Summary: Tampereen raitiotiehanke etenee länteen. Rakentaminen on aiheuttanut hankaluuksia alueen yrittäjille ja asukkaille. Viimeisen vaiheen Santalahden saaren valitus on korkeimmassa hallinto-oikeudessa.

Tampereen raitiotietöiden Pyynikin ja Santalahden välisen vaiheen työt ovat täydessä vauhdissa. Katso suoraa lähetystä alueelta kello 9.00 alkaen. Haastattelussa Raitiotie-divisioonan projektipäällikkö  Sari Valjus,  ravintoloitsija  Arghushi Wassai , sekä parturi-kampaamoyrittäjä  Eeva-Kaisa Reentie .
 Ensimmäisten Tampereen raitiotielinjojen käyttöönottoa kaupungin itäisiin osiin juhlittiin näyttävästi elokuussa. Projektin 2A-vaiheeksi kutsuttua, Pyynikin ja Santalahden välistä osuutta päästään juhlimaan aikataulun pitäessä loppuvuodesta 2023. Toisen vaiheen töistä on nyt noin 30 prosenttia valmiina.
 Viimeinen Santalahdesta lähtevä osuus 2T, on tarkoitus kulkea täytettävän tekosaaren kautta. Saaresta on tehty valitus ja asia on tällä hetkellä korkeimmassa hallinto oikeudessa käsittelyssä.
 – Joudumme odottelemaan päätöstä ennen kuin asia etenee, Raitiotie-divisioonan projektipäällikkö  Sari Valjus  kertoo.
 Pyynikin Sepänkatu ammottaa aukinaisena vielä hyvän aikaa. Alati muuttuvat liikennejärjestelyt ovat aiheuttaneet päänvaivaa alueen yrittäjille ja asukkaille. Clarissa Jäärni / Yle
 Työt Pyynikki-Santalahti osuudella ovat sujuneet aikataulussa, lukuun ottamatta kesän helteiden takia viivästynyttä kevyen liikenteen ylikulkusillan valosta Santalahdessa. Työt jouduttiin keskeyttämään, kunnes helteet väistyivät.
 – Harvinainen syy työn viivästymiselle Suomessa. Betoni olisi kuivunut niillä keleillä liian nopeasti ja sen lujuus olisi saattanut heikentyä nopean kuivumisen vuoksi, Valjus sanoo.
 Silta otetaan käyttöön tämän vuoden marras-joulukuun taitteessa. Muut työt, kuten päällysrakentaminen ja raiteiden asennus jatkuu niin pitkään, kun sää sallii.
 Santalahden saaren valituksen lisäksi palautetta on tullut urakoitsijalle suoraan kaupunkilaisilta. Suurin osa palautteesta on koskenut muuttuneita liikennejärjestelyjä.
 – Tiedotamme kaikista työvaiheista, etenkin jos niistä tulee melua tai muuta haittaa. Siitä huolimatta valituksia aina silloin tällöin tulee, Valjus kertoo.
 Yrittäjät ja asukkaat sietävät tilannetta
 Sepänkadulla 14 vuotta parturi-kampaamoliikettä luotsannut  Sirkka Salminen  sanoo remontin vähentäneen asiakkaiden määrää. Salmisen liike sijaitsee Sepänkadun katutöiden keskellä.
 – Keväästä saakka remontti on vaikuttanut. Ohikulkijat eivät pääse kunnolla liikkumaan, kun suojatietä ei ole. Jotkut sanovat, että tänne on vaikea tulla.
 Hänen mukaansa varsinaisesti muuta haittaa ei remontista kuitenkaan ole syntynyt.
 Raija Palmion koti sijaitsee raitiotieremontin välittömässä läheisyydessä. Hän kertoo liikkumisen asunnolle vaikeutuneen tietöiden vuoksi, kun liikennejärjestelyt alvariinsa vaihtavat paikkaansa.
"Siinä saa mennä mutkan kautta kauppaan. Huokaisen helpotuksesta, sitten kun tämä on ohi", Palmio toteaa. Clarissa Jäärni / Yle
 Amurin Pizzaservicen yrittäjä  Arghushi Wassai  on pyörittänyt ravintolaansa Sepänkadulla kaksi vuotta. Hän kertoo ravintolassa riittäneen asiakkaita koronasta huolimatta aina Sepänkadun raitiotieremontin alkamiseen saakka.
 – Sen jälkeen myynti romahti 45 prosenttia, Wassai suree.
 Suurimmaksi syyksi asiakaskatoon hän kertoo parkkipaikkojen häviämisen ravintolan läheisyydestä. Ne saivat väistyä raitiotieremontin myötä. Myös Särkänniemestä aiemmin kulkeneiden asiakkaiden katoaminen tien katkeamisen vuoksi on vaikuttanut vähentävästi asiakasmääriin.
 – Parkkipaikat ravintolan edustalta katosivat, eivätkä ne tule enää takaisin. Ruuan kotiinkuljetuspalvelut muuttuivat mahdottomaksi. Myöskään perheet eivät pääse autoinensa syömään, Wassai toteaa.
 Sepänkadun raitiotieremontti on syössyt Arghushi Wassain yrityksen vaikeuksiin. Asiakkaat eivät löydä perille entiseen tapaan. Clarissa Jäärni / Yle
 Hän kertoo taloyhtiön aikovan nostaa liikehuoneiston vuokraa, kun remontti on valmistuu. Lisäksi viime vuoden hyvin sujuneen kaupan jäännösverot kasautuivat tälle vuodelle. Katuremontti on vaikeuttanut yritystoimintaa paljon.
 Hän ei kuitenkaan ole harkinnut yrityksen muuttoa, sillä muuttaminen on hankalaa ravintolalle, joka on ollut paikoillaan seitsemän vuotta.
 – Teen joka päivä 14 tuntia töitä remontin takia. Vapaapäiviä ei ole.
 Kuinka remontti on vaikuttanut sinun elämääsi? Keskustele aiheesta keskiviikkoon kello 23:een asti!
 Lue aiheesta lisää:
 Sammonkadusta kuoriutui kivijalkakauppojen keidas – raastava remontti on vain muisto, nyt ratikka tuo asiakkaat ovelle Tampereella
 Ratikka kuumentaa tunteita 30 000 asukkaan kunnassa – Perussuomalaisvaltuutettu: "On käsittämätöntä, jos emme salli kansanäänestystä"
 Tampereella juhlitaan sunnuntaina raitiovaunuliikenteen käynnistymistä – muistatko vielä nämä ratikan värikkäät vaiheet?
 Näytimme pääministeri Sanna Marinille videon legendaarisesta ratikkavaltuustosta – katso parhaat palat ratikkajuhlasta

Kampaamoon vaikea tulla, ravintola menetti parkkipaikat – Tampereen ratikkatyömää sotkee taas liikennettä, suora lähetys kello 9.00


Summary: Suomen eläkejärjestelmä on arvioitu 43 maan vertailussa sijalle seitsemän. Islanti oli vertailun ykkönen, Hollanti toinen ja Tanska kolmas.

Suomen eläkejärjestelmä on sijoittunut seitsemänneksi kansainvälisessä eläkevertailussa. Global Pension Index -vertailussa oli mukana 43 maata, jotka kattavat yli neljän miljardin ihmisen eläketurvan.
 Ensimmäiseksi sijoittui vertailussa ensimmäistä kertaa mukana ollut Islanti, toiseksi Hollanti ja kolmanneksi Tanska.
 Suomen kokonaispisteet paranivat hieman viime vuodesta, mutta siitä huolimatta sijoitus laski kaksi sijaa.
 Kaikki Pohjoismaat ovat kymmenen parhaan joukossa, Norja viidentenä ja Ruotsi Suomen jälkeen kahdeksantena.
 Suomalainen eläketurvan hallinto valittiin jälleen maailman luotettavimmaksi ja läpinäkyvimmäksi, mutta esimerkiksi eläkkeiden riittävyydessä Suomi on sijalla 13.
 Mercer CFA Institute Global Pension Index on vuosittain koottava vertailu, joka on tehty nyt kolmetoista kertaa. Vertailussa arvioidaan eläkejärjestelmiä eläkkeiden riittävyyden, järjestelmän kestävyyden ja hallinnon luotettavuuden näkökulmasta.
 – Ehkä yllättäen Norjalla on Pohjoismaista matalin arvio eläkejärjestelmän kestävyydessä. Vähemmän yllättäen Ruotsin pisteet olivat matalimmat eläkkeiden riittävyydessä. Suomi oli neljäs Pohjoismaa näissä molemmissa osioissa, kertoo Eläketurvakeskuksen suunnitteluosaston päällikkö  Ismo Risku  tiedotteessa.
 Islannissa pitkät työurat
 Eläketurvakeskuksen mukaan Islannin työeläkejärjestelmä on Tanskan ja Hollannin lailla täysin rahastoitu. Lisäksi maassa tehdään pitkiä työuria, eläkeikä on 67 vuotta ja ikääntyneiden työllisyysaste on korkea. Myös Islannin vähimmäiseläketurva on hyvällä tasolla.
 Vertailun perusteella Suomessa tulisi parantaa minimieläketurvaa ja ikääntyneiden työllisyysastetta sekä nostaa kotitalouksien säästämisastetta ja työeläkemaksujen rahastointiastetta.
 Ikääntyneiden eli 55–64-vuotiaiden työllisyysaste on kasvanut Suomessa kymmenen prosenttiyksikköä viime vuosikymmenen aikana.
 – Tästä huolimatta se on edelleen selvästi muita Pohjoismaita alhaisempi. Esimerkiksi Ruotsissa ikääntyneiden työllisyysaste oli viime vuonna lähes kymmenen prosenttiyksikköä Suomea korkeampi, Eläketurvakeskuksen tiedotteessa todetaan.
 Lue myös:
 Professorin raportti: Nykyiset maksut eivät riitä kattamaan tulevaisuuden eläkkeitä

Suomen eläkejärjestelmä arvioitiin kansainvälisessä vertailussa seitsemänneksi – jos mitataan vain rahan riittävyyttä, sija on vasta 13.


Summary: Helsinkiin rakentuu parhaillaan poikkeuksellisen paljon kokonaan uusia asuinalueita. Kaupunki myöntää, että asukkailta vaaditaan pioneerihenkeä, kun työmaa voi myllertää naapurissa helposti yli viisi vuotta.

Ulkona oli vielä aamuhämärä ja märkää, kun  Merja Vesanen  avasi uuden kotinsa oven ensimmäistä kertaa ja napsautti valot päälle.
 Koti oli juuri sellainen, kuin mitä havainnekuvat olivat antaneet odottaa.
 – Ikuiselta murehtijalta putosi kivi sydämeltä, kun olin sisällä ja huomasin, että tavarani mahtuvat hyvin asuntoon.
 Jouluun oli enää kolme päivää, ja vihdoin oli tullut aika kantaa muuttokuorma pohjakerroksen kompaktiin asuntoon.
 Vesanen oli yksi ensimmäisistä Postipuiston alueen asukkaista, eikä kotia ympäröivä rakennustyömaiden myllerrys pilaisi sitä iloa.
 Nyt muutosta Helsingin Pohjois-Pasilaan on kulunut lähes vuosi.
 Rakennustyömaa kodin ulkopuolella ei ole kadonnut minnekään – päinvastoin.
 Alueelle kohoaa koteja 5 000 ihmiselle reipasta tahtia, ja lisää asukkaita on muuttanut Postipuistoon kesän ja alkusyksyn aikana.
 "Kun ensimmäisenä muuttaa, pitää olla pioneerihenkeä"
 Postipuistoon syyskuussa avautuneen lähikaupan ovella käy jatkuva kuhina, kun rakennusmiehet hakevat sateisen aamun lämmikkeeksi kahvia ja hiukopalaa.
 Kaupan nurkalla työmaiden edistymistä tarkkailee myös Helsingin aluerakentamispäällikkö  Outi Säntti .
 – Helsingillä on pitkät perinteet aluerakentamisessa, mutta viimeksi näin paljon asuntoja on valmistunut 1970-luvulla. Siinä mielessä tilanne on poikkeuksellinen.
 Käytännössä se tarkoittaa, että kymmenettuhannet helsinkiläiset asuvat lähivuosikymmeninä rakennustyömaalla.
 Nykyinen rakennustahti edellyttää, että kaupungissa on jatkuvasti rakenteilla 10 000–12 500 asuntoa, Helsingin aluerakentamispäällikkö Outi Säntti toteaa. Matti Myller / Yle
 Tällä hetkellä Helsingissä on käynnissä isoja aluerakentamishankkeita muun muassa Kalasatamassa, Kruunuvuorenrannassa, Pasilassa ja Länsisatamassa.
 Vuoteen 2019 verrattuna esimerkiksi Pasilan väkiluku nousee vuoteen 2035 mennessä 9 500 asukkaasta 24 000:een. Kruunuvuorenrannassa asukasluku kasvaa 3 700 asukkaasta 13 000:een.
 Aluerakentamiskohteet Helsingissä 2010–2040. Lisäksi useita muita alueita täydennysrakennetaan.  Rea Lemström / Yle
 Satamatoimintojen siirtyminen Vuosaareen 2000-luvun alussa on mahdollistanut sen, että lähelle Helsingin ydinkeskustaa ja osin merenrannalle rakennetaan uusia koteja lähes 70 000 ihmiselle.
 Vauhtia tukee myös Helsingin uunituore kaupunkistrategia vuosille 2021–2025, jonka otsikko on osuvasti "Kasvun paikka".
 Postipuistoon Helsingin Pasilassa tulee 5 000 asukasta. Vaikka alueen rakennustyöt ovat vielä pahasti kesken, ensimmäiset asukkaat ovat asuneet Postipuistossa jo lähes vuoden.  Matti Myller / Yle
 – Kun ensimmäisenä muuttaa [uudelle alueelle], niin pitää omata pioneerihenkeä. Pyrimme tontinluovutuksella siihen, että osa-alue kerrallaan edetään, mutta yhden osa-alueen toteuttaminen voi viedä viisi vuotta tai kauemminkin.
 Rakennusvauhti Helsingissä jatkuu pitkälle tulevaisuuteen, Säntti toteaa.
 "En odottanut, että meillä olisi oma kauppa"
 Pasilan Postipuiston asukkaita ei ainakaan voi moittia pioneerihengen puutteesta.
 Alueella liikkuessa ei ole paikkaa, jossa katse ei osuisi nosturiin, työmaa-aitoihin, sorakasoihin ja ahtailla kaduilla suhaavaan raskaaseen liikenteeseen.
 Asukkaat suhtautuvat tilanteeseen rennosti.
 Yle jututti useita Postipuiston asukkaita. Osa on asunut alueella jo pian vuoden, toiset muuttaneet vasta viime kesänä tai alkusyksystä.
 Kuin yhteisestä suusta asukkaita kismittää yleinen arvostelu ja Postipuistosta kirjoittelu, jossa on keskitytty palveluiden puuttumiseen rakenteilla olevalta asuinalueelta.
 Asukkaiden mukaan elämisen realiteetit rakennustyömaan kainalossa eivät ole tulleet yllätyksenä.
 Merja Vesanen on ollut tyytyväinen kotiinsa, vaikka ympärillä rakennetaan myös viikonloppuisin. Hilma-koira seuraa naapuruston liikkeitä asunnon lattiaan asti ulottuvista ikkunoista.  Matti Myller / Yle
 Merja Vesanen sanoo asennoituneensa siten, että keskeneräisyys tulee jatkumaan vielä seuraavat viisi tai kymmenen vuotta.
 – Olin siihen valmistautunut, joten ei ole tullut pettymyksiä. En odottanut, että julkinen liikenne toimii tai meillä olisi oma kauppa.
 Helsinkiläisten on totuttava jatkuvaan myllerrykseen
 Ensimmäisenä valmistuneessa korttelissa asuu myös  Anu  ja  Tuomas Saulialan  nelihenkinen perhe. Kodin parvekkeelta on urbaani näkymä VR:n junavarikon kiskoille.
 Asunnossa on hiljaista, vaikka keittiön ikkunan edessä kohoavat väliaikaisen betoniaseman sementtisiilot.
 – Olemme alueen laidalla, joten työmaa jää selkämme taakse, Tuomas Sauliala toteaa.
 Saulialan perheen parvekkeelta on urbaani näkymä VR:n junavarikolle. Postipuiston rakennustyömaa ei näy kodin ikkunoista väliaikaista betoniasemaa lukuunottamatta.  Matti Myller / Yle
 Pariskunnan mukaan keskeneräinen asuinalue ihmetyttää eniten juuri heitä, jotka eivät siellä asu.
 – Kaverit ja sukulaiset eivät uskalla tulla perille asti, kun luulevat ajavansa työmaalle, Anu Sauliala naurahtaa.
 Vaikka naapurusto sietää myös viikonloppuisin tehtäviä rakennustöitä, alueen kaoottinen liikenne saa heiltä rutkasti pyyhkeitä.
 Liikenne Postipuiston alueella on kaaottista, ja aluksi alueella ei ollut jalankulkuväyliä.  Matti Myller / Yle
 Saulialat saattoivat aluksi lapsiaan bussipysäkille, koska reitti rakennustyömaan läpi kulki rekkojen ja työmaakoneiden keskellä eikä alueella ollut kävelyteitä.
 – Laitoimme siitä Helsingin kaupungille kipakkaa viestiä, niin seuraavalla viikolla siellä oli kävelytie.
 Keskeneräisyyttä on totuttava sietämään, jos haluaa asua Helsingissä, Tuomas Sauliala toteaa.
 – Helpoin tapa saada lisää asuntoja on rakentaa niitä, ja silloin täytyy sietää työmaita. On hieno asia, että Pasilaan, Jätkäsaareen ja Kalasatamaan rakennetaan. Paljon ikävämpää olisi, jos ei rakennettaisi.
 Anu ja Tuomas Saulialan mukaan keskeneräisyyttä on siedettävä, jos haluaa asua Helsingissä. Matti Myller / Yle
 Helsingin tavoite onkin, että vuosittain kaupunkiin valmistuu 7 000 uutta asuntoa.
 Vuonna 2023 tahtia kiristetään entisestään, ja tavoitteeksi on asetettu 8 000 uutta kotia joka vuosi.
 Aluerakentamispäällikkö Outi Säntin mukaan haaste on iso, koska rakenteilla tulee olla jatkuvasti 10 000–12 500 asuntoa.
 – Pasilassa, Jätkäsaaressa ja Kalasatamassa on aloitettu rakentamaan jopa tuhatta asuntoa vuodessa. Se merkitsee yli 20 kerrostalon samanaikaista rakentamista eli volyymi on todella iso.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 20. lokakuuta kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Asunnoille tarvitaan tilaa Helsingissä, ja siksi valtavat sähkökaapelitkin kaivetaan nyt maan alle – kallis operaatio ainoa laatuaan Suomessa
 Lähes 100 prosenttia Lauttasaaren asunnoista on kovan rahan koteja – Katso, miten kohtuuhintainen asuminen toteutuu Helsingin muilla alueilla
 Evelina Lorek kävi läpi tunteita järkytyksestä suruun, kun kuuli lähimetsän tuhoutuvan – sitten hän päätti muuttaa satojen kilometrien päähän

Merja Vesanen sietää hyvin naapurustonsa jatkuvaa meteliä ja keskeneräisyyttä – kymmenettuhannet helsinkiläiset asuvat lähivuosina rakennustyömailla


Summary: Häpäiseekö itselleen naurava ihminen itsensä? Onko pelleilystä tullut riskialtista puuhaa? Liitetäänkö jo jokainen ele ja ilmekin osaksi näkymätöntä ansioluetteloa, miettii tietokirjailija, toimittaja Asta Leppä.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Positiivisessa elämänasenteessa  ei ole sinänsä mitään vikaa. Ilo tarttuu, ilo lämmittää lähimmäistäkin. Kokonaan toinen kysymys on, ovatko ilo ja positiivisuus vilpittömiä vai pelkkää itsensä markkinointia.
 “Hyvin menee” -asenne ei ole sosiaalisen median aikakauden keksintö. Kulissielämää on vietetty historian saatossa aina – sitä vahvemmin, mitä enemmän menetettävää oman heikkouden ja haavoittuvuuden paljastamisesta on ollut. Yleensä kulissit ovat taanneet valtaa, vallanpitäjän on pitänyt näyttää kovemmalta kuin onkaan. Mitä tasaveroisemmassa suhteessa ihmiset ovat, sitä vähemmän teeskentelyä tarvitaan.
 Tasaveroisena voi esiintyä heikkona ja tietämättömänä – ja ennen muuta: myös nauraa itselleen. Joten mitä yhteiskunnasta kertoo se, että itselleen nauraminen tuntuu olevan aika harvinaista?
 Nähdäänkö se jopa riskinä?
 Youtubesta ja Instagramista löytyy satoja videoita, joissa revitään iloa vaikkapa siitä, että osti kaupasta rapeakuorisia artesaanisämpylöitä. “Oh my GOD, nämä sämpylät! Aamuni suorastaan säihkyy!”
 Sosiaalisessa   mediassa toistuu  kaksi eräänlaiseen  uustotisuuteen  liittyvää ilmiötä. Ensimmäinen on arjen romantisointi. Youtubesta ja Instagramista löytyy satoja videoita, joissa revitään iloa vaikkapa siitä, että osti kaupasta rapeakuorisia artesaanisämpylöitä. “Oh my GOD, nämä sämpylät! Aamuni suorastaan säihkyy!” Romantisoidaan kävelyä töihin: “Vastaani pyöräili hymyilevä mies. Synkkyyteni väistyi ja tajusin: mielentilani on pelkkä asenne!”
 Tällaisia arjen pikku romantisointeja löytyy mm. hashtageillä “ siunattukiitollinenonnellinen ” tai “ ilovemylife .” Ja koska elämän valtaosa koostuu arjesta, tuottaa tietenkin suurta tyydytystä löytää siitä kauneutta.
 Mutta mikä on näiden juttujen perimmäinen motiivi? Onko tarkoitus tosiaan levittää iloa ja valoa ympärille? Vaiko sittenkin brändätä itseä ja näytellä vanhaa kunnon “hyvin menee” -roolia?
 Kun kultapintaa raaputtaa, tarinat paljastuvat usein hirvittävän ryppyotsaisiksi. Monet hehkutuksista on tehty, ei suinkaan vapautuneesti ilakoiden, vaan vailla vähäistäkään tirskahdusta.
 Tavoitteena on vain yksi reaktio: ihailu.
 Se on tunteena kuitenkin hyvin yksisuuntainen.
 Mitä harvinaisempaa itselleen nauramisesta tulee, sitä vaikeampaa siihen on myös suhtautua.
 Toinen   naurun tappaja  on ehdottomuuden ilmapiiri. Eletään aikaa, jossa hämmästyttävän monet kokevat vähäpätöisenkin erimielisyyden uhkana itselleen. Kun minuus on näin murenevaa materiaalia, on selvää, ettei se kestä naurun voimaa. Ei edes ihmisen oman naurun.
 Mitä harvinaisempaa itselleen nauramisesta tulee, sitä vaikeampaa siihen on myös suhtautua. Pelleily koetaan uhkaavana, jopa loukkaavana. Astutaan sivuun: tuollaisen hullun kanssa en halua olla missään tekemisissä, mainehan tässä menee. Toisinaan itselleen nauraminen nähdään lupakirjana irviä toista vieläkin raaemmin – kun se sitä ilmeisesti niin kovasti itsekin haluaa.
 Mutta kumpikaan ei ole se tapa, jolla naurusta tulee vapauttavaa. Itselleen nauraja paljastaa oman haavoittuvuutensa ja kutsuu kaikki nauramaan – ei hänelle, vaan jokainen  itse itselleen . Hän luo tilan, jossa kaikki saavat olla epätäydellisiä ja lapsellisia.
 Filosofi  Søren Kierkegaard  on kirjoittanut ironian ja huumorin erosta. Molemmat tajuavat kuoleman läsnäolon elämässä, mutta toisin kuin humoristi, ironikko ei pysty hyväksymään asiaa. Huumori taas on myös kuoleman kanssa sinut. Se vapauttaa aidosti.
 Naurun keskellä tajuamme olevamme yhtä elämän tragikomediassa.
 Kun   murehditaan, ettei millekään saisi nykyisin nauraa , puhutaan alistetussa asemassa oleville nauramisesta. Tämä, heikoille ja erilaisille nauraminen, on nauruista julminta ja epäkypsintä. Siinä ei ole vähäisintäkään riskiä, sillä oma itse on turvassa kaukana yläpuolella.
 Kaikki, joita on joskus kiusattu koulussa, kuulevat yhä tuon häijyn naurun korvissaan. Yksi tapa välttää joutumasta naurunalaiseksi, olikin nauraa ensin itse itselleen. Mutta se oli kivuliasta, jos ihminen joutui pilkkaamaan itseään pakosta. Tällainen nauru ei suojellut eikä lääkinnyt, päinvastoin.
 Koska suun ammolleen avaavasta hohotuksesta on tullut kaikin puolin riskialtista, onkin ollut turvallisempaa vaihtaa se toiseen ilmaisuun.
 Turvallisempaa on vain hymyillä nätisti.
 I love my life!
 Asta Leppä
 Kirjoittaja pelleilee myös tahattomasti.
 Kolumnista voi keskustella 20.10. klo 23.00 saakka.

Asta Lepän kolumni: Elämmekö uustotisuuden aikaa?


Summary: Maailman kallein raja-aita on paikoin korjauskelvoton. Monsuunisateiden aiheuttamat tulvat osoittautuivat teräspalkeista tehtyä aitaa voimakkaammiksi.

DOUGLAS  Arizonan kaakkoisimmasta kaupungista Douglasista on puolen tunnin ajomatka hiekkatietä pitkin Yhdysvaltain ja Meksikon rajalle. Presidentti  Donald Trump  rakennutti rajalle aidan, mutta elokuun lopussa se murtui monsuunisateiden voimasta.
 Ympäristönsuojelujärjestö Cuenca los Ojosin toiminnanjohtaja  Jeremiah H. Leibowitz  osasi odottaa katastrofia.
 – Tämä ei ollut yllätys kenellekään, joka asuu tai työskentelee tällä alueella ja ymmärtää valuma-alueiden dynamiikan, toteaa Leibowitz rikkoutuneen aidan vieressä Ylelle.
 Yksi entisen presidentin Donald Trumpin vaalilupauksista oli rakentaa maan etelärajalle edullisesti ”suuri ja kaunis” aita, jonka Meksiko maksaisi.
 Noustuaan presidentiksi vuonna 2017 Trump julisti kansallisen hätätilan. Sen nojalla hän sai katettua aidan kustannukset siirtämällä rahaa muista liittovaltion projekteista.
 727 kilometrin pituinen pätkä uutta aitaa tuli maksamaan 13 miljardia euroa eli 56 miljoonaa euroa kilometriltä. Se on maailman kallein raja-aita. Meksiko ei maksanut siitä senttiäkään.
 Raja-aidan lähellä kohoavat Sierra Ceniza -vuoret ovat osa Sky Islands -vuoristoaluetta, joka ulottuu Meksikoon ja neljän osavaltion alueelle Yhdysvalloissa. Se on merkittävä suojelukohde biologisen monimuotoisuuden takia.  Johanna Juntunen / YLE
 Luonnonvoimat aitaa väkevämmät
 Rajavartioston helikopterit pörräävät San Bernardinon luonnonsuojelualueen läpi kulkevan aidan yläpuolella.
 Leibowitz kertoo, miten Silver Creek -joesta tulvinut vesi sekä sen kuljettamien oksien, juurien, pensaiden, maa-aineksen ja kivien voima iski useita metallisia tulvaportteja pois saranoiltaan, vaurioitti niiden kiinnityksiä ja repi portteja kokonaan irti.
 Portit on suunniteltu avautumaan Yhdysvaltojen puolelle, ja ne olivat auki monsuunikauden varalta.
 – Osa porteista oli kettingillä kiinni toisissaan, osa hitsattu yhteen, mutta ne eivät mahtaneet mitään veden voimalle. Jotkut niistä huuhtoutuivat Meksikon puolelle, selittää Leibowitz.
 Tulvaveden voima repi monet tulvaportit irti saranoiltaan. Nyt villieläimet pääsevät taas kulkemaan vapaasti elinalueellaan. Johanna Juntunen / YLE
 Arizonan ja Meksikon rajalle pystytetyn aidan alaosissa on monin paikoin tulvaportteja syrjäisillä alueilla. Raja-vartijoiden pitää avata portit käsin ja jättää ne auki kesän monsuunikauden ajaksi, jotta tulvien mukanaan kuljettama aines ei kerry padoksi ja vahingoita varsinaista aitaa.
 Listasimme viisi syytä sille, miksi aita ei kuitenkaan kestänyt tulvia.
 1. Ympäristölakien kiertäminen
 Aidan rakentamisessa kierrettiin monia sääntöjä ja määräyksiä, joiden tarkoituksena on suojella uhanalaisia lajeja, vesistöjä, ilmaa ja historiallisesti arvokkaita kohteita, kertoo Jeremiah Leibowitz.
 Lakeja noudattamalla varmistetaan myös, että miljardeja maksavan hankkeen kanssa on järkevää edetä, ja että aita ei romahda vain muutamia vuosia rakentamisen jälkeen.
 – Suurin ja välittömin vaikutus aidalla oli alueen luontoon. Aiemmin eläimet pääsivät liikkumaan vapaasti erämaassa etsiessään ruokaa, vettä ja kumppaneita, sanoo Leibowitz.
 Cuenca los Ojos -järjestön työntekijät joutuivat kaivamaan kaivoja Meksikon puolella olevalle suojelualueelle, koska monet villieläimet, kuten jaguaarit, antiloopit, puumat, oselotit ja ilvekset, tulevat veden perässä Arizonaan.
 Cuenca los Ojos -ympäristöjärjestön toiminnanjohtaja Jeremiah H. Leibowitz esittelee tulvan raja-aidalle aiheuttamia vahinkoja.  Johanna Juntunen / YLE
 2. Kiire ja huolimattomuus
 Rakentamisvaiheen aikana paikalla oli valtava määrä työmiehiä ja kalustoa, jotta aita saataisiin valmiiksi mahdollisimman nopeasti, muistelee Leibowitz.
 Hänen mukaansa rakennustyöt irrottivat hauraan aavikon maa-ainesta, kiviä ja kasvillisuutta. Ne lähtivät nopeasti liikkeelle monsuunisateen mukana ja patosivat aidan.
 Alueen kunnostusta ollaan vasta aloittamassa, mutta aita jää ainakin toistaiseksi paikoilleen.
 – Meidän on opeteltava elämään aidan kanssa ja alettava käsittelemään ympäristöön ja turvallisuuteen liittyviä kysymyksiä, Leibowitz huokaa.
 3. Työn ulkoistaminen
 Aidan rakennustöitä valvoivat armeijan insinöörit, mutta suuri osa työstä ulkoistettiin yksityisille yrityksille.
 Southwest Valley Constructors vastasi rakentamisesta Arizonassa 2,3 miljardin euron sopimuksen turvin. Yritys kuitenkin suoristi mutkia ja rikkoi lakeja, eikä tehnyt työtä kunnolla.
 Viranomaisten mukaan yritys vaaransi ja saastutti alueen vesivaroja pumppaamalla kymmeniä tuhansia litroja vettä sementin tekemiseen. Yksityiset maanomistajat väittävät, että heidän pihoilleen lensi suuria kivilohkareita räjäytysten takia.
 He ovat haastaneet yrityksen oikeuteen, ja sitä vastaan on nostettu syytteitä myös työsuojelulakien rikkomisesta.
 4. Tosiasioiden unohtaminen
 Alueella oli jo aiemmin kameravartiointi, liiketunnistimia ja partioivia rajavartijoita. Olosuhteet kaukana asutuksesta sijaitsevan rajan osalla eivät suosi maahantuloa. Lämpötila kohoaa kesäisin 40–48 asteeseen ja talvella aluetta ympäröivät vuoret peittyvät lumeen.
 – Ennen aidan rakentamista tällä erämaa-alueella ei ollut suurta ongelmaa laittomien rajanylitysten suhteen, joten aita on tarpeeton, toteaa Leibowitz.
 Teiden rakentamisen jälkeen alueella on helpompi liikkua. Leibowitz kertoo kuulleensa, että urakan aikana jotkut siirtolaiset olivat tekeytyneet rakennustyöntekijöiksi ja kulkeneet uutta tietä pitkin kaupunkiin.
 Aita on lähinnä hidaste, sillä sen voi myös  helposti ylittää tikapuilla . Huumeiden salakuljettajat ovat  sahanneet aitaan aukkoja  rautakaupasta saatavilla työkaluilla.
 Teiden ja aidan rakentamisen jälkeen rajanylitykset ovat lisääntyneet jonkin verran, sanoo Leibowitz. Leveä ja hyväkuntoinen hiekkatie vie rajalta Douglasin kaupunkiin.  Johanna Juntunen / YLE
 5. Luonnonvoimien aliarviointi
 Teräsaidat ovat 5,5 metriä korkeita. Ne on upotettu kolme metriä maan alle valettuun sementtikerrokseen, jottei tunneleita pystyisi kaivamaan aidan ali. Aidan tolpat ovat 15 sentin levyisiä ja täytetty sementillä. Tolpat ovat 10 sentin päässä toisistaan.
 Rakennelma oli kuin tulitikkutalo tulvaveden myllerryksessä. Silver Creek -joen veden arvellaan nousseen 6,7 metriä myrskyn aikana. Vettä virtasi joen äyräiden yli 425 000 litraa minuutissa.
 Tulvaportteja tuhoutui myös muualla Arizonassa. Teksasissa tulvapatojen tasoittaminen aidan tieltä jätti satoja tuhansia Rio Grande -joen varrella asuvia ihmisiä  alttiiksi tulville .
 Ilmastokriisin takia voimistuneet monsuunisateet ovat osoittaneet, että ne voivat viedä mukanaan kaiken eteen tulevan. Odotettavissa on lisää tuhoja.

Osa Trumpin raja-aidasta sortui tulvassa ja huuhtoutui Meksikon puolelle – miksi näin kävi? Lue viisi syytä


Summary: Kerromme päivän uutis- ja puheenaiheet lyhyesti.

Trumpin kallis muuri on jo osin korjauskelvoton
 Arizonan Douglasin lähellä, Yhdysvaltain ja Meksikon rajalla sijaitsee presidentti  Donald Trumpin  rakennuttama pätkä raja-aitaa. Aidan kustannus kilometriä kohden on maailmanennätys: 56 miljoonaa euroa. Yhteensä 727 kilometrin aitaosuus maksoi 13 miljardia euroa.
 Elokuussa kallis aita murtui sateiden voimasta monin paikoin.  Paikallisen ympäristönsuojelujärjestön toiminnanjohtaja listaa useita syitä  sille, miksi aidalle kävi nolosti.
 "Valtion hotellissa" yöpyminen on kallistunut
 Lähes kaksi kolmasosaa vangeista on suljetuissa vankiloissa.  Jaani Lampinen / Yle
 Päivä vankilassa maksaa saman verran kuin majoittuminen hyvässä hotellissa. Vankilapäivän hinta on kymmenessä vuodessa noussut, vaikka vankeuden kokonaiskustannukset ovat vähentyneet merkittävästi. Rikosseuraamuslaitos haluaa yhä useamman vangin avovankilaan tai koevapauteen.  Yle selvitti vankeusrangaistusten kustannuksia .
 Hirvikolareita yritetään nyt ehkäistä älytekniikan avulla
 Varoitusjärjelmän avulla on mahdollista alentaa nopeusrajoitusta riskiaikoina, kertoo InnoTrafikin teknologiajohtaja Ilkka Pirttimaa. Birgitta Vuorela / Yle
 Seinäjoella Etelä-Pohjanmaalla kokeillaan älykästä valvontajärjestelmää , joka vilkuttaa autoilijoille silloin, kun alueella liikkuu runsaasti hirvieläimiä. Välkky-varoitusjärjestelmää kokeillaan vuoden ajan. Sen jälkeen nähdään onko järjestelmällä onnistuttu vähentämään onnettomuuksia alueella.
 Sää on laajalti aurinkoinen
 Yle
 Tiistaipäivä on poutainen ja laajalti aurinkoinen. Lämpötila jää päivälläkin muutaman asteen pakkasen puolella. Etelä- ja keskiosassa maata lämpötila nousee muutamaan lämpöasteeseen.
 Lue lisää  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Trumpin kallis muurinpätkä rapistui, vankilapäivän hinta on hotellitasoa, hirvikolareita torjutaan älytekniikalla


Summary: Sairaalat ympäri maan keskittyvät parhaillaan koronapotilaisiin, pääministerin mukaan maassa on liian paljon rokottamattomia.

Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus

Latvian hallitus julistaa maahan tiukan koronasulun lähes neljäksi viikoksi torstaista lähtien. Lähes kaikki kaupat, ravintolat, koulut ja viihdetilaisuudet suljetaan ja vain oleelliset palvelut ovat käytettävissä, terveysministeri  Daniels Pavļuts  kertoi hallituksen hätäkokouksen jälkeen maanantaina. Rajoitustoimet kestävät 15. marraskuuta asti.
 – Terveydenhoitojärjestelmämme on vaarassa, pääministeri  Krišjānis Kariņš  sanoi.
 Sairaalahoitoon joutuneiden määrän jyrkästä noususta pääministeri syytti Latvian matalaa rokotusastetta.
 Etätöitä ja yöllinen ulkonaliikkumiskielto
 Sulkutoimet voivat vielä muuttua. Sekä hallituksen että parlamentin on tarkoitus keskustella ehdotetuista sulkutoimista, minkä jälkeen sulusta äänestetään.
 Valtaosa ihmisistä joutuu sulun aikana jäämään etätöihin. Poikkeuksia etätyöohjeistukseen on niiden töiden osalta, jotka vaativat työpaikalle menemistä. Sulun aikana siis muun muassa joukkoliikenteessä ja rakennustyömailla töissä olevat voivat edelleen jatkaa lähitöitä.
 Koulut siirtyvät suunnitelmien mukaan pääosin etäopetukseen etäopetukseen. Poikkeuksena ovat peruskoulun ensimmäiset kolme luokkaa, joiden on määrä jatkaa lähiopetuksessa. Myös päiväkodit pidetään auki.
 Sulkutoimiin kuuluisi myös yöllinen ulkonaliikkumiskielto, jonka on suunniteltu olevan voimassa iltakahdeksasta aamuviiteen.
 Rokotuskattavuus muuta Baltiaa heikompi
 Edellisen viikon aikana noin 1,9 miljoonan asukkaan Latvia kirjasi joka päivä ennätyskorkeita tartuntalukuja. Maanantaina uusia koronatartuntoja vahvistettiin noin 1 250, minkä lisäksi kirjattiin seitsemän uutta koronavirukseen liittyvää kuolemaa.
 Uutistoimisto AFP:n mukaan Latviassa on tähän mennessä vahvistettu lähes 187 000 tartuntaa ja noin 2 900 koronakuolemaa. Johns Hopkins -yliopiston seurannan mukaan koronatartunnat ja covid-19-taudista johtuvat kuolemantapaukset ovat Latviassa lisääntyneet voimakkaasti syyskuun alusta lähtien.
 Sairaalat ympäri maata keskittyvät nykyisellään tehohoitoa vaativiin koronapotilaisiin ja esimerkiksi syöpää sairastavat eivät välttämättä saa hoitoa.
 Latviassa vähintään yhden rokoteannoksen on saanut liki 58 prosenttia maan aikuisväestöstä, kun taas täysin rokotettuja on noin 54 prosenttia. Asia selviää Euroopan tautienehkäisy- ja valvontakeskuksen (ECDC) seurannasta.
 Muissa Baltian maissa rokotuskattavuus on Latviaa parempi. Liettuassa yhden annoksen on saanut ainakin 74,5 prosenttia ja täydet rokoteannokset taas lähes 71 prosenttia aikuisväestöstä. Virossa vastaavat osuudet ovat noin 68 ja 64 prosenttia.
 Suomessa rokotusten kohdeväestöä ovat kaikki 12 vuotta täyttäneet. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) mukaan kohdeväestöön kuuluvista vähintään ensimmäisen rokoteannoksen on saanut vajaat 85 prosenttia. Täysin rokotettuja on puolestaan lähes 76 prosenttia.

Latviassa alkamassa lähes neljä viikkoa kestävä koronasulku tartuntapiikin katkaisemiseksi


Summary: Riistaeläinonnettomuuksia pyritään vähentämään uuden teknologian avulla. Välkky-varoitusjärjestelmä varoittaa riistaeläinten liikkeistä vilkkuvalolla ajantasaisesti.

Tavalliselta näyttävä hirvimerkki vilkkuu hämärässä valtatie 19 varrella Seinäjoen lentokentän liepeillä. Älytekniikkaa hyödyntävä Välkky-varoitusjärjestelmä muistuttaa autoilijaa hirvivaarasta silloin, kun se on suurimmillaan.
 Kyseessä on vuoden mittainen pilotti, jossa ovat mukana InnoTrafik, ely-keskus ja Suomen Riistakeskus.
 Riistaeläimistä varoittavat liikennemerkit ovat on kaikille autoilijoille tuttuja, silti Tilastokeskuksen mukaan yksin viime vuonna tapahtui yli 14 000 riistaeläinonnettomuutta. Etenkin tutuilla reiteillä varoitusmerkki jää helposti huomiotta, sanoo Välkky-varoitusjärjestelmää kehittämässä olleen InnoTrafikin teknologiajohtaja  Ilkka Pirttimaa .
 – Me voidaan laittaa vaikka kuinka paljon merkkejä lisää ja voidaan laittaa niihin valot vaikka yötä päivää, mutta se ei tarkoita enää mitään. Nyt me tuodaan varoitus juuri oikealla hetkellä. Se on syy miksi autoilijoiden on syytä kunnioittaa sitä.
 Varoitusjärjelmän avulla on mahdollisuus myös alentaa nopeusrajoitusta riskiaikoina, kertoo InnoTrafikin teknologiajohtaja Ilkka Pirttimaa. Birgitta Vuorela / Yle
 Varoitusmerkissä etäohjattava valo vilkkuu riskiaikoina ja silloin, kun järjestelmä on havainnut hirvieläimen. Lisäksi nopeusrajoitusta voidaan tarvittaessa alentaa riskiaikoina.
 – Kun me tiedämme milloin hirvet, metsäpeurat ja kauriit liikkuuvat, voidaan tunniksi tai kahdeksi päivässä korostaa merkkiä, niin autoilijat saavat täsmätietoa.
 Lue myös:   Riistakolareiden määrä kasvanut Etelä-Pohjanmaalla ja Pohjanmaalla, Keski-Pohjanmaalla vähentynyt - yhä useammin atuon alle jää metsäkauris
 Riistakeskuksen onnettomuustiedot järjestelmän tukena
 Tietoa eri riistaeläinten esiintyvyydestä ja liikkeistä teiden liepeillä Välkky-järjestelmään on saatu Riistakeskukselta, jolle dataa kertyy muun muassa Suurriistan virka-avun (SRVA) kautta. Paikallinen SRVA hälytetään paikalle silloin, kun onnettomuudessa on osallisena riistaeläin.
 Lue myös:   Älä jätä eläintä kitumaan - kun maantiellä kolahtaa, vapaa-ehtoiset auttavat riistaeläimen etsinnässä
 Hirvitalousaluesuunittelelija  Joni Saunaluoma  Suomen Riistakeskuksesta uskoo, että ajantasainen, välkkyvä merkki kiinnittää huomion.
 – Kyllä uskon että se on toimivampi systeemi kuin nykyiset passiiviset liikennemerkit. Ainakin itse kiinnitän heti huomiota jos sellainen ilmestyy jonnekin välkkymään.
 Järjestelmä mahdollistaa alueellisten erityispiirteiden huomioimisen ajatasaisesti , uskoo Suomen Riistakeskuksen hirvitalousaluesuunnittelija Joni Saunaluoma.  Birgitta Vuorela / Yle
 Järjestelmästä voisi olla hyötyä esimerkiksi silloin kun Suomenselällä vaeltavat metsäpeurat lähtevät liikkeelle. Varoitus voitaisiin laittaa päälle silloin kun se vaellus on ajankohtainen.
 – Juuri näihin aikoihin ne lähtevät Perho-, Halsua- ja Lestijärvi-suunnasta vaeltaamaan Etelä-Pohjanmaalle talvehtimisalueille. Siinäkin tämmöinen merkki toimisi hyvin.
 Ensimmäiset merkit on asennettu Seinäjoen lentokentän liepeille, valtatielle 19, pari viikkoa sitten. Ne on sijoitettu ohitustustiellä kohtaan, jossa riista-aita päättyy. Kohdassa tapahtuu useita riistaeläinonnettomuuksia vuosittain.
 Vuoden pilotti
 Inhimillisten kärsimysten lisäksi riistaeläinonnettomuudet aiheuttavat myös merkittävää taloudellista haittaa. Pelkästään Etelä-Pohjanmaan Ely-keskuksen alueella riistaeläineonnettomuudet maksavat vuosittain 6–9 miljoonaa euroa, kertoo Etelä-Pohjanmaan Elykeskuksen liikenneturvallisuussuunnittelija  Kjell Lind.
 – Yksittäisen onnettomuuten johtaneen kolarin hinta on keskimäärin 300 000 euroa. Jos tällaisella järjestelmällä saadaan ihmisiä pelastettua, niin se olisi hyvä juttu.
 Riistaeläinonnettomuuksia on vuosien saatossa pyritty vähentämään monin konstein, myös valtatiellä 19.
 – Kaikenlaisia keinoja on kokeiltu, muun muassa keltaista hirvinauhaa, Ilmajoen metsästysseura hoiti sitä, mutta aina vaan onnettomuuksia tapahtuu. Tämä on sellainen alue.
 Välkky-varoitusjärjestelmää piloitoidaan vuoden ajan. Sen jälkeen nähdään onko järjestelmällä onnistuttu vähentämään onnettomuuksia alueella.
 Vuoden pilottiin on määrä ottaa mukaan vielä mutam amuukin tieosuus, kertoo Etelä-Pohjanmaan Ely-keskuksen liikenneturvallisuussuunnittelija Kjell Lind.  Birgitta Vuorela / Yle
 Katso uutisvideo aiheesta  Yle Areenasta tästä linkistä .
 Lue seuraavaksi:
 Hirvenmetsästys alkaa - myös hirvikolaririski kasvaa
 Ruotsista uusi keino hirvikolarien estämiseen? Lämpökamera havaitsee tielle tulevan hirven, ledvalo varoittaa autoilijaa
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun keskiviikkoon 20.10. kello 23:een saakka.

Älytekniikasta apua hirvikolareiden välttämiseen? Tämä lamppu hoksaa, milloin hirvet liikkuvat ja vilkkuu, kun vaara on suurin


Summary: Vankilapäivän hinta on kymmenessä vuodessa noussut, vaikka vankeuden kokonaiskustannukset ovat vähentyneet merkittävästi. Rikosseuraamuslaitos haluaa yhä useamman vangin avovankilaan tai koevapauteen.

Suljetussa vankilassa asuva vanki maksaa yhteiskunnalle vuorokaudessa 225 euroa. Summa on noussut 25 eurolla kymmenen viime vuoden aikana.
 Vertailun vuoksi: vankilapäivän hinnalla voisi yöpyä tasokkaassa huoneessa Helsingin keskustan hotellissa.
 Vuosi suljetussa vankilassa maksaa yhtä vankia kohden 82 500 euroa.
 Kustannuksissa on ollut vuosien mittaan hieman vaihtelua, mutta viime vuoden laskelmiin perustuva päiväkohtainen summa on korkein kymmenen viime vuoden ajalta.
 Vankiloissa olevien vankien määrä on vähentynyt kymmenessä vuodessa yli 500:lla. Myös kokonaiskustannusten määrä on laskenut kymmenillä miljoonilla euroilla. Siitä huolimatta vankilapäivän hinta on päinvastoin noussut.
 – Tämä johtuu muun muassa siitä, että esimerkiksi palkat ja toimitilakulut ovat muuttuviin kuluihin nähden suuret. Jos vankien määrä laskee, niin yksikköhinta nousee. 100 euroa jaettuna kolmelle vangille on 33 euroa ja neljälle 25 euroa, perustelee Rikosseuraamuslaitoksen laskentapäällikkö  Mika Ulmanen .
 Asian voisi pelkistää niin, että vankiloiden kiinteät kulut eivät laske, vaikka vankien määrä vähenee.
 Ulmasen mukaan vankeuskustannukset lasketaan kaikkien vankeusrangaistuksille kohdentuvien nettokustannusten pohjalta.
 – Rikosseuraamusalueiden hallinto ja arviointikeskukset sekä valtakunnalliset yksiköt on jyvitetty vankeusrangaistuksille ja yhdyskuntaseuraamuksille tehdyn työajan sekä yksikköjen lukumäärän suhteen. Vankeusrangaistuksiin sisältyvät myös tukipartioiden kustannukset sekä vankeusrangaistuksiin liittyvien projektien kustannukset.
 Vankien pitäminen avolaitoksessa tulee yhteiskunnalle huomattavasti halvemmaksi. Päivä avovankilassa maksaa vankia kohden 168 euroa. Valvottu koevapaus kustantaa päivässä 63 euroa per vanki.
 Väestön ikääntyminen laskee vankimäärää
 Lähes kaksi kolmasosaa Suomen vangeista on suljetuissa vankiloissa.
 Suljetut laitokset, avovankilat ja valvottua koevapautta suorittaneet mukaan lukien vankien kokonaismäärä oli viime vuonna keskimäärin 2 800. Vankeja oli 152 vähemmän kuin edellisvuonna.
 Rikosseuraamuslaitoksen mukaan määrään vaikutti tilapäisesti koronapandemia, jonka vuoksi lyhyiden vankeusrangaistusten ja sakon muuntorangaistusten täytäntöönpanon aloittamista rajoitettiin. Rajoitukset päättyivät  viime kesänä .
 Pidemmällä aikajaksolla vankien määrän vähenemiseen on Rikosseuraamuslaitoksen arvion mukaan saattanut vaikuttaa muun muassa väestön ikääntyminen. Myös poliisin tietoon tulleiden rikosten määrä on monissa vakavissa rikostyypeissä vähentynyt.
 Yhä useampi vanki halutaan avolaitokseen tai koevapauteen
 Rikosseuraamuslaitoksen tavoitteena on ollut sijoittaa vankeja entistä enemmän avolaitoksiin ja valvottuun koevapauteen.
 – Kustannussäästöt ovat yksi syy näiden tavoitteiden taustalla, sanoo laskentapäällikkö Mika Ulmanen.
 Rikosseuraamuslaitos näkee avovankiloissa  paljon hyviä puolia  verrattuna suljettuihin laitoksiin. Esimerkiksi vankilakierteen katkaisemisesta on avovankiloissa saatu hyviä tuloksia, mikä vaikuttaa myös kustannusten pienenemiseen.
 Avolaitoksiin sijoitetaan vankeja, joiden katsotaan sopeutuvan suljettua laitosta vapaampiin oloihin.
 Avovankiloiden täyttöasteeksi tavoitellaan 90 prosenttia. Tänä vuonna se on jäänyt 84 prosenttiin. Täyttöasteen parantamiseksi on mietitty, että entistä useampi vanki sijoitettaisiin avolaitokseen suoraan siviilistä.
 Myös valvotun koevapauden katsotaan edesauttavan vankien sopeutumista normaaliin elämään.
 Valvotussa koevapaudessa vanki elää vankilan ulkopuolella ja hänen liikkumistaan voidaan valvoa esimerkiksi teknisin välinein. Valvottuun koevapauteen voi päästä enintään kuusi kuukautta ennen ehdonalaista tai koko rangaistuksesta vapauttamista.
 Koevapautta varten tehdään suunnitelma muun muassa vangin asumisesta, toimeentulosta, ja toimintavelvoitteista. Valvonnasta vastaa vankila. Vangilta edellytetään koevapauden aikana päihteettömyyttä.
 Rikosseuraamuslaitos on asettanut valvotussa koevapaudessa olevien vankien määrälle tavoitteet. Tämän vuoden tavoitemäärä on 235, ensi vuonna 240.
 Vankien määrä on ollut vähenemään päin jo vuosien ajan. Jaani Lampinen / Yle
 Luvattomat poistumiset tuplaantuneet
 Vapaampiin rangaistusseuraamuksiin liittyy enemmän riskejä kuin suljettuihin vankiloihin.
 Viime vuonna avolaitoksista poistui luvatta 73 vankia. Se on kaksinkertaisesti enemmän edelliseen vuoteen verrattuna. Rikosseuraamuslaitos tosin pitää todennäköisimpänä selityksenä koronapandemian takia merkittävästi kiristynyttä poistumislupakäytäntöä.
 Luvatta poistumisissa esiintyy kuitenkin suurehkoa vuosittaista vaihtelua tavanomaisina vuosinakin.
 Avolaitoksesta poistumista ei käsitellä karkaamisena. Jos vanki on poistunut luvatta avolaitoksesta, hänelle voidaan määrätä kurinpitorangaistuksena yksinäisyysrangaistusta enintään 10 vuorokautta.
 Aiheesta voi keskustella 20.10.2021 klo 23 saakka.
 Lue myös:
 Ihmisen voi hakata julmasti henkihieveriin joutumatta vankilaan – törkeistä pahoinpitelyistä annetaan hämmästyttävän lieviä tuomioita
 Nyt joutuu taas vankilaan – 1 500 sakkovankia odottaa lusimista, Rikosseuraamuslaitos: "Emme varsinaisesti ole heitä halunneet"
 Kolmoismurhaaja istui vankilassa liki 19 vuotta – takaisin hän ei aio palata: "Välillä yöllä kokeilen nilkkaa, ettei siinä olekaan pantaa"
 Kun Tiia Civil vapautuu vankilasta, häntä odottaa työpaikka – tulevaisuudessa vanki saattaa opiskella avovankilassa kasvukeskuksessa

Päivä vankilassa maksaa saman verran kuin majoittuminen hyvässä hotellissa – tavoitteena on passittaa yhä useampi vanki halvempaan valvontaan


Summary: Tapauksesta on aloitettu rikosprosessi, sillä natsisymbolit on Saksassa lailla kielletty.

Kaksi suomalaismatkailijaa teki sunnuntaina Dachaun keskitysleirin muistomerkin luona natsitervehdyksen, kertovat saksalaismediat. Asiasta uutisoivat maanantaina muun muassa saksalaislehti  Der Spiegel  ja uutistoimisto DPA.
 Poliisin mukaan 50- ja 52-vuotiaat miehet olivat kuvanneet toisiaan tekemässä natsitervehdyksiä muistomerkin vierailijakeskuksen edessä. Seurueessa oli myös kolmas mies, joka otti kuvia kahdesta muusta. Silminnäkijät raportoivat tapahtumista poliisille.
 Poliisin mukaan suomalaismiehet myönsivät poliisille tehneensä natsitervehdyksiä ja sanoivat tarkoittaneensa sen vitsiksi. Miesten kerrotaan olleen alkoholin vaikutuksen alaisina.
 Natsisymbolien esittäminen on Saksassa lailla kielletty. Poliisin mukaan miehet olivat kertoneet, etteivät he olleet tästä tietoisia.
 – Mutta ehkä he olisivat voineet ajatella, että tämä ei ole tervetullutta Saksassa, poliisin tiedottaja sanoi medioiden mukaan.
 Tapauksesta on aloitettu rikosprosessi. Lisäksi kaikki kolme saivat elinikäisen porttikiellon muistomerkin alueelle.
 Asiasta kertoi Suomessa aiemmin muun muassa  Ilta-Sanomat .

Saksalaismediat: Suomalaismatkailijat tekivät natsitervehdyksen keskitysleirin muistomerkin luona


Summary: Hieman yli 100 000 taloudella oli vuonna 2016 hyvin korkeat terveysmenot suhteessa maksukykyyn. Suomessa kotitaloudet rahoittavat suuremman osan terveydenhuollon menoistaan kuin muissa Pohjoismaissa.

Terveyden- ja sairaanhoidon kustannukset

Suomessa niin sanotut katastrofaaliset terveysmenot ovat yleisempiä kuin muissa Pohjoismaissa tai Länsi-Euroopassa. Tällä tarkoitetaan tilanteita, joissa terveysmenot ovat hyvin korkeat suhteessa kotitalouden maksukykyyn.
 Asia selviää Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) sekä Turun yliopiston tutkijoiden laatimasta Maailman terveysjärjestön WHO:n maaraportista. Siinä tarkasteltiin kotitalouksien terveysmenoja vuosien 2006, 2012 ja 2016 kulutustutkimusaineistojen ja kansainvälisten tilastojen avulla.
 Katastrofaaliset, eli hyvin korkeat menot suhteessa maksukykyyn oli hieman vajaalla neljällä prosentilla kotitalouksista, eli noin 102 000 taloudella.
 Katastrofaalisiksi terveysmenot koituivat erityisesti ikääntyneille, pitkäaikaistyöttömille ja työkyvyttömyyseläkeläisille.
 WHO:n käyttämien mittarien perusteella hieman reilu prosentti, eli noin 31 000 suomalaista köyhtyi tai oli köyhyysriskissä terveysmenojen takia vuonna 2016.
 Katastrofaalisten menojen yleisyys kuitenkin laski hieman tutkimusjakson aikana. Köyhdyttävät terveysmenot pysyivät melko samalla tasolla siitä huolimatta, että Suomessa terveydenhuollon asiakasmaksuja ja omavastuita on korotettu 2010-luvulla useaan otteeseen, erityisesti vuonna 2016.
 – Ajanjaksolla köyhimpien kotitalouksien maksukyky on parantunut, mutta toisaalta itse maksetut terveyskulut ovat myös harvinaistuneet köyhien keskuudessa. Tämä saattaa johtua siitä, että terveyskuluja korvattiin yhä enemmän toimeentulotuesta, tai siitä, että joidenkin palvelujen, kuten suun terveydenhuollon, käyttö väheni maksukorotusten vuoksi, toteaa THL:n tutkimuspäällikkö  Jussi Tervola  tiedotteessa.
 Kotitaloudet maksavat terveysmenoistaan suuremman osan kuin muissa Pohjoismaissa
 Tutkimuksesta selviää myös, että kotitaloudet rahoittavat Suomessa suuremman osan terveydenhuollon menoistaan omavastuina ja asiakasmaksuina kuin muissa Pohjoismaissa. Suomessa korostuvat erityisesti kotihoidon ja palveluasumisen maksut sekä reseptilääkkeiden kulut.
 Keskimäärin terveysmenot muodostivat noin neljä prosenttia suomalaisten kotitalouksien kokonaiskulutuksesta vuonna 2016. Henkeä kohden summa on 623 euroa vuodessa.
 Pienituloisilla terveysmenot haukkasivat suuremman osan kokonaiskulutuksesta kuin suurempituloisilla, vaikka euromääräisesti suurituloisemmat kotitaloudet käyttivät enemmän rahaa terveysmenoihin.
 Eniten kotitaloudet käyttivät rahaa lääkkeisiin, avohoidon palveluihin ja suun terveydenhuoltoon. Terveysmenoja tarkasteltiin raportissa laajasti, ja mukana olivat palveluiden ja lääkkeiden lisäksi muun muassa vitamiinivalmisteiden ja silmälasien ostaminen.
 Vuosien 2006 ja 2012 välillä keskimääräiset menoerät pysyivät lähes muuttumattomina, mutta vuonna 2016 kotitalouksien menot lääkkeisiin ja avohoitoon olivat vuoteen 2012 nähden kasvaneet ja menot suun terveydenhuoltoon pienentyneet.
 Lääkemenojen kasvu vuosien 2012 ja 2016 välillä johtui kasvaneista menoista itsehoitolääkkeisiin sekä vitamiini- ja hivenainevalmisteisiin. Menot reseptilääkkeisiin pysyivät sitä vastoin muuttumattomina. Vuonna 2016 reseptilääkkeet muodostivat 45 prosenttia lääkemenoista, itsehoitolääkkeet 34 sekä vitamiini- ja hivenainevalmisteet 21 prosenttia.
 Etenkin pienituloiset kotitaloudet eivät koe saavansa tarvitsemiaan terveyspalveluita
 Kansainvälisen kyselyn perusteella Suomessa on verrattain yleistä, että ihmiset eivät saa terveydenhuollon palveluita siinä määrin kuin kokevat niitä tarvitsevansa. Yleisintä tämä on pienituloisilla kotitalouksilla.
 – Maksut ovat yksi potentiaalinen este palveluiden ja lääkkeiden saatavuudelle. Palvelujen saatavuudelle ensisijainen este näyttäisi kuitenkin olevan pitkät odotusajat, toteaa Turun yliopiston erikoistutkija  Katri Aaltonen .
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 20.10. kello 23.
 Raportista laajemmin (THL):
 Kotitalouksien terveysmenojen vaikutukset toimeentuloon Suomessa – tiivistelmä WHO:n maaraportista

Katastrofaaliset terveysmenot kasautuvat ikääntyneille, pitkäaikaistyöttömille ja työkyvyttömyyseläkeläisille


Summary: Alle kolmekymppiset nuoret ovat tilastojen valossa korona-ajan suurimpia taloudellisia häviäjiä. Ikäryhmän sisälle syntyi kuitenkin suuria eroja, jotka kasvattivat taloudellista epätasa-arvoa nuorten aikuisten välillä. Asiantuntijat pelkäävät, että lasku pandemiasta jää niin ikään nuorten harteille.

Tessa Airilan , 26, valtasi epätoivo, kun hän katsoi tilinauhaansa. Palkkaa oli maksettu 1 500 euroa. Tavallisesti palkkapussi oli ollut yli 1 000 euroa suurempi. Epätoivoa seurasi ahdistus ja itku.
 Oli huhtikuu 2020 ja Airila oli joutunut vaihtamaan ravintolasta kauppaan töihin. Helsinkiläisnaiselle kävi pandemiassa kuten monille muillekin ravintola-alan työntekijöille.
 Samaan aikaan Jyväskylässä  Atte Kesti , 24, eteni urallaan ja sai yli 500 euron palkankorotuksen. Siitä asti palkka on ollut 2 900 euroa kuukaudessa henkilöstöasiantuntijan työstä.
 Alle kolmekymppisten välinen taloudellinen kuilu repesi pandemian aikana.
 Nuoret maksavat pandemiasta eniten
 Airila ja Kesti kuuluvat ikänsä puolesta siihen ryhmään, joista tuli korona-ajan suurimpia taloudellisia häviäjiä Suomessa. Tilastojen valossa alle kolmekymppiset nuoret aikuiset kärsivät koronasta suhteellisesti eniten sekä työttömyysluvuilla että palkkasummilla tarkasteltuna.
 Monet asiantuntijat ovat huolissaan nuorten tilanteesta ja siitä, millaisen jäljen pandemia lopulta heidän talouteensa jättää. Asiantuntijoiden pelkona on lisäksi se, että nuoret joutuvat lopulta maksamaan korona-ajan jättämän laskun.
 Muutokset Airilan tuloissa näkyvät esimerkiksi ruokakaupassa. Aiemmin laadusta ei haitannut maksaa enempää. Nyt kahdesta vaihtoehdosta on kuitenkin valittava halvempi.
 – Ennen pystyin ostamaan parempaa spagettia, jos halusin. Nyt en, koska ei yksinkertaisesti ole varaa siihen.
 Airila kertoo myös, että ei pysty enää hankkimaan kaikkea mitä tarvitsisi. Tarve olisi esimerkiksi uusille silmälaseille ja hammaslääkärissä pitäisi käydä.
 Huoli raha-asioista on kasvattanut stressiä, mikä heijastuu arkeen monella tapaa.
 – Tuntuu, että olen koko ajan todella ärsyyntynyt, en nuku kunnolla, ruoka ei meinaa maistua ja oikeastaan mitään ei huvittaisi tehdä, Airila luettelee.
 Tessa Airila kertoo korona-ajan olleen jatkuvaa epätietoisuudessa elämistä. Lähtö ravintolatöistä kauppaan saattoi tulla parin päivän varoituksella. Jari Kovalainen / Yle
 Airila ei ollut ainoa, jonka työt ravintola-alalla loppuivat pandemian takia. Tammi-huhtikuussa 2020 majoitus- ja ravintola-alalla oli työttömänä yli 8 000 25–29-vuotiasta nuorta. Tämän vuoden tammi-huhtikuussa määrä oli reilusti yli 4 000.
 Monella alalla tilanne oli toinen. Esimerkiksi julkinen hallinto, hoitoala, vesi-ja jätehuolto ja koulutus ovat toimialoja, jossa työskentelevät alle kolmekymppiset menettivät melko vähän työpaikkoja pandemian aikana. Jyväskyläläinen Atte Kesti kuuluu siihen joukkoon, joka pärjäsi hyvin pandemiasta huolimatta.
 Kesti kertoo, että hänen työnsä ei ollut missään vaiheessa uhattuna. Pandemian aikana työmäärä jopa kasvoi. Kesti eteni kahden vuoden aikana nykyiseen työtehtäväänsä henkilöstöasiantuntijaksi.
 Uralla eteneminen merkitsi korotusta palkkaan, mikä on mahdollistanut muun muassa säästämisen sijoittamalla. Kuukaudessa Kesti sijoittaa noin 500 euroa. Lisäksi kodin sisustusta on pystynyt parantamaan huonekaluilla ja muutenkin säästöt ovat tuoneet varmuutta tulevaisuuden suhteen.
 – Isompien hankintojen tekeminen ei vaadi aivan yhtä pitkää pohdintaa kuin aiemmin. Laatuun panostaminen on ollut mahdollista esimerkiksi retkeilyvarusteissa, innokkaaksi partiolaiseksi tunnustautuva Kesti kertoo.
 Atte Kesti kertoo, että säästöjä voisi tulevaisuudessa käyttää muun muassa oman asunnon ostamiseen. Simo Pitkänen / Yle
 Airilalla asiat ovat päinvastoin, sillä korona-aikana rahaa ei jäänyt säästöön. Päinvastoin heikko työtilanne pahensi asiaa ja aiempia säästöjä joutui syömään.
 Elinkeinoelämän valtuuskunta Evan ekonomisti  Sanna Kurrosen  mukaan pandemia vei töitä erityisesti matkailu-, ravintola- ja palvelualoilta, joihin rajoitukset iskivät suuresti. Juuri näillä aloilla työskentelee paljon nuoria aikuisia.
 Toisiin pandemian seuraukset iskivät kovemmin kuin toisiin. Työllistyminen saattoi olla erityisen vaikeaa esimerkiksi silloin, jos oli juuri valmistunut.
 Osa nuorista putosi rajoitusten takia työelämästä pidemmäksi aikaa kuin toiset. Esimerkiksi matkailu- ja ravintola-alan etujärjestö MaRa ry kritisoi pandemian aikana sitä, että Uudellamaalla rajoitukset olivat tiukempia ja kestivät pidempään kuin muualla.
 Suomen eriytymisestä kertoo sekin, että rahan arvo on erilainen eri puolilla maata. Varkaudessa pienen kerrostalokaksion saa ostettua 10 000 eurolla, Iisalmessa 150 neliön omakotitalo maksaa 72 000 euroa. Helsingin Kalliossa yksiö maksaa yli 250 000 euroa.
 Helsingissä asumiskustannukset ja palkat eivät kulje käsi kädessä
 Airila asuu avopuolisonsa ja koiransa kanssa vuokra-asunnossa Helsingin Pitäjänmäessä. Kaksio sijaitsee vajaan kymmenen kilometrin päässä ydinkeskustasta. Asunnossa on sauna ja oma pieni piha. Vuokra on reilut 1 100 euroa kuussa.
 Haaveissa on, että joskus hän voisi omistaa asunnon. Airila ei kuitenkaan usko, että haave toteutuu hetkeen, ainakaan Helsingin hinnoilla.
 Airilan mielestä asumiskustannukset ja palkat eivät kulje pääkaupunkiseudulla käsi kädessä. Airila kertoo, että hänen vuokransa on noussut viime vuosina jopa yli 60 eurolla vuodessa. Viimeksi lokakuun palkkaan tuli 1,9 prosentin suuruinen indeksikorotus. Edellinen indeksikorotus oli 0,6 prosenttia. Korotukset eivät riitä kattamaan nousseita vuokria.
 Airilan mukaan ravintoloiden aukiolorajoitukset veivät työntekijöiltä ilta- ja yölisät, koska työtunteja ei kertynyt iltaisin ja öisin. Airilan mukaan kolaus oli kova muutoinkin matalasti palkatulle alalle. Jari Kovalainen / Yle
 Kouluttautuminen voisi Airilan mielestä olla vaihtoehto, jolla parempia tienestejä voisi tavoitella. Korkeat asumiskustannukset tulevat kuitenkin vastaan.
 – Minulla ei ole varaa kouluttaa itseäni. Ei Helsingissä elä opintotuella ja asumislisällä.
 Myös jyväskyläläinen Kesti asuu vuokralla kerrostalokaksiossa avopuolisonsa kanssa. Koti sijaitsee Lutakon kaupunginosassa, joka on niemen kärki Jyväsjärven rannalla. Matkaa Jyväskylän ydinkeskustaan on pari kilometriä.
 Kesti pohtii, että esimerkiksi Helsingissä tai Tampereella hän ei pystyisi asumaan vastaavassa asunnossa yhtä hyvällä sijainnilla. Kestin asunnon vuokra on 750 euroa kuussa.
 Jyväsjärven rannalla sijaitseva Lutakko on yksi Jyväskylän halutuimmista asuinalueista. Kesti on asunut nykyisessä asunnossaan Lutakossa noin vuoden. Simo Pitkänen / Yle
 Evan ekonomisti Sanna Kurronen nostaa asumiskustannukset ja asuntojen hinnat yhdeksi taloudellisia eroja synnyttäväksi tekijäksi. Etenkin kasvukeskuksissa asuntojen hinnat ovat nousseet korona-aikana.
 Kurrosen mukaan tästä kärsivät erityisesti ne, joilla ei ollut valmiiksi omaa asuntoa. Ne, joilla asunto oli, nauttivat nyt kohonneista asuntojen arvoista. Ensimmäistä asuntoa hankkivat puolestaan pulittavat asunnosta korkeamman hinnan.
 Asumiskustannusten erot näkyvät suurina jo suurten kaupunkien kuten Jyväskylän ja Helsingin välillä. Kontrasti on maakuntien välillä vielä suurempi.
 Elokuussa Suomen halvimmat neliövuokrat löytyivät tilastokeskuksen mukaan Porista. Porissa keskustan ulkopuolella olevien asuntojen neliövuokrat olivat elokuussa 10,01 euroa. Kalleinta oli Helsingin keskustassa, jossa vuokran suuruus oli 23,18 euroa neliöltä.
 Nuoret saattavat joutua koronalaskun maksajiksi
 Nuorten taloustilanteesta, työllisyydestä ja jaksamisesta on keskusteltu korona-aikana. Esiin on nostettu muun muassa etäopiskeluun, mielenterveyteen ja syrjäytymiseen liittyviä haasteita.
 Evan ekonomisti Sanna Kurronen pelkää, että koronan lasku jää nuorten maksettavaksi. Tällöin nuorista ja nuorista aikuisista tulisi koronan kaksoiskärsijöitä: ensin tulivat taloushaasteet ja perässä seuraa lasku.
 Talouskasvun on ennustettu olevan pitkällä aikavälillä hidasta, mikä Kurrosen mukaan lisää nuorten haasteita. Esimerkiksi eläkemaksuihin, jotka kaatuvat työssäkäyvien maksettavaksi, tulee korotuspaineita, jos taloudessa menee huonosti.
 Laskua saattaa syntyä lisäksi työttömyyden kautta. Koronan tuoma työttömyys osui  erityisesti nuoriin ja nuoriin aikuisiin . Vuoden 2020 tammikuuhun verrattuna pitkäaikaistyöttömien määrä on kasvanut eniten juuri 25–29-vuotiaiden ikäryhmässä.
 Etenkin nuorten mielenterveys  on saanut korona-aikana kovia  iskuja kun opinnot tai työt takkuavat. Kurrosen mukaan nuorisotyöttömyyden aiheuttamat mielenterveysongelmat saattavat heijastua talouteen pitkäänkin.
 Airilalla ja Kestillä riittää uskoa tulevaan
 Kesti kertoo, että haluaa edetä urallaan yhä vaativampiiin töihin. Niiden myötä hän uskoo tulotason kasvavan edelleen. Vielä nyt Kesti kokee, että haluaa asua kaupungissa, kun kaikki on lähellä.
 – Tulevaisuudessa voisin kuitenkin kuvitella asuvani myös kauempana keskustasta ja lähempänä luontoa.
 Airila puolestaan uskoo, että oman talouden palautumiseen menee jonkin aikaa ja lähiajat tulevat olemaan haastavia. Vaikka tulotaso on palautunut lähes ennalleen, kuluu rahaa pandemian aikana kertyneiden luottolaskujen ja lainan maksuun.
 Niiden jälkeen toiveissa olisi päästä matkustelemaan ainakin vähän ja saada rahaa säästöön häitä varten. Helsingistä Airila ei aio muuttaa pois, sillä suuri osa ystäväpiiristä ja perheestä asuu siellä.
 – Ja minulla on täällä aivan ihana työ, jota rakastan todella paljon.
 Keskustelu on suljettu, koska se ei teknisistä syistä toiminut tässä artikkelissa kaikille käyttäjille.
 Lue lisää:
 EVA tutki: Suomalaiset ovat huolissaan alueellisesta eriarvoisuudesta
 Kuka pysyy terveenä, kenellä on varaa keskusta-asuntoon? Selvitimme viidellä mittarilla, kasvaako eriarvoisuus Suomessa todella
 Näillä aloilla palkat ovat nousseet eniten – rakentamisbuumi näkyy nyt myös tilipäivänä

Tessan, 26, palkka putosi yli tuhat euroa, kun taas Atte, 24, sai palkankorotuksen – koronapandemia repi kuilun nuorten tuloihin


Summary: Kiinan viranomaisten mukaan maan talous kasvaa tänä vuonna 8 prosenttia. Kasvu on kuitenkin hidastunut alkuvuoden muhkeista lukemista.

Kiinan talouskasvu hidastui heinä–syyskuussa odotettua enemmän. Kasvu jäi 4,9 prosenttiin, kun uutistoimistojen Reutersin ja AFP:n analyytikot olivat ennustaneet kasvun olevan 5,2 prosenttia vuotta aiempaan verrattuna.
 Kiinan elpyminen koronapandemiasta alkoi verraten nopeasti viennin kasvun sekä maan koronaepidemian nopean tukahduttamisen myötä. Tämän vuoden ensimmäisellä vuosieljänneksellä talous kasvoi peräti 13,9 prosenttia. Toisella vuosineljänneksellä kasvu oli 7,9 prosenttia.
 Tammi-syyskuussa talouskasvu on ollut Kiinan tilastoviraston mukaan 9,6 prosenttia.
 Viime aikoina toipumista ovat hidastaneet muun muassa sähkökatkot, tavaroiden toimitusongelmat, korona sekä kiinteistöalan vaikeudet.
 Vaikeuksia ovat pahentaneet rakennusjätti Evergranden velkaongelmat. Yhtiön velkapotti on kasvanut yli 250 miljardiin euroon. Evergranden mahdollisen romahduksen on pelätty vaikuttavan koko Kiinan ja mahdollisesti maailman talouteen.
 Tehdastuotanto ja rakentaminen kärsivät, työttömyys väheni
 – Kotimainen talouden elpyminen on yhä epävakaata ja epätasaista, totesi tuoreista talousluvuista kertoneen Kiinan tilastoviraston edustaja  Fu Linghui  tiedotustilaisuudessa.
 Energiansaannin ongelmat ja niistä seurannut energian hinnannousu ovat vaikuttaneet muun muassa tehtaiden tuotantoon. Teollisuustuotanto kasvoi syyskuussa 3,1 prosenttia vuodentakaisesta, mikä on vähiten sitten koronapandemian alkuaikojen, maaliskuun 2020.
 Teollisuuden kasvuvauhtia hidastivat energiansääntelyn lisäksi kovien saastuttajien, kuten terästehtaiden, kiristyneet ympäristövaatimukset, sekä tulvat.
 Uusien rakennusurakoiden määrä laski syyskuussa kuudetta kuukautta peräkkäin. Rahanpuutteesta kärsivät sijoittajat lykkäsivät investointeja ja keskeyttivät projekteja lainansaannin rajoitusten tiukentumisen myötä. Alan laskusuhdanne on pisin kuuteen vuoteen.
 Plussan puolella oli vähittäiskaupan ennakoitua nopeampi 4,4 prosentin kasvu, sekä työttömyyden väheneminen 5,1 prosentista 4,9 prosenttiin.
 – Useat negatiivisista tekijöistä ovat seurausta politiikasta. Taloudessa on paljon kipupisteitä, eivätkä ne katoa nopeasti, vaan pysyvät ensi vuonnakin, arvioi hollantilaisen rahoituslaitos ING:n Kiina-asiantuntija  Iris Pang  uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Kiina vakuuttaa, että se pystyy vastaamaan talouden haasteisiin.
 Keskuspankin johtaja  Yi Gang  sanoi eräässä seminaarissa sunnuntaina, että talouden odotetaan kasvavan tänä vuonna kahdeksan prosenttia, uutistoimistot kertovat.
 – Kiinan valtiontalous vahvistuu jatkuvasti ja rahapolitiikalle on edelleen suhteellisen paljon tilaa, sanoo puolestaan tilastoviraston Fu.
 Kiinan bruttokansantuote kasvoi 6,6 prosenttia vuonna 2018. Koronapandemiaa edeltävänä vuonna 2019 kasvu oli 6 proentstia. Viime vuonna kasvu jäi pandemian seurauksena 2,3 prosenttiin, mikä on vähiten sitten vuoden 1976.
 Lue myös:
 Kiinan keskuspankki kieltää kaiken kaupan kryptovaluutoilla – jatkossa kaupankäyntiä tutkitaan talousrikoksena
 Pelot maailmanlaajuisesta talouskriisistä lievenevät, mutta kiinalaisviranomaiset varautuvat silti Evergranden kaatumiseen ja ”myrskyyn”
 Isot taustatekijät nostavat sähkön hintaa Euroopassa – ilmastokriisi, Kiinan mahti ja tyyni sää kasvattavat kuluttajan sähkölaskua

Kiinan talouden elpyminen koronapandemiasta hidastui – kipupisteinä energiakriisi, toimitusongelmat ja kiinteistöjätti Evergrande


Summary: Kotkan kaupunki sai reilu vuosi sitten noin 700 000 euron yllätyslaskun osakekauppoihin liittyvistä asiantuntijapalveluista. Tämä herätti epäilyn siitä, onko entinen kaupunginjohtaja rikkonut virkavelvollisuuttaan sopiessaan asiantuntijalle maksettavasta palkkiosta. Laskua kaupunki ei joutunut koskaan maksamaan.

Syyttäjä vaatii Kotkan entiselle kaupunginjohtajalle  Henry Lindelöfille  60 päivän ehdollista vankeusrangaistusta tai tuntuvaa sakkorangaistusta virkavelvollisuuden rikkomisesta.
 Entistä kaupunginjohtajaa koskeva oikeudenkäynti on alkanut Kymenlaakson käräjäoikeudessa tänään maanantaina.
 Rikosepäily koskee vuonna 2017 tehtyjen Kymenlaakson Sähkön osakekauppojen välityspalkkiota. Kotkan kaupunki sai viime vuoden keväällä noin 700 000 euron yllätyslaskun kauppoihin liittyvistä asiantuntijapalveluista. Tämä sai kaupungin tekemään tutkintapyynnön asiasta.
 Sopimuksesta ei löytynyt hankintapäätöstä, vaikka kaupungin mukaan sopimus olisi pitänyt tuoda kaupunginhallituksen päätettäväksi.
 Kaupunginhallitus epäili, että entinen kaupunginjohtaja oli sopinut kaksi lähes samansisältöistä sopimusta kahden eri yrityksen kanssa, joita edusti sama henkilö.
 Lue lisää:   Poliisi selvitti kaupungin saaman 700 000 euron yllätyslaskun taustat – ex-kaupunginjohtajaa epäillään virkavelvollisuuden rikkomisesta
 Ei voida pitää vähäisenä
 Syytteen mukaan Lindelöf on tahallaan rikkonut virkavelvollisuuttaan solmimalla toimeksiantosopimuksen Navigatun Oy:n kanssa. Sopimuksessa on sovittu, että yritys hankkisi ostotarjouksia Kotkan kaupungin omistamista Kymenlaakson Sähkön osakkeista. Navigatumin palkkioksi sovittiin prosentti osakkeiden kauppahinnasta.
 Syytteen mukaan palkkion summaylitti Lindelöfin toimivaltuudet ja Lindelöf tiesi tämän. Kaupunginjohtajalla on ollut valtuudet päättää hankinnoista ja sopimuksista, jotka ovat enintään 100 000 euroa.
 Osakkeet myytiin yli 70 miljoonalla eurolla. Navigatum laskutti kaupungilta hieman yli 700 000 euron palkkion.
 Syytteen mukaan Lindelöf ei ole saattanut sopimusta kaupunginhallituksen käsiteltäväksi eikä lakiasiainosastolle ja kirjattavaksi asianhallintajärjestelmään. Sopimuksesta ei myöskään ole sääntöjen mukaista viranhaltijapäätöstä.
 Lisäksi Lindelöf on solminut vastaavaan tavoitteeseen pyrkineen toisen toimeksiantosopimuksen saman henkilön omistaman toisen yhtiön eli NAG Oy:n kanssa. Siinä kymmenien miljoonien osakejärjestelyn onnistumispalkkioksi oli sovittu 60 000 euroa ja asiantuntijapalkkioksi 25 000 euroa.
 Tästäkään sopimuksesta ei ole tehty viranhaltijapäätöstä.
 Syyttäjän mielestä tekoa ei voida pitää vähäisenä, kun otetaan huomioon teon haitallisuus ja vahingollisuus, toimivallan ylityksen selkeys, sopimuksen arvo ja useiden toimintamääräysten rikkominen ja menettelytapojen sivuuttaminen.
 Syyttäjällä on myös toissijainen rangaistusvaatimus. Sen mukaan Lindelöf ei olisi toiminut tahallisesti vaan vähintäänkin huolimattomuudesta menetellyt edellä kuvatulla tavalla. Tällöin hän olisi syyttäjän mukaan syyllistynyt tuottamukselliseen virkavelvollisuuden rikkomiseen.
 Ex-kaupunginjohtaja kiistää
 Entinen kaupunginjohtaja Henry Lindelöf kiistää syyllistyneensä virkavelvollisuuden rikkomiseen.
 Vastineessaan Lindelöf muistuttaa, että kaupunki oli jo vuosia neuvotellut Kymenlaakson Sähkön ja sen omistajakuntien kanssa siitä, että Kotka olisi halukas myymään omistamansa osuuden yhtiön osakkeista.
 Koska lunastushinnasta tai -tavasta ei päästy sopimukseen, Kotkan kaupunginhallitus päätti selvittää mahdollisuutta myydä osakkeet ulkopuoliselle taholle.
 Asiaa selvittämään nimettiin Lindelöfin ohella silloinen valtuuston puheenjohtaja  Jari Elomaa  ja kaupunginhallituksen puheenjohtaja  Nina Brask .
 NAG Oy oli jo aiemmin toiminut kaupungin tytäryhtiön Kotkan Energian konsulttina ja se teki tarjouksen, kun kaupunginhallitus päätti käyttää selvitystyössä konsulttia. Heidän sopimuksensa myös hyväksyttiin.
 Lindelöf: 700 000 euron lasku perusteeton
 Lindelöf kirjoittaa vastineessaan, että yhtiön konsultti toimitti Elomaalle hyväksyttäväksi yleisen käytännön mukaisen onnistumispalkkiosopimuksen. Lindelöf kertoo pyytäneensä, että Elomaa lähettää sopimuksen myös hänelle ja Braskille. Samassa yhteydessä konsultti kertoi perustaneensa Navigatum Oy:n, joka toimi NAG Oy:n alihankkijana.
 – Sopimus hyväksyttiin. Kaupunginjohtajan hankerajan ei kukaan meistä katsonut rajoittavan hyväksymistä. Kaikille asianosaisille oli selvää, että kyseessä oli aiesopimus. Keskeneräisen sopimuksen käsittelyä kaupunginhallituksessa ei pidetty perusteltuna, Lindelöf kirjoittaa vastineessaan.
 Konsulttiyhtiön käymät neuvottelut osakkeiden myynnistä eivät johtaneet yhteenkään ostotarjoukseen.
 Lindelöf huomauttaa, että aiesopimus menetti näin merkityksensä. Hänen mukaansa keväällä 2020 saapuneella yli 700 000 euron laskulla ei näin ollut mitään perustetta.
 Kotkan kaupunki myi lopulta osuutensa sähköyhtiön osakkeista yhtiölle ja sen muille omistajakunnille.
 Lindelöf kritisoi vastineessaan sitä, että hän sai tietää kaupungin asiassa tekemästä tutkintapyynnöstä median kautta, kun tutkintapyyntö oli jo tehty. Lindelöfin mukaan hän ei saanut mahdollisuutta antaa selvitystä asiasta laskun saavutua, vaikka sellaista pyydettiin Elomaalta ja Braskilta.
 Lue lisää:   Ex-kaupunginjohtaja Henry Lindelöf joutuu käräjille – syynä Kotkan kaupungille tullut 700 000 euron yllätyslasku
 Kotka ei joudu maksamaan 700 000 euron yllätyslaskua – välityspalkkio johti tutkintapyyntöön ex-kaupunginjohtajasta

700 000 euron yllätyslaskusta nousi meteli Kotkassa – lasku peruttiin, mutta ex-kaupunginjohtaja on nyt käräjillä syytteessä virkavelvollisuuden rikkomisesta


Summary: Yrittäjiä ja työntekijöitä on häiritty ja uhkailtu koronapassin käyttöönoton vuoksi. Maran toimitusjohtajan mukaan häiriköt eivät ymmärrä, kuinka tärkeä passi on.

Koronapassin vastustajat ovat häiriköineet yrittäjiä eri puolilla Suomea. Yrittäjiä sekä työntekijöitä on haukuttu ja uhkailtu verkossa ja kasvokkain.
 Moni ravintola otti koronapassin käyttöönsä viikonloppuna, kun eduskunta  hyväksyi uuden lain perjantaina . Leviämisvaiheen alueilla olevat yritykset välttävät aukioloaikojen ja asiakasmäärien rajoitukset pyytämällä asiakkailtaan koronapassia.
 Koronapassin vastustamista varten on luotu myös oma verkkosivunsa. Sivustolla on esimerkiksi kartta, johon on merkitty koronapassia vaativat yritykset.
 Matkailu ja ravintola-alan etujärjestöstä Marasta vahvistetaan, että yrittäjät ovat kohdanneet häiriköintiä koronpassin takia. He ovat saaneet epäasiallisia viestejä, ja henkilökunta on kohdannut epäasiallista kielenkäyttöä myös työpaikoilla.
 – Häiriköt eivät ymmärrä, kuinka tärkeää passin avulla on saada ravintoloita auki ja nuoria töihin. Tässä on kyse myös työpaikkojen turvaamisesta, Maran toimitusjohtaja  Timo Lappi  sanoo.
 Ideaparkin toimitusjohtaja sai uhkauksia sähköpostiin
 Seinäjoen Ideapark julistautui perjantaina ensimmäiseksi kauppakeskukseksi Suomessa, joka ottaa käyttöön koronapassin.
 – Nyt toimitusjohtajamme syntymäpäivän kunniaksi Seinäjoen Ideapark ottaa ensimmäisenä kauppakeskuksena käyttöön koronapassin maanantaiksi 18. lokakuuta, kauppakeskus kirjoitti perjantaina Facebookissa.
 Lisäksi kauppakeskus lupasi ensimmäiselle 250 koronapassin esittäneelle asiakkaalle konvehtirasian.
 FB-päivitys täyttyi nopeasti kommenteista, jossa kritisoitiin koronapassin käyttöönottoa. Osa ilmoitti boikotoivansa kauppakeskusta.
 Myöhemmin samana iltana kauppakeskus joutui korjailemaan tilannetta ja pahoitteli, että asia ymmärrettiin vääriin. Ideaparkin mukaan kauppakeskuksessa asioidessa ei tarvitse esittää koronapassia vaan passin näyttäminen on ehtona ainoastaan konvehtirasian saamiselle.
 Kuvakaappaus Ideapark Seinäjoen Facebook-päivityksestä. Ideapark Seinäjoki, Facebook. Kuvankäsittely: Ilkka Kemppinen / Yle
 Ideapark poisti kritiikkiä herättäneen kampanjajulkaisun sivuiltaan.
 Kampanjan peruminen ei hiljentänyt ärhäkkää viestittelyä somessa: Ideaparkin henkilöstöä muun muassa nimitellään fasisteiksi ja sivuilla julistetaan kauppakeskus boikottiin.
 Seinäjoen Ideaparkin toimitusjohtaja  Petri Häli  uskoo, että häirinnän takana ovat rokotevastaiset ryhmät.
 Häirintä on ollut myös henkilökohtaista.
 – Muutamia henkilökohtaisia uhkauksia olen saanut. Muuten ollaan niin sanotulla sometasolla, Häli kertoo.
 Uhkaukset ovat tulleet sähköpostin välityksellä.
 – Ihmiset laittavat omilla nimillään ja omilla kuvillaan nämä uhkaukset. Olin yllättynyt, kuinka raadollisia ihmiset voivat olla.
 Ideapark Seinäjoen toimitusjohtaja Petri Häli yllättyi uhkauksista. Arkistokuva vuodelta 2020. Birgitta Vuorela / Yle
 Asiakas käyttäytyi uhkaavasti Asikkalassa
 Päijät-Hämeessä, Asikkalan Vääksyssä toimiva Ranskalainen kyläkauppa joutui arvosteluryöpyn kohteeksi otettuaan käyttöön koronapassin.
 Ryöpytys ei ole rajoittunut vain someen. Yrittäjä  Riikka-Maria Lemminki  kertoo, että kyläkaupalla kävi lauantaina useita ihmisiä, jotka käyttivät hyvin samankaltaisia sanankäänteitä kritisoidessaan koronapassia.
 – He olivat selkeästi ihan vieraita ihmisiä. He kävivät kaupan puolella ja tultuaan kassalle kysyivät, eikö kahvilan puolelle pääse ilman koronapassia. Sitten he sanoivat, että kiitos, tämä oli kiva kauppa, mutta emme enää tule teille asioimaan.
 Ranskalainen kyläkauppa Asikkalan Vääksyssä joutui viikonloppuna häiriköinnin kohteeksi koronapassin takia. Arkistokuva heinäkuulta 2019. Sini Ojanperä / Yle
 Lemmingin mukaan yksi asiakkaista heitti rahat yrittäjän päälle ja paiskoi ovia lähtiessään. Toinen asiakas käyttäytyi uhkaavasti ja kertoi tietävänsä, missä Lemminki asuu ja keitä hänen lapsensa ovat. Yrittäjä kertoi maanantaiaamuna Ylelle, ettei toistaiseksi ole tehnyt rikosilmoitusta.
 Myös yrityksen Facebook-sivuille ilmaantui uusia seuraajia, jotka käyttivät profiilissaan koronarokotuksen vastustamisesta viestivää leimaa. Moni uusi seuraaja tuli sivuille vain ilmoittaakseen, ettei aio käyttää yrityksen palveluja. Lemmingin mukaan yritys onkin joutunut maalituksen kohteeksi.
 Ranskalainen kyläkauppa on saanut myös kannustavia kommentteja ja viestejä koronapassin käyttöönotosta. Moni asiakas on osoittanut tukensa yritykselle, ja kauppa on käynyt viikonloppuna vilkkaasti.
 Ranskalaisen kyläkaupan koronapassin käyttöönottoon kohdistuneesta painostuksesta kertoi ensimmäisenä  Ilta-Sanomat .
 Huumorilla passin vastustajia vastaan
 Suosittu Pub Sirdie Helsingin Kalliossa otti käyttöön koronapassin heti, koska pienen ravintolan pääasiallinen tili tehdään perjantai- ja lauantai-iltaisin. Ravintola haluaa tarjota turvallisen paikan sekä asiakkailleen että työntekijöilleen.
 Ravintola otti aseekseen huumorin ja taiteili ravintolan Facebook-sivuille myös "koronapassista loukkaantumisen ansiomitalin". Sitä on jaettu somessa jo satoja kertoja. Ansiomitalin ensimmäinen kriteeri on minäminä-asenne.
 Kuvakaappaus Pub Sirdien Facebook-julkaisusta. Pub Sirdie, Facebook. Kuvankäsittely: Ilkka Kemppinen / Yle
 Sirdieta pyörittävät henkilöt ovat saaneet kuulla olevansa natseja.
 – Aikuiset ihmiset tosissaan vetävät natsi-Saksa-kortteja. Se on pelottavaa ja erikoista. Mikään pakollinen toiminta ei vaadi koronapassia. Tässä on yrittäjä päättänyt turvata oman henkilökuntansa ja omien asiakkaidensa turvallisuuden, Pub Sirdien ravintolan hallituksen puheenjohtaja  Mikko Vehmas  kertoo.
 Hänen mukaansa sosiaalisessa mediassa on helppo huudella ja kuvainnollisesti räkiä yrittäjän päälle.
 – Vastaavasti muutama asiakas iloitsi lauantaina, että voi puolentoista vuoden jälkeen halata puolituttua. Monet olivat iloissaan näyttämässä koronapassia jo oven ulkopuolella.
 Vehmas kertoo, että jotkut yrittivät päästä painostamalla ravintolaan sisälle.
 – Ovensuussa on 6–7 ihmistä, joista yhdellä ei ole koronapassia. Kun häntä ei päästetty sisään, alkoi huutelu, ettei me tulla sitten kukaan. Minusta se tuntuu kiusanteolta, koska ala on kärsinyt jo kohtuuttomasti, Vehmas kertoo.
 Asiakkaat käyttivät koronapassia, mutta muu Suomi raivostui
 Etelä-Pohjanmaalla Kurikassa ravintolayrittäjä  Vili Haara  joutui kummallisen tilanteen eteen, kun yökerho ilmoitti päästävänsä ilmaiseksi sisään koronapassia näyttävät asiakkaat.
 Etelä-Pohjanmaalla ravintoloissa ei ole rajoituksia, mutta alue siirtyy todennäköisesti tällä viikolla leviämisvaiheeseen.
 Yrittäjä halusi testata, ottavatko asiakkaat koronapassin käyttöön. Viikonlopun kokemukset ovat rohkaisevia: yllättävän monelta passi löytyi.
 Tästä huolimatta ravintolan sometilit täyttyivät vihaisesta palautteesta. Myös tässä tapauksessa ravintolan henkilökunta rinnastettiin natsi-Saksaan.
 – Mielenkiintoista huomata, ettei yksikään [negatiivisen palautteen antajista] ole meidän asiakkaita vaan samoja ihmisiä, joilla on suuri tarve tuoda asiaa ilmi jokaisen ravintolan sivuilla ja keskustelupalstoilla, Vili Haara sanoo.
 Yökerho Ratamestarin tempauksesta kertoi ensin Ilta-Sanomat.
 Pääkuvan kuvatekstiä korjattu klo 13.56: Karttaan on koostettu koronapassia vaativat yritykset, ei vastustavat.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta 19.10. klo 23:een saakka.
 Lue lisää:
 STM lupaa nopeaa korjausta koronapassin ongelmiin – koronataudin sairastaneet väliinputoajina
 "Ollaan hyvin lähellä kantokyvyn rajaa", varoittaa HUSin johtajaylilääkäri – koronakoordinaatioryhmä varautuu jo uusiin rajoituksiin Uudellamaalla
 Uusimmat tiedot koronaviruksesta
 Edit. 18.10. kello 15.01: Korjattu sanamuotoa kohdassa, jossa kerrotaan Ideaparkin kampanjasta. Ideapark suunnitteli ottavansa koronapassin käyttöön maanantaiksi, ei maanantaina.

Kauppakeskuksen toimitusjohtajaa uhkailtiin, yrittäjän päälle heitettiin rahaa – koronapassin vastustajat ryhtyivät häiriköimään yrityksiä


Summary: Syyttäjät toivovat poliisilta ja tullilta lisää juttuja pikahaastemenetelmään. Pikahaasteen avulla kuukausien rikosprosessi hoituu muutamassa viikossa. Italialainen Isabella sai pikahaasteen viime kesänä.

Katso video jutusta - "Joku hermostuu, joku pakenee", tullimies kertoo tarkastuksista.
 19-vuotias  Isabella  astuu ulos lentokoneesta Helsinki-Vantaan lentokentällä ja lähtee kävelemään muiden matkustajien kanssa kohti ulko-ovea.
 Isabella on lentänyt Suomeen Brysselin kautta Itävallasta.
 Hän ei ole ihan tavallinen turisti.
 Brysselissä Isabella on niellyt useita pieniä pussukoita, joihin on pakattu yhteensä yli 200 grammaa kokaiinia.
 Jos huumepaketit hajoaisivat Isabellan kehossa, hän olisi hengenvaarassa.
 Lentokentällä työskentelevä tullitarkastaja kiinnostuu Isabellasta.
 Isabellan matkatavarat tutkitaan, mutta niistä ei löydy mitään laitonta. Ei myöskään vaatteiden alta, kun Isabellalle tehdään henkilötarkastus.
 Lopulta hänet viedään oikeuslääkärin tutkimukseen ja röntgenkuviin. Siellä Isabellan kehosta paljastuu jotain, joka ei kuulu sinne.
 Italialainen Isabella ei tiedä vielä tuolloin, että hän joutuu pian tutustumaan suomalaiseen pikahaasteeseen.
 Isabellan nimi on muutettu. Tiedot tähän juttuun on saatu syyttäjän ja tuomioistuinten asiakirjoista.
 Tullin henkilöt tarkkailevat peiliseinän takana matkustajia Helsinki-Vantaan lentokentällä. Mikko Koski / YLE
 Pikahaasteella rikosprosessi rivakasti liikkeelle
 Pikahaastemenetelmä tarkoittaa nimensä mukaisesti sitä, että rikosprosessi käsitellään hyvin pikaisesti.
 Kun poliisi tai tullin tutkija kohtaavat sellaisen rikoksesta epäillyn, jonka tavoittaminen jälkikäteen saattaa olla vaikeaa, tutkija voi ottaa yhteyttä syyttäjään ja kysyä pikahaasteen mahdollisuutta.
 Jos syyttäjä päättää tehdä pikahaasteen, prosessi lähtee rivakasti liikkeelle.
 Kuulustelut tehdään heti ja aineisto lähetetään syyttäjälle sähköisesti.
 – Syyttäjä kirjoittaa parissa tunnissa haasteen, jonka tutkija antaa tiedoksi vastaajalle, kertoo Etelä-Suomen syyttäjäalueen johtava aluesyyttäjä  Harri Lindberg.
 Normaalista poliisin esitutkinta ja syyteharkinta kestävät useita kuukausia, joskus jopa vuosia.
 Pikahaasteita annetaan eniten seuraavissa paikoissa.
 Lentokenttä Satamat Rajanylityspaikat
 – Pikahaasteita saavat tyypillisesti sellaiset ulkomaalaiset, joilla ei ole Suomessa osoitetta. Toinen ryhmä ovat Suomessa asuvat vaikeasti tavoitettavat henkilöt, sanoo Lindberg.
 Pikahaaste voidaan antaa lievemmissä rikosepäilyissä. Vakavammissa rikosepäilyissä voidaan käyttää pikahaastetta, jos syytetty osallistuu oikeudenkäyntiin.
 Koronarajoitusten poistuessa myös rikosten tekijät alkavat jälleen matkustella, sanoo johtava aluesyyttäjä Harri Lindberg. Mikko Koski / YLE
 Isabella kertoo tuoneensa huumeen palkkiota vastaan
 Isabella ulostaa kehostaan huumepussukat, ja ne lähetetään tutkittavaksi keskusrikospoliisin (KRP) laboratorioon.
 Isabella vangitaan epäiltynä törkeästä huumerikoksesta.
 Syyttäjä odottaa laboratorion lausuntoa, jotta hän varmistuu siitä, mitä huumetta Isabella on tuonut Suomeen.
 KRP:n lausunnon mukaan mukaan aine on kokaiinia, jonka pitoisuus on 55 prosenttia.
 Isabella kertoo tullin tutkijoille kuljettaneensa kokaiinin Suomeen palkkiota vastaan.
 Kun huumejutun aineisto on kasassa, tullin tutkija lähettää sen syyttäjälle.
 Syyttäjä nostaa syytteen seuraavana päivänä. Vajaan viikon kuluttua Itä-Uudenmaan käräjäoikeus antaa tuomionsa.
 Tyypillisesti Isabellan kaltaisen huumejutun rikosprosessi kestää paljon pidempään.
 – Siihen menisi aikaa puolesta vuodesta vuoteen, sanoo johtava aluesyyttäjä Harri Lindber.
 Pikahaasteita kirjoitetaan yötä päivää
 Suomessa on ollut pikahaastemenetelmä käytössä jo 15 vuotta.
 Pikahaasteiden määrä on kasvanut jatkuvasti, ja muutama vuosi sitten toimintaa laajennettiin.
 Nyt syyttäjät kirjoittavat pikahaasteita virka-aikaan, iltaisin, öisin ja viikonloppuisin.
 Pikahaasteita kirjoitetaan vuodessa noin 500.
 Niiden määrä notkahti muutamaan sataan viime vuonna, mutta rajoitusten poistuessa ollaan pian jälleen normilukemissa, uskoo johtava aluesyyttäjä Harri Lindberg.
 – Pikahaasteiden määrä nousee hyvin nopeasti. Kyllä myös rikoksia tekevät ihmiset liikkuvat innokkaammin.
 Tullin huume-ja rahakoira Massi nuuskii matkustajia ja matkatavaroita Helsinki-Vantaan lentokentällä.  Mikko Koski / YLE
 Lentokentillä, rajanylityspaikoilla ja satamissa pikahaaste tulee tyypillisesti seuraavista rikosepäilyistä.
 Huumerikos Tupakan salakuljetukseen liittyvä veropetos Väärennetty matkustusasiakirja
 Suomen sisällä pikahaasteita tulee enite näistä kahdesta rikosepäilystä.
 Rattijuopumus Varkaus
 Kun henkilö saa pikasyytteen, hänet haastetaan oikeuteen poissaolevana.
 Rikosjuttu käsitellään tuomioistuimessa normaalisti. Jos epäiltyä ei ole vangittu tutkinnan aikana, hän on usein poistunut Suomesta jo ennen oikeuskäsittelyä.
 Miksi joku haluaisi suorittaa esimerkiksi sakkorangaistuksen, jos hän ei ole enää edes Suomessa?
 – Maksamattomat sakot voivat estää myöhemmin viisumin saannin Suomeen, johtava syyttäjä Lindberg sanoo.
 Jos sakot ovat maksamatta, maahantulo on vaikeaa, vaikka viisumia ei tarvitsisikaan.
 – Jos esimerkiksi satamassa huomataan maksamattomat sakot tai se, että niitä on alettu muuntaa vankeudeksi, niin siitä tulee tietysti ongelmia maahantulossa.
 Tullin huume-ja rahakoira Massin avulla moni on jäänyt kiinni huumeiden maahantuonnista Helsinki-Vantaan lentokentällä.
 "Joku hermostuu, joku pakenee", tullimies kertoo videolla tarkastuksista

 Satoja syytteitä perutaan vuosittain
 Syyttäjät joutuvat usein perumaan syytteitä, koska syytettyä ei saada haastattua oikeuteen esimerkiksi siksi, että hän poistunut Suomesta.
 Koko maan osalta ei ole tilastoja perutuista syytteistä, mutta pääkaupunkiseudulla kyse on sadoista syytteistä vuosittain.
 – Pääkaupunkiseudun käräjäoikeuksissa on vuosittain 200-300 juttua, joissa epäiltyä ei saada haastettua, Harri Lindberg sanoo.
 – Tapauksia olisi puolet enemmän, jos pikahaastemenettelyssä näitä asioita ei saataisi käsiteltyä.
 Lindbergin mukaan pikahaasteita kirjoitetaan jo nyt "hyvä määrä".
 Syyttäjälaitoksesta lähtee kuitenkin terveiset poliisille ja tulliin.
 – Juttuja tulee paljon, mutta enemmänkin voisi tulla, Lindberg sanoo.
  Isabella haluaa pois vankilasta
 Isabella suorittaa parhaillaan kahden vuoden huumetuomiotaan suomalaisessa vankilassa.
 Hän saattaisi olla kaukana Suomesta, jos häntä ei olisi vangittu tutkinnan alussa ja juttua ei olisi käsitelty pikamenettelyssä.
 – Jos henkilö olisi vain kuulusteltu ja päästetty vapaaksi, prosessi olisi edennyt kuten yleensä vakavissa rikoksissa. Syyttäjä olisi laatinut tällöin haastehakemuksen ja eurooppalaisen pidätysmääräyksen.
 Isabellan huumetuomio ei ole lainvoimainen. Hän valitti siitä kuukausi sitten Helsingin hovioikeuteen.
 Hovioikeus ei ole vielä käsitellyt Isabellan huumejuttua.
 Lue myös:
 Kauneusalan yrittäjälle vaadittiin vankeusrangaistusta, mutta nainen ei joutunut koskaan edes käräjille – Yle selvitti, mikä meni mönkään

Isabella nielaisi kokaiinipussukat Brysselissä ja lensi Suomeen – tulli iski kentällä, pikasyyte tuli päivässä


Summary: Kymmenen vuoden työuran jälkeen palkan kuukausiansioiden odotetaan yleisesti kohoavan yli 5 000 euroon. Palkankorotuksiin kohdistuu myös paljon odotuksia. Kyselyn mukaan vajaat puolet vastaajista odottaa vuosittaista palkankorotusta.

Moni nuori aikuinen odottaa yltävänsä suomalaisten keskiansioon heti työuransa alussa, ilmenee rekrytointiyhtiö aTalentin kyselystä. Puolet niistä kyselyyn vastanneista, jotka eivät vielä olleet valmistuneet tai saaneet alaltaan töitä, odottivat aloituspalkan olevan 3 000–4 000 euroa kuukaudessa.
 Tilastokeskuksen mukaan suomalaisten kokonaisansioiden mediaani oli viime vuonna hieman yli 3 200 euroa.
 Työelämässä olevista vastaajista suurin osa ilmoitti, että heidän kuukausipalkkansa oli työsuhteen alussa 2 000–3 000 euroa.
 Kyselyn mukaan viiden vuoden työkokemuksen jälkeen yli kolmasosa vastaajista odottaa palkan asettuneen 4 000–5 000 euron väliin. Naisilla odotukset palkkakehityksestä jäivät vaatimattomammiksi kuin miehillä, joista lähes 40 prosenttia uskoi palkan kohoavan kokemuksen myötä yli 5 000 euroon.
 Kymmenen vuoden työkokemuksen jälkeen puolet naisista ja 60 prosenttia miehistä odottaa tienaavansa yli 5 000 euroa kuukaudessa.
 Kyselyyn vastasi yli 1 400 suomalaista kesäkuussa.Vastaajista puolet oli alle 30-vuotiaita ja puolet vanhempia. He edustivat 20 eri alaa.
 Palkankorotuksia odotetaan vuosittain
 Palkankorotuksiin kohdistuu myös paljon odotuksia. Kyselyn mukaan vajaat puolet vastaajista odottaa vuosittaista palkankorotusta.
 Palkankorotuksen taso jää kuitenkin usein odotuksista, sillä palkkaan liittyvät pyynnöt ovat kyselyn mukaan 160 euroa suurempia kuin mitä lopulta saadaan. Keskimäärin suomalaiset saavat kyselyn mukaan 300 euron palkankorotuksia.
 Noin viidesosa vastanneista kertoi myös hakeneensa työpaikkaa vailla aikomusta ottaa työpaikkaa vastaan.
 – Rekryprosessiin lähdetään mukaan, jotta voidaan tarkistaa oma arvo työmarkkinoilla ja katsoa mitä mahdollisuuksia löytyisi muualta. Jos rekryprosessi johtaa tarjoukseen, sitä saatetaan hyödyntää palkkaneuvotteluissa nykyisessä työpaikassa, aTalentin toimitusjohtaja Niklas Huotari sanoo tiedotteessa.
 Vastaajista viidesosa kertoo käyttäneensä saamaansa työtarjousta keinona kilpailuttaa palkkaa senhetkisellä työnantajalla.
 Lue myös:
 Tessan, 26, palkka putosi yli tuhat euroa, kun taas Atte, 24, sai palkankorotuksen – koronapandemia repi kuilun nuorten tuloihin

Puolet ensimmäistä oman alan työpaikkaa etsivistä odottaa vähintään 3  000 euron kuukausipalkkaa


Summary: Sairaalahoidossa on tällä hetkellä 218 potilasta, kun kuukausi takaperin sairaalahoitoa tarvitsi alle sata. Sairaalahoidossa tällä hetkellä olevista potilaista tehohoidossa on 33.

Suomessa on maanantain ja viikonlopun aikana todettu 1 310 uutta koronavirustartuntaa, kertoo Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL). Perjantaina uusia tartuntoja raportoitiin 723.
 Sairaalahoidossa olevien koronapotilaiden määrä on kasvanut kuluneen kuukauden aikana tasaisesti. Tänään maanantaina sairaalahoidossa on 218 potilasta, mikä on runsaat parikymmentä enemmän kuin perjantaina ja runsas sata enemmän kuin kuukausi takaperin, jolloin sairaalahoidossa oli 78 potilasta.
 Sairaalahoidossa tällä hetkellä olevista potilaista tehohoidossa on 33.
 Perjantain jälkeen Suomessa on kerrottu neljästä uudesta koronakuolemasta. Kaikkiaan koronavirukseen liittyviä kuolemia on Suomessa raportoitu 1 120 kappaletta.
 Ilmaantuvuusluku kohonnut hieman
 Koronan ilmaantuvuusluku viimeisen kahden viikon ajalta on 137 sataa tuhatta asukasta kohti. Kaksi viikkoa aiemmin taudin ilmaantuvuus oli 120.
 Suomen korkein ilmaantuvuusluku viimeisen kahden viikon ajalta on Päijät-Hämeessä, missä ilmaantuvuus on 248 sataa tuhatta asukasta kohti.
 Matalin ilmaantuvuusluku viimeisen kahden viikon ajalta on Itä-Savossa, 12,5 sataa tuhatta asukasta kohti. Tartuntojen lukumäärä kuluneelta kahdelta viikolta on puolestaan 7 626, mikä on vajaat sata tartuntaa vähemmän kuin edeltävän kahden viikon aikana.
 Koko pandemian aikana Suomessa on todettu kaikkiaan 15 1207 koronavirustartuntaa.
 Suomi joutui kasvaneiden tartuntamäärien vuoksi viime viikolla Euroopan tautienehkäisy- ja valvontakeskuksen (ECDC) punaiselle listalle niiden maiden joukkoon, joihin matkustamista ei suositella.
 Rokotuskattavuus 12 vuotta täyttäneistä suomalaisista on 75,7 prosenttia. Kahdesti rokotettujen osuus on 66,6 prosenttia.

Sairaalahoidossa olevien koronapotilaiden määrä kasvaa – ero kuukauden takaiseen runsas sata


Summary: Kaipolan suljetun paperitehtaan kiinteistö on vaihtanut omistajaa. Kiinteistön ostanut yhtiö hakee alueelle vuokralaisiksi erityisesti kiertotalouden toimijoita. Ensimmäisenä alueella aloittaa Kaipola Recycling Oy, joka työllistää alkuvaiheessa noin 30 henkilöä.

Kaipola Green Port Oy on ostanut Jämsässä sijaitsevan Metsäyhtiö UPM:n Kaipolan tehdaskiinteistön. Kauppa solmittiin 15. lokakuuta.
 Sopimus kaupasta tehtiin noin puolen vuoden neuvottelujen jälkeen, eikä kauppahintaa julkisteta, toteaa Green Port Oy:n hallituksen puheenjohtaja  Martti Inkovaara .
 Kaipola Green Port Oy on Kaipolan kiinteistön kehittämiseen tänä syksynä perustettu yhtiö.
 Yhtiön taustalla ovat yksityiset suomalaiset perheyhtiöt: Inkovaaran perheen omistama uusiutuvaan energiaan ja uusiutuviin materiaaleihin sijoittava yhtiö sekä  Teemu Uimosen  kiinteistöalan perheyhtiö.
 UPM lopetti Kaipolan paperitehtaan tuotannon pysyvästi alkuvuonna 2021.
 Tavoitteena kierrätykseen erikoistunut keskittymä
 Kaipola Green Port Oy aikoo vuokrata Kaipolan tehtaan tiloja erityisesti teollisille toimijoille.
 Lakkautetun paperitehtaan alueella on muun muassa yli 200 000 neliöä tuotanto- ja varastotiloja, yli 2000 neliöä muunneltavaa toimistotilaa, puhdasta raakavettä oman raakaveden käsittelylaitoksen kautta, biovoimalaitoksen tuottamaa sähköä, lämpöä ja höyryä, yhteys Fingridin kantaverkkoon, jäteveden puhdistamot, rautatieyhteys, logistiikkatoimijoille purku-, lastaus-, lähetys- ja varastointitoiminnot sekä ajoneuvovaa’at.
 Tehtaan entisiä tiloja vapautuu uusille käyttäjille vaiheittain. Valtaosa tiloista on käytettävissä vuoden 2022 puoliväliin mennessä.
 Tehdaskiinteistön uuden omistajayhtiön mukaan alueelle haetaan erityisesti uusiutuvien materiaalien, uusiutuvan energian, energian varastoinnin ja kiertotalouden yrityksiä.
 – Näen Kaipolan alueen mahdollisuudet tähän aikaan sopivina. Alueen infra on kuin tehty uusiutuviin materiaaleihin ja uusiutuvan energian tuottamiseen. Siellä voi olla hyvät mahdollisuudet myöhemmässä vaiheessa esimerkiksi vedyn tuotantoon, toteaa Inkovaara.
 Kaipolan paperitehtaan työntekijöiden osaaminen käyttöön
 Kiinteistön ensimmäisenä uutena toimijana aloittaa jo tämän vuoden puolella kiertotalousyhtiö Kaipola Recycling Oy. Yhtiö kierrättää muun muassa muovia, puuta ja keräyskuitua.
 – Toiminta alkaa biovoimalan käytöllä eli tuotamme sähköä, lämpöä ja höyryä täällä uusille vuokralaisille, kertoo Kaipola Recycling Oy:n toimitusjohtaja  Timo Kutinlahti .
 Jatkossa yhtiön on tarkoitus erotella tulevista materiaalivirroista jakeet muovin kemialliseen kierrätykseen sekä biokaasun valmistukseen myöhemmin rakennettavassa biojalostamossa.
 Toiminta työllistää aluksi noin 30 henkilöä. Kaipola Recycling Oy:n taustalla on ryhmä suomalaisia teknologia- ja kiertotalousyrityksiä.
 Inkovaara arvioi, että Kaipolan tehdasalueelle voi syntyä jatkossa paljon uusia työpaikkoja.
 – Työpaikkojen määrä riippuu teollisista toimijoista, joita alueelle mahdollisesti saadaan. Jos investoinnit menevät kuten on ajateltu voi työntekijämäärä nousta hyvinkin suureksi, jopa 100–200 henkilöön, sanoo Inkovaara.
 Myös Kaipolan tehtaan entisille työntekijöille voi Inkovaaran mukaan löytyä alueelta työpaikkoja.
 – Siellä on erittäin pätevää henkilökuntaa, joilla on monipuolista osaamista niin prosessiteollisuudesta kuin energiantuotannostakin ja koko infrastruktuurin pyörittämisestä. Näen tämän erittäin suurena mahdollisuutena.
 Kaipola Recycling Oy:n toimitusjohtaja Kutinlahti on samaa mieltä.
 – Kyllä entiset paperitehtaan työntekijät ovat todella hyvässä asemassa osaamisen suhteen. Paikat ovat heille tuttuja ja työkulttuuri, kolmivuorotyö on myös Jämsän alueella tuttua, sanoo Kutinlahti.
 Kaipola Recycling Oy:n lisäksi Kaipolan tehdasalueella jatkavat vuokralaisina UPM sekä muutama jo aikaisemmin alueella toiminut yksityinen vuokralainen.
 Lisätty Timo Kutinlahden kommentit kello 16.41
 Lue myös:
 AL: Jämsän Kaipolan tehdasalueelle on myönnetty koetoimintalupa
 UPM sulkee Jämsän Kaipolan paperitehtaan joulukuun puolivälissä – noin 400 työntekijää irtisanotaan

Jämsässä Kaipolan lakkautetun paperitehtaan kiinteistölle löytyi ostaja – alueelle etsitään kierrätykseen ja uusiutuvaan energiaan erikoistuneita yrityksiä


Summary: Arkea maailmalta: Italiassa joudun selittämään, miksi aika ajoin valitsen syömisen yksin enkä seurassa, kirjoittaa Ylen Italian-toimittaja Jenna Vehviläinen.

Rooma  Tarjoilijan tuoma kalacarpaccio maistuu taivaalliselta.
 On naistenpäivä, ja olen päättänyt hemmotella itseäni syömällä lounaan ulkona. Istun täyden eteläitalialaisen ravintolan nurkkapöydässä yksin, maistelen ruokaani ja siemailen valkoviiniä. En ole tuonut mukaani kirjaa tai kuulokkeita: haluan vain olla ja nautiskella.
 On selvää, että ulkopuolisille asetelma näyttäytyy vähän omituisena. Olen ravintolan ainoa yksinäinen ruokailija. Sisään astuessani tarjoilija on erikseen varmistanut, että haluan todellakin pöydän yhdelle.
 – Ihan yksin?
 – Kyllä vain.
 Ympärilläni nautitaan seurassa. Juhlavasti pukeutuneet ystäväporukat ja pariskunnat istuvat keltaisin liinoin päällystetyissä pöydissä keltaisin mimosa-kukin koristellussa miljöössä. Osa vilkuilee suuntaani uteliaasti.
 Hymyilyttää ja vähän hämmentää. On kuin olemistaan pitäisi selittää.
 Kun päätän syödä yksin ravintolassa  Italiassa, päätän samalla kohdata sosiaalisen epämukavuuden mörön.
 Italialaiset rakastavat syömistä yhdessä ja viettävät elämästään ison osan rakkaiden ihmisten kanssa ruokapöydissä.
 Kulttuuriin kuuluu kasa erilaisia ravintolassa syömisen ja yhteisöllisyyden yhdistäviä tapoja: pitkäksi venyvät lounaat erityisesti viikonloppuisin, arki-iltojen aperitiivit ja sitten se kaikista pyhin, illallinen eli cena, joka syödään ulkona minä päivänä tahansa, mieluummin useammin kuin harvemmin.
 Ruokahetken jakaminen on tässä maassa korvaamaton tapa osoittaa rakkautta ja kiintymystä.
 Miksi ihmeessä joku haluaisi syödä ilman seuraa, ihmetteli kerran sisilialainen ystäväni.
 – Kun näen, että ihmiset syövät yksin, tulen surulliseksi, hän sanoi.
 Sitten hän kertoi, kuinka sydäntäsärkevää hänestä on nähdä, kun ihmiset pohjoisten maiden – ja joskus myös Pohjois-Italian – suurkaupungeissa syövät lounaitaan yksinään työpöytiensä takana.
 Siksi päätös syödä yksin ravintolassa tuntuu Italiassa erityisen radikaalilta.
 Naistenpäivän lounaalla  olin ehtinyt hädin tuskin alkupalacarpaccion puoliväliin, kun tarjoilija alkoi jutella minulle niitä näitä.
 Keskustelu jatkui myös sen aikana, kun maistelin pääruoaksi tilaamaani grillattua kala-annosta. Tarjoilijaa kiinnosti taustani: kuka olin, miksi olin Etelä-Italiassa pikkukaupungissa, mitä tein ravintolassa yksin naistenpäivänä.
 Tuntui, että hän halusi pitää minulle seuraa aterioidessani. Ehkäpä se tuli selkärangasta: jotta minun ei tarvitsisi syödä ihan yksin. Kontrasti ympärilläni antaumuksella keskusteleviin porukoihin ja pariskuntiin ei olisi niin iso.
 Samankaltaisista tilanteista kertovat myös useat muut Italiassa asuvat ystäväni. Moni heistä on ulkomaalainen nainen – osittain siksi, että en ole tavannut montaa italialaista naista, joka kävisi yksin ravintolassa. Miehiä näkyy enemmän ravintoloissa yksin.
 – Olisi kiva mennä baariin lasilliselle viiniä ja lukemaan kirjaa yksin, mutta ei jaksa sitä ihmettelyä, sanoi eräs ystäväni.
 Toinen suuntasi kolmen ruokalajin illalliselle palkittuun ravintolaan soolomatkallaan Toscanassa. Paikan omistaja tarjosi ystävälleni jälkiruuan sekä lasillisen grappaa ja kiitti erikseen siitä, että hän oli tullut ravintolaan  maistamaan hänen ruokaansa.
 Naistenpäivänä myös  minun eteeni ilmestyi lopuksi pyytämättä valtava pala mimosankeltaisella kermavaahdolla kuorrutettua kakkua jo ennen kuin olin ehtinyt miettiä, haluaisinko tilata jälkiruokaa.
 Kyseessä oli lähtökohtaisesti huomaavainen ele. Kakkua lusikoidessani en voinut kuitenkaan olla miettimättä, miksi kokemus tuntui vähän oudolta.
 Olisinhan tahtonut vain nautinnollisen hetken yksin, ilman huomiota.
 Lue myös:
 Italiassa opin, että olen aina syönyt väärin – lukuisat ruokasäännöt vievät maidonkin kahvista
 Ylen kirjeenvaihtajien ja avustajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa Pakistan:  Pakistanilainen liikenne hirvitti suomalaisena naisena, kunnes opin paikallisen ajotyylin Kenia:  Keniassa monet köyhät epäilevät koronarokotteita – eivät usko hallituksen jakavan kunnon rokotteita ilmaiseksi Yhdysvallat:  Olen suomalainen Amerikassa, enkä totu tippien antamiseen

Yksin syöminen tuntuu Italiassa radikaalilta, mutta joskus huomiota ei jaksaisi