokotteen ja muut jäävät paikoilleen. Nämä ovat järjestelykysymyksiä, sanoo lapsiasiavaltuutettu  Elina Pekkarinen .
 Tietosuojahaaste rokotusten järjestämisessä
 Seinäjoen yhteiskoulun rehtori  Jari Noponen  kertoo, että yksityisyydensuojan toteutuminen on huolestuttanut osaa koululaisten vanhemmista, jos vain rokotteen ottavat lähtevät luokasta rokotettavaksi.
 – Sehän tässä on tietynlainen tietosuojahaaste, mutta näin on annettu meille ohjeet. Uskon että tämä on terveydenhuoltopuolella mietitty.
 Seinäjoen yhteiskoulun rehtori Jari Noposen mukaan jokaisessa koululuokassa on niitä, jotka ottavat rokotteen ja niitä, jotka eivät. Pasi Takkunen / Yle
 Ensimmäisen rokotuspäivän jälkeen koulussa pohditaan, pitäisikö rokotusten käytännön toteutusta muuttaa siten, että koko luokka käy terveydenhoitajan vastaanotolla ja vain rokotteen haluaville se annetaan. Näin muut luokassa eivät saisi tietää, kuka rokotteen ottaa ja kuka ei.
 Noposen mukaan nuoret suhtautuvat rokotteisiin luontevasti Seinäjoen yhteiskoulussa. Ensimmäisten rokotusten perusteella ei näytä siltä, että ryhmäpaineen alla kaikki toimisivat samalla tavalla.
 – Joka ryhmässä on ollut useita, jotka eivät ota rokotetta ja useita, jotka ottavat rokotteen.
 Yhdeksäsluokkalaiset  Verneri Kivimäki  ja  Aaro Koskela  ovat keskustelleet rokotuksista kotona. Kavereiden kanssa rokotuspäätöksestä ei ole keskusteltu, vaan jokainen päättää itse ottaako rokotteen vai ei.
 – Kaikilla oli oma mielipide asiasta ja kaikki toteutti sen mukaan, Koskela sanoo.
 Osa rokottaa kouluissa, toiset rokotuskeskuksissa
 Keski-Pohjanmaalla nuoria rokotetaan ainakin alkuvaiheessa rokotuskeskuksissa. Pohjanmaalla taas osa kunnista tukeutuu kouluterveydenhuoltoon, osa terveysasemiin.
 Etelä-Pohjanmaalla 12–15-vuotiaiden koronarokotukset hoituvat pääasiassa kouluilla. Esimerkiksi Seinäjoella käytännön järjestelyissä on koulukohtaisia eroja. Osassa kouluista varataan aika terveydenhoitajalle ja osassa otetaan rokotukseen luokittain pienissä ryhmissä.
 Terveydenhoitajan huoneeseen jokainen oppilas menee kuitenkin yksin. Sillä pyritään varmistamaan yksityisyydensuoja, vaikka rokotuksia jaettaisiin ryhmittäin.
 – Se mitä terveydenhoitajan huoneessa tapahtuu, ei sieltä muualle leviä. Se on tietosuojan alaista, eikä terveydenhoitaja niistä tietenkään kerro, sanoo koulu- ja opiskeluterveydenhuollon osastonhoitaja  Lenita Kangas.
 Kangas vertaa tilannetta suuriin joukkorokotuksiin. Niissäkin on useita ihmisiä rokotettavana samaan aikaan. Hänen mukaansa koronarokotusten järjestäminen ei juuri poikkea muusta kouluterveydenhuollon toiminnasta, sillä rokotuksia ja muita terveydenhuollon toimenpiteitä on kouluissa muutenkin.
 Lue lisää:   Pohjalaisnuoria koronarokotetaan terveyskeskuksissa, rokotuspisteissä ja kouluilla – Keski-Pohjanmaalla koronapiikkejä otettu jo innokkaasti
 Asiallinen tieto auttaa ryhmäpaineen alla
 Lapsiasiavaltuutettu Elina Pekkarisen mielestä julkinen keskustelu on pitkälti unohtanut teini-ikäisten tärkeimmän tukiryhmän eli vertaiset. Myös asiallisen tiedon tarve korostuu tilanteissa, joissa porukan näkemys kolaroi nuoren oman ymmärryksen kanssa.
 – Silloinkin pitää korostaa, että rokotteen ottaminen tai ottamatta jättämättä on yksityinen tieto, jota ei tarvitse kertoa kenellekään. Ihan kaikkea ei tarvitse itsestä aina muille jakaa.
 Lue myös:   Rokotukset etenevät hyvin kouluissa – 12–15-vuotiaista jo 50 000 on ottanut rokotteen: “Jos joku tuttu ottaa sen, niin sitten minäkin”
 Kouluterveydenhuollossa painotetaan, että rokotukset ovat vapaaehtoisia, ja siitä on tiedotettu kotiin. Ryhmäpaineen vaikutusta on Seinäjoen koulu- ja opiskeluterveydenhuollon osastonhoitajan Lenita Kankaan mielestä vaikea arvioida.
 – Lähtökohtaisesti rokotukset ovat vapaaehtoisia ja perheessä nuoren kanssa keskustellen niistä asioista päätetään, sanoo Kangas.
 Kaverien kanta ja ryhmäpaine voi vaikuttaa teini-ikäisiin, mutta sama koskee lapsiasiavaltuutetun mukaan myös aikuisia.
 – Aina ollaan alttiita vaikutteille; päätöksiä tehdään harvoin täysin rationaalisesti. Tunteet, ryhmäpaine ja yhteiskunnalllinen keskustelu ovat aina mukana. Lasten kohdalla ei voi kävellä itsemääräämisoikeuden yli mutu-tuntuman takia ja sanoa, että eiväthän ne voi osata päättää, sanoo Pekkarinen.
 Hän toivoo myös median kantavan vastuuta lasten yksityisyydestä. Pekkarisen mukaan esimerkiksi 12-vuotiaalta vaaditaan paljon, kun tämän täytyy sekä päättää rokotuksen ottamisesta että siitä, kertooko siitä julkisesti.
 Missä lapsenkielinen tieto koronasta ja rokotteista?
 12–15-vuotias tarvitsee rokotuspäätöksentekoon kunnon eväät, ja niiden vähyyttä lapsiasiavaltuutettu Elina Pekkarinen kritisoi.
 – Toivoisin, että viranomaiset skarppaisivat tiedottamisessa. Esimerkiksi THL:llä ei ole edelleenkään lapsille ja nuorille suunnattua tietoa koronasta tai rokotteista. Monenkielistä materiaalia kyllä on, mutta ei lapsenkielistä, sanoo Pekkarinen.
 Lue seuraavaksi:   Lapsiasiavaltuutettu: nuoret tarvitsevat luotettavaa ja ymmärrettävää tietoa rokotuspäätöksen tueksi
 Hän muistuttaa, että lapset saavat paljon tiedostaan Youtubesta, Snapchatista ja muusta sosiaalisesta mediasta, missä viranomaisten pitäisi myös olla. Esimerkiksi TikTokista poistettiin jo ensimmäisenä koronakesänä 29 000 viestiä, joissa jaettiin disinformaatiota, ja TikTok on monen lapsen informaatiolähde.
 Tiistaina THL teki rokotteista nuorille kertovan Instastoryn, mistä Pekkarinen on iloinen.
 Nyt käytävä keskustelu terveydenhuoltoon liittyvästä päätöksenteosta on tervetullutta, mutta se olisi Pekkarisen mukaan saanut viritä jo aiemmin. Lapsia pitäisi rohkaista pienestä asti osallistumaan itseään koskevaan päätöksentekoon ja vanhempia kannustaa tukemaan lasta.
 – Puhutaan lasten perusoikeudesta päättää itseään koskevista asioista. Lapset eivät ole mikään tahdoton massa, jota voi pistellä tai kohdella miten vain.
 Katso aihetta käsittelevä uutisvideo kokonaisuudessaan  Yle Areenasta tästä linkistä .
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun torstaihin 19.8. kello 23 saakka.

Yläkoululaisia rokotetaan nyt kovaa vauhtia, mutta säilyykö nuoren yksityisyys? – Lapsiasiavaltuutettu: "Kaikkea ei tarvitse muiden kanssa jakaa"


Summary: Kaakkois-Suomessa halutaan avata itärajan henkilöliikennettä täysin rokotetuille matkustajille. Käytännössä asia järjestyisi  rokotuspassilla.  Esteenä on se, että EU:n lääkevirasto ei ole virallisesti hyväksynyt venäläistä Sputnik-rokotetta.

Laplandia-marketin suuri parkkialue aivan Nuijamaan rajanylityspaikan vieressä Lappeenrannassa on seissyt tyhjänä jo yli vuoden ajan. Venäläisten matkailijoiden ostoista elänyt kauppa on kiinni.
 Laplandia marketin parkkipaikka on ollut jo yli vuoden tyhjänä.  Mikko Savolainen / Yle
 Sisällä henkilökunta on kuitenkin täydessä työn touhussa kasaamassa tavaraa käytävillä oleviin pahvilaatikoihin. Suurin osa paketeista on lähdössä Venäjälle.
 Laplandia-marketin kauppias  Mohamad Darwich  on löytänyt uudestaan osan venäläisistä asiakkaistaan nettikaupan avulla.
 Se tosin korvaa vain murto-osan entisestä bisneksestä.
 – Aluksi jouduin lomauttamaan suuren osan henkilökunnastani. Nyt nettikauppa on tuonut takaisin noin 20 prosenttia entisestä liikevaihdosta, Darwich sanoo.
 Kauppias Mohamad Darwichin mielestä rajan itärajan voisi avata rokotuspassin avulla.  Mikko Savolainen / Yle
 Raja auki rokotuspassilla
 Darwich odottaa suurella innolla rajan avautumista uudelleen henkilöliikenteelle. Huonot koronauutiset ovat kuitenkin lykänneet toiveita kerta toisensa jälkeen.
 Darwichin mielestä raja voitaisiin avata ainakin osittain rokotuspassijärjestelmällä. Näin rajan voisivat ylittää täysin rokotetut matkustajat, jotka voivat esittää rokotustodistuksen.
 – Olisi kaikkien etu, jos ihmiset pystyisivät jälleen matkustamaan ja saataisiin talouselämä taas nousuun. Edellytyksenä on tietysti, että rokote toimii ja on turvallinen, Darwich sanoo.
 Nuijamaan rajanylityspaikalla on nykyään hyvin vähän henkilöliikennettä.  Mikko Savolainen / Yle
 Etelä-Karjalan maakuntahallituksen puheenjohtaja  Jukka Kopra  on samoilla linjoilla.
 – Pitäisi saada rajaliikenne mahdollisimman nopeasti palautumaan lähelle entistä, mutta turvallisella tavalla. Siinä tämä rokotuspassi voisi olla oiva keino, Kopra arvioi.
 Myös Kopra korostaa rajaliikenteen merkitystä Kaakkois-Suomen taloudelle.
 – Pelkästään Etelä-Karjalassa aluetalouden menetykset ovat noin miljoona euroa päivässä puuttuvan venäläismatkailun vuoksi, Kopra sanoo.
 Etelä-Karjalan maakuntahallituksen puheenjohtaja Jukka Kopran (kok) mukaan Suomi voisi itse hankkia tietoja Venäjältä Sputnik-rokotteen tehosta.  Mikko Savolainen / Yle
 EU:n hidastelu estää rokotuspassin
 Rokotuspassin avulla rajan voisivat ylittää täysin rokotetut matkustajat.
 Ongelmana on se, että EU:n lääkevirasto EMA ei ole hyväksynyt venäläistä Sputnik-rokotetta, vaikka rokote on ollut jo yli vuoden käytössä Venäjällä ja kymmenissä muissa maissa.
 Miljoonat ihmiset ovat saaneet Sputnik-rokotteen.
 Yuri Kochetkov / AOP
 Suomi voisi toimia omaehtoisesti
 Jukka Kopran mielestä Suomi voisi nopeuttaa rokotuspassin saamista itärajalle hankkimalla itse tietoja Sputnik-rokotteen tehosta Venäjältä.
 Hän korostaa, että rokotuspassin kannalta olisi tärkeätä saada tietoa juuri rokotteen tehosta.
 – Minusta Suomi voisi olla itse aktiivinen tässä asiassa ja pyytää venäläisiltä näitä tietoja rokotteesta. Näin voitaisiin suomalaisin luotettavin ja hyvin menetelmin todeta Sputnikin kelpoisuus, Kopra sanoo.
 Hän uskoo, että Venäjältä on tarvittavaa tietoa saatavissa varsinkin, kun siellä on jo miljoonia rokotettuja.
 Kopra korostaa, että Suomen omankin päätöksen tulisi perustua tiukkaan tieteelliseen tutkimukseen ja suomalaisten turvallisuuteen.
 Venäläinen Sputnik-rokote ei ole vielä saanut myyntilupaa EU:ssa.  EPA/Georgi Licovski
 Sosiaali- ja terveysministeriö torppaa
 Sosiaali- ja terveysministeriöstä ei löydy ymmärrystä Suomen omatoimisuudelle Sputnikin hyväksynnässä.
 Ministeriössä katsotaan, että Suomen ei pidä itsenäisesti sallia venäläisellä Sputnik-rokotteella rokotettujen maahantuloa, vaan odottaa EU:n ja Maailman terveysjärjestö WHO:n päätöksiä asiasta.
 – Suomen viranomaisen on vaikea lähteä tätä asiaa yhteisen EU-prosessin ohitse selvittämään, sosiaali- ja terveysministeriön turvallisuus- ja terveysosaston päällikkö  Taneli Puumalainen  sanoo.
 Ministeriössä ei tiedetä, milloin EU:n lääkevirasto EMA:n päätös Sputnikin myyntiluvasta mahdollisesti tulee.

Väärä rokote estää tuhansia ihmisiä ja miljoonia euroja pääsemästä rajan yli – itärajalla vaaditaan Suomelta toimia


Summary: Kyttyrälohi valtasi Suomen ja Norjan Jäämereen laskevat lohijoet tänä kesänä.  Luken mukaan Tenossa on nyt enemmän kyttyrälohia kuin joen alkuperäistä atlantinlohia. Paikalliset ja tutkijat pelkäävät, että vieraslaji on tullut jäädäkseen.

Tenolla eletään historiallista kesää. Vesistön oman lohilajin eli atlantinlohen pyynti on kielletty kantojen uhkaavan heikentymisen vuoksi. Samalla jokeen on noussut massoittain vieraslajia, Tyynenmeren kyttyrälohta.
 Luonnonvarakeskusken tutkija  Panu Orellin  mukaan vuodesta 2017 alkanut kyttyrälohikannan raju kasvu on yllättänyt.
 Syynä kiihtymiseen on todennäköisesti vesien lämpeneminen, joka on luonut paremmat olosuhteet alkujaan hieman eteläisemmän lajin lisääntymiselle.
 – Vaikka meillä ei ole ihan lopulliset luvut käytettävissä, niin kyllä Teno on muuttunut kyttyrälohijoeksi. Kyttyrälohta on selvästi enemmän kuin meidän omaa atlantinlohta, sanoo Orell.
 Kyttyrälohen elinkaari on kaksi vuotta ja siksi kudun tulos nähdään aina kahden vuoden välein. Nyt vieraslajin määrä on Orellin mukaan vähintäänkin kymmenkertainen edelliseen huippuvuoteen 2019 verrattuna.
 Tenoon on tänä kesänä noussut arviolta 70 000 lohta, joista jopa 50 000 voi olla vieraslajia.
 Tyynenmeren kyttyrälohen toivat Kuolan ja Vienanmeren jokiin Venäjän siirtoistutukset 1950-luvulla.
 Lue lisää:   Palaako lohen kalastus Tenolla ennalleen enää koskaan? Listasimme pohjoisen lohen viisi elämän ja kuoleman kysymystä
 Tenojoen rannalla Vetsikossa asuva Kati Eriksen on järkyttynyt kotijokeen nousseiden kyttyrälohien määrästä.  Anneli Lappalainen / Yle
 Mätänevät kalat rehevöittävät Tenoa?
 Kudun jälkeen kaikki kalat rappeutuvat ja kuolevat jokeen. Kuolemaan tekeviä ja mätäneviä kaloja näkee nyt Tenolla.
 Tenonvarren ihmisiä muutos hirvittää, kuten Utsjoen Vetsikossa asuvaa  Kati Erikseniä,  jonka kotirannassa on myös kuolleita kyttyrälohia.
 – Onhan se ihan järkyttävää, että tämmöiset määrät tulee. Onhan tätä ollut ennenkin toki, mutta ei tällaisia valtavia määriä, sanoo Eriksen.
 Eriksenin mukaan Teno on muutenkin rehevöitynyt, ja se näkyy pohjakiven limoittumisena. Tenon jäät sulavat nykyään sohjona paikalleen eikä lauttoina tapahtuva jäänlähtö entiseen tapaan puhdista pohjaa.
 Paikallisia arveluttaa, lisääkö kymmenien tuhansien kuolleiden kyttyrälohien mätäneminen rehevöitymistä.
 Ilmari Tapiolan mielestä Tenon atlantinlohen huonon tilanteen taustalla ovat myös Norjan lohenkasvattamoiden aiheuttama ravintokato ja taudit ja loiset. Anneli Lappalainen / Yle
 Suomessa tutkijoiden ja monen paikallisen arvio on, että kyttyrä on tullut jäädäkseen. Sitä mieltä on myös Tenon tuntija, utsjokelainen  Ilmari Tapiola .
 – Kaipa se on sopeuduttava siihen, että kyttyrälohi tänne nousee. Tietenkin pyyntiä pitäisi silloin alkukesästä tehdä ja myöskin siellä vuonossa, silloin sen liha on vielä hyvä, pohtii Tapiola.
 Norja: Kyttyrälohi on lohijokien pahin katastrofi
 Tutkija Panu Orellin mukaan kyttyräloheen liittyy riskejä, jos määrä jatkaa rajua kasvua tulevaisuudessa. Kysymys on määristä ja niiden rajoista.
 – Jos aletaan lähennellä niitä määriä mitä kyttyrälohen luonnollisella levinneisyysalueella on, jossa Tenon kokoiseen jokeen voi nousta satoja tuhansia tai jopa miljoonia kyttyrälohia, sillä olisi vaikutuksia koko Tenojoen vesistön ekosysteemiin.
 Kudulle nousevat kyttyrälohet alkavat mädäntyä jo joessa. Tenon rannoilla haisevia raatoja on vähän väliä. Tapani Leisti / Yle
 Norjassa viranomaiset ja media ovat huolissaan kyttyrälohen massiivisesta lisääntymisestä. Lajin pelätään levittävän tartuntatauteja ja häiritsevän atlantinlohen kuturauhaa.
 Norjan yleisradion  NRK:n mukaan  esimerkiksi Ruijassa Vesisaaren lähellä olevaan Vestre Jakobselviin eli Annijokeen nousee vuosittain 4 000 atlantinlohta. Tänä kesänä joen alaosaan on noussut 15 000 kyttyrälohta, joista 8 600 on onnistuttu pyytämään pois vapaaehtoisvoimin.
 Norjassa media puhuu jopa lohijokien suurimmasta luonnonkatastrofista.
 Luonnonvarakeskusta vastaavan norjalaisen tutkimuslaitoksen NINA:n mukaan laji voi toimia myös lohenkasvatusteollisuuden tautien ja loisten välittäjänä luonnonlohiin.
 Orellin mukaan kyttyrälohien levittämistä tartuntataudeista ei toistaiseksi ole näyttöä, ja ruokavirasto tutkii näytteistä asiaa tänä kesänä.
 Norjassa kyttyrälohta on yritetty hävittää joista verkkopyynnillä, mutta heikoin tuloksin. Kyttyrälohta pyydettiin monissa Norjan joissa  Ruijassa viimeksi vuonna 2019 .
 Poistopyynnistä huolimatta jokiin on noussut moninkertainen määrä kyttyrälohta tänä kesänä.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  torstaihin 19.8. kello 23 saakka.
 Lue myös:   Norjan lohijoilla raadetaan vieraslajin poiston parissa – Kalastajan mukaan kyttyrälohia on niin paljon, että niitä voi käsin pyytää koskesta

Tenojoki täyttyi vieraslajiksi luokitelluista kyttyrälohista, ja tutkijoita ja paikallisia se huolettaa – kalat uhkaavat atlantinlohta ja mätänevät jokeen


Summary: Lehto omisti 50 prosenttia Långvik South -kiinteistöyhtiön osakkeista, jotka hän tuomion mukaan myi ilman, että loput osakkeet omistaneet neljä vähemmistöosakasta tiesivät. Rahat Lehto siirsi Maltalle.

Ex-pankkiiri, liikemies  Mika Lehto  on saanut Helsingin käräjäoikeudessa kolmen vuoden ehdottoman tuomion törkeästä kavalluksesta, kertoo  Etelä-Suomen Sanomat .
 Lehdon syyksi luettu rikos liittyy kirkkonummelaisen Långvik South -yhtiön osakekauppaan. Kaupassa Lehto myi yhtiön osakkeet miljardööri  Antti Herlinin  omistamalle Security Trading -yhtiölle vuonna 2016.
 Lehto omisti 50 prosenttia Långvik South -kiinteistöyhtiön osakkeista. Loput yhtiön osakkeista jakautuivat neljälle vähemmistöomistajalle. Kaupanteon yhteydessä Lehto kertoi, että hänellä on merkittävimmän vähemmistöosakkaan suullinen valtuutus kaupanteolle, mutta osakkaat riitauttivat kaupan myöhemmin, koska heidän mukaansa Lehto oli tehnyt kaupan ilman heidän suostumustaan ja heidän tietämättään.
 Kaupanteossa ja varojen siirrossa Lehto käräjäoikeuden mukaan anasti vähemmistöosakkailta 750 000 euroa, joka oli puolet kauppahinnasta. Varat siirrettiin Lehdon osaomistaman maltalaisen Nemea-pankin tilille, jolle osakkailla ei ollut käyttöoikeutta.
 Vankeusrangaistuksen lisäksi Lehto tuomittiin maksamaan asianomistajille 750 000 euroa viivästyskorkoineen sekä korvaamaan heidän yli 20 000 euron oikeudenkäyntikulut. Lehto tuomittiin myös menettämään alikersantin sotilasarvonsa.
 Tuomio ei ole vielä lainvoimainen.
 Yleisradion eläkesäätiölle iso lasku viime vuonna
 Mika Lehto liittyy myös erilliseen oikeusjuttuun, jossa oli osallisena Yleisradion eläkeyhtiö.
 Viime vuonna Itä-Suomen hovioikeus määräsi Yleisradion eläkesäätiön omistaman yhtiön maksamaan yli puoli miljoonaa euroa riita-asiassa, joka liittyy Lahden konserttitalon ostoon ja Nemea-pankkiin, jonka osaomistajana Mika Lehto toimi.
 Hovioikeudessa käsitelty riita koski maksamatta olevaa lainaa, jonka pääkaupunkiseudulla asuva sijoittaja oli antanut Lahden konserttitalon omistavalle yhtiölle vuonna 2014.
 Mika Lehto myi tämän yhtiön ja Lahden konserttitalon kiinteistön Yleisradion eläkesäätiölle loppuvuodesta 2016.
 Sijoittajan laina oli siirretty ennen kauppojen solmimista toiselle yhtiölle. Yhtiö ajautui konkurssiin, eikä se kyennyt maksamaan lainaa takaisin sijoittajalle.
 Tilinpäätöskikkailulla haluttiin saada konserttitalon omistama yhtiö velattomaksi, jotta kohde saataisiin myytyä eteenpäin.
 Sijoittajan mukaan lainan siirtämisestä varattoman yhtiön vastuulle ei ollut sovittu etukäteen. Liikemiehen mukaan Lahden konserttitalon omistama yhtiö eli käytännössä Yleisradion eläkesäätiö on edelleen vastuussa lainasta.
 Käräjäoikeudessa kanne päätettiin eläkesäätiön hyväksi. Yleisradion eläkesäätiön toimitusjohtaja  Topi Piela  sanoi hovioikeuden tuomion jälkeen, ettei eläkesäätiö jätä asiaa sikseen.
 Yleisradion eläkesäätiö on juridisesti itsenäinen toimija, eikä Yle omista sitä. Vuoden 2019 lopulla eläkesäätiön sijoitusvarallisuuden arvo oli 869 miljoonaa euroa.
 Lisää aiheesta:
 Yleisradion eläkesäätiö tuomittiin maksamaan yli puoli miljoonaa – taustalla ex-pankkiirin taloussotkut
 Paratiisin paperit: Antti Herlinin miljoonilla yritettiin pelastaa suomalaisten veroparatiisipankkia
 Suomen rikkain mies Antti Herlin välttyi syytteiltä kiinteistökauppatutkinnassa – poliisi epäili avunannosta törkeään kavallukseen

ESS: Ex-pankkiiri Mika Lehdolle kolmen vuoden kavallustuomio