Summary: Mimi Weidlich syytti itseään keskenmenoista, joita koki aborttien jälkeen. Sean Ricksin haastattelussa hän kertoo, että abortit tuntuivat ensin niin häpeällisiltä, ettei hän kertonut niistä kenellekään.

Yle Perjantai -ohjelman vieraana tänään nähtiin kaksi aborttia kokenut  Mimi Weidlich .
 Kun Weidlich 20-vuotiaana huomasi olevansa raskaana, ensimmäinen reaktio oli hirveä pakokauhu ja hätä. Hän oli juuri eronnut miesystävästään eikä ollut valmis äidiksi.
 Suomen aborttilainsäädäntö on vuodelta 1970. Weidlich kertoo, että hänen ensimmäinen kohtaamisensa lääkärin kanssa tuntui paluulta 50 vuoden taakse.
 – Lääkäri sanoi ihan suoraan, että tämä on murha, Weidlich sanoi.
 – Tämä on murha? Yle Perjantain juontaja  Sean Ricks  ihmetteli.
 – Tämä on murha. Kyllä siinä meni hetken aikaa, kun vain jäsentelin asioita ja itsekin mietin, onko tämä murha. Kun lähdin pois lääkärin vastaanotolta, meni muutama viikko ennen kuin uskalsin ottaa uudelleen yhteyttä minnekään. Se tuomitsevuus iskee niin lujaa, Weidlich kuvaili.
 Mimi Weidlich on nykyään kolmen lapsen äiti. Meri Lantela
 Raskaudenkeskeytys ylitti vaadittavan 12 viikon aikarajan neljällä päivällä, ja sen vuoksi Weidlich joutui tekemään abortin synnyttämällä sikiön sairaalassa.
 Weidlich muisteli suorasanaisesti, miten karu tapahtuma oli.
 – Kun sikiö on tulossa, on tuotu metallinen potta, jossa istut. Kun puhun siitä, herkistyn joka kerta. Toki se on kliininen tapahtuma, mutta mitä kaikkea siinä ajatteleekaan, kun plumpsautat sen sinne.
 – Tanssahtelin sieltä pois, vaikka kokemus olikin hirveä. Sen jälkeen tuli selväksi, että päätös oli oikea.
 Myöhemmin lapsen isä sai kuulla raskaudenkeskeytyksestä kiertoteitse. Weidlich sai mieheltä vihaisen puhelun.
 – Kyllä minä haluaisin kertoa kumppanilleni, oli tilanne mikä hyvänsä, kyse ei ole siitä että haluan itse tehdä päätöksen ja pimittää kaiken. Mutta usein tilanne on sellainen, että nainen on yksin. Sitä ei luota siihen kumppaniin. Suhteen täytyy olla kunnossa, jotta sitä voidaan miettiä yhdessä.
 Katso myös:   Perjantai-dokkari: Hyvä abortti
 Kaksi keskenmenoa
 Kolmen vuoden kuluttua abortista, 23-vuotiaana, Weidlich sai lapsen ja kolme vuotta sen jälkeen toisenkin. Molemmilla kerroilla raskauksia edelsivät keskenmenot.
 Weidlich syyllisti itseään ja mietti, vaikuttivatko abortit keskenmenoihin.
 Kymmenen vuotta kuopuksen syntymän jälkeen Weidlich huomasi 36-vuotiaana taas olevansa raskaana. Hän koki, että lapsiluku on täysi. Sillä kertaa Weidlich teki lääkkeellisen raskaudenkeskeytyksen.
 Päätökset olivat vaikeita, häpeällisiäkin, eikä hän puhunut aborteista juuri kenellekään.
 "Jos mielestäsi abortti on väärin, niin älä tee sitä. Mutta et voi kenenkään muun puolesta sanoa, mikä on oikein."  Mimi Weidlich
 – Jääkö sitä miettimään, millaisia niistä ihmisistä olisi tullut? Sean Ricks kysyi Weidlichilta.
 – Kyllä kerran vuodessa mietin, minkä ikäisiä he olisivat, millaista elämäni olisi, Weidlich myönsi.
 Lue myös:   Vastahakoinen lääkäri ei halunnut kirjoittaa 20-vuotiaalle Emma Syrjälälle lähetettä aborttiin: “Petyin terveydenhuoltoon”
 Nykyään kolmen lapsen äiti
 Tänä päivänä Mimi Weidlich on 42-vuotias kolmen lapsen äiti ja sinut asian kanssa. Hänestä aborttipäätöstä tehtäessä tärkeintä on kuunnella itseään ja miettiä, mikä on oma tahto.
 – Jos mielestäsi abortti on väärin, niin älä tee sitä. Mutta et voi kenenkään muun puolesta sanoa, mikä on oikein. Ei ole yhtä oikeaa vastausta. On kyse sinun elämästäsi, Weidlich neuvoi.
 Ohjelman vieraana nähtiin myös ylilääkäri emerita  Aira Virtala , joka on Weidlichin kanssa samoilla linjoilla. Virtala työskenteli Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiössä 25 vuotta ja kirjoitti sinä aikana useita kymmeniä lähetteitä aborttiin.
 – Lääkäri, oli hänen ajatuksensa, vakaumuksensa, mielipiteensä mikä tahansa, se ei ole se juttu siinä tilanteessa, Virtala sanoo.
 – Kun potilas on lähtenyt lähetteen kanssa, olen aina viime kädessä sanonut, että tämä on sinun päätös, ja toivottavasti voit olla sen kanssa sinut.
 Virtala myös huomautti, että Suomessa on tehty paljon sen eteen, että lapsen pitäminen myös silloin kun se ei ole suunniteltu olisi mahdollista.
 – Ei ole pakko tehdä aborttia, vaikka ei olisi paras mahdollinen ajankohta. Olen sitä mieltä, että nuorempanakin voi lapsia tehdä, eikä jättää sitä sinne kolmeenkymmeneen ikävuoteen.
 Katso koko ohjelma Yle Areenassa:

 Lisää samasta aiheesta:
 Vastahakoinen lääkäri ei halunnut kirjoittaa 20-vuotiaalle Emma Syrjälälle lähetettä aborttiin: “Petyin terveydenhuoltoon”
 Perjantai-dokkari: Hyvä abortti
 23-vuotiaana Ria Muurinen teki päätöksen, johon on tyytyväinen – aborttiin suhtaudutaan edelleen säälien tai tuomiten
 Maksuton ehkäisy vähentää teiniraskauksia ja sen puuttuminen eriarvoistaa nuoria, kertoo tuore tutkimus – "Seksuaaliterveyttä ei ole nähty merkittävänä tai tärkeänä asiana"

“Lääkäri sanoi, että tämä on murha” – Kaksi raskaudenkeskeytystä kokenut äiti Mimi Weidlich painottaa oman harkinnan olevan aborttipäätöksen ydin


Summary: Purkausta edelsi suuri määrä pieniä maanjäristyksiä. Saarelle tehdään turistimatkoja myös Suomesta.

La Palman saaren eteläosassa Kanariansaarilla on iltapäivällä alkanut tulivuorenpurkaus.
 Tulivuoren suuaukko sylkee tuhkaa ja laavaa Cumbre Viejan kansallispuistossa.
 Purkausta osattiin odottaa, sillä saarella on ollut lukuisia pieniä maanjäristyksiä jo usean päivän ajan. Asiantuntijat varoittavat, että voimakkaampiakin järistyksiä voi olla tulossa. Myös maanvyöryistä varoitetaan.
 Purkaus ei ainakaan toistaiseksi ole aiheuttanut vaaraa asutukselle. Noin 40 liikuntarajoitteista ihmistä ja kotieläimiä oli evakuoitu alueelta. Purkauksen alettua evakuointeja laajennetaan noin tuhanteen lähiseudun asukkaaseen.
 Edellinen tulivuorenpurkaus koettiin La Palmalla vuonna 1971.
 La Palma sijaitsee pienen El Hierron saaren ohella Kanariansaarista kauimpana Atlantilla. Saarelle tehdään turistimatkoja myös Suomesta.
 La Palmalla asuu noin 85 000 ihmistä.

Tulivuori purkautuu Kanariansaariin kuuluvalla La Palmalla


Summary: Young Global Leaders -jäsenyys antaa nuorille johtajille mahdollisuuden verkostoitua muiden äärimmäisen menestyneiden ihmisten kanssa. Mutta jäsenyys voi altistaa myös vaikutusyrityksille.

Tiedätkö, mitä yhteistä on näillä henkilöillä?
 Joukkoon kuuluu pääministeri  Sanna Marin  (sd.), valtiovarainministeri  Annika Saarikko  (kesk.), Ranskan presidentti  Emmanuel Macron , Teslan perustaja  Elon Musk , Facebookin perustaja  Mark Zuckerberg  ja Alibaban perustaja  Jack Ma .
 Saman ryhmän jäseniin lukeutuu myös julkkiksia kuten Bollywood-näyttelijä  Deepika Padukone  ja CNN-kanavan tähtiankkuri  Anderson Cooper .
 He kaikki kuuluvat nuorten johtajien The Forum of Young Global Leaders -verkostoon eli YGL:ään. Talousmedia  Bloomberg on kuvaillut  sitä “maailman eklusiivisimmaksi yksityiseksi sosiaaliseksi verkostoksi”.
 Ylen haastattelemat asiantuntijat arvioivat, että demokratian kannalta voi olla ongelmallista, jos poliitikkojen jäsenyydestä vaikutusvaltaisten ihmisten verkostossa ei kerrota riittävän avoimesti. Äänestäjät eivät tiedä, mitä heidän valitsemansa edustajat tekevät YGL:ssä.
 Tämän jutun avulla pääset perille, mistä nuorten johtajien verkostossa on oikein kyse.
 1. Mikä ihmeen YGL?
 Young Global Leaders -verkosto eli YGL sanoo kouluttavansa vastuullisia johtajia. Tavoitteena on lisätä heidän vaikutustaan verkostoitumisen avulla.
 Maailman talousfoorumin WEF:n puheenjohtaja  Klaus Schwab  perusti YGL:n vuonna 2004. Sitä ennen WEF:n alaisuudessa toimi samantyyppinen yhteisö Global Leaders for Tomorrow, joka oli perustettu vuonna 1992.
 Sveitsistä käsin toimiva WEF on puolestaan järjestö, joka ajaa globalisaatiota, vapaakauppaa sekä julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä. Toimintaa rahoittavat suuryhtiöt.
 Järjestön tunnetuin tapahtuma on vuosittainen Davosin kokous, jonne saapuu suurvaltojen johtajia, yritysjohtajia, tutkijoita, kansalaisjärjestöjen edustajia ja julkisuuden henkilöitä.
 Davosissa keskustellaan maailmanlaajuisista kysymyksistä, mutta siellä ei tehdä virallisia päätöksiä.
 Nuorten johtajien YGL-verkosto on osa Maailman talousfoorumin toiminnan kasvua, arvioi maailmanpolitiikan professori  Teivo Teivainen  Helsingin yliopistosta.
 – Monilla instituutioilla on ollut tällaisia alle nelikymppisten johtajuutta korostavia hankkeita. Se on luonteva osa Davosin laajenemista yhä useampia työryhmiä ja eri haaroja sisältäväksi globaalin hallinnan kentäksi, Teivainen sanoo.
 YGL-verkostoon kuuluu yhteensä yli 1 400 nykyistä jäsentä ja alumnijäsentä. Alla muutamia heistä.
 YGL kutsuu vuosittain yli sata alle 40-vuotiasta johtajaa, asiantuntijaa ja muuta merkkihenkilöä viisi vuotta kestävään koulutusohjelmaan. Verkoston tavoitteena on, että nuoret johtajat syventyvät yhdessä globaaleihin kysymyksiin ja pystyisivät siten lisäämään vaikuttavuuttaan.
 Nykyinen valtiovarainministeri Annika Saarikko (kesk.) aloitti vuoden 2019 kurssilla ja pääministeri Sanna Marin (sd.) on mukana vuoden 2020 ryhmässä.
 YGL:n vanhoja jäseniä ovat entinen pääministeri  Alexander Stubb  (kok.) sekä ex-pääministeri ja entinen EU-komission varapuheenjohtaja  Jyrki Katainen  (kok.), joka valittiin alunperin Global Leaders for Tomorrow -yhteisöön.
 Myös kansanedustaja  Sanni Grahn-Laasonen  (kok.) kuuluu verkoston nykyisiin koulutettaviin.
 The Forum of Young Global Leadersin johtaja  Mariah Levin  kertoo Ylelle videohaastattelussa, että he järjestävät jäsenille vuosittain oman kokouksen ja keskimäärin 3-4 kurssia, jotka toteutetaan yhteistyössä Harvardin, Stanfordin ja Oxfordin kaltaisten huippuyliopistojen kanssa
 Koronan takia viime vuoden kokous ja kursseja on järjestetty etänä netissä. Koulutusohjelmaan sisältyi ennen pandemiaa myös kenttämatkoja.
 – Yritämme kehittää osallistujien syvempää ymmärrystä vastuullisesta johtajuudesta. Tai keskitymme johonkin tiettyyn aiheeseen kuten vihreään energiaan sekä kestävämpien elämäntapojen ja yhteiskuntajärjestelmien edistämiseen planeetallamme, Levin kuvailee koulutuksen sisältöä.
 Levin kertoo, että YGL pyrkii myös yhdistämään verkoston laajemmin Maailman talousfoorumiin liittyviin organisaatioihin ja vaikuttajiin. YGL:n jäsenet esimerkiksi saavat osallistua Davosin kokoukseen.

 2. Millainen merkitys YGL-jäsenyydellä voi olla poliitikolle?
 Huippujohtajien verkoston kautta poliitikot voivat saada uutta potkua uralleen. Tutkijoiden mukaan jäsenyyteen voi liittyä myös riskejä.
 Young Global Leaders -jäsenyys antaa nuorille johtajille mahdollisuuden verkostoitua muiden äärimmäisen menestyneiden ihmisten kanssa, mutta jäsenyys voi altistaa myös vaikutusyrityksille.
 Näin arvioi esimerkiksi Tampereen yliopiston tutkija, joka on perehtynyt vallankäytön muotoihin ja käynyt tutkimustaan varten myös Davosin kokouksessa.
 – En näe jäsenyyttä täysin negatiivisena asiana. Tärkeää on, että toimija säilyttää oman kriittisyytensä tällaisia instituutioita kohtaan, väitöskirjatutkija  Julia Bethwaite  sanoo.
 Kärkevimmät tutkijat ovat syyttäneet Maailman talousfoorumin toimintaa superrikkaiden epädemokraattiseksi eliittikerhoksi.
 Edesmennyt Harvardin yliopiston politiikan tutkija  Samuel P. Huntington  määritteli jo vuonna 2004, että Davosissa kokoontuvat vaikuttajat edustavat  nousevaa ylikansallista eliittiluokkaa . Hänen mukaansa nämä henkilöt näkevät valtioiden rajat esteinä ja kansalliset hallitukset menneisyyden jäänteinä, joiden ainoa hyödyllinen tehtävä on edistää eliitin globaaleja toimia.
 Tampereen yliopiston Bethwaite ei näe johtajien kokoontumisissa yhtä isoa ongelmaa. Hän sanoo, että ministerien YGL-jäsenyys herättää kuitenkin kysymyksiä.
 – Verkosto on sanonut, että heillä on tietty agenda, joka on yhteneväinen Maailman talousfoorumin agendan kanssa. Minua kiinnostaa, mikä on jokaisen yksilön vastuu ja missä määrin he tulevat tätä agendaa toteuttamaan omassa toiminnassaan, Bethwaite sanoo.
 Maailman talousfoorumin puheenjohtaja Klaus Schwab kuunteli, kun Ranskan presidentti Emmanuel Macron puhui videokonferenssissa Davos Agenda -tapahtumassa tammikuussa 2021. YGL-verkosto kutsui Macronin jäsenekseen vuonna 2016. Macron oli tuolloin Ranskan talousministeri. EPA-EFE/SALVATORE DI NOLFI
 Myös kolmas tutkija näkee korkean tason verkostoitumisessa mahdollisia riskejä.  Voi syntyä pyöröovi-ilmiö politiikan ja suuryritysten välillä, eivätkä monet nykyajan nuorista päättäjistä näe siinä mitään pahaa.
 – Heille on täysin luonnollinen ajatus, että osa urasta vietetään yksityisellä sektorilla ja osa julkisella. Välillä ollaan edunvalvojina ja välillä hypätään sääntelijän tai lainsäätäjän penkille. Siinä ei osata edes nähdä mitään eturistiriitoja tai muita ongelmia, tutkijatohtori  Markus Ojala  sanoo.
 Hän työskentelee Helsingin yliopiston Eurooppa-tutkimuksen keskuksessa. Väitöskirjassaan Ojala tutki muun muassa sitä, millaista vuorovaikutusta Maailman talousfoorumissa tapahtuu talouden ja politiikan johtajien välillä.
 Ojalan mukaan Maailman talousfoorumissa pohditaan globaalisti tärkeitä kysymyksiä. Kokouksissa on tilaa visioinnille ja pitkäaikaisille näkymille tulevaisuuteen, mitkä puuttuvat ajankohtaisesta poliittisesta keskustelusta.
 Kaikki eivät kuitenkaan pääse mukaan keskusteluihin ilman maksua.
 WEF:n jäsenyhtiöt maksavat porrastetun vuosimaksun, jonka suuruus riippuu siitä, kuinka tiiviisti yritys osallistuu foorumin toimintaan. Poliitikkojen ei tarvitse maksaa YGL-jäsenyydestä, mutta yritysten edustajien pitää.
 Ojalan mukaan Maailman talousfoorumin alaista verkostoitumista voi tulkita niin, että suuryritykset maksavat siitä, että ne saavat pääsyn poliitikkojen ja muiden toimijoiden pakeille.
 Keskustan puheenjohtaja Annika Saarikko osallistui Ylen kuntavaalitenttiin 25. toukokuuta 2021. Silja Viitala / Yle
 3. Miten poliitikon pitäisi sitten kertoa YGL-toiminnastaan? Tutkijalla on ehdotus
 Perustuslakiasiantuntija katsoo, että ministerien tulisi kertoa YGL-jäsenyydestä sidonnaisuusilmoituksessa.
 Perustuslain mukaan ministerin pitää antaa selvitys virkatoimiinsa kuulumattomista tehtävistä tai muista sidonnaisuuksista, jotka voivat vaikuttaa hänen työhönsä. Myös kansanedustajilla on samanlainen velvoite.
 Ministerit Sanna Marin ja Annika Saarikko eivät ole kertoneet YGL-jäsenyydestään valtioneuvoston sidonnaisuusilmoituksessa.
 Myöskään kansanedustaja Sanni Grahn-Laasonen ei ole tehnyt vastaavaa ilmoitusta.
 Ministeriöt tosin julkaisivat aikoinaan tiedotteet  Saarikon  ja silloisen opetusministeri  Grahn-Laasosen  kutsuista YGL:n jäseniksi. Valtioneuvoston kanslia ei tiedottanut Marinin jäsenyydestä.
 Valtioneuvoston kanslian viestintäosasto vastasi Ylelle sähköpostitse, että itsenäisen YGL-verkoston toiminnasta viestiminen ei ole ole valtioneuvoston kanslian tehtävä, vaan YGL vastaa omasta viestinnästään. Verkosto tiedotti aikoinaan Marinin jäsenyydestä.
 Pääministerin erityisavustaja  Iida Vallin  kertoo, että he ovat konsultoineet oikeuskansleria ilmoitusvelvollisuuden piiriin kuuluvista sidonnaisuuksista.
 Oikeuskansleri  Tuomas Pöysti  vahvistaa sähköpostitse, että häntä on Marinin esikunnasta suullisesti konsultoitu siitä, pitäisikö YGL:n jäsenyys ilmoittaa sidonnaisuutena.
 Hän katsoo, että kyse on enemmän yhdistyksen jäsenyyteen rinnastuvasta asiasta, eikä näyttäisi olevan perustuslain säännöksessä tarkoitettu luottamustehtävä.
 – Siten jäsenyys Young Global Leaders -foorumissa ei olisi ilmoitusvelvollisuuden piiriin kuuluva sidonnaisuus, Pöysti sanoo.
 Perustuslakiasiantuntija on tiukemmalla linjalla.
 Marinin ja Saarikon olisi ollut aiheellista ilmoittaa YGL-jäsenyydestään, arvioi valtiosääntöoikeuden professori  Tuomas Ojanen  Helsingin yliopistosta. Hänen mukaansa kysymyksessä on sidonnaisuus, jolla voi olla merkitystä, kun arvioidaan ministerien toimintaa.
 – En pidä tätä erityisen suurena kupruna. Joka tapauksessa katson, ettei tämä horjuta luottamusta valtioneuvoston jäsenten toiminnan asianmukaisuutta kohtaan, Ojanen sanoo puhelimitse.
 Ojasen mielestä YGL-jäsenyys on pikemminkin myönteinen saavutus, joka ansaitsisi tulla mainituksi.
 Yleisesti ottaen Ojanen katsoo, että ministerien ja kansanedustajien tulisi kertoa sidonnaisuusilmoituksissaan mieluummin liikaa kuin liian vähän.
 Tampereen yliopiston Julia Bethwaite arvioi, että YGL-verkosto yrittää ehkä esittäytyä poliittisesti puolueettomana.
 – Mutta siihen kuuluminen voi mahdollistaa erilaiset vaikutusyritykset. Mielestäni olisi hyvä pohtia laajemmassa keskustelussa, pitäisikö ministerien ilmoittaa jäsenyydestä sidonnaisuusilmoituksessa, Bethwaite sanoo.
 Pääministeri Sanna Marin ja valtiovarainministeri Annika Saarikko kieltäytyivät kommentoimasta YGL-jäsenyyttään Ylelle.
 Valtioneuvoston kanslian mukaan Marin ei ole osallistunut verkoston tilaisuuksiin tai tapaamisiin.
 YGL tarjosi Marinille alkuvuodesta 2021 mahdollisuutta julkaista artikkeli vapaavalintaisesta teemasta artikkelisarjassa, jossa nuorilta vaikuttajilta pyydettiin vuoteen 2030 katsovia tulevaisuudenvisioita, valtioneuvoston kanslian viestinnästä kerrotaan sähköpostitse.
 Marinin artikkeli käsitteli uusien teknologioiden merkitystä ilmastonmuutoksen torjunnassa. Se julkaistiin toukokuussa  Maailman talousfoorumin verkkosivulla .
 Valtiovarainministerin erityisavustaja  Silja Silvasti  kertoo, että Saarikko on kutsuttu mukaan verkostoon, mutta hän ei ole osallistunut sen toimintaan. Silvastin mukaan asiasta ei ole tämän enempää kommentoitavaa.

 4. YGL kannattaa “Suurta nollausta”, joka mullistaisi maailmaa. Mikä se on?
 Maailman talousfoorumi haluaa uudistaa talousjärjestelmän ja YGL:n johto on ilmoittanut kannattavansa asiaa. Professori Teivo Teivaisen mukaan osa ehdotetuista muutoksista saattaa olla ongelmallisia demokratian kannalta.
 ”Pandemia edustaa harvinaista mutta lyhytkestoista mahdollisuutta pohtia, kuvitella uudelleen ja nollata maailmamme”.
 Näin Maailman talousfoorumin puheenjohtaja  Klaus Schwab  sanoi vuosi sitten kesällä, kun hän esitteli laajan uudistusaloitteen nimeltä The Great Reset eli vapaasti suomennettuna “Suuri nollaus”.
 YGL-verkoston johtaja Mariah Levin on ilmoittanut  Forbes-lehdessä  julkaistussa kirjoituksessa, että YGL tukee nollausta.
 Se on hanke, jonka tavoitteena on rakentaa koko maailman yhteiskunta- ja talousjärjestelmä kestävämmäksi ja ympäristöystävällisemmäksi koronapandemian jälkeen.
 Maailman talousfoorumin puheenjohtaja, taloustieteilijä Klaus Schwab odotti videokonferenssin alkua Davos Agenda -tapahtumassa tammikuussa 2021. Salvatore Di Nolfi / EPA
 Schwabin keskeinen ajatus on, että maailman hallintajärjestelmät ovat rikki, koska ne eivät pysty ratkomaan pandemian ja ilmastonmuutoksen kaltaisia suuria ongelmia.
 Siksi Schwabin mielestä pitäisi valita uusi polku ja kaikki teollisuudenalat energiasta teknologiaan tulisi “nollata” ja keksiä uudelleen.
 Suuri nollaus perustuu kolmeen osa-alueeseen.
 Ensiksi hallitusten koronaelvytysvaroja ja yksityisiä sijoituksia pitäisi suunnata uuden tasa-arvoisemman ja kestävämmän talousjärjestelmän rakentamiseen. Schwabin mukaan Euroopan komission 750 miljardin euron elpymispaketti on esimerkki tällaisesta toiminnasta.
 Toiseksi taloudessa pitäisi hyödyntää laajasti uusia teknologioita, joita Maailman talousfoorumi kutsuu ”neljännen teollisen vallankumouksen” teknologioiksi.
 Niitä ovat esimerkiksi tekoäly ja robotiikka, 3D-tulostus, bioteknologia sekä aivojen ja tietoisuuden toimintaan liittyvä neuroteknologia. Innovaatioita käytettäisiin muun muassa teollisuuden automatisointiin, palvelujen digitalisointiin sekä yhteiskunnallisten ja terveyteen liittyvien ongelmien ratkaisemiseen.
 Kolmanneksi eri maiden pitäisi lisätä yhteistyötä esimerkiksi verotuksessa ja sääntelyssä. Näin markkinoita ohjattaisiin reilummiksi.
 Pääministeri Sanna Marinin ja useiden muiden nuorten johtajien kuvat vilahtavat Maailman talousfoorumin videolla, joka esittelee The Great Reset -aloitetta. Kuvakaappaus Youtubesta
 Rikkinäisen talousjärjestelmän korjaamiseksi Schwab tarjoaa siirtymistä voittojen maksimointiin tähtäävästä ”omistajakapitalismista” kestävään kasvuun perustuvaan ”sidosryhmäkapitalismiin”.
 Sidosryhmäkapitalismissa yritysten katsotaan olevan velvollisia huomioimaan kaikki sidosryhmät ja tuottamaan hyvää koko yhteiskunnalle huomioiden tulevat sukupolvet, kuvailee rahoituksen professori  Elias Rantapuska  Aalto-yliopistosta.
 Rantapuskan mukaan sidosryhmäkapitalismi on noussut tapetille, koska bisnesjohtajat ymmärtävät, että luonnon monimuotoisuuden tuhoutuminen ja ilmaston lämpeneminen ovat asioita, joille pitää tehdä jotakin.
 Täysin ongelmattomana Rantapuska ei näe suuntausta.
 – Jos pitää huomioida kaikkien näkemykset, niin koskaan ei voida huomioida joka ikistä näkemystä tasapuolisesti. Aika monesti ne näkemykset ovat ristiriidassa, Rantapuska sanoo.
 Rantapuskan mielestä nollausaloitteeseen liittyy kannatettavia asioita kuten maapallon säilyttäminen elinkelpoisena ja koko yhteiskunnan hyvinvoinnin huomioiminen.
 Se on kuitenkin jäänyt hänelle avoimeksi, millaisia konkreettisia toimia aloitteeseen liittyy.
 Rantapuska pohtii, aikooko jokin maa esimerkiksi muuttaa osakeyhtiölakia ja todeta, että osakeyhtiön tarkoituksena ei ole pääasiallisesti tuottaa voittoa omistajilleen.
 Tällainen päätös voisi vaikuttaa ihmisten haluun toimia yrittäjinä.
 – Voi olla, että meillä ei olisi niin montaa yritystä, jos yrittäjä laittaa ensin verta, hikeä ja pääomaa ja sitten joku muu tulee ja sanoo, että liiketoiminnalla pitäisi tehdä jotain ihan muuta kuin voittoa yrittäjälle, Rantapuska arvioi.
 Maailman talousfoorumin puheenjohtaja Klaus Schwab katsoo, että maailmanlaajuisten ongelmien ratkaiseminen vaatii myös jonkinlaista tehokasta globaalin hallinnan muotoa osana niin sanottua Suurta nollausta.
 Kyseessä ei ole pyrkimys maailmanhallituksen perustamiseksi, vaan käytännössä valtaa keskitettäisiin aiempaa enemmän suuryhtiöille, pääoman omistajille ja heidän säätiöilleen, tulkitsee maailmanpolitiikan professori Teivo Teivanen.
 Hänen mukaansa tällaisessa tilanteessa entistä useampi maailmanlaajuisia kysymyksiä koskeva päätös tehtäisiin epävirallisissa tapaamisissa.
 – Se saattaa joka tapauksessa tarkoittaa sitä, että globaalien keskusteluteemojen esiin nostaminen ja osittain myös niistä päättäminen siirtyy aiempaa enemmän elimille, jotka eivät ole ihmisten demokraattisesti valitsemia. Siinä on silloin selkeä ongelma demokratian kannalta, Teivainen sanoo.
 Mielenosoittaja kantoi kylttiä, jossa vastustettiin Maailman talousfoorumia koronapassin vastaisessa protestissa Pariisissa 21. elokuuta 2021.  Daniel Derajinski / AOP
 5. Suuresta nollauksesta ja YGL-verkostosta on tullut salaliittoteorioiden kohde. Miksi?
 Sosiaalisessa mediassa Maailman talousfoorumiin ja sen ajamiin uudistuksiin kohdistuu hurjia väitteitä ja salaliittoteorioita. Tutkijoiden mukaan niitä levittävät erityisesti kansallismieliset toimijat, jotka vastustavat globalisaatiota.
 Valtaapitävät ovat kokoontuneet pohtimaan ajankohtaisia kysymyksiä erilaisille suljetuille foorumeille kautta aikojen. Aiemmin huomiota ovat herättäneet esimerkiksi  Bilderberg-kokous  ja  Trilateraalinen komissio , joiden keskusteluista ei kerrota julkisuuteen.
 Bilderberg-kokouksessa länsimaiset poliitikot, yritysjohtajat ja erilaisten instituutioiden edustajat keskustelevat ajankohtaisista aiheista. Trilateraalinen komissio puolestaan on amerikkalaisen pankkiirin  David Rockefellerin  perustama keskusteluryhmä, jonka tavoitteena on edistää Länsi-Euroopan, Yhdysvaltojen ja Japanin yhteistyötä.
 Nämä korkean tason kokoukset ovat olleet vastustuksen ja salaliittoteorioiden kohteina jo vuosikausia. Viime aikoina samoin on käynyt Maailman talousfoorumin The Great Reset -aloitteelle.
 Suomeksi salaliittoteorioita levittävät tahot ovat liittäneet Marinin ja Saarikon YGL-jäsenyyden osaksi väitteitään.
 Salaliittoteoreetikot ja osa kärkevimmistä kriitikoista väittävät, että globaali eliitti hävittää pienyritykset koronapandemian ja sulkutoimien varjolla. Radikaaleimmissa väitteissä maalataan kuvaa dystooppisen, maailmanlaajuisen valvontayhteiskunnan perustamisesta “Suuren nollauksen” kautta.
 Väitteet pohjautuvat siihen, että esimerkiksi koronapassi, kansalaisille luotava digitaalinen identiteetti, keskuspankkien digivaluutat sekä esineiden internet, tekoäly ja aivojen toimintaan vaikuttavat neuroteknologiat mahdollistaisivat ihmisten kontrollin ennennäkemättömällä tavalla.
 Tutkijat arvioivat, että salaliittoteorioiden taustalla on entistä kirjavampien ryhmien ryhtyminen globalisaation arvostelijoiksi.
 Mellakkapoliisit saartoivat Maailman talousfoorumia vastustavia mielenosoittajia Bernissä Sveitsissä 21. tammikuuta 2012. Davosin kokous järjestettiin muutamaa päivää myöhemmin.  Peter Klaunzer / AOP
 Aiemmin vallinnut vasemmistolainen globalisaatiokritiikki kohdistui pääoman valtaan.
 – Nyt kritiikkiin saattaa sisältyä, että kasvissyönti ja transsukupuolisten ihmisten oikeudet ovat osa samaa globalismia kuin suuryritysten vallankäyttö. Siellä on paljon mukana ei-tieteelliseen ajatteluun perustuvaa argumentaatiota, jota voi joskus oikeutetusti sanoa hörhömeiningiksi, professori Teivo Teivainen sanoo.
 Teivaisen mukaan näkyvin globalisaation arvostelu kumpuaa nykyisin kansallismielisestä uusoikeistosta.
 Hän sanoo, että käynnissä on suuri ideologinen uudelleenmäärittely suhteessa globalismiin. Uusoikeistolaisessa puheessa korostetaan kansallista itsemääräämisoikeutta ja kammoksutaan vieraita vaikutteita.
 “Et omista mitään. Ja olet onnellinen”. Näin sanottiin Maailman talousfoorumin vuonna 2016 julkaisemalla videolla, joka esittelee erilaisia kehityskulkuja tulevaisuudelle. Salaliittoteoreetikot ovat levittäneet videosta virheellisiä tulkintoja, joissa väitetään, että talousfoorumi haluaisi kieltää yksityisomistuksen. Kuvakaappaus Facebookista / WEF:in tili
 Salaliittoteoriakeskustelussa usein ohitetaan se, että länsimaissa monet ovat menettäneet luottamuksensa viranomaisiin ja tiedotusvälineisiin, arvioi tutkija Markus Ojala.
 – He ovat pettyneet liberaaliin demokratiaan ja melko eliittivetoiseen järjestelmään, jossa on pitkään harjoitettu yhden vaihtoehdon politiikkaa, Ojala sanoo.
 Hänen mukaansa siksi myös Maailman talousfoorumi sekä sen agenda ja verkostot ovat kohteita, joita radikaalit kansallismieliset toimijat vastustavat.
 Maailman talousfoorumi on havahtunut salaliittoteorioiden leviämiseen. Järjestö myöntää tammikuussa julkaistulla videolla, että The Great Reset ei ole toiminut hyvin iskulauseena.
 WEF vakuuttaa videolla , että kyse ei ole maailmanvalloitussuunnitelmasta, vaan tilaisuudesta rakentaa parempi maailma.
 YGL:n johtaja Mariah Levin arvioi Ylelle, että koronapandemia ja pelko tulevasta edistävät salaliittoteorioiden leviämistä.
 – Meidän kaikkien on pidettävä mieli avoimena erilaisille ajattelutavoille. Kunhan nämä ajattelutavat eivät kehota väkivaltaan, niin meidän pitää tarkastella faktoja ja puuttua pelon ja epäkohtien juurisyihin, Levin sanoo.
 Hänen mukaansa WEF on aina ollut valmis keskustelemaan aloitteistaan.
 Juttua varten on haastateltu myös Liikenne- ja viestintäministeriön tietoliikenneyksikön johtaja   Maria Rautavirtaa   sekä EU:n elpymispakettia ja The Great Reset -aloitetta vastustavaa Helsingin yliopiston dosenttia, taloustieteilijä   Tuomas Malista .
 Lisäksi lähteenä on käytetty Klaus Schwabin ja   Thierry Malleretin   kirjaa COVID-19: The Great Reset sekä Klaus Schwabin ja   Nicholas Davisin   teosta Shaping the Future of the Fourth Industrial Revolution.
 Lue lisää:
 Simpanssitutkija, Bollywood-tähti ja muita lasikattojen rikkojia – Maailman talousfoorumi alkoi, mutta vain joka neljäs osallistuja on nainen
 Ulkolinja: Davosin foorumin kulisseissa – eettistä diplomatiaa vai talouseliitin tapahtuma?
 Suostuisitko koronapassiin, joka seuraa jokaista liikettäsi? Kiinassa asuville suomalaisille se on arkea ja pahimmillaan kaupassa käyntiin tarvitaan lupa
 Kiina kokeilee jo setelit korvaavaa digivaluuttaa – digiyuan antaa hallinnolle keinon katsoa kansan rahapusseihin
 Voit ehkä pian todistaa henkilöllisyytesi EU:n omalla digilompakolla – kännykkäsovelluksella voisi tunnistautua ja maksaa

Mikä ihmeen YGL? Marin ja Saarikko kuuluvat maailman nuorten huippujohtajien verkostoon, jonka kimppuun iskivät salaliittoteoreetikot


Summary: Nikolai Bondarenkosta on tullut Venäjän kommunistipuolueen nouseva tähti. Ylen kirjeenvaihtaja Erkka Mikkonen tapasi paikallispoliitikon, joka voi nousta tänään maan parlamenttiin. Vaaleista povataan ennennäkemättömän epärehellisiä.

SARATOV  Suoraan kameraan tuijottava mies ei säästele sanojaan.
 – Hän [Putin] muodostaa hallituksen ja ottaa kaikki nämä roistot vastuullisiin tehtäviin. Putin ei voi vain vältellä ja sanoa, ettei hän ole vastuussa heistä,  Youtube-kanavalla esiintyvä   Nikolai Bondarenko , 36, jyrähtää.
 Tällainen puhe on vaarallista nyky-Venäjällä.
 Presidentti  Vladimir Putinia  uhmaavat poliitikot voivat joutua kokemaan oppositiojohtaja  Aleksei Navalnyin  kohtalon eli karuimmillaan murhayrityksen ja vankilan. Kovaäänistä Bondarenkoa kutsutaankin jo liikanimellä "Punainen Navalnyi”.
 Nikolai Bondarenkon Youtube-kanavalla on noin 1,6 miljoonaa ja Instagram-tilillä noin miljoonaa seuraajaa.   Grigori Vorobjov / Yle
 Bondarenko esittelee äänieristyslevyillä vuorattua huonetta, josta hän vetää suosittuja Youtube-lähetyksiään. Somestudio sijaitsee Keski-Venäjällä Saratovin suurkaupungissa, paikallisten kommunistien puoluetoimistolla.
 Seinällä roikkuvat sulassa sovussa videopalvelun myöntämä kunniakirja miljoonasta tilaajasta ja kommunistijohtaja  Vladimir Leninin  muotokuva.
 Bondarenko on uuden polven kommunisti, joka on valjastanut sosiaalisen median äänitorvekseen. Esimerkiksi videopalvelu Youtubessa hänellä on jo yli 1,6 miljoonaa seuraajaa.
 Tänä viikonloppuna hän pyrkii Venäjän parlamentin alahuoneen eli duuman vaaleissa valtakunnalliseksi vaikuttajaksi.
 Seppo Suvela / Yle
 Juuri yhteinen vastustaja yhdistää  Bondarenkoa ja oppositiojohtaja Navalnyia.
 Kummatkin vaativat Putinia ja tämän lähipiiriä vastuuseen korruptiosta. Molempien tavoitteena on syöstä nykyhallinto vallasta.
 Navalnyin tapaan myös Bondarenko kertoo oudoista väkivallanteoista.
 Viisi vuotta sitten Bondarenko heräsi yöllä siihen, kun hänen ikkunan alle pysäköity autonsa oli sytytetty palamaan. Muutama päivä ennen Ylen haastattelua tuntematon mies hyökkäsi Saratovin kommunistipuolueen toimistoon puisen kepin kanssa ja vahingoitti siellä työskennellyttä eläkeläistä.
 Valvontakamerat tallensivat kummatkin tapaukset, mutta poliisi ei ole saanut syyllisiä kiinni.
 Bondarenko uskoo, että syynä välikohtauksiin on hänen kritiikkinsä vallanpitäjiä vastaan. Hän sanoo, ettei silti pelkää Aleksei Navalnyin kohtaloa.
 Vuosi sitten Navalnyi myrkytettiin Siperiassa novichok-hermomyrkyllä, ja teosta epäillään Venäjän turvallisuuspalvelun FSB:n salaista myrkkyryhmää. Kun ulkomaille sairaalaan kuljetettu poliitikko palasi maahan, passitti poliisi hänet välittömästi vankilaan.
 – Vallanpitäjät kylvävät kauhua ja löylyttävät ihmisiä julkisesti kaikkien pelottelemiseksi. Enemmän silti pelkään sitä, miten maallemme käy, kun sitä ryöstetään ja tuhotaan päivittäin, hän sanoo rauhallisesti.
 Neljä vuotta Saratovin alueparlamentissa työskennellyt Bondarenko liikkuu kaupungissa sähköpotkulaudalla. Grigori Vorobjov / Yle
 Sekä Bondarenkoa että Navalnyia voidaan pitää populisteina, mutta heidän näkemyksensä eroavat merkittävästi. Bondarenkon maailmankuva lähtee tiukasti vasemmalta, Navalnyi on puolestaan oikeistolaisempi.
 – Meidän tulee palauttaa luonnonrikkaudet kansalaisille. Öljystä ja kaasusta saatavat tulot pitää poistaa ökyrikkaiden taskuista ja kansallistaa yhteiskunnan käyttöön, Bondarenko kertoo.
 Erilaisista näkemyksistä huolimatta oppositiopoliitikot ovat osoittaneet myös tukea toisilleen.
 Viime vuonna Navalnyi kehui Bondarenkon toimintaa esimerkilliseksi omalla suositulla Youtube-kanavallaan. Kommunisti oli tehnyt vaikutuksen Saratovin alueparlamentissa. Hän oli ottanut käyttöönsä megafonin ja jatkanut Putinin puolueen Yhtenäisen Venäjän kritisoimista senkin jälkeen, kun hänen mikrofoninsa oli hiljennetty.
 Bondarenko puolestaan oli paikalla tammikuun lopussa, kun Saratovissa järjestettiin mielenosoitus Navalnyin vapauttamiseksi vankilasta. Oikeus määräsi kommunistille reilun 200 euron suuruisen sakon osallistumisesta laittomaan mielenosoitukseen.
 Nikolai Bondarenko vetää Youtube-kanavallaan säännöllisesti live-lähetyksiä ja julkaisee siellä myös tallenteita muun muassa työskentelystään Saratovin alueparlamentissa. Grigori Vorobjov / Yle
 Maineen kasvaessa Bondarenko on joutunut  Putinin hallinnon silmätikuksi. Viranomaiset ovat käynnistäneet useita rikostutkintoja häntä vastaan.
 Alkuvuonna Bondarenkoa syytettiin korruptiosta tämän Youtube-kanavallaan keräämien lahjoitusten vuoksi. Kesällä poliisi puolestaan kutsui hänet kuulusteluihin väitetyn ääritoiminnan takia, sillä häntä epäiltiin laittoman materiaalin jakamisesta somessa kymmenen vuotta sitten.
 – Aivan absurdia! On täysin selvää, että niiden avulla yritettiin estää ehdokkuuteni ja hillitä poliittista kilpailua, Bondarenko sanoo.
 Lopulta Nikolai Bondarenkoa vastaan esitetyistä rikossyytteistä luovuttiin ja vaaliviranomaiset rekisteröivät hänet ehdokkaaksi duuman vaaleihin. Kommunisti uskoo, että oikeus taipui hänen kannattajiensa osoittaman tuen ansiosta.
 Juristi Natalja Rudenko kouluttaa vaalitarkkailijoita kommunistipuolueen toimistolla Saratovissa. Grigori Vorobjov / Yle
 Kaikki penkit ovat täyttyneet puoluetoimiston  pienessä salissa, ja lisää tuoleja kannetaan paikalle. Kuvaruudulle on pistetty pyörimään Bondarenkon Youtube-tallenne, kun parinkymmenen vapaaehtoisen joukko odottaa kärsivällisesti vaalitarkkailijoille tarkoitetun koulutuksen alkamista.
 – Huomaan, kuinka monet vastustavat nykyhallintoa, mutta jostakin syystä hallitseva puolue voittaa aina vaalit. Aiemmin uskoin, että vaalit ovat rehelliset, mutta nyt minulla on epäilykseni, perustelee  Tatjana Zaharova  päätöstään ryhtyä kommunistien vaalitarkkailijaksi.
 Edellisissä duuman vaaleissa vuonna 2016 juuri Saratovin aluetta pidettiin yhtenä niistä alueista, joiden vaalitulosten väärentäminen oli erittäin järjestelmällistä. Tästä kertoo hämmentävä vaalitulos: Alueen yli 60 äänestyspaikalla valtapuolue Yhtenäinen Venäjä sai täysin identtisen 62,2 prosentin ääniosuuden.
 Saratov on yksi monista Volgan rannalla sijaitsevista Venäjän suurkaupungeista. Grigori Vorobjov / Yle
 Tällä kertaa Nikolai Bondarenko on varma menestyksestään. Ainoa asia, joka voi estää hänen pääsynsä duumaan ja lähemmäs Venäjän vallan ydintä on vaalituloksen väärentäminen, hän uskoo.
 – Yhtenäinen Venäjä voi turvautua vain vaalivilppiin. He yrittävät lisätä ylimääräisiä vaalilipukkeita uurniin ja väärentää pöytäkirjoja, mutta me voimme teidän kanssanne estää sen, Bondarenko lausuu vaalitarkkailijoiden edessä.
 Duuman vaaleja on edeltänyt ennennäkemätön painostuskampanja oppositiota ja riippumatonta mediaa kohtaan.
 Maan kaksi tärkeintä itsenäistä mediaa, verkkosivusto Meduza ja tv-kanava Dožd, julistettiin kesällä “ulkomaisiksi agenteiksi”. Luokittelu velvoittaa muun muassa viestimiä tekemään viranomaisille tarkkaa tiliä toiminnastaan. Agenttistatus myös karkottaa usein mainostajia.
 Vaaleista odotetaan jopa Venäjän mittapuulla historiallisen epärehellisiä.
 Lue lisää: Vaalit, jotka eivät ole vaalit – Yle vastaa viiteen kysymykseen Venäjän tämänviikkoisista duuman vaaleista
 Kommunisteista on tulossa ainoa varteenotettava  poliittinen vastavoima Venäjän nykyhallinnolle.
 Kommunistipuolue on pitkään toiminut lähinnä Putinin yksinvaltaa myötäilevänä apupuolueena, mutta nyt uuden sukupolven poliitikot haastavat puolueen linjaa. Esimerkiksi Moskovan kaupunginvaltuustossa kommunistit ovat tukeneet avoimesti Aleksei Navalnyia.
 Venäjän kommunistipuolueen pitkäaikainen puheenjohtaja Gennadi Zjuganov osallistui Moskovassa voitonpäivän juhlallisuuksiin toukokuussa 2019. EPA-EFE/YURI KOCHETKOV
 Muutosta on vauhdittanut se, että Venäjä on tukahduttanut Navalnyin johtaman niin kutsutun katuopposition toiminnan tyystin. Viranomaiset julistivat Navalnyin aluetoimistojen verkoston ja korruptiota tutkivan FBK-säätiön kesällä kielletyiksi äärijärjestöiksi.
 Lähes 30 vuotta kommunistipuoluetta johtaneen  Gennadi Zjuganovin  aikana kommunistit ovat kyllä kritisoineet vallanpitäjiä. Duuman toiseksi suurimman puolueen tuki on tiukan paikan tullen ollut silti taattu Kremlille.
 Uuden sukupolven erottaa vanhoista kommunisteista juuri taitava sosiaalisen median käyttö. Sellainen on esimerkiksi Bondarenkon sometempaus kolmen vuoden takaa.
 Tuolloin Bondarenko kitkutti vajaan 50 euron ruokabudjetilla kuukauden päivät, koska paikallinen työministeri oli väittänyt summan riittävän kuukausittaiseen ruokaan. Bondarenko raportoi päivittäisestä nälästään blogiinsa, laihtui seitsemän kiloa ja aiheutti työministerin eron.
 Samalla hänestä tuli valtakunnallinen somejulkkis.
 Nikolai Bondarenkon tavaramerkkinä on poseerata nyrkki ilmassa ja kehottaa kansalaisia taistelemaan oikeuksiensa puolesta. Grigori Vorobjov / Yle
 Kommunistit ovat vallanpitäjien silmissä aiempaa vaarallisempia  myös Navalnyin kehittämän äänestystaktiikan takia. Sitä kutsutaan älykkääksi äänestämiseksi.
 Älykkäässä äänestämisessä on kyse siitä, että Navalnyin tukijoukot nimeävät kussakin vaalipiirissä ehdokkaan, jolle kaikki protestiäänet kannattaa keskittää. Tällä kandidaatilla on heidän arvionsa mukaan parhaat mahdollisuudet voittaa Yhtenäisen Venäjän ehdokas.
 Taktiikalla on onnistuessaan vaikutusta. Puolet duuman edustajista koostu juuri henkilöistä, jotka ovat saaneet vaalipiiristään eniten ääniä. Loput edustajista valitaan puolueiden listoilta puoluekannatuksen mukaan.
 Koska vaaleihin ei ole käytännössä päästetty ketään Navalnyin omaa ehdokasta, suosittelee oppositioliike ehdokkaakseen useimmiten kommunistia. Niin on myös Saratovissa, missä Bondarenko on yksi Navalnyin liikkeen suosikeista.
 Kommunistien mahdollinen menestys näyttää hermostuttavan Venäjän johtoa. Vaalien alla  lehdistössä uumoiltiin  jopa kommunistipuolueen sulkemista kokonaan pois vaaleista.
 Navalnyia tukeva oppositioliike suosittelee usein äänestämään kommunistipuolueen ehdokkaita. Monille liberaaleille ihmisille voi kuitenkin olla vaikeaa äänestää puoluetta, jossa ihaillaan neuvostodiktatuuria. Kuva Saratovin kaupungista. Grigori Vorobjov / Yle
 Aurinko saa ilman väreilemään lämmöstä  vielä elokuun lopussa, kun ihmisiä tungeskelee kävelykadulla Saratovin ydinkeskustassa.
 Reilun 800 000 asukkaan hallinnollisessa keskuksessa ei jää epäselvyyttä siitä, kuka on kaupungin mahtimies. Taksikuskien kanssa puhe kääntyy heti duuman puhemiehenä toimivaan  Vjatšislav Volodiniin .
 Myös alueen paikallistelevisio hehkuttaa yhtenään tätä Venäjän muodollisesti neljänneksi tärkeintä henkilöä.
 Saratovilainen ohikulkija kätteli Bondarenkoa kommunistien puoluetoimiston edessä ja kertoi äänestävänsä häntä duuman vaaleissa. Grigori Vorobjov / Yle
 Aleksei Navalnyin tukijat julkaisivat elokuussa korruptioselvityksen, jossa ruoditaan Putinin lähipiiriin kuuluvan Volodinin miljoonaomaisuutta. Nikolai Bondarenko huomauttaa, etteivät viranomaiset ole aloittaneet minkäänlaista tutkimusta esitetyistä väitteistä.
 Lehdistössä "Punaiseksi Navalnyiksi" nimitetty Bondarenko vannoo itse taistelevansa kansaa ryöstävää eliittiä vastaan. Se koostuu Putinista ja tämän satumaisesti rikastuneesta lähipiiristä.
 Toisaalta puoluetoimiston pöydällä seisova neuvostodiktaattori  Josif Stalinin  patsas herättää kysymyksiä siitä, kuinka demokraattisessa tai vapaassa maassa Venäjällä elettäisiin, jos Bondarenko ja tämän aatetoverit olisivat vallassa. Bondarenko ei kuitenkaan halua kertoa suhtautumisestaan Staliniin.
 – Se on toissijainen kysymys. Tällä hetkellä meidän kaikkien tulee yhdistyä taistelemaan kansanvallan puolesta. Vasta sen jälkeen voimme palata keskustelemaan historiasta, Bondarenko sanoo.
 Saratovin kommunistien puoluetoimistolla on esillä neuvostojohtajien Josif Stalinin ja Vladimir Leninin patsaat. Grigori Vorobjov / Yle
 Mutta mitä mieltä Bondarenko on Stalinista ja miksi tämän pysti on esillä kommunistien puoluetoimistolla?
 Kysymys on nuorelle poliitikkotähdelle ilmeisen kiusallinen.
 Ensin Bondarenko korostaa, että toimistolla oleva patsas ei ole hänen. Sitten hän kertoo myös omien isovanhempiensa vanhempien joutuneen Stalinin vainojen uhriksi. Neuvostojohtajan hirmuhallinnon aikana tapettiin arviolta jopa kymmeniä miljoonia ihmisiä.
 Suoraa vastausta kysymykseen ei siis tule.
 – Minulla on henkilökohtainen mielipide asiaan, mutta en kerro sitä, Bondarenko sanoo lopulta.
 Hän vetoaa siihen, ettei halua synnyttää turhaa railoa kannattajiensa välillä.
 Voivatko Venäjän poliittiset liikkeet haastaa Putinin hallinnon? Voit keskustella aiheesta 20.9. kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 "Olen syntynyt Putinin kaudella, enkä halua kuolla Putinin kaudella" – Darja Heikinen, 17, ei pelkää haukkua Venäjän johtoa Tiktokissa
 Vaalit, jotka eivät ole vaalit – Yle vastaa viiteen kysymykseen Venäjän tämänviikkoisista duuman vaaleista
 Kaksoisolennot hämmentävät Venäjän vaaleissa – Opposition ehdokas sai kaksi samannimistä vastaehdokasta, jotka olivat myös muuttuneet samannäköisiksi

Onko sometähti Nikolai Bondarenko, 36, Putinin seuraava maalitaulu? “Punainen Navalnyi” sanoo, että myrkytetyn oppositiojohtajan kohtalo ei säikäytä häntä


Summary: Yhdessä laulamisesta toivotaan uutta kuntoutusmenetelmää puheterapian rinnalle.

Laulamiseen pohjautuva kuntoutus voi helpottaa Parkinsonin tautia sairastavien ääniongelmia. Tampereen yliopiston tutkimuksessa kuorolauluun perustuva ääniharjoittelu selkeytti sairaudesta kärsivien puhetta.
 Parkinsonin tauti aiheuttaa monelle puhumisen ongelmia. Puhe voi puuroutua ja ääni muuttua hiljaiseksi sekä monotoniseksi. Myös puheen rytmi ja intonaatiokulku usein häiriytyvät.
 Tutkimuksessa oli mukana 35 Parkinsonin tautia sairastavaa. Heistä 17 osallistui laululliseen kuntoutusryhmään ja muut puheterapiaan. Kaikkien ääntä ja puhetta tallennettiin ennen kuntoutusta ja sen jälkeen.
 Tutkimusaineiston analysointi on vielä kesken seurantamittausten osalta, kertoo päätutkija, logopedian yliopistonlehtori  Nelly Penttilä  Tampereen yliopistosta. Alustavia tuloksia on kuitenkin jo saatu, ja ne ovat lupaavia. Esimerkiksi tutkittavien äänenvoimakkuus kasvoi noin seitsemän desibeliä.
 – Myös puheen rytmikkyys lisääntyi ja perusäänitaajuuden vaihtelu kasvoi, eli puheessa esiintyi enemmän äänenkorkeuden vaihtelua monotonisuuden sijaan. Tutkittavien mukaan myös heidän kokemansa haitta äänihäiriöstä väheni kuntoutuksen jälkeen.
 Laulu vahvistaa lihaksia
 Parkinsonin taudin aiheuttamat puheongelmat vaikuttavat usein minäkuvaan ja itsetuntoon kielteisesti, kun sairastunutta ei ymmärretä eikä hän kuulosta omalta itseltään.
 – Puheen ja äänen harjoitukset sekä ylipäänsä kaikenlainen puhuminen ja laulaminen ylläpitävät lihaksistoa, jota tarvitaan myös turvallisessa syömisessä ja nielemisessä.
 Äänioireista kärsii jopa 90 prosenttia sairastuneista, mutta puheterapiaa on vaikeaa saada. Tutkijoiden mukaan laulukuntoutus voi olla hyödyllinen ja edullinen täydennys perinteiselle puheterapialle.
 Laulaessa käytetään samoja lihaksia kuin puhuessa, mutta tehokkaammin ja monipuolisemmin. Myös laulamisen herättämän tunnelatauksen ajatellaan vahvistavan sairastuneiden puhe-elimiä ja äänenlaatua. Yhteislaulu voi lisäksi vähentää sairauteen liittyvää häpeää ja puhumisen välttelyä.
 – Harjoituksissa tuotettiin erilaisia äänenkorkeuksia, ääntöpituuksia, voimakkuuksia ja erilaisia rytmejä, toisin kuin pelkissä puheharjoituksissa. Ryhmässä tekeminen tarjoaa vertaistukea ja on kustannustehokasta, ja yhteislaululla on todistetusti myös mieltä kohottava vaikutus.
 Äänipatsas hurmasi
 Tutkimusryhmä osallistui kahdeksan kertaa puolentoista tunnin pituiseen harjoitukseen. Laulullista kuntoutusta vetänyt kuoronjohtaja  Kaisa Tienvieri  kertoo, että harjoituksissa paitsi käytettiin ääntä monipuolisesti myös tuettiin keholla ja varsinkin käsiliikkeillä äänentuottoa ja sen vaihteluita. Lisäksi etsittiin erilaisia mielikuvia ja tunnetiloja värittämään äänenkäyttöä.
 Aluksi tehtiin venytysliikkeittä ja suunnattiin hengitystä syväksi. Äänenavausharjoituksissa tehtiin liukuja r- ja l-kirjaimilla, minkä avulla haettiin korkeita ja matalia ääniä.
 – Parkinsonin taudissa tauot ja painotukset alkavat pudota sanoista. Tavoitteena oli tuoda puheeseen ilmeikkyyttä sekä nousuja ja laskuja.
 Leikillisten kehollisten ja äänellisten lämmittelyiden jälkeen päästiin lauluharjoituksiin.
 – Teimme teatterityyppisesti paljon dramaattisia käsiliikkeitä tukemaan äänen tulostuloa. Kun esimerkiksi lauletaan melodisesti jaa-tavua ja heitetään kuvitteellisesti ruusu yleisöön päin, mukaan tulee keskivartalon lihaksia, joilla ääneen saa voimaa.
 Ryhmät lauloivat esimerkiksi tuttuja kansanlauluja. Erityisen vaikuttava harjoitus oli äänipatsas, jossa tuotettiin erilaisia ääniä silmät suljettuina. Tuloksena oli mystinen kuoroteos, jossa viidakon äänet yhdistyivät ortodoksisen jumalanpalveluksen resitointiin.
 Kaikki äänenkäyttö auttaa
 Kaisa Tienvieren mukaan osallistujat antoivat harjoituksista hyvää palautetta.
 – Monen kuorolaisen mielestä harjoitteet olivat hauskoja ja yllättäviä. Osa kertoi jo kokoontumisten aikana, että harjoitukset ja kotitehtävät tehoavat. Eräs vanhempi herra kertoi löytäneensä r-kirjaimen, jonka oli kadottanut. Toiselle oli ystävä sanonut, että hänen äänensä oli saanut lisää voimaa.
 Tutkijat kerryttävät vielä tutkimusdataa ja seuraavat kuntoutustulosten pysyvyyttä. Nelly Penttilä kannustaa sillä välin kaikkia Parkinsonin tautia sairastavia kääntymään oman kuntansa puheterapeutin puoleen ja lisäksi aloittamaan päivittäiset laululliset treenit.
 – Kaikki äänenkäyttö auttaa aina karaokesta suihkulaulantaan ja autossa hyräilyyn. Eikä edes tarvitse osata laulaa. Saa vetää vasikkavainaan nuotilla. Tärkeintä on saada ääni käyttöön.
 Tutkimus kuuluu laajempaan Parkinsonin tautia koskevaan Kuuluva ääni -hankkeeseen, johon on osallistunut eri alojen asiantuntijoita ja tutkijoita.
 Parkinsonin tauti yleistyy
 – Parkinsonin tauti on hitaasti etenevä parantumaton liikehäiriösairaus, jossa aivojen tietyt hermosolut alkavat vähittäin tuhoutua. Taudin syytä ei tiedetä.
 – Sairaus johtaa hermovälittäjäaine dopamiinin puutteeseen ja tahdonalaisia liikkeitä säätelevien hermoratojen vaurioitumiseen. Se alkaa yleensä 50–70-vuotiaana.
 – Parkinsonin taudin tyypillisiä oireita ovat lepovapina, liikkeiden hidastuminen, lihasjäykkyys ja puheen häiriöt. Lääkitys, kuntoutus ja liikunta auttavat saamaan oireita hallintaan.
 – Noin 20 prosentilla potilaista on Parkinsonin tautia sairastavia sukulaisia, mutta vain hyvin harvoin tauti on varsinaisesti periytyvä.
 – Parkinsonin tautia sairastaa Suomessa arviolta 16 000 ihmistä. Väestön ikääntyessä taudin arvioidaan olevan kahdessa vuosikymmenessä 2–3 kertaa yleisempää kuin nyt.

Tutkimus tuotti lupaavia tuloksia – lauluharjoitukset auttavat Parkinson-potilaita puhumaan selkeämmin


Summary: Alvar Aallon suunnittelema Kolmen ristin kirkko Imatralla on 12:n muun Aalto-kohteen kanssa tyrkyllä Unescon maailmanperintökohteeksi. Rahaa kirkon korjaamiseen ei tunnu löytyvän.

Imatran seurakunnan kiinteistöpäällikkö  Jari Nousiainen  toivoisi, että voisi sanoa jotain muuta. Kuitenkin hän joutuu toistamaan ne samat sanat, joita on kertonut jo usean vuoden ajan.
 – Takaosasta kirkon ulkopuoli on tosi huonossa kunnossa, koska siellä on kosteus päässyt rakenteisiin. Sisäpuolelta kirkko on suht koht hyvässä kunnossa, paitsi että sisäilmaongelmia on joka paikassa, huokaa Nousiainen.
 Jo vuoden ajan kirkko on pidetty sisäilmaongelmien takia suljettuna. Sisään ovat päässeet vain muutamat kaukaiset vieraat, jotka varta vasten ovat halunneet Kolmen ristin kirkon nähdä.
 Vuonna 1958 valmistuneesta  Vuoksenniskan kirkosta eli Kolmen ristin kirkosta  on tullut seurakunnan murheenkryyni.
 Maasta nousseen kosteuden vaikutukset näkyvät kirkon takaseinässä selvästi.  Kare Lehtonen / Yle
 Kirkon suunnitteli arkkitehti  Alvar Aalto , ja se on valmistumisestaan lähtien ollut tuhansien Aalto-ihailijoiden vierailukohde. Turisteja täällä on vuosien aikana vieraillut kaikkialta maailmasta aina Japania, Koreaa, Yhdysvaltoja ja Etelä-Amerikkaa myöten.
 Mutta arvokas ja pieteetillä rakennettu kirkko vaatii kunnostusta, joka ei tällaiselle rakennukselle ole halpaa. Seurakunnan rahat eivät siihen riitä – eivät ole riittäneet enää moneen vuoteen.
 – Hävettää ihan itseäkin, kun tämän korjaamiseen ei ole mistään rahaa saatu. Valokuvista huomaa, miten tämä on neljässä, viidessä vuodessa mennyt koko ajan huonommaksi, sanoo Nousiainen.
 Kirkon urkujen vieressä näkyvät ikkunat ovat yksi erikoisuus. Ikkunoita on 102 erilaista.  Kare Lehtonen / Yle
 Kirkon korjaaminen maksaisi arviolta 1,5–2 miljoonaa euroa. Lisäksi vieressä oleva pappila ahmaisisi miljoonan.
 – Kolme tai neljä miljoonaa euroa menisi, että voisi tehdä kaiken, mitä tähän on suunniteltu, arvioi seurakunnan kiinteistöpäällikkö Jari Nousiainen.

 Kirkkohallitus on hiljattain myöntänyt 250 000 euroa kiireellisimpiin korjauksiin, mutta se ei riitä. Nyt myös Imatran kaupunki on alkanut pohtia, voisiko se auttaa kaupungin yhtä merkittävimmistä turistikohteista.
 13 kohdetta
 Lisää virtaa Kolmen ristin kirkon kunnostustöiden aloittamiseen on tullut, kun Imatran Kolmen ristin kirkkoa on yhtenä Alvar Aallon arkkitehtuurin tuotoksista ehdotettu  arvostetulle Unescon maailmanperintökohteiden  listalle.
 Opetus- ja kulttuuriministeriö on esittänyt Unescon maailmanperintöluetteloon Alvar Aalto -kokonaisuutta, jossa on kaikkiaan 13 Aallon suunnittelemaa rakennusta Suomessa.
 Mukana ovat muun muassa Helsingistä Finlandia-talo ja Kulttuuritalo, Jyväskylän yliopiston kampus, Paimion parantola, Seinäjoen hallinto- ja kulttuurikeskus, Sunilan selluloosatehtaan asuinalue Kotkassa, Villa Mairea Porissa sekä Vuoksenniskan Kolmen Ristin kirkko Imatralla.
 – Vuoksenniskan kirkko on tässä joukossa poikkeuksellisena, omaperäisenä ja modernina kirkkorakennuksena. Se aloitti sotien jälkeen hyvinkin voimallisesti muuttuneen kirkkoarkkitehtuurin ajatuksia, ja oli ensimmäinen moderneista kirkoista, jotka irtautuivat perinteisesti kirkon hahmosta ja muodosta, kertoo Alvar Aalto -säätiön yliarkkitehti  Jonas Malmberg .
 Kirkossa on arvokas, Alvar Aallon suunnittelema kalustus.  Mikko Savolainen / Yle
 Kirkon erityispiirre on se, että kirkkotila on jaettavissa siirtoseinillä erikokoisiin tiloihin esimerkiksi kerhojen käyttöön.
 – Tämä oli seurakuntakeskus ennen kuin seurakuntakeskuksista osattiin edes puhua, sanoo Malmberg.
 Isoja murheita
 Sisäilma- ja kosteusongelmat ovat piinanneet Kolmen ristin kirkkoa vuosikausia. Niitä on yritetty korjata, mutta vauriot näkyvät sisällä edelleen.
 Alvar Aalto -säätiön yliarkkitehti Jonas Malmberg pistää ongelmat Aallon kokeellisuuden piikkiin.
 – Ei ole ollut tiedossa kaikkia, satojen vuosien ajan tunnettuja menetelmiä. Iso ongelma on kirkon yläpohjassa. Kaarevien kattojen alle syntyy erilaisia ontelotiloja. Niitä on yritetty menneinä vuosikymmeninä lämpöeristää.
 Alvar Aalto -säätiön yliarkkitehti Jonas Malmberg pitää Kolmen ristin kirkkoa ainutlaatuisena.  Kare Lehtonen / Yle
 Eristys ei kuitenkaan onnistunut. Vesikaton alaosa ei saanut tarpeellista tuuletusta, mikä aiheutti kosteuden kondensoitumista ja talvella jäätymistä.
 – Nämä aiheuttivat isoja murheita. Toinen iso ongelma on maaperästä tuleva kosteusrasitus. Siellä vesi on ohjautunut vääriin suuntiin, kertoo Malmberg.
 Lisää julkisuutta
 Imatran seurakunta ei voi remontoida Kolmen ristin kirkkoa mielensä mukaan, sillä kaikki tulee hyväksyä Museovirastossa ja Alvar Aalto -säätiössä.
 Niinpä esimerkiksi uniikki räystäskouru ja -rakenne on uusittava vain yhdellä tavalla. Korjaus maksaa 2 000 euroa metri. Kourua on yhteensä 115 metriä.
 Imatran seurakunta on anonut rahaa korjauksiin usealta eri tahoilta, mutta laihoin tuloksin.
 Maailmanperintökohteiden listalle pääsy toisi sinne päässeille kohteille entistä enemmän julkisuutta. Maailmalla on paljon ihmisiä, jotka kiertelevät vain ihailemassa erilaisia maailmanperintökohteita eri puolilla maapalloa.
 Kolmen ristin kirkko on suosittu hää- ja rippikirkko, jossa vierailee normaalisti jopa 4 000 turistia vuodessa. Kare Lehtonen / Yle
 Yhteensä Unescon maailmanperintöluettelossa on reilut 1 100 kohdetta 167 valtiossa. Suomessa kohteita on seitsemän.
 Alvar Aalto -säätiön toimitusjohtaja  Tommi Lindh  uskoo, että pääsy maailmanperintöluetteloon kasvattaisi merkittävästi vierailuja Alvar Aallon suunnittelemissa kohteissa, myös Kolmen ristin kirkossa.
 – Minä luulen, että meidän mahdollisuudet päästä mukaan ovat varsin hyvät. Uskon, että tämä humaani moderni arkkitehtuuri, jota Aalto tuotti, on riittävän erityinen tapaus vietäväksi maailmanperintöluetteloon, sanoo Alvar Aalto -säätiön toimitusjohtaja Tommi Lindh.
 Kiinteistöpäällikkö Jari Nousiainen osoittaa Kolmen ristin kirkon alttaria, johon aamuauringon säteet osuvat. Mikko Savolainen / Yle
 Imatran seurakunnan kiinteistöpäällikkö Jari Nousiainen on hieman epäileväinen pääsemiseen Unescon maailmanperintökohteeksi. Se ei edes ratkaisisi Kolmen ristin kirkon ongelmaa.
 – Raha se on joka ratkaisee. En tiedä päästäänkö edes sinne, jos tätä ei saada kuntoon. Mutta jos rahoitus kirkon korjaamiseen saataisiin, olisi se paljon parempi mahdollisuus päästä maailmaperintökohteeksi, sanoo Nousiainen.
 Lue seuraavaksi:   Näin suomalaisen arkkitehtuurin helmi rapistuu silmissä – Alvar Aallon suunnittelemaa kirkkoa ei ole kenelläkään varaa korjata

Suomalaisen arkkitehtuurin ylpeys rapistuu silmissä – nyt tyrkyllä olisi maailmanmaine, mutta omistaja pelkää sen jäävän haaveeksi: "Hävettää"


Summary: Maailman terveysjärjestö nosti viime kuussa koronaviruksen yhden variantin myyn (mu) tarkkailtavien koronamuunnosten listalle. Tähän mennessä muunnosta on löydetty lähes 40 maasta. Asiantuntijan mukaan myy-variantti ei tuo merkittävää lisäuhkaa muihin koronavirusvariantteihin nähden.

Koronaviruksesta kiertää tällä hetkellä useita eri virusmuunnoksia, joista osa leviää toisia nopeammin ja tehokkaammin.
 Tällä hetkellä valtaviruksena on alkuperäisen Wuhanista vuonna 2019 liikkeelle lähteneen koronaviruksen syrjäyttänyt deltamuunnos. Deltamuunnos havaittiin ensimmäisen kerran joulukuussa 2020. Alkuvuonna 2021 se oli levinnyt lukuisiin maihin muuntuen nopeasti valtavirukseksi.
 Viime kuussa Maailman terveysjärjestö WHO nosti myymuunnoksen tarkkailtavien koronamuunnosten listalle. Syynä tähän on epäily siitä, että muunnos pystyisi väistämään rokotesuojan. Asiasta kaivataan vielä tarkempia selvityksiä.
 – Kaikki ne variantit, jotka pystyvät väistämään aikaisemmin sairastetun taudin tai rokotuksen antamaa immuunisuojaa, ovat potentiaalisesti huolestuttavia tai sellaisia, joita täytyy seurata. Tämä myy-variantti kuuluu näihin tarkkailtaviin ja seurattaviin muunnoksiin, kertoo Turun yliopiston virusopin professori  Ilkka Julkunen .
 WHO:n seurantaraportin mukaan  myy-variantin aiheuttamia tartuntatapauksia on todettu noin 40 maassa. Ensimmäisenä Kolumbiassa tammikuussa havaittua virusmuunnosta on löydetty myös muualta Etelä-Amerikassa,  Yhdysvalloista  ja Euroopasta, jossa myy-variantista on havaintoja yli kymmenessä maassa.
 Suomesta on löytynyt pari myy-varianttitapausta viime kesän aikana.
 Yhdysvaltojen terveysviranomaiset ja  Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus (ECDC)  eivät pidä virusta erityisen huolestuttavana tällä hetkellä.
 Myystä on  alustavia tutkimustuloksia , joiden mukaan rokotteesta saatava immuunisuoja on jonkin verran vähentynyt sitä vastaan.
 – Ensimmäinen analyysi, joka on vielä vertaisarvioimaton, viittaa siihen, että myy-variantin immuunisuoja olisi heikentynyt suurinpiirtein saman verran kuin esimerkiksi beeta-variantista.
 Julkunen muistuttaa, että betan ja deltan suhteen on nähty, että immuunisuoja, joka kahden rokotuksen jälkeen on olemassa, riittää suojaamaan vakavalta taudilta.
 – Yli 90 prosenttia rokotetuista ihmisistä ei saa vakavaa infektiota ja siinä mielessä rokotteen suojateho on tähän mennessä havaittuja variantteja vastaan ihan riittävä. On hyvin todennäköistä, että tämä myy-variantti on hyvin samanlainen. Siinä mielessä se ei tuo mitään merkittävää lisäuhkaa tai lisähuolta tämän hetken muihin variantteihin nähden.
 Deltamuunnos edelleen valtavirus Suomessa
 Deltamuunnos löydettiin Intiassa alkuvuonna 2021. Sieltä muunnos levisi muualle maailmaan ja Suomeen se saapui viisi kuukautta myöhemmin. Ensimmäisestä myy-havainnosta on yhdeksän kuukautta. Myyn kehityskulkua ja leviämistä Suomessa tai muualla maailmassa on vaikea ennakoida.
 Virusmuunnokset kiertävät maailmalla paikallisissa epidemioissa. Mitä vähemmän infektioita alueella on, sitä hitaammin variantit leviävät maasta toiseen ja ihmisestä toiseen. Tilanteen kehittyminen on kaikin puolin arvaamatonta. Variantti, joka tarttuu helpommin ja leviää väestössä hyvin, yleensä syrjäyttää aikaisemman variantin. Siinä mielessä variantit kilpailevat siitä, kuinka paljon ne aiheuttavat infektioita.
 – Alfa-variantti oli tällainen ja nyt sitten delta-variantti on myös ollut sellainen. Erityisesti Euroopassa ja Suomessa ensin Alfa syrjäytti muut aiemmin kiertävät kannat ja nyt sitten puolestaan Delta-variantti syrjäytti kesän aikana ja elokuussa lähes kokonaan kaikki muut aikaisemmat viruskannat. Miten myy sitten mahdollisesti käyttäytyy, on tässä vaiheessa vaikea ennustaa, toteaa Julkunen.
 Mikä sitten erottaa myyn muista muunnoksista? Toistaiseksi näyttää siltä, että se ei leviä yhtä nopeasti kuin delta, jota on löydetty tähän mennessä yli 170 maasta.
 Myymuunnokseen liittyy kuitenkin huolenaiheita: on vielä epäselvää, kuinka paljon kyseinen muunnos väistää rokotesuojaa. Tällä hetkellä ei myöskään tiedetä tarkkaan sitä, aiheuttaako muunnos enemmän vakavampaa tautimuotoa.
 – Tietoa siitä, aiheuttaako myy enemmän vakavia infektioita kuin joku aiempi, ei tulla saamaan vähään aikaan, koska emme vielä tiedä, lähteekö myy-variantti leviämään. Lisäksi pitäisi olla iso epidemia, että nähtäisiin, mikä esiintyvyys on rokotettujen joukossa ja lisääntyykö sairaalahoito rokotetuilla vai ei.
 Uusia virusmuunnoksia syntyy kaiken aikaa
 Uusia virusmuunnoksia syntyy kaiken aikaa.
 Muuntuneita koronaviruksia tunnistetaan sekvensoimalla eli määrittelemällä viruksen perimä. Sekvensoinnin ansiosta voidaan seurata eri viruslinjojen kehittymistä ja leviämistä. Sen ansiosta on tunnistettu tiettyjä koronaviruslinjoja, joiden alueelliset osuudet kiertävistä koronaviruskannoista ovat kasvaneet ja levinneet muihin maihin.
 Kansallisessa geenipankissa on tuhansia eri virusvariantteja eli kehityshaaroja, joissa virukset ovat eriytyneet toisistaan. Useimmat ovat ominaisuuksiltaan hyvin samankaltaisia kuin aikaisemmat muunnokset ja vanha immuniteetti toimii niitä vastaan hyvin.
 ECDC ja WHO ylläpitävät listaa huolestuttavista ja tehostetun seurannan alaisista virusmuunnoksista. WHO luokittelee muuntuneet koronaviruslinjat kolmeen luokkaan. VOC- eli variant of concern -linjoiksi eli suomeksi huolestuttaviksi virusvarianttilinjoiksi kutsutaan muunnoksia, joiden leviämiskyky on tehostunut tai niissä on jokin muu epidemiaan vaikuttava ominaisuus. Tällä listalla ovat alfa-, beeta-, gamma- ja deltamuunnokset.
 Tehostetun seurannan alaiset virusvarianttilinjat eli variants of interest (VOI) -linjalla olevat muunnokset puolestaan ovat mahdollisesti huolestuttaviksi muuttuvia linjoja, mutta eivät ole sellaisia vielä. Myymuunnoksen lisäksi tällä listalla ovat eeta-, ioota-, kappa- ja lambdamuunnokset.
 Kolmas luokka on alerts for further monitoring, joka Suomessa on nimetty seurattaviksi signaaleiksi. Tällä listalla olevat muunnokset on nimetty koodilla, eivätkä ne ole vielä saaneet nimeä.
 Tällä hetkellä Suomessa noin 10–15 prosenttia positiivisista koronavirusnäytteistä tyypitetään sekvensoimalla. Sekvensointikäytännöt eri maissa vaihtelevat. Suomessa viimeisen kahden kuukauden aikana yli 95 prosenttia löydetyistä viruksista on ollut delta-varianttia ja loput muita, kertoo Julkunen.
 – Jossakin maassa voidaan sekvensoidaan enemmän, joissain vähemmän ja joissain ei ollenkaan. Esimerkiksi joissakin Afrikan maissa ei käytännössä pystytä seuraamaan ollenkaan, mitkä variantit siellä kiertävät.
 Lue myös:
 Täältä voit lukea  kaikki tuoreimmat uutiset koronaviruksesta .

Mikä erottaa myyn muista koronavirusmuunnoksista? Suomestakin on löytynyt pari myymuunnosta viime kesän aikana


Summary: Suomeen evakuoitu afganistanilainen nainen aloittelee uutta arkea Helsingissä. Elokuussa hän kuvasi Ylelle päiväkirjoissaan Kabulissa syntynyttä paniikkia ja pelottavaa pakoaan. Nyt hän on hakenut Suomesta turvapaikkaa.

Hymyilevä, pitkätukkainen nainen toivottaa tervetulleeksi uuteen kotiinsa Helsingissä. Takana on vasta ensimmäinen yö vuokrayksiössä, mutta jo nyt se tuntuu uudelta ja ennen kaikkea hyvin turvalliselta kodilta.
 Uusi elämä alkaa tyhjästä, mutta ei yksin.
 Verhot, kaksi sänkyä, pöytä ja tuoleja – kaikki on saatu lahjaksi ystäviltä sekä järjestöltä, jonka kautta vuokra-asunto löytyi.
 – Onko sinulla kaikki OK? Minulla on kaikki OK, nainen osaa jo sanoa lähes virheettömällä suomella, vasta parin tunnin kieliopintojen jälkeen.
 Kaikki on niin OK, kuin Afganistanista paenneella nyt voi olla. Aluksi nainen sai tuskin nukuttua öisin, sillä huoli Kabuliin jääneistä sukulaisista painaa yhä.
 Kuukautta aiemmin talibanit  valtasivat Kabulin. Nainen joutui lopettamaan työnsä ja piileskelemään kotonaan.
 Valtauksen jälkeisinä päivinä hän  piti Ylen pyynnöstä päiväkirjaa , jossa hän kertoi pääkaupungin dramaattisesti muuttuneesta elämästä ja ahdistuneesta ilmapiiristä.
 Päiväkirjansa toisessa osassa  hän kertoi pakomatkastaan Suomeen. Viime hetkellä hän sai mukaan tyttärensä, mutta joutui hyvästelemään muut läheisensä.
 Ylen haastattelema afganistanilainen nainen piti päiväkirjaa Kabulin valtauksesta ja evakuoinnista Suomeen. Terhi Liimu / Yle
 He saapuivat Suomeen 24. elokuuta.
 Yle ei kerro naisen nimeä eikä sellaisia yksityiskohtia, jotka voisivat johtaa hänen henkilöllisyytensä paljastumiseen. Vaikka nainen on päässyt turvaan tyttärensä kanssa, hänellä on Kabulissa useita läheisiä, joilla on työhistoriansa takia syytä pelätä Talibanin kostoa.
 Suomessa nainen ja tytär  kuljetettiin lentokentältä suoraan maaseudulle vastaanottokeskukseen, jossa heitä pidettiin karanteenissa.
 Kabuliin tottuneelle naiselle syrjäinen vastaanottokeskus tuntui erittäin hiljaiselta paikalta.
 Hänestä pidettiin hyvää huolta, mutta nainen ei peittele iloaan siitä, että pääsi maalta kaupunkiin ihmisten ilmoille.
 – Siellä ei ollut mitään tekemistä. Jotkut afganistanilaiset voivat masentua niissä oloissa. Olin onnekas, että pääsin tähän asuntoon, nainen sanoo.
 Nyt Helsingin vilske muistuttaa edes etäisesti Kabulin urbaanista elämästä, jota nainen edelleen ikävöi.
 Onneksi täällä ei kuitenkaan ole nurkan takana Talibania vahtimassa, missä nainen liikkuu ja miten hän on pukeutunut.
 Talibanin sijaan pukeutumista rajoittaa vain sää. Heti ensimmäisenä syyspäivänä molemmille piti hankkia lämpimämpiä vaatteita viimaa vastaan.
 Nainen hankki myös pankkitilin ja pankkikortin, mikä oli hänelle uutta. Afganistanissa pärjäsi käteisellä, jos sitä sattui saamaan.
 Kabulissa keskiluokkaiseen elämään kuului usein valmisruuan ostaminen, mutta Suomessa ruoanlaitto alkoi jo vastaanottokeskuksessa. Terhi Liimu / Yle
 Nainen on käynyt Suomessa  aiemminkin, joten hän ei päätynyt aivan outoon maahan. Hän kertoo opiskelleensa perustietoja Suomesta Wikipedian avulla.
 Hänellä on ystäviä, jotka ovat asettuneet pakolaisina eri läntisen Euroopan maihin. Tilanteita vertailtuaan hän uskoo, että Suomi on pakolaisille poikkeuksellisen hyvä maa.
 Hänen tyttärensä viihtyy Suomessa. Tytär haaveilee pääsystä elokuviin ja eläintarhaan.
 Uudessa kotimaassaan tyttö on leikkinyt äitinsä kanssa hippaa. Äiti on kertonut hänelle myös lapsuudestaan tuttuja tarinoita. Niistä yksi on satu Punahilkasta, joka tunnettiin Kabulissakin.
 Haastattelun aikana tyttö näprää äitinsä kännykkää ja valittelee tylsistymistään. Hänen lempikanavansa Youtubessa näyttää amerikkalaista nuorisohuumoria, josta hän on oppinut hiukan englantia.
 Tyttären pääsy Suomeen ratkesi vasta viime hetkellä, sillä naisen entinen puoliso ei olisi halunnut luovuttaa lastaan pakomatkalle.
 – Kysyin tyttäreltäni, haluaako hän jäädä Suomeen vai palata Afganistaniin. Hän sanoi, että ei halua palata, vaan on onnellinen täällä, nainen kertoo.
 Tyttärellä on edessä suomalainen koulu, vaikka kieltä hän ei vielä osaa. Terhi Liimu / Yle
 Nainen pääsi Suomeen  sillä perusteella, että hänen arvioitiin olevan välittömässä vaarassa. Nyt hän odottaa päätöstä turvapaikkahakemukseensa.
 – On todella hyvä olla turvallisessa maassa, mutta samalla olen surullinen kotimaani puolesta. Jospa voisimme rakentaa Afganistanista samanlaisen maan kuin Suomi on, nainen haaveilee.
 Hän ei usko, että paluusta Afganistaniin kannattaa unelmoida vielä pitkään aikaan.
 Tiedot vastarinnasta Talibania vastaan herättivät naisessa hetkeksi toivon muutoksen mahdollisuudesta.
 Se sammui kuitenkin nopeasti.
 – Taliban on tullut jäädäkseen, mutta minun on vaikea hyväksyä sitä, hän sanoo.
 Naisen ystäväpiiri Kabulissa  on nyt epätoivoinen, hän kertoo. Työt ovat loppuneet, ja niiden mukana palkanmaksu. Elämää rajoittaa Talibanin pelko.
 – En voi tehdä muuta kuin rukoilla. Olen surullinen niiden puolesta, joilla ei ole tätä mahdollisuutta paeta ulkomaille, hän sanoo.
 Hän kertoo kuulleensa, että Taliban oli estänyt joitakin hänen ystäviään pääsemästä lentokentälle silloin, kun ilmasilta Kabulista länteen oli vielä käynnissä.
 Naisen mukaan talibanit olivat hakanneet ja haukkuneet hänen ystäviään uskottomiksi, koska nämä olivat halunneet lähteä "vääräuskoisten maihin".
 – Talibanien mielestä myös suomalaiset ovat uskottomia, mutta jokaisen pitäisi ymmärtää, ettei se ole totta, nainen sanoo.
 Nainen on yksinhuoltaja, mikä oli Kabulissa vaikeaa, sillä eronnutta naista ei pidetty kunnon muslimina. Terhi Liimu / Yle
 Nainen kertoo, että hän sai vanhemmiltaan uskonnollisen kasvatuksen, mutta hänen oma maailmankatsomuksensa hioutui vasta aikuisena.
 Hänen mielestään on väärin jakaa ihmisiä hyviin ja pahoihin sen mukaan, mihin maahan he ovat sattuneet syntymään ja mihin uskontoon kasvamaan. Kukaan ei ole valinnut niitä itse.
 Suomalaisista naisella on vain hyviä kokemuksia.
 – Oli todella hienoa, että niin moni suomalainen oli seurannut päiväkirjaani ja oli ollut halukas myös auttamaan minua, nainen kertoo.
 Daria äidinkielenään puhuva nainen  osaa englannin lisäksi hiukan paštua ja arabiaa, joten uuden kielen opetteleminen ei tunnu ylivoimaiselta.
 Hän sai Suomessa heti apua kielen opiskeluun, ja pitää sitä ensisijaisena tehtävänään.
 – Kaikkein tärkeintä on nyt opiskella suomea. Ja sitten pitäisi päästä kuntosalille, hän naurahtaa.
 Kabulin suurkaupungissa elänyt nainen oli tyytyväinen päästyään maalla sijaitsevasta vastaanottokeskuksesta Helsinkiin. Terhi Liimu / Yle
 Hänellä oli aiemmin tapana käydä Kabulissa salilla melkein joka päivä, mutta viime vuosina työkiireet ovat haitanneet harrastusta.
 Naisesta on selvää, että ilman hyvää kielitaitoa hän ei voi pärjätä suomalaisessa työelämässä. Hän toivoo, että voisi jatkaa Suomessa vanhaa ammattiaan.
 Kaikkien käänteiden jälkeen hänestä tuntuu joskus siltä, kuin hän eläisi elokuvassa, nainen sanoo.
 Miten se elokuva päättyy?
 – Toivottavasti onnellisesti.
 Lue lisää:
 Kuusi päivää, jotka veivät vapauteni – Kabulissa piileskelevä nainen kirjoittaa Ylelle elämänsä muuttaneesta viikosta
 Taliban ilmestyi jo kotiovelle, mutta pian suomalaiselta pelastajalta tuli soitto – afganistanilainen nainen kertoo Ylelle, miten pako Kabulista onnistui viime hetkellä

Elämä evakuoinnin jälkeen – "Tärkeintä on nyt opiskella suomea ja päästä kuntosalille", kertoo Kabulista päiväkirjaa kirjoittanut nainen


Summary: Uusi puoluesihteeri on jo jakanut potkuja, mutta uskoo kaikkien perussuomalaisten olevan "tehdasasetuksiltaan gentlemanneja". Kielikuvia viljelevän Luukkasen mukaan puoluesihteeri on parhaimmillaan, kun hän pitää suunsa kiinni.

Perussuomalaisten puoluesihteerinä on nyt mies, josta jutun tekeminen ei suju tavalliseen tapaan.
 Ennen kuin tekstiä on kirjoitettu,  Arto Luukkanen  on ehtinyt irtisanoutua jutusta, jonka aiheena on hän, Arto Luukkanen.
 Luukkanen paheksuu julkisesti Twitterissä, että "tuloksena näyttää olevan jonkinlainen journalismin kukkanen, joka ei perustu tosiasioille".
 Haastattelu kiireisen Luukkasen kanssa vielä onnistui puhelimitse.
 Ärsyyntymisen taustalla ovat kysymykset, jotka liittyvät hänen omaan leipälajiinsa, Venäjään. Mutta palataan siihen myöhemmin.
 Kuntavaalit käänsivät kelkan
 Tämän jutun tarkoituksena on avata, kuka on keskeiseen valta-asemaan noussut perussuomalainen.
 Luukkanen aloitti kaksivuotiskauden Suomen suurimpiin kuuluvan puolueen johtotehtävissä, kun hän syrjäytti  elokuun puoluekokouksessa  istuvan puoluesihteerin  Simo Grönroosin  luvuin 706–397.
 Grönroosin selvääkin selvempi tappio Luukkaselle oli puolueen kärkijoukoissa monille yllätys.
 Grönroos on taustansa puolesta lähempänä perussuomalaisten uutta puheenjohtajaa  Riikka Purraa  kuin Luukkanen.
 Purra ja Grönroos ovat molemmat  keskittyneet maahanmuuttoasioihin  jo 2000-luvun alkupuolelta asti.
 Grönroosilla oli osansa myös Purran tulossa politiikkaan. Purra siirtyi politiikan tekijäksi vuonna 2016, kun puolueen ajatuspajaa johtanut Grönroos pyysi tuttua tutkijaa kirjoittamaan raportin turvapaikkajärjestelmästä.
 Luukkasen sen sijaan  ajoi politiikkaan euroalueen velkakriisi , eli “Suomen syöksyminen Euroopan unionin armoille” Kreikan pelastamisessa.
 Vielä keväällä Luukkanen itsekin ajatteli, että hänen pitää olla lojaali puolueelle ja tukea istuvaa puoluesihteeriä.
 Luukkasen mukaan tilanne muuttui kuntavaalien jälkeen. Perussuomalaisten tulos oli aiempaa parempi, mutta odotuksia huonompi.
 Luukkanen sanoi perussuomalaisten  Radio Vapaa Helsinki -nettiradion  haastattelussa, että kuntavaalien jälkeen pyynnöt lähteä ehdolle muuttuivat vaatimuksiksi osallistua kisaan. Luukkanen mietti, “onko hänellä oikeus sanoa puolueelle ei”.
 Lopputulos oli, että Luukkanen sai tukea ympäri perussuomalaisten puoluekenttää, jossa oli tyytymättömyyttä edeltäjä Grönroosin toimintaan.
 Grönroosia arvosteltiin niin paikallisten riitojen ratkomisesta kuin uudistusten, rahan ja työntekijöiden puuttumisesta kentältä. Myös esimerkiksi piireihin lähetettävän ohjeistuksen epäselvyydestä tuli kritiikkiä.

 Luukkanen alleviivasi kampanjassaan kaikin voimin, miten tärkeää kenttäväki on perussuomalaisille.
 Luukkasta kritisoivat perussuomalaiset sanovat nyt, että Luukkanen puhui liian suurella suulla ja lupasi kentälle rahaa ja työntekijöitä, joista puoluesihteeri ei voi yksin päättää.
 – Lupasin suhtautua hyvin vakavasti, että jos kentälle tarvitaan oikeita pelimerkkejä, niitä täytyy saada, hän torjuu.
 – Sen mitä voin pitää, sen pidän. Kun on vähän rahaa, on vähän rahaa. Parhaani yritän löytää sitä kentälle.
 Luukkanen sanoo, että perussuomalaisten kenttäorganisaatio on äärimmäisen minimaalinen ja pieni suureksi puolueeksi, koska perussuomalaisilla ei ole sellaista liike-elämän tai säätiöiden tukea kuin “vanhoilla puolueilla”.
 Luukkanen ja Purra ovat “kaunotar ja hirviö”
 Luukkanen sanoo, että häntä ja Purraa yhdistää vahva yhteinen halu toimia puolueen parhaaksi. Tavoite on, että “puolue saisi pääministerin paikan, joka sille kuuluu”.
 Luukkanen vastaa vitsillä kysymykseen siitä, mikä häntä ja Purraa eniten erottaa.
 – Olemme erilaisia habituksessa. Kaunotar ja hirviö.
 Puheenjohtaja–puoluesihteeri-parivaljakon yhteistyön sujuminen on puolueille tärkeää. Puoluesihteeri on puoluejohtajan oikea käsi, joka johtaa puoluetoimistoa, kiertää kenttää ja vastaa vaalityöstä.
 Esimerkiksi kokoomuksessa puoluesihteeri oli pitkään käytännössä puheenjohtajan oma valinta.
 Vasemmistoliitossa "lihaa syövä ja turkistarhausta kannattava" puoluesihteeri  riitautui muun puoluejohdon kanssa niin , että loikkasi demareihin.
 – Jokaisella perussuomalaisella on tehdasasetuksissa gentleman.  Arto Luukkanen
 Joitakin perussuomalaisia puoluesihteerin vaihtuminen hirvittää sen takia, että seuraaviin vaaleihin on vain runsaat neljä kuukautta. Uudet aluevaalit ovat jo tammikuussa, ja Luukkanen  tavoittelee niistä “erittäin hyvää tulosta” .
 Hän toteaa itse, että puoluesihteeriksi hyppääminen muutamaa kuukautta ennen vaaleja on äärimmäisen vaikeaa.
 – Mutta tässä on hypätty ja uppouduttu työhön täysillä. Puolueet eivät nuku koskaan, aina ne toimivat. Koko ajan pitää tapahtua.
 Ja Luukkaselle tapahtuu.
 Venäjä-tutkijana työskennellyt Arto Luukkanen ihmettelee tulkintaa, että hän edustaisi puolueessa vennamolaisuutta.  Lehtikuva
 Luukkanen ei halua edustaa vennamolaisuutta
 Luukkanen, 56, lienee monille tv:stä tuttu Venäjä-tutkija. Huomiota hän on herättänyt räväköillä mielipiteillään. Luukkasta  on luonnehdittu  Venäjä-tutkimuksen "hilpeäksi kummajaiseksi".
 Nyt Luukkanen on virkavapaalla työstään Venäjän ja Itä-Euroopan tutkimuksen yliopistonlehtorina.
 Luukkanen on toiminut myös perussuomalaisten ajatuspajan puheenjohtajana ja puolueen opintokeskuksen rehtorina. Hän on kaupunginvaltuutettu Järvenpäässä, lähtöisin Savosta.
 Teologian tohtoriksi lukenut Luukkanen on työskennellyt myös pappina. Luukkanen sanoi  Kirkko ja kaupunki -lehdelle  “totelleensa sydäntään” valitessaan puolueekseen perussuomalaiset vuonna 2013.
 – Tie vei siihen porukkaan, jota pilkataan. Se vakuutti, hän perusteli.
 Taustahaastatteluissa Luukkanen saa perussuomalaisilta kehuja mukavana ja leppoisana ihmisenä. Kansanedustajista Luukkasen tueksi asettui puoluekokouksen alla ainakin  Mika Niikko  (ps.).
 – Hänellä on paimenen sielua ja paimenen sydäntä. Hän kuuntelee ihmisiä paljon ja on helposti lähestyttävä, Niikko kehui Luukkasta somevideollaan Facebookissa.
 Luukkasen valintaa  on ehditty tulkita mediassa  vennamolaisuuden paluuksi puolueeseen.
 Luukkasta tulkinta ihmetyttää, vaikka hän nosti itsekin  esimerkiksi  hyvästä puoluesihteeristä SMP:n pappamopolla ajaneen  Eino Poutiaisen .
 SMP:n puolusihteerinä toimivat vuosia sekä Eino Poutiainen että Rainer Lemström. He kättelivät SMP:n puoluekokouksessa vuonna 1977.  Kalle Kultala / Yle
 Luukkanen myös  kuulostaa  paluulta halla-aholaisten halveksiman, SMP-taustaisen  Timo Soinin  aikaan.
 Soini satsasi sutkauksiin, jotka oli nimetty hänen mukaansa soinismeiksi. Myös Luukkanen letkauttelee ja harrastaa verbaaliakrobatiaa.
 Kesällä hän tosin kirjoitti  puolueen kenttäväelle suunnatussa blogitekstissään , että parhaimmillaan puoluesihteeri on, kun hän pitää suunsa kiinni.
 Luukkanen on maahanmuutossa "SDP:n linjalla"
 Luukkasen äänisaalista  on tulkittu mediassa  paitsi vennamolaisuuden paluuksi, myös tyrmäykseksi hänen edeltäjänsä Simo Grönroosin maahanmuuttovastaisuudelle ja maahanmuuton korostamiselle.
 Luukkanen kuitenkin alleviivaa suhtautuvansa hyvin kriittisesti maahanmuuttoon.
 – Olen maahanmuutossa SDP:n kannalla. Laita isolla, Luukkanen yllättää.
 – Nimittäin Tanskan sosiaalidemokraattien.
 Tanskalla on muihin Pohjoismaihin verrattuna tiukka maahanmuuttopolitiikka. Sosiaalidemokraattinen pääministeri  Mette Frederiksen   sanoi tammikuussa , että hallituksen tavoitteena on nolla turvapaikkahakemusta.  Sama tavoite  on Riikka Purralla.
 – Suomi oli toope, joka alkoi omilla pyhähousuillaan sammuttaa paloa.  Arto Luukkanen
 Luukkasen mielestä maahanmuutto on “nykyaikaista anekauppaa”, jossa ostetaan hyvää mieltä ja omaatuntoa. Hänen mukaansa erityisesti vihreät haluavat osoittaa hyveellisyyttään.
 Luukkanenkin kuitenkin sanoo, että ihmisiä pitää auttaa. Hän rajaa autettavat ainakin niihin, jotka muuttavat Suomeen tekemään työtä, “oikealla palkalla”, tai menevät esimerkiksi naimisiin suomalaisen kanssa.
 Luukkanen katsoi kaapit, ja yhtään ruplaa ei löytynyt
 Erikoista on, että monet pitävät Luukkasta Venäjä-kriitikkona, mutta toisilla on hänestä käsitys Venäjä-myönteisenä.
 Tästä ristiriidasta kysyminen saa Luukkasen ärsyyntymään.
 Tutkija Luukkanen on kirjoittanut Venäjästä useita kirjoja. Helsingin Sanomat luonnehti  kirja-arviossa vuonna 2008 , että Luukkasen tekstiä värittävät pitkin matkaa ”ällistyttävän Putin-myönteiset kannanotot”.
 Eurovaaleissa ehdolla ollessaan  Luukkanen oli valmis purkamaan Venäjän vastaiset pakotteet , jotka EU asetti Venäjän vallattua Krimin.
 Luukkasen mukaan pakotteissa on ongelmana se, että ne eivät pidä. Luukkanen sanoo, että Saksa ja muut maat käyvät ”ihan täysillä” kauppaa Venäjän kanssa esimerkiksi Valko-Venäjän kautta, jota pakotteet eivät koske.
 Hän jatkaa, että Suomi sen sijaan tuhosi oman kaupankäyntinsä Venäjän kanssa.
 – Suomi oli toope, joka alkoi omilla pyhähousuillaan sammuttaa paloa.
 Luukkanen korostaa, ettei hyväksy Krimin miehitystä. Luukkasen mukaan käsitys hänen Venäjä-myönteisyydestään johtuu siitä, että ihmiset eivät ota asioista selvää.
 Luukkanen opastaa lukemaan vuonna 2001 julkaistun kirjansa  Hajoaako Venäjä? Venäjän valtiollisuuden kehitys vuosina 862–2000 . Tuolloin Luukkasen arvosteltiin suhtautuvan  hyvin pessimistisesti Venäjän tulevaisuuteen .
 – Toin kriittisesti esiin, että turvallisuusvalta on ottanut vallan Venäjällä, ja pidin sitä erittäin vaarallisena Venäjän demokratialle.
 Putinin hallinnosta Luukkanen ajattelee yhä samalla tavalla.
 Luukkanen painottaa, että hänen Venäjä-mielipiteensä ovat tutkijan, eivät puoluesihteerin.
 Entinen puoluejohtaja  Jussi Halla-aho  korosti perussuomalaisten kriittistä suhtautumista Venäjään, mutta europarlamentissa puolue on liittoutunut Venäjä-mielisten kanssa.
 Perussuomalaiset kuuluu ryhmään, jonka puolueita  yhdistää halu vahvistaa kansallisvaltioita ja heikentää EU:ta , mikä on myös Venäjän tavoite. Osa puolueista kannattaa Venäjä-pakotteiden purkamista, ja osan on uutisoitu saaneen rahoitusta Venäjältä.
 Sisarpuolueiden kytkyt ovat kiusallinen kysymys Venäjän naapurimaan puolueelle, joka alleviivaa kansalllismielisyyttään.
 Kelpaisiko tuki rahapulaa valittaville perussuomalaisille?
 Tuoreella puoluesihteerillä on suoraan kysymykseen vastaus valmiina.
 – Heti ensimmäisenä päivänä katsoin kaapit. Yhtään ruplaa ei löytynyt.
 Luukkanen sanoi puheessaan Seinäjoella haluavansa perussuomalaisista puolueen, jota ei voi ohittaa.  Lehtikuva
 Raja kulkee puolueen vastustamisessa
 Luukkanen on ollut puoluesihteerinä vasta muutaman viikon, mutta edeltäjänsä tapaan hän on jo jakanut potkuja puolueesta.
 Perussuomalaiset  erotti suositun podcastin juontajat puolueesta , ja Luukkasen tehtäväksi jäi asian kommentointi.
 Yleinen arvio puolueessa on, että Luukkasen edeltäjän Grönroosin suosiota söivät etenkin perussuomalaisten kentän riidat. Grönroos joutui epäsuosioon, kun hän valitsi riidoissa puolensa ja väkeä erotettiin puolueesta.
 Grönroosin aikana puolueesta sai lähteä esimerkiksi  Espoon perussuomalaisten puheenjohtajisto . Potkut sai myös  koko puolueen nuorisojärjestö , kun yksi sen varapuheenjohtajista oli julistautunut fasistiksi. Tilalle perustettiin uusi.
 Kansanedustaja  Ano Turtiainen   sai lopulta potkut , kun hän oli jakanut pilkallisen kuvan poliisin tappamasta mustasta miehestä.
 Missä Luukkasen raja kulkee?
 Edeltäjä Grönroos  kuului kansallismieliseen ääriryhmittymään Suomen Sisuun , josta Jussi Halla-aho on eronnut. Luukkanen sanoo, että hänellä ei ole järjestöön suhdetta.
 – Jotkut ovat sisulaisia, ja olkoot, kunhan noudattavat puolueen sääntöjä ja ovat rehtejä ihmisiä. En rupea vainoamaan ketään.
 – Ainoa seura, johon kuulun, on Järvenpäässä toimiva urheiluseura Uppotukit. Sen ainoa ideologinen tavoite on olla joka aamu 30 minuuttia vedenpinnan päällä.
 Luukkanen sanoo olevansa laajan sananvapauden puolella, mutta puolueen vastainen toiminta ei sovi.
 Luukkasen mukaan jokaisella perussuomalaisella on “tehdasasetuksissa gentleman”, mutta puolueessa on ihmisiä, jotka ovat kokemattomia sanankäytössä ja kirjoittamisessa.
 – Voi tulla ylilyöntejä.

Perussuomalaisten puoluesihteeriksi nousi tv:stä tuttu Venäjä-tutkija ja entinen pappi, jolle maahanmuutto on anekauppaa


Summary: Vapaa-ajan asuntoihin tehdyt murrot ovat vähentyneet korona-aikana yli 40 prosenttia. Poliisi arvioi etätöiden lisääntymisellä ja rajojen sulkemisella olleen vaikutusta asiaan. Mökeilläkin yleistyneet valvontajärjestelmät helpottavat poliisin työtä.

Kulunut koronavuosi on näkynyt myönteisesti vapaa-ajan asuntoihin tehtyjen murtojen määrissä.
 Mökkimurrot ovat vähentyneet koko maan tasolla yli 40 prosentilla vuoden takaiseen. Paikoin pudotusta on jopa 60 prosenttia, mutta myös alueellisia tilastopiikkejä löytyy.
 Esimerkiksi Itä-Uudenmaan, Lounais-Suomen sekä Sisä-Suomen poliisilaitosten alueilla mökkimurtoja oli tehty yli puolet vähemmän kesäkuun loppuun mennessä kuin vastaavaan aikaan viime vuonna.
 – Syitä on varmasti monia. Yksi suurin tekijä on, että ihmiset ovat tehneet viimeiset puolitoista vuotta etätöitä myös mökeiltä käsin. Näin ollen vapaa-ajan asunnoilla ollaan enemmän, arvioi rikoskomisario  Jarmo Katila  Lounais-Suomen poliisilaitokselta.
 Lounais-Suomen poliisilaitoksen rikoskomisario Jarmo Katila on seurannut tyytyväisenä vapaa-ajan asuntoihin kohdistuneiden murtojen vähentymistä. Kati Rantala / Yle Pori
 Katilan mukaan asuttu kesämökki, tai vähintään mökkinaapurien läsnäolo vähentää kohteen houkuttelevuutta murtovarkaiden silmissä selvästi.
 Liikkuva rikollisuus tyssäsi suljettuihin rajoihin
 Suomen rajojen ylikään ei niin vain ole korona-aikana liikuttu. Poliisin mukaan tämä vähensi rikollisten määrää, mikä näkyi jossain määrin myös mökkimurtojen lukumäärässä.
 – Sisärajavalvontaa tehtiin tämän vuoden heinäkuun loppuun asti. Tiukentunut kontrolli rajoilla on estänyt ulkomaisen liikkuvan rikollisuuden tulon Suomeen, Jarmo Katila toteaa.
 Itä-Uudenmaan poliisilaitoksen rikoskomisario  Leif Malmberg  on Katilan kanssa samoilla linjoilla. Hänen mukaansa Suomessa käyvien ulkomaalaisten tekemien omaisuusrikosten määrät ovat olleet kokonaisuudessaan laskussa korona-aikana.
 Varkaudet luvatta tunkeutuen vapaa-ajan asuntoihin
 Lähde:  Poliisi
 Oulun "tilastopiikki" selittyy paikallisella parivaljakolla
 Vapaa-ajan asuntoihin tehtyjen murtojen osalta Oulun tilastoluvut poikkeavat muusta maasta hienoisella kasvulla.
 Kesäkuun loppuun mennessä mökkimurtoja oli tehty 41 kappaletta, kun vastaava luku viime vuonna oli 35.
 Oulun rikostorjuntayksikön johtaja, rikosylikomisario  Janne Koskela  kuitenkin muistuttaa, että erot lukumäärissä ovat melko pienet, vain kuusi kappaletta.
 – Meillä on käynyt ilmi, että lähes kaikki mökkeihin kohdistuneet murrot ovat paikallisten tekemiä. Ulkomaisen liikkuvan rikollisuuden osuus ei näyttäydy juurikaan Oulussa vapaa-ajan asuntojen murroissa, Koskela kertoo.
 Vapaa-ajan asuntoihin kohdistuvien murtojen ”piikki” selittyy Koskelan mukaan sillä, että keväällä Oulussa oli liikkeellä kaksi henkilöä, jotka kiersivät kesämökkejä anastaen muun muassa lumilingon, moottorisahoja, perämoottoreita ja veneen.
 – Tällainen parivaljakko kun mökkialueella liikkuu, niin sieltä saattaa tulla helposti tilastoihin muutaman yksittäistapauksen nousu, rikosylikomisario Janne Koskela sanoo.
 Aivan oma tilastopiikkinsä löytyy Helsingin luvuista. Täyden sadan prosentin kasvu kertoo viime vuoden neljän tapauksen tuplaantuneen kahdeksaan tammi-kesäkuun aikana.
 Valvontajärjestelmä auttaa murron selvittelyssä
 Yhä useampi vapaa-ajan asunto on varustettu jonkinlaisella valvontajärjestelmällä.
 Liiketunnistimia ja erilaisia sensoreita löytyy yhä useamman tuvan nurkasta. Kati Rantala / Yle Pori
 Turva-alalla pitkään toiminut Satakunnan turvapalveluiden toimitusjohtaja  Hannu Tarkkio  on huomannut viime vuosina kysynnän nopean kasvun.
 – Huvilat ovat nykyisin paljon paremmin varusteltuja sähköjen ja tietoliikenneyhteyksien osalta. Valvontajärjestelmän asentaminen on sitä myöten helpompaa ja edullisempaa, Tarkkio kertoo.
 Tarkkion mukaan mökkien omistajat haluavat usein turvajärjestelmäänsä kameroilla varustettuja liikeilmaisimia sekä erilaisia mökin lämpötilaa ja kosteusolosuhteita mittaavia sensoreita.
 Valvontakamerat kuvaavat luvattomat kulkijat Hannu Tarkkion omalla mökillä. Kati Rantala / Yle Pori
 Vapaa-ajan asuntojen turvavarustelu on huomattu myös Lounais-Suomen poliisin arjessa.
 – Niitä tulee yhä useammin kohteissa vastaan. Esimerkiksi kameroilla saattaa olla hyvinkin ratkaiseva merkitys, jos kameraan on tallentunut epäillyn tekijän kasvot tai ajoneuvon rekisterinumero, kertoo rikoskomisario Jarmo Katila.
 Valvontajärjestelmästä voi Katilan mukaan olla hyötyä myös siinä kohtaa, jos murron yhteydessä on rikottu ikkunoita. Sensorit voivat ilmoittaa mökin omistajalle ilmankosteuden muutoksista, jolloin tilanteeseen voidaan reagoida nopeammin.
 Vahingot jäävät pienemmiksi, kun mökki ei jää säiden ja luonnoneläinten armoille pitkäksi aikaa, muistuttaa rikoskomisario Jarmo Katila.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 19.9. kello 23.
 Lue myös:
 Ulkomaalaisten rikollisten tekemät asuntomurrot vähentyneet selvästi – mutta tee silti nämä kolme asiaa ennen kuin lähdet lomamatkalle
 Yli miljoona suomalaista työskennellyt etänä – missä etätyöehdoista pitäisi päättää?

Etätyöläiset häätivät murtovarkaat pois mökeiltä, koronarajoitukset pitivät ulkomaiset liigat poissa


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Elämä evakuoinnin jälkeen – "Tärkeintä on nyt opiskella suomea ja päästä kuntosalille", kertoo Kabulista päiväkirjaa kirjoittanut nainen
 Suomeen evakuoitu afganistanilainen nainen aloittelee uutta arkea Helsingissä. Elokuussa hän kuvasi Ylelle päiväkirjoissaan Kabulissa syntynyttä paniikkia ja pelottavaa pakoaan. Nyt hän on hakenut  Suomesta turvapaikkaa .
 Mikä erottaa myyn muista koronavirusmuunnoksista? Suomestakin on löytynyt pari myymuunnosta viime kesän aikana
 MRNA-rokotteiden on todettu toistaiseksi tarjoavan riittävän suojan vakavaa tautia vastaan myös tällä hetkellä liikkeellä olevia virusmuunnoksia vastaan. Jorge Gonzalez / Yle
 Koronaviruksesta kiertää tällä hetkellä useita eri virusmuunnoksia, joista osa leviää toisia nopeammin ja tehokkaammin. Viime kuussa Maailman terveysjärjestö  WHO lisäsi myy-virusmuunnoksen  tarkkailtavien koronavirusmuunnosten listalle. Syynä tähän on epäily siitä, että muunnos pystyisi väistämään rokotesuojan, mutta tarkempia selvityksiä asiassa vielä kaivataan.
 Pappi, Venäjä-tutkija ja puoluesihteeri – kuka on perussuomalaisten Arto Luukkanen?
 Perussuomalaisten puoluesihteeri Arto Luukkanen tuulettaa valintaansa puoluekokouksessa elokuussa.  Jorge Gonzalez / Yle
 Puoluesihteeri  Arto Luukkasen  tavoite on tehdä eduskuntavaaleissa perussuomalaisten puheenjohtaja  Riikka Purrasta  pääministeri. Luukkanen on virkavapaalla oleva yliopistolehtori, jonka mielestä maahanmuutto on nykyajan anekauppaa, vaikka  ihmisiä onkin autettava .
 Etätyöläiset häätivät murtovarkaat pois mökeiltä, koronarajoitukset pitivät ulkomaiset liigat poissa
 Hannu Tarkkio on ollut pitkään turvallisuusalalla. Valvontakamerat ja hälytysjärjestelmät ovat yleistyneet viime vuosina myös kesämökeillä. Kati Rantala / Yle Pori
 Vapaa-ajan asuntoihin tehdyt murrot ovat vähentyneet korona-aikana yli 40 prosenttia koko Suomen tasolla. Paikoin pudotusta on jopa 60 prosenttia, mutta myös alueellisia tilastopiikkejä löytyy. Poliisi arvioi etätöiden lisääntymisellä ja rajojen sulkemisella olleen vaikutusta asiaan. Mökeilläkin yleistyneet valvontajärjestelmät  helpottavat poliisin työtä .
 Viikonloppu on pilvinen ja viileä
 Ilmatieteen laitos
 Sää on suurelta osin pilvipoutaista ja ajankohtaan nähden viileää. Etelärannikolle voi ajautua lauantaina heikkoja sadekuuroja. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Kabulista paennut nainen aloittelee uutta arkea Suomessa, tällainen on uusi myy-virusmuunnos, etätyöläiset häätivät murtovarkaat pois mökeiltä


Summary: Jéssica Lubranon työsuhde Swappiella päättyi kaksi päivää ennen koeajan päättymistä. Lubrano uskoo sen johtuvan siitä, että hän oli ilmoittanut kokeneensa seksuaalista häirintää. Lubrano on valmis menemään asiassa oikeuteen asti.

Missä menee epäasiallisen kielenkäytön ja seksuaalisen häirinnän raja? Onnistuuko työntekijä todistamaan työsuhteen päättämisen koeajalla johtuneen seksuaalisesta häirinnästä, eikä soveltumattomuudesta työtehtävään?
 Näitä kysymyksiä saatetaan pian punnita käräjillä, jos suomalaisen teknologiayhtiö Swappien entinen työntekijä haastaa yrityksen oikeuteen. Swappie on lähes tuhannen työntekijän maailmanlaajuiseksi tähtäävä suomalainen yritys, joka huoltaa ja myy käytettyjä IPhone -puhelimia.
 23-vuotias Portugalista kotoisin oleva  Jéssica Lubrano  ehti työskennellä vajaat puoli vuotta asiakaspalvelutehtävissä Swappiessa kesästä 2020.
 Hänen työsuhteensa purettiin kuitenkin kaksi päivää ennen koeajan loppumista.
 Lubrano pitää työsuhteen päättämistä epäoikeudenmukaisena ja uskoo sen johtuvan siitä, että hän oli ilmoittanut kokeneensa seksuaalista häirintää.
 Lubrano kertoo olevansa valmis menemään oikeuteen puolustamaan asiaansa.
 – Haluan oikeutta itselleni ja muille naisille jotka käyvät läpi samanlaisia asioita kuin minä. Tämän pitää olla esimerkki muillekin firmoille, että tällaista ei tapahtuisi enää, Lubrano sanoo.
 Swappie on jättiyritys  Swappie on 5-vuotias teknologia-alan kasvuyritys, joka kunnostaa ja myy käytettyjä iPhone puhelimia. Tällä hetkellä työntekijöitä on 950, joista Suomessa 650 työntekijää, 60 eri kansallisuutta. Naisten osuus henkilöstöstä on 38 prosenttia. Ulkomaalaistaustaisten työntekijöiden osuus on 59 prosenttia. Esihenkilöistä 48 prosenttia on ulkomaalaistaustaisia. Esihenkilöistä 34 prosenttia on naispuolisia. Yrityksen liikevaihto oli 97, 6 miljoonaa euroa vuonna 2020. Yritys toimii 15 maassa, valtaosa liikevaihdosta tulee ulkomailta.
 Esihenkilö: Miehillä on naisia voimakkaampi sukupuolivietti
 Lubrano sanoo, että hänentiiminvetäjänsä kertoi heti ensimmäisenä työpäivänä seksuaalisesta elämästään.
 – Hän kertoi, että hänellä on erittäin aktiivinen seksielämä, Lubrano muistelee.
 Lubarnon mukaan mies sanoi, että naisilla ei ole samanlaista seksuaaliviettiä kuin miehillä, koska naiset ovat syntyneet vain kantamaan lapsia.
 Jos olisit minun kanssani, olisit tosi onnekas, koska minulla on niin paljon seksuaalista energiaa, mies oli lisäksi sanonut.
 – Muistan kuinka ajoin ensimmäisenä päivänä kotiin, enkä tiennyt mitä tehdä. Minua inhotti, mutta ajattelin antaa hänelle vielä mahdollisuuden, hän muistelee tapahtumia.
 Lubranon mukaan esimies soitteli tälle pitkiä puheluita, joissa hän toisteli samoja asioita.
 Myöhemmin syksyllä Lubrano sanoo huomauttaneensa asiasta tiiminvetäjälle ja sen jälkeen tämän esimiehelle.
 – Tiiminvetäjäni esimies sanoi, että hänhän vain vitsailee, Lubrano sanoo.
 Lubrano sanoo ottaneensa yhteyttä myös yrityksen toimitusjohtajaan,  Sami Marttiseen.
 Lubranon koeaika purettiin kahta päivää ennen kuin se olisi loppunut.
 Syyksi kerrottiin se, että Lubrano ei sovellu työhön ja että hänestä oli tullut huonoa asiakaspalautetta.
 Lubrano on näyttänyt Ylelle muun muassa tilastoja hänen hoitamistaan puheluista, joista hänen mukaansa ilmenee, että hän on ollut ahkera työntekijä.
 Lubranon mukaan tiiminvetäjä yleni ja on töissä yhä Swappiella.
 – He sanovat, että heillä on nollatoleranssi. Ei ole, koska he sanovat että ne ovat vitsejä, mutta vitsit eivät ole myöskään ok, hän sanoo.
 Swappien toimitusjohtaja Sami Marttisen mukaan yrityksessä on seksuaaliselle häirinnälle nollatoleranssi. Swappie
 PAM: "On ihme, että tällainen on mennyt läpi “me too” -aikoina"
 Palvelualojen ammattiliitto PAM vahvistaa, että se on päättänyt myöntää oikeusapua Jéssica Lubranolle.
 – Tämä on aika erikoinen tapaus. Työntekijään on kohdistunut jatkuvaa häirintää esimiehen taholta ja pyyntö selvittää asia johtaa negatiivisiin seurauksiin, eli tässä tapauksessa koeajan purkuun, sanooratkaisupäällikkö, lakimies  Arja Pohjola  Pamista.
 – On ihme, että tällainen on mennyt läpi “me too” -aikoina.
 Pohjola pitää varsin todennäköisenä, että Swappie tullaan haastamaan oikeuteen työsuhteen laittomasta purkamisesta eli työsopimuslain rikkomisesta sekä tasa-arvolain vastaisesta toiminnasta.
 Lain mukaan työnantaja saa purkaa koeajalla olevan työntekijän työsuhteen, jos työntekijä ei sovellu työhön, mutta sitä ei saa purkaa syrjivin perustein.
 Lähentelyä ja penispuheita juhlissa
 Helsingin Sanomat kertoi Lubranon kokemuksista ja Swappien työkulttuurista keskiviikkona  ilmestyneessä jutussa.
 Yle on seurannut Lubranon tapausta loppukeväästä asti ja keskustellut myös kuuden muun yrityksessä työskentelevän tai työskennelleen ulkomaalaistaustaisen työntekijän kanssa.
 He ovat kertoneet seksistisestä tai muulla tavoin syrjivästä työkulttuurista. Osa kertoo kokeneensa seksuaalista häirintää tai kertoo nähneensä sitä kohdistuvan muihin työntekijöihin. He haluavat pysyä jutussa nimettöminä.
 Yksi naisista kertoo, että hänen kotonaan järjestetyissä juhlissa miespuolinen työntekijä kuvaili hänelle sukupuolielimiään sekä lähenteli ja kosketteli naisia.
 Hän kertoo Ylelle, ettei häntä ole otettu tosissaan ja ilmapiiri on yhä huono, vaikka hän on kertonut asiasta HR-osastolle.
 Jéssica Lubrano kertoo kokeneensa Swappiella seksuaalista häirintää ensimmäisestä työpäivästään alkaen. Matti Myller / Yle
 Swappie myöntää seksuaalisen häirinnän
 Swappie ei kommentoi yksityisyyden suojan vuoksi Lubranon tapausta julkisesti.
 Yritys on kuitenkin pyytänyt julkisesti anteeksi kaikilta epäoikeudenmukaista kohtelua saaneilta nykyisiltä ja entisiltä työntekijöiltään Linkedinissä  julkaistussa päivityksessä.
 Yle kysyi Swappien toimitusjohtajalta, mitä Swappie tarkalleen ottaen pyytää anteeksi.
 – Pyydän julkisesti anteeksi nykyisiltä ja entisiltä työntekijöiltä kaikkea epäoikeudenmukaista kohtelua ja sitä, etteivät he ole saaneet tarpeeksi tukea, Swappien toimitusjohtaja Sami Marttinen sanoo Ylelle puhelimessa.
 Eli yritys pyytää anteeksi myös työntekijöiden kokemaa seksuaalista häirintää?
 – Kyllä. Myönnämme, että Swappiella on ollut seksuaalista häirintää, toimitusjohtaja sanoo.
 – Vaikka kannustamme kaikkia raportoimaan häirinnän ja epäasiallisen kääytöksen tapauksista säännöllisesti, jotta voimme puuttua niihin heti, emme voi ikinä tietää, onko meillä tiedossamme kaikki tapaukset, Marttinen sanoo.
 Marttisen mukaan yrityksen tietoon on tullut alle viisi varoitukseen johtanutta tapausta vuoden 2019 jälkeen.
 Swappien vastaus PAMille: "Korkeintaan epäasiallista kielenkäyttöä"
 Vaikka Marttinen ei vastaa kysymyksiin, jotka liittyvät Lubranon syytteisiin seksuaalisesta häirinnästä ja koeajan laittomasta purkamisesta, yrityksen kantaa valottaa Ylen hallussa oleva Swappien Pamille toukokuussa antama selvitys.
 Sen mukaan Jéssica Lubranoon kohdistuva seksuaalinen häirintäepäily on “korkeintaan epäasiallista kielenkäyttöä, joka sekin jäi hieman tulkinnanvaraiseksi”. Tämän takia yritys kertoo selvityksessä antaneensa varoituksen Lubranon esimiehelle.
 Vallitseeko Swappiessa siis mieskuttuuri, jossa seksuaalissävytteisiä puheita tai härskejä juttuja ei pidetä häirintänä?
 – Viime aikoina tekemissämme koko yrityksen laajuisissa anonyymeissä palautekyselyissä ei näy merkkejä tuollaisesta kulttuurista, sanoo Marttinen.
 – Mutta se ei poista sitä tosiasiaa, että Swappiella on ja on ollut työntekijöinä henkilöitä, joiden kanssa me olemme epäonnistuneet hyvän työilmapiirin luomisessa. Ja jokainen tapaus on liikaa, hän jatkaa.
 Yksityisjuhlissa sattunutta häirintätapausta Marttinen ei myöskään kommentoi.
 – En voi kommentoida työntekijöiden vapaa-ajalla tapahtuneita asioita julkisesti.
 – Tuollainen käytös ei vastaa meidän arvomaailmaamme. Jokainen tapaus otetaan erittäin vakavasti, hän kuitenkin sanoo.
 Jéssica Lubrano sanoo, että hänelle ei riitä julkinen anteeksipyyntö. Myös osa Ylen aiemmin haastatelluista työntekijöistä viestittää, että anteeksipyynnöllä ei ole heille suurta merkitystä.
 – Kaipaisin enemmän tekoja, vähemmän sanoja, eräs heistä kirjoittaa sähköpostissa.
 Swappie myöntää henkilöstöresurssien riittämyyttömyyden
 Swappien toimitusjohtaja Sami Marttinen sanoo, että Swappiella on nollatoleranssi seksuaalisen häirinnän suhteen. Hän kertoo, että eräänä keinona työkulttuurin parantamiseksi yritys on lisännyt muun muassa henkilöstöosaamista yrityksessä.
 – Myönnän, että yrityksen historiassa on ollut aikoja, jolloin HR:ssä on ollut liian vähän resursseja. Sen takia olemme tänä vuonna tuplanneet HR-osaston työntekijöiden määrän, hän sanoo.
 Yritys on muun muassa lisännyt henkilökunnan koulutusta ja ottanut käyttöön myös whistleblowing -palvelun, jonka avulla voi nimettömänä ilmoittaa kokemistaan epäkohdista.
 Yle on nähnyt yrityksen vuosi sitten tekemän hyvinvointikyselyn, jonka mukaan 65 prosenttia ulkomaalaistaustaisista työntekijöistä oli kokenut jonkinlaista syrjintää tai häirintää. Suomenkielisistä vastaava osuus oli vajaa 40 prosenttia.
 Marttinen kertoo, että edelliseen tutkimukseen verrattavissa olevaa tutkimusta ei ole vielä tehty uudelleen.
 Oikeusoppinut: Tässä punnitaan se, millainen puhetyyli on seksuaalista häirintää
 Neljäkymmentä vuotta suomalaisen työelämän oikeusjuttuja läheltä seurannut professori  Seppo Koskinen  pitää Swappie-tapausta eräällä tavalla uraauurtavana.
 Jos Lubrano haastaisi yrityksen oikeuteen, käräjillä luotaisiin raamit sille, millaista työkulttuuria ja puhetyyliä pidetään suomalaisessa työkulttuurissa seksuaalisenä häirintänä.
 – Teknisten miesten kulttuurissa voi olla sellaisia piirteitä, jossa nuoret miehet alkavat jutella seksuaalissävytteisesti, jonka seurauksena ilmapiiri muuttuu jossakin määrin naisvihamieliseksi tai naisille hankalaksi, Koskinen sanoo.
 Koskinen sanoo, että oikeudessa ratkaistaan, onko Swappiessa ollut sellaista miehistä kulttuuria, jota miehet eivät pidä naisia loukkaavana,tasa-arvon vastaisena.
 – He voivat pitää sitä epäasiallisena, mutta ei kiellettynä seksuaalisella tavalla.
 Koskinen ei ota kantaa siihen esiintyykö seksuaalista häirintää enemmän kasvavissa yrityksissä verrattuna vakiintuneisiin yrityksiiin, sillä oikeussaleissa yrityksen kokoa tai muotoa ei voi pitää argumenttina, johon vedota.
 Työoikeuden professori Koskinen muistuttaa, että työnantajan kuuluu selvittää myös vapaa-ajalla sattuneet häirintätapaukset, jos työntekijä niistä ilmoittaa.
 Esihenkilö on esihenkilö myös vapaa-ajalla, ja esihenkilön ja työntekijän suhteessa on aina kysymys valta-asemasta, Koskinen sanoo. Myös työntekijöiden välinen häirintä pitää selvittää.
 Swappie-juttu olisi uudenlainen tapaus käräjillä
 Koeajan purkamisen kannalta Swappie-tapaus on Koskisen mukaan uusi ja herättelevä.
 Koskisen mukaan koeajan purkuja ei käräjäsaleissa juurikaan käsitellä, koska työntekijän on yleensä vaikea osoittaa, että koeajan purkaminen olisi tehty syrjivin perustein.
 – Nyt tuomioistuin pääsee ehkä käsittelemään tätä juttua, sitä että kuinka helppoa on näyttää uskottavasti, että tässä on ollut seksuaalissävytteiset puheet taustalla ja että työntekijä on muuten toiminut moitteettomasti ja tehnyt työnsä hyvin.
 Koskinen povaa jutulle menestystä, jos Lubrano pystyy osoittamaan väitteensä todeksi.
 – Kyllähän silloin lopputuloksena helpostikin on se, että koeaikapurku katsotaan laittomaksi, hän sanoo.
 Lue myös:
 Nuoret raatavat pitkiä työpäiviä nälissään ja kuuntelevat pikkupomojen huutoa palvelualalla – yli 300 nuorta kertoi Ylelle kokemuksistaan
 "Minut on uhattu tappaa, pahoinpidellä ja raiskata töissä" – yksin iltaisin ja öisin työskentelevät nuoret kertovat uhkaavista tilanteista palvelualalla
 Työolojensa takia kohussa ryvettynyt Hesburger aloittaa tällä viikolla toimenpiteet –  "Työntekijöiden kuunteleminen on jäänyt taka-alalle"

Swappien entinen työntekijä: Pomoni kertoi minulle usein seksielämästään – Missä menee epäasiallisen kielenkäytön ja seksuaalisen häirinnän raja?