Summary: Succession valittiin äskettäin BBC:n kriitikkoäänestyksessä kymmenen merkittävimmän 2000-luvulla tehdyn tv-sarjan joukkoon. Palkitun sarjan kolmas tuotantokausi on juuri saanut ensi-iltansa.

Succession-sarjan tunnuskappalessa on virheitä. Pianolla soitettu melodia kuulostaa siltä, että sormet ovat lipsuneet koskettimilta. Säveltäjä  Nicholas Britellin  mukaan se on tehty tarkoituksella kuvastamaan sarjan rikkonaista perhettä.
 Succession kertoo Waystar RoyCo -nimistä media-imperiumia johtavasta tyrannimaisesta Logan Roysta ( Brian Cox ) ja hänen asemastaan kilpailevista lapsista.
 Ikääntynyt ja sairasteleva perheen pää on vihjannut luopuvansa vallastaan jonkun lapsensa hyväksi, ja hän peluuttaa lapsiaan toisiaan vastaan. Lopulta hän ei kuitenkaan näytä suostuvan luopuvan vallastaan.
 Royn lapset kisaavat isänsä huomiosta ja kampittavat toisiaan minkä ehtivät.
 Lapsista vanhin, Connor Roy ( Alan Ruck ) pyrkii vähiten isänsä paikalle, sillä hänellä on unelma päästä Yhdysvaltojen presidentiksi.
 Toiseksi vanhin poika Kendall Roy ( Jeremy Strong ) yrittää päästä yhtiön uudeksi johtajaksi keinoja kaihtamatta esimerkiksi nöyryyttämällä isäänsä julkisesti.
 Royn kolmas poika Roman ( Kieran Culkin ) on epäkypsä vallantavoittelija, joka jakelee solvauksia joka suuntaan, mutta ei tiukan paikan tullen uskalla nousta isäänsä vastaan.
 Perheen kuopus ja ainoa tytär Siobhan "Shiv" Roy ( Sarah Snook ) on mahdollisesti kyvykkäin isänsä jatkaja, mutta jää usein veljiensä varjoon.
 Perheen ympärillä pyörii myös hännystelijöitä ja bisnesihmisiä kuten Shivin aviomies Tom Whambgans ( Matthew Macfadyen ) ja yhtiön päälakimies Gerri Kellman ( J. Smith-Cameron ).
 Succession-sarjassa perheen ainoaa tytärtä esittävä Sarah Snook sanoo, että hän on täysin päinvastainen roolihahmonsa kanssa. – Voin olla hetken aivan eri ihminen, mikä on näyttelijänä kivaa. En pue päälleni uutta asua vaan persoonallisuuden.  HBO
 Amerikkalaista Successionia on kehuttu yhdeksi viime aikojen parhaista tv-sarjoista. Sarja valittiin juuri kymmenen merkittävimmän 2000-luvulla tehdyn tv-sarjan joukkoon  BBC:n kriittikkoäänestyksessä .
 Sarja on saanut suitsutusta etenkin sen käsikirjoituksesta, josta vastaa sen luoja  Jesse Armstrong . Kehuja on tullut myös näyttelijöille intensiivisistä roolisuorituksista.
 Succession on saanut lukuisia palkintoja esimerkiksi Emmy- ja Golden Globe -gaaloissa.
 Sarjaa on tehty kolme tuotantokautta, joista viimeisin sai ensi-iltansa lokakuussa HBO:n suoratoistopalvelussa.
 Öykkäröivät ökyrikkaat kiinnostavat
 Succession on kaunistelematon kuvaus ökyrikkaan perheen elämästä. Heille tärkeintä on raha, valta ja oma etu. Toisia käytetään häikäilemättömästi hyväksi ja selkään puukotetaan myös oman perheen jäseniä.
 Useimmat sarjan henkilöistä vähät välittävät käytöstavoista ja haukkuja satelee joka suuntaan. Kirosanoissakaan ei säästellä ja useimmin kuultu lause on "Fuck off!".
 Sarjan näyttelijät uskovat, että Successionin suosio perustuu siihen, että ihmiset haluavat nähdä rikkaat ja vaikutusvaltaiset onnettomina. Vaikka heillä on kaikkea, he ovat koko ajan tyytymättömiä.
 – Ehkä sarja kertoo siitä, mitä ei pitäisi tehdä tai millainen ei ainakaan pitäisi olla. Ihmiset janoavat nähdä huipulla olevia ihmisiä, joista emme tiedä paljoa. Ovatko he yhtä inhimillisiä kuin me? Tuntevatko he samoin kuin me? Tekeekö raha heidät onnellisiksi? pohtii Sarah Snook.
 – Luulen, että on nautittavaa katsoa ökyrikkaita, jotka tuhoavat toisensa. Siitä saa sairasta tyydytystä, sanoo Alan Ruck.
 Succession-sarjassa armottominta peliä isäänsä vastaan käy Kendall Roy (Jeremy Strong). HBO
 Sarjaa on kuvattu erittäin julmaksi. Pääosaa esittävän Brian Coxin mukaan Successionissa on samaa kuin gladiaattoreiden taisteluissa.
 – Sarja on paluu Colosseumille, missä eläimet tappavat ihmisiä ja gladiaattorit toisiaan. Ihmiset rakastavat katsoa, kun ihmiset ovat ilkeitä toisilleen.
 – Se on myös paradoksi, että katsojat rakastavat vihata sarjaa. Ihmiset rakastavat vihata. Sellaisia me ihmiset olemme.
 J. Smith-Cameron sanoo, että sarja myös haastaa katsojat, sillä käsikirjoitus on nopeatempoinen ja nokkela.
 – Sitä ei vain lösähdetä katsomaan sohvalle. Se haastaa ihmiset ajattelemaan ja yhdistelemään asioita toisiinsa. Siihen pitää keskittyä.
 Succession-sarjassa isä Logan Roy (Brian Cox) pitää ainoaa tytärtään Siobhan "Shiv" Royta (Sarah Snook) parhaana ehdokkaana jatkamaan yrityksen johdossa, mutta ei uskalla luopua vallasta. HBO
 Vertauksia Shakespeariin
 Succession on tv-sarjana poikkeuksellinen, sillä siinä on pitkiä kohtauksia ja paljon puhetta. Näyttelijät kertovat, että yksi kohtaus voi olla paperilla kymmenen sivun mittainen ja siinä voi olla mukana lähes kymmenen ihmistä.
 Yleensä sarjoja ja elokuvia kuvataan siten, että näyttelijöiden osuudet otetaan eri otoilla. Successionissa kohtaukset pyritään saamaan kerralla purkkiin. Paikalla pyörii monta kameraa ja näyttelijät eivät tiedä, mitkä heidän reaktioistaan päätyvät lopulliseen jaksoon.
 Tämä vaatii näyttelijöiltä täydellistä läsnäoloa, mikä tekee sarjasta teatterimaisen.
 – Meidän täytyy esiintyä kuin näytelmässä, koska otot ovat pitkiä. Kamerat pyörivät ympärillämme, joten meidän täytyy olla spontaaneja ja antaa tilanteen elää, kertoo Sarah Snook.
 Succession sarjassa käydään neuvotteluja media-imperiumin kohtalosta. Kuvassa muun muassa vasemmalla Roman Roy (Kieran Culkin) ja oikealla Logan Roy (Brian Cox) ja tytär Shiv Roy (Sarah Snook). Keskellä yhtiön päälakimies Gerri Kellman (J. Smith-Cameron). HBO
 Successionia on verrattu usein  Shakespeariin  ja erityisesti Kuningas Learin tragediaan. Siinä vainoharhainen kuningas testaa kolmen tyttärensä lojaaliutta. Hän aikoo jakaa valtakuntansa sille, joka rakastaa häntä eniten.
 Sarjan pääosan esittäjä Brian Cox on arvostettu Shakespeare-näyttelijä Britanniassa, ja hän on näytellyt myös Kuningas Learia.
 – Vertaus Shakespeariin pitää paikkansa. Kuningas Lear haluaa antaa valtakuntansa jatkajalle, mutta ei osaa päästää irti. Oikeasti hän haluaa vain rakkautta. Logan Roy on samassa tilanteessa. Mutta yksikään lapsi ei vastaa hänen odotuksiaan. Se on klassinen tilanne.
 "Tarina ei pääty hyvin"
 Successionin kolmannella tuotantokaudella valtataistelu kiihtyy entisestään. Poika Kendall yrittää kammeta isäänsä yhtiön johdosta kaikin keinoin.
 Skandaalissa ryvettynyt perheyritys yrittää samalla löytää rahoittajia jatkolleen ja keksiä, miten uusiutua kokoajan muuttuvalla mediakentällä.
 Sarjassa painottuu yhä enemmän politiikka ja se, kuinka kaikista rikkaimmat yrittävät vaikuttaa Yhdysvaltojen päättäjiin.
 Mediajätin johtaja ottaa välillä yhteyttä presidenttiin, joka on oletettavasti  Donald Trump . Hänen nimeään ei sanota ääneen, mutta kaikki kutsuvat häntä rusinaksi.
 Succession-sarjassa Logan Royn nuorinta poikaa Romania esittää Kieran Culkin. – Sarjassa näytteleminen on minulle unelma. Käsikirjoitus on briliantti ja hahmot ovat moniulotteisia. Kun työskentelee näin mahtavien näyttelijöiden kanssa, se on parasta.  HBO
 Successionille on luvassa jatkoa, sillä HBO on tilannut sarjasta neljännen tuotantokauden. Vielä ei tiedetä, päättyykö tarina vai onko kausia luvassa lisää.
 Sarjan näyttelijät uskovat käsikirjoittaja Jesse Armstrongin tietävän, miten Royn perheelle käy.
 – En usko, että tarina päättyy hyvin. Jesse tietää, miten tämä loppuu, mutta ei välttämättä sitä, miten siihen päädytään. En usko, että firma pelastuu tai kaikki henkilötkään, arvelee Alan Ruck.

Successionia juhlitaan yhtenä maailman parhaista tv-sarjoista – Yle kysyi sarjan tähdiltä, miksi ökyrikkaan perheen julmuus on niin kiehtovaa


Summary: Hylkeen epäillään kulkeneen mereltä kahdesta kolmeen kilometriä pitkän matkan ojaa pitkin ja menneen ojasta pyörätielle. Eläinlääkäri päätti, että hylje lopetetaan, sillä eläin oli huonossa kunnossa.

Pyörätieltä on löytynyt huonokuntoinen hylje lähellä Luvian keskustaa Eurajoella Satakunnassa, kertoo Satakunnan pelastuslaitos.
 Paikalle hälytettiin eläinlääkäri, joka totesi eläimen olevan huonossa kunnossa. Eläinlääkäri päätyi siihen, että eläin täytyy lopettaa.
 Hylkeen päätymisestä pyörätielle ei ole tarkkaa tietoa. Hylkeen epäillään mahdollisesti uineen paikalle pitkän matkan ojaa pitkin ja menneen ojasta pyörätielle.
 Satakunnan pelastuslaitoksen päivystävä palomestari  Jussi Jalonen  sanoo, että hylkeen löytöpaikasta oli merelle matkaa 2,5–3 kilometriä.
 – Miten se on päässyt ojia hyödyntäen Luvian keskustan tuntumaan, sitä tarina ei valitettavasti kerro. Se jäi nyt arvoitukseksi, että mikä reitti on ollut. Pitkän matkan on kyllä tullut kuivalla maalla, Jalonen jatkaa.
 Jalonen kertoo, ettei ole aiemmin törmännyt 25 vuotta kestäneellä työurallaan vastaavaan.
 – Kyllä se on eläintarhapuoli, missä hylkeitä on nähty. Jouduin toisen ja kolmannen kerran viestin lukemaan, kun kerrottiin, että kevyenliikenteenväylällä on hylje. Jouduin varmistamaan, että onko asia näin ja totta se oli.
 Pelastuslaitos sai hälytyksen eläimen pelastamistehtävästä Kuivalahdentiellä tänään alkuillasta ennen viittä.

Pyörätieltä löytyi huonokuntoinen hylje lähellä Luvian keskustaa – epäillään uineen paikalle ojaa pitkin


Summary: Moni kummitustarina liittyy historiallisesti merkittäviin paikkoihin Helsingissä. Kummittelulla uskotaan olevan juurensa jopa satoja vuosia vanhoissa tapahtumissa.

Kadonneita tavaroita, rahasadetta, tuijotuksen tunnetta... Kummitustarinoita ja urbaanilegendoja löytyy monesta kaupungista, niin myös Helsingistä.
 Tässä jutussa Helsingin kaupunginmuseon kummituskävelyjen opas  Eero Simanainen  vie sinut kolmeen historialliseen kohteeseen, jossa on kertomusten mukaan tavattu yliluonnollisia voimia.
 Simanaisen mukaan monet tarinat ovat vanhoja, ja kummittelulla uskotaan olevan juurensa jopa satoja vuosia vanhoissa tapahtumissa. Ne kytkeytyvät vahvasti myös kaupungin kulttuuriperintöön.
 – Kummituksen tausta saattaa olla sota, kulkutauti tai vaikka traaginen rakkaus. Tarinat kertovat siitä maailmasta, jossa ne ovat syntyneet, sekä siitä, millaisiin sykähdyttäviin tapahtumiin kummittelu on katsottu syyksi.
 Kierros on alkamassa. Oletko valmis?
 Ravintoloitsija Josef Wolontisin uskotaan kummittelevan ravintola Kappelissa. Sara Salmi / Yle
 Ravintola Kappeli
 Eero Simanainen kertoo, että moni kummitustarina liittyy historiallisesti merkittäviin paikkoihin Helsingissä. Niistä yksi on vuonna 1867 avattu legendaarinen ravintola Kappeli.
 Kappelilla on pitkät perinteet. Vuonna 1883 sen vuokraajaksi tuli liettualaissyntyinen ravintoloitsija  Josef Wolontis , joka piti ravintolaa vuoteen 1904 saakka. Hänen johdollaan Kappelista tuli runoilijoiden ja muusikoiden  tapaamispaikka , jossa kokoonnuttiin kylmän oluen ja elävän musiikin ääreen.
 Vaikka ravintoloitsija Wolontis ei ole ollut ravintolan puikoissa yli sataan vuoteen, etenkin osa ravintolan työntekijöistä uskoo, että hän vaikuttaa siellä yhä.
 – Joskus tavaroita katoilee mystisesti tai vilkkaan illan jälkeen tuolit ovat siirtyneet paikoilleen seuraavana aamuna. Herää epäilys, että Wolontis olisi hääräämässä paikan päällä, kertoo Simanainen.
 Kappeli remontoidaan talven ja kevään aikana.  Sara Salmi / Yle
 Wolontsin haamua ei kuitenkaan hänen mukaansa pidetä pahantahtoisena, vaikka välillä juomalaseja särkyy omituisesti tai valot syttyvät päälle itsekseen.
 – Hän ei ole rettelöijä. Ravintolan pitoon on vain hieman hankala osallistua, kun ei itse enää ole materiaalinen.
 Kappeli  sulkee ovensa marraskuusta alkaen remontin ajaksi , joka kestää vappuun saakka. Omistaja HOK-Elanto uudistaa sen sisustuksen.
 Nähtäväksi jää, mitä haamuravintoloitsija Josef Wolontis tästä tuumaa.
 Ruttopuiston alue
 Kierroksen seuraava kohde on Vanha kirkkopuisto eli tuttavallisemmin Ruttopuisto, joka pitää sisällään Vanhan kirkon ja historiallisen hautausmaan.
 – Alueelle haudattiin 1700-luvulla Suuren Pohjan sodan aikaan Helsingissä riehuneen ruton uhreja, ja 40-luvulla yksi heistä ilmestyi kummittelemaan Bulevardin apteekkiin, opas Eero Simanainen kertoo.
 Ruttopuiston läheisyyteen on haudattu ruttoon kuolleita ihmisiä. Sara Salmi / Yle
 Ruttopuiston läheisyydessä Glion talossa kerrotaan myös sataneen rahaa vuonna 1917. Tapausta todisti muun muassa nuori  Ester Jäntti , joka myöhemmin tunnettiin myös taidemaalari Ester Halliona.
 – Hän oli ystävänsä kanssa kertonut kummitustarinoita, kun heidän ympärillään alkoi kuulua kilahduksia. He luulivat, että toinen narraa toista, mutta sitten kävi ilmi että jostakin oli pudonnut pari nappia. Seuraavaksi, hiljakseltaan, alkoi sataa kolikoita yhteensä parinkymmenen markan arvosta.
 Ruttopuiston alueeseen liittyy useita kummitustarinoita. Sara Salmi / Yle
 Glo Hotel Art
 Kun Eero Simanainen ensimmäistä kertaa tutustui Helsingin kummitustarinoihin ja Glo Hotel Artin kabinetteihin, hän säikähti pahanpäiväisesti.
 Hän oli tähyillyt tornikabinettiin, kun yhtäkkiä sen pöydän päällä näkyi ihmispään siluetti. Simanainen oli juuri lukenut, kuinka tarinan mukaan juuri siellä nuori ylioppilas oli hirttäytynyt.
 – Selvisi, että se taisi olla vain piirtoheitin tai pöytälamppu, mutta kyllä siinä kylmät väreet nousi.
 Eikä hirttäytynyt ylioppilas suinkaan ole hotellin ainoa huhuttu haamu. Simanaisen mukaan ravintolahenkilökunta on kertonut, että heistä välillä tuntuu kuin joku katselisi heitä. Joskus myös silmäkulmassa saattaa vilahtaa selittämätön hahmo.
 Glo Hotel Artissa uskotaan asuvan useita kummituksia. Sara Salmi / Yle
 Hotellissa sijaitsee myös Fresco-kabinetti, joka tunnettiin 1900-luvun alussa laittomien pokeri-iltamiensa vuoksi nimellä Pokkamonttu. Hotellin mukaan siellä on yhä salaportaat poistumisen varalta ja linnan kummituksen kerrotaan asustelevan samaisen kabinetin takassa.
 – Kun raskasta ovea yrittää avata, tuntuu, kuin joku vetäisi sitä vastakkaiseen suuntaan kiinni, kertoo Eero Simanainen.
 Mutta uskooko Simanainen itse kummituksiin?
 – Uskon, että vähintäänkin niiden vaikutukset ovat todellisia. Jos joku ihminen kokee, että hänen menehtynyt läheisensä on ilmestynyt hänelle tai jos joku välttelee jotain paikkaa koska siellä on hänestä jotain pahaa, niin silloin kummitukset konkreettisesti vaikuttavat ihmisten käyttäytymiseen.
 Alaotsikkoa muokattu 31.10. kello 22.22: Sen sijaan, että osa kummituskertomuksista olisi syntynyt jopa kolmesataa vuotta sitten, kummittelulla uskotaan olevan juurensa jopa satoja vuosia vanhoissa tapahtumissa. Suullisesti kerrottujen tarinoiden ikää on vaikea arvioida.
 Lue seuraavaksi:
 Halloween on Suomessa uusi tulokas vanhalla juhlapaikalla
 Perhe hullaantui halloween-koristelusta, koti muuttui kauhujen taloksi Lappeenrannassa – "Vanhemmat innostui ehkä vähän liikaakin"
 Harras pyhäinpäivä – vai riehakas halloween? Testaa tietosi marraskuun alun juhlista

Haamuravintoloitsija, ruton uhri ja Pokkamontun vahti – tutustu kolmeen kohteeseen Helsingissä, joissa tarinoiden mukaan kummittelee


Summary: Tie on suljettu liikenteeltä ja ohjataan kiertotielle Mustion kautta. Tilanteen arvioidaan kestävän vielä pari tuntia.

Läntisellä Uudellamaalla Inkoossa on tapahtunut vakava liikenneonnettomuus, jossa on mukana useita ajoneuvoja.
 Liikenne on poikki molempiin suuntiin tiellä 51 välillä Kirkkonummi–Karjaa. Tarkempi onnettomuuspaikka on välillä Mustion liittymä Inkoossa Kaunislahdentie Raaseporissa.
 Tie on suljettu liikenteeltä ja liikenne ohjataan kiertotielle Mustion kautta. Kiertoreitti kulkee eteläisen Salontien ja valtatie 25:den kautta. Tilanteen arvioidaan kestävän vielä pari tuntia.
 Länsi-Uudenmaan pelastuslaitos ja poliisi ovat vaitonaisia tapahtumista. Poliisi tiedottaa onnettomuudesta myöhemmin illalla.
 Onnettomuus on tapahtunut tiistaina iltaviiden jälkeen.

Vakava liikenneonnettomuus Inkoossa – liikenne poikki molempiin suuntiin, viranomaiset vaitonaisia


Summary: Kouvolan kaupunginjohtaja kehottaa sote-kuntayhtymä Kymsotea etsimään säästöjä omasta budjetistaan. Sote-kuntayhtymä huomasi viime tingassa tarvitsevansa kunnilta ensi vuonna enemmän rahaa kuin alunperin oli tiedossa.

Kouvolan kaupunginjohtaja  Marita Toikka  patistaa Kymenlaakson sosiaali- ja terveydenhuollon kuntayhtymää tekemään itse sopeuttamistoimia, joilla kunnat yllättänyt rahantarve katetaan. Kymsote tarvitsee ensi vuonna kunnilta enemmän rahaa kuin alunperin oli tiedossa.
 – Se on erittäin vaikea asia, että näin viime metreillä kunnille lävähtää tällainen pommi. Lähestymme loppuvuotta ja talousarviota on valmistelu useampi kuukausi, myös Kymsoten kanssa, Toikka sanoo.
 Kouvolan kaupunki oli budjetoinut ensi vuoden talousarviossa sote-palveluihin 338,6 miljoonaa euroa. Nyt pyyntö on yli 15 miljoonaa euroa suurempi.
 – Lähden siitä, että Kymsotella on merkittävä budjetti ja sieltä nämä sopeuttamistoimenpiteet on realistista hakea.
 Lue lisää:   Kymenlaakson kuntien maksuosuudet Kymsotelle paisuvatkin ennakoitua suuremmiksi – raportointijärjestelmässä paljastui virhe
 Toikka kommentoi asiaa Kouvolan kaupungin ensi vuoden talousarviota esitelleessä tiedotustilaisuudessa.
 – Kouvolakin on vuosien varrella erilaisia sopeuttamistoimenpiteitä tehnyt. Joukossa on satunnaisia myyntivoittoja ja on myyty omaisuutta. Ei ne ole poissuljettuja vaihtoehtoja sote-kuntayhtymänkään osalta. Näen, että heillä on vaihtoehtoja, joita heidän pitää välittömästi tarkastella.
 Toikka myös paheksui sitä, että Kymsote antoi työntekijöilleen 400 euron liikunta- ja kulttuuriedun ensi vuodelle.
 – En ymmärrä, että tässä taloustilanteessa voidaan tehdä tuollaisia toimenpiteitä, kuinka hyviä ne toimenpiteet sinänsä ovatkin, Toikka sanoo.
 Kouvolan kaupunki antoi  omille työntekijöilleen  100 euron edun.
 Neuvotteluja jatketaan vielä
 Kouvola ei ole vielä pistämässä ensi vuoden talousarvion valmistelua kokonaan uusiksi.
 Kouvolan kaupunginhallituksen puheenjohtajan  Jouko Leppäsen  (kok.) mukaan Kymsoten uusia laskelmia ei ole ehditty vielä käsitellä. Hän kommentoi tilannetta Kouvolan kaupungin talousarviota esitelleessä tilaisuudessa tiistaina. Valtuutetut ovat maanantain ja tiistain käsitelleet kaupungin omaa talousarvioesitystä kaupunginhallituksen kokouksessa.
 – Tässä ei ole ollut aikaa. Varmaan tämän jälkeen alkaa kynsien terottelu varsinaisesti, Leppänen sanoo.
 Neuvotteluja Kymsoten ja muiden omistajakuntien kanssa aiotaan vielä jatkaa.
 Yli 15 miljoonan euron säästöjen etsiminen mahdotonta
 Kaupunginjohtaja  Marita Toikan  mukaan Kymsoten lisäpyyntö tarkoittaisi Kouvolassa noin 1,15 prosenttiyksikön veronkorotusta tai 15,5 miljoonan euron sopeuttamistarvetta.
 – Se on mahdotonta, että kaupungin omaa taloutta sopeutettaisiin alle kahdessa viikossa yli 15 miljoonalla eurolla. Se on poissuljettu vaihtoehto, Toikka sanoo.
 Ensi vuoden veroprosenteista on päätettävä marraskuun puolivälissä. Omassa talousarvioesityksessään Toikka ei halunnut esittää veronkorotuksia eikä uusia säästötoimenpiteitä. Ilman Kymsoten yllättävää lisärahantarvetta Kouvolan talousarvio ensi vuodelle on 700 000 euroa plussan puolella.
 Sen sijaan Kotkan kaupunginjohtaja  Esa Sirviö  kuvailee tilannetta katastrofaaliseksi. Kotkan ensi vuoden talousarvion valmistelu menee kokonaan uusiksi Kymsoten lisärahantarpeen takia.
 Lue lisää:   Terveysmenojen iso yllätyslasku johti pattitilanteeseen Kymenlaaksossa – jos kunnat eivät maksa puuttuvia miljoonia, Kymsote saattaa sulkea terveysasemia
 – Olen harmissani Kotkan puolesta. He ovat ensi vuoden veroprosenteista jo päättäneet ja heille Kymsoten luvut ovat vielä rankemmat kuin meille, Toikka sanoo.

Kouvola ei halua maksaa Kymsoten miljoonien eurojen arvoista lisälaskua – Kaupunginjohtaja: "Viime metreillä lävähtää tällainen pommi"


Summary: Tammikuun aluevaalit ovat merkittävä etappi sote-uudistuksessa.  Sosiaalialan korkeakoulutettuja edustavan Talentian mukaan sosiaalihuolto on jäänyt keskustelussa varjoon.

Sosiaalialan korkeakoulutettuja edustavan Talentia haluaa nostaa sosiaalihuollon kysymyksiä esille aluevaalien alla. Puheenjohtaja  Jenni Karsion  mukaan sote-uudistuksen toinen puoli eli sosiaalihuolto on jäänyt keskustelussa varjoon.
 – Se huolestuttaa ihmisten kannalta, sillä jokainen meistä jossain vaiheessa käyttää sosiaalihuollon palveluita. Ja myös suuren työntekijäjoukon kannalta, joka varmasti kokee tulevansa huonosti kuulluksi tällä hetkellä.
 Runsaan vuoden kuluttua kuntien sosiaalitoimen palvelut siirtyvät hyvinvointialueille, Helsinkiä lukuun ottamatta. Hyvinvointialueiden korkeimmat päättävät elimet, aluevaltuustot, valitaan tammikuun aluevaaleissa. Talentian puheenjohtaja Jenni Karsio haluaa, että myös sosiaalihuollosta puhutaan vaalien alla.
 – Tällä hetkellä keskustellaan kovasti siitä, kuinka nopeasti ihmiset pääsevät lääkäriin. Yhtä oleellista on se, miten uupunut vauvaperhe saa perhetyötä kotiin, kuinka liikenneonnettomuuteen joutunut ihminen saa kriisiapua tai päihdeongelmaiset ihmiset päihdehoitoa. Tai miten kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevat lapset saavat lastensuojelun palveluita.
 Huolena suuret asiakasmäärät
 Lastensuojelu on sosiaalihuollon ehkä tunnetuin osa. Valtavista asiakasmääristä ja työntekijöiden suuresta työtaakasta on puhuttu julkisuudessa pitkään.
 Tampereella lastensuojelun avohuollossa työskentelevällä  Eveliina Talasmäellä  on asiakkaina noin 45 lasta. Lisäksi hän on mukana monen muun asiakkaan jutussa työparin kanssa.
 – Priorisointia se vaatii. Koen, että asiakasmäärä on tällä hetkellä liian suuri, jotta voisin tehdä laadukasta lastensuojelutyötä.
 Tilanteeseen odotetaan helpotusta ensi vuonna. Hallitus esittää asteittain kiristyvää henkilöstömitoitusta lastensuojelun sosiaalityöhön. Yhdellä lapsen asioista vastaavalla sosiaalityöntekijällä saisi olla vastuullaan enintään 35 lasta vuosina 2022 ja 2023.
 Eveliina Talasmäen työpiste sijaitsee Tampereen Hervannassa.  Ison asiakasmäärän vuoksi hän joutuu priorisoimaan paljon:  "On raskasta kun pitää arvottaa, mitkä asiat tekee tärkeysjärjestyksessä. " Antti Eintola / Yle
 Myös Talentian puheenjohtaja Jenni Karsio nostaa esiin alan suuret asiakasmäärät.
 – Niistä on puhuttu paljon lastensuojelun puolella, mutta niitä on myös esimerkiksi vammaispalveluissa ja aikuissosiaalityössä. Asiakasmäärät ovat tällä hetkellä aivan liian suuret koko maassa.
 Huomiota ongelmien juurisyihin
 Sote-uudistuksen keskeinen tavoite on se, että kaikilla olisi asuinpaikasta riippumatta yhdenvertaiset mahdollisuudet saada palveluja. Suomen suurimmalla hyvinvointialueella Pirkanmaalla valmistellaan parhaillaan tulevaisuuden sote-keskusta.
 Valmistelussa on mukana koordinaattori  Riikka Kimpanpää , joka on virkavapaalla Tampereen kaupungilta työikäisten sosiaalipalveluista. Kimpapää toivoo, että sote-uudistuksessa voidaan vahvistaa myös aikuisten palveluita.
 Riikka Kimpanpää valmistelee Pirkanmaan tulevaisuuden sote-keskusta Pirkanmaan liitossa.  Kimpanpään mukaan esimerkiksi työikäisten sosiaalipalvelut ovat huonossa jamassa tällä hetkellä.  Antti Eintola / Yle
 – Jos kiinnitämme huomiota aikuisten palveluihin, kiinnitämme huomiota juurisyihin. Kaikki lähtee usein aikuisista, myös lasten hyvinvointi. Uskon, että saisimme hyviä tuloksia aikaan.
 Kimpanpään mukaan matalan kynnyksen palveluilla ja varhaisella tuella saataisiin vähennettyä jonoja, lastensuojelun tarvetta ja nuorten pahoinvointia.
 Sosiaalihuollon työntekijöitä mietityttää myös, kuka heitä hyvinvointialueella johtaa ja kuinka hyvin johtaja tai johtajat ymmärtävät sosiaalialaa.
 Lue lisää:
 Aluevaalit ovat kohta täällä ja Yle rakentaa vaalikonetta – Mitä haluat kysyä ehdokkailta? Tule mukaan vaikuttamaan!
 Etkö vielä tiedä, mitkä ovat aluevaalit? Tässä tiivis lista arkisista palveluista, joihin valitut pääsevät vaikuttamaan

Terveydenhuolto korostuu sote-keskustelussa – Talentian puheenjohtaja: Yhtä oleellista on, miten uupunut vauvaperhe saa perhetyötä kotiin


Summary: Työsuojeluviranomaisen mukaan Woltin ruokalähetit eivät ole yrittäjiä vaan työntekijöitä, joille kuuluu lakisääteinen työaika, palkka ja lomat.

Woltin ruokalähetit ovat työsuhteessa ja heidän tekemistään työtunneista tulee pitää työaikakirjanpitoa, linjasi työsuojeluviranomainen maanantaina. Kiistely lähettien asemasta ei kuitenkaan ole päättymässä, sillä yritys valittaa päätöksestä hallinto-oikeuteen.
 Tällä hetkellä lähetit ovat yrittäjiä.
 – Toisin kuin työsuhteessa, lähetti päättää itse milloin tekee töitä. Hän voi hyväksyä ja hylätä tarjottuja keikkoja. Hän tekee töitä omilla välineillään. Hän voi työskennellä samaan aikaan vapaasti muille yrityksilleHän voi käyttää sijaista, kertaa Woltin perustajaosakas  Juhani Mykkänen .
 Wolt, lähetit ja viranomaiset odottavat asiassa tuomioistuimen ratkaisua.
 Jos ruokaläheteistä tulisi jatkossa työsuhteisia työntekijöitä, moni asia muuttuisi.
 Maksaisiko wolttaaminen jatkossa enemmän?
 Paineita wolttaamisen hinnannousuun todennäköisesti olisi.
 Nykymallissa Wolt maksaa läheteille toteutuneista kuljetuksista, eikä työn tehokkuudella ole yhtiölle merkitystä. Jos Wolt alkaisi maksaa läheteille tuntipalkkaa, se johtaisi yhtiön mukaan työn valvonnan aloittamiseen ja tehokkuustavoitteiden asettamiseen.
 Nykyisellään lähetit voivat tehdä omasta aloitteestaan tunnin siellä ja toisen täällä. Työsuhteessa tämä ei olisi mahdollista, vaan työtä tehtäisiin vuoroissa. Jos Woltia edellytettäisiin jatkossa tarjoamaan esimerkiksi neljän tai kahdeksan tunnin työvuoroja, yritys maksaisi läheteille myös ajasta, jolloin kuljetuksilla ei ole niin paljoa kysyntää.
 Millainen työaika läheteillä olisi työsuhteessa?
 Kaikki mallit nollatuntisopimuksen ja kahdeksan tunnin päivittäisen työajan välillä olisivat mahdollisia.
 Tällä hetkellä Woltin läheteillä ei ole työaikaa, työajanseurantaa tai työvuorolistoja.
 Työsuhteessa työaika voisi olla säännöllinen, liukuva tai vaihteleva. Vaikka läheteillä olisi työaika, palkka voisi silti perustua ainakin osin suoritteisiin eikä pelkästään työtunteihin.
 Paljonko lähetti tienaisi työsuhteessa?
 Työsuhteisen lähetin palkka voisi asettua esimerkiksi lehdenjakajan palkan tasolle, joka on vähintään 9,20 euroa.
 Tällä hetkellä lähetillä ei ole tuntipalkkaa, vaan Wolt maksaa palkkion tehtyjen kuljetusten perusteella. Lähettien tuntiansiot vaihtelevat sen mukaan, kuinka paljon kuljetuksia he ehtivät tehdä.
 Keväällä 2021 lähetit laskuttivat keskimäärin 15,5 euroa yritystuloa tunnilta, kun he kuljettivat tai odottivat toimeksiantoja. Lähetti laskuttaa lisäksi arvonlisäveron. Tästä tulosta hän tilittää verot ja niin sanotut sivukulut eli esimerkiksi yrittäjän eläkemaksun ja mahdollisen työttömyysvakuutusmaksun.
 Nykymallissa lähetti maksaa itse myös kulkuvälineensä sekä puhelimensa käytön.
 Woltin mukaan nykyinen korvaus on yli 50 prosenttia korkeampi kuin palkka olisi työsuhteessa.
 Mykkänen arvioi, että todennäköisesti työsuhteessa läheteille maksettaisiin jonkinlaista tuntipalkan ja suoritepalkan yhdistelmää. Keskimääräisen käteen jäävän osuuden eron hän ei välttämättä usko olevan suuri yrittäjämalliin verrattuna.
 Työsuhteessa työnantaja huolehtisi verojen ennakonpidätyksen ja eläke- sekä työttömyysvakuutusmaksun.
 Voisiko lähetti jatkossa lomailla?
 Työsuhteisella lähetillä olisi oikeus lomaan tai vapaaseen.
 Woltin lähetit ovat yrittäjänä itse vastuussa lomistaan.
 Työsuhteessa lähetille kertyisi palkallista vuosilomaa, jos hän on töissä vähintään 14 päivää tai 35 tuntia kuukaudessa. Jos työaika jää rajan alle, työntekijälle kertyisi joka tapauksessa vapaata, jonka ajalta saa lomakorvausta.
 Saisiko lähetti palkkaa sairastuessaan?
 Wolt maksaisi työsuhteiselle lähetille sairasajan palkan.
 Woltin lähetit voivat nykytilanteessa hakea yrittäjän eläkevakuutukseen perustuvaa sairauspäivärahaa, jota maksetaan päivän omavastuun jälkeen Kuitenkin vain noin joka toinen lähetti kuuluu Suomessa yrittäjäeläkkeen piiriin puhtaasti Wolt-tulojensa osalta.
 Kuka maksaisi lähetin polkupyörän ja puhelimen?
 Työsuhteessa Wolt tarjoaisi työvälineet tai maksaisi lähetille omien välineiden käytöstä.
 Nykymallissa Wolt tarjoaa lähetille panttia vastaan lämpölaukun ja vapaaehtoisesti käytettäviä työvaattaita. Lähetti maksaa muut työvälineensä ja niiden ylläpidon itse.
 Työsuhteessa työnantajan tulisi lähtökohtaisesti korvata lähetille omien työvälineiden käyttö tai tarjota välttämättömät työvälineet kuten auto tai polkupyörä ja matkapuhelin.
 Kuka vastaisi lähetin työturvallisuudesta?
 Työsuhteessa työnantajan tulisi vastata työntekijöiden turvallisuudesta.
 Wolt tarjoaa läheteille tapaturmavakuutuksen. Autoläheteiltä edellytetään liikennevakuutusta. Yrittäjänä lähetti vastaa työtuvallisuudestaan itse.
 Työsuhteessa työnantajalla on lakisääteinen velvollisuus huolehtia työturvallisuudesta ja vakuutuksista.
 Voit keskustella jutusta 3.11. klo 23:een saakka.
 Lue myös:
 Woltin ruokalähetit ovat työsuhteessa, katsoo aluehallintovirasto – Wolt valittaa päätöksestä hallinto-oikeuteen
 Wolt ei aio noudattaa aluehallintoviraston mahdollista kehotusta kohdella ruokalähettejä työntekijöinä – yritys on tarvittaessa valmis viemään asian oikeuteen asti
 Hallinto-oikeus arvioi ruokalähetin olevan yrittäjä – Wolt pitää yksittäispäätöstä merkittävänä, SAK:n juristi ei

Wolttaaminen voi kallistua – jos ruokakuskeista tulee työntekijöitä, tätä se tarkoittaa palkan, lomien ja työajan kannalta


Summary: Lapuan hiippakunnan piispan ei selvinnyt ensimmäisellä äänestyskierroksella. Valita siirtyi toiseen äänestykseen.

Lapuan hiippakunnan piispan valinta siirtyy toiselle kierrokselle, kun kukaan neljästä ehdokkaasta ei saanut yli puolta äänistä. Ensimmäisellä kierroksella eniten ääniä saivat hiippakuntadekaani  Terhi Kaira  ja tuomiorovasti  Matti Salomäki.  Piispanvaalin toinen kierros järjestetään tämän kuun 23. päivä.
 Äänestysprosentit vaalissa oli 88,4 %
 Alustava vaalitulos ensimmäisellä kierroksella on:
 lääninrovasti  Jouko Ala-Prinkkilä  120
 hiippakuntadekaani  Terhi Kaira  303
 tuomiorovasti  Matti Salomäki  259
 rovasti  Jukka Jämsén  164
 Piispanvaalissa on noin 950 äänioikeutettua, joista puolet on pappeja ja puolet maallikkovalitsijoita. Lapuan hiippakunnan seurakunnat ovat valinneet vaalia varten 452 maallikkovalitsijaa.
 Lisäksi äänioikeutettuja ovat kaikki hiippakunnan papit ja virassa olevat lehtorit, hiippakunnasta valitut seitsemän kirkolliskokousedustajaa, hiippakuntavaltuuston 14 maallikkojäsentä, hiippakunnasta valittu kirkkohallituksen täysistunnon maallikkojäsen, tuomiokapitulin maallikkojäsen sekä lakimiesasessori.
 Uuden piispan on määrä aloittaa virassaan 1. helmikuuta 2022. Arkkipiispa  Tapio Luoma  vihkii hänet piispan virkaan Lapuan tuomiokirkossa sunnuntaina 6. helmikuuta.
 Nykyinen piispa  Simo Peura  jää eläkkeelle. Hänet valittiin  Lapuan hiippakunnan neljänneksi piispaksi vuonna 2004 . Simo Peuran edeltäjät ovat piispat  Jorma Laulaja ,  Yrjö Sariola  ja  Eero Lehtinen .
 Piispan valitsevat liki tuhat äänioikeutettua kolmessa maakunnassa. Äänioikeutettuja ovat kaikki hiippakunnan papit ja lehtorit sekä joukko maallikkovalitsijoita.
 Lue myös :  Lapuan hiippakunta saa kaitsijan neljän erilaisen ehdokkaan joukosta - tällaisia he ovat arvomaailmaltaan
 Artikkeli päivittyy

Lapuan hiippakunnan uusi piispa on joko Terhi Kaira tai Matti Salomäki – toinen valintakierros on kolmen viikon kuluttua


Summary: Terveysoikeuden professorin Lasse Lehtosen mielestä koronapassi pitäisi ottaa laajempaan käyttöön välittömästi. Julkisoikeuden professorin Tomi Voutilaisen mukaan nykyinen laki ei tätä sallisi.

Koronapassia näyttämällä pääsee Suomessa tällä hetkellä ravintolaan, jonka aukioloa ja anniskelua passittomille on rajoitettu. Muualla passia ei tarvita.
 Eri Euroopan maissa passi on huomattavasti laajemmassa käytössä.
 Suomessakin olisi halua käyttää passia paljon laajemminkin, ja sosiaali- ja terveysministeriö (STM)  arvioi  parhaillaan mahdollisuuksia laajentaa koronapassin käyttöä.
 Myös nykyinen passin käyttötapa jakaa oikeusoppineita.
 HUSin diagnostiikkajohtajan, terveysoikeuden professori  Lasse Lehtosen  mielestä koronapassin voisi ottaa laajempaan käyttöön jo nyt, vaikka alueellisia rajoituksia ei olisi voimassa.
 – Minusta se olisi mahdollista. Meillä henkilötietojen käsittelyä on säädelty Euroopan laajuisessa lainsäädännössä, joka mahdollistaa tämäntyyppisen tietojenkäsittelyn. Olemme keskellä yleisvaarallisen tartuntataudin aiheuttamaa pandemiaa, joten on aika vaikeaa väittää, etteikö terveysturvallisuutta takaavien tietojen kysyminen olisi perusteltua, Lehtonen sanoo.
 HUSin diagnostiikkajohtaja Lasse Lehtonen ei usko, että koronapassin laajentaminen jo tällä hetkellä olisi rokottamattomia kohtaan syrjivää. mohamed el Bouari / Yle
 Toinen professori täysin eri linjoilla
 Julkisoikeuden professori  Tomi Voutilainen  Itä-Suomen yliopistosta on Lehtosen kanssa tyystin eri mieltä. Hänen näkemyksensä mukaan nykyinen tartuntatautilaki on tältä osin yksiselitteinen: koronapassia ei voi vaatia, jos alueella ei ole voimassa rajoituksia.
 – Lainsäädäntö on kirjoitettu täsmällisesti ja tarkkarajaisesti, ja siinä täytyy pysyä. Ensin pitää olla rajoituksia, joista voi poiketa vaatimalla passia. Jos ei ole rajoituksia, myöskään passia ei voi vaatia, Voutilainen toteaa.
 Koronapassin käytön laajentaminen vaatisi siis Voutilaisen mielestä tarkennuksia tartuntatautilakiin.
 Lasse Lehtonen pitäisi nimenomaan järkevänä, että tautitilanne pidettäisiin kaikin keinoin kurissa niillä alueilla, joissa korona ei tällä hetkellä riehu.
 – Koronapassi tarjoaa yhden keinon varmistaa asia. Mielestäni juuri niillä alueilla on perusteltua vahtia, että väestön rokotussuoja on kunnossa.
 Syrjintäkysymys askarruttaa tapahtuma-alaa
 Koronapassi on nyt käytössä vain ravintoloissa, koska niissä on yhä rajoituksia voimassa. Passi on tarkoitettu rajoitusten vaihtoehdoksi eli sitä edellyttämällä esimerkiksi yökerhot ovat voineet pitää ovensa auki myöhään.
 Tapahtuma-alalla  olisi halukkuutta koronapassin käyttöön myös silloin, kun viranomaisten asettamia rajoituksia ei ole voimassa.
 Tapahtumateollisuus ry:n johtajan  Maria Sahlstedtin  mukaan järjestäjät voivat asettaa lipun myynnille normaalitilanteessakin ehtoja, ja koronapassia voi vaatia.
 Varmuus siitä, onko se syrjintää, tulisi kuitenkin vasta kun mahdollinen oikeusprosessi olisi käyty loppuun asti, jos asiakas veisi asian oikeuteen. Hänen mukaansa tilanne on oikeudellisesti epäselvä.
 – Varmuutta meillä ei tästä ole, ja siksi olemme vaatineet, että lainsäätäjä takaisi selkänojan, Sahlstedt sanoo.
 Tapahtumateollisuus ry:n johtaja Maria Sahlstedt toivoo selkeää linjausta, voisivatko tapahtumajärjestäjät vaatia koronapassia ilman alueellisia rajoituksia. Jukka Salminen
 HUSin diagnostiikkajohtaja, terveysoikeuden professori Lasse Lehtonen ei usko, että syrjinnän edellytykset tällaisessa tilanteessa täyttyisivät.
 – Syrjintä tarkoittaa perusteetonta asettamista erilaiseen asemaan esimerkiksi sairauden takia, mutta kun on kyse yleisvaarallisen tartuntataudin ehkäisystä, on vankat perusteet asettaa rokotetut ja rokottamattomat eri asemaan. Koronapassin avulla pystytään järjestämään terveysturvallisia tapahtumia ja kannustamaan ihmisiä rokotteen ottamiseen. Ne ovat hyväksyttäviä päämääriä.
 Julkisoikeuden professori Tomi Voutilaisen mukaan mahdollinen syrjintä koskisi käytännössä sitä pientä määrää ihmisiä, joilla ei ole terveydentilansa vuoksi mahdollisuutta ottaa koronarokotetta. Heidän suhteen asia olisi Voutilaisen mielestä järjesteltävissä.
 – Mikäli yhteiskunta mahdollistaisi heille koronatestissä käymisen valtion piikkiin, niin ei siinä silloin mitään ongelmaa olisi.
 Voutilainen lisää, että rokotteista ideologisista syistä kieltäytyvillä olisi varsin heikot perusteet vedota syrjintään.
 Julkisoikeuden professori Tomi Voutilainen näkee, että lainsäädäntöä pitää tarkentaa ennen kuin koronapassin laajempi käyttö on mahdollista. Silja Viitala / Yle
 STM:n lakimiehen  Mirka-Tuulia Kuoksan  mukaan voimassa oleva sääntely lähtee siitä, että koronapassi on selkeästi vaihtoehto rajoitustoimille.
 –Sen sijaan ei ole aivan selvää, voisiko toiminnanharjoittaja ottaa passin käyttöön omalla riskillään, sillä tällaisesta ei ole erillistä sääntelyä.
 Yhdenvertaisuuslaki asettaa rajat erilaiselle kohtelulle.
 – Yhdenvertaisuuslain näkökulmasta pelkkään yritystoimintaan liittyvän luottamuksen parantaminen ei näkemykseni mukaan voisi olla perusteena. Koronapassin käytölle tulisi olla perus- ja ihmisoikeuksien näkökulmasta hyväksyttävät perusteet, jollainen alueen tautitilanne mahdollisesti voisi tietyin edellytyksin olla.
 "Kannustimet puuttuvat"
 HUSin diagnostiikkajohtajan Lasse Lehtosen mielestä tapahtuma-ala voisi toimia ennalta ja tehdä itse asiaan liittyviä järjestyjä. Hän huomauttaa, että alalla ei välttämättä ole kaupallista intressiä ottaa passia käyttöön.
 – Luulen, että nyt puuttuvat kannustimet lisätä passin käyttöä, vaikka se olisi koko yhteiskunnan kannalta hyödyllistä. On hyvä muistaa, että todennäköisesti keväällä joudutaan koko kansan kattavaan uuteen rokotuskierrokseen. Jos haluamme ylläpitää rokotussuojaa, täytyy saada kannusteita, että ihmiset ottavat rokotteet.
 Voit keskustella aiheesta 3.11. klo 23:een saakka.
 Aiheesta lisää:
 Ministeri Krista Kiuru: Koronapassin käytön laajentaminen on mahdollista
 STM:n Varhila: Koronapassin käyttö jatkuu todennäköisesti vuodenvaihteen jälkeen – myös passin käytön laajentaminen arvioitavana

Voisiko koronapassin käyttöä laajentaa jo nyt? HUSin Lehtonen: "On vankat perusteet asettaa rokotetut ja rokottamattomat eri asemaan"


Summary: Talibanin mukaan räjähdysten kohteina olivat siviilit. Ainakin 19 ihmistä kuoli ja 50 haavoittui aamulla paikallista aikaa tapahtuneessa välikohtauksessa.

Afganistanin pääkaupungissa Kabulissa tapahtui tiistaina ainakin kaksi voimakasta räjähdystä lähellä Sardar Mohammad Daud Khan -sotilassairaalaa. Taliban on vahvistanut tiedot räjähdyksistä.
 Talibanin edustajan mukaan toinen räjähdyksistä tapahtui sairaalan portin tuntumassa ja toinen lähempänä sairaalaa.
 Räjähdyksiä seurasi tulitukseen viittaavia ääniä. Laukauksia vaihdettiin myös sairaalan sisällä, Talibanin edustaja ja silminnäkijä kertoivat uutistoimisto AFP:lle.
 Ainakin 19 kuoli ja 50 haavoittui
 Talibanin nimettömänä pysyttelevä terveysministeriön edustaja kertoi uutistoimisto Reutersille, että ainakin 19 kuoli ja 50 haavoittui välikohtauksessa.
 Taliban arvioi, että räjähdyksen kohteena näyttivät olleen sairaalan edessä oleskelleet siviilit, kertoo puolestaan uutistoimisto AP.
 – Kuulen yhä ampumisen ääniä sairaalassa. Luulen, hyökkääjien etenevän rakennuksessa huoneesta toiseen… niin kuin ensimmäisellä kerralla, sairaalan lääkäri kertoi AFP:lle hyökkäyksen ollessa vielä käynnissä.
 Isis-K iski aiemmin samaan sairaalaan
 Toistaiseksi mikään ryhmä ei ole ilmoittanut olevansa vastuussa hyökkäyksestä.
 Afganistanissa ja Pakistanissa toimiva Isis-järjestön haara Isis-K iski samaan sairaalaan vuonna 2017. Hyökkääjät vaihtoivat ampuma-aseet teräaseisiin, kun heiltä loppuivat ammukset. Yli 30 ihmistä kuoli.
 Afganistanissa ja Pakistanissa toimiva Isis-K on elokuun puolivälissä Afganistanin haltuunsa ottaneen Talibanin vihollinen.
 Lue myös:
 YK: Yli puolta Afganistanin väestöstä uhkaa akuutti nälänhätä – Kabulissa lastensairaalassa on pulaa kaikesta, kolme vauvaa jakaa yhden keskoskaapin  (27.10.)
 Amnesty: Maailma lupasi auttaa afganistanilaisia, mutta vastassa oli suljettuja rajoja ja laittomia käännytyksiä  (21.10.)
 Mikä on Isis-K, joka uhkaa Kabulia? USA ja Britannia varoittivat terrori-iskusta ihmismassojen ympäröimällä lentokentällä jo ennen räjähdyksiä  (26.8.)

Kabulissa kaksi räjähdystä ja tulitusta sotilassairaalan läheisyydessä – Isis-K iski samaan sairaalaan vuonna 2017


Summary: ARAn energia-avustus on osoittautunut suosituksi ja toimivaksi tavaksi pienentää vanhojen rakennusten päästöjä. Avustusrahoja on kuitenkin varattu liian vähän. Ministeri ei silti vielä lupaa lisämiljoonia.

Kiinteistöliiton neuvontainsinööri  Matts Almgren  on kuullut tänä syksynä useasti kysymyksen, johon hänellä ei ole vastausta. Voiko vielä saada avustusta?
 – Energiaremontteja suunnittelevat taloyhtiöt ovat aiheellisesti huolissaan siitä, onko enää mitään rahaa jaettavaksi, kun ne ovat valmiina päättämään remontista, sanoo Matts Almgren.
 Asumisen rahoitus ja kehittämiskeskus ARA on myöntänyt vuodesta 2020 lähtien energia-avustusta 10–50 prosenttia remonttikustannuksista, jos rakennuksen energiatehokkuus paranee riittävästi.
 Energia-avustus on ollut niin suosittu, että siihen tarkoitetut rahat ovat loppuneet kesken. Tämän vuoden rahat riittivät vain kesäkuun puoliväliin mennessä jätetyille hakemuksille.
 Loput tämä vuoden hakijat joutuvat odottelemaan, mutta jos avustuskriteerit täyttyvät, rahat kyllä maksetaan aikanaan ensi vuoden rahoista.
 Mutta nykymenolla rahat loppuvat kesken jälleen ensi vuonna. Ja koska avustusohjelma päättyy ensi vuoteen, ei ensi vuoden myöhäisille hakijoille ole jäämässä välttämättä lainkaan avustusrahoja.
 Kukaan ei osaa sanoa varmaksi milloin rahat lopullisesti loppuvat ja kuinka paljon rahaa tarvitaan lisää. Kaikki riippuu siitä, kuinka innokkaasti energiaremontteja tehdään. Avustuksia voivat hakea taloyhtiöt, henkilöt ja ARA-yhteisöt.
 Neuvontainsinöörin näppituntuma on, että remontti-into säilyy vähintään nykytasolla.
 – Arvaukseni on, että pääsiäiseen mennessä ensi vuoden rahat on käytetty, sanoo Almgren.
 Rahaa ei siis riittäisi enää niille hakijoille, jotka jättävät avustushakemuksen pääsiäisen jälkeen, vaikka hakuaikaa olisikin jäljellä vielä reilusti yli puoli vuotta.
 Jos avustusta haetaan samaan tahtiin kuin vuonna 2020, lisärahaa tarvittaisiin 20–26 miljoonaa euroa.
 Ympäristöministeri toivoo avustuksille lisävuosia
 Päätökset avustusrahoista tekee maan hallitus. Ympäristöministeri Krista Mikkonen puhuu energia-avustuksesta lämpimin sanankääntein.
 – Kyllä yhteinen ymmärrys on, että nämä ovat olleet hyviä ja haluttuja avustuksia ja niille on tarvetta jatkossakin, sanoo Mikkonen.
 Mikkosen mukaan vanhojen rakennusten energiaremontteihin on kiinnitetty entistä enemmän huomiota myös EU:ssa. Hänen mielestään energiaremonttien tekijöitä olisi syytä avustaa myös nykyisen tukikauden päättymisen, eli vuoden 2022 jälkeen.
 Siihen ministeri ei osaa ottaa kantaa, olisiko avustamisen syytä jatkua juuri nykymallilla vai jotenkin toisin.
 Mikkonen: Puuttuvat miljoonat koko hallituksen päätös
 Ympäristöministerin myötämielisyydestä huolimatta avustusta hamuavat remontoijat joutuvat tekemään suunnitelmiaan epävarmuudessa.
 Ensi vuoden varsinaiseen talousarvioon lisärahaa ei tippunut, joten toivo jää myöhemmin päätettäviin lisätalousarvioihin.
 Tahtoa on, mutta päätökset puuttuvat.
 – Tietysti tarkkailemme avustusrahan riittävyyttä ja jos näyttää että kysyntä on suurempi kuin mitä rahaa on, niin aivan varmasti sinne lisärahaa halutaan ohjata. Mutta se on toki sitten koko hallituksen päätös aina, sanoo ympäristöministeri Mikkonen.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 3. marraskuuta kello 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Puhtaampi maalämpö houkuttelee kaukolämmön kallistuessa, mutta sopiiko se juuri sinun taloyhtiöösi? Näillä nyrkkisäännöillä pääset jyvälle
 Kaukolämpölaskut nousseet pääkaupunkiseudulla 46–70% reilussa vuosikymmenessä – selvitimme, kannattaako nyt vaihtaa maalämpöön
 Aurinkopaneelien halpeneminen jatkuikin, mutta hintaerot ovat hurjat avaimet käteen -paketeissa – keräsimme vinkit tarjousviidakkoon

Energiaremontteihin voi saada merkittävän tuen, mutta avustusrahat loppuivat jo kuukausia sitten – jääkö osa taloyhtiöistä nuolemaan näppejään?


Summary: Hallitus jättää torstaina esityksen veronkorotuksen "määräämättä jättämisestä" tai "kohtuullistamisesta".  Osakesäästötilejä on jo reilusti yli 200 000 suomalaisella.

Syyskuussa Helsingin Sanomat kirjoitti seinäjokelaisesta opiskelijasta, joka oli saamassa yli kymmenen tuhannen euron veronkorotuksen siitä, että hän oli avannut  vahingossa kaksi osakesäästötiliä .
 Lain mukaan osakesäästötilejä saa olla vain yksi. On kuitenkin helppo unohtaa, että sijoitustili on jo kertaalleen avattu, jos sattuu olemaan useamman finanssitalon asiakas.
 – En tajunnut silloin osakkeista oikeastaan mitään. Ajattelin silloin virheellisesti, että Nordnet liittyy Nordeaan ja Nordnet on Nordean sijoittamisen sivusto, opiskelija kertoi Helsingin Sanomille.
 Osakesäästötilit otettiin käyttöön vuoden 2020 alussa. Tätä nykyä niitä on jo reilusti yli 200 000 suomalaisella. Moni ei kuitenkaan ole aivan varma, onko avannut sijoituksiaan varten perinteisen arvo-osuustilin vai osakesäästötilin.
 Pankeillakaan ei ole ollut yhteistä rekisteriä, josta ne voisivat tarkistaa, onko osakesäästötiliä avaavalla henkilöllä sellainen jo ennestään.
 Virhe oli hyvin inhimillinen, mutta rangaistus kova. Veronkorotus oli kymmenen euroa tiliä kohden joka päivä. Tällä tavoin reilussa vuodessa kasvoi HS:n artikkelissa mainittu yli kymmenen tuhannen euron summa.
 Helpotusta luvassa
 Moni muu teki saman virheen. Verohallinnon mukaan kaksin kappalein otetuista osakesäästötileistä määrättiin viime vuonna veronkorotuksia noin kahdelle sadalle ihmiselle.
 Johtava veroasiantuntija  Raili Knuutinen  kertoo Ylelle sähköpostitse, että osakesäästötilin veronkorotuksesta on tullut joitakin kymmeniä vapautushakemuksia marraskuun alkuun mennessä.
 Tapauksia ei ole vielä ratkaistu.
 Asiaan on tulossa selvyys tällä viikolla. Hallituksen on torstaina määrä antaa  aiheesta lakiesitys .
 Verotusmenettelysta annettuun lakiin lisätään säännöksiä, jotka koskevat osakesäästötileihin liittyvän veronkorotuksen "määräämättä jättämistä" ja "kohtuullistamista".
 Tarkempaa tietoa esityksen sisällöstä ei vielä ole. Valtiovarainministeriön erityisasiantuntija  Antti Sinkmanin  mukaan tämä johtuu siitä, että lakimuutos ei ole asian kiireellisyydestä johtuen käynyt lausuntokierroksella.
 – Yleistasolla voi todeta, että ihmisille on määrätty näitä suuria veronkorotuksia ja ne on myös maksuunpantu. Tälle ongelmalle haetaan nyt ratkaisua.
 Lakimuutos on tarkoitus käsitellä eduskunnassa ja saada voimaan vielä tämän vuoden puolella.
 Osakesäästötilit ovat olleet Suomessa erittäin suosittuja, ja niitä on avattu paljon enemmän kuin lakia valmistellessa arvioitiin.
 Lue myös:
 Nuorten sijoittamisbuumi on kovempi kuin ehkä koskaan ennen – professori kiittää somea: "Säästäminen ja sijoittaminen on yhteiskunnallisesti hyväksyttävää"
 Ministeriö: Jättimätkyt tuottavaa lakia osakesäästötilistä saatetaan joutua muuttamaan – lain valmistelija yllättyi ihmisten tietämättömyydestä
 Suomessa on nyt osakesijoittajia enemmän kuin koskaan – moni on tienannut pörssien koronahuumassa, mutta vaara ylihintaisista osakkeista kasvaa

Kahden osakesäästötilin avaajia rankaistiin kohtuuttomasti – torstaina on luvassa lakimuutos, joka tuo helpotuksen


Kilpailu- ja kuluttajavirasto (KKV) ottaa jatkokäsittelyyn terveyspalveluyhtiö Pihlajalinnan suunnitelmat ostaa Pohjola Sairaalan. Pihlajalinna kertoi heinäkuussa  aikovansa ostaa Pohjola Sairaalan koko osakekannan  Pohjola Vakuutukselta.
 Virallinen yrityskauppailmoitus annettiin syyskuun lopulla. KKV päätti tiistaina päätöksen aloittaa asiassa toisen vaiheen käsittelyn.
 Pihlajalinna arvioi nyt, että kauppa voi toteutua aikaisintaan tämän vuoden lopussa tai ensi vuoden ensimmäisellä neljänneksellä.
 Pohjola Sairaala on tuki- ja liikuntaelinsairauksien ja -tapaturmien hoitoon erikoistunut sairaalaketju, joka toimii viidellä yliopistosairaalapaikkakunnalla. Sen palveluksessa työskenteli viime vuonna noin 270 työntekijää.
 KKV torppasi viime vuonna Mehiläisen aikeet ostaa Pihlajalinna , koska arvioi, että se vähentäisi merkittävästi kilpailua terveyspalveluiden markkinoilla.
 Lue lisää:
 Pohjola Vakuutus luopuu sairaalatoiminnastaan
 Pohjoismaiden suurin terveysjätti jää syntymättä: Pihlajalinna ja Mehiläinen eivät neuvottele enää yhdistymisestä

KKV ottaa Pohjola Sairaalan myynnin Pihlajalinnalle jatkosyyniin


Sivullinen mies sai hengenvaaralliset vammat Suonenjoella vajaa vuosi sitten, kun metsästäjä luuli uhria kauriiksi. Ampumaetäisyys oli noin 135 metriä.
 Mies sai osuman vatsaan. Tilanne aiheutti vaaraa myös uhrin seurassa olleelle miehelle ja kahdelle koiralle.
 Pohjois-Savon käräjäoikeus katsoo metsästäjän syyllistyneen metsästysrikokseen ja törkeään vahingontuottamukseen.
 Oikeus langetti vuonna 1982 syntyneelle suonenjokelaismetsästäjälle 90 päiväsakkoa, josta kertyy maksettavaa yhteensä 1800 euroa. Lisäksi maksettavaksi tulee korvauksia sekä uhrille että uhrin seurassa olleelle miehelle. Näistä kertyy yhteensä lähes 40 000 euroa.
 Metsästäjän ase tuomitaan valtiolle menetetyksi ja hänet asetetaan metsästyskieltoon 2.5.2023 saakka.
 Syytetty on oikeudessa myöntänyt virheellisen menettelyn, mutta todennut toimineensa niin huolellisesti kuin on kyennyt.
 Syyttäjä vaati suonenjokelaismiehelle ehdollista vankeutta tai vaihtoehtoisesti tuntuvaa sakkorangaistusta. Lisäksi syyttäjä vaati metsästäjälle vähintään yhden vuoden metsästyskieltoa sekä onnettomuuskivääriä valtiolle.
 Tuomio ei ole lainvoimainen.
 Lue myös:
 Suonenjoen metsästysonnettomuudesta vaaditaan oikeudessa tuntuvaa rangaistusta: metsästäjä ampui sivullista miestä vatsaan viime joulukuussa
 Metsästäjäliitto pohtii, mitä loppuvuoden tragedioista voisi oppia – esittää ampumaharjoittelua pakolliseksi metsästäjätutkintoon
 Poliisi selvittänyt metsästysonnettomuuden valaistusolosuhteita Suonenjoella – tapaus etenee syyteharkintaan

Metsästäjä luuli ampuneensa kaurista, mutta osui ulkoilijaan – oikeus langetti sakkotuomion metsästysrikoksesta ja törkeästä vammantuottamuksesta


Pirkanmaan koronaviruksen ilmaantuvuus on jäänyt korkeahkolle tasolle. Pirkanmaan alueellinen pandemiatyöryhmä arvioi, että rokottamattomilla aikuisilla on nyt Pirkanmaalla merkittävä vaara saada koronatartunta ja sairastua vakavasti.
 – Jos koronatilanne Pirkanmaalla säilyy nykyisellään, alueellinen pandemiaohjausryhmä arvioi ensi viikolla uusien suositusten ja kokoontumisrajoitusten tarvetta sekä ravintolarajoitusten käyttöön oton ehdottamista valtioneuvostolle Pirkanmaan sairaanhoitopiirin alueella, Pirkanmaan sairaanhoitopiiri kertoo tiedotteessa.
 Koronan ilmaantuvuus on Pirkanmaalla nyt 118 tartuntaa 100 000 asukasta kohden kuluneiden kahden viikon ajalta. Positiivisten testien osuus Fimlabissa tehdyistä testeistä viikon ajalta oli 8,3 prosenttia. Tampereen Viinikanlahden jätevesinäytteiden virusmäärä oli niin ikään nousussa.
 Viime viikolla todettiin 345 uutta koronatartuntaa. Määrä on noussut edellisviikosta, jolloin Pirkanmaalla todettiin 297 tartuntaa. Tartunnan lähde selvisi varmuudella 53 prosentissa tapauksista. Eniten tartuntoja oli 20–39-vuotiailla, jotka olivat tartunnan saadessaan rokottamattomia.
 Koronan takia erikoissairaanhoitoa tarvitsevien potilaiden määrä on Pirkanmaalla kuluvan viikon alkaessa ennallaan, mutta perusterveydenhuollon vuodeosastohoidon tarve on noussut. Pirkanmaalla on nyt yhteensä 19 potilasta vuodeosastohoidossa.
 Rokotuskattavuus vielä alle 80 prosenttia
 Pirkanmaan alueellinen pandemiatyöryhmä kannustaa hankkimaan koronavirusrokotteet ja noudattamaan voimassa olevia kasvomaskisuosituksia.
 Uusia ensimmäisiä koronarokotuksia otettiin viime viikolla Pirkanmaalla noin 1 800, eli nousua edellisviikkoon verrattuna on tullut 0,4 prosenttia. Ensimmäisen rokotuksen on saanut nyt 86 prosenttia yli 12-vuotiaista pirkanmaalaisista. Molemmat rokotukset on saanut 78 prosenttia yli 12-vuotiaista.
 Pirkanmaan pandemiaryhmä pitää yleisen maskisuosituksen ennallaan.
 – Sosiaali- ja terveydenhuollon yksiköissä ja kotihoidossa henkilökunnan kirurgisen suu-nenäsuojan käytöstä ei voida toistaiseksi luopua. Kasvomaskia suositellaan käytettäväksi vierailtaessa sosiaali- ja terveydenhuollon yksiköissä. Myös potilaiden suositellaan käyttävän kasvomaskia mahdollisuuksien mukaan.
 Lue myös :
 Pirkanmaan kouluissa luovutaan maskeista, kun kaikilla ollut mahdollisuus kahteen rokotteeseen – tartunnat pääosin perheeltä

Sairaanhoitopiiri: rokottamattomalla merkittävä koronataudin vaara Pirkanmaalla – ravintolarajoituksia saattaa olla tulossa


Summary: Rokottamattomia painostetaan, pilkataan ja syyllistetään. Onko se paras tapa nostaa rokotuskattavuutta, kysyy Marja Sannikka videoblogissaan.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja tekee joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki blogit voit lukea täältä
 Keskustelu koronarokotuksista on tällä hetkellä paikoin rokottamattomia painostavaa, pilkkaavaa tai syyllistävää. Sosiaalisesta mediasta voi lukea painokelvotonta tekstiä siitä, mihin rokottamattomien pitäisi painua, mutta keskustelua käydään tiukkaan sävyyn myös lehtien palstoilla.
 Helsingin piispa  on kutsunut rokottamattomia moraalittomiksi,  lääkintöneuvos  on puhunut omien sairaalakulujen maksamisesta ja  yhteiskunnallinen vaikuttaja  hoitaisi tiukan paikan tullen ensin rokotetut, vasta sitten rokottamattomat. Myös moni päättäjä lähettää selvän viestin rokottamattomille.
 – Minun on ainakin hyvin vaikea ymmärtää ihmisiä, jotka suhtautuvat näihin rokotteisiin kriittisesti, pääministeri  Sanna Marin  on todennut.
 Mutta onko rokottamattomien painostaminen hyvä ajatus? Nouseeko rokotuskattavuus syyllistämällä?
 Tampereen yliopiston  sosiaalipsykologian professori Nelli Hankonen  pelkää rokottamattomien suomimisen jopa lisäävän rokotevastaisuutta. Myös  sosiaalietiikan professori Jaana Hallamaan  mukaan “leimaaminen, painostaminen ja ihmisten ajattelukyvyn epäileminen eivät ole tehokkaita keinoja tuottaa toivottua toimintaa”.
 Katso videolta lisää rokottamattomuudesta ja tule kertomaan ajatuksesi siitä, miten rokottamattomuudesta tulisi keskustella. Entä pitääkö rokotteiden mielestäsi jatkossakin olla vapaaehtoisia? Olen mukana keskustelussa kello 21:een saakka.
 Kirjoittaja on politiikasta ja yhteiskunnasta kiinnostunut toimittaja, jonka mielestä totuutta täytyy katsoa silmiin, jotta maailmaa voi muuttaa paremmaksi.
 Lisää aiheesta Marja Sannikka -ohjelmassa Yle Areenassa perjantaina 5.11.2021 klo 18 ja TV1:llä klo 20.

Marja Sannikka: Rokotusten ottaminen on vapaaehtoista


Summary: Intiassa hindujen diwali-juhlan alla useat yritykset ovat vetäneet pois mainoksia, joita muun muassa valtapuolue BJP:n kansanedustajat ovat kritisoineet. Uskonnollinen suvaitsemattomuus on kasvanut Intiassa viime vuosina, kriitikot arvioivat.

Intian suurimman juhlan, diwalin alla useat suuret yritykset ovat vetäneet pois mainoksiaan kasvaneen paineen alla.
 Esimerkiksi vaatteiden ja huonekalujen jälleenmyyjä Fabindian kohdalla syynä on ollut urdunkielisen ilmaisun käyttö mainoksessa. Urdu on yksi Intian virallisista kielistä, mutta se mielletään maassa ennen kaikkea "muslimien kieleksi", kertoo uutistoimisto AFP.
 Lisäksi yrityksen mainoksia on kritisoitu siitä, että mainoksessa esiintyvällä naisella ei ole otsassaan punaista bindi-merkkiä.
 Sekä maata hallitsevan Intian kansanpuolueen BJP:n kansanedustajat että hinduoikeisto ovat kokeneet mainokset loukkaavina.  The Guardianin mukaan  ryhmät ovat perustelleet tuohtumustaan sillä, että urdun käyttö katsotaan "kulttuurisesti epäsopivana". Heidän mielestään urdunkielisiä ilmauksia ei tulisi käyttää hindujen juhlien yhteydessä.
 Viime viikkoina mainosjupakka on kärjistynyt erityisesti sosiaalisessa mediassa.
 Esimerkiksi pääministeri Modin BJP-puolueen kansanedustaja  Tejasvi Surya  vaati Twitterissä ihmisiä boikotoimaan yritystä urdun kieltä käyttänyttä Fabindia-yritystä, kertoo The Guardian.
 Intiassa asuu miltei 200 miljoonaa muslimia. Urdu on myös yksi Pakistanin virallisista kielistä. Maiden välejä on kiristänyt viime vuosina muun muassa kysymys Kashmirin alueesta.
 Kriitikot: Tilanne kärjistynyt Modin kaudella
 Hinduryhmät pitävät epäsopivina urdun kieltä käyttävien mainosten ohella myös muita hindujuhlien alla julkaistuja mainoksia.
 Niihin kuuluu esimerkiksi mainos, jossa naispariskunta viettää hindujen Karwa Chauth -juhlaa. Juhlan aikaan naimisissa olevat hindunaiset rukoilevat ja paastoavat, jotta heidän aviomiehensä eläisivät pitkään.
 Kriitikoiden mukaan uskonnollinen suvaitsemattomuus on kasvanut sen jälkeen, kun pääministeri  Narendra Modi  nousi Intian johtoon vuonna 2014. Modin BJP-puolue on nostanut maan uskonryhmää hinduja yhä tärkeämpään asemaan.
 Käytännössä suvaitsemattomuus näkyy esimerkiksi hyökkäyksinä niin sosiaalisessa mediassa kuin fyysisesti vähemmistöjä kohtaan, kriitikot kertovat. Modin hallinto on puolestaan kiistänyt syytökset.
 Lue myös:
 Tutkimus: Ilmansaasteet leikkaavat jopa vajaat kymmenen vuotta satojen miljoonien intialaisten odotetusta eliniästä  (1.9.)
 Intia kiristää otettaan sosiaalisesta mediasta – maailman suurin demokratia varoittaa Twitteriä “tahattomista seurauksista”  (11.6.)
 Tiktok nosti Intiassa köyhiä kuuluisuuteen tavalla, jota keskiluokka kavahti – Sitten Intia pani kiinalaissovelluksen kiinni  (20.9.20)

Intiassa yritykset vetävät pois "sopimattomia" mainoksia – taustalla kasvava paine hinduryhmien suunnalta


SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Lindtman  suhtautuu myönteisesti ajatukseen, jonka mukaan koronarokote lisättäisiin hoitajilta vaadittavien rokotteiden listalle.
 – Pakko on huono termi ja työkalu, mutta näen niin että potilaan pitää voida luottaa siihen, että hoito on turvallista. Siihen liittyy se, että myöskään henkilökunnan kautta ei tartu sellaisia tauteja, jotka voivat vaarantaa turvallisuuden, Lindtman sanoi tiistaina  Ylen aamussa .
 Hoitajien mahdollinen pakkorokottaminen on noussut keskusteluun, koska osa terveydenhuollon henkilökunnasta on yhä ilman pandemiarokotetta.
 Tartuntatautilaki ei velvoita hoitohenkilökuntaa suojautumaan koronalta rokotteella. Näin siitä huolimatta, että esimerkiksi influenssarokote on herkästi sairastuvien kanssa työskenteleville hoitajille pakollinen
 Sosiaali-, terveys- ja kasvatusalan ammattijärjestö Tehy  ilmoitti maanantaina  kannattavansa sitä, että koronarokotteen lisääminen tartuntatautilakiin selvitetään.
 Sosiaali- ja terveysministeriö selvittää, voidaanko esimerkiksi ikääntyneiden kanssa työskenteleviltä hoitajilta edellyttää koronarokotteita. Kansliapäällikkö  Kirsi Varhila   sanoi maanantaina A-studiossa , että koronarokotteista voitaisiin tehdä pakollisia joko tartuntatautilakia muuttamalla tai koronapassin avulla. Selvitykset valmistuvat ensi vuoden puolella.
 Kokoomuksen Valtonen: Rokottamaton hoitaja toisiin tehtäviin?
 Kokoomuksen varapuheenjohtaja  Elina Valtonen  sanoi, että kokoomus ei suoralta kädeltä kannata rokotepakkoa.
 Valtosen mukaan puolue kuitenkin haluaa, että erityisesti riskiryhmäläisten kanssa tekemisissä oleva hoitohenkilökunta olisi mahdollisimman kattavasti rokotettu.
 – Työnantajalla pitäisi olla mahdollisuus vaikkapa arvioida, että siirtääkö henkilöitä toisiin hoitotehtäviin, jos rokotetta ei ole, Lepomäki totesi.
 Myös kansanedustaja  Matti Vanhanen  (kesk.) suhtautui kriittisesti hoitajien pakkorokottamiseen. Vanhasen mukaan pitäisi löytää ensin muita keinoja, joilla turvataan potilaiden turvallisuus.
 Lue lisää:
 Kirsi Varhila: Hoitajien velvoittamista koronarokotuksiin selvitetään

SDP:n Lindtmanilta vihreää valoa hoitajien velvoittamiselle koronarokotuksiin: "Potilaan pitää voida luottaa siihen, että hoito on turvallista"


Summary: Myös itänaapurin vaikea koronatilanne on tukijan mukaan lisännyt jännitteitä venäläistaustaisten ja suomalaisten välillä.

26-vuotias  Alexandra Myagkova  ja 18-vuotias  Gleb Shumaev  haluavat rakentaa elämänsä Suomeen. Myagkova muutti Moskovasta Joensuuhun vasta runsaat kolme kuukautta sitten, mutta on silti varma päätöksestään.
 – Opiskelen leipuri-kondiittoriksi ja haluan löytää täältä töitä. Ei ole koti-ikävä, Myagkova vakuuttaa.
 Shumaev on asunut Suomessa jo vuosia. Vanhemmat muuttivat Petroskoista Itä-Suomeen, kun Shumaev oli 5-vuotias. Hänelle Suomi tarkoittaa turvaa ja vapautta.
 – Suomi tukee kansalaisiaan, ja mitä nyt näin 18-vuotiaana voin politiikasta sanoa, niin koen, että tämä maa sopii minulle.
 Vaikka nuorten taustat ovat hyvin erilaiset, molemmat ovat saaneet kokea, ettei suomalaiseen yhteiskuntaan sopeutuminen ole aivan mutkatonta.
 Kielimuuri ja ennakkoluulot hidastavat kotoutumista
 Gleb Shumaev on käynyt suomalaisen peruskoulun ja opiskelee lukiossa. Hän puhuu sujuvaa suomea ja tuntee jo hyvin yhteiskuntaa. Siitä huolimatta hän kokee olonsa usein ulkopuoliseksi.
 – Tuntuu siltä, että kun ihmiset kuulevat nimen Gleb, he ajattelevat heti, että tälle ihmiselle jutteleminen on vaikeampaa kuin suomalaiselle.
 Alexandra Myagkova opiskeli Moskovassa asuessaan suomen kieltä. Puhuminen jännittää, mutta arkisista tilanteista Myagkova selviytyy jo suomeksi.
 – Minä yritän puhua, puhua ja puhua. Minusta on tärkeää osata hyvin suomea, Myagkova selittää.
 Viranomaisten kanssa asioidessa kielimuuri on yhä korkea. Kanssakäymistä ei helpota se, että suomalainen yhteiskunta poikkeaa monin tavoin venäläisestä.
 Alexandra Myagkova muutti Moskovasta Joensuuhun noin kolme kuukautta sitten. Nyt hän opettelee kieltä ja suomalaisten viranomaisten kanssa asioimista. Ari Haimakainen / Yle
 Venäläistaustaiset ovat suurin ulkomaalaisvähemmistö
 Suomessa asui Tilastokeskuksen mukaan viime vuoden lopussa yli 90 000 ihmistä, joiden juuret ovat Venäjällä tai Neuvostoliitossa.
 Vaikka venäläistaustaisia on enemmän kuin Porissa asukkaita, jäävät he helposti yhteiskunnan laidalle. Tutkimusten mukaan etenkin työelämässä venäläistaustaiset ovat yhä kakkosluokkaa.
 Helsingin yliopistossa pari vuotta sitten tarkastetussa väitöksestä käy ilmi, että pelkkä venäjänkielinen sukunimi vaikeuttaa työhaastatteluun pääsemistä.
 Korona-aikana ennakkoluulot ovat voimistuneet
 Itä-Suomen yliopiston Venäjä- ja rajatutkimuksen professori  Olga Davydova-Minguet  on tutkinut lähes parikymmentä vuotta muuttoliikettä, rajaa ja mediaa itärajan molemmin puolin. Hän näkee useita syitä siihen, miksi jännitteet suomalaisten ja maassa asuvien venäjänkielisten välillä ovat lisääntyneet.
 Tuorein epäluuloa lisännyt tekijä on koronapandemia.
 Ennen epidemiaa liikenne itärajalla oli vilkasta molempiin suuntiin, mutta nyt rajan ylittämiseen tarvitaan pätevä syy ja negatiivinen koronatesti. Tartuntamäärät ovat olleet Venäjällä korkeita, minkä vuoksi jokainen rajanylittäjä on ollut helppo leimata taudinkantajaksi.
 Olga Davydova-Minguet tutkii muuttoliikettä ja kansallista muistia itärajan molemmin puolin. Kuva on vuodelta 2016, jolloin hänet valittiin vuoden tieteentekijäksi Suomessa. Heikki Haapalainen / Yle
 Sota-ajan taakkaa kannetaan edelleen
 Toiseksi sekä Suomessa että Venäjällä kansakunnan identiteettiä rakennetaan sotamuistojen kautta. Suomen itsenäisyyspäivää juhlitaan edelleen muistelemalla suomalaisia sotasankareita ja sodan uhreja. Samalla uusinnetaan mielikuvaa venäläisistä vihollisina.
 Vastaava puhetapa on yleistynyt viime vuosina myös itärajan toisella puolella.
 – Etenkin Karjalan tasavallassa nostetaan nyt esiin jatkosodan aikaista suomalaisten miehitystä ja keskitysleirejä, Olga Davydova-Minguet huomauttaa.
 Norsulauma posliinikaupassa
 Olga Davydova-Minguet näkee, että venäjänkieliset elävät Suomessa kahden kilpailevan maailmankuvan puristuksessa. He seuraavat venäjänkielistä mediaa ja sosiaalista mediaa, jonka arvomaailmaa poikkeaa länsimaisesta ja jota valtiollinen Venäjä vahtii tiukasti.
 Davydova-Minguet kertoo, että venäjänkieliset ovat oppineet karttamaan vaikeita aiheita myös keskenään.
 – Jos vuonna 2014 Krimin kriisin aikaan posliinikaupassa oli yksi norsu, nyt norsuja on useita.
 Vaikka suurvaltapolitiikka ei koske suoraan ihmisten arkea, se lisää jännitteitä ja vaikuttaa asenteisiin.
 Joensuun seudun monikulttuurisuusyhdistys Jomoni on järjestänyt venäläistaustaisten nuorten keskuteluiltoja elokuusta lähtien. Osallistujia on ollut viikoittain kymmenkunta. Ari Haimakainen / Yle
 Moni asia on nyt paremmin kuin ennen
 Vaikka tilanne on vaikea, se ei ole toivoton.
 Olga Davydova-Minguet painottaa, että venäläistaustaisten asema on nyt parempi kuin 30 vuotta sitten, kun hän muutti maahan. Tuolloin venäläistä aksenttia ihmeteltiin ja sille vitsailtiin. Enää ei naureta.
 Etenkin Itä-Suomessa venäjänkielisiin on totuttu niin oppilaitoksissa kuin virastoissa. Lisäksi monet tahot tekevät töitä sen eteen, ettei ihmisten välinen kuilu repeäisi.
 Vertaistuki auttaa sopeutumaan
 Joensuun seudun monikulttuurisuusyhdistys Jomoni on syksystä lähtien järjestänyt venäläistaustaisille nuorille omia keskusteluiltoja.
 Vertaistuki on tärkeää, sillä iso osa venäläistaustaisista nuorista asuu Suomessa yksin ilman perhettä tai turvaverkkoa. Nuorten ohjaajana työskentelevä  Nella Niemi  kertoo, että usein ongelma on, etteivät nuoret edes tiedä, mistä voisi saada apua.
 – Jos jää yksin, eikä löydä paikkaa, syrjäytyminen käy hyvinkin helposti.
 Tarvittaessa Jomonista saa henkilökohtaista tukea. Lähtökohta on, että mitä tahansa voi kysyä.
 Nuorten keskusteluryhmää vetävä Katja Radkevich kertoo, että ryhmässä puidaan arkisia asioita. Ari Haimakainen / Yle
 Elämä on enemmän samanlaista kuin erilaista
 Nuorten keskusteluryhmässä puheenaiheet ovat arkisia. Mitä pitää tehdä, jos sairastuu tai miten voi saada kirjastokortin?
 – Autan löytämään tietoa ja nuoret kertovat kokemuksistaan, ryhmää vetävä  Katja Radkevich  selittää.
 Usein käy niin, että ryhmän nuoret pohtivat aivan samoja asioita kuin suomalaisnuoret. Nuorten arki kun on aika samanlaista, opiskelua ja harrastuksia. Tai kuten Gleb Shumaev sen näkee.
 – Kaikki me olemme ihmisiä, meillä on samat tarpeet ja tunteet. Ei se ihmisten piirtämä raja meitä erota.
 Aiheesta voi keskustella 3.11.2021 kello 23 saakka.
 Lue lisää:
 Eva: Suomalaiset suhtautuvat Venäjään entistä kriittisemmin, etenkin nuoret kielteisiä

18-vuotias Gleb Shumaev kokee, että pelkkä nimi riittää leimaamaan hänet – idän ja lännen kireät välit tuntuvat venäläistaustaisten arjessa


Summary: Kun keskustellaan ilmastonmuutoksesta, paikalla on Markku Ollikainen. Brittitutkijan pehmeät puheet saivat Pelkosenniemeltä lähteneen nuoren taloustieteilijän alkujaan kiinnostumaan muuttuvasta ympäristöstä. Viime kesänä Ollikainen huomasi taas, miten vanhat kotimaisemat muuttuvat.

Elettiin heinäkuuta tänä vuonna eli hirmuista hellekesää.  Markku Ollikainen  oli lähdössä Lappiin Pelkosenniemen maisemiin Kemihaaraan kalastamaan. Metsähallitus oli kieltänyt lohikalojen pyynnin neljässä Keski-Suomen koskessa ensi kertaa vesien lämmettyä liikaa.
 Lohikalat eivät kestä lämpöä, joten alamittaisenakin saadun kalan vapauttaminen ei auta, vaan saalis kuolee.
 Ollikainen seurasi Lapin tilannetta silmä kovana. Tulisipa sade, tulisipa sade, hän hoki mielessään. Suunniteltu kalareissu uhkasi mennä pilalle vesien lämmettyä myös pohjoisessa.
 Mutta sitten elokuussa sää Lapissa viileni ja sateet nostivat jokivedet. Kotijoki oli antoisa kalastajalle. Ollikainen nappasi elämänsä taimenen, 2,6 kiloinen täpläkylki jäi haaviin.
 Muutamia vuosia sitten kalastusreissulla Norjan Finnmarkissa Markku Ollikaiselta oli usko loppua, mutta lopulta nieriä nappasi vieheeseen. Markku Ollikainen
 Maisema Pelkosenniemellä on kuitenkin muuttunut siitä, kun Markku syntyi siellä vuonna 1952. Metsä kasvaa entistä rivakammin ja talvet ovat lyhentyneet ja leudontuneet.
 Hiihtokelejä ja pakkasia vähemmän
 Nuorempana kilpahiihtoa harrastanut Ollikainen muistelee pysyvän lumipeitteen ja hyvien latujen tulleen kuukautta nykyistä aiemmin.
 – Aikaisin päivä, jolloin nuorukaisena pääsin pysyville lumille, oli lokakuun alussa 6.10. Pari vuotta sitten joulukuussakaan ei pohjoisessa ollut vielä pysyvää lunta. Se kuvaa sitä, että näitä poikkeavia vuosia on tullut hirveen paljon enemmän.
 Lumisista jouluista miehen mieleen on jäänyt ikuisesti joulukuusen hakuretket Pelkosenniemen metsistä. Markku Ollikaisen äidillä oli yksi vankka periaate. Kuusta sai lähteä hakemaan vasta aatonaattona. Sekös sitten kiroilutti kuusenhakijaa.
 – Aina oli pakkasta vähintään 25 ja tuuli. Oli tosi kylmää hommaa hiihdellä siellä metsässä. Ja tällä hetkellä on tosi harvinaisia, että keli menee pakkasella yli kahdenkympin siellä joulukuussa.
 Lokakuun lopussa tänä syksynä Pelkosenniemellä vielä odoteltiin lisää lunta, jotta latuja saataisiin aukaistua. Päivi Vauhkonen
 Metsätöitä nuoruudessaan tehnyt Ollikainen on huomannut luonnon muutoinkin muuttuneen Lapissa. Uskomattomalta tuntuu, että metsäkauriit ovat levinneet ja yleistyneet Pelkosenniemelle asti ja sepelkyyhkyt pesivät ihan pohjoisessakin. Niitä ei Markun nuoruusvuosina osattu kuvitellakaan pohjoisen luontoon.
 Myös kulttuurilinnut ovat saapuneet Lappiin.
 – Savukoskella on pieni pulupopulaatio. Se on huvittavaa nähdä keskellä korpea puluja parveilevan siellä, Ollikainen naurahtaa.
 Lapin luonto on muuttunut paljon puolessa vuosisadassa. Päivi Vauhkonen
 Lapsuusmaiseman muutos on tuonut ilmaston lämpenemisen vaikutukset kouriintuntuvan lähelle. Mutta mikä sai Ollikaisen kiinnostumaan ympäristöstä jo ennen, kuin muutos näkyi?
 Brittitutkijan vähättely pisti ajattelemaan maailmaa uudella tavalla
 Kemijärven yhteiskoulun ylioppilas pääsi Helsingin yliopistoon 1970-luvun alussa. Valmistuminen ei heti ollut ensisijaisena mielessä, Ollikainen kertoo, että keskittyi myös opiskeluelämän iloisiin puoliin.
 Hän valmistui valtiotieteiden maisteriksi taloustieteestä vuonna 1983 ja lisensiaatiksi 1988. Tohtorinhatun hän väitteli itselleen 1996.
 Suomessa ei vielä 1980-luvulla puhuttu ilmastonmuutoksesta, vaikka hiilidioksidipitoisuuden nousu ilmakehässä oli huomattu. Sitä ei pidetty vaarallisena, enemmän oltiin huolestuneita happamasta laskeumasta ja typpiyhdisteistä. Niiden arveltiin uhkaavan Suomen metsiä.
 "En ajattele, että olen ilmastoaktivisti, olen tieteentekijä", Ollikainen sanoo. Mårten Lampén / Yle
 Helsingissä vieraili tuolloin brittiläinen huippututkija, jonka mukaan suomalaisten osuus ilmastonmuutoksessa on niin pieni, että kannattaa laittaa paukut happaman laskeuman tutkimiseen.
 – En muista enää kuka oli se brittiguru. Hän puhui, että Suomella ei nyt ole mitään roolia tässä ilmastonmuutoksessa, mutta tämä hapan laskeuma on sellainen, mihin teidän kannattaisi satsata kaikki rahat ja toimet.
 Näinköhän oli, Ollikaisella heräsi epäilys. Hän alkoi selvittää ilmastonmuutosasiaa. Miltä se näyttää Suomen osalta ja miltä taloustieteessä. Tokihan olin lukenut paljon teoriaa päästökaupasta, Markku Ollikainen toteaa, mutta siitä alkoi älyllinen ja ammatillinen harrastus.
 – Tämmöisestä vierailevan tutkijan lauseesta, joka oli minusta totaalisen varomaton.
 Suomen energia-ala puuhasi tuolloin 1980-luvulla voimakasta kivihiilen käytön lisäämistä. Esikuvana toimi Tanska, jolla oli oma kivihiilivoimalansa.
 Britti oli väärässä
 Pari vuotta britin kommentin jälkeen Ollikainen havahtui uudelleen konferenssissa, jossa intialaiset esittelivät ilmastonmuutoslukujaan. Suomi oli intialaisten laskelmissa yksi pahimpia kasvihuonekaasupäästöjen aiheuttajia, kun katsottiin päästöjä per henkilö.
 – Siinä oli vähän kontrastia.
 "Valitsin teeman sen takia, että siinä henkilökohtainen kiinnostus on lähellä ja itse asiassa taloustieteellä oli hyvin paljon annettavaa tämän teeman tutkimukseen." Mårten Lampén / Yle
 Siitä alkoi Ollikaisen pitkä matka Suomen ilmastopaneelin puheenjohtajaksi. Ollikaisen mielestä taloustieteellä on ilmastonmuutokseen selvä tulokulma, koska taloustiede käsittelee kaikkien resurssien järkevää käyttöä ja luonnonvarat ja ympäristö resurssina kuuluvat niihin.
 – Valitsin teeman sen takia, että siinä henkilökohtainen kiinnostus on lähellä ja itse asiassa taloustieteellä oli hyvin paljon annettavaa tämän teeman tutkimukseen.
 Siitä alkoi kiinnostus ja sitten tuli Kioton ilmastokokous vuonna 1997. Sen valmistelussa Ollikainen seurasi ilmastonmuutosta hyvin aktiivisesti.
 Ollikainen tutki metsien nieluja, niiden kiertoaikamalleja. Kiinnostus laajeni sitten päästökaupan puolelle.
 Markku Ollikainen toimi Helsingin yliopiston ympäristöekonomian professorina vuosina 2000–2019 ja jatkaa nyt tutkimusjohtajana. Hän on julkaissut yksin ja yhdessä tutkijakollegoidensa kanssa yli 200 tieteellistä artikkelia, ja hänet on palkittu niistä ja opetustyöstään useamman kerran.
 "En ole ilmastoaktivisti vaan tieteentekijä"
 Suomessa ilmastonmuutos on otettu viime vuosina tosissaan huomioon politiikassa ja yhä enemmän liike-elämässä. Markku Ollikainen on ollut yksi vaikuttaja nyt tehtyihin tavoitteisiin, jotka tähtäävät hiilineutraaliin yhteiskuntaan. Kasvihuonekaasupäästöt ovat pudonneet jopa ennakoitua enemmän.
 – En ajattele, että olen ilmastoaktivisti, olen tieteentekijä. En ole ollut yhdessäkään mielenosoituksessa. Olen aiheesta kiinnostunut tutkija ja politiikkaan vaikuttaja, Ollikainen luonnehtii rooliaan.
 "Mutta kyllähän minä kiroilen välillä, että miten voi olla näin lyhytnäköisiä poliitikkoja." Matti Myller / Yle
 Hän myöntää kuitenkin, että joskus tekee mieli purkaa pettymystään päättäjien toimintaan.
 – En minä kynsiä pureskele. Mutta kyllähän minä kiroilen välillä, että miten voi olla näin lyhytnäköisiä poliitikkoja suurissa päästäjämaissa, että torppaavat kaikki ilmastotoimet. Voidaanko järjestää kansainvälinen oikeus, jossa näitä tuomitaan tulevaisuudessa.
 Taas uusi ilmastokous vähillä tuloksilla?
 Glasgown suuri ilmastokous nostaa esiin taas valtioiden eritahtisuuden kasvihuonekaasujen leikkaamisessa. Kokoukseen osallistuva Markku Ollikainen ei ole erityisen optimistinen siitä, mitä tuloksia on odotettavissa.
 – Suomen osalta tässä on vähemmän huolta kuin globaalisti. Nämä globaalit intressit ovat niin vaikeita ja hankalia voitettaviksi. Se tässä lähinnä ottaa kupoliin.
 Kiina on nyt keskeinen vaikuttaja. Se pystyisi yksin kääntämään globaalit päästöt laskuun. Ja valitettavasti myös päinvastoin: kun monet muut maailmassa vähensivät kivihiilen käyttöä, Kiina lisäsi. Se eliminoi vähennysten vaikutukset.
 Glasgown kokoukselta Markku Ollikainen ei odota suuria läpimurtoja. Mårten Lampén / Yle
 Ollikainen sanoo olevansa silti optimistinen. Erityisesti liike-elämä on huomannut ilmastonmuutokseen liittyvät mahdollisuudet. Terästeollisuus on ottamassa vetypelkistyksen käyttöön, jolloin suuret hiilidioksipäästöt vähenevät.
 – Volvo on saanut ensimmäiset vetypelkistetyt teräksensä, että onhan vauhti aika huikeeta, mutta poliitikot on surkeita globaalisesti. Tässä ristiriidassa sitä eletään.
 Glasgow'n kokouksessa odotetaan Intian, Kiinan, Venäjän, Brasilian ja Meksikon lupauksia Pariisin ilmastosopimuksen toteutuksesta.
 Ykkösasiana Markku Ollikainen odottaa päätöksiä aitojen päästövähennysten saamisesta. Toinen olisi se, että saataisiin Pariisin sopimuksen sääntökirjan kansainväliset markkinamekanismit sovituksi.
 – Näitähän sitä toivoo, mutta ennakkotiedot ovat, että eihän siellä mitään valtavaa läpimurtoa tule. Toivotaan, että päästään edes eteenpäin.
 Lue myös :
 Ilmastouutisten live-seuranta
 Suomen ilmastopaneelin puheenjohtaja Markku Ollikainen: "G20-maiden sopimus merkittävä käännekohta"
 Yli sadan kohdan lista ilmastopäätöksiä odottaa Glasgow'ssa – Kiina, Brasilia ja Intia ratkaisevat lämpeneekö maapallo 1,5 astetta vai enemmän
 Taas alkaa yksi ilmastokokous – mihin se pystyy, kun edellisetkään eivät pystyneet?
 Asiantuntijat ovat pettyneitä hallituksen ilmastosopuun ja erityisesti liikenteen päästöihin: "Oikeasti vain selvitetään ja perustetaan työryhmiä"
 Ilmastopaneeli: sähkön avulla Suomen päästöt voitaisiin painaa lähelle nollaa
 Professorit varoittavat: Veronmaksaja voi joutua sellutehdasbuumin maksajaksi – Suomi ei voi hakata metsiä näin paljon

Ilmastopaneelin puheenjohtaja Markku Ollikainen kiroilee välillä kotona poliitikkojen lyhytnäköisyyttä – lapsuusmaisemien muutos Lapissa on ollut kouriintuntuvaa


Summary: Konsernin myynti, liikevaihto ja liikevoitto kasvoivat tammi–syyskuussa. Etenkin alkoholittomat tuotteet ovat kasvattaneet menekkiään.

Iisalmelainen panimokonserni Olvi on kasvattanut myyntiään, liikevaihtoaan ja liikevoittoaan tammi–syyskuussa.
 Myynti kasvoi edellisvuoden tammi–syyskuusta 11 prosenttia runsaaseen 660 miljoonaan litraan. Liikevaihto kasvoi yhdeksän prosenttia runsaaseen 350 miljoonaan euroon. Liikevoittoa kertyi 52 miljoonaa euroa, jossa on kasvua 5,5 prosenttia.
 Etenkin heinäkuun helteinen sää toi myyntiin merkittävää kasvua. Tuoteryhmistä parhaiten myyntiään ovat kasvattaneet alkoholittomat tuotteet. Hotelli- ja ravintola-alan myynti on myös piristynyt kolmannella neljänneksellä alkuvuoteen verrattuna, mutta on edelleen alempana kuin ennen koronapandemiaa.
 Olvilla on ollut ajoittain vaikeuksia raaka-aineiden ja pakkaustarvikkeiden saatavuudessa. Lisäksi tuotantokustannuksiin kohdistuu merkittäviä hinnankorotuspaineita. Yhtiö arvioi, että nämä tekijät voivat rajoittaa tuotantomääriä ja aiheuttaa toimitusvaikeuksia loppuvuoden aikana.
 Olvi odottaa tämän vuoden liikevoittonsa pysyvän edellisvuoden tasolla tai kasvavan hieman.

Olvin tuotteet ovat käyneet jälleen hyvin kaupaksi


Summary: Sunnuntaina Varkaudessa sattunut kerrostaloasunnon räjähdys johtui todennäköisesti höyrystyneestä bensiinistä. Se, oliko teko tarkoituksellinen vai vahinko, ei ole vielä selvillä.

Varkaudessa myöhään sunnuntai-iltana sattuneen kerrostaloasunnon räjähdys aiheutui todennäköisesti höyrystyneestä bensiinistä, kertoo poliisi.
 Poliisin tutkinnassa on tullut ilmi, että asunnossa oli todennäköisesti käsitelty bensiiniä, joka on höyrystynyt ja räjähtänyt sekä aiheuttanut tulipalon. Poliisin mukaan on vielä epäselvää, onko asunnosta kuolleena löytynyt henkilö sytyttänyt bensiinin tarkoituksella vai onko räjähdys tapahtunut vahingossa.
 Yksi ihminen kuoli ja neljä ihmistä loukkaantui, kun Varkaudessa Kauppakadulla sijaitsevan kerrostalon huoneistossa tapahtui myöhään sunnuntaina räjähdys ja siitä seurannut tulipalo.
 Uhri 32-vuotias mies
 Poliisin mukaan asunnosta kuolleena löytynyt henkilö on todennäköisesti äskettäin Varkauteen muualta muuttanut, vuonna 1989 syntynyt mies. Hän oli ollut räjähdyksen tapahtuessa asunnossa yksin. Mies ei ole poliisille entuudestaan tuttu.
 Mittavia vaurioita kärsineestä rakennuksesta pelastettiin kolme ihmistä nostolavan avulla ja yksi henkilö pakohuppua käyttäen porraskäytävää pitkin. Sairaalaan viedyt olivat altistuneet savulle eikä heillä ole vakavia vammoja.
 Talon kaikki asukkaat on sijoitettu hätämajoitukseen, ja talo on toistaiseksi asumiskelvoton.
 Kerrostalon julkisivu ja parveke tulivat räjähdyksen voimasta alas ja tippuivat kadulle.
 Päivitämme uutista.
 Lue myös:
 Varkaudessa kerrostalossa tapahtui voimakas räjähdys ja tulipalo, jossa kuoli yksi ihminen – Poliisi: "Kyse ei ollut räjähdysaineesta"

Varkauden kerrostaloräjähdyksen syy ilmeisesti höyrystynyt bensiini – katso poliisin haastattelu suorana kello 12


Summary: Yle pyysi asiakirjoja oikeuskanslerinvirastosta helmikuussa 2019. Eilen korkein hallinto-oikeus totesi oikeuskanslerinviraston salauspäätöksen lainvastaiseksi ja palautti tietopyynnön käsittelyn virastoon.

Yle on tänään saanut oikeuskanslerinvirastosta helmikuussa 2019 pyytämänsä asiakirjat oikeuskansleri  Tuomas Pöystin  ja liikenne- ja viestintäministeri  Anne Bernerin  sähköpostikirjeenvaihdosta.
 Oikeuskanslerinvirasto luovutti viestit juuri äsken. Korkein hallinto-oikeus totesi eilen, että oikeuskanslerinviraston salauspäätös oli ollut lainvastainen.
 Sähköpostiviesteissä ei ole salausmerkintöjä, mutta asiakirjoista ei voi päätellä, onko niistä salattu osia vai onko viestit julkaistu kokonaisuudessaan.
 Juttu päivittyy.
 Lue lisää:
 Korkein hallinto-oikeus: Oikeuskanslerinvirasto salasi lainvastaisesti asiakirjoja Anne Bernerin siirtymisestä pankin hallitukseen

Oikeuskanslerinvirasto luovutti oikeuskanslerin ja ex-ministeri Bernerin sähköpostit Ylelle – KHO totesi salauksen lainvastaiseksi eilen


Summary: Esimerkiksi asiakkaille tarkoitettu pääaula on jo osin kalustettu, samoin työntekijöiden sosiaalitilat. Näillä näkymin ensimmäinen asiakas voi astua sisään uuteen sairaalaan 2. tammikuuta 2023. Käymme suorassa lähetyksessä katsomassa, miltä tiloissa näyttää juuri nyt.

Uuden yliopistosairaalan rakentaminen Ouluun on sujunut ripeästi. Tällä hetkellä käynnissä ovat uuteen päärakennukseen kuuluvien A- ja B-rakennusten työt.
 A-rakennuksessa sijaitsee muun muassa sairaalan uusi pääaula, jonka kautta asiakkaat tulevat sisälle sairaalaan. Sen ensimmäisessä kerroksessa työt ovat pisimmillään: väliseinät ja ovet ovat jo paikoillaan, pintoja on maalattu ja laatoitettu ja tiloja on osittain jo ehditty kalustamaankin.
 Talon urakka on tällä hetkellä kolme kuukautta edellä ensimmäisen luovutuksen aikataulusta. Ensimmäisellä luovutuksella tarkoitetaan muun muassa päivystyksen, leikkauksen, synnytyksen ja tehotoimintojen ja niihin kuuluvien välittömien vuodeosastojen käyttöönottoa.
 Tällä hetkellä rakennuksessa asennetaan muun muassa valaisimia ja liukuovia.
 Kokonaisaikataulussa A-talo näyttäisi valmistuvan jopa viisi kuukautta etuajassa. OYS2030-uudistusohjelman ohjelmajohtaja  Kari-Pekka Tampio  kertoo, että tällä on merkittäviä säästövaikutuksia.
 – Tässä vaiheessa on vielä vaikea sanoa tarkkaa euromäärää, mutta nyt puhutaan jo muutamasta miljoonasta eurosta. Jos hankkeen kokonaisaikataulu aikaistuu 5-6 kuukautta, niin tässä on säästetty 4-8 miljoonaa, Tampio laskee.
 Uusi sairaala rakennetaan vaiheittain, ja sen päärakennukseen kuuluu vielä nyt rakenteilla olevien talojen lisäksi myös C- ja F-rakennukset. Lisäksi sairaalakampukselle nousee pysäköintitiloja, uudet tilat sädehoitoyksikölle sekä erillinen logistiikka- ja tukipalvelukeskus. Alueelle on myös suunnitteilla potilashotelli.
 Toissa vuonna aloitettu,  mittava urakka uuden sairaalan rakentamiseksi  jatkuu 2020-luvun loppuun saakka ja se maksaa yhteensä 1,6 miljardia euroa.
 Uutisessa on käytetty yhtenä lähteenä OYS2030-uudistusohjelman sivustoa.
 Lue myös:   OYSin tulevaisuuden sairaalaan tulee näyttäviä taideteoksia, joiden toteuttajia haetaan nyt

Tältä näyttää uusi Oulun yliopistosairaala nyt –  rakentamisessa ollaan jopa kuukausia aikataulua edelllä


Summary: Muun muassa Nokian Renkaat ja Pfizer julkistavat tänään osavuosikatsauksensa. Kokoamme tuloksia tähän artikkeliin.

Yle seuraa tiistain tulospäivää tässä artikkelissa. Osavuosikatsauksia odotetaan Nokian Renkailta ja Pfizerilta, Metso Outotec on jo omansa julkistanut.
 Kaivos- ja mineraaliteknologiayhtiö Metso Outotec kasvatti tilausmääräänsä yli kaksinkertaiseksi heinä-syyskuussa. Saatujen tilausten määrä nousi ennätysmäiseen 1,65 miljardiin euroon vuodentakaisesta reilusta 800 miljoonasta. Myös liikevoitto yli tuplaantui 107 miljoonaan euroon viime vuoden 51 miljoonasta..
 Liikevaihto kasvoi seitsemän prosenttia ja ylsi reiluun miljardiin.
 Toimitusjohtaja  Pekka Vauramo  sanoo neljänneksen tuloksen olleen hyvä. Kaikki yhtiön segmentit onnistuivat parantamaan kannattavuuttaan, hän kertoo yhtiön tiedotteessa.

Yle seuraa tulospäivää: Metso Outotec tuplasi tilausmääränsä ja liikevoittonsa


Summary: Stora Enso investoi Varkauden sahan pellettituotannon aloittamiseen 3,5 miljoonaa euroa. Pelletit tehdään sahalta saatavista lastuista, hakkeesta ja sahanpuruista.

Rakennusten tai niiden osien rakentaminen

Stora Enso aloittaa pellettituotannon Varkauden sahallaan. Yhtiö investoi pellettituotannon aloittamiseen 3,5 miljoonaa euroa. Rakentaminen aloitetaan vuoden 2022 alkupuolella ja laitos valmistu vuoden 2022 lopulla.
 Pellettilaitoksessa sahan sivuvirroista, kuten kutterinlastuista, kuivasta hakkeesta ja sahanpurusta valmistetaan puupellettejä, jotka soveltuvat sekä pientalojen että teollisuuden käyttöön. Yhtiön mukaan pellettien käyttö lämmityksessä on kasvussa uusiutuvana energiamuotona, jolla voidaan korvata fossiilisia lämmitysmuotoja, kuten kivihiiltä ja turvetta.
 Stora Ensolle pellettien valmistus merkitsee myös sen hankkiman puun jalostusarvon paranemista, kun puu voidaan hyödyntää sahalla entistä tarkemmin.
 Varkauteen rakennettava pellettilaitos on Stora Enson yhdeksäs. Sen kapasiteetti tulee olemaan 30 000 tonnia. Laitos työllistää viisi henkilöä.

Stora Enso investoi Varkauteen – aloittaa pellettien valmistuksen


Summary: Syrjäytetty pääministeri Hamdok on ollut kotiarestissa noin viikon verran. Muiden pidätettyjen siviilihallinnon edustajien olinpaikasta ei ole edelleenkään tietoa.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Sudanin vallankaappauksessa syrjäytetty pääministeri  Abdalla Hamdok  vaatii hallintonsa palauttamista ja siviilihallinnon pidätettyjen ministereiden vapauttamista, kertoo Sudanin tiedotusministeriö.
 Hamdok vaatii maanantaisessa lausunnossaan tilanteen palauttamista vallankaappausta edeltävälle tolalle. Hän ei myöskään suostu neuvottelemaan maata hallitsevan sotilasjohdon kanssa.
 Hamdokin lausuntoa edelsi tapaaminen Yhdysvaltain, Britannian ja Norjan suurlähettiläiden kanssa hänen kotonaan, jossa hän on ollut kotiarestissa noin viikon verran.
 Yhdysvaltojen Afrikan sarven erikoislähettilään  Jeffrey Feltmanin  on tarkoitus saapua tänään tiistaina pääkaupunki Khartumiin löytääkseen keinoja yli viikon jatkuneen kriisin lievittämiseksi.
 Kolme vuosikymmentä vallassa ollut Sudanin diktaattori  Omar al-Bashir  syrjäytettiin keväällä 2019, jonka jälkeen valta siirtyi demokraattisiin muutoksiin tähtäävälle siirtymäajan neuvostolle saman vuoden elokuussa.
 Sudanin armeijan komentaja  Abdel Fattah al-Burhan  kaappasi vallan siirtymäajan hallinnolta viime viikon maanantaina.
 Pidätettyjen siviilihallinnon johtajien tilanteesta ei tietoa
 Vallankaappauksen yhteydessä pidätettiin pääministeri Hamdokin lisäksi useita siviilihallinnon virkamiehiä ja ministereitä.
 Pidätettyjä siviilihallinnon johtajia edustava asianajaja  Kamal al-Gizouli  kertoi aiemmin maanantaina, ettei heidän olinpaikkansa ole tiedossa.
 Asianajajan mukaan pidätetyt ovat juridisesti erittäin vaarallisessa tilanteessa, sillä heidän tilanteestaan tai heidän tutkintansa johtajasta ei myöskään ole tietoa.
 Sudanissa on osoitettu monena päivänä mieltä vallankaappauksen jälkeen. Mielenosoituksissa on kuollut ainakin 12 ihmistä.
 Yhteydet internetiin ovat olleet laajalti estettynä, ja valtaosa pääkaupunki Khartumin kaupoista on ollut kiinni. Myös monet siviilivirkamiehet ovat kieltäytyneet tekemästä töitä ennen siirtymäajan hallinnon palauttamista.
 Lue myös:
 Sudanin pääministeri on päässyt kotiinsa – muut siviilijohtajat ovat edelleen pidätettyinä  (26.10.)
 Sudaniin julistettiin hätätila – sotilaat vangitsivat varhain maanantaina maan siviilijohdon  (25.10.)

Sudanin syrjäytetty pääministeri: Valta takaisin siviilihallinnolle – pidätettyjen hallinnon edustajien olinpaikka edelleen mysteeri


Summary: Omistajanvaihdosbarometrin mukaan yrittäjien ikääntyminen on johtamassa omistajanvaihdossumaan. Kyselyn mukaan lähes 40 000 yrittäjää olisi luopumassa yrityksestään jo parin vuoden aikana.

Untuvatuotteita valmistavan Joutsen Finlandin 85 vuotiselle taipaleelle mahtuu useita vetäjänvaihdoksia.
 Perheyrityksen toimitusjohtajana 37 vuotta toiminut  Eero Kotkasaari  muistaa silti yhä, millaista oli siirtää vetovastuu pojalle  Matias Kotkasaarelle  viitisen vuotta sitten.
 – Ei se mitään helppoa ole. Vaikka itse päättää, että nyt tämä siirtyy, niin kyllä meillä oli ulkopuolinen konsultti, joka joutui sanomaan, että sinä et Eero sitten enää menee viikkopalaveriin.
 Palaverit jäivät taakse.
 – Olen pysynyt poissa palavereista. Se on mielestäni ihan selvä, koska muutenhan ihmiset alkaa seurata, että mitä se vanha johtaja sanoo, ja semmoinen voi olla jopa riski yritykselle, nykyisin hallituksen puheenjohtajana toimiva Eero Kotkasaari kertoo.
 Joutsen Finlandin Riihimäen tehtaalla valmistetaan tyynyjä ja peittoja, mutta ennen niiden täyttöä ja ompelua tarvitaan  vuosikymmeniä vanha kone, joka erottaa untuvan höyhenistä.  Jorge Gonzalez
 Sama pohdinta on lähivuosina edessä kymmenillä tuhansilla yrittäjillä.
 Suomessa on noin 74 000 yrittäjää, jotka ovat täyttäneet 55 vuotta. Kolmen vuoden välein toteutettavan Omistajanvaihdosbarometrin mukaan yli puolet heistä eli lähes 40 000 haluaisi luopua yrityksestään jo parin vuoden kuluessa.
 Seuraavan kymmenen vuoden aikana kyselyyn vastanneista yrittäjistä kaksi kolmesta tähtää yrityskauppaan tai sukupolvenvaihdokseen. Noin neljännes vastanneista valmistautuu puolestaan yritystoiminnan lakkauttamiseen.
 – Yritysten omistajavaihdosnäkymät ovat heikentyneet ja lopettamisaikomukset yleistyneet, kun tuloksia verrataan vuoden 2018 barometriin, sanoo Omistajanvaihdosfoorumin puheenjohtaja  Jari Huovinen  Elinkeinoelämän keskusliitto EK:sta.
 Omistajanvaihdosbarometrin toteutti Seinäjoen ammattikorkeakoulu. Nettikyselyyn vastasi yli 2 300 yrittäjää.
 Jatkajaa ei ehkä edes jakseta etsiä
 Erityisen huolissaan Omistajanvaihdosfoorumissa ollaan suuresta yrityksensä alasajoa pohtivien määrästä.
 – Valitettavasti näyttää siltä, että aika suuri joukko yrittäjistä aikoo lopettaa yrityksen eläköityessään. Kyse on noin 25 000 yrityksestä. Se on 3 500 yritystä enemmän kuin vuonna 2018, Huovinen sanoo.
 Useimmat alasajoa harkitsevat ovat kooltaan pieniä yrittäjän ja muutaman työntekijän yrityksiä, joita koronakriisi on erityisesti rasittanut.
 Untuva lentää ylöspäin, painavammat höyhenet jäävät alas.  Jorge Gonzalez / Yle
 Kehittämistoimille ei ole ehkä jäänyt aikaa tai voimia, jolloin yrityksen lopettaminen nähdään yhä useammin todennäköisimpänä vaihtoehtona.
 Iso ongelma on myös pula jatkajista, eli yritystään lopettelevat ja yritystoiminnasta kiinnostuneet eivät kohtaa tai löydä toisiaan.
 Omistajavaihdos tuo yritykseen yleensä uutta potkua
 Alasajoon päätyvä yrittäjä vie helposti mennessään myös työpaikkoja.
 – Suurin uhkakuva liittyy siihen, että menetetään toimintakuntoisia yrityksiä ja niissä olevia työpaikkoja. Olemme arvioineet, että niissä yrityksissä, joissa omistajanvaihdos on ajankohtainen, on noin 80 000 työpaikkaa. Tiedämme myös, että omistajanvaihdoksen läpikäyneet yritykset pääsevät usein kasvu-uralle ja niihin syntyy uusia työpaikkoja, Huovinen sanoo.
 Barometrin tulos alasajoa miettivien määrästä hätkähdyttää myös Joutsenen johtoa.
 – Se on hirveää haaskausta, koska yrityksissä on tehty niin paljon työtä. Kyllä yrittäjyys on Suomen kannalta äärimmäisen tärkeätä. Pieniä ja keskisuuria tarvitaan lisää, sillä ne on ne, jotka täällä työllistävät, sanoo Eero Kotkasaari.

 – Kyllä paras vaihtoehto olisi löytää jatkaja tai myydä vaikka henkilökunnalle. Tiedän useamman minun ikäisen, jotka ovat ostaneet sen yrityksen, jossa ovat olleet töissä. Toisaalta ei tämä yleinen ilmapiiri oikein kannusta yrittäjäksi harkitsevaa, Matias Kotkasaari jatkaa.
 Hallituksen koronatoimia EK:n Huovinen ei moiti, mutta laajasti elinkeinoelämää edustavassa Omistajanvaihdosfoorumissa nähdään, että hallitus voisi edistää toimia, joilla yrityksestä luopuminen alasajon sijaan ja yrittäjäksi ryhtyminen olisi innostava vaihtoehto.
 – Omistajuusvaihdosten edistämisessä on kyse ilmapiiristä ja siitä, että yrityksen jatkaminen olisi houkuttelevaa, eli silloin puhutaan verotuksen kannustettavuudesta ja ennustettavuudesta, hallinnollisen taakan purkamisesta ja vaikkapa työvoimapulan ratkaisemisesta, Huovinen sanoo.
 Täsmätoimiakin on mietitty etenkin pienille yrityksille.
 – Ammatillisissa oppilaitoksissa ja ammattikorkeakouluissa voisi olla enemmän kaikille avoimia jatkajakouluja, jossa luopuvat yrittäjät ja potentiaaliset jatkajat voisivat tehdä yhteistyötä. Tällä voisi olla merkitystä etenkin mikroyritysten toiminnalle, jossa yritystoiminta perustuu vahvasti yrittäjän omaan osaamiseen, Huovinen ehdottaa.
 Joutsenen tyynyt ja peitot tehdään Riihimäellä, takit ommellaan Virossa.  Jorge Gonzalez / Yle
 Mutta miltä noin 100 työntekijää työllistävän perheyrityksen jatkaminen sitten oikein on Matias Kotkasaaresta tuntunut?
 – Toimitusjohtajan pesti on aika rankka. Onneksi stressinsietokyky on aika hyvä, ja isältä ja yrittäjäveljiltä saa tarvittaessa tukea. Kyllä kaikesta selviää, ja vaikka välillä harmittaa, niin kyllä tämä työ silti enemmän palkitsee, neljättä jatkajasukupolvea edustava Matias Kotkasaari sanoo.
 Omistajanvaihdosfoorumia hallinnoi Suomen Yrittäjät, ja sen ohjausryhmää puheenjohtaa Elinkeinoelämän keskusliitto. Foorumin jäseniä ovat työ- ja elinkeinoministeriö, Elinkeinoelämän keskusliitto EK, Suomen Yrittäjät, Perheyritysten liitto, Finnvera, Business Finland, Finnvera, Nordea, Suomen Yrityskaupat, Suomen Yritysvälittäjäin ja omistajanvaihdosasiantuntijain liitto, Suomen Uusyrityskeskukset, Suomen Elinkeino- ja Kehitysyhtiöt, Suomen Yrityskummit, Seinäjoen Ammattikorkeakoulu, Lappeenrannan-Lahden Teknillinen Yliopisto ja Oulun Yliopisto.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta 2.11. klo 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Kauneudenhoitoalan opiskelijat kärsivät harjoittelupaikkojen puutteesta – löytyisikö lääke yksityisistä opetushoitoloista?
 Ruotsin mahtimies Jacob Wallenberg haluaisi lisää pohjoismaista yhteispeliä ja Ruotsille eurorahan
 Taksialalla kävi kato, kun vaatimuksia kiristettiin ja korona iski – nyt kuskeista on jo pula: "Jokaista uutta lupaa kohden on kaksi peruttu

Omistajanvaihdokset ovat vaikeutuneet, alasajo uhkaa tuhansia  yrityksiä – "Se olisi hirveää haaskausta", sanoo untuvafirman ex-keulakuva


Summary: Tampereen yliopiston tutkijatohtori Anni Jäntti näkee Vartiaisen budjettivalmistelun ongelmana sen, että kaupunkilaisten nähtäväksi budjetti tulee vasta, kun kaikesta on jo käytännössä päätetty.

Pormestari  Juhana Vartiainen  (kok.) kertoo olevansa yllättynyt Helsingin kaupungin budjetin valmistelusta syntyneestä kohusta. Tuore pormestari joutui lähes ensitöikseen vastaamaan syytöksiin budjetin valmistelua koskevasta avoimuuden puutteesta.
 Näin siksi, koska Vartiainen vie budjetin valmistelua eteenpäin toisella tapaa kuin edeltäjänsä. Vartiainen julkistaa budjettiehdotuksen vasta sen jälkeen, kun on ensin neuvotellut siitä suurimpien poliittisten ryhmien kanssa.
 Vartiaisen edeltäjä  Jan Vapaavuori  (kok.) esitteli laatimansa budjettiehdotuksen toimittajille ja kameroille jo ennen kuin se pantiin suurimpien poliittisten ryhmien käsiteltäväksi.
 Helsingin johtamisjärjestelmän uudistusta tutkinut Tampereen yliopiston tutkijatohtori  Anni Jäntti  näkee Vartiaisen valitseman toimintatavan ongelmallisena.
 Kaupunkilaisten nähtäväksi budjettiehdotus tulee vasta, kun kaikesta on jo käytännössä päätetty.
 Jäntin mielestä kipukohdat liittyvät avoimuuteen ja kaupunkilaisten mahdollisuuteen osallistua keskusteluun.
 – Jos asioista on ehditty kaupunginhallituksessa sopia, niin päätökset on jo käytännössä tehty, Jäntti sanoo.
 Pormestari Vartiainen näkee asian toisin ja sanoo, että ainoa ero aikaisempaan on, että nyt pormestari ei laadi budjettiehdotusta yksin, vaan se laaditaan yhdessä.
 – Voin todella vakuuttaa, että julkisuus on tässä ihan sama kuin aiemminkin. Budjettiehdotus tulee julkiseksi, kun se on olemassa ja se on laadittu, Vartiainen sanoo.
 Tampereella ja Turussa budjetin raamit sovitaan pormestariohjelman neuvotteluissa
 Tampereen pormestari  Anna-Kaisa Ikosen  (kok. ) muistuttaa, että koko pormestarijärjestelmän ideana on se, että pormestari voi käyttää poliittista valtaa.
 Ikonen arvelee, että juuri tästä Vartiaista kohtaan esitetty kritiikki saattaa valtaosin johtua.
 Ikonen sanoo, että suurin ero perinteisen kaupunginjohtajamallin ja pormestarimallin välillä on juuri se, että kaupunginjohtaja jättää ensin esityksensä ja vasta tämän jälkeen alkaa laajempi asioiden poliittinen käsittely. Pormestarimallin tarkoituksena on tuoda politiikan raskaampia suuntaviivoja jo valmistelun varhaisempaan vaiheeseen.
 Turun pormestarin  Minna Arven  (kok.) mukaan kaupungin budjetin raamit laadittiin nelivuotista pormestariohjelmaa koskevissa pormestariohjelmaneuvotteluissa.
 Neuvotteluissa olivat mukana kaikki puolueet.
 Turun pormestari Minna Arve ei lähde arvioimaan muiden kaupunkien tapaa laatia budjetteja. Yrjö Hjelt / Yle
 Budjettiprosessin aikana puolueet esittivät omat tavoitteensa ensi vuoden budjettiin ja niitä käytiin yhdessä läpi ennen pormestarin talousarvioesitystä. Tämän jälkeen pormestari laati oman esityksensä, joka julkistettiin eilen maanantaina.
 Arven esitys on menossa Turun kaupunginhallituksen käsiteltäväksi ensi viikolla.
 – Meillä puolueiden näkemykset huomioitiin suurelta osin lautakuntakäsittelyn ja puolueiden välisten budjettikeskustelujen yhteydessä, Arve sanoo.
 Arve pitää Vartiaisen tapaa ymmärrettävänä, jos kaupungissa ei ole käyty pormestariohjelmaneuvotteluita, joissa puolueet ovat mukana.
 Arve toteaa, että pormestarimalliin kuuluu, että jo aikaisemmassa vaiheessa valmistelua käydään asioita yhteisesti läpi.
 Suurista pormestarikaupungeista myös Tampereella on Turun tavoin käytössä pormestariohjelma.
 Budjetille laaditaan ensin kehykset, ja näiden kehysten laatimiseen voivat osallistua kaikki puolueet.
 Pormestari hankkii kehysneuvotteluissa kaupunginhallitukselta tuen budjetin raameille, joista pidetään kiinni.
 Tampereen pormestarin Anna-Kaisa Ikosen (kok. ) mukaan kaupunginhallituksen kanssa käytävät kehysneuvottelut ovat julkisia.
 Tampereen pormestari Anna-Kaisa Ikonen arvelee, että Vartiaista kohtaan esitetty kritiikki johtuu siitä, että hän käyttää pormestarille annettua valtaa.  Matias Väänänen / Yle
 Tampereella lautakunnat laativat lisäksi vielä omat budjettiesityksensä, ja tämän kokonaisuuden pohjalta pormestari laatii oman esityksensä.
 – Näillä vaiheilla varmistetaan se, että budjetissa on mahdollista myös pysyä, Ikonen sanoo.
 Tutkijatohtori: Vartiaisen toiminta ristiriidassa kaupunkistrategian kanssa
 Tampereen yliopiston tutkijatohtori Anni Jäntin mielestä Vartiaisen toimintatapa on ristiriidassa Helsingin kaupunkistrategian kanssa. Hän muistuttaa, että strategia lähtee siitä, että kaupunki vahvistaa kaupunkilaisten osallisuutta ja vuorovaikutusta kaikessa toiminnassaan.
 – Tässä jää tärkeä kierros pois, jos media ja kaupunkilaiset eivät voi käydä avointa keskustelua, Jäntti sanoo.
 Vasemmistoliiton valtuustoryhmän puheenjohtajan  Mia Haglundin  mielestä on hyvä, että pyritään hakemaan yhteisymmärrystä puolueiden välillä. Ongelmat liittyvät avoimuuden puutteeseen.
 – Jatkossa pitää yhdessä miettiä tapa, jolla myös avoimuutta saadaan samanaikaisesti lisättyä, Haglund sanoo.
 Keskustan valtuustoryhmän puheenjohtaja  Terhi Peltokorpi  hämmästelee Vartiaisen valitsemaa toimintatapaa.
 – Pidän ongelmallisena, että talousarviosta ei voida käydä julkista keskustelua, jossa myös kaupunkilaiset pääsisivät ruotimaan pohjaesitystä, Peltokorpi sanoo.
 Pormestari Vartiainen sanoo, että hänen valitsemansa tapa pyrkii siihen, että jo aiemmin kaupunkistrategiassa yhdessä sovituista talouslinjauksista pidetään myös yhdessä kiinni. Samalla pyritään varmistamaan, että pormestarin lisäksi myös muilla kaupunginhallitusryhmillä olisi mahdollisuus päästä lähemmäs virkakunnan valmistelua.
 – Aikaisemmin pormestari teki yksin virkamiesesityksen pohjalta budjettiesityksen kaupunginhallitukselle. Nyt halusin ottaa mukaan kaupunginhallituspuolueet jo aiempaa varhaisemmassa vaiheessa. Koetan saada demokratiaa toimimaan aiempaa paremmin, Vartiainen sanoo.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon kello 23:een asti.
 Lue myös:
 Helsingin tuleva pormestari Juhana Vartiainen: "Vihaan julkisten varojen tuhlausta" – Lue, miten talousosaaja aikoo johtaa pääkaupunkia
 Jan Vapaavuoren johdolla Helsingistä piti tulla maailman toimivin kaupunki – "Voi olla, että onnistuimme", arvioi työnsä jättävä pormestari

Juhana Vartiainen kiistää puutteet Helsingin budjetin valmistelun avoimuudessa – myös Turussa ja Tampereella pormestari ohjaa sen valmistelua