Summary: Työvoimapula koskee monia suorittavan työn ammatteja, eikä varsinkaan maaseudulla löydy nuoria tekijöitä omasta takaa. Pohjanmaalla yksi ratkaisu on houkutella töihin venäläisiä opiskelijoita.

Työvoimapulasta kärsivä Suomi ei ole tänä vuonna saamassa merkittävästi apuvoimia EU:n ulkopuolelta. Ensimmäisiä työperäisiä oleskelulupahakemuksia oli jätetty lokakuun loppuun mennessä noin 11 400. Myönteisiä päätöksiä Maahanmuuttovirasto oli tehnyt 10 500.
 Tämä määrä kaksinkertaistuu vuoteen 2030 mennessä, jos  hallituksen ajama tavoite  toteutuu. Ennen kaikkea Suomeen halutaan lisää erityisosaajia, yrittäjiä, tutkijoita ja opiskelijoita.
 Mutta erityisosaajia on Suomeen pyrkivistä nykyään vain pieni osa. Selvä enemmistö työn perusteella oleskelulupaa hakeneista on suorittavan työn tekijöitä tai kausityöntekijöitä eli duunareita. Heidän saamisestaan Suomeen puhutaan melko vähän.
 Aihepiiri on arka, koska Suomessa on  yli 250 000 työtöntä työnhakijaa .
 Myös EU:n alueelta saapuu työntekijöitä Suomeen, mutta heidän ei tarvitse hakea oleskelulupaa. EU-kansalaisia on tänä vuonna rekisteröity työn takia Suomeen noin 4 600.
 Ainakaan EU:n ulkopuolelta ei ole tiedossa merkittävää apua tämänhetkiseen hoitajapulaan. Sen sijaan rakennusalalle työvoimaa olisi hakeutumassa, jos heidän oleskelulupahakemuksensa läpäisevät seulan.
 Alla olevasta grafiikasta näkyy, kuinka monta oleskelulupahakemusta uudet tulijat ovat jättäneet rakennusalalle tänä vuonna. Punainen palkki taas kuvastaa työvoimapulaa rakennusalalla eli kuinka monta henkilöä on töihin haetuista jäänyt viime vuonna saamatta.
 Sosiaali- ja terveysalalle oleskelulupia hakeneiden määrä on Suomessa koettuun työvoimapulaan nähden mitätön.
 Vertailussa tieto oleskelulupahakemusten määrästä on peräisin Maahanmuuttoviraston tuoreimmista tilastoista tältä vuodelta. Arvio saamatta jääneistä työntekijöistä perustuu työ- ja elinkeinoministeriön analyysiin työvoimapulasta vuodelta 2020. Silloin oleskelulupia haettiin koronapandemian vuoksi vielä vähemmän kuin tänä vuonna.
 Kasvukeskusten ulkopuolella työikäinen väki vähenee nopeasti ja pelkona on, että yrityksetkin katoavat.
 Tilanteeseen on herätty pienissä kunnissa Etelä-Pohjanmaan Järviseudulla. Koska yrityksiin ei löydy tarpeeksi nuoria, kuuden kunnan omistama Järviseudun ammatti-instituutti houkuttelee opiskelijoita Venäjältä asti.
 Venäjän Karjalassa Suomi on entuudestaan tuttu, siellä on mahdollista opiskella suomea sekä koulutettua työvoimaa, jolla on muuttohaluja. Joka vuosi satakunta venäläistä pakkaa tavaransa ja lähtee opiskelemaan Etelä-Pohjanmaalle, usein aivan uutta alaa.
 Insinöörinä Venäjällä työskennellyt  Vadim Semechkov  tähtäsi ensin metallialan työntekijäksi. Nyt hän on vaihtanut opinnot it-alalle, josta hänellä on valmiiksi kokemusta.
 Vaimo jatkaa metallialan opintoja, ja uusi koti on löytynyt heille Vimpelistä.
 Semechkov on esimerkki korkeakoulutetuista osaajista, joita Suomessa kipeästi kaivataan. Ari Hautamäki / Yle
 Tyypillisin Suomeen töihin haluava on rakennusmies, joka on kotoisin Ukrainasta, Kosovosta tai Uzbekistanista. Jopa kolmannes tavallisten työntekijöiden oleskelulupahakemuksista on tänä vuonna jätetty rakennusalalle.
 EU:n ulkopuolelta tulevien suorittavan työn tekijöiden lupaprosessiin kuuluu saatavuusharkinta. Työnantajan on selvitettävä, olisiko avoimeen tehtävään saatavilla kohtuullisessa ajassa työvoimaa Suomesta tai EU:n alueelta.
 Tietyt ammatit on vapautettu saatavuusharkinnasta osassa maata työvoimapulan vuoksi.
 Työntekijän 1. oleskelulupa, suosituimmat alat 2021
 Lähde: Migri
 Työvoimapula vaivaa jossain määrin useita toimialoja, mutta terveys- ja sosiaalipalveluissa tilanne oli jo viime vuonna hälyttävä.
 Alla olevaan taulukkoon on koottu eri toimialojen arviot siitä, kuinka montaa henkilöä viime vuonna haettiin johonkin tehtävään, mutta ei onnistuttu saamaan. Työ- ja elinkeinoministeriön analyysi perustuu eri alojen toimipaikoilta saatuihin tietoihin.
 Työvoimapula eri toimialoilla v. 2020, arvio
 Lähde: TEM
 Monet yritykset kiirehtivät työperäisen maahanmuuton helpottamista, että Suomesta tulisi nykyistä houkuttelevampi kohdemaa.
 Hallitus julkistikin syyskuussa niin kutsutun  tiekartan keinoista , joilla kansainvälisten osaajien maahanmuuttoa pyritään edistämään. Globaalissa kilpailussa työvoimasta Suomen tavoitteena on tarjota “maailman paras maahanmuuttokokemus”.
 Vuonna 2030 työperäisiä oleskelulupia on tarkoitus myöntää lähes 20 000. Sen jälkeen lisäys olisi vähintään 10 000 työntekijää EU:n ulkopuolelta joka vuosi.
 Kasvu olisi hallituksen suunnitelmissa jyrkkää, sillä viime vuosina ensimmäisten oleskelulupien määrä on pysytellyt noin 9 000:ssa.
 Ensimmäiset venäläiset opiskelijat tulivat Etelä-Pohjanmaalle jo 15 vuotta sitten. Tästä muuttoliikkeestä on kiihtyvän työvoimapulan vuoksi tullut yhä tärkeämpää. Järviseudun ammatti-instituutin JAMIn opiskelijoista liki kolmannes on venäläisiä.
 Opiskelijoiden tuloon ei liity aikaa vievää saatavuusharkintaa. Heiltä edellytetään kuitenkin jonkin verran suomen kielen taitoa ennen opiskelupaikan saamista. Tärkeä yhteistyökumppani on Petroskoin suomalais-ugrilainen koulu.
 Jos opiskelijalla on aiempaa osaamista, hän voi työskennellä jo muutaman kuukauden kuluttua oppisopimuksella jossain paikallisessa yrityksessä, kertoo rehtori  Matti Väänänen .
 Opiskelijoita hakeutuu Venäjältä muun muassa metalli- ja maatalousaloille sekä kokeiksi.
 “Enemmän tekemistä, vähemmän istumista” on periaatteena Järviseudun ammatti-instituutissa. Rehtori Matti Väänäsen mukaan oppimisympäristöjä on siirretty yrityksiin, mahdollisimman autenttisiin oloihin. Ari Hautamäki / Yle
 Yritykset ymmärtävät Väänäsen mukaan nykyään paremmin sen, että kielitaitovaatimuksista on monilla aloilla joustettava, jos työt haluaa saada tehdyiksi.
 – Ehkä muutamia vuosia sitten oli pientä narinaa enemmän, että voi voi, kun pitäisi osata paremmin. Mutta nyt kun sitä työvoimaa ei kerta kaikkiaan saa, on huomattu, että nämä ihmiset ovat tosi motivoituneita ja osaavia, Väänänen sanoo.
 Irina Savasko  kävi Lappajärvellä ensi kertaa jo 15 vuotta sitten, kun oma isä oli muuttanut Suomeen. Sen jälkeen opiskelemaan tuli pikkusisko ja viimeksi hän itse.
 Ennen muuttoa Savasko kävi vuoden suomen kielen kurssilla.
 – Mummi ja vaari puhuivat karjalan kieltä ja se on mun mielestä lähellä suomen kieltä. Sieltä se lähti jo helposti, Savasko sanoo.
 Irina Savasko työskenteli Venäjällä muun muassa musiikinopettajana. Suomessa hän opiskeli kokiksi ja sai heti työpaikan. Nyt koko hänen perheensä asuu Lappajärvellä. Ari Hautamäki / Yle
 Monilla pikkupaikkakunnilla eletään kriittisiä aikoja. Päiväkodit ja koulut tarvitsevat lapsia, yritykset työntekijöitä.
 Ilman venäläisiä opiskelijoita ja heidän perheitään tilanne näyttäisi hyvin huonolta, Väänänen uskoo. Hänen mukaansa opiskelijoita on tullut heidän mallillaan Suomeen jo tuhansia ja he ovat melkein poikkeuksetta jääneet pysyvästi.
 Tänä syksynä JAMIn opiskelijoiden mukana muutti kymmenkunta lasta.
 – Pienillä paikkakunnilla saattaa syntyä alle 10 lasta vuodessa, niin onhan sillä jo aika paljon merkitystä.
 Mitä ajatuksia juttu herättää? Voit keskustella aiheesta 2.12. kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Asenneongelmat pahentavat työvoimapulaa, pohtii työministeri Tuula Haatainen: Suhtautumista vieraskielisiin ja viisikymppisiin pitäisi muuttaa
 Mehiläinen helpottaa hoivakotiensa hoitajapulaa tuontityövoimalla  myös Keski-Suomessa - ensimmäiset filippiiniläiset aloittavat Viitasaarella kuun lopulla

Virallisesti Suomeen kaivataan erityisosaajia, mutta tulijat ovatkin enimmäkseen duunareita


Summary: Jakelutilanne Inarin keskustaajamassa heikkeni kesällä. Toisella puolella kylää tilanne on nyt todennäköisesti Suomen heikoin. Jakeluviivästysten taustalla on lukuisia syitä ja ne voivat vaihdella päivittäin.

Keskellä Ivaloa sijaitsevan liikehuoneiston postilaatikkoon päivän posti kolahtaa iltakymmenen jälkeen. Kolmen kilometrin päässä Rajanmäellä asukkaat voivat joutua odottelemaan postia kiireisimpinä päivinä lähelle puoltayötä.
 Postin asiakkaat eri puolilla Ivalon taajamaa ovat käärmeissään Postin hitaasta jakelusta. Alueen asukas  Markku Ahonen  pitää postin toimintaa syrjivänä. Samoin postinjakelun tavoiteaika, kello 22, tuntuu pöyristyttävältä.
 – Tuntuu, että olemme jonkinlaisessa paitsiossa, vaikka täältä missä asumme on kylän keskustaan vain kolme kilometriä, Ahonen jyrähtää.
 Postin postipalvelujen asiakaspalvelujohtajan  Tomi Huhtalan  mukaan Ivalon tilanne on postinjakelun suhteen yksi Manner-Suomen haastavimpia, mutta viivästyksiä voi tulla muuallakin.
 Pääkaupunkiseudulla on jakajista työvoimapulaa, minkä vuoksi postin jakelu voi joskus venähtää myös siellä. Muualla Suomessa postinjakelu ei Huhtalan mukaan yleensä veny myöhäiseen iltaan.
 Postin aluepäällikkö  Ari Korhonen  pitää Ivalon ongelmana pohjoista sijaintia, laajaa jakelualuetta ja viime aikojen pitkiä sairaslomia. Posti tulee Ivalossa jaettavaksi viimeisenä Lapissa, joten sitä päästään jakamaan vasta puolilta päivin.
 Jakajien mukaan syitä löytyy myös reiteissä, lajittelussa ja siinä, että tekijöitä on liian vähän.
 Lue myös:   Lehdistö ja Posti täysin eri linjoilla uudistuvasta postilaista – kovin kiista siitä, mitkä ovat kolme jakelupäivää
 Postinjakaja: "Työtä on paljon, käsipareja vähän"
 Ivalossa postia jakava  Maija Björkman  kertoo, että palautetta tulee runsaasti. Hän toivoo, ettei jakelijoita syyllistettäisi jakelun takkuamisesta, sillä he tekevät parhaansa.
 – Työtä on paljon ja käsipareja vähän. Koko ajan on kiire. Tavaraa ja paketteja on paljon ja tilannetta haittaa sekin, että etänä lajiteltu posti pitää lajitella uudelleen, Björkman kertoo.
 Hänen mukaansa käsiparien lisäys jakelutyöhön olisi nopea ratkaisu ongelmiin. Hän pitää myös niin sanottua kaukolajittelua epäonnistuneena ratkaisuna. Sodankylässä tai Oulussa lajiteltu posti ei aina vastaa jakelureittejä.
 "Normipäivä", toteaa postinjakaja Kari-Pekka Puukko. Hän lopettelee työpäiväänsä Ivalossa Tulustiellä vartin yli kymmenen illalla. Jarmo Siivikko / YLE
 Postinjakaja  Kari-Pekka Puukko  kertoo, että myös lumisade ja liukkaus hidastuttavat jakelua joskus. Jos samalle päivälle osuvat suositut aikakauslehdet, lisääntyvät paketit ja mainokset yhtäaikaa paikallislehden peittojakelun kanssa, jakelu viivästyy entisestään.
 Puukon mukaan myöhäinen jako iltakymmenen jälkeen on ollut normaalitilanne jo kesästä saakka. Rivissä olevat jakajat ovat joutuneet venymään paikatessaan sairaslomalla olevia.
 – Entinen systeemi, jossa joka jakajalla oli avustava lajittelija oli joustava ja nopea. Se takasi postin laatikkoon jo iltapäivällä koko Ivalossa, Puukko kertoo.
 Kylän länsipuolella tilanne ei ole niin huono kuin itäpuolella. Siellä asiakkaat saavat postinsa jo iltapäivällä. Kylän itä- ja länsipuoli ovat eriarvoisia turvallisuusyistä.
 – Jakeluautoissa on ratti oikealla eli väärällä puolen. Se on aiheuttanut aikaisemmin vaaratilanteita. Nyt niillä on päätien ylittäminen kielletty ja kääntyä saa vain oikealle. Silloin itäpuoli jaetaan aina paluumatkalla, Puukko sanoo.
 Aluepäällikkö lupaa parannuksia
 Ari Korhonen lupaa parannusta Ivalon postinjakeluun jo lähiviikkoina, mutta tehostus jakeluun on voimassa aluksi vain vuoden loppuun.
 – Olemme ensi viikolla lisäämässä yhden uuden reitin jakelureitistöön ja toivomme, että se tuo helpotusta asiaan. Vuodenvaihteen jälkeen päätämme, tuleeko järjestelystä pysyvä.
 Lajitteluongelmat ovat myös Korhosen tiedossa ja niitä pyritään korjaamaan.
 Puukko toivoo, että reittimuutoksesta tulisi pysyvä. Hän ihmettelee sitä, että työnantaja maksaa mieluummin ylityökorvauksia jakajille kuin palkkaa lisää väkeä. Joskus päivät ovat venähtäneet niin myöhään, että miehen on tehnyt mieli vain nukahtaa niine hyvineen autoon.
 – Tänäänkin rapsahti tuommoiset viisi tuntia ylitöitä normipäivänä, hän huokaa.
 Björkman kertoo viihtyvänsä työssään kiireestä huolimatta.
 – Työ on mielenkiintoista, tapaa ihmisiä ja voi työskennellä itsenäisesti. Ja kyllähän vakituista työtä pitää arvostaa, sanoo Maija Björkman.
 Postia odottanut Ahonen peräänkuuluttaa postilaisilta ammattiylpeyttä, mutta epäilee samalla, että Postissa on tapahtunut sama kuin hänen mielestään monessa muussakin yhtiössä.
 – Taitaa olla, että siellä on joku dynaaminen muutosjohtaja tehnyt työtään ja asiakkaat maksavat laskun myöhästelevän postin muodossa. Ennen vanhaan jopa Ruotsin vallan aikana oli postilaisilla kunnia-asiana saada posti Tukholmasta Ouluun mahdollisimman nopeasti, Ahonen sanoo.
 Miten teillä posti kulkee? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  2.12. kello 23 saakka.
 Lue lisää:   Mitä Postissa tapahtuu? Postilaiset kertovat, miltä myrskyn keskellä tuntuu, mutta myös tervetulleesta käänteestä: inhimillisyys on palaamassa

Viimeiset kirjeet Suomessa jaetaan puolilta öin – Ivalossa postinjakelussa tökkii niin moni asia, että tilanne voi olla jo Suomen heikoin


Summary: Venäjän ulkoministeriön väitteen mukaan Ukraina olisi siirtänyt puolet joukoistaan Itä-Ukrainan konfliktialueelle, kertoo Reuters. Nato-maat neuvottelevat tänään Ukrainan edustajien kanssa kireästä tilanteesta.

Venäjän ulkoministeriön mukaan Ukraina olisi siirtänyt puolet armeijastaan Itä-Ukrainan konfliktialueelle. Ulkoministeriön tiedottaja  Maria Zakharova  puhui yhteensä 125 000 sotilaasta, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Venäjä ilmoitti tänään myös aloittavansa säännölliset sotaharjoitukset eteläisellä sotilasalueella, joka yltää osittain Ukrainan rajalle asti. Puolustusministeriön mukaan laajan alueen harjoituskeskuksiin on siirretty 10 000 sotilasta.
 Harjoituksia tullaan järjestämään myös Itä-Ukrainassa ja Venäjän Ukrainalta valtaamalla Krimin niemimaalla.
 Viime viikkoina Ukraina, Yhdysvallat ja Nato ovat varoittaneet Venäjän mahdollisesta uudesta hyökkäyksestä Ukrainaan. Venäjä on kiistänyt asian ja syyttänyt länttä pelon lietsonnasta. Venäjän mukaan sillä on oikeus liikutella joukkojaan miten se parhaaksi näkee.
 Nato-maiden ulkoministerit neuvottelevat tänään Latvian Riiassa Ukrainan edustajien kanssa.
 Ukrainan presidentti  Volodymyr Zelenskyi  vaati tänään suoria neuvotteluja Venäjän kanssa konfliktin ratkaisemiseksi.
 Yhdysvaltain ulkoministeri  Antony Blinkenin  on määrä tavata Venäjän ulkoministeri  Sergei Lavrov  Tukholmassa huomenna Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön kokouksen yhteydessä.
 Seuraamme tässä artikkelissa päivän tapahtumia Ukrainan ja Venäjän kriisiin liittyen.
 Lisää aiheesta:
 Kiristynyt tilanne Ukrainan rajalla huolettaa siviilejä – "Tavalliset ihmiset haluavat rauhaa", sanoo Itä-Ukrainassa asuva Tatjana
 Naton ulkoministerit Venäjälle: Voimankäytöllä Ukrainaa vastaan olisi kova hinta

Nato neuvottelee Ukrainan tilanteesta, Venäjän ja Ukrainan sanasota kiihtyy – Yle seuraa päivän tapahtumia


Summary: Saksan ulkoministeriksi nousee vihreä poliitikko ja Kiina-kriitikko, mutta Kiinan markkinoiden tärkeyden takia suuria muutoksia ei ehkä ole tulossa. Suhteessa Venäjään Saksa hakee eurooppalaista yhteistyötä.

Kiina älähti Saksan uuden hallituksen linjauksista jo ennen kuin ministerit ovat edes astuneet virkaan. Sosiaalidemokraattien (SPD), vihreiden ja liberaalien (FDP) hallitussopimuksessa luvataan muun muassa  uudistaa Saksa ilmaston kannalta kestäväksi ja digitaaliseks i.
 Uutta sävyä on myös ulkopolitiikan kirjauksissa.
 – Koalitiosopimuksessa puhutaan aiempaa enemmän periaatteista, ja kieli Kiinaa kohtaan on kovempaa, sanoo Saksan ja EU:n ulkopolitiikkaan perehtynyt Ulkopoliittisen instituutin tutkija  Niklas Helwig.
 Kiinaa koskevia kohtia on kuvattu yllättävänkin koviksi.  Sopimus  mainitsee ihmisoikeusloukkaukset Xinjiangissa, puhuu Hongkongin autonomian puolesta ja lupaa tukea Taiwanin osallistumiselle kansainvälisiin järjestöihin.
 Kiinan hallituksen virallista linjaa kuuluttava Global Times -lehti varoitti Saksaa olemaan puuttumatta Kiinan sisäisiin asioihin ja penäsi tutuksi tulleen  Angela Merkelin  linjan jatkamista.
 Myös Saksan ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan perehtynyt tutkija  Ulrike Franke  ECFR-ajatushautomosta arvioi, että etenkin suhteessa autoritaarisiin maihin Saksan hallitussopimuksen kieli on aiempaa vahvempaa.
 Tämä näkyy myös selkeämpänä kielenä Venäjää kohtaan, vaikka hallitussopimuksessa ei puhuta mitään esimerkiksi kiistellystä Nord Stream 2 -kaasuputkesta.
 Saksan tulevan hallituksen ohjelmassa  korostetaan ihmisoikeuksia ja mainitaan uiguurien kohtelu Xinjiangissa. Kuvassa mattokutomon työntekijä Ürümqin kaupungissa marraskuussa 2020. AOP
 Toiveet Kiinan muutoksesta eivät ole toteutuneet
 Franken mukaan Saksan tulevan hallituksen Kiina-politiikassa saattaa näkyä aiempaa selvempi ryhmittyminen Yhdysvaltojen rinnalle.
 Kiinan ja Yhdysvaltojen välit ovat pysyneet erittäin jännitteisinä, vaikka Yhdysvalloissa vaihtui presidentti. Oli odotuksia, että  Joe Bidenin  myötä Yhdysvaltojen Kiina-politiikka olisi saattanut höllentyä.
 Maailmalla oli pitkään toiveita, että Kiina muuttuisi talouden avautumisen myötä demokraattisemmaksi. Yhdysvalloissa tästä toiveikkuudesta luovuttiin Franken mukaan aiemmin kuin Saksassa.
 – Viime vuosina myös Saksassa usko Kiinan muutokseen on mennyt. Tämä on tapahtunut myös muissa kuin niissä puolueissa, jotka nyt muodostavat hallituksen, Franke sanoo.
 Hän sanoo kuitenkin, että ne jotka toivovat tosi kovaa asennetta Kiinaa kohtaan, saattavat pettyä.
 Ulkoministeriksi nousee Kiina-kriitikko
 Saksan hallitus pääsee aloittamaan työnsä, kun puolueiden jäsenistö on hyväksynyt hallitusohjelman, todennäköisesti ensi viikolla.
 Ulkoministeriksi on nousemassa vihreiden  Annalena Baerbock , joka nimenomaan on vaatinut kriittistä,  arvopohjaista politiikkaa niin Kiinaa kuin Venäjääkin kohtaan.
 Vihreiden riveistä Merkelin Kiina-politiikkaa on moitittu liiaksi bisnesvetoiseksi.
 Tutkija Helwig muistuttaa, että vaikka Saksa on pitkästä aikaa saamassa vihreän ulkoministerin, liittokanslerin rooli Saksan ulkopolitiikassa on viime vuosina vahvistunut.
 Sekin on hänen mukaansa hyvä muistaa, että tuleva liittokansleri  Olaf Scholz  on sosiaalidemokraatti, ja hänelle on luontaista huolehtia myös teollisuuden ja etenkin työntekijöiden edusta.
 – Yksi kolmesta saksalaisesta autosta myytiin Kiinaan jo ennen pandemiaa. Kiinan toivuttua pahimmasta vaiheesta nopeasti, luku on ollut vieläkin suurempi. Kiinan markkinat ovat äärettömän tärkeät, Helwig sanoo.
 Franke puolestaan sanoo, että pelkästään talous ei ole määrännyt Saksan ulkopolitiikkaa etenkään viime vuosina. Saksan vaikutusvaltainen teollisuusliitto (BDI)  julkaisi pari vuotta sitten raportin , jossa kehotettiin vähentämään riippuvuutta Kiinasta.
 – Juuri teollisuuden piiristä on vaadittu tiukempaa linjaa Kiina kohtaan, sillä he ovat huolissaan esimerkiksi immateriaalioikeuksista ja rajoitetusta pääsystä Kiinan markkinoille, Franke sanoo.
 Saksan tuleva hallitus puhuu Kiinasta ja Venäjästä sävyyn, joka poikkeaa siitä, mihin on totuttu Angela Merkelin aikana. Alexander Zemlianichenko / EPA
 Nord Stream 2 -putkea ei mainita lainkaan
 Saksan tulevan hallituksen Venäjä-politiikan arvuuttelijat ovat kiinnittäneet huomiota siihen, että kolmen puolueen hallitusdiilissä ei puhuta mitään kiistellystä Nord Stream 2 -kaasuputkesta.
 Venäjältä Saksaan ja Eurooppaan kaasua tuovaa putkea on arvosteltu siitä, että se lisää Euroopan riippuvuutta venäläisestä kaasusta.
 Helwig arvioi, että kaasuputki voitiin jättää huomioimatta, koska poliittiset päätökset putkesta on jo tehty. Lisäksi putki on käytännössä jo valmis.
 – Koko asia oli niin hankala, että siihen ei haluttu tarttua lainkaan. On helpompi todeta, että nyt putkesta tehdään enää teknistä arviota, Helwig sanoo.
 Myöskään Franke ei ole yllättynyt kaasuputken kohtalosta hallitussopimuksessa.
 – Saksa oli ajanut itsensä tässä asiassa nurkkaan, jossa kaikki vaihtoehdot olivat huonoja, hän sanoo.
 Nord Stream 2 -putken  sertifiointi käyttöä varten on Saksassa kesken.
 Tutkija: “Vähemmän puhelinsoittoja Putinille”
 Helwig arvioi Saksan tulevaa Venäjä-politiikkaa seuraavasti: pidetään yllä mahdollisuutta vuoropuheluun, mutta ilman illuusiota siitä, että asiat muuttuisivat lähitulevaisuudessa parempaan suuntaan.
 – Luulen, että tulee olemaan vähemmän matkustamista Venäjälle ja puhelinsoittoja Putinille, sen sijaan korostetaan enemmän yhteistä eurooppalaista linjaa Venäjää kohtaan, Helwig sanoo.
 Franke puolestaan pitää keskeisenä sitä, miten myönteisesti tulevakin hallitus suhtautuu sotilasliitto Natoon ja Yhdysvaltoihin.
 Saksalla ei ole ydinaseita, mutta sen maaperällä on Yhdysvaltojen ydinpommeja, joita saksalaiset Tornado-hävittäjät kriisin sattuessa kuljettaisivat.
 – Olin melkein yllättynyt siitä, että linjaukset ydinaseyhteistyöstä ovat niin myönteisiä. Asiasta on käyty Saksassa kuumaa keskustelua. Hallitussopimus on tältä osin hieman hämärä, mutta näyttää siltä, että tämäkin hallitus haluaa jatkaa ydinaseyhteistyötä, Franke sanoo.
 Näyttääkin siltä, että vaikka suhde Kiinaan muuttuisi, suhde Yhdysvaltoihin ja Natoon on jatkossakin Saksan ulkopolitiikan kulmakiviä.
 Voit keskustella aiheesta torstaihin 2.12. klo 23:een asti.
 Lue myös :
 Eurooppa-kirje: Olaf Scholzin hallitus uudistaa sekä Saksaa että EU:ta – Kuohunta ja uhkaavat tilanteet lisääntyvät unionin rajaseuduilla
 Kirjeenvaihtajalta: Feminististä ulkopolitiikkaa, kannabis kauppoihin ja äänestysiäksi 16 vuotta – peruskonservatiivinen Saksa on uuden edessä

Saksan uusi hallitussopimus mainitsee Xinjiangin ihmisoikeusloukkaukset, mutta politiikka Kiinaa ja Venäjää kohtaan ei ehkä olennaisesti kovene


Summary: Sammutustyöt palopaikalla Joensuussa ovat päättyneet. Pelastuslaitos jatkoi jälkisammutus- ja vartointitöitä keskiviikkoaamuun saakka.

Joensuun Käpykankaalla eilen tulipalossa tuhoutuneen Vauhti Speed Oy:n tehtaan suksivoidetuotanto on tarkoitus aloittaa uudelleen mahdollisimman nopeasti.
 Toimitusjohtaja  Esa Puukilainen  kertoo, että haasteena on löytää viranomaismääräykset täyttävät tilat ja laitteet.
 Suksivoiteita ja muita tuotteita yrityksellä riittää, sillä niitä on eri varastoissa.
 – Tuotteitamme on Joensuun lisäksi Vantaan ja Ruotsin varastoilla. Valtaosa ennakkotoimituksista oli jo toimitettu. Tuotteita on kaupoissa ja niitä saadaan tulipalosta huolimatta toimitettua lisää, Puukilainen sanoo.
 Palosta on koitunut mittavat vahingot. Tehtaassa oli Puukilaisen mukaan ajantasaiset järjestelmät tulipalojen torjumiseen. Esimerkiksi automaattiset palo-ovet auttoivat rajoittamaan paloa vain tuotantotilaan
 Tulipalossa kuuluneet pamaukset johtuivat todennäköisesti kemikaaleista
 Tulipalo syttyi tiistaina ennen kello 14. Sammutustöissä oli mukana enimmillään 40 pelastajaa. Palon jälkivartiointi luovutettiin keskiviikkoaamuna kello 9 aikaan tilojen omistajalle.
 Palomestari  Lauri Hirvonen  Pohjois-Karjalan pelastuslaitokselta kertoo, että kemikaalit toivat lisähaastetta suurpalon sammutustöihin.
 – Riskien kannalta tulipalo ei ollut tilastollisesti niinkään erikoinen, mutta esimerkiksi omakotitalon tulipaloon verrattuna oli tietysti isommat riskit.
 Haasteena oli myös se, että paikalle tarvittiin nopeasti suuri määrä vettä. Palon edetessä vettä tykitettiin nostolava-auton avulla tehtaan katon kautta.
 Hirvosen tietojen mukaan tiloissa oli 10 000 litraa kemikaaleja. Niistä osa oli etanolia, joka on herkkää syttymään.
 – Tulipalosta kuuluneet tussahdukset ja isommat leimahdukset johtuivat luultavasti näistä kemikaaleista.
 Tehtaassa oli palon syttymishetkellä töissä noin kymmenen ihmistä.Yksi paikalla olleista loukkaantui vakavasti ja kaksi lievästi.
 Palon arvellaan saaneen alkunsa tuotantotiloissa sijaitsevasta liuotinvarastosta.
 Tulipalo levitti savua laajalti lähiympäristöön.  Ari Tauslahti / Yle
 Juttua täydennetään.
 Lue myös:
 Suksivoidetehtaan palon arvellaan lähteneen liuotinvarastosta, sammutus jatkuu – toimitusjohtaja: "Varmaankin miljoonaluokan kokonaisvahingot"

Suksivoidetehtaan tilat tuhoutuivat rajussa tulipalossa – yritys etsii uusia tiloja, talven suksivoiteiden toimitus ei vaarantunut


Summary: Kansallinen rokotusasiantuntijaryhmä arvioi tänään 5–11-vuotiaiden lasten koronarokotuksia sekä kolmannen rokoteannoksen antamista alle 60-vuotiaille perusterveille ihmisille.

Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen erityisasiantuntija  Mia Kontio  kiistää, että THL olisi jarruttanut päätöstä kolmansista rokotteista muille kuin riskiryhmille. Kontio vieraili keskiviikkona  Ylen aamun  ja radion  Ykkösaamun  lähetyksissä.
 – Ei THL jarruttele, mutta ei kiirehdikään. Nyt on tärkeintä rokottaa niitä, jotka ovat suurimmassa vaarassa. Heitäkään ei ole kattavasti pystytty rokottamaan, joten laajentaminen nuorempiin ikäryhmiin saattaisi hidastaa vanhempien ikäryhmien rokottamista, Kontio sanoo.
 THL:ää ja kansallista rokotusasiantuntijaryhmää (KRAR) on arvosteltu muun muassa siitä, miksi päätöstä kolmannesta rokotuskierroksesta muiden kuin riskiryhmien osalta ei ole tehty aikaisemmin.
 Kontion mukaan Suomessa on tällä hetkellä noin 550 000 kolmanteen rokotteeseen oikeutettua henkilöä, jolla toisesta rokotteesta on ehtinyt kulua kuusi kuukautta. Tästä joukosta reilu 40 prosenttia on rokotettu. Tällä hetkellä kolmatta koronarokotusta suositellaan yli 60-vuotiaille ja riskiryhmille. Heitä on Suomessa noin 2,5 miljoonaa.
 – Valtaosalla 60 vuotta täyttäneistä puoli vuotta tulee täyteen vasta helmikuussa. Meillä ei ole niin paljon väestöä, joka olisi saanut toisen rokotteen yli kuusi kuukautta sitten.
 KRAR pohtii tänään kolmannen rokoteannoksen antamista alle 60-vuotiaille. Mietinnässä on myös, pitäisikö kolmannen rokotteen antamista aikaistaa kuudesta viiteen kuukauteen.
 – Tartuntoja on tällä hetkellä eniten alle 40-vuotiailla rokottamattomilla. Jos rokotukset kohdennetaan yli 40-vuotiaisiin, niin kolmannella rokotuksella ei ole suurta vaikutusta, Kontio sanoo.
 Tarvitaanko uusi rokote?
 Lääkeyhtiö Modernan toimitusjohtaja  Stephane Bancel  sanoi eilen  Financial Timesin  haastattelussa, että nykyisten koronavirusrokotteiden teho omikronmuunnosta vastaan on vähäisempi kuin viruksen aikaisempia muotoja vastaan. Sekä Moderna että Pfizer ovat aloittaneet rokotteen kehittämisen omikronmuunnosta varten.
 THL:n Mia Kontion mukaan ei vaikuta siltä, että nykyiset rokotteet olisivat tehottomia omikronmuunnosta vastaan, mutta varmaksi asiaa ei voi sanoa ennen tarkempia tutkimuksia.
 – Ainakaan ennakkotiedot eivät näyttäisi siltä, että kyseinen omikron läpäisisi rokotteen antamaa suojaa vakavaa tautia vastaan yhtään paremmin kuin muutkaan aiemmat variantit, Kontio sanoi Ykkösaamussa.
 Mikäli omikronmuunnosta vastaan tarvitaan uudenlainen rokote, sen saamiseen markkinoille menisi lääkeyhtiöiden arvioiden mukaan joitain kuukausia.
 – Suomi on valmistautunut näitäkin hankkimaan tarvittaessa, Kontio sanoo.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta 2.11. kello 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Modernan toimitusjohtaja epäilee nykyisten rokotteiden tehoa omikronia vastaan
 EMA:n pääjohtaja: Vähiten rokotetuissa EU-maissa on kuollut viime viikkoina yli 15-kertaisesti ihmisiä rokotusten mallimaa Irlantiin verrattuna
 Suomessa valmistaudutaan päättämään 5–11-vuotiaiden koronarokotuksista – rokotteiden toimitukset saattavat alkaa jo jouluviikolla
 Kokosimme kysymyksiä ja vastauksia omikronmuunnoksesta – mitä oireita muunnos aiheuttaa, mistä uusia variantteja sikiää?

THL:n Mia Kontio vastaa kritiikkiin kolmansista koronarokotuksista: “Ei THL jarruttele, mutta ei kiirehdikään”


Summary: Hallintotieteiden professorin mukaan myös kuntapoliitikkojen mukana olo aluevaltuustoissa voi olla ongelmallista. Valittujen pitäisi edustaa koko hyvinvointialuetta eikä omaa kotikuntaansa.

Historian ensimmäisiin aluevaaleihin on aikaa vajaat kaksi kuukautta, ja ehdokasasettelu päättyy parin viikon kuluttua. Sen jälkeen äänestäjät pääsevät miettimään, millaiselle ehdokkaalle äänensä antavat.
 Tampereen yliopiston hallintotieteiden professori  Jari Stenvall  toivoo, että listoille nousevat ehdokkaat edustavat politiikan raskasta sarjaa.
 – Hyvinvointialueita ohjaava sote-lainsäädäntö on aika tiukka ja antaa päättäjille aika vähän valtuuksia. Toivon, että meillä olisi sellaisia ehdokkaita, jotka valituksi tultuaan luovat tilaa alueelliselle demokratialle. Tarvitaan siis demokratian esitaistelijoita.
 Sidonnaisuusongelmia on luvassa
 Tänä syksynä on keskusteltu valtuutettujen jääviysongelmista, sen jälkeen kun Pirkkalan ylilääkäri  Tuomas Jukkola  sai lähtöpassit kunnanvaltuustosta. Hallinto-oikeus katsoi, ettei hän virkansa vuoksi voi toimia valtuutettuna. Stenvall uskoo, että erilaisia sidonnaisuusongelmia tulee eri muodoissa myös aluevaaleissa.
 – Sote-ammattilaiset tietysti työskentelevät hyvinvointialueella tai yrityksissä, jotka tarjoavat sote-palveluita. Molemmin puolin tulee jääviysongelmia. Iso kysymys tulee varmasti olemaan myös kuntien toimijoiden mukana olo. Jos on näkyvä kuntapoliitikko tai jopa pormestari, tuleeko siitä jääviysongelma? Siinä voi äkkiä olla kahdella veneellä.
 Stenvallin mukaan aluevaltuuston valittujen pitäisi lähtökohtaisesti edustaa hyvinvointialuetta. Mutta äänestäjät saattavat äänestää heitä valtuustoon nimenomaan oman kuntansa edustajiksi.
 Listat täyttyvät hyvin
 Pirkanmaan sosialidemokraattien toiminnanjohtaja  Harri Sandellin  mukaan ehdokkaita on löytynyt listoille kohtuullisen helposti. Tiistaina puuttui enää kaksi ehdokasta, ja Sandellin mukaan heidätkin ihan juuri nimetään.
 – Sen jälkeen meillä on koossa 98 ehdokasta eli täysi lista. Olen tyytyväinen, että mukana on hyvin eri tyyppisiä ehdokkaita eri puolilta Pirkanmaata.
 Myös kokoomuksen listat ovat täyttyneet hyvin. Pirkanmaan piirin toiminnanjohtaja  Jari Porraslammen  mukaan vielä kymmenisen nimeä uupuu, mutta lista saada varmasti täyteen ennen määräaikaa.
 Porraslammen mielestä hyvä aluevaaliehdokas on ainakin jonkin verran perehtynyt sote-asioihin.
 – Niistä kuitenkin mennään päättämään. Mutta se ei vaadi lääkärin tai sairaanhoitajan tutkintoa. Se vaatii tervettä maalaisjärkeä.
 Sandellin mukaan päätöksentekoon tarvitaan kuitenkin ennen kaikkea ihmisiä, jotka edustavat palveluiden käyttäjien näkökulmaa.
 – Kun luottamushenkilöitä valitaan, asiantuntevuus ei ole aina se ensimmäinen kriteeri. He menevät edustamaan käyttäjiä ja tuomaan tiedon käyttäjien arjesta päätöksentekoon.
 Jari Porraslammen mukaan ehdokkaiden mahdollista jääviyttä on mietitty listojen rakennusvaiheessa. Osa on jättäytynyt itse pois.
 – Tiedän pari potentiaalista henkilöä, jotka olisivat ilmeisesti olleet jäävejä, mutta he vetäytyivät sitten itse. Että näillä meidän listan sote-puolella töissä olevilla ihmisillä ei pitäisi olla mitään ongelmia jääviyden kanssa.
 Lue lisää:
 Perussuomalaisten Tuomas Jukkola menettää Pirkkalan valtuustopaikkansa – ylilääkärin virka tekee jääviksi
 Näistä vaihtoehdoista valitaan Ylen seuraavan vaalikoneen kysymykset – näin vaikutat siihen, mitä aluevaalien ehdokkailta lopulta kysytään

Sosiaali- ja terveyspuolen henkilöstön ehdokkuus voi aiheuttaa jääviysongelmia aluevaaleissa


Summary: Puolan hallituksen mukaan raja-alueen pääsykiellolla helpotetaan rajavartioston ja sotilaiden työtä. Valko-Venäjä on ohjannut Puolan rajalle tuhansia siirtolaisia ja turvapaikanhakijoita.

Puola rajoittaa Valko-Venäjän raja-alueelle pääsyä tiukasti maaliskuun alkuun asti. Kolmen kilometrin säteelle rajasta saavat mennä vain siellä asuvat, työskentelevät tai opiskelevat.
 Rajoitus on seurausta Puolan ja Valko-Venäjän välisistä jännitteistä. Valko-Venäjä on ohjannut Puolan rajalle tuhansia siirtolaisia ja turvapaikanhakijoita.
 Tilanteen takia raja-alueelle julistettiin syyskuussa hätätila, joka korvautuu tästä päivästä voimaan tulleella rajoituksella.
 Lisäksi parlamentti antoi sisäministerille valtuudet määrätä tarvittaessa turvallisuustilanteen perusteella pääsykiellon 15 kilometrin päähän rajasta ulottuville alueille. Sisäministeri tekee päätöksiä kieltoalueen laajentamisesta tarvittaessa rajavartioston johdon suosituksesta.
 Parlamentin ylähuone esitti, että toimittajat olisivat päässeet raja-alueelle kiellon aikana, mutta alahuone hylkäsi esityksen. Toimittajat tarvitsevat raja-alueelle päästäkseen luvan rajavartioston johdolta.
 Maanantaina rajan yli yritettiin 134 kertaa
 Puolan hallituksen mukaan raja-alueen pääsykiellolla helpotetaan rajavartioston ja sotilaiden työtä. Rajalle on siirretty tuhansia sotilaita.
 Kiellon odotetaan helpottavan myös rajalle pystytettävän 5,5 metriä korkean aidan rakentamista. Jo ennestään rajalle on pystytetty piikkilanka-aitaa.
 Siirtolaisia ja turvapaikanhakijoita on edelleen leiriytynyt Valko-Venäjän puolelle. Tilanne on viime päivinä rauhoittunut, mutta rajan yli yrittää yhä joka yö ihmisryhmiä. Puolan rajavartioston mukaan maanantaina rajan yli yritettiin 134 kertaa.
 Puolan mediassa on arvioitu, että 12 ihmistä on kuollut rajalla tähän mennessä.
 Puolan oppositio ja ihmisoikeusjärjestöt ovat arvostelleet pääsykieltoa raja-alueelle. Niiden mukaan hätätilatoimet antavat sisäministeriölle liikaa valtaa.
 Lisää aiheesta:
 Lukašenka odottaa EU:lta vastausta siihen, otetaanko rajalla olevat siirtolaiset vastaan
 Lukašenka BBC:lle Valko-Venäjälle tulleista siirtolaisista: "En kutsunut heitä tänne"
 "Poliisi toi meidät hotellista väkisin" – Ylen kirjeenvaihtaja tapasi Minskin lentokentällä vastahakoisia Irakiin palaajia
 Yle tapasi Pohjois-Irakissa salakuljettajan, joka kertoi, miten ihmisiä viedään vaivihkaa rajojen yli Euroopassa – "Tiedämme, mistä mennä"

Puola rajoittaa Valko-Venäjän rajalle pääsyä kuukausien ajan – Pattitilanne rajalla jatkuu


Summary: Kyse on vuoden takaisista Peltokankaan Facebook-postauksista. Yle seuraa oikeuden istuntoa paikan päällä Kokkolassa.

Kokkolalainen perussuomalaisten kansanedustaja ja puolueensa toinen varapuheenjohtaja  Mauri Peltokangas  on syytettynä tänään käräjillä kiihottamisesta kansanryhmää vastaan.
 Tapauksen pääkäsittely käydään Kokkolassa Pohjanmaan käräjäoikeudessa. Syyte liittyy Peltokankaan noin vuoden takaisiin Facebook-päivityksiin.
 Hän kertoi elokuussa  Helsingin Sanomille  kiistävänsä kaikki syytteet.
 Peltokangas istuu eduskunnassa ensimmäistä kauttaan ja on hallinto- sekä ympäristövaliokunnan jäsen. Hän on myös Kokkolan kaupunginvaltuuston toinen varapuheenjohtaja.
 Lue seuraavaksi: HS: Perussuomalaisten kansanedustaja Mauri Peltokangas syytettynä kiihottamisesta kansanryhmää vastaan
 Eduskuntaan Peltokangas nousi ensikertalaisena  Vaasan vaalipiiristä, 13 000 äänellä vuonna 2019.
 Kuntavaaleissa Peltokangas puolestaan  pääsi Kokkolan kaupunginvaltuustoon äänikuninkaana, kun perussuomalaiset voittivat neljä lisäpaikkaa valtuustossa.
 Hän on profiloitunut maahanmuuttokriitikkona ja tullut tunnetuksi myös maahanmuuttokriittisistä videoistaan ja kärkevistä kannanotoistaan. Viimeksi viime vuoden heinäkuussa Peltokangas kohautti haukkuessaan Facebookissa hallituksen ministereitä alatyylisesti "säälittäviksi perserei'iksi".
 Peltokangas toimii myös kansallismielisen Suomen Sisu -yhdistyksen Keski-Pohjanmaan piirin päällikkönä.
 Kaksi Kokkolan puheenjohtajistoon kuuluvaa käräjillä
 Mauri Peltokangas on jo toinen Kokkolan kaupunginvaltuuston puheenjohtajistoon kuuluva, joka istuu käräjillä some-kirjoittelusta.
 Kokkolan kaupunginvaltuuston puheenjohtaja  Tiina Isotalus  (sd.) tuomittiin käräjäoikeudessa sakkoihin  kahdesta kunnianloukkauksesta  lokakuussa. Isotalus kertoo muuttaneensa some-käyttäytymistään tapauksen jälkeen.
 Hän myös pahoitteli Kokkolan kaupungille tapauksesta mahdollisesti aiheutunutta mainehaittaa.
 Juttu päivittyy oikeudenkäynnin kuluessa. Oikeuskäsittely alkaa kello 13.
 Lue myös:
 Kansanedustaja Mauri Peltokangas vei perussuomalaiset vaalivoittoon Kokkolassa ja nousi valtuustoon äänikuninkaana

Kansanedustaja Mauri Peltokangas käräjillä syytettynä kiihottamisesta kansanryhmää vastaan


Summary: Kainuussa on käynnissä asepalveluksensa päättävien varushenkilöiden viimeinen harjoitus. Tässä jutussa pääset mukaan seuraamaan koulutuksen tapahtumia.

Kainuun prikaatin varushenkilöiden aseellinen koulutus saa huipennuksensa Kirves-21 harjoituksessa. Harjoitukseen osallistuu noin 2 000 henkilöä, jotka kotiutuvat vuoden lopussa.
 Harjoitus kestää marraskuun 27. päivästä viidenteen päivään joulukuuta.
 Maastossa liikkuvien sotilaiden lisäksi harjoituksessa käytetään monipuolista kalustoa, kuten esimerkiksi helikoptereita ja panssarivaunuja.
 Voit hypätä mukaan harjoitukseen suorassa verkkolähetyksessä, joka alkaa tässä artikkelissa 1. joulukuuta kello 9.15.
 Koulutus muuttuu jatkuvasti
 Maavoimien kouluttaminen muuttuu jatkuvasti, kun teknologia kehittyy ja toimintaympäristö muuttuu. Everstiluutnantti  Petri Sipilä  maavoimien esikunnasta kertoo, että esimerkiksi jalkaväen kalustoa on uudistettu modernimmaksi ja suorituskykyisemmäksi.
 Erityisesti viimeisen kymmenen vuoden aikana ovat kehittyneet taistelijan varustus, aseistus, johtamisvälineet ja pimeätoimintakyky.
 Perustehtävä on kuitenkin edelleen ennallaan: torjua ja lyödä vihollinen.
 Kysyimme Petri Sipilältä, miten erilaiset varushenkilöiden koulutus Suomessa muuttuu erilaisten uusien turvallisuusuhkien myötä.
 Miten nopeasti koulutuksessa reagoidaan uusiin turvallisuusuhkiin?
 – Puolustusvoimat seuraa jatkuvasti toimintaympäristön muutosta ja pystyy tarvittaessa nopeastikin muuttamaan koulutuksen sisältöä vastaamaan uhkaa.
 Millä tavalla jalkaväkeä koulutetaan olemaan osana hybridiuhkan torjumista?
 – Koulutuksessa harjoitellaan toimimista myös laajamittaista sotaa alemmissa kriiseissä. Koulutettu taistelija pystyy toimimaan tehokkaasti myös näissä tilanteissa.
 Venäjä hyökkäsi Georgiaan 2008 ja Krimille 2014. Miten nämä ovat muuttaneet maavoimiemme toimintatapaa ja millä tavalla se näkyy varushenkilöiden koulutuksessa?
 – Osana Puolustusvoimien valmiuden kehittämistä maavoimat aloitti valmiusyksikkökoulutuksen tammikuussa 2017. Valmiusyksiköt muodostetaan varusmiehistä ja palkatusta henkilökunnasta.
 Esimerkiksi Yhdysvallat pystyy saamaan sotilailleen taistelukokemusta lähettämällä joukkojaan koalition kanssa sota-alueille. Millä tavalla Suomen Puolustusvoimat pystyy vastaamaan tällaisen kokemuksen kartuttamiseen?
 – Vapaaehtoisesti vaativiin kriisinhallintatehtäviin osallistuvat sotilaat saavat tämän kaltaista kokemusta. Kokemukset ja hyvät käytänteet pyritään kouluttamaan kotimaassa kaikille joukoille.
 Onko sinulla kokemuksia armeijan harjoituksista? Keskustelu on auki 2. joulukuuta kello 23:een asti.

Miltä näyttää valmistautuminen nykyajan sodankäyntiin? Hyppää mukaan Kainuun prikaatin harjoitukseen suorana kello 9.15


Summary: Weekendillä on ollut useampana vuonna yli 60 000 kävijää Helsingissä. Suurimmissa Hämeenlinnassa järjestetyissä tapahtumissa Kantolan tapahtumapuistossa yleisöä on ollut 55 000 henkeä.

Weekend Festival järjestetään ensi heinäkuussa 1.-3.7. Hämeenlinnassa Kantolan tapahtumapuistossa. Järjestäjäorganisaatio vahvisti  Hämeenlinnassa ounastellun  uutisen keskiviikkona.
 Weekend Festival tuo Hämeenlinnan Kantolan tapahtumapuistoon tulevana kesänä yli 80 artistia. Festivaalin lavoilla nähdään ulkomaisista artisteista muun muassa Tove Lo, Nina Kraviz, Boy Pablo, Jay 1, Pi’erre Bourne, Rezz, Tchami ja Zhu.
 Weekend Festivaliin on kiinnitetty myös kotimaisia kärkiartisteja, kuten esimerkiksi JVG, Sanni ja Pyhimys.
 Weekendin tiedotteen mukaan tapahtuma järjestetään Kantolan tapahtumapuiston lisäksi myös sen vieressä olevalla teollisuusalueella. Kokonaisuudessaan Weekend Festivalin tapahtuma-alue on tiedotteen mukaan pinta-alaltaan suurimpia koskaan järjestettyjä festivaalialueita Suomessa.
 Kolmen päivän lippujen ennakkomyynti alkaa perjantaina, muiden lippujen 10. joulukuuta. Koronan vuoksi peruuntuneiden 2020 ja 2021 vuosien festivaaleille ostetut liput käyvät vuoden 2022 festivaalin pääsylippuina.
 Tapahtumista käydään kovaa kilpailua
 Kaupungin elinkeinoyhtiön Linnan Kehityksen markkinointi- ja viestintäpäällikkö  Kati Tiitola  sanoo, että tapahtumat lisäävät Hämeenlinnan tunnettavuutta ja ne saavat Hämeenlinnaan sellaisia ihmisiä, jotka eivät ehkä muuten kaupunkiin tulisi. Tiitola korostaa Hämeenlinnan tapahtumatarjonnan monipuolisuutta.
 – Meillä ei ole mitään sellaista, ettei tämä tai tämä tapahtuma Hämeenlinnaan sovi. Meillä on paljon erilaisia alueita ja tapahtumapaikkoja. Esimerkiksi kaikki urheilutapahtumat ovat meille tosi tärkeitä. Muun muassa ensi kesänä Linnanpuistossa järjestetään buhurtin maailmanmestaruuskisat.
 Tiitola myöntää, että kilpailu tapahtumien saamisesta on kaupunkien välillä kovaa. Joskus joku saattaa tarjota parempia etuja tai muualla tapahtumapaikat soveltuvat paremmin tapahtuman järjestämiseen. Voitelurahan käyttöön Hämeenlinnassa ei aiota lähteä.
 – Me olemme aika hyvin pärjänneet siinä, että me esittelemme veloituksetta kaupunkia ja sen mahdollisuuksia. Se on otettu ihan älyttömän hyvin vastaan. Me kutsumme käymään, käymme paikkoja läpi ja olemme henkilökohtaisesti mukana. Me otamme valmiiksi yhteyttä sopiviin paikkoihin, joissa niiden omat asiantuntijat esittelevät kohteensa. Me hoidamme myös tarvittavia lupa-asioita ja muita eteen tulevia haasteita, luettelee Tiitola.
 Matkailu tuo rahaa kaupunkiin
 Jo nykyisellään Hämeenlinnan matkailuluvut ovat hyviä. 1,3 miljoonaa päiväkävijää jättää kaupungin palveluihin sata miljoonaa euroa vuodessa. Vakiintuneita tapahtumia ovat muun muassa LinnaJazz, Hämeen keskiaikafestivaali ja Wanaja Festival. Kilpailua luo sijainti Helsingin ja Tampereen välillä.
 – Meillä on oltava sellaista tarjontaa, jota asiakkaat hakevat, meidän palvelumme pitää olla saavutettavissa ja kaupunkina meidän tulee rakentaa uskoa siihen, että Hämeenlinna on käymisen arvoinen kaupunki.
 Suurimmissa Hämeenlinnassa järjestetyissä tapahtumissa Kantolan tapahtumapuistossa yleisöä on ollut 55 000 henkeä. Ne ovat osoittaneet, että isoistakin yleisömääristä selvitään kohtuullisesti. Näin suurten tapahtumien varaan kaupungin majoituskapasiteettia ei Kati Tiitolan mukaan tietenkään voi rakentaa.
 – Me teemme tiivistä yhteistyötä tapahtumajärjestäjien ja liikennöitsijöiden kanssa. Petipaikkoja tarvittaisiin aina isoissa tapahtumissa enemmän, mutta tätä on helpottanut se, että ihmiset ovat antaneet omia asuntojaan ja mökkejään vuokralle.

Weekend-festivaali Hämeenlinnaan – muuttuu samalla kolmipäiväiseksi


Valotaidefestivaali Lux Helsinki järjestetään 5.–9. tammikuuta,  kertoo  Helsingin Tapahtumasäätiö.
 Tapahtumassa on esillä ennätysmäärä taidetta, sillä osa tältä vuodelta perutun festivaalin teoksista nähdään osana vuoden 2022 kokonaisuutta. Kaikkiaan esillä on noin 30 teosta eri puolilla Helsinkiä.
 Niihin kuuluvat muun muassa sveitsiläisen  Dan Acherin   Borealis , joka tuo laserein replikoidut värikkäät revontulet Olympiastadionin ylle. Alppipuistoon rakentuu hollantilaisen  Gijs van Bonin   PING , jossa valo ja ääni matkustavat 200 majakan muodostaman 150-metrisen radan läpi. Kaikkiin Lux Helsingin teoksiin ja taiteilijoihin voi tutustua  Lux Helsingin verkkosivuilla .
 Lux Helsingin vuoden 2022 ohjelman ovat kuratoineet  Lari Suominen ,  Ilkka Paloniemi ,  Christina Dvinge ,  Petra Martinez , Suomen valotaiteen seura FLASH ja Helsingin vastavalittu taiteellinen johtaja  Juha Rouhikoski .
 Tapahtuma toteutetaan noudattaen viranomaisten ohjeistuksia ja suosituksia koronaturvallisuudesta.
 Vuoden 2020 Lux Helsingissä oli esillä 24 teosta ja viisipäiväisessä tapahtumassa vieraili arviolta yli 600 000 kävijää.
 Voit keskustella aiheesta 2.12. kello 23:een saakka.

Valofestivaali Lux Helsinki järjestetään jälleen tammikuussa – esillä ennätysmäärä taidetta


Summary: Suomen Leijonan Pro Finlandia -mitalin saavat muun muassa oopperalaulaja Johanna Rusanen-Kartano, taiteellinen johtaja Mikko Kouki  ja näyttelijä Hannu-Pekka Björkman.

Tasavallan presidentti on myöntänyt tänä itsenäisyyspäivänä yhteensä 3 842 merkkiä isänmaan palveluksessa ansioituneille kansalaisille. Merkki myönnetään huomattavista siviili- ja sotilasansioista. Ulkomaalainen voi saada kunniamerkin Suomen tunnustuksena ansiokkaasta toiminnasta Suomen hyväksi.
 Korkein itsenäisyyspäivänä tänä vuonna annettava kunniamerkki on korkeimman hallinto-oikeuden presidentti  Kari Juhani Kuusiniemelle  myönnetty Suomen Valkoisen Ruusun suurristi.
 Suomen Valkoisen Ruusun ensimmäisen luokan komentajamerkin saa muun muassa Helsingin entinen pormestari  Jan Pellervo Vapaavuori  ja Suomen Leijonan ensimmäisen luokan komentajamerkin akateemikko  Riitta Kyllikki Hari .
 Muun muassa oikeusneuvokset  Päivi Maarit Hirvelä ja  Leena Anneli Äärilä  ja Kuopion hiippakunnan piispa  Jari Juhani Jolkkonen  saavat Suomen Valkoisen Ruusun komentajamerkin.
 Taiteilijoille ja kulttuurivaikuttajille myönnettävän Pro Finlandia -mitalin saa tänä vuonna 10 ansioitunutta henkilöä. Pro Finlandia -mitaleita on jaettu 1940-luvulta lähtien.
 Katso  ritarikuntien sivuilta  kaikki kunniamerkkien saajat.

Lähes 3900 saa kunniamerkin: Suomen Valkoisen Ruusun suurristi Kari Kuusiniemelle – katso kaikki kunniamerkkien saajat


Summary: Tuki lääkkeelle meni Yhdysvaltojen paneelissa niukasti läpi. Merckin pillerin on osoitettu vähentävän sairaalahoitoa ja kuolemantapauksia ihmisillä, joilla on suuri riski saada vakava koronatartunta.

Yhdysvalloissa hallinnon nimittämä terveysasiantuntijapaneeli on antanut tukensa Merck-lääkeyhtiön koronaviruslääkkeen käytölle aikuisilla korkean riskin potilailla.
 Tuki lääkkeelle meni paneelissa niukasti läpi: 13 itsenäistä asiantuntijaa äänesti suosituksen puolesta ja 10 sitä vastaan. Paneeli arvioi lääkkeen hyötyjä ja riskejä.
 Molnupiravir-lääkeenä tunnetun Merckin pillerin on osoitettu vähentävän sairaalahoitoa ja kuolemantapauksia ihmisillä, joilla on suuri riski saada vakava koronatartunta, kun lääke otetaan viiden päivän kuluessa oireiden alkamisesta.
 Kaiser Permanente Washington -terveystutkimusinstituutin  Sascha Dublin  kommentoi, että on tärkeää varmistaa, että hoitoa säännellään tiukasti ja että se koskee vain potilaita, joille hoito sopii parhaiten. Dublin äänesti suosituksen puolesta ja piti lääkkeen hyötyjä vakuuttavina.
 Lääkettä mahdollisesti pian apteekeissa
 Viime viikolla Merck, joka tunnetaan nimellä MSD Yhdysvaltojen ja Kanadan ulkopuolella, julkaisi tulokset 1 400 ihmisen kliinisestä tutkimuksesta.
 Ne osoittivat, että lääke vähensi sairaalahoidon ja kuoleman riskiä 30 prosentilla, mikä on merkittävä tulos, joskin vaatimattomampi kuin aiemmin kerrottu 50 prosenttia. Aiempi luku perustui pienempään potilasmäärään.
 Yhdysvaltain elintarvike- ja lääkeviraston (FDA) odotetaan pian antavan luvan lääkkeen hätäkäyttöön.
 New York Times -lehti kirjoittaa , että virasto voisi hyväksyä lääkkeen hätäkäytön päivissä, minkä jälkeen lääke olisi saatavilla viikkojen sisällä. Lääkettä voisi saada reseptillä apteekeista.
 Myös Pfizerilla samankaltainen lääke kohta arvioitavana
 FDA:n odotetaan viikkojen sisällä myös arvioivan lääkejätti Pfizerin samankaltaista lääkettä.
 Euroopan lääkevirasto (EMA) hyväksyi marraskuussa Merckin suun kautta otettavan koronaviruslääkkeen hätäkäyttöön.
 Lääkeviraston mukaan koronalääkettä voidaan käyttää aikuisilla sellaisissa koronatapauksissa, joissa potilas ei tarvitse lisähappea ja joissa on kohonnut riski sairastua vakavaan koronatautiin, viraston lausunnossa sanottiin.
 Vaikutusta omikronin aiheuttamiin tartuntoihin tutkittava
 New York Times kirjoittaa, että Merckin lääkettä testattiin lähinnä ihmisillä, joiden tartunnat olivat delta-, myy- ja gammavariantteja.
 Tutkijat aikovat testata, kuinka hyvin lääke vaikuttaa uuteen omikronmuunnokseen, jonka Maailman terveysjärjestö WHO määritteli maanantaina huolestuttavaksi muunnokseksi. New York Timesin mukaan on mahdollista, että lääke voisi tehota myös omikronia vastaan.
 Omikron on aiheuttanut toimia ympäri maailmaa, ja matkustusrajoituksia on otettu uudelleen käyttöön eri puolilla maailmaa.
 Lue täältä tuoreimmat uutiset koronaviruksesta

USA:ssa asiantuntijapaneeli suosittelee Merckin koronaviruspillerin käyttöä korkean riskin potilaille – Euroopassa lääke on jo hätäkäytössä


Summary: Venäjän johtamissa joukoissa Itä-Ukrainassa taistelevista suomalaisista yksi sanoo sotivansa EU:ta vastaan. Rikosoikeuden professorin mielestä vierastaistelijat voivat muodostaa turvallisuusuhan. Hän perää keskustelua lainsäädännöstä.

Helsingin yliopiston rikosoikeuden professori  Kimmo Nuotio  myöntää, että  Ylen artikkeli  Itä-Ukrainassa Venäjän johtamissa joukoissa toimivista suomalaisista herättää ajatuksia.
 – On se aika hurjaa, että suomalaisia taistelee tämänkaltaisissa rajuissa kriiseissä. Kyllähän nämä kaverit jonkinlaisen turvallisuusuhan palatessaan muodostavat, Nuotio sanoo mietteliäänä.
 Yle selvitti Venäjän johtamissa joukoissa toimineiden suomalaisten julkisia kirjoituksia.  Petri Viljakainen  ja nimimerkki “ Lauri Karhu ”  ovat kertoneet avoimesti  taistelleensa Ukrainan hallituksen joukkoja vastaan.
 Johan Bäckman  kertoi Ylelle värvänneensä taistelijoita Itä-Ukrainaan Suomessa toimivan yhdistyksensä kautta.  Janus Putkonen  on sen sijaan toiminut propagandatehtävissä Venäjän kontrolloimilla alueilla Itä-Ukrainassa.
 Johan Bäckman kertoo värvänneensä suomalaisia Itä-Ukrainaan pyörittämänsä niin sanotun Donetskin "edustuston" kautta. Kuvakaappaus Janus Putkosen YouTube-tililtä.
 Vierastaistelijaksi lähteminen ei ole rangaistava teko
 Suomalaisten toiminta Itä-Ukrainassa on professorin mielestä hyvin ongelmallista. Nuotion mukaan Suomen lainsäädännössä voikin olla aukko, josta olisi hyvä keskustella.
 Terrorismiin liittyen monet eri tehtävät on kriminalisoitu: värvääminen, rahoitus, koulutus ja aseellinen toiminta.
 Vierastaistelijaksi lähtemistä ei sen sijaan ole kriminalisoitu, ellei ole kyse terrorismista.
 – Sillä on valtava merkitys, voidaanko puhua terrorismista vai ei. Terrorismista on olemassa hyvin laaja kriminalisointi. Kun kyseessä on selvästi aseellinen toiminta muissa aseellisissa ryhmittymissä ja yhteyksissä, niin siihen on hirveän vaikea päästä oikeudellisesti kiinni, sanoo Nuotio.
 Vierastaistelija saattaa silti rikkoa moniakin Suomen lakeja, kuten sotarikoksiin ja henkeen ja terveyteen liittyviä säädöksiä.
 Niiden vieminen oikeuteen on kuitenkin todella hankalaa puutteellisen näytön takia.
 – Onhan se erikoista, että aseiden kanssa heiluminen on tavallaan ok, vaikka toiminta hipoo monia pykäliä, mutta ei oikein täytä mitään.
 – Tässä on mielestäni kysymys myös siitä, että pitäisikö Suomella olla vastuuta siitä, että meidän ihmiset eskaloivat tällaisia konflikteja eri puolilla maailmaa, Nuotio sanoo.
 Hän pohtii, pitääkö suomalaisilla ylipäätään olla oikeus lähteä mukaan tämänkaltaisiin konflikteihin.
 Petri Viljakainen taistelee Donbassissa Ukrainan hallituksen joukkoja vastaan. Kesäkuussa hän kertoi, että patruunoita ja aseita riittää. Kuvakaappaus Johan Bäckmanin YouTube-kanavalta
 Taistelevat EU:ta ja Natoa vastaan
 Itä-Ukrainassa toimivat suomalaiset ovat kertoneet erilaisia motiiveja toiminnalleen.
 Viljakainen kertoo taistelevansa EU:ta ja Yhdysvaltoja vastaan, koska nämä tukevat Ukrainan hallitusta.
 Bäckman perustelee värväystoimintaansa sillä, että suomalaisten osallistuminen taisteluihin “on hyvää harjoitusta Nato-vastaiseen kamppailuun”.
 – Tässä ollaan aika lähellä maanpetosrikoksia, kun mennään toisen maan armeijan palvelukseen. Mutta maanpetospykälä aktivoituu vain silloin, jos Suomi on konfliktissa ja on vihollisvaltio. Rauhan aikana ei ole vihollisvaltioita, Nuotio sanoo.
 Valtiopetosrikoksissa sen sijaan horjutetaan Suomen poliittista vakautta, Nuotio selventää.
 Helsingin yliopiston rikosoikeuden professori Kimmo Nuotio pitää vierastaistelijoita koskevaa lainsäädäntöä osin puutteellisena. Antti Lähteenmäki / Yle
 Terrorismin sääntely tiukentui USA:n iskujen jälkimainingeissa
 Terrorismin ja muun sotilaallisen toiminnan erottelu juontuu kansainvälisestä oikeudesta.
 Terrorismi on Nuotion mukaan noussut kansainvälisessä oikeudessa erityisen sääntelyn kohteeksi viime vuosikymmeninä, etenkin terrorijärjestö al-Qaidan Yhdysvaltain iskujen jälkeen.
 Muiden konfliktien osalta on pidättäydytty klassisessa sääntelyssä, kuten sotarikoksissa.
 Kansainvälisessä humanitaarisessa oikeudessa pyritään rajoittamaan aseellisten selkkausten vaikutuksia: suojelemaan siviilejä ja sotavankeja. Sotiminen ei välttämättä itsessään ole rikos.
 Nuotion mukaan tämä terrorismin ja humanitaarisen oikeuden jaottelu voi olla ongelmallinen. Konfliktit ovat muuttuneet ajoista, jolloin kansallisvaltiot sotivat avoimesti toisiaan vastaan.
 Tutkijoiden mukaan Venäjä käy Ukrainan vastaista  hybridisotaa  Itä-Ukrainassa.
 – Sodan ja rauhan väli ei ole enää aina niin selvä. On olemassa jäätyneitä konflikteja ja palkka-armeijoita, joissa kansallisuudella ei ole väliä.
 – Missä raja kulkee, mikä on normaalia sodankäyntiä, mikä terrorismia. Rajanveto on häilyvää.
 Rikosoikeuden professori pohtii, onko terrorismiin keskitytty jo liikaa ja sivuutettu muut vierastaistelijat lainsäädäntötyössä.
 Ovatko Suomeen palaavat vierastaistelijat turvallisuusuhka?
 Vierastaistelijoiden toiminta on Nuotion mielestä huomionarvoista sisäisen turvallisuuden näkökulmasta.
 – Tulee mieleen, että kun nämä henkilöt palaavat Suomeen, niin minkälaisia ajatuksia pyörii mielessä. Tiedetään, että nuorten miesten sotiminen jättää jälkensä ja muokkaa toimintatapoja. Uskon, että Suojelupoliisi on kiinnostunut henkilöistä, jotka ovat olleet aseellisessa toiminnassa.
 Nuotion mukaan Supolla on valtuudet seurata ja valvoa konfliktialueilta palaavia henkilöitä.
 Supo ei kommentoi asiaa Ylelle vedoten vierastaistelijoiden yksityisyydensuojaan. Supon tiedossa on, että Itä-Ukrainassa on ollut suomalaisia.
 Sisäministeri  Krista Mikkonen  (vihr.) ei halunnut kommentoida Ylelle Itä-Ukrainan suomalaisten vierastaistelijoiden toimintaa sisäisen turvallisuuden näkökulmasta.
 Nuotion mukaan tämän päivän hybridisodista tehdään tutkimusta, mutta vierastaistelijakysymys ei ole noussut poliittiseen keskusteluun.
 – Tällaiset tarinat saavat aikaan tarpeen ainakin keskustella näistä asioista enemmän, toteaa Nuotio.
 Valtakunnansyyttäjä ei aloittanut rikostutkintaa
 Turvallisuusbloggaaja  Marko Enqvist  teki tutkintapyynnön Bäckmanin ja Putkosen toiminnasta Ukrainassa jo vuonna 2016.
 Valtakunnansyyttäjänvirasto päätti, että koska väitetyt rikokset tapahtuvat Ukrainassa, tutkintavastuu asiassa olisi Ukrainan viranomaisilla, jotka voivat tarvittaessa pyytää virka-apua Suomesta.
 Ylen tietojen mukaan kukaan ei tutkinut asiaa.
 Koviakin tuomioita Euroopassa
 Euroopassa käytännöt vaihtelevat. Tuomioita on langetettu Venäjän puolesta sotineille vierastaistelijoille ainakin Liettuassa, Latviassa, Saksassa ja Britanniassa.
 Tšekissä kolme miestä tuomittiin 15 vuoden vankeuteen. Heidän katsottiin osallistuneen "terrorististen tekojen valmisteluun" Ukrainaa vastaan.
 Baltian maissa taisteluihin lähtö ilman kohdemaan puolustusministeriön lupaa on kiellettyä.
 Suomalaisia vierastaistelijoita on ollut monissa konflikteissa, myös  Ukrainan hallituksen joukoissa Itä-Ukrainassa .
 Terrorijärjestö Isisin vastaiseen sotaan Koillis-Syyriassa  osallistui ainakin   muutama suomalainen .
 Suomalaisia on ollut kautta aikain  Ranskan muukalaislegioonassa .
 1990-luvun alussa  Marco Casagranden  osallistuminen Bosnian sotaan  kroaattijoukoissa herätti sotarikosepäilyjä .
 Tästä on kyse Venäjä on hyökännyt vuodesta 2014 alkaen Ukrainan suvereeniutta vastaan sekä Krimillä että Itä-Ukrainassa. Kansainväliset riippumattomat instituutiot ovat todenneet Venäjältä virtaavan aseita, sotilaita ja tarvikkeita Ukrainaan. YK:n mukaan sodassa on kuollut yli 3 400 siviiliä huhtikuun 2014 jälkeen. Ukrainassa on sodan takia maansisäisiä pakolaisia noin 1,5 miljoonaa, yhdeksänneksi eniten maailmassa. Lähteet: YK, YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimisto OHCHR, Kansainvälinen rikostuomioistuin ICC
 Lue lisää:
 Itä-Ukrainassa Venäjän puolesta taistelleet suomalaiset kehuskelevat kokemuksillaan – muualla Euroopassa vierastaistelijoita on tuomittu rikoksista

Itä-Ukrainaan sotimaan lähteneet suomalaiset eivät Suomen lain mukaan välttämättä syyllisty rikokseen – ellei kyse ole terrorismista, sanoo professori


Summary: Huostaanoton tarkoituksena on tarjota lapselle vakaa kasvuympäristö. Mutta miksi osa lapsista siirretään laitoksesta toiseen pahimmillaan monta kertaa vuodessa?

Osa kodin ulkopuolelle sijoitetuista lapsista ei saa koko lapsuutensa aikana pysyvää sijoituspaikkaa. Jotkut sijoitetaan uudelleen jopa kymmeniä kertoja ennen täysi-ikäistymistä.
 Tässä jutussa kerromme kolmen perheen tarinat siitä, miltä jatkuvat muutot tuntuvat.
 Uudelleensijoitusten määrää ei ole tutkittu kattavasti. Parhaiten tunnetaan vuonna 1997 syntynyt ikäluokka. Heistä 3 252 lasta – eli useampi kuin joka 20:s – on ollut joskus sijoitettuna kodin ulkopuolelle.
 Ikäluokan lapsista ja nuorista 134 sijoitettiin uudelleen yli kymmenen kertaa. Enimmillään sijoituskertoja oli yli 50. Osa hurjista luvuista selittyy lyhytaikaisilla, toistuvasti samaan paikkaan tehdyillä sijoituksilla. Joukossa on kuitenkin myös laitoskierteessä olevia lapsia.
 Kodin ulkopuolelle sijoittamisen tarkoituksena on turvata lapselle turvallinen kasvuympäristö. Jatkuva siirtyminen laitoksesta toiseen on vastoin tätä tavoitetta.
 – Jokainen tietää, että se on rakenteellista väkivaltaa lapsia ja nuoria kohtaan, sanoo lapsiasiavaltuutettu  Elina Pekkarinen .
 Laurin, 12, tarina: "Niitä muutoksia on vaikea käsitellä mielessä"
 – Puoltakaan en sun kivustas voi tietää.
 Kirkas pojan ääni kajahtaa keittiöstä. Ääni kuuluu  Laurille , joka on halunnut laulaa yhden lempikappaleistaan kameralle. Se on Sannin versio Juha Tapion kappaleesta  Kelpaat kelle vaan .
 Päällisin puolin Lauri on aivan tavallinen 12-vuotias poika. Hän pitää kivien keräilystä ja kuvaa hölmöjä videoita Youtubeen. Mutta on myös toinen puoli.
 Kun Lauri oli pieni, hän joutui näkemään kotonaan perheväkivaltaa. Kerran Lauri oli mukana sairaalassa, kun isä oli puukottanut äitiä.
 Vähitellen Lauri alkoi saada yhä voimakkaampia raivokohtauksia. Hän kuormittui äänistä, ihmisistä, valoista – jopa vaatteiden saumoista.
 – Hän menettää siinä kontrollin ihan täysin. Isommissa tilanteissa aikuisen täytyy pitää kiinni, Laurin äiti  Susanna  sanoo.
 Rotevan pojan kiinnipitäminen oli jo fyysisestikin raskasta. Kun yksinhuoltajaäidin voimat loppuivat, kunnan sosiaalihuolto päätti sijoittaa pojan toiseen perheeseen.
 Myyntipuhe oli niin hyvä, että uskoin siihen.  "Susanna"
 Susanna piti kodin ulkopuolelle sijoittamista hyvänä ratkaisuna. Siitä alkoi kuitenkin Laurin matkalaukkuelämä. Viidenteen luokkaan mennessä poika oli asunut viidessä eri sijoituspaikassa ja hänellä oli ollut toistakymmentä sosiaalityöntekijää.
 Lauri sanoo, että jatkuvat muutokset tuntuvat hänestä kurjalta.
 – Kun on niin monta muutosta, niitä on vaikea käsitellä mielessä.
 Lauri ja Susanna esiintyvät keksityillä nimillä, koska he kertovat pojan terveyteen liittyvistä arkaluontoisista asioista.
 Laurin äidin mielestä perhe alkoi saada kunnolla apua vasta sen jälkeen, kun poika oli jo sijoitettu kodin ulkopuolelle. Lotta Laakso / Yle
 Kun Lauri ensimmäisen kerran sijoitettiin kodin ulkopuolelle, hän oli ensimmäisellä luokalla. Pojan kotiinsa ottanut opettajapariskunta yritti äidin mukaan parhaansa, mutta Laurin raivokohtaukset olivat heille liikaa. Samoin kävi seuraavan sijaisperheen kanssa.
 Kolmanneksi Lauri sijoitettiin kehitysvammaisten lasten laitokseen. Sekään paikka ei sopinut välillä väkivaltaisesti käyttäytyvälle pojalle.
 Neljäs sijoituspaikka oli Rinnekoti-säätiön uusi Kasvunkoti Maija. Sen Facebook-mainoksessa luki: "Paikka, josta huostaanotetun erityislapsen ei enää tarvitse lähteä muualle, vaikka takana olisi jo useampi sijoituspaikka".
 – Myyntipuhe oli niin hyvä, että uskoin siihen, Laurin äiti Susanna kertoo.
 Ihmiset, jotka sanovat olevansa ammattilaisia, joutuvat nostamaan kädet ylös.  "Susanna"
 Markkinointi osoittautui pian katteettomaksi. Lauri kertoi tilanteista, joissa kaikki suljettiin huoneisiinsa, kun yksikin nuorista sai raivokohtauksen. Lääkäriin ja harrastuksiin pääsy oli vaikeaa ja nuorten hygieniasta huolehtiminen takkusi.
 Kerran Susanna teki rikosilmoituksen, kun toinen nuori oli pahoinpidellyt Lauria. Toisella kertaa hän näki Youtubesta videoita, joissa Lauri ja toinen nuori vetivät muovipussit päähänsä ja kuvasivat toisiaan laitoksen pihalla. Ohjaajia ei näkynyt missään.
 Kaikki kotiin ja viranomaisille kantautuvat viestit kertoivat liian pienestä henkilöstömäärästä.
 – Se oli semmoinen paikka, että mä en tiedä, onko hyvä, että… Lauri aloittaa, ennen kuin ajatus katkeaa.
 Susannan mielestä Laurin jatkuvat uudelleensijoitukset ovat lykänneet perheväkivallan aiheuttamien traumojen hoitoa. Lotta Laakso / Yle
 Rinnekoti sulki Kasvunkoti Maijan epäkohtien vuoksi vain runsas vuosi sen perustamisen jälkeen. Sitä ennen työntekijöitä oli irtisanoutunut ja irtisanottu. Ylen tietojen mukaan henkilökunta on kertonut sosiaaliviranomaisille muun muassa "lasten itsemääräämisoikeuksien polkemisesta".
 Rinnekodin omistavan Helsingin Diakonissalaitoksen Säätiön asiakkuusjohtaja  Jaana Laaksonen  pitää hyvänä, että heidän omavalvontansa havaitsi epäkohdat ja lakkautti toiminnan. Hän kuitenkin pahoittelee Laurin perheelle tapahtunutta.
 Luottamuksensa menettäneenä Susanna ilmoitti, että Lauria ei saisi sijoittaa enää toiseen Rinnekodin yksikköön. Niin kuitenkin tehtiin. Sijoituspaikasta päättää kunta, eikä siinä ole pakko noudattaa vanhemman toivetta.
 Runsas vuosi siirron jälkeen seuraavakin Rinnekodin yksikkö ilmoitti irtisanovansa sopimuksen. Heillä ei ollut tarjota Laurin tarvitsemaa palvelua.
 – Se tuntuu ihan älyttömän pahalta, Susanna sanoo.
 – Ihmiset, jotka sanovat olevansa ammattilaisia, joutuvat nostamaan kädet ylös ja sanomaan, että tämä ei ole se paikka, missä voidaan poikaa pitää.
 Joskus vaihdokset johtuvat nuoresta, joskus sijaishuoltopaikasta
 Suomessa ei ole tutkittu kattavasti sitä, mistä lastensuojelun uudelleensijoitukset johtuvat.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) erikoistutkija  Pia Erikssonin  mukaan erityisesti vaativasti oireileville teineille on vaikea löytää sopivaa paikkaa.
 – Ja kun puhun vaativasta oireilusta, tarkoitan päihderiippuvuutta, aggressiivisuutta, väkivaltaa, psyykkistä huonovointisuutta, Eriksson listaa.
 Äsken THL kuuli yli 700 lasta ja lastensuojelun sosiaalityöntekijöitä lähes sadasta kunnasta. Tulos oli, että valtaosa sekä lapsista että ammattilaisista on tyytyväisiä. Esimerkiksi sosiaalityöntekijöiden mielestä alle yksi prosentti heidän vastuullaan olevista lapsista on tällä hetkellä sijoitettuna sijaishuoltopaikkaan, joka vastaa huonosti lapsen tarpeisiin.
 Mistä niin monen lapsen laitoskierre sitten johtuu?
 Moni Ylen tätä juttua varten haastattelemista lastensuojelun asiantuntijoista myöntää, että lähtö ei aina ei johdu lainkaan lapsesta itsestään. Joko hänet on alkujaan sijoitettu vääränlaiseen yksikköön tai palvelun taso romahtaa esimerkiksi henkilöstön vaihtumisen vuoksi.
 – Kymmenen vuoden kokemukseni hallinto-oikeudesta on se, että sijaishuoltopaikan valintaan kiinnitetään aivan liian vähän huomiota, lapsiasiavaltuutettu Elina Pekkarinen sanoo.
 Sijoituspaikan etsii lapselle sosiaalityöntekijä. Heidän kova työkuormansa on yleisesti tiedossa: yhdellä työntekijällä voi olla vastuullaan kymmeniä lapsia. Toinen ongelma on, että työntekijä ei saa riittävästi tietoa lastensuojelun yksiköistä.
 – Tällä hetkellä ensinnäkin julkisen sektorin toimijoista ei ole mitään tietoa kootusti. Silloin joutuu joka ikisen toimijan osalta googlettamaan, millainen paikka, millaiset palvelut ja millaista osaamista heillä on, sanoo palvelujohtaja  Tiina Salminen  Keski-Uudenmaan sote-kuntayhtymästä.
 Keski-Uudellamaalla, Helsingissä ja Satakunnassa onkin kokeiltu yhtä mahdollista ratkaisua: uusi rekisteri kokoaa lastensuojeluyksiköiden tiedot, resurssit ja valvontakertomukset yhteen paikkaan. Salminen uskoo tämän vähentävän tapauksia, joissa sosiaalihuolto sijoittaa lapsen epäsopivaan paikkaan vastoin parempaa tietoa.
 Pinjan, 18, tarina: "Musta tuntuu, että se pallottelu on jättänyt jälkiä"
 Yli 16 000 alaikäistä oli sijoitettuna kodin ulkopuolelle viime vuonna. Yksi heistä oli Pinja Heinsola. González Fanega Jorge / Yle
 Yle haastatteli tätä juttua varten kahdeksaa sijoitettua lasta tai nuorta ja heidän vanhempaansa. He kertoivat, kuinka pallottelu yksiköstä toiseen on vaikuttanut.
 – Musta tuntuu, että se on jättänyt jälkiä. Ehkä isoin on se, että on vaikea luottaa ihmisiin, sanoo 18-vuotias  Pinja Heinsola .
 Pinja sijoitettiin kodin ulkopuolelle ensimmäisen kerran 12-vuotiaana. Ensin hänen vanhempansa olivat eronneet ja pian sen jälkeen isä oli kuollut. Tytär oirehti käyttäytymällä holtittomasti: kerran hän haki isänsä asunnosta ilmapistoolin ja ammuskeli tölkkejä metsässä.
 – Äiti pyysi apua lastensuojelusta. Apu oli se, että mut sijoitettiin laitokseen.
 Ei se ole hirveästi pyydetty, mitä olisin tarvinnut.  Pinja Heinsola
 Seuraavina vuosina Pinja kävi läpi viisi vastaanottokotia, kaksi lastensuojelulaitosta ja yhden päihdekuntoutusjakson. Joka kerta kun sosiaalityöntekijä soitti, Pinja ajatteli sen tarkoittavan uutta sijoitusta.
 – Vihasin sitä. Se sai mun sydämen pamppailemaan ja tuli sellainen kuristava olo, että mitä mä nyt olen tehnyt kun mut taas siirretään seuraavaan paikkaan.
 Joskus Pinja karkasi mieluummin kuin meni uuteen laitokseen. Hän kantoi omaisuuttaan lätkäkassissa ja vietti enimmillään kuukausia hatkareissuilla.
 – Joskus mun uudelleensijoitukset johtui musta. Toisaalta kukaan ei yrittänyt edes selvittää, mistä mun epänormaali käytös johtui. Ei se ollut hirveästi pyydetty, mitä olisin tarvinnut.
 Pinja Heinsolan mielestä on tärkeää, että sijoitustuspaikassa työskenneltäisiin lapsen ongelmakohtien kanssa, jotta kotiinpaluu ja normaali perhe-elämä onnistuisivat. González Fanega Jorge / Yle
 Pinjan äiti on käynyt kahdessa huostaanotettujen lasten vanhemmille tarkoitetussa vertaistukiryhmässä. Niissä on aikuisia, jotka ovat tyytyväisiä – ja toisia, jotka eivät ole. Pinjan äidin mielestä tyytyväisiä on varsinkin niissä vanhemmissa, joiden lapsille on löytynyt hyvä, kestävä sijoituspaikka.
 Perheestä tuntuu, että elämä laitoksissa vain pahensi Pinjan tilannetta. Tyttö tapasi vääriä ihmisiä ja käytti huumeita.
 Kun Pinja päätti 16-vuotiaana hankkiutua kuiville, äiti ja tytär alkoivat järjestellä hoitopaikkaa salassa lastensuojelulta. Tapaamisissa he valehtelivat, että kaikki oli kotona hyvin. He pelkäsivät lastensuojelun muuten sijoittavan Pinjan epäsopivaan paikkaan.
 Moni Ylen haastattelema huostaanotetun lapsen vanhempi kertoo, että nimenomaan päihdeongelmaiselle teinille on vaikea löytää apua. Pinjan seuraava osoite oli A-klinikan Stoppari-yksikössä Lahdessa. Siellä hän pääsi irti huumeista.
 Virallisesti sijoituspäätöksen teki sosiaalihuolto. Pinjan äidin mukaan perhe kuitenkin vaikutti asiaan suuresti.
 Tutkimus: Laitoskierteessä olevat voivat huonommin kuin muut
 Lasten ja nuorten laitoskierteen haitoista on tuoretta tutkimusnäyttöä. Helsingin, Oxfordin ja Itä-Suomen yliopistojen sekä THL:n yhteistutkimuksessa selvitettiin Suomessa vuosina 1986–2000 syntyneiden ikäluokkien elämäntapahtumia.
 Tutkimus kertoi, että kodin ulkopuolelle sijoitetut lapset voivat jokaisella tutkitulla mittarilla huonommin kuin saman perheen kotiin jääneet sisarukset.
 Erityisesti vaikeuksia oli ollut niillä, joilla sijoituspaikkoja oli useita. Sijoitusten määrä oli yhteydessä vakaviin mielenterveyshäiriöihin, masennukseen, kaatumisonnettomuuksiin, toimeentulotuen saamiseen, pidättämiseen väkivaltarikoksen vuoksi, päihteiden käyttämiseen ja itsetuhoisuuteen.
 Toisin sanoen: monta kertaa sijoitetut voivat huonommin kuin saman perheen sisarukset, joilla sijoituksia oli yksi. Tutkimus ei kerro, miksi näin oli.
 – Lasten näkökulmasta pitää ymmärtää sekin, että sijoittaminen vie hänet aina uuteen vertaisyhteisöön. Vastaanotto ei välttämättä ole mitenkään ystävällinen uudelle nuorelle. Mietipä itse, kun lähdet uuteen kouluun tai työpaikkaan, lapsiasiavaltuutettu Elina Pekkarinen sanoo.
 Joonan, 10, tarina: "Saatiin hankalan ihmisen maine"
 Osa laitoskierteessä olevien lasten vanhemmista pettyy niin, että haluaa lapsen kokonaan takaisin kotiin. Silloin he voivat hakea huostaanoton purkua.
 Näin on tehty kymmenvuotiaan  Joonan  perheessä. Hän ja hänen äitinsä  Noora  esiintyvät tässä keksityillä nimillä pojan yksityisyyden suojelemiseksi.
 Poika oli sijoitettu kodin ulkopuolelle hieman ennen kuin täytti kahdeksan. Syynä olivat aggressiiviset kohtaukset, joita Joona saa kuormittuessaan liikaa – hieman samaan tapaan kuin Lauri.
 Noora ei ole koskaan nähnyt yhtään sellaista kohtausta: kotona niitä ei äidin mukaan ole. Sen sijaan 43 oppilaan yhdistetyllä luokalla koulussa Joona oli karkaillut, huitonut opettajia ja lukittautunut vessaan.
 – Sitten joku perjantai koulusta soitettiin, että tulkaa hakemaan tämä pois, he ei pärjää, Noora sanoo.
 10-vuotiaan Joonan perhe haluaa purkaa huostaanoton, koska kokee kodin ulkopuolelle sijoittamisen huonontaneen pojan tilannetta. Jorge Gonzalez / Yle
 Joona sijoitettiin aluksi ammatilliseen pienryhmäkotiin ja sen jälkeen lastensuojelun erityisyksikköön toiseen maakuntaan.
 Noora ajatteli, että sijoittaminen ratkaisisi perheen ongelmat. Mutta kuukaudet kuluivat, ja varsinkin toisessa laitoksessa Joonan tilanne alkoi saada huolestuttavia piirteitä.
 Perhe sai aina kirjallisen ilmoituksen, kun Joonaan oli kohdistunut kiinnipitoja. Lapsen rauhoittamiseksi ohjaaja voi pitää kiinni lapsesta – mutta vain viimesijaisena keinona.
 Lokakuussa kiinnipitoja oli 13. Marraskuussa 11. Välillä Joona oli huputettu, ettei hän sylkisi.
 Joulukuussa kiinnipitoja oli kymmenen. Yksiköstä kiiteltiin, että ne olivat loppukuuta kohti vähentyneet. Se tuntui Noorasta oudolta: poika oli ollut kotona kaksi viikkoa joulun aikaan.
 – Hän ei nuku laitoksessa muuten kuin lääkkeiden avulla. Hänellä on päivä- ja yökastelua, mitä hänellä ei kotona ole, Noora luettelee.
 Muutama viikko sitten Joonan äiti sai laitoksesta ilmoituksen, että sopimus irtisanottaisiin. Se tarkoittaa lyhyen ajan sisään kolmatta uutta kotia, uutta kuntaa, uutta koulua ja ehkä uutta sairaanhoitopiiriäkin.
 – Ja mikä kokemus se lapselle on? Taas tulee tämä, että hänen kanssaan ei pärjätä, hänet heitetään pois, Noora sanoo.
 Sitten joku perjantai koulusta soitettiin, että tulkaa hakemaan tämä pois.  "Noora"
 Jos huostaanotolle ei ole enää perusteita, huoltaja voi hakea sen purkua. Joonan perhe päätti yrittää sitä tosissaan. Isä otti kolme viikkoa lomaa töistä lukeakseen lastensuojelu- ja hallintolakia, jotta hakemus olisi mahdollisimman hyvin perusteltu.
 Jo aiemmin vanhemmat olivat alkaneet nauhoittaa puheluitaan lastensuojelun kanssa, koska luottamus oli mennyt. He olivat kannelleet oikeusasiamiehelle ja tehneet rikosilmoituksen sosiaalityöntekijästä. Niistä ei ole vielä tullut ratkaisua.
 – Siitä ei olla hyödytty muuta kuin että saatiin hankalan ihmisen maine, Noora sanoo.
 Sitten kunta ilmoitti, että hakemus huostaanoton purkamisesta hylätään. Huostaanoton perusteet ovat edelleen olemassa, koska Joonan kunto ei ole parantunut.
 Pojan vanhempien mielestä Joonan kunto on huonontunut nimenomaan siksi, että hän on laitoksessa.
 – Viimeksi viime viikolla Joona sanoi, että haluaa kuolla, ellei pääse kotiin, Noora sanoo.
 "Toivon, että seuraavassa paikassa ollaan kilttejä mulle"
 Laurin äiti muutti hiljattain osin sen vuoksi, että saisi olla lähempänä poikaansa. Lotta Laakso / Yle
 Joonan perhe on vienyt huostaanoton purun hallinto-oikeuteen. Päätöstä odotellessa perhe odottaa myös tietoa Joonan seuraavasta sijoituspaikasta.
 Pinja Heinsola on nyt täysi-ikäinen ja asuu yksin. Hän kertoo opiskelevansa lähihoitajaksi.
 12-vuotias Lauri muuttaa kuudenteen sijoituspaikkaansa itsenäisyyspäivänä. Paikka on toisessa kunnassa, minkä vuoksi hän siirtyy myös uuteen kouluun.
 Huonot kokemukset laitoksista ovat saaneet kolme perhettä miettimään, oliko huostaanotto heidän kohdallaan oikea ratkaisu. Heistä tuntuu, että aiemmin kotiin ja kouluun saatu apu olisivat saattaneet riittää.
 Laurin äidin Susannan kotona on vihreitä Anttilan muuttolaatikoita seinustoilla. Ei ole kulunut kauaa siitä, kun hän muutti osin ollakseen lähempänä poikaansa.
 Laurista uusi laitos tuntui tutustumiskäynnillä kivalta.
 – Toivon, että seuraavassa paikassa ollaan myös kilttejä minulle. Ja että voin jutella jollekin, jos on paha mieli, Lauri sanoo.
 Miten sijoitetuille lapsille saataisiin mahdollisimman vakaa kasvuympäristö ilman tarpeettomia uudelleensijoituksia? Voit keskustella aiheesta alla 2.12. kello 23:een asti.

Suomessa on huostaanotettuja lapsia, joiden sijoituspaikka vaihtuu kymmeniä kertoja – Lauri, 12: "Toivon, että seuraavassa mulle ollaan kilttejä"


Summary: Suomen suurimmiksi pikkujouluiksi kutsutusta Winter Openista on nyt tiedossa vain yksi koronatartunta. Pandemiapäällikkö arvioi, että pikkujoulutartuntojen pitäisi näkyä jouluun mennessä.

Kainuussa koronatilanne on koko maan rauhallisin. Viime päivinä maakunnassa on todettu yhdestä kahteen koronatartuntaa vuorokaudessa.
 Naapurimaakunnassa Pohjois-Pohjanmaalla on täysin eri tilanne. Ilmaantuvuusluku on moninkertainen Kainuuseen verrattuna, ja Pohjois-Pohjanmaan koronatilanne on Suomen heikoin.
 Lue lisää:   Koronapotilaiden tehohoidon tarve kasvaa Oulun yliopistollisessa sairaalassa: 25 potilasta, joista teholla on 8
 Kainuun soten pandemiapäällikkö  Lea Käsmä-Ronkainen  sanoo, että Kainuun tilanne elää ja voi pahentua vielä, koska muissakin tautiaalloissa Kainuu on tullut jälkijunassa.
 – Kun on tilaa ja väljyyttä, niin se näkyy ehkä myös tartunnoissa.
 Koronapandemian alussa Uusimaa eristettiin. Pitäisikö Kainuu eristää nyt muusta maasta?
 – Ei ole perustetta siihen. Toivotaan, että korona näyttäytyy sopivissa mittasuhteissa ja että sairaalahoidon kuormituksen kanssa pärjätään. Rokottautuminen vaikuttaa siihen, millaista hoitoa tarvitaan.
 Pikkujoulukausi alkanut koronatartuntojen suhteen rauhallisesti
 Suomen suurimmiksi pikkujouluiksi kutsutusta Vuokatin  Winter Openista  on tiedossa vain yksi koronatartunta, lauantain ja sunnuntain väliseltä yöltä. Henkilö on ollut tapahtumassa oireettomana, mutta mahdollisesti viruksen tartuttavuusaikana.
 Kaikkiaan Winter Openiin osallistui reilut 4 000 henkilöä. Juhlista voi toki vielä ilmetä lisää tartuntoja.
 – Jos se on näkyäkseen niin ennen joulua kuitenkin, Käsmä-Ronkainen arvioi.
 Käsmä-Ronkaisen mukaan yksi asia Kainuun hyvän koronatartuntatilanteen takana on tehokas tartunnanjäljitys.
 – Jokaisella on mahdollisuus vaikuttaa tilanteeseen, pandemiapäällikkö summaa.

Miksi Kainuun koronatilanne on maan paras? Pandemiapäällikkö: Kainuu on tullut ennenkin jälkijunassa


Summary: Startup-yritysten lailla tavoitteellisia ja kokeilunhaluisia seurakuntia on perustettu useita eri puolille Suomea. Niitä syntyy, koska ihmiset hakeutuvat kaltaistensa pariin. Toisaalta nuoret haluavat erilaista toimintaa kuin ikääntyneet seurakuntalaiset.

Yritysmaailmasta tuttu kasvuhakuinen startup-ideologia valtaa alaa uskonnollisissa yhteisöissä Suomessa.
 Startup-henkiset seurakunnat haluavat kasvaa mahdollisimman nopeasti ja tehdä asioita uudella tavalla.
 Kun vasta perustettu startup-yritys tavoittelee yrityksen kasvua kiihtyvällä myynnillä, niin seurakunta pyrkii nopeasti kasvattamaan seurakunnan kokoa eli jäsenmäärää: myyntituotteena on tällä kertaa evankeliumi.
 Kysymys on myös seurakuntien toimintatapojen uudistamisesta. Vanhat tavat ja raamit eivät kiinnosta etenkään nuoria.
 Uudet, pienet ja rennoiksi itseään markkinoivat seurakunnat haluavat tarjota perinteisen kirkon ja seurakunnan tilalle pienen yhteisön, jossa voi olla samanhenkisten seurassa.
 Yritysmaailmasta tuttuja termejä ja ajatusmalleja käytetään etenkin vapaissa valtion kirkosta erillisissä suunnissa kuten helluntai- ja vapaaseurakunnissa.
 Loft-seurakunta on saanut nimensä seurakunnan tilan mukaan. Korkea ja hiljattain saneerattu teollisuuskiinteistö sijaitsee muutaman kilometrin päässä Joensuun keskustasta.  Ari Tauslahti / Yle
 Loft-seurakunta on yksi monista uusista uskovien yhteisöistä
 Suomeen on perustettu viime vuosina kymmeniä uusia seurakuntia, joista helluntailaisia startup-seurakuntia on kymmenkunta. Yksi tällainen on Joensuuhun vuosi sitten perustettu Loft-seurakunta.
 Viiden perheen, kymmenen alle 40-vuotiaan nuoren aikuisen pyörittämä seurakunta on nyt toinen helluntaiseurakunta kaupungissa. Loft haluaa kasvaa ja kertoo toimivansa ketterästi. Seurakunta kertoo, että ei tee jäsenhankintaa ollenkaan. Mutta seurakunta on aktiivinen ja panostaa paljon sosiaalisen mediaan.
 – Meillä on hyvä startup-pöhinä. Teemme paljon uutta ja kokeilemme. Jos joku asia ei toimi, niin voimme reagoida nopeasti ja käännämme suunnan, kertoo yksi perustajista  Juha-Matti Laasonen .
 Tällä hetkellä Loft-seurakunnassa on tarjolla jumalanpalveluksen lisäksi miesten ja naisten iltoja sekä opiskelijailtoja.
 Itä-Suomen yliopiston tutkijan Rony Ojajärven mielestä uskonyhteisöjen pirstaloituminen pieniksi yhteisöiksi kertoo osaltaan nykymaailman yksilökeskeisyydestä.  Ari Tauslahti / Yle
 Teologian tutkija Rony Ojajärvi: "Vaarana on seurakuntien politisoituminen"
 Talousajattelun ja -retoriikan liittäminen uskontoon ei ole uutta, vaan sillä on pitkät perinteet kirkkohistoriassa. Mutta myös omat seurauksensa.
 – Jotkut seurakunnat voivat muuttua esimerkiksi oikeistolaisemmiksi, jos siellä ajatellaan yritysmaailman kautta ja käsittein. Toisaalta talousretoriikka on myös tapa kutsua ihmisiä seurakuntaan, koska taloudellinen kieli on usein tuttua ja se antaa kuvan menestyvästä seurakunnasta, jossa voi myös itse menestyä, toteaa teologian tutkija  Rony Ojajärvi  Itä-Suomen yliopistosta.
 Myös yksi Loft-seurakunnan perustajajäsenistä on poliitikko, kokoomuksen kaupunginvaltuutettu  Jenni Laasonen .
 Pitkään kuntapolitiikassa mukana ollut Laasonen ei ole noussut esiin kärjekkäillä poliittisilla ulostuloilla vaan häntä voisi luonnehtia maltilliseksi toimijaksi.
 Laasonen pitää seurakuntaa ja politiikkaa kahtena erillisenä asiana, vaikka yhdistäviäkin tekijöitä löytyy.
 – Miksi olen politiikkaan lähtenyt on halu tehdä hyvää ja vaikuttaa ihmisten ja perheiden hyvinvointiin ja sama seurakunnan perustamisessa että koen, että olemme täällä tekemässä hyvää Joensuun parhaaksi.
 Kokoomuspolitikko Jenni Laasonen kertoo, että hänelle seurakunta ja politiikka ovat kaksi erillistä asiaa.  Ari Tauslahti / Yle
 Loft-seurakunnalla on näyttävät, juuri saneeratut tilat Joensuun teollisuusalueella vain muutaman kilometrin päässä keskustasta. Korkeaan tilaan kokoonnutaan rukoilemaan ja saunomaan tai vaikka pelaamaan biljardia.
 Viidestä perustajaperheestä  neljä  asuu Joensuussa ja  yksi  Tampereella. Mukana  toiminnassa  on opiskelijoita, yrittäjiä, kotiäitejä ja virkamiehiä ja -naisia.
 – Me perheet kannamme vastuun seurakunnan toiminnasta ja rahoituksesta. Maksut ja laskut lankeavat viime kädessä meille. Siksi esimerkiksi vuokraamme näitä tiloja.
 Toki pyrimme löytämään tukea, ja tulevaisuudessa tavoitteemme on auttaa muita ja mahdollisesti laajentua, toteaa Juha-Matti Laasonen.
 Kansainvälistyminen kuuluu usein startup-yritysten tavoitteisiin, mutta Loft-seurakunta ei ulkomaille tähyä.
 Startup-seurakunnat ovat osa helluntaikirkon lähetystyön strategiaa
 Loft-seurakunta on yksi noin kymmenestä helluntaikirkon startup-seurakunnasta, joita on perustettu esimerkiksi myös Kuopioon, Poriin ja Hämeenlinnaan. Mukaan luetaan myös Vantaan Kivistössä toimiva Credo-seurakunta, joka järjestää esimerkiksi startup-jumalanpalveluksia. Tarjolla on seurakuntakulttuuria nuorille jäsenille.
 Suomen helluntaikirkon 2015 alkanutta laajentumista on kirkon sisällä verrattu elintarvikeketju Lidliin, jonka myymälät näyttävät samalta, mutta niiden toimintaympäristössä voi olla eroja.
 Kirkon sisällä on nyt kuitenkin ajatuksia luopua kasvuyritykseen vertautuvasta startup-termistä.
 – Olemme tulleet siihen tulokseen, että startup ei ole hyvä termi seurakuntiin liittyen, ja pyrimme siitä eroon, toteaa  Riku Turunen . Hän vastaa Suomen helluntaikirkossa uusien seurakuntien perustamisesta ja toimii muun muassa Loft-seurakunnan tukihenkilönä.
 Suomen helluntaikirkolla on startup-työryhmä, joka auttaa uusien seurakuntien perustamisessa. Sen tavoitteena on seurakuntien ketjuttaminen niin, että samalla paikkakunnalla voisi toimia useita helluntaiseurakuntia.
 Turusen mukaan tavoitteena on myös, että uuden seurakunnan perustaneet säilyisivät Suomen helluntaikirkon alla, eivätkä eroaisi siitä.
 – Näiden seurakuntien oppi on sama, mutta jumalanpalveluskulttuurit eroavat toisistaan.
 Uuden seurakunnan perustaminen jo rekisteröidyn uskonyhteisön nimiin on helpompaa kuin uuden rekisteröiminen, joka vaatii vähintään 20 täysi-ikäistä henkilöä.
 Ihmiset hakeutuvat vapaisiin ja itselle sopiviin kupliinsa myös seurakunnissa
 Seurakuntien jakautuminen pienemmiksi yksiköiksi ja uusien uskonyhteisöjen perustaminen on maailmanlaajuinen ilmiö. Se on tullut tutuksi myös luterilaisen kirkon puolella, jossa on syntynyt seurakunnan sisälle erilaisia ja erillisiä uskonyhteisöjä.
 Kysymys on tutkijan mukaan yhteiskunnassa meneillään olevasta postmodernista ilmiöstä, jossa ihmisen individualismi ja vapaus korostuu.
 – Tällainen liikehdintä on tutkimusten mukaan tuttua luterilaisen kirkon puolella. Nuoret kokevat, että vahvat rakenteet ja opit omaava kirkko, johon suurin osa kansasta kuuluu, saattaa rajoittaa heidän uskoaan. Ihmiset siten etsivät sellaista pientä uskonyhteisöä, jossa heidän ajatteluaan ei liikaa rajoiteta.
 – Enemmän ihmiset individualistisesti yrittävät löytää sellaista yhteisöä, jossa he kokevat olevansa tarpeeksi pienessä yhteisössä, jossa heitä ei liikaa rajoiteta heidän ajatteluaan.
 Erilaiset uudet vapaamuotoiset uskonyhteisöt houkuttelevat nuoria. Yksi esimerkki tästä on muusikko Justin Bieber, joka on julkisuudessa tuonut vahvasti esiin kuuluvansa helluntailaiseen Hillsong-seurakuntaan.
 Kaikkiaan Suomessa toimii yli 260 helluntaiseurakuntaa ja liikkeeseen kuuluu noin 50 000 jäsentä.
 Suomen helluntaikirkko on suomalaisten helluntaiseurakuntien kattojärjestö, johon kuuluu noin 80 seurakuntaa.
 Lue lisää:
 Rokkaava citykirkko puree nuoriin aikuisiin Seinäjoella
 Nuoren avioparin perustama Houm-kirkko täyttää jo viisi vuotta ja laajentaa – vastuu ja ihmisten luottamus pelottaa, mutta samalla palkitsee

Viisi perhettä otti käyttöönsä yritysmaailman keinot rakentaakseen seurakunnan – Startup-seurakunta Loft markkinoi evankeliumia nuorille somessa


Summary: Kirjallisuuden arvottaminen ja parhaan valitseminen on lähes mahdoton tehtävä. Silti palkinnot ovat tärkeitä niin lukijoille kuin kirjailijoillekin.

Tänään on vuoden kohokohta, ainakin kirjanystävien mielestä. Illalla ratkeaa, ketkä ovat tämän vuoden Finlandia-voittajat.
 30 000 euron arvoiset palkinnot jaetaan kolmessa kategoriassa: lasten- ja nuortenkirjallisuus, tietokirjallisuus ja kaunokirjallisuus. Esiraadit ovat tehneet valtavan työn, sillä he ovat valinneet jokaiseen ryhmään kuusi ehdokasta.
 Lopullisen valinnan voittajasta tekee "Finlandia-diktaattori". Nimitys on osuva, sillä valitsijalla on täysi mielivalta valita voittaja. Tänä vuonna tuossa vaikeassa ja vastuullisessa tehtävässä ovat elokuvaohjaaja  Zaida Bergroth  (kaunokirjallisuus), toimitusjohtaja  Katri Makkonen  (tietokirjallisuus) ja futuristi, tietokirjailija  Perttu Pölönen  (lasten- ja nuortenkirjallisuus).
 Valitsijat ovat yleensä tunnettuja ihmisiä elämän eri saroilta. Kunniatehtävää ei kuitenkaan kannata kadehtia, sillä tehtävä on vaativa, miltei mahdoton. Miten kirjallisuutta tai taidetta voi laittaa paremmuusjärjestykseen? Miten suoda yhdelle suuri palkintosumma, kun tietää kirjailijoiden alati heikkenevän tulotason?
 Vaikein tehtävä lienee Perttu Pölösellä, jonka täytyy tehdä valinta pienten lasten kuvakirjojen, lorujen ja vaikeita aiheita käsittelevien nuorten romaanien kesken.
 Nämä kuusi kirjaa ovat ehdolla lasten- ja nuortenkirjallisuuden Finlandia-palkinnon voittajaksi. Otava, Into Kustannus, Förlaget / Teos,WSOY
 Tekstejä on mahdoton verrata toisiinsa ja monissa teoksissa täytyy ottaa huomioon kuvan ja sanan suhde. Tehtävä on erityisen haastava, koska kirjoja ei ole kirjoitettu tai kuvitettu alle kolmikymppisille futuristeille. Pölösen on valintaa tehdessä eläydyttävä eri kohderyhmiin ja ehkä myös muisteltava omaa lapsuuttaan.
 Tässä ovat lasten- ja nuortenkirjallisuuden Finlandia-ehdokkaat – mukana kirjoja luontokadosta, karhun kohtaamisesta ja panseksuaalisuudesta
 Myös tietokirjallisuudessa ehdokkaiden joukko on usein hyvin erilainen. Tänä vuonna kuuden ehdokkaan mukaan mahtuu tietoa esimerkiksi ruuan historiasta, Yhdysvalloista ja nykymusiikista.
 Nämä kuusi kirjaa ovat ehdolla tietokirjallisuuden Finlandia-palkinnon saajaksi. Teos, Atena, Gummerus, Gaudeamus, Tammi
 Osassa kirjoista kuvituksella on tärkeä rooli, osassa taas ratkaisee pelkästään tekstin selkeys ja ymmärrettävyys. Kaikki ehdokaskirjat auttavat ymmärtämään maailmaa paremmin – vain näkökulmat vaihtelevat aina henkilöhistoriasta arkiseen kuluttamiseen. Aiheiden kirjo on tuskin ongelma valinnan tekevälle Katri Makkoselle, sillä entisenä toimittajana hän on varmasti kiinnostunut kaikista aiheista.
 Tässä ovat tietokirjallisuuden Finlandia-ehdokkaat – mukana teokset kuluttamisesta, nykymusiikista ja ruokahistoriasta
 Kaunokirjallisuuden Finlandia-voittajan valinta alkaa vaikuttaa helpolta hommalta edellisten rinnalla. Vuodesta 1993 lähtien ehdolla on saanut olla vain romaaneja, joten tekstien vertailemisen pitäisi olla vaivatonta.
 Paitsi tänä vuonna.
 Kaikki kuusi ehdokaskirjaa ovat hyvin erilaisia. Esimerkiksi  Marjo Niemen   Kuuleminen  koostuu monologimaisista kirjeistä,  Rosa Liksomin  romaani on kirjoitettu murteella ja  Jukka Viikilän   Taivaallisen vastaanoton  kohdalla voi kysyä, onko se edes romaani perinteisessä mielessä.
 Lisäksi valinnoissa painavat myös ulkokirjalliset seikat. Voiko palkinnon antaa kirjailijalle, jolla on jo Finlandia-palkinto plakkarissaan? Tänä vuonna puolella kaunoehdokkaista on voitto jo entuudestaan. Entä jos tuntee ehdokkaita – Suomi on pieni maa, ja etenkin kulttuuripiireissä melkein kaikki tuntevat toisensa jollain tapaa.
 Järjellä voittajan valitseminen on hankalaa, eikä ulkokirjallisia asioita kannata miettiä. Siksi lähes ainut tapa tehdä valinta on käyttää tunnetta, fiilistä. Kiinnostavaa nähdä, mikä romaani osuu ja uppoaa Zaida Bergrothiin.
 Kaunokirjallisuuden Finlandia-ehdokkaat julki – puolet ehdokkaista on voittanut Finlandian jo aiemmin, katso koko lista
 Mielivaltaisuus lisää jännitystä
 Finlandia-palkintoa on usein kritisoitu juuri siitä, että valitsijoilla on liikaa valtaa. Monissa muissa palkinnoissa voittajan päättää asiantuntijaraati.
 Sattumanvaraisuus ja mielivalta ovat kuitenkin kiehtovia. Niillä luodaan jännitystä. Voittajien selvittyä on mukava olla samaa mieltä diktaattorien kanssa, tai sitten marmattaa, miten taas voittivat aivan väärät kirjat. Kirjat nousevat puheenaiheeksi edes hetkeksi, ja se on hyvä asia.
 Suomen merkittävimmän ja rahallisesti arvokkaimman kirjallisuuspalkinnon voittaminen lisää väistämättä myös kirjan myyntiä. Ei ole sattumaa, että Finlandiat jaetaan juuri ennen joulua. Se on nykyisin ainut aika, kun kirjakaupoissa nähdään vielä vilskettä.
 Mikään myyntiautomaatti Finlandia-voitto ei kuitenkaan ole. Riippuu paljon kirjasta, miten lukeva kansa ostaa sitä. Joululahjaksi on helpompi ostaa perinteinen lukuromaani kuin kokeileva, kerronnan rajoja rikkova teos.
 Tosin nykyisin pukinkontista löytyy usein pelkkä linkki äänikirjapalveluun. Äänikirjat ovat viime vuosina kasvattaneet suosiotaan huikeasti ja monet ovat löytäneet kirjallisuuden nimenomaan audiona. Onkin kiinnostavaa nähdä, onko tulevaisuudessa Finlandia-palkinnoissa oma kategoria äänikirjoille.
 Suomessa julkaistaan vuosittain satoja erittäin laadukkaita kirjoja. Valitettavan monet jäävät vaille huomiota, eikä kirjailijoiden ansiokas työ löydä lukijoita.
 Finlandia-palkinnot takaavat ainakin kolmelle kirjalle näkyvyyden ja taatun lukijakunnan. Lisäksi kirjailija saa uuden tittelin, joka muistetaan mainita jokaisessa haastattelussa ja uuden kirjan liepeessä.
 Finlandia-palkintojuhlaa voi seurata erikoislähetyksessä TV1:ssä ja Areenassa tänään keskiviikkona klo 19 alkaen. Juhlaa seurataan illalla myös nettisivuillaYle.fissä.

Analyysi: Voittajat valikoituvat tunteella, eivät järjellä – tänään selviää, ketkä saavat kirjallisuuden Finlandia-palkinnot


Summary: Koronarokotusten ulottaminen nuorempaan ikäryhmään tuli ajankohtaiseksi, kun Euroopan lääkevirasto EMA hyväksyi Pfizer-Biontechin Comirnaty-rokotteen käyttämisen myös nuoremmilla lapsilla.

Asiantuntijaryhmä pui tänään keskiviikkona koronarokotusten laajentamista yhä nuoremmille lapsille.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) alaisuudessa toimiva kansallinen rokotusasiantuntijaryhmä KRAR kokoontuu pohtimaan 5–11-vuotiaiden koronarokotuksia. Tällä hetkellä koronavirusrokotteita tarjotaan 12 vuotta täyttäneille. Lisäksi työryhmä keskustelee kolmatta rokoteannosta koskevasta ohjeistuksesta.
 Rokoteasiantuntijaryhmän tapaamisen jälkeen THL laatii lausunnon sosiaali- ja terveysministeriölle, josta asia etenee valtioneuvoston päätettäväksi.
 Kerromme tässä jutussa, mitä lasten koronarokotuksista tällä hetkellä tiedetään.
 Miksi lasten koronarokotukset koetaan tarpeelliseksi?
 THL:n mukaan 15 prosenttia kaikista epidemian aikana varmistetuista tartunnoista  on todettu alle 12-vuotiailla lapsilla .
 Lapsilla koronaviruksen aiheuttama tauti on yleensä lievempi, mutta he voivat silti tartuttaa muita. Joukkoaltistumisia on ollut esimerkiksi kouluissa ja päiväkodeissa. HUSin apulaisylilääkäri  Eeva Ruotsalainen  arvioi tiistaina A-studion haastattelussa, että  epidemian hillitsemiseksi tarvitaan useita samanaikaisia toimia , joista yksi on lapsien saaminen rokotusten piiriin.
 Lapsilla on todettu yksittäistapauksina myös  vakavia koronainfektiota , ja he ovat tarvinneet sairaalahoitoa. Vakavat tautimuodot ovat kuitenkin harvinaisia. Lokakuun loppuun mennessä alle 12-vuotiaista koronapotilaista tehohoitoa oli tarvinnut vain alle viisi.
 Missä kaikkialla nuorempien lapsien rokottaminen on jo käynnissä?
 Rokotteita tarjotaan nuoremmille lapsille  jo useissa valtioissa ympäri maailmaa . Rokotusten aloittamiselle on näytetty vihreää valoa jo ainakin Yhdysvalloissa, Kanadassa ja Israelissa.  Australia aikoo aloittaa  alle 12-vuotiaiden rokotukset tammikuussa.
 Nuorempia lapsia rokotetaan myös Kiinassa Sinopharm- ja Sinovac-rokotteilla.
 Euroopan unioniin kuuluvista valtioista ainakin Itävalta ja Slovakia ovat jo aloittaneet 5–11-vuotiaiden rokottamisen. Italiassa puolestaan rokotukset  aloitetaan joulukuun alkupuolella .
 Deutsche Wellen mukaan  Saksa aloittaa todennäköisesti rokotteiden tarjoamisen 5–11-vuotiaille vuoden 2022 ensimmäisellä neljänneksellä.
 Mitä lapsille suunnitellun rokotteen turvallisuudesta tiedetään?
 Euroopan lääkevirasto EMA näytti 25. marraskuuta vihreää valoa  Pfizerin ja Biontechin rokotteen antamiselle myös 5–11-vuotiaille . EMA:n hyväksyntä tarkoittaa, että rokotetta on tutkittu viraston arvion mukaan riittävästi ja että se soveltuu käytettäväksi myös pienemmillä lapsilla.
 EMA:n arvion mukaan on näyttöä siitä, rokote suojaa myös nuorempia lapsia oireelliselta koronavirustaudilta. Lopullisen päätöksen asiassa tekee Euroopan komissio.
 Pfizer ja Biontech  kertoivat lääkeyhtiöistä ensimmäisinä syyskuussa , että kliinisten testien mukaan heidän Comirnaty-rokotteensa on turvallinen myös 5–11-vuotiaille. Testaukseen on osallistunut tuhansia lapsia useista eri maista. Mukana on ollut myös  suomalaisia lapsia .
 Millaisia haittavaikutuksia lapsilla on havaittu?
 Euroopan lääkeviraston mukaan nuoremmilla lapsilla todetut haittavaikutukset ovat samanlaisia kuin vanhemmilla ikäryhmillä.
 Yhdysvalloissa  yleisin 5–11-vuotiaiden rokotetutkimuksissa havaittu haittavaikutus  on kipu pistoskohdassa. Muita haittavaikutuksia ovat muun muassa pistosalueen punoitus ja turpoaminen sekä väsymys, päänsärky ja lihaskipu. Vakavia haittoja rokotetuilla lapsilla ei juuri havaittu.
 Suomessa koronarokotetta on suositeltu riskiryhmiin kuuluville 12–15-vuotiaille lapsille ja nuorille jo kesäkuusta lähtien ja kaikille 12 vuotta täyttäneille 9. elokuuta alkaen.
 Marraskuun puoliväliin mennessä  lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimeaan oli saapunut 306 haittavaikutusilmoitusta , jotka koskivat 12–15-vuotiaiden ottamia rokotteita. Nuorilla yleisimpiä haittavaikutuksia ovat kuume, päänsärky, väsymys, rokotuskohdan reaktiot, rokotusraajan kipu, huonovointisuus tai pahoinvointi, erilaiset ihoreaktiot ja suurentuneet imusolmukkeet.
 Kuka päättää lapsen rokottamisesta?
 Päätöksen rokotteen ottamisesta tekee  ensisijaisesti lapsi itse , jos terveydenhuollon ammattilainen katsoo, että lapsi ikänsä ja kehitystasonsa perusteella kykenee päättämään hoidostaan. Lapsen itsenäiselle päätöksenteolle ei ole määritelty laissa ikärajaa, joten lapsen tilannetta tarkastellaan tapauskohtaisesti.
 THL:n  alaikäisiä koskeva linjaus  on, että koronarokotteen antamiseen vaaditaan kaikkien huoltajien suostumus, mikäli lapsi tai nuori ei halua tai ei pysty itse päättämään asiasta.
 – Koska nyt kyseessä ovat pienemmät lapset, heistä hyvin moni vaatii vanhemman suostumuksen, toisin kuin 12–15-vuotiaiden ikäryhmässä, THL:n johtava asiantuntija  Mia Kontio  arvioi.
 Lapsiasiavaltuutettu  Elina Pekkarinen  on painottanut, että  päätöksenteon tueksi lapsille ja nuorille tulisi tarjota luotettavaa ja ymmärrettävää tietoa koronarokotteesta .
 Millä aikataululla rokotukset voitaisiin toteuttaa?
 Rokotusten aikatauluun vaikuttaa se, milloin niitä saadaan.
 Comirnaty-rokotteen annos on nuoremmilla lapsilla pienempi kuin aikuisilla. Sopivaksi 5–11-vuotiaiden rokoteannokseksi on arvioitu 10 mikrogrammaa, mikä on noin kolmannes 12 vuotta täyttäneiden ja aikuisten annostuksesta.
 THL:n Mia Kontion mukaan suurin osa eurooppalaisista valtioista odottaa erityisesti lapsille suunnatun valmisteen saapumista markkinoille, mutta joissain maissa tähän ei ole ollut aikaa vaikean tartuntatilanteen vuoksi.
 – Esimerkiksi Itävalta on rokottanut nuorempia lapsia aikuisten valmisteella.
 Kontion mukaan Comirnaty-rokotteen valmistaja on ilmoittanut, että lapsille soveltuvan valmisteen toimitukset olisi mahdollista aloittaa jouluviikolla.
 – Vaikka päätöksiä tehtäisiin, rokotusten aloittaminen saa odottaa lapsille soveltuvan valmisteen saapumista. Suuri osa ikäryhmästä on koululaisia, ja varmasti suuri osa kunnista toteuttaisi rokotukset kouluissa, kun ne taas joululoman jälkeen aukeavat.
 Mikäli 5–11-vuotiaiden rokotukset aloitetaan, tiedottaminen ja huoltajien lupien kerääminen veisi oman aikansa.
 – Laajemmin rokotukset voisivat alkaa tammikuun puolivälin paikkeilla, Kontio arvioi.
 Lue myös:
 Täältä löydät  kaikki tuoreimmat uutiset koronaviruksesta .

Suomessa valmistaudutaan päättämään 5–11-vuotiaiden koronarokotuksista – rokotteiden toimitukset saattavat alkaa jo jouluviikolla


Summary: Venäjän ja Ukrainan välinen jännittynyt tilanne on hallinnut sotilasliitto Naton ulkoministerikokousta Riiassa. Viime aikoina lisääntynyt sapelien kalistelu herättää huolta Itä-Ukrainan siviiliväestössä.

– Täällä halutaan rauhaa. Siellä halutaan rauhaa. Ehkä ei aivan jokainen. Mutta me tavalliset ihmiset haluamme rauhaa, ukrainalainen  Tatjana Toloshina,  60, toteaa uutistoimisto Reutersin haastattelussa.
 Hän asuu Horlivkan kaupungissa Itä-Ukrainassa Donetskin alueella. Toloshina ja hänen naapurinsa ovat jääneet kirjaimellisesti puristuksiin konfliktin polttopisteeseen. Kaupunki on ollut Venäjän kontrollissa vuodesta 2014.
 Viime viikkoina Ukrainan tilanne on noussut jälleen toistuvasti otsikoihin. Venäjä on torjunut tiedot, että sen joukot muodostaisivat uhan Ukrainalle.
 Sanasota kuumenee lännen ja Venäjän välillä
 Naton ulkoministerien huippukokous on  koventanut sanasotaa  Naton ja Venäjän välillä. Molemmat syyttävät toisiaan varustautumisesta.
 Keskiviikkona Nato-maiden ulkoministerit neuvottelevat Ukrainan ja Georgian kanssa kasvavasta Venäjän uhasta.
 Ukraina ei ole sotilasliiton jäsen, mutta Nato on varoittanut Venäjää, että voimankäytöstä seuraisi kova hinta.
 Kuten Venäjän kontrolloimalla alueella Itä-Ukrainassa, myös Ukrainan hallitsemilla alueilla sapelien kalistelu herättää huolta siviileissä.
 Anatolij Hrebeniuk,  78, asuu Kramatorskin kaupungissa. Se sijaitsee noin 50 kilometrin päässä Ukrainan hallinnon joukkojen ja Venäjän tukemien taistelijoiden raja-alueelta. Hrebeniuk pelkää, että Venäjä tulee kaupunkiin uudestaan.
 Hän ihmettelee, kuinka tilanne on mennyt tähän pisteeseen.
 – En ymmärrä, kuinka meistä tuli yht'äkkiä vihollisia. Voisiko olla niin, että tämä riippuu yhdestä miehestä?, Hrebeniuk pohtii Reutersin haastattelussa.
 Humanitaarinen kriisi syvenee
 YK:n humanitaaristen asioiden koordinaatiotoimiston  OCHA:n tiistaina julkaistun raportin  mukaan arviolta 2,9 miljoonaa ihmistä tarvitsee humanitaarista apua Ukrainassa ensi vuonna. Heidän joukossaan arviolta 300 000 maan sisäistä pakolaista.
 Raportti tukee myös uutisia kiristyneestä tilanteesta Itä-Ukrainassa. Sen mukaan kaikista suurimmassa avun tarpeessa ovat ihmiset, jotka asuvat alueilla, joilla yhteenotot jatkuvat. Raportin mukaan välikohtauksia oli elo-lokakuussa 50 prosenttia enemmän kuin vuosi sitten vastaavaan aikaan.
 YK:n lokakuussa julkaiseman raportin mukaan  konfliktissa on kuollut vähintäänkin lähemmäs 3 400 siviiliä. Lisäksi loukkaantuneiden siviilien määrä nousee yli 7 000, YK arvioi.
 Katso myös videoanalyysi, jossa paneudutaan Ukrainan tilanteeseen idän ja lännen välissä.

 Lue lisää:
 Naton ulkoministerit Venäjälle: Voimankäytöllä Ukrainaa vastaan olisi kova hinta
 Ukrainan presidentti kertoi saaneensa tietoa Venäjän tukemasta vallankaappaushankkeesta – Biden: ”Olen huolestunut"  (27.11.)
 Itä-Euroopan sotilaallinen konflikti ei ole todennäköinen, arvioi sotilasasiantuntija: "Venäjä on jo saavuttanut yhden tavoitteensa"  (24.11.)
 Itä-Ukrainassa Venäjän puolesta taistelleet suomalaiset kehuskelevat kokemuksillaan – muualla Euroopassa vierastaistelijoita on tuomittu rikoksista  (23.11.)
 Venäjän sotavoima Ukrainan rajalla huolestuttaa Euroopan unionia – Valko-Venäjän hybridioperaatio kiristää jännitystä  (12.11.)

Kiristynyt tilanne Ukrainan rajalla huolettaa siviilejä – "Tavalliset ihmiset haluavat rauhaa", sanoo Itä-Ukrainassa asuva Tatjana