Summary: Ylen teksti-tv aloitti toimintansa ensimmäisenä Suomessa vuonna 1981. Teksti-tv on edelleen iso osa suomalaisten arkea, ja sillä on oma, aktiivinen fanikuntansa. Teksti-tv:n toimittaja Matti Rämö kertoo, että palautetta tulee jatkuvasti.

Moni asia muuttuu mediakentällä, mutta teksti-tv tuntuu olevan ikuinen.
 Ylen teksti-tv täyttää tänään 7. lokakuuta 40 vuotta. Yle aloitti teksti-tv-palvelun 7.10. 1981, ja aluksi kohderyhmänä olivat Suomen huonokuuloiset. Nykyisin teksti-tv:tä seuraa viikottain noin 1,2 miljoonaa suomalaista ja päivittäin noin 780 000.
 Teksti-tv työllistää täysipäiväisesti yhden toimittajan.  Matti Rämö  on työskennellyt teksti-tv:n parissa nyt 20 vuotta.
 – Opiskelin yliopistossa maantiedettä ja valmistuin keskelle lamaa. Olin pitkään työttömänä, ja 2000-luvun alussa tulin työllistämiskurssilta harjoittelijaksi tekemään teksti-tv:tä. Satuin kerrankin olemaan oikeassa paikassa oikeaan aikaan, sillä olin ollut jo kymmenen vuotta aiemmin teksti-tv:n fani, Rämö kertoo.
 Ylen toimittaja Matti Rämö on nykyisin ainoa täysipäiväinen teksti-tv:n toimittaja. Useat toimitukset, kuten uutiset ja urheilu, toimittavat itse omat sisältönsä. Ilkka Kilpeläinen / Yle
 Harjoittelu liittyi tuolloin tekeillä olleeseen digitaaliseen tekstitelevisioon, josta ei lopulta teknisistä syistä tullut mitään. Rämö jäi silti työskentelemään teksti-tv:n pariin. Tänä päivänä suuri osa sisällöstä tulee automaattisesti, ja esimerkiksi uutis- ja urheilutoimitukset kirjoittavat omat sisältönsä. Rämön tehtäviin kuuluu päivittäisten päivitysten valvominen ja ongelmien ratkaisu.
 – Koko sisältö on 1 600 sivua ja päivityksiä tulee päivittäin noin 25 000. Siinä on aikamoinen rulla päällä koko ajan. Kun tulee ongelmia, yritän kaivaa oikeat ihmiset tekemään oikeita korjausliikkeitä.
 Lisäksi Rämö toimittaa 800-sivuja.
 – Ne ovat tavallaan silmäteräni.
 Teksti-tv:n sisällöt on jaoteltu sivunumeroiden mukaan: esimerkiksi 100-alkuisilla sijaitsevat uutiset, 200-alkuisilla urheilu ja 300-alkuisilla tv-ohjelmatiedot. 800-sivuilla on erilaisia vapaa-ajan sisältöjä ja nyt myös teksti-tv:n juhlasivut sivulta 840 alkaen: palvelun lyhyt historia, käyttäjien omia teksti-tv-muistoja sekä teksti-tv-taidetta.
 – Englannissa on vahva teksti-tv-faniporukka. Siellähän BBC:n analoginen teksti-tv poistui käytöstä vuonna 2012. Kuulin viikko sitten, että sikäläiset teksti-tv-taiteilijat haluavat muistaa juhlavuottamme ja kyllä siinä silmä kostui.
 Juhlasivuilta löytyy myös esimerkiksi sarjakuvataiteilija  Joonas Rinta-Kannon  tekemä _Fok it -taideteos.
 Yle
 Tekstitelevision kuvitukset ovat jo sinänsä ikonisia. Suurimman osan niistä on tehnyt toimittaja  Anniina Wallius , ja nykyisin Rämö askartelee vanhoista kuvista uusia kuvituksia.
 Yle
 Juhlasisällöistä löytyy myös Matti Rämön  tarina  siitä, miten kalliolainen punk-bändi Teksti-tv 666 sai nimensä: vuoden 2011 vaalitulokset olivat teksti tv:n 660-sivuilla, ja suurusjärjestyksessä kuudennen puolueen kristillisdemokraattien sivunumeroksi tuli sattumalta 666. Asiasta syntyi Rämön yllätykseksi pienimuotoinen kohu, jonka jälkimainingeissa nimettiin myös punk-bändi.
 Urheilun teksti-tv-toimitus 1990-luvulla. Puhelimessa urheilutoimittaja Juha Alanen. Seppo Sarkkinen
 Sivu 235 on käsite
 Teksti-tv:n suosituimmat sisällöt järjestyksessä ovat uutiset, urheilu, sää ja veikkaussivut. Myös Suomessa tekstitelevisiolla on omat faninsa: Matti Rämö kertoo, että kehitysehdotuksia tulee päivittäin ja kielioppi- ja lyöntivirheistä tulee herkästi palautetta.
 Mahdollisesti eniten sitoutuneita ovat jääkiekkoliiga NHL:n seuraajat: liigan sivu 235 on oma käsitteensä.
 Päivittäisiä käyttäjiä tekstitelevisiolla on noin 780 000, ja heistäkin puolet käy sivuilla monta kertaa päivässä. Sivujen suosio oli suurimmillaan 2000-luvun alussa, jolloin säännöllisiä käyttäjiä oli noin kaksi miljoonaa.
 Matti Rämö kertoo, että alle 30-vuotiaat seuraavat teksti-tv:tä melko vähän, mutta yli 30-vuotiaissa käyttäjäpohja on vahva. Naisten ja miesten kesken jakauma on hyvin lähellä tasaa: naisia on käyttäjätutkimusten mukaan käyttäjistä noin 45 prosenttia.
 Yle Teksti-TV:n toimitus 1981: Leena-Maija Tuominen, Erkki Hatakka, Juha Alanen ja Mikko Bruun. Yle
 Ruudulle mahduttaminen on luovaa työtä
 Mikä sitten on teksti-tv:n suosion salaisuus? Matti Rämön mukaan syy on selkeys.
 – Se on pelkistetty media, josta kaikki turha häly on suodatettu pois. Esimerkiksi urheilutulosten löytäminen on moneen verkkosivuun verrattuna paljon helpompaa.
 Selkeys on myös se syy, miksi Rämö itse nauttii tekstitelevision toimittamisesta.
 – Saan tyydytystä siitä, kun saan ajatuksen mahdollisimman tiiviiksi ja se mahtuu ruudulle. Se on luovaa työtä ja joka kerta haaste.
 Merkitystä työlle tuo myös aktiivinen yleisö. Palautetta tulee paljon, ja suurin osa on positiivista. Useimmiten kritiikkikin on rakentavaa, vaikka häirikköjäkin on.
 – Siinä mielessä on ikävä faksiaikaa. Häirikköjenkin kanssa tulee kuitenkin toimeen. Minulla on olo, että teen tärkeää työtä.
 Aiheesta voi keskustella 8.10. klo 23:een saakka.

Teksti-tv täyttää tänään 40 vuotta, ja sitä katsoo viikoittain yli miljoona suomalaista – sivujen tekijä uskoo tietävänsä suosion salaisuuden


Summary: Matkailu- ja Ravintolapalvelut ry Mara tekee Päijät-Hämeen ravintolarajoitusten kiristämisestä ja pääkaupunkiseudun rajoitusten säilyttämisestä kantelun oikeuskanslerille.

Matkailu- ja ravintola-ala arvostelee voimakkaasti ravintolarajoitusten kiristämistä sekä ylläpitämistä.
 Valtioneuvosto muutti viikko sitten ravintoloiden koronarajoituksia niin, että kiihtymisvaiheen alueilla aukiolot, anniskelu ja asiakasmäärät vapautuivat. Päijät-Häme oli vielä viime viikolla kiihtymisvaiheessa, mutta nyt se on jo taas viranomaisten luokituksessa leviämisvaiheen alue.
 Huomisesta perjantaista alkaen  alueen ravintoloiden on jälleen suljettava ovensa ja lopetettava anniskelunsa aikaisemmin  sekä rajoitettava asiakasmääriä. Esimerkiksi Helsinki, Espoo ja Vantaa luokitellaan torstain asetusmuutoksen mukaan edelleen leviämisvaiheeseen.
 Alan etujärjestö, Matkailu- ja Ravintolapalvelut ry Mara katsoo, että viranomaiset kohtelevat edelleen ravintolayrittäjiä koronan hillitsemisen nimissä eriarvoisesti suhteessa monien muiden alojen toimijoihin. Maran toimitusjohtajan  Timo Lapin  mukaan ei ole hybridistrategian hengen mukaista, että ravintolarajoituksia kiristetään, kun samalla muuta yhteiskuntaa avataan.
 Mara katsoo, että ravintolarajoitusten kiristämistä Päijät-Hämeessä ja niiden säilyttämistä pääkaupunkiseudulla ei voi perustella koronaluvuilla
 – Tänään THL ilmoitti koronainfossaan, että Helsingissä tapahtuneista tartunnoista vain 1,8 prosenttia on varmasti ravintoloista. Jos otetaan huomioon epäillyt tartunnat, luku on vain 5,4 prosenttia. Näkemyksemme mukaan näin pienet tartuntaprosentit eivät missään tapauksessa oikeuta leviämisvaiheen rajoituksiin tällä hetkellä pääkaupunkiseudun kunnissa, toteaa toimitusjohtaja Lappi.
 Mara kantelee jälleen oikeuskanslerille
 Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymä kertoi viime maanantaina, että sairaalahoidon tarve lähentelee alueella epidemia-ajan huippuja, ja että koronatilanne on heikentynyt merkittävästi. Yhtymässä katsotaan, että merkittävään määrään tartunnoista liittyvät käynnit ravintoloissa.
 Kuten koko maassa, rokotustahti on hidastunut alueella. Valtioneuvoston mukaan ravintoloiden aukioloa ja asiakaspaikkamääriä rajoitetaan yhä, mutta rajoituksista on tarkoitus luopua, kun rokotekattavuus on riittävä. Ravintola-alan näkökulmasta yrittäjät joutuvat nyt epäsuorasti kantamaan vastuun sairaaloiden kantokyvystä ja rokottamattomien toiminnasta.
 – Rokotusjärjestelmä on hidas eikä osa ihmisistä ota rokotetta, vaikkei lääketieteellistä syytä ole. On täysin kohtuutonta, että hinnan tästä maksavat tällä hetkellä ravintola-alan yrittäjät, työntekijät ja heidän perheensä, sanoo Matkailu- ja Ravintolapalvelut ry:n toimitusjohtaja Timo Lappi.
 Mara tekee Päijät-Hämeen ravintolarajoitusten kiristämisestä ja pääkaupunkiseudun rajoitusten säilyttämisestä kantelun oikeuskanslerille. Etujärjestö on tehnyt vastaavia kanteluita aiemminkin  muun muassa Satakunnassa .
 Lue myös:
 Pääministeri Sanna Marin: "Emme ole vapauttaneet yhteiskuntaa liian aikaisin"
 Koronapotilaiden määrä kasvaa huolestuttavasti – rajoituksia purettiin liian aikaisin, sanoo STM:n Varhila
 Ravintola-ala tarttuu rajuihin toimiin: kantelee hallituksen rajoituspäätöksistä oikeuskanslerille – "ravintolarajoitukset tartuntatautilain vastaisia"

Valtioneuvosto veivasi taas ravintolarajoituksia uusiksi – Mara: yrittäjät maksavat rokottamattomuuden hinnan


Summary: Korruptioepäilyt ovat iskeneet sekä Kurzin että ÖVP:n suosioon. Lisäksi tutkinta rasittaa ÖVP:n ja sen hallituskumppanin, vihreiden, välejä.

Itävallan korruption vastaiset syyttäjät tutkivat liittokanslerin  Sebastian Kurzin  osallisuutta muiden muassa korruptiorikokseen.
 Konservatiivisen kansanpuolueen ÖVP:n puheenjohtajaa ja liittokansleria epäillään luottamuksen rikkomisesta, korruptiosta ja lahjonnasta.
 Kurz voi menettää paikkansa liittokanslerina pian, sillä oppositiopuolueet valmistelevat epäluottamuslausetta.
 Onnistuakseen oppositio pitäisi saada ÖVP-puolueen hallituskumppanin, vihreiden, tuki.
 Vihreät on ilmaissut epäluottamuksensa liittokansleria kohtaan.
 – Meidän täytyy tietää kaikki faktat. Sitä myös itävaltalaiset odottavat, vihreiden puheenjohtaja ja Itävallan varakansleri  Werner Kogler  sanoi lausunnossaan.
 Yleisradioyhtiö ORF kertoi torstaina, että puolue on sopinut myös tapaamisesta Itävallan liittopresidentin,  Alexander Van der Bellen  kanssa.
 Kaikki alkoi Ibiza-kohusta
 Vuonna 2019 Ibiza-tapauksessa äärioikeistolaisen Vapauspuolue FPÖ:n entinen johtaja  Heinz-Christian Strache  jäi kiinni siitä, että hän yritti tarjota hankintasopimuksia vastineeksi avusta kampanjoinnissa ja puolueen salaisesta rahoittamisesta.
 Paljastuminen aiheutti laajan korruptiovyyhdin, joka johti ÖVP:n Kurziin.
 Itävaltalaismediat  kertovat, että Kurzin ja yhdeksän muun henkilön epäillään sekantuneen tapaukseen, jossa lahjottiin itävaltalaista tabloid-lehteä.
 Itävaltalaismedioiden mukaan mielipidemittausten tuloksia manipuloitiin sanomalehdessä, jotta Kurz ja tämän edustaman puolueen kannatus näyttäisi suuremmalta kuin se todellisuudessa oli.
 Mediaa ei ole virallisesti nimetty, mutta itävaltalaisten tiedotusvälineiden mukaan kyse on Österreich-lehdestä. Lehti on kiistänyt väitteet lahjonnasta.
 Yleisradioyhtiö ORF on kertonut, että Österreich-lehden lahjomiseen olisi käytetty valtion varoja.
 Kurzin lisäksi epäiltynä on yhdeksän muuta henkilöä ja kolme järjestöä.
 Poliisi teki keskiviikkona ratsian kansliaan, jossa Kurz työskentelee. Poliisi ei kertonut, liittyikö ratsia Kurtzin epäiltyihin rikoksiin.
 Poliisi tutkii myös Kurzia  epäiltynä  väärien lausuntojen antamisesta korruption vastaiselle valiokunnalle. Poliisin mukaan Kurz valehteli, kun hän sanoi, ettei tiennyt valtionyhtiöissä kytevistä hyvä veli -verkostoista.
 Skandaali hiertää hallituskumppanien välejä
 Epäillyt korruptiorikokset tapahtuivat vuosina 2016–2018. Kurz toimi tuolloin ÖVP-puolueen puheenjohtajana ja muiden muassa ulkoministerinä.
 Vuonna 2019 konservatiivinen ÖVP ja äärioikeistolainen FPÖ muodostivat hallituskoalition. Ibiza-tapaus johti ÖVP:n ja FPÖ:n koalition romahtamiseen ja ennenaikaisiin vaaleihin.
 Nyt tilanne uhkaa uusiutua.
 Yleisradioyhtiö ORF:n mukaan vihreät kyseenalaistaa Kurzin kykyä jatkaa liittokanslerina.
 Oppositiossa olevat sosiaalidemokraatit (SPÖ) kommentoivat äskettäin, että ÖVP:n skandaalit voivat romuttaa korttitalon hetkenä minä hyvänsä. Maan oppositiopuolueet ovat vaatineeet Kurzin eroa.
 Sebastian Kurz toimi liittokanslerina ensimmäisen kerran 2017–2019, ja hänet valittiin tehtävään uudestaan tammikuussa 2020.
 Lue myös:
 Itävaltaa syytetään yrityksistä vaientaa hallituksen kaataja – Salaa kuvatun korruptiovideon takana olleelle etsivälle kova huumesyyte
 Itävallan vihreät tavoittelevat ensimmäisiä ministerinsalkkujaan – Puolue on valmis neuvotteluihin konservatiivien kanssa
 Poliittisen skandaalin keskellä olevan Itävallan presidentti vetosi kansaan: Älkää kääntäkö selkäänne politiikalle
 Itävallan korruptioskandaalin ajoitus haiskahtaa vaalivaikuttamiselta – nämä viisi seikkaa sinun kannattaa tietää asiasta

Itävallan liittokansleria epäillään korruptiorikoksista, jotka koettelevat ÖVP:n ja vihreiden koalitiohallitusta – tästä skandaalissa on kyse


Summary: Valtionmaista isot osat ovat pohjoisessa, mikä houkuttelee pyytäjiä pohjoisen hirvimetsiin etelämpääkin. Nyt kuitenkin paikallisten ja ulkopaikkakuntalaisten välit ovat paikoin tulehtuneet Lapissa.

Vieraspaikkakuntalaisten metsästyksestä Lapin valtionmailla on noussut kiivas keskustelu. Esimerkiksi Lapin kansanedustajat vaativat  jo rajoitustoimia  ja Metsähallituskin myöntää, että sosiaalisen kestävyyden rajat voivat olla koetuksella.
 Kyse on erityisesti hirvenmetsästyksestä: osa lappilaisista metsästäjistä pitää ulkopaikkakuntalaisten pyyntiä paikalliseen eräkulttuuriin sopimattomana tehopyyntinä. Kritiikkiä on kohdistettu lupia myöntävään Metsähallitukseen myös hirvikannan kestävyyden näkökulmasta.
 Lue lisää:   Lapin kansanedustajat vaativat suitsimista ulkopaikkakuntalaisten Lapissa harjoittamaan metsästykseen
 Metsähallituksen vs. erätalousjohtaja  Jyrki Tolonen  arvioi, että pohjoisessa ovat törmänneet erilaiset pyyntikulttuurit.
 – Iso osa ristiriidoista johtuu siitä, että metsästys- ja käyttäytymisen kulttuurissa on eroja yksittäisten seurueiden osalta. Täällä käy paljon vierasseurueita, jotka käyttäytyvät viimeisen päälle hyvin. Se harmittaa, että tilanne on nyt kärjistynyt ja on asetettu metsästäjät vastakkain, Tolonen sanoo.
 "Toivon, että huomioidaan erilaiset metsästysmahdollisuudet"
 Kirkkonummelainen  Antti Saarenmaa  käy syksyisin hirvijahdissa Sodankylässä. Tältä syksyltä on saaliina yksi hirvi, jonka hän houkutteli luokseen ääntelemällä.
 – Toivon, että paikalliset metsästäjät huomioivat, että meillä ei ole etelässä samanlaisia metsästysmahdollisuuksia, hän sanoo.
 Saarenmaa ymmärtää osin paikallisten tuohtumusta tutuille metsästysmaille ilmestyneistä vieraista, mutta ei usko puheisiin, joiden mukaan kaikki virhearviot, ylilyönnit ja saaliin hyödyntämättä jättämiset olisivat eteläsuomalaisten tekosia. Myöskään Metsähallituksen tiedot metsästysrikkeistä eivät tue väitettä.
 Samalla hän kuitenkin painottaa sitä, että etäläsuomalaisten metsästäjien on huomioitava, että he ovat "vieraalla maalla".
 – Tiedostan että olemme ulkopaikkakuntalaisia ja tulen etelästä. Pyrin olemaan kohtelias ja huomioimaan sen, että tulemme alueelle, jossa jotkut ovat saattaneet metsästää koko elämänsä.
 Jyrki Tolonen muistuttaa, että Metsähallituksen tehtävä on tarjota metsästysmahdollisuuksia muillekin kuin paikallisille. Hallintolaki määrää, ettei ketään voi syrjiä vain sen vuoksi, että on ulkopaikkakuntalainen.
 Jos hirvestyksen aluelupia ei kuitenkaan riitä kaikille, ensimmäisenä karsitaan ne seurueet, joilla on vähiten sellaisia jäseniä, joilla ei ole muuta metsästysmahdollisuutta.
 – Arvioinnissa vertailuun tulevat myös ne paikalliset seurueet, joissa on ulkopaikkakuntalaisia metsästäjiä. Arviointi voisi johtaa siihen, että paikallisia seurueita hajoaisi, kun seurueen paikalliset metsästäjät joutuisivat hakemaan pyyntilupia suoraan Riistakeskukselta.

 Hirvistä kisataan paikallisten ja vieraiden kesken
 Inarilaisen Akujärven erän metsästyksenjohtajan  Jouni Männistön  mielestä lupamäärä on liian suuri ja alueen kestävä hirvikanta on uhattunua. Kaatomäärät määrittelee Riistakeskus.
 Männistön mukaan paikallisten ja ulkopaikkakuntalaisten välille on tullut kilpailua hirvistä, minkä vuoksi saaliiksi otetaan muitakin kuin vasoja. Paikalliset jättävät Männistön mukaan emät ja sarvipäät jatkamaan tallustelua.
 – Nyt niitä vedetään laidasta lukien nurin, hän sanoo.
 Lue myös:   Hirvijahti alkoi ja Inarissa tärppäsi heti: "Siihen se kaatui" – Metsästäjät pelkäävät hirvikannan romahtavan suuren lupamäärän vuoksi
 Inarin riistanhoitoyhdistyksen mukaan ulkopaikkakuntalaiset kaatoivat 138 hirveä metsästyskaudella 2020–21, eli joka viidennen alueella ammutun. Lupien käyttöaste oli 62 prosenttia, kun paikallisilla se jäi 34 prosenttiin.
 Tolosen mukaan "tehopyynnin" syynä on usein se, että kaukaa tulevilla hirviporukoilla on vain rajallisesti aikaa tehdä tulos.
 – Ylä-Lapin metsästäjistä 72 prosenttia on paikallisia. Tilaa on ulkopaikkakuntalaisille, mutta missä rajaa tulee vastaan. Sitä pitää nyt pohtia ainakin joidenkin kuntien osalta ensi vuotta varten.
 Poroihin tottumattomat koirat ongelmana
 Oma ongelmansa on vierasmetsästäjien koirien käyttö. Paliskuntain yhdistyksen toiminnanjohtaja  Anne Ollillan  mukaan hirvenmetsästykseen liittyvät koiraongelmat ovat lisääntyneet vuosi vuodelta.
 Tämän syksyn hän kuvailee olleen paikoitellen erittäin hankala.
 – Suurimmat ongelmat aiheutuvat siitä, kun koiria on joka puolella ja niitä on paljon. Ne hajottavat porotokat ja porot eivät pääse normaalisti asettumaan rykimämailleen, ja rykimä häiriintyy.
 Lue myös:   Koirat surmaavat yli 100 poroa vuodessa – poronhoitajalla oikeus ampua ärhentelijä
 Ollilan mukaan koirat ovat myös käyneet poroihin kiinni ja repineet niitä. Yksittäiset vahingot ovat paisuneet jopa kymmeniin tuhansiin euroihin.
 – Eniten poroihin tottumattomia koiria tulee poronhoitoalueen ulkopuolelta. Mutta kyllä paikallisissakin koirissa ongelmanaiheuttajaa löytyy, Ollila tiivistää kentältä kantautuneen viestin.
 Ollila vaatii lakimuutosta, jossa huomioitaisiin porojen kiima- eli rykimäaika. Hän haluaa myös, että kerrallaan käytettävien koirien määrää rajoitettaisiin. Lisäksi tulisi tutkia, olisiko koirien porovapaus mahdollista todistaa.
 Kuuntele Yle Areenasta:
 Kotipaikkashoppailusta sakkoja
 Metsähallituksen mukaan monet Lapin metsästysongelmat ovat sellaisia, joihin ei voi nykyisellä lainsäädännöllä puuttua kovin helposti.
 Esimerkiksi muutamat metsästäjät "kotipaikkashoppailevat" eli vaihtavat metsästyskaudelle asuinpaikakseen esimerkiksi Savukosken, vaikka asuvat muualla. Näin he pääsevät paikallisten metsästäjien etuuksien piiriin.
 – Tämä on harmittavaa ja tällaista ei pitäisi olla. Mutta jos säädökset ovat sellaisia, että ihminen voi muuttaa kotikuntaa ja hän on muuttanut, emme me voi siihen kovin helposti puuttua, Tolonen kertoo.
 Kotipaikkashoppailusta on annettu joitakin sakkoja.
 – Jos meillä on aihetta vahvasti epäillä, että henkilön tosiasiallinen asuinpaikka on muualla, pyritään siihen hakemaan näyttö ja sitä kautta sakkorangaistus, Tolonen kertoo.
 Tolosen mukaan Lapin metsästyskiistojen lieventämiseen olisi yksi tehokas, nopeavaikutteinen lääke: puhuminen.
 – Samalla alueella voi olla useita päällekkäisiä seuroja ja seurueita. Seurueiden pitäisi enemmän keskustella keskenään esimerkiksi siitä, missä aikovat tänään metsästää. Näin konflikteja voitaisiin välttää. Pitäisi löytyä lisää yhteispeliä vastakkainasettelun ja kilpailun sijaan, Tolonen sanoo.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  perjantaihin 8.10. kello 23 saakka.

Etelän hirviporukoiden "tehopyynti" Lapissa kuumentaa tunteita – sosiaalisen kestävyyden rajat ovat saattaneet tulla vastaan, arvioi Metsähallitus


Summary: Työttömien tulisi ensi keväästä alkaen hakea lähtökohtaisesti neljää työpaikkaa kuukaudessa.

Hallitus antoi torstaina eduskunnalle  lakiesityksen uudesta työnhakuvelvoitteest a, joka patistaisi työttömät työnhakijat keskimäärin viikoittaiseen työnhakuun.
 Työttömän tulisi hakea lähtökohtaisesti ainakin neljää työpaikkaa kuukauden aikana. Määrä voi olla pienempi esimerkiksi hakijan työkyvyn tai tämän kotialueen työmarkkinatilanteen vuoksi.
 Työministeri  Tuula Haatainen  (sd.) ei pelkää, että lakiesitys johtaisi hakemustehtailuun.
 – Me luotamme ihmiseen, että hän itse tietää, millaisia työpaikkoja hän hakee, Haatainen sanoi työ- ja elinkeinoministeriön tiedotustilaisuudessa.
 Haettavien työpaikkojen tulisi kuitenkin olla sellaisia, joihin työnhakija voi perustellusti olettaa voivansa työllistyä.
 Mikäli työnhakija laiminlyö hakuvelvollisuutensa, hän voi menettää saamansa työttömyysetuuden. Ensimmäisestä laiminlyönnistä seuraisi muistutus, toisesta viiden päivän ja kolmannesta 10 päivän karenssi.
 Seuraavalla kerralla työttömyysturvan palauttaminen vaatisi määräajan mittaista työntekoa tai osallistumista työllistämistä edistäviin palveluihin.
 Lakiesitystä on verrattu viime vaalikaudella edistettyyn niin sanottuun toiseen aktiivimalliin, jota SDP vastusti. Haatainen korosti esitysten eroja sanomalla, että nykyisessä mallissa karenssit ovat tuolloin pohdittua lievempiä.
 Työttömille yli tuhat uutta "puskuria"
 Uudistuksen sisältyy myös työnhakijalle tarjottavan tuen lisääntyminen.
 Työttömälle on tarkoitus järjestää alkuhaastattelu TE-toimistossa tai kunnassa viiden arkipäivän kuluessa työnhaun alkamisesta.
 Ensitapaamisen jälkeen uusia keskusteluja olisi kolmen ensimmäisen kuukauden aikana noin kahden viikon välein. Jos työttömyys jatkuu puoli vuotta, seuraa kaksi uutta tapaamista.
 Nykyisin ensitapaaminen tulisi järjestää kahdessa viikossa ja seuraava kolmen kuukauden päästä. Haatainen luonnehti tätä pitkäksi ajaksi.
 – Työttömälle työnhakijalle tulee puskuri, sellainen tunne, että hänestä välitetään, ja tukihenkilö, jonka kanssa hän voi aidosti käydä näitä keskusteluja, Haatainen kuvaili uudistusta.
 Tapaamisia varten TE-toimistoihin ja kuntiin palkattaisiin 1 200 uutta työntekijää, mikä maksaa valtiolle noin 70 miljoonaa euroa.
 Järjestelmässä säilyisivät mukana työvoimapalveluiden tekemät työtarjoukset, joita työttömän olisi haettava työttömyysturvan menettämisen uhalla. Hakuvelvoite alkaa puolen vuoden kuluttua ensimmäisestä tapaamisesta. Lakiesitys puolittaisi nykyisin kieltäytymisestä seuraavan karenssin 45 päivään.
 – Jos on jo täyttänyt hakuvelvollisuutensa itse valitsemillaan paikoilla, niin sen jälkeen kunnan tai TE-toimiston tekemä työtarjous ei ole työttömyysturvan kannalta velvoittava, hallitusneuvos Timo Meling ministeriöstä sanoi.
 Voimaan keväällä
 Esitys on yksi suurimmista nykyhallituksen lupaamista yksittäisistä työllisyystoimista. Sen tavoitteena on parantaa työllisyyttä 9 500–10 000 ihmisellä, kun hallitus tavoittelee omilla päätöksillään yhteensä 80 000:ta lisätyöllistä.
 Valtiovarainministeriön laskelmiin pohjaava työllisyysvaikutus syntyisi täysimääräisesti vuodesta 2025 alkaen. Uumoiltu työvoimalisäys ei sisällä työvoimapalveluihin palkattavia uusia työntekijöitä.
 Muutosten on tarkoitus tulla voimaan ensi vuoden toukokuussa.

Ministeri ei usko työnhakuvelvoitteen johtavan hakemustehtailuun: "Ihminen itse tietää, millaisia työpaikkoja hän hakee"


Summary: Teollisuuden ensimmäinen sopimus on määrittänyt yleensä myös muiden suomalaisten palkankorotuksia, mutta nyt se ei kelpaa muulle vientiteollisuudelle suunnannäyttäjäksi.

Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK

Työehtosopimusneuvottelijat eivät pidä keskiviikkona syntynyttä metsäyhtiö Stora Enson ja Paperiliiton sopimusta mallina muille neuvotteluille.
 Stora Enso ja Paperiliitto sopivat yli kahden vuoden sopimuksesta, jossa palkat nousevat kahtena ensimmäisenä vuonna 1,9 prosenttia ja kolmantena vuonna 0,9 prosenttia.
 Lue myös:   Metsäteollisuuden työehtosopimusneuvotteluissa läpimurto: Stora Enso ja Paperiliitto sopivat työehdoista, sopimus ensimmäinen laatuaan
 Vientialan ensimmäistä sopimusta on pidetty merkittävänä suomalaisessa sopimusjärjestelmässä, koska se on määritellyt suurelta osin palkankorotuskaton myös muille aloille – ainakin työnantajien näkemyksen mukaan.
 Tällä kertaa tilanne neuvotteluissa on erilainen, koska metsäteollisuudessa ei tehdä enää koko alaa koskevaa sopimusta. Sen sijaan yritykset sopivat työehdoista suoraan ammattiliittojen kanssa. Samalla on vielä epäselvää, millaisia sopimuksia solmitaan suurimmalla vientialalla eli teknologiateollisuudessa.
 Teollisuusliiton puheenjohtaja Riku Aalto totesi keskiviikkona Twitterissä , että Stora Enson sopimus oli päänavaus. Hän ottaa Ylen haastattelussa hieman etäisyyttä kommenttiinsa.
 – Aikaisemmin työnantajapuolella on sanottu niin, että tavoitellaan koordinoitua palkkaratkaisua, jotka määritellään yritysten kautta. Nyt on sitten hyvä nähdä, miten tässä tulee käymään. Vielä kun ei ole neuvotteluita aloitettu, niin asiaa on turhan aikaista arvioida, Aalto sanoo.
 Työnantajat: Päänavaukseen vaaditaan valtakunnallinen sopimus
 Paperiliiton puheenjohtaja  Petri Vanhala  oli keskiviikkona samaa mieltä Aallon kanssa. Hänen mukaansa yhden yrityksen työehtosopimuksesta on vaikea vielä vetää suuria johtopäätöksiä muille aloille.
 – Varmasti meidän alalla tällä on jonkunlainen merkitys, Vanhala sanoo.
 Työnantajien näkemys on yksiselitteinen: Stora Enson sopimusta ei pidetä mallina muiden alojen ja yritysten palkkaratkaisuille.
 Teknologiateollisuuden työnantajat ry:n toimitusjohtaja  Jarkko Ruohoniemi  linjaa, että päänavaus määritellään teknologia- ja kemianteollisuudessa.
 – Viennin päänavaus tulee varmasti täältä kemianteollisuuden ja teknologiateollisuuden ratkaisuista. Kuitenkin kemianteollisuuden kanssa me vastaamme yhteensä yli 70 prosentista Suomen viennistä, Ruohoniemi sanoo.
 Teknologiateollisuudessa on kuitenkin vielä epäselvää, saadaanko alalle sovittua yleissitovaa työehtosopimusta. Yleissitovat työehtosopimukset määrittelevät alan kaikkiin yrityksiin työehtojen minimitason.
 Yleissitovuus edellyttää sitä, että noin puolet alan yrityksistä on järjestäytynyt sopimuksesta neuvottelevaan työnantajaliittoon.
 Kemianteollisuuden johtaja  Minna Etu-Seppälä  on samaa mieltä Ruohoniemen kanssa. Hänen mukaansa vientialojen valtakunnalliset työehtosopimukset määrittävät palkankorotuksia myös muille aloille.
 Ekonomisti pitää yhteistä palkankorotusten tasoa tärkeänä
 Suomen Pankin johtokunnan neuvonantaja  Lauri Kajanoja  on erikoistunut kotimaiseen talouspolitiikkaan. Häneltä kysytään varsinkin työmarkkinaneuvotteluiden aikana Suomen kustannuskilpailukyvystä.
 Kustannuskilpailukyvyllä viitataan tässä yhteydessä siihen, säilyvätkö kotimaiset yritykset kilpailukykyisinä kansainvälisessä kilpailusssa myös palkankorotusten jälkeen.
 Kajanoja arvioi, että Stora Enson ja Paperiliiton sopimat korotukset vastaavat esimerkiksi Suomen Pankin tekemiä ansiotasoennusteita. Hän varoittaa, että tällä kertaa näkymä kilpailijamaihin on kuitenkin sumeampi kuin aiemmin.
 Koronakriisi on sekoittanut työn hintaa ja tuottavuutta koskevia tilastoja, koska eri maissa yritykset ovat joutuneet lyhentämään työaikoja ja lomauttamaan työntekijöitä.
 – Ne tiedot, joita meillä on koronakriisistä kaiken kaikkiaan, viittaavat siihen suuntaan, että euroalueen sopimuspalkkojen nousu on pikemminkin hidastunut kuin kiihtynyt koronakriisin aikana. Ja jos käy niin, että palkkojen nousuvauhti euroalueella hidastuu ja Suomessa pysyy ennallaan, tämä voi haitata Suomen kustannuskilpailukykyä, Kajanoja sanoo.
 Kajanoja pitää kuitenkin tärkeänä, että vientialat määrittelisivät myös jatkossa palkankorotuksia myös muille aloille.
 Syynä on se, että muiden alojen kustannukset siirtyvät isolta osalta vientialoille. Vientialojen yritykset ostavat paljon tuotannossaan tarvitsemia tavaroita ja palveluita muilta kotimaisilta yrityksiltä.
 Nyt käsillä oleva neuvottelukierros näyttää sen, määrittävätkö vientialat palkankorotuksen myös muille aloille.
 Valtakunnansovittelija ei vielä osaa arvioida sopimuksen vaikutusta
 Valtakunnansovittelija  Vuokko Piekkala  ei vielä osaa arvioida, miten Paperiliiton ja Stora Enson sopimus vaikuttaa mahdollisiin jumiin menneiden neuvotteluiden sovitteluun tänä syksynä ja ensi vuoden keväällä.
 Piekkala on aiemmin linjannut , ettei valtakunnansovittelijan toimistolta saa korkeampia palkankorotuksia kuin päänavaajan sopimuksesta.
 Työmarkkinatoimijoille näyttää kuitenkin olevan epäselvää, mikä ala tai mitkä alat määrittävät kustannustason muille sopimuksille.
 Valtakunnansovittelija voi joutua ottamaan kantaa asiaan kuitenkin jo pian. Esimerkiksi Paperiliitolla noin 35 työehtosopimusta tekemättä, ja niiden voimassaolo raukeaa jo joulukuussa.
 – Meidän kunnianhimoinen tavoite on, että kaikki sopimukset ovat marraskuun loppuun mennessä tehtynä. Eli kuukautta etuajassa, ennen kuin ne raukeavat, Vanhala sanoo.
 Erityisen vaikealta tällä hetkellä näyttää Paperiliiton ja metsäyhtiö UPM neuvottelut, joissa ei ole vielä päästy sopuun edes tulevien työehtosopimusten määrästä.
 Lue lisää:
 Paperiliiton Vanhala: Käytännössä kaikkialla muualla neuvotellaan nyt paitsi UPM:ssä
 Ylen kysely: Ay-pomot ennustavat työtaistelujen täyteistä syksyä ja kevättä – "Nyt ollaan ytimessä, mihin työntekijät ovat liittonsa perustaneet"

Työmarkkinapomot eivät pidä Stora Enson palkkaratkaisua mallina muille aloille: ”Päänavaus tulee varmasti kemianteollisuuden ja teknologiateollisuuden ratkaisuista”


Summary: Kiinan ja Taiwanin suhteet ovat huonoimmillaan kymmeniin vuosiin. Asiantuntijat pohtivat, ovatko Kiinan sotilaskoneiden lennot Taiwanin rannikon tuntumaan vain uhittelua, vai onko Kiina valmistautumassa sotaan.

Kiinan painostus Taiwania kohtaan on kiihtynyt viime viikkoina. Kiinan ilmavoimat on lähettänyt useina päivinä kymmenittäin sotilaskoneita lähelle Taiwanin ilmatilaa.
 Laadimme seitsemän kysymystä ja vastausta Kiinan ja Taiwanin tulehtuneiden suhteiden taustasta ja nykytilasta.
 1. Miksi Taiwanilla pelätään Kiinan hyökkäystä?
 Kiinan asevoimat eivät salaa sitä, että ne valmistautuvat hyökkäämään Taiwanille.
 Kiinan kansantasavalta, eli manner-Kiina, on koko kommunistihallinnon ajan pitänyt selvänä, että Taiwan on Kiinan kapinallinen maakunta, joka pitää liittää uudelleen Kiinan yhteyteen.
 Kiina on viime vuosina tehnyt satoja häirintälentoja Taiwanin julistamalle ilmapuolustuksen tunnistusvyöhykelle, samoin kuin Taiwaninsalmen keskikohdan yli.
 Pelkästään lokakuun ensimmäisen viikon aikana noin 150 Kiinan ilmavoimien hävittäjä- ja pommikonetta on käynyt kääntymässä ilmatilassa, jota Taiwan pitää omanaan. Joka kerran Taiwanin ilmavoimat joutuu lähettämään koneitaan tunnistamaan tunkeutujat ja valmistautumaan mahdolliseen sotilaalliseen iskuun.
 Taiwanin ilmapuolustuksen tunnistusvyöhyke, Air defence identification zone (ADIZ). Vyöhyke ulottuu manner-Kiinan alueelle. Taiwan vaatii, että  vyöhykkeelle tulevat lentokoneet tunnistautuvat. Kiina ei tätä noudata. Maiden ilmatilojen käytännöllinen raja on Taiwaninsalmen keskellä, jonka yli Kiinan ilmavoimien koneet ovat viime aikoina lentäneet globalsecurity.com
 Kiinan ja Taiwanin välit ovat nyt huonoimmillaan 40 vuoteen,  arvioi  Taiwanin puolustusministeri  Chiu Kuo-cheng .
 Kiina on myös kasvattanut sotilasvoimaansa siten, että pääpaino on kalustossa, jota voitaisiin hyödyntää Taiwanille tehtävässä maihinnousussa, kertoo Maanpuolustuskorkeakoulun erikoistutkija  Matti Puranen  keväällä Sotilasaikakauslehteen kirjoittamassaan artikkelissa.
 Lisäksi Kiina kasvattaa päättäväisesti määräysvaltaansa Etelä-Kiinan merellä, missä se vastalauseista piittaamatta rakentaa tukikohtia hallinnassaan oleville atolleille ja luodoille.
 2. Miksi Taiwan on Kiinan kommunistiselle puolueelle “elämän ja kuoleman kysymys”?
 Puolueen mielestä Kiinan on oltava kokonainen, jotta puolueella on oikeus hallita sitä.
 Taiwan on kommunistiselle puolueelle äärimmäisen tärkeä. Kun puolue hakee oikeutusta olemassaololleen, se nojaa ikivanhaan kiinalaiseen traditioon. Sen mukaan hallitsijan katsotaan olevan aidosti vallassa vasta, kun hän kykenee ylläpitämään Kiinan valtiollista yhtenäisyyttä.
 – Tästä syystä Taiwan on kivi Kiinan kommunistisen puolueen kengässä. Kommunistinen puolue on sitonut oman legitimiteettinsä Taiwanin kysymyksen ratkaisuun, sanoo Ulkopoliittisen instituutin tutkija ja Kiina-asiantuntija  Jyrki Kallio .
 Kun kommunistit pääsivät Kiinassa valtaan vuonna 1949, päättyi Kiinassa niin sanottu nöyryytyksen vuosisata, jolloin siirtomaavallat paloittelivat ja hyödynsivät Kiinaa mielensä mukaan, Kallio kertoo.
 Hongkong ja Macao on palautettu 1990-luvulla Kiinan yhteyteen, mutta Taiwan muistuttaa edelleen kiinalaisia nöyryytyksen vuosisadasta, Kallio jatkaa.
 Presidentti  Xi Jinpingin  johdolla Kiinaan on luotu ajatusmalli, joka kulkee nimellä “Kiinan unelma”. Se merkitsee, että kun Kiinan kansantasavalta juhlii 100-vuotisjuhlaansa vuonna 2049, Kiina olisi jälleen kokonainen, Taiwan olisi osa Kiinaa ja maa olisi turvassa kaikelta ulkomaiselta painostukselta.
 Kiinan kommunistinen puolue on siis sitoutunut siihen, että Taiwan liitetään tavalla tai toisella manner-Kiinaan vuoteen 2049 mennessä.
 Kiina haluaa toteuttaa Taiwanin liittämisen rauhanomaisesti. Silti Kiina on ilmoittanut pidättävänsä itsellään oikeuden käyttää kaikkia keinoja - myös sotilaallisia - jos Taiwan alkaa aktiivisesti pyrkiä kohti itsenäisyyttä.
 3. Onko hyökkäys tulossa?
 Ei, ainakaan vielä. Kiinan sotilaslentojen päätarkoitus on vahvistaa kuvaa Kiinan kommunistisen puolueen voimasta.
 Ylen haastattelemat asiantuntijat eivät usko, että Kiina olisi uhittelustaan huolimatta aloittamassa välitöntä hyökkäystä Taiwanille. Jyrki Kallion mukaan viesti on suunnattu pääosin kotiyleisölle.
 – Kiinan kommunistinen puolue täyttää tänä vuonna sata vuotta, ja nyt jos koskaan sen on kyettävä osoittamaan, että se on vahva.
 Lisäksi ensi vuonna on kommunistisen puolueen puoluekokous, jossa presidentti Xin asemaa arvioidaan.
 Presidentti Xi Jinping puhuu kansankongressissa maaliskuussa 2019 Wu Hing / EPA
 Kiinan johto on sitoutunut siihen, että Taiwan otetaan vuoteen 2049 mennessä hyvällä tai pahalla. Asiantuntijat uskovat, että lentotoiminta on tässä vaiheessa kuitenkin vain kommunistisen puolueen voimannäyttöä.
 Lentokoneiden tunkeutuminen Taiwanin lähistölle voi heikentää Taiwanin ilmavoimia, koska se sitoo paljon resursseja, toteaa Matti Puranen artikkelissaan.
 Tunkeutumiset myös pitävät taiwanilaisia "varpaillaan" ja muistuttavat, että ratkaisun on ennen pitkää tultava ja sen olisi paras olla rauhanomainen, koska Kiina on Taiwaniin verrattuna sotilaallisesti ylivoimainen.
 Puranen huomauttaa, että vuonna 1996, jolloin Taiwanissa järjestettiin demokraattiset presidentinvaalit, Kiinan painostus oli paljon kovempaa. Tuolloin Kiina ampui ohjuksia Taiwaninsalmeen ja kokosi joukkoja Taiwanin-vastaiselle rannalleen.
 4. Mikä estää Kiinaa yrittämästä Taiwanin valtaamista?
 Riski suursodasta ja taloudellisista menetyksistä on liian suuri.
 Taiwanin valtaaminen edellyttäisi Kiinalta maihinnousun tekemistä saarelle. Seurauksena olisi täysimittainen sota, joka vaatisi todennäköisesti valtavasti uhreja.
 Taiwanin kansan suuri enemmistö ei halua liittyä kommunisti-Kiinaan.
 Tutkijoiden mielestä on kaksi suurta tekijää, jotka nostavat kynnyksen sotaan ryhtymiseen erittäin korkeaksi: Kiinan talouskasvu ja ulkovaltojen mahdolliset reaktiot.
 Jyrki Kallion mukaan Kiinan johdolle talouden kehittäminen on nyt tärkein päämäärä. Talous kärsisi väistämättä suuria menetyksiä. Kiina joutuisi merkittävien pakotteiden alaiseksi.
 Ulkovallat, kuten Yhdysvallat ja Japani saattaisivat puuttua tapahtumiin myös sotilaallisesti. Suurvaltojen välisellä sodalla olisi valtavat ja arvaamattomat seuraamukset.
 Matti Puranen arvelee, ettei Yhdysvallat todennäköisesti ehtisi estää Taiwanin valtausta, jos se tapahtuisi äkkiarvaamatta. Kiina joutuisi joka tapauksessa ankarien taloudellisten vastatoimien kohteeksi.
 Kiina on esimerkiksi riippuvainen merikuljetuksista. Ulkovallat voisivat pakotteena esimerkiksi sulkea Kiinan öljykuljetukset, Puranen pohtii.
 Asiantuntijoiden kanta on, ettei Kiinalla juuri ole enää rauhanomaisia vaihtoehtoja Taiwanin haltuunottamiseen, mutta toiminnan aika ei ole vielä.
 5. Miten Kiina on varautunut Taiwanin valtaamiseen?
 Kiinan asevoimien kehityksen pääpaino niin laivaston kuin ilmavoimienkin osalta on ollut valmistautumisessa iskuun Taiwanille.
 Sotilasasiantuntijat ovat viime vuosina panneet merkille, että Kiina on siirtänyt asevoimiensa kehityksen painopistettä maavoimista ilmavoimiin ja laivastoon.
 Kiinan laivastolla on jo määrällisesti enemmän aluksia kuin Yhdysvalloilla. Kiina on rakentanut kaksi lentotukialusta ja suuren määrän kookkaita maihinnousualuksia. Maa kehittää myös merijalkaväkeään.
 Kiinalainen Yuzhao-luokan maihinnousujen tulialus Kunlun Shan laivastovierailulla Sydneyssä Australiassa. Bianca de Marchi / EPA
 Ilmavoimat ovat hankkineet raskaita kuljetuskoneita, joilla voitaisiin siirtää nopeasti suuri määrä maahanlaskujoukkoja Taiwanille.
 Lisäksi Kiina on kehittänyt monipuolisen ohjusaseistuksen, jonka tehtävänä voisi sotatilanteessa olla paitsi Taiwanin puolustuskohteiden myös Yhdysvaltain Guamin saarella olevan tukikohdan tuhoaminen.
 Olennainen lisä Kiinan ohjusaseistukseen ovat ballistiset meritorjuntaohjukset, joilla voitaisiin estää Yhdysvaltoja tuomasta Taiwaniin omia aluksiaan.
 6. Miten Taiwan suunnittelee puolustautuvansa?
 Hyökkäys täytyy tehdä hyökkääjälle mahdollisimman kalliiksi. Kiina kohtaisi Taiwanilla “piikkisian”.
 Taiwanilla on nykyaikaiset asevoimat. Se on hankkinut aseistusta erityisesti Yhdysvalloista ja Ranskasta. Taiwanilla on myös omaa puolustusteollisuutta. Asevoimien suorituskyky on toki selvästi pienempi kuin Kiinan.
 Mekaanikot huoltavat taiwanilaisia IDF-hävittäjiä Tainanissa. Ritchie B. Tongo / EPA
 Taiwanissa on hiljattain siirrytty yleisestä asevelvollisuudesta ammattiarmeijaan, jonka kokonaismäärän tulisi olla lähes 200 000 sotilasta. Asevoimat kärsii kuitenkin rekrytointivajeesta, kertoo Matti Puranen artikkelissaan.
 Taiwan aikoo puolustuspolitiikassaan tehdä suuren muutoksen, jossa raskaisiin aseisiin, kuten hävittäjäkoneisiin ja taistelupanssarivaunuihin pohjaavasta puolustuksesta siirrytään "piikkisikapuolustukseen".
 Tämä tarkoittaa paikallispuolustusta ja "suurta määrää pieniä asioita". Taiwan on ottamassa käyttöön esimerkiksi lyhyen kantaman täsmäaseita, miehittämättömiä ilma- ja merialuksia sekä pieniä ohjusveneitä. Muutos on kuitenkin vielä pahasti kesken.
 Kuten Suomenkin puolustusvoimat, Taiwan haluaa nostaa mahdollisen maahantunkeutumisen hinnan hyökkääjälle mahdollisimman kalliksi.
 Rannikolle aiotaan rakentaa esimerkiksi tuulivoimaloita ja meriviljelyksiä, jotka haittaisivat maihinnousua. Nämä hankkeet ovat kuitenkin edenneet hitaasti, Puranen kertoo.
 Poliittisella tasolla Taiwan haluaa tehdä mahdollisimman selväksi, että Yhdysvallat puuttuisi Kiinan mahdolliseen hyökkäykseen. Tästä ei kuitenkaan ole lopullista varmuutta.
 7. Miten konflikti voisi edetä?
 Asiantuntija uskoo Kiinan toivovan, että jo kauppasaarto lopettaisi Taiwanin vastarinnan.
 Puranen hahmottelee artikkelissaan malleja siitä, miten Kiina voisi ottaa Taiwanin haltuunsa.
 Kiina voisi Purasen mukaan aloittaa toimet kauppasaarrolla. Se olisi tehokas keino, koska Taiwan on saari ja siksi riippuvainen merikuljetuksista.
 Saartoon Kiina voisi käyttää kalastusaluksiksi naamioituneita merivoimien aluksia. Näin se on toiminut aiemminkin Etelä-Kiinan merellä.
 Jos saarto ei purisi, voisi Kiina koventaa painostustaan tekemällä ohjusiskuja Taiwanille.
 Ennen varsinaista maihinnousua Kiina todennäköisesti ottaisi haltuunsa Taiwanille kuuluvia pikkusaaria, jotka sijaitsevat aivan manner-Kiinan rannikolla.
 Jos Kiina toteuttaisi maihinnousun, olisi Yhdysvaltain suhtautuminen siihen ratkaisevan tärkeää. Yhdysvallat voisi ajatella, ettei Taiwan ole niin merkittävä liittolainen, että sen takia uhrattaisiin koko maailmanrauha.
 Toisaalta, jos Yhdysvallat sallisi Taiwanin valtaamisen, menettäisi Yhdysvallat uskottavuutensa kaikkien liittolaistensa silmissä, Puranen toteaa.
 Suurvaltakamppailu Kiinan kanssa kiristyi jälleen – USA solmi sotilaallisen yhteistyösopimuksen Australian ja Britannian kanssa
 Lue lisää :
 Guardian: Why is China increasing its military pressure on Taiwan?

Asiantuntijat: Kiinalla ei ennen pitkää ole muuta vaihtoehtoa kuin hyökätä Taiwanille, lentohäiriköinnillä on kuitenkin toinen tarkoitus


Summary: Hallitus on sopinut kaikessa hiljaisuudessa kannan, että ydinvoima yritetään saada EU:n kestävien energiamuotojen luokitteluun. Miksi asiaa piti hoitaa salassa?

Sähkön hinta kiinnostaa paitsi kotitalouksia myös teollisuutta ja elinkeinoelämää. Eurooppalaisessa vertailussa suomalainen sähkön hinta on alle keskiarvon, mutta hinta on ollut viime aikoina nousussa. Mitä on odotettavissa?
 Tarvitaanko Suomeen vetytehdas. Olisiko Raahen SSAB:n tehdas sopiva vedyn tuotantoon?
 Paperiliitto ja Stora Enso sopivat keskiviikkona työehdoista. Kyse on ensimmäisestä yrityskohtaisesta työsopimuksesta metsäteollisuudessa. Millainen uutinen tämä on?
 TV1:n Ykkösaamun vieraana lauantaina 9.10. klo 10.05 alkaen on elinkeinoministeri  Mika Lintilä  (kesk.).  Seija Vaaherkumpu  haastattelee.
 Lintilälle voi lähettää kysymyksiä osoitteella tv1.ykkosaamu@yle.fi tai alla olevalla lomakkeella.

Mika Lintilä Ylen Ykkösaamuun – mitä haluat kysyä elinkeinoministeriltä?


Summary: Tänä vuonna munuaissiirtoja on tehty 200, ja niistä 36:ssa siirre on saatu elävältä luovuttajalta. Määrä on kasvanut selvästi viime vuodesta. Tavoite on, että siirtoja tehtäisiin yhteensä 50 vuoden loppuun mennessä.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Vaasalaisella  Tuula Papulalla  todettiin vuonna 2015 munuaisen vajaatoiminta.
 – Se oli edennyt todella pitkälle, ja jo silloin tiedettiin, että jossain vaiheessa munuaisensiirto tulee. Silloin toiveissa oli, että siirtoa tarvittaisiin ehkä vasta 20 vuoden päästä.
 Toisin kävi. Selvittelyt sopivan luovuttajan löytämiseksi aloitettiin, ja yhtenä vaihtoehtona oli Papulan äiti. Se ei kuitenkaan loppujen lopuksi ollutkaan mahdollista.
 – Se oli iso pettymys. Siskoni Tanja oli kuitenkin jo sairastumiseni alussa sanonut, että jos ikinä tarvitset, niin hän on siinä. Rohkenin kysyä.
 "Elämä on tässä ja nyt"
 Tanja Nybacka  oli tehnyt elinluovutuskortin jo vuosikymmeniä sitten. Hänelle pikkusiskon auttaminen oli oikeastaan itsestäänselvyys.
 – Kun näin siinä vieressä ne siskon kaikki dialyysihoidot ja rajoitukset, ja kun uusi kudoslaki muutama vuosi sitten tuli voimaan, niin olin, että ilman muuta. Elämä on tässä ja nyt. Kukaan ei tiedä huomisesta mitään, ja kun minulla oli mahdollisuus antaa toiselle elämä, niin tietenkin sen teen.
 Elävältä luovuttajalta tehtävä elinsiirto on pitkä prosessi. Luovuttajan on oltava täysi-ikäinen ja luovutus on vapaaehtoinen. Dosentti  Ilkka Helanterä  HUSin elinsiirto- ja maksakirurgian yksiköstä kertoo, että luovuttaja tutkintaan huolellisesti.
 – Tutkimuksissa menee useimmiten muutama kuukausi ja joskus pidempäänkin. Halutaan varmistaa , että luovuttaja on terve ja munuaiset ovat rakenteeltaan normaalit ja terveet. Viranomaisilta tarvitaan myös lupa, silloin kun on kyse elävästä luovuttajasta. Siinä menee useita kuukausia ennen kuin leikkaukseen päästään, kertoo Helanterä.
 Tanja Nybackan kohdalla tutkimukset olivat pitkällä ja leikkauspäiväkin sovittu, kun hän itse sairastui munuaisaltaan tulehdukseen. Tämä siirsi leikkausta puolella vuodella.
 Leikkaus tehtiin vihdoin marraskuussa 2020. Viivästyksineen päivineen Nybackan ja Papulan kohdalla maaliin päästiin hieman yli kaksi vuotta siitä kun selvittelyt siirrosta oli aloitettu.
 Ennätysmäärä luovutuksia
 Suomessa kaikki elinsiirrot on keskitetty HUSiin. Tänä vuonna munuaissiirtoja on tehty 200, ja niistä 36:ssa siirre on saatu elävältä luovuttajalta.
 Määrä on kasvanut selvästi, sillä koko viime vuonna siirtoja eläviltä luovuttajilta tehtiin 31. Tänä vuonna tavoite on, että siirtoja tehtäisiin 50.
 Osittain syynä määrän kasvuun on vuonna 2019 voimaan tullut uusi kudoslaki. Luovuttaja voi uuden lain myötä olla myös joku muu kuin saman katon alla asuva, aivan läheinen perheenjäsen. Siirteen voi saada siis vaikka ystävältä tai jopa tuntemattomalta.
 Tuula Papulan ja Tanja Nybackan leikkaukset tehtiin marraskuussa 2020.   Tuula Papula
 Tällä hetkellä Suomessa odottaa munuaissiirtoa 450 ihmistä. Tarve on kasvanut ja sen myötä elävän luovuttajan mahdollisuutta halutaan nostaa esiin.
 – Meillä oli aiempina vuosina parempi tilanne siirtojen suhteen, kun tarve oli pienempi. Nyt on ehkä opittu myös, että yhä useampi munuaisten vajaatoimintaa sairastava hyötyy siirteestä, sanoo Helanterä.
 Munuais- ja maksaliiton viestintäjohtaja  Petri Inomaa  sanoo, että Suomi on jäljessä muista Pohjoismaista nimenomaan elävien luovuttajien käytössä.
 – Siinä on kyse ehkä myös kulttuurisesta erosta. Muissa Pohjoismaissa on hyvin paljon aktiivisemmin otettu puheeksi esimerkiksi sukulaisten kanssa tämä siirto. Suomessa on enemmänkin odotettu, että ihminen tarjoutuisi luovuttajaksi, kertoo Inomaa.
 Munuainen pesussa
 Tanja Nybackan leikkaus Meilahden tornisairaalassa Helsingissä sujui hyvin. Munuainen siirrettiin nopeasti viereiseen sairaalaan, jossa Tuula Papula odotti uutisia tulevasta munuaisestaan.
 – Kuulin, että kaikki oli sujunut hyvin ja että munuainen oli pesussa. Sitten mua lähdettiin viemään leikkaussaliin. Muistan, että siellä oli vaasalaislähtöinen kirurgi, joka oli aivan mahtava. Hän toi meille semmoista turvaa, kertoo Papula.
 Elävältä luovuttajalta saadussa munuaisessa on Helanterän mukaan monia etuja.
 – Ennuste potilaalle ja siirteelle on parempi, sillä munuaisensiirtoa tarvitseva saa tutkitusti terveen munuaisen ja leikkaus voidaan tehdä ennalta suunniteltuna ajankohtana. Lisäksi elävältä luovuttajalta saatu munuainen alkaa toimia heti kun se on siirretty potilaalle, kertoo Helanterä.
 Elävältä luovuttajalta saatu munuainen kestää keskimäärin 15-20 vuotta, mutta Helanterä kertoo, että pisimmät seurannassa olevat siirteet ovat kestäneet 50 vuottakin.
 Ruokaa, vettä ja tulevaisuuden suunnitelmia
 Tuula Papulan uusi munuainen, nimeltään Teuvo, alkoi toimia heti.
 – Heti alkoi toimimaan ja pissakin alkoi tulla, nauraa Papula.
 Se on merkki, että kaikki on kunnossa. Munuainen sai nimensä leikkauspäivän mukaan.
 Muutos on ollut Tuulan ja hänen perheensä elämässä valtava.
 – On ne haaveet taas ja tulevaisuus. Ennen oli tiukka nesterajoitus ja tiukka ruokavalio, ettei kuormita kehoa. Nyt ei tarvitse myöskään aikatauluttaa elämää dialyysihoitojen mukaan, iloitsee Papula.
 Tanja Nybacka ja Tuula Papula nauttivat vihdoin yhteisistä kävelylenkeistä. Molemmat voivat nyt hyvin. Pasi Takkunen / Yle
 Tanja puolestaan on saanut vastata moneen kertaan siihen, että miten hän yhdellä munuaisella pärjää.
 – Hyvin pärjää. Ei ole mitään rajoitteita ja leikkaushaavakin on jo parantunut. Taisin olla kaksi kuukautta pois töistä, mutta sitten taas ihan normaalisti elämä ja työt jatkuivat.
 Tuulalle voimaa on antanut oma perhe, aviomies Juha ja kolme lasta. Myös työnantaja saa kiitokset.
 Siskoksia yhteinen kokemus on lähentänyt entisestään. Nyt läheiseen suhteeseen on tullut uusi taso.
 – Olen joka päivä kiitollinen Tanjalle siitä, mitä hän teki. Ja se tunne kasvaa koko ajan, sanoo Tuula.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun perjantaihin 8.10. kello 23 saakka.

Kun Tuula Papulan munuainen lakkasi toimimasta, Tanja-sisko ei epäröinyt – laki "ystäväsiirrosta" sai elinsiirrot lisääntymään vauhdilla


Summary: Metsien suojelun suosio kasvaa koko Suomessa. Myräkässä kaatuneiden puiden annetaan lahota, jolloin ne tarjoavat arvokkaan asuinsijan eliöille, joille lahopuu on elintärkeää.

Kajaanilainen  Pekka Manninen  katselee reilu vuosi sitten ukkosmyrskyn tuhoamaa metsää. 28-vuotias Manninen omisti palstan aiemmin isänsä kanssa. Nyt sen omistaa Luonnonperintösäätiö ja se on nimetty Paatsamakorveksi.
 Palstan  myyminen luonnonsuojelualueeksi  oli ollut suunnitelmissa aiemminkin, mutta kesän 2020 syöksyvirtaus sinetöi kaupat.
 – Taloudellinen näkökulma ei ole tässä tärkein. Ehkä puukauppatulo olisi parempi, mutta tämä metsä on luontoarvoiltaan niin monimuotoinen, että se laukaisi innon suojeluun, tiivistää Pekka Manninen.
 Suojelun myötä alueen vanhat korpipaatsamat ja Kajaanin seudulla harvinaiset tervalepät saavat lisää elintilaa myrskyn runnomien puiden keskellä.
 Pekka Manninen katselee luonnonsuojelukohteeksi muuttunutta metsää Onni-koiran kanssa. Timo Sihvonen / Yle
 Luonnonperintösäätiön suojeluasiantuntija  Ari-Pekka Auvinen  piti Kajaanin Hannusrannan metsää monimuotoisena ja arvokkaana jo ennen tuulituhoa. Hänestä on kiehtovaa seurata, miten luonnon prosessit tulevat tulevaisuudessa muokkaamaan Paatsamakorven aluetta.
 Myrskyn myötä metsään syntyi kerralla poikkeuksellisen suuri määrä kuollutta puustoa, joka tulee olemaan merkittävä resurssi harvinaistuneelle lahopuulajistolle.
 Myräkän kaatamat puut alkavat hiljalleen lahota, jolloin ne tarjoavat asuinsijan lukemattomille eliöille kuten kovakuoriaisille, kääville ja sammalille.
 Suojelu kiinnostaa yhä enemmän
 Manniset eivät ole ainoita, jotka ovat päätyneet suojelemaan metsänsä myrskyn jälkeen. Metsäkeskuksen johtavan asiantuntijan  Markku Remeksen  mukaan metsänomistajat ovat tänä päivänä entistä kiinnostuneempia siirtämään myrskytuhometsiä suojeluun.
 – Luontoarvoja ajatellaan nykyään enemmän kuin aiemmin, ja myrskyjen yhteydessä metsiin halutaan jättää lahopuuta, sanoo Remes.
 Myrskyinen  kesä tuhosi metsää muun muassa Kainuussa  mittavia määriä. Metsänomistajalle tilanne on harmillinen, mutta luonnolle se on lottovoitto. Harvinaistuvan luonnonvaraisen metsän lisääntyminen suojelun myötä takaa elinolot monelle lajille, jotka ovat riippuvaisia vanhoista metsistä.
 Tulevaisuudessa metsätuhojen arvellaan lisääntyvän juuri myrskyjen myötä, mutta olisiko suojelusta järkevä apu jokaiseen myrskyn runtelemaan metsään?
 – Myrskynkaatoalueiden suojelu on järkevää silloin, kun kaatuneessa metsässä oli alun perinkin suojeluarvoja, eli vanhaa monimuotoista puustoa, sanoo Ari-Pekka Auvinen.
 Myrskyssä tuhoutuneet puut ovat jatkossa arvokasta pesimätilaa esimerkiksi linnuille. Timo Sihvonen / Yle
 Kaatuneen, yksipuolisen talousmetsän suojelu ei taas ole Ari-Pekka Auvisen mukaan perusteltua. Suojelusta ei ole laajan mittakaavan ratkaisuksi esimerkiksi viime kesien laajuisiin myrskynkaatoihin, joissa kaatui tuhansia hehtaareita istuttamalla syntyneitä kasvatusmetsiä.
 Paatsamakorpea odottaa hyvä tulevaisuus. Paikan metsärakenne monimuotoistuu tulevaisuudessa nopeasti. Jo muutaman vuoden päästä kaatuneet rungot painuvat maalahopuuksi ja uusi, metsänpohjalla vuoroaan odottanut puusukupolvi pääsee valtaan.
 Lue lisää aiheesta:
 Perikunta suojeli vanhan metsän, koska ei halunnut jättää sitä "vain olemaan" – suojelusta tehtiin kannattavaa ja nyt aloitteita on jonoksi asti
 Viime kesänä Kalajoella palanut valtava metsäpaloalue ehkä suojellaan osittain – nokeentuneet puut tarjoaisivat hyvät olosuhteet monille eliölajeille
 Mitä mieltä olet metsien suojelusta? Voit keskustella aiheesta perjantaihin 8. lokakuuta kello 23:een asti.

Myrsky voi olla luonnon lottovoitto: Pekka Manninen, 28, halusi tuhoutuneen metsänsä suojeluun – "Taloudellinen näkökulma ei ole tärkein"


Summary: Jäännökset löydettiin toissa kesänä Inarissa. Sekä Siidan arkeologi että Suomi-Venäjä-seuran Ivalon osaston puheenjohtaja uskovat, että jäännöksiä varmasti löytyisi enemmänkin saksalaisten sodanaikaisista tukikohdista.

Saamelaismuseo ja Ylä-Lapin luontokeskus Siidan rakennustyömaalta löydetyt ihmisten jäänteet haudattiin ja siunattiin viime lauantaina.
 Jäänteet löydettiin  kesäkuussa 2020 Siidan laajennustöiden yhteydessä . Tänä vuonna laboratoriotutkimukset vahvistivat jäännösten kuuluvan neljälle ihmiselle.
 Kyse on todennäköisesti neuvostosotavangeista. Siida-rakennuksen vieressä on sijainnut saksalaisten tukikohta, jossa on ollut neuvostoliittolaisia sotavankeja.
 – Sotavangeilla ei ollut tuntolevyjä, joten heidän nimiään ei tiedetä. Suuri olettamus on, että he ovat saksalaisten neuvostosotavankeja, jotka ovat kuolleet joko nälkään, sairauksiin tai sitten heidät on teloitettu, kertoo Suomi-Venäjä-seuran Ivalon osaston puheenjohtaja  Harri Halonen .
 Hautaustilaisuuteen osallistuivat Saamelaismuseo ja luontokeskus Siidan edustajat Tarja Tuovinen ja Eija Ojanlatva, Inarin kunnan edustaja Anu Avaskari, kirkkoherra Tuomo Huusko, ortodoksikirkon rovasti Rauno Pietarinen, Venäjän suurlähetystön edustajat Dmitry Tkachenko ja Stepan Filatov, Suomi-Venäjä seuran Ivalon osastonHarri Halonen, Osmo Kolu ja Irja Jefremoff. Suomi-Venäjä-seuran Ivalon osasto Ry
 Vainajien hautajaistilaisuus pidettiin lauantaina 2.10. Ivalon hautuumaalla. Neuvostoliittolaiset sotavangit ja sotilaat haudataan perinteisesti niin lähelle alkuperäistä hautauspaikkaa kuin mahdollista. Ivalon hautuumaalle on jo ennestään haudattu 59 neuvostosotilasta.
 Jäännökset ihmisen luiksi tunnistanut Siidan arkeologi ja museojohtajan viransijainen  Eija Ojanlatva  on hyvillään, että jäänteet on nyt laskettu haudan lepoon. Hän osallistui lauantaina hautaustilaisuuteen Ivalossa.
 – Uudelleenhautaus oli minusta todella tärkeää. Olen tyytyväinen, että se tapahtui näin nopeasti, sanoo Ojanlatva.
 Halonen ja Ojanlatva: Jäänteitä voisi löytyä enemmänkin vanhoista tukikohdista
 Suomi-Venäjä-seuran Ivalon osasto huolehtii kaikista neuvostosotilaiden haudoista Pohjois-Lapissa, kertoo seuran puheenjohtaja Harri Halonen. Seitsemän hautapaikkaa on metsässä ja kaksi hautuumailla Nellimissä ja Ivalossa.
 – Varmaan 200–300 neuvostosotilasta on haudattu tänne Ylä-Lapin hautausmaille ja metsäalueelle, arvioi Halonen.
 Halonen uskoo, että neuvostosotilaiden jäänteitä olisi mahdollista löytää enemmänkin etenkin saksalaisten tukikohtien läheisyydestä.
 Arkeologi Eija Ojanlatva on yhtä mieltä Halosen kanssa. Hän uskoo, että niin Siidan ympäristöstä kuin laajemminkin ympäri Saamenmaata voisi löytyä lisää hautoja ja ihmisten jäännöksiä sieltä, missä saksalaisten vankileirejä on ollut sodan aikana.
 – Kun ihmisiä on kuollut Saksan armeijan leireillä paljon, niin siellä on hautoja vankileirien ympärillä ja läheisyydessä. Varmasti voisi vielä löytyä, sanoo Ojanlatva.

Siidan rakennustyömaalta löydetyt neljän ihmisen jäännökset haudattiin Ivaloon: todennäköisesti kyseessä neuvostosotavankien jäännökset


Summary: THL:n kyselytutkimuksen mukaan helsinkiläisvanhemmat ovat tyytymättömimpiä neuvolapalveluihinsa koko maassa. Kaupunki keskittää palveluitaan ja avasi neljännen perhekeskuksen Kamppiin tänään torstaina.

Ahola-Korhosen perhe on tyytyväinen oman lähineuvolansa palveluihin Helsingin Suutarilassa.
 Perheen kolmevuotias  Samu  syntyi ennen korona-aikaa ja  Elsa  puoli vuotta sitten keskellä koronaa. Vanhemmat halusivat hankkia Samulle pikkusiskon pienellä ikäerolla.
 Perhe on käynyt koko ajan asiakkaana läheisessä Suutarilan neuvolassa. Neuvolaterveydenhoitaja on vaihtunut vain kerran, hoitajan eläköitymisen vuoksi.
 Ainoa varsinainen ero Samun ja Elsan neuvolakäynneissä on ollut äiti  Kaisa Korhosen  mielestä niihin käytettävä aika. Korona-aikana syntyneellä Elsalla neuvolakäynnit ovat olleet lyhyempiä. Mukaan on myös tullut kiireen tuntua.
 – Neuvolan vastaanottoajalla ei jää enää niin paljon aikaa vapaaseen jutteluun ja oman huolen ilmi tuomiseen. Huoli ei ehkä ole iso, mutta siihen haluaisi selvityksen, Kaisa Korhonen summaa.
 Näillä näkymin Kaisa Korhosen ja Elsa-vauvan lähineuvola Suutarilassa lakkautetaan lähivuosina, ja sen asiakkaat siirtyvät Malmin perhekeskukseen.  Ronnie Holmberg / Yle
 Korhosen molemmat raskaudet ja synnytykset sujuivat hyvin. Korhonen kokeekin olevansa niin sanotusti helppo tapaus.
 Toisaalta poikkeusaikana juuri tavalliset perheet voivatkin olla niitä, joiden huolet jäävät huomiotta. Kun imetys ei suju, lapsen uni on katkonaista, äiti tai isä uneton, syömiseen liittyvät pulmat askarruttavat tai mahdolliset allergiat mietityttävät.
 Helsinki nipisti käyntiajoista ja äitien jälkitarkastuksista
 Helsingin neuvoloita on jo ennen koronaakin vaivannut krooninen hoitaja- ja  lääkäripula (HS).
 – Valtakunnallisesti meillä on haasteita saada hoitohenkilökuntaa, Helsingin neuvolapäällikkö  Monica Lindberg  toteaa.
 THL:n vasta julkaistun kyselytutkimuksen mukaan helsinkiläisvanhemmat ovatkin tyytymättömimpiä lastenneuvolakäynteihin koko maassa.
 Helsinkiläisvanhemmat tyytymättömimpiä neuvolapalveluihin Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) toteutti vuonna 2020 kyselytutkimuksen koko maan neuvolapalveluista. Helsingissä, Itä-Uudellamaalla ja Vantaa–Kerava-alueella vain runsas puolet synnyttäneistä oli tyytyväinen käynteihinsä äitiysneuvolassa (61–62 %). Äitiysneuvolakäynteihin tyytyväisiä vanhempia oli eniten Pohjois-Karjalan hyvinvointialueella (75 %). Lastenneuvolakäynteihin tyytyväisiä vanhempia oli eniten Etelä-Pohjanmaalla, Keski-Uudellamaalla ja Lapissa (59–60 %). Vähiten lastenneuvolakäynteihin tyytyväisiä vanhempia oli Helsingissä (42 %). THL teki kyselytutkimuksen 3–6-kuukauden ikäisten vauvojen molemmille vanhemmille maalis-joulukuussa 2020. Kyselyyn vastasi 8 977 synnyttänyttä (vastausprosentti 50) ja 5 843 toista vanhempaa (vastausprosentti 36). Lähde:  THL:n FinLapset-kyselytutkimus 2020
 Lindbergin mukaan korona-aikana paljon palveluja kaipaavat perheet ovat tarvinneet neuvolakäyntejä entistäkin enemmän, ja niitä on pyritty järjestämään. Samaan aikaan muiden ajoista on ehkä nipistetty ja äitien synnytyksen jälkeisestä tarkastuksesta tingitty.
 – Siinä on tehty terveysasemien johtajan päätös, että lääkärin jälkitarkastusta ei ole pystytty tuottamaan, Lindberg kertoo.
 Kaisa Korhonen on yksi näistä korona-ajan äideistä, joille jälkitarkastusta ei toisen lapsen synnytyksen jälkeen koskaan tehty.
 – Ensimmäisen lapsen kohdalla oli tilanne, että löytyi oireeton tulehdus, jota piti pikkuisen lääkkeillä lääkitä. Tähän mennessä ei ole tullut mitään. Toivottavasti muillakaan ei ole tullut tilanteita, että olisi tarvittu jälkitarkastusta, jota ei ole tehty.
 Korhosta oma tilanne huolestuttaa, mutta hän toivoo, että synnyttäneiden äitien jälkitarkastuksen lääkäriresurssit on kohdennettu sinne, missä niitä on todella tarvittu.
 Kaisa Korhosen molemmat raskaudet ja synnytykset sujuivat hyvin. Ronnie Holmberg / Yle
 Helsingin neuvolapäällikkö: "Korona-exit -suunnitelmaa tehdään"
 Korona-aikana neuvoloiden tilanne on vaihdellut eri puolilla maata. Vastikään esimerkiksi  Kuopiosta  uutisoitiin neuvolatoiminnan palanneen jo lähes normaaliin.
 Helsingin neuvolan ja lapsiperheiden kotipalvelun päällikön Monica Linbergin mukaan Helsingissä niin sanottu korona-exit, eli paluu normaaliin korona-ajan jälkeen, ei ole vielä edes alkanut.
 Lindberg kuvaa nykyistä tilannetta Helsingin sosiaali- ja terveyspalveluissa koronan jälkimainingeiksi.
 – Korona-exit -suunnitelmaa tehdään kaikkialla sote-palveluissa. Sehän on sellainen suunnitelma, mistä meillä ei ole entuudestaan edes kokemusta. Kyllähän tämä hieman epätietoista on, mutta koko ajan askeleet kohti normalisointia, Lindberg toteaa.
 Monilla paikkakunnilla neuvolatoimintaa supistettiin korona-aikana siirtämällä hoitohenkilökuntaa esimerkiksi koronatestaukseen.
 Lindbergin mukaan Helsingissä näin ei toimittu, vaan terveydenhoitajat pidettiin neuvolatyössä, mutta paikoin Helsingin neuvoloiden henkilökuntaa on ollut kymmenittäin viikkojen karanteenissa.
 Uusi suurneuvola avaa Helsingin Kampissa
 Suomessa kunnat ja kaupungit järjestävät neuvolatoimintansa itsenäisesti.
 Helsinki toimii itsenäisesti sote-uudistuksesta huolimatta myös jatkossa. Koska resurssit ovat aina rajalliset, pääkaupunki tehostaa ja keskittää palveluitaan avaamalla järjestyksessä neljännen perhekeskuksen Kamppiin tänään torstaina.
 – Perhekeskus on enemmän kuin neuvola. Siellä on hyvin laaja kattaus perheiden sosiaali- ja terveyspalveluja, Helsingin perhekeskusten projektipäällikkö  Anna-Kaisa Tukiala  lupaa.
 Kampissa on sata sote-alan ammattilaista vastaamassa etelähelsinkiläisten perheiden tarpeisiin. Helsingissä hoitohenkilökunta on koronahaasteiden ohella tehnyt digiloikkaa ja päntännyt uutta Apotti-järjestelmää viime kevään aikana. Projektipäällikkö Anna-Kaisa Tukiala uskoo, että ponnistusta uuteen ei ole tehty turhaan.
 – Pidemmällä aikavälillä tämä kuitenkin auttaa tekemistä, kun saamme sote-ammattilaisten yhteistyön paremmalle tolalle uuden järjestelmän myötä, hän sanoo.
 Vastaavat suuryksiköt on perustettu pienten lähineuvoloiden tilalle jo Vuosaareen, Itäkeskukseen ja Kallioon. Ja lisää on suunnitteilla.
 Se, mikä suuressa koossa ja vähemmissä yksiköissä säästetään, lähipalveluissa menetetään. Näillä näkymin Ahola-Korhosen perhettäkin ansiokkaasti palvellut pieni Suutarilan neuvola katoaa, ja sen asiakkaat siirtyvät lähivuosina Malmin perhekeskukseen.
 Neuvolan käyttäjää ajatus suuresta yksiköstä hieman hirvittää.
 – Minulla on pelko, että hoitajissa on isompi vaihtuvuus. Jos lapsella ja perheellä ei ole samaa hoitajaa koko polkua kouluun asti, menetetään seuranta, ja joudut selittämään samoja asioita uudelleen, jos on jotain erityistilanteita, Korhonen pohtii.
 Kaisa Korhosta huolestuttaa, ettei jälkitarkastuksia tehdä kaikille synnyttäneille. Hän toivoo, että tästä säästetyt lääkäriresurssit on kohdennettu sinne, missä niitä on todella tarvittu. Ronnie Holmberg / Yle
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 8. lokakuuta kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Lapsiperhehelvetti vai idyllinen arki, kumpi mediassa näkyy? "Emme kerro ihania asioita kannustaaksemme lukijoita hankkimaan lapsia"
 Kuinka mies tekee lapsia, kirjoitti sinkku Joonas Pesonen, 28, hakukoneeseen – tämä juttu kertoo kaipuusta isäksi

Elsa syntyi keväällä, mutta äidille ei tehty synnytyksen jälkitarkastusta – resurssit Helsingin neuvoloissa niukilla: "Ei jää enää aikaa jutteluun"


Summary: Toisen Modernan rokoteannoksen jälkeen todettuja sydänlihastulehduksia on Suomessa alle 30-vuotiailla miehillä alle viisi kappaletta. Riski on liittynyt erityisesti toiseen rokotenannokseen.

Suomi  on päättänyt keskeyttää toistaiseksi  Moderna-rokotteen antamisen alle 30-vuotiaille miehille ja pojille.
 Syynä ovat sydänlihastulehdukset, joita rokote on aiheuttanut. Tapauksia on hyvin vähän, mutta varovaisuusperiaatteen mukaisesti Modernan rokotetetta ei enää suositella nuorille miehille, koska käytettävissä on vaihtoehtoinen Pfizerin rokote, jonka riskit ovat vielä pienempiä.
 Modernan rokotteita on annettu miljoona joka puolella Suomea, Ahvenanmaata lukuunottamatta.
 Täytyykö alle 30-vuotiaiden Modernan rokotteen saaneiden miesten tai poikien olla huolissaan, erikoistutkija Petteri Hovi Terveyden ja hyvinvoinninlaitoksesta?
 Rokotteen aiheuttama sydänlihastulehdus on hyvin harvinainen.
 Moderna-rokotteen jälkeen ilmaantuneista sydänlihastulehduksista suurin osa on ilmaantunut viikon kuluessa rokotteen saamisesta. Etenkään silloin, jos Moderna-rokotteen saamisesta on jo kulunut pitkä aika, ei tarvitse olla huolissaan.
 Riski saada sydänlihastulehdus rokotteesta on niin pieni, että se ei olisi ollut ehdoton este jatkaa rokotteen antamista. Mutta koska nyt halutaan olla varovaisia, niin pienenkin riskin takia haluamme käyttää toista rokotetta, koska sellainen on käytössä.
 Lukiolainen Niko Ristinen ei ole huolissaan koronarokotteiden sivuoireista. Maskit ovat hänestä hieman inhottavia, mutta nekään eivät loppujen lopuksi paljoa haittaa.  Paula Tiainen / Yle
 Milloin pitää hakeutua hoitoon?
 Suurin osa sydänlihastulehduksista on tullut rokotetuille ensimmäisen viikon aikana rokotteen ottamisesta. Tulehduksia on tullut myös ensimmäisen kuukauden aikana ja sen jälkeenkin, mutta selvästi vähemmän.
 Jos rokotettu on melko oireeton, niin mitään erityistoimia ei tarvita.
 Jos rokotteen on saanut ja ilmaantuu rintakipuja ja sydämen tykytystuntemusta varsinkin rasituksessa, niin silloin rasitus pitää keskeyttää ja hakeutua lääkäriin tutkimuksiin.
 Tulehdus menee yleensä ohitse, mutta suurin vaara on rytmihäiriö, jonka vaaran takia aika usein sydänlihaspotilas otetaan sairaalaseurantaan vähäksi aikaa.
 Kuinka paljon sydänlihastulehduksia Modernasta on aiheutunut?
 Toisen Modernan rokoteannoksen jälkeen todettuja sydänlihastulehduksia on Suomessa alle 30-vuotiailla miehillä alle viisi kappaletta. Sydänlihastulehdus harvinaistuu voimakkaasti, kun ikä laskee.
 Ulkomailla luku on suhteessa sama, mutta määrä huomattavasti isompi.
 Alle kolmekymppisillä naisilla sydänlihastulehduksia on erittäin vähän.
 Pfizerin rokotteen kakkosannosta on annettu alle 40-vuotiaille miehille 380 000 kappaletta ja heistä kuusi on saanut kuukauden sisällä sydänlihastulehduksen. Se on suhteessa selvästi pienempi määrä kuin Modernan kakkosannoksen jälkeen.
 Modernan kakkosannos on annettu noin 49 000:lle alle 40-vuotiaalle miehelle ja heistä siis alle viisi on saanut sydänlihastulehduksen.
 THL:n selvityksessä sydänlihastulehduksen ilmaantuvuutta seurataan neljä viikkoa rokotuksen jälkeen ja kaikki rokotteen saaneet eivät ole vielä päässet seuranta-aikaa loppuun.
 Lukiossa opiskeleva Tuisku Vainikka on kuullut ja lukenut netistä koronarokotusten sivuvaikutuksista, minkä vuoksi ne huolestuttavat häntä hieman. Hän on sitä mieltä, että mitä enemmän rokotevaihtoehtoja, sen parempi. Paula Tiainen / Yle
 Astra Zeneca-rokotteen hyllyttämiseen johtaneet veritulppatapaukset olivat uusi ja pelottava asia.
 Pidän tärkeämpänä olla aiheuttamatta harvinaisia verisuonitukoksiin liittyviä matalan verihiutaletason tilanteita kuin nyt käytössä olevien rokotteiden aieuttamia sydänlihastulehduksia, koska sydänlihastulehdukset ovat olleet valtaosaltaan lieviä ja parantuneet nopeasti.
 Kuinka paljon Modernan rokotteesta aiheutuneita sydänlihastulehdustapauksia on ollut HUSin hoidossa, Meilahden sairaalan kardiologian linjajohtaja Jyri Lommi?
 Sairaalahoitoon on päätynyt yksittäisiä tapauksia, joilla on rokotuksen jälkeisinä viikkoina ilmennyt sydänlihastulehdus tai sydänpussin tulehdukseen liittyviä oireita.
 Potilaat ovat tyypillisesti olleet 20–30-vuotiaita miehiä, jotka ovat saaneet RNA-muotoisen koronarokotteen eli joko Pfizer Biontechin tai Modernan rokotteen.
 Useimmat on rokotettu Modernan valmisteella. Tapaukset eivät ole olleet vakavia, eivätkä maailmallakaan nämä yleensä ole vakavia.
 Pääoire on rintakipu. Sairastuneilla voi olla myös väsymystä, joissaintapauksissa lämpöä tai flunssan kaltaisia oireita.
 Yleensä sairaalahoidon tarve on lyhyt, joitakin päiviä korkeintaan, mutta toipuminen on yksilöllistä.
 Myös muut virusinfektiot, autoimmuunireaktio tai jopa jotkin lääkkeet voivat aiheuttaa sydänlihastulehduksen. Lieviä virusinfektion aikaisia sydänlihastulehduksia voi olla paljonkin, mutta niistä ei aiheudu sellaisia oireita, että välttämättä edes hakeuduttaisiin hoitoon.
 Jenny Andersson (vasemmalla) ja Katelyn Karlsson pitävät rokotteita luotettavina. Heistä on hyvä, että niitä on tutkittu paljon.  Paula Tiainen / Yle
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 8.10. klo 23:een asti.
 Lue myös:
 Modernan koronarokotetta annettu vajaat 140 000 annosta alle 30-vuotiaille miehille ja pojille – THL ohjeistaa jatkorokottamaan Pfizerilla

Suomi keskeytti Modernan rokotukset nuorille miehille – kysyimme, kuinka huolissaan pitää olla ja mihin oireisiin kiinnittää huomiota


Summary: THL:n ja pohjoismaisen seurantatutkimukseen mukaan Modernan rokotteen saaneilla nuorilla miehillä on havaittu hieman muita suurempi riski saada sydänlihastulehdus. THL:n ylilääkäri Hanna Nohynekin mukaan tulokset ovat yhä alustavia ja varotoimi ei ole lopullinen.

THL:n mukaan Modernan rokotetta ei toistaiseksi tule antaa alle 30-vuotiaille miehille ja pojille. Syynä on se, että Modernan rokotteen saaneilla alle 30-vuotiailla miehillä on pohjoismaisessa tutkimuksessa havaittu olevan hieman muita korkeampi riski saada sydänlihastulehdus.
 Muutos tehdään varovaisuusperiaatteen vuoksi. Ikärajaa arvioidaan uudelleen marraskuun aikana, kun tutkimuksen tulokset tarkentuvat.
 – Nyt saadut tulokset ovat yhä alustavia. Analysoimme niitä parhaillaan ja arvioimme, antavatko ne aihetta tehdä pysyvämpiä muutoksia koronarokotussuosituksiin Suomessa, THL:n ylilääkäri  Hanna Nohynek  sanoo tiedotteessa.
 Rokotuksen jälkeen havaittuja sydänlihastulehduksia on todettu eniten nuorilla miehillä kahden viikon sisällä toisen rokoteannoksen saamisesta. Suomessa alle 30-vuotiaille miehille ja pojille on annettu Modernan rokotetta yhteensä runsaat yli 95 000 ensimmäistä annosta ja yli 42 000 toista annosta.
 THL:n johtaja  Mika Salminen  kertoi tänään THL:n ja sosiaali- ja terveysministeriön tiedotustilaisuudessa, että suurin osa Modernan rokotteeseen yhdistetyistä sydänlihastulehduksista on ollut lieviä ja ohimeneviä, muutaman päivän seurannalla itsestään paranevia. Suomessa tapauksia on ollut vähemmän kuin esimerkiksi Norjassa.
 Sydänlihastulehduksia ilmenee muutenkin erilaisten infektioiden seurauksena. Myös koronatauti lisää niiden riskiä.
 Naisilla ja yli 30-vuotiailla miehillä riski saada sydänlihastulehdus rokotuksen jälkeen on todettu huomattavasti pienemmäksi kuin nuorilla miehillä.
 Pohjoismaista saatu Suomen havaintoja tukevia tuloksia
 THL:n mukaan muista Pohjoismaista saadut tiedot sydänlihastulehdustapausten määrästä ovat samansuuntaisia Suomessa aiemmin saatujen tulosten kanssa.
 Suomessa 12–39-vuotiailla pojilla ja miehillä on havaittu toisen rokoteannoksen jälkeen yhteensä alle 5 sydänlihastulehdustapausta vajaata 49 000:ta annettua rokoteannosta kohden. Pfizerin & Biontechin rokotteen saaneista havaintoja on tehty 6 sydänlihastulehdustapausta runsasta 381 000:ta annettua rokotetta kohden.
 Pohjoismaisen seurantatutkimuksen tulokset ovat yhä alustavia, ja ne on luovutettu Euroopan lääkevirastolle EMA:lle koronarokotusten turvallisuusseurannan tukemiseksi.
 Alle 30-vuotiaille miehille Pfizerin rokotetta
 Alle 30-vuotiaille miehille ja pojille annetaan jatkossa Pfizerin & Biontechin koronarokotetta. Jos alle 30-vuotias mies tai poika on saanut ensimmäisenä rokoteannoksena Modernan rokotetta, toinen annos voidaan antaa Pfizerin rokotteella.
 – Toisen annoksen ottaminen on edelleen hyvin tärkeää, jotta suoja vakavaa tautia vastaan on mahdollisimman vahva ja pitkäkestoinen, THL:n Nohynek sanoo.
 THL ohjeistaa, ettei Modernan koronarokotetta toistaiseksi anneta Suomessa alle 30-vuotiaille miehille ja pojille. Kristiina Lehto / Yle
 Myös muut Pohjoismaat ovat tehneet muutoksia Modernan rokotteen käytössä. Ruotsissa on keskeytetty Modernan rokotteen antaminen vuonna 1991 ja sen jälkeen syntyneille. Tanska on ilmoittanut keskeyttävänsä Modernan rokotteen käytön alle 18-vuotiailla.
 THL:n mukaan Modernan rokotetta on tähän mennessä annettu Suomessa lähes miljoona annosta. Sitä on tähän mennessä tullut Suomeen yhteensä noin 1,35 miljoonaa annosta. Modernan rokotetta on jaettu tasaisesti kaikille alueille Ahvenanmaata lukuunottamatta.
 Lue lisää:
 Suomi keskeytti Modernan rokotukset nuorille miehille – kysyimme, kuinka huolissaan pitää olla ja mihin oireisiin kiinnittää huomiota
 Ruotsi ja Tanska keskeyttävät Moderna-rokotteen käytön nuorilla – THL:n Nohynek: Suomen linjaa tarkastellaan, päätös ehkä huomenna torstaina

Modernan koronarokotetta annettu vajaat 140 000 annosta alle 30-vuotiaille miehille ja pojille – THL ohjeistaa jatkorokottamaan Pfizerilla


Summary: Paikalle osunut Pirkka Juntunen kuvasi tilanteen ja ilmoitti siitä poliisille. Poliisi tutkii, onko rikosta tapahtunut.

Paikallinen kunnanvaltuutettu kaatoi thaimaalaisten poimijoiden parinkymmenen kilon puolukkasaaliin ojaan Kangasniemellä viime keskiviikkona.
 Tapauksesta kertoo  Pirkka Juntunen , joka sattui paikalle, nappasi tilanteesta valokuvia ja ilmoitti siitä poliisille. Itä-Suomen poliisi vahvistaa tutkivansa, onko rikosta tapahtunut. Tapauksesta on kertonut aiemmin  Iltalehti .
 Thaimaalaiset toi Suomeen Tiinan MarjaKontti. Yrittäjä  Tiina Juntusen  mukaan tapauksesta aiotaan vaatia korvausta.
 – Rahallisesti ei puhuta isoista summista. Lähinnä kyse on toisen ihmisen koskemattomuudesta. Tässä on todella törkeällä tavalla toimittu väärin toista kohtaan, kun on menty koskemaan toisen omaisuuteen. Päivän työ on mennyt hukkaan, Tiina Juntunen sanoo.
 Poimijat ja paikalliset joutuvat hänen mukaansa konflikteihin vuosittain, mutta eivät aivan nyt tapahtuneen tavoin.
 – On todella harvinaista, että kaadellaan marjat maahan, riepotellaan tavaroita ja nostetaan säkkejä omaan autoon.
 Juntusen mukaan poimijoita ohjeistetaan olemaan menemättä asutuksen lähelle.
 – Toimimme siten, että emme aiheuta häiriötä ympäristölle. Marjoja riittää varmasti jokaiselle.
 Takki ja marjapussit matkalla roskiin
 Ilkityön kohteeksi joutuivat thaimaalaisten marjanpoimijoiden leirin pomo ja kokki. He hankkivat silloin tällöin lisätienestiä marjanpoiminnalla.
 Pirkka Juntunen tarjosi heille autokyydin marjametsään ja jätti heidät kotitiensä alkupäähän. Hän ohjeisti, että poimijat eivät kulkisi tietä eteenpäin, koska siellä on asutusta.
 Myöhemmin Juntunen palasi hakemaan kaksikkoa takaisin leiriin. Hän näki sovitulla tapaamispaikalla liikettä ja ajatteli ensin, että toiset odottelevat jo häntä.
 Mutkan takaa paljastuikin auto ja paikallinen kunnanvaltuutettu.
 Hän keräili Juntusen mukaan poimijoiden säkkejä omaan autoonsa. Matkassa oli myös toisen poimijan takki.
 – Kysyin, mitä hän tekee. Hän sanoi, että vien nämä roskiin, Juntunen kertoo.
 Sitten Juntunen huomasi, että ojassa lojui marjoja. Hän arvioi, että sinne oli päätynyt noin 20 kiloa puolukkaa.
 – Minä tietysti puutuin siihen, että ei näin voi tehdä. Hän totesi, että eikö me olla sovittu, että näitä ei tuoda tänne. Minä en ole sellaista sopimusta tehnyt, Juntunen kertoo.
 Kunnanvaltuutettu valittanut aiemminkin
 Myöhemmin thaimaalainen kaksikko katseli murheissaan marjoja. Päivän työn tulos makasi ojassa käyttökelvottomana.
 Kieliongelmien takia Juntunen ei päässyt kovin syvällisiin keskusteluihin.
 – En tiedä motivaatiota teolle. Tien varsi on ihan täynnä puolukkaa edelleen, eivätkä poimijat ole käyneet talojen vieressä. Tämä on harmillista kaikkien osapuolien kannalta.
 Kyseinen kunnanvaltuutettu on ottanut marjanpoimijoiden kanssa työskentelevään Juntuseen yhteyttä aiempinakin vuosina ja sättinyt ulkomaalaisista.
 – Heitä ei saisi kuulemma tuoda ollenkaan Kangasniemelle, Juntunen toteaa.

Kunnanvaltuutettu kaatoi thaipoimijoiden puolukkasaaliin ojaan – yrittäjä aikoo vaatia korvauksia: "Todella törkeällä tavalla toimittu väärin"


Summary: Valtioneuvosto on linjannut omat kantansa komission ehdotuksiin, joilla pyritään pienentämään liikenteen päästöjä. Ministeri Timo Harakan (sd.) mukaan Suomi lähtee neuvotteluihin hyvin valmistautuneena.

Liikenne- ja viestintäministeriö esitteli torstaina valtioneuvoston kantoja EU-komission ehdotuksiin., joilla pyritään pienentämään liikenteen päästöjä. Kyse on siitä, mitä Suomi aikoo ajaa, kun neuvottelut Euroopan unionin ilmastopaketista kiihtyvät.
 Komissio  julkaisi heinäkuussa valtavan  paketin erilaisia lainsäädäntöesityksiä, joiden avulla unioni voisi saavuttaa ilmastotavoitteensa. EU-maat ovat yhdessä päättäneet, että vuoteen 2050 mennessä EU on hiilineutraali. Jo tämän vuosikymmenen loppuun mennessä päästöjä pitää vähentää noin 55 prosenttia vuoden 1990 tasosta.
 Päästötavoitteet vaikuttavat suuresti liikenteeseen. Suunnilleen viidesosa Suomen päästöistä aiheutuu liikenteestä.
 Valtioneuvosto suhtautuu liikennettä koskeviin esityksiin lähtökohtaisesti myönteisesti, sillä aloitteet tukevat myös Suomen omia kansallisia päästötavoitteita, liikenne- ja viestintäministeri  Timo Harakka  (sd.) sanoi tiedotustilaisuudessa.
 Liikenne ja viestintäministeri Timo Harakka haluaa painottaa ilmastopaketin mahdollisuuksia. Hänen mukaansa odotettavissa on "ekologisten investointien aalto". Sini Järnström/ Yle
 Harakan mukaan Suomi lähtee ilmastopakettineuvotteluihin hyvin valmistautuneena. Tavoitteena on edistää etenkin kahta asiaa.
 Suomi haluaa, että talvimerenkulku ja Suomen erityiset sääolosuhteet otetaan huomioon, kun päästökauppaa laajennetaan meriliikenteeseen.  Talvella merenkulun päästöt  ovat jäiden takia suuremmat ja pelkona on, että Suomen kilpailukyky heikkenee meriliikenteen kallistuessa.
 Toisekseen Suomen tavoitteena on, että kaasukäyttöiset autot huomioitaisiin asetuksissa paremmin. Biokaasu on ministeriön mukaan ilmastoystävällinen vaihtoehto, kun huomioidaan sen koko elinkaaren päästöt. Tätä ei tunnisteta riittävästi komission esityksissä.
 – Nämä kannat tuodaan sitkeästi esille neuvotteluissa, Harakka sanoi.
 Mitä valtioneuvosto eli Suomen hallitus ja ministeriöt ajattelevat keskeisimmistä liikennettä koskevista esityksistä?
  Uusien autojen päästöttömyys saa kannatusta
 Uusien autojen päästöjä pitää komission mukaan pienentää 55 prosentilla vuoteen 2030 mennessä. Nykyinen tavoite on 37,5 prosenttia eli tiedossa olisi huomattava päästörajan kiristys.
 Vuoteen 2035 mennessä päästöjä ei saisi komission mielestä olla enää lainkaan. Kaikkien rekisteröitävien uusien autojen pitäisi siis olla päästöttömiä vuodesta 2035 alkaen.
 Suomi kannattaa komission esitystä. Valtioneuvosto katsoo, että kunnianhimoiset päästörajat parantavat nollapäästöisten ajoneuvojen valikoimaa myös Suomessa.
 Suomi pyrkii kuitenkin vaikuttamaan siihen, että kaasukäyttöisten henkilö- ja pakettiautojen valmistamista edelleen jatketaan. Komission asetusehdotuksessa ei nyt huomioda kaasukäyttöisiä autoja.
 Lautauspisteiden ja tankkausasemien vaatimuksiin halutaan joustoa
 Komissio haluaa panostaa koko EU:n laajuiseen vaihtoehtoisten polttoaineiden jakeluinfrastruktuuriin. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että esimerkiksi sähköautojen latauspisteitä on nykyistä enemmän. Komission esitykseen sisältyy tarkkoja kilometrikohtaisia vaatimuksia sähköautojen latauspisteiden sekä vetytankkausasemien määrästä.
 Valtioneuvosto sanoo tukevansa "pääpiirteittäin ehdotuksen tavoitteita". Se kuitenkin haluaa, että harvaan asutuille alueille voidaan tehdä vaatimusten suhteen joustoja. Harakka kertoi jo korostaneensa EU-ministereiden kokouksessa Suomen pitkiä välimatkoja ja vähäisiä liikennemääriä.
 Myös vetyasemia koskeviin vaatimuksiin Suomi suhtautuu varauksella, sillä kysyntä vetyasemille on varsin vähäistä.
 Talvimerenkulku hiertää merenkulun päästökaupassa
 Komissio esittää, että merenkulku liitettäisiin osaksi EU:n päästökauppajärjestelmää. Päästökauppajärjestelmän piirissä olevat yritykset ostavat oikeuksia hiilidioksidin päästämiseksi ilmakehään. Näin ne siis joutuvat maksamaan saastuttamisestaan.
 Komission esityksen tavoitteena on, että meriliikenne osallistuu ilmastotavoitteiden saavuttamiseen paljon nykyistä enemmän. Merenkulku tulisi osaksi järjestelmää vähitellen. Vuonna 2026 se olisi kokonaan osa päästökauppaa.
 Valtioneuvosto tukee päästökaupan laajentamista meriliikenteeseen, mutta haluaa, että talviset olosuhteet otetaan siinä huomioon. Se aikoo siis korostaa Suomen kylmiä talvia ja meriliikenteen merkitystä maamme taloudelle, jotta järjestelmään tehdään Suomelle suotuisia joustoja. Esityksen jatkoneuvotteluissa tulee hallituksen mielestä kiinnittää erityishuomiota Suomen kilpailukykyyn.
 Jää tuo suomalaiseen merenkulkuun EU:n päästökaupassa suuremman laskun kuin monille muille maille. Igor Sinitsyn / AOP
 Lentoliikenteen päästökauppaa tulee tehostaa, mutta huoliakin on
 Komissio haluaa tehostaa lentoliikenteen päästökauppaa niin, että lentoyhtiöille ilmaiseksi jaettavien päästöoikeuksien määrää vähennetään. Toisin sanoin lentoyhtiöt joutuisivat ostamaan enemmän päästöoikeuksia, jolloin saastuttaminen tulisi niille nykyistä kalliimmaksi.
 Valtioneuvosto tukee tätä. Suomen huolena on kuitenkin esimerkiksi se, että päästökaupan tehostaminen siirtää lentoliikennettä EU:n ulkopuolelle, mikäli lentoyhtiöt alkavat vältellä päästöoikeuksien hankintaa.
 Yksi komission keskeisistä ehdotuksista liittyy kokonaan erillisen päästökauppajärjestelmän perustamiseen. Se haluaa, että myös tieliikenteen polttoaineita kulutettaessa ja rakennusten lämmityksessä maksetaan hintaa saastuttamisesta. Esitys on herättänyt paljon vastustusta.
 Tieliikenteen ja rakennusten päästökauppaan liittyy myös  ehdotus sosiaalisesta ilmastorahastosta . Sen kautta tuettaisiin EU-maiden kansalaisia heidän joutuessa maksamaan lisälaskua ilmastolle haitallisesta lämmityksestä ja polttoaineista.
 Suomi suhtautuu rahastoon varauksella osin siksi, että se saisi nykyarvion mukaan siitä alle prosentin. Suomessa poliitikot ovat myös painottaneet, että EU:lla on niiden mielestä jo välineitä ilmastosiirtymän rahoittamiseen.
 – Ymmärrän hyvin, jos tämä herättää suomalaisissa kysymyksiä, Harakka sanoi tiedotustilaisuudessa.
 Suomen viralliset kannat ilmastopaketin ehdotuksiin päätetään eduskunnassa. Ilmastopaketin ehdotusten käsittely on jo alkanut Euroopan unionin neuvoston eli jäsenmaiden ministereiden työryhmissä.
 Neuvottelutuloksia saataneen vasta vuoden 2023 paikkeilla. Ensimmäiset säädökset voivat arvion mukaan tulla voimaan vuonna 2024.
 Lue lisää:
 Monen huoltoasemayrittäjän talous ei kestä sähköautojen pikalatureiden hankintaa – hinta voi nousta 100 000 euroon, mahdollinen velvoite huolena
 EU ohjaa laskua hiilipäästöistä kansalaisille, onko se poliittinen itsemurha? Näin kotitalouksia tuettaisiin uudella 144 miljardin euron jättirahastolla

Valtava ilmastopaketti etenee, hallitus linjasi kantansa liikenne-esityksistä – Suomi keskittyy ajamaan etenkin kahta asiaa, sanoo ministeri Harakka


Summary: Euroopan unionin ulkorajalla sijaitsevat Kreikka ja Kroatia ovat oletettavasti syyllistyneet siirtolaisten pahoinpitelyyn.

Euroopan unionin sisäasioista vastaava komisaari  Ylva Johansson  sanoi torstaina, että EU on saanut huolestuttavia viestejä ulkorajoiltaan.
 Johanssonin mukaan EU on saanut raportteja, joista selviää, että unionin ulkorajoilla harjoitetaan väkivaltaa Eurooppaan pyrkiviä siirtolaisia kohtaan.
 EU on määrännyt viranomaisia tutkimaan tilannetta Kreikan ja Kroatian rajalla.
 – Jotkut saamistamme raporteista ovat järkyttäviä Johansson sanoi torstaina.
 Johanssonin on määrä tavat myöhemmin Kroatian sisäministeri  Davor Bozinovic  ja Kreikan maahanmuuttoliikeministeri  Notis Mitarachi . Johansson aikoo keskutella tilanteesta EU:n ulkorajoilla.
 Toimittajaryhmä paljasti salaiset yksiköt
 Toimittajaryhmä seitsemästä maasta paljasti äskettäin, että EU:n ulkorajoilla toimii poliisin salaisia erikoisyksikköjä, joiden työnä on estää siirtolaisten pääsy EU:n alueelle.
 Tällaisia yksiköitä on ainakin Kreikassa ja Kroatiassa. Tiedotusvälineiden mukaan yksikköjen toiminta on salattu, mutta käytännössä EU rahoittaa niiden toimintaa.
 Esimerkiksi Kroatian ja Bosnian välisellä rajalla kuvatussa videomateriaalissa näkyy, kuinka Kroatian rajalla kommandopipoiset henkilöt lyövät siirtolaisia kepeillä ja tönivät heitä Bosnian rajan taakse.
 Videolla näkyy, että yhdellä kommandopipoisella henkilöllä on päällään takki, jollaisia käytetään poliisivoimissa.
 Bozinovic on sanonut, että Kroatian poliisi tutkii epäiltyjä siirtolaisiin kohdistettuja pahoinpitelytapauksia. Bozinovicin mukaan Kroatia selvittää, mitä rajalla on tapahtunut ja keitä kommandopipoiset henkilöt ovat.
 Kreikka on kiistänyt syytteet
 Myös Kreikan rannikkovartioston keskuudessa on kerrottu olevan erityinen yksikkö, joka käännyttää siirtolaisia.
 Selvityksen mukaan Kreikka on ottanut siirtolaisia kiinni rannikollaan ja lähettänyt heitä takaisin merelle ilmatäytteisten pelastuslauttojen kyydissä.
 Esimerkiksi saksalaisen  Der Spiegelin  haastattelemat siirtolaiset kertoivat, että kymmeniä ihmisiä sullottiin pienelle pelastuslautalle. Ihmisille ei annettu edes pelastusliivejä.
 Kreikan maahanmuuttoministeri kiisti jyrkästi äskeisestä lausunnossaan Kreikkaan kohdistetut syytteet. Mitarachi sanoi, että Kreikka toimii EU:n ja kansainvälisen lainsäädännön mukaisesti
 Kritiikkiä myös EU:lle
 Ihmisoikeusjärjestöt ovat syyttäneet sekä Kroatiaa että Kreikkaa siirtolaisiin kohdistetusta poliisiväkivallasta.
 Tarkkailijoiden mukaan bosnialaiset lääkärit ovat hoitaneet siirtolaisia, jotka ovat saaneet vakavia vammoja, kun heitä on lyöty metallitangoilla ja sauvoilla.
 Der Spiegelin ja muiden selvitykseen osallistuneiden medioiden mukaan tähän asti Turkki on pelastanut Egeanmerellä ajelehtivia siirtolaisia.
 Amnesty International on toistuvasti kritisoinut EU:ta siitä, että se sulkee silmät ulkorajoilla tapahtuvalta väkivallalta. Viimeksi ihmisoikeusjärjestö pyysi EU:ta puuttumaan sen rajoilla tapahtuvaan väkivaltaan vuonna 2020.
 Lue myös:
 Viro vahvistaa rajojaan Valko-Venäjän siirtolaiskriisin takia – Kenttäjohtaja: "Pohjoismaihin pyrkiviltä ihmissalakuljettajilta luulot pois"
 Puola jatkaa poikkeustilaa Valko-Venäjän vastaisella rajalla – toimittajien tai avustusjärjestön pääsy alueelle pysyy kiellettynä
 USA:n rajalle sillan kupeeseen syntynyt siirtolaisleiri on tyhjennetty ja tuhansia karkotettu – ”He kohtelivat meitä kuin eläimiä”
 Britannia alkaa käännyttää siirtolaisten veneitä takaisin Ranskaan – taustalla kesällä lisääntyneet venematkat Englannin kanaalin yli

Toimittajaryhmä paljasti EU:n ulkorajoilla toimivat salaiset yksiköt, jotka käännyttävät  siirtolaisia väkivaltaisesti – maksajina toimivat EU:n kansalaiset


Summary: Suomessa on vain kymmenkunta e-urheiluseuraa, vaikka harrastajia on runsaasti. Pulaa seuroista on etenkin idässä ja pohjoisessa. Pohjois-Savo sai ensimmäisen pro-organisaationsa runsas vuosi sitten.

Suomen elektronisen urheilun liitto (SEUL)

Kilpailulliseen videopelaamiseen eli e-urheiluun keskittyvä seuratoiminta on Suomessa yhä harvinaista.
 Suomen elektronisen urheilun liiton (SEUL) arvion mukaan maassamme toimii noin kymmenen ammattimaista e-urheiluseuraa. Toiminnanjohtaja  Miika Pulkkinen  sanoo luvun olevan turhan pieni.
 – E-urheilulla on Suomessa yli 100 000 harrastajaa ja pitkälti toista tuhatta lisenssipelaajaa. Potentiaalia olisi siis paljon enempään, Pulkkinen sanoo.
 Suosituimpien kilpapelien osaajista käydään seurojen kesken kovaa kilpailua. Kilpailuun osallistuvat myös ulkomaiset e-urheiluorganisaatiot. Rahallisia korvauksia liikkuu eniten Counter-Strike -räiskintäpelissä.
 NHL-jääkiekkopeliä eli "änäriä" pelaava  Niklas "Talonm1es" Tamminen  pääsi keväällä valitsemaan itselleen seuran kahden vaihtoehdon väliltä.
 – Hyvä organisaatio on sellainen, jossa voi keskittyä täysillä kehittymiseen ja saa jeesiä, jos sitä tarvitsee. Tämä vaikuttaa sellaiselta, joten tyytyväinen pitää olla, kuopiolais-iisalmelaiseen Sawo Esportsiin päätynyt Tamminen kertoo.
 – Änäriä pelaamalla ei tällä hetkellä voi tienata, mutta organisaatio hoitaa turnausmaksut ja ympärille hyvän harjoitusporukan, hän kuvailee.
 Niklas Tammisen nimimerkki on valikoitunut aikoinaan huumorimielellä. Sami Takkinen / Yle
 Idässä ja pohjoisessa hiljaisinta
 SEULin Miika Pulkkinen pitää kattavan seuraverkoston kehittymistä tärkeänä etenkin kaikkein nuorimpien pelaajien vuoksi.
 Pulkkisen mukaan se, että elektronista urheilua voi harrastaa verkon yli mistä vain, on lajin vahvuus, muttei poista tarvetta turvallisille yhteisöille.
 – Parasta etenkin lapsipelaajille olisi, jos kasvottomien nimimerkkien sijaan tarjolla olisi tuttujen ihmisten muodostama porukka. Siis että tunnettaisiin ne ihmiset, jotka pelitoimintaa järjestävät, Pulkkinen sanoo.
 E-urheiluharrastajat näkevät toisiaan tavallisimmin alan tapahtumissa. Koronan vuoksi ne olivat tauolla lähes puolitoista vuotta. Sami Takkinen / Yle
 E-urheiluseurojen perustamista jarruttaa Pulkkisen mukaan julkisen tuen vähyys. Elektroninen urheilu jää usein sivuraiteelle, kun kunnat ja valtio myöntävät avustuksia nuoriso-, kulttuuri- ja liikuntatyöhön.
 Puutetta seuratoiminnasta on etenkin Itä- ja Pohjois-Suomessa. Näillä alueilla – kuten muuallakin Suomessa – on useita tasokkaita e-urheilijoita ja lukuisia yksittäisten pelien harrastejoukkueita.
 Jos tukirahaa heruisi, sitä käytettäisiin perinteisten urheiluseurojen tapaan esimerkiksi junioritoimintaan ja valmennuksen järjestämiseen.
 – Lajimme on väliinputoaja, minkä vuoksi seurojen pitää hankkia rahoitus yksityisiltä markkinoilta. Karkeasti voi sanoa, että Tampere-Jyväskylä-Lappeenranta -linjan pohjoispuolella organisoitu toiminta on muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta vähissä.
 Savossa tavoitteena symbioosi
 Yksi Pulkkisen mainitsemista poikkeuksista on Pohjois-Savossa.  Vuosi sitten syksyllä perustettu  Sawo Esports on Savo-Karjalan alueen tiettävästi ensimmäinen ammattimaisuuteen pyrkivä e-urheiluorganisaatio.
 Ammattimaisuuden raja on Pulkkisen mukaan häilyvä, mutta alan sisällä oleville kuitenkin selvä. Keskeistä on säännöllinen ja organisoitu toiminta useassa pelissä sekä pyrkimys menestykseen huipputasolla.
 NHL:ssä ja Counter-Strikessa (CS:GO) kilpailevan Sawon taustalla ovat perinteisen urheilun puolelta tutut KalPa, Kuopion Palloseura ja Iisalmen Peli-Karhut. Tavoitteena ovat molemminpuoliset hyödyt.
 – Me saamme valtavat kontaktiverkostot ja urheiluseurat saavat kontaktia kohderyhmään, jota eivät muuten tavoita, Sawo Esportsin hallituksen puheenjohtaja  Mika Hyvärinen  kertoo.
 Sawo Esportsin taustalla vaikuttava Mika Hyvärinen on itse jääkiekkomiehiä. Päivätöissä hän on Iisalmen Peli-Karhuilla. Toni Pitkänen / Yle
 Pelillisesti savolaisseuran tavoitteet ovat kovat. CS:GO:ssa tähtäimessä on nousu Suomen top viiteen ja NHL:ssä Euroopan pudotuspelitasolle eli kahdeksan kärkeen. Etenkin ensiksi mainitussa riittää tällä hetkellä tekemistä.
 Pidemmällä aikavälillä haaveissa ovat uudet pelit ja säännöllinen junioritoiminta.
 – Lasten ja nuorten pariin täytyy päästä, se on ihan selvää. Muotona voisivat olla esimerkiksi kerhot ja leirit, joista perinteisen urheilun puolella on paljon kokemusta, Hyvärinen juttelee.
 Koronan varjosta pelaajapolulle
 Toistaiseksi Sawo Esportsin savolaisuus ei näy sen pelaajistossa. Seuran CS:GO- ja NHL-joukkueet on koottu e-urheilijoista, joista yksikään ei asu Itä-Suomessa.
 Lohjalaista Niklas Tammista tilanne ei kummastuta.
 – Tilanne on sama kaikissa organisaatioissa. Joukkueet ovat käytännössä aina valtakunnallisia, niin täälläkin, Tamminen kertoo.
 Sawo Esportsin e-urheilutoimintaa johtava  Arttu Hämäläinen  toivoo, että tulevaisuudessa seura voisi tarjota paikallisille lahjakkuuksille omia joukkueitaan. Tämänkaltaista akatemiatoimintaa on tarjonnut Suomessa esimerkiksi HIFK:n kanssa yhteistyötä tekevä helsinkiläinen hREDS.
 Sawo Esportsin general manager Arttu Hämäläinen tunnetaan muun muassa elektronisen urheilun selostajana. Sami Takkinen / Yle
 – Tarkoitus olisi luoda pelaajapolku, jota pitkin savolaiset nuoret voisivat edetä kohti huippua. Kunhan koronarajoitukset hellittävät ja pelaajat voivat taas kohdata toisiaan, tällaista voidaan alkaa hiljalleen rakentaa, Hämäläinen sanoo.
 Voit keskustella aiheesta lauantaihin 9. lokakuuta kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Videopelien maailma on yhä varsin miehinen – naisten perustama yhdistys pyrkii luomaan tasa-arvoisempaa pelikulttuuria
 Tuomas Tähtelä teki sen taas! Digitaalisen rata-autoilun SM-mitalit jaettiin Jyväskylässä

E-urheilua harrastaa yli 100 000 suomalaista, mutta seuroja on vain kourallinen – änäriä hakkaava Talonm1es pääsi valitsemaan missä pelaa


Summary: Muinaisen saariston asukki on kaikkien aikojen vanhin Britanniasta löytynyt lihansyöjäsaurus ja varhaisimpia koko maailmassa. Tutkijat selvittävät seuraavaksi, oliko pedon pieni koko sen selviytymisstrategia.

Triaskaudella 200–215 miljoonaa vuotta sitten nykyisen Etelä-Walesin paikalla oli saaristo, jossa eläneellä dinosauruksella oli mittaa kuononpäästä hännänhuippuun alle metrin verran. Luiden perusteella on selvää, että otus oli lihansyöjä ja erittäin varhainen sellainen.
 T. Rex  ja muut suuret ja kuuluisat lihansyöjäsaurukset kehittyivät paljon myöhemmin, mutta aiemmin tuntematon sukulainen oli jo niin tehokas peto aikansa ravintoketjun huipulla, että  Lontoon luonnonhistoriallisen museon  tutkijat ovat nimenneet sen "päällikkölohikäärmeeksi".
 Pendraig milnerae  -nimen alku on muunnos keskiajan walesin sanasta, joka tarkoittaa sotapäällikköä. Nimen loppu on kunnianosoitus vastikään kuolleelle paleontologi  Angela Milnerille , luonnonhistoriallisen museon  dinosaurusgallerian  kantavalle voimalle.
 Museon kokoelmiin oli päätynyt yhden yksilön osittainen fossiili ja kaksi muuta palasta. Ne löytyivät 1950-luvulla kaivoksesta Pant-y-ffynnon kylästä Walesista mutta joutuivat museossa harhateille. Milner jäljitti ne krokotiilieläinten joukosta.
 Pant-y-ffynnon kaivoksen halkeamat, jollaisessa  P. milnerae  kauan sitten kivettyi, ovat olleet aarreaitta paleontologeille. Niistä on löytynyt dinosaurusten ja krokotiilien lisäksi muistoja myös nisäkkäiden varhaisvaiheista.
 Tämän verran "päällikkölohikäärmeestä" on löytynyt.  Stephan Spiekman et al.
 P. milnerae  -yksilön pienelle koolle on kaksi mahdollista selitystä. Ehkä otus oli niin nuori, ettei ollut vielä kasvanut täyteen mittaansa. Fossiilista on mahdotonta osoittaa, että se oli täysikasvuinen, myöntää  Royal Society Open Science  -lehdessä julkaistu tutkimus.
 Jos eläin kuitenkin oli aikuinen, se saattoi olla saarille tyypillinen kääpiölaji. Nykyäänkään ei ole epätavallista, että saarten lajit kutistuvat – yhtäältä siksi, että pienet resurssit rajoittavat kasvua, toisaalta se takia, ettei saarilla ole vihollisia, joille tarvitsisi uhitella suurella koolla.
 Selvittääkseen, oliko laji kääpiöitynyt selvitäkseen niukoissa oloissa, tutkijat aikovat nyt perehtyä  P. milneraen  elinympäristöön. Oivallista olisi myös, jos triaskauden Walesista löytyisi lisää sekä  P. milneraen  että mahdollisten muiden kääpiölajien fossiileja.
 – Jos pystyisimme todistamaan kääpiöitymisen, se olisi varhaisin kerta, kun tämän evoluution ilmiön tiedetään tapahtuneen dinosauruksille, sanoo tutkimusartikkelin pääkirjoittaja, tutkijatohtori  Stephan Spiekman .
 Jokirannan metsästäjä ja helvetinhaikara
 Dinosaurustutkimus on viime vuosina loikkinut eteenpäin milteinpä yhdellä uudella lajilöydöllä joka viikko.  P. milneraea  oli kolmas tulokas eteläisen Britannian lajikirjoon tänä syksynä. Kaksi muuta lajia esitellyt tutkimus julkaistiin viime kuussa  Scientific Reports  -lehdessä.
 Wightinsaarelta löytyneet fossiilit kuuluivat 129 miljoonaa vuotta sitten eläneille spinosauruksille, "jokirannan metsästäjälle" ja "helvetinhaikaralle" tai tieteellisemmin  Ceratosuchops inferodiosille  ja  Riparovenator milneraelle . Senkin nimen loppuosa kunnioittaa Angela Milneria
 Vaikka lajeja kertyy vauhdikkaasti, jokainen on tärkeä lisä siihen, mitä dinosauruksista tiedetään. Kahden uuden spinosauruslajin kallofossiilien kappaleet ovat erittäin arvokkaat, koska spinosauruksista on löytynyt maailmalta vain sirpaleita. Suvusta tiedetään siksi varsin vähän.
 Näin rajulta Ceratosuchops inferodiosin ja Riparovenator milneraen elämä näytti liitukauden Euroopassa, päättelee paleotaitelija. Anthony Hutchings
 Yksi mielenkiintoinen dinosaurustutkimus julkaistiin viime kuun lopussa  Communications Biology  -lehdessä. Tutkimuksen mukaan 125 miljoonan vuoden takaisissa jäänteissä voi piillä himppu dinosauruksen DNA:ta.
 Kiinan tiedeakatemian tutkimuksessa värjättiin oviraptroihin kuuluneen  Caudipteryxin  fossiilin rustokudosta menetelmällä, jolla jäljitetään DNA:ta myös tämän päivän solujen tumasta. Vertailun vuoksi kokeita tehtiin myös nykykanojen soluilla.
 Caudipteryxin  rustosta paljastuneet rakenteet näyttivät hyvin paljon kromatiinilta, DNA:n ja proteiinin muodostamalta kokonaisuudelta, tutkimuksessa kerrotaan.
 Se ei vielä todista, että sisällä todella on DNA:ta, mutta joitakin alkuperäisiä orgaanisten molekyylien osia siellä ehdottomasti on, ja asiaa pitää selvittää lisää, sanoo tutkimusta johtanut paleobiologi  Alida Bailleu   Live Science  -sivustolla.
 Näin paleotaiteilija arvelee käyneen höyhenpukuiselle, riikinkukon kokoiselle Caudipteryxille. Koillis-Kiinasta Liaoningin maakunnasta löytyneessä fossiilissa oli säilynyt paljon tutkijoille otollista rustokudosta.  Zheng Qiuyang
 Bailleu oli mukana myös Kiinan tiedeakatemian ja yhdysvaltalaisen Pohjois-Carolinen yliopiston tutkimuksessa, josta  Yle uutisoi  toissa keväänä.
 Hypacrosaurus stebingeri  -ankannokkasaurusten 75 miljoonaa vuotta vanhoissa rustosoluissa oli tutkimuksen mukaan jotakin, joka käyttäytyi analyyseissä kemiallisesti DNA:n tavoin.
 Ei ole kauankaan siitä, kun paleontologien vakiintunut käsitys oli, että maatuminen tuhoaa tuman sisällön ennen kuin fossiloituminen ehtii estää sen. Jos soluissa näkyi rakenteita, niitä pidettiin soluliman tai solukalvon mädäntyneinä jäänteinä.
 Viime vuosina on kuitenkin saatu todisteita siitä, että myös solurakenne voi kivettyä. Näyttöä ovat löytäneet muun muassa  ruotsalaistutkijat  todetessaan, että tulivuoren tuhkassa 190 miljoonan vuotta sitten nopeasti fossiloituneissa saniaisen soluissa näkyi kiistatta kromosomeja.
 Olisiko vastaava havainto mahdollinen myös dinosaurustutkimuksissa? Toistaiseksi tulokset jakavat tiedeyhteisöä.

Britanniasta löytynyt dinosaurus oli kanan kokoinen huippupeto, joka kenties kutistui saarensa niukissa oloissa