Summary: UPM:n hallituksen puheenjohtaja Björn Wahlroos sanoo, että kartellitutkinta koskee yhtiössä pientä joukkoa. Pohjoismaisten yhtiöiden lisäksi tutkintaa tehdään ainakin yhdessä saksalaisyhtiössä, joka toimii Pohjoismaissa.

– UPM on yksi suunnilleen puolesta tusinasta yhtiöstä, jotka näyttävät olevan tutkinnan kohteena, metsäyhtiö UPM:n hallituksen puheenjohtaja  Björn Wahlroos  sanoo.
 Wahlroos vastasi kysymykseen  selluyhtiöiden kartellitutkinnasta  tänään julkaistujen muistelmiensa tiedotustilaisuudessa.
 – Tutkinta koskee selluliiketoimintaa, täsmällisemmin pitkäkuituista eli pohjoismaista havusellua ja sen tuotantoa ja myyntiä tavalla, jota yksityiskohtaisesti emme tiedä.
 Hänen mukaansa tutkinta koskee UPM:ssä vain kourallista ihmisiä.
 – Ymmärtääksemme tämä on ollut hyvin samankaltaista muissa yhtiöissä, joihin selvitys on tässä vaiheessa fokusoitunut.
 Wahlroosin mukaan pohjoismaisten metsäyhtiöiden lisäksi tutkinta koskee yhtä saksalaisyhtiötä, jolla on toimintaa Pohjoismaissa.
 EU-komissio on aloittanut sellukartelliepäilyn tutkinnat. Suomessa yllätystarkastuksia on tehty UPM:n, Stora Enson ja Metsä Groupin tiloihin. Kyse on vasta alustavasta tutkinnasta, eivätkä tarkastukset tarkoita, että kilpailulainsäädäntöä olisi rikottu.
 Wahlroos arvioi, ettei kartellitutkinnasta ole tässä vaiheessa merkittävää haittaa yhtiön maineelle. Tutkinta saattaa kestää vuosia.
 – Tällaisiahan on ollut ennen ja ne ovat hyvin rasittavia yhtiöille.
 Kartelliselvityksiä on ollut metsäteollisuudessa aiemminkin. Wahlroos korostaa, että ne ovat kohdistuneet ennen kaikkea historiallisiin toimintatapoihin. Metsäteollisuudessa oli 1990-luvun alkuvuosiin saakka maailmanlaajuisia kartelleja, joissa sovittiin hinnoista.
 – Se oli täysin laillista. Järjestelmä purettiin 1990-luvun aikana. Meillähän myyntiyhdistys Finnapap edusti suomalaisia metsäteollisuusyhtiöitä kartellineuvotteluissa. Näin maailma toimi tuolloin.
 Muutoksen toi vuosina 1980–1990 asteittain voimaan tullut kilpailulainsäädäntö.
 – Meidän käsityksen mukaan meillä on erittäin hyvä kontrolli siitä, että meidän johtajat eikä henkilöstö ole osallisina tällaisissa järjestelyissä tai edes keskusteluissa. Jää nähtäväksi mitä tässä on takana ja mitä komissio ajaa takaa, sitä me emme tiedä.
 Palkkaneuvotteluissa näkyy, mikä paperikone suljetaan
 Wahlroos kommentoi Ylen haastattelussa myös UPM:n ja Paperiliiton välisiä jumiutuneita työehtosopimusneuvotteluja. UPM haluaisi neuvotella liiketoimintokohtaisesti paikallisesti luottamusmiesten kanssa, mutta Paperiliiton mukaan työntekijöitä edustaa liitto.
 Metsäteollisuus irtautui valtakunnallisista työehtosopimusneuvotteluista, niin että neuvotteluja käydään nyt yrityksissä.
 Eikö työntekijöille kannattaisi antaa neuvotteluissa hyvät edut sen osoittamiseksi, että paikallinen sopiminen toimii? Työnantajat ovat pitkään toivoneet paikallisia sopimuksia.
 – Voisi tuntua hyvältä, mutta kun probleema on se, että näissä samoissa neuvotteluissa tulemme pitkälti päättämään siitä, mikä on seuraava paperikone, joka suljetaan.
 – Meidän on vaikea ymmärtää sitä, että paikalliset porukat eivät saa sanoa sen tehtaan kustannusrakenteen kehittämisessä, joka voi merkitä heille työpaikkojen säilymistä tai niiden häipymistä.
 Wahlroosin mukaan taantuvilla toimialoilla kuten painopaperissa kysyntä voi laskea jopa kymmenenkin prosenttia vuodessa eikä alalle tulla investoimaan.
 Lue myös:
 Suomalaisia metsäjättejä epäillään sellukartellista – onko yhtiöiden maine mennyttä? Lue vastaukset viiteen kuumaan kysymykseen
 EU-komissio epäilee sellukartellia, yllätystarkastus UPM:n, Stora Enson ja Metsä Groupin tiloihin – Professori: Tarkastuksiin pitää olla perusteltu epäilys

UPM:n hallituksen puheenjohtaja Björn Wahlroos kommentoi yhtiönsä  joutumista ratsian ja kartelliepäilyn keskiöön:  Ei merkittävää haittaa maineelle


Summary: Hallituspuolueet ovat riidelleet julkisesti Veikkauksen kutistuneiden rahapelituottojen aiheuttamien menetysten korvaamisesta kulttuurille, liikunnalle ja tieteelle. Oppositio on hämmästellyt hallituksen poukkoilua.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Oppositiopuolueet pääsevät haastamaan hallitusta eduskunnan suullisella kyselytunnilla. Suora lähetys kyselytunnilta on katsottavissa TV1:ssä klo 16.
 Hallitus on aiemmin sopinut, että Veikkauksen tuottojen vähenemisestä aiheutuvista menetyksistä korvataan edunsaajille ensi vuonna 80 prosenttia.
 Pääministeri  Sanna Marin  (sd.) on vakuuttanut hallituspuolueiden johtoviisikon etsivän ratkaisua, jolla järjestöjen rahoitus pystyttäisiin turvaamaan.
 Tänään torstaina aamulla  Marin ilmoitti SDP:n haluavan, että kulttuurileikkaukset perutaan. Ratkaisua olisi Marinin mukaan haettava myös muiden järjestöjen ja edunsaajien tilanteeseen.
 Hallituspuolueista myös vasemmistoliiton puheenjohtaja, opetusministeri  Li Andersson  ja vihreiden puheenjohtaja, sisäministeri  Maria Ohisalo  ilmoittivat pian Twitterissä kannattavansa leikkausten perumista.
 Anderssonin mukaan hallituksesta on löytymässä tukea esitykselle perua kulttuurialaa uhkaavat leikkaukset.
 Sen sijaan valtiovarainministeripuolue keskustasta hallituskumppaneiden aikeita leikkausten perumisesta arvostellaan isoin kirjaimin. Keskustan kansanedustaja, entinen puoluesihteeri  Jouni Ovaska  ilmoitti pääministerin uskottavuuden horjuvan.
 Pääministeri Marin on arvostellut voimakkaasti tiede- ja kulttuuriministeri  Antti Kurvisen  (kesk.) päätöstä kertoa julkisuuteen leikkausten kohdentumisesta.
 Valtiovarainministeri  Annika Saarikon  (kesk.) mukaan tilanne on kiusallinen.
 Oppositiolle tilanne on herkullinen.
 Sivistysvaliokunnan puheenjohtaja  Paula Risikko  (kok.) on moittinut, että hallituksen poukkoileva toiminta asiassa näyttää "tosi ihmeelliseltä".
 Lisää aiheesta:
 Pääministeri Marinin mukaan SDP haluaa, että kulttuurileikkaukset perutaan, keskustasta kovaa arvostelua pääministerille: "Uskottavuutenne horjuu"
 Hallituspuolueet vakuuttavat, että järjestökentän leikkauksia pyritään perumaan – kokoomus ihmettelee: kulttuuriala ei kaipaa tällaista veivaamista

Nousevatko kulttuurirahojen leikkaukset esille eduskunnan kyselytunnilla? Seuraa suorana klo 16


Ongelmat Tampereen kaupungin kotihoidossa jatkuvat. Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto on määrännyt Tampereen kaupungin ottamaan Tammelan ja Tampellan alueen kotihoidon välittömästi omaksi toiminnakseen.
 Avin mukaan puutteet kotihoidossa ovat jatkuneet vakavina, vaikka toimintaan on puututtu jo aiemmin. Alueen kotihoidosta on tähän mennessä vastannut yksityinen palveluntuottaja.
 – Kotihoidon asiakaskäynneissä on suuria ongelmia: käyntejä ei ole tehty suunniteltuun aikaan tai ne eivät ole olleet sovitun pituisia, Avi sanoo tiedotteessa.
 Myös tiedonkulussa on ollut selviä puutteita, esimerkiksi asiakkaiden palveluntarpeista ei ole ollut kotihoitokäynneillä riittäviä tietoja.
 Aluehallintovirasto korostaa päätöksessään kunnan järjestämis- ja virkavastuuta palvelujen osalta ja toteaa, että Tampereen kaupungin toimet eivät ole olleet riittäviä.
 Aluehallintovirasto antoi asiassa määräyksen Tampereen kaupungille noin kuukausi sitten 17. syyskuuta.
 Avin mukaan kaupunki ei ole riittävästi varmistanut palveluntuottajan kykyä ja edellytyksiä tuottaa turvallista ja laadukasta kotihoidon palvelua lähes 300 asiakkaalle. Myöskään asiakasturvallisuutta vaarantavia puutteita ja epäkohtia ole edelleenkään riittävällä tavalla ennaltaehkäisty tai ratkaistu. Aluehallintovirasto jatkaa Tammelan ja Tampellan alueen kotihoidon valvontaa.
 Toiminta kaupungille maanantaina
 Tampereen kaupunki tiedotti torstaina, että se ottaa Tammelan ja Tampellan väestövastuualueen kotihoidon omaksi toiminnakseen maanantaista 18. lokakuuta alkaen.
 Aikaa vetovastuun vaihtoon on reilut kolme vuorokautta. Kaupungin mukaan tilanne on jo parantunut, mutta se myöntää, että toiminnassa on edelleen puutteita.
 – Kaupunki on aktiivisesti yhdessä henkilöstön kanssa tarttunut epäkohtien korjaamiseen ja erityisesti henkilöstö on tehnyt hyvää työtä haastavassa tilanteessa. Tilannetta on jo saatu paremmaksi, mutta edelleen toiminnassa on puutteita, Tampereen kaupunki sanoo tiedotteessa.
 Aluehallintovirasto ilmoitti kaupungille päätöksestään eilen.
 Tammelan ja Tampellan alueiden kotihoidossa on ollut isoja ongelmia sen jälkeen, kun palvelun tuottaja vaihtui syyskuun ensimmäinen päivä.
 Vaikka kotihoidon toiminta tälla alueella on ulkoistettu, vastuu on Tampereen kaupungilla.
 Lue myös:
 Tampereella kotihoidon asiakkaita jäi hoitamatta, kun palveluntarjoaja vaihtui – uusi toimija: "Koko prosessissa meni monta asiaa pieleen"
 Asiakaskäyntejä tekemättä ja useita muita epäkohtia paljastui kotihoidossa: Aluehallintovirasto määräsi Tampereen kaupungin korjaamaan tilanteen

Avi on määrännyt Tampereen kaupungin ottamaan Tammelan ja Tampellan alueiden kotihoidon välittömästi omaksi toiminnakseen


Summary: Venäjä kaavailee lopettavansa puunkuljetukset Saimaan kanavassa. Suomen ja Venäjän hallitusten välinen talouskomissio käsittelee asiaa kokouksessa torstaina.

Puunkuljetusten päättyminen Saimaan kanavassa veisi pois kolmasosan kanavan liikenteestä.
 Venäjä kaavailee puunkuljetusten lopettamista kanavassa. Kuljetukset päättyisivät jo marraskuun alussa.
 Asiaa käsitellään Suomen ja Venäjän hallitusten välisen talouskomission kokouksessa, jonka odotetaan päättyvän tänään torstaina iltapäivällä.
 Lue lisää:   Etelä-Saimaa: Puukuljetukset Saimaan kanavalla uhkaavat päättyä marraskuussa
 Yllättävää, muttei tavatonta
 Lappeenrantalaisen kansanedustajan  Jukka Kopran  (kok.) mukaan Venäjän ilmoitus puunkuljetusten lopettamisesta on yllättävä, mutta ei aivan tavaton.
 – Tällaisia aina silloin tällöin tulee rajaliikenteeseen liittyen, ja ne on venäläisten kanssa ratkottu yhdessä, Kopra sanoo.
 Kopra kertoo keskustelleensa tilanteesta talouskomission kokoukseen osallistuvan ulkomaankauppa- ja kehitysministeri  Ville Skinnarin  (sd.) kanssa keskiviikkona. Hän kertoo, että ministeri Skinnari on pohjustanut asiaa venäläiskollegansa kanssa jo ennen kokousta.
 – Toivon ja uskon, että tänään kuullaan positiivisia uutisia, Kopra sanoo.
 Satu Sikanen kommentoi kanava-asiaa torstaiaamuna Lappeenrannan rautatieasemalla. Matkan ei pitänyt liittyä kanavaan, mutta aihetta sivuttiin myös tapaamisissa pääministerin kansliassa. Kare Lehtonen / Yle
 Puunkuljetuksen muutos osuu aina metsäteollisuuteen
 Etelä-Karjalan maakuntajohtaja  Satu Sikanen  kuvaili aamulla tietojaan Venäjän ilmoituksesta toistaiseksi rajallisiksi, mutta kertoi saaneensa ulkoministeriöstä vahvistuksen tiedolle.
 – Aina kun Venäjän puuntuontia rajoitetaan, se on isku suomalaiselle metsäteollisuuteen ja vaikuttaa tietysti tänne Etelä-Karjalaan, Sikanen sanoo.
 Venäjältä tulee puutavaraa eri puolille Suomea, mutta metsäteollisuuden merkitys on Sikasen mukaan Etelä-Karjalassa suurempi kuin muissa maakunnissa.
 Hän ei osaa arvioida, miksi Venäjä on tällaiseen ratkaisuun päätynyt. Myöskään Jukka Kopralla ei ole asiasta tietoa.
 – Sitä on vaikea arvioida tältä puolelta rajaa. En usko, että tässä on kyse mistään erityisesti Suomeen kohdistuvasta vaan suuren valtion rajajärjestelyistä, joita on ehkä mietitty uusiksi, Kopra sanoo.
 Kolmasosa on paljon – muttei kaikki
 Saimaan kanavan liikenteestä noin yksi kolmasosa on puunkuljetuksia, ja kanava on vastikään saanut 90 miljoonan euron rahoituksen sulkujen pidentämiseen.
 Sikanen ja Kopra eivät näe, että puunkuljetusten päättyminen olisi uhka investoinnille.
 – Kanavaa pitää silti kehittää. Merkittävä osa Suomen viennistä menee Saimaan kanavaa pitkin riippumatta siitä, mitä venäläiset puutavarakuljetusten osalta päättävät ja vienti on meille elinehto, Kopra sanoo.
 Sikanen toteaa myös, että vaikka puunkuljetusten osuus kanavaliikenteestä on suuri, liikennemäärissä on myös isoja vuosittaisia vaihteluita.
 – Kanavalla on hyvä tulevaisuus edessään, kun vain sulkuja saadaan pidennettyä ja sitä kautta vesiliikennettä kilpailukykyisemmäksi, hän sanoo.
 Raiteille tai kumipyörille
 Vaikka puunkuljetukset ovat iso osa kanavaliikennettä, Suomen metsäteollisuuden tuontipuusta vain viisi prosenttia kulkee kanavan kautta. Kopra uskoo, että puukuormat löytäisivät tarvittaessa tiensä Suomeen muuta kautta.
 – Tähän löytyy varmasti metsäteollisuudesta parempia asiantuntijoita, mutta uskoisin, että kyllä markkinatalous aina väylän löytää ja tavara kulkee. Mitä se maksaa ja millä tavoin se saastuttaa luontoa on eri juttu.
 Jos kuorma siirtyisi maanteille ja rautateille, ruuhkat voisivat haastateltavien mukaan kasvaa muualla.
 – Raiteet ovat jo nykyisellään ruuhkaisia, ja ratkaisu lisäisi painetta entisestään, Sikanen sanoo.
 Saimaan kanavan vuokrasopimus uusittiin kymmenen vuotta sitten, ja sopimusta on jäljellä 40 vuotta. Jukka Kopra katsoo, ettei puunkuljetusasia vaikuta siihen, voiko sopimuskumppaniin luottaa.
 – Venäjä on ollut rajaliikenteessä luotettava kumppani ja uskon, että on jatkossakin. Katsotaan, miten asia ratkeaa ja tehdään johtopäätöksiä, jos on tarvis tehdä.
 Keskustelu on auki 15.10. kello 23 asti.
 Lue lisää:
 Saimaan kanavan sulkujen pidentämisen suunnittelu edistyy hyvää vauhtia
 Suomen suurin järvi sai kauan kaipaamaansa jättipotin – Venäjälle johtava kanava tuo Saimaalle liki 100-metriset alukset
 Itärajalla odottaa ainutlaatuinen urakka, joka tarjoaa töitä jopa 1200 suomalaiselle – sopimus estää ulkomaalaisten palkkaamisen

Venäjän ilmoitus puukuljetusten lopettamisesta Saimaan kanavassa oli Suomelle yllätys – maat keskustelevat asiasta tänään


Summary: Kirkko perääntyi aikeista järjestää ilmastosurumarssi yhdessä Elokapinan kanssa. Suunniteltu tapahtuma sai aikaan kipakan palauteryöpyn, jota Tampereen seurakuntayhtymän yhtymäjohtaja Tapani Rantala ja hengellisen työn pastori Jussi Holopainen kommentoivat.

Tampereen seurakunnat  peruu perjantai-illalle suunnitellun surusaaton , jonka oli tarkoitus luoda tilaa ympäristösurulle.
 Seurakunnat kertoivat tiedotteessa, että tapahtuma peruttiin, koska järjestäjät totesivat, ettei rauhallista tilaa tapahtumalle voida taata.
 Tampereen seurakuntayhtymän yhtymäjohtaja  Tapani Rantala  ja hengellisen työn pastori  Jussi Holopainen  kertoivat tilaisuuden suunnittelun kirvoittaneen kipakkaa palautetta tapahtuman vastustajien suunnalta.
 Yle haastattelee Rantalaa ja Holopaista suorassa lähetyksessä kello 15.15. Voit seurata lähetystä yllä olevasta linkistä!
 Uutinen päivittyy.
 Lue lisää:
 Yle selvitti: Näin Elokapina kerää rahaa aktivistien sakkojen maksamista varten – tapa voi rikkoa lakia, arvioi poliisi
 Tampereen seurakunnat perui surusaaton, joka oli tarkoitus järjestää Elokapinan kanssa – "Rauhallista tilaa tapahtumalle ei voida taata"

Elokapinan ja Tampereen seurakunnan yhteinen surumarssi aiheutti valtavan palautemyrskyn – Katso seurakunnan edustajien haastattelu kello 15.15


Summary: Useat metsästysseurat siirtävät jahdin aloittamista susien vuoksi. Osa taas käyttää koiria edelleen, vaikka syksyn aikana jo useita koiria on joutunut suden suuhun.

Kiuruvetisen  Ilmari Humalojan  mukaan hirvenmetsästyksestä koiran kanssa on tänä syksynä tullut susien vuoksi eräänlaista venäläistä rulettia.
 – Ei tiedä, mistä koira tavoitetaan, tavoitetaanko ollenkaan – ja minkälaisessa kunnossa. Sitä rulettia on pelattu, ja tähän mennessä on vielä selvitty.
 Humaloja kuuluu Aittokorven riistaukot -nimiseen metsästysseuraan, jonka jäsenillä on yhteensä yhdeksäntoista metsästyskoiraa. Mies itse on metsästänyt koiran kanssa jo kymmeniä vuosia, ja aikoo tehdä niin vastakin.
 Humalojan jalkojen vieressä istuu puolitoistavuotias jämtlanninpystykorva  Sako , jolla on isäntänsä tavoin kytö päästä metsälle.
 – Sen näkee, että se nauttii siitä. Ja myös minä nautin.
 Onko metsästäminen nyt koiran hengellä pelaamista?
 – Onhan se varmaan sitäkin. Mitäpä muuta se on, Humaloja myöntää.
 Hän tunnustaa, että häntä pelottaa laskea koira metsään hirviä etsimään.
 – Joka kerta.
 Vaihtoehtoa ei hänen mielestään kuitenkaan ole, sillä metsästyskoira on koulutettu metsästykseen, eikä sitä voi jättää tarhaan.
 Ilmari Humaloja tunnustaa, että häntä pelottaa nykyisin joka kerran, kun koira lasketaan metsään. Antti Karhunen / Yle
 Valtio korvannut jo kolmetoista koiraa
 Metsästäjiä arveluttaa laskea koiria metsään, sillä maa- ja metsätalousministeriön ylläpitämän riistavahinkorekisterin mukaan susien kynsiin on elokuun alusta joutunut jo kolmetoista koiraa.
 Todellinen määrä on todennäköisesti suurempi, sillä rekisterissä näkyvät ainoastaan valtion varoista korvatut vahingot, eivät siis koiralle erikseen otetusta vakuutuksesta korvatut tapaukset.
 Yksi suden kohdanneista mutta henkiin jääneistä koirista löytyy  Pirjo Junkkarisen  autosta. Kyseessä on kaksivuotias suomenajokoira  Ronja , joka on ajanut omistajalleen jo seitsemän jänistä.
 Kaksivuotias Ronja onnistui säilymään hengissä, kun susi hyökkäsi sen kimppuun. Antti Karhunen / Yle
 Koira törmäsi syyskuussa kesken jahdin suteen, ja säilyi kuin ihmeen kaupalla hengissä, vaikka suden suuhun jäi iso pala koiran takaosaa.
 – Siellä on hampaanjälkiä ja iso pala lonkan päältä pois. Lihaksia ja hermoja on poikki, sanoo Junkkarinen ja osoittaa koiran siteellä peitettyä vartaloa.
 Junkkarinen kertoo, että lupaavan jäniskoiran kasvattaminen ja kouluttaminen meni hukkaan, sillä eläinlääkärin mukaan Ronjasta ei tule enää metsästyskoiraa.
 – Se on nyt kotikoira. Sitä ei enää viedä metsään.
 Koiran tavoin katkolla on nyt myös Junkkarisen oma, 32 vuotta kestänyt metsästysharrastus.
 – Se harrastus on nyt loppunut.
 Pirjo Junkkarisen mukaan Ronja-koiraa ei enää voi käyttää metsästykseen. Antti Karhunen / Yle
  "Pysäyttävän näköinen eläin"
 Kyläläisten mukaan alueella on liikkunut susia mitä erilaisimmissa paikoissa. Yksi eläimen näkemään päässyt on paikallinen luomuviljelijä  Tuomo Tikka , joka on törmännyt susiin omilla pelloillaan jo kahtena viikonloppuna.
 Ensimmäisellä kerralla Tikka seuraili kahta sutta kahdensadan metrin päästä. Viikkoa myöhemmin pellolla oli yksi susi noin sadan metrin päässä.
 Tikan mukaan kohtaamiset eivät olleet pelottavia.
 – Kyllähän se on pysäyttävän näköinen eläin. Joku voisi sanoa, että onhan se vähän häijynkin näköinen.
 Tikka korostaa, että susi kuuluu Suomen luontoon, mutta ei asutuksen piiriin. Hän myös muistuttaa, että sudella ei ole luonnollista vihollista.
 – Susikantaa pitää rajoittaa, metsästystä harrastava Tikka täsmentää.
 Tuomo Tikka on jo kahdesti törmännyt susiin omilla pelloillaan. Antti Karhunen / Yle
 Osa seuroista odottaa lumipeitettä
 Monet hirviseurueet pitävät susien vuoksi metsästyskoirat tarhassa lumentuloon saakka, jolloin mahdolliset suden jäljet näkyvät paremmin.
 Osa seuroista, kuten Aittokorven riistaukot, jatkaa kuitenkin metsästystä koirien kanssa entiseen tapaan.
 Pirjo Junkkarisen mielestä jokainen koiranomistaja päättää asian omalta kohdaltaan.
 – Jokainen omalla vastuullaan. Minä en vie koiraa enää tuolle alueelle, hän puuskahtaa.
 Samaan metsästysseuraan kuuluvan  Leo Nousiaisen  mukaan lumipeitteen odottaminen ei ole hirviporukan kannalta hyvä vaihtoehto.
 – Kun talvi tulee näille alueille, hirvet siirtyvät. Sen jälkeen meillä ei ole muita kuin susia.
 Hän tunnustaa metsästyksen silti jo nyt vaikeaksi.
 – Se on sellaista venäläistä rulettia. Vaikeusaste on kova.
 Miksi tätä rulettia yhä pelataan?
 – On niin kauan tehty, että ei osata lopettaa, Nousiainen hymyilee.
 Nousiaisen käsitys saa vahvistusta Ilmari Humalojalta, joka laittaa koiraansa autoon.
 – Lähdetään taas lauantaina ruletin peluuseen, mies tuumaa sulkiessaan häkin oven.
 Leo Nousiaisen mielestä metsästyksen siirtäminen lumentuloon saakka ei ole toimiva vaihtoehto. Antti Karhunen / Yle
 Lue myös:
 Yhä enemmän koiria kuolee susien hampaisiin, eivätkä kaikki tapaukset tule edes ilmi – Riko-koiran kohtaloksi koitui metsästysreissu Lappiin
 Susikanta kasvaa viidettä vuotta peräkkäin − reviirejä jo yli 50

Moni hirviseurue jättää susien pelossa metsästämättä koirien kanssa, osa jatkaa entiseen tapaan – "Tämä on sellaista venäläistä rulettia"


Summary: Karhuvuoren urheilutalon luona keskiviikkona sattuneesta välikohtauksesta on tehty rikosilmoitus Kaakkois-Suomen poliisille.

Karhuvuoren urheilutalon luona Kotkassa sattui keskiviikkoiltana huomiota herättänyt välikohtaus.
 Kaakkois-Suomen poliisille on tehty rikosilmoitus tapauksesta, jossa noin 50-60-vuotias nainen tönäisi nuoren tytön sähköskootterin nurin ja repäisi tytön kaulasta kaulaketjun. Tämän jälkeen nainen poistui paikalta.
 Naisen henkilöllisyys ei ole toistaiseksi tiedossa. Rikosilmoituksen teki tytön äiti.
 12-vuotias tyttö oli illalla kavereidensa kanssa Ututiellä viettämässä aikaa. Tilanteen näki iso joukko muita nuoria.
 Kaakkois-Suomen poliisin mukaan paikalle saapunut poliisipartio totesi, että tytön kaulassa oli punoitusta ja naarmu. Paikalla kävi myös ambulanssi.

Epäily: Vieras nainen tönäisi 12-vuotiaan tytön skootterin nurin ja repi korun tämän kaulasta Kotkassa – poistui sitten paikalta


Summary: Esko Valtaojan kipinä avaruuteen ja tähtitieteeseen syttyi jo pienenä lapsena Kemissä. Mummolasta löytynyt kirja johdatti hänet marsilaisten jäljelle ja Turun yliopistoon opiskelemaan tähtietiedettä.

Avaruustähtitieteen emeritusprofessori  Esko Valtaoja , 70, vihkii nimikkokatunsa Kemiin tänään iltapäivällä. Katu kulkee uuden Pajarinrannan päiväkodin liepeillä.
 Kemiläissyntyisen Valtaojan nimikkokatu julkistettiin Kemin 150-vuotisjuhlaseminaarin päätteeksi maaliskuussa 2019.
 Lue myös:   Esko Valtaojalle nimikkokatu Kemiin
 Esko Valtaoja itse tosin ajatteli nimikkokadun saadessaan, että kunnia kuuluu sitä enemmänkin hänen isälleen. Katu menee Kemin yhteiskoulun ohitse. Yhteiskoulu oli hyvin pitkälle rehtori  Erkki Valtaojan  luomus ja elämäntyö.
 – Mutta voin minä poikana roikkua tässä pikkuisen mukana, Valtaoja totesi tuolloin.
 Eskolle on etsitty vaihtoehtoja
 Valtaoja on tunnettu kolumnisti ja tietokirjailija. Kirjailijaura käynnistyi vuonna 2001 ilmestyneellä  Kotona maailmankaikkeudessa  -teoksella, jolla hän voitti Tieto-Finlandian. Sen jälkeen kirjoja on ilmestynyt useita, joista hän on saanut muun muassa tiedonjulkistamisen valtionpalkinnon. Uusin kirja,  Tiedonjano , ilmestyi tässä kuussa.
 Vaikka Esko Valtaoja jäi eläkkeelle professorin virasta jo vuonna 2015, hän on senkin jälkeen ollut tiedebarometrien mukaan Suomessa  tunnetuin  (siirryt toiseen palveluun) elossa oleva tiedemies. Hän lähti itse mukaan Vaihtoehto Eskolle - kampanjaan  (siirryt toiseen palveluun), jossa parannetaan muiden tieteentekijöiden tunnettavuutta Suomessa.
 Kampanjassa löytyi 1979 vaihtoehtoa.
 Tiedonkipinä syttyi Kemissä
 Valtaojan kiinnostus avaruutta ja tähtitiedettä kohtaan kehittyi 1950-luvulla Kemissä mummolassa scifiä lukemalla ja taivasta katselemalla. Hyllystä löytyneet  Edgar Rice Burroughsin  Mars-kirjat olivat ensimmäinen kosketus ulkoavaruuteen.
 Hän lintsasi koulusta auringon- tai kuunpimennyksen aikoihin.
 – Sovittiin opettajien kanssa, että tämä on tärkeämpää kuin koulunkäynti. Katson auringonpimennyksen, seuraan sen kulkua ja lämpömittaria, miten lämpötila muuttuu, Valtaoja muisteli  Marko Gustafsssonin  ohjelmassa kouluaikaansa Kemissä.
 Valtaoja lähti Turkuun opiskelemaan tähtitiedettä syksyllä 1969.
 Kuuntele Yle Areenassa: Esko Valtaoja muistelee Kemin vuosiaan.
 Miten minusta tuli minä, Esko Valtaoja  (30.3.2009)

Katso suorana kello 13.30: Esko Valtaoja vihkii nimikkokatunsa syntymäkaupungissaan Kemissä


Summary: Viron presidentti Alar Karisin ensivierailu Suomeen ja tapaaminen presidentti Sauli Niinistön kanssa peruuntuu presidentti Niinistön koronavirusaltistumisen vuoksi, presidentin kanslia tiedottaa.

Viron presidentti  Alar Karisin  ensivierailu Suomeen ja tapaaminen tasavallan presidentti  Sauli Niinistön  kanssa tänään on peruuntunut koronavirusaltistumisen vuoksi, Tasavallan presidentin kanslia tiedottaa.
 Altistuminen on tapahtunut Malmön kansainvälisessä holokaustifoorumissa eilen, missä presidentti Niinistö keskusteli Latvian presidentti  Egils Levitsin  kanssa aamiaisella.
 Levits todettiin myöhemmin koronapositiiviseksi. Niinistö jää omaehtoiseen karanteeniin varmuuden vuoksi ja hänet testataan koronaviruksen varalta, presidentin kanslia tiedottaa.

Presidentti Niinistö on altistunut koronavirukselle – tapaaminen Viron presidentin kanssa peruttu


Summary: 2,17 promillen humalassa ollut mies törmäsi vastaan tulleeseen autoon noin 90 kilometrin tuntinopeudella aiheuttaen kahden henkilön välittömän kuoleman Espoossa noin vuosi sitten.

Länsi-Uudenmaan käräjäoikeus alkoi tänään torstaina käsitellä loppuvuonna 2020 Kehä III:lla tapahtunutta kuolonkolaria.
 Vuonna 1973 syntynyttä henkilöauton kuljettajaa syytetään kahdesta taposta, törkeästä rattijuopumuksesta ja törkeästä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta. Syyttäjä vaatii miehelle vähintään kymmenen vuoden vankeustuomiota.
 Syyttäjän mukaan mies oli ajanut 17. lokakuuta 2020 Espoossa Kehä III:a väärään suuntaan humalassa. Hän törmäsi vastaan tulleeseen henkilöautoon 85–95 kilometrin tuntinopeudella. Nokkakolarissa kuolivat välittömästi 52-vuotias mies ja 46-vuotias nainen.
 Syytetty loukkaantui törmäyksessä. Hieman ennen puolta yötä kiinni saadun miehen veren alkoholipitoisuudeksi mitattiin 2,17 promillea.
 Ennen nokkakolaria hätäkeskus oli saanut lukuisia ilmoituksia henkilöautosta, joka ajoi väärään suuntaan ja vaihtelevin nopeuksin Kehä III:n itään vievällä kaistalla.
 Poliisi oli tavoittanut vaarallisesti ajaneen autoilijan Koskelon kohdalla ja yrittänyt saada hänet pysäyttämään auton. Tästä huolimatta henkilöauto eteni partioauto rinnallaan aina Järvenperän ja Bembölen risteysten väliselle osuudelle, jossa kuljettaja törmäsi vastaan tulleeseen henkilöautoon.
 Syytetty kiistää syytteet kahdesta taposta. Toissijaisina syytteinä syyttäjä vaatii miehelle rangaistusta kahdesta törkeästä kuolemantuottamuksesta.
 Mies myöntää aiheuttaneensa kahden henkilön kuoleman, mutta ottaa oikeudessa kantaa tapauksen törkeysarvosteluun. Syytetty myöntää törkeän rattijuopumuksen ja törkeän liikenneturvallisuuden vaarantamisen.
 Lisää aiheesta:
 Väärään suuntaan Kehä III:lla ajanut mies aiheutti nokkakolarin, jossa kuoli kaksi – Poliisi: kuljettajan veren alkoholipitoisuus 2,11 promillea
 Väärään suuntaan Kehä III:lla ajanut mies aiheutti nokkakolarin, jossa menehtyi kaksi henkilöä – poliisi ajoi rinnalla, ja yritti saada kuljettajan pysäyttämään
 Kehä III:lla kuolonkolarin aiheuttanut mies kertoo, ettei muista tapahtuneesta mitään – poliisi ajoi rinnalla ja yritti pysäyttää väärään suuntaan ajavan kuljettajan
 Väärään suuntaan Kehä III:lla loppuvuodesta 2020 ajanut mies saa syytteen kuolonkolarin aiheuttamisesta

Humalassa väärään suuntaan Kehä III:lla ajanut mies aiheutti kuolonkolarin – syyttäjä vaatii kahdesta taposta 10 vuotta vankeutta


Summary: Jalkapallopelin katsomossa olleelle miehelle vaaditaan tuomiota kiihottamisesta kansanryhmää vastaan. Huutelua läheltä seurannut toinen katsoja teki huutelusta rikosilmoituksen poliisille.

Syyttäjä vaatii jalkapallopelissä rasistisia kommentteja huudelleelle katsojalle sakkoja. Miestä syytetään kiihottamisesta kansanryhmää vastaan.
 Syyttäjän mukaan mies on jalkapallo-ottelun yleisössä panetellut ja solvannut ihmisryhmää heidän ihonvärinsä ja etnisen alkuperänsä perusteella. Mies on huutanut useita erilaisia solvauksia maahanmuuttajataustaista joukkuetta kohtaan.
 Mies on esitutkinnassa myöntänyt jotain huudelleensa. Syyttäjän mukaan mies on tuomittava maksamaan vähintään 40 päiväsakkoa.
 Tapausta käsiteltiin Kymenlaakson käräjäoikeudessa torstaina. Tuomio asiassa annetaan myöhemmin tässä kuussa.
 Syyttäjän mukaan tapaus on poikkeuksellinen, koska kyse on julkisen kirjoittelun tai sosiaalisen median sijaan huutelusta.
 Ottelu pelattiin yli vuosi sitten
 Kyseinen ottelu pelattiin paikallisten joukkueiden Bar Jokerin ja Kouvolan Lakujen välillä Kouvolassa toissa kesänä, heinäkuussa 2020.
 Huutelu kohdistui monikulttuurikeskus Saagan maahanmuuttajataustaiseen joukkueeseen Kouvolan Lakuihin.
 Lue lisää:   Puulaakisarjan jalkapallopeli päättyi rasistiseen törkyyn Kouvolassa – vastustaja erosi sarjasta: "Vastuu täytyy ottaa"
 Monikulttuurikeskus Saagan silloisen Facebook-päivityksen mukaan rasistista huutelua esiintyi kentällä koko pelin ajan. Keskuksen mukaan huuteluun syyllistyivät sekä katsojat että vastustajajoukkueen pelaajat.
 Poliisin tutkinta kohdistui kuitenkin yhteen katsomossa olleeseen ihmiseen. Huutelua läheltä seurannut toinen katsoja teki huutelusta rikosilmoituksen poliisille.
 Lue lisää:   Jalkapallokatsomossa rasistisia solvauksia huudellut henkilö saa syytteen – Syyttäjä: "Meillä on siinä hyvä todistaja, jota tullaan kuulemaan myös oikeudessa"
 Pelissä mukana olleen Bar Jokerin yrittäjä ja joukkueenjohtaja  Marko Ikonen  teki pelin tapahtumien vuoksi joukkueen puolesta päätöksen luopua sarjapaikasta puulaakiliigassa. Hän ilmoitti joukkueen päätöksestä erotuomarikerholle heti ottelua seuranneena aamuna.

Jalkapallopelissä rasistisesti huudelleelle katsojalle vaaditaan sakkoja – suolsi suustaan useita erilaisia solvauksia


Summary: Fortum hylkäsi kaukolämpöhankkeen kannattavuusselvityksen jälkeen ja keskittyy datakeskusten rakentamiseen. Helsingin energiayhtiö Helenin mukaan kaukolämpöputken toteutumisen todennäköisyys ei siitä muutu.

Joukko energiayhtiöitä on selvittänyt, voisiko pääkaupunkiseudun koteja lämmittää Kilpilahden öljynjalostamoalueen hukkalämmöllä. Alkuperäisten arvioiden mukaan sillä voisi lämmittää  jopa neljänneksen koko pääkaupunkiseudusta .
 Nyt energiayhtiö Fortum on ilmoittanut irtautuvansa hankkeesta.
 – Fortumin irtautumispäätöstä on edeltänyt kattava teknis-taloudellinen ja aikataulujen arviointi, yhtiön tiedotteessa sanotaan.
 Sen sijaan Fortum keskittyy esimerkiksi Espooseen ja Kirkkonummelle kaavailtuihin suuriin datakeskuksiin.
 Toteutuessaan ne tuottaisivat yhdessä lämpöä kutakuinkin yhtä paljon kuin Espoo ja Kirkkonummi kuluttavat nollakeleillä.
 Helen: "Todennäköisyydet pysyvät samanlaisena"
 Fortumin lisäksi myös pienemmät kumppanit ovat jättäneet hankeen, eli Helsingin Energiayhtiö Helen jää yksin selvittämään hankkeen toteutusmahdollisuuksia.
 Helenin vastuullisuusjohtaja Maiju Westergren sanoo, että hanketta viedään edelleen eteenpäin. Kilpilahdesta saatavan lämmön määrä on osoittautunut alkuperäisiä arvioita pienemmäksi, eikä Fortumin pois lähtö ole kohtalokas isku kaukolämpöputken rakentamiselle.
 – Todennäköisyys hankeen toteutumiselle pysyy samanlaisena Fortumin ja kumppanien irtautumisesta huolimatta, sanoo Westergren.
 Westergrenin mukaan Helen on toiminut koko hankkeen ajan sen pääveturina.
 Helsingin vaihtoehtoina tunneli avomerelle tai valtava määrä pienempiä energialähteitä
 Helenin kiireisin tehtävä on etsiä korvaavaa lämpöä Salmisaaren kivihiilivoimalalle, joka on määrä sulkea vuosikymmenen loppuun mennessä.
 Kilpilahden hukkalämpöputken rinnalla yhtiö selvittää lämmön pumppaamista merivedestä parinkymmentä kilometriä pitkän tunnelin avulla.

 Yhtiö selvittää myös pienten ydinreaktoreiden mahdollisuuksia lämmöntuotantoon, mutta ei usko niiden ehtivän Salmisaaren korvaajiksi.
 Helen selvittää myös paljon pienempiä lämmönlähteitä. Se esimerkiksi lisää jäteveden lämmön hyödyntämistä, on aloittanut parin kilometrin  geolämpökaivon poraukset Ruskeasuolla  ja selvittää mahdollisuuksia saada lisää lämpöä datakeskuksista.
 Datakeskukset tuskin ratkaisevat Helenin lämpöongelmia läheskään samalla mittakaavalla kuin Fortumilla, koska Helsingissä on merkittävästi vähemmän tilaa datakeskuksille ja kaupungin lämmönkulutus noin kolminkertainen.
 Siinä missä Espooseen suunnitellun datakeskuksen lämpöteho vastaisi noin puolta Espoon ja Kirkkonummen kulututusta nollakeleillä, Helsingin Pitäjänmäkeen valmistuneesta datakeskuksesta saa vain reilun prosentin Helsingin lämmöntarpeesta.
 Lisää aiheesta:
 Näin energiayhtiöt aikovat korvata ilmastonmuutosta kiihdyttävät polttoaineet – tarkoittaako muutos kaupunkilaisille isompaa lämmityslaskua?
 40 kilometrin päässä Helsingistä mereen valuu hukkalämpöä, jolla lämmittäisi neljänneksen pääkaupunkiseudusta – Miljoonien veroale voi muuttaa kaiken
 Lämmittääkö hyinen Itämeri pian Helsinkiä? Energiayhtiö selvittää kivihiilen korvaamista merivedellä – animaatio näyttää, miten se onnistuisi
 Löytyykö hyisen meren syvänteistä puhtaampaa lämpöä? Tätä Helsinki tutkii nyt, lähdimme mukaan ulapalle laskemaan mittareita syvyyksiin
 Helsinkiläisten kaukolämpölasku kasvaa neljänneksen – päästöoikeuksien hinnannousu yllätti energiayhtiön

Puhtaampaa lämpöä janoava Helen jää yksin jättihankkeensa kanssa – Fortum ei haluakaan hukkalämpöä Kilpilahden öljynjalostamoalueelta


Peruskoulun kuudesluokkalaisten ja sitä vanhempien oppilaiden ja opiskelijoiden yleinen maskisuositus kouluissa ja oppilaitoksissa poistuu 25. lokakuuta alkaen Vantaalla,  kaupunki tiedottaa .
 Ohjeistus noudattaa OKM:n ja THL:n  valtakunnallista suositusta . Samalla poistuu myös varhaiskasvatuksen, koulujen ja oppilaitosten henkilökuntaa koskeva maskisuositus.
 Edelleen suositellaan, että maskia käytetään samoissa tilanteissa kuin koko pääkaupunkiseudulle annetuissa maskinkäyttösuosituksissa.
 Maskia on tärkeää käyttää aina sisätiloissa, jos henkilöllä ei ole täyttä rokotussuojaa tai sairastettua koronavirustautia alle kuusi kuukautta aikaisemmin. Kaikkien suositellaan käyttävän maskia sisätiloissa tilanteissa, joissa on paljon ihmisiä lähellä toisiaan, kuten esimerkiksi isoissa kokoontumisissa.
 Uutinen täydentyy.
 Voit keskustella aiheesta torstaina 14.10.2021 kello 23 saakka.

Maskisuosituksen purku alkaa pääkaupunkiseudulla: Vantaa poistaa suosituksen päiväkodeista, kouluista ja lukioista


Summary: Röölän kuuluisa Saukon silli selätti nälän sotien jälkeen. Keskeytyksissä ollut jalostus jatkuu nyt tutuissa maisemissa Röölässä, Naantalin Rymättylässä.

Liukuhihnat hurisevat tasaiseen tahtiin.
 Sillin ja silakan jalostukseen hankitut laitteet ovat paikoillaan ja olleet käytössä muutaman päivän.
 Kala menee nyt vakuumiin ja lasipurkkiin, jotta se olisi parhaimmillaan jouluna.
 Röölä on saanut sillinsä takaisin. Lassi Lähteenmäki / Yle
 Silli ja Röölä ovat yksi ja sama asia
 Sillin jalostuksen palautuminen Röölään on sadan asukkaan kylälle iso asia. Se on elänyt sillistä vuosikymmeniä.
 1940-luvun loppupuolella  Saarnin  veljekset aloittivat sillinpyynnin Islannin vesiltä. Saukko-laivasto oli komea näky Röölän rannassa.
 Kun laiva saapui useamman kuukauden kestävältä sillinpyyntimatkalta, ranta täyttyi ihmisistä. Yksi odotteli tuoretta silliä, toinen reissulla ollutta poikaystävää. Meininki oli suurta ja tunteikasta koko porukalle.
 Sotien jälkeen kaikesta oli pulaa, joten silli oli hyvä lisä monien ruokapöytään. Tehokas sillinjalostus näytti myös tietä elinarviketeollisuuden kehittymiselle.
 Silli on Röölälle iso juttu, siitä kertoo myös entiseen sillivarastoon rakennettu sillimuseo Dikseli. Matti Ruuskalla on pitkä kokemus sillistä.   Lassi Lähteenmäki / Yle
 Ruuska toi tuotannon takaisin Röölään
 Kun Islanti kielsi sillinpyynnin ulkomaan aluksilta, oli se samalla Saukon loppu.
 1990-luvulla  Matti Ruuska  tuli Helsingistä Röölään silli mielessään. Hän jatkoi sillin parissa Boyfood-yrityksensä kanssa.
 Ruuska meni kuitenkin epäonnekseen  myymään yrityksensä islantilaisille . Yritys päätyi omistajalle, joka  siirsi tuotannon pois Röölästä  vuonna 2014 ja lopulta pois maasta.
 Sitten Matti Ruuska perusti Suomen Sillikonttori Oy:n, joka on nykyisin ainoa suomalainen sillinjalostaja. Tähän asti  silli on jalostunut Uudessakaupungissa , mutta lokakuun alussa tuotanto siirrettiin Röölään tuttuihin tiloihin.
 Röölä on hyvä paikka sekä tilojen puolesta että henkisesti.
 – Kyllä tässä on hieno olla. Tämä on Suomen sillipääkaupunki, kuittaa Matti Ruuska vaatimattomasti.
 Sillimuseo Dikselistä löytyy muun muassa koskettava kuva sillinkalastajista jossain siellä kaukana. Lassi Lähteenmäki / Yle
 Silakka kisaa sillin kanssa suosiosta
 Röölässä silli solahtaa lasipurkkiin tai vakuumiin käsipelillä. Automatiikkaakin olisi tarjolla, mutta Ruuska haluaa pitää laadusta kiinni. Käsityönä sillit saadaan aseteltua purkkeihin kauniimmin.
 Sillin lisäksi Röölän linjalla liikkuu silakka. Sillikonttorin toimitusjohtaja  Ilkka Tirkkonen  uskoo, että maustetun silakan menekki tulee kasvamaan mukavasti.
 Sillin sesonki on kesällä ja jouluna, mutta silakka liikkuu Tirkkosen mukaan tasaisemmin.
 Elämä Röölässä jatkuu tutuissa merkeissä. Kylä on palkittu aktiivisuudesta monta kertaa. Seuraavilla markkinoilla tai juhlissa sillillä on taatusti isompi rooli edellisvuosiin nähden.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 15.10. kello 23.
 Lue myös:
 Suomen ainoa sillitehdas purkittaa vauhdilla kohti sesonkia – perinteinen valmistustapa teki paluun

Sillinjalostus palasi Suomen tunnetuimpaan sillisatamaan – nyt Röölässä menee purkkiin jouluna syötävä kala


Summary: Hallituksen sisällä on täysi rähinä päällä liittyen järjestökenttään kohdistuviin leikkauksiin. Keskustasta arvostellaan tapaa, jolla jo tehtyjä päätöksiä pyritään perumaan.

Järjestökenttää ensi vuonna uhkaavat leikkaukset ovat aiheuttaneet ison kiistan hallituspuolueiden välille.
 Veikkauksen rahapelituottojen hupenemisen takia kulttuurin, urheilun, tieteen ja nuoristyön järjestöiltä katoaa ensi vuonna yhteensä 43 miljoonaa euroa. Tiede- ja kulttuuriministeri  Antti Kurvinen  (kesk.) julkisti  leikkauslistan tiistaina .
 Pääministeri  Sanna Marin  (sd.) on toistuvasti vakuuttanut hallituspuolueiden johtoviisikon etsivän ratkaisua, jolla järjestöjen rahoitus pystyttäisiin turvaamaan.
 Tänään torstaina aamulla Marin ilmoitti SDP:n haluavan, että kulttuurileikkaukset perutaan. Ratkaisua olisi Marinin mukaan haettava myös muiden järjestöjen ja edunsaajien tilanteeseen.
 Hallituspuolueista myös vasemmistoliiton puheenjohtaja, opetusministeri  Li Andersson  ja vihreiden puheenjohtaja, sisäministeri  Maria Ohisalo  ilmoittivat pian Twitterissä kannattavansa leikkausten perumista. Anderssonin mukaan hallituksesta on löytymässä tukea esitykselle perua kulttuurialaa uhkaavat leikkaukset.
 – Juuri nyt näyttää hyvältä, mutta ei nuolaista ennen kuin tipahtaa, Andersson kirjoittaa.
 Sen sijaan keskustasta aikeita leikkausten perumisesta arvostellaan isoin kirjaimin. Keskustan kansanedustaja, entinen puoluesihteeri  Jouni Ovaska  ilmoittaa pääministerin uskottavuuden horjuvan.
 Myös keskustan kansanedustajat  Mikko Kärnä  ja  Joonas Könttä  arvostelevat Marinia lähettämissään tiedotteissa.
 Köntän mukaan nyt mitataan, kestääkö Suomen asioista vastuullisten takamus merivettä. Köntän mukaan maan tapa ei voi olla se, että asioista ensin päätetään ja sitten perutaan.
 – Sellainen ”päätöksenteko” on periaatteellisesti kestämätöntä ja uskottavuutta rapauttavaa, eikä se tee oikeutta maan taloudelliselle tilanteelle ja siitä selviytymiselle, Könttä kirjoittaa tiedotteessaan.
 Taustakeskusteluissa keskustalaiset arvostelevat myös Marinin tapaa viestiä asioista Twitterin kautta julkisuuteen ennen kuin niistä on sovittu hallituksen kesken.
 Tiede- ja kulttuuriministeri Kurvinen kertoi  Iltalehdelle eilen , että SDP ei ole vielä 23. syyskuuta pidetyn seurantaministerien kokouksen jälkeen esittänyt muutoksia esitettyihin leikkauksiin. Marin oli Kurvisen mukaan myös vaatinut häntä perumaan leikkauslistan julkistamisen.
 Keskustan puheenjohtaja, valtiovarainministeri  Annika Saarikko  (kesk.) ei ole vielä kommentoinut aihetta millään tavalla. Yle on tavoitellut Saarikkoa eilisestä lähtien kommentoimaan asiaa.
 Lisää aiheesta:
 Li Andersson hallituksen tempoilusta Veikkaus-avustusten leikkaamisen kanssa: "On viisautta poliittisilta päättäjiltä korjata virheitä"
 Hallituspuolueet vakuuttavat, että järjestökentän leikkauksia pyritään perumaan – kokoomus ihmettelee: kulttuuriala ei kaipaa tällaista veivaamista
 Valtion leikkaukset jopa kuolinisku pienille kulttuuritoimijoille – liittopomo: “En ole koskaan törmännyt tällaiseen huonon kohtelun tunteeseen”

Pääministeri Marinin mukaan SDP haluaa, että kulttuurileikkaukset perutaan, keskustasta kovaa arvostelua pääministerille: "Uskottavuutenne horjuu"


Summary: Tampereen keskustorille kankannettavan arkun äärellä  oli tarkoitus ajatella uhanalaisia tai jo kadonneita lajeja.

Tampereen seurakunnat peruu perjantaille suunnitellun surusaaton, jonka oli tarkoitus luoda tilaa ympäristösurulle.
 Tapahtuma oli tarkoitus järjestää Keskustorilla perjantaina illalla.
 Tampereen seurakunnat kertoo tiedotteessa, että tapahtuma peruttiin, koska järjestäjät totesivat, ettei rauhallista tilaa tapahtumalle voida taata.
 – Tapahtuman synnyttämä keskustelu on vahvasti polarisoitunut ja saanut kärjekkäitä äänenpainoja. Tässä tilanteessa emme voi taata osallistujille rauhallista ja kunnioittavaa tilaa ympäristösurun käsittelylle. Tästä syystä emme voi muuta kuin perua tapahtuman, sanoo hengellisen työn pastori  Jussi Holopainen .
 Tapahtuman aiheuttama kritiikki on Tampereen seurakuntien mukaan kohdistunut erityisesti yhteistyöhön Elokapinan kanssa.
 Yhtymäjohtaja  Tapani Rantala  sanoo tiedotteessa, että ymmärtää kritiikin, joka kohdistuu Elokapinan joihinkin toimintatapoihin, mutta hän pitää tärkeänä käydä yhteistä keskustelua ilmastohuolta- ja ahdistusta tuntevien ihmisten, myös Elokapinaan liittyneiden kanssa.
 Rantalan mukaan kukaan palautteen antajista ei ole kiistänyt aktiivisuuden tarvetta ilmastoasiassa.
 Surusaaton sijaan tarjotaan keskusteluapua
 Surusaaton sijaan Tampereen seurakunnat tarjoaa keskustelutukea Vanhan kirkon edustalla perjantaina kello 17. Paikalla on Tampereen seurakuntien pappeja.
 Holopainen sanoo, että luontokato herättää ihmisissä monenlaisia hämmentäviä tunteita ja niiden käsittelyyn tulisi olla tilaa.
 – Uskon, että kohdattuna surukin palvelee elämää, tekemällä tilaa muille tunteille ja toiminnalle. Tästä syystä on tärkeää rakentaa tiloja, jossa ilmastotunteita voidaan käsitellä.

Tampereen seurakunnat perui surusaaton, joka oli tarkoitus järjestää Elokapinan kanssa – rauhallista tilaa tapahtumalle ei voida taata


Summary: Tiernasäätiön päätös on herättänyt paljon keskustelua Oulussa puolesta ja vastaan.  Kaupungin monikulttuurisen työn koordinaattori sanoo, ettei se antaisi Suomesta hyvää kuvaa, jos blackface-ilmiö hyväksyttäisiin.

Perinteiseen tiernapoikaesitykseen kajoaminen sai monen oululaisen närkästymään.
 Tiernapoikakilpailuja järjestävä Tiernasäätiö linjasi alkuviikosta, ettei Murjaanien kuninkaan kasvoja saa maalata enää mustaksi, sillä se on liitetty rasistiseen blackface-toimintaan.
 Kuninkaan kasvoja ei enää saa mustata – Tiernasäätiö linjasi muutoksen perinteiseen Tiernapoika-joulunäytelmään
 Päätöksen jälkeen asiasta on käyty vilkasta keskustelua esimerkiksi netissä, ja palautetta on tullut suoraan myös Tiernasäätiön puheenjohtajalle  Heikki Viertolalle . Viertola kertoo, että palautetta osattiin odottaa.
 – Olen saanut sekä positiivista että kriittistä palautetta. Osa on ihan suoraan haukkunut meitä ja syyttänyt perinteen pilaamisesta.
 Viertolan mukaan kyse ei ole perinteen pilaamisesta vaan sen säilyttämisestä. Tiernasäätiö haluaa, että tiernapoikia pystytään esittämään myös jatkossa, eikä sitä boikotoitaisi väärin perustein.
 – Kouluilta on otettu yhteyttä huolestuneena, ettei esitys enää sovi tähän aikaan rasististen piirteiden vuoksi.
 Eivät kaikki Murjaanien kuninkaat ole olleet mustia
 Projektipäällikkö ja Oulun kaupungin monikulttuurisen työn koordinaattori  Priyanka Sood  on seurannut tiernapoikakeskustelua työnsä puolesta.
 Hän ei ole yllättynyt, että muutosta esitykseen toivottiin nimenomaan kouluilta.
 – Suomalaiset opettajat ova fiksuja ja he näkevät monimuotoisuutta työssään päivittäin. Myös lapset ja nuoret itse ovat hyvin tiedostavia.
 Sood kertoo, että blackface-toiminnasta ja tiernapojista on puhuttu Oulussa jo pitkään, mutta laajaan keskusteluun aihe nousi vasta nyt.
 – Esimerkiksi Oulussa asuvat britit ja hollantilaiset ovat ihmetelleet, miten kasvojen maalaaminen mustaksi voi olla täällä ok, vaikka Suomi muuten on edistyksellinen.
 Sood sanoo, ettei se antaisi Suomesta hyvää kuvaa, jos blackface-ilmiö hyväksyttäisiin.
 Blackface tarkoittaa sitä, kun valkoihoinen maalaa kasvonsa tummaksi ja esittää tummaihoista. Blackface-ilmiö edustaa stereotyyppistä ja vähättelevää tapaa esittää mustaa kulttuuria.
 – Onhan Neekerin suukon nimikin vaihdettu ja koulukirjoissa luovuttu rasistisista ilmaisuista.
 Heikki Viertola muistuttaa, että tiernapojat ovat eläneet ajassa ennenkin, eikä kasvojen mustaaminen ole ollut aina tapana.
 – Ei kaikilla Murjaanien kuninkailla ole ollut mustia kasvoja edes viime vuosina. Osa on käyttänyt huivia ja jotkut ovat piirtäneet hänelle parran tai viikset.
 Nykyisin tiernapoikakilpailussa esiintyy myös tyttöjä, eikä heiltä edellytetä esityksissä viiksiä tai partaa, mutta siitä ei noussut kohua, Viertola hymähtää.
 – Tosin aina tulee joku, joka sanoo, että olette pilanneet kilpailun, kun annatte tyttöjen esiintyä.
 Tummaihoinen voi esittää Herodesta
 Priyanka Soodin ensikosketus tiernapoikiin tuli työpaikan pikkujouluissa. Hän oli muuttanut Intiasta Suomeen vuonna 2009.
 – Esitin Murjaanien kuningasta, mutta kasvojani ei mustattu, sillä ihonvärini oli muita tummempi.
 Soodin mukaan rooli oli hänelle tuolloin ok, mutta nyt hän haastaisi oletuksia.
 – Ei voi olla niin, ettei tumma voisi esittää Herodesta.
 Sood sanoo, että vaikka suomalaiset mielletään valkoihoisiksi, eivät kaikki ole sitä. Esimerkiksi hänen omat lapsensa ovat suomalaisia ja heillä on suomalainen isä, mutta he eivät ole valkoihoisia.
 Sood toivoo, ettei tiernapoikakeskustelu käänny maahanmuuttokeskusteluksi.
 – Ettei ajatella, että maahanmuuttajat määrittelevät suomalaista kulttuuria, sillä siitä ei ole kyse.
 Hän toisaalta ymmärtää, että varsinkin vanhempi väestö haluaa pitää perinteistä kiinni. Niin on muuallakin.
 – Myös Intiassa on käyty samankaltaista keskustelua, kun joitakin perinteitä on muutettu.
 Heikki Viertola on tyytyväinen siihen, että tiernapojista keskustellaan. Se tietää perinteen jatkumisen kannalta hyvää.
 Ensimmäiset tiernapoikakilpailut käytiiin vuonna 1933 ja säännöllisesti kisoja on käyty vuodesta 1987. Poikkeuksen tekee viime vuosi, jolloin tapahtuma jäi välistä koronan vuoksi.
 Viertola toivoo, että mahdollisimman moni ryhmä lähtee tämän vuoden kisaan mukaan, vaikka valmistautumisaika on jäänyt vähiin.
 Priyanka Sood aikoo käydä katsomassa kaikki esitykset, sillä nyt voi keskittyä itse tarinaan ja musiikkiin, ei mustaksi maalattuihin lapsiin.
 – Blackface ei symboloi mitään hyvää.
 Lue lisää:
 Harrastajateatterissa valkoinen näytteli tummaihoista, ohjaajan mukaan tarkoitus ei ollut loukata – tutkija selittää, miksi blackface ei silti ole ok
 Hoo, jos minä olen musta! – Tiernapoikien murjaani on osa alentavaa blackface-perinnettä

Tiernapoikien kasvojen mustaaminen kiellettiin, jotta perinne voi jatkua – osa kritisoi muutosta, asiantuntijasta esitykseen olisi pitänyt puuttua aiemmin


Summary: Käsivarren alueelle voi sunnuntai-iltaan mennessä sataa yli 30 sentin lumikerros. Lämpötiloihin ei ole tiedossa merkittäviä muutoksia.

Viime yönä Suomessa ei ollut montaa paikkaa, jossa ei olisi ollut vähintäänkin hallaa, kertoo Ylen meteorologi  Anssi Vähämäki . Yöpakkasta oli viime yönä suuressa osassa maata Länsi- ja Etelä-Suomea myöten.
 Lähiöille ei ole tiedossa yhtä kylmää säätä.
 – Seuraavina öinä lämpötila pysyttelee nollan yläpuolella, Vähämäki ennustaa.
 Tänään ja huomenna on luvassa lumisadetta Pohjois-Suomeen, kun lännestä saapuu matalapaine. Käsivarren alueelle voi sunnuntai-iltaan mennessä sataa yli 30 sentin lumikerros. Koillis-Lapissa satanee parikymmentä senttiä ja Lapin keskiosassa maa peittyy ennusteen mukaan noin 10 sentin lumikerrokseen.
 Pitkän ajan säätilastojen mukaan pysyvä lumipeite sataa Lapin pohjoisosaan keskimäärin lokakuun loppupuoliskon aikana.
 Huomenna perjantaina eteläisessä Suomessa sataa vettä. Viikonloppuna sateet painottuvat Pohjois-Suomeen. Lämpötiloihin ei ole tiedossa merkittäviä muutoksia, Vähämäki kertoo.
 Ensi viikolla koululaisia on  syyslomalla suuressa osassa maata . Kovin tarkasti Vähämäki ei vielä ensi viikon säätä ennusta:
 – Vaihtelevaa säätä on luvassa, hän sanoo.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta.

Lappiin on tulossa lumipeite, moni syyslomalainen lomailee vaihtelevassa säässä


Summary: UPM:n ja Sammon hallitusten puheenjohtaja Björn Wahlroos kertoo muistelmiensa ensimmäisessä osassa nuoruusvuosistaan vasemmistoradikaalina, nousujohteisesta akateemisesta urasta sekä kasinovuosien pankkiajasta.

"Marxilaisuus ei enää näyttänyt niin aukottomalta filosofiselta järjestelmältä, eikä tulevaisuus katkeroituneena vasemmistovirkailijana tuntunut erityisen houkuttelevalta",  Björn Wahlroos  kertoo muistelmissaan. Usko vasemmistolaisiin oppeihin alkoi horjua.
 Siitä hän päätyi kauas vastakkaiseen suuntaan markkinatalouden ja kapitalismin puolustajaksi. Miljonääri Wahlroos on yksi Suomen varakkaimmista henkilöistä.
 Metsäyhtiö UPM:n ja vakuutusyhtiö Sammon hallitusten puheenjohtaja kertoo muistelmiensa ensimmäisessä osassa  Barrikadeilta pankkimaailmaan  vuosistaan Mandatum-pankin perustamiseen asti vuoteen 1992. Muistelmat perustuvat päiväkirjamerkintöihin.
 Hän kertoo ensi kertaa laajemmin myös teinivuosistaan vasemmistolaisena radikaalina.
 Vasemmistolaisuus oli 1960-luvulla nuorison suosimaa valtavirtaa siinä missä rock, huumeet ja hippiliikekin. Yhdysvalloista levinnyt oppositioliike ajautui kuitenkin Wahlroosin mukaan Suomessa lähemmäs laitavasemmistoa kuin muualla.
 Björn Wahlroos ja Leif Salmén osallistuivat Helsingissä Esplanadin puistossa Teiniliiton mielenosoitukseen opetushallitusta vastaan. Caj Bremer / Lehtikuva
 Tie vasemmistopiireihin avautui, kun Wahlroosia pyydettiin koulunsa teinikunnan puheenjohtajaksi. Teinikunnat edustivat kouluissa Suomen Teiniliittoa, joka 1960-luvun lopulla politisoitui.
 Liiton aktivisteja valistettiin kesäkurssilla muun muassa kolmannen maailman kehitysongelmista, Vietnamin sodasta ja Kuuban vallankumouksen ikonisesta hahmosta  Che Guevarasta . Liike kannatti vapaata kasvatusta ja purnasi korkeakoulujärjestelmän vanhoillisuutta.
 Esikuvia haettiin Vietnamista ja Kuubasta, mutta Neuvostoliiton reaalisosialismi ei ollut kiinnostavaa.
 Wahlroos oli kurssilla  Leif Salménin  kanssa, josta tuli myöhemmin toimittaja ja kirjailija.
 “Kurssilta kotiin palattuamme mikään ei enää näyttänyt entiseltään. Mielessäni olin jättänyt lapsuuden taakseni ja valmistunut täysipäiväiseksi vasemmistoaktiiviksi”, Wahlroos muistelee.
 Oppositioliikkeen keskuskomitea toimi kulosaarelaishuvilan kellarissa.
 “Sinne, hienostokaupunginosan ytimeen, rakensimme uuden vallankumouksen johtokeskuksemme ja varustimme sen puhelimella, kahdella kirjoituskoneella ja monistuskoneella. Toimiston peräseinää koristivat sirppi ja vasara.”
 Kurssittaminen oli vilkasta. SAK:n Pohjolan Opistolla Wahlroos veti Teiniliton kesäkurssia  Erkki Liikasen  kanssa. Kurssilla istui muun muassa  Olli-Pekka Kallasvuo . Liikanen on toiminut muun muassa europarlamentaarikkona ja Suomen Pankin johtajana ja  Kallasvuo on Nokian entinen toimitusjohtaja .
 Vallankumouksesta ja vasemmiston organisoinnista puhuttiin viinilasit kädessä.
 Björn Wahlroos koki vuonna 1969 vasemmistolaisen virtauksen omakseen. Yle
 Lukio-opinnot läpi pikavauhtia
 Vallankumouksen riennoissa koulu jäi kesken. Wahlroos suoritti lopulta lukion oppimäärän pikakelauksena viidessä kuukaudessa. Ylioppilaskirjoitusten yleisarvosanaksi tuli silti laudatur. Papereilla pääsi suoraan sisään Hankenille.
 Opiskelun alkukin kului enimmäkseen ylioppilaspolitiikassa. Wahlroos oli perustamassa Sosialistiset Taloustieteiden Opiskelijat ry:tä ja pääsi Hankenin ylioppilaskunnan edustajistoon.
 Yhteisö alkoi liukua yhä enemmän vasemmalle, niin että vastaan tulivat perinteiset suomalaiset kommunistit ja taistolaiset. Poliittiset keskustelut varsinkin oman ystäväpiirin ulkopuolisten ”tovereiden” kanssa eivät enää miellyttäneet Wahlroosia. Hän alkoi vieraantua porukasta.
 “Kun nämä ideologiset johtajat ja heidän lakeijansa pari vuotta myöhemmin alkoivat ilmaantua tapaamisiin pukeutuneina partiopukua muistuttaviin sinisiin Itä-Saksan Freie Deutsche Jugend -mallisiin paitoihin, alkoi ainakin omalta osaltani lähtölaskenta.”
 Wahlroos ryhtyi vakavissaan opiskelemaan. Taloustieteen opinnot päihittivät marxilaisen talousajattelun, niin että hän alkoi pitää Marxin oppeja jopa harhaanjohtavina.
 Viimeinen pisara oli taistolaisaktiivin pyyntö
 "Viimeinen pisara, tai ennemminkin loraus, tuli sitten elokuussa 1973", Wahlroos kertoo.
 Ollessaan vanhempiensa kodissa Oulunkylässä, hän sai puhelinsoiton, jossa taistolaisaktiivilla oli pyyntö:
 ”Isälläsi on varmaan paljon papereita kotonaan. Meille voisi olla suureksi avuksi, jos voisit joskus vilkaista niitä. Ei mitään erikoista, mutta jos siellä on jotakin talouspolitiikkaa tai kauppaa koskevaa, niin siitä voisi varmaan olla liikkeelle hyötyä.”
 Wahlroosin isä oli kauppa- ja teollisuusministeriön pitkäaikainen kansliapäällikkö  Bror Wahlroos .
 Wahlroos ei tiennyt olivatko taustalla pelkät poliittiset motiivit tai vaikkapa Tehtaankadun lähetystö.
 Wahlroos erosi kaikista vasemmistolaisista järjestöistä 20-vuotiaana ja sai kuulla olevansa luokkavihollinen. Monet ystävät jättivät kuitenkin laitavasemmiston niin ikään 1970-luvulla.
 Radikaalivuosien opeista Wahlroos toteaa kirjassa, että kokemusten takia hän ei aina ole poliittisesti korrekti eikä pyydä anteeksi nykyisiä markkinaliberaaleja mielipiteitään. Hän valittelee sitä, että aktivistit nähdään yleensä markkinaliberaaleja eettisempinä.
 “Ääriliikkeille ominainen ennakkoluuloisuus, valheellisuus ja piittaamattomuus ihmisten ja yksilöiden perusoikeuksista ovat mielestäni parhaita argumentteja avoimuuden, markkinatalouden ja edustuksellisen demokratian puolesta.”
 Vuonna 1986 Björn Wahlroos oli edennyt SYP:n hallintoneuvoston jäseneksi. Timo Hämäläinen / Lehtikuva
 Akateeminen menestys vaihtui pankkiuraksi
 Opintoja seurasi nousujohteinen yliopistoura Hankenilla. Hän väitteli kauppatieteiden tohtoriksi ja eteni aikaa myöten apulaisrehtoriksi. Kahteen otteeseen Wahlroos toimi vierailevana luennoitsijana Yhdysvalloissa, ensin Brownin ja myöhemmin Northwesternin yliopistossa. Saara-vaimo ja kaksi lasta seurasivat mukana.
 “Minulle on suotu enemmän kuin yksi elämä. Olen voinut tehdä akateemisen, yrittäjän ja liikkeenjohtajan uran", Wahlroos toteaa kirjansa esipuheessa. Hankenin jälkeen uusi vaihe alkoi Yhdyspankissa.
 Kasinovuodet olivat kuumimillaan, löysä raha virtasi kalliisiin kohteisiin. Sijoitushuuma nosti esiin pörssipelureita kuten  Pentti Kourin ,  Peter Fryckmanin  ja  Taito Tuunasen .
 Historiaan jääneet pankkiryhmät SYP, KOP ja SKOP kävivät kovaa valtataistelua, pankkien ylin johto kyräili toisiaan ja riitautui. Wahlroos kuvaa seikkaperäisesti muun muassa sijoitusyhtiö Sponsorin omistuksen pyörittelyn ja Kouri-kaupat.
 Nokia oli vähällä päätyä Ruotsiin
 Ericssonin kosiomatka -luku kertoo, miten Nokia oli vähällä päätyä ruotsalaisyhtiön omistukseen.
 Nokialla meni 1980-luvun lopulla huonosti, yhtiö oli rönsynnyt useille aloille kuten televisiotekniikkaan eivätkä matkapuhelimet olleet vielä mikään bisnes.
 Ericsson lähestyi ostoaikeissa osakkeiden enemmistöomistajista ensin KOPia ja vakuutusyhtiö Pohjolaa. Mukaan tuli myös Yhdyspankki, jossa Nokiasta oli alettu pitää luottoriskinä. Wahlroos kuvaa neuvotteluja myös  Ylen Hullut vuodet  -dokumentissa.
 Neuvotteluja käytiin muun muassa Arlandan lentokentän kupeessa. Tapaamisessa Ericssonin hallituksen puheenjohtaja  Björn Svedberg  totesi, että "Nokialla ei ole minkäänlaista mahdollisuutta menestyä. Uudet digitaaliset vaihteet edellyttävät valtavia T&K-panostuksia. Ericsson on sijoittanut yli 10 miljardia kruunua uuteen digitaaliseen keskukseensa. Nokialla ei sellaisia rahoja ole.”
 Vuonna 1992 Wahlroos toimi Suomen Yhdyspankin varatoimitusjohtajana. Pekka Sipilä / Yle
 Ericssonin tarjous oli hyvä, mutta yhtiö ei halunnut kontolleen tappiollista kulutuselektroniikkaa. Kauppa kuitenkin eteni, niin että sen ehdot oli tarkoitus vahvistaa puhelinkokouksessa.
 Myyjäpuoli kuunteli neuvotteluhuoneessa kaiuttimen kautta, kun Ericssonin talousjohtaja  Carl Wilhelm Ros  ilmoitti,ettei yhtiö voi ottaa kulutuselektroniikan riskiä eikä kauppaa ei synny.
 KOPin johtaja  Peter Fageräs  otti uutiset raskaasti.
 "Katsoin Peter Fagernäsiä, jonka silmät näyttivät lukkiutuneen odottamattoman viestin välittäneeseen puhelinlaitteeseen. Hänen tavanomainen hymynsä hyytyi ja hänen kasvoilleen levisi yllättynyt ilme, joka sitten muuttui joksikin muuksi. En tiedä, oliko se kuvittelua, mutta hetken hänen kasvonsa näyttivät mielestäni aivan harmailta, kuin verenkierto olisi lakannut. KOP:lla oli ilmeisesti suurempia ongelmia kuin olin ymmärtänyt. 300 miljoonan markan myyntivoitto Nokia-osakkeista olisi ilmeisesti tullut tarpeeseen."
 Seuraavaksi Wahlroos oli kaavailemassa Nokian ostamista pois pörssistä yritysryhmittymän voimin, mutta hanke ei lopulta onnistunut. KOP myi Nokia-osakkeensa, mutta SYP piti omansa pitempään ja pääsi nauttimaan niiden arvonnoususta.

Björn Wahlroosin kommunistiaika loppui pyyntöön urkkia isän papereita – näin nuorisoradikaalista tuli yksi Suomen rikkaimmista ihmisistä


Summary: Lähiopetukseen siirtyminen on vähentänyt opiskelijoiden poissaoloja osassa ammattiopistoja. Esimerkiksi Kouvolan seudun ammattiopiston opiskelijoiden mielestä lähiopetus on lisännyt opiskelumotivaatiota.

Lähiopetukseen palaaminen on tarkoittanut ammattiopistojen opiskelijoille jälleen aikaisia aamuja.
 Nyt ei enää voi nukkua yhtä pitkään kuin etäopetuksen aikana, mutta koululle on sähkö- ja automaatioalan perustutkinto-opiskelijan  Amanda Lukanderin  mielestä silti mukava tulla.
 – Vaikka aamulla nukkuisi pidempään ja myöhästyisi, tulen mieluummin koululle kuin jään kotiin, hän kertoo.
 Amanda Lukander aloitti opinnot vuoden alussa. Hän on tykännyt opiskella paikan päällä koulussa. Antro Valo / Yle
 Lukander ei ole ajatuksineen yksin. Kouvolan seudun ammattiopistossa (Ksao) on huomattu, että opiskelijoiden poissaolot ovat vähentyneet sen jälkeen, kun opistossa palattiin lähiopetukseen.
 – Luulen, että ainakin yhteisten aineiden lähiopetuksen arvo ymmärretään nyt paremmin. Enää ei koeta, että on pakko tulla kouluun, vaan opinnoista osataan ottaa oikeasti hyöty irti, arvioi ammattiaineiden opettaja  Milla Aaltonen .
 "Opiskelijat ovat kaivanneet rutiineja"
 Kouvolan seudun ammattiopistossa päästiin aloittamaan kaikki opinnot lähiopetuksessa tämän lukuvuoden alussa elokuussa.
 – Kaverit ovat minulle suurin motivaattori olla koululla. Kavereiden olo ympärillä on auttanut paljon, kertoo media-alan ja kuvallisen ilmaisun perustutkinto-opiskelija  Neea Eklund .
 Neea Eklundille ja Anni Partaselle kaverit ovat iso osa opiskelua. Antro Valo / Yle
 Vielä viime viikolla ammattiopistossa oli voimassa linjaus, jonka mukaan opiskelija ohjattiin etäopetukseen ellei hän halua käyttää kasvomaskia. Tämä aiheutti muutamia poissaoloja lähiopetuksesta. Maanantaista lähtien maskien käyttö on ollut opiskelijan oman harkinnan varassa.
 Intoa kouluun paluusta on ollut havaittavissa muissakin ammattikouluissa. Opetusalan ammattijärjestö OAJ:n erityisasiantuntija  Eira Bani  kertoo kuulleensa entisiltä kollegoiltaan, että oppilaat ovat palanneet hyvin mielellään lähiopetukseen.
 – Se on varmasti yksi syy, joka heijastuu poissaoloihin. Ollaan mielellään paikalla kun kerran päästään sinne, Bani arvioi.
 Bani uskoo, että myös oppivelvollisuuden laajeneminen on saattanut vaikuttaa poissaoloihin vähentävästi. Oppivelvollisuus laajeni tänä syksynä 18 vuoteen.
 "Motivaatio pysyy kesään asti"
 Myös Kotkan-Haminan seudun koulutuskuntayhtymässä Ekamissa on huomattu, että lähiopetus on vähentänyt vähäisiäkin poissaoloja.
 – Opiskelijat kertoivat, että ovat saaneet rytmiä päivään. He ovat selvästi kaivanneet rutiineja, kertoo kielten opettaja  Heli Nokelainen  Kouvolan seudun ammattiopistosta.
 Nokelaisen mukaan poissaolojen vähentymisen huomasi erityisesti lukuvuoden alussa.
 Ihan kokonaan poissaolot eivät ole kuitenkaan hävinneet.
 Heli Nokelainen kertoo, että lähiopetuksessa opiskelijaa pystyy auttamaan enemmän. Antro Valo / Yle
 – Monenlaiset asiat vaikuttavat opiskelijoiden elämään opiskelun ohella. Ehkä myös se, onko opiskelija löytänyt oman alansa, Nokelainen sanoo.
 Nokelainen kertoo, että oppivelvollisuuden laajentuminen on lisännyt opettajien, koulun henkilökunnan ja huoltajien keskinäistä yhteistyötä. Hän uskoo tämän vaikuttavan myös poissaoloihin puuttumiseen.
 Opiskelijat uskovat, että opiskelumotivaatio pysyy hyvin yllä, vaikka väsymystäkin saattaa jo olla havaittavissa.
 – Olen nyt halunnut lähteä koululta vähän aikaisemmin. Ei vain jaksa maalata ja keskittyä. Mutta uskon, että motivaatio pysyy kesään asti, sanoo media-alan ja kuvallisen ilmaisun perustutkinto-opiskelija  Anni Partanen .

Opiskelijat palasivat etäopetuksesta ammattikoulun penkille – poissaolot vähenivät heti: "Mieluummin tulen koululle kuin jään kotiin"


Summary: Pienet kirjallisuuslehdet toimivat usein kirjoittajille ponnahduslautoina. Niihin kohdistuva esitys kirjastojen tilaustuen lakkauttamisesta  aiheuttaa syvää huolta alan toimijoiden keskuudessa.

Hallituksen esitys kirjastojen kulttuurilehtien  tilaustuen lakkauttamisesta  tyrmistyttää lehtien toimituksissa.
 Ylen haastattelemat kulttuurilehdet ovat huolissaan sekä olemassaolonsa että kirjallisuuden puolesta.
 Turussa toimivan kirjallisuusalan julkaisun  Lumoojan  päätoimittaja  Emmi Ketonen  toteaa kirjastojen tilaustukien olevan elintärkeitä monille lehdille.
 – Kirjastot ovat isoja tilaajia ja siksi merkittäviä pienlevikkisten lehtien kannalta, hän sanoo.
 Kyse ei ole Ketosen mukaan vain lehtien, vaan myös lukijoiden tulevaisuudesta.
 – Pitäisi ymmärtää, että kaikilla ei ole mahdollisuutta ostaa ja tilata lehteä tai kirjallisuutta. Kyse on myös saavutettavuudesta. On erityisen typerää, että leikkaukset kohdistetaan juuri kirjastoihin.
 Olemme äärimmäisten ratkaisujen edessä.   Emmi Ketonen
 Lumooja ilmestyy neljästi vuodessa ja tilauksista 28 prosenttia menee kirjastoihin. Lehteä jaetaan yhteensä 70 kirjastoon ympäri maan. Ketonen ei usko, että kaikki kirjastot lopettaisivat lehden tilaamisen jos tuki lakkautetaan, mutta huolta esitys aiheuttaa siitä huolimatta. Uhkakuvana on, että lehden painettu versio pitäisi lopettaa.
 – Olemme äärimmäisten ratkaisujen edessä. Olisi suuri sääli joutua luopumaan printtijulkaisusta, kun lehti on toiminut Turussa jo parikymmentä vuotta ja kasvanut sinä aikana valtakunnalliseksi julkaisuksi.
 Ketonen arvelee, että jos Lumooja muuttuisi pelkäksi nettilehdeksi, muutos saattaisi vieraannuttaa lukijoita.
 – Verkossa lehti ei tavoita samoja lukijoita. Kaikki eivät viihdy verkossa. Sen selaamisessa on väsyttävä puolensa, päinvastoin kuin kirjan tai printtilehden lukemisessa.
 Kirjallisuus- ja kulttuurilehtiä voi ainakin toistaiseksi lukea muun muassa Rovaniemen kaupunginkirjastossa.  Raimo Torikka / Yle
 Runous myös katkolla
 Huoli olemassaolosta jäytää myös runouteen keskittyvän  Tuli & Savu  -lehden päätoimittajaa  Riikka Simpuria . Kirjastojen tilaustuen päättyessä lehden toiminta voisi ennen pitkää käydä mahdottomaksi.
 – Budjettimme on jo nyt tiukka. Tällä tasolla ja tässä mittakaavassa lehden teko ei näytä hyvältä [jos tuki lakkaa], Simpuri sanoo.
 Niin ikään neljä kertaa vuodessa ilmestyvää Tuli & Savua pitäisi Simpurin mielestä voida lukea nimenomaan kirjastossa, koska se ei ole siirrettävissä sellaisenaan digitaaliseen muotoon, eli verkkoon.
 – Lehdessämme visuaalinen ja graafinen puoli on vuoropuhelussa tekstin kanssa.
 Simpuria huolestuttaa niin ikään kulttuurilehtien yhdenvertainen saavutettavuus. Hänen lehteään jaetaan 45 kirjastoon, joiden joukossa on myös pienten paikkakuntien, kuten Marttilan, Posion ja Parkanon kirjastot.
 – Kirjastoille osoitetut korvaukset mahdollistavat sen, että Tuli & Savu on lukijoiden saatavissa asuinpaikasta ja varallisuudesta riippumatta. Mielestämme jokaisella pitäisi olla mahdollisuus päästä tutustumaan erilaisiin kulttuurilehtiin ja runoteoksiin, Simpuri sanoo.
 Kapinahenkeä kytemässä
 Pariasataa kulttuurilehteä edustava etujärjestö Kultti tuomitsi hallituksen esitykseen tuoreeltaan. Se julkaisi  keskiviikkona kannanoton , jonka mukaan kirjastojen tilaustuen lakkauttaminen iskisi kulttuurilehtiin kipeästi.
 – Kirjastoille ja lehtikenttään suunnatuilla leikkauksilla saavutetut säästöt ovat aivan erityisen mitättömiä suhteessa niiden merkittäviin kielteisiin vaikutuksiin, sanoo Kultti ry:n puheenjohtaja  Tuomas Rantanen .
 Hallituksen suunnitelmat ovat aiheuttaneet alalla suuttumusta ja toimenpiteitäkin on kaavailtu. Keskustelu käy kiivaana sosiaalisessa mediassa, ja Lumoojan päätoimittajan Emmi Ketosen mukaan puheissa on maalailtu mielenosoitusta ympäristöliike Elokapinan tyyliin. Hänen mukaansa se voisi kulkea esimerkiksi kirjastokapinan nimellä.
 Jokaisella pitäisi olla mahdollisuus päästä tutustumaan erilaisiin kulttuurilehtiin ja runoteoksiin.   Riikka Simpuri
 – Kulttuuriala tarvitsee avunhuudon. Pitäisi mennä kadulle ja näyttää, että olemme olemassa ja huomaatteko mitä tapahtuu.
 Tuli & Savun päätoimittaja Riikka Simpuri ei epäröisi osallistua kapinaan.
 – Ehdottomasti menen mukaan. Olemme olleet vihaisia. Erityisen tyly on esitys kirjastojen tilaustuen lakkauttamisesta, hän sanoo.
 Kultin Rantanen huomauttaa, että valtion tuki kulttuuri-, mielipide- ja tiedelehdille laahaa jo nyt Suomessa naapurimaita perässä. Esimerkiksi Virossa tuki on Rantasen mukaan yli kaksi miljoonaa euroa vuodessa, ja uudessa esityksessä avustussumma Suomessa olisi noin 800 000 euroa.
 Lue lisää:
 Valtion leikkaukset jopa kuolinisku pienille kulttuuritoimijoille – liittopomo: “En ole koskaan törmännyt tällaiseen huonon kohtelun tunteeseen”
 Näin valtio leikkaa avustuksia, kun Veikkauksen tuotot vähenevät – Marinin mukaan leikkaukset saatetaan vielä perua
 Kulttuurin tekijät katkeria ja masentuneita rahapelirahoituksen leikkauksista –  Oopperan johtaja: “Ei ihan juustohöylällä pysty höyläämään”

Kirjallisuuslehtien päätoimittajat kuumina hallituksen leikkausesityksistä – Puheissa väläytellään kirjastokapinaa


Summary: Kongsbergin jousiasehyökkääjä oli poliisille entuudestaan tuttu. Hän on ollut kuulusteluissa yhteistyöhaluinen, mutta tämän motiivi on vielä pimennossa, norjalaismediat kertovat.

Viisi ihmistä kuoli ja kaksi loukkaantui keskiviikkoiltana jousipyssyllä aseistautuneen miehen hyökkäyksessä Kongsbergin kaupungissa Norjassa. Noin 28 000 asukkaan Kongsberg sijaitsee noin 70 kilometriä pääkaupunki Oslosta lounaaseen.
 Kyseessä oli eniten uhreja vaatinut hyökkäys sen jälkeen, kun  Anders Behring Breivik  surmasi 77 ihmistä heinäkuussa 2011 Oslon keskustassa ja Utøyan saarella.
 Nämä asiat hyökkäyksestä tiedetään tähän mennessä.
 Mitä tapahtui?
 Poliisi sai hälytyksen hyökkäyksestä kello 18.13 paikallista aikaa.
 Mies kulki poliisin mukaan laajalla alueella ja ampui ihmisiä jousiasella.
 Poliisin mukaan mies käytti myös muita aseita,  Norjan yleisradioyhtiö NRK kertoo .
 Uusi Kongsberg Yle
 Kuka ampuja on?
 Epäilty on 37-vuotias Tanskan kansalainen, joka asui Kongsbergissä.
 Mies pidätettiin Kongsbergissä noin puoli tuntia hyökkäyksen alkamisesta.
 Poliisi ei ole toistaiseksi kertonut mitään miehen motiivista. Mahdollinen terroristinen motiivi tutkitaan.
 Miehen epäillään toimineen yksin.
 NRK:n mukaan miestä kuulusteltiin keskiviikkoiltana. Puolustusasianajaja  Fredrik Neumannin  mukaan mies on kertonut tapahtumat yksityiskohtaisesti ja oli kuulustelussa yhteistyöhaluinen, NRK kertoo.
 Poliisin asianajajan  Ann Irén Svane Mathiassenin  mukaan poliisille entuudestaan tuttu,  norjalainen televisioyhtiö TV2 kertoo . Miehen kerrotaan myös olleen yhteydessä Norjan terveyspalveluun useita kertoja.
 Mitä loukkaantuneista tiedetään?
 Kaksi ihmistä haavoittui iskussa. He ovat nyt tehohoidossa.
 Toinen haavoittuneista oli vapaapäivää viettänyt poliisi. Hän oli Coop-ketjun kaupassa joutuessaan hyökkäyksen kohteeksi.
 Lue lisää aihesta:
 Norjassa viisi ihmistä kuoli jousiasemiehen hyökkäyksessä – epäilty on 37-vuotias Tanskan kansalainen

Epäilty poliisille tuttu, motiivi pimennossa – tämän tiedämme nyt Norjan jousiampumishyökkäyksestä


Summary: Lukiolaisten liitto listasi 12 vinkkiä ilonpalautukseen. Nuorten mielenterveyden ongelmat ovat olleet pitkään kasvussa, ja korona-aika on pahentanut niitä entisestään.

Lukiolaiset voisivat paremmin, jos jokaiselle opiskelijalle tehtäisiin mielenterveystarkastus tavanomaisen terveystarkastuksen lisäksi. Näin ehdottaa Lukiolaisten liitto.
 Liitto kokosi 12 ilonpalautusideaa, jotka on suunnattu päättäjille, opettajille, opiskeiljoille ja vanhemmille. Tarkoitus on lisätä opiskelijoiden hyvinvointia, sillä nuorten mielenterveyden ongelmat ovat lisääntyneet viime vuosina ja erityisesti koronan myötä.
 Hyvinvointia lisäisi myös terapiatakuu. Liiton mielestä se pitäisi ottaa käyttöön vielä tällä vaalikaudella ja sille pitäisi antaa pysyvä budjettirahoitus.
 Lisäksi liitto toivoo päättäjiltä riittävästi koulujen tukihenkilökuntaa, kuten pyskologeja ja kuraattoreja.
 Sanallista palautetta ja ulkoilua tuntien välissä
 Lukiolaisten liitto heittää ideoita myös opettajille. Sanallinen palaute ja kuormittuneisuuden huomiointi olisi tärkeää. Lisäksi stressinhallintataitoja voisi opettaa koulussa.
 Opiskelijoita liitto kehoittaa ulkoilemaan oppituntien välissä, sillä se virkistää ja rentouttaa mieltä. Liitto vinkkaa myös opiskelemaan yhdessä ja kannustamaan toisia.
 Lukiolaisten liiton tempaus avaa kampanjan, joka kerää tuhat ideaa  ilonpalautus.fi -sivustolle. Ilonpalautisideoita voi jättää kuka tahansa. Myöhemmin ne lähetetään kootusti opetusministeriölle ja Suomen kaikkien lukioiden rehtoreille.
 Kampanjan taustalla on oppimareriaalikustantaja Studeo.
 Valtaosa lukiolaisista haluaisi voida paremmin
 Opiskelijoiden stressi ja uupumus on lisääntynyt korona-aikana. Nuoret kertoivat olevansa huolissaan hyvinvoinnistaan myös tuoreessa Studeon kyselyssä, johon vastasi viitisensataa lukiolaista ympäri Suomen. 64 prosenttia vastaajista halusi voida paremmin.
 – Jo ennen koronaa oli merkkejä siitä, että lukiolaisten jaksaminen on ollut koetuksella, ja nyt henkinen kuorma on noussut entisestään, kommentoi Lukiolaisten liiton puheenjohtaja  Emilia Uljas  tiedotteessa.
 Hänen mukaansa erityisesti pitkät etäopetusjaksot ovat olleet mielenterveydelle haitallisia.
 – Samalla yhteiskunta muuttuu koko ajan suorituskeskeisemmäksi, mikä luo myös nuorille paineita, hän lisää.
 Psykologipalveluita, ryhmätöitä ja myöhäisempiä aamuja
 Opiskelijat kertoivat tutkimuksessa myös omia ideoitaan siitä, mikä auttaisi heitä voimaan paremmin. Ideat vaihtelivat pienistä kouluarjen asioista suuriin koulurakenteiden uudistuksiin.
 Opiskelijat toivoivat muun muassa matalan kynnyksen psykologipalveluita. Ryhmätöiden lisääminen vähentäisi puolestaan yksinäisyyttä.
 Lukiolaiset ehdottavat myös hyvinvointikurssia, jonka aikana voitaisiin miettiä hyvinvointia, jaksamista ja arjessa elämistä.
 Myös koulun alku kello 9 jälkeen lisäisi tutkitusti hyvinvointia, eräs vastaajista huomauttaa.
 Voit keskustella aiheesta 15.10. kello 23.00 asti.
 Lue lisää:
 Yliopisto-opiskelijat ovat yhä syvemmin uupuneita, kertoo tuore selvitys – "Tämä vain jatkuu ja jatkuu, eikä loppua näy"
 Yliopisto-opiskelijan pitäisi työskennellä 12 tuntia päivässä, laski Minna Majaniemi – "Heräsin kuudelta opiskelemaan ja lopetin illalla seitsemältä"
 “Hoitaja nauroi uupumukselleni”, kuvaa Roosa Rahkonen – YTHS:ltä on hankala saada apua mielenterveysongelmiin, vuodenvaihteessa helpottaa, lupaa johtajaylilääkäri

Mielenterveyden tarkastus jokaiselle lukiolaiselle, stressinhallinnan opetusta kouluhin – näillä vinkeillä nuoret voisivat paremmin, sanoo Lukiolaisten liitto


Summary: Viljelijä voi hakea valtiolta korvauksia, jos suojellut joutsenet, hanhet tai kurjet tallovat ja syövät viljapeltoa muuttomatkallaan. Uuden lain myötä avustusta voisivat hakea järjestöt, kunnat ja esimerkiksi yksityiset ihmiset jo ennen vahinkojen syntymistä.

Muuttolinnut kerääntyvät mielellään vilja- ja nurmipelloille saapuessaan Suomeen ja lähtiessään syksyllä pois.
 Useinkaan lintujen pysähdystä ei voi estää. Jos kyse on suojelluista joutsenista, kurjista tai valkoposkihanhista, viljelijän ainoa mahdollisuus on  yrittää hätistellä lintuja pois .
 Jos häätötoimet eivät auta, peltotuhot on kärsittävä ja haettava niistä valtiolta korvausta.
 Vuosittaiset vaihtelut korvaushakemuksissa johtuvat sääolosuhteista ja lintujen muuttohetkestä. Tänä vuonna tilanne on melko hyvä, sillä sato saatiin pääosin korjattua ajoissa ennen syysmuuttoa.
 Lue seuraavaksi :  Valkoposkihanhien karkottamisessa kokeillaan drooneja – Lajivahinkokoordinaattori Mika Pirinen: "Tässä  on oltu tietynlaisia pellepelottomia"
 Joutsenet laskeutuvat muuttomatkallaan pelloille ruokailemaan ja lepäämään. Ne syövät, tallaavat ja ulostavat, mistä syntyy tuhoja. Yle/Jussi Laine
 Säädökset muuttuvat, ennaltaehkäisy mukaan
 Luonnonsuojelulailla rauhoitettujen eläinten aiheuttamiin tuhoihin on vielä tänä vuonna haettu korvauksia totuttuun tapaan, mutta jatkossa tilanne on toinen.
 Valtioneuvosto on syyskuussa hyväksynyt esityksen  rauhoitettujen eläinten aiheuttamien vahinkojen ennaltaehkäisemisestä ja korvaamisesta . Nyt korvauksia säätelee kaksi asetusta, jatkossa laki.
 Uusi laki tuo korvausten rinnalle mahdollisuuden maksaa avustusta tuhojen ennaltaehkäisyyn.
 Avustusta myönnettäisiin esimerkiksi erilaisten laitteiden hankintaan, työkustannuksiin sekä erilaisiin tutkimuksiin ja kehitystyöhön. Näillä olisi tarkoitus estää tuhojen syntyminen.
 Lue seuraavaksi:   Valkoposkihanhille perustettiin 4 levähtämispeltoa Pohjois-Karjalaan – niiden ulkopuolelta lintuja karkottavat hanhipaimenet ja lasertykit
 Erityisasiantuntija  Hanne Lohilahti  ympäristöministeriöstä kertoo, että lain säätämistä puoltavat viime vuosina moninkertaistuneet hanhituhot. Esimerkiksi vuonna 2020 valkoposkihanhien aiheuttamia tuhoja korvattiin 3,4 miljoonalla eurolla.
 Uuden lain myötä muillakin kuin viljelijöillä on mahdollisuus hakea avustusta vahinkojen ennaltaehkäisyyn. Avustusta voisivat hakea järjestöt, kunnat ja esimerkiksi yksityiset ihmiset.
 Uusi laki tulisi voimaan sen jälkeen, kun Euroopan komissio on hyväksynyt lakiehdotukseen sisältyvät tukijärjestelmät.
 Eri linnut asialla
 Pohjanmaalla, Keski-Pohjanmaalla ja Etelä-Pohjanmaalla suurimmat tuhojen tekijät ovat yleensä kurjet, joutsenet ja jossain määrin korpit.
 Kurjet viihtyvät ohra- tai kaurapelloilla syöden viljaa. Ne myös polkevat peltoa ja ulostavat sinne. Samaa tekevät joutsenet.
 Korpit taas nokkivat säilörehupaaleihin reikiä, jolloin rehu pilaantuu.
 Korppi nokkii säilörehupaaleja ja pilaa ne. Public domain
 Eteläisessä ja itäisessä Suomessa valkoposkihanhet tekevät suuria tuhoja. Niiltä on säästytty vielä pohjalaispelloilla.
 Maaseutuasiamies  Jaana Ingalsuo  Kokkolasta miettii kuitenkin, että kun hanhia hätistellään kiivasta kyytiä itäisessä ja eteläisessä Suomessa, ne saattavat vähitellen siirtyä Länsi-Suomeen.
 Tänä vuonna  valkoposkihanhien muuttoreitti  kulki suomalaispeltojen ohi.
 Aiemmin ympäristöministeriö korvasi viljelijöille myös naakkatuhoja, mutta naakan siirryttyä rauhoittamattomaksi lajiksi, korvauksia ei enää makseta. Naakkaa voidaan nyt metsästää, ei kuitenkaan pesimäkaudella.
 Syksyllä ja keväällä ruokaillaan
 Viljavahingot syntyvät syksyllä lintujen muuttaessa. Nurmet taas kärsivät Suomeen tulevista linnuista jo oraalla ollessaan eli keväisin. Esimerkiksi karjatalousvaltaisella Keski-Pohjanmaalla suurimmat tuhot syntyvät juuri nurmelle.
 Pohjanmaalla, Keski-Pohjanmaalla ja Etelä-Pohjanmaalla suojellut linnut eivät ole tänä vuonna juurikaan tärvelleet peltoja muuttomatkoillaan.
 Toistaiseksi Etelä-Pohjanmaan Ely-keskukselle on saapunut vasta kourallinen korvaushakemuksia suojeltujen lintujen aiheuttamista peltotuhoista tänä vuonna.
 Ylitarkastaja  Hannu Mahla  Etelä-Pohjanmaan Elystä kertoo, että kolmen pohjalaiskunnan alueelta saapuu vuosittain 40–70 yksittäistä avustushakemusta. Niiden rahallinen arvo on 100 000–150 000 euroa. Usein korvaukset ovat vastanneet haettuja summia. Sääolot ja lintujen muuttoaikataulu vaikuttavat hakemusten määrään.
 Yksittäisen viljelijän tekemät tukihakemukset vaihtelevat sadoista euroista kymmeniin tuhansiin euroihin.
 Korvaussummia haetaan Ely-keskuksilta. Käytännössä viljelijöiden ilmoittamat tuhot käy tarkistamassa kunnan maaseutuasiamies. Tarkastukset tehdään heti tuhojen synnyttyä. Korvaushakemukset lähtevät ely-keskuksille vuoden loppuun mennessä.
 Tämän vuoden korvauspinkka saattaa vielä kasvaa loppuvuonna, kun kaikki maaseutuasiamiehet toimittavat korvaushakemukset eteenpäin. Korvaukset maksetaan yleensä keväisin.
 Viljelijällä ei useinkaan ole muuta mahdollisuutta kuin kärsiä tuhot ja hakea korvauksia. Maaseutuasiamies Jaana Ingalsuo Kokkolasta:
 – Rauhoitettuja lintuja ei voi kuin jollain tavalla hätistellä pois. Ne eivät kuitenkaan pelkää ihmisiä. Kurjet varsinkin palaavat pian takaisin, kun hyvä ruokapaikka on tiedossa.
 Kurjet viihtyvät vuosittain Vaasan lähellä Söderfjärdenin pelloilla. Yle/Anna Wikman

Pellolla levähtävä lintuparvi voi aiheuttaa isot tuhot ruokaillessaan – jatkossa tukea voi saada myös haittojen ennaltaehkäisyyn


Summary: Kuluttajahintojen nousuun vaikuttivat syyskuussa erityisesti omakotitalojen peruskorjauskustannusten nousu sekä bensiinin ja dieselin kallistuminen.

Inflaatio eli kuluttajahintojen vuosimuutos kasvoi syyskuussa 2,5 prosenttiin, kertoo Tilastokeskus. Muutosta elokuusta oli 0,3 prosenttiyksikköä.
 Inflaation nousun takana olivat muun muassa omakotitalojen peruskorjauskustannusten nousu sekä bensiinin ja dieselin kallistuminen.
 Kuluttajahintojen nousua vuoden takaisesta hillitsi eniten korvattavien reseptilääkkeiden, lasten päivähoitomaksujen, asuntolainojen keskikoron, kulutusluottojen korkojen ja rahapelien halpeneminen.
 Lue myös:
 Bensalitran kahden euron kipuraja rikkoutuu pian muuallakin kuin Lapissa – analyytikko: "Hinnat voivat ihan hyvin kavuta vielä ylöspäin"

Inflaatio nousi syyskuussa 2,5 prosenttiin – taustalla muun muassa omakotitalojen remonttien ja polttoaineiden kallistuminen


Summary: Baltian koronatilanne on heikentynyt uudelleen nopeasti. Terveydenhuollon ylikuormittuessa myös matkailijan voi olla vaikea saada terveysapua sitä tarvitessaan.

Baltian koronatilanne on heikentynyt uudelleen nopeasti. Latviassa otettiin maanantaina käyttöön jo kolmannen kerran poikkeustila koronapandemian aikana. Myös Virossa ilmaantuvuus on yksi Euroopan korkeimmista: noin 860 tautitapausta 100 000 asukasta kohden.
 Terveyden ja hyvinvoinninlaitoksen mukaan Viroon voi rokotettuna matkustaa melko turvallisiin mielin, mutta tuttua perusvarovaisuutta ja huolellisuutta kannattaa edelleen noudattaa.
 Tutkimusprofessori  Hannu Kivirannan  mukaan se tarkoittaa, että käsihygieniasta kannattaa pitää huolta ja ihmisten täyttämiä ahtaita paikkoja välttää. Rokottamattomia Kiviranta suosittelee käyttämään ahtaissa paikoissa myös maskia ja noudattamaan vielä suurempaa huolellisuutta.
 Tällä viikolla päivittäisten uusien koronatartuntojen määrä on kohonnut Virossa jo pitkälle yli 1200:n. Tauti iskee Virossakin erityisesti rokottamattomiin, joiden osuus taudin saaneista on viranomaisten mukaan 68 prosenttia.
 Tutkimusprofessori Hannu Kiviranta kehottaa tarkistamaan matkavakuutusyhtiöstä, mikä on hoidon saatavuus ja vakuutuksen turva. Markku Pitkänen / Yle
 THL:n tutkimusprofessori Kiviranta kehottaa huomioimaan, että vaikka rokote antaa matkailijalle suojaa koronatautia vastaan, voi ongelmia tulla, jos matkailija tarvitsee Baltian maissa nyt äkillistä terveysapua mistä tahansa muusta syystä.
 – Kun näissä maissa on jo ollut useita tautiaaltoja, niin myöskin terveydenhuolto on niissä kuormittunut, eikä välttämättä toimi normaalilla tavalla. Jos matkustajalle tulee jotain muuta vaivaa, joka vaatisi terveyskeskusta tai lääkäriä niin kannattaa tarkistaa matkavakuutuksesta, mitkä siellä ovat neuvot ja ohjeet saada palvelua. Voi olla että normaali terveydenhuolto ei näissä maissa toimi tällä hetkellä ollenkaan normaalilla tavalla.
 Varustamot: Kyselyt lisääntyneet, jopa rokottamattomia lähdössä matkaan
 Laivayhtiöistä kerrotaan, että uutiset Baltian koronatilanteesta ovat lisänneet kyselyitä, mutta eivät ole toistaiseksi näkyneet juuri peruutuksina. Tallink Siljan viestintäjohtaja  Marika Nöjd  kertoo, että kyselyitä tulee lähinnä matkustuksen edellytyksistä, kuten tarvittavista papereista ja myös rokottamattomilta ihmisiltä.
 Viking Linen tiedotusjohta  Johanna Boijer-Svahnstrom  kertoo, ettei Viron matkoista ole tullut havaittavasti peruutuksia, mutta huomauttaa samalla, että Viron reitti on varustamon eri reiteistä elpynyt hitaimmin. Matkustus Viroon ei vielä ole lähimainkaan entisellään. Paljon enemmän matkustus on vilkastunut reiteillä Suomen ja Ruotsin ja Ruotsin ja Ahvenanmaan välillä.
 Myös Eckerölinen markkinointi- ja viestintäjohtaja  Ida Toikka-Everi  sanoo, että matkustamisen turvallisuus herättää kysymyksiä, mutta peruutusaaltoa ei ole ilmennyt. Eckeröline lupaa myös joustaa varauksien siirrossa, jos matkalle lähtö alkaa epäilyttää...

THL: Baltian koronatilanne voi heikentää matkailijan avunsaantia


Summary: Kemian tohtori ja voideyhtiön toimitusjohtaja Esa Puukilainen kertoo suorassa lähetyksessä, mitä eroa on säilötyllä lumella ja luonnonlumella sekä onko Lapin ja Pekingin lumityypeillä eroja.

Pohjois-Karjalan hiihtokausi alkaa tänään Kontiolahdessa. Ihmiset pääsevät aamulla kello 9.00 hiihtämään lumella, jota on säilötty kuuman kesän ajan purun alla. Ladun pituus on 1,5 kilometriä.
 Säilötty lumi on erilaista kuin talven ensilumi, jolla suurin osa hiihtäjistä on tottunut liikkumaan. Kemian tohtori ja voideyhtiö Vauhti Speed Oy:n toimitusjohtaja  Esa Puukilainen  on perehtynyt lumen olomuotoihin, lumen, jään tai veden sekä suksen pintojen vuorovaikutukseen. Puukilaisella on kokemusta myös Suomen hiihtomaajoukkueen huoltoryhmästä.
 Puukilainen kertoo suorassa lähetyksessä kello 8.30 alkaen, millaista on hiihtää säilötyllä lumella, hiihtoputkessa ja luonnonlumella sekä millaisia eroja lumityypeissä on eri maissa.
 Talviolympialaiset käydään tänä vuonna Kiinassa korkealla vuoristossa. Millaista lunta Pekingin maastoissa on ja voiko lumityypin erilaisuus vaikuttaa suomalaisten menestykseen? Lumityyppi ja suksen luisto eivät liity vain maastohiihtoon, sillä samat lainalaisuudet koskevat myös alppilajeja.
 Ari Haimakainen / Yle
 Vesisade ja lämmin sää hiihtokauden avauksen riesana
 Kontiolahden latu on kolmas ulkolatu, joka avataan tänä syksynä Suomessa. Lokakuun lämmin sää ja vesisade hankaloittavat hiihtokauden alkua. Viime syksy oli lämmin, ja esimerkiksi Imatran ensilumen latu suli ja kutistui kolmesta kilometristä yhteen kuukauden aikana.
 Kontiolahdessa yritetään taistella lämpöä vastaan isolla lumivarastolla. Nyt on käytettävissä reippaammin, sillä sitä ei tarvitse säästellä maailmancupia varten.
 – Voimme paikata syksyn aikana lämpimän sään tai vesisateen muokkaamaa latua tarpeen mukaan varastolumella. Sen pitäisi riittää, lupaa latua ylläpitävän Kontiolahti Outdoorin  Jarno Lautamatti .
 Kontiolahdessa latu-uralle on levitetty noin 70 senttimetriä paksu lumikerros edellistalvena tykitettyä lunta, joka on varastoitu kesän yli sahanpurun alla ulkona.
 Uutta lunta voidaan tykittää, kun ilman lämpötila kääntyy pakkasen puolelle. Ensilumen latu pidentää Kontiolahdella hiihtokautta keskimäärin 80 päivää vuosittain.
 Suomessa on auki kolme ulkolatua. Levin ja Vuokatin ladut avattiin viime viikolla ja tänään sivakoimaan päästään Kontiolahdessa.  Heikki Haapalainen / Yle
 Suomen eteläisin hiihtopaikka tällä hetkellä
 Kontiolahden ensilumen latu avataan aamulla kello yhdeksän. Se on avautumishetkellä Suomen eteläisin hiihtopaikka. Mikäli vanhat merkit pitävät paikkansa, luvassa on vähintään pienimuotoinen ryntäys, kun koko kesän hiihtointoa pantanneet pääsevät vihdoin lumelle liukumaan.
 Kontiolahden ensilumen latu avataan nyt 18:tta kertaa. Ensimmäistä kertaa jäähdytetty latu avattiin vuonna 2004.
 Kyseessä on sama latuverkosto, jossa  Kaisa Mäkäräinen  rakensi uransa ja kilpaillaan ampumahiihdon maailmancupin osakilpailu ensi maaliskuussa.
 Suomessa ulkoladulla voi hiihtää tällä hetkellä myös Levillä ja Vuokatissa. Rukan ja Imatran ladut avataan huomenna perjantaina.
 Tämän hetken tietojen mukaan Oloksella hiihdetään viimeistään 25. lokakuuta ja kuukauden lopussa Kannonkoskella ja Rovaniemellä. Kuopiossa ja Tahkolla ensilumen ladut avataan marraskuun 12. päivä.
 Lue lisää:
 Tällainen on älylatu, jolla voi hiihtää ilman lunta – testasimme Vuokatin lumettoman uutuuden
 Imatran ensilumenlatu sulaa silmissä – varastolumi on jo lopussa ja nyt käytetään jäähallin jäähilettä
 Näin talvien lumisuus on muuttunut 40 vuodessa

Millaista on hiihtää purun alla säilötyllä lumella 10 asteen lämmössä ja vesisateessa? Seuraamme hiihtokauden avausta Kontiolahdessa kello 8.30


Summary: Mitä enemmän yhteiskunta avautuu, sitä kiivaammaksi yltyy matkakuume. Vapaa toimittaja Laura Hallamaa kirjoitti kirjeen lentokoneille.

Flygskam (environmentally-conscious reduction of air travel)

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Hei te  kaikki lentokoneet, Boengit, Airbusit ja kumppanit. Ajattelin kirjoittaa nyt teille. On omituista nähdä pitkästä aikaa. Kun maailma on pysynyt kiinni, emme ole oikeastaan tavanneet. Meillähän oli hankaluutemme jo ennen koronaa.
 Oli ne karseat päästöt ja se ainainen lentohäpeä, muistatteko? Ei oikein tehnyt mieli lentää, kun tiesi,  kuinka suuri hiilijalanjälki  siitä jää. Ajattelin, että lentämisen vähentäminen on helpoin yksittäinen teko, jonka voin ympäristön hyväksi tehdä.
 Ei se silti helpolta tuntunut.
 Olen tiedostava ihminen. Olen kiinnostunut maapallon tilasta ja ilmastosta. Mutta olen myös kiinnostunut muista maista ja niiden kulttuureista.
 Kuulkaahan lentokoneet. Te olette syy minun suurimpaan eettiseen ristiriitaani.
 Kitinä siitä, että on pakko päästä heti koronan jälkeen lentämään ulkomaille, kuulostaa tässä ajassa lapselliselta.
 Aloitetaan siitä , että olen teille varsin kiitollinen. Olette vieneet minut jokseenkin tasaisella kyydillä maailman eri kolkkiin. En olisi nähnyt muita maita, saaria tai mantereita ilman teitä.
 Teidän ansiostanne minulla on maailmalla ystäviä ja rohkeutta kohdata erilaisuutta. Matkailu on todella avartanut ja saanut huomaamaan tämän pallon erityisyyden.
 Minusta tuli avullanne maailmannainen.
 Välillä on toki ollut ilmakuoppia ja turbulenssia. Kerran osuimme yhteen pahaan paikkaan Pohjanmeren yllä. Sellaisen vapaapudotuksen kun kokee, muistaa, miten tekin olette vain koneita. Tuulten ja myrskyjen armoilla aivan kuin kaikki muukin.
 Rajuja turbulensseja on luvassa  lisää , kun ilmasto muuttuu.
 Etelänlomat  ovat kuuluneet tähän kulttuuriin siitä lähtien kun  Kalevi Keihänen  keksi lennättää nukkavierut suomalaiset lämpöön. Miten hyvältä mahtoi tuntuakaan laskeutua portaita aurinkoisella lentokentällä, kun juuri oli herännyt pimeän, pakkasen ja lumen keskeltä.
 Nykyäänhän täällä riittää yhä pimeää. Pakkasta ja lunta on  vähemmän .
 Nousukiidossa sitä luulee pääsevänsä pakoon jotain.
 Lentämisestä tuli vuosikymmenten saatossa niin halpaa, ettei tarvinnut olla pohatta lentääkseen. Parilla klikkauksella sai lennot, jotka kustansivat halvimmillaan kaksinumeroisia summia. Mistään ei tarvinnut maksaa ylimääräistä. Ei palvelusta tai matkatavaroista.
 Siksi yhä useampi alkoi lentää toistuvasti. Minäkin. En koskaan edes kompensoinut päästöjäni. Hain vain nopeinta ja halvinta lentoa täältä pois. Nousukiidossa sitä luulee pääsevänsä pakoon jotain.
 Sanovat, että voi matkustaa maailman reunalle, mutta itseään ei voi paeta. Huomasin, etteivät arjen ongelmat häipyneet minnekään, vaikka siemailin cervezaa Espanjassa.
 Nyt maailma  pikkuhiljaa avautuu ja koronarajoitukset yksi kerrallaan jäävät taakse. Pelko hälvenee, houkutus lentämiseen kasvaa.
 Näin puolipakolla pidetyn lentopaaston jälkeen otteen ei pitäisi herpaantua. On oikea hetki punnita, mikä on lentosuhteeni.
 Se tarkoittaa suhdettani teihin, lentokoneet. Siihen, miten kivuttomasti sitä on päässyt matkaamaan.
 Kitinä siitä, että on pakko päästä heti koronan jälkeen lentämään ulkomaille, kuulostaa tässä ajassa lapselliselta. Lentoliikenteellä kun on edelleen päästönsä.
 Ne, jotka eivät koskaan ole astuneet lentokoneeseen, eivät jostain kumman syystä edes kaipaa lentämistä. Miten välttämätöntä lentäminen siis edes on meille muille?
 Eihän Pohjolaan syntyminen anna automaattisesti sellaista lupaa, että voisi kerran vuodessa pyrähtää palmujen alle tai kaupunkilomalle.
 Lentäminen ei ole perusoikeuteni.
 Joten lentokoneet:  Mikä on ratkaisumme tähän kinkkiseen suhteeseemme? Pitäisikö teitä rajoittaa? Pitäisikö tälle meidän suhteellemme panna vero? Tai ihan kokonaan hillitä sitä, miten paljon voi lentää?
 Jos lentäminen olisi tyyriimpää ja hankalampaa, tunteeni teitä kohtaan kylmenisivät. Ehkä unohtaisin teidän olemassaolonne samaan tapaan kuin olen unohtanut tässä yli puolitoista vuotta kestäneen ajanjakson aikana.
 Vai pitääkö vain jaksaa toivoa, että tulevaisuudessa odottaa jokin ilmastoystävällinen  ratkaisu  dilemmaamme?
 Mutta miksi minä tätä teiltä tivaan? Meidän ihmisten on ratkaistava tämä ristiriita.
 Te koneet ette sitä meidän puolestamme tee.
 Laura Hallamaa
 Kirjoittaja on vapaa toimittaja, joka teki ensimmäisen lentomatkansa 17-vuotiaana. Sitä ennen hän pärjäsi oikein hyvin ilman lentämistä.
 Kolumnista voi keskustella 15.10. klo 23.00 saakka.

Laura Hallamaan kolumni: Kirje lentokoneille


Summary: Poliisin mukaan pääkaupunkiseudulla havaittujen katujengien nokittelu gangsta rapissa ja sosiaalisessa mediassa on johtanut väkivaltaisiin yhteenottoihin.

Pääkaupunkiseudulla on vajaat kymmenen katujengiä, joihin kuuluu kaikkiaan noin sata parikymppistä miestä, arvioi ammattimainen rikollisuus -toimintojen johtaja  Markku Heinikari  Helsingin poliisilaitokselta. Mukana on myös alaikäisiä.
 Helsingin, Espoon ja Vantaan poliisilaitokset sekä keskusrikospoliisi (KRP) ovat tehneet yhteistyötä saadakseen kattavan tilannekuvan pääkaupunkiseudun jengeistä.
 Heinikarin mukaan poliisin määritelmä katujengeistä perustuu poliisin havaintoihin eri ryhmien muodostumisista, ryhmien välisistä vakavista väkivallanteoista sekä ryhmien leimautumisesta tiettyihin kaupunginosiin ja näillä alueilla tapahtuvaan huumeiden katukauppaan.
 Heinikari ei kuitenkaan halua mainita tarkemmin, mistä kaupunginosista tai, minkä nimisistä ryhmistä on kysymys.
 – En halua tarjota niille enempää julkisuutta, mutta ilmiöstä on tärkeää kertoa ihmisille, hän toteaa.
 Rapissä nokittelu johtanut fyysiseen väkivaltaan
 Vahvan kaupunginosaidentiteetin lisäksi katujengejä yhdistää roadman-ilmiö ja gangsta rap -musiikki. Rap-biiseissä on voimakkaasti rikollisuutta ja väkivaltaa ihannoivia sekä toisia ryhmiä mollaavia sanoituksia. Nokittelu jatkuu sosiaalisessa mediassa ryhmien välillä, missä omaa kaupunginosaa tai esimerkiksi sen postinumeroa korostetaan.
 – Huolestuttava piirre on se, että some-nokittelu on konkretisoitunut vakavina väkivallantekoina ryhmien välillä reaalimaailmassa. Emme ole missään nimessä tuomitsemassa musiikkilajia, mutta se vaikuttaa näiden ryhmien osalta luovan tiettyjä rintamalinjoja, jotka ovat kadulla nähtävissä, kertoo Heinikari.
 Katujengeissä on mukana nuoria, jotka levittävät huumeita tietyillä alueilla katukaupassa ja netin kautta. Heillä voi olla yhteyksiä järjestäytyneisiin rikollisryhmiin.
 Katujengit eivät silti ole automaattisesti rikollisryhmiä tai järjestäytynyttä rikollisuutta. Osa miehistä voi olla mukana jengissä esimerkiksi musiikin ja kavereiden vuoksi, eivätkä he tee rikoksia.
 Jengi saattaa silti olla oivaa maaperää järjestäytyneelle rikollisuudelle.
 – Puhutaan parikymppisistä nuorista, joista osalla on taustaa useista väkivaltarikoksista ja huumausainerikoksista. Kun katsotaan 5–10 vuotta eteenpäin, tilanne voi olla toisenlainen, Heinikari toteaa.
 Kynnys ampumiseen madaltunut
 Heinikarin mukaan katujengien toiminta on muuttunut radikaalisti huonompaan suuntaan syksyn aikana. Viime vuoden ja tämän vuoden aikana poliisi on seurannut huolestuneena nuorten teräaseiden käytön yleistymistä.
 Nyt joidenkin katujengeihin liittyvien henkilöiden kynnys käyttää ampuma-asetta vaikuttaa alentuneen selkeästi.
 – Syksyn ja loppukesän aikana ollut useampia ampumistapauksia, joista on sivullisillekin ollut konkreettista vaaraa, Heinikari kertoo.
 Kyse ei näytä kuitenkaan olevan siitä, että katujengit ryhminä ampuisivat toisiaan. Mukana vaikuttaa olevan yksilöitä, joita epäillään ampumisesta.
 Heinikari ei voi paljastaa enempää yksittäisistä tapauksista. Tutkinnanjohtajat tiedottavat tarvittaessa ampumisista lisää, kun esitutkinta on edennyt riittävästi.
 Ennaltaestäminen tärkeää
 Heinikarin mukaan suurimmalla osalla katujengeihin kuuluvista miehistä on maahanmuuttajatausta ensimmäisessä tai toisessa polvessa eli heidän vanhempansa tai he itse ovat syntyneet Suomen ulkopuolella.
 Jengit eivät kuitenkaan pääsääntöisesti kietoudu minkään tietyn taustamaan tai kielen ympärille, vaan nuorilla on juuria eri puolilla maailmaa. Suuri osa katujengien nuorista on Suomen kansalaisia, ja he ovat kasvaneet Suomessa.
 Moni katujengeihin kuuluvista miehistä on ollut poliisin ennalta estävän toiminnan kohteena nuorempana. Kaikkien kohdalla rikollisuuden kierrettä ei kuitenkaan pystytä katkaisemaan.
 – Pitää panostaa ennaltaestävään työhön ja moniviranomaisyhteistyöhön. Toisaalta täytyy tiedostaa, että osa ihmisistä ajautuu silti rikoksiin. Meillä täytyy olla siihenkin vaste ja riittävä rikosvastuu, Heinikari toteaa.
 Heinikarin mukaan poliisin määrittelemä katujengin jäsenyys ei luo poliisille uutta toimivaltaa henkilöä kohtaan, vaan kaikkia ihmisiä kohdellaan yhdenvertaisesti.
 – Poliisin on tärkeää tietää, mitä kaduilla tapahtuu ja minkälaisia ilmiöitä on olemassa, jotta se voi ohjata toimintaansa oikeaan suuntaan, hän sanoo.
 Markku Heinikari aloittaa perjantaina 15. lokakuuta Helsingin poliisilaitoksen rikostutkintayksikön johtajana.
 Lisää aiheesta:
 Rikollisesta elämästä kertova suomiräp kerää miljoonia katselukertoja Youtubessa – ja se kertoo muutoksesta Suomessa
 Tuleeko Tanskan ja Ruotsin katuväkivallasta arkipäivää meilläkin? Tämä alakulttuuri ei syntynyt ulkomailla, sanoo tanskalainen Rachid Moutiq
 Ampumiset lisääntyvät Tukholmassa, ja poliisin mukaan käynnissä on rikollisjärjestöjen valtataistelu: "Jengit ovat sekasortoisessa tilassa"
 Ruotsin suosituimpiin kuuluva artisti Yasin tuomittiin vankilaan toisen artistin sieppauksesta – Rikosvyyhdissä kaikkiaan 30 syytettyä
 Tällainen on uusi järjestäytyneeksi rikollisryhmäksi epäilty Mantaqa: rahanpesua, huumekauppaa, viranomaisten röyhkeää uhkailua

Parikymppisten miesten katujengien toiminta kovenee pääkaupunkiseudulla – Poliisi: Useita ampumistapauksia, joista vaaraa myös sivullisille