Summary: Kansalaisaloitteesta alkunsa saanut selvitystyö elämän loppuvaiheen hoidosta ja eutanasian laillistamisesta Suomessa on valmistunut. Asiantuntijaryhmä pohti asiaa kolme vuotta, eikä päässyt yksimielisyyteen suosituksistaan eutanasian suhteen.

Sosiaali- ja terveysministeriön asettama asiantuntijaryhmä ei suosittele yksimielisesti eutanasian laillistamista. Sen sijaan elämän loppuvaiheen hoidon saatavuutta on tehostettava myös lakimuutoksin, ryhmä katsoo.
 Asiantuntijaryhmän loppuraportti luovutetaan perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiurulle (sd.)  kello 10.30 alkaneessa tilaisuudessa. Yle näyttää tilaisuuden suorana Yle Areenassa, voit katsoa sen myös tämän jutun yhteydessä.
 Tilaisuudessa ovat paikalla asiantuntijatyöryhmän puheenjohtaja  Kristiina Tyynelä-Korhonen , joka esittelee ryhmän loppuraportin. Lisäksi asiaa käyvät läpi ylilääkäri, professori  Tiina Saarto  sekä professori emeritus  Raimo Lahti.
 Ministeri Kiurun mukaan hallitus on jo aloittanut palliatiivisen hoidon rahoittamisen.
 – Olemme kanavoineet palliatiivisen hoidon kehittämishankkeisiin 5,6 miljoonaa euroa. Pidän tätä tärkeänä siksi, että vain vähän on näin systemaattisesti kanavoitu varoja palliatiivisen hoidon kehittämistyöhön, Kiuru sanoi.
 Ministeriö asetti keväällä 2018 laajan asiantuntijatyöryhmän eutanasian laillistamista koskevan kansalaisaloitteen vuoksi. Ryhmän tavoitteena on ollut selvittää elämän loppuvaiheen hyvää hoitoa, itsemääräämisoikeutta sekä saattohoitoa ja eutanasiaa koskevia sääntelytarpeita.
 Elämän loppuvaiheen asiantuntijatyöryhmä ei raportissaan esitä yksimielistä näkemystä siitä, tulisiko lääkäriavusteinen itsemurha tai eutanasia laillistaa.
 – Asiantuntijatyöryhmän näkemykset siitä, minkälaista sääntelyä asiasta tulisi olla tai tulisiko sääntelyä ylipäätään olla, jakautuvat selvästi, raportissa sanotaan suoraan.
 Kaksi säädösluonnosta avustetusta itsemurhasta
 Työryhmä on kuitenkin valmistellut kaksi säädösluonnosta lääkäriavusteisesta itsemurhasta ja eutanasiasta. Ensimmäinen säädösluonnos perustuu kansalaisaloitteeseen ja on rajatumpi, toinen on sallivampi. Kolmas vaihtoehto on pitäytyä nykyisessä lainsäädännössä.
 Lääkäriavusteisella itsemurhalla tarkoitetaan henkilön kuoleman tuottamista tavalla, jossa lääkäri määrää potilaan käyttöön tälle kuoleman aiheuttavan lääkeaineen ja potilas itse ottaa lääkeaineen. Eutanasialla puolestaan tarkoitetaan sitä, että myös lääkäri voi antaa tappavan lääkeaineen esimerkiksi suoneen.
 Ensimmäinen säädösluonnos perustuu siihen, että lääkäriavusteinen itsemurha olisi potilaalle viimeinen vaihtoehto ja se edellyttää palliatiivisen hoitoon ja saattohoitoon osallistumista.
 Säädösluonnoksessa määritellään sen koskevan täysi-ikäistä Suomen kansalaista tai Suomessa pysyvästi asuvaa henkilöä.
 Avustettua itsemurhaa pyytävän täytyy olla säädösluonnoksen mukaan päätöksentekokykyinen pyytämään itse avustettua itsemurhaa ja hänellä täytyy olla kuolemaan johtava, etenevä, parantumaton ja sietämätöntä kärsimystä aiheuttava sairaus tai vamma, joka ei ole muuten lievitettävissä.
 Potilaan täytyy olla myös toistuvasti vapaaehtoisesti ja vakaasti harkiten esittänyt pyynnön lääkärille itsemurhasta. Tämän varmistamiseksi pyyntö tulee suorittaa uudelleen harkinta-ajan kuluttua, säädösluonnoksessa sanotaan.
 Hoitavan lääkärin olisi konsultoitava asiantuntijoita ja sen jälkeen pyyntö vietäisiin Valviran lautakunnan käsittelyyn. Tämän jälkeen avustetun itsemurhan toteuttaisi Valviran tehtävään erityisesti hyväksymä laillistettu lääkäri.

 Toinen säädösluonnos on pitkälti ensimmäisen kaltainen, mutta yksi keskeisimpiä eroja on kysymys eutanasiasta. Ensimmäisessä vaihtoehdossa toimita rajataan lähinnä lääkäriavusteiseen itsemurhaan, mutta toisessa säädösvaihtoehdossa sekä avustettu itsemurha että eutanasia olisivat mahdollisia.
 Toisessa vaihtoehdossa palliatiivista hoitoa ja saattohoitoa tulee olla tarjolla, mutta potilaalla ei ole velvoitetta ottaa hoitoa vastaan saadakseen lääkäriltä apua itsemurhassa tai saadakseen eutanasian.
 Siten siis ensimmäinen säädösvaihtoehdon tavoitteena on pyrkiä selventämään lainsäädännöllistä epäselvyyttä lääkäriavusteisessa itsemurhassa, kun taas toisen vaihtoehdon tavoitteena on pyrkiä laajentamaan kuolemaan liittyvää itsemääräämisoikeutta ja laillistamaan eutanasia.
 Molemmat säädösvaihtoehdot perustuvat siihen lähtökohtaan, että jos lääkäriavusteisesta itsemurhasta ja eutanasiasta säädetään, sääntely tulisi toteuttaa erillisellä lailla.
 Asiantuntijaryhmä ei raportissaan ottanut kantaa siihen, mihin suuntaan vaiko mihinkään asiaa pitäisi viedä.
 – Elämän loppuvaiheen asiantuntijatyöryhmä ei päässyt yksimielisyyteen lääkäriavusteista itsemurhaa ja eutanasiaa koskevista ehdotuksista, raportissa sanotaan.
 Kolmantena vaihtoehtona esitetään nykyisessä lainsäädännössä pitäytymistä. Vaihtoehto perustuu muun muassa terveydenhuollon ammattihenkilöitä koskeviin ammattieettisiin näkemyksiin.
 Nykylainsäädäntöön pitäytyminen jättäisi oikeudellisesti epäselväksi, voiko lääkäri tai muu terveydenhuoltohenkilöstöön kuuluva ilman oikeudellisia tai ammatinharjoittamiseen liittyviä seuraamuksia avustaa henkilön itsemurhassa. Tätä on pidetty nykysäädännön isona ongelmana.
 Asiantuntijaryhmän enemmistö katsoo, että lääkärin oikeudellinen asema olisi selvitettävä, jos lääkäri avustaisi henkilöä itsemurhassa.
 Eutanasiassa lääkäri antaa potilaalle kuolemaan johtavan aineen esimerkiksi suoneen annostelemalla. Lääkäriavusteisessa itsemurhassa taas potilas itse ottaa aineen. Kuvituskuva. AOP
 Enemmistö myös katsoo, että ennen kuin säädöksiä lääkäriavusteisesta itsemurhasta tai eutanasiasta voidaan asettaa, tarvittaisiin siirtymäaika palliatiivisen hoidon ja saattohoidon puutteiden korjaamiseksi. Ryhmän jäsenten mukaan tämä veisi kolmesta seitsemään vuotta.
 Hyvä saattohoito ei toteudu nykyisellään
 Palliatiivisesta hoidosta ja sen puutteista asiantuntijaryhmällä sen sijaan olikin yksimielinen näkemys: ihmisarvoa kunnioittavaa palliatiivista hoitoa ja saattohoitoa on kehitettävä ja saavutettavuutta parannettava.
 Palliatiivisella hoidolla tarkoitetaan potilaan kokonaisvaltaista hoitoa silloin, kun kuolemaan johtava tai henkeä uhkaava sairaus aiheuttaa potilaalle ja hänen läheisilleen kärsimystä ja heikentää heidän elämänlaatuaan. Palliatiivisen hoidon tavoitteena on vaalia potilaan ja läheisten elämänlaatua ja lievittää fyysistä, psyykkistä, sosiaalista ja eksistentiaalista eli olemassaoloon ja elämän merkityksellisyyteen liittyvää kärsimystä. Palliatiivisella hoidolla autetaan potilasta elämään mahdollisimman aktiivista elämää ja sopeutumaan sairauteen, luopumiseen ja lähestyvään kuolemaan sekä autetaan läheisiä heidän surussaan. Saattohoito on se osa palliatiivista hoitoa, joka ajoittuu elämän viimeisiin elinviikkoihin tai -päiviin.
 Suomessa kuolee vuosittain yli 50 000 ihmistä, joista noin 30 000 arvioidaan tarvitsevan palliatiivista hoitoa elämänsä loppuvaiheessa.
 Raportin esittelemien selvitysten mukaan Suomessa on merkittäviä palliatiivisen hoidon ja saattohoidon kehittämistarpeita.
 Esimerkiksi niiden saatavuus vaihtelee alueellisesti, sillä palliatiivista hoitoa ei ole systemaattisesti sisällytetty osaksi olemassa olevaa terveydenhuoltojärjestelmää. Hyvää saattohoitoa ei ole tarjolla kaikkialla Suomessa.
 Vain pieni osa palliatiivista hoitoa ja saattohoitoa tarvitsevista hoidetaan saattohoitoon erikoistuneissa yksiköissä ja kotona tapahtuvaa saattohoitoa voi olla vaikea saada.
 Myös sosiaali- ja terveydenhuollon ammattilaisille annettava palliatiivisen hoidon ja lääketieteen opetus ja koulutus on puutteellisesti järjestetty.
 Raportin mukaan palliatiivisen hoidon perusopetuksen järjestämistä on lisättävä järjestelmällisesti. Myös täydennys- ja erikoistumiskoulutusta on kehitettävä. Ohjausryhmän mukaan koulutus on keskeinen kehittämiskohde.
 Palliatiivinen hoito turvattava lakimuutoksin
 – Työryhmän yksimielisenä näkemyksenä esitetään, että pelkät suositukset eivät riitä palliatiivisen hoidon ja saattohoidon puutteiden korjaamiseksi, vaan myös lainsäädäntöön tarvitaan muutoksia.
 Loppuraportissa esitetään palliatiivisen hoidon ja saattohoidon osalta muutoksia potilaslakiin, terveydenhuoltolakiin ja sairausvakuutuslakiin.
 Terveydenhuoltolakia koskevan säädösehdotuksen mukaan kunnat velvoitetaan järjestämään palliatiivinen hoito ja saattohoito.
 Säädösehdotuksessa sanotaan, että sairaanhoitopiireissä tulee olla monipuoliset ja moniammatilliset erityistason palliatiiviset keskukset. Päivystystukea on järjestettävä 24 tuntia joka vuorokausi. Sairaanhoitopiireissä tulee myös olla palliatiiviset kotisairaalaverkostot, joita koskevat palvelut tulee olla saatavilla vuorokauden ympäri.
 Työryhmä esittää myös läheisten saattohoitovapaata Ruotsin mallin mukaisesti.
 Sairausvakuutuslakia esitetään muutettavaksi niin, että siihen kirjattaisiin erityishoitorahan saamisen ehtoon myös osallistuminen vakavasti sairaan läheisen saattohoitoon. Lausuntokierroksella erityisesti tätä kohtaa pidettiin hyvänä.
 Hoitoa tarvitsevien määrä kasvaa
 Raportissa muistutetaan, että palliatiivista hoitoa tarvitsevien ihmisten määrä kasvaa voimakkaasti tulevina vuosina. 65 vuotta täyttäneen väestön oletetaan kasvavan noin 200 000 henkilöllä 10 seuraavan vuoden aikana.
 Kasvusta 80 vuotta täyttänyt väestö muodostaa valtaosan eli 170 000 henkilöä.
 Saattohoitoa tarvitsevien ihmisten määrä kasvaa lähivuosina. Moni haluaisi kuolla kotonaan, mutta nykyisellään se ei ole useinkaan mahdollista.  Riitta Weijola/Vastavalo
 Iäkkäiden henkilöiden yleisin kuolinpaikka on terveyskeskuksen (33 %) tai erikoissairaanhoidon (24 %) vuodeosasto.
 Vaikka vielä vuotta ennen kuolemaa 60 prosenttia iäkkäistä henkilöistä asui kotonaan, kuukautta ennen kuolemaa kotona asui enää 40 prosenttia ja kotona kuoli vain 16 prosenttia ihmisistä. Siirtyminen vuodeosastoille yleistyy viimeisen elinkuukauden aikana.
 Valtaosa ihmisistä haluaisi kuitenkin kuolla kotonaan. Palliatiivisen hoidon toteutuminen potilaan kotona olisikin usein mahdollista kotisairaalan turvin, eteenkin jos omaiset voivat osallistua hoitoon.
 Vaikka kyse on hyvin inhimillisestä asiasta, se toisi myös rahallisia säästöjä: arvioiden mukaan vuosittain noin 9–12 miljoonaa euroa sairaalapalveluissa.
 Kotihoidon lisääminen sekä säädökseksi ehdotettu palliatiivisen hoidon lisääminen sairaanhoitopiireissä lisäisi toki hoitohenkilökunnan tarvetta. Vuoden 2020 tason mukaan laskettuna palliatiivisen hoidon ja saattohoidon keskusten yhteenlaskettu henkilöstökustannusten osuus olisi kotisairaala mukaan lukien noin 33 miljoonaa euroa.
 Yhteenvetona raportissa todetaan, että uuden toiminnan kulut olisivat vuositasolla noin 40 miljoonaa euroa ja toiminnan parantamisesta aiheutuva säästövaikutus vähintään 10 miljoonaa euroa.
 Asiantuntijaryhmä toivoo keskustelua eutanasiasta
 Vaikka elämän loppuvaiheen asiantuntijaryhmä ei päässyt raportissaan yksimielisyyteen eutanasiasta, he kuitenkin toivovat keskustelun jatkuvan aiheesta.
 Ryhmän antamat säädösvaihtoehdot antavat pohjaa tarvittavalle laajalle kansalaiskeskustelulle ja auttavat jäsentämään niitä oikeudellisia ja eettisiä kysymyksiä, jotka tulisivat harkittaviksi, jos valmistelu päätettäisiin käynnistää.
 – Elämän loppuvaiheen asiantuntijatyöryhmän ei ole mahdollista esittää yksimielistä kantaa siitä, tulisiko valmistelu käynnistää.
 Eutanasiaan liittyy kuitenkin vielä monia ongelmia, joista jotkut ovat eettisiä. Asiantuntijaryhmä muistuttaa, että tämä voisi eutanasian osalta tarkoittaa sitä, että se sallittaisiin vastoin alkuperäistä tarkoitusta myös tilanteissa, joissa kuolema ei ole odotettavissa lähitulevaisuudessa, tai että eutanasia sallittaisiin esimerkiksi myös lapsille.
 Työryhmä esitti myös huolensa siitä tilanteesta, jossa yhteiskunnan arvot vähitellen muuttuisivat ikääntyneiden, lähellä kuolemaa olevien osalta jyrkemmiksi ja suvaitsemattomimmiksi.
 Pelkona oli myös, että kuolemaa lähestyvät voisivat kokea velvollisuudekseen pyytää eutanasiaa ollakseen kuormittamatta läheisiään, terveydenhuoltoa tai yhteiskuntaa.
 Lääkäriavusteista itsemurhaa ja eutanasiaa koskevassa keskustelussa on pidetty tärkeänä arvioida yhteiskunnallisia ja muita vaikutuksia, joita näiden sallimisella voisi olla.
 Vertailukohtaa sellaisesta maasta, jossa terveydenhuoltojärjestelmä olisi verraten samankaltainen kuin Suomessa ei suoraan ole, sillä lääkäriavusteinen itsemurha ja eutanasia eivät ole sallittuja esimerkiksi muissa Pohjoismaissa.
 Suomessa lääkärit ovat edelleen käytännössä puoliksi jakautuneita suhteessaan eutanasian sallimiseen tai kieltämiseen. Eutanasiaa kannattavien lääkäreiden määrä on hivenen noussut viime vuosina.
 Lääkäriliitto vastustaa eutanasian laillistamista sekä sitä, että lääkärit ammattikuntana velvoitettaisiin tekemään toimenpiteitä, joiden ensisijaisena tarkoituksena on jouduttaa potilaan kuolemaa.
 Sen sijaan kansalaisten keskuudessa eutanasian kannatus on parin viime vuosikymmenen aikana selvästi noussut. Kyselyiden mukaan jopa kolme neljästä kannattaa eutanasian laillistamista.
 Keskustele:
 Millaisia ajatuksia työryhmän raportti herättää? Pitäisikö eutanasia tai lääkäriavusteinen itsemurha laillistaa? Entä miten elämän loppuvaiheen hoito olisi mielestäsi parasta järjestää? Voit keskustella aiheesta 2.9.2021 kello 23 saakka.
 Lue lisää:
 Laki ei sano suoraan, onko itsemurhan auttaminen laitonta vai ei – rikosoikeuden professori: tilanne on kohtuuton
 Lääkäriliiton kysely: Eutanasia jakaa yhä lääkärikunnan lähes kahtia – hyvä saattohoito tärkeintä
 Eutanasian salliminen huolettaa monia asiantuntijoita: kohta ei enää keskustella, onko toisen surmaaminen sallittua, vaan kenelle se tehdään
 Väitös: Joka viides pappi hyväksyisi eutanasian – naispapit selkeästi miehiä sallivampia
 “Eutanasia ei ole elämän väheksymistä“ - Eutanasian laillistaminen saa kannatusta sosiaali- ja terveysvaliokunnassa

Eutanasian laillistaminen ei etene Suomessa, asiantuntijaryhmä jäi erimieliseksi – seuraa suoraa lähetystä tiedotustilaisuudesta


Summary: Kuvataiteilija Rafael Wardi on kuollut 93-vuotiaana, uutisoi Helsingin Sanomat. Taiteilija kuoli aamuyöllä elokuun viimeisenä päivänä. Wardi tunnetaan värikkäistä teoksistaan.

Kuvataiteilija  Rafael Wardi  on kuollut 93-vuotiaana, uutisoi Helsingin Sanomat. Taiteilijan lähipiiri kertoo lehdelle, että taiteilija kuoli aamuyöllä elokuun viimeisenä päivänä.
 Rafael Wardi kuvattiin marraskuussa 2002. Markku Ojala / AOP
 Helsingissä vuonna 1928 syntyneen taiteilijan tunnetuimpia töitä on presidentti  Tarja Halosen  muotokuva vuodelta 2002.
 Wardi tunnetaan värikkäistä teoksistaan.

HS: Kuvataitelija Rafael Wardi on kuollut


Summary: Louisianan pääkaupunkiin New Orleansiin rakennetut tulvapadot läpäisivät ensimmäisen testinsä vuoden 2005 hurrikaani Katrinan jälkeen, ja kaupunki säästyi suurimmilta tuhoilta. Ympäryskunnat eivät olleet yhtä onnekkaita.

Hurrikaani Ida on vaatinut Louisianan osavaltiossa Yhdysvalloissa ainakin kaksi kuolonuhria.
 Yhdysvaltoihin Meksikonlahden pohjoisrannalle sunnuntaina iskenyt hurrikaani laantui maanantaina trooppiseksi myrskyksi, joka etenee kohti pohjoista sisämaahan.
 Myrsky aiheuttaa edelleen tulvariskin reitilleen. Esimerkiksi Tennesseessä viranomaiset kehottivat  uutiskanava CNN:n mukaan  ihmisiä valmistautumaan rankkasateisiin ja tulviin.
 Tuhoista ei myöskään ole vielä tarkkaa kokonaiskuvaa, sillä puhelin- ja liikenneyhteyksiä on yhä poikki. Myös menehtyneiden määrä voi yhä kasvaa.
 Presidentti  Joe Biden  on julistanut Louisianan ja Mississippin katastrofialueiksi ja luvannut liittovaltion apua.
 Yhdysvaltain hätätilavirasto (FEMA) on lähettänyt hurrikaanialueille muun muassa 3 600 pelastustyöntekijää ja 3,4 miljoonaa ruoka-annosta. Lisäksi kansalliskaarti on lähettänyt alueille tuhansia jäseniään ja välineistöä, joilla tulvien saartamia ihmisiä saadaan evakuoitua.
 New Orleans säästyi pahimmilta tulvilta
 New Orleansiin hurrikaani Katrinan jälkeen rakennetut tulvapadot läpäisivät ensimmäisen todellisen testinsä, ja kaupunki säästyi pahimmilta tulvilta. Katrina tuhosi New Orleansin vuonna 2005, kun silloiset tulvapadot pettivät.
 Sen sijaan suuria tulvatuhoja nähtiin muualla osavaltion kaakkoisosissa.
 Esimerkiksi 30 000 asukkaan LaPlacen kaupungissa tulvapatojen rakentaminen on kesken. Ihmiset joutuivat kiipeämään talojen ylempiin kerroksiin ja ullakoille odottamaan evakuointia tulvavesien noustessa. Myös hurrikaanituulet aiheuttivat mittavia tuhoja repiessään esimerkiksi talojen kattoja irti.
 Sähköt poikki jopa kuukauden
 Hurrikaani Idan tuhoa New Orleansissa Louisianassa.
 Sähköt katkesivat yli miljoonassa kotitaloudessa ja yrityksessä Louisianan ja Mississippin osavaltioissa, ja esimerkiksi koko New Orleansin kaupungissa. Myös vedenjakelussa on ollut katkoksia.
 Viranomaiset arvioivat, että pahimmilla tuhoalueilla sähköverkkojen korjaaminen voi viedä viikkoja.
 – Sähkökatkot voivat jatkua Idan kaltaisen tuhoisan myrskyn reitillä jopa yli kolme viikkoa, energiayhtiö Entergyn New Orleansin toimitusjohtaja  Deanna Rodriguez   kertoo uutiskanava CNN:lle .
 Louisianassa sijaitsevan Saint Charles Parishin piirikunnan viranomaiset kertovat  Facebook-sivullaan , että on "hyvin todennäköistä", että alueella ollaan ilman sähköja jopa kuukauden.
 Louisianan kuvernöörin toimisto kuvaa sähköverkon tuhoja "katastrofaalisiksi".
 Mississippissä sähköt katkesivat 92 000 kotitaloudesta.
 Tuhansia evakuoitu
 Kadut tulvivat Narcon kaupungissa Louisianassa maanantaina.
 Louisianassa evakossa on yli 2 200 ihmistä. Kuvernöörin toimistosta kerrotaan, että ihmisiä yritetään siirtää väliaikaismajoituksista hotelleihin mahdollisimman pian, jotta turvavälien pitäminen koronaviruksen varalta onnistuisi.
 – Tämä on koronapainajainen, kuvernöörin tiedottaja  Christina Stephens  sanoo uutistoimisto AP:n mukaan.
 – Oletamme, että näemme tartuntapiikkejä tilanteen vuoksi.
 Viranomaiset ovat kehottaneet hurrikaania paenneita ihmisiä pysyttelemään yhä evakossa sähkökatkosten, teiden tukkeutumisen ja vaarallisten olosuhteiden vuoksi. Lisäksi esimerkiksi Saint Charles Parishin piirikunnan viranomaiset ohjeistavat alueelle palaavia varautumaan pysymään siellä ja tuomaan mukanaan polttoainetta, vettä, ruokaa ja jäätä.
 Lue lisää aiheesta:
 Mitä Ida-myrskyn tuhoista tiedetään tähän mennessä: Yli miljoona kotitaloutta sähköttä Louisianassa, ainakin yksi ihminen kuollut

Kaksi menehtynyttä, sähköjä odotetaan jopa kuukausi – tämä Yhdysvaltoihin iskeneen hurrikaani Idan tuhoista tiedetään


Summary: Seurantatutkimuksen mukaan hybridityö voisi tuoda helpotusta työelämään. Haitallisin muutos työhyvinvoinnissa on puolestaan ollut työssä tylsistymisen yleistyminen.

Etätyössä tylsistyminen on kasvanut koronan pitkittyessä, selviää Työterveyslaitoksen  tutkimuksesta .
 Miten Suomi voi - seurantatutkimuksen  tulosten mukaan myös lähityössä työn imu ja työkyky ovat alentuneet.
 Työhyvinvoinnin kehittymistä koronan aikana seurannut tutkimus antaa viitteitä siitä, että hybridityö voisi tuoda helpotusta työelämään. Tutkimuksen mukaan hybridityössä luotetaan työtovereihin enemmän kuin etätyössä.
 – Osalla korona-aikana työn määrä ja kiire ovat voineet lisääntyä, kun taas toisille kuormitus on voinut syntyä työnkuvan kapeutumisesta ja työtovereiden etäisyydestä pitkään jatkuneen etätyön johdosta. Molemmat voivat lisätä kielteisiä kokemuksia työstä ja kielteistä asennoitumista työtä kohtaan. Samalla kuitenkin työssä yhä koetaan selkeästi enemmän myönteisiä tunteita ja innostumista, erikoistutkija  Janne Kaltiainen  arvioi tiedotteessa.
 Tutkimuksessa havaittiin, että yhdessä muiden etätyötä tekevien kanssa asuminen tukee työhyvinvointia.
 Etätyöt vaikuttavat eniten nuoriin
 Miten Suomi voi -seurantatutkimuksen tuoreimmat tulokset paljastavat, että korona-aika on koetellut erityisesti nuorten aikuisten työhyvinvointia. Selvin ja haitallisin muutos työhyvinvoinnissa on ollut työssä tylsistymisen yleistyminen.
 – Erityisesti nuorille työuransa alussa oleville ja uuteen työpaikkaan tuleville kiinnittyminen työyhteisöön on tärkeää. Jatkuva ja pakotettu etätyö tuo tähän omat haasteensa, Kaltiainen kertoo.
 Loppuvuodesta 2019 kesään 2021 alle 36-vuotiaiden työssä tylsistyminen ja työuupumusoireet ovat kohonneet selvästi, kun 36-vuotiaiden ja tätä vanhempien tylsistyminen ja työuupumusoireet ovat nousseet vain hieman.
 Esihenkilöiden työhyvinvointi on taas pysynyt hyvällä tasolla korona-aikana.
 – Se on osaltaan voinut vaikuttaa siihen, että tehtiinpä työtä läsnä, etänä tai hybridinä, luottamus esihenkilöön ja yhteenkuuluvuus työpaikkaan ovat suurta, kertoo tutkimusprofessori  Jari Hakanen .
 Lue myös:
 Kunnat miettivät keinoja kääntää etätyö elinvoimaksi – Lahdessa tiimit määrittelevät itse, kuinka paljon ja missä tilanteissa ollaan läsnä

Työterveyslaitos: Tylsistyminen etätyössä on kasvanut – korona-aika koetellut etenkin nuoria aikuisia


Summary: Olvi on ostanut tanskalaisen panimoyhtiön Bryggeriet Vestfyenin. Sillä on Tanskassa kaksi panimoa.

Beverage industry & manufacture of beverages

Distribution, manufacture, and retail of alcoholic beverages

Iisalmelainen panimokonserni Olvi on vahvistanut ostavansa panimoyhtiön Tanskasta. Olvi  kertoi toukokuussa ostaneensa määräenemmistön  Tanskan neljänneksi suurimmasta panimoyhtiöstä Bryggeriet Vestfyenistä.
 Kaupan toteutumisen ehtona oli, että Olvi saa kasvatettua omistuksensa 90 prosenttiin muille osakkeenomistajille tehdyllä tarjouksella. Olvi on saanut nyt yhtiöstä lähes 97 prosentin omistusosuuden.
 Bryggeriet Vestfyenillä on Tanskassa kaksi panimoa. Yhtiön liikevaihto oli viime vuonna vajaat 25 miljoonaa euroa ja sillä on palveluksessaan 100 työntekijää. Bryggeriet Vestfyen on osa Olvi-konsernia 1. syyskuuta alkaen.
 Bryggeriet Vestfyen on perustettu vuonna 1885. Sillä on oluita ja virvoitusjuomia valmistava panimo Assensissa sekä Norre Aabyssa sijaitseva Indslev-pienpanimo.

Olvi vahvisti ostaneensa tanskalaisen panimoyhtiön


Summary: 67-vuotiasta turkulaismiestä vaaditaan vangittavaksi todennäköisin syin vuonna 1994 tapahtuneesta murhasta. Asiaa käsitellään Varsinais-Suomen käräjäoikeudessa tänään.

Poliisi on tehnyt läpimurron vuonna 1994 kadonneen  Ilpo Härmäläisen  tapauksen tutkinnassa.
 Poliisi vaatii tänään Varsinais-Suomen käräjäoikeudessa vangittavaksi 67-vuotiasta turkulaista miestä todennäköisin syin epäiltynä murhasta.
 Tutkinnanjohtaja, rikostarkastaja  Aki Lahtinen  KRP:stä kertoo, että mies otettiin kiinni perjantaina.
 33-vuotias lakimies Ilpo Härmäläinen katosi jäljettömiin keskellä Turkua 3. elokuuta 1994. Hän oli poistunut kotoaan Eerikinkatu 20 B:stä noin kello 12.
 Härmäläinen oli ilmoittanut vaimolleen menevänsä katsomaan erään mainostoimistoyrittäjän kanssa jotakin asuntoa.
 Poliisin mukaan on todennäköistä, että Härmäläinen nousi auton kyytiin.
 KRP avasi tutkinnan uudelleen tänä kesänä.
 Lakimies Ilpo Härmäläinen nähtiin viimeksi 3. elokuuta 1994 Turun Eerikinkadulla. Poliisi
 Vangitsemisvaatimuksesta uutisoi ensimmäisenä  Turun Sanomat.
 Aiheesta lisää:
 Lakimies Ilpo Härmäläinen, 33, astui ulos kotiovestaan ja katosi jäljettömiin – poliisi uskoo ratkaisevansa 27 vuotta vanhan murhamysteerin

Poliisi on tehnyt läpimurron 27 vuotta sitten kadonneen Ilpo Härmäläisen tapauksen tutkinnassa – 67-vuotiasta miestä epäillään murhasta


Summary: Koronatartunnat ovat aiheuttaneet laajoja altistus- ja karanteeniketjuja kouluvuoden alkaessa. Kuitenkin esimerkiksi pikatestien käyttö voisi olla yksi mahdollisuus keventää ruuhkautunutta koronatestausta koululaisten kohdalla.

Oulussa rajusti nousseet koronatestausmäärät näkyvät myös kouluissa ja päiväkodeissa. Tällä hetkellä kaupungin ohjeena on, että hengitystieoireissa on hakeuduttava testeihin. Lapsi eikä nuori saa tulla kouluun ennen negatiivista testitulosta.
 Samalla kouluvuoden alkaessa syysflunssa kiertää etenkin ala-asteikäisten joukossa.
 Testeihin pääsy ja tulosten saanti on vaikeutunut Oulussa viime viikkoina isojen näytteenottomäärien takia. Testiin ei välttämättä ole päässyt samana päivänä ja testitulosta on voinut joutua odottamaan useamman päivän. Joskus flunssaoireiden takia on voinut jäädä koko kouluviikko väliin, vaikka koronatartuntaa ei olisikaan.
 Laajoja karanteeneja kärsineet koulut ovat Oulussa viime viikkoina olleet  Myllytullin koulu  ja Hiukkavaaran koulu.
 Kysyimme Hiukkavaaran koulun rehtorilta  Anne Moilaselta , mitä mieltä hän on koronan vaikutuksista kouluarkeen. Katso jutun pääkuvan videosta rehtorin kommentit suorana kello 9:30 alkaen.
 Testimäärien noustessa sairaanhoitopiirit ympäri Suomen ovat kuormittuneet ja perusterveydenhoidon palvelut  kärsivät testauksesta ja jäljittämisestä seuraavan työmäärän takia .
 Esimerkiksi Päijät-Soten alueella koronatestauskriteereitä muutettiin viime viikon puolella terveydenhuollon kuormituksen vähentämiseksi. Nyt kaksi rokotusannosta saaneen ei tarvitse enää hakeutua koronatestiin,  vaikka hänellä olisi flunssaoireita.
 Oulun kaupungin sivistys- ja kulttuurijohtaja  Mika Penttilä  toivoo, että myös Pohjois-Pohjanmaalla tehtäisiin uusia ratkaisuja.
 – Meidän testauskapasiteetti ei kestä sitä, että kaikki testataan samalla tavalla ja kriteereillä kuten tähän saakka, Penttilä sanoo.
 Hän toivoisi muutoksia esimerkiksi koululaisten testaamiseen. Ratkaisu voisi olla pikatesti, eli niin sanottu kotitesti. Tällä hetkellä pikatestit  eivät kuitenkaan vastaa terveydenhuollon tekemää testiä , eikä negatiivinen testitulos vapauta karanteenista.
 Lue lisää Pohjois-Pohjanmaan koronatilanteesta  täältä .
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 1. syyskuuta kello 23:een asti.

Koronaohjeet ja testauksen ruuhkat vaikeuttavat koululaisten arkea Oulussa – Katso suorana, kun rehtori kertoo koulun korona-arjesta kello 9:30 alkaen


Summary: Ilmastonmuutoksen vaikutuksia turvallisuuteen pitäisi ennakoida paremmin, tutkijat toteavat tuoreessa raportissa. Suurin uhka syntyy, jos ilmastotoimia päädytään tekemään epätasa-arvoisin keinoin.

Ilmastonmuutos muodostaa turvallisuusuhan myös Suomessa, todetaan uudessa raportissa.
 Valtioneuvoston tilaama raportti selvittää ilmastonmuutoksen vaikutuksia vuoteen 2035 mennessä, jolloin Suomen on määrä olla hiilineutraali. Raportin kirjoittajina on joukko yhteiskuntatieteilijöitä sekä ilmasto- ja turvallisuusasiantuntijoita. Se julkaistaan tänään tiistaina.
 Raportti avaa turvallisuusnäkökulman ilmastoa ja päästöjen vähentämistä koskevaan keskusteluun. Aihetta ei ole Suomessa vielä juuri käsitelty, arvioi vanhempi tutkija ja yksi raportin kirjoittajista  Emma Hakala  Ulkopoliittisesta instituutista.
 – Suomessa on oltu vähän myöhässä ilmastoturvallisuuden kanssa. Vaikka täällä ei ole esimerkiksi hirmumyrskyjä, globaalit muutokset ulottuvat myös tänne.
 Raportti jakaa ilmastonmuutoksen turvallisuusvaikutukset kolmeen tasoon: suoriin, kejuuntuviin ja siirtymävaikutuksiin.
 Niin sanotut suorat vaikutukset ovat esimerkiksi hirmumyrskyjä tai tulvia. Ne eivät ainakaan vielä näy Suomessa samassa mittakaavassa kuin vaikkapa tällä hetkellä  Yhdysvalloissa .
 Hakalan mukaan juuri suorien vaikutusten vähäisyys on vaikuttanut siihen, ettei ilmastosta ja turvallisuudesta juuri puhuta Suomessa.
 Uhat syntyvät kuitenkin niin sanotuista ketjuuntuvista ja siirtymävaikutuksista. Tämä tarkoittaa sitä, että ilmastonmuutoksen vaikutukset näkyvät poliittisissa päätöksissä ja kehityskuluissa.
 Ketjuuntuvia turvallisuusvaikutuksia ovat raportin mukaan muun muassa yhteiskunnan polarisaatio, taloudellinen ja alueellinen eriarvoistuminen sekä maahanmuuttopaineiden kasvu.
 Erityisesti polarisaatio ja eriarvoistuminen voivat kiristää yhteiskunnallista keskustelua ja aiheuttaa jopa konflikteja.
 – Jos ilmastonmuutoksen vaikutukset kohdistuvat yhteiskunnan huonossa asemassa oleviin ja huonontavat heidän asemaansa entisestään, on mahdollista, että yhteiskunnallinen keskustelu kiristyy. Silloin voi purkautua levottomuuksia, Hakala sanoo.
 Hänen mukaansa polarisaatio ei ole Suomessa toistaiseksi kasvanut, mutta esimerkiksi turpeen polton lopettamisestä käydyssä keskustelussa reaktiot ovat olleet paikoin voimakkaita.
 Vastakkainasettelun uhka piilee myös polttoaineveron korotukseen liittyvässä keskustelussa. Hallitus päättää l iikenteen päästöjen puolittamisesta  ja muista puuttuvista ilmastotoimista budjettineuvottelujen yhteydessä ensi viikolla.
 Keskustelu turpeen energiakäytön lopettamisesta on aiehuttanut voimakkaita reaktioita Suomessa.  Kare Lehtonen / Yle
 Hakalan mukaan polarisaation ja eriarvoisuuden uhka kasvaa suuremmaksi sitä mukaa, mitä pidemmälle ilmastopäätöksiä lykätään.
 Vaarallisinta on, jos päästövähennyksiä tehdään kiireen vuoksi epädemokraattisesti. Hän kertoo esimerkin  Kiinasta, missä hiilen jakelu talojen  lämmitystä varten kiellettiin nopeassa aikataulussa.
 – Se oli katastrofaalinen toimenpide köyhille. Epädemokraattisesti suunnitellut ja dramaattiset toimenpiteet ovat huonoja. Ja pelkona on, että niihin myös mennään, kun ilmastonmuutosta pitää hillitä kiireellä.
 Ilmastopäätöksiä ei silti pidä tarkastella siitä näkökulmasta, seuraako niistä mahdollisesti protesteja tai eriäviä mielipiteitä, korostaa Hakala. Ratkaisuissa pitää sen sijaan nojata tutkittuun tietoon.
 – Pitää hyväksyä, että ilmatotoimia pitää tehdä, mutta pitäisi olla hyvin tutkittu tai selvitetty, miten esimerkiksi ihmiset köyhyysrajan alapuolella selviävät niistä.
 Hakala nostaa esiin myös alueellisen eriarvoisuuden, joka korostuu Suomessa.
 – Maaseudun ei voi vain antaa näivettyä pois, vaan toimissa pitäisi olla aluepoliittinen näkemys. Kaupungeissa on huomattavasti helpompaa siirtyä esimerkiksi sähköautoihin kuin muualla.
 Niin sanotuista siirtymävaikutuksista huomionarvoisia ovat kansainväliset valtasuhteet. Esimerkiksi fossiilisen energian tuotanto vaikuttaa valtioiden välisiin suhteisiin.
 Vaikkapa Venäjä on riippuvainen kaasun ja öljyn tuotannosta. Mitä naapurimaan ulkopolitiikassa tapahtuu, kun muu maailma luopuu fossiilisista polttoaineista?
 – Sitä ei ole vielä juuri arvioitu. Fossiilienergian tuotannosta täytyy siirtyä pois, ja mitä hallitummin se tapahtuu, sitä vähemmän on riskejä, Emma Hakala sanoo.
 Tutkija Emma Hakalan mukaan ilmastotoimista ei saisi koitua liian suurta haittaa yhteiskunnan huono-osaisille. Petteri Bülow / Yle
 Ilmastonmuutos on "uhkakerroin"
 Suomessa on varauduttu ilmastonmuutoksen tuomiin uhkiin tähän saakka lähinnä suorien, säähän liittyvien vaikutusten osalta.
 Maa- ja metsätalousministeriö on laatinut  kansallisen ilmastonmuutokseen sopeutumissuunnitelman . Esimerkiksi sähkönsiirron runkoverkko on myrskynkestävä, jotta paikallisia sähkökatkoja laajempia vahinkoja ei syntyisi.
 Hakalan mielestä ilmastonmuutos pitäisi sisällyttää kansalliseen riskiarvioon nykyistä perusteellisemmin. Riskiarviossa kartoitetaan kolmen vuoden välein ihmisiä, ympäristöä ja muun muassa kriittisiä järjestelmiä uhkaavat riskit, joihin viranomaisten tulee varautua.
 Nyt ilmastonmuutos esiintyy arviossa lähinnä maininnan tasolla, Hakala sanoo. Myös huoltovarmuutta pitäisi tarkastella ilmastonmuutoksen näkökulmasta.
 – Ilmastonmuutos pitäisi ottaa oikeastaan kaikessa huomioon. Päätöksiä pitäisi tehdä suunnitelmallisesti mutta niin, ettei niistä koituisi haittaa vähäosaisille.
 Kansainvälisessä turvallisuuskeskustelussa ilmastonmuutoksen uhkia on jo huomioitu. Ruotsi, Saksa ja Hollanti toivat jäsenkaudellaan ilmastonmuutoksen YK:n turvallisuusneuvoston agendalle.
 Yhdysvaltain puolustusvoimat taas on nimennyt ilmastonmuutoksen “uhkakertoimeksi”. Se tarkoittaa, että muutos voimistaa nykyisiä riskejä ja niiden seurauksia.
 Hakala suhtautuu termiin jossain määrin kriittisesti.
 – Siitä tulee käsitys, että ilmastonmuutos olisi jokin luonnon laki, joka vain tulee ja voimistaa muita uhkakertoimia. Ihminen on kuitenkin omalla toiminnallaan lisännyt sen vaikutuksia.
 Lue lisää:
 Sitran selvitys: Suomella hyvä mahdollisuus päästä ilmastotavoitteisiin, mutta edessä on seitsemän ongelmaa ratkaistavaksi
 Sitran ilmastoselvitys saa kiitosta ja kritiikkiä – EK harmittelee hintalappujen puutetta, MTK:n mukaan positiivisemmalle ilmastopuheelle on tilausta
 Työryhmä ehdottaa polttoaineveroon korotusta päästöjen vähentämiseksi – Vanhanen tyrmää korotuksen

Uusi raportti: Ilmastonmuutos uhkaa turvallisuutta ja Suomessa varautuminen on myöhässä


Summary: Pääkaupunkiseudun kehyskunnissa vanhojen kerros- ja rivitaloasuntojen hinnat laskivat.

Vanhat osakeasunnot olivat heinäkuussa 3,1 prosenttia kalliimpia kuin vuotta aiemmin, kertoo Tilastokeskus. Pääkaupunkiseudulla hinnat nousivat 5,0 prosenttia, muualla maassa 1,1 prosenttia.
 Vanhojen kerros- ja rivitaloasuntojen hinnat nousivat etenkin Espoossa ja Kauniaisissa, missä nousua mitattiin 6,2 prosenttia. Helsingissä nousua oli 4,9 prosenttia ja Vantaalla 3,9 prosenttia.
 Pääkaupunkiseudun kehyskunnissa Keski-Uudellamaalla vanhojen osakeasuntojen hinnat sitä vastoin putosivat 0,6 prosenttia.
 Tampereella vanhojen osakeasuntojen hinnat nousivat vuodessa 2,7 prosenttia, Turussa 4,4 prosenttia ja Oulussa 4,1 prosenttia.
 Koko maan tasolla katsottuna nousussa olivat etenkin kerrostaloasuntojen hinnat, missä nousua mitattiin 3,3 prosenttia. Rivitaloasuntojen hinnat nousivat vuoden takaisesta 2,7 prosenttia.
 Pääkaupunkiseudulla kerrostaloasuntojen hinnat kallistuivat 4,6 prosenttia ja rivitaloasuntojen hinnat 5,9 prosenttia. Muualla maassa kerrostaloasunnot kallistuivat 1,6 prosenttia ja rivitaloasunnot 0,7 prosenttia.
 Kauppojen määrä väheni viime vuodesta
 Heinäkuussa kiinteistönvälittäjien kautta tehtiin 5 prosenttia vähemmän vanhojen kerros- ja rivitaloasuntojen kauppoja kuin vuosi sitten.
 Pitemmällä aikavälillä tarkasteltuna asuntokauppojen määrä on kuitenkin kasvanut selvästi.
 Kuluneen vuoden tammi-heinäkuussa asuntokauppoja on tehty kiinteistönvälittäjien kautta 30 prosenttia enemmän kuin viime vuonna vastaavana aikana ja 21 prosenttia enemmän kuin vuoden 2019 tammi-heinäkuussa.
 Lue myös:
 Suomalaisten asuntolainainnostus jatkuu, kesäkuussa asuntolainaa nostettiin 2,2 miljardilla eurolla

Vanhojen osakeasuntojen hinnat nousivat etenkin pääkaupunkiseudulla


Summary: Lahti hahmottelee uusia työtapoja, joissa etä- ja lähityö vuorottelevat työtehtävän mukaan. Työelämän tutkija Janne Kaltiainen sanoo, että työn imusta pitää huolehtia myös etätyössä.

Moni kunta päivittää työtapojaan ja työympäristöjään, koska koronapandemia on muuttanut työelämää.
 Etätyösuositus jatkuu toistaiseksi epidemian kiihtymis- ja leviämisalueilla  syyskuun loppuun  asti, koska rokotuskattavuus ei ole epidemiatilanteeseen nähden riittävä.
 Lahdessa on noin 3600 työntekijää. Moni heistä tekee lähityötä esimerkiksi varhaiskasvatuksessa tai kouluissa.
 Etätyössä tällä hetkellä on runsaat 400 työntekijää, enimmäkseen he ovat asiantuntijoita.
 Lahden kaupunki miettii nyt yhdessä työntekijöidensä kanssa, millaiseen työelämään pandemian jälkeen palataan.
 Kaupungin henkilöstöjohtajan  Mira Keitaanrannan  mukaan nyt puhutaan monipaikkatyöstä, jossa työtehtävät määrittelevät, kuinka paljon ollaan läsnä ja kuinka paljon etänä.
 Kokonaisuuden järjestämisvastuu tulee entistä enemmän työtiimien päätettäväksi.
 – Tiimit itse määrittelevät, kuinka paljon ja missä tilanteissa ollaan läsnä ja millaisissa tilanteissa monipaikkatyö ehkä jossain muualla tuottaa parhaimman tuloksen.
 Mira Keitaanranta sanoo, että virtuaalipalavereiden väliin on jätettävä myös palautumishetkiä. Lahdessa tunnin Teams-palaverista jätetään 10 minuuttia tähän tarkoitukseen. Petri Niemi / Yle
 KT Kuntatyönantajien ja kunta-alan pääsopijajärjestöt julkaisivat juuri ennen koronaepidemian puhkeamista Suomessa  raportin etätyöstä  ja sen hyödyntämisestä. Korona pakotti kuitenkin kunta-alaa ottamaan nopean harppauksen etätyöhön.
 Työterveyslaitos on kartoittanut  Miten Suomi voi? -hankkeessaan  koronapandemian vaikutuksista ihmisten työhyvinvointiin.
 – Työssä koetaan tylsistymistä useammin nyt kuin ennen koronaa ja tämä näkyy erityisesti etätyössä, kertoo erikoistutkija  Janne Kaltiainen  Työterveyslaitokselta.
 Työterveyslaitos julkaisi tuoreimmat tulokset tiistaina. Niiden perusteella näyttää siltä, että etä- ja lähityön yhdistelmää eli hybridityötä tekevät voivat työssään paremmin kuin pelkkää etä- tai lähityötä tekevät.
 Työn imusta kannattaa huolehtia
 Erikoistutkija Janne Kaltiainen muistuttaa, että kuntien kannattaa huolehtia työn imua tukevista ja kasvattavista tekijöistä.
 Työhyvinvointiin kannustava johtaminen sekä työn yhteisöllisyyden kokemukset ovat tärkeitä.
 – Miten hyvin tehtävä vastaa henkilön motivaation ja innostuksen lähteitä? Täytyy olla riittävästi haasteita, että pääsee käyttämään osaamistaan ja myös oppimaan uutta, Kaltainen sanoo.
 Lahden kaupungin etätyötä tehneistä työntekijöistä noin 80 prosenttia ilmoitti viime keväänä, että haluaisi jatkaa etänä 1–3 päivää viikossa.
 Pelkkä etätyö ilman työyhteisöä käy raskaaksi.
 – Samalla ihmisillä on suuri tarve kohdata työkavereita kasvokkain ja päästä ideoimaan. Tarvitsemme kohtaamisen paikkoja jatkossakin, arvioi henkilöstöjohtaja Mira Keitaanranta.
 Keitaanrannan mukaan toimitiloja voidaan miettiä uusiksi ja kehittää, mutta suuressa mittakaavassa niistä ei olla kokonaan luopumassa.
 Myös työvälineet täytyy pitää monipaikkatyöhön soveltuvina.
 – Tietohallinnon kanssa mietimme parhaillaan, millaiset ovat tulevaisuuden tietokonepaketit asiantuntijatyössä.
 Lahti miettii myös, millaiset tietokonepaketit ovat hyviä tulevaisuuden asiantuntijatyössä. Petri Niemi / Yle
 Etätyöstä elinvoimaksi
 Etätyöskentelyn tukeminen on kunnille myös mahdollisuus houkutella asiantuntijoita uusiksi asukkaiksi.
 Lahdesta pendelöidään paljon töihin muun muassa pääkaupunkiseudulle.  Petri Niemi/Yle
 Lahden henkilöstöjohtaja Mira Keitaanranta itse yhdistää tällä hetkellä lähityön Lahdessa ja etätyön kotikaupungissaan Uudellamaalla.
 – Tämä täytyy nähdä laajemmin kuin pelkästään etätyömahdollisuuksina. On panostettava siihen, mitä asumisvaihtoehtoja, palveluita ja muita tekijöitä Lahti pystyy tarjoamaan niille ihmisille, joille monipaikkatyön tekeminen on mahdollista.
 Lue myös:
 Ärsyttävätkö työpaikan hölmöltä tuntuvat säännöt? Tutkija: "Turhiksi koetaan ne säännöt, joiden perusteita ei tunneta"
 Lähes miljoona työläistä palaa syksyllä konttorille ja nyt sovitaan uusista etätyön ehdoista – jopa tiskaaminen työajalla voidaan kieltää
 Ennen sovittiin etätöistä, nyt sovitaan milloin pitää olla läsnä – etätyö tuli jäädäkseen ja kyselyn mukaan se on monelle hyvä uutinen
 Korona-aika sai monet muuttamaan isojen kaupunkien kehyskuntiin, mutta asuntojen hinnat kasvukeskuksissa ovat jatkaneet nousuaan

Kunnat miettivät keinoja kääntää etätyö elinvoimaksi – Lahdessa tiimit määrittelevät itse, kuinka paljon ja missä tilanteissa ollaan läsnä


Summary: Eteläpohjalainen Naarassuo sai mittausaseman, jossa tutkitaan turvetuotannosta poistetun suon ja sen metsittämisen ilmastovaikutuksia. Ajankohtainen tutkimus tuottaa täysin uutta ja kaivattua tietoa, jota voidaan hyödyntää Suomen hiilineutraalisuustavoitteissa.

Turvetuotannosta poistetulle suolle on noussut kaksi mittausmastoa tiedonkeruulaitteineen. Helsingin yliopiston ja Seinäjoen ammattikorkeakoulun tutkijat ovat viime viikon puurtaneet mittauslaitteita turvemaahan Soinin Naarasnevalla, Etelä-Pohjanmaalla. Laitteet alkavat suoltaa tutkimustietoa kutakuinkin saman tien.
 Tarkoitus on, että ensi keväänä isosta turvetuotantoalueesta osa metsitetään. Sen jälkeen seurataan, millaiset vaikutukset vanhan turvesuon metsittämisellä on hiilidioksidipäästöihin.
 Ollaan siis ihan oleellisen, ajankohtaisen ja uuden tiedon äärellä.
 – Jos halutaan saavuttaa hiilineutraali Suomi 2035 mennessä, meillä pitää olla dataa sen varmentamiseksi. Suonpohjan metsityksen ilmastovaikutuksista ei ole kattavaa tietoa, joten tämä on oleellinen asia myös yhteiskunnalliseen keskusteluun, toteaa soiden jälkikäytöstä väitellyt erityisasiantuntija  Kari Laasasenaho  Seinäjoen ammattikorkeakoulusta.

 Monenlaista mittausta
 Ympäristömittauksiin, meteorologiaan ja sähkötekniikkaan erikoistunut  Sami Haapanala  tekee vielä viime hetken säätöjä mittausaseman laitteistoihin.
 Nevalle pystytetyistä mastoista toinen mittaa tuulta ja hiilidioksidin vapautumista ilmakehään, ja toinen auringon heijastusvaikutusta.
 – Niiden lähettämästä datasta yhdessä pystytään laskemaan, kuinka paljon tämä turvesuo vapauttaa hiilidioksidia ilmakehään, selittää Haapanala.
 – Eli aina kun tuulee alhaaltapäin ja samaan aikaan hiilidioksidipitoisuus nousee, tiedetään, että silloin täältä tulee pulssi hiilidioksidia ilmakehään. Ja sitten vastaavasti jos tässä tulevaisuudessa kasvaa metsä, joka sitoo hiilidioksidia, käy niin päin, että kun alhaalta tuulee, hiilidioksidipitoisuus laskeekin, koska se metsä on syönyt sitä.
 Mastoista tieto kulkee laitekaappiin, jonka tietokoneet keräävät tiedon talteen ja lähettävät ne .
 Suvilumi Oy:n yrittäjä Sami Haapanala säätää vielä mittarit tiedonkeruukuntoon.  Elina Niemistö / Yle
 Kokonaan uutta tietoa
 Tutkimuksesta saadaan yhtä aikaa monenlaista ja kokonaisvaltaista tietoa. Ensimmäistä kertaa tutkitaan esimerkiksi sitä, millainen vaikutus turvesuon muuttumisella metsäksi on auringon säteilyn heijastumiseen.
 – Uusia asia on se, miten turvetuotantoalueen muuttuminen avoimesta ekosysteemistä suljetumpaan metsäekosysteemiin vaikuttaa auringon säteilyn takaisinheijastumaan ja sitä kautta kokonaisilmastovaikutuksiin. Semmosta ei aikaisemmin tämmösissä ympäristöissä ole tutkittu, kertoo Laasasenaho.
 Yksi osa on myös myös alueen vesitalouden ja suon jälkikäytön vesistövaikutusten seuranta.
 Oulun yliopiston projektitutkija  Lassi Päkkilä  kertoo, että tänään otetaan maaperästä näytteitä ja asennetaan putkia vesistönäytteitä varten.
 – Vesistä tutkitaan muun muassa ravinteita ja liuennut hiili, ja maaperästä vedenpidätyskykyä, huokoisuutta ja maatuneisuutta. Lisäksi tutkitaan turvenäytteistä ravinteita, hiiltä ja metalleja, listaa Päkkilä.
 Kaiken tämän sivussa saadaan myös ihan jokapäiväistä meteorologista tietoa tuulesta, sateesta ja lämpötiloista.
 Turpeen nosto on lopetettu Naarasnevalla ja nyt suon jälkikäytön ilmastopäästöjä ryhdytään tutkimaan.  Elina Niemistö / Yle
 Kosteikko, pelto vai metsä?
 Turvetuotantoon hiilineutraalisuuden tavoittelu vaikuttaa jo nyt ja tuotannosta poistuu alueita vinhaa vauhtia. Tiedetään, että turvemailta vapautuu kasvihuonepäästöjä. On siis tärkeää saada vedenpitävää tietoa siitä, mitä vanhoille turvesoille pitäisi tehdä.
 Jo tällä hetkellä metsittäminen on yleisin ja monelle maanomistajalle tuttu jälkikäyttömuoto. Tutkimustietoa sen vaikutuksista on kuitenkin vähän.
 Myös maanomistajia kiinnostaa tietää, millainen jälkikäyttö vanhoille turvesoille olisi ilmastollisesti ja myös taloudellisesti paras.
 – Näitä käytöstä poistettuja alueita on paljon ja jos näille ei mitään jatkokäyttöä löydetä, se on ongelma. Siinä menetetään niin hiilensidonnassa kuin taloudellisessakin mielessä. Jos löydetään uusia parempia tapoja, sillä on iso merkitys ja arvo tulevaisuudessa, sanoo metsänhoitoyhdistyksen toiminnanjohtaja  Antti Laakso , jonka omistamalle maalle Naarasnevan mittausasema on rakennettu.
 Tietoa viiden vuoden sisällä
 Ihan nopeita pikavastauksia metsityksen vaikutuksista ei ole tulossa. Tänä vuonna saadaan jo tietoa paljaasta turvealueesta, puuntaimet istutetaan ensi keväänä, mutta tuloksia ja johtopäätöksiä tutkimuksesta saadaan odottaa useamman vuoden ajan.
 – Toivottavasti lähitulevaisuudessa, viiden vuoden sisällä saadaan jonkinlaisia tuloksia julkiseen tietoon, toivoo Laasasenaho.
 Tutkimukselle on rahoitus maa- ja metsätalousministeriöltä pariksi seuraavaksi vuodeksi. Tarkoitus on kuitenkin jatkaa tutkimusta ainakin seuraavan kymmenen vuoden ajan. Helsingin yliopiston apulaisprofessori  Annalea Lohila  koordinoi koko hanketta Helsingin yliopiston INAR-ilmakehätieteen keskuksessa.
 Aiheesta voi keskustella keskiviikkoon 1. syyskuuta kello 23:een asti.
 Tutkijaporukka Naarasnevan mittausasemalla elokuun lopulla.  Elina Niemistö / Yle
 Lue myös:   Maankäytön ilmastovaikutuksista haetaan nyt uutta tietoa: eteläpohjalainen suo metsitetään ja sen ilmastovaikutuksia mitataan kymmenen vuoden ajan
 Voisiko käytöstä poistuvat turvetuotantoalueet valjastaa aurinkoenergialle? Entiselle turvesuolle saattaa nousta Suomen suurin voimala

Millaisia ilmastopäästöjä tulee vanhalta turvesuolta ja miten metsitys vaikuttaa niihin? – Tätä tutkitaan nyt uudella mittausasemalla Etelä-Pohjanmaalla


Summary: Virkatodistusruuhka on pahentunut kirkon keskusrekistereissä kesän aikana. Pahimmillaan todistusta voi joutua odottamaan nelisen kuukautta. Tilanteen uskotaan helpottuvan syksyn aikana.

Perunkirjoituksessa tarvittavien, vainajan sukuselvityksen sisältävien virkatodistusten toimituspalvelu on pahoin ruuhkautunut monin paikoin.
 Pahimmillaan virkatodistusta voi joutua odottamaan nelisen kuukautta. Normaalisti todistuksen saa jopa parissa viikossa. Esimerkiksi  Vantaan alueella toimitusaika on tällä hetkellä 17 viikkoa  ja Turun alueen keskusrekisterissäkin 15 viikkoa. Myös Porissa jonon pituus on yli kolme kuukautta.
 Kaikissa aluerekistereissä ruuhkaa ei kuitenkaan ole, nopeimmillaan virkatodistuksen voi tälläkin hetkellä saada jopa viikossa tai kahdessa.
 Vainajan perukirja on ilman lykkäystä tehtävä kolmessa kuukaudessa, joten verottajalta on haettava monessa tapauksessa lisäaikaa virkatodistusruuhkan vuoksi.
 Iso uudistus toi siirtymäajan ruuhkat
 Ruuhkaa selittää erityisesti se, että parhaillaan kirkolla on käynnissä iso uudistus virkatodistuspalveluissa.
 Virkatodistuksen laatiminen keskitetään 15 aluekeskusrekisteriin, mutta uudistustyö on vielä kesken. Suurin osa seurakunnista on jo siirtänyt kirkonkirjojen ylläpidon keskusrekisterille, mutta eivät siis vielä kaikki.
 – Vuodenvaihde on tavallaan se kriittinen raja. Siihen olemme patistelleet seurakuntia, jotta loputkin liittyisivät aluekeskusrekisteriin. Tällä hetkellä näyttää siltä, että ehkä parikymmentä seurakuntaa jää vielä ulkopuolelle, sanoo Kirkkohallituksen rekisterijohtaja  Sanna Heickell .
 Uudistuksen tavoite  on asiakkaan kannalta mainio: sukuselvityksen sisältävän virkatodistuksen saa yhdeltä luukulta 2–4 viikossa.
 Aiemmin perunkirjoitusta varten piti tilata virkatodistus erikseen jokaisesta seurakunnasta, johon vainaja oli 15 vuotta täytettyään kuulunut. Pahimmillaan todistuksia piti tilata jopa kymmeniä.
 Mikäli vainajan viimeisin seurakunta on jo siirtynyt keskusrekisteriin, virkatodistuksen sukuselvityksineen saa siis jo yhdeltä luukulta. Muuten todistukset on tilattava jokainen erikseen.
 Seurakunnat tekevät vuodessa noin 60 000 virkatodistusta sukuselvityksineen.
 Kesä pidensi jonoja
 Muutoksen keskellä virkatodistuksia laaditaan siis kahdella eri tavalla, mikä osaltaan selittää palvelun ruuhkaisuutta tällä hetkellä. Myös loma-aika on tuonut lisää pituutta jonoihin.
 Vantaan aluekeskusrekisterin johtaja  Tuomo Kahenvirta  aloitti tehtävässään viime keväänä, jolloin virkatodistusta joutui odottamaan kuutisen viikkoa. Nyt jonon pituus on jo neljän kuukauden mittainen.
 Työvoiman mitoitus ei siis ollut alkuvaiheessa kohdallaan, mutta tilanne on paranemassa.
 – Tulin keväällä yhdeksän hengen toimistoon ja nyt meitä on viisitoista. Lisäkädet helpottavat jatkossa tilannetta ja olemme nyt saaneet jonojen kasvun pysäytettyä, mutta vielä valitettavasti ihmisten on syytä jonkin aikaa varautua pitkiin toimitusaikoihin, tilannetta pahoitteleva Kahenvirta sanoo.
 Rekisterijohtaja Sanna Heickell vakuuttaa, että Kirkkohallitus tekee kaikkensa, että ruuhkat helpottuisivat syksyn aikana.
 – Aluekeskusrekistereihin on tehty laajoja rekrytointeja ja me keskushallinnossa pyrimme auttamaan muun muassa uuden väen kouluttamisessa tehtäviin. Paljon teemme koko ajan, jotta saisimme ruuhkaa purettua.

Perunkirjoitukset viivästyvät, kun virkatodistuksia saa odottaa seurakunnalta jopa kuukausia – helpotusta asiaan saataneen vuodenvaihteessa


Summary: Olemattomalla virtuaalivaluutalla miljoonia tehnyt Kari Wahlroos vetää Tuohivirta-nimistä hanketta, joka kertoo tähtäävänsä miljardien eurojen kaivostoimintaan. Hanketta on Geologian tutkimuskeskuksen asiantuntijan mukaan markkinoitu kyseenalaisilla väitteillä.

Tuohivirta-hanke houkuttelee ihmisiä sijoittamaan Sodankylään perustettavaan kaivokseen. Sijoittajille kerrotaan, että alueelta olisi löydettävissä kultaa, palladiumia ja muita arvometalleja arviolta 20 miljardin euron arvosta.
 Väite ei Ylen selvityksen mukaan perustu tutkittuun tietoon.
 Kyse on 10 000 hehtaarin suuruisesta varausalueesta Sodankylässä. Hanketta on mainostettu sijoittajille kaivosvarauksena. Tämä on harhaanjohtavaa tietoa.
 Kaivoslain mukaan varauspäätös oikeuttaa vain etusijaan malminetsintäluvan hakemiseen, ei mihinkään muuhun. Kaivoslaki ei tunne kaivosvaraus -nimistä vaihetta.
 Tuohivirran toimintaa vetää  OneCoin-virtuaalivaluuttahuijauksessa  johtotehtävissä toiminut  Kari Wahlroos . Hän on pitkän uran verkostomarkkinoinnissa tehnyt liikemies, joka esiintyy hankkeen "puheenjohtajana".
 Hankkeessa on  verkkosivujen mukaan  mukana myös vietnamilainen mies, joka toimi niin ikään aiemmin johtajana OneCoinissa.
 Kari Wahlroos ei antanut Ylelle haastattelua aiheeseen liittyen.
 Ylen MOT-toimituksen tietojen mukaan Wahlroos ansaitsi miljoonia euroja työstään OneCoinissa.
 Lue lisää:   Valtava pyramidihuijaus on hiipumassa – virtuaalivaluutta OneCoin ajautui kaaokseen
 Tuohivirta-kaivosyhtiön taustalla on huijaukseksi paljastuneella OneCoin-kryptovaluutalla rikastunut Kari Wahlroos. Kuvassa Wahlroos saapumassa Ylen MOT:n haastatteluun vuonna 2019. Janne Järvinen / Yle
 Sijoituksia voi tehdä myös kryptovaluutoilla
 Ylen hallussa olevassa kirjeessä hankkeeseen on etsitty yli 10 000 euron panoksella mukaan tulevia sijoittajia. Sijoituksen voi maksaa kirjeen mukaan myös kryptovaluutoilla.
 Verkkosivuillaan Tuohivirta kertoo ensimmäisen sijoituskierroksen loppuneen. Mistään riippumattomasta lähteestä ei voi selvittää, kuinka moni sijoittaja lähti mukaan kaivoshankkeeseen.
 Verkkosivujen mukaan rahoilla aiotaan tehdä lisätutkimuksia. Sivuilla on väitetty Geologian tutkimuskeskuksen (GTK) tutkimusten osoittavan alueen huikean jalometallipotentiaalin.
 Ylen kysyttyä asiasta viittaukset GTK:n tutkimuksiin poistettiin verkkosivuilta.
 Tuohivirta viittasi alunperin nettisivuillaan GTK:n tekemiin tutkimuksiin kultavarannosta, mutta viittaukset poistettiin kun Yle kysyi asiasta. Kuvakaappaus yhtiön verkkosivuilta 25.8. kello 8. Yle
 GTK: "Selvästi huijauksen makua"
 Kultakaivoshanketta markkinoivan Tuohivirran sivuilla väitettiin alunperin GTK:n arvioineen alueella olevan kultaa yhdeksän miljoonaa unssia. Tämä tarkoittaisi esiintymän arvon olevan kullan nykyhinnalla laskettuna selvästi yli kymmenen miljardia euroa.
 GTK:n erikoistutkija  Tero Niiranen  sanoo, että GTK ei ole inventoinut alueen kultavarantoja.
 – Yhdeksän miljoonan unssin kultaesiintymän arvioiminen vaatisi kymmeniä kertoja enemmän kairauksia kuin mitä GTK on alueella tehnyt, sanoo erikoistutkija Niiranen.
 Niirasen mukaan määrä olisi samaa luokkaa kuin Agnico Eaglen Kittilän Suurikuusikon kultakaivoksessa, joka on Euroopan suurin.
 Niirasen ensireaktio Tuohivirran verkkosivujen lukemisesta oli nauru ja samalla huoli.
 – Minun mielestä tässä on niin selvästi huijauksen makua, että toivottavasti ihmiset ei lankea tällaiseen, sanoo erikoistutkija Niiranen.
 Niirasen mukaan aikanaan GTK:n tutkimuksessa varausalueeseen kuuluvasta Ruossavaarasta on tavattu kultaesiintymä, joka todettiin niin pieneksi, ettei tutkimusta ole kannattanut jatkaa.
 GTK:n mukaan sivusto on käyttänyt laitoksen nimeä ilman lupaa ja asiasta on huomautettu sivustolle sähköpostitse.
 Tukesin kesäkuussa 2021 yksityishenkilön nimiin hyväksymän kaivoslain mukaisen varausalueen suurpiirteinen sijainti Sodankylässä.  Varaus antaa ainoastaan etusijan malminetsintäluvan hakemiseen alueelle. Tukes, Jyrki Lyytikkä / Yle
 Kaivosteollisuus ry:n toiminnanjohtaja  Pekka Suomela  kummeksuu verkkosivuston ylimalkaisia tietoja ja sitä, ettei verkkosivuilla ole vastuuhenkilöiden nimiä tai puhelinnumeroita.
 – Ei se ole normaali käytäntö, se herättää kysymyksiä ja hämmennystä. Aito malminetsintä perustuu faktoihin ja malminetsinnän kautta tietoa kerätään lisää. Jos nojaudutaan aikaisempiin tutkimuksiin, se pitää pystyä yksilöimään, sanoo Suomela.
 Yle kysyi Tuohivirran toiminnasta näkemystä myös arvopaperimarkkinoita ja sijoitustoimintaa valvovalta Finanssivalvonnalta. Fiva ei kommentoinut suoraan tapausta, mutta muistutti, että arvopaperimarkkinalain vaatimukset koskevat myös muita kuin pörssissä listattuja yhtiöitä.
 Sijoitusten myynnissä ei lain mukaan saa esimerkiksi antaa harhaanjohtavia tietoja.
 Tuohivirran verkkosivuilla kerrotaan, että hankkeen lopullisena tavoitteena on listautua pörssiin jossain vaiheessa. Tuohivirta-nimistä yhtiötä ei kuitenkaan löydy Suomen kaupparekisteristä.
 Varaushakemuksen taustalla yksityishenkilö
 Varaushakemuksen kaivosviranomaiselle Turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukesille teki yksityinen, julkisuudessa tuntematon Suomen kansalainen. Tukes hyväksyi hakemuksen ja teki varaajan nimiin varauspääätöksen kesäkuussa 2021.
 Pian tämän jälkeen heinäkuussa Tukes sai hakemuksen varauksen siirtämisestä Kari Wahlroosin nimiin. Hakemuksen allekirjoittajana oli Wahlroosin kanssa varauksen alunperin nimiinsä saanut kansalainen.
 Tukes päätti ettei siirtohakemusta käsitellä, koska varausta ei kaivoslain mukaan voida siirtää toiselle.
 Tukesin mukaan varauksesta voi luopua hakemuksella, jonka perusteella Tukes tekee päätöksen varauksen raukeamisesta.
 Päätöksestä seuraa vuoden pituinen karenssi, jonka aikana alueeseen ei myönnetä varausta kenellekään.
 Tukesin mukaan Tuohivirta-varauksen nimiinsä saaneella henkilöllä tai Kari Wahlroosilla ei ole nimissään muita varauksia, malminetsintälupia tai vireillä olevia hakemuksia.
 Lue myös:   Julkkispromoottori ja Onecoin-miljonääri ryhtyivät kauppamaan suojavarusteita – moni yrittää tehdä nyt rahaa koronakriisillä
 OneCoinilla oli kymmeniä tuhansia suomalaisuhreja Kultakaivoshankkeen johtajana esiintyvä Kari Wahlroos toimi aiemmin johtotehtävissä virtuaalivaluuttana markkinoidussa OneCoinissa. Ylen MOT-toimituksen selvitys osoitti OneCoinin olevan todellisuudessa huijaus. Kymmenet tuhannet suomalaiset sijoittivat rahojaan olemattomaan virtuaalivaluuttaan. Suomalaiset sijoittivat OneCoiniin vähintään 40 miljoonaa euroa. Kari Wahlroos jätti OneCoinin vuonna 2017. Wahlroosia ei tuomittu mistään rikoksesta hänen toimintaansa OneCoinissa liittyen.

OneCoin-huijauksella rikastunut suomalaismies houkuttelee sijoittamaan kultakaivokseen – GTK:n asiantuntija: "Toivottavasti ihmiset eivät lankea tällaiseen"


Summary: Helposti voisi ajatella, että koronapandemia kasvattaa tuloeroja kun pienipalkaiset menettävät tulojaan. Mutta tuloerot kaventuvat, jos koronavelkoja maksetaan verottamalla enemmän niitä, joilla on enemmän varoja, kirjoittaa Hiilamo.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Koronapandemia kasvattaa tuloeroja. Tämä väite on melkein itsestäänselvyys. Palvelu- ja kulttuurialojen pienituloiset työntekijät – usein naiset – menettivät vähäisetkin tulonsa. Samaan aikaan pörssiosakkeita omistavat – usein miehet – ovat saaneet ennen näkemättömiä tuottoja.
 Ensisilmäys voi kuitenkin hämätä. On aivan mahdollista, että pidemmällä aikavälillä pandemia kaventaa tuloeroja.
 Koronapandemia vertautuu  mittakaavaltaan edellisiin koko maailmaa koetelleisiin katastrofeihin kuten maailmansotiin ja espanjantautiin vuosina 1918-1920. Itävaltalainen taloushistorioitsija  Walter Scheidel   luotaa kirjassaan The Great Leveler (2017)  eriarvoisuuden historiaa niin pitkälle kuin historialliset lähteet ulottuvat.
 Kirjallisten lähteiden lisäksi Scheidel käy läpi arkeologisia löydöksiä, jotka kertovat rakennuksista jääneiden jälkien, ravinnosta kertovien luunäytteiden ja hautalöydösten avulla muinaisten asuinyhteisöiden ja niiden asukkaiden välisistä hierarkioista.
 Scheidelin kirja on masentava kertomus  siitä, miten etuoikeudet, omaisuudet ja tulot kasautuvat pienelle eliitille, joka pönkittää asemaansa väkivallan avulla. Tämän päivän rikkauksia haaliville diktaattoreille, oligarkeille, rosvoparoneille ja muille plutokraateille löytyy esikuvia niin pitkälle kuin historia yltää.
 Kirjan perusteella yhteiskunnilla on sisäänrakennettu taipumus ajautua epätasapainoon yhä pienemmän ja pienemmän eliitin kahmiessa rahat ja vallan itselleen. Kirjaa voi lukea myös kuvauksena ihmisen pohjattomasta ahneudesta, jota mikään mahti – ei edes demokratia – ole onnistunut kesyttämään.
 Scheidelin kiistanalaisen teesin mukaan vain äärimmäisen väkivaltaiset tapahtumat voivat pysäyttää kasautumisen ja tasata tuloeroja vain hetkellistä muutosta pidemmällä ajalla.
 Scheidel viittaa  Raamatun Ilmestyskirjan kuudennessa luvussa mainittuihin neljään ratsumieheen, jotka hän nimeää sodaksi, vallankumoukseksi, valtion luhistumiseksi ja kulkutaudiksi. Vain nämä neljä tapahtumaa ja nekin vain äärimmäisissä muodoissaan voivat taloushistorioitsijan mukaan pysäyttää rikkaiden rikastumisen.
 Kussakin tapahtumassa on oma logiikkansa, joka tasoittaa tuloeroja. Massiiviseen tuhoon johtava sota tasaa tuloeroja, koska se tuhoaa myös pääoman ja vie siitä saatavat tulot.
 Esimerkkejä pääoman tuhoutumisesta ja kaikkein rikkaimpien suhteellisen aseman heikentymisestä ovat 1900-luvun maailmansodat
 Myös vallankumouksien voima tuloerojen tasoittamisessa  liittyy väkivaltaan.  Lenin ,  Mao  ja  Pol Pot  onnistuivat pienentämään radikaalisti tuloeroja pakkokollektivisoinnilla, joka johti miljoonien ihmisten kuolemaan.
 Äärimmäisin esimerkki lienee huhtikuun 17. päivä vuonna 1975 Phnom Penhissä, jolloin sisällissodan voittaneet punaiset khmerit pakottivat kaikki pääkaupungin asukkaat jättämään omaisuutensa ja siirtymään pakkotyöhön maaseudulle.
 Luhistuvissa valtioissa julkisia instituutioita on käytetty sorron ja etuoikeuksien haalimisen välineenä.
 Valtion luhistuminen yhdistetään usein väestön laajaan kärsimykseen. Scheidelin mukaan luhistuminen koettelee – ainakin taloudellisesti -- suhteessa enemmän eliittejä kuin kansaa.
 Tämä johtuu siitä, että luhistuvissa valtioissa julkisia instituutioita – esimerkiksi verotusta, tuomioistuimia, armeijaa ja poliisia -- on käytetty sorron ja etuoikeuksien haalimisen välineenä. Kun instituutiot luhistuvat, eliitti ei kykene enää riistämään kansaa.
 Kiinnostavaa on, että esimerkiksi Somaliassa inhimillinen kehitys on ollut – toisin kuin uutisia seuraamalla voisi päätellä -- nopeampaa  Siad Barren  diktatuurin päättymisen jälkeen.
 Scheidelin neljäs Ilmestyskirjan ratsumies  on kulkutaudit. Scheidelin mukaan myös kulkutaudeissa vain kaikkein kauheimmat epidemiat ovat tasanneet tuloeroja.
 Musta surma vei hautaan 30-60 prosenttia Euroopan väestöstä vuosina 1346–1353. Kulkutaudin jälkeen työntekijöistä oli pulaa, mikä nosti palkkoja monen vuosikymmenen ajan. Tämä tasasi tehokkaasti tuloeroja.
 Kaikesta kauheudestaan huolimatta koronapandemiaa ei voi liittää yhteenkään neljästä Ilmestyskirjan ratsumiehestä. Pandemia ei ole maailman sotien tapaan tuhonnut pääomaa suuressa mittakaavassa. Koronarajoitusten vastaisia mielenosoituksia on puhjennut eri puolilla maailmaa, mutta mitään vallankumousliikettä ei ole kuitenkaan näköpiirissä.
 Epidemia tuskin johtaa myöskään laaja-alaiseen työvoimapulaan, mikä nostaisi palkkoja.
 Sen sijaan toisen maailmansodan jälkeinen  kokemus voi antaa osviittaa koronapandemian vaikutuksista tuloeroihin. Tuolloin kaikki sotiin osallistuneet maat olivat pahasti velkaantuneita. Lisää velkaa aiheutui jälleenrakennuksesta.
 Yhteinen sodan kokemus synnytti myös solidaarisuutta, joka kanavoitui tahtoon rakentaa vahvoja ja kaikki kansalaiset huomioon ottamia valtioita, hyvinvointivaltioita. Velkaa maksettiin ja hyvinvointivaltioita rakennettiin korottamalla rikkaiden verotusta.
 Ensimmäisiä merkkejä uudesta solidaarisesta veropolitiikan aikakaudesta on jo nähtävissä.
 Tulo- ja perintöverotuksen progressio nousi ennätyslukemiin ja jäi pitkäksi aikaa korkealle tasolle. Toisen maailmansodan jälkeinen aika oli aina 1980-luvulle asti poikkeuksellinen jakso maailmanhistoriassa: tuloerot tasoittuivat lähes kaikissa rikkaissa maissa.
 Ensimmäisiä merkkejä uudesta solidaarisesta veropolitiikan aikakaudesta on jo nähtävissä. Yhdysvallat  aikoo kiristää selvästi rikkaimpien verotusta .
 Suomessa  toukokuussa 2020 raporttinsa jättänyt   Vesa Vihriälän ,  Bengt Holmströmin ,  Sixten Korkmanin  ja  Roope Uusitalon  ryhmä nosti esiin varakkaampaan väestöön kohdistuvien kiinteistöveron sekä listaamattomien yritysten veron kiristämisen.
 Tuloerot kaventuvat, jos pandemian vahvistamat valtiot uskaltavat maksaa koronavelkoja verottamalla enemmän niitä, joilla on enemmän varoja.
 Heikki Hiilamo
 Kirjoittaja toimii Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tutkimusprofessorina ja Helsingin yliopiston sosiaalipolitiikan professorina. Aikaisemmin hän on työskennellyt muun muassa toimittajana Yleisradiossa.
 Kolumnista voi keskustella 1.9. klo 23:00 asti.

Heikki Hiilamon kolumni: Tuloerot voivat koronan jälkeen jopa kaventua, jos uskalletaan nostaa varakkaimpien veroja


Summary: Hallitus on luvannut, että koronakulut korvataan kokonaisuudessaan. Suurten kaupunkien mukaan sosiaali- ja terveysministeriön laatima asetusluonnos toisi kunnille vain 45–65 prosenttia todellisista kustannuksista.

Suuret kaupungit ovat vedonneet maan hallitukseen, että se pitäisi kiinni lupauksestaan korvata koronakulut täysimääräisesti.
 Kaupungit yllättyivät sosiaali- ja terveysministeriön laatimasta asetusluonnoksesta, jonka mukaan kaupungeille ei korvattaisikaan koronasta aiheutuneita kuluja kokonaisuudessaan.
 Helsingin sosiaali- ja terveyspalveluista vastaavan apulaispormestarin  Daniel Sazonovin  (kok.) mukaan sillä, että maan hallitus vesittäisi lupauksensa koronakorvauksista kymmenillä miljoonilla, olisi vakavat seuraukset.
 – Tämä voisi vaarantaa jopa peruspalvelujen toteuttamista.
 Sazonovin mukaan yksin Helsingiltä uhkaa jäädä saamatta noin 70 miljoonaa euroa.
 Hän korostaa, että kyse on suuresta summasta. Helsingissä saamatta jäävä rahamäärä vastaisi karkeasti kaupungin koko hammashoitoon vuosittain käyttämää rahasummaa.
 Suurista kaupungeista myös Espoo, Tampere, Vantaa, Oulu ja Turku ovat vedonneet hallitukseen koronakulujen korvaamiseksi.
 Kaupungit laskevat, että korvauksia saisi 45–65 prosenttia kustannuksista
 Oulun kaupunginjohtajan  Päivi Laajalan  mukaan tunteet ovat pinnassa myös pohjoisen kunnissa.
 – Luonnollisesti tämä on nostattanut tunteita ja tähän on reagoitu voimakkaasti, Laajala sanoo.
 Hän kertoo, että suurten  kaupunkien näkemyksen mukaan  korvauksia maksettaisiin asetusluonnoksen perusteella 45–65 prosenttia todellisista kustannuksista. Tähän näkemykseen ovat myös muut kunnat päätyneet.
 Kuntien mukaan hallitus linjasi keväällä, että kulut korvataan kokonaisuudessaan.
 Oulun kaupunginjohtaja Päivi Laajala sanoo, että Oululta jäisi tämän hetkisen arvion perusteella saamatta noin 14 miljoonaa euroa.
 Laajalan mukaan Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun kunnat sekä alueen kuntayhtymät edellyttävät, että hallituksen tulee lupauksensa mukaisesti korvata pitkittyneen kriisin hoidosta aiheutuneet kulut täysimääräisesti ja todellisiin kustannuksiin perustuen. Erityinen huomio on kiinnitettävä siihen, että ne eivät vääristä tulevien hyvinvointialueiden rahoituksen laskentaa.
 Kunnille annettiin mahdollisuus lausua näkemyksensä sosiaali- ja terveysministeriön korvauksia koskevasta asetusluonnoksesta. Lausuntoaika päättyi viime perjantaina.
 Ministeriö ei tässä vaiheessa kommentoi muutostarpeita
 Sosiaali- ja terveysministeriön osastopäällikön  Veli-Mikko Niemen  mukaan lausuntokierrokselta saatiin kaikkiaan noin 70 lausuntoa.
 Niemi vakuuttelee, että ministeriön korvauksia koskevan valmistelun lähtökohtana on edelleen korvata kulut kokonaisuudessaan.
 – Lähtökohta on edelleen, että täysimääräinen korvaus tehdään, mutta on vaihtelevia näkemyksiä, mitä kaikkea korvauksen kohteeksi kaiken kaikkiaan otetaan, Niemi sanoo.
 Hän kertoo, että asiaa puidaan sosiaali- ja terveysministeriön ja valtiovarainministeriön muodostamassa työryhmässä.
 – Käymme lausuntokierroksen saalista läpi. Asia on tavanmukaisessa virkamiesvalmistelussa, Niemi sanoo.
 Hänen mukaansa asetusluonnos pohjautuu viime keväänä vallinneeseen tilanteeseen.
 Niemi sanoo, että korona on ollut ehkä aktiivisemmassa muodossa kuin vielä keväällä ennustettiin. Hän ei lähde tässä vaiheessa muutoin arvioimaan esillä olleen asetusluonnoksen muutostarpeita.
 Kaupunkien omien laskelmien mukaan Helsingiltä jäisi siis saamatta korvauksia noin 70 miljoonaa euroa, Espoolta noin 30 miljoonaa euroa, Tampereelta noin 20 miljoonaa euroa, Vantaalta noin 20–30 miljoonaa euroa, Turulta noin 10–20 miljoonaa euroa ja Oululta noin 14 miljoonaa euroa.
 Korkeampia korvauksia vaaditaan kuntakentässä laajalla rintamalla.  Jyväskylässäkin petyttiin ministeriön linjauksiin  ja  Mikkelissä tilannetta kuvataan kohtuuttomaksi,  koska pelkästään koronatestaus on kaupungissa maksanut 8 miljoonaa euroa tänä vuonna.
 "Ei ole mitään ylimääräistä kukkaroa"
 Turun kaupunginjohtaja  Minna Arve  sanoo, että Turussa on luotettu siihen, että kulut korvataan. Hänen mukaansa on selvää, että se on jostain muusta pois, jos koronakorvaukset yllättäen jäävät alimittaisiksi.
 – Ei ole mitään ylimääräistä kukkaroa, Arve sanoo.
 Arve kuvailee tilannetta hämmentäväksi ja hyvin hankalaksi. Kaupunkien mukaan rahaa todella tarvittaisiin.
 Helsingin apulaispormestari Daniel Sazonov korostaa, että tautitilanne on ollut koko epidemian ajan synkin pääkaupunkiseudulla.
 – Hoito- ja palveluvelkaa on ehtinyt kertyä paljon monissa kaupungin toiminnoissa. Kieltämättä hämmentävä tilanne, että esillä on asetusluonnos, joka leikkaisi korvauksia rajusti, Sazonov sanoo.
 Hän ei näe muuta kuin yhden toimivan ratkaisun.
 – Nyt olisi ensiarvoisen tärkeää, että valtioneuvosto päättäisi lausunnolla olleesta asetusluonnoksesta poiketen maksaa korvaukset kaupungeille ja kunnille täysimääräisesti, Sazonov sanoo.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 1. syyskuuta kello 23:een saakka.
 Lue seuraavaksi:
 "Näin ei voida jatkaa", sanoo lääkäri Esa Rintala – koronan jäljitys ja testaaminen ovat ajaneet terveydenhuollon äärirajoille
 Suomi on varautunut kolmanteen rokotuskierrokseen vuodenvaihteessa – STM: Jos rokotukset nähdään tarpeellisiksi, ne aloitetaan riskiryhmistä

Kaikki koronakulut luvattiin korvata kunnille, mutta nyt hallitus onkin muuttamassa mieltään – Helsingin apulaispormestari: "hämmentävä tilanne"


Summary: Yle kysyi asiantuntijoilta, missä tilanteissa suomalaiset saattaisivat tarvita omien sotilaiden apua ulkomailla: kaappaustapauksissa, luonnonkatastrofeissa ja ydinvoimalaonnettomuuksissa – kaoottisissa ja vaarallisissa tilanteissa, joissa on paljon suomalaisia.

Mahdollisuutta lähettää suomalaissotilaita ulkomaille auttamaan muita suomalaisia voitaisiin todennäköisesti selkeyttää yhdellä ainoalla pykälämuutoksella yhdessä laissa.
 Jos  lakia kansainvälisen avun antamista ja pyytämistä koskevasta päätöksenteosta  muutettaisiin niin, että avun saajien listalle lisättäisiin Suomen viranomaisten toiminta kansainvälisessä ympäristössä, tilanne selkiytyisi. Nyt apua pyydetään tai annetaan vain toiselle valtiolle, Euroopan unionille ja kansainväliselle järjestölle.
 Vaikka pykälämuutos tehtäisiin, sotilaiden toimintaa rajoittaisivat edelleen Yhdistyneiden Kansakuntien (YK) peruskirja sekä kansainvälisen oikeuden säännöt. Sotilaat eivät saisi toimia vieraan valtion alueella niin, että kansainvälistä oikeutta loukattaisiin. Nämä säännöt erottavat esimerkiksi avustustilanteen sodasta.
 Tehdäänkö muutos vai ei, se riippuu viime kädessä lakeja säätävästä eduskunnasta. Presidentti  Sauli Niinistö , ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) ja puolustusministeri  Antti Kaikkonen  (kesk.) kaipaavat muutosta.
 Lue presidentin, ulkoministerin ja puolustusministerin aiemmista kommenteista jutun lopusta.
 Yle kysyi ulkoministeriön ja puolustusministeriön lakiasiantuntijoilta suomalaissotilaiden lähettämisestä ulkomaille ilman vieraan valtion pyyntöä. Kysymyksiin vastasivat ulkoministeriön oikeuspäällikkö  Kaija Suvanto  ja puolustusasiainneuvos  Helena Partanen  puolustusministeriöstä.
 Sekä Suvanto että Partanen olivat mukana valmistelussa, kun eduskunta ja presidentti hyväksyivät suomalaissotilaiden lähettämisen Kabuliin, Afganistaniin turvaamaan evakuointia hoitavia ulkoministeriön työntekijöitä ja evakuoitavia ihmisiä.
 Molempien virkahenkilöiden mielestä lakimuotoiluja on syytä tarkastella ja harkita, tarvitaanko muutosta.
 Puolustusministeriön puolustusasiainneuvos Helena Partanen (vas.) ja ulkoministeriön oikeuspäällikkö Kaija Suvanto vastasivat kysymyksiin suomalaissotilaiden lähettämisestä ulkomaille. Puolustusvoimat, Kimmo Räisänen
 1. Onko aseistettujen sotilaiden lähettäminen ulkomaille syytä olla yhtään nykyistä helpompaa?
 Kaija Suvanto : Jos kysymys on sotilaallisista voimakeinoista tilanteessa, jossa lähetetään joukkoja aseiden kanssa, niin ei ole syytä olla helpompaa. Laki sisältää jo nyt myös sotilaallisia voimakeinoja koskevan kiiremenettelyn, mutta se on kriteereiltään tarkkarajainen ja kynnys on korkea.
 Tässä täytyy aina ottaa huomioon paitsi kansalliset päätöksenteon rajaukset, myös kansainväliset rajaukset. Meitä velvoittaa myös kansainvälinen oikeus.
 Laissa päätöksenteosta kansainvälisen avun antamisesta ja pyytämisestä tai laissa sotilaallisesta kriisinhallinnasta on molemmissa sidottu avunantaminen tai sotilaalliseen kriisinhallintaan osallistuminen siihen, että YK:n peruskirjan päämäärät ja periaatteet sekä muut kansainvälisen oikeuden säännöt toteutuvat.
 Helena Partanen:  Meillä on pitkät perinteet niin sanotusta kolmen lukon takana olevasta päätöksentekomenettelystä. Sotilaiden lähettämisestä päätöksen tekee tasavallan presidentti ja valtioneuvoston on kuultava eduskuntaa. Meillä on myös kriisinhallinnasta esimerkkejä hyvinkin nopeasta päätöksenteosta.
 Merkittäviä valuvikoja en ainakaan itse tässä havaitse, vaan kyse enemmänkin on varmasti suhteellisen pienestä säätämisestä.
 2. Millainen laki mahdollistaisi suomalaissotilaiden lähettämisen auttamaan suomalaisia vieraan valtion alueelle, vaikka kyseinen valtio ei olisi pyytänyt apua Suomelta?
 Kaija Suvanto : Alustavan arvion mukaan se laki, jolla edelleenkin operoitaisiin, olisi laki kansainvälisen avun antamista ja pyytämistä koskevasta päätöksenteosta. Emme tarvitsisi erillistä lakia.
 Kansainvälistä apua koskevaa lakia voisi tarkentaa.  Lain ensimmäiseen pykälään  vietäisiin ajatus, että lain soveltaminen voisi perustua myös kansallisen [Suomen] viranomaisen toimintaan kansainvälisessä toimintaympäristössä. Tämä on jo mahdollistettu puolustusvoimista annetussa laissa puolustusvoimien tehtävänä.
 Laissa on jo rajaus, että YK:n peruskirjat ja kansainvälisen oikeuden säännöt huomioidaan avunannossa ja sen pyytämisessä. Eli lähtökohtaisesti tarvittaisiin vieraan valtion lupa sotilaallisiin voimakeinoihin.
 Helena Partanen:  Sitä meidän pitää nyt arvioida. Laki kansainvälisestä avusta on suhteellisen uusi, vuodelta 2017. Tässä se kehikko jatkossakin on, johon muutoksia voi tehdä.
 Meillä sotilaiden lähettäminen pohjautuu vahvasti siihen, että taustalla on YK:n mandaatti ja lähtökohtaisesti se kohdevaltion kutsu. Tälle pohjalle meidän on jatkossakin hyvä rakentaa.
 Hyvin, hyvin poikeuksellisissa tilanteissa tulisivat hahmoteltaviksi sellaiset esimerkit, joissa sotilaita todellakin voitaisiin lähettää ilman sitä kohdevaltion hyväksyntää.
 Sotilaiden lähettäminen ulkomaille on kolmen lukon takana: päätöksen tekee presidentti ja valtioneuvoston on kuultava eduskuntaa ennen presidentin päätöstä. Ulkoministeriö
 3. Mitkä voisivat olla tilanteita, joissa evakuoinnin lisäksi sotilaiden lähettäminen Suomen aloitteesta voisi tulla välttämättömäksi?
 Kaija Suvanto:  Humanitaarisen avun tilanteet, ydinvoimalaonnettomuudet tai valtavat luonnonkatastrofit, joissa tilanne olisi kaoottinen ja vaarallinen. Alueella olisi runsaasti suomalaisia ihmisiä, joita olisi tarpeen evakuoida tai pelastaa ja tarvittaisiin tilanteen hallintatehtävässä sotilaallista apua.
 Helena Partanen:  Kun nykyisiä lakeja valmisteltiin, jo silloin tunnistettiin, että voi syntyä tilanne, jossa suomalaiset saattaisivat tarvita ulkomailla puolustusvoimien apua puhtaasti omista intresseistään lähtien.
 Jos vaikkapa suomalaisia joutuisi jossain Somalian raja-alueella kaapatuiksi, mutta mitään avunpyyntöä ei kohdemaalta tulisi. Tai esimerkiksi kansainvälisellä merialueella, jossa ei ole ketään, joka apua pyytäisi. Oltaisiin ikäänkuin ei-kenenkään-maalla.
 Pykälissä tätä ei ole, mutta hallituksen esitysteksteistä löytyy viittauksia tällaisiin tilanteisiin.
 4. Entä toisin päin: onko tilanne vastaava, jos Venäjä päättäisi lähettää venäläisiä sotilaita Suomeen turvaamaan venäläisten oikeuksia ilman pyyntöä Suomesta?
 Kaija Suvanto:  On tärkeää käyttää voimaa kansainvälisen oikeuden mukaisesti ja olla johdonmukainen kumpaankin suuntaan, avunannossa ja sen pyytämisessä. Noudatetaan kansainvälistä oikeutta ja YK:n peruskirjan periaatteita, jotta tällaista tilannetta ei tulisi, että vieras valtio lähettäisi Suomeen avustustiimin mukana kovempaakin asevoimaa käyttäviä sotavoimia ilman Suomen nimenomaista pyyntöä.
 On tärkeää olla johdonmukainen siinä, miten toimitaan suhteessa muihin ja täällä Suomessa.
 Helena Partanen:  En tiedä, että onko millään maalla kirjoitettuna tämän tyyppistä pykälää, että voidaan lähettää joukkoja ilman kohdemaan pyyntöä.
 Joillakin maillahan on hyvinkin nopeat menettelyt siihen, että hallituksen päätöksellä voi lähettää sotilaita. Jopa niin, että parlamenttia informoidaan jälkikäteen. Äärimmäisessä tilanteessa näinkin.

 Presidentti, ulkoministeri ja puolustusministeri: Lakimuutos tarpeen
 Ylin valtiojohto on sitä mieltä, että lakiin tarvittaisiin muutos, jotta suomalaissotilaita voitaisiin lähettää muihin maihin suomalaisia auttamaan. Muutosta tarvitaan nimenomaan siihen, että Suomi voisi lähettää sotilaita ilman kyseisen maan pyyntöä.
 Presidentti  Sauli Niinistö  arvioi lauantaina  Ylen TV1:n Ykkösaamussa , että tarvitaan päätöksentekomekanismi, "jolla säädetään, että millä ehdoilla ja kuka päättää siitä, että suomalaisjoukkoja lähetetään auttamaan suomalaisia pisteeseen X maailmalla".
 Ulkoministeri  Pekka Haavisto  kannattaa presidentin ehdotusta. Haavisto sanoi  Ylen haastattelussa  lauantaina, että on tärkeää pystyä suojelemaan suomalaisia kriiseissä. "On paikallaan, että suomalaiset joukot voisivat tällaisessa evakuointitilanteessa tulla suomalaisten viranomaisten apuun hyvin nopeallakin aikavälillä", Haavisto perusteli.
 Puolustusministeri  Antti Kaikkonen  arvioi perjantaina, että lain pitäisi "mahdollistaa nopea päätöksenteko ja toiminta, kun sitä tarvitaan".
 Voit keskustella tarpeesta muuttaa lainsäädäntöä niin, että Suomi voisi lähettää sotilaitaan toiseen maahan auttamaan suomalaisia ilman kyseisen maan kutsua. Napauta keskustele-painiketta jutun jälkeen. Keskustelu on avoinna keskiviikkoon 1.9. 2021 kello 23 asti.
 Katso lisää:
 Presidentti Niinistö Ykkösaamussa: Suomalaisjoukkojen lähettämistä ulkomaille tulisi helpottaa – Haavisto kannattaa ehdotusta
 Suomi onnistui evakuoimaan Afganistanista kaikkiaan 330 henkilöä, puolustusministeri Kaikkosen mukaan terrori-iskut eivät vaikuttaneet lopettamisaikatauluun
 Euroopan maat jäivät Kabulissa täysin Yhdysvaltain avun varaan – ja niin ne jäänevät jatkossakin, tutkijat arvioivat

Jo yksi pykälämuutos selkeyttäisi sotilaiden lähettämistä ulkomaille – neljä vastausta, milloin joukot voisivat toimia vieraalla maaperällä


Summary: Afganistanin sota on länsiliittouman osalta ohi. Sotaretken kaoottinen loppu ja Talibanin paluu valtaan ovat lännelle valtava arvovaltatappio. Yle kokosi neljä kysymystä ja vastausta historiallisesta hetkestä.

Ensi viikolla, 20 vuotta syyskuun 11. päivän terrori-iskujen jälkeen, Yhdysvaltain presidentti  Joe Biden  pääsee sanomaan, että Afganistanin sota on viimeinkin ohi.
 Alle kolmekymppisen näkökulmasta länsimaat ovat sotineet Afganistanissa aina.
 Presidentti  George W. Bush  vei Yhdysvallat Afganistaniin  syksyllä 2001  New Yorkin kaksoistornien romahtamisen jälkeen. Afganistanissa valtaa piti tuolloin  ääri-islamistinen Taliban , joka salli terrori-iskut tehneen al-Qaidan ja sen johtajan  Osama bin Ladenin  toiminnan alueellaan.
 Mukaan lähtivät Yhdysvaltojen Nato-kumppanit ja sotilasliiton tukijoukot. Myös Suomi lähti mukaan monikansalliseen ISAF-operaatioon.
 Talibanin hirmuhallinto syrjäytettiin ja al-Qaida pakeni maan alle. Länsimaat jäivät torjumaan terrorismin uhkaa ja omien sanojensa mukaan pystyttämään demokratiaa.
 Yhdysvallat päätti aloittaa hyökkäyksen Afganistaniin syyskuun 11. päivän 2001 terrori-iskun jälkeen. Iskussa tuhoutuivat World Trade Center -tornit New Yorkissa. Spencer Platt / Getty Images
 Yhdysvaltain erikoisjoukot tappoivat bin Ladenin Pakistanissa vuonna 2011, mutta länsiliittouman operaatio jatkui yhä. Afganistanista ei poistuttaisikaan noin vain, vaikka jo presidentti  Barack Obama  sitä lupasi.
 Sitten tuli kesä 2021.
 1. Miksi länsimaat lähtivät Afganistanista juuri nyt?
 Kaikki länsimaat lähtivät, koska operaatiota johtanut Yhdysvallat lähti.
 Afganistanin sota oli ollut Yhdysvalloissa jo pitkään erittäin epäsuosittu. Ennen kuin vetäytymisen karut realiteetit iskivät televisioruuduille, lähtöä kannatti suurin osa amerikkalaisista yli puoluerajojen.
 Amerikkalaiset olivat kyllästyneitä sotaan. Vuosien varrella lähes 2 500 amerikkalaissotilasta kuoli. Miljardeja ja miljardeja dollareita syydettiin alati jatkuvaan sotaan, jonka maalitolppa siirtyi jatkuvasti.
 Maailmanpoliisin koppalakki ei enää kiehtonut.
 Presidentti Donald Trumpin hallituksen ulkoministeri Mike Pompeo tapasi Taliban-johtaja Abdul Ghani Baradarin neuvotteluissa viime vuoden syyskuussa Qatarissa.  USA:n ulkoministeriö / AOP
 Presidentti  Donald Trump  vannoi vuorostaan vetävänsä Yhdysvallat pois "loputtomasta sodasta". Hänen hallintonsa teki helmikuussa 2020 Talibanin kanssa  diilin , jossa Yhdysvallat sitoutui poistumaan Afganistanista ja Taliban lupasi suitsia terrorismia sekä neuvotella vallanjaosta maan laillisen hallituksen kanssa.
 Tämän vuoden alussa presidentiksi noussut Joe Biden oli jo Obaman varapresidenttinä vastustanut sodan jatkamista. Hän päätti toteuttaa vetäytymisen, joka oli jäänyt Trumpin hallinnolta puolitiehen.
 Keväällä  Biden ilmoitti  Yhdysvaltojen lopettavan historiansa pisimmän sodan symboliseen syyskuun 11:nteen päivään mennessä.
 Lue myös:   Kirjeenvaihtajalta: Biden oikeasti jätti Afganistanin – kovalla ja kyynisellä tavalla
 Presidentti Joe Biden on pitänyt tiukasti kiinni päätöksestään saattaa Afganistanin sota loppuun. Shawn Thew / EPA
 2. Miksi vetäytymisestä tuli täysi kaaos?
 Heti, kun Biden vahvisti Yhdysvaltojen vetäytymisen, Taliban oli valmis.
 Ääriliike ei ollut 20 vuoden aikana kadonnut minnekään. Johtohahmot pyörittivät liikettä maanpaosta käsin, taistelijat tekivät täsmäiskuja ja byrokraatit ylläpitivät maaseudulla omaa varjohallintoaan.
 Yhdysvaltojen ja sen liittolaisten miljardeilla kouluttama ja varustama Afganistanin armeija ei pärjännyt uskon voimalla vyöryvälle alimiehitetylle sissiliikkeelle. Asevoimat läpäissyt korruptio sekä kansallismielisyyden vähäisyys ja taistelutahdon puute saivat sotilaat laskemaan aseensa ja palaamaan perheidensä luo tai pakenemaan rajan yli.
 Paljolti ilman suuria taisteluja Taliban valtasi maakuntakeskuksia yksi toisensa perään. Elokuun 14. päivän aamuna Taliban saapui Kabulin porteille. Jo iltaan menneessä presidentti  Ashraf Ghani  oli paennut maasta, ja Taliban-taistelijat istuivat presidentin työpöydän ääressä.
 Taliban-taistelijat valtasivat pääkaupunki Kabulin elokuun puolivälissä.  EPA
 Talibanin etenemisen nopeus yllätti länsiliittouman. Tämän on myöntänyt jopa presidentti Biden, joka reilu kuukausi ennen Kabulin valtausta vakuutteli, ettei Taliban nousisi valtaan. Klippi Bidenin optimistisesta puheesta alkoi levitä ilkkuvana meeminä.
 Alkoi kiireinen, laaja ja kaoottinen evakuointioperaatio Kabulin lentoasemalta. Parin viikon ajan ihmiset rynnivät lentoaseman porteille, jota amerikkalaissotilaat vartioivat. Etusijalla olivat länsimaiden kansalaiset, vasta sitten tulivat heitä auttaneet afganistanilaiset, joita uhkasi nyt Talibanin kosto.
 Aika ei riittänyt kaikkien evakuointiin. Eurooppalaisjohtajien  vetoomuksista  huolimatta Yhdysvallat päätti pitäytyä elokuun viimeisen päivän takarajassa, josta oli sovittu Talibanin kanssa. Lopputuloksena tuhannet evakuoitaviksi kelpuutetut ihmiset jäävät vielä Afganistaniin.
 Torstai-iltana lentoasemalla tapahtui  Isis-K -järjestön terrori-isku , jota osattiin odottaa. Tämä vahvisti Bidenin argumenttia: mitä nopeammin Kabulista poistutaan, sen parempi.
 Vapaaehtoiset ja pelastustyöntekijät auttoivat torstain terrori-iskussa haavoittuneita Kabulin lentoasemalla. Wakil Kohsar / AFP
 3. Mitä Afganistanissa nyt tapahtuu?
 Vaikka kansainvälinen huomio on kiinnittynyt Kabulin lentoasemalta evakuoitaviin länsimaalaisiin ja heidän auttajiinsa, Talibanin vallankaappauksen suurimmat kärsijät ovat miljoonat afganistanilaiset, jotka eivät voi paeta.
 Ensisijainen huolenaihe ovat kostotoimet länsimaille työskennelleitä afganistanilaisia ja heidän perheitään vastaan. Jopa  sadat tuhannet heistä  jäävät Afganistaniin, eikä Talibanin  lupauksia armahtaa heidät  pidetä kovinkaan uskottavina.
 Äärivanhoillisen Talibanin ideologiassa naisilla ja tytöillä ei ole paikkaa yhteiskunnassa. Vaikka Taliban sanoo suhtautuvansa aiempaa suvaitsevammin naisiin, liikkeen aiemmat hirmuteot julkisista teloituksista lähtien eivät ole unohtuneet. Jo nyt näyttää siltä, että naisten asema on huomattavasti heikkenemässä.
 Oma huolenaiheensa ovat vähemmistöryhmät kuten šiialaiset hazarat, joita Taliban  on vainonnut  verisesti.
 Lue myös:   Huoli Talibanin kynsiin jäävistä naisista ja lapsista kalvaa Suomessa asuvia afganistanilaisia – "He ovat valmiita tekemään itsemurhan, jotta eivät joutuisi talibanien käsiin"
 Suutari ja kadulla käveleviä naisia kuvattuna Kabulissa vuonna 2014. AOP
 Toisaalta  Afganistan on muuttunut  paljon 20 vuodessa. Maa on nyt teknologisesti modernimpi, kaupungistuneempi ja koulutetumpi – ja todennäköisesti vaikeampi Talibanille hallita kuin 1990-luvulla.
 Sillä on arvoa, että kokonainen sukupolvi sai kasvaa Afganistanissa ainakin jossain määrin vapaammassa ja suvaitsevammassa yhteiskunnassa. Afganistanin väestöstä  yli 60 prosenttia  on alle 25-vuotiaita, ja suurella osalla heistä on ensisijaisesti kokemusta hyvin muunlaisesta elämäntavasta kuin mitä Taliban edustaa.
 YK:n alainen  Maailman ruokaohjelma varoittaa  kuitenkin, että Afganistania uhkaa pian välitön elintarvikepula ja jopa nälänhätä. Kuivuus ja sota ovat johtaneet viljelysten tuhoutumiseen ja elintarvikkeiden hinnan nousuun. Ankaran talven lähestyessä etenkin maaseudun asukkaiden ruokahuolto on vakava huolenaihe.
 Afganistanissa talvet ovat ankaria. Vuonna 2012 otetussa kuvassa naiset ovat matkalla YK:n pakolaisjärjestön ruoka-apupisteelle.  S. Sabawoon / EPA
 4. Miten vetäytyminen vaikuttaa länsimaihin?
 Afganistan oli presidentti Bushin aloittaman terrorisminvastaisen sodan päänäyttämö. Länsimaat olivat täysin kietoutuneita.
 Sitä ei koskaan saada tietää, montako terrori-iskua operaatiolla estettiin ja kuinka moni ihmishenki säästyi. Niiden arvoa ei voi mitata rahassa.
 Sen sijaan se tiedetään, monenko tuhannen länsimaalaisen ja afganistanilaisen hengen operaatio maksoi.
 Sotaretken kaoottinen loppu ja Talibanin paluu valtaan ovat suunnaton arvovaltatappio Yhdysvalloille, Euroopalle ja Natolle. Sen vaikutukset tulevat tuntumaan kansainvälisissä suhteissa ja valta-asetelmissa vielä pitkään.
 Lue myös:  " Amerikan aika on loppu" – professori Martti Koskenniemi arvioi, että lännen ylimielisyys vei Afganistan-operaation karille
 Saksalaissotilas partioi Mazar-i-Sharifissa vuonna 2010. Knut Müller / AOP
 Presidentti Joe Biden tullaan muistamaan paitsi Afganistanin sodan lopettamisesta,  ennen kaikkea tavasta , jolla hänen hallintonsa sen teki.
 Sodan loppusuoralla tapahtunut terrori-isku, jossa kuoli tusinan verran amerikkalaissotilaita ja kymmeniä afganistanilaisia, antaa synkän kuvan siitä, mitä 20 vuoden terrorisminvastaisella sodalla lopulta saavutettiin.
 Biden varmasti toteaisi New Yorkin terrori-iskujen vuosipäivänä mielellään, että tehtävä suoritettu –  mission accomplished .
 Selän taputteluun ei kuitenkaan ole paljon aihetta.
 Mitä ajatuksia Afganistanin tilanne herättää? Voit keskustella aiheesta keskiviikkoiltaan 1.9. kello 23 asti.
 Lue lisää:
 Kuusi päivää, jotka veivät vapauteni – Kabulissa piileskelevä nainen kirjoittaa Ylelle elämänsä muuttaneesta viikosta
 Talibanin valtaannousu voi lisätä terrorismia – Supon mukaan jihadistijärjestöille tuli merkittävä propagandavoitto Afganistanin tapahtumista
 ”Tämä ei ole Saigon” – Kun Kabul kaatui, historian sivuilta nousi kummittelemaan Vietnamin sodan loppunäytös
 Taliban etsii yhä kiivaammin länsimaille työskennelleitä – "Kaikki ovat vaarassa", kertoo Suomen rauhanturvaajien tulkkina työskennellyt mies Ylelle
 Millainen sotilaallinen voima on USA:n aseilla varustettu Taliban? Maanpuolustuskorkeakoulun Paronen: "Kuin puolet Suomen kenttäarmeijasta"

Tehtävä suoritettu? Länsimaat poistuvat tiistaina Afganistanista 20 vuoden jälkeen – lue miksi, miten ja mitä siitä seuraa


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Tehtävä suoritettu? Länsimaat poistuvat Afganistanista 20 vuoden jälkeen
 Yhdysvaltojen sotilaslentokone nousi ilmaan Kabulin kansainväliseltä lentokentältä 27. elokuuta. AFP
 Afganistanin sota on ohi. Viimeiset Yhdysvaltojen joukot lähtivät Afganistanista juuri ennen puoltayötä maanantaina kaksi vuosikymmentä saapumisensa jälkeen.
 Sotaretken kaoottinen loppu ja Talibanin paluu valtaan ovat lännelle valtava arvovaltatappio. Yle kokosi  neljä kysymystä ja vastausta  historiallisesta hetkestä.
 Jo yksi pykälämuutos selkeyttäisi suomalaissotilaiden lähettämistä ulkomaille
 Presidentti, ulkoministeri ja puolustusministeri kaipaavat lainsäädäntöön muutosta, joka selkeyttäisi suomalaissotilaiden lähettämistä Afganistanin Kabulin kaltaisiin evakuointitilanteisiin. Tilanne voisi selkeytyä, jos yhtä pykälää täydennettäisiin laista, jonka perusteella  Suomi antaa tai pyytää kansainvälistä apua . Viime kädessä eduskunta päättää, täydennetäänkö lakia.
 Suurten kaupunkien mukaan hallituksen aikeet vesittää koronakorvauksia voi vaarantaa peruspalvelut
 Kaupungit yllättyivät sosiaali- ja terveysministeriön laatimasta asetusluonnoksesta, jonka mukaan kaupungeille ei korvattaisikaan koronasta aiheutuneita kuluja kokonaisuudessaan. Markku Rantala / Yle
 Hallitus lupasi keväällä, että koronakulut korvataan kunnille täysimääräisesti. Kaupungit ovat yllättyneet sosiaali- ja terveysministeriön laatimasta asetusluonnoksesta, jonka mukaan kunnille maksettaisiin niiden omien laskelmien mukaan vain 45–65 prosenttia todellisista kustannuksista.
 Sosiaali- ja terveysministeriön mukaan  lähtökohtana on yhä korvata koronakulut täysimääräisesti , mutta näkemykset vaihtelevat siitä, mitä kaikkea korvausten piiriin otetaan.
 Elokuu päättyy lämpimänä ja poutaisena
 Yle
 Lapissa tulee sadekuuroja, muutoin sää on poutaista. Etelässä pilvisyys vaihtelee ja aurinkoisilla alueilla lämpötila on 20 asteen tuntumassa. Huomenna viilenee.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Länsimaat poistuvat Afganistanista, suomalaisotilaiden lähettämiseen ulkomaille lakimuutos, koronakorvausten määrä huolettaa kaupunkeja


Summary: Patria toimittaa Latviaan yli 200 miehistön kuljetukseen tarkoitettua 6x6-panssariajoneuvoa. Yhtiö on myös allekirjoittanut aiesopimuksen 160 ajoneuvosta Suomen puolustusvoimille.

Patria toimittaa Latviaan yli 200 miehistönkuljetukseen tarkoitettua 6x6-panssariajoneuvoa. Ne on kehitetty yhteistyöohjelmassa. Toimitussopimukseen sisältyvät myös niiden tuki- ja koulutusjärjestelmät. Kaupan arvo on noin 200 miljoonaa euroa. Ajoneuvot toimitetaan vuosina 2021-2029.
 Suomi ja Latvia ovat yhdessä Patrian kanssa allekirjoittaneet myös puitesopimuksen yhteisen 6x6-panssariajoneuvojärjestelmän tuotantovaiheen hallinnasta. Osapuolet voivat yhteisesti hallita hankintoja sekä saavuttaa ohjelman kokonaishankintojen laajuudesta teknistä ja taloudellista hyötyä, kerrotaan yhtiön tiedotteessa.
 Samassa yhteydessä Suomen puolustusministeriö ja Patria allekirjoittivat aiepöytäkirjan 160 uuden miehistönkuljetusajoneuvon tilaamisesta vuonna 2023.
 – 6x6-ajoneuvojen sarjavalmistuksen aloitus on meille merkittävä virstanpylväs. Uskomme, että tämä kiinnostaa myös muita maita, jotka haluavat kehittää maavoimiensa liikkuvuutta, Patrian toimitusjohtaja  Esa Rautalinko  toteaa tiedotteessa.
 Hämeenlinnassa valmistusta Latviaan vajaan kahden vuoden ajan
 Patrian Land-liiketoiminnasta vastaava johtaja  Jussi Järvinen  kertoo Ylelle, että kauppa varmistaa työt Hämeenlinnan tehtaan nykyiselle henkilökunnalle moneksi vuodeksi. Yhtiöllä nyt vajaat 300 työntekijää Hämeenlinnassa.
 – Tämän ja ensi vuoden toimitukset tehdään Hämeenlinnassa ja ensi vuoden aikana siirretään valmistusteknologia Latviaan niin, että valmistus jatkuu 2023 alkaen Latviassa.
 Yhtiön tavoitteena on päästä Suomen kanssa toimitussopimukseen niin, että toimitusputki jatkuu katkeamattomana Hämeenlinnasta Suomeen tehtävien ajoneuvojen osalta. Näillä tilauksilla ei kuitenkaan vielä tarvita lisää työvoimaa, kertoo Järvinen.
 – On varmaa, että me saadaan jatkoa näille sopimuksille ja uusia käyttäjämaita. Ensimmäinen sopimus on aina vaikein saada. Kun on näyttöä, että asiat toimivat ja ajoneuvo on yhdessä kehitetyn mukainen, niin sitä on helpompi myös myydä muille käyttäjämaille.

Patrialle tärkeät kaupat: toimittaa panssariajoneuvoja Latviaan


Summary: Normaaliin elämään palaaminen vaatii lisää ensimmäisiä ja toisia rokoteannoksia, painottaa Rokotetutkimuskeskuksen johtaja Mika Rämet. Hän laskee, että reilut satatuhatta yli 65-vuotiasta on yhä vailla ensimmäistä annosta.

Suomessa pohditaan parhaillaan kolmansien rokotteiden antamista koronavirusta vastaan, mutta tekemistä riittää vielä myös ensimmäisissä ja toisissa annoksissa. Rokotetutkimuskeskuksen johtaja  Mika Rämet  korostaa nuorten ikäluokkien rokottamista.
 – Kaikkein tärkein on se ensimmäinen annos, siellä on työtä tehtävänä etenkin alle kolmekymppisissä, kertoi Rämet  Ylen aamussa maanantaina .
 Toisaalta rokottamattomia on paljon iäkkäissä. Vaikka yli 60-vuotiaista reilut 90 prosenttia on ottanut vähintään yhden rokotteen, 65 vuotta täyttäneistä yli satatuhatta ei ole saanut yhtään annosta, laskee Rämet.
 Lue uusimmat tiedot koronaviruksesta täältä .
 Koronan jäljiltä normaaliin elämään palaaminen vaatii Rämetin mukaan lisää sekä ensimmäisiä että toisia rokotuksia. Tilanne on sikäli valoisa, että rokotteita on saatu Suomeen hyvin ja rokotuksissa pystytään etenemään nopeasti.
 Rämet pitää todenäköisenä, että ainakin osalle väestöä tulee vielä kolmas annos. Sillä saadaan entisestään parannettua vasta-ainetasoja ja suojavaikutuksen kestoa.
 – Kolmannessa annoksessa ei ole sinänsä mitään dramaattista. Esimerkiksi hepatiittirokotesarja käsittää ihan normaalisti kolme annosta, jotta saadaan pitkäkestoinen hyvä suoja.
 Sosiaali- ja terveysministeriö  kertoi reilu viikko sitten , että Suomi on varautunut aloittamaan kolmannen rokotuskierroksen vuodenvaihteessa. Jos kolmas rokoteannos nähdään tarpeelliseksi, rokottaminen aloitettaisiin erilaisiin riskiryhmiin kuuluvista.
 Rämetin mukaan asiantuntijat puntaroivat Suomessa tarkkaan rokottamisen hyötyjä ja mahdollisia haittoja. Kolmansien rokotusten aloittamisessa pohditaan etenkin sitä, ketkä annosta eniten tarvitsevat.
 – Alkuvaiheessa kolmen viikon välein rokotetut, hauraimmat henkilöt, terveydenhuollon henkilökunta... on monta asiaa, joita pitää miettiä, sanoo Rämet.
 Kansallinen rokotusasiantuntijaryhmä kokoontuu huomenna tiistaina keskustelemaan kolmannesta rokoteannoksesta.

Osa suomalaisista saanee kolmannen koronarokotteen – asiantuntija hoputtaa kuitenkin niitä, joilla ei ole ensimmäistäkään


Summary: Ulkoministeriön erityisedustaja Pekka Kaihilahti toteaa Suomen evakuointioperaation olevan edelleen käynnissä. Evakuointien jatkotoimissa hän arvioi EU:n roolin kasvavan.

Ulkoministeriön Afganistanin-erityisedustajan  Pekka Kaihilahden  mukaan Suomen evakuointioperaatio ei ole vielä päättynyt, vaikka Suomi lopetti evakuointilennot Kabulin lentokentältä viime perjantaina.
 Kaihilahti kuitenkin täsmentää, että Kabulin lentokentältä evakuoitavat ovat päässeet pois Afganistanista. Aiemmin on ollut esillä muun muassa vaihtoehto jatkaa evakuointeja Afganistanista maateitse naapurimaiden kautta.
 Pekka Kaihilahtiarvioi  Ylen aamussa , että Euroopan unionin puitteissa tehty yhteistyö tulee lisääntymään, kun evakuointien jatkoa kartoitetaan.
 – EU on ollut kovin näkymätön viime aikoina, mutta mitä enemmän tässä mennään eteenpäin, sitä enemmän EU:n merkitys tulee esille, Kaihilahti sanoo.
 Kaihilahti toteaa, että Suomi ja EU voivat tehdä evakuointien jatkotoimissa alueella yhteistyötä kumppanimaidensa kanssa, käyttää yhteistä vaikutusvaltaa ja yhteisiä kontakteja.
 Afganistanin tarvitsema kehitysapu antaa sitä tarjoaville maille neuvotteluvaltaa
 Erityisedustajan arvion mukaan Afganistanin tarvitsema taloudellinen apu antaa neuvotteluvaltaa kehitysyhteistyötä tarjoaville maille, kuten Suomelle, Yhdysvalloille ja EU:lle.
 – Afganistania kohtaa tällä hetkellä suuri humintaarinen katastrofi, sen talous on aivan kaatumispisteessä ja sen varat on jäädytetty ulkomailla. Jos Taliban haluaa, että tästä ahdingosta jollain tavoin päästään jatkossa ylöspäin, se tarvitsee myös kehitysyhteistyötä, Kaihilahti toteaa.
 Ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) kertoi lauantaina tiedotustilaisuudessa, että laajennetulle evakuointilistalle hyväksyttyihin henkilöihin otettiin yhteys valtioneuvoston tekemän päätöksen jälkeen tiistaina. Heistä 83 oli saatu evakuoitua ennen tiedotustilaisuutta.
 Lue myös:
 Uusimmat tiedot Afganistanin tilanteesta
 Suomi sai evakuoitua Kabulista turvamiehiä perheineen USA:n lennolla – Haavisto Yhdysvaltojen avusta: "Uskon, että tämä oli vastapalvelus
 Suomi kasvattaa evakuoitavien afganistanilaisten määrää 128:lla – ulkoministeri Haavisto: Myös konsuliapua tarvitsevien määrä on ennakoitua suurempi

Ulkoministeriön erityisedustaja: Suomen evakuointioperaatio Afganistanista ei ole vielä päättynyt – jatkossa korostuu EU:n rooli