Summary: Perustelujen mukaan Saimi Hoyer on tuonut maaseutua myönteisesti esiin julkisuudessa. Tunnustuksen myönsi Suomen Kylät ry. "Uskallan sanoa, että nyt palkittiin oikeassa asiassa", hän toteaa.

Saimi Hoyer  pysäytti autonsa bussipysäkille ja ihasteli maisemaa. Puhujakeikka oli tuonut hänet ensimmäistä kertaa Pohjois-Pohjanmaalle vuosi sitten.
 Viljavat pellot jatkuivat silmänkantamattomiin. Maisema oli aivan erilainen kuin tuttu itäsuomalainen maaseutu.
 Suomen monipuolinen maaseutu kiehtoo entistä huippumallia, nykyistä hotelliyrittäjää.
 – Aina ei tarvitse lähteä Umbrian maaseudulle, vaikka sitä itse rakastankin ja Italia on toinen kotimaani. Suomessa on hienoa ja hyvin erilaista maaseutua, Hoyer sanoo.
 Suomalaiset ovat löytäneet kotimaan maaseudun korona-aikana. Kotimaanmatkailu on innostanut, kun pandemia on laittanut rajat kiinni. Moni on myös vetäytynyt etätöihin mökille, jotkut muuttaneet kokonaan maaseudulle.
 – Epävarmuuden ja surun korona-aika antoi meille lahjan. Suomalaiset tutustuivat omaan maahansa, sen historiaan, maaseutuun ja luontoon, Hoyer sanoo.
 "Olen onnellinen suomalainen maaseutulainen"
 Hoyer nimettiin keskiviikkona valtakunnalliseksi maaseutukasvoksi. Perustelujen mukaan hän on tuonut maaseutua myönteisesti esiin julkisuudessa. Tunnustuksen myönsi Suomen Kylät ry.
 Hoyer toimii Metsähallituksen kansallispuistokummina ja on yksi Sieni-ihmiset ry:n perustajajäsenistä.
 Tunnustus on Hoyerille tärkeä.
 – Uskallan sanoa, että nyt palkittiin oikeassa asiassa. Suomalaisen maaseudun, luonnon ja maaseudun elämän eteenpäin vieminen on ollut ja tulee aina olemaan minulle sydämen asia. Olen onnellinen suomalainen maaseutulainen.
 "Koen itseni hyvinvoivaksi maaseudulla"
 Saimi Hoyer asui pitkään Helsingissä ja kymmenen vuotta maailmalla. Hän teki mallin uraa Milanossa, Pariisissa, Lontoossa ja New Yorkissa työskennellen muun muassa Dieselille ja Burberrylle. Hänen kuvansa pääsivät Italian ja Yhdysvaltain Vogueen ja Marie Claireen.
 Myöhemmin hän toimi muun muassa Suomen huippumalli haussa -ohjelman tuomarina ja opettajana Mallikoulu-sarjassa.
 Sitten Hoyer sairastui vakavasti. Hänellä diagnosoitiin hypogammaglobulinemia eli IgG-vasta-ainepuutos vuonna 2013. Harvinainen ja perinnöllinen sairaus altistaa jatkuvalle sairastelulle kuten toistuville keuhkokuumeille.
 Hoyer palasi lapsuutensa maisemiin Punkaharjulle. Hän pyörittää siellä hotellia ja ravintolabisnestä.
 – Sydämeni on täällä, vaikka välillä on ihanaa käydä kaupungin hulinassa. Helsingillä, Milanolla, Roomalla, Pariisilla ja New Yorkilla on iso paikka sydämessäni, mutta en enää haluaisi asua niissä.
 Metsä on Hoyerin paras ystävä, joka ei koskaan poistu ja kuuntelee aina. Sille saa huutaa, laulaa, itkeä ja nauraa. Joskus sieltä löytyy vastauksiakin.
 – Koen itseni hyvinvoivaksi maaseudulla. Jos suomalaista luontoa ei olisi, en tiedä olisinko tänä päivänä tässä, hän sanoo.
 "Elämänlaatu on hyvää maaseudulla"
 Nyt lähikauppaan on 40 minuutin ajomatka. Isommille ostoksille pitää lähteä Kiteelle, Joensuuhun tai Savonlinnaan.
 Se ei Hoyeria haittaa. Kaupassakäynti on suunnitelmallista, eikä mukaan tartu herkästi heräteostoksia, kun matka on pitkä ja kauppareissut harvassa. Lisäksi lähiruokaa löytyy maaseudulla omalta pihalta ja lähistön maatiloita.
 – Kehottaisin ihmisiä miettimään, että elämänlaatu on aika hyvää maaseudulla, Hoyer sanoo.
 Joidenkin palveluiden pitää kuitenkin hänen mielestään säilyä maaseudullakin. Niitä ovat koulut ja kirjastot.
 Punkaharjulla on taisteltu vuosia kirjaston puolesta. Se onkin säilynyt paikkakunnalla. Lukio sen sijaan loppui vähän sen jälkeen, kun Hoyer muutti Punkaharjulle 2016.
 – Jos tänne muuttaa ihmisiä, on enemmän koululaisia. Jos koulut eivät vastaa suurten kaupunkien ja suurten asutuskeskusten tarjontaa, tänne ei muuteta, hän summaa.

Entinen malli ja matkailuyrittäjä Saimi Hoyer nimitettiin valtakunnalliseksi maaseutukasvoksi – kotimaa voittaa Pariisin ja New Yorkin catwalkit


Summary: Miljoonakaupunkien maaperä saattaa vajota lähivuosikymmeninä metrikaupalla, mikä voi johtaa tuhoisiin tulviin. Ilmiön taustalla on ihmisten halu käyttää hyväkseen pohjavettä ja jokiluontoa.

Lukuisissa kaupungeissa eri puolilla maailmaa maa pettää rakennusten ja asukkaiden alta.
 Maaperän vajoaminen aiheuttaa jatkuvasti pahenevia tulvatuhoja.
 Ongelmat keskittyvät jokisuistoihin rakennettuihin miljoonakaupunkeihin, kuten Jakartaan. Vajoamista tapahtuu kuitenkin myös sisämaassa, esimerkiksi Mexico Cityssa.
 Pahimmillaan viranomaisilla on edessään kalliita operaatioita – jopa kaupungin siirtäminen turvallisempaan paikkaan.
 Pahin tapaus: Jakarta
 Pahin esimerkki vajoavasta jättikaupungista on Indonesian pääkaupunki Jakarta.
 Kaksi vuotta sitten Indonesian hallitus teki radikaalin ratkaisun: se päätti rakentaa kokonaan uuden pääkaupungin naapurisaarelle Borneoon, koska elinolosuhteet Jakartassa ovat muuttumassa mahdottomiksi.
 Koronaepidemian takia siirto on toistaiseksi jäissä.
 Kaupunkia vaivaavat paitsi ylikansoitus ja saasteet, myös tulvat, jotka ovat pahentuneet viimeisten vuosien aikana.
 Tulvien syynä on se, että yli kymmenen miljoonan asukkaan Jakarta on rakennettu pehmeään suomaahan, 13 joen yhtymäkohtaan.
 Sen tilannetta pahentaa pohjaveden riistokäyttö.
 Monet kaupungin asukkaista ovat hankkineet oman porakaivon ja pumppaavat itselleen pohjavettä, koska kaupunki ei kykene järjestämään asukkailleen vesihuoltoa. Vain 40 prosenttia jakartalaisten tarvitsemasta vedestä tulee kaupungilta.
 Tulvavallin rakennustyömaa Jakartassa Indonesiassa. Mast Irhan / EPA
 Jakartan kaupungin Jaavanmeren rannalla sijaitseva pohjoisosa vajoaa jopa 25 senttiä vuodessa. Kymmenen viime vuoden aikana alue on vajonnut yhteensä 2,5 metriä.
 Jo nyt lähes puolet kaupungista on merenpinnan alapuolella, eivätkä sen suojaksi rakennetut pengerrykset riitä pitämään vettä pois kaduilta.
 Indonesia yrittää pysäyttää valtameren jättimuurilla, sillä Jakartan kaupunki vajoaa jo 25 senttiä vuodessa – ja se johtuu vesivarkaista
 Syynä pohjaveden pumppaus, padot ja ilmastonmuutos
 Maaperä vajoaa suurkaupunkien alla useista syistä. Kaikille yhteinen tekijä on kuitenkin pohjaveden liiallinen pumppaaminen niiden alta.
 Prosessi on yksinkertainen. Kun pohjavettä poistetaan maaperästä nopeammin kuin uutta kertyy tilalle, syntyy tyhjää tilaa ja maaperä alkaa painua alas. Uutta pohjavettä syntyy, kun sadevesi imeytyy maahan ja täyttää maakerrokset.
 Maaperän painumista nopeuttavat kaupungin painavat rakenteet, kuten suuret rakennukset.
 Monet suurkaupungit on rakennettu merenrannalle, missä ilmastonmuutos tuo oman lisänsä ongelmaan. Ilmaston lämpeneminen nostaa merenpintaa ja voi myös tehdä myrskyistä aiempaa voimakkaampia.
 Kun merenpinta nousee ja kaupungin maaperä laskee, tulee myrskyjen aiheuttamista tulvavahingoista entistä vakavampia.
 Erityisessä vaarassa ovat jokisuistoihin rakennetut kaupungit. Meren aallokko ”syö” jatkuvasti suiston maaperää, mutta joen mukanaan tuoma maa-aines, eli sedimentti täydentää sitä. Jos joen yläjuoksulle rakennetaan pato, joesta tuleva maa-aines ei enää riitä täydentämään maaperää, jolloin sekä joen että meren eroosio alkavat nakertaa rantoja.
 Jokisuistojen pohjahiekka soveltuu erittäin hyvin betonin raaka-aineeksi ja maaperää käytetään usein myös rakennusmateriaalina. Varsinkin Aasiassa hiekalle on ollut rakennusbuumin takia paljon kysyntää.
 – Pohjaveden pumppaus on universaali syy ongelmalle sekä sisämaassa että rannikolla. Se yhdistää näitä kaikkia. Mutta merenpinnan nousu on merkittävä tekijä rannikolla, kuten esimerkiksi Jakartassa, sanoo ihmiskunnan ja maapallon vesivarojen vuorovaikutukseen erikoistunut Aalto-yliopiston professori  Matti Kummu  Ylen haastattelussa.
 – Jakartassa nämä vaikutukset yhdistyvät, Kummu tiivistää.
 Lukuisat kaupungit uhan alla
 Kaikkiaan maailmassa  on arvioitu  olevan jopa 4 000 yli 150 000 asukkaan kaupunkia, jotka ovat vajoamassa. Pienempiä paikkakuntia on tuhansittain. Ongelma koskee satojen miljoonien ihmisten asuinseutuja.
 Jakartan ohella suurimpia ongelmakaupunkeja ovat esimerkiksi yhdeksän miljoonan asukkaan Mexico City, Nigerian Lagos, jonka kaupunkialueella asuu yli 20 miljoonaa asukasta, ja Shanghai, jonka metropolialueen asukasluku on noin 25 miljoonaa.
 Professori Kummu nostaa esiin Mekongjoen suiston Vietnamissa. Kummun mukaan suistossa esiintyvät kaikki vajoamista edistävät tekijät: pohjaveden liikakäyttö, joen patoamisen aiheuttama sedimenttitäydennyksen puuttuminen, hiekan kaivuu joen pohjasta ja merenpinnan nousu. Alueella asuu arviolta 20 miljoonaa ihmistä.
 – Vietnamissa on kyllä herätty tähän ongelmaan, mutta toimet ovat vielä alkutekijöissään. Hiekan kaivamista on rajoitettu, mutta paljon enemmän pitäisi tehdä, Kummu sanoo.
 Meksikon pääkaupunki Mexico City puolestaan on rakennettu sisämaahan, kuivuneen järven paikalle entiseen tulivuorenkraatteriin. Paikka on hyvin altis maan vajoamiselle.
 Mexico City sijaitsee sisämaassa, ja sen vajoamisen syy on ainoastaan pohjaveden pumppaus. Kaupunki on vajonnut 60 viime vuoden aikana lähes kymmenen metriä. Pohjaveden pinta laskee liikakäytön takia paikoin jopa 38 senttiä vuodessa.
 Mies meloo kanootilla tulvaveden peittämällä Ajegunlen kylän kadulla Lagosin lähistöllä Nigeriassa. George Esiri / AOP
 Afrikan asukasmäärältään suurin kaupunki Lagos Nigeriassa on rakennettu suurelta osin mereltä vallatulle alueelle. Keinotekoiset saaret kärsivät eroosiosta ja holtittomasta pohjaveden pumppaamisesta.  Mittausten mukaan  saaret painuvat enimmillään 87 millimetriä vuodessa. Painuminen on nopeinta rannan tuntumassa, missä täyttömaalle on rakennettu suuria taloja. Painumisen uskotaan myös kiihtyvän lähivuosina.
 Myös Thaimaan pääkaupungin Bangkokin siirtämisestä vajoamisen ja tulvimisongelman takia  on puhuttu , Kummu kertoo.
 Monsuunisateiden aiheuttamaa tulvaa torjuttiin Bangkokissa työntämällä vettä hiekkasäkeistä tehdyn tulvasuojan yli toukokuussa 2007. Udo Weitz / EPA
 Yhdysvaltain Kaliforniassa San Joachinin laakso San Franciscon lähellä painui 1900-luvun aikana yhdeksän metriä, koska seudun peltoja kasteltiin pohjavedellä. Kaupungin kansainvälisellä lentokentällä painuminen on 80 millimetriä vuodessa, kertoo  Yhdysvaltain geologinen tutkimuslaitos USGS .
 Maan vajoamista tapahtuu kaikilla mantereilla napa-alueita lukuunottamatta, ilmenee Climate Central -tutkimuslaitoksen  globaalista karttaselvityksestä .
 Rakennusten vajoaminen voi johtua myös muista syistä kuin pohjaveden pumppaamisen seurauksena.
 Tunnetuin esimerkki on Italian Venetsia, jonka rakennukset ovat painuneet jo satojen vuosien ajan. Venetsian ongelmien syyt ovat huonossa rakennuspaikassa. Rakennuksia ei ole voitu paaluttaa peruskallioon, joten perustukset painuvat pehmeään jokisuistoon.
 Korjauskeinoja on jo käytössä
 Kaupunkien vajoaminen on ajamassa lähivuosikymmeninä miljoonat ihmiset kodeistaan. Professori Kummun mukaan uhkaavan pakolaisuusongelman laajuus riippuu siitä, kuinka nopeasti merenpinnat nousevat, ja kuinka hyvin maiden viranomaiset alkavat puuttua asiaan.
 Ilmakuva tulvaveden alle jääneestä teollisuusalueesta Dhakassa Bangladeshissa syyskuussa 2021. Mustasinur Rahman Alvi / AOP
 Japanin pääkaupunki Tokio on ehkä paras esimerkki maan vajoamisen pysäyttämisestä. Tokion todettiin vajoavan jo 1920-luvulla, ja 1970-luvulle tultaessa sen jotkut kaupunginosat olivat painuneet jo 4,5 metriä.
 Tokioon rakennettiin tulva- ja sadevesiä varten laaja ojien ja viemärien verkosto. Lisäksi kaupungin suojaksi tehtiin suuri merivalli estämään tulva-aaltojen pääsy matalaan jokisuistoon rakennettuun kaupunkiin. Olennainen uudistus on pohjaveden pumppaamisen tiukka säännöstely, kertoo  Science Direct -tiedejulkaisu .
 Shanghai on esimerkki jättikaupungista, jossa pohjavettä on käytetty runsaasti ja samalla kaupunkiin on rakennettu valtavat määrät pilvenpiirtäjiä.
 FT: Merenpinnan nousu uhkaa valtavia omaisuuksia ja teollisuuslaitoksia Kiinan suurkaupungeissa
 Kaupungin johto on ollut tietoinen vajoamisongelmasta, ja vuodesta 1995 lähtien pohjaveden käyttöä on säädelty. Tämä ei kuitenkaan ole vielä riittänyt. Vuonna 2012 ongelman laajuus paljastui suurelle yleisölle, kun 632 metriä korkean Shanghai Tower -pilvenpiirtäjän viereiseen asfalttiin repesi useita halkeamia.
 Tulvasuoja Suzhou-joen varrella Shanghaissa heinäkuussa 2021. AOP
 Viime vuosina Shanghain maaperään on pumpattu vuosittain noin kaksi miljoonaa kuutiota vettä korvaamaan supistuneita pohjavesivarantoja. Tällä keinolla vajoaminen on pysäytetty. Paikoin maaperä on jopa noussut muutamia senttejä, kertoo  Christian Aid -avustusjärjestön selvitys .
 Houstonin alue Texasissa havahtui tulvaongelmaan viimeistään vuonna 2017, kun hurrikaani Harvey jätti kaupungin valtavan tulvan alle. Houston on hyvin alavaa seutua ja sekin kärsii maan vajoamisesta. Erityinen ongelma Houstonissa on se, että laajat alueet on päällystetty rakennuksilla ja asfaltilla, eikä sade- ja tulvavesille ole poispääsytietä.
 Houston ei ole halunnut kaavoittaa –  nyt tulvavesi tuhoaa satoja huonoihin paikkoihin rakennettuja taloja
 Kaupunkisuunnittelijat saivat vahvistusta käsitykselleen, että tulvien estämiseksi kaupunkeihin on jätettävä riittävästi vapaita viheralueita, jotka imevät vettä ja samalla täydentävät pohjavesivarantoja.
 Kaupunkien pelastamiseen joudutaan tulevaisuudessa käyttämään valtavia rahasummia. Tämä on jo synnyttänyt tehtävään erikoistuneita yrityksiä. Matti Kummun mukaan bisnesmahdollisuuksia on alettu hyödyntää esimerkiksi Hollannissa, missä asiantuntemusta on kertynyt jo vuosisatojen ajan. Sijaitseehan suuri osa Hollannista merenpinnan alapuolella, joten tulvimisen estämisestä on kertynyt kokemusta.
 Lisää aiheesta :
 The Guardian:  Why is Indonesia moving its capital city?  Everything you need to know
 BBC:  Jakarta, the fastest-sinking city in the world
 Ilmastonmuutos lisää Suomen sademääriä, ja näin se tuntuu eri maakunnissa – katso kotialuettasi lähivuosikymmeninä kohtaavat tulvariskit

Bangkok, Shanghai, Mexico City ja monet muut suurkaupungit vajoavat, ja se uhkaa ajaa miljoonat ihmiset kodeistaan


Työntekijät järjestävät tänään kokkolalaisen Halpahalli-ketjun myymälöissä ja logistiikkakeskuksessa ulosmarssin vastalauseena  työnantajan ilmoitukselle luopua myymäläkohtaisesta luottamusmiesjärjestelmästä .
 Yhtiö haluaa, että jatkossa yli 1 300 työntekijää edustaa neuvottelupöydässä yksi pääluottamusmies kun nyt työntekijöillä on toimipaikkakohtaiset luottamusmiehet. Halpahallilla on 35 myymälää eri puolilla Suomea.
 Työntekijät marssivat myymälöistä ulos kello 12. Kokkolan Halpahallissa ulosmarssiin osallistui viitisen työntekijää eli noin puolet vuorossa olleista.
 Suuressa logistiikkakeskuksessa ulosmarssi järjestetään kello 14.30. Yle striimaa tämän ulosmarssin suorana lähetyksenä verkossa. Voit seurata ulosmarssia tässä artikkelissa.
 Halpahalli on perustellut luottamusmiesjärjestelmän muutosta sillä, että neuvottelut työntekijöiden kanssa ovat olleet kankeita kun pöydän toisella puolella on istunut liki 30 luottamusmiestä. Lisäksi yhtiön mukaan uusi järjestelmä tarjoaa tasapuoliset ja tasalaatuiset luottamusmiespalvelut kaikille työntekijöille. Nyt kaikissa myymälöissä ei ole omaa luottamusmiestä.
 Palvelualan ammattiliiton PAM:n mukaan asiasta ei ole käyty työntekijöiden ja työnantajan kanssa aitoja neuvotteluja. PAM haluaakin, että yhtiö tulisi vielä neuvottelupöytään asiassa.
 – Olemme esittäneet erilaisia vaihtoehtoja, esimerkiksi erilaisten neuvotteluryhmien perustamiseksi, jolloin neuvotteluja käytäisiin pienemmällä porukalla. Nythän mukana neuvotteluissa on ollut myös 35 myymäläpäälikköä työnantajan edustana eli onhan se porukka ollut suuri, sanoo PAM:n aluepäälikkö  Marja Salmivuori .
 Lisää aiheesta:
 Halpahallissa väännetään luottamushenkilöiden asemasta – PAM ei hyväksy ketjun aietta luopua myymäläkohtaisista luottamusmiehistä
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun perjantaihin 1.10. kello 23 saakka.

Yle seuraa suorana: Halpahalli-ketjun myymälöissä ja logistiikkakeskuksessa ulosmarssi – työntekijät eivät hyväksy luottamusmiesjärjestelmän muuttamista


Summary: Mandatum pitää nousua maltillisena. Suurten yhtiöiden hallitusten puheenjohtajien palkkiot ovat keskimäärin 131  500 euroa vuodessa.

Suurten pörssiyritysten hallituspalkkiot ovat kasvaneet 4,7 prosenttia vuodessa viimeisen kolmen vuoden aikana, kertoo varainhoitoyhtiö Mandatum. Sampo-konserniin kuuluva yhtiö pitää nousua maltillisena. Sen sijaan pienissä pörssiyhtiöissä hallituspalkkiot ovat Mandatumin mukaan laahanneet paikallaan.
 – Suomalaisten pörssiyhtiöiden palkkiot ovat kansainväliseen tasoon nähden matalia. Meillä onkin haasteita rekrytoida parhaita kansainvälisiä osaajia, joista käydään kovaa kilpailua, sanoo Mandatumin osakepalkitsemisesta vastaava johtaja  Tapio Tolvanen  tiedotteessa.
 Hänen mukaansa toimitusjohtaja ja johtoryhmä tarvitsevat tuekseen hallituksen, joka kykenee sparraamaan, katsomaan pitkälle tulevaisuuteen ja kyseenalaistamaan rohkeasti.
 – Toimialallaan johtaviin yrityksiin saadaan helpommin hyviä hallituksen jäseniä, mutta keskeinen kilpailukeino on markkinaehtoinen palkitseminen, Tolvanen perustelee.
 Suurten suomalaisten pörssiyritysten puheenjohtajien vuotuiset palkkiot ovat keskimäärin 131 500 euroa, varapuheenjohtajien 81 750 euroa ja hallitusten jäsenten 64 250 euroa. Suurten pörssiyritysten välillä on kuitenkin merkittäviä eroja puheenjohtajien palkkiossa.
 Parhaiten palkittu 10 prosenttia tienaa vuosittain puheenjohtajuudesta noin 200 000 euroa. Viimeisellä kymmenyksellä palkkiot jäävät noin 80 000 euroon vuodessa.
 Vastuullisuustavoitteet nousseet osaksi palkitsemista
 Lähes puolet suurista suomalaisista pörssiyrityksistä on Mandatumin selvityksen mukaan nostanut erilaiset vastuullisuustavoitteet osaksi yritysten johdon palkitsemista. Vastuullisuustavoitteilla tarkoitetaan yhtiöiden ympäristö- ja yhteiskuntavastuuseen sekä hallintotapaan liittyviä asioita.
 – Asiakkaat ja sijoittajat odottavat yritysten toimivan vastuullisesti. Suomalaiset pörssiyhtiöt ovat lähteneet vastaamaan tähän haasteeseen, Tolvanen arvioi.
 Yhdysvalloissa korostuvat henkilöstön monimuotoisuuteen liittyvät mittarit, koska näihin liittyvät aiheet ovat olleet enemmän pinnalla. Euroopassa ja Suomessa erilaiset ilmastoon liittyvät tavoitteet ovat yleisempiä kuin Yhdysvalloissa. Suomessa tavoitteet liittyvät useimmiten työturvallisuuteen ja hiilijalanjälkeen. Suomalaisissa suurissa pörssiyhtiöissä vastuullisuusasioiden painoarvo on 10–20 prosenttia johdon kannustinohjelmissa.
 Suuryritysten hallitukset aiempaa monimuotoisempia
 Mandatumin selvityksen mukaan suurten yritysten hallitukset ovat aiempaa monimuotoisempia. Naisten osuus on kasvanut noin kolmannekseen ja ulkomaisten hallitusjäsenten määrä kivunnut jo 38 prosenttiin. Määrä on kasvanut kymmenessä vuodessa tasaisesti.
 – Pienissä pörssiyrityksissä kansainväliseen hallitustyöskentelyyn ollaan vasta kasvamassa. Pienten yritysten hallituksen jäsenistä yli 90 prosenttia on suomalaisia, Tolvanen huomauttaa.
 Tiedot perustuvat Mandatum Incentivesin asiantuntijoiden keräämin tietoihin suomalaisten pörssiyritysten yhtiökokousten päätöksistä ja yritysten julkaisemista palkitsemisraporteista.

Suurten pörssiyritysten hallituspalkkiot ovat nousseet 4,7 prosenttia vuodessa kolmen vuoden ajan


Summary: Useat Järvenpään lukion oppilaat ja opettajat kertoivat miesopettajan epäasiallisesta käytöksestä STT:n vuonna 2018 julkaisemassa jutussa. Opettaja kiistää käyttäytyneensä epäasiallisesti.

Järvenpään lukion opettajana toimineen  Sami Tammisen  irtisanominen oli laillinen. Oikeustaistelu tuli tiensä päähän, kun korkein hallinto-oikeus päätti syyskuun lopussa olla antamatta tapauksesta valituslupaa.
 Hallinto-oikeuden mukaan Tammisen potkuille oli painava ja asiallinen syy.
 Tamminen oli lähettänyt koulun oppilaille ja kollegoille epäasiallisia tekstiviestejä ja Facebook-kommentteja. Lisäksi mies oli useissa lukion tilaisuuksissa, kuten abiristeilyllä häirinnyt kollegojaan ja oppilaita sanallisesti sekä fyysisesti.
 Hän oli muun muassa ostanut opiskelijoille alkoholia ja ottanut heiltä vastaan sylitansseja. Lisäksi mies oli myöhästellyt ja poistunut oppitunneilta toistuvasti pitkiksi ajoiksi.
 Hallinto-oikeuden mukaan mies oli toiminnallaan rikkonut virkavelvollisuuksiaan.
 – Valittajan on katsottava menettelyllään rikkoneen ja laiminlyöneen virkasuhteeseensa olennaisesti vaikuttavia velvoitteita siten, että hänen virkasuhteensa irtisanomiseen on ollut olosuhteita kokonaisuutena arvioiden (laissa) tarkoitettu asiallinen ja painava syy, hallinto-oikeus toteaa helmikuussa annetussa päätöksessä.
 Opettaja kiisti toimineensa epäasiallisesti
 Tamminen haki hallinto-oikeuden päätökseen valituslupaa korkeimmasta hallinto-oikeudesta. Hänen mielestään irtisanominen olisi pitänyt kumota.
 Tamminen kiisti hallinto-oikeuden valituksessa häirinneensä oppilaita tai kollegojaan seksuaalisesti tai käyttäytyneensä epäasiallisesti. Tammisen mukaan esimerkiksi sylitanssi abiristeilyllä olivat tapahtunut oppilaiden aloitteesta, ja hän oli kokenut tilanteen kiusallisena.
 Hallinto-oikeuden mukaan sylitanssitilanteen salliminen oli moitittavaa.
 – (Opettajan) olisi tullut omalla toiminnallaan huolehtia myös mahdollisesti opiskelijan aloitteesta tapahtuneessa sylitanssitilanteessa siitä, ettei opettajan ja opiskelijan välinen fyysisen koskemattomuuden ja sopivan käyttäytymisen välinen raja ylity, hallinto-oikeuden päätöksessä perustellaan.
 Tammisen mukaan perusteita irtisanomiseen ei ollut. Myös Tammisen käytöksestään vuosina 2012–2017 saamat varoitukset ja huomautukset olivat valituksen mukaan perusteettomia.
 Järvenpään lukiossa epäillystä seksuaalisesta häirinnästä kertoi vuonna 2018 STT, joka oli haastatellut useita lukion oppilaita ja opettajia. Koulu teki myöhemmin samana vuonna selvityksen, jossa miehen epäasiallinen käytös tuli ilmi.
 Tamminen on kokoomuksen kunnanvaltuutettu Tuusulassa. Yle julkaisee miehen nimen hänen poliittisen asemansa vuoksi.
 Lisää aiheesta:
 Seksuaalisesta ahdistelusta syytetyn opettajan potkuja käsitellään yhä hallinto-oikeudessa – poliisitutkinnat eivät johtaneet rikosepäilyihin
 Järvenpääläislehtori irtisanottu epäasiallisen käytöksen takia

Oppilaalta sylitanssin vastaanottaneen opettajan potkut olivat lailliset – Korkein hallinto-oikeus ei antanut valituslupaa


Summary: Saksan pohjoisosissa sijaitsevassa satamakaupungissa riehui keskiviikkoiltana tornado, jota ei osattu ennustaa.

Voimakas pyörremyrsky aiheutti vahinkoa Schleswig-Holsteinin osavaltiossa sijaitsevassa Kielin kaupungissa keskiviikkoiltana.
 Pyöräilijän tallentamalla videolla näkyy, kuinka vaalea suppilonmuotoinen pilvi liikkuu tummaa taivasta vasten kaupunkialueella.
 Saksalainen  Bild  kertoo, että useita ihmisiä sinkoutui tuulen voimasta läheiseen lahteen.
 Ainakin seitsemän loukkaantui tornadossa. Hätäkeskus sai ensimmäisen ilmoituksen kello 17.53 paikallisaikaa.
 Saksalaisen  Deutche Welle  -radioaseman mukaan loukkaantuneet olivat paikallisen soutukerhon jäseniä. Kolme heistä loukkaantui vakavasti. Kolme sai lieviä vammoja.
 Lisäksi tuuli repi kattoja ja puita. Myös putoavat oksat aiheuttivat vahinkoa.
 Saksalaismeteorologien mukaan tornadot eivät ole harvinainen näky maan pohjoisosissa syksyn aikaan. Esimerkiksi elokuussa voimakas tornado iski Pohjanmeren rannalla sijaitsevaan Großheiden kylään. Tuolloin 50 rakennusta vaurioitui, mutta kukaan ei loukkaantunut.
 Meteorologien mukaan on miltei mahdotonta ennustaa, mihin tornado tarkkaan ottaen muodostuu.
 Saksan sääpalvelu antoi keskiviikkoiltana tuulivaroituksen Schleswig-Holsteinin osavaltiolle ja Hampurille.
 Tuulen ennustettiin voimistuvat jopa 110 kilometrin tuntinopeuteen torstaiaamuun mennessä.
 Meteorologit ovat myös ennustaneet voimakkaita rankkasateita alueelle viikonloppuna.
 Lue myös:
 Ida-hurrikaanin rippeet ryöpsäyttivät Yhdysvaltojen itärannikolle ennätyssateet – ainakin 44 kuollut syöksytulvissa
 Kymmenettuhannet lähteneet Yhdysvalloissa pakoon hurrikaani Idaa – myrsky voimistunut neloskategorian hurrikaaniksi
 Katso video: Keskikesän tornado kylvi tuhoa Tšekissä

Katso video: Tornado yllätti saksalaiskaupungin asukkaat


Summary: Ruokavirasto antoi Suomen Turkiseläinten Kasvattajain Liitolle ehdollisen käyttöluvan. Testitulosten mukaan rokotevaste on ollut hyvä.

Suomen Turkiseläinten Kasvattajain Liitto FIFUR on saanut minkkirokotteelle ehdollisen käyttöluvan Ruokavirastolta. Rokotteen on kehittänyt Helsingin yliopiston tutkijaryhmä.
 Suomessa kehitettävää koronarokotetta testattiin kannuslaisella turkistilalla Keski-Pohjanmaalla ja Helsingin Yliopiston turvalaboratoriossa. Testitulosten mukaan eläinten rokotevaste oli hyvä.
 Toistaiseksi FurcoVac on viranomaisvaatimukset täyttävä, reseptilääkkeenkaltainen kokeellinen rokotevalmiste, jolla ei ole myyntilupaa.
 FIFUR valmistelee nyt suojarokotuksia minkkitarhoille koronavirusta vastaan. Toistaiseksi rokotteen käyttöä seurataan tarkasti. Rokotteen kehittäminen alkoi loppusyksyllä 2020.
 Turkiseläimillä on oma rokoteohjelmansa ja koronavirusrokote voidaan tulevaisuudessa liittää osaksi sitä.
 Ei tartuntoja
 Suomen minkkitarhoilta ei ole löytynyt koronavirusta.
 Esimerkiksi Tanskassa ja Hollannissa miljoonia minkkejä on jouduttu lopettamaan taudin leviämisen estämiseksi ihmisiin.
 Tarhaeläimistä minkki on erityisen herkkä virustartunnalle. Euroopan komission päättämät testaukset minkki- ja suomensupitiloilla jatkuvat maaliskuulle 2022, kertoo FIFURissa koronavarautumista ja rokotehanketta vetävä tutkimusjohtaja  Jussi Peura .
 – Jatkamme koronan torjuntaa ja tautisuojausta yhteistyössä viranomaisten kanssa, ja nyt käyttöluvan saanut kokeellinen minkkien koronarokote on luonteva osa näitä suojatoimia. Tuottajille aika on ollut vaativaa, kun on pitänyt eristää itseään ja huolehtia työntekijöiden tautisuojauksesta, Peura sanoo.
 Lue lisää:   Minkkien tehostettu koronatestaus alkaa pohjalaistarhoilta – nielunäytteitä eläviltä, kuolleet tutkittavaksi Ruokavirastolle
 Turkiseläimille tarkoitetun koronarokotteen testitulokset lupaavat hyvää – minkkejä ja supikoiria päästään rokottamaan ehkä jo kesällä
 Koronaviruksen leviäminen minkkitarhalle voi tarkoittaa koko tilan eläinten lopettamista – Ruokavirasto tekee päätöksen Tanskan mallista ensi viikolla
 Aiheesta voi keskustella perjantaihin 1. lokakuuta kello 19:een asti.

Suomi pääsee ensimmäisenä Euroopassa rokottamaan turkiseläimiä – minkeille kehitetty koronarokote sai käyttöluvan


Summary: Tapahtuma-ala voi järjestää konsertteja ja muita tapahtumia taas vapaasti huomisesta alkaen. Mutta osassa maata ravintoloiden aukiolo- ja asiakasmääriä yhä rajoitetaan, ja voimassa on tanssikielto.

Ravintolarajoituksista käydään vielä viime tingan neuvotteluja hallituspuolueiden kesken ennen valtioneuvoston istuntoa.
 Ylen tietojen mukaan muutaman alueen rajoituksia ollaan lieventämässä nykyisestä.
 Ainakin Etelä-Pohjanmaa siirtyisi kiihtysmisvaiheesta perustasolle ja Uusimaa pääkaupunkiseutua (Helsinki, Espoo, Vantaa, Kauniainen) lukuun ottamatta leviämisvaiheesta kiihtymisvaiheeseen.  Muuten rajoitukset pysyisivät ennallaan.
 Tämän lisäksi osa hallituspuolueista yrittää saada vielä läpi edes pieniä lievennyksiä ravintoloiden aukioloihin tai sallittuihin asiakasmääriin.
 Sosiaali- ja terveysministeriö (STM) on pitänyt kiinni kannasta, että valtakunnallisia rajoituksia puretaan vasta sitten, kun hybridistrategiassa linjattu 80 prosentin rokotekattavuus on saavutettu. Tämän on arvioitu tapahtuvan lokakuun puolivälissä.
 Täyden rokotesarjan on saanut nyt yli 70 prosenttia  yli 12-vuotiaista suomalaisista.
 Epäsuhta tapahtumien ja ravintoloiden välillä
 Ravintolarajoitusten kevennyksiä on odotettu varsinkin nyt, koska huomenna viimeiset  kokoontumisrajoitukset poistuvat Uudellamaalla.
 Tämä tarkoittaa, että tapahtuma-ala voi järjestää konsertteja ja muita tapahtumia taas vapaasti, mutta osassa maata ravintoloilla on edelleen voimassa aukiolo- ja asiakasmäärärajoituksia sekä tanssikielto.
 Ylen tietojen mukaan STM on aiemmin vedonnut ravintola-alan rajoitusten lievennysten kohdalla siihen, että niitä ei voida löysätä enempää kuin tapahtuma-alalla.
 Huomisesta alkaen alojen välillä on suuri epäsuhta. Rajoitusten pitää olla tartuntatautilain mukaan aina oikeasuhtaisia ja välttämättömiä.
 Hallitus päättää ravintolarajoituksista, kunnat ja aluehallintovirastot taas kokoontumisrajoituksista.
 Ravintola-alan  etujärjestö Mara  ja työntekijöitä edustava  Palvelualan ammattiliitto PAM  ovat arvostelleet rajoitusten jatkamista ja katsoneet, ettei niille ole enää lain mukaisia perusteita.
 "Vapauden päivä" ei vielä näkyvissä
 Yle on saanut käsiinsä lausunnon, jonka Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) on antanut ravintola-asetusta varten.
 THL pitäisi koko Uudenmaan vielä tiukempien leviämisvaiheen rajoitusten piirissä, vaikka osa Uudenmaan kunnista on palannut kiihtymisvaiheeseen. 70 prosenttia uusimaalaisista asuu pääkaupunkiseudulla, joka on yhä leviämisvaiheessa.
 THL ei lausunnossaan puolla vielä ravintoloiden täyttä vapauttamista rajoituksista. Terveysviranomainen katsoo, että erityisesti alkoholia myyviin ravintoloihin liittyy merkittävä tartuntariski.
 THL:n mukaan keski-ikäisillä ja nuorilla aikuisilla on yhä liian matala rokotussuoja. Rajoitusten purkaminen voi olla perusteltua sitten, kun näiden väestöryhmien rokotuskattavuus on noussut tarpeeksi korkeaksi.
 THL:n mukaan korona leviää tällä hetkellä erityisesti 20–49-vuotiaiden, rokottamattomien ihmisten keskuudessa.
 *Uutista päivitetään
 Lue lisää:
 THL: Käytä maskia harkinnan mukaan – Koulut matalan riskin alueita, joissa maskia ei tarvita
 Nyt kastetaan isoja vauvoja ja ravintoloissa juodaan kalliita juomia – nämä merkit kertovat, että ihmiset haluavat jo juhlia
 Ravintolarajoitukset höllenevät torstaina: Uudellamaalla ja muilla leviämisvaiheen alueilla valomerkki kello 23, kiihtymisvaiheen alueilla aamuyhdeltä

Ylen tiedot: Ravintolarajoituksista käynnissä viime hetken poliittinen vääntö – Etelä-Pohjanmaalle ja Uudellemaalle tulossa lievennyksiä


Summary: Jyväskylän löytötavaratoimistossa on edessä kiireiset ajat. Kaupungissa järjestetään MM-rallit tulevana viikonloppuna, ja isot tapahtumat lisäävät löytötavaroiden määrää.

Onko tässä sinun kännykkäsi? Katosiko ajokorttisi?
 Sosiaalisessa mediassa leviää tuon tuosta ilmoituksia ja kuvia löydetyistä avaimista, kännyköistä ja vaikkapa ajokorteista.
 Some on ilmoituksille väärä osoite. Löytötavarat pitäisi toimittaa poliisille. Erityisen tarkkana kannattaa olla passien ja henkilökorttien kuvien kanssa, koska ne sisältävät arkaluontoista tietoa.
 – Harkitsisin aika tarkkaan, mitä laittaisin toisen ihmisen asiakirjoista näkyville nettiin. Identiteettivarkaudet ovat nykypäivää, sanoo lupa-asiantuntija  Liisa Siponen  Sisä-Suomen poliisista.
 Hän huomauttaa, että poliisilla on yksityistä ihmistä paremmat mahdollisuudet löytää kadonneen tavaran omistaja, etenkin jos siitä löytyy henkilötunnus.
 Poliisin löytötavaratoimisto säilyttää tavaroita kolme kuukautta. Simo Pitkänen / Yle
 Lisäksi omistaja saattaa tehdä kadonneesta passista tai henkilökortista rikosilmoituksen, jos sitä ei ole toimitettu poliisille. Silloin asiakirja perutaan, eikä sitä saa enää voimaan, vaikka se löytyisi myöhemmin.
 Löytötavaran alaraja on 20 euroa. Kaikki sen hintaiset ja kalliimmat tavarat sekä henkilökortit ja passit pitää toimittaa viipymättä poliisille.
 Ensi viikolla ruuhkaista
 Jyväskylän löytötavaratoimistolla odotetaan nyt kiireistä aikaa.
 Kaupungissa järjestetään tulevana viikonloppuna MM-rallit, ja isot tapahtumat tietävät perinteisesti paljon kadonnutta tavaraa. Ihmiset antavat sitä viikonlopun aikana suoraan poliisipartioille ja tuovat maanantaina toimistoon.
 – Tapahtumat näkyvät löytötavarapuolella selkeästi. Veikkaan, että meille tulee sähköpostia viikonlopun aikana ja puhelin soi maanantaina. Meillä voi hyvinkin olla vähän ruuhkaista ensi viikolla, Siponen sanoo.
 Jyväskylän löytötavaratoimistosta löytyy monenmoista tavaraa. Simo Pitkänen / Yle
 Korona-aika vähensi löytötavaroiden määrää viime vuoden keväällä, jolloin liikkumista rajoitettiin reilusti.
 Kesällä rajoitukset vapautuivat ja tavaraakin alkoi tulla jälleen. Nyt löytötavaroita tuodaan Siposen mukaan jo entiseen tahtiin.
 Löytäjä saa joskus pitää
 Yleisimmin katoavat kännykkä, lompakko ja avaimet. Isommista löytötavaroista eniten löytyy polkupyöriä. Niitä tuli kerran 13 kappaletta viikon aikana Jyväskylän löytötavaratoimistoon.
 – Korona on näköjään aiheuttanut sen, että pyörävarkaudet ovat ilmeisesti lisääntyneet aika paljon, Siponen toteaa.
 Osa tavaroista huutokaupataan, jos omistaja ei nouda niitä. Simo Pitkänen / Yle
 Tavaroita säilytetään löytötavaratoimistossa kolme kuukautta. Sen jälkeen niistä tulee valtion omaisuutta. Osa tavaroista hävitetään ja osa huutokaupataan.
 – Tiettyjä tavaroita voidaan luovuttaa löytäjälle, jos hän haluaa, Siponen kertoo.

Löysitkö lompakon ja laitoit ajokortista kuvan someen? Poliisi ei siitä tykkää – uhkana jopa identiteettivarkaus


Summary: Queenslandin osavaltion ympäristöministerin mukaan metsän luovuttaminen hyvittää menneisyydessä tehdyt virheet.

Maailman vanhimmaksi trooppiseksi metsäksi luonnehdittu Daintreen sademetsäalue on palautettu alkuperäiskansojen omistukseen, kertoo  australialainen yleisradioyhtiö ABC .
 UNESCO:n maailmanperintölistalle lukeutuva alue siirrettiin virallisesti idässä asuvalle kuku yalanji-kansalle seremoniassa Queenslandin Bloomfieldissa keskiviikkona.
 – En voi selittää sitä muutoin kun että sydämeni ja sieluni ovat täynnä iloa. Tänään on ilon päivä, alkuperäiskansojen edustaja  Lynette Rose Johnson  iloitsi luovuttamisseremoniassa.
 Kulttuurillista ja ekologista arvoa
 Alkuperäiskansoille luovutettu 160 000 hehtaarin alue sijaitsee Australian koillisosassa ja sillä on maailmanlaajuinen merkitys sekä kulttuurillisesti että ekologisesti.
 Daintreen sademetsän alueella sijaitsee neljä kansallispuistoa. Alueella on yli 3 000 kasvilajia, 107 nisäkäslajia, 386 lintulajia ja 113 matelijalajia.
 Noin 180 miljoonaa vuotta vanha metsä lisättiin UNESCO:n maailmanperintölistalle vuonna 1988.
 Sademetsä on ollut viranomaisten suojelun piirissä jo vuosikausia, mutta vasta sopimuksen myötä alkuperäiskansat saavat mahdollisuuden määrätä kulttuuriperinnöstään.
 Queenslandin kanssa solmittu sopimus tunnustaa alkuperäiskansojen oikeuden omistaa ja hallita maataan, suojella kulttuuriaan ja esitellä sitä vierailijoille.
 Alkuperäiskansat ovat kaavailleet säätiötä, joka tarjoaisi työllistymismahdollisuuksia alkuperäiskansojen edustajille esimerkiksi maankäytön, matkailun ja tutkimuksen saroilla.
 Alueella sijaitsevia neljää kansallispuistoa hoidetaan aluksi yhdessä Queenslandin hallinnon kanssa.
 Queenslandin osavaltion ympäristöministeri  Meaghan Scanlon  sanoi, että metsän luovutus on todella tärkeä virstanpylväs Queenslandin historiassa.
 Scanlonin mukaan päätös siirtää metsän omistus alkuperäiskansoille "hyvittää menneisyyden virheet".
 Brittiläiset uudisasukkaat saapuivat Australiaan vuonna 1788. Kolonialistit käytännössä syrjäyttivät maan alkuperäiskansat ja ottivat maa-alueet hallintaansa.
 Lue myös:
 Australia maksaa korvauksia "varastetuille sukupolville"
 Valkoihoinen Gabby Petito, 22, surmattiin ja se sai valtavan huomion – Yhdysvalloissa kysytään, miksi ei-valkoisten katoamiset sivuutetaan
 Katolinen kirkko pyysi anteeksi Kanadan alkuperäiskansojen lasten kaltoinkohtelua sisäoppilaitoksissa
 Kanadassa kaadettiin ja töhrittiin brittihallinnon aikaisia kuningatarpatsaita – töhrijät halusivat osoittaa tukea Kanadan alkuperäiskansoille
 Brasiliassa lähetetään turvallisuusjoukkoja alkuperäiskansan turvaksi – laiton kultakaivostoiminta ollut pitkään ongelma

Arvokas sademetsä palautettiin alkuperäiskansojen omistukseen Australiassa


Summary: Yrityksen mukaan kyseessä on ainoa täysin muoviton kartonkikansi koko Euroopassa. Tavoitteena on vähentää muovijätettä. Kartonkikannen hiilijalanjälki on pienempi kuin muovisen.

Maskulainen startup-yritys The Paper Lid Company tuo markkinoille muovittoman ja täysin kierrätettävän kartonkikannen take away -juomamukeihin.
 Yrityksen perustaja  Matti Salonojan  mukaan kyseessä on ainoa täysin muoviton kartonkikansi koko Euroopassa.
 Kartonkikansia valmistetaan yhdessä Metsä Groupiin kuuluvan, Euroopan johtavan ensikuitukartonkien valmistaja Metsä Boardin kanssa.
 Tällä hetkellä maskulaisessa yrityksessä on käytössä yksi kansia valmistava kone. Matti Salonojan mukaan niitä hankittaisiin mielellään myös lisää. Kalle Mäkelä / Yle
 Salonoja kertoo, että kartonkikansien valmistuksella yritys pyrkii vähentämään muovijätettä.
 – Korvaamme kertakäyttöistä muovia. Tähän mennessä kaikki Suomessa käytetyt kannet on tuotu tänne ulkomailta. Nyt saamme Suomeen omaa kansivalmistusta ja menemme ekologisuudesta ihan reunasta toiseen: epäekologisesta tuotteesta tehdään todella ekologinen, Salonoja sanoo.
 Kartonkikannen hiilijalanjälki on Salonojan mukaan puolet pienempi kuin perinteisen muovista valmistetun juomamukin kannen.
 Muovitonta kantta mietitty vuosia
 Muovittomuus on kahvikuppibisneksessä iso juttu. Kotkalainen tehdas  on jo pitkään kehittänyt  täysin muovitonta take away -kuppia. Matti Salonoja kertoo, että muovitonta kantta oli mietitty jo vuosia.
 – Jos on muoviton kartonkipikari, pitää siihen saada vastaavanlainen kansi, hän sanoo.
 Kartonkikansia voidaan valmistaa 28 000 kappaletta tunnissa. Kalle Mäkelä / Yle
 EU:n muovikielto astui voimaan heinäkuussa. Kiellettyjä ovat nyt muun muassa muovipillit ja kertakäyttöiset muoviaterimet. Moni kuluttaja onkin jo ehtinyt törmätä esimerkiksi käytössä nopeasti pehmeneviin paperipilleihin.
 Miten kestää täysin kartonkinen kahvikupin kansi?
 – Siihen laitetaan paljon enemmän päällysteainetta kuin esimerkiksi moniin pilleihin. Se suojaa kuitua pehmenemiseltä, Matti Salonoja vastaa.
 Maskulaisessa tehtaassa pystytään tuottamaan 28 000 kantta tunnissa. Se tarkoittaa vuositasolla todella suuria määriä. Yritys toivoo kuitenkin voivansa laajentaa tuotantoa entisestään.
 – Jos tämä lähtee niin kuin on suunniteltu, hankimme koneita lisää, sanoo Salonoja.
 Metsä Boardin pakkauspalvelujohtaja Ilkka Harju uskoo, että Suomessa tullaan näkemään lähivuosina uudenlaisia puukuitutuotteita. Esimerkiksi Äänekoskella testataan puupohjaisia tekstiilejä. Kalle Mäkelä / Yle
 Metsä Boardin pakkauspalvelujohtaja  Ilkka Harju  hypistelee tyytyväisenä kartonkikansia. Vaikka tuote on näennäisesti yksinkertainen, on välimalleja tehty useita satoja ennen kuin on päästy lopulliseen tuotteeseen.
 – Yksinkertaisenkin tuotteen matka saattaa kestää useamman vuoden, Harju sanoo.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 1.10. kello 23.
 Lue myös:
 Kartonkijätti osti muovittoman kahvikupin kehittäneen tehtaan Suomesta – ilmoitti heti isosta investoinnista: "Myös meillä on visio"

Muovittomien kartonkikansien valmistus take away -kuppeihin alkaa Maskussa – Yrittäjä: "Menemme ekologisuudessa reunasta toiseen"


Summary: Uusien koulujen rakentaminen on hankalaa alueilla, joilla lasten määrän on ennakoitu putoavan selvästi seuraavien 20 vuoden aikana. Liian isoja kouluja ei haluta rakentaa, vaan ennemmin turvaudutaan väliaikaisiin ratkaisuihin.

Imatralla sijaitseva Suomen suurin puukoulu on käynyt liian ahtaaksi vain reilu vuosi valmistumisensa jälkeen.
 Osa koulun oppilaista on siirretty syksyllä opiskelemaan moduuleihin. Koulussa on 750 oppilasta, joista noin 130 käy tällä hetkellä koulua moduuleissa.
 Koulukeskus otettiin käyttöön viime syksynä. Yhtenäiskoulun lisäksi siellä toimivat vuoropäiväkoti ja lukio.
 Koulukeskus mitoitettiin alun perin 1400 ihmiselle, mutta tilanpuute alkoi vaivata jo alkumetreillä. Aluksi syyksi kerrottiin koronarajoitusten vaatimat turvavälit.
 Tilanteen piti parantua, kun rajoitukset hellittäisivät. Niin ei kuitenkaan käynyt.
 Paljon uusia perheitä
 Puukoulun johtava rehtori  Lasse Tiilikka  kertoo, että koulu on mitoitettu tulevaisuuden oppilasennusteiden mukaan. Kaupunki on laskenut, että oppilaita on 2030-luvulla nykyistä vähemmän. Tiilikan mukaan oppilasmäärän laskuun varautuminen on yleinen trendi kunnissa.
 – En tiedä yhtään Suomen kuntaa, jossa olisi tehty tilamääritykset uudisrakennuksiin sen hetkisen lapsimäärän perusteella vaan tulevaisuuden lukujen perusteella, toteaa Tiilikka.
 Puukoulun johtava rehtori Lasse Tiilikka sanoo, että kesän aikana rakennetut väliseinät ovat toimineet hyvin. Kare Lehtonen / Yle
 Imatralle on kuitenkin muuttanut viime vuosina paljon lapsiperheitä, minkä seurauksena koululaisten määräkin on lisääntynyt. Tiilikka sanoo, että alkuvuosien ahtaus johtuu myös koulun ja Mansikkalan alueen vetovoimasta.
 – Tämä alue on niin äärimmäisen suosittu, että meillä on ollut paljon toissijaisia hakijoita Imatran sisällä. Olemme ottaneet luokkia täyteen, kun on mahtunut muutama oppilas lisää, ja oppilaiden kokonaismäärä on noussut tästä syystä.
 Jo koulukeskuksen suunnitteluvaiheessa tilantarve kasvoi hiukan alkuperäisestä, kun sinne päätettiin sijoittaa myös viisivuotiaiden esiopetuksessa käyvät viskarit. Ulkoseiniä ei kuitenkaan enää lähdetty siinä vaiheessa siirtämään.
 "Ei varaa rakentaa tyhjää tilaa"
 Myös Imatran naapurissa Lappeenrannassa sijaitsevaan Sammonlahteen on tulossa koulu, joka on mitoitettu liian pieneksi nykyiselle oppilasmäärälle. Uuteen kylätaloon sijoittuva Sammontalon koulu on mitoitettu 640 oppilaalle, mutta sinne on tulossa 890 oppilasta.
 Koulun mitoituksessa on käytetty vuoden 2034 oppilasmääräennustetta, jonka mukaan oppilaiden määrä putoaa.
 – Kaupungilla ei ole varaa rakentaa tyhjäksi jäävää tilaa. Siksi koulua ei mitoiteta tämän hetken tai Sammontalon valmistumishetken oppilasmäärän mukaan, kertoo hyvinvointi- ja sivistyspalvelujen toimialajohtaja  Juhani Junnilainen  Lappeenrannan kaupungilta.
 Koulutilojen lisäksi Sammontaloon rakennetaan tilat kuudelle varhaiskasvatusryhmälle ja kolmelle esiopetusryhmälle. Sammontaloon tulee myös liikuntatilat, nuorisotilat sekä kirjasto.
 Sammontalon on määrä valmistua vuoden 2024 aikana. Siirtymävaiheessa hyödynnetään koulun lähellä olevan autioituvan ostarin, Sammontorin ja toisen lähikoulun tiloja. Varhaiskasvatuksen ja opetuksen tiloista osa suunnitellaan niin, että ne toimivat tarvittaessa joko varhaiskasvatuksen tai perusopetuksen tiloina.
 – Jos näyttää, että väestöennusteet toteutuvat toisin kuin on ennustettu ja lapsimäärä kasvaa, asia linjataan uudestaan. On mahdollista joko rakentaa uutta tai hyödyntää olemassaolevia tiloja, toteaa Junnilainen.
 Imatran puukoulun oppilaat tarvitsevat lisätiloja ainakin seuraavat kaksi vuotta. Kare Lehtonen / Yle
 Koulun rakentaminen on nykypäivänä varsin monimutkainen palapeli. Trendinä on rakentaa kuntakeskuksiin yli tuhannenkin oppilaan yhtenäiskouluja, joissa voivat toimia kaikki oppilasasteet esiopetuksesta lukioon.
 Myös tilaratkaisut tehdään nykyään yksilöllisesti toisin kuin 30 tai 40 vuotta sitten rakennetuissa kouluissa. Tuolloin kunnissa oli koulurakentamista varten valmiit teoreettiset tilaohjelmapohjat, joihin oppilaiden määrä suhteutettiin, jos kunta sai koulun rakentamiseen valtiontukea.
 Nykyisin koulun tilaohjelma perustuu käyttäjien kanssa alusta alkaen tehtävään yhteistyöhön, moniin tilaohjelmaan vaikuttaviin muuttujiin sekä koulun pedagogiseen ja toiminnalliseen visioon.
 – Se ei ole enää niin yksinkertaista kuin 1970-80-luvuilla, kun otettiin vain teoreettisesta tilaluettelosta oppilasmäärältään sopivan kokoinen koulu, toteaa viime vuonna eläkkeelle jäänyt, mutta edelleen koulusuunnittelun konsultointia tekevä Opetushallituksen entinen yliarkkitehti  Reino Tapaninen .
 Isoissa kaupungeissa liian pieniä kouluja?
 Koulua suunnitellessa on nykyisin otettava huomioon monia muitakin muuttujia, kuten opetusryhmien määrä ja koko sekä oppiaineiden yhteistyö ja viikkotunnit.
 Usein kunnan toive on, että koulut olisivat muunneltavia, koska opetussuunnitelmassa korostetaan ryhmätöitä ja yhdessä tekemistä. Tiloja voidaan yhdistää ja eriyttää esimerkiksi väliseinien avulla.
 Kaikki puukoulun tiloja ei ole saatu vielä käyttöön koronarajoitusten vuoksi. Kare Lehtonen / Yle
 Lisähaastetta suunnitteluun tuo se, että koulun koko mitoitetaan tulevien vuosien oppilasmäärän mukaan. Ennuste voi ulottua 15-20 vuoden päähän.
 – Oppilasmäärät lasketaan niin pitkälle tulevaisuuteen kuin pystyy arvioimaan. Ennusteet voivat tietysti yllättääkin, kun väki muuttaa. Vanhemmat monesti valitsevat asuinpaikan sen mukaan, millaiset palvelut alueella on.
 Tapaninen ei usko, että liian pienistä kouluista tulisi yleinen ongelma ainakaan pienemmissä kunnissa. Suurin riski siihen on hänen mielestään pääkaupunkiseudulla ja muissa kasvukeskuksissa.
 – Siellä voi tulla isojakin ylityksiä.
 Toisaalta hiipuvissa kunnissa ei välttämättä uskalleta lähteä rakentamaan isoja kouluja, vaikka tällä hetkellä oppilasmäärä olisikin kasvussa. On pelko, että nuoret perheet muuttavat tulevaisuudessa kasvukeskuksiin.
 – Tiedän kuntia, joissa on päätetty ettei korjata vanhaa koulua eikä rakenneta uutta, vaan otetaan väistötilat vaikkapa kymmeneksi vuodeksi. Jos oppilasmäärä menee kovastikin alaspäin, tiloista luovutaan.
 Imatralla tarvitaan lisätiloja ainakin kaksi vuotta
 Imatralla koulukeskuksen sisätiloissa on tehty kesän aikana erilaisia ratkaisuja, jotta tilaa saataisiin lisää. Sinne on tehty esimerkiksi väliseiniä. Moduulit on vuokrattu ensi kevääseen asti.
 Kaupungin perustama työryhmä selvittää parhaillaan eri vaihtoehtoja, miten puukoulun tilaongelma saadaan ratkaistua. Johtava rehtori Lasse Tiilikka sanoo, että voi viedä jopa neljä vuotta ennen kuin lopullinen ratkaisu löytyy.
 Imatran puukoulu on mitoitettu 1400 henkilölle. Kare Lehtonen / Yle
 Sitä ennen on arvioitava, minkä verran oppilaita Mansikkalassa on tulevina vuosina.
 – Tämä on vähän kaksipiippuinen asia. Toivoisi, että Imatralle syntyisi ja muuttaisi lapsia. Olisi kuitenkin suositeltavaa, että he mahtuisivat yhteen rakennukseen. Minimissään kaksi seuraavaa lukuvuotta tarvitaan lisätiloja muualta, arvioi Tiilikka.
 Koronatilanne rajoittaa vielä toistaiseksi Imatran puukoulun tilojen täysimittaista hyödyntämistä. Pyrkimys on, ettei esimerkiksi alakoulun oppilasryhmiä sekoiteta keskenään enempää kuin on välttämätöntä. Myöskään isoja kokoontumisia ei vielä järjestetä.
 – Koulussa on loistavia isojen kokoontumisten tiloja. Odotamme kovasti, että pääsemme käyttämään niitä.

Koulu mitoitettiin tulevaisuuden putoavalle lapsimäärälle – jo vuoden jälkeen 130 oppilasta joutui evakkoon, koska se on liian pieni


Summary: Korkein oikeus ei myöntänyt valituslupaa sitä hakeneelle apulaisvaltakunnansyyttäjälle. Hovioikeuden vapauttava tuomio pysyy näin voimassa Raaseporin tasoristeysonnettomuudesta, jossa kuoli kolme varusmiestä.

Raaseporin tasoristeysonnettomuuden käsittely ei jatku enää oikeudessa. Korkein oikeus ei ole myöntänyt valituslupaa sitä hakeneelle apulaisvaltakunnansyyttäjälle.
 Sekä Länsi-Uudenmaan käräjäoikeus että Helsingin hovioikeus ovat aikaisemmin todenneet Skogbyn tasoristeyksen rakenteen sellaiseksi, että kuorma-auton kuljettajana toiminut varusmies ei ole voinut huomata lähestyvää kiskobussia ajoissa.
 Hovioikeuden mukaan kuljettajan näkyvyys oikealle takaviistoon risteysajossa oli olematon. Kiskobussin vasen etukulma törmäsi maastokuorma-autoon oikean takapyörän kohdalle. Kuva rekonstruktiosta onnettomuuspaikalla. Otkes
 Varusmiestä syytettiin liikenneturvallisuuden vaarantamisesta, kolmesta kuolemantuottamuksesta ja palvelusrikoksesta. Onnettomuus tapahtui lokakuussa 2017.
 Uutinen päivittyy

Kuljettajan vapauttava tuomio pysyy voimassa Raaseporin tasoristeysonnettomuudessa


Summary: Tuoreen ennusteen mukaan Suomessa olisi vuonna 2070 noin 400 000 eläkeikäistä enemmän kuin nyt. Taustalla on erityisesti ennätyksellisen matala syntyvyys.

Suomen väkiluku kääntyy laskuun vuonna 2034, jolloin maamme väkiluku on noin 5,6 miljoonaa, kertoo  Tilastokeskuksen tuore väestöennuste . Ennusteen mukaan vuonna 2050 väkiluku olisi jo tämänhetkistä pienempi.
 Vuoteen 2070 asti ulottuvan ennusteen mukaan 50 vuoden päästä Suomessa olisi nuoria noin viidennes vähemmän kuin nyt, työikäisiä noin 300 000 vähemmän kuin nyt ja eläkeikäisiä noin 400 000 nykyistä enemmän.
 Muutosten taustalla olevista syistä korostuu erityisesti syntyvyyden lasku, joka alkoi näkyä Suomessa vuonna 2010.
 – Syntyvyys on hyvin matalla tasolla, näin matalalla on viimeisten kahden sadan vuoden aikana oltu vain viime vuonna ja sitä edellisenä vuonna, Tilastokeskuksen yliaktuaari  Markus Rapo  sanoo.
 Rapon mukaan Suomi kuului vielä 2015 kymmenen kärkeen EU-maiden syntyvyystilastoissa. Tällä hetkellä sijoitus on seitsemänneksi viimeinen. Muista Pohjoismaista Ruotsi ja Tanska ovat edelleen kymmenen kärkimaan joukossa, mutta Norjassa ja Islannissa syntyvyys on tullut Suomen tavoin rajusti alas.
 Matala syntyvyys näkyy ennusteessa myös nuorten määrän nopeana laskuna: ennusteen mukaan alle 15-vuotiaiden määrä olisi vuoden 2060 lopussa lähes 200 000 nykyistä pienempi.
 Oheisesta grafiikasta voit katsoa vuoteen 2040 ulottuvan väestöennusteen kaikissa Suomen kunnissa.
 Tilastokeskuksen tänään julkaiseman ennusteen mukaan Suomessa kuolee vuoden 2060 loppuun mennessä 700 000 ihmistä enemmän kuin syntyy, jos syntyvyys pysyy nyt havaitulla tasolla.
 Havaitulla syntyvyyden tasolla Suomessa olisi vuonna 2040 enää 15 kuntaa, joissa syntyneiden määrä on kuolleiden määrää suurempi. Matala syntyvyys näkyy nopeasti nuorten määrän laskuna.
 Vuonna 2040 väkiluku kasvaisi enää Uudenmaan ja Pirkanmaan maakunnissa sekä Ahvenanmaalla, eli vielä tällä hetkellä kasvussa olevat Varsinais-Suomi ja Pohjois-Pohjanmaa kääntyisivät lasku-uralle.
 Voit keskustella aiheesta torstaina 30.9.2021 kello 23 saakka.
 Lue lisää:
 Uusi väestöennuste vahvistaa synkät pelot – Tilastokeskus: maamme väkiluku lähtee nykykehityksellä laskuun reilun kymmenen vuoden päästä
 Väkiluku laskee vuosisadan loppuun mennessä isossa osassa maita, arvioi uusi tutkimus

Suomen väkiluku kääntyy reilun kymmenen vuoden päästä selkeään laskuun – katso Ylen grafiikasta, miten väestön määrä kehittyy kotikunnassasi


Summary: Maahanmuuttajien polkua ammatilliseen koulutukseen on kehitetty ympäri Suomen. Käytännössä on panostettu muun muassa selkeämpään viestintään. Taustalla on työvoimapula.

Suomen ammattiopistoissa opiskelee tällä hetkellä tuhansia maahanmuuttajataustaisia opiskelijoita enemmän kuin viisi vuotta sitten. Taustalla on työvoiman tarve, joka on saanut eri viranomaiset tekemään uudenlaista yhteistyötä maahanmuuttajien koulutuksen eteen.
 Käytännössä yhteistyö on esimerkiksi sitä, että maahanmuuttajalle annetaan tietoa erilaisista kouluttautumisvaihtoehdoista heti kotouttamis- ja suomen kielen -kursseilla. Oppilaitos saa tavallaan kopin uudesta opiskelijasta jo varhaisessa vaiheessa.
 Esimerkiksi Savon ammattiopistossa oli viisi vuotta sitten vain muutamia yksittäisiä opiskelijoita siellä täällä.
 – Homma ei ollut mitenkään koordinoitua. Jokainen opettaja yritti omalla persoonallaan tukea ja viedä eteenpäin maahanmuuttajaa, koulutuspäällikkö  Timo Törmänen  kertoo,
 Nyt Savon ammattiopistossa on kaikkiaan noin 800 maahanmuuttajaopiskelijaa. Suurin osa heistä on yli 20-vuotiaita aikuisopiskelijoita.
 Syyrialaismies opiskelee logistiikka-alaa Kuopiossa
 Opiskelu on myös maahanmuuttajille työssäoppimista.
 Logistiikka-alan opiskelija  Al Husain Ali Mohammad  ohjaa varmasti rekan rampilta Kuopion moottoritielle. Alin ensimmäinen harjoittelupäivä Kuljetusliike Antti Airaksisellasujui talon normaaleissa töissä.
 – Ensimmäisenä läksin jakeluhommiin kaverin kanssa ja iltapäivällä ajoin jo yksin kuorman Mikkeliin, hän kertoo.
 17-vuotiaana vuonna 2012 Syyriasta Libanoniin lähtenyt nuori mies on nykyisin viiden lapsen isä. Libanonista perhe muutti kiintiöpakolaisina Rautalammille vuonna 2016.
 Samoihin aikoihin paikkakunnalle saapuneet pakolaiset ovat suurimmaksi osaksi jo muuttaneet muualle, mutta Alin perhe pitää pienen kylän rauhasta. He kokeilivat asua ammattikoulutuksen alkaessa myös Kuopiossa, mutta muuttivat takaisin 80 kilometrin päähän Rautalammille muutaman kuukauden kuluttua.
 "Hyvin menee", Ali kertoo Antti Airaksiselle.  Marianne Mattila / Yle
 Kielikoulu löytyi paikallisesta pitseriasta
 Saapuessaan Suomeen Ali alkoi välittömästi opiskella kieltä. Hän kysyi paikalliselta turkkilaiselta pitserian pitäjältä, voisiko hän tulla seuraamaan tämän työskentelyä oppiakseen suomen kielen sanoja.
 – Pikkuhiljaa erotin, että asiakkaiden tilauksissa toistui sana juusto ja minä kysyin, mitä on juusto. Näin aloin oppia sanoja, hän kertoo.
 Harjoittelussa Ali pärjää suomen kielellä, mutta joskus esimerkiksi rahtikirjassa on sana jota ei hän ei ymmärrä.
 – Silloin kysyn, mitä se tarkoittaa, tai soitan tänne jollekulle, hän kertoo.
 Opetuksen sujuvuutta ja selkeyttä on lisätty
 Savon ammattiopistossa moni asia on muuttunut. Henkilökuntaa ja harjoittelupaikkoja tarjoavia yrityksiä on koulutettu kohtaamaan paremmin maahanmuuttajataustainen opiskelija.
 – Mietimme myös, kuinka äidinkielenään muuta kieltä kuin suomea puhuvat löytäisivät eri koulutusmahdollisuudet sujuvammin. Myös koulutukseen hakeutumisesta on tehty helpompaa, projektipäällikkö  Pauliina Korhonen  kertoo.
 Korhonen puhuu ylipäätään maahanmuuttajien kouluttamiseen liittyvästä kieli- ja kulttuuritietoisuudesta. Tarkoitus on helpottaa maahanmuuttajien kanssa työskentelevien arkea, ja auttaa eri kulttuurien ymmärtämisessä. Käytännössä työssä tarvitaan selkeämpää viestintää ja selkeämpiä opetusmateriaaleja.
 Kuva Savon ammattiopiston oppaasta, joka on tehty maahanmuuttajien kanssa työtä tekeville. Marianne Mattila / Yle
 Suomen kielen oppiminen on kaiken keskiössä
 Ihan ensimmäisenä maahanmuuttajan on läpäistävä kielitesti ennen kuin hän voi aloittaa alan opetuksessa. Kielen opetusta jatketaan ammattiopetuksen rinnalla ja sanavarasto kasvaa myös harjoittelussa.
 Harjoittelupaikka on opiskelijalle tärkeä. Kuljetusyritystä Kuopiossa pyörittävä Antti Airaksinen on ottanut harjoitteluun ja palkannut suoraan kymmeniä ulkomaalaisia työntekijöitä vuosien varrella.
 – Kielitaidottomiakin on tullut töihin ja siellä on he ovat oppineet suomea muiden mukana, Airaksinen kertoo.
 Alalla ei pärjää ilman suomen kielen taitoa.
 – Meillä mennään firmoihin avaimilla ja ohjeet seinällä on suomeksi. Ne on pakko ymmärtää, jos meinaa pärjätä, hän kertoo.
 Lue lisää:
 "En olisi odottanut tätä sinulta", sanoi opettaja – Suomessa maahanmuuttajataustaiset oppivat huonommin kuin muut, tutkijan mukaan syrjintä rehottaa
 Tiukoista kielivaatimuksista maahanmuuttajien ammattikoulutuksessa aiotaan tinkiä – "Voidaan näyttää, mitä tarkoittaa laasti ja mikä on lasta"

Maahanmuuttajat on saatu onnistuneesti ammatilliseen koulutukseen – Savon ammattiopistossa heitä oli viisi vuotta sitten muutamia, nyt 800


Summary: Pohjois-Korea on valmis jatkamaan rauhanneuvotteluja Etelä-Korean kanssa, mutta ei halua Yhdysvaltoja mukaan neuvotteluihin.

Pohjois-Korean johtaja  Kim Jong-un  on valmis jatkamaan rauhanneuvotteluja Etelä-Korean kanssa.
 Hän sanoi torstaina Pohjois-Korean valtiollisen uutistoimiston KCNA:n mukaan, että maiden väliset viestintäkanavat, kuten niin kutsuttu kuuma linjan, voidaan käynnistää lokakuun aikana.
 Maiden väliset rauhanneuvottelut ovat olleet katkolla jo yli vuoden.
 Pohjois-Korean johtaja Kim Jong-un sanoi myös, että Pohjois-Korea ei halua Yhdysvaltoja mukaan rauhanneuvotteluihin. Kim Jong-unin mukaan Yhdysvaltojen tarjous rauhanneuvottelujen edistäjänä on "USA:n yritys peittää vihamielisyytensä Pohjois-Koreaa kohtaan".
 Pohjois-Korean kritiikki Yhdysvaltoja kohtaan on viime aikoina koventunut, vaikka Pohjois-Korea tavoittelee helpotusta Yhdysvaltojen asettamiin taloudellisiin pakotteisiin.
 Pohjois-Korea on jo  aiemmin tässä kuussa  tarjoutunut neuvotteluihin Etelä-Korean kanssa, kun Kim Jong-unin vaikutusvaltainen sisko  Kim Yo-jong  sanoi, että Pohjois-Korea on valmis "ratkaisukeskeisiin" neuvotteluihin Etelä-Korean kanssa, mikäli Etelä-Korea lopettaa vihamieliset toimensa, kuten kaksinaismoraalisen toimintansa Pohjois-Koreaa vastaan.
 Maiden välejä kiristävät muun muassa Etelä-Korean ja Yhdysvaltojen yhteiset sotaharjoitukset.
 Pohjois-Korean mukaan Etelä-Korea on liian riippuvainen Yhdysvalloista ja kansainvälisestä yhteisöstä. Pohjois-Korea toivoo, että Etelä-Korea sitoutuisi ratkaisemaan maiden väliset ongelmat itsenäisesti.
 Myös ohjustestit hiertävät välejä
 YK:n turvallisuusneuvosto päätti torstaina pitää ylimääräisen kokouksen Britannian ja Ranskan pyynnöstä. Kokous liittyy Pohjois-Korean  tiistaiseen ohjuskokeeseen , jossa testattiin hypersoonista ohjusta.
 Uutistoimisto AP:n haastattelemien asiantuntijoiden mukaan Pohjois-Korea painostaa Etelä-Koreaa hyväksymään Pohjois-Korean ohjuskokeet.
 YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa on kirjattu, että sen jäsenmaat eivät voi hyväksyä ballististen ohjusten testaamista.
 Etelä-Korea on kertonut, että se on valmis palauttamaan yhteyden Pohjois-Koreaan milloin vain.
 Lue lisää:
 Pohjois-Korea ilmoitti testanneensa hypersoonista ohjusta – Yhdysvallat kertoi ottavansa väitteen vakavasti
 Pohjois-Korean johtajan vaikutusvaltainen sisko väläytti, että maa voisi palata neuvottelupöytään Etelä-Korean kanssa
 Pohjois-Korea testasi jälleen uusia ohjuksia – mitä uutta ne kertovat maan sotavoimasta?
 Pohjois-Korea sanoo tehneensä ohjuskokeita pitkän kantaman risteilyohjuksella

Pohjois-ja Etelä-Korean välinen "kuuma linja" voidaan käynnistää jo lähipäivinä


Summary: Suomen MM-rallin 70-vuotisjuhlakisa ajetaan poikkeusoloissa. Kilpailijat ja tiimien väki elävät koronan vuoksi käytännössä suljetussa kuplassa.

Jyväskylän MM-ralli alkaa huomenna. Kyseessä on juhlavuoden ralli, joka piti alun perin ajaa jo viime vuonna. Koronan takia viime vuosi jäi kuitenkin väliin ja tämänkin vuoden ralli siirtyi heinäkuun lopulta lokakuun alkuun.
 Pandemian vuoksi kansainvälinen autoliitto FIA ei anna avata Lutakon Huoltoparkkia yleisölle ja muutenkin alueella on tiukat rajoitukset.
 Mutta millaisessa kuplassa ralliväki vetää kilpailun läpi?
 Haastattelussa kilpailunjohtaja  Kai Tarkiainen  ja WRC:n kansainvälisestä kuvasignaalista vastaava  Tiina Lehmonen  sekä Toyotan rallitallin urheilutoimenjohtaja  Kaj Lindström . Hän on aikoinaan ollut Tommi Mäkisen ja Kimi Räikkösen kartturi sekä Ylen Ralliradion asiantuntija.
 Voit keskustella aiheesta 1.10. klo 23.00 saakka.

Katso suorana kello 9: Jyväskylän MM-ralli alkaa huomenna, osallistujilla ja tiimeillä tiukat koronarajoitukset


Summary: Susikanta on kasvanut Suomessa tasaisesti viime vuosina ja määrä näyttää kasvavan edelleen. Syyskuun alussa metsästyskoira joutui suden tappamaksi poronhoitoalueella, missä susikantaa on pidetty alhaalla porojen suojelemiseksi.

Pohjoiskarjalaisen hirviporukan metsästys Inarissa sai syyskuun alussa ikävän käänteen, kun susi hyökkäsi metsästyskoiran Rikon kimppuun.
 Seurue oli koirien kanssa metsästämässä hirviä Inarijärven kaakkoispuolella Sarminiemessä. Omistaja löysi koiransa kuolleena ja osittain raadeltuna. Koiraa oli syöty peräpäästä. Myös päässä ja suojaliiveissä oli puremajälkiä.
 Susien suuhun joutuneiden koirien määrä on kasvanut. Riistavahinkorekisteristä selviää, että korvattuja vahinkotapauksia oli viime vuonna peräti 55, mikä on enemmän kuin kertaakaan viimeisen kymmenen vuoden aikana. Korvauksia on maksettu kymmenen vuoden aikana  vuosittain keskimäärin 41 koirasta .
 Todellisuudessa suden hampaisiin jääneitä koiria on edellä mainittua enemmän, koska kaikista tapauksista ei haeta korvausta, kertoo Suomen riistakeskuksen erikoissuunnittelija  Mari Lyly .
 – Esimerkiksi vakuutus voi korvata niin paljon eläinlääkärikuluja, että riistavahinkolain nojalla myönnettäviä korvauksia ei haeta. Kaikki koiranomistajat eivät välttämättä edes tiedä korvauksesta, Lyly sanoo.
 Tämän vuoden saldoa on vielä liian aikaista arvioida, sillä hakemuksia tehdään eniten syys-marraskuussa. Toistaiseksi hakemuksia on kirjattu kymmenkunta.
 Susimäärän kasvu ei välttämättä ole syynä
 Koiravahingot ovat kasvaneet samaan aikaan, kun susien määrä on kasvanut. Kasvu on jatkunut jo neljä vuotta ja  viime keväänä laskettu susikanta  on suurin nykymuotoisen seurannan aikana.
 Luonnonvarakeskuksen Luken arvion mukaan maaliskuussa Suomessa oli 279–321 sutta. Luke arvioi kesällä, että marraskuussa niitä on 337–452 yksilöä.
 Suoraa yhteyttä susimäärän kasvulla ja koirakuolemilla ei kuitenkaan välttämättä ole.
 – Suoranaista kehityssuuntaa näistä numeroista on kuitenkin vaikea tulkita, koska vuosittainen koiravahinkojen määrä sahaa. Sitä selittää susikannan koon ohella muun muassa lumipeitteen saapumisen ajankohta, Lyly selventää.
 Lue lisää:   Minttu Happo hyvästelee koiransa aina ennen metsästysreissua – lauantaina painajainen toteutui ja sudet söivät Jalo-koiran
 Susihyökkäys sattui lähellä Venäjän rajaa. Tutkija Ilpo Kojola pitää mahdollisena, että kyse olisi Venäjällä syntyneestä perhelaumasta, joka olisi vaeltanut Suomen puolelle. Varmaa tietoa asiasta ei ole. Tanja Ylitalo / Yle
 Metsästyskoiralla suurin riski joutua pedon suuhun
 Koiravahingot painottuivat erityisesti itäiseen Suomeen, mutta viime vuosina niitä on tapahtunut entistä laajemmalti ympäri poronhoitoalueen eteläpuolista Suomea. Aivan viime vuosina riskialtteinta seutua ovat olleet Pohjois-Pohjanmaa, Kainuu, Pohjois-Savo ja Pohjois-Karjala.
 Luken tutkimusprofessori  Ilpo Kojola   kertoo, että susien tappamat koirat ovat yleensä metsästyskoiria. Vahingot tapahtuvat yleensä metsästystilanteessa.
 – Syksyllä ollaan metsällä, ja sitä kautta koiria altistuu susien hyökkäyksille. Lapissa näitä tapahtuu harvoin, ja suurelta osin ne ovat sattuneet poronhoitoalueen ulkopuolella.
 Korvaus keskimäärin 3000 euroa Suden hampaisiin jääneestä koirasta voi hakea korvausta riistavahinkolain nojalla. Korvaukseen vaikuttaa muun muassa näyttely- ja kilpailumenestys. Keskimääräinen korvaussumma on noin 3000 euron luokkaa. Susireviirejä esiintyy Suomessa kaarevana nauhana Lounais-Suomesta länsirannikkoa pitkin Pohjois-Savoon ja Kainuuseen ja sieltä edelleen Pohjois-Karjalaan. Susi on määritelty Suomessa uhanalaiseksi, eikä sen kanta ole vielä suotuisalla suojelutasolla.
 Susireviireillä on eroja. Jotkut sudet ovat Kojolan mukaan paljon alttiimpia käymään koiran kimppuun kuin jotkut toiset.
 – Jos on etähakuinen koira, jolla omistaja jää kauas, niin kyllä siinä on susireviirillä riski olemassa. Mutta kun ottaa huomioon, kuinka paljon metsästyskoiria on metsässä jahtikaudella, niin keskimäärin se riski ei ole erityisen suuri.
 Voiko metsästäjä tehdä jotain, että sudet eivät kiinnostuisi koirasta? Erilaisia kokeiluja on ollut, muun muassa suojaliivejä ja koiran kaulapantaan kiinnitettäviä kelloja on testattu.
 – Ne eivät ole saaneet suuremmin käyttäjäkuntaa ja hyväksyntää metsästäjien keskuudessa. Yksi mahdollisuus olisi, että kaikilla susilla olisi seurantapanta, mutta se on tietysti ihan mahdoton toteuttaa.
 Susitutkija Ilpo Kojola. Kojola kuvattiin kesäkuussa 2020. Thomas Hagström / Yle
 Lapissa susikanta pysyy kurissa poroelinkeinon suojelussa
 Lapissa koirille on aiheutunut selvästi vähemmän vahinkoja kuin monilla muilla alueilla. Tähän vaikuttaa se, että poronhoitoalueella kantaa rajoitetaan porojen suojaamiseksi Riistakeskuksen myöntämillä vahinkoperusteisilla luvilla. Suomessa  ei ole kannahoidollista metsästystä .
 Ilpo Kojolan mukaan poronhoitoalueella liikkuu vuosittain jokunen susi. Tavallisesti ne ovat vaeltelevia yksinäisiä nuoria, jotka tulevat esimerkiksi Kainuun ja Pohjanmaan vyöhykkeeltä tai Venäjältä.
 Kojolan mukaan on mahdollista, että Lapissa olisi myös isompia susipopulaatioita.
 – Sarminiemi on lähellä Venäjän rajaa. Voi olla, että siellä on syntynyt pentue, ja ne ovat perhelaumana siirtyä Suomen puolelle. Ennenaikaista sanoa, mutta on se mahdollista.
 Viimeaikainen susikannan vahvistuminen ei välttämättä näy poronhoitoalueen susikannassa
 – Mielestäni ei voi ennakoida suden aiheuttamille koiravahingoille merkittävää kasvua Lapissa, ainakaan poronhoitoalueella, Lyly sanoo.
 Lue lisää:   Pitääkö susien metsästys sallia? Näin vastaavat Suomen tiheimmällä susialueella asuvat kansanedustajat – lue Ylen kyselyn tulokset
 Kuuntele Yle Areenassa:

Yhä enemmän koiria kuolee susien hampaisiin, eivätkä kaikki tapaukset tule edes ilmi – Riko-koiran kohtaloksi koitui metsästysreissu Lappiin


Summary: Identiteettiin menevät keskustelut menevät helposti tunteisiin, koska niissä ollaan tärkeiden asioiden äärellä ja koska yhteiskunnallinen keskustelu on myös kilpailua huomiosta, kirjoittaa Attias.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Olen ammatiltani sovittelija. Olen siis työssäni tottunut tilanteisiin, joissa ihmisten välillä on jyrkkiä vastakkainasetteluja, jännitteitä ja konflikteja.
 Viime vuosina yhteiskunnallisen keskustelun seuraaminen on tuntunut usein siltä, että olen töissä. Keskusteluun osallistuminen tuntuu hankalalta, kun niin helposti tulee leimatuksi jonkinlaiseksi. Kärjistynyt keskustelu saa meidät ottamaan vaistomaisesti kantaa puolesta tai vastaan, ja joskus vain siksi, että jonkun asian esitti tai ei esittänyt “meikäläinen”.
 Siinä, mitä julkisessa keskustelussa tapahtuu , on jotain samaa, kuin siinä, mikä tapahtuu silloin, kun ihmiset ovat riidoissa keskenään.
 Sekä konflikteissa, että yhteiskunnallisessa keskustelussa asiat menevät tunteisiin. Kun tunteet ovat pinnassa, keskustelu muuttuu vaikeaksi, jos emme tunnista tunteiden olemassaoloa. Jos keskustelu herättää tunteita, se koskee tärkeitä asioita.
 Kun riittävä joukko ihmisiä kokee, etteivät vallitseva tarina ja yhteiskunnalliset keskustelut pidä sisällään heidän todellisuuttaan, on normaalia korottaa ääntään.
 Viime aikoina   on puhuttu paljon identiteettipolitiikasta . Siitä puhutaan tyypillisesti silloin, kun joku puhuu  meistä , ja joku toinen kokee, ettei tuo asia koske  meitä muita . Identiteettiin perustuvia vaatimuksia esittävät minun mielestäni tasapuolisesti kaikki: sekä kansallismieliset tahot, että ne, jotka eivät mahdu annettuun kansalliseen määrittelyyn ja siihen liittyvään elämäntapaan. Ja miksi eivät esittäisi? Kun riittävä joukko ihmisiä kokee, etteivät vallitseva tarina ja yhteiskunnalliset keskustelut pidä sisällään heidän todellisuuttaan, on normaalia korottaa ääntään. Niin kauan kuin erilaisia todellisuuksia ei tunnusteta, äänet kovenevat ja koventavat toisiaan.
 Erilaiset äänet  eivät itsessään ole ongelma. Nehän ovat demokratiankin kannalta juuri sitä, mitä tarvitaan. Äänen käyttäminen ja siihen liittyvät konfliktit kertovat, että ihmisillä on halua vaikuttaa omaa elämää koskeviin olosuhteisiin ja päätöksiin. Demokratiaa uhkaa pikemminkin se, ettei kaikkia todellisuuksia oteta todesta. Demokratia voi hyvin, vain, jos erimielisyyksiä kestetään ja niitä osataan käsitellä.
 Identiteettiin menevät keskustelut menevät helposti tunteisiin, koska niissä ollaan tärkeiden asioiden äärellä ja koska yhteiskunnallinen keskustelu on myös kilpailua huomiosta. Ja koska kilpailu huomiosta on kovaa, näkyvyyttä saa, jos on tarpeeksi kärkäs ja radikaali. Tuntuu siis, että systeemi, jossa keskustellaan, ruokkii radikalisoitumista.
 Politiikan tutkija  Pasi Saukkonen  on saanut minut  katsomaan politiikkaa uudella tavalla .  Hän on ehdottanut , että politiikkaa katsottaisiin yhteisten asioiden hoitamisen sijasta välineenä organisoida erilaisuutta. Saukkosen mukaan, kun ajattelemme politiikkaa yhteisten asioiden hoitamisena, emme välttämättä tule aina kriittisesti ajatelleeksi sitä, kenen asioista puhumme ja kenen asioista olemme puhumatta. Tämä aiheuttaa ainakin kahdenlaisia ongelmia. Se marginalisoi niitä, jotka ovat jollain tavoin erilaisia suhteessa valtaan. Lisäksi se heikentää valmistautumista erilaisuuteen liittyvien konfliktien kohtaamiseen ja käsittelyyn. Hänen ehdotuksensa on, että arvo-ja identiteettikeskustelujen sijasta olisi tärkeämpää keskustella sellaisista pelisäännöistä ja toimintatavoista, jotka tekevät yhteiselon ja asioiden hoitamisen mahdolliseksi erilaisuuksista huolimatta. Miten noihin keskusteluihin voisi päästä?
 Sovittelussa tiedetään, että kaikkien osapuolten täytyy saada kerrottua tarinansa, ennen kuin päästään eteenpäin.
 Sovittelu opettaa , että kun asiat ovat menneet tunteisiin, tärkein ensiaskel on kuunteleminen, jotta osapuolet tulevat kuulluksi oman tarinansa kanssa. Mitä radikaalimpaa puhetta, sen radikaalimmin täytyy myös kuunnella.
 Kuunteleminen on hyödyllistä siksi, että se auttaa ihmisiä pohtimaan asioita tarkemmin, ja tuomaan monisävyisyyttä sekä omaan tarinaan, että yhteisiin keskusteluihin.
 Sovittelussa tiedetään, että kaikkien osapuolten täytyy saada kerrottua tarinansa, ennen kuin päästään eteenpäin. Tarinan ensimmäiset versiot eivät kuitenkaan ole yleensä sellaisia, jotka rakentaisivat rauhaa. Ne ovat yleensä kaukana toisistaan, mustavalkoisia ja rajujakin. Ne eivät kuitenkaan ole lopullinen totuus, vaan keskustelunavaus. Niitä pohditaan ja syvennetään niin kauan, kunnes tulee tunne siitä, ettei kukaan osapuoli jyrää oman versionsa kanssa toisen yli. Yhteisessä keskustelussa yhteisestä tarinasta rakennetaan sellainen, johon mahtuu monta todellisuutta. Lopulta se, mikä tuo rauhaa, on jaettu todellisuus, josta kaikki osapuolet voivat tunnistaa itsensä.
 Miriam Attias
 Kirjoittaja on konfliktinratkaisun ammattilainen, joka työskentelee työnohjaajana ja sovittelijana. Hän tutkii parhaillaan sitä, miten meidän tulisi toimia, jotta konfliktit tulisivat ratkaistuksi yhteiskuntarauhaa rakentavalla tavalla.
 Kolumnista voi keskustella 1.10. klo 23.00 saakka.

Miriam Attiaksen kolumni: Mitä radikaalimpaa puhetta, sen radikaalimmin täytyy myös kuunnella


Summary: Daniel Craig jättää komeat jäähyväiset uudessa Bond-elokuvassa No Time to Die. Elokuvan roolitus on aiempaa moninaisempi. Cary Joji Fukunaga paljastuu perinteiseksi Bond-ohjaajaksi.

Uuden Bond-elokuvan julkistusta on odotettu hartaasti. Yhdysvaltalaisen  Cary Joji Fukunagan , 44, ohjaama  No Time to Die  on ollut valmiina jo puolitoista vuotta, mutta elokuva on odottanut hyllyllä koronarajoitusten päättymistä.
 Kiinnostus uuteen Bond-elokuvaan on ollut kova. Suomessa lippuja on ostettu ennakkoon siihen tahtiin, että  No Time to Diesta  tulee todennäköisesti tämän vuoden  katsotuin elokuva . James Bond on globaali instituutio, jota on seurattu valkokankailla jo 60 vuotta. Ja instituutio on vain vahvistanut asemiaan 15 viime vuoden aikana. Siitä saa kiittää  Daniel Craigia , 53, joka on onnistunut tekemään ristiriitaisesta hahmostaan yhä kiinnostavamman.
 Bondista on tullut Craigin kaudella suositumpi kuin koskaan. Uuden elokuvan budjetti on arviolta hieman yli 250 miljoona euroa, ja elokuvan tuottaja, MGM-studiot, odottaa siltä merkittäviä tuottoja.
 Craigin näyttelemät Bond-elokuvat ovat keränneet talouslehti  Forbesin  mukaan tähän mennessä yhteensä noin 2,7 miljardia euroa pääsylipputuloina maailmanlaajuisesti.
 Ei siis ihme, että Craigin viimeiseksi jäävä Bond-elokuva herättää tunteita myös tuotantoyhtiössä.
 Daniel Craig No Time to Die -elokuvan kuninkaallisessa ensi-illassa Lontoossa tiistaina 28.9.2021. Tristan Fewings / Getty Images
 Jäähyväiset tippa silmässä
 Nyt ensi-iltaan saapuvan Bondin teko alkoi hankalissa merkeissä. Alkuperäinen ohjaaja, brittiläinen  Danny Boyle  ( Trainspotting ,  Slummien miljonääri ), siirrettiin tuotannosta sivuun, ja uudeksi ohjaajaksi löydettiin käsikirjoittaja, elokuvaaja ja elokuvaohjaaja Fukunaga.
 Hän oli yllätysnimi jo siksi, että Bond-elokuvien ohjaajat ovat aiemmin olleet aina brittejä. Fukunaga on nousevan polven elokuvantekijä, joka on ansioitunut tv-draamassa. Hänen tunnetuin työnsä on  True Detective -tv-sarjan ensimmäisen tuotantokausi. Fukunaga sekä ohjasi että tuotti sen.
 Hänet tunnetaan tinkimättömästä visuaalisuudestaan. On yllättävää, että  No Time to Die  on lopulta todella perinteinen Bond-elokuva.
 – Fukunaga on erittäin visuaalinen ohjaaja, joka rakastaa kaikenlaisia vempaimia. Niitä on nyt aiempaa enemmän. Fukunaga sai todella monimutkaisen tarinan kauniisti pakettiin, Craig sanoo Ylen haastattelussa.
 Kun viimeiset kuvaukset olivat ohi legendaarisilla Pinewoodin studioilla Englannissa, tähti liikuttui kyyneliin.
 – Koko tuotantotiimi, toimiston väki ja näyttelijät tulivat jättämään minulle jäähyväiset. Se oli todella tunteikas hetki, kun ympärillä oli ihmisiä, joiden kanssa olin tehnyt vuosia töitä, Craig toteaa.
 Seuraajastaan hänellä ei ole tietoa.
 – Luojan kiitos, se ei ole minun ongelmani, Craig toteaa.
 Ranskalaisnäyttelijä Léa Seydoux tekee hienon paluun Bond-elokuvaan. Kuva elokuvasta. Nicole Dove / DANJAQ, LLC AND MGM
 Bond on vaarallinen tappaja
 Fukunaga on pukeutunut haastattelussa paksuun, kananmunankeltaiseen neuletakkiin. Hän antaa itsestään rauhallisen ja harkitun vaikutelman. Rauhallisuudesta on varmasti ollut apua, sillä elokuvantekijät taistelivat jatkuvasti aikaa vastaan.
 No Time to Diessa  on näyttäviä takaa-ajokohtauksia, kuten lajityypin perinteeseen kuuluu.
 –  No Time to Dien  teko oli todella vaikea projekti. Meillä oli niin vähän aikaa yrittää tehdä huippuhienoa jälkeä. Uskon, että onnistuimme, mutta se otti koville, Fukunaga sanoo.
 Fukunaga on järjestyksessä neljäs ohjaaja, joka tekee työtä Bond-elokuvassa Craigin kanssa. Aiemmat ovat  Sam Mendes ,  Marc Forster  ja  Martin Campbell .
 – James Bond on muuttunut paljon. Hänellä on enemmän kokemusta. Toisaalta häntä on myös vahingoitettu ja petetty, Fukunaga sanoo.
 Elokuvassa Bond viettää eläkepäiviään Jamaikalla, kunnes vanha tuttu CIA:sta rikkoo hiljaisuuden. Edessä on siepatun tutkijan pelastusoperaatio, joka johtaa vaarallisen mysteeririkollisen jäljille.
 Fukunaga totesi hiljan elokuva-alan vaikutusvaltaisessa Hollywood Reporter -lehdessä, että alkuaikojen elokuvien  Bond on raiskaaja . Sellainen hahmo ei enää vetele.
 Bondin täytyy Fukunagan mukaan olla kuitenkin uskollinen Flemingin luomalle hahmolle, vaikka maailma muuttuu ympärillä.
 – Bondin DNA:n mukaan hän on vaarallinen ja vahingoitettu henkilö, joka kokee olevansa ulkopuolinen. Hän on tappaja. Bond kyseenalaistaa auktoriteetteja, ja hänellä on vahva, moraalinen kompassi. Bondin oikeudenmukaisuuden taju voi mennä valtion edun edelle, Fukunaga listaa.
 Craigin seuraajasta Fukunagalla ei ole hajuakaan.
 – Se ei ole minun ongelma, ja olen onnellinen siitä.
 Lashana Lynch on Britannian salaisen palvelun uusi agentti Nomi. Kuva elokuvasta. Nicole Dove / DANJAQ, LLC AND MGM
 Musta nainen salaisena agenttina
 No Time to Die  esittelee uuden, kiinnostavan hahmon. Nomi on Britannian salaisen palvelun tuore agentti, joka kantaa Bond-instituutiossa moninaisuuden lippua. Häntä näyttelee musta nainen, 33-vuotias englantilainen  Lashana Lynch .
 – Olen jamaikalaistaustaisesta, lontoolaisesta työläisperheestä. Kukaan ei olisi uskonut, että jonain päivänä molempia asioita voi juhlia tällä tavalla. Olen kiitollinen sekä näyttelijänä, lontoolaisena että mustana naisena siitä, että voin esittää tällaista hahmoa näin tyylikkäässä yhteydessä, Lynch sanoo.
 Hän nousi Bond-elokuvaan Lontoon teatterimaailmasta. Lynch oli mukana Royal Court -teatterin ylistetyssä näytelmässä  ear for eye , joka käsitteli mustien kokemaa rasismia. Näytelmän tuotti  Barbara Broccoli , joka tunnetaan parhaiten Bond-elokuvien pitkäaikaisena tuottajana.
 Nomi on itsevarma henkilö, joka uskoo olevansa parempi kuin muut Britannian salaisen palvelun agentit.
 – Nomi on sitä mieltä, että hänellä on kaikki mahdolliset taidot Bondiin verrattuna. Nomi tuntee viimeiset keksinnöt ja vempaimet. Hän on nykyajan agentti ja itsevarmempi kuin Bond, Lynch sanoo.
 Rami Malek pääsee tekemään pahiksen roolin uudessa Bond-elokuvassa No Time to Die. Kuva elokuvasta. Nicole Dove / DANJAQ, LLC AND MGM
 Pahiksen aksenttiin kiinnitettiin huomiota
 Bondin vastavoimana elokuvassa esiintyy tällä kertaa  Rami Malekin  näyttelemä hahmo Safin. Bond-pahis on todennäköisesti monen näyttelijän unelma.
 – Pahis pitää itseään usein tarinan sankarina. Joten näyttelijä saa esittää sekä pahista että sankaria. Ja Bondissa saa tehdä pahiksena melkein mitä tahansa, Malek sanoo.
 Etenkin kylmän sodan aikana Bond-pahisten aksentista saattoi päätellä, mikä valtio tai mahti koettiin milloinkin länsimaiden uhkana. Nyt tekijät ovat miettineet tarkkaan, ettei sama toistu.
 – Opettelin hahmoani varten aksentin, joka sekoitus monen eri maan kielistä. Emme tuomitse näin jotain tiettyä valtiota vihamieliseksi, kuten takavuosien Bondeissa, Malek sanoo.
 Malekin hahmo jää tavanomaiseksi Bond-pahikseksi, mutta elokuvan vaikuttavimman sivuroolin tekee ranskalainen  Léa Seydoux . Hän palaa elokuvaan psykologi Madeleine Swannina, jolle Bond menetti jo kerran sydämensä. Paluu rooliin oli Seydoux’n mukaan helppo.
 – En valmistautunut paluuseen juuri mitenkään. Tuotannossa oli niin paljon tuttuja ihmisiä entuudestaan, Seydoux sanoo.
 Fukunagalle  No Time to Die  jäänee viimeiseksi ja ainoaksi Bond-elokuvaksi.
 Ohjaaja kertoo Ylelle, ettei hänellä ole aikomusta jatkaa tuotteen parissa.
 – En näe itseäni juuri nyt hyppäämässä seuraavan Bondin ohjaajaksi.
 Hän kertoo viimeistelevänsä parhaillaan minisarjaa, joka sijoittuu toiseen maailmansotaan.
 Masters of the Air  pitäisi olla valmiina jouluun mennessä, ja sen jälkeen Fukunaga aikoo lähteä Meksikoon surffaamaan.
 Siellä odottaa ohjaajan suomalainen ystävä  Kalle Carranza . Hän on puoliksi meksikolainen lainelautailija, joka tunnetaan hyvin alan piireissä.
 No Time to Die, ensi-ilta 30.9.
 Daniel Craig ei ota kantaa siihen, kuka on seuraava James Bond. Kuva elokuvasta. Nicole Dove / DANJAQ, LLC AND MGM

Daniel Craig tekee uransa tunteikkaimman Bondin – “Luojan kiitos, se ei ole minun ongelmani”, hän toteaa seuraajastaan Ylelle


Summary: Moni netissä tavaraa myyvä saa ilmoituksen julkaistuaan suomenkielisen tekstiviestin tai WhatsApp-viestin. Viestissä olevan linkin takana on sivusto, joka kalastelee käyttäjän luottokorttitunnuksia.

Verkon vertaiskauppasivustoilla leviää uusi huijaus, jonka tarkoituksena on kalastella käyttäjien luottokorttitietoja.
 Huijarit etsivät esimerkiksi Tori.fi-palvelussa julkaistuja puhelinnumeroita. Puhelinnumeron omistajat saavat suomenkielisen viestin, jossa heitä pyydetään siirtymään Postin tai Postnordin sivuilta näyttäville tietojenkalastelusivuille.
 Kuvatun kaltaisia huijausyrityksiä alkoi tulla Liikenne- ja viestintävirasto Tracifomin Kyberturvallisuuskeskuksen tietoon alkuvuodesta 2021. Nyt ilmoituksia tulee viikoittain ja tiedossa on myös luottokorttitietonsa menettäneitä suomalaisia.
 Yle on saanut kalasteluviesteistä useita juttuvinkkejä viime päivien aikana. Ryhdyimme huijarin kanssa juttusille selvittääksemme, miten huijaukset toimivat.
 "Haluan ostaa sinulta, mutta asun toisessa kaupungissa"
 Yksi Ylen tietoon tulleista huijausyrityksistä alkaa WhatsApp-viestillä. Vanhoja lehtiä Tori.fi-palvelussa myynyt ilmoittaja saa suomalaisesta puhelinliittymästä tiedustelun.
 Viesti vaikuttaa päällisin puolin suomenkieliseltä. Sanamuodot antavat kuitenkin vaikutelman konekäännöksestä tai vähintään ei-natiivista kirjoittajasta.
 Huijauksesta on erilaisia muunnelmia, mutta periaate on sama: kalastella käyttäjältä tietoja. Pelkkä linkin klikkaaminen ei tiettävästi ole tässä tapauksessa vaarallista, mutta korttitietojen syöttäminen on. Kuvankaappaus/ Whatsapp
 Seuraavassa viestissä huijari ilmoittaa haluavansa ostaa tuotteen, mutta asuvansa toisessa kaupungissa. Siksi hän ehdottaa "Posti toimitusta". Posti kuulemma pakkaa tavaran – myyjän tarvitsee vain klikata linkkiä ja vahvistaa tavaran toimitus siellä.
 Linkki vie sivustolle, joka näyttää hyvin aidolta Postin sivulta. Ellei käyttäjä huomaa epäillä erikoista URL-osoitetta, tässä voi haksahtaa.
 Tässä vaiheessa on kuitenkin jo riittävästi todisteita siitä, että kyseessä on huijaus, sanoo tietoturva-asiantuntija  Ville Kontinen  Traficomista.
 – On OK tehdä kauppaa WhatsAppilla ja joskus kumppani voi myös käyttää huonoa suomea. Mutta jos syötetään linkkejä verkkosivuille, joissa pitäisi lähteä vahvistamaan rahti- tai kuriirikuljetusta, pitäisi hälytyskellojen soida.
 Postista huomautetaan, että heillä ei edes ole viesteissä kuvattua palvelua.
 "Ja sittenhän peli on menetetty"
 Linkin takaa löytyvä sivusto on suomenkielinen, mutta osa sanavalinnoista on epäilyttäviä. Kuvankaappaus verkosta
 Postin sivustolta näyttävä valesivusto kätkee sisälleen ansan. Jotta käyttäjä voi vahvistaa tavaran toimituksen, hänen on annettava luottokorttitietonsa.
 Uskottavan alun jälkeen sivu alkaa näyttää entistä epäilyttävämmältä. Osa teksteistä on ruotsinkielisiä ja suomenkieliset termitkin ovat kömpelöitä. Luottokortin tietoja siirrytään syöttämään "Varojen vastaanotto" -napista ja tiedot vahvistetaan linkistä, jossa lukee "Menettely".
 Pisteenä i:n päällä huijari pyytää uhria jopa ilmoittamaan luottokorttinsa saldon.
 – Jos syötät tiedot, kortti pyritään aivan varmasti niistämään niin tyhjäksi kuin pystytään, varoittaa Traficomin Kontinen.
 Postin turvallisuuspäällikkö  Heikki Horn  pitää isona riskinä, että joku menee lankaan ja syöttää valesivustolle omat pankkikorttitietonsa.
 – Ja sittenhän peli on menetetty ja kortti pitää sulkea, hän sanoo.
 Vastaavia huijausyrityksiä on tullut Traficomin tietoon myös ainakin Oikotiellä, huuto.netissä ja Facebook Marketplacessä. Joskus yhteydenotot tulevat tekstiviestillä, joskus WhatsAppin kautta.
 Kontisen mukaan puhelinnumeroiden haravointi ja ensikontaktit uhreihin vaikuttavat tapahtuvan koneellisesti.
 – Toisaalta kun keskustelu etenee, kumppani pystyy käymään keskustelua, johon itse koodattu tekoäly ei taivu. Näyttää siltä, että siellä on ihminen toisessa päässä.
 Lue myös:   Digitreenit: Epäiletkö nettihuijausta? Kysy nämä kysymykset!
 Jäljet johtavat Venäjälle
 Huijari esittää olevansa Anneli Koskinen Kittilästä, mutta tiedot ja kuva ovat vääriä. Kuvankaappaus
 Jututtamamme huijari kertoo olevansa nimeltään "Anneli Koskinen" ja kotoisin Kittilästä. Ylen selvityksen perusteella tiedot ovat kuitenkin keksittyjä – jäljet näyttävät johtavan Kittilästä reilusti itään.
 "Annelin" antama postiosoite kuuluu hotelli Kittilälle. Hänen profiilikuvanaan on nuoren naisen kuva, jota ei löydy esimerkiksi Googlen käänteisestä kuvahausta.
 Sen sijaan venäläisen yandex.ru-sivuston käänteinen kuvahaku paikantaa kuvan Komin tasavallassa Venäjällä julkaistuun työpaikkailmoitukseen. Kuvan henkilöllä tuskin on mitään aavistusta siitä, että hänen kasvojaan käytetään huijaukseen Suomessa.
 Myös Postin sivustoa jäljittelevä valesivusto on rekisteröity Venäjälle.
 Jokin kontakti huijareilla kuitenkin on Suomeen. Muuten heillä ei olisi käytössään suomalaista puhelinliittymää kalasteluviestien lähettämiseen.
 Tori.fi: Huijaukset ovat entistä kehittyneempiä
 Myös Tori.fi-palvelun mukaan huijaustyyppi näyttäisi olevan peräisin Venäjältä. Vastaavia on havaittu saman konsernin sisarsivustoilla Ruotsissa ja Tanskassa.
 Liiketoimintajohtaja  Jenni Tuomisto  sanoo, että huijaukset ovat nyt aiempaa kehittyneempiä.
 – Niissä on hyvä suomenkielinen käännös. Uhreja ohjataan hyvin aidonnäköisille sivustoille, joilla saattaa olla jopa asiakaspalveluchatti. Huijarit yrittävät tehdä omaa työtänsä koko ajan paremmin, mikä vaatii käyttäjiltä valppautta.
 Tori.fi tiedotti hieman samankaltaisesta huijausyritysten aallosta alkuvuodesta. Silloin käyttäjiä yritettiin houkutella Tori.fi-sivuston näköiselle valesivustolle. Siellä uhreilta kalasteltiin maksukorttitietoja "maksun vapauttamisen" tekosyyllä.
 – Torilla ei ole omaa maksujärjestelmää. Myyjän on hyvä valita ostajan kanssa sellainen maksujärjestelmä, jonka hän itse tuntee, Tuomisto neuvoo.
 Lisäksi Tori.fi opastaa käyttäjiä käymään kaikki keskutelut palvelun omassa viestisovelluksessa.
 – Eikä varsinkaan kannata lähteä hoitamaan asiaa minkään epämääräisen linkin kautta.
 Tuomiston mukaan Tori.fi-palvelun kautta kulkee 2,5 miljoonaa yhteydenottoa kuukausittain. Huijausviestit ovat yhtiölle kiusallisia, mutta viestimäärään suhteutettuna kuitenkin harvinaisia.
 Katso  Ylen Digihuijatut-sarjasta  nettihuijareiden uhriksi joutuneiden tarinoita.

Uusi huijaus kiusaa nettikirppisten käyttäjiä – "Kortti niistetään niin tyhjäksi kuin pystytään", varoittaa asiantuntija


Summary: Edustajainhuone äänestää torstaina lakipaketista, joka suuntaisi rahaa esimerkiksi teiden ja sähköverkkojen korjaamiseen. Läpimeno ei ole lainkaan varmaa, ja Bidenin tärkein tavoite on vaakalaudalla.

1. Mistä uudistuksissa on kyse?
 Bidenin vaalikampanjan keskeisin vaalilupaus oli  build back better , eli vapaasti käännettynä “rakennetaan entistä ehompi”.
 Biden lupasi, että Yhdysvallat nousee pandemiakuopasta investoimalla rahaa projekteihin, joiden on tarkoitus parantaa maan kilpailukykyä ja amerikkalaisten elämänlaatua.
 Loppukeväällä Biden esitteli kaksi järeää lakipakettia. Toisella oli tarkoitus suunnata rahaa yhteiskunnan perusrakenteiden korjaukseen, esimerkiksi siltoihin, teihin ja sähkö- ja vesiverkostoon.
 Toinen olisi keskittynyt Bidenin sanoin “inhimilliseen infrastruktuuriin” eli esimerkiksi lastenhoitoon, vanhustenhuoltoon ja koulutukseen.
 Biden keskittyi aluksi ensiksi mainittuun pakettiin. Bidenin oma ehdotus olisi maksanut noin 2,3 biljoonaa dollaria. Esitys sisälsi rahaa muun muassa tietoliikenneyhteyksiin, liikenteen sähköistämiseen, kohtuuhintaisten asuntojen rakentamiseen sekä julkiseen liikenteeseen.
 Länsi-Virginian demokraattisenaattori Joe Manchin ei kesällä ollut valmis tukemaan pelkästään demokraattien muotoilemaa perusrakennuspakettia. EPA
 Alkuperäinen suunnitelma tyssäsi heti.
 Republikaanit tyrmäsivät Bidenin suunnitelman. Demokraattisenaattorit  Joe Manchin  ja  Kyrsten Sinema  taas ilmoittivat, etteivät he äänestäisi paketin puolesta ilman puolueiden yhteistyötä.
 Kesän aikana puolueet tekivät yhteistyönä karsitun, noin biljoonan dollarin esityksen. Viilattu versio leikkasi tuntuvasti ennen kaikkea liikenteen sähköistämiseen, vedenjakelun parantamiseen ja julkiseen liikenteeseen tarkoitettuja tukia. Esimerkiksi asuntojen rakentamiseen suunnatuista varoista luovuttiin kokonaan.
 Puolueiden yhteinen paketti meni heittämällä läpi senaatissa. Lakipaketti tarvitsee kuitenkin vielä hyväksynnän edustajainhuoneelta. Siitä äänestetään nyt torstaina.
 2. Miksi demokraatit tappelevat keskenään?
 Infrastruktuuripaketti on syventänyt demokraattipuolueen sisäistä jakolinjaa. Nyt demokraattien sisäinen vastakkainasettelu uhkaa kaataa koko paketin.
 Edustajainhuoneessa on paljon demokraatteja, jotka kannattavat puolueen keskilinjaa vasemmistolaisempaa politiikkaa. Lakien läpivieminen vaatii heidän tukensa.
 Nämä progressiiviset demokraatit eivät ole tyytyväisiä republikaanien kanssa sorvattuun lakipaketin uuteen versioon.
 Heidän johtohahmonsa kuten  Alexandria Ocasio-Cortez  ja  Pramila Jayapal  ovat vannoneet kaatavansa paketin edustajainhuoneessa, ellei senaatti hyväksy samalla uutta 3,5 biljoonan budjettiesitystä, joka on tarkoitettu “inhimillisen infrastruktuurin” parannuksiin.
 Edustajainhuoneen progressiivisien demokraattien merkittävä johtohahmo Pramira Jayapal puolustaa budjettiesitystä. EPA
 Siinä on muun muassa rahaa lapsilisään, ilmaiseen esikouluun, lastenhoitoon, lukion jälkeiseen koulutukseen ja perhevapaisiin.
 Paketti olisi merkittävä koko maailman kannalta. Mukana on puhtaan energian standardi, verokannusteita ja muita ilmaston kannalta tärkeitä uudistuksia.
 Budjettiesitys voisi mennä pelkillä demokraattiäänillä läpi, elleivät maltilliset demokraattisenaattorit Sinema ja Manchin vastustaisi esitystä. Heidän mielestään paketti on keskeneräinen ja liian kallis.
 Umpikuja saattaa pahimmillaan johtaa siihen, että kumpikaan osa Bidenin agendasta toteudu.
 2. Miksi Biden haluaa uudistaa Yhdysvaltain perusrakenteita?
 Biden yhdistää konkreettisen tarpeen poliittiseen peliin.
 Presidentin politiikan keskiössä on ilmastonmuutoksen vastainen taistelu, ja lakipakettien olisi tarkoitus muuttaa suuret puheet teoiksi.
 Biden on luvannut Yhdysvaltain puolittavan päästönsä vuoden 2005 tasosta vuoteen 2030 mennessä. Tavoitteeseen pääsy vaatii tuntuvia sijoituksia puhtaan energian tuotantoon ja liikenteen sähköistämiseen.
 Yhdysvaltain presidentti Joe Biden lupasi YK:n yleiskokouksessa Yhdysvaltain lisäävän kansainvälisten ilmastotoimien rahoitusta reilusti. Eduardo Munoz / EPA
 Samalla Yhdysvaltain infrastruktuuri vanhenee ja esimerkiksi siltojen ja teiden peruskorjaukseen tarvitaan rahaa.
 Yhdysvaltain insinööriliitto on arvioinut, että pelkästään nykyisten perusrakenteiden korjaaminen tulee maksamaan yli kaksi biljoonaa dollaria seuraavan kymmenen vuoden aikana.
 Bidenin paketissa alun perin mukana ollut kohtuuhintaisten asuntojen rahoitus olisi sekin ollut pikaisesti tarpeen. Asunnoista on pulaa, ja jo ennen pandemiaa joka neljäs vuokralainen käytti yli puolet tuloistaan vuokramenoihin.
 Mitä tulee Bidenin agendan toiseen osaan, myös esimerkiksi lastenhoidon tuelle on huutava tarve. Lastenhoidon saatavuus ja hinta vaikuttavat jo vanhempien mahdollisuuksiin tehdä töitä, ja yhä useampi nainen on pudonnut pois työvoimasta pandemian aikana.
 Biden lupasi presidentiksi tullessaan yhdistää kansaa ja kannustaa puolueita yhteistyöhön. Teiden ja siltojen rakentaminen saakin kannatusta yli puoluerajojen.
 Biden haluaa näyttää amerikkalaisille ennen vuoden 2023 vaaleja, että hallinto pystyy parantamaan kansalaisten elämänlaatua. Nopeasti toimiva netti, puhdas vesijohtovesi ja uudet työpaikat ovat kouriintuntuvia parannuksia.
 4. Miten lakipaketin kohtalo vaikuttaa Bidenin suosioon?
 Monen demokraattiäänestäjän silmissä Biden on laiminlyönyt infrainnossaan muita polttavia ongelmia.
 Biden ei ole esimerkiksi ajanut kansallista vaaliuudistusta samalla innolla. Se saattaa kostautua demokraateille jo ensi vuoden välivaaleissa. Ilman uudistusta republikaanit pääsevät piirtämään vaalipiirit 20 osavaltiossa ja demokraatit 11:ssä.
 Myös poliisivoimien uudistus ja maahanmuuttajien kansalaisuuskysymykset ovat jääneet taka-alalle.
 Kansan silmissä perusrakenteiden korjaukset ovat todella suosittuja. Mutta jos paketti epäonnistuu, hallinnon poliittinen punnerrus valuu hukkaan.
 Bidenin suosio on viime viikkoina laskenut. Tällä hetkellä alle puolet amerikkalaisista pitää presidenttiä pätevänä tehtäväänsä.

Yhdysvalloissa ratkeaa, menevätkö Bidenin jättimäiset rakennussuunnitelmat läpi – Näin demokraattien välinen tappelu voi vielä kaataa koko paketin


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Massahuijauksen jäljet näyttävät johtavan Venäjälle
 Netin vertaiskauppasivustoilla leviää uusi huijaus, joka pyrkii kalastelemaan käyttäjien luottokorttitietoja. Huijarit etsivät esimerkiksi tori.fi-sivuston ilmoituksista käyttäjien puhelinnumeroita. Käyttäjät saavat suomenkielisiä viestejä, joissa olevat linkit johtavat huijaussivustoille. Liikenne- ja viestintävirasto Traficomin mukaan tiedossa on uhreja,  jotka ovat menettäneet korttitietonsa huijauksissa .
 Yhdysvalloissa ratkeaa, menevätkö Bidenin jättimäiset rakennussuunnitelmat läpi – Näin demokraattien välinen tappelu voi vielä kaataa koko paketin
 Biden on luvannut Yhdysvaltain puolittavan päästönsä vuoden 2005 tasosta vuoteen 2030 mennessä. Tavoitteeseen pääsy vaatii tuntuvia sijoituksia puhtaan energian tuotantoon ja liikenteen sähköistämiseen. Al Drago / EPA
 Edustajainhuoneen on määrä äänestää torstaina lakipaketista, joka suuntaisi rahaa esimerkiksi  teiden ja sähköverkkojen korjaamiseen . Läpimeno ei ole lainkaan varmaa, ja samalla presidentti  Joe Bidenin  tärkein tavoite on vaakalaudalla.
 Daniel Craig jättää komeat jäähyväiset Bondina
 Daniel Craig tervehti faneja 'No Time To Die'
-elokuvan ensi-illassa 28. syyskuuta Lontoossa. Neil Hall / EPA
 Tänään ensi-iltansa Suomessa saava Bond-elokuva   No Time to Die  päättää  Daniel Craigin  uran James Bondina. Elokuvan roolitus on moninaisempi kuin aiemmin. Bond saa rinnalleen mustan naisen, joka on Britannian salaisen palvelun uusi agentti. Craigin seuraajasta ei ole tietoa.
 Muotiala haluaa marketteihin siirtyneet asiakkaat takaisin juhlakauden alla
 Mallinuket oli puettu juhlamekkoihin Kämp Gallerian ikkunassa. Markku Rantala / Yle
 Suomessa valmistaudutaan poikkeuksellisen vilkkaaseen juhlakauteen. Viimeiset kokoontumisrajoitukset poistuvat sopivasti pikkujoulukauden alla. Esimerkiksi  muotiliikkeet odottavat asiakasvirtojen kasvua .
 Tiedossa pilvinen päivä
 Yle
 Tänään pilvisyys on runsasta. Sää on yleisesti poutainen. Heikot sadekuurot ovat mahdollisia maan keskiosassa ja Perämeren rannikolla.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Netin kauppasivustoilla leviää uusi huijaus, muotiala odottaa vilkasta juhlakautta, Daniel Craig jättää jäähyväiset James Bondina


Summary: Koronarajoitusten lieventyminen näkyy nyt ihmisten tarpeena päästä juhlimaan. Esimerkiksi muotikaupoilla ja seurakunnissa on huomattu väen lähteneen liikkeelle. Myös ravintola-ala luottaa pikkujoulukauden onnistumiseen.

Suomen evankelis-luterilaisen kirkon piispa

Suomessa valmistaudutaan poikkeuksellisen vilkkaaseen juhlakauteen.
 Ihmiset odottavat parempia aikoja, kunkoronarajoituksia puretaan vauhdilla. Aluehallintoviraston määräämät yleisötilaisuuksia koskevat kokoontumisrajoitukset poistuvat viimeisenä pääkaupunkiseudulta huomenna perjantaina.
 Rajoitukset poistuvat sopivasti pikkujoulukauden alla. Monet yritykset valmistautuvat nyt etäjuhlien jälkeen perinteisiin pikkujouluihin, joissa työntekijät kokoontuvat yhteen juhlimaan. Lisäksi muotiliikkeet odottavat asiakasvirtojen kasvua.
 Fashion Finlandin liiketoimintajohtaja Sami Sykön mukaan esimerkiksi teatterien avautuminen on saanut ihmiset suuntaamaan jälleen vaatekaupoille. Markku Rantala / Yle
 Ei kiirettä vaatekaupoilla
 Koronapandemia vaikutti muotialaan siten, että monet suomalaiset suuntasivat vaateostoksille marketteihin. Nyt rajoitusten hellittäessä muotikaupoissa on nähtävissä piristymisen merkkejä.
 – Liikevaihto on kyllä noussut, mutta vielä ei olla vuoden 2019 tasolla. Suomalaiset ovat käynnistyneet hitaasti ja he kaipaisivat vielä lisää kannustusta elämiseen, sanoo suomalaisen muotialan yhteisö Fashion Finlandin liiketoimintajohtaja  Sami Sykkö .
 Sykön mukaan moni kauppias odottaa kaupan piristyvän lokakuun puolivälin jälkeen toden teolla, kun juhlavaatekausikin alkaa.
 – Kun ihmiset palaavat takaisin työpaikoilleen, tarvitaan uutta päälle pantavaa. On aivan selvää, että etätöissä ollessa ihmiset eivät ole ostaneet muotivaatteita.
 Juhlavaatekausi alkaa kuukauden kuluttua. Markku Rantala / Yle
 Kävijämäärien kasvun lisäksi muotikaupan piristyminen näkyy ihmisten käyttäytymisessä vaateostoksilla.
 – Ihmiset kiertelevät, katselevät ja viettävät pidemmän aikaa sovituskopeissa. Koronapandemian alussa he tulivat tekemään yhden täsmäostoksen ja poistuivat.
 Sykön mukaan juhlavaatteita kysellään nyt päivittäin. Se kertoo siitä, että käsillä voi olla paras juhlakausi pitkään aikaan.
 – Eräs kauppias kertoi, että vuoden aikana kukaan ei kysynyt bleisereitä. Nyt niitä kysytään taas.
 Juhlavaatteita ei välttämättä ole ostettu sisään samalla tavalla kuin ennen koronapandemiaa, koska viime vuosi meni huonosti. Lisäksi alkukeväästä ei tiedetty, millainen koronatilanne on syksyllä. Se ei kuitenkaan huoleta Sykköä niin paljon kuin asiakkaiden siirtyminen markettien puolelle.

 Sykön mukaan alalla ollaan todella huolissaan siitä, että tilanne ei jäisi pysyvästi tällaiseksi.
 – Yksi kauppias kertoi yrityksen ruotsalaisten johtajien vierailleen Suomessa äskettäin.Ruotsalaiset eivät voineet käsittää, että suomalaiset ostavat vaatteet marketeista.
 Kasteelle jopa yksivuotiaita
 Syyskuussa kirkollisia toimituksia on pidettu paljon. Erityisesti kastetilaisuuksia järjestetään nyt runsaasti, sillä niiden suunnitteleminen ja järjestäminen on nopeampaa kuin esimerkiksi häiden. Kasteita annetaan selvästi isommille vauvoille kuin yleensä.
 – Kasteita on annettu jopa yksivuotiaalle lapsille, mikä on harvinaista. Yleensä kastettava on noin pari kuukautta vanha. Kastetilaisuuksia on selvästi jäänyt järjestämättä korona-aikana, kertoo Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kirkkohallituksen asiantuntija  Terhi Paananen .
 Paanasen mukaan papeilla on saattanut olla jopa neljä kastetilaisuutta samana viikonloppuna.
 Kastettavia on riittänyt tänä syksynä. Arkistokuva kastetilaisuudesta. Mika Kanerva
 Oulun hiippakunnan piispa  Jukka Keskitalon  mukaan yhteisöllisyyden kaipuu on ollut selvästi nähtävissä.
 – Ihmisten kaipuu tulla yhteen ja juhlia on korostunut. Tämä näkyy nyt syksystä alkaen myös jumalanpalveluksissa, Keskitalo toteaa.
 Rokotusten edistyessä ihmisillä on rohkeutta kokoontua suurempiinkin tilaisuuksiin. Etenkin häätilaisuuksien väkimäärissä on Oulun hiippakunnassa ollut kasvua.
 Esimerkiksi Rovaniemen kirkossa heinäkuu 2022 on jo varattu täyteen. Myös Oulun suosituimman hääkirkon, Oulujoen kirkon vihkivarauksia on hieman enemmän kuin koronaepidemiaa edeltävinä vuosina.
 Helsingin hiippakunnasta taas kerrotaan, että avioliittoon vihkimisten kohdalla tilanne ei ole vielä palautunut täysin koronaa edeltävälle tasolle. Vihkiaikoja on edelleen hyvin saatavilla niitä haluavaille.
 Pikkujoulusesongille kovat odotukset
 Matkailu- ja ravintolapalvelualan etujärjestön MaRan mukaan alalla odotetaan hyvää pikkujoulusesonkia.
 – Kun kaikki rajoitukset poistuvat, voi tulla kaikkien aikojen pikkujoulusesonki. Pikkujoulukauteen sisältyy paljon odotuksia yrityksissä, kun moni näkee useiden kuukausien jälkeen työkavereita livenä, MaRan toimitusjohtaja  Timo Lappi  sanoo.
 MaRan toimitusjohtaja Timo Lappi toivoo, että ravintoloita koskevat rajoitukset purettaisiin mahdollisimman pian. Jari Kovalainen / Yle
 Lapin mukaan ravintola-alalla on huomattu selvästi ihmisissä patoutunutta tarvetta päästä juhlimaan. Ihmisiä on liikkeellä paljon normaalia enemmän.
 – Kesästä asti on huomattu selvästi, että rahaa on jäänyt säästöön ja sitä on käytetty kotimaassa juhlimiseen. Ihmiset käyvät ravintolassa syömässä ja ostavat vähän kalliimpia ruokia ja juomia kuin tavallisesti.
 Ravintolarajoitukset pysyvät tällä tietoa vielä voimassa, vaikka muita rajoituksia puretaan. Esimerkiksi laulaminen ja tanssiminen on edelleen kiellettyä osassa maata.
 Lue lisää:
 Koronapassi pelastaa pikkujoulutkin, hehkuttaa maan suurimman rock-klubin ohjelmavastaava Merimaa: "Varmasti tulee lisää keikkoja loppuvuoteen"

Nyt kastetaan isoja vauvoja ja ravintoloissa juodaan kalliita juomia – nämä merkit kertovat, että ihmiset haluavat jo juhlia


Kunnallisveroprosenttien välille tulee vielä tällä vuosikymmenellä yli kaksinkertaiset erot, kertoo Uutissuomalainen.
 Uutissuomalaisen mukaan suurin rysäys tapahtuu, kun sote-palvelut siirtyvät kunnilta hyvinvointialueille. Laskelmien mukaan kaikkien kuntien veroprosenteista lähtee näillä näkymin 12,39 prosenttiyksikköä. Suurin veroprosentti kunnissa tulee olemaan yli 11 ja pienin alle 5.
 Kunnallisveroprosenttien erot repeävät kuitenkin vielä lisää vuoteen 2030 mennessä. Suurimpana syynä ovat erot verotuloissa.
 Sote-alueittain ääripäät ovat Helsinki ja Etelä-Savo. Uutissuomalaiselle laskelmat tehnyt konsulttiyritys FCG ennakoi, että Helsingin kunnallisveroprosentti olisi runsaat viisi ja puoli prosenttia vuonna 2030. Samaan aikaan Etelä-Savon kuntien keskimääräinen veroprosentti olisi vajaat kaksitoista.
 Selityksenä on se, että Helsingissä on paljon työikäisiä asukkaita sekä hyvää tulosta tekeviä yrityksiä. Etelä-Savon asukasluku sen sijaan laskee nopeasti ja väestö on iäkästä.

Uutissuomalainen: Kuntien veroprosenttien erot kasvavat yli kaksinkertaisiksi tällä vuosikymmenellä