Summary: Presidentti Sauli Niinistö ei ota kantaa Ylen haastattelussa siihen, oliko Afganistaniin lähtö tai sieltä vetäytyminen virhe Yhdysvalloilta ja länsimailta. Hänen mielestään on selvää, että Suomea palvelleita afganistanilaisia autetaan.

Tasavallan presidentti  Sauli Niinistön  mukaan Afganistanin päätyminen rysäyksellä ääriliike Talibanin haltuun osoittaa sen, että länsimaat eivät onnistuneet tavoitteissaan rakentaa maahan demokraattista hallintoa ja yhteiskuntaa.
 – Kai tästä se oppi väistämättä jää, että on aika vaikea viedä kokonaan uudenlaista yhteiskuntarakennetta ja ajattelua. Se vaatii sukupolvien ajan, ja tietysti Afganistanissa oli koko ajan toiminnassa ääriliike, joka oli hyvin varustettu, Niinistö sanoo Ylen haastattelussa maanantaina.
 Ylen politiikan erikoistoimittaja  Ari Hakahuhta  kysyi Niinistöltä Mäntyniemessä, tekikö länsi virheen lähtiessään Afganistaniin noin 20 vuotta sitten tai tekikö länsi virheen nyt poistuessaan maasta.
 – En puhuisi niinkään virheistä. Lopputulema on se, että siinä (lännen) tavoitteessa ei onnistuttu. Alunperinhän oli usko siitä, että tapahtumat kehittyvät hyvään suuntaan. Nyt törmäämme siihen seikkaan, että on äärimmäisen vaikeaa muuttaa kokonaista maata, Niinistö sanoo.
 Niinistön mielestä on selvää ja kohtuullista, että Suomi antaa suojaa niille henkilöille, jotka ovat palvelleet suomalaisia Afganistanissa.
 Niinistö kertoo olevansa huojentunut myös siitä, että maanantaiaamuna Kabulista pääsi lähtemään ensimmäinen lentokone, jossa oli 18 maasta evakuoitua Suomen kansalaista. Afganistanissa on kuitenkin yhä ainakin parikymmentä Suomen kansalaista.
 Niinistön mukaan tilanteen välittömin seuraus lienee pakolaisvirta, joka suuntautuu ulos Afganistanista.
 Presidentti arvioi, että ainakin osa pakolaisista suuntaisi kohti Eurooppaa, mutta siihen voi vielä mennä aikaa ja pakolaisten määrää on vaikea arvioida.
 – Siinä kohtaa olemme sen kysymyksen äärellä, kuinka paljon Suomi ja Eurooppa kykenevät vastaanottamaan ja myöskin saavuttamaan sen tuloksen, että ihmiset kotiutuvat kunnolla.
 Tällä hetkellä pakolaisvirran suunta näyttää Niinistön mukaan kuitenkin suuntautuvan ennemmin itään päin kuin länteen.
 Toinen kysymys on hänen mukaansa se, millaisen roolin Taliban aikoo ottaa valtaan päästyään.
 – Silloin viimeksi hallitessaan he pysyivät Afganistanissa ja tyytyivät ilmeisesti siihen, mutta tarjosivat kuitenkin eräänlaisen suojapaikan terroristeille. Jos tuo jatkuu, vaikutus Afganistanista ulottuu mahdollisesti koko maapallolle.
 Niinistö ei kuitenkaan usko, että Afganistanin hallinnon muutoksella olisi suoria ja välittömiä seurauksia maailmanpolitiikan kuvioihin. Ajattelemaan tilanteessa panee Niinistön mukaan etenkin se, keihin Afganistanilla on jatkossa keskusteluyhteydet.
 Niinistö mainitsee, että Kiina ja Venäjä ovat osoittaneet halua säilyttää keskusteluyhteyden ja ilmeisesti myös lähetystönsä maassa. Ongelmallisena hän näkisi tilanteen, jossa Afganistan olisi suljettu muusta maailmasta, mutta pitäisi keskusteluyhteyttä vain kyseiseen kahteen valtioon.
 – Minä olen sitä mieltä, että jonkinlainen keskusteluyhteys – ei mikään diplomaattinen – on syytä pyrkiä rakentamaan ajan myötä, Niinistö tuumaa.

Presidentti Niinistö kommentoi Afganistanin tilannetta Ylelle: Länsimaat eivät onnistuneet tavoitteissaan


Summary: Etelä-Suomen aluehallintovirasto tiukensi rajoituksia ja vaatii kahden metrin turvavälien lisäksi katsomoiden lohkomista. Kansallisoopperan mukaan lohkominen on mahdotonta.

Suomen Kansallisoopperan ja baletin pääjohtaja  Gita Kadambi   kertoi Ylelle viime perjantaina , että talo aloittaa esityskautensa kahden metrin turvaväleillä mutta ei aio lohkoa katsomoa. Päätös on ristiriidassa  Etelä-Suomen avin viime viikolla tiukentuneiden  koronarajoitusten kanssa.
 Aluehallintovirasto ohjeistaa, että niihin esityksiin, joissa on yli 25 katsojaa, sali pitää rajata erillisiin 25 hengen lohkoihin. Erillisissä lohkoissa pitää olla kahden metrin turvavälit sekä muun muassa jokaiselle lohkolle omat kulkureitit ja wc-tilat.
 Kadambi kuvaili lohkoja mahdottomiksi toteuttaa. Kansallisooppera aikoo ottaa saliin vajaat 300 katsojaa. Pääjohtaja perusteli päätöstä hallituksen lupaamilla nopeilla toimenpiteillä.
 Kauden aloittavaan  Cavalleria Rusticana & Pajatson  ensi-iltaan on nyt aikaa viisi päivää, eikä rajoitusten lievennyksistä tai lohkovaatimuksen poistamisesta ole tietoa.
 "Odotamme päätöksiä tällä viikolla"
 Oopperan taiteellisen johtajan  Lilli Paasikiven  mukaan avin viime viikkoinen päätös aiheutti hämmennystä.
 – Hallitus kuitenkin hyvin selkeästi lupasi, että lievennyksiä on tulossa ja me odotamme, että ne tulevat tällä viikolla, Paasikivi sanoo.
 Myös kulttuuriministeri  Antti Kurvinen   lupaili perjantaina , että hallitus aikoo ohjeistaa aluehallintoviranomaisia luopumaan kahden metrin turvaväleistä. Ylen tietojen mukaan asiaa määrittävään tartuntatautilakiin ei kuitenkaan ole valmisteilla muutosta. Kyse olisi vain hallituksen ohjeesta.
 Tapahtumateollisuus ja teatterit ovat Paasikiven mukaan olleet halvaantuneita maaliskuusta 2020 lähtien ja nyt ala odottaa olosuhteita, joissa se voi työskennellä.
 – Toimimme hyvin pitkällä suunnittelulla. Näitä mannerlaattoja eli suuria tuotantoja ei heitellä edestakaisin niin ja näin. Me olemme koko ajan pystyneet toimimaan äärimmäisen varovasti ja turvallisuus edellä. Toivomme, että voimme jatkaa samaa tänä syksynä.
 Paasikiven viesti on, että ensi-ilta voidaan järjestää, sillä siinä on huomioitu kahden metrin turvavälit, maskisuositukset sekä se, että ihmiset istuvat paikallaan. Avi ohjeistaa silti näiden lisäksi lohkomaan.
 – Yleisömme ei ole mikään vapaasti liikkuva kontrolloimaton ryhmä ihmisiä. Tämä on meidän tulkintamme tilanteesta ja ensi perjantaina me esitämme  Cavalleria Rusticana & Pajatson , Lilli Paasikivi sanoo.
 Oli pakko tehdä päätöksiä
 Samoilla linjoilla on Kansallisoopperan tuotantojohtaja  Timo Tuovila.  Hän kertoo, että talossa on tehty riskien kokonaisarviointia.
 – Päätökseen vaikutti toki ministereiden lausunnot siitä, että avin uutta määräystä tullaan muuttamaan, Tuovila sanoo.
 Hänen mukaansa oopperalla ei ole muuta tietoa kuin mediassa olleet ministerien suulliset lupaukset, että avia ohjeistetaan.
 – Meidän piti tehdä päätöksiä olemassa olevilla tiedoilla, koska ensimmäinen esitys on perjantaina, Tuovila sanoo.
 Oletteko valmiita testaamaan tämän päätöksen lakituvassa?
 – Se on sen hetken tilanne, jos sinne mennään, Tuovila sanoo.
 "Putka on vielä kokematta"
 Julkisoikeuden asiantuntija  Pauli Rautiainen  twiittasi eilen, että pian nähdään, salliiko poliisi Kansallisoopperassa esityksen, vai viedäänkö laulajat lavalta putkaan.
 Oopperalaulaja  Marko Puustinen  vastasi olevansa ylpeä työpaikastaan: “Toivottavasti pääsen minäkin kesken laulun maijalla Kisahallin putkaan. Se on vielä kokematta”, Puustinen twiittasi.
 Timo Tuovila, miltä kuulostaa ajatus siitä, että poliisi keskeyttäisi esityksen?
 – Ihan absurdi skenaariohan se olisi, mutta seurataan tilannetta, Tuovila sanoo.
 Oli miten oli teillä on ensi perjantaina ensi-ilta?
 – Näin me olemme suunnitelleet ja päättäneet, Tuovila sanoo.
 Cavalleria Rusticana & Pajatso  -teospari aloittaa Kansallisopperan esityskauden tämän viikon perjantaina 20. elokuuta, samana päivänä, jolloin avin tiukentuneet rajoitukset astuvat voimaan.
 Juttua korjattu 16.8. klo 21.11. Muutettu Rautiaisen etunimi Pauliksi.
 Voit keskustella aiheesta 17.8. kello 23 asti.

Ooppera aikoo järjestää perjantaina esityksen vastoin kokoontumisrajoituksia – Lilli Paasikivi: "Näitä mannerlaattoja ei heitellä edestakaisin niin ja näin"


Summary: Seremoniaa johtanut piispa Johan Dalman äityi lässyttämään vastanimetylle Hallandin herttualle. Prinssi sai nimekseen Julian, ja hän on Ruotsin kruununperimisjärjestyksessä seitsemäs.

Ruotsin kuninkaallisilla oli viikonloppuna syytä juhlaan, kun prinssi  Carl Philipin  ja prinsessa  Sofian  nuorin lapsi kastettiin juhlallisesti.
 Keväällä syntynyt poika sai nimekseen prinssi  Julian , ja hänen koko nimekseen tuli  Julian Herbert Folke .
 Piispa  Johan Dalmanin  ja pastori  Michael Bjerkhagenin  johtamassa kastetilaisuudessa nähtiin huumoriakin.
 – Katsokaa, tässä on meillä pikku Julian, ihan vastakastettuna ja niin iloisena, piispa Dalman lässytti prinssille.
 Dalman myös keinutti poikaa edestakaisin, mikä sai kuningas  Kaarle XVI Kustaan  ja kuningatar  Silvian  hykertelemään.
 Prinssi Julianin arvonimi on Hallandin herttua ja hän on kruununperimisjärjestyksessä seitsemäs. Pojalla on kaksi isoveljeä, prinssit  Alexander  ja  Gabriel .
 Juttua korjattu 16.8. kello 19:25: Otsikosta poistettu maininta, että Julian olisi kruununprinssi.

Ruotsin hovin tuorein prinssi kastettiin – piispa irrotteli ristiäisissä, katso kuninkaan ja kuningattaren hilpeä reaktio


Summary: Hallitusohjelmassa kaavailtu lakihanke hoitotakuun kiristämiseksi on jäänyt koronapandemian jalkoihin. Hyvinvointialueille avautuu tänään täydentävä valtionavustushaku, jolla on tarkoitus vauhdittaa hoitoon pääsyä.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiurun  (sd.) mukaan seitsemän päivän hoitotakuuseen siirtymisen on oltava hyvässä vauhdissa tämän hallituskauden loppuun mennessä.
 Kiuru sanoi tiedotustilaisuudessa, että tavoitteeseen pyritään nyt vapaaehtoisin keinoin, mutta viime kädessä asia ajetaan käytäntöön lainsäädännöllä. Hyvinvointialueille avautuu tänään täydentävä valtionavustushaku, jolla on tarkoitus vauhdittaa hoitoon pääsyä.
 – Viime kädessä me valmistaudumme ottamaan myös ajurin käyttöön lainsäädännöllisesti, ja silloin lähtökohtana on se, että tällä hallituskaudella on saatava se ajuri kuntoon ja sen jälkeen kaikkien on oltava seitsemässä päivässä. Että tällä hallituskaudella on tarkoituksena saada aikaan sellainen tila, jossa siirrytään pikkuhiljaa seitsemän päivän hoitotakuuseen, Kiuru sanoi.
 Hän sanoi olettavansa, että jo nyt liikkeelle laitettu 140 miljoonan euron valtionavustushaku vauhdittaa hoitoonpääsyn nopeutumista.
 – Jos vaikuttavuutta ei synny, olemme valmiit keräämään rahat takaisin. Silloin ensi kertaa syntyy jo näille vapaaehtoisesti toimeenpantaville hauille selkeä intressi siihen, että tätä vaikuttavuutta saadaan lisättyä, Kiuru sanoi.
 Kiuru viittasi siihen, että viikon tavoitteeseen yltävien kuntien ja kuntayhtymien osuus on jo noussut 43 prosentista 63 prosenttiin kuluneen kahden vuoden aikana.
 Hänen mukaansa muutosta ei selitä vain se, että ihmiset ovat kriisin aikana hakeutuneet vähemmän hoitoon.
 Hoitovelka ja hoitoonpääsy esillä budjettiriihessä
 Hallitusohjelmassa kaavailtu lakihanke hoitotakuun kiristämiseksi on jäänyt koronapandemian jalkoihin. Kiurun mukaan asia on syyskuun budjettiriihessä auki.
 – Se liittyy kokonaiseen käsitykseen siitä, kuinka paljon meillä tulee olemaan yhteenlasketusti käytettävissä hoitoonpääsyn parantamisen ja hoitovelan purkamiseen rahoitusta, Kiuru sanoi.
 Myös EU:n elpymisrahastosta on tarkoitus kohdentaa rahaa sosiaali- ja terveydenhuollon kehittämiseen, tavoitteena juuri hoitovelan purkaminen ja palveluiden saatavuuden parantaminen.

Ministeri Kiuru: Seitsemän päivän hoitotakuu on saatava tällä kaudella hyvään vauhtiin


Summary: Oikeushistorian professori Jukka Kekkonen ja sosiaalioikeuden lehtori Pauli Rautiainen näkevät tartuntautilaissa useita ongelmia, jotka hankaloittavat koronapassin ja riskipistemallin käyttöönottoa.

Itä-Suomen yliopiston sosiaalioikeuden lehtorin  Pauli Rautiaisen  mukaan tartuntatautilaki tarvitsee useita keskeisiä muutoksia, jotta esimerkiksi koronapassin tai riskipistemallin kaltaisia järjestelmiä voitaisiin ottaa käyttöön.
 – Meidän tulisi aloittaa tartuntatautilain kokonaisuudistus nyt eikä ikään kuin odottaa, että tulee jokin parempi ajankohta, Rautiainen toteaa.
 Myös oikeushistorian professori  Jukka Kekkonen  Helsingin yliopistosta näkee yleisellä tasolla ongelmia lainsäädännön toimivuuden ja uskottavuuden kannalta ongelmia.
 – Detaljisaivarteluun menevä sääntely ei koskaan voi toimia modernissa yhteiskunnassa, joka muuttuu nopeasti ja jossa on isoja epävarmuuksia, Kekkonen toteaa.
 Kekkonen ja Rautiainen kommentoivat koronapassin ja riskipistemallin sudenkuoppia  Ylen Ykkösaamussa  maanantaina.
 Sosiaali- ja terveysministeriö sekä Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) työstävät  Helsingin Sanomien  tietojen mukaan niin kutsuttua riskipistemallia mahdollistamaan yleisötapahtumien järjestämistä. Mallissa tapahtumien pandemiavaarallisuus luokiteltaisiin niiden tartuntariskin perusteella.
 Pääministeri  Sanna Marin  (sd.) kommentoi viime viikolla Säätytalolla pidettyjen hallituksen neuvottelun jälkeen, että järjestelmän tarkoitus olisi edesauttaa toiminnan järjestämista terveysturvallisesti.
 Välttämättömyyden ja suhteellisuuden arvioinnissa ongelmia
 Pauli Rautiaisen mukaan nykyisen lainsäädännön pohjalta koronapassia ja tapahtumien pisteytysmallia ei voida toteuttaa.
 – Tartuntatautilain nykyinen yleisötapahtumasääntelyä koskeva perusta on siinä määrin laho, että sen päälle ei voida rakentaa tällaista pisteytysjärjestelmää tai minkäänlaista koronapassijärjestelmää, Rautiainen sanoo.
 Hänen mukaansa kulttuuritapahtumien sääntelyä tehdessä toistuvat samanlaiset rakenteelliset virheet kuin viime keväänä liikkumisrajoitusten sääntelyssä. Esimerkiksi keväällä pääsiäisaikana mökkeilyn välttämättömyyttä pyrittiin määrittelemään muun muassa sillä perusteella, onko kyseessä omistus- vai vuokramökki.
 Rautiaisen mukaan nykyisen tartuntautilain perusteella ei voida suorittaa koronapassin tai riskipistemallin toteuttamiseen tarvittavaa välttämättömyyden ja suhteellisuuden arviointia.
 Lue myös:
 Kulttuuriministeri Antti Kurvinen lupaa, että tapahtuma-alaa hiertävä kahden metrin turvaväli poistetaan: “Toivon muutoksia jo elokuun aikana”
 Kulttuuriala tuohtui koronarajoituksista – Helsingin apulaispormestari Paavo Arhinmäki: "Tämä on taloudellisesti ja henkisesti katastrofi"

Koronapassin käyttöönottoa hankaloittaa tartuntatautilaki, sanovat asiantuntijat – “Lain perusta on laho"


Summary: Kuolleiden määrän pelätään yhä nousevan. Järistys tuhosi tuhansia rakennuksia maan lounaisosassa. Lähestyvä trooppinen matalapaine vaikeuttanee pelastus- ja raivaustöitä entisestään.

Haitissa yritetään auttaa viikonlopun tuhoisan maanjäristyksen uhreja epätoivoisissa oloissa.
 Lauantainen järistys  oli voimakkuudeltaan 7,2, ja sen kerrotaan tuhonneen tuhansia rakennuksia jo ennestään raunioituneessa maassa. Pahimmat tuhoalueet sijaitsevat noin 150 kilometriä pääkaupunki Port-au-Princestä länteen, Les Cayes'in kaupungissa.
 Kaupungin sairaala on aivan täynnä, ja lääkärit hoitavat loukkaantuneita portailla, käytävillä ja pihalle hätäisesti pystytetyissä teltoissa. Kansainvälisten uutistoimistojen mukaan kipulääkkeet ja nukutusaineet ovat käymässä vähiin.
 Maanjäristyksen jäljiltä on löytynyt yhteensä jo lähes 1 300 kuolonuhria. Loukkaantuneiden määrästä ei ole kerrottu edes tarkkaa arviota.
 Laura Merikalla / Yle
 Les Cayes'issa pelätään, että lähestyvä rajuilma pahentaa tuhoa vielä entisestään. Graceksi nimetty trooppinen matalapaine oli saapumassa Haitiin maanantain aikana. Rankat sateet, mutavyöryt ja tulvavesien mukana leviävät taudit olisivat vakava uhka erityisesti tuhansille kodittomiksi jääneille.
 Uutistoimisto AP:n mukaan järistyksessä tuhoutui täysin noin 7 000 rakennusta ja noin 5 000 vaurioitui. Kodittomiksi arvioidaan jääneen noin 30 000 perhettä.
 Haitiin on saapunut lääkintähenkilöstöä ja avustustyöntekijöitä, mutta avun toimittamista perille vaikeuttavat paitsi järistyksen aiheuttamat vauriot teillä, myös keskeisten liikennereittien päätyminen rikollisjengien haltuun maan poliittisen kriisin seurauksena.
 Haiti ajautui poliittiseen sekasortoon, kun presidentti  Jovenel Moïse  salamurhattiin heinäkuussa. Eikä maa ole täysin toipunut vielä 11 vuoden takaisesta rajusta maanjäristyksestäkään. Sen seurauksena kuoli YK:n arvion mukaan yli 200 000 ihmistä.
 Lue myös:
 Haitin surmattu presidentti johti läntisen pallonpuoliskon köyhintä maata – Miksi avustusmiljardit eivät ole nostaneet saarivaltiota jaloilleen?

Haitin maanjäristys surmasi lähes 1300 ja jätti kymmenet tuhannet kodittomiksi – lähestyvät rankkasateet uhkaavat vielä pahentaa asiaa


Summary: Suomeen pakolaisena 2015 saapunut Abdul on jumissa Talibanin valtaamassa Kabulissa. Hän ei tiedä, milloin pääsee Suomeen ja toivoo, että kansainvälinen yhteisö ei jättäisi Afganistanin siviilejä oman onnensa nojaan, ääriliikkeen armoille.

Parikymppisen  Abdulin  piti nousta lentokoneeseen Kabulissa maanantaina. Tarkoitus oli päästä palaamaan Suomeen, mutta nyt Abdul on jumissa ääriliike Talibanin haltuun rysäyksellä ajatutuneessa maassa.
 Abdul on Suomen kansalainen. Hän on yksi niistä vähintään paristakymmenestä henkilöstä, jotka ovat Afganistanissa ja odottavat evakuointia Suomeen.
 Kabulista lähti evakuointilento maanantaiaamuna. Siinä oli 18 Suomen kansalaista, kertoi ulkoministeri  Pekka Haavisto   tiedotustilaisuudessaan aiemmin maanantaina .
 Illalla Haavisto kertoi  A-studiossa , että Kabulin lentokenttä on suljettuna tällä hetkellä ja että Afganistanissa yhä olevien Suomen kansalaisten kotiuttamiseen voi mennä päiviä.
 Yle seuraa Afganistanin tilannetta tässä artikkelissa:  Ulkoministeri Haavisto: Suomalaisten kotiuttamiseen Afganistanista mennee ainakin päiviä, Biden kommentoi Afganistanin tilannetta – katso suorana
 Abdulin mukaan Taliban partioi lentokentän portilla, eikä lentokentälle pääse. Portilla oli maanantaina pyrkimässä kentälle Abdulin silmämääräisen arvion mukaan kymmenentuhatta–viisitoistatuhatta siviiliä; perheitä, naisia, miehiä, lapsia. Osa yritti kiivetä kentälle jopa seiniä pitkin, Abdul kertoo.
 – Lentokentälle ei pääse. Kun ihmisiä yritti tunkeutua portista sisään, talibanit ampuivat ilmaan ja sivuille. Ihmisiä loukkaantui. Joko he jäivät väentungoksessa jalkoihin tai heitä ammuttiin, Abdul kuvailee sekasortoista tilannetta.
 Ylen soittaessa Abdulille noin viiden maissa maanantai-iltana, hän oli poistunut lentokentän liepeeltä päästäkseen turvallisempaan paikkaan.
 – Ulkoministeriö ohjeisti meitä poistumaan paikalta ja odottamaan seuraavia ohjeita. Mitään ei ole vielä kuulunut, Abdul sanoi tuolloin.
 – En osaa sanoa, olemmeko turvassa vai emme. Nytkin edessämme kulkee Talibanin auto. Ennen tuollaisia autoja ajoivat vain armeijan joukot ja poliisit. Nyt nämä paremmat autot ja aseet ovat kaikki Talibanin käytössä, Abdul kuvailee.
 Abdul ei siis tiedä, milloin hän pääsee lähtemään maasta ja miten.
 – Käveleminen lentokentän portille ei ole mahdollista. Emmekä me voi kertoa Talibaneille, että olemme Suomen kansalaisia.
 Abdul toivoo, että ministeriö voisi viestiä Afganistanissa oleville Suomen kansalaisille esimerkiksi puhelimitse sähköpostin sijaan, sillä nettiyhteys pätkii.
 Ihmiset katsovat, kun Talibanin taistelijat liikkuvat lava-autolla Kabulissa. Auton lavalla on myös rynnäkkökivääri.  EPA
 Tuli Suomeen turvapaikanhakijana 2015
 Abdul tuli Suomeen vuonna 2015 alaikäisenä turvapaikanhakijana. Hän asettui Suomeen, hankki koulutuksen ja työn ja on nyt siis Suomen kansalainen.
 Afganistaniin Abdul saapui muutama viikko sitten. Hän halusi auttaa perhettään, joka joutui tuolloin muuttamaan Kabuliin turvallisuustilanteen heikettyä kotikaupungissa.
 – Otin riskin ja tulin tänne, sillä en ollut nähnyt heitä kuuteen vuoteen. Tiesin, että Afganistanin tilanne voisi muuttua, mutta en sitä, että se tapahtuisi näin nopeasti, että Taliban olisi saanut viikossa Afganistanin ja päivässä Kabulin.
 Abdul kertoo kysyneensä ulkoministeriöstä, olisiko hänen mahdollista saada myös perheenjäsenensä mukaan evakuoinnilla Suomeen.
 – Jos he eivät pääse Suomeen, se ei haittaa. Kunhan he vain pääsisivät pois tästä helvetistä edes väliaikaisesti, sitten voitaisiin katsoa tilannetta.
 Vielä hän ei ole kertomansa mukaan saanut vastausta.
 Muualta maasta Talibania paenneita perheitä on leiriytynyt esimerkiksi puistoihin Kabulissa. Kuva lauantailta. Hedayatullah Amid / EPA
 Pelonsekainen tunnelma pääkaupungissa
 Kabulilaisten keskuudessa vallitsevaa ilmapiiriä Abdul kuvailee pelonsekaiseksi.
 – Aamulla kun kuulimme, että Taliban oli päässyt kaupunkiin, melkein kaikki kaupat menivät kiinni ja ihmisiä ryntäsi pikapoliisiasemille. Ei ole ketään turvaamassa tavallisia ihmisiä. Ihmisiä pelottaa se, että tilanne on saanut liikkeelle myös rosvoja.
 Abdulin mukaan kaikki koulut ovat myös kiinni, eivätkä naiset uskalla liikkua ulkona ainakaan yksin. Talibanin pitkäpartaisia ja asetta kantavia taistelijoita näkyy katukuvassa runsaasti.
 – Voisin sanoa, että olen nähnyt heitä tuhansia. Ja kysymys kuuluu, miten heitä on ilmestynyt näin paljon yhdessä yössä? Mietin, oliko heitä täällä jo etukäteen, vai tulivatko he vasta nyt.
 Tilannetta hämärtää Abdulin mukaan se, että täyttä varmuutta ei ole siitä, ovatko kaikki katukuvan talibaneilta näyttävät henkilöt todella ääriliikkeen edustajia, vai näyttävätkö he siltä vain ulkoisesti.
 – Voihan se olla, että he ovat olleet jo ennestään talibaneja, mutta tulivat vasta nyt niin sanotusti esiin, Abdul pohtii.
 Abdulin mukaan Talibanin riveissä saattaa olla myös muunmaalaisia kuin afganistanilaisia taistelijoita.
 – Lentokentän edustalla yksi henkilö seurueestamme meni keskustelemaan Talibanien ryhmään kuuluvan tyypin kanssa. Kaverini tunnisti henkilön iranilaiseksi. On myös huhuja, että täällä olisi nähty pakistanilaisia talibaneja, Abdul kertoo.
 Kansalaiset jonottivat pankkiin nostamaan käteistä rahaansa sunnuntaina pääkaupunki Kabulissa. STELLA Pictures / ddp
 Viesti kansainväliselle yhteisölle: "Älkää unohtako tätä kansaa"
 Abdul haluaa välittää Kabulista toiveen kansainväliselle yhteisölle.
 – Kansa odottaa ja toivoo, että kansainväliset tahot, kuten YK ja EU-maat tekisivät jotain siviilien eteen eivätkä jättäisi näitä viattomia ihmisiä, tyttöjä, naisia, siviilejä tähän pimeyteen.
 – Paikalliset ihmiset eivät hyväksy tätä tilannetta, ihmiset eivät halua olla Talibanin hallinnon alla, hän jatkaa.
 Abdul ei usko Talibanin muuttuneen ideologialtaan, vaikka järjestön on pyrkinyt luomaan maltillisuutta viimeisimmissä ulostuloissaan. Abdul ei myöskään näe, että Talibanin hallussa afganistanilaisilla olisi edessään demokratian tai tasa-arvoisen yhteiskunnan tie.
 – Aika on eri, mutta Taliban on liikkeenä ja ideologiana sama kuin ennen. Etenkin naisten ja vähemmistöjen asema ja oikeudet ovat vaarassa. Mikäli Taliban jää tänne ja muodostaa seuraavan hallituksen, siitä tulevat maksamaan muutkin maat. Niin on käynyt ennenkin, Abdul toteaa.
 Abdulin nimi on muutettu juttuun turvallisuussyistä.
 Lue lisää:
 Presidentti Niinistö kommentoi Afganistanin tilannetta Ylelle: Länsimaat eivät onnistuneet tavoitteissaan

 18 suomalaista evakuoitu aamulla Afganistanista – Haavisto: Ei ole mitään "maagista keinoa" suojella lentokentän ulkopuolella olevia afgaaneja

Parikymppinen Abdul lähti Kabuliin perheensä avuksi – miehen tilanne puhuu epätoivosta: "Lentokentälle ei pääse, emmekä voi kertoa, että olemme suomalaisia"


Summary: Eduskuntatutkimuksen keskuksen johtaja Markku Jokisipilä arvioi  perussuomalaisten löytävän Riikka Purran johdolla yhteisen sävelen kokoomuksen kanssa. Muuten puolueen linja jatkaa todennäköisesti Halla-ahon politiikan jalanjäljissä.

Viikonloppuna perussuomalaisten puolueen johto vaihtui ja samalla katseet kiinnittyivät sekä puolueen tulevaisuuden suunnitelmiin että seuraaviin eduskuntavaaleihin.
 Illan A-studiossa eduskuntatutkimuksen keskuksen johtaja  Markku Jokisipilä  arvioi, että kokoomus ja perussuomalaiset löytävät todennäköisesti yhteisen sävelen ainakin talousrintamalla. Perinteisesti "duunaripuolueeksi" itseään tituleeranneet perussuomalaiset ovat nimittäin Halla-ahon kaudella liikkuneet aiempaa enemmän oikealle.
 –Odotan mielenkiinnolla Purralta linjauksia, mikä tarkalleen ottaen on perussuomalaista talouspolitiikkaa. On ilmiselvää, ettei linja ole enää siellä, missä se Timo Soinin aikana oli.
 Kompastutaanko unioniin?
 Vaikka talousrintamalla löytyisi yhteinen sävel, joudutaan joissain muissa kysymyksissä etsimään kompromissia.
 Kokoomuksen ja perussuomalaisten lupaavalta näyttävän yhteistyön koetinkiveksi saattaa nousta Euroopan unioni, sillä puolueet ovat perinteisesti sijoittuneet eu-kysymyksen äärilaidoille. Kokoomus kuuluu eu-myönteisimpiin puolueisiin siinä missä perussuomalaiset ovat ainoa avoimesti eu-kriittinen puolue.
 –Jos kirkko laitetaan keskelle kylää, niin molemmat joutuvat kyllä liikkumaan tämän hetkisistä asemistaan aika paljonkin.
 Muutoksen tuulia voidaan kuitenkin nähdä myös tällä saralla, sillä kokoomuksen riveistä on kuultu viime aikoina kriittisempiä ääniä.
 – Perussuomalaisten riveissä varmasti pistettiin tarkoin merkille se, että kokoomuksen eduskuntaryhmä loppupelissä hajosi elvytyspaketin merkeissä.
 Salonkikelpoinen puolue
 Uusi puheenjohtaja  Riikka Purra  on tehnyt selväksi, että hän haluaa perussuomalaisten olevan vakavasti otettava poliittinen vaihtoehto. Muiden puolueiden silmissä perussuomalaisten uskottavuutta ovat kuitenkin varjostaneet toistuvat ongelmat puolueen edustajien sanomisista.
 Purra itse painotti A-studiossa, että kannustaa kaikkia puolueen jäseniä puhumaan niin, ettei siitä joudu ongelmiin.
 – Nykyään valitettavasti ongelmiin joutuu suhteellisen helposti, Purra lisäsi.
 Jokisipilä uskookin, että hyvän ja huonon maun rajoja koetteleva ja poliittisesti epäkorrekti puhetapa pysyy osana puolueen sielua. Perussuomalaisten tapa puhua asioista on myös osaltaan avain puolueen kannattajien sydämiin. Puolue painottaa puhuvansa suoraan vaikeistakin asioista ja se puhuttelee monia puolueen äänestäjiä.
 – Perussuomalaisten puheenjohtajan paikka ei ole helppo paikka. Siinä joutuu tasapainottelemaan oman linjan ja kansanomaisen puhetavan kanssa samalla kun yrittää pysyä uskottavana kumppanina muiden puolueiden silmissä.
 Lue lisää:
 Testaa, erotatko Riikka Purran Jussi Halla-ahosta: tässä pelissä voit vertailla Purran ja Halla-ahon mielipiteitä
 Riikka Purra linjapuheessaan: "Puolue joka ei ole valmis kiristämään maahanmuuttopolitiikkaa, ei ole valmis hallitukseen perussuomalaisten kanssa"
 Analyysi: Riikka Purra hyökkää oikealta punavihreän hallituksen kimppuun

Perussuomalaisten linjasta A-studiossa: "On ilmiselvää, ettei talouspolitiikka ole enää siellä, missä se Soinin aikana oli"


Summary: Koronapassin esittäminen on vapaaehtoista. Passin voi näyttää lipuntarkastuksen yhteydessä tulosteena, valokuvana tai esimerkiksi käyttämällä erilaisia sovelluksia.

Musiikkiklubi G Livelab Tampere aloittaa tänään koronapassikokeilun syyskauden konserteissaan. Koronapassia kysytään lipuntarkastuksen yhteydessä, ja sen esittäminen on vapaaehtoista.
 Koronapassikokeilu toteutetaan yhteistyössä musiikkiklubin omistavan Muusikkojen liiton kanssa. Kokeilulla halutaan mahdollistaa kulttuuritapahtumien laajempi avaaminen.
 – Tässä on ehkä ollut tällainen pattitilanne meneillään. Haluamme osallistua keskusteluun ja tuoda vaihtoehtoja, miten voidaan parantaa tapahtumaturvallisuutta ja avata yleisötapahtumia turvallisesti, sanoo G Livelab Tampereen toimitusjohtaja  Annamaija Saarela .
 Annamaija Saarelan mukaan koronapassi on monille asiakkaille ja esiintyjille tuttu matkustelun kautta. Marjut Suomi / Yle
 Kansainvälisesti jo tuttu käytäntö
 Annamaija Saarela perustelee passikokeilua toiminnan kansainvälisyydellä ja passien tuttuudella muualla Euroopassa.
 – Tampereen G Livelabissa on jatkuvasti kansainvälisiä esiintyjiä ja kansainvälistä yleisöä. Koronapassi on myös käytössä tosi monessa maassa meidän lähialueilla ja muualla Euroopassa. Aika monille meidän asiakkaille ja esiintyjille se on jo tuttu matkustelun kautta, Saarela toteaa.
 Passin esittämisen vapaaehtoisuus perustuu Suomen lakiin.
 – Meillä ei lainsäädäntö mahdollista eikä tule varmasti koskaan mahdollistamaankaan pakollista koronapassia. Rokottaminen on myöskin vapaaehtoista, niin en näe että meidän oikeusvaltiossa olisi mahdollista käännyttää ihmistä ovelta sen takia, ettei ole koronapassia, uskoo Saarela.
 Tampereen G Livelab sijaitsee kaupungin keskustassa. Marjut Suomi / Yle
 Positiiviset odotukset passiin suhtautumisesta
 Saarela odottaa luottavaisin mielin asiakkaiden reaktiota koronapassin käyttämiseen.
 – Tuntuma on, että aika isolta osalta suhtautuvat positiivisesti, joskaan meillä ei vielä ole kokemusta. Mutta meillä on hyvin sitoutunut yleisö, joka antaa palautetta ja haluaa saada kulttuurikokemuksia. Se on myös mielenterveysasia, että pääsee kuuntelemaan ja kokemaan kulttuuria, Saarela sanoo.
 Saarela toivoo, että myös muut toimijat lähtisivät mukaan kokeiluun.
 – Me tarvitsemme alalta lähtevää positiivista viestiä, koska nyt on ollut vähän napit vastakkain viranomaisten ja päätöksentekijöiden kanssa. Se ei vie meidän asiaa millään tavalla eteenpäin.
 Hän arvioi, että kulttuurialalla – G Livelab mukaan lukien – on onnistuttu hyvin koronaturvallisuuden ylläpitämisessä.
 – Olemme tuottaneet pandemian aikana yli 200 konserttia. Näistä ei ole tietojemme mukaan tullut yhtäkään koronatartuntaa, altistustilanteita on ollut yksi. Koronapassikokeilulla haluamme parantaa asiakkaidemme turvallisuuden tunnetta sekä luoda uusia käytäntöjä, joilla kulttuurialaa voidaan nykyistä laajemmin avata, kommentoi G Livelab Tampereen toimitusjohtaja Annamaija Saarela.
 Saarela myös toivoo, että rajoitusten sijaan vastuun ottaisivat tulevaisuudessa enemmän yksilöt ja eri toimijat.
 Tapahtuma-alan kenttä on monimuotoinen ja sopeutumiskykyinen. Antti Lötjönen Quintet East esiintymässä 20 katsojalle ja striimiyleisölle 4. helmikuuta 2021 Tampereen G Livelabissa.
 G Livelabin vastaava tuottaja  Jaani Haapasalo  on varma, että koronapassi otetaan artistien suunnasta vastaan hyvillä mielin. Ainakin koronapassikäytännön ensimmäinen konsertoija Anne-Mari Kivimäki ja Lakkautettu kylä ottivat tiedon uudesta käytännöstä vastaan positiivisesti.
 – Kun heille kerrottiin, että he saavat olla osa ensimmäistä kokeilua, niin sitä seurasi riemunkiljahtelua. Luulen, että suurin osa artisteista haluaa töihin, ja tehdä omaa työtään turvallisesti.
 Kansainvälisyys näkyy myös koronapasseissa
 Koronapassin voi näyttää G Livelabin lipuntarkastuksen yhteydessä tulosteena, valokuvana tai esimerkiksi käyttämällä Ranskan valtion kehittämää TousAntiCovid-sovellusta tai Marvinsextro-sovellusta. Myös muut valtiolliset sovellukset, kuten Viron, Hollannin ja Tanskan, hyväksytään.
 Käyttäjät löytävät todistuksen saadusta rokotteesta, sairastetusta koronataudista ja voimassa olevista koronatesteistä Omakanta-palvelusta. Omakantaan kirjaudutaan henkilökohtaisilla pankkitunnuksilla. Kokeilu ei kohdistu alaikäisiin lapsiin.
 G Livelab teettää koronapassikokeilun aikana asiakaskyselyn, jossa kerätään palautetta koronapassin vaikutuksista asiakkaiden turvallisuuden tunteeseen ja haluun käydä konserteissa.
 Kokeilusta tehdään myös opinnäytetyö. Tutkimuksen tulokset toimitetaan edunvalvontajärjestöjen käyttöön tukemaan koronapassin käyttöönottoa laajemmin tapahtumissa.
 Koronapassikokeilu on voimassa näillä näkymin syyskauden ajan, jotta siitä ehditään kerätä palautetta ja dataa. Haapasalo ei jaksa uskoa, että koronapassin kysyminen pahoittaisi kävijöiden mieltä, koska kyse on vapaaehtoisuudesta.

Tamperelainen musiikkiklubi kokeilee koronapassin käyttöä illan konsertissa – katso suora lähetys alkaen kello 18.45


Summary: Perusteena on ammattikorkeakoululaki, jonka mukaan toisen henkeä tai terveyttä vaarantava opiskelija voidaan poistaa. Tähän päätymistä pidetään silti epätodennäköisenä.

Seinäjoen ammattikorkeakoulu Seamk on tiukentanut linjaustaan maskinkäytössä.
 Maskia vaaditaan sekä henkilökunnalta että opiskelijoilta, ja opiskelija voidaan tarvittaessa jopa poistaa tilasta, jos hän ei kehotuksesta huolimatta suostu käyttämään maskia.
 Seamkin hallintojohtaja, oikeustieteen maisteri ja varatuomari  Johanna Säilä-Jokinen  sanoo, että ammattikorkeakoululain pykälä 38 mahdollistaa toimet sillä perusteella, että maskittoman opiskelijan voi katsoa vaarantavan toisten terveyttä.
 – Se on varmasti silti aivan äärimmäisen harvinaista. Uskon että jos tällaisiin tilanteisiin jouduttaisiin, niitä ei ainakaan monta ole ja keskusteluilla selvitään, sanoo Säilä-Jokinen.
 Kieltäytymisestä seuraa keskustelu, jolla oppilaitos haluaa selvittää todellisen syyn kieltäytymisen taustalla. Jos opiskelija ei vieläkään edelleenkään suostu käyttämään maskia, hänelle pitää ohjeen mukaan selkeästi kertoa, ettei opintojen etenemistä normaaliaikataulussa välttämättä voida taata.
 Säilä-Jokinen arvioi yhtä lailla harvinaiseksi sen, että jollekulle jouduttaisiin etsimään vaihtoehtoisia tapoja opiskella tai että hänen opintonsa viivästyisivät maskittomuuden takia.
 – Varmaankaan ennakkopäätöstä asiasta ei ole olemassa, mutta tietysti toimimme parhaan tietomme mukaan ammattikorkeakoululain mukaan, sanoo rehtori  Jaakko Hallila .
 Hänen mukaansa vastaavia ohjeistuksia on muillakin ammattikorkeakouluilla, joskin vaihtelua kentällä riittää, ja osa on tyytynyt pelkkiin suosituksiin.
 Lähiopetus halutaan turvata
 Tiukennuksen syynä on halu suojella sekä työntekijöitä että opiskelijoita tartunnoilta Etelä-Pohjanmaan pahenevassa koronatilanteessa. Ongelmaa asiassa ei kuitenkaan rehtorin mukaan ole ollut, vaan maskeja on käytetty hyvin.
 – Ensisijainen tehtävämme on turvata turvallinen opiskeluympäristö. Terveysviranomaisten mukaan maski suojaa tartunnoilta tehokkaasti, ja sen käyttämättömyys on riski. Meistä vaatimus ei ole kohtuuton, koska tarjoamme maskit kaikille opiskelijoille, Jaakko Hallila sanoo.
 Johanna Säilä-Jokinen muistuttaa, että oppilaitos haluaa tarjota lähiopetusta, sillä myös Seamkissa tehdyt kyselyt kertovat etäopiskelun lisänneen opiskelijoiden pahoinvointi.
 Työntekijöiden osalta Seamk nojaa työsuojeluhallinnon ohjeeseen, jonka mukaan työnantaja määrittelee riskinarviointinsa perusteella toimet, joita vaaditaan. Työnantaja voi direktio-oikeutensa perusteella määrätä, miten ja millä varusteilla työtä tehdänä.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun torstaihin 19.8. kello 23 saakka.

Ammattikorkeakoulu otti tiukan linjan maskinkäyttöön: maskista kieltäytyvä opiskelija voidaan jopa poistaa opetustilasta


Summary: Sosiaalisessa mediassa leviää taas väärää tietoa rokotuksista. Vakavia reaktioita ei ole havaittu rokottamisen jälkeen, vaan joidenkin heikotus on voinut ylilääkärin mukaan johtua rokotustilanteen jännityksestä.

Tampereen yliopistollinen sairaala (TAYS)

Tampereen kaupunki joutuu keskiviikkona oikomaan sosiaalisessa mediassa leviäviä vääriä tietoja nuorten koronarokotuksista.
 Videolla väitetään, että koronarokotuksista olisi tullut vakavia reaktioita ja nuoria olisi viety ambulanssilla sairaalaan. Yksityishenkilön omilla kasvoillaan kuvaamaa videota on jaettu ja katsottu runsaasti. Videolla puhutaan Tampereen kouluista.
 Sekä Tampereen yliopistollinen sairaala TAYS että Tampereen kaupunki kiistävät tiedot. Tampereen kaupunki aikoo lähettää asiasta vielä myöhemmin keskiviikkona tiedotteen.
 Kouluterveydenhuollon ylilääkäri  Tuire Sannisto  on nähnyt videon, jossa puhutaan ambulansseista.
 – Vakavia reaktioita ei ole ilmennyt, eikä ambulanssia ole tarvittu, hän sanoo Ylelle.
 Joillakin nuorilla on voinut olla tavallisia rokotustilanteeseen liittyviä reaktioita, kuten pahoinvointia tai heikotusta. Oireet eivät ole Sanniston mukaan olleet vakavia. Nämä liittyvät Sanniston mukaan rokotustilanteen jännittävyyteen, eivät itse rokotteeseen. Heikotus on mennyt ohi hetken levolla.
 Tampereen kouluissa alkoivat rokotukset 12–15-vuotiaille tällä viikolla.
 TAYSin infektio-osaston ylilääkäri  Jaana Syrjänen  tuomitsi jo tiistaina kouluissa leviävät väärät tiedot rokotuksista.
 Hän kertoo keskiviikkona, ettei ole nähnyt videota, mutta pitää tärkeänä, että väärä tieto kumotaan.
 Lue lisää:
 Useissa kouluissa levitetty väärää tietoa koronarokotteista Pirkanmaalla – koronanyrkki: "Vastuutonta"

Tampereen kaupunki joutuu oikomaan somevideolla leviäviä vääriä tietoja koulujen rokotuksista


Summary: Lakiuudistus etenee syksyn mittaan hallituksen pöydälle ja myös saamelaiskäräjien kanssa neuvotellaan asiasta. Eduskunnalle lakimuutosesitys on tarkoitus antaa marraskuussa.

Saamelaiskäräjälain muutosta valmistelevan toimikunnan mietinnöstä on lausuttu ennätyksellisen ahkerasti. Oikeusministeriö odottaa saavansa lakiuudistusehdotuksesta lähemmäs 90 lausuntoa.
 Lausuntokierros päättyi elokuun 6. päivä, mutta oikeusministeriön mukaan monia lausuntoja on vielä tulematta ja niitä odotetaan saapuvaksi syyskuun alkuun asti.
 Lausuntoja on kertynyt ennätyksellisen paljon, kun vertaa niiden määrää aiempiin saamelaisia koskeviin lakiuudistuksiin. Kun saamelaiskäräjälakia vuonna 2018 yritettiin uudistaa, sai oikeusministeriö tuolloin 55 lausuntoa lakiesityksestä. Vuonna 2016 saamen kielilain muutosesityksestä kertyi 30 lausuntoa.
 Kun kaikki lausunnot saamelaiskäräjälaki uudistuksesta ovat saapuneet oikeusministeriöön, niistä tehdään yhteenveto, kertoo oikeusministeriön neuvotteleva virkamies  Yrsa Nyman .
 Nymanin mukaan lakiuudistus etenee syksyn mittaan hallituksen pöydälle ja myös saamelaiskäräjien kanssa neuvotellaan asiasta. Tarkoituksena on, että lakimuutosesitys annetaan eduskunnalle marraskuussa.
 Itsemääräämisoikeuteen ja vaaliluetteloon merkitsemineen kiinnitetty eniten huomiota
 Toimikunta on ehdottanut mietinnössään muun muassa, että saamelaiskäräjien vaaliluetteloon merkitsemisen edellytykset uudistetaan ja vaaliluettelo kootaan uudelleen uudistettujen kriteerien pohjalta. Myös saamelaisten oikeutta alkuperäiskansana itse määrittää, kuka on saamelainen, halutaan vahvistaa.
 Lue lisää:   Saamelaiskäräjälain uudistus etenee: toimikunta esittää muutoksia muun muassa vaaliluetteloon merkitsemisen edellytyksiin
 Lausunnoissa, jotka ovat tähän asti saapuneet ministeriöön, onkin kiinnitetty eniten huomiota juuri vaaliluetteloon merkitsemiseen ja saamelaisten itsemääräämisoikeuteen, ja ne jakavat myös kovimmin mielipiteitä.
 Lausuntoja on tullut niin yhdistyksiltä, kunnilta, ministeriöiltä, korkeimmalta hallinto-oikeudelta, erilaisilta organisaatioilta ja toimijoilta kuin myös yksittäisiltä henkilöiltä. Myös alkuperäiskansojen oikeuksia käsittelevä asiantuntijamekanismi EMRIP on kommentoinut esitystä.
 Lausuntoja on mahdollista lukea  lausuntopalvelu.fi-sivustolta  tai lakihankkeen omalta  verkkosivulta .
 Valtio otti asian työn alle viime vuonna
 Nykyinen saamelaiskäräjistä annettu laki on ollut voimassa pian 25 vuotta. Lain säännökset ovat osittain vanhentuneita, ja säännösten toimivuudessa on havaittu ongelmia.
 Valtio otti lain uudistamisen työn alle vuoden 2020 alussa. Oikeusministeriö asetti tuolloin saamelaiskäräjälain muutosta esivalmistelevan työryhmän, jonka tarkoitus oli pohtia lain uudistustarpeita edellisen lakimuutosesityksen pohjalta.
 Oikeusministeriö asetti toimikunnan valmistelemaan saamelaiskäräjälain muutosta. Toimikunta aloitti työnsä joulukuussa 2020 ja sai ehdotuksensa valmiiksi toukokuussa 2021. Toimikuntaan kuuluivat hallituspuolueiden ja saamelaiskäräjien nimeämät edustajat. Puheenjohtajana toimi oikeusministeriön kansliapäällikkö  Pekka Timonen .
 Saamelaiskäräjälakia yritettiin uudistaa myös edellisellä hallituskaudella, mutta työ pysähtyi syksyllä 2018, kun saamelaiskäräjät hylkäsi lakimuutoksesta tehdyn esityksen.

Saamelaiskäräjälakiuudistuksesta lausuttu ennätyksellinen ahkerasti – vaaliluetteloon merkitseminen jakaa eniten mielipiteitä


Summary: Neljä vuotta sitten tehdyn Turun terrori-iskun jälkeen poliisi on lisännyt yhteydenpitoa kansalaisiin. Valvontakameroiden määrää on myös lisätty. Se auttaa turvallisuusuhkien ehkäisyssä ja myös vakavien tapausten selvittämisessä.

Päivälleen neljä vuotta sitten Turussa tehty terrori-isku havahdutti poliisin tajuamaan, että terrori-isku voi tapahtua myös Suomessa. Poliisi osaa nyt tehdä ennakkosuunnittelua vastaavan varalle.
 Suomen ensimmäisessä  terrori-iskussa kuoli Turussa kaksi ihmistä  ja kahdeksan loukkaantui.
 Maantaina Yle Areenaan julkaistiin  dokumenttisarja iskuissa auttaneesta henkilöstä, joten siksikin tapahtumat ovat voineet tulla monen mieleen uudestaan.
 Lounais-Suomen poliisin valvonta- ja hälytystoimintasektorin johtaja, ylikomisario  Stephan Sundqvist  vakuuttaa, että kaupungilla voi liikkua turvallisesti.
 – Teko järkytti silloin ihmisiä suuresti ja myös meitä tavallaan. Aihepiiri oli tuttu, mutta kun se tuli lähelle, se kosketti. Kaikkein tärkeintä on päivittäinen turvallisuustyö eli yhteydenpito kansalaisiin, luottamuksen ylläpito ja että ihmiset ihan oikeasti luottavat poliisiin, pohtii Sundqvist.
 Alta voit katsoa Ylen aamussa vierailleen ylikomisario Sundqvistin koko haastattelun.

 Valvontakamerat auttavat myös turvallisuusuhissa
 Kaupungissa kulkiessaan kansalainen tietää kulkevansa valvontakameroiden alla. Niitä on ylikomisario Stephan Sundqvistin mukaan lisätty tarkoituksella.
 – Olemme yhteistyössä kuntien kanssa useamman vuoden ajan lisänneet kameravalvontaa. Se auttaa tiettyjen rikosten tutkintaa ja vaikuttaa myöskin ennalta estävästi. Kamerat auttavat meitä sijoittamaan partioita häiriöpesäkkeisiin. Jos oikein jotain vakavaa tapahtuu, kameroista on apua.
 Ylikomisario kertoo, että poliisi pitää yhteyttä myös esimerkiksi etnisiin ryhmiin.
 – Se on päivittäistä yhteydenpitoa kaduilla ja kokoontumispaikoissa. Me tarjoamme yhteisöille apua. Tämä on luottamuksen rakentamista kaikkiin ihmisiin, jotka asuvat ja oleskelevat Suomessa.
 Vinkit tsekataan poliisiyhteistyöllä
 Turun vuoden 2017 terrori-iskujen jälkeen puhuttiin paljon siitä, miksi poliisi ei ollut tarttunut vinkkiin, jonka se oli saanut liittyen Turun tapahtumiin.
 Turun puukottajasta oli tehty ilmoitus  poliisille, mutta vinkki ei johtanut toimenpiteisiin.
 Ylikomisario Stephan Sundqvist kertoo nyt, että vinkkeihin on kiinnitetty paljon huomiota. Turun puukotusten jälkeen vinkkien tarkistaminen määrättiin kaikille poliisilaitoksille ja suojelupoliisille.
 – Vinkit tulevat paljolti paikallispoliisin kautta. Me käsittelemme niitä ja ne toimitetaan eteenpäin suojelupoliisille. Koko poliisiorganisaatio tekee hyvää yhteistyötä tässä asiassa, vakuuttaa Sundqvist.
 Lue lisää:
 Käräjäoikeus antoi tuomionsa: Turun puukottajalle elinkautinen – Iskusta selvinnyt kertoo tuntevansa iloa, mutta myös surua

Turun terrori-iskusta on opittu – poliisi ei enää hämmästy, jos vastaava hälytys tulee


Summary: Amorellan korvaava Viking Glory aloittaa liikennöinnin vuoden 2022 alussa.

Viking Line on viimein asettanut myyntiin Turun ja Tukholman väliä seilaavan M/S Amorellan. Myyntivälittäjäksi on valittu Clarkson Platou Shipbroking.
 Asiasta Facebook-sivuillaan kertoneen  Ålands Sjöfartin  mukaan alus voidaan toimittaa uudelle omistajalle ensi vuoden maaliskuussa.
 Myyntihinta ei ole tiedossa.
 Amorellan korvaava, Kiinassa Xiamenin telakalla rakenteilla oleva  Viking Glory aloittaa reitillä ensi vuoden alussa .
 Amorella oli otsikoissa runsas vuosi sitten, kun se sai  pohjakosketuksen Järsön saaren rannassa  Ahvenanmaan saaristossa.

Viking Line pani Amorellan myyntiin – myyntihinta ei ole tiedossa


Summary: Maastopalojen uskotaan alkaneen lähellä Plaine de Maures'n luonnonsuojelualuetta Etelä-Ranskassa. Puolet luonnonsuojelualueesta on tuhoutunut.

Etelä-Ranskassa yli tuhat palomiestä on jo kolmatta päivää sammuttamassa maan pahimpia maastopaloja tänä kesänä. Rivieralla sijaitsevassa, metsistään ja viinitiloistaan tunnetussa Varin maakunnassa tulipalot ovat korventaneet jo 5 000 hehtaaria maata.
 Maastopalot ovat erityisen pahoja lähellä luksustyylistään tunnettua Saint-Tropez'n lomakohdetta.
 Paikallisviranomaisten mukaan yksi ihminen on tähän mennessä kuollut maastopalojen seurauksena. Lisäksi vajaa 30 ihmistä on loukkaantunut lievästi, joukossa palomiehiä.
 Varin maakunnassa jo 7 000 ihmistä ollaan jouduttu evakuoimaan kodeistaan ja leirintäalueilta.
 – Tuli ei levinnyt keskiviikon vastaisena yönä, mutta se ei tarkoita, että se olisi hallinnassa, sanoo Varin pelastuslaitoksen tiedottaja  Franck Graciano .
 Maastopaloja yritetään saada hallintaan sammutuslentokoneiden ja -helikoptereiden voimalla.
 Presidentti Emmanuel Macron tapasi palomiehiä Sain-Tropez'n lähellä tiistaina. Guillaume Horcajuelo / AOP
 Presidentti  Emmanuel Macron  vieraili tiistai-iltana alueella ja suitsutti palomiehiä näiden rohkeudesta.
 – Taistelu jatkuu ja paloja ei ole vielä saatu hallintaan, mutta kiitos palomiesten, pahin on vältetty, Macron sanoi.
 Välimeren alue on kuluvana kuumana ja kuivana kesänä kärsinyt lukuisten tuhoisien ja tappavien maastopalojen kourissa. Maastopaloja on ollut Ranskan lisäksi Turkissa, Bulgariassa, Albaniassa, Pohjois-Makedoniassa, Kreikassa, Italiassa, Espanjassa, Portugalissa, Israelissa, Tunisiassa, Algeriassa ja Marokossa.
 Lue myös:   Tulipalot jatkavat riehumistaan Välimerellä – IPCC:n tuleva raportti ennustaa alueesta ilmastonmuutoksen kriisipesäkettä
 Ranskan nykyisten maastopalojen uskotaan saaneen alkunsa noin 30 kilometriä Saint Tropez'sta luoteeseen, lähellä Plaine de Maures'n luonnonsuojelualuetta.
 Viranomaisten mukaan puolet luonnonsuojelualueesta on tuhoutunut tulipaloissa.
 Lue lisää:
 Voimistuvat tuulet uhkaavat vaikeuttaa Dixie-maastopalon sammutustöitä Kaliforniassa
 Kalajoen maastopaloa sammutettiin jaksamisen rajoilla – sammuttajien saama tuki herkisti kokeneenkin pelastajan: "Se oli jopa aika liikuttavaa"
 Kreikassa sadat ulkomaiset palopelastajat auttavat sammutustöissä – Evian suurpaloa saatu hitaasti hallintaan
 Ennätyksellinen helleaalto korventaa myös Välimeren etelärannikkoa – Algeriassa kuollut yli 60 maastopaloissa

Ranskan Rivieran maastopaloissa yksi kuollut, 7 000 evakuoitu – Saint-Tropez'n luksuskohteen ympärillä roihuaa kolmatta päivää


Summary: Yhdysvalloissa sekä demokraattiset että republikaaniset poliitikot ovat verranneet Kabulin valtausta Saigonin kaatumiseen vuonna 1975. Afganistan ei kuitenkaan ole ollut Yhdysvalloissa Vietnamin sodan kaltainen yhteiskuntaa ravisteleva kiistakysymys.

– Me olemme tietenkin surullisia tapahtumista… Mutta nämä tapahtumat, niin traagisia kuin ne ovatkin, eivät enteile maailmanloppua tai loppua Amerikan johtoasemalle maailmassa.
 Näin sanoi Yhdysvaltain presidentti  Gerald Ford  23. huhtikuuta 1975, kun kommunistisen Pohjois-Vietnamin joukot vyöryivät kohti Yhdysvaltain tukeman Etelä-Vietnamin pääkaupunkia Saigonia.
 – Me voimme ja meidän pitää auttaa muita auttamaan itseään. Mutta vastuullisten miesten ja naisten kohtalo on loppujen lopuksi heidän omissa käsissään, ei meidän, Ford sanoi.
 30. huhtikuuta 1975 Pohjois-Vietnamin armeija ja Etelä-Vietnamin vapautusrintama FNL eli Vietkong ottivat Saigonin haltuunsa.
 Tämän vuoden heinäkuussa presidentti  Joe Biden  puhui lähes samoin äänenpainoin afgaaneista.
 – Me emme menneet Afganistaniin rakentamaan kansakuntaa. Ja vain Afganistanin kansalla on oikeus ja velvollisuus päättää maansa tulevaisuudesta sekä siitä, miten he haluvat sitä johtaa,  Biden sanoi  8. heinäkuuta.
 Toimittajien kysymyksiin Biden vastasi , että ei näe minkäänlaisia yhtäläisyyksiä Afganistanista vetäytymisen ja Vietnamin tapahtumien välillä.
 – Taliban ei ole Pohjois-Vietnamin armeija. Ne eivät ole verrannolliset sotilaallisten voimavarojen suhteen. Ei tule tilannetta, jossa ihmisiä nostetaan Yhdysvaltain Afganistanin-suurlähetystön katolta helikopterilla, Biden vakuutti.
 Samaan aikaan ääri-islamilainen Taliban-liike eteni.
 – Tämä ei ilmiselvästi ole Saigon, ulkoministeri  Antony Blinken  puolestaan  sanoi ABC-kanavan This Week -ohjelmassa  sunnuntaina 15. elokuuta, kun Kabulin suurlähetystön väkeä jo siirrettiin lentokentälle.
 Yhdysvaltain helikopteri lensi maan Kabulin-suurlähetystön yllä sunnuntaina 15. elokuuta. Wakil Kohsar / AFP
 Blinkenin ja Bidenin vastalauseista huolimatta  Kabulin päätymistä Talibanin käsiin on väistämättä verrattu Saigonin kaatumiseen huhtikuussa 1975.
 Kuvat Yhdysvaltain suurlähetystön katolta nousevista helikoptereista ovat paikoin lähes indenttisiä.
 Kaoottiset ja epätoivoiset tunnelmat Kabulin kansainvälisellä lentokentällä tuovat mieleen kuvat Yhdysvaltain helikoptereihin epätoivoisesti pyrkivistä vietnamilaisista.
 Poliitikot ovat tarttuneet rinnastuksiin hanakasti.
 – Presidentti Bidenin päätökset ovat saaneet meidät syöksymään kohti jopa pahempaa jatko-osaa Saigonin nöyryyttävälle kaatumiselle vuonna 1975, republikaaninen senaatin vähemmistöjohtajan  Mitch McConnell  sanoi jo torstaina.
 – Se tuntuu Saigonin kaatumiselta tänään, en aio valehdella, Bidenin hallinnon vankkana kannattajana tunnettu demokraattiedustaja  Debbie Dingell   sanoi sunnuntaiaamuna  MSNBC-kanavalla.
 Evakuointihelikopterit odottivat Yhdysvaltain suurlähetystön katolla Saigonissa, kun kaupunki oli kaatumassa pohjoisvietnamilaisten joukkojen käsiin huhtikuussa 1975. Dirck Halstead / Getty Images
 Vietnamin sodan nöyryyttävä päätös osui siis Gerald Fordin lyhyeen presidenttikauteen.
 Ford hävisi vuoden 1976 vaalit. Hänen suosiotaan söi todennäköisesti Vietnamia enemmän armahdus, jonka hän antoi Watergate-skandaaliin kaatuneelle edeltäjälleen  Richard Nixonille .
 Vielä on aikaista sanoa, kuinka paljon poliittista pääomaa Biden menetti Afganistanin katastrofin takia. Hän voi ainakin vedota siihen, että vetäytymisprosessin käynnisti republikaanipresidentti  Donald Trump .
 Bidenin suhtautumista Afganistanin sotaan   on verrattu  hänen kantoihinsa Vietnamista. Nuorena senaattorina Biden piti Vietnamin sotaa toivottomana ja kannatti joukkojen vetämistä maasta.
 – Nyt me näytämme olevan lopullisesti ulkona Vietnamista, Biden sanoi Seattle Daily Timesille Saigoinin kaaduttua
 – Minusta tuntuu, että olemme oppineet tärkeän läksyn varomattomista sotilaallisista sekaantumisista ulkomailla.
 Sittemmin Bidenin kannat ovat heilahdelleet: hän vastusti ensimmäistä Persianlahden sotaa 1991 mutta kannatti vuoden 2003 Irakin miehitystä. Hän on matkan varrella vaatinut niin lisää joukkoja Afganistaniin kuin niiden vähentämistäkin.
 Taliban-taistelijat partioivat valtaamansa Kandaharin, Afganistanin toiseksi suurimman kaupungin, kaduilla tiistaina 17. elokuuta. EPA
 Erona Saigonin kaatumiseen voi pitää sitä , että pohjoisvietnamilaiset joukot marssivat Saigoniin yli kaksi vuotta sen jälkeen, kun Yhdysvaltain joukot olivat vetäytyneet Vietnamin sodasta Pariisin vuoden 1973 rauhansopimuksen mukaisesti.
 Etelä-Vietnamin joukot kestivät siis vielä kaksi vuotta Yhdysvaltain vedettyä pois joukkonsa ja rahoituksensa. Optimistit ajattelivat, että Yhdysvaltain rahoituksella Afganistanin asevoimat kestäisivät lähes yhtä pitkään. Pessimistit epäilivät, että aika olisi lyhyempi.
 Afganistanin asevoimat ja hallitus romahtivat lopulta jopa pessimistien arvioita nopeammin. Taliban otti Kabulin hallintaansa Yhdysvaltain vielä vetäessä joukkojaan maasta.
 Vertailu Etelä-Vietnamin kaatumiseen näyttää vaikuttaneen Yhdysvaltain tiedusteluarvioihin.  The New York Times  kirjoittaa, että Yhdysvaltain tiedusteluviranomaiset olivat kuukausien ajan vertailleet Afganistanin turvallisuusjoukkoja Etelä-Vietnamin armeijaan.
 Yhdysvallat käytti 20 vuoden aikana noin 85 miljardia dollaria eli noin 73 miljardia euroa Afganistanin armeijan kouluttamiseen. Yhdysvaltain  on arvioitu  käyttäneen Afganistanin sotaan kaikkiaan kaksi biljoonaa dollaria, siis 300 miljoonaa dollaria päivässä kahden vuosikymmenen aikana, talouslehti Forbes kirjoittaa.
 Vietkong ja Taliban osoittivat,  miten vaikeaa maailman suurimmankaan sotilas- ja talousmahdin on kukistaa paikallisiin oloihin sopeutunutta sissiliikettä.
 Talibanille kärsittyä tappiota voisi pitää jopa Vietnamin sotaa kirvelevämpänä haavana Yhdysvaltain suurvaltakunnialle.
 Talibanilla ei ollut tukenaan Neuvostoliiton kaltaista supervaltaa ja sotilaallisesti se on heikompi kuin Pohjois-Vietnamin armeija oli.
 Pohjois-Vietnamin armeija vartioi antautuneita etelävietnamilaisia presidentinpalatsin edustalla Saigonissa 30. huhtikuuta 1975. AOP
 Sekä Vietnamin että Afganistanin sota  olivat päättyessään erittäin epäsuosittuja.
 Heinäkuussa tehdyssä  kyselyssä  70 prosenttia vastaajista kannatti vetäytymistä Afganistanista. Vetäytymistä kannattivat sekä demokraattien (77 prosenttia) että republikaanien (56 prosenttia) kannattajiksi ilmoittautuneet ja myös riippumattomat (73 prosenttia).
 Vietnamin ja Afganistanin sotia yhdistää myös se , että molempia käytiin virallisten valheiden pohjalta. Sodan sumussa selvää strategiaa ei tahtonut löytyä, eikä mikään hallinto halunnut myöntää sitä.
 – Meiltä puuttui perustavanlaatuinen ymmärrys Afganistanista. Me emme tienneet, mitä olimme tekemässä, kenraali  Douglas Lute  sanoi vuonna 2015.
 Hän palveli Valkoisessa talossa Afganistanin sodan koordinaattorina  George Bush nuoremman  ja  Barack Obaman  hallintojan aikana.
 Luten haastattelu oli osa virallista selvitystä siitä, mitä Afganistanin epäonnistumisista voisi oppia. Vuonna 2019 The Washington Post julkaisi artikkelisarjan näistä asiakirjoista, joille lehti antoi nimen  Afganistanin paperit .
 Paperit avasivat kuvan siitä , miten hallinto toisensa jälkeen ylläpiti ylioptimistista virallista kuvaa samaan aikaan, kun tilanne Afganistanissa heikkeni.
 – Jokaista datapistettä muutettiin, jotta voitiin esitellä paras mahdollinen kuva, Yhdysvaltain sotilaskomentajien neuvonantajana toiminut eversti  Bob Crowley  sanoi.
 – Mielipidekyselyt esimerkiksi olivat täysin epäluotettavia mutta ne vahvistivat, että teimme kaiken oikein, ja meistä tuli itseään nuoleva jäätelötuutti, Crowley kuvasi.
 Afganistanin papereissa kerrottiin , että Yhdysvallat lappoi köyhään Afganistaniin nopeasti valtavat määrät rahaa ja tuli lietsoneeksi hallinnon korruptiota.
 Viranomaiset olivat ”niin epätoivoisia pitämään alkoholistit pöydässä, että jatkoimme paukkujen kaatamista tietämättä tai harkitsematta, että olimme tappamassa heitä”, eräs ulkoministeriön virkailija luonnehti haastattelussa.
 Washington Postin paljastuksille antamalla nimellä viitattiin kuuluisiin Pentagonin papereihin. Tällä nimellä tunnettiin  Daniel Ellsbergin  vuonna 1971 julkisuuteen vuotamia asiakirjoja. Kyseessä oli Yhdysvaltain puolustusministeriön sisäinen selvitys ja historiikki Vietnamin sodasta: Hallinto toisensa jälkeen oli valehdellut Yhdysvaltain kansalle ja kongresille Vietnamin sodasta.
 Daniel Ellsberg vaimonsa Patrician kanssa kesäkuun lopulla vuonna 1971, jolloin useat Yhdysvaltain tiedotusvälineet olivat julkaiseet juttuja Ellsbergin vuotamista tiedoista.  Rex / AOP
 Pentagonin paperit aiheuttivat ison molskahduksen  Yhdysvaltain sisäpolitiikassa. Presidentti Richard Nixonin hallinto yritti estää niiden julkaisun kaikin keinoin.
 On kuvaavaa, että Afganistanin paperit eivät aiheuttaneet vastaavaa aallokkoa. Sotaa oli käyty jo 18 vuotta.
 Aikanaan vuotosivusto Wikileaksin paljastukset synnyttivät paljon suurempaa meteliä, ja Yhdysvaltain viranomaiset yrittävät yhä saada sivuston perustajaa  Julian Assangea  käsiinsä.
 Ehkä Afganistanin paperit eivät herättäneet  poliittista myrskyä senkään takia, että tuuli oli jo ehtinyt kääntyä.
 Presidentti Trump oli jo vaalikampanjassaan luvannut irrottaa Yhdysvallat päättymättömistä sodista.
 Republikaanipresidentti Bushin alkuunpanemat sodat eivät olleet Trumpille sellainen tabu kuin muille republikaaneillle. Aiemmin kritiikki oli yleensä taltutettu syyttämällä arvostelijaa siitä, ettei hän tue omia joukkoja.
 Yllättäen Trumpin kannat eivät olleet mikään ongelma. Turvallisuuspoliittisesta konsensuksesta oli mahdollista poiketa, eikä republikaanien äänestäjäkunta kostanut sitä.
 Taliban-taistelijat partioivat markkinoilla Kote Sangin alueella Afganistanin pääkaupungissa Kabulissa. Hoshang Hashimi / AFP
 On vielä aikaista sanoa , onko Afganistanin nöyryyttävä kaatuminen Talibanin syliin Vietnamin häviön kaltainen isku Yhdysvalloille. Voi hyvin olla, että siitä ei tule sellaista.
 Vietnamin sota läpäisi aikanaan yhdysvaltalaisen yhteiskunnan paljon voimakkaammin kuin Afganistanin sota. Vietnam naarmutti Yhdysvaltain eliitin rakentamaa omakuvaa maan moraalisesta ylivertaisuudesta.
 Sota oli osa kylmää sotaa, kapitalismin ja kommunismin vastakkainasettelua. Vastakkain olivat suuret ideologiat ja talousjärjestelmät.
 Afganistanin sota taas oli osa  Yhdysvaltain syyskuun 2001 terrori-iskujen jälkeen julistamaa terrorisminvastaista sotaa.
 Vaikka monet näkivät sen osana jonkinlaista suurta "sivilisaatioiden kamppailua", sotilasoperaatioiden kohteeksi joutuneita Lähi-idän ja Aasian hauraita maita tai ääri-islamistista ideologiaa on vaikea nähdä minään todellisina kilpailijoina Yhdysvaltain globaalille vaikutusvallalle.
 Talibanin saavuttama voitto rutiköyhässä ja sodan runtelemassa Afganistanissa tuskin muuttaa sitä yleiskuvaa. Se on kuitenkin osoitus supervallan sotilasmahdin rajallisuudesta.
 Taliban-liikkeen edustaja Zabihullah Mujahid piti tiedotustilaisuuden 17. elokuuta Kabulissa. Mujahid sanoi, että järjestö ei ryhdy kostotoimiin sitä vastaan taistelleita kohtaan ja suojelee naisten oikeuksia islamilaisen sharia-lain puitteissa. Vuonna 1996 Taliban ei säästellyt väkivaltaa ottaessaan Kabulin haltuunsa. EPA
 Toisin kuin Vietnam,  Afganistan ei synnyttänyt suurta sodanvastaista joukkoliikettä Yhdysvalloissa ja maailmalla.
 Laajemmat marssit nähtiin Irakin sotaa vastaan. Siihen verrattuna Afganistanin sotaa pidettiin jopa oikeutettuna sotana, olihan Taliban-liike tarjonnut suojapaikan al-Qaidan perustajalle  Osama bin Ladenille .
 Yksi konkreettinen syy yhdysvaltalaisen yleisön vähäiseen mielenkiintoon lienee se, että Vietnamin jälkeen Yhdysvalloissa luovuttiin yleisistä kutsunnoista. Afganistanin sotaan joutuminen ei siis uhannut Yhdysvaltain kansalaisia laajamittaisesti.
 Yhdysvallat myös yksityisti sodankäyntiä: Afganistanin ja Irakin sotanäyttämölle ilmestyivät yksityiset turvayhtiöt, joiden urakoitsijat eivät näkyneet sotilastappioissa.
 Pohjois-Vietnamin armeijan panssarivaunu ajoi Saigonin kadulla 30. huhtikuuta 1975. Taustalla näkyy Etelä-Vietnamin asevoimien pääesikunnan rakennus. AOP
 Vietnamin sodan jälkeen  Yhdysvalloissa erityisesti konservatiivit puhuivat Vietnam-syndroomasta. Sen katsottiin tehneen Yhdysvalloista haluttoman sotilasoperaatioihin ulkomailla. Se oli oireyhtymä, joka piti parantaa.
 Oikeiston kertomuksessa Vietnamin sodan uhreja olivat erityisesti Yhdysvaltain sotilaat, jotka poliitikot olivat pettäneet: sota olisi ollut voitettavissa, jos kotirintama olisi kestänyt.
 Julkisuudessa levitettiin myyttiä hipeistä, jotka sylkivät Vietnamista palaavia veteraaneja.
 Tämä kertomus päätyi jopa suosittuun ensimmäiseen Rambo-elokuvaan ( First Blood , 1982). Todellisuudessa monet veteraanit olivat olleet rauhanliikkeen keskeisiä aktivisteja.
 1980-luvulla oikeisto palasi valtaan Yhdysvalloissa ja alkoi hoitaa Vietnam-syndroomaa omalla tavallaan: pienen Grenadan saarivaltion valtaus vuonna 1983 oli lääkettä Vietnamin haavoihin. Sitä seurasivat Panaman operaatio vuonna 1990 ja Persianlahden sota 1991. Syndrooma julistettiin voitetuksi.
 Nyt Yhdysvalloissa on ollut havaittavissa merkkejä Irakin ja Afganistanin sotaväsymyksestä.
 Kabulin lentokentälle jonotti tiistaina suuri joukko muun muassa länsimaisille työnantajille työskennelleitä afganistanilaisia, jotka pyrkivät pakoon maasta. EPA
 Suurimman taakan Afganistanin sodasta  kantoivat tietysti afgaanit itse.
 Afganistanissa kuoli  noin 2 400 yhdysvaltalaista sotilasta ja 3 800 urakoitsijaa. Liittolaisten tappiot olivat yli 1 100 sotilasta.
 Afganistanin armeijan ja poliisin jäseniä kuoli 66 000, afgaanisiviilejä 47 000. Talibanin ja muiden hallintoa vastustaneiden järjestöjen taistelijoita kuoli noin 51 000.
 Sama piti paikkansa Vietnamissa. Noin 58 000 yhdysvaltalaista sotilasta kuoli, kun taas arviot vietnamilaisista kuolonuhreista, sekä siviileistä että sotilaista, liikkuvat miljoonasta kolmeen miljoonaan.
 Supervallan päihittäminen on kallista taloudellisestikin.  Vietnamin talous oli raunioina, ja sodan jälkeen Yhdysvallat kohdisti maahan lähes kahden vuosikymmenen mittaisen taloussaarron, joka purettiin vasta  Bill Clintonin  presidenttikaudella vuonna 1994.
 1980-luvun lopulla alkaneet markkinatalousuudistukset ovat tuoneet talouskasvua, mutta yksipuoluevallan oloissa ne ovat ruokkineet korruptiota ja epätasa-arvoa.
 Vietnam sai huonot puolet autoritaarisesta sosialismista ja uusliberaalista kapitalismista,  The Guardian -lehden artikkelissa arvioitiin , kun Vietnamin sodasta oli kulunut 40 vuotta.
 Afganistan on vuosikymmeniä jatkuneen sotimisen  rampauttama maa, ja se on ollut hyvin riippuvainen kehitysavusta.
 Nyt Talibanin valtaannousun takia läntinen apu maahan hyytyy.
 Afganistanilla on maaperässään merkittäviä mineraaliesiintymiä kuten litiumia, ja Kiina olisi todennäköisesti kiinnostunut hyödyntämään maan luonnonvaroja, jos Taliban onnistuisi takaamaan sille hankkeiden turvallisuuden.
 Joka tapauksessa afganistanilaiset joutuvat nyt elämään siinä todellisuudessa, jossa heidän maataan kontrolloi jälleen jyrkän vanhoillista islamin tulkintaa ajava, jatkuvan sotatilan oloissa syntynyt ja kasvanut järjestö.
 Lisää aiheesta:
 "Sometähdet vetävät huput päälleen" – Taliban ilmoitti islamilaisen oikeuden määräävän naisista Afganistanissa, ja tästä asiantuntijan mukaan on kyse  17.8.2021
 Onko Taliban-liike muuttunut? Johto kuulostaa sovinnolliselta, mutta jyrkkä ääriajattelu on voimissaan rivitaistelijoiden joukossa  17.8.2021
 Tällainen oli Talibanin aiempi hirmuhallinto – nyrkin paksuiset parrat, leijan lennätys kielletty, nilkkansa paljastaneet naiset ruoskittiin  17.8.2021
 USA käytti kymmeniä miljardeja dollareita sotakalustoon Afganistanissa, sitten korttitalo romahti – nyt Taliban hyötyy valtavasta asearsenaalista  17.8.2021
 Nopeita iskuja, kaupunkien eristämistä ja pelkojen hyödyntämistä – Kartat näyttävät, kuinka Taliban sai koko Afganistanin haltuunsa  17.8.2021
 Tuleeko Kiinasta Talibanin paras kaveri? Maailmalla seurataan tarkasti nousevan suurvallan ja vanhoillisen ääriliikkeen suhdetta  17.8.2021
 Kirjeenvaihtajalta: Biden oikeasti jätti Afganistanin – kovalla ja kyynisellä tavalla    17.8.2021
 Analyysi: Talibanin salamasota antoi katkeran opetuksen ulkopuolisille  15.8.2021
 Aiheesta muualla:
 The New York Times:  Intelligence Warned of Afghan Military Collapse, Despite Biden’s Assurances  17.8.2021
 BBC:  Why is the Taliban's Kabul victory being compared to the fall of Saigon?  17.8.2021
 The Washington Post:  From Saigon to Kabul: Biden’s response to Vietnam echoes in his views of Afghanistan withdrawal  16.8.2021
 The Diplomat:  Kabul Is Not Quite Saigon, and It Was All Too Easy  16.8.2021
 The Slate:  What Does the Fall of Saigon Really Have to Teach Us About Afghanistan?  16.8.2021
 Newsweek:  Why People Are Comparing Fall of Afghanistan With Fall of Saigon  16.8.2021
 Jacobin:  Yet Again, the US Was Defeated in Afghanistan  16.8.2021
 Insider:  Vietnam veteran who earned the Medal of Honor says Afghanistan now looks 'just like' Saigon in 1975  13.8.2021
 The Washington Post:  At War With Truth. The Afghanistan Papers.  9.12.2019

”Tämä ei ole Saigon” – Kun Kabul kaatui, historian sivuilta nousi kummittelemaan Vietnamin sodan loppunäytös


Summary: Koronapositiivisia ja koronalle altistuneita ulkomaalaisia marjanpoimijoita siirrettiin Lapista Kainuuseen ja Pohjois-Karjalaan viime viikolla. Tilanne on saanut alueen asukkaat varpailleen.

Kainuun soten pandemiapäällikkö  Olli-Pekka Koukkari  on saanut useita huolestuneita yhdeydenottoja kansalaisilta, kun on epäilty, että karanteenia tai eristystä rikotaan marjanpoimijoiden toimesta.
 Kainuuseen kuljetettiin viime viikon lopulla Lapista  134 marjanpoimijaa , jotka olivat sairastuneet koronaan tai altistuneet koronavirukselle. Kainuun lisäksi poimijoita siirrettiin Pohjois-Karjalaan.
 Koukkari muistuttaa, että thaimaalainen ei ole synonyymi karanteenille vaan esimerkiksi Ristijärvellä ulkomaalaisia poimijoita on kuljettamassa ruokaa karanteenissa olijoille.
 Lue lisää aiheesta:   Ulkomaalaisista koronaan sairastuneista ja altistuneista marjanpoimijoista ei oltu yhteydessä Kainuun soteen etukäteen eikä siirron aikana
 Osa jo parantunut koronasta
 Kainuuseen siirtyneistä koronaan sairastuneista ulkomaalaisista marjanpoimijoista 22 on todettu terveeksi ja heidän eristysperuste päättyneeksi. Eristykseen jää edelleen 29 henkilöä. Karanteenissa on vielä yli 80 marjanpoimijaa.
 Koukkarin mukaan ilman jatkotartuntoja tilanne Kainuun osalta on ohi ensi viikon alussa.
 Kaikki karanteeniiin määrätyt poimijat testataan keskiviikkona Ristijärvellä. Sotkamossa karanteenissa olevat testataan torstaina. Uudestaan kaikki testataan maanantaina.
 Pandemiapäällikkö kertoo, että ensimmäiset positiiviset tartunnat marjanpoimijaporukassa todettiin 72 tunnin sisällä maahansaapumisesta tehtävässä koronatestissä.
 – Muutamissa tapauksissa ei ole eristysmenettelyt toimineet tai on ehditty altistua ennen eristystä, Koukkari arvioi.
 Lue myös : Thaimaa vaatii Suomelta selvitystä, miksi yli 200 marjanpoimijaa sairastui – "Tämä ei jää tähän", lupaa aluehallintoylilääkäri

Kainuulaiset tekevät ilmoituksia ulkomaalaisista marjanpoimijoista – pandemiapäällikkö: "Thaimaalainen ei ole synonyymi karanteenille"


Summary: AIemmin alueen kooksi arvioitiin lähemmäs 300 hehtaaria ja se näytti olevan vuosikymmeniin suurin maastopalo Suomessa. Nyt vaikuttaa siltä, että esimerkiksi Muhoksella viime vuonna roihunnut maastopalo on ollut tätä suurempi.

Kalajoen maastopaloalueen koko on tarkentunut, palanutta metsää on ollut noin 227 hehtaaria.
 Metsänhoitoyhdistys Pyhä-Kalan metsäasiantuntija teki alueella tarkistusmittauksen. Mittaaja kulki paloalueen tarkkoja rajoja pitkin jalkaisin ja käytti mittausapuna GPS-paikanninta.
 Palaneella alueella seurakunnan metsiä oli noin 208 hehtaaria, lisäksi viiden yksityisen omistama metsäala oli yhteensä noin 19 hehtaaria.
 Kalajoen Raution kylällä ollutta suurta maastopaloa sammutettiin heinä–elokuun vaihteessa  reilun kahden viikon ajan . Tuolloin alueen kooksi laskettiin lähemmäs 300 hehtaaria ja sen arvioitiin olevan suurin maastopalo Suomessa vuosikymmeniin.
 Lue lisää :  Hallitsematon tulimyrsky söi Kalajoen metsän viikossa – tuli pärjää talveen ja tuuli voi sytyttää sen uudelleen milloin vain
 Nyt vaikuttaa siltä, että esimerkiksi  Muhoksella kesällä 2020  roihunnut maastopalo on ollut tätä suurempi, tuolloin metsää paloi noin 250 hehtaaria.
 Yli 200 hehtaarin maastopalot ovat kuitenkin Suomessa hyvin harvinaisia.
 Lue seuraavaksi :  Kalajoen maastopaloa sammutettiin jaksamisen rajoilla – sammuttajien saama tuki herkisti kokeneenkin pelastajan: "Se oli jopa aika liikuttavaa"
 Poikkeuksellisen suuri maastopalo osui toisen kerran Kalajoelle – iso roihu koettiin myös 50 vuotta sitten, ja tulevaisuudessa palojen määrä kasvaa

Kalajoen maastopalo ei ollutkaan vuosikymmenien suurin – tarkennusmittauksessa paloalueeksi laskettiin 227 hehtaaria


Summary: Vuonna 1820 valmistunut kartano on yksi kymmenistä kiinteistöistä, joista Kouvolan kaupunki on päättänyt säästösyistä luopua.

Historiallinen Moision kartano on tullut tänään keskiviikkona myyntiin Kouvolassa.
 Kouvolan kaupunki myy omistamaansa kartanoa 450 000 eurolla. Kaupat tehdään kuitenkin saatujen tarjousten perusteella, niin että kaupungilla on oikeus hyväksyä tai hylätä saamansa tarjoukset.
 Yli 200-vuotias kartano on yksi Kouvolan kaupungin kymmenistä kiinteistöistä, joista kaupunki päätti vuonna 2019 luopua säästösyistä.
 Elimäellä sijaitsevan kartanon myyntiä on valmisteltu pitkään. Asia on viivästynyt suojelupäätöksen odottamisen vuoksi.
 Lisää aiheesta:   Kouvolassa sijaitseva Moision kartano oli aatelisten koti – kuukausia tyhjillään ollut rakennus odottaa yhä suojelupäätöstä ja uutta omistajaa
 Päätöstä rakennuksen suojelusta ei ole tullut vieläkään, mutta kartanon kauppaaminen on kuitenkin päätetty aloittaa niin, että ostajaehdokkaille kerrotaan vireillä olevasta suojelusta.
 Myynti-ilmoituksen mukaan kohteesta ei voida tehdä lopullisia kauppoja, ennen kuin Museovirasto on tehnyt päätöksen suojelusta ja se on tullut lainvoimaiseksi.
 Kolmen kauppa
 Moision kartanon kiinteistöön kuuluu kolme rakennusta, jotka myydään yhtenä kokonaisuutena. Kauppaan sisältyvät kaksikerroksinen, kivirakenteinen kartanorakennus, jugendtyylinen yksikerroksinen puurakennus ja kaksikerroksinen puurakenteinen asuntolarakennus. Lisäksi pihalla on hirsinen talousrakennus.
 Kartanorakennuksen on suunnitellut saksalaisarkkitehti  Carl Ludvig Engel , jonka käsialaa ovat myös esimerkiksi Helsingin tuomiokirkko, Helsingin kaupungintalo ja Valtioneuvoston linna. Kauppaneuvos  Fredrik af Forselles  rakennutti kartanon nykyiselle paikalleen vuonna 1820.
 Moision kartanolla on vivahteikas historia. Arkistokuva. Pyry Sarkiola / Yle
 Alun perin tilukset kuuluivat Suomen kuuluisimpiin aatelissukuihin kuuluville Wredeille. Suvulla on ollut useita kartanoita eri puolilla Kymenlaaksoa. Kun Moision kartano pakkohuutokaupattiin vuonna 1880 vararikon vuoksi,  Otto Wrede  piti kartanosta huolta. Elimäen kunta osti rakennuksen 1900-luvun alussa.
 Sen jälkeen kartano toimi vaivaistalona köyhille ja kehitysvammaisille noin 60 vuoden ajan. Vuonna 1913 vaivaistalon yhteyteen rakennettiin myös mielisairaalaosasto, jossa hoidettiin lähikuntien mielisairaat.
 1990–2000-luvuilla kartanorakennus kunnostettiin näyttely- ja pitokartanoksi. Yrittäjä  Anne Hasu  järjesti kartanossa taidenäyttely- ja ravintolatoimintaa 24 vuoden ajan. Hasun vuokrasopimus päättyi vuodenvaihteessa. Hasu on ilmoittanut, ettei ole aikeissa ostaa kartanoa.
 Kartanossa on historian varrella toiminut myös Väestöliiton kotisisarten oppilaitos ja Elimäen sosiaali-alan oppilaitos.
 Lue lisää:
 24 vuotta sitten Anne Hasu täytti vanhan vaivaistalon taiteella – nyt kaupunki päätti myydä rakennuksen: "Tuntuu pahalta, että elämäntyö valuu hukkaan"

Yli 200-vuotias Moision kartano on tullut myyntiin Kouvolassa, hinta 450 000 euroa – odottaa yhä suojelupäätöstä


Summary: Ulkoasiainvaliokunnan ylimääräinen kokous alkoi yhdeltätoista. Puheenjohtaja Mika Niikko (ps.) arvioi valiokunnan saavan muun muassa tilannekatsauksen eilisestä EU-kokouksesta. Valiokunnan kokouksen päättymisajasta ei ole annettu etukäteen tietoa.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Eduskunnan ulkoasiainvaliokunta on parhaillaan koolla Afganistanin tilanteen vuoksi. Aamupäivällä yhdeltätoista alkaneessa ylimääräisessä kokouksessa on kuultavana ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.).
 Yle näyttää suorana ministerin ja edustajien kommentteja kokouksen jälkeen. Kokouksen päättymisajasta ei ole annettu tietoa etukäteen.
 Uutista päivitetään tuoreilla kommenteilla.
 Ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtaja  Mika Niikko  (ps.) arvioi valiokunnan saavan tilannekatsauksen muun muassa eilisestä EU-ministerien Afganistan-kokouksesta.
 – Käymme varmasti läpi myös ne askelmerkit, miten sieltä (Afganistanista) saadaan kaikki Suomen kansalaiset pois. Myös Suomeen tulevien afganistanilaisten määrästä ja aikataulusta varmaan keskustellaan, Niikko sanoi tiedotusvälineiden edustajille ennen kokouksen alkamista.
 – Oleellista on saada tieto siitä, miten mahdollisimman paljon pystymme evakuoimaan niitä afganistanilaisia, jotka ovat auttaneet suomalaisia, sanoi puolestaan  Paavo Arhinmäki  (vas.).
 Lue myös:
 Hollantilaismediat: Suomi osallisena evakuointilennolla, jolta hollantilaiset ja afgaanit jäivät jälkeen
 Lue tästä tuoreimpia uutisia Afganistanin tilanteesta

Miten ulkoministeri Haavisto kommentoi evakuointien tilannetta? Ulkoasiainvaliokunta koolla, suora lähetys klo 11.45 alkaen


Summary: Hollannin ulkoministeri Sigrid Kaag sanoo, että yhdysvaltalaissotilaat eivät päästäneet lennolle matkalla olleita  afgaaneja lentoaseman porteista sisään, vaikka näillä oli tarvittavat asiakirjat.

Suomen, Norjan ja Hollannin yhteiskäytössä ollut evakuointilentokone lähti eilen Kabulista ilman yhtäkään hollantilaista tai afgaania kyydissään, kertovat hollantilaismediat.
 Suurikokoisen C-17-lentokoneen kyydissä oli lopulta tiettävästi vain 40 matkustajaa, kertovat muun muassa  RTL Nieuws  ja  NL Times .
 Hollannin ulkoministeri  Sigrid Kaag  sanoo uutistoimisto Reutersin mukaan, että Kabulin lentoasemaa vartioivat yhdysvaltalaissotilaat eivät tiistaina päästäneet kyseisellä lentokoneella evakuoitaviksi tarkoitettuja suurlähetystön työntekijöitä, tulkkeja ja heidän perheitään lentoaseman porteista sisään.
 Tämä Kaagin mukaan siitä huolimatta, että heillä oli asiakirjat kunnossa. Lentokoneesta jäi myös kyytiin pyrkineitä hollantilaisia.
 Lentoaseman kaoottisen tilanteen vuoksi ihmiset eivät ehtineet lennolle, joka sai olla maassa vain puoli tuntia.
 – Siellä oli paljon ihmisiä heidän perheineen ja lapsineen. He seisoivat siellä lentoaseman porteilla. Mielestäni tämä on kauheaa, Kaag sanoi.
 Tänään keskiviikkona Hollanti yrittää evakuoida kyseiset ihmiset toisella lentokoneella.
 Lue lisää:
 Taliban suojaa terroristijärjestö al-Qaidaa, ja asiantuntijan mukaan sillä on seurauksia länsimaiden turvallisuudelle – "Prosessi on lähtenyt nyt käyntiin"
 "Sometähdet vetävät huput päälleen" – Taliban ilmoitti islamilaisen oikeuden määräävän naisista Afganistanissa, ja tästä asiantuntijan mukaan on kyse
 Perhe taivutteli suomalaisen Zahra Karimyn, 18, lähtemään Afganistanista juuri ajoissa: "Punaisella passilla voi päästä pois"

Hollantilaismediat: Suomi osallisena evakuointilennolla, jolta hollantilaiset ja afgaanit jäivät jälkeen


Summary: Nuorille aikuisille helppous ja ruoasta saatava mielihyvä on tärkeämpää kuin vanhemmille ikäryhmille. Miehet pitävät ruoan tuttuutta ja hintaa suhteellisesti tärkeämpänä kuin naiset.

Suomalaiselle hyvä hinta-laatusuhde on tärkein tekijä päivittäin ruokakaupassa tehtävissä valinnoissa, ilmenee tuoreesta tutkimuksesta. Näin oli kaikissa tulo- ja koulutusryhmissä.
 Helsingin yliopiston ja Tampereen yliopiston tutkimuksessa selvitettiin, millaisia asioita eri väestöryhmiin kuuluvat aikuiset pitävät tärkeinä tehdessään päivittäisiä ruokavalintoja.
 Nuorille aikuisille ruoan hankkimisen ja valmistamisen helppous ja nopeus sekä ruoan tuoma mielihyvä ovat tärkeämpiä kuin vanhemmille ikäryhmille. Helsingin yliopiston yliopistonlehtorin ja akatemiatutkijan  Hanna Konttisen  mukaan taustalla voi olla monenlaisia tekijöitä
 Nuoremmissa ikäryhmissä koettu stressi on lisääntynyt viime vuosikymmeninä, mikä voi näkyä siinä, että ruokaa käytetään tunteiden ja stressin säätelyyn.
 – Onhan sitäkin näkynyt, että ruoasta on tullut myös sosiaalinen ajanviettotapa, että tehdään yhdessä ruokaa ja syödään sitä, Konttinen kertoo.
 Ruoan tuttuus ja hinta korostuvat miehillä naisia enemmän
 Kun eri motiivien keskinäinen järjestys otettiin huomioon, selvisi, että miehet pitävät ruoan tuttuutta ja hintaa suhteellisesti tärkeämpänä kuin naiset.
 Miesten ja naisten ero saatiin esille vertaamalla, mille kriteereille vastaaja asetti enemmän painoarvoa muihin kriteereihin verrattuna, koska keskimäärin naiset asettivat kaikki kriteerit miehiä tärkeämmiksi.
 Konttisen mukaan ilmiötä voi selittää se, että naiset ovat edelleen keskimäärin enemmän vastuussa perheiden ruoanlaitosta ja ruoanhankinnasta.
 – Siinä valossa on ymmärrettävää, että naiset keskimäärin arvioivat kaikki motiivit tärkeämmiksi.
 Konttisen mukaan naisiin kohdistuu myös enemmän kehoon liittyviä paineita.
 "Oleellista on, että ruoanlaitto on kätevää"
 Parhaillaan uudistettavissa pohjoismaisissa ravitsemussuosituksissa korostetaan ympäristön kannalta kestäviä ruokavalintoja.
 Konttisen mukaan on tärkeää huomioida myös muut arkielämässä tärkeät ruoanvalintakriteerit sekä väestöryhmien väliset erot, jos ruokavalioita halutaan muuttaa pysyvästi ekologisempaan ja terveellisempään suuntaan.
 – Meillä kuitenkin arkielämä pyörii, jolloin on oleellista, että ruoanlaitto ja ruoan hankkiminen on kätevää, Konttinen kuvailee.
 Tutkimuksen johtopäätösten mukaan edullinen hinta ja tuttuus voivat helpottaa ekologisesti kestäviä ja terveellisiä ruokavalintoja matalammin koulutetuilla ja pienituloisilla.
 Konttisen mukaan työpaikka- ja kouluruokailussa voisi päästä kätevästi kokeilemaan erilaisia kasvisruokia, jolloin ne tulisivat ihmisille vähitellen tutuiksi.
 Ekologinen ja terveellinen ruokavalio voi Konttisen mukaan tarkoittaa eri asioita mieltymyksistä ja reunaehdoista riippuen.
 Tutkimus perustuu noin 10 800 S-ryhmän asiakasomistajan vastauksiin. Tutkimuksen osallistujat täyttivät verkkokyselyn, jossa tiedusteltiin muun muassa taustatietoja, kuten ikää, sukupuolta ja tulotasoa sekä ruokaan liittyviä motiiveja.
 S-ryhmä tarjoaa yliopiston tutkimusta varten dataa asiakasomistajien suostumuksella.
 Lue myös:
 Ruoan verkkokauppa jatkaa kasvuaan – myös pienet paikallismarketit lähteneet mukaan: kälviäläiskauppa toimittaa asiakkailleen 50 pakettia viikossa
 Suomalaiset syövät kananmunia enemmän kuin koskaan aikaisemmin – nuoret miehet ja vanhemmat naiset ovat suurimpia munafaneja
 Ruokakaupan jätit eivät ole saaneet kilpailijaa 21 vuoteen – voisiko ennätystulosta takonut Tokmanni haastaa Keskon, Lidlin ja S-ryhmän?

Suomalaiselle hyvä hinta-laatusuhde on tärkein valintakriteeri ruokakaupassa


Summary: Kyösti Kakkonen kuvaa Saimaan rannalla sijaitsevan huvilan kunnostamista "himputinmoiseksi urakaksi". Rahaa kulttuuriteossa on palanut kahdeksannumeroinen summa, sillä urakassa on pyritty säästämään vanhaa ja alkuperäistä mahdollisimman paljon.

Rakennusten tai niiden osien rakentaminen

Savonlinnan kauniissa maalaismaisemissa mutkittelee tie, joka päättyy mäen juurelle. Mäen päällä seisoo ylväänä vanhan roosan sävyinen pitsihuvila, Rauhalinna. Rannasta päin kävellessä huvilalle johdattaa lehmuskuja.
 Yli 700 neliön suuruisen huvilan julkisivussa on paljon koristeellisia yksityiskohtia. Kelta-asuisia työmiehiä vilisee pihapiirissä.
 Historiaa henkivän huvilan sisätiloja on myllätty isolla kädellä.
 – Kyllähän tämä on ollut himputinmoinen urakka. Jos olisin tiennyt mihin olen ryhtymässä, niin olisi jäänyt kaupat tekemättä.
 Kauppaketju Tokmannin perustajana tunnettu kauppaneuvos  Kyösti Kakkonen  osti Rauhalinnan ja yli 100 hehtaarin maa-alueen  pakkohuutokaupasta  600 000 eurolla pari vuotta sitten. Hän päätti entisöidä pitsihuvilan alkuperäiseen loistoonsa.
 Kauppaneuvos Kyösti Kakkonen on tyytyväinen alkuperäiseen loistoonsa entisöidystä Rauhalinnasta. Niko Mannonen / Yle
 Vuonna 1900 valmistunut Rauhalinna edustaa  venäläistä huvila-arkkitehtuuria  (Museovirasto). Suojeltu rakennus sisältää myös arabialaisia pylväsaiheita sekä sveitsiläistyylisiä leikkaus- ja listakoristeluja.
 Savonlinnan Lehtiniemessä sijaitseva Rauhalinna näytti ostohetkellä olevan päällepäin aika hyvässä kunnossa, koska maalipinta oli hyväkuntoinen. Päärakennusta ei oltu kuitenkaan lämmitetty moneen vuoteen.
 – Moni kakku päältä kaunis. Pienen pintasipistelyn sijasta useimpia kohteita joutuikin purkamaan osiin ja rakentamaan kokonaan uudelleen, Kakkonen sanoo.
 Työmaapäällikkö  Hannu Reinikainen  kertoo puurakenteiden tuuletusten puuttuneen monessa paikassa ja sisältä löytyi märkää.
 – Muun muassa tornia on nyt vahvistettu niin, että sen kahdeksasta alkuperäisestä tukipilarista on jäljellä enää yksi. Kaikki muut on tehty osittain uusiksi.
 Yhtä lukuunottamatta kaikki Rauhalinnan tornin alkuperäiset tukipilarit on tehty osittain uusiksi. Niko Mannonen / Yle
 Rauhalinna entisöidään korkeatasoiseen käyttöön
 Kulttuuri-ihmisenä ja taidekeräilijänä tunnettu Kakkonen kuvailee Rauhalinnaa kulttuurihistoriallisesti merkittäväksi kohteeksi. Siksi hän vauraana liikemiehenä päätyi pitsihuvilan ostamaan.
 Kakkonen kertoo, että Rauhalinnan entisöinnin tarkoituksena on vaalia rakennusta tulevaisuudessa. Rauhalinna entisöidään korkeatasoiseen käyttöön, esimerkiksi valtiovierailuja varten ja yritysten käyttöön.
 Ajatus valtiovierailuista saattaa äkkiseltään kuulostaa korkealentoiselta, mutta Rauhalinnalla on perinteitä korkea-arvoisten vieraiden kestitsemisessä.
 –  Mauno Koivistohan  on asustellut täällä aikoinaan, ja täällä on ollut vieraana Saksan liittopresidentti, Kakkonen kertoo.
 Erityisesti paikalliset ovat olleet hyvin kiinnostuneita remontin edistymisestä. Siksi harkinnassa on myös avoimien ovien päivät, jolloin kansalaiset saisivat laajasti kurkistaa Rauhalinnan sisälle.
 – Tämähän on aiemmin ollut erilaisessa matkailu- ja majoituskäytössä. Onpa taidettu pientä ravintolaakin pitää tuolla alakerrassa ja laivaristeilyjäkin on tänne tehty, Kakkonen sanoo.
 Hannu Reinikainen kertoo 1800-luvun villityksestä tehdä huviloihin yksi itämainen huone. Rauhalinnassa on turkkilainen huone, jonka takassa on itämaisia yksityiskohtia. Niko Mannonen / Yle
 Historian havinaa ja hyvää kirvesmiestaitoa
 Kenraaliluutnantti  Nils Erik Weckmanin  rakennuttaman pitsihuvilan remontin kimpussa on ahertanut kymmeniä kunnostustyöntekijöitä. Työmaalla on hyödynnetty paikallista erikoisosaamista: pitsihuvilan entisöintiin on osallistunut useita erikoispuuseppiä ja -sähkömiehiä.
 – Parhaimmillaan töissä on ollut nelisenkymmentä työntekijää, henkilöstön keskivahvuus on ollut 25–30, Hannu Reinikainen sanoo.
 Kyösti Kakkonen kertoo yhteistyön Museoviraston kanssa olleen tiivistä entisöinnin aikana. Rauhalinna on suojeltu rakennus, joka havisee historiaa.
 – Tsaarin kenraali on rakennuttanut tämän vaimolleen hopeahääpäivälahjaksi, Kakkonen kertoo.
 Työmaapäällikkö ihastelee entisaikojen hyvää kirvesmiestaitoa. Rakenteita purettaessa on löytynyt vanhaa taidokasta työnjälkeä.
 – Kaikki runkotolppien liitokset ovat lukittuja: se on vanhaa, perinteistä hirsitekniikkaa, Reinikainen kiittelee.
 Hän sanoo, että Rauhalinnan entisöinnissä on pyritty säästämään vanhaa niin paljon kuin mahdollista. Talotekniikka on nykyaikaista, patteriverkostot ja kaikki putket on uusittu ja pitsihuvilaan on tehty maalämpö, viemärit ja pumppaamo.
 – Joitakin kohteita on ennallistettu vanhojen valokuvien mukaisesti kuten pyöreän salin ikkuna, Reinikainen sanoo.
 Pyöreän salin ikkuna on entisöity vanhojen valokuvien mukaisesti. Niko Mannonen / Yle
 Rauhalinnan aikaisempien remonttien jäljet eivät ole olleet kovin mairittelevia. Reinikaisen mielestä olisi ollut parempi, jos pari edellistä korjausta olisi jäänyt tekemättä.
 Reinikainen sanoo Rauhalinnan ympäristön jääneen heitteille 1990-luvun alusta lähtien.
 – Olemme joutuneet tekemään paljon metsätöitä saadaksemme vanhaa loistoa näkyviin.
 Reinikainen kertoo myös talotekniikan nykyaikaistamisen vaatineen aika paljon maanrakennustöitä. Lisäksi tiet on tehty uudestaan.
 – Vanhat tiet eivät olisi kestäneet raskasta työmaaliikennettä.
 Remontti viivästyi, kustannukset kasvoivat
 Remontti on viivästynyt alkuperäisestä aikataulusta. Tarkoitus oli saada Rauhalinna käyttökuntoon jo täksi kesäksi.
 – Ei tästä ilman yllätyksiä ole selvitty. Vaativan projektin kannalta on hyvä, että saatiin jatkoaikaa, Reinikainen sanoo.
 Remontin ulkotyöt jatkuvat Rauhalinnan ympäristössä. Rantaan on noussut uudet saunatilat.
 Rauhalinnan läheisyydessä sijaitsevan piharakennuksen korjaustyöt ovat tällä hetkellä keskeytyksissä. Museoviraston ja Etelä-Savon Ely-keskuksen kanssa on selvittelyn alla, miten suojeltu piharakennus on kunnostettava.
 Rauhalinnan suurremontin on tarkoitus valmistua tämän vuoden puolella. Täysin valmista ei Reinikaisen mukaan voi tullakaan, koska kunnostettavaa ja kalustettavaa löytyy vielä vuosiksi eteenpäin.
 – Aikakaudelle sopivia yksityiskohtia varmasti löytyy ja sisustuselementtejä tuodaan tänne vuosien kuluessa. Pieniä uudistuksia täällä tehtäneen joka vuosi.
 Myös kustannukset ovat nousseet kunnostusprojektin edetessä. Tarkkoja summia Rauhalinnan omistaja Kyösti Kakkonen ei paljasta, mutta hankintahinnan lisäksi remonttiin on mennyt miljoonia euroja.
 – Kyllä tähän kahdeksannumeroinen summa on mennyt, hän sanoo.
 Rannasta päin kävellessä Rauhalinnalle johdattaa lehmuskuja. Niko Mannonen / Yle
 Voit keskustella aiheesta 29.8. klo 23.00 asti.

Rauhalinna ällistyttää suomalaisessa maisemassa – kauppaneuvos Kyösti Kakkonen on palauttanut yli 100-vuotiaan pitsihuvilan alkuperäiseen loistoonsa


Summary: Henkilöauton kuljettaja menehtyi hirvikolarissa keskiviikkona aamulla.

Hirvikolarissa menehtyi yksi henkilö Juupajoella keskiviikkona.
 Kolari tapahtui keskiviikkona aamulla noin kello 7.45. Menehtynyt oli henkilöauton kuljettaja. Poliisi on aloittanut kuolemansyyn tutkinnan. Myös liikenneonnettomuuksien tutkintalautakunta selvittää onnettomuuden syitä.
 Onnettomuus sattui tiellä 58 Koppelojärven ja Sahrakoskentien välillä. Ajokaista oli hetken suljettu liikenteeltä.
 Hirvionnettomuudet vähenivät viime vuonna  Tilastokeskuksen mukaan  lähes 500 kolarilla. Niitä sattui silti yli 1 500 vuodessa.
 Esimerkiksi vuoden 2017 hirvionnettomuuksissa kuoli kolme ihmistä. Hirvitörmäyksessä loukkaantui sinä vuonna 145 ihmistä.

Kuljettaja menehtyi hirvikolarissa Juupajoella: hirvikolarit vähenivät viime vuonna merkittävästi


Summary: Altian kannattavuus heikkeni ohran korkeamman hinnan ja koronaviruspandemian vuoksi toteutettujen väliaikaisten kustannussäästötoimenpiteiden vuoksi.

Elintarvikkeiden, juomien ja tupakan yleistukkukauppa

Alkoholijuomayhtiö Altian huhti–kesäkuun liiketulos putosi 6,3 miljoonaan euroon viime vuoden vastaavan ajankohdan 8,2 miljoonasta eurosta.
 Yhtiön liikevaihto kasvoi 86,8 miljoonaan euroon viime vuoden vastaavan ajankohdan 81,0 miljoonasta eurosta.
 Toimitusjohtaja  Pekka Tennilän  mukaan Altian huhti-kesäkuun kannattavuus heikkeni ohran korkeamman hinnan ja koronaviruspandemian vuoksi toteutettujen väliaikaisten kustannussäästötoimenpiteiden vuoksi.

Altian tulos heikkeni hieman huhti–kesäkuussa


Summary: Suurin osa suomalaisista vaatevalmistajista on pieniä kotimarkkinoihin keskittyviä perheyrityksiä. Yksi tällainen on Nurmeksen sukkatehdas, joka kaatui konkurssiin. Sukkatehtailu jatkuu nyt uusien omistajien voimin.

Suomalainen vaateteollisuus elää epävakaita aikoja. Korona hiljensi monen tehtaan tuotannon, eikä epävarmuus ole väistynyt. Silti suunta on parempaan päin.
 Yksi esimerkki on Nurmeksessa yli 30 vuotta toiminut sukkatehdas, joka ajautui kesäkuussa konkurssiin.
 – Kun korona alkoi, tukkurit lopettivat ostamasta ja meiltä loppui tuotanto totaalisesti. Meille jäi verovelkaa, emmekä saaneet tukia. Siitä seurasi konkurssi, kertoo yrittäjä  Matti Alatalo .
 Konkurssipesälle löytyi tällä viikolla uudet omistajat, ja  sukkien valmistus jatkuu Tesema Oy:n  nimissä.
 Nurmeksen sukkatehdas ei ole ainoa vaikeuksista kärsinyt vaatealan yritys.
 Suomen Tekstiili ja Muoti ry:n mukaan yritysten on kansainvälistyttävä, jotta ne voivat menestyä tulevaisuudessa.
 – Vaatteita valmistavien pienten yritysten toiminta on painottuu nut liikaa usein kotimarkkinoihin. Jos ne haluavat kasvaa, katsetta pitäisi kääntää kohti vientiä, toteaa Suomen tekstiili ja muoti ry:n toimitusjohtaja  Marja-Liisa Niinikoski .
 Suomen tekstiili ja muoti ry on tekstiili-, vaate- ja muotialan yritysten järjestö, johon kuuluu noin 200 jäsenyritystä.
 Niinikosken arvion mukaan kotimarkkinoilla kasvun raja tulee vastaan 2–10 miljoonan euron liikevaihdossa.
 Noin miljoonan euron liikevaihtoa pyörittänyt Nurmeksen sukkatehdas on vienyt tuotteita Japaniin, Ranskaan ja Viroon. Viennin osuus myynnistä on noin 20 prosenttia eli viidennes.
 – Vienti on käynnistynyt lähinnä sattumien kautta. Sen vahvistaminen vaatii kansainvälistä osaamista, tietää Alatalo.
 Myös verkkokauppa vaatii panoksia. Siinä missä kotimainen Reima myy noin puolet digitaalisesti, on Nurmeksessa toimivan sukkatehtaan verkkokauppa yltänyt viiden prosentin osuuteen liikevaihdosta.
 Sukkatehtailija Matti Alatalon mielestä ponnistukset vientiin ja verkkokauppaan toisivat lisää myyntiä.  Heikki Haapalainen / Yle
 Tarvitaan lisää tunnettuja brändejä ja bisnesenkeleitä
 Suuri osa suomalaisista vaatealan yrityksistä ja merkeistä on pieniä ja suurelle yleisölle tuntemattomia.
 Suomessa on vain muutamia vahvoja vientiyrityksiä ja tunnettuja brändejä kuten Marimekko, Luhta, Reima ja Makia. Määrä on pieni verrattuna muihin Pohjoismaihin.
 Suomessa vaatebisnes on kotikutoista ja voisi ottaa oppia kansainvälisiltä kasvuyrityksiltä.
 Jotta vaateala voi Suomessa kasvaa, tarvitsemme lisää alan tuntevia pääomasijoittajia, yhä vahvempaa toimialan liikkeenjohdollista koulutusta ja perehtyneitä hallitusammattilaisia, toteaa Niinikoski. Oppia voi hakea vaikkapa perinteisestä vaateteollisuusmaa Italiasta.
 Suomi tarvitsee myös alan koulutusta, jota on tällä hetkellä tarjolla sivuaineen verran Aalto-yliopistossa.
 Tekstiili- ja muotiala selvittää yhdessä Business Finlandin kanssa keinoja, joilla parantaa suomalaisten yritysten kansainvälisen menestyksen edellytyksiä.
 – Tavoitteena on viedä suomalaisten tuotteiden kuluttajabrändiä ja kansainvälistä kauppaa eteenpäin, Niinikoski kertoo.
 Parhaimmillaan tässä tehtaassa Nurmeksessa on valmistettu miljoona paria sukkia vuodessa. Viime vuosina määrä on jäänyt kolmannekseen siitä.  Heikki Haapalainen / Yle
 Valmistusmaa vaikuttaa hintaan
 Moni suomalainen vaatevalmistaja on kustannussyistä  siirtänyt tuotantonsa ulkomaille . Yksi esimerkki tästä on sukkatehtaan lailla Nurmekseen kiinnittynyt metsästys- ja erävaateyritys  Sasta .
 Mutta tarkkaa tilastoa siitä, miten moni vaatevalmistaja on puhtaasti kotimainen, ei ole olemassa.
 – Moni kuluttaja odottaa saavansa t-paidan niin edullisesti, että sen valmistus Suomessa ei välttämättä ole mahdollista. Paljon riippuu yrityksen tuotteiden kohderyhmästä, minkä verran tuotteista ollaan valmiita maksamaan, toteaa Niinikoski.
 Sukkia prässäyskoneeseen laittava Niina Pikkarainen on yksi Nurmeksen sukkatehtaan 12 työntekijästä. Heikki Haapalainen / Yle
 Nurmeksessa valmistuvat sukat ovat moninkertaisesti esimerkiksi Kiinassa tai Turkissa valmistettuja kilpailijoitaan kalliimpia.
 – Jos jokainen suomalainen ostettaisi vaikka 10–20 eurolla kotimaista tavaraa, niin se työllistäisi paljon ihmisiä, toteaa sukkayrittäjä Matti Alatalo.
 Moni suomalainen onkin suosinut korona-aikaan kotimaista. Tekstiili- ja muotialan talouskatsauksen mukaan kuluttajien kasvanut kiinnostus kotimaisuutta kohtaan on auttanut joitakin yrityksiä jopa kasvuun.
 Aiheesta voi keskustella 19.8.2021 kello 23.00 saakka.
 Lue lisää:
 Reima lopettaa yhteistyön Xinjiangiin kytkeytyvän kiinalaisyrityksen kanssa – Ylen selvityksessä Reiman alihankkija yhdistettiin mahdolliseen pakkotyöhön
 Urheilujätti Adidas aikoo sijoittaa kolme miljoonaa jyväskyläläiseen Spinnovaan
 Retkeilyvaatteista tuli uusi tuulipuku – suomalaisten suosimat ulkoiluvermeet ovat jo katumuotia, ja niiden kauppa vain kiihtyy
 Luhta aikoo lomauttaa ja vähentää väkeä koronatilanteen takia

Suomalaista vaatebisnestä vaivaa kotikutoisuus ja epävarmuus – tunnettuja vaatemerkkejä on vähän verrattuna muihin Pohjoismaihin


Summary: Vireille pantujen konkurssien määrä väheni eniten majoitus- ja ravitsemistoiminnassa.

Vireille pantujen konkurssien määrä väheni tammi–heinäkuussa, kertoo Tilastokeskus. Tammi-heinäkuussa pantiin vireille 1 447 konkurssia, mikä on 23 konkurssia eli 1,6 prosenttia vähemmän kuin samaan aikaan viime vuonna.
 Henkilötyövuosien määrä konkurssiin haetuissa yrityksissä oli kaikkiaan 7 306, mikä on 785 henkilötyövuotta eli 9,7 prosenttia vähemmän kuin viime vuonna.
 Vireille pantujen konkurssien määrä väheni eniten majoitus- ja ravitsemistoiminnassa, missä konkursseja pantiin vireille 16,4 prosenttia vähemmän kuin viime vuoden tammi–heinäkuussa. Kaupan päätoimialalla vireille pantujen konkurssien määrä laski 10,0 prosenttia.
 Vireille pantujen konkurssien määrä kasvoi suhteellisesti eniten maa-, metsä- ja kalatalouden toimialalla, missä kasvua oli 34,2 prosenttia. Lukumäärällisesti eniten vireille pantujen konkurssien määrä kasvoi rakentamisen päätoimialalla. Toimialalla pantiin vireille 307 konkurssia, mikä on 7,7 prosenttia enemmän kuin vuotta aiemmin.
 Vuoteen 2019 eli koronapandemiaa edeltävään aikaan verrattuna vireille pantujen konkurssien määrä on vähentynyt 6,8 prosenttia.
 Tilastokeskus muistuttaa, että konkurssin vireillepano ei läheskään aina merkitse yrityksen tai ammatinharjoittajan konkurssiin menemistä ilmaisun varsinaisessa merkityksessä.
 – Konkurssi oikeudenkäyntinä on mutkikas ja monia vaiheita käsittävä oikeusprosessi, jonka eri vaiheissa menettely voi jäädä kesken, Tilastokeskus kirjoittaa tiedotteessaan.


Summary: Peruskorjauksessa uusitaan 16 kilometrin mittainen Porin ratapihan ja Mäntyluodon välinen rautatie. Ratapölkyissä on elastinen pohja, jolla vähennetään junien aiheuttamaa tärinää ja melua. Vastaavaa keinoa aiotaa käyttää tulevaisuudessa myös muualla Suomessa.

Porissa vaimennetaan Mäntyluodon-radan tärinää uudenlaisilla ratapölkyillä radan peruskorjauksessa.
 Tärinää ja melua radalla aiheuttavat muun muassa Venäjältä Porin satamaan kulkevat hiilijunat. Tärinää on saatu aiemmin vähennettyä myös alentamalla radan nopeusrajoituksia.
 Uudentyyppisistä betonipölkyistä on jo saatu aiemmin testauksissa hyviä kokemuksia radalla. Syksyn aikana niitä asennetaan koko 16 kilometrin rataosuudelle.
 Junien aiheuttamaa tärinää vähentää betonipölkyn alapintaan kiinnitetty elastinen levy.
 – Tällä haetaan nimenomaan kokemuksia siitä, saadaanko näinkin kevyellä toimenpiteellä melu- ja tärinätasoa hallittua paremmin, sanoo projektipäällikkö  Mikko Heiskanen  Väylävirastosta.
 Hän arvioi, että vastaavaa keinoa käytetään tulevaisuudessa myös muualla maassa. Silloin myös kustannukset pienenevät, kun asennettavien betonipölkkyjen määrä kasvaa.
 Peruskorjauksessa uusitaan radan päällysrakenne ja tasoristeysten turvalaitteet. Tasoristeykset uusitaan öisin ja liikenne ohjataan kiertoteille. Porin ja Mäntyluodon välillä on yhteensä 22 tasoristeystä.
 Pori-Mäntyluoto -radalla liikennöi 14 tavarajunaa vuorokaudessa. Vuonna 2017 liikennöinnin määrä oli 3,7 miljoonaa bruttotonnia. Rataosuus sähköistettiin kaksi vuotta sitten.
 Lue lisää:
 Tärinää vaimentavat ratapölkyt käyttöön koko Pori–Mäntyluoto-ratavälillä

Porin Mäntyluodon radalle uudenlaiset betonipölkyt – elastisuus vaimentaa junien aiheuttamaa tärinää


Summary: Seuraava rakentamisen trendi voisivat olla laadukkaat valoisat asunnot, joissa voi nukkua oikeassa sängyssä ja käyttää normaaleja huonekaluja muunneltavien vitsien sijaan, kirjoittaa Siltamäki.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Saatan olla tässäkin mielessä hieman perverssi, mutta saan jotain sairaalloista nautintoa siitä, että rääkkään itseäni jutuilla, jotka ovat omiaan tuottamaan minulle mielipahaa.
 Kun kaipaan tavallisen tympeään tiistaihin pientä säpinää, luen Helsingin Sanomien ohjeita idiooteille. Viimeaikaisia suosikkejani ovat asiantuntijan neuvot siihen,  miten pissataan oikein , sekä järisyttävä paljastus, jonka mukaan kotona on sitä vähemmän pölyä,  mitä useammin siellä siivoaa .
 Mutta jos lähdetään hakemaan oikein kunnon silmitöntä raivokohtausta, täytyy avata jokin Koti-liite ja kurkistaa, millaisia asumisen anomalioita milloinkin tyrkytetään.
 Viime aikoina  olemme saaneet lukea esimerkiksi  Sarista , joka on tehnyt 28 neliön asuntoonsa "kekseliäitä kalusteratkaisuja". "Minikodeissa" viihtyvät ilmiömäisen hyvin myös  Johanna, Päivi ja Jarmo , jotka todistavat esimerkillään pienten asuntojen suosiosta. Autossa elämisen auvosta puolestaan kertovat  somesta inspiroitunut Henna  ja vapaudesta nauttiva  Jaakko , joka pissaa toisinaan pulloon.
 Näinkin voi elää -juttuja julkaistaan niin Aamulehti-Helsingin Sanomissa, Ylellä kuin naistenlehdissäkin. Yhteistä jutuille on se, että niissä käytetään varsin paljon vaivaa sen todistelemiseen, että pienessä kodissa voi elää täsmälleen samanlaista elämää kuin isossa eikä siellä joudu luopumaan mistään, MISTÄÄN!
 Väite on järjetön. Onhan hyvin pienessä asunnossa asuva ihminen jo lähtökohtaisesti luopunut tilasta.
 Kotejaan lehtien palstoilla esittelevät yksityishenkilöt vaikuttavat valintoihinsa tyytyväisiltä – tuskinpa he muuten niistä kertoisivatkaan – ja semiahdistavan hotellihuoneen kokoisessa kämpässä asuminen voi olla monelle toimiva ja toivottu ratkaisu jossain vaiheessa elämää. Hyvää elämää voi elää muuallakin kuin jugendlinnassa.
 Komeroita ja kotteroita ei kuitenkaan pidä alkaa markkinoida kaikille sopivina tai ylipäätään hyvinä ratkaisuina. Kun uusia alueita ja asuntoja rakennetaan, täytyy mahdollisimman tehokkaan asuntotuotannon lisäksi ajatella asumisen ja elämisen laatua.
 Minusta on lähinnä loukkaava ajatus, että viettäisin kolmikymppisenä melko kunniallisena veronmaksajana yöni jossain keittiön laatikossa tai katon rajaan rakennetulla kiikkerällä hyllyllä.
 Helsingin yliopisto   julkaisi heinäkuun alussa tiivistelmän  asuntojen uudistuotantoa koskevasta tutkimuksesta.Sen mukaan jo 80 prosenttia uusista yksiöistä on hyvin pieniä ja "putkilomaisia", ja tutkijoiden mukaan pikkuasuntojen rakentaminen on jo kestämättömällä tasolla.
 Niitä on vastustettu aiemminkin. Arkkitehtiliiton puheenjohtaja  Henna Helander   ei pidä putkiasuntoja sopivina edes yksineläjille , kaupunkimaantieteen professori  Mari Vaattovaara   tyrmäsi taannoin  Saton selitykset 15,5 neliön minikotien ekologisuudesta ja yksinäisyyttä torjuvasta vaikutuksesta.
 Pienten kotien "suosio" ei niinkään kerro siitä, että ne olisivat erityisen hyviä, vaan siitä, että kaupungistumisen takia pääkaupunkiseudulla on liki loputon kysyntä asunnoille. Tulijoita on niin paljon, että aina löytyy joku, joka suostuu maksamaan mistä tahansa pimeästä komerosta 800 euroa kuussa.
 Kyse ei ole siitä, etteikö pieniä asuntoja tarvittaisi.  Kyse on siitä, miksi uudeksi normaaliksi on hyväksytty tilanne, jossa meille rakennetaan niin naurettavia asuntoja, ettei niissä voi käyttää normaaleja huonekaluja. Tätä kirjoittaessani Helsingissä myydään hieman alle 9 000 euron neliöhinnalla näppärää yksiötä, jossa keittiön alle on rakennettu vetolaatikkoon "kätevä makuutila".
 Minusta on lähinnä loukkaava ajatus, että viettäisin kolmikymppisenä melko kunniallisena veronmaksajana yöni jossain keittiön laatikossa tai katon rajaan rakennetulla kiikkerällä hyllyllä.
 Mitä kätevää on siinä, että huonekaluja on jatkuvasti taiteltava piiloon ja esiin ja kipattava ulos seinistä, jotta niitä voi käyttää? Jos muunneltavat minikodit olisivat ylivertainen tapa asua, eivät niissä majailisi opiskelijat ja muut köyhät.
 Keskimäärin ihmiset haluavat nukkua sängyssä, istua tuolilla ja  nähdä päivänvaloa . Jos näihin toiveisiin ei enää Suomessa pystytä vastaamaan, taittelen itseni vetolaatikkoon ja laitan luukun kiinni.
 Tuija Siltamäki
 Kirjoittaja on Ylioppilaslehden päätoimittaja, jonka saa kätevästi muutettua työttömäksi työnhakijaksi.
 Kolumnista voi keskustella 19.8. klo 23.00 saakka.
 Lue myös:
 Tuija Siltamäen kolumni: Etätyö ei ole kaikille mieletön mahdollisuus vaan ainoastaan kamalaa, eikä siitä saa tulla työelämän uusi normaali
 Tuija Siltamäen kolumni: Ei ole nykynuorten röyhkeydellä mitään rajaa: he eivät enää edes osta asuntoja, vaikka siihen on selkeästi kehotettu

Tuija Siltamäen kolumni: Lopettakaa typerien minikotien pakottaminen ja rakentakaa kunnon asuntoja