Summary: Salibandyvaikuttajat ja -pelaajat pitävät lajin puhekulttuuria pääosin kunnioittavana. Kova kielenkäyttö on vähentynyt viimeisen kymmenen vuoden aikana. Seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjä loukkaavalle kielenkäytölle ja naisten vähättelylle halutaan loppu.

Salibandyn puhekulttuurista keskustellaan kello 15 alkavan Suomi–Latvia-pelin toisella erätauolla. Keskustelu ja artikkeli ovat osa  Hyvin sanottu  -hanketta.
 Homottelu. Sen salibandykonkarit  Perttu Kytöhonka  ja  Toni Lötjönen  nostavat esiin ikävimpänä yksittäisenä asiana lajin pukukoppipuheessa.
 – Kun olen kohdannut homottelua, olen ollut hiljainen hyväksyjä, vaikka se on aina särähtänyt korvaan. Olen kuullut homottelua ja läskihuutelua koko urani ajan. Siksi se on ollut helppo sivuuttaa, Yle Urheilun asiantuntijana käynnissä olevissa miesten MM-kisoissa työskentelevä ex-maalivahti Lötjönen sanoo.
 TPS Salibandyn urheilujohtaja ja toinen Yle Urheilun asiantuntija Kytöhonka on kohdannut pitkän valmentajauransa aikana ja kohtaa ajoittain edelleen sekä kopissa että kentällä tilanteita, joita ei voi katsoa läpi sormien.
 – Homottelua tai pelaa kuin tyttö -kommentteja. Sellaiseen olen puuttunut. Sellainen puhe, joka oli kymmenen tai viisitoista vuotta sitten normaalia, on nyt parikymppisille pelaajille vierasta.
 Liigavalmentajan ja entisen maajoukkuepelaajan  Katri Luomaniemen  mukaan naisten peleissä ei ole kuulunut huutelua pariin vuoteen.
 – Huutelu on junttia. Joskus 10 vuotta sitten saatettiin huutaa kentällä v*tun lehmä tai lesbo, mutta me otettiin silloin jo niihin kommentteihin omistajuus ottamalla lehmä lempinimeksi tai kysymällä, harmittaako kun et itse ole, naisten MM-kisoissa Ylen asiantuntijana toimiva Luomaniemi sanoo.
 Tomi Hänninen
 Maajoukkuekapteeni  Nico Salo  on törmännyt kuluneella kaudella vain yksittäisiin huuteluihin. Joukkuekavereilla on suuri vaikutus siihen, minkälainen puhekulttuuri siirtyy kopista kentälle.
 – Kavereidenkaan kesken ei voi heittää ihan typeryyksiä. Joukkueessa täytyy olla niitä esimerkillisiä jätkiä ja naisia, jotka sanovat, etteivät törkeydet naurata.
 Naisten maajoukkueen tähdet  Oona  ja  Veera Kauppi  kokevat myös, että keskustelukulttuuri on menossa parempaan suuntaan.
 – Kun aloitin liigassa 14-vuotiaana, tultiin sanomaan, että pelaat väärässä sarjassa ja mene kotiin. Itse olen aina suhtautunut aika hyvin niihin, mutta pelien jälkeen on puhuttu siitä, että kumpi osaa käyttäytyä paremmin, Oona 14v vai aikuiset, Oona Kauppi sanoo.
 – Kaikennäköistä on saanut kuulla uran aikana, mutta uskoisin, että naisten puolella on aika paljon hillitympää kuin miesten puolella. Useimmat pelaajat ja joukkueet ovat samalla sivulla asian kanssa, mutta löytyy myös sellaisia tapauksia, joissa on tehnyt mieli toppuutella, ettei sellainen kielenkäyttö sovi urheilukentälle eikä mihinkään muuallekaan elämään, Veera Kauppi kertoo.
 Naisten asemasta on miestenkin uskallettava keskustella
 Suomen urheilun eettisen keskuksen SUEK ry:n vuonna 2020 teettämän tutkimuksen mukaan urheilussa on yleisesti vallalla miehinen puhekulttuuri, jonka avulla pyritään erottautumaan naisista ja seksuaalivähemmistöistä. Asenne näkyy käytännössä monella tavalla, vaikka ei tarkoittaisikaan suoraa loukkaamista ja huutelua.
 – Kun sanotaan, että eihän naiset pärjää edes C-pojille, se lannistaa, koska ollaan kuitenkin tehty sama duuni kuin miehet samalla tasolla, Luomaniemi toteaa.
 Kielenkäytöllä luodaan kulttuuria, jossa jotkut ovat muita huonompia.
 – Sanat luovat todellisuutta. Siihen, että tyttöyttä ei nähdä heikkoutena, pystyy jokainen vaikuttamaan. Kuinka kornilta kuulostaisi, jos puhuisimme miessalibandysta, mutta puhumme kuitenkin naissalibandysta. Onko se eri laji kuin salibandy, Luomaniemi pohtii.
 Veera (vas.) ja Oona Kauppi EFT-kotiturnauksessa Tomi Hänninen
 Toksinen maskuliinisuus ei Lötjösen, Kytöhongan ja Luomaniemen mielestä rehota salibandyn parissa yhtä valtoimenaan kuin jääkiekossa. Naisten ja miesten väliset arvostus- tai palkkaerot eivät aiheuta samanlaista kuohuntaa kuin jalkapallossa ammattipelaajien vähyyden vuoksi.
 – Laji ei ole äärimmäisen fyysinen, joten sellaisia machoarvoja ei ole päässyt muodostumaan. Naisten ja miesten välinen tasa-arvo on silti kehityskohde, Lötjönen pohtii.
 Lötjönen on kuitenkin varovainen ottaessaan kantaa tasa-arvokysymyksiin. Hän kuvaa keskustelua miinakentäksi.
 – Keskusteluun tasa-arvosta ei tee mieli osallistua, koska tuntuu siltä, että sanoo mitä hyvänsä, sanoo jotain väärin.
 Toni Lötjönen on aktiivinen ja seurattu keskustelija sosiaalisessa mediassa.  Salibandy.fi
 Luomaniemi ymmärtää varovaisuuden. Hän pohti itsekin pitkään, mitä uskaltaa sanoa.
 – Tunnistan pelon siitä, että sanoo jotain väärää tai loukkaavaa, mutta hiljaisuus on vielä pahempaa. Jos ei itse joudu taistelemaan oman olemassaolonsa kanssa ja perustelemaan sitä koko ajan, on aika etuoikeutettu. Siitä säästyneen energian voi käyttää muiden puolesta taistelemiseen.
 Lötjönen allekirjoittaa ajatuksen siitä, että hiljaisuuden keskeltä muutosta on vaikea ajaa.
 – Koko lajin pitää olla mukana tasa-arvokeskustelussa. Keskustelukulttuuri on kuitenkin tällä hetkellä tulehtunut.
 Perttu Kytöhongan mukaan naisia ja tyttöjä vähätellään edelleen lajin parissa, vaikka kehitystä on tapahtunut. Hän tunnustaa itsekin syyllistyneensä siihen aiemmin. Kokemuksen karttuminen ja naisten ja tyttöjen parissa työskenteleminen muuttivat kuitenkin näkökulmaa.
 – Takavuosina oli helppo katsella kaukaa, että naisilla ei ole kummoinen taso, mutta nyt kun olen tehnyt tiiviimmin töitä myös tyttöjen kanssa ja edustan sekä naisten että miesten huipputasoa, en näe asiaa enää niin. Naisten joukkueet ovat vahvassa nousussa.
 “Naisten fanit joutuvat aina swaippaamaan ja klikkaamaan”
 Puheen lisäksi tarvitaan konkreettisia tekoja. Katri Luomaniemi ehdottaa, että naiset voitaisiin nostaa miesten kanssa samalle viivalle lajin virallisessa viestinnässä.
 – Naisia fanittava joutuu aina swaippaamaan ja klikkaamaan. Liigan sivulla avautuu miesten osuus suoraan ja naisten puolelle joutuu klikkaamaan. Instagramissa tehdään hyvää työtä, mutta kuvakaruselleissa miehet tulevat ensin ja naiset aina toisena.
 Kytöhonka näkee merkittävänä tasa-arvoa lisäävänä tekijänä sen, että naisiin ja tyttöihin panostamista pidetään arvokkaana sekä lajiliitossa että seuroissa.
 – Omalta seuralta on ihan tietoinen arvovalinta, että naiset ja miehet ovat yhtä tärkeitä.
 Valmentajan näkökulmasta sekajoukkueiden avulla on mahdollisuus kehittää sitä, että molemminpuolinen arvostus lisääntyy ja kaikki pääsevät mukaan.
 – Nuorempi sukupolvi suhtautuu luontevasti siihen, että asioita tehdään yhdessä, Kytöhonka sanoo.
 Satunnainen perkele sopii, henkilökohtaisuudet ei
 Pelissä ja kentän laidoilla tunteet kuumenevat lajissa kuin lajissa ja se on ymmärrettävää. Kytöhongan mielestä on usein vaikeaa vetää tiukkaa rajaa siihen, mikä on asiatonta ja mikä ei.
 – Suomalaiseen puhetyyliin sopii satunnainen perkele. Pelin jälkeen pitää pystyä katsomaan toista silmiin.
 Happeen  Peter Kotilaisen  mielestä psyykkistä peliä saa käydä rankallakin otteella. Hänen omassa joukkueessaan on räväkkä puhekulttuuri.
 – Totta kai välillä mennään yli henkilökohtaiseen elämään liittyvissä asioissa. Itse saan siitä vähän pientä extraa peliin. Silloin, kun on paikka, pitää puhua suoraan ja olla kova, mutta jokaisella pitää olla ääni.
 Kaikki kentällä pelin tuiskeessa suolletut loukkaukset eivät koskaan kuulu kentän ulkopuolelle tai jää painamaan mieltä. Perttu Kytöhonka kuitenkin tietää tilanteita, joissa henkilökohtaisista loukkauksista on puhuttu pelaajien kesken ja joukkueiden välillä vielä pelin jälkeenkin.
 – Yhdessä tapauksessa oltiin haukuttu pelaajaa vammaiseksi ja toisessa läskiksi. Pelin jälkeen otettiin esiin se, että tämä ei kuulu millään tavalla urheiluun.
 Perttu Kytöhonka (kesk.) on työskennellyt Latvian ja viimeksi Ruotsin maajoukkueiden apuvalmentajana. Anssi Koskinen / Salibandy.fi
 Lötjösen mukaan sukupuoli- ja seksuaalivähemmistöjä kuvaavien termien käyttö loukkauksina on ensisijaisesti saatava loppumaan. Sillä saattaa hänen mukaansa olla vaikutusta esimerkiksi siihen, uskaltavatko vähemmistöihin kuuluvat olla vapaasti omana itsenään joukkueessa tai edes hakeutua lajin pariin.
 – Kaapista tulemiseen voi liittyä valtavia paineita. Siinä salibandy ei eroa mitenkään muista joukkuelajeista. Harva haluaa sen kivirepun kantaakseen.
 Jos Lötjönen saisi muuttaa vain yhden asian lajin puhekulttuurissa, hän puuttuisi ensisijaisesti homotteluun.
 – Voitaisiin sopia, että yhtään homohuutelua ei enää kuulu.
 Itse pelistä ei tule mitään ilman psykologista turvallisuutta, joka kattaa koko lajiyhteisön.
 – Pitää pystyä olemaan oma itsensä pukkarissa, jotta voi antaa kaikkensa kentällä. Alatyylinen puhe ei auta ketään. Se ei paranna kenenkään suoritusta eikä auta tuloksen tekemisessä, Kytöhonka päättää.
 Voit keskustella aiheesta alla 6.12. kello 23:een asti.

Salibandyvaikuttajat kannustavat puuttumaan asiattomuuksiin ja huuteluun – ex-maalivahti Toni Lötjönen: “Sovitaan, että homottelua ei enää kuulu”


Summary: Vaikka mies tekee muslimiperheessä päätökset, naisella kuuluu olla myös oma tahto, sanoo turkulainen perheenäiti Afrah Al Bayaty. “Jos mies mielivaltaisesti kieltää asioita naiselta, se ei ole oikein.”

Turkulainen musliminainen  Afrah Al Bayaty  on viettänyt päiväänsä tehden etätöitä kotonaan. Hän on pukeutunut mustiin leggingseihin ja valkoiseen kauluspaitaan, ja hänen hiuksensa ovat poninhännällä.
 Kotona on hiljaista, sillä Al Bayatyn aviomies on töissä ja lapset koulussa sekä päiväkodissa. Kello tulee puoli kaksi iltapäivällä, ja Al Bayaty valmistautuu päivän kolmanteen rukoukseen.
 – Islamin mukaan nainen voi pukeutua perheenjäsentensä ja muiden naisten kesken vapaasti sekä olla peittämättä hiuksiaan. Rukoillessa tulee käyttää huivia ja pukeutua väljään, koko vartalon peittävään vaatteeseen, Al Bayaty sanoo.
 Al Bayaty kaivaa olohuoneen tv-pöydän laatikosta erilliset rukousvaatteet ja levittää rukousmaton kohti Mekkaa.
 Islamissa rukoukset toistuvat viisi kertaa päivässä. Rukoileminen on naisille kiellettyä kuukautisten aikaan. Afrah Al Bayaty on sitä mieltä, että islam helpottaa tällä tavalla naisen elämää. Riina Kokko
 Viisi kertaa päivässä toistuvat rukoukset ovat yksi islaminuskon harjoittamiseen liittyvistä velvollisuuksista, jotka koskevat molempia sukupuolia. Tosin rukoilemisessakin sukupuolten välillä on joitain eroja.
 – Miehillä on velvollisuus mennä moskeijaan rukoilemaan vähintään perjantaisin, mutta naiset saavat rukoilla aina kotona. Musliminainen ei myöskään saa rukoilla kuukautisten aikana, Al Bayaty tiivistää rukoilemiseen liittyvät keskeiset erot.
 Al Bayatyn mielestä rukouskäytäntöjen eroavaisuudet eivät kuitenkaan rajoita, vaan pikemminkin helpottavat musliminaisen elämää.
 – Se että naisella ei ole velvollisuutta käydä moskeijassa rukoilemassa, tekee naisen elämän helpommaksi, jos kotona on esimerkiksi pieni lapsi, hän sanoo.
 Musliminaisen tulee peittää hiuksensa ja vartalonsa rukoillessaan, ja ainoastaan kädet ja kasvot saavat jäädä näkyviin. Afrah Al Bayatylla on kotonaan erillisiä rukousvaatteita, jotka on helppo pukea tavallisten kotivaatteiden päälle, kun on aika rukoilla. Riina Kokko
 Mies on perheen pää
 Arabian kielen ja islamin tutkimuksen professorin  Jaakko Hämeen-Anttilan  mukaan sukupuoli ei ole keskeisin asia islamin harjoittamisessa. Hänen mukaansa Koraani ei suurimmaksi osaksi erottele sukupuolia toisistaan, vaan uskonnon etiikka ja enemmistö Koraanin velvoitteista ovat molemmille sukupuolille samat.
 Sukupuolten väliset erot nousevat kuitenkin esiin erityisesti perhettä ja avioliittoa koskevissa asioissa.
 "Jos mennään pykälien mukaan, mies päättää perheen kaikki asiat."  professori Jaakko Hämeen-Anttila
 – Koraanin ja perimätiedon näkökulmasta islamista piirtyy esiin perhemalli, jossa sukupuolilla on selkeästi erilaiset roolit. Jos mennään pykälien mukaan, mies päättää perheen kaikki asiat, Hämeen-Anttila sanoo.
 Islamissa mies on perheen päätöksentekijä, ja naisella on velvollisuus totella miestään. Naisella on puolestaan oikeus saada mieheltään suojelua ja elatusta, muistuttaa Afrah Al Bayaty.
 – Miehet ovat vastuussa naisista. Naisen ei tarvitse laittaa islamin mukaan senttiäkään perheensä elatukseen, vaikka hän kävisi töissä ja hänen tulonsa olisivat suuremmat kuin miehen, Al Bayaty sanoo.
 Afrah Al Bayatyn perhe on kylässä ystäviensä luona. Al Bayatyn aviomies työntää perheen tyttärelle vauhtia keinussa. Riina Kokko
 Miehen päätösvalta ja elatusvelvollisuus kuitenkin toteutuvat jokaisessa perheessä omalla tavallaan. Hämeen-Anttila korostaa, että islamilainen lainsäädäntö ja perheen arki ovat kaksi eri todellisuutta.
 – Muslimiperheetkin elävät keskimäärin kuten suomalaiset perheet yleensä. Harvassa perheessä mietitään, kummalla on oikeus päättää vaikkapa auton ostamisesta. Yleensä mietitään yhdessä, riittävätkö rahat, ja miten toimitaan, Hämeen-Anttila sanoo.
 Juuret Irakissa ja Suomessa
 Afrah Al Bayaty ei ole elänyt islamin mukaan koko elämäänsä.
 Al Bayatyn isä on irakilainen ja äiti suomalainen. Isä kuoli, kun Al Bayaty oli vasta kuusivuotias. Isän kuolemaan asti perhe eli islaminuskon mukaisesti, mutta isän poismenon jälkeen islam jäi vähitellen pois perheen arjesta.
 Uskonnot kiinnostivat laajasti Al Bayatya jo lapsena.
 "En kokenut kristinuskoa omakseni."  Afrah Al Bayaty
 – Olen lukenut Raamatun, opiskellut sitä ja käynyt paljon eri seurakunnissa. En kuitenkaan kokenut kristinuskoa omakseni, vaan minulle jäi aina kysymyksiä, joihin en saanut vastauksia, hän sanoo.
 Parikymppisenä Al Bayaty muutti Turkkiin töiden perässä ja tunsi löytäneensä sieltä henkisen kotinsa.
 – Turkissa eletään islaminuskon mukaan, ja koin sen elämän ja tapakulttuurin hyvin luontaiseksi itselleni. Ymmärsin, että näin minun kuuluu elää. Tämä on minun juttuni, Al Bayaty kuvailee kokemustaan.
 Huivin käyttäminen oli iso päätös
 Huivin käyttöä Al Bayaty alkoi pohtia jo parikymppisenä, mutta lopullisen päätöksen tekeminen vei kymmenisen vuotta.
 – Huivin pukeminen on iso päätös. Halusin, että kun teen päätöksen, se on lopullinen. Piti olla riittävän itsevarma kulkemaan huivi päässä julkisesti. Lisäksi asiaa piti miettiä esimerkiksi työelämän kannalta, Al Bayaty sanoo.
 Huiviin pukeutuminen merkitsee Al Bayatylle sitä, että hän haluaa näyttää uskonsa ulospäin. Al Bayatyn mukaan huivi herättää toisinaan myös kysymyksiä ja kommentteja, mutta hän on niihinkin valmis.
 Afrah Al Bayaty säilyttää huivejaan telineessä, josta on helppo valita päivän asuun sopivan värinen huivi. ”Pidän aika yksinkertaisesta värimaailmasta. Pitää olla jokin johtava väri, eikä sekoittaa liian montaa keskenään. Hyvin usein käytän mustaa tai valkoista huivia.” Riina Kokko
 Musliminaisen huivin käyttöä perustellaan isalmissa muun muassa sillä, että nainen tunnistettaisiin uskontonsa edustajaksi. Keskeisin peruste huivin käytölle on kuitenkin se, että nainen ei saisi näyttää kauneuttaan perheensä ulkopuolisille miehille.
 – Islamin mukaan naisen tulisi miellyttää ainoastaan oman aviopuolisonsa silmää, Al Bayaty sanoo.
 Myös muslimimiehillä on omat pukeutumissäännöt, joiden mukaan heidän on peitettävä vartalonsa ja pukeuduttava vaatimattomasti. Tutkija Jaakko Hämeen-Anttila on sitä mieltä, että muslimimiesten pukeutumiseen kiinnitetään Suomessa vähemmän huomiota, koska se poikkeaa vähemmän normista.
 – Kyllä muslimimiehet pukeutuvat Suomessa varmasti keskimäärin enemmän pitkähihaisiin ja lahkeisiin, mutta se ei ole yhtä näkyvää kuin huivin käyttö, Hämeen-Anttila sanoo.
 "Islamin mukaan naisen tulisi miellyttää ainoastaan oman aviopuolisonsa silmää."  Afrah Al Bayaty
 Hämeen-Anttila ja Al Bayaty ovat molemmat sitä mieltä, että huivin käyttö ei alista musliminaista.
 – On vaikeaa ymmärtää, miten se olisi itsessään alistavaa. Huivittomuuden vaatimusta voi verrata siihen, että länsimaalaista naista käskisi riisumaan paitansa. On kyse erilaisesta kulttuurista, Hämeen-Anttila sanoo.
 Hän kuitenkin myöntää, että kulttuureissa, joissa naista alistetaan, huivin käyttö on yleisempää.
 – On olemassa korrelaatiota siinä, että naista alistavassa kulttuurissa yritetään useammin myös peittää nainen. Se on kuitenkin seuraus alistamisesta, ei sen syy, Hämeen-Anttila sanoo.
 Muslimilla on velvollisuus etsiä tietoa
 Rukoushetki Turun islamilaisen yhdyskunnan moskeijalla on juuri alkamassa. Naiset ovat omassa huoneessaan, miehet omassaan.
 Afrah Al Bayaty on tullut rukoushuoneelle viettämään aikaa muiden musliminaisten kanssa. He osallistuvat rukoukseen, syövät itse tehtyjä herkkuja ja vaihtavat kuulumisia.
 Al Bayaty on mukana Turun islamilaisen yhdyskunnan hallituksessa ainoana naisjäsenenä.
 – Se, että naisia on niin vähän hallituksessa, ei tarkoita, ettei heitä haluttaisi mukaan. Ei vain ole aktiivisia naisia. Naisilla on opinnot ja työt, ja he myös ehkä hoitavat enemmän kotia. Ehkä se on monelle naiselle jo liikaa, Al Bayaty pohtii.
 Islamissa ei rajoiteta naisen osallistumista yhdyskunnan toimintaan. Ainoastaan imaamin rooli on perinteisesti ymmärretty vain miehille sopivaksi.
 Moskeijalla on omat tilansa miehille ja naisille. Miesten tilat ovat suuremmat, sillä miehillä on velvollisuus rukoilla moskeijalla vähintään perjantaisin. Naisten tiloissa ovat yleensä mukana myös perheen pienimmät lapset. Riina Kokko
 Uskonto ei Al Bayatyn mukaan myöskään kiellä musliminaiselta opiskelua, työssäkäyntiä tai muuta julkista toimintaa.
 – Naiset saavat osallistua yhteiskuntaan siinä missä miehetkin. Vaikka naisilla ei ole velvollisuutta elättää perhettään, on hyvä, että nainen opiskelee ja käy töissä, Al Bayaty sanoo.
 Islamin mukaan muslimilla on velvollisuus etsiä tietoa. Tämä voidaan Jaakko Hämeen-Anttilan mielestä tulkita niin, että kumpaakin sukupuolta kehotetaan yhtä lailla opiskelemaan.
 "Vastakkaisen sukupuolen koskettaminen ei yleisen tulkinnan mukaan sovi."  professori Jaakko Hämeen-Anttila
 Hämeen-Anttilan mukaan on harvinaista, että islamia tulkitaan niin tiukasti, että nainen ei saa lainkaan käydä töissä. Sen sijaan tietyt alat nähdään usein naiselle sopivampina.
 – Vastakkaisen sukupuolen koskettaminen ei yleisen tulkinnan mukaan sovi, eli ammatit, jossa pitäisi koskettaa, saattavat rajautua pois. Käsitys naisille ja miehille sopivista ammateista on myös keskimääräistä suomalaista konservatiivisempi, hän sanoo.
 Afrah Al Bayaty on mukana Turun islamilaisen yhdyskunnan hallituksessa ainoana naisjäsenenä. Hänen tehtävänään on muun muassa toimia yhdyskunnan naisten yhteyshenkilönä. ”On tärkeää, että naisilla on oma yhteyshenkilö, kun kaivataan apua esimerkiksi avioliiton ongelmiin tai avioeroon liittyviin kysymyksiin.” Riina Kokko
 Islamissa korostetaan vahvasti naisen roolia äitinä. Hämeen-Anttilan mukaan lapset ovat 6–7-vuotiaiksi pääasiallisesti äidin vastuulla. Tämä saattaa käytännössä johtaa siihen, että naiset jäävät useammin kotiin hoitamaan lapsia.
 – Äidin roolia arvostetaan islamissa suuresti. Tämä tulkinta saattaa käytännössä rajoittaa naisen osallistumista työelämään, Hämeen-Anttila sanoo.
 Fundamentalismi on yleisempää käännynnäisillä
 Naisen asemasta islamissa on olemassa monia ennakkoluuloja. Afrah Al Bayatyn mielestä Suomessa ihmiset ymmärtävät musliminaisen aseman usein väärin.
 – Ei musliminaisen kuulu olla vain hiljaa ja näkymätön. Naisella kuuluu olla oma tahto ja oma elämä, Al Bayaty sanoo.
 Sekä Al Bayaty että Jaakko Hämeen-Anttila ovat yhtä mieltä siitä, että käännynnäisten suomalaisten muslimien keskuudessa fundamentalistinen islamin tulkinta on yleisempää kuin syntyperäisillä muslimeilla.
 – Koska fundamentalistinen islam on ollut paljon esillä esimerkiksi mediassa, siitä on tullut ”oikean islamin” malli. Siksi käännynnäiset ovat puhdasoppisempia. Ehkä siinä on vähän ylilyöntiä, Hämeen-Anttila pohtii.
 Vaikka islam antaa miehelle päätösvallan perheessä, Hämeen-Anttilan mukaan islamia tulkitaan laajalla kirjolla.
 Afrah Al Bayatyn perheessä päätökset tehdään yleensä yhdessä. Al Bayatyn mukaan miehet eivät saa käyttää päätösvaltaansa mielivaltaisesti. ”Mies ei saisi vaatia vaimoltaan mitään, mikä on väärin häntä kohtaan tai uskonnon kannalta. Tällöin naisen ei kuulu totella.” Riina Kokko
 – Ei normaali muslimi perustele elämäänsä koko ajan Koraanilla. Kun elämän annetaan liukua normaalisti, ei asiaa jatkuvasti mietitä, hän sanoo.
 Al Bayaty tapaa työssään Turun islamilaisen yhdyskunnan hallituksessa paljon musliminaisia. Välillä hän törmää myös siihen, että naiset eivät ole tietoisia omista oikeuksiaan.
 Al Bayaty haluaa rohkaista musliminaisia opiskelemaan uskontoaan, jotta naisen oikeuksiin liittyviltä väärinkäsityksiltä vältyttäisiin.
 – Naisilla on laajat mahdollisuudet olla aktiivisia yhteiskunnassa islaminuskon puitteissa. Jos naisen toiminta ei ole uskonnon kannalta väärin, häntä ei tulisi kieltää. Jos mies mielivaltaisesti kieltää asioita naiselta, se ei ole oikein, Al Bayaty sanoo.
 Erilaisia mutta samanarvoisia
 Sukupuolten välisen tasa-arvon käsitettä ei voida löytää Koraanista tai islamin perimätiedosta suoraan, koska tekstit ovat vanhoja. Tasa-arvo on moderni käsite, jonka läpi Koraania voidaan nykypäivänä tarkastella.
 Hämeen-Anttilan mukaan monet muslimit määrittelevät sukupuolten välisen tasa-arvon niin, että erilaisista velvollisuuksistaan huolimatta naiset ja miehet ovat samanarvoisia.
 Nykyelämän vaatimukset ja uskonto eivät Afrah Al Bayatyn mukaan ole ristiriidassa keskenään. Hänen mielestään Suomessa on helppo elää islamin mukaista elämää. ”Islamia seurataan muuttumattomana. En koe, että uskontoa tarvitsisi muuttaa jotenkin tähän päivään sopivammaksi.” Riina Kokko
 – Muslimien keskuudessa usein toistettu ajatus on, että sukupuolet ovat erilaisia mutta samanarvoisia. Toisaalta konservatiivisimmat muslimit ehkä ajattelevat, että sukupuolten ei tarvitse olla keskenään tasa-arvoisia, Hämeen-Anttila sanoo.
 Afrah Al Bayatyn mielestä miesten ja naisten erilaiset oikeudet ja velvollisuudet eivät tee sukupuolista keskenään epätasa-arvoisia.
 – En ajattele, että miesten ja naisten pitäisi olla keskenään samanlaisia. Se ei ole tasa-arvoa. Miehillä ja naisilla on erilaiset tehtävät ja vastuut, mutta molemmat ovat yhtä arvokkaita, hän sanoo.
 "Feminismi on sitä, että tunnustetaan miehen asema ja annetaan sille kunnioitus, joka sille kuuluu."  Afrah Al Bayaty
 Feminismi tarkoittaa Al Bayatylle sitä, että naiset ovat vahvoja ja arvokkaita, vaikka heidän asemansa miehiin nähden on erilainen.
 – Feminismi on sitä, että tunnustetaan miehen asema ja annetaan sille kunnioitus, joka sille kuuluu. Se ei ole silloin kilpailua. Silloin naisen itsetunto on niin vahva, että hänen ei tarvitse pyrkiä miehen yläpuolelle.
 Katso Perjantai-dokkari: Musliminaisen paikka nyt Areenassa.
 Afrah Al Bayaty on turkulainen musliminainen. Hänen mukaansa mies on islamissa perheen pää. Mutta myös naisella kuuluu olla oma tahto. Ohjaaja Riina Kokko. Pääset katsomaan dokkarin Areenassa klikkaamalla kuvan yllä olevaa linkkiä. Riina Kokko, Waltteri Lahti, Teemu Niskanen / Yle
 Teksti ja kuvat: Riina Kokko
 perjantai@yle.fi
 Lisää aiheesta:
 20-vuotias musliminainen nosti somessa esille intin huivikiellon, saa osakseen uhkailua – oma vapaaehtoinen asepalvelus tyssäsi hijab-huivin käyttökieltoon
 Jo 15 000 peruskoululaista saa Suomessa islamin opetusta – oman uskonnon opetus on oikeus, joka herättää vielä paikoin keskustelua

”Naisen itsetunnon on oltava niin vahva, ettei hän pyri miehen yläpuolelle” – Afrah Al Bayaty kokee, että naisen asema islamissa ymmärretään usein väärin


Summary: Kemissä Länsi-Pohjan keskussairaalan yhteydessä on meneillään haastava rakennusurakka. Uudisrakennuksen alle jäävä 1970-luvun rakennus vältti purkutuomion täpärästi, kun laajennusosa rakentuu sen yläpuolelle.

Psykiatriatalon työmaa on hätkähdyttävä näky Kemissä. Kaksikerroksinen uudisrakennus, sairaalarakennuksen laajennusosa, nousee ilmaan toisen rakennuksen päälle Länsi-Pohjan keskussairaalan yhteyteen.
 Erikoiseen ratkaisuun päädyttiin tontin ahtauden vuoksi pitkällisen pohdinnan jälkeen.
 – Moni mietti, onko tämä järkevää vai ei, mutta kyllä se sitten toteutuskelpoinen idea oli, tekninen johtaja  Juhani Isoherranen  Länsi-Pohjan sairaanhoitopiiristä kertoo.
 Valmistuva uudisrakennus on Tampereen yliopiston tutkimuspäällikön  Jukka Lahdensivun  mukaan harvinainen tapaus Suomessa. Rakennuksia on noussut tien päälle tai suoraan kiinni toiseen rakennukseen, mutta hän ei muista, että uutta rakennusta olisi rakennettu Suomessa vanhan päällä kokonaan siitä irti.
 Uuteen rakennukseen tulevat sijoittumaan maailmallakin hoitometodeistaan tunnetun, Torniossa sijaitsevan Keroputaan sairaalan toiminnot sekä lisäksi muita toimintoja.
 Uudisrakennuksen alle jäävässä siipirakennuksessa toimii patologian, teknisen osaston, varavoiman, kaasukeskuksen ja keskusvaraston lisäksi myös koko Länsi-Pohjan keskussairaalan lämmitysjärjestelmä.
 Uuden sairaalan alle jää matalahko vanha rakennus. Pilaritekniikalla ei voi rakentaa erityisen korkeiden rakennusten päälle tai pilareista tulisi liian pitkiä. Jenni Mehtonen / Yle
 Ulkomailla tuttu rakennustapa voi yleistyä Suomessa
 Jukka Lahdensivu muistelee nähneensä vastaavalla tekniikalla toteutettuja rakennuksia vain ulkomailla. Rakennustekniikkaa käytetään, jotta uusi rakennus voidaan rakentaa uusien normien mukaisesti ja vanha, usein historiallinen rakennus, voidaan säilyttää ennallaan.
 – Tällöin rakennukset on haluttu pitää erillään, että vanhan rakennuksen kuormat eivät lisäänny, Lahdensivu kertoo.
 Suoraan vanhan rakennuksen päälle rakennettaessa rakentamismahdollisuudet ovat myös rajoitetumpia kantavuusongelmien vuoksi.
 Kemissä vaihtoehtoina oli rakentaa rakennus suoraan sairaalan sisäänkäynnin ja julkisivun eteen tai vaihtoehtoisesti henkilökunnan parkkipaikan päälle.
 Ilmaan rakentaminen oli lopulta järkevintä myös kustannusten näkökulmasta.
 – Jos se olisi ollut täällä jossain irrallaan, meidän olisi pitänyt rakentaa huoltotunneli. Se olisi ollut kohtuullisen kallis ja tässä tapauksessa sitä ei tarvitse tehdä, koska nämä tekniset tilat ovat siellä alapuolella, Isoherranen sanoo.
 Lahdensivu arvioi, että tekniikka voi yleistyä muuallakin Suomessa tulevaisuudessa kaupunkikeskustojen tonttimaan kallistumisen ja ekologisten syiden vuoksi.
 – Olemme selvittäneet ja pilotoineet yliopistolla rakennusosien uudelleenkäyttöä, mutta tämä on vielä parempaa.
 Purkujätettäkään ei synny, kun mitään ei pureta.
 – Kun vanhan rakennuksen käyttöikää pidennetään ja mahdollisesti energiatehokkuutta parannetaan, niin sehän on selkeä ympäristöteko, jos näin voisi sanoa, Lahdensivu sanoo.
 Lue myös:   Arkkitehtuurin Finlandia Kirkkonummen uudelle pääkirjastolle – Fyyristä erikoisen tekee vanhan kirjaston sulauttaminen uuteen
 Rakentajalle haasteellinen urakka
 Psykiatriatalon rakennusurakka on ollut haastava urakoitsijalle. Vanhan sairaalan siipiosan rakenteita piti avata niin, että paalutuskoneella päästiin perustusten paikalle. Teräspilarit asennettiin vanhan rakennuksen katon läpi.
 – Avasimme anturoiden paikat, kaivoimme kuopat ja paalutimme. Sen jälkeen se oli ihan normaalia raudoitusta ja betonityötä, TSV-Rakennus Oy:n työpäällikkö  Aarre Lehto  kertoo.
 Lehto vakuuttaa, että rakennus seisoo vankasti paikallaan, sillä paalut tunkeutuvat maan alle 6–10 metriä.
 Oman haasteensa tuo rakennusten väliin jäävä tila. Jos kantava rakenne jatkuu vielä rakennusten välissä kylmässä, pitää huomioida rakennusfysikaaliset asiat. Avonainen tila rakennusten välissä helpottaa kuitenkin esimerkiksi vanhan vesikaton huoltamista.
 Rakennustöiden ajaksi tarvittiin väistötiloja, jonne siirtyivät siipirakennuksessa työskentelevät työntekijät sekä keskusvarasto. Patologian osaston vainajia säilytettiin kahdessa erillisessä kontissa, joista toinen oli varattu koronavainajille.
 Merenrannalla vallitsevat sääolot toivat lisähaasteensa urakkaan, kun vettä tuli välillä vaakatasossa. Rakennusurakka on haasteistaan huolimatta ollut urakoitsijalle ikimuistoinen kokemus.
 – Kyllä uskon, että tämä säilyy koko loppuelämän mielessä, kun näin iltapuolella kun ollaan, Lehto veistelee.
 Lue lisää:   Rakentamista ilman kiertotalousajattelua ei tulevaisuudessa ole – "Meillä ei ole toista järkevää reittiä olemassa"
 Suomi pulassa rakennusjätteen kanssa – neljän vuoden päästä alkaa aika kierrätyksen mallimaana, mutta omakin tavoite on liian kaukana
 Uuden rakennuksen teräspilarit läpäisevät vanhan rakennuksen sisätilat. Jenni Mehtonen / Yle
 Psykiatriatalo ei ole tavallinen toimistorakennus
 Psykiatriatalon on määrä valmistua ensi kesänä ja olla käytössä vuoden päästä. Silloin sisätiloiltaan vanhanaikainen Keroputaan sairaala jää pois käytöstä.
 Uudisrakennuksen kustannukset ovat noin 13 miljoonaa euroa. Rakennuksessa on huomioitu psykiatrian erityisvaatimukset. Huoneissa ei ole esimerkiksi irti lähteviä listoja tai muuta vaarallista, kuten ripustautumisen mahdollistavia elementtejä.
 Ikkunoissa on turvalasit, äänieristysvaatimukset ovat tiukat ja potilashuoneiden seinärakenteet ovat vahvistettuja. Ulkoasultaan tuleva psykiatriatalo on muita sairaalan osia värikkäämpi.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  6.12. kello 23 saakka.
 Lue lisää:   Keroputaan hoitomalli kiinnostaa maailmalla – japanilainen dokumenttiryhmä vieraili sairaalassa

Onko tässä ekologinen ratkaisu tonttipulaan? Sairaalarakennus laajenee ilmaan, pylväiden varaan vanhan rakennuksen päälle Kemissä


Summary: Motivaatiota johtajaylilääkäri Pietilällä riittää, vaikka pandemia vain jatkuu. Yleisölle hän jakaa tietoa koronasta, ja tukee TYKSin henkilökuntaa tärkeässä työssään. Golf ja purjehdus auttavat irti töistä – ainakin melkein.

Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin johtajaylilääkäri  Mikko Pietilän  puhelin pirisee jopa kesken tiedotustilaisuuden, mutta keskittynyt ilme ei muutu. Hän vastaa puhelimeen myöhemmin, ja median edustajat tietävät, että hänet saa kyllä kiinni.
 Pietilän mielestä hänen rooliinsa kuuluu, että on tavoitettavissa. Hän on yrittänyt vastata puheluihin myös viikonloppuisin. Silti hän on pystynyt pitämään lomansa, ja voinut myös rentoutua ystäviensä kanssa golfin ja purjehduksen parissa.
 Radio Suomen Sunnuntaivieras-ohjelmassa Pietilä pohtii uraansa ja sitä, riittääkö hallinnollinen työ vai kaipaako hän yhä potilastyötä. Yllättävää kyllä, jopa korona-aikana Mikko Pietilä on tehnyt sairaalassa päivystysvuoroja viikonloppuisin.
 Voit kuunnella Mikko Pietilän tuntemuksia työstä koronapandemian keskellä alla olevasta linkistä.
 Tapaamme Mikko Pietilän kanssa päivänä, jolloin päivittäiset koronaluvut ovat Suomessa ennätyksellisen korkeat.
 Helpotusta ei siis koronan vastaiseen taisteluun ole edelleenkään luvassa?
 – Itsekin ajattelin vuosi sitten, että nyt on erikoinen joulu edessä. Ei kovin levolliselta vaikuta tämäkään joulu. Eivät nämä työt tekemällä lopu, ne täytyy vain jossain vaiheessa lopettaa kultakin päivältä.
 Mikä on ollut pahin paikka koronapandemian aikana?
 – Alkuvaihe oli sellainen. Epätietoisuus oli suurta. Toisaalta itse kuuluin siihen ryhmään, joka sai enemmän tietoa kuin suuri yleisö suojavarustetilanteesta ja niiden saatavuudesta. Joutui miettimään, riittävätkö varusteet. Kyllä muutama kylmä hikipisara otsalta tippui ja oli niitä huonommin nukuttuja öitä.
 Millaisia tunteita koronatilanne on herättänyt, onko mennyt tunteisiin?
 – Korona-aikana – kuten muunakin aikana – lääkäri joutuu tekemisiin ajatuksen kanssa, että elämä ei ole oikeudenmukaista. Tietty empaattisuus on lääkärille ehdoton hyve. Se on ehkäpä suorastaan perusedellytyskin sille, että saa syntymään hyvän potilas-lääkärisuhteen. Se ei tarkoita, etteikö pystyisi pitämään riittävää etäisyyttä. Jokaista asiaa ei voi jäädä murehtimaan. Kuorma kävisi omalle mielelle aika raskaaksi. Jos ei ole halua auttaa, ei kannata ryhtyä lääkäriksi.
 Voiko lääkäri heittäytyä epätoivon valtaan?
 – Olen ihan yhtä väsynyt koronaan kuin kaikki muutkin, jos en väsyneempikin. Mutta minulla ei ole ollut motivoitumisongelmia. Lääkärin ammatissa ja muissakin ammateissa tulee eteen plussia ja miinuksia. Ikävät asiat täytyy hyväksyä, ja jollei pysty hyväksymään, täytyy vaihtaa työtä.
 Johtajaylillääkäri Mikko Pietilä katsoo TYKSin Sydänkeskuksessa, kun henkilökunta valmistautuu potilaan hoitoon. Minna Rosvall / Yle
 Olet antanut paljon valistusta suurelle yleisölle haastatteluissa korona-aikana. Oletko itse lähtenyt esimerkiksi yökerhoihin tai kuntosalille, vaikka koronatilanne on ollut vakava?
 – Yökerhoihin ei ole tullut tällä iällä enää lähdettyä, mutta olen käynyt ravintoloissa ja kaupoissa. Samalla haluan tukea ravintola-alaa, joka on joutunut koville koronapandemian vuoksi. Alkuvaiheessa en lähtenyt paljon liikkeelle, mutta täytyy uskaltaa elää. Kun meillä on tietyt ohjeistukset, tavoite on, että yhteiskunta pysyisi auki. Missä kulkee raja, sitä täytyy pohtia joka viikko.
 Mistä ammentaa voimaa?
 – Lomat olen pystynyt pitämään, sillä koronatilanne on onneksi helpottanut välillä. Harrastukseni ovat sellaisia, että ne vaativat keskittymistä. Esimerkiksi golf ja purjehdus ovat sellaisia. Golfkentällä ei työasioista puhuta. Se hiukan harmittaa, ettei matkapurjehdusretkiä ole voinut tehdä ulkomaille viime aikoina. Mereltäkin minut tavoittaa paremmin kuin ennen, eli sielläkään ei ihan kokonaan pääse töistä eroon kuten ennen kännykkäaikaa.
 Oletko menettänyt yksityisyytesi koronan vuoksi, kun olet niin paljon esillä mediassa koronan vuoksi?
 – He, jotka tuntevat minut, tietävät, ettei julkinen kuva ole koko persoona. Mutta kyllä ihmiset tunnistavat. Olin juuri tyttären kanssa lounaalla ja huomasimme, että viereisessä pöydässä rouvat alkoivat supattaa.
 Milloin koronapandemia helpottaa?
 – Sitä ei tietenkään voi tietää. Olemme kansakuntana pärjänneet hyvin ja meillä ei ole mitään hävettävää sen suhteen. Toivon, että ei nyt tässä toivottavasti viimeisessä suuressa aallossa mentäisi mokaamaan tätä hyvää työtä, joka on tähän mennessä saavutettu.
 Miksi halusit lääkäriksi?
 – Lapsesta asti oli selvää, että minusta tulee lääkäri. Varmaankin ihailin lääkäri-isääni ja myös ammatin yhteiskunnallinen arvostus merkitsi. Menin valmistuvana lääkärinä silloisen erikoislääkärin  Liisa-Maria Voipio-Pulkin  luo kysymään tutkimusaihetta. Väitöskirjan tein hänen ohjauksessaan. En olisi voinut uskoa, että 27 vuotta myöhemmin yhdessä yritämme taklata koronapandemiaa.
 Voipio-Pulkki työskentelee nykyään sosiaali- ja terveysministeriön strategiajohtajana, ja on tuttu suurelle yleisölle lukuisista koronaan liittyvistä tiedotustilaisuuksista.
 Mikko Pietilä tuli Varsinais-Suomen sairaanhoitopiiriin töihin vuonna 1994 apulaislääkärin sijaiseksi. Hän työskenteli pitkään Turun yliopistollisen keskussairaalan Sydänkeskuksessa, ja siirtyi nykyiseen tehtäväänsä johtajaylilääkäriksi vastuualuejohtajan ja osastonylilääkärin tehtävästä.
 Miksi sydänsairaudet kiinnostivat niin paljon, että teit kardiologin työtä 18 vuoden ajan ja esimerkiksi pallolaajennuksia kertyi noin 4 000?
 – Kardiologin työ on palkitsevaa. Siinä näkee kättensä työt, mutta kaikki ei aina mene niin kuin toivotaan. Potilaalle voi tulla komplikaatioita. Ne hetket ovat raskaita myös henkilökunnalle. Onnistumiskokemukset olivat päivittäisiä, ja se motivoi jatkamaan työtä. Olen kuitenkin edelleen harvakseltaan päivystänyt. Ne ovat olleet kivoja hetkiä, kun huomaa, että jotain vielä osaakin.
 Kaipaatko potilastyötä?
 – Kyllähän sitä kaipaa, mutta ei niin paljon, että pitäisin sitä ensisijaisena vaihtoehtona. Ei voi sanoa, etten koskaan palaisi potilastyöhön, vaikkakaan en sitä todennäköisenä pidä.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 6.12. kello 23.
 Lue myös:
 Päivittyvä seuranta: Koronavirustilanne Suomessa ja maailmalla

Sydänlääkäristä koronataistelun etulinjaan – Mikko Pietilä: "Olen ihan yhtä väsynyt koronaan kuin kaikki muutkin, jos en väsyneempikin"


Summary: Siltojen rakentamiseen suhtauduttiin ensin varauksella, koska niiden epäiltiin pilaavan Ämmänkosken maisemaa.

Varkauteen Kämärin luontopolulle on valmistunut kolme uutta siltaa, joiden kautta pääsee kävellen Päiviönsaaresta Kämärille. Reitti kulkee Keskisaaren kautta, jonne ei ole päässyt tätä ennen kuivin jaloin. Kämäri sijaitsee Ämmäkosken ja Taipaleen kanava-alueen välissä.
 Siltojen rakentaminen maksoi kaupungille noin miljoona euroa. Marianne Mattila / Yle
 Kaupunkilaiset ovat ottaneet valaistut sillat innokkaasti käyttöön. Kulkijoita riittää lumesta ja pakkasesta huolimatta, vaikka silloilla ei ole talvikunnossapitoa.
 Paula Turunen  on kuikuillut aikaisemmin Keskisaarta kauempaa, mutta nyt hän pääsi kävelemään sinne ensimmäistä kertaa.
 – Mitä tämä onkaan kesällä, Turunen sanoo.
 Luontopolku on 4,4 kilometriä pitkä. Marianne Mattila / Yle
 Pekka Sikanen  tuli paikalle vaimon kanssa kauempaa 25 kilometrin päästä Kangaslammilta.
 – Tätä pitäisi mainostaa paljon paremmin, kuinka upeat ulkoilumaisemat meillä onkaan, Sikanen toteaa.
 Ämmänkoskella on pitkä 1700-luvulle ulottuva historia. Ensimmäisenä paikalla oli Olavinlinnan alaisuudessa toiminut Kruununkalastamo. Marianne Mattila / Yle
 Anne Ikonen  kertoo seuranneensa keskustelua, jota käytiin sanomalehdessä ja sosiaalisessa mediassa ennen siltojen rakentamista. Moni epäili vanhoja puisia siltoja massiivisempien uusien siltojen pilaavan maisemaa.
 – Kyllä kaupungin satsaus kannatti. En ole kuullut negatiivista sanomista rakentamisen jälkeen, Ikonen kertoo.
 Ikonen uskoo, että kaupunkilaiset toivovat jonkun ajan kuluttua talvikunnossapitoa polulle ja silloille. Kaupunki ei sitä kuitenkaan lupaa, koska alueelle ei pääse kalustolla, joka on käytössä.
 – Reitillä kuljetaankin talvisin omalla vastuulla, tekninen johtaja  Arto Lehtonen  muistuttaa.
 Virtaavassa vedessä syntyy pyöreitä jäälauttoja. Taustalla näkyy Ämmänkosken pato. Marianne Mattila / Yle
 Noin miljoonan euron silta-urakka on osa Varkauden kaupungin laajempaa viherkäytävien yhdistämissuunnitelmaa. Tavoitteena on, että kaupungissa voi kulkea laajasti erilaisia rakennettuja reittejä pitkin.
 Ensi kesänä tavoitteena on urakoida Ämmänkosken padon vieressä, johon rakennetaan kaloille luonnonkosken kaltainen nousuväylä. Sen lisäksi koskeen muokataan kutualue.
 Voit keskustella aiheesta maanantai-iltaan klo 23:een asti.
 Lue lisää:
 Varkautelaiset pääsivät suunnittelemaan uutta museota – perusnäyttely paneutuu teolliseen historiaan, pääosassa ovat ihmiset
 Luonto valtasi historiallisesti arvokkaan vanhan kanavan Varkaudessa – näin 180-vuotias museokohde kunnostetaan uuteen loistoon

Varkauden historialliseen koskimaisemaan rakennettiin jämäkät sillat – katso kuvista, miten miljoonan euron investointi istuu luontopolulle


Summary: Suomi on sijoittunut toistuvasti maailman onnellisimmaksi maaksi. Pääministeri Marin kertoo The Guardian haastattelussa, mitkä ovat hänen mielestään syyt, jotka tekevät Suomesta maailman onnellisimman maan.

Maaliskuussa julkaistu  Maailman onnellisuusraportti sijoitti Suomen jälleen maailman onnellisimmaksi maaksi. Suomi piti paikkansa maailman onnellisimpana maana neljännen kerran peräkkäin.
 Pääministeri  Sanna Marin  (sd.) arvioi arvostetun  brittilehti The Guardianin haastattelussa , että tasa-arvo, hyvin toimiva koulutusjärjestelmä ja vahva hyvinvointivaltio ovat Suomen menestyksen takana.
 Marin nousi maailmalla otsikoihin vuonna 2019 maailman nuorimpana pääministerinä. Marin oli tuolloin 34-vuotias. Marinia haastateltiin keväällä 2020 muun muassa sekä Britannian että Yhdysvaltain Vogueen.
 Kansainvälisesti ajankohtaiset teemat esillä
 Sunnuntaina julkaistussa The Guardianin jutussa Marin kertoo muun muassa Suomen kunnianhimoista ilmasto- ja ympäristötavoitteista. Marinin mukaan Suomi on sitoutunut huolehtimaan hyvinvointivaltiosta "ympäristön kannalta kestävällä tavalla".
 Jutussa sivutaan myös muita kansainvälisesti ajankohtaisia aiheita, kuten koronapandemian hoitoa sekä Valko-Venäjän ja Puolan rajalla kiristynyttä tilannetta.
 Marin kertoo lehdelle, että Suomen rajalla ei ole ilmennyt ongelmia.
 – Tuomitsemme Valko-Venäjän toimet. Mutta samaan aikaan meidän täytyy pitää huolta, että ihmisoikeuksia kunnioitetaan kaikissa tilanteissa, Marin sanoo The Guardianin mukaan.
 Ratkaisut asunnottomuuteen kiinnostavat Britanniassa
 Huomiota saavat myös esimerkiksi toimet asunnottomuuden kitkemiseksi sekä oppivelvollisuusiän nosto.
 Brittilehti kertoo, että brittipoliitikot ovat erityisen innostuneita hallituksen  Asunto ensin -ohjelmasta , jonka tavoitteena on poistaa asunnottomuus vuoteen 2027 mennessä.
 Jutussa nostetaan vahvasti esiin myös tasa-arvoon liittyvät kysymykset. Brittilehden mukaan Marin uskoo, että myös tulevat hallitukset jatkavat työtä tasa-arvon edistämiseksi.
 – Olemme tehneet aina töitä tasa-arvon eteen Suomessa, ja uskon sen olevan tärkeää myös tulevaisuudessa. Ei vain miesten ja naisten tai sukupuolten välillä, vaan myös yhteiskunnan vähemmistöjen kohdalla, Marin sanoo The Guardianin mukaan.
 Ylen viimeisimmässä puolueiden kannatusmittauksessa  pääministeripuolue SDP oli kolmantena.
 Lue lisää:
 Suomi on jälleen maailman onnellisin maa – koronasta huolimatta!  (19.3.)
 Sanna Marinista juttu myös Amerikan Voguessa – toimittaja tapasi myös pääministerin puolison, jonka mukaan hääpäivä pitää laittaa kalenteriin  (1.4.2020)
 Muotiraamattu Vogue hehkuttaa Sanna Marinia – lehden mukaan maailman nuorin naispuolinen pääministeri on tyylikäs, rauhallinen ja hallittu  (30.3.2020)

Pääministeri Sanna Marin brittilehti The Guardianin haastattelussa: Suomen menestyksen takana tasa-arvo, koulutusjärjestelmä ja hyvinvointivaltio


Summary: Hämeenlinnan Lammin Evon retkeilyalueella kokeillaan uudenlaista tulentekopaikkaa, kaskinuotiota. Se on ekologinen nuotiopaikka, joka ylläpitää hiillosta ja liekkiä samaan aikaan.

Evon retkeilyalueen Valkea-Mustajärvellä on aivan uudenlainen nuotiopaikka. Uusitulta laavulta löytyy ekologinen kaskinuotio. Sen kehittänyt järvenpääläinen keksijä  Pekka Koivukunnas  kertoo saaneensa idean polttaessaan kartiohiilettimillä biohiiltä.
 Eli oikeastaan keksintö syntyi hiukan vahingossa.
 – Vaimo kysyi, miksi en laita hiilettimeen ritilää, jotta sillä voisi tehdä ruokaa. Olen erittäin tyytyväinen. Tämä toimii paremmin kuin osasin odottaa, Koivukunnas naurahtaa.
 Kaskinuotio kiinnostaa ekologisuutensa ansiosta Evon retkeilyaluetta ylläpitävää Metsähallituksen luontopalveluita. Kaskinuotiossa voi polttaa myös risuja sekä oksia, ja se kuluttaa polttopuuta selvästi vähemmän kuin tavallinen nuotio.
 Palaminen on puhdasta, eli pienhiukkaspäästöt ovat pienempiä. Nuotio myös polttaa savukaasut lähes täysin. Miki Wallenius / Yle
 Koekäytössä olevan kaskinuotion avulla  nähdään myös, miten retkeilijät suhtautuvat uutuuteen. Samalla selviää osaavatko he käyttää hiiletintä oikein.
 Käyttäjiltä kerätään palautteita, joiden perusteella pohditaan, kannattaako kaskinuotio ottaa laajemminkin käyttöön Metsähallituksen kohteilla.
 Klapit hujan hajan kuin harakanpesässä
 Tulentekopaikka on teräksestä valmistettu metallikuutio, jonka tulipesä on kartion mallinen malja. Se pohjassa ei ole ilmanottoaukkoa.
 – Tässä poltetaan puuta eri tavoin kuin tavallisessa nuotiossa. Pienet klapit laitetaan hujan hajan, vähän kuin harakanpesään. Kartio levittää tulen koko tulipesän ympäri, esittelee Pekka Koivukunnas.
 Kuivat pienet puut palavat puhtaasti ja savuttomasti. Kuumat liekit polttavat ylhäältä tulevan hapen pois, ennen kuin se pääsee hillokseen asti. Näin tuhkaa syntyy selvästi tavallista nuotiota vähemmän.
 – Nuotiossa tapahtuu pyroplyysiprosessi. Yritän siis kehittää vähänpäästöisempää avotulta, jota voisi jopa käyttää taajama-alueella, keksijä pohtii ja lisää nuotioon pari pientä puukalikkaa.
 Lammin Evo on yksi Suomen viidestä virallisesta retkeilyalueesta. Miki Wallenius / Yle
 Kantta nostamalla nuotio syttyy uudestaan
 Kaskinuotion voi milloin vain sammuttaa laittamalla ison teräskannen sen päälle. Nuotio tukahtuu saman tien ja retkeilijä voi jatkaa matkaansa.
 – Jos seuraava retkeilijä tulee laavulle vuorokauden sisällä, hän saa tulen syttymään uudelleen avaamalla kaskinuotion kannen ja odottamalla hetken. Nuotio syttyy itsestään. Olen testannut sen monta kertaa, kertoo Koivukunnas.
 Evolla retkeilijä voi ruokaa tehdessä tuottaa samalla maanparannusainetta, eli biohiiltä. Biohiili on hiilinielu, joka parantaa ravinteiden ja kosteuden sitoutumista maahan. Se siis edistää kasvien kasvamista.
 Valkea-Mustan rannalla sijaitsevalla laavulla viilenneen hiilen voi kipata vaikka vieressä olevaan huussiin. Hiili on hyvin huokoista ja mikrobit viihtyvät biohiilessä. Biohiili kiihdyttää mikrobitoimintaa huussissa, myös kompostin tekeytyminen nopeutuu sen avulla.
 Voit keskustella aiheesta maanantai-iltaan klo 23:een asti.

Evon retkeilyalueella voi grillata makkaroita puita säästävässä kaskinuotiossa – näin helppoa sen käyttäminen on


Summary: Tuoreen raportin mukaan yli 100 turvallisuusjoukkoihin, poliisiin tai tiedustelupalveluun kuulunutta on kadonnut tai kuollut sen jälkeen kun he joko antautuivat tai joutuivat muuten talibanien käsiin Afganistanissa.

Yhdysvallat, EU ja joukko muita länsimaita vaatii Afganistania hallitsevaa Taliban-liikettä kunnioittamaan lupaustaan olla vainoamatta maan entisiin turvallisuusjoukkoihin kuuluvia ihmisiä.
 Ihmisoikeusjärjestö Human Rights Watch (HRW)  kertoi kuluneella viikolla , että yli 100 turvallisuusjoukkoihin, poliisiin tai tiedustelupalveluun kuulunutta on kadonnut tai kuollut sen jälkeen kun he joko antautuivat tai joutuivat muuten talibanien käsiin.
 Järjestön raportti  perustuu 67 haastatteluun eri puolilla maata. Haastattelut tehtiin Ghaznin, Helmandin, Kunduzin ja Kandaharin provinsseissa.
 Lisäksi Taliban on hyökännyt entisten turvallisuusjoukkoihin kuuluneiden perheenjäseniä vastaan, raportti kertoo.
 Lasse Isokangas / Yle
 Taliban kiistää syytökset
 – Nämä raportoidut tapaukset on viipymättä tutkittava läpinäkyvällä tavalla, syyllisten on jouduttava vastuuseen teoistaan ja tutkinnan tulokset on julkistettava, länsimaat vaativat julkilausumassaan.
 – Tulemme edelleenkin arvioimaan Taliban-hallintoa heidän tekojensa perusteella, lausunnossa muistutettiin.
 BBC:n mukaan  liike kielsi vasta hiljattain, että se olisi suorittanut kostotoimia maan edellisen hallinnon palveluksessa työskennelleitä vastaan.
 Taliban marssi Afganistanin pääkaupunkiin Kabuliin elokuun puolivälissä. Liike on vakuuttanut uuden hallintonsa olevan maltillisen islamilainen, mutta maasta on saatu toistuvia raportteja ihmisoikeusrikoksista ja teloituksista.
 Uutistoimisto AP kertoi  esimerkiksi syyskuun loppupuolella, että liike harkitsee tiukan linjan palauttamista rangaistuskäytännöissään. Käytännössä tämä tarkoittaa esimerkiksi sitä, että islamilaisen lain rikkomisesta voitaisiin jatkossa teloittaa tai amputoida raajoja.
 Lue lisää:
 Kansainvälinen Punainen Risti Ylelle: Afganistan on luhistumisen partaalla – avustusjärjestöt yrittävät estää katastrofin  (3.12.)
 Qatar muuttaa Talibanien valtaamaan Yhdysvaltain suurlähetystöön Afganistanissa – "Ainoa tie eteenpäin on tehdä yhteistyötä Talibanin kanssa"  (12.11.)
 Talvi tulee Afganistaniin, ja väestöä uhkaa humanitaarinen painajainen – epätoivoiset ihmiset kasvattavat unikkoa tai jopa myyvät lapsiaan  (11.11.)
 YK:n pakolaisjärjestö: Afganistanissa on pian yli 24 miljoonaa humanitaarista apua tarvitsevaa ihmistä  (4.11.)
 Ihmisoikeusjärjestöt arvostelevat Talibania vakavista rikkomuksista – huoli naisten sulkemisesta yhteiskunnan ulkopuolelle kasvaa  (21.9.)
 Elämä evakuoinnin jälkeen – "Tärkeintä on nyt opiskella suomea ja päästä kuntosalille", kertoo Kabulista päiväkirjaa kirjoittanut nainen  (18.9.)

Länsimaat vaativat Afganistania tutkimaan tiedot teloituksista ja katoamisista


Summary: Maatalouden ahdinko näyttää tänä vuonna kiihdyttävän maitotilojen lopettamishaluja. Monen yrittäjän henkinen kuormitus on kovaa ja tulot vähäiset, mutta silti lopettamispäätös on vaikea.

Pellolla käyskentelevät lypsylehmät kuuluvat ihmisten mielikuvissa edelleen maalaismaisemaan.
 Näky käy kuitenkin aina vain harvinaisemmaksi. Vuosittain sadat viljelijät luopuvat karjanpidosta, ja kato käy erityisesti maitotiloilla.
 Viitasaarelainen  Timo Liimatainen , 60, ehti olla maitotilallinen tasan puolet elämästään.
 Lypsykarjanhoito on sitovaa työtä, etenkin Timon kaltaiselle yksinyrittäjälle. Jaana Polamo / Yle
 30 vuoden tinki tuli täyteen tämän vuoden elokuussa, kun Timo luopui lypsykarjastaan ja pisti navetan oven säppiin.
 Voimat alkoivat ehtyä
 Timo ei olisi välttämättä lopettanut etuajassa eli ennen virallista eläkeikäänsä, ellei Maatalousyrittäjien eläkelaitoksen Melan Välitä viljelijästä -projektin työkykykoordinaattori  Eila Eerola  olisi kannustanut häntä siihen.
 Eerola sanoo, että tilallisen jaksamista syö muun muassa jatkuva muutos, jonka vauhdissa on vaikea pysyä.
 Melan Välitä viljelijästä -projektin tukihenkilö Eila Eerola on kahden vuoden ajan ollut Timon apuna luopumisaikataulun suunnittelussa. Jaana Polamo / Yle
 – Vaatimukset lisääntyvät jatkuvasti. Tällä hetkellä moni viljelijä miettii, riittääkö jaksaminen seuraavan EU-tukikauden yli, Eerola toteaa.
 Eila Eerola näki sen, mitä Timo ei tiiviiltä työtahdiltaan itse ehtinyt huomaamaan: yksinyrittäjän voimat alkoivat ehtyä.
 Ympäri vuoden ja vuorokauden sitova karjanhoito kävi vuosi vuodelta raskaammaksi sekä fyysisesti että henkisesti.
 Osa Timon lehmistä sai uuden kodin toiselta tilalta.  Jaana Polamo / Yle
 Lypsykarjatiloilla henkinen kuormitus kovaa
 Tilanne on tuttu monelle karjatilalliselle, kertoo Maatalousyrittäjien eläkelaitoksen Melan teettämä työhyvinvointia mittaava Tyhy-barometri.
 Jo muutaman vuoden ajan kyselystä on käynyt ilmi, että maatalouden tuotantosuunnista eniten henkistä kuormitusta koetaan lypsykarjatiloilla.
 Tyhy-barometrin mukaan lypsykarjatilalliset kokevat lisäksi hieman enemmän stressiä ja hivenen vähemmän työtyytyväisyyttä kuin muut maatalousyrittäjät.
 Tämän vuoden mittauksessa 59 prosenttia kyselyyn vastanneista lypsykarjatilallisista kertoi kokevansa psyykkistä oireilua, erityisesti väsymystä ja voimattomuutta.
 Uuden vasikan syntymä on aina suuri ilon aihe karjatilalla, Timo Liimatainen sanoo. Jaana Polamo / Yle
 – Tämä on yhteydessä siihen, että työ on sitovaa. Lypsykarjatilalliset kokevat myöskin palautuvansa huonoimmin työstä, toteaa Melan työkykypalvelujen yksikönpäällikkö  Pirjo Saari .
 Maitotilalla väsymystä aiheuttaa Saaren mukaan kierre, jossa yöunet sekä lomat jäävät vähäisiksi eikä palautumiseen jää näin aikaa.
 Tuottajahinta ei nouse, vaikka kustannukset kasvavat
 Väsymys ei ollut ainoa syy, miksi Timo Liimatainen luopui lehmistä. Vaa'an kallisti lopettamisen puolelle myös se, että työstä saatava tulo ei enää kannustanut jatkamaan.
 Timon navetan kaltaiset pienet parsinavetat ovat jäämässä historiaan. Jaana Polamo / Yle
 Maitotiliä on Timon mukaan pienentänyt muun muassa se, että  Valio siirtyi viime vuonna maidon sopimushinnoitteluun .
 Kannattavuusongelmat ovatkin lypsytilojen vähenemisen tärkeimpiä syitä.
 Maatilan kannattavuutta kuvaava kerroin on tasan yksi silloin, kun kokonaistuotto kattaa kustannukset. Maitotilojen kannattavuuskerroin on jo vuosia jäänyt paljon tätä pienemmäksi, ja nyt  näkymät ovat Luonnonvarakeskus Luken mukaan synkkenemässä .
 Vaikka tuotantokustannukset ovat nousseet - eli polttoaineiden, rehujen ja lannoitteiden hinta kallistunut -  maidon tuottajahinta on junnannut paikallaan .
 Vanhassa karjasuojassa työ on raskaampaa kuin modernissa robottinavetassa. Virpi Kotilainen / Yle
 Moni yrittäjä sinnittelee
 Maitotilojen määrä on jo pitkään puolittunut kymmenen vuoden välein.
 Vuonna 2020 Suomessa oli noin 5300 maitotilaa. Johtava asiantuntija  Jaana Kiljunen  ProAgriasta arvioi, että lopettamistahti on tänä vuonna hieman kiihtynyt.
 – Jos normivuonna sellaiset 5–7 prosenttia yrittäjistä lopettaa, niin tänä vuonna voidaan mennä tuonne 8–9 prosenttiin.
 Kiljunen sanoo, että kymmenen vuoden päästä Suomessa on noin 2500 maitotilaa, jos kehitys jatkuu samansuuntaisena.
 Samalla maidontuotanto automatisoituu ja tilakoko suurenee. MTK kertoo, että suomalaisella maitotilalla oli vuonna 2020 keskimäärin 49 lypsylehmää.
 Moni maatalousyrittäjä kuitenkin sinnittelee, vaikka tilanpito ei enää kannatakaan. Usein syynä on se, että tilalla on tehty lainarahalla isoja investointeja, rakennettu esimerkiksi uusi navetta tai hankittu kallis traktori, eikä lopettaminen ole lainataakan takia mahdollista.
 Joka lypsykertaa varten Timon oli sytytettävä tulet karjakeittiön padan alle veden kuumennusta varten. Jaana Polamo / Yle
 Elämä kantaa lopettamisen jälkeen
 Timo Liimataisen navetassa on enimmillään ollut parikymmentä lehmää, viimeisenä kesänä puolet vähemmän. Rakennukset ja työvälineet traktoria myöten olivat vanhoja.
 Koska isoja investointeja ei ollut tehty vuosikymmeniin, tila oli velaton, mikä helpotti lopettamista.
 Lopettamispäätöstä piti silti kypsytellä pari vuotta. Eniten Liimataista huolestutti se, miten hän pärjää taloudellisesti sitten, kun maitotiliä ei enää tule.
 Vuorilahden kylän viimeisten lehmien viimeinen matka suuntautui teurastamolle Outokumpuun. Karjanautoa kuljettivat Marko Kupari ja Sami Elfvengren. Jaana Polamo / Yle
 Ensimmäiset kuukaudet ilman karjaa ovat antaneet uskoa siihen, että elämä kantaa.
 – Olo on huojentunut, hän sanoo marraskuussa.
 Taloudellisestikin Timo sanoo pärjäävänsä. Tällä hetkellä elannon turvaavat lähinnä säästöt, pienet peltotulot ja satunnaiset työt.
 Jonkin verran tuloja hän on saanut myös myymällä tarpeettomaksi käyneitä laitteita netin kautta. Esimerkiksi maitosäiliö palvelee nyt toisella puolella Suomea sahdintuotantovälineenä.
 Yle Jyväskylä seurasi Timo Liimataisen karjatilallisen elämää puolen vuoden ajanjaksolla maaliskuusta elokuuhun.

Timo Liimataisen 30 vuoden ura maitotilallisena päättyi kesällä, ja olo on nyt huojentunut – moni maatila sinnittelee, vaikka voimat alkaisivat ehtyä


Summary: Sanna Marin on kertonut käyneensä tänään jo koronatestissä ja sen tulos on negatiivinen.

Ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.) lauantai-iltana varmistuneeseen  koronavirustartuntaan  liittyvät selvittelyt ovat täydessä käynnissä.
 Muun muassa pääministeri Sanna Marin (sd.) on kertonut  twitterissä , että ulkoministeri Haaviston tartunnan johdosta hän on hakeutunut tänään koronatestiin ja sen tulos on negatiivinen.
 Päivityksessään Marin kertoo menevänsä huomenna vielä toiseen testiin.
 Haavisto on osallistunut hallituksen kokouksiin, minkä takia valtioneuvoston kansliasta on annettu ohjeistusta kaikille ministereille.
 Kokouksissa on ollut maskisuositus. Perjantaina ohjelmassa oli myös presidentin esittely, mutta presidentti osallistui tilaisuuteen etänä.
 Myös valtioneuvoston turvallisuusjohtaja  Ahti Kurvinen  on ohjeistanut ministereitä ja eräitä virkamiehiä varotoimenpiteenä välttämään kontakteja toistaiseksi.
 Muutoksia joidenkin ministereiden ohjelmaan
 Tiedotteen mukaan heidät on ohjeistettu hakeutumaan koronatestiin ennen lähityöhön palaamista. Kontaktien välttämisen vuoksi joidenkin ministerien lähipäivien ohjelmaan tulee muutoksia.
 Muun muassa valtiovarainministeri Annika Saarikko (kesk.)  ei osallistu Brysselissä euroryhmän ja Ecofinin kokouksiin 6.-7.12.
 Ulkoministeri Haavisto työskentelee toistaiseksi etänä kotoaan käsin.
 Aiemman tiedon mukaan kaikkia, joilla on ollut ulkoministerin kanssa yhteinen ohjelma perjantaina, on pyydetty välttämään kontakteja negatiiviseen koronatestitulokseen saakka. Testiin oli kuitenkin suositeltu hakeuduttavan aikaisintaan 6.12. iltapäivällä.
 Valtioneuvoston ohella myös eduskunnassa ulkoministerin tartuntaan liittyvät menettelyt ovat käynnistyneet.
 – Eduskunnassa selvitetään tilat ja tilanteet, ja mahdolliset sen mukaiset altistumiset, keitä hän on tavannut, minkälaisissa kokouksissa hän on ollut, sanoo eduskunnan hallintojohtaja  Pertti Rauhio  Ylelle.
 Pyhäpäivät antavat aikaa
 Peräkkäiset pyhäpäivät antavat työlle lisäaikaa.
 – Se työ voidaan tehdä kohtalaisen rauhassa ja huolella, koska eduskuntahan kokoontuu vasta tiistaina itsenäisyyspäivän jälkeen.
 Menettelytavat mahdollisten altistuneiden löytyessä ovat eduskunnassa selkeät.
 – Altistuneita kehotetaan matalla kynnyksellä hakeutumaan testiin ja selvitetään samalla, kuinka paljon asianomaiset henkilöt kykenevät olemaan etätöissä, Rauhio kertoo.
 Hän korostaa, että selvittelytyöt tehdään kohtuullisen tarkasti.
 – Ei tässä koko eduskuntaa panna etätöihin sen takia, sanoo Rauhio.

Ministereitä ohjeistettu välttämään kontakteja ja hakeutumaan koronatestiin ulkoministeri Haaviston koronatartunnan takia


Summary: Tutkijan mukaan perussuomalaisten yleinen epäluuloisuus valtiota ja viranomaisia kohtaan heijastuu nyt myös koronarokotteisiin ja -rajoitteisiin. Leena Meren mukaan rokotteisiin liittyvien huolien käsittely ei ole rokotevastaisuutta.

Eri puolueiden kannattajien välillä on merkittäviä eroja asenteissa koronarokotteisiin ja rajoitustoimiin.
 12 prosenttia perussuomalaisten kannattajista kertoi tutkimuksessa, etteivät he aio ottaa koronarokotteita. Lisäksi viisi prosenttia heistä empi rokottautumista.
 Myös perussuomalaisten asenteet korona-asiantuntijoihin olivat muiden puolueiden kannattajiin verrattuna selkeästi kielteisempiä.
 Tampereen yliopiston terveyssosiologian professori  Piia Jallinoja  kertoo, että perussuomalaisten näkemykset koronarokotteista erottuvat tutkimuksessa selvästi.
 – Perussuomalaisten kannattajilla oli enemmän huolia rokotusten haitoista. He ymmärsivät enemmän niitä, jotka kieltäytyvät rokotuksista. He luottivat vähemmän viranomaisten antamaan rokotetietoon ja he olivat haluttomampia itse rokottautumaan, Jallinoja kuvailee.
 Helsingin ja Tampereen yliopistojen seurantatutkimuksessa on kartoitettu kansalaisten luottamusta instituutioihin ja asiantuntijoihin koronapandemian aikana. Lokakuussa tehty vielä julkaisematon kysely on  osa laajaa tutkimusta .
 Perussuomalaisten kannat erosivat johdonmukaisesti toisten puolueiden kannattajista myös muiden kysymysten kuin rokotteiden kohdalla.
 Perussuomalaiset pitivät hallituksen ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) koronatoimia muita harvemmin onnistuneena.
 Myös tutkijoihin luotettiin vähemmän ja epäiltiin, että hallitus pimittää kansalaisilta olennaisia tietoja koronaepidemiasta ja perustaa koronatoimensa vääriin laskelmiin. Median taas katsottiin myötäilevän hallituksen koronapolitiikkaa ja näkemyksiä.
 Tutkimuksessa oli mukana kuusi suurinta eduskuntapuoluetta. Suomalaisten halukkuutta ottaa koronarokote on kysytty tutkimuksen aikana viisi kertaa. Vasta kuluvan vuoden aikana rokotteen saaminen on ollut laajemmin mahdollista.
 Ennakkoasenne vaikuttaa mielipiteisiin, korona vielä lisännyt epäluuloa
 Professori Jallinojan mukaan suomalaiset ovat suhtautuneet pääsääntöisesti luottavaisesti hallitukseen, Terveyden ja hyvinvoinnin laitokseen ja sosiaali- ja terveysministeriöön läpi koronakriisin.
 Miksi perussuomalaisten kannattajien epäluottamus koronapäättäjiin on näin syvää?
 Jallinoja arvioi, että perussuomalaisten toiminnassa on mukana tai heitä kannattavat ihmiset, jotka tuntevat jo epäluuloa valtiovaltaa, kansallisia instituutioita ja demokratian toimivuutta kohtaan.
 – Tämmöisiä epäluuloisia asenteita ja tuntemuksia omaavat ovat kanavoituneet perussuomalaisiin. Se, miten heillä on aiemmin ollut tapana suhtautua ja tulkita suomalaista yhteiskuntaa, ilmenee nyt myös koronakriisin kohdalla, Jallinoja sanoo.
 Jallinoja ei pidä kuitenkaan hyvänä, että perussuomalaiset demonisoidaan “vastustajapuolueeksi”.
 Hän muistuttaa, että 70 prosenttia perussuomalaisista kannattajista kertoi tutkimuksessa ottaneensa vähintään kaksi rokotetta ja melkein puolet arvioi, että Terveyden ja hyvinvoinnin laitos on onnistunut koronakriisin käsittelyssä melko tai erittäin hyvin.
 Terveyssosiologian professori Piia Jallinoja sanoo, että  perussuomalaisten kannattajissa on jo valmiiksi epäluuloa valtiovaltaa ja insituutioita kohtaan.  Koronakriisi on vain vahvistanut kielteistä asennetta. Antti Lähteenmäki / Yle
 Perussuomalaiset näyttää olevan ainoa suurempi puolue, jonka kautta äänestäjä pystyy kanavoimaan rokotevastaisia mielipiteitään. Sama ilmiö näkyy myös maahanmuuttokriittisissä näkemyksissä.
 – Puolueen aktiivisiksi toimijoiksi ja kannattajiksi on tullut ihmisiä, joilla on jo epäluuloinen suhtautuminen valtiovaltaan ja sen toimiin, kuten yksilönvapauksien rajoittamiseen.
 – Seuraamalla perussuomalaisia lähteitä vaikka sosiaalisessa mediassa voi tulla vahvistusta, että valtiovaltaa kohtaan kannattaakin olla epäluuloinen. Se voi olla tällainen itseään vahvistava kehä, Jallinoja sanoo.
 Meri: Kannustamme ottamaan koronarokotteen
 Perussuomalaisten kannattajat löytävät kaikupohjaa puolueen johtavien poliitikkojen julkituloista. Osa heistä näyttää  flirttailevan rokotekriittisten , jopa rokotevastaisten mielipiteiden kanssa.
 Kansanedustajat  Mika Niikko  ja ja  Kaisa Juuso  ovat tuoneet esiin  rokotekriittisiä näkemyksiään eduskunnassa .  Juha Mäenpää  taas lähetti  kansanedustajakollegoilleen videon , jossa kyseenalaistettiin rokotteiden käyttäminen pandemian vastaisessa taistelussa.
 Myös puolueen europarlamentaarikko  Laura Huhtasaari  on asettanut kyseenalaiseksi  Twitterissä koronarokotteiden hyödyllisyyden . Hän jatkoi epäilemällä, että koronaan on vaikea kehittää rokotetta, joka merkittävästi estäisi sairastumista.
 Rokotekattavuudella ja koronaan kuolleisuudella on  kuitenkin suora yhteys . Mitä matalampi rokotekattavuus, sitä enemmän kuolleita.
 Koronaa tavanomaiseksi räkätaudiksi kutsunut, avoimen rokotekielteinen  Ossi Tiihonen  puolestaan  keräsi elokuussa puolueen puheenjohtajavaalissa  lähes 15 prosenttia äänistä.
 Vaikuttaako perussuomalaisissa pieni, mutta äänekäs rokotevastainen klikki?
 Perussuomalaisten 1. varapuheenjohtaja  Leena Meri  kiistää rokotevastaisuuden. Meri sanoo puolueen suhtautuvan myönteisesti koronarokotteisiin ja kannustaa ihmisiä ottamaan ne.
 – Meidän kannattajakuntaan kuuluu ihmisiä, jotka haluavat punnita ja pohdistella asioita hyvin itsenäisesti. Mikäli ei ole mitään muuta kuin periaatteellinen syy olla ottamatta rokotetta, varmasti olisi omaksi suojaksi se hyvä hankkia.
 – Tämän hetken tiedon mukaan rokotteet ovat paras tapa suojautua koronan vakavalta tautimuodolta. Minusta on aika itsestään selvää, että ihmisten kannattaa suojautua ja suojella itse itseään, Meri korostaa.
 Perussuomalaisten 1. varapuheenjohtaja Leena Meri sanoo puolueen kannustavan koronarokotteen ottamiseen. Pakkorokotuksia ja koronapassia perussuomalaiset sen sijaan vastustavat. Pekka Tynell / Yle
 Puolueella ei ole asiaan virallista kantaa, vaan näkemys on Meren mukaan syntynyt perussuomalaisten puheenjohtajiston ja eduskuntaryhmän välisissä keskusteluissa.
 Miten olette tätä kantaa viestineet julki?
 – Samoin kuin muutkin. Emme ole mielestäni missään todenneet, että olemme rokotevastaisia.
 Meri kuitenkin muistuttaa, että ihmiset ovat saaneet vakavia oireita ensimmäisestä rokotteesta tai pelkäävät vakavaa sairastumista rokotteen jälkeen, kuten sikainfluenssassa kävi.
 – Meiltä on kysytty, oletteko te rokotevastaisia, kun tuotte esille näitä huolia? Minusta on hyvä, että olemme tuoneet huolia esiin meidän ryhmästä. Asioista pitää voida tuoda esille kaikki puolet, Meri sanoo.
 Ei pakkorokotuksille ja koronapassille
 Pakollisiin koronarokotuksiin ja koronapassin vaatimiseen perussuomalaiset sen sijaan suhtautuvat kielteisesti.
 Perussuomalaisten varapuheenjohtajaa huolestuttaa ihmisten jakaminen rokotettuihin ja rokottamattomiin.
 – Me emme ole Suomessa aiemminkaan laittaneet ihmisiä eriarvoiseen asemaan terveyteen liittyvistä syistä, Meri muistuttaa.
 Meren mukaan pakkorokotukset eivät sovi demokratiaan, vaan ihmisiä pitäisi kannustaa ottamaan rokote muulla tavoin, esimerkiksi korostamalla itsensä suojelemista. Eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Ville Tavio  taas  houkuttelisi pakon sijaan koronapiikille leffalipuilla.
 Meren mielestä koronapassi antaa ihmisille vääränlaisen turvallisuuden tunteen.
 – Koronapassi antaa sen tunteen, että nyt on kaikki hyvin, vaikka rokotettukin voi sairastua koronaan, kantaa virusta ja levittää sitä muihin.
 Meri ehdottaakin, että hygieniasääntöjen korostamisen lisäksi tilaisuuksissa käytettäisiin nykyistä enemmän pikatestejä, koska ne antavat ajantasaisemman tiedon tartunnasta.
 Rokotekielteinen Tiihonen ei kelvannut ehdokkaaksi
 Yllättävän suuren äänisaaliin puheenjohtajavaalissa saanutta lohjalaista Ossi Tiihosta ei lopulta huolittu puolueen ehdokkaaksi aluevaaleihin. Tiihonen kertoi  Iltalehdelle, että syy oli hänen rokotekantansa.
 Onko tämä puolueen keino puuttua puolueessa oleviin äärimielipiteisiin?
 – Oli Uudenmaan piirin päätös, että he eivät ota häntä ehdolle. He eivät ole kommentoineet sitä, miksi eivät ota Tiihosta ehdolle. Itse en siellä kokouksessa ollut, joten en tiedä, mikä on ollut viimesijainen peruste, Leena Meri toteaa.
 Hyvinkäällä asuva Meri ja Kirkkonummella asuva perussuomalaisten puheenjohtaja  Riikka Purra  kuuluvat molemmat perussuomalaisten Uudenmaan piirijärjestöön.
 Voit keskustella aiheesta maanantaihin kello 23 asti.
 Lue lisää:
 Uusimmat tiedot koronapandemiasta
 Tapahtumiin ja ravintoloihin pääsy käy yhä hankalammaksi ilman koronapassia – Katso alueesi rajoitukset
 Katarina, 23, uskoi salaliittoteorioita eikä ottanut koronarokotetta – sitten hetki kauppakeskuksessa sai hänet muuttamaan mielensä
 Uusi etätyösuositus nosti työpaikkojen koronapassit jälleen keskusteluun – kokosimme keskeiset näkemykset puolesta ja vastaan
 Isoäiti kuoli koronaan, jonka tartutti todennäköisesti rokottamaton hoitaja – lapsenlapsi: "On tyrmistyttävä ajatus, että tartunta tulee hoitajan kautta"
 Yle selvitti: Näin rokotevastaisuudella kerätään rahaa Suomessa – mukana myös talousrikoksista tuomittu

Tutkimus: Koronarokotteiden kiivaimmat vastustajat perussuomalaisissa, 12 prosenttia ei aio ottaa rokotetta – Puoluejohto kiistää roketekielteisyyden ja kannustaa piikille


Summary: Myös kansainvälisen yhteisön tulisi painostaa Libanonia muutokseen, sanoo Suomessa vieraillut Libanonin politiikan ykkösasiantuntijoihin kuuluva Lina Khatib.

Sähköä vain muutama tunti päivässä. Tavallisten särkylääkkeidenkin saannissa on haasteita. Arviolta melkein 80 prosenttia kansalaisista elää köyhyysrajan alapuolella.
 Tällaista on arki Libanonissa, jossa iso osa kansalaisista elää ennennäkemättömän talouskurimuksen keskellä.
 Lisäksi yli vuosi sitten tapahtunutta, yli 200 ihmistä surmannutta Beirutin satamaräjähdystä ei ole vieläkään kunnolla tutkittu ja siitä syyllisiä asetettu vastuuseen.
 Libanon on keskellä sekä taloudellista että poliittista kriisiä, joka on luonut kansalaisten keskuuteen syvää toivottomuutta.
 Tästä huolimatta maan hallitus ei ole edes kokoontunut kahteen viikkoon, sanoo STT:lle Suomessa vieraillut tutkimuslaitos Chatham Housen Lähi-idän ja Pohjois-Afrikan osaston johtaja  Lina Khatib .
 – Kansainvälinen yhteisö on vaatinut, että kaiken Libanonille annettavan tuen pitäisi perustua uudistuksiin hallintojärjestelmässä. Päättäjät eivät ole tätä huomioineet, mikä on jättänyt Libanonin vapaapudotukseen.
 Lina Khatib kuvattuna Roomassa vuonna 2015. Claudio Peri / EPA
 Hyvää tarkoittava sopimus muuttunut ongelmaksi
 Libanonin poliittisen järjestelmän on rampauttanut osin sen sektariaaninen järjestelmä.
 Sektariaaninen eli uskontokuntien välillä jaettu poliittinen järjestelmä luotiin maan verisen sisällissodan lopettamiseksi, ja tarkoitusperät olivat hyvät. Valta oli määrä jakaa tasaisesti maroniittikristittyjen, shiialaisten ja sunnien välillä.
 Sopimus on kuitenkin jättänyt maan rampautuneeseen tilaan. Poliittiset ryhmät ajavat lähinnä omia etujaan, ja korruptio on laajaa.
 – Sektariaaninen järjestelmä on pääsyy siihen, miksi Libanon on nyt siinä tilassa, missä se on, sanoo Khatib.
 Libanonin johtajat käyttäytyvät kuin gangsterit, jotka kansalaisten etujen ajamisen sijasta ajavat oman ryhmänsä etuja, sanoo Suomessa myös vieraillut libanonilainen kansalaisaktivisti ja toimittaja  Mahmoud Faqih .
 Käytännön esimerkkinä voi kuvata esimerkiksi terveyspalveluita: puolue voi rahoittaa kansalaisen terveydenhoitokuluja, mikäli tämä äänestää puoluetta vastineena.
 Kansalaiset ovat jo läpeensä väsyneitä nykyjärjestelmään. Viime vuosina kansa on marssinut kaduilla jo useasti, ja samalla äänet laajemmasta yhteiskunnallisesta muutoksesta ovat vain voimistuneet.
 Faqihin mukaan koko Libanonin järjestelmä tarvitsisikin täydellisen uudistamisen, johon liittyisi nykyisen järjestelmän purkaminen.
 Kansainvälisen yhteisön apua tarvitaan
 Khatibin mukaan kansainvälisen yhteisön tulisi tukea Libanonia muutoksessa.
 – Aivan ensimmäisenä pitäisi pelastaa Libanonin talous, sillä talouskriisistä kärsivät ennen kaikkea tavalliset libanonilaiset. Apua ei pitäisi kuitenkaan lähettää sellaisten kanavien kautta, joka sallii poliittisen eliitin varastaa rahat omiin taskuihinsa.
 Ensi vuonna Libanonissa järjestetään vaalit. Maahan on nyt noussut uusia puolueita, jotka eivät perustu uskontojen välisiin jakolinjoihin. Vaikka ne eivät onnistuisi saamaan enemmistöpaikkaa parlamentissa, ne voivat tarjota väylän muutokseen tulevaisuudessa.
 Siksi Khatibin mukaan kansainvälisen yhteisön kannattaisi tukea uusia puolueita.
 Faqih katsoo, että jos muutoksia ei tapahdu, edessä on joko kapina tai nuorten joukkopako.
 – Jos muutosta ei tapahdu, Libanonista tulee vanhusten yhteiskunta. Nuoret joko lähtevät pakolaisiksi tai nousevat kapinaan, jolloin edessä on kaaos.
 Lue lisää:
 Saudi-Arabia pisti konkurssikypsän Libanonin taas polvilleen – lopetti kaiken tavaratuonnin Libanonista yhden toimittajan kommentin takia
 Libanon puhkesi jälleen väkivaltaisuuksiin – ainakin kuusi ihmistä kuoli ja kymmeniä loukkaantui Beirutin ammuskelussa
 Beirut vuonna nolla – tuhosiko vuosi sitten tapahtunut sataman räjähdys myös Libanonin tulevaisuuden?

"Nyky-Libanonin poliitikot ovat kuin gangstereita" – Libanonissa voi olla edessä kaaos ja nuorten joukkopako maasta


Summary: Ihmiset ovat yhä avoimempia koronatartunnoistaan. Filosofian tohtori, psykologi Ville Ojanen tarkastelee asiaa käyttäytymistieteiden kautta.

Toimitusjohtaja Jan Erola sairastui pari viikkoa sitten koronaan.
 Hän kertoi asiasta pian Facebook-sivuillaan.
 “Hengissä, vain lieviä miesflunssa-oireita. Kiitos, tuplarokotus suojelee paljon pahemmalta.“
 Ylen aamun jälkiviisaanakin tuttu Erola sanoo, että oli viestinyt kaikille, joiden kanssa oli ollut tekemisissä, mutta halusi vielä pitää huolen, että tieto leviää kaikille.
 – Halusin varmistaa, että kaikki lähipiirissäni varmasti saivat tiedon, että minulla on se ja että he hakeutuvat testiin, Erola sanoo.
 Nyt hänellä on karanteeni viimein ohi.
 Toinen syy kertoa koronasta avoimesti oli se, että Erola halusi patistaa ihmisiä rokotukseen.
 – Sain itse lievän version ja uskon, että syynä on tuplarokotus.
 Erola haluaa kannustaa ihmisiä ottamaan rokotukset.
 – Ainoa huoleni on, että somekuplasssani on vain niitä, jotka suhtautuvat samankaltaisesti rokottamiseen. Toivon, että viesti menee myös kuplani ulkopuolelle, niille jotka eivät ole rokottautuneet. Toivon, että saan yhdenkin ihmisen rokottamaan itsensä.
 Kolmas syy kertoa sairastumisesta oli halu poistaa häpeää sairastamisen ympäriltä.
 – Moni on kertonut minulle sairastaneensa koronan, mutta he eivät ole uskaltaneet sanoa sitä ääneen. Sairastaminen on nyt yleistä, haluan paniikkia lietsomatta lisätä kriisitietoutta ihmisissä.
 Erola sanoo olevansa koronapassin vankka kannattaja. Hänkin toivoo, että koronan vuoksi ei tarvitsisi enää sulkea koko maata.
 Myös lasten rokottamista hän kannattaa vankasti.
 – Kerroin sairastumisesta myös lasten Whatsapp-ryhmissä, koska lapsilla oli samaan aikaan tauti. Todennäköisesti se tuli koulun kautta, rokottamattomat alle 12-vuotiaat kun selvästi levittävät sitä, hän sanoo.
 Karanteeni onkin mennyt kolmen alaikäisen lapsen kanssa.
 – Me lasten vanhemmat tiedämme, että korona leviää koulujen kautta. Ei tästä kouluja pidä syyllistää. Mutta haluan omalta osaltani tuoda yhteiskunnalliseen keskusteluun nuorten lasten rokottamisen, jossa mielestäni THL on vitkutellut, Erola sanoo.
 “Koronan sairastaminen on normalisoitunut”
 Ihmiset ovat yhä avoimempia koronatartunnoistaan. Filosofian tohtori, psykologi  Ville Ojanen  sanoo huomanneensa ilmiön. Hän tarkastelee asiaa käyttäytymistieteiden kautta.
 – Se liittyy normalisoitumiseen, kaikenlaisista asioista tulee normaaleja, kun niihin totutaan, Ojanen sanoo.
 Uusi, epänormaali tilanne taas saa ihmisissä esiin tunteita, kuten häpeää ja pelkoa.
 – Ne ovat perusinhimillisiä reaktioita, jotka ovat paitsi yksilöllisiä myös yhteisöllisiä. Näin ihmiset reagoivat uusiin asioihin: Epävarmuus, huoli ja häpeä ja pelko.
 – Koronan alkuvaiheessa tartuntaan kuului sosiaalista stigmaa. Se rajoitti käyttäytymistä. Nyt tartuntaan ei enää liity häpeää.
 Kun asiat normalisoituvat, tunneilmasto muuttuu, Ojanen sanoo. Mukana tulee toiveikkuutta, odotuksia ja helpotuksen tunteita.
 Samalla myös käyttäytymisen esteet poistuvat.
 Nyt pitäisi ajatella muita, ei vain itseään
 Normalisoitumisen kääntöpuoli on se, että kun tauti ei yksilötasolla enää pelota ja hävetä, se saa varomattomaksi. Samaan aikaan pitäisi kollektiivisesti jatkaa taudilta suojautumista.
 – Kyse on altruismista, pitäisi pystyä ajattelemaan oman perseen sijaan muita: teho-osastojen kuormitusta ja sitä, että tämä edelleen tappaa ihmisiä.
 – Normalisoitumisen tuoma turvallisuuden tunne ei päällä olevan kriisin aikana ole vain hyvä asia, Ojanen muistuttaa.
 Rokotetut vastaan rokottamattomat, fight
 Sairastumiseen liittyvä pelko on vähentynyt rokotekattavuuden takia.
 Nyt uusi vallitseva tunnereaktio saattaa syntyä vastakkainasettelusta.
 – Tästä on tullut julkisuudessa rokottamattomien tauti ja rokotetut kokevat monenlaisia negatiivisia tunteita rokottamattomia kohtaan. Ja päinvastoin, Ojanen sanoo.
 Nyt mediassakin tuodaan voimakkaasti esiin tarinoita, joissa rokottamattomat katuvat.
 – Ja rokotetut ovat antaneet kovia lausuntoja rokottamattomista. Maailmalla on myös tiukkoja poliittisia toimia rokottamattomia kohtaan, Ojanen sanoo.
 – Se lisää tarvetta tuoda esiin sitä, että kyllä olen sairastunut ja korona on, mutta minulla on rokotukset ja tästä selvittiin.
 Nyt moni haluaa siis viestiä, että rokotukset auttavat, tauti ei usein ole rokotetuille niin vakava kuin rokottamattomille.
 Käyttäytymistiede mukaan ministeriöiden vaikuttamiseen
 Ville Ojanen on mukana myös Valtioneuvoston kanslian käyttäytymistieteellisessä asiantuntijaryhmässä. Ryhmä aloitti pandemian alettua työnsä.
 – Jo varhain koronasta todettiin, että kyse on biologisesta organismista, jonka vaikutukset riippuvat täysin ihmisten käyttäytymistä, Ojanen sanoo.
 Siksi tarvittiin käyttäytymistieteellistä asiantuntemusta.
 – Meidän ryhmän työn ytimessä on lisätä julkishallinnon kykyjä lisätä pehmeitä ihmisen käyttäytymisen vaikuttamiskeinoja erilaisissa politiikkatoimissa. Oli kyse lastensuojelulain uudistamisesta tai ympäristöministeriön tarpeesta vaikuttaa ihmisten käyttäytymiseen niin, että hiilineutrauliustarve saavutetaan, Ojanen kertoo.
 Vielä ehtii rokotukseen ennen joulua. Mia Sivula / Yle
 Tutkimukset kertovat, että koronasta on tullut osa normaalia ja kansalaisilla on suuri valmius jatkaa suojautumistoimia.
 – Nyt ollaan totuttu suojautumaan virukselta ja muutos on käyty läpi. Siitä on tullut käyttäytymistapa ja toimintamalli.
 Ojasen mukaan nyt on hyvä hetki miettiä uusia koronalta suojaavia toimia, joita ihmiset voisivat ottaa käyttöön.
 – Esimerkiksi ilmanvaihto ja tuulettaminen on osoittautunut tehokkaaksi suojautumiskeinoksi, jonka kansalaiset voisivat ottaa käyttöön. Tässä olisi mahdollisuus tuoda uusia käyttäytymistapoja ja tukea vanhoja.
 Isoäiti kuoli koronaan, jonka tartutti todennäköisesti rokottamaton hoitaja – lapsenlapsi: "On tyrmistyttävä ajatus, että tartunta tulee hoitajan kautta"

"Meille tuli korona" – tartunnasta kerrotaan nyt avoimesti somessa: Normalisoitumisessa on myös vaaransa, sanoo psykologi


Summary: Sunday Timesin haastattelussa Niinistö myös arvioi, ettei Geneven pakolaissopimusta ei suunniteltu vastaamaan nykypäivän tarpeisiin.

Venäjä arvostaa kovuutta vastustajissaan, arvioi tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  brittiläisen  The Sunday Times -lehden haastattelussa .
 Putinin 12 kertaa tavannut Niinistö sanoo brittilehdelle, että Putin halveksii heikkouden merkkejä, mutta samalla hän haluaa kovasti tulla otetuksi vakavasti.
 Lehden mukaan läntisistä johtajista vain Saksan liittokanslerilla  Angela Merkelillä  on Niinistöä enemmän kokemusta Venäjän presidentin  Vladimir Putinin  kanssa neuvottelemisesta.
 Niinistö siteeraa haastattelussa aiemminkin esittämäänsä vanhaa suomalaista sanontaa, jonka mukaan "kasakka vie kaiken mikä on irti".
 – Luulen, että noiden aikojen ihmiset oppivat sen käytännössä. Sinun kantasi pitää olla luja, Niinistö sanoi Sunday Timesille.
 Ensimmäisellä virallisella Venäjän-vierailullaan vuonna 2012 Niinistö (oikealla) mitteli Putin (vasemmalla) kanssa jääkiekkokaukalossa.  Alexei Nikolsky / EPA
 Geneven pakolaissopimus vanhentunut?
 Niinistö kommentoi haastattelussa myös pakolaisuuteen liittyviä kysymyksiä, jotka ovat viime aikoina nousseet esille erityisesti Valko-Venäjän tapahtumien myötä.
 Niinistön mukaan vuonna 1951 solmittua Geneven pakolaissopimusta ei suunniteltu vastaamaan nykypäivän tarpeisiin.
 Niinistön mukaan maailmassa kymmeniä tai satoja miljoonia ihmisiä, jotka pakenevat sotaa tai vainoa kotimaissaan. Samalla maailmassa voi Niinistön mukaan olla jopa miljardeja ihmisiä, jotka haluavat muuttaa vauraampiin maihin hyvinvoinnin ja länsimaisten vapauksien perässä.
 – On hyvin ymmärrettävää, että ihmiset haluavat tulla Eurooppaan paremman elämän perässä. Se on hyvin inhimillistä ja ymmärrettävää. Mutta meillä ei ole varaa siihen. Se on myös ymmärrettävää, Niinistö sanoo.
 EU:n kaksoisstandardit
 Niinistön mukaan tilanne on ajanut Euroopan unionin eräänlaisiin kaksoisstandardeihin. Yhtäältä unioni haluaa pitää kiinni humanitaarisista arvoista, mutta samaan aikaan se ei pysty selviytymään suuresta määrästä taloudellisista syistä liikkeelle lähteneistä siirtolaisista. Tähän ongelmaan EU:n pitää Niinistön mukaan löytää ratkaisu.
 – Näen tämän rakenteellisena ongelmana. Jos perusta ei ole luja, sille ei ole järkeä rakentaa enempää. Onko meidän perustamme luja vai ei, siitä haluan esittää kysymyksen, Niinistö sanoo.
 Lue myös:
 Putin vaati Natolta, ettei sotilasliitto laajene itään – näin Niinistö kommentoi: uudet jäsenyydet ovat hakijamaan ja Nato-jäsenten välinen asia
 Itä-Euroopan sotilaallinen konflikti ei ole todennäköinen, arvioi sotilasasiantuntija: "Venäjä on jo saavuttanut yhden tavoitteensa"

Presidentti Niinistö brittilehdelle: Venäjä arvostaa kovuutta vastustajissaan – "Sinun kantasi pitää olla luja"


Summary: Tammikuussa 2022 järjestettävien aluevaalien tuhannet ehdokkaat pääsevät pian vastaamaan Ylen vaalikoneen kysymyksiin. Vaalikone avautuu ehdokkaille 7. joulukuuta, ja äänestäjät pääsevät tutkimaan ehdokkaiden vastauksia 4. tammikuuta.

Puolueet ovat syksyn aikana etsineet kiivaasti  ehdokkaita  tammikun aluevaaleihin, joissa valitaan 21 hyvinvointialueen aluevaltuustot.  Hyvinvointialueet  ottavat vastuun sosiaali-, terveys- ja pelastuspalvelujen järjestämisestä vuoden 2023 alusta.
 Aluevaaleja ei järjestetä Helsingissä eikä Ahvenanmaalla.
 Aluevaalien vaalipäivä on sunnuntai 23. tammikuuta, ja ehdokaslistat pitää jättää aluevaalilautakunnille viimeistään 14. joulukuuta.
 Äänestäjien kiinnostusta  Suomen historian ensimmäisiin aluevaaleihin on arvuuteltu. Ennakkoarvioissa aluevaalien äänestysinnon on epäilty jäävän kuntavaaleja heikommaksi.
 Yle on valmistellut aluevaaleihin vaalikoneen, jonka tavoitteena on auttaa äänestäjää selvittämään ehdokkaiden taustaa ja mielipiteitä sekä löytämään oman ehdokkaansa laajasta ehdokasjoukosta.
 Ylen aluevaalikoneen  kysymyksissä ja väittämissä on kiinnitetty erityistä huomiota hyvinvointialueiden tuleviin tehtäviin. Vaalikoneen kysymyksistä valtaosa käsittelee sosiaali-, terveys- ja pelastuspalveluja.
 Aluevaalien ehdokkaat pääsevät vastaamaan vaalikoneen kysymyksiin heti itsenäisyyspäivän jälkeen.
 Äänestäjille Ylen aluevaalikone avautuu tammikuun alussa ja ehdokkaiden vastaukset ehtivät mukaan vaalikoneen avaukseen, jos kysymyksiin on vastattu vimeistään 2. tammikuuta 2022.
 Valtakunnallisten kysymysten lisäksi Ylen aluevaalikoneessa on myös alueellisia kysymyksiä, joissa käsitellään äänestäjän oman hyvinvointialueen ajankohtaisia aiheita.
 Lisää aiheesta:
 Tutkijat: Vaalikoneet innostavat nuoria äänestämään ja vaikuttavat nuorten ehdokasvalintoihin – uhkana koneiden viihteellistyminen
 Suuret puolueet ponnistavat kohti täysiä ehdokaslistoja aluevaaleissa – 18-vuotias Florenta Dushi kehottaa nuoria mukaan: "Nämä ovat kaikkien vaalit"
 Mistä aluevaltuutetut oikein päättävät? Kysyimme sotepomolta 5 kysymystä aluevaaleista
 "Kyllä tässä rupeaa vaalien läheisyys näkymään" – puolueiden aluepomot arvioivat toistensa politiikkaa

Ylen vaalikone aluevaaleihin avautuu ehdokkaille – kysymyksiä erityisesti terveys-, sosiaali- ja pelastuspalveluista


Summary: Viiden miehen epäillään suunnitelleen terroristista tekoa, ja miehet vangittiin perjantaina tutkintavankeuteen. Listasimme tapauksesta viisi kysymystä, joihin ei vielä ole saatu vastauksia.

Poliisi tutkii  Suomen ensimmäistä äärioikeistoon  liittyvää terrorismiepäilyä.
 Viiden miehen epäillään suunnitelleen terroristista tekoa, ja miehet  vangittiin perjantaina  tutkintavankeuteen.
 Tässä Kankaanpään terrorismitutkinnan viisi kiinnostavinta kysymystä, joihin ei vielä ole saatu vastauksia.
 1. Mikä sai poliisin kiinnostumaan nyt vangittuina olevista miehistä kaksi vuotta sitten?
 Poliisi tutki vuonna 2019 jotain tavanomaista rikosjuttua, jota poliisi ei ole suostunut kertomaan.
 Tutkinnanjohtaja  Toni Sjöblom  sanoi eilen Ylelle, että kyseessä oli "päivittäinen" rikosjuttu. Sen jutun yhteydessä poliisi teki laite-etsinnän. Poliisi ei ole suostunut kertomaan sitäkään, mihin laite-etsintä kohdistui.
 Laite-etsintä voidaan tehdä esimerkiksi puhelimeen tai tietokoneeseen.
 Mitä poliisi löysi laite-etsinnässä kaksi vuotta sitten?
 Oliko se kuva, viesti, video?
 Sitä emme tiedä, mutta sen laite-etsinnän jälkeen poliisi päätti tehdä laajan kotietsinnän.
 Siinä takavarikoitiin esimerkiksi suuri määrä aseita.
 2. Mistä aseet oli hankittu?
 Poliisi takavarikoi siis vuonna 2019 epäiltyjen hallusta huomattavan määrän ampuma-aseita, patruunoja ja räjähteitä.
 Miehiltä löydettiin lisäksi dynamiittia ja lannoitetta, joka sisältää ammoniumnitraattia. Ammoniumnitraatti on räjähdysherkkyytensä ja saatavuutensa takia ollut terroristien suosiossa vuosikymmeniä.
 Mistä ampuma-aseet oli hankittu? Oliko ne varastettu vai ostettu pimeästä verkosta?
 Tätä poliisi ei ole kertonut.
 Poliisi ei halua kertoa tutkinnan yksityiskohtia ainakaan tässä vaiheessa, kun vangittujen kuulustelut ovat juuri alkamassa. Poliisi valmistautuu aloittamaan kuulustelut pyhien jälkeen arkena.
 Tutkinnanjohtaja voi kertoa lisää tutkinnasta, kun se etenee.
 3. Oliko miehillä konkreettinen suunnitelma terroriteosta?
 Poliisi on kertonut, että viittä miestä epäillään äärioikeistolaisesta terrorismista. Tutkinnan mukaan miehet kannattavat erittäin radikaalia akselerationismi -aatetta.
 Akselerationistiset uusnatsit uskovat, että ainoa tapa pystyttää natsivaltakunta on aiheuttaa valtion romahdus totaaliseen anarkiaan. Se tehdään useiden terrori-iskujen kautta.
 Poliisi ei ole ottanut kantaa siihen, oliko miehillä suunnitelma terrori-iskusta. Emme siis tiedä, onko vangittujen hallusta löytynyt suunnitelma iskusta ja jos on, mihin tai keihin se olisi kohdistunut.
 Tutkinnanjohtaja Toni Sjöblom on kuitenkin todennut, ettei asiassa ole "akuuttia vaaraa".
 Tämä ja muutkin tutkintaan liittyvät asiat tulevat viimeistään julkiseksi silloin, kun poliisin esitutkinta-aineisto tulee julkiseksi. Siitä voidaan tosin salata tiettyjä kohtia.
 4. Millaista esitutkinta-aineistoa poliisi on kerännyt kotietsinnöissä?
 Poliisi on kerännyt laajasti aineistoa epäiltyjen koteihin ja esimerkiksi autoihin tehdyissä kotietsinnöissä.
 Millaista aineistoa poliisi on löytänyt puhelimista ja tietokoneista, sitä emme tiedä.
 On hyvin todennäköistä, että poliisilla on hallussaan miesten viestittelyä ja esimerkiksi heidän toisilleen lähettämiä kuvia ja videoita.
 Jos juttu päätyy oikeuteen, syyttäjä tulee esittämään tuomioistuimelle todisteena poliisin keräämää esitutkinta-aineistoa.
 5. Tuomitaanko terrorismirikoksista vangitut miehet oikeudessa?
 Tätä on mahdotonta sanoa tässä vaiheessa.
 Nyt poliisi tekee omaa tutkintaansa, jossa se siis epäilee viittä noin 25-vuotiasta miestä terrorismirikoksista.
 Satakunnan käräjäoikeus on määrännyt, että mahdolliset terrorismirikoksiin liittyvät syytteet täytyy nostaa ensi maaliskuun loppuun mennessä.
 Tarvittaessa tuomioistuimelta voidaan anoa lisää aikaa syytteiden nostamiseen.
 Syyttäjä tekee esitutkinnan jälkeen syyteharkinnan. Jos syyttäjä nostaa syytteitä, juttu päätyy tuomioistuimeen.
 Lain mukaan terroristisessa tarkoituksessa tehtävän rikoksen valmisteluun voi syyllistyä, jos
 1) sopii toisen kanssa tai laatii suunnitelman sellaisen rikoksen tekemisestä,
 2) valmistaa, pitää hallussaan, hankkii, kuljettaa, käyttää tai luovuttaa räjähteen, kemiallisen tai biologisen aseen taikka toksiiniaseen, ampuma-aseen taikka vaarallisen esineen tai aineen tai
 3) hankkii ydinräjähteen valmistukseen tai kemiallisen tai biologisen aseen taikka toksiiniaseen valmistukseen tarvittavia laitteita tai aineita taikka siihen tarvittavan valmistuskaavan tai -piirustuksen.
 Terroristisessa tarkoituksessa tehtävän rikoksen valmistelusta voidaan tuomita sakkoja tai enintään kolme vuotta vankeutta.
 Jos syyttäjä vie jutun oikeuteen, tuomioistuin päättää aikanaan, ovatko syytetyt syyllistyneet terrorismirikoksiin.
 Lue myös:
 Terrorismirikoksista vangittu 26-vuotias kiistää syyllistyneensä rikoksiin – Miehen asianajaja Ylelle: "Ne ovat toisten henkilöiden tekemisiä"
 Analyysi: Terrorismista epäilty Kankaanpään äärioikeistoryhmä toimi kylmän suunnitelmallisesti, mutta jäi kiinni amatöörimäisen virheen takia
 Tämän tiedämme Suomen ensimmäisestä äärioikeistolaisesta terrorismiepäilystä: poliisi seurasi miehiä lähes kaksi vuotta, tutkinta kestää kuukausia

Mikä oli se "päivittäinen rikosjuttu", joka herätti poliisin? Terrorismitutkinnan 5 kiinnostavinta kysymystä, joihin ei ole vielä vastauksia


Summary: Edvin Laineen ohjaaman Tuntematon sotilas -elokuvan tekijöistä on jäljellä enää yksittäisiä ammattilaisia. Yksi heistä on niin kameran takana kuin yllättäen myös sen edessä työskennellyt Veikko Mård.

– Herrajumala, pojat! Sattuiko teitä?
 Räjäytyksen jälkeinen savu leijailee ilmassa, kun ohjaaja  Edvin Laine  juoksee kohti kameramiehiä suojannutta, ulkohuussin näköistä lautakoppia.
 Sinkoavilta kiviltä suojassa istuvat filmikameraa operoivat parikymppiset  Veikko Mård  ja  Antero Ruuhonen .
 Kuvataan Tuntematon sotilas -elokuvan loppukohtauksia.
 On ihme, ettei siellä sattunut oikeastaan mitään vakavaa, Mård muistelee nyt kotonaan Tuusulassa.
 Tuntemattoman sotilaan kuvauksista on kulunut jo 66 vuotta, ja Veikko Mård itse täytti syksyllä 90 vuotta.
 Silti värikkäitä tarinoita vuosikymmenten takaa riittää yhä.
 Veikko Mårdilla on nippu valokuvia muistona Tuntemattoman sotilaan kuvauksista vuodelta 1955. Jari Kovalainen / Yle
 Elokuvamaailma avautui apupoikana Suomen Filmiteollisuudessa
 Oikeastaan Veikko Mård olisi halunnut näyttelijäksi.
 1930-luvulla perheeseen tilattiin elokuviin keskittynyttä aikakauslehteä, Elokuva-Aittaa, josta ihailtiin filmitähtien kuvia.
 Ensimmäinen työ oli kuitenkin jotain ihan muuta.
 Hevosia kouluttaneen isän vanavedessä 9-vuotias Veikko laitettiin kärryjen ohjaksiin ajamaan venäläisiä sotavankeja Kytäjän kartanon pelloille töihin.
 – Ja illalla vein heidät isolla kärryllä takaisin. Sain markan päivässä!
 Lopulta myös elokuvamaailma avautui, kun kaveri puhui nuoren Mårdin Suomen Filmiteollisuuteen, aluksi avustajaksi kuvauksiin ja valomieheksi.
 Jo muutaman kuukauden kuluttua Mård työskenteli kamera-assistenttina Edvin Laineen ryhmässä.
 Kun Tuntemattoman sotilaan kuvaukset alkoivat 1955, Laine halusi tutun kamera-assistentin mukaan.
 – Tuottaja  T. J. Särkkä  puolestaan olisi halunnut minun näyttelevän korpraali Määttää, koska olin siihen aikaan hirveän vahva. Mutta Laine sanoi, että siihen on jo otettu näyttelijä,  Pentti Siimes .
 "Laita ylös, että Mårdille maksetaan 200 markkaa puhtaana käteen"
 Tuntematonta sotilasta kuvattiin enimmäkseen Uudellamaalla ja Kaakkois-Suomessa.
 Väkeä oli metsät täynnä, sillä mukana oli satoja avustajia. Veikko Mård muistelee myös kuvausryhmäläisten olleen usein sotilaspuvuissa, jotta tarpeen tullen uusia miehiä oli "valmiina tuleen".
 Kamera-assistentti Veikko Mård näytteli lyhyessä kohtauksessa sotilasta. Hän on kuvassa oikealla. Mård avusti myös näyttelemällä kuollutta vihollista.  Veikko Mårdin kotialbumi
 Vaikka väkeä oli satapäin, ei eräänä päivänä löytynytkään yhtään vapaaehtoista kameran eteen.
 Tarvittiin sijaisnäyttelijä, joka pystyisi roikkumaan pillastuvan hevosen vauhdissa metsämaastossa.
 Kuvaajakollega päätti ehdottaa Veikko Mårdia stunt-tempun tekijäksi.
 – No jumalauta! Totta kai Moordi, Edvin Laine huudahti.
 Mård lupasi tehdä tempun, jos saisi siitä kaksisataa markkaa ekstraa.
 – Laita ylös, että Mårdille maksetaan kaksisataa puhtaana käteen, Laine sanoi sihteerilleen.
 Ensimmäinen yritys epäonnistui. Räjähde pamahti liian lähellä hevosta, joka pillastui, nousi takajaloilleen ja katosi horisonttiin.
 – Se lähti kuin katapultti, ja köysi irtosi käsistä!
 Toisella yrittämällä Mård teki solmun köyteen ja onnistui roikkumaan hevosen perässä.
 Mutta kun hevonen nousi metsästä tielle, paiskautuminen törmään sai Mårdin haukkomaan henkeään ja ilmalento jäi muutaman metrin suunniteltua lyhyemmäksi. Hevonen meni menojaan.
 Elokuvassa stunt-temppua seuranneessa lähikuvassa makaa verissä päin talousalikersantti Mäkilää näytellyt  Vilho Siivola .
 Rokan puupanoksia jouduttiin nyppimään näyttelijöiden takalistoista
 Elokuvan katsoja ei voi olla huomaamatta, kuinka paljon kohtauksissa on kuvaushetkellä tapahtuneita aitoja räjähdyksiä.
 Räjähdyksistä vastasi  Arvo Murtokallio , joka viritti panokset maastoon ja latasi oikealla hetkellä paukkuihin virtaa niin, että metsää kaatui ja kiviä sinkoili.
 – Murtokallio oli sodassa menettänyt toisen silmänsä, mutta oli tarkka poika, Mård sanoo.
 Isoja kohtauksia räjähdyksineen ei voinut sen suuremmin harjoitella, toki näyttelijöiden liikkeet tiedettiin.
 – Ei se pelottanut, vaikka Ruuhosen Antsun kanssa kuvasimme paljon sellaisia kohtauksia, joissa pommitukset olivat lähellä. Olimme nuoria ja rohkeita.
 Nuoret kamera-assistentit, kuten Mård, käytännössä vastasivat kameran teknisestä operoinnista, esimerkiksi filmikameran lataamisesta ja kuvan tarkentamisesta.
 – Sitten kuvaajaherrat kävivät kurkistamassa kameran luupista, Mård nauraa.
 Tuntemattoman sotilaan pääkuvaajina olivat  Pentti Unho  ja  Osmo Harkimo . Niin sanottuna B-kuvaajana eli pääoperaattorina työskenteli  Olavi Tuomi .
 Näyttelijä Tauno Palo ruokailee kuvaustauolla. Taustalla kamera-assistentit Antero Ruuhonen ja Veikko Mård (keskellä) tupakalla.  Veikko Mårdin kotialbumi
 Kerran näyttelijöihin kuitenkin osui puupanosten sarja.
 Taisteluhaudassa kuvattiin vyörytystä. Alikersantti Antero Rokkaa näytellyt  Reino Tolvanen  paineli vihollisen perässä.
 Vaikka kohti ei pitänyt ampua, Rokan konepistoolin puupanokset päätyivät vastanäyttelijöiden pakaroihin.
 Teko sai Edvin Laineen huutamaan näyttelijälle, joka ei korvaansa lotkauttanut.
 – Mie oon miettinyt tän näin, Veikko Mård imitoi näyttelijä Tolvasen vastakommenttia.
 Illan pimetessä metsässä tarvittiin lisävaloa, kun maskeeraaja nyppi tikkuja näyttelijöiden takalistoista, Mård muistelee.
 Palkitun kuvaajan lapsuudenhaave näyttelemisestä tallentui filmille
 – En minä mitään maksa! Teidän piti raahautua siihen kuraojaan asti, kukkaron nyöreistä kiinni pitänyt tuottaja Särkkä napautti.
 Veikko Mård seisoi T. J. Särkän työhuoneessa Suomen Filmiteollisuuden pääkonttorissa Mikonkadulla.
 Kyse oli stunt-tempusta luvatusta kahdestasadasta markasta – vaikka ilmalento ei aivan kuralammikkoon asti ollut yltänytkään.
 Mård kääntyi kannoillaan ja suuntasi kohti ulko-ovea, kun takaa kuului:
 – Älkää menkö mihinkään Mård! Kyllä te saatte sen kaksisataa!
 Särkällä oli tapana ensin haukkua ja sitten maksaa, Veikko Mård naurahtaa.
 Vaikka lapsuuden haave näyttelijän ammatista ei toteutunutkaan, on Mård siis ikuistettu valkokankaalle.
 Iso osa muistoista on väkisinkin jo painunut taka-alalle, etenkin kun Tuntematon sotilas oli Mårdille vasta alkusoittoa.
 Suomen Filmiteollisuuden apupoikana aloittanut Veikko Mård loi lopulta merkittävän uran Yleisradion kuvaajana.
 Elokuvaajan niin sanotusta luuppisilmästä eli oikeasta silmästä on hävinnyt näkö liki kokonaan. Siristämällä näkee vähän paremmin, 90-vuotias Veikko Mård sanoo.  Jari Kovalainen / Yle
 Kun SF:n tarina tuli tiensä päähän, Mård siirtyi Yleisradioon vuonna 1960. Hän oli yhtiön ensimmäisiä uutiskuvaajia.
 Lopulta hän jatkoi edelleen tv-elokuvien ja dokumenttien pariin. Mård työskenteli lukuisten ohjaajien, kuten  Rauni Mollbergin ,  Matti Ijäksen  ja  Raili Ruston  kanssa.
 Mård on saanut tunnustuksena työstään Suomen Leijonan ritarikunnan ansioristin sekä Suomen Valkoisen Ruusun I luokan mitalin kultaristein. Hän sai valtion taitelijaeläkkeen vuonna 1996.
 Tuntematon sotilas -elokuva kuuluu tänäkin vuonna Veikko Mårdin ja hänen  Pirjo -vaimonsa itsenäisyyspäivän viettoon.
 Mård huokaa itse osaavansa siitä joka kohdan ulkoa, mutta elokuvakokemus on toisinaan jaettu myös tyttären, vävyn ja lapsenlasten kesken.
 – He halusivat kuunnella, kun kerroin, miten kuvat on tehty. Onhan se aivan eri juttu, kun kuulee siinä samalla.
 Haastattelun lisäksi tässä jutussa on myös käytetty lähteenä Yle Uutisten kuvaaja Jari Kovalaisen tekemää Veikko Mårdin taustahaastattelua.
 Yle esittää Edvin Laineen vuonna 1955 ohjaaman Tuntemattoman sotilaan tv:ssä tänäkin vuonna. Elokuvan voi katsoa Yle TV1 -kanavalta itsenäisyyspäivänä 6.12. klo 13.10.
 Lue myös:
 Elävä arkisto: Kun Tuntematon tuli – tunnelmia elokuvan ensi-illasta Helsingin Bio Rexissä 23.12.1955

Kameramies Veikko Mård, 90, teki Tuntemattoman sotilaan kuvauksissa uhkarohkean tempun, johon kukaan muu ei suostunut


Summary: Helsingissä järjestetään ainakin neljä itsenäisyyspäivän kulkuetta, jotka vaikuttavat liikenteeseen. Poliisi on turvaamassa kulkueiden toteutumista ja yleistä turvallisuutta.

Huomenna itsenäisyyspäivää vietetään toista kertaa poikkeusoloissa koronapandemian vuoksi. Presidentinlinnan juhlat on peruttu, mutta osa perinteisistä itsenäisyyspäivän tapahtumista voidaan toteuttaa.
 Itsenäisyyspäivän lipunnosto järjestetään Tähtitorninmäellä aamulla kello yhdeksän. Tapahtuman järjestävä Suomalaisuuden liitto suosittelee yleisölle kasvomaskin käyttöä ja turvavälien pitämistä. Radio Suomi tekee lähetyksen tapahtumasta.
 Helsingissä järjestetään neljä itsenäisyyspäivän kulkuetta. Poliisi on turvaamassa kaikkia kulkueita. Poliisin mukaan kokoontumisrajoitukset eivät estä kulkueiden järjestämistä.
 Alla olevasta kartasta näät kulkueiden reitit.
 Derrick Frilund / Yle
 Suomi herää -kulkue kokoontuu Rautatientorilla kello 15 ja kulkee reittiä Mikonkatu–Pohjois Esplanadi–Mannerheimintie–Eduskuntatalo.
 Ylioppilaiden soihtukulkue käynnistyy Hietaniemestä kello 16 ja kulkee reittiä Hietaniemenkatu–Arkadiankatu–Mannerheimintie–Pohjoisesplanadi–Mariankatu–Aleksanterinkatu-Senaatintori. Presidentti tervehtii kulkuetta Presidentinlinnan parvekkeelta kello 17.30.
 Helsinki ilman natseja -kulkue kokoontuu Kampin Narinkkatorille kello 16.30, mistä se etenee reittiä Narinkkatori–Salomonkatu–Paasikivenaukio–Arkadiankatu–Runeberginkatu–Välskärinkatu–Taivallahdenaukio.
 612-kulkue kokoontuu Töölöntorille kello 18 ja etenee reittiä Töölöntori–Runeberginkatu–Pohjoinen rautatienkatu–Mechelininkatu.
 Kulkueiden reitteihin voi tulla vielä muutoksia.
 Kulkueet vaikuttavat yksityiseen ja julkiseen liikenteeseen. Helsingin poliisi suosittelee yksityisautoilun välttämistä keskusta-alueella erityisesti Töölössä kello 15–20.
 Poliisi valvoo itsenäisyyspäivän tapahtumia
 Itsenäisyyspäivän turvallisuusjärjestelyt ovat Helsingin poliisin suurin vuosittainen operaatio. Järjestelyihin osallistuu useita yhteistyöviranomaisia.
 Helsingin poliisin ylikomisario  Heikki Porolan  mukaan poliisi pitää huolen siitä, että kulkueet ja mielenosoitukset pystytään järjestämään kokoontumislain mukaisella tavalla.
 – Meillä on hyvät valmiudet itsenäisyyspäivään. Kun tasavallan presidentin vastaanottoa ei toteuteta, se tietysti antaa meille pikkuisen kevennystä. Kulkueet saadaan kyllä turvallisesti pidettyä, Porola sanoo.
 Poliisin mukaan mikään kulkue ei vaadi erityistä huomiota, mutta eri kulkueiden kohdatessa on oltava hereillä. Eri näkemyserojen ja vastamielenosoittajien kohtaamiset ovat aiempina vuosina työllistäneet virkavaltaa.
 – Tuolla on pari kulkuetta, jotka takavuosina ovat mielellään olleet vähän sellaisella kissa ja koira -leikillä. On vastamielenosoittajia ja puolesta ja vastaan -tilanteita. Pyritään varmistamaan, ettei tule sellaista kontaktia, mitä me emme halua, ja että homma pysyy turvallisena, Porola sanoo.
 Ilmailua rajoitetaan Itsenäisyyspäivänä Helsingin keskustassa kello 6.00–22.00. Rajoitus koskee sekä miehitettyä että miehittämätöntä ilmailua, kuten esimerkiksi droonin käyttöä.
 Presidenttipari Ylen lähetyksessä
 Presidentin itsenäisyyspäivän vastaanotto peruttiin marraskuussa heikentyneen tartuntatilanteen vuoksi. Juhlavastaanoton sijaan Ylen tv-lähetyksessä nähdään presidentti  Sauli Niinistön  ja puolisonsa  Jenni Haukion  haastattelu.
 Myös veteraaneja, lottia ja koronapandemian aikana ansioituneita henkilöitä kuullaan lähetyksessä. Yle TV1 näyttää myös juhlien etkot ja jatkot.
 Ilmatieteenlaitos lupailee itsenäisyyspäivälle kireää pakkassäätä. Lämpötilat ovat ajankohtaan nähden jopa kymmenen astetta normaalia kylmempiä.
 Lue myös:
 Poliisi valmiina iskemään yli 10 henkilön mielenosoituksiin, jos niitä näkyy – suurista bileistä ei tietoa: "Meitä ei ainakaan ole kutsuttu"
 Nämä pikkulotat neuloivat sotilaille sukkia ja tähystivät lentokoneita – nyt he ovat yli 90-vuotiaita, mutta sisarta ei edelleenkään jätetä

Itsenäisyyspäivää vietetään huomenna poikkeusoloissa – katso tästä kulkueiden aikataulut ja reitit