Summary: Miehet pyytävät useammin ja isompia palkankorotuksia kuin naiset  ja odottavat myös saavansa haluamansa, kertoo tuore kyselytutkimus.

Miten saada palkankorotus? Pyytämällä useimmiten.
 Noin puolet suomalaisista ei ole saanut palkankorotusta pyytämättä sitä itse.
 Palkankorotuksissa sukupuolten väliset erot ovat isoja. Miehet saavat useammin lisää liksaa pyytämättä kuin naiset. Nämä tiedot käyvät ilmi aTalentin teettämässä kyselytutkimuksessa.
 Ylipäätänsä miehet saavat naisia useammin palkankorotuksen. 24 prosenttia naisista ei ollut saanut koskaan palkankorotusta, miehistä luku oli 17 prosenttia.
 Tässä palkankorotuksilla tarkoitetaan sellaisia korotuksia, jotka eivät tule automaattisesti työehtosopimuksen kautta esimerkiksi yleiskorotuksina.
 “Rohkeutta pyyntöön piti kerätä pari viikkoa”
 Jyväskyläläinen  Liisa Salonen  tekee sisältömarkkinointityötä teknologiayrityksessä. Aiemmissa töissään hän on pyytänyt palkankorotuksia.
 – Olen kokenut, että työn vastuullisuus ja sisältö on muuttunut, eikä ole vastannut palkkaa, hän sanoo.
 Välillä työnantaja on myös tarjonnut palkankorotuksia.
 – Kummatkin isommat palkankorotuspyynnöt ovat vaatineet viikkojen rohkeuden keräämistä. Tilanteet ovat olleet sellaisia, että on tuntunut ahneelta ja likaiselta, vaikka pyynnölle on ollut syytä, Salonen pohtii.
 Työnantaja on suostunut pyyntöihin eli ne ovat olleet aiheellisia. Pyytämättä tulleet korotukset ovat olleet isompia kuin itse pyydetyt, Salonen sanoo. Hän kertoo, että usein keskustelu on lähtenyt avoimesti siitä, että palkkaa pitää tarkastaa. Ei siis tarkoista summista.
 Pyytämättä tulleet korotukset ovat olleet isompia kuin itse pyydetyt, Liisa Salonen sanoo. Jaana Polamo / Yle
 Palkoista puhutaan liian vähän, Salonen arvioi. Jos palkoista ei puhuta ja niitä ei voi verrata, ei työntekijä voi määritellä omaa arvoaan. Salonen kertoo, ettei ole varsinaista palkkashoppailua harjoittanut. Kerran hän vaihtoi työpaikkaa, koska palkankorotus jäi odotettua pienemmäksi.
 – Palkoista on viisasta puhua, se ei ole kaikki kaikessa, mutta kertoo siitä, että työssä arvostetaan.
 Melkein puolet suomalaisista ei ole pyytänyt palkankorotusta
 Kaikki eivät edes uskalla, tajua tai halua kysyä lisää liksaa. Vain hieman yli puolet suomalaisista oli pyytänyt palkankorotusta.
 Samaan aikaan 23 prosenttia olettaa, että korotus tulee vain pyydettäessä.
 – Jos kokee, että on oikeutettu palkankorotukseen, sitä kannattaa pyytää, aTalentin toimitusjohtaja  Niklas Huotari  muistuttaa.
 – Firmojen suuntaan nostaisin huomion, että jos on hyvä työntekijä, joka on oppinut ja kehittynyt matkalla, on firman etu proaktiivisesti tarjota palkankorotusta, vaikka henkilö ei pyytäisi.
 Vaikka osa osaa palkkaansa hilata ylöspäin, vain hieman alle puolet työntekijöistä odottaa saavansa palkankorotuksen vuosittain.
 Tässäkin on sukupuolten välillä eroa. 46 prosenttia miehistä odotti vuosittaista palkankorotusta, naisista sama luku oli 42 prosenttia.
 Miehet pyysivät myös isompia palkankorotuksia, yli 500 euroa, naiset hieman alle 450 euroa.
 Miehet myös käyttävät työpaikan hakua palkkavipuna. He hakevat useammin uutta työtä vain korottaakseen palkkaansa.
 – Työntekijä voi näin testata omaa arvoaan, Huotari sanoo.
 Se kertoo myös siitä, että keskusteluilmapiiri töissä on ollut sellainen, että palkoista voi puhua avoimesti.
 – Muutenhan tämä olisi voitu selvittää keskustelemalla, ilman toisen työpaikan hakemista, Huotari sanoo.
 Siis jos ei kehtaa pyytää, ei palkankorotusta usein myöskään saa. Toki palkankorotukselle pitää myös löytää perusteet. Miksi juuri minä ansaitsen palkankorotuksen?
 – Ei tietenkään vaikuta kauhean hyvältä, jos pyytää koko ajan lisää palkkaa ilman että on ottanut vastaavasti lisävastuita.
 “Naisten pitäisi olla hyvällä tavalla röyhkeitä”
 Jyväskylän kauppakorkeakoulun henkilöstöjohtamisen professori, dekaani  Anna-Maija Lämsä  sanoo, että kyselyn tulokset ovat linjassa aiempien tutkimusten kanssa.
 Taustalla on Lämsän mukaan sekä yksilöllisiä, sosiaalisia että rakenteellisia syitä.
 – Tutkimuksissa on aika usein todettu, että naisilla on usein, kasvatuksesta ja kokemuksesta johtuen vähemmän uskoa omiin kykyihinsä, Lämsä sanoo. Nämä ovat yksilöllisiä syitä.
 Tutkimuksessa käsitteenä on “minäpystyvyyden tunne”. Lämsän mukaan jopa kokeneet johtajanaiset tarvitsevat enemmän tukea.
 Sosiaaliset tekijät kuten roolimallit, stereotypiat, sosiaaliset normit ja odotukset vaikuttavat myös.
 – Naisen kuuluu olla kiltti ja ystävällinen, ei voi olla aggressiivinen ja pyrkyri. Naiset eivät halua leimautua vaikeiksi tyypeiksi, Lämsä kuvailee.
 Hän muistuttaa, että harva ajattelee näin tietoisesti. Silti mallit ovat vahvassa.
 – Olen itsekin huomannut, että nuoria naisia täytyy vahvistaa, he tarvitsevat roolimallia ja kannustusta, esimerkiksi palkankorotusten pyytämiseen, Lämsä sanoo.
 Kolmas vaikuttava tekijä ovat työpaikan kulttuuri, ilmapiiri ja roolimallit.
 Miehiä ja naisia saatetaan kannustaa eri tavalla, vaikka tasa-arvoinen palkkapolitiikka olisi tavoitteena. Tutkimuksissa on verrattu esimerkiksi nais- ja miesinsinöörejä sekä nais- ja miesekonomeja. Uran alkuvaiheessa saman koulutuksen saaneet naiset useimmiten työllistyvät määräaikaisempiin töihin näillä aloilla ja saavat pienempää palkkaa, Lämsä muistuttaa.
 – Naisia kehottaisin olemaan riittävän rohkeita, ja arvostamaan oman tekemisensä korkealle. Pitää olla rohkea ja tehdä se näkyväksi esihenkilöille.
 Lämsä sanoo, että esihenkilöiden pitäisi olla kykeneviä tarkastelemaan omia asenteitaan. Huomaanko miehet paremmin? Osoitanko naiset avustaviin tehtäviin, äärimmillään kahvinkeittoon?
 – Ja tärkeää on, että tasa-arvotoiminta ei ole vain lakisääteistä, vaan tietoista työtä tasa-arvoisen palkkauksen eteen. Henkilöstöihmisille sanoisin, että johdolle tasa-arvokysymyksiä pitää perustella hyötynäkökulmasta, ei vain oikeudenmukaisuudella, vaikka toki sekin on tärkeää. Se on kieli, jota päätöksentekijät ymmärtävät.
 Kun taidot, kokemus ja osaaminen kertyivät ja samalla vastuut, oli luontevaa pyytää palkkaa lisää
 Turkulainen  Aleksis Tulonen  on malliesimerkki siitä, kuinka aktiivisesti pyytämällä palkkaansa voi nostaa, jos vain kasvaa tehtävissään ja on valmis ottamaan vastuullisempia töitä.
 Tulonen kertoo aloittaneensa työt jo opiskelujen aikana runsaan 2200 euron kuukausipalkalla. Palkka nousi työpaikkaa vaihtamalla ensin koeajaksi 2500 euroon ja siitä vielä 2700 euroon.
 Työnantaja harvoin ryhtyy palkankorotuksiin pyytämättä.  – Jouduin itse pitämään puoliani. Jokaikinen vuosi pyysin palkankorotusta, Aleksis Tulonen kertoo.

 Jouni Koutonen / Yle
 – Muutoin oli oman aktiivisuuden ansiota pitkälti, että pyytämällä, vastuisiin ja kertyneisiin taitoihin vedoten, sain hilattua palkkaa jonnekin 3500 euroon neljässä vuodessa. Tuolla 3500 euron palkalla jatkoin pari vuotta uudessa työpaikassa Turun seudulle muuttaessa. Lähdin kuitenkin hakemaan isompia vastuita toiseen firmaan taas, kun työuraa oli 5–6 vuotta takana ja palkka asettui 4300 eroon. Tuohon tuli kyseisessä paikassa pieniä korotuksia, mutta ei kuitenkaan yli 4500 euroa, hän sanoo.
 Nyt hän on eri työpaikassa, projektipäällikkönä turkulaisessa digitaalisia tuotteita tekevässä Taiste-nimisessä yrityksessä, ja saa noin 4800 euroa kuussa.
 – Vielä opiskelijana en vaatinut työnantajalta lisää palkkaa. Konsulttina kerran kaksi vuodessa oli yleisiä kehityskeskusteluja. Ne olivat luontevia paikkoja puida palkkaa, Tulonen sanoo.
 Kun taidot, kokemus ja osaaminen kertyivät ja samalla vastuut, oli luontevaa pyytää palkkaa lisää.
 Tulonen pyysi itse palkkaa. Hänellä ei ollut juuri tietoa muiden työntekijöiden palkoista. Vasta kun tutustui työkavereihin paremmin, tuli palkkakin puheeksi.
 – Itselläni on tietynlainen sopiva itseluottamus kun keskusteluihin lähtee. Sitä yleensä helpottaa, kun on perusteita, että vastuu tai taidot ovat kasvaneet siitä kun nykyinen palkka on sovittu.
 Ilman itseluottamusta ja tervettä röyhkeyttä voisi olla vaikea lähteä kysymään, jos työnantajalta ei tule aloitetta.
 – Työurani toinen firma oli pieni ja kuulin sivukorvalla rekrytointikeskusteluja. Sen myötä sain käsityksen palkkatasosta, hän sanoo.
 – Jouduin itse pitämään puoliani. Jokaikinen vuosi pyysin palkankorotusta, Tulonen kertoo.
 Toisaalta hän korostaa, että työnantaja ei ollut keskustelua vastaan.
 Työpaikkaa hän ei vaihtanut palkan takia, tärkein syy oli halu muuttaa Turkuun.
 Aleksis Tulonen sanoo, että palkkaneuvotteluissa auttaa tietty määrä itsetuntoa. Jouni Koutonen / Yle
 – Yhdessäkään yrityksessä työntekijät eivät ole kovin avoimesti puhuneet palkoista. Eivätkä varsinkaan työnantajat. Yleensä tiedot euromääristä ovat jääneet verhojen taakse, Tulonen arvioi.
 Hän arvele, että vapaammin puhuminen voisi olla hyväksi, varsinkin uusille alalle tuleville työntekijöille.
 Palkoista kaivataan lisää puhetta
 Kyselytutkimuksen teettäneen aTalentin toimitusjohtaja Niklas Huotari sanoo, että tutkimuksessa tuli selvästi ilmi, että ihmiset haluavat tietää enemmän palkoista.
 – Palkkaan liittyvät asiat ovat Suomessa monesti tabu, hän sanoo.
 – Selvä enemmistö kaipaa avoimempaa keskustelua palkoista sekä työpaikallaan että toimialallaan. Oli yllättävää, kuinka avoimesti ihmiset ovat valmiita puhumaan palkastaan muille, Huotari sanoo.
 Sanna Marinin hallitus on asettanut palkka-avoimuustyöryhmän. Sitä vetää STM:ssä Tanja Auvinen. Työryhmän työn piti valmistua jo kesäkuussa. Nyt sen tuloksia odotellaan. Työryhmän yksi tavoite on juuri lisätä sukupuolten  välistä tasa-arvoa palkoissa.
 ATalentin kesäkuussa 2021 tehtyyn kyselytutkimukseen vastasi 1442 suomalaista, joista noin puolet (51,8 prosenttia) oli alle 30-vuotiaita ja loput 31 vuotta täyttäneitä tai vanhempia. Osallistuneiden sukupuolijakauma oli suhteellisen tasainen: 53,7 prosenttia oli naisia ja 45,1 prosenttia miehiä. 1,2 prosenttia vastaajista ei joko identifioitunut kumpaakaan edellä mainittuun tai halunnut ilmoittaa omaa sukupuoltaan.
 Lue lisää:
 Analyysi: Rahasta puhuminen on työpaikoilla hankalaa – eivätkä työntekijät ja työnantajat ole löytäneet yhteistä näkemystä vuosien yrittämisestä huolimatta
 Näillä aloilla palkat ovat nousseet eniten – rakentamisbuumi näkyy nyt myös tilipäivänä

Vain puolet suomalaisista on pyytänyt palkankorotusta – miehet onnistuvat useammin pyytämättäkin


Summary: Viime viikolla kuvaaja Halyna Hutchins kuoli kuvauksissa saamiinsa vammoihin. Hollywood-tähti Alec Baldwin laukaisi rekvisiitta-aseen, joka olikin ladattu räkäpäiden sijaan oikeilla patruunoilla.

Rust-lännenelokuvan asemestari sanoo, ettei hänellä ole mitään käsitystä siitä, miten turma-aseeseen oli päätynyt kovia panoksia.
 Viime viikolla kuvaaja  Halyna Hutchins  kuoli kuvauksissa saamiinsa vammoihin. Hollywood-tähti  Alec Baldwin  laukaisi rekvisiitta-aseen, joka olikin ladattu paukkupatruunoiden sijaan oikeilla patruunoilla.
 New Mexicossa sijaitsevalla kuvauspaikalla aseista oli ollut ensisijaisessa vastuussa tuotannon vasta 24-vuotias asemestari  Hannah Gutierrez-Reed .
 Asemestarin asianajajat maalasivat perjantaina kuvaa tuotannosta, jossa turvallisuus oli toissijaista budjettiasioiden rinnalla.
 Lakitiimin mukaan tuotannon rajoitteet vaikeuttivat asemestarin keskittymistä työhönsä, eikä aseiden huoltamiseen ja niiden käytön valmisteluun tarjottu tarpeeksi aikaa.
 – Tämä ei ollut Hannahin syytä, asianajajat painottivat tiedotteessa.
 Henkilöstö valitti turvatoimista
 Rustin henkilöstö oli esittänyt valituksia turvatoimien lepsuudesta kuvauspaikalla. Lisäksi Hutchinsin kuolemaa edeltävinä päivinä kuvauspaikalla oli ammuttu aseella vahingossa ainakin kahdesti.
 Gutierrez-Reedin lakitiimin mukaan kumpikaan vahingonlaukaus ei olisi ollut asemestarin syytä.
 Tuotannon henkilökunnan on kerrottu käyttäneen rekvisiitta-aseita vain tunteja ennen kohtalokasta ampumista. Henkilöstön sanotaan ampuneen harjoituksen vuoksi peltipurkkeja.
 Gutierrez-Reedin taustajoukkojen julkaiseman tiedotteen mukaan asemestari ei olisi missään vaiheessa todistanut kenenkään ampuneen kovia panoksia, eikä olisi tätä sallinutkaan.
 Asemestarin kontolla on myös se, että aseiden olinpaikat ovat koko ajan tiedossa ja aseita pidetään lukkojen takana, kun ne eivät ole käytössä. Näin oli tiedotteen mukaan myös tehty.
 Asemestaria kuvailtu kokemattomaksi
 Gutierrez-Reediä on kuvailtu kokemattomaksi. Näyttelijä  Nicolas Cagen  kerrotaan raivostuneen, kun hän laukaisi ladatun aseen näyttelijän lähellä. Lisäksi Gutierrez-Reedin sanotaan vaarantaneen 11-vuotiaan lapsinäyttelijän turvallisuuden antamalla tälle rekvisiitta-aseen tarkistamatta sitä kunnolla etukäteen.
 Kyseenalaista julkisuutta on saanut myös Rustin apulaisohjaaja  Dave Halls , joka oli ojentanut aseen Baldwinille ja kertonut sen olleen turvallinen. Turman jälkeen on käynyt ilmi, että Halls oli saanut aiemmin potkut aseturvallisuusrikkomuksen vuoksi.
 Viikko sitten torstaina sattuneen tragedian jälkeen on esitetty useita vaatimuksia, että oikeiden aseiden käyttö kuvauspaikoilla kiellettäisiin. Monien mielestä nykyajan erikoistehosteet ovat tarpeeksi hyviä, että muoviaseista saa aidon näköisiä.
 Lue myös :
 Turma-aseen Baldwinille ojentanut apulaisohjaaja myöntää, ettei tarkistanut asetta kunnolla
 Surmaluoti löytyi lopulta ohjaajan olkapäästä –
viranomaiset kertoivat lisätietoja Alec Baldwinin turmaelokuvan ampumistapauksesta
 Räjähde-ekspertti varoitti turmaelokuvan apulaisohjaajan käytöksestä jo kaksi vuotta sitten – ala vaatii oikeiden aseiden kieltoa kuvauksista

Kuvaajan kuolemaan johtaneen lännenelokuvan nuori asemestari ei tiedä, miten Baldwinin turma-aseeseen päätyi kovia panoksia


Summary: EU on sitoutunut toimittamaan Afrikkaan vuoden loppuun mennessä 250 miljoonaa koronarokoteannosta. Nyt niistä on toimitettu noin 70 miljoonaa annosta, kertoo EU-komissaari Jutta Urpilainen.

Afrikassa on rokotettu vasta kuusi prosenttia väestöstä. EU on pandemian alusta asti sitoutunut rokotesolidaarisuuteen. Se on tarkoittanut esimerkiksi sitä, että EU ei ole estänyt missään vaiheessa rokoteannosten vientiä.
 – Yli miljardi Euroopassa tuotettua annosta onkin jo toimitettu Euroopan ulkopuolelle, kertoo EU:n kansainvälisistä kumppanuuksista vastaava komissaari  Jutta Urpilainen  (sd.)
 EU tukee noin kolmella miljardilla eurolla maailmanlaajuista COVAX-aloitetta, jolla pyritään varmistamaan rokotteiden tasapuolinen saatavuus yli 140 maahan. COVAX on toimittanut jo 388 miljoonaa rokoteannosta.
 EU on vielä kaukana lupauksensa pitämisestä
 Urpilainen kirittää jäsenmaita lunastamaan lupauksensa.
 – Suuri huoleni on, että jäsenmaat pitäisivät kiinni tästä lupauksesta, sanoo Urpilainen.
 EU-jäsenmaat ovat vielä melko kaukana tuosta lupaamastaan rokoteannosmäärästä. Minusta luvatusta on pidettävä kiinni, koska se on moraalisesti oikein ja järkevää oman turvallisuutemme näkökulmasta, hän patistaa.
 Urpilaisen mukaan myös geopolitiikan näkökulmasta on tärkeää, että EU pitää kiinni sitoumuksistaan. EU-jäsenmaat ovat luvanneet toimittaa vuoden loppuun mennessä 250 miljoonaa rokoteannosta köyhimmille maille.
 – Tähän mennessä jäsenmaat ovat toimittaneet noin 70 miljoonaa annosta luvatuista 250 miljoonasta, joten kova kiire tässä tulee ennen uutta vuotta, Urpilainen sanoo.
 Suomikaan ei ole vielä tavoitteessaan lähettää noin 3 miljoonaa rokoteannosta kehittyviin maihin.
 Vauraat maat ovat varanneet rokotteita kriisin alussa runsaasti omaan käyttöönsä.
 – Tottakai tehtiin sitoumuksia yli sen mitä kansalaisille tarvitsemme. Kun meillä on rokoteylijäämää, on myös oikein, että Euroopan maat myös jakavat rokotteita kolmansiin maihin, toteaa Urpilainen.
 Esimerkiksi Suomen lupaus 3,5 miljoonan rokotteen lahjoittamisesta viipyy.
 – EU ja komissio ei omista rokotteita vaan jäsenmaat. Lupaus on viime kädessä Suomen viranomaisten ja hallituksen vastuulla.
 Euroopassa rokotteiden saatavuus on hyvä. EU on koonnut kaiken kaikkiaan 4,2 miljardin mahdollisen annoksen monipuolisen valikoiman tutkimusten mukaan turvallisia ja tehokkaita rokotteita.
 EU pysäyttää tuen Sudaniin

 Sudanin kärjistyneen tilanteen takia EU:n kehitysapurahoitus Sudaniin keskeytetään.
 – Viesti toistaiseksi on, että siviilijohtajat pitää vapauttaa. Emme hyväksy sotilashallitusta, sanoo Urpilainen.
 Jos tilanne korjaantuu, voidaan tuki palauttaa. EU on ollut Sudanin vahva tukija pitkään.
 – Tilanne elää koko ajan ja sitä on seurattava tarkasti, sanoo Urpilainen.
 Afrikka-asioista vastaavana komissaarina Urpilainen matkustaa mantereella paljon. Hän on juuri palannut matkaltaan Etiopiaan ja Ruandaan. Sudaniinkin piti mennä, mutta vain pari päivää ennen lähtöä leimahtanut sotilasvallankaappaus esti matkan.
 EU on jäädyttänyt tuen aiemmin myös Etiopiassa. Siellä hallituksen saama tuki keskeytettiin viime joulukuussa Tigrayn maakunnassa käynnissä olevan sisällissodan vuoksi.
 EU:maiden velkaantuminen huolettaa Urpilaista
 Koronan takia kasvu- ja vakaussopimuksen reunaehdoista kuten julkisen velan 60 prosentin ylärajasta luovuttiin. EU:ssa keskustellaan nyt pitäisikö ehtoihin palata vai ei.
 – Pidän tärkeänä, että se tehdään hyvän sään aikana ennen kuin korot lähtevät nousuun, sanoo Urpilainen.
 Urpilainen ei usko, että järjestelmä kuitenkaan tulee jatkumaan täysin sellaisenaan, vaan muutoksia todennäköisesti tullaan tekemään.
 Juttua on päivitetty Ykkösaamun lähetyksen jälkeen. Voit katsoa koko lähetyksen tästä:

 Lue lisää:
 Sudanin pääministeri on päässyt kotiinsa – muut siviilijohtajat ovat edelleen pidätettyinä
 Sudaniin julistettiin hätätila – sotilaat vangitsivat varhain maanantaina maan siviilijohdon
 Suomi lahjoittaa ylijäämärokotteita köyhempiin maihin – arvostelijoiden mukaan rokotteiden hamstraus rikkoo ihmisoikeuksia

EU on toimittanut vasta murto-osan lupaamistaan koronarokotteista Afrikkaan – Suuri huoleni on, että jäsenmaat pitäisivät kiinni tästä lupauksesta, sanoo Suomen EU-komissaari Jutta Urpilainen


Summary: Leea Wasenius pyydettiin elokuvarooliin kesken ostosreissun. Äskettäin ensi-iltaan tulleen The French Dispatch -elokuvan tuotannon koko löi ällikällä.

Hollywood-tähti  Benicio Del Toro  rullaa raivopäisenä pyörätuolilla ympäri suurta salia. Säikähtänyt näyttelijäkollega  Adrien Brody  hyppää pois tieltä. Yhtäkkiä seinä murtuu ja saliin ryntää kymmenittäin karjuvia kapinoivia vankeja. Syntyy joukkotappelu.
 Keskellä kaaosta seisoo suomalainen  Leea Wasenius , 68. Eikä kyse ole unesta, vaikka siltä se tuntuu.
 Poikki! Otetaan uudestaan, käskee elokuvaohjaaja  Wes Anderson . Ja niin tehdään. Tappelu toistuu kymmeniä kertoja.
 Lounais-Ranskassa asuvalle Leea Waseniukselle kävi kuten käy vain elokuvissa: hänet bonganttiin kadulta elokuvarooliin kesken kauppareissun.
 Benicio Del Toro ja Léa Seydoux tähdittävät Wes Andersonin uutta elokuvaa. The Searchlight Pictures
 Tiukka vaitiolosopimus
 Yle kertoi pari vuotta sitten Waseniuksen  eriskummallisesta kokemuksesta . Hän odotti väsyneenä tytärtään ranskalaiskaupungin ostoskeskuksessa, kun  Amélieksi  esittäynyt nainen pyysi häntä mukaan menestysohjaaja Wes Andersonin uuteen elokuvaan. Anderson tunnetaan muun muassa neljä Oscaria voittaneesta  The Grand Budapest Hotel  -komediasta.
 Kauppakeskuksen käytävällä Amélie nappasi epäröivästä Waseniuksesta muutaman valokuvan ja lupasi palata asiaan.
 Lyhyttä kohtaamista seurasi parin kuukauden kuluttua perusteellinen puvustus- ja maskeerausrumba sekä 10 pitkää kuvauspäivää vanhassa teollisuushallissa Angoulêmen kaupungissa tammikuussa 2019.
 Nyt  The French Dispatch  -elokuva on viimein teattereissa, ja Leea Wasenius uskaltaa kertoa kokemastaan vähän tarkemmin.
 – En ymmärtänyt kaikkea sopimusteksteistä, jotka allekirjoitin, mutta sen ymmärsin, että meillä ei ollut lupa kertoa kuvauksista mitään etukäteen, Wasenius sanoo.
 Elokuva sijoittuu kuvitteelliseen ranskalaiseen pikkukaupunkiin. Nimekkääseen näyttelijäjoukkoon kuuluvat myös Timothée Chalamet ja Frances McDormand.  The Searchlight Pictures
 Fantasiamaailma rakennettiin todeksi
 The French Dispatch  on omintakeinen episodielokuva, joka koostuu neljästä erillisestä tarinasta. Se sijoittuu kuvitteelliseen ranskalaiseen pikkukaupunkiin toisen maailmansodan jälkeisille vuosikymmenille.
 Lopputulos on taattua Wes Andersonia: elokuvan jokainen kuva ja kohtaus ovat kuin nukkekodin tarkkaan harkittuja asetelmia. Pääosia esittävät Hollywood-tähdet ja sadat avustajat esiintyvät animoidun näköisessä fantasiamaailmassa – sillä erotuksella, että kaikki onkin totta.
 Andersonin tavaramerkki on loppuun asti hiottu puvustus ja lavastus. Sen myös Leea Wasenius sai kokea.
 – Oikeastaan koko kaupunki oli kuvausten ajan Wes Andersonin hallussa. Elokuvassa näkyy kirkontorni. Se on valtava lavaste, joka siirrettiin paikalleen kuvauksia varten.
 Eräässä elokuvan kohtauksessa on poikkileikkaus lentokoneesta. Kuva näyttää sarjakuvamaiselta, mutta ei ole sitä. Wasenius näki kuvaushallissa kahtia leikatun oikean lentokoneen.
 Elokuvaa kuvattiin Angoulêmen kaupungissa useiden kuukausien ajan. The Searchlight Pictures
 "Rikas taiteenkerääjä" sai ylleen turkista
 Waseniuksen roolihenkilö on rikas taiteenkeräilijä. Lopullisessa elokuvassa hän näkyy taustalla yhteensä ehkä parinkymmenen sekunnin ajan. Sekunteihin käytetty työmäärä on melkoinen.
 Waseniuksen puvusti  Milena Canonero , maailmankuulu neljä Oscaria voittanut italialainen pukusuunnittelija. Asuun kuului jakkupuku sekä turkishattu ja viitta. Waseniukselle neuvottiin, kuinka hanskat tuli riisua elegantisti ja miten käsilaukkua oli pidettävä. Kaikki oli tarkkaan mietittyä rintakorun asentoa myöten.
 – Kengät olivat aivan liian pienet nykyihmisen jalkaan. Köpöttelin sitten varpaat kippurassa.
 Kaikkina kuvauspäivinä Wasenius meikattiin ja kammattiin huolellisesti. Hän kuului avustajaporukkaan, jossa kaikki esittivät vauraita taiteenkeräilijöitä, naiset jakkupuvuissaan ja miehet frakeissaan.
 Tältä Leea Wasenius näytti rooliasuun puettuna ja maskeerattuna. Leea Waseniuksen kotialbumi
 Vankien arvet nimikoituna rasiassa
 Wasenius ei edelleenkään tiedä, mikä juuri hänen olemuksessaan kiinnitti avustajia etsineen Amélien huomion.
 Lopputuloksesta voi päätellä, että avustajanäyttelijöiden etsimiseen on käytetty valtavasti aikaa ja vaivaa. Heitä on elokuvassa yhteensä satoja. Silti tuntuu, että henkilöhahmot valkokankaalla ovat persoonia, joihin ei kadulla tavallisesti törmää.
 Esimerkiksi vankeja näyttelevässä porukassa kaikkien kasvonpiirteet ovat kirveelläveistetyn kolhot. Hiukset on kynitty lyhyiksi.
 – Vankiporukalle laitettiin joka päivä kasvoihin arvet ja haavat. Ne oli nimetty jokaiselle erikseen ja niitä säilytettiin pienissä rasioissa, Wasenius kertoo.
 Kännykkäkuvia maailmantähtien kanssa
 Kuvauspäivät kestivät aamusta välillä yöhön asti. Wasenius oppi, että elokuvan tekeminen on pääosin odottamista. Puettu ja meikattu avustajajoukko odotti vuoroaan ison teollisuusrakennuksen ullakolla. Ruokatarjoilu oli hyvä, ja odotusaikana ehti hyvin tutustua muihin amatöörinäyttelijöihin. Kuvaukset olivat kaikille elämys.
 Kohtaus, jossa Wasenius on mukana, kuvattiin valtavassa hallissa. Sinne oli rakennettu koko fantasiamaailma. Ohjaaja Wes Anderson istui keltaiseen kaulahuiviin kietoutuneena monitorin takana, ja apulaisohjaajat jakoivat käskyjä näyttelijöille. Kohtaus otettiin uudelleen kymmeniä kertoja.
 – Tuntui, että eikö tämä nyt olisi jo purkissa. Ihmettelin, miten päänäyttelijät pystyvät keskittymään suoritukseen täydellä intensiteetillä kerta toisensa perään, kun ympärillä häärii koko ajan satoja ihmisiä.
 Avustajajoukko odotti omaa vuoroaan vanhan teollisuushallin ullakolla.  Leea Waseniuksen kotialbumi
 Avustajille ei paljastettu elokuvan koko tarinaa. He tiesivät vain, mitä omassa kohtauksessa tapahtuu.
 Viimeisenä päivänä Wasenius kävi kädestä pitäen kiittämässä Wes Andersonia. Ohjaaja oli hyväntuulinen, vaikka paineiden on täytynyt olla valtavat.
 – On vaikea käsittää, miten hänellä voi olla hallussaan niin valtava kokonaisuus. Olen itse mukana lopulta vain yhdessä kohtauksessa ja elokuvassa niitä on satoja, Wasenius sanoo.
 Muistoksi jäivät puolisalaa otetut kännykkäkuvat kuvaustilanteesta. Niitä Wasenius ei uskalla vieläkään antaa julkaistavaksi. Postissa tuli myöhemmin tuhannen euron shekki palkkioksi.
 Onnenpotku ranskalaiselle pikkukaupungille
 Elokuvan tekeminen oli Angoulêmen kaupungille jymypaukku. Se työllisti alueella tuhansia ihmisiä, ja taloudelliset vaikutukset olivat suuret.
 – Maailmantähdet ja koko tuotantokoneisto majoittuivat alueella kuukausia. Hotelleilta ostettiin 22 000 yöpymistä, Wasenius kertoo.
 Nettitietojen mukaan elokuvan budjetti on kaikkiaan 25 miljoonaa dollaria.
 Leea Wasenius on aina rakastanut elokuvia, mutta ei koskaan uskonut päätyvänsä kameran eteen. Heikki Haapalainen / Yle
 Ensi-ilta mykisti näyttelijän
 Ranskassa elokuva tuli ensi-iltaan tämän viikon perjantaina. Ensi-ilta lykkääntyi koronan vuoksi yli vuodella. Suomessa  The French Dispatch  on pyörinyt elokuvatettereissa nyt viikon ajan.
 Leea Wasenius näki elokuvan perheensä kanssa viikko sitten Suomen ensi-iltapäivänä Helsingissä. Kokemus mykisti.
 – Se tuntui aivan hullulta. Wes Andersson on luonut ihmeellisen maailman. Pidin lopputuloksesta kovasti.
 Elokuva on graafisena suunnittelijana työskentelevälle Waseniukselle erityisen läheinen taidemuoto. Hän oli aikoinaan perustamassa elokuvakerhoa Lieksaan ja myöhemmin pyöritti miehensä kanssa elokuvateatteria Outokummussa 12 vuoden ajan. Yksi Waseniuksen lapsista on elokuvaohjaaja  Taneli Mustonen .
 Esillä oloa kammoksuva Wasenius ei koskaan kuvitellut päätyvänsä itse kameran eteen. Kokemus oli kuitenkin ikimuistoinen ja kasvatti entisestään arvostusta elokuvantekijöitä kohtaan.
 – En enää koskaan teilaa yhtään elokuvaa suoralta kädeltä.
 Lue myös:
 Yli kuusikymppinen joensuulainen nainen bongattiin kadulta Hollywood-elokuvaan
 Isle of Dogs -animaation ohjaaja Wes Anderson on 2000-luvun Jaska Jokunen

Suomalaisnainen bongattiin kadulta rooliin menestyselokuvassa – kuvauspäivät Hollywood-tähtien rinnalla olivat kuin unta


Summary: Kerromme päivän uutis- ja puheenaiheet lyhyesti.

EU on toimittanut vasta murto-osan lupaamistaan koronarokotteista Afrikkaan
 Euroopan unioni on sitoutunut toimittamaan Afrikkaan vuoden loppuun mennessä 250 miljoonaa koronarokoteannosta. Nyt niistä on toimitettu noin 70 miljoonaa. Komissaari  Jutta Urpilainen  sanoo, että  kiire tulee . Urpilaisen suoraa haastattelua voi seurata TV1:n Ykkösaamussa alkaen kello 10.05.
 Onko COVID-19 opettanut, miten pandemiat tästedes torjutaan?
 Ihmisten paniikkiostokset vessapaperihyllyillä  COVID-19:n alettua levitä aiheuttivat myös vitsailua. Berliiniläinen katutaitelija vertasi vessapaperirullaa Taru sormusten herrasta -trilogian mahtisormukseen, jonka himo sekoittaa päät, ja Jääkausi-elokuvan sapelihammasoravan tammenterhoon, josta se ei luovu vaikka mikä tulisi.  Filip SInger / EPA
 Kriiseissä ratkaisee huoltovarmuuden lisäksi  tiedonhuoltovarmuus . Tietämättömyyttä tuotetaan tarkoituksella. Sen mekanismeja ja dynamiikka on selvitettävä yhä paremmin, sanoo Vaasan yliopiston sosiaali- ja terveyshallintotieteen professori  Harri Jalonen .
 Tutkijat yrittivät testata, miten koronavirus tarttuisi helpommin ihmisiin
 Virologian osaston tutkijatohtori Essi Korhonen työskenteli bioturvallisuustaso 3:n laboratoriossa Helsingissä lokakuussa. Silja Viitala / Yle
 Virustutkimus auttaa suojelemaan terveyttä. Joskus virukset karkaavat laboratorio-onnettomuuden vuoksi. Wuhanissa Kiinassa  suunniteltiin riskialtista koetta , jolla olisi voinut olla vakavia seurauksia.
 Mikä ihme on metaversumi, jonka mukaan Facebook nimesi itsensä uudelleen?
 Metaversumi on kuin digitaalinen huntu, joka laskeutuu todellisuuden päälle. Miia Anttila / Yle
 Avaat karttasovelluksen älypuhelimeesi ja laitat napin korvaasi. Applikaatio kertoo sinulle ihmisäänellä, mistä pitää kääntyä, jotta pääset määränpäähäsi.  Olet metaversumissa .
 Metaversumi nousi otsikoihin, kun Facebook ilmotti palkkaavansa valtavan määrän työntekijöitä Eurooppaan kehittämään sitä. Torstaina somejätti kertoi, että sen uusi nimi on Meta. Somejätti ei suinkaan ole metaversumisuunnitelmineen yksin.
 Korona, energiakriisi ja ilmastonmuutos G20-maiden pureksittavana Roomassa
 Yhdysvaltain presidentti Joe Biden ja puoliso Jill Biden tapasivat eilen paavin Vatikaanissa. Italian Roomaan on saapunut G20-huippukokousta varten johtajia ympäri maailmaa.  AOP
 Rikkaat G20-maat aloittavat kaksipäiväisen huippukokouksensa tänään Roomassa Italiassa. Monet G20-maiden johtajat tapaavat kokouksessa ensi kertaa kasvokkain pitkän koronatauon jälkeen.
 Huippukokouksen asialistalla ovat muun muassa koronapandemia, energiahinnat ja erityisesti ilmastonmuutos: Britannian Glasgow'ssa kokoonnutaan YK:n ilmastokokoukseen G20-kokouksen jälkeen.
 Viikonloppuna on laajalti pilvistä ja lauhaa
 Yle
 Lauantaina säärintama yltää Käsivarren Lapista Koillismaalle ja siinä yhteydessä tulee lumisateita ja seassa voi olla myös jäätävää sadetta. Yleisesti on kuitenkin poutaista, ja lännessä aurinkokin voi paikoin paistaa pilvien lomasta. Pohjois-Lapissa lämpötila on pakkasella.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: EU:lle tulee kiire toimittaa rokotteita Afrikkaan, viruksen testaaminen on riskialtista, elät jo nyt metaversumissa


Summary: Julkisen rahanjaon ammattilainen uskoo, että uusia jättimäisiä tukipaketteja ei enää tule, sillä kongressin pitää alkaa keskittyä ensi vuoden vaaleihin.

WASHINGTON  Goldman Sachs kohahdutti lokakuun alussa markkinoita, kun se laski Yhdysvaltain ennustettaan.  Pankkiiriliike ennakoi  maan talouden kasvavan tänä vuonna “vain” 5,6 prosenttia ja ensi vuonna neljä prosenttia.
 Luvut mairittelisivat minkä tahansa muun maan päättäjiä, mutta Yhdysvalloissa ne olivat hienoinen pettymys. Aiemmat kasvuennusteet olivat tätäkin rohkeampia.
 Näkymiä sumentavat nyt kulutuksen hidastuminen ja ongelmat kuljetuksissa sekä komponenttien saatavuudessa. Silti Yhdysvallat on edelleen kiistaton maailmantalouden veturi. Nousu koronan aiheuttamasta romahduksesta on ollut voimakasta.
 Supervallan taloutta on tekohengitetty ennenkokemattomalla tavalla. Ekonomistit pitävät verorahoilla tapahtuvaa elvytystä suurimpana syynä talouden vedolle, mutta myös sen epävarmuuksille, kuten  pelolle inflaation kiihtymisestä .
 Treidaajat työskentelivät New Yorkin pörssissä 15. lokakuuta 2021. Dow Jones -indeksi nousi yli 250 pistettä, kun sijoittajat reagoivat Yhdysvaltain taloutta koskeviin uutisiin. Justin Lane / EPA
 Valtavasti rahaa, jota on vaikea löytää
 Donald Trumpin  ja  Joe Bidenin  hallinnot ovat myöntäneet korona-aikana historiallisen suuria tukipaketteja. Osansa ovat saaneet niin yritykset kuin perheet.
 Huhtikuun 2020 jälkeen on myönnetty yhteensä 5,7 biljoonaa dollaria (noin 4 900 miljardia euroa), josta 4,5 biljoonaa (vajaat 3 900 miljardia euroa) on jo käytetty.
 Lisäksi kongressi päättää näinä päivinä infrastruktuuri- ja sosiaalipaketista, joka on ainakin 1,75 biljoonan dollarin eli vajaan 1 500 miljardin euron suuruinen.
 – Puhutaan yhteensä jopa yhdeksästä biljoonasta. Koskaan aiemmin ei ole ylletty tällaisiin summiin, National Strategies -konsulttiyhtiön toimitusjohtaja  Al Gordon  sanoo Ylelle.
 Gordon on yksi Washingtonin tunnetuimmista “ Government Spending”  -konsulteista. Heidän työnään on neuvoa, miten julkisrahaan pääsee käsiksi.
 Gordon aloitti tutustumisen liittovaltion pykäläviidakkoon jo edellisessä tehtävässään New Yorkin kuvernöörin kansliapäällikkönä. Hän huomasi tuolloin, että amerikkalaiset yritykset eivät löytäneet tukirahojen lähteille, ulkomaalaisista puhumattakaan.
 – Liittovaltion hallinto on monimutkainen, hajanainen ja erittäin poliittinen. Rahanlähteitä on kartoitettava järjestelmällisesti. Pitää olla strategia, Gordon kuvailee.
 Se on helpommin sanottu kuin tehty.
 – Yhdysvalloissa on 50 osavaltiota, 3 300 piirikuntaa ja yli 20 000 pitäjää, ja näillä kaikilla omat hallintonsa liittovaltion yhteisen hallinnon lisäksi, hän muistuttaa.
 Varhaiskasvatuksen opettaja Nikki Laugier piti esittelytilaisuutta New Yorkissa 2. lokakuuta 2020. EPA
 Suomalaisten mahdollisuudet kumppanuuksissa
 Yhdysvalloissa on jaossa tukirahaa erityisesti viiteen kohteeseen. Alat ovat ilmastonsuojelu, koulutus, terveydenhuolto, liikenne ja kuljetukset sekä turvallisuus.
 Gordonin mukaan Bidenin hallinto on osittain jatkanut Trumpin “Amerikka ensin” -politiikkaa, mutta toisaalta se on avoimempi kansainväliselle yhteistyölle.
 Niinpä myös suomalaiset voivat yrittää päästä osallisiksi tukirahoista.
 – Se kuitenkin edellyttää läsnäloa. Suomalaisilla pitää olla joko oma tytäryhtiö tai paikallinen yhteistyökumppani Yhdysvalloissa. Sen jälkeen mahdollisuudet avautuvat, Gordon sanoo.
 Amerikkaan haluavien suomalaisten olisi pidettävä kiirettä. Gordon uskoo, että kongressin parhaillaan käsittelemä tukipaketti jää toistaiseksi viimeiseksi. Valta saattaa vaihtua ensi vuoden vaaleissa.
 – Useimmat politiikan tarkkailijat ennakoivat, että republikaanit voittavat takaisin enemmistön edustajainhuoneesta, hän sanoo.
 Tällöin Bidenin toimintaedellytykset vaikeutuisivat hänen presidenttikautensa loppuun saakka. Republikaanit torpedoisivat Bidenin hankkeita samalla tavalla kuin demokraatit tekivät 2018 vaalivoittonsa jälkeen Trumpille.
 Voit keskustella aiheesta sunnuntaihin 31.10. klo 23:een asti.
 Lisää aiheesta:
 Biden hakee kauan odotettua poliittista voittoa – Yhdysvaltain demokraatit lähellä sopua 1 750 miljardin dollarin tukipaketista
 Kirjeenvaihtajalta: Bidenin historiallisen infrastruktuuripaketin toteutuminen on käden ulottuvilla – mutta miten kävi ilmastotoimien?

Yhdysvaltain talous porskuttaa biljoonien dollareiden tukipaketeilla – asiantuntija: Suomalaisillakin on mahdollisuuksia päästä rahoihin kiinni


Summary: Turun Kaupunginteatterissa korona aiheutti tuottoihin tappioita yli kolme miljoonaa. Porin teatterissa tappioita kirjattiin miljoonan verran.  Katsojat ovat palanneet, mutta kassavaje tuntuu vielä pitkään.

Lavaisäntä  Valtteri Roiha  opastaa väkeä oikeille paikoilleen Turun Kaupunginteatterissa.
 Roiha käy ensin paimentamassa pienen näyttämön katsojat istumaan ja siirtyy sitten juontamaan suurelle näyttämölle.
 Yleisö on iloisella mielellä. Roihan vitsikkäät heitot uppoavat, ja katsojat ovat selvästi tyytyväisiä.
 – Olen käynyt jo kolmessa esityksessä. Täällä sujuu kaikki hienosti. Meidät ohjataan penkeille ja olen tuntenut oloni turvalliseksi, kertoo maskulainen  Marja Valo .
 Paikalle ovat saapuneet myös  Joscelin  ja  Jaslia Höglund.
 – Olemme lapsesta asti käyneet teatterissa vanhempien kanssa. On ollut melko pitkä tauko, kun on päästy tulemaan, he kertovat.
 Turun Kaupunginteatterin toimitusjohtaja  Arto Valkama  kulkee myhäillen täydessä lämpiössä.
 – Tämä tuntuu ihanalta, tätä on odotettu. On absurdi ajatus teatterille olla puoli vuotta ilman yleisöä. Olemme olemassa yleisöä varten, Valkama sanoo.
 Turun Kaupunginteatterin toimitusjohtaja Arto Valkama painottaa, että teatteriin ei tarvita ainakaan tällä hetkellä koronapassia.  Minna Rosvall / Yle
 – Ystävällä oli lippu ja hän tarjosi sitä minulle. Iloitsen kovasti, että pääsemme taas teatteriin, kertoo Hannele Changezi (oik.) Marja Valon seurassa.  Minna Rosvall / Yle
 Sisarukset Joscelin ja Jaslia Höglund olivat odottamassa hyvissä ajoin pääsyä katsomoon. He istuvat aina eturivissä, keskellä. Minna Rosvall / Yle
 Turussa ja Porissa miljoonatappiot
 Kaksi koronavuotta toi Turun Kaupunginteatterin tuottoihin tappiota 3,3 miljoonaa. Opetus- ja kulttuuriministeriöltä teatteri sai tukea lähes 1,7 miljoonaa. Suuretkaan yleisömäärät eivät heti korjaa kassavajetta.
 – Tämä normalisoi tilanteen eikä tuota mitään ylimääräistä. Normaalistikin salien pitäisi olla täysiä, kertoo Valkama.
 Porin teatterin toimitusjohtaja  Anttivesa Knuuttila  kertoo, että heillä budjetoituihin tuottoihin perustuvat myynnin menetykset olivat yhteensä noin miljoona euroa kahden koronavuoden aikana.
 Teatteri sai erillistä korona-avustusta opetus- ja kulttuuriministeriöltä 430 000 euroa vuonna 2020 ja 170 000 vuonna 2021.
 – Saadut korona-avustukset ovat merkittävästi auttaneet koronatilanteesta selviytymistä. Mikäli pääsemme etenemään suunnitelmien mukaisesti, uskoisin paluun normaalitilanteeseen olevan mahdollista lähivuosien aikana, kertoo Knuuttila.
 Raumalla näkyy yhä pandemiatilanne
 Yleisö on löytänyt hyvin takaisin Rauman teatteriin. Pandemiatilanne vaikuttaa kuitenkin negatiivisesti Rauman ulkopuolelta tulevien ryhmien kiinnostukseen. Myynnin menetykset ovat Raumalla noin 1,3 miljoonaa, tukea teatteri on saanut noin 500 000 euroa.
 – Loppuunmyytyjä esityksiä ei ole kovin paljon, mikä johtuu osittain siitä, että viimeinen kolmasosa kapasiteetista vapautettiin varsin myöhään myyntiin.  Pirtumiehet  on myynyt syksyn esityksistä parhaiten, kertoo Rauman teatterin toimitusjohtaja  Harri Natunen .
 Maskit olivat yhä ahkerassa käytössä Turun Kaupunginteatterissa. Väliaikatarjoilun ajaksi ne voi tietenkin poistaa.  Minna Rosvall / Yle
 Koronapassista kysymyksiä
 Turun ruotsalaiseen teatteriin ja Turun Kaupunginteatteriin on tullut kysymyksiä koronapassista. Molemmista teattereista kerrotaan, että koronapassia ei tarvita, koska koronarajoituksia ei ole voimassa.  ÅST eli ruotsalainen teatteri ilmoittaa aiheesta  myös verkkosivuillaan.
 Turun ruotsalaisessa teatterissa yleisöä on liikkeellä normaalia vähemmän, mutta kuitenkin ilahduttavasti siihen nähden, että ryhmävarauksia ei ole yhtä paljon kuin normaalisti.
 Tanssiteatteri Eristä kerrotaan, että pahin yleisökato on onneksi ohi. Osa esityksistä on loppuunmyyty. Koronan aiheuttama vaje säteilee silti ensi vuoteen.
 – Varauksia tulee koko ajan enenevässä määrin. Yleisö on todellakin liikkeellä. Ihmisillä on selkeä kulttuurin nälkä, kertoo tuottaja  Maarit Keto-Seppälä  Tanssiteatteri Eristä.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 31.10. kello 23.
 Lue lisää:
 Ylen kysely paljastaa: Kunnat säästivät aiemmin tiedettyä enemmän rahaa kulttuurista - isoissa kaupungeissa pääsylipputulot romahtivat
 Varsinais-Suomen kulttuurilaitoksille koronatukea 1,2 miljoonaa

Teatterit pursuavat yleisöä, mutta kirittävänä ovat koronan aiheuttamat miljoonatappiot


Summary: Monissa kodeissa vietetään viikonloppuna lokakuun lopun kammottavaa juhlaa. Laukkasen perheellä karkasi tänä vuonna mopo käsistä halloween-koristelujen suhteen.

Lappeenrantalaisen omakotitalon pihalla on karmea näky. Metrin mittainen jättihämähäkki seisoo rapun pielessä vastaanottamassa vieraita. Kaapuun puettu nukke tervehtii ohikulkijoita. Puutarhassa olevat hautakivet saavat ihmiset joko nopeuttamaan askeliaan tai jähmettymään paikoilleen.
 Haudankaivajaksi pukeutunut Petri Laukkanen aikoo pelotella lapsia. Kalle Purhonen / Yle
 Halloween tunnelma jatkuu talon sisällä. Pääkallolamput loistavat pöydällä. Seinillä ja katossa roikkuvat hämähäkinseitit. Makuuhuoneen oven pielessä roikkuu lakana, jossa on "verisiä" kädenjälkiä.
 Laukkaset ovat panostaneet tänä vuonna koristeluun tavanomaista enemmän. Kalle Purhonen / Yle
 Lappeenrantalainen Laukkasen perhe on hurahtanut anglosaksisesta perinteestä lähtöisin olevaan halloween-juhlaan. Aluksi vain perheen tytär  Susanna Laukkanen  suunnitteli juhlia kaverin kanssa.
 – Vanhemmat lähtivät mukaan suunnitteluun ja taisivat innostua asiasta ehkä vähän liikaakin, naurahtaa Laukkanen.
 Kauhuelokuvat kuuluvat Susanna Laukkasen halloweeniin. Kalle Purhonen / Yle
 Halloweenia on juhlistettu perheessä jollain tavalla jo useamman vuoden, mutta ei aiemmin näin isossa mittakaavassa. Perhe on tehnyt juhlavalmisteluja koko viikon.
 – Ei ollut syyslomalla muutakaan tekemistä, niin vähän innostuttiin, hymähtää haudankaivajaksi pukeutunut isä  Petri Laukkanen .
 Perheen äiti Heidi Laukkanen loihti karmean hahmonsa meikeillä ja kaapista valmiiksi löytyneillä asusteilla. Kalle Purhonen / Yle
 Koti muuttui kauhutaloksi
 Hirvittäviä koristeita on niin sisällä kuin ulkona. Pihamaalla on hautakiviä ja kammottava ruohonleikkaaja ja suuri hämähäkki.
 – Naapurit ovat suhtautuneet koristeisiin mielenkiinnolla. Samoin ohikulkijat ovat ihmetelleet perheen pihamaata, sanoo Petri Laukkanen.
 Julma ruohonleikkaaja on Heidi Laukkasen suosikki koriste. Se saa mielikuvituksen laukalle. Kalle Purhonen / Yle
 Tarkoitus on ilahduttaa niin itseä kuin naapureitakin.
 – Kiehtovaa pukeutua rooliasuun ja tehdä jotain erilaista, sanoo  Heidi Laukkanen .
 Suunnitelmissa on syödä herkkuja ja katsoa kauhuelokuvia. Tarjoilut ovat tietenkin teemaan sopivia.
 Tarjolla on muun muassa lakujalkaisia hämähäkkimuffinseja ja voitaikinaan kääriytyneitä muumionakkeja. Kalle Purhonen / Yle
 Laukkaset ovat myös varautuneet oven taakse tuleviin lapsiin, jotka sanovat "karkki tai kepponen".
 – Ikinä ei ole uskallettu ottaa kepposta. Aina on varattu karkkia sen verran, että sillä selviää, sanoo Heidi Laukkanen.
 Lue lisää:   Minä päivänä Halloweenia kuuluu juhlia ja missä sijaitsee kurpitsapuisto? Testaa tietosi pimeän juhlasta

Perhe hullaantui halloween-koristelusta, koti muuttui kauhujen taloksi Lappeenrannassa – "Vanhemmat innostui ehkä vähän liikaakin"


Summary: Rovaniemeläisen Toni Eskelisen kuvaama sähkösurffausvideo on todennäköisesti vuoden katsotuin suomalainen video. Instagram-kela on kerännyt niin paljon katsojia, että tekijätkään eivät tahdo sitä uskoa.

Rovaniemeläisen valokuvaajan  Toni Eskelisen   Instagramissa julkaisema video  sähkösurffauksesta ruskan keskellä on noussut yhdeksi somealustan katsotuimmista videoista koko maailmassa tänä vuonna.
 Eskelisen ja valokuvaaja  Samuli Rosenbergin  toteuttamalla videolla  Jaakko Tossavainen  liitelee sähkösurffilaudalla peilityynen Kemijoen pintaa halkoen keskellä Lapin komeinta ruskaa. Alle kymmenen sekunnin kela, Instagram reel, on saanut jo lähes 32 miljoonaa katselukertaa.
 Eskelisen mukaan ideaa ei tarvinnut kauaa kehitellä kolmikon kesken. Videon suosio oli kuitenkin huikea yllätys myös tekijöille.
 – En olisi uskonut, että tällainen ilmiö on enää vuonna 2021 mahdollista somessa. Kyllä tätä on hankala käsittää, Eskelinen ihmettelee.
 Instagram pyrkii keloilla pistämään kampoihin supersuositulle TikTok-somepalvelulle. Se pyrkii myös nostamaan suosituimpia keloja viraalihiteiksi, kertoo oululaisen markkinointitoimisto Kuulun digimarkkinoinnin asiantuntija  Katarina Laaksonen .
 – Mutta yli 30 miljoonaa on kyllä globaalisti kova luku, kehuu Laaksonen.
 Videon on jakanut Instagramissa muun muassa Visit Rovaniemi:
 Viraalihitin resepti: kaunis, erilainen ja koukuttava
 Internet-tietojen mukaan  suosituimmat kelat keräävät jopa satoja miljoonia katselukertoja. Esimerkiksi lakonisista "näin se tehdään" -meemivideoistaan tunnettu  Khaby Lame  on kerännyt suosituimmilla videoillaan yli 280 miljoonaa katselukertaa.
 Intialaisen verkkouutissivuston kesällä kokoamalle listalle Eskelisen video nousisi sijalle 23.
 Eskelisen video osuu viraalihitin reseptiin ainakin siltä osin, että se ei ole kielisidonnainen. Katarina Laaksosen mukaan eduksi on myös helppotajuisuus ja koukuttavuus.
 – Viraalivideon täytyy olla erilainen kuin alustalla jo nähdyt videot, tai esimerkiksi erittäin kaunis tai hauska. Tämä toimii erityisesti matkailumarkkinoinnissa, jossa voidaan antaa pilkahdus vaikka erityisistä luonnonolosuhteista tai kulttuureista.
 Lue lisää:   Somevideot muuttavat lukutaitoamme – kielitieteilijä: Tämä on paluuta lihallisen ja ruumiillisen kommunikaation juurille
 Instagram on valokuvaajalle työkalu
 Videon on jakanut Instagramissa muun muassa 65 miljoonan seuraajan 9GAG-viihdetili ja myös suurilta matkailuaiheisilta tileiltä on tullut yhteydenottoja. Some onkin oman työn markkinoinnille erittäin tärkeä kanava, Eskelinen sanoo.
 – Paljon on töitä tehty sen eteen, että joku video lähtisi todella lentoon. Olen koettanut muistaa kiittää kaikkia, kenen kanssa on saanut tehdä yhteistyötä.
 Eskelinen tekee yhteistyötä matkailumarkkinointiyhtiö Visit Rovaniemen kanssa, mutta viraaliksi noussut video syntyi ilman tilausta. Hän myöntää, että taustalla oli silti ajatus näyttää Lapin parhaita puolia matkailijoidenkin houkuttelemiseksi.
 Laaksosen mukaan Instagramin merkitys matkailumarkkinoinnissa on ollut nousussa jo pitkään. Ala on myös panostanut vaikuttajamarkkinointiin.
 – Varmasti tämän reelsin saama huomio omalta osaltaan vaikuttaa positiivisesti Lapin matkailuun. Sanoisinko jopa, että tällaista mainosta ei rahalla saa.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta 31.10. kello 23 saakka.
 Lue myös:   Mauri-kissa syö kurkkua, ja Heli Montonen kuvaa – jo 5 miljoonaa ihmistä on nähnyt hittivideon Tiktokissa

Tästä videosta tuli maailmanlaajuinen somehitti: ruskan keskellä kiitävää sähkösurffaajaa on katsottu jo yli 30 miljoonaa kertaa


Summary: Rokotteita pitäisi jakaa nopeammin ja jakelun pitäisi olla tasapuolisempaa.  Roomassa alkavassa rikkaiden maiden huippukokouksessa yritetään muuttaa lupauksia teoiksi.

Pääministeri  Boris Johnson  saapui Roomaan G20-huippukokoukseen avustuslupauksen kanssa.
 Britannia lähettää 20 miljoonaa rokotetta kehittyviin maihin vuoden loppuun mennessä.
 Rikkaita ja köyhiä maita yhdistävät pandemian aiheuttamat talousvaikeudet. Kokouksessa haetaan keinoja maailmankaupan elpymiseen.
 Aiemmin tänä vuonna maailman rikkammat G7-maat ilmoittivat rokotetoimitusten lisäämisestä. Britannia ilmoitti tuolloin 100 miljoonan rokotteen toimittamisesta.
 Ryhmän tavoitteena on miljardin rokotteen jakelu.
 Pääministeri Johnsonin mukaan maailman taloudellinen toipuminen on sidoksissa siihen, miten nopeasti pandemia kukistetaan.
 Pääministerin kanslia julkisti Johnsonin linjauksia ennen Rooman kokouksen alkua.
 G20-ryhmän ulkopuolisten maiden johtajat ja poliitikot ovat vedonneet kokousta isännöivään Italian pääministeri  Mario Draghiin , jotta rokotteiden jakoa voitaisiin muuttaa nykyistä reilummaksi. Köyhissä maissa tapaukset ovat kasvussa, mutta toimitukset hidastelevat.
 Armeija apuun ilmasillalle
 Yhdysvallat, EU, Britannia ja Kanada yrittävät koota tämän kuun loppuun mennessä 240 miljoonaa käyttämätöntä rokotetta eteenpäin toimitettavaksi. Lähettävien maiden sotilaita on kaavailtu avuksi jakeluoperaatiossa muun muassa auttamaan lentokuljetusten järjestelyssä.
 Uutistoimisto Reutersin kokoaman tilaston mukaan Afrikassa raportoidaan miljoona uutta tartuntaa kahdessa kuukaudessa.
 Kokousvieraita paikalle vielä tänään
 Osa kokousvieraista, kuten Yhdysvaltain presidentti  Joe Biden  ja Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  ovat jo Roomassa.
 Muun muassa Venäjän ulkoministeri  Sergei Lavrov  ja prinssi  Charles  saapuvat kokouskaupunkiin aamupäivän aikana.
 Itse kokouksen on määrä alkaa kättelyillä ja yhteiskuvalla noin 12.30 Suomen aikaa.
 Kokous kestää kaksi päivää.
 Lue myös :  EU on toimittanut vasta murto-osan lupaamistaan koronarokotteista Afrikkaan – Suuri huoleni on, että jäsenmaat pitäisivät kiinni tästä lupauksesta, sanoo Suomen EU-komissaari Jutta Urpilainen

Köyhille maille satelee rokotelupauksia G20-kokouksen edellä – tähän mennessä toimitukset takkuilleet


Summary: Ensi yönä palataan talvi- eli normaaliaikaan. Euroopan parlamentti äänesti kellojen siirtelyn lopettamisesta jo kaksi ja puoli vuotta sitten, mutta asia odottaa yhä EU:n ministerineuvoston päätöstä.

Jos kaikki olisi mennyt suunnitelmien mukaan, ensi yönä kelloja siirrettäisiin viimeistä kertaa. Suomen ajama ehdotus kellojen siirtämisen lopettamisesta on kuitenkin jumittunut EU:n päätöksentekoelimiin, joten viisareita liikutellaan vielä vuosia.
 Vuonna 2018 EU-komissio teki  ehdotuksen  kellojen siirtelyn lopettamisesta. Seuraavana vuonna Euroopan parlamentti  hyväksyi  aloitteen selvällä enemmistöllä, äänin 410–192. Hanke siirtyi parlamentista EU:n ministerineuvostoon, jonka päätöstä odotellaan edelleen.
 – EU-neuvostossa on edustettuina 27 jäsenmaata, joista jokaisella on sisäiset keskustelut ja selvitykset kesken. Ei ole vielä kantoja siitä, halutaanko kellojen siirtelystä luopua, sanoo liikenne- ja viestintäministeriön tietoliiketoimintayksikön johtaja  Maria Rautavirta .
 Koronapandemia on hidastanut asian etenemistä entisestään.
 – Varmasti se on vaikuttanut siihen, millaisia asioita agendalle on neuvotteluissa nostettu. Kaikki kiireiset asiat on priorisoitu ja muita on siirretty odottamaan vähän väljempiä aikoja.
 Kaikki eivät myöskään ole ideasta yhtä tohkeissaan kuin Suomi, joka on ajanut siirtelystä luopumista aktiivisesti. Rautavirta kertoo, ettei EU-neuvosto ole keskustellut asiasta sitten Suomen puheenjohtajakauden vuonna 2019. Asia jakaa maita. Kaikki eivät näe sitä tarpeelliseksi tai ajankohtaiseksi.
 – Ei ole löytynyt sellaista maata, joka veisi keskustelua eteenpäin. Tällä hetkellä ei ole näköpiirissä sellaista EU-puheenjohtajamaata, jolle asia olisi niin tärkeä, että sitä välttämättä agendalle nostettaisiin.
 Talvi- ja kesäajan paremmuudesta kysyttäisiin kansalta
 Kesä- ja normaali- eli talviajan käyttö on ollut yhtenäinen direktiivillä säädettävä käytäntö Euroopan unionissa vuodesta 2002 lähtien. Jo sitä ennen Euroopan maat noudattivat käytäntöä kukin tahoillaan. Suomi siirtyi pysyvään kesäaikajärjestelyyn vuonna 1981, Euroopan maista viimeisenä.
 Kelloja siirretään kaikissa EU:n jäsenmaissa samoina päivinä ja samalla kellonlyömällä esimerkiksi kansainvälisen juna- ja lentoliikenteen vuoksi. Siirrot tehdään aina maaliskuun ja lokakuun viimeisenä sunnuntaina.
 Mikäli kellojen siirtelystä luovutaan, kukin maa saa itse valita, mihin vyöhykkeeseen haluaa kuulua. Suomessa hallitus esittäisi siis joko kesä- tai talviaikaa pysyväksi ja asiasta päättäisi eduskunta.
 Mielipidettä tultaisiin todennäköisesti kysymään eri alojen asiantuntijoiden lisäksi myös kansalta. Suomalaisilta tiedusteltiin alustavasti kantaa viimeksi kolme vuotta sitten oikeusministeriön ylläpitämän Otakantaa-palvelun kyselyllä. Tuolloin  niukka enemmistö vastaajista  oli talviajan kannalla.
 Liikenne- ja viestintäministeriön tietoliiketoimintayksikön johtajan Maria Rautavirran mukaan päätökseen vaikuttavat toki monet muutkin tekijät.
 – Olemme pitäneet tärkeänä tarkastella, miten naapurimaat aikovat asiassa edetä.
 Mutta siihen on vielä matkaa. Rautavirran mukaan esitys tuskin liikahtaa EU-neuvostossa eteenpäin ainakaan vielä ensi vuonna. Siirtymäajat huomioiden se tarkoittaa, että kellojen siirtelyruljanssi jatkuu vielä ainakin muutaman vuoden.
 Kelloja siirretään tunti taaksepäin lauantain ja sunnuntain välisenä yönä klo 4.00.
 Aiheesta voi keskustella 31.10.2021 klo 23 saakka.
 Lisää aiheesta:
 Suomen ajama kellojen siirtelyn lopetus jumissa Brysselissä – Kellot käännetään sunnuntaina taas talviaikaan
 Europarlamentti puoltaa kellojen siirtelystä luopumista vuonna 2021
 Tiukka äänestystulos selvisi: Talviaika sai enemmän kannatusta

Ensi yönä kelloja piti siirtää viimeistä kertaa, mutta sitten tuli korona ja pilasi kaiken – viisareiden liikuttelu jatkuu vielä vuosia


Summary: Sijoitusyhtiö Investorin hallituksen puheenjohtaja Jacob Wallenberg korostaa, että yritysten oikea kilpailukyky ei synny heikommalla valuutalla vaan paremmilla tuotteilla. Talouskasvua ja työpaikkoja syntyy hänen mukaansa parhaiten, jos yritykset saadaan investoimaan kotimaahan.

Suomessa ollaan aika ajoin kateellisia Ruotsille oman valuutan säilyttämisestä. Sitä arvellaan syyksi, kun Ruotsi menee talouskasvussa edelle omille prosenttiluvuilleen.
 Ruotsin talouselämän eturivin vaikuttajan  Jacob Wallenbergin  mukaan oman rahan haikailuun ei ole syytä.
 – Kuulun niihin, joiden mielestä Ruotsin pitäisi kuulua emuun. Niin ei käynyt, eikä siitä käydä nyt poliittista keskustelua. Minusta on kielteistä, että ei olla mukana.
 Oma valuutta ei hänen mukaansa takaa kilpailuetua.
 – On helppoa esimerkiksi devalvoida ja luoda kilpailukykyä sillä, että valuutta on halpa. Mutta varsinaisesti sillä ei tehdä liiketoimintaa, vaan sillä, että tuotteet ovat parempia kuin kilpailijalla. Se onnistuu altistumalla kilpailulle ja kehittämällä yhtiötä.
 Vaikka europäätös ei mennytkään mieluisasti, vaikutusvaltaisen Wallenbergin sanomisia kuunnellaan Ruotsissa tarkalla korvalla. Wallenbergit ovat Ruotsin vanha mahtisuku. Suvun omistuksia hoitaa sijoitusyhtiö Investor, jonka hallituksen puheenjohtaja Jacob Wallenberg on.
 Investor omistaa muun muassa Ericssonin, Saabin, Astra Zenecan ja ABB:n osakkeita. Lisäksi Investor omistaa listaamattomia yrityksiä ja tekee pääomasijoituksia EQT-yhtiön kautta. Suvun omaisuutta on myös sidottuna lukuisiin säätiöihin, jotka sijoittavat ja jakavat apurahoja.
 Ruotsalaisyritykset tekevät ostoksia Suomesta
 Suomessa Investorista tuli muutama vuosi sitten konepajayhtiö Wärtsilän suurin yksittäinen omistaja noin viidenneksen osuudella.
 Ruotsalaiset yritykset ovat muutenkin ostaneet ahkerasti suomalaisyhtiöitä.
 Maaotteluhenki virisi varsinkin vuosi sitten, kun ruotsalainen Alfa Laval oli ostamassa venttiiliyhtiö Nelesiä. Suomalainen Valmet kiilasi ostotarjouksineen väliin. Ruotsalainen Dagens Industri -lehti ilakoi etusivullaan, että Suomen teollisuus on meidän ja listasi yrityskauppoja. Kiinteistöalan konsultointiyhtiö ÅF hankki Pöyryn ja teräsyhtiö SSAB osti Rautaruukin.
 Ruotsiin ovat päätyneet myös muun muassa Sonera, WSOY, MTV. Suomesta pelätään välillä tulevan tytäryhtiötalous.
 Wallenbergin mukaan liikettä on toiseenkin suuntaan, myös suomalaiset yritykset ostavat ruotsalaisia.
 Esimerkkejä tulee kuitenkin mieleen vähemmän. Yksi on Elisan hankkima ruotsalainen ohjelmistoyhtiö Polystar pari vuotta sitten.
 Musti ja Mirri on paluumuuttaja. Wallenbergien osittain omistama EQT-pääomasijoitusrahasto osti Musti Groupin 2014, mutta nyt yhtiö on listattu Helsingin pörssiin ja suurimmat osakkeenomistajat ovat suomalaisia.
 – Nykyään tehdään paljon yhdistymisiä. Luodaan mittakaavaetuja, jotta yrityksistä tulee vahvempia ja parempia kilpailussa toisia vahvoja yrityksiä vastaan.
 Wallenberg uskoo, että varsinkin yhteistyö eri maiden yritysten kesken jatkuu.
 Investor omistaa noin kolmanneksen Saabista, joka kaupittelee Suomelle Gripen-hävittäjiä. Wallenberg ei kuitenkaan halua sanoa hävittäjäkaupoista mitään.
 – Sen jätän suomalaisille ystävilleni, en kommentoi tätä. Olemme mukana keskusteluissa, päätös on Suomen.
 Yritykset haluavat vakautta ja koulutustarjontaa
 Ruotsissakin on pohdittu Wallenbergin mukaan paljon sitä, millä firmat saataisiin pysymään kotimaassa.
 – Yritykset haluavat pysyviä sääntöjä, jotka eivät muutu. Vahva koulutus aina yliopistoihin asti on tärkeää. Lisäksi pitää edistää yrittäjyyttä, tutkimusta ja kehitystä.
 Yritykset toivovat satsauksia myös digitalisaatioon, ympäristökysymyksiin ja vastuullisuuteen.
 Wallenberg ei näe Suomen ja Ruotsin yrityskulttuureissa juurikaan eroa.
 – Molemmat pohjaavat insinööritieteisiin. Meillä on suuria kansainvälisiä yrityksiä, jotka toimivat maailmalla ja joilla on siksi samantyyppisiä haasteita voitettavana.
 Suomalaisten sanotaan usein olevan huonoja markkinoimaan tuotteitaan tai osaamistaan.
 – Sitä minä en ole koskaan kuullut. Suomi on menestyvä maa ja suomalaiset yritykset ovat pärjänneet hyvin maailmalla eri markkinoilla, joten en ole sitä mieltä.
 Kasvua syntyy, jos yritykset saadaan investoimaan kotimaahan
 Suomen talouskasvu laahaa jatkuvasti Ruotsia jäljessä. Myöskään työllisyysasteessa ei ole päästy ruotsalaisten tasolle.
 Wallenbergin mukaan Ruotsissa hyötyä on ollut ainakin 20 vuotta sitten toteutetuista monista poliittisista uudistuksista.
 Esimerkiksi palkkasopimukset kytkettiin vientiteollisuuden tuottavuuteen, jotta palkkojen nousu ei veisi kilpailukykyä. Eläkejärjestelmää muutettiin vastaamaan ihmisten pitempää elinikää. Julkista velkaa ei ole päästetty paisumaan.
 Ruotsin hallitus panosti Wallenbergin mukaan myös yrittäjyyteen eikä jättänyt yrittäjiä yksin huonompina aikoina.
 – Katsokaa, että yritykset investoivat kotimaahan. Siten saadaan kehitystä, työpaikkoja ja talouskasvua. Se on asian ydin.
 Jacob Wallenberg osallistui paneelikeskusteluun Suomen ja Ruotsin suhteista Pohjoinen liitto, Wallenbergit ja Suomi -kirjan julkaisutilaisuudessa. Esa Syväkuru / Yle
 Ystävyyssuhteet ovat periytyneet
 Torstaina ilmestyi  Hannu Rautkallion  kirja  Pohjoinen liitto, Wallenbergit ja Suomi . Kirja kertoo Wallenbergien yhteyksistä Suomeen ja vaikutuksesta Suomen kehitykseen 1800-luvun lopulta alkaen presidentti  Urho Kekkosen  ajan loppuun. Jacob Wallenberg vieraili kirjan julkistustilaisuudessa.
 Rautkallio mainitsee kirjassa, että yksi syy suvun kiinnostumiseen Suomesta oli ainakin suuriruhtinaskunta-aikana mahdollisuus liiketoimiin Venäjän kanssa.
 Wallenberg korostaa Suomen ja Ruotsi keskinäisiä kauppasuhteita.
 – Suomi ja Ruotsi ovat lähellä toisiaan maantieteellisesti ja historiallisesti. Ihmisten välillä oli vanhoja suhteita, jotka johtivat siihen, että autettiin toisiamme. Oli monia kontakteja.
 Esimerkiksi isoisällä  Marcus Wallenbergillä  ja presidentti Kekkosella oli läheiset välit.
 Jacob Wallenberg sanoo omien työhön liittyvien Suomi-yhteyksiensä olleen tärkeitä varsinkin viimeisten 30 vuoden ajan.
 – Olen täällä suhteellisen usein, yritän pitää yllä suhteita suomalaisin ystäviin ja liikekumppaneihin.
 Esimerkiksi ystävyys Ehrnroothin perheeseen on jatkunut polvesta toiseen.
 Kirjassa sukulaisilla on paljon muun muassa jahtireissuja.
 – Historiallisesti niitä on ollut, mutta edelliskerrasta on aikaa, Wallenberg naurahtaa.
 Lisää yhteistyötä Wallenberg kaipaa Pohjoismaiden välille esimerkiksi EU:ssa.
 – EU:n ulkopuoliset Norja ja Islanti mukaan lukien, olemme jokseenkin maailman kymmenenneksi suurin talousalue. Koska olemme niin suuri, meidän äänemme pitäisi kuulua monissa pöydissä.
 Samanlaisen kulttuurin ja arvopohjan mailla on monia yhteisiä tavoitteita, joita saataisiin paremmin läpi yhdessä.
 Wallenberg arvelee, että yhteistyötä haittaa kussakin maassa poliittinen ilmasto.
 – Poliitikot haluvat näyttää fiksuilta valitsijoilleen. Jos tehdään monen maan kesken yhteistyötä, voi näyttää siltä, ettei ole vahva omassa maassa. Se hinta pitäisi maksaa, koska yhdessä saisimme vahvemman äänen esimerkiksi Brysselissä.

Ruotsin mahtimies Jacob Wallenberg haluaisi lisää pohjoismaista yhteispeliä ja Ruotsille eurorahan


Summary: Helsingin ydinkeskustassa vajaat kaksi vuotta sitten lopettanut konserttitila Circus aloittaa uudelleen keikkatoiminnan Vanhalla ylioppilastalolla. Kalliossa taas on avautunut uusi kulttuuritila, Kalliosali.

Helsingin Kalliossa Pengerkatu 11:ssä orastaa uuden alku.
 Perinteikkääseen 1930-luvun vaihteen elokuvateatteriin ja muun muassa Ryhmäteatterin kotipesänä aiemmin tunnettuun tilaan on juuri avautunut uusi kulttuuriklubi, Kalliosali.
 Markus Seralan (vas.) ja Saku Mattilan perustivat musiikkiklubin tiloihin, jossa on aiemmin toiminut muun muassa elokuvateatteri Kinola ja Ryhmäteatterin näyttämö. Matti Myller / Yle
 Klubin takana on porukka eri alojen toimijoita. Pengerkadun tilan löytyminen monen varastorakennuksen koluamisen jälkeen oli onnenpotku.
 – Kuultiin, että tällainen hieno, historiallinen tila Pengerkadulta on vapautumassa, Kalliosalin toinen perustaja  Saku Mattila  huokaa.
 Olohuonemaisen klubin sisustuksesta vastaa lavastaja  Markus Serala .
 – Tämä on lottovoitto. Uskomattoman upea tila. Musta sali taipuu monenlaiseen esitystaiteeseen ja musiikkiin, Serala sanoo.
 Pengerkatu 11:n rakennus on art deco -tyylinen. Matti Myller / Yle
 Kalliosali lienee kaupungin ensimmäinen klubi, jonka ohjelmistoon mahtuu niin klassista kuin populaarimusiikkiakin, teatteria, burleskia ja jopa showpainia. Sali vetää yleisöä noin 100–150 henkeä. Kokonsa puolesta sitä voi pitää pienenä keikkapaikkana.
 – Kaikista yhteydenotoista päätellen tällaiselle tilalle on todella paljon tarvetta Helsingissä, toiminnanjohtaja Mattila huomauttaa.
 Bändi harjoitteli Kalliosalissa lokakuun lopussa. Matti Myller / Yle
 Keskustan menetetyistä keikkapaikoista yksi tekee paluun
 Erityisen iso tarve kaupungissa on edelleen keskikokoisille, noin tuhannen hengen keikkapaikoille hyvällä sijainnilla.
 Helsingin keskustan konsertti- ja musiikkiklubitoiminta näivettyi äkillisesti jo  ennen koronaa reilut pari vuotta sitten  (HS).
 Keskusta-alueella toimineet Elmun Nosturi, Virgin Oil ja Circus lopettivat melko samoihin aikoihin. Myös pari pienempää tilaa, kulttuuriareena Gloria ja Dubrovnik Lounge&Lobby lopettivat toimintansa.
 Kehityksen taustalla oli muissakin suurissa kaupungeissa jyräävä gentrifikaatio eli alueiden keskiluokkaistuminen. Keskustan kiinteistöjen hinnat nousevat ja niiden käyttötarkoitus halutaan muuttaa esimerkiksi toimistotiloiksi, hotelleiksi ja kuntosaleiksi.
 Ja sitten tuli tietysti vielä korona keväällä 2020.
 Konserttipaikka Circusta Helsingin ydinkeskustassa pyörittänyt  Niko Hallamäki  muistaa maaliskuun 2020 ja Circuksen lopun erittäin hyvin. Oli perjantai, 13. päivä ja loppuunmyyty Vesalan konsertti jäi pitämättä.
 – Konserttipaikan tilalla toimii nyt Circus Elixia -kuntokeskus, Hallamäki kertoo.
 Monien mutkien, useiden peruuntumisten ja pettymysten jälkeen Hallamäki jatkaa Circuksessa aloitettua konserttitoimintaa joulukuun alussa Vanhalla ylioppilastalolla.
 Uuden Vanhan konserttitarjonnan avaa joulukuussa J. Karjalainen. Idea konserttien aloittamisesta Vanhalla tuli paikkaa pyörittävältä Noho Partnersilta, jonka alaisuudessa Hallamäen oma firma, Kampin Sirkus, toimii. Keikkojen ja konserttien lisäksi Vanhan ylioppilastalon ravintola- ja tapahtumatoiminta jatkuu entisellään.
 Helsingin keikkarintama on käynnistynyt vähitellen syksyn aikana. Vireitä musiikkiklubeja näyttää toimivan eniten keskustan ulkopuolella.
 Myös Tavastia on sentään rämpinyt läpi sulkuaikojen.  Tavastia ilmoitti vastikään  ottavansa käyttöön koronapassin, jotta yleisömäärän puolitus voidaan lopettaa.
 Elmun Nosturille ei löydy korvaavia tiloja millään
 Nosturin entinen toiminnanjohtaja ja pitkän linjan elmulainen  Tapio Hopponen  esittelee Nosturin vanhaa kalustoa, joka on pakattu tiukasti vanhaan toimistotilaan Itä-Helsingissä Roihupellossa.
 Tapio Hopponen on ollut mukana Elmun toiminnassa jo Lepakon aikoina. Matti Myller / Yle
 Elmulla tiloissa Roihupellossa treenaa nyt aktiivisesti viitisenkymmentä bändiä. Isoimpia nimiä ovat esimerkiksi J. Karjalainen ja Pariisin kevät, lisäksi löytyy liuta nuoren polven bändejä. Myös jonoa piisaa.
 Hopposen mielestä yksi hyvä puoli Nosturin katoamisessa oli se, että treenikämppien käyttäjät menivät uusiksi.
 – Nosturissa treenisten käyttäjät olivat vähän turhankin vakiintuneet, jopa ukkoutuneet, Hopponen naurahtaa.
 Elmu toimii nykyään Roihupellossa Helsingin kaupungin rakennusviraston Staran entisissä toimistotiloissa. Matti Myller / Yle
 Nosturin menetys oli tiedossa kymmenen vuotta. Hopponen ymmärtää mahdollisen kritiikin, mitä uuden tilan etsimisen tehokkuudesta on esitetty. Hän kertoo yhden syyn nykyiseen tilanteeseen.
 – Me olimme siirtämässä Nosturin toimintaa keskustaan Circuksen tiloihin. Suunnitelmat olivat jo pitkällä, hän valottaa.
 Lopulta perä jälkeen katosivat sekä Nosturi että Circus.
 Elmulla on Roihupellossa 27 bänditreenitilaa. Matti Myller / Yle
 Elmu on havitellut omaa keikkapaikkaa Itä-Helsingistä muun muassa Puhoksen kauppakeskuksesta.
 Elmun puheenjohtajan  Tuomas Finnen  mukaan itä olisi luonteva suunta, koska yhdistyksen yksi tehtävä on tarjota myös ikärajattomia keikkoja. Helsingin kaupungilla on kuitenkin Puhoksen suhteen suunnitelmat vain vuodeksi eteenpäin kerrallaan, ja se ei Elmulle sovi.
 Elmun puheenjohtajan Tuomas Finnen mielestä Itä-Helsinki olisi luonteva suunta Elmun uudelle keikkapaikalle. Hän arvioi, että se keräisi sekä esiintyjiä että yleisöä lähiöiden nuorista. Matti Myller / Yle
 Useamman vuoden päässä Elmulla häämöttää mahdollinen yhteistyö Helsingin jäähallin ympäristöön toteutettavan  Helsinki Gardenin kanssa.  Viisikin vuotta on kuitenkin liian pitkä aika olla ilman omaa keikkapaikkaa, Finne muistuttaa.
 – On se Garden Helsinki yksi ihan selkeä suunta, mutta kestää vielä ennen kuin siitä tulee konkreettista, hän toteaa.
 Tapahtumajärjestäjä: "Tilanne on karmea"
 Helsingin Vallilan Konepajan alueelle on jo jonkin aikaa suunniteltu itäisen kantakaupungin Tavastiaa, vajaat tuhat henkeä vetävää Konepaja-salia.
 Sen sijainti on ideaali. Konepajalle on lähes suora kävelytie Pasilan asemalta. Vanhan konepajan ympäristö on sopivan rouhea ja irti asutuksesta, jotta siellä voi järjestää konserttitoimintaa.
 Konepaja-salin nettisivuilla tapahtumat kuitenkin loistavat poissaolollaan.
 Pitkän linjan tapahtumajärjestäjä  Vesa Ristimäki  kertoo puhelimessa, että Konepaja-salissa järjestettiin konsertteja väliaikaistilassa puolen vuoden ajan. Ei järjestetä enää.
 Pieniä ja keskisuuria keikkapaikkoja ja musiikkiklubeja Helsingin keskustan ulkopuolella. Yle
 Ristimäen mukaan Helsingin kaupungin vaatimukset tilan remontin suhteen ovat kohtuuttomat. Väliaikaistilana sitä ei saa enää käyttää. Tilaan tehdyt 100 000 euron investoinnit piti purkaa. Tilaa ei saa jakaa ja esimerkiksi sen ilmastoinnin järjestämisen vaatimukset ovat Ristimäen mielestä kohtuuttomat.
 Ristimäeltä kysytään päivittäin esiintymistiloja. Konepaja-salissa ei kuitenkaan tapahdu mitään ainakaan tämän vuoden puolella.
 – Tilanne on karmea kaikkien kannalta. Covidista ei toivuta, jos esiintyjät eivät saa esiintyä.
 Voit keskustella aiheesta sunnuntaihin 31. lokakuuta kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Hallitus otti aikalisän: Nykyisiä ravintolarajoituksia jatketaan marraskuun puoliväliin osassa maata
 "Tulot leikkautuivat lähes kymmenesosaan" – legendaarinen Tavastia sinnittelee koronan kynsissä
 Maksukortit paljastavat: Koronapassi avasi Suomen – ravintoloiden myynti pikkutunneilla käy kuumana ja taas on tarvetta takseillekin
 Avi iski kymmeniin ravintoloihin viikonloppuna: Vilppiä esiintyi, sisään pyrittiin toisen henkilön koronatodistuksella ja asiakkaita käännytettiin ovelta

Keikkatilojen puute piinaa Helsinkiä, mutta nyt kentällä näkyy pientä liikettä: Kallioon aukeaa uusi klubi ja konsertit palaavat Vanhalle


Summary: Orpon mukaan julkinen terveydenhoito ruuhkautuisi entisestään, jos korvausta leikattaisiin. Kokoomus tarjoaa yhdeksi keinoksi palvelusetelin laajentamista.

Kokoomus vastustaa jyrkästi hallituksen kaavailemaa yksityisen Kela-korvauksen leikkausta. Kokoomuksen puheenjohtajan  Petteri Orpon  mukaan puolue haluaa päinvastoin kasvattaa korvausta.
 – Nykyjärjestelmän suurin ongelma on, että hoitoon ei pääse. Siksi on käsittämätöntä, että hallitus kaavailee yksityisen terveydenhuollon Kela-korvausten leikkauksia. Me emme hyväksy Kela-korvauksen leikkausta, vaan päinvastoin haluamme kasvattaa sitä, Orpo totesi kokoomuksen puoluevaltuuston kokouksessa Helsingissä lauantaina.
 Orpon mukaan kaavailtu Kela-korvauksen leikkaus kasvattaisi entisestään jo nyt ruuhkautunutta julkista sektoria.
 – Tutkimusten mukaan vähintään viidesosa palveluita käyttävistä siirtyisi julkisten terveyskeskuspalvelujen piiriin, jos leikkaus toteutuu. Sosiaali- ja terveysministeriö ja THL ovat tunnustaneet, ettei julkinen puoli pystyy tarjoamaan palvelua koko joukolle. Jonot sen kuin pitenevät, Orpo sanoi.
 Orpo peräänkuuluttaa yksityisen ja kolmannen sektorin hyödyntämistä sosiaali- ja terveyspalvelujen tarjonnassa. Yhtenä keinona kokoomus on esittänyt palvelusetelin aiempaa laajempaa käyttöä.
 Orpo: Soten piti saada ihmiset hoitoon ja rahat riittämään, mutta kumpikaan ei toteudu
 Kokoomus jatkaa maan hallituksen ajaman sote-uudistuksen ryöpyttämistä. Puheenjohtaja Petteri Orpo sanoo, että sote-uudistuksen piti saada ihmiset jonoista hoitoon ja rahat riittämään, mutta kumpikaan ei tule toteutumaan.
 Orpo toteaa, että kustannukset ovat kuitenkin nousemassa yli kuudella miljardilla vuosikymmenen loppuun mennessä nykymalliin verrattuna.
 Kokoomus tarjoaa siis yhdeksi keinoksi palvelusetelin käyttöönoton laajentamista yksityisessä terveydenhuollossa.
 Orpo korostaa, että julkinen sekstori ei yksin pysty jonoja purkamaan.
 – Palveluseteli velvoittavana takaa ihmisille sen, että jokapuolella Suomea voi käydä hakemassa itselleen hoidon kun jono ei vedä. Orpo sanoo.
 Hänen mielestään potilas on jätetty sote-uudistuksen valmistelussa sivuun. Orpon mukaan Kela-korvausten leikkaukset iskisivät pienituloisiin.
 – Tämä leikkaus, joka ilmeisesti tulee leikkaamaan korvauksen 20 eurosta alle 10 euroon tulee iskemään nimenomaan pienempituloisiin. Ne ovat ne ratkaisevat eurot, jotka leikkaavat mahdollisuuden ja halun käyttää myös yksityisiä palveluja. Pienempituloiset siirtyvät näin jonon perälle.
 Kokoomusta hallituksen työllisyystoimetkaan eivät vakuuta
 Kokoomus kritisoi myös hallitusen taloudenpitoa. Orpo toteaa, että talous kasvaa tällä erää ennätyksellisen lujaa, mutta siitä huolimatta maan hallitus ottaa seitsemän miljardia uutta velkaa.
 – Velkaantuminen pitäisi saada pienemmäksi ja kuriin, mutta hallitus ei tee mitään, Orpo sanoo.
 Kokoomuksessa hallituksen työllisyystoimetkaan eivät vakuuta.
 – Pitäisi tehdä työttömyysturvaan ja sosiaaliturvaan sellaisia muutoksia, että työn vastaanottaminen kannattaa aina.
 Orpo katsoo, että työllisyystoimissa juna meni jo.
 – Viime kevään puoliväliriihi olisi ollut viimeinen paikka, jolloin hallitus olisi ehtinyt tekemään päätökset ja ne olisivat vielä ehtineet vaikuttaa, Orpo sanoo.
 Lue myös:
 Sosiaali- ja terveysvaliokunnan puheenjohtaja Lohi: "Kela-korvausta ei pidä poistaa yksityisestä terveydenhuollosta"
 Kela-korvauksista ei haluta luopua, koska se voisi sekoittaa koko terveydenhoitojärjestelmän – rahoituksen purkaminen osuisi pienituloisiin
 Tarvitseeko yksityislääkärillä kävijä Kela-korvausta? Julkista rahaa halutaan ohjata hyvinvointialueille ja pois yksityisten palveluista

Kokoomus vastustaa yksityisen Kela-korvauksen leikkausta – Orpo: "Haluamme päinvastoin kasvattaa korvausta"


Summary: YK:n ilmastoraportti maalaa tulevaisuudesta synkkää kuvaa samalla kun ilmastokriisiä lähdetään ratkomaan Skotlannin Glasgow'ssa.

Yhdysvaltain Kaliforniassa on kuuma, Lähi-idässä on kuuma, Intiassa on kuuma, Afrikassa on kuuma – ilmastonmuutos vaikuttaa ympäri maapallon.
 Miljoonien ihmisten elämä on jo lähes sietämätöntä jatkuvien helteiden ja kuivuuden vuoksi. Erityisen rankasti sään ääri-ilmiöt koettelevat köyhiä ja muutoin heikossa asemassa olevia. He eivät aja ilmastoiduilla autoilla, asu ilmastoiduissa asunnoissa tai työskentele viilennetyssä toimistossa. Ulkona oleminen kovassa helteessä on liki mahdotonta, ja pätsiksi kuumenneessa kodissa eläminen vähintään tukalaa.
 Kohoavat lämpötilat aiheuttavat jo nyt yhä useammin kuivuutta, maastopaloja, myrskyjä ja tulvia – ja kaikki nämä uhkaavat ihmishenkiä. Helleaallot ovat kohtalokkaita myös esimerkiksi maataloudelle.
 Ellei ilmastonmuutosta saada hidastettua, ennätyslämpötilat vain nousevat ja hengenvaaralliset helleaallot lisääntyvät, varoittavat asiantuntijat. Lämpötilat nousevat sielläkin, missä on jo mitattu ennätyksiä.
 – Jos vertailemme kesien lämpötiloja Kalifornian Kuolemanlaaksossa, ovat kuluneet 20 vuotta selvästi lämpimämpiä kuin sitä aiemmin, kertoo laakson kansallispuiston edustaja  Abby Wines  uutistoimisto AFP:lle.
 Viime kesänä alueella rekisteröitiin jo toisena kesänä peräkkäin 54,4 asteen helle, joka yltää miltei kaikkien aikojen ennätykseen ja on korkein nykyaikaisella teknologialla mitattu arvo.
 Ilmastokriisi on nyt
 Jos Skotlannin YK:n ilmastokokouksen keskeisen teeman haluaa tiivistää, voi sen tehdä hyvin lyhyesti: Ihmiskunnalta alkaa pian loppua aika.
 Glasgow'ssa maailman johtajien on tarkoitus sopia maailmanlaajuisista päästörajoituksista ilmastokriisin torjumiseksi. Kokouksen alla YK kertoi, että ilmakehän kasvihuonekaasupitoisuudet nousivat ennätyskorkealle viime vuonna.
 Maapallon keskilämpötila uhkaa nousta tämän vuosisadan aikana huomattavasti enemmän kuin Pariisin ilmastosopimuksen pyrkimyksenä oleva alle puolitoista astetta, nimittäin 2,7 astetta. Sen on paljon. Tällainen arvio esitetään YK:n  ympäristöohjelman tuoreessa raportissa , jonka otsikko on The Heat Is On.
 Raportissa todetaan ykskantaan, että seuraukset olisivat katastrofaalisia, mikäli näkymä 2,7 asteen lämpenemisestä toteutuisi. Päästöjä tulisi siis leikata nopeasti ja paljon.
 Kansainvälinen energiajärjestö IEA puolestaan arvioi, että vaikka kaikki eri maiden hallitusten tekemät lupaukset nettopäästöjen nollaamisen aikataulusta toteutuisivat, ilmasto lämpenisi vuoteen 2100 mennessä noin 2,1 astetta.
 YK:n pääsihteeri  Antonio Guterres  sanoi ilmastokokouksen (COP26) alla edellyttävänsä, että kaikki maat sitoutuvat saavuttamaan hiilineutraaliuden vuosisadan puoliväliin mennessä ja että niiden tulee selkeästi ja uskottavasti pystyä kertomaan keinonsa päästä tähän tavoitteeseen.
 Suomessa hallitus on asettanut tavoitteekseen, että Suomi on hiilineutraali vuoteen 2035 mennessä ja ensimmäinen fossiilivapaa hyvinvointiyhteiskunta.
 Äärimmäinen helle voi vielä olla miljardien riesa
 Yhdysvaltain sää- ja valtamerentutkimuslaitos NOAA  kertoo, että viime kesän heinäkuu kirjattiin maapallon kaikkien aikojen kuumimmaksi kuukaudeksi ja se saavutti näin ollen epäkiitollisen ennätyksen.
 – Heinäkuu on tyypillisesti vuoden lämpimin kuukausi, mutta heinäkuu 2021 päihitti kaikki aikaisemmat. Uusi ennätys on osoitus valitettavasta meneillään olevasta kehityksestä, kertoi NOAA:n asiantuntija Rick Spinrad tilastojulkistuksen yhteydessä.
 Esimerkiksi Aasiassa oli mittaushistorian lämpimin heinäkuu ja Euroopassa toiseksi lämpimin.
 Mikäli ilmasto lämpenisi kahdella asteella, neljännes maapallon väestöstä voi kohdata äärimmäisen helleaallon vähintään joka viides vuosi, osoittavat YK:n laskelmat uutistoimisto AFP:n mukaan. Hallitustenvälinen ilmastonmuutospaneeli IPCC on laskenut luvun korkeammaksi ja arvioi, että helleaallot runtelisivat tällöin useampaa kuin joka kolmatta maapallon asukasta.
 Maapallon väkiluku on nyt noin 7,8 miljardia, ja kahdeksan miljardin ihmisen rajan ennustetaan menevän rikki vuonna 2025, ilmenee Tilastokeskuksen keräämistä tiedoista.
 Ennätykset paukkuvat
 Telluksen korkeimmat päivälämpötilat mitataan kuivilla alueilla kääntöpiirien läheisyydessä, pitkäkestoisten korkeapaineiden vyöhykkeellä.
 Maailman ilmatieteen laitoksen (WMO) tilastoissa  maapallon korkein virallinen lämpötila on mitattu Kaliforniassa kesällä 1913, jolloin lämpötila kohosi 56,7 asteeseen. Tuolloisen ennätyksen syntyyn vaikutti mahdollisesti hiekkamyrsky, joka riehui alueella. Libyan Tripolissa kerrotaan mitatun 58 asteen lämpötila syyskuussa 1922, mutta kymmenisen vuotta sitten ennätystä analysoi uudelleen kansainvälinen asiantuntijaryhmä, joka kyseenalaisti tuloksen, eikä lukemaa ole siksi virallisesti hyväksytty kaikkien aikojen korkeimmaksi.
 Myös viime vuoden kesällä Kaliforniassa mitattiin 54,4 asteen pätsi. Kuluneena kesänä puolestaan kerrottiin, kuinka maastopalot olivat vallanneet valtavat määrät pinta-alaa hirmuhelteiden moukaroidessa Yhdysvaltoja ja Kanadaa.
 Euroopassakin mitattu lähes 50 astetta
 Manner-Euroopan uusi lämpötilaennätys syntyi mahdollisesti viime elokuussa Italian Sisiliassa, jossa raportoitiin 48,8 asteen lukema. Tämän arviointi on vielä kesken.
 – Selvitämme tilannetta aktiivisesti, mutta toistaiseksi emme voi vahvistaa emmekä kiistää ennätyksen syntyä, kertoo WMO:n ääri-ilmiöiden asiantuntija  Randall Cerveny  laitoksen sivuilla.
 Hän sanoo, että ilmastonmuutos ja lämpötilojen nousu ovat lisänneet raportointia sään ääri-ilmiöistä.
 – Meidän on varmistettava näiden ennätysten oikeellisuus tieteellisen tarkkuuden vuoksi ja siksi, että ymmärtäisimme ilmiön varmasti oikein.
 Voimassa oleva Euroopan virallinen ennätys tasan 48 astetta on Kreikan Ateenasta kesältä 1977.
 Suomen korkein lämpötila 37,2 astetta mitattiin Joensuun lentoasemalla heinäkuussa 2010.
 Siirry Ylen ilmastonmuutos-liveseurantaan  tästä .

Miljoonat joutuvat sietämään jo nyt helteitä, joissa ihminen ei vain pärjää


Summary: Ministeri ei pidä järkevänä arvuutella mahdollisen hätäjarrun tarvetta. Poliittinen käsittely alkanut, valmista pitäisi tulla lähiaikoina, perhe- ja peruspalveluministeri Krista Kiuru arvioi (sd.).

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Elokuun lopulla perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiurusta  (sd.) tuli Suomen virallinen pahanilmanlintu. Koronaepidemiassa elettiin aikaa, jolloin osa asiantuntijoista ja hallituskumppani toisensa jälkeen siirtyi jo iloisesti puhumaan yhteiskunnan avaamisesta. Kiuru kuitenkin varoitteli edelleen kansaa hölläämästä liikaa. Elämme veitsen terällä, Kiuru sanoi, ja kritiikki häntä kohtaan kasvoi. Syksy on osoittanut, että Kiuru oli varoitteluissaan oikeassa.
 – Varmaan näin jälkikäteen kaikille on tullut selväksi, että yhteiskunnallisessa keskustelussa on ollut liian optimistinen tilannekuva epidemian kehityksestä, Kiuru sanoo STT:lle työhuoneessaan sosiaali- ja terveysministeriössä (STM).
 Positiivinen tilannekuva johti hänen arvionsa mukaan osaltaan siihen, että nuoret eivät enää ole katsoneet tarvitsevansa rokotetta. Toisaalta samaan aikaan rokotteiden pitkä antoväli alkoi painaa kattavuutta.
 Suomessa on yhä noin 676 000 rokottamatonta vähintään 12-vuotiasta, ja virus leviää kovalla nopeudella heidän keskuudessaan.
 "Mitä me tässä odotamme?"
 STM:stä on julkisin lausunnoin ja ohjauskirjein pyritty viestimään alueille, että alueellisia ja paikallisia rajoitustoimia tarvitaan nyt. Alueet ovat kuitenkin olleet haluttomia ottamaan niitä käyttöön.
 – Oma kysymykseni on, mitä me tässä odotamme. Alueilla ja aluehallintovirastoilla on kaikki mahdollisuudet nykyisillä työkaluilla saada tartuntaryppäät taltutettua.
 Kiuru viittaa tartuntatautilain mukaisiin keinoihin, joilla voidaan esimerkiksi rajoittaa kokoontumisia tai yleisötilaisuuksia.
 Pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmä suositteli tällä viikolla, että rokottamattomat välttäisivät sisätiloja ja tilanteita, joissa on paljon ihmisiä lähekkäin. Kysymys siitä, riittävätkö tällaiset suositukset, saa Kiurun hymähtämään, jonka jälkeen hän vastaa:
 – Olisi hyvä, että alueilla olisi kykyä luotsin odottamisen sijasta lähteä tekemään itse sitä navigointia.
 Hallitus voi painaa hätäjarrua
 Osana hallituksen hybridistrategiaa on valmisteltu kansallista hätäjarrua siltä varalta, että tautitilanne pahenisi entisestään. Se olisi voimakas toimenpide ja tarkoittaisi sitä, että epidemian hallinta otettaisiin jälleen valtakunnalliseen ohjaukseen.
 – Viimesijaiseksi keinoksi voisi tulla jopa poikkeusolot, ministeri sanoo.
 Hätäjarrun käyttö edellyttäisi ainakin sitä, että alueelliset toimet eivät riittäisi tautitilanteen hallintaan tai jos niitä ei jostain syystä käytettäisi.
 – Minusta tässä vaiheessa ei ole järkevää spekuloida sillä, tarvitaanko sitä.
 Hätäjarrun poliittinen käsittely yksityiskohdista on juuri alkanut. Päätöksiä on luvassa lähiaikoina.
 80 prosentin kattavuus ei riitä yhteiskunnan aukipitämiseen
 Hallituksen hybridistrategiassa on linjattu, että kaikista valtakunnallisista rajoituksista ja kattavista suosituksista voidaan luopua, kun rokotuskattavuus on vähintään 80 prosenttia. Sen jälkeen alueiden pitää taltuttaa itse mahdolliset paikalliset tartuntaryppäät.
 Rajoituksia alettiin Kiurun varoituksista huolimatta purkaa jo huomattavasti ennen 80 prosentin rajapyykkiä. Jäljelle jäivät ravintolarajoitukset ja rajojen terveysturvallisuustoimet, joita hallitus säätelee. Hallitus päätti torstaina jatkaa ravintolarajoituksia marraskuun puoliväliin. Kiuru sanoo, että aikataulu nojautuu THL:n arvioon, jonka mukaan 80 prosentin rokotuskattavuus saavutetaan viikossa tai kahdessa.
 80 prosentin kattavuus ei kuitenkaan riitä yhteiskunnan aukipitämiseen, Kiuru muistuttaa.

Kiuru ihmettelee vitkastelua koronarajoituksissa: alueilla on työkalut, joilla tartuntaryppäät voi taltuttaa


Summary: Omakotitalon omistajaa askarruttaa kiinteistöveron ja kunnallisten maksujen nousu, taloyhtiössä näkyy lämmityksen raju kallistuminen. Kustannusten nousu on yhä vaikeammin ennakoitavissa.

Asumiskustannusten nousu on ollut maltillista ja ennustettavaa viime vuodet. Nyt tilanne on muuttunut.
 Ylen haastattelemat asiantuntijat arvioivat, että monien asumiskustannukset nousevat ennakoitua enemmän. Tosin kustannusten nousu vaihtelee paljon riippuen asuinpaikasta ja talosta.
 – Nyt horisontissa näkyy useampia riskejä nopeamman kustannuskehityksen osalta, vastaa Hypoteekkiyhdistyksen pääekonomisti  Juhana Brotherus.
 Brotheruksen mukaan viimeisen vuosikymmenen aikana asumiskustannukset ovat kasvaneet noin 3 prosentin vuosivauhdilla. Hän arvioi, että nyt osassa asuntoja kustannukset nousevat moninkertaisesti, toisissa kustannukset voivat jopa laskea.
 Veera Holappa laskee, että bioenergian vuoksi maakunnissa energian hinta nousee vähemmän kuin hiiltä ja maakaasua käyttävällä pääkaupunkiseudulla. Lotta Laakso / Yle
 Myös Pellervon taloustutkimuksessa arvioidaan ennusteiden olevan alakanttiin, sillä varsinkin energian hintojen muutokset ovat olleet yllättävän isoja.
 – Asumiskustannusten osalta erityisesti lämmityskustannusten ja kotitaloussähkön hinnan muutokset voivat olla hyvin isoja. Viime aikoina nähty energian hinnannousu on ollut selvästi nopeampaa kuin ennusteissa aiemmin oletettiin, arvioivat PTT:n toimitusjohtaja  Markus Lahtinen  ja ekonomisti  Veera Holappa.
 Holappa laskee, että osassa asuntoja kulujen nousu voi tuplaantua ennusteista eli nousta jopa kuuteen prosenttiin.
 Osuuspankissa ekonomistit arvioivat asumiskustannusten kehitystä osana inflaatioennustettaan. OP:n mukaan asumiskustannukset ovat nousseet jo pitkään yleisen hintatason nousua nopeammin.
 OP Ryhmän henkilöasiakkaiden rahoituksesta ja asumisen palveluista vastaava johtaja  Kaisu Christie  arvioi, että tämä perussuunta jatkuu myös keskipitkällä aikavälillä. Kaikken kaikkiaan hän arvioi kulujen nousua maltillisemmin kuin PTT ja Hypo.
 Kaisu Christie arvioi, että energia- ja rakentamiskustannusten nousussa ei ole merkittäviä alueellisia eroja.  Markku Rantala / Yle
 PTT arvioi elokuussa Kiinteistöliiton ja Omakotiliiton tilaamassa  tutkimuksessa , että kerrostalojen hoitokulut vuosina 2021–2023 kasvavat 21 tarkastelukaupungissa keskimäärin 2,8 prosenttia vuodessa.
 Vastaavasti omakotitalojen hoitokulut (kiinteistövero, sähkö, asunnon korjaukset, vesi, jätemaksu) nousisivat 2,7 prosenttia vuodessa.
 Miksi kulut harppaavat?
 Yksi keskeisimmistä syistä on energian hinnan nousu.
 Energian hintaa ovat nostaneet muun muassa päästöoikeuksien kallistuminen ja sääolot, jotka vaikuttavat vesi- ja tuulivoimalla tuotettuun sähköön. Tämä on tullut yllätyksenä tuoreimmillekin ennusteille.
 – Päästöoikeuksien hinta on noussut kesästä noin 20 prosenttia ja vuodessa noin 100 prosenttia. Sähkön hintaan vaikuttavat lisäksi vaikeasti ennustettavat sääolosuhteet, vastaavat Markus Lahtinen ja Veera Holappa PTT:stä.
 OP Ryhmän Kaisu Christie muistuttaa kuitenkin, että sähkön hinnan nousu ei vaikuta suoraviivaisesti asumiskustannuksiin, sillä Suomessa sähkösopimuksista noin puolet on kiinteähintaisia.
 – Kaiken kaikkiaan sähkön hinnan vaikutus asumiskustannuksiin on verrattain pieni. Suurin riski on varmaan sähkölämmitteisissä omakotitaloissa.
 Pääkaupunkiseudulla tuntuu erityisen rajusti kaukolämmön hinnan nousu. Helsingin kaupungin energiayhtiö Helen ilmoitti syksyllä, että se korottaa  kaukolämmön  energiamaksun hintaa 30 prosenttia ainakin loka-, marras- ja joulukuuksi.
 Voiko tulla suuria yllätyksiä?
 Yksi merkittävä tekijä asumiskustannusten nopeaan nousuun on vuokratontti. Esimerkiksi Helsingissä on uusittu vuosina 2021–2022 noin 750 tonttivuokrasopimusta, vuokra on noussut asteittain 4–5-kertaiseksi.
 – Tonttivuokrien nousu voi olla yllättävä asumiskustannuksia kasvattava tekijä, sanoo Kaisu Christie OP:stä.
 Myös remonttien hinnat ovat nousseet nopeasti viime ja tänä vuonna. Tilastokeskuksen mukaan  rakennuskustannukset  nousivat vuoden 2021 syyskuussa 9,3 prosenttia vuoden takaisesta. Tarvikkeiden hinnat nousivat 13,2 prosenttia ja työkustannukset 6,1 prosenttia vuoden takaisesta.
 Nousu saattaa hyvinkin jatkua samaan tahtiin, sillä työvoimapula nostaa hintoja.
 – Asumiskustannuksia voi nostaa korjauskustannusten nopea nousu, jos korjausrakentamisen työvoimapula pahenee ja materiaalien hinnat karkaavat kovan kysynnän seurauksena, toteavat Markus Lahtinen ja Veera Holappa PTT:stä.
 Moni taloyhtiö on korona-aikana jättänyt korjauksia aloittamatta, ja nyt niitä aletaan taas tehdä.
 – Työvoiman saatavuus voi siten myös haitata taloyhtiöremonttien etenemistä kasvukeskuksissa. Molempiin näihin liittyy nyt epävarmuutta, arvioi Kaisu Christie.
 Nousevatko kiinteistövero ja korot?
 Kokonaan oma lukunsa on kiinteistövero. Hallituksen esitys kiinteistöveron uudistamiseksi lähtee pian lausuntokierrokselle.
 Kiinteistöverotusta on tarkoitus uudistaa niin, että verotusarvot vastaisivat paremmin alueen hintatasoa ja rakentamiskustannuksia. Yksittäisille kiinteistöille se voi hyvinkin tarkoittaa veron nousua.
 – Yksi yllättävä seikka asumiskustannuksissa liittyy sote-uudistukseen ja kuntien muuttuvaan rooliin. Mikäli kunnat paikkaavat verotulomenetyksiään nostamalla laajasti kiinteistöveroa, tällä on asumiskustannuksia nostava vaikutus, PTT arvioi.
 Myös Hypoteekkiyhdistyksen pääekonomisti Juhana Brotherus pitää mahdollisena, että kiinteistövero tuottaa monelle asunnonomistajalle yllätyksen.
 – Kiinteistöverouudistuksen yksityiskohdat ja vaikutukset ovat yhä täysin tuntemattomat, Brotherus vastaa.
 Kaisu Christie Osuuspankista uskoo, että vielä vuoden tai pari kiinteistöveron vaikutukset jäävät vähäisiksi.
 Kiinteistöveron osuus asuinkerrostalon ylläpitokuluista on Raklin vuoden 2019 arvion mukaan Suomen suurimmissa kaupungeissa karkeasti arvioiden noin kymmenisen prosenttia, Christie muistuttaa.
 Myös asuntolainojen korkojen nousu häämöttää horisontissa. EU:n kaavailemat  uudet pankkisäännöt  nostavat pankkien kuluja ja sitä kautta lainojen korkoa.
 OP-ryhmän Kaisu Christie arvioi niin ikään, että asuntolainojen koroissa tulee nousupaineita.
 – Sitä meidän ekonomistit OP-ryhmässä ja ekonomistit maailmalla ennustavat.
 Missä päin maata sitten asumisen hinta nousee?
 Kaikki Ylen haastattelemat asiantuntijat uskovat, että hintojen nousu on kovinta pääkaupunkiseudulla ja isoissa kaupungeissa.
 Hypon pääekonomisti Juhana Brotherus kuitenkin toteaa, että asunnon sijaintipaikkakuntaa oleellisempaa on tarkastella itse taloa ja sen tonttia.
 – Alueellisuuden sijaan tärkeintä on tontin omistusmuoto, talon ikä, lämmitystekniikka ja ammattimainen hoito.
 Jarno Hämäläinen on kiinnittänyt huomiota erityisesti kaukolämmön hinnan nousuun.   Jouni Immonen / Yle
 Korotuksille ei voi mitään
 Asumiskustannusten nousua seurataan yhä tiiviimmin monessa kodissa.
 Vuosaarelaisen taloyhtiön osakasisännöitsijän  Jarno Hämäläisen  ja omakotitalossa Espoossa asuvan  Reijo Lahtisen  kirjanpito osoittaa, että kuluja kannattaakin seurata tarkkaan.
 Alla näkyy Hämäläisen isännöimän taloyhtiön kaukolämmön kallistuminen.
 Lämmityksen lisäksi toinen merkittävä menoerä ovat kiinteistön korjauskulut. Korjauskulujen suuruus tietenkin vaihtelee, mutta niiden merkitys on viime aikoina korostunut tarvikkeiden ja työn hintojen nopean nousun vuoksi.
 Sen sijaan kaukolämpökuluille on vaikea tehdä mitään, sillä hinnasta päättää Helsingin kaupungin omistama Helen.
 – Lämmityskulut ovat nousseet melkein 50 prosenttia kuudessa vuodessa, Hämäläinen sanoo.
 Hämäläinen ei usko, että Helenin kustannukset ovat muuttuneet niin paljon, että sillä korotuksia voisi perustella.
 Hän on myös havainnut, että monissa muissakin menoissa taloyhtiön on vaikea oleellisesti vaikuttaa kulujen kasvuun.
 – Kaikki tulee vähän annettuna. Hereillä pitää olla ja yrittää tehdä investointeja, millä pystytään eliminoimaan kuluja pitkällä aikavälillä, Hämäläinen sanoo.
 Reijo Lahtinen on laskenut, että valtio ja kunnat rahastavat hanakasti autoista, öljystä ja asumisesta. Jouni Immonen / Yle
 Kiinteistöveron ja maksujen nousu huolestuttaa
 Espoolainen Reijo Lahtinen toimi työuransa aikana 40 vuotta LVI-suunnittelijana. Omakotitalonsa kuluista hän kertoo pitäneensä kirjaa jo pitkään.
 Reijo Lahtisen omakotitalon kuluissa korostuu kiinteistöveron nousu. Vielä vuonna 2003 se oli 206 euroa, vuonna 2015 se oli 1120 euroa ja tänä vuonna 1830 euroa.
 Lahtinen on seurannut huolestuneena sekä kiinteistöveron nousua että viimeaikaista sote-keskustelua. Hän pelkää, että kunnat alkavat rahastaa nimenomaan kiinteistöverolla.
 – Meitä eläkeläisiä tämä juuri kiristää. Sotehomma vaikuttaa siihen, että jos valtio sekaantuu sairashommiin niin kunnilta jää se tienesti saamatta. Arvaas keltä sitten otetaan?
 Lahtinen myös epäilee, että vesi- ja viemäriverkkojen uusinnasta tulee myös kuntalaisille kallis lasku.
 – Kun aletaan kerätä nämä sade eli hulevedet, niin sitten ruvetaan maksamaan myös niistä.
 Lahtinen on saanut hillittyä kustannusten nousua asentamalla taloonsa aurinkopaneelit ja maalämmön vuonna 2013, tosin ilman avustuksia.
 Lahtinen kertoo käyttävänsä öljyä vielä kovimmilla pakkasilla lämmittämään satavuotiasta, 250 neliömetrin taloaan. Hänen mielestään öljykattiloita ei kannattaisi tuhota vaan säästää ne juuri kovimpien pakkasten varalle.
 Kaiken kaikkiaan hän ihmettelee asumiskustannusten jatkuvaa nousua, minkä seurauksena varsinkin eläkeläiset ja vanhukset joutuvat hankalaan tilanteeseen, koska eläkkeet eivät nouse samaan tahtiin.
 Voit keskustella aiheesta sunnuntaihin 31.10. klo 23:een asti.
 Lisää aiheesta:
 Katso, kuinka paljon kiinteistövero on sinun alueellasi noussut muihin verrattuna – koronavirus lisää korotuspaineita entisestään
 Kiinteistöverosta rakentunut miljardibisnes kunnille – tulot ovat nelinkertaistuneet 90-luvulta
 Asuntolainat uhkaavat kallistua ja yritysten rahoituksen saanti vaikeutua – EU esitteli pankkisäännöt, jotka iskevät kovaa Pohjoismaisiin pankkeihin

Moni asunnonomistaja saa varautua kohta paljon ennakoitua kovempiin kuluihin – yksi riskitekijöistä on kiinteistövero


Summary: Suomen Urheiluliiton toimitusjohtaja Harri Aalto arvioi, että valmentajuus on asia, jonka eteen liiton on tehtävä jatkossa parempaa työtä. Suomessa kasvaa nyt poikkeuksellisen lahjakas nuorten yleisurheilijoiden sukupolvi.

Syyslomaviikon vuoksi Rauman talviharjoitteluhallissa on vilkasta keskellä päivääkin. Jalkapalloilijoiden seuraksi halliin saapuu myös keihäänheittäjälupaus  Julia Valtanen .
 Tällä kertaa hän tarttuu keihääseen vain kuvaajan pyynnöstä, sillä päivän treenissä tarvitaan lähinnä kuminauhaa, aitoja ja vastuskelkkaa.
 Parikymppiselle Valtaselle on asetettu hurjia odotuksia. Runsas vuosi sitten Helsingin Sanomat kirjoitti hänestä  Suomen yleisurheilun kirkkaimpana lupauksensa.
 Viime kesä ei kuitenkaan ollut aivan sitä, mitä yleisurheilufanit odottivat. Sairastelu vei parhaimman terän tuloskunnosta. Mykoplasma kiusasi raumalaista keväästä asti.
 – Melkein joka kisan jälkeen mietti, että tuleeko tästä mitään. Nyt kun katsoo jälkeenpäin, niin kovissa paikoissa kuitenkin tuli onnistumisia, Valtanen sanoo.
 Julia Valtasen syystreenissä haetaan muun muassa voimaa, nopeutta ja liikkuvuutta. Mika Viljanen / Yle
 Kauden pääkilpailuissa menestys oli kohtuullista. Valtanen oli Kalevan kisoissa neljäs ja alle 23-vuotiaiden EM-kisoissa kahdeksas.
 Iso joukko huippulahjakkuuksia
 Suomessa on nyt kasvamassa poikkeuksellisen suuri nuorten huippulahjakkaiden yleisurheilulupausten joukko, johon Julia Valtanenkin kuuluu.
 Lajiväen intresseissä on luonnollisesti antaa riittävät eväät lahjakkuuksille, jotta matka voisi jatkua kohti menestystä myös aikuisten isoissa kisoissa.
 Odotukset ovat nyt poikkeuksellisen korkealla, sillä kesällä nuoret suomalaiset yleisurheilijat räjäyttivät pankin arvokisoissa.
 Alle 20- ja 23-vuotiaiden EM-kisoista Tallinnasta tuomisena oli kahdeksan mitalia. Kruunuksi tämän vuosituhannen ylivoimaisesti parhaalle nuorten yleisurheilukesälle suomalaiset venyivät alle 20-vuotiaiden MM-kisoissa Nairobissa viiteen mitaliin, joista peräti neljä oli kultaisia.
 Tie nuorten arvokisoista menestykseen aikuisten tasolla on kuitenkin  ollut yleisurheilussa usein liian kivinen . Nuorten kisoissa saavutettu menestys on varsin harvoin kantanut aikuisten tasolle saakka – ainakaan arvokisoissa.
 Urheiluliiton toimitusjohtaja Harri Aalto korostaa hyvän valmennussuhteen merkitystä nuorelle yleisurheilijalle. Tapio Termonen / Yle
 Suomen Urheiluliiton toimitusjohtaja  Harri Aalto  muistuttaa siitä, että menestyminen aikuisten arvokisoissa on kokonaan toinen asia kuin nuorten sarjoissa saavutetut mitalit.
 Sisäistä paloa tarvitaan
 Kilpailu Euroopan ja maailman huipulla on aikusten tasolla äärimmäisen kovaa ammattilaisurheilua, ja urheilija tarvitsee paljon resursseja voidakseen treenata ammattimaisesti.
 Toisaalta pelkkä rahallinen tuki ei yksinään riitä, vaikka hyvin keskeinen tekijä onkin.
 – Kaikki lähtee ennen kaikkea urheilijasta itsestään. Onko se tahto ja palo sellainen sinne huipulle, että pystyy tekemään ratkaisuja, joilla voi tavoitella aikuisten arvokisamenestystä, Aalto pohtii.
 Toimitusjohtaja Aalto uskoo myös, että viime kesänä huipputulosta tehneiden nuorten joukossa tällaisia tyyppejä on.
 Hän muistuttaa, että nuorisokaartista löytyy jo nyt urheilijoita, jotka ovat hyvin lähellä ainakin Euroopan aikuisten huippua.
 Tällainen huippukyky on 18-vuotias nuorten moukarinheiton EM- ja MM-kultamitalisti ja maailmanennätysnainen  Silja Kosonen .
 Raisiolainen on jo pienen askeleen päässä aikuisten sarjan Euroopan ehdotonta huippua ja odotukset uran jatkolle ovat kovat.
 Silja Kososta luotsaa moukarimaailman huipulle valmentaja Jani Pihkanen. Marko Ekström
 Kososta on valmentanut kolmen ja puolen vuoden ajan  Jani Pihkanen .
 Pihkasen siviilitöiden vuoksi yhteisiä harjoitusaikoja on jouduttu hieman järjestelemään, mutta Kososen mukaan asiaan saattaa olla luvassa hieman helpotusta tulevaisuudessa. Kosonen pitää valmennussuhdetta erittäin merkityksellisenä asiana uransa jatkolle.
 – Koen, että on todella iso ja tärkeä asia, että Jani on treeneissä mukana mahdollisimman paljon, Kosonen sanoo.
 Valmennus keskiöön
 Valmennussuhde onkin ehdoton edellytys lupaavan nuoren urheilijan kehitykselle kohti aikuisten huipputasoa.
 Se on asia, jossa Suomen Urheiluliitto haluaa ottaa entistä vahvempaa roolia. Valmennus on myös tekijä, jossa liitto löytää vielä parantamisen varaa.
 Ihanteellinen tilanne on sellainen, jossa lahjakas ja motivoitunut urheilija kohtaa lahjakkaan ja motivoituneen valmentajan, jolla on riittävästi antaa aikaa urheilijalle.
 – Tällainen parivaljakko menee jo pitkälle. Tätä asiaa emme ehkä ole vuosien saatossa pystyneet riittävästi klaaraamaan, Urheiluliiton toimitusjohtaja Harri Aalto sanoo.
 Toimivan valmentajasuhteen lisäksi huipulle tähtäävä urheilija tarvitsee myös muun toimivan tukiverkon. Kilpailu on huipulla niin kovaa, että kaikkien yksityiskohtien pitää olla kunnossa. Tällaisia ovat esimerkiksi hieronta, fysioterapia, ravintotietous sekä lääkärin palvelut.
 Oma tärkeä roolinsa on myös urheilijan seuralla ja muulla tukitiimillä.
 Kotona vai omillaan?
 Nuoren elämän taitekohtiin kuuluu tilanne, jossa hän pohtii muuttamista kotoa omilleen.
 Se on iso elämänmuutos, joka vaikuttaa erittäin paljon urheilijan arkeen. Silloin on pohdittava aivan uudella tavalla elämän suurta kysymystä eli miten elämisensä aikoo kustantaa. Huippu-urheilijalla kulujakin on yleensä normaalia enemmän.
 Nuorten moukarinheiton maailmanmestari Silja Kosonen aloitti tänä syksynä saksan opinnot Turun yliopistossa. Hän aikoo ainakin toistaiseksi asua kotipaikassaan Raisiossa.
 Silja Kososen vuosi 2021 oli huikea. ME-tulos, kaksi nuorten arvokisakultaa ja opiskelupaikka yliopistossa. Marko Ekström
 – Olen aika monelta urheilijalta kuullut, että kehitystä tulee aika hyvin niin kauan, kun asuu kotonaan. Omillaan ollessa arkeen tulevat laskut, kokkaukset, siivoamiset ja pyykit. Se on todella iso muutos ja aion siksi vielä pysyä kotona, Kosonen sanoo.
 Samaa pohtii myös keihäänheittäjä Julia Valtanen, joka urheilemisen ohella tekee töitä osapäiväisesti parturikampaajana Raumalla.
 – Nyt olosuhteet ovat kunnossa. Hiukan kyllä jännittää se, että jos johonkin muutan niin miten sitten pärjää.
 Voit keskustella aiheesta su 1.11. kello 23:een asti.

Yleisurheiluväellä iso urakka edessään – näin nuorista huippulupauksista tehdään aikuisten arvokisamitalisteja


Summary: Loppukommunikean luonnos ei osoita ilmastoneuvottelujen edenneen juuri lainkaan.

Uutistoimisto Reuters on saanut nähdäkseen tänään alkavan G20-huippukokouksen loppukommunikean luonnoksen. Loppukommunikealla tarkoitetaan julistusta, jossa kerrotaan kokouksen tulokset. Luonnokseen on kirjattu ennakoitu tulos sen perusteella, mihin kokousta edeltävissä neuvotteluissa on päädytty.
 Ilmastoasiantuntijoiden mukaan ilmastonmuutoksen vastaisia toimia on kiihdytettävä, jotta Pariisin sopimuksessa pysyttäisiin. Tänä viikonloppuna kokoontuvien maailman 20 suurimman talouden johtajien päätöksillä on ratkaiseva merkitys, jotta ensi viikon Glasgow'n ilmastokokous voi saada asiaankuuluvat päätökset aikaan.
 Reutersin mukaan G20:n uudessa kommunikealuonnoksessa ei ole käytännössä mitään uutta, jolla globaalia ilmastopolitiikkaa tehostettaisiin. Kommunikean ilmasto-osio on asiasisällöltään pitkälti sama kuin viime vuoden kokouksen. Joitakin sanamuotoja on jopa muutettu lievempään suuntaan.
 Johtajat ilmoittavat olevansa sitoutuneita Pariisin ilmastosopimuksen velvoitteeseen pysäyttää ilmastonmuutos kahteen asteeseen esiteolliseen aikaan verrattuna, ja lisäksi pyrkiä mahdollisimman lähelle 1,5 astetta. Sama asia oli kirjattuna viime vuonnakin. Asiantuntijat ovat toivoneet, että G20 kirjaisi nyt konkreettisia toimenpiteitä tavoitteen saavuttamiseksi, mutta niitä ei ole.
 Johtajat ilmoittavat tunnustavansa, että päästöt on saatava loppumaan kokonaan "vuosisadan puoliväliin mennessä". Edellisessä kommunikeassa tavoite oli ilmaistu täsmällisemmin, "vuoteen 2050 mennessä". Tavoite oli tosin lainausmerkeissä, mikä merkitsi, että se vaati vielä lisäneuvotteluja.
 Uudessa luonnoksessa johtajat sitoutuvat, että heidän maansa lopettavat jo tänä vuonna uuden, ulkomaille rakennettavan hiilivoiman rahoittamisen. Uuden hiilivoiman rakentamisen estämiseksi vuoteen 2030 mennessä luvataan "tehdä kaikki voitava". Samat lupaukset olivat myös edellisessä kommunikeassa.
 Jo vuonna 2009 rikkaat valtiot ovat luvanneet lahjoittaa köyhille maille 100 miljardia dollaria vuodessa ilmastotoimien rahoittamiseksi. Tavoite ei ole täyttynyt, mikä on herättänyt epäluottamusta köyhien ja rikkaiden maiden välille.
 G20-maiden bruttokansantuotteet ovat yhteensä noin 80 prosenttia maailman BKT:sta, samoin kuin ilmastopäästöistä.
 Ylen Ilmastonmuutos-liveseuranta
 Köyhille maille satelee rokotelupauksia G20-kokouksen edellä

Ennakkotiedot G20-kokouksesta: Ei edistystä ilmastoasioissa, jopa takapakkia