Summary: Tulevaisuudessa pankkien pitää kerätä puskureita myös sellaisten asiakkaiden varalle, joiden vakuudet ovat kunnossa. Kun pääomaa pitää olla varalla aiempaa enemmän, pankit hakevat sille tuottoa todennäköisesti korkeammilla asiakasmaksuilla ja marginaaleilla.

Kuluttajien ja yritysten asiointi pankeissa uhkaa kallistua, kun EU:n uudet säännöt pankkien pääomista astuvat voimaan muutaman vuoden kuluttua.
 Komissio esitteli keskiviikkona suunnitelmat siitä, miten pankkien pitää arvioida riskejään jatkossa niin kutsuttujen Basel III -sääntöjen pohjalta. Muutosten tavoitteena on vahvistaa pankkijärjestelmän vakavaraisuutta tulevissa kriiseissä ja laskusuhdanteissa.
 Liikepankit, keskuspankit ja pankkialan valvojat ovat odottaneet – ja myös lobanneet – esitystä pitkään, koska muutoksesta tulee rahajärjestelmälle kuluja.
 Komissio on kuullut toimialaa, sillä keskiviikkona esitelty paketti on alkuperäisistä suunnitelmista liudennettu versio. Esimerkiksi pääomavaatimuksia on kevennetty pankkien vaikutustyön tuloksena ja siirtymäaikoja tulee lisää.
 Puskurit "hyvillekin" lainoille
 Vuodesta 2025 eteenpäin sovellettavat säännöt aiheuttavat lisää kustannuksia etenkin pohjoismaalaisille pankeille. Pankkeja edustava Finanssiala ry (FA) on pettynyt komission esitykseen.
 – On valitettavaa, että komissio ei ole kuunnellut pankkien ja monien muiden tahojen esille nostamia huolia. Uudistus uhkaa nostaa suomalaispankkienkin pääomavaatimuksia. Tälle ei ole perusteita, sillä suomalaisten pankkien vakavaraisuus on vahva, FA:n toimitusjohtaja  Piia-Noora Kauppi  sanoo tiedotteessa.
 Siinä missä Suomessa lasketaan kulujen nousevan runsaat kymmenen prosenttia, EU:ssa keskimäärin pääomavaatimukset kasvavat noin kahdeksan prosenttia vuoteen 2030 mennessä vuoden 2020 tasosta. Toimiala itse olisi halunnut rajata kustannusten kasvun viiteen prosenttiin.
 Vaikutus Suomessa ja muissa Pohjoismaissa on muita maita kovempi, koska uudistus lisää muun muassa asuntolainojen riskipainoa pankin lainasalkussa.
 – Uudistus vaikuttaa enemmän pohjoismaisiin pankkeihin, koska täällä vakuudellisten ja vähäriskisten asuntolainojen osuus pankkien luottosalkuista on suuri, apulaisjohtaja  Jyri Helenius  Finanssivalvonnasta sanoo.
 Lue jutun lopusta tarkemmin, mistä uudistuksessa on kyse.
 Mikä muuttuu asiakkaalle?
 Kun sääntöjä kiristetään ja pankkien kustannukset kasvavat, se voi lisätä pankkiasioinnin hintaa.
 – Pankkien pääomavaatimukset heijastuvat helposti lainojen hintoihin erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille, mutta myös kotitalouksien tavallisiin asuntolainoihin saakka, EK:n Brysselin-toimiston vetäjä  Kaisa Soro-Pesonen  sanoo.
 – Tämä vaikuttaa pidemmällä aikavälillä siihen, millä hinnalla ja korolla asuntoluotto on saatavissa, OP:n pääjohtaja  Timo Ritakallio  arvioi.
 Lainan hinta ei kuitenkaan kiristy samassa suhteessa kuin pääomavaatimukset. Pankit haluavat lisäpääomalle tuottoa, mutta se ei mene sellaisenaan läpi asiakashinnoitteluun.
 – Hinnoitteluun vaikuttavat myös monet muut tekijät kuten kilpailu, tuotteisiin liittyvät kustannukset ja asiakkaan tilanne, Finanssivalvonnan Helenius sanoo.
 Kiristyvä sääntely voi vaikeuttaa yritysten lainansaantia, kun pankit joutuvat arvioimaan saamisiinsa sisältyviä riskejä aiempaa tarkemmin ja pitämään varoja taseissaan, poissa lainamarkkinoilta.
 – Pienten ja keskisuurten yritysten osalta se tarkoittaa jossain määrin kiristyvää rahoituksen saatavuutta pankeista, Ritakallio sanoo.
 Pariisissa pääkonttoriaan pitävä BNP Paribas on yksi EU:n suurimpia pankkeja. Sille koituu tiukentuvista puskurisäännöistä todennäköisesti miljardien eurojen lisäpääoman tarpeet. AOP
 Mitä seuraavaksi?
 Pallo on tämän jälkeen jäsenmailla ja EU-parlamentilla. Pankit ja elinkeinoelämä toivovat, että Suomen hallitus pyrkii vielä vaikuttamaan asiaan.
 – Pankkien pääomitus koskee valitettavasti myös yrityksiä, kotitalouksia ja kansalaisia. Toivommekin, että hallitus olisi tässä aktiivinen, jotta pääomavaatimukset saataisiin realistiselle tasolle, EK:n Soro-Pesonen sanoo.
 – Pankkisääntelyä on tullut kymmenen vuoden aikana tosi paljon lisää ja pääomavaateet ovat kasvaneet paljon. Näen, että nyt olisi korkea aika Suomen ja Euroopan tasolla tarkastella, mitkä kaikki näistä vaateista ovat edelleen perusteltuja, Ritakallio sanoo.
 Liika säätely on hänen mielestään uhka sekä Euroopan että Suomen talouskasvulle.
 Mistä on kyse?
 Uusilla säännöillä määritellään, miten paljon pankilla täytyy olla taseessa omia varoja suojana mahdollisia luottotappioita vastaan.
 Ehdotukseen sisältyy tiukka raja sille, missä määrin pankit saavat itse arvioida omaa riskiään. Tämä on komission mielestä välttämätöntä, koska jotkut lainanantajat ovat vähätelleet riskejä.
 Uudistuksen tarkoituksena on paitsi korjata nykysääntelyn puutteita, myös lisätä eri maiden pankkien vertailukelpoisuutta.
 Mikä Basel III? Vuoden 2008 finanssikriisin jälkeen poliittiset ja talouspäättäjät halusivat parantaa pankkien vakavaraisuutta, jotta ne selviävät paremmin talouden häiriöistä ja pystyvät laskusuhdanteidenkin aikana myöntämään lainoja asiakkailleen. Vakavaraisuutta turvaamaan valtiot, keskuspankit ja valvontaviranomaiset sopivat niin kutsutuista Basel III -säännöksistä. Basel III:lla parannetaan pankkien välistä vertailtavuutta. Basel I:n ja II:n puitteissa pankit ovat käyttäneet omia sisäisiä mallejaan riskipääomiensa määrittämiseksi. Nyt ne alkavat laskea riskipainotettuja saamisiaan yhtäläisin tavoin.
 Mikä muuttuu Suomen pankeissa?
 Pohjoiseurooppalaisissa pankeissa käytetään yleisesti sisäisiä malleja riskinarvioinnissa. Yleensä näitä malleja käyttävät isot pankit, mutta Suomessa suurten eli Nordean ja OP:n lisäksi myös Aktia ja Ålandsbanken.
 Jatkossa pankkien oma harkintavalta pääomavaatimusten asettamisessa vähenee.
 Pankkien vakavaraisuuslaskennassa ei voisi käyttää jatkossa enää pankkien sisäisiä riskimalleja, vaikka esimerkiksi Nordean laskentatapoja vahtii Finanssivalvonta.  Ismo Pekkarinen / AOP
 Pankkien saamisten riskit määritellään aiempaa tiukemmin tulevaisuudessa. Vaikka lainoille olisi hyvät vakuudet – kuten Suomessa esimerkiksi asuntolainoille yleensä on – pankilla pitää tulevaisuudessa olla niitä vastaan aiempaa isommat puskurit.
 Suomen Finanssialan mielestä tämä on turhaa, koska pankkien sisäiset mallit ovat jo nyt pankkivalvojien hyväksymiä ja tarkkailemia.
 Aiheesta lisää:
 Pahin ei toteutunutkaan koronapandemiassa, pankkikriisiltä vältyttiin – Etelä-Euroopan isot pankit takovat nyt ennätystulosta
 Pankkiunioni tiivistyy entisestään EU:ssa pian – suomalaispankeille voi langeta maksuja, jos niiden ulkomainen kilpailija ajautuu pahaan kriisiin
 Euroopan keskuspankki varoittaa rahoitusmarkkinoiden epävakaudesta – listasimme kahdeksan asiaa, jotka ovat nyt EKP:n mielestä talousriskejä

Asuntolainat uhkaavat kallistua ja yritysten rahoituksen saanti vaikeutua – EU esitteli pankkisäännöt, jotka iskevät kovaa Pohjoismaisiin pankkeihin


Summary: Vastaamo-tietomurto johti lakimuutokseen, joka parantaa potilastietoturvaa merkittävästi. Inhimillisiä virheitä ei voi silti koskaan täysin estää, muistuttaa tietoturva-asiantuntija.

Psykoterapiakeskus Vastaamon tapauksen kaltainen laajamittainen potilastietomurto on nyt huomattavasti epätodennäköisempi kuin vuosi sitten. Tapaus on saanut aikaan muutoksia lainsäädäntöön ja valvontaan.
 Valviran yli-insinööri  Antti Härkönen  kertoo ennen kaikkea asiakastietolain uudistuksen parantavan potilastietosuojaa merkittävästi.
 – Tähän saakka yksityisille terveydenhuollon palveluntarjoajille ei ole ollut yksiselitteistä vaatimusta liittyä Kanta-palveluun, mutta uuden lain myötä tämä muuttuu.
 Uusi asiakastietolaki – eli sosiaali- ja terveydenhuollon asiakastietojen sähköistä käsittelyä koskeva laki – astuu voimaan tulevana maanantaina.
 Käytännössä se velvoittaa sosiaalihuollon palvelunantajat ja yksityiset terveydenhuollon palveluntarjoajat liittymään valtakunnallisiin Kanta-palveluihin.
 Kanta-palveluun tallennetaan tiedot terveydenhuollon käynneistä ja diagnooseista.
 Kanta-palvelu on varmennettu ja valvottu
 Massiivinen tietomurto mahdollistui, koska  Vastaamon asiakastietojärjestelmää  valvottiin vähemmän kuin monien muiden terveysalan toimijoiden. Tietojärjestelmälle ei ollut myöskään yksityiskohtaisia tietoturvavaatimuksia tai ulkopuolista arviointia. Tämä johtui siitä, että Vastaamo kuului asiakastietolain mukaan niin sanottuun B-luokkaan.
 Useat suuret psykoterapiayritykset käyttävät A-luokan järjestelmiä, jotka on liitetty Kanta-palveluun. Niille tehdään ennen rekisteröintiä tietoturva-arviointi ja Kelan testaus yhteensopivuudesta Kanta-järjestelmään.
 B-luokan järjestelmiltä laki ei tätä ole vaatinut. A-luokan järjestelmiä on myös valvottu B-luokkaa tarkemmin.
 Valviran yli-insinööri Antti Härkönen sanoo, että Vastaamon järjestelmässä kaikki munat olivat samassa korissa.
 – Murtautujan oli mahdollista päästä tietoihin helposti käsiksi. A-luokan järjestelmässä tiedot ovat huomattavasti hajautetummin.
 Jatkossa B-luokka ei tule kokonaan poistumaan, mutta senkin valvontaa parannetaan.
 Inhimillisiä virheitä ja sisäisiä väärinkäytöksiä ei voi estää
 Tietoturva-asiantuntija  Petteri Järvinen  niin ikään näkee lakimuutoksen potilastietosuojalle hyväksi. Vaikka laajoja potilastietomurtoja onkin yhä vaikeampaa toteuttaa, ei se silti ole mahdotonta.
 – Mikään auditointi tai tekninen ratkaisu ei varmuudella takaa mitään. Inhimillisiä huolimattomuusvirheitä tai sisäistä urkintaa voi aina tapahtua. Sellaista ei koskaan pysty sataprosenttisesti estämään, Järvinen sanoo.
 Psykoterapiakeskus Vastaamon yhä selvittämättä oleva potilastietomurto sai monet pelkäämään arkaluontoisten tietojensa puolesta.
 – Vastaamon tapauksessa priorisointi petti pahasti. Potilastietojen kohdalla valvonnan täytyisi olla mahdollisimman tarkkaa, kuului järjestelmä sitten mihin kategoriaan tahansa, tietoturva-asiantuntija Petteri Järvinen toteaa.
 Valviran yli-insinöörin Antti Härkösen mukaan on ymmärrettävää, että ihmiset ovat huolissaan esimerkiksi terapiatietojensa kirjaamisesta sähköisiin järjestelmiin. Hänen mukaansa Vastaamon tapauksesta otettiin kuitenkin paljon opiksi.
 – Valvontaa on parannettu merkittävästi. Vielä vuosi sitten olin Valviran ainoa asiakastietolakia valvova henkilö. Ensi viikolla meitä on kaikkiaan neljä. Resurssit ovat nyt paremmat ja järjestelmien turvallisuus on parantunut, Härkönen arvioi.
 Psykoterapiakeskus Vastaamon tietomurtoa on tutkittu vuosi.
 Keskusrikospoliisi  tiedotti tänään , että se on edistynyt tutkinnassa merkittävästi. Poliisilla on uusi tutkintalinja, joka ulottuu Euroopan ulkopuolelle. Tutkinnanjohtaja  Marko Leponen  ei ottanut suoraan kantaa, onko poliisilla varsinaisia epäiltyjä.
 Vastaamon tapaus on Suomessa täysin poikkeuksellinen muun muassa uhrien määrällä mitattuna.
 Voit keskustella aiheesta 28.10.2021 klo 23.00 saakka.
 Lue myös:
 Vastaamo-tietomurrossa on merkittävä Euroopan ulkopuolelle suuntautuva tutkintalinja: "On liian aikaista sanoa, ketkä ovat epäiltyjä"
 Vastaamo on alan yrityksistä suurimpia, mutta kuuluu vähemmän valvottuihin – viranomainen selvittää ylimääräistä tarkastuskierrosta
 Poliisi alkaa pian kuulla Vastaamo-tietomurron tuhansia uhreja – "Ratkaiseva tekijä voi olla jo nurkan takana", sanoo tutkinnanjohtaja

Voisiko Vastaamon kaltainen tietomurto toistua? Maanantaina voimaan tuleva laki tekee siitä erittäin epätodennäköistä, sanovat asiantuntijat


Summary: San Fen viranomaiset pitivät keskiviikkona tiedotustilaisuuden Rust-elokuvan kuvauksissa tapahtuneesta ampumisesta. Viranomaisten mukaan on aikaista arvioida, tullaanko kuvaaja Halyna Hutchinsin hengen vaatineesta ampumisesta nostamaan syytteitä.

Viranomaiset kertoivat keskiviikkona  Rust -elokuvan kuvauksissa tapahtuneen ampumistapauksen tutkinnan etenemisestä. Paikalla olivat Santa Fen piirikunnan sheriffi ja syyttäjäviranomainen.
 Sheriffi  Adan Mendoza  kertoi, että poliisi on kerännyt 600 kappaletta todistusaineistoa turmapaikalta. Todistusaineiston joukossa on kolme asetta, vaatteita ja asusteita sekä 500 patruunaa.
 Osa löytyneistä ammuksista oli paukkupanoksia ja osa oikeita patruunoita.
 Mendoza ei suostunut kommentoimaan, kuinka ammukset olivat päätyneet kuvauspaikalle.
 Poliisi on löytänyt myös näyttelijä  Alec Baldwinin  käyttämän aseen patruunan hylsyn. Baldwinin kuvauksissa käsittelemä ase oli 45 Colt -revolveri.
 Aseessa ollut luoti osui ensin kuvaajaa  Halyna Hutchinsiin , joka kuoli vammoihinsa. Sama luoti osui vielä ohjaaja  Joel Souzan  olkapäähän.
 Luoti löytyi leikkauksessa. Se on nyt poliisin hallussa.
 Sekä sheriffi Mendozan että syyttäjä  **Mary Carmack-Altwiesin  **mukaan on vielä liian aikaista arvioida, tullaanko syytteitä nostamaan.
 Ampumistapaus tapahtui harjoituksissa
 Aiemmin poliisitutkinnan asiakirjoista on käynyt ilmi, että kuvaaja Hutchinsin kuolemaan johtanut onnettomuus tapahtui elokuvan harjoituksissa,  kertoo BBC .
 Baldwinharjoitteli aseen vetämistä esiin lännenelokuvan harjoituksissa, kun rekvisiitta-ase yllättäen laukesi.
 Oikeusasiakirjojen mukaan elokuvan apulaisohjaaja ojensi Baldwinille ladatun aseen tietämättä, että se sisälsi paukkupanoksien sijaan oikeita patruunoita.
 Hutchinsin lisäksi elokuvan ohjaaja Souza haavoittui ampumisessa.
 Kaikkiaan kolme ihmistä oli käsitellyt turma-asetta kuvauksissa, viranomaiset kertoivat tiedotustilaisuudessa keskiviikkona.
 27.10. Klo 22.22: Jutusta korjattu ilmaus "oikeita luoteja" ilmauksella "oikeita patruunoita".
 Lue myös:
 Räjähde-ekspertti varoitti turmaelokuvan apulaisohjaajan käytöksestä jo kaksi vuotta sitten – ala vaatii oikeiden aseiden kieltoa kuvauksista  (25.10.)
 Elokuvaturman tutkinta: Näyttelijä Baldwinin aseessa oli oikea luoti  (23.10.)
 Kuvaaja kuoli lännenelokuvan kuvauksissa Yhdysvalloissa – aseen laukaissut näyttelijä Alec Baldwin: "Sydämeni on murtunut"  (22.10.)

Surmaluoti löytyi lopulta ohjaajan olkapäästä –
viranomaiset kertoivat lisätietoja Alec Baldwinin turmaelokuvan ampumistapauksesta


Summary: Ihmisoikeusjuristi Martin Scheininin mukaan viranomaisten mahdolliset laiminlyönnit tartuntatautilain noudattamisessa on syytä punnita oikeudessa. Lappajärvellä Etelä-Pohjanmaalla koronatartunnat levisivät alakoululaisten yökoulussa.

Perustuslakiasiantuntija, professori  Martin Scheinin  seuraa järkyttyneenä Suomen nopeasti pahennutta koronatilannetta ja siihen johtanutta syksyn koronastrategiaa.
 – Näen, että tässä ihan tahallisesti ajetaan taudin nopeaa kulkemista lasten läpi, että se tukee aikuisten rokotuksia, koska muuten rokotusteho hiipuu, jos tauti kytee kauemman lasten joukossa. Se on järkyttävä virhearvio, ja se on tehty THL:ssä.
 Scheinin nostaa syksyn 2021 epäonnistuineiden koronatoimien esimerkeiksi Lappajärven ja koko Etelä-Pohjanmaan pahentuneen koronatilanteen.
 Pienessä Lappajärven kunnassa on viikon kuluessa todettu 60 uutta koronavirustartuntaa. Seinäjoen keskussairaalassa on ollut hoidettavana jo useita nuoria koronapotilaita.
 Tartuntojen ketju sai alkunsa 4.–6.-luokkalaisten yökoulusta.
 Lue lisää:   Lappajärven laaja koronatartuntojen ketju sai alkunsa lasten yökoulusta: "Emme halua syyllistää ketään"
 "Viranhaltijoiden rike"
 Martin Scheininin mielestä yökoulun järjestäminen lokakuun koronatilanteessa on niin vakava viranhaltijoiden rike, että se pitäisi selvittää perusteellisesti.
 – Juristina en sano yhtään sen enempää kuin, että pidän aiheellisena, että asiasta tehdään tutkintapyyntö. Mielestäni tässä on se kynnys ylittynyt, että on aihetta epäillä, että on tapahtunut rikos.
 Scheinin kaipaa vastauksia siihen keiden tekemisiä pitäisi tutkia, ja onko tutkimiseen riittäviä perusteita.
 Esitutkinnan kautta selviäisi kuka teki mitä, kuka jätti tekemättä, kuka tiesi, kuka toimi tietämättään ja kuka yllättyi.
 Sen hetkisen tiedon valossa
 Lappajärvellä puolestaan uskotaan, että kaikki on tehty oikein sen hetkisen tiedon valossa.
 Sivistysjohtaja  Tarja Puron  mukaan yökoulun järjestäminen oli tärkeää oppilaiden henkisen hyvinvoinnin ja ryhmäytymisen takia. Se päätettiin järjestää tilanteessa, jossa koronatapauksia ei ollut alueella.
 Yökoulu järjestettiin perjantaina 15. lokakuuta. Etelä-Pohjanmaan sairaanhoitopiirissä oli siirrytty koronaepidemian kiihtymisvaiheeseen maanantaina 11. päivä.
 Martin Scheinin sanoo, että asiaan olisi pitänyt reagoida.
 – Muutos on silloin tapahtunut ja todettu. Silloin täytyy käsittää, että kun käyrä on nousussa, niin se on hälytyskello, toteaa Scheinin.
 Tarja Puro uskoo, että se, että 4.–6.-luokkalaiset eivät olleet yökoulun takia koulussa perjantaina, esti tartuntojen leviämisen muihin koululaisiin.
 – Mielestäni se, että toimittiin heti, ja nyt ollaan etäkoulussa osoittaa, että on toimittu oikein. Jos näitä toimia ei olisi tehty, se olisi ollut tuomittavaa. Nyt emme ole päästäneet oppilaita ja huoltajia edes hakemaan kouluun jääneitä oppikirjoja, jotta riskit pidetään mahdollisimman pienenä, Puro perustelee.
 "Lapset pois koulusta"
 Scheinin korostaa, että jokaisen viranomaisen pitäisi ymmärtää toimia niin hyvin tartuntojen estämiseksi kuin pystyy.
 Silloin yökoulun järjestäminen on juuri päinvastoin kuin mitä pitäisi tehdä.
 Hänen mielenkiintonsa Lappajärven tartuntaketjuun liittyy muutamia viikkoja jatkuneeseen Twitter-keskusteluun siitä, mitä koronatilanteesta huolissaan olevat koululaisten vanhemmat voisivat tehdä.
 – Kyse on siitä, että THL, avit, kunnat ja koulut eivät noudata kaikille viranomaisille annettua velvoitetta torjua yleisvaarallista tartuntatautia. Suojaustoimet on poistettu, ja seuranta ajettu alas. On aiheellista, että poliisi tutkisi näitä laiminlyöntejä rikosasiana.
 Nousevatko lasten ja nuorten vanhemmat barrikadeille lasten koronatartuntojen takia, Martin Scheinin?
 – Sillä tavalla, että ottavat lapset pois koulusta. Ja se tapahtuu aikana, jolloin lapset sairastavat, on karanteeneja ja koulut toimivat tehottomasti, että vain osa lapsista on siellä ja tulee olemaan siellä. Tässä mennään ojasta allikkoon, kun itsepintaisesti pidetään kiinni lähiopetuksen ideasta, joka tuhoaa lopulta itsensä, jos suojaustoimia ei ole.
 Olet Twitterissä sanonut, että jos Lappajärven yhteiskoulu yökoulusta tehtäisiin rikosilmoitus, poliisin esitutkinnassa selviäisi kuinka ylös ohjeistusketjussa pitää mennä, että epäillyt tekijät ja yllyttäjät löytyvät. Osoittaako syyttävä sormesi Terveyden ja hyvinvoinnin laitokseen, hallitukseen vai eduskuntaan?
 – THL:n johto on se, missä on tehty virhearvio. Ongelmana on se, että hallinto-oikeuteen voi valittaa silloin, kun viranomainen tekee vaikka rajoituksista päätöksiä. Mutta, kun kyse on tartuntatautilain velvoitteiden laiminlyönnistä, ei ole muuta keinoa, kun ruveta tekemään rikosilmoituksia.
 – Moni on toivonut, että ylimmät lainvalvojat eduskunnan oikeusasiamies ja oikeuskansleri toimisivat pontevammin ja puuttuisivat myös laiminlyönteihin. Näyttää siltä, että molemmat ylimmät lainvalvojat ovat niin syvällä koronapäätöksenteossa, ettei heiltä tule mitään kriittistä otetta suhteessa siihen kuinka THL käyttää omaa asiantuntemustaan, ja tuntuu ohjaavan muita viranomaisia, aluehallintovirastoja ja kuntia siihen, että annetaan taudin kulkea lasten läpi.
 Lue myös:
 Etelä-Pohjanmaalla jälleen korkein päiväkohtainen tartuntalukema koko epidemian aikana – osastonylilääkäri: "Pahoin pelkään, että ennätyslukemat eivät ole vielä tässä"
 Ylilääkäri kertoo "pahannäköisistä keuhkokuvista" – nyt nuorin koronapotilas on 12-vuotias Seinäjoen keskussairaalassa
 Koronatilanne huononee, mutta hallitus ei vedä vielä hätäjarrua – Avin johtaja ihmettelee pääministerin myönteisiä koronalausuntoja
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun torstaihin 28.10. kello 23 saakka.

Yökoulusta levinneet koronatartunnat hätkähdyttivät ihmisoikeusjuristin – Martin Scheinin: "Pidän aiheellisena, että asiassa tehdään tutkintapyyntö"


Summary: Tietoa jatko-osasta on odotettu, koska Dyyni-elokuvassa tarina jää täysin kesken. Se ei ole ihme, koska lähdemateriaalia eli Frank Herbertin luomaa universumia ei nopeasti kaluta.

Dyyni  on ollut Suomessa syksyn suosituimpia elokuvia. Teatterista poistuttuaan katsoja on kuitenkin todennäköisesti pohtinut, onko elokuvalle luvassa jatkoa, sillä tarina jää siinä täysin kesken.
 Viimein tiedetään vastaus:  Denis Villeneuven  ohjaama tieteiselokuva saa jatko-osan. Asiasta  uutisoi  äskettäin muun muassa Hollywood Reporter -julkaisu.
 – Tämä on vasta alkua, Villeneuve on itse kommentoinut tulevaa projektiaan.
 Jatko-osasta on huhuttu pitkään ja sitä on pidetty jo melkeinpä välttämättömänä: tuore  Dyyni -elokuva kun kattaa vain osan lähdemateriaalista, eli  Frank Herbertin  samannimisestä, vuonna 1965 ilmestyneestä romaanista.
 – Ensimmäisessä osassa on pohjustettu lähtökohdat ja kokonaiskuvio, ja kakkososassa ilmeisesti tulevat näkymään romaanissa olevat suuret konfliktit, tieteiskirjailija ja kirjallisuudentutkija  Markku Soikkeli  toteaa.
 Soikkelin mukaan  Dyyni -elokuvan menestystä pohjustaa yllättäväkin tulkinta.
 – Näen  Dyynin  pikemminkin fantasia- kuin scifielokuvana. Se on tullut täyttämään fantasia-aukkoa  Taru sormusten herrasta  -saagan ja  Game of Thronesin  jälkeen.  Dyyni  on tullut kuin tilauksesta tarpeeseen, jossa halutaan nähdä komeaa ja suureellisesti toteutettua fantasiaa.
 Game of Thronesin Daenerys Targaryen eli Emilia Clarke. Sarja on jättänyt viihdeteollisuuteen fantasianmentävän aukon.  HBO Nordic
 Tieteisfantasian ja scifin välimaastossa
 Vuoden 1965  Dyyni -romaani – ja myös sen jatko-osat – ovat innoittaneet sekä elokuvien että televisiosarjojen tekijöitä, mikä ei ole ihme. Sarjan ensimmäisestä romaanista muodostui kulttiklassikko jo omana aikanaan, ja myös scifi-genressä sitä voisi pitää jonkinlaisena edelläkävijänä.
 – Herbert sai yhdistettyä romaaniinsa sekä oman aikansa poliittista tilannetta, avaruusoopperaa että sopivaa seikkailullista juonta. Tällaisia teemoja oli toki käsitelty scifissä jo aiemminkin, mutta Herbert osasi rakentaa teokseensa kokonaisen uuden maailman hyvin perusteellisesti – ja myös siten, että se pysyi kasassa. Tällaiseen ei kukaan ollut aiemmin pystynyt.
 Dyyni  kertoo kolmesta keskenään sotivasta sivilisaatiosta. Yhteiskuntarakennelma on feodalistinen, ja tapahtumat sijoittuvat pääasiallisesti Arrakis-aavikkoplaneetalle. Kirjassa on runsaasti lainauksia etenkin arabikulttuurista.
 – Uutisissa näkyvä Lähi-idästä tuleva kuvasto varmaan linkittää elokuvaa nykyhetkeen, mutta eri tavalla kuin kirjassa, jossa arabian kielen sanasto ja islamin käsitteet ovat varsin keskeisessä asemassa. Itse elokuvassa tämä puoli ei pääse oikeuksiinsa.
 Markku Soikkelin mukaan Herbertin romaani keikkuu onnistuneesti tieteisfantasian ja scifin välimaastossa.
 – Mielestäni tällaisessa genressä mennään usein liiaksi fantasian puolelle ja erilaisia asioita toteutetaan pikemminkin taikuuden kuin tieteen kautta. Herbert on kuitenkin löytänyt onnistuneen kompromissin. Esimerkiksi kirjassa kuvatut hiekkamadot ovat lohikäärmeen kaltaisia, maailmaa hallitsevia superhirviöitä. Kyseessä on kuitenkin nimenomaan ekosysteemiin sovitettu hirviö, jota hyödynnetään pikemminkin scifin kuin fantasian kautta.
 Tieteiskirjailija ja kirjallisuudentutkija Markku Soikkelin mukaan ohjaaja Villeneuven elokuva Dyyni ei yllä hänen aiempansa Arrivalin tasolle.  Markku Soikkeli
 Elokuvan ongelmana rohkeuden puute
 Denis Villeneuven  Dyyni  on saanut lähes poikkeutta ylistäviä arvioita – sitä on kutsuttu niin visuaaliseksi elämykseksi kuin kaikkien aikojen avaruusoopperaksikin. Markku Soikkelin mielestä elokuva ei kuitenkaan kaikilta osiltaan toimi, saati sitten että se olisi täydellinen tuote.
 – Odotukset ovat toki olleet hyvin korkealla, mutta elokuvan ongelma on ennen kaikkea se, ettei siinä ole uskallettu tehdä rohkeita valintoja. Sama piirre toistui Denis Villeneuven taannoisessa  Blade Runner  -tulkinnassa: vanhan tarinan päällä ei ollut tarpeeksi omaa näkemystä.
 Soikkelin mukaan tämä on varsin erikoista: hän esimerkiksi mieltää Villeneuven  Arrivalin  (2016) tämän vuosituhannen toistaiseksi parhaaksi scifi-elokuvaksi. Sen juonena toimii scifille keskeinen ja usein käsitelty tilanne, eli ensikontakti maapallon ulkopuoliseen elämään.
 –  Dyyni  on kylläkin komeaa katsottavaa, mutta jossakin vaiheessa sitä alkaa vilkuilemaan kelloa – että kuinkakohan kauan tämä vielä kestää.
 Edellinen suuren luokan  Dyyni -elokuva tehtiin vuonna 1984. Tuolloin puikoissa oli  Twin Peaks  -ohjaaja  David Lynch,  ja lopputulosta on yleisesti pidetty pannukakkuna.
 – Lynchin versio on tuotannollisesti epäonnistunut, kamala rockhenkinen sekamelska, mutta siitä sentään löytyy omintakeista tulkintaa. Toisaalta pitää muistaa, että kaiken kaikkiaan  Dyyni  on haasteellista filmattavaa jo pelkästään siksi, että siinä on kolme keskenään täysin erilaista sivilisaatiota. Lisänä tähän tulevat suuren mittakaavan tapahtumat avaruusaluksineen ja kokonaisen planeetan ekosysteemi, Markku Soikkeli summaa.

Suomessakin suositun Dyyni-elokuvan jatko-osa vahvistui viimein – tutkija pitää suosion syynä Game of Thronesin jättämää aukkoa


Summary: Tutkimuksessa on tavoitteena auttaa suomalaisia pysyvään elämäntapamuutokseen. Siihen osallistuvat sitoutuvat kirjaamaan ja kuvaamaan ruokansa kännykkäsovellukseen. Lisäksi heidän untaan seurataan.

Turun yliopistollinen keskussairaala (TYKS)

Professori  Tarja Saaresranta  ja väitöskirjaa tekevä, keuhkosairauksiin ja allergologiaan erikoistuva lääkäri  Petri Ojala  katselevat kännykkäsovellusta TYKSin uni- ja hengityskeskuksessa.
 Oikeastaan kyseessä on digitaalisessa muodossa oleva ruokapäiväkirja. Tutkimushenkilöitä neuvotaan tallentamaan siihen tiedot syömistään ruuista sekä ruokailun ajankohta.
 Osa 120 tutkimushenkilöstä on jo saatu rekrytoitua. Normaalipainoisten naisten ryhmä on täynnä, mutta miehiä, ylipainoisia ja CPAP-laitetta käyttäviä uniapneapotilaita tarvitaan yhä mukaan. Tutkimukseen voi osallistua  Turun yliopiston sivuilla .
 Uniapnea on yleistynyt viime vuosina, mutta Tarja Saaresranta huomauttaa, että nyt käynnistyvässä tutkimuksessa selvitetään laajempaa kokonaisuutta.
 – Tavoite on johdattaa suomalaisia pysyviin elämäntapamuutoksiin. Tutkimuksen aikana tutkittavilta otetaan myös muun muassa verikokeita ja heidän verenpainettaan mitataan. Tutkimuksen tuottama tieto saattaa auttaa selvittämään, vaikuttaako ruokailun ajoittaminen painoon ja unen laatuun, elämänlaatuun ja yleiseen vointiin, kertoo Saaresranta.
 Tietotekniikan laitos on tehnyt Turun yliopistolle kännykkäsovelluksen, jonka avulla ruokailut voi tallentaa muistiin. Tiedot siirtyvät kännykästä pilvipalveluun ja ovat tutkijoiden käytössä. Minna Rosvall / Yle
 Monet tietävät omastakin kokemuksesta, että painonhallinta on vaikeaa, ja uusia keinoja tarvitaan.
 – Viime aikoina on tullut tietoa, että suoliston mikrobistolla, verenpaineella, sokeritasapainolla ja unella on yhteyksiä, mutta miten? Haluamme selvittää myös, onko naisten ja miesten välillä eroa, ja onko eroja esimerkiksi ylipainoisella uniapneapotilaalla ja muuten lihavan välillä.
 Väitöskirjaansa tutkimuksesta tekevä Petri Ojala pohtii, että selvityksellä on kansanterveydellistä vaikutusta.
 – Uniapneaa sairastaa Suomessa arviolta 350 000 ihmistä. Monet käyttävät CPAP-laitetta. Heille tästä tiedosta on hyötyä. Jos kännykkäsovellus osoittautuu toimivaksi, sitä voitaisiin käyttää hyödyksi vaikka kuntien terveyskeskuksissa selvittämään potilaiden ruokailutottumuksia, kertoo Ojala.
 Ei saisi syödä kellon ympäri
 Professori Tarja Saaresranta on vielä tutkimuksen alussa varovainen antamaan ohjeita oikeaan syömiseen. Selvää kuitenkin on, että syömisen pitäisi olla säännöllistä ja tapahtua samaan kellonaikaan.
 – Vanha neuvo pätee, eli ei illalla kovin raskasta ruokailua. Ei ole myöskään järkevää aloittaa syömistä vaikka sunnuntaisin vasta kello 12 ja syödä muina päivinä säännöllisesti. Ruokailu pitäisi tapahtua aina samaan kellonaikaan, eikä ainakaan saisi syödä koko ajan eli kellon ympäri. Silloin altistuu varmasti ylipainolle ja sen tuomille sairauksille, neuvoo Saaresranta.
 Uniapneassa painonhallinta korostuu, vaikka muillakin kuin uniapneapotilailla uni on häiriintynyt muun muassa stressin vuoksi.
 – Kaksi kolmasosaa uniapneapotilaista on ylipainoisia. Kolmasosa on kuitenkin normaalipainoisia. Uniapneaan liittyy aina rakenteellinen ahtaus ylähengitysteissä. Toisaalta hengityksen säätely voi olla poikkeavan herkkää tai havahdumme tavallista herkemmin, kertoo Saaresranta.
 Professori Tarja Saaresranta esittelee sairaanhoitajaopiskelija Marja Rouhiaiselle, miten CPAP-laitetta käytetään. Rouhiainen kokeili laitetta ensimmäistä kertaa, ja oli tyytyväinen siihen, miten helppoa hengittäminen sen avulla oli. Minna Rosvall / Yle
 Uniapneasta on kyse, jos katkoksia on vähintään viisi tunnin aikana. Silloin pitää olla myös selvästi oireita, jotta sitä hoidetaan.
 – Tärkeintä on ehkäisy. Jos huomaat kuorsaavasi tai joku kertoo, että sinulla on katkoksia, elintaparemontti olisi ensisijainen juttu. Toivottavasti se riittää, ettei tarvita lääkäriä tai hammaslääkäriä.
 Olli Lindholmin kuolema näkyy yhä uniapnea-diagnoosien määrässä
 Muusikko  Olli Lindholmin  kuolema ja sen liittyminen hänen sairastamaansa uniapneaan näkyy yhä terveydenhoitoyksiköissä eri puolilla maata. Pelkästään Varsinais-Suomessa on lähes 16 000 CPAP-laitteen ja yli 2 000 uniapneakiskon käyttäjää.
 Uniapneaa kutsutaan jo kansantaudiksi, sillä  lieviä oireita on noin 1,5 miljoonalla suomalaisella.
 Professori Tarja Saaresrantaa miesten vyöry hoitoihin ei yllättänyt. Hän tietää tutkimusten perusteella, että maailmanlaajuisesti suurin osa uniapneapotilaista on diagnosoimatta.
 Koska väestön paino nousee, uniapneapotilaita riittää jo siitä syystä. Lähetteiden määrä on viimeisen vuoden aikana jonkin verran tasaantunut.
 – Uniapnean oireita on väsymys, joka haittaa selvästi elämää. Kannattaa muistaa, että uniapnea ei ole tavallisin väsymyksen syy. Ennen unirekisteröintiä pitää selvittää, onko diabetesta, kilparauhasen vajaatoimintaa, stressiä, masennusta tai anemiaa. Nämä ovat tavallisimpia syitä väsymykseen.
 Markkinoilla on paljon laitteita, joilla voi itse seurata untaan. Tarja Saaresranta kannustaa kriittisyyteen laitteita kohtaan.
 – Kollega kertoi käyttäneensä erästä laitetta lukiessaan täysin virkeänä romaania. Laite väitti, että hän on unessa. Kyllä jokainen tietää, onko aamulla virkeä, onko nukkunut riittävästi, onko uni ollut hyvänlaatuista. Jollekin saattaa tulla lisää stressiä unen seuraamisesta laitteella.
 Korona siirtänyt aikoja keuhkosairauksien osastolla
 Uuden tutkimuksen aloittaminen on yliopistosairaalassa osa arkea, mutta korona vaikeuttaa toimintaa TYKSin keuhkosairauksien osastolla.
 Professori Tarja Saaresranta kertoo, että keuhkosairauksien osastolla on usein tarvittu kolmasosa vuodepaikoista koronapotilaiden hoitoon, ja muiden potilaiden aikoja on jouduttu perumaan.
 Saaresranta muistuttaa, että Suomessa ja maailmalla tehtyjen tutkimusten mukaan uniapneapotilailla on riski sairastua koronaan.
 – Kovasti kannustan kaikkia rokottautumaan. Rokottamattomat voivat tartuttaa riskipotilaita, ja muut sairaat potilaat joutuvat kärsimään. He eivät pääse ajoissa hoitoon, koska hoidamme koronapotilaita. Teho-osastolla ja myös keuhkosairauksien sekä infektiosairauksien osastoilla paikat eivät tahdo millään riittää, kertoo Tarja Saaresranta.
 Nyt käynnistyvän tutkimuksen toteuttavat TYKS/Medisiininen toimialue, Keuhkosairauksien vastuualue yhteistyössä Turun yliopiston Unitutkimuskeskuksen, Tietotekniikan laitoksen ja Lääketieteellisen mikrobiologian ja immunologian sekä Helsingin yliopiston Ihmisen mikrobiomit –tutkimusohjelman kanssa.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 28.10. kello 23.
 Lue lisää:
 Uniapneasta tuli uusi kansantauti – sairaanhoitopiirit taltuttavat läheteruuhkaa viilaamalla hoitokäytäntöjä
 Uniapneapotilas, käytätkö CPAP-laitetta riittävän pitkään? Alle neljä tuntia yössä ei riitä, osoittaa tuore tutkimus
 Uniapnea voi olla koronainfektion pahenemisen riskitekijä

Unen ja ruokailurytmin yhteisvaikutuksia tutkitaan Turussa – hyvinvoinnin palapeliä kootaan kuvaamalla ruoka-annokset kännykkäsovellukseen


Measuring, testing, navigating and control equipment

Radiouutisten kello 17 lähetyksen suorassa kirjeenvaihtajahaastattelussa 27.10.2021 sanottiin virheellisesti, että Kiina olisi ensimmäinen maa, joka järjestää kesä- ja talviolympialaiset. Todellisuudessa Peking on ensimmäinen kaupunki, joka isännöi sekä kesä- että talviolympialaisia.

Oikaisu radiouutisiin kello 17


Summary: Muutaman viime vuoden aikana veroviranomaiset ovat saaneet tietoja sadoista suomalaisista, joilla on ollut rahaa ulkomaisilla tileillä verottajalta piilossa.

Päijät-Hämeen käräjäoikeus pohtii parhaillaan, onko sahateollisuudessa aiemmin toiminut liikemies, teollisuusneuvos  Keijo Kopra  verorikollinen vai ei . Syyttäjä vaatii törkeästä veropetoksesta ehdotonta vankeutta. Puolustus kiistää syytteet täysin.
 Tunnettu liikemies  Antti Lagerroos  sai vuoden ehdollisen vankeustuomion törkeästä veropetoksesta Helsingin käräjillä 21. lokakuuta. Lagerroos on ilmoittanut tyytymättömyytensä tuomioon, joten asia käsitellään todennäköisesti vielä korkeimmissa oikeusasteissa.
 Molemmissa tapauksissa on kyse ulkomaisista rahatileistä, tosin Kopran syytteessä on mukana myös toinen kotimainen linja. Kopra ja Lagerroos ovat esimerkkejä tapauksista, joita Suomen käräjäoikeudet nyt pähkäilevät.
 Suomen valtion kannalta ulkomailla piileskelevät tilit tarkoittavat rahanmenoa. Verohallinnon selvityksen mukaan  Suomi menettää mahdollisesti satoja miljoonia  veroeuroja verokeitaiden vuoksi.
 Lakiesitys sai veronkiertäjät paljastamaan tilitietojaan
 Verottaja alkoi saada yhä paremmin tietoja suomalaisten ulkomaisista tileistä kolmea kautta.
 2010-luvulla kansainvälinen paine sai useat valtiot, muun muassa Sveitsin, avaamaan pankkisalaisuuttaan verottajien hyväksi.
 Lisäksi erilaiset dokumenttivuodot, kuten  Panaman paperit ,  Paratiisin paperit  ja viimeisimpänä  Pandoran paperit  paljastivat myös suomalaisten veroparatiisitilejä.
 Juha Sipilän  hallituksen kaavailema tehokkaan katumisen armahduslaki sai jotkut suomalaiset esille ennenaikaisesti. Lain ajatuksena oli, että vapaaehtoisesti itsensä ilmiantaneet veronkiertäjät selviäisivät vain veronkorotuksilla eikä heitä vietäisi käräjille. Hallitus kuitenkin perui kohua aikaan saaneen lakiesityksensä.
 Jo pelkkä esitys sai kuitenkin useat ulkomailla tilejään pitäneet paljastamaan tilitietojaan. Myös teollisuusneuvos Keijo Kopra myönsi Päijät-Hämeen käräjillä, että lakiehdotus sai hänet kertomaan verottajalle tilitietojaan.
 Lue lisää:   Verokatujien ikävä yllätys: lähes kolmekymmentä joutuu poliisitutkintaan  (2016)
 Teollisuusneuvos Keijo Kopraa syytetään Päijät-Hämeen käräjillä lähes puolentoista miljoonan euron verovälttelystä. Juha-Petri Koponen / Yle
 Ohjaus- ja valvontajohtaja  Marko Myllyniemi  Verohallinnosta kertoo, että "katujia" on verohallinnon tiedossa muutamia satoja. Rikosilmoituksia tapauksista on tehty useita kymmeniä.
 Kansainvälisten finanssitietojen kautta nousee verottajan valvontaan 800–1000 henkilöä vuosittain. Tapauksista on tehty useita kymmeniä rikosilmoituksia joka vuosi.
 Veronkorotus tai tuomio
 Jos henkilö jää kiinni ulkomaisista tuloista, joista ei ole maksettu asiallisesti veroja, seuraukset voivat olla joko veronkorotus tai käräjät. Rangaistustyylisen veronkorotuksen määrää verottaja. Veronkiertäjälle tämä on se helpompi tie.
 Veronkorotuksen jälkeen henkilö ei voi enää joutua samasta asiasta käräjille.  Suomalaisessa oikeudessa on "ne bis in idem" -käytäntö , eli samasta asiasta ei voi saada kahta rangaistusta, ja veronkorotus lasketaan rangaistukseksi.
 Käräjille joutuminen on kovempi tie. Tuomio tavallisestakin veropetoksesta on sakkoja tai enintään kahden vuoden vankeusrangaistus. Törkeästä veropetoksesta tulee aina linnatuomio. Vaihteluväli on neljästä kuukaudesta neljän vuoteen.
 Lagerroosin tapauksessa tuomio oli vuosi vankeutta ehdollisena. Kopralle erikoissyyttäjä  Riitta Partia  vaatii ehdotonta vankeustuomiota.
 Johtaja Marko Myllyniemi Verohallinnosta ei pysty kertomaan, kuinka moni verovälttelijä saa veronkorotuksen ja kuinka moni päätyy käräjille. Tilastoja ei ole.
 Rahojen piilottaminen ulkomaille on muuttunut entistä riskialttiimmaksi. Varsinaisia katujia tulee verohallinnon tietoon enää vähän, mutta pankkien uuden avoimuuden kautta veronkiertäjiä paljastuu niin paljon, että suomalaisilla käräjäoikeuksilla riittää töitä.
 Voit keskustella aiheesta torstai-iltaan klo 23:een saakka.

Suomalaiset veronkiertäjät alkoivat jäädä toden teolla kiinni, kun kolme asiaa muuttui – teollisuusneuvosta voi nyt odottaa ehdoton vankeus


Summary: Ylimääräinen jätevesipäästö syntyi Lappeenrannassa yllättäen monen asian summana. Jätehuoltoyhtiö lupaa, ettei tilanne toistu.

Lappeenrannan Rakkolanjokeen ja Haapajärveen pääsi viikko sitten tavallista huonommin puhdistettua jätevettä.
 Lähistöllä asuvan  Jukka Junnikkalan  mukaan tarkkasilmäinen ja -nenäinen luonnossa liikkuja pystyi huomaamaan tilanteen.
 Hänen mukaansa vesi oli harmahtavaa tavanomaisen rusehtavan sijaan, ja myös haju poikkesi tavallisesta.

 Turha kuormitus pitäisi estää
 Lappeenrannan keskustan tuntumassa sijaitsevasta Toikansuon jätevedenpuhdistamosta kaupungin puhdistettu jätevesi johdetaan kapeaan Rakkolanjokeen ja alkupäässä olevaan Haapajärveen. Jokea pitkin vedet päätyvät edelleen Venäjälle ja Itämereen, lähelle Viipuria.
 Rakkolanjoki virtaa Lappeenrannasta Suomenlahteen.  Kalle Purhonen / Yle
 Ympäristötarkastaja  Päivi Uski  Lappeenrannan seudun ympäristötoimesta katsoo, etteivät jo ennestään kuormittuneet vesistöt kestä ylimääräisiä päästöjä.
 – Tällaisista pitäisi päästä eroon. Nämä ovat surullisia ja ei-toivottavia tilanteita, Uski sanoo.
 Päästöstä ei vielä ole lopullisia tutkimustuloksia, mutta puhdistamolta Rakkolanjokeen lähtenyt vesi on ollut ravinteikasta ja bakteeripitoista.
 Uskin mukaan on vaikea arvioida, kuinka pitkään viikon takainen päästö vaikuttaa vesistössä.
 Mitä puhdistamolla tapahtui?
 Päästö syntyi, kun Toikansuon jätevedenpuhdistamon toiminta heikkeni Etelä-Karjalan jätehuollossa tapahtuneen yllättävän tilanteen vuoksi.
 – Etelä-Karjalan jätehuollon Kukkuroinmäen käsittelykeskuksesta jouduttiin laskemaan verkostoon teollisuusjätevesiä, jotka olivat meille tullessaan normaalia väkevämpiä. Puhdistustulos pääsi siksi heikentymään, kertoo toimitusjohtaja  Arto Nikkanen  Lappeenrannan Energialta.
 Jäteveden puhdistuslaatu on normalisoitunut viikossa. Sirkka Haverinen / Yle
 Esimerkiksi fosforia oli yli kaksinkertaisesti verrattuna siihen, mitä ympäristölupa sallii. Muutos oli sen verran suuri, että tilanteesta täytyi ilmoittaa ympäristöviranomaisille ja sen vaikutuksia seurataan.
 – Poikkeamailmoitus pitää aina tehdä, mutta isossa kuvassa puhdistamo on toiminut normaalisti, joten emme puhu kovin vakavasta tilanteesta, Nikkanen sanoo.
 Hän kuvailee poikkeamaa lyhytaikaiseksi. Jäteveden puhdistuslaatu on tasoittunut viikon mittaan normaaliksi.
 Mitä jätehuollossa tapahtui?
 Etelä-Karjalan jätehuollon toimitusjohtaja  Mika Suomalainen  kuvailee viimeviikkoista tilannetta erikoiseksi monen sattuman summaksi.
 Tapahtumaketju lähti liikkeelle, kun Lappeenrannan Joutsenon Kukkuroinmäellä sijaitsevat jätehuollon sade- ja jätevesien keruualtaat alkoivat syyssateiden takia täyttyä.
 Vettä ryhdyttiin pumppaamaan kohti jätevedenpuhdistamoa muutaman kuukauden tauon jälkeen. Samalla viime kesänä puhdistettu, Saimaan kanavan alittava jätevesiputki pääsi ensimmäistä kertaa tositoimiin – ja yllätti tehokkuudellaan.
 – Vettä meni putken kautta paljon enemmän kuin mihin olemme tottuneet. Nähtävästi samalla kävi myös niin, että loput, putkessa vuosikausia muhineet kiintoaineet lähtivät liikkeelle, Suomalainen kertoo.
 Etelä-Karjalan jätehuolto ja Toikansuon jätevedenpuhdistamo pitävät tiiviisti yhteyttä toisiinsa. Esimerkiksi jätevesien pumppaamisesta varoitettiin puhdistamoa etukäteen. Sirkka Haverinen / Yle
 Soppaa sakeutti se, että Kukkuroinmäen keruualtaisiin joudutaan tällä hetkellä ohjaamaan tavallista enemmän väkeviä eli paljon ravinteita sisältäviä jätevesiä Kukkuroinmäen biokaasulaitokselta.
 Tavallisesti ne menisivät teollisuuden hyötykäyttöön, mutta biokaasulaitoksella parhaillaan tehtävien muutostöiden vuoksi hyötykäyttö on tauolla.
 Viimeviikkoisen kaltaisten päästöjen ei kuitenkaan pitäisi toistua, Suomalainen lupaa.
 – Meillä on nyt käytössä laitteisto, joka esikäsittelee pumpattavan veden ja ottaa kiintoaineksen 97-prosenttisesti pois. Tällaista tilannetta ei pääse enää tapahtumaan, ellei tule laiterikkoa, mutta laitteistot on myös varmistettu, hän kertoo tehdyistä toimenpiteistä.
 Lappeenrannassa on keskusteltu viime vuosina vilkkaasti jätevesien puhdistamisesta. Toikansuon puhdistamo on tulossa käyttöikänsä päähän, eikä uuden puhdistamon sijoituspaikasta ole vielä varmuutta.
 Lue lisää:
 Uuden jätevedenpuhdistamon vaihemaakuntakaavaehdotus nähtäville – puhdistamoa sovitellaan Hyväristönmäelle ja Kukkuroinmäelle
 Asukkaat raivostuivat naapuriin kaavaillusta jätevedenpuhdistamosta, joka pilaisi maalaisidyllin: "Tästä ei saa kirjoittaa eikä olla eri mieltä"
 Päätös Lappeenrannan jätevedenpuhdistamon sijainnista siirtyy jälleen – KHO palauttaa asian uudelleen hallinto-oikeuden käsittelyyn
 Lappeenranta joutuu etsimään jätevedenpuhdistamolle uutta paikkaa − Hyväristönmäen ympäristölupa nurin
 Korkein hallinto-oikeus: Lappeenrannan Hyväristönmäen jätevedenpuhdistamon kaava ei käy

Jätevettä pääsi kapeaan jokeen reilusti yli sallitun – ympäristötarkastajan mukaan luonto ei tätä enää kestä: "Nämä ovat surullisia tilanteita"


Summary: Helsingin varhaiskasvatuksen tilanne uhkaa pahentua entisestään, koska varhaiskasvatukseen tulevien lasten määrän ennustetaan lähivuosina kasvavan. Kaupunginvaltuuston suurimpien poliittisten ryhmien puheenjohtajat ovat huolissaan tilanteesta.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Helsingin varhaiskasvatuksen työntekijäpulasta ja liian vähistä resursseista on käyty viime ajat vilkasta keskustelua.
 Huolensa ongelmista ja varhaiskasvatuksen tulevaisuudesta esitti  Ylen jutussa  tänään keskiviikkona myös kasvatuksen ja koulutuksen apulaispormestarina vastikään aloittanut  Nasima Razmyar  (sd.).
 Razmyar kuvali varhaiskasvatuksen tilannetta korttitaloksi, joka voi jopa romahtaa lähivuosina. Hänen mukaansa vaarana on, ettei Helsinki kohta selviä edes lakisääteisistä tehtävistä varhaiskasvatuksessa.
 Helsingin tilanne uhkaa pahentua entisestään, koska varhaiskasvatukseen tulevien lasten määrän ennustetaan lähivuosina kasvavan.
 Helsingin kaupunginvaltuuston suurimpien poliittisten ryhmien puheenjohtajat jakavat Razmyarin huolen.
 Razmyar kuitenkin korosti, että kaikki ongelman ratkaisun avaimet eivät ole kaupungin omissa käsissä. Hänen mukaansa valtiovallan pitäisi lisätä alan koulutuksen aloituspaikkoja Helsingissä. Hänen mielestään asiasta ei pitäisi tehdä aluepoliittista kysymystä.
 Vihreät: "Täytyy ehdottomasti tehdä yhteistyötä hallituksen kanssa"
 Vihreiden valtuustoryhmän puheenjohtaja  Reetta Vanhanen  sanoo, että varhaiskasvatuksen onnistuminen on yksi valtuustokauden tärkeimmistä asioista ja ongelmiin pitää hakea ratkaisuja mahdollisimman nopeasti.
 Palkka on yksi työvoimapulaa aiheuttava tekijä. Vanhasen mukaan jo käynnissä olevaa kaupungin palkkakehitysohjelmaa pitää jatkaa. Kaupungin palkkakehityssuunnitelman avulla nostetaan palkkausta niissä ammattiryhmissä, joihin kaupungin on vaikeaa löytää työntekijöitä.
 Tänä vuonna kaupunki huomioi erityisesti hoitohenkilöstön saatavuutta. Yksi suuri henkilöstöryhmä ovat lastenhoitajat.
 Vanhasen mukaan ilman koulutuspaikkojen lisäämistä ongelma ei kuitenkaan ratkea.
 – Tässä täytyy ehdottomasti tehdä yhteistyötä maan hallituksen kanssa, Vanhanen sanoo.
 Vanhanen toteaa, että varhaiskasvatus on jokaisen helsinkiläisen lapsen oikeus ja ammattilaisilla pitää olla mahdollisuus tehdä työnsä hyvin.
 –Toimivalla varhaiskasvatuksella on iso merkitys vanhempien työssäkäynnille ja perheen arjelle, Vanhanen sanoo.
 SDP: Työn organisointia pitäisi parantaa
 SDP:n valtuustoryhmän puheenjohtajan  Eveliina Heinäluoman  mukaan ongelma varhaiskasvatuksessa on se, että työntekijöitä on ylipäätään olemassa liian vähän työntekijämitoitukseen nähden.
 Heinäluoman mielestä myös työsuhdeasunnot voisivat olla yksi hyvä keino houkutella työntekijöitä palkkakehitysohjelman ohella.
 – Tämä on valtakunnallinen ongelma eli jos joku kunta korottaa palkkaa, erittäin haluttu työvoima liikkuu sen perässä, mikä taas hankaloittaa tilannetta toisella paikkakunnalla, Heinäluoma sanoo.
 Hän kannattaa myös oppisopimuskoulutusta, jonka avulla lastenhoitajista saadaan koulutettua lastentarhanopettajia.
 Miten Heinäluoma parantaisi juuri helsinkiläisten päiväkotien tilannetta, kuten työskentelyolosuhteita niissä?
 Hänen mielestään työn organisointia pitäisi parantaa.
 – Nyt on keskusteltu esimerkiksi kulutushyödykehankinnoista, kuten vaikkapa vessapaperihankinnoista. Tällaiset hankinnat kannattaa tehdä keskitetysti, jotta päiväkodissa jää henkilöstöllä, sekä johdolla että muilla työntekijöillä aikaa keskittyä omaan työhönsä, hän sanoo.
 Pitäisikö helsinkiläisiin päiväkoteihin tehdä ratsia, jotta selviäisi, millaiset työolosuhteet niissä on ja millaisia eroja esimerkiksi johtamisessa on eri päiväkotien välillä?
 – En kutsuisi sitä ratsiaksi, mutta olen tekemässä kiertueen erilaisiin päiväkoteihin ja tutustumassa niiden arkeen ja olosuhteisiin. Olen jo ollut moneen päiväkotiin yhteydessä, hän kertoo.
 Kokoomus: Muuntokoulutus avuksi
 Kokoomuksen valtuustoryhmän puheenjohtajan,  Maarit Vierusen  mukaan nyt jo käytössä olevaa kaupungin palkkakehitysohjelmaa pitäisi ehdottomasti jatkaa.
 – Kentältä tulee myös viestiä, että työvaatteiden pitäisi tulla työnantajan puolelta. Se voi tuntua joistakin pieneltä asialta, mutta se voi olla iso asia, hän sanoo.
 Vierunen kannattaa myös lastenhoitajien muuntokoulutusta varhaiskasvatuksen opettajiksi.
 – Se voisi olla motivoivaa, jos päiväkodeissa jo töissä olevat ja työstänsä pitävät ihmiset voisivat päivittää osaamistaan.
 Vierusella ei ole valmiita vastauksia siihen, miten kaikilla alueilla päiväkoteihin saadaan osaavaa henkilökuntaa, jotta kaupunkilaisilla olisi tasavertainen mahdollisuus saada yhtä laadukasta varhaiskasvatusta lähipäiväkodissa.
 Lasten määrä Helsingin varhaiskasvatuksessa kasvussa
 Varhaiskasvatus on siis korostetusti tapetilla kuluvalla valtuustokaudella, koska Helsinki pyrkii kaupungin strategian mukaisesti nostamaan varhaiskasvatukseen osallistuvien määrää. Taustalla on ajatus esimerkiksi maahanmuuttajien sujuvammasta integroitumisesta yhteiskuntaan ja työelämään.
 Kehityksen vauhditamiseksi kaupunki päätti poistaa Helsinki-lisän maksamisen yli yksivuotiaille viime kesäkuusta alkaen. Yhdestä kolmeen vuotiaiden osalta osallistumisaste on Helsingissä selvästi muihin pohjoismaihin verrattuna edelleen varsin alhainen.
 Ennakkotiedon mukaan elokuussa 2021 kaupungin päiväkodeissa olevien yksivuotiaiden osallistumisaste oli 37 prosenttia, kun elokuussa 2020 luku oli 34 prosenttia. Määrä nousi kolme prosenttiyksikköä. Suunta on ollut saman kaltainen aiempina vuosina.
 Apulaispormestari Nasima Razmyar ja valtuustoryhmien puheenjohtajat kuitenkin muistuttavat, että viime vuosina on myös onnistuttu tekemään paljon. Päiväkotipaikkojen määrää lisättiin vuosien 2017-2020 aikana 4000 uudella paikalla. Vuonna 2021 paikkamäärä kasvoin 800 uudella päiväkotipaikalla.
 Razmyarin mukaan tulevaisuudessa ongelmia voi aiheutua myös siitä, että varhaiskasvatuslaki edellyttää korkeakoulutetun henkilöstön määrän kasvua varhaiskasvatuksessa vuoteen 2030 mennessä.
 Varhaiskasvatuksen opettajia tarvitaan sadoittain lisää
 Helsinkiläisissä varhaiskasvatusyksiköissä työskentelevistä kahdella kolmasosalla pitää olla joko varhaiskasvatuksen opettajan tai -sosionomin koulutus. Suurin osa varhaiskasvatuksen korkeakoulutetuista tulee olemaan varhaiskasvatuksen opettajia ja kolmasosa olisi lastenhoitajia.
 Helsingissä on nykyisellään töissä 2 500 varhaiskasvatuksen opettajaa. Lain edellyttämä määrä vaatisi vuoteen 2030 jopa saman määrän lisää.
 Varhaiskasvatuksen aloituspaikkoja on yliopiston suomenkielisellä puolella ollut vuosittain 140 ja ruotsinkielisellä linjalla 30.
 Erillisrahoituksella aloituspaikkojen määrää on saatu lisättyä vuosille 2021–2024, mutta Razmyarin mukaan määrää pitää nostaa pysyvästi. Hän sanoo, että paikkoja tarvitaan Helsinkiin, eikä tästä pitäisi tehdä aluepoliittistä kysymystä, koska Helsingissä lasten määrä kasvaa.
 Helsingin päättäjät peräävät maan hallituksen vastaantuloa myös lastenhoitajien muuntokoulutuksen järjestämiseksi. Lastenhoitajien kouluttaminen varhaiskasvatuksen opettajiksi työn ohella maksaa ja muuntokoulun rahoituksesta ei ole tällä erää varmuutta 2023 jälkeen.
 Voit keskustella aiheesta torstaihin 28.10.2021 kello 23 saakka.
 Lisää aiheesta:
 Lapset jäävät päiväksi kotiin, perheille maksetaan takaisin luvatusta hoitopaikasta – Oulussa varhaiskasvatus on kriisiytymispisteessä
 Varhaiskasvatuksen työvoimapula syvenee – opettaja: "Kuka tätä työtä tekisi, jos minä kävelen ulos päiväkodista?"
 Varhaiskasvatuslaki vaatii jälleen remontin, sanovat asiantuntijat – päiväkotien henkilöstömitoitukseen jäi porsaanreikä

 Päiväkotien henkilöstömitoituksesta ei saa poiketa enää edes sairaustapauksissa – moni kunta on vaikeuksissa, kun sijaisia ei ole

Varhaiskasvatuksen tilanne Helsingissä on niin huono, että sen pelätään romahtavan – Kysyimme, miten kaupungin päättäjät aikovat ratkoa asiaa


Summary: Saksaa 16 vuotta luotsannut liittokansleri Angela Merkel tunnetaan jakkupuvuistaan. Koko kansan “mutsi” ja tiukan linjan asianainen on mainettaan värikkäämpi.

Saksan kristillisdemokraattinen unioni (CDU)

Saksalaiset saavat pian totutella uuteen arkeen, kun vuosikausia Saksaa hallinnut liittokansleri  Angela Merkel  luovuttaa vallan seuraajalleen.
 Merkel on luotsannut Euroopan suurimman talouden läpi maailmanlaajuisen finanssikriisin ja siirtolaiskriisin sekä kohdannut koronapandemian Saksan ruorissa.
 Mullistuksia täynnä olevassa maailmassa saksalaiset ovat saaneet luottaa siihen, että ainakin yksi asia pysyy ennallaan: Merkel esiintyy tavaramerkikseen muodostuneissa jakkupuvuissa.
 Fashion Finlandin päätoimittaja  Sami Sykkö  kuvailee Merkelin tyyliä samoilla sanoilla kuin hänen politiikkaansa: jatkuva, pysyvä ja luotettava.
 – Hän on valinnut sellaisen tyylin, jossa huomio ei koskaan kiinnity pääasiassa vaatteeseen vaan hänen asiaansa.
 Sykön mukaan Merkelin linja pukeutumisessa on pysynyt samana koko tämän liittokansleriajan.
 Tätä asetelmaa kutsutaan "Merkelin kolmioksi": sormet limittäin ja peukalot nojaavat toisiinsa. EPA-EFE/All Over Press
 Naispoliitikolle ei kuitenkaan sallita liian näyttävää pukeutumista. Tämän läksyn Merkel oppi vuonna 2008 osallistuessaan Norjan uuden kansallisoopperan avajaisiin Oslossa. Merkelin puvun antava kaula-aukko herätti mediahuomiota eri puolilla Eurooppaa.
 Saksalainen Die Welt -sanomalehti kysyi "kuinka paljon rintavakoa kanslerin pitäisi näyttää?" ja brittiläinen Daily Mail -lehti  ivaili Merkelin avoimen dekolteen olevan joukkotuhoaseisiin verrattavissa oleva häiriötekijä .
 – Tässä on vain kyse siitä, että Saksan liittokansleri on nainen. Jos kyseessä olisi mies, tällaista keskustelua ei käytäisi, Merkel sanoi ZDF-televisiokanavalle uutistoimisto  Reutersin mukaan .
 Liittokansleri Angela Merkel ja Norjan pääministeri Jens Stoltenberg Oslon uuden oopperan avajaisissa elokuussa 2008. Sigurdson Björn / AOP
 Politiikan voimanainen kommentoi politiikan kaksinaismoralismia Die Zeit -lehdelle vuonna 2019.
 – Miehelle tummansinisen puvun käyttäminen sata päivää peräkkäin ei ole ongelma, mutta jos käytän samaa bleiseriä neljä kertaa kahdessa viikossa, kansalaiset kirjoittavat minulle, Merkel sanoi lehdelle  Financial Times -lehden mukaan .
 Merkel lisäsi Die Zeitille, että auktoriteetin esiin tuominen on jotain, mikä pitää oppia.
 Pääministereistä löytyy tyylitaitureita
 Poliittikkojen suhtautumien pukeutumiseen vaihtelee käytännönläheisestä muotitietoiseen.
 – Ne, jotka ovat pukeutumisesta kiinnostuneita ja taitavia, käyttävät sitä yhtenä keinona politiikan tekemisessä, Sykkö sanoo.
 Britannian rautarouva, entinen pääministeri  Margaret Thatcher  oli aikanaan hyvinkin kiinnostunut pukeutumisesta, Sykkö kertoo.
 Thatcher muistetaan valtavaksi kammatuista hiuksistaan ja helminauhoistaan.
 – Hän oli erittäin elegantti pääministeri, Sykkö sanoo.
 Vuosikymmeniä myöhemmin silloinen Britannian pääministeri  Theresa May  asteli julkisuuteen näyttävissä kengissä.
 – Hänellä oli aina erittäin jännittävät kenkävalinnat: pantterikenkiä ja kenkiä, joissa oli rusetteja ja solmukkeita, Sykkö sanoo.
 Britannian silloinen pääministeri Theresa May (oik.) ja Singaporen pääministeri Lee Hsien Loong tapasivat Lontoossa huhtikuussa 2018.  Facundo Arrizabalaga / EPA
 Suomen pääministerin  Sanna Marinin  pukeutumisesta näkee Sykön mukaan, että hän miettii tarkkaan asuvalintansa.
 – Nythän me nähtiin  Maria Veitolan  yökylävierailussa, että jopa Sanna Marinin uimapuku on todella tyylikäs.
 Miksi naisten pukeutumista seurataan tarkemmin kuin miesten?
 – Naisten asut ovat jännittävämpiä ja kiinnostavampia kuin miesten. Miesten asut on vaan niin tylsiä. Useimmiten ne ovat tummia pukuja. Ei niissä ole paljon puhumista, Sykkö sanoo.
 Merkel erottuu kirkkaanpunaisessa takissa G7-johtajien kokouksessa Cornwallissa tänä kesänä. AOP
 Liittokansleri mainettaan värikkäämpi
 Vaikka Merkel on tukeutunut 16 vuoden ajan liki samanmalliseen asuun, hänen vaatekaappinsa on ollut kirjava.
 – Hän on vetänyt meitä nenästä. Meille on syntynyt mielikuva, että hän on hyvin harmaa pukeutuja kun itse asiassa hän onkin hyvin värikäs.
 Merkelin myös uskotaan käyttäneen värejä viesteinä.
 – On epäilty, että hän käyttää laventelinsävyä, jos edessä on vaikeat neuvottelut. Ikään kuin rentouttamaan tunnelmaa.
 EU-maiden johtajat osoittivat Merkelille suosiota seisten viime viikolla huippukokouksessa Brysselissä. Lokakuun huippukokous jää Merkelin viimeiseksi, jos Saksan hallitusneuvottelut saadaan valmiiksi ennen seuraavaa huippukokousta. Se on joulukuun puolivälissä.
 Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Charles Michel  ei säästellyt ylisanoja, kun hän piti jäähyväispuhetta Merkelille.
 – Eurooppa-neuvosto ilman Angelaa on kuin Rooma ilman Vatikaania tai Pariisi ilman Eiffel-tornia, Michelin kerrottiin sanoneen huippukokouksessa.
 Monelle saksalaiselle uusi vuosi valkenee pian ilman koko kansan “mutsia” (Mutti) ja tämän kirjavia jakkupukuja.
 Voit keskustella aiheesta 28.10.2021 kello 23 asti: mitä ajattelet siitä, että naispoliitikkojen pukeutumista ruoditaan julkisuudessa?
 Lue myös :
 Pääministeri Marin hyvästeli kautensa päättävän liittokansleri Merkelin
 Maailman mahtavimman naisen tekstiviestit muuttivat todennäköisesti historiaa – tämä juttu paljastaa, miten Angela Merkel hoiti asioita kulisseissa

Liittokansleri Angela Merkelin värisuora: vuodet vierivät, mutta jakku pysyi – viestinä oli jatkuvuus ja luotettavuus, arvioi muodin asiantuntija


Summary: Seinäjokelainen paloturvallisuusalan konsultti kertoo kokemuksistaan nimellään ja kasvoillaan. Kuuntele, miksi Terence Sam toivoo, että häirinnästä keskustellaan.

Seinäjokelainen  Terence Sam  kertoo pelastusalalla kokemastaan rasismista ja häirinnästä  Ylen haastattelussa .
 Vähättelevien puheiden, häirinnän tai suunsoiton kohteena voivat Samin mukaan olla niin kollegat kuin hekin, joita lähdetään auttamaan. Sam pitääkin suunsoittoa liian kevyenä ilmaisuna pelastuslaitosten puhekulttuurille.
 – Välillä naureskeltiin, mutta osa oli ihan tosissaan siinä, että naiset eivät kuulu palokuntaan tai eivät osaa ajaa. Käytettiin rasistista kieltä ja asioita ihmisistä, kuten että he eivät ansaitsisi apua, kun "on taas paistettu hellalla pihviä ilman paistinpannua", Sam kertoo.
 Lue seuraavaksi :  Kähmintää, rivoja ehdotuksia ja pornon katselua paloasemalla – 21 pelastustoimen ja ensihoidon työntekijää kertoo kokemuksistaan Ylelle
 Sam on toiminut sopimuspalokuntatyössä ja ollut töissä Pohjanmaan pelastuslaitoksella. Nykyisin hän toimii paloturvallisuusalan konsulttina.
 Hän haluaa kertoa kokemuksistaan omalla nimellään ja kasvoillaan, koska toivoo ulostulonsa auttavan pelastusalan kulttuurin muuttamisessa. Samin toiveena on, että alalla otettaisiin käyttöön esimerkiksi mahdollisuus ilmoittaa häirintätilanteista anonyymisti.
 – Puhutaan vähemmistöstä, joka toimii väärin. Kehotan alalla toimivia hyviä tyyppejä astumaan esiin ja sanomaan, että nyt riittää – tämä ei ole hyväksyttävää toimintaa.
 – Toivon, että pelastusalan arvot oikeasti näkyisivät myös tässä asiassa, Sam sanoo.
 Pohjanmaan pelastuslaitoksen pelastusjohtaja ei kommentoi yksittäistä tapausta, mutta pahoittelee kokemusta rasismista. Pelastusjohtajan kommentti asiaan on luettavissa  tässä jutussa .
 Lue seuraavaksi :
 Yle selvitti: Seksuaalisesta häirinnästä ilmoitetaan pelastusalalla vain harvoin – "Yleensä vastaus on, että en halunnut vaikeuttaa uraani"
 Ministerit pelastusalan ahdistelusta: Ohisalo vaatii nopeaa puuttumista, Sarkkinen kutsuu alan edustajat koolle
 Pelastusalan ylin johto ja järjestöt tuomitsevat alalla ilmenneet seksuaaliset häirintätapaukset – pelastusylijohtaja: Asia on erittäin vakava
 Ilmiantokanava tulee pakolliseksi kuntiin ja suurempiin yrityksiin – Kokkolassa järjestelmä on pian valmis, Vaasassa vasta selvitetään

Terence Sam kertoi pelastusalalla kokemastaan häirinnästä ja rasismista Ylelle: "Toivon hyviä tyyppejä astumaan esiin ja sanomaan, että nyt riittää"


Summary: Valtioneuvosto päättää nimityksestä huomenna. Kansliapäällikkö on ministeriön korkein viranhaltija.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Valtioneuvosto päättää torstaina, kuka johtaa puolustusministeriötä seuraavat viisi vuotta. Ylen tietojen mukaan puolustusministeri  Antti Kaikkonen  (kesk.) esittää tehtävään  Esa Pulkkista .
 Pulkkinen on nykyisin puolustusministeriössä ylijohtajana, ja hän on puolustuspoliittisen osaston osastopäällikkö. Sotilasarvoltaan hän on kenraaliluutnantti.
 Tehtävään haki kahdeksan henkilöä, muun muassa apulaisosastopäällikkö  Janne Kuusela  ja hallitusneuvos  Hanna Nordstöm .
 Kansliapäällikkö johtaa ministeriötä virkamiehenä. Hänen työpöytänsä kautta kulkevat käytännössä kaikki ministeriön tärkeimmät päätökset.
 Pulkkisella on monipuolinen kokemus sekä puolustusministeriöstä että puolustusvoimista. Hän on pitkään ollut johtavissa virkatehtävissä puolustusministeriössä. Puolustusvoimissa kotimaassa hän on ollut esimerkiksi Sodankylän Jääkäriprikaatin komentajana.
 Kansainvälistä kokemusta Pulkkiselle on kertynyt lukuisista EU-tehtävistä, viimeksi hän oli EU:n sotilasesikunnan päällikkönä 2016–2020. Pulkkinen on valmistunut sotakorkeakoulusta, ja hänellä on opintoja myös Geneven ja Harvardin yliopistoista.
 Tällä hetkellä kansliapäällikkönä on  Jukka Juusti,  taustaltaan insinöörikenraalimajuri. Juustin viisivuotiskauden piti päättyä jo viime vuonna, mutta tehtävää jatkettiin vuodella, koska hävittäjähankinta on kesken.
 Suomen on tarkoitus päättää uudesta hävittäjästä joulukuussa. Uudesta hävittäjästä päättää valtioneuvosto, puolustusministeriön esityksestä.
 Tällä kertaa valintaan ei liittyne yllätyksiä, sillä Pulkkista pidetään hakijoista ylivoimaisena. Kun nykyinen kansliapäällikkö Juusti nimitettiin Sipilän hallituksen aikana, kansliapäällikkönimitys jäi kerran hallituksen pöydälle. Tuolloin puolustusministeri  Jussi Niinistö  (ps.)  nosti Juustin virkaan  ohi silloisen kansliapäällikön  Arto Rädyn .
 korjaus 27.10.2021: korjattu Juustin sotilasarvo

Ylen tiedot: Puolustusministeriön kansliapäälliköksi nousee Esa Pulkkinen


Summary: Yhä useampi suomalainen harkitsee adoptointia yksin. Yksin adoptoiva voi kuitenkin joutua erilaisten haasteiden eteen, sillä vaihtoehtoja on vähemmän ja järjestelmä suosii kahden vanhemman perheitä.

Kaisla Kauppinen  oli 15-vuotias, kun hän ymmärsi ettei halua biologisia lapsia.
 Syitä on monia, mutta yleisesti Kauppinen kertoo, että hänelle ei ole tärkeää, että lapsi olisi geneettisesti oma.
 – Synnytys ei ole kokemuksena kiinnostava, hän toteaa.
 Kauppinen on 20-vuotias ja seisoo yhä teini-ikäisten ajatustensa takana. Biologinen lapsi ei kiinnosta, mutta adoptio tuntuu omalta. Perimmäinen syy on auttaminen: hän haluaa osaltaan tarjota lapsille ja nuorille oikeanlaista tukea.
 Kuuntele alta miksi Kaisla Kauppinen etsii nyt kummilasta ja kuinka hän uskoo sen auttavan adoptoinnissa:
 Kaisla Kauppinen on haaveilun lisäksi myös selvittänyt adoption kriteerejä. Hän listaa muun muassa sen, ettei adoptiovanhemmalla ole rikosrekisteriä eikä mielenterveysongelmia ja myös tulotason olisi hyvä kohtuullinen.
 Yksi kriteeri on kuitenkin hänelle ajankohtaisin: lapsen saa adoptoida Suomessa vasta, kun on täyttänyt 25.
 – Mielestäni 25 vuotta on aika korkea. Varsinkin jos otetaan huomioon, että adoptioprosessit kestävät niin kauan.
 Kauppinen ajattelee, että realistisesti hän saattaa joutua odottamaan vielä kymmenen vuotta, ennen kuin saa lapsen kotiin. Hän toivoo saavansa adoptioprosessin alulle mahdollisimman pian.
 – Lähinnä tässä odottelen sitä 25 vuoden täyttymistä.
 Sinkku ei saa adoptoida
 Kauppinen kertoo, että haluaisi olla alkuun sijais- tai tukiperheenä, koska adoptoinnissa voi kestää. Adoptointi voisi tapahtua parisuhteessa tai yksin, mutta yksi kriteeri parisuhteelle on.
 – Minulla ainoana vaatimuksena on parisuhteessa, että en halua biologisia lapsia. Toki toivon parisuhteelta, että kumppani suhtautuisi positiivisesti adoptoimiseen.
 Kaisla Kauppisen lailla yhä useampi miettii yksin adoptoimista. Usein perheen perustaminen on tullut ajankohtaiseksi, mutta siihen ei ole löytynyt tai haluttu kumppania.
 Adoptioperheet ry:n toiminnanjohtaja  Jenny Nyman  kertoo, että yksin adoptoivalle tilanne voi olla vaikeampi kuin adoptiolapsesta haaveilevalle pariskunnalle. Osa ulkomaisen adoption kohdemaista edellyttää, että lapsen adoptoi naimisissa oleva pariskunta.
 – Niin sanotulla yksinhakijalla valinnanmahdollisuudet ovat rajatumpia, koska he eivät voi adoptoida kaikista samoista paikoista kuin pariskunnat, Nyman toteaa.
 Kaisla Kauppinen ei näe estettä yksin adoptoinnille. Kohdemaa voi olla Suomi tai joku muu, kunhan hän voi tarjota apua sitä tarvitsevalle.  Mimmi Nietula / Yle
 Sosiaalineuvos, adoptiolautakunnan puheenjohtaja  Irene Pärssinen-Hentula  kertoo, että myös Suomessa adoptiolakiin kuuluu tiettyjä periaatteita.
 – Yksi näistä periaatteista on, että lapsi sijoitetaan perheeseen, jossa hän saa kaksi adoptiovanhempaa, jollei ole lapsen edun kannalta erittäin painavia syitä sijoittaa häntä yhden vanhemman perheeseen, hän kertoo.
 Tämän takia kotimaan adoptionhakijoiksi ohjautuu Suomessa käytännössä vain kahden vanhemman perheitä.
 Kaisla Kauppinen kuitenkin uskoo, että lapsi voisi saada tukea läheisten muodostamien verkostojen kautta, vaikka olisi yhden vanhemman perheessä.
 Kriteerien on täytyttävä
 Vuonna 2020 adoptiolautakunta myönsi uusia kahden vuoden mittaisia lupia kansainväliseen adoptioon yhteensä 61 kappaletta. Lisäksi se pidensi 60 adoptioluvan voimassaoloaikaa.
 Näistä luvista yksinhakijoille myönnettiin 18 kappaletta. Vuonna 2019 vastaava määrä oli 14.
 Yksin adoptiota hakevien tulee täyttää kaikki samat peruslähtökohdat kuin pariskuntana hakevien. Heidän täytyy olla oikean ikäisiä, tulla toimeen taloudellisesti, omata oikeat motiivit adoptioon ja ennen kaikkea olla terveitä.
 Usein adoptionhakijoille on kertynyt ikää, monet heistä ovat yli 40-vuotiaita tai lähellä adoptiolain mukaista hakijoiden yläikärajaa, 50 vuotta.
 Ikä tuo mukanaan sen, että ihmisillä on terveysriskejä, kuten kuntoutusta tai hoitoa vaativia sairauksia. Yksin hakeva on yksin vastuussa siitä, että resurssit riittävät lapsen asioista huolehtimiseen.
 – Me pohdimme tätä siksi, että ne lapset, jotka tulevat adoptioon ovat jo menettäneet vanhempansa. Haluamme turvata lapselle sen, että vanhempi on ja pysyy toimintakykyisenä lapsen kasvun aikana, adoptiolautakunnan puheenjohtaja Irene Pärssinen-Hentula selittää.
 Yksinhakijoiden kohdalla toimiva turvaverkosto on myös äärimmäisen tärkeä.
 – Jos sairastuu, se nousee välittömästi keskeiseksi käytännön kysymykseksi. Turvaverkostoa pohditaan kuitenkin myös kahden vanhemman kohdalla, Pärssinen-Hentula kertoo.
 Sosiaalineuvos, adoptiolautakunnan puheenjohtaja Irene Pärssinen-Hentula ei rajoituksista huolimatta halua korostaa, että joku olisi parempi adoptionhakija kuin toinen.
 – En halua ajatella, että joku olisi ideaali. Adoptioperheessä tärkeintä on, että on mahdollista asettaa lapsen tarpeet etusijalle. Adoptioprosessi on aina lasta varten.
 Mitä mieltä olet yksin adoptoimisesta? Voit keskustella aiheesta torstaihin 28. lokakuuta kello 23:een asti.
 Lue lisää:
 Elokuvateatterin portaille Kiinassa hylätty poika sai perheen Siuntiosta: "Seitsemän vuoden lapsettomuuden ja hedelmöityshoitojen jälkeen sain kokea äitiyden"
 Kuinka mies tekee lapsia, kirjoitti sinkku Joonas Pesonen, 28, hakukoneeseen – tämä juttu kertoo kaipuusta isäksi

Kaisla Kauppinen, 20, ei halua biologisia lapsia vaan aikoo adoptoida vaikka yksin – käytännössä adoptiolapsen saa silti vain aviopari


Summary: Menopaussin ohittaneiden naisten luuntiheys pieneni 25 vuoden seurannassa keskimäärin kymmenen prosenttia. Hormonihoito suojasi parhaiten luun menetykseltä.

Naisten luut haurastuvat luultua vähemmän menopaussin jälkeen, paljastaa  Itä-Suomen yliopiston seurantatutkimus . Yliopiston mukaan kyseessä on maailman pitkäkestoisin seurantatutkimus vaihdevuodet ohittaneiden naisten luuntiheyden muutoksista.
 Luun tiheys pieneni 25 vuoden seurannassa keskimäärin kymmenen prosenttia. Aiempien tutkimusten perusteella luun määrän arvioitiin vähenevän jopa 20 prosenttia.
 Tulokset julkaistiin arvostetussa  Journal of Bone and Mineral Research  -lehdessä.
 Luuntiheyteen vaikuttavia riskitekijöitä oli yllättävän vähän, kertoo apulaisprofessori  Joonas Sirola . Merkittävin luun menetykseltä suojaava tekijä oli hänen mukaansa hormonikorvaushoito. Myös painonnousu suojasi luiden haurastumiselta.
 Kuopion osteoporoosin vaaratekijät ja ehkäisy -tutkimus alkoi vuonna 1989, jolloin kaikille silloisen Kuopion läänin 47–56-vuotiaille naisille lähetettiin terveyskysely. Kyselyn sai kaikkiaan 14 200 naista. Kyselyt on toistettu viiden vuoden ajan.
 Lisäksi yli 3000 naiselle on tehty viiden vuoden välein luuntiheysmittauksia.
 Tutkimus jatkuu edelleen. Tällä hetkellä menossa ovat jo 30-vuotismittaukset.
 Lue myös:
 Luunmurtumille altistavan osteoporoosin hoito voi jäädä pelkän reseptin varaan – enemmistö ei ole saanut tärkeää elintapaohjausta
 Väitös: Vaihdevuosi-ikäisen laihduttajan muistettava voimaharjoittelu

Yli 30 vuotta kestänyt tutkimus paljasti: naisten luut haurastuvat luultua vähemmän vaihdevuosien jälkeen


Summary: Korona-aikana erilaiset lasten ja nuorten leirit ovat olleet tauolla. Syyslomaviikolla lappeenrantalaisnuorilla oli jälleen pitkän tauon jälkeen mahdollisuus päästä nauttimaan leirielämästä.

Kuivuneet lehdet saavat kyytiä, kun 14-vuotias  Roope Litmanen  jynssää katuharjalla soutuveneen pohjaa. Lappenrantalainen nuorukainen on ensimmäistä kertaa veneenpesuhommissa.
 Veneen puhdistuksen lisäksi Litmasen syysloman alkupäiviin on mahtunut myös esimerkiksi halkojen hakkaamista ja vesien kantoa ulkosaunalle. Tekemistä on riittänyt, sillä siivottavana on kokonainen leirikeskus ja sen pihapiiri.
 – Tämä kuulosti kivalta ja niin se on ollutkin, Litmanen toteaa.
 Yksin töitä ei ole tarvinnut huhkia, sillä Litmasen kanssa siivoamassa on ollut kahdeksan muun nuoren porukka.
 Korona-aikana lasten ja nuorten leirit ovat olleet pannassa ympäri Suomea. Nyt esimerkiksi harrasteleirejä on jälleen pystytty järjestämään, ja niinpä Lappeenrannan nuorisotoimi palkkasi nuoret siivoushommiin pitkän tauon jälkeen.
 Sekä nuoret että ohjaajat ovatkin olleet innoissaan päästessään jälleen nauttimaan leirielämästä.
 Roope Litmanen (oik.) puhdisti ensimmäistä kertaa soutuvenettä nuorisotoimen leirillä. Kalle Purhonen / Yle
 Ensimmäinen kosketus työelämään
 Yläkouluikäisille suunnattu leiri järjestettiin Asinsaaren leirikeskuksella Lappeenrannan naapurikunnassa Taipalsaarella. Kiinnostus leiriä kohtaan oli huipussaan, sillä leirille haki töihin kolmisenkymmentä lappeenrantalaisnuorta. Heistä pääsi mukaan yhdeksän arpomalla valittua onnekasta.
 – Nuoret ovat todella isossa roolissa siinä, että saamme pidettyä leirikeskuksen kunnossa, kertoo yksi leirin ohjaajista, Lappeenrannan etsivä nuorisotyöntekijä  Anni Tahvanainen .
 Tahvanaisen mukaan ideana on, että nuoret pääsevät opettelemaan työelämän taitoja ja viettämään vapaa-aikaa hyvässä porukassa.
 – Tämä on monelle ensimmäinen työelämän kosketus, sanoo Tahvanainen.
 Anni Tahvanaisen mukaan nuoret ovat olleet niin nohevia, että välillä ohjaajat ovat joutuneet ihan miettimään, mitä työtä seuraavaksi löytyisi. Kalle Purhonen / Yle
 Mieluisimpia tehtäviä leirillä ovat Tahvanaisen mukaan saunan lämmitys ja puiden hakkaaminen. Hän onkin mielissään siitä, miten reippaita ja aktiivisia nuoria leirille on valikoitunut.
 – Vessojen pesu on sellainen, että sinne ei ole isoa yleisöryntäystä, mutta he kyllä napakasti tarttuvat siihenkin tehtävään.
 Ilmaiseksi kolmipäiväisellä leirillä ei tarvitse työskennellä, sillä nuorille maksetaan työstä 6,50 euron tuntipalkkaa. Kolmen päivän työstä nuorten taskuun kilahtaa hieman alle sata euroa.
 Pitkät perinteet
 Nuorisotoimen työleirillä on pitkät perinteet Lappeenrannassa.
 –Nuorisotoimi on järjestänyt leirejä 1950-luvulta lähtien.Aluksileirit kestivät 14 vuorokautta ja mukana oli jopa 40 poikaa. Kun tytöt otettiin mukaan leireille, villiksi muttunut meno rauhoittui, kertoo Lappeenrannan kaupungin nuoriso-ohjaaja  Tuija Pasanen .
 Sittemmin leirit ovat kutistuneet kymmeneen päivään ja lopulta kolmen päivän mittaiseksi rupeamaksi. Nyt kaupungin kolmesta leirikeskuksestakin jäljellä on enää yksi.
 Kun varsinaisia leirejä ei pystytty koronan takia pitämään, nuorisotoimi järjesti lyhyitä päivän kestäviä työpajoja nuorille. Silloin nuoret tuotiin linja-autolla muutamaksi tunniksi siivoamaan leirikeskukselle, minkä jälkeen he palasivat illaksi kotiin.
 Sekä Anni Tahvanainen että Tuija Pasanen pitävät leirimuotoa mielekkäämpänä kuin yhden päivän työpajaa.
 – Tässä ei tule kiireen tuntua. Lisäksi leiri on aina eräänlainen prosessi, jossa tutustutaan ja ollaan yhdessä, Pasanen pohtii.
 Nuoret valmistivat leirillä itse myös omat ruokansa. Tiistaina lounaaksi oli tomaatti- ja kasvissosekeittoa. Kalle Purhonen / Yle
 Myös Roope Litmanen suosittelee syystyöleiriä muille nuorille, sillä leirillä on hänen mukaan helppo ansaita omaa taskurahaa. Litmanen ei vielä tiedä, mihin aikoo ansaitut rahat käyttää.
 – Toinen puoli menee säästöön ja toinen käyttöön, hän pohtii.
 Litmanen ei ole huolissaan siitä, että syysloma kuluu työskennellessä.
 – Ei tämä kuitenkaan niin rankkaa työtä ole ja kyllä loppuviikosta jää aikaa lomailuunkin.

Yläkoululaiset laittoivat kuntoon ison leirikeskuksen – vastenmieliseltä tuntui vain vessojen pesu


Summary: Tutkinta kohdistuu erityisesti Chilestä ja Kiinasta adoptoituihin lapsiin. Ruotsiin on adoptoitu viimeisen 70 vuoden aikana kaikkiaan arviolta 60 000 lasta.

Ruotsi käynnistää tutkinnan kansainvälisistä adoptioista väärinkäytösepäilyjen myötä. Sosiaaliministeri  Lena Hallengren  kertoi asiasta tiedotustilaisuudessa keskiviikkona.
 Ruotsiin on adoptoitu lapsia 1950-luvulta asti. Tutkinta ulottuu siis tästä päivästä 70 vuoden taa.
 Tutkinnan taustalla on epäilys siitä, että lapsia on varastettu vanhemmiltaan ja laitettu adoptoitavaksi ilman, että vanhemmat ovat olleet tästä tietoisia.
 Tutkinta kohdistuu erityisesti adoptiotapauksiin Chilestä ja Kiinasta. Tutkintaa ei ole kuitenkaan rajattu vain näihin maihin, Hallengren kertoi.
 Ruotsiin on adoptoitu lapsia yli sadasta maasta. Eniten lapsia on adoptoitu vuosien saatossa Etelä-Koreasta, Intiasta, Kolumbiasta ja Sri Lankasta.
 Dagens Nyheterin artikkelisarja puski hallitusta toimiin
 Adoptioväärinkäytöksiä tutkineen sanomalehti  Dagens Nyheterin mukaan  nyt alkavassa tutkinnassa paneudutaan myös niin hallinnon, valtion viranomaisten kuin yksityisten järjestöjen rooliin adoptioprosesseissa.
 Tarkoituksena on selvittää toimijoiden vastuita ja rooleja prosesseissa.
 Tutkinnassa ei kuitenkaan keskitytä yksittäisiin adoptioihin.
 – Emme koe 60 000 yksittäisen tapauksen kartoittamista realistiseksi tehtäväksi, Hallengren kommentoi tutkintaa.
 Dagens Nyheter julkaisi keväällä  laajan tutkinnan Ruotsiin adoptoiduista lapsista. Lehti sai selville muun muassa, että lapsia on varastettu jopa äitiensä syleistä ja myyty Ruotsiin.
 Lisäksi lehti kertoi, että Ruotsin hallitus sai raportin adoptioväärinkäytöksistä jo vuonna 1997. Raportissa kerrottiin muun muassa lapsikaupasta. Tutkintaa ei kuitenkaan koskaan aloitettu.
 Tänä keväänä julkaistun artikkelisarjan jälkeen Ruotsin hallitus lupasi selvittää adoptioihin liittyviä väärinkäytöksiä.
 Tutkinnan on määrä valmistua marraskuuhun 2023 mennessä,  sosiaaliministeriö kertoo tiedotteessa .
 Lue myös:
 Lapsia on varastettu äitiensä sylistä ja myyty adoptoitaviksi ulkomaille – Ruotsi pesee likapyykkiään, myös Suomeen on voinut päätyä lapsia laittomasti  (25.4.)

Ruotsi käynnistää tutkinnan kansainvälisistä adoptioista –taustalla epäilyt vakavista väärinkäytöksistä


Summary: Pelastustoimen ja ensihoidon työntekijät kertoivat Ylelle muun muassa ahdistelusta ja ehdottelusta. Ministeri Hanna Sarkkinen uskoo, että seksuaalisesta häirinnästä vaietaan yhä monella muullakin alalla.

Työsuojelusta vastaava sosiaali- ja terveysministeri  Hanna Sarkkinen  (vas.) sanoo, että lait yksistään eivät korjaa pelastustoimessa ilmennyttä seksuaalista häirintää, vaan olennaista on, että alan ylin johto sitoutuu tilanteen korjaamiseen aktiivisella johtamisella ja puuttumisella.
 Illan A-studiossa pelastusalan seksuaaliseen häirintään kantaa ottanut ministeri sanoi yllättyneensä ilmiön vakavuudesta ja laajuudesta.
 – Lait yksistään eivät yhteiskunnallisia epäkohtia korjaa, vaan se vaatii toimeenpanoa ja johtamista.
 – Olennaista on, että ylin johto sitoutuu seksuaalisen häirinnän ja epäasiallisen käytöksen ennaltaehkäisemiseen, ja että se viedään läpi organisaation aktiivisella viestinnällä, johtamisella ja puuttumisella, Sarkkinen painotti.
 Sarkkinen ei usko, että häirintä koskee ainoastaan pelastusalaa ja korostaa on tärkeätä jatkaa asiasta puhumista avoimesti. Lisäksi hänen mukaansa tarvitaan koulutusta ja tietoa siitä, miten epäasialliseen käytökseen puututaan.
 Pelastustoimen ja ensihoidon työntekijät kertoivat aiemmin Ylelle alalla  tapahtuvasta seksuaalisesta häirinnästä.  Vähättely, ehdottelu ja jopa pornon katselu oli osalle työpaikan arkipäivää.
 Sarkkinen tviittasi aiemmin keskiviikkona  kutsuvansa pelastusalan edustajat  koolle keskustelemaan seksuaalisen häirinnän, ahdistelun ja väkivallan ennaltaehkäisemiseksi. Hän kertoi A-studiossa, että sisäministeri  Maria Ohisalon  kanssa (vihr.) on tarkoitus myös katsoa, onko laissa täsmennystarpeita.
 Aiheesta aiemmin:
 Ministerit pelastusalan ahdistelusta: Ohisalo vaatii nopeaa puuttumista, Sarkkinen kutsuu alan edustajat koolle
 Yle selvitti: Seksuaalisesta häirinnästä ilmoitetaan pelastusalalla vain harvoin – "Yleensä vastaus on, että en halunnut vaikeuttaa uraani"
 Pelastusalan ylin johto ja järjestöt tuomitsevat alalla ilmenneet seksuaaliset häirintätapaukset – pelastusylijohtaja: Asia on erittäin vakava

Sosiaali- ja terveysministeri: Pelastusalan ylimmän johdon sitouduttava seksuaalisen häirinnän kitkemiseen


Summary: Paula Heinonen tunnetaan suosittuna luennoitsijana, joka on puhunut paljon muun muassa suoliston merkityksestä ihmisen hyvinvoinnille. Nyt Heinonen haluaa antaa ohjeita hyvinvointiin erityisesti vaihdevuosia eläville naisille.

Funktionaalisen lääketieteen asiantuntijaa ja tekniikan lisensiaattia  Paula Heinosta  on kutsuttu myös nimellä Suolisto-Paula, koska hän on tullut tunnetuksi erityisesti suoliston merkityksen puolestapuhujana.
 Puoli seitsemän -ohjelmassa vieraillut luennoitsija ja kouluttaja on kirjoittanut kirjan vaihdevuosia lähestyvien tai vaihdevuosia elävien naisten hyvinvoinnista. Heinosen viesti on, että vaihdevuosioireiden takana voi olla muitakin tekijöitä kuin vain estrogeenin väheneminen.
 – Mehän ajatellaan usein, että estrogeenin määrä vähenee ja lopulta loppuu, ja siitä sitten tulee kaikki ne oireet. Se ei pidä paikkaansa vaan taustalla voi olla monia muitakin tekijöitä, jotka pitäisi huomioida.
 Heinonen toivoisi, että naiset pohtisivat myös elintapojaan – ennen muuta ruokavaliota, mutta myös esimerkiksi stressin määrää, unta, liikuntaa. Juurisyy vaihdevuosioireille voi Heinosen mukaan ollakin siellä ja apu löytyä elintapoja parantamalla. Mutta hän ei vastusta hormonikorvaushoitoakaan.
 – Jos nämä keinot eivät toimi, niin aina on mahdollisuus mennä gynekologille ja pyytää hormonikorvaushoitoa. Se [hormonikorvaushoidon tarve] pitää jokaisen naisen omalla kohdallaan punnita.
 Seksi hoitaa emätintä ja tekee muutenkin hyvää
 Monilla tuntuu olevan myös sellainen käsitys, että vaihdevuosi-iässä seksuaalinen haluttomuus on väistämätöntä. Heinonen tyrmää tämän täysin.
 – Se on myönnettävä, että joka toinen nainen kärsii seksuaalisesta haluttomuudesta, mutta muistakaa, joka toinen nainen ei kärsi! Päinvastoin seksi voi jopa parantua.
 Haluttomuuteen voi olla Heinosen mukaan monia syitä ja niitä kannattaa pohtia, koska halua kannattaa tavoitella. Seksi on naisen keholle monin tavoin terveellistä, kumppanin kanssa tai yksin. Se hoitaa muun muassa emätintä.
 – Emätin voi oikeasti kutistua niin, että sinne voi olla vaikea päästä tekemään edes gynekologista tutkimusta. Sitä kannattaa hoitaa ja pitää hyvässä kuosissa. Ja seksistä hyötyy kaikki muukin: immuunijärjestelmä, verenkiertojärjestelmä, oksitosiinia tulee paljon jne.
 Katso Paula Heinosen koko vierailu Puoli seitsemän -ohjelmassa:

"Emätin laulaa ja rallattelee, kun se saa seksiä" – funktionaalisen lääketieteen luennoitsija Paula Heinonen muistuttaa seksin hyvistä terveysvaikutuksista


Summary: Talibanin ensimmäisen valtakauden aikana näyttävät kampaukset olivat kiellettyjä, minkä lisäksi miehiä vaadittiin kasvattamaan parta. Naisten oli puolestaan käytettävä peittävää burkhaa.

Parturi  Nader Shah  oli tottunut muotoilemaan imagotietoisten nuorten miesten hiuksia ja partoja Afganistanin Heratissa, maan kolmanneksi suurimmassa kaupungissa. Hänenkin tilanteensa muuttui, kun Taliban otti vallan elokuun puolivälissä.
 Miehillä ei ole enää juuri rahaa, ja jos on, he pelkäävät saavansa rangaistuksia hiusten urheilullisen lyhyistä tai muodikkaista leikkauksista.
 – Ennen ihmiset tulivat ja pyysivät erilaisia kampauksia, mutta enää ei yksinkertaisesti ole niin, 24-vuotias Shah sanoo parturissaan, jossa peilit peittävät jokaisen seinän.
 – Nyt he ovat murheellisia, hän jatkaa.
 Talibanin ensimmäisen valtakauden aikana pari vuosikymmentä sitten näyttävät kampaukset olivat kiellettyjä, minkä lisäksi miehiä vaadittiin kasvattamaan parta.
 Seuranneen maallisemman vallan aikana tuosta poikkeamisen katsottiin usein olevan merkki ja kannanotto nykyaikaisuudesta. Nyt heiluri heilahti takaisin.
 Naapurustossa saman alan työntekijä  Mohammad Yousefi  sanoo että ihmiset "yhtäkkiä haluavat saada itsensä näyttämään talibaneilta".
 Myös  Ali Rezan  parturissa vaaleanpunaiset kohdevalot loistavat ja hyllyt ovat täynnä hiuslakkaa, geelejä ja kasvonaamioita, mutta asiakkaat ovat harvassa.
 – Aiemmin nuoret tulivat leikkauttamaan hiuksiaan tai partaansa joka toinen viikko, Reza kertoo ja lisää, että monet hänen asiakkaistaan ovat paenneet.
 Eivät halua luovuttaa
 Miesten tilanne on silti naisiin verrattuna Afganistanissa vähemmän ahdistava. Tämä käy ilmi myös parturi- ja kampaamoalalla.
 Mohadessa  on pitänyt naisten kauneussalonkinsa auki Kabulissa uusien hallitsijoiden uhkauksista huolimatta.
 Salonki on vapauden kupla, yksi viimeisistä paikoista pääkaupungissa, jossa naiset voivat tavata kotiensa ulkopuolella. Salongissa naiset rentoutuvat keskenään ja jakavat surunsa – tai yrittävät unohtaa ne hauskanpidon ja muodin parissa.
 – Emme halua luovuttaa ja lopettaa. Naisten on työskenneltävä Afganistanin yhteiskunnassa, monet heistä ovat perheensä elättäjiä, 32-vuotias Mohadessa sanoo, kun naiset valmistautuvat hääjuhliin.
 Asiakkaat saapuvat paikalle ohi salongin julkisivun, jonka kuvat on nyt maalattu piiloon valkoisella maalilla. He katoavat nopeasti kauppaan raskaan verhon läpi. Sisällä naisten innostuneet äänet kilpailevat hiustenkuivaajan huminan kanssa, kun he valitsevat uuden hiustyylin.
 Uhkaava väkijoukko ovella
 Edellisen kerran Taliban hallitsi Afganistania vuosina 1996–2001. Silloin naisten oli pakko käyttää kaiken peittävää burkaa.
 Pelkkä kynsien maalaaminen tarkoitti tuolloin sitä, että naiselta saatettiin leikata irti sormet.
 Tällä kertaa Taliban on pyrkinyt esittämään maailmalle vapaamielisemmät kasvot. He yrittävät turvata kansainvälisen rahoituksen estääkseen taloudellisen katastrofin, eivätkä ainakaan ole kiirehtineet ottamaan uudelleen käyttöön päivittäisen elämän rajoituksia.
 Tämä ei tarkoita, että Mohadessa ei olisi saanut uhkauksia. Väkijoukko on huutanut salongin ulkopuolella, mutta hän on käyttänyt laillista mahdollisuutta jatkaa.
 – Voin sanoa, että tämän salin naiset ovat rohkeita, koska he tulevat töihin peloissaan, Mohadessa kumartaa.
 Lue myös:
 YK: Yli puolta Afganistanin väestöstä uhkaa akuutti nälänhätä – Kabulissa lastensairaalassa on pulaa kaikesta, kolme vauvaa jakaa yhden keskoskaapin
 Amnesty: Maailma lupasi auttaa afganistanilaisia, mutta vastassa oli suljettuja rajoja ja laittomia käännytyksiä
 YK aloittaa ensi kuussa poliorokotukset Afganistanissa – Taliban lupaa taata työntekijöiden turvallisuuden

Talibanin valtaannousu koettelee Afganistanissa myös partureita ja kampaamoita – ihmiset varovat nyt muodikkuutta


Summary: Yhdysvaltain presidentti Joe Bidenin ei tiedetä keskustelleen paavi Franciscuksen kanssa aborttikysymyksestä.

Yhdysvaltain presidentti  Joe Bidenin  tapaaminen paavi  Franciscuksen  kanssa Vatikaanissa kesti epätavallisen pitkään. Presidentti soi venyneelle keskustelulle paavin kanssa tunnin ja 15 minuuttia, minkä lisäksi otettiin valokuvia ja vaihdettiin lahjoja vielä vartin verran.
 Bidenin edeltäjä  Donald Trump  vietti paavin kanssa puoli tuntia vuonna 2017, ja tämän edeltäjä  Barack Obama  50 minuuttia vuonna 2014.
 – On mukavaa olla taas täällä, presidentti kommentoi saapuessaan paavin virka-asunnolle vaimonsa  Jill Bidenin  kanssa.
 – Olen Jillin aviomies, hän esittäytyi.
 Presidentti ja paavi keskustelivat muun muassa ilmastonmuutoksesta, köyhyydestä ja koronapandemiasta. Uutistoimisto AP:n mukaan keskustelu liikkuivat hyvin henkilökohtaisella tasolla, ja esille nousi muun muassa presidentin pojan  Bo Bidenin  kuolema.
 – Olet merkittävin rauhan puolesta taistelija, jonka olen koskaan tavannut, Biden sanoi ylistävästi paaville.
 Valkoisen talon tiedotteen mukaan Biden kiitti paavia tämän työstä "maailman köyhien, nälkää näkevien sekä konflikteista ja sorrosta kärsivien puolesta". Lisäksi Biden ylisti Franciscuksen esimerkkiä taistelussa ilmastonmuutosta vastaan sekä tämän "pyrkimyksistä taata, että koronarokotteita jaetaan tasapuolisesti ja että talous elpyy kaikkialla".
 Biden vieraili Vatikaanissa viikonloppuna Roomassa järjestettävän teollisuusmaiden G20-huippukokouksen yhteydessä.
 Katolinen presidentti ristitulessa aborttikysymyksessä
 Biden on Yhdysvaltain historian toinen katolinen presidentti.
 Tapaamista paavin kanssa varjosti Yhdysvalloissa kiivas taistelu aborttioikeuksista.
 Biden tunnetaan hartaana katolisena, joka henkilökohtaisesti vastustaa aborttia. Hän on kuitenkin ottanut politiikassaan aborttioikeutta puolustavan linjan.
 Bideniin kohdistuu aborttikysymyksessä painetta Yhdysvaltain katolisen kirkon konservatiivivaikuttajien taholta. Häntä kovimmin kritisoivat kirkon korkea-arvoiset jäsenet ovat jopa ilmaisseet, että demokraattipresidentiltä pitäisi kieltää ehtoollinen.
 Paavi Franciscus on puolestaan sanonut, että vaikka kirkon tulisi vastustaa aborttia, siitä ei pitäisi tulla vallitseva kiistakapula, joka vie huomion siirtolaisuuden ja köyhyyden kaltaisilta asioilta.
 Valkoisen talon tiedote ei maininnut, että aborttikysymys olisi ollut tapaamisen asialistalla.
 Lue myös:
 Biden saapui Roomaan G20-kokoukseen – toivottu poliittinen sopu kotikentillä ennen Euroopan-matkaa jäi haaveeksi
 Yhdysvalloissa katoliset piispat suunnittelevat aborttia kannattavalle Bidenille ehtoolliskieltoa

Biden soi paaville aikaa enemmän kuin edeltäjänsä – katolinen presidentti ylisti paavia: "tärkein taistelija rauhan puolesta"


Alaikäinen poika pakotettiin autoon Helsingin Itäkeskuksessa. Epäillyt uhkasivat poikaa aseella ja anastivat häneltä omaisuutta.
 Teko tapahtui maanantaina 20. syyskuuta noin kello 20.30.
 Helsingin poliisi tutkii tapausta törkeänä vapaudenriistona ja törkeänä ryöstönä.
 Poliisin mukaan teossa käytettiin pientä vaaleaa henkilöautoa, jonka kyydissä oli kolme epäiltyä. Poliisin mukaan epäillyt ovat nuoria miehiä iältään 16–18-vuotiaita.
 Poliisi pyytää vihjeitä epäillyistä henkilöistä ja ajoneuvosta.
 Uutinen päivittyy.

Alaikäinen poika pakotettiin aseella uhaten autoon – poliisi pyytää havaintoja kolmesta nuoresta miehestä ja pienestä valkoisesta henkilöautosta


Summary: RKP tähtää aluevaaleissa yli 5 prosentin kannatukseen. Tavoitteena on suurimman puolueen asema kahdella alueella.

Hallituspuolue RKP vaatii aluevaaliohjelmassaan, että kaikkien oikeus hyviin hoito- ja hoivapalveluihin taataan asuinpaikasta ja tulotasosta riippumatta.
 – Hoidon on oltava lähellä sinua, missä ikinä asut, ja sinun tulisi myös saada hoitoa omalla äidinkielelläsi, RKP:n puheenjohtaja  Anna-Maja Henriksson  sanoo tiedotteessa.
 Vaaliohjelmassaan RKP puolustaa pieniä sairaaloita ja haluaa, että niiden toimintoja kehitetään. Puolueen mukaan myös pienemmillä sairaaloilla tulee olla oikeus suorittaa tavanomaisia päiväkirurgisia leikkauksia ja ylläpitää ympärivuorokautista päivystystä.
 – Pienemmillä sairaaloillamme tulee olemaan keskeinen rooli uusilla hyvinvointialueilla ja niiden pitäisi tasavertaisesti pystyä tarjoamaan monipuolista terveydenhuoltoa kaikkialla maassa, Henriksson sanoo.
 Erityisesti Vaasan keskussairaalan ympärivuorokautinen päivystys on ollut RKP:lle tärkeä kysymys. Kevään 2019 hallitusneuvotteluissa puolue sai tavoitteensa läpi, ja Vaasan sairaalan laaja päivystys kirjattiin hallitusohjelmaan.
 Vaasan keskussairaala muuttui laajan ympärivuorokautisen päivystyksen sairaalaksi viime vuoden alussa.
 Hoitojonoista eroon yksityisen avulla
 RKP haluaa myös eroon koronan aikana kasvaneista hoitojonoista. Henrikssonin mielestä hoitojonojen lyhentämisessä kannattaisi hyödyntää myös yksityistä sektoria.
 – Palvelusetelillä asiakas saisi itse valita itselleen parhaan ratkaisun.
 RKP tavoittelee aluevaaleissa yli viiden prosentin kannatusta. RKP ilmoittaa tavoitteekseen olla suurin puolue Itä-Uudellamaalla ja Pohjanmaalla sekä toiseksi suurin Länsi-Uudellamaalla.
 Aluevaalit pidetään 23. tammikuuta. Vaaleissa valitaan jäsenet aluevaltuustoihin, jotka käyttävät ylintä päätösvaltaa sote-uudistuksessa perustettavilla hyvinvointialueilla.
 21 hyvinvointialuetta vastaavat jatkossa sosiaali- ja terveydenhuollon sekä pelastustoimen järjestämisestä. Poikkeuksena on Helsingin kaupunki, joka vastaa sote-palvelujen ja pelastustoimen järjestämisestä eikä kuulu mihinkään hyvinvointialueeseen.
 Lue aiheesta lisää:
 Mistä aluevaltuutetut oikein päättävät? Kysyimme sotepomolta 5 kysymystä aluevaaleista
 "Kyyti on kylmää pienille kunnille" – Kristillisdemokraatit varoittaa vallan keskittymisestä tammikuun aluevaaleissa
 Vasemmistoliitto peräänkuuluttaa sote-alan ammattilaisille nykyistä parempia työoloja

RKP julkisti aluevaaliohjelmansa: Hoidon oltava kaikkien lähellä, pieniä sairaaloita kehitettävä


Pirkkalan kunnan terveyskeskuksen ylilääkäri  Tuomas Jukkola  (ps.) menettää paikkansa Pirkkalan kunnanvaltuustossa.
 Syynä on Hämeenlinnan hallinto-oikeuden päätös. Sen mukaan valtuustoon ei ole vaalikelpoinen sellainen kunnan palveluksessa oleva henkilö, joka toimii kunnanhallituksen tai lautakunnan tehtäväalueen johtavassa tehtävässä tai sellaiseen rinnastettavassa vastuullisessa tehtävässä.
 Hallinto-oikeus perustelee päätöstään sillä, että terveyskeskuksen ylilääkäri toimii hyvinvointilautakunnan toimialueeseen kuuluvan terveyspalveluiden tulosalueen esimiehenä.
 Hallinto-oikeus katsoo keskusvaalilautakunnan menetelleen virheellisesti hyväksyessään Jukkolan ehdokaslistalle ja vahvistettuaan kuntavaalien tuloksen, jonka mukaan Jukkola valittiin kunnanvaltuutetuksi.
 Hallinto-oikeus kumoaa keskusvaalilautakunnan päätöksen ja palauttaa asian keskusvaalilautakunnalle vaalin tuloksen oikaisemista varten.
 Tuomas Jukkola ei halunnut kommentoida valtuustopaikkansa menettämistä Ylelle.  Aamulehdelle  Jukkola kertoi, että "hyväksyy hallinto-oikeuden päätöksen perusteluineen".
 Päätöksen taustalla valitus
 Hallinto-oikeuden päätös tehtiin Pirkkalan vasemmistoliiton varavaltuutettu  Senni Almusan  valituksen perusteella. Hän vaati vaalien tuloksen oikaisemista niin, ettei Tuomas Jukkolaa valita valtuutetuksi.
 Hän perustelee vaatimusta sillä, että Pirkkalan kunnan terveyskeskuksen ylilääkärinä Jukkola käytännössä johtaa kunnan koko terveystointa sekä tekee merkittäviä taloudellisia päätöksiä.
 Jukkola on selvittänyt vaalikelpoisuuttaan tiedustelemalla asiaa kunnan hallintojohtajalta, joka katsoi Jukkolan olevan vaalikelpoinen, koska tämä ei virassaan toimi lautakunnan esittelijänä.
 Myös keskusvaalilautakunta on pitänyt Jukkolaa vaalikelpoisena, ja vaati valituksen hylkäämistä.
 He perustelevat valitustaan muun muassa sillä, että Jukkola ei toimi esittelijänä hyvinvointilautakunnassa vaan ainoastaan sen yksilöasioiden jaostossa tulosaluettaan koskevissa asioissa. Jukkola ei myöskään toimi hyvinvointitoimialan toimialajohtajan tai perusturvajohtajan sijaisena.
 Näiden seikkojen vuoksi keskusvaalilautakunta päätyi siihen tulokseen, että Jukkola on vaalikelpoinen valtuustoon.
 Hallinto-oikeus kuitenkin katsoi päätöksessään, että Jukkolan ylilääkärin viran hallinnollisten tehtävien osuutta ei voida pitää vain vähäisenä. Vaikka ylilääkäri Jukkola ei toimi hyvinvointilautakunnan esittelijänä, hänen katsotaan toimivan lautakunnan tehtäväalueen johtavaan tehtävään rinnastettavassa vastuullisessa tehtävässä ja olevan siten vaalikelvoton valtuutetuksi.
 Suppea tulkinta
 Keskusvaalilautakunta perusti päätöksensä Jukkolan vaalikelpoisuudesta suppealla tulkinnalla. Se tarkoittaa sitä, että jos vaaliehdokas on niin sanotusti rajatapaus, hänet hyväksytään listoille.
 Keskusvaalilautakunnan sihteeri  Johanna Järvensivun  mukaan esimerkiksi Kuntaliitto suosittelee suppean tulkinnan käyttämistä.
 – On ehdokkaalle oikeudenmukaisempaa, että hänet valitaan listoille, jos hän on rajatapaus.
 Järvensivu kertoo, että jos keskusvaalilautakunta toteaa henkilön vaalikelvottomaksi, voi tämä henkilö valittaa siitä hallinto-oikeuteen. Jos oikeus toteaa henkilön vaalikelpoiseksi, kuntavaalit pitäisi Järvensivun mukaan järjestää uudestaan
 Jos taas käy niin, että jälkikäteen todetaan, että henkilö ei ole vaalikelpoinen, käy niin kuin Jukkolan tapauksessa: Kuntavaalitulosta oikaistaan ja ensimmäinen varavaltuutettu nousee valtuutetuksi. Tässä tapauksessa perussuomalaisten ensimmäinen varavaltuutettu  Petri Malmi .
 Lue myös:   Pirkkalan ylilääkäri pisti nimensä rokotevastaiseen vetoomukseen ja tyrmistytti kunnanjohdon – allekirjoittajissa myös Helsingin kaupungin lääkäreitä

Perussuomalaisten Tuomas Jukkola menettää Pirkkalan valtuustopaikkansa – ylilääkärin virka tekee jääviksi


Summary: Itä-Suomen hovioikeus lievensi aiempaa ehdotonta vankeustuomiota ehdolliseksi. Useaan nuoreen kohdistuneet väkivallanteot tapahtuivat Sysmässä vuonna 2019.

Itä-Suomen hovioikeus on alentanut Päijät-Hämeen käräjäoikeuden antamaa ankaraa tuomiota Sysmän nuorisoväkivaltatapauksesta. Hovioikeus katsoo perjantaina annetussa tuomiossa, että tapaus ei täyttänyt tapon yrityksen tunnusmerkkejä.
 Tuomio alennettiin kahdeksi vuodeksi ehdollista vankeutta. Hovioikeus piti voimassa käräjäoikeuden tuomiot törkeistä pahoinpitelyistä. Käräjäoikeus oli antanut kahden vuoden ja seitsemän kuukauden ehdottoman vankeustuomion tekohetkellä 15-vuotiaalle pojalle.
 Tapon yritystä epäiltiin teosta, jossa tekijä oli laittanut hirttosilmukan uhrin kaulalle ja vetänyt omalla painollaan köydestä. Tarkoituksena oli ottaa tilanteesta kuva.
 Hovioikeuden mielestä todistajanlausunnot osoittavat, että uhri roikkui vain lyhyen aikaa köydessä, eikä uhrin hengitys estynyt niin pitkäksi aikaa, että kuoleman aiheutuminen olisi ollut todennäköinen seuraus. Siten hovikeuden mukaan kyse ei ollut tapon yrityksestä.
 Tekotapa on kuitenkin ollut julma ja raaka, koska kuristaminen on tapahtunut tappovälineeksi miellettävällä hirttoköydellä. Lisäksi teko on ollut nöyryyttävä, koska se tehtiin ikätovereiden läsnäollessa. Osa rikoksista oli hovioikeuden mukaan erittäin vakavia, mikä puoltaisi tuomion määräämistä ehdottomana. Tekijällä ei kuitenkaan ole aiempaa rikoshistoriaa, eikä käsillä ole painavia syitä ehdottomaan tuomioon, joten hovioikeus päätyi määräämään tuomion ehdollisena.
 Tekijä joutuu myös maksamaan uhreille ja valtiolle erilaisia korvauksia yli 22 300 euroa.
 Tuomio ei ole lainvoimainen, ja siitä on mahdollista hakea valituslupaa korkeimmasta oikeudesta.

Hovioikeus alensi Sysmän nuorisoväkivaltajutun tuomiota: tekohetkellä 15-vuotias poika ei syyllistynyt tapon yritykseen


Summary: Sunnuntaina Kansallismuseossa aukeava Mäccmõš, maccâm, máhccan – kotiinpaluu -näyttely on esimerkki siitä, miten repatriaation eli kulttuuriperinnön palauttamisen työnkulussa alkuperäiskansat ovat osana työryhmää.

Kansallismuseossa Helsingissä avataan sunnuntaina 31.10. näyttely, joka yhdistelee ennennäkemättömällä tavalla saamelaisten arvokasta kulttuuriperintöä ja 2020-luvun taidetta.
 Mäccmõš, maccâm, máhccan – kotiinpaluu  -nimeä kantava näyttely on osa prosessia, jossa saamelaisten  kulttuuriperintöä palautettiin kotiseuduilleen Saamenmaalle tänä syksynä . Nyt osa tuosta kulttuuriperinnöstä pääsee esille Kansallismuseon näyttelyssä.
 Saamelaiset ovat päässeet alusta asti itse pohdiskelemaan näyttelyn toteuttamisen tapoja ja suunnittelemaan sitä, millainen näyttelystä tehdään. Näyttelyä on ollut suunnittelemassa kymmenen henkilön työryhmä ja kaksi museota.
 "Kaikki on mennyt lämmön kautta"
 Taiteilija  Outi Pieski  vastaa näyttelyn taidekuratoinnista.
 Pieskille teema on tuttu, sillä hän on yhdessä tutkija  Eeva-Kristiina Harlinin  kanssa tutkinut saamelaisten niin kutsuttuja sarvilakkeja, kirjoittanut aiheesta kirjan ja nostanut sarvilakin käytön uuteen kukoistukseen pitkän tauon jälkeen. Harlin on Saamelaismuseo Siidan projektipäällikkö ja on hänkin mukana näyttelyn työryhmässä.
 Taiteilija Outi Pieski valmistelemassa näyttelyä. Tauluissa on valokuvia 47 löydetystä saamelaisnaisten sarvilakista.  Linda Tammela / Yle
 Kyseisiä sarvilakkeja nähdään niin Pieskin taideteoksissa kuin ihka oikeina esineinäkin näyttelyssä.
 Outi Pieski kertoo, että vaikka työryhmä onkin joutunut keskustelemaan etäyhteyksin, on työ sujunut valtavan hyvin. Prosessi ei ole kuitenkaan ollut helppo, sanoo Pieski.
 – Jotta voimme onnistua, meidän on pitänyt keskustella melko kovistakin aiheista ja siitä, miten käsitellä näitä aiheita näyttelyssä. Kaikki on mennyt kuitenkin sellaisen lämmön kautta, iloitsee Pieski.
 Kansallismuseon ylijohtaja: "Repatriaation ajatus on, että saamelaiset itse kertovat omaa historiaansa"
 Kansallismuseon ylijohtaja  Elina Anttila  on seurannut ilolla repatriaatiota ja sunnuntaina avattavan näyttelyn toteuttamista. Hän muistuttaa, kuinka tärkeää on, että saamelaiset pääsevät itse kertomaan oman tarinansa.
 – On tietysti kaikissa asioissa tärkeää, että historiasta, kulttuurihistoriasta tai esineistä puhuvat, kirjoittavat ja kertovat sellaiset henkilöt, jotka omakohtaisesti niitä asioita tuntevat. Jokainen näyttelyprojekti on erilainen, mutta tässä on tietysti ollut aivan keskeistä se, että saamelaiset ovat sitä tekemässä, sanoo Anttila.
 Kansallismuseon ylijohtaja Elina Anttila iloitsee näyttelystä ja sen toteuttamisen tavasta, jossa saamelaiset ovat alusta asti olleet tasavertaisina mukana.  Linda Tammela / Yle
 Saamelaisten kulttuuriperinnön palauttaminen, repatriaatio, aloitettiin vuosia sitten ja prosessi on ollut pitkä.
 Saamelaiset ovat joutuneet tottumaan siihen, että kulttuuri käy kyllä esiteltäväksi, mutta ei välttämättä saamelaisella tavalla. Saamelaisten osallistuminen onkin tärkeää, sanoo Anttila.
 – Se on koko tämän repatriaation ajatuskin, että saamelaiset itse kertovat omaa historiaansa.
 Repatriaation työtapa voi olla tulevaisuutta. Ainakin Saamelaismuseo Siidan, Kansallismuseon ja asiantuntijoiden yhteistyö on siihen hyvä alku.
 – Tämä näyttely on yksi esimerkki uudenlaisesta museotyöstä, sanoo taiteilija Outi Pieski.
 Yhdistelmä uutta ja vanhaa
 Tämän hetken taide ja vanhat saamelaiset esineet kulkevat näyttelyssä ikään kuin käsikkäin. Esillä on museokokoelmasta muun muassa saamenpukuja, vöitä, hopeakoruja ja muita esineitä. Niiden yhteydessä, samoissa kansallismuseon tiloissa, on esillä nykyaikaista saamelaistaidetta.
 Esimerkiksi taiteilija  Matti Aikio  on ottanut osaksi installaatiotaan isoisänsä vanhan ahkion, joka kuuluu Siidaan palautettuun kokoelmaan.
 Esillä on valokuvaaja  Lada Suomenrinteen  taidetta ja hänen luomaansa visuaalista ilmettä sekä muun muassa taiteilija  Marja Helanderin  videoteos.
 Kokonaisuudessa on myös haluttu nostaa esiin saamen kieliä, jonka vuoksi näyttelytekstit ovat kuudella kielellä: koltansaameksi, inarinsaameksi, pohjoissaameksi sekä suomeksi, ruotsiksi ja englanniksi.
 Mäccmõš, maccâm, máhccan – kotiinpaluu Suomen Kansallismuseossa, Helsingissä 31.10.2021–27.2.2022.

Kansallismuseon uusi saamelaisnäyttely suunniteltiin poikkeuksellisella tavalla – taiteilija Outi Pieski: "Esimerkki uudenlaisesta museotyöstä"