Summary: Lokakuun alusta alkaen millään alueella Suomessa ei ole enää voimassa aluehallintoviraston määräämiä kokoontumisrajoituksia.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Etelä-Suomen aluehallintovirasto on päättänyt olla jatkamatta Uudenmaan kokoontumisrajoituksia lokakuussa.
 Nykyinen päätös on voimassa 30.9. asti, minkä jälkeen millään alueella Suomessa ei siis ole enää voimassa aluehallintoviraston määräämiä kokoontumisrajoituksia.
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin johtaman alueellisen koronakoordinaatioryhmän tuoreen arvion mukaan kokoontumisrajoituksia ei ole alueella enää lokakuussa välttämätöntä jatkaa.
 Vastaavaan arvioon päätyi myös pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmä  tämän viikon tiistaina .
 Hygienvaatimukset ja ravintolarajoitukset pysyvät
 Koko Suomessa ovat edelleen voimassa tartuntatautilaissa määritellyt yleiset hygieniavaatimukset, joilla parannetaan asiakas- ja yleisötilojen terveysturvallisuutta.
 Vaatimukset liittyvät muun muassa käsien puhdistamiseen, riittävän etäisyyden pitämiseen sekä tilojen ja pintojen puhdistamiseen.
 Lain hygieniavaatimukset ovat voimassa ilman erillisiä viranomaispäätöksiä koko Suomessa erilaisissa asiakas- ja yleisötiloissa, kuten kaupoissa, kauppakeskuksissa, liikuntatiloissa, museoissa, teattereissa ja kirjastoissa.
 Tällä hetkellä vaatimukset ovat voimassa vuoden 2021 loppuun asti.
 Lisäksi ravintoloiden toimintaa rajoitetaan tartuntatautilain pykälän 58 a ja sen nojalla annetun asetuksen mukaisesti. Aukiolo- ja anniskeluaikojen ja asiakasmäärien rajaamisen lisäksi ravintoloissa on noudatettava vastaavia hygieniavaatimuksia kuin muissa asiakastiloissa.
 Alueellisista ravintolarajoituksista päättää hallitus, ja rajoitusten noudattamista valvoo aluehallintovirasto.
 Voit keskustella aiheesta perjantaina 24.9.2021 kello 23 saakka.
 Lue lisää:
 Yleisötilaisuuksia ja harrastustoimintaa ei rajoiteta pääkaupunkiseudulla syyskuun jälkeen – etätyö- ja maskisuositus pysyy kuitenkin voimassa
 Tapahtuma-ala toivoo koronapassille pitkää ikää, vaikka koronatilanne kohentuu – muutoin Suomeen ei saada kansainvälisiä tapahtumia

Nyt se on varmaa: Uudenmaan kokoontumisrajoitukset päättyvät ensi viikolla – Aluehallintovirasto ei näe syytä jatkaa rajoituksia


Summary: Demokraatit ovat esittäneet liittovaltion tasoista lainsäädäntöä, joka turvaisi naisen oikeuden saada abortti kaikissa osavaltioissa.

Yhdysvaltain kongressissa käsitellään perjantaina asiaa, jolla halutaan turvata naisten oikeus raskaudenkeskeytykseen kaikissa osavaltioissa.
 Demokraatit ovat esittäneet liittovaltion tasoista lainsäädäntöä, joka tekisi osavaltioiden aborttipolitiikasta yhtenäistä.
 Demokraattien mukaan lainsäädännöllä turvattaisiin naisten itsemääräämisoikeus kaikissa osavaltioissa.
 Aloite asiasta tuli sen jälkeen, kun Texasin osavaltiossa  päätettiin tehdä tiukennuksia  aborttilainsäädäntöön.
 Mikäli demokraatit saisivat aloitteensa läpi, rajoittaisi se merkittävässä määrin osavaltioiden ja tuomioistuimien mahdollisuuksia tehdä muutoksia aborttilainsäädäntöön.
 Demokraattien voi olla kuitenkin vaikeaa saada ehdotustaam läpi, vaikka republikaanien riveissä on myös niitä, jotka kannattavat naisten oikeutta aborttiin.
 Senaatin paikat ovat jakautuneet tasan puolueiden välillä ja republikaanien odotetaan äänestävän lakia vastaan.
 Konservatiivinen puolue on vedonnut siihen, että liittovaltion kattava lainsäädäntö voisi heikentää joidenkin osavaltioiden lakeja, jotka sallivat hoitohenkilökunnan kieltäytyä abortin tekemisestä vakanammuksellisista syistä.
 Aborttikeskustelu kuumentaa tunteita
 USA:n aborttitaistelua pidetään maan poliittisen kahtiajaon symbolina. Ero puolueiden kannattajien välillä suhtautumisessa abortin laillisuuteen on valtava.
 Demokraatit ovat toistuvasti viitanneet niin kutsuttuun Roe vastaan Wade tapaukseen vuodelta 1973. Tuolloin Yhdysvaltain korkein oikeus päätti, että perustuslaki suojaa naisen itsemääräämisoikeutta ja oikeutta raskaudenkeskeytykseen.
 Korkeimman oikeuden päätös vesitti usean osavaltion aborttilainsäädännön 1970-luvulla. Se esimerkiksi tuomitsi perustuslainvastaiseksi Texasin lain, joka kielsi abortit tapauksissa, jossa raskaus ei uhannut naisen henkeä.
 Abortin vastustajien päätavoite on vuosikymmeniä ollut vuoden Roe v. Wade päätöksen kumoaminen.
 Korkeimman oikeuden  nykyinen kokoonpano  voi ensi kertaa mahdollistaa päätöksen kaatamisen.
 Korkein oikeus näytti vihreää valoa Texasin tiukalle lainsäädännölle ja sen on määrä käsitellä myöhemmin tänä vuonna Mississippin osavaltion aborttilain perustuslaillisuutta. Demokraati pelkäävät, että korkein oikeus saattaa kumota vuoden 1973 aborttipäätöksen ydinsisällön ja mahdollistaa sen, että osavaltiot pystyvät säätämään abortin täyskieltolakeja.
 Demokraatit ovat ilmoittaneet taistelevansa korkeinta oikeutta vastaan. Presidentti  Joe Biden  kannattaa tuomareiden määrän kasvattamista korkeimmassa oikeudessa.
 Biden on myös sanonut tukevansa edustajainhuoneen lakiesitystä ja tuominnut Texasin päätöksen hyökkäykseksi naisten perustuslaillisia oikeuksia vastaan.
 Lue lisää aiheesta:
 Resepti Euroopasta, aborttipillerit postitse Intiasta – näin aktivistit auttavat amerikkalaisia hankkimaan raskaudenkeskeytyksen
 Aborttioikeutta kyseenalaistetaan nyt niin Yhdysvalloissa kuin Euroopassakin – “Tämä on globaali konservatiivinen ja populistinen liike”
 Yhdysvaltain aborttikiista on paljon enemmän kuin kiista abortista – nyt se on tullut hetkeen, jota on odotettu ja pelätty vuosikymmenet

USA:n kongressissa äänestetään abortista – demokraatit haluaisivat rajoittaa osavaltioiden mahdollisuuksia tehdä tiukennuksia aborttilainsäädäntöön


Summary: Kuntavaaleja koskeviin uutisiin toivottiin enemmän paikallisia aiheita kotimaan politiikan sijaan. Lähes puolet nuorista äänestäjistä sai Ylen vaalikoneesta apua ehdokkaan valinnassa, paljastaa tuore kysely.

Vaalikoneet olivat tärkein yksittäinen tietolähde, jota äänestäjät käyttivät äänestyspäätöstensä tukena kuntavaaleissa, selviää  Ylen teettämässä kyselyssä .
 Vaalikoneiden merkitys korostuu etenkin 18–29-vuotiailla vastaajilla, joista 79 prosenttia käytti vaalikonetta. Nuorista 44 prosenttia kertoo saaneensa Ylen vaalikoneesta apua ehdokkaan valinnassa. Kaikista kyselyn vastaajista 66 prosenttia käytti jotakin vaalikonetta.
 Vaalitutkija  Sami Borg  Tampereen yliopistosta sanoo, että kyselyn tulokset ovat linjassa aikaisempien tutkimusten kanssa.
 – On luonnollista, että vaalikoneiden käyttö korostuu kuntavaaleissa, joissa ehdokkaita on selvästi eniten, Borg sanoo.
 Nuoret etsivät tietoa somesta
 Vaalikoneet ovat yleistyneet Suomessa 2010-luvulla. Vaalikoneista on tullut alle 30-vuotiaille  merkittävin äänestyspäätösten tietolähde . Borgin mukaan niistä on eniten apua nuorille äänestäjille, joiden voi olla vaikea löytää itselleen sopivaa ehdokasta.
 – Vaalikoneet ovat erittäin hyvä apuväline nuorille äänestäjille. Nuoret kokevat, että he saavat niiden avulla tietoa ehdokkaiden ja puolueiden arvoista, Borg sanoo.
 Vaalikoneiden lisäksi nuoret etsivät tietoa sosiaalisesta mediasta sekä ehdokkaiden ja puolueiden verkkosivuilta. Alle 30-vuotiaiden vastaajien keskuudessa ne olivat tärkeämpiä lähteitä kuin esimerkiksi sanomalehdet tai television vaaliohjelmat.
 – Näyttää siltä, että nuoret äänestäjät haluavat etsiä lisää tietoa ennemmin suoraan ehdokkaiden omilta sivuilta kuin perinteisen median kautta, Ylen asiakkuuspäällikkö  Jenni Müller  sanoo.
 Ylen tuottamat kuntavaalisisällöt tavoittivat 82 prosenttia vastaajista. Nuoret olivat kohdanneet Ylen vaalisisältöjä eniten verkossa, kun taas vanhemmilla korostui televisio. Sosiaalisen median merkitys oli suurinta nuorissa ikäryhmissä. Kuntavaalien valtakunnallinen äänestysprosentti oli 55,1.
 Toive: Lisää paikallista sisältöä
 Kuntavaalien sisältöihin toivottiin kyselyssä enemmän paikallisia aiheita kotimaan politiikan sijaan. Vastaajien mukaan vaaleissa olisi pitänyt puhua enemmän omaa kuntaa koskevista kysymyksistä. Enemmän sisältöjä toivottiin myös esimerkiksi ilmastonmuutoksesta, maahanmuutosta ja koulutuksesta.
 Vaalitutkija Sami Borgin mukaan kotimaan politiikka korostuu usein kuntavaalien mediasisällöissä, koska ihmiset ovat tottuneet seuraamaan politiikkaa valtakunnallisista medioista.
 – On itsestään selvää, että kun meillä on yli 300 kuntaa, yksi media ei pysty kovin tasapainoisesti käsittelemään niitä kaikkia. Paikalliset mediat kyllä käsittelevät kuntien asioita, mutta niiden sisällöt eivät tavoita yhtä paljon äänestäjiä.
 Myös kuntavaalien ajankohta vaikuttaa vaalikeskusteluun. Kuntavaalit pidetään tavallisesti eduskunnan vaalikauden puolivälissä, mikä tekee niistä eräänlaiset välivaalit. Tämän takia puolueiden puheenjohtajat keskustelevat mielellään kotimaan politiikan asioista myös kuntavaalien alla.
 Borgin mukaan ensi vuoden tammikuun aluevaaleissa keskustelun voisi olettaa pysyvän paremmin hyvinvointialueiden tehtäviin kuuluvissa kysymyksissä.
 – Aluevaalien merkitys ei ole puolueille niin keskeinen, joten niissä voidaan pysyä vaaleihin liittyvissä teemoissa. Alueiden tehtävät on myös rajattu melko tarkkaan, jolloin ne on helpompi hahmottaa.
 Taustatietoa kyselystä Tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää, mistä eri kanavista suomalaiset seurasivat Ylen kuntavaalisisältöjä kesäkuun 2021 kuntavaalien aikana sekä tutkia sisältöjen vaikuttavuutta. Noin 90 prosenttia vastaajista oli huomannut kuntavaalisisältöjä mediassa, ja heistä 82 prosenttia oli huomannut Ylen tekemiä sisältöjä. Vaalisisältöjen tavoittavuus kuitenkin vaihteli ikäryhmittäin. 18–29-vuotiaista vastaajista 70 prosenttia oli huomannut vaalisisältöjä, kun taas yli 60-vuotiaissa osuus oli 92 prosenttia. Kyselyn vastaajista 59 prosenttia oli kiinnostunut kuntavaaleista ja 84 prosenttia vastaajista myös äänesti vaaleissa. Kuntavaalien valtakunnallinen äänestysprosentti oli 55,1. Kyselyyn vastaajissa on siis mukana keskimääräistä enemmän äänestäneitä. Tutkimuksen toteutti IROResearch Oy. Tutkimushaastatteluja tehtiin yhteensä 1 000 kuntavaalien jälkeen 15.–23.6.2021. Tutkimuksen virhemarginaali on 3,2 prosenttiyksikköä.
 Lue aiheesta lisää:
 Tutkijat: Vaalikoneet innostavat nuoria äänestämään ja vaikuttavat nuorten ehdokasvalintoihin – uhkana koneiden viihteellistyminen
 Yle kysyi kansanedustajilta aluevaaleista: lähes joka kolmas vastanneista haluaa päättämään sote-asioista – katso oman edustajasi vastaus
 Puoluejohtajat kiistelivät koronakulujen korvaamisesta kunnille – Marin: Tulen pitämään huolta, että nämä korvataan täysimääräisesti

Kysely: Nuoret äänestäjät etsivät tietoa vaalikoneista ja ehdokkaiden omilta sivuilta – tutkijan mukaan tämä korostuu kuntavaaleissa


Summary: Perinteisen syysflunssan esiintyvyys vaikuttaa ylilääkärin mukaan siltä, että yhteiskunnassa ollaan palaamassa kohti normaalia. Järvinen kehottaa kaikkia ottamaan influenssarokotteen.

Influenssakausi ja RS-viruskausi ovat tänä talvena todennäköisesti tavallista rajumpia, arvioi Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin infektiotautien ylilääkäri  Asko Järvinen   Ylen aamun haastattelussa .
 Ihmisten vasta-ainetasot influenssaa vastaan ovat Järvisen mukaan nyt tavallista matalammalla, sillä koronarajoitukset pitivät influenssankin kurissa viime kaudella.
 – Meillä ei viime vuonna ollut influenssaa käytännössä lainkaan, joten oletusarvo on, että tästä kaudesta tulee todennäköisesti tavanomaista rajumpi, Järvinen toteaa.
 Järvisen mukaan HUSin alueella influenssaa ei esiinny tällä hetkellä kuin korkeintaan yksittäisiä tapauksia. Kausi käynnistyy vasta aivan loppuvuodesta tai alkuvuoden paikkeilla.
 Järvinen kannustaa ihmisiä ottamaan influenssarokotteen. Vähintäänkin riskiryhmäläisten tulisi se hänen mielestään ottaa.
 – Täytyy muistaa, että meillä kuolee myös vuosittain satoja ihmisiä influenssaan.
 – Itse suosittelen influenssarokotetta kyllä kaikille. Meillä on rokotettu koko perhe jo parinkymmenen vuoden ajan.
 Syysflunssa tavanomaisissa määrissä
 Syysflunssaa vaikuttaa Järvisen mukaan esiintyvän tavanomaisissa määrissä, kun ihmisten kontaktit ovat hiljalleen lisääntyneet, lapset ovat päiväkodeissa ja koulut normaalisti auki.
 – Näissäkin palataan tavallaan normaaliin, ehkä jopa nopeammin kuin monessa muussa asiassa täällä yhteiskunnassa.
 – Näiden muiden (kuin koronan) hengitystieinfektioiden moottori yhteiskunnassa ovat usein pikkulapset. Heidän elämänsä varmaankin normalisoituu nopeammin kuin vanhempien ihmisten, jotka pelkäävät tautia.
 RS-viruksen aiheuttama infektio voi olla vaarallinen vauvoille
 Korona-ajan voimakkaat rajoitustoimenpiteet laskivat flunssaa ja muita hengitystieinfektioita Järvisen mukaan noin 30 prosentilla.
 Viime vuonna Järvisen mukaan myös RS-viruskausi jäi käytännössä kokonaan väliin ja nyt loppuvuodesta alkavasta RS-viruskaudesta odotetaan voimakasta.
 RS-virus ei ole aikuisille tavallista flunssaa vaarallisempi, mutta erityisesti imeväisikäisellä vauvalla tartunta  voi johtaa  vakavaan tulehdukseen tai äityä pahimmillaan keuhkokuumeeksi. Myös hyvin iäkkäille RS-viruksen aiheuttama hengitystietulehdus voi olla hyvin vaarallinen.
 Lue myös:   Koulujen alkaminen on tuonut mukanaan syysflunssan
 Jätevesissä voi piillä tieto uudesta pandemiasta – "Oikea aarreaitta", sanoo varoitusjärjestelmää kehittävä asiantuntija
 Vuosi sitten influenssa jäi saapumatta – tänä vuonna influenssakausi voi olla tavanomaista rajumpi

HUSin infektiotautien ylilääkäri Asko Järvinen ennakoi viime vuotta rajumpaa influenssakautta – myös RS-viruksen odotetaan iskevän voimakkaammin


Summary: Epäilty on kertonut poliisille, että hän yritti surmata itsensä ajamalla päin vastaan tullutta autoa Nokialla keskiviikkona. Vastaantulevassa autossa oli kolme ihmistä. Sen auton kuljettaja onnistui väistämään osittain.

Poliisi tutkii Nokialla tapahtunutta liikenneonnettomuutta kolmena murhan yrityksenä.
 Epäilty kertoo, että hän yritti tehdä itsemurhan ajamalla päin vastaan tullutta autoa. Tämänhetkisten tietojen mukaan henkilövahinkoja ei tullut. Toisen auton kuljettaja onnistui osittain väistämään päin tulevaa autoa.
 Tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Tommi Juvonen  Sisä-Suomen poliisista poliisista kertoo, että vastaantulevassa autossa oli kolme ihmistä. Siksi tutkitaan kolmea murhan yritystä. Kuljettaja oli autossaan yksin.
 Ilmoitus kolarista Tampereen-Porin välisellä 11-tiellä tuli keskiviikkona illansuussa, kello 17.30.
 Poliisi on muuten vaitonainen tutkinnasta tässä vaiheessa.

Liikenneonnettomuuden selvittely muuttui kolmen murhayrityksen tutkinnaksi Nokialla


Summary: Saat olennaiset jutut Euroopan unionista perjantaisin suoraan sähköpostiisi, kun tilaat Ylen Eurooppa-uutiskirjeen.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Moi taas eli  Moin Moin , kuten Hampurissa sanotaan. Hampuri on myös Saksan vaalien ennakkosuosikin  Olaf Scholzin  poliittinen kasvattajaseura.
 Scholz ja muut Saksan kansleriehdokkaat kohtasivat viimeisessä “Das Triellissä” eli kolmen pääpuolueen vaaliväittelyssä  sunnuntai-iltana .
 EU-politiikan seuraajien popcornit olivat niin sanotusti valmiina. Nyt saksalaisten olisi pakko puhua ulkopolitiikkaa!
 Ranska oli kutsunut lähettiläänsä kotiin Yhdysvalloista sukellusvenekiistan seurauksena. Teko oli liittolaismaiden kesken  täysin poikkeuksellinen .
 Ranskan mielestä Yhdysvallat oli heittänyt maiden suhteet bussin alle sopimalla selän takana Aukus-puolustusliittoumasta Australian ja Britannian kanssa. Samalla kaatui Ranskan rahakas sukellusvenesopimus Australiaan, mikä selittää ison osan ärsytystä.
 MUTTA MITÄ VIELÄ.  Popcornit jäivät syömättä.
 Viimeisessä vaaliväittelyssä ei puhuttu sanaakaan ulkopolitiikasta.
 Käsittelemättä jäivät pääehdokkaiden näkemykset sukellusvenekiistasta, Euroopan unionin tulevaisuudesta ja ulkopolitiikasta ylipäätään.
 Eurooppa seuraa kynsiään pureskellen, kuka nousee  Angela Merkelin  tilalle Saksan johtoon sunnuntain liittopäivävaaleissa. Merkelin kaudella Saksa on noussut EU:n vaikutusvaltaisimmaksi maaksi. Seuraavalla liittokanslerilla  on väliä Suomellekin .
 Mutta Saksaa kiinnostavat näissä vaaleissa ennen kaikkea Saksan sisäiset asiat.
 Miten teollisuusmaa potkaistaan tulevaisuuteen ja ilmaston kannalta kestäväksi, ja miten pidetään samalla kiinni työpaikoista ja sosiaalisesta tasa-arvosta. Miten digitaalisuus saadaan vihdoin tasolle, jolla junassa voisi harkita Netflixin katsomista.
 Tai edes sähköpostin lähettämistä ilman verkkoyhteyden kaatumista.
 ULKOPOLITIIKAN  jääminen sivurooliin on toisaalta merkki siitä, ettei Saksan vaaleista ole tulossa suuria mullistuksia EU-politiikkaan.
 Kaikilla pääehdokkailla on sama myönteinen perusvire EU:ta kohtaan. Voitti vaalit sitten sosiaalidemokraattien Scholz tai nykyisen valtapuolueen eli kristillisdemokraattisen CDU:n  Armin Laschet , Saksa pysyy sitoutuneena EU-yhteistyöhön.
 Vihreiden ehdokkaan  Annalena Baerbockin  nousuun kansleriksi uskoo harva, jos kukaan – mutta toisaalta vihreiden asema seuraavan hallituksen kakkospuolueena on näiden vaalien varmin veikkaus.
 EU-eroa ajaa vain oikeistopopulistinen ja osin äärioikeistolainen AfD (Vaihtoehto Saksalle), mutta mikään muu puolue ei tee sen kanssa yhteistyötä. AfD pysyy oppositiossa.
 Ulkopolitiikan puuttuminen keskustelusta ei kuitenkaan tarkoita sitä, etteikö sekin olisi tavalla tai toisella mukana. Keskustelu Saksan suunnasta on samanaikaisesti  sijaiskeskustelua  Euroopasta.
 Jos Saksan suhde velanottoon muuttuu kotimaassa, se tarkoittaa muutoksia Saksan näkemyksiin velanotosta ja finanssipolitiikasta myös Euroopassa.
 JOTEN POPCORNIT  uudelleen esiin. Sunnuntain vaalien jälkeen alkavat vaikeaksi ennustetut hallitusneuvottelut. Sijaiskeskustelulogiikalla ne ovat samalla neuvottelut Euroopan suunnasta.
 Vaalikuumeisin terveisin,
 Suvi
 Seuraavaksi kollegani  Janne Toivosen  poimintoja eurooppalaisista puheenaiheista viikon varrelta ja katsaus ensi viikkoon:
 #SOME: BoJo väläytti kielitaitoaan, muttei suinkaan lepytelläkseen ranskalaisia
 Britannian pääministeri  Boris Johnson  lausui poikkeuksellisesti muutamia sanoja ranskaa, kun hän kehotti Ranskaa tulemaan järkiinsä ( prenez un grip ) ja jäähtymään ( donnez-moi un break ). Ranska tuskin sympatiseerasi tällä kertaa "BoJo:n" kieliuhrauksia.
 Ranskan, Australian, Britannian ja Yhdysvaltojen välinen Aukus-mittelö on kuplinut tasan viikon päivät. Ranska kokee tulleensa raskaasti petetyksi, ja EU pohtii asettuako täysin rinnoin Ranskan tueksi vai ei. Presidentit  Joe Biden  ja  Emmanuel Macron  keskustelivat tapahtuneesta puhelimitse keskiviikkona, ja Biden  vaikuttaa pahoitelleen  osaa tapahtuneesta.
 Meneekö puolentoista viikon päähän Pittsburghiin suunniteltu EU:n ja Yhdysvaltain kauppa- ja teknologiatapaaminen jäihin vai ei? Tästä odotettiin  päätöstä eilen . Mitä tapahtuu EU:n ja Australian kauppaneuvotteluille?  Tuskin mitään hyvää.
 FAKTA: EU:sta Australiaan kulkee paljon enemmän tavaraa kuin toiseen suuntaan
 EU:n ja Australian välisestä vapaakauppasopimuksesta on neuvoteltu yli kolme vuotta. Sen painoarvo ei ole EU:lle käänteentekevä, mutta silti merkittävä. Aukus-kiista laittaa kapuloita rattaisiin – esimerkiksi Ranskan Eurooppa-ministeri  Clément Beaune   sanoo , etteivät neuvottelut suinkaan jatku tuosta vain.
 EU:n vienti Australiaan on ollut 2010-luvulla lievästi nousujohteista, tuonti polkenut paikallaan. EU:sta Australiaan kulkee lähinnä koneita, kemiantuotteita, autoja ja elintarvikkeita. Toiseen suuntaan tulee kaivannaisia, raaka-aineita ja maataloustuotteita.
 TÄRPIT: Von der Leyen Helsinkiin, kamppailu taloussäännöistä, riittääkö rokotteita jo kaikille
 Ursula von der Leyen on tulossa lokakuun alussa Helsinkiin EU:n elpymispaketin tiimoilta. Yves Herman / EPA
 Suomi saa  ensimmäisen maksuerän EU:n satojen miljardien eurojen elpymispaketista todennäköisesti lokakuussa.
 EU-komission puheenjohtajan  Ursula von der Leyenin  kaavaillaan tulevan tämän tiimoilta Helsinkiin vierailulle 4. lokakuuta,  Ylelle kerrotaan .
 TALOUDEN SÄÄNNÖT
 Keskustelu EU:n taloussäännöistä on virinnyt uudelleen. Mitä EU:n pitäisi tehdä alijäämä- ja velkasäännöilleen, joista on pandemiassa joustettu?
 Aiheesta puhumista kaihdetaan Suomessa populistien ja perussuomalaisten pelossa, väittää europarlamentaarikko  Sirpa Pietikäinen  meppisarjamme  uudessa jutussa . Pietikäisen mielestä on tärkeää erotella toisistaan hyvä ja huono velka.
 Entä oliko valtiovarainministeri  Annika Saarikon  talouskurikirje EU:lle hallituksen yhteisen linjan mukainen? Tätä kysytään Jaa, ei, tyhjiä, poissa -podcastin jaksossa, joka on kuultavissa  Yle Areenassa .
 ROKOTESOLIDAARISUUTTA?
 EU ja Yhdysvallat ovat lyöneet pöytään isoja lukuja siitä, paljonko rokoteannoksia ne lahjoittavat kolmansiin maihin. Keskiviikkona ne ilmoittivat  keskinäisestä yhteistyöstä , jonka tavoitteena on saada koko maailman rokotuskattavuus hilattua 70 prosenttiin YK:n ensi vuoden syyskuussa pidettävään yleiskokoukseen mennessä.
 Tavoiteltavaa riittää. Tähän mennessä rokotteita on liikkunut kolmansiin maihin vasta nihkeästi. Transatlanttisten liittolaisten omat rokotuskattavuudet alkavat sen sijaan olla niin hyvällä tolalla, että täysin rokotettujen EU-kansalaisten matkustuskielto Yhdysvaltoihin  poistuu marraskuussa .
 EU:N TULEVAISUUS
 EU:n iso mysteeriprojekti eli tulevaisuuskonferenssi alkaa hahmottua. Viime viikonloppuna 200 sattumanvaraisesti valittua eurokansalaista kokousti täysistuntoviikon päätteeksi Strasbourgissa ja pohti työtä, taloutta, kulttuuria, urheilua ja digitalisaatiota – melkoinen lista.
 Paneelit työstävät ideoita loppuvuoden ajan. Kävimme haistelemassa tunnelmaa ja sitä, mistä oikein on kyse. Nettijuttu aiheesta  tässä , ja tv-uutisten versio  tässä . Paneeliin osallistunutta 21-vuotiasta kokkolalaista  Neea Kurria  jututettiin tarkemmin toisessa jutussa, eli mietteitä lisää  täällä .
 SUOMEN EU-LINJA
 Ajaako Suomi etujaan riittävän tiukasti EU-pöydissä muihin maihin verrattuna? Tästä puhutaan  Brysselin koneessa , vieraana Turun yliopiston Eduskuntatutkimuksen keskuksen johtaja  Markku Jokisipilä .
 TEINIPOIKIEN NÄKÖKULMAA EUROOPAN RAJOILTA
 Hollantilainen dokumentti  Teinien vaarallinen matka  seuraa Lähi-idästä ja Afrikasta Eurooppaan pyrkiviä teinipoikia. Miltä pakolaiselämä näyttää ja tuntuu? Tuore Ulkolinja-dokumentti nähtävissä  Yle Areenassa .
 TULOSSA: Sunnuntai on pyhitetty Saksan vaaleille
 NYT  jännitetään Saksan vaaleja. Yle seuraa niitä halki viikonlopun netissä, radiossa, tv:ssä. Uutisseurannan lisäksi vaaleista alkaa sunnuntaina kello 18.55 puolitoistatuntinen erikoislähetys, jota voi seurata TV1:ssä, Areenassa tai verkkosivuilla.
 Vielä kolme ennakkojuttuvinkkiä. Yllä olevan kirjeen kirjoittaja, Ylen Eurooppa-kirjeenvaihtaja Suvi Turtiainen  avaa  ennakkosuosikiksi nousseen kansleriehdokas Scholzin suosiota. Ulkomaantoimittaja  Pauli Lahti   vieraili  itäisessä Saksassa Dresdenissä, jossa laitaoikeistolainen AfD odottaa voittoa. Ylen avustaja  Anna Saraste   kertoo , mistä kaikesta vaaleissa oikein taistellaan.
 Viel Spass!
 PS. Viime  kirjeessä  kerrottiin Oxfordin yliopiston johtajan sanoneen, että maapallon lämpeneminen johtuisi "sataprosenttisesti fossiilisten polttoaineiden käytöstä". Käännös oli lipsahtanut mutkat oikovaksi: oikeampi käännös on, että lämpeneminen on sataprosenttisen varmasti ihmisen aiheuttamaa ja fossiilisilla on siinä suuri osuus. Kiitos korjauksesta tarkalle lukijallemme.
 Piditkö Eurooppa-kirjeestä? Voit tilata sen tästä linkistä suoraan omaan sähköpostiisi.

Eurooppa-kirje: Viimeinen väittely ennen vaaleja osoitti, ettei Saksa puhu vaaleissa EU:n johtamisesta vaan ennen kaikkea omista asioistaan


Summary: Hallituksen päättämästä kaivosverosta tiedetään, että sen pitäisi tuottaa noin 25 miljoonaa euroa. Paljon muuta ei vielä tiedetäkään. Ei edes sitä, koskeeko se vain maan kymmentä metallikaivosta vai kaikkia muitakin kaivoksia.

Hallitus  päätti , että kaivosveroa aletaan periä vuoden 2023 aikana. Noin 25 miljoonan euron tuotosta 60 prosenttia ohjataan niille kunnille, joiden alueella kaivos sijaitsee. Esimerkiksi Sotkamon kunnassa sijaitsee kolme kaivosta: Terrafamen ja Sotkamo Silverin metallikaivokset ja Elementisin talkkikaivos.
 Hallitusneuvos  Merja Sandell  sanoo, ettei veron valmistelu ala ihan heti.
 – Meillä on pöydällä vielä edellisiä hankkeita ja tämä syksy on tosi kiireinen. Emme ainakaan ihan heti pääse aloittamaan valmistelua. Myös valmistelun organisointi ja henkilövalinnat ovat aivan auki.
 Ratkaistavia kysymyksiä on vielä paljon.
 Ratkaisematta on veron peruste, josta on ollut esillä viisi mallia. Esillä on ollut louhitun malmin määrään tai arvoon, yrityksen voittoon tai puhtaaseen voittoon sekä uutena rikasteen takaisinlaskennasta saatavaan arvoon perustuva vero.
 Päätettävä on myös se, koskeeko vero Suomen kymmentä metallikaivosta vai myös 30 teollisuusmineraalikaivosta.
 – Teollisuusmineraalikaivoksilla ja muilla vastaavilla ansaintalogiikka on erilainen kuin metallimalmiyrityksillä, sanoo Sandell
 Lisäksi  uusittavana olevan kaivoslain  kustannusvaikutukset pitäisi sovittaa uuteen veroon.
 – Sieltä tulee varmasti kustannusrasitetta kaivosyhtiöille. Pohdittavana on, miten verossa otetaan kaikki nämä seikat huomioon – kyllä tässä töitä riittää, että tästä saadaan hyvä.
 Kaivoslain uudistuksen pitäisi tulla valtioneuvoston käsittelyyn ensi vuoden alussa reilun vuoden viivästyksen jälkeen.
 Kaivosteollisuus ry:n toiminnanjohtaja  Pekka Suomelaa  huolestuttaa, miten poliittiset päättäjät malttavat sorvata uudenlaista lakia, kun valmistelut on tehty.
 – Kun eduskunnassa alkaa vaalit polttamaan mieliä, kieliä ja takalistoa tähän aikaan ensi syksynä hyvinkin voimakkaasti, se on aika kova aikataulu tämän tyyppiselle lainsäädännölle, josta ei ole kokemusta Suomessa.
 Suomelan mukaan myös kaivosteollisuus on ymmyrkäisenä veroesityksien edessä.
 – Tässä on aidosti kaikki variaatiot pöydällä, meillekin tilanne on hyvin hankala. Nyt pitäisi keksiä, miten lisätaakka jaetaan yhtiöiden kesken.
 Suomela sanoo, että nyt päättäjät ovat tulleet selvästi realistisemmaksi esityksessään kuin 10 vuotta sitten.
 – Vihreiden  Ville Niinistö  totesi vuonna 2012, että kaivoksilta voidaan helposti kerätä 100 miljoonaa. Siitä on tultu hiukan reaalimaailmaan päin kuluneen 10 vuoden aikana.

Kaivosveroa peritään parin vuoden päästä – valmistelu on vielä aloituskuopan tekoa vailla


Summary: Selvitimme, miten talon sijainti, koko, ikä ja tekniset tilat vaikuttavat energiaremontin kannattavuuteen. Vanhan talon menneisyys voi yllättää positiivisesti, jos remonttiin hakee avustusta.

Taloyhtiöiden kiinnostus vaihtaa kaukolämpö maalämpöön on kovassa nousussa.
 Helsingin Arabianrannassa kiinnostus on jo muuttunut teoiksi.
 – Tämä on taloudellisesti erittäin kannattava investointi. Lisäksi monelle, kuten meidän perheelle, on tärkeää se, että ilmastovaikutukset minimoidaan, sanoo asunto-osakeyhtiö Helsingin Arabianrinteen hallituksen puheenjohtaja  Matti Aho .
 As Oy Helsingin Arabianrinteen hallituksen puheenjohtaja Matti Aho on tyytyväinen tehtyyn remonttiin. Petteri Juuti / Yle
 Yle teki viidelle suurelle maalämpöratkaisuja tarjoavalle yritykselle kyselyn energiaremonttien taustatekijöistä, ja kaikkien viesti oli sama. Kyselyiden määrä on kovassa kasvussa ja perusteet samat kuin Arabianrannassa.
 Arabianrinteen isännöitsijä  Jaani Wahlman  on laskenut, että ensi vuonna lämmityskulujen pitäisi olla kuukaudessa euron verran vähemmän per neliö kuin kaukolämmöllä. 15 vuoden lainan korkoihin ja lyhennyksiin menee kuukaudessa 50 senttiä neliömetriä kohden.
 Koko todellisuus on kuitenkin huomattavasti kirjavampi. Maalämmön kannattavuus koostuu niin monesta seikasta, että lämmitysmuodon vaihdon taloudellinen järkevyys voi vaihdella suurestikin tapauksesta riippuen.
 – Meillä on ollut monta tapausta, joissa olemme sanoneet, ettei remonttia kannata tehdä, sanoo LeaseGreenin toimitusjohtaja  Thomas Luther .
 Tässä jutussa käydään läpi merkittävimmät kysymykset, joiden avulla voit päästä kartalle siitä, voisiko kaukolämmön vaihto lämpöpumppuihin olla järkevää omassa taloyhtiössäsi.
 Vertailukohtana kaukolämmön hinta
 Ensimmäinen mittatikku maalämmön kannattavuudelle on se, kuinka paljon kaukolämpö maksaa.
 Asunto-osakeyhtiö Arabianrinne on siinä mielessä suurten muutosten keskipisteessä, eli Helsingissä.
 – Reilut 10 vuotta sitten kaukolämpö oli Helsingissä niin edullista, etteivät nämä hankkeet olleet taloudellisesti kovin kannattavia. Nyt hinta nousee ja maalämmön kannattavuus on selvästi parantunut, sanoo energiainsinööri  Mikko Keinänen  insinööritoimisto Leo Maaskolasta.
 Helsinki lämpenee tällä hetkellä pääosin maakaasulla ja kivihiilellä, mikä on johtanut viime aikoina  roimiin kaukolämmön hinnannousuihin .
 – Teimme onneksi tämän investoinnin melkein juuri oikeaan aikaan ja pääsimme vähän niin kuin koira veräjästä, sanoo taloyhtiön hallituksen puheenjohtaja Matti Aho.
 Esimerkiksi Vantaalla kaukolämpö on ollut aivan viime vuosina hieman Helsinkiä kalliimpaa, mutta jätteenpolttolaitoksen ansiosta hinnan nousupaineet ovat pienemmät. Espoossa kaukolämpö on ollut naapurikaupunkeja kalliimpaa.
 Kaukolämmön hintakehityksestä  voit lukea lisää tästä jutusta , joka on tehty ennen viimeisimpiä kaukolämmön hinnankorotuksia.
 Etelässä tarvitaan vähemmän kaivoja kuin pohjoisessa
 Maalämpöremontin suurin yksittäinen menoerä on lämpökaivojen poraus ja siksi on tärkeää, millaiselle maalle talo on rakennettu.
 Arabianrinteen taloyhtiön onni on eteläinen sijainti.
 Esimerkiksi Rovaniemellä maalämpökaivoja tarvittaisiin yli kaksinkertainen määrä, koska maasta saa vähemmän lämpöä ja rakennusten lämmitystarve on suurempi.
 Tämä tarkoittaa luonnollisesti maalämpöremontin kustannusten kasvua.
 Oman alueen kallion ominaisuuksia voi tutkailla  Geologian tutkimuskeskus GTK:n palvelusta .
 Maalämpö tarvitsee lämmön lisäksi tilaa
 Taloyhtiön sijainti Helsingissä ei ole pelkästään etu.
 Kaupunki julkaisi vuonna 2020 konsulttitoimisto  Swecon tekemän selvityksen (pdf)  siitä, kuinka suuri osa eri alueiden lämmitystarpeesta voitaisiin edes periaatteessa tuottaa maalämmöllä vuonna 2035.
 Kartalla tumman punaisella näkyvät ne alueet, joilla maalämmön mahdollisuudet ovat parhaimmat. Vaaleilla alueilla maalämpöä ei riitä kaikkien alueen rakennusten tarpeisiin.
 Väriin vaikuttaa maaperän lisäksi se, millaista rakentamista alueelle on suunniteltu vuoteen 2035 tähtäävässä yleiskaavassa.
 Mitä enemmän ja korkeampia rakennuksia alueelle rakennetaan, sitä herkemmin maalämmön rajat tulevat vastaan. Myös maanalaiset rakenteet, siis erilaiset tunnelit, luolat ja pohjavesialueet rajoittavat lämpökaivojen porausta.
 Poraustekniikan kehitys tuo maalämpöä myös kantakaupunkiin
 Kartta ei ole kuitenkaan aivan koko totuus.
 – Me olemme poranneet lämpökaivoja myös metron alapuolelle, kehuu energia-asiantuntija Pauli Karppinen St1 Lähienergiasta.
 Tiheän asutuksen ongelmat pienenevät, kun reikiä opitaan poraamaan nykyistä syvemmälle. Kaupungin teettämä selvitys perustui 300 metrin lämpökaivoihin, jollaiset Arabianrantaankin porattiin.
 – Kymmenen vuotta sitten kaivojen syvyys oli 200 metriä ja nyt päästään 400 metriin. Kohta se on sitten 600 metriä, sanoo teknologiajohtaja Mika Manner Tom Allen Senerasta.
 Arabianrinteessä urakoineet Tom Allen Senera ja Rototec ovat mukana projektissa, jonka tavoitteena on porata 600–1 000 metriä syviä kaivoja kustannustehokkaasti.
 Arabianrinne vaihtoi lämpöpumppuihin maalämpökartasta huolimatta
 Helsingin maalämpökartalla kohtalaisen tiiviisti rakennettu Arabianranta on laajalta alueelta vaalealla. Sen ei siis pitäisi olla kovinkaan otollinen paikka maalämmölle.
 Juuri asunto-osakeyhtiö Arabianrinteen kohdalla neliö on sen verran punertava, että pelkkään maalämpöön perustuvalla järjestelmällä pitäisi saada noin 40–60 prosenttia alueen asuntojen lämmöntarpeesta.
 As Oy Arabianne on pääasiassa alueella, jonka maalämpöpotentiaaliksi on arvioitu 40–60 prosenttia rakennusten tarpeesta. Petteri Juuti / Yle, Sweco, Mapcreator
 Kartan huonoista enteistä huolimatta taloyhtiö sai porattua riittävän määrän 300 metrin lämpökaivoja – ja vieläpä juuri ja juuri taloyhtiön omalle tontille.
 Jos oma tontti ei olisi riittänyt, taloyhtiön olisi pitänyt pyytää lupaa porata kaivoja parkkipaikalleen, jonka maita se vuokraa kaupungilta.
 Maalämpökaivojen paikat on merkattu kuvaan punaisella. Niitä ei porattu talon alle, vaan niin lähelle seinää, että tässä kuvakulmassa katto tulee tielle. Antti Kolppo / Yle
 Syy siihen, että taloyhtiö pääsi irti kaukolämmöstä ja pysyi oman tontin rajojen sisäpuolella, löytyy talon katolta.
 Poistoilman lämmön talteenotto vähentää kaivojen tarvetta
 Arabianrinteen taloyhtiössä maa on lämpöpumppujen suurin lämmönlähde, muttei ainoa.
 Lämpöpumput ottavat energiaa myös talon katolle asennetuista lämmöntalteenottolaitteista. Ne ottavat energiaa asuntojen poistoilmasta, eli siitä ilmasta, joka on lämmennyt talossa ja imetään huippuimureilla katolle.
 Poistoilman lämmön talteenoton ansiosta talo saa uudelleen käyttöön sen lämmön, joka muuten haihtuisi harakoille. Petteri Juuti / Yle
 Ilman lämmön talteenottoa parkkipaikalle olisi pitänyt porata viisi lisäkaivoa.
 Ahtaissa paikoissa lämmön talteenotto voi ratkaista sen, onko kaukolämmön vaihto lämpöpumppuihin ylipäätään mahdollista.
 Helsingin kaupungin teettämässä maalämpökartassa ei otettu huomioon sitä, että maalämmön lisäksi hyödynnettäisiin muita lämmönlähteitä – esimerkiksi poistoilmaa.
 Käytännössä poistoilman lämmön talteenotto edellyttää sitä, että taloyhtiössä on koneellinen ilmanpoisto ja korvausilma tulee suoraan ulkoa raitisilmaventtiileiden kautta. Tällaisia taloja rakennettiin 1970-luvulta 2000-luvun alkuun saakka.
 Vanhemmissa taloissa on painovoimainen ilmanvaihto, jolloin voi olla järkevää tehdä kokonaan koneellinen tulo- ja poistoilmanvaihto. 2000-luvun taloihin sellainen on tehty yleensä jo rakennusvaiheessa.
 Lämmön talteenoton kannattavuus on sitä parempi, mitä korkeampi talo on ja mitä vähemmän sen katolla on kanavia poistoilmalle. Käytännössä talon olisi syytä olla vähintään nelikerroksinen.
 Taloyhtiö oli otollinen poistoilman lämmön talteenotolle, koska siinä on reilusti kerroksia ja kummassakin talossa on vain yksi kanava asuntojen poistoilmalle. Petteri Juuti / Yle
 Lämmön talteenotto ei tässä tapauksessa juurikaan vaikuttanut remontin kustannuksiin: sen rakentaminen maksoi kutakuinkin saman verran, kuin mitä säästettiin kaivojen porauskustannuksissa. Hyöty tulee siitä, että lämpimän poistoilman ansiosta lämpöpumput kuluttavat vähemmän sähköä kuin pelkkään maalämpöön perustuvassa vaihtoehdossa.
 Lue lisää:  Säästäisikö poistoilmalämpöpumppu rahaa ja energiaa sinun talossasi?
 Suurissa ja vanhoissa taloyhtiöissä parempi kannattavuus
 Suuruuden ekonomia pätee paitsi poistoilman lämmön talteenottoon, myös energiaremontteihin yleensä. Mitä isompi taloyhtiö on, sitä kannattavampi remontista tulee.
 Toinen määräävä tekijä on ikä.
 Mitä uudempi talo on kyseessä, sitä vähemmän se kuluttaa energiaa ja sitä pienemmät säästöt energialähteen vaihdolla voi saada.
 – Teemme paljon energiaremontteja 1950- ja 60-luvuilla rakennettuihin isoihin kerrostaloihin, joissa lämmönkulutus on suurta, koska seinät eivät ole kovinkaan eristäviä, sanoo Thomas Luther LeaseGreeniltä.
 Ikä voi tarkoittaa myös sitä, että talon laitteet olisivat vaihdon tarpeessa joka tapauksessa.
 Arabianrinteessä urakka poisti lähivuosien tehtävälistalta remontit kaukolämpölaitteistoon (15 000 €), ilmanvaihtoon (8 000 €) ja taloautomaatioon (7 000 €).
 Nämä summat voi siis tavallaan vähentää energiaremontin hinnasta kannattavuuslaskelmissa.
 Vanhojen talojen menneisyydestä voi myös löytyä yllätys, joka takaa merkittävän tuen energiaremontille.
 ARA-avustus mullistaa kannattavuuslaskelmat
 Arabianrinteen taloyhtiö on saamassa remonttiinsa avustusta 120 000 euroa. Se on noin neljännes koko remontin kustannuksista.
 Tuki on tervetullut, mutta remontti olisi tehty ilmankin.
 Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus  ARA jakaa energia-avustusta , mikäli taloyhtiön energiatehokkuus paranee riittävästi siitä, mitä se oli rakennuksen valmistumishetkenä.
 Arabianrinteessä pelkkä maalämpö ja lämmön talteenotto eivät olisi riittäneet ARA-avustukseen. Raja kuitenkin ylittyi aurinkopaneelien ja parin pienemmän remontin ansiosta.
 Avustusta laskettaessa alkuperäisellä tarkoitetaan taloa sellaisena kuin se aikanaan valmistui – ei sitä, millainen se oli ennen nyt käsillä olevaa energiaremonttia.
 Ja tämä on se juttu, joka saattaa yllättää vanhojen taloyhtiöiden asukkaat iloisesti.
 E-luvun laskennassa talon lämmittäminen suoralla öljy- tai koksilämmityksellä tuottaa korkean tuloksen. Vaikka nykyään Helsinki lämpenee lähes poikkeuksetta kaukolämmöllä, on vanhimmissa taloissa voitu aikanaan polttaa öljyä tai koksia. Tällöin lähtökohdat avustuksen saamiselle ovat erittäin hyvät.
 Aiemmat energiaremontit eivät vaikeuta avustuksen saamista, vaan päinvastoin. Ne lasketaan hakijan hyväksi E-lukulaskelmissa, mikä voi vaikuttaa myönnettävän avustuksen määrään.
 Talon ahtaat tilat voivat estää koko energiaremontin
 Jos taloyhtiö on sijainnin, koon ja iän perusteella otollinen lämpöpumpuille, on edessä vielä yksi käytännön juttu, joka voi vaikka kaataa koko homman.
 Maalämpöjärjestelmä vie nimittäin huomattavasti enemmän tilaa kuin kaukolämpölaitteisto.
 Isännöitsijä Jaani Wahlman kertoo, että lämmönjakohuoneen katossa ei ollut äänieristystä, joten se päätettiin tehdä varmuuden vuoksi. Hintahaarukka on noin 5 000–15 000 euroa. Lämpöpumppuja kuvassa vasemmalla energiainsinööri Mikko Keinäsen takana.  Petteri Juuti / Yle
 Arabianrinteessä lämpöpumput mahtuivat lämmönjakohuoneeseen, mutta lämminvesivaraajia varten piti purkaa kaksi häkkivarastoa. Häkkivarastot muuttivat puolestaan pesutupaan ja siivouskomeroon. Niistä voitiin luopua, koska myös taloyhtiö löysi korvaavat tilat toisaalta.
 Uusi lämmitysjärjestelmä tarvitsi neljä lämminvesivaraajaa, joiden takia kaksi häkkivarastoa piti purkaa. Petteri Juuti / Yle
 – Joskus remonttia ei kannata tehdä, jos tilat eivät riitä ja niihin pitäisi tehdä paljon rakenteellisia muutoksia, sanoo toimitusjohtaja Luther LeaseGreeniltä.
 Tuleeko taloyhtiöön riittävästi sähköä?
 Kun taloyhtiö vaihtaa kaukolämmön maalämpöön, sähkön kulutus kasvaa väistämättä ja sähköjärjestelmät kokevat usein ainakin jonkinlaisen remontin.
 Arabianrinteessä tilanne oli hyvä, ja taloyhtiöön asennettiin vain kaikkiin maalämpöurakoihin liittyvä sähkökeskus, jonka 25 000 euron hinta sisältyi urakkaan.
 Jos taloyhtiöön tarvitaan kokonaan uusi sähköpääkeskus, eivätkä vanhojen sähkökaapelien teho riitä uuteen tarpeeseen, tulee siitä pahimmillaan päälle vielä 50 000 euron lisäkustannus, arvioi energiainsinööri Keinänen.
 Tuleeko kallio vastaan liian aikaisin tai liian myöhään?
 Maa, jolle talo on rakennettu, vaikuttaa lämmön riittävyyden lisäksi muutenkin lämpökaivojen hintalappuun.
 Jos taloyhtiön piha on kalliota, siihen pitää louhia väylät putkille, jotka tuovat energian lämpökaivoilta taloon. Keinäsen karkea arvio on, että siitä voi tulla lisäkustannuksia 2 000–20 000 euroa.
 Jos ennen kalliota on paksu kerros maata, pitää kaivon ylimmät metrit vahvistaa erikseen. Pääkaupunkiseudulla siitä aiheutuu yleensä muutaman tuhannen euron lisäkustannus. Muualla Suomessa on sellaisiakin alueita, joissa paksut harjukerrokset voivat aiheuttaa huomattavasti suurempia lisäkustannuksia.
 Arabianrinne pääsi tässäkin tapauksessa helpolla. Kaivojen vahvistukseen meni 2 000 euroa, kallion louhintaan 1 600 euroa.
 Aurinkopaneelit sopivat hyvin yhteen maalämmön kanssa
 Kun talon lämmitykseen ja tekniikkaan tehdään muutoksia, on hyvä aika pohtia, kannattaisiko samalla kertaa tehdä muitakin satsauksia.
 Aurinkosähköjärjestelmä on paristakin syystä hyvä kaveri maalämpöremontille.
 Ensinnäkin aurinkosähköjärjestelmä voi olla se ratkaiseva niitti, joka auttaa taloyhtiötä saamaan ARAn energiatuen.
 Toiseksi, aurinkosähköjärjestelmästä voi tehdä isomman ja tehoon nähden edullisemman, koska maalämpöpumppujen ansiosta entistä suurempi osa aurinkopaneelien sähköstä saadaan käytettyä taloyhtiössä.
 Näiden syiden takia Arabianrinteessäkin päädyttiin vuoraamaan molempien talojen katot aurinkopaneeleilla.
 Arabianrinteen aurinkosähköjärjestelmän kokonaisteho on 29 kWp. Petteri Juuti / Yle
 Lue lisää taloyhtiöiden aurinkosähköstä tästä jutusta.
 Kannattavuus rakentuu monista palikoista, joista osa vieläpä muuttuu
 Maalämpö on siis tällä hetkellä houkutteleva vaihtoehto kaukolämmön rinnalle etenkin pääkaupunkiseudulla, mutta remontin toteutuskelpoisuus ja kannattavuus koostuu lukuisista palasista.
 On myös syytä pitää mielessä, että energiaremontti on hyvin pitkän aikavälin investointi. Vuodet voivat muuttaa kannattavuuteen vaikuttavia asioita, kuten kaukolämmön ja sähkön hintoja sekä lainojen korkoja.
 Kaukolämmön hintakehitystä on käsitelty perusteellisesti kolmessa kesällä julkaistussa jutussa:
 Kaukolämpölaskut nousseet pääkaupunkiseudulla 46–70% reilussa vuosikymmenessä – selvitimme, kannattaako nyt vaihtaa maalämpöön
 Näin energiayhtiöt aikovat korvata ilmastonmuutosta kiihdyttävät polttoaineet – tarkoittaako muutos kaupunkilaisille isompaa lämmityslaskua?
 Maalämpö toi lämpövaraston pyykkitupaan, energiayhtiö rakentaa omansa kallioluolaan – kumpi vastaa paremmin energiamurroksen haasteisiin?
 Yle teki maalämpökyselyn seuraaville yrityksille: Tom Allen Senera, ST1 Lähienergia, Helen, Rototec ja LeaseGreen.
 Millaisia kokemuksia sinulla on taloyhtiöiden energiaremonteista ja niiden suunnittelusta? Mikä kysymys jäi vaille vastausta? Voit keskustella aiheesta lauantaihin 25. syyskuuta kello 23:een saakka.

Puhtaampi maalämpö houkuttelee kaukolämmön kallistuessa, mutta sopiiko se juuri sinun taloyhtiöösi? – näillä nyrkkisäännöillä pääset jyvälle


Summary: Monet varmaan tykkäävät katsella hanhia puistoissa. Voisiko silti inhota sitä, että omat ulkoilualueet täyttyvät vastenmielisestä ulosteesta. Voisiko siis hanhiakin karkottaa oikeasti muualle, kysyy Konstig.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Valkoposkihanhet kokoontuvat taas jengeiksi ja kaappaavat naapurustoni puistot täyttäen ne kakalla ja kaakatuksella. Kun näen puiston täynnä valkoposkihanhia, muistelen usein Neuvostoliittoa.
 Neuvostoliiton propaganda oli niin tökeröä. Kaikkialla hoettiin, että asiat ovat hyvin ja tulevaisuudessa vielä paremmin; taas ylitettiin tuotantokiintiöt ja kurja muu maailma jää jälkeemme. Ja samaan aikaan kansalaiset jonottivat päivän saadakseen palan saippuaa. Ei kai kukaan uskonut propagandaa?
 Eipä juuri. Mutta ei se ollut tarkoituskaan. Tökerö vale kun on kuulijalle nöyryyttävämpi kuin uskottava vale. Valehtelemalla Neuvostoliitto opetti kansalaisilleen, että Neuvostoliitto voi tehdä heille mitä vain, eivätkä he voi sille mitään.
 Sekä tökerö neuvostopropaganda että valkoposkihanhet opettavat alamaisille avuttomuutta.
 Mitä surkeampi propaganda, sitä tehokkaammin se osoitti alamaisille heidän paikkansa. Heidän paikkansa: Ottaa vastaan. Loputtomiin, ilman toivoa.
 Miten tämä valkoposkihanhiin liittyy? Koska sekä tökerö neuvostopropaganda että valkoposkihanhet opettavat alamaisille avuttomuutta.
 ”Opittu avuttomuus” on psykologien nimi  sille, kun eliö on oppinut, ettei se pysty vaikuttamaan omaan tilaansa. Joku ylempi taho päättää sen puolesta, eikä se itse osaa tai pysty toimimaan. Kun saa nenilleen riittävän monta kertaa, masentuu ja luovuttaa. Hällä väliä.  Ihassama , kuten teinieläimet tämän ilmaisevat. Muut päättävät puolestani.
 Valkoposkihanhet opettavat meille, että sinun puistosi ei ole sinun. Vallanpitäjä määrää puistojen käytöstä. Niitä käyttävät nyt hanhet. Ja niihin ei muuten saa koskea, tai tulee näpeille.
 Voin vain kuvitella, miltä maanviljelijästä tuntuu, kun lintuparvi tuhoaa koko rehupellon. Oma ongelmani on siihen verrattuna pientä, vain puistojen ja rantojen muuttuminen kakkapelloksi. Mutta tämä ei ole perimmäinen ongelma.
 Avuttomaksi oppiminen on.
 Kun vallanpitäjältä kysyy , voisimmeko ystävällisesti saada puistomme takaisin, hän tarjoaa tökeröjä vastauksia.
 Olut on minusta ruohoa herkullisempaa, mutta en silti tahdo istua siinä.
 ”Mutta se kakkahan on vain ruohoa”, hän sanoo. Toisin sanoen: istukaa ulosteessa ja tykätkää siitä. Toki samoin jos Jeppe juo litran olutta ja virtsaa sen ruoholle, se on vain olutta.
 Olut on minusta ruohoa herkullisempaa, mutta en silti tahdo istua siinä. Hanhien transsubstantiaatio kuuluu: Uloste muuttuu takaisin ruohoksi, kun oikein uskoo.
 ”Monet tykkäävät hanhien katselusta”, puolustetaan. Ja monet tykkäävät Temptation Islandista. Kun se alkaa, me muut voimme vaihtaa kanavaa. Mutta hanhilta ei voi vaihtaa kanavaa.
 Puistot ovat täynnä uusintaa, mustavalkoista lumisadetta, joka kaakattaa ja kähisee sinulle. Ja ulostaa pökäleitä. Joka on ruohoa, jos vain uskot niin.
 Mutta kirkkaasti nöyryyttävin vastaus  on, ettei hanhia kannata karkottaa, koska ne vain menevät muualle. Avuttomuutta opettavampaa lausetta on vaikea keksiä.
 Nämä ihmiset varmaan opettavat lapsilleen, ettei kannata puolustautua kiusaajalta, koska tämä menee vain kiusaamaan jotakuta muuta. Tai ettei murtovarasta kannata ajaa pois, koska se menee vain naapuriin.
 Hanhet ovat EU:n rauhoittama laji.
 Teidän kotiseutunne ei ole teidän, viesti kuuluu.
 Älkää tehkö mitään.   Asia on meidän .
 Tässä tapauksessa asia on Brysselin byrokraatin , sillä nämä hanhet ovat EU:n rauhoittama laji. Miettikääpä Jean-Claudea, joka istuu Brysselissä mukavan modernistisessa lasikonttorissa ja saa kuulla, että suomalaisilta on tullut kaino pyyntö vilkaista heidän ongelmaansa.
 Heidän puistoissaan on kuulemma hanhia. Missä Suomi olikaan, Jean-Claude kysyy, ja hänelle näytetään Lähi-Siperiaa.
 Hanhia, Jean-Claude kysyy vilpittömän ymmällään, mikä ongelma siinä on?
 Hanhet kuulemma kaakattavat ja kakkaavat heidän puistoissaan.
 Mitä sitten? Ne ovat hanhia. Mitä suomalaiset oikein haluavat?
 Varmaan he haluavat... metsästää niitä?
 Sacre bleu  mitä barbarismia! Jean-Claude tuhahtaa. Viattomat luontokappaleet. Niitähän on kiva katsella! No, teemme kuten aina, hän päättää: Hautaamme koko asian. Ja jos he jatkavat valittamista vuosikausia, sitten palkkaatte minulle viisi alaista lisää, jotka saavat tutkia tätä.
 Sillä välin me kainot suomalaiset saamme tyytyä ihailemaan hanhia etäältä kuin talonpojat muinoin kuninkaan peurapuiston ylväitä sarvipäitä.
 Joonas Konstig
 Kirjoittaja on espoolainen kirjailija, joka toivottaa kireitä hauleja niille pohjoiskarjalaisille, jotka ovat tänä syksynä saaneet EU:lta poikkeusluvan.
 Kolumnista voi keskustella 25.9. klo 23:00 asti.

Joonas Konstigin kolumni: Valkoposkihanhet voittivat ihmiset, että EU voisi opettaa alamaiset avuttomiksi


Summary: Kävelyn ja pyöräilyn lisääminen toisi monia hyötyjä, mutta omalla autolla liikkuvia esitetyt keinot eivät välttämättä innosta. Listasimme tuoreesta selvityksestä neljä keinoa, joilla arkiliikkumista pyritään lisäämään.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Tuore selvitys esittää monia keinoja, joilla kävelyn ja pyöräilyn määrää saataisiin lisättyä. Liikenne- ja viestintäministeriö tavoittelee  edistämisohjelmalla  30 prosentin kasvua kävely- ja pyöräilymatkojen määrissä vuoteen 2030 mennessä.
 Hallituksen tilaamassa  Kävelyn ja pyöräilyn edistämisen mahdollisuudet ja esteet  - selvityksessä  on käyty läpi keinoja, joilla tavoitteeseen pääsemistä voitaisiin edistää.
 Selvityksen tehneen Finnish Consulting Groupin projektipäällikkö  Max Mannola  nostaa keinoista esiin muun muassa kävelyn ja pyöräilyn kilpailukykyyn satsaamisen ja taloudelliset kannustimet, kuten sähköpyörien hankinnan tukemisen.
 Selvityksessä ehdotetaan ohjauskeinoiksi myös kävelyn ja pyöräilyn tekeminen ensisijaisiksi liikkumisvaihtoehdoiksi tiiviillä kaupunkiseuduilla ja työpaikkojen ilmaispysäköinnin karsinta, joita osa autolla liikkuvista voi kavahtaa.
 Mannolan mukaan vastakkainasetteluun voi hakea ratkaisuja paikallisesti esimerkiksi yrittäjien, keskustayhdistysten ja asukkaiden kanssa.
 – Kävelijät ja pyöräilijät tuovat paljon ostoseuroja, heitä on iso osa asiakaskunnasta. Pitäisi muistaa myös, että autoilijoiden omassakin intressissä on se, että muita autoilijoita olisi mahdollisimman vähän. Näin ne, joiden todella täytyy autoilla, pääsisivät nopeasti perille ja liikenne olisi sujuvampaa, Mannola toteaa.
 Poimimme selvityksestä neljä keinoa, joita kävelyn ja pyöräilyn edistämiseksi suositellaan 1. Kävely- ja pyöräliikenne tulisi nähdä ensisijaisina liikkumisvaihtoehtoina etenkin tiiviillä kaupunkiseuduilla. Raportissa ehdotetaan kävelystä ja pyöräilystä ensisijaisia liikkumisvaihtoehtoja tiiviillä kaupunkialueilla. – Yhteiskuntamme on rakentunut lähes kaikilla tasoilla henkilöauton varaan: alueet on suunniteltu ja asuinpaikat valittu pitkälti autoilun ehdoilla, työssäkäyntialueet ovat laajentuneet, ja tuloksena on hyvin autoriippuvainen elämäntapa, joka ei ole sidoksissa lähipalveluihin, raportissa kerrotaan. – Autoriippuvaisen yhdyskuntarakenteen mukana juurtunut ajatustottumus auton ensisijaisuudesta on edelleen voimissaan. Sen kääntäminen on välttämätöntä, jotta kävelyn ja pyöräilyn kehittäminen otettaisiin vakavasti ja sille osoitettaisiin tarvittava rahoitus. 2. Kävelyn ja pyöräilyn hyödyt yhä enemmän esille Raportin mukaan hyvät kävelyn ja pyöräilyn olosuhteet lisäävät aktiivista liikkumista, mikä parantaa väestön terveyttä, hyvinvointia ja elämänlaatua. Siksi ne tulisikin nostaa selvemmin esille suunnitelmissa ja niitä edistää kokonaisvaltaisemmin. Pyöräily ja kävely tulee nähdä ympärivuotisina kulkutapoina ja pyrkiä takaamaan kunnolliset pyöräily- ja kävelyolosuhteet ympäri vuoden, kuten esimerkiksi Oulussa ja Joensuussa jo raportin mukaan tehdään. 3. Kävelylle oma suunnitteluohjeensa Raportissa katsotaan, että kävely ja pyöräily tulee tunnistaa erillisinä kulkutapoina ja laatia niille erilliset omat edistämisohjelmansa ja tavoitteensa, jotka ohjaavat olosuhteiden, kuten infran ja väyläverkon kehittämistä. Vastaavasti kuin pyöräilyn suunnitteluohje edistää pyöräilyä, käveltävyyttä tulisi edistää suunnittelun eri tasoilla ja varmistaa edistämistyölle riittävät resurssit ja osaaminen. – Mahdollisimman monet palvelut tulee sijoittaa kävelyetäisyydelle käyttäjistä. Kävely tulee tunnistaa tärkeänä osana matkaketjuja ja suunnata resursseja kävelijän palvelutasoon, kuten vaihtopysäkki- ja asemaympäristöihin. – Isoissa tie- ja väylähankkeissa tulee kävelyn ja pyöräliikenteen intressien huomioiminen varmistaa niille nimetyn erityisen ”edunvalvojan” kautta, raportissa todetaan. 4. Sähköpyörien hankintaan tukea, työpaikkojen ilmaispysäköinnille loppu Raportissa käsitellään myös taloudellisia ohjauskeinoja, joilla voidaan vaikuttaa kulkutapavalintoihin. Selvityksen mukaan useissa EU-maissa käyttöön otetut sähköpyörien hankintatuet ovat lisänneet pyöräilyä ja osaltaan vaikuttaneet henkilöautoilun vähentymiseen. – Työnantajien tulisi vähentää ilmaisten parkkipaikkojen tarjontaa työntekijöilleen erityisesti kuntakeskuksissa ja vastaavilla alueilla. Näillä alueilla hyvä ratkaisu on usein se, että työnantaja vuokraa pysäköintipaikat keskitetyistä laitoksista ja työntekijät huolehtivat itse pysäköinnin kustannuksista, selvityksen johtopäätöksissä ja suosituksissa todetaan.
 Kunnille myönnettävä rahoitus ollut suosittu, mutta pienenemässä
 Liikenne- ja viestintävirasto Traficomin kautta on viime vuosina jaettu kunnille avustusta, jota on saanut kävelyn ja pyöräilyn olosuhteiden kehittämiseen.
 Liikenne- ja viestintäministeriön  Tuuli Ojala  nostaa rahoituksen keskeiseksi keinoksi, jolla ministeriö on kävelyä ja pyöräilyän pyrkinyt lisäämään.
 – Kysyntä rahoitukselle on ollut vilkasta, ja sille on ollut tarvetta, Ojala sanoo.
 Joensuu mainitaan selvityksessä kaupunkina, jossa pyöräilyn suosiota on saatu kasvatettua.  Jouki Väinämö / Yle
 Pyöräliitto  on kritisoinut  rahoituksen pienenevän ensi vuonna merkittävästi. Tukea on enää neljä miljoonaa euroa, kun tänä vuonna  sitä myönnetään  28,5 miljoonaa euroa.
 Ojalan mukaan rahoitustaso pyritään nostamaan fossiilittoman liikenteen suunnitelmassa ehdotetulle 30 miljoonan euron vuositasolle tulevissa kehysneuvotteluissa.
 Kasvua tavoitellaan nopeammilla ja turvallisilla reiteillä, jotta pyöräily olisi matka-ajan puolesta kilpailukykyinen keino kulkea töihin tai kouluun.
 – Kävelyn lisäämiselle on potentiaalia 0–3 kilometrin matkoilla, pyöräilyllä 7 kilometriin asti ja sähköavusteisilla pyörillä potentiaalia lisäykselle on kymmeneen kilometriin asti, sanoo Traficomin erityisasiantuntija  Virpi Ansio .
 Ojala toteaa, että väylänpidon puolella on yhä paljon tehtävää, jotta kävely ja pyöräily olisivat sujuvia ja turvallisia vaihtoehtoja myös talvella. Hallituksen fossiilittoman liikenteen suunnitelmassa kohdennetaan tähän olemassa olevia väylänpidon rahoja.
 Kävelyä ja pyöräilyä halutaan lisätä terveyshyötyjen saamiseksi ja päästöjen vähentämiseksi. Raportissa mainitaan, että vähäisestä fyysisestä aktiivisuudesta arvioidaan Suomessa aiheutuvan vuodessa vähintään 3,2 miljardin euron kustannukset.
 Lue myös
 Suomalaiset innostuivat työsuhdepyöristä, mutta suosituimpiin malleihin on jopa parin vuoden jono – erikoinen pyöräpula jatkunee vielä vuosia
 Kevyt liikenne katosi suunnittelijoiden puheista – muutos on osa kokonaisuutta, joka patistaa suomalaisia kävelemään paljon nykyistä enemmän
 Moni autoilija ohittaa, kun pitäisi hiljentää ja odottaa – pyöräilijät vaativat 1,5 metrin turvavälin lisäämistä lakiin

Selvitys tarjoaa järeitä keinoja lisätä kävelyä ja pyöräilyä: Ensisijaisiksi vaihtoehdoiksi kaupungeissa, autojen ilmaispysäköinnille töissä loppu


Summary: Mobiiliverkon ja julkisen liikenteen remontit ovat nousseet keskeisiksi vaaliteemoiksi Saksassa. Joka kahdeksas kaupunkilainen harkitsee muuttoa maalle seuraavan vuoden sisällä uusien etätyömahdollisuuksien takia.

HALENBECK-ROHLSDORF  Näumannin perhe muutti koronavuonna Berliinistä 170 hengen kylään.
 Vanhemmilla oli takana 16 vuotta Berliinissä, mutta kun kaupungin elämä suljettiin, he ryhtyivät kaipaamaan pakoa suurkaupungista.
 – Pieneksi käynyt asunto ja meluisa kaupunginosa, joissa elimme, eivät vain enää sopineet meille, äiti  Valerie Frein  kertoo.
 Berliini oli myös käynyt keskiluokkaiselle perheelle myös kalliiksi.
 – Meillä ei yksinkertaisesti ollut varaa vuokrata neljän huoneen asuntoa sellaisesta osasta kaupunkia, josta olisimme pitäneet, isä  Jens Näumann  sanoo.
 Perhe mietti ensin muuttamista kauemmas Berliinin ympäristöön, mutta sieltä olisi ollut pitkä matka lasten silloiseen kouluun ja vanhempien työpaikoille.
 Lopulta voitti ajatus muutosta keskelle syrjäseutua. Nyt Näumannit asuvat Prignitzin kunnassa Halenbeck-Rohlsdorfin pikkukylässä, josta on matkaa Berliiniin 140 kilometriä.
 Tärkeä syy muuttoon oli kylän läpi kulkeva valokuitunetti.
 Keskimäärin joka toinen Saksan maaseudun asukas surffaa yhteyksillä, joiden nopeus on korkeintaan 50 megabittiä sekunnissa.  Stefanie Loos / Yle
 Jos nettiyhteydet paranevat, muutto syrjäseuduille voi kiihtyä
 Näumannit eivät ole ainoita, jotka ovat jättäneet hiljattain kaupunkiasumisen taakseen. Jo ennen koronapandemiaa Saksan seitsemän suurimman kaupungin asukasluku oli laskemaan päin.
 Syynä on ollut ennen kaikkea asumisen ahtaus ja hinnan nousu.
 Kuten monessa muussakin maassa, korona mullisti Saksassa työelämän täysin. Työpaikat, jotka olivat pitäneet kiinni konttorityöskentelystä, lähettivät yhtäkkiä työntekijät kotiin etätöihin.
 Jens Näumann on tehnyt järjestölleen etätöitä koko korona-ajan, eikä aio palata enää ollenkaan työhuoneelle.  Stefanie Loos / Yle
 Edes yhteiskunnan rajoitusten purkaminen ei ole tuonut tietotyöläisiä kokoaikaisesti takaisin työhuoneilleen. Asiantuntijat arvioivat, että  etätyöt ovat tulleet Saksaan jäädäkseen .
 Etenkin syrjäseuduilla asuvat tekevät innokkaasti etätöitä niissä ammateissa, joissa se on mahdollista. Paikkakunnat, jotka ovat viime vuosina kutistuneet, ovat muuttuneet yhtäkkiä mielekkäiksi asuinpaikoiksi niiden tarjoaman tilan ja vapauksien takia.
 Jopa kahden tunnin ajomatkan päässä suurkaupungeista sijaitsevat kunnat ovat huomanneet muutoksen asuntomarkkinoilla.
 Esimerkiksi Berliiniä ympäröivässä Brandenburgin osavaltiossa kiinteistöjen hinnat nousivat viime vuonna 25 prosenttia.
 Näumannit kunnostavat 150 vuotta vanhaa tilaansa pikkuhiljaa. Jens Näumann, tyttäret Claire ja Nora Näumann ja äiti Valerie Frein viettävät melkein kaiken vapaa-aikansa kotona. Stefanie Loos / Yle
 Ifo-tutkimusinstituutin tekemässä kyselyssä  joka kahdeksas kaupunkilainen sanoi haluavansa muuttaa seuraavan vuoden sisällä  pois kaupungista.
 Tärkein kriteeri asuinpaikan valinnalle on Saksassa selvä: nopea nettiyhteys kotiin.
 Hyvä julkinen liikenne tarkoittaa pienempiä päästöjä
 Saksan sunnuntaisten liittopäivävaalien alla on puhuttu jälleen maan muusta Euroopasta jäljessä olevasta digitalisaatiosta.
 Saksa on kehittyneiden maiden järjestön OECD:n 37 maan listauksessa toiseksi viimeisellä sijalla, kun tarkastellaan maaseudun nettiyhteyksien saatavuutta.
 Näumannien mukaan digitalisaatio koskettaa kaupunkien ulkopuolella eläviä saksalaisia erityisen paljon.
 – Lastemme koulukaverit joutuivat jättämään etäopetuksen korona-aikaan kokonaan väliin, vaikka he asuvat meistä vain 10 kilometrin päässä olevassa kylässä. He eivät voi katsoa edes Youtube-videota heikkojen yhteyksien takia, Valerie Frein kuvailee.
 Jens Näumann joutuu kuskaamaan lapsiaan päivittäin 20 minuutin ajomatkan koululle. Seudulla ei ole koulutaksia, ja bussit kulkevat liian harvoin.  Stefanie Loos / Yle
 Näumannit harmittelevat, että syrjäseutujen ongelmista puhutaan vaalikampanjoissa liian vähän, vaikka kolme neljästä saksalaisesta asuu kaupunkien ulkopuolella.
 Perhe toivoo, että Saksan tuleva hallitus parantaisi paitsi maan mobiiliverkkoa myös julkisia liikenneyhteyksiä.
 – Paikkakunnan arvo mitataan sillä, kuinka nopeasti sieltä pääsee pois ja sinne kulkee takaisin, Jens Näumann sanoo.
 Hän toivoisi heidän kylästään paikallisjunayhteyksiä 170 km päässä sijaitsevaan Hampuriin ja 140 kilometrin sijaitsevaan Berliiniin – myös myöhään illalla ja aikaisin aamulla.
 – Junayhteyksien kaltaisia kysymyksiä ei suunnitella kuntatasolla. Niitä varten tarvitaan valtakunnallista syrjäseutupolitiikkaa, Näumann sanoo.
 Harri Vähäkangas / Yle
 Etätöiden tekeminen vähentää päästöjä, kun liikkumista kaupunkiin ja takaisin on vähemmän, hän muistuttaa.
 Maaseudun asuttaminen on Näumannin mukaan tärkeää myös kaupunkilaisten näkökulmasta.
 – Kun osa ihmisistä muuttaa syrjäseuduille, kaupunkien ahtaus ja palveluiden saatavuus helpottuvat. Sitä varten maaseudun puitteiden pitää kuitenkin olla kunnossa, hän sanoo.
 Valerie Frein käy edelleen kahtena päivänä viikossa töissä Berliinissä. Matkoihin kuluu yhteensä neljä tuntia.  Stefanie Loos / Yle
 Voit keskustella aiheesta lauantaihin 25. syyskuuta kello 23 saakka.
 Lue lisää:
 Berliinin lähiseudulla asuva 17-vuotias Lucie Halling soittaa yhä lankapuhelimella – Saksassa poliittinen kuilu repeää nyt kaupunkien ja reunaseutujen välille
 Miljoona laatikkopyörää ja nopeusrajoitukset moottoriteille – Saksan vihreät haluavat automaasta pyörämaan, ja kriitikot pilkkaavat Melukylä-utopiaa
 Autoteollisuusjätti Saksassa kampanjoidaan nyt ilmaston puolesta – lisäksi liittopäivävaaleissa nousevat esille rokottamattomat

Monessa saksalaiskylässä ei toimi edes Youtube – yhä useampi berliiniläinen haluaa maalle, mutta vain jos Saksa saa nettiyhteydet kuntoon


Suomalaisyhtiö kehitti salassa betonille korvaajan
 Betoni on maailman käytetyin rakennusmateriaali, ja sen ilmastopäästöt ovat suuremmat kuin lentoliikenteen. Kannonkoskelaisen Betolarin keksintö pudottaa betonin päästöt viidennekseen.  Usean vuoden ajan salassa kehitetty ekobetoni on valmis  julkiseen testiin.
 Kokkolassa JA-KO Betoni alkaa tehdä sähköautojen latauspisteille jalustoja, joiden hiekka tulee Kaustiselle avattavasta litiumkaivoksesta ja sementti terästeollisuuden kuonasta.
 Monessa saksalaiskylässä ei toimi edes YouTube
 Näumannin perhe muutti koronavuonna Berliinistä 170 hengen kylään Prignitzin kunnassa. Huono netti on hankaloittanut kyläläisten arkea monin tavoin. Stefanie Loos / Yle
 Saksassa mobiiliverkon ja julkisen liikenteen remontit  ovat nousseet keskeisiksi vaaliteemoiksi . Joka kahdeksas kaupunkilainen harkitsee muuttoa etätöihin maalle vuoden sisällä uusien etätyömahdollisuuksien takia.
 – Lastemme koulukaverit joutuivat jättämään etäopetuksen korona-aikaan kokonaan väliin, vaikka he asuvat meistä vain 10 kilometrin päässä olevassa kylässä. He eivät voi katsoa edes Youtube-videota heikkojen yhteyksien takia, Berliinistä pikkukylään perheineen muuttanut perheenäiti  Valerie Frein  kuvailee.
 Kaksi kuollut ja useita haavoittunut joukkoampumisessa Yhdysvalloissa
 Aseistautunut mies hyökkäsi torstaina ruokakauppaan lähellä Memphisiä Tennesseen osavaltiossa. Katriina Laine / Yle
 Ainakin kaksi ihmistä on kuollut ja kaksitoista haavoittunut Yhdysvalloissa Tennesseessä  tapahtuneessa joukkoampumisessa . Mies avasi tulen ruokakaupassa ja ampui. Toinen kuolleista on hyökkääjäksi epäilty mies. Viranomaisten mukaan hän oli ampunut itsensä.
 Selvitys nostaisi kävelyn ja pyöräilyn ensisijaisiksi vaihtoehdoiksi kaupungeissa
 Joensuu mainitaan selvityksessä kaupunkina, jossa pyöräilyn suosiota on saatu kasvatettua. Jouki Väinämö / Yle
 Hallituksen tilaama selvitys tarjoaa järeitäkin keinoja kasvattaa kävelyn ja pyöräilyn suosiota.  Selvitys ehdottaa esimerkiksi tukea sähköpyörien hankintaan  ja työpaikkojen ilmaispysäköintien karsimista kaupunkialueilla.
 Perjantaipäivä on suurelta osin poutainen
 Yle
 Runsaimmat sateet ovat etelästä ja lännestä väistyneet. Päivällä sää on suurelta osin poutaista koko maassa, sadekuuroja tulee kuitenkin vielä paikoin. Illan aikana lännestä lähestyy uusia sateita. Lauantaiyönä sadealue liikkuu itään.
 Lue lisää  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Suomessa kehiteltiin betonille korvaaja, Saksassa netti ei toimi kunnolla, sähköpyörien hankintaan ehdotetaan tukia


Summary: Betoni on maailman käytetyin rakennusmateriaali, ja sen ilmastopäästöt ovat suuremmat kuin lentoliikenteen. Kannonkoskelaisen yrityksen keksintö pudottaa betonin päästöt viidennekseen.

Materiaaliteknologiayritys Betolar on jo usean vuoden ajan kehittänyt  vähähiilistä betonia, joka voitaisiin tehdä lähes kokonaan teollisuuden jäte- ja sivuvirroista .
 Yritys on pilotoinut teollisuuden jätteisiin perustuvaa sementitöntä ekobetonia ympäri maailmaa jo pidempään, mutta työ oli pitkään salaista.
 Nyt ekobetoni on valmis julkiseen testiin.
 Kokkolalainen JA-KO Betoni alkaa valmistaa ekobetonisia sähköautojen latauspisteiden jalustoja. Betonin hiekka tulee Kaustiselle avattavasta Keliberin litiumkaivoksesta, ja sementti tehdään terästeollisuuden masuunikuonasta.
 Betolarin käyttää jo tuhansia vuosia tunnettua geopolymeerimenetelmää ekobetonin valmistuksessa.  - Betoni tarvitsee runko- ja sideaineen lisäksi pelkän veden, mutta geopolymeerit vaativat erilaisia aktivointiaineita ja reseptin säätäminen on pikkutarkempaa kuin sementin, sanoo innovaatiojohtaja Juha Leppänen vierellään JA-KO Betonin toimitusjohtaja Jaakko Eloranta. Juha Kemppainen / Yle
 Litiumilla on kysyntää, koska sitä tarvitaan muun muassa sähköautojen akkujen valmistuksessa.
 Ekobetonin runkoaineena käytettävän rikastushiekan hyödyntäminen pääsee kunnolla käyntiin vuonna 2024, jolloin Kaustisen, Kokkolan ja Kruunupyyn alueille sijoittuva Keliberin kaivos aloittaa toimintansa. Kaivoksen tuottamaa litiumia tarvitaan esimerkiksi sähköautojen akkuihin.
 Uudessa kaivoksessa syntyy satoja tuhansia tonneja rikastushiekkaa. Kaivokselle se on jätettä, josta suurin osa jäisi ilman hyödyntämistä rikastushiekka-altaisiin. Keliberin toimitusjohtaja  Hannu Hautala  sanoo, että syntyvää rikastushiekkaa riittää hyvin esimerkiksi betonin runkoaineeksi.
 Keliberin toimitusjohtaja Hannu Hautala on tyytyväinen siihen, että jo ennen kaivoksen aloittamista tiedetään, että sivuvirroista pystytään luomaan uusia tuotteita. Juha Kemppainen / Yle
 – Kaivoksen sivuvirrasta tehtävää betonia voidaan hyödyntää myös kaivoksen rakenteissa, sanoo Hautala.
 “Betoniteollisuudelle iso mullistus”
 Betoni on  maailman käytetyin rakennusmateriaali.
 Se myös tuottaa merkittävän määrän ihmisen aiheuttamista hiilidioksidipäästöistä.
 Yli 50 vuotta toimineen JA-KO Betonin toimitusjohtaja  Jaakko Eloranta  korostaa, että betoniteollisuus tarvitsee uusia ratkaisuja, joilla sementin aiheuttamia päästöjä voidaan vähentää.
 – Kyseessä on mullistus. Oikealla reseptiikalla voimme korvata sekä hiekan että sementin. Tarvitsemme lisää testejä esimerkiksi lujuudesta, mutta jo tähän mennessä saadut tulokset ovat olleet positiivisia, sanoo Eloranta.
 Elorannan mukaan Kokkolan tehdas keskittyy jatkossa aikaisempaa ympäristöystävällisempien betonituotteiden valmistukseen.
 – Uskon, että päästöjen väheneminen tuo meille merkittävää kilpailuetua.
 Tavoitteena on sementistä luopuminen
 Viime vuosien aikana Betolar on analysoinut yli 400 teollisuuden sivuvirtamateriaalia ja pilotoinut muun muassa metsäteollisuuden lietteiden, terästeollisuuden kuonan, kivihiilen tuhkan käyttöä.
 – Uskon, että seuraavan kymmenen vuoden aikana sementistä pystyttäisiin luopumaan. Saamamme testitulokset ovat olleet valoisia, ja uskon, että meillä on ratkaisu usean sivuvirran hyödyntämiseen, sanoo toimitusjohtaja  Matti Löppönen .
 Geopolymeereillä on ominaisuuksia, joita sementiltä puuttuu, kuten kuumuuden ja kemikaalien kestoa sekä sitkeyttä. - Edessä on silti vielä paljon tutkimustyötä, sanoo Betolarin toimitusjohtaja Matti Löppönen. Juha Kemppainen / Yle
 Lupaavien tulosten ansiosta Betorilla on sopimuskumppaneita Euroopassa ja Kaukoidässä, ja tulossa on Kokkolan latausasemien lisäksi muitakin teollisen mittaluokan hankkeita. Niistä yhteistyö kemianteollisuusyritys Kiillon kanssa on jo julkistettu: tavoitteena on kehittää vähähiilinen lattiatasoite  (Rakennuslehti) korvaamalla tasoitteissa käytettävä sementti vähähiilisellä vaihtoehdolla.
 Myös sijoittajat vaikuttavat uskovan Betolariin: syyskuun puolivälissä  yhtiö keräsi viiden miljoonan euron rahoituksen  (Kauppalehti) tuotekehitystyöhön.
 Löppösen mukaan alalla on tapahtunut lyhyessä ajassa iso murros, sillä aikaisemmin ilmastonmuutos oli vain vihreitä arvoja kannattavien ihmisten huoli.
 JA-KO Betonin Kokkolan tehtaalla keskitytään jatkossa aikaisempaa ympäristöystävällisempien betonituotteiden valmistukseen. Matti Knuutar valujen viimeistelytyössä. Juha Kemppainen / Yle
 – Nyt mukana ovat myös teollisuus, kiinteistösijoittajat ja rahoitusmaailma.
 Betolarin tavoite on alusta saakka ollut korvata betonissa tarvittava hiekka ja sementti teollisuuden jäte- ja sivuvirroilla - samalla pudottaa merkittävästi päästöjä. Yrityksen perustaja ja innovaatiojohtaja  Juha Leppänen  sanoo, että pelkästään sementin korvaaminen vähentää hiilidioksidipäästöt viidennekseen. Hänen mukaansa luku on vahvistettu riippumattomassa laboratoriossa.
 – Ympäristöhyötyjä tulee toistakin kautta: kun runkoaineena käytetään esimerkiksi kaivoksen sivuvirtoja, neitseellisten luonnon kiviaineisten louhiminen vähenee merkittävästi, sanoo Leppänen.

Suomalaisyhtiö kehitti salassa ilmastoystävällisemmän korvaajan betonille – nyt akkukaivoksen jätteestä syntyy jalustoja sähköautojen latauspisteille


Summary: Aseistautunut mies hyökkäsi torstaina ruokakauppaan lähellä Memphisiä Tennesseen osavaltiossa.  Hyökkääjä ampui kolmeatoista henkilöä ennen kuin surmasi itsensä.

Ainakin kaksi ihmistä on kuollut ja kaksitoista haavoittunut Yhdysvalloissa Tennesseen osavaltiossa yhden jälkeen torstaina paikallista aikaa tapahtuneessa joukkoampumisessa. Mies avasi tulen ruokakaupassa Colliervillen esikaupunkialueella lähellä Memphisiä ja ampui kolmeatoista ihmistä.
 Polisiipäällikkö  Dale Lanen  mukaan poliisi oli paikalla minuuteissa hälytyksen saatuaan. Tapahtumapaikalla käytävä kerrallaan edenneet SWAT-erikoisjoukot löysivät kaupasta useiden haavoittuneiden lisäksi hyökkääjältä piiloutumaan onnistuneita henkilöitä.
 – Löysimme ihmisiä piileskelemästä kylmäkaapeista ja lukituista toimistoista, Lane sanoi.
 Yksi ampumisen uhreista oli menehtynyt paikalle ja kaksitoista kuljetettiin sairaalaan. Ampumavälikohtausta Colliervillen historian kauheimmaksi tapahtumaksi kuvailleen poliisipäällikön mukaan osalla haavoittuneista oli erittäin vakavia vammoja.
 – Olen ollut tällä alalla 34 vuotta, enkä ole ikinä nähnyt mitään tällaista. Kestää hetken ennen kuin tiedämme mitä tapahtui.
 Myös hyökkääjäksi epäilty mies löytyi paikalta kuolleena. Viranomaisten mukaan hän oli ampunut itsensä.

Ampumavälikohtaus ruokakaupassa Yhdysvalloissa – kaksi kuollut ja useita haavoittunut


Summary: Hallitusneuvottelut saattavat kestää viikkoja, jopa kuukausia. Näin ollen 16 vuotta vallassa olleen Angela Merkelin siirtyminen eläkkeelle voi viivästyä.

Saksan kristillisdemokraattinen unioni (CDU)

Saksan sunnuntaina pidettäviä liittopäivävaaleja edeltävä viimeinen liittokansleriehdokastentti pidettiin torstai-iltana. Aiemmissa tenteissä ulkopolitiikasta oli puhuttu vähän, mutta nyt se nousi yhdeksi teemaksi.
 Tiukimmin liittokanslerin paikasta kamppailevat sosiaalidemokraattien (SPD)  Olaf Scholz  ja kristillisdemokraattien (CDU/CSU)  Armin Laschet  puhuivat molemmat vahvan ja suvereenin Euroopan puolesta.
 - Euroopan on puhuttava enemmän yhdellä äänellä. Meidän on pystyttävä toimimaan, kun Yhdysvallat vetäytyy kuoreensa, Laschet sanoi ja viittasi esimerkiksi Yhdysvaltojen kaoottiseen vetäytymiseen Afganistanista.
 Scholz muistutti puolestaan EU:n yhtenäisyyden tärkeydestä ja yhteistyön merkityksestä Naton ja Yhdysvaltojen kanssa.
 Vihreiden kansleriehdokas  Annalena Baerbock  vaati EU:lta yhteistä Kiinan-politiikkaa, "jotta emme päädy pelaamaan toisiamme vastaan". Baerbock vaati keskustelun ja kovuuden yhdistelmää suhteisiin Pekingin kanssa.
 Kotimaan politiikan asioissa keskustelu sujui tuttujen aiheiden parissa kuten ilmaston ja verotuksen.
 SPD paalupaikalla, hallitusneuvotteluista voi tulla pitkät
 Viimeisten mielipidemittausten mukaan Scholzin SPD olisi saamassa 25 prosentin ääniosuuden ja Laschetin CDU/CSU 23 prosentin. Vihreille on povattu noin 16 prosentin osuutta, mikä antaa heille realistisen mahdollisuuden olla mukana seuraavassa hallituksessa apupuolueena. Mikäli mielipidemittaukset pitävät paikkaansa, kristillisdemokraatteja odottaa historian heikoin vaalitulos sitten toisen maailmansodan.
 Koska mielipidemittauksissa SPD:n ja CDU/CSU:n ero on tällä hetkellä varsin pieni, Saksassa on pyöritelty erilaisia hallituskoalitiovaihtoehtoja. Laschet on jo ilmoittanut, että mikäli CDU/CSU tulee toiseksi, hän yrittää muodostaa koalition yhdessä vihreiden ja bisnesmyönteisen liberaalipuolue FDP:n kanssa. Vihreät ovat puolestaan kertoneet SPD:n olevan heille mieluisampi hallituskumppani.
 Mikäli SPD ja vihreät tarvitsevat hallituksen muodostamiseen kolmatta pyörää, laitavasemmistopuolue Linke voi tulla kyseeseen. Tosin Linken kielteinen suhtautuminen Natoon tekee puolueesta kiistellyn vaihtoehdon. Myös SPD:n, vihreiden sekä FDP:n koalitiota on pidetty mahdollisena.
 Sen sijaan yksikään puolue ei aio mennä hallitukseen äärioikeistolaisen AfD:n kanssa.
 Hallitusneuvottelujen odotetaan kestävän viikkoja, mahdollisesti jopa kuukausia. Siksi nykyisen liittokanslerin, 16 vuotta vallassa olleen,  Angela Merkelin  siirtyminen eläkkeelle saattaa kestää odotettua kauemmin.
 Lue lisää Saksan vaaleista:
 Saksan valtapuoluetta odottaa vaaleissa romahdus –  ehdokas Merkelin seuraajaksi alkoi näyttää narrilta, ja hänen kotikaupungissaan on sille selitys
 Saksassa suosiotaan menettänyt Laschet ampui täyslaidallisella suosituinta liittokansleriehdokasta Scholzia väittelyssä
 ”Liian vasemmistolainen”, moittii AfD:n paikallispoliitikko Angela Merkelin puoluetta – oikeistopopulistit odottavat Itä-Saksassa vaalimenestystä

Saksan viimeisessä kansleriehdokastentissä ulkopolitiikka sekä EU:n suhteet suurvaltoihin puheenaiheina


Summary: Ylemmät toimihenkilöt, korkeasti koulutetut sekä yrittäjät ja eläkeläiset ovat keskimäärää vakuuttuneempia äänestämässä käymisestään. Myös kokoomuksen kannattajat ovat äänestämisestään muita varmempia.

Kaikista äänestysikäisistä reilut 43 prosenttia ilmoittaa, että äänestää varmasti aluevaaleissa, käy ilmi KAKS Kunnallisalan kehittämissäätiön kyselytutkimuksesta. 68,5 prosenttia ilmoittaa äänestävänsä vähintään melko varmasti.
 Ylemmät toimihenkilöt, korkeasti koulutetut sekä yrittäjät ja eläkeläiset ovat keskimäärää vakuuttuneempia äänestämässä käymisestään. Yli 60-vuotiasta 51 prosenttia ilmoittaa varmasti äänestävänsä.
 Äänestämisen käynnin varmuudesta muita varmempia olivat kokoomuksen kannattajat, heistä 59 prosenttia äänestäisi varmasti.
 Perussuomalaisten kannattajat ovat muiden puolueiden kannattajia vähemmän varmoja äänestäjiä.
 Kunnallisalan kehittämissäätiön tutkimuksen toteutti Kantar TNS Oy. Tutkimusaineisto on koottu 11.–15. syyskuuta.
 Haastatteluja tehtiin yhteensä 1 000. Tutkimuksen tulosten virhemarginaali on koko aineiston tasolla suurimmillaan vajaat kolme prosenttiyksikköä suuntaansa.
 Aiotko äänestää aluevaaleissa? Voit keskustella aiheesta 25.9. kello 23:een asti.
 Lue myös:
 Yle kysyi kansanedustajilta aluevaaleista: lähes joka kolmas vastanneista haluaa päättämään sote-asioista – katso oman edustajasi vastaus
 Vain yksi kunnanjohtaja kertoo harkitsevansa ehdokkuutta tammikuun aluevaaleissa – "Aika ei riitä" tai "En ole poliittinen" yleisimmät epäröinnin syyt
 Puolueiden tuplapäänsärky aluevaaleissa: mistä soten tuntevia ehdokkaita ja miten herätellä äänestäjiä keskellä juhlapyhiä?

Kunnallisalan kehittämissäätiön kysely: Vain reilut 43 prosenttia ilmoittaa varmasti äänestävänsä aluevaaleissa


Summary: Korona on aiheuttanut niin pitkät hoitojonot, ettei niiden purkaminen onnistu perhe- ja peruspalveluministeri Krista Kiurun (sd.) mukaan pelkän julkisen terveydenhoidon voimin.

Helsingissä Hakaniemen torilla kaikki tuntuvat tietävän, että lääkäriin on nyt hankala päästä.
 – Nytkin olen soitellut sinne, mutta ei-oota tarjotaan,  Riitta Hämäläinen  kertoo kokemuksistaan .
 – Hammaslääkäriin erityisesti, mutta kunnalliseen ylipäätänsä on vaikea päästä mihinkään, arvioi puolestaan  Kati Salminen  .
 Tilastot vahvistavat Salmisen ja Hämäläisen kokemukset. Hammaslääkäriliiton mukaan  suun terveydenhoitoon  on syntynyt vuodessa reilusti yli miljoonan käynnin vaje.
 Nykyisen hoitotakuun  mukaan jonossa saisi olla pisimmillään kuusi kuukautta. Se on koronan aikaan ylittynyt tuhansien potilaiden kohdalla.
 Hankalin tilanne on Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin eli HUS:n alueella.
 Tyypillisiä pitkien jonojen aiheita ovat lonkka- ja kaihileikkaukset. Toukokuun lopussa HUS:n lonkka- ja polvileikkauspotilaista yli 70 prosenttia oli jonottanut leikkausta yli lakisääteisen hoitotakuun rajan eli kuusi kuukautta.
 Kiuru: Yksityisiä tarvitaan, jotta toimintakyky säilyy
 Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  myöntää, että nykyisestä hoitovelasta ja jonoista ei selvitä ilman että yksityiset terveyspalvelujen tarjoajat otetaan urakkaan mukaan.
 – Talkoissa tarvitaan kaikkia, jotta meillä ylipäätään sosiaali- ja terveydenhoidon toimintakyky voidaan taata. Se edellyttää, että tätä hoitovelkaa joudutaan purkamaan tämän perustyön ohella, Kiuru sanoo.
 Alkuviikosta pääkaupunkiseudun kunnat ilmoittivat, että ensi kuun alusta koronarajoitukset puretaan ja elämä palaa kohti entistä normaalia. Se ei tarkoita, että hoitojonot lähtisivät lyhenemään.
 – En uskaltaisi luvata, että nämä kaksi asiaa on kytköksissä toisiinsa. Meidän aivan ylivoimaisesti vaikein haaste on henkilöstön riittävyys, sanoo vs johtajaylilääkäri  Jari Petäjä  HUS:sta.
 Hyvinvointialan edunvalvoja eli Hali ry on seurannut koronan aiheuttaman hoitovelan syntyä meillä ja muualla Euroopassa. Asiantuntija  Joel Kuuvan  mukaan viimeistään korona on paljastanut, kuinka pieni siivu yksityisillä on suomalaisesta terveydenhoidosta.
 – Se on ollut tosi valitettavaa ja surullista nähdä, että julkinen puoli ei ole hyödyntänyt yksityisiä, vaikka apua on tarjottu, Kuuva harmittelee.
 Kiuru: Ensin kuntien koronakorvaukset
 Ministerin linjaus siitä, että yksityiset terveysalan yritykset otetaan mukaan hoitojonoja purkamaan ei kuitenkaan ratkaise kaikkia ongelmia. Se ei myöskään lyhennä jonoja kaikkialla.
 Esimerkiksi HUS käyttää jo nyt paljon ostoseteleitä kaihileikkauksiin. Muualla maassa puolestaan odotetaan, että  hallituksen myöntämät 450 miljoonaa euroa  tulisivat pian tileille hoitovelkaa pienentämään.
 Ministeri ymmärtää sairaanhoitopiirien toiveen. Asiaa valmistellaan ministeriössä. Kiuru lupaa päätöksen "mahdollisimman pian".
 – Kyllä näitä rahoja tarvitaan tuolla kentällä, mutta kaikki ei ole siitä kiinni vaan tahtotilasta, että tähän kuormitukseen saadaan apua ja ruvetaan systemaattisesti purkamaan sitä syntynyttä hoitovelkaa, Kiuru ohjeistaa.
 Hän ei kuitenkaan lupaa salamaratkaisua, sillä työn alla ovat nyt kuntien koronakorvaukset. Hallitus on luvannut, että valtio korvaa kunnille koronasta aiheutuneet kulut.
 Lue lisää:
 Hoitotakuu toteutuu epätasaisesti: monissa sairaanhoitopiireissä oli vuodenvaihteessa runsaasti hoitovelkaa, toisissa jopa potilaspulaa
 Hoitotakuun rajat paukkuvat paikoin Keski-Suomessa – jo neljä koronapotilasta teholla voi johtaa taas kiireettömän hoidon lykkäyksiin, sanoo johtajaylilääkäri
 Korona nosti Essoten hoitovelkaa – isoin velka johtuu asiakkaiden peruuttamista ajoista

Hoitoon pääsy vie koronakriisin takia yhä liian kauan – ministeri Krista Kiuru haluaa yksityiset yritykset mukaan hoitovelan purkuun


Summary: Joko Suomeen rakennetaan uutta hallitusta? Entä onko uusi hallitusohjelmakin jo valmisteilla? TV1:n Ykkösaamun vieraana on kokoomuksen puheenjohtaja, kansanedustaja Petteri Orpo.

Nyt eletään noususuhdannetta. Miksi Suomi pääsi tällä kertaa nopeammin kasvuun mukaan kuin aikanaan EU:n talouskriisin jäljiltä?
 Miten  Petteri Orpo  kommentoi  Annika Saarikon  (kesk.) EU-talouslinjaa, jossa tämä on haikaillut vanhojen talouskurisääntöjen perään?
 Saksalaiset valitsevat sunnuntaina uutta suuntaa maalleen.  Angela Merkel  ei jatka liittokanslerina. Mikä merkitys vaalituloksella on Suomelle?
 Jos kokoomuksesta tulee seuraavan hallituksen pääministeripuolue, mikä on pääministerin ensimmäinen ja olennainen tehtävä?
 Miten kokoomuksen maahanmuuttolinja eroaa perussuomalaisten maahanmuuttolinjasta?
 TV1:n Ykkösaamun vieraana lauantaina, syyskuun 25. päivänä kello 10.05 on kokoomuksen puheenjohtaja, kansanedustaja Petteri Orpo. Haastattelijana on toimittaja  Seija Vaaherkumpu .
 Orpolle voi lähettää kysymyksiä osoitteella tv1.ykkosaamu@yle.fi tai alla olevalla lomakkeella.

Petteri Orpo tulee Ylen Ykkösaamuun – mitä haluat kysyä kokoomusjohtajalta?


Summary: Poliisi haluaa muistuttaa, että räjähdykseen liittyy aina loukkaantumisriski. Lisäksi nuori voi saada kemikaaliroiskeista vakavia iho- tai silmävaurioita. Sisä-Suomen alueella on tehty lukuisia ilmoituksia asiasta. Pommeista on tullut myös lukuisia omaisuusvahinkoja.

Poliisi varoittaa uudesta vaarallisesta haasteesta, joka leviää Tiktok-palvelun kautta.
 Sisä-Suomen poliisilaitoksen alueella on tehty kesän ja syksyn välisenä aikana lukuisia ilmoituksia niin kutsutuista pullopommeista.
 Poliisille on tullut tietoon esimerkiksi Tiktok-palvelun kautta leviävä vaarallinen haaste, jossa räjäytellään muovipulloja. Nuoret ovat laittaneet muovipulloihin keskenään kemiallisesti reagoivia aineita, jolloin saadaan aikaiseksi pullon räjähtäminen. Pulloilla on usein vahingoitettu erilaista omaisuutta.
 Poliisin tietoon on tullut ainakin yksi tilanne, jossa lapselle on tullut palovammoja. Tapauksia on sekä Pirkanmaalla että Keski-Suomessa.
 Myös  Itä-Suomen poliisi varoitti  ilmiöstä.  Myös Porissa on ollut vastaavia tapauksia.
 Voi tulla nuorelle kalliiksi
 Lisäksi räjäytyksistä on tullut lukuisia omaisuusvahinkoja sivullisille.
 Rikosylikonstaapeli  Mikko Pitkänen  sanoo, että osa tapauksista on sattunut viime päivinä.
 Hän muistuttaa, että vaikka alle 15-vuotias ei olisikaan rikosoikeudellisesti vastuullinen, voi joutua maksamaan vahingonkorvauksia.
 Pullopommien aiheuttamat vahingot voivat aiheuttaa suuriakin kustannuksia, jos esimerkiksi maata pitää vaihtaa. Myös rakennusten seiniä on tahriintunut ja tullut muita omaisuusvahinkoja.
 Poliisi tiedotti asiasta torstaina ja muistuttaa, että räjähdykseen liittyy aina loukkaantumisen riski. Lisäksi kemikaaliroiskeista voi saada vakavia iho- tai silmävaurioita.
 Poliisi vetoaa vanhempiin, jotta nämä keskustelisivat aiheesta lapsiensa kanssa. Tavoitteena on välttyä omaisuus- ja henkilövahingoilta.

Poliisi varoittaa vaarallisesta Tiktok-haasteesta, jossa nuoret räjäyttelevät muovipulloja: ainakin yhdelle lapselle tullut kasvoihin palovammoja


Summary: Katsomosta huudeltiin kentälle rasistisia ilmauksia toissa kesänä pelatussa puulaakijoukkueiden jalkapallo-ottelussa Kouvolassa. Poliisi on päättänyt, että asia etenee syyttäjälle.

Poliisi on saanut päätökseen tutkinnan puulaakijoukkueen pelissä Kouvolassa tapahtuneesta rasistisesta huutelusta.
 Lopputulema on, että tapaus etenee syyteharkintaan Itä-Suomen aluesyyttäjälle.
 Kyseessä oli jalkapallon puulaakisarjan ottelu paikallisten joukkueiden Bar Jokerin ja Kouvolan Lakujen välillä. Se pelattiin toissa kesänä, heinäkuussa 2020.
 Ottelu sai ikävän lopun, kun katsomosta huudettiin kentälle rasistisia ilmauksia. Huutelu kohdistui monikulttuurikeskus Saagan joukkueeseen Kouvolan Lakuihin.
 Monikulttuurikeskus Saagan silloisen Facebook-päivitysten mukaan rasistisia huuteluita esiintyi kentällä koko pelin ajan. Keskuksen mukaan huuteluun syyllistyivät sekä katsojat että vastustajajoukkueen pelaajat.
 Lue lisää:   Puulaakisarjan jalkapallopeli päättyi rasistiseen törkyyn Kouvolassa – vastustaja erosi sarjasta: "Vastuu täytyy ottaa"
 Vastustaja jätti sarjapaikan
 Monikulttuurikeskus Saagan hankekoordinaattori  Taina Vainio  kertoi tuolloin Ylelle todistaneensa rasistisia huuteluita koko ottelun ajan. Hän kertoi istuneensa vastustajajoukkueen kannattajajoukon takana.
 Pelissä mukana ollut Bar Jokerin yrittäjä ja joukkueenjohtaja  Marko Ikonen  myönsi tapahtuneen. Hän teki pelin tapahtumien vuoksi joukkueen puolesta päätöksen luopua sarjapaikasta puulaakiliigassa.
 Puulaakisarjan ottelussa tapahtunutta tilannetta tutkittiin rikosnimikkeellä kiihottaminen kansanryhmää vastaan.
 Tutkinta kesti pitkään. Tutkinnan ruuhkautuminen näkyi esitutkinnan kestossa.
 Lue lisää:   Rasistinen huutelu puulaakisarjan pelissä Kouvolassa jäi poliisin rattaisiin – esitutkinta kestänyt melkein vuoden

Jalkapallopelissä tapahtunut rasistinen huutelu syyteharkintaan Kouvolassa – vastustaja luopui sarjapaikasta heti


Summary: Meyerin superalus on 150 metriä pitkä ja kuusi kantta käsittävä alus. Voimanlähteenä toimivat polttokennot ja akut.

Laivanrakennusyhtiö Meyer Group laajentaa tuotevalikoimaansa superjahteihin. Yhtiö julkisti torstaina Monacon Yacht Show'ssa uuden megajahtikonseptin.
 Kyseessä on 150 metriä pitkä ja kuusi kantta käsittävä alus, johon mahtuu 44 vierasta. Ylellisesti varustetusta aluksesta löytyvät muun muassa kylpylä, elokuvateatteri ja viihdealue. Voimanlähteenä toimivat polttokennot ja akut.
 Saksalaisyhtiö kertoo tiedotteessaan, että erikokoisia megajahteja voidaan rakentaa kaikilla kolmella yhtiön telakalla eli Turussa, Papenburgissa ja Rostockissa. Kyseisen tuoteryhmän kysynnän odotetaan kasvavan lähivuosina.
 Turun telakan pääosaamisaluetta ovat olleet jättiristeilijät. Elokuussa yhtiö kuitenkin ilmoitti solmineensa aiesopimuksen Rajavartiolaitoksen monitoimialusten rakentamiseksi.
 Lue lisää:
 Meyer Turun telakka rakentaa Rajavartiolaitokselle monitoimialuksia
 Icon of the Seasin tuotanto on alkanut Meyer Turun telakalla – mikroskooppiset ilmakuplat siivittävät ekoristeilijän matkaa
 Meyer Turun tulos edelleen tappiolla

Telakkayhtiö Meyer aikoo rakentaa pian superjahteja – Turun telakalla valmius uusiin luksusaluksiin


Summary: Syyttäjä on valittanut Varsinais-Suomen käräjäoikeuden vapauttavasta ratkaisusta Viking Sallyn murhajutussa. Murhasyytteet koskivat Viking Sally -laivalla heinäkuussa 1987 tapahtunutta veritekoa.

Syyttäjä on päättänyt valittaa yli 30 vuotta sitten Viking Sally -laivalla tapahtuneesta veriteosta.
 Syyttäjä oli vaatinut vuonna 1969 syntyneelle tanskalaiselle miehelle elinkautista vankeutta murhasta ja murhan yrityksestä. Epäillyt henkirikokset tapahtuivat Viking Sally -matkustajalaivalla 28. heinäkuuta vuonna 1987.
 Viking Sallyn murhajutun syytteet hylättiin – syytteistä vapautettu tanskalaismies on huojentunut, omaiset aikovat valittaa tuomiosta
 Henkirikoksen uhrina kuoli 20-vuotias saksalainen opiskelija  Klaus Schelkle  ja loukkaantui vakavasti tämän 22-vuotias naisystävä  Bettina Taxis . He olivat interrail-matkaajia, jotka olivat menossa Tukholmasta Turkuun.
 Erikoissyyttäjä  Heidi Röblomin  totesi oikeudessa, että tanskalaismies hyökkäsi helikopterikannella makuupusseissa nukkuneen pariskunnan kimppuun.
 Syytteen mukaan rikos oli erityisen törkeä, koska se kohdistui puolustuskyvyttömiin uhreihin, jotka eivät ole antaneet mitään syytä väkivaltaiseen käyttäytymiseen.
 Varsinais-Suomen käräjäoikeus oli eri mieltä ja hylkäsi murhasyytteet siis kesäkuussa.
 Murhasta syytetty ilahtui käräjäoikeuden ratkaisusta
 Tanskalaismies oli tyytyväinen murhasyytteiden kaatumisesta.
 – Hän ei meinannut löytää sanoja. Hän oli hyvin huojentunut. Hänellä oli koko ajan täysi luotto oikeusjärjestelmäämme, miestä oikeudessa avustanut asianajaja  Martina Kronström  sanoi Ylelle kesäkuussa.
 Puolustuksen mukaan käräjäoikeuden päätös oli hyvin selkeä, ja se seurasi lähes täydellisesti puolustuksen väitteitä vastaajan syyttömyydestä.
 Vielä ei ole tietoa, milloin hovioikeus käsittelee murhasyytteitä.
 Lue lisää:
 Katso harvinainen rikospaikkavideo Viking Sallyn kannelta pian henkirikoksen jälkeen – vahtimestari puhuu pojasta, jota nyt syytetään murhasta
 Viking Sallyn murhajutun syytteet hylättiin – syytteistä vapautettu tanskalaismies on huojentunut, omaiset aikovat valittaa tuomiosta
 Selviääkö 34 vuotta vanha henkirikos? Viking Sallyn murhajutun tuomio annetaan tänään
 Yle seurasi Viking Sally -murhajuttua: syyttäjän mukaan auttaja olikin murhaaja – puolustus tarjosi tilalle salaperäistä "myssymiestä"

Viking Sallyn murhajutun käsittely jatkuu hovioikeudessa – käräjäoikeus kaatoi tanskalaismiehen syytteet kesäkuussa


Summary: Lääkärihelikopterin saaminen Kaakkois-Suomeen on viivästynyt. Päätöksestä on lähes kolme vuotta, mutta selvitykset ovat edellen kesken.

Taistelu lääkärihelikopterin sijoituspaikasta näyttää loputtomalta Kaakkois-Suomessa. Alueella arvottiin usean vuoden ajan siitä, tulisiko lääkärihelikopterin tukikohta sijoittaa Kouvolaan vai Lappeenrantaan. Lähes kolme vuotta sitten tehdyn  virallisen päätöksen mukaan  paikka on Utissa. Silti asiasta väännetään edelleen.
 Elokuussa lääkärihelikoptereiden lentotoiminnasta vastaava Finnhems ilmoitti, että  Seinäjoen tukikohdan rakentaminen on käynnistynyt . Utissa suunnitelmat eivät ole edenneet samaa tahtia toteutukseen Seinäjoen tukikohdan kanssa, vaikka päätös niistä tehtiin yhtäaikaa.
 Tämä herätti Lappeenrannassa toivonkipinän saada tukikohta sittenkin Lappeenrantaan.
 Etelä-Karjalasta lähetettiin kaikille ministereille sekä sosiaali- ja terveysministeriöön asiasta vastaaville tahoille  kirjelmä , jossa vaaditaan päätöksen pyörtämistä, asian uudelleen avaamista ja uutta päätöstä.  Kouvolan kaupunki reagoi  kirjelmään omalla tiedotteella, jossa kerrottiin asian etenevän suunnitellusti, vaikka se on vienyt enemmän aikaa.
 Sosiaali- ja terveysministeriö tekee asiasta edelleen kokonaisarviota, mutta kaikkia päätökseen tarvittavia tietoja ei vielä ole saatu. Pyysimme STM:ää, Puolustusvoimia ja lentotoiminnasta vastaavaa Finnhemsiä sekä laskuvarjoharrastajia vastaamaan seitsemään kysymykseen, jotka ovat vielä avoinna.
 1. Mitä selvityksiä vielä puuttuu?
 Päätös lääkärihelikopterin sijainnista on tehty vuonna 2018, minkä perusteella valmistelu on edennyt. Kesken olevat asiat liittyvät lääkärihelikopteritoiminnan yhteen sovittamiseen harrastuslaskuvarjohyppytoiminnan ja Puolustusvoimien sotilastoiminnan kanssa.
 – Sosiaali- ja terveysministeriö on käynyt keskusteluja useiden osapuolten kanssa ja ne jatkuvat edelleen. Esimerkiksi Puolustusvoimien kanssa keskustelu on kesken, kertoo sosiaali- ja terveysministeriön turvallisuus ja terveys -osaston erityisasiantuntija  Lasse Ilkka.
 Lentotoiminnasta vastaava Finnhems ei myöskään ole antanut ministeriölle kaikkia tarvittavia selvityksiä. Yhtiön johdon uudistuessa todettiin, että tarvitaan lisäselvityksiä, koska kaikkia näkökulmia ei ole aiemmin huomioitu.
 Finnhems on jo antanut ministeriölle lentotoimintaan liittyviä selvityksiä muun muassa lennonjohtoon ja olosuhteisiin liittyen.
 – Viimeisten selvitysten on luvattu valmistuvan viikon sisällä. Selvitysten sisältö on lähinnä siinä, kuinka ilman aikatauluja toimiva ja hälytyksen saatuaan lentoon lähtevä helikopteri voi liikkua turvallisesti kentän muiden toimijoiden rinnalla, sanoo Finnhemsin toimitusjohtaja  Jari Huhtinen .
 2. Mikä tässä kestää?
 Utti tuli valituksi lääkärihelikopterin tukikohdaksi sillä perusteella, että helikopteri tavoittaa merkittävästi enemmän ihmisiä kuin Lappeenrannasta käsin.
 Sosiaali- ja terveysministeriön turvallisuus ja terveys -osaston erityisasiantuntija Lasse Ilkka sanoo, että aikaa on kulunut odotettua enemmän, mutta valmistelu on ollut välttämätöntä. Samaa mieltä on Finnhemsin toimitusjohtaja Jari Huhtinen.
 – Sijaintipäätöstä tehtäessä ei pohdittu tarkemmin yksityiskohtia kuten sitä, että samalla lentokenttäalueella toimii Puolustusvoimien tukikohta ja vilkas laskuvarjohyppykeskus. Näiden riskejä on täytynyt Kouvolassa selvittää, joten selvitystyö on vienyt enemmän aikaa kuin Seinäjoella, perustelee Huhtinen.
 Sosiaali- ja terveysministeriöllä on puolustusvoimien kanssa vielä keskustelut kesken lääkärihelikopterin sijoituspaikasta. Annica Lindström
 3. Mikä on Puolustusvoimien kanta?
 Puolustusvoimilla on Utissa maavoimien erikoisjoukkotoimintaa ja helikopteritoimintaa.
 Puolustusvoimat on antanut tukikohdan mahdollisesta sijoittamisesta lausunnon STM:lle jatkokeskustelun pohjaksi.
 – Lausunnon sisältö on turvaluokiteltu eikä siitä voida sanoa enempää kuin, että sotilastoiminnan ja pelastustoiminnan yhteensovittaminen ei ole ongelmatonta, kommentoi puolustusvoimien tiedotuspäällikkö  Max Arhippainen .
 Puolustusvoimat ei tarkenna, onko sijoittuminen samalle kentälle mahdotonta. Puolustusvoimien mukaan pallo on nyt päätöksestä vastaavalla sosiaali- ja terveysministeriöllä.
 4. Sopivatko laskuvarjoharrastajat samalle kentälle?
 Alueella toimivalta Suomen suurimmalta laskuvarjokerholta Skydive Finland ry:ltä on myös pyydetty lausunto. Yhdistyksen mukaan toiminta on mahdollista sopeuttaa yhteen hälytystoiminnan kanssa.
 – Todennäköisyys sille, että hälytys tulee sillä hetkellä kun hyppykone on pudottamassa laskuvarjohyppääjiä, on pieni. Jos näin käy, laskuvarjohyppääjien on mahdollista odottaa omaa vuoroaan, jos heille välitetään tieto hälytyksestä. Tärkeintä on kommunikointi, toteaa Skydive Finland ry:n DZ-Koordinaattori  Satu Ahola .
 Laskuvarjoharrastajat pitävät itsestäänselvänä, että joko heidän on sopeuduttava lääkärihelikopterin tuloon tai lähdettävä pois kentältä.
 5. Miksi päätös tontista viipyy?
 Tontille on tulossa noin 1000 neliön tukikohta, josta noin puolet on tarkoitettu miehistön päivystys-, työ- ja lepotiloiksi. Toisella puolella on helikopterihalli, jonka jatkeena on laskeutumisalue. Tukikohta tarvitsee kokonaisuudessaan tilaa joitakin tuhansia neliöitä.
 – Paikkaa tukikohdalle on suunniteltu Finavian hallinnoimalle alueelle, mutta tonttisopimusta ei ole allekirjoitettu. Tontti alueelta kuitenkin järjestyy. Tarkkoja karttatietoja tukikohdan sijoittumisesta ei paljasteta, mutta Finnhems tuntee alueen hyvin, vakuuttaaa Finnhemsin toimitusjohtaja Jari Huhtinen.
 Lääkärihelikopteri tarvitsee noin tuhannen neliön hallin. Pohjanmaalla tukikohdan rakennustyöt ovat alkaneet. Toni Pitkänen / Yle
 6. Mikä on toteutuksen takaraja?
 Alkuperäisen suunnitelman mukaan Kaakkois-Suomen lääkärihelikopterin olisi pitänyt olla valmiudessa vuonna 2022.
 – Kaakkois-Suomen lääkärihelikopteri on alkuperäisestä aikataulusta myöhässä. Kaikkien osapuolten tahto on päästä mahdollisimman nopeasti toteutusvaiheeseen, sanoo erityisasiantuntija Lasse Ilkka sosiaali- ja terveysministeriöstä.
 Finnhemsin toive on, että asia etenee kuluvana syksynä.
 7. Voiko paikka vielä muuttua?
 STM:n mukaan valmistelun pohjana on hallituksen reformiministerien ryhmän joulukuussa 2018 tekemä voimassa oleva päätös.
 – Jos siihen tulee tarve tehdä muutoksia, ei ole olemassa päätöstä siitä, miten siinä tapauksessa edetään. En halua lähteä spekuloimaan jatkosta, koska meillä on vielä asioiden käsittely kesken, toteaa erityisasiantuntija Lasse Ilkka sosiaali- ja terveysministeriöstä.

Lääkärihelikopteri päätettiin sijoittaa Uttiin kolme vuotta sitten, mutta tonttia ei ole vieläkään – etsimme vastaukset 7 avoimeen kysymykseen


Summary: Kiinteistöjätti Evergranden osakkeet nousivat torstaina Hongkongin pörssissä 18 prosenttia. Kiinan viranomaiset vaikuttavat silti haluttomilta pahoin velkaantuneen yrityksen pelastamiseen. Paikallisviranomaisia on jo kehotettu varautumaan pahimpaan.

Kriisiin ajautuneen kiinteistöjätti Evergranden osakkeet nousivat Hongkongin pörssissä 18 prosenttia sen jälkeen, kun yhtiö ilmoitti maksavansa korkoa kiinalaisille joukkovelkakirjojen haltijoille, kertoo uutistoimisto AP. Sen mukaan Evergrande ei ole ilmoittanut tänään erääntyvistä ulkomaisista koronmaksuistaan.
 Aasiassa osakkeita osti myös Yhdysvaltain keskuspankin keskiviikkoinen vihjaus, että se saattaa lopettaa koronapandemian takia aloitetut arvopapereiden osto-ohjelmat myöhemmin tänä vuonna.
 Osakkeet nousivat paitsi Hongkongissa myös Shanghaissa, Australiassa ja Taiwanissa, mutta laskivat Etelä-Koreassa ja Malesiassa. Tokion markkinat on suljettu loman takia.
 Kiinassa varaudutaan kiinteistöjätin kaatumiseen
 Kiinan viranomaiset ovat pyytäneet paikallishallintojen virkamiehiä varautumaan Evergranden mahdolliseen kaatumiseen, kertoo  Wall Street Journal -lehti .
 Lehden mukaan Kiina vaikuttaa haluttomalta pelastamaan noin 300 miljardin dollarin velkataakan yritystä. Samalla Kiina varautuu myös mahdollisiin taloudellisiin ja sosiaalisiin jälkijäristyksiin.
 Virkamiehet kertovat, että nyt ”varaudutaan mahdolliseen myrskyyn”.
 Paikallishallintoja on pyydetty valmistautumaan levottomuuksiin, mahdollisesti turvaamaan työpaikkoja ja työstämään suunnitelmia Evergranden kiinteistöhankkeiden siirtämiseksi paikallisille valtion- ja yksityisyrityksille, lehti kertoo.
 Viranomaiset ovat myös kehottaneet Evergrandea huolehtimaan, että se selviää dollariin sidotuista joukkovelkakirjalainojen koroista.
 Taloustieteilijät arvioivat uutistoimisto AP:n mukaan, että kaikki hallituksen toimet keskittyvät todennäköisesti asunnoista maksaneiden perheiden suojelemiseen, eikä pankkien tai muiden velkojien pelastamiseen.
 Kiinan Shenzhenissa protestoijat kiertelivät Evergranden pääkonttorin ulkopuolella syyskuun alussa. AFP / Lehtikuva
  "Säästin yötä päivää. Nyt peli on pelattu"
 Viranomaisten apu tulee tarpeen lukuisille ihmisille. Itä-Kiinassa sijaitsevassa Suzhoussa  Li Hongjun  kertoo uutistoimisto Reutersille, että häneltä loppuu pian ruoka. Puolivalmiiden kerrostalojen huoltotöitä tekevä Li ei ole saanut palkkaa elokuun jälkeen.
 Shenzheniläisessä vientiyrityksessä työskentelevä  Christina Xie  pelkää, että Evergrande nielaisi hänen elämänsäästönsä. Xie sijoitti 380 000 juania eli noin 59 000 dollaria varainhoito-ohjelmaan. Hän ei ole saanut tässä kuussa erääntyneitä maksuja yritykseltä.
 – Kyseessä on kaikki säästöni. Suunnittelin, että käyttäisin niitä itseeni ja antaisin vanhemmilleni kun he ikääntyvät. Säästin yötä päivää. Nyt peli on pelattu, Xie sanoo Reutersille.
 Evergrande City:n alue - valmiiksi rakennettuine kerrostaloineen - Pekingissä keskiviikkona.  Roman Pilipey / EPA
 Yrityksen perustaja: takaisin töihin
 Kiinteistöjätin huojunta on herättänyt pelkoja siitä, että se voisi horjuttaa Kiinan rahoitusjärjestelmää. AP:n mukaan Evergranden velat ovat ”suhteellisen yksinkertaisia”, ja ne eivät todennäköisesti aiheuta samankaltaista maailmanlaajuista ketjureaktiota, kuten Lehman Brothersin romahtaminen vuonna 2008.
 Kiinan toiseksi suurin kiinteistöyritys Evergrande rauhoitti tunnelmia maailman pörsseissä keskiviikkona, kun se ilmoitti löytäneensä ratkaisun osaan tänään erääntyvistä joukkovelkakirjalainojen korkomaksuista.
 Yrityksen perustanut miljardööri  Xu Jiayin  on käskenyt työntekijät takaisin töihin ja ilmaissut luottamuksensa yrityksen selviytymiseen, mutta se ei ole vielä julkistanut suunnitelmaa velkojen takaisinmaksusta.
 Evergrande on yksi Kiinan suurimmista rakennuttajista. Sen toiminta nojaa rakentamiseen velkarahalla. Yli 200 ihmistä työllistävä Evergrande ajautui ongelmiin, koska  Kiinan keskushallinto alkoi asettaa rajoituksia suurten rakennusyritysten velkaantumisasteelle .
 Lue myös :
 Kirjeenvaihtajalta: Kiina räjäyttää tyhjiä tornitaloja, ja samasta syystä kiinteistöjätti Evergrande huojuu – jättimaan asuntokupla paisui holtittomaksi
 Kiinteistöjätti Evergranden kriisi lopettaa Kiinan superkasvun ajan ja antaa samalla maailmalle viisi opetusta
 Kiinalaisen kiinteistöjätin huojuminen huolestuttaa markkinoita – yhtiön kaatuminen lähettäisi shokkiaaltoja koko maan taloudelle

Pelot maailmanlaajuisesta talouskriisistä lievenevät, mutta kiinalaisviranomaiset varautuvat silti Evergranden kaatumiseen ja ”myrskyyn”