Summary: Nuorten parasetamolimyrkytykset ovat herättäneet huolta terveydenhuollon asiantuntijoiden keskuudessa. Myrkytysten kasvun syyn arvellaan olevan sosiaalinen media.

Terveydenhuollon ammattilaiset ovat huomanneet, että yleisestä särkylääkkeestä, parasetamolista, aiheutuvat myrkytystilat vaikuttavat olevan yleistymässä erityisesti pääkaupunkiseudulla.
 Tilanteeseen on havahtunut muun muassa  Sakris Kupila , joka työskentelee aikuisten akuuttipsykiatriassa ja hoitaa yli 18-vuotiaita. Hän valmistuu pian lääkäriksi, ja kertoo huomanneensa kesän aikana huolestuttavan asian: moni potilas oli ottanut yliannostuksen parasetamolia.
 Lokakuussa hän näki Twitteristä, että joku muukin oli huomannut asian. Twiitin kirjoitti nuorisolääkäri  Miila Halonen-Saari .
 Twiitissään hän kysyy, ovatko muut alan ammattilaiset huomanneet parasetamolimyrkytysten kasvaneen, ja kertoo epäilevänsä, että tietoa myrkytyksestä jaetaan sosiaalisessa mediassa.
 Vaikka sosiaalisessa mediassa asiasta on kannettu huolta, Kupila ei halua nimetä myrkytyksiä ilmiöksi tai trendiksi. Hänestä se on pikemminkin heijastus nuorten hyvinvoinnista, joka on koronan takia kärsinyt.
 – Tässä on kyse ihan vain ihmisten pahoinvoinnista. Se on tiedossa, että nuoret eivät välttämättä saa mielenterveyden ongelmiin tarpeeksi apua.
 Helsingin Meilahden tornisairaalan päivystyksen osastonylilääkäri  Jani Mononen  kertoo näkevänsä työssään parasetamolimyrkytyksiä useita kertoja viikossa.
 – Parasetamolimyrkytykset ovat meidän arkea sekä nuorten että jo aikuistenkin osalta. Useampana päivänä viikosta potilaalla epäillään parasetamoli-intoksikaatiota.
 Monosenkin mielestä parasetamolimyrkytysten määrä on kasvussa. Hän arvelee, että syy myrkytysten kasvuun on tiedonkulku etenkin verkossa.
 – Globaalissa maailmassa tällaisia trendejä voi syntyä. Parasetamolimyrkytykset ovat olleet muualla Euroopassa tavallisempia jo pitkään. Sillä voi olla vaikutusta Suomeen, että ihmiset ovat löytäneet tietoa ja kuulleet tällaisesta asiasta, Mononen toteaa.
 Koko Suomen tasolla ilmiö ei vaikuta yleistyneen. Esimerkiksi Oulun nuorisopsykiatrian poliklinikan osastopäällikkö  Juha T. Karvonen  taas ei ole huomannut työssään myrkytysten yleistymistä. Hän kertoo, että parasetamoli-intoksikaatioita näkyy klinikalla aika ajoin.
 – Kaikki eivät kuitenkaan joudu sairaalaan, sillä pienempinä määrinä yliannostuksen oireet voivat mennä ohi.
 Karvonen kertoo, että parasetamolin yliannostukseen vaadittava lääkemäärä on yllättävän pieni. Apteekista esimerkiksi Panadol- tai Paratabs-nimellä löytyvien valmisteiden enimmäisannos aikuiselle on 1 000 milligrammaa kolme kertaa päivässä.
 Parasetamolin yliannostus aiheuttaa jo alle vuorokauden sisällä maksan toiminnan häiriöitä ja pahimmillaan kuoleman.
 Terveyden- ja hyvinvoinnin laitoksen mukaan myrkytykset, esimerkiksi parasetamolimyrkytys,ovat 15–24-vuotiaiden ikäryhmässä toisiksi suurin tapaturmaisten kuolemien syy. Vuosittain sadat alle 25-vuotiaat joutuvat sairaalaan erilaisten myrkytysten takia.
 "Näemme vain ne nuoret, jotka päätyvät avun piiriin"
 Kupila ja Karvonen ovat yhtä mieltä siitä, että nuorten hyvinvointiin ei ole panostettu tarpeeksi ja asian täytyy muuttua ennemmin tai myöhemmin.
 – Me näemme vain ne nuoret, jotka päätyvät avun piiriin. Hirveän usein pahoinvointi jää huomaamatta, koska se ei näy ulospäin, Kupila sanoo.
 – Panostusta tarvitaan muutenkin kuin juhlapuheissa. Nykyisillä resursseilla ei pystytä tekemään enempää. Jos sanomme, että olisi hyvä tehdä jotain, meiltä kysytään, mitä haluatte sen eteen lopettaa, Karvonen kertoo.
 Tilanne on Karvosen mukaan esimerkiksi Oulussa sietämätön. 22-paikkaisella nuoriso-osastolla jonoa on jo kokonaisen osastollisen verran. Jonotusajat ovat pitkiä, vaikka osastolla on jatkuvasti nuoria yli paikkamitoituksen. Huolena on myös se, miten työntekijät jaksavat jatkuvaa ylikuormitusta.
 Lue lisää :  Itsetuhoisia nuoria on sairaaloissa niin paljon, että osa nukkuu yönsä käytävällä – ylilääkäri: "Yhteiskunnan on kysyttävä, miksi nuoret eivät selviä"
 Kupilan mielestä resursseja pitäisi suunnata ennaltaehkäisevään työhön, eikä esimerkiksi keskusteluun siitä, onko parasetamoli liian helposti saatavilla.
 – Pitäisi keskittyä siihen, eikä erilaisten lääkkeiden tai itsetuhoisten keinojen pohdintaan. Tarvitaan lisää matalan kynnyksen mielenterveyspalveluita, Kupila toteaa.
 Asiasta uutisoi  ensimmäisenä Iltalehti .
 Kaipaatko keskusteluapua? MIELI ry:n Kriisipuhelin päivystää joka päivä ympäri vuorokauden numerossa 09 2525 0111. Nuorten  Sekaisin-chat  on auki joka päivä. Aikuisille suunnattu  Solmussa-chat päivystää  maanantaista torstaihin.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 22. lokakuuta kello 23:een asti.
 Lue lisää aiheesta:
 Parasetamoli yhä useamman myrkytyskuoleman takana
 Nuoria on psykiatrisessa hoidossa enemmän kuin koskaan, ja korona on vain yksi syy: kuuntele, miksi vika on professorin mielestä yhteiskunnassa

Särkylääkkeillä voi myrkyttää itsensä, ja nyt nuorten tapaukset vaikuttaisivat lisääntyvän – ammattilaiset vaativat psykiatrialle lisää rahaa


Summary: Kunnanhallitus perustelee päätöstään viranhaltijalaissa määriteltyjen velvoitteiden vakavalla rikkomisella.

Ruokolahden kunnanhallitus esittää valtuustolle kunnanjohtajansa  Anu Sepposen  irtisanomista.
 Sepposen piti aloittaa kunnanjohtajan tehtävässä 1. lokakuuta, mutta hän ei saapunut töihin. Sepponen perusteli poissaolonsa syitä, mutta ne eivät vakuuttaneet Ruokolahden kunnanhallitusta.
 Kunnanhallitus katsoo Ruokolahden kunnalla olevan kunnallisen viranhaltijalain 41 § :n mukainen erittäin painava syy purkaa Anu Sepposen kunnanjohtajan virkasuhde.
 Kunnan näkemyksen mukaan Sepposen poissaolo Ruokolahden kunnan virantoimituksesta 1.10.2021 alkaen sekä samanaikaisesti Rautalammin kunnanjohtajan viran toimittaminen tarkoittavat virkasuhteeseen olennaisesti vaikuttavien velvoitteiden niin vakavaa rikkomista tai laiminlyöntiä, ettei kunnalta voida kohtuudella edellyttää virkasuhteen jatkamista edes irtisanomisajan pituista aikaa.
 Sepposen irtisanomisaika on kaksi kuukautta.
 Sepponen ei koskaan aloittanut työssään
 Anu Sepponen valittiin elokuussa 2020 Etelä-Karjalassa sijaitsevan Ruokolahden kunnanjohtajaksi. Hän ei kuitenkaan ole aloittanut työssään.
 Syyksi Sepponen on ilmoittanut erimielisyydet johtajasopimuksen ehdoista. Hän olisi halunnut sopimukseensa samat ehdot kuin edeltäjälläänkin.
 Ruokolahden kunnanvaltuusto  heikensi johtajasopimuksen ehtoja  pian Sepposen valinnan jälkeen. Hänen palkkaansa alennettiin, irtisanomisajan palkasta luovuttiin ja sopimukseen lisättiin kuuden kuukauden koeaika.
 Koska Sepponen ei ottanut tehtävää vastaan ennen määräaikaa, valtuusto totesi vuoden 2020 lokakuussa hänen  valintansa rauenneen .
 "Tehtiin selväksi"
 Sepponen valitti valtuuston päätöksestä Itä-Suomen hallinto-oikeuteen, joka puolestaan kumosi kunnanvaltuuston päätöksen valinnan raukeamisesta. Sen sijaan palkka ja irtisanomisajan palkka ovat oikeuden mukaan asioita, joista kunta saa päättää.
 Anu Sepponen toivoi, että Ruokolahden kunnanvaltuusto olisi ottanut sopimuksen uudelleen käsittelyyn. Niin ei kuitenkaan käynyt.
 Kunnanhallituksen puheenjohtaja  Taina Paanasen  (kesk.) mukaan Sepposelle tehtiin selväksi hänen palkkansa työsuhteen alkaessa.
 – Keskustelu voi jatkua sen jälkeen, kun työt näillä ehdoilla aloitetaan 1. lokakuuta, Paananen sanoo.
 Perustelut on nyt kuultu ja käsitelty puolin ja toisin, ja kunnanhallitus esittää valtuustolle kunnanjohtaja Anu Sepposen virkasuhteen purkamista. Virkasuhde päättyisi heti valtuuston päätöksen jälkeen.
 Ruokolahden kunnanvaltuusto käsittelee hallituksen esitystä marraskuun 2. päivänä.

Anu Sepponen valittiin yli vuosi sitten kunnanjohtajaksi, mutta hän ei koskaan tullut töihin – nyt kunnanhallitus esittää nopeita lähtöpasseja


Summary: Kokkolassa SPR:n kirppis veti runkopatjat ja patjat pois myynnistä terveystarkastajan suosituksesta. Sitä edelsi kuitenkin pitkä ja kiivas keskustelu somessa. Yle kysyi Kuluttajavirastolta, kuka vastaa käytetyn tavaran terveysturvallisuudesta.

Carmen Paz  osti syyskuun loppupuolella sängyn SPR:n Kokkolan kirpputorilta. Siisti huonekalu miellytti silmää ja 45 euron hinta kukkaroa.
 – Halusin halvan väliaikaisen sängyn. Opiskelen vielä, ja vuoden, parin päästä muutamme täältä pois, hän kertoo.
 Perheen yksivuotias nukkuu äidin kyljessä. Myös kolmivuotias siirtyy usein omasta sängystään viereen. Paz petasi kuopuksen takia uuteen petiin sekä muovitetun että tavallisen aluslakanan.
 Noin viikon kuluttua alkoi kutista.
 Pian varsinkin yksivuotias ja Paz olivat puremajälkiä täynnä. Perhe epäili ensin lemmikkikissoja, mutta niiden turkista ei löytynyt kirppuja. Jatkuva lakanoiden vaihtaminen, monta kertaa päivässä suihkussa käyminen ja päivittäinen siivousrumba eivät auttaneet.
 Perhe ei ollut käynyt hiljattain ulkomailla tai hotelleissa, eikä ostanut sänkyä lukuun ottamatta uusia tavaroita tai vaatteita. Omissa sängyissään nukkuvat muut perheenjäsenet olivat oireettomia.
 Vihdoin yhtenä unettomana kutinayönä Pazin kännykän taskulampun valokiilaan osui muovitetun lakanan alta neljä pulleaa seinäludetta.
 Voit kuunnella, miltä hänestä tuntui:
 Muovitettu lakana hidasti luteiden esiintuloa
 Myöhemmin selvisi, että lutikat majailivat runkopatjan kangasverhoillun sälepohjan suojassa. Niitä ei voinut huomata kankaan läpi.
 SPR-Kirppis Kokkolan alueen toimialapäällikkö  Outi Hakunti  pahoittelee tilannetta ja sanoo, että he tekevät säännöllistä yhteistyötä tuholaistorjunnan ammattilaisten kanssa. Henkilökunta on koulutettu havaitsemaan myytävien tavaroiden virheet ja tuholaiset. Kirpputorille myyntiin lahjoitetut tuotteet tarkistetaan kolmeen kertaan.
 Hänen mukaansa sängyssä ei ollut näkynyt edes pieniä mustia ulostepisteitä, jotka olisivat voineet kieliä tuholaisten olemassaolosta.
 Paz otti yhteyttä kirpparille, varoitti löydöstään ja pyysi asiakaspalveluun tyytymättömänä myöhemmin myös rahat takaisin.
 Kotona siivoaminen jatkui. Ludesänky oli muovitettava tiukasti ja paikalle kutsutun tuholaistorjujan mukaan se kannatti pistää pihalle mieluiten ikkunasta.

 – Ensin SPR:ltä sanottiin, että rahat ehkä palautetaan, mutta sitten ei kuulunut päiväkausiin mitään. Soitin varmaan seitsemän puhelua ja kävin näyttämässä luteista kuvaamani videon.
 Se ei kuitenkaan riittänyt näytöksi, koska videolla näkyy vain osa patjaa, ei koko sänky. Paz oli miehensä kanssa ehtinyt jo muovittaa sängyn tiukaksi paketiksi. He joutuivat ennen sängyn ulosheittoa avaamaan vielä muovit ja ratkomaan aukon verhoiluun, että sälepohjassa lymyävät luteet löytyivät kuvattaviksi.
 – Kuvista huolimatta minulle ilmoitettiin, etten saa rahojani takaisin, koska asiasta oli kulunut liian kauan aikaa. Ihmeteltiin myös, miksi luteen puremat eivät tulleet heti, Paz kertoo.
 Tuholaistorjujan näkemys oli, että tiukkaan laitettu muovitettu lakana onnistui hidastamaan luteiden pääsyä sälepohjasta nukkujien iholle asti.
 Sänkyjupakka päätyi Puskaradioon
 Toimialapäällikkö Outi Hakunti sanoo, ettei voi julkisesti avata asiakkaan kanssa käytyjä keskusteluja. Hän kertoo, että toimintaperiaatteena on, että reklamointeihin suhtaudutaan vastuullisesti ja lähdetään selvittämään asiaa.
 – Ensiksi selvitetään, onko tuote meiltä ostettu, ja siihen tarvitaan kuitti, hän sanoo.
 – Sitä oli mahdoton löytää, koska olimme siivonneet niin paljon ja pussittaneet tavarat, etteivät luteet leviäisi niihin. Mutta tiliotteesta näkyi, että olin maksanut sängyn hintaisen summan SPR:lle, kommentoi puolestaan Paz
 Siinä vaiheessa hän oli jo niin turhautunut, että päätti tehdä sänkyjupakasta julkisen eli kirjoitti kokemuksestaan Facebookin paikalliseen Puskaradio-ryhmään.
 Kirjoitus keräsi nopeasti toistasataa kommenttia, joissa lähes jokaisessa SPR sai kriittistä palautetta.
 ” Korvaus ehdottomasti ainakin tuotteen hinnasta ja itse kyllä vaatisin myös tuholaistorjujan kulut heidän maksettavakseen”
 ” Kävipä ikävästi ja SPR, joka saa ilmaiseksi kaikki, voisivat olla myötämielisempiä sekä ottaa vastuuta myymistään tuotteista”
 SPR-Kirppis Kokkola kertoo Facebook-sivullaan, että tuotteilla ei ole lähtökohtaisesti vaihto- tai palautusoikeutta. Poikkeuksen tekevät vain vialliset ja toimimattomat elektroniikkatuotteet, joille he myöntävät kolmen päivän vaihto- tai palautusoikeuden ostokuittia vastaan.
 Sänky koostui kolmasta runkopatjasta, alla kaksi 90 cm:n patjaa ja päällä koko sängyn levyinen osa. Carmen Baz
 Toisin kuin usein luullaan, laki ei velvoita käytetynkään tavaran myyjää myöntämään virheettömälle tavaralle vaihto- tai palautusoikeutta silloin, kun tuotteet myydään kivijalkamyymälässä. Lakisääteinen peruuttamisoikeus on vain etä- ja kotimynnissä.
 Johtava asiantuntija  Raija Marttala  Kilpailu- ja kuluttajavirastosta muistuttaa kuitenkin, jos tuotteessa on myyjän vastuulla oleva virhe, kyse ei ole palautusoikeudesta tai myyjän päätettävissä olevasta asiasta. Silloin katsotaan kuluttajansuojalain säännöksiä virheen oikaisusta.
 SPR ei ole yritys vaan julkisoikeudellinen yhdistys. Kuluttajansuojalakia sovelletaan kuitenkin myös sen kirpputoritoimintaan, koska kyseessä on elinkeinotoimintaan rinnastuva tulojen hankkiminen.
 SPR suostui palauttamaan Carmen Pazille sängyn hinnan. Hän on tyytyväinen, mutta kokee, että kohtelu muuttui vasta, kun asiasta tuli julkinen.
 Outi Hakunti kiistää SPR:n taipuneen vasta julkisen painostuksen alla.
 – Asiakkaaseen on oltu yhteydessä ja asiaa on hoidettu, mutta aina voi pyrkiä parempaan palveluun.
 Seinälude eli lutikka alkoi laajemmin esiintyä Suomessa uudelleen 2000-luvun alkupuolella. Se oli hävinnyt DDT:n ja muiden myrkkyjen ansioista 1950-luvulla. Yle, Akuutti
 Johtava asiantuntija Raija Marttalan mukaan SPR päätyi oikeaan ratkaisuun. Hän ei ota enempää kantaa yksittäiseen tapaukseen, mutta toteaa yleisesti, että myyjän kannattaa suhtautua reklamaatioihin vakavasti ja pitää asiakas ajan tasalla siitä, miten asia etenee.
 Tilanteet pitäisi yrittää hoitaa mahdollisimman nopeasti, koska vastaamatta jättäminen ja viivyttely johtavat helposti sänkyjupakan kaltaisiin tilanteisiin.
 Tekikö somekohu SPR:lle hallaa?
 – Asiakkaat eivät ole vähentyneet, mutta yhteyttä on otettu ja se on hyvä, koska olemme voineet kertoa, mikä tilanne on nyt eli luteita tai merkkejä niistä ei ole myymälästä löytynyt, ja meille uskaltaa tulla ostoksille..
 Outi Hakunti kertoo olleensa töissä SPR:n Kokkolan kirpputorilla neljä ja puoli vuotta, eikä sinä aikana ole koskaan löytynyt luteita.
 Kilpailu- ja kuluttajaviraston johtava asiantuntija Raija Marttalan mukaan tällaisissa tapauksissa vastuullisen toimijan on otettava oikeat ja riittävät keinot käyttöön, että ongelma saadaan poistettua. Myymälä on kuluttajansuojalain mukaan vastuussa myymistään tuotteista.
 Lutikka eli seinälude Aikuinen lutikka on noin 4-7 mm pitkä. Se käyttää ravinnokseen ihmisen ja eläinten verta, ja juuri syöneenä voi venyä jopa senttimerin pituiseksi. Lutikat piileskelevät sänkyjen uumenissa, lattialistojen välissä ja seinänraoissa.
 Tuholaistorjuja on tutkinut myymälän, eikä ole nähnyt minkäänlaisia merkkejä lutikoista. Paikalle on kuitenkin laitettu varan vuoksi vielä ludeansoja.
 SPR:n Kokkolan kirpputori on myös terveystarkastajan suosituksesta luopunut välittömästi runkopatjojen ja patjojen vastaanottamisesta ja myymisestä.
 – Tuholaistarkastajan mukaan esimerkiksi luteet voivat piiloutua pieniin rakoihin, jolloin ne voidaan huomata vain, jos repisi sänkyä rikki. Koska joskus voi olla mahdotonta 100-prosenttisesti todeta, että patjassa tai runkopatjassa ei ole luteita, emme enää myy niitä, Hakunti kertoo.
 Carmen Pazin sängynosto ei mennyt kuin Strömsössä, mutta jokaisesta kolauksesta oppii. Paz kertoo aina pesevänsä heti kirpputoriostokset, esimerkiksi lelut ja vaatteet, mutta jatkossa hän tutkii ostoksensa vielä tarkemmin.
 Kuuntele myös, mitä SPR runkopatjojen ja patjojen myynnistä luopumisen lisäksi kohusta oppi:
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun perjantaihin 22.10. kello 23 saakka.
 Sukunimi korjattu klo 19:18 muotoon Paz.

Carmen Paz osti SPR:n kirpputorilta sängyn, ja pian se lensi kerrostalon ikkunasta ulos – kuka on vastuussa, kun käytetty patja kuhisee luteita?


Summary: Mukana on ollut mahdollisesti jopa satojen ihmisten tietoja, muttei ole varmaa, onko niitä päätynyt vääriin käsiin. Tapauksesta on tehty ilmoitus tietosuojavaltuutetun toimistoon.

Terveyspalveluita käyttäneiden ihmisten asiakastietoja on joutunut paperinkeräykseen Utajärvellä Pohjois-Pohjanmaalla.
 Asiakirjat voivat sisältää Utajärven työterveyshuollon asiakkaiden terveystietoja, sisäisiä palaverimuistioita ja toimintasuunnitelmia sekä asiakasyritysten henkilökuntalistoja henkilötunnuksineen.
 Lisäksi joukossa voi olla Utajärven terveysaseman vastaanoton lääkäripalveluiden asiakkaiden terveystietoja.
 Tietoturvaloukkaus voi koskea yhteensä jopa satoja henkilöitä, koska mukana saattoi olla yritysten työntekijälistoja.
 Asiakirjojen tarkkaa sisältöä ei ole pystytty jälkikäteen määrittämään, mutta kaikki asiakirjat olivat joka tapauksessa hävitettäväksi tarkoitettuja, vanhentuneita asiakirjoja.
 – Tämä on todella harmittava tilanne, sanoo Oulunkaaren kuntayhtymän johtaja  Leena Pimperi-Koivisto . Oulunkaaren kuntayhtymä vastaa Pimperi-Koiviston mukaan Utajärven terveysaseman palveluista, ja Oulunkaaren työterveys oy on vastuussa työterveyden palveluista.
 Leena Pimperi-Koivisto sanoo, että inhimillinen virhe sattui muuttotilanteessa.
 Terveydenhuollon toimintaa siirrettiin kunnassa uusiin tiloihin, ja samassa yhteydessä tietoturvajätteelle tarkoitettu astia täyttyi. Laatikollinen tuhottavaksi tarkoitettuja jäi odottamaan astian tyhjennystä, mutta päätyikin paperinkeräykseen.
 Pimperi-Koiviston saamien tietojen mukaan asiakirjat ovatmenneet paperinkeräysastiasta suoraan paperinkeräyksestä vastaavan yrityksen terminaaliin, jossa ne on luultavasti silputtu ja laitettu paalikoneeseen.
 – Onneksi on todennäköistä, että ne ovat silppuuntuneet, kuten alkuperäinen tarkoitus on ollut.
 Oulunkaaren kuntayhtymän johtaja sanoo, että asia on kuitenkin vakava ja sitä on käsiteltävä tietoturvaloukkauksena.
 Koska papereita ei hävitetty tietoturvallisesti, vaarana voi olla esimerkiksi salassapitovelvollisuuden suojaamien tietojen ja henkilötietojen leviäminen, henkilötunnusten väärinkäyttö sekä terveydentilaa koskevien tietojen leviäminen.
 – Tämä on vakava asia, jos paperit joutuisivat vääriin käsiin, Pimperi-Koivisto myöntää.
 Leena Pimperi-Koiviston mukaan asian selvittely kuntayhtymässä käynnistyi 19.10., kun tapaus tuli tietoon. Pimperi-Koivisto ei tässä vaiheessa tiedä tarkemmin, milloin varsinainen virhe tapahtui.
 Asianosaiset organisaatiot ovat tehneet tapauksesta ilmoituksen valtakunnalliselle tietosuojavaltuutetulle.

Kun Utajärven terveydenhuolto muutti, jopa satojen ihmisten tuhottavaksi määrättyjä tietoja heitettiin epähuomiossa paperinkeräysastiaan


Summary: VR-Yhtymä hakee liikevaihdon kasvua ja kannattavuutta satsaamalla kaluston kunnossapitoon. Jatkossa yritys pyrkii voittamaan kilpailutuksia muissa Pohjoismaissa sekä Baltiassa.

Jo nykyisellään kaluston kunnossapito on lähes viidennes VR-Yhtymän liikevaihdosta. Viimeisenä koronaa edeltävänä vuonna 2019 kunnossapito toi liikevaihdosta liki 200 miljoonaa euroa. Ennen koronapandemiaaa matkustajaliikenne toi vajaat 600 ja tavaraliikenne vajaat 400 miljoonaa euroa.
 – Tähän asti kunnossapito on ollut enemmän matkustaja- ja tavaraliikenteen tukitoiminto, mutta jatkossa haemme kasvua ja osallistumme kilpailutuksiin Itämeren alueen maissa, VR-Yhtymän toimitusjohtaja  Lauri Sipponen  sanoo.
 VR:llä on kaksi konepajaa ja kuusi kunnossapitovarikkoa. Konepajat toimivat Helsingissä ja Pieksämäellä. Uusi komponenttiehdas on avattu Naarajärvelle, kymmenen kilometrin päähän Pieksämäen konepajalta .
 – Pieksämäellä on pitkä kokemus ja vahva osaaminen vastaavista töistä. Pieksämäen konepajalla on tilan ahtautta, joten päädyimme uuteen tilaaan, VR FleetCaren liiketoimintajohtaja  Anders Karlsson  sanoo.
 Uusi yksikkö erikoistuu sähkö- ja dieselvetureiden telien kunnostamiseen ja huoltoon. Alkuvaiheessa Naarajärven yksikössä on nelisenkymmentä työntekijää, mutta jatkossa määrä voi kaksinkertaistua.
 – Näkymät kansainvälisillä markkinoilla ovat hyvät. Tehdään paljon työtä sen eteen, että ollaan kilpailukykyisiä ja asiakaslähtöisiä tulevissa kilpailutuksissa. Tavoitteena on saada reippaasti volyymia Pieksämäelle.
 Pää esimerkiksi Viron suuntaan on jo avattu. Virolaisten vetureiden komponentteja kunnostetaan jo Pieksämäen konepajalla.
 Toimitusjohtaja Lauri Sipponen odottaa kasvua uuden investoinnin myötä. Isto Janhunen /Yle
 Työntekijät tyytyväisiä ja toiveikkaita
 Lähes valmiit tilat komponenttitehtaalle löytyivät läheltä, sillä saksalaisomisteinen konepajayhtiö sulki Pieksämäen Naarajärvellä sijainneen yksikkönsä yllättäen viime vuoden lopulla.
 Pieksämäen komponenttitehtaan työntekijät ovat tyytyväisiä kasvunäkymiin.
 – Kyllähän tämä hienolta kuulostaa, että FleetCarenkin suhteen on kasvava trendi. Uusia työntekijöitä varmaan pian tarvitaan. Toivottavasti yritys niitä palkkaa meidän ammattitaitoisten ja motivoituneiden työntekijöiden joukkoon. Tervetuloa vaan, pääluottamusmies  Jukka Ruutiainen  toivottaa
 Tarkennettu 21.10. klo 19.35. :VR:llä ei ole kahdeksaa konepajaa kuten jutussa ensin kerrottiin. Konepajoja on kaksi ja kunnossapitovarikoita kuusi.
 .
 Pieksämän uudessa tehtaassa kunnostetaan vetureiden telit. Isto Janhunen /Yle
 Voi keskustella aiheesta 22.10. klo 23.00 saakka.

VR etsii kasvua panostamalla kaluston kunnossapitoon – uusi Pieksämäelle noussut tehdas korjaa jatkossa myös naapurimaiden vetureita


Summary: Helsingin kaupunki aikoo ryhtyä toimimaan päivitettyjen ohjeiden mukaisesti.

Koronavirustaudin sairastaneet voivat saada toisen koronarokoteannoksen, jos se on tarpeen esimerkiksi matkustamisen vuoksi, linjaa Terveyden ja hyvinvoinnin laitos, THL. Laitos on tänään, torstaina päivittänyt ohjeistustaan.
 Aiemmin THL on suositellut sairastaneille vain yhtä rokoteannosta, mikä ei riitä koronapassiin. Suomessa koronapassina toimivan EU:n koronatodistuksen saa vain, jos on saanut täyden rokotesarjan, sairastanut taudin kuuden kuukauden sisällä ja saanut yhden rokotteen tai on näyttää negatiivinen testitulos.
 Kaikissa kunnissa ei ole annettu taudin sairastaneille toista rokotusta, vaikka taudista olisi yli kuusi kuukautta. Näitä väliinputoajia on noin 30 000,  he ovat kokeneet tilanteen epäreiluksi .
 Väliinputoajille ainoa mahdollisuus saada koronapassi on ollut hankkia negatiivinen koronatestitodistus, joka on voimassa 72 tuntia. Esimerkiksi Helsingin kaupunki ei ole antanut toista rokoteannosta koronataudin jo sairastaneille.
 THL:n johtava asiantuntija  Mia Kontio  kertoo STT:lle, että THL ei ole aiemminkaan toista rokoteannosta kieltänyt, vaan on ottanut asiaan kantaa pelkästään lääketieteellisellä perusteella. Suojan kannalta toista rokotetta ei tarvita.
 – Nyt laitoimme ohjeeseen, että jos henkilö sen itse välttämättä haluaa, niin se voidaan antaa. Mikä se syy sitten onkaan, Kontio sanoo.
 Ohjeistus koskee muitakin syitä kuin matkustamista. Kontio korostaa, että THL:n ohjeet ovat suosituksia, eivätkä sido kuntia.
 Suoranaisesti lääketieteellisesti oikeutta toiseen rokoteannokseen ei taudin sairastaneilla ja kertaalleen rokotetuilla Kontion mukaan ole. THL kuitenkin toivoo, että tarkennettu ohjeistus huomioidaan kunnissa.
 – Tilanne on poikkeuksellinen ja tosi hankala, Kontio sanoo.
 Apulaispormestari saanut yhteydenottoja ilman koronapassia jääneiltä
 Helsingin kaupungin sosiaali- ja terveystoimen apulaispormestari  Daniel Sazonov  sanoo STT:lle, että kaupunki on toiminut vahvasti THL:n ohjeistusten pohjalta.
 – Helsingin kaupunki on jo linjannut, että jos THL muuttaa ohjeistustaan tämän osalta, niin me ryhdymme toimimaan muuttuneen ohjeistuksen mukaisesti, Sazonov kertoo.
 Hän kertoo saaneensa itsekin yhteydenottoja ihmisiltä, jotka ovat joutuneet ongelmallisiin tilanteisiin, kun koronapassi ei ole toiminut yhdellä rokotteella, vaikka pohjalla on sairastettu tauti. Koronapassia olisi tarvittu akuutisti Suomessa tai matkustamiseen.
 – Kyllä meillä alkaa olla jo koronataudin sairastaneita sellainen määrä, että kysymys ei ole enää yksittäisistä ihmisistä, joita tämä koskee.
 THL:n Mia Kontion mukaan töitä tehdään edelleen myös sen eteen, että yhdistelmä sairastettu tauti ja yksi rokoteannos riittäisivät EU:n koronapassiin. Asiasta kuitenkin päättää EU.
 Aiemmin torstaina sosiaali- ja terveysministeriön, STM ja THL:n tiedotustilaisuudessa kerrottiin, että STM hakee ratkaisua siihen, miten koronan yli kuusi kuukautta sitten sairastaneet ja yhden rokoteannoksen saaneet voisivat saada koronapassin.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 22.10. klo 23:een asti.
 Lue myös:
 Kolme viikkoa sitten tapahtui kumma käänne: nuoret eivät enää halua koronarokotetta – kavereiden paine sai Markus Salorannan, 16, hakemaan piikin
 Sairaalat täyttyvät, mutta koronatilanne on "liian hyvä" rajoituksille – ylilääkäri pelkää tilanteen kroonistuvan
 Keskustelu koronapassista kuohahti somessa ja moni yrityskin otti kantaa – helsinkiläisravintoloitsija harkitsee rikosilmoitusta loukkauksista
 Moni maa antaa jo tehosterokotteita koronaa vastaan – jossakin kolmas rokote on koronapassin ehto, toisaalla sen saavat vain yli 80-vuotiaat
 THL:n Nohynek: Koronapassissa on selvä epäkohta – STM pyrkii korjaamaan valuvian, joka piinaa yli puoli vuotta sitten koronan sairastaneita
 Osa kokee koronapassin syrjiväksi – päänvaivaa aiheuttaa yli puoli vuotta sitten sairastettu koronatauti: "Tämä on mittava epäkohta"

THL: Koronavirustaudin sairastaneiden mahdollista saada toinen rokoteannos – sen myötä voi saada myös koronapassin


Summary: Hallituksen yhtenäisyys rakoilee. Joko asioiden hoito kärsii jatkuvista riidoista? TV1:n Ykkösaamun vieraana on vihreiden puheenjohtaja, sisäministeri Maria Ohisalo.

Suomessa koronatartuntojen määrä on ollut kasvussa. Sairaaloiden kapasiteetin riittävyys herättää jälleen huolta, kiireettömät hoidot vaarantuvat ja koronapassia vastustavat häiriköt uhkaavat yrittäjiä. Millainen koronamaa Suomi tällä hetkellä on?
 Koronapassia asiakkailtaan kysyvät yrittäjät ovat saaneet vastaansa aggressiivisia asiakkaita. Miten yrittäjien koskemattomuus voidaan turvata?
 Millaista keskustelua hallituksen piirissä on käyty koronarajoituksien tai -suosituksien palauttamisesta?
 Perussuomalaisia lähellä oleva ajatuspaja on vuosia sitten tehnyt omat laskelmansa maahanmuuton ja turvapaikkahaun kustannuksista. Millaisia laskelmia hallituksella on esittää maahanmuuton kustannuksista?
 Suomen hallitus on näyttänyt tänä syksynä hyvin hajanaiselta. Tiede- ja kulttuuriministeri  Antti Kurvinen  (kesk.) tiedotti 18,4 miljoonan euron kulttuurin leikkauksista. Jo tehty päätös kuitenkin peruttiin. Mitä tapahtui?
 TV1:n Ykkösaamun vieraana lauantaina 23.10. klo 10.05 on vihreiden puheenjohtaja, sisäministeri  Maria Ohisalo. Seija Vaaherkumpu  haastattelee.
 Ohisalolle voi lähettää kysymyksiä osoitteella tv1.ykkosaamu@yle.fi tai alla olevalla lomakkeella.

Maria Ohisalo Ykkösaamun vieraana: Mitä haluat kysyä sisäministeriltä?


Summary: Pankkijätti Nordea on onnistunut hankkimaan varsinkin uusia asuntolaina-asiakkaita. Korona-aika siirsi pankkiasiointia yhä enemmän digitaalisiin palveluihin.

Pankkikonserni Nordea toivottaa Suomesta vetäytyvän Handelsbankenin asiakkaat tervetulleeksi, mutta toimintojen ostaminen ei ole pankin suunnitelmien kärkipäässä.
 – Olemme toki noteeranneet uutisen ja seuraamme tilannetta markkinoilla. Toivotamme kaikki uudet asiakkaat lämpimästi tervetulleiksi, kommentoi Nordean henkilöasiakasliiketoiminnan johtaja  Sara Mella  Ylelle.
 STT:n haastattelema Nordean konsernijohtaja  Frank Vang-Jensen  totesi, että Nordea ei ole järin kiinnostunut Handelsbankenin toimintojen ostamisesta, eikä se ole kärjessä yhtiön listalla.
 Handelsbankenilla on kolmen prosentin osuus Suomen asuntolainoista. Toistaiseksi sen pankkitoiminta  jatkuu ilman muutoksia .
 Nordea: Palvelumaksujen tasoa seurataan
 Nordea kertoi torstaina  hyvästä osavuosituloksestaan . Heinä–syyskuussa liikevoittoa kertyi lähes 1,3 miljardia euroa.
 – Tuloksessa näkyy vahva asuntolainakasvu, mitä on nähty Suomen markkinoilla ja myös muilla markkinoillamme, Mella kertoo. Hän vastaa myös Ruotsin, Tanskan ja Norjan henkilöasiakasliiketoiminnasta.
 Asiakkaiden palvelumaksuihin pankin hyvä tulos ei ole ainakaan toistaiseksi heijastumassa.
 – Arvioimme ja katsomme palveluhinnastoa säännöllisesti ja haluamme olla kilpailukykyisiä, mutta mitään erityisiä muutoksia ei ole tiedossa, Mella sanoo.
 Yle kertoi alkuvuodesta  monien pankkien korottaneen palvelumaksujaan.
 Pankkiasiointi yhä enemmän digipalveluissa
 Korona-aika on kasvattanut merkittävästi digitaalisten pankkipalveluiden käyttöä. Mella katsoo, että digiasiointi jää varmasti pysyvämmin korkeammalle tasolle kuin missä se ennen pandemiaa oli.
 – Sen voi myös korona-ajasta todeta, että Suomessa kotitalouksille on kertynyt yli yhdeksän miljardin euron säästöt, kun kuluttamaan ei ole päässyt samalla tavalla. Tätä säästöä on kertynyt erityisesti tileille, mutta myös toki osakkeisiin, rahastoihin ja asuntoihin.
 Niin Nordean kuin muidenkin pankkien konttoriverkosto on  takavuosista harventunut . Enää verkoston karsinnalle ei nähdä Nordeassa tarvetta.
 – Nordean konttorit ovat tärkeä osa suomalaista kaupunkikuvaa. Meillä on hyvä määrä konttoreita, ja haluamme tämän asiointimahdollisuuden asiakkaille tarjota, Mella kertoo.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 22.10. klo 23:een asti.
 Lue myös
 Suomalaisten asuntolainainnostus jatkuu, kesäkuussa asuntolainaa nostettiin 2,2 miljardilla eurolla
 Kasvukeskuksissa nostettu isompia lainoja asp-lainakaton korotuksen jälkeen – korotus hyödyttää eniten Turun ja Tampereen asuntokaupoilla
 Milloin korot nousevat, onko Helsingin asuntojen hinnoissa kupla? Kysyimme ekonomisteilta kuusi kysymystä asuntomarkkinoista

Nordea toivottaa Handelsbankenin asiakkaat tervetulleiksi, muttei ole kiinnostunut ostamaan pankin toimintoja – palvelumaksuihin ei luvata alennuksia


Summary: Virolahdelle on tänä vuonna rakennettu kahdet uudet kuntoportaat, jotka ovat nyt viimeistelyä vaille valmiina. Portaat ovat nousseet nopeasti suosituiksi.

Rakennusten tai niiden osien rakentaminen

Virojoen Lapinvuorelta avautuu komea näkymä. Syksyn värjäämien puiden takana siintää Suomenlahti.
 Maisemaa voi kavuta ihailemaan upouusia kuntoportaita pitkin. Uusia kuntoportaita on pienessä, noin 3 000 asukkaan kunnassa peräti kaksin kappalein, sillä toiset kuntoportaat on rakennettu samanaikaisesti Klamilan kylään.
 Kuntoportaista on tullut suosittuja lyhyessä ajassa. Pelkästään Kaakkois-Suomessa on yhteensä paritkymmenet kuntoportaat, joista suuri osa on rakennettu aivan viime vuosina. Esimerkiksi Lappeenrannassa pelkästään Huhtiniemen kuntoportaita noustaan pari tuhatta kertaa viikossa.
 Virolahdella ajatus uudesta kuntoilupaikasta syntyi samaan aikaan kahdessa eri kylässä.
 – Kuntoportaat tuntuvat olevan nyt muodissa. Ne ovat tämän ajan ilmiö. Tietenkin tässä vaikutti suuresti myös korona-aika, kun ihmiset liikkuvat paljon ulkona ja tarvitaan lisää liikuntapaikkoja, Virojoen kyläyhdistyksen sihteeri  Siru Ahopelto  kertoo.
 Virojoen kyläyhdistyksen sihteeri Siru Ahopellon mukaan myös korona-ajalla oli oma vaikutuksensa kuntoportaiden rakentamiseen. Juulia Tillaeus / Yle
 Jokaisella askelmalla on omistaja
 Virojoen ja Klamilan kylät päättivät yhdistää voimansa ja päätyivät hakemaan yhteistä Leader-hanketta Virojoen kyläyhdistyksen nimissä.
 Iso siivu kuntoportaiden rahoituksesta on kerätty kasaan kekseliäällä tavalla – nimikkoaskelmia myymällä. Idea on osoittautunut hyväksi, sillä joka ikinen noin 270 portaasta on mennyt kaupaksi. 50 euron hinnalla ostaja saa askelmaan haluamansa tekstin.
 Virojoen kuntoportaissa tekstikyltit odottavat vielä asentamistaan. Portaisiin on tulossa monenlaisia tekstejä, esimerkiksi kannustuslauseita sekä ihmisten ja yritysten nimiä, ja onpa muutamalla koirallakin oma portaansa.
 – Teksteistä tulee hauska katsaus tämän kylän elämään ja vaiheisiin, Siru Ahopelto sanoo.
 Riina ja Hanna-Riikka Kupla haluavat omalla portaallaan kannustaa muita liikkujia. Juulia Tillaeus / Yle
 Miehikkäläläiset siskokset  Riina  ja  Hanna-Riikka Kupla  ostivat oman portaan Virojoen kuntoportaista. Heidän mielestään oli hauska ajatus, että yritysten lisäksi myös yksityiset ihmiset pystyivät ostamaan askelman itselleen
 – Meidän portaassamme lukee ''one more'' ja Kupla sisters. Halusimme toiseksi viimeisen portaan ja tekstillä tsempata, että enää yksi jäljellä. Se ei ilmeisesti täysin toteudu, mutta askelmamme on kuitenkin kuntoportaiden yläpäässä, Riina Kupla sanoo.
 Klamilan kuntoportaisiin on jo päästy kiinnittämään nimikkokylttejä. Kuvassa kiinnittäjänä toimii Esa Mässeli Virojoen kyläyhdistyksestä.  Siru Ahopelto
 Siskoksista Riina on käynyt jo muutaman kerran treenaamassa uusissa kuntoportaissa. Hanna-Riikka ei ole portaisiin vielä tätä ennen ehtinyt.
 – Tykkäämme liikkua, ja kuntoportaat tulevat varmasti käyttöön. Täältä on tosi upeat maisemat, ja kuntoportaat ovat kyllä hyvällä paikalla, Hanna-Riikka Kupla sanoo.
 Kuntoportaisiin asennetaan vielä led-valaistus, jotta niitä voi käyttää myös pimeällä. Juulia Tillaeus / Yle
 Portaissa riittää kiipeäjiä
 Molemmat kuntoportaat saatiin käyttökuntoon syyskuun alussa. Kokonaan valmiina niiden on määrä olla marraskuussa. Sitä ennen portaisiin asennetaan vielä tekstikyltit ja led-valaistus.
 Vaikka portaat eivät ole vielä edes täysin valmiit, Siru Ahopellon mukaan ne ovat jo löytäneet käyttäjänsä.
 – Näppituntumani mukaan portaat ovat tosi ahkerassa käytössä. Aina kun tänne tulee, täällä on kuntoilijoita.
 Virojoen kyläyhdistyksen Esa Mässelin mukaan kuntoportaiden rakentaminen on ollut ikimuistoinen projekti. Juulia Tillaeus / Yle
 Myös rakennusprojektista vastannut  Esa Mässeli  Virojoen kyläyhdistyksestä on huomannut kiinnostuksen portaita kohtaan.
 – Täällä alkoi rampata ihmisiä jo siinä vaiheessa, kun portaista puuttui vielä askelmia ja kaidetta, Mässeli sanoo.
 Kuntoportaat on rakennettu talkoovoimin, ammattilaisilla teetettyjä mittauksia, perustuksia ja runkotöitä lukuunottamatta.
 – Tämä on ollut mielenkiintoinen ja varmasti ikimuistoinen hanke, Esa Mässeli sanoo.
 Klamilan kuntoportaiden huipulle on rakennettu näkötorni. Esa Mässeli
 Muillekin kuin kuntoilijoille
 Kuntoportaita ei ole tarkoitettu pelkästään urheilukäyttöön, vaan ihmisten toivotaan käyttävän niitä monipuolisesti. Aikaa voi tulla viettämään esimerkiksi Virojoen portaiden huipulle rakennetulle laavulle, tai Klamilassa näkötornille.
 – Virojoen kuntoportailla on jo järjestetty muun muassa päiväkodin vanhempainilta. Paikka sopii hyvin monenlaiseen tarkoitukseen, Siru Ahopelto kertoo.
 Virojoen kuntoportaiden huipulle on rakennettu laavu, jossa voi vaikka nauttia eväitä. Juulia Tillaeus / Yle
 Lisää aiheesta:
 Porrastreeni koukuttaa suomalaisia – muista nämä viisi asiaa ennen porrastreenin aloittamista
 Kokonainen treenikerta yhdellä välineellä – Suosituilla kuntoportailla vedät samalla käsi-, vatsa- ja jalkatreenin

Uudet kuntoportaat villitsivät 3 000 asukkaan kunnan – sadat halusivat ostaa oman portaan ja "ramppaaminen" alkoi, vaikka askelmia ja kaidetta puuttui


Summary: Maailman terveysjärjestö WHO vaatii, että maat priorisoivat koronarokotukset terveydenhuoltohenkilöstölle, koska tautiin on kuollut jo niin moni terveydenhuollon työntekijä, kertoo uutistoimisto AFP.

WHO julkisti torstaina arvion, jonka mukaan 80 000–180 000 terveydenhuollon työntekijää on maailmanlaajuisesti kuollut koronaan vajaan puolentoista vuoden aikana (tammikuu 2020 - toukokuu 2021).
 Hoitohenkilöstöön kuuluvia järjestö arvioi maailmassa olevan kaikkiaan 135 miljoonaa.
 WHO:n johtaja  Tedros Adhanom Ghebreyesus  sanoi, että hoitohenkilöstö täytyy tehdä vastustuskykyiseksi koronavirusta vastaan ennen kuin muita rokotetaan.
 – 119 maasta kerätyn tiedon perusteella keskimäärin kaksi viidestä terveydenhuollon työntekijästä maailmanlaajuisesti on täysin rokotettu, hän sanoi korostaen, että kyse on keskimäärästä.
 Esimerkiksi Afrikassa vain yksi kymmenestä on täysin rokotettu, kun vauraissa maissa rokotettuja on yli 80 prosenttia työntekijöistä.
 WHO vaatiikin, että rokotteet priorisoitaisiin terveydenhuollon työntekijöille ja riskiryhmiin kuuluville. Ghebreyesus hämmästeli, että rokotteiden hyväksymisestä on kulunut jo yli 10 kuukautta ja edelleen miljoonat terveydenhuollon ammattilaiset ovat edelleen rokottamatta.
 WHO:n mukaan hoitohenkilöstöä on kuollut koronaan valtava määrä ja heitä tulisi suojata paremmin priorisoimalla rokotukset uudelleen. Kuvassa koronatestausta Schiedamissa Alankomaissa keskiviikkona. AOP
 "Niin moni olisi voitu pelastaa"
 Kansainvälisen hoitoalan järjestön puheenjohtaja  Annette Kennedy  sanoi, että järjestö suree koronaan kuolleita jäseniään.
 – Niin moni, tarpeettoman moni olisi voitu pelastaa.
 Hänen mielestään tilanne on shokeeraava, koska maat ovat vältelleet vastuutaan kysymyksessä. Kennedy todistaa samaa, mistä hoitoalan järjestöt Suomessakin ovat olleet huolissaan.
 – Hoitajat ovat aivan loppu. He ovat fyysisesti ja henkisesti väsyksissä. Ja ennusteen mukaan joka kymmenes harkitsee alan vaihtoa, Kennedy lisäsi.
 WHO:n toiveena on, että 40 prosenttia maapallon väestöstä olisi rokotettu vuoden loppuun mennessä. Tällä hetkellä näyttää siltä, että 82 maata ei pääsisi tavoitteeseen. Tämä johtuu pääjohtajan mukaan siitä, että rokotteita ei ole riittävästi.
 Uutistoimisto AFP:n mukaan koronavirus on tappanut tähän mennessä ainakin 4,9 miljoonaa ihmistä maailmanlaajuisesti. Tautitapauksia on rekisteröity yhteensä 242 miljoonaa.
 Lue lisää:
 Ylen tiedot: Rokottamattoman hoitajan levittämä koronatartunta johti kuolemaan Eurajoella – ylilääkäri haluaa rokotepakon hoitajille

Maailman terveysjärjestö: Jopa 180 000 terveydenhuollon ammattilaista kuollut koronaan


Summary: Tietokirjailija Veikko Erkkilä pääsi käsiksi venäläisiin arkistoihin ja KRP:n asiakirjoihin. Uuden tietokirjan mukaan partisaani-iskuista Suomen siviilikohteisiin päätti Neuvosto-Karjalan kommunistipuolueen johto.

Neuvostopartisaanit tekivät kymmeniä iskuja Suomen siviilikohteisiin jatkosodan aikana. He surmasivat iskuissa yli 150 siviiliä, joista suuri osa oli lapsia ja naisia.
 Partisaanit tekivät iskuja ainakin 32 siviilikohteeseen. Tuhoisimmat iskut kohdistuivat Lappiin Lokan ja Seitajärven kyliin, jotka olivat kaukana sotilaskohteista. Osa kohteista oli tiettömän taipaleen takana olevia yksinäisiä erämaataloja, kuten Sodankylän Yliluirolla olevat kahden Maggan saamelaisperheen talot.
 Tietokirjailija  Veikko Erkkilän  uusin teos  Kello 4 Moskovan aikaan  paljastaa iskujen suunnittelusta uusia tietoja ja sen, kuka iskujen takana todennäköisesti oli. Uusi kirja avaa vuosituhannen taitteessa käynnistyneen rikostutkinnan tietoja.
 Neuvostopartisaanien hyökkäykset siviilikohteisiin kauas rintamalinjasta, joka oli kartan vanhan valtakunnanrajan itäpuolella.    Riikka Tähtinen/Yle
 Sähkösanomat olivat avain rikostutkintaan
 Veikko Erkkilä on tehnyt yli 20 vuotta yhteistyötä usean venäläisen yliopistotutkijan kanssa ja saanut käsiinsä Venäjän arkistojen partisaaniasiakirjoja lähes 2000 sivua.
 Asiakirjoista paljastui, että Suomeen tehtyjen iskujen siviilikohteet, kuten Lokka, oli väärennetty sotilaskohteiksi. Partisaanien heti iskujen jälkeen lähettämät sähkösanomat kellonaikoineen ja karttatietoineen vastasivat tarkkaan Suomen tietoja siviilikohteisin tehdyistä iskuista.
 Tietokirjailija Veikko Erkkilä on 1990-luvulta lähtien tutkinut Venäjän arkistoja partisaaneista. Jarmo Honkanen / Yle
 Päivämäärät ja radiosähkösanomat olivat avain sille, että Erkkilä pystyi tutkimaan asiaa yhdessä venäläisten historiantutkijoiden kanssa.
 – Koska venäläisten tutkijoiden oli vaikea ymmärtää, että kaikki partisaaniraportit ovat väärennettyjä, virheellisiä, Erkkilä sanoo.
 Partisaanien raportoimien iskutietojen ja Suomen sotilas- ja poliisiviranomaisten tietojen vertailu ja yhdistäminen antoi pohjaa myös rikostutkinnan aloittamiselle. Niistä selvisi, mitä partisaaniosastoja missäkin iskussa oli. Esimerkiksi Seitajärvelle iskivät partisaaniosastot Poljarnik ja Bolesvik, Lokkaan Stalinets.
 Lue lisää:   Seitajärvellä tapetut naiset ja lapset olivat jatkosodan vaiettuja uhreja
 Partisaanit murhasivat 19 siviiliä Suomussalmen Viiangissa. Suomalaiset sotilaat tarkastelevat hävitystyötä kesällä 1943. SA kuva
 Rikostutkinta alkoi vasta 2000-luvulla
 Partisaani-iskuista puhuttiin jo sodan jälkeisinä vuosikymmeninä, mutta vain niissä pitäjissä, joiden siviilikohteisiin partisaanit olivat hyökänneet. Näitä olivat esimerkiksi Sodankylä, Savukoski ja Inari. Pitäjissä oli elossa kymmeniä iskuja kokeneita ja haavoittuneita uhrejakin yli 50.
 Tieto partisaanien tekemistä raaoista lasten ja naisten murhista eli suullisena perinteenä, vaikka Suomen viranomaiset ja media vaikenivat.
 Lue myös:   Luotisadetta äitinsä kainalossa paenneen Voitto Kavakan uniin partisaanit tulevat yhä joka yö – uusi kirja palauttaa kipeän aiheen ajankohtaiseksi
 Suomessa julkinen partisaanikeskustelu pääsi vauhtiin vasta vuosia Neuvostoliiton romahtamisen jälkeen 1990-luvun lopussa.
 Laajaan julkisuuteen partisaanien hyökkäykset siviilikohteisiin nosti vuonna 1998 Veikko Erkkilän tietokirja  Vaiettu sota  ja sen pohjalta tehty Ylen toimittajan  Risto Arkimiehen  tv-dokumentti  Silminnäkijä . Tekijät palkittiin Valtion tiedonjulkistamispalkinnolla.
 Partisaaniterrorin saama julkisuus 1990-luvun lopulla johti myös keskusrikospoliisin KRP:n tekemään esitutkintaan. Erkkilän uusin kirja selostaa tuon ainutlaatuisen rikostutkinnan vaiheita. Erkkilän on kirjaa varten saanut tutustua KRP:n tutkinta-aineistoon.
 Kirjasta ilmenee, kuinka partisaani-iskujen rikostutkinnan aloittaminen oli poliittisesti kuuma peruna vielä 1990-luvun lopullakin. Asiaa puitiin eduskunnassa, ulkoministeriössä, sisäministeriössä ja poliisissa. Tavanomaisessa rikostutkinnassa poliisi aloittaa tutkinnan, kun rikoksen on syytä epäillä tapahtuneen.
 Kuuntele Veikko Erkkilän haastattelu Yle Areenassa:
 Tutkinta kilpistyi Venäjän nimettömään vastaukseen
 Lopulta esitutkinta annettiin Rovaniemelle KRP:n pohjoiselle osastolle. Sen päällikkönä oli tuohon aikaan  Pentti Yliniva . Erilaista tietoa oli kertynyt niin paljon, että oli syytä epäillä murhaa ja murhan yllytystä.
 – Erityisesti uhrien lukumäärän suhteen se oli todella suuri tutkinta. Ei vastaavaa varmaan ole Suomessa ollut ja toivotaan ettei tulekaan, muistelee 20 vuoden takaista tutkintaa nyt eläkkeellä oleva rikosylitarkastaja Pentti Yliniva.
 KRP:n kuulusteli Suomessa iskuista hengissä säilyneitä uhreja, joiden kertomukset vahvistivat epäilyä murhista. Ylinivan mukaan kuulusteluja tehtiin kymmeniä ellei satoja.
 Eri vaiheiden jälkeen Venäjälle lähetettiin oikeusapupyyntö, johon saatiin poikkeuksellisesti nimetön vastaus.
 – Saimme sieltä viimein vastauksen, kylläkin allekirjoittamattoman. Siinä todettiin, että Venäjän lakien mukaan mahdolliset rikokset ovat vanhentuneet, minkä vuoksi heillä ei ryhdytä toimenpiteisiin niiden vuoksi, Yliniva muistelee.
 Kuuntele Pentti Ylinivan haastattelu Yle Areenassa:
 Kirja: Käskyn antoi Gennadi Kuprijanov
 Uusimmassa kirjassaan Erkkilä päätyy siihen, että käskyn hyökätä Suomen siviilikohteisiin antoi Neuvosto-Karjalan kommunistijohtaja.
 – Kaikki nämä tiedot mitä olen saanut, niin minulla on selvä vastaus, kuka käskyt antoi. Tämä käskijä löytyy Karjalasta. Karjalan poliittisesta johdosta.
 Kirjassaan Erkkilä toteaa monien lähteiden osoittavan, että ensisijainen vastuu partisaaniosastojen iskuista suomalaisiin siviilikyliin oli Neuvosto-Karjalan kommunistipuolueen johtajalla  Gennadi Kuprijanovilla .
 Kuprijanov oli nimitetty Karjalan poliittiseen johtoon vuonna 1938. Erkkilän kirjan mukaan Kuprijanov valikoi Karjalassa ihmisiä teloitettavaksi ja vangittaviksi Stalinin terrorin aikaan 1930-luvun lopulla.
 Erkkilän mukaan Kuprijanov julkaisi vuonna 1975 jälkeen kirjan partisaanien suurista saavutuksista. Kirjassa nimeltään "Karjalan rintamaviivan takana" kerrotaan valheellisesti Lokan "varuskunnan" tuhoamisesta ja vaietaan kaikista siviilituhoista.
 Tosiasiassa partisaanit murhasivat Lokassa 21 siviiliä eikä kylän lähimaillakaan ollut mitään varuskuntaa tai sotilastukikohtaa.
 Partisaanien murhaamien Lokan kylän asukkaiden hautajaiset Sodankylän hautausmaalla elokuussa 1944.  SA-kuva
 Suomen lain mukaan murha ei vanhene. Vaikka KRP keskeytti tutkinnan, sitä ei ole päätetty. Tutkinnan avaaminen on mahdollista, mutta epätodennäköistä siksikin, että kaikki epäillyt ovat tiettävästi kuolleet.
 Kuprijanov kuoli vuonna 1979.
 Aiheesta lisää:
 Luodit molempiin keuhkoihin, verilöyly saunassa: Eino ja Väinö Kinnusen lähes koko perhe tuhottiin yhdessä hetkessä, mutta he selvisivät
 Saariselällä tapahtui vuonna 1943 surmatyö, jota Mika Waltari vertasi piispa Henrikin surmaan – tuore kirja valottaa sodan raakaa yksityiskohtaa
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  22.10. kello 23 saakka.

Partisaanit murhasivat Suomessa lapsia ja naisia, yhteensä yli 150 siviiliä – tietokirjailija selvitti, kuka antoi käskyn julmuuksiin


Summary: Viulisti Linda Lampenius julkaisi tänään elämäkerran Kesytön elämäni. Siinä palataan myös oikeusriitaan, jota hän kävi muotimiljonääri Peter Nygårdin kanssa.

Viulisti  Linda Lampeniuksen  tänään julkaistussa kirjassa palataan aikoihin, jolloin suomalais-kanadalainen muotimiljonääri  Peter Nygård  syytti Lampeniusta häpäisystä, herjauksesta ja panettelusta sekä vaati miljoonien dollarien vahingonkorvausta vuonna 1999.
 Lampenius muistaa yhä tarkasti hetken, jolloin haastepaperit tulivat silloiselle kotiovelle Lontoossa.
 – Tiesin jo aiemmin että Nygård yrittää haastaa minut, koska minä olin haastanut oikeuteen manageritoimistoni, jonka yksi osakas Nygård oli. Kun haastepaperit tulivat oli shokki, kun avasin sen ison paketin ja siinä luki se summa – 10 miljoonaa dollaria. Tiesin että jenkeissä aina se joka on rikkain, voittaa.
 Joulukuussa 2001 riita päätyi sopimukseen, jossa Lampenius sitoutui olemaan puhumatta asiasta ja julkaisemaan Ilta-Sanomissa julkisen anteeksipyynnön kokosivun mainoksena. Vaitiolo on jatkunut tähän vuoteen asti.
 Nyt Nygård on ollut lähes vuoden vangittuna odottamassa oikeudenkäyntejä, ja Lampenius haluaa puhua asiasta – vaikka riskillä.
 – Ne paperithan on voimassa vielä. Olen keskustellut nyt vuoden verran kolmen asianajajan kanssa ja he sanovat, että ei hän (Nygård) tuosta tule pääsemään irti. Syytteitä häntä vastaan on niin paljon. Sinä päivänä kun tulee ensimmäinen tuomio, minulla ei ole vaikeuksia saada vaitiolosopimusta kumottua. Tämä on riski, mutta se on niin pieni, että minä en enää pidä suutani kiinni.
 Lisää aiheesta:
 Linda Lampenius kommentoi Ylelle Peter Nygård -tapausta ja siitä noussutta keskustelua
 Kuka on Peter Nygård? Kymmenen naista syyttää suomalais-kanadalaista muotimiljonääriä raiskauksista, nuorimmat olivat 14-vuotiaita
 Katso tästä koko haastattelu Puoli seitsemän -ohjelmassa:

Linda Lampenius kertoo Peter Nygårdin nostamasta kunnianloukkauskanteesta vaitiolosopimuksesta huolimatta: "En enää pidä suutani kiinni"


Summary: Mahdollisimman vähän rajoitustoimia, mutta vaikuttavia, linjaa HUSin vs. johtajaylilääkäri Jari Petäjä.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

HUSin vs. johtajaylilääkäri  Jari Petäjän  mielestä ravintoloiden aukiolon rajoittaminen on tehokkain keino tavoittaa rokottamattomat kansalaiset.
 – Jotta tekisimme mahdollisimman vähän rajoituksia, jokaisen rajoitustoimen täytyy aina olla mahdollisimman vaikuttava. Maalaisjärkistä on aloittaa asioista, jotka vaikuttavat hyvin suureen määrään riskikäyttäytymistä, Petäjä sanoo.
 Petäjän mukaan ravintoloiden erityisyys liittyy siihen, että suomalaiset yksinkertaisesti ovat paljon ravintoloissa.
 – Uudellamaalla on 685 000 anniskeluoikeuksilla olevaa paikkaa, Suomessa 3,2 miljoonaa ravintolatuolia – joka viikonloppu kohtaisella käyttöasteella. Sadat tuhannet ihmiset kokoontuvat.
 A-Talkissa torstaina vieraillut Jari Petäjä ihmettelee epäilyjä ravintolarajoitusten tehokkuudesta.
 – Varsinkin nyt, kun testausmääriä on vähennetty, pystymme vähemmän enää selvittämään, mistä mikäkin tartuntaketju alkoi. Kyllä täytyy uskoa, että rajoitustoimet pitää aloittaa siitä, mitä tapahtuu paljon, usein, joka paikassa ja on ilmiselvästi haitallista koronan leviämisen kannalta.
 Koronapassin käytön laajentamista muuallekin kuin ravintoloihin Petäjä pitää kannatettavana ajatuksena. Hän uskoo, että koronapassi tuskin jää vain lyhytaikaiseksi välineeksi, vaan sitä tarvitaan vielä kauan.
 – Vasta noin 150 000 suomalaista on sairastanut testillä varmistetun koronan. Rokottamattomia on 1,2 miljoonaa. Valtaosa sairaalahoitoon päätyvästä koronataudista on vielä kohtaamatta. Tämä urakka tulee jatkumaan tosi pitkään.
 Suomen koronatilanteesta ja rajoitustoimista keskustelivat myös sosiaali- ja terveysministeriön osastopäällikkö  Taneli Puumalainen  sekä eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunnan jäsenet, kansanedustajat  Arja Juvonen  (ps.) ja  Aki Lindén  (sd.).
 Katso koko A-Talkin keskustelu  Yle Areenasta .
 Lue myös:
 HUSin Asko Järvinen: "Rokottamattoman riski sairastua on nyt suurempi kuin kenties koskaan" – Koronaluvut ovat jälleen nousussa
 Uusimaa ja Etelä-Pohjanmaa takaisin leviämisvaiheen ravintolarajoituksiin – anniskelu loppuu kello 24, jos koronapassi ei käytössä
 Leikataanko 3 potilasta vai hoidetaanko yhtä koronaan sairastunutta? Näiden kysymysten äärellä sairaaloissa ollaan nyt

HUSin johtajaylilääkäri Petäjä puoltaa ravintolarajoituksia koko maahan – Vaikuttaisi tehokkaimmin rokottamattomiin, joiden keskellä korona nyt jyllää


Summary: VR:n toimitusjohtaja Lauri Sipponen ehdottaa lento-juna-yhteisvuoroja, jolloin junilla voitaisiin korvata lyhyitä syöttölentoja Helsinki-Vantaalle. Juniin tulisi myös lennonnumero.

VR Groupin toimitusjohtaja  Lauri Sipponen  istahtaa Tampereelta Helsinkiin lähtevän Intercity-junan kabinettiin. Elokuussa toimitusjohtajana aloittanut Sipponen on kiertänyt ahkerasti eri puolella Suomea, ja paluumatkalla Pasilassa sijaitsevalle pääkonttorille ehtii hetken hengähtää.
 – Juna on loistava paikka tehdä töitä. Olemme investoineet junien sisäisiin verkkoihin ja kuuluvuuteen miljoonia euroja, ja nyt itsekin näitä käyttävänä voin sanoa, että ne toimivat hyvin, sanoo toimitusjohtaja Lauri Sipponen.
 Sipposen kunnianhimoisena tavoitteena on saada koronapandemian takia etätöihin jääneet matkustajat takaisin juniin ja kaksinkertaistaa kaukoliikenteessä matkustajamäärä muutamassa vuodessa.
 VR on investoinut junien sisäisiin langattomiin verkkoihin ja kuuluvuuteen 4,5 miljoonaa euroa. Samalla myös Ekstra-luokka on uusittu.  Esa Syväkuru / Yle
 Junista on tarkoitus tehdä niin houkutteleva vaihtoehto, että moni jättää oman auton kotiin.
 – Tavoitteena on, että kymmenen prosenttia Suomen sisäisistä matkoista voitaisiin tehdä junilla. Tällä hetkellä junien osuus on vajaat kuusi prosenttia.
 Tavoitteen toteutuminen tarkoittaisi vuosittain jopa 16-18 miljoonaa junamatkaa. Vuonna 2020 VR:n kaukoliikenteen matkustajamäärä romahti koronan takia kahdeksaan miljoonaa.
 – Se edellyttää junien palvelutason parantamista. Palveluita on parannettava asemilla, junamatkan aikana ja junamatkan jälkeen. Se tarkoittaa matkaketjuja, joita kehitämme yhteistyökumppaneiden kanssa, sanoo Lauri Sipponen.
 Lentolipulla juniin Turusta, Tampereelta, Jyväskylästä ja Lappeenrannasta
 Sipposen mukaan juna olisi luonteva yhteistyökumppani lentoyhtiöille, koska Helsinki-Vantaalta pääsee nyt suoraan junaan.
 – Näen meillä merkittävän roolin siinä, että hoidamme syöttöliikenteen Helsinki-Vantaalta lähteville lennoille, ja vastaavasti paluumatkalla sen viimeisen osuuden.
 Samuli Huttunen / Yle
 Lento&Juna -yhteyden avaaminen tarkoittaisi yöjunien palaamista myös eteläiseen Suomeen. Turusta, Tampereelta, Jyväskylästä ja Lappeenrannasta olisi yhteys Helsinki-Vantaalle varhain aamulla niin, että matkustajat ehtisivät Euroopan aamulennoille. Juna olisi vaihtoehto 2-4 tunnin päässä lentoasemasta sijaitsevista kaupungeista.
 Vastaavasti Euroopasta palaavat matkustajat ehtisivät junalla kotimatkalle juuri ennen puoltayötä, jolloin nykyiset syöttölennot lähtevät maakuntakentille.
 Juna ja lentokone muodostaisivat matkaketjun niin, että lentoja palveleville junille tulisi lennonnumero, ja junamatka kirjoitettaisiin samalle lipulle kuin lentomatka. Matkustajalle tämä tarkoittaisi, että jos juna olisi myöhässä, VR ja lentoyhtiö sopisivat miten matkustajalle korvataan jatkolennon menetys.
 – Tutkimme onko liikennettä mahdollista hoitaa markkinaehtoisesti, eli ovatko volyymit riittäviä. Hiljaisimmille reiteille ostoliikenne on vaihtoehto, jolloin valtio, maakunnat ja kunnat voisivat osallistua yhteyden ylläpitämiseen.
 Sipposen mukaan yksittäinen lento&juna -vuoro saataisiin kannattavaksi noin sadalla matkustajalla. Ostoliikenteessä tarvittavan julkisen tuen tarve jäisi merkittävästi alhaisemmaksi kuin esimerkiksi  Jyväskylän lentoliikenteessä  nykyisin
 Junan ja lennon yhdistävään matkaketjuun voisi sisältyä laukkujen siirtäminen junasta turvatarkastuksen kautta lennolle.  Yle/Carolina Husu
 Sähköautoja vuokralle juna-asemille
 VR Groupin toimitusjohtajan Lauri Sipposen mukaan junamatkustaminen on Suomessa murroksessa. Matkoista halutaan tehdä entistä räätälöidympiä, samaan tapaan kuin lentomatkat ovat nykyisin. Se parantaisi palvelua, ja merkitsisi samalla miljoonien eurojen lisätuloja vuosittain.
 – Pystymme pienillä katteilla tekemään lisää liikevaihtoa, ja työllistämään meidän henkilökuntaa. Mutta samalla asiakas kokee suurta tyytyväisyyttä ja hän saa elämyksiä.
 Matkustaja voisi tilata esimerkiksi rautatieasemalle apua laukkujen siirtämiseen junaan, tai lisäpalveluita junamatkalle.
 Yksi merkittävimmistä lisäpalveluista olisi täyssähköautojen tuntivuokraus juna-asemilla. Tällöin moni työmatkalla oleva vaihtaisi auton junaan, kun rautatieasemalla olisi valmiina päivän ajoihin tarvittava vuokra-auto.
 Se toisi takaisin juniin varsinkin koronan takia kotiin jääneitä liikematkustajia. VR ei ole pystynyt palauttamaan läheskään kaikkia työmatkajunia vähäisen kysynnän takia. Sen sijaan vapaa-ajan matkustus on palautunut paljon nopeammin, ja VR on tuomassa lisää vuoroja viikonloppuihin.
 – Hybridityöstä voi tulla pysyvä ilmiö, jolloin ihmiset tekevät vaikka puolet työajasta töitä kotona. Emme vielä tiedä mihin matkustus asettuu. Hyvä palvelutaso on yksi junamatkailun kilpailukeino, ja voi luoda uudenlaista matkustamista.
 Sipposen mukaan VR on jo käynnistänyt ensimmäisiä projekteja, joissa tullaan yhdistämään takseilla, linja-autoilla ja junilla tehtäviä matkoja yhdeksi matkaketjuksi.
 VR Groupin toimitusjohtaja Lauri Sipponen sanoo, että tulevaisuudessa yhtiön tuloksesta yhä merkittävämpi osuus tulee matkaan liittyvien lisäpalveluiden myynnistä.  Esa Syväkuru / Yle
 Luotijunalla Moskovaan – Pietarista uusi suomalaisten viikonloppukohde
 Helsingin ja Pietarin väliä liikennöivät Allegro-junat ovat seisoneet Ilmalan varikolla käyttämättöminä puolitoista vuotta. Vainikkalan rautatieliikenteen rajanylityspaikka avautuu henkilöliikenteelle lokakuussa, ja VR:n ja Venäjän rautatieyhtiön OAO RZD:n yhteisyritys Karelian Trains aikoo palauttaa junat liikenteeseen ennen joulua.
 Virallista aloituspäivämäärää ei ole julkistettu, mutta venäläinen rautatieliikenteen erikoislehti Gudok kertoo tavoitteena olevan  liikenteen käynnistäminen 12. joulukuuta .
 Ennen pandemiaa Allegrossa kulki vuosittain noin puoli miljoonaa matkustajaa. Sipposen mielestä Venäjän-matkailussa on alkamassa koronapandemian jälkeen uusi aikakausi, ja vuotuinen matkustajamäärä voi nousta jopa miljoonaan, kun suomalaiset löytävät Pietarin matkakohteena.
 – 1960-luvulla suomalaiset löysivät Tukholman, kun laivaliikenne alkoi sinne. 1990-luvulla löysimme Tallinnan, ja ihmettelen, jos emme 2020-luvulla löydä Pietaria.
 Sipponen kehuu Pietarin kulttuuritarjontaa, konsertteja ja monenlaisia urheilutapahtumia, joista monia suomalaisia koskettavimpina KHL:n jääkiekko-ottelut.
 – Kunhan aika normalisoituu pandemian jälkeen, niin Pietari ottaa sen miljoonakaupungin roolin, mikä sillä oli jo ennen pandemiaa.
 Allegro-junien pitäisi alkaa liikennöidä Helsingin ja Pietarin väliä ennen joulusesonkia. Junien matkustajamäärän VR ennakoi palautuvan koronapandemian jälkeen nopeasti noin puoleen miljoonaan matkustajaan.  Yle
 Samalla Sipponen toivoo uuden nopean junayhteyden toteutuvan lähivuosina Helsingin ja Moskovan välillä.
 Moskovan ja Pietarin välille valmistuu vuonna 2026 uusi, noin 680 kilometrin pituinen nopea rata, jossa liikennöinti on mahdollista huippunopeilla 400 kilometria tunnissa kulkevilla luotijunilla. Samalla kaupunkien välinen matka-aika lyhenee neljästä tunnista noin kahteen ja puoleen tuntiin.
 VR ja Venäjän rautatiet käyvät keskustelua siitä, että juna voisi jatkaa Helsinkiin asti. Suomen puolella nopeudet tosin jäisivät merkittävästi alhaisimmiksi.
 – Helsingistä pääsisi Moskovaan puolessa päivässä, noin kuudessa tunnissa. Tämä olisi sekä turismille, että liikematkustamiselle erinomainen asia.
 Lue lisää:
 Vainikkalan rajanylityspaikka avautuu: VR haluaa Allegrot liikkelle joulusesonkiin mennessä
 Pietarissa vieraileva suomalaisministeri visioi raiteiden rahtikuljetuksista eikä tyrmää huippunopeaa junaa Moskovaan
 Junissa ja HSL:n lähiliikenteessä yhä matkustajakato – VR kauppaa äkkilähtöjunia, jotka tulevat myyntiin viikkoa ennen lähtöä

VR:n toimitusjohtaja visioi junamatkustuksen tulevaisuutta: Luotijunalla Moskovaan, Suomen lentoja rautateille ja matkustajamäärä tuplataan


Summary: Kiinnostus kiertotalouteen kasvaa rakennusalalla. Kunnat ja yritykset etsivät nyt keinoja siihen eri puolilla maata. Myös tuleva lakiuudistus ohjaa rakentajia kiertotalouteen.

Kaksikerroksinen hirsitalo seisoo autiona mikkeliläisessä maalaismaisemassa. Viimeiset asukkaat sulkivat ovet perässään kymmeniä vuosia sitten, ja talo jäi säiden armoille.
 Nyt rakennus saa uuden elämän. Lautaverhoilun ja sisätilojen pinkopahvien välistä löytyy yli satavuotias hirsikehikko, josta tehdään talousrakennus uuteen paikkaan.
 Se on ympäristöteko.
 Puolet maapallon luonnonvaroista ja noin 40 prosenttia jalostamattomasta energiasta kuluu rakennuksissa ja rakentamisessa. Rakennussektori tuottaa globaalilla tasolla reilun kolmanneksen kasvihuonepäästöistä ja vajaan kolmanneksen jätteestä.
 Yksi ratkaisu ympäristökuormaan on kiertotalous. Se tarkoittaa, että luonnonvarat pysyvät käytössä mahdollisimman pitkään.
 Rakentamisessa kiertotaloutta on esimerkiksi purkumateriaalien käyttö sekä siirrettävien ja muokattavien tilojen teko. Materiaaleja ja energiaa säästyy, kun vanhoja rakenteita ja kokonaisia rakennuksia käytetään uudelleen.
 – Rakennusala suhtautuu vielä kiertotalouteen hieman epäillen, mutta muutaman viimeisen vuoden aikana kiinnostus ja motivaatio ovat selvästi lisääntyneet. Etenkin nuoret pitävät kiertotaloutta asiana, johon pitää mennä, sanoo yliarkkitehti  Harri Hakaste  ympäristöministeriöstä.
 Valmisteilla oleva kaavoitus- ja rakentamislaki ohjaa jatkossa rakentajia kiertotalouteen. Homma ei ole ongelmatonta, mutta malleja etsitään ja kokeillaan nyt eri puolilla Suomea. Mukana on järjestöjä, oppilaitoksia, kaupunkeja, kuntia ja yrityksiä.
 – Kiertotalousratkaisuilla on myös merkittävä myönteinen ilmastovaikutus, Hakaste toteaa.
 Uusi elämä vanhoille hirsille
 Mikkelissä kaupungin kehitysyhtiö etsii maaseudun tyhjiä hirsirakennuksia ja paikallisia rakennusalan yrityksiä purkamaan ja uudelleen pystyttämään niitä. Hirret sopivat myös vanhojen hirsitalojen korjaamiseen.
 Yhden 30 neliöisen hirsiaitan uudelleenkäyttö vähentää hiilidioksidipäästöjä yli kahden suomalaisen vuotuisten asumisesta aiheutuvien päästöjen verran.
 Vanhan hirsitalon purku ja siirto aiheuttaa yli 90 prosenttia pienemmät hiilidioksidipäästöt kuin uuden puun hankinta ja hirsien valmistus vastaavaa taloa varten, selviää kehitysyhtiö MikseiMikkelin ja Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun laskelmista.
 – On ympäristöteko pelastaa vanha rakennus ja käyttää sitä uudelleen joko sellaisenaan tai osittain, sanoo kiertotalousasiantuntija  Raimo Lilja  MikseiMikkelistä.
 Tavoitteena on, että ensimmäiset hirsirakennukset nousisivat uusille sijoilleen tämän vuoden puolella. Kaksikerroksinen vanha talo saa kuitenkin odottaa uutta pystytystä todennäköisesti ensi kevääseen.
 Varastorakennus purkutiilistä
 Punaiset tiilet komeilivat aiemmin Kansallisteatterin pienen näyttämön sisäseinissä, mutta saivat lähteä peruskorjauksen yhteydessä. Nyt ne odottavat Vantaan Tikkurilan Paviljonkikoulun pihalla muuraria, joka tekee niistä uuden varastorakennuksen seinät.
 – Tämä on aika uutta Suomessa. Laatukriteerit, sisäilma-asiat ja pelotkin vaikuttavat siihen, voiko vanhoja materiaaleja käyttää uusissa rakennuksissa, sanoo CIRCuIT-hankkeen projektikoordinaattori  Kimmo Nekkula  Vantaan kaupungilta.
 Vantaalla ei vielä tiedetä, millaiset ympäristövaikutukset vanhojen tiilien käytöllä on. Asiaa tutkitaan EU-hankkeessa.
 Ympäristövaikutuksista antaa viitteitä esimerkki Tanskasta. Kööpenhaminassa kunnostettiin ja laajennettiin koulua tiilillä, jotka tulivat puretusta sairaalasta. Kierrätetyt tiilet pienensivät rakennustyön hiilijalanjälkeä reilulla 70 tonnilla. Se on lähes yhtä paljon kuin 30 suomalaisen asumisesta aiheutuu vuosittain.
 Vanhoista rakennuksista löytyy tiilien ohella paljon muutakin hyödynnettävää. Uuteen käyttöön kelpaisivat esimerkiksi kokonaiset betoniseinät ja puuosat. Myös ikkunoita, ovia, sähkö- ja elektroniikkalaitteita sekä muuta irtainta voisi hyödyntää uudelleen nykyistä enemmän, listaa Kimmo Nekkula.
 – Rakennusosia ei kovin paljoa tänä päivänä hyödynnetä, mutta potentiaalia olisi. Pyrimme laajentamaan tällaista toimintaa.
 Mutkia matkassa
 Vantaan kiertotaloussuunnitelmat olivat aluksi paljon kunnianhimoisempia. Tarkoituksena oli ottaa kahdesta purettavasta koulusta enemmänkin materiaaleja uuteen rakennukseen, mutta muun muassa aikataulut ja kilpailutukset estivät sen.
 Vastaaviin ongelmiin on törmätty Mikkelissä. Siellä purettiin vastikään kaksi isoa sairaalarakennusta. Purkumateriaaleista yli 90 prosenttia kierrätettiin muun muassa teiden alustoiksi, mutta sellaisenaan rakennuskäyttöön tiensä löysivät vain vanhat paloportaat.
 – Uuden kohteen suunnittelussa ei ollut ajoissa tiedossa, että purkukohteista olisi ollut saatavissa jotain. Kierrätysmateriaalin hyödyntäminen uudessa rakennuksessa vaatii aika paljon lisätyötä esimerkiksi lujuuslaskelmissa, Raimo Lilja MikseiMikkelistä sanoo.
 Rakenteiden uudelleenkäyttö pitäisi Liljan mukaan huomioida jo alkuperäisen rakennuksen suunnittelussa.
 – Lyhyellä tähtäimellä voimme tehdä kaikenlaista pientä. Suuri muutos tulee vasta, kun rakennukset suunnitellaan alunperinkin purettaviksi tai siirrettäviksi, Lilja toteaa.
 Siirrettävä talo
 Lohjan asuntomessualueelle kohosi kesällä talo, jonka voi ottaa mukaan, kun muuttaa. Talo voi myös kasvaa tai pienentyä sitä mukaa, kun perheen koko muuttuu.
 Siirtely ja muokkailu onnistuu näppärästi, koska talo on rakennettu moduuleista ja siinä on kevyt teräsrunko. Lisäksi rakennuksella ei ole raskaita perustuksia, vaan se on maassa kiinni teräsruuvipaaluilla. Ne eivät jätä maahan jälkiä.
 – Nykyään on paljon kiinteistöjä tyhjillään, kun työn mukana on täytynyt muuttaa paikkakuntaa. Siirrettävän talon avulla emme ole enää kiinni paikassa, kun kodin saa mukaansa, sanoo Lundell Oy:n toimitusjohtaja  Leena Lundell .
 Yritys rakensi siirrettävän talon asuntomessuille, koska ne järjestettiin sen kotipaikkakunnalla. Yleensä se ei valmista kokonaisia rakennuksia, vaan toimittaa elementtejä muiden tarpeisiin.
 – Kiertotalous on ainoa tie. Meillä ei ole mitään muuta mahdollisuutta, koska ylikäytämme maapallon raaka-aineita, Lundell toteaa.
 Lohjan talossa on myös hyödynnetty runsaasti kierrätysmateriaaleja. Esimerkiksi teräsrungosta noin 30 prosenttia on romurautaa. Prosentti voisi olla isompikin, mutta tällä hetkellä romurautaa ei ole tarjolla enempää.
 Lundell liputtaa teräksen puolesta. Se on puuta ja betonia kevyempi ja siksi helpommin siirreltävä materiaali.
 – Nyt on tuotu vääristävän tuen avulla esiin puurakentamista. Jos kaikki pitää rakentaa puusta, tukahdutetaan eri materiaalien innovaatiot, emmekä pääse parhaaseen lopputulokseen, Lundell toteaa.
 Finlandian väistötiloista kouluksi
 Siirrettäviä rakennuksia kohoaa muuallekin.
 Helsingissä Töölönlahden rannassa seisoo puinen kehikko. Siitä tulee pian Pikku-Finlandia-rakennus, joka toimii Finlandia-talon väistötilana peruskorjauksen ajan. Myöhemmin sama rakennus siirretään toisaalle koulun väistötilaksi.
 – Tämä on erinomainen esimerkki kiertotalouden ja muuntojoustavuuden ajattelusta, johon rakentamisessa pitäisi mennä laajemminkin, sanoo Aalto-yliopiston professori  Matti Kuittinen .
 Pikku-Finlandian hiilijalanjälki jää neljännekseen uusien väistötilojen rakentamisesta, jos rakennusta käytetään 60 vuoden ajan ja se siirretään viiden vuoden välein. Mitä pidempään rakennusta käytetään, sitä ympäristöystävällisempää on tehdä siitä siirrettävä.
 Pikku-Finlandia koostuu lohkoista samaan tapaan kuin moduulirakenteinen omakotitalo Lohjalla.
 Moduulirakentaminen ja lohkoajattelu on rakentamisessa yleistä nykyisin. Siksi valtaosa uusista rakennuksista voitaisiin Kuittisen mukaan suunnitella siirrettäviksi melko helposti. Palkintona olisi joustavuus.
 – Siirrettävän rakennuksen suunnittelu ei ole mitään rakettitiedettä, Kuittinen toteaa.
 Bisnestä yrittäjille
 Ympäristöministeriön Harri Hakaste toivookin yrityksiä nykyistä aktiivisemmin mukaan rakentamisen kiertotalouteen ja toimintamallien kehittelyyn.
 – Siinä olisi nyt merkittävä kasvupotentiaali, Hakaste sanoo.
 Ristiriitaisia tunteita
 Pirjo Taina  katselee mikkeliläisen hirsitalon purkutöitä naapurista mökiltään.
 Taina vietti iloisia päiviä talossa 1960-luvulla, jolloin se oli kesäkäytössä.
 Parikymmentä vuotta sitten anoppi testamenttasi talon hänelle ja hänen lapselleen. Sen jälkeen talo on ollut lähes täysin käyttämättä.
 Nyt tunteet ovat ristiriitaisia.
 – Toisaalta tuntuu pahalta, mutta toisaalta on äärettömän suuri helpotus, että talo lähtee pois silmistä. On ollut raskasta katsoa sen ränsistymistä. Tulee hyvä mieli, että se ei lahoa kokonaan, vaan hirret tulevat hyötykäyttöön.

Näin rakentamisen ympäristökuormaa käännetään nyt laskuun: Talo mukaan muutossa, uusi elämä hirsipirtille, koulun varasto teatterin vanhoista tiilistä


Summary: Vihreät kannattaa pääministerin ajatusta budjettikehysten uudistamisesta. Puolue ehdottaa, että investoinneiksi määriteltyjä hankkeita voisi tukea nykyisen kehysmenettelyn ulkopuolelta.

Suomen hallitus vaikuttaa ulospäin epäyhtenäiseltä.
 Esimerkkejä siitä ovat muun muassa vihreiden ja keskustan kannat turpeen käyttöön, kulttuuriministeri  Antti Kurvisen  (kesk.) ja ja pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) jupakka veikkausvoittovarojen kompensoinnista edunsaajille, ja pääministerin kehysideoinnin vastaanotto keskustassa.
 Vihreiden puheenjohtaja, sisäministeri  Maria Ohisalo  arvioi hallituksen tilannetta seuraavasti:
 – En usko, että tässä millään kriisin kynnyksellä ollaan.
 Silti hienoista kritiikkiä pääministeri Marinia kohtaan on havaittavissa myös vihreiden suunnasta. Silloin puhutaan kaivoslaista, jonka uudistamisen vihreät pelkäävät lipeävän hallitusohjelman kirjauksesta.
 – Pääministerin tehtävä on johtaa hallitusta ja pitää huoli siitä, että hallitusohjelman kirjauksia noudatetaan. Se koskee myös luontokatoa pysäyttäviä toimia, sanoo Ohisalo.
 Vihreiden puheenjohtaja, sisäministeri Maria Ohisalo vierailee Ykkösaamun suorassa haastattelussa kello 10.05 alkaen. Voit katsoa lähetystä suorana Yle Areenasta.
 Kaivoslain uudistus ja hallitusohjelma
 Kaivoslain uudistus on juuri nyt ajankohtainen ja vihreiden mielestä uudistus on venynyt tarpeettoman pitkään. Suomen ympäristökeskus SYKE on tehnyt lakiluonnoksesta vaikutusarvion ja todennut, että muutokset eivät juuri paranna ympäristönsuojelun tasoa voimassa olevaan kaivoslakiin verrattuna.
 Ohisalon mukaan uudistuksen lähtökohdista on sovittu hallitusohjelmassa toisin.
 – Hallitusohjelmaan kirjattu tavoite uudistukselle on selvä: “uudistuksen lähtökohtana on ympäristönsuojelun tason parantaminen”, hän sanoo ja jatkaa:
 – Vihreät ei ole valmis hyväksymään kaivoslakia, joka ei hallitusohjelman mukaisesti paranna ympäristönsuojelun tasoa ja paikallisten vaikuttamismahdollisuuksia.
 Vihreille tärkeitä kaivoslain uudistuksessa ovat ympäristönsuojelun taso, malminetsinnän kielto luonnonsuojelualueilla, paikallisten vaikuttamismahdollisuudet ja saamelaisten oikeudet.
 Kehysmenettelyn uudistamiselle vihreää valoa
 Pääministeri Marin haluaisi uudistaa budjettikehysmenettelyä jakamalla kehykset kahteen osaan: valtion käyttömenoihin ja tulevaisuuteen suuntaaviin investointeihin. Ajatus miellyttää myös vihreissä.
 – Olen puhunut tästä aiheesta itse asiassa jo aiemmin. Vihreät investoinnit ja TKI-investoinnit vaativat sellaisia satsauksia, jotka eivät nykyisillä pelisäännöillä tällä hetkellä käytännössä onnistu, sanoo Ohisalo.
 TKI-investoinnit tarkoittavat tutkimus-, kehittämis- ja innovaatiotoimintojen investointeja.
 Investointimenoihin luettavien hankkeiden kriteerit olisi Ohisalon mielestä määriteltävä niin, että riippuvuus fossiilisen energian käytöstä vähenisi.
 – Menettely voitaisiin rakentaa niin, että mahdolliset kehyksen ulkopuoliset investoinnit määritellään tarkasti etukäteen, esimerkiksi juuri vihreiksi investoinneiksi tai TKI-investoinneiksi. Syömävelkaan rahaa ei siis saisi.
 Lue lisää:
 Saarikko eri mieltä pääministerin kanssa budjettiperiaatteiden venyttämisestä: "Olisi liukas polku" – Marinin mukaan kyse on kilpailukyvystä
 Saarikko myöntää, että talouspoliittinen keskustelu on ollut hallituksessa hyvin vaikeaa – kyselytunnilla ihmeteltiin talouslinjaa

Hallitus ei ole kriisin kynnyksellä, arvioi Maria Ohisalo – sisäministeri Ykkösaamun haastattelussa, katso suorana kello 10.05 alkaen


Summary: Järjestöjen ja kirkon jakaman ruoka-avun tarve on korona-aikana ryöpsähtänyt kasvuun. Osa avunhakijoista on nuoria ja osa työssäkäyviä. Sekä köyhyystutkijat että avuntarvitsijat itse sanovat, että Suomessa on ihmisiä, jotka elävät nälässä.

Miehen muovipussiin sujahtaa jauhoja ahkeralle leipojalle, perunasosejauhetta, sika-nautasäilykettä, hapankorppuja, EU-keksejä, leipää ja valmislaatikko.
 Petri Salmisen  saama apu on tänään hiukan tavallista niukempi. Eu-kassiin tulee täydennystä parin viikon kuluttua, lupailevat avustustyöntekijät.
 Petri Salminen hakee säännöllisesti apua Turun Seudun työttömien eli TST:n elintarvikejaosta.
 Salminen tiivistää monen tunnot: hyväntekeväisyysjonoissa seisominen on nöyryyttävää. Mutta minkäs teet, kun yhteiskunnan perusturva vuotaa.
 – Olisi hyvä, jos ei tarvitsisi käydä hakemassa tällaisia ruoka-apuja. Ihmisen palkan ja yhteiskunnan perusturvan pitäisi olla sen mukainen, että hyväntekeväisyyskassit olisivat turhia, Salminen pohtii.
 Petri Salmisen kassissa on ainakin jauhoja, säilykkeitä ja korppuja. Vapaaehtoistyöntekijä Reijo Rantanen kertoo Eu-kassin olevan tavallista niukempi, mutta ensi viikolla jaettavaa tulee lisää.  Arash Matin / Yle
 Salmisen kassia pakkaa vapaaehtoistyöntekijä  Reijo Rantanen . Hän kertoo, että ihmisillä tuntuu olevan huutava pula ruuasta.
 Kun korona jylläsi pahimmin ja rajoituksilla karsittiin ihmisten fyysistä kohtaamista, yhteisruokailupaikat olivat suljettuja. Ruoka-avun hakeminen tarkoitti jonottamista ulkona.
 – Se on ihan varma, että ihmisillä on hätä. Monet eivät ole koronan ollessa pahimmillaan oikein päässeet liikkeelle, eivätkä uskalla vieläkään kunnolla lähteä julkisille paikoille.
 Osassa ruoka-apupaikkoja otettiin koronan vuoksi käyttöön puhelinajanvaraus. Siitä ei ole apua, jos ei ole puhelinta tai ostettuna puheaikaa.
 Jos ei ole ruokaa, syökööt leivoksia!
 Aikoinaan ruokajonot Suomen kaduilla kauhistuttivat. Nykyistä köyhempi Suomi piti yllä sosiaaliturvaa, jossa ruokajonoja nähtiin vain pulavuosina.
 Nyt vuosikymmenten jälkeen ruoka-apua hakeviin on turruttu. Moni ummistaa hiljaisilta jonottajilta silmänsä.
 Turussa TST:n suurkeittiötä ja ruoanjakoa pyörittää keittiöpäällikkö  Tuula Lempinen . Hän sanoo napakasti, ettei perusturva saa olla kiinni hyväntekeväisyydestä.
 Lempinen kertoo myös, että jotkut Suomessakin kärsivät nälästä.
 – Voi sanoa, että ihmiset ovat nälkäisiä ja köyhiä. Sen huomaa monissa asiakkaissa ja meidän työntekijöissämme. Suurin osa kertoo avoimesti omasta rahatilanteistaan. Ei niillä rahoilla juhlita.
 Monilla paikkakunnilla koetettiin luopua ennen koronaa ”leipäjonoista” ja pyrittiin siirtymään ns.  yhteisöruokailuihin. Ruokapaikat panivat kuitenkin ovensa säppiin koronan pahimpaan aikaan. Niko Vehmanen hakee Tuula Lempiseltä kalakeittoa.  Arash Matin / Yle
 Tuula Lempinen kertoo, että kauppojen ylijäämäruokaa on ollut koronan aikana vähemmän jaossa kuin ennen epidemiaa.
 – Meillä on aika paljon ihmisiä ruoka-avun varassa. Aiemmin ylijäämäruokaa on riittänyt meidän jäsenille. Mutta kaupoista tuleva ylijäämäruoka on vähentynyt. Kaupat myyvät itse sitä edullisesti paljon kotona ruokaa laittaville. Mikä on tietenkin järkevää.
 Poliittinen ilmapiiri muuttunut heikkoja syyllistäväksi
 Köyhyyttä ja ruokajonoja tutkineet  Minna Kivipelto  ja  Titi Gävert  sanovat hekin, että Suomessa on ihmisiä, jotka kärsivät nälästä.
 Kirkkohallituksen diakonian kehittämisen asiantuntija Titi Gävert suomii järjestelmäämme, jossa osa lakisääteisen ja viimesijaisen perusturvan ylläpidosta on liukunut järjestöjen ja kirkon kontolle.
 Jopa sosiaalitoimistoista ohjataan järjestöjen ja kirkon leipäjonoihin. Huolimatta siitä, että  perustuslaki takaa jokaiselle oikeudet välttämättömään toimeentuloon .
 – Meidän ei pitäisi pakottaa ketään kärsimään nälkää. Ei sen vuoksi, että on esimerkiksi työelämän ulkopuolella, sairas, velkaantunut tai läheisillä on haasteita. Tämä pitää pystyä korjaamaan. Korjauskeino ei ole leipäjonot tai ruoka-apu, vaan perusturvan riittävä taso.
 Diakonian kehittämisen asiantuntija Titi Gävert ampuu kovilla: –  Me emme saa pakottaa ihmisiä näkemään nälkää. Perusturva on korjattava.  Jouni Immonen / Yle
 Tutkijat sanovat Suomen muuttuneen vuosien varrella: Ilmapiiri on syyllistävä, ja uusia sanktioita vaaditaan esimerkiksi työttömille.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen THL:n tutkimuspäällikkö Minna Kivipelto ihmettelee, miten hyvinvointivaltiossa tilanne on päästetty mallille, jossa Suomi on saanut huomautuksen liian pienestä perusturvan tasosta. Euroopan neuvoston sosiaalisten oikeuksien komitea on moittinut Suomen s osiaaliturvaetuuksien vähimmäistasoa riittämättömäksi jo vuonna 2015 .
 – Valitettavasti poliittinen ilmapiiri on vuosien mittaan painunut siihen suuntaan, että vastuu omasta elannosta vieritetään kokonaan vaikeuksissa olevan ihmisen omalle kontolle. Siitä huolimatta, että yhteiskunnan turvaverkko on se, jonka pitäisi ottaa hädässä oleva vastaan. Niin sanoo laki.
 THL_n tutkimuspäällikkö Minna Kivipelto sanoo suoraan: poliittinen ilmapiiri on muuttunut vuosien varrella niin, että vähävaraista pidetään oman onnensa seppänä ja köyhyys on kiinni itsestä.  Jouni Immonen / Yle
 Minna Kivipelto antaa esimerkin.
 – Ihmisellä voi olla pahimmillaan jopa 90 päivän karenssi työttömyysrahan saantiin. Siitä huolimatta olisi elettävä jotenkin. Rahaa ei tule mistään. Jos on ulosottovelkoja, ei ehkä saa edes toimeentulotukea. Eli mistä tällainen ihminen saa rahaa?
 Monet häpeävät heikkoa tilannettaan, Titi Gävert sanoo.
 – Kyllä se häpeä kulkee mukana. Ihmisiä syyllistetään köyhyydestä ja siitä, miten tällainen taloudellinen tilanne voi jatkua vuosia, jopa vuosikymmeniä. Kyllähän meillä pitäisi olla sellainen yhteiskunta, jossa ihmiset saisivat riittävästi ruokaa. Ilman että täytyy turvautua hyväntekeväisyyteen.
 Korona vei pahimmillaan monelta ainoan lämpimän ruuan
 Minna Kivipelto luettelee syitä tilanteen kärjistymiseen ja siihen, että avustusjärjestöjen pakeilla näkyy yhä enemmän uusia avunhakijoita.
 – Korona-aikana muun muassa köyhät perheet ovat paikanneet kouluruokailun puutetta leipäjonotuksella, Kivipelto sanoo.
 Pitkän aikaa jatkunut kehitys tulee näkyviin, Titi Gävert pohtii.
 Jopa sosiaalitoimistoista on ohjattu ihmisiä ruokajonoihin ja hyväntekeväisyysjärjestöjen pakeille.  Arash Matin / Yle
 – Meillä on myös työsssäkäyviä köyhiä mittava joukko. Pienimpien palkkojen taso on niin matala ja osa-aikaisesti työssäkäyvien tuntimäärät niin pieniä, ettei sillä rahalla elä. Ihmiset tarvitsevat elantonsa lisäksi täydentävää tukea. Sitä haetaan nyt esimerkiksi ruoka-avusta, Gävert sanoo.
 Kun korona jylläsi pahimmillaan, paikkoja pantiin kiinni ja suljettiin palveluita.
 – Esimerkiksi avoimen kynnyksen toimintapaikkoja ja asukastupia suljettiin. Päivätoiminta oli keskeytyksessä paikoissa, joissa moni oli saanut ehkä päivän ainoan lämpimän ateriansa. Ruokaa on sitten haettu ruoka-avusta, kertoo Minna Kivipelto.
 Kirkon ja järjestöjen ruoka-apua tarvitsee alustavien tutkimusten mukaan kaksinkertainen määrä ihmisiä verrattuna pandemiaa edeltävään aikaan: Enemmän lapsiperheitä, työttömiä,nuoria ja työssäkäyviä sekä eläkeläisiä. Jopa 200 000 ihmistä vuosittain.
 Tarvetta apuun on ollut enemmän kuin mihin avustusjärjestöt ja kirkko ovat pystyneet vastaamaan.
 Lisäksi suuria mullistuksia palveluihin ovat aiheuttaneet toimeentulotuen uudistus vuonna 2017 ja mielenterveyspalvelujen pitkään jatkunut alasajo.
 Yhteisöruokailulla on koetettu poistaa ihmisten pakottamista jonoihin.
Kokoontumisrajoitusten vuoksi yhteiset ruokailuhetket pantiin tauolle pitkiksi ajoiksi. Nyt lämmintä ruokaa saa jälleen.
Ruokailijat kehuvat keittiöpäällikkö Tuula Lempistä siitä,että hän ehtii kysellä ihmisten kuulumisia.  Arash Matin / Yle
 Kun yhteisöllisiä ruokailuja lopetettiin koronapandemian takia, jaettavien ruokakassien määrä kasvoi. Viime vuonna esimerkiksi seurakuntien diakoniatyössä jaettujen ruokakassien määrä kaksinkertaistui koronaa edeltävästä vuodesta. Vuonna 2020 jaettiin yli 260 000 ruokakassia.
 Kuluvana vuonna kasvu on ollut vieläkin rajumpaa: tähän mennessä jaettu jo 570 000 ruokakassia.
 Lue lisää:
 MOT: Leipäjonosta miljoonaluokan ruoka-avuksi
 Valtio alkoi tukea vähävaraisten ruoka-apua, mutta kenttä on yhä riitaisa ja sekava – ruokaa viedään ulkomaille ja jonon voi ohittaa rukoilemalla

Korona-aika paljasti kolhiintuneen perusturvan: Suomessa nähdään nälkää ja kyykytetään köyhiä ruokajonoissa


YK pelkää suurempaa ihmisoikeuskatastrofia Kaakkois-Aasiassa sijaitsevassa Myanmarissa, joka on ollut kaaoksessa helmikuisen vallankaappauksen jälkeen.
 Tuhansien joukkojen on raportoitu kokoontuneen Myanmarin pohjoisosiin. Pelkona on, että alueella voi tapahtua joukkomurhia tai rikoksia ihmisyyttä vastaan.
 – Kuten ihmiset tässä osassa Myanmaria meidän kaikkien pitäisi olla valmistautunut useampiin joukkojulmuuksiin. Toivon todella, että olen väärässä, YK:n Myanmariin keskittyvä erikoisraportoija  Tom Andrews  sanoi.
 Paikallisen tarkkailuryhmän mukaan yli 1 100 siviiliä on surmattu ja yli 8 000 ihmistä on pidätetty vallankaappauksen jälkeen.
 Andrews kertoi YK:n yleiskokoukselle, että hänen saamiensa tietojen mukaan kymmeniä tuhansia sotilaita ja raskasta asekalustoa on siirretty levottomille alueille maan pohjois- ja luoteisosissa.
 – Nämä taktiikat muistuttavat pahaenteisesti asevoimien palveluksessa olleiden toimia ennen rohingyoihin kohdistuneita kansanmurhaiskuja Rakhinen osavaltiossa vuosina 2016 ja 2017, Andrews sanoi.
 Noin 740 000 rohingyaa pakeni Rakhinen osavaltiosta vuonna 2017, kun asevoimat organisoi alueelle toimia, jotka saattavat YK:n mukaan täyttää kansanmurhan kriteerit.

YK pelkää laajempaa ihmisoikeuskatastrofia Myanmarissa – maan pohjoisosiin siirretty tuhansittain sotilaita.


Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Enemmistö suomalaisista arvioi lääketieteen asiantuntijoiden koronaviestinnän onnistuneeksi, ilmenee Kunnallisalan kehittämissäätiön (KAKS) kyselytutkimuksesta.
 Vastaajista 65 prosenttia antoi asiantuntijoille erittäin tai melko hyvän arvosanan. Lääketieteen asiantuntijat saivat parhaan arvion, kun kyselyssä selvitettiin näkemyksiä siitä, miten keskeiset vastuutahot ovat onnistuneet koronaa koskevassa viestinnässä.
 Hallituksen koronaviestintään oli tyytyväisiä hieman alle puolet vastaajista. Sosiaali- ja terveysministeriön (STM) viestintää piti onnistuneena vähän pienempi osa eli 42 prosenttia vastaajista. Oikeustieteen asiantuntijat saivat tunnustusta koronaviestinnästään 38 prosentilta ja aluehallintovirasto (avi) 37 prosentilta vastaajista,
 Eniten tyytymättömyyttä kohdistui perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiurun  (sd.) viestintään. Vastaajista 38 prosenttia arvioi hänen onnistuneen heikosti koronaviestinnässä.
 Perussuomalaisten kannattajilla vähiten luottamusta koronaviestintään
 Myös puoluekannalla oli merkitystä suhtautumisessa eri vastuutahojen viesteihin koronavirusta ja sen seuraamuksia koskevissa asioissa.
 SDP:n kannattajat olivat keskimäärin muita tyytyväisempiä lähes kaikkien tahojen koronaviestintään. Perussuomalaisten kannattajat puolestaan tunsivat vähemmän luottamusta kaikkien tahojen koronaviestintää kohtaan.
 Kokoomuksen kannattajat kiittelivät etenkin lääketieteen asiantuntijoita. Keskustan kannattajat taas suhtautuivat avin viestintään keskimääräistä myönteisemmin.
 Vihreiden tukijat luottivat keskivertoa enemmän muun muassa lääketieteen ja oikeustieteen asiantuntijoihin. Vastauksissa näkyivät hallitus-oppositio-asetelmat.
 Kantar TNS Oy toteutti kyselyn 11.-15.9. syyskuuta. Haastatteluja tehtiin yhteensä tuhat.

Suomalaiset luottavat kyselyssä eniten lääketieteen asiantuntijoihin koronaviestinnässä


Summary: Perussuomalaiset ja Liike Nyt kyseenalaistivat hallituksen maahanmuuttopolitiikan ja sen, onko Suomella varaa humanitaariseen maahanmuuttoon. Hallitus selviytyi välikysymyksestä odotetusti.

Hallitus on saanut eduskunnan luottamuksen äänin 89 puolesta ja 68 vastaan. Poissa äänestyksestä oli 42 edustajaa.
 Oppositio ei näin onnistunut horjuttamaan hallitusta maahanmuutosta jätetyillä epäluottamuslause-esityksillään.
 Perussuomalaiset ja Liike Nyt arvostelivat hallitusta välikysymyksessään siitä, että se luo humanitaariselle maahanmuutolle vetovoimatekijöitä. Puolueet kyseenalaistivat erityisesti suunnitelmat perheenyhdistämisen ehtojen helpottamisesta.
 Kokoomus ja kristillisdemokraatit eivät olleet mukana välikysymyksessä, mutta nekin esittivät hallitukselle epäluottamusta. Kokoomuksen mukaan hallitus ei olisi enää nauttinut luottamusta, koska se on epäonnistunut turvapaikkajärjestelmän tiukentamisessa. Kristillisdemokraatit puolestaan olisi toivonut enemmän panosta esimerkiksi työperäisen maahanmuuton houkutteluun ja kotouttamiseen.

 Välikysymykseen keskiviikkona vastannut sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.) kiisti, että hallitus olisi irtautumassa maahanmuuttopolitiikassaan yleiseurooppalaisesta trendistä.
 Hallitus ei ole vielä sopinut esityksestään, jolla se helpottaa Suomeen turvaan tulleiden perheenyhdistämistä. Hallitusohjelman mukaan tarkoituksena on selvittää kansainvälistä suojaa saavien tulorajojen kohtuullisuus ja poistaa toimeentuloedellytys alaikäisiltä.
 Katso, miten kansanedustajat äänestivät
 Lue myös:   Ohisalo kiistää, että Suomi olisi irtautumassa eurooppalaisesta maahanmuuttolinjasta – perussuomalaiset esitti epäluottamusta
 Liike Nyt liittyi perussuomalaisten välikysymykseen hallituksen maahanmuuttopolitiikasta

Hallitus selvitti perussuomalaisten välikysymyksen maahanmuutosta – eduskunnalta luottamus äänin 89–68


Summary: Polttoaineen myynnissä ei ole tapahtunut suurta muutosta, vaikka moni tuskailee korkeita hintoja. 98-oktaanisen bensiinin myynti vähenee luonnostaan ja myös hybridien suosio vaikuttaa jo hieman menekkiin.

Polttoaineen kulutus ei ole vähentynyt, vaikka sen hinta on ollut ennätyskorkealla tänä syksynä. Yle kysyi polttoaineiden myyntimääristä Nesteeltä, ABC:ltä ja St1:ltä.
 Ainoa polttoaine, jonka myynti on vähentynyt, on 98 oktaaninen bensiini. Sen myynnin väheneminen ei johdu kuitenkaan korkeasta hinnasta, vaan autokannan uusiutumisesta. Uudempiin bensa-autoihin tankataan 95-oktaanista bensiiniä.
 Kulutukseen vaikuttaa myös se, että nykyautot kuluttavat vähemmän polttoainetta.
 Esimerkiksi ABC-asemilla polttoainetta on tankattu autoihin entiseen malliin, mutta viime vuoden syksyyn verrattuna aavistuksen pienemmillä summilla per asiakas.
 – Syynä saattaa olla esimerkiksi ladattavien hybridien määrän kasvu, arvelee kehitysjohtaja  Tiina Viksten  SOK:n ABC-ketjuohjauksesta.
 Nesteen Suomen asemaverkostosta vastaava johtaja  Katri Taskinen  muistuttaa, että yksityisautoilu on edelleen monelle ainoa vaihtoehto liikkua kodin ja työpaikan väliä. Koronapandemian aikana yksityisautoilu on muutoinkin lisääntynyt koko Euroopassa.
 Johtopäätöksien tekeminen siitä, kuinka paljon hinta vaikuttaa menekkiin on vaikeaa.
 – Polttoaine ei ole kallista, jos vertailussa huomioi esimerkiksi ostovoiman kasvun, St1:n myynti- ja markkinointijohtaja  Mikko Reinekari  toteaa.
 Eri puolella Suomea polttoaineen kulutuksessa on vaihtelua. Esimerkiksi Kuopion pohjoispuolella Siilinjärven Pöljällä SEO-asemaa pyörittävä  Ari Kinnunen  on huomannut myynnin hieman vähentyneen. Kinnunen on myös Savon ja Keski-Suomen Bensiinikauppiaat ry:n puheenjohtaja. Pöljällä polttoaineista tankataan eniten dieseliä.
 Kuopion Matkuksen Neste sijaitsee aivan kauppakeskuksen vieressä. Marianne Mattila / Yle
 Polttoaineen hinta on monen tekijän summa
 Kuluttajalla saattaa olla polttoaineen hinnalle kipuraja, mutta siitä on pakko joustaa, jos aikoo ajella. Ainoa tapa säästää on vähentää autoilua. Hinnat saattavat vielä nousta tästä syksystä,  arvioivat lokakuun puolessa välissä haastatellut  asiantuntijat Ylelle.
 Nesteen Katri Taskinen summaa hintoihin vaikuttavia tekijöitä: maailmanmarkkinat, valuuttakurssit, paikallinen kilpailu ja verotus. Oma tekijänsä on ollut viimeisen puolentoista vuoden aikana myös korona.
 Menekkiin vaikuttaa yksittäisten kuukausien kohdalla jopa sää.
 – Pitkä kaunis sääjakso kesällä lisää selvästi myyntiä, Mikko Reinekari St1:ltä toteaa.
 Ylen haastattelemista kuopiolaisista suurin osa autoilee kuten ennenkin.
 – Hinnasta en juurikaan välitä, pakko tankata ja ajaa. Kallista on, toteaa kuopiolainen yrittäjä  Samu Ikonen .
 Samu Ikonen ja Mikael Mikkilä pitivät tauon Matkuksen Juustoportissa Kuopiossa. Tankata ei tarvinnut tällä kertaa. Marianne Mattila / Yle
 Dieselautolla ajava Ikonen pitää kahden euron litrahintaa rajana, jolloin hän on valmis nousemaan barrikadeille. Hän kuuluu Facebookin  STOP autoilijoiden kuritukselle  -ryhmään, joka vastustaa kaikkia poliittisia autoilun kustannusten korotuksia. Ikonen ei ole vielä tähän mennessä osallistunut ryhmän järjestämiin mielenilmauksiin.
 Halpaa olisi Venäjällä ja jotkut jäävät kiinni laittomuuksista
 Itä-Suomessa rajan tuntumassa asuvat ihmiset ovat tottuneet säästämään polttoainekuluissa tankkaamalla Venäjän puolella.  Rahtipörssin taulukon mukaan  95-oktaaninen bensiini maksaa Venäjällä 64 senttiä litra. Dieselin hinta on 63 senttiä litralta. Moni alueella asuva  vähensi ainakin koronapandemian alussa ajamistaan  Suomen korkeiden hintojen vuoksi.
 Korkea hinta ei saa kuitenkaan dieselautoilijoita tankkaamaan laittomasti edullisempaa moottoripolttoöljyä. Dieselkäyttöisissä ajoneuvoissa on pääsääntöisesti käytettävä korkeammin verotettua dieselöljyä.
 Kevyemmin verotettua moottoripolttoöljyä voidaan käyttää muun muassa maa- ja metsätalouden ajossa ja työkoneissa. Määräykset koskevat myös ulkomailla rekisteröityjä ajoneuvoja.
 Esimerkiksi vuonna 2019 Tullin tekemässä valvonnassa otettiin 2 900 näytettä, joista 110 johti jatkoseuraamuksiin. Polttoainemaksuja määrättiin noin miljoonan euron edestä.
 – Vuositasolla Tullin suoritteet ovat vakiintuneet tuohon tasoon, kertoo tulliylitarkastaja  Jarkko Fagerström  Porista.
 Jos autoilija jää kiinni laittomasta moottoripolttoöljyllä ajamisesta, se käy kalliiksi. Esimerkiksi henkilöautoa ajava maksaa siitä 330 euroa per ajettu päivä. Pakettiautoilijalle maksu on 500 euroa.
 Tullin lisäksi valvontaa tekevät poliisi ja rajavartiolaitos.
 Osallistu keskusteluun: Vaikuttaako kallis polttoaine autoiluusi? Keskustelu on avoinna 23.10.2021 kello 23.00 saakka.
 Lue lisää:
 Bensalitran kahden euron kipuraja rikkoutuu pian muuallakin kuin Lapissa – analyytikko: "Hinnat voivat ihan hyvin kavuta vielä ylöspäin"
 Mielenilmauksella vaadittiin reilumpaa kohtelua autoilijoille – torviprotesti toi Eduskuntatalon eteen lähes 500 autoilijaa

Autoja tankataan entiseen malliin, vaikka polttoaineen hinta on ennätyskorkealla – yrittäjä: "Pakko tankata ja ajaa, vaikka kallista on"


EU:hun suuntautuva siirtolaisuus ja etenkin tilanne EU:n Valko-Venäjän vastaisilla rajoilla olivat esillä tänään päättyneessä EU-johtajien huippukokouksessa.
 EU on syyttänyt Valko-Venäjää ihmisten käyttämisestä painostukseen ja kutsunut ihmisten usuttamista rajalle hybridihyökkäykseksi.
 Pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) mukaan on tärkeää, että EU:n ulkorajat ovat turvatut kaikissa tilanteissa.
 – Sinisilmäinen ei tässä tilanteessa voi olla. Kuitenkin yhtä lailla on varmistettava, että ihmisten ihmisoikeudet toteutuvat, eikä tule sellaisia rikkomuksia rajoilla, jotka olisivat kansainvälisten velvoitteidemme vastaisia, Marin sanoi kokouksen jälkeen.
 Marin arvioi, että kokouksen merkittävintä antia oli se, että EU-maat tunnistavat yhdessä, millaisia hyökkäyksiä unionin jäsenmaita kohtaan on käynnissä hybridivaikuttamisen kautta.
 Valko-Venäjän toiminta on Marinin mukaan erittäin huolestuttavaa. Hän on myös huolissaan siitä, millainen tilanne rajalle saapuvilla ihmisillä on ja korostaa, että ihmisiä on kohdeltava ihmisarvoisella tavalla.
 – Minun käsitykseni mukaan EU-jäsenmaat ovat toimittaneet näille ihmisille myös tarvikkeita ja apua niin, että tuolla rajalla olisi inhimilliset olosuhteet, Marin sanoi.
 Kyseessä oli Angela Merkelin ja Stefan Löfvenin viimeinen EU-huippukokous. John Thys / EPA
 Huippukokouksen päätelmissä EU-maiden johtajat toteavat, että EU vastaa Valko-Venäjän toimiin lisärajoituksilla kiireisesti. Valmistelussa on ollut uusia Valko-Venäjän vastaisia pakotteita.
 EU on aiemmin asettanut pakotteita muun muassa Valko-Venäjän itsevaltaista johtajaa  Aljaksandr Lukashenkaa  ja tämän lähipiiriä vastaan.
 Pakotteet sisältävät varojen jäädytyksiä sekä matkustuskieltoja. Lisäksi EU on kohdistanut talouspakotteita Valko-Venäjälle tärkeisiin vientituotteisiin.
 Aiempien pakotteiden perusteina ovat olleet muun muassa Lukashenkan vilpillinen julistautuminen vaalien voittajaksi, ihmisoikeusrikkomukset, kansalaisyhteiskunnan sorto sekä maan toimet, kun se pakotti toukokuussa Ryanairin matkustajakoneen laskeutumaan Minskiin.
 Useita ihmisiä kuollut
 Valko-Venäjän vastaisilla EU-rajoilla on kuollut jo kahdeksan ihmistä. Uutistoimisto AFP:n mukaan YK on vaatinut pikaisia toimia, jotta uusilta kuolemilta ja kärsimykseltä voitaisiin välttyä.
 YK:n pakolaisjärjestön mukaan useita siirtolais- ja turvapaikanhakijaryhmiä on ollut viikkoja kehnoissa oloissa rajalla ja lähestyvä talvi tekee olosuhteista yhä ankarampia.
 Puola on julistanut hätätilan rajalle, ja viime viikolla sen parlamentti hyväksyi lakimuutoksen, jonka nojalla maahan saapuvat siirtolaiset voitaisiin pakottaa rajalla takaisin maahan, josta he tulivat.
 Afganistanilaisia pakolaisia Puolan ja Valko-Venäjän rajalla 20. syyskuuta. Sotilaat estävät heidän kulkuaan. AFP / Lehtikuva
 Kansalaisjärjestöt ovat kritisoineet Puolan päätöstä hätätilan julistamisesta, sillä niiden mukaan hätätila estää humanitaarisia järjestöjä auttamasta siirtolaisia.
 Marin ei ota tarkempaa kantaa Puolan rajatilanteeseen.
 – Siitä ei käyty keskustelua tällä tarkkuustasolla Eurooppa-neuvoston kokouksessa. Kävimme (keskustelua) yleisemmällä tasolla. Valko-Venäjä oli yksi asia, johon keskityimme, mutta se ei ollut suinkaan ainoa asia, Marin sanoi.
 Lisäpakotteita Valko-Venäjälle tulossa
 Huippukokouksen päätelmissä EU-maiden johtajat toteavat, että EU vastaa Valko-Venäjän toimiin lisärajoituksilla kiireisesti. Valmistelussa on jo ollut uusia Valko-Venäjän vastaisia pakotteita.
 Johtajat pyysivät myös komissiota valmistelemaan konkreettisia keinoja muuttoliiketilanteen parantamiseksi.
 EU on aiemmin asettanut pakotteita muun muassa Valko-Venäjän itsevaltaista johtajaa Aljaksandr Lukashenkaa ja tämän lähipiiriä vastaan. Pakotteet sisältävät varojen jäädytyksiä sekä matkustuskieltoja.
 Lisäksi EU on kohdistanut talouspakotteita Valko-Venäjälle tärkeisiin vientituotteisiin.
 Aiempien pakotteiden perusteina ovat olleet muun muassa Lukashenkan vilpillinen julistautuminen vaalien voittajaksi, ihmisoikeusrikkomukset, kansalaisyhteiskunnan sorto sekä maan toimet, kun se pakotti toukokuussa Ryanairin matkustajakoneen laskeutumaan Minskiin.
 Perinteisen vaikea puheenaihe
 Muuttoliike on vaikea puheenaihe EU-maille, ja huippukokouskeskustelukin venyi tuntien mittaiseksi. Valko-Venäjän lisäksi esille nousi muun muassa Turkin tilanne.
 Huippukokouspäätelmissä EU-johtajat vetoavat Turkkiin, jotta vuoden 2016 pakolaissopimus toteutettaisiin täysimittaisesti.
 EU ja Turkki solmivat vuonna 2016 pakolaissopimuksen, jossa EU lupasi tukea rahallisesti pakolaisia Turkissa, jotta Turkki ottaisi takaisin Kreikkaan pyrkineitä turvapaikanhakijoita ja siirtolaisia.
 Huippukokouksessa keskusteltiin myös siitä, miten voitaisiin vähentää turvapaikanhakijoiden liikkumista EU-maiden välillä, mutta samalla varmistaa tasapainoinen vastuunjako tulijoista.
 EU-komissio esitteli viime vuonna suuren maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikan uudistuksen. EU-maat eivät ole päässeet sopuun kannastaan uudistukseen, ja neuvottelut siitä ovat edenneet hitaasti.
 Jäsenmaat ovat olleet esimerkiksi eri linjoilla sen suhteen, miten uudistuksen kanssa pitäisi edetä.
 Osa jäsenmaista haluaisi viedä uudistukseen kuuluvia lakeja läpi yksi kerrallaan, toiset pitävät olennaisena, että lakipakettia ei rikota, vaan iso kokonaisuus pidetään yhtenäisenä läpi käsittelyn.
 "Ihmisiä kohdeltava asianmukaisesti"
 Luxemburgin pääministeri  Xavier Bettel  oli Sanna Marinin kanssa samoilla linjoilla ja peräänkuulutti siirtolaisten ja pakolaisten ihmisoikeuksien kunnioittamista.
 – Monet Euroopan maat eivät kohtele näitä ihmisiä asianmukaisesti. Olen varma, että tässä on parannettavaa, Bettel sanoi uutistoimisto Reutersin mukaan.
 – Emme voi vain riistää ihmisiltä heidän perusoikeuksiaan, oikeutta turvapaikkaan. Järjestäytyneen maahanmuuton täytyy olla mahdollista. Meidän on löydettävä tässä sopiva tasapaino, hän sanoi.
 "Meidän pitää puhua aidasta"
 Liettuan presidentti oli muuttoliikettä kohtaan tiukkasanaisempi.
 – Kukaan ei tiedä, mitä huomenna tapahtuu. Rajalla voi olla kolme, neljä tai viisi tuhatta siirtolaista, jotka yrittävät ylittää sen eri paikoista samanaikaisesti. Meidän pitää olla päättäväisiä, Liettuan presidentti  Gitanas Nausėda  sanoi.
 Hän syytti Valko-Venäjää muuttoliikkeen "aseistamisesta" EU:ta vastaan ja ihmisten työntämisestä unionin alueelle.
 – Meidän pitää puhua myös fyysisen aidan rakentamisesta. Se on erittäin tarpeellinen lyhyen aikavälin keinona, Nausėda sanoi.
 Niin Latvia, Liettua kuin Puolakin ovat jo kertoneet rakentavansa aitaa Valko-Venäjän vastaisille rajoilleen.
 De Croo korosti solidaarisuutta
 Belgian pääministeri  Alexander de Croo  korosti solidaarisuuden merkitystä muuttopaineen hoitamiseksi ja avuntarvitsijoiden auttamiseksi. EU:hun kohdistuu paineita myös Välimeren alueella.
 – Solidaarisuus kulkee molempiin suuntiin. Viesti eteläisille maille on selvä: vahvistakaa rajojanne ja me osoitamme solidaarisuutta teille suojellaksemme ulkorajojamme varoillamme.
 – Mutta solidaarisuuden täytyy kulkea myös toiseen suuntaan. Ei voi olla niin, että muutama maa tekee kaikkensa avuntarvitsijoiden hyväksi. Jotta tämä toimii EU:n tasolle, kaikkien pitää osoittaa solidaarisuutta.
 Turvapaikanhakijoita saapuu ylivoimaisesti eniten Etelä-Eurooppaan, ja EU:lta puuttuu järjestelmä jolla painetta jaettaisiin sovitusti eri jäsenmaihin.
 Perjantaina puhuttiin myös digitalisaatiosta
 Huippukokouksen toisena päivänä asialistalla olivat myös digitalisaatio sekä kyberturvallisuus.
 EU-johtajat lupasivat kehittää EU:n kyberturvallisuusvalmiuksia, ja vahvistaa EU:n sitoumusta "avoimeen, vapaaseen, vakaaseen ja turvalliseen toimintaympäristöön".
 Kokouksessa peräänkuulutettiin nopeampia toimia niin sanotussa digitaalisessa siirtymässä.
 Lue lisää:
 Viro vahvistaa rajojaan Valko-Venäjän siirtolaiskriisin takia – Kenttäjohtaja: "Pohjoismaihin pyrkiviltä ihmissalakuljettajilta luulot pois"
 Jo toinen maa julisti poikkeustilan Valko-Venäjän vastaiselle rajalleen – Puola seurasi Latvian esimerkkiä ja sulki rajansa siirtolaisilta
 Kriisi Puolan ja Valko-Venäjän rajalla kärjistyy: Neljä rajanylittäjää kuollut ja kymmeniä afganistanilaisia on ollut viikkoja jumissa ei-kenenkään-maalla
 Toimittajaryhmä paljasti EU:n ulkorajoilla toimivat salaiset yksiköt, jotka käännyttävät  siirtolaisia väkivaltaisesti – maksajina toimivat EU:n kansalaiset

EU-maiden johtajat vaativat lisätoimia Valko-Venäjän siirtolaispainostukseen vastaamiseksi – Marin: "Emme voi olla sinisilmäisiä"