Summary: Suomen Malmijalostus aikoo hakea ympäristöluvat kahdelle akkumateriaalitehtaalle Kymenlaaksossa. Yhtiö kertoo jättävänsä hakemukset ensi vuonna. Kysyimme ympäristöviranomaiselta, millaisia ympäristöriskejä tehtaat aiheuttaisivat.

elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ely)

Euroopan suurin akkumateriaalitehtaiden keskittymä vaatii seuraavaksi ympäristöluvat Kymenlaaksossa. Ympäristölupien saaminen ei välttämättä ole läpihuutojuttu.
 Valtion omistama Suomen Malmijalostus aikoo perustaa Kymenlaaksoon kaksi akkumateriaalitehdasta. Yhtiö on löytänyt molemmille akkumateriaalitehtaille kiinalaiset kumppanit, joiden kanssa se valmistelee tehtaiden perustamista.
 Lopullinen investointipäätös tehtaista on vielä tekemättä.
 Suomen Malmijalostuksen toimitusjohtajan  Matti Hietasen  mukaan ympäristölupahakemukset aiotaan jättää vuoden 2022 ensimmäisellä puoliskolla.
 Tehtaiden ympäristöriskit
 Ylitarkastaja  Antti Puhalainen  Kaakkois-Suomen ely-keskuksesta on ollut valvomassa molempien tehtaiden ympäristövaikutusten arviointia. Sitä käytetään hyödyksi ympäristölupavaiheessa.
 Toinen Kymenlaaksoon suunnitelluista akkumateriaalitehtaista on tulossa Kotkan Keltakalliolle. Jasmina Kauta / Yle
 Hänen mukaansa oleellisin ero Haminan ja Kotkan tehtaiden välillä on se, että akkumateriaalin esiastetta valmistavan tehtaan voi perustaa vain meren äärelle. Tehtaasta johdetaan runsassuolaista vettä, joka pitää pystyä päästämään sellaiseen vesistöön, jossa suola ei aiheuta pysyvää kerrostuksellisuutta ja sitä kautta muutoksia vesistöön.
 Akkumateriaalin esiastetta valmistavaa tehdasta asetellaan ensisijaisesti Haminan Hillonkylän alueelle, josta vettä voitaisiin johtaa mereen.
 Haminassa on ollut huolta Itämeren tilasta ja siitä, vaikuttaako tehdas meren tilan parantamiseen ja asetettujen tavoitteiden saavuttamiseen.
 – Selvitysten perusteella näyttäisi siltä, että on mahdollista, että tämä laitos toteuttaa niitä ja tilatavoite saavutetaan, sanoo ylitarkastaja Antti Puhalainen.
 Hänen mukaansa jätevedessä on myös merkittävästi metalleja ja typpipäästöjä, jotka tulee puhdistaa vedestä ennen kuin se lasketaan Itämereen.
 – Puhdistettuina nämä vedet saattaisi olla mahdollista johtaa mereen sillä tavalla, että merialueen tilatavoitteen saavuttaminen turvataan, Puhalainen sanoo.
 Metsä muuttuu teollisuusalueeksi
 Kotkassa akkumateriaalitehtaan aiheuttama suurin muutos koskee nykyistä metsäaluetta Keltakalliolla.
 Noin sadan hehtaarin alue on ollut esimerkiksi metsästys- ja virkistyskäytössä. Alue on kuitenkin kaavoitettu teollisuusalueeksi.
 Suomen Malmijalostuksen, kehittämisyhtiö Cursorin ja Kotkan kaupungin edustajat vierailivat Keltakallion uudella teollisuusalueella maanantaina. Jasmina Kauta / Yle
 Ylitarkastaja Antti Puhalaisen mukaan energiantuotannosta tulisi ilmapäästöjä Kotkan tehtaalla. Lisäksi tehdas päästäisi jätevesiä, joista pitää poistaa metallit ennen kuin ne palautetaan vesistöön.
 – Tässä on suunniteltu, että vesi menisi Kymijokeen Korkeakosken alapuolelle.
 Tehtaasta voi kuulua surinaa ja hurinaa, mutta Puhalaisen mukaan tuotanto tapahtuu sisätiloissa, eikä se aiheuta erityistä melua tai kuormita ympäristöä.
 Liikenteen kannalta ylitarkastaja pitää Keltakallion sijaintia hyvänä.
 – Siinä on lähellä E18-moottoritie, johon pystytään hyvin suuntaamaan kuljetukset sekä työmatka- että rakentamisen aikainen liikenne. Siinä on mahdollisuus myös pistoraiteen rakentamiseen, joka mahdollistaisi rautateitse tapahtuvan kuljetuksen.
 Ympäristölupa ei ole läpihuutojuttu
 Kaakkois-Suomen ely-keskus on antanut Kymenlaakson akkumateriaalitehtaiden merkittävistä ympäristövaikutuksista päätelmän, joka tulee liittää akkumateriaalitehtaiden ympäristölupahakemuksiin.
 Ympäristöluvista päättää Etelä-Suomen aluehallintovirasto.
 Esimerkiksi Harjavallassa akkumateriaalitehdas koki viime kesänä takaiskun, kun Vaasan hallinto-oikeus kumosi BASF-yhtiön akkumateriaalitehtaan ympäristöluvan.
 Hallinto-oikeus kallistui ympäristöjärjestöjen kannalle siinä, että akkumateriaalitehdas kuormittaisi merkittävästi Kokemäenjokea sulfaattipäästöillään.
 Oikeus katsoi, että BASF:n laitoksen kemikaalien käsittely- ja varastointitoiminta soveltui huonosti pohjavesialueelle, jolla lähimpiin asuinrakennuksiin on joitakin kymmeniä metrejä.
 Lue lisää :  Ympäristöjärjestöille erävoitto Harjavallassa: Hallinto-oikeus kumoaa BASF:n akkumateriaalitehtaan luvan ympäristösyistä
 Kaksi tehdasta
 Suomen Malmijalostus on suunnitellut Kymenlaaksoon kahta tehdasta, jotka valmistaisivat litiumioniakuissa tarvittavaa katodiaktiivimateriaalia. Sitä tarvitaan esimerkiksi sähköautojen litium-akuissa.
 Yhtiö aikoo perustaa Kotkaan kiinalaisen Beijing Easpringin kanssa yhteisyrityksen, jossa kiinalaisyritys olisi enemmistöomistaja.
 Kotkassa valmistettaisiin jauhemaista katodiaktiivimateriaalia, jota käytetään kennotehtaissa akkukennon arvokkaimman osan eli katodin valmistukseen.
 Keltakallion uudella teollisuusalueella on jo kaadettu puita Kotkassa. Jasmina Kauta / Yle
 Haminaan suunniteltu tehdas valmistaisi katodimateriaalin esiastetta, joka jalostettaisiin katodiaktiivimateriaaliksi esimerkiksi Kotkassa.
 Raaka-aineet kuljetettaisiin Haminaan suurissa säkeissä esimerkiksi junalla tai laivalla.
 Haminan prekursoritehtaan käyttämää kolme keskeisintä raaka-ainetta olisivat nikkelisulfaatti, kobolttisulfaatti ja mangaanisulfaatti. Nikkelisulfaattia valmistavat esimerkiksi Terrafame Sotkamossa ja Nornickel Harjavallassa. Mangaanisulfaatti kuljetettaisiin todennäköisesti ulkomailta, kuten Aasiasta.
 Haminassa valmistettavaa esimateriaalia voitaisiin käyttää esimerkiksi Kotkan jalostustehtaassa. Kotkassa tarvittaisiin lisäksi litium-kemikaalia, jota voitaisiin saada esimerkiksi Kokkolasta Keliberin tehtaalta.
 Toimitusjohtaja Matti Hietanen Suomen Malmijalostuksesta kertoo, että raaka-ainesopimuksia ei ole vielä tehty, joten raaka-ainevirrat voivat vielä muuttua ja niitä voi tulla useasta eri paikasta.
 Lue lisää :  Kotkan akkumateriaalitehdas on saanut kansainvälisen kumppanin – mukaan tulee kiinalainen pörssiyhtiö
 Lue lisää :  Euroopan suurin akkumateriaalitehdas on tulossa Kotkaan – tänne puolen miljardin euron laitos nousisi

Kotkaan ja Haminaan suunnitellut akkumateriaalitehtaat tarvitsevat vielä ympäristöluvat – kysyimme, millaista haittaa tehtaista voisi olla


Summary: Koe-esiintymiset eivät ole tuottaneet tulosta, joten päätähden etsintään on varattu lisää aikaa. Työryhmän kriteerit ovat korkealla.

Rauman teatterin Dingo-musikaaliin ei ole vielä löydetty pääosan esittäjää. Koe-esiintymiset järjestettiin jo reilu viikko sitten Helsingissä ja Raumalla, mutta hakuaikaa päätettiin jatkaa, kun sopivaa näyttelijää ei löytynyt.
 Teatterin taiteellinen johtaja  Otto Kanerva  kertoo, että tärkeimpänä kriteerinä Nipan roolin näyttelijälle on laulutaito. Hänen pitäisi myös osata tanssia ja tietenkin näytellä. Näiden kolmen ominaisuuden löytäminen on osoittautunut vaikeaksi.
 Teatteri aikookin nyt kontaktoida muita musikaaleja tehneitä suomalaisia näyttelijöitä, jos joku heistä olisi kiinnostunut roolista. Haku on avoinna kaikille.
 Dingo-musikaali esitetään Rauman kesäteatterissa ensi kesänä. Dingo-ilmiötä käsitellään bändin keulahahmon  Pertti "Nipa" Neumannin  kautta. Rauman teatteri tuottaa myös Rauman kesäteatterin ohjelmistoa.
 Näytelmän ovat käsikirjoittaneet  Kaisa Kuikkaniemi  ja Otto Kanerva.
 Kuikkaniemi kirjoitti Ylellä kesällä 2020 esitetyn Kaikki huutaa Dingo -kuunnelmasarjan.

Rauman teatteri ei ole vielä löytänyt päätähteä Dingo-musikaaliin: Nipan pitäisi osata laulaa, tanssia ja näytellä


Summary: Liikenne ruuhkautui pahasti Kehä III:lla itään päin, poliisi ohjasi liikennettä viereistä bussikaistaa pitkin tapahtumapaikan ohitse.

Kehä III:lla Espoossa on tapahtunut tiistai-iltana vakava liikenneonnettomuus. Onnettomuudessa henkilöauto ajautui päin keskikaidetta ja auton kuljettaja loukkaantui vakavasti.
 Liikenne ruuhkautui pahasti itään päin ajettaessa. Poliisi ohjasi liikennettä viereistä bussikaistaa pitkin tapahtumapaikan ohitse.
 Puoli seitsemän jälkeen illalla liikenne sujuu jälleen normaalisti ja poliisi on poistunut paikalta.
 Tarkempi onnettomuuspaikka oli Niipperin liittymän eli liittymän 33 kohdalla, Vanhakartanon liittymän ja Juvanmalmin liittymän välillä.
 Poliisi tutkii onnettomuuden syytä.

Kuljettaja loukkaantui vakavasti onnettomuudessa Kehä III:lla – liikenne sujuu jälleen


Summary: Juho Kuosmasen ohjaama ja jo moneen kertaan palkittu elokuva saatetaan palkita jälleen.

Juho Kuosmasen  ohjaama elokuva Hytti nro 6 on saanut kolme European Film Awards -ehdokkuutta.
 Se on ehdolla parhaaksi eurooppalaiseksi elokuvaksi. Myös elokuvan pääosan esittäjät  Seidi Haarla  ja  Juri Borisov  ovat ehdolla parhaan nais- ja miespääosan kategorioissa.
 Euroopan elokuva-akatemian jakamia palkintoja on kutsuttu myös Euroopan Oscareiksi
 Voittaja julkistetaan Berliinissä 11. joulukuuta.
 Ehdokkuuksista kertoi elokuvien levitysyhtiö B-Plan Distribution.
 Rosa Liksomin  romaaniin perustuva Hytti nro 6 on saanut muun muassa Grand Prix -palkinnon Cannesissa ja se on Suomen virallinen Oscar-ehdokas.
 Lue myös :  Palkittu Hytti nro 6 nousi valokeilaan jo kesällä, nyt yleisö Suomessa pääsee viimein näkemään sen – näin elokuva poikkeaa Rosa Liksomin romaanista
 Hytti nro 6 Suomen Oscar-ehdokkaaksi
 Hytti nro 6 -elokuva hurmasi Cannesissa, Rosa Liksom itse uskoi kirjoittaneensa pienen piirin teoksen: "Kustantaja ei uskonut tähän kirjaan"
 Ohjaaja Juho Kuosmanen kertaa riemukasta iltaa Cannesin elokuvajuhlilla – "Ehkä meidät kutsuttiin, koska olimme kaupungissa", voittaja arveli ennen kuin totuus paljastui
 Katso video ilon juhlasta: Ohjaaja Juho Kuosmanen loisti onnesta Cannesissa

Hytti nro 6 on ehdolla kolmeen palkintoon "Euroopan Oscar-kisassa"


Yhdenvertaisuusvaltuutetun toimisto on lähettänyt Helsingin yliopistolle selvityspyynnön  teologisen tiedekunnan rekrytointiasiassa .
 Muutama viikko sitten ilmeni, että tiedekunnasta on välitetty neljälle opiskelijalle tietoa islamin tuntiopettajan työmahdollisuudesta siksi, että heidän sukunimensä kuulostivat "suomalaisilta". Opiskelijoihin oltiin yhteydessä pelkästään sen perusteella, että heidän sukunimensä kuulostivat suomalaisilta, ja muut rajattiin ulkopuolelle. Teologinen tiedekunta pyysi asiaa anteeksi Twitterissä sen tultua julki.
 Yhdenvertaisuusvaltuutettu  Kristina Stenman  katsoo, että tapauksessa on sellaisia seikkoja, jotka viittaavat syrjintäolettaman syntymiseen. Yhdenvertaisuuslain mukaan mahdollisesta syrjinnästä epäillyllä on todistustaakka eli velvollisuus kumota syntynyt syrjintäolettama.
 Selvityspyynnössä kysytään muun muassa tapahtumien taustoista ja kulusta sekä eri toimijoiden rooleista. Yliopiston on annettava selvitys asiasta maanantaihin 22. marraskuuta mennessä.
 Selvityspyynnön taustalla kolme syytä
 Syrjintä on kielletty. Syrjintää on myös ohjeen tai käskyn antaminen syrjimiseen, Stenman sanoo.
 – Tässä tapauksessa on kyse kolmesta kriteeristä: alkuperästä, kansalaisuudesta ja uskonnosta, Stenman listaa.
 Syrjintätapauksissa nämä kolme perustetta täyttyvät Stenmanin mukaan aika usein.
 – Muslimit, joilla on muu kuin suomalainen alkuperä, saattavat usein kohdata syrjintää, Stenman sanoo.
 Yhdenvertaisuusvaltuutettu ei voi seurata tai valvoa yhdenvertaisuuslain toteutumista yksittäisen tapauksen osalta työelämässä. Kyseisessä tapauksessa arvioidaan Helsingin yliopiston roolia koulutuksenjärjestäjänä ja oppilaitoksena uraohjauksen antajana.
 – Helsingin yliopisto ei ole tässä työnantajana. Jos on kyseessä työsuhde tai virkasuhde, valvojana on työsuojeluviranomainen, Stenman sanoo.
 Perusteltu kannanotto ja mahdollinen sovinto
 Selvityksen saatuaan yhdenvertaisuusvaltuutettu voi antaa perustellun kannanoton asiasta. Valtuutettu voi myös edistää sovintoa osapuolten välillä. Mahdolliseen sovintoon kuuluu myös hyvitys.
 – Sovintosopimuksessa osapuolet pidättäytyvät ryhtymästä enempiin toimenpiteisiin, yleensä syrjivä osapuoli pyytää anteeksi ja antaa myös rahallisen hyvityksen, Stenman sanoo.
 Helsingin yliopiston tilannetta arvioidaan selvityksen saamisen jälkeen.
 Voit keskustella tästä aiheesta keskiviikkoon 10.11.2021 kello 23:00 saakka.
 Lue myös:
 Yhdenvertaisuusvaltuutettu harkitsee toimenpiteitä Helsingin yliopiston rekrytointiasiassa – työpaikkoja välitettiin vain "suomalaisille" sukunimille
 Kokenut yliopisto-opettaja oli eri mieltä johtajan kanssa ja sai potkut – hovioikeus määräsi yli 40 000 euron korvaukset
 Pätevyys ratkaisee, mutta sukupuolellakin on väliä – suurin osa Suomen yliopistoista harjoittaa positiivista erityiskohtelua rekrytoinnissa
 "Luennoilla kuulee rasistista kieltä" – Joukko opiskelijoita kyllästyi yliopiston syrjivään kulttuuriin ja perusti opiskelijajärjestö Students Of Colourin
 Suomalainen nimi on valtava etu Suomen työmarkkinoilla – tutkija lähetti tuhansia työhakemuksia eri nimillä ja tulokset hätkähdyttävät

Yhdenvertaisuusvaltuutettu vaatii selvitystä Helsingin yliopistolta rekrytointiasiassa – työtä tarjottiin vain suomalaisilta kuulostaville


Summary: Rakennusala vaikuttaa moniin päällekkäisiin ympäristökriiseihin. Rakentaminen tuottaa päästöjä ja köyhdyttää biodiversiteettiä. Nuoret arkkitehdit vaativat, että ekologisesta kestävyydestä tehdään välttämättömyys.

Arkkitehdit ovat kautta aikojen vastanneet piirtopöydillään suuriin kysymyksiin.
 Minne maalta muuttava kansa asutetaan? Millaiseksi kaupungit jälleenrakennetaan sotien jälkeen? Miten huolehdimme siitä, että vähävaraisetkin voivat elää kohtuullisesti?
 Nämä olivat 1900-luvun suuria kysymyksiä, joihin arkkitehdit kuten  Otto-Iivari Meurman ,  Viljo Revell  ja  Alvar Aalto  etsivät vastauksia työssään.
 Tekniikan kandidaatit  Siiri Hänninen ,  Matti Jänkälä ,  Emel Tuupainen  ja  Seela Pentikäinen  kuuluvat  You Tell Me  -kollektiiviin,  jonka jäsenet uskovat , että 2020-luvun suurin kysymys on: "Miten rakennamme huomista niin, ettemme kiihdytä ympäristökriisejä?"
 Rakennuksissa  käytetään lähes 40 prosenttia kaikesta Suomessa kulutettavasta energiasta , ja ne aiheuttavat yli 30 prosenttia päästöistä. Rakentamisen ja materiaalien osuus elinkaaren aikaisista päästöistä on 20 prosentin luokkaa.
 Sementin tuotanto aiheuttaa  5–8 prosenttia maailman kasvihuonepäästöistä . Nykyisellään rakentaminen on siis lentoliikennettäkin suurempi saastuttaja.
 Ja jos ajatellaan puhtaasti luonnon monimuotoisuutta ja sen katoa, valtaa ihminen maankäytöllä aina tilaa muulta elämältä.
 Luvut ja vaikutukset ovat suuria ja saavat Ylen haastattelemat nuoret arkkitehdit jopa kavahtamaan alaansa. He kaipaavat muutosta rakentamisen kulttuuriin ja koulutukseen, mutta kokevat jääneensä tyhjän päälle.
 Koulutuksessa "betonipropagandaa", mutta liian vähän ekologista kestävyyttä
 You Tell Me  -kollektiivi toivoo, että ekologinen kestävyys olisi tulevaisuudessa kaiken rakentamisen perusta.
 Rakennus ei saisi kuluttaa liikaa hiilibudjetista, sen pitäisi kestää yli sukupolvien ja olla huollettavissa. Kaupunkien rakennusmassaan sitoutuneita materiaalisia resursseja pitäisi kierrättää niin pitkälti kuin se on mahdollista.
 – Ekologisen kestävyyden pitäisi olla yhtä perustavanlaatuinen vaatimus kuin se, ettei rakennus saa romahtaa ihmisten niskaan, Matti Jänkälä toteaa.
 "Meidän sukupolvelle on selvää, että ympäristökriisit pitää ratkaista tällä vuosikymmenellä. Seuraukset ovat peruuttamattomia", Matti Jänkälä sanoo. Petteri Bülow / Yle
 Opiskelijoiden mukaan ekologinen osaaminen on tällä hetkellä lähinnä erityisosaamista, jonka hankkiminen on useimmiten vapaaehtoista. Siitä alan koulutus saa kollektiivilta kritiikkiä.
 Siiri Hänninen muistaa viiden vuoden Aalto-yliopistotaipaleensa ajalta vain pari kurssia, joissa ekologisuus nostettiin kunnolla tapetille.
 Hän ja monet muut alan opiskelijat toivovat ympäristöarvoista yhä vaikuttavampaa ohjuria koulutuksen suunnalle.
 – On vaikea kuvitella, mikä voisi olla läpileikkaavampaa, koska on kyse siitä, miten voimme jatkaa elämäämme maapallolla, Hänninen sanoo.
 – Olen pettynyt siihen, miten vähän tätä käsitellään koulutuksessa. Tuntuu että nuoret on jätetty yksin ratkaisemaan kriisiä, jopa huippuyliopistossa.
 "Kyse on siitä, miten voimme jatkaa elämäämme maapallolla. Kun se kysymys on ratkaistu, voidaan siirtyä muihin kysymyksiin", Siiri Hänninen sanoo. Petteri Bülow / Yle
 Nuoret arkkitehdit ovat vaihto-opiskelukokemustensa ansiosta saaneet perspektiiviä arkkitehtikoulutukseen Euroopassa, jossa ekologisuus on heidän mukaansa jo nyt monessa yliopistossa keskeisten arviointiperusteiden katalogissa.
 Kollektiivin arkkitehtiopiskelijoille tekemässä kyselyssä korostui esimerkiksi liian vähäinen materiaalikriittisyys. Vastaajia sapetti niin "betoni- kuin puupropaganda", jossa materiaaleja hehkutetaan, muttei kyseenalaisteta.
 – Betoniteollisuus järjestää tyypillisesti ekskursioita tehtaille, joissa kerrotaan materiaalin mahtavuudesta. Luokkahuoneessa kiertää lista, johon voi laittaa yhteystiedot ja saada Betoni-lehden kerran kuukaudessa kotiinsa, Hänninen kertoo.
 Kollektiivin mukaan koulutuksessa pitäisi kriittisellä otteella alleviivata materiaalien tuotannon ja rakentamisen varjopuolia, kuten päästökuormaa, että koulutus opettaisi myös kyseenalaistamaan alan vallitsevaa todellisuutta.
 "Meillä on kiireellinen aikataulu, sillä luonnonvaroja kulutetaan suuresti rakentamisen alalla. Pitää muistaa myös tasa-arvo, joka helposti unohdetaan, kun keskustellaan ympäristökriisistä", Emel Tuupainen sanoo. Petteri Bülow / Yle
 – Jos ei ole luontaisesti kiinnostunut näistä asioista tai oppinut kyseenalaistamaan vallitsevia käytäntöjä, voi olla ettei koko opintojen aikanakaan päädy kyseenalaistamaan tai ymmärtämään ympäristökriisin vaikutuksia, Emel Tuupainen sanoo.
 Seela Pentikäisen mukaan vielä pari vuotta sitten arkkitehtiopiskelija saattoi valmistua ilman yhtäkään ekologisen kestävyyden kurssia, jos hän ei kokenut juuri kyseistä erityisosaamista merkittäväksi omalle urapolulleen.
 – Siksi olemme perustaneet kollektiivin. Meillä ei ole aikaa odottaa, että koulutus kehittyy.
 "Voimme kehittää uudenlaista estetiikkaa, joka voikin olla parempi kuin mihin ollaan nyt totuttu. Ekologisessa jälleenrakennuksessa on jossain määrin koko yhteiskunnan tasolla mietittävä uudelleen ihanne, jota tavoitellaan", Seela Pentikäinen sanoo. Petteri Bülow / Yle
 Koulutus toki kehittyykin, muttei aivan silmänräpäyksessä.
 Aalto-yliopiston arkkitehtuurin professori  Pirjo Sanaksenaho  kertoo Ylelle, että ekologista kestävyyttä ja kiertotaloutta koskevaa opetusta on lisätty, mutta sitä ei ehkä vieläkään ole huomioitu riittävästi koulutuksessa. Se on kuitenkin yliopiston strategian ytimessä.
 – Olemme tiedostaneet, että sen opetusta pitää lisätä. Linjaus on, että kestävän kehityksen mukaisen suunnittelun näkökulmaa täytyy tuoda kaikille kursseille, Sanaksenaho kertoo.
 Poikkileikkaavien suunnitelmien lisäksi opetussuunnitelma uudistuu ja maisteriohjelmaan lisätään pakollinen kurssi ekologisesta kestävyydestä.
 Aallon arkkitehtuurin laitoksella on nyt yksi osa-aikainen professori, joka on erikoistunut resurssiviisaaseen rakentamiseen. Lisäksi pian avautuvaan rakennusopin professuuriin lisätään myös kestävän kehityksen kysymysten käsittely.
 Sanaksenaho on tietoinen siitä, että ympäristöarvot ovat tärkein prioriteetti monille nuorille arkkitehdeille, mutta yliopistolla opettavat vanhemmat arkkitehdit saivat koulutuksensa aikana, jolloin näistä asioista ei juuri puhuttu.
 – Ajatuksenani on järjestää myös jonkinlainen koulutuspäivä opettajille. He saattavat tuntea itsekin epävarmuutta, kun eivät tiedä näistä asioista niin paljon, kuin pitäisi tietää. Tämä on jatkuvan oppimisen ala.
 Edessä saattaa olla kompromisseja, mutta uusi alku luo toivoa
 Ilmastolle edullisien ratkaisujen suosiminen ei välttämättä tarkoita elämänlaadusta tinkimistä. Kierrätetyn materiaalin suosiminen tai vanhan korjaaminen ei automaattisesti johda mukavuuksien täydelliseen riisumiseen.
 Mutta arkkitehdilta se rajaa osan esteettisistä mahdollisuuksista pois. Kun uutta rakennetaan vähemmän, pitää suunnittelun osaksi ottaa vanhan rakennuskannan ymppääminen piirrustuksiin ja kierrätetyn materiaalin lainalaisuudet.
 Valon ja varjon leikki tai kimurantti yksityiskohtaisuus on kollektiivin ja monien nuorten arkkitehtien mielestä toissijaista, jos talo ei seiso ekologisesti kestävällä pohjalla.
 – Toki olisi ihanaa istua kauniissa ateljeessa ja suunnitella palatseja omalla nimellä, mutta tämä kokemus on viety meiltä edellisten sukupolvien ylikulutuksen takia, Siiri Hänninen sanoo.
 Kollektiivin jäsenet eivät usko, että tarvittava muutos – kohti ensisijaisesti ekologista rakentamista – tapahtuisi omalla painollaan, vaan toivovat velvoittavia muutoksia ja esimerkiksi jatkokoulutusta työelämässä urautuneille arkkitehdeille.
 – Kun näitä asioita ei vielä ole tehty lupaprosesseissa pakolliseksi, on vastuuta helppo pakoilla, Emel Tuupainen sanoo.
 Mitä vähemmän uutta rakennetaan, sitä vähemmän uutta suunnitellaan. Arkkitehtiopiskelijat uskovat kuitenkin valoisaan tulevaisuuteen. Petteri Bülow / Yle
 Seela Pentikäinen arvioi, että kaikista yksinkertaisin ja tehokkain keino olisi muuttaa rakennusalaa ohjaavia lakeja, määräyksiä ja yleisiä laatuvaatimuksia niin, että ympäristöarvojen huomioinnista tulisi välttämättömyys rakennuslupia haettaessa.
 Pentikäinen toivoo, että arkkitehdin ammatti-identiteetti kallistuisi pikemminkin vanhasta huolehtivaksi kuin uutta luovaksi voimaksi.
 – Näissä asioissa korostuu arkkitehdin rooli. Voimme kehittää uudenlaista estetiikkaa ja arkkitehtuurin ihannetta, joka voikin olla parempi kuin se mihin ollaan nyt totuttu. Tästä esimerkiksi VAPAA-kollektiivi on puhunut paljon, Pentikäinen sanoo.
 Arkkitehdin ammatti-identiteetti on jakautunut läpi rakennussuunnittelun historian erilaisiin koulukuntiin sen perusteella, mitä osaa identiteetistä halutaan korostaa, ja millaisiin kysymyksiin etsitään ratkaisuja.
 Matti Jänkälän mukaan  You Tell Me  -kollektiivin vaatima ilmastoarkkitehtuuri on sikäli erittäin käytännönläheistä, että ympäristökriiseihin vastaaminen on välttämättömyys.
 – Taiteellista ilmaisua voi tehdä ja pitääkin tehdä, muttei irrallaan maailman tilanteesta. Tuntuu tavallaan katkeralta, ettei voi hyvällä omalla tunnolla suunnitella uudisrakennuksia, mutta maailman tilanteeseen vastaaminen tuo merkitystä ja toivoa.
 Voisiko uutta ja tiedostavampaa arkkitehtuuria kutsua uudeksi koulukunnakseen? Ehkä, mutta sen periaatteet ovat uudenlaisten ehtojen sanelemia.
 Arkkitehtiopiskelijat korostavat, etteivät he ole valinneet tätä tietä. Muuta vaihtoehtoa ei vain heidän nähdäkseen ole.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 10.11. klo 23:een asti.
 Miten tähän tilanteeseen päädyttiin? Kuuntele Pieleen mennyt historia -podcastista
 Pieleen mennyt historia: Betoni on ihmiskunnan saastuttavin rakennusmateriaali
 Lue myös:
 Betonilähiöitä uhkaa nyt purkaminen samoista syistä, joilla puukaupunkien tuhoa perusteltiin 1970-luvulla – vertaa kuvapareissa rakentamisen muutosta
 70-luvun betonielementit voitaisiin siirtää purkutyömaalta suoraan uusiin rakennuksiin – loft-asunnoille voitto opiskelijoiden ideakilpailussa
 Miehet hermostuivat, kun Wivi Lönn piirsi paloaseman ja Hanna Parviainen halusi tehtaanjohtajaksi – näin kaksikko raivasi tietä uranaisille sata vuotta sitten

Arkkitehtiopiskelijat toivovat, että jatkossa kaupungit rakennetaan ympäristön ehdoilla – "Tuntuu, että nuoret on jätetty yksin ratkaisemaan kriisiä"


Summary: EU korostaa Valko-Venäjän vastuuta siirtolaisista. Myös Puolan toimissa on ongelmansa – asiantuntijan mukaan EU:n Valko-Venäjä-kritiikin perusteet hapertuvat, mikäli ihmisoikeuksia poljetaan.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Puolan ja Valko-Venäjän rajalla on meneillään kriisi, jossa Valko-Venäjä näyttää käyttävän härskisti ihmisiä hyväksi hyökkäyksessä EU:ta vastaan.
 Mitä Euroopan uusimmasta siirtolaiskriisistä nyt tiedetään? Kokosimme viisi seikkaa.
 Miksi Puolan ja Valko-Venäjän rajalla on tuhansia siirtolaisia?
 Valko-Venäjältä on pyrkinyt ihmisiä Puolaan, Liettuaan ja Latviaan jo kuukausien ajan, mutta vasta viime päivinä saadut kuvat suurista ihmisjoukoista ja sotilaista molemmin puolin rajaa, ovat lisänneet puheita uudesta siirtolaiskriisistä.
 Valko-Venäjän ja Puolan rajalla oli tiistaina 2 000 siirtolaista, kertoo yleisradioyhtiö BBC.
 Euroopan unionin mukaan Valko-Venäjä tuo maahan systemaattisesti ihmisiä, jotka sitten kuljetetaan EU-maiden rajalle vastavetona pakotteille, jotka EU on määrännyt Valko-Venäjälle sen ihmisoikeusloukkausten takia. Esimerkiksi presidentti  Aljaksandr Lukašenkan  vastainen oppositio on hiljennetty.
 Puolan mukaan siirtolaisten kuljetuksia sen rajalle järjestävät Valko-Venäjän turvallisuuspalveluun yhteyksissä olevat joukot.
 Myös sotilasliitto Nato syyttää Valko-Venäjää hybridihyökkäyksestä. Valko-Venäjä on kiistänyt syytökset.
 Keitä ihmiset rajalla ovat?
 Tarkkaa kuvaa tilanteesta ei ole, sillä sekä toimittajien että avustusjärjestöjen pääsyä raja-alueelle on estetty sekä Valko-Venäjällä että Puolassa.
 – Valko-Venäjä on hyvin lähellä Suomeakin. On aika pelottavaa, miten pimennossa olemme siitä, mitä siellä todella tapahtuu, sanoo pakolaisten oikeuksiin perehtyneen Pakolaisneuvonnan toiminnanjohtaja  Pia Lindfors .
 Siirtolaisia Grodnon alueella Valko-Venäjällä 8.11.2021. Leonid Scheglov / EPA
 Puolaa on arvosteltu siitä, että sekään ei anna tietoa siitä, ketkä maahan pyrkivät.
 Uutistoimisto BBC:n mukaan rajalla on paljon nuoria miehiä, mutta joukossa on myös naisia ja lapsia, enimmäkseen Lähi-idästä ja Aasiasta.
 Saksalaisten tiedotusvälineiden mukaan rajalla on ihmisiä ainakin Irakista, Syyriasta, Kongosta ja Kamerunista. Deutsche Welle -lehden mukaan pääasiallinen lentojen lähtöpiste on Irakin Kurdistanissa. Tavanomaista enemmän lentoja on Saksan mukaan tullut lokakuun aikana myös Libanonista ja Syyriasta.
 Siirtolaiset ovat  kertoneet BBC:lle kuinka Valko-Venäjän viranomaiset  ottavat heidän puhelimensa ja työntävät heitä raja-aitaa vasten. Siirtolaiset kertovat olevansa jumissa rajalla pääsemättä sen paremmin Puolaan kuin takaisin Valko-Venäjän puolelle.
 – Voi varmasti sanoa, että myös oikeasti hädänalaisia on houkuteltu Valko-Venäjälle, jotta heidät voidaan sitten ohjata EU:n rajalle. Tuskin ihmiset kuitenkaan ovat odottaneet tällaista kohtaloa, että he päätyvät jumiin rajalle, sanoo Lindfors.
 Lämpötila on viime päivinä pudonnut pakkasen puolelle ja useita ihmisiä on kylmettynyt kuoliaaksi rajalla.
 Olot rajalla ovat karut lämpötilojen pudottua pakkasen puolelle.  Leonid Scheglov / EPA
 Euroopan yleisradioyhtiö EBU välitti tiistaina Venäjän tv:n kuvaa, jossa kylmissään olevat ihmiset kertovat, ettei heillä ole ruokaa, juomaa eikä makuupusseja.
 Onko Puolalla oikeus pysäyttää ihmiset rajalle?
 Kansainvälisten sopimusten mukaan Puolan rajalle tulleille ihmisille pitäisi antaa mahdollisuus anoa turvapaikkaa. Pakolaisneuvonnan Lindforsin mukaan ihmisten työntäminen pois rajalta, niin sanottu “push-back”, on kansainvälisten sopimusten vastaista.
 Vaikka EU on korostanut Valko-Venäjän vastuuta siirtolaisista, myös Puolan toiminta on EU:n näkökulmasta ongelmallista.
 – EU on asettanut Valko-Venäjälle pakotteita, koska Valko-Venäjä polkee ihmisoikeuksia. Jos unioni nyt itse polkee ihmisoikeuksia, lähtee Valko-Venäjään kohdistetulta kritiikiltä pohja pois, Lindfors sanoo.
 Ihmisoikeusjärjestöt arvostelevat Puolaa siitä, että se päästä ketään rajalla olevista maahan.  Leonid Scheglov / EPA
 Myös Euroopan ihmisoikeustuomioistuin antanut Puolalle aiemmin huomautuksen, jonka mukaan huonoissa oloissa rajan tuntumassa olevien ihmisten oloista ja suojasta on huolehdittava.
 Mikä on Valko-Venäjän vastuu siirtolaisista?
 Myös Valko-Venäjä on allekirjoittanut pakolaisten oikeuksia koskevan Geneven pakolaissopimuksen. Jos ihmiset hakevat suojaa Valko-Venäjällä, heidän yksilölliset tilanteensa olisi tutkittava.
 Puola, EU ja Nato syyttävät Valko-Venäjää siirtolaisten käyttämisestä hybridihyökkäyksessä.  Leonid Scheglov / EPA
 Miten EU on reagoinut?
 EU on alkanut valmistella uusia pakotteita Valko-Venäjää vastaan.
 Saksa, johon siirtolaisten mahdollisesti arvellaan pyrkivän, on vaatinut EU:lta yhtenäisyyttä. Saksan sisäministeri sanoo, että EU:n on tuettava Puolaan ja Saksaa siirtolaisten pysäyttämisessä.
 Lisäksi EU yrittää löytää keinoja puuttua niiden lentoyhtiöiden toimintaan, jotka tuovat ihmisiä Valko-Venäjälle ilmeisesti turistiviisumeilla.
 EU:n komissio yrittää löytää keinoja, miten voitaisiin rangaista niin sanottujen “kolmansien maiden” lentoyhtiöitä, jotka lentävät esimerkiksi Syyriasta, Iranista ja Qatarista.
 Mittakaavaltaan tämän hetken siirtolaiskriisi on huomattavasti pienempi kuin vuonna 2015, jolloin Euroopasta haki turvapaikkaa yli miljoona ihmistä.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta 10.11. klo 23:een saakka.
 Lue myös :
 Haavisto tilanteesta Puolan rajalla: Suomi voisi sulkea rajansa väliaikaisesti hybridiuhkan vuoksi
 Sisäministeri Maria Ohisalo: EU:n ei pidä taipua Valko-Venäjän painostukseen
 Saksa kehottaa EU:ta ryhtymään toimiin Puolan ulkorajan turvaamiseksi

Valko-Venäjän ja Puolan rajalla on Euroopan uusin siirtolaiskriisi – keitä ovat ihmiset rajalla ja miksi he ovat siellä? Katso ja lue vastaukset


Summary: EU:lla on edessään kiperä tehtävä: varmistaa tarpeeksi rahaa ilmastoinvestointeihin, mutta välttää liikavelkaa.

EU-maiden valtiovarainministerit keskustelivat tiistaina kokouksessaan Brysselissä talouden isosta kuvasta.
 Kuva piirtyikin selkeänä: lujaa menee koronakuopan jälkeen.
 – Kollegat kertoivat huimia kasvulukuja, Suomea edustanut valtiovarainministeri  Annika Saarikko  (kesk.) kertoi kokouksen jälkeen.
 Määritelmä pätee myös Suomeen. Luottoluokituslaitos Fitchin tuoreen  arvion mukaan  Suomen talous kasvaa tänä vuonna 3,5 prosenttia.
 Kasvu- ja investointipyrähdyksen vuoksi inflaatio on kasvussa koko Euroopassa. EU-alueen inflaatioennuste lokakuulle on yli neljä prosenttia, kokouksessa kerrottiin. Suomessa inflaatio on noin kaksi prosenttia.
 – Mietin etukäteen, sanonko että tilannetta on seurattava huolella vai huolestuneena. Päätin, että sanon että sitä on seurattava huolella, Saarikko sanoo.
 Taloussääntöjen uudistamisesta tulossa vaikeaa
 Toisen ison aiheen eli euroalueen taloussääntöjen uudistaminen alkoi varovaisesti tunnustellen.
 EU laittoi taloussäännöt jäihin heti koronapandemian alettua maaliskuussa 2020. Näin sallittiin jäsenmaille normaalia suuremmat budjettialijäämät ja nopeampi velkaantuminen pandemian torjumiseksi.
 – Tahtoa ja halua onnistua yhdessä on, mutta en ennakoi tästä helppoa keskustelua, Saarikko sanoo.
 Hänen mukaansa maiden näkemyserot ovat vielä melko kaukana toisistaan. Lisäksi odotellaan Saksan ja Hollannin hallitusratkaisuja. Tiukkana talousmaana tunnetun Hollannin hallitusneuvottelut ovat kestäneet jo  yli 230 päivää .
 Suomi kaipaa Saarikon mukaan selkeitä sääntöjä. Entä pitäisikö Suomen kannattaa tavallista isompaa velkatasoa, jotta ilmastonmuutoksen torjuntaan tarvittaviin investointeihin saadaan EU:ssa rahaa? Tälle Saarikko ei heti lämpene.
 – Neuvottelujen ytimessä tulevina kuukausina on juuri kasvava investointien tarve, mutta samalla Suomenkin korostama velkakestävyys. Nyt mietitään, miten ne ovat sovitettavissa.
 Ratkaisun tulisi syntyä vuoden 2022 aikana
 Ratkaisun tulisi syntyä ensi vuoden aikana. Nykyisten sääntöjen, kuten korkeintaan 3 prosentin budjettialijäämän ja 60 prosentin julkisen velan määrän suhteessa bruttokansantuotteeseen, on määrä pysyä jäissä vuoden 2022 loppuun.
 Kolmas iso aihe kokouksessa oli pankkisääntelyn kiristäminen. Pankeille suunnitellaan  isompia pääomavaatimuksia  – Saarikon mukaan Suomi pyrkii vaikuttamaan siihen, ettei niistä tule verraten vähäriskisille suomalaispankeille kohtuuttoman raskaita.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 10.11. klo 23:een asti.
 Lisää aiheesta:
 Lapsille perinnöksi rahavelkaa vai käsistä karannut ilmastonmuutos – EU:ssa aletaan nyt pohtia, mitä koronan ryvettämälle taloudelle tehdään
 Analyysi: Komissiolta esitys taloussäännöistä, Suomi lähtee neuvotteluihin ilman selvää linjausta – taktiikka voi kostautua

EU-maiden talous kasvaa kohisten, mutta säännöistä ollaan hyvin eri linjoilla – Saarikko: "Kollegat kertoivat huimia kasvulukuja"


Summary: Parikymppiset eteläpohjalaiset ovat pääosassa Ylen uudessa seurantadokumentissa. Päähenkilöt haluavat menestyä elämässä, mutta eivät muuttaa suurempaan kaupunkiin.

Vähän päälle parikymppiset  Emma ,  Kristiina ,  Lauri  ja  Pauli  ovat LAKEUSlife seurantadokumentin päähenkilöt. Heidän elämäänsä Kauhavan Alahärmässä, Kortesjärvellä ja Uudenkaarlepyyn Jepualla seurattiin reilun vuoden ajan.
 Vuoden aikana tapahtuu suuria asioita, kuten ammattiin valmistuminen, ensimmäisen lapsen saaminen ja pääsy Kauhavan kaupunginvaltuustoon.
 – Meistä kaikista on saatu meidän oma persoona ja tarina luotua, Emma sanoo.
 Emma on kesän 2021 kuntavaaleissa demareiden ääniharava ja koko Kauhavan kaupungin äänikuningatar. Politiikassa päämääränä on päästä kansanedustajaksi ennen kuin täyttää 30 vuotta.
 Emman poikaystävä Pauli työskentelee kuorma-autonkuljettajana perheyrityksessä ja tekee moottoriurheiluaiheisia sisältöjä YouTube kanavalleen jokkiksesta, eli jokamiehenluokasta. Tavoite on kasvattaa kanavan tilaajamäärää.
 Aidot tunteet tulevat Kristiinan mukaan pintaan moneen kertaan. Hänen mukana päästään näkemään ja kuulemaan äitiyden ensi metrejä. Äitiys muuttaa myös työtä somesisältöjen tuottajana.
 – Jos ohjelmassa joku itkee, niin se on todennäköisesti minä. Toivottavasti ihmiset voivat niihin samaistua, Kristiina pohtii.
 Lauri valmistelee agrologin opinnäytetyötään. Lapsuuden haaveammattiin valmistumista viivästyttää työ peheyrityksessä metsäkoneenkuljettajana. Lisäksi mielessä on oman tuvan suunnittelu. TV-sarjan kuvaukset jännittivät aluksi.
 – Tietysti jossain kohtaa kuvauksia rupesi jo tympäisemäänkin, mutta kyllä nyt kun näki lopputuloksen niin tyytyväinen voi olla.

 Kaikki alkoi Yle Creator Weekiltä
 Sarjan ohjaaja  Helena Ruohotie  kertoo, että alkusysäys sarjan tekemiseen tuli Paulin osallistuttua parisen vuotta sitten Yle Kioskin nuorten medialeirille, jossa etsittiin tulevaisuuden mediantekijöitä. Ylen kehitystiimi kiinnostui hänestä.
 Paulin ympärille kehiteltiin demoa ja haettiin muitakin ihmisiä koekuvauksia varten. Päähenkilöt löytyivät Paulin lähipiiristä.
 – Mielestäni sarjasta tuli päähenkilöiden näköinen. Mukana on huumoria ja välillä vakavampaakin aihetta, sellaisia pohdintoja mitä parikymppisten elämään kuuluukin. Lisäksi ajattelen, että sarja tekee kunniaa pohjalaiselle maisemalle ja luonteenlaadulle, Ruohotie kertoo.
 Somekonkareille hyppy seurantadokumentin tekemiseen tuntui luontevalta, vaikka kameroiden päästäminen kotiin oli pienen kynnyksen takana. Myös kuntapolitiikassa mukana olevalle Emmalle
 – Eri tunteet tulevat näkyviin politiikassakin, mutta se että oman kodin ovet on auki ja näyttää sitä oikeaa arkea kotona on poikkeavaa.
 Sarjan vastaanotto hieman jännittää, mutta mukana on myös itseluottamusta.
 – Tietysti jännittää, mutta parhamme olemme tehneet ja se toivottavasti riittää, Kristiina sanoo.
 – Jännittää, tämä on uusi ja iso juttu, mutta nyt on helpompi hengittää kun on nähnyt valmiin sarjan ja tietää mitä odottaa, Emma lisää.
 Pauli hyväksyy sen, että sarja tulee todennäköisesti jakamaan katsojien mielipiteitä.
 – Mielestäni Pohjanmaa ja lakeus tuotu sarjassa hienosti esille. Meidän päähenkilöiden erilaiset tarinat käydään läpi. Sarjassa on ihan meidän normi arkea, mitään showta ei esitetä, Pauli miettii.
 Lauria ei enää jännitä, koska on ylpeä siitä mitä on saanut tehtyä.
 – Jos joku ei siitä tykkää, niin se ei ole meidän vika.
 Pääset katsomaan tiistaina 9.11. julkaistua sarjaa  Yle Areenasta tästä linkistä .
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun keskiviikkoon 10.11. kello 23:een saakka.

Pauli ajaa jokkista, Emma on ääniharava ja Kristiinasta tulee äiti – uusi sarja näyttää, millaista on parikymppisten nuorten elämä lakeuksilla


Summary: Ihmisen sitomiselle ja eristämiselle tulee olla tarkka perustelu, muistuttaa eduskunnan apulaisoikeusasiamies Maija Sakslin. Hän murehtii myös sitä, että koronan takia hoitolaitoksiin ei ole voitu tehdä yllätystarkastuksia.

Ylen selvitys vammaisten kohtelusta hoitolaitoksissa toi esiin lukuisia lukuisia epäkohtia hoitolaitoksissa ja heikoimpien hoidossa.
 Jutussa kerrottiin  pojasta, joka vietti kehitysvammaisten hoitolaitoksessa  päivänsä teipattuna tuoliin. Hänen kohtelussaan ovat pettäneet kaikki valvonnan tasot.
 Yle kysyi eduskunnan apulaisoikeusasiamieheltä  Maija Sakslinilta , missä tilanteissa ihmisen perusoikeuksia esimerkiksi liikkumista voidaan rajoittaa. Milloin voi käyttää esimerkiksi eristämistä tai kiinnipitämistä?
 Perusoikeuksiemme pitäisi suojella varsinkin heikkoja, joiden oma ääni ei kuulu. Jotta perusoikeuksia, kuten vaikkapa oikeutta liikkua ja ihmisen itsemääräämisoikeutta voidaan rajoittaa, on lakiin kirjoitettujen edellytysten täytyttävä, Sakslin kiteyttää.
 Antaako laki luvan sitoa mielenterveyspotilaan tai vammaisen?
 Maija Sakslin kertoo, että ihmisen vapautta kaventavia rajoituksia ei voi käyttää esimerkiksi henkilökunnan vähyyden vuoksi tai siksi, että niin on helpompi toimia.
 – Jos mikään muu keino ei auta, voidaan rajoitustoimet ottaa käyttöön. Ensisijaisesti, jos ihminen vahingoittaa itseään tai toista ihmistä. Joskus omaisuuden vahingoittaminen saattaa olla syy turvautua rajoitustoimenpiteisiin.
 Ihmisen laitonta rajoittamista on estää hänen liikkumisensa joko laittomasti sitomalla tai väärin eristämällä.
 – Pahoinpitely on pahoinpitely. Sitä ei voi naamioida hoidon taa.
 Laissa kehitysvammahuollosta lukee ihmistä voitavan pitää sidottuna  "toistuvasti yhteensä enintään kahdeksan tunnin ajan, jona aikana henkilöä hoitavan lääkärin on arvioitava sitomisen edellytykset uudelleen vähintään kahden tunnin välein."
 Apulaisoikeusasiamies kuitenkin korostaa, että sidotun ihmisen valvonta on oltava jatkuvaa ja perusteet kovat.
 – Sitomiselle on hyvin tarkat edellytykset. Sidottua ihmistä pitää valvoa ja seurata jatkuvasti. Ihmisen sitomiset ovat hyvin lyhytaikaisia toimenpiteitä. Ei ole sallittua, että ihmistä pidetään alati sidottuna niin kuin tässä kehitysvammaisen tapauksessa
 Myös eristämiselle on aina pyrittävä löytämään vaihtoehto.
 – Jos lastensuojeluyksikön nuori esimerkiksi menettää hermonsa ja suuttuu sapekkaastikin, häntä voi auttaa esimerkiksi se, että hän menee hetkeksi ulos höyryjä päästelemään. Saa vaikka kännykän mukaansa. Sen sijaan, että hänet jouduttaisiin eristämään huoneeseen. Tai äärimmäisessä tapauksessa käyttämään sitomista.
 Apulaisoikeusasiamies on uransa aikana törmännyt myös siihen, että  "sitomiseen" käytetään vahvoja, tainnuttavia lääkkeitä tai vaikkapa korkeita sängynlaitoja vanhustenhoidossa.
 Kehitysvammaisten hoidossa eduskunnan oikeusasiamies havainnut myös muun muassa jonkinlaisia häkkejä ja häkkisänkyjä, jossa vammaista on pidetty lukkojen takana.
 Koronan aikana emme ole päässeet käymään laitoksissa tarkastuskäynneillä. Siitä kannan suurta huolta, sanoo eduskunnan apulaisoikeusasiamies Maija Sakslin.  Mikko Mäntyniemi / Oikeusasiamiehen kanslia
 Voiko ihmisestä pitää kiinni?
 Lain mukaan potilaasta tai asiakkaasta kiinnipitäminen ei ole aina väärin. Joskus se voi olla jopa välttämätöntä, jos sekava potilas esimerkiksi koettaa vahingoittaa itseään tai muita.
 Laki sanoo, että henkilökuntaan kuuluva saa pitää lyhytaikaisesti kiinni erityishuollossa olevasta. Ihminen voidaan myös siirtää kiinnipitäen. Lain mukaan kiinnipitäminen täytyy tehdä niin sanotusti hoidollisin menetelmin Kiinnipitämisestä päättää hoitohenkilökuntaan kuuluva.
 Jos ihminen eristetään omaan huoneeseensa tai jonnekin rauhoittumispaikkaan, on sekin tehtävä ihmisarvoa kunnioittaen.
 – Ihmisen pitää päästä ulos ja liikkumaan. Ihmisarvoinen elämä on sitä, että vaikka olisi miten vähän itsemääräämiskykyä, niin sitä kunnioitetaan. Se, että rajoitetaan ihmisten liikkumista voi olla valtavan epäinhimillistä kohtelua.
 Putka, erkka, eristyshuone, sumppu Eduskunnan oikeusasiamies
 Eduskunnan apulaisoikeusasiamies Maija Sakslin sanoo, että perusoikeuksien rajoittamisen pitää olla tilapäistä ja viimesijaisin keino. Rajoittamistoimet pitää lopettaa heti, kun vain on mahdollista.
 Sakslinin mukaan lakia pitäisi kiireella uudistaa. Vaikea itsemääräämislainsääntö on hirttäytynyt sosiaali- ja terveysministeriöön.
 – Itsemäärämislainssäädännön pitäisi selkiyttää tilannetta. Mutta se on todella vaikeaa.
 Toinen asia, mitä valvoja murehtii, on koronan aiheuttama katko tarkastuksiin.
 – Emme ole päässeet käymään laitoksissa. Siitä kannan myös suurta huolta.
 Lue lisää:
 Päivät teipattuna tuoliin ja yöt kuormaliinoilla kiinni sängyssä – kehitysvammaisen pojan lainvastainen kohtelu ja pahoinpitely hoivakodissa sai jatkua vuosia

Ihmisen kahlitseminen lepositeillä tai hillitseminen eristämällä saa kestää vain lyhyen valvotun hetken – "Väkivaltaa ei voi naamioida hoidon taa"


Summary: Helsingin yliopiston ylioppilaskunnassa HYY:ssä häirintäyhdyshenkilöille tulee jopa kolme yhteydenottoa viikossa. Noin puolet yhteydenotoista koskee opiskelijabileissä tapahtuneita asioita ja puolet esimerkiksi opiskelijoiden välisiä konflikteja.

Helsingin yliopiston ylioppilaskunnassa HYY:ssä on havaittu, että häirintää koskevat yhteydenotot häirintäyhdyshenkilöille ovat lisääntyneet tänä syksynä.
 Opiskelija voi ottaa häirintäyhdyshenkilöön yhteyttä, jos hän on kokenut tai epäilee kokeneensa esimerkiksi kiusaamista tai syrjintää ylioppilaskunnan tapahtumissa, kuten juhlissa. Opiskelijabileissä tapahtuneet ylilyönnit ovat puhuttaneet viime päivinä.
 Lue lisää aiheesta:   Opiskelijajuhlista nousi otsikoihin verishotteja ja vyöllä rankaisua – Samokin puheenjohtaja pitää uutisoituja tapauksia "todella hurjina"
 HYY:n häirintäyhdyshenkilö  Topias Tolonen  kertoo, että yhteydenottojen määrä on noussut tänä syksynä verrattuna koronapandemiaa edeltävään aikaan. Hankalimpaan korona-aikaan yhteydenottoja tuli vähemmän.
 – Niistä ei pidetä kirjaa, mutta oma tuntumani on, että määrissä on kasvua. Aiemmin saimme keskimäärin ehkä yhden yhteydenoton viikossa, mutta nyt niitä tulee aika ajoin kaksi tai kolmekin viikossa, hän sanoo.
 Tolosen mukaan tavallisesti noin puolet yhteydenotoista koskee opiskelijabileissä tapahtuneita asioita, kuten seksuaalista häirintää, ja puolet esimerkiksi opiskelijoiden välisiä konflikteja tai kiusaamista.
 Tänä syksynä juhlintaan liittyviä yhteydenottoja on hänen käsityksensä mukaan tullut kuitenkin enemmän.
 – Bileissä käytetään alkoholia ja harkintakyky huononee. Pitkän pandemiakauden jälkeen ihmisillä voi olla sosiaaliset taidot hieman hukassa tai saattaa olla patoutunutta bile-energiaa, joka purkautuu huonolla tavalla.
 Tolonen huomauttaa, että osaltaan yhteydenottojen lisääntyminen saattaa johtua siitä, että ihmiset ottavat heihin matalammalla kynnyksellä yhteyttä.
 – En kuitenkaan usko, että se yksin nostaisi volyymiä näin, hän toteaa.
 "Opiskelijakulttuuri on muuttumassa"
 Metropolian Ammattikorkeakoulun opiskelijakunta METKA:ssa tai Aalto-yliopiston ylioppilaskunta AYY:ssa samanlaista nousua häirintäyhdyshenkilöille tulevissa yhteydenotoissa ei ole näkynyt. Toisaalta nekään eivät kirjaa ylös yhteydenottoja, sillä ne ovat luottamuksellisia.
 – Minä en tiedä yhteydenotoista, joita toinen häirintäyhdyshenkilöistämme saa, ja päinvastoin, kertoo METKA:n häirintäyhdyshenkilö  Janne Levänen .
 Ilta-Sanomat uutisoi sunnuntaina , että lauantaina Malmin työväentalolla järjestettiin Metropolia Ammattikorkeakoulun opiskelijoista koostuva Automaatio-opiskelijoiden kilta ry:n (AOK) vuosijuhlat, joita vietettiin juhlasitsien muodossa. Osallistujien kertomusten mukaan sitsisääntöjen rikkojia piiskattiin vyöllä.
 AOK:n hallitus vahvisti Ilta-Sanomille, että juhlassa tapahtui ylilyöntejä. Tapahtumat järkyttivät osallistujia ja aiheuttivat keskustelua esimerkiksi anonyymissä keskustelufoorumi Jodelissa.
 – Opiskelijakulttuuri on muuttumassa, ja opiskelijat tunnistavat paremmin häiritsevää käytöstä ja haluavat puuttua siihen. Heillä on yhteinen halu kehittää toimintaa paremmaksi, mikä on hienoa, häirintäyhdyshenkilö Janne Levänen sanoo.
 Hänen mukaansa tarkoitus on, että jokaisessa tapahtumassa olisi paikalla myös vähintään kaksi häirintäyhdyshenkilöä.
 – Kokonaisuus ei ole vielä valmis, mutta tämä on pyrkimys, hän sanoo.
 Tavoitteena ennaltaehkäisy
 METKAn häirintäyhdyshenkilöille tulee vuodessa noin 5–20 yhteydenottoa. Aalto-yliopiston ylioppilaskunnan häirintäyhdyshenkilöt ovat puolestaan tänä syksynä saaneet alle 10 yhteydenottoa.
 – Yhteydenottoja tulee jäseniltä ja järjestöiltä, jotka haluavat esimerkiksi keskustella jostakin tapahtuneesta tai kysyä neuvoja tai koulutusta. Jos opiskelija kertoo jostakin ikävästä tai ahdistavasta tilanteesta, me kerromme hänelle, mitä vaihtoehtoja on asian selvittämiseksi, kertoo AYY:n häirintäyhdyshenkilö  Lauri Jurvanen .
 Jos opiskelija ei halua, että asia viedään eteenpäin, silloin se pysyy hänen ja häirintäyhdyshenkilön välisenä. Joissain tapauksissa, kuten seksuaalisessa häirinnässä, henkilöä kannustetaan ottamaan yhteyttä poliisiin.
 Häirintäyhdyshenkilöt eivät voi antaa jäsenille rangaistuksia, joten heidän toiminnan lähtökohtana on keskusteluyhteyden luominen ja häirinnän ennaltaehkäisy.
 – Meillä on tavoitteena suunnitella turvallisemman tilan ohjeet, joiden avulla saataisiin vielä helpommin esille tieto siitä, mikä on hyväksyttävää käytöstä ja mikä ei. Pyrimme siihen, että opiskelijakulttuurista saataisiin turvallista kaikille, sanoo METKA:n häirintäyhdyshenkilö Janne Levänen.
 AYY:n häirintäyhdyshenkilö Lauri Jurvanen huomauttaa, että järjestöissä ihmisten vaihtuvuus on suhteellisen tiheää.
 – Siksi aina hallitusten vaihtuessa koulutamme toimijoita, jotta hyvät käytännöt ja kulttuuri siirtyisivät eteenpäin, hän sanoo.
 Voit keskustella tästä aiheesta keskiviikkoon 10.11.2021 kello 23:00 saakka.
 Lue seuraavaksi:
 Opiskelijan epäillään joutuneen huumatuksi Vaasassa opiskelijajuhlissa – poliisi: "Vaikea todistaa, onko joku huumattu vai ei"
 Jyväskylän yliopiston opiskelijoiden sitseistä nousi rasismijupakka  (Juttu vuodelta 2018)
 Korona-aika romutti opiskelijoiden henkistä hyvinvointia, eikä paluu kampuksille tuonutkaan helpotusta – mielenterveyspalveluiden kysyntä kasvoi

Opiskelijajuhlien ylilyönnit päätyivät taas otsikoihin – yhteydenotot häirinnästä ovat lisääntyneet, kertoo Helsingin yliopiston ylioppilaskunta


Summary: Siirtolaistilanne Puolan ja Valko-Venäjän rajalla jatkuu räjähdysherkkänä. Useat Euroopan maat syyttävät kovin sanoin Valko-Venäjää yrityksestä horjuttaa EU:ta siirtolaisten avulla.

Tuhannet Valko-Venäjältä tulleet siirtolaiset odottavat Puolan rajalla kuumeisesti pääsyä länteen.
 Puola on sulkenut kriittisen Kuźnica Białostockan rajanylityspaikan ja lähettänyt alueelle 17 000 sotilasta ja poliisia estämään siirtolaisten maahanpääsyn.
 – Rajojen sulkeminen on meidän kansallisen etumme mukaista. Mutta nyt on kyse koko Euroopan unionin vakaudesta ja turvallisuudesta, Puolan pääministeri  Mateusz Morawiecki  kirjoitti  Twitter-tilillään.
 Puola on saanut laajasti tukea kaikkialta Euroopasta.
 Euroopan komission tiedottaja  Peter Stano  sanoi, että Valko-Venäjä  houkuttelee siirtolaisia  valheellisin lupauksin pyrkimään EU:hun. Stano kuvaili toimintaa "epäinhimilliseksi ja gangsterimaiseksi".
 Yle grafiikka Harri Vähäkangas / Yle
 Saksan sisäministeri  Horst Seehofer  korosti, että Puola tarvitsee koko EU:n apua.
 – Se olisi oikeastaan Euroopan komission tehtävä. Puola ja Saksa eivät selviä tästä yksin, Seehofer  sanoi Bild-sanomalehdelle.
 Venäjä toivoo tukea Valko-Venäjälle
 Valko-Venäjän diktaattorimainen presidentti  Aljaksandr Lukašenka  on kiistänyt eurooppalaiset väitteet. Lukašenkan mukaan kyse on Euroopan mustamaalauskampanjasta Valko-Venäjää vastaan.
 – Me emme ammu laukauksia ihmisten päiden yläpuolelle niin kuin Puola tekee. Me emme lennä helikoptereillamme 20–30 metriä heidän yläpuolellaan, presidentti Lukašenka sanoi maansa uutistoimiston  Beltan haastattelussa.
 Lukašenka keskusteli Beltan mukaan tänään tiistaina rajakriisistä tärkeimmän tukijansa, Venäjän presidentin  Vladimir Putinin  kanssa. Keskustelujen sisällöstä ei ole kerrottu julkisuuteen.
 Venäjän ulkoministeri  Sergei Lavrov  sen sijaan esitti uutistoimisto Reutersin mukaan, että EU:n tulisi tarjota Valko-Venäjälle taloudellista tukea siirtolaistilanteen rauhoittamiseksi.
 Euroopan unioni toimi päinvastoin. Se määräsi Valko-Venälle lisäpakotteita, mikä tarkoittaa käytännössä sitä, että maan valtion virkamiehet  eivät saa viisumia EU-maihin . Päätös ei koske tavallisia kansalaisia.
 Siirtolaisten tuskainen tilanne
 Puolan rajalle tulleet siirtolaiset kärsivät nälästä ja kylmästä.
 Siirtolaisia Puolan ja Valko-Venäjän rajalla 9.11.2021. EPA-EFE / Leonid Scheglov
 Iranilainen  Abozar  sanoo tulleensa vaimonsa kanssa Valko-Venäjän viranomaisten huijaamaksi. Pariskunta lähti kymmenen vuorokautta sitten Minskistä tarkoituksenaan mennä Puolaan.
 – Annoimme poliisille rahamme, ja he lupasivat ostaa meille ruokaa ja hankkia sim-kortin puhelimeen. Emme koskaan saaneet mitään, Abozar sanoo  Deutsche Wellen haastattelussa.
 Puola esti eilen tiistaina  voimakeinoin satojen siirtolaisten pääsyn maahan.
 Lue myös:
 Valko-Venäjän ja Puolan rajalla on Euroopan uusin siirtolaiskriisi – keitä ovat ihmiset rajalla ja miksi he ovat siellä? Katso ja lue vastaukset

EU syyttää Valko-Venäjää "epäinhimillisestä ja gangsterimaisesta" toiminnasta – Puola lähetti rajalleen 17 000 sotilasta estämään siirtolaisvirtaa


Summary: Verottaja antaa keskiviikkona medialle listat suurituloisimmista suomalaisista. Kaikki varallisuus ei kuitenkaan näy verotiedoissa. Kysyimme julkistalouden professorilta, mistä on kyse.

Mikä ihmeen veropäivä?
 Suomessa verotus on julkista. Siitä selviävät myös henkilön tulot.
 Verottaja on perinteisesti toimittanut medialle listan suurituloisimmista suomalaisista marraskuun alussa. Niin kutsuttu veropäivä on kansainvälisesti poikkeuksellinen järjestely.
 Suurituloiset voivat pyytää tietojensa poistamista listoilta, mutta verottajan on toimitettava poistetut nimet medialle pyydettäessä. Tämän takia Ylenkin sivuilla olevat listat tulevat todennäköisesti päivittymään keskiviikon aikana.
 Kenen tulot näkyvät listoilla?
 Tulolistan kärki muuttuu vuosittain.
 Kärkeen nousee usein menestyneitä yrittäjiä, jotka ovat myyneet yrityksensä kokonaan tai osittain. Voitot näkyvät myyntivuoden verotiedoissa.
 – Seuraavana vuonna sama henkilö ei välttämättä ole enää tulokärjessä, huomauttaa julkistalouden professori  Jukka Pirttilä  Helsingin yliopistosta.
 Listalla on myös pysyvästi korkeita tuloja saavia henkilöitä. Suuret tulot voivat johtua vaikkapa säästöistä tai perinnöstä. Lisäksi tulokärkeen nousee suurten yritysten johtajia, joilla on korkeat ansiotulot.
 Kenen tulot eivät näy listoilla?
 Kaikki varakkaat eivät näy veropäivän listoilla. Suomalaisten tulot ovat Pirttilän mukaan aika hyvin tiedossa, mutta varallisuus on kinkkisempi juttu. Suomessa ei enää veroteta varallisuudesta, joten siitä ei ole yhtä kattavia tietoja kuin tuloista.
 Varallisuus jää piiloon, jos jättää vaikkapa osinkotulot nostamatta tai voitot tulouttamatta. Verotiedoissa ei näy myöskään pörssiin listaamattomien osakeyhtiöiden johdon varallisuus, joka on kiinni firmassa.
 – Tiedämme Suomessa aika hyvin, ketkä ovat pitkällä aikavälillä varakkaita ihmisiä, vaikka yksittäisten ihmisten joitain omaisuuseriä jäisi raportoimatta julkisuuteen. Laajemmalle tulonjakotutkimukselle tästä näkökulmasta olisi kuitenkin tilaa, Pirttilä sanoo.
 Suomessa on kansainvälisesti poikkeuksellisen kattavat tilastot kokonaistuloista eli ansio- ja pääomatuloista sekä varallisuudesta. Ne ovat tutkijoiden käytössä anonymisoituina.
 Pirttilän mielestä olisikin mielenkiintoista selvittää, löytyykö anonyymistä aineistosta tietoja, joita ei voi yhdistää julkisilla suurituloistenlistoilla oleviin nimiin. Se kertoisi julkisuudelta piiloon jäävistä, todella varakkaista ihmisistä.
 Näkyvätkä veroparatiiseihin sijoittavien tulot?
 Veropäivän suurituloisinten listoilla näkyy ainakin periaatteessa myös veroparatiiseihin sijoittavien suomalaisten tulot, jos ne ovat riittävän korkeita. Ulkomailla ansaitut tulot pitää nimittäin ilmoittaa verottajalle.
 – Veroparatiisiyhtiöissä ja sijoituksissa veroparatiiseihin ei ole mitään lainvastaista, kunhan niiden tulot kertoo omassa veroilmoituksessaan, Pirttilä huomauttaa.
 Verottaja on viime vuosina saanut entistä paremmat mahdollisuudet tarkistaa, onko veroparatiisien tulot oikeasti ilmoitettu.
 Monet veroparatiisimaat ovat esimerkiksi sitoutuneet OECD:n automaattiseen tietojenvaihtosopimukseen. Käytännössä ne siis lupaavat luovuttaa automaattisesti tietoja Suomen verottajalle.
 – Omaisuuden täydellinen pimittäminen ulkomaalaisissa veroparatiiseissa on vaikeutunut viimeisten vuosien aikana, Pirttilä sanoo.
 Hän ei osaa sanoa, kuinka iso osa suomalaisista veroparatiisien käyttäjistä oikeasti ilmoittaa niissä hankitut tulot verottajalle, koska aiheesta ei ole kotimaista tutkimusta.
 Muissa Pohjoismaissa kaikkein varakkaimmat kiertävät  erään tutkimuksen mukaan  ulkomailta hankittujen tulojen veroista noin 10–25 prosenttia.
 – Suomessa on rehellisiä ja vähän unohtelevaisia kansalaisia, Pirttilä kommentoi.
 Mitä hyötyä veropäivästä on?
 Veropäivästä ja suurituloisimpien listojen julkaisemisesta on viime vuosina väännetty kättä. Suurituloiset saattoivat parin vuoden ajan kieltää nimiensä luovuttamisen medialle listoissa.
 Monet suomalaiset tiedotusvälineet valittivat asiasta Helsingin hallinto-oikeuteen. Hallinto-oikeus päätti alkuvuodesta, että  poistetut nimet pitää luovuttaa medialle pyynnöstä .
 – Veropäivä tuo julkiseen valoon suurimpia tuloja ja antaa käsityksen tuloeroista, Pirttilä toteaa.
 Lisäksi tietojen julkisuus saattaa hänen mukaansa vähentää mahdollisuuksia veronkiertoon. Ihmiset saattavat ihmetellä toistensa pieniä tuloja, jos niitä ei ole ilmoitettu oikein.
 – Veropäivällä on toki lieveilmiönsä. En esimerkiksi tiedä, minkä takia olemme aina kiinnostuneita julkkisten tuloista. Hehän eivät ole mitenkään suurituloisia, Pirttilä pohtii.
 Lue lisää:
 Paljonko tienaat verrattuna muihin? Katso, mikä on oma vaikutuksesi valtion veropottiin ja mistä koko kakku koostuu

Mikä ihmeen veropäivä ja kenen tulot näkyvät listoilla? "Suomessa on rehellisiä ja vähän unohtelevaisia kansalaisia", sanoo professori


Summary: Heikkinen nähdään parhaillaan revyyssä, jossa hänellä on useampi rooli. Peruukkien ja roolivaatteiden vaihto on sen tason minuuttipeliä, että taustajoukoissa on oltava monta avustajaa.

Putous -sketsisarjassa muun muassa Auto-Seppoa ja Yölintua esittänyt näyttelijä  Antti Tuomas Heikkinen  vastaa puhelimeen Antti-nimellään ja suurin osa hänen läheisistään tuntee hänet pelkkänä Anttina. Lisänimelle syntyi kuitenkin yllättävä tarve työtehtävien lisääntyessä ja miehen tullessa tunnetuksi näyttelijänä.
 – Puhuttelunimeltäni olen ihan Antti ja sellaisena minut on tunnettu sellaiset 30 vuotta. Sitten kun päädyin näyttelijänuralle, niin huomattiin, että meitähän on kaksi samannimistä.
 Heikkinen viittaa kaimaansa, Savossa vaikuttavaan Antti Heikkiseen, joka niin ikään näyttelee mutta myös kirjoittaa.
 Sekaannuksia tuli sen verran monta kertaa, että Heikkinen päätti lisätä kutsumanimensä perään toisen nimensä. Täysin kivuttomasti lisänimi ei ole hänen arkeensa sujahtanut.
 – Se on taiteilijanimi juu, mutta siinä on vähän sellaista identiteettiongelmaa, että se aina vähän kalskahtaa, kun joku kutsuu minua Antti Tuomakseksi, mies kertoo.
 Antti Tuomas Heikkisenä mies tunnetaan siis julkisuudessa.
 Minuuttipeliä verhon takana
 Tällä hetkellä Heikkistä pitää kiireisenä  Juhlakunnossa -revyy, jota esitetään Linnanmäen Peacock-teatterissa. Siinä hänellä on useita rooleja ja erittäin nopeita rooliasujen vaihtoja.
 – Se vaatii ihan treeniä. Tässä produktiossa me harjoiteltiin sitä useaan otteseen maskeeraajien ja puvustajien kanssa, että miten mikäkin vaihto menee.
 Kaikki on aikataulutettu niin, että kun yksi auttaa housujen kanssa, toinen työntää paidan hihoja näyttelijän käsivarsiin.
 – Se olisi katsojalle melkein yhtä viihdyttävää tulla seuraamaan verhon taakse sitä vaatteiden vaihtoa siellä takana kuin esitystä, Heikkinen nauraa.
 Antti Tuomas Heikkinen muistelee M/S Romantic -sarjan kuvauksien naurunremakkaan päätyneitä otoksia: Katso koko lähetys Areenasta

M/S Romanticista ja Putouksesta tuttu näyttelijä Antti Tuomas Heikkinen vierastaa yhä tuplanimeään, mutta sen käytölle on järkisyy


Summary: Työn verotuksen keventäminen olisi asiantuntijoiden mielestä tarpeen, mutta nyt ei ole oikea hetki. "Talous käy tosi kuumana muutenkin", sanoo Evan Sanna Kurronen.

Talouden asiantuntijoilta ei löydy tukea sille, että työn verotusta olisi tarpeen keventää hiipuvan talouskasvun takia.
 Työn verotuksen keventäminen on mainittu yhdeksi työkaluksi, jolla taloutta voitaisiin tuupata voimakkaampaan kasvuun, jos kasvu näyttää hyytyvän ennen aikojaan.
 Vielä tällä hallituskaudella tehtävä veronalennus sai kansanedustajilta laajan tuen  tiistaina julkaistussa Ylen kansanedustajakyselyssä . Kevennystä perusteltiin muun muassa sillä, että kuluttajien ostovoiman kohentaminen piristäisi tarvittaessa taloutta.
 Asiantuntijoiden mielestä talouskasvun tukemiseksi veronkevennykseen ei tarvitse ryhtyä.
 – Ymmärrän, että paineita työn verotuksen keventämiselle on, koska meidän verotushan on sangen kovaa. Mutta valitettavasti en näe sitä realistisena enkä järkevänä lyhyellä enkä oikeastaan edes pitkällä aikavälillä, sanoo Palkansaajien tutkimuslaitoksen johtaja  Mika Maliranta .
 Ekonomisti  Sanna Kurronen  Elinkeinoelämän valtuuskunnasta (Eva) sanoo hänkin, että verotuksen alentaminen olisi sinänsä hyvä tavoite.
 – Kun työtä verotetaan ankarasti, se kannustaa tekemään vähemmän työtä. Mutta siinä mielessä ei ole oikea aika, että talous käy tosi kuumana muutenkin, eli emme tarvitse nyt elvytystä sinänsä.
 Jos kevennykseen ryhdytään, sitä voitaisiin Kurrosen mielestä kompensoida esimerkiksi kiristämällä päästöjen verotusta tai tekemällä leikkauksia sosiaaliturvaan. Esimerkkinä leikkauskohteista hän mainitsee ansioperusteisen työttömyysturvan.
 Huolta talouden ylikuumenemisesta
 Lyhyellä tähtäimellä veronkevennystä vastaan puhuu myös Malirannan mielestä se, että talous on etenemässä kohti korkeasuhdannetta, jolloin huolta on kannettava talouden ylikuumenemisesta.
 – Arvioni on, että olemme menossa korkeasuhdanteeseen, ja riskinä on talouden ylikuumeneminen. Meidän täytyy olla jossain määrin siitäkin huolissamme.
 Palkansaajien tutkimuslaitoksen johtaja Mika Maliranta. Pekka Tynell / Yle
 Pidemmällä aikavälillä huomio pitäisi hänen mukaansa kiinnittää julkisen talouden rakenteelliseen alijäämään.
 – Pidempää aikaväliä varten on paikallaan miettiä verotuksen rakennetta, eli mitkä asiat ovat talouden kasvulle haitallisempia ja mitkä vähemmän haitallisia, Maliranta sanoo.
 Keskustelu veronkevennyksistä käynnistyi syyskuussa, kun valtiovarainministeri  Annika Saarikko  (kesk.) arvioi ansiotulojen veronkevennyksen olevan mahdollista vielä tälle hallitukselle. Hän ei ottanut kantaa kevennyksen suuruuteen tai siihen, miten se pitäisi toteuttaa.
 Hallituksen on tarkoitus arvioida talouspolitiikan viritystä ensi syksyn budjettiriihessä. Mahdolliset kevennykset tulisivat näin voimaan vuonna 2023 eli eduskuntavaalivuonna.
 Voit keskustella hallituksen talouspolitiikasta ja jutusta keskiviikkoon 10. marraskuuta kello 23 saakka.
 Lue myös:
 Ylen kysely: Työn verotuksen alentamiselle laaja tuki kansanedustajilta – kokoomuslaisen arvion mukaan verotus jo "kestämätöntä kurittamista"
 VM: Suomen talous toipuu koronasta, mutta nopeimman kasvun vaihe on ohi –  "Tämän enempään ei vanheneva Suomi nykymenolla yllä"

Asiantuntijat varoittavat jo talouden ylikuumentumisesta – "Työn verotusta ei tarvitse keventää suhdanteen takia"


Suomen ensimmäinen mustakurkkumurri  (Synthliboramphus antiquus)  nähtiin tiistaina Kirkkonummen Porkkalanniemellä, kertoo  BirdLife Suomi .
 Linnun bongannut karkkilalainen  Mika Teivonen  luuli sitä aluksi pikkuruokiksi, mutta muiden harrastajien saavuttua paikalle he huomasivat, etteivät linnun tuntomerkit sopineet pikkuruokkiin. Kyseessä olikin paljon harvinaisempi lintu, mustakurkkumurri.
 Mustakurkkumurri pesii ja talvehtii Pohjoisella Tyynellämerellä Beringinsalmen molemmin puolin. BirdLifen mukaan Euroopasta on aiemmin ainoastaan havainto yksilöstä, joka palasi Englannissa samaan paikkaan kolmena keväänä 1990–1992.
 Porkkalan havainto oli siis vasta toinen Euroopasta.
 Tähän mennessä Suomessa on havaittu hyväksytysti 483 luonnonvaraista lintulajia. BirdLife Suomen rariteettikomitea tarkastaa Suomessa tehdyt valtakunnallisesti harvinaiset lintuhavainnot ja arvioi, ovatko määritysperusteet riittävät ja onko lintu luonnonvaraisesti harhautunut.
 Edellinen hyväksytty uusi lintulaji oli toukokuussa havaittu kivikkosatakieli, mutta sen jälkeen hyväksymistä odottavat havainnot kamtšatkanuunilinnusta Enontekiöllä sekä siperianlepinkäisestä Hailuodossa ja Helsingissä.
 Lue seuraavaksi:
 Suomessa havaittiin täysin uusi lintulaji: hailuotolaisen mökin edustalle lennähti harvinainen siperianlepinkäinen
 Kuuntele miten harvinainen kamtshatkanuunilintu laulaa –  Helsingissä se olisi kerännyt tuhansia bongareita, nyt Kilpisjärvelle ehti satakunta
 Lintujen pesimävuosi on ollut enimmäkseen erinomainen – hyönteisiä ja lämpöä on riittänyt toisellekin poikueelle

Suomelle uusi lintulaji bongattiin Kirkkonummella – mahdollisesti vasta toinen mustakurkkumurrihavainto koko Euroopassa


Summary: Sopimus Turkin kanssa tyrehdytti pakolaismäärät vuonna 2016. Nyt sopimuksen arkkitehti, siirtolaisuustutkija Gerald Knaus kertoo Ylen haastattelussa, miten Valko-Venäjän siirtolaiskriisi voidaan ratkaista inhimillisesti.

Valko-Venäjän politiikka ja poliittiset puolueet

BERLIINI.  Valko-Venäjän ja Puolan rajalla on käynnissä kyyninen tuijotuskisa, jossa julmuudesta kilpailevat Valko-Venäjän itsevaltainen johtaja  Aljaksandr Lukašenka  ja Euroopan unioni.
 Tätä mieltä on Euroopassa vaikutusvaltainen siirtolaisuustutkija  Gerald Knaus .
 Valko-Venäjän lähettää siirtolaisia  hengenvaarallista reittiä kohti EU:ta. Puola on vastannut sotilailla, rakentamalla aidan ja työntämällä tulijoita väkivalloin takaisin. Ainakin kymmenen ihmistä on kuollut reitille viime kuukausien aikana.
 Nyt tilanne on pahenemassa. Valko-Venäjän ja Puolan rajalla on jumissa arviolta 3000-4000 ihmistä sen jälkeen, kun Valko-Venäjä maanantaina ohjasi rajalle kerralla suuren määrän siirtolaisia.
 Valko-Venäjän ja Puolan rajalla on jumissa tuhansia ihmisiä. Leonid Scheglov / EPA
 Ruotsin radio sai yhteyden rajalla jumissa olevaan siirtolaiseen. Hänen mukaansa heillä ei ole vettä tai ruokaa ja yö oli kylmä. Toimittajia alueelle ei päästetä.
 – Tämä on Euroopan unionille poliittisesti ja moraalisesti vaikein tilanne vuosiin, itävaltalainen Knaus sanoo Ylen haastattelussa Berliinissä.
 Haastattelu tehtiin perjantaina ennen kriisin syvenemistä tällä viikolla.
 Siirtolaiset Valko-Venäjän pelinappuloina
 Itäinen siirtolaisreitti on Knausin mukaan harvinaisen vaikea, koska EU:lla on vastassa diktaattorin ottein Valko-Venäjää hallitseva johtaja, joka ei kaihda oman kansan kiduttamista tai siirtolaisten lähettämistä hengenvaaraan osana hybridivaikuttamista.
 Toinen syy kriisin syvyyteen on se avuttomuus ja neuvottomuus, jolla  EU on seurannut  Valko-Venäjän aiheuttamaa siirtolaiskriisiä ulkorajoillaan.
 – EU yrittää voittaa julmuuskilpailun ja pelästyttää tulijat pahemmin kuin Lukašenka, Knaus sanoo Puolan nykyisistä toimista.¨
 Käynnissä on Knausin mukaan julmuuskilpailu, jossa rajaa ylittäviä ihmisiä pelotellaan puolin ja toisin. Leonid Scheglov / EPA
 – Tämä on kilpailu, jota EU:n kaltainen arvoyhteisö ei voi voittaa. Emme voi sallia ihmisten kuolevan metsiin ja soille Puolan-vastaisella rajalla.
 Knausin mukaan kansainväliset ihmisoikeus- ja pakolaissopimukset ovat tällä hetkellä vaarassa sen vuoksi, ettei niitä kunnioita Euroopan unionissa.
 EU:n nykyiset toimet antavat Knausin mukaan myös Lukašenkalle propaganda-aseen. Valko-Venäjän valtiollinen media näyttää jatkuvasti kuvia siitä, miten EU-maa Puola kohtelee rajalle tulevia ihmisiä.
 – Tällä hetkellä Lukašenka voittaa moraalisesti, vaikka hän on ongelman aiheuttaja, Knaus sanoo.
 Voit katsoa Knausin haastattelun Ylen A-studiossa alta:

 Ratkaisun avaimet yhteistyössä?
 Saksan virkaa tekevä sisäministeri  Horst Seehofer   lupasi Puolalle  Bild-lehden haastattelussa tukea Valko-Venäjän-vastaisen rajan valvomiseen. Seehoferin mukaan Saksa on tarvittaessa valmis lähettämään apuun poliiseja.
 EU kaavailee lisäpakotteita niitä lentoyhtiöitä vastaan, jotka lennättävät siirtolaisia suoraan Minskiin. EU-komission puheenjohtaja  Ursula von der Leyen  kertoi tänään, että EU yrittää lisäksi neuvotella suoraan siirtolaisten lähtömaiden kanssa.
 Elokuussa EU onnistui sopimaan Irakin kanssa Minskin-lentojen lopettamisesta.
 Knaus esittelee parhaillaan EU- ja saksalaispoliitikoille suunnitelmaa, jossa ratkaisun avain olisi yhteistyö Itä-Euroopan maiden kanssa.
 Knausin mukaan EU:n pitää sopisi Moldovan ja Ukrainan ja miksei Georgian kanssa Minskin kautta tulevien turvapaikanhakijoiden vastaanottamisesta.
 Vastineeksi EU antaisi Moldovalle ja Ukrainalle tukea energiasektorilla ja syventäisi taloudellista yhteistyötä.
 – Tämä lähettäisi tulijoille selvän viestin: älkää tulko Valko-Venäjälle, ette pääse Saksaan vaan päädytte Moldovaan, Knaus sanoo.
 Knausin mukaan tämä toiminta antaisi viestin myös Minskiin ja Moskovaan, ettei EU olisi valmis taipumaan periaatteistaan ihmisoikeuskysymyksissä mutta ei myöskään avuton painostuksen edessä.
 Moldovaan tai Ukrainaan ei tulisi Knausin arvion mukaan suurta määrää ihmisiä vaan kyse olisi niistä muutamasta tuhannesta tulijasta, joita Valko-Venäjä käyttää painostuskeinona.
 "Pelkään, että tilanne rajalla pahenee"
 Vuonna 2015 Knausesitteli ideansa Turkki-sopimuksesta liittokansleri  Angela Merkelille . Alkuvuodesta 2016 suunnitelmasta tuli EU:n politiikkaa ja EU alkoi maksaa miljardien tukea Turkille vastineeksi siitä, ettei Turkki päästä siirtolaisia edelleen EU:n alueelle.
 Sopimus on kaukana täydellisestä, mutta tyrehdytti Välimeren reitin Turkista Kreikkaan. Knausista puhutaan Turkki-sopimuksen arkkitehtina.
 Saksa on keskellä vallanvaihtoa, mikä vaikeuttaa EU:n yhteistä päätöksentekoa tällä hetkellä myös siirtolaiskysymyksissä.
 Puola on lisännyt joukkojaan rajalla. All Over Press
 – Pelkään, että tilanne rajalla pahenee tulevina viikkoina. Puola turvautuu voimakeinoihin ja Lukašenka ei aio perääntyä, Knaus sanoo.
 Siirtolaisuustutkija tuntee hyvin Suomen itärajan tilanteen. Vaarana on, että siirtolaisuus poliittisena painostuskeinona toistuu myös Suomen Venäjän-vastaisella rajalla.
 – Siksi uskon, että Suomi kuten myös Baltian maat ovat kiinnostuneita siitä, että EU löytää Valko-Venäjän kriisiin humaanin mutta päättäväisen ratkaisun, hän arvioi.
 Aiheesta lisää  tiistain A-studiossa  kello 21.00 alkaen, vieraana Eurooppa- ja omistajaohjausministeri Tytti Tuppurainen (sd.).
 Lue lisää
 Saksa kehottaa EU:ta ryhtymään toimiin Puolan ulkorajan turvaamiseksi
 Siirtolaiskriisi kuumenee Puolassa – Valko-Venäjä puskee tuhansien ihmisten joukkoa kohti rajaa
 Maahanmuuttoviraston ylijohtaja: Suomeen tullut parikymmentä turvapaikanhakijaa Valko-Venäjän reittiä

“EU yrittää voittaa julmuuskilpailussa Valko-Venäjän”, sanoo tutkija, jonka opeilla Eurooppa löysi ratkaisun edelliseen pakolaiskriisiin


Summary: Maksuton varhaiskasvatus alkoi esimerkiksi Paltamossa vuonna 2020. Nyt se on kunnalle vetovoimatekijä, joka voi lisätä yleistä hyvinvointia.

Kolmevuotiaan  Vella Kyllösen  perhe muutti vasta naapurikunnasta Paltamon Kontiomäelle. Perheen äiti,  Jonna Juntunen  kertoo, että taloudellinen säästö on todella suuri, sillä kunnan varhaiskasvatus on maksutonta.
 – Asumme nyt syrjäseudulla ja välimatkat ovat pitkiä, joten meille jää monta sataa euroa enemmän käytettäväksi muuhun. Se mahdollistaa asumisen täällä, Juntunen kertoo.
 Perheessä varhaiskasvatuksesta yli jääneet eurot menevät säästöön ja yhteiseen tekemiseen.
 – Meillä on iso perhe, viisi lasta. Olemme koittaneet aina tehdä jotain yhdessä ja panostaa yhteiseen aikaan, Juntunen sanoo.
 Hyvinvointia perheiden lisäksi henkilöstölle
 Maksuton varhaiskasvatus on jatkumassa kainuulaisessa Paltamon kunnassa toistaiseksi. Varhaiskasvatus muuttui kaikille  paltamolaisperheille maksuttomaksi  vuonna 2020. Muutoksen toivotaan poikivan muuttovoittoa sekä veto- ja pitovoimaa.
 Kun muualta muuttava lapsiperhe puntaroi kuntien välillä, maksuton varhaiskasvatus voi olla vaikuttava tekijä, toteaa Paltamon kirkonkylän ja Kontiomäen päiväkotien johtaja  Anna Sivonen .
 Sivonen näkee ratkaisun tuovan hyvinvointia perheiden lisäksi henkilöstölle.
 – Tämä näkyy varmasti ylipäätään hyvinvointina perheissä ja sitä kautta myös henkilöstössä, kun työskentelyilmapiiri on mukava ja vuorovaikutus perheisiin päin hyvä.
 Paltamossa ei ole tehty kustannusselvitystä maksuttoman varhaiskasvatuksen vaikutuksista talouteen. Huomio on kuitenkin siinä, että laskujen tekeminen, lähettäminen ja karhuaminen ovat jääneet pois.
 Pienessä kunnassa on noin sata varhaiskasvatusikäistä lasta, joten maksujen puuttuminen ei vaikuta talouteen samalla volyymilla kuin isoissa kunnissa tai kaupungeissa.
 Paltamon tavoin esimerkiksi  Vaalassa ja Utajärvellä maksuton varhaiskasvatus  on toistaiseksi voimassa oleva ratkaisu.
 Vaalan kunnan varhaiskasvatuksen johtaja  Riitta Korhonen  katsoo maksuttomuuden lisäävän lasten yhdenvertaisuutta. Työntekijöiden näkökulmasta katsottuna etuna on, että asiakasmaksuja ei tarvitse määritellä ja laskut ovat vähentyneet.
 Vanhempien osalta taas maksuton varhaiskasvatus voi helpottaa paluuta työelämään, koska lastenhoitojärjestely ei ole taloudellinen kysymys, Korhonen pohtii.
 Utajärvellä Pohjois-Pohjanmaalla tulijoita on ollut enemmän kuin lähtijöitä.
 – Tilastoennusteiden mukainen alle kouluikäisten väheneminen pelkän syntyvyyden perusteella ei ole toteutunut, kertoo Utajärven varhaiskasvatuksen esimies  Sanna Valkonen .
 Kymmenessä kunnassa maksuton varhaiskasvatus Kuntaliitto kysyi kuntien varhaiskasvatuksen asiakasmaksukäytännöistä viimeksi vuoden 2020 lopulla. Kokonaan maksutonta varhaiskasvatusta tarjosi silloin kymmenen kuntaa: Kustavi, Paltamo, Pertunmaa, Puumala, Pyhäjärvi, Rautavaara, Siikainen, Sulkava, Utajärvi ja Vaala. Suomessa on ollut myös vuosien 2018–2021 aikana kokeilu maksuttomasta viisivuotiaiden varhaiskasvatuksesta, ja siihen osallistui kaikkiaan 34 kuntaa. Osa kunnista on jatkanut maksutonta varhaiskasvatusta kokeilun päättymisen jälkeen. Kansallinen koulutuksen arviointikeskus Karvi on julkaisemassa koko kokeilun osalta raporttia myöhemmin marraskuussa.
 Paltamolainen Vella Kyllönen kertoo pitävänsä päiväkodissa eniten leikkimisestä. Timo Sihvonen / Yle
 Jonna Juntusen perheen kuopus, kolmevuotias Vella Kyllönen viihtyy päiväkodissa. Äidin mukaan Vella ikävöi sinne myös vapaa-ajalla.
 – Hän haluaa soittaa näköpuheluja opettajilleen jopa vapaapäivinä, joten se kertoo varmasti aika paljon, kuinka hyvin hän on tänne sopeutunut.
 Vieressä oleva Vella kertoo tykkäävänsä päiväkodissa eniten leikkimisestä ja levittää käsiään näyttääkseen, kuinka kivaa päiväkodissa on.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 10. marraskuuta kello 23:een asti.
 Lue seuraavaksi:
 Maksuton varhaiskasvatus on harvinaisuus Suomessa, mutta pohjoisessa ilmaista päivähoitoa on tarjolla useammassa kunnassa
 Maksuton varhaiskasvatuskokeilu on tuonut lisää viisivuotiaita päivähoitoon – Osa huoltajista pitää lapsensa silti mieluummin kotona
 Pienet kunnat jatkavat asukkaiden houkuttelua ilmaisella asumisella – Paltamon kunnalla on 40 tyhjää asuntoa, muuttajille tarjotaan jopa tuhansien eurojen säästöjä vuokrakuluissa

Kolmevuotiaan Vella Kyllösen perhe säästää nyt satoja euroja – kiitos maksuttoman varhaiskasvatuksen, josta on tullut arkea monessa kunnassa


Summary: Suoratoistomarkkinoiden markkinajohtajaa Netflixiä vastaan on nostettu useita oikeusjuttuja. Nyt pohditaan, kenellä on vastuu sarjojen ja elokuvien sisällöistä.

Mitä yhteistä on entisellä neuvostoliittolaisella shakin maailmanmestarilla, oikeustieteen professorilla, wisconsinilaisella etsivällä ja yliopiston lahjomisesta syytetyllä pariskunnalla?
 He kaikki ovat haastaneet suoratoistopalvelu Netflixin oikeuteen kunniansa loukkaamisesta. Vahingonkorvausvaatimukset liikkuvat jopa  kymmenissä miljoonissa dollareissa.
 Amerikkalaisen viihdealan julkaisun,  Hollywood Reporterin mukaan  suoratoistopalvelu Netflixiä vastaan on nostettu enemmän oikeusjuttuja kuin mitään suurta uutismediaa vastaan.
 Taustalla on, että Netflixillä on yhä enemmän tosielämään pohjautuvia sarjoja. Vuonna 2015  Making a murderer  käynnisti true-crime-villityksen , jolle ei ole loppua näkyvissä.
 Nyt Netflix on joutunut oikeuteen  Making a murderer  -sarjan ohella ainakin seuraavista sarjoista:  Operation Varsity blues ,  Queen's   gambit ,  When they see us  ja  Jeffrey Epstein: Filthy rich .
 Näyttelijä Anya Taylor-Joy Queen's gambit -sarjassa. Entinen neuvostoliittolainen shakkimestari Nona Gaprindashvili nosti syyskuussa Netflixiä vastaan kanteen sarjassa hänestä esitetystä lauseesta "hän ei koskaan pelannut miehiä vastaan", jota hän piti seksistisenä ja vähättelevänä. Dom Slike / Alamy / AOP
 Taustalla iso periaatekysymys
 Oikeusjuttuja mutkistaa vastuukysymys. Onko suoratoistopalvelu vastuussa levittämiensä sarjojen ja elokuvien sisällöistä ja jos on, niin miltä osin? Koskeeko vastuu esimerkiksi vain Netflixin itsensä tuottamia sarjoja, myös toisen osapuolen tekemiä originaalisarjoja vai kaikkia?
 Tähän mennessä yhtiö on Financial Timesin mukaan  joutunut oikeuteen sarjoista,  jotka on esitetty pelkästään sen palvelussa, mutta jotka Netflix on joko ostanut muilta yhtiöitä tai tuottanut yhteistyössä toisen yhtiön kanssa.
 Onko Netflix siis julkaisija vai levittäjä?
 Hollywood Reporterin haastattelema asiantuntija, Kalifornian yliopiston oikeustieteen professori  Eugene Volokh  on epäileväinen. Volokh opettaa opiskelijoille Yhdysvaltain perustuslain ensimmäistä lisäystä, joka käsittelee sananvapautta ja lehdistönvapautta. Hänen mukaansa asiaa voisi verrata siihen, onko kirjakauppa vastuussa myymiensä kirjojen sisällöstä:
 – Kyllä kirjakauppaketjun voisi haastaa oikeuteen, mutta heillä olisi puolustuksenaan, että he ovat levittäjiä, eivät julkaisijoita. Se heijastaa sitä todellisuutta, ettei kirjakaupan omistajan voi odottaa lukevan kaikkea myymäänsä.
 Tilanne on jo toinen, jos kauppiasta on varoitettu myytävän sisällön loukkaavan jonkun kunniaa ja kauppias silti levittää sisältöä. Volokhin mukaan olisi vaikeaa vastuuttaa levittäjää, jos tämä ei tahallaan levitä herjaavaa materiaalia. Tämän on myös Yhdysvaltain korkein oikeus todennut ennakkopäätöksessään vuonna 1964.
 Jos vastuu olisi levittäjällä, varovaiset levittäjät liukuisivat itsesensuuriin.
 Netflix vetosi levittäjän rajattuun vastuuseen ainakin vuonna 2019, kun wisconsinilainen etsivä väitti Netflixin  Making a murderer  -sarjan esittävän, että hän on väärentänyt todisteita.
 Netflix voi vedota nettijulkaisuja koskevaan lakiin
 Toisaalta wisconsinilaisen etsivän jutun tuomari muistutti, että Netflix on ottanut työntekijöilleen vastaan palkintoja kyseisen sarjan käsikirjoituksesta ja editoinnista – jolloin Netflixin rooli pelkkänä muiden tuotannon levittäjänä on asetettavissa kyseenalaiseksi. Oikeusjuttu on yhä kesken ja tuomiota odotetaan aikaisintaan ensi vuonna.
 Netflix ei vielä ole saanut langettavia päätöksiä sarjoistaan, oikeusjuttuja on vireillä lukuisia. Iconic Cornwall / Alamy / AOP
 Lisäksi kunnianloukkauksen tahallisuuden astettakin voidaan ruotia. Miten tuomitaan, jos suoratoistopalvelu paitsi levittää myös mainostaa sarjaa, jonka oikeus on todennut sisältävän kunnianloukkauksen? Netflix mainostaa sarjojaan ja suosittelee niitä katsojille algoritmiensa avulla.
 Santa Claran oikeustieteen professori  Eric Goldman  puolestaan arvioi Hollywood Reporterille, että Netflix voi vedota myös lakiin tiedotusvälineiden säädyllisyydestä. Sen pykälä 230 katsoo, ettei nettipalvelun tarjoajaa voida pitää toisen sisällöntuottajan tuottamien tietojen julkaisijana. Netflix ei ole kyseiseen lakiin vedonnut, mutta Goldmanin mukaan voisi niin tehdä, siinä missä esimerkiksi Youtubekin.
 Vielä on vaikea ennustaa, johtavatko lisääntyvät oikeusjutut itsesensuuriin. Netflixiä vastaan nostetut kunnianloukkauskanteet eivät ainakaan vielä ole ratkenneet Netflixin tappioksi.
 Oikeusjuttujen määrän sen sijaan voi ennustaa kasvavan, true crimen ja ylipäätään suoratoistobisneksen laajenemisen vuoksi.
 Suoratoistoliiketoiminnan  arvo oli vuonna 2020  maailmanlaajuisesti yli 43 miljardia euroa ja sen ennustetaan kasvavan huimaa viidenneksen vuosivauhtia. Netflix on saanut paljon kovia kilpailijoita, mutta se on  edelleen maailman suosituin  suoratoistopalvelu yli 200 miljoonalla tilaajallaan.
 Mitä mieltä olet levittäjän vastuusta? Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon klo 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Näyttelijä Scarlett Johansson teki historiaa ja haastoi Disneyn oikeuteen: Elokuva-ala on murroksessa – maksaako artisti viulut?
 Suoratoistopalveluiden kilpailu kiristyy – Netflix yrittää uuteen nousuun tarjoamalla mobiilipelejä
 Amazon osti ikonisen elokuvastudion – siirtyykö elokuva-ala lopullisesti suoratoistoaikaan?
 Pahimpien rikollisten tarinat päätyvät nyt suoratoistopalveluihin: uusi sarja kertoo suomalaisista sarjamurhaajista, joista yhdellä on 12 uhria

Kunnianloukkauskanteet Netflixiä vastaan ovat lisääntyneet selvästi – se saattaa vaikuttaa siihen, mitä voit katsoa jatkossa


Summary: Intian pääkaupungin New Delhin läpi virtaava Yamuna-joki on täynnä saasteita ja myrkyllistä vaahtoa. Moni hindu menee silti kastautumaan jokeen auringonjumalan juhlan aikana.

Yamuna-joki virtaa New Delhissä vuolaana – ja vaarallisen likaisena.
 Ympäristöaktivistien mukaan paikalliset, osin laittomasti perustetut pienet tehtaat päästävät vesistöön myrkyllisiä jätteitä. Se on mahdollista, koska ympäristöviranomaisten kontrolli on heikkoa.
 Hindut viettävät parhaillaan uskonnollista Chhath Puja -juhlaa, jonka tarkoituksena on kiittää auringonjumalaa sen maailmalle antamista rikkauksista.
 Yamunan silminnähtävistä saasteista huolimatta moni hindu käy joen virtaan uskonnollista vakaumustaan kunnioittaakseen.

Intiassa puhdistaudutaan pyhän juhlan aikana saastejoessa


Summary: Ilmastonmuutos uhkaa myös suomalaista maataloutta. Tuleva ympäristöministeri haluaa suunnata maataloustukia toimiin, jotka hillitsevät ilmastonmuutosta. Keskustan mukaan paras ilmastoteko on se, että maatalouteen saadaan rahaa lisää.

Vihreiden kansanedustaja, tuleva ympäristöministeri  Emma Kari  haluaa uudistaa suomalaisen maatalouden tukijärjestelmää.
 – Keskustelut uudistuksista ovat jo käynnissä. Maatalouden tukijärjestelmän on mentävä yhä enemmän suuntaan, jossa tuetaan ilmaston ja ympäristön kannalta positiivisia toimia, Kari sanoo.
 A-studiossa tiistaina vierailleen Karin mukaan ilmastotoimet Suomen maataloudessa ovat olleet tähän asti ruoantuottajien vapaaehtoisen toiminnan varassa.
 – Ruoantuottajat saivat viime kesänä nähdä sen, minkälaiset ovat seuraukset, jos emme pysty ilmastonmuutosta pysäyttämään.
 Helsingin linjaus lopettaa lihan tarjoileminen kaupungin tilaisuuksissa on herättänyt keskustelua lihansyönnin ilmastovaikutuksista. Emma Karin mielestä keskustelusta on noussut aiheettomia huolia.
 – Toivon, että tavoite lisätä maltillisesti kasvisproteiinien osuutta ravinnossa ei herättäisi pelkoja siitä, että lihantuotanto lopetetaan kokonaan. Siitä ei ole kukaan puhunut.
 Keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Juha Pylväs  muistuttaa, että viljelijät kokevat maatiloillaan ilmastonmuutoksen ensimmäisenä.
 – Sademäärät kasvavat, tarvitaan kuivuutta kestäviä lajikkeita. Ilmastotoimia on maatiloilla pakko tehdä, sillä muuten ei maataloutta voi kohta harjoittaa täällä Suomessa.
 Pylvään mukaan maatalouden ympäristötoimia hidastavat ennen muuta taloudelliset tekijät.
 – Paras ilmastoteko on se, että saadaan maatalouteen lisää rahaa.
 Luonnonvarakeskuksen tutkimusprofessori  Jyrki Niemi  arvelee, että ilmastonmuutos saattaa suhteellisesti parantaa Suomen maatalouden kilpailukykyä myös kasvintuotannossa.
 – Maatalouden kilpailuetu on tällä hetkellä kotieläintalouden puolella. Meidän on pakko kehittää kasvinviljelyä yhä enemmän kasvisproteiinien ja palkokasvien suuntaan. Silloin pystymme parhaiten vastaamaan kasvavaan kysyntään, Niemi painotti.
 Katso koko A-studion lähetys  Yle Areenasta .
 Lue lisää:
 Helsinki luopuu lihan tarjoamisesta tilaisuuksissaan, mutta on päätöksineen yksin: Espoossa asiasta ei ole keskusteltu vuosiin, Vantaalla aloite vireillä
 Lihakauppias Helsingin päätöksestä tarjoilla vain kasvis- ja kalaruokaa: Ei ihmisen tarvitse joka päivä lihaa syödäkään

Tuleva ympäristöministeri Emma Kari vaatii maatalouden tukien uudistamista – "Pääpaino ilmastotoimiin"


Elektroniikan ja sähkölaitteiden valmistus

Suomalainen teknologiayhtiö Wolt vaihtaa omistajaa. Yhtiön ostaa yhdysvaltalainen Doordash, joka toimii samalla ruoan tilaus- ja toimituspalvelualalla kuin Wolt. Kauppahinnaksi on tulossa noin seitsemän miljardia euroa, Wolt kertoo tiedotteessaan.
 Woltin mukaan yhtiöt jatkavat itsenäisinä toimijoina kaupan toteutumiseen asti. Kaupan jälkeen Wolt jatkaa toimintaansa nykyisellä nimellään ja tuotteellaan. Woltin asiakkaiden, kauppiaiden ja lähettien näkökulmasta palvelu jatkaa niin ikään entiseen tapaan.
 Wolt-kauppa julkistettiin Suomen aikaa myöhään tiistai-iltana DoorDashin tulosjulkistuksen yhteydessä.
 – Meillä on ollut vuosien varrella monta mahdollisuutta yhdistyä alan eri toimijoiden kanssa, mutta olemme aina lopulta päättäneet jatkaa omaa polkuamme eteenpäin. Keskusteluissa DoorDashin kanssa näimme ensimmäistä kertaa, että tässä on aidosti mahdollisuus tehdä jotain kansainvälisesti ainutkertaista. Kaupan seurauksena Wolt saa käyttöönsä ennenkuulumattomat resurssit jatkaa laajentumista ja kehittää yhä parempaa palvelua, minkä arvoa ei pidä aliarvioida tämän kaltaisella todella kilpaillulla toimialalla, Woltin toimitusjohtaja  Miki Kuusi  sanoo tiedotteessa.
 Uutinen päivittyy.

Kotiinkuljetuksistaan tunnettu Wolt myydään seitsemällä miljardilla eurolla


Summary: Tasavallan presidentti Sauli Niinistö keskusteli Valko-Venäjän toiminnasta alkuviikosta Puolan presidentin kanssa. Osapuolet pohtivat, pyrkiikö Valko-Venäjä hajoittamaan toiminnallaan EU:n yhtenäisyyttä.

Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  on seurannut huolestuneena Valko-Venäjän toimintaa rajoillaan.
 Tuhansia lähinnä Lähi-idästä kotoisin olevia siirtolaisia on pyrkinyt Valko-Venäjän rajojen yli Puolaan, Latviaan ja Liettuaan.
 – Kyllä se pahalta näyttää. Erityisesti se, että Valko-Venäjä on työntämässä ihmisiä rajan yli kiihtyvällä tahdilla. Ja liike suuntautuu erityisesti Puolaan, Niinistö sanoo Ylen haastattelussa.
 Niinistö keskusteli alkuviikosta Puolan presidentin  Andrzej Dudan  kanssa tilanteesta. Molemmat miettivät erityisesti kysymystä siitä, miksi Valko-Venäjä kohdistaa painetta nimenomaan Puolaan.
 – Ennakkoon tiedossa oli se, että Puola laittaa voimakkaasti kampoihin. Herää ajatus siitä, että haetaanko suorastaan konfliktia rajalle, vai haetaanko kiilaa Euroopan unionin sisälle.
 Puola on ollut muiden EU-jäsenmaiden hampaissa pitkään.  Puolaa on syytetty muun muassa oikeusvaltioperiaatteiden hylkäämisestä .
 Euroopan unionin tuomioistuin määräsikin Puolan maksamaan miljoona euroa päivässä oikeusvaltiovaltiorikkomusten takia.
 – Kumpikin teoria korostaa hybridikäyttöä, pitkälle vietyä hybridikäyttöä, Niinistö sanoo.
 EU on pitänyt Valko-Venäjän toimintaa hybridioperaationa , jonka tavoitteena on painostaa unionia luopumaan Valko-Venäjälle asetetuista pakotteista.
 Niinistö pitää tilannetta erilaisena kuin vuonna 2015
 Julkisessa keskustelussa Valko-Venäjän toimintaa on verrattu vuoden 2015 tilanteeseen, jolloin Europpaan tuli yli miljoona siirtolaista. Suomi vastaanotti yhteensä yli 32 000 turvapaikanhakijaa.
 Määrät olivat sellaisia, joihin ei Suomessa eikä muuallakaan Euroopassa ollut totuttu.
 Niinistö näkee nykyisten ja kuuden vuoden takaisten tapahtumien välillä eroja.
 – Näissä on tiettyjä eroja. Meillä näytti vuonna 2015, että sieltä tulee väkeä omatahtoisesti. Nyt sitten on selvemmin Valko-Venäjällä virallista ohjausta, Niinistö sanoo.
 Eri uutismediat ovat raportoineet, että valkovenäläiset viranomaiset toisivat ihmisiä Puolan vastaiselle rajalle.
 Saksalainen Die Welt -lehti  puolestaan kertoi torstaina, että Puolan rajalla olevien ihmisten pääkohteina olisivat Saksa ja Suomi.
 Lehti perustaa tietonsa Euroopan komission salaiseen asiakirjaan, jonka se on saanut haltuunsa.
 – Minä en toivo, enkä oikein usko, että törmäämme itärajalla tällaiseen tilanteeseen. Se tietysti aiheuttaa huolta, että ihmiset mielellään suuntaisivat Puolan ja Baltian läpi Suomeen, Niinistö sanoo.
 Die Weltin tietojen mukaan Valko-Venäjän pääkaupunkiin Minskiin saapuu viikossa 4–7 lentoa, joissa on siirtolaisia kyydissä.
 Suomella on löysä lainsäädäntö
 Presidentti Niinistön mukaan nykyinen valmiuslaki on uudistamisen tarpeessa. Hän sanoo ottaneensa asian esille usean hallituksen kanssa.
 – Siitä on jo puolitoista vuotta aikaa, kun täällä Mäntyniemessä viimeksi kovasti puhuttiin valmiuslain uudistamisen tarpeesta. En nyt oikein tiedä, missä se on.
 Niinistön mukaan noin 10 vuotta sitten uudistettu valmiuslaki ei tunnista hybridivaikuttamista “vihreine miehineen”.
 Presidentti myös kiinnittää huomiota siihen, että miksi siirtolaiset suuntaavat nyt ainakin saksalaislehden tietojen mukaan Saksaan ja Suomeen.
 – Olen muutamaan kertaan uudenvuodenpuheessa todennut, että nykymaailmassa ei ole oikein mahdollista toimia kovin löysällä lainsäädännöllä verrattuna verrokkeihin esimerkiksi Pohjoismaihin. Ruotsissa tämä selvästi näkyy, ja siellä lainsäädäntö kovenee kaikilta osin. Tanskassa ollaan kovin, kovin pitkällä. Me erotumme pohjoismaisista kumppaneista.
 Niinistön on  tulkittu uudenvuodenpuheessaan nostaneen turvapaikkapolitiikan  esille ja esittäneen, ettei Suomessa saisi olla asian suhteen naiivi.
 Niinistö ei näe muuta tietä tilanteesta ulos kuin keskustelun. EU:n pitäisi käydä dialogia kaikkien naapureiden kanssa, mukaan lukien Valko-Venäjä ja Venäjä.
 – Uskon dialogin voimaan, ja vaikka se ei tuottaisi tulosta, niin ainakin on yritetty.
 Myös Venäjää on syytetty Valko-Venäjän tilanteen kärjistämisestä. Niinistö mukaan hänellä ei ole tiedossa selkeitä viitteitä asiasta.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 12.11. klo 23:een asti.
 Lue lisää:
 Die Welt: Suomi ja Saksa ovat Valko-Venäjän kautta tulevien siirtolaisten pääkohteet salaisen EU-asiakirjan mukaan
 Ihmissalakuljetuksen verkko tuo Eurooppaan yrittäviä siirtolaisia Valko-Venäjälle – EU pohtii keinoja puuttua asiaan

Presidentti Niinistö ei usko Valko-Venäjän tilanteen kärjistyvän pakolaiskriisiksi itärajalla – "Huolestuttaa, että ihmiset suuntaisivat mielellään Suomeen"


Summary: Maahantulovaatimukset voivat muuttua lyhyellä varoitusajalla. Britanniassa puhkesi jo matkustusraivo, kun kansalaiset hermostuivat erilaisiin nettilomakkeisiin.

Matkatoimistot ja muu matkailua palveleva toiminta

Matkustaminen on vapautunut, mutta ulkomaanmatkoista on tullut kamppailua maahantulontulolomakkeiden, qr-koodien ja epäselvien ohjeiden kanssa.
 Pääsääntö on, että EU-maihin pääsee  omakannasta  ladattavalla koronatodistuksella. Poikkeuksia on kuitenkin paljon. Esimerkiksi Espanja, Hollanti ja Liettua vaativat myös erillisen matkustuslomakkeen täyttämistä
 Mitä kauemmas lähtee, sitä pitemmäksi kasvaa usein myös lista maahantulovaatimuksista. Esimerkiksi suomalaisten suosikkikohde Thaimaa vaatii rokotusten lisäksi koronatestiä ennen matkaa. Toinen testi on otettava maahan saavuttua.
 Testitulosta on odotettava hotellissa, josta ei saa poistua ennen testituloksen saapumista. Lisäksi on täytettävä netissä maahantulolomake ja huolehdittava siitä, että on ottanut matkavakuutuksen.
 Britanniassa puhkesi lomaraivo
 Lomakehärdelli ja ohjeiden sekavuus ei tuskastusta ainoastaan suomalaisia. Esimerkiksi Britanniassa huonosti toimivat matkustuslomakkeet ovat aiheuttaneet matkustusraivon.  Independent-lehti kertoi keskiviikkona  matkustajasta, joka oli yrittänyt ladata Thaimaahan tarvittavaa qr-koodia kymmenen kertaa. Osa ei ehtinyt saada lainkaan koodia ennen matkaa.
 Yle kertoi  torstaina Helsinki-Vantaan lentokentällä kihisevästä tyytymättömyydestä. Finnairin mukaan kentälle jää viikoittain "joitakin matkailijoita", joilla ei ole tarvittavia asiakirjoja. Omien sanojensa mukaan yli 300 työmatkaa tehnyt Kai Myrberg kiteytti tunteensa Ylen jutussa näin:
 – Säännöt muuttuvat koko ajan. Tilanne on kaaottinen. Suosittelen kaikille, joiden ei tarvitse matkustaa: pysykää kotona.
 Mutta jos kuitenkin mielit matkalle, kannattaa vaurautua siihen, että matkustaminen vaatii juuri nyt tavallista enemmän tarkuutta. Listasimme viisi asiaa, jotka kannattaa huomioida ulkomaanmatkaa suuniteltaessa.
 1. Lataa koronatodistus
 Koronatodistus on EU:ssa lentolipun ja henkilötodistuksen ohella nyt tärkein matkustusasiakirja. Koronatodistuksen saa  omakantapalvelusta
 Useimmat EU-maat vaativat, että matkustaja on täysin rokotettu, hänellä on todistus sairastetusta koronataudista tai negatiivinen testitulos.
 Koronatodistus kannattaa tallentaa puhelimeen kuvana. Se on hyvä printata myös paperille siltä varalta että puhelimen akku loppuu kesken matkan. Koronatodistus toimii monessa maassa myös koronapassina, joka avaa ovet nähtävyyksiin ja kulkuvälineisiin. Esimerkiksi Italiassa koronapassi vaaditaan junissa ja ravintoloissa.
 2. Tarkista matkustusvaatimukset
 Jokainen maa päättää matkustusvaatimuksistaan itse. Ne voivat muuttua nopeallakin aikataululla.
 Esimerkiksi Finnairin sivuilla on  kartta , josta voi tarkistaa matkakohteen matkustusvaatimukset. Ennen matkaa kannattaa kuitenkin vielä tarkistaa tilanne maan viranomaisten nettisivuilta. Vaatimukset voivat vaihdella myös sen mukaan, jääkö maahan vai pysähtyykö vai vaihtaako lentoa.
 Jos on ostanut matkansa matkatoimistolta, matkanjärjestäjä voi auttaa maahantulolomakkeiden täyttämisessä. Tietoa kohdemaan vaatimuksista saa myös matkanjärjestäjien nettisivuilta. Jos lennon ostaa lentoyhtiöltä, lomakkeiden täyttämisestä on huolehdittava itse.
 3. Lentojen muuttaminen
 Jos lennon varaa Finnairilta vuoden loppuun mennessä, ja matkasuunnitelmat muuttuvat, lennon ajankohtaa voi vaihtaa .
 Monilla muilla lentoyhtiöillä on samanlainen käytäntö. Uusi lippu voi olla kuitenkin erihintainen kuin vanha.
 4. Jos matkustat Euroopan ulkopuolelle
 Yhdysvallat ja Thaimaa ovat avanneet rajansa turisteille. Myös Singapore on avautumassa. Japaniin ja moniin muihin kaukokohteisiin ei oteta turisteja.
 Jos maa sallii vapaa-ajan matkailun, koronarokotusten lisäksi vaaditaan usein negatiivinen testitulos. Tietoa vaatimuksista saa kunkin maan viranomaisten sivuilta ja tiivistetynä Finnairin nettisivuilla matkustustuskartassa.
 Kannattaa myös tarkistaa, joutuuko maassa karanteeniin ja vapauttaako testitulos karanteenista.
 5. Hoida matkavakuutus kuntoon
 Mikäli sairastuu ennen matkaa tai matkan aikana, matkavakuutus korvaa hoidon .
 Esimerkiksi Thaimaa vaatii tällä hetkellä, että matkavakuutuksen on oltava niin kattava, että se korvaa sairastumiskulut 50 000 euroon saakka.
 Osalla matkanjärjestäjistä on karenteeniturva, matkaa voi siis muuttaa kuluitta, jos ei pääse lähtemään koronakaranteenin vuoksi.
 Juttua varten on haastateltu Finnairin viestintäjohtajaa Päivyt Tallqvistia ja Aurinkomatkojen asiakaskokemuksesta vastaavaa johtajaa Heli Lehtistä. Lähteenä on käytetty myös ulkoministeriön ja THL:n verkkosivuja.

Lentomatka saattaa laukaista lomakehärdellin: ennen kuin lähdet matkalle, muista ainakin nämä viisi asiaa


Summary: EU:n ja Britannian neuvottelijat tapaavat perjantaina Lontoossa. Britannia haluaa neuvotella Pohjois-Irlantia koskevan sopimuksen uusiksi. EU on tarjonnut kaupan helpotuksia, mutta brittihallitus on hylännyt myönnytysesitykset.

Britannian hallitus uhkaa jälleen pyyhkiä pöytää brexit-sopimuksella.
 Se uhkaa laukaista brexit-sopimuksen 16. artiklan, koska se haluaa uudet neuvottelut EU:n kanssa Pohjois-Irlannin kaupankäynnistä.
 Sopimuspykälä 16:n mukaan yksipuoliset toimet voi aloittaa, mikäli brexit-sopimus aiheuttaa jommallekummalle osapuolelle kohtuuttomia ongelmia.
 – Tilanne on kärjistymässä, ja EU haluaa tämän kärjistymisen välttää, eurooppaministeri  Tytti Tuppurainen  (sd.) sanoi torstaina.
 EU-puolella on vaikea ymmärtää Britannian motiiveja, koska unioni on jo useasti tullut sitä vastaan ja tinkinyt omista sisämarkkinasäännöistään tilanteen helpottamiseksi. Brittihallitus on hylännyt tykkänään EU:n myönnytykset tähän asti.
 Pohjois-Irlannin pöytäkirja on myös olennainen osa koko brexit-sopimusta. Siksi sen avaaminen horjuttaisi koko sopimuksen pohjaa. EU:n puolella ajatellaan, että sopimus ei myöskään mitenkään olennaisesti heikennä Britannian liike-elämän ja teollisuuden intressejä Pohjois-Irlannissa.
 Jos Britannia käynnistää artikla 16:n ja avaa neuvottelut Pohjois-Irlannista, käytännössä Britanniasta Pohjois-Irlantiin menevien tavaroiden tarkastukset lopetettaisiin.
 Lue täältä lisää:   Pieni, mutta rauhaton Pohjois-Irlanti on Britannian ja EU:n välinen avohaava .
 Britannian EU-erosta vastaava ministeri David Frost, pääministeri Boris Johnson, EU-komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen ja EU:n brexit-neuvottelija Michel Barnier poseerasivat uuden kauppasopimuksen kunniaksi vuosi sitten joulukuussa. "Tämä on hyvä sopimus koko Euroopalle", sanoi Johnson viime vuonna.
↑ collapse AOP
 Tuppuraisen mukaan voimassaoleva Pohjois-Irlannin pöytäkirja on tärkeä Irlannin ja Pohjos-Irlannin rajan herkän rauhan säilyttämiseksi.
 – Britannian hallitus on toiminut aika uhmakkaasti ja monella tapaa sangen jääräpäisesti, ja se tuntuu lyövän kiilaa myös EU-maiden välille siinä kuitenkaan onnistumatta, Tuppurainen sanoo.
 EU-maat vaativat tiukkaa vastausta
 Jos Britannia yksipuolisesti vetäytyy sopimuksesta, EU tarttuu vastatoimiin. Keskiviikkona brexit-neuvotteluista vastaava komissaari  Maroš Šefčovič  taustoitti tilanteesta EU-suurlähettiläitä.
 Politico-verkkolehden  mukaan  maat vaativat komissiolta "tiukkaa" vastausta Britannialle. Jos EU-joustaisi pelisäännöissä Britannian kanssa, muut EU:n kauppakumppanimaat kuten Kiina voisivat tulkita sitä niin, että EU on valmis katsomaan itse laatimiaan ehtoja sormien läpi.
 Keskiviikon kokouksessa EU-lähettiläät eivät keskustelleet konkreettisista toimista, mutta kehottivat komissiota valmistelemaan "vakavia, suhteellisia ja oikeudellisesti järkeviä" ehdotuksia vastatoimiksi.
 Vaihtoehtoja olisivat diplomaattilähteiden mukaan niin rangaistustullit, brexit-sopimuksen jäädyttäminen kuin Britannian vieminen EU-tuomioistuimeenkin.
 EU:lta useita vastaantuloja
 Tuppuraisen mukaan unionimaat ovat toimineet tähän saakka täysin yksimielisesti ja yhtenäisenä brexit-kysymyksissä.
 – Tuntuu hieman oudolta, että Britannian hallitus ei tunnu tätä ottavan huomioon.
 Hänen mukaansa Britannian hallitus käyttää kovaa kieltä, ja sillä on "sangen vahva näkemys omien toimiensa oikeutuksesta".
 – Tilanne edellyttää nyt kummankin osapuolen kompromissihalukkuutta, Tuppurainen sanoo.
 EU  tarjosi Britannialle  lokakuussa muutoksia tavaraliikenteen pelisääntöihin.
 Myönnytykset vähentäisivät rajatarkastuksista 80 prosenttia. Paperityöt vähentyisivät puoleen nykyisistä – ne ovat olleet yksi suurimpia syitä pienten ja keskikokoisten yritysten haluttomuuteen käydä Britannian-kauppaa.
 Juuri keskiviikkona komissio lupasi lisää siirtymäaikaa  finanssialalle . Muuten edessä olisi voinut olla kaaos ensi heinäkuussa.
 Pallo on yhä Britannialla
 Seuraavaksi kantoja sovittelevat Britannian brexit-neuvottelija  David Frost  ja EU-komission Šefčovič huomenna perjantaina Lontoossa.
 Pallo on yhä brittihallituksella. "Pahimmillaan" Frost ehdottaa, että aiempia sopimuksia ei sovellettaisi lainkaan, ja tavaran pitäisi kulkea täysin vapaasti Britanniasta Pohjois-Irlantiin. Se siirtäisi paineita Irlannin rajalle.
 Brittihallitus saattaa myös esittää kohdennettuja muutoksia eli esimerkiksi, että tarkastuksia ei tehdä vaikkapa  makkaralle  tai jauhelihalle.
 EU:n puolella neuvottelutilanne olisi varsinaisia brexit-neuvotteluja vaikeampi. Jos jonkin jäsenmaan kauppa kärsii muutoksista tai Britannialle aiotuista vastatoimista enemmän kuin toiset, tähän asti vankkumaton yhtenäisyys saattaa rapista.
 Brittimediassa  on esitetty, että hallitus suunnittelisi artikla 16:n laukaisemista Glasgow'ssa pidettävän YK:n ilmastokokouksen jälkeen eli lähipäivinä.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 12.11. klo 23:een asti.
 Aiheesta lisää:
 Britannia lisää kierroksia Pohjois-Irlannin brexit-kiistassa – EU: britit ovat katkaisemassa neuvotteluja ennen kuin ne ovat edes alkaneet
 Britannia haluaa aloittaa brexit-neuvottelut uudelleen Pohjois-Irlannin osalta –  EU kieltäytyy, mutta valmis etsimään "luovia ratkaisuja"

Britannia uhkaa vetäytyä brexit-sopimuksesta, kauppasota uhkaa – "Tilanne on kärjistymässä", eurooppaministeri Tytti Tuppurainen sanoo


Summary: Aiesopimus katodimateriaalitehtaasta allekirjoitettiin huhtikuussa ja yva-työ on jo pitkällä. Nyt suunnitelmat ottavat takapakkia.

Brittiläinen arvoketjutoimija Johnson Matthey on yllättäen vetäytynyt aikeestaan rakentaa Vaasaan akkumateriaalitehdas. Asiasta kertoo  Vasabladet .
 Johnson Matthey ja Vaasan kaupunki julkistivat huhtikuussa aiesopimuksen akkimateriaalitehdasinvestoinnista, jota yhtiö luonnehti satojen miljoonien eurojen investoinniksi.
 Valmistelut tehtaan rakentamiseksi ovat täydessä vauhdissa ja tehtaan piti olla valmis vuonna 2024. Yva-ohjelman kuulemisvaihe päättyi jo elokuussa.
 Lue myös:   Vaasan akkutehdashankkeen ympäristövaikutusten ensimmäinen kuulemisvaihe on käyty – Johnson Matthey toivoo valmista vielä tänä vuonna
 Vaasan kaupunki pyysi Johnson Matthey -yhtiötä huomioimaan ympäristövaikutusten arviointiohjelmassaan tarkemmin Laajametsän teollisuusalueen viitasammakon lisääntymis- ja levähdyspaikat.
 Lue lisää:   Keskeltä Vaasan akkutehdasaluetta löytyi suojellun viitasammakon levähdyspaikkoja – brittiyhtiö joutuu huomioimaan ne miljoonahankkeessaan
 Johnson Mattheylle piti tulla Vaasaan pääasiallisesti pCAM-tuotantoa. Kyseessä on katodimateriaali, jota tarvitaan akkujen valmistuksessa.
 Materiaalia piti markkinoida Elnona, vähäkobolttisen katodin uutena muotona. Torstaina Johnson Matthey ilmoitti kuitenkin vetäytyvänsä Elnon tuotannosta, jonka piti tapahtua osin Vaasassa, osin Puolassa.
 Mukana tehdashankkeessa on ollut myös Suomen Malminjalostus. Suunnitellun tehtaan piti olla päänavaus Laajametsän alueen kehittämisessä ja houkutella lisää toimijoita perässään.
 Vaasan kaupunginjohtaja Tomas Häyry on Vasabladetin haastattelussa kuitenkin vakuuttunut siitä, että alue saa tehtaansa. Hän toivoo brittiyrityksen tilalle korvaavaa toimijaa.
 Lue myös:   Brittiläinen Johnson Matthey tulee Suomeen yhteistyömielellä, mutta miksi akkumateriaalitehtaan paikka on juuri Vaasa?

Vaasan akkutehdassuunnitelmille iso kolaus – brittiläinen Johnson Matthey vetäytyy hankkeesta