Summary: Stora Enson toimitusjohtaja Annica Bresky korostaa, että yhtiöllä on nollatoleranssi kilpailunvastaiseen toimintaan. Euroopan komissio on tehnyt alustavaa kartellitutkintaa havusellua valmistavissa yhtiöissä.

Stora Enson toimitusjohtaja  Annica Bresky  korostaa, että Euroopan komission  sellukartelliepäilyissä  on meneillään vasta alkuvaiheen selvitys.
 – Teemme yhteistyötä EU-viranomaisten kanssa ja annamme heille heidän haluamaansa tietoa.
 Bresky painottaa, että tutkinta on hyvin luottamuksellista, eikä yhtiö voi kommentoida sitä.
 – Tutkinta ei tarkoita, että meitä vastaan olisi jotain syytöksiä. Yhtiönä meillä on nollatoleranssi kilpailunvastaiseen toimintaan.
 Euroopan komissio on tehnyt yllätystarkastuksia metsäyhtiöiden tiloihin. Suomessa tarkastuksia on tehty Stora Enson, UPM:n ja Metsä Fibren toimitiloihin. Komissio epäilee, että yritykset ovat rikkoneet EU:n kilpailulainsäädäntöä.
 Tutkinta koskee havusellua valmistavia yhtiöitä, kolmen suuren suomalaisyhtiön lisäksi tarkastuksia on tehty ainakin ruotsalaiseen Södraan ja yhteen saksalaisyhtiöön.
 Oulun kartonkikone ylitti odotukset
 Stora Enso julkisti tänään kolmannen vuosineljänneksen tuloksen. Samalla yhtiö kertoi selvittävänsä Oulun tehtaan toisen paperikoneen muuntamista  pakkauskartongin tuotantoon .
 – Tämä on luonnollinen seuraava askel. Ekologisesti kestävien pakkausten kysyntä on kova.
 Oulussa jo yksi paperikone on jo muutettu kartonkikoneeksi, ja yhtiö on tuloksiin erittäin tyytyväinen. Pakkausmateriaalin tuotanto on saatu Oulussa käyntiin niin, että tuotot ylittivät kustannukset odotettua aiemmin.
 – Saavutimme break even -tason kolme vuosineljännestä odotettua aiemmin.
 Bresky ei vielä arvioi mahdollisen investoinnin suuruutta. Yhtiö ilmoitti myös laajentavansa kartongin tuotantoa Ruotsin Skoghallissa.
 Stora Enso teki  hyvän tuloksen . Operatiivinen liiketulos nousi heinä–syyskuussa 410 miljoonaan euroon vuoden takaisesta 175 miljoonasta eurosta.
 Breskyn mukaan taustalla on pitkän aikavälin strategia. Kysyntä oli voimakasta kolmella päätoiminta-alueella, joita ovat pakkausmateriaalit, puutuotteet ja biomateriaalit.
 Hyvä kysyntä on nostanut hintoja.
 – Olen erittäin tyytyväinen tulokseen.
 Maailmalaajuisesti yritykset ovat törmänneet kuljetusten kohoaviin kustannuksiin ja pulaan konteista. Myös Stora Enso toteaa tulostiedotteessaan, että maailmanlaajuiset logistiset häiriöt kumosivat osittain korkeampien hintojen vaikutusta.
 Breskyn mukaan yhtiö on kuitenkin sopeutunut tilanteeseen hyvin.
 – Kolmas kvartaali osoittaa, että hallitsemme hyvin logistisia ongelmia. Toimitusketjuissa on ollut haasteita pitkään pandemian aikana. Logistikkakustannukset eivät kuitenkaan ole meille suuri kustannuserä.
 Paperintuotanto vähenee
 Paperin hiipuvaan kysyntään yhtiö vastaa uudelleenjärjestelyillä. Siitä esimerkkejä ovat Veitsiluodon ja Kvarnsvedenin paperitehtaiden sulkemiset viime vuonna.
 – Se oli tehtävä, koska tehtaat eivät olleet kilpailukykyisiä pitkällä aikavälillä. Jos mahdollista, muutamme tuotantolinjoja toisiksi kuten Oulussa ja Varkaudessa.
 Paperitehtaille voidaan myös löytää uusia omistajia kuten tapahtui Sachsenin tehtaalle Saksassa.
 – Kysyntä ja tarjonta ovat paremmin tasapainossa, mikä hyödyttää jäljellä olevan paperintuotannon kustannuskilpailukykyä.
 Suomessa Stora Ensolla on enää yksi paperitehdas Anjalassa.
 Lue lisää:
 UPM:n hallituksen puheenjohtaja Björn Wahlroos kommentoi yhtiönsä  joutumista ratsian ja kartelliepäilyn keskiöön:  Ei merkittävää haittaa maineelle
 Suomalaisia metsäjättejä epäillään sellukartellista – onko yhtiöiden maine mennyttä? Lue vastaukset viiteen kuumaan kysymykseen
 EU-komissio epäilee sellukartellia, yllätystarkastus UPM:n, Stora Enson ja Metsä Groupin tiloihin – Professori: Tarkastuksiin pitää olla perusteltu epäilys

Stora Enson toimitusjohtaja Annica Bresky kommentoi sellukartellia varovaisesti: Tutkinta ei tarkoita, että yhtiötä syytettäisiin jostain


Summary: Venäjän oppositioliikkeen keulahahmo Aleksei Navalnyi on jatkanut työtään demokratian edistämisen parissa vankilatuomiosta huolimatta.

Euroopan unionin parlamentti on palkinnut venäläisen oppositiovaikuttaja  Aleksei Navalnyin  Saharov-ihmisoikeuspalkinnolla.
 Saharov-palkinto on myönnetty vuodesta 1988 henkilöille tai järjestöille, jotka edistävät ihmis- ja perusoikeuksia.
 Euroopan parlamentin puhemies  David Sassoli  sanoi, että Navalnyi on sosiaalisessa mediassa ja poliittisilla kampanjoillaan auttanut paljastamaan väärinkäytöksiä ja mobilisoimaan miljoonien ihmisten tuen eri puolilta Venäjää.
 – Myöntäessämme Saharov-palkinnon Aleksei Navalnyille tunnustamme hänen valtavan henkilökohtaisen rohkeutensa ja muistutamme, että Euroopan parlamentti tukee hänen välitöntä vapauttamistaan, Sassoli sanoi tiedotteessa.
 Navalnyita edustavan järjestö ilmoitti keskiviikkona  Twitterissä , että palkinto kuuluu kaikille totuuden puolustajille.
 Varapuhemies  Heidi Hautalan  mukaan mielipiteenvapauden Saharov-palkinto myönnettiin tänä vuonna muutoksen puolestapuhujalle.
 – Aleksei Navalnyi on osoittanut suurta rohkeutta pyrkimyksissään palauttaa Venäjän kansan valinnanvapauden. Hän on jo vuosia taistellut maassaan ihmisoikeuksien ja perusvapauksien puolesta. Tämä on maksanut hänelle paljon, sillä hän on menettänyt vapautensa, ja melkein henkensä, Hautala sanoi tiedotteessa.
 Navalnyi on presidentti  Vladimir Putinin  äänekäs kriitikko ja Venäjän opposition keulahahmo. Hän tuli tunnetuksi korruptioselvityksistään, jotka kohdistuivat Kremlin johtaviin poliitikkoihin. Venäjällä hänet on ristitty Putinin sinnikkäimmäksi vastustajaksi.

 Navalnyi joutui  myrkytyksen kohteeksi  Venäjällä elokuussa 2020. Sen jälkeen hänet kuljetettiin hoitoon Saksaan. Navalnyi palasi tammikuussa Venäjälle ja hänet otettiin kiinni lentokentällä.
 Navalnyi tuomittiin  helmikuussa  kahden ja puolen vuoden vankeustuomioon ehdonalaisrikkomuksesta.
 EU on määrännyt Venäjälle pakotteita Navalnyin myrkyttämisen ja vangitsemisen takia.
 Kesäkuussa Navalnyin järjestö leimattiin ääriliikkeeksi ja se kiellettiin Venäjällä. Monet Navalnyin liittolaisista ovat paenneet Venäjältä, mutta Navalnyi on jatkanut työtään vankilasta.
 Navalnyin päätöstä palata Venäjälle tammikuussa pidätysuhasta huolimatta on pidetty suorana haasteena presidentti Putinille.
 20.10.2021 klo 18.20 Uutista päivitetty.
 Lue myös:
 Mediat: Venäjä julisti tutkivan journalismin Bellingcat-nettisivuston ulkomaiseksi agentiksi
 Maria Ressa ja Dmitri Muratov ovat tinkimättömiä sananvapauden puolustajia – Tällaisia ovat tämän vuoden rauhannobelistit
 Länsimaat penäävät Venäjältä vastauksia oppositiovaikuttaja Aleksei Navalnyin myrkytykseen liittyen
 Sananvapautta tukevat teknologiayhtiöt taipuivat Venäjän hallituksen tahtoon – näin ne perustelevat vaalisovellukseen liittyvän sisällön poistamisen
 Erkka Mikkonen: Puolustusministeri Šoigu takasi Venäjän vilpillisten vaalien tuloksen ja nyt hän jatkaa Venäjän varustautumista pian alkavaan suursotaan

Venäläiselle oppositiopoliitikolle Aleksei Navalnyille myönnettiin EU:n ihmisoikeuspalkinto


Summary: Korean sotaan sijoittuva elokuva The Battle at Lake Changjin on tienannut tuottajilleen yli 633 miljoonaa dollaria kahdessa viikossa. Leffa on tähän mennessä Kiinan elokuvateollisuuden suuri taloudellinen voitto.

Koronan kurittaman elokuvateollisuuden kassakoneet laulavat Kiinassa,  kertoo BBC.  Syyskuun lopulla ensi-iltansa saaneen sotaelokuvan katsojamäärät nousivat jo muutamassa viikossa niin korkeiksi, että elokuva ohitti kassavirrallaan sekä uuden Bondin  No Time to Die  että Marvelin  Shang-Chi -leffan.
 Kiinalaiselokuva on tienannut yli 633 miljoonaa dollaria, kun taas uusin Marvel-elokuva on kilisyttänyt kassaa 402 miljoonan dollarin verran.
 The Battle at Lake Changjin  -elokuva sijoittuu 1950-luvulla käytyyn Korean sotaan ja taisteluun, jossa kiinalaissotilaat kukistivat amerikkalaisjoukot vastoin kaikkia odotuksia. Kiinalaisilla oli vastapuolta heikompi aseistus, ja sääolot olivat hyytävät.
 Washington Post -lehti kuvaa , kuinka elokuvan amerikkalaissotilaat herkuttelevat grillikanalla, kun taas kiinalaiset vapaaehtoiset järsivät jäätyneitä perunoita.
 Voit katsoa elokuvan trailerin tästä.
 Siivoojat desinfioivat elokuvateatteria koronaviruksen torjumiseksi Pohjois-Kiinan Zunhuassa kesällä 2020. /All Over Press
 Elokuva paikkaa kiinalaisen elokuvateollisuuden valtavia koronatappioita. BBC:n mukaan leffa on myös osoitus siitä, että kiinalaiset elokuvantekijät ovat löytäneet reseptin, jolla keitetään koko kansaan uppoava propagandaelokuva.
 Elokuvan katsominen on miltei kansalaisvelvollisuus
 Kiinassa on BBC:n mukaan meneillään kansallismielisten elokuvien buumi. Nyt ensi-iltaan tullut sotaelokuva on osa kansaa villinneiden propagandaelokuvien jatkumoa. Selitystä ilmiölle on etsitty muun muassa Kiinan ja Yhdysvaltojen kiristyneistä suhteista.
 – Elokuvaa jopa markkinoidaan tällä valtapolitiikalla, ei ehkä aivan suoraan, mutta niin, että se käy kyllä ilmi, sanoo BBC:n haastattelema politiikantutkija  Stanley Rosen  Etelä-Kalifornian yliopistosta.
 Elokuvan ensi-ilta osui menestyksen kannalta oivaan kohtaan. Kiinan kansallispäivää vietettiin lokakuun ensimmäisenä päivänä. Siitä alkoi kiinalaisten syksyn lomakausi. Myös Kiinan  kommunistisen puolueen 100-vuotisjuhlallisuudet  ovat nostattaneet kansallishenkeä ja sitä myöten lisänneet kiinnostusta isänmaallishenkistä elokuvaa kohtaan.
 Tsui Hark on yksi The Battle at Lake Changjin -elokuvan ohjaajista. Hän aloitti elokuvauransa 1970-luvun lopulla uuden aallon Honkong-elokuvien parissa. AOP
 Moni kiinalainen tuntuu kokevan, että Changjin-järven taistelusta kertovan elokuvan katsominen on kansalaisvelvollisuus. Stanley Rosen kertoo BBC:lle, että Kiinan kommunistisen puolueen jäsenille on järjestetty yhteisiä katselutilaisuuksia. Jo siitä kertyy kymmeniä miljoonia katsojia, sillä 95 miljoonalla Kiinan kansalaisella on puolueen jäsenkirja.
 Viihteen ja politiikan liitto on totta myös Kiinan ulkopuolella
 Populaarikulttuurin ja politiikan liitto vaikuttaa olevan Kiinassa tiivis, muistuttavat Turun yliopiston tutkijat  Jukka Aukia  ja  Marko Phil   Vieraskynä-kirjoituksessaan Helsingin Sanomissa .
 Korean sotaan liittyviä elokuvia on tekeillä useita. Sotaelokuvien odotetaan muistuttavan paikallista yleisöä Kiinan ansioista fasismin ja ulkovaltojen aggression torjunnassa.
 Toisaalta tutkijat muistuttavat, etteivät Hollywoodin sota- ja toimintaelokuvat ole nekään vapaita valtasuhdeasetelmista. Elokuvien “hyvikset ja pahikset” ovat tarkoin mietittyjä ja usein osoittelevia.
 Myös Hollywoodin elokuvantekijät ovat käsitelleet Korean sotaa. Kuva on Denis Sandersin ohjaamasta elokuvasta War Hunt vuodelta 1962. Courtesy Everett Collection/All Over Press
 Fakta ja fiktio tuntuvat menevän iloisesti sekaisin myös länsimaisten katsojien silmissä. Aukia ja Phil mainitsevat esimerkkinä brittisarja  The Crownin . Katsojat ovat usein mieltäneet sarjan tapahtumat suoraksi historiankirjoitukseksi Britannian hovista, vaikka sarjan tekijät ovat ottaneet taiteellisia vapauksia.
 Pelkkiä ylistäviä arvioita kiinalaismediassa
 The Battle at Lake Changjin  -elokuvan budjetin on kerrottu olleen 200 miljoonaa dollaria eli noin 170 miljoonaa euroa. Vertailun vuoksi kaikkien aikojen kalleimman Bond-leffan  No Time to Die  tekeminen maksoi runsaat 220 miljoonaa euroa.
 Menestyselokuvaa tekemään palkattiin peräti kolme ohjaajaa. Yksi heistä vastasi joukkokohtauksista ja räjähdyksistä, toinen erikoistehosteista ja taistelutekniikoista ja kolmas keskittyi tunteellisiin kohtauksiin roolihahmojen välillä. Kaikki kolme ohjaajaa,  Tsui Hark ,  Chen Kaige  ja  Dante Lam , ovat kansainvälisestikin tunnettuja ja arvostettuja tekijöitä.
 Ohjaaja Dante Lam vastaa The Battle at Lake Changjin -elokuvan toimintakohtauksista. STELLA Pictures / ddp
 Changjin-järven taistelu onkin saanut Kiinassa ainoastaan ylistäviä arvosteluja. Tosin kielteisen arvostelun julkaisijaa tai kriittistä kommentoijaa saattaa odottaa karu kohtalo.  Washington Postin mukaan  somevaikuttajia on pidätetty. He ovat muun muassa arvostelleet elokuvan antamaa kuvaa kiinalaisista sotilaista. Kommenttien on katsottu loukkaavan kansallisten marttyyrien mainetta ja kunniaa.
 Kiinan ulkopuolella  arvostelut eivät ole olleet yhtä mairittelevia.
 Kiina haluaa yhä Hollywood-elokuvia teattereihin
 The Battle at Lake Changjin  -elokuva on saanut kerätä katsojamassaa kiinalaisissa elokuvateattereissa lähestulkoon yksin. Muita suuria paikallisia tuotantoja ei pyöritetä valkokankailla tällä hetkellä, eivätkä länsimaiset hittileffat ole vielä saaneet ensi-iltaansa Kiinassa. Tuore Bond-elokuva tulee kiinalaisteattereihin vasta lokakuun lopulla.
 Kiina sääntelee maassa näytettävien länsimaisten elokuvien määrää. Vuosittain maassa näytetään kaikkiaan vain 34 ulkomaista elokuvaa.
 Dante Lamin ohjaama Operation Red Sea oli tuottoisin aasialainen elokuva vuonna 2019. /All Over Press
 Silti valtavat markkinat houkuttavat länsimaisia toimijoita.  Viime vuonna julkaistun raportin mukaan  halu Kiinan markkinoille on niin kova, että elokuvantekijät ovat jopa sensuroineet omia teoksiaan miellyttääkseen Kiinan vaatimuksia.
 Vaikka Kiina näyttääkin tähtäävän ykköseksi maailman elokuvamarkkinoilla, sen tuotantokoneisto ja Hollywood tarvitsevat toisiaan.
 – Kiina tarvitsee Hollywoodin kassamagneetteja saadakseen suurten kaupunkien Imax ja 3D -salit täyteen ja pitääkseen lipunmyynnin pyörimässä. Mutta, kun kiinalaiselokuvien budjetit kohoavat, Hollywoodin merkitys maassa pienenee, tutkija Stanley Rosen sanoo.
 Voit keskustella aiheesta torstaihin 21.10. klo 23:een asti.
 Juttua korjattu 20.10. ko 19.28: Jutussa luki, että Marvelin elokuva olisi tienannut 402 dollaria. Oikea summa on 402 miljoonaa dollaria.

Kiina pyrkii myös elokuvan suurvallaksi – isänmaallinen sotaelokuva pesee lipputuloissa uudet Bondit ja Marvelit mennen tullen


Summary: Handelsbanken ilmoitti vetäytyvänsä Suomesta ja Tanskasta. Liiketoiminnat myydään ja asiakkaiden tilit, lainat ja muut siirtyvät ostajalle. Toistaiseksi pankkitoiminta jatkuu ilman muutoksia.

Ruotsalainen pankkikonserni Handelsbanken ilmoitti eilen vetäytyvänsä Suomesta ja Tanskasta. Pankki kertoo aloittavansa prosessin Suomen-liiketoimintojen myymiseksi, mutta toistaiseksi toiminta jatkuu ilman muutoksia.
 Handelsbankenin markkinaosuus Suomen pankkimarkkinasta on viisi prosenttia yrityslainojen osalta ja kolme prosenttia asuntolainoista Suomen pankin kesäkuun lopun tilaston mukaan.
 Miten Handelsbankenin asiakkaan kannattaa suhtautua pankin liiketoimintojen tulevaan myyntiin, ryhmäpäällikkö Paula Hannula Kilpailu- ja kuluttajavirastosta?
 – Liiketoimintakauppa ei vaikuta asuntoluottoa tai kuluttajaluottoa Handelsbankenista ottaneen asemaan suoraan mitenkään. Liiketoiminnan ostaja ei voi yksipuolisesti nostaa korkoa kuin alkuperäiseeen lainasopimukseeen kirjattujen ehtojen mukaisesti, ja vain viitekoron nousun verran. Tavallisesti asuntolainan korko on sidottu viitekorkoon.
 – Kuluttajaluottojen palvelumaksuja saa nostaa kustannusten nousun verran sopimuksessa yksilöidyin perustein. Uudella palveluntarjoajalla voi olla tarve yhdenmukaistaa asiakkaiden palveluja ja hintoja. Se näkyy aikaa myöten.
 – Talletussuojasta on EU-tason säädöksiä. En näe siinä erityisiä huolenaiheita asiakkaille omien talletusten näkökulmasta.
 Mitä kaikkea siirtyy uudelle omistajalle liiketoimintojen myynnin seurauksena? Siirtyvätkö työntekijät ja toimipisteetkin uudelle omistajalle ja haetteko ostajaa Suomesta vai ulkomailta, Handelsbankenin maajohtaja Hanne Katrama?
 – Handelsbankenin koko liiketoiminta on myynnissä. Kaikki pankkiasiakkaan ja pankin väliset sopimukset, lainat, tilit ja sijoitukset siirtyvät kaupan mukana automaattisesti uudelle omistajalle. Asiakkaan ei tarvitse tehdä mitään.
 – Myyntiprosessi on vasta käynnistymässä ja kaupan yksityiskohdat selviävät prosessin aikana. Myös aikataulua on tässä vaiheessa vaikea arvioida.
 Ovatko Handelsbankenin asiakkaan rahat varmasti turvassa vai kannattaako siirtää tilinsä muualle jo ennen yrityskauppaa?
 – Handelsbankenin liiketoiminta Suomessa jatkuu toistaiseksi normaalisti, eikä vaadi asiakkailta toimenpiteitä. Asiakkaidemme rahat ovat turvassa. Myöskään lainaehtoihin ei tule muutoksia.
 – Asiakkaat voivat ihan rauhallisesti odotella, eikä tarvitse huolestua. Asiakaspalvelumme jatkuu ennallaan, ja asiakkaamme voivat olla yhteydessä tuttuun yhteyshenkilöön.
 Kiinnostuuko kilpailuviranomainen Handelsbankenin Suomen-liiketoimintojen myyntisuunnitelmista, tutkimuspäällikkö Mikko Heinonen kilpailu- ja kuluttajavirastosta?
 – Kauppa saattaa aikanaan tulla meille tutkittavaksi, mikäli kilpailulaissa määritetyt liikevaihtorajat ylittyvät, kun ostaja on selvillä. Viraston kiinnostus kohdistuisi tällöin etenkin niihin markkinoihin, joilla myytävän liiketoiminnan ja ostajan yhteenlaskettu markkinaosuus nousisi korkeaksi ja kauppa voisi johtaa kilpailun olennaiseen estymiseen.
 Lue lisää:
 Handelsbanken vetäytyy Suomesta ja Tanskasta – liiketoiminnat myydään

Handelsbankenin asiakas voi nukkua rauhassa: rahat ovat turvassa, vaikka pankki myydään – kokosimme vastauksia avoimiin kysymyksiin


Summary: Pohjoisessa vietetään lumista syyslomaa. Lunta on satanut koko Lappiin ja sää pysyy talvisena ainakin tämän viikon. Tuntureissa ei vielä ole ehditty siirtyä kunnolla syyslajeista talvilajeihin.

Syyslomalla ilakoidaan yllättävänkin talvisissa tunnelmissa Lapissa. Myös eteläinen Lappi kääriytyi lumipeitteeseen keskiviikon aikana. Lunta oli Lapissa 10–25 senttiä ja Kittilän Kenttärovassa jo yli 40 senttiä.
 Lapin tuntureissa on paljon syysloman viettäjiä, joilla päiväohjelmat muuttuivat talvisäiden myötä. Rovaniemeläisten  Harri  ja  Pekko Taivalkosken  oli tarkoitus retkeillä Inarissa Saariselän poluilla, mutta varalta mukaan otetuille suksille ja pulkille löytyikin yllättäen käyttöä.
 – Kyllä tämä keli saa hymyn poskille, Taivalkoski toteaa.
 Lue myös:   Lumi- ja räntäsateet vaikeuttavat liikennettä suuressa osassa maata: kesärenkailla ei ole nyt tielle asiaa – Oulun eteläpuolella jo toistakymmentä kolaria ja ulosajoa
 Hiihtokeskuksissa kausisiirtymä on vielä kesken
 Lapin hiihtokeskusten ja välinevuokraamoiden näkökulmasta hiihtolomaviikot osuivat välikaudelle. Siirtyminen sulan maan lajeista talvilajeihin on ollut tällä viikolla vielä kesken.
 Pyöräily on tärkeä syysaktiviteetti, mutta monet kesäpyöräilyreitit ovat nyt lumesta pehmeitä ja märkiä, eikä talvipyöräreiteille ole vielä riittävästi lunta.
 – Lumi yllätti kovastikin. Alkuun ei ollut mukavaa, kun pyöräilimme Kiilopäälle loskan seassa, kuopiolaiset  Leila  ja  Harri Ruutiainen  kertovat sään tuomasta pyöräilyhaasteesta Saariselällä.
 Murtomaahiihtäjille Ylläksellä ja Levillä on tarjota tässä vaiheessa vuotta vain muutaman kilometrin ensiladut. Saariselällä latuja vielä pohjattiin.
 Levillä osoittautui nyt arvokkaaksi se, että säilölumesta tehty laskettelurinne saatiin avattua  jo pari viikkoa sitten . Zero Pointin vuokraamovastaava  Tuomas Tähtinen  arvioi, että valtaosa matkailijoista hakee nyt lasketteluvälineitä, pieni vähemmistö pyöriä ja murtomaasuksia.
 Lue lisää:   Syyslomalainen haluaa keskittyä luontoiluun kotimaassa tai lähiseudulla – Lapissa on turvallista, vaikka käsidesit, maskit ja turvavälit ovatkin tarpeen
 Sport Corner Ylläksen toimitusjohtaja  Johanna Lyly  iloitsee asiakkaiden puolesta, että he pääsevät haistelemaan lunta ja muistuttaa, että tunturissa voi myös retkeillä ja käppäillä. Lapsille löytyy epävirallisia pulkkamäkiä.
 – Mutta ehkä meidän bisneksen kannalta olisi ollut parempi, jos tämä viikko olisi ollut lumeton. Olisi varmasti paljon enemmän pyöräilijöitä, jos lumi ei olisi tullut maahan, Lyly sanoo.
 Leila ja Harri Ruutiainen ihmettelivät, että Saariselällä moni paikka on kiinni.
 – Jouduimme vaihtamaan majoitustakin, kun Kiilopää oli kiinni. Olemme nyt Kylpylähotelllin parkissa asuntoauton kanssa. Sieltä saamme tarvitsemamme palvelut. Nyt pyöräillään ja nautitaan, he toteavat.
 Rovaniemellä lunta oli keskiviikkona iltapäivällä jo toistakymmentä senttiä ja lisää satoi. Lumi pysynee maassa ainakin pitkälle ensi viikkoon. Bikka Puoskari / Yle
 Lumi ei sula heti pois
 Sateet jatkuvat Lapissa vielä yön yli torstaihin, kertoo päivystävä meteorologi  Helena Laakso  Ilmatieteen laitokselta. Sää ei osoita lauhtumisen merkkejä vaan päinvastoin, viikonloppuna pakkanen voi painua jopa 20 asteeseen.
 Näyttää siltä, että lumi pysyy Lapin mailla ainakin tämän viikon. Ehkä jopa kevääseen saakka?
 – Voi se ollakin mahdollista. Se jää nyt nähtäväksi, miten talvi etenee, meteorologi Laakso arvio.
 Hän pitää mahdollisena, että voimistuva lounaisvirtaus voisi tuoda jopa lisää lunta Lappiin ensi viikolla. Sen sijaan Koillismaan ja Kainuun etelä- ja länsipuolilla lumet todennäköisesti sulavat piankin.
 Lue myös:
 Tunturijoulusta haaveilevan on syytä pitää kiirettä: Levillä uusivuosi on lähes loppuunmyyty ja muissakin kohteissa talvesta on tulossa vilkas
 Ulkomaanmatkoille kovaa kysyntää ja kotimaan vuokramökit menevät kuumille kiville – kotimaan hotellivarauksissa matkaa vuoteen 2019
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  21.10. kello 23 saakka.

Lumi pöläytti talvitunnelmat keskelle syyslomia – Harri Taivalkosken ensihämmennys vaihtui riemuun: "Kyllä tämä keli saa hymyn poskille"


Summary: Koko maailma oli huonosti varautunut, ja Suomen kriisijohtaminen paljastui jäykäksi. Rajoitusten kokonaisvaikutuksia on arvioitu liian vähän. Pandemiaa pitäisi hallita kohdennetummin, asiantuntijat sanovat.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Koronapandemia ei ole vielä ohi, mutta paljon siitä jo tiedetään. Mitä kriisistä pitäisi oppia tulevaisuuden varalle?
 Ylen A-studio kysyi asiaa kymmeniltä korona-ajan vaikuttajilta ja muilta asiantuntijoilta.
 Kovin opetus on, että emme olleet valmiita tämänkaltaiseen pandemiaan. Virus pyyhkäisi pandemiasuunnitelmat tieltään, maskit uhkasivat loppua Suomessa.
 Suomen kriisijohtaminen ja -lainsäädäntö eivät ole ajan tasalla. Se on aiheuttanut jäykkyyttä ja sekavuutta koronatoimissa.
 Suomi on silti kiistatta onnistunut epidemian hallinnassa. Sairaalat ovat kestäneet, ja koronaan kuolleita on vähän.
 Onnistumisella on karu kääntöpuoli. Korona-ajan taloudelliset ja terveydelliset vahingot jakautuvat epätasaisesti.
 Koronarajoitukset eivät ole kohdelleet yhdenvertaisesti ja johdonmukaisesti eri tiloja, aloja ja yrityksiä. Se on heikentänyt rajoitusten hyväksyttävyyttä ja voi näkyä pitkään yhteiskunnassa.
 Laajat ja pitkäkestoiset sulut ovat tulleet kalliiksi monille yrityksille, työntekijöille ja koko yhteiskunnalle. Suomi on ottanut kymmeniä miljardeja velkaa korona-aikana, eikä sekään kata menetyksiä.
 Opetus on, että pandemiaa tulisi kyetä hallitsemaan kohdennetummin kuin nyt.
 Kuvat Pohjois-Italian sairaaloiden hätätilasta ja ruumisarkuista herättivät eri maiden päättäjiä helmi-maaliskuussa 2020. EPA
 Oppi 1: Varautuminen, varautuminen, varautuminen
 Virus löi koko maailman polvilleen parissa kuukaudessa – “Plan B puuttui”
 Nopeasti levinnyt Covid-19 -virus paljasti maailman ja Suomen puolustuksen aukot.
 – Globaalisti luotettiin siihen, että tällainen epidemia voidaan tunnistaa, ja siihen voidaan puuttua niin nopeasti, että se kyetään sammuttamaan paikallisesti alkuunsa. Plan B puuttui muiden uhkien kuin influessapandemian varalta, Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) terveysturvallisuusjohtaja  Mika Salminen  sanoo.
 Uusi koronavirus tarttui usein jo ennen oireita. Siksi epidemiaa on ollut vaikea rajata. Nopeasti leviävän hengitystieinfektion pysäyttäminen on vaikeaa.
 Kun kuvat Italian sairaaloiden hätätilasta ja ruumisarkuista levisivät, maailman terveysjärjestön WHO:n pandemiasuunnitelma hylättiin. Rajat ja yhteiskunnat suljettiin.
 –Joka puolella tehtiin päinvastoin kuin kansainvälisissä sopimuksissa oli vannottu, THL:n Salminen sanoo.
 Tehokas, nopeasti käyttöön otettava rajojen terveyskontrolli ympäri maailman olisi luotava normaaliaikoina.
 –Meillä oli suunnitelma sen varalle, että tulee yksittäisiä tapauksia tai lentokoneellinen altistuneita, mutta ei siihen, että joka puolelta maailmaa voi tulla samanaikaisesti paljon tartunnan saaneita, THL:n Salminen kertoo Suomen varautumisesta.
 Keväällä 2020 kasvomaskin käyttäminen kaupassa ei ollut vielä yleistä. Henrietta Hassinen / Yle
 Maskipula opetti omavaraisuuden merkitystä. Suojavarusteita ja muita kriisin hallinnassa elintärkeitä tarpeita täytyy olla valmius tuottaa kriisioloissa myös Suomessa.
 Pulan vuoksi kansalaisille annettiin maskisuositus vasta elokuussa 2020. Keväällä hallitus huolehti, että maskeja riittää sosiaali- ja terveydenhuollon työntekijöille.
 – Kirurgisista suu- ja nenäsuojaimista olisi ehdottomasti hyötyä, mutta näitä ei ole riittävästi koko väestön tarpeisiin. Hallitukselta olisi täysin vastuutonta suosittaa niitä, pääministeri  Sanna Marin  (sd.)  sanoi  toukokuun alussa 2020 eduskunnassa.
 Huoltovarmuuskeskus (HVK) rakentaa nyt suojavarusteiden tuotantovalmiutta kriisioloihin.
 HVK valitsee kilpailutuksella kotimaiset yritykset, joiden tehtävä on ylläpitää valmiutta. Ne tuottaisivat erityisesti kriisin alkuvaiheessa suojavarusteita sosiaali- ja terveydenhuollolle.
 Turun yliopistollisen keskussairaalan teho-osastoa syksyllä 2021. Arash Matin / Yle
 Oppi 2: Tehohoidon kapasiteetti on liian ohut
 “Kävi selväksi, että tehohoitoon siirrettävän henkilökunnan reservi on ohut”
 Asiantuntijat esittävät, että Suomessa tulisi luoda järjestelmä, jolla tehohoidon lisäkapasiteettia ylläpidettäisiin normaalioloissa.
 – On käynyt selväksi, kuinka ohut on se henkilökunnan reservi, joka voidaan siirtää tehohoitoon, Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin johtajaylilääkäri  Mikko Pietilä  sanoo.
 Tehohoidon kapasiteetti on Suomessa kestänyt koronan, mutta vain juuri ja juuri.
 – On ollut aikoja, jolloin joillakin alueilla koko tehohoitokapasiteetti on ollut käytössä, Itä-Suomen yliopiston ja Kuopion yliopistollisen sairaalan anestesiologian ja tehohoidon professori  Matti Reinikainen  sanoo.
 Reinikainen johtaa koronapotilaiden tehohoidon tilannekuvaa ylläpitävää ryhmää.
 Tehohoidon ylläpito on kallista. Koko kapasiteetti on tarkoitettu Suomessa normaalioloihin. Esimerkiksi Saksassa on 4–5 kertaa enemmän tehopaikkoja väestömäärään nähden.
 Epidemian alkaessa Suomessa oli noin 300 tehopaikkaa, jotka olisivat voineet antaa raskasta hengityskonehoitoa koronapotilaille.
 Kapasiteettia nostettiin nopeasti. Enimmillään huhtikuussa 2020 tehopaikkoja oli 480.
 Tämä tehtiin niin, että kiireetön leikkaustoiminta pysäytettiin ja henkilökuntaa siirrettiin tehohoidon valmiuteen. Se taas aiheutti paljon hoitovelkaa.
 Missään vaiheessa koko maan tehohoidon kapasiteetti ei ole ollut vakavasti uhattuna.
 Eniten koronapotilaita (83) oli yhtä aikaa tehohoidossa huhtikuussa 2020. Tänä vuonna tehopotilaita oli enimmillään (64) maaliskuun lopussa.
 Erityisesti Uusimaa on ollut välillä tiukoilla. Viime talvena oli aikoja, jolloin HUS:n Meilahden ja Jorvin sairaaloissa jo yli 40 prosenttia tehopaikoista oli koronapotilaiden käytössä.
 Tehohoitoa tarvitsevia koronapotilaita siirrettiin silloin maan muihin sairaaloihin. Niin voidaan tehdä tulevissakin kriiseissä.
 Asiantuntijoiden mukaan tulisi luoda järjestelmä, jolla valmiutta nostaa tehohoidon kapasiteettia ylläpidettäisiin normaalioloissa.
 Se voitaisiin toteuttaa sairaaloiden sisäisellä työnkierrolla, jossa muiden osastojen henkilökunta oppisi säännöllisesti tehohoitotyötä. Tällöin tehohoidon kapasiteettia voitaisiin tarvittaessa nostaa ilman, että siitä koituisi hoitovelkaa.
 Säännöllinen täydennyskoulutus vaatii, että töissä on koko ajan enemmän väkeä kuin perustehtävien suorittamiseen tarvitaan. Tällainen varautuminen voi onnistua paremmin uudessa sotessa, kun valtio alkaa rahoittaa erikoissairaanhoitoa.
 Helsinki-Vantaan lentokentällä oli epäselvyyttä matkustajien karanteeniohjeista maaliskuussa 2020. Petteri Sopanen / Yle
 Oppi 3: Viruksen torjunta paljasti kriisijohtamisen jäykkyyden
 “Ei maata johdeta aveista, maata johtaa valtioneuvosto ja pääministeri erityisesti”
 Koronatoimien jäykkyydet osoittavat, että kriisijohtamisen järjestelmä kaipaa tehostamista. Nyt kitkaa on ollut niin ylä- ja alaportaan välillä kuin yläportaan sisälläkin.
 – Kaikenlaista kähinää ja sekaannusta, valtioneuvoston virkamies kuvaa.
 Sosiaali- ja terveysministeriö on sanonut rajoituksista yhtä, aluehallintovirastot (avit) toista. Aveilla on lainmukainen toimivalta, mutta ministeriö vastaa asiasta poliittisesti.
 Ylätasolla on näyttänyt ajoin siltä, että muu hallitus seuraa sivusta, kun peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd) ja sosiaali- ja terveysministeriö torjuvat tartuntatautia.
 Perinteisesti Suomen kriisijohtaminen on perustunut siihen, että kriisit ovat alakohtaisia. Poliisi hoitaa pankkiryöstöt, pelastuslaitos onnettomuudet, terveydenhuolto influenssat.
 Järjestelmä sopii huonosti kriiseihin, jotka vaikuttavat nopeasti koko yhteiskuntaan.
 Normaaliajan toimivaltainen viranomainen ei ole välttämättä sopiva taho hoitamaan asiaa kriisioloissa. Se selvisi Helsinki-Vantaan lentokentällä maaliskuussa 2020.
 Hallitus oli linjannut, että epidemia-alueilta tulevat matkustajat asetetaan kahden viikon karanteeniin. Pian  ihmeteltiin , miksi he jatkavat matkaansa julkisessa liikenteessä.
 Mikään lentokentän monista viranomaisista ei vastannut matkustajien ohjaamisesta. Lain mukaan tehtävä kuuluu kunnalle.
 Ongelma ratkaistiin valtioneuvoston turvallisuusjohtajan johdolla. Matkustajille tarjottiin lentokentällä valtion kyyti tai karanteenimajoitus.
 – Jos hallitus voisi päättää maahantulevien pakkotestauksesta rajalla, se päätös olisi jo tehty, pääministeri Marin sanoi maaliskuussa 2021  Ylen Ykkösaamussa .
 Hallitusta arvosteltiin siitä, ettei virusta kyetty pysäyttämään rajoille. Marin huomautti, että toimivalta pakkotestauksessa rajoilla kuuluu aluehallintoviranomaisille ja kunnille.
 – Tarvitsisimme pandemiaa varten aivan erilaisen lainsäädännön, valmiuslain tyyppisen lainsäädännön, joka keskittäisi valtaa ja antaisi paremmat työkalut hallitukselle toimia, Marin sanoi.
 Samankaltaisia ajatuksia on muun muassa valtioneuvoston korkeilla virkamiehillä.
 – Ei maata johdeta aveista, maata johtaa valtioneuvosto ja pääministeri erityisesti. Lainsäädännön pitäisi mahdollistaa, että kriisissä maata voidaan johtaa keskitetysti, valtioneuvoston virkamies sanoo.
 Demokratiassa ja oikeusvaltiossa kriisijohtamisen tehokkus täytyy sovittaa tietysti yhteen ihmisten perusoikeuksien suojan kanssa.
 Koululaiset opiskelivat etänä keväällä 2020. Henrietta Hassinen / Yle
 Oppi 4: Kriisin kokonaisvaikutuksia tulisi arvioida enemmän
 “Kukaan ei katso helikopteriperspektiivistä yhteiskunnan kokonaisetua”
 Monen tahon mielestä pandemian kriisijohtamisen ongelmat näkyvät myös siinä, että koronatoimien kokonaisvaikutuksia on arvioitu liian vähän.
 Sosiaali- ja terveysministeriössä on valmisteltu koronarajoitukset ja -ohjeet koko maahan, aluehallintoviranomaisille ja sairaanhoitopiireille.
 STM:ssä korostetaan, että kansalaisten terveys on ollut pandemian hoidossa etusijalla.
 Ongelmana pidetään sitä, että ministeriö on jättänyt liian vähälle huomiolle toimien kokonaisvaikutukset, muun muassa yrityksiin, lapsiin ja terveydenhuoltoon.
 – Vaikka yksi ministeriö valmistelee, kaikki näkökulmat tulisi ottaa huomioon ja kaikkien olla tiiviisti mukana, hallituspuolueen keskeinen poliitikko sanoo.
 Myös terveydenhuollon asiantuntijat ovat kaivanneet enemmän kokonaisnäkemystä koronatoimien vaikutuksista.
 – Mitä tarkoittaa, että 7-vuotias ei ole koulussa vuoteen tai yliopisto-opiskelut aloittanut ei näe opiskelutovereitaan puoleentoista vuoteen? Tällaista arviointia olisi ollut hyvä tehdä jo viime syksynä, THL:n Mika Salminen sanoo.
 Viiden sairaanhoitopiirin infektioylilääkärit lähettivät elokuussa 2021 stm:lle  kirjeen , jossa ministeriötä arvosteltiin valtakunnallisen strategian valmistelun hitaudesta ja kykenemättömyydestä kuunnella asiantuntijoita.
 Johtavien lääkäreiden mukaan ministeriö esimerkiksi muutti tänä syksynä testaus- ja jäljitysohjeitaan liian hitaasti kentän viesteistä huolimatta. Massiivinen testaus ja jäljitys veivät liikaa resursseja eikä ollut epidemian torjunnassakaan enää tehokasta.
 HUS:n johtava infektioylilääkäri  Asko Järvinen  oli yksi kirjeen allekirjoittaneita.
 – Kun tilanne vakiintuu, pitäisi siirtyä enemmän paikalliseen vakiintuneempaan toimintamalliin, Järvinen sanoo Ylelle.
 Tapahtuma-alan ääniyrittäjä Riku Jaro on ajanut myös kuorma-autokeikkoja koronavuoden aikana. Jyrki Ojala / Yle
 Oppi 5: Rajoitusten tulisi kohdella kaikkia yhdenvertaisesti
 “He ovat uhrautuneet muiden puolesta, ei siitä mihinkään päästä”
 Rajoitusten tulisi kohdella yhdenvertaisesti eri aloja. Erityisesti lain ja rajoitusten vaikutusarvioiden puutteet ovat johtaneet eri alojen eriarvoiseen kohteluun.
 – He (tapahtuma- ja kulttuuriala) ovat uhrautuneet muiden puolesta, ei siitä mihinkään päästä, THL:n Mika Salminen sanoo Ylelle.
 Suomalaiset ovat hyväksyneet, että epidemian estämiseksi tarvitaan koviakin rajoituksia.
 Monet rajoitukset ovat kuitenkin sotineet pahasti maalaisjärkeä ja oikeustajua vastaan.
 Kun koulut ja lasten harrastukset ovat olleet suljettuina, aikuiset ovat voineet käydä baareissa. Kauppakeskus ja linja-auto ovat voineet olla täynnä, mutta elokuviin tai hautajaisiin on päässyt vain muutamia ihmisiä.
 THL:n  Mika Salminen   totesi  viime keväänä, että tapahtuma- ja ravintolarajoitusten välistä epäsuhtaa ei voi perustella terveysturvallisuudella.
 Epäsuhta on johtunut erityisesti siitä, että ravintoloiden sulkemisesta on säädetty omalla laillaan, muita koronarajoituksia tartuntautilailla. Hallitus on päättänyt ravintoloiden sulkemisesta, aluehallintovirasto muista rajoituksista.
 On myös epäilty, että ravintola-ala on vahvempi lobbaaja kuin tapahtuma-ala.
 Ministeriössä ajateltiin, että päätös ravintoloiden sulkemisesta on liian iso aluehallintovirastojen harteille, koska ravintoloitsijoiden paine voisi käydä niille liian kovaksi. Näin asiaa selitti STM:n hallitusneuvos  Ismo Tuominen   Suomen Kuvalehdessa .
 Kyse ei ole siitä, että ravintoloiden olisi pitänyt kärsiä enemmän, niidenkin menetykset ovat valtavat. Näin voimakkaiden rajoitusten tulisi vain kohdella yhdenvertaisesti eri elinkeinoja.
 Muuten yhteiskuntaan luodaan oikeutettua epäoikeudenmukaisuuden tunnetta. Se voi jättää kriisistä pitkän jäljen tulevaisuuteen.
 Emilia Donner asetti kasvomaskin Havis Amandan patsaalle Helsingissä 20. huhtikuuta 2021. Silja Viitala / Yle
 Oppi 6: Pandemiaa tulisi hallita kohdennetusti
 “Tuntuu siltä, että rajoituksia on ohjannut laki, ei vaikuttavuus. Rajaamistoimet on ollut helpompi kohdentaa kouluihin kuin baareihin ”
 Seuraavaa mahdollista pandemiaa olisi hallittava kohdennetummin kuin nyt. Se edellyttää tartuntatautilain uudistamista ja eri rajoitusten vaikuttavuuden tutkimista.
 Kaikki myöntävät, että koronarajoitukset eivät ole olleet aina kovin hyvin kohdennettuja ja vaikuttavia. Esimerkkinä siitä ovat koulujen ja lasten harrastusten sulkemiset.
 Aluksi tartuntatautilailla kyettiin sulkemaan vain julkisia tiloja ja yleisötilaisuuksia. Vaikuttavuus ei ole myöhemminkään ohjannut rajoituksia kovin johdonmukaisesti.
 – Tuntuu siltä, että rajoituksia on ohjannut laki, ei vaikuttavuus. Rajaamistoimet on ollut helpompi kohdentaa esimerkiksi kouluihin kuin baareihin, Lapin aluehallintoviraston ylijohtaja  Kaisa Ainasoja  sanoo.
 Suomessa on ollut silti varsin suuri yksituumaisuus koronan torjunnan isosta linjasta. Laajoilla rajoituksilla on suojeltu koko väestöä vakavalta taudilta, terveydenhuollon kapasiteettia ja taloutta vielä nykyistä suuremmilta vahingoilta.
 Ison linjan on kyseenalaistanut pandemian alusta alkaen ainakin kaksi professoria, Helsingin yliopiston infektiotautiopin emeritusprofessori  Heikki Peltola  ja Aalto-yliopiston tuotantotalouden professori  Paul Lillrank .
 He sanovat, että toteutetulla linjalla on saatu aikaan suhteettoman paljon haittoja saavutettuun terveyshyötyyn nähden.
 – Meidän olisi pitänyt jo puolitoista vuotta sitten satsata enemmän vanhusten ja perussairaiden suojeluun eikä yrittää koko väestön suojelua, emeritusprofessori Heikki Peltola sanoo Ylelle.
 Toteutetun koronalinjan takana seisovat sanovat, että pelkkä iäkkäiden ja perussairaiden suojelu olisi ollut hyvin vaikea toteuttaa. Sillä olisi otettu iso riski selvästi suuremmasta kuolleisuudesta ja tehohoidon ylikuormittumisesta.
 Epidemian kuluessa on silti saatu erityisesti tartunnanjäljityksestä tietoa, jonka avulla rajoitusten tarkempi kohdentaminen on ollut mahdollista. Esimerkiksi koulujen sulku oli ehkä perusteltu keväällä 2020 tiedon puutteen ja varovaisuuden vuoksi, mutta tuskin sen jälkeen.
 – Alussa ei ollut vaihtoehtoa, oli viisasta painaa jarru lattiaan. Tiedon ja välineiden lisäännyttyä rajoitukset ovat olleet epäsuhtaisia. Rakastuttiin rajoituksiin ja kohdeltiin elinkeinoelämää epäoikeudenmukaisesti, Kainuun pandemiapäällikkö  Olli-Pekka Koukkari  sanoo.
 Yöelämä vilkastui Helsingin keskustassa lokakuussa 2021, kun koronarajoitukset poistettiin. Silja Viitala / Yle
 Oppi 7: Kriisiin meno on helpompaa kuin ulostulo
 “Täydellinen ennakointi ei ole mahdollista, mutta kyllä koronapassin olisi voinut tehdä takataskuun”
 Pitkittynyt pandemia on osoittanut, että ulostuloa kriisistä pitää alkaa valmistella saman tien kun kriisiin mennään.
 – Koronapolitiikka on ollut reagoivaa, ei ennakoivaa. Päätöksiä on tehty vasta, kun paine julkisuuden tai kansalaisten taholta on riittävän kovaa, Suomen yrittäjien hallituksen puheenjohtaja  Petri Salminen  sanoo.
 Monet ottavat koronapassin esimerkiksi hallituksen ennakoimattomasta koronapolitiikasta. Hallitus ei katsonut sitä tarpeelliseksi keväällä 2021.
 – Täydellinen ennakointi ei ole mahdollista, mutta koronapassi olisi voitu ennakoida. Sen olisi voinut tehdä takataskuun, THL:n johtaja Mika Salminen sanoo.
 Koronapassia ajoi muun muassa tapahtuma-ala, jotta kesän tapahtumia oltaisiin voitu järjestää rajoitustenkin aikana. Pääministeri Marin vastusti keväällä koronapassia.
 – Jokainen voi ajatella itse, haluaako sellaisen yhteiskunnan, jossa palveluita saavat käyttää vain rokotetut. Oletamme, että mikäli rokotemäärät toteutuvat, pystymme aikuisväestön rokottamaan kattavasti kesän aikana. Tästä näkökulmasta passin tekeminen ei ole ajankohtaista, pääministeri  sanoi  eduskunnassa huhtikuussa 2021.
 Kesä ei mennyt hallituksen ennakoimalla tavalla, ja syksyllä koronapassi otettiin käyttöön.
 Monet nostavat Tanskan mallimaaksi ennakoivasta politiikasta. Siellä panostettiin laajaan ilmaiseen väestön testaukseen jo viime vuonna, ja koronapassi otettiin käyttöön viime keväänä.
 THL ehdotti  jo kesällä 2020, että Suomi voisi ottaa testauksessa mallia Tanskasta. Laitoksen mukaan Tanskan malli olisi pitkällä aikavälillä halvempi kuin yhteiskunnan sulkeminen.
 Ehdotus ei ottanut Suomessa tulta.
 Hallituspuolueen keskeinen poliitikko sanoo, että hallitus on käyttänyt liikaa aikaansa “nippeleihin” ja strateginen ajattelu on jäänyt liian vähälle.
 Monien mielestä presidentti  Niinistön  pandemian alussa esittämä “koronanyrkki” olisi auttanut myös kriisin ennakoivassa hoidossa.
 – Hyvin koottu kriisiryhmä kartoittaa ongelmat, hankkii tiedot, kerää julkisen ja yksityisen osaamisen ja esittää sitten maan hallitukselle tilannekuvaa ja ehdottaa toimenpiteitä, presidentti  kirjoitti  hallitukselle 26. maaliskuuta 2020.
 Koronarokotteita annettiin kauppakeskus IsoKristiinassa Lappeenrannassa elokuussa 2021. Kalle Purhonen / Yle
 Oppi 8: Viranomaisten viestintää vastustettu ennennäkemättömästi
 “Kriisin pitkittyessä viestinnästä on puuttunut emotionaalinen tuki”
 Pitkittynyt kriisi, tietyt kohderyhmät ja viranomaisten viestinnän näkyvä kyseenalaistaminen ovat luoneet suuria haasteita kriisiviestinnälle.
 Viestinnän kokonaistulosta voi pitää sikäli hyvänä, että epidemia ei ole karannut käsistä ja enemmistön luottamus viranomaisiin on säilynyt hyvänä.
 Se ei ole silti riittänyt. Melko pienetkin väestöryhmät ovat vaikeuttaneet epidemian hallintaa merkittävästi, kun viranomaisten viesti ei ole tavoittanut niitä tai vaikuttanut toivotusti.
 Niin näyttää käyneen ainakin maahanmuuttajataustaisten, vierastyöläisten, rokotteita epäilevien ja nuorten kohdalla.
 Maahanmuuttajataustaisilla ja vierastyöläisillä on ollut enemmän tartuntoja ja vakavia tauteja kuin valtaväestössä, ja he ovat ottaneet myös rokotteita vähemmän.
 Esimerkiksi  syyskuussa  2021 jopa puolet Uudellamaalla ja Turun seudulla sairaalahoidossa olleista koronapotilaista puhui äidinkielenään muuta kuin suomea tai ruotsia.
 Nuoret ovat ottaneet laiskemmin rokotteita, erityisesti koska tauti on heille varsin vaaraton.
 Viranomaiset eivät ole silti laiminlyöneet viestintää maahanmuuttajille ja nuorille.
 Lopputulos kuitenkin korostaa sitä, että yksi ylhäältä alaspäin tuleva viesti ei enää kriisissäkään toimi tai tavoita osaa kansasta. Tarvitaan muun muassa vertaisryhmien ja esikuvien viestintää.
 Tarvitaan myös enemmän kulttuurista ymmärrystä kohderyhmän asenteista ja toiminnan syistä. Missä yhteyksissä ja ketkä niihin voivat parhaiten vaikuttaa. Miksi rokotevastainen informaatio vaikuttaa moniin enemmän kuin viranomaisten viesti?
 Eduskuntatalolla pidettiin koronatoimien vastainen mielenosoitus syyskuussa 2021. Mikko Ahmajärvi / Yle
 Koronapandemia on ensimmäinen kriisi, jossa on näkyvästi kyseenalaistettu viranomaisten viestintä, erityisesti sosiaalisessa mediassa.
 Ei tiedetä, miten rokotevastainen kampanjointi on vaikuttanut rokotteiden ottamiseen. Ilmiötä ei voi silti sivuuttaa. Missä määrin ja miten tällaiseen viestintään viranomaisten tulisi vastata?
 Kriisin pitkittyessä kansalaisten kriisitietoisuuden ja resilienssin eli psyykkisen palautumiskyvyn ylläpitäminen vaativat viestinnältä erityistä taitavuutta.
 – Viestinnästä on puuttunut emotionaalinen tuki, se miten kansalaisia rohkaistaan jaksamaan, viestinnän johtamisen professori  Vilma Luoma-aho  sanoo.
 Kriisitietoisuuden ylläpitäminen urautui. Viranomaiset ja poliitikot käyttivät “olemme veitsenterällä” -ilmausta niin usein, että siitä tuli vitsi.
 Kuopion yliopistollisen sairaalan henkilökunta harjoittelee suojapukujen pukemista ja käyttöä. Sami Takkinen / Yle
 Oppi 9: Riskeistä ja kriiseistä on keskusteltava perusteellisesti
 “Maailma on täynnä erilaisia tauteja”
 Pandemian jälkeen on keskusteltava siitä, millaisia kriisejä voimme kohdata ja millaisia riskejä yhteiskunnassa hyväksyä.
 Pitkittynyt kriisi ja koronarajoitukset ovat herättäneet kriittisen kysymyksen.
 Miksi yhden terveysuhan torjumiseen käytetään niin valtavasti resursseja, kun samaan aikaan hyväksytään, että meillä kuolee jatkuvasti paljon ihmisiä esimerkiksi itsemurhiin, liikenteessä, alkoholin käytön seurauksena, jopa tavalliseen influenssaan?
 Lääkäriliiton toiminnanjohtaja  Kati Myllymäki  kysyi  Lääkärilehdessä  viime joulukuussa, saako korona maksaa mitä tahansa.
 THL:n ylilääkäri  Hanna Nohynek  sanoi  Ylen A-studiossa  kesäkuussa 2021, että Suomessa pitäisi käydä arvokeskustelu siitä, millaisen koronariskin kanssa olemme valmiita elämään.
 – Maailma on täynnä erilaisia tauteja. Miksi korona olisi sitten se, joka meidän täytyy täysin eliminoida, kun näyttää siltä, että se ei edes ole täysin eliminoitavissa, Nohynek sanoi.
 Pandemian jälkeen on tarve laajemmalle keskustelulle riskeistä ja kriiseistä.
 Millaisia riskejä jätämme yksilöiden vastuulle, ja milloin yhteiskunnan on puututtava peliin?
 Miten se riskitaso määritellään, jolloin valtion on ryhdyttävä hallitsemaan riskiä ja oikeutetaan esimerkiksi perusoikeuksien rajoittaminen?
 Nyt rajoitustoimet laukaisi erityisesti se, että Covid 19 -virustaudin arvioitiin uhkaavan koko terveydenhuollon kapasiteettia.
 Uusia pandemioita voi tulla. Nyt saatua tietoa voi hyödyntää myös muihin kriiseihin varautumisessa.
 Monet ovat jättäneet koronarokotteen ottamatta. Jotkut ovat voineet maksaa siitä jopa hengellään. Rokottamaton voi aiheuttaa tartunnan, joka johtaa jonkun toisen kuolemaan.
 Olisimmeko valmiita hyväksymään jossain tilanteessa koko kansan rokotuspakon?
 Hengen ja terveyden suojelu on asetettu nyt usein toisen perusoikeuden, elinkeinon harjoittamisen edelle. On silti selvää, että mitä tahansa hintaa ei voida maksaa terveydenkään suojelusta.
 Millä mittarilla yhteiskunnan hyväksymä hinta terveysuhkien torjumisesta voidaan ja pitäisi arvioida?
 Lue lisää:
 Miten koronan torjuntaa pitäisi mitata? Professorin laskelman mukaan pelastetut elinvuodet ovat maksaneet kymmeniä kertoja kohtuuhintaa enemmän
 HUSin Eeva Ruotsalainen: Rajoituksia olisi pitänyt purkaa hallitummin

Kun koronavirus valtasi planeetan ja Suomen, meiltä puuttui B-suunnitelma – parhaat asiantuntijat kertovat, mitkä yhdeksän asiaa pandemiasta on opittava


Summary: Facebookissa ja Instagramissa oleva päiväkirja on koottu hoitajien kertomuksista, joita on poimittu eri foorumeilta.

Umpikuja.
 Vaikka pitäisi etsiä jotakin hehkutettavaa töistäni, tänään en löydä mitään. Selvisin 7-15 päivän jotenkin. Keskittymistä vaativat työt keskeytyi poikkeuksetta puheluihin. Monesta tuutista kuultaa tyytymättömyys.
 Vähäinen ja väsynyt väkimäärä ei voi toteuttaa laadukasta työtä – on karsittava oman jaksamisen vuoksi. Meitä tekijöitä oli tänäänkin minimimäärä ja tekemistä on joka päivälle extrayllätyksiä, olkoot vaikka ”likaista työtä” ilman extralisiä.
 Näin alkaa yksi postaus seinäjokelaisen  Taija Purolan  netissä pitämässä  Hoitajan päiväkirjassa . Se on hätähuuto hoitajien tilanteesta: arjesta, jossa välillä on hyvä boogie, mutta joskus ongelmat kasautuvat yhtäaikaa.
 Ja pelko kiireen tuomista virheistä painaa.
 – Olemme koko ajan ihmishengen kanssa tekemisissä. Kun pieni vikatikki tapahtuu, ollaan pulassa. Olemme ihmisiä, ja onnettomuuksiakin on käynyt, mutta niihin puututaan mahdollisimman nopeasti, Purola sanoo.
 Kirjoitukset eivät kerro Purolan omasta työpaikasta, jossa asiat ovat melko hyvin. Kaikkialla niin ei kuitenkaan ole. Kokemukset on poimittu esimerkiksi hoitajafoorumilta ja kirjoitettu yleisiksi kuvauksiksi.
 Kuuntele audiojuttu Yle Areenasta alta.
 Kirjoittamisesta pitävä Purola aloitti mielenkiinnosta, ja vastaanotto kannusti jatkamaan.
 – Moni on kiittänyt, että ihan kuin heidän maailmastaan ja työpäivistään kirjoittaisin ja sanoitan heidän arkeaan, sanoo Purola, kolminkertainen hoitaja eli sairaanhoitaja, terveydenhoitaja ja lähihoitaja.
 Hoitajan päiväkirjalla Purola toivoo saavansa ihmiset ymmärtämään hoitajien arkea. Haaveena olisi saada aikaan myös muutos työoloihin ja palkkaukseen. Mutta millainen palkankorotus olisi reilu?
 – Yli 3 000 euron rajan pitäisi rikkoutua. Nykyään moni elää alle 2 000 palkalla, joka menee täysin juokseviin kuluihin. Olisi hyvä että jäisi rahaa muuhunkin elämiseen, jahka tulisi sellainenkin aika, jolloin ehtisi elää.
 Lue seuraavaksi:
 Jatkuva lisävuorojen tekeminen uuvuttaa hoitajia – Anne Tekoniemi on ammatiltaan "äkkilähtijä", ja heitä tarvittaisiin sairaaloissa lisää
 "Jos joku on poissa, whatsapp laulaa ja sijaiset hankitaan itse" – Hoitajapulaa paikataan kalastelemalla henkilöstöä tuplavuoroihin ja ylitöihin
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun torstaihin 21.10. kello 23 saakka.

Hoitajan päiväkirja haluaa avata silmiä, muuttaa työoloja ja parantaa palkkausta – "Moni on kiittänyt, että sanoitan hoitoalan arkea"


Summary: Naantaliin kuuluva Velkuanmaan saari on mantereelta katsoen kahden lossin takana. Koululaisia kuljetetaan välissä olevalle Palvan saarelle. Koulukyydit ovat elinehto seudun ainoalle taksiyrittäjälle.

Riikka Rindell  on joka arkiaamu taksiautonsa kanssa viimeistään seitsemältä Teersalon rannassa. Siitä alkaa matka lossin kyydissä. Lokakuun puolella vesimatka tehdään pilkkopimeässä.
 Pakkasyön nostattaman merisavun takaa alkaa hahmottua vastarannan laituri valoineen. Saavutaan Palvaan, josta seuraava lossiyhteys vie Velkuanmaan saarelle. Sieltä noudetaan kuusi koululaista uuteen kyläkouluun Palvan saareen.
 Pakkasyö kehitti seuraavaan aamuun merisavua. Lassi Lähteenmäki / Yle
 Peuroja ja komeita saaristomaisemia
 Matkan varrella kohtaa yleensä enemmän peuroja ja kauriita kuin ihmisiä. Sarvipäät vierailevat oraspelloilla ruokailemassa varsinkin aamuhämärissä. Rindell osaa varoa luontokappaleita ja ajaa siksi hyvin rauhallisesti. Lossimatkalla kuskikin saa jäähdyttää autonsa moottoria ja nauttia maisemista.
 Palvan uudessa koulussa on erilaisia oppimisluokkia. Päivi Soukka esittelee koululaisille uusia tiloja. Lassi Lähteenmäki / Yle
 Uusi puukoulu avattiin Palvassa heti syyslomaviikon jälkeen, joten koululaisilla on ollut alkuviikon päivinä paljon jännitettävää ja uuden oppimista. Uusi koulu rakennettiin vanhan satavuotiaan koulun paikalle.
 Palvan uuden koulun liikuntasali on iso ja kaunis. Lassi Lähteenmäki / Yle
 Palvan uudesta koulusta löytyy paljon paikallisten mestareiden teoksia. Hanna Aro-Heinilän luomus on valoisalla paikalla. Lassi Lähteenmäki / Yle
 Rindell kehuu taksikyydissä kulkevia lapsia. Puhelevat mukavia, vaikka nuoriso nykyisin tahtookin keskittyä enemmän kännykkään.
 Suurin osa alueen koululaisista tulee kiinteän tieyhteyden varrelta. Kauempana asuvat tulevat bussilla Teersalon rantaan, sieltä lossille ja kävellen koululle.
 Velkuanmaan saaren lapset saavat taksikyydin, koska tietä ei ole valaistu, bussiliikennettä ei ole ja matkaa kertyy yli viisi kilometriä.
 Elämä palasi saaristoon
 Riikka Rindell noutaa Velkuanmaan saaren kuusi lasta yhdellä kertaa. Koulupäivän jälkeen pitää tehdä yleensä kaksi paluureissua, ettei tule lapsille liikaa odottelua.
 Parhaimmillaan lossille pitää ajaa päivässä 12 kertaa. Ei siis ihme, että koulukyydityksissä menee koko päivä seitsemästä viiteen.
 Palvan ja Velkuanmaan losseille mahtuvat nyt hyvin taksit ja muut ajopelit. Kesällä autoja oli losseilla ruuhkaksi asti. Lassi Lähteenmäki / Yle
 Jokunen vuosikymmen sitten Velkuanmaan saarella ei ollut ainuttakaan kouluikäistä asukasta. Sitten lapsiperheitä alkoi muuttaa saarelle.
 Houkuttimena oli varsinkin uusi Palvan ja Velkuanmaan välinen lossiyhteys, joka käynnistyi 1990-luvun alkupuolella. Se mahdollisti autolla ajon saareen. Sitä ennen piti kulkea yhteysaluksella tai omalla paatilla.
 Pari vuotta sitten saarelle muuttaneessa perheessä oli kolme kouluikäistä lasta ja se kyllä lämmitti taksiyrittäjää, sillä Velkuanmaan koululaisten määrä tuplaantui kertaheitolla.
 – Ainakin yhdeksäksi vuodeksi riittää kuljetettavaa, Rindell iloitsee.
 Hanna Suomalainen ehtii opiskella Palvan uudessa koulussa useita kuukausia. Kevään jälkeen tie vie lukioon. Lassi Lähteenmäki / Yle
 Hanna vaihtaa saaristonäkymät kaupunkivilinään
 Rindellin taksin kyytiin astuu aamukierroksella hiljattain 15 vuotta täyttänyt  Hanna Suomalainen.  Hän on asunut koko ikänsä Velkuanmaalla.
 – Lossilla voi katsella maisemia joka aamu ja Riikka on tosi kiva kuski, Suomalainen kiittelee.
 Palvan yhtenäiskoulu alkaa Hannalta olla kohta finaalia vaille valmis. Hänen haaveensa on jatkaa opintoja lukiossa Helsingissä.
 – Täällä on hyvä ollut opiskella, hyvillä mielin lähden täältä, sanoo Suomalainen.
 Koulu on iso työllistäjä Suomessa
 Lain mukaan kunta on velvollinen järjestämään koululaisille kuljetuksen, jos yhdensuuntainen matka kotoa koululle on yli viisi kilometriä, eikä yhteysvälillä ole julkista liikennettä.
 Jos koulutie on erityisen vaarallinen, kuljetus pitää järjestää myös lyhyemmälle osuudelle.
 Koulukuljetus pitää myös järjestää sujuvaksi, sillä päivittäinen kuljetus saa olla maksimissaan kaksi ja puoli tuntia odotuksineen.
 Joka koulupäivä Suomen teillä liikkuu tuhansia takseja ja linja-autoja koululaisia kuljettamassa. Kuljetuksen piirissä on päivittäin noin 100 000 peruskoululaista ja esiopetukseen osallistuvaa lasta.
 Velkuanmaan tie on kapea, mutkainen, mäkinen ja kuusten varjostama. Lassi Lähteenmäki / Yle
 Suvun perinne velvoitti jatkamaan samoilla urilla
 Riikka Rindellin suvulla on kyyditettäviä riittänyt. Homma alkoi vossikkakuskina Turussa sata vuotta sitten. Rindell on taksiyrittäjä neljännessä polvessa. Takavuosina on ollut linja-autojakin ajossa, mutta nyt keskitytään koulukyyteihin.
 Rindell asuu reilun kymmenen kilometrin päästä Teersalon rannasta, joten työmaa on kohtalaisen lähellä. Koulutaksiyrittäjän elämä on turvattua, kun ajomäärä pysyy kutakuinkin samana joka arkipäivä ja työ tehdään pitkän sopimuksen puitteissa.
 Naantalin kaupunki kilpailuttaa sopimuksen aika-ajoin, eli automaattisesti ei pesti jatku. Koulukyydityksen loppuminen olisi Riikka Rindellille kova isku.
 – Ei taksia kannata pitää, jos koulukuljetuksia ei olisi. Ei yksittäisillä kyydeillä eläisi, Rindell sanoo.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 21.10. kello 23.
 Lue myös:
 Maaseudun taksikuski on vanhuksen mukana lääkärissä, kaupassa ja kahvipöydässä:  "Kaikkea muuta on tullut vastaan paitsi marjojen poimimista"
 Saaristossa joulukoristeet tehdään ruo'osta ja piparitkin ovat kalan muotoisia – Velkuan pieni koulu hämmästytti vieraat Brasiliasta

Yhden perheen muutto saarelle tuplasi koululaisten määrän – taksiyrittäjälle se tietää turvatumpaa elämää


Summary: Vanhempien sijoittamista Ellan lapsilisistä ja Ellan omista töistä kertyi 32 000 euron pesämuna talohankkeelle. Loppusumman Ella on ottanut lainana. Talon sisäänmuuttotarkastuksen pitäisi olla ensi maaliskuussa.

Rakennusten tai niiden osien rakentaminen

19-vuotias hyvinkääläinen  Ella Sälpäkivi  päätti toteuttaa unelmansa jo nyt ja rakennuttaa omakotitaloa kotikaupunkiinsa. Asuntolaina on maksettu 45-vuotiaana.
 – No kyllä 45 tuntuu kaukaiselta, mutta onhan se siistiä, Ella naurahtaa rakennustyömaalla, jonne kohosivat viime perjantaina elementtiseinät.
 Katto puuttuu vielä ja sora rohisee askelten alla. Oviaukossakin on vielä muovi.
 Ella Sälpäkiven tarkoituksena oli ostaa rivarikolmio, mutta kun sopivaa ei löytynyt, hän osallistui kaupungin tonttihakuun.  Antti Kolppo / Yle
 Omakotitalon kustannusarvio on vähän alle 300 000 euroa Hyvinkään kaupungin vuokratontille Metsäkaltevassa. Vanhempien sijoittamista Ellan lapsilisistä ja Ellan omista töistäkertyi 32 000 euron pesämuna, mutta loppusumman Ella on ottanut lainana. Hän tekee opiskelunsa ohessa töitä. Taloon muuttava poikaystävä maksaa Ellalle vuokraa.
 – Kun vanhemmat kertoivat, että minulle on säästetty rahaa ja että saan sen täysi-ikäisenä käyttööni, innostuin itsekin säästämään. Tarkoitus oli ostaa rivarikolmio, mutta kun sopivaa ei löytynyt, osallistuin kaupungin tonttihakuun. Se oli kyllä hulluin parituntinen ikinä, kun piti päättää nopeasti, otanko tontin vastaan vai ei.
 Päätöstä helpotti se, että hän tiesi haluavansa opiskella ja asua Hyvinkäällä.
 Talotehdas toimittaa talon, mutta Ella Sälpäkivi huolehtii rakennustyömaan siivouksesta ja on myös kilpailuttanut osan töistä itse. Antti Kolppo / Yle
 125-neliöisessä talossa on 4 makuuhuonetta ja avokeittiö olohuoneen yhteydessä. Ella hahmotteli toiveensa paperille, esimerkiksi sisäänkäynnin talon päädyssä, ja talotoimittaja piirsi ne puhtaaksi.
 Talotehdas toimittaa talon avaimet käteen -periaatteella, muutamaa poikkeusta lukuunottamatta.
 – Jätin talotoimituksesta pois esimerkiksi perustukset ja hulevesisuunnitelmat. Kilpailutin ne itse ja säästin.
 Seuraavaksi Ellan pitää hankkia tontille lämpöpuhallin ja vesimittari. Hän hoitaa itse myös rakennusaikaisen siivouksen.
 Ella saa apua putkiasentajaveljeltään, joka hankkii LVI-tavaroista muun muassa hanat ja asentaa ne. Antti Kolppo / Yle
 Lisäksi Ellan putkiasentajaveli hankkii LVI-tavaroista esimerkiksi hanat ja asentaa ne. Saunan lauteiden rakentamiseen Ella saa apua isältään, koska haluaa samanlaiset kuin isä on aikaisemmin rakentanut mökille. Lisäksi terassi tehdään itse eikä autotallia rakenneta vielä nyt.
 – Tämä on kaupungin vuokratontti. Sen ostaminen omaksi olisi maksanut 44 000 euroa eikä siihen olisi ollut varaa. Mutta tontin voi lunastaa myöhemmin.
 Somesta tullut kuraa niskaan
 Ellan rakennusprojektia voi seurata Instagram-tililtä @ellanomakoti. Tilin kauniista kuvista selviää, että Ellalla on vahva visio, miltä oma koti tulee näyttämään.
 Ihan kaikkea haluamaansa Ella ei kuitenkaan saa taloonsa.
 – Ensin mietin kalanruotoparkettia, mutta se on hintavampi. Jätin sen sitten pois, en vain hinnan takia vaan myös sen takia, ettei se olisi ollut sitten niin käytännöllinen.
 Ellan ja hänen poikaystävänsä lisäksi talon lattioita kuluttaa pieni Mai-koira.
 Talon katto puuttuu ja sisätöitä on vielä paljon kesken, mutta tavoitteena on pitää sisäänmuuttotarkastus ensi maaliskuussa. Antti Kolppo / Yle
 Somesta, etenkin TikTokista, on tullut myös kuraa niskaan.
 – Etenkin tulee väitteitä siitä, että isi maksaa kaiken tyttärelleen. Ei muuten maksa penniäkään.
 Vielä nyt talosta puuttuvat siis katto ja lattia ja pihakin on yhtä savipeltoa sateen jäljiltä, mutta Ella tietää tarkalleen, miltä olohuoneessa takan ääressä tulee näyttämään.
 – Lempipaikkani on olohuoneessa, johon tulee 2,5 metriä leveä ikkuna ja viereen lasinen ovi. Jo viime viikonloppuna aurinko paistoi ihanasti sisään, Ella sanoo.
 Talon sisäänmuuttotarkastuksen pitäisi olla ensi maaliskuussa.
 Ella Sälpäkivi tulevan kotinsa pihalla. Hän kertoo saaneensa lokaa niskaan somessa. Antti Kolppo / Yle

19-vuotias Ella Sälpäkivi otti lainaa ja rakennutti talon – Vielä puuttuvat katto ja lattia, mutta pian aurinko paistaa uuden kodin olohuoneeseen


Summary: Turun kaupunki toivoo, että tontinhaltija siivoaisi rakennusjätteet tontilta vuoden loppuun mennessä. Toistaiseksi kehotukset siivoamisesta eivät ole purreet.

Vuosi sitten, 21. lokakuuta 2020, liekit löivät korkeina koko iltapäivän ja musta savupatsas kohosi Turun keskustan ylle.
 Turun Pansiontien suurpalossa  tuhoutui autoalan yritysten tiloja ja muun muassa 5 000 autonrengasta paloi aiheuttaen myrkyllisen savupilven.
 Port Arthurin kaupunginosan läheisyydessä tapahtuneen tulipalon jäljet näkyvät alueella yhä selvästi.
 6 000 neliömetrin suuruisen liikerakennuksen toinen kerros paloi kokonaan, ja jäljellä on lähinnä mustuneita seiniä ja rakennusjätettä.
 Tulipalon jäljet näkyvät tontilla yhä. Siellä on esimerkiksi runsaasti osin palaneita autonrenkaita. Yrjö Hjelt / Yle
 Tontinhaltijaa kehotettu siistimään alue
 Turun kaupungin rakennusvalvonta on kehottanut tontinhaltijaa siivoamaan alueen, mutta onnistunut tässä vain osittain.
 – Hän on noudattanut sitä siten, että hän on purkauttanut ne osat, jotka ovat turvallisuudelle vaaraksi. Eli eteläinen osa rakennuksesta on purettu kokonaan pois, ja keskiosan toinen kerros on purettu, sanoo tarkastuspäällikkö  Andreas Salonen .
 Sen sijaan tontilla sijaitsee edelleen palon jäljiltä runsaasti rakennusjätettä ja muuan muassa palaneita autonrenkaita.
 Siivoamiskehotuksista huolimatta tontti on epäsiisti ja rumentaa alueen yleiskuvaa. Aivan palopaikan vieressä sijaitsee uunituore asuinalue.
 Turun suurpalossa tuhoutui liikerakennuksen toinen kerros kokonaan. Poliisin esitutkinta on edelleen kesken. Yrjö Hjelt / Yle
 Andreas Salonen sanoo, että tontinhaltija yritetään saada siistimään alue.
 – Yhdessä ympäristönsuojelun kanssa mietitään, miten asian kanssa edetään. Tullaan kehottamaan siistimään tontti, ja poistamaan sieltä ne jätekasat, mitä siellä nyt on.
 Tarkkaa takarajaa tontin siistimiselle ei ole vielä päätetty.
 – Ehkä vuoden loppuun mennessä voisi olla sellainen realistinen. Aluksi me kehotamme siistimään se tontti, ja jos se ei edelleenkään tule siistiin kuntoon, voidaan asettaa uhkasakko.
 Tontin tulevaisuus on auki
 Tulipalon kärsineen tontin omistaa Turun kaupunki, mutta se on tehnyt tontin hallinnasta vuoteen 2049 asti ulottuvan vuokrasopimuksen.
 Minkälaista käyttöä tontille tulee jatkossa, siitä ei ole tietoa.
 – On odotettu, että asia lähtisi vuokralaisen puolelta etenemään, sanoo maankäyttöjohtaja  Jyrki Lappi .
 Kaavoitusarkkitehti  Tero Lehtonen  sanoo, että kaupungilla olisi intressi saada tontti kaavoitettua uudelleen. Se edellyttää kuitenkin vuokralaiselta eli tontinhaltijalta kaavoitusaloitetta.
 Tontinhaltija ei halunnut kommentoida alueen jatkokäyttöä tai tilannettaan Ylelle millään tavalla.
 Tulipalo loimotti tuntikausia Turun keskustan lähistöllä. Palaneet autonrenkaat muodostivat sankan savupilven. Arash Matin / Yle
 Vaikka tulipalosta on jo vuosi,  poliisin esitutkinta on yhä kesken . Poliisi epäilee palon syttymisestä kolmea henkilöä. Rikosnimikkeenä on yleisvaaran tuottamus. Se viittaa siihen, että paloa ei olisi sytytetty tahallaan.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 21.10. kello 23.
 Lue lisää:
 Poliisi tutkii yhä Turun Pansiontien rengasliikkeen vuoden takaista tulipaloa
 Turun raivoisan palon naapurissa asuva Asta Laine: "Ketään ei kiinnostanut tässä asuvien ihmisten hätä"
 5 000 autonrengasta savuna ilmaan – Turun suurpalosta  miljoonavahingot, asiakkaiden syytä varautua yrittäjien puhelinsoittoihin jopa iltaisin
 Turun Pansiontien suurpaloon johtaneita tapahtumia selvitetään vielä pitkään – pelastuslaitoksen oma lämpökameradrone putosi sammutuksen aikana

Turun suurpalosta vuosi – tontilla on yhä runsaasti rakennusjätettä, vaikka kaupunki on patistanut siistimään alueen


Summary: Yhdysvalloissa on käynnissä työntekijöiden irtisanoutumisaalto ja lokakuu on nimetty “lakkokuuksi”. Pandemian takia työelämä on muutoksessa, kun amerikkalaiset arvioivat uudelleen uravalintojaan.

DES MOINES, IOWA  Ravintoloitsija  Steve Roberts  on miettinyt viime aikoina paljon sitä, mitä tehdä tulevaisuudellaan.
 Hän pyörittää pizzaravintolaa Iowan osavaltion pääkaupungissa Des Moinessa. Robertsin pizzeria on franchise-liike, joten hän joutuu maksamaan ison osan voitoistaan emoyhtiölle Texasiin.
 Se ei pandemian jälkeen enää tunnu järkevältä. Tuotot ovat pudonneet, ja ainoat jäljellä olevat työntekijät ovat omia perheenjäseniä.
 – Olen turhautunut, koska voisin ihan hyvin lähteä omilleni ja tienata ennemmin itselleni, Roberts sanoo.
 Hän kertoo suunnittelevansa oman ruokarekkayrityksen perustamista.
 Roberts ei ole ideoineen yksin vaan melkeinpä osa valtavirtaa: viime kuukausina ennätyksellisen moni amerikkalainen on lopettanut työnsä. Pelkästään elokuussa yli neljä miljoonaa amerikkalaista irtisanoutui.
 Trendi on saanut jo lempinimen, "Suuri irtisanoutuminen".
 Pandemian aikana jaetut tuet myllertävät työmarkkinoita
 Irtisanoutumisaalto on yllättävä, sillä yleensä amerikkalaiset vaihtavat työpaikkaa hanakammin, kun työllisyys on korkea, kertoo Brookings-ajatushautomon ekonomisti  Gary Burtles.
 Nyt niin ei ole, sillä työllisyys ei ole vielä toipunut pandemiaa edeltäviin lukemiin.
 – Tässä vaiheessa pandemiaa näemme monia merkkejä siitä, että meillä on paljon tyytymättömiä työntekijöitä. He palaavat työvoimaan vastahakoisesti ja lopettavat työnsä helposti, Burtles summaa.
 Burtlesin mukaan pandemian aikana jaetut työttömyystuet ovat mahdollistaneet irtisanoutumisaallon. Koska kaikista pienituloisimmat saivat hetkellisesti tukien avulla enemmän rahaa kuin tavallisista töistään, myös he pystyivät säästämään. Säästöt taas mahdollistavat urasuunnan vaihtamisen.
 John Deeren työntekijät kantoivat lakkokylttejä tehtaan edustalla 14. lokakuuta 2021. Tannen Maury / EPA
 Lokakuusta tuli “lakkokuu”
 Työläisten tyytymättömyys näkyy myös ympäri maan levinneinä lakkoina. Lokakuu on saanut jo lempinimen “lakkokuu”.
 Yksi työtaisteluista on käynnissä pizzeriaa pyörittävän Steve Robertsin naapurissa Iowassa, jossa muun muassa puimureita ja traktoreita valmistavan John Deeren työntekijät ovat parhaillaan lakossa.
 John Deeren työntekijät haluavat turvata esimerkiksi uusien työntekijöiden eläkkeet nyt, kun yritys on tahkonnut ennätysvoittoja.
 Ekonomisti Burtles muistuttaa, että lakot eivät ole olleet kovin yleisiä viimeisen 20 vuoden aikana Yhdysvalloissa.
 – Se on johtunut siitä, että ammattiliitot eivät enää ole yhtä voimakkaita kuin toisen maailmansodan jälkeen ja sitä seuranneina vuosikymmeninä, Burtless sanoo.
 Hän arvioi, että lakkojen määrän pitäisi kasvaa valtavasti, jotta niillä olisi merkittäviä vaikutuksia Yhdysvaltain työmarkkinoihin. Työntekijöiden neuvotteluasemasta on tullut kuitenkin poikkeuksellisen hyvä työvoimapulan ja irtisanoutumisaallon takia.

Ennätyksellisen moni irtisanoutuu ja lakkoja sikiää kaikkialla: Tästä on kyse Yhdysvaltojen työmarkkinoita myllertävissä trendeissä


Summary: Cannonball MC on painottanut olevansa moottoripyöräkerho ja edistävänsä moottoripyöräkulttuuria. Syyttäjän mukaan Cannonball ei ole aatteellinen yhdistys vaan sotilaallinen ja rikollinen järjestö.

Syyttäjä perustelee  Päijät-Hämeen käräjäoikeuteen toimitettua lakkautusvaatimusta  Cannonball MC:n sotilaallisella järjestäytymisellä ja rikollisella toiminnalla.
 Lakkautettavaksi vaadittava Squad 32 kuuluu syyttäjän mukaan suoraan Cannonball MC:hen ja myötävaikuttaa sen lain ja hyvien tapojen vastaiseen toimintaan.
 Syyttäjän mukaan Cannonball MC:llä on järjestäytyneille rikollisille ryhmille erittäin tyypillinen kolmiportainen sisäinen hierarkia hangaround-, prospect- ja täysjäsenineen. Näiden lisäksi Cannonball käyttää täysjäsenten niin sanottuja upseeriarvoja. Ryhmällä on myös kunniajäseniä.
 "Jäsenhierarkia mahdollistaa muun muassa jäsenten suorituskyvyn ja lojaaliuden arvioinnin, mikä on tärkeää erityisesti rikollisten päämäärien toteuttamisen kannalta", todetaan haastehakemuksessa.
 Poliisi löysi yhdistyksen sääntöjä
 Syyttäjä katsoo, että sotilaalliseen hierarkiaan kuuluvat käskyvaltasuhteet, käskyjen noudattaminen ja työnjako ovat ilmenneet Cannonballin rikollisessa toiminnassa.
 Ulkoisena tunnuksena Cannonball MC:llä on käytössä liivit, joista ilmenee jäsenyyden aste ja jäsenet käyttävät vaatteissaan keltamustaväritystä. Esimerkiksi vankiloissa, joissa liivien ja muiden tunnusten käyttö on kielletty, väreillä osoitetaan kuulumista ryhmään.
 Lakkautettavaksi vaadittavalla Squad 32:lla on käytössä oma tunnus, joka väritykseltään vastaa Cannonball MC:n värejä ja osoittaa kuulumista organisaatioon.
 Poliisi on löytänyt kokoontumistiloista kirjallisia sääntöjä. Sääntöjä on asiakirjoissa joiden nimet ovat "Allround", "Facebook" ja "Juhlat ". Niihin on kirjattu eri tilanteita varten muun muassa:
 – Älä aseta omaa etuasi kerhon edun edelle.
 – Väijy pitää aina liivejä.
 – Ei kuvia liivit päällä kerholta tai vastaavaa.
 – Autot peruutetaan paikoilleen ja sijoitetaan siten, että pääsee nopeasti pois.
 Syyttäjä katsoo, että Cannonball MC on kokonaan tai ainakin osittain sotilalliseen tapaan järjestäytynyt ja siksi se tulee lakkauttaa kiellettynä yhdityksenä.
 Cannonball MC perustettiin vuonna 1991 ja on toiminut siitä lähtien keskeytyksettä. Poliisin arkisto / Lehtikuva
 Syyttäjä: Yhdistys on ainakin osin aseistettu
 Syyttäjä korostaa, että Cannonball MC ei ole hakenut lupaa perustaa yhdistystä, jonka toimintaan kuuluu harjoituttaminen ampuma-aseiden käyttöön.
 Haastehakemuksen mukaan yhdistys ja sen jäsenistö varustautuu kuitenkin jatkuvasti ampuma-aseilla.
 Yhdistyksen jäseniltä on vuosien aikana takavarikoitu huomattavan suuri määrä ampuma-aseita ja ampumatarvikkeita. Haastehakemuksen mukaan jäsenistöstä huomattavan moni on tuomittu ampuma-aseiden hallussapidosta.
 Syytttäjä katsoo, että yhdistys ja sen jäsenistö on pelkästään takavarikoitujen ampuma-aseiden ja patruunoiden perusteella ainakin osittain aseellisesti varustautunut.
 Syyttäjä: toiminnan tarkoitus on tehdä rikoksia
 Haastehakemuksen mukaan yhdistyksen toiminta on keskittynyt vakavaan ja yleistä turvallisuutta vaarantavaan rikollisuuteen. Syyttäjä luettelee haastehakemuksessa lukuisia eri tuomioistuinten antamia tuomiota.
 Syyttäjän mukaan Cannonball MC:n toiminnassa on tehty huomattavan suuri määrä vakavia rikoksia ja rikoksia tehdään säännöllisesti. Rikollinen toiminta on ollut jatkuvaa ja pitkäaikaista. Jäsenkunnasta merkittävä määrä on syyllistynyt yhdistyksen toiminnassa tehtyihin rikoksiin.
 Syyttäjä katsoo, että yhdistyksen toiminnan tarkoituskin on ryhmänä tehdä erityisesti taloudellista hyötyä tuottavia rikoksia. Toiminta on keskittynyt erityisesti huumausaine- ryöstö- ja kiristysrikollisuuteen.
 Haastehakemuksessa todetaan, että Cannonball MC on lainvoimaisissa tuomiossa katsottu jo useiden vuosien ajan järjestäytyneeksi rikollisryhmäksi. Sen jäsenten tekemiin rikoksiin on lukuisia kerroja sovellettu koventamisperustetta, koska rikokset on tehty ryhmän jäseneninä tai osana sen toimintaa.
 "Yleinen etu ja turvallisuus sekä pakottava yhteiskunnallinen tarve edellyttävät Cannnonball MC:n toiminnan lakkauttamista", haastehakemuksessa todetaan.
 Väliaikaiseen toimintakieltoon määrääminen ennen oikeuskäsittelyä on syyttäjän mukaan välttämätöntä lain ja hyvien tapojen vastaisen toiminnan välittömäksi lopettamiseksi.
 Haastehakemuksen mukaan Cannonball MC:llä on 190 jäsentä. Osastoja on Suomessa ainakin Helsingissä, Turussa, Hämeenlinnassa, Joensuussa, Jyväskylässä, Ulvilassa, Seinäjoella, Heinolassa, Kausalassa ja Kuoiossa,
 Lue myös:
 Syyttäjä: Rikollisjärjestö Cannonball MC on lakkautettava – kyseessä ensimmäinen yritys valtakunnallisen moottoripyöräjengin kieltämiseksi
 Ylen jutut aiheesta Cannonball MC

Syyttäjän mukaan Cannonball MC on rikollinen ja sotilaallinen järjestö: "pakottava yhteiskunnallinen tarve" vaatii yhdistyksen lakkauttamista


Summary: THL:n tietojen mukaan tänä vuonna koronavirukseen liitettyjä kuolemantapauksia on yhteensä 572. Koko pandemian aikana menehtyneitä on Suomessa 1133.

Koronavirukseen liittyviä kuolematapauksia on tämän vuoden aikana raportoitu yhteensä 572 kappaletta. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos kertoi tänään keskiviikkona 13 uudesta koronavirukseen liitetystä kuolemantapauksesta.
 Viime vuonna koronavirukseen liittyviä kuolemantapauksia oli THL:n tilastojen mukaan yhteensä 561.
 Tämän vuoden koronakuolemien määrä on siis ylittänyt viime vuoden luvun.
 Tässä uutisessa mainitut luvut perustuvat THL:n julkaisemiin tietoihin. Tilastokeskuksen alustavat luvut koronakuolemista eroavat hieman THL:n luvuista. Tilastokeskus julkaisee vuoden 2020 lopulliset kuolemansyytilastot joulukuussa.
 Kuolleiden joukossa alle kymmenen alle 40-vuotiasta
 Suurin osa kuolleista on yli 80-vuotiaita. Heidän osuutensa on noin 60 prosenttia kaikista koronavirukseen liittyvistä kuolemantapauksista.
 Menehtyneiden joukossa on myös keski-ikäisiä ja nuoria aikuisia. Tilastojen mukaan nuorimmat kuolleista ovat olleet alle 40-vuotiaita. Heitä on tilastoissa kahdeksan.
 Miesten osuus kuolleista hieman suurempi
 Koronaviruksen aiheuttamaan tautiin on kuollut hieman enemmän miehiä kuin naisia.
 Tähän mennessä kuolleista 596 on ollut miehiä ja 537 on ollut naisia.
 Suomessa on tähän mennessä liitetty 1133 ihmisen kuolema koronavirukseen.
 Suomen ensimmäinen koronakuolema raportoitiin 25.3.2020. Viime vuoden kuolemantapaukset kertyivät siis vajaan yhdeksän kuukauden aikana.
 Lue myös:
 Täältä löydät kaikki  tuoreimmat uutiset koronaviruksesta .

Kuluvan vuoden koronakuolemat ylittivät viime vuoden määrän


Summary: Konttorikoirien salliminen voi kannustaa lähitöihin. Yhdysvalloissa moni Z-sukupolveen kuuluvista harkitsisi jopa työpaikan vaihtoa, jos työnantaja ei suhtaudu lemmikeihin myönteisesti.

Etätyö ja korona-ajan mukanaan tuomat rajoitukset saivat ihmiset eri puolilla maailmaa hankkimaan lemmikkieläimen seurakseen.
 Esimerkiksi Suomessa jo ensimmäisenä koronakeväänä  lemmikkieläinten myynti tuplaantui . Kennelliiton mukaan edellisen kerran koiria oli hankittu yhtä paljon lamavuosina.
 Pandemian hellittäessä edessä on paluu työpaikalle ja ero lemmikistä, joka on tottunut isäntiensä ja emäntiensä kotona oloon. Yhdysvaltalainen  Time-lehti kirjoitti  kesällä, että 69 prosenttia lemmikkien omistajista pelkäsi eroahdistustuksen iskevän lähitöihin paluun myötä.
 Britanniassa lähityöhön paluu on jo tarkoittanut konttorikoirien ja -kissojen yleistymistä.
 Ranskan yleisradioyhtiö  FT:n mukaan  useampi kuin joka kolmas brittiyritys sallii nyt lemmikkieläinten tuomisen työpaikalle.
 Lontoolaisessa Mother-mainostoimistossa on 300 työntekijää, joista noin 15 tuo koiransa töihin mukanaan. Yksi heistä on Michelle Hammond. Hän tuo koiransa konttorille joka päivä.
 – Asun huoneistossa, eikä minulla ole puutarhaa. En olisi ottanut koiraa, ellei työnantajani olisi näin joustava, Hammond sanoo.
 Mother salli työntekijöiden lemmikkikoirat työpaikalla jo ennen koronapandemiaa, mutta nyt karvaturreja vilisee avokonttorissa entistä enemmän.
 – Etätyövaiheen jälkeen koirien määrä lisääntyi 50–70 prosenttia. Täällä näkyy paljon koiria, jotka ovat nuoria ja vilkkaita, kertoo mainostoimiston johtaja  Tony Wong .
 Kannustin lähityöhön palaamiseksi
 Myös digialan henkilöstöyritys Trust in Soda sallii lemmikkikoirat työpaikalla.
 – On todella kiva, kun astuu sisään ja näkee nämä koirat juoksentelemassa ympäriinsä. Olo tuntuu heti mukavammalta, sanoo yrityksen hallintopäällikkö  Gabriella Stracey .
 Yli 1 000 eläinsairaalaa pyörittävä  yhdysvaltalainen Banfield -eläinsairaalaketju  teetti viime keväänä kyselytutkimuksen lemmikkieläinten omistajien töihinpaluuajatuksista.
 Sen mukaan lähes joka toinen Z-sukupolveen (18–25-vuotiaista) ja lähes joka kolmas millenniaali (25–40-vuotiaista) oli valmis harkitsemaan työpaikan vaihtamista, jos työnantaja ei suhtautuisi myönteisesti lemmikkeihin.
 Saman tutkimuksen mukaan noin puolet haastatelluista työnantajista oli valmis suhtautumaan joustavasti lemmikkieläinten mukaanottamiseen työpaikalle.
 Kun pandemian jälkeen lähityöhön palaavista työntekijöistä joutuu jopa kilpailemaan, voi mahdollisuus konttorikoiraan toimia kannustimena. Lontoossa Trust in Sodan toimitusjohtaja  James Cox  tuo itse päivittäin cockerspanielinsa töihin mukanaan.
 – Se vähentää stressiä, Cox toteaa.
 Coxin mukaan tyytyväiset työntekijät tarkoittavat tuotteliampaa yritystä.
 Lue myös:
 Lemmikkieläinvakuutusten määrä kasvoi roimasti korona-aikana – vakuutuksia hankitaan yhä enemmän myös kissoille ja sekarotuisille koirille

Paluu lähitöihin tuo myös lemmikit työpaikoille – lontoolaisessa toimistossa voi olla jopa 15 karvaturria kerrallaan


Summary: EU-parlamentti hyväksyi lobbaajien ristitulessa Pellolta pöytään -strategian, jolla valmistaudutaan ilmastonsuojeluun ja vihreään siirtymään maataloudessa. Edessä on vuosien vääntö jäsenmaiden ja EU-instituutioiden kesken.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Harva asia on yhtä kiihkeä lobbauksen ja politikoinnin kohde kuin EU:n maatalous. Sille on luonnollinen selitys: maatalous on niitä harvoja politiikan lajeja, joka on kaikkien EU-maiden yhteistä.
 Päätökset tehdään Brysselissä ja Strasbourgissa jäsenmaiden, parlamentin ja komission kesken. Suuri osa maanviljelijöiden saamista tuista rahoitetaan EU:n budjetista.
 Nyt on käsillä yksi avainhetkiä EU:n maatalouspolitiikan historiassa, sillä ilmasto- ja ympäristötoimet aiotaan tuoda myös tiloille. Keskiviikkona parlamentti äänesti selvin luvuin Pellolta pöytään -strategian puolesta, jolla tavoitellaan tehokasta siirtymää kestävään ruuantuotantoon.
 Strategia on yksi osa EU:n suurta  Vihreää siirtymää  eli  Green Dealiä . Tavoitteena on ilmastonsuojelu maataloudessa, luonnon lajikadon pysäyttäminen, ruokaturvan varmistaminen ja viljelijöiden elinkeinon turvaaminen.
 – On selvä, että ruokaturva, huoltovarmuus tai ilmasto- ja ympäristövaatimukset eivät toteudu, jos viljelijän tulot ovat miinuksella, keskustan EU-parlamentaarikko  Elsi Katainen  sanoi täysistunnossa Strasbourgissa. Keskusta kuuluu parlamentissa Uudistuva Eurooppa- eli  Renew -ryhmään.
 Keskiviikkoisen äänestystuloksen perusteella Pellolta pöytään -suunnitelma sai 452 ääntä puolesta, 170 vastaan ja 76 tyhjää.
 Tilojen päästöt eivät vielä ole vähentyneet
 Ongelma on se, että vaikka maatalouden ilmastotoimiin ohjattiin jo viime seitsenvuotisella budjettikaudella sata miljardia euroa, tilojen päästöt eivät siitä huolimatta ole vähentyneet lainkaan vuodesta 2010, EU:n  tilintarkastustuomioistuin kertoo .
 Alla olevasta grafiikasta näet, miten maatalousbudjetin rahoja on eri aikoina ohjattu. Määrärahojen koko euromääräisesti on kasvanut, kun maatalousvaltaisia Itä-Euroopan maita on liittynyt unioniin. Samalla suhde yhteenlaskettuun bruttokansantuotteeseen on pienentynyt.
 EU-komission esittämä kunnianhimoinen Pellolta pöytään  (Farm to Fork)  -strategia haluaa kääntää maanosan kokonaan uudenlaiseen maatalousmalliin.
 Siinä torjunta-aineiden käyttö puolitettaisiin vuoteen 2030 mennessä, lannoitteita käytettäisiin viidennes nykyistä vähemmän ja vähintään neljännes viljelymaasta olisi luomua. EU-maiden pinta-alasta puolet on maatalousmaata.
 Hinnat voivat nousta, sadot pienentyä
 Esitys on saanut EU:n viljelijäjärjestöt takajaloilleen. Ne väittävät, että EU:n lähestymistapa vähentää satoja ja nostaa elintarvikkeiden hintoja. Esimerkiksi naudanlihan hinta  voisi nousta  58 prosenttia. Ruokaa jouduttaisiin tuomaan aiempaa enemmän EU:n ulkopuolelta.
 Myös Yhdysvallat on vastahankaan. Siellä  maatalousministeriö laski , että maailmanlaajuinen ruuantuotanto voisi vähentyä 11 prosenttia. Yhdysvallat vastustaa ilmastokestävyyteen pyrkimistä tuottavuuden kustannuksella, ja uhkana voi jossain vaiheessa olla jopa jonkinasteinen  kauppasota .
 Samalla poliittista tilannetta vaikeuttaa, että energian hintakriisi vaikuttaa nyt myös lannoitteiden hintoihin.
 Ne hipovat jo kaikkien aikojen ennätyksiä. Jollain aikavälillä hinnannousu siirtyy ruuan hintoihin. Kun lannoitteiden käyttö vähenee kalliiden hintojen takia, laskevat myös ruuan tuotantomäärät.
 "Kovaa vaikuttamista"
 Osa mepeistä on syyttänyt maanviljelijöiden EU-edunvalvontajärjestöä Copa-Cogecaa aggressiivisesta lobbaamisesta ja väärien tietojen levittämisestä prosessin aikana.
 – On skandaali, miten maatalouslobby on yrittänyt muuttaa esitystä. Niinpä toivon, että mepit näyttävät äänestyksessä olevansa riippumattomia ja tulevaisuuteen katsovia, koska tarvitsemme muutoksen, itävaltalainen vihreiden meppi ja parlamentin maatalousvaliokunnan jäsen  Sarah Wiener  sanoi täysistunnossa.
 Copa-Cogecaa johtaa suomalainen  Pekka Pesonen . Hänen mielestään meppien reaktiot "aivan normaaliin edunvalvontatyöhön" olivat kohtuuttomia.
 – Kaikilla on oikeus puhua oman asiansa puolesta, näin on myös europpalaisilla viljelijöillä, pääsihteeri Pesonen sanoo.
 Pesonen kertoo Copa-Cogecan pettyneen parlamentin äänestyksen lopputulokseen, koska perheviljelmämalli on uudistuksen seurauksena uhattuna – vaikka "yhteiskunta on vaatinut mallia säilytettäväksi". Tulevaisuudessa tiloilla tarvitaan isoja investointeja.
 – Parlamentin jäsenet eivät välttämättä ymmärtäneet sitä, minkälainen merkittävä vaikutus tällä omaehtoisella raportilla tulee olemaan eurooppalaisen viljelijän talouteen ja elinkeinoon ja tulevaan selviytymiseen, Pesonen sanoo.
 – Ruuan hinta todennäköisesti nousee, kun tuotantokustannukset nousevat, ja siitä tulee hyvin vaikea kysymys todennäköisesti myös poliittisesti, Pesonen arvioi.
 Parlamentti äänesti monista lisäehdotuksista, jotka menevät komission esitystä pidemmälle.
 Se haluaa painottaa muun muassa kuluttajien vastuuta ja panostaa nykyistä terveellisempiä ruokavalioita. Esimerkiksi sokerin syöntiä pitäisi parlamentin mielestä vähentää.
 Maanviljelijöiden pettymykseksi parlamentti äänesti muun muassa päätöslauselmasta, jonka mukaan eurooppalaisten kulutustottumuksia on ohjattava terveellisempään suuntaan, pois esimerkiksi lihan ja sokerin kulutuksesta. AOP
 Mitä seuraavaksi?
 Vaikka meppien äänestystulos ei sido komission ja jäsenmaiden käsiä, se kertoo, että uudistukselle on poliittista tilausta eurooppalaisissa puolueissa. Mietintö siis ohjaa tulevaa lainsäädäntöä.
 EU-komissio tekee tulevina vuosina lähes 30 esitystä uusiksi elintarviketuotannon ilmasto- ja kestävyyslaieksi. Niistä kaikista päättävät myöhemmin jäsenmaat ja parlamentti.
 Aiheesta lisää:
 EU poliittiseen sopuun maatalouspolitiikan uudistuksesta, maataloustuista yhä enemmän rahaa ympäristö- ja ilmastotoimiin
 Maataloutta tuettiin kahdella miljardilla viime vuonna – 40 prosenttia tuista EU:lta
 "Ollaan sitten hiiliviljelijöitä ja päästöjen vähentäjiä"  – turvepellon omistaja kertoo, miksi maatalouden ilmastotoimet jumittavat
 EU:ssa väännetään maatalouden uusista säännöistä — kävimme lappeenrantalaisella sonnitilalla katsomassa, miten unioni näkyy tuottajan arjessa

Parlamentti äänesti maatalouden jättiuudistuksesta, luvassa suuri muutos ruuantuotantoon – Nousevatko hinnat, miten käy tuotantomäärien?


Summary: Myös Suomessa nuoret musiikintekijät ottavat yhä enemmän vaikutteita gangsta rapista, jonka kuvastoon kuuluu myös rikollinen elämäntyyli ja jengielämän ihannointi.

Gangsta rap on viime aikoina tehnyt näkyvästi tuloaan myös kotimaiseen rap-skeneen. Samalla esiin on noussut kysymys siitä, millainen suhde  gangsteriteemalla ratsastavalla genrellä  on  oikeisiin väkivallantekoihin .
 Monella räppivideolla näyttävä ja raju kuvasto on tärkeässä roolissa, mutta kyse on juuri siitä – kuvastosta.
 Esimerkiksi elokuussa Youtubessa julkaistulla  Hoodrich -musiikkivideolla esitellään pistooleja (tosin leikkisellaisia), heilutellaan setelinippuja, vilautellaan merkkikelloja ja pelataan suuren maailman tyyliin rahasta.
 Vajaa parikymppisten  YS:n ,  Mazan ,  ZK:n  ja  Migun  tähdittämän videon amerikkalaislähtöiset vaikutteet ovat varsin ilmeisiä: jo termi hood rich viittaa lähiössä tai huudeilla asuvaan henkilöön, jolla on runsaasti pätäkkää ja luksustuotteita.
 – En kutsuisi  Hoodrich -kappaletta ihan suoranaiseksi gangsta rapiksi, mutta kyseisen genren elementtejä siinä kyllä on runsaasti mukana. Olen kuunnellut  Ice Cuben  ja  50 Centin  kaltaisia artisteja pienestä pitäen, kasvanut tällaisen musiikin vanavedessä ja halunnut tuoda sitä nyt esille artistina,  Michael Miguel   eli Migu kertoo.
 Tällä hetkellä Miguel pitää muun muassa  Headie Onesta  ja  Digga D:stä.  Molemmat edustavat brittiläistä drill-tyylisuuntaa, jossa on samanlaisia temaattisia piirteitä kuin gangsta rapissakin.
 – Tällainen musiikki vetoaa minuun ja tykkään etenkin genren artistien riimipeleistä ja wordplaysta. Monen muun musiikkityylin kohdalla sanoitukset eivät mielestäni toimi tai ne eivät kosketa minua.
 Hoodrich -videon gangsta-tyyli voisi kieliä varsin materialistisesta maailmankuvasta, mutta ihan näin asia ei ZK:n ja Miguelin mielestä ole.
 – Kyse on koukuista. Lähikuvat kelloista ja vastaavista kiinnostavat ihmisiä, ja he rupeavat katsomaan videota tarkemmalla silmällä. Sama pätee aseisiin, kyse on viihteestä. Aseet ovat pelkkä visuaalinen juttu, ei sen kummempaa, Miguel toteaa.
 ZK on samaa mieltä. Hän esiintyy jutussa vain artistinimellään, mutta hänen oikea nimensä on toimituksen tiedossa.
 – Aseita on videon tietyissä kohtauksissa ja ne on sovitettu tiettyihin tapahtumiin. Aseet tuovat videon tarinaan ja kuvakerrontaan eräänlaista lisäarvoa.
 Hoodrich-videota. Videolla olevat aseet eivät ole aitoja.  NTR MEDIA / Youtube, kuvakaappaus
 Poliittisia näkökulmia ja kurkistuksia todellisuuteen
 Rap-artisti, musiikkituottaja  Miika Särmäkarin  eli Särren mukaan gangsta rap -tyylisuuntaa kannattaa taustoittaa sen syntyhistorian mukaan. Amerikkalaislähiöistä lähtöisin olevat muusikot ovat kertoneet tarinoita omasta elämästään ja ympäristöstään. Jossain vaiheessa genren muusikot ryhtyivätkin kutsumaan tyylia reality rap -nimellä gangsta-sanan negatiivissävytteisyyden takia.
 – Jos elät tietynlaisissa olosuhteissa, sinulla on myös täysi oikeus viestiä siitä ja tehdä taidetta ilman minkäänlaista itsesensuuria. Toisaalta on olemassa myös parodianäkökulmaa hyödyntävää gangsta rap -musiikkia, jossa asioita ei oikeasti eletä vaan niitä karnevalisoidaan.
 Särmäkarin mukaan gangsta rap vetoaa kuuntelijoihin monestakin eri syystä.
 – Se tarjoaa kurkistelumahdollisuuden maailmaan, josta kuuntelijalla ei välttämättä ole aiemmin ollut mitään käsitystä. Toisaalta gangsta rapissa voi vedota myös tunne siitä, että kuuntelussa on nyt jotakin aidompaa: jotakin sellaista, mikä ei ole levy-yhtiön tuote.
 Gangsta rapin imagoon on kuulunut oleellisena osana jo sen 1980-luvun alkuajoista lähtien poliittinen aspekti ja yhteiskunnallisiin ongelmiin tarttuminen. Monet ihmiset kokevat gangsta rapin shokeeraavana, koska sen esittämä maailma on heille täysin vieras.
 – Gangsta rapin poliittinen puoli tulee hyvin esille siinä, että se synnyttää keskustelua, mutta aiheuttaa toisaalta myös järkytystä.
 Euroopan maista gangsta rap voi hyvin esimerkiksi Ruotsissa ja Saksassa. Tyylisuunta menestyy kummassakin maassa kaupallisesti, ja kuvastoissa korostuvat rikollinen elämäntyyli ja jengipöhinä.
 – Sinänsä ei ole mikään yllätys, että tämä toisintuu myös kotimaisissa gangsta rap -videoissa. Mielestäni tällaista kuvastoa ei voi eikä pitäisikään sensuroida, sille on annettava oma tilansa. Toisaalta tällaisen kuvaston tarjoamiseen kuuluu myös vastuu: jokainen artisti on vastuussa taiteestaan ja teoksistaan. Artisti ei voi piiloutua minkäänlaisen hahmon taakse.
 Kotimaisesta gangsta rapista puuttuuu ainakin toistaiseksi esimerkiksi suuriin mittakaavoihin paisutetun huumerikollisuuden kuvaaminen, toisin kuin esimerkiksi Saksassa, jossa pönötetään dramaattisesti öljytankkereiden kannella.
 – Meillä kuvasto on hyvin paikallista: kerrotaan oman korttelin ja oman jengin tarinaa, Miika Särmäkari toteaa.
 50 cent esiintymässä Miamissa Floridassa tänä vuonna. Myös 50 Cent on tehnyt gangsta rap -musiikkia.  Startraks Photo / Shutterstock/All Over Press
 Tupac Amaru Shakur eli 2Pac kuuluu tunnettuihin amerikkalaisiin gangsta rap -artisteihin. Hän menehtyi vuonna 1996 ampumisesta saatuihin vammoihin.  Kuva Rolling Stone -julkaisun kansi vuodelta 1993.   Chi Modu
 Gangsta rap edustaa kulttuurista muutosta
 Alun perin Espanjasta kotoisin olevan Michael Miguelin mukaan Suomen rap-skenessä on tapahtumassa selkeä murros. Siihen on tullut – ja tulee yhä enemmän – tuoretta verta uusien tekijöiden ja uusien musiikityylien mukana.
 – Kun olin pienempi, Suomessa ei juuri ollut ulkomaalaistaustaisia räppäreitä  PastoriPiken  ja  Kingfishin  lisäksi. Ulkomaalaistaustaisten henkilöiden määrä on Suomessa kasvanut, ja siinä samalla myös sellaisten ulkomaalaistaustaisten määrä, jotka haluavat tehdä musiikkia. Ja nimenomaan sellaista musiikkia, jonka he kokevat itselleen läheiseksi. Kyse on suomalaisen musiikkiympäristön kulttuurisesta muutoksesta.
 Tämä on tuonut tilaa myös gangsta rapille.
 – Gangsta rapin suosio Suomessa kasvaa, koska siinä on sellaista soundia, mitä täällä ei juuri ole aiemmin kuultu. Uutta soundia tulee tällä hetkellä nimenomaan Iso-Britanniasta ja Ruotsista.
 Rikoksista tuomittu Yasin kuuluu Ruotsin suosituimpiin artisteihin.  Foto: J.Willz
 Etenkin Ruotsissa on viime aikoina noussut esille ilmiö, jossa listojen kärjessä keikkuvat gangsta rap -artistit, kuten somalialaistaustainen  Yasin,  ovat  syyllistyneet  vakaviinkin rikoksiin, kuten ihmisryöstöön.
 – Emme kannata tällaista eikä meillä ole mitään tekemistä tällaisten asioiden kanssa, Michael Miguel ja ZK toteavat yhdestä suusta.
 Toisaalta he kertovat tietävänsä Suomestakin ihmisiä, jotka ihannoivat ruotsalaistyylistä jengiväkivaltaa.
 – Rap-skenessä tällaisia henkilöitä ei kuitenkaan välttämättä ole, ei ainakaan meidän kaveripiirissämme.
 Gangsta rapin ja jengiväkivallan välille on toisinaan vedetty yhtäläisyysviivaa, mutta ZK ja Miguel ovat asiasta eri mieltä.
 – Gangsta rap yritetään leimata jotenkin pahaksi musiikkityyliksi. Se että musiikki voisi johdattaa kuuntelijan väkivaltaan, ei pidä paikkaansa.
 Samoilla linjoilla on myös Miika Särmäkari.
 – Populaarikulttuurissa on ollut aina tarjolla mafia- ja kauhuleffoja sekä saatanallisia kuvastoja. En usko, että tällainen kannustaa suoraan rikolliselle tielle, vaan syynä ovat esimerkiksi syrjäytyminen, koulukiusaaminen ja yhteiskunnassa heikompiosaiseksi jääminen. Jokaisella on toki vastuu omista tekemisistään, mutta pitäisi myös pystyä todentamaan, mihin sen leimakirveen iskee.
 Särmäkarin mielestä nykyisessä taidekeskustelussa korostuvat varsin voimakkaasti eettiset ja moraaliset kannanotot.
 – Taidekritiikin näkökulmasta taiteessa on muitakin arvoja, kuten tyyli, rytmi, tempo, ilmavuus ja tonaalisuus. Jos joku gangsta räppäri tekee tältä kannalta hyvää taidetta, myös sitä puolta pitää kunnioittaa.
 ZK ja Migu Helsingin Myllypuron maisemissa.  Jussi Mankkinen / Yle

Suomessa keskustellaan nyt gangsta rapin väkivaltaisuudesta – genren nuoret tekijät eivät usko alkuunkaan, että musiikki tekisi kenestäkään rikollista


Summary: Skotlantilaisyritys kehittää teknologiaa, jonka avulla kemikaaleja esimerkiksi liikkumisen tarpeisiin voitaisiin tuottaa kestävämmin.

Viski voi pian olla tärkeä raaka-aine auton tankin täytössä.
 Skotlantilainen biotekniikan alan yritys kehittää parhaillaan teknologiaa, jonka avulla polttoainetta autoihin voitaisiin tuottaa kestävämmin.
 Yhtiön käyttämä raaka-aine saadaan viskin tislaamisen sivutuotteena syntyvästä mäskistä.
 Skotlannin kansallisjuoma sisältää ohraa, hiivaa ja vettä. Valmistusprosessin yhteydessä tislaamisesta jää yli ohran jyvät ja syntyy sokerista nestettä.
 Normaalisti mäskiä voidaan käyttää eläinten rehuna tai se hävitetään. Ylijäämäohrasta voidaan kuitenkin myös irrottaa erilaisia kemikaaleja. Prosessia kutsutaan ABE-käymiseksi.
 Pitkään ABE-käymistä pidettiin kalliina tuotantotapana. Skotlantilaisyritys kuitenkin kertoo kehittävänsä teknologiaa, jonka avulla butanolia voidaan erottaa viskiteollisuuden jätteestä tehokkaasti.
 Yhtiö kertoo, että 50 000 litrasta viskin mäskiä syntyy jopa miljoona litraa butanolia, jota voidaan hyödyntää polttoaineena.
 ABE-käymisellä voidaan erottaa hyvin erilaisia kemikaaleja, kuten asetonia, butanolia ja etanolia. Kemikaaleja voidaan käyttää esimerkiksi kosmetiikassa, elintarvikkeiden tuotannossa ja polttoaineen raaka-aineena.
 Yhtiö sanoo, että sen kehittämä teknologia voi mullistaa tavan, jolla kemikaaleja eri tarpeisiin tuotetaan.
 Lue myös:
 Olisiko älytekniikasta apua hirvikolareiden välttämiseen? Tämä lamppu hoksaa, milloin hirvet liikkuvat ja vilkkuu, kun vaara on suurin
 Facebook lupaa 10 000 työpaikkaa Eurooppaan – kilpajuoksu "metaversumin" johtopaikasta on jo käynnissä
 Kuka kärsii ja kuka hyötyy, kun Suomi siirtyy puhtaaseen sähköön?  Ilmastopaneeli listasi 6 seikkaa, jotka uhkaavat oikeudenmukaisuutta
 Voisiko uusi teknologia mullistaa jalkapallossa jatkuvasti toistuvan ongelman? Tapoja päävammojen uudenlaiseen seurantaan on jo olemassa

Voisiko viskin mäski toimia auton polttoaineena? –  skotlantilaisyritys kehittää teknologiaa, joka voi mullistaa kemikaaliteollisuuden


Summary: Haminassa on ryhdytty ratkomaan nuorten päihteidenkäytöön liittyviä ongelmia heidän itsensä ehdottamilla tavoilla. Ratkaisuja haetaan esimerkiksi entisten huumeidenkäyttäjien eli kokemusasiantuntijoiden avulla.

Haminassa on ryhdytty ratkomaan nuorten päihdeongelmia nuorten itsensä keksimin keinoin.
 Taustalla on neljän vuoden takainen valtakunnallinen kouluterveyskysely, joka kertoi karua tarinaa nuorten huumeidenkäytöstä Haminassa. Kaupunki piti vuonna 2017 kärkisijaa nuorten koko maan huumetilastoissa.
 Jopa neljäsosa 8.–9.-luokkalaisista oli kokeillut huumeita ainakin kerran. Yli 60 prosenttia piti huumeiden hankkimista helppona.
 Lue lisää :  Huumeiden ja nuuskan käyttö räjähti itärajan pikkukaupungissa – Enemmän kuin joka viides yläkoululainen on kokeillut: "Olemme hyvin huolissamme"
 Kouluterveyskyselyn tulosten julkaisun jälkeen paikallisen raittiusyhdistys Jaspiksen väki alkoi jutella asiasta nuorten kanssa yhdistyksen nettikahvilassa. Nuoret ehdottivat itse keinoja, joilla he toivoisivat ongelmiin puututtavan.
 Tästä syntyi idea laajemmasta päihdekyselystä.
 Kannabista alkoholin sijaan
 Viime keväänä haminalaisilta 13–29-vuotiailta kysyttiin, mitä päihteitä he käyttävät ja kuinka paljon. Kyselyyn vastasi noin 750 nuorta.
 Kävi ilmi, että tilanne ei ole muuttunut ainakaan paremmaksi.
 – Nuoret kertoivat olevansa huolissaan siitä, että kannabista poltellaan nyt koronan aikaan alkoholin juomisen sijaan. Monet polttelevat viikoittain ja jotkut kaverit jopa päivittäin, kertoo toiminnanjohtaja  Hannah Honkanen  Haminan seudun raittiusseura Jaspis ry:stä.
 Raittiusseura Jaspis ry:n toiminnanjohtaja Hannah Honkasen mielestä on nuorten päihteidenkäyttö on nyt vielä huolestuttavampi ilmiö Haminassa kuin neljä vuotta sitten.   Antro Valo / Yle
 Suurimmalla osalla syy päihteidenkäyttöön oli hauskanpito.
 "Kannabista käytän n. 4-5 kertaa kuukaudessa, alkoholia ehkä kerran kuukaudessa. Koen jaksavani paljon paremmin vaikeita koulutehtäviä --" , kertoi eräs kyselyyn vastanneista.
 Osa nuorista oli huolissaan omasta päihteidenkäytöstään.
 "Omien päihdekokeilujen haittoja olen huomannut fyysiset sekä jossain määrin myös henkiset vaikutukset. Suurimpia haittoja on kuitenkin ollut päihteidenkäytön vaikutus ihmissuhteisiin, omaan taloudelliseen tilanteeseen sekä miten usein "huumepiirien" mukana tuoma rikollisuus on vaikuttanut arkielämässä."
 Haminan seudun raittiusseura Jaspis ry pyörittää tunnelmallista nettikahvilaa Haminan Kesäpuistossa.  Antro Valo / Yle
 19-vuotias lukiolainen  Roni Yildirim  on ollut nuorten edustajana mukana kehittämistyöryhmässä. Hän on lukion oppilaskunnan hallituksen puheenjohtaja ja myös tuore valtuutettu Haminan kaupunginvaltuustossa.
 Yildirim tunnistaa päihdekyselyn tulokset arjessaan.
 – Eiköhän sen jokainen nuori tunnista. Kyllä se on näkyvillä tuolla kaduilla, kun kävelee varsinkin viikonloppuisin ja iltaisin. Se on aika näkyvää täällä, Roni Yildirim sanoo.
 Nuorten keinot käyttöön
 Nuorilta kysyttiin myös näkemyksiä siihen, mitä keinoja kannattaisi ottaa käyttöön päihdeongelmien ratkaisemiseksi.
 Nuoret toivoivat muun muassa vertaistukea huumetaustaisilta henkilöiltä, jotka ovat itse päässeet eroon aineista, sekä yökahvilatoimintaa ja oikea-aikaista hoitoonpääsyä.
 Raittiusyhdistys Jaspis järjesti tänä vuonna kahdeksan kuukautta kestäneen koulutuksen huumetaustaisille henkilöille Haminassa. Ensimmäiset neljä kokemusasiantuntijaa valmistuivat kolme viikkoa sitten.
 – Nämä kokemusasiantuntijat tulevat mahdollisesti tekemään oppilaitosvierailuja, joiden aikana nuorille annettaisiin mahdollisuus kahdenkeskiseen luottamukselliseen keskusteluun, Jaspis ry:n toiminnanjohtaja Hannah Honkanen kertoo.
 Vertaistukea ja yökahvila
 Roni Yildirim pitää kokemusasiantuntijoiden vierailuja kouluilla hyvänä keinona puuttua ongelmaan.
 – Koulu on kuitenkin se paikka, missä suurin osa nuorista viettää aikaa. Sen takia se on tosi oiva paikka päästä vaikuttamaan nuoriin. Mielestäni kokemusasiantuntijoiden käyttö on siltä kannalta tosi hyvä idea, että he tuovat helposti lähestyttävää näkökulmaa ja oikeita kokemuksia.
 Haminan Jaspiksessa järjestetään nuorten iltoja ja yökahviloita. Antro Valo / Yle
 Nuorille aiotaan myös luoda sähköinen palvelu, jossa he voivat varata tapaamisaikoja joko kokemusasiantuntijan, koulukuraattorin tai jonkun muun nuorisotyöntekijän kanssa. Tulossa on myös päivystyspuhelin.
 Lisäksi nuorten toiveisiin vastataan esimerkiksi yökahvilatoiminnalla.
 – Olemme järjestämässä toimintaa viikonloppuisin myöhäiseen aikaan eli juuri silloin, kun nuoret ovat keskenään kaupungilla ja altistuvat herkimmin päihteidenkäytölle, Hannah Honkanen sanoo.
 Nuorison edustaja Roni Yildirim toivoo, että lähitulevaisuudessa Haminan kouluissa ja muuallakin nähtäisiin enemmän kokemusasiantuntijoita mukana päihdetyössä.
 – Ehkä tässä on nyt päästy hyvin alkuun ja ollaan heräilemässä siihen aitoon todellisuuteen, mikä tällä hetkellä on. Varsinainen työ on vielä edessä päin.
 Lue lisää :  Raittiuskahvilan ikkunasta aukeaa näkymä puistoon, jossa nuoret polttavat pilveä ja ostavat huumeita: "Usein näkee, miten tavara vaihtaa omistajaa"

Yli 750 nuorta oli mukana ratkaisemassa huumeongelmaa, joka velloo heidän kaveripiirissään – haluavat nyt apua entisiltä huumeidenkäyttäjiltä


Summary: Viime viikonloppuna Stora Enson Oulun Nuottasaaren tehdasalueella liikkuneista eläimistä ei ole tehty alueella uusia havaintoja. Sen sijaan poliisi on saanut tietoa, että Limingan Tupoksessa on liikkunut villisikoja tällä viikolla.

Oulun poliisille ei ole tullut keskiviikkoiltaan mennessä uutta tietoa Stora Enson Nuottasaaren tehdasalueella  havaituista  villisioista.
 Oulun poliisilaitoksen vanhempi konstaapeli ja eräyhdysmies  Erkki Keränen  kertoo, että sen sijaan poliisille tuli tiistaina 19. lokakuuta riistakameratietoa, jonka mukaan Limingan Tupoksessa on ollut liikkeellä kolme villisikaa. Keränen arvioi, että kolmikko saattaa olla sama joka havaittiin aiemmin myös Oulussa, mutta varmuutta asiasta ei ole.
 Limingan Tupos sijaitsee vajaan 20 kilometrin päässä Oulusta etelään.
 Alun perin kolmen villisian  liikkeet  tallentuivat tehtaan turvakameraan lauantain 16. lokakuuta vastaisena yönä. Yksityishenkilöiden eläimistä kuvaamaa videomateriaalia levisi myös sosiaalisessa mediassa alkuviikon aikana.
 Poliisi asetti tehdasalueelle ravintohoukuttimen sekä riistakameroita eläinten paikallistamiseksi.
 Villisikaa metsästetään sikaruton kitkemisen vuoksi. Vuoden 2020 syksyn ja viime kevään aikana saaliiksi on Pohjois-Pohjanmaalla saatu toistakymmentä villisikaa.
 Oulun keskustan lähellä sijaitsevalla tehdasalueella liikkuneet villisiat ovat todennäköisesti etelämpää vaeltaneita eläimiä. Vakiintunutta populaatiota Pohjois-Pohjanmaalla ei Suomen riistakeskuksen Oulun riistapäällikön  Harri Hepo-ojan  mukaan ole.
 – Ne voivat vaeltaa useita satoja kilometrejä sulan kauden aikana, Hepo-Oja kommentoi Ylelle tiistaina.

Villisikoja ei ole havaittu viime päivinä Stora Enson Oulun tehdasalueella, mutta Limingassa on liikkunut kuvaukseen sopiva kolmikko


Summary: Keskusrikospoliisin Christer Ahlgren pitää mahdollisena, että Ruotsin kaltainen jengiväkivalta lisääntyy Suomessa. Mantaqa on esimerkki entistä kovemmasta ja kansainvälisemmästä ryhmästä.

Keskusrikospoliisin rikosylikomisario  Christer Ahlgren  ennusti keskiviikon A-studiossa jengiväkivallan määrän kasvua Suomessa.
 Hänestä pelko Ruotsin ja Tanskan kaltaisen rikollisuuden rantautumisesta Suomeen on aiheellinen.
 – Väkivalta on tullut ja tulossa enemmän Suomeen. Kasvaa, kansainvälistyy ja kovenee.
 Hän viittaa esimerkiksi tapaukseen lokakuun alussa, jossa Helsingin poliisi onnistui estämään katujengien välisen väkivallanteon Helsingin keskustassa.
 Lue myös:   Katujengiläiset suunnittelivat väkivaltaa Helsingin Kaivohuoneella – poliisi otti 10 kiinni, kaksi vangittu
 Ahlgren mainitsee espoolaisen Mantaqan esimerkkinä yhä kovemmasta ja kansainvälisemmästä ryhmästä. Se on hänen mukaansa nousemassa merkittäväksi tekijäksi.
 – Mantaqa on siitä poikkeuksellinen jengi kuin mihin olemme tottuneet, että se ei käytä liivejä, värejä tai muita jengitunnuksia. Kuitenkin se on hierarkkinen rikollisjärjestö.
 Erona muihin rikollisjärjestöihin Ahlgren pitää myös Mantaqan silmiinpistävää yhteiskuntavastaisuutta esimerkiksi poliisia ja muita viranomaisia kohtaan.
 Katso KRP:n rikosylikomisario Christer Ahlgrenin koko haastattelu A-studiossa  Yle Areenasta .
 Lue myös:
 Tällainen on uusi järjestäytyneeksi rikollisryhmäksi epäilty Mantaqa: rahanpesua, huumekauppaa, viranomaisten röyhkeää uhkailua
 Syyttäjän mukaan Cannonball MC on rikollinen ja sotilaallinen järjestö: "pakottava yhteiskunnallinen tarve" vaatii yhdistyksen lakkauttamista
 Syyttäjä: Rikollisjärjestö Cannonball MC on lakkautettava – kyseessä ensimmäinen yritys valtakunnallisen moottoripyöräjengin kieltämiseksi
 Käräjäoikeus lakkauttaa United Brotherhoodin – näin "Suomen vahingollisimpana" pidetty rikollisjärjestö toimii nykyään

KRP:n rikosylikomisario jengirikollisuudesta Suomessa: “Kasvaa, kansainvälistyy ja kovenee”