Summary: Noin 900 ihmistä on evakuoitu tulivuorenpurkauksen tieltä Indonesiassa.

Indonesiassa ainakin kolmetoista ihmistä on kuollut Semeru-tulivuoren purkauksen seurauksena. Luku on noussut lauantaina kerrotusta tiedosta kahdellatoista.
 Lisäksi noin sata ihmistä on viranomaisten mukaan loukkantunut ja kymmeniä viety sairaalahoitoon, suurin osa palovammojen vuoksi. Noin 900 ihmistä on evakuoitu.
 Viranomaiset kertoivat myös, että kymmenen loukkuun jäänyttä ihmistä on saatu pelastettua hengissä.
 Valtavat savu- ja tuhkapilvet sumensivat lähialueen taivaan, kun Jaavan saaren itäpuolella sijaitseva Semeru-tulivuori purkautui lauantaina.
 Laavaa on valunut lähialueen kyliin ja ainakin yksi silta on tuhoutunut.
 Sankat tuhkapilvet ovat vaikeuttaneet pelastusoperaatiota ja tuottaneet merkittäviä ongelmia alueen lentoliikenteelle.
 Ihmiset joutuivat viimeksi pakenemaan Semerun purkauksen alta tasan vuosi sitten joulukuussa. Siitä lähtien tulivuoren uhkatasoa on pidetty korkealla.
 Indonesia sijaitsee Tyynenmeren tulirenkaalla, jossa esiintyy mannerlaattojen saumakohdassa paljon tulivuorenpurkauksia ja maanjäristyksiä. Saaristovaltiossa on lähes 130 aktiivista tulivuorta.
 Yli 3,6 kilometriä korkea Semeru on Jaavan saaren korkein vuori.
 Lue lisää:   Valtava tulivuorenpurkaus pimensi taivaan Indonesiassa – yksi kuollut, kymmeniä loukkaantunut

Indonesiassa tulivuorenpurkauksessa kuollut ainakin 13 ihmistä


Summary: Ammutun vammat eivät poliisin tiedon mukaan ole hengenvaarallisia. Poliiseja ei loukkaantunut tilanteessa.

Oulussa poliisi on ampunut teräaseella aseistautunutta ihmistä kiinniottotilanteessa.
 Poliisi sai hälytystehtävän Oulun Kaukovainiolle hieman ennen kello yhtätoista lauantai-iltana, Oulun poliisi kertoo tiedotteessaan.
 Paikalle mennyt partio kohtasi teräaseella aseistautuneen ihmisen, joka teki poliisin mukaan voimakasta vastarintaa.
 Tiedotteen mukaan poliisi käytti ampuma-asetta hyökkääjän pysäyttämiseksi. Henkilö sai vammoja, jotka eivät poliisin alustavan tiedon mukaan kuitenkaan ole henkeä uhkaavia.
 Poliisi antoi hätäensiapua vammoja saaneelle paikan päällä. Hänet kuljetettiin hoidettavaksi Oulun yliopistolliseen sairaalaan.
 Poliiseja ei loukkaantunut tilanteessa.
 Tapauksesta on kirjattu rikosilmoitus murhan yrityksestä, koska hyökkäyksen kohteena oli virkatehtävää hoitanut poliisi.
 Poliisin aseenkäytön osalta tutkinnanjohto siirtyy syyttäjälle.
 Poliisi käyttää Suomessa asetta hälytystehtävissä vain harvoin.

Poliisi ampui teräaseella aseistautunutta ihmistä kiinniottotilanteessa Oulussa


Summary: Jyväskylän kaupunki yhteistyökumppaneineen perusti vieraskielisille työnhakijoille uuden työelämään perehdyttävän palvelun. Nelisenkymmentä maahanmuuttajaa tapaa viikoittain puhuakseen suomea ja tavatakseen suomalaisia työnantajia.

Jyväskylän satamassa sijaitsevan hotellin pöydissä pulppuaa puhe suomen kielellä. Kolmisenkymmentä Jyväskylässä asuvaa maahanmuuttajaa on kokoontunut keskiviikkoiseen kerhoonsa, Juttuklubiin.
 – Olen asunut kaksi ja puoli vuotta Suomessa. Olen kotoisin Guatemalasta ja ammatiltani olen asianajaja. Opiskelen tällä hetkellä suomen kieltä Jyväskylän yliopistossa ja oikeustiedettä Itä-Suomen yliopistossa, kertoo  Juan Carlos Pinula Us  suomeksi.
 Rakkauden perässä Suomeen muuttanut Pinula Us on yksi juttuklubilaisista. Klubi on Jyväskylään perustettu uusi palvelu, jolla pyritään perehdyttämään vieraskielisiä työnhakijoita suomalaiseen työelämään ja suomen kieleen.
 Juttuklubissa on joka kerta aina eri työllistymiseen liittyvä aihe. Viime keskiviikkona kerholaiset saivat vinkkejä työnhakuun. Esimerkiksi,  mistä voi löytää työpaikkailmoituksia ja millaisia työhakemuksia kannattaa tehdä. Simo Pitkänen / Yle
 Klubilla yritetään saada puhkaistua maahanmuuttajien kuplia. Työllisyyspalvelujen työllisyysjohtajan mukaan suomalaisiin piireihin ei ole helppo päästä, jos ei ole muuta kuin oma opiskelu-, perhepiiri tai sukuyhteisö.
 – Yhteyksiä ulkopuoliseen maailmaan on aika vaikea löytää. Tämä on hyvä esimerkki siitä, miten pienillä teoilla voidaan saada uusia avauksia aikaiseksi, sanoo työllisyysjohtaja  Päivi Pöntinen  Jyväskylän työllisyyspalveluista.
 Juttuklubi syntyi tarpeeseen
 Juttuklubi sai alkunsa neljän kansainvälisen bisneksen parissa työskentelevän naisen ideasta. He lähtivät pyörittämään kerhoa oman työajan ulkopuolella vapaaehtoisvoimin.
 – Aloimme miettiä, että miten ulkomaalaistaustaisia ihmisiä saataisiin vapaamuotoisesti tapaamaan kantaväestöä ja juttelemaan heidän kanssaan, kertoo yksi klubin perustajista Business Jyväskylässä projektipäällikkönä työskentelevä  Tiina Järvelin .
 Paula Faroni (vas.), Juan Carlos Pinula Us, Tiina Järvelin ja Maaris Grunskis Latviasta osallistuvat Juttuklubissa tutustumisleikkiin. Viime keskiviikkona klubissa oli edustettuna 18 eri kansallisuutta. Simo Pitkänen / Yle
 Juttuklubiin lähti mukaan heti alussa myös Jyväskylän kaupungin työllisyyspalvelut. Ensimmäinen vierailu tehtiin lokakuun alussa Business Jyväskylään. Syksyn mittaan on tutustuttu myös esimerkiksi Monikulttuurikeskus Gloriaan, Keski-Suomen Kauppakamariin ja Jyväskylän kaupungintaloon.
 – On tunnistettu ilmiö, että vierasta ei oteta töihin on kyse sitten suomalaisesta tai maahanmuuttajasta. Pitkälti se johtuu tiedon puutteesta ja vääristä mielikuvista. Nyt tutustutamme vieraskielisiä työnhakijoita suomalaisiin työantajiin, sanoo Päivi Pöntinen.
 Juttuklubissa kuin pikatreffeillä
 Juttuklubin emäntä Kolumbiasta kotoisin oleva  Ana Maria Limma  puikkelehtii tonttulakki päässä hotellin pöydästä toiseen jakaen uusia ennalta mietittyjä puheen aiheita juttuklubilasille. Kerhossa kukkii eri kielien ja kulttuurien runsaus.
 Ensimmäisellä vierailulla oli mukana kymmenisen maahanmuuttajaa. Sen jälkeen määrä on kasvanut aina neljäänkymmeneen.
 – Meillä on mukana kerholaisia Japanista Latviaan ja Afrikasta Kolumbiaan. Tämä on kuin oltaisiin pikatreffeillä tapaamassa monia eri ihmisiä esimerkiksi työnantajia. Tämä on turvallinen ympäristö, ja kenenkään ei tarvitse arastella, sanoo Ana Maria Limma Juttuklubin koordinaattori.
 Ana Maria Limma toimii maahanmuuttajien ohjaajana Jyväskylän työllisyyspalveluissa. Hän on ollut myös moottori Juttuklubissa ja järjestänyt esimerkiksi yirtysvierailut. Juttuklubi jatkuu myös ensi vuonna. Simo Pitkänen / Yle
 Tällä kertaa Juttuklubissa Sokos Hotel Paviljongissa on paikalla Keskimaan työnantajapuolen edustajat. Ravintola-alalla kärsitään työvoimapulasta ja esimerkiksi kokeista on kova pula. Kaikki työhakemukset otetaan ilolla vastaan vaikka englanniksi.
 Kaikissa tehtävissä ei Keskimaan ravintola- ja majoitusalan kehityspäällikön mukaan vaadita suomen kielen taitoa. Työhakemusta tutkittaessa ei Keskimaalla hakijan nimeä katsota.
 – Sanoisinpa jopa näin, että meillä ei ole enää pitkään aikaan ollut varaa olla ottamatta myös kansainvälisiä hakemuksia vastaan. Suomalaista työvoimaa on liian vähän, ja toisaalta kansainväliset hakijat ovat usein erittäin osaavia, kertoo majoitus- ja ravintola-alan kehityspäällikkö  Päivi Kinnunen  Keskimaalta.
 Työhaastatteluja ja työharjoittelupaikkoja
 Juttuklubi on jo poikinut muutamia työhaastatteluja ja työharjoittelupaikkoja.
 Guatemalasta kotoisin oleva Juan Carlos Pinula Us on päässyt jo kahteen eri työharjoitteluun. Hän haluaisi oppia suomen kielen niin hyvin, että hän pystyisi tekemään töitä suomeksi.
 Hän työskenteli kotimaassaan neuvonantajana ihmisoikeusasioissa. Opetushallituksesta saamansa päätöksen mukaan hänen täytyy opiskella Suomessa 60 opintopistettä oikeustiedettä, jotta hän saa toimia asianajajana myös Suomessa.
 Hän haluaisi jäädä Suomeen. Juttuklubi on tarjonnut hänestä hienon mahdollisuuden tutustua suomalaiseen työelämään.
 – Juttuklubin kautta saa paljon erilaisia kontakteja ja ammatillisia verkostoja. Täältä voi saada myös työkaluja työnhakuun. Se on tärkeää tulevaisuuden kannalta.
 Paula Faroni on tehnyt Suomessa ollessaan muun maussa vapaaehtoistöitä kirkossa. Hän on ollut kotouttamassa maahanmuuttajia. Simo Pitkänen / Yle
 Brasilialainen  Paula Faroni  tuli kaksi vuotta sitten Suomeen tekemään maisteriopintonsa loppuun.
 Hän tapasi Suomessa miehen ja haluaisi nyt löytää täältä Brasiliassa tekemiään projektipäällikön töitä. Hän on hakenut monia eri paikkoja, mutta ei ole onnistunut vielä pääsemään työhaastatteluun.
 – Työn saaminen on Suomessa vaikeaa, mutta täytyy pysyä positiivisena ja motivoituneena. Juttuklubi on täydellinen paikka tutustua yrityksiin ja verkostoitua, sanoo Paula Faroni englanniksi.
 Voit keskustella aiheesta sunnuntaihin kello 23.00 saakka.

Maahan muuttaneen voi olla hankala päästä omasta kuplastaan, Jyväskylässä siinä auttaa Juttuklubi:  "Täydellinen paikka tutustua ja verkostoitua", sanoo Paula Faroni


Summary: Etelän suunnasta tullut henkilöauto oli lähtenyt ohituskaistalla ohittamaan autojonoa ja ajautui vastaantulijoiden kaistalle. Kolarissa menehtyi noin 30-vuotias mies.

Jyväskylässä Ysitiellä Korpilahdella menehtyi pääkaupunkiseudulta kotoisin ollut mies, kertoo poliisi.
 Onnettomuus tapahtui perjantaina  hieman klo 20 jälkeen, jossa menehtyi noin 30-vuotias mies. Menehtynyt oli ohitukseen lähteneen auton kuljettaja.
 Poliisi kertoo, että etelän suunnasta tullut henkilöauto oli lähtenyt Painaanmäellä ohituskaistalla ohittamaan edessään ollutta autojonoa ja ajautunut liukkaalla tiellä vastaantulijoiden kaistalle.
 Ohittanut auto oli törmännut kahteen, vastakkaisesta suunnasta tulleeseen ajoneuvoon.
 Ensimmäisessä vastaan tulleessa ajoneuvossa oli törmäyksen sattuessa ollut kyydissä kaksi henkilöä ja toisessa vastaan tulleessa ajoneuvossa neljä henkilöä.
 Näiden autojen henkilöt oli toimitettu lääkäriin tarkastukseen. Ohittamaan lähteneessä ajoneuvossa on ollut kuljettajan lisäksi matkustaja, joka on toimitettu sairaalaan.
 Paikalla on 80 kilometrin nopeusrajoitus. Poliisilla ei ole toistaiseksi tietoa ajoneuvojen nopeudesta.
 Poliisi jatkaa onnettomuuden tutkintaa. Tapausta tutkitaan tässä vaiheessa liikenneturvallisuuden vaarantamisena.

Jyväskylän Korpilahden kuolonkolarissa menehtyi eteläsuomalaismies – onnettomuus tapahtui ohitustilanteessa


Summary: Somevaikuttajien tekemät inspiraatiokalenterit ovat piristäneet paperikalenterien myyntiä. Kun kaikki on muuten verkossa, on käsillä tekemistä alettu arvostaa.

Laatikollinen kuviollisia teippejä, kasoittain tarroja ja loputtomasti erilaisia kyniä. Inspiraation iskiessä oululainen  Julia Sadinmaa , 22, kaivaa askartelutarvikkeensa esiin ja kirjoittaa ajatuksiaan paksuun kirjaan.
 Kirja eli  bujo , bullet journal, on kalenterin, muistivihkon ja päiväkirjan yhdistelmä. Sen täyttämiseen ei ole tarkkoja sääntöjä, mutta usein sitä koristellaan ja tuunataan.
 Sadinmaan tämänhetkisessä bujossa on merkintöjä vasta kuluneelta syksyltä, mutta silti se pursuilee tarrojen ja kuvien runsaudesta. Hän on harrastanut bujoilua neljä vuotta ja kertoo sen olevan tärkeä harrastus.
 Julia Sadinmaa innostui bujoilusta alun perin Youtube-videon kautta. Paulus Markkula / Yle
 – Tämä on minun tapani purkaa luovuutta. Saan ajanhallinnan lisäksi muistilistat tänne ja tavallaan päänsisäiset asiat pakettiin yksiin kansiin.
 Akateeminen kirjakauppa, Adlibris ja Suomalainen kirjakauppa kertovat kaikki samaa – paperiset kalenterit eivät ole häviämässä mihinkään, vaan niiden suosio pysyy tasaisena. Viime aikoina myyntiä ovat piristäneet esimerkiksi somevaikuttajien tekemät erilaiset inspiraatiokalenterit, joissa on bujon tapaisesti tilaa omille ajatuksille ja teksteille.
 Bujoilusta on aito hyöty
 "Asioita jotka haluan kokea Espanjan matkallani" on yhden Sadinmaan bujossa olevan listan otsikko.
 Listojen lisäksi kirjasta löytyy tavanomaisia kalenterimerkintöjä tapaamisista, syntymäpäivistä ja asioiden hoitamisesta. Silti kovinkaan monen päivyristä tuskin löytyy yhtä visuaalisesti merkittyjä unelmia, tavoitteita tai lempimusiikkikappaleita. Koristeellisille sivuille on kirjattu myös kirjoitushetken mieliala ja päivän askelmäärä.
 Harrastus alkoi vihkolla ja paketillisella tusseja, mutta on vuosien mittaan paisunut. Paulus Markkula / Yle
 – Se on semmoinen hallittu kaaos. Tykkään myös minimalismista, mutta minun minimalistisuus on sitä, että laitan ensin ylös kaksi asiaa ja yhtäkkiä siellä onkin kaaos, Sadinmaa sanoo ja naurahtaa.
 Paperisen kalenterin käyttämisessä on paljon hyötyjä verrattuna sähköiseen. Asioiden kirjaaminen käsin voi auttaa hahmottamaan ja helpottaa muistamista.
 Aivotutkija ja Helsingin yliopiston professori  Minna Huotilainen  kertoo, että vaikka ihmiset käyttäisivät työnsä puolesta sähköistä kalenteria, monet haluavat rinnalle myös paperisen version.
 – Sähköisiä välineitä käyttävä ihminen alkaa arvostaa enemmän myös käsillä tekemistä. Asioiden kirjoittaminen kalenteriin käsin konkretisoi asiaa paljon enemmän kuin sähköisessä kalenterissa oleva merkintä, toteaa Huotilainen.
 Viime kuukausien syksyiset teemat väistyvät pian joulukuun koristusten tieltä. Paulus Markkula / Yle
 Tutkijan mukaan paperinen kalenteri on sähköistä monipuolisempi ja persoonallisempi. Yksinkertaisimmillaan persoonallisuutta voivat tuoda sivujen reunoille piirretyt sydämet ja eri värein kirjoitetut merkinnät. Joskus taas kalenteri voi pitää sisällään suuriakin muistoja ja tarinoita omasta elämästä.
 Luovuutta ja hauskoja ideoita
 Julia Sadinmaa kertoo olevansa järjestelmällinen ja tarkka eikä siedä virheitä ja suttuja bujossa. Jos suttuja tulee, hän liimaa sivuja yhteen tai peittää virheet tarroilla.
 Parasta harrastuksessa on luovuuden lisäksi se, että voi vapaasti toteuttaa hauskojakin ideoita: esimerkiksi omistaa kokonaisia aukeamia Barbie-teemalle.
 Vaikka kyse on kevyestä harrastuksesta, se on silti myös hyödyllinen. Sadinmaa kertoo muistavansa asiat paremmin, kun on konkreettisesti kirjoittanut ne paperille. Sähköistä kalenteria hän ei käytä, ellei ole pakko.
 – Muistan asiat paremmin, kun näen, että olen kirjoittanut tietyt asiat tietyn värisellä kynällä, tiettyyn kohtaan sivua. Jos esimerkiksi lääkäriaikani lukisi puhelimen kalenterissa, siitä ei jäisi minulle visuaalista muistikuvaa enkä silloin muistaisi mennä sinne. Kaikki pitää olla paperilla.
 Bujoon voi merkitä arkisten menojen lisäksi vaikkapa paikkoja, joissa haluaa käydä. Paulus Markkula / Yle
 Sadinmaa opiskelee tradenomiksi Oulun ammattikorkeakoulussa. Oppitunneilla asioiden kirjoittaminen käsin auttaa häntä hahmottamaan kurssien sisältöjä.
 Kun luokkatoverit näpyttelevät muistiinpanoja kannettaville tietokoneilleen, Sadinmaa kaivaa laukustaan vihkon ja penaalin.
 Voit keskustella aiheesta sunnuntaihin 5. joulukuuta kello 23:een asti.
 Lue seuraavaksi:
 Sähköinen kalenteri voi orjuuttaa ja tehdä tunteettomaksi – myös aivotutkija näkee hyötyjä paperisessa kalenterissa
 Villitys saa ihmiset menemään kalenteri kainalossa joka paikkaan – tästä on kyse ilmiöksi nousseessa bujoilussa
 Unohda värityskirja, nyt tuunataan kalentereita! Valkoisen paperin pelko jäytää kalenterifriikkiä

Elämän aikatauluttaminen voi olla stressaavaa, mutta Julia Sadinmaa, 22, on tehnyt siitä itselleen harrastuksen


Summary: Ilmavoiminen hävittäjälentäjäkoulutus on valmistautunut uusien monitoimihävittäjien tuloon jo vuosia. Koulutus on ottanut digiloikan lisäämällä simulaattoriopetusta ja virtuaalipelaamista.

Tikkakosken Ilmasotakoulussa lentokadettien opetus tapahtuu entistä enemmän simulaattoreissa sisätiloissa.
 Uusi teknologia säästää kalliita lentotunteja ja yhdistää ilmassa lentävät Hawk-harjoitushävittäjät maassa olevien simulaattoreiden kanssa samaan harjoitteeseen. Kalliin mekaanisen simulaattorin rinnalle on tullut edullisempia digitaalisia simulaattoreita ja virtuaalilaseja pelilliseen harjoitteluun.
 – Suomen ilmavoimat kulkee kehityksen etunenässä ja olemme maailman mittakaavassa edistyksellisiä nimenomaan Hawk-ympäristöön rakennetun LVC-järjestelmän kanssa, kertoo Hävittäjälentolaivue 41 komentaja, everstiluutnantti  Lauri Suominen .
 Lentäjäkoulutus on uudistunut melkoisesti everstiluutnantti Lauri Suomisen lentokoulutusajoista. Jarkko Riikonen / Yle
 Oikeita koneita, virtuaalikoneita ja tekoälyä
 LVC -kirjainyhdistelmä muodostuu sanoista live, virtual ja constructive. Live tarkoittaa ilmassa lentäviä koneita. Virtual käsittää maassa olevat lentosimulaattorit. Constructive tarkoittaa tietokoneella luotuja todentuntuisia lentokoneita, joita tekoäly ohjaa.
 Hawk-koulutuksessa on nyt käytössä neljän tason laitteita. Suurin ja kallein on perinteinen full mission -simulaattori, josta löytyy täydellinen toisinto oikeasta Hawk-ohjaamosta nappuloineen ja kytkimineen. Sillä opetetaan koulutuksen alussa peruslentämistä, koneen hallintaa ja hätätoimenpiteitä.
 Seuraavassa vaiheessa kadetit harjoittelevat uusilla edullisemmilla HMT-simulaattoreilla taktista lentämistä puolipallon muotoisen videoseinän sisällä.
 Vielä kevyempiä opetusvälineitä ovat isoilla näytöillä varustetut PTT-simulaattorit. Kaikista uusin ja kevyin versio on VR- eli virtuaalilaseilla toteutettu pelillistävä koulutusympäristö. Sen avulla oppilaat voivat omatoimisesti harjoitella ilmataistelun lainalaisuuksia.
 Virtuaalilasit ovat kevyimmät opetusvälineet lentotaitojen opiskelussa. Arvo Vuorela / Yle
 Ilmavoimat kehittää uutta koulutustekniikkaa joustavasti Patrian kanssa. Patrialla on toimipiste Ilmasotakoulun naapurissa, joten innovaatiot saadaan nopeasti koulutuskäyttöön.
 – Patrialla on kyky muokata Hawkin ohjelmistoa, joten asiat etenevät nopeammin kuin esimerkiksi Hornet-maailmassa. Siellä ohjelmistoja joudutaan säätämään mutkikkaasti valmistajan kautta, Lauri Suominen kertoo.
 Uusi tekniikka säästää rahaa ja tehostaa koulutusta
 Simulaattoreiden käyttö säästää lentotunteja, kun oikeaa konetta ei tarvitse aina lähettää maalilennoille. LVC-järjestelmä pystyy luomaan digitaalisen maalikoneen, jota vastaan ilmassa oleva Hawk voi harjoitella ilmataistelua näköetäisyyden ulkopuolella simuloidun tutkan ja tutkavaroittimen avulla.
 LVC:n avulla Hawk-suihkuharjoituskoneilla voidaan kouluttaa edullisemmin tehtäviä, mitä aiemmin tehtiin vain Horneteilla.
 – Tässä vapautuu samalla resursseja hävittäjäpuolen omille lennoille. Ennen LVC-järjestelmää tarvitsimme aika paljon Hornetia Hawk-koulutuksen tukena.
 Simulaattoreissa hallintalaitteet ovat yhdenmukaisia Hawkin ohjaamon laitteiston kanssa. Jarkko Riikonen / Yle
 Ennen LVC-uudistusta lentäjiä koulutettiin perinteisesti pala kerrallaan alkaen peruslentotaidoista. Erikseen opittiin muun muassa suunnistus-, tunnistus-, torjunta- ja osastolentäminen kunnes opintojen lopussa oli koko koulutuspaketti kasassa.
 – Nyt viedään jo ensimmäisille lennoille LVC:llä tuotettuja elementtejä. Oppilaat kasvavat koko ajan oikean näköisessä ympäristössä ja tottuvat käyttämään järjestelmiä. Näin tilanneymmärrys muodostuu jo puoli vahingossa koulutuksen aikana paremmaksi, kertoo Suominen.
 Koulutus valmistautuu uusien hävittäjien tuloon
 Hornet hävittäjien seuraajan valinta, eli  HX-hanke on loppusuoralla . Suomen uudesta hävittäjästä odotetaan päätöstä vielä ennen joulua.
 Tulevien torjuntahävittäjien lentokoulutusta on suunniteltu Tikkakoskella HX-hankkeen alusta alkaen. Lentokoulutusohjelmia päivitetään jatkuvasti ja heti kun HX-päätös tulee, niin käynnistyy uusi päivityskierros.
 – HX on ollut isona tavoitteena koko ajan eli olemme etupainoisesti vieneet koulutusta siihen suuntaan. Mutta kyllä me vielä muutamia ikäryhmiä koulutetaan Hornetille.
 Vaikka simulaattorikoulutus Suomen Ilmavoimissa kasvaa edelleen 2030-luvulle mentäessä, Suominen rauhoittelee lentäjiksi haluavia.
 – Ei me oikealla lentokoneella lentämistä voida koskaan kokonaan simulaattoreilla korvata.
 Tulevaisuudessa LVC-ympäristöön halutaan liittää lentokoulutuksen rinnalle ilmatorjuntakoulutus, jossa yhdistyisi myös oikeat ilmatorjunta-aseet ja simulaattorit.
 Lue lisää:
 Suomeen on tarjolla viisi hyvää hävittäjää – yksi niistä vie niin lähelle Natoa ja Yhdysvaltoja kuin on mahdollista
 Tutkijan visio Suomen hävittäjähankinnasta: Rafale, Typhoon tai Gripen 20 vuodeksi, sitten mukaan uuteen eurooppalaiseen projektiin Tutkijan visio Suomen hävittäjähankinnasta: Rafale, Typhoon tai Gripen 20 vuodeksi, sitten mukaan uuteen eurooppalaiseen projektiin
 Tekoäly voittaisi jo nyt ihmisen oikeassa sodassa – ja sen ymmärtäminen on olennaista, kun Suomi tekee päätöksen historiallisesta hävittäjähankinnasta

Autokouluista tutut simulaattorit valtasivat hävittäjälentäjien koulutuksen – Ilmasotakoulu on valmistautunut vuosia uusien hävittäjien tuloon


Summary: Suomessa kauppajätit tekevät pitkiä sopimuksia elintarviketoimittajien kanssa. Siksi tuottajien nousseet kustannukset eivät ole tulleet kaupan hyllyyn saakka.

Suomalaiset ovat saaneet nauttia tänä vuonna niukemmista ruoan hinnankorotuksista kuin muut eurooppalaiset. Helmi- ja kesäkuussa ruoan hinta on jopa laskenut.
 Ruoan hinta kallistui lokakuussa Suomessa vain prosentin, kun EU-maissa hinnat nousivat yli kaksinkertaisella vauhdilla eli keskimäärin 2,3 prosenttia viime vuoden vastaavaan aikaan verrattuna.
 Koko elintarvikeketjussa tuskaillaan kuitenkin vauhdilla nousseita kustannuksia. Pelkästään polttoaineiden kallistuminen aiheuttaa paineita pelloilta teollisuuden kautta kauppaan saakka.
 Kaikesta huolimatta kaupassa hinnat ovat pysyneet kurissa. Toistaiseksi.
 Eri tuoteryhmissä on suuria eroja.
 Juttu jatkuu grafiikan jälkeen.
 Ruokaöljyissä ja -rasvoissa kehitys on suomalaiskuluttajien eduksi. Niissä hinta nousi täällä vain vajaa puolitoista prosenttia, kun EU:ssa ne kallistuivat peräti runsaan yhdeksän prosenttia.
 Aina suomalainen ei kuitenkaan voita. Suomalaisella kalatiskillä hinnat polskivat ylöspäin yli kaksi kertaa nopeammin kuin EU-maissa keskimäärin.
 Mutta keskimäärin hinnat ovat nousseet maltillisesti, vaikka elintarvikeketjun alkupäässä  kustannukset kasvavat  vauhdilla. Miksi se näkyy kaupan hyllyssä vähemmän Suomessa kuin muualla EU-maissa keskimäärin?
 Tänäkin vuonna kauppa on tehnyt toimitussopimuksia ennenkuin sadosta on ollut tietoa. Viljasato Suomessa oli poikkeuksellisen kehno ja se enteilee ainakin paineita hintojen nostamiseen.  Esa Syväkuru / Yle
 Ensimmäinen koronavuosi on heijastunut moniin elintarvikeryhmiin. Esimerkiksi hedelmien hintojen kallistumiseen on vaikuttanut työvoimapula sadonkorjuuaikoina. Myös koronan sotkemat kuljetusketjut ja konttipula ovat vaikuttaneet laajasti eri tuoteryhmiin. Juomissa viinin ja oluen hinnan nousuun vaikuttaa omalta osaltaan vuoden alussa voimaan tullut valmisteveron korotus.
 Järvenpään Citymarketin myymäläpäällikkö  Teemu Lähde  on saanut näppituntumaa tulevasta.
 Järvenpään Citymarketin myymäläpäällikkö Teemu Lähteen mukaan asiakkaat vaativat entistä enemmän "laadukkaampia, maukkaampia ja itselle sopivampia tuotteita". Hinta ei ole ainoa valinta-argumentti, vaikka onkin tärkeä.  Esa Syväkuru / Yle
 – Meille on jo tullut hinnankorotusilmoituksia ensi vuodelle. Ne ovat ihan merkittäviä ja koskevat useaa tuoteryhmää. Taustalla on varsinkin polttoaineen ja pakkausmateriaalien kustannusten tuntuva nouseminen.
 – Elintarviketeollisuuden ja kaupan väliset sopimukset ovat pitkiä. Se hidastaa elintarvikeketjun kustannusten nousun siirtymistä hintoihin ja kustannusten siirtyminen hintoihin jakaantuu pidemmälle ajalle, sanoo Pellervon taloustutkimuksen (PTT) tutkimusjohtaja  Sari Forsman-Hugg .
 Suomalaisten käytettävissä olevista tuloista kuluu ruokaan entistä pienempi osa, noin kaksitoista prosenttia. Suomessa ruoan hinta on noin viidenneksen korkeampi kuin EU-maissa keskimäärin, sanoo Pellervon taloustutkimuksen tutkimusjohtaja Sari Forsman-Hugg. Esa Syväkuru / Yle
 Ensi vuonna alkaakin tapahtua. PTT ennusti syyskuun lopussa, että ruoka kallistuu 1,8 prosenttia eli enemmän kuin vuosiin. Vain vuonna 2018 ruoka kallistui yli kaksi prosenttia, mutta sitä edelsi kaksi halventuvien hintojen vuotta. Syyskuun jälkeen kustannusten nousu on jatkunut ja PTT:n ennuste päivitetäänkin taas keväällä.
 Nousu hidastui, mutta Suomessa ruoan hinta on selvästi yli EU-keskiarvon
 Suomalaisen ruoan hintamuutokset ovat hitaampia kuin muualla, mutta yleisessä hintatasossa on edelleen selvä ero.
 Viime vuonna ruoka ja alkoholittomat juomat olivat Suomessa 19 prosenttia kalliimpia kuin EU-maissa keskimäärin. Ero on hiukan kaventunut. Vielä muutamia vuosia sitten suomalaisessa kaupassa ruoan ja juomat hinnat olivat lähes neljänneksen yli EU:n keskiarvon.
 Juomat eivät ole mukana PTT:n ennusteessa. Suomalaisille rakkaat kahvi ja olut ovat olleet tänä vuonna suurimpia nousijoita, kuten yllä olevasta grafiikasta näkyy.
 Arviotaan harvinaisen kovasta hintahyppäyksestä PTT perustelee sillä, että elintarvikeketjussa pitkät, esimerkiksi neljän kuukauden pituiset sopimukset hidastavat hintojen muutoksia kaupan hyllyssä. Tänä vuonna elintarvikeketjuun on kertynyt korotuspaineita, joita yritetään purkaa seuraavissa sopimusneuvotteluissa.
 Kalan ja muiden merenelävien hinnat laskivat tuntuvasti viime vuona. Tänä vuonna kehitys on mennyt vauhdilla toiseen suuntaan.  Esa Syväkuru / Yle
 Suomessa kauppa on kuitenkin Euroopankin mitassa poikkeuksellisen keskittynyttä. K- ja S-ryhmien markkinaosuus on yhteensä yli 80 ja Lidlin vajaa kymmenen prosenttia. Kauppaketjut ovat vahvoja neuvottelukumppaneita ja neuvottelupöydässä ässänä hihassa on mahdollisuus kasvattaa tuontia, jos suomalainen teollisuus ja tuottajat alkavat käydä liian kalliiksi.
 Kustannuksia ei ole katettu hintaa nostamalla
 Tänä vuonna kohonneet kustannukset ovat olleet tuottajille tuskallisia ja PTT:n syyskuun ennusteen mukaan maataloudessa yrittäjätulo tulee putoamaan viidenneksen.
 Tuottajien mielipiteet kuitenkin jakaantuvat siitä, ovatko pitkät sopimusjaksot ennustettavuutta vai jäykkyyttä.
 Maidon, juuston ja kananmunien hinnat ovat laskeneet vuotta aiempaan verrattuna lähes joka kuussa tänä ja viime vuonna  Esa Syväkuru / Yle
 Runsas kaksi vuotta sitten perustettu elintarvikemarkkinavaltuutetun toimisto yrittää löytää ongelmaan ratkaisua kaupan, tuottajien ja teollisuuden kesken.
 – Esillä on ollut muun muassa jonkinlainen putkimalli, sanoo elintarvikemarkkinavaltuutettu  Olli Wikberg .
 Putkella hän tarkoittaa sitä, että sovitut hinnat voisivat muuttua sopimuskauden aikanakin, jos tuotantokustannukset ylittävät tai alittavat jonkin sovitun rajan.
 Wikbergin mukaan "on osapuolista kiinni" tuleeko uusi malli käyttöön ja milloin.
 Ensimmäinen koronavuosi sai hedelmien hinnat kovaan nousuun viime vuonna muun muassa kausityövoimaan saatavuusongelmien takia. Tänä vuonna hinnat ovat laskeneet, kun vertailukohtana on edellinen vuosi. Esa Syväkuru / Yle

Ruoan hinta nousee Suomessa selvästi hitaammin kuin Euroopassa – Katso tästä missä tuotteissa on pidetty tiukin hintakuri


Hallituksen päätös hävittäjistä on kuin joulu. Se tulla jollottaa. Tosin jo ennen joulua.
 Puolustusministeri  Antti Kaikkonen  (kesk.) sanoo, että puolustusvoimat on nyt jättänyt puolustusministeriölle esityksensä.
 – Alamme käydä sitä huolellisesti läpi, Kaikkonen sanoo.
 Kaikkosen mukaan nyt tehdään vielä jotain tarkistuslaskemia.
 – Haluamme varmistua, että kaikki on varmasti huolellisesti tehty.
 Tarkkaa päivää päätökselle Kaikkonen ei anna.
 – Se tarkentuu myöhemmin.
 Millaisen esityksen puolutusvoimat teki?
 – Siitä en voi tässä vaiheessa sanoa mitään.
 Antti Kaikkonen keskustan vaalistartti aluevaaleihin -tilaisuudessa Helsingissä lauantaina. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Voiko nyt sanoa kuitenkin, että puolustuvoimat on pannut koneet paremmuusjärjestykseen?
 – En lähde vielä avaamaan sen tarkemmin tuota työtä. Käymme sen ensin itse läpi. Sen tiedän kyllä, että ilmavoimat ja puolustusvoimat ovat huolella tehneet työtä.
 Putosiko joku konetyyppi jo kisasta?
 – Tätäkään asiaa en voi vielä tässä vaiheessa avata, mutta nämä meidän asettamamme aika tiukatkin kriteerit tälle tarjouskilpailulle ovat olleet ihan aitoja. Koko ajan tässä on ollut mahdollisuus, että joku tai jotkut koneet eivät kriteerejämme täytä. Jos näin on, ne eivät kilpailua voi voittaa.
 Onko ruotsalainen Gipen mukana kisassa? Puolustusministeri Antti Kaikkonen ei kerro. Tomi Jokela / AOP
 Julkisuudessa on likkunut epäilyjä, pysyykö koneiden hinta ja erityisesti käyttökulut Suomen eduskunnan asettamassa haarukassa. Miten pidetään huolta siitä, että rahaa ei mene enemmän kuin piti?
 – Niin, kun ne ovat kriteerejä, niin hyvin tarkasti katsotaan, mahtuvatko ne niihin kriteereihin. Ja jos ei mahdo, ei voi kilpailua voittaa.
 Miten aiotte tiedottaa tästä?
 – Kyllä tämä valinta tullaan riittävällä tavalla perustelemaan, miksi on päädytty siihen mihin on päädytty. Valtioneuvostohan tuon päätöksen sitten tekee.
 Jos kuitenkin lipsauttaisit päivämäärän kameralle?
 – En valitettavasti voi lipsauttaa, hyvästä yrityksestä huolimatta.
 Mitä olennaista tässä vaiheessa voisit sanoa?
 – Tasavallan presidentti johtaa maamme ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa yhteistoiminnassa valtioneuvoston kanssa. Ja tasavallan presidentti on myös puolustusvoimien ylipäällikkö. Nämä asiat huomioidaan tässä prosessissa.
 Onko presidenttikin saanut puolustusvoimien esityksen?
 – No, en ole presidentin tiedottaja, että hän tiedottaa sitten omista asioistaan itse, jos katsoo, että jotakin tiedotettavaa on.
 Oliko itselläsi henkilökohtaista suosikkia hävittäjien joukossa?
 – Ei missään nimessä, vaan olen lähtenyt siitä, että pitää olla tasapuolinen ja reilu kilpailu. Tässä on valittu neljä maata mukaan ja jo alussa on katsottu, että nämä kaikki olivat meille hyviä kumppaneita ja kone voidaan ostaa mistä maasta tahansa. Valtioneuvosto voi toki tehdä ulko- ja turvallisuuspoliittista harkintaa tässä asiassa. Katsoisin, että tärkein arviointi on tehty jo tuossa alkuvaiheessa.
 Voiko tässä käydä niin, että hallitus ja puolustusvoimat päätyvät eri ykkössuosikkiin?
 – Puolustushallinto valmistelee omaa esitystään niin, että kriteerien täytyy täyttyä. Sitten vertaillaan koneiden suorituskykyä. Tältä pohjalta se esitys valmistuu. Jos tässä valikoinnissa joku selvästi parhaaksi osoittautuu, esitys syntynee tältä pohjalta. Ainakin oma ajatukseni on tämä. Toivon ja uskon, että valtioneuvosto arvostaa sitä laajaa, perusteellista, hyvää valmistelutyötä, mitä tässä puolustushallinto on tehnyt.
 Paljonko päätökseen liittyy ulkopolitiikkaa, siis valintaan neljän maan välillä?
 – Kaikki neljä ovat meille hyviä kumppanimaita. Kaikki hieman eri perustein, mutta itse katson, että on mahdollista ostaa kone mistä tahansa näistä neljästä maasta.
 Suomi hankkii siis noin 64 hävittäjää ja kaupan hinta on kaikkineen enintään enintään 10 miljardia euroa.
 Suomeen on tarjolla viisi hyvää hävittäjää – yksi niistä vie niin lähelle Natoa ja Yhdysvaltoja kuin on mahdollista

Kaikkonen: Puolustusvoimien esitys hävittäjähankkeesta valmis – hallitus päättää ennen joulua


Summary: Saksofonisti ja säveltäjä Linda Fredriksson julkaisi juuri ensimmäisen sooloalbuminsa. Juniper on yhdistelmä kodeissa ja mökeillä nauhoitettuja demoja, tunnetta muutoksesta ja tiukkaa bändisoittoa.

Linda Fredrikssonia  jännitti työskennellä yksin. Saksofonisti oli soittanut vuosikausia mainetta ja kunniaa niittäneissä kokoonpanoissa kuten Mopossa ja Superpositionissa, mutta nyt hän oli uuden äärellä: vasta ilmestynyttä  Juniper -sooloalbumiaan hän teki alkuvaiheessa täysin itsenäisesti.
 – Siinä piti käydä vain itseni kanssa musiikillisia keskusteluja siitä, mistä minä tykkään. Se oli yllättävän vaikeaa.
 Kun sävellystyön jälkeen mukaan tuli muita muusikoita, esiin nousi myös kysymyksiä siitä, miten Fredriksson mahdollistaa sen, että kaikki mukana olevat ihmiset voivat hyvin.
 – Olen aiemmin ylittänyt oman jaksamiseni ja hyvinvointini rajoja. Olen viime aikoina ajatellut, että ehkä sitä ei tarvitsekaan ihannoida, että tekee pisimmän työpäivän tai on mukana mahdollisimman monessa jutussa, vaan voisi ihannoida sitä että voi hyvin, kaikkia kuullaan ja kaikilla on turvallista.
 Fredriksson ei ole ajatustensa kanssa yksin. Tänä syksynä teetetyn  kyselyn  mukaan suomalaiset jazzmuusikot kaipaisivat tasa-arvoisempaa työkulttuuria ja seksismin kitkemistä.
 Luurit korvilla kulkevasta teinistä tuli ammattimuusikko
 Fredrikssonin muusikonura alkoi samalla tavalla kuin monella muullakin: hän aloitti soittamisen 9-vuotiaana, ja se oli pitkään rakas harrastus.
 – Musiikki on minulle oma paikka, missä voi käsitellä muun elämän asioita. Nuorempana se oli myös turvasatama, johon paeta asioita. Olin teini-ikäisenä aina luurit päässä, hän kertoo.
 Peruskoulun musiikkiluokkien ja musiikkilukion jälkeen tulivat Pop & jazz -konservatorio, Conservatorium van Amsterdam ja Sibelius-akatemia.
 Fredriksson on tähän mennessä nähty monenlaisissa jazz-kokoonpanoissa, kuten jazz-Emmat voittaneissa Mopossa ja Superpositionissa. Ajatus soololevystä on ollut pitkään hänen unelmansa, ja kaksi vuotta sitten siihen tuli sopiva hetki.
 – Olen tyytyväinen, että odotin tähän asti. Aiemmin en olisi ollut valmis siihen keskusteluun ja itsekseni työskentelyyn, mitä soololevyn tekeminen vaatii.
 Fredrikssonin pääinstrumentti on baritonisaksofoni. Kuvassa oleva soitin on vuodelta 1952, eli se on 69 vuotta vanha. Markku Pelkonen / Yle
 Uuden alku ja vanhan taakse jättäminen
 Fredriksson kertoo, että hänellä oli jo ennen koronapandemiaa tarve vetäytyä ja tehdä musiikkia jonkin aikaa itsekseen.
 – Halusin olla omassa kuplassani ja itselleni mahdollisimman kiva, lempeä ja huomaavainen. Minulla oli tarve olla juuri se, kuka olen, ja itsekseni työskentely teki sille tarpeelle todella hyvää.
 Pohdinta kietoutui elämänvaiheeseen, jossa Fredrikssonilla oli tarve olla määrittelemättä itseään ja vain olla. Sama pätee myös lopputuloksena syntyneeseen levyyn.
 – En halua määritellä sitäkään, esimerkiksi mitä genreä se edustaa. Mielestäni levyllä kuuluu se rauhallinen olotila, missä sitä on tehty.
 Levyn kantava teema on uuden alku, vanhan taakse jättäminen ja niiden välinen rajapinta, mikä peilaa muutoksia Fredrikssonin omassa elämässä. Esimerkiksi levyn  Nana (Tepalle)  -kappale on omistettu hänen edesmenneelle isoäidilleen, joka levyn tekemisen aikana alkoi menettää muistiaan ja eli viimeisiä hetkiään.
 – Olin nimennyt kappaleen aiemmin Nanaksi. Se oli viimeinen, joka oli vielä viime keväänä keskeneräinen, ja työstin sitä paljon. Sitten tajusin, että kappale on omistettu mummille ja siinä on selkeästi jokin unohtamisen tematiikka läsnä.
 Jälkikäteen Fredriksonille myös selvisi, että  nana  tarkoittaa espanjaksi isoäitiä.
 Fredriksson esiintyy lauantaina We Jazz -festivaaleilla Helsingissä. Festivaali jouduttiin perumaan viime vuonna, mutta tänä vuonna sen on mahdollistanut yleisöltä kaikilla keikoilla vaadittava koronapassi. Markku Pelkonen / Yle
 Keittiödemojen säästäminen kannatti
 Juniper-levyn tekeminen alkoi vuoden 2019 syksyllä. Fredriksson teki kappaleista sävellyksen jälkeen demoversiot, jotka hän äänitti kokonaan itse.
 – Se oli hidasta työtä, koska minun piti opetella äänitysohjelmien käyttö ja samaan aikaan etsiä instrumenttejä, joilla saisin luotua suunnilleen oikeat tunnelmat kappaleille.
 Sen jälkeen hän vei kappaleet yhtyeelleen, ja niistä soitettiin studiossa bändiversiot. Levyllä ja keikoilla Fredrikssonin kanssa soittavat rumpuja  Olavi Louhivuori , koskettimia  Tuomo Prättälä  ja bassoa  Mikael Saastamoinen .
 Jälkituotanto vei paljon aikaa, sillä Fredrikssonin alun perin äänittämät demot osoittautuivat luultua tärkeämmiksi.
 – Suhtauduin niihin aluksi todella vähättelevästi, mutta kun tuottajani  Minna Koivisto  ja muutama muu kuulivat niitä he sanoivat, että niissä on jotain todella erityistä eikä niistä missään tapauksessa kannata luopua, hän kertoo.
 Keittiöissä, mökeillä ja työhuoneilla eri soittimilla äänitettyjä demoja yhdistettiin bändisoittoihin, ja lopputuloksena on jotain ainutlaatuista – ainakin kaikkien ylistävien arvioiden mukaan, joita  Juniper -levy on saanut suomalaisilta ja ulkomaisilta kulttuuri- ja musiikkijulkaisuilta.
 – Se, että musiikkini tuntuu joltain tai tarkoittaa jotain muille ihmisille on paras asia, mitä voi kuulla.

 Kappaleet saavan nimensä viimeisenä
 Instrumentaalikappaleiden nimeäminen ei välttämättä ole aina yksinkertainen tehtävä. Linda Fredriksson kertoo, että kappaleet syntyvät yleensä jostain melodiasta tai tunnetilasta ja nimi tulee vasta viimeisenä.
 – Jälkikäteen on helpompi sanoittaa, mistä tunnetilasta on oikeastaan ollut kysymys, hän kertoo.
 Esimerkiksi levyn  Neon Light [and the sky was trans]  nimi oli alun perin vain Neon Light, mutta eräänä iltana Fredrikssonin ystävän mökillä taivas hehkui erityisen upeana, aivan  translipun  värisenä (vaaleanpunaisena ja -sinisenä ja valkoisena).
 – Se oli jotenkin todella koskettavaa ja juhlavaa olla siinä ystävien kanssa samalla kun tietää, miten ihmisoikeuksia rikkova ja järkyttävä Suomen translaki on. Nimi valmistui sitten siinä.
 Fredriksson kertoo, että hänelle on tärkeää, että erilaiset ihmiset pääsevät tekemään musiikkia turvallisesti.
 – Ja ylipäätään elämään turvallisesti. Tänäkin vuonna maailmassa on murhattu enemmän transihmisiä enemmän kuin koskaan  tilastointihistoriassa .
 Fredrikssonin mukaan Juniper-levyn ylistävät arviot ovat tuntuneet mahtavilta. Hän on saanut myös paljon palautetta, joissa ihmiset ovat kertoneet levyn herättämistä tunteista. Markku Pelkonen / Yle
 Jazzin taika syntyy livenä
 Jazzmusiikille tunnusomaista on improvisointi eli musiikin luominen esittämishetkellä. Sen vuoksi  Juniperin  esittäminen keikoilla on ollut Fredriksonille erityisen tärkeää.
 – Improvisoidun musiikin taika on ihmeellinen nimenomaan livenä. Siinä pääsee itsekin yllättymään siitä, mihin kappaleet menevät. On hienoa, miten musiikki saa elää ja muuntautua lavalla.
 Lauantaina Fredriksson esiintyy We Jazz -festivaalilla Glasshouse Helsingissä.
 – On ihanaa, että festivaali pystytään järjestämään ja pääsemme keikoille. On tärkeää ja inspiroivaa myös päästä kuulemaan muita artisteja.
 Mitä jazz merkitsee sinulle? Voit keskustella aiheesta sunnuntaihin kello 23 asti.
 Lue ja kuuntele lisää:
 Musiikkia kuvina: Oravan laulu
 Livejazzia ja laatikkoleikkiä – Mopo ei taivu muotteihin
 Kulttuuriykkönen: Ymmärtävätkö kriitikot musikaaleja? - Saksofonisti Linda Fredriksson vaatii turvallisuutta musaskeneen
 Puheen kesäpäivä: Haastattelussa saksofonisti-säveltäjä Linda Fredriksson
 Saksofonisti Linda Fredriksson kuuntelee, jotta kuulisi itse paremmin
 Translain uudistusta ajava kansalaisaloite etenee tällä viikolla eduskuntaan – mistä uudistuksessa on kysymys ja mikä prosessissa hiertää?
 Sukupuolensa korjannut Aleksi Vesala: "Todistus lisääntymiskyvyttömyydestä oli äärimmäisen kivulias asia" – uudesta laista vaatimus aiotaan poistaa

Linda Fredrikssonin Juniper on vuoden kehutuin jazzalbumi – Levystä tekevät ainutlaatuisen äänitykset, joiden ei pitänyt päätyä mihinkään


Summary: Rokottamattomien sote-alan työntekijöiden määrästä ei ole tarkkaa tietoa. Erään arvion mukaan jopa 10 prosenttia heistä ei ole ottanut rokotetta.

Pöydän ääressä istuu hämmentynyt ihminen. Hänen isoäitinsä menehtyi muutama päivä sitten Keuruun terveyskeskuksessa. Kuolemaan johtanut tapahtumaketju eteni nopeasti sen jälkeen kun vanhus oli saanut koronatartunnan.
 Läheiset ovat vakuuttuneita siitä, että tartunta oli peräisin rokottamattomalta Keuruun kaupungin kotihoidon työntekijältä. 93-vuotias isoäiti asui omassa kerrostalokodissaan ja oli lapsenlapsen mukaan hyväkuntoinen. Hän kertoo, että kotihoito kävi auttamassa isoäitiä kahdesti päivässä.
 Aiemmin marraskuussa  Keuruun kaupunki tiedotti , että kahdella kotihoidon työntekijällä oli todettu koronatartunta. Yhden päiväkeskuksen toiminta laitettiin tauolle ja kotihoidon asiakkaille ja omaisille oli ilmoitettu asiasta.
 Toinen koronatartunnan saaneista työntekijöistä oli käynyt isoäidin luona ja omaisiin oltiin yhteydessä. Isoäidille tehtiin koronatesti, jonka tulos oli positiivinen. Oireet alkoivat muutamaa päivää myöhemmin, ja kuumeen noustua korkeaksi isoäiti siirrettiin ambulanssilla osastohoitoon.
 Tämä oli viimeinen kerta, kun läheiset näkivät isoäidin.
 Osastohoidossa isoäidin vointi vaihteli päivittäin. Omaiset eivät päässeet katsomaan häntä, mutta yhteyttä pidettiin puhelimitse. Hengittäminen oli vanhukselle loppuvaiheessa vaikeaa, eikä hän enää pystynyt puhumaan. Isoäiti menehtyi yhdeksän päivän kuluttua tartunnan toteamisesta.
 – Tapahtumaketju oli raju ja nopea, lapsenlapsi kertoo.
 Asian arkaluonteisuuden vuoksi lapsenlapsi esiintyy jutussa nimettömänä.
 Rokottamattomien levittämät tartunnat ovat yksittäistapauksia
 Rokottamattomat sote-alan työntekijät ovat levittäneet koronatartuntoja muuallakin.
 Iäkäs henkilö sai tartunnan rokottamattomalta hoitajalta palvelukeskuksessa  Eurajoella  ja kuoli pari viikkoa myöhemmin. Rokottamaton työntekijä on levittänyt tautia esimerkiksi hoivakotiin myös  pääkaupunkiseudulla .
 Tilastoitua tietoa tapauksista ei ole.
 – Uskoisin, että kyse on yksittäisistä tapauksista, sanoo neuvottelupäällikkö  Anna Kukka  Kunta- ja hyvinvointialuetyönantajat KT:sta.
 Hän huomauttaa, että tietojen kerääminen on hankalaa, koska työnantajilla ei ole oikeutta selvittää rokotesuojaa. Lisäksi rokotetutkin voivat levittää tautia.
 Poliisillakaan ei ole tietoa asiasta.
 – Tällaista ei ole poliisitoiminnassa havaittu. Aina on kuitenkin mahdollista, että laiminlyönnit tai hoitovirheet ilmenevät vasta myöhemmin, sanoo poliisitarkastaja  Konsta Arvelin  Poliisihallituksesta.
 Tahallaan tautia levittävää voitaisiin Arvelinin mukaan epäillä pahoinpitelystä tai törkeästä pahoinpitelystä. Huolimattomuuttaan niin tekevä saattaisi joutua epäillyksi vammantuottamuksesta. Rikosnimike voisi olla myös terveyden vaarantaminen.
 Tartuntatautilakia ollaan muuttamassa lähiaikoina
 Omaisen julkisuuteen tuoma tapaus puhuttaa Keuruulla. Kaupungin vs. perusturvajohtaja  Mari Kolu  ei kommentoi yksittäistä tapausta, mutta ottaa asiaan kantaa yleisellä tasolla.
 Kolu toivoo, että sosiaali- ja terveydenhoitoalojen työntekijötä koskeva tartuntatautilain muutos etenisi eduskuntaan mahdollisimman pian. Käytännössä lakimuutos tulee edellyttämään koronarokotetta sosiaali- ja terveydenhuollon ammattilaisilta.
 – Kun asia on kirjattu lakiin, rokottamattomilla työntekijöillä on velvollisuus kertoa se työnantajalle. Sitten mietitään, millaisia työskentelymahdollisuuksia henkilöllä on, Kolu sanoo.
 Kolun mukaan kotihoidon työntekijöistä kaikkiaan kolmella on havaittu koronatartunta.
 Strategiajohtaja  Pasi Pohjola  sosiaali- ja terveysministeriöstä kertoo, että hallituksen esitys lakimuutoksesta on tarkoitus viedä eduskuntaan ensi viikon aikana.
 Tällä hetkellä työntekijän ei lain mukaan tarvitse kertoa työnantajalle siitä, onko ottanut rokotteen vai ei. Kuinka Keuruulla sitten olisi toimittu, jos työnantajalla olisi ollut tieto rokottamattomasta kotihoidon työntekijästä?
 – Siinä olisi pitänyt miettiä mahdollisia muita työtehtäviä. Mutta eihän lähihoitajille juurikaan ole olemassa sellaisia tehtäviä, missä ei hoideta toisia ihmisiä. Nämä ovat sellaisia asioita, jotka tulevat lain voimaantulon jälkeen käsittelyyn.
 Kolu toivoo, että rokotuksista kieltäytyvät hoitoalan ammattilaiset itse tekevät ratkaisuja työnsä suhteen.
 – Hoitoalalla toimiessa on ajateltava työturvallisuutta sekä asiakas- ja potilasturvallisuutta kokonaisvaltaisesti. Se on eettinen kysymys.
 Poliisi selvittää tapahtumien kulun
 Sisä-Suomen poliisi kertoi torstaina tekevänsä esiselvityksen Keuruun tapahtumaketjusta.
 Rikoskomisario  Kari Aaltion  mukaan poliisi selvittää tapahtumien kulun ja päättää sen jälkeen mahdollisesta esitutkinnasta. Aaltio kertoo, että poliisi päätyi esiselvitykseen sanomalehti Keskisuomalaisessa  julkaistujen tietojen  perusteella.
 Kuolleen vanhuksen omaiset ovat poliisin toiminnasta helpottuneita. Tapauksen herättämä hämmennys ja epäusko oli saanut omaisetkin harkitsemaan tutkintapyynnön tekemistä.
 – Miten on mahdollista, että riskiryhmien kanssa työskentelevällä henkilöstöllä ei välttämättä ole rokotteita, lapsenlapsi kysyy.
 Menehtynyt isoäiti oli omaisten kertoman mukaan kysynyt hoitajalta rokotuksesta. Hoitaja oli isoäidin mukaan vastannut, että ei ole rokotetta ottanut eikä tule ottamaankaan.
 – Me läheiset pyrimme suojelemaan mummon terveyttä kaikin mahdollisin varotoimenpitein. Se, että tartunta tulee hoitajan kautta, on aika tyrmistyttävä ajatus, lapsenlapsi kertoo.
 Käytännössä isoäiti ei läheisten mukaan juurikaan liikkunut kotinsa ulkopuolella viikottaista päivätoimintaa lukuunottamatta eikä hänellä käynyt vieraita. Hän oli saanut kaksi rokotetta, ja aika oli varattuna kolmatta varten.
 Rokotuskattavuudessa eroja sote-alan sisällä
 Sote-alan työntekijöistä yli 10 prosenttia ei ole ottanut koronarokotetta, arvioi Helsinki GSE Tilannehuone. Toisten arvioiden mukaan osuus on viiden prosentin luokkaa. Asiasta kertoo Anna Kukka KT:sta.
 – Tarkkaa tietoa rokottamattomien osuudesta ei ole, koska työnantajalla ei ole oikeutta selvittää sitä, Kukka huomauttaa.
 Rokotuskattavuus vaihtelee sote-sektorin sisällä eri ammattiryhmien ja palvelukokonaisuuksien välillä.
 Tilannehuone arvioi, että erikoissairaanhoidossa ja laillistetuilla terveydenhuollon ammattihenkilöillä suoja on kattavinta ja täyden rokotussarjan on ottanut jopa yli 90 prosenttia. Kehitysvammahuollossa, sosiaalialan palveluissa ja lähihoitajien keskuudessa rokotuskattavuus on selvästi alhaisempaa, jopa alle 80 prosenttia.
 – En usko, että rokotuspakko olisi ratkaisu kattavuuden nostamiseen. On kuitenkin erittäin hyvä, että nyt tarkennetaan, että tietyissä tehtävissä voidaan edellyttää kattavaa rokotesuojaa, koska sillä on merkittävä vaikutus sekä asiakas- ja potilasturvallisuuden että työturvallisuuden varmistamiseen, Kukka sanoo.
 Keuruun tapauksen julkisuuteen tuominen on virittänyt vilkasta keskustelua myös sosiaalisessa mediassa. Menehtyneen vanhuksen lapsenlapsen mukaan asia on niin tärkeä, että se oli tuotava julki.
 – Jos vaikka vain yksikin ihminen ottaa rokotuksen tarinan vuoksi, niin silloin sen kertominen kannatti.
 Mari Kolu ymmärtää läheisten surun. Hän muistuttaa kuitenkin, että suurin osa hoitohenkilöstöstä tekee työtään hyvin kiireen ja paineen keskellä.
 – Hoitajat tekevät todella paljon töitä, he joustavat ja venyvät. Meillä on asiantuntevia hoitajia, jotka tekevät työtä suurella sydämellä.
 Voit keskustella aiheesta sunnuntai-iltaan kello 23 saakka.

Isoäiti kuoli koronaan, jonka tartutti todennäköisesti rokottamaton hoitaja – lapsenlapsi: "On tyrmistyttävä ajatus, että tartunta tulee hoitajan kautta"


Summary: Mali on kärsinyt vuosiden ajan jihadistien väkivallasta. Paikallisviranomaisten mukaan välikohtauksen uhriluku voi edelleen nousta.

Yli 30 ihmistä on saanut surmansa Malissa Länsi-Afrikassa, kun epäillyt islamistit hyökkäsivät bussiin ja sytyttivät sen tuleen maan keskiosassa Moptin alueella.
 Välikohtaus tapahtui perjantaina, kertovat tapauksesta uutisoivat  Britannian yleisradio BBC  sekä kansainväliset uutistoimistot.
 Valtaosa uhreista oli torille matkalla olleita naisia.
 Bussi oli menossa Songon kylästä Bandiagaran kylän torille, kun aseistetut miehet ampuivat sen kuljettajan ja sytyttivät auton tuleen. Paikallisviranomaisten mukaan uhriluku voi edelleen nousta, sillä ihmisiä on yhä kateissa.
 Kylät sijaitsevat erittäin levottomalla alueella, jossa toimii sekä al-Qaidan että Isisin kapinallisia.
 Suomi mukana EU:n operaatiossa
 YK:n rauhanturvaajat turvaavat aluetta tehtävällä Malissa.   Nicolas Remene / AOP
 Länsi-Afrikassa köyhällä ja epävakaalla Sahelin alueella sijaitseva Mali on kärsinyt jihadistien väkivallasta vuodesta 2012 lähtien. Ääri-islamilaiset ryhmät ovat vallanneet maassa lisää alaa.
 Tuhannet siviilit ja sotilaat ovat kuolleet väkivallan takia ja sadattuhannet ovat joutuneet jättämään kotinsa.
 Malissa on käynnissä YK:n rauhanturvaoperaatio ja EU:n sotilaallisen kriisinhallinnan koulutusoperaatio, johon osallistuu myös suomalaisia sotilaita.
 Lue lisää:
 Suomi lähettää seuraavaksi sotilaitaan Afrikkaan alueelle, jonne kosiskellaan myös venäläistä palkka-armeijaa – mitä Suomi Sahelista oikein tahtoo?  (10.10.)
 Venäläisiä palkkasotilaita puuhataan Maliin, jonne Suomi aikoo lähettää lisää sotilaita – Ranska ja Saksa viestivät, että operaatioiden jatko on vaarassa  (17.9.)
 Eduskuntapuolueet haluavat lisää suomalaisia kriisinhallintajoukkoja Afrikkaan – Haavisto: Sahelin ja Malin tilanteita ei ratkaista pelkillä sotilailla  (17.3.)

Kymmeniä ihmisiä kuoli, kun asemiehet hyökkäsivät bussiin Malissa


Summary: Sosiaalisessa mediassa kuka vaan voi seurata  lempiurheiljansa elämää. Urheilija tosin itse päättää, mitä ja miten elämäänsä ja harjoitteluaan näyttää koko maailmalle.

Lappeenrantalainen 16-vuotias  Lauri Nokkala  on keskipitkien matkojen juoksija. Lappeenrannan Urheilu-Miehiä edustava nuorukainen juoksee matkoja 800 metristä 3000 metriin.
 Viime vuosina palkintokaappiin on kertynyt muun muassa kolme suomenmestaruutta sekä himmeämpiä mitaleita. Nokkala on yksi nuorista urheilijoista, jotka pohtivat sosiaalisen media hyödyntämistä omassa urheilu-urassaan.
 – Olen joskus ollut aktiivisempikin somessa, mutta sitten se on jäänyt ja olen ollut enemmän tarkkailija. Nyt on kuitenkin taas tarkoitus olla aktiivisempi, sanoo Nokkala.
 Hänen käyttämiään sovelluksia ovat Instagram, Snapchat ja Tiktok. Vielä some ei ole tuonut Nokkalalle taloudellista hyötyä, mutta sekin on nuoren juoksijan tavoitteissa.
 Some voi hyödyttää nuoren uraa
 Nuori urheilija ei välttämättä tarvitse sosiaalista mediaa, mutta nykypäivän urheilijoille se on hieno kanava.
 – Se tarjoaa nuorelle urheilijalle mahdollisuuden kertoa omaa urheilijatarinaansa ja tuoda itseään esiin. Siinä voi itse päättää mitä kertoo, miten kertoo ja kuinka usein kertoo, neuvoo viestintäyrittäjä  Heidi Lehikoinen .
 Lehikoinen kävi Lappeenrannassa pitämässä some- ja viestintäkoulutusta Lappeenrannan Urheilu-Miesten nuorille urheilijoille.
 Somekanavien yllättävyys voi parhaimmillaan tuoda nuorelle urheilijalle managerin ja muita yhteistyökumppaneita. Joskus siihen riittää seuran julkaisema kuva tai video urheilijan harjoituksista, mikä herättää managerin mielenkiinnon.
 – Moni seura on aktiivinen somessa. He kertovat omista urheilijoistaan ja toiminnastaan todella paljon, Lehikoinen kertoo.
 Kannattaa olla oma itsensä
 Lappeenrannan Urheilu-Miesten juoksija Lauri Nokkala sanoo somekanavistaan löytyvän nyt sekä hänen tavallista nuoren arkea kuin urheilija-Laurin elämää.
 – Julkaistaessa tulee mietittyä ketä tämä voisi kiinnostaa ja onko esimerkiksi kuva sellainen, että se on minusta tärkeä julkaista, Nokkala sanoo.
 Lauri Nokkala on jo kolmesti saanut suomenmestaruusmitalin kaulaansa. Jouko Behm / Lappeenrannan Urheilu-Miehet
 Toistaiseksi Nokkala on saanut someohjeita valmentajalta, vanhemmilta, kavereiltaan ja managerilta.
 – Ainakin somessa kannattaa olla oma itsensä, Nokkala toteaa.
 Koko maailma ei ole sosiaalisessa mediassa
 Viestintäyrittäjä Heidi Lehikoisen mukaan nuori urheilija voi hyötyä ulkomaailmasta ihan ilman someakin.
 – Elämä ja maailma eivät ole vain siellä somessa. Omaa urheiluaan ja itseään kannattaa tuoda luonnollisesti esiin myös erilaisissa kohtaamisissa, koska hyvät tyypit jäävät aina mieleen. Yllättävissäkin kohtaamisissa voi aueta enemmin tai myöhemmin esimerkiksi yhteistyökumppanuuksia, Lehikoinen sanoo.
 Lehikoinen muistuttaa nuoria myös perinteisemmästä mediasta.
 – Jokainen haastattelupyyntö ja mediakontakti on nuorelle urheilijalle valtavan hieno mahdollisuus, joka kannattaa hyödyntää. Mediaan kannattaa suhtautua positiivisesti. Haastatteluissa pääsee kertomaa siitä omasta urheilemisesta, sanoo Lehikoinen.
 Nuorille Lehikoinen suosittelee asiallista suhtautumista mediaan. Persoonalliseen sutkautteluun tai kielteiseen murahteluun ei ainakaan nuorena kannata alkaa.
 Lue seuraavaksi:   Seitsenottelija Maria Huntington haluaa käyttää somenäkyvyyttään myös hyvän tekemiseen

Lauri Nokkala kertoo somessa nuoren arjesta ja urheilija-Laurin elämästä – näkyvyys voi tuoda urheilijoille yhteistyökumppaneita


Summary: Ilman rajoituksia ovat enää Lappi, Kainuu, Pohjois-Karjala ja Etelä-Savo. Muualla Suomessa rajoituksilta välttyy, jos ottaa käyttöön koronapassin.

Useilla alueille ilmoitettiin tällä viikolla kiristyneistä rajoituksista, jotka koskevat koronapassittomia. Rajoitukset koskevat alkoholia myyviä ravintoloita sekä yleisötilaisuuksien osallistujamääriä.
 Eilen perjantaina tuli tieto uusista yleisötilaisuuksien rajoituksista Etelä-Karjalan, Etelä-Pohjanmaan, Keski-Pohjanmaan, Keski-Suomen ja Pirkanmaan sairaanhoitopiireissä. Käytännössä ilman koronapassin vaatimista ei voi järjestää sisätiloissa yleisötilaisuuksia, joissa on alueesta riippuen yli 20–50 henkilöä.
 Uusi alue ravintolarajoitusten piirissä on puolestaan Ahvenanmaan maakunta. Ilman koronapassia anniskeluravintolat sulkevat ovensa kello 18.
 Alla kaikki rajoitukset kootusti.
 Ravintolarajoitukset maakunnittain
 Lähde:  Valtioneuvosto
 Yleisötilaisuuksien kokoontumisrajoitukset
 Lähde:  Aluehallintovirastot , Yleisötilaisuudet ja yleiset kokoukset
 Koronavirustilanne maakunnittain
 Alla olevan valikon kautta pääset lukemaan oman maakuntasi koronavirustilanteen.

Tapahtumiin ja ravintoloihin pääsy käy yhä hankalammaksi ilman koronapassia – Katso alueesi rajoitukset


Summary: Kokosimme tähän juttuun, kuinka Tampereen areenan ensimmäisen tapahtumaillan kulku sujui. Oman näkemyksensä kertovat fanit, henkilökunta ja Ilveksen Petri Kontiola.

Tampereen Ilves (Jääkiekon Miesten Liiga)

Tampereen areenalla nähtiin eilen perjantaina ensimmäinen tapahtuma, kun Tappara ja Ilves kohtasivat toisensa upouudella jäällä. SM-liigaottelu päättyi Ilveksen juhliin 6–3.
 Peli oli loppuunmyyty ja paikalla oli noin 13 000 ihmistä. Tässä artikkelissa kerromme, mikä uudella areenalla toimi ja mikä ei.
 Lue myös:  Tältä näytti Tampereen areenan avausilta: Väärä palohälytys, katsojien protesti, "säkenöivät puitteet", Saarelan hattutemppu ja Ilveksen juhlat
 Liikenne
 Areenan ympäristössä jouduttiin sulkemaan katuja, jotta peliin menijöiden ja tulijoiden kulkuyhteydet ovat turvalliset. Ruuhkia oli odotettavissa, sillä liikennejärjestelyt ovat katujen mylläämisen takia vielä kesken.
 Tampereen kaupungin katuinsinööri  Marko Korpela  kertoo, että liikenne sujui areenan ympäristössä paremmin kuin odotuksissa oli.
 – Hirvittävää ryysistä ei tullut. Ennustimme, että Hatanpään valtatie olisi pahin paikka, mutta liikenne ei onneksi ruuhkautunut kovin pahasti.
 Tampereen kaupungin katuinsinööri Marko Korpelan havaintojen mukaan illan liikenne sujui areenan ympärillä paremmin kuin oli arvioitu. Antti Eintola / Yle
 Puolestaan Aleksanterinkatu oli illan murheenkryyni. Korpela kertoo, että bussit olivat pahimmillaan myöhässä 20 minuuttia. Myös Rautatienkatu oli paikoin ruuhkautunut. Korpela uskoo junaliikenteen olevan syynä tähän.
 – Jos paikalle sattui tulemaan huonoon aikaan, niin ruuhkaa oli. Jos kuitenkin sattui tulemaan sopivaan väliin, niin liikenne ei ollut normaalista poikkeavaa.
 Moni tuli areenalle kävellen tai joukkoliikennettä käyttäen. Areenalle saapuvia suositeltiin etukäteen käyttämään oman auton sijaan esimerkiksi julkisia. Timo Turpeinen / Yle
 Korpelan havaintojen mukaan areenalle meno sujui varsin mallikkaasti ja jonot areenalle pysyivät sen sisäpihalla. Myös areenalta poistuminen sujui nopeammin kuin oli arvioitu.
 – Viesti siitä, ettei areenalle kannata tulla omalla autolla, oli mennyt perille.
 Uusi tulikoe sekä liikenteelle että areenalle nähdään jo tänään, kun Ilves ja Tappara kohtaavat toisensa uudelleen kello 16.00. Korpelan mukaan liikennejärjestelyitä ei tulla tänään muuttamaan.
 – Äkkiseltään näyttää siltä, että emme muuta tänään mitään, mikä näkyisi yleisölle. Sorinkadun järjesteltyihin tulee tarkennusta ehkä ensi viikolla.
 Katuja suljetaan Tampereen areenan ympäristöstä myös tänään lauantaina.  Sulut vaikuttavat myös Nysse-liikenteeseen  kello 14.30–20.00.
 Jonkin verran liikennettä areenan ympäristössä hankaloittivat keskeneräiset tietyöt Timo Turpeinen / Yle
 Koronapassi
 Areena avautui yleisölle kolme tuntia ennen pelin alkua. Jokaiselta tulijalta tarkastettiin sisäänpääsylipun lisäksi myös koronapassi, tämän vuoksi jonotus kesti normaalia pidempään.
 Suurin ruuhkahuippu nähtiin areenalla noin kello 18.00. Koronpassit luettiin heti areenan ovella ja lippu tarkastettiin aulassa.
 Kiekkofani  Ellinora Pelamon  mukaan sisäänmenojärjestelyt toimivat hyvin.
 – En seisonut montaakaan minuuttia ulkona, vaikka jonot olivat aika pitkät. Mielestäni se meni tosi jouhevasti.
 Kun ottelun alkuun oli aikaa kolme varttia, ovilla oli paljon väkeä.  Timo Turpeinen / Yle
 Fanit
 Jännitettä iltaan toi se, ettei  seisomakatsomoa saatu käyttöön , sillä koronan vuoksi kaikkia katsomoon tarvittua komponentteja ei saatu toimitettua ajallaan. Tämän vuoksi juuri ennen h-hetkeä kannattaminen piti turvallisuussyistä kieltää. Toisin sanoen seisominen, hyppiminen, isot tifot ja liput kiellettiin.
 Pyllyt eivät kuitenkaan joka hetkessä pysyneet penkissä.
 Sekä Tapparan ja Ilveksen kannattajat "uhmasivat" seisomakieltoa. Tomi Hänninen
 Tappara-fani  Mea Lillkåll  kertoo, että Tapparan fanikatsomossa ei vaikuttanut olevan ongelmaa, vaikkei seistä saanutkaan.
 – Maali kun tuli, niin sai hurrata.
 Puolestaan Ilveksen fanikatsomon puolelta kuului jonkun verran porua. Osa kannattajista poistui ottelusta jo ensimmäisessä erässä. Poistumisen syynä oli tiettävästi protesti, koska seisomakatsomossa ei saanut seistä.
 Kaikki penkit eivät pysyneet pystyssä areenan avausiltana. Penkkejä korjailtiin toisen erän aikana.  Tomi Hänninen
 Toimittajat  Sari Sirkkiä-Jarva  ja  Jussi Paasi  toivoivat Tampereen areenan suurelta mediakuutiolta enemmän. Esimerkiksi jäähykello on kaksikon mielestä liian pieni.
 – Näyttö on suuri, mutta sillä näytetään vain suurta videokuvaa. Tätä isoa näyttöä voisi hyödyntää paremmin ja informatiivisemmin, Paasi totesi.
 Mea Lillkål puolestaan kehui jään yläpuolella roikkuvaa kuutiota.
 – Se oli tosi hieno ja monikulmainen.
 Uuden areenan mediakuutio on jakanut mielipiteitä. Tomi Hänninen
 Palvelut
 Areenan ravintolatoiminnoista vastaavaa  Miko Helander  kertoo, että ruokaa ja juomaa riitti asiakkaille koko illan ajan.
 – Ja riittää myös tänään. Täydennyksiä lähti aamulla tulemaan.
 Helander on tyytyväinen illan sujuvuuteen. Hän kertoo saaneensa kansainvälisen tason kehuja ravintoloiden toimivuudesta.
 – Yhden asiakaspalautteen sain siitä, että eräältä pisteeltä oli loppunut vesi. Pieniä detaljeja pitää vielä hioa. Mutta syvään päätyyn hypättiin ja hyvin pysyttiin pinnalla.
 Jonoja ruokapaikoille kertyi erätaukojen aikana. Helanderin mukaan asiakkaat olivat erittäin ymmärtäväisiä. Henkilökuntaa ravintoloissa oli yhteensä 250.
 Areenan sisältä löytyy yli 20 ravintolaa, olutpanimo ja kasino.
 Välillä areenan käytävillä oli väljää ja liikkumaan mahtui hyvin. Tomi Hänninen / Yle
 Ellinora Pelamo ei käynyt illan aikana tiskillä, mutta hänen havaintonsa mukaan ravintoloiden tiskien taakse oli varattu paljon henkilökuntaa.
 – Käytävillä oli hieman tunkua ja tunnelma oli tiivis. Joissain kohti käytävät olivat kapoisemmat kuin Hakametsässä.
 Areenan ravintolatoiminnoista vastaavaa Miko Helanderin mukaan ravintoloiden henkilökunta suoriutui illasta loistavasti. Tomi Hänninen / Yle
 Jää
 Perjantaina voiton vei Ilves. Ottelussa kaksi tehopistettä kirjannut Ilveksen  Petri Kontiola  kertoi pelin jälkeen, että uusi halli on tullut nopeasti tutuksi. Uuden areenan jää oli kokeneen pelimiehen mieleen.
 – Jää oli hyvä, ei mitään pahaa sanottavaa, Kontiola sanoo.
 Tappara ja Ilves kohtaavat tänään uudestaan Tampereen uudella areenalla. Kiekko tipahtaa jäähän kello 16.00.
 Molemmat tamperelaisjoukkueet ottivat pelipäivänä tuntumaa uuden hallin jäähän ennen varsinaista ottelua. Ilveksen Petri Kontiola kertoi olevansa tyytyväinen uuteen areenaan. Miikka Varila / Yle
 Olitko paikalla Tampereen areenalla? Kuinka ilta mielestäsi sujui? Keskustele aiheesta sunnuntaihin kello 23:een saakka!
 Lue seuraavaksi:
 Tampereen Kannen alue on arkkitehti Daniel Libeskindin mielestä todellinen 2000-luvun hanke – "Uskon, että alueesta tulee ikoninen ja kiinnostava"
 "Melkoiset markkinat tulossa toukokuussa" – Kalervo Kummola uskoo Suomen voittavan vihdoin kultaa tulevissa jääkiekon MM-kotikisoissa
 Hakametsän halli on nähnyt häihin johtaneet ensitreffit ja saanut lääkärin kirjaamaan "Ei enää Hakametsään huutamaan" – lue muistoja legendasta

Näin Tampereen areenan ensimmäinen ilta sujui: katsomoissa seisottiin kiellosta huolimatta, ruoka ja juoma riitti, liikenne sujui paremmin kuin uskottiin


Summary: Äärioikeistoryhmän epäillyt suunnitelmat paljastuivat laite-etsinnässä, kun yksi ryhmän jäsenistä oli syyllistynyt rikokseen, joka ei mitenkään liittynyt ryhmän päämääriin.

Lounais-Suomen poliisi pääsi Kankaanpään äärioikeistoryhmän jäljille sattumalta toisen rikostutkinnan yhteydessä. Suojelupoliisin mukaan ryhmittymä ei ollut sen seurannassa tai tiedossa ennen paikallispoliisin aloittamaa esitutkintaa.
 Paikallispoliisi aloitti esitutkinnan jo joulukuussa 2019. Kolme epäiltyä vangittiin tammikuun alussa 2020 epäiltynä törkeästä ampuma-aserikoksesta, räjähderikoksesta ja varkaudesta.
 Tuossa vaiheessa rikosnimikkeet eivät liittyneet terrorismiin. Epäillyt vapautettiin tutkintavankeudesta, mutta esitutkinta jatkui.
 Eilen esitutkinta johti siihen, että aiemmin vangitut sekä kaksi muuta miestä vangittiin Satakunnan käräjäoikeudessa. Nyt rikosnimikkeet olivat terroristisessa tarkoituksessa tehtävän rikoksen valmistelu ja terroristisessa tarkoituksessa tehty räjähderikos.
 Tämänhetkisten tietojen perusteella ei voi päätellä, tuomitaanko epäillyt terrorismirikoksista. Sen sijaan ryhmän ajatusmaailmasta ja valmiudesta laittomaan toimintaan voi jo nyt tehdä päätelmiä.
 Ryhmän toiminnasta on toistaiseksi paljastanut tietoja sekä suunnitelmallisuudesta ja varovaisuudesta että hämmentävästä amatöörimäisyydestä.
 Ammattimainen asearsenaali ja terroripommin aineksia
 Esitutkinnassa poliisi takavarikoi ryhmältä liudan ampuma-aseita, joiden joukossa on ainakin rynnäkkökivääriltä näyttävä ampuma-ase, taskuaseita sekä haulikoita, joista yksi on katkaistu. Lisäksi poliisi on takavarikoinut dynamiittia sekä lannoitetta, joka sisältää ammoniumnitraattia.
 Ammoniumnitraatti on räjähdysherkkyytensä ja saatavuutensa takia ollut terroristien suosiossa vuosikymmeniä.
 Poliisi esitteli perjantaina Porissa aseita ja räjähteitä, joita Kankaanpään ryhmältä on takavarikoitu esitutkinnassa. Poliisi
 Lannoitteen, dynamiitin ja ampuma-aseiden hankkiminen kertoo ryhmän päämäärätietoisuudesta. Laittomille ampuma-aseille ja räjähteille on pimeässä verkossa ja alamaailman piireissä kukoistavat markkinat. Kuitenkin tavallisen kansalaisen näkökulmasta niiden hankkimista ei voi pitää aivan yksinkertaisena.
 Kontaktien tai pimeän verkon lisäksi ampuma-aseita voi hankkia varastamalla. Poliisi ei kommentoi sitä, mihin tutkintakokonaisuudessa mukana ollut varkausnimike liittyy.
 Piilossa toimimista ja silmitöntä katuväkivaltaa
 Supon erikoistutkija  Eero Pietilä  kertoi Supon tiedotteessa perjantaina, että Kankaanpään ryhmän kaltaisilla ryhmittymillä ei ole yhteyttä julkisesti toimiviin järjestäytyneisiin äärioikeistoryhmiin.
 Tällaisen ryhmän jäsenet eivät Supon mukaan keskustele verkossa julkisesti tai osallistu äärioikeiston mielenosoituksiin. Tiedotustilaisuudessa Pietilä kuitenkin totesi, että äärioikeistopiirit Suomessa ovat pienet, joten "henkilökohtaisia tapaamisia" ryhmien välillä voi olla.
 Ryhmän jäsenten nimet eivät ponnahda esiin ainakaan julkisissa lähteissä, joita Yle on käynyt läpi. Lähteet käsittävät mittavan aineiston äärioikeistoon liitetyistä väkivallanteoista 2000-luvulla.
 Tämä voi kertoa ainakin jonkinasteisesta itsehillinnästä ja päämäärätietoisuudesta. Toisaalta se voi kertoa myös siitä, että ryhmä on suhteellisen uusi tai vastikään noussut uudelle radikalismin tasolle.
 Pietilän mukaan ryhmä edustaa niin sanottua akselerationistista suuntausta. Se on erittäin marginaalinen ja hyvin radikaali suuntaus äärioikeiston sisällä.
 Aate leviää pääosin verkossa, joten tällaisen ideologian omaksuminen ei sinänsä vaadi kontakteja muihin äärioikeistoryhmiin.
 Tämä muistuttaa esimerkiksi terroristiryhmä Isisin toimintatapaa, jossa järjestö ruokkii verkossa yksittäisten ryhmien tai henkilöiden halua väkivaltaan, mutta ei välttämättä ole minkäänlaisessa kontaktissa iskuja tekevien "yksinäisten susien" kanssa.
 Kankaanpään ryhmän toiminnassa nousee esiin kaksi silmiinpistävää poikkeusta, jotka eivät sovi matalan profiilin pitämiseen ja päämäärätietoiseen varjossa pysyttelemiseen.
 Ensinnäkin ryhmän jäsenistä kolme on tuomittu rikoksista, jotka eivät osoita suunnitelmallisuutta saati kurinalaisuutta.
 Yksi ryhmän jäsenistä on syyllistynyt vuosina 2014 ja 2015 nyrkkiraudalla pahoinpitelyyn sekä videokameran näpistykseen. Mies jäi teoistaan heti kiinni.
 Omaa rikostaustaansa ei voi jälkikäteen piilottaa, joten vuosien takaisista rikoksista ei suoraan voi vetää johtopäätöstä ryhmän "amatöörimäisyydestä". Sen sijaan syyskuussa 2019 tapahtui rikos, jota voi pitää hyvinkin varomattomana ryhmittymän aatemaailmaan nähden.
 Tuolloin kaksi ryhmän jäsenistä hakkasi ja potki tajuttomaksi miehen kankaanpääläisen ravintolan edustalla.
 Tutkinnanjohtaja  Toni Sjöblom  ei kerro, johtiko juuri kyseinen rikos ryhmän jäljille.
 Hän kuitenkin sanoo Ylelle, että ryhmän jäljille päästiin aivan tavanomaisen rikosepäilyn tutkinnassa. Tuon tavanomaisen jutun esitutkinnassa epäillyn puhelimeen tehtiin laite-etsintä, jossa löytyi sellaista materiaalia, jonka perusteella ryhmää alettiin tutkia tarkemmin.
 Epäillyt rekisteröivät yhdistyksen esitutkinnan aikana
 Kankaanpään ryhmän jäsenet ovat lokakuussa 2021 rekisteröineet potkunyrkkeily-yhdistyksen. Kolme rikoksista tuomittua miestä kuuluu yhdistyksen hallitukseen.
 Piilossa toimivalle terroriryhmälle rekisteröidyn yhdistyksen perustaminen ei tunnu järkevältä liikkeeltä. Rekisteröiminen edellyttää virallista prosessia, jonka seurauksena syntyy julkisia asiakirjoja.
 Epäillyt ovat siis perustaneet yhdistyksen, vaikka heihin kohdistuva esitutkinta on ollut käynnissä ja jäsenten tiedossa. Toisaalta poliisi ei näe yhdistyksen roolia esitutkinnan kannalta merkityksellisenä.
 Maanpuolustuskorkeakoulun dosentti, terrorismitutkija  Antti Paronen  huomauttikin epäiltyjen toiminnasta perjantaina Twitterissä osuvasti.
 Parosen mukaan "tyhmyys ja varomattomuus eivät tarkoita vaarattomuutta".
 Lue lisää:
 Terrorismirikoksista vangittu 26-vuotias kiistää syyllistyneensä rikoksiin – Miehen asianajaja Ylelle: "Ne ovat toisten henkilöiden tekemisiä"
 Tämän tiedämme Suomen ensimmäisestä äärioikeistolaisesta terrorismiepäilystä: poliisi seurasi miehiä lähes kaksi vuotta, tutkinta kestää kuukausia
 Analyysi: Suomessa koulusurmaajaa ei syytetä terrorismista, vaikka hän käytännössä tunnustaa – tutkijan mukaan kotimaisia iskuja vähätellään
 Supo: Äärioikeistolaisen terrori-iskun valmistelusta on saatu viitteitä – suurimmat uhat tällä hetkellä ovat äärioikeisto ja ääri-islamistit

Analyysi: Terrorismista epäilty Kankaanpään äärioikeistoryhmä toimi kylmän suunnitelmallisesti, mutta jäi kiinni amatöörimäisen virheen takia


Summary: Kaksi vuotta sitten satatuhatpäiset väkijoukot marssivat kaduille puolustamaan demokratiaa Hongkongissa. Poliittisen tilanteen tiukentuminen ja kovat koronarajoitukset toivat kuitenkin lopun protesteille.

Hongkongin kaduilla on aiemmin voinut nähdä ihmisten vaatteissa ja laukuissa poliittisia kannanottoja.
 Kaksi vuotta sitten kangasmerkit vaihtuivat kasvot peittäviin huiveihin ja banderolleihin, kun satatuhatpäiset väkijoukot marssivat kaduille puolustamaan demokratiaa.
 Poliittisen tilanteen tiukentuminen ja kovat koronarajoitukset toivat kuitenkin lopun protesteille.
 Jopa puoli miljoonaa hongkongilaista kerääntyi vuosiin suurimpiin mielenosoituksiin.  Jérôme Favre / EPA
 Ihmiset eivät jaa enää poliittisia kantojaan julkisesti tai vaikkapa sosiaalisessa mediassa.
 – On edelleen ok puhua perheen tai ystävien kanssa poliittisesti arkaluontoisista asioista, mutta jos yrität ilmaista itseäsi tai levittää näkemyksiä, jotka ovat hallinnon vastaisia, sinulle voi käydä huonosti, hongkongilainen tohtoriopiskelija  William  kertoo STT:lle.
 Viime vuoden kesäkuussa Kiina ajoi Hongkongiin läpi kansallisen turvallisuuden lain, jonka nojalla toisinajattelu ja Kiinan kritisointi on suureksi osaksi kriminalisoitu.
 Turvallisuuslaki voi vaikuttaa myös työuraan
 Turvallisuuslakeja vastustava mielenosoittaja ja poliisi keskustelivat mielenosoituksen aikana Hongkongissa kesällä 2020.  Jérôme Favre / EPA
 Williamin mukaan turvallisuuslaki voi vaikuttaa myös työuraan. Manner-Kiinan näkökulmasta epätoivottujen kommenttien esittäminen voi esimerkiksi estää urakehitystä tai johtaa potkuihin.
 Williamin mukaan opettajat ovat esimerkiksi joutuneet kaikilla koulutusasteilla miettimään aiempaa enemmän sanomisiaan ja pelkäämään töidensä puolesta.
 – Jos esimerkiksi sanot ääneen, ettei olisi ongelma järjestää kansanäänestystä Hongkongin itsenäisyydestä, ja joku kuulee sen, hän voi ilmoittaa asiasta yliopiston tai koulun johdolle ja voit joutua vaikeuksiin, William kertoo.
 Yliopistossa pelko ilmoitetuksi joutumisesta ja siihen liittyvä itsesensuuri ovat heikentäneet tieteellistä keskustelua.
 Kiina hiljensi ihmiset pelkoa kylvämällä
 Keskushallinnon toimia tukevat mielenosoittajat kannattelivat Kiinan lippua Hongkongissa 30. kesäkuuta 2020. Jérôme Favre / EPA
 Yli 150 ihmistä on pidätetty viime vuonna voimaan tulleen turvallisuuslain vuoksi. Noin puolet heistä on saanut syytteen. Kaikkiaan lain nojalla on tuomittu tähän mennessä kolme ihmistä.
 Lain seuraukset eivät ole vain rikosoikeudellisia. Business Finlandin  Sari Arho Havrénin  mukaan iso osa lakia on sen kylvämä pelko.
 – On saatu demokratiaan uskovat ihmiset hiljentymään, kertoo reilu vuosi sitten Hongkongista Brysseliin muuttanut  Arho Havrén .
 Valvonta ja seuranta on ollut myös kasvamaan päin Hongkongissa. Arho Havrénin mukaan nykyisellään sim-kortit pitää esimerkiksi linkittää henkilöidentiteettiin Manner-Kiinan tapaan.
 – Poliisivoimien rahoitus on noussut 43 prosenttia edellisten viiden vuoden aikana. Se kertoo kanssa siitä, että kontrolli on lisääntynyt tosi paljon, Arho Havrén lisää.
 Samalla koulujärjestelmää ja opetussuunnitelmia on Arho Havrénin mukaan muutettu. Monet demokratiaa kannattavat hongkongilaiset sanovat, etteivät halua lastensa käyvän koulua alueella, koska kouluissa ei ole enää vapaata ajattelua.
 Koronarajoitukset eivät haittaa paikallisia
 Protestit loppuivat käytännössä täysin viime vuoden tammikuussa, kun ensimmäiset koronatapaukset havaittiin Hongkongissa. Alueen koronarajoitukset ovat yhdet maailman tiukimmista.
 Joukkotestit aloitettiin Honkongissa 1. syyskuuta. Kuvan testauspaikka sijaitsee Kuningatar Elisabetin stadionilla. Anthony Kwan / EPA
 Suomen Hongkongin-pääkonsulin Johanna Karangon mukaan koronarajoitukset ovat vaikuttaneet hänen omaan arkeensa merkittävästi, kun taas turvallisuuslaki on lisännyt arjessa tarvetta seurata tilanteen kehitystä.
 Paikalliset ovat ottaneet tiukat koronarajoitukset vastaan varsin myötämielisesti. Karangon mukaan rajoituksiin suhtautumisen taustalla vaikuttaa muun muassa alueen historia. Sars-epidemia oli hyvinkin traumatisoiva hongkongilaisille, joten nykyisiä rajoituksia noudatetaan hyvin ja ne katsotaan oikeutetuiksi.
 – Korona on hyvä syy (rajoituksille), sanoo William, joka käyttää kasvomaskia myös videopuhelulla tehdyn haastattelun aikana, koska vastaa kysymyksiin julkisessa, joskin tyhjässä tilassa.
 Motivaatio protesteihin katosi
 Vaikka koronarajoitukset rajoittavat kokoontumisia, ovat hongkongilaiset menettäneet Williamin mukaan muutenkin turvallisuuslain myötä motivaationsa lähteä kadulle osoittamaan mieltään.
 Keltainen sateenvarjo on demokratiamielenosoitusten symboli vuosien takaa.  EPA
 Williamin mukaan demokratia-aktivistien saamat tuomiot herättävät surua ja vihaa, mutta monet näkevät, ettei asialle voida enää tehdä mitään.
 Ihmiset yrittävät Williamin mukaan myös kiinnittää aiempaa vähemmän huomiota politiikkaan. Sen sijaan he saattavat keskittyä vaikkapa töiden tekemiseen, varallisuutensa kasvattamiseen sekä itsensä viihdyttämiseen.
 Kiina sulki opposition politiikan ulkopuolelle
 Tänä keväänä muutettiin myös alueen vaalijärjestelmää. Seuraavat lainsäädäntöneuvoston vaalit ovat joulun alla. Kaikkiaan suoran vaalin kautta on ehdolla noin 150 ihmistä.
 Pääkonsuli Karangon mukaan hakijat joutuvat käymään läpi tiukan seulan ennen kuin pääsevät asettumaan ehdolle.
 Samalla heidän taustansa selvitetään, jotta voidaan määrittää ovatko he tarpeeksi isänmaallisia. Prosessi ei ole avoin, joten on mahdoton tietää, miten riittävä isänmaallisuus määritellään.
 Myös Hongkongin vaalijärjestelmää on muutettu. Kuvassa Hongkongin parlamentti.  EPA
 Järjestelmän uudistaminen ei innostanut perinteistä oppositiota, eikä pääosa heistä ole asettanut vaaleihin lainkaan ehdokkaita.
 Joukossa voi olla ehdokkaita, jotka sanovat olevansa demokratiamyönteisiä, mutta William ei usko siihen, että komitean tiukan syynin läpäisseet voisivat näitä lupauksia lunastaa. Hän ei myöskään usko, että kovinkaan moni haluaisi äänestää tulevissa vaaleissa.
 – Hakijat on syynätty ennen ehdolle pääsemistä, mikä tarkoittaa sitä, etteivät meille valittavaksi tarjotut ehdokkaat ole niitä, jotka oikeasti haluamme, hän lisää.
 Viranhaltijoille on asetettu laajemminkin isänmaallisuusvaatimuksia. Julkisissa viroissa olevia vaaditaan joko allekirjoittamaan asiakirja, jossa he vakuuttavat toimivansa Hongkongin perustuslain mukaisesti. Korkeammilta viranhaltijoilta taas on vaadittu erillistä uskollisuudenvalaa.
 Matalammin koulutetuille lapioidaan mediassa Kiina-propagandaa
 Kesäkuussa ihmiset jonottivat jopa satojen metrien letkoissa demokratiamielisen sanomalehti Apple Dailyn viimeistä painettua numeroa.  Jérôme Favre  / EPA
 Williamin mukaan kansallisen turvallisuuden laki on vaikuttanut merkittävästi myös mediakenttään.
 – En usko, että Hongkongista löytyy tällä hetkellä ainuttakaan mediaa, joka ei olisi hallinnon vaikutuksen alaisena tai sen hallinnassa, hän arvioi ja kertoo mediatalojen lisäksi tiukentaneen omaa syyniään.
 Lehdistönvapaudella on Hongkongissa suora linkki myös luokkaeroihin. Williamin mukaan matalammin koulutetut ihmiset eivät välttämättä osaa englantia.
 – Koulutustasosi vaikuttaa siihen, millaista informaatiota saat. Jos katsot vain kantonilaisia tai kiinalaisia uutisia, sinulle syötetään paljon Kiina-myönteisiä uutisia, joissa ylistetään Kiinan kehitystä, hän summaa.
 Vuoden 2018 jälkeen neljältä ulkomaiselta toimittajalta on evätty ilman selitystä viisumi Hongkongiin.
 Demokratiamyönteinen hongkongilaislehti  Apple Daily joutui puolestaan lopettamaan sen jälkeen , kun viranomaiset jäädyttivät lehden varat turvallisuuslain perusteella.
 Apple Dailyn perustaja Jimmy Lain on määrä olla oikeudessa ensi viikolla. Jérôme Favre  / EPA
 Ensi viikolla Apple Dailyn jo aiempien protestituomioidensa vuoksi vangitun perustajan  Jimmy Lain  ja kahden muun on vuorostaan määrä saada tuomiot Taivaallisen rauhan aukion verilöylyn viimevuotisen muistotilaisuuden järjestämisestä.
 Hongkongissa on muistettu Kiinan hyssyttelemää verilöylyä yli 30 vuoden ajan, mutta poliisi julisti viime ja tänä vuonna tilaisuuden laittomaksi.
 Tulevaisuuden näkymät surettavat ja lähtö odottaa
 Kymmenettuhannet hongkongilaiset ovat muuttaneet ulkomaille poliittisen tilanteen heikennyttyä.
 Kysymys Hongkongin tulevaisuudesta on Williamin mukaan surullinen. Hän uskoo, että alueesta tulee luultavasti tavallinen kiinalainen suurkaupunki.
 Karangon mukaan on selvästi näyttöä siitä, että kansallisen turvallisuuden lain myötä oman turvallisuutensa puolesta pelänneet ihmiset ovat lähteneet maasta.
 Arho Havrénin mukaan lähtijät pyrkivät helposti pitämään matalaa profiilia lähdön alla. Lähtöä edeltävän kuukauden aikana he eivät välttämättä esimerkiksi pidä yhteyttä kehenkään ulkomailla. Yhteyttä otetaan vasta, kun koko perhe on päässyt muuttamaan ulos Hongkongista.
 – Eihän tämä nyt ole millään tavalla normaalia, että vaihdetaan maata ja pelätään, että vielä lentokentällä joku tulee sanomaan, että et lähde mihinkään, hän lisää viitaten ystäviensä lähtökokemuksiin.
 Williaminkin ystäviä on jo lähtenyt Hongkongista.
 Hän viimeistelee itse tohtoriopintojaan Hongkongissa ja aikoo pysyä kaupungissa tästä syystä vielä kahdesta kolmeen vuotta. Tämän jälkeen William kuitenkin arvelee lähtevänsä töihin Hongkongin ulkopuolelle, luultavasti Britanniaan.
 Lue lisää:
 Hongkongissa ensimmäisen tuomion turvallisuuslain nojalla saanut mies yhdeksäksi vuodeksi vankilaan  (30.7.)
 "Mustin päivä Hongkongin median vapaudelle" – Turvallisuuslain kohteeksi joutunut Apple Daily -lehti lopettaa toimintansa  (23.6.)
 Hongkongissa yritettiin viettää Tiananmenin verilöylyn muistopäivää, poliisi esti aikeet  (4.6.)

Tiukka turvallisuuslaki taltutti Hongkongin demokratialiikkeen – tilalle tulivat pelko ja suru


Summary: Heikkoihin jäihin on muutaman päivän aikana hukkunut jo useita ihmisiä. Vapaa-ajankalastajien edusmies ja yliopistotutkija ymmärtävät, miksi kalastajat ottavat riskejä.

Rouskis rouskis, sanoo jääkaira ja haukkaa ahnaasti lumen peittämää jäätä.
 Kaira on Pohjois-Savon vapaa-ajankalastajapiirin puheenjohtajan  Aarne Keurulaisen  käsissä, mutta mies itse seisoo turvallisesti laiturilla.
 Kairauskohdassa on viisi senttiä jäätä, eli jään pitäisi periaatteessa kestää yksittäisen ihmisen paino. Ongelmana on kuitenkin se, että kyseinen ranta jäätyi vasta sakeaa lumisadetta edeltävänä päivänä.
 – Kahdenkymmenen metrin päässä on ehkä kaksi senttiä jäätä. En lähtisi Kallaveden jäälle tästä kohdalta. Tuskin lähtisi kukaan muukaan, jos tietäisi, Keurulainen arvelee.
 Moni on kuitenkin mennyt. Tiedotusvälineissä on kerrottu useista jäihin pudonneista kalastajista, joista osa on hukkunut. Näin on käynyt muun muassa Nilsiässä, Pielavedellä ja Kontiolahdella.
 – Aika monesta on tullut uimamaisteri, mutta osa on jäänyt myös kandiksi, Keurulainen summaa.
 Keurulaisen mukaan jää on juuri nyt petollisimmillaan, sillä jään päällä on paljon lunta, joka toimii eristeenä ja estää jään vahvistumisen.
 "Verkot on saatava parhaalle paikalle"
 Heikko jäätilanne on yleisesti tiedossa, mutta mikä saa ihmisen silti ottamaan riskin ja menemään heikoille jäille?
 Aarne Keurulaisen mielestä verkkokalastajien osalta kyse on osittain eräänlaisesta kateudesta: verkot on saatava parhaalle paikalle.
 – Moni haluaa päästä varaamaan vakituisen verkkopaikkansa ensimmäisenä, niin että siihen ei kukaan muu pääse laittamaan verkkoja.
 Keurulainen kertoo esimerkkinä miehen, joka oli pitänyt verkkoja 50 vuoden ajan yhdessä ja samassa paikassa, mutta joka yhtenä vuonna myöhästyi, jolloin verkkopaikan nappasi toinen henkilö.
 – Häntä harmitti aivan suunnattomasti.
 Mies oli seuraavana vuonna liikkeellä aikaisemmin ja onnistui saamaan takaisin oman verkkopaikkansa.
 Ohut jää saattaa tuoda suuria saaliita
 Ensimmäisinä jäällä ovat yleensä kuitenkin pilkkijät.
 – Pilkkimiehet ovat ensimmäisiä merkkejä siitä, että jäätä on tullut, virnistää Keurulainen, joka itsekin harrastaa pilkkimistä.
 Keurulainen myöntää jollain tavalla ymmärtävänsä niitä, jotka jo varhain rynnistävät jäälle. Kala liikkuu hänen mukaansa ohuen jään aikaan hyvin, ja myös sen syönti on yllättävän hyvää.
 – Kalanhimo on suurta, ja niin on myös mahdollisuus saaliiseen. Kalaparvet ovat suurimmillaan, kun kalapaikkaa ei ole päässyt kukaan aiemmin korkkaamaan.
 Aarne Keurulainen tunnustaa jollain tavoin ymmärtävänsä niitä, jotka haluavat mennä heti pilkille. Pekka Niiranen / Yle
 Terveyspsykologian erikoispsykologin, psykologian tohtorin  Petri Karkkolan  mukaan ihmiset eivät kykene objektiivisesti arvioimaan esimerkiksi omaan pilkkiharrastukseen liittyviä riskejä.
 Ihmisellä, joka menee heikoille jäille, saattaa olla takanaan jopa satoja onnistuneita pilkkireissuja.
 – Minkä vuoksi se seuraava reissu olisi yhtään sen kummoisempi tai vaarallisempi, hän kuvaa asiaan liittyvää ajatuksenjuoksua.
 Moni ajattelee, että riski ei koske juuri häntä
 Itä-Suomen yliopistossa yliopistonlehtorina työskentelevän Karkkolan mukaan ihmisillä on myös taipumus ajatella, että he ovat jossain asiassa parempia kuin muut. Tämä voi päteä niin auton kuljettajiin kuin vaikkapa pilkkijöihin.
 – Toiminnan riskit tunnustetaan ja tiedetään ikään kuin yleisellä tasolla, mutta saatetaan arvioida, että tämä riski ei päde minuun samalla tavalla kuin kaikkiin muihin.
 Keurulainen ja Karkkola uskovat, että yksityiskohtaisesti kerrotut esimerkit jäihin putoamisista voivat auttaa vannoutuneita pilkkijöitä havahtumaan riskeihin.
 – Joskus voi olla, että meihin vaikuttavat enemmän läheltä todistetut yksittäiset tapahtumat kuin yleinen tilastotieto, Karkkola muotoilee.
 Hänen mielestään ei voida kuitenkaan tietää, kuinka moni menisi jäälle, jos asiasta ei tiedotettaisi, tai jos jäihin putoamisia ei julkisuudessa kauhisteltaisi.
 – Täysivaltainen ihminen saa kai myös ottaa riskejä, vaikka ne ulkopuolisista saattaisivatkin tuntua turhilta, Karkkola heittää.
 Keurulainen puolestaan toivoo, että ainakaan pilkkijät eivät nyt näyttäisi huonoa esimerkkiä.
 – Pikkulapset ja muut voivat lähteä herkästi perässä testaamaan.
 Jään päällä oleva lumipeite estää jään vahvistumisen. Pekka Niiranen / Yle

Kateus ja kilpailu parhaista verkkopaikoista ajavat kalastajia heikoille jäille – psykologi: ”Ajatellaan, että riski ei päde minuun”


Summary: Eduskunnan hallintojohtaja Pertti Rauhion mukaan altistumisten kartoittaminen on vielä kesken. Mahdollisia altistumisia on tapahtunut valiokuntien kokouksissa ja täysistunnossa. Kasvomaskeja on käytetty kuuliaisesti ja koronaohjeita noudatettu.

Keskustan kansanedustajalla  Jouni Ovaskalla  on todettu koronatartunta. Hän kertoi asiasta Twitterissä lauantaina.
 Ovaskan mukaan hänen oireensa ovat lieviä. Hän kertoo saaneensa kaksi koronarokotetta. Hän kertoo informoineensa lähikontaktejaan tartunnasta.
 Ovaska on ollut eduskunnassa paikan päällä torstain täysistunnossa ja aikaisemmin viikolla valiokuntapalavereissa. Ovaska on muun muassa suuren valiokunnan ja lakiovaliokunnan jäsen.
 Eduskunnan hallintojohtaja  Pertti Rauhio  kertoo, että altistuneita on tämän hetken arvion mukaan alle kymmenen.
 – Sen tarkemmin en uskalla tässä vaiheessa sanoa, koska kartoitusta tehdään vielä, Rauhio kertoo Ylelle.
 Altistumiset ovat tapahtuneet Rauhion mukaan sekä torstain täysistunnossa että valiokuntien työskentelyssä. Mahdollisia altistumispäiviä ovat olleet torstain lisäksi tiistai ja keskiviikko.
 – Täysistunnon sijaan katsomme ennen kaikkea niitä valiokuntien palavereita, koska siellä on ollut pidempiaikaista ja periaatteessa isompaa riskiä.
 Vielä on liian aikaista arvioida tilanteen kehittymistä, mutta kovin huolestuneelta Rauhio ei vielä kuulosta.
 – Maskeja on käytetty ja ihmisillä on rokotussuoja päällä. Testejä toki tehdään ja (altistuneet) siirtyvät varmaankin etätöihin joksikin aikaa.
 Tähän mennessä eduskunnassa ei ole tartuntaryvästä tai jatkotartuntojakaan Rauhion mukaan nähty.
 – Meillä on ollut hyvät varotoimet ja kenties hyvää onneakin. Tartunnat ovat olleet yksittäisiä, ne on saatu jostain muualta. Sitten on tehty testit ja karanteenit ja siihen se on aina tyssännyt, Rauhio kuvailee.
 Rauhio painottaa, että eduskunnassa mahdolliset altistumiset arvioidaan mielummin "varman päälle", eli vaikka kasvomaskeja ja muita ohjeita on noudatettu kuuliaisesti. Hiljattain koronatoimia on vieläpä kiristetty.
 Lue myös:   Kansanedustaja Eeva-Johanna Elorannalla todettu koronavirustartunta – mahdollisesti 16 altistui torstaina kokouksessa
 Kansanedustaja Arto Satosella on todettu koronatartunta
 Kansanedustaja Katri Kulmuni on saanut koronatartunnan: "Minulla on kevyen flunssan oireita"

Kansanedustaja Jouni Ovaskalla koronatartunta, osallistui torstaina täysistuntoon – altistuneita arviolta alle kymmenen


Indonesiassa Jaavan saaren itäpuolella purkautuu Semeru-tulivuori. Valtavat savu- ja tuhkapilvet ovat sumentaneet taivaan lähialueilla ja tuhannet ihmiset ovat paenneet kodeistaan.
 Laavaa on valunut lähialueen kyliin ja ainakin yksi silta on tuhoutunut.
 Evakuointitelttoja on pystytetty alueelta pakenevien ihmisten suojaksi. Viranomaisten mukaan yksi ihminen on kuollut ja 41 ihmisellä on palovammoja.
 Sankat tuhkapilvet vaikeuttavat pelastusoperaatiota ja tuottavat merkittäviä ongelmia alueen lentoliikenteelle.
 Ihmiset joutuivat viimeksi pakenemaan Semerun purkauksen alta tasan vuosi sitten joulukuussa. Siitä lähtien tulivuoren uhkatasoa on pidetty korkealla.
 Indonesia sijaitsee Tyynenmeren tulirenkaalla, jossa esiintyy mannerlaattojen saumakohdassa paljon tulivuorenpurkauksia ja maanjäristyksiä. Saaristovaltiossa sijaitsee lähes 130 aktiivista tulivuorta.
 Lue lisää:
 Ainakin kahdeksan ihmistä on kuollut maanjäristyksessä Jaavan lähellä Indonesiassa  (10.4.2021)
 Indonesia nosti varoitustasoa uuden tulivuorenpurkauksen varalta – katso videolta, miltä tsunamialueella näyttää nyt  (27.12.2018)
 Tulivuori purkautui Indonesian katastrofialueella – maanjäristyksen ja tsunamin uhriluku kasvaa  (3.10.2018)

Valtava tulivuorenpurkaus pimensi taivaan Indonesiassa – yksi kuollut, kymmeniä loukkaantunut


Summary: Kuluttajan saaman sähkö- tai vesilaskun jakelusta vastaa jo pääsääntöisesti perintä- tai laskutuspalveluyhtiö. Takavuosina kovaakin kritiikkiä saaneista yrityksistä osa kertoo pitävänsä kiristyvää lainsäädäntöä hyvänä asiana ja panostavansa asiakaspalveluun.

Yksityiset yritykset, mutta myös kunnat, kuntien omistamat yhtiöt sekä kuntayhtymät ovat ulkoistaneet laskutusliikennettä ja perintää kiihtyvään tahtiin 2000-luvun alkupuolelta lähtien.
 Palvelujen käyttäjille, asiakkaille tämä näyttäytyy arkipäivässä siinä, että esimerkiksi vesi-, sähkö- ja jätekuljetuslaskuihin liittyviin kysymyksiin vastaa perintä- tai laskutuspalveluyhtiö eikä itse palvelua tuottava yritys. Näin siinäkin tapauksessa, että kyseessä ei ole perintäkirje, vaan ihan tavallinen ensimmäinen peruslasku.
 Tavalliselle kuluttajalle jo perintäfirman logo laskussa aiheuttaa usein haljun tunteen ja voi nostaa kynnystä esimerkiksi reklamointiin. Yksi syy voi olla perintäfirmojen saamat mainetahrat.
 Kuluttajalle epäselvien laskutusten selvittäminen kasvottomasta perintäfirmasta on monien mielestä myös työläämpää kuin jos epäselvyyksistä voisi ensisijaisesti neuvotella paikkakunnalla toimivan palvelua tuottavan yhtiön asiakaspalvelun kanssa.
 – Kyllä se aikamoista kärsivällisyyttä vaatii ja aikaakin, kertoo kemiläinen  Henna Tissari , joka joutui hiljattain selvittämään saamaansa jätteenkuljetusmaksua.
 Perämeren Jätehuolto Oy:n laskuja toimittava Ropo Capital Oy lähetti Tissarin perheelle huomautuslaskun, vaikka ensimmäistäkään laskua ei ollut aiemmin tullut.
 – Yritin ensin soittaa, olin vaihteessa ja jonossa ties kuinka kauan, kunnes lähdin kokeilemaan netin kautta. Sieltä viimein onnistui pankkitunnuksilla ja chat-yhteydellä alkaa hoitaa tätä asiaa.
 Jätelaskun tarkistuksen yhteydessä selvisi lisäksi, että perhe ei ollut saanut myöskään vesiyhtiön tasauslaskua, joka oli juuri erääntymässä.
 – Koska laskuja ei ollut koskaan meille tullut, saimme onneksi huomautuskulut mitätöityä ja sovittua maksuaikataulun ilman mitään lisäkuluja. Luulen, että näitä epäselviä laskutuksia eivät läheskään kaikki kyseenalaista tai ehkä osaakaan alkaa nettipalvelun kautta niitä selvittää, Henna Tissari pohtii.
 Ropo Capital Oy:n toimitusjohtaja  Ilkka Sammelvuo  kommentoi asiaa yleisellä tasolla.
 – Olen todella tyytyväinen, että meidän asiakaspalvelu hoiti tuon asian noin hyvin. Joskus postin jakelussakin voi olla ongelmia, mutta asiat täytyy selvittää niin, että asiakas tulee kuulluksi, Ilkka Sammelvuo sanoo.
 Lue myös:
 Uhkailua, tiedon pimittämistä ja kohtuuttomia perintäkuluja – Yle selvitti Suomen perintätoimen epäkohtia
 Kuntien laskuista kilpaillaan
 Suomen Perimistoimistojen Liitto ry:n puheenjohtaja  Jyrki Lindströmin  mukaan kunnat haluavat käyttää toimistojen palveluita, koska sellaista asiantuntemusta, jota nykypäivänä tarvitaan ei kunnasta tai kuntayhtiöstä löydy.
 Kunnista ja niiden omistamista yhtiöistä on tullut perintätoimistoille tärkeitä asiakkaita ja kilpailu on kiristynyt.
 Kuntien laskutuksesta käy kova kilpailu. Esimerkiksi monet vesi- ja energiayhtiöt Lapissa ovat siirtäneet laskutuksensa kokonaan perintäyhtiöiden vastuulle.  Henrietta Hassinen / Yle
 – Arvioisin, että suurimpien perintäyhtöiden liikevaihdosta lähes 10 prosenttia tulee kuntien ja niiden lähellä toimivien yhtiöiden palvelusta.
 Perimistoimistojen liittoon kuuluu 12 alan yritystä. Jyrki Lindströmin mukaan niiden osuus ulkoistetusta perinnästä on Suomessa noin 90 prosenttia. Kaikkiaan rekisteröityjä perintätoiminnan harjoittajia on koko maassa noin 80.
 Joidenkin perintäyhtiöiden rooli on kuntayhteistyön myötä oleellisesti muuttunut tai muuttumassa. Asiakastyöstä on pakostakin tullut aiempaa tärkeämpää.
 Yritykset korostavat nyt avoimuutta ja asiakaspalvelua
 Paljonko sitten nykyisessä ja tulevassa perintä- ja laskutuspalvelutoiminnassa painavat vielä ylisuuriin perintäkuluihin liittyvät perintäyhtiöiden vanhat synnit, ja miten toimintaa on tarkoitus muuttaa.
 Koko laskun elinkaaren hallintaan, eikä siis vain perintään, keskittyvän Ropo Capital Oy:n toimitusjohtaja Ilkka Sammelvuo sanoo, että yrityksessä suhtaudutaan huomautuksiin ja valvontapäätöksiin vakavasti.
 – Ne ovat viranomaisen tapa korjata toimintaa, yhteistyö tässäkin on tärkeää. Jos huomautuksia tulee, niihin puututaan ja kun viranomainen on sitä mieltä, että pitää korjata toimintaa, niin tehdään. Ei tällä alalla muuten pärjää.
 Ropo Capital on verrattain iso toimija erityisesti energiayhtiöiden yhteistyökumppanina. Tällä hetkellä sillä on Suomessa yli 50 prosentin markkinaosuus energiayhtiöiden ulkoistetuista laskutuspalveluista. Vuosittain yhtiön kautta kulkee Suomessa noin 55 miljoonaa laskua tai muuta dokumenttia.
 Ilkka Sammelvuo tähdentää, että Ropo Capital pyrkii toiminnassaan avoimuuteen ja kehittää jatkuvasti asiakaspalveluaan. Kehittämisen yksi edellytys on, että ihmiset uskaltavat ottaa tarvittaessa yhteyttä.
 – Asiakkaille tehdyssä kyselyssä tuli selkeästi esiin se, että ihmisten pitää saada meihin yhteys niin, ettei puhelimessa tarvitse jonottaa. Toki me, kuten muutkin panostamme verkkopalveluihin. On asiakaspalvelutilanteita, mistä ei voi jäädä positiivista kokemusta, mutta hyvää palvelua täytyy pyrkiä antamaan.
 Lue myös:
 Laskuille haetaan nyt maksuaikaa ja lainoille lyhennysvapaata – Ropo Capital palkkaa ihmisten ongelmien vuoksi lisää työvoimaa
 "Tarkempi lainsäädäntö on tervetullut"
 Perintätoimistojen toimintaa valvovassa Etelä-Suomen aluehallintovirastossa on pantu merkille, että perintäyhtiöiden toiminta on viime aikoina siistiytynyt, vaikka epäkohtailmoituksia edelleenkin tehdään.
 Epäilemättä vaikutusta on ollut perintäyhtiöiden aiemmin saamilla valvontapäätöksillä, mutta aluehallintoviraston ylitarkastaja  Jouni Kiviniemi  uskoo myös, että lainsäädännöllä ja erityisestiväliaikaisella perintälailla ( siirryt toiseen palveluun ) on ollut asiassa ratkaiseva merkitys.
 – Aiemmin perintälaissa on ollut paljon tulkinnanvaraisuutta. Esimerkiksi yrityssaatavien perinnän kulujen enimmäismäärästä säädettiin tarkemmin vasta kuluvan vuoden alussa voimaantulleessa väliaikaisessa perintälaissa, joka tehtiin suojaksi koronan vuoksi ahdinkoon joutuneille yrityksille.
 Perintälainsäädäntöön on tulossa myös pysyviä muutoksia. Ensi keväänä tulee voimaan uusi laki, joka säätelee nimenomaan yritysperintää. Myös entuudestaan tarkemmin säädeltyyn kuluttajaperintään on tulossa täsmennyksiä hyvän perintätavan osalta.
 – Tarkempi lainsäädäntö on tervetullut. Tämä on ehdottoman hyvä asia, sitä helpompi perintätoimistojenkin on toimia mitä tarkemmin säädeltyä ala on, sanoo Ropo Capital Oy:n toimitusjohtaja Ilkka Sammelvuo.
 Lue myös:
 Kohusähköyhtiö Fi-Nergyn asiakkaat saaneet aiheettomia laskuja perintätoimiston kautta – Kilpailu- ja kuluttajavirastolta yksinkertainen ohje: Älä maksa
 Saitko perintäkirjeen? Ennen kuin maksat, tarkista nämä 7 asiaa
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  5.12. kello 23 saakka.

Tavallinen sähkölaskukin tulee usein asiakkaalle perintäfirman kautta – kuluttajan luottamus mainekolhuja saaneisiin yhtiöihin on yhä tiukassa


Summary: Vangitut miehet ovat tunteneet pitkään toisensa. Poliisi aloittaa vangittujen kuulustelut todennäköisesti vasta pyhien jälkeen. Poliisi tutkii Suomessa ensimmäisen kerran äärioikeistoon liittyvää terrorismiepäilyä.

Satakunnan käräjäoikeus  vangitsi eilen viisi miestä  epäiltynä äärioikeistoon liittyvästä terrorismista.
 Tämän tiedämme Suomen ensimmäisestä äärioikeistolaisesta terrorismiepäilystä: poliisi seurasi miehiä lähes kaksi vuotta, tutkinta kestää kuukausia Viisi vangittu terrorismirikoksesta – poliisin mukaan kyseessä on Suomen ensimmäinen äärioikeistoon liittyvä terrorismirikosepäily
 Poliisi ei suostunut lauantaina kommentoimaan, ovatko vangitut miehet myöntäneet vai kiistäneet terrorismirikokset, joista heitä epäillään.
 Yle tavoitti 26-vuotiaan miehen asianajajan  Mauri Leppimäen .
 Leppimäki kertoi, että hänen päämiehensä kiistää jyrkästi rikosepäilyt.
 – Ne teot ovat päämieheni näkökulmasta toisten henkilöiden tekemisiä. Päämieheni ei ole niihin osallistunut. Hän ei ota kantaa siihen, mitä muut ovat mahdollisesti tehneet, sanoo asianajaja Mauri Leppimäki.
 Leppimäki kertoo päämiehensä tuntevan hyvin muut perjantaina vangitut henkilöt.
 – Se on kiistatonta, että he ovat tunteneet toisensa pitkään. He ovat niin kuin saman paikkakunnan poikia, Leppimäki kuvailee.
 Poliisi on takavarikoinut terrorismitutkinnassa viideltä epäillyltä huomattavan määrän ampuma-aseita, patruunoja ja räjähteitä.  Poliisi
 "Ei ole ollut ideologisia näkemyksiä"
 Poliisi kertoi perjantaina tiedotustilaisuudessa, että Leppimäen 26-vuotiasta päämiestä ja neljää muuta vangittua epäillään äärioikeistolaisesta terrorismista.
 Poliisin mukaan vangitut kannattavat "erittäin radikaalia akselerationismi-aatetta".
 Akselerationistiset uusnatsit uskovat, että ainoa tapa pystyttää natsivaltakunta on aiheuttaa valtion romahdus totaaliseen anarkiaan. Se tehdään useiden terrori-iskujen kautta.
 26-vuotias epäilty kiistää jyrkästi poliisin näkemyksen.
 Onko hänellä tällaisia äärioikeistolaisia ajatuksia, joita poliisi toi esille?
 – Ei ollenkaan. Hänellä ei ole mitään tällaisia ideologisia näkemyksiä, mitä tässä on väitetty olleen, sanoo asianajaja Mauri Leppimäki.
 Satakunnan käräjäoikeus vangitsi eilen viisi miestä epäiltynä terrorismirikoksista. Katja Halinen / Yle
 "Terrorismirikoksista epäilty pettyi vangitsemisesta"
 Poliisi kertoi perjantaina, että se aloitti miehiä koskevan tutkinnan jo vuonna 2019.
 Tällöin miehiä epäiltiin törkeästä ampuma-aserikoksesta. Heiltä takavarikoitiin tuolloin kotietsintöjen yhteydessä huomattava määrä ampuma-aseita, patruunoja ja räjähteitä.
 Miehiltä löydettiin aseiden lisäksi dynamiittia sekä lannoitetta, joka sisältää ammoniumnitraattia. Ammoniumnitraatti on räjähdysherkkyytensä ja saatavuutensa takia ollut terroristien suosiossa vuosikymmeniä.
 Epäillyt olivat jo aiemman tutkinnan yhteydessä vangittuina.
 26-vuotias mies oli tutkintavankeudessa yhdeksän päivää tammikuussa 2020.
 Poliisi otti miehet kiinni uudelleen tällä viikolla tiistaina isossa operaatiossa. Satakunnan käräjäoikeus vangitsi miehet perjantaina.
 – Olihan se tietysti pettymys, kun oikeus tähän päätyi. Mutta tutkintavankeudesta tässä vaan on kysymys, sanoo 26-vuotiaan miehen asianajaja Leppimäki.
 "Päämies on ihmeissään tutkinnasta"
 Terrorismirikoksista epäillään kahta 25-vuotiasta ja kahta 26-miestä miestä. Yksi epäillyistä on 23-vuotias.
 Yle tavoitti lauantaina Leppimäen lisäksi kaksi muuta asianajajaa. He eivät suostuneet kommentoimaan edes sitä, kiistävätkö heidän päämiehensä terrorismirikokset.
 25-vuotiaan miehen asianajaja kuitenkin kertoi, että hänen päämiehellään on näkemys laajasta terrorismitutkinnasta.
 – Päämies on ihmeissään epäillyistä rikoksista, sanoi 25-vuotiaan miehen asianajaja  Jukka Ylikahri .
 Poliisi valmistautuu kuulusteluihin
 Tutkinnanjohtaja  Toni Sjöblomin  mukaan vangittuja aletaan todennäköisesti kuulla vasta pyhien jälkeen.
 – Me käymme nyt läpi aineistoa, mitä on kertynyt, Sjöblom kertoo.
 Poliisi pyrkii tekemään taustatyöt hyvin, ennen kuin se aloittaa vangittujen kuulustelut.
 – On mahdollista, että kuulustelut venyvät arkipäiviin, koska epäiltyjä on useampia ja aineisto on laaja. Tämä vaatii hyvää ja huolellista harkintaa.
 Lounais-Suomen poliisi on tehnyt terrorismitutkintaa yhdessä keskusrikospoliisin ja suojelupoliisin kanssa. AOP
 KRP on analysoinut tietoja
 Poliisi kertoi perjantaina, että keskusrikospoliisi (KRP) oli mukana tekemässä kiinniottoja terrorismitutkinnassa.
 KRP on ollut tutkinnassa muutoinkin kuin ottamassa kiinni epäiltyjä.
 – Keskusrikospoliisi on avustanut tutkinnassa kotietsinnän ja paikkaetsintöjen suorittamisessa. Lisäksi olemme osallistuneet tiedon hankintaan ja analyysiin, kertoi lauantaina keskusrikospoliisin apulaispäällikkö  Markus Välimäki .
 Perjantaina vangitut miehet asuvat Pohjois-Satakunnassa.
 Kaikkia vangittuja epäillään terroristisessa tarkoituksessa tehtävän rikoksen valmistelusta ja terroristisessa tarkoituksessa tehdystä tahallisesta räjähderikoksesta.
 Poliisi tutkii laajassa tutkinnassa myös lisäksi terroristisessa tarkoituksessa tehtyä törkeää ampuma-aserikosta ja terroristisessa tarkoituksessa tehtyä törkeää varkautta.
 Lue myös:
 Analyysi: Terrorismista epäilty Kankaanpään äärioikeistoryhmä toimi kylmän suunnitelmallisesti, mutta jäi kiinni amatöörimäisen virheen takia
 Tämän tiedämme Suomen ensimmäisestä äärioikeistolaisesta terrorismiepäilystä: poliisi seurasi miehiä lähes kaksi vuotta, tutkinta kestää kuukausia
 Viisi vangittu terrorismirikoksesta – poliisin mukaan kyseessä on Suomen ensimmäinen äärioikeistoon liittyvä terrorismirikosepäily

Terrorismirikoksista vangittu 26-vuotias kiistää syyllistyneensä rikoksiin – Miehen asianajaja Ylelle: "Ne ovat toisten henkilöiden tekemisiä"