Summary: Abba-yhtyeen jäsenet ovat vannoneet ja vakuuttaneet, etteivät aio enää esiintyä ja tehdä musiikkia yhdessä. Nyt päätös on pyörretty musiikin suhteen ja osittain myös esiintymisen puolesta.

Maailman suosituimpiin yhtyeisiin lukeutuvan Abban paluusta on huhuttu vuosia. Torstai-iltana comeback viimein vahvistui: yhtye kertoo tekevänsä paluun.
 Abba julkaisi paluuilmoituksen yhteydessä uutta musiikkia kahden kappaleen verran.  Still Have Faith in You  ja  Don’t Shut Me Down  -biisien julkaisemista edelsi päiväkausien vihjailu uudesta Abba-projektista, joten aivan yllätyksenä uutinen ei tule.
 Yhtye ei kuitenkaan anna yhteishaastatteluja, eivätkä sen naispuoliset jäsenet tule julkisuuteen.
 Lisää uutta Abba-musiikkia on luvassa marraskuussa, kun yhtye julkaisee kokonaisen uuden albumin. Sillä on kymmenen tuoretta Abba-kappaletta.
 Abba on ilmoittanut myös järjestävänsä keikan, mutta heitä itseään ei nähdä fyysisesti lavalla. Sen sijaan bändin solisteiksi nousevat avatarit, jotka on tehty matkimaan Abban jäsenten liikkumista ja eleitä. Virtuaalikonsertti nähdään ainakin Lontoossa toukokuussa 2022.

 Miksi Abba sitten palaa juuri nyt? Abban jäsenistä kaksi,  Björn Ulvaeus  ja  Benny Andersson , vastasivat kysymyksiin suorassa lähetyksessä.
 – Meille ehdotettiin, että voisimme lähteä kiertueelle hologrammeina. Siitä on nyt noin neljä tai viisi vuotta. Nopeasti meille selvisi, että se ei olisi mahdollista, koska hologrammit ovat vanhaa teknologiaa. Syntyi kuitenkin idea kiertueesta digitaalisilla hahmoilla.
 – Ja halusimme tehdä sen [paluun] ennen kuin kuolemme, Andersson kertoo.
 Anderssonin mukaan Lontoon-konsertissa nähdään sekä suurimpia hittejä että bändin omia suosikkeja. Biisejä esitetään yhteensä 22.
 – Kyllä, myös Dancing Queen on mukana, hän kertoo.
 Fanit onnesta soikeina, Euroviisut vitsailemassa
 Abban paluu sai yhtyeen superfanit julistamaan iloaan sosiaalisessa mediassa.
 Eveliina Kunttu tviittasi liikuttuneensa Abban comebackista. Hän ei ollut varma, johtuuko se pitkästä koronapiinasta vai mistä.
 Nimimerkki  sadsnoopdog  totesi, että Abban paluu on korjannut muuten kehnon vuoden.
 Nimimerkki  disableddaddy  sen sijaan kertoi juhlistaneensa uutista perinteisillä ruotsalaisilla lihapullilla.
 Euroviisujen virallinen Twitter-tili vitsaili Abban mahdollisella paluulla viisualttarille. Vain kappaleet, jotka on julkaistu syyskuun ensimmäisen päivän jälkeen, voivat kilpailla Euroviisuissa. Abban uusi julkaisu tuli sopivasti seuraavana päivänä.
 Abban tie taivaisiin alkoi Euroviisuista ja kappaleesta nimeltä Waterloo
 Eurovision-laulukilpailu eli Euroviisut järjestettiin 17 maan voimin huhtikuussa 1974 Iso-Britannian Brightonissa. Jo alusta asti oli selvää, että kisan voiton tulee nappaamaan Ruotsin säteilevä nelikko, Björn & Benny, Agnetha & Anni-Frid eli Abba.
 Abban solistit Agnetha Fältskog ja Anni-Frid Lyngstad eivät tule julkisuuteen, vaikka yhtye julkaisee uutta musiikkia. Kuva konserttilavalta Edmontonista 1979. Andre Csillag / Shutterstock / AOP
 Abbassa oli uutta kaikki. Yhtyeen pirskahteleva energia, hiottu yhteissointi ja viimeisen muodin mukaiset asut herättivät televisionkatsojat  ympäri Eurooppaa . Vingt-quatre points!
 Abban jäsenet olivat esiintyneet yhdessä jo 1970-luvun alusta asti. Yhtye oli osallistunut Ruotsin euroviisukarsintoihinkin jo kerran aiemmin kappaleellaan  Ring Ring . Se ei päässyt jatkoon, mutta muodostui pieneksi hitiksi monissa Euroopan maissa.
 Bändi koostui kahdesta pariskunnasta. Björn  Ulvaeus  ja  Agnetha Fältskog  olivat naimisissa keskenään, samoin Benny Andersson ja  Anni-Frid Lyngstad . Heidän perustamansa lauluyhtye Björn & Benny, Agnetha & Anni-Frid muuttui Abbaksi Euroviisujen myötä. Abba sai samannimisen purkitettua kalaa valmistavan ruotsalaisyrityksen siunauksen, nimeä saisi käyttää myös musiikillisiin tarkoituksiin.
 Abba lavalla Rock on with 45 -tv-ohjelmassa Britannian Manchesterissä vuonna 1974. ITV/Shutterstock / All Over Press
 Abban viisubiisi  Waterloo  nousi listojen kärkeen niin Euroopassa kuin Yhdysvalloissakin, mutta jatkomenestystä yhtye sai odottaa yli vuoden. Popmusiikkiyleisö nyrpisteli iskelmälaulukilpailulta kalskahtavalle viisukisalle. Puolitoista vuotta voiton jälkeen julkaistut megahitit  SOS  ja  Mamma Mia  rikkoivat jään. Abbasta tuli suosittu Euroopan ja Yhdysvaltojen lisäksi Australiassa.
 Abba tehtaili hitin toisensa perään ja nousi kaupallisesti mitattuna maailman suosituimpien popyhtyeiden kastiin. Abban levyjä on myyty noin 400 miljoonaa kappaletta. Abba on edustettuna Rock and Roll Hall of Famessa ja yhtyeelle avattiin vuonna 2013  oma museo Tukholmaan .
 Abba konserttilavalla vuonna 1979. Andre Csillag / Shutterstock / AOP
 Erot hajottivat Abban
 Yhtyeen sisäinen dynamiikka alkoi rakoilla 1980-luvulle tultaessa. Ensin erosivat Björn Ulvaeus ja Agnetha Fältskog. Vuonna 1981 myös Benny Anderssonin ja Anni-Frid Lyngstadin avioliitto kariutui.
 Kuva kahdesta onnellisesta musikaalisesta pariskunnasta romuttui.
 Abban naisjäsenet alkoivat hiljalleen edistää soolouraansa. Andersson ja Ulvaeus ryhtyivät säveltämään musikaaleja. Nekin kiinnostivat yleisöä.  Chess ,  Kristina från Duvemåla  ja  Mamma Mia  on nähty kaikki myös  Suomessa .
 Björn Ulvaeus ja Benny Andersson Lontoossa Mamma Mia! Here We Go Again -elokuvan ensi-illassa 2018. David Fisher / Shutterstock / All Over Press
 Abban toisen tulemisen aikakautena 1990-lukua. Albumi  Abba Gold  ilmestyi 1992. Se on maailman toiseksi eniten myyty kokoelmalevy Queen-yhtyeen  Greatest Hits  -albumin jälkeen.
 Mamma Mia  -musikaalin ensi-ilta oli Lontoossa 1999. Musikaalista on tehty 2000-luvulla kaksi elokuvaa.
 Paluusta huhuttu jo vuosikymmeniä
 Abban paluusta on  huhuttu  jo yhtyeen hajoamisesta lähtien. Andersson ja Ulvaeus ovat olleen muun muassa musikaaliensa kautta yhä julkisuudessa, mutta yhtyeen naisjäsenet ovat vetäytyneet pois.
 Anni-Frid Lyngstad julkaisi uutta musiikkia vielä vuonna 2013. Hän on ollut aviossa kahden varakkaan aatelismiehen kanssa. Titteleitä Reussin leskiprinsessa ja Plauenin leskikreivitär kantava Lyngstad asuu Sveitsissä.
 Agnetha Fältskog suhtautuu julkisuuteen  torjuen . Erakoksi kuvailtu Fältskog asuu kartanossaan maaseudulla Tukholman liepeillä.
 Harvinainen 2000-luvun yhteiskuva Abban jäsenistä vuodelta 2016. Kuva on Mamma Mia The Party -esityksestä Tukholmasta. STELLA PICTURES / AOP
 Pelkästään  Mamma Mia  -musikaalin elokuvaversioineen sanotaan tuottaneen säveltäjäkaksikko Andersson & Ulvaeukselle  kymmeniä miljoonia euroja .
 Motiivi Abban uudelleen kokoamiseen ei vaikuta olevan ainakaan raha.
 Abba Voyage -virtuaalikonsertin liput tulevat myyntiin 7. syyskuuta. Silloin nähdään, miten paljon virtuaaliversio suosikkiyhtyeestä kiinnostaa uskollisia Abba-faneja.
 Voit keskustella uutisesta 3.9. klo 23. asti.
 Abba järjestää virtuaalikonsertin, joka nähdään ainakin ensi vuoden toukokuussa Lontoossa. Handout
 Juttua päivitetty 20:40 Ulvaeuksen ja Bennyn kommenteilla sekä fanien ja Euroviisujen reaktioilla.
 Lue myös:
 Yleensä euroviisukappaleet unohtuvat nopeasti, mutta nyt on toisin: Måneskinin ja Blind Channelin viisujen jälkeinen menestys on ennenkuulumatonta

Huhut ovat totta: Abba tekee paluun ja julkaisee uutta musiikkia – "Halusimme tehdä sen ennen kuolemaamme"


Summary: Liksom kertoi seuraanneensa jo 80-luvulla monien taiteilijoiden järkyttävää käsittelyä "julkisuuden saastevyöryssä".

Kirjailia  Rosa Liksom  avasi suhdettaan julkisuuteen Puoli seitsemän ohjelmassa. Hän kertoi, että Hytti nro 6 -romaani ja siitä saatu Finlandia-palkinto toimii hänen kohdallaan ikään kuin vedenjakana suhteessa julkisuuteen. Sitä ennen hän vältteli julkisuutta.
 –Vuonna 2011, kun tuli tämä Finlandia, kysyin puolisolta ja tyttäreltäni, että mitä mieltä he ovat siitä, jos alan laajentamaan kirjailijuuttani. Eli alan käydä puhumassa kirjoistani ja vähän muustakin. Ja he olivat, että jes mammu! Uutta juttua vaan peliin.
 Liksom kertoo, että julkisuus toi elämään uutta kirjoa ja väriä, mutta sen oikea aika oli vasta hänen ollessa päälle viisikymppinen.
 – Olen äärimmäisen onnellinen, että osasin nuorena tehdä sen päätöksen, että en lähde mediaan tai julkisuuteen mukaan, koska tunsin, että en todellakaan ollut valmis siihen.
 Hän kertoi seuranneensa sivusta taiteilijoiden käsittelyä lehdistössä ja tehneensä johtopäätöksen.
 – Nuorelle taiteilijalle julkisuus oli jo 80-luvulla todella vaativa. Olin nähnyt sen ja se oli sitä jo 60-luvulla ja 50-luvulla. Kun ajatellaan  Timo K. Mukkaa ,  Annikki Kariniemeä ,  Reidar Särestöniemeä  –he elivät todella järkyttävässä julkisuuden saastevyöryssä.
 Rosa Liksomin tuorein, syyskuun 1. päivänä julkaistu teos  Väylä  sijoittuu Torniojokilaaksoon Lapin sodan aikaan. Kirja käsittelee aihetta, jota ei juuri ole käsitelty aiemmin ainakaan kaunokirjallisuuden puolella. Suomesta lähti sotaa pakoon Ruotsiin syksyn 1944 aikana yli 50 000 suomalaista ja valtavasti karjaa.
 Miksi Liksom kirjoitti pääosaan 13-vuotiaan tytön? Katso koko lähetys Yle Areenasta

Kirjailija Rosa Liksom karttoi mediaa päälle viisikymppiseksi - "Olen äärimmäisen onnellinen, etten lähtenyt nuorena julkisuuteen mukaan"


Summary: Kouvolan kaupunki laittoi historiallisen Moision kartanon myyntiin pari viikkoa sitten. Kohde on herättänyt kiinnostusta, mutta yhtään virallista ostotarjousta ei ole vielä jätetty.

Kouvolan Elimäellä, reilun 100 kilometrin päässä Helsingistä itään, on ollut pari viikkoa myynnissä erikoinen kohde.
 Kouvolan kaupunki on pannut myyntiin omistamansa rakennuksen, joka tunnetaan nimellä Moision kartano. Se on yksi 50 rakennuksesta, jotka kaupunki on päättänyt myydä säästösyistä.
 Lue lisää :  Yli 200-vuotias Moision kartano on tullut myyntiin Kouvolassa, hinta 450 000 euroa – odottaa yhä suojelupäätöstä
 1820-luvulla rakennetun kivirakenteisen kartanon lisäksi kauppaan kuuluu yksikerroksinen jugendtyylinen puurakennus vuodelta 1913 sekä kaksikerroksinen asuntola, joka on rakennettu vuonna 1956. Lisäksi pihalla on hirsinen talousrakennus. Myynnissä on yhteensä yli 900 neliötä.
 Moision kartanossa on useita erikokoisia saleja.  Antro Valo / Yle
 Toistaiseksi kartanosta ei ole tullut yhtään virallista tarjousta, vaikka se onkin herättänyt paljon kiinnostusta.
 – Paikan päällä on käynyt tutustumassa kymmenkunta asiakasta. Viikonlopulle ja ensi viikolle on sovittu jo uusia esittelyjä. Päivittäin tulee uusia kyselyitä kohteesta, kiinteistönvälittäjä  Mikko Parikka  kertoo.
 Liiketoimintaa kartanoon?
 Myyntiä hidastaa Museoviraston suojelupäätös, joka pitää saada ennen kuin kaupat voidaan lyödä virallisesti lukkoon.
 Museovirasto kävi tutustumassa kartanoon viime keväänä. Selvittelyssä on esimerkiksi se, mitkä rakennukset mahdollisesti saavat suojelustatuksen. Vielä ei ole myöskään tiedossa, koskisiko päätös ulko- vai sisätiloja ja myös kartanoaluetta.
 Kartanosta avautuu vehreä maisema. Moision kartano sijaitsee kuuluisan Wreden aatelissuvun entisillä tiluksilla. Antro Valo / Yle
 Kiinteistönvälittäjä Mikko Parikan mukaan ostajaehdokkaat ovat valveutuneita suojelukysymyksissä.
 – Museovirasto on heille monellekin aika tuttu. He tietävät, että asiat tuppaavat kestämään. Totta kai se vaikuttaa tuleviin päätöksiin tässä vaiheessa, koska pitää miettiä, mitä suojelua mahdollisesti tulee ja kuinka se tehdään.
 Ostajaehdokkaat ovat olleet pääasiassa yksityisiä henkilöitä, mutta joukossa on myös yrityksiä.
 – Toki on ostajia, jotka ovat kiinnostuneita historiasta ja kartanoista yleensä. Uskon, että heilläkin on jokin liiketoiminnallinen ajatus, jos päästään kauppoihin.
 Moision kartano on toiminut viimeksi pitokartanona ja näyttelytilana. Antro Valo / Yle
 Värikäs historia
 Kartanon maat kuuluivat alun perin yhdelle Suomen kuuluisimmista aatelissuvuista, Wredeille. Suvulla on ollut useita kartanoita eri puolilla Kymenlaaksoa.
 Moision kartanon rakennutti kauppaneuvos  Fredrik af Forselles  vuonna 1820. Kartanon suunnittelija on saksalaisarkkitehti  Carl Ludvig Engel , jonka käsialaa ovat myös Helsingin tuomiokirkko, Helsingin kaupungintalo ja Valtioneuvoston linna.
 Elimäen kunta osti rakennuksen 1900-luvun alussa, minkä jälkeen kartano toimi vuosikymmenien ajan vaivaistalona köyhille ja kehitysvammaisille. Myöhemmin siellä hoidettiin myös mielisairaita.
 Kun Elimäen kunnasta tuli osa Kouvolaa vuonna 2009, kartanon omistus siirtyi Kouvolan kaupungille.
 Viime vuodenvaihteeseen asti kartanossa on ollut taidenäyttely- ja ravintolatoimintaa, jota yrittäjä  Anne Hasu  järjesti kartanossa  24 vuoden ajan .
 Ostotarjouksia kartanosta otetaan vastaan 20. syyskuuta asti.
 Moision kartanon keittiössä on valmistettu ruokaa ravintola-asiakkaille. Antro Valo / Yle

200-vuotias kartano kiinnostaa ostajia pääkaupunkiseudun tuntumassa – katso, mitä 450 000 eurolla saa


Summary: Ilmastonmuutos vaikuttaa yhä useamman eläinlajin säilymismahdollisuuksiin.

Jopa 28:aa prosenttia eläin- ja kasvilajeista uhkaa sukupuutto, kertoo Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN. Järjestö perustaa tietonsa  Punaisen listan  arviointiinsa, jossa se otti huomioon yli 138 000 eläinlajia.
 Syitä sukupuuttouhkaan ovat muun muassa ilmastonmuutos, eläinten elinympäristöjen tuhoutuminen ja laiton eläinkauppa. Ilmastonmuutos uhkaa etenkin pienillä saarilla tai vastaavilla suppeilla alueilla eläviä kotoperäisiä eläin- ja kasvilajeja.
 Viime vuodet ovat kohdelleet kaltoin muun muassa hailajeja, joista lähes kaksi viidestä on IUCN:n arvioinnin mukaan uhanalaisia. Uhanalaisten lajien määrä on lisääntynyt kolmanneksella vain seitsemässä vuodessa.
 IUCN päätyy arvioinnissa samankaltaisiin tuloksiin kuin YK toissa vuonna, jolloin sen biodiversiteettiasiantuntijat arvioivat kuudennen sukupuuttoaallon olevan jo ovella. YK arvioi, että kaikkiaan lähes miljoonaa lajia uhkaa sukupuutto.
 – Jos suuntaus jatkuu nykyisenlaisena, meillä on pian käsissämme mittava kriisi, sanoo IUCN:n Punaisen listan yksikön johtaja  Craig Hilton-Taylor  uutistoimisto AFP:lle.
 IUCN:n mukaan tilanne ei kuitenkaan ole toivoton, sillä eliökantoja on mahdollista myös elvyttää. Esimerkiksi neljä kaupallisesti kalastettua tonnikalalajia on onnistuttu vuosikymmenen kuluessa pelastamaan uhanalaisuuden partaalta.
 Leena Vilkan kolumni: Maapallon pelastamiseen tarvitaan ajattelun muutos ja järeitä toimia heti
 Hyviä uutisia: Australialainen hiirilaji ei kuollutkaan sukupuuttoon – viimeinen havainto jyrsijästä oli yli 150 vuoden takaa

Järjestö: Sukupuutto uhkaa lähes 30:tä prosenttia eläinlajeista


Summary: Koronapassi on väliaikainen keino vähentää riskiä saada koronatartunta.  Toteutuessaan passiin vaadittava testaus jäänee kaupallisille toimijoille ja testattavan maksettavaksi. Johtaja Mika Salminen THL:stä on Ykkösaamun suorassa haastattelussa klo 10.05.

Rokote, rajoitukset ja koronapassi ovat keinoja estää ja vähentää tartuntaketjujen syntymistä. Rokotekattavuus silti ratkaisee, kuinka nopeasti rajoituksista voidaan Suomessa luopua. Hallitus on tavoittelee 80 prosentin rokotekattavuutta, mutta terveysturvallisuusjohtaja  Mika Salmisen  mukaan mitään absoluuttisen oikeaa rajaa ei voida asettaa.
 – Meidän on totuttava siihen, että jonkin verran tartuntoja tulee rokotuksista huolimatta. Joka tapauksessa tilanne tulee olemaan aika normaali, etenkin jos annamme itsellemme mahdollisuuden ja osaamme luopua peloistamme.
 Koronapassi olisi väliaikainen keino
 Hallitus on lupaillut päätöksiä uuden koronastrategian toimista maanantaina. Koronapassin käyttöönotto on mukana pohdinnoissa. Tarve koronapassille poistuu, kunväestön immuniteettitaso on riittävä.
 – Koronapassin avulla voidaan huolehtia ihmisten kokoontuessa yhteen, että suurin osa on suojattuja. Silloin tartuntojen leviäminen valtaosaksi estyy, sanoo Salminen.
 Testit siirtyisivät kaupallisille toimijoille
 Myös rokottamattomat voisivat saada koronapassin, mutta se edellyttäisi todistusta negatiivisesta testistä. Julkinen terveydenhuolto ei enää selviäisi kasvavasta testauksen tarpeesta.
 – Tämä on hallituksen käsissä, mutta käsittääkseni koronapassiin vaadittava testaus on tarkoitus jättää kaupallisille toimijoille. Nykyinen testausmalli ja terveyssektorin kapasiteetti eivät siihen riitä. Eli jos haluat vaikkapa baariin, muttet halua ottaa rokotetta, vaihtoehtona lienee käydä testissä ja maksaa siitä itse, selventää Salminen.
 Uutta lainsäädäntöä tarvitaan
 Koronapandemia toi näkyväksi suomalaisen yhteiskunnan heikkouksia varautumisessa, mutta tarjosi myös mahdollisuuden oppia.
 – Varautumiseen liittyvä lainsäädäntö on varmasti tarpeen käydä läpi. Samoin torjuntakeinojen tarkoituksenmukainen ja oikeasuhtainen käyttö. Niissä on ollut haasteita, kertoo Salminen.
 Alkuun oli myös vaikeaa löytää tahoa, jolla olisi riittävä kokonaiskuva koko yhteiskuntaa koskevasta kriisistä.
 – Alueellisista koronakoordinaatioryhmistä, jotka ovat epävirallisia, olisi hyvä ottaa oppia. Jotain pysyvämpää olisi hyvä saada tilalle tulevaisuutta ajatellen, sanoo Salminen.
 Terveyden ja hyvinvoinninlaitoksen terveysturvallisuusjohtaja Mika Salminen on suorassa haastattelussa Ykkösaamussa klo 10.05.
 Lue lisää
 Koronavirus LUKUINA
 Analyysi: Koronarokotettu kaipaa selviä ohjeita ulos koronasta, mutta testeistä ja jäljityksestä tuli nolo arvovaltataistelu

Koronapassiin vaadittavat testit voivat tulla itse maksettaviksi


Summary: Aluehallintovirasto on keskeyttänyt toiminnan kohteessa välittömästi. Päätöstä perustellaan muun muassa sillä, ettei yksikön asiakas- ja potilasturvallisuutta pystytä turvamaan nykyisellä henkilökuntamäärällä ja -rakenteella.

Itä-Suomen aluehallintovirasto kertoo keskeyttäneensä vanhusten hoivakoti Pietarinpirtin toiminnan Mikkelissä.
 Puutteita on havaittu niin asiakasturvallisuudessa, hoivan ja hoidon asianmukaisessa toteutumisessa ja henkilöstörakenteessa. Myös omavalvonnassa ja riskien hallinnassa on havaittu puutteita sekä koulutetun henkilökunnan riittävyydessä.
 Aluehallintovirasto kertoo, että kohteeseen tehdyn tarkastuksen aikana yksikön vastuuhenkilö oli poissa ja sijaisjärjestelyt olivat epäselvät.
 Lisäksi palvelun laadussa on havaittu aluehallintoviraston mukaan vakavia puutteita. Tiedotteen mukaan esimerkiksi asiakkaiden saunominen, viriketoiminta ja ulkoilut eivät ole toteutuneet pitkään aikaan.
 Tarkastuskäynnillä ilmeni myös, ettei palveluntuottaja ole pystynyt esittämään uskottavaa suunnitelmaa, miten se vastaa johtamisesta sekä lain ja luvan edellyttämästä henkilöstömitoituksesta.
 Toimintayksikön toiminta keskeytettiin suullisella ilmoituksella välittömästi aiemmin tällä viikolla. Tänään asiasta annettiin kirjallinen päätös.
 Pietarinpirtissä on 55 tehostetun palveluasumisen asiakaspaikkaa ja 15 vanhuksille suunnattua palveluasumisen paikkaa.
 Pietarinpirtti on toiminut vuodesta 1931. Toimintaa on tuottanut Mikkelin Vanhainkotiyhdistys ry.
 Yle ei tavoittanut Pietarinpirtin johtajaa haastattelua varten.
 Kuntayhtymä Essote on ottanut Pietarinpirtin toiminnan haltuunsa välittömästi. Juho Liukkonen / Yle
 Epäkohdista ollut tieto jo pitkään – työntekijät vaativat vastuuhenkilön vaihtoa
 Kyseessä ei ole ensimmäinen kerta, kun Pietarinpirtti on joutunut viranomaisten syyniin. Vuonna 2017 aluehallintovirasto antoi  huomautuksen laiminlyönneistä . Tuolloin asia koski Pietarinpirtin toiminnan asinamukaisen organisoinnin ja johtamisen valvonnan laiminlyöntiä.
 – Asiakasturvallisuus oli aiheena myös aiemmassa valvonnassa, mutta se ei johtunut ammatillisen henkilöstön riittämättömyydestä, vaan muista syistä. Yhdistys osoitti saaneensa edellä mainitut puutteet kuntoon, joten valvonta päätettiin tuolta osin tammikuussa 2018. Muita valvontapäätöksiä yhdistykselle ei ole annettu, Itä-Suomen aluehallintoviraston sosiaalihuoltoyksikön päällikkö ja ylitarkastaja  Kirsi Laitinen  kertoo.
 Pietarinpirtin toiminnan keskeyttämiseen johtanut tapahtumaketju sai alkunsa tammikuussa 2020. Tuolloin valvonta-asia tuli aluehallintovirastossa vireille, kun Pietarinpirtin työntekijät olivat jättäneet epäkohtailmoituksen aluehallintovirastolle.  Päätösasiakirjasta  ilmenee, että työn järjestämisessä on ollut ongelmia pitkään.
 Epäkohtailmoituksen perusteella epäselvyyksiä on esimerkiksi työntekijöiden tehtävänkuvista, joihin ei useista pyynnöistä, myös kirjallisista, huolimatta ole saatu selvyyttä.
 Asiakirjasta selviää, että ongelmista olisi tiedotettu vastuuhenkilön lisäksi myös yhdistyksen hallitusta, mutta hallituksen edustajat olisivat toistuvasti kieltäneet työntekijöitä ottamasta yhteyttä heihin.
 Myöhemmin marraskuussa 2020 epäkohtailmoituksen jätti henkilö, jonka omainen asui Pietarinpirtissä. Tuolloin palvelutalosta oli ilmoittajan mukaan lähtenyt kahdeksan hoitajaa henkilöstöstä pois.
 Kohteeseen tehtiin kuntayhtymä Essoten toimesta useampi valvontakäynti. Tilanne ei kuitenkaan helpottunut keväällä ja kesällä viranomaisille jätettyjen uusien epäkohtailmoitusten perusteella.
 Kuntayhtymä sai vielä viime elokuun lopulla vetoomuksen, jonka oli allekirjoittanut Pietarinpirtin 17 työntekijää. Vetoomuksessa vaadittiin Mikkelin Vanhainkotiyhdistys Pietarinpirtin vastuuhenkilön vaihtamista.
 Aluehallintoviraston päätösasiakirjan perusteella Pietarinpirtin työntekijät kokevat joutuneensa omilleen kun kukaan ei ole ottanut kokonaisvastuuta tilanteesta. Juho Liukkonen / Yle
 Omainen joutunut osallistumaan asiakkaan pesuun
 Julkaistussa päätösasiakirjassa  piirtyy kuva karuista oloista. Pietarinpirttiin tehdyn valvontatarkastuksen yhteydessä työntekijät ovat kertoneet, että asiakkaat ovat saaneet ruoan ja lääkkeet, mutta muu hoito on ollut minimissä.
 Viriketoiminta, saunat ja ulkoilut sekä muu on jäänyt väliin pitkän aikaa. Tarkastuskertomuksessa kerrotaan myös muista laiminlyönneistä. Kaikkia asukkaita ei ole voitu viedä wc-tiloihin tarvittavan välineistön puutteen vuoksi. Yksikön välinepula on ollut myös huutava: yksikössä on ollut käytössä vain yksi kuumemittari, eikä käytössä ole ollut asianmukaisia haavanhoitovälineitä.
 Henkilöstön kerrotaan joutuneen lainaamaan verensokerimittareita asiakkailta, koska yksikössä ei ole ollut omia.
 Myös osa henkilökunnan matkapuhelimista on ollut rikki, minkä vuoksi työntekijöiden keskinäinen yhteydenpito ei ole toiminut.
 Eräs omainen puolestaan on kertonut joutuneensa osallistumaan asiakkaan pesuun ja muihin hoivatehtäviin henkilökuntapulan vuoksi.
 Työntekijöiden näkökulmasta tilanne on jatkunut kuukausia ja vuosia. Asiakirjan mukaan työntekijät kokevat jääneen omilleen, kun kukaan ei ole ottanut vastuuta tilanteesta.
 Kuntayhtymä Essote kertoo antaneensa työvoima-apua Pietarinpirttiin omista työntekijöistä ja varahenkilöistään. Juho Liukkonen / Yle
 Kuntayhtymä: Asiakkailla ei ole hätää
 Kuntayhtymä Essotesta on nyt siirtynyt vastuuhenkilö ja henkilökuntaa Pietarinpirttiin turvaamaan asiakkaiden hoiva ja hoito.
 Kuntayhtymä Essoten vastuualuejohtaja  Niina Kaukonen  kertoo, että asiakkailla ei ole tällä hetkellä hätää.
 – Välitön hoiva ja hoito on siellä toteutunut ja toteutuu. Tämän olemme varmistaneet valvontakäynneillä. Meidän työntekijöitä on mennyt nyt Pietarinpirttiin avuksi jo ennen tätä päätöstä.
 – Olemme antaneet sinne työvoima-apua omista työntekijöistä ja varahenkilöistä. Nyt olemme tarkkaan mitoittaneet asian, että siellä riittää väkeä turvaamaan asiakkaiden turvallisuus. Toki asia vaatii Essoten suunnalta aikamoista järjestelyä, mutta on toteutettavissa.
 Kaukosen mukaan Pietarinpirtin omaa henkilöstöä kuin myös kohteessa asuvien omaisia on tiedotettu asiasta aiemmin viikolla. Tieto on otettu rauhallisin mielin vastaan.
 Toistaiseksi ei ole tietoa, kuinka kauan Essote jatkaa toimintaa kohteessa.
 – Keskeyttäminen on voimassa siihen saakka, kunnes Aluehallintovirasto toisin päättää. Kun kyse on yksityisestä palvelutalosta, niin Aluehallintovirasto päättää jatkaako Pietarinpirtti ry toimintaa myöhemmin vai jatkaako Essote kohteessa toimintaa.
 Juttua päivitetty 3.9.2021 kello 16:14 Juttuun lisätty tietoa päätösasiakirjassa ilmenneistä epäkohdista ja ylitarkastaja Kirsi Laitisen kommentti.
 Lue myös:
 Viranomaisvalvonnan johtopäätös: Vanhusten palvelutalossa laiminlyöntejä

Viranomaiset keskeyttivät vanhusten hoivakoti Pietarinpirtin toiminnan Mikkelissä – palvelun laadussa havaittu vakavia puutteita


Summary: Pääministeri Yoshihide Suga ilmoitti perjantaina, ettei aio asettua ehdolle hallitsevan liberaalidemokraattisen puolueen puheenjohtajaksi. Tämä tarkoittaa käytännössä sitä, että Japani saa syksyllä uuden pääministerin.

Japanin pääministeri  Yoshihide Suga  kertoi perjantaina, ettei tule osallistumaan johtamansa liberaalidemokraattisen puolueen (LDP:n) syyskuussa pidettävään puheenjohtajavaaliin.
 Näiden vaalien voittajasta tulee lähes varmasti Japanin seuraava pääministeri, sillä LDP:llä on enemmistö maan parlamentin alahuoneessa.
 Suga sanoi, että hän on valmis jatkamaan puolueen puheenjohtajana siihen asti, kunnes uusi johtaja valitaan 29. syyskuuta. Japanissa on kaavailtu pidettävän parlamenttivaalit myöhemmin tänä vuonna.
 Suga on ehtinyt toimia Japanin pääministerinä vasta vuoden. Viime syyskuussa Suga korvasi Japania pitkään johtaneen  Shinzo Aben , joka erosi terveyssyiden vuoksi.
 Ei tarpeeksi aikaa vaaleille
 Sugan kannatus on pudonnut äänestäjien keskuudessa alle 30 prosentin. Syynä pidetään koronaepidemian huonoa hoitoa, uutistoimisto Reuters raportoi.
 Japanissa koronarokotukset käynnistyivät hitaammin kuin muissa kehittyneissä maissa ja kesällä uusien tartuntojen määrä kääntyi jyrkkään kasvuun.
 Suga perusteli päätöstään jättäytyä puolueen puheenjohtajakilvan ulkopuolelle juuri koronaviruksen vaatimalla huomiolla.
 – Haluan keskittyä koronaviruksen torjumiseen, joten kerroin LDP:n johtajien kokouksessa, että olen pättänyt olla osallistumatta puheenjohtajavaaleihin, Suga perusteli ratkaisuaan Tokiossa pidetyssä lehdistötilaisuudessa.
 Japanin entistä ulkoministeriä Fumio Kishidaa pidetään kärkiehdokkaana uudeksi pääministeriksi. EPA
 Pääministerin ilmoitus sähköisti välittömästi LDP:n puheenjohtajakisan. Ennakkosuosikkina Sugan seuraajaksi pidetään maan entistä ulkoministeriä  Fumio Kishidaa , joskin kilpailusta odotetaan tasaista.
 Muita lehdistössä esiin nostettuja nimiä ovat muun muassa hallinnon uudistamisesta vastaava ministeri  Taro Kono  ja Japanin entinen puolustusministeri  Shigeru Ishiba .
 Lue lisää:
 Japani sai virallisesti uuden pääministerin
 Japanin tuleva pääministeri Yoshihide Suga takaa jatkuvuutta, ellei korona särje sopusointua
 Japanin hallituspuolue valitsi uuden johtajan ja samalla tulevan pääministerin
 Japanin Shinzo Abe vahvisti eroavansa pääministerin tehtävästä

Japanin pääministeri Suga ei pyri jatkokaudelle – Haluaa keskittyä koronakriisin hoitoon


Summary: Lausunnonantajat moittivat lakiesitystä vanhuspalvelulain uudistamisesta. Ongelmia nähdään erityisesti henkilöstön riittävyyden varmistamisessa. Eduskunnan oikeusasiamiehen mukaan keskeneräinen esitys on korjattava ennen eduskuntakäsittelyä.

Suomen lähi- ja perushoitajaliitto SuPer

Vanhuspalvelulain uudistuksen toinen vaihe saa osakseen ryöpytystä viime viikolla päättyneellä lausuntokierroksella.
 Uudistuksen ensimmäisessä vaiheessa säädettiin  hoitajamitoituksesta laitoshoitoon . Toisessa vaiheessa on tarkoitus puuttua erityisesti vanhusten kotihoidossa  pitkään jatkuneisiin ongelmiin .
 Keväällä lausuntokierroksella lähteneessä esityksessä patistellaan kuntia parantamaan kotihoidon laatua muun muassa valvontaa vahvistamalla. Lakiin lisättäisiin säännökset, joiden perusteella mahdolliseen työvoiman vajaukseen olisi reagoitava toimintayksikössä välittömästi.
 Lisäksi henkilöstön riittävyyttä vahvistettaisiin muun muassa hyödyntämällä etäkäyntejä ja muita teknologisia ratkaisuja sekä parantamalla johtamista.
 Hoitajajapulan paikkailuyritys jää puolitiehen
 Esitetyt keinot kotihoidon ongelmien korjaamiseksi eivät valtaosaa lausunnonantajista tyydytä. Kritiikkiä tulee erityisesti siitä, että esityksen konkreettiset toimet henkilöstön riittävyyden turvaamiseksi jäävät puuttumaan. Lain nähdään myös asettavan toimintayksiköiden johtajat kestämättömään tilanteeseen.
 Ikääntymisen ja hoivan tutkimuksen huippuyksikön lausunnossa huomautetaan, että lakiluonnoksessa ei esitetä mitään keinoja, joilla henkilöstön riittävyys paranisi.
 – Säännösten tavoitteita ei voida toteuttaa ilman merkittäviä resurssilisäyksiä. Nykyiset esitykset eivät voi turvata riittävää henkilöstöä eivätkä hoidon laatua. Yksiköiden johtajien asema muodostuu kohtuuttomaksi, kun heidän asetetaan vastuuseen henkilöstön riittävyydestä, vaikka siihen ei ole osoitettu varoja, gerontologian professori  Marja Jylhän  allekirjoittamassa lausunnossa arvioidaan.
 Lakiluonnosta keväällä esitelleen  perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiurun  (sd.) mukaan kotihoitoon ollaan osoittamassa 45 miljoonan euron lisämäärärahaa. Rahoitusta ei ole kuitenkaan tarkoitettu nykyisten ongelmien ratkaisemiseen, vaan lakiuudistuksen mukanaan tuomien uusien vaatimusten täyttämiseen.
 Uusiin vaatimuksiin kuuluu kotihoidon järjestäminen jatkossa kaikkina vuorokauden aikoina, myös öisin.
 Kuntaliiton mukaan yöhoidon järjestämisen kustannusvaikutus on arvioitu lakiesityksessä todennäköisesti liian alhaiseksi. Muutaman syrjäseudulla toisistaan kaukana asuvan asiakkaan yökotihoidon järjestäminen voi Kuntaliiton mukaan sitoa suuren osan kotihoidon henkilöstöresurssista.

 Kunnat turhautuneita: kotihoidon ongelmat eivät ratkea raportoinnilla
 Lausuntopalautteessa korostetaan, että monet henkilöstön riittävyyden turvaamiseen ehdotetuista keinoista ovat jo käytössä. Esimerkiksi esityksessä mainittuja teknologisia ratkaisuja hyödynnetään jo nyt useissa kunnissa.
 Vanhusten kotihoidosta vastaavien kuntien ja kuntayhtymien mukaan ongelmana ei tähänkään asti ole ollut kuntien haluttomuus toteuttaa palveluita vaan se, että henkilöstöä ei ole tarpeeksi toteuttamaan lainsäädännön velvoitteita. Lakiin kirjattava säännös henkilöstöpulasta raportoinnista ylemmälle taholle katsotaan turhaksi tilanteessa, jossa lisää henkilöstöä ei ole saatavilla.
 Helsingin kaupungin mukaan hoitajapulassa kyseessä on kansallisesti kriittinen ja merkittävä asia, jota kunta ei voi yksin ratkaista.
 – Ongelmat ovat johdolla ja toimintayksikön henkilöstöpolitiikasta vastaavilla henkilöillä jo erittäin hyvin tiedossa ja henkilöstön saatavuuden eteen tehdään kaikki mahdollinen. Resurssipula on jatkuva päivittäinen ongelma, joka ei ratkea asiasta eteenpäin tiedottamalla, Helsingin kaupungin lausunnossa kirjoitetaan.
 Kunnat kaipaavat valtiolta järeämpiä toimia sosiaali- ja terveydenhuollon henkilöstön riittävyyden varmistamiseksi uusien velvoitteiden sijaan.
 – Lakia ei voida noudattaa niin kauan, kuin henkilöstövaje jatkaa kasvuaan, Espoon kaupungin lausunnossa todetaan.
 Myöskään Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL ei pidä kotihoidon henkilöstön riittävyyttä koskevia säännöksiä onnistuneina.
 THL:n mukaan kotihoidon asiakkaiden ja kotihoidon käyntien määrän voidaan olettaa tulevina vuosina kasvavan voimakkaasti. Lakiuudistuksen tueksi kaivataan THL:n mukaan koulutusmäärien lisäämistä ja toimenpiteitä hoitotyön vetovoimaisuuden nostamiseksi.
 Työntekijät pitävät ehdotusta asiakkaan luona ruokailusta kohtuuttomana
 Sote-alan työntekijäjärjestöt suhtautuvat esitykseen samalla skeptisyydellä kuin kunnat ja asiantuntijatahot.
 Suomen lähi- ja perushoitajaliitto Super arvioi, että esitetyt lakimuutokset eivät tule todellisuudessa korjaamaan kotihoidon laatupuutteita. Järjestön mukaan laatu saattaa jopa heikentyä lakiluonnoksessa esitetyn ympärivuorokautisen kotihoidon vaatimusten takia.
 Superin mukaan osa kotihoidon työntekijöistä ei halua tehdä yötyötä ja kolmeen vuoroon jaettu henkilökuntamäärä ei riitä edes tällä hetkellä vaadittavaan hoidon tasoon kahdessa vuorossa.
 Julkisten ja hyvinvointialojen liitto JHL näkee riskinä sen, että lakia ei noudateta ja asiakasturvallisuus sekä työturvallisuus vaarantuvat
 – Omavalvontasuunnitelmat tai velvoite ilmoittaa ketjussa ylemmälle taholle henkilöstövajauksesta eivät ratkaise ongelmaa. Nämä käytännöt ovat jo olemassa mutta eivät toteudu, JHL:n lausunnossa arvioidaan.
 Lisäksi työntekijäjärjestöjä närästää lakiluonnoksessa mainittu ehdotus siitä, että työntekijän aikaa asiakkaan luona lisättäisiin sillä, että työntekijä aterioi asiakkaan kotona. Työntekijäjärjestöt pitävät vaatimusta kohtuuttomana.
 Myöskään Etelä-Suomen aluehallintovirasto ei pidä ehdotusta mahdollisena.
 – Asiassa on otettava huomioon työntekijöiden oikeus omaan taukoon sekä asiakkaiden asuntojen erilaiset hygieniaolosuhteet, Etelä-Suomen avin lausunnossa kirjoitetaan.
 Superin mukaan työntekijöiden määrä ei riitä kotihoidon järjestämiseen myös yöaikaan. Kuvituskuvaa.  Benjamin Suomela / Yle
 Eduskunnan oikeusasiamies vaatii esityksen korjaamista ennen eduskuntakäsittelyä
 Lausuntopalautteessa esitystä arvostellaan päällekkäisestä sääntelystä.
 Nykyinenkin laki edellyttää, että kotihoidon piirissä oleville on laadittava palvelusuunnitelma. Siinä määritellään, millaisia palveluita kunta tarjoaa vanhukselle. Uudistuksen olisi tarkoitus tehdä suunnitelmassa luvatuista palveluista aiempaa sitovampia.
 Eduskunnan oikeusasiamiehen lausunnossa lakiesitystä moititaan keskeneräiseksi. Ongelmiksi mainitaan muun muassa sääntely asioissa, joista on jo säädetty. Oikeusasiamiehen mukaan esitys vaatii perusteellista remonttia ennen eduskuntakäsittelyä.
 – Näkemykseni mukaan ehdotuksen mukaisten oikeusnormien toimeenpanoon sisältyisi riskejä, joita ei ole mahdollista kontrolloida yksinomaan uuden lainsäädännön huolellisella ohjeistamisella ja toimeenpanolla, vaan riskien hallinta edellyttää esityksen korjaamista. Osa ehdotetuista pykälistä tulisi korjata, osa poistaa kokonaan tai korvata muun sääntelyn avulla, lausunnossa kirjoitetaan.
 Eduskunnan oikeusasiamies arvioi, että esitys tarjoaa palvelun tuottajille ja järjestäjille lukuisia mahdollisuuksia pyrkiä kiertämään oikeusnormeja kustannusten säästämiseksi. Sen sijaan useat ehdotetut säännökset, joilla on esityksen perustelujen mukaan tarkoitus parantaa palvelun laatua, ovat luonteeltaan lakiin kirjattuja toivomuksia.
 – En pidä tämänkaltaista sääntelytapaa onnistuneena, maan ylimmän laillisuusvalvojan lausunnossa summataan.
 Esitykseen suopeammin suhtautuvat lausunnonantajat kiittelevät uudistuksen tavoitteita ja vanhuspalvelulain pykälien täsmentämistä.
 Sosiaali- ja terveysalan järjestöjen kattojärjestö Soste ry arvioi esityksen selkeyttävän monien palvelujen sisältöä, mutta järjestö korostaa onnistumisen riippuvan toteutuksesta.
 – Lähtökohtaisesti mikään kohta ei ole hyvä tai huono, onnistuminen riippuu toteutuksesta, järjestön lausunnossa kirjoitetaan.
 Sosiaali- ja terveysministeriössä esitystä korjaillaan lausuntopalauteten pohjalta. Hallituksen olisi tarkoitus tuoda esitys vanhuspalvelujen uudistamisesta eduskuntaan alkavan syksyn aikana. Lait astuisivat voimaan vuonna 2023.
 Uudistus koskisi huomattavaa joukkoa suomalaisista. Kotihoidon piirissä asiakkaita on noin 200 000. Määrän odotetaan kasvavan voimakkaasti lähivuosina Suomen väestön ikääntyessä.
 Lisää aiheesta:
 Ammattilaisten huoli kasvaa: "Minulta pääsee melkein itku" – tämä juttu kertoo, miten hoitajapula riivaa sinun kuntaasi
 Kotiinsa unohdettuja muistisairaita, väärin jaettuja lääkkeitä – Ylen selvityksessä näkyy kotihoidon karu arki
 Näin hallitus aikoo korjata kotihoidon ongelmia, professori pettynyt lopputulokseen: "Paketti kuulostaa kuntiin kohdistuvalta kurikampanjalta"
 Analyysi: Uusi lakiehdotus korjailee vanhuspalvelupykälien sanamuotoja, rohkeaa uudistumista jäädään yhä odottamaan

Vanhusten kotihoidon uudistus sai täystyrmäyksen – lakiesitystä arvostellaan keskeneräisyydestä ja puuttuvista ratkaisuista hoitajapulaan


Summary: Viihteen monitaituri ja lukuisten Uuno Turhapuro -elokuvien luoja Spede Pasanen saa oman elokuvan. Näyttelijävalinnat ilmoitetaan myöhemmin.

Pertti "Spede" Pasasesta  on tekeillä kokoillan elokuva. Pasanen teki uraauurtavaa työtä elokuvatuottajana, ohjaajana, käsikirjoittajana, näyttelijänä, koomikkona, lauluntekijänä ja myös keksijänä. Hän oli myös Uuno Turhapuro -elokuvien takana. Spede Pasanen menehtyi 71-vuotiaana vuonna 2001.
 Elokuvan ohjaa  Aleksi Delikouras . Tekijöiden tiedotteessa kerrotaan, että näyttelijät ilmoitetaan myöhemmin. Elokuva pohjautuu  Tuomas Marjamäen   Spede, nimittäin  (2017) ja  Uuno on numero yksi - Turhapuron koko tarina  (2021) -elämänkertoihin.
 Pertti Pasanen loi oman viihdeimperiumin. Kansa rakasti hänen ohjelmiaan ja elokuviaan, mutta kriitikot olivat usein toista mieltä. Seppo Sarkkinen / Yle
 Elokuva tarkastelee etenkin Pertti Pasasen innovatiivisinta kautta 1960-luvulta Uuno Turhapuro -elokuvien läpimurtoon. Esiin nousee vahvasti Pasasen väsymätön taistelu viihteen puolesta ajan elokuvataidepiirejä vastaan.
 Pasasen tuottamat Uuno Turhapuro elokuvat olivat aikoinaan kansan suosikkeja, mutta kriitikot ja Elokuvasäätiö suhtautuivat niihin nihkeästi.
 – Minua ovat aina kiinnostaneet elokuvissa johonkin asiaan erittäin intohimoisesti suhtautuvat henkilöt. Elokuvien tekeminen on pohjimmiltaan erilaisten luovien ihmisten tiimityötä, ja juuri se tekee Speden tarinasta niin mielenkiintoisen, kommentoi elokuvan ohjaaja  Aleksi Delikouras  tiedotteessa.
 Delikouras, 31, tunnetaan muun muassa  Nörtti: DragonSlayer666  -tv-sarjasta. Delikouras on myös kirjailija. Spede-elokuvan tuottaa Yellow Film & TV -yhtiö.
 Elokuva on saanut Pertti Pasasen tyttären hyväksynnän.
 – Tuotantoyhtiön kanssa käymieni keskustelujen perusteella olen iloinen elokuvahankkeesta ja vakuuttunut, että isän uskomattomalle tarinalle on löytynyt oikeat tekijät ja oikea näkökulma, toteaa Pasasen tytär  Pirre Pasanen  tiedotteessa.
 Pertti Pasanen aloitti uransa radiossa jo 1950-luvulla. Pian hän siirtyi kuitenkin elokuvien ja television sketsiviihteen pariin.
 Uuno Turhapuro -hahmo syntyi aluksi television sketsiohjelmaa varteen. Yleisö ihastui  Vesa-Matti Loirin  esittämään hahmoon, ja niinpä Turhapurosta ryhdyttiin tekemään elokuvia. Turhapuro-elokuvien kulta-aikaa oli 1980-luku.
 Uuno Turhapuro oli Pertti Pasasen ja Vesa-Matti Loirin luomus. Kuvassa taustalla näyttelijä Pentti Siimes. Kalle Kultala / Yle
 Pertti Pasasesta on myös aiemmin suunniteltu elokuvaa, mutta hanke ei ole edennyt.
 Lue lisää:
 Peleissä on järjestystä, jota elämä ei tarjoa – Aleksi Delikouras tavoitti sukupolvensa ja huomaa itsekin etsivänsä elämälle merkitystä

Pertti "Spede" Pasasesta tehdään elokuva – esiin nousee taistelu viihteen puolesta taidepiirejä vastaan


Summary: Suomalaiset moottoripyöräilijät ovat tyytyväisiä, että pyöriä ei tarvitse määräaikaiskatsastaa jatkossakaan. Suomi aikoo huolehtia moottoripyörien ja mopojen turvallisuudesta muilla keinoin kuin katsastamalla.

Turun seudun moottoripyöräväki kokoontuu joka keskiviikkoilta Aurajokirantaan, moottoripyöräilylegenda  Jarno Saarisen  patsaan läheisyyteen. Paikalla saattaa olla satoja motoristeja.
 Motskariväki Turussa ja ympäri Suomen on ottanut huojentuneena vastaan tiedon, että moottoripyörille ei tulekaan ensi vuoden alusta pakollista määräaikaiskatsastusta, niin kuin oli pelätty.
 Liikenne- ja viestintäministeriö tiedotti  moottoripyöräilijöiden edunvalvontajärjestöä Suomen Motoristit  ry:tä asiasta tiistaina.
 – Saatiin sekin kina päätökseen, turha kina turhasta aiheesta, kuittaa turkulaismotoristi  Matti Ristola .
 – Nämä vanhat ukot kyllä pitävät huolta pyöristään, ei tarvita mitään katsastusta, sanoo raisiolainen  Ilkka Tuominen  tyytyväisenä.
 Ilkka Tuominen ja Seppo Takala käyvät keskiviikkoiltaisin Aurajokirannassa tapaamassa tuttuja motoristeja. Yrjö Hjelt / Yle
 Motskariväki pitkään epätietoinen
 Suomalaiset moottoripyöräilijät ovat olleet huolissaan siitä, aikooko Suomi toteuttaa  EU:n katsastusdirektiiviin  kirjatun moottoripyörien ja mopojen pakollisen määräaikaiskatsastuksen vuoden 2022 alusta.
 Suomen vajaata 150 000 moottoripyöräilijää edustava Suomen Motoristien puheenjohtaja  Jari Kielinen  on saanut vastailla moottoripyöräilijöiden kysymykseen aiheesta taajaan viime kuukausina.
 Vielä alkuviikosta yhdistyksessä ei tiedetty, mitä ministeriössä katsastuksen suhteen suunniteltiin.
 Kielinen sanoo kysyneensä asiaa liikenne- ja viestintäministeriöstä jo kesällä.
 – Olen lähettänyt ministeriöön tietopyynnön ja kysynyt asiaa, mutta en ole saanut vastausta.
 Lyhyt kesä vähentää ajamista
 Liikenne- ja viestintäministeriön yksikönjohtaja  Saara Reinimäki  sanoi tiistaina Ylen soitettua ja tiedusteltua asiaa, että pakollista määräaikaiskatsastusta ei Suomessa mopoille ja moottoripyörille tule.
 –Suomi ei ole ottamassa käyttöön katsastusta eli jatketaan nykyisellä lainsäädännöllä.
 Aiemmin moottoripyörissä oli paljonkin tarroja. Nykyään niiden käyttö on vähentynyt. Yrjö Hjelt / Yle
 EU:n katsastusdirektiivissä nimittäin sanotaan, että pakollista määräaikaiskatsastusta ei tarvitse toteuttaa, jos käyttöön otetaan tehokkaita vaihtoehtoisia liikenneturvallisuustoimenpiteitä.
 Joissain maissa, kuten Ruotsissa ja Saksassa, pakkokatsastus on jo käytössä, mutta Suomi valitsi siis toisin.
 – Meille ei ole tullut tietoon, että turvallisuusongelmat johtuisivat ensisijaisesti teknisistä ongelmista, joihin voitaisiin katsastuksessa puuttua, Reinimäki sanoo.
 Hänen mukaansa moottoripyöräilijöiden turvallisuudesta aiotaan huolehtia infran parantamisella liikenteessä, ajokorttilain uudistuksella ja mopo- ja moottoripyörästrategialla.
 Pakollista katsastusta ei tarvita myöskään siksi, että Suomen kesä on lyhyt.
 – Yksi syy on, että meillä on verrattain lyhyt kausi, jolloin moottoripyöriä käytetään, Reinimäki sanoo.
 Katsastus sai somesormet kuumiksi
 Pitkin vuotta moottoripyöräväki on käynyt kuumana keskustelua pakollisen katsastuksen tulosta Suomeen.
 – Aika paljon, varsinkin sosiaalisessa mediassa. On kyllä herättänyt tunteita suuntaan ja toiseen, sanoo Turun Moottoripyöräilijöiden viestintävastaava  Elias Ruutti .
 Nuorena kuolleen moottoripyöräilylegendan Jarno Saarisen patsas ja Elias Ruutti. Paula Collin / Yle
 Yli 50 vuotta moottoripyöräilyä harrastanut Matti Ristola tietää ainakin yhden syyn vastustukseen.
 – Kun se on rahastuksen makua, niin jokainen vastustaa, Ristola selittää.
 – Kai se on yleensä aina, kun tulee jotain lisäkuluja, säestää  Seppo Takala .
 Elias Ruutin mielestä yksi syy katsastuksen vastustukseen on ollut myös hyvin arkinen.
 – Olisihan siitä aina aikaa ja vaivaa, ja välttämättä kaikkien pyörät eivät olisi täyttäneet katsastusvaatimuksia.
 Matti Ristola uskoo kuitenkin, että suurin osa pitää pyöränsä jatkuvasti moitteettomassa kunnossa.
 – Minun pyöräni on aina katsastuskunnossa, koska henkeni on siitä kiinni, Ristola sanoo.
 Meni niin kuin pitikin mennä
 Se, että motoristit ovat olleet epätietoisia siitä, tuleeko Suomeen pakollinen katsastus, tuli liikenne- ja viestintäministeriön yksikönjohtaja Saara Reinimäelle yllätyksenä.
 Hän sanoo luulleensa, että asian piti olla moottoripyöräväelle selvä.
 – Toki aina voidaan viestintää parantaa, en sitä kiellä, mutta ei olla tarkoituksella pidetty heitä pimennossa.
 Turun Aurajokiranta täyttyy joka keskiviikko moottoripyöristä ja moottoripyöräilijöistä. Yrjö Hjelt / Yle
 Turun Moottoripyöräilijöiden viestintävastaava Elias Ruutti pitää ministeriön päätöstä olla toteuttamatta pakollista määräaikaiskatsastusta oikeana.
 Ruutti työskentelee päivätyökseen Liikenneturvan yhteyspäällikkönä Turussa.
 – Varsinkin liikenneturvallisuuden näkökulmasta Suomessa on aika vähän sellaisia onnettomuuksia, joissa tekninen vika on suoraan onnettomuuteen johtanut asia. Sitä vasten peilaten tämä meni mielestäni niin kuin pitikin mennä.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 4.9. kello 23.
 Lue lisää:
 Katsastus uusiksi – moottoripyörät voitaisiin katsastaa tienvarsitarkastuksina
 Moottoripyörät katsastuksen piiriin vuonna 2022 – EU-mailla melko vapaat kädet
 Moottoripyörien katsastuspakko hirvittää katsastajaa – "ongelmat ovat mopoissa"

Moottoripyöräilijät helpottuneita, kun motskareille ei tulekaan  pakollista katsastusta – "Vanhat ukot kyllä pitävät huolta pyöristään"


Summary: Chapo-kuningaspytonin omistaja arvelee, että käärme oli jäänyt vahingossa jumiin patterin ja seinän väliin. Lemmikkikäärme voi karkumatkansa jälkeen hyvin.

Noin viikon terraariostaan karkuteillä ollut kuningaspyton on löytynyt Helsingissä.
 Sen omistaja  Saga Leivonen   arveli torstaina , että Chapo-käärme olisi kenties livahtanut vessanpöntön kautta talon putkistoon. Lopulta käärme löytyi kuitenkin lähempää kuin hän arvasikaan: kotoa seinän ja patterin välistä.
 – Olin töissä, kun äitini laittoi kuvan, että sieltä se löytyi. Hän oli huomannut, että käärme roikkui puoliksi patterin välistä.
 Leivonen arvelee, että käärme oli jäänyt piilopaikkaansa vahingossa jumiin. Hän kertoo, että Chapo on kahdeksan senttimetrin paksuinen käärme, kun taas patterin ja seinän välinen rako on pari senttiä. Pituutta käärmeellä on 110–120 senttimetriä.
 – Se ei päässyt sieltä pois, joten patteri revittiin irti seinästä.
 Kun käärme saatiin vapautettua, Saga Leivonen vei sen takaisin terraarioon, jossa käärme joi hänen mukaansa vettä yli viisi minuuttia. Leivonen kertoo, että Chapo voi kuitenkin hyvin.
 Karkumatkasta on myös otettu opiksi: nyt käärmeen terraarioon on hankittu lukko.
 Kuningaspyton on myrkytön pytonlaji, joka on suosittu lemmikkieläin.

Karannut kuningaspyton löytyi lähempää kuin omistaja arvasikaan – yli metrin pituinen Chapo ei päässyt itse pois piilostaan: "Patteri revittiin irti"


Summary: Kiinalta lainassa oleva pandaemo Huan Huan synnytti kaksoset Beauvalin eläintarhassa 2. elokuuta. Syntyessään pennut painoivat vain 149 ja 129 grammaa. Kiinan tapaa lainata pandoja on kutsuttu pandadiplomatiaksi.

Kasvitieteelliset puutarhat, eläintarhat ja luonnonpuistot

Kuukausi sitten Zooparc de Beauval -eläintarhassa Saint-Aignan-sur-Cherissä syntyneet pandakaksoset ovat kasvaneet hyvää vauhtia ja pärjäävät hyvin, eläintarha tiedottaa.
 Eläintarhan videolla näkyy, kuinka nimillä  Fleur de Coton  (Puuvillankukka) ja  Petite Neige  (Pieni lumi) tunnetut pandanpennut kehittyivät ensimmäisenä kuukautenaan.
 – Ne eivät ole enää kuin pieniä vaaleanpunaisia karvattomia "katkarapuja". Nyt ne näyttävät pienoisversioilta jättiläispandoista valmiina kukoistamaan, imemään rintaa ja nukkumaan, eläintarha tiedotti tiistaina.
 Huan Huan  -pandaemo synnytti kaksoset aamun varhaisina tunteina 2. elokuuta. Syntyessään kaksoset painoivat vain 149 ja 129 grammaa.
 Huan Huan on Ranskassa lainassa Kiinasta. Se synnytti aiemmin ensimmäisen Ranskassa vankeudessa syntyneen pandan  Yuan Mengin .
 Pandojen lisääntyminen niin vankeudessa kuin luonnossakin on ollut vaikeaa.
 Pandakaksoset saavat viralliset nimensä vasta 100 päivää syntymästään. Nimet antaa Kiinan presidentin  Xi Jinpingin  vaimo  Peng Liyuan .
 Kiina on lainannut pandoja muiden maiden eläintarhoina diplomaattisena eleenä.
 Aiheesta aiemmin:
 Suomi odottaa Kiinan pehmeää pakettia – Vuokrapandat pakattiin lentolaatikkoon ylistävien sanojen ja talouskasvutoiveiden saattelemana  17.1.2018
 Toimittajalta: Miten käy vapaan tiedonvälityksen, kun pandat tulevat?  25.11.2017
 Pandadiplomatiaa nyt Saksassa – Näissä maissa on kiinalaisia pandoja  5.7.2021
 Aiheesta muualla:
 BBC:  Giant panda twins born in French zoo  2. 8.2021
 France24:  Giant panda loaned to France gives birth to twins  2.8.2021
 Iltalehti:  Huan Huan -isopanda sai kaksoset Ranskassa: katso kuvat ja video!  2.8.2021

Ranskassa kuukausi sitten syntyneet pandakaksoset kasvavat hyvää tahtia: "Ne eivät enää ole kuin karvattomia katkarapuja"


Summary: Kysyntää autoille olisi, mutta koronapandemia ja pula mikrosiruista vaikeuttaa Volvon tuotantoa. Monet yhtiön aasilaisista alihankkijoista ovat joutuneet keskeyttämään toimintansa.

Volvo ilmoitti perjantaina, että sen myyntimäärät voivat jäädä vuoden 2021 jälkimmäisellä puoliskolla viime vuotta alhaisemmalle tasolle.
 Kiinalaisen Geely Holding -yhtiön omistama ajoneuvovalmistaja sanoi, että elokuussa yhtiön myi 45 786 autoa, mikä on 10,6 prosenttia vähemmän kuin samana aikana viime vuonna.
 Tukholman pörssiin myöhemmin tänä vuonna listautumista kaavaileva yhtiö varoitti, että myynnin lasku voi vaikuttaa yhtiön liikevaihtoon ja voittoon.
 Volvon mukaan ajoneuvoille on kysyntää, mutta yhtiöllä on tuotanto-ongelmia.
 Volvon kertoi, että monet yhtiön aasilaiset alihankkijat ovat heinäkuun puolivälin jälkeen joutuneet keskeyttämään tuotannon, koska alueella on yritetty hillitä deltamuunnoksen leviämistä.
 Samaan aikaan maailmanlaajuinen pula mikroprosessoreista on pakottanut monet muutkin autovalmistajat vähentämään tuotantoaan.

Listautumista kaavaileva Volvo varoitti myynnin laskusta


Summary: Kirjailija Laila Hirvisaarta ovat muistaneet useat sadat, ellei jopa tuhat ihmistä. Muistokirjoituksia on kerätty Etelä-Karjalan kirjastoissa.

Kesällä  menehtyneen  kirjailija  Laila Hirvisaaren  muistokirjaan on kertynyt runsaasti tervehdyksiä Lappeenrannan kaupunginkirjastossa.
 Lappeenrannan kaupunki on kerännyt eteläkarjalaisille läheisen kirjailijan kunniaksi tervehdyksiä myös Imatran ja Lemin kirjastoissa.
 Muistelijoiden määrää ei ole laskettu, mutta heitä on useita satoja, ellei jopa tuhat. Muistoja ja tervehdyksiä kertyi yhteensä 150 sivun verran.
 Lappeenrannan kirjastotoimenjohtaja  Marja Huuhtanen  kertoo, että seuraavaksi Laila Hirvisaaren muistokirja sidotaan kauniisiin, "Lailalle sopiviin kansiin" ja toimitetaan omaisille. Hirvisaarella on kolme tytärtä.
 – Omaiset tietävät jo odottaa muistokirjaa, joka on täynnä ihania tervehdyksiä ja lämpimiä muistoja, Huuhtanen kertoo.
 Kirjailija Laila Hirvisaari menehtyi kesäkuussa. Yle
 83-vuotiaana kuollut kirjailija ja professori Laila Hirvisaari haudattiin heinäkuun puolivälissä Lappeenrannan Lepolan hautausmaalle. Hänen hautansa päätyyn istutettiin lehmus. Hänen toiveensa oli tulla  haudatuksi äitinsä viereen .
 Viipurissa syntyneen Hirvisaaren kirjoja on julkaistu neljä miljoonaa kappaletta. Teosten tarinat ovat käsitelleet Karjalaa, sota-aikoja ja Suomen historiaa.

Kirjailija Laila Hirvisaaren muistokirja keräsi suuren suosion – sadat ihmiset käyneet jättämässä kiitoksensa


Summary: Vasemmistopuolueet haluavat viiden prosentin lähdeveron osinkoveroista vapautetuille rahastoille. Säätiöt ja ammattiyhdistykset rajattiin veron ulkopuolelle jo keväällä. Keskusta ei uudesta verosta innostu.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Verovapaiden yhteisöjen osinkoverotuksesta saattaa tulla budjettiriihen yksi kiistakysymys. Veroasia periytyy kevään kehysriihestä.
 Uusi lähdevero sisältyy SDP:n vaaliohjelmaan ja puolue ajaa veroa sitkeästi, vaikka asiaa selvittänyt työryhmä ja useimmat lausuntokierroksella kuullut asiantuntijat eivät kannata veron käyttöönottoa. Myös Vasemmistoliitto kannattaa lähdeveroa.
 Hallituskumppani keskusta ei lähdeverosta innostu. Keskustassa vedotaan työryhmän perusteluihin, jossa esitetään epävarmuuksia ja haittoja kilpailukyvylle.
 Nykyisin yleishyödylliset yhteisöt ja rahastot on vapautettu osinkoverosta. Rahastosijoittaja maksaa pääomatuloveroa rahasto-osuuden myynnin yhteydessä.
 Verotuksen piiriin tulisivat ulkomaiset ja kotimaiset sijoitusrahastot sekä eläkeyhtiöt. Viiden prosentin lähdeveroa haluttaisiin kerätä varsinkin ulkomaisilta sijoittajilta, mutta veron rajaaminen pelkästään ulkomaisiin toimijoihin ei ole EU-oikeuden perusteella mahdollista.
 Lisäksi verotus koskisi vakuutuskuoria eli sijoitussidonnaisia vakuutuksia hallinnoivia yhtiöitä.
 Kevään puoliväliriihessä hallitus rajasi yleishyödylliset yhteisöt pois lähdeveron piiristä. Ulkopuolelle jäisivät säätiöt ja yhdistykset kuten ammattiyhdistysliike.
 SDP olisi ollut valmis ulottamaan lähdeveron myös ay-liikkeen saamiin osinkoihin. Hallituksessa RKP kuitenkin vastusti säätiöiden verottamista, jolloin koko yleishyödyllisten tahojen kenttä rajattiin pois.
 Lähdeveroa ei kaikista maista saisi perittyä
 Budjettiriihessä on tarkoitus löytää 100–150 miljoonaa euroa lisää verotuottoja. Sijoitusrahastojen osinkoverotus toisi SDP:n ehdotuksessa osan tästä.
 SDP:n mukaan lähdeverolla voidaan tiivistää veropohjaa. Puolue korostaa, että uuden lähdeveron avulla Suomessa kertyneiden yritysten voitoista maksettuja osinkoja voidaan verottaa Suomessa myös silloin, kun ne maksetaan sijoitusrahastojen kautta ulkomaille. Puolue haluaa myös hillitä esimerkiksi vakuutuskuorilla tehtävää verosuunnittelua.
 Rahastojen ja muiden osinkoverosta vapautettujen yhteisöjen verotusta selvittänyt työryhmä totesi kesällä  julkaistussa raportissaan , ettei uutta lähdeveroa kannata ottaa käyttöön.
 Veroa ei työryhmän mukaan pystyttäisi perimään esimerkiksi maista, joiden kanssa Suomella on verotusoikeutta rajoittava verosopimus.
 Verotuottoja ei työryhmän arvion mukaan myöskään välttämättä kertyisi niin paljoa, että hyöty olisi suurempi kuin entistä monimutkaisemmasta verojärjestelmästä koituva haitta.
 Lisäksi lähdevero kannustaisi sijoitusrahastoja siirtymään sellaisiin valtioihin, joissa lähdeveroa ei ole.
 Esimerkiksi Finanssiala ja Elinkeinoelämän keskusliitto ovat vastustaneet lähdeveroa jyrkästi.
 Työeläkeyhtiöiden osinkojen verotus lisäisi Finanssialan mukaan eläkejärjestelmän verorasitusta, pienentäisi eläkepottia ja toisi paineita eläkemaksujen korotuksiin.
 Lähdeveron aiheuttama vaje eläkkeiden rahoitukseen tulee työnantajien ja työntekijöiden maksettavaksi korkeampina eläkemaksuina, Finanssiala toteaa analyysissään.
 Finanssialan mukaan suomalaisten rahastojen kilpailukyky vaarantuisi ja rahastot keskittyisivät entistä enemmän Luxemburgin ja Irlannin rahastokeskittymiin.
 Muuttaja ei voisi kiertää veroja
 SDP ehdottaa 100–150 miljoonan veroeuron kaivamiseen myös arvonnousuveroa. Henkilöä voitaisiin verottaa Suomessa täällä kertyneestä voitosta myös sen jälkeen, kun hän on muuttanut ulkomaille.
 Yksityishenkilöiden arvonnousuvero estäisi sellaista veronkiertoa, jossa asuinkirjat siirretään veroparatiisiin, joka ei juurikaan verota myyntivoittoja, lahjoja tai perintöä.
 Valtiovarainministeriön vuosi sitten tekemän selvityksen mukaan useat muut maat verottavat  muuttajien omaisuutta .

Kiistelty lähdevero palaa budjettipöytään riisuttuna –  ay-liike ja säätiöt rajattiin pois, Finanssialan mukaan eläkemaksut voisivat nousta


Summary: Koko Uudenmaan kokoontumisrajoitukset lievenevät lauantaista alkaen. Silloin kahden metrin turvavälin lisäksi myös katsomoiden lohkojakovaatimus poistuu.

Koko Uudenmaan kokoontumisrajoitukset lievenevät lauantaista alkaen, kertoo Etelä-Suomen aluehallintovirasto.
 Kahden metrin turvavälivelvoitteesta ja pääkaupunkiseudun lohkovaatimuksesta luovutaan, ja sisätilaisuuksiin voi ottaa väkeä enintään 50 prosenttia kapasiteetista.
 Etelä-Suomen avi teki päätöksensä perjantaina Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin johtaman alueellisen koronakoordinaatioryhmän tilannearvion mukaisesti. Myös pääkaupunkiseudun vastaava ryhmä suositteli rajoitusten lieventämistä tiistaisessa kokouksessaan.
 Epidemiatilanne kuormittaa yhä Uudenmaan terveydenhuoltoa, mutta tilanne on sairaanhoitopiirin arvion mukaan kuitenkin muuttunut niin, että kokoontumisrajoituksia voidaan lieventää.
 Etelä-Suomen aluehallintoviraston päätös tulee voimaan lauantaina 4.9.2021 ja on voimassa 30.9.2021 asti.
 Nopea aikataulu on Avin ylitarkastajan  Oona Mölsän  mukaan mahdollinen, koska viranomaisarviot siihen suosittavat.
 – Saimme arvion, että lieventäminen on tässä vaiheessa mahdollista pikaisestikin. Ja koska emme saa tartuntatautilain mukaan pitää kireämpiä rajoituksia ja rajoittaa perusoikeuksia yhtään pidempään kuin se on välttämätöntä, siksi päätös tulee voimaan jo huomenna.
 Aluehallintovirasto seuraa tilannetta jatkuvasti yhdessä alueellisen koronakoordinaatioryhmän kanssa ja tarvittaessa muuttaa rajoituksia uusilla päätöksillä tai kumoaa rajoituspäätökset, jos ne eivät enää ole välttämättömiä.
 Päätöksen tarkat yksityiskohdat ja voimassa olevat hygieniavaatimukset löytyvät  Aluehallintoviraston tiedotteesta .
 Kulttuurikenttä iloitsee
 Vajaan parin viikon päästä alkavan Rakkautta & Anarkiaa -elokuvafestivaalin toimistossa on ilo ylimmillään. Aluehallintoviraston päätös tuli viime hetkellä, sillä festivaalin järjestäminen oli jopa vaakalaudalla. Toiminnanjohtaja  Anna Möttölä  ei peittele helpotustaan.
 – Tämä pelastaa festivaalin. Vaikka saleihin voidaan ottaa vain puolet kapasiteetista, se on silti jotain muuta kuin 25 ihmistä. Uskon, että tämä on ilouutinen myös elokuvan ystäville ja koko kulttuurialalle.
 Suomen suurimman elokuvafestivaalin järjestäminen vaihtuvien rajoitusten ristiaallokossa on ollut Möttölän mukaan hermoja raastavaa. Festivaali järjestettiin viime vuonnakin poikkeusoloissa, mutta silloin rajoitukset olivat selkeitä, eivätkä ne muuttuneet jatkuvasti.
 – On hienoa, että tulppa saatiin nyt vihdoin auki. Se on pääasia. Toivon todella, ettemme me tai muut toimijat joudu enää ikinä tällaiseen sekavuuteen ja epätietoisuuteen, puuskahtaa Möttölä.
 Helsingin kaupunginteatterissa sai tällä viikolla ensi-iltansa Bolla, joka pohjautuu Pajtim Statovcin samannimiseen romaaniin. Näytelmän harjoituksissa näyttelijät Samuli Niittymäki ja Mikko Kauppila. Jorge Gonzalez / Yle
 Helsingin kaupunginteatterin esitykset ovat pyörineet vajaan parin viikon ajan kourallisella yleisöä. Teatterinjohtaja Kari Arffman on iloinen avin tuoreesta päätöksestä, mutta viime viikkojen karvaat pettymykset ovat tehneet skeptiseksi.
 – Onhan tämä helpotus, mutta ei tämä vielä pelasta alaa. 50 prosentin täyttöaste on hyvä, mutta  STM:n ohjauskirjeessä  puhuttiin 75 prosentista.
 Kahden metrin turvavälirajoitus ja lohkovaatimukset poistuvat heti huomenna lauantaina. Arffman ei kuitenkaan usko, että yleisö vielä huomenna tai ensi viikollakaan löytää tietään teatteriin.
 – Rajoitukset ja vaatimukset ovat olleet niin sekavia, ettei yleisö varmasti ihan heti riennä ostamaan teatterilippuja, vaikka tietenkin toivon sitä, Arffman naurahtaa.
 Pääkaupunkiseudun uudet helpotukset ovat voimassa syyskuun loppuun. Arffman pelkää, mitä sen jälkeen tapahtuu.
 – Nyt olisi saatava tartuntatautilakiin muutos, ettei avi voi uudestaan ottaa käyttöön kahden metrin turvaväliä.
 Helsingin kaupunginteatterilla on useita näyttämöitä ja paljon esityksiä. Lähes tyhjille saleille esittäminen on käynyt kalliiksi jo tähän mennessä.
 – Meidän tappiot ovat melkoisia, koska olemme iso talo. Hienoa, että tällainen helpottava päätös tuli, mutta meidän kannalta katsottuna hieman liian myöhään.
 Lue lisää:
 Mahdollisesti lieventyvät ohjeistukset voivat lisätä Huuhkajien Kazakstan-ottelun yleisömäärää jopa tuhansilla – mutta se vaatii todella nopeita päätöksiä
 Kahden metrin turvavälivaatimus saattaa poistua jo lauantaina – Etelä-Suomen aluehallintovirasto sommittelee parhaillaan uusia koronalinjauksia

Kahden metrin turvavälit poistuvat viimein Uudeltamaalta – Festivaalijärjestäjä: “Toivon todella, ettemme joudu enää ikinä tällaiseen sekavuuteen”


Summary: Kirkon hiipuva vetovoima vaatii seurakuntia lähestymään ihmisiä uusilla tavoilla. Hämeenlinnassa seurakunta siirtää palvelutoimistonsa kävelykadulle ja avaa olohuoneen torin kulmaan. Osalle seurakuntien kiinteistöistä ei enää ole käyttöä.

Seurakuntien rooli on muuttunut. Jeesuksen kehotus "tulkaa minun tyköni" ei toimi enää yhtä hyvin kuin 2000 vuotta sitten – tai vielä muutama vuosikymmen takaperin. Kirkon portaita ei astella ylös entiseen tahtiin, ja se pakottaa seurakunnat miettimään ihmisten kohtaamista.
 Seurakunnat haluavatkin näkyvämmälle paikalle. Sinne, missä ihmiset ovat.
 Samalla joudutaan entistä tarkemmin miettimään tilojen tulevaisuutta. Monet rakennukset on tehty 1960–1980-luvuilla, ja ne vaativat perusteellista remonttia. Yhtälöä vaikeuttaa se, että laskeva jäsenmäärä vaikuttaa kirkollisveron tuottoon.
 Kävijöiden vähentyessä osa toimintaan käytetyistä tiloista seisoo tyhjillään. Kirkkohallituksen yliarkkitehti  Edla Mäkelä  toteaa, että seurakunnat joutuvat tarkastelemaan talouttaan ja toimintaansa uudestaan.
 – Tiloille ei välttämättä ole samanlaista tarvetta kuin aiemmin. Tilat, jotka 1970-luvulla olivat uudenaikaisia, eivät ole sitä tänään. Myös turhista kiinteistöistä joudutaan maksamaan kiinteistöveroa, huomauttaa Mäkelä.
 Näkyvämmälle paikalle
 Hämeenlinna-Vanajan seurakunta omistaa seurakuntatalon parin korttelin päässä Hämeenlinnan torista. Rakennuksen kunnon vuoksi toiminnalle ryhdyttiin keväällä etsimään parempia tiloja. Samalla haluttiin päästä lähemmäs ihmisiä.
 Hämeenlinna-Vanajan seurakunnan palvelutoimisto avasi syyskuun alussa ovensa kävelykatu Reskalla. Timo Leponiemi / Yle
 Palvelutoimisto aloitti syyskuun alussa, ja kaupunkilaisten olohuone aivan torin kulmalla avautuu lokakuussa.
 Seurakunnan kirkkoherran  Kimmo Reinikaisen  mukaan sijainti kaupungin sydämessä tekee mahdolliseksi kohdata ihmisiä uudella tavalla.
 – Nyt olemme keskellä elämää. Tänä päivänä emme enää puhu siitä, että haluamme kertoa jotain. Sen sijaan haluamme kuunnella ihmisiä, pohtia yhdessä, oppia ja miettiä asioita, kuvailee Reinikainen.
 Seurakunnan työntekijät ovat innoissaan uusista tiloista ja niiden mahdollisuuksista. Lokakuussa avautuvan olohuoneen uskotaan houkuttelevan kaupunkilaisia.
 – Tänne voi tulla kahvittelemaan, tapaamaan toisia ihmisiä ja seurakunnan työntekijöitä. Täällä voi vaikka laulaa virsikaraokea, jos on musiikista kiinnostunut, hahmottelee johtava diakoni  Virpi Kylmälahti .
 Hämeenlinna-Vanajan seurakunnan olohuone avautuu torin kulmassa kävelykatu Reskalla lokakuussa. Timo Leponiemi / Yle
 Tarkoitus on olla vuokratiloissa kolme vuotta, mahdollisesti pidempäänkin. Tämä antaa seurakunnalle aikaa miettiä tulevia tilatarpeitaan Hämeenlinnassa. Yksi vaihtoehto on purkaa Rauhankadun seurakuntatalo ja pystyttää tilalle uusi rakennus. Toinen vaihtoehto on rakentaa tiloja Ahvenistolle.
 Uudelle ajattelulle tarvetta
 Janakkalassa seurakunta uudisti äskettäin Turengin kävelykadulla sijaitsevan lähetyskahvilansa, kun entinen Ilona remontoitiin Toivoksi. Avajaisia vietettiin elokuun viimeisenä torstaina.
 Paikka on sama, mutta ilme on muuttunut.
 – Tämä on valoisa, olohuonemainen matalan kynnyksen paikka. Nyt voimme järjestää laaja-alaisempaa toimintaa vauvasta vaariin, kuvailee lähetys- ja aikuistyönsihteeri  Taija Kivistö .
 Kivistö myöntää, että pitkään omissa poteroissaan pysytelleet seurakunnat tarvitsevat nyt uusia tapoja ajatella.
 – Emme pärjää Raamatulla päähän lyömisellä, vaan luonnollisella kohtaamisella. Täällä ovi on auki siihen.

Seurakunnat taistelevat hiipuvaa vetovoimaansa vastaan perustamalla kahviloita ja olohuoneita: "Emme pärjää Raamatulla päähän lyömisellä"


Summary: Leirintäalueilla yövyttiin 1,32 miljoonaa kertaa tammi-heinäkuussa. Se on 16 prosenttia enemmän kuin viime vuonna samaan aikaan. Kasvu on poikkeuksellisen suurta, kertoo Leirintäalueyhdistyksen toiminnanjohtaja.

Viileä pohjoistuuli puhaltaa mökkien lomassa Kyyjärven rannalla Keski-Suomessa. Lämpötila on tippunut neljään asteeseen ja leirintäalue hiljentynyt.
 Kesällä täällä pörräsi farkkushortsisia ja havaiji-paitaisia matkailijoita. Etätyöläiset varasivat yösijoja viikoiksi ja istahtivat läppäreineen laiturin nokkaan.
 Mökkien lomaan parkeerasi matkailuautoja. Nuoret perheet ja pariskunnat saapuivat vasta hankituilla tai vuokratuilla menopeleillä. Mukaan mahtui konkareitakin, mutta enemmistö oli ensikertalaisia.
 Ensikertalainen oli myös Kyyjärvi Campingin yrittäjä  Roope Valden . Hän saapui puolisoineen Helsingistä keskisuomalaiselle pikkupaikkakunnalle alkukeväästä ja puhalsi uutta tuulta hiljaiseloa viettäneeseen leirintäalueeseen.
 – Kesä meni hujauksessa. Olimme melkein puolitäynnä lähes koko ajan, joten olen tosi tyytyväinen matkailijamäärään, Valden sanoo.
 Korona ja aurinko houkuttelivat
 Suomen yli 400 leirintäaluetta vetivät tänä kesänä reilusti edellisvuotta enemmän matkailijoita.
 Majoitusvuorokausia kertyi tammi–heinäkuussa 1,32 miljoonaa, mikä on 16 prosenttia enemmän kuin ensimmäisenä koronakesänä. Vuoteen 2019 verrattuna kasvua on 3,5 prosenttia. Määrät selviävät Suomen Leirintäalueyhdistyksen tiedoista.
 – Kasvu on poikkeuksellisen suurta, sanoo yhdistyksen toiminnanjohtaja  Antti Saukkonen .
 Leirintäalueet vetivät koronan ja poikkeusolojen vuoksi. Turvaetäisyydet säilyvät ja matkailijat pysyttelevät suurelta osin omissa lähipiireissään.
 – Kasvu ei johdu kuitenkaan pelkästään koronasta. Tänä vuonna oli poikkeuksellisen lämmin kesä, mikä nostaa aina leirintämatkailun suosiota, Saukkonen sanoo.

 Seitsemää eri kansalaisuutta
 Moni Kyyjärvi Campingin yöpyjä oli Suomi-kierroksella. He kertoivat Roope Valdenille aikovansa käydä neljällä tai viidelläkin alueella kotimaassa.
 – Ihmiset olivat todella tohkeissaan siitä, miten hieno maa tämä on ja miten hienoja paikkoja on vielä käymättä, Valden kertoo.
 Myös ulkomaalaiset löysivät Kyyjärven leirintäalueelle. Vieraskirja kertoo, että majoittujat edustivat seitsemää eri kansallisuutta. Erityisen paljon kävi saksalaisia.
 – Sininen tie menee aivan vierestä. Se on iso syy siihen, että ulkomaalaiset ovat pysähtyneet tässä, Valden sanoo.
 Usko tulevaan kovaa
 Leirintäalueyhdistyksen Antti Saukkonen uskoo, että leirintäalueet vetävät väkeä myös ensi kesänä.
 Erityisen hyvältä näyttää, jos koronatilanne jatkuu nykyisellään ja ulkomaanmatkailu on yhä tavallista hiljaisempaa.
 Toisaalta rajojen ja yhteiskunnan avautuminenkaan ei välttämättä vie väkeä muualle.
 – Uskon leirintäalueiden kävijämäärän pysyvän korkealla tasolla silloinkin, koska olemme saaneet kahtena vuonna paljon uusia harrastajia alalle. Heidän osuutensa lisää matkailun määrää Suomessa, Saukkonen sanoo.
 Myös Roope Valden uskoo, että kotimaanmatkailu kantaa jatkossakin.
 – Ihmiset ovat löytäneet lempipaikkojaan. Uskon vakaasti siihen, että tämä pysyy.
 Lue lisää:
 Karavaanarielämästä tuli trendikästä, nyt leirintäalueita uhkaa tilapula – "Herätämme paikan Ruususen unesta", intoilee tuore yrittäjä

Etätyöläisiä laiturin nokassa, nuoria perheitä ensi kertaa vuokravaunuilla – leirintäalueet vetivät reilusti enemmän yöpyjiä kuin viime vuonna


Summary: Laittomia abortteja tekevien lääkäreiden ja hoitajien ilmiantoon tarkoitettu verkkosivu on saanut osakseen ryöpyn tekaistuja ilmiantoja ja meemejä. Roskapostikampanjan tarkoituksena on vaikeuttaa kiistellyn lain kansalaisvalvontaa.

Yhdysvalloissa aborttioikeutta kannattavat Tiktok-käyttäjät ovat ryhtyneet sabotoimaan texasilaisen kansalaisjärjestön ylläpitämää verkkosivustoa, jonne voi ilmiantaa laittomassa abortissa auttaneita ihmisiä.
 Poikkeuksellisen nettikampanjan takana on Texasin tällä viikolla tekemä päätös kieltää abortti kuudennen raskausviikon jälkeen. Ainoastaan synnyttäjän terveydelle vaaralliset raskaudet voidaan edelleen keskeyttää tämän aikarajan jälkeen.
 Uusi laki on muotoiltu niin, että abortin kuuden raskausviikon jälkeen teettänyt ihminen ei joudu Texasissa itse juridiseen vastuuseen teostaan, mutta häntä auttaneet henkilöt – kuten lääkärit ja hoitajat – voidaan tuomita oikeudessa rangaistukseen.
 Viranomaiset eivät kuitenkaan valvo lain noudattamista, vaan kuka tahansa texasilainen voi nostaa kanteen abortin suorittavaa tai siinä auttavaa henkilöä vastaan.
 Lainrikkojista kerätään tietoa verkon kautta
 Kanteiden nostamiseksi Texas Right to Life -kansalaisjärjestö perusti elokuussa ilmiantoja keräävän verkkosivuston, joka on nyt joutunut roskapostituksen kohteeksi.
 Sanomalehti Guardianin mukaan  sivustolle on lähetetty paljon erilaisia meemejä, pornoa ja tekaistuja ilmiantoja. Roskapostikampanja on organisoitu pitkälti Tiktok- ja Reddit-käyttäjien keskuudessa, Guardian raportoi.
 Eräs Tiktok-käyttäjä kertoi lähettäneensä sivustolle peräti 742 keksittyä ilmiantoa Texasin kuvernööristä, republikaani  Greg Abbottista .
 Tässä videolla eräs Tiktokin käyttäjä opastaa seuraajilleen, kuinka lähettää tekaistu ilmianto sivustolle.
 Ilmiantosivusto on siihen kohdistuneesta häiriköinnistä huolimatta pysynyt verkossa. Tiedossa ei ole, miten paljon roskapostikampanja on vaikeuttanut sen toimintaa.
 Lue lisää:
 Texas käytännössä kielsi abortit, ja pian ratkeaa, voiko sama tapahtua muualla Yhdysvalloissa – tässä lyhyet vastaukset, mistä on kyse

Tiktok-käyttäjät ryhtyivät sabotoimaan Texasin aborttilain toimeenpanoa – Täyttivät ilmiantosivuston roskapostilla


Summary: Helsingin yliopiston oikeushistorian professori Jukka Kekkonen muistuttaa, että viime vuosien kulttuurisesti käsittämättömissä rikoksissa ei ole ollut kyse syrjäytyneen alaluokan teoista, vaan tekijöillä on keskiluokkainen tausta.

Oikeushistorian professori  Jukka Kekkonen  Helsingin yliopistosta pitää Koskelan tapauksesta annettua tuomiota huolellisesti harkittuna. Tekijät tuomittiin kymmenen vuoden ja yhden kuukauden, yhdeksän vuoden ja kahden kuukauden sekä kahdeksan vuoden ja kahden kuukauden pituisiin vankeusrangaistuksiin.
 Lue myös:   Koskelan surman tuomio lieveni vaaditusta: Murhasta 10, 9 ja 8 vuoden tuomiot tekijöille
 Teko koskettaa syvältä suomalaisia ja on muutoinkin hyvin poikkeuksellinen. Kekkosen mukaan olisi syytä panostaa nyt akateemiseen tutkimukseen, jossa selvitettäisiin syitä raakojen väkivallantekojen taustoihin.
 – Tässä tulisi selvittää yhteiskunnallista kontekstia, onko jotain perustavanlaatuisia muutoksia tapahtunut suomalaisessa yhteiskunnassa. Tapaus ylittää normaalin ihmisen käsityskyvyn.
 Kekkonen viittasi myös vastaaviin muihin kulttuurisesti käsittämättömiin ja raakoihin väkivallantekoihin kuten koulusurmiin ja Myyrmannin kauppakeskuksen iskuun.
 Kekkosen mukaan tapauksia pitäisi tutkia enemmän, eikä leikata rahoitusta tieteelliseltä tutkimukselta. Kekkosen mukaan nyt tarvitaan monitieteellistä ja vertailevaa tutkimusta.
 – Kyse ei ole yksittäisestä häiriintyneestä henkilöstä, vaan tulisi tutkia, onko kulttuurissa tapahtumassa jotain, joka ruokkii tällaista. Tutkimuksessa tulisi ottaa mukaan myös kansainvälinen vertailu.
 Yhtenä syynä näihin kulttuurisesti käsittämättömiin ja raakoihin rikoksiin Kekkonen nostaa keskiluokan ahdingon korkean elintason maissa. Yhteiskunnassa on muutoksia, jotka tuovat epävarmuuksia.
 – Näissä tapauksissa ei ole kyse syrjäytyneen alaluokan perillisistä, vaan keskiluokkaan kuuluvien teoista.
 Professori pitää tärkeänä avoimuutta tapauksista, tiettyyn rajaan saakka. Vapaa julkisuus on demokraattisen yhteiskunnan elinehto.
 – Ei mässäillä yksittäistapauksilla, mutta niitä ei voi missään tapauksessa jättää piiloon.
 Yle ei julkaise syytettyjen nimiä heidän alaikäisyytensä vuoksi.
 Professori Tolvanen: Asteikkoon nähden ei ole ankara
 Itä-Suomen yliopiston rikos- ja prosessioikeuden professori  Matti Tolvanen  katsoo, että tuomio ei ole kova enimmäismäärään nähden, mutta nuorten kohdalla asteikko lähtee kahdesta vuodesta aina 12:een vuoteen.
 Tapaukselle ei ole vertailukohtaa, sillä vastaavaa tuomiota ei ole aiemmin jouduttu antamaan. Ei ole aiempia tapauksia tai ennakkopäätöksiä.
 – Siihen nähden, mitä olisi voinut tuomita, ei ole ankaria tuomioita, mutta tuomittujen näkökulmasta nämä ovat ankaria. Kukin tuomittu joutuu olemaan useita vuosia vankilassa.
 Tolvasen mielestä on oikein, ettei mediahuomio lieventänyt rangaistusta.
 – Minusta ratkaisu on siltä osin aivan oikea. Kyseessä on niin vakava rikos. Tekijät ovat voineet varautua siihen, että herättää huomiota ja keskustelua. Käräjäoikeus on perustellut hyvin tässä tapauksessa.
 Käytännössä nuoret joutuvat olemaan vankilassa noin kolmanneksen tuomiostaan, joten Tolvasen mukaan tekoon nähden vankila-aika jää hyvin kohtuulliseksi jokaiselle nuorelle. Esimerkiksi yhdeksän vuoden tuomiosta aika on kolme vuotta ja siitä vähennetään vielä tutkintavankeusaika. Lisänä on kuuden kuukauden koevapausaika.
 Tolvanen pitää Koskelan surmaa erittäin poikkeuksellisena. Vankiloissa nuoret ovat harvinaisia, henkirikoksista tuomitut nuoret poikkeuksellisia ja murhasta tuomitut nuoret äärimmäisen poikkeuksellisia Suomessa.
 Suomessa on vakiintunut käytäntö, että monta kertaa syyttäjät vaativat ankarampia tuomioita kuin lopulta tuomitaan.
 – Oikeus harkitsee. Lain mukaan voisi tuomita myös syyttäjän vaatimaa ankaramminkin, mutta yleensä tuomitaan hieman vaadittua lievemmin.
 Tolvanen: Kiusaamiseen on puututtava ajoissa
 – Nyt viimeistään on syytä havaita, miten tärkeää on puuttua koulukiusaamiseen ja ylipäätään kiusaamiseen riittävän ajoissa, ettei päädytä näin vakaviin lopputuloksiin.
 Professori muistuttaa nuoria siitä, että kannattaa kaksi kertaa miettiä, ennen kuin alkaa pahoinpidellä toista.
 – Ei kannata leikkiä tämän tyyppisillä asioilla, tuomiot voivat olla kovia.
 Tolvasen mukaan on mahdollista, että sekä tuomitut että syyttäjät valittavat. Tuomitut voivat valittaa rikosnimikkeestä ja syyttäjät voivat hakea linjaa siihen, onko näitä rangaistuksia pidettävä riittävinä tekojen vahingollisuuteen ja tekijöiden syyllisyyteen nähden.
 – Varmaan kumpikin osapuoli lukee tarkasti ja miettii, onko tarvetta lähteä hakemaan muutosta.
 Tolvasen mukaan tuomiot olivat hyvin perusteltuja. Hänen mielestään on syytä katsoa, onko käräjäoikeuden tuomiossa jotain sellaista, joka vaatii korjausta. Jos ei, kaikkien on syytä tyytyä ratkaisuun.
 – Oma kokemukseni on, että joku osapuoli yleensä valittaa tuomiosta.
 Osapuolilla on viikko aikaa miettiä, ilmoittavatko tyytymättömyyttä ja kuukausi aikaa ajaa valitus hovioikeuteen. On myös mahdollista valittaa suoraan ennakkopäätösvalituksella Korkeimpaan oikeuteen, KKO:hon, mutta se on äärimmäisen poikkeuksellista.
 3.9.2021 kello 16:35: täsmennetty ingressiin käsite kulttuurisesti käsittämättömistä rikoksista. Alunperin ingressissä viitattiin viime vuosien vakaviin rikoksiin.
 Lue myös:
 Koskelan surman tuomio lieveni vaaditusta: Murhasta 10, 9 ja 8 vuoden tuomiot tekijöille
 Koskelan tapauksen kaltaiset raa'at väkivallan teot harvinaisia, mutta kiusaaminen yleistä – MLL: "Kannattaa olla herkkänä oman lapsen voinnista"

Oikeushistorian professori Jukka Kekkonen Koskelan surmasta: "Tulisi tutkia, onko kulttuurissa tapahtumassa jotain, joka ruokkii tällaista"


Summary: Vuosikymmenten muurahaistutkimus Hangon Tvärminnessä on vastannut moniin muurahaiskysymyksiin, mutta työnsarkaa riittää yhä. Nyt geneettiset tutkimusmenetelmät tuovat uutta tietoa pienistä eläimistä, joita vilisee metsissämme käsittämättömiä määriä.

Hieman yli puolen miljoonan ihmisen Helsingissä riittää jo nyt vilinää ja elämää. Mutta miltä näyttäisi, jos kaikki kaupungin asukkaat laitettaisiin asumaan samaan valtavaan taloon?
 Tai pystyisitkö kuvittelemaan, että kaikilla helsinkiläisillä, jopa koko Uudenmaan asukkailla olisi sama isoäiti?
 Tervetuloa muurahaisten maailmaan.
 Ilmasta Hankoniemi näyttää Italian tapaan vähän kuin saappaalta. Sen kantapäässä on Tvärminnen kylä ja  Helsingin yliopiston eläintieteellinen asema .
 Aseman ympäristöstä löytyvät  Suomen tutkituimmat muurahaispesät , joita on sekä mantereella, että asemaa ympäröivissä saarissa.
 Tvärminne on loistava paikka muurahaistutkimukseen paitsi tieteellisen aseman tutkimusinfran, myös erityislaatuisen luonnon puolesta.
 Suomessa elää  jotakuinkin 55 muurahaislajia , ainakin siis nykyisen lajikäsityksen mukaan. Niistä jopa 40:tä tavataan Tvärminnen lehtipuita ja pähkinäpensaita pursuavissa lauhkean vyöhykkeen sekametsissä ja saaristossa.
 Myrmekologit eli muurahaistutkijat ovat seuranneet täällä pienten pesähyönteisten elämää jo 50 vuoden ajan. Helsingin yliopiston evoluutiobiologian professori  Liselotte Sundström  päätyi muurahaisten pariin jo 1980-luvulla ja tutkimus jatkuu edelleen.
 Liselotte Sundström arvioi, että tämä pesä on vähintään 20-vuotias. Yhteiskunta on yhä hyvin elinvoimainen ja pystyy pitämään kekonsa puhtaana. Pekka Tynell / Yle
 Pitkän linjan myrmekologina Sundströmille on kertynyt ehtymättömältä tuntuva tietopankki muurahaisten sielunelämästä, yhteisön toiminnasta ja lajien genetiikasta.
 Suurin oppi on ollut se, että muurahaiset jaksavat yllättää vielä vuosikymmentenkin jälkeen.
 – Minulle ne on ainakin opettaneet sen, että aina on uutta opittavaa. Aina tulee uusia havaintoja, yllätyksiä ja hyvin harvoin tulokset ovat sitä, mitä oikeasti odottaa, Sundström kertoo.
 Pinnan alla kytee jännitteitä
 Suuren ja elinvoimaisen muurahaispesän kuhinan voi havaita lähes kaikilla aisteilla. Sen pinnalla käy jatkuva liike ja ilmassa leijuu vahva hapokas haju.
 Tämä pesä on Sundströmin arvion mukaan vähintään 20-vuotias ja asukkaita siinä voi olla lähemmäs puolta miljoonaa.
 Vaikka istuisi ja tuijottaisi pesää tuntikausia, viikkoja tai vuosiakin, ei pääsisi jyvälle sen uumenissa lymyävistä salaisuuksista.
 Vaikka pesän yksilöt toimivat liki saumattomassa yhteistyössä, on kuva rauhallisesta kuningatarkunnasta harjaanjohtava. Pinnan alla kytee monia jännitteitä, joita ratkaistaan jopa väkivallan keinoilla.
 Tarinoissa pesän valtataisteluista on toki mukana ripaus antropomorfismia eli ihmisenkaltaistamista, mutta joskus eläinten inhimillistäminen on hyvä työkalu käytöksen ymmärtämiseen.
 Ensinnäkään muurahaispesää ei voi pitää matriarkaattina, sillä kuningattarilla ei ole valtaa.
 – Kuningattaret ovat käytännössä työläisten munivia orjia. Kuvittele nyt eläväsi 30 vuotta pimeässä pesässä. Paitsi toki keväisin, jolloin kuningattaret pääsevät pesän päälle ottamaan aurinkoa ja lämmittelemään, jotta muninta saadaan käytiin, Sundström kertoo.
 Aiemmin jylhänä kohti taivasta kohonneesta puunrungosta on tullut muurahaisten valtatie. Ne pitävät tieverkostaan hyvää huolta raivaten polkunsa sammalpeitettä halkovaksi autostradaksi. Pekka Tynell / Yle
 Tupsukekomuurahaisilla ja kaljukekomuurahaisilla pesissä on usein monia kuningattaria. Työläiset päättävät niiden elämästä, sillä ne voivat tappaa avuttoman kuningattaren esimerkiksi lopettamalla sen ruokinnan, kun se ei enää ole riittävän hedelmällinen.
 Suuria kekoja rakentavien muurahaislajien tutkiminen laboratoriossa on vaikeaa, mutta mustamuurahaisia tutkimalla on opittu, kuinka raadollinen kuningattaren asema pesässä voikaan olla.
 – Mustamuurahaisten pesissä työläiset tappavat vuosittain jopa 30 prosenttia kuningattarista, Sundström kertoo.
 Muurahaispesän proletariaatti pitää yhteiskunnan kasassa ja valvoo toinen toistaan.
 Työläinenkin voi toimia Sundströmin mukaan itsekkäästi. Esimerkiksi laistaa työstä päästäkseen munimaan hedelmöittymättömiä munia. Toiset työläiset pyrkivät tuhoamaan näitä, mutta saattavat siinä samalla tehdä itsekin vilppiä ja laskea munansa pesään.
 Työläisiä ei ole syytä parjata, sillä ne nauttivat pesän suurinta valtaa: päättävät elämästä ja kuolemasta. Pekka Tynell / Yle
 Pesän kuningattaret kilpailevat keskenään huomiosta, sillä työläiset päättävät ketä kannattaa kulloinkin suosia.
 – Valtataistelu voi olla hienovaraista, esimerkiksi hajujen avulla. Suoranainen aggressiivisuus on harvinaista. Kuningatar voi viestittää hajuilla munivansa nyt, jolloin muut kuningattaret esimerkiksi saattavat viivyttää munintaansa, Sundström kertoo.
 Kuningattaren etu on munia, sillä se saattaa säästää sen tulemasta tapetuksi. Se, että osa kuningattarista elää jopa 30 vuotta, kertoo niiden arvostettavasta hedelmällisyydestä.
 Vielä hurjempaa on se, että kuningatar saa kaikki munintaan tarvittavat siittiöt häälennolla, jonka se tekee kerran elämänsä aikana. Se voi varastoida silloin kerättyjä siittiöitä siis vuosikymmeniä.
 Kokonaiset populaatiot voivat periytyä samasta kuningattaresta
 Geneettiset tutkimusmenetelmät ovat mullistaneet luonnontieteitä monella osa-alueella, mutta varsinkin hyönteistutkimuksessa DNA:n tutkiminen on sekä vastannut aiempiin mysteereihin että luonut uusia.
 Ensinnäkin, kun tarkastelemme tätä suurta muurahaiskekoa Tvärminnessä, meidän on hyvin hankalaa päätellä, minkä lajin se on. Ovatko nämä tupsukekomuurahaisia, kaljukekomuurahaisia vai sekoitus molempia lajeja.
 Lajit ovat geneettisesti hyvin lähellä toisiaan ja saavat paritellessaan lisääntymiskykyisiä jälkeläisiä. Usein lajiutumisen rajana pidetään sitä, etteivät kahden eri lajin edustajat voisi saada lisääntymiskykyistä jälkikasvua.
 Pesät tuottavat kerran vuodessa niin kutsuttuja sukuyksilöitä: naaraita ja koiraita, jotka lähtevät häälennolle tai parittelevat pesän pinnan päällä.
 – Risteymiä voi syntyä, jos lentoajat osuvat samaan aikaikkunaan. Muurahaiset eivät ole valikoivia, sillä tilaisuuksia lisääntymiseen on hyvin vähän, Sundström toteaa.
 Muurahaiset viestivät enimmäkseen kemiallisesti, mutta niillä on myös erinomainen näköaisti. Metsässä ne suunnistavat puiden latvustoja katsellen. Pekka Tynell / Yle
 Eläinmaailma tarjoaa kuitenkin monia muitakin vastaavia esimerkkejä. Hyönteisten lisäksi esimerkiksi jotkut liskolajit, sammakot ja kalat voivat hyvinkin valita parittelukumppanikseen eri lajin edustajan joutumatta ongelmiin.
 Nykyajan geneettiset tutkimusmenetelmät  haastavat linnéläistä ajatusta siitä , mikä on oma lajinsa ja mikä vain populaatio lajin sisällä.
 Ajatellaan tätä vaikkapa esimerkin kautta: eläimet eivät ole keskenään identtisiä, edes muurahaiset. Niillä on ulkonäöllisiä erityispiirteitä, jotka ovat usein periytyviä.
 Kokonainen muurahaispopulaatio, laajallakin alalla elävä, voi periytyä yhdestä ja samasta kuningattaresta. Silloin kaikilla sen miljoonilla jälkeläisillä voi olla emon piirteitä ilmiasussaan.
 – Herää kysymys onko esimerkiksi karvojen määrä ja muiden piirteiden vaihtelu vain luonnollista vaihtelua populaation sisällä? Me olemme määritelleet, mikä on laji, mutta luonnossa tapahtuu koko ajan risteymiä ja muutoksia geneettisessä koostumuksessa, Sundström sanoo.
 Kokonainen populaatio voi siis olla lähtöisin yhdestä ja samasta kuningattaresta, mutta se ei ole toivottavaa, vaan voi jopa uhata metsiemme muurahaisia, jos tämä johtaa haitalliseen sisäsiitokseen.
 Yhtenäisen metsäalan pirstaloituminen voi johtaa sisäsiittoisuuteen
 Sundström on tutkinut erityisesti Tvärminnen edustan saarilla eläviä loviniskamuurahaisia. Hän on havainnut, että 20 vuodessa niiden sisäsiittoisuusaste on noussut merkittävästi.
 Kun vielä kerran muistetaan, että kuningattaret voivat helposti elää 20-vuotiaiksi, on muutos hyvin nopeaa.
 Saaret muodostavat oman erikoisen ympäristönsä, jossa muurahaisten pitää levitä saarelta toiselle. Yleensä muurahaiset levittäytyvät silloin lähelle ja koiraatkin lähellä olevasta pesästä.
 Sisäsiitetty populaatio kuolee pois. Sundströmin mukaan luonnonvalinta toimii lyhytnäköisesti katsoen välitöntä hyötyä pikemminkin kuin tulevaisuutta.
 Jos tarkentaisi riittävän lähelle läpi puiden oksistojen, näkyisi tässä kuvassa käsittämätön määrä muurahaisia. Jani Saikko / Yle
 Metsien pirstaloituminen on  puhuttanut tukijoita pitkään . Kun yhtenäinen metsäala pienenee, tulee palstoista vähän kuin saaria. Ainakin muurahaisten näkökulmasta.
 – Metsäpalstat, joilla muurahaiset esiintyvät ovat yhä pienempiä. Muurahaiset ovat sopeutuneita laajoihin metsäalueisiin, joilla on aina tilaa levitä, Sundström sanoo.
 Ongelma koskee etenkin kekomuurahaisia: lisääntyvien kuningattarien määrä pienenee koko ajan, ja se johtaa hyvin nopeasti sisäsiitokseen.
 Laajoilla metsäaloilla sisäsiitosaste ei kasva ainakaan kovin nopeasti.
 Muurahaiset ovat Suomen luonnon kannalta erittäin tärkeitä. Pelkästään kekomuurahaisia voi olla hehtaarin alueella toista miljoonaa, ja ne muodostavat jopa 10 prosenttia metsiemme eläinbiomassasta.
 Niiden biomassa, yksinkertaisesti yhteenlaskettu paino ylittää kaikkien maailman ihmisten biomassan, vaikka yksi muurahainen painaakin arviolta 1,5 milligrammaa siinä missä keskimääräinen ihminen kymmeniä kiloja.
 Muurahaiset elävät metsissä symbioosissa monien muiden lajien kanssa. Koska niitä on niin paljon, tarjoavat ne myös ravintoa lukuisille eläimille.
 Ihmistä ne hyödyttävät esimerkiksi syömällä tuhohyönteisiä.
 Muurahaisten hyvinvoinnista huolehtiminen on siis tärkeää, kuten myrmekologinen tutkimuskin, joka opettaa meille alati lisää näiden pienten hyönteisten elämästä.
 Lue myös:
 Lapista kaivataan lisää näytteitä – Itä-Suomen yliopiston pakastimessa on jo 15 000 muurahaista
 Laura Hallamaan kolumni: Haluan, että metsän arvo lasketaan rahan sijasta lintuina ja muurahaisina

Muurahaispesän sisällä kuhisee jatkuva valtataistelu – Tutkija: "Kuningattaret ovat käytännössä työläisten orjia"


Summary: Vakavista teemoista kiusaaminen on kaikista yleisin puheenaihe Mannerheimin Lastensuojeluliiton auttavassa puhelimessa ja chatissa. Kiusaamisen kulttuuri voidaan MLL:n Tatjana Pajamäen mukaan rikkoa, jos kiusaamiselle ei anneta hiljaista hyväksyntää.

Mannerheimin Lastensuojeluliitto muistuttaa, että Koskelan surman kaltaiset erittäin raa'at väkivaltaiset tapaukset ovat lasten ja nuorten keskuudessa hvyin harvinaisia. Sen sijaan kaikki muunlainen kiusaaminen on varsin yleistä.
 MLL: n Lasten ja nuorten puhelimessa ja chatissa vastaanotetaan noin 20 000 yhteydenottoa vuosittain. Vakavista teemoista kiusaaminen on yksi yleisimmistä puheenaiheista. Siitä keskusteleminen on lisääntynyt tänä vuonna entisestään.
 Mannerheimin lastensuojeluliiton auttavien puhelinten ja digitaalisten palveluiden päällikkö  Tatjana Pajamäki  kannustaa vanhempia puhumaan lastensa kanssa sosiaalisista suhteista säännöllisesti. Kaikkien lapsia ja nuoria ympäröivien aikuisten tulisi esittää itselleen kysymys: miten voin välittää sellaista kulttuuria, että lapsille ja nuorille tulee varmuus siitä, että myös kaverisuhteisiin liittyviin asioihin voi vaikuttaa ja puuttua.
 – Kiusattu nimenomaan tarvitsee toivon tunnetta tulevaisuuteen. Hän tarvitsee uskoa siihen, että vaikeistakin tilanteista voidaan päästä eteenpäin.
 Kiusaaminen tehtävä näkyväksi
 Kiusaamista kokeneiden pitäisi Pajamäen mukaan saada kuulla se, että heitä kohtaan on toimittu todella väärin.
 – He tarvitsevat myös anteeksipyynnön siitä, että heidän turvallisuudestaan ei ole pystytty huolehtimaan. Sitä kautta palautuu uskoa ja luottamusta aikuisiin ja heidän kykyynsä auttaa, Pajamäki painottaa.
 MLL:n palveluissa kiusaamisesta puhutaan, mutta monet nuoret kertovat kiusaamisesta harvoin edes vanhemmilleen, vaikka välit olisivat hyvät ja lämpimät. Porukkaan kuulumattomuus on nuorille niin musertava kokemus, että se koetaan häpeällisenä.
 Pajamäen mukaan yhteydenotoissa saattaa paljastua, että kiusaaminen on jatkunut esikoulusta ammattikouluun tai alakoulusta lukioon.
 – Näillä nuorilla on hyvin vähän luottamusta siihen, että aikuisilla on kyky auttaa. He ovat hyväksyneet roolinsa kiusattuna. Mietimme yhdessä sellaisia aikuisia, kenelle he voisivat puhua ja avautua.
 Pajamäki kehottaa vanhempia olemaan kiinnostuneita oman lapsensa kaverisuhteista.
 – Kannattaa olla herkkänä oman lapsen voinnista. Onko kouluunlähtö nihkeää tai vaikeaa, onko lapsi alakuloinen tai ärtynyt tai onko koulu- tai tuntiaktiivisuuteen tullut muutoksia, jotka herättäisivät huolta lapsen hyvinvoinnista.
 Älä ole kiusaajaa tukeva yleisö
 Kiusaaja tarvitsee lapsi- tai nuorisoporukassa aina yleisönsä. Kiusaamisen kulttuuri voidaan rikkoa, jos kiusaamiselle ei anneta hiljaista hyväksyntää.
 – Jos kiusaaja ei saa hiljaistakaan hyväksyntää tai toimiin suhtaudutaan torjuvasti tai halveksuvasti, niin on vaikeampi motivoitua jatkamaan, MLL:n Pajamäki sanoo.
 Pajamäki vetoaakin sellaisten lasten ja nuorten vanhempiin, joilla tuntuu olevan hyvä sosiaalinen status omassa ryhmässään.
 – Näiden lasten ja nuorten vahvistaminen ja vastuuttaminen toista kunnioittavaan ja huomioivaan käyttäytymiseen, voi olla iso avaintekijä sille, ettei kiusaamisen kultturi saa kannatusta.
 Nuoret kysyvät apua kavereilleen
 Pajamäki iloitsee nuorten yhteisvastuullisuudesta. MLL:n palveluihin tulee yhteydenottoja, joissa asioista kysytään kaverin tai hyvän ystävän puolesta.
 – Yhteydenottaja on huolestunut ystävän mielialasta, ystävän kokemasta kiusaamisesta tai kaverittomuudesta, tällaisia yhteydenottoja aina tulee jonkun verran.
 Lapsi tai nuori voi olla myös huolissaan ystävänsä tilanteesta, jos kaverin kotona ei tunnu kaikki olevan kohdallaan. Ystävä tuntuu olevan eristyksissä, eikä häneen saa yhteyttä. Nuoret kysyvät, mitä näissä tilanteissa voisi tehdä. Koronan myötä nämä yhteydenotot lisääntyivät.
 Puhelin- ja verkkoauttamisen eettisten periaatteiden neuvottelukunta on kerännyt sivuilleen  kaikki Suomessa toimivat auttavat puhelimet ja chatit .
 Lue myös:
 Miksi kiusattu palaa pahoinpitelijöiden luokse ja mikä tekee nuoresta tappajan? Psykoterapeutti vastaa kysymyksiin, jotka Koskelan henkirikos nosti pinnalle
 Sadat vaativat sosiaalisessa mediassa oikeutta Koskelan verityön uhrille – ryhmä suunnittelee muistomerkkiä ja järjestää tänään hiljaisen hetken
 Emilia Saloranta järkyttyi Koskelan surmasta ja jakoi itsestään itkuisen kuvan Instagramissa – se johti 10 000 euron keräämiseen uhrin vanhemmille

Koskelan tapauksen kaltaiset raa'at väkivallan teot harvinaisia, mutta kiusaaminen yleistä – MLL: "Kannattaa olla herkkänä oman lapsen voinnista"


Summary: Lapin matkailusesongista odotetaan hyvää, ja alalla pelätään työvoimapulaa. Se ei välttämättä toteudu pelätyn suuruisena, sillä työhakemusten määrä on kääntynyt nousuun. Moni palaa alalle ja ulkomaalaiset tekijät täydentävät tarvetta.

Paikalliset työntekijät eivät riitä, eivät ehkä muunkaan Suomen työntekijät, kun Lapin matkailuala valmistautuu tulevaan kauteen. Siksi työvoima on tulevana kautena kansainvälisempää kuin ehkä koskaan aiemmin.
 Rekrytointi on parhaillaan käynnissä marraskuun lopussa käynnistyvälle kaudelle.
 – Tulemme kasvattamaan kansainvälisen kausityövoiman määrä väistämättä. Edellisellä ehyellä kaudella ennen koronaa kansainvälisen työvoiman osuus oli 15 prosenttia. Nyt se tulee nousemaan 20–25:een, sanoo toimialajohtaja  Timo Kärki  StaffPoint Oy:stä.
 Hän perustaa arvionsa henkilöstöpalveluyrityksensä tilanteeseen ja asiakasyritysten kanssa käytyihin keskusteluihin. Myös Lapin Safareiden ja Lapland Hotels -ketjun arvio on samansuuntainen.
 Lue myös:   Nyt se on näköpiirissä: Lapin matkailun uusi nousu – matkailupomo: “Tässä on entisaikojen tuntua, kysyntää on hämmentävän paljon”
 Työvoiman tarve on kova, koska matkailun odotetaan elpyvän vauhdilla. Esimerkiksi Lapland Hotels -ketju, Lapin Safarit ja samaan konserniin kuuluvat hiihtokeskukset tarvitsevat Lapin talvisesonkiin noin 800–1000 työntekijää. Yritykset hankkivat kotimaan ohella työntekijöitä esimerkiksi Virosta ja Puolasta, Lapland Safareille myös erityisesti Italiasta, Espanjasta ja Saksasta.
 – Tottakai otamme ensisijassa kotimaisia ja paikallisia tekijöitä, mutta kun se ei riitä, väkeä otetaan myös ulkomailta, sanoo konsernin henkilöstöpäällikkö  Taru Tahvanainen .
 Matkailu- ja ravintolapalvelualan etujärjestön Mara ry:n toimitusjohtajan  Timo Lapin  mukaan Suomen valtti ulkomaalaisen työvoiman houkuttelussa on esimerkiksi se, että Lapissa riittää tilaa.
 – Ei ole yliturismia. Olemme sillä tavalla houkuttelevampi työpaikkana ulkomaisille työntekijöille kuin moni muu maa. Kova kilpailu siinä silti on, Lappi sanoo.
 Lapland Hotels -ketjun toimitusjohtaja Ari Vuorentausta uskoo, että moni työntekijä haluaa palata matkailu- ja ravintola-alle, kun tilanne lähtee normalisoitumaan. Vesa-Pekka Hiltunen / Yle
 Moni palaa alalle vaikeiden aikojen jälkeen
 Lapin matkailuyritykset pelkäävät työvoimapulaa esimerkiksi  Lapin kauppakamarin kyselyn  mukaan. Pulaa on erityisesti kokeista ja ammattitaitoisista tarjoilijoista, kun korona lisäksi alanvaihtoja.
 Lue myös:   Lapin talvimatkailua myydään jo täyttä häkää Eurooppaan, mutta mistä löytyvät työntekijät? Pandemia vei osaajia muille aloille
 Toivoa kuitenkin on, että myös kotimaisia työntekijöitä palaa matkailun pariin. Yrityksistä kerrotaan, että työhakemusten määrä on lähtenyt selvään kasvuun kesän jälkeen.
 Esimerkiksi ohjelmapalvelualalla vanhoja työntekijöitä on palaamassa odotettua enemmän.
 Taru Tahvanainen arvioi, että paluuprosentti asettuu 60–70 prosentin välille, paikoin jopa sataan. Hän on luottavainen siihen, että tekijöitä tulevalle sesongille riittää, vaikka niiden löytäminen onkin työläämpää kuin aiemmin.
 Lapin TE-toimiston asiantuntija  Arja Rytilahti  kertoo, että esimerkiksi tällä viikolla virtuaaliseen rekrytointitapahtumaan osallistui toistasataa osaajaa, jotka haluavat talveksi töihin Lappiin.
 – Työnantajat ovat vielä varovaisia rekrytoinneistaan, kun tulevan sesongin suuruudesta ei ole vielä varmuutta.
 Vetovoiman lisäämistä ja täsmäkoulutuksia
 Yritykset yrittävät taklata tulevan ja tulevien sesonkien tekijätarvetta myös koulutuksella.
 – Pilotoimme lyhytvalmennuksia pääkaupunkiseudulla, mutta tulemme laajentamaan valtakunnallisiksi ne mahdollisimman pian. Tulemme räätälöimään asiakkaan kanssa yksityiskohtaisia valmennuksia työsuorituspaikoille, kertoo Timo Kärki.
 Taru Tahvanaisen mukaan alan vetovoimaa pyritään lisäämään esimerkiksi luomalla urapolkuja.
 – Puhutaan vetovoimatyöstä, matkailualan palkitsevista elementeistä, urapoluista, työnantajamielikuvasta, osaamisen kehittämisestä, asuntopulan ratkaisemisesta yhdessä kuntien kanssa, oppilaitosyhteistyöstä, sitouttamisesta ja motivoimisesta, työyhteisöjen maltillisesta kansainvälistymisestä, hyvästä esimiestyöstä ja huolenpidosta.
 Baronan aluejohtaja  Kimmo Gauriloff  tarjoaa lääkkeeksi tarjosi uusia toimintatapoja: palvelukieli voisi olla englanti. Lisäksi asunnon vuokrasta pitäisi saada verovähennys, sillä moni sesonkityöntekijä joutuu maksamaan kahta vuokraa.
 – Koulutus ei kiinnosta, sillekin pitäis tehdä jotain. Yhtälö on kestämätön. Vanhat työntekijät lähtevät alalta ja uusia ei tule, Gauriloff toteaa.
 Timo Lappi ja Lapland Hotelsin toimitusjohtaja  Ari Vuorentausta  pitävät tärkeänä sitä, että matkailu on aidosti mahdollista yksinkertaisin ja realistisin ehdoin, kun  nykyiset matkustusrajoitukset päättyvät 15. lokakuuta .
 – Alan työntekijöille on saatava palautettua usko työpaikkojen jatkuvuuteen, Vuorentausta sanoo.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  lauantaihin 4.9. kello 23 saakka.

Ulkomaalaiset työntekijät saattavat pelastaa Lapin matkailun ahdingolta – ensi talvena joka neljäs osaaja voi tulla rajojen takaa


Summary: Lahden kaupunki aikoo selvittää syksyn aikana, millaisia kustannuksia kaupungin tapahtumayhtiölle on kertynyt yhteistyöstä moottoriratayhtiö Kymiringin kanssa. Selvityksessä arvioidaan, kannattaako tapahtumayhtiön toimintaa jatkaa.

Kymiringin moottoriradalla Iitissä ajetaan viikonloppuna tämän kauden viimeiset kilpa-ajot. Radalla kisaa kaikkiaan 145 historiallista kilpa-autoa, joilla on käynnissä oman kerhonsa finaaliviikonloppu.
 Ratayhtiö Kymiring on joutunut tyytymään kuluneen kesän aikana kansallisiin tapahtumiin.
 Suuret kansainväliset kisat eli MotoGP-ratamoottoripyöräilyn ja motocrossin MM-osakilpailut jouduttiin perumaan huonon koronatilanteen takia.
 Historiallisten kilpa-autojen kuskit valmistautuivat perjantaina finaaliajoihin Kymiringillä. Antro Valo / Yle
 Kesän aikana ratayhtiö on keskittynyt rakentamaan motocrossin MM-kisarataa, joka on nyt vihertöitä vaille valmis. Seuraava etappi on syksyn aikana, jolloin varikkoalueelle saadaan johdettua vesi.
 Tulevan kesän suunnittelua varjostaa hieman ratayhtiön tapahtumajärjestelyistä vastaavaa yhtiötä koskeva selvitys.
 Selvitys kustannuksista
 Lahden kaupunginhallitus päätti maanantaina, että syksyn aikana tulee selvittää, mitä Kymiringin tapahtumatuotanto  maksaa lahtelaisille .
 Kaupungin tapahtumayhtiö Lahti Events vastaa suurten tapahtumien järjestämisestä Kymiringillä.
 Selvitystä esittäneen kaupunginhallituksen jäsenen  Jorma Ratian  (ps.) mukaan taustalla ovat epäilyt siitä, että veronmaksajat tukisivat epäsuorasti yksityistä yritystä, jos Lahti Eventsin menot moottoriradan tapahtumajärjestäjänä olisivat selvästi suuremmat kuin tulot.
 Kymiringin varikkoalue ei ole kokonaan valmis. Varikon takaosasta puuttuu vielä asfaltti.  Antro Valo / Yle
 Kaupunginhallituksen puheenjohtaja  Sirkku Hildén  (sd.) sanoo, että selvitys tehdään, jotta uudet päättäjät saavat oikeaa tietoa yhteistyöstä.
 – Siihen asiaan saattaa liittyä myös paljon väärinkäsityksiä. Halutaan, että päättäjät saavat oikeaa tietoa. Tietenkin jos selvityksessä jotain tulisi ilmi, niin tietysti sitten ruvetaan toimenpiteisiin, Sirkku Hildén sanoo.
 Hildén huomauttaa, että Lahden kaupunki itsessään ei ole yhteistyössä ratayhtiön kanssa vaan kaupungin tapahtumayhtiö Lahti Events. Sen tehtävä on tapahtumatoiminta, joten yhtiön hallitus päättää sopimuksista ja sitoumuksista.
 – Kaupunki varsinaisesti ei tässä pyri mihinkään muuhun kuin selvittämään omistajana riskejä, Sirkku Hildén sanoo.
 Onko mahdollista, että kaupunki luopuu Lahti Eventsistä, vai minkälaisia vaihtoehtoja tässä on?
 – Kun kaupunki tarkastelee omaa omistustaan, niin tietenkin siinä on kaikki vaihtoehdot. Tällä hetkellä minulla ei ole mitään tietoa sellaisesta prosessista, mikä voisi johtaa luopumiseen.
 Kymiringin toimitusjohtaja ei ole huolissaan
 Kymiringin toimitusjohtaja  Riku Rönnholm  uskoo, ettei Lahden selvitys vaikuta ratayhtiön toimintaan millään tavalla.
 Kymiringin toimitusjohtaja Riku Rönnholm uskoo, että Lahti Events jatkaa ratayhtiön tapahtumajärjestäjänä. Antro Valo / Yle
 Rönnholm katsoo, että jos Lahden kaupunki katsoo selvityksen aiheelliseksi, niin sitten se tekee sen.
 – En oikein keksi, mitä selvityksestä voisi irti saada. Meillä on ihan normaalit kaupalliset sopimukset Lahti Eventsin ja Kymiringin välillä, eikä niissä minun tietääkseni ole mitään merkillistä.
 Jos Lahden kaupunki päättäisi purkaa tapahtumayhtiönsä, Kymiringillä olisi edessä uuden kumppanin etsintä. Toisaalta Rönnholm ei näe syytä, miksi kaupunki näin tekisi.
 – Meillä on Lahti Eventsin kanssa sopimus, ja sen mukaan me eletään, että Lahti Events on siinä meillä kumppanina.
 Lue lisää :  MotoGP:n Kymiringin kisojen peruuntuminen tuo jo toistamiseen miljoonien tappiot yrittäjille: "Osasimme odottaa tätä pelonsekaisin tuntein"

Lahden selvitys moottoriratakisojen kustannuksista ei huoleta Kymiringin toimitusjohtajaa: "En keksi, mitä selvityksestä voi saada irti"