Summary: Juha Leinonen ei ollut nuorena säveltäjänä kovin kiinnostunut Sibeliuksen musiikista. Nykyisin kansallissäveltäjämme tuotanto on Leinoselle tuttua ja läheistä.

Suomalainen klassinen musiikki ja sävellystyö on kansainvälisesti tunnettua ja arvostettua.
 Porilainen säveltäjä  Juha Leinonen  näkee siihen useita syitä. Suomessa on paljon kansainvälisesti tunnettuja muusikoita ja säveltäjiä, jotka kiertävät aktiivisesti maailmaa.
 Toisena syynä Leinonen pitää suomalaista musiikkikasvatusta, joka sekin tunnetaan hyvin maamme rajojen ulkopuolella – ja on tunnettu jo 60-luvulta saakka.
 Kolmas syy on kansallissäveltäjämme  Jean Sibelius .
 – Sibeliuksen siivet kannattelevat selvästi meitä jälkipolvia. Se on kiistaton tosiasia, minkä myös näkee musiikkiympäristöissä. Maatamme ja musiikkikulttuuriamme arvostetaan, Leinonen sanoo.
 Käyntikortti
 Säveltäjänä Sibeliuksen maantoverina oleminen on ikään kuin käyntikortti.
 – Nuorena en ollut Sibeliuksesta hirveän kiinnostunut, totta kai tunsin ja tiesin hänet. Uran varrella kiinnostus häntä kohtaan on syventynyt ja nyt tunnen hänen tuotantoaan enemmän kuin koskaan, Juha Leinonen sanoo.
 Suoraa vaikutusta Sibeliuksen musiikilla ei ehkä ole omaan työhön.
 – Ihailen hänen taitojaan ja musiikkiaan, varmaan sitä kautta se jollakin tavalla vaikuttaa, hän pohtii.
 Mollivoittoinen Suomi
 Suomalainen taidemusiikki ja musiikkiperinne tunnetaan usein varsin mollivoittoisena – synkkänä ja surumielisenä.
 Säveltäjä Juha Leinonen sanoo, että syitä synkkyyteen voi oikeastaan vain spekuloida.
 – Maantieteellisesti emme ole kovinkaan kaukana Karjalasta ja venäläisestä mentaliteetistä. Myös omassa kansanperinteessa ja kansantarinoissa sävy on usein mollivoittoinen.
 Leinonen antaa esimerkeiksi Kalevalan ja pohjanmaalaisen kansanperinteen.
 – Luulen, että se sävy tulee pitkälti kansanperinteen kautta. Viihdemusiikissa [surumielisyys] on erittäin hyvin läsnä.
 Jean Sibelius tunnetaan hyvin kansainvälisesti. Samasta maasta oleminen toimii ikään kuin käyntikorttina, Juha Leinonen sanoo. Museovirasto. Kuvaaja Daniel Nyblin.
 "Kansanmusiikin ajoittainen pohjavire"
 Kansanmusiikki heijastuu Juha Leinosen mukaan vahvasti suomalaiseen sävellyskulttuuriin.
 Myös Sibeliuksen musiikissa kansanmusiikin vaikutuksen voi kuulla.
 – Hänen tuotannossaan on selvästi havaittavissa kansanmusiikin ajoittainen pohjavire, Leinonen sanoo.
 Hän huomauttaa, että suomalaisen taidemusiikin perinne ei ole pitkä, vain noin parisataa vuotta. Kansanmusiikin suosio heijastelee paljonkin suomalaiseen sävellyskulttuuriin.
 – Puuttuu esimerkiksi barokin ja renessanssin aika. Kyllä kun kuuntelee suomalaista ja muunmaalaista säveltäjää, niin kansanperinne on usein se, mistä niitä vaikutteita löytyy.
 Parhaat ideat vaativat intuitiota – ja jyystämistä
 Juha Leinonen kertoo oman musiikillisuutensa heränneen murrosiässä.
 Hän alkoi harrastella musiikkia ja nuorelle miehellä tuli jo hyvin varhaisessa vaiheessa selville, että oman musiikin luominen on tulevaisuuden suunnitelma.
 – Soittotaito kehittyi hyvin äkkiä ja jo samoina vuosina tein ensimmäiset omat pikkukappaleet. Nopeasti oli mielessä vain yksi suunnitelma, joka liittyi vahvasti siihen omaan tekemiseen, oman luomiseen.
 Sävellystyö vaatii ryhtymistä ja istumalihaksia, mutta ilman inspiraatiota ja intuitiota ajatukset tuskin jalostuisivat sävellyksiksi asti.
 – Parhaat ideat, kyllä ne usein tulevat yhtäkkiä ja nopeasti, jopa äkkiarvaamatta. Inspiraatio ja intuitio eivät ole mitään myyttejä. Joskus silti tarvitsee sitä jyystämistäkin.
 8. joulukuuta vietetään Jean Sibeliuksen päivää ja suomalaisen musiikin päivää.
 Lue lisää:
 Juha Leinosen kamarimusiikki soi jämerästi
 Uskomaton tarina vei opiskelijan teekkaribändistä RSO:n riveihin – ei osannut soittaa klassista musiikkia juuri lainkaan: "Soitin monta kertaa vääriä ääniä"
 Huippusäveltäjä Thomas Adès rakastui Sibeliuksen musiikkiin jo lapsena: “Silloin tunsin ensi kertaa, että sinfonian aikana ihminen voi muuttua”

Säveltäjä Juha Leinosen mielestä suomalainen sävellystyö tunnetaan maailmalla useista syistä, joista yksi on Sibelius: "Sibeliuksen siivet kannattelevat meitä"


Summary: Palkintoraati luki tänä vuonna ennätysmäärän kirjoja, yhteensä 103 teosta. Teosmäärä on viime vuosina kasvanut joka vuosi.

Savonia-kirjallisuuspalkinnon raati luki tänä vuonna ennätysmäärän kirjoja, yhteensä 103 teosta. Ennätykset ovat viime aikoina paukkuneet vuodesta toiseen. Tämä tarkoittaa mittavaa luku-urakkaa palkintoraadin yhdeksälle jäsenelle. Tiukin puserrus ajoittuu aina syksyyn.
 – Toivoisin, että kirjoja ilmestyisi enemmän keväällä. Se helpottaisi meidän tehtävää, raadin puheenjohtajana vuodesta 2013 toiminut  Varpu Puskala  toteaa.
 Raadissa hän on ollut mukana vuodesta 2011.
 Teosten määrä on muutamassa vuodessa kasvanut hurjasti. Vielä kymmenisen vuotta sitten luettavaksi ilmoitettiin 60–70 kirjaa. Viime vuonna teoksia oli  97 .
 Puskala näkee, että suurin vauhdittaja teosmäärän kasvussa ovat  omakustanteet , joita julkaistaan yhä enemmän. Määrä todennäköisesti jatkaa tulevina vuosina edelleen kasvuaan.
 Raatilainen: kaunis teksti ja draaman kaari merkitsevät
 Varpu Puskala kertoo, että lukemiseen täytyy ottautua kuten työhön. Kaikkia teoksia Puskala ei lue alusta loppuun, sillä ehdokaspotentiaalin huomaa jo alkumetreillä.
 – Sellaisiin on sitten ihan turha panostaa, hän myöntää.
 Samaa sanoo viisi vuotta palkintoraadissa mukana ollut  Jussi Tuovinen .
 – Olen meidän kokouksissakin puhunut 20 ensimmäisen sivun säännöstä. Ne kertovat, lähteekö teos vetämään. Kaunis teksti ja draaman kaari merkitsevät, viimeistä kertaa raadissa mukana ollut Tuovinen tiivistää.
 Hän arvioi lukutuntien määrän olleen tänä vuonna kolminumeroinen luku. Yhdeksänjäseninen raati käyttää siis todennäköisesti aikaa lukemiseen yhteensä satoja tunteja. Palkkion he saavat jokaisesta aiheen tiimoilta pidetystä kokouksesta.
 Tuovinen nauraa, että jos olisi raatiin lähtiessään osannut tämän ennakoida, hän olisi varmaan säikähtänyt.
 – Joka syksy on rankkaa aikaa, hän heittää.
 Puskala muistelee aikoja, jolloin hän oli vielä työelämässä. Jälkikäteen hän hämmästelee, mistä aikaa riitti lukemiselle.
 – Silloin luin yökaudet. Nyt onneksi on enemmän aikaa, mutta kyllä niitä silti tulee lopussa luettua aamusta iltaan.

 Luku-urakasta tulee myös paineita
 Ehdokasvalintojen helppous vaihtelee vuosittain. Raatilaisten kesken käydään köydenvetoa, jota Tuovinen kuvailee rikkaaksi.
 Yhteyttä pidetään pitkin vuotta, on kokouksia ja keskustelua Whatsapp-ryhmässä. Välillä erityisesti palkintoraadin sihteeri vauhdittaa lukemista.
 – Luku-urakasta tulee myös paineita. Kyllähän siinä on paljon vartijana, kun niin isosta määrästä täytyy suodattaa kuusi teosta ehdokkaaksi, Tuovinen myöntää.
 Tehtävä on kuitenkin raatilaisille mieluinen. Puskala korostaa, että se on eräänlainen löytöretki kirjallisuuden maailmaan.
 – Samaan aikaan se on aivan kuin neulan etsintää heinäsuovasta, Puskala nauraa.
 Tämän vuoden Savonia-ehdokkaat ovat Antti Heikkisen Latu, Martta Kaukosen Terapiassa, JP Koskisen: Haukansilmä, Emilia Kukkalan Kaiken jälkeen, Sirpa Kähkösen Vihreä sali ja Maritta Lintusen Boriksen lapset. Sami Takkinen / Yle
 Idea: lastenkirjallisuudelle oma Savonia-palkinto
 Palkintoraati lukee sille ilmoitetut teokset, joilla on jonkinlainen yhteys Savoon. Voisiko luku-urakkaa pienentää sillä, että kriteereitä tiukennettaisiin? Puskalan ja Tuovisen mielestä ei.
 – Saattaisihan se helpottaa meitä, mutta en ole ajamassa sääntömuutoksia, Puskala sanoo.
 Tuovinen pohtii raadin jäsenmäärän kasvattamista ja myös ehdokkaita voisi olla enemmän. Hän heittää ilmoille niin ikään ajatuksen lasten ja aikuisten kaunokirjallisuuden Savonia-palkinnoista.
 – Raatihan ei voi näihin asioihin vaikuttaa. Säännöistä päättää Kuopion kaupunginhallitus, Tuovinen muistuttaa.
 Tämän vuoden Savonia-kirjallisuuspalkinnon voittaja julkistetaan torstaina 9.12 klo 17.30. Palkinnon arvo on 12 000 euroa.
 Voit keskustella aiheesta 9.12.2021 klo 23 saakka.
 Lue lisää:
 Vuoden 2021 Savonia-ehdokkaat on julkistettu – kuusi kirjaa kisaa 12 000 euron palkinnosta
 Petra Rautiaisen esikoisteos voitti Savonia-kirjallisuuspalkinnon – Tuhkaan piirretty maa käsittelee rankkoja ja vaiettuja aiheita

Kirjallisuuspalkinnon valitsijaraadin urakka kestää satoja tunteja, vaikka kaikkia teoksia ei kahlata kokonaan – lopussa luetaan aamusta iltaan


Alati pahentuva koronatilanne ja lähestyvät joulunpyhät ovat monelle sairaanhoitopiirille ongelmallinen yhtälö.
 – Erittäin tiukilla ollaan pyhinä, Pirkanmaan sairaanhoitopiirin johtajaylilääkäri  Juhani Sand  kuvailee tilannetta.
 Esimerkiksi Kangasalalla jo yksi terveysasema joutui sulkemaan ovensa kokonaan koronan lisäämän palvelun tarpeen ja henkilöstön sairauspoissaolojen vuoksi. Ruutanan terveysaseman kiirevastaanotto ja osa kiireettömästä vastaanotosta on suljettuna tämän viikon loppuun saakka.
 Muualla Pirkanmaalla ei Sandin mukaan olla jouduttu sulkemaan esimerkiksi terveysasemia kokonaan. Kiireetöntä toimintaa on kuitenkin hänen mukaansa jouduttu vähentämään ja henkilöstöä siirretty päivystystoimintaan sekä koronapotilaiden hoitoon.
 – Teemme sen eteen töitä, että kaikki välttämätön saadaan tehtyä.
 Yle kysyi neljästä sairaanhoitopiiristä, kuinka paheneva koronatilanne ja lähestyvät joulunpyhät vaikuttavat sairaanhoitopiirien toimintaan. Kaikissa sairaanhoitopiireissä on tehty toimintasuunnitelmia sen varalle, että potilasmäärät lisääntyisivät joulun aikaan.
 Lomien siirtoon houkutellaan rahalla
 Pirkanmaa ei ole ainoa sairaanhoitopiiri, jossa tulevat pyhät aiheuttavat erikoisjärjestelyjä.
 Esimerkiksi Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiirissä potilasmäärät sekä sairaalassa, että perusterveydenhuollon vuodeosastoilla ovat suuret. Sen vuoksi kiireetöntä toimintaa on jouduttu supistamaan
 Sairaanhoitopiiri on joutunut tekemään erilaisia suunnitelmia, jotta henkilöstö riittää myös joululomien aikaan.
 – Meillä on esimerkiksi rahallisia kannustimia hoitohenkilökunnalle tilanteisiin, jossa työntekijän kanssa sovitaan vahvistetun vuosiloman perumisesta.
 Jos työntekijä siirtää 1–3 lomapäivää saa hän 450 euron korvauksen. Jos neljä tai useamman, korvaus on 600 euroa.
 Myös Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin alueella joulunpyhiä odotetaan tällä hetkellä huolestuneina ja varautuen koronapotilaiden määrän lisääntymiseen sairaalassa.
 Husin hallintoylihoitaja  Marja Renholm  kertoo, että mikäli koronapotilaiden määrä lisääntyisi pyhien aikana olennaisesti, pitäisi sairaanhoitopiirissä miettiä avoinna olevien toimintojen uudelleenjärjestämistä.
 – Emme ole vielä pyytäneet henkilöstöä siirtämään lomia. Pyrimme siihen, että kaikki pystyvät pitämään sovitut vapaat.
 Hus on myös ottanut käyttöön rahallisia kannustimia lomien siirtämiseen. Henkilö, joka siirtää vuosilomaansa saa 450 euroa.
 – Se on viimeinen keino. Seuraamme koko ajan koronapotilaiden kokonaismäärän kehittymistä ja arvioimme toimintaamme niin, että mahdollistamme kaikille hyvän hoidon.
 Pirkanmaalla hoitohenkilökunnan joulunpyhien sovituista lomista yritetään kuitenkin vaikeasta tilanteesta huolimatta pitää kiinni.
 – Ensisijaisesti etsitään vapaaehtoisuuteen perustuvia ratkaisuja. Mutta sekin on mahdollista, että jo sovitut lomat jouduttaisiin järjestelemään uudelleen, Juhani Sand kertoo.
 Tehohoitopotilaita siirretään sairaanhoitopiiristä toiseen
 Pohjois-Savon sairaanhoitopiirissä on koronan osalta rauhallisempi tilanne kuin monella muulla alueella. Tällä hetkellä sairaalassa on Pohjois-Savon sairaanhoitopiirin johtajaylilääkäri  Heikki Miettisen  mukaan reilusti alle kymmenen potilasta.
 Hän kuitenkin painottaa, että vaikka tilanne on Pohjois-Savossa hyvä, he katsovat myös valtakunnallista tilannetta tarkkaan. Tehohoitopotilaita siirretään tarpeen mukaan sairaanhoitopiiriltä toiselle.
 – Meillä on koko ajan täällä muilta alueilta tehohoidossa yksittäisiä koronapotilaita.
 Miettinen kertoo, että hoitokapasiteetti pyritään varmistamaan myös joulunpyhien aikaan niin, että esimerkiksi tehohoitajien lomat on sijoitettu toiseen ajankohtaan ja kiireettömien leikkausten siirtämiseen on varauduttu. Lomakauden vuoksi niitä tosin tehdään muutenkin hyvin vähän.
 Vaikka Pohjois-Savon koronatilanne on nyt rauhallinen, ei Miettinen odota joulunaikaa erityisen rauhallisin mielin.
 – Tuosta koronan pirulaisesta ei ikinä tiedä, mitä se keksii pyhiksi. Mutta olemme valmistautuneet niin hyvin kuin olemme voineet.
 Hoitajia siirretään vasten tahtoa hoitamaan koronapotilaita
 Tällä hetkellä moni hoitohenkilökuntaan kuuluva odottaa joulua ahdistuneena. Näin arvioi Pirkanmaan sairaanhoitopiirin tehyläinen pääluottamusmies  Tiina Samanen .
 Samanen kertoo, että henkilöstölle tuli juuri tietoa, että työntekijöitä aletaan siirtää kiireellisen hoidon turvaamiseksi. Ihmisiä siirretään hänen mukaansa myös vastentahtoisesti töihin päivystystoimintaan ja hoitamaan koronapotilaita.
 – Nämä asiat saavat kyllä henkilöstön miettimään, että mitenköhän tästäkin joulusta mennään yli.
 Tilannetta ei helpota myöskään alaa hoitoalaa vaivaava henkilöstöpula. Samanen kertoo, että pulaa on niin pienissä kunnissa kuin isoimmissa sairaanhoitopiireissä. Ei ole enää olemassa yhtä ylivoimaista työnantajaa, joka houkuttelee työntekijöitä.
 Samanen kertoo yksiköistä, joista huomattavan suuri osa kokeneista työntekijöistä on lähtenyt pois.
 – On monta taitajaa, joka on päättänyt, että nyt loppuu kestokyky: pakko lähteä tekemään jotain sellaista, jossa pääsee henkisesti helpommalla.
 Millaisia ajatuksia juttu herätti? Keskustele aiheesta torstaihin kello 23:een saakka.

Moni hoitaja odottaa joulua ahdistuneena – sairaanhoitopiirit varautuvat pyhiin siirtämällä henkilöstöä ja houkuttelemalla työntekijöitä siirtämään lomansa


Summary: Kun koronapassin käyttö laajeni baareista ja yökerhoista teattereihin, konsertteihin ja joululaulutilaisuuksiin, tuli todistukselle kertaheitolla paljon lisää käyttäjiä. Osa joutuu pyytämään todistuksen tulostamista, jos ei verkkopankkitunnuksia tai älypuhelinta ole.

Kouvolan vanhusneuvoston puheenjohtaja  Markku Mikkola  on tuore koronapassin haltija.
 – Mietin pitkään, että se ei koske minua. Ajattelin, ettei minulla ole asiaa yökerhoihin, joten se on nuorempien asia.
 Koronatilanne on kuitenkin loppusyksystä taas huonontunut. Tartuntamäärät ovat kasvaneet ja uuden omikron-muunnoksen liikkeitä seurataan tarkasti. Myös koronarajoituksia on taas kiristetty, mutta koronapassin avulla kokoontumis- ja ravintolarajoituksia ei tarvitse noudattaa.
 Markku Mikkola tulosti oman koronatodistuksensa kotonaan noin viikko sitten. Ennen sitä passille ei ollut kysyntää. Antro Valo / Yle
 – Rupesinkin ajattelemaan, että sitä todistusta tarvitsee joka paikassa: seurakunnan ja kaupungin tilaisuuksissa, ruokaravintoloissakin, Mikkola sanoo.
 Mikkola kirjautui omalta tietokoneeltaan Omakanta-verkkopalveluun, tunnistautui verkkopankkitunnuksillaan ja latasi oman koronapassin tietokoneelleen. Sen jälkeen hän tulosti sen paperille.
 Kun koronapassin käyttö laajeni baareista ja yökerhoista teattereihin, konsertteihin ja joululaulutilaisuuksiin, tuli todistukselle kertaheitolla paljon lisää käyttäjiä.
 Lue lisää:   Kaikki eivät saa koronapassia käyttöönsä parilla klikkauksella – näin saat passin, jos verkkopalvelun käyttö ei onnistu
 "Se oli helppo juttu"
 Kaikille koronapassin lataaminen ja tulostaminen ei ole näin yksinkertaista.
 Toimenpide muuttuu mutkikkaammaksi, jos ihmisellä ei ole verkkopankkitunnuksia tai mobiililaitetta. Myös esimerkiksi digitaitojen puute, sairaus tai vamma voivat hankaloittaa palvelun käyttöä.
 Tämä koskee esimerkiksi iäkkäitä ihmisiä tai pieniä lapsia.
 Jos passia ei pysty hankkimaan itse verkkopalvelusta, sen saa omasta terveyskeskuksesta. Niin teki kouvolalainen  Tarja Pekkarinen .
 – Kävin terveyskeskuksessa pyytämässä todistusta ja ne lähettivät sen postissa. Reilu viikko sitä piti odottaa, Pekkarinen sanoo.
 Myös  Airi Teittinen  hankki oman todistuksensa kouvolalaiselta terveysasemalta. Hän sai paperille tulostetun todistuksen heti mukaan.
 – Kävin hoitamassa muuta omaa terveysasiaani ja kysyin siinä tiskillä sitten koronapassia. Minun kohdallani se oli helppo juttu. Niinhän sen pitäisikin olla, muuten se jää ihmisiltä hankkimatta, Teittinen sanoo.
 Kouvolalainen Airi Teittinen pyysi koronatodistusta asioidessaan muissa asioissa terveysaseman vastaanottotiskillä. Hän hankki passin, jos sitä sattuisi tarvitsemaan teatterissa, museoissa tai kirjastossa. Antro Valo / Yle
 Kouvolassa asuva  Hannu Nieminen  tulosti oman koronatodistuksensa netistä. Puhelimeen hän ei sitä ladannut, mutta tarvittaessa hänellä on keinot näyttää todistus puhelimestakin.
 – Otin paperista kuvan puhelimeen. Tällä tavalla se on minulla hoidettuna, Nieminen sanoo.
 Hannu Nieminen tulosti koronapassin Omakanta-palvelusta. Puhelimeen hän sai sen ottamalla paperista kuvan. Antro Valo / Yle
 Mikkolallakin on vinkki koronapassin näppärästä säilyttämisestä.
 – Tulostaa passin ja leikkaa ja liimaa sen ajokortin takapuolelle. Se QR-koodi kulkee sillä lailla näppärästi mukana, kun henkilöllisyys pitää passintarkastuksen yhteydessä myös todistaa, Mikkola sanoo.
 Käytännöissä eroja
 Koronapassin tulostuskäytännöt vaihtelevat kunnittain. Esimerkiksi Tampereella on avattu  koronatodistuspiste . Sieltä saa koronapassin, mikäli sitä ei pysty itse tulostamaan tai lataamaan.
 Kouvolan vanhusneuvoston puheenjohtaja Markku Mikkola toivoo, että vastaava piste saataisiin Kouvolaankin.
 – Aika usein tällainen digineuvonta tapahtuu etänä. Vanhempi ihminen ei välttämättä ymmärrä, mitä siellä kotona puhelimen päässä pitää painella, Mikkola sanoo.
 Hän kertoo esimerkin aktiivisesta kouvolalaisesta Facebook-ryhmästä. Siellä nainen oli pyytänyt apua koronapassin lataamiseen, mutta ryhmän kommenteissa jaettujen vinkkienkin jälkeen naisella oli olo, ettei hän ymmärrä, mitä pitää tehdä.
 – Sitten joku lupasi, että hän tulee naisen kotiin lataamaan sen, eikä maksa mitään. Se tarvitsee usein sen vierihoidon, Mikkola sanoo.
 Esimerksiksi Kymenlaaksossa paperisten koronapassien hankkiminen sosiaali- ja terveyspalvelut järjestävältä Kymsotelta on ollut ajoittain ruuhkautunut.
 – Viranomaisten pitää varautua siihen, että on odotettavissa melkoinen ruuhka näitä ihmisiä, jotka eivät pysty omilla laitteilla passia tulostamaan.
 Lue lisää:   Paperinen koronatodistus on aiheuttanut Kymsotelle pyyntöjen tulvan – parhaimmillaan pyyntöjä tulee yli sata päivässä
 Runsaan 80 000 asukkaan Kouvolassa yli 65-vuotiaita on lähes kolmannes, yli 23 000.
 Osallisuuden tukeminen tärkeää
 Vanhustyön keskusliiton mukaan koronapassin helppokäyttöisyyttä pitäisi edistää kaikin mahdollisin keinoin.
 – Ei saisi syyllistää siitä, että ihminen ei osaa hankkia koronapassia, vaan kysyä yhteiskunnan toimijoilta, miten he mahdollistavat kaikkien osallistumisen yhdenvertaisesti, toiminnanjohtaja  Anni Lausvaara  pohtii.
 Vanhustyön keskusliitto muun muassa tukee ja neuvoo digiopastajia eri puolilla Suomea. Digiopastajia voivat olla esimerkiksi kuntien tai seurakuntien työntekijät tai vapaaehtoiset. Lisäksi liitto on järjestämässä Helsingissä joulujuhlan, jossa koronapassin käyttöä voi turvallisesti harjoitella.
 – Nämä ovat pieniä alkuja. Asia on vielä niin uusi, Lausvaara sanoo.
 Lausvaaran mukaan koronapassi on kuitenkin tärkeä ja tervetullut väline, jotta ikäihmiset uskaltavat lähteä kotoa ja voivat turvallisesti osallistua tilaisuuksiin.
 – Osallisuuden tukeminen on äärimmäisen tärkeää tämän koronamaratonin jälkeen, Lausvaara sanoo.
 Voit keskustella aiheesta 9.12. kello 23 asti.

Koronapassi on saanut ikäihmisistä runsaasti uusia käyttäjiä – "Ajattelin pitkään, ettei koronapassi koske minua"


Summary: Tolkien-kääntäjä Kersti Juva kaipaa lisää suomen kielen opetusta maahan muuttaville, myös Euroopasta tuleville huippuosaajille. Suomalaisten pitäisi kouluenglannin sijaan puhua suomea, jotta muualta tulleet oppisivat kielen.

"Erikoinen ja laaja saturomaani" päätyi 23-vuotiaan kääntäjäopiskelijan työpöydälle vuonna 1972, kun oppiäiti  Eila Pennanen  halusi keskittyä kirjoittamiseen. Kersti Juva olisi halunnut kääntää kaunokirjallisuutta satujen sijaan.
 Melkein viisi vuosikymmentä myöhemmin hän ei enää kadu valintaansa, vaikka jossain vaiheessa ärsyttikin, että muut käännöstyöt jäivät Sormus-trilogian varjoon. Tolkien-fanien palvontaankin alkoi tottua.
 – Lukijat ymmärsivät, että kirja on  käännetty . He kiinnostuivat kääntämisestä, jopa kääntäjäpolosta. Pääsin siis "Tolkienin maanpäällisenä edustajana" puhumaan kääntämisestä, joka on maailman rakkain asia minulle.
 Kaikki sitä osaavat, mutta englannista kääntäminen on vaikeaa
 Juva korostaa, että jokaisen suomennetun kirjan jokaisen sanan on kirjoittanut kääntäjä.
 Taru Sormusten herrasta  -trilogian ensimmäisen osan,  Sormuksen ritarit ,suomennos täyttää 50 vuotta vuonna 2023. Juhlaa varten Juva on alkanut korjata alkuperäistä käännöstään.
 Englannista kääntäminen on Juvan mielestä todella vaikeaa, koska siinä ei ole sääntöjä. Sanajärjestys on aina sama: subjekti - verbi - objekti. Sen sijaan käytetään fraaseja, jotka kaikki täytyy osata.
 – Englannin kielioppi on laiha luuranko, joten siitä ei ole apua. Täytyy vain kuunnella, mitä kirjoittaja on tarkoittanut ja oivaltaa: Ahaa!
 Lisää suomen opetusta ja lisää keskustelua suomeksi
 Juvaa harmittaa, että maahanmuuttajille ei tarjota suomen kielen opetusta tarpeeksi eikä kaikilla tasoilla. Toinen iso ongelma on se, että suomalaiset eivät suostu puhumaan suomea sellaisten kanssa, jotka eivät puhu sitä täydellisesti.
 Juva huomauttaa, että monen suomalaisen englantikaan ei ole täydellistä.
 – Tänne asettuneet oppisivat mielellään suomen kieltä ja olisivat osa tätä yhteiskuntaa. Ihminen jää paljosta paitsi, jos ei ollenkaan osaa kieltä.
 Brexit tuntuu henkilökohtaiselta loukkaukselta – joululahjatkin tullattava
 Juva ja kirkkohistorioitsija-vaimonsa  Juliette Day  ovat asettuneet Suomeen omasta halustaan. Mutta Oxfordin-kotiin olisi Britannian EU-eron, brexitin jälkeen vaikea pysyvästi palata. Perheen yhdistämistapaus vaatisi suuren paperisodan eikä ole varmuutta, täyttäisivätkö he kaikki tulokriteerit.
 – Minulta on riistetty liikkumisen vapaus maassa, jota olen pitänyt toisena kotimaanani. Niin kuin monet ulkoenglantilaiset ja heidän puolisonsa, olen pitänyt brexitiä henkilökohtaisena loukkauksena.
 Juva ja Day ovat joutuneet jopa kieltämään sukulaisia ja ystäviä lähettämästä joululahjoja, koska jokaisen saapuvan lahjan tullaaminen maksaa lähes 30 euroa.
 – Hankalaa meille. Mutta en ole kuullut kenenkään englantilaisenkaan sanovan, kuka brexitistä hyötyy.
 Katso kääntäjä Kersti Juvan vierailu Puoli seiskassa kokonaan tästä

Kääntäjä Kersti Juva kannustaa puhumaan suomea muualta tuleville – Myös huippuosaajien pitäisi oppia kieltä


Summary: Suomalaisten virusasiantuntijoiden mukaan tarvitaan lisää tutkittua tietoa omikronmuunnoksesta. Pfizer ja Biontech kertoivat tänään näyttävän siltä, että yhtiön rokotteen kolmas annos tehoaa myös omikroniin.

Suomalaiset tutkijat suhtautuvat uusimpiin tietoihin omikronmuunnoksesta varovaisen kriittisesti.
 Yhdysvaltain johtava tartuntatautiasiantuntija  Anthony Fauci  kertoi uutistoimisto AFP:lle antamassaan haastattelussa, että tämänhektisen tiedon valossa näyttää siltä, ettei  koronaviruksen omikronmuunnos aiheuta vakavampaa tautimuotoa kuin edeltäjänsä .
 Alustavien arvioiden mukaan omikronin aiheuttama tauti voi olla jopa lievempi kuin deltamuunnoksessa. Etelä-Afrikassa sairaalahoitoa vaatineiden tautitapausten määrä on ollut tartuntatapauksiin suhteutettuna muita muunnoksia pienempi.
 Yhdysvaltain tartuntatautiviraston johtaja Antonio Fauci arvioi, että omikronmuunnos aiheuttaisi lievemmän taudin kuin deltamuunnos.   Stefani Reynolds / EPA
 Fauci varoitti vetämästä asiasta liian pitkälle meneviä johtopäätöksiä, ja samoilla linjoilla ovat suomalaiset tutkijat. Potilaat ovat olleet suhteellisen nuoria, ja lisäksi vakavan tautimuodon kehittyminen voi viedä aikaa.
 Virologian professori  Olli Vapalahden  mukaan tämänhetkisten tietojen varassa on vielä liian aikaista sanoa, että omikron olisi vähemmän vaarallinen kuin deltavariantti.
 – Omikron-aallon alusta on mennyt vasta liian vähän aikaa, että tällaisia johtopäätöksiä voisi vetää. Tyypillisesti kestää viikkoja ennen kuin se alkaa sairastuttaa vanhempia ikäluokkia ja ennen kuin ihmisiä päätyy tehohoitoon tai jopa menehtyy, Vapalahti huomauttaa.
 Myöskin tautiekologi  Tuomas Aivelo  olisi tulkintojen tekemisessä varovainen. Aivelon mukaan tämänhetkisillä tiedoilla ei ole mitään syytä olettaa, että omikronmuunnos aiheuttaisi merkittävästi lievempää tautimuotoa kuin deltavariantti.
 – Omikronin aiheuttaman taudin vaarallisuudesta ei pysty oikeastaan vielä päättelemään mitään. Sen selvittäminen, kuinka vakavaa tautia se aiheuttaa deltamuunnoksen verrattuna, kestää kauan, Aivelo arvioi.
 Väestö, jossa deltamuunnos levisi, on erilainen kuin väestö, jossa omikron nyt leviää. Etelä-Afrikan väestöstä merkittävä osa on rokotettuja, ja moni on myös ehtinyt saada jo aiemmin koronavirustartunnan. Tiedot kuitenkin vahvistavat käsitystä siitä, että muunnos kiertää tehokkaasti immuunisuojaa.
 – Se aiheuttaa siis tartuntoja ihmisille, joilla on rokotesuoja tai jotka ovat aiemmin saaneet muun muunnoksen aiheuttaman koronavirustartunnan, tautiekologi Aivelo selittää.
 Kolmas rokoteannos näyttäisi tehoavan
 Päivään mahtui toinenkin tärkeä koronauutinen, kun lääkevalmistajat Pfizer ja Biontech kertoivat tuloksista, joiden mukaan kolme rokoteannosta näyttäisi antavan suojan myös omikronia vastaan. Uutistoimisto AFP:n haastatteleman  Maailman terveysjärjestö WHO:n hätätilatoiminnan johtajan Michael Ryanin mukaan  koronarokotteiden voidaan olettaa suojaavan vakavalta tautimuodolta myös silloin, kun kyse on omikronmuunnoksesta.
 – Tästäkin varmasti tieto vielä karttuu. Näyttää siltä, että kolmas rokoteannos eli boosteri lisää suojaa huomattavasti. On erityisen tärkeää, että riskiryhmät ottaisivat sen, professori Vapalahti arvioi.
 Pfizer ja Biontech sanoivat tänään, että niiden Comirnaty-rokotteen kolmas annos näyttäisi tehoavan myös omikronmuunnokseen.  Jorge Gonzalez / Yle
 Omikron leviää muita muunnoksia nopeammin
 Aivelon mukaan omikronmuunnoksen kyky kiertää aikaisemmin saatua immunisuojaa edesauttaa myös sen tehokasta leviämistä. Omikron vaikuttaa olevan tarttuvampi kuin muut koronaviruksen tunnetut muunnokset.
 Professori Vapalahden mukaan jo omikronvirusmuunnoksen perimästä on pystytty päättelemään, että se muuttuu nopeammin kuin aiemmin tunnetut muunnokset.
 – On selvää, että tämä kykenee leviämään nopeammin kuin edelliset variantit, Vapalahti summaa
 Muunnos leviää myös Euroopassa. Euroopan tautienehkäisy ja -valvontakeskuksen ECDC:n eilen tiistaina julkaisemien tilastojen mukaan muunnoksen aiheuttamia tartuntoja on todettu jo yhteensä 19:ssä Euroopan maassa.
 Yhteensä EU- ja ETA-alueilla on todettu yli 270 omikronmuunnoksen aiheuttamaa tartuntaa. Lisäksi yli 200 tartuntaa on todennäköisesti muunnoksen aiheuttamia, mutta niitä ei ole vielä vahvistettu. ECDC:n mukaan kaikki Euroopassa tunnistetut muunnokseen liitetyt tapaukset ovat olleet joko lieväoireisia tai oireettomia.
 Eniten omikronmuunnoksen aiheuttamia tartuntoja on todettu Tanskassa, joissa vahvistettuja tartuntoja on yli 70.
 – Tanskassa seuranta on Euroopan tehokkainta. On havaittu, että muunnos kiertää yhteiskunnassa ja tämä kierto tulee väistämättä etenemään, Vapalahti arvioi.
 Suomessa muunnostartuntoja on vahvistettu keskiviikkoiltaan mennessä seitsemän.
 Vallitsevaksi muunnokseksi muuttuminen on todennäköistä
 Myös Maailman terveysjärjestö WHO:n johtava tutkija  Soumya Swaminathan  arvioi aiemmin  uutistoimisto Reutersille antamassaan haastattelussa , että omikronmuunnos voi muuttua vallitsevaksi erityisesti sen tehokkaan tarttuvuuden vuoksi.
 Myös professori Vapalahti uskoo, että omikronmuunnos tulee todennäköisesti muuttumaan valtavariantiksi sen levitessä nopeasti yhä uusiin maihin.
 Alustavat arviot omikronmuunnoksen aiheuttaman taudin vakavuudesta synnyttävät kuitenkin tutkijoissa varovaista toiveikkuutta. Tehokkaasti tarttuva mutta lievempää tautimuotoa aiheuttava virusmuunnos voisi syrjäyttää vaarallisemmat muunnokset. Tämä voisi keventää sairaanhoidon kuormitusta ja alentaa kuolleisuutta.
 Vapalahden mukaan vielä ei kuitenkaan ole syytä juhlaan, vaan tietoa tarvitaan lisää.
 – Tunnelmat ovat ristiriitaiset. Jos nämä merkit pitäisivät paikkansa, se olisi erinomainen asia. Vielä ei kuitenkaan kannata kiveen hakata, että näin olisi, ei ennen kun saamme taudinkuvan vakavuudesta lisätietoa.
 Vapalahden mukaan infektion välttäminen tulee todennäköisesti olemaan entistä vaikeampaa tulevina kuukausina. Vaikka muunnoksen aiheuttama tauti osoittautuisikin lievemmäksi, tartuntamäärien kasvaminen voi aiheuttaa ongelmia.
 – Nopea leviäminen on ongelmallista siksi, että tällöin vaikka vähän harvalukuisemmatkin vakavat oireet tulevat tavoittamaan entistä useampia, Vapalahti arvioi.

Virologin mukaan kolmas rokoteannos on tärkeä – suomalaistutkijat suhtautuvat varovasti arvioihin omikronin vähäisemmästä vaarallisuudesta


Summary: Ensi viikolla lämpötila voi nousta nollan yläpuolelle Etelä-Lappia myöten.

Sää lauhtuu koko maassa loppuviikolla. Ilmatieteen laitoksen mukaan lauhtuminen alkaa jo torstaina maan länsiosassa.
 – Nollan yläpuolelle lämpötila ei kuitenkaan nouse, mutta sää on lauhempaa kuin –10 astetta, päivystävä meteorologi  Ville Siiskonen  sanoo.
 Perjantainakin maan länsiosissa pakkanen pysyttelee 5–10 pakkasasteen välillä. Lapissa on ennusteen mukaan perjantaina 10–15 astetta pakkasta.
 Lauantaina Suomea lähestyy sadealue ja lämmin rintama. Lämpötila on pakkasen puolella.
 Lumisateen joukossa mahdollisesti satava jäätävää tihku- ja vesisade saattaa heikentää ajokeliä lauantaina. Silloin on myös varoituksia voimassa.
 Ensi viikko on huomattavasti kuluvaa viikkoa lauhempi. Siiskosen mukaan lämpötila voi nousta nollan yläpuolelle Etelä-Lappia myöten.

Sää lauhtuu voimakkaasti koko maassa – Ensi viikolla lämpötila voi nousta jo plussalle


Summary: Mitaleilla haluttiin tänä vuonna palkita erityisesti Sibeliuksen harvinaisia ja unohtuneita sävellyksiä esiin nostaneita taiteilijoita, kerrotaan Hämeenlinnan Sibelius-seurasta.

Kapellimestari  Tuomas Hannikaiselle  ja pianotaiteilija  Janne Mertaselle  on myönnetty Sibeliuksen syntymäkotimitalit. Hämeenlinnan Sibelius-seura luovutti mitalit keskiviikkona järjestyssä Sibelius-iltamat tilaisuudessa.
 – Hämeenlinnan Sibelius-seura halusi tänä vuonna palkita erityisesti Sibeliuksen harvinaisia ja unohtuneita sävellyksiä esiin nostaneita taiteilijoita, kertoo seuran puheenjohtaja  Juhani Koivisto  tiedotteessa.
 Tuomas Hannikainen onnistui löytämään Neito tornissa -oopperan alkusoiton, jota Sibelius itse oli johtanut konsertissa. Hän huomasi, että Sibelius oli merkinnyt käsikirjoitukseen hyppyjä, ja niitä seuraamalla muodostui uusi orkesteriteos. Seuraavaksi Tuomas Hannikainen tuo esille Sibeliuksen nuoruuden melodraamoja eli säestettyjä runoja ja johtaa kaksi kamariorkesterille sovittamaansa melodraamaa tammikuussa Kaustisen kamarimusiikkiviikolla.
 Janne Mertanen on tänä vuonna täydentänyt kiitettyä Sibeliuksen pianomusiikin kokonaislevytystään. Uudella levyllä hän esittää Sibeliuksen kansanlaulusovituksia ja pieniä tuntemattomiksi jääneitä nuoruuden pianokappaleita. Korkeatasoinen levytys tuo tärkeän lisän kuvaan Sibeliuksen tuotannosta ja kiinnostaa epäilemättä kansainvälisestikin.
 Hämeenlinnan Sibelius-seura on jakanut syntymäkotimitaleita vuodesta 1985. Viime vuonna mitalit jäivät jakamatta koronatilanteen vuoksi, mutta jatkossa mitalit jaetaan Juhani Koiviston mukaan perinteiseen tapaan Sibeliuksen syntymäpäivänä 8. joukuuta.

Sibeliuksen syntymäkotimitalit kapellimestari Tuomas Hannikaiselle ja pianisti Janne Mertaselle


Summary: Pääministeri Sanna Marin pyysi keskiviikkona anteeksi, että oli ohittanut valtioneuvoston koronasuosituksen. Viikonloppuna ihmisten ilmoilla kävivät myös ministerit Mika Lintilä ja Antti Kaikkonen.

Elinkeinoministeri  Mika Lintilä  (kesk.) kävi sunnuntaina katsomassa salibandyottelua, vaikka hänkin oli osallistunut samaan EU-ministerivaliokunnan kokoukseen kuin koronatartunnan saanut  Pekka Haavisto  (vihr.), kirjoittaa  Helsingin Sanomat .
 Lintilä oli lehden mukaan saanut valtionneuvostolta tiedon siitä, että altistuneiden ministereiden tulisi välttää kontakteja.
 Lintilä kuitenkin arvioi, ettei ollut altistunut perjantain kokouksessa koronalle, sillä hän istui valiokunnan kokouksessa kymmenen metrin etäisyydellä Haavistosta.
 Lintilä kertoo tehneensä ennen salibandyotteluun menemistä koronatestin, jonka tulos oli negativiinen.
 Ilta-Sanomat  kertoi tiistaina, että puolustusministeri  Antti Kaikkonen  (kesk.) osallistui sunnuntaina keskustanuorten 75-vuotisjuhlaan.
 Kaikkonen kertoi IS:lle saaneensa tiedon Haaviston koronatartunnasta lauantai-iltana tekstiviestissä, jossa todettiin, että niiden, ”joilla on ollut perjantaina 3.12. sama ohjelma kuin ulkoministerillä”, tulisi välttää kontakteja.
 Kaikkonen kertoi, ettei ole EU-ministerivaliokunnan jäsen, vaan istui Haaviston kanssa vain noin vartin ajan eri puolella istuntosalia. Kaikilla oli Kaikkosen mukaan myös maskit.
 Marin kävi altistuneena yökerhossa – pyysi anteeksi
 Valtioneuvoston kanslian noin kaksi viikkoa sitten päivittämissä toimintaohjeissa suositellaan, että ministerit välttäisivät kontakteja heti, kun ovat saaneet tiedon korona-altistumisesta.
 Pääministeri  Sanna Marin  (sd.) pyysi tänään anteeksi sitä, ettei ollut käyttänyt parempaa harkintaa vaan kävi lauantaina yökerhossa altistuttuaan koronalle samassa EU-ministerivaliokunnan kokouksessa perjantaina.
 Marin on EU-ministerivaliokunnan puheenjohtaja.
 Marinilla ei ollut virkapuhelinta mukana lauantai-iltana, joten hänelle puhelimeen lähetetyt kehotukset kontaktien välttämisestä jäivät saamatta. Marinin mukaan hänellä oli baarissa vain eduskuntapuhelin.
 Keskiviikkona  Marin sanoi, ettei hänelle ollut toimitettu uusinta koronaohjeistusta, jossa suositellaan, että ministerit välttäisivät kontakteja heti, kun ovat saaneet tiedon korona-altistumisesta.
 Koronasuosituksen ohittanut Marin pyytää anteeksi: Minun olisi pitänyt olla tietoinen ohjeistuksesta, tiedonkulussa ongelmia
 Keskiviikkona valtioneuvoston johto ja turvallisuusjohto kävivät läpi valtioneuvoston sisäiset koronaohjeistukset ja sopivat, että niihin tehdään tarkennuksia ja käytäntöihin muutoksia.
 Ministereille laaditaan omat, valtioneuvoston covid-19-epidemian yleisohjetta tarkemmat ohjeet. Ohjeiden jakelumenettelyä parannetaan ja turvaviestien hälytysjärjestelmää kehitetään.

HS ja IS: Mika Lintilä kävi sunnuntaina salibandyottelussa, Kaikkonen keskustanuorten vuosijuhlassa, kumpikin oli saanut viestin kontaktien välttämisestä


Summary: Ennen hyvää hoitoa mitattiin äidin ja lapsen sairastavuuden ja kuolleisuuden kautta. Nyt satsataan siihen, että synnytys olisi hyvä kokemus äidille.

Pia Wilsonin , 34, vauvalla on hikka. Vatsa pomppii vietävästi.
 – Mutta ei hikasta pidä olla huolissaan, Wilson sanoo.
 Nikottelu on vauvan keuhkoja valmistava, hyvä juttu. Tämän viimeisillään raskaana oleva Wilson on selvittänyt netistä.
 Tulevat äidit eivät enää ole potilaita, vaan asiakkaita, joilla on paljon tietämystä ja toiveita odotukseen ja synnytykseen liittyen.
 Aiemmin hyvää hoitoa mitattiin äitien ja vastasyntyneiden kuolleisuuden ja sairastavuuden kautta. Nyt sairaaloissa on herätty synnyttäjien toiveisiin ja synnytysosastoilla satsataan siihen, että synnytyksestä tulisi parempi kokemus.
 Suomessa synnytyksen murrosta vauhditti pari vuotta sitten Minä myös synnyttäjänä - kampanja , jonka yhteydessä synnyttäjät jakoivat rankkoja kokemuksiaan synnytyksistä.
 Siitä lähtien aiemmin hierarkkisesta ja vanhakantaisesta sairaalaympäristöstä on muovattu paikkaa, jossa hoitohenkilökunta käy keskustelua odottavien äitien ja heidän perheidensä kanssa.
 Joskus kuulee puhuttavan synnyttäjien elämysmatkailusta, mutta ei syntymä ole elämys, se on elämää.  Sosiologian dosentti Kaisa Kuurne
 Synnytyksen murros näkyy myös sosiaalisessa mediassa. Somesta löytyy loputtomasti tietoa, muun muassa synnytyskertomuksia eri muodoissa. Pia Wilson tietää, mitä kaikkea tuleva voi pitää sisällään. Hän on lukenut blogeja ja seuraa Instagramissa kätilöitä ja doulia.
 Wilson on synnyttänyt kaksi kertaa aikaisemmin. Ensimmäistä, nyt teini-ikäistä lastaan, hän synnytti 30 tuntia ja toistakin toistakymmentä.
 Pelko pitkästä synnytyksestä on yksi syy sille, miksi tällä kertaa mukaan sairaalaan on tulossa aviomies  Quadiyr Wilsonin , 35, lisäksi doula eli synnytystukihenkilö. Ulkomailla kouluttautuneita ammattidoulia on ollut Suomessa vuodesta 2010.
 Yhdessä doulan kanssa Wilsonit ovat tehneet synnytystoivelistan.
 – On hyvä, että on kirjallisia synnytyssuunnitelmia, koska en välttämättä osaa siinä tilanteessa sanoa, mitä haluan. Ympärillä olevien ihmisten on hyvä tietää, miten kanssani toimitaan, Pia Wilson sanoo.
 Wilsoneiden synnytystoivelistaan kuuluu muun muassa seuraavaa: amme kivunlievitykseen tai mahdollisesti jopa synnytys ammeessa. Jakkara ponnistusvaiheessa, mikäli ammeessa synnyttäminen ei onnistu. Tens-laite eli sähköimpulssigeneraattori kipuun, sillä Pia haluaa olla mahdollisimman pitkään ilman kivunlievitystä.
 – Toki olen varautunut siihen, että nämä saattavat vaihtua ihan tilanteen mukaan. Mikään ei välttämättä mene suunnitellusti.
 Wilsoneiden doula ehdotti parille synnyttämistä Lohjan sairaalassa. Liekö innoittajana synnytysosaston Instagram-tili, jonka kuvauksessa lukee  “Baby Friendly synnytyssairaala, tule synnyttämään läheltä tai kaukaa!” .
 Tuleva isä Quadiyr Wilson vaihtaa liitutauluun numeron. “7 days until our baby is here!” Juha Kivioja / Yle
 Myös Kaksi äitiä -Youtube-kanavan  Susanna Silvander-Rosti  halusi lähteä Lohjalle, kun hänen lapsivetensä menivät lokakuussa.
 – Se oli Instagram-vaikutteinen päätös, Silvander-Rosti sanoo.
 Lohjan synnytysosaston  Instagram-tili  oli hänen ja hänen vaimonsa  Ella Rostin  mielestä mieletön ja hoitohenkilökunta vaikutti hyviltä tyypeiltä.
 Parin synnytystoiveista ja sairaalakassin sisällöstä tiesi ennakkoon lähes 60 000 ihmistä, sillä ne esiteltiin lokakuun alussa Kaksi äitiä -kanavan My day - videolla .
 Vaikka parin tekemä somesisältö keskittyy pitkälti lapsiperhe-elämään, Silvander-Rostin ja Rostin tekemät synnytystoiveet olivat heidän omien sanojensa mukaan “aika löyhät”.
 – Me tiedettiin, että synnytys menee miten menee, Silvander Rosti sanoo.
 Se kävi heille selväksi, kun Rosti synnytti kolmisen vuotta sitten parin nyt 3-vuotiaat kaksoset. Kaksosten synnytyksestä kertova video on yksi kanavan katsoituimmista, katselukertoja on 175 000. Siksi myös uusimman tulokkaan synnytyskertomusvideoon aiotaan panostaa.
 – Synnytys on yksi elämän isoimpia juttuja. Se, mitä kaikkea siinä tapahtuu yhden vuorokauden aikana, mitä keho käy läpi ja sitten lopuksi tulee tällainen uusi tyyppi maailmaan. Se on terapeuttistakin käydä kaikki se läpi.
 Lisäksi videoiden julkaisemisessa painaa vastuu, jota somevaikuttajilta vaaditaan. Faktat on oltava kunnossa tai saa välittömästi palautetta.
 Susanna Silvander-Rosti antoi synnytykselle arvosanaksi täyden kympin. Hoitohenkilökunta piti häntä ja hänen vaimoaan Ellaa hyvin kartalla koko synnytyksen ajan niin kuin pari oli toivonutkin. Jyrki Ojala / Yle
 Synnytys ei ole muuttunut kymmeniin tuhansiin vuosiin biologisena tapahtumana. Vieläkään ei tarkasti tiedetä, mikä sen käynnistää. Oletettavasti vauvan ja synnyttäjän yhteispeli. Pelkästään se on varmaa, että synnytyksen tapahtumia ei voi ennustaa.
 – Biologinen prosessi saattaa yllättää synnyttäjän, ja asiat eivät suju niin kuin etukäteen oli suunniteltu. Silloin tuore vanhempi voi pettyä, sanoo HUSin synnytysten ja naistentautien linjajohtaja  Aydin Tekay .
 Synnyttäjien tietämystä ja toiveita synnytykseen liittyen pidetään kuitenkin lähtökohtaisesti hyvänä asiana. Jos synnyttäjä osaa sanoa mitä hän toivoo, voidaan huonoja synnytyskokemuksia ehkäistä ennalta.
 Minä myös synnyttäjänä -kampanjan yhteydessä puhuttiin jopa synnytysväkivallasta, jolla viitataan muun muassa luvatta tai kertomatta tehtyihin toimenpiteisiin ja sisätutkimuksiin, jotka jättävät fyysisiä tai henkisiä traumoja synnyttäjille.
 Yhteiskuntapolitiikan yliopistotutkija, sosiologian dosentti  Kaisa Kuurne  havahtui kampanjan aikaan siihen, että synnytystä ei olla Suomessa yhteiskuntatieteellisesti ja laaja-alaisesti tutkittu synnyttäjän näkökulmasta. Hän käynnisti hankkeen, jossa synnytyksen murrosta tutkitaan Koneen säätiön rahoittamana.
 Tutkimuksessa on käynyt ilmi, että nopea murros synnytyskulttuurissa on ollut paikoin vaikeaa hoitohenkilökunnalle. Käytännöt, jotka olivat vielä hetki sitten normaaleja, eivät enää olekaan.
 – Ammattilaiset ovat olleet vähän vaikeassa välikädessä. Iso osa kampanjan esiin nostamista ongelmista liittyi järjestelmään ja vanhakantaisen hoitokulttuurin jäänteisiin.
 Jos ensimmäinen synnytys oli vaikea kokemus, ei välttämättä enää halua lisää lapsia.  Sosiologian dosentti Kaisa Kuurne
 Kun synnytysten linjajohtaja Aydin Tekaysta tuli 32 vuotta sitten synnytyslääkäri, potilas kuunteli ja lääkäri kertoi.
 – Nyt puhutaan asiakkaista tai synnyttäjistä ja heidän ääntään kuunnellaan.
 1990-luvun taitteessa vain lääkärillä oli tietämys siitä, miten synnytys pitäisi hoitaa. Nyt ollaan tilanteessa, jossa synnyttäjät voivat tietää joistain asioista jopa enemmän kuin lääkäri. Muutos on ollut nopea ja paikoin myös kivulias lääkäreille ja kätilöille.
 Osa hoitohenkilökunnasta koki etenkin parin vuoden takaisen keskustelun synnytysväkivallasta loukkaavana: 30 miljoonaa naista synnyttää vuosittain yksin kotona ilman apua, minkä seurauksena 300 000 äitiä kuolee. Vastasyntyneitä kuolee vuodessa vajaa 3 miljoonaa. Nämä realiteetit ovat kaukana suomalaisista.
 Jos luonnolliseen tapahtumaan on ladattu liikaa odotuksia, eikä biologinen prosessi menekään niin kuin on suunniteltu, tulee vastaan myös pettymyksiä, HUSin naistentautien ja synnytysten linjajohtaja Aydin Tekay sanoo.  Markku Rantala / Yle
 Muutaman vuoden aikana tapahtunut murros näkyy myös synnytyssaleissa. Enää ne eivät ole kolkkoja sairaalahuoneita, vaan niiden varustuksessa otetaan huomioon synnyttäjän hyvinvointi.
 Marraskuisena tiistaiaamuna Helsingin Naistenklinikan synnytyssali numero 12 on tyhjä. Paikalla on 11 synnyttäjää, tänään ei varsinaisesti ole ruuhkaa.
 Tilavan huoneen keskellä on sairaalasänky ja monitoreita. Muusta varustuksesta huonetta ei välttämättä edes tunnistaisi synnytyssaliksi.
 Sairaalasängyn vieressä katosta roikkuu joogaliina. Sitä voi käyttää apuvälineenä synnytyksen ensimmäisessä vaiheessa, avautumisvaiheessa. Liikkuminen yleensä auttaa synnytyskivun sietämiseen ja toisaalta myös vauvan laskeutumisessa lantiossa.
 Nurkassa seinää vasten lepää ovaalin mallinen jumppapallo. Sen avulla voi hakea erilaisia asentoja.
 Synnytyssalin erikoisuus paljastuu liukuoven takaa. Huoneessa 12 synnyttävillä on mahdollisuus päästä ammeeseen. Huoneen katossa komeilee valoista tehty tähtitaivas.
 – Tukihenkilöt ja doulat ovat tervetulleita, mutta kynttilöitä me emme pysty järjestämään paloturvallisuussyistä, Tekay nauraa.
 Tosin led-kynttilöitä Naistenklinikankin kaapeista löytyy.
 – Parasta on, että saataisiin kodinomaiset tilat sairaalaan.
 Kotona odottaa pinnasänky. Ensin vauva saa kuitenkin nukkua äitiyspakkauksen pahvilaatikossa. Juha Kivioja / Yle
 Dosentti Kaisa Kuurne nostaa esiin synnytyssairaalan ja neuvolan välisen kuilun, jota hän pitää isona ongelmana. Kuilun takia tulevilla vanhemmilla ei ole tarpeeksi tietoa nimenomaan synnytykseen liittyen. Tämä vaikeuttaa kätilöiden ja synnyttäjien yhteistyötä ja näkyy synnytyskokemuksissa.
 – Neuvolasta ja synnytyssairaalasta sain kyllä perusfaktat, mutta se, miltä mikäkin asia tuntuu ja miten eri tavoilla synnytykset voivat sujua, selvisi minulle paremmin synnyttäjien jakamiin synnytyskertomuksiin tutustumalla, sanoo lokakuussa synnyttänyt Silvander-Rosti.
 Sosiaalisessa mediassa jaetaan omia synnytystoivelistoja ja synnytyskertomuksia avoimesti muille. Silvander-Rosti löysi parhaiten vertaistukea Facebook-ryhmistä, Youtubesta, blogeista ja podcasteista.
 Silvander-Rostin mukaan missään muualla ei ole niin laajaa vertaistukiverkostoa kuin somessa, jossa odottavat äidit jakavat kokemuksiaan mm. Facebookin ryhmissä. Jyrki Ojala / Yle
 Vertaistukea kaivataan ja sen saaminen on tärkeää, jotta tulevat äidit osaisivat asennoitua synnytykseen ja jotta itse synnytyskokemuksista tulisi parempia. Kuurne painottaakin hyvien synnytyskokemusten tärkeyttä.
 On vahvaa näyttöä, että huonot synnytyskokemukset vaikuttavat syntyvyyteen, hän sanoo.
 – Jos ensimmäinen synnytys oli vaikea kokemus, ei välttämättä enää halua lisää lapsia.
 Kuurneen mukaan maassa, joka identifioituu tasa-arvon mallimaaksi, on ensiarvoisen tärkeää kuulla synnyttäjiä ja ottaa heidän kokonainen äänensä vastaan.
 – Joskus kuulee puhuttavan synnyttäjien elämysmatkailusta, mutta ei syntymä ole elämys, se on elämää. Ainutkertaista ihmisen elämässä.
 Lue myös:
 50 synnyttäjää kertoi kokemuksistaan ja kävi ilmi, että vanhemmuuden ensihetkistä ei puhuta tarpeeksi – nämä 6 asiaa tulivat monille yllätyksenä
 Jemina Virrantalo on pelännyt kuolemaa synnyttäessään – nyt hän odottaa neljättä lastaan ja tietää, millainen on hyvä synnytys
 Yli sata naista avautui karmeista synnytyskokemuksista – #metoo-tyylinen kampanja leviää kuin kulovalkea, sairaaloissa pelätään vaikutuksia

Synnyttäjät ovat nyt asiakkaita, eivätkä potilaita, ja siksi Pia Wilsonin toiveet pyritään toteuttamaan – hän tahtoo ammeen, doulan, jakkaran ja sähköimpulsseja


Summary: Raahen kultakaivos avattiin marraskuussa virallisesti jo kolmannen kerran kymmenen vuoden aikana, ja yhtä usein on selvitelty kaivosyhtiön talousvaikeuksia oikeutta myöten. Nyt Otso Gold yrittää hakea velkoihinsa helpotusta yrityssaneerauksesta.

Raahen kultakaivos ja siellä toimiva Otso Gold ovat olleet otsikoissa marras-joulukuussa.
 Ensin vietettiin juhlallisia avajaisia, ja vain kuukausi myöhemmin velkavaikeuksiin joutunut yhtiö jätti yrityssaneeraushakemuksen. Lisäksi kanadalaisen Otso Goldin johto on vaihtunut, ja entiseen toimitusjohtajaan  Brian Wessoniin   kohdistuu vakava talousrikosepäily .
 Yhtiötä vielä marraskuussa johtanutta Wessonia epäillään törkeästä kavalluksesta ja törkeästä maksuvälinepetoksesta. Vangitsemisesta päätti Oulun käräjäoikeus 3. päivä joulukuuta, ja tekojen epäillään tapahtuneen Raahessa marraskuun lopulla.
 Sanomalehti Kalevan mukaan toimitusjohtaja Wesson otettiin kiinni Helsinki-Vantaan lentokentältä 30. marraskuuta. Samoihin aikoihin Otso Goldin hallitus yritti tavoitella hänen poikaansa, varatoimitusjohtajana toiminutta,  Clyde Wessonia  yhtiön epäselvän taloustilanteen tiimoilta. ( Kaleva ).
 Otso Goldin uusi johto valaa kultaa ja uskoa tulevaan
 Kaivosyhtiön uusi johto pyrkii jatkamaan toimintaa Raahessa, mutta helppoa se ei tule olemaan.
 Pitkän tähtäimen suunnitelmia ei voi tehdä, vaan nyt toimitaan viikkojen ja jopa päivien varassa, kertoo Otso Goldin väliaikainen toimitusjohtaja  Dan Andersson , joka on tullut yhtiön ulkopuolelta johtamaan kaivoksen pelastusoperaatiota.
 – Pystymme katsomaan tilannetta toistaiseksi tammikuulle saakka. Joulukuulle on suunniteltu vielä kullan valuja, jotta saamme maksimoitua rahan sisääntulon maksujen maksamiseksi.
 Andersson työskentelee johtaja-asemassa kansainvälisessä Alvarez & Marsal -konsulttiyhtiössä, joka on erikoistunut muun muassa talousvaikeuksiin joutuneiden yritysten tukitehtäviin. Otso Goldin pelastusoperaatio alkoi erikoisesti marraskuun lopussa silloisen toimitusjohtajan ja kahden muunkin johtajan erolla.
 – Sisääntulo yhtiöön oli hieman yllättävä. Meillä oli viitteitä, että asiat eivät olleet ihan menneet oikein loppuvaiheessa, mutta emme tavoittaneet entistä toimitusjohtajaa, niin omistaja päätti tehdä rikosilmoituksen tilanteesta, Andersson kertaa yhtiön johtajavaihdosta.
 Anderssonin mukaan yrityssaneerauksella pyritään nyt rahoittamaan tilanne, ja ottamaan velkatilanne haltuun. Yhtiö onkin jo saanut paikallisissa oikeuksissa väliaikaisia velkasuojauspäätöksiä niin Suomessa, Ruotsissa kuin Kanadassakin. Velkojat eivät toistaiseksi voi periä velkojaan Otso Goldilta.
 Tuttu tarina jatkuu Raahessa vuodesta toiseen
 Kaiken piti olla tällä kertaa kunnossa Raahen kultakaivoksella, mutta toisin kävi.
 Aiemmat epäonnistumiset edellisen kymmenen vuoden ajalta heittivät vankan varjon Otso Goldin marraskuisen avajaisjuhlan ylle Raahessa. Silloinen toimitusjohtaja Brian Wesson sai vastailla kysymyksiin: mitä nyt on tehty toisin ja mitä aiemmista virheistä on opittu.
 Otso Goldin toimitusjohtaja Brian Wesson Raahen kultakaivoksen kolmansissa avajaisissa 3. marraskuuta. Risto Degerman /Yle
 Nyt voi sanoa, että ei paljoakaan, vaikka toimitusjohtaja Wesson maalaili kauniita kuvia täsmentyneestä geologisesta tutkimuksesta Raahen kaivosalueella ja tehostuneesta tuotantoprosessista, jonka pitäisi tuottaa tulevina vuosina tuhansia kiloja kultaa.
 Jo joulukuussa yhtiön velkataakka oli kasvanut liian isoksi tai toisaalta yhtiön kassa käynyt liian pieneksi kaivoksen avauskustannusten kuittaamiseen. Toimitusjohtaja Dan Anderssonin mukaan kaikkia käynnistysvaiheen käänteitä ei osattu yhtiössä ottaa huomioon.
 – Alkuvaiheen kulut ovat olleet ennakoitua suurempia, eikä kullantuotantoa ehkä saatu käyntiin niin nopeasti ja sille tasolle kuin alun perin odotettiin.
 Seuraavaksi jännitetään, kuinka käy velkojien ja urakoitsijoiden yrityssaneeraushakemuksen kohtalosta riippumatta.
 Raahen kaivoksen pääurakoitsija joensuulainen E. Hartikainen on vaitonainen tilanteestaan kaivoksella. Yhtiöstä kerrotaan, että se seuraa tarkasti tilannetta, jota on käsitelty myös kaivosyhtiön kanssa. Vaikutuksia ei kuitenkaan vielä haluta lähteä arvioimaan.
 Otso Goldin edeltäjän konkurssipäätös peruttiin
 Edellisen kerran Raahessa operoinut kaivosyhtiö joutui turvautumaan yrityssaneeraukseen vuonna 2013. Tuolloin ruotsalainen Nordic Mines -yhtiö totesi kahden vuoden toiminnan jälkeen, että normaalille liiketoiminnalle ei ole enää edellytyksiä.
 Kertaa kultakaivoksen värikkäät vaiheet tästä Ruotsalainen Nordic Mines avasi Raahen kultakaivoksen  vuonna 2011. Yhtiö ajautui nopeasti tuotanto- ja talousvaikeuksiin ja sulki kaivoksen vuonna 2014. Vuonna 2018 kanadalainen Nordic Gold avasi uudelleen Raahen kultakaivoksen. Avajaisia juhlittiin marraskuussa, mutta kaivos suljettiin jälleen maaliskuussa 2019. Otso Goldiksi nimensä muuttanut kanadalaisyhtiö aloitti kaivostoiminnan  jälleen tänä syksynä . Laivan kaivos avattiin keskiviikkona 3. marraskuuta siis jo kolmatta kertaa kymmenen vuoden aikana.
 Ruotsalaisyhtiön jättivelkojen uudelleenjärjestely vahvistettiin Oulun käräjäoikeudessa heinäkuussa 2014. Nordic Minesilla oli  yli 60 miljoonan euron  laina- ja ostovelat, joista velkojilta jäi saamatta suurin osa.
 Vuonna 2018 edessä oli jälleen uudet avajaiset Raahen kultakaivoksella. Nordic Mines oli muuttunut kanadalaiseksi Nordic Goldiksi, joka sai tuotannon toimimaan parin kuukauden ajan ennen talous- ja tuotanto-ongelmia keväällä 2019. Yhtiö riitautui silloisen pääurakoitsijan kokkolalaisen Tallqvist Infran kanssa, joka lopulta haki saataviaan konkurssikäsittelyn kautta.
 Hakemuksen perusteella Oulun käräjäoikeus ehti asettaa kaivosyhtiön jo konkurssiin, mikä vauhditti sopimusneuvotteluja ja sopua, joiden jälkeen  konkurssi peruttiin .
 Venäläistaustainen uusi omistaja löytyi Kyprokselta
 Nordic Gold ja sittemmin Otso Gold teki yli kahden vuoden ajan rahoitus- ja tutkimustöitä Raahen kaivoksen uudelleen avaamiseksi.
 Ratkaiseva rahoitus- ja omistusjärjestely saatiin vuosi sitten joulukuussa 2020, kun Kyprokselle rekisteröity venäläistaustainen Brunswick Gold tuli mukaan 11 miljoonan dollarin ja lähes 50 prosentin osuudella Raahen kultakaivokseen.
 Raahen kultakaivos sai miljoonien rahoituksen kyproslaiselta yhtiöltä – uudesta rahoittajasta on vaikea löytää tietoa, mutta jäljet vievät Venäjälle
 Samalla Brunswick Goldin johtaja  Vladimir Lelekov  nousi Otso Goldin hallituksen puheenjohtajaksi. Hän on johtanut pitkään myös isoa Venäjällä toimivaa Brunswick Rail -raideyhtiötä ja ollut muissakin johtotehtävissä venäläisyhtiöissä.
 Viimeisimmän viiden miljoonan dollarin sijoituksen Brunswick Gold teki kanadalaisyhtiöön lokakuussa, jolloin Brunswickin omistusosuus Otso Goldista nousi jo noin 70 prosenttiin.
 Uusi vuosi näyttää tien tulevaan
 Otso Gold odottaa käräjäoikeuden päätöstä yrityssaneerauksesta jo joulukuun aikana. Se ratkaisee paljon, miten tällä kertaa Raahen kultakaivoksen tarina jatkuu, ja kuinka velkojien, työntekijöiden ja urakoitsijoiden tulee käymään.
 Otso Goldilla ja urakoitsijoilla on kaivosalueella yhteensä yli sata työntekijää.
 Myös entiseen toimitusjohtajaan kohdistuneet rikosepäilyt tarkentuvat kevään aikana, sillä syytteen nostamisen määräpäivä on huhtikuun 21. päivä.
 Yhtiöllä on suunnitelmia tammikuun toiminnasta, mutta sitä ennen väliaikaisen toimitusjohtaja Anderssonin mukaan kaivos saatetaan joutua pysäyttämään joulun ja vuodenvaihteen ajaksi.
 Pysyvätkö koneet käynnissä vielä ensi vuonnakin?
 Sitä ei voi vielä sanoa, mutta kuten aiemmat vuodet ja yritykset Raahessa ovat osoittaneet: helppoa se ei tule olemaan.
 Jutusta voi keskustella 11. joulukuuta kello 23:een asti.
 Lisää aiheesta :
 Tavoitteena 2 500 kiloa kultaa vuodessa: kanadalaisyhtiö avaa jälleen kaivoksen Raahessa isoin odotuksin, vaikka toiminnalla on värikäs historia
 Vasta avattu kultakaivos ajautui saman tien ongelmiin – syyttää toiminnan takkuamisesta suomalaista urakoitsijaa, joka ei kritiikkiä niele

Ongelmien kultakaivos: Raahen kaivos on rahapulassa heti avajaisten jälkeen ja entistä toimitusjohtajaa epäillään törkeistä talousrikoksista


Summary: Nadiifo Omer luopui islamista mieskeskeisyyden ja uskon varjolla rajoittamisen takia. Zahra Alimy on moderni muslimi, joka toivoo uskonnolleen ravistelua ja lisää kriittistä keskustelua.

Helsingin yliopistossa lääketiedettä opiskeleva  Zahra Alimy  pukeutuu musliminaisten uskonnollisista syistä käyttämään huiviin, hijabiin, koska hän haluaa harjoittaa islaminuskoaan näkyvästi. Uskonnollisen lapsuuden ja nuoruuden kokenut  Nadiifo Omer  puolestaan päätti kotoa muutettuaan julistaa itsensä ex-muslimiksi.
 Alimy ja Omer nähdään tänä perjantaina  Sean Ricksin  vieraina  Yle Perjantain jaksossa , joka käsittelee islaminuskoisten naisten elämää Suomessa.
 Ohjelmassa nähdään  Perjantai-dokkari Musliminaisen paikka , jonka päähenkilö  Afrah Al Bayaty  ajattelee, että feminismiä on se, että nainen tunnustaa miehelle kuuluvan aseman eikä pyri miehen yläpuolelle. Nadiifo Omer suhtautuu Al Bayatyn puheisiin dokumentissa kriittisesti.
 Lue myös:   ”Naisen itsetunnon on oltava niin vahva, ettei hän pyri miehen yläpuolelle” – Afrah Al Bayaty kokee, että naisen asema islamissa ymmärretään usein väärin
 – Miehelle annetaan auktoriteettiasema vain sukupuolen takia. Se on feminismin vastaista, koska feminismi pyrkii tasa-arvoon ja tasa-arvo tarkoittaa sitä, että ihmisiä kohdellaan samalla tavalla riippumatta siitä mikä heidän taustansa on. Mieskeskeisyys ei ole feminismiä, Omer sanoo.
 Omer luopui islamista paitsi mieskeskeisyyden vuoksi, mutta myös siksi, ettei kokenut islamia tieteellisen maailmankuvan kanssa yhteensopivaksi. Nyt Omerin suhde entiseen uskoonsa on etäinen, vaikea ja ristiriitainen.
 – Joskus koin, että sain voimaa uskosta jumalaan ja niistä hetkistä kun rukoilin. Toisaalta minua rajoitettiin paljon uskon varjolla. Esimerkkeinä pakkohunnutus ja kyttäyskulttuuri, joka kohdistuu enemmän naispuolisiin perheenjäseniin kuin miehiin, Omer kuvailee.
 Nadiifo Omer kertoi uskosta luopumisesta sosiaalisessa mediassa. Hän sai todella negatiivisen vastaanoton ulostulolleen. Palautteen joukossa oli myös tappo- ja lynkkausuhkauksia. Meri Lantela
 Vanhemmat päättivät Omerin huivin käytöstä. Siitä käytiin lukuisia keskusteluja ja riitoja, sillä Omer alkoi kyseenalaistaa islamin oppeja jo lapsena.
 Yksi suurimmista synneistä islamissa on uskosta luopuminen, Omer kertoo. Omerin muslimiläheiset pelkäävät vilpittömästi, että hän joutuu helvettiin. Toisaalta hän myös menetti valtaosan lähipiiristään ja sai jopa tappouhkauksia.
 Muslimiyhteisölle hän haluaa muistuttaa, että Koraanikin sanoo, ettei uskossa ole pakkoa.
 – Toivon, että muslimiyhteisö ei syrjisi seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjä. Toivon avarakatseisuutta muslimiyhteisöön ja lupaa kyseenalaistaa, Omer penää.
 Zahra Alimy: Lisää kriittistä keskustelua islamista
 Zahra Alimylle uskonto on hyvin henkilökohtainen asia. Hän kertoo yrittävänsä noudattaa suuria linjoja, mitä muissakin valtauskonnoissa on, eli muun muassa pyrkimystä hyvään.
 – Ylipäätään päätökset, jotka teen, en tee niitä kenenkään muun kuin jumalan takia. En käytä huivia siksi, etten miellyttäisi muita miehiä, vaan jumalan takia, Alimy tarkentaa.
 Alimy myöntää, että mikään yhteisö maailmassa ei ole ongelmaton, ei muslimiyhteisökään. Hänen mielestään islamin tulkintaa pitäisi päivittää ja lisätä kriittistä keskustelua.
 – Tarvitaan ravistelua. Onko tämä oikeasti sitä, mitä jumala haluaa meiltä? Pitää ajatella kriittisesti ja järjellä. Nadiifon kokemus on juuri sellainen, että tehdään vain sen mukaan, miten on totuttu, eli kulttuuria pakkosyötetään uskonnon varjolla, Alimy sanoo.
 Kysyttäessä elämästä Suomessa musliminaisena Alimy luettelee heti pari arkista epäkohtaa. Ensin hän mainitsee kohun, kun nuori musliminainen olisi halunnut armeijaan, mutta hijabin käyttö esti asepalveluksen suorittamisen.
 Lue myös:   20-vuotias musliminainen nosti somessa esille intin huivikiellon, saa osakseen uhkailua – oma vapaaehtoinen asepalvelus tyssäsi hijab-huivin käyttökieltoon
 – Sen sijaan, että olisi löytynyt sympatiaa ja ymmärrystä häntä kohtaan, kysyttiin, miksi et ota huivia pois jos haluat puolustaa meidän maatamme? Alimy kertoo.
 – Toinen esimerkki on uimahallivuorot. Toivoisin että naisille olisi varattu edes yksi tunti viikossa, silloin musliminaisetkin voisivat mennä uimaan. Se on aivan tavallista Keski-Euroopassa. Mutta ihmiset täällä ovat todella ennakkoluuloisia kaikkia sellaisia aiheita kohtaan, mihin liittyy islam.
 Perjantai: Islam ja nainen tänään perjantaina 10.12. klo 21.05 Yle TV1:llä.
 Katso koko jakso nyt Areenassa:

Lääketieteen opiskelija Zahra Alimy tahtoisi päivittää islamin tulkinnan 2020-luvulle: "Onko tämä oikeasti sitä, mitä jumala haluaa meiltä?"


Summary: Urjalan Sanomien päätoimittajan mukaan lehti joutuu vaikuttamisyritysten kohteeksi muutamia kertoja vuodessa.

Urjalan Sanomat kertoi eilen julkaistussa  uutisessaan , että se on joutunut vaikuttamisyrityksen kohteeksi.
 Toimituksessa työskentelevät henkilöt saivat kesäkuussa kutsun yhteistyöpalaveriin kunnanjohtaja  Annu Kuusistolta . Palaverissa kunnanjohtaja toivoi Urjalan Sanomien päätoimittaja  Heli Lehtelän  mukaan, että kuntaa koskeva uutisointi tarkistutettaisiin kunnantalolla ennen julkaisua, ja että kunnan asioista ei kirjoitettaisi niin negatiiviseen sävyyn.
 – Urjalan Sanomiin kohdistuu muutamia kertoja vuodessa erilaisia vaikuttamisyrityksiä erilaisten päättäjien ja yrittäjien taholta. Tämänkesäinen vaikuttamisyritys oli varsin poikkeuksellinen. Tällaisia ei olla ennen kohdattu, Lehtelä kertoo.
 Urjalan kunnanjohtaja Annu Kuusisto kieltää vaikuttamisyrityksen. Kuusisto kertoo, että kesäisessä tapaamisessa hän esitti huolensa lehden uutisten negatiivisista otsikoista.
 – Tavoitteenani oli tuoda esiin harmi siitä, että vaikka uutiset olisivat neutraaleja, ovat otsikot olleet joskus jopa hieman harhaanjohtavia. Jos ihminen lukee pelkän otsikon, voi uutisesta jäädä virheellinen mielikuva.
 Kuusisto sanoo, että kunta ei ole yrittänyt painostaa tai uhkailla lehteä. Hän on pahoillaan siitä, että tällainen uutisointi on ollut ajankohtaista.
 – Olen yllättynyt, että nyt jälkikäteen käy ilmi, että on syntynyt tällainen käsitys.
 "Se tuo ylimääräistä kuormaa työhön"
 Vaikuttamisyritykset tekevät työskentelystä Heli Lehtelän mukaan henkisesti kuormittavaa. Viimeksi viime viikolla hän sai useamman yhteydenoton kunnan päättäjiltä liittyen yhteen lehdessä julkaistuun uutiseen.
 Viime viikolla Urjalan Sanomissa kerrotiin yhden kunnan työntekijän irtisanoutuneen kunnan tehtävistä. Uutinen jaettiin lehden Facebook-sivuille jakotekstillä: "Kunnan ovi käy".
 – Sain useita viestejä kunnan päättäjiltä, joiden mielestä Facebookin jakoteksti oli negatiivinen. Mielestäni se oli neutraali ja totuudenmukainen. Kunnantalolta on irtisanoutunut noin 10 ihmistä, joka on aika lailla puolet henkilöstöstä.
 Välillä kommentointi menee jopa henkilökohtaisuuksiin.
 – Olen milloin feministi, milloin kommunisti ja välillä kokoomuksen kätyri. Välillä kepulainen, koska osaan ajaa traktoria. Myös minun seksuaalista suuntautumistani on välillä tiedusteltu. Ei sellainen tunnu kivalta. Se tuo ylimääräistä kuormaa työhön.
 Paikallislehtiin kohdistuvat vaikuttamisyritykset nousivat keskusteluun viimeksi viime viikolla, kun Kalajokiseudun päätoimittaja Hanna Parhaniemi kertoi Suomen Lehdistön  uutisessa  lehteen kohdistuneista toistuvista vaikuttamisyrityksistä.
 Sanomalehtien Liiton viimevuotisesta  vaikuttamiskyselystä kävi ilmi, että kolmasosa vastaajista oli kokenut vaikutusyrityksiä. Naiset selkeästi miehiä enemmän. Kysely tehtiin liiton jäsenlehtien päätoimittajille ja vastaajia oli yhteensä 81.
 Lehtelä sanoo yhteiskunnassamme pitäisi olla hyvin selvillä, ettei minkäänlaista mediaan kohdistuvaa vaikuttamista pidä tehdä.
 – Ilmeisesti nyt on tarpeen muistuttaa, mitkä pelisäännöt ovat.
 Millaisia ajatuksia juttu herätti? Keskustele aiheesta lauantaihin kello 23:een saakka.

Urjalan Sanomat syyttää kuntaa vaikuttamisyrityksistä –  Kunnanjohtaja halusi puhua negatiivisista otsikoista, mutta kiistää painostuksen


Summary: Hultqvistin mukaan ruotsalainen Gripen E -hävittäjä olisi sopinut vastaamaan Pohjoismaiden yhteisiin turvallisuushaasteisiin.

Ruotsin puolustusministeri  Peter Hultqvist  kertoo tiedotteessa olevansa pahoillaan siitä, että Suomi ei valinnut ruotsalaisia Gripen E -hävittäjiä.
 Hallitus julkisti tänään päättäneensä ostaa Suomelle yhdysvaltalaisen Lockheed Martinin valmistamia F-35A Lightning II -hävittäjiä.
 Hultqvistin mukaan Gripen E olisi sopinut vastaamaan Suomen ja muiden Pohjoismaiden yhteisiin turvallisuushaasteisiin ja alueen erityisvaatimuksiin.
 – Puolustusyhteistyömme perustuu yhteisiin geostrategisiin etuihin ja yhteiseen näkemykseen turvallisuushaasteista, Hultqvist sanoo.
 Hultqvist kuitenkin lisää, että Ruotsi kunnioittaa Suomen hävittäjävalintaa.
 – Puolustusyhteistyömme kehittyy edelleen tästä riippumatta, ja Suomi on jatkossakin lähin puolustus- ja turvallisuuspoliittinen kumppanimme, Hultqvist sanoo.
 Päivitämme juttuun hävittäjävalmistajien kommentteja Suomen hävittäjävalinnasta.
 Lue lisää:
 Suomi ostaa F-35-hävittäjiä – Puolustusministeri: "Valinta oli suorituskykykokeen jälkeen selkeä",  Ylen erikoislähetys käynnissä
 Analyysi: Suomi ostaa tulevaisuuden hävittäjän, josta oli tulla kaikkien aikojen fiasko

Ruotsin puolustusministeri pettyi Suomen hävittäjävalintaan


Summary: Kynttilämielenosoituksella vastustetaan  esitystä sosiaali- ja terveysalan työntekijöiden väliaikaisesta rokotusvelvollisuudesta.

Hallituksen esittämä hoitohenkilökunnan rokotepakko on saanut aikaan liikehdintää sote-työntekijöiden keskuudessa.
 Torstai-illan aikana sytytettiin hautakynttilöitä useiden kaupunkien näkyville paikoille ja sosiaalisessa mediassa kynttiläkuvia jaettiin tunnisteella #RIPsote.
 Kynttilöitä oli satoja myös eduskuntatalon rappusilla.
 Mielenilmaus organisoitiin koronarokotuksiin kriittisesti suhtautuvien sote-työntekijöiden suljetussa Telegram-ryhmässä.
 Yksi ryhmän jäsenistä on seinäjokelainen entinen kätilö ja nykyinen yrittäjä ja somevaikuttaja  Heli Rämäkkö .
 Rämäkkö kertoo, että jo aikaisemmin perustettuun ryhmään on liittynyt uusia jäseniä sen jälkeen kun hallitus teki keskiviikkona esityksen sosiaali- ja terveysalan työntekijöiden väliaikaisesta rokotusvelvollisuudesta.
 Rämäkkö vahvistaa, että kynttilämielenosoitus on pantu liikkeelle kyseisessä "Sinun puolella" -ryhmässä.
 Asian yhteydessä Rämäkkö ei halua puhua rokotekriittisyydestä vaan jokaisen ihmisen oikeudesta päättää itse omasta kehostaan. Hän itse jätti sote-alan vuonna 2018, kun tartuntatatautilaissa tiukennettiin sote-henkilöstön rokotesuojavaatimuksia.
 Tampereella kynttilät sammuivat yön aikana. Jutta Mattsson / Yle
 Kynttilämielenosoituksen yksi viesti on, että väliaikainen koronarokotepakko saisi hoitajia jättämään työpaikkansa sankoin joukoin.
 Huolen hoitajapaosta on ilmaissut myös SuPer-liiton puheenjohtaja  Silja Paavola .
 Lue myös:   SuPerin puheenjohtaja kriittisenä hoitohenkilöstön "pakkorokotuksista": Ihmisiä voi sanoutua irti töistä koko alalta
 Kynttilät paloivat vielä perjantaina aamullla Jyväskylän kaupungintalon portailla. Kuva: Mari Pekkanen / Yle
 Pirkanmaan sairaanhoitopiirin tehyläisten hoitajien pääluottamusmies  Atte Tahvola  on kuullut kynttilämielenosoituksesta, mutta arvioi, että pakkorokotusten vastustus hänen joukoissaan ei ole laajaa.
 – Meillähän on henkilökunnasta suurin osa jo rokotteen ottanut ja suhtautuu rokotteisiin todella myönteisesti.
 Tehy on liittona pitänyt väliaikaista muutosta tartuntatautilakiin perusteltuna.
 Atte Tahvola toteaa, että pakko-sanalla on aina paha kaiku, mutta muistuttaa samalla, että hallituksen esityksen mukaan työnantajilla on kuitenkin velvollisuus yrittää järjestää rokottamattomille muuta työtä.
 Kokkolassa kynttilöitä sytytettiin Soiten ulkoalueelle. Sonja Hagström
 Soiten superilaisten hoitajien pääluottamusmies  Eeva Hakala  Kokkolasta uskoo, että mielenilmauksen taustalla on pelko siitä, että nyt puututaan ihmisten itsemäärämisoikeuteen.
 Hakala kertoo, että rokotuksista on keskusteltu hoitajien keskuudessa paljonkin. Aluksi rokottamiseen liittyi pelkoa, mutta enää ei niinkään.
 – Itse suosittelen rokotteen ottamista, se on itselleni ammattieettinen kysymys.
 Pelkoa seurauksista
 Hallituksen esityksessä  arviodaan, että noin 55 000 sote-alalla työskentelevää on vailla suojaa covid-19-tautia vastaan. Heistä noin 31 000 on sellaisia, joilla ei ole ensimmäistäkään rokotetta eikä sairastetun taudin antamaa suojaa.
 Yle uutiset yritti tavoittaa haastattelua varten muitakin sote-työntekijöitä, jotka kuuluvat rokotepakkoa vastustavaan ryhmään.
 Heli Rämäköllä on paljon yhteyksiä sote-alan rokotekriittisiin työntekijöihin. Hän sanoo että kynnys tulla julkisuuteen on heillä erittäin korkea.
 – Ihmiset pelkäävät aivan syystä, että omalla nimellä esiintymisestä aiheutuisi työpaikalla seurauksia.
 Lisää aiheesta:
 Eduskunta keskusteli sote-työntekijöiden "rokotuspakosta": kokoomus kiitteli esitystä, perussuomalaiset vannoivat pikatestien nimeen
 STM esittää "rokotuspakkoa" sote-alan työntekijöille, tulisi voimaan mahdollisimman pian – työnantajalla ei olisi palkanmaksuvelvollisuutta
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun lauantaihin 11.12. kello 23:een saakka.

Hautakynttilöitä syttyi kaupunkien maamerkeille ympäri Suomen – taustalla rokotekriittisten hoitajien mielenilmaus, joka syntyi suljetussa Telegram-ryhmässä


Summary: Unkarin perustuslakituomioistuin linjasi, että maa voi soveltaa omia lakejaan, kunnes EU tarkentaa lainsäädäntöään.

Unkarin perustuslakituomioistuin tyrmäsi perjantaina pääministeri  Viktor Orbánin  hallituksen aloitteen Euroopan unionin tuomioistuimen Unkarin turvapaikkapolitiikkaa koskevan asian riitauttamiseksi.
 Orbánin hallituksen oikeusministeri  Judit Varga  pyysi aiemmin tänä vuonna Unkarin tuomioistuinta tarkastelemaan EU-tuomioistuimen päätöstä.
 EU-tuomioistuimen mukaan Unkari on rikkonut unionin lakia, kun se salli poliisin työntää turvapaikanhakijoita Serbian rajan yli.
 Kumpi on vahvempi: Unkarin perustuslaki vai EU-laki?
 Unkarin tuomioistuimelta odotettiin myös vastausta kiistaan, joka koskee Euroopan unionin lakien ja Unkarin perustuslain välistä ristiriitaa.
 Tuomioistuimen mukaan se ei ole tutkinut kysymystä.
 Oikeus kuitenkin linjasi, että Unkarilla on oikeus soveltaa omaa lainsäädäntöään kunnes EU on täydentänyt sääntöjään, jotka koskevat EU-lakien soveltamista kaikissa EU-maissa.
 Unkarin perustuslakituomioistuin huomautti lisäksi, ettei EU:n perussopimuksen tulkintaa saa käyttää EU:n tuomioistuimen antamien ratkaisujen muuttamiseen.
 EU ajautunu toistuviin kahnauksiin Unkarin ja Puolan kanssa
 Unkari ja Puola ovat toistuvasti todenneet, että EU:n säännöt rikkovat niiden itsemääräämisoikeutta.
 EU:n mukaan Unkarin ja Puolan toimet rikkovat perussopimusta ja koettelevat oikeusvaltiomekanismia.
 Unkari on tukenut Puolaa, jonka uusittu perustuslaki on todennut maan omien lakien olevan EU-lakien yläpuolella.
 Lue myös:
 Ylen selvitys: EU:n rajoilla on tehty laittomia käännytyksiä, ja rajavirasto katsoo niitä sormien läpi – mukana myös suomalaisia rajavartijoita
 Populistit yrittivät jälleen perustaa yhteistä voimaryhmää EU-parlamenttiin – rintamaa hajottaa eripuraisuus niin Venäjästä kuin koronatuistakin
 Ihmisoikeusaktivistien viesti Suomelle: Olkaa tarkkana siitä, mihin EU:n tukimiljardit Puolassa ja Unkarissa päätyvät
 Unkarin oppositio ponnistaa yhdessä yksinvaltaista Viktor Orbánia vastaan – nyt ratkeaa kenestä tulee pääministeriehdokas kevään vaaleihin

Unkarin perustuslakituomioistuin käsitteli Unkarin ja EU:n kiistakysymyksiä: EU-lait eivät voi olla Unkarin lakien yläpuolella


Summary: Etelästä leviää Suomeen sateita, jotka voivat olla paikoin jäätäviä. Joulua kohti mennään ensi viikolla lauhassa plussakelissä lähes koko maassa.

Joulukuun alku on ollut koko maassa kylmä, etelässä kuukauden alku on ollut kylmin jopa yli 80 vuoteen. Suurimmassa osassa Suomea lämpötilat ovat olleet noin 10 astetta keskimääräisten joulukuun alun lukemien alapuolella.
 Jatkossa säätyyppi kuitenkin muuttuu selvästi lauhempaa suuntaan.
 Loppuviikolla Suomen yllä pitkään ollut korkeapaine väistyy ja lounaasta alkaa virrata meille lauhaa ilmaa, samalla myös sateet yleistyvät koko maassa.
 Alijäähtynyt vesisade liukastaa teitä
 Sateet ovat pääosin lunta, mutta varsinkin etelässä myös jäätävät sateet ovat perjantaina mahdollisia. Jäätävä sade eli alijäähtynyt vesisade tekee ajokelistä paikoin jopa erittäin huonon.
 Viikonlopun sää on koko maassa pilvistä ja lumisateita tulee ajoittain niin etelässä kuin pohjoisessakin. Etelärannikolla ja lounaassa sateet voivat olla myös osin räntää tai vettä.
 Jäätäviin sateisiin kannattaa varautua maan etelä- ja keskiosassa myös viikonloppuna ja niinpä ajokeli on sekä sateiden että lauhtumisen vuoksi ajoittain laajalti huono.
 Voimassaolevat varoitukset löytyvät Ilmatieteen laitoksen sivuilta.  Ilmatieteen laitoksen varoitukset
 Ensi viikolla plussakelejä
 Lämpötila kohoaa etelässä ja lännessä nollaan tai hieman suojan puolella, muualla maassa on heikkoa pakkasta.
 Lämpötilaennuste 11.12. - 13.12.2021 Yle Sää/Matti Huutonen
 Ensi viikolla sää on melko lauhaa ja epävakaista. Lämpötila nousee ainakin ajoittain plussan puolelle, Lappia lukuunottamatta.
 Lämpötilaennuste 14.12. -  16.12.2021 Yle Sää/Matti Huutonen

Vuosikymmenten kylmin joulukuun alku kääntyy lauhaan – ajokeli muuttuu vaarallisen huonoksi, alijäähtynyt sade lisää liukkautta


Yksi  Kankaanpään terrorismiepäillyistä  on tänään päästetty vapaaksi. Asiasta kertoo Lounais-Suomen poliisi.
 Satakunnan käräjäoikeus vangitsi viime perjantaina 3. joulukuuta viisi miestä epäiltynä terrorismirikoksista. Yksi epäillyistä vangittiin syytä epäillä -perusteella.
 Käytännössä se tarkoittaa sitä, että poliisilla on yksi viikko aikaa saada lisäselvitystä epäilylle. Viikon jälkeen on mahdollista esittää epäilty vangittavaksi todennäköisin syin.
 Kuulustelujen ja muun esitutkintamateriaalin sekä tutkinnanjohtajan arvion mukaan todennäköiset syyt eivät ole toistaiseksi ylittyneet, minkä johdosta epäilty on tänään perjantaina vapautettu tutkinnanjohtajan päätöksellä.
 Koska todennäköisten syitä rikosepäilylle ei ole, epäiltyä ole ei myöskään ole määrätty matkustuskieltoon.
 Vapautettua henkilöä epäillään yhä terrorismirikoksista, ja hänen osallisuuttaan tapaukseen tutkitaan edelleen. Poliisin arvion mukaan vapautuvasta henkilöstä ei ole tällä hetkellä vaaraa.
 Juttu päivittyy.
 Aiheesta lisää:
 Asiakirjalähteet paljastavat: Jämijärven maaseutu ja kolmen vuoden takainen mökkimurto ovat Kankaanpään terrorismitutkinnan keskiössä
 Käräjäoikeus harkitsee uudestaan, voiko Kankaanpään natsiryhmän jäsentä pitää vangittuna terrorismijutussa – uutta tietoa epäillyn taustasta
 Viisi vangittu terrorismirikoksesta – poliisin mukaan kyseessä on Suomen ensimmäinen äärioikeistoon liittyvä terrorismirikosepäily

Yksi Kankaanpään terrorismijutun epäillyistä on päästetty vapaaksi


Summary: Uuden hyvinvointialueen valmistelu on vielä kesken ja johtajan lähtö hankaloittaisi työtä entisestään.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Terveydenhuollon, opetuksen, kulttuurin ja muiden yhteiskuntapalvelujen hallinto

Keski-Suomen sairaanhoitopiiri on poikkeuksellisen vaikeassa tilanteessa.
 Hoitajista ja erikoislääkereistä on pulaa ja koronan takia hoitovelka kasvaa. Potilastietojärjestelmän hankkiminen epäonnistui. Muutto uuteen sairaalaan. Ensi vuoden aikana on säästettävä toimintamenoista 30 miljoonaa euroa ja katettava lähes 34 miljoonaa euroa alijäämää, että hyvinvointialue pääsee aloittamaan puhtaalta pöydältä. Uuden hyvinvointialueen valmistelu on vielä kesken ja samaan aikaan sairaanhoitopiiriin johtajaan liittyy luottamuspula.
 Keski-Suomen sairaanhoitopiirin hallituksen puheenjohtaja  Tony Melville  myöntää, että tilanne on vakava.
 Keski-Suomen sairaanhoitopiirin hallituksen puheenjohtaja Tony Melville pitää henkilökohtaisesti kovimpina haasteina sairaala Novan virittämistä täyteen toimintaan sekä henkilöstön jaksamista. Simo Pitkänen / Yle
 – Henkilökohtaisesti luotan, että yhteisvoimin tästä selvitään. Sairaanhoitopiirin ja sen hallituksen paras joululahja olisi työrauha.
 Sairaanhoitopiirillä on riittänyt haasteita jo pitkään. Hallitus vaihdettiin lähes kokonaisuudessaan tänä syksynä. Syynä oli sairaala Novan rakentamiskustannusten reilu ylittyminen.  Myös potilastietojärjestelmän hankkimiseen liittynyt kahnaus painoi.
 Toiminta jo nyt kustannustehokasta
 Sairaanhoitopiirin alkuperäinen suunnitelma oli kattaa alijäämä vuoteen 2024 mennessä, mutta  sote-ratkaisu typisti aikataulua kahdella vuodella . Sairaanhoitopiirien on tehtävä ensi vuonna vähintään nollatulos, että hyvinvointialueet pääsevät aloittamaan vuoden 2023 alusta puhtaalta pöydältä.
 Sairaanhoitopiirin vs. johtaja  Juha Paloneva  sanoo, että koko syksy on tehty tiiviisti talousarviota. Löysää sairaanhoitopiirin taloudessa ei ole ollut pitkään aikaan.
 Keski-Suomen sairaanhoitopiirin vs. johtaja ja johtajaylilääkäri Juha Paloneva sanoo, että taloutta on kiristetty niin, että se mahdollisimman vähän haittaisi ydintehtävää eli korkeatasoisen erikoissairaanhoidon järjestämistä. Simo Pitkänen / Yle
 – Jokainen kivi ja kanto on käännetty ja tiristetty säästöjä sieltä, mistä vain suinkin voi. Myös epärealistiset vaihtoehdot on käyty läpi: voitaisiinko esimerkiksi jotain ei-lakisääteistä palvelutarjontaa karsia, sanoo Paloneva.
 Alijäämän lisäksi sairaanhoitopiiri on supistanut ensi vuoden toimintamenoja noin 30 miljoonalla eurolla.
 Keski-Suomen sairaanhoitopiirin talousjohtaja  Aija Suntioinen  sanoo, että joka vuosi talouden tavoitteet ovat olleet kovat ja kunnianhimoiset, mutta ensi vuodesta tulee historiallisen tiukka.
 – Tässä tilanteessa on myös ongelma, että jo tähän mennessä olemme tehneet paljon työtä kustannustehokkuuden eteen. Helpot keinot on jo käytetty.
 Palonevan mukaan erikoissairaanhoito on Keski-Suomessa maan halvinta yhdessä Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin HUSin kanssa. Keski-Suomen sairaanhoitopiirin erikoissairaanhoidon menot ovat 1100 euroa asukasta kohti – 200 euroa vähemmän kuin valtakunnan keskiarvo.
 – OIemme jo Suomen halvimpia, mutta emme vieläkään riittävän halpoja.
 Palonevaa mietityttää, että missä vaiheessa säästämisessä tulee raja vastaan: mikä on kipuraja, jolla lakisääteiset tehtävät voidaan vielä hoitaa.
 Novan hoitojonot ovat joillakin aloilla helpottuneet syksyn aikana. Simo Pitkänen / Yle
 – Henkilöstömitoitus on jo nyt varsin tiukka. Jos tästä täytyy vielä kiristää, niin se tulee varmasti pidentämään hoitojonoja ja heikentämään palvelutasoa.
 Kunnille tulossa iso lisälasku
 Sairaanhoitopiirin on tarkoitus kattaa puolet alijäämästä alentamalla peruspääomaa ja myymällä omaisuutta.
 Toinen puolikas, noin 17 miljoonaa saattaa jäädä kuntien kustannettavaksi.
 Jyväskylän kaupunginhallitus on antanut sairaanhoitopiirin valtuustoon kaupungin edustajille ohjeistuksen, ettei alijäämän kattaminen saa aiheuttaa lisäpainetta jäsenkuntien talouteen.
 Keski-Suomen sairaanhoitopiirin hallituksen puheenjohtaja Tony Melville on myös Jyväskylän kaupunginvaltuutettu ja kaupunginhallituksen jäsen. Hän sanoo ymmärtävänsä hyvin, mistä lähtökohdista kaupunki halusi ohjeistuksen antaa.
 – Pyrimme siihen, että kuntien loppulasku olisi mahdollisimman pieni, mutta en voi luvata, että se olisi puhdas nolla. Täytyy olla realisti, sanoo Melville.
 Melville myöntää, että tilanne on jäsenkuntien kannalta ikävä, koska ensi vuonna sosiaali- ja terveydenhuollon menot pitäisi pitää kurissa.
 – Muuten tulee kunnille vahinkoa, kun valtionosuudet pienenevät.
 Kuntien saamista valtionosuuksista siirtyy uuden hyvinvointialueen rahoitukseen toiminnan kustannuksia vastaava osuus, joka määräytyy vuosin 2021 ja 2022 kustannustason perusteella. Mitä pienemmät hyvinvointialueelle siirtyvät kustannukset ovat, sitä vähemmän kuntien tulevaa rahoitusta pienennetään.
 Valtakunnallinen hoitajapula koettelee myös Keski-Suomen sairaanhoitopiiriä. Paloneva kertoo, että syksyn mittaan hoitohenkilöstöä on saatu palkattua sairaala Novaan.
 Hoitajapula on valtakunnallinen ja se on näkynyt myös sairaalan päivystyksessä.  Simo Pitkänen / Yle
 – Tilanne ei silti ole vieläkään optimaalinen. Esimerkiksi kaikkia vuodeosastopaikkoja ei saada käyttöön, koska hoitohenkilöstöä ei ole riittävästi.
 Lisäksi myös erikoislääkäreistä on pulaa.
 Melville sanoo olevansa hyvin huolestunut henkilöstön jaksamisesta, koska terveydenhuollon työntekijät ovat olleet kovilla jo lähes kaksi vuotta koronapandemian takia.
 – He ovat tehneet loistavaa työtä paineen alla. On ihan selvää, ettei kukaan voi jaksaa tehdä ylitöitä loputtomiin.
 Johtajaan epäluottamusta huonolla hetkellä
 Koronapandemia on tuonut terveydenhuoltoon lisäkuormitusta ja sen vuoksi hoitovelka kasvaa jatkuvasti. Keski-Suomen sairaanhoitopiirissä supistettiin muiden sairaanhoitopiirien tavoin kiireetöntä hoitoa kahdeksi kuukaudeksi hyvin voimakkaasti keväällä 2020.
 – Sitä kaikkea velkaa ei ole vielä hoidettu, koska päälle tuli uuden sairaala Novan käyttöönotto. Tilanne oli pahin kesällä ja alkusyksystä. Nyt hoitojonoja on päästy purkamaan, mutta esimerkiksi tekonivelkirurgiassa tilanne on jonkin verran heikentynyt, sanoo Paloneva.
 Keski-Suomen uusi keskussairaala Nova otettiin käyttöön tammikuussa. Simo Pitkänen / Yle
 Palonevan mukaan sairaalan käynnistymisvaihe on edelleen meneillään ja sekin aiheuttaa lisätyötä – puhumattakaan uuden hyvinvointialueen valmistelusta, joka jatkuu siihen saakka, kunnes vaaleissa valittavat aluevaltuutetut aloittavat työnsä maaliskuussa 2022.
 Sosiaali- ja terveydenhuollon sekä pelastustoimen järjestämisvastuu siirtyy hyvinvointialueille vuoden alusta 2023.
 Paloneva myöntää, että  sairaanhoitopiirin johtaja Juha Kinnuseen liittyvä epäluottamus  tulee hankalaan tilanteeseen, koska hyvinvointialueen valmistelu on kesken.
 – Aiheuttaa suuria haasteita, jos kokenut kehäkettu siirtyy syrjään. Valmistelutyötä on vielä paljon jäljellä ja on vaikea saada kaikki valmiiksi määräaikaan mennessä.
 Myös Melville kokee, että Kinnusen lähtö olisi menetys.
 – Minun mielestäni on äärimmäisen surullinen asia, että johtaja on mahdollisesti lähdössä, koska hän on äärimmäisen ahkera ja ihmisenä jalomielinen.

Keski-Suomen sairaanhoitopiiri on tiukassa paikassa: raju kiristys talouteen, epäluottamus johtajaan ja uuden sairaalan käynnistäminen keskellä hoitajapulaa


Summary: Nobelin tämänvuotiset rauhanpalkinnot jaetaan tänään Oslon kaupungintalossa klo 14 alkavassa tilaisuudessa. Palkinnon saavat filippiiniläinen toimittaja ja uutissivuston johtaja Maria Ressa sekä venäläinen päätoimittaja  Dmitri Muratov.

Nobel-komitea ilmoitti palkinnon saajista lokakuun alussa. Filippiiniläinen  Maria Ressa  on johtanut perustamaansa kriittistä Rappler-uutissivustoa kymmenen vuotta ja tutkinut muun muassa Filippiinien itsevaltaisen presidentin,  Rodrigo Duterten  ajaman huumesodan väkivaltaa.
 Dmitri Murato v puolestaan johtaa Venäjällä tunnetuinta Kremlistä riippumatonta lehteä, Novaja gazetaa.
 Nobel-komitea katsoo palkinnonsaajien taistelleen rohkeasti ilmaisunvapauden puolesta. Samalla palkinto kunnioittaa kaikkia journalisteja, jotka puolustavat tätä ihannetta yhä vaikeammissa oloissa.
 Palkintoseremonian ohjelmassa musiikkiesityksiä, Nobel-komitean puheenjohtajan puhe, palkinnonsaajien palkitseminen kunniakirjalla ja Nobel-mitalilla sekä palkittujen pitämät puheet.
 Kaupungintalolla on vieraana myös Maailman ruokaohjelma WFP, joka sai rauhanpalkinnon viime vuonna. Järjestöä edustaa sen pääjohtaja  David Beasley . Viime vuonna  palkintoseremonia pidettiin  etänä.
 Tänä vuonnakin pandemia on karsinut voimakkaasti vieraiden määrää, ja tuolit on salissa aseteltu turvavälietäisyydelle toisistaan.
 Lue lisää:
 "Pelaat jääkiekkoa raivaustraktoreita vastaan" – Venäjän lehdistönvapaus on matsi ilman sääntöjä, sanoo lätkämailoja keräävä Nobel-voittaja
 Maria Ressa ja Dmitri Muratov ovat tinkimättömiä sananvapauden puolustajia – Tällaisia ovat tämän vuoden rauhannobelistit
 Nobelin rauhanpalkinnon saavat sananvapauden edistämisestä toimittajat Dmitri Muratov ja Maria Ressa: "Olen šokissa"
 Sananvapautta puolustava toimittaja Maria Ressa tuomittiin Filippiineillä kunnianloukkauksesta – presidentin arvostelijalle on tehtailtu jo kahdeksan syytettä

Sananvapauden puolustajat saavat Nobelin rauhanpalkinnon tänään Oslossa – voit seurata palkinnonjakoseremoniaa tästä


Summary: Helsinki haluaa Elielinaukiosta ja Asema-aukiosta keskeisen osan kaupungin kävelykeskustaa ja lisää työpaikkoja. Alueen asemakaavoitus alkaa vasta kilpailun ratkettua ja valtuusto lopulta päättää aukioiden ulkomuodon.

Kilpailuhdotus Klyyga on voittanut Elielinaukion ja Asema-aukion arkkitehtuurikilpailun.
 Klyygan on suunnitellut norjalainen arkkitehtitoimisto Snøhetta.
 Kumppaneina ehdotuksessa olivat muun muassa Arkkitehdit Davidsson Tarkela ja suunnittelu- ja konsulttiyritys WSP Finland.
 Kilpailu käytiin nimettömänä, joten suunnittelija paljastui vasta voittajan julistamisen yhteydessä.
 Tuomaristo on ollut 11-jäseninen. Kilpailua ovat tuomaroineet muun muassa Helsingin kaupunkiympäristön apulaispormestari  Anni Sinnemäki  (vihr), eläkevakuutusyhtiö Ilmarisen kiinteistöjohtaja  Tomi Aimonen , SOK:n kiinteistöjohtaja  Pasi Suutari  ja Helsingin kaupungin johtava arkkitehti  Perttu Pulkka .
 Kilpailun verkkosivuilla Klyygan kerrotaan yhdistävän maanpinnan ylä- ja alapuoliset toiminnot ja hyödyntävän nykyisiä rakenteita alueen uudistuksessa.
 Klyygan taustalla oleva suunnitteluryhmä kuvaa, että työssä korttelin massoittelu huomioi rautatieaseman matalamman mittakaavan nousten korkeammaksi Postitalon puolella.
 Suunnittelijoiden mukaan Elielinaukion ja Asema-aukion väljästi mitoitettu, kävelemistä ja vihreää liikkuvuutta palveleva urbaani matto muodostaa kaupunkitilalle uuden identiteetin.
 Stadin slangilla klyyga tarkoittaa risteystä.
 Vasta valtuusto päättää alueen ulkomuodon
 Arkkitehtuurikilpailu järjestettiin, koska Helsinki haluaa Elielinaukiosta ja Asema-aukiosta entistä viihtyisämmän osan kaupungin kävelykeskustaa.
 Asemakaavoitus alkaa vasta kilpailun ratkettua ja aikanaan kaupunginvaltuusto päättää Elielinaukion ja Asema-aukion kohtalon.
 Kilpailun tavoitteena on vahvistaa Helsingin ydinkeskustaa työpaikkojen keskittymänä ja elinkeinoelämän keskuksena.
 Kilpailun järjestäjänä on Elielinaukion kehitys Oy yhdessä Helsingin kaupungin kanssa.
 Suomalaisen kehitysyhtiön muodostavat alueen kiinteistönomistajat Ilmarinen, OP-Vuokratuotto, VR, SOK, Exilion sekä kiinteistökehittämiseen ja -sijoittamiseen erikoistunut Evata Partners.
 Alueen ideasuunnittelusta järjestettiin kutsumuotoinen arkkitehtuuri- ja konseptikilpailu. Mukana oli kaikkiaan viisi suunnitteluryhmää Suomesta ja ulkomailta.
 Suunnitelmien massiivisuus kerää kritiikkiä
 Finaaliin eteni lopulta kaksi työtä:  Albero  ja Klyyga.
 Kilpailuehdotukset ovat saaneet osakseen runsaasti kritiikkiä.
 Havainnekuva kilpailuehdotuksesta Albero. Elielinaukion kehitys Oy
 Kaupunkilaisten oli mahdollista kommentoida töitä Helsingin  Kerro kantasi  -palvelussa, jossa kommentteja kertyi tuhansia.
 Kommenteissa toistuu kaupunkilaisten arvio siitä, että rakennukset ovat liian massiivisia suunnitellulle paikalle. Rakennusten pelätään vievän ilmatilan Rautatieasemalta.
 Olemassaolevaa rakennusta ei ole tarkoitus purkaa suunnittelualueelta. Rautatieasema jää kuvan ulkopuolelle oikealle. Sara Salmi / Yle
 Uutinen täydentyy.
 Voit keskustella aiheesta lauantaihin 11. joulukuuta kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Helsingin rakentaminen ei kestä arvostelua, sanoo professori Pallasmaa: "Ne ovat aikamoisia tuhoja, jos kaupungin identiteetti katoaa"
 Paraatipaikka keskellä Helsinkiä muuttuu täysin: arkkitehtuurikilpailussa etsitään ehdotuksia useista uusista rakennuksista Elielinaukiolle

Elielinaukion suunnittelukilpailun on voittanut ehdotus Klyyga


Summary: Valtiovarainvaliokunta katsoo, että julkisen talouden merkittävimmät riskit liittyvät yleiseen talouskehitykseen. Kansanedustajia odottavat budjettiäänestykset ensi viikolla.

Eduskunnan valtiovarainvaliokunta on saanut valmiiksi mietintönsä ensi vuoden talousarvioesityksestä.
 Valtiovarainvaliokunta on tehnyt hallituksen talousarvioesitykseen noin 40 miljoonan euron menolisäykset.
 Näillä niin sanotuilla joululahjarahoilla on tarkoitus muun muassa tukea koronan jälkihoitoa, parantaa väyläverkon kuntoa sekä edistää kansalaisjärjestöjen toimintaa ja luonnossa liikkumista.
 – Paljon liittyy koronan jälkihoitoon, siitä selviämiseen, valtiovarainvaliokunnan puheenjohtaja  Johannes Koskinen  (sd.) sanoi tiedotustilaisuudessa.
 Suurin kokonaisuus on liikenneturvallisuutta, elinkeinoelämän toimintaedellytyksiä ja pyöräilyä parantavat väylähankkeet, joihin valiokunta teki 19 miljoonan euron lisäyksen.
 Oppimisen ja kulttuurin edistämiseen lisättiin 10 miljoonaa euroa ja ympäristönhoitoon ja luontokohteiden ylläpitoon lähes 3 miljoonaa euroa.
 Valtion budjetin loppusumma on noin 65 miljardia euroa.
 Kansanedustajat äänestävät budjetista ensi viikolla
 Valtiovarainvaliokunta katsoo, että julkisen talouden merkittävimmät riskit liittyvät yleiseen talouskehitykseen.
 – Epävarmuus on jälleen viime viikkoina kasvanut koronatautitapausten ja uuden virusmuunnoksen myötä, joskin rokotuskattavuuden parantuminen ja koronapassin käyttöönotto vähentävät laajojen rajoitustoimien tarvetta, valiokunta toteaa tiedotteessaan.
 Yleistä talouskehitystä varjostaa lisäksi teollisuuden komponenttien ja raaka-aineiden saatavuuteen liittyvät pullonkaulat ja inflaatio, valiokunta lisää.
 Valiokunta painottaa talouskasvun edellytyksiä ja työllisyysasteen nostamista.
 Se toteaa, että on välttämätöntä löytää tehokkaita työllisyyskeinoja.
 Äänestykset ensi vuoden talousarvioesityksestä alkavat eduskunnassa ensi viikolla.
 Tavoitteena on, että budjetti saadaan hyväksyttyä maanantaina 20. joulukuuta.
 * Voit keskustella aiheesta lauantaihin 11. joulukuuta 2021 kello 23 saakka.

Eduskunnan joululahjarahat noin 40 miljoonaa euroa – tukea muun muassa koronan jälkihoitoon, teiden kuntoon ja luontokohteisiin


Summary: Kaikki todetut omikrontartunnat liittyvät samaan Ruotsista tulleeseen tartuntaketjuun. Tartuntataudeista vastaava ylilääkäri uskoo että ketju on saatu katkaistua.

Varsinais-Suomessa on todettu viime maanantain jälkeen kaksi uutta koronaviruksen omikronmuunnoksen aiheuttamaa tartuntaa, kertoo Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin tartuntataudeista vastaava ylilääkäri  Esa Rintala .
 Yhteensä todettuja tautitapauksia on maakunnassa nyt kuusi.
 Todetut tartunnat liittyvät edelleen aikaisemmin todettuun tartuntaketjuun, jonka  THL on kertonut olevan lähtöisin Ruotsista .
 – Tavalla tai toisella nämä liittyvät ensimmäiseksi todettuihin tapauksiin tai heidän kontakteihinsa, Rintala kertoo.
 Hänen mukaansa tartuntaketju on melko suppea, eikä altistuneita ole paljon. Altistuneet on saatu karanteeniin. Esa Rintala kertoo olevansa toiveikas sen suhteen, että tartuntaketju on saatu rajattua.
 – Tässä ketjussa on noin 40 ihmistä, jotka ovat altistuneet, eli verrattuna aikaisempiin, kyseessä ei ole erityisen suuri määrä, Rintala sanoo.
 Lue lisää:
 Suomen toinen koronaviruksen omikrontartunta todettiin Turussa – kaupunki odottaa lisää tartuntatapauksia
 Suomessa todettu ensimmäinen omikronmuunnoksen aiheuttama tartunta – HUSin Ruotsalainen: "Jäljitys tärkeää, että pystymme  hidastamaan leviämistä"

Varsinais-Suomessa todettu uusia koronan omikrontapauksia – tartuntoja maakunnassa nyt kuusi kappaletta


Summary: Mikroaggressiossa kyse on viattoman oloisesta kommentista, joka loukkaa vähemmistöön kuuluvaa. Aiheesta keskustelu herättää voimakkaita tunteita, sillä kukaan ei halua, että häntä pidetään rasistina.

Haastattelua tekevä toimittaja soittaa  Iana Kubyshkinalle . Vaihdettuaan tervehdykset, hän kysyy "sulla on erikoinen nimi, mistä olet kotoisin?"
 Syntyy hetken hiljaisuus, jonka jälkeen Iana Kubyshkina tiedustelee ystävällisesti "huomasitko, että kysymyksesi sisälsi mikroaggressiota?"
 Ilman pahaa tarkoitusta tehty utelias kysymys on klassinen esimerkki mikroaggressiosta.
 Forssassa kotouttamisvalmentajana työskentelevä suomen ja sen sukukielten maisteri Iana Kubyshkina Turun yliopistosta selittää mikroaggression viittaavan asenteeseen, että halutaan ilmaista ihmisessä olevan jotain poikkeavaa.
 Mikroaggressio on arkipäiväistä, usein kielellistä toimintaa. Jokin asia sanotaan vähemmistöön kuuluvalle ihmiselle niin, että hän voi kokea sen loukkaavaksi. Useimmiten  täysin hyväntahtoinen lausahdus korostaa henkilön kuuluvan vähemmistöön , vaikka ihmisen sukujuurilla ei ole merkitystä kyseisessä tilanteessa.
 On muutama sudenkuoppa, joita keskustelussa kannattaa välttää, ettei synny tunnetta syrjimisestä.
 Nimi voi olla erilainen myös suomalaisella
 Monelle meistä on juurtunut käsitys, että ollakseen suomalainen, ihmisen pitää olla tietynlainen. Esimerkiksi jos etu- tai sukunimi ei vaikuta suomalaiselta, on helppo olettaa, että ihminen ei ole Suomesta.
 Nyt vuonna 2021 Suomessa asuu jo useita satojatuhansia henkilöitä, joiden nimi ei ole perinteinen suomalainen. Heistä moni on Suomen kansalainen ja useat puhuvat suomea äidinkielenään.
 – Jos automaattisesti oletetaan, että erikoisemman niminen ihminen ei ole suomalainen, on kyse mikroaggressiosta, sanoo Iana Kubyshkina.
 Monikulttuurisuutta tutkinut Oulun yliopiston suomen kielen dosentti  Maria Frick  toteaa, että valtaväestön silmissä tuntuu usein pikkumaiselta loukkaantua, jos joku kysyy erikoisesta nimestä. Mielen pahoittamista voi olla vaikea ymmärtää, kun itse asuu omassa synnyinmaassaan valtaväestön edustajana ja katsoo siksi asioita eri näkökulmasta.
 – Vähemmistöön kuuluvalle kommentti erikoisesta nimestä ikään kuin alleviivaa erilaisuutta, sanoo Frick.
 Helsingin yliopistossa keväällä 2019 valmistuneessa väitöstutkimuksessa huomattiin, että syrjintäkokemukset lisäsivät heikon terveyden ja mielenterveysoireiden todennäköisyyttä myös niillä, jotka kertoivat kokeneensa vain epäsuoraa syrjintää.
 Lisää aiheesta:
 "Ahdistusta, masennusta ja itsesyytöstä" – rasismin kokeminen voi aiheuttaa vakavia mielenterveysongelmia, sanoo terapeutti Michaela Moua
 Vastaa suomeen suomeksi
 Moni maahanmuuttaja kokee positiiviseksi, jos suomalainen kehuu hänen suomen kielen taitoaan. Myös ulkomaalaistaustaisen kielitaitoa kehuva ihminen ajattelee usein olevansa kohtelias ja kannustavansa keskustelukumppania, jolle suomen kieli on hiukan haastavaa.
 – Asia, mistä keskusteltiin, unohtuu. Huomio kiinnittyy siihen, että toinen ei puhu suomea äidinkielenään, selventää Maria Frick.
 Ongelma on siis oletus, ettei ulkomaalaistaustainen henkilö voi puhua suomea hyvin – tai jopa täydellisesti.
 Voi syntyä kuva tahattomasta syrjinnästä. Tilanne toistuu arjessa Iana Kubyshkinan mukaan usein. Hän rohkaisee vastaamaan suomeksi, vaikka toinen osapuoli puhuisi kieltä hiukan heikommin.
 – Keskustelu voi olla haastava suomea huonommin puhuvalle, mutta juuri tällaiset tilanteet auttavat kehittämään kielitaitoa ja harjoittamaan suomen kieltä.
 Karsi etnisin piirteisiin viittaavat kommentit
 Kannattaa pyrkiä eroon käsityksestä, että suomalainen on aina vaaleaihoinen. Tällöin oletaan, että tummaihoinen ja kiharahiuksinen ihminen poikkeaa normista. Häntä ei pidetä suomalaisena.
 Kantasuomalainen ei koe usein joutuvansa vastakkain mikroaggression kanssa, mutta vähemmistöön kuuluva kohtaa näitä tilanteita arjessa todella paljon.  Silja Viitala / Yle
 Ulkonäköön, pukeutumiseen, uskontoon ja käyttäytymiseen viittaavat kommentit kannattaa jättää sanomatta. Ne saattavat tuntua kiusallisilta.
 – Esimerkiksi onpa sulla kiharat hiukset tai onpa sulla hassu huivi, tähdentää Iana Kubyshkina.
 Äänensävy vaikuttaa paljon. On myös totta, että osa ulkomaalaistaustaisista suhtautuu rennommin tämän kaltaiseen sananvaihtoon.
 – Toiselle taas tilanne voi olla hyvin herkkä. Se voi tuntua hyvin kiusalliselta ja ajaa ihmisen epämukavuusalueelle.
 Kotouttamisvalmentajana työskentelevän Iana Kubyshkinan mukaan tahaton syrjintä koskettaa erityisen vahvasti toisen polven maahanmuuttajia, joille syntyy usein identiteettikriisi.
 – Nuori ei pysty hyväksymään itseään, koska hän kokee kuuluvansa kahteen tai useampaan eri kulttuuriin. Lopulta hänestä tuntuu, ettei hän kuulu mihinkään.
 Häntä ei hyväksytä suomalaiseksi, koska nimi tai ulkonäkö poikkeavat valtavirrasta.
 – Oman kulttuurinsa edustajien mielestä hänen käyttäytymisessään on jo niin paljon suomalaisia piirteitä, ettei hänen koeta enää olevan myöskään osa omaa kulttuuriaan, sanoo Kubyshkina.
 Voiko enää sanoa mitään?
 Kantaväestössä asian esille ottaminen herättää helposti ärtymystä. Kukaan ei pidä siitä, että hänen vihjataan käyttäytyvän rasistisesti. Helposti puuskahdetaan, että mitään ei voi enää sanoa, koska se ymmärretään kuitenkin väärin.
 Iana Kubyshkinan mielestä reaktio on ymmärrettävä.
 – Tykkään muistuttaa, että Suomi on itse asiassa hyvin monikulttuurinen. Täällä on vuosisatojen ajan puhuttu useita eri kieliä: suomea, ruotsia, venäjää, tataria, saamea ja romanikieltä.
 Ja muista, ettet ole yksin laukomassa näitä tahattomia tahdittomuuksia.
 Kaikki sortuvat joskus mikroaggressioihin. Dosentti Maria Frick toteaa, että sen tiedostaminen ja oman käytöksen muuttaminen vaatii työtä. Syyllistyminen ei auta.
 – Silti itsensä syyllistäminen on ymmärrettävää. Jos joku toteaa, että tuohan oli mikroaggressiota, se järisyttää ihmisen identiteettiä ja kokemusta omasta itsestään.
 Arkinen kanssakäyminen eri tilanteissa on sujuvampaa, kun hoksaamme, kuinka käytöstämme kannattaa muuttaa.
 – Helpotamme myös lähimmäisten elämää, summaa Frick.
 Mikroaggressiivinen käytös kohdistuu ulkomaalaistaustaisten lisäksi muihinkin vähemmistöihin, esimerkiksi seksuaalivähemmistöihin, romaneihin ja saamelaisiin.  Ludovic Bertron / Wikimedia Commons
 Joissain kulttuureissa keskustelu mikroaggressiosta pyörii pitkälti ihonvärin ympärillä, mutta Suomeen on juurtunut esimerkiksi venäläiseen väestöön kohdistuvia asenteita.
 – Venäläiseen korostukseen tai nuottiin liitetään kielteisiä assosiaatioita, vaikka ihonväri olisi sama, sanoo Frick.
 Älä kysy, anna toiselle tilaa kertoa
 Jos keskustelukumppanin sukujuuret kiinnostavat erilaisen nimen tai ulkonäön vuoksi, ei kannata kysyä mitään. Kotouttamisvalmentaja Iana Kubyshkina painottaa, että mikäli oma tausta on puhekumppanille tärkeä asia, se tulee useimmiten luontevasti esille keskustelun edetessä.
 Ihminen saattaa ottaa puheeksi oman kulttuurinsa tai kysyä jotain suomalaisista tavoista. Siinä vaiheessa voi huoletta olla utelias ja jatkaa rohkeasti jutustelua aiheesta.
 – Mutta älä kysy. Suomessa asuu jo paljon erilaisia ihmisiä, jotka kokevat olevansa suomalaisia. Siksi tällaisen kysyminen loukkaa heitä.
 Lisää aiheesta:
 “Mistä sä oot kotoisin?” Viisi rasistista mokaa, joilla sinäkin ehkä syrjit, vaikka tarkoitat hyvää

"Onpa hauska nimi, oletko suomalainen?" Kysymällä tätä syyllistyt tahattomasti mikroaggressioon – näin vältät syrjivät kommentit


Summary: Auttajilla on monta motiivia. Kajaanilainen Teemu Lindqvist olisi tarvinnut aikoinaan apua itse. Oululainen Julia Määttä taas saa auttamisesta lämpimän olon.

Kajaanilainen  Teemu Lindqvist  muistelee aikaa kymmenen vuotta sitten. Hänen yritystoimintansa ajautui silloin konkurssiin.
 – Koko perheeltä putosi pohja pois.
 Lindqvist näkee nyt, että olisi kaivannut tuolloin apua.
 – Huominen oli aina epävarma. Olisin kaivannut ulkopuolista apua, mutta syytin itseäni. Pääsin ylös perheen ja läheisten tuella.
 Nyt Lindqvist auttaa muita ja kerää muun muassa ruoka-apua joulun pyhille.
 Juuri vapaaehtoinen auttaminen on lisääntynyt viime vuodesta. Lapsiperheille apua jakavan Hope ry:n toiminnanohjaajan  Nora Nederströmin  mukaan aktivoitumisen taustalla ovat lisääntyneet koronarokotukset ja kasvomaskeista luopuminen, mikä on rohkaissut jälleen vapaaehtoistyön pariin.
 Jouluruokaa sadalle perheelle
 Lindqvist aloitti auttamisen viime jouluna.
 Lue lisää:   Teemu Lindqvist kertoi somessa haluavansa tehdä hyvää jouluna ja viestejä alkoi sadella – moni pyysi apua työkaverille tai naapurille
 Nyt tarkoitus on tehdä asiat vielä isommin. Tavoitteena on saada toimitettua jouluruokaa sadalle perheelle Kajaanissa. Lisäksi jaetaan lahjakortteja ja yksittäisiä lahjoituksia.
 Lindqvist toimii linkkinä lahjoittajan ja avunsaajan välillä.
 Teemu Lindqvist kertoo konkurssin jälkeen olleen niin kovia hetkiä, että hän sulkeutui. Nyt on mukava auttaa, kun pystyy.
 Mimmi Nietula / Yle
 Hänen mieleensä ovat jääneet kohtaamiset, joissa viimevuotiset lahjoittajat ovatkin tänä vuonna avuntarvitsijoita.
 – Ihan lähikuukausina olen huomannut, kuinka ihmisille on tullut uupumusta ja työttömyyttä. Viime vuoden auttajat ovat soittaneet ja todenneet, että kaipaavat nyt itse apua. Sitä on varmaan helpompi pyytää, kun sitä on aikoinaan antanut.
 Kuuntele, kun Teemu Lindqvist kertoo, mikä joulun avunsaajista on jäänyt hänen mieleensä:
 Palaute on ollut positiivista ja kannustavaa.
 – Tykkään siitä, että pystyy auttamaan ja tuomaan joulumieltä, Lindqvist summaa.
 Auttamisesta tulee lämmin olo
 Teemu Lindqvistin tavoin myös oululainen  Julia Määttä  tekee omaehtoista auttamistyötä. Hän on auttanut reilua 50:tä ihmistä tulevan joulun tiimoilta. Lahjoituksia Määttä kerää sosiaalisen median kautta.
 Muistoihin on tallentunut pehmoleluja saanut kolmivuotias sekä nainen, jota Määttä ja hänen ystävänsä auttoivat toisista tietämättään.
 Kuuntele, kun Määttä kertoo tilanteesta omin sanoin:
 Julia Määttä rakastaa auttamista, sillä siitä saa lämpimän olon. Kesällä hän on jakanut pehmoleluja puistossa  satuhahmoksi pukeutuneena .
 Määtän ja Lindqvistin kaltaisille auttajille on tarvetta: esimerkiksi hyväntekeväisyysyhdistys Hope kertoo tarvitsevansa vapaaehtoisia käsittelemään lahjoitettuja tavaroita, jotta ne saadaan toimitettua perheille.
 Oletko sinä auttanut joulun aikaan tai saanut apua? Voit keskustella aiheesta lauantaihin 11. joulukuuta kello 23:een saakka.

Teemu Lindqvist olisi tarvinnut apua itse, ja siksi hän auttaa muita – yksi asia häntä kylmää: viime joulun lahjoittajat ovat nyt avun tarpeessa