Summary: Facebookin perustaja Mark Zuckerberg haluaa pyristellä irti sosiaalisesta mediasta, jonka ongelmat ovat käyneet yhtiölle ylitsepääsemättömiksi. Yhtiö hakee puhdasta alkua keinotodellisuudesta.

Teollistuneen maailman hallitukset, te uupuneet lihan ja teräksen jättiläiset, minä tulen kyberavaruudesta, mielen uudesta kodista. Tulevaisuuden puolesta minä pyydän teitä menneisyyden tahoja jättämään meidät rauhaan. Te ette ole tervetulleita keskuutemme. Teillä ei ole ylintä valtaa siellä, missä me kokoonnumme.
 Näin julisti  John Berry Barlow  vuonna 1996  Kyberavaruuden itsenäisyysjulistuksessa .
 Vapaan internetin puolustuspuheessa  Barlow kuvailee virtuaalitodellisuuden, jossa tasa-arvo on absoluuttinen. Analogisen maailman säännöt ja rakenteet eivät päde paikassa, jossa kehitys lähtee vain ja ainoastaan yksilöistä.
 Digitaalisia kansalaisoikeuksia puolustavan Electronic Frontier Foundationin perustamisessa mukana ollut Barlow kirjoitti manifestinsa Davosissa kuunneltuaan neljän päivän ajan maailman johtajien puheita.
 Itsenäisyysjulistuksen kritiikki kohdistui juuri valtioihin, joiden johtajien Barlow katsoi olevan kyvyttömiä ymmärtämään uuden rajaseudun periaatteita.
 Vuonna 1996 tuo rajaseutu oli hyvin erilainen kuin nykyinen internet.
 Verkkosivuja oli murto-osa nykyisestä. Googlesta, Wikipediasta tai Facebookista ei ollut tietoakaan. New York Times sekä Helsingin Sanomat olivat juuri avanneet omat verkkosivustonsa ja Altavista oli noussut internetin suosituimmaksi hakukoneeksi.
 Internet ei ollut läsnä joka hetkessä, vaan sinne mentiin aina erikseen. Se oli uusi ja jännittävä paikka, joka tuntui olevan eristyksissä fyysisestä todellisuudesta.
 Internet kirjoitettiin isolla alkukirjaimella.
 Barlow’n julistuksen jälkeen internet on saanut kasvaa ja kehittyä melko rauhassa ilman hallitusten puuttumisia ( poikkeuksena Kiina ).
 Vasta nyt, neljännesvuosisata julistuksen jälkeen, lihan ja teräksen jättiläiset ovat alkaneet tosissaan pohtimaan pelisääntöjä kyberavaruuteen. Heitä vastassa ovat kuitenkin nyt toisenlaiset jättiläiset: teknojätit.
 Teknologiayhtiöt kaappasivat kyberavaruuden
 Amerikkalainen politiikan tutkija  Ian Bremmer  kirjoittaa tuoreessa  Foreign Affairs -lehdessä , että meidän olisi aika nähdä suuret teknologiayhtiöt valtioiden kaltaisina toimijoina.
 Kyberavaruudessa niillä on jo suvereniteetti.
 Kun Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  kannattajat rynnäköivät tammikuussa kongressitaloon, teknologiayhtiöt reagoivat tapahtumaan ensimmäisinä.
 Facebook ja Twitter sulkivat  Trumpin ulos palveluistaan . Amazon, Apple ja Google poistivat väärää tietoa tapahtumasta levittäneen  Parler-sovelluksen alustoiltaan . PayPal ja Stripe lopettivat Trumpin maksuliikenteen käsittelyn.
 Kaikki tämä tapahtui ennen kuin Yhdysvaltain poliittinen järjestelmä oli edes päässyt käsittelemään tapahtunutta.
 Bremmer mukaan teknologiajätit ovat onnistuneet ottamaan digitaalisen maailman lähes täysin haltuunsa. Yhtiöt päättävät, mitä julkaisuja käyttäjät näkevät, mitä tuotteita he ostavat ja mitä sovelluksia he saavat käyttää.
 Toki yhtiöt ovat riippuvaisia fyysisestä maailmasta, jossa valtioilla on vielä valta. Palvelinkeskusten on sijaittava jonkin valtion rajojen sisäpuolella.
 Mutta digitaalisen maailman merkitys ihmisten elämässä kasvaa koko ajan. Se nivoutuu yhä tiiviimmin kolmiuloitteiseen todellisuuteen, mikä lisää teknologiayhtiöiden valtaa suhteessa valtioihin.
 Barlow’n pelko valtioiden sotkeutumisesta kyberavaruuden asioihin ei ole vielä toteutunut. Toisaalta unelma vapaasta ja tasa-arvoisesta internetistä ei näytä sekään toteutuneen. Valtioiden sijaan valta on keskittynyt muutamalle suurelle teknologiayhtiölle. Suurvaltapolitiikka on  pirstonut internetin osiin . Rajaton internet on  balkanisoitunut .
 Teknoutopismi tekisi teknologiajäteistä universumin valtiaita
 Kyberavaruuden kohtaloa ei ole vielä sinetöity.
 Tulevaisuudessa valtiot voivat nousta hallitsemaan niin analogista kuin digitaalista maailmaa. Tällöin teknologiayhtiö joutuvat sovittamaan suunnitelmansa tiukemmin valtioiden tavoitteisiin.
 Tai sitten digitaalinen sääntely jää tehottomaksi ja teknologiayhtiöt jatkavat voimistumistaan. Yhtiöiden valta ylittää valtioiden rajat ja hallitukset tulevat yhä riippuvaisemmiksi jättiläisten innovaatioista.
 Kolmantena vaihtoehtona Bremmer nostaa esille teknoutopismin voiton, mikä tarkoittaisi kansallisvaltioiden katoamista uuden digitaalisen maailman järjestyksen tieltä.
 Tässä vaihtoehdossa  lohkoketjut  ja hajautetut palvelut syrjäyttävät nykyiset rakenteet. Bitcoin korvaa dollarin ja Ethereum sopimukset. Kyberavaruuden jättiläiset nousevat hallitsemaan myös lihan ja teräksen maailmaa.
 Teknoutopistien voitto vaikuttaa epätodennäköisimmältä lopputulokselta. Ei riitä, että Yhdysvallat romahtaisi. Myös Kiinan ja muiden suurvaltojen pitäisi menettää otteensa kansalaisistaan.
 Tämä vaihtoehto näyttää kuitenkin päivä päivältä houkuttelevammalta yhden tahriintuneen jättiläisen silmissä.
 Metaversumia kuvataan virtuaalisen todellisuuden "hengailupaikaksi". Ihmiset ottivat kuvia Refik Anadolin Machine Hallucination Space: Metaverse Lot 1 -digitaideteoksessa Hongkongin digitaalisen taiteen messuilla lokakuun alussa. AOP
 Facebook pakenee metaversumiin
 Sosiaalisen median jättiläinen Facebook on jo usean vuoden ajan toteuttanut hankkeita, jotka perinteisesti ovat kuuluneet valtioille.
 Yhtiö on pitkään yrittänyt luoda oman kryptovaluutan. Hanke on ollut  vastatuulessa  koko olemassaolonsa ajan, mutta siitä ei ole luovuttu.
 Viime vuonna Facebook perusti  valvontalautakunnan , jonka tehtävänä on käsitellä käyttäjien tekemiä valituksia. Lautakuntaa tituleerataan Facebookin korkeimmaksi oikeudeksi.
 Valtiomaiselle kehitykselle saatiin jatkoa kesällä, kun Facebookin perustaja  Mark Zuckerberg  ilmoitti muuttavansa sosiaalisen median yhtiön metaversumi-yhtiöksi. Tällä viikolla Facebook ilmoitti  palkkaavansa 10 000 henkilöä EU-alueelta  rakentamaan tätä virtuaaliseen todellisuuteen perustuvaa internet-simulaatiota.
 Tiistaina puolestaan teknologiamedia  The Verge  uutisoi, että Facebook aikoo vaihtaa nimeä. Yhtiön maine on niin tahriintunut ruutujen molemmilla puolilla, että brändillä ei kannata alkaa rakentaa uutta keinotodellisuutta.
 Päätökseen on varmasti myös vaikuttanut se, ettei itse Facebook-sovellus ole ollut yhtiön johtotähti enää pitkään aikaan. Facebook on onnistunut keräämään siniseen palveluunsa noin 3 miljardia käyttäjää, mutta verkoston mukanaan tuomat ongelmat ovat osoittautuneet liian vaikeiksi yhtiölle.
 Facebookin kannalta metaversumi on koskematon rajaseutu, jonne yhtiön maine ei ole vielä kiirinyt. Ensin se vain pitää rakentaa.
 Vaikka metaversumi vaikuttaa Barlow’n kyberavaruuden toteutumiselta, kolme vuotta sitten kuollut aktivisti tuskin olisi Zuckerbergin suunnitelmiin tyytyväinen.
 Kyberavaruus ei sijaitse teidän rajojen sisäpuolella. Älkää kuvitelko, että voisitte rakentaa sen, ikään kuin kyseessä olisi julkinen rakennushanke. Te ette voi. Se on luonnon teko ja se kasvattaa itseään meidän kollektiivisten toimien kautta.
 Lue myös:
 Facebook asettaa voittonsa yleisen hyvän edelle, sanoo asiakirjoja medialle vuotanut entinen työntekijä
 "Facebook kävi kimppuumme" – berliiniläistutkija tiesi hetkessä, että hänen vuoden työnsä oli tuhon oma, tutkijat kertovat somejätin yltyvästä painostuksesta

Analyysi: Internetin rosvovaltio Facebook pakenee mainettaan metaversumiin uuden identiteetin turvin


Summary: Termillä tarkoitettaan diplomaattisessa prosessissa ensimmäistä askelta suurlähettiläiden karkottamiseksi.  Erdoğan uhkasi aiemmin tällä viikolla karkottaa maasta Suomen ja yhdeksän muun maan suurlähettiläät.

Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdoğan  ilmoittaa määränneensä Turkin ulkoministeriötä julistamaan 10 suurlähettilästä ei-toivotuksi henkilöiksi (persona non grata).
 – Nämä kymmenen lähettilästä on julistettava heti ei-toivotuiksi henkilöiksi. Selvittäkää se heti, Erdoğan sanoi puhuessaan väkijoukolle Luoteis-Turkin Eskisehirissä uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Hän viittasi diplomatiassa käytettyyn termiin, joka merkitsee ensimmäistä askelta ennen karkottamista.
 – Ette vaan voi tulla Turkin ulkoministeriöön antamaan käskyjä! uhosi Erdoğan uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Mistä tapahtumat saivat alkunsa?
 Erdoğan uhkasi aiemmin tällä viikolla karkottaa maasta  Suomen ja yhdeksän muun maan suurlähettiläät. Syynä on maiden maanantaina yhdessä julkaisema kannanotto, jossa vaaditaan tunnetun ihmisoikeusaktivistin  Osman Kavalan  vapauttamista.
 Suomen lisäksi joukossa ovat Saksan, Yhdysvaltojen, Ranskan, Kanadan, Tanskan, Alankomaiden, Norjan, Ruotsin ja Uuden-Seelannin suurlähettiläät.
 Suomen ja Turkin diplomaattisuhteet ovat olleet hyvät, joten karkotus olisi poikkeuksellista maiden välisissä suhteissa.
 Kavala vapautettiin helmikuussa 2020 syytteistä, jotka liittyivät Istanbulin Gezi-puiston mielenosoituksiin vuonna 2013. Hänet otettiin kuitenkin uudelleen kiinni, koska hänellä väitettiin olleen yhteyksiä vuoden 2016 sotilasvallankaappauksen yritykseen.
 Erdoğan vihjasi puheessaan lauantaina myös kytköksistä unkarilais-amerikkalaiseen miljardööri  George Sorosiin .
 – He menevät sänkyyn Kavalan kanssa ja heräävät (puhuen) Kavalasta. Kavala-niminen mies on Sorosin turkkilainen haara. Ja Turkin ulkoministeriöön tulee hänen puolestaan kymmenen suurlähettilästä. Mikä röyhkeys! Erdoğan sanoi uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Kavala on kiistänyt syytteet. Hänen seuraava kuulemisensa tuomioistuimessa on määrä pitää 26. marraskuuta.
 Lue myös :
 Turkin Erdoğan uhkaa Suomen ja yhdeksän muun maan suurlähettilästä karkottamisella

Turkin Erdoğan: Suomen ja yhdeksän muun maan suurlähettiläistä ei-toivottuja henkilöitä


Summary: VR:n toimitusjohtaja Lauri Sipponen ehdottaa lento-juna-yhteisvuoroja, jolloin junilla voitaisiin korvata lyhyitä syöttölentoja Helsinki-Vantaalle. Juniin tulisi myös lennonnumero.

VR Groupin toimitusjohtaja  Lauri Sipponen  istahtaa Tampereelta Helsinkiin lähtevän Intercity-junan kabinettiin. Elokuussa toimitusjohtajana aloittanut Sipponen on kiertänyt ahkerasti eri puolella Suomea, ja paluumatkalla Pasilassa sijaitsevalle pääkonttorille ehtii hetken hengähtää.
 – Juna on loistava paikka tehdä töitä. Olemme investoineet junien sisäisiin verkkoihin ja kuuluvuuteen miljoonia euroja, ja nyt itsekin näitä käyttävänä voin sanoa, että ne toimivat hyvin, sanoo toimitusjohtaja Lauri Sipponen.
 Sipposen kunnianhimoisena tavoitteena on saada koronapandemian takia etätöihin jääneet matkustajat takaisin juniin ja kaksinkertaistaa kaukoliikenteessä matkustajamäärä muutamassa vuodessa.
 VR on investoinut junien sisäisiin langattomiin verkkoihin ja kuuluvuuteen 4,5 miljoonaa euroa. Samalla myös Ekstra-luokka on uusittu.  Esa Syväkuru / Yle
 Junista on tarkoitus tehdä niin houkutteleva vaihtoehto, että moni jättää oman auton kotiin.
 – Tavoitteena on, että kymmenen prosenttia Suomen sisäisistä matkoista voitaisiin tehdä junilla. Tällä hetkellä junien osuus on vajaat kuusi prosenttia.
 Tavoitteen toteutuminen tarkoittaisi vuosittain jopa 16-18 miljoonaa junamatkaa. Vuonna 2020 VR:n kaukoliikenteen matkustajamäärä romahti koronan takia kahdeksaan miljoonaa.
 – Se edellyttää junien palvelutason parantamista. Palveluita on parannettava asemilla, junamatkan aikana ja junamatkan jälkeen. Se tarkoittaa matkaketjuja, joita kehitämme yhteistyökumppaneiden kanssa, sanoo Lauri Sipponen.
 Lentolipulla juniin Turusta, Tampereelta, Jyväskylästä ja Lappeenrannasta
 Sipposen mukaan juna olisi luonteva yhteistyökumppani lentoyhtiöille, koska Helsinki-Vantaalta pääsee nyt suoraan junaan.
 – Näen meillä merkittävän roolin siinä, että hoidamme syöttöliikenteen Helsinki-Vantaalta lähteville lennoille, ja vastaavasti paluumatkalla sen viimeisen osuuden.
 Samuli Huttunen / Yle
 Lento&Juna -yhteyden avaaminen tarkoittaisi yöjunien palaamista myös eteläiseen Suomeen. Turusta, Tampereelta, Jyväskylästä ja Lappeenrannasta olisi yhteys Helsinki-Vantaalle varhain aamulla niin, että matkustajat ehtisivät Euroopan aamulennoille. Juna olisi vaihtoehto 2-4 tunnin päässä lentoasemasta sijaitsevista kaupungeista.
 Vastaavasti Euroopasta palaavat matkustajat ehtisivät junalla kotimatkalle juuri ennen puoltayötä, jolloin nykyiset syöttölennot lähtevät maakuntakentille.
 Juna ja lentokone muodostaisivat matkaketjun niin, että lentoja palveleville junille tulisi lennonnumero, ja junamatka kirjoitettaisiin samalle lipulle kuin lentomatka. Matkustajalle tämä tarkoittaisi, että jos juna olisi myöhässä, VR ja lentoyhtiö sopisivat miten matkustajalle korvataan jatkolennon menetys.
 – Tutkimme onko liikennettä mahdollista hoitaa markkinaehtoisesti, eli ovatko volyymit riittäviä. Hiljaisimmille reiteille ostoliikenne on vaihtoehto, jolloin valtio, maakunnat ja kunnat voisivat osallistua yhteyden ylläpitämiseen.
 Sipposen mukaan yksittäinen lento&juna -vuoro saataisiin kannattavaksi noin sadalla matkustajalla. Ostoliikenteessä tarvittavan julkisen tuen tarve jäisi merkittävästi alhaisemmaksi kuin esimerkiksi  Jyväskylän lentoliikenteessä  nykyisin
 Junan ja lennon yhdistävään matkaketjuun voisi sisältyä laukkujen siirtäminen junasta turvatarkastuksen kautta lennolle.  Yle/Carolina Husu
 Sähköautoja vuokralle juna-asemille
 VR Groupin toimitusjohtajan Lauri Sipposen mukaan junamatkustaminen on Suomessa murroksessa. Matkoista halutaan tehdä entistä räätälöidympiä, samaan tapaan kuin lentomatkat ovat nykyisin. Se parantaisi palvelua, ja merkitsisi samalla miljoonien eurojen lisätuloja vuosittain.
 – Pystymme pienillä katteilla tekemään lisää liikevaihtoa, ja työllistämään meidän henkilökuntaa. Mutta samalla asiakas kokee suurta tyytyväisyyttä ja hän saa elämyksiä.
 Matkustaja voisi tilata esimerkiksi rautatieasemalle apua laukkujen siirtämiseen junaan, tai lisäpalveluita junamatkalle.
 Yksi merkittävimmistä lisäpalveluista olisi täyssähköautojen tuntivuokraus juna-asemilla. Tällöin moni työmatkalla oleva vaihtaisi auton junaan, kun rautatieasemalla olisi valmiina päivän ajoihin tarvittava vuokra-auto.
 Se toisi takaisin juniin varsinkin koronan takia kotiin jääneitä liikematkustajia. VR ei ole pystynyt palauttamaan läheskään kaikkia työmatkajunia vähäisen kysynnän takia. Sen sijaan vapaa-ajan matkustus on palautunut paljon nopeammin, ja VR on tuomassa lisää vuoroja viikonloppuihin.
 – Hybridityöstä voi tulla pysyvä ilmiö, jolloin ihmiset tekevät vaikka puolet työajasta töitä kotona. Emme vielä tiedä mihin matkustus asettuu. Hyvä palvelutaso on yksi junamatkailun kilpailukeino, ja voi luoda uudenlaista matkustamista.
 Sipposen mukaan VR on jo käynnistänyt ensimmäisiä projekteja, joissa tullaan yhdistämään takseilla, linja-autoilla ja junilla tehtäviä matkoja yhdeksi matkaketjuksi.
 VR Groupin toimitusjohtaja Lauri Sipponen sanoo, että tulevaisuudessa yhtiön tuloksesta yhä merkittävämpi osuus tulee matkaan liittyvien lisäpalveluiden myynnistä.  Esa Syväkuru / Yle
 Luotijunalla Moskovaan – Pietarista uusi suomalaisten viikonloppukohde
 Helsingin ja Pietarin väliä liikennöivät Allegro-junat ovat seisoneet Ilmalan varikolla käyttämättöminä puolitoista vuotta. Vainikkalan rautatieliikenteen rajanylityspaikka avautuu henkilöliikenteelle lokakuussa. VR:n ja Venäjän rautatieyhtiön OAO RZD:n yhteisyritys Karelian Trains aikoo palauttaa junat liikenteeseen ennen joulua.
 Virallista aloituspäivämäärää ei ole julkistettu, mutta venäläinen rautatieliikenteen erikoislehti Gudok kertoo tavoitteena olevan  liikenteen käynnistäminen 12. joulukuuta .
 Ennen pandemiaa Allegrossa kulki vuosittain noin puoli miljoonaa matkustajaa. Sipposen mielestä Venäjän-matkailussa on alkamassa koronapandemian jälkeen uusi aikakausi, ja vuotuinen matkustajamäärä voi nousta jopa miljoonaan, kun suomalaiset löytävät Pietarin matkakohteena.
 – 1960-luvulla suomalaiset löysivät Tukholman, kun laivaliikenne alkoi sinne. 1990-luvulla löysimme Tallinnan, ja ihmettelen, jos emme 2020-luvulla löydä Pietaria.
 Sipponen kehuu Pietarin kulttuuritarjontaa, konsertteja ja monenlaisia urheilutapahtumia, joista monia suomalaisia koskettavimpina KHL:n jääkiekko-ottelut.
 – Kunhan aika normalisoituu pandemian jälkeen, niin Pietari ottaa sen miljoonakaupungin roolin, mikä sillä oli jo ennen pandemiaa.
 Allegro-junien pitäisi alkaa liikennöidä Helsingin ja Pietarin väliä ennen joulusesonkia. Junien matkustajamäärän VR ennakoi palautuvan koronapandemian jälkeen nopeasti noin puoleen miljoonaan matkustajaan.  Yle
 Samalla Sipponen toivoo uuden nopean junayhteyden toteutuvan lähivuosina Helsingin ja Moskovan välillä.
 Moskovan ja Pietarin välille valmistuu vuonna 2026 uusi, noin 680 kilometrin pituinen HSR-rata, jossa liikennöinti on mahdollista huippunopeilla 400 kilometria tunnissa kulkevilla luotijunilla. Samalla kaupunkien välinen matka-aika lyhenee neljästä tunnista noin kahteen ja puoleen tuntiin.
 VR ja Venäjän rautatiet neuvottelevat siitä, että juna voisi jatkaa Helsinkiin asti. Suomen puolella nopeudet tosin jäisivät merkittävästi alhaisimmiksi.
 – Helsingistä pääsisi Moskovaan puolessa päivässä, noin kuudessa tunnissa. Tämä olisi sekä turismille, että liikematkustamiselle erinomainen asia.
 Lue lisää:
 Vainikkalan rajanylityspaikka avautuu: VR haluaa Allegrot liikkelle joulusesonkiin mennessä
 Pietarissa vieraileva suomalaisministeri visioi raiteiden rahtikuljetuksista eikä tyrmää huippunopeaa junaa Moskovaan
 Junissa ja HSL:n lähiliikenteessä yhä matkustajakato – VR kauppaa äkkilähtöjunia, jotka tulevat myyntiin viikkoa ennen lähtöä

VR:n toimitusjohtaja visioi junamatkailun tulevaisuutta: Luotijunalla Moskovaan, Suomen lentoja rautateille ja matkustajamäärä tuplataan


Summary: Pekka Tuuri on kilpailun historiassa viides kuvaaja, joka on pystynyt uusimaan voittonsa. Viimeksi hän voitti palkinnon 11 vuotta sitten.

Vuoden 2021 luontokuvaksi on valittu  Pekka Tuurin  vedenalainen otos  Liskomies . Tuomaristo kertoo viehättyneensä kuvan eksoottisesta tilanteesta, joka avaa vesiliskon maailmaa hienona kokonaisuutena.
 – Hääasuinen liskokoiras leijuu kutulammikossaan kuin avaruudessa. Vedenpinnan tuolla puolen maisemaksi piirtyy eläimen arkisempi ympäristö, kuvailee kilpailun tuomaristo kilpailun tämän vuoden voittajakuvaa.
 Tuuri kertoo uittaneensa kameran senttien päähän liskosta, kun eläin haukkasi ilmaa.
 – Tässä vaiheessa mitään ei voi katsoa etsimestä, on vain luotettava, että manuaalisäädöt ovat oikeat ja kohde oikeassa kohtaa, kertoo Tuuri kilpailun tiedotteessa.
 Vuoden luontokuvan ottaja Pekka Tuuri poseeraa palkitun Liskomies -kuvansa kanssa Vuoden luontokuva -festivaalilla Helsingissä 23. lokakuuta 2021. Lehtikuva / Jussi Nukari
 Espoolainen Tuuri on Vuoden luontokuvakilpailun historiassa viides kuvaaja, joka on pystynyt uusimaan voittonsa. Viimeksi hän voitti palkinnon 11 vuotta sitten.
 Kilpailun tulokset julkistettiin tänään Pohjoismaiden suurimmalla luontokuvafestivaalilla Finlandia-talossa Helsingissä. Kilpailu järjestettiin 41. kerran.
 Lehdet ja etana -niminen, Timo Vesterisen ottama valokuva, voitti Kasvit ja sienet -sarjan. Timo Vesterinen
 Stefan Gerritsin otos "Kamppailu" voitti Linnut-sarjan. Stefan Gerrits
 Aku Kankaanpään Vesihämäkit-nimellä kulkeva valokuva voitti Maisemat-sarjan. Aku Kankaanpää
 Nisäkkäät-sarjan voittaja on nimeltään "Keskellä ei mitään". Sen on ottanut Heikki Suoraniemi. Heikki Suoraniemi
 Viimeinen laskeutuminen. Juhani Kososen valokuva voitti Luonnon yksityiskohdat ja muodot -sarjan. Juhani Kosonen
 Suomalaista elämää -niminen Jussi Ahokkaan valokuva voitti Luonto ja ihminen -sarjan. Jussi Ahokas
 Alle 18-vuotiaiden nuorten sarjan voitti Julius Isotalon Ladon kehykset -valokuva. Julius Isotalo
 Sydämeni on kevyt kuin perhonen -niminen Hannu Ahosen valokuva voitti Vapaa ja luova -sarjan. Hannu Ahonen

Tässä on Vuoden luontokuva 2021 – "liskokoiras leijuu kutulammikossaan kuin avaruudessa"


Summary: Runoilija sai uransa aikana useita palkintoja ja tunnustuksia, muiden muassa Finlandia-palkinnon vuonna 1986.

Finlandia-palkittu runoilija  Sirkka Turkka  on kuollut, kertoo  Helsingin Sanomat . Tiedon vahvisti lehdelle Turkan asianhoitaja. Helsingissä vuonna 1939 syntynyt Turkka kuoli Lohjalla hoitokodissa.
 Kustantamo Tammi luonnehtii Turkkaa yhdeksi arvostetuimmista ja luetuimmista nykyrunoilijoistamme, joiden tekstejä on käännetty monelle kielelle. Kansallisbiografian mukaan hänen teoksiaan on käännetty englanniksi, hepreaksi, hollanniksi, islanniksi, puolaksi, ranskaksi, ruotsiksi, saksaksi, turkiksi, unkariksi, venäjäksi ja viroksi.
 Turkka oli vapaa kirjailija vuodesta 1974 lähtien ja julkaisi uransa aikana toistakymmentä runokokoelmaa.
 Runoilija sai uransa aikana useita palkintoja ja tunnustuksia, muiden muassa Finlandia-palkinnon vuonna 1986 kokoelmateoksestaan Tule takaisin, pikku Sheba sekä Pro Finlandia -mitalin vuonna 1996. Vuonna 2000 Turkalle myönnettiin Eino Leinon palkinto ja 2009 Nuoren Voiman liiton palkinto.

HS: Finlandia-palkittu runoilija Sirkka Turkka on kuollut


Summary: Veikko Vallin (ps.) piti useita puheenvuoroja kiintiöpakolaisten vastaanottamista koskevaan aloitteeseensa liittyen. Muun muassa vasemmistoliiton ryhmä sanoi poistuvansa kokouksesta, jos hän jatkaa.

Perussuomalaisten kansanedustaja  Veikko Vallin  piti maanantaina Tampereen kaupunginvaltuustossa useita puheenvuoroja, joita muiden valtuustoryhmien valtuutetu pitivät rasistisina ja loukkaavina.
 Muun muassa  Aila Dundar-Järvinen  (sd.) ja  Sirpa Pursiainen  (kd.) vetosivat puheenjohtaja  Ilmari Nurmiseen  (sd.), että tämä keskeyttäisi Vallinin puheet.
 – Lopeta, huusi kansanedustaja  Jukka Gustafsson  (sd.) Vallinin puhuessa.
 Puheenjohtaja Nurminen vetosi valtuutetun puheoikeuteen, mutta muistutti Vallinia useaan otteeseen, että ihmisistä on puhuttava kunnioittavasti eikä muita saa loukata. Lopulta hän kysyi kaupungin lakimieheltä  Jouko Aarniolta  voiko Vallinin antaa jatkaa.
 Aarnio pyysi Vallinia miettimään, voisiko hän tiivistää puheitaan, ettei tuntuisi siltä, että hän pitkittää kokousta tahallaan.
 Rikottiinko lakia?
 Vallinin puheenvuorot liittyivät hänen tekemäänsä aloitteeseen kiintiöpakolaisten vastaanoton keskeyttämisestä. Toisiaan seuraavilla puheenvuoroilla hän perusteli, miksi aloite pitäisi palauttaa uudelleen käsittelyyn.
 – En ole kuullut näin rasistisia puheita Tampereen kaupunginvaltuustossa koskaan. Jos vielä jatkatte tällaisia puheita, Vasemmistoliiton valtuustoryhmä poistuu,  Noora Tapio  (vas.) sanoi.
 Tämän jälkeen Nurminen antoi Vallinille viimeisen puheenvuoro ja vaatii häntä pysymään vain aloitteeseen liittyvässä asiassa.
 – Ollaanko nyt sellaisessa epäjärjestystilanteessa, että puheenjohtajan pitää keskeyttää kokous, Nurminen kysyi.
 Vallinin esitys aloitteen palauttamisesta kaatui äänin 10 -57. Useat valtuutetut ilmaisivat järkytystään vielä äänestyksen jälkeen.
 – Olen tavattoman järkyttänyt. Olette pilanneet kaupunginvaltuuston arvokkaan ja hienon kokouksen itsekkäiden tavoitteiden vuoksi, sanoi kansanedustaja  Jukka Gustafsson  (sd.) perussuomalaisten ryhmälle.
 Useat valtuutetut sanoivat, että Vallinin puheet on käytävä läpi jälkikäteen ja tutkittava, ovatko ne lain vastaisia. Muun muassa  Jaakko Mustakallio  (vihr.) muistutti YK:n ihmisoikeuksien julistuksen periaatteiden koskevan myös Tampereen kaupunginvaltuuston työskentelyä.
 Perussuomalaisten  Joakim Vigeliuksen  mukaan muiden ryhmien valtuutetut rikkoivat lakia syyttäessään Vallinia vihan lietsonnasta, ihmisvihasta ja rasismista. Vigelius vaati valtuutetuilta perusteluja syytöksille.
 Tänä syksynä Tampereen valtuuston puheenjohtajana aloittanut kansanedustaja Ilmari Nurminen totesi käsittelyn päätteeksi keskustelun opettaneen paljon ja herättäneen tunteita.
 – Tulemme käymään tämän asian juurta jaksaen läpi ja jatkamme keskustelua eettisistä säännöistä.

Kansanedustajan puheet Tampereen valtuustossa koettiin rasistisiksi – useat valtuutetu toivovat Vallinin puheiden tarkastamista nauhalta


Summary: Presidentin kansliasta kerrottiin vierailusta Venäjälle Naton pääsihteerin kanssa pidetyn tiedotustilaisuuden jälkeen. Ulkopolitiikan asiantuntija Kristi Raikin uskoo ilmoituksen ajoituksen viestivän Suomen suhteista sekä Natoon että Venäjään.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Viron ulkopoliittisen instituutin johtaja  Kristi Raik  kommentoi maanantain A-studiossa  presidentin kanslian ilmoituksen  ajoitusta mielenkiintoiseksi.
 – Näen tässä kiinnostavimpana sen, mitä Suomi halusi tänään viestiä omasta turvallisuuspolitiikastaan.
 Raikin mukaan ilmoituksella viestittiin yhtä aikaa sekä Suomen turvallisuuspolitiikan muutoksesta että jatkumosta.
 – Muutosta on se, että Suomen suhteet Natoon ovat läheisemmät kuin koskaan aiemmin. Mutta samaan hengenvetoon haluttiin korostaa, että Suomi pitää edelleen yllä vuoropuhelua Venäjän kanssa.
 Keskusteluyhteyden ylläpitoa Raik pitää kuitenkin lähinnä jännitteiden hillitsemisenä, eikä hän usko odotusten olevan korkealla.
 Venäjän ja Naton hyiset välit
 Naton ja Venäjän välit ovat viileät ja niitä on kuvailtu heikoimmiksi sitten kylmän sodan. Venäjä on lakkauttanut Nato-edustustonsa Brysselissä ja sulkee Naton toimistot Moskovassa. Raikin mukaan sulkemiset tehtiin näyttävästi, alleviivaten sitä, ettei Venäjä odota positiivista käännettä suhteiltaan länteen.
 – Venäjä on nyt järjestelmällisesti viestinyt jo pidemmän aikaa, ettei se ole oikeastaan kiinnostunut suhteiden parantamisesta länteen. Ja Nato sopii varsin hyvin viholliseksi.
 Venäjä on tehnyt selväksi, ettei suhteiden paranemiselle ole edellytyksiä ennen kuin päästään yli perustavanlaatuisista vastakkainasetteluista. Lännen ja Venäjän välit kokivat käänteen vuonna 2014 Venäjän miehitettyä Krimin niemimaan. Venäjän intressien vastaisesti Ukraina on viime vuosina vain lähentynyt lännen kanssa ja solminut tiiviimpiä suhteita sekä EU:hun että Natoon.
 – Venäjä pitää kiinni siitä kannastaan, että lännen pitäisi tunnustaa Venäjän oikeus omaan etupiiriin entisen Neuvostoliiton alueella, Raik avaa tilannetta.
 Suomi ja Ruotsi tiivistävät yhteistyötä
 Krimin niemimaan miehitys vaikutti myös Itämeren alueen turvallisuustilanteen heikkenemiseen ja johti Suomen ja Ruotsin lähentymiseen Naton kanssa. Raikin mukaan Suomi ja Ruotsi ovat nyt tiiviimmin kytköksissä Natoon kuin koskaan aiemmin.
 – Nyt ollaan tultu niin lähelle kuin on voi tulla olematta jäseniä. Ollaan valmiimpia toimimaan jäseninä kuin itse asiassa jotkut Naton jäsenmaista.
 Suhteet Venäjään ovatkin nousseet jälleen Naton päivitetyn strategisen konseptin keskiöön. Kymmenen vuotta sitten Naton strategian päivityksessä haettiin sotilasliitolle uutta tehtävää, mutta uudessa strategisessa konseptissa pöydälle on nostettu tutut teemat.
 – Jos verrataan Naton strategista keskustelua tänään verrattuna kymmenen vuoden takaiseen, niin tässä on selvästi nähtävissä paluu juurille. Nyt strategian keskiössä on Venäjän uhka, puolustautuminen sitä vastaan ja alueellinen puolustus.
 Katso koko lähetys  täältä .
 Lisää aiheesta:
 Niinistö tapaa Putinin perjantaina Moskovassa
 Jens Stoltenberg: Suomen vuoropuhelu Venäjän kanssa voi parantaa Naton ja Venäjän välisiä suhteita – Niinistö ja Naton pääsihteeri tapasivat Suomessa
 Professori: Suomi on Natolle "likeinen kumppani" – kansanedustajat Kulmuni, Harjanne ja Packalén kommentoivat Nato-optiota Ylen aamussa
 Asiantuntija Suomen ja Naton suhteista: "Ovet ovat auki, henki on hyvä ja kumppanuus on molempien etujen mukaista"

Presidentti Niinistö ilmoitti vierailustaan Venäjälle Nato-tiedotustilaisuuden jälkeen – ulkopolitiikan asiantuntija: “Kiinnostavinta on, mitä Suomi halusi viestiä omasta turvallisuuspolitiikastaan”


Summary: Internetin sisällöt ovat katoavaisia, mutta Kansalliskirjasto tallentaa kulttuuriamme myös verkosta. Kun jo lakkautetun Demi-lehden keskustelupalsta oli katoamassa viime keväänä verkosta, Kansalliskirjasto otti sen talteen.

Vuonna 1998 perustettu teinilehti  Demi tuli tiensä päähän viime keväänä . Asia pantiin merkille myös Kansalliskirjastossa. Lehden keskustelupalsta oli tullut vuosien mittaa tunnetuksi paikkana, jossa lukijat ja keskustelijat eli demittäjät kirjoittivat avoimesti, nimettömästi, mielessään olevista asioista.
 – Kuulimme, että keskustelupalsta on poistumassa verkosta, joten otimme sen talteen. Keskustelut kuvaavat tyttöjen ja naisten maailmaa omintakeisella tavalla. Sivustosta on tehty tutkimuksia jo sen olemassa olon aikana, kertoo Kansalliskirjaston palvelupäällikkö  Aija Vahtola .
 Aiheesta on kirjoittanut myös  Tivi .
 Demin entinen päätoimittaja  Päivi Lehtomurto  ilahtuu kuullessaan, että keskustelupalsta on nyt Kansalliskirjaston kokoelmissa pysyvästi.
 – Demi.fi oli tosi ainutlaatuinen yhteisö nuorille, erityisesti tytöille ja sukupuolivähemmistöille. On tärkeää tallentaa nuorten arkea ja ajatuksia maailmasta. Varsinkin, kun monien somekanavien sisältö on nykyään katoavaa, hän huomauttaa.
 Tekijöiden näkökulmasta Demi.fi oli ihana, Lehtomurto muistelee.
 – Fanitimme demittäjiä. Siellä käytiin aktiivista ja monipuolista keskustelua. Anonyymi keskustelu mahdollisti sen, että puhuttiin asioista, joista ei muissa somekanavissa ehkä omalla naamalla kehdattu puhua. Paljon puhuttiin terveydestä, koulusta, kaveri- ja perhesuhteista. Huumoria oli paljon mukana. Palstalle tultiin, kun oli tylsää. Siellä tiesi, että saa juttuseuraa, Lehtomurto kuvailee.
 Kansalliskirjasto tallettaa kulttuuriamme
 Laki kulttuuriaineistojen tallettamisesta ja säilyttämisestä määrittää, että Kansalliskirjaston tehtävä on tallentaa kotimainen julkaisutuotanto. Verkkoaineistojen osalta se tarkoittaa edustavaa ja monipuolista otosta ja käsittää verkkosivustot, sosiaalisen median sisältöjä, kuten myös e-kirjat ja e-musiikin.
 Kansalliskirjaston laajin verkkokeräys on vuosittain tehtävä Suomi-keräys. Siinä pyritään poimimaan talteen sisältöä Suomen kaikilta .fi- ja Ahvenanmaan .ax-päätteisiltä sivustoilta.
 Lisäksi Kansalliskirjasto tallentaa teemakeräyksillä esimerkiksi vaaleihin liittyviä sivustoja. Parhaillaan on käynnissä koronapandemiaan liittyvä keräys. Uutissisältöjä kirjasto kerää jatkuvasti.
 Myös sosiaalisen median sisältöjä tallennetaan Kansalliskirjaston kokoelmaan. Esimerkiksi Twitterissä on 2 300 julkista tiliä, joita tallennetaan.
 Keräysten keskiössä ovat aihepiirit. Kansalliskirjastolle voi myös tehdä ehdotuksia, mihin aihepiireihin liittyviä sisältöjä kannattaisi tallentaa.
 – Tulevaisuudessa, ja jo nyt, on mietittävä, saammeko kaiken olennaisen talteen, kun tietomäärät ovat valtavia, Vahtola sanoo.
 Kansalliskirjaston ylläpitämään verkkoarkistoon on tallennettu 2 764 500 500 tiedostoa.

Teinilehti Demin keskustelupalsta todettiin kulttuurisesti tärkeäksi, nyt se on tallennettu Kansalliskirjaston kokoelmiin


Summary: Suomen ja yhdeksän muun maan suurlähettiläät vaativat ihmisoikeusaktivisti Osman Kavalan vapauttamista. Nyt maat lupaavat olla puuttumatta Turkin sisäisiin asioihin.

Suomi ja yhdeksän muuta maata näyttävät päässeen Turkin kanssa sopuun diplomaattisessa kiistassa. Asiasta kertoo uutistoimisto Reutersin mukaan Turkin valtiollinen uutistoimisto Anadolu.
 Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdoğan  uhkasi kiistan takia muun muassa Suomen suurlähettilästä karkottamisella.
 Syynä oli kymmenen maan yhdessä julkaisema kannanotto, jossa vaadittiin tunnetun ihmisoikeusaktivistin  Osman Kavalan  vapauttamista.
 Suomen lisäksi lausunnon olivat allekirjoittaneet Saksan, Yhdysvaltojen, Ranskan, Kanadan, Tanskan, Alankomaiden, Norjan, Ruotsin ja Uuden-Seelannin suurlähettiläät.
 Erdoğan sanoi viikonloppuna, että edellä mainittujen maiden suurlähettiläät julistetaan ei-toivotuiksi henkilöiksi.
 Maat lupasivat olla sekaantumatta Turkin asioihin
 Nyt maat ovat luvanneet olla sekaantumatta Turkin sisäisiin asioihin.
 Yhdysvaltain Turkin-suurlähetystö kirjoitti Twitterissä noudattavansa Wienin sopimuksen artiklaa 41, joka koskee diplomaattisia suhteita. Suomen Ankaran-suurlähetystö jakoi twiitin.
 Erdoğan on sanonut pitävänsä lausuntoa tervetulleena.
 Suomen ja Turkin diplomaattisuhteet ovat olleet hyvät, joten karkotus olisi ollut oikkeuksellista maiden välisissä suhteissa.
 Osman Kavala vapautettiin helmikuussa 2020 syytteistä, jotka liittyivät Istanbulissa vuonna 2013 järjestettyihin.
 Hänet otettiin kuitenkin uudelleen kiinni, koska hänellä väitettiin olleen yhteyksiä vuoden 2016 sotilasvallankaappauksen yritykseen.
 Lisää aiheesta:
 Turkin Erdoğan: Suomen ja yhdeksän muun maan suurlähettiläistä ei-toivottuja henkilöitä
 Turkin Erdoğan uhkaa Suomen ja yhdeksän muun maan suurlähettilästä karkottamisella
 Turkki kutsui Suomen ja yhdeksän muun maan suurlähettiläät nuhdeltaviksi
 Erdoğan opastaa kannattajiaan syyttämään Turkin talousvaikeuksista ulkomaita, arvioi Upin Alaranta

Turkin Erdoğan leppyi diplomatisessa kiistassa: Uhkasi aiemmin karkottaa muun muassa Suomen suurlähettilään


Summary: Naton pääsihteeri Jens Stoltenberg ja Nato-maiden suurlähettiläistä koostuva Pohjois-Atlantin neuvosto tapaavat Suomen valtionjohtoa kaksipäiväisellä vierailullaan. Neuvosto vierailee Suomessa ensi kertaa.

Sotilasliitto Naton pääsihteeri  Jens Stoltenberg  ja Nato-maiden suurlähettiläistä koostuva Pohjois-Atlantin neuvosto tapaavat Suomen valtionjohtoa kaksipäiväisellä vierailullaan Helsingissä.
 Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun Naton neuvosto saapuu vierailulle Suomeen.
 Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  tapaa pääsihteeri Stoltenbergin ja neuvoston edustajat Presidentinlinnassa.
 Niinistö ja Stoltenberg pitävät tiedotustilaisuuden kahdenvälisten keskustelujensa jälkeen. Lehdistötilaisuuden jälkeen presidentti keskustelee neuvoston kanssa.
 Stoltenberg ja neuvosto tapaavat myös muun muassa ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.), puolustusministeri  Antti Kaikkosen  (kesk.), pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) ja eduskunnan puhemiehen  Anu Vehviläisen  (kesk.) sekä eduskunnan ulko- ja puolustusvaliokunnan edustajia.
 Naton pääsihteeri Jens Stoltenberg piti tiedotustilaisuutta Naton puolustusministerien kokouksen jälkeen Brysselissä perjantaina 22. lokakuuta. Dursun Aydemir  / Stella Pictures / AOP
 Venäjän ja Naton suhteissa puhaltavat kylmä tuulet
 Vierailu tapahtuu hetkellä, jolloin Naton ja Venäjän suhteet ovat Stoltenbergin mukaan heikoimmillaan sitten kylmän sodan päättymisen.
 Nato karkotti lokakuun alussa kahdeksan venäläistä diplomaattia Venäjän Nato-edustustosta. Naton mukaan nämä olivat tiedustelu-upseereita.
 Venäjä vastasi viime viikon alussa ilmoittamalla, että se lakkauttaa Nato-edustustonsa Brysselissä ja viemällä Naton Moskovan-toimistojen väeltä diplomaattisen akkreditoinnin.
 Stoltenberg ja Naton neuvosto jatkavat Suomesta Ruotsiin.
 Nato-vierailun takia Ruotsin ulkoministeri  Ann Linde  ei osallistu Barentsin euroarktisen neuvoston kokoukseen yhdessä Norjan, Suomen ja Venäjän ulkoministerien kanssa,  The Barents Observer  kertoo.
 Kokous päättää Norjan puheenjohtajakauden, jonka jälkeen neuvoston puheenjohtajuus on kahden vuoden ajan Suomella.
 Kokouksen yhteydessä Haavisto keskustelee myös kahdenvälisesti Venäjän ulkoministerin  Sergei Lavrovin  kanssa.

Naton pääsihteeri on vierailulla Suomessa – Katso suorana presidentti Niinistön ja pääsihteeri Stoltenbergin lehdistötilaisuus noin kello 11.50


Summary: Tiedotusministeriön mukaan pidätettyjen joukossa on myös Sudanin pääministeri. Maassa tapahtui vallankaappausyritys viimeksi noin kuukausi sitten.

Sudanissa sotilaat ovat pidättäneet Sudanin siirtymäneuvoston siviilijäseniä sekä siirtymähallituksen ministereitä, kertoo maan tiedotusministeriö. Pidätettyjen joukossa on ministeriön mukaan myös pääministeri.
 Tämä on päivittyvä uutisjuttu, johon lisätään tietoa.
 Tiedotusministeriön mukaan pääministeri  Abdalla Hamdok  pidätettiin "sen jälkeen, kun hän kieltäytyi osallistumasta vallankaappaukseen". Pidätetyt on viety tuntemattomaan paikkaan, ministeriö kertoo.
 Uutistoimisto AFP kertoi aiemmin, että aseistetut miehet pidättivät varhain aamulla joukon poliittisia ja hallinnollisia johtajia heidän kotoaan.
 Pidätysten taustalla olevasta tahosta ei toistaiseksi ole varmuutta.
 Sotilaspukuihin pukeutuneet miehet ovat katkaisseet pääkaupunkiin johtaneet päätiet, ja valtion tv-kanavalla on lähetetty isänmaallisia lauluja.
 Kaduille on kokoontunut mielenosoittajia vastustamaan pidätyksiä. Internet-yhteyksissä kerrotaan olevan katkoksia ympäri maata.
 Armeijan ja hallinnon siviilien välit kiristyneet jo pitkään
 Sudanissa on ollut meneillään siirtymä demokratiaan siitä lähtien, kun armeija syrjäytti maata kolme vuosikymmentä johtaneen diktaattori  Omar al-Bashirin  keväällä 2019 laajojen mielenosoitusten päätteeksi.
 Elokuusta 2019 lähtien maata on johtanut siirtymäajan neuvosto, jossa on sekä siviilijäseniä että armeijan edustajia.
 Sudanese Professionals Association -ryhmä on tuominnut maanantain tapahtumat, joita se kutsuu vallankaappaukseksi, ja vaatinut kansalaistottelemattomuutta.
 Syyskuun lopussa siirtymäajan hallitus kertoi kukistaneensa vallankaappausyrityksen. Hallituksen mukaan kaappausyrityksen takana oli Bashirin tukijoita.
 Hallinnon siviilijäsenten ja armeijan edustajien väliset jännitteet ovat kiristyneet entisestään syyskuun vallankaappausyrityksen jälkeen.
 Viime viikolla kymmeniä tuhansia ihmisiä marssi kaduilla tukeakseen täyttä vallansiirtoa siviilihallinnolle. Marssit olivat vastaveto armeijan valtaan paluuta kannattaneelle istumamielenosoitukselle, joka jatkui presidentinlinnan ulkopuolella pääkaupunki Khartumissa useita päiviä.

Sotilaat ovat vanginneet Sudanin siviilijohtajia – tiedot vallankaappauksesta vahvistuvat


Summary: Pormestari Anna-Kaisa Ikonen ja konsernijohtaja Juha Yli-Rajala esittelevät kaupungin ensi vuoden talousarvion. Katso suora lähetys budjetin julkistustilaisuudesta.

Miten ja mihin Tampereen kaupunki käyttää rahaa vuonna 2022? Mistä tämä raha tulee?
 Kaupungin talousasioista tiedetään enemmän, kun pormestari  Anna-Kaisa Ikonen  ja konsernijohtaja  Juha Yli-Rajala  esittelevät kaupungin ensi vuoden talousarviota.
 Seuraa ainakin näitä asioita:
 Mihin suuntaan Tampereen talous on menossa? Kuluva vuosi näyttäisi päättyvän hyvissä merkeissä: syksyn talouskatsaus ennakoi, että tänä vuonna jäädään yli 13 miljoonaa plussalle. Paljonko kaupungilla on tuloja ja menoja ensi vuonna? Kuluvan vuoden tuloiksi arvioitiin 1 931 miljoonaa ja menoiksi 1 948 miljoonaa euroa. Paljonko kaupunki aikoo investoida? Kuluvan vuoden investointeihin oli varattu 271 miljoonaa euroa, mutta koko summaa ei tarvita. Paljonko kaupunki saa verotuloja? Kuluvana vuonna veroja kertynee yli 42 miljoonaa enemmän kuin viime syksynä ennakoitiin. Nostetaanko kunnallisveroa? Nyt se on 20,25 prosenttia. Kuinka käy kiinteistöveron ja muiden kaupungin perimien maksujen? Paljonko budjetissa on varattu rahaa sosiaali- ja terveystoimeen? Kuluvana vuonna rahaa on mennyt yli 30 miljoonaa enemmän kuin vuosi sitten budjetoitiin. Se ei sinänsä ole tavatonta, lisärahaa on tarvittu ennekin. Paljonko kaupunki ottaa lainaa? Tänä vuonna lainaa on melkein 4 000 euroa jokaista tamperelaista kohti.
 Ensi vuoden 2022 budjetti on lajinsa viimeinen, sillä 2023 voimaan tuleva sote-uudistus muuttaa kaupungin rahavirtoja perusteellisesti.
 Vielä ensi vuonna terveydenhuoltohenkilöstö ja palomiehet ovat kaupungilla töissä, mutta soten tullessa 2023 heidän palkkansa maksajaksi tulee uusi Pirkanmaan hyvinvointialue.
 Talousnäkymät ristiriitaiset
 Maailmantalous on kasvussa, mutta Suomen kasvun ennakoidaan hidastuvan. Korona tuo edelleen epävarmuutta eikä talouden iso kuva ole tarkasti selvillä. Kulutus ja investoinnit voivat vähentyä, se vaikuttaa myös tänne.
 Kuntataluden näkymät eivät Ikosen mukaan ole valoisat. Koronatukien loppuminen tuo ison loven kuntatalouteen. Vuoden 2023 alusta sote tuo ison loven talouteen, kun rahaa ja toiintoja lähtee.
 Anna-Kaisa Ikonen: muutoksen vuosi 2022
 – Toiminnassa pitää kuoriutua, sillä isojen muutosten vuosi on edessä, kun sote tulee voimaan.
 Kello 10.09  Pormestari Anna-Kaisa Ikonen aloittaa Tampereen kaupungin 2022 talousarvion esittelyn
 Kello 9.55
 Pormestari  Anna-Kaisa Ikonen  ja konsernijohtaja  Juha Yli-Rajala  tulevat kaupunginhallituksen kokoushuoneeseen.

Tampereen pormestari julkistaa talousarvioehdotuksensa – odotettavissa myös kipeitä ratkaisuja, seuraamme hetki hetkeltä


Summary: HSL ja VR kuitenkin kehottavat matkustajia edelleen käyttämään kasvomaskia joukkoliikenteessä matkan aikana kansallisen maskisuosituksen mukaisesti.

VR kertoo  siirtyvänsä maskipakosta maskisuositukseen kaikissa sen kauko- ja lähiliikenteen junissa tästä päivästä, maanantaista alkaen. Samanaikaisesti myös  Helsingin seudun liikenne  HSL luopuu maskipakosta joukkoliikenteessä.
 Molemmat yhtiöt kuitenkin kehottavat matkustajia edelleen käyttämään kasvomaskia joukkoliikenteessä matkan aikana kansallisen maskisuosituksen mukaisesti.
 – Olemme onnistuneet pitämään junat turvallisina koko korona-ajan. Jatkamme edelleen hyväksi havaittuja turvallisuustoimenpiteitämme, kuten tehostettua siivousta. Liikennöimme myös mahdollisuuksien mukaan väljällä kalustolla, sanoo matkustajaliikenteen johtaja  Topi Simola  VR:ltä.
 Junissa työskentelevä henkilökunta jatkaa kasvomaskien käyttöä myös maskisuosituksen aikana. Maskipakko poistuu viiveellä myös VR:n matkustusehdoista.
 HSL linjaa samalla tavoin kuin VR
 Maskisuositukseen siirtymisen myötä myös pääkaupunkiseudun joukkoliikennettä operoiva HSL poistaa maskipakon yleisistä matkustus- ja lippuehdoistaan.
 Maskipakko tuli HSL:n joukkoliikenteen maaliskuussa 2021. Yhteiskunnan koronarajoitukset ovat kuitenkin lieventyneet.
 – Yhdenmukaistamme ohjeistustamme vastaamaan terveysviranomaisten ohjeistusta. Suosittelemme THL:n linjausten mukaisesti edelleen kasvomaskien käyttämistä joukkoliikenteessä, sanoo HSL:n toimitusjohtaja  Mika Nykänen   tiedotteessa .
 HSL:n liikenteessä tai palvelupisteellä työskentelevä henkilökunta jatkaa kuitenkin maskin käyttöä niissä työtehtävissä, jotka edellyttävät suoraa asiakaskontaktia.
 – THL:n riskitaulukossa tartunnan riski on arvioitu kaupunkijoukkoliikenteessä matalaksi. Myös VTT:n tutkimukset tukevat tätä näkemystä, Nykänen toteaa.
 Voit keskustella aiheesta tiistaihin 26. lokakuuta kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Milloin koronasta tulee tauti muiden joukossa? Kysyimme kolmesta sairaanhoitopiiristä, miten jälleen lehahtanut epidemia nujerretaan
 Maskipakko poistumassa – osa nuorista kertoo jatkavansa silti maskin käyttöä
 Pelätty uusi korona-aalto ei toteutunut Englannissa yhteiskunnan täysavaamisesta huolimatta – lontoolaisia se huojentaa: "Elämä alkaa tuntua vihdoin normaalilta"
 Viro koventaa koronarajoituksia jälleen maanantaina – koronapassiksi ei kelpaa testitulos ja maskipakko tiukentuu

Maskipakko poistuu VR:n junissa ja HSL:n lähiliikenteessä, mutta käyttöä suositellaan silti – "Tartunnan riski arvioitu joukkoliikenteessä matalaksi"


Summary: Valtioiden päämiehille ja hallitusten johtajille lähetetyn avoimen kirjeen takana on Call on Carbon -hanke. Tavoitteena on kehittää hiilidioksidin hinnoittelujärjestelmää ilmastoystävällisten investointien vauhdittamiseksi. Suomesta kirjeen ovat allekirjoittaneet muun muassa EK, MTK, Teknologiateollisuus, Finanssiala, Energiateollisuus, Kemianteollisuus ja Akava.

Johtajat yli sadasta yrityksestä, kaupungista, yliopistosta, etujärjestöstä ja verkostosta vetoaa hallituksiin ja valtiojohtajiin, jotta hiilipäästöille säädettäisiin luotettava ja tehokas hinnoittelujärjestelmä Pariisin ilmastosopimuksen mukaisesti.
 Maanantaina julkistetun avoimen kirjeen mukaan tehokas ja tasapuolinen hinnoittelujärjestelmä mahdollistaisi hiilineutraaliustavoitteen saavuttamisen kustannustehokkaasti.
 Kirjeessä kehotetaan myös yhdenmukaistamaan hiilipäästöjen hinnoittelumenetelmät eri maiden välillä. Näin luotaisiin vakaa ja ennustettava ympäristö investoinneille, kirjeessä todetaan.
 Edelleen vetoomuksessa hallituksia kehotetaan luomaan Pariisin sopimuksen mukaiset kansainväliset ja tasavertaiset säännöt ilmastonmuutoksen torjumiseksi ja hiilivuotojen vähentämiseksi. Tämä mahdollistaisi vetoomuksen mukaan entistä kunnianhimoisemmat tavoitteet.
 Kirjeessä muistutetaan, että osa maailman merkittävimmistä talouksista ja samalla suurimmista saastuttajista on asettanut hiilineutraalisuustavoitteita, mutta puhtaiden ratkaisujen kehittämiseen ja käyttöönottoon tarvittavien investointien määrä on yhä liian alhainen.
 Vetoomuksen mukaan esimerkiksi Kansainvälinen energiajärjestö IEA on varoittanut, että puhtaaseen energiaan sijoitettavien varojen määrä on kolminkertaistettava ilmastonmuutoksen hilltsemiseksi.
 Call on Carbon -hankkeen allekirjoittajat uskovat, että hiilidioksidin hinnoittelu on uudistettava nyt, jotta vuoteen 2050 tähtäävät ilmastoinvestoinnit saadaan kasvuun.
 Suomesta kirjeen ovat allekirjoittaneet muun muassa EK, MTK, Teknologiateollisuus, Finanssiala, Energiateollisuus, Kemianteollisuus ja Akava.
 Lisäksi allekirjoittajina ovat muun muassa pääjohtajat Kansainvälisestä kauppakamarista, yritys- ja sijoittajajoukko We Mean Business -koalitiosta sekä YK:n vastuullisen sijoittamisen UN PRI-verkostosta. Verkoston jäsenet hallinnoivat yli 120 biljoonan dollarin sijoitusvarallisuutta.
 Myös kansainvälinen, viljelijöitä edustava kansainvälinen Copa-Cogeca ja teknologiateollisuusyrityksiä edustava Orgalime ovat allekirjoittaneet vetoomuksen.
 Vetoomus on ajoitettu tarkoituksella Glasgowssa lokakuun lopussa pidettävän YK:n COP 26 -ilmastokokouksen alle.
 Call on Carbon -hankkeen ovat ideoineet ja käynnistäneet suomalainen Climate Leadership Coalition, ruotsalainen Haga Initiative ja norjalainen Skift - Business Climate Leaders.

Yritysjohtajat vaativat tehokkuutta ja tasapuolisuutta hiilipäästöjen hinnoitteluun


Summary: Keskusta otti perussuomalaiset samaan hallitukseen kokoomuksen kanssa kevään eduskuntavaalien jälkeen 2015. Kokoomuksen silloinen puheenjohtaja Alexander Stubb sanoo, että puolue pyrki "halaamaan perussuomalaiset hallituksessa kuoliaaksi".

Maanantaina Yle Areenassa katseltavaksi tullut Politiikka-Suomi sarja valottaa uudesta kulmasta vuoden 2015 hallitusneuvotteluita.
 Entinen kokoomuksen puheenjohtaja ja valtiovarainministeri  Alexander Stubb  kertoo sarjassa, että kokoomuksen filosofiana oli “halata perussuomalaiset kuoliaaksi” hallituskauden aikana.
 Katso kaikki  Politiikka-Suomen jaksot Yle Areenasta . Jaksot näkyvät myös Yle TV1:llä torstaisin kello 19.
 Politiikassa kuolleeksi halaamisella on tarkoitettu tapaa, jolla radikaaleille toimijoille on annettu vastuuta ja valtaa. Vastuu ja valta ovat monesti maltillistaneet radikaaleja voimia, mikä on johtanut suosion vähenemiseen.
 – Silloin filosofia oli, että nyt halaamme perussuomalaiset kuoliaaksi. Niin siinä alussa kävi. Perussuomalaiset tuli hallitukseen kolmella lupauksella, joista yksi oli ei talouskuria, ei rahaa Kreikalle, eikä maahanmuuttoa, Stubb sanoo populismia käsittelevässä jaksossa.
 Kaikki näistä asioista kuitenkin toteutuivat tavalla tai toisella pian hallitusneuvotteluiden jälkeen. Silloisen pääministerin  Juha Sipilän  (kesk.) hallituksen talouspolitiikka perustui julkisen talouden tasapainottamiseen, eikä Suomi säästynyt leikkauksilta.
 Euromaiden valtiovarainministerit puolestaan hyväksyivät Kreikan kolmannen lainapaketin vain kaksi kuukautta hallitusneuvotteluiden jälkeen.
 Ja loppukesästä Suomeen alkoi saapua poikkeuksellisen paljon turvapaikanhakijoita. Tämä näytti olevan ristiriidassa perussuomalaisten tiukkojen maahanmuuttolinjausten kanssa.
 – Perussuomalaisten kannatus puolittui kesän aikana 18 prosentista 9:ään. Ajattelimme, että se oli tässä. Mutta sitten kävi toisin, Stubb sanoo ohjelmassa.
 Perussuomalaisten kannatus alkoi vähitellen nousta ennen seuraavia eduskuntavaaleja 2019, vaikka puolueella oli takanaan hajoaminen vain kaksi vuotta aiemmin.
 Lopulta perussuomalaiset nousi toiseksi suurimmaksi puolueeksi eduskuntavaaleissa ja sai 17,5 prosentin kannatuksen.
 Kokoomuksen ensimmäisenä tavoitteena oli hallitusneuvottelut
 Mutta kuinka tietoista kokoomuksen ja keskustan toiminta oli perussuomalaisten kannatuksen laskemiseksi?
 Alexander Stubb ei halua selventää sarjassa esittämäänsä ajatusta enää Ylen haastattelussa.
 Osa muista keskeisessä asemassa kokoomuksessa tuolloin olleista hallitusneuvottelijoista sanoo, ettei perussuomalaisten kannatus ollut heillä päällimmäisenä mielessä vaalien jälkeen. Ensin oli päästävä hallitusneuvotteluihin.
 – Vaalitulos oli meille pettymys. Meidän ensimmäinen tavoitteemme oli, että pääsisimme hallitusneuvottelupöytään. Perussuomalaisiin ei paljon silloin vilkuiltu vaalien jälkeen, yksi kokoomuksen silloisista hallitusneuvottelijoista sanoo.
 Osa kokoomuksen hallitusneuvottelijoista on nyt siirtynyt politiikan ulkopuolelle, eivätkä he halua esiintyä jutussa nimellään.
 Vasta valittu pääministeri Juha Sipilä ja valtiovarainministeri Alexander Stubb hallitusneuvotteluiden aikaan valtioneuvoston juhlahuoneistossa Smolnassa. Arkistokuva. Sakari Piippo / Valtioneuvoston kanslia
 Eduskuntavaalit olivat menneet kokoomukselta penkin alle. Puolue sai 18,2 prosentin kannatuksen ja menetti yhteensä seitsemän paikkaa eduskunnassa.
 Kokoomuksessa kuitenkin tiedostettiin, että jos perussuomalaiset nousee hallitukseen, se todennäköisesti menettää kannatustaan.
 – Varmaan kaikilla kokoomuksen puolella oli näkemys, että perussuomalaisten käyttövoimasta merkittävä osa tuli tällaisesta protestimielialasta. Ja jos siinä tilanteessa joutuu kantamaan hallitusvastuuta, se on omiaan vesittämään tätä käyttövoimaa, toinen neuvotteluihin osallistunut kokoomuslainen sanoo.
 Kokoomus ei kuitenkaan ollut ajajan paikalla. Puolueessa tiedostettiin alusta lähtien, että vaalien voittaja keskusta pyrki rakentamaan hallitusta itsensä ja perussuomalaisten ympärille. Se oli vaalituloksen nojalla poliittisesti helpoin vaihtoehto.
 Teoriassa keskusta, kokoomus ja SDP olisivat voineet muodostaa oman hallituksen, mutta se olisi ollut poliittisessa historiassa ennenkuulumatonta.
 Edellinen sixpack-hallitus oli myös osoittanut, että eri poliittisista laidoista muodostuva hallitus ei välttämättä ole vahva päätöksentekijä.
 Keskustan, kokoomuksen, RKP:n ja kristillisdemokraattien hallitus olisi puolestaan saavuttanut vain yhden kansanedustajan enemmistön, joten sen varaan ei hallitusta uskallettu keskustassa rakentaa.
 Keskustan ja perussuomalaisten hallituspohjan puolesta puhui myös se, että muissa puolueissa oli laitettu merkille silloisen puheenjohtajan  Timo Soinin  puheet hallitukseen menemisestä.
 – Soini oli selkeästi indikoinut, että hän haluaa viedä oman porukan hallitukseen. Sehän se oli lähellä jo neljä vuotta aiemmin, kun  Jyrki Katainen  muodosti hallitusta, kolmas kokoomuksen hallitusneuvottelijoista sanoo.
 Soini on kertonut  Yhden miehen enemmistö  -muistelmissaan, että hän tajusi hallituksen olevan mahdoton vaihtoehto puolueelle vuonna 2011.
 Hallitusneuvotteluiden aikaan tiedettiin, että tulevan hallituksen edessä olisivat eurokriisin hoitaminen tukipaketteineen. Soinin mukaan puolueen kansanedustajien ja aktiivien olisi ollut mahdotonta kestää tätä ryöpytystä.
 Kokoomuksen silloin puheenjohtaja Katainen yritti kaikkensa. Soinin mukaan Katainen olisi antanut perussuomalaisten äänestää EU-tukipakettien kohdalla kerran vastaan ja muilla kerroilla tyhjää.
 Keskusta: Perussuomalaisten jättämiselle ulos olisi pitänyt olla vahvat perustelut
 Keskusta nousi kevään 2015 eduskuntavaaleissa suurimmaksi puolueeksi ja puolueen tuore puheenjohtaja  Juha Sipilä  otti vaalien jälkeen vetovastuun hallituksen muodostamisesta.
 Sipilä kertoo Ylelle, että perussuomalaisten kaksi suurta vaalivoittoa vuosina 2011 ja 2015 saivat suuren merkityksen keskustan ajattelussa eduskuntavaalien jälkeen.
 – Perusajatuksemme oli nimenomaan se, että kahden vaalivoiton jälkeen perussuomalaisten kanssa pitää käydä kunnolla läpi hallitusyhteistyö. Ja jos heidät jätetään hallituksen ulkopuolelle, sille pitää olla kunnon perusteet.
 Juha Sipilä ja Timo Soini ovat kahvitauolla hallitusneuvotteluiden aikaan Smolnassa. Arkistokuva. Sakari Piippo / Valtioneuvoston kanslia
 Sipilä sanoo, ettei keskustassa esiintynyt ajatusta perussuomalaisten halaamisesta kuoliaaksi. Samaa mieltä on myös keskustan silloinen puoluesihteeri  Timo Laaninen , joka myös oli keskeisessä asemassa hallitusneuvotteluissa.
 – Totta kai meillä saattoi olla sellaisia arvioita, että hallitusvastuu saataisi kuluttaa heidän kannatustaan. Varsinkin kun he olivat oppositiossa luvanneet monenlaisia asioita ja hallituksessa he joutuisivat ottamaan kantaa hyvin moniin asioihin, Laaninen sanoo.
 Suomessa halaamista on käytetty taktiikkana myös aiemmin historiassa, kun radikaalina pidetty SKDL otettiin pian toisen maailmansodan jälkeen hallitukseen.
 Laaninen sanoo, että ainakin hän halusi pitää kiinni perinteestä, jossa kaikki eduskuntapuolueet ovat hallituskelpoisia.
 Sipilä aloitti vuoropuhelun perussuomalaisten kanssa jo ennen varsinaisia hallitusneuvotteluita. Keskustalaiset ja perussuomalaiset kokoontuivat toukokuun alussa Sibelius-Akatemiaan tekemään yhteisiä linjauksia muun muassa EU:sta, maahanmuutosta ja maamiinoista, joiden tiedettiin aiheuttavan hankausta puolueiden välillä.
 Neuvottelut kestivät päivän, ja niistä saatiin lähes lopulliset kirjaukset myös myöhemmin käytäviin hallitusohjelmaneuvotteluihin.
 – Se selvisi siinä, että perussuomalaiset sitoutuvat linjauksiin, jos he ovat hallituksessa mukana, Sipilä sanoo.
 Sipilän hallituksen ohjelmasta löytyi lopulta seuraava kirjaus eurokriisin hoitamisesta: “Mikäli Euroopan vakausmekanismia joudutaan vielä käyttämään, sen tulee tapahtua vain mekanismin nykyisen kapasiteetin ja pääomarakenteen puitteissa.”
 Tämä mahdollisti kolmannen avustuspaketin antamisen Kreikalle, koska se rahoitettiin Euroopan vakausmekanismin eli EVM:n kautta. Näin Suomen vastuut eivät kasvaneet aiemmasta kolmannen tukipaketin takia.
 Jäljelle jäi kysymys kolmannesta hallituspuolueesta. Asia ratkesi lopulta keskustan yhdeksänhenkisen neuvotteluryhmän suljetussa lippuäänestyksessä kaksi päivää perussuomalaisten kanssa käytyjen neuvotteluiden jälkeen.
 "Minun vaakani oli siinä vaiheessa kallistunut kokoomuksen suuntaan. Totesin, että hallitusyhteistyö demareiden kanssa näyttää vaikeammalta."  Juha Sipilä, entinen pääministeri, Kesk.
 Äänestys oli tiukka, ja kokoomus voitti sen lopulta äänin 5-4. Sipilä ja Laaninen arvioivat, että SDP:n sisäinen tilanne ja tulevan hallituksen talouspoliittinen linja vaikuttivat keskustalaisten äänestyspäätökseen.
 – En ole sitä aiemmin sanonut julkisuuteen, mutta minun vaakani oli siinä vaiheessa kallistunut kokoomuksen suuntaan juuri talousajatusten takia. Totesin, että hallitusyhteistyö demareiden kanssa näyttää vaikeammalta, Sipilä sanoo nyt Ylelle.
 Myös Laaninen äänesti kokoomuksen puolesta. Hänen päätökseensä vaikuttivat SDP:n vaalitappio sekä puolueessa käyty repivä puheenjohtajakisa  Jutta Urpilaisen  ja  Antti Rinteen  välillä.
 Laaninen arvioi, että SDP ei ollut valmis hallitustaipaleeseen, jossa tehtäisiin vaikeita päätöksiä.
 Soini: Kokoomuksen päiväuni
 Mitä perussuomalaisten silloinen puheenjohtaja  Timo Soini  ajattelee Stubbin ajatuksista nyt? Halattiinko perussuomalaiset kannatusalhoon heti hallituskauden alussa?
 – Se kuulostaa avustajanulikoiden päiväunelta, jonka Stubb on mennyt jostain syystä sanomaan julki. Ei politiikka näin monimutkaista ole, Soini sanoo.
 Populistipuolueiden nouseminen hallitusvastuuseen on Suomen historiassa tähän asti päätynyt lähes aina kannatuksen laskuun ja sisäisiin ristiriitoihin.
 Soini tiesi myös itse, että hän otti riskin hallitusneuvotteluissa vuonna 2015. Erityisenä koetinkivenä hän piti Kreikan tukipakettia, jonka tiedostettiin jo hallitusneuvotteluiden aikana tulevan hallituksen pöydälle.
 Perussuomalaisten puheenjohtaja Timo Soini lähti kesken hallitusneuvotteluiden kävelylle. Kävelyn aikana Soini pohti, ottaako hän valtiovarain- vai ulkoministerin salkun. Hän päätti valita ulkoministerin salkun. Arkistokuva 26.5.2015. Martti Kainulainen / Lehtikuva
 Soini kuitenkin ajatteli, että puolueen pitää jossakin välissä “rahastaa kannatus vallaksi”. Vaikka puolueen kannatus saattaisi notkahtaa aiemmasta, hän ajatteli puolueen jäävän kuitenkin elämään ja vaikuttamaan politiikkaan.
 – Siinä oli useita asioita, joihin halusin vaikuttaa. Velkaantuminen piti saada taitettua ja työllisyysaste nostettua 72 prosenttiin, Soini sanoo.
 Useat politiikan tarkkailijat ovat esittäneet, että Soini valitsi ulkoministerin salkun henkilökohtaisten pyrkimysten vuoksi. Tarjolla olisi ollut myös valtiovarainministerin salkku, jota yleisesti pidetään pääministerin paikan jälkeen toiseksi arvokkaimpana.
 – Päätimme  Jussi Niinistön  kanssa, että viemme Suomen niin länteen kuin mahdollista. Siksi otimme ulko- ja puolustusministerin salkut. Minulla oli ihan selvät pasmat, mitä vallalla tehdään.
 Perussuomalaiset ei kuitenkaan kestänyt hallitusvastuuta, vaan kannatus kääntyi laskuun pian hallitusohjelman julkaisun jälkeen. Lopulta Soini perusti 19 muun kansanedustajan kanssa uuden puolueen siniset ja hänet erotettiin perussuomalaisista.
 Siniset ei saanut yhtään kansanedustajaa seuraavissa vaaleissa läpi eduskuntaan.
 Soini arvioi, että Kreikan tukipaketin lisäksi puolueen kannatukseen vaikuttivat ammattiyhdistysliikkeen vastustama kilpailukykysopimus ja pakolaiskriisi, joka sai puolueen rivit rakoilemaan.
 Kuinka suuri pettymys oli se, että asiat eivät menneet kuten Soini suunnitteli?
 – Siinä mielessä harmittaa, että viime kerralla olisi voitu maksaa oppirahat. Nyt tämä olisi jälleen edessä.
 Soini uskoo, että esimerkiksi kokoomusta ja keskustaa auttavat pitkä historia siinä, miten he kestävät painetta hallitusvastuussa.
 Herättikö artikkeli ajatuksia? Voit keskustella siitä tiistaihin 26.10.2021 kello 23 asti.
 Voit katsoa kaikki  Ylen Politiikka-Suomi-sarjan jaksot Yle Areenasta maanantaista 25.10.2021 lähtien . Yle TV1 näyttää jaksoja torstaisin kello 19.
 Lue lisää:
 Sipilä: Hallituksen tavoitteet täyttyvät, jos kasvussa päästään 2 prosentin tasolle
 Analyysi: Juha Sipilä valitsi kokoomuksen ja toivoo, ettei joudu katumaan
 Sote kaatoi hallituksen – Pääministeri Sipilä: Edellytyksiä etenemiselle ei ole, se on minulle valtava pettymys

Stubb Ylen uutuussarjassa: Kokoomus halusi halata perussuomalaiset "kuoliaaksi" hallitusneuvotteluissa 2015 – “Ajattelimme, että se on tässä”


Elinkeinoelämän järjestöt, työnantaja- ja ammattialajärjestöt

Suomalaiset suhtautuvat Venäjään yhä kriittisemmin, selviää Elinkeinoelämän valtuuskunnan (Eva) arvo- ja asennetutkimuksesta. Tutkimuksen mukaan suomalaisista reilu kolmasosa, 34 prosenttia, suhtautuu Venäjään myönteisesti ja 45 prosenttia kielteisesti. Vuonna 2012 suomalaisista 63 prosenttia suhtautui Venäjään myönteisesti ja 19 prosenttia kielteisesti.
 Suopea suhtautuminen on pudonnut yhdeksässä vuodessa noin 30 prosenttiyksikköä, kun taas kielteinen suhtautuminen on kasvanut 26 prosenttiyksiköllä. Evan tutkimuspäällikkö  Ilkka Haaviston  mukaan asennekehitys on linjassa muissa länsimaissa havaitun kanssa. Hänen mukaansa suomalaiset seuraavat Venäjän tapahtumia ja maan toimintaa maailmassa verrattain tarkasti ja reagoivat etenkin kielteisiin ilmiöihin.
 – Viime vuosien suurimmat muutokset on havaittu ajankohtina, joita ovat edeltäneet esimerkiksi Venäjän sotatoimet Ukrainassa ja Syyriassa sekä oppositiopoliitikko  Aleksei Navalnyiin  kohdistunut murhayritys, Haavisto sanoo tiedotteessa.
 Tutkimuksen mukaan lähes 60 prosenttia suomalaisista näkee Venäjän olevan sotilaallinen uhka.
 Nuoret kielteisempiä suhtautumisessaan Venäjään
 Haaviston mukaan on liian aikaista sanoa, onko suomalaisten suhtautuminen muuttumassa pysyvämmin torjuvaksi. Haavisto mainitsee, että asenteet ovat edellisen kerran heilahtaneet myönteisempään vuonna 2018. Hän epäilee, että asiaan vaikuttivat tuolloin Venäjällä järjestetyt jalkapallon MM-kisat sekä Yhdysvaltain ja Venäjän presidenttien huipputapaaminen Helsingissä.
 – Pysyvämmän asennemuutoksen puolesta kielii kuitenkin nuorten kriittisempi suhtautuminen Venäjään, Haavisto sanoo.
 Kielteinen suhtautuminen korostuukin nuoremmissa ikäluokissa: mitä nuorempi vastaaja, sitä kielteisempää on suhtautuminen Venäjään. Venäjä-myönteisimmäksi ikäluokaksi kerrotaan 65-vuotiaat.
 Kauppasuhteiden osalta Evan tutkimuksessa selvisi, että 43 prosenttia suomalaisista katsoo, ettei näitä suhteita itänaapuriin pidä heikentää talouteen liittymättömien ongelmien vuoksi. Vastaajista 32 prosenttia oli vastakkaista mieltä. Tutkimus perustuu yli 2 000 ihmisen maalis-huhtikuussa antamiin vastauksiin. Vastaajat edustavat koko maan 18–79-vuotiasta väestöä. Tulosten virhemarginaali on 2–3 prosenttiyksikköä molempiin suuntiin.
 Evan arvo- ja asennetutkimuksia on tehty vuodesta 1984.

Eva: Suomalaiset suhtautuvat Venäjään entistä kriittisemmin, etenkin nuoret kielteisiä


Summary: Ruotsalainen teräsyhtiö SSAB kertoo heinä-syyskuun liikevoittonsa olleen yhtiön ennätystulos yksittäiselle vuosineljännekselle.

Korkeat teräksen hinnat siivittivät ruotsalaisen teräsyhtiö SSAB:n parantamaan reippaasti tulostaan vuoden kolmannella neljänneksellä.
 Yhtiön heinä-syyskuun liikevoitto nousi 5 800 miljoonaan kruunuun (noin 580 miljoonaa euroa), mikä on yhtiön mukaan ennätystulos yksittäiselle vuosineljännekselle. Viime vuoden vastaavaan aikaan SSAB teki tappiota 973 miljoonaa kruunua (noin 97 miljoonaa euroa).
 – Korkeat teräksen hinnat yhdessä vahvan ja vakaan oman sisäisen suorituksen kanssa mahdollistivat sen, että ylitimme edellisen neljänneksen ennätystuloksen suunnitelluista huoltoseisokeista huolimatta, sanoo yhtiön toimitusjohtaja  Martin Lindqvist  tiedotteessa.
 Hänen mukaansa SSAB valmisti lisäksi vuosineljänneksellä maailman ensimmäiset erät fossiilivapaata terästä ja toimitti ne asiakkaalleen Volvo Groupille.
 – Olemme myös allekirjoittaneet uusia yhteistyösopimuksia fossiilivapaan teräksen kehityksen osalta muun muassa Mercedes Benzin kanssa.
 Lindqvist arvioi myös neljännen vuosineljänneksen kehittyvän hyvin, muun muassa sen takia, että terästoimitusten hinnat reagoivat tietyllä viiveellä.
 Eurooppalaisilla teräsmarkkinoilla kysyntä on kuitenkin hänen mukaansa jatkossa epävarmaa muun muassa puolijohdepulan takia, joka vaikuttaa ensisijaisesti autoteollisuuteen.

SSAB paransi tulostaan reippaasti teräksen korkean hinnan ansiosta


Summary: Maskisuosituksen purun odotetaan helpottavan opetusta. Maskit ovat olleet jo arkipäivää kouluilla jo lähes vuoden.

Syyslomalta palaavat koululaiset aloittavat opetustyön ilman maskeja Kainuussa. Sama tilanne on muun muassa Helsingissä, jossa maskeja on käytetty Kainuun tapaan lähes vuoden ajan.
 Kajaanilaisen Soidinsuon koulun opettaja  Olli Heikkisen  mukaan kasvomaskeihin oli yllättävän helppoa sopeutua.
 – Oppilailla sopeutuminen on monesti vielä helpompaa kuin meille aikuisille. Vähitellen on opittu toimimaan oikealla tavalla ja se on jo arkipäivää.
 Heikkinen myöntää, että maskien poisto on vapauttavaa, koska on helpompi olla ilman maskia.
 – Opetusta se tuskin tulee muuttamaan, koska eivät ne maskit tullessaankaan muuttaneet sitä.
 Kainuun soten pandemiapäällikkö  Olli-Pekka Koukkari  sanoo, että maskisuosituksen päättyminen on ollut kouluissa toivottua, ja sen odotetaan helpottavan opetusta. Maskisuositus päättyi Kainuussa 22. lokakuuta.
 Lue lisää aiheesta: " Vihdoinkin pääsee näkemään toisten ilmeitä ja hymyjä" – peruskoulun oppilaat ja opettajat riemastuivat maskisuosituksen päättymisestä

Kouluihin palataan syyslomalta ilman maskeja – miltä niistä eroon pääseminen tuntuu? Katso suoraa lähetystä kello 9 alkaen


Summary: Todettujen syöpien määrä on kasvanut hieman alle 20 prosenttia, mutta syöpää sairastavien ihmisten tekemät avustushakemukset ovat lisääntyneet lähes tuhannella prosentilla.

Syöpää sairastavien ihmisten taloudelliset vaikeudet ovat lisääntyneet viime vuosina, kertoo Suomen Syöpäjärjestöt. Asia ilmenee järjestöille tehtyjen avustushakemusten määrän merkittävänä kasvuna kymmenen viime vuoden aikana. Avustushakemusten määrä on kymmenessä vuodessa kymmenkertaistunut.
 Vuonna 2011 järjestöt saivat yhteensä 160 syöpää sairastavien tekemää taloudellisen tuen hakemusta. Viime vuonna hakemuksia tehtiin 1 731 kappaletta. Suomessa todettujen uusien syöpien määrä ei ole kasvanut samassa suhteessa.
 Syöpärekisterin tiedot todetuista syövistä ulottuvat vuoteen 2019 asti. Tuolloin Suomessa todettujen uusien syöpien määrä oli hieman alle viidenneksen suurempi kuin vuonna 2011. Todettujen syöpien määrä on siis kasvanut hieman alle 20 prosenttia, mutta syöpää sairastavien ihmisten tekemät avustushakemukset ovat lisääntyneet lähes tuhannella prosentilla.
 Suomessa syöpään sairastuneet ja perheet, joissa lapsi on sairastunut syöpään, voivat hakea avustusta sairaaloiden syöpäosastojen sosiaalityöntekijöiden kautta. Suomen Syöpäsäätiö tukee avustuksilla syöpäsairauden vuoksi vaikeaan taloudelliseen tilanteeseen joutuneita ihmisiä. Syöpäsäätiö on osa Syöpäjärjestöjä.
  Syövällä iso vaikutus toimeentuloon
 Syöpäjärjestöjen mukaan monille perheille syövän taloudelliset vaikutukset tulevat yllätyksenä. Avustushakemuksissa nousevat esiin terveydenhuollon asiakasmaksut ja lääke- sekä matkakulut. Syöpään sairastuminen voi jopa kaataa perheen talouden.
 – Vaikka perheiden arki normaalisti sujuisi palkasta palkkaan, monilla ei ole yhtään säästössä yllättävien tilanteiden varalta. Perheillä on voinut olla tiukkaa jo ennen sairastumista, ja syöpä romahduttaa tilanteen, päällikkö  Taina Häkkinen  Syöpäjärjestöjen neuvontapalvelusta sanoo.
 Lisäksi terveydenhuollon maksukatto lisää haasteita. Maksukatto on noin 680 euroa vuodessa. Tähän summaan saakka potilas joutuu maksamaan hoidostaan itse. Lisäksi lääkkeiden omavastuuosuus on 580 euroa vuodessa, matkakulujen 300 euroa. Maksukatot on sidottu kalenterivuoteen.
 – Jos potilas sairastuu esimerkiksi lokakuussa, ei hänelle ehdi välttämättä kertyä kustannuksia vuodenvaihteeseen mennessä maksukattoon vaadittavaa summaa, eikä potilas näin ollen saa vapaakorttia, Häkkinen toteaa.
 – Koska maksukatto on sidottu kalenterivuoteen, joutuu potilas tammikuussa maksamaan kulut edelleen itse. Jos vähäisistä tuloista tai pienestä eläkkeestä muutenkin kituuttaa, näistä summista tulee helposti taloudellisia ongelmia.
 Syöpäsäätiö jakoi viime vuonna yhteensä liki 690 000 euroa taloudellista tukea syöpää sairastaville. Summa on noin 12-kertainen vuoteen 2011 verrattuna.

Syöpäpotilaiden tekemien avustushakemusten määrä räjähtänyt kymmenessä vuodessa – syöpä voi kaataa perheen talouden


Summary: Enona tunnettu mies valitti tuomiostaan hovioikeuteen. Hänen syykseen luettiin Helsingin käräjäoikeudessa yhteensä 26 seksuaalirikosta, pahoinpitely ja huumausainerikos. Hovioikeus päätti salata uhrien henkilöllisyyden 60 vuodeksi.

Sexual violence (sexual act or attempt to obtain a sexual act by violence or coercion)

Helsingin hovioikeus aloittaa tänään maanantaina "enona" tunnetun miehen,  Mohamed El Fatimin , seksuaalirikosjutun pääkäsittelyn.
 Viime vuoden joulukuussa Helsingin käräjäoikeus tuomitsi miehen useista alaikäisiin kohdistuneista seksuaalirikoksista 13 vuoden vankeuteen. Hänet määrättiin maksamaan uhreille myös yli 80 000 euroa vahingonkorvauksia.
 Käräjäoikeus katsoi 67-vuotiaan miehen syyllistyneen yhteensä 26 seksuaalirikokseen, pahoinpitelyyn ja huumausainerikokseen. Rikokset on tehty miehen kotona Helsingin Laajasalossa vuosina 2006–2016.
 Käräjäoikeuden mukaan rikosten uhreja on ollut 17. He olivat tekoaikaan pääasiassa alaikäisiä, noin 6–18-vuotiaita.
 Mies on valittanut käräjäoikeuden tuomiosta ja vaatinut kaikkien syytteiden ja korvausvaatimusten hylkäämistä.
 Käräjäoikeus antoi oman tuomionsa mielentilatutkimuksen valmistuttua. Sen perusteella oikeus katsoi, että mies oli tekoaikaan syyntakeinen eli ymmärsi tekojensa seuraukset.
 Hovioikeus päätti toukokuussa uhrien nimien salaamisesta. Yksi uhreista oli pyytänyt henkilöllisyytensä ja huoltajansa henkilöllisyyden salaamista myös muilta uhreilta, joten häneen kohdistuneita rikoksia käsiteltiin erillisenä muista.
 Muiden uhrien ja heidän huoltajiensa henkilöllisyydet hovioikeus on päättänyt salata muilta kuin asianosaisilta 60 vuodeksi. Perusteena on käsiteltävien asioiden arkaluonteisuus ja yksityisyys.
 Asian käsittelyyn on varattu yhteensä 19 päivää aina joulukuun 7. päivään saakka.
 Vakavin teini-ikäisen hyväksikäyttösuhde kesti kaksi vuotta
 Suurin osa teoista kohdistui 14–18-vuotiaisiin nuoriin, joiden päihtynyttä tai päihtymyksen vuoksi tiedotonta tilaa mies oli käyttänyt seksuaalisesti hyväkseen.
 Käräjäoikeuden mukaan miehen vakavin teko oli noin kaksi vuotta jatkunut säännöllinen hyväksikäyttösuhde. Uhrina oli tuolloin teini-ikäinen, 15–16-vuotias tyttö. Tekoon sisältyi muun muassa törkeä lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö, törkeä raiskaus ja pahoinpitely sekä päihteiden väärinkäyttämistä.
 Seitsemässä teossa uhrit olivat vain 6–13-vuotiaita lapsia. Oikeuden mukaan heihin kohdistuneet rikokset ovat hieman lievempiä kuin teini-ikäisiin kohdistuneet rikokset.
 Miehen syyksi luettiin muun muassa kaksi törkeää lapsen seksuaalista hyväksikäyttöä, törkeä raiskaus, neljä raiskausta, kaksi raiskauksen yritystä, neljä pakottamista seksuaaliseen tekoon, seitsemän lapsen seksuaalista hyväksikäyttöä, pahoinpitely sekä huumausainerikos.
 Jutussa oli myös toinen, nuorempi syytetty. Häntä ei tuomittu rangaistukseen, koska hän oli mielentilatutkimuksen mukaan tekoaikaan syyntakeeton.
 Lue myös:
 Alaikäisiin kohdistuneista seksuaalirikoksista 13 vuoden vankeustuomion saanut "eno" vaatii syytteiden hylkäämistä hovioikeudessa
 "Enolle" 13 vuoden vankeustuomio Helsingin käräjäoikeudessa: syyksi luettiin 26 seksuaalirikosta, pahoinpitely ja huumausainerikos

"Enon" seksuaalirikossyytteiden käsittely alkaa hovioikeudessa – mies sai käräjillä 13 vuoden vankeustuomion, vaatii syytteiden hylkäämistä


Summary: Ennakkoäänestämisen suosio kasvoi varsinkin kunnissa, joissa tartuntoja oli eniten. Kunnan koronatartuntojen määrällä ei ollut olennaista vaikutusta ehdokasasetteluun tai puolueiden saamaan kannatukseen.

Pienituloiset ja matalasti koulutetut syrjäytyivät politiikasta viime kesän kuntavaaleissa selvästi aiempia vaaleja enemmän.
 Muun muassa tämä käy ilmi Helsinki GSE:n Tilannehuoneen maanantaina julkistamasta raportista.
 Taloustieteen tutkimukseen ja opetukseen erikoistunut Helsinki Graduate School of Economics (GSE) perusti Tilannehuoneen Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen kanssa koronatalouden tutkimusryhmäksi.
 Raportissa arvioidaan, että olemassa olevat epätasa-arvoiset asetelmat äänestysaktiivisuudessa vahvistuivat viime kesän kuntavaaleissa paljon voimakkaammin kuin pelkkä aiempi trendi antaisi syytä olettaa.
 Heikentynyt äänestysaktiivisuus ei kuitenkaan näkynyt siinä, minkä verran pienituloisten ja matalasti koulutettujen edustajia valittiin valtuutetuiksi. Hyvätuloiset ja korkeasti koulutetut ovat vahvasti yliedustettuina valtuustoissa kaikkina vaalivuosina, eikä tilanne raportin mukaan muuttunut koronavaaleissa.
 Raportissa todetaan, että matalasti koulutettujen ja pienituloisten passiivisuus ei riippunut kunnan tartuntamääristä. Tartuntamäärillä ei myöskään ollut vaikutusta siihen, ketkä asettuivat ehdolle.
 Kunnat oli jaettu tutkimuksessa matalan ja korkean tartuntamäärän kuntiin, ja tartuntojen määrät otettiin huomioon pandemian alusta vaaleihin saakka.
 Ääni annettiin ennakkoon
 Kunnan tartuntamäärät näyttävät vaikuttaneen nimenomaan ennakkoäänestämisen suosioon, sillä ennakkoäänestäminen yleistyi sekä matalan että korkean tartuntamäärän kunnissa, tosin selvästi enemmän pahimmilla korona-alueilla.
 Erityisesti nuoret, korkeasti koulutetut ja hyvätuloiset äänestivät vilkkaasti ennakkoon.
 – Koska ennakkoäänestäminen lisääntyi siellä, missä korona oli levinnyt eniten, voidaan tulkita, että terveysriskillä oli vaikutusta ihmisten äänestyskäyttäytymiseen. Tämän raportin perusteella terveysriski ei kuitenkaan estänyt ihmisiä äänestämästä, vaan vaikutti vain siihen, milloin he äänestivät. Ennakkoäänestämisen helpottaminen näissä vaaleissa näyttää siis olleen pelkästään myönteinen asia, arvioi professori  Janne Tukiainen  Turun yliopistosta tiedotteessa.
 On kuitenkin mahdollista, että ennakkoäänestystä tarjottiin aktiivisemmin nimenomaan siellä, missä tartuntamäärät olivat korkeimpia, joten tartuntamäärien ja ennakkoäänestyksen vilkkaudesta ei voi vetää täysin suoria johtopäätöksiä.
 Koronavaalien äänestysaktiivisuus oli kokonaisuudessaan poikkeuksellisen alhainen. Tutkimuksessa ei löytynyt merkkejä siitä, että ennakkoäänestämisellä olisi ollut varsinaista vaikutusta lopulliseen äänestämisaktiivisuuteen eri ryhmissä tai vaalien lopputulokseen.
 Puolueiden kannatuksen muutoksissa ei myöskään löydetty selkeitä eroja kunnan tartuntamäärien perusteella. Hallituspuolueiden suosio laski kaikkialla.
 Näin Tilannehuoneen raportti tehtiin Raportti kuvaa pandemian yhteyttä äänestysaktiivisuuteen, ennakkoäänestämisen suosioon, ehdokasasetteluun ja siihen, millaisia ehdokkaita valtuustoon päätyi. Raportissa tarkastellaan vuoden 2021 kuntavaaleja vertailemalla korkean ja matalan tartuntamäärän kuntia toisiinsa. Tartuntamäärät eli tartuntaintensiteetti on määritelty siten, että jokaiselle kunnalle on laskettu kaikki rekisteröidyt koronatartunnat ja jaettu tämä luku kyseisen kunnan väkiluvulla. Vertailua tehtiin myös kaksiin aikaisempiin eli vuosien 2012 ja 2017 kuntavaaleihin. Näin on pyritty erottamaan, mitkä ilmiöt ovat koronasta riippumattomia trendejä ja mitkä koronasta johtuvia. Äänestysprosentti- ja ennakkoäänikuvaajiin on sisälletty vain kunnat, joissa äänten sähköinen rekisteröinti on ollut käytössä kaikkina tarkastelussa olevina vaalivuosina (2012, 2017 ja 2021). Näitä kuntia on yhteensä 34 ja niihin kuuluu noin 250 000 äänioikeutettua per vaalivuosi. Tilannehuone on Helsinki GSE:n yhteistyössä VATT:n kanssa keväällä 2020 perustama koronatalouden tutkimusryhmä, jossa toimii yli 20 tutkijaa taloustieteen eri alueilta. Helsinki GSE:n lisäksi mukana on tutkijoita Turun yliopistosta, VATT:sta, THL:stä ja Tilastokeskuksesta.

Raportti: Pienituloiset ja matalasti koulutetut äänestivät aiempaakin harvemmin kesän kuntavaaleissa – ennakkoäänestämisen suosio kasvoi


Summary: Kaikki uudet tartunnat liittyvät Lappajärven yhteiskoulun tartuntaketjuun. Viime viikolla Lappajärvellä on todettu yhteensä 51 koronatartuntaa.

Järvi-Pohjanmaalla koronatilanne heikkenee nyt vauhdilla.
 Sunnuntaina kerrottiin, että alle 3000 asukkaan Lappajärvellä on todettu 18. lokakuuta jälkeen yhteensä 51 koronatartuntaa. Kaikki uudet tartunnat liittyvät Lappajärven yhteiskoulun tartuntaketjuun.
 Lappajärven kunnan osalta seitsemän vuorokauden ilmaantuvuusluku on peräti 1706 tapausta 100 000 asukasta kohden.
 Viimeisimmän viikon aikana todetuilla koronapositiivisilla henkilöillä on todettu kaikkia koronavirustartuntaan sopivia oireita, joita ovat päänsärky, lihaskivut, väsymys, flunssan oireet (kurkkukipu, yskä, kuume, nuha), hengenahdistus, haju- ja makuaistin menetys, pahoinvointi ja ripuli.
 Etenkin Lappajärvellä oleskelleita henkilöitä suositellaan hakeutumaan herkästi koronavirustestiin, mikäli heillä tulee vastaavia oireita. Pääosin tartunnan saaneilla oireet ovat lieviä, mutta osalla oireet ovat myös vakavia ja muutama henkilö on sairaalahoidossa.
 Sunnuntaina Järvi-Pohjanmaan perusturvalautakunta kokoontui kiireellisesti ylimääräiseen kokoukseen. Perusturvalautakunta päätti laittaa Lappajärven yhteiskoulun ja lukion tilat suljettaviksi tartuntatautilain nojalla lokakuun loppuun asti. Tämän päätöksen myötä Lappajärven kunta tulee järjestämään Lappajärven yhteiskoulun luokkien 4.–9. ja lukion opetuksen etäopetuksena ensi viikolla.
 Perusopetuslaki ei mahdollista esiopetuksen, vuosiluokkien 1–3, erityisen tuen päätöksen saaneiden, pidennetyn oppivelvollisuuden ja perusopetuksen valmistavan opetuksen oppilaiden opetuksen järjestämistä etäopetuksena. Tästä syystä edellä mainituilla oppilailla opetus järjestetään yhä lähiopetuksena.
 Koska Lappajärven yhteiskoulun ja lukion tilat on määrätty suljettavaksi, ei tiloissa voi järjestää musiikkiopiston, kansalaisopiston tai muiden yhteisöjen ja järjestöjen tilaisuuksia.
 Myös Lappajärven Ullanlinnan päiväkodissa hoidossa loppuviikosta ollut lapsi on myöhemmin osoittautunut koronapositiiviseksi.
 Alueella leviävä koronavirus tarttuu nyt hyvin herkästi. Etenkin Lappajärvellä on syytä noudattaa erityistä varovaisuutta kaikissa sosiaalisissa kontakteissa.
 Järvi-Pohjanmaan pandemiajohtoryhmän suositukset Lappajärven kunnan alueelle:
 Annetaan vahva suositus, että ei vierailla asumispalveluyksiköissä tai akuuttiosastolla Yksityistilaisuuksia ei suositella järjestettävän ollenkaan Lasten ja nuorten ryhmissä tapahtuva kerho- ja harrastustoiminta keskeytetään. Suositellaan myös, että lappajärveläisiä lapsia ja nuoria ei viedä harrastuksiin muille paikkakunnille. Nuorisotilat suljetaan Kunnantalon ovet suljetaan Kirjastossa ei palvella hyllyjen välissä.
 Myös muualla Järvi-Pohjanmaan alueella on syytä varovaisuuteen ja tärkeää muistaa hyvä käsihygienia, flunssan oireisena koronatestiin hakeutuminen ja suu-nenäsuojuksen käyttö aikaisempien ohjeiden mukaisesti.

Lappajärven koronatilanne heikkenee vauhdilla – kunnan ilmaantuvuusluku on viikon ajalta  jo yli 1700, lukio ja yhteiskoulu etäopetukseen


Summary: Isännöintialan hinnoittelu on sekavaa ja palveluja hankitaan lähipiirin yhtiöiltä, ilmenee Ylen MOT-toimituksen laajasta selvityksestä.

Kiinteistöjen välitys, isännöinti ja hoito

MOT-toimituksen selvitys paljastaa korruptioon viittavia käytäntöjä isännöintialalla. Isännöitsijän tehtävä on ajaa taloyhtiön osakkaiden etua. Lähempi tarkastelu osoittaa, että isännöitsijän rooli hämärtyy helposti, kun taloyhtiöille hankitaan palveluja.
 Toimitus sai haltuunsa isännöintitoimistojen salaisia sopimuksia, joissa määritellään palvelujen hankinnan ehtoja. Sopimuksien perusteella isännöinti liikkuu lain harmaalla alueella.
 MOT-toimituksella ei ole tiedossa, että tässä jutussa mainittujen yritysten edustajia epäiltäisiin rikoksista.
 Tätä artikkelia varten on käyty keskusteluja yli 60 taloyhtiön hallituksen jäsenen, isännöitsijän ja alan asiantuntijan kanssa. Osa haastateltavista luovutti MOT-toimituksen käyttöön erilaisia isännöintitoimistojen toimintaan liittyviä asiakirjoja, kuten sopimuksia.
 Taloyhtiöiden ostot ovat miljardibisnestä
 Lähes kolme miljoonaa suomalaista asuu asunto-osakeyhtiöiden omistamissa kerros- tai rivitaloissa. Taloyhtiöt ostavat Isännöintiliiton mukaan palveluita ja korjauksia vuosittain noin 11 miljardilla eurolla. Useimmiten taloyhtiön ostoista vastaa isännöitsijä. Isännöitsijän tehtävä on vaalia taloyhtiöiden osakkaiden etuja.
 “Ongelmallista tai jopa laitonta”
 Yksi MOT-toimituksen haltuun saama sopimus koskee hissien huoltamista. Siinä hissiyhtiö Kone teki puitesopimuksen hissien huoltamisesta Suomen suurimpiin kuuluvan isännöintitoimiston Realian kanssa.
 Sopimuksessa todetaan, että Kone maksaa Realialle “neljän prosentin hankintapalkkion”. Isännöitsijälle maksetaan siis palkkio siitä, että se hankkii palvelun taloyhtiön rahoilla.
 Tämä on MOT-toimituksen selvityksen mukaan yleistä isännöntialalla. Sopimuksiin on kirjattu palkkioita, joita maksetaan isännöitsijätoimistolle, kun tämä tekee hankintoja taloyhtiölle.
 Rikosoikeuden professori  Matti Tolvanen  pitää menettelyä ongelmallisena tai ääritapauksissa jopa laittomana.
 Ylen MOT-toimitus näytti Tolvaselle haltuunsa saamia sopimuksia ja tarjouskirjeitä. Hän kommentoi niitä yleisesti isännöintialan kannalta.
 – Jos sopimuksissa esitetään palkkiota suoraan isännöitsijälle, tapaukseen voi soveltua lahjomista elinkeinotoiminnassa koskeva rikostunnusmerkistö, Tolvanen sanoo MOT-toimitukselle.
 Hankinnat tehdään taloyhtiön eli asunnon omistajien rahoilla. Tolvanen pitää ongelmallisena, että taloudellista etua tarjotaan kuitenkin isännöitsijälle. Isännöitsijän kuuluu ajaa kaikissa tilanteissa taloyhtiön etuja.
 Keskeistä Tolvasen mukaan on se, kerrotaanko sopimuksista taloyhtiön hallituksille.
 – Jos etu annetaan isännöitsijälle tai isännöintitoimistolle, ilman että tämä asuntoyhtiön hallitus on nimenomaisesti antanut siihen isännöitsijälle maksettavaan etuun suostumuksensa, silloin kysymys on lähtökohtaisesti lahjonnasta elinkeinotoiminnassa.
 – Se on vakava rikos, Matti Tolvanen sanoo.
 Realia: Käytännöstä on luovuttu
 Realian mukaan yhtiö on luopunut hankintapalkkioiden käyttämisestä.
 Realia kertoo toimivansa aina “lainsäädännön, yleisesti tunnustettujen eettisten periaatteiden, hyvän isännöintitavan ja yhtiön sisäisten ohjeiden mukaisesti.”
 Koneelta kerrotaan, että Realian vanhan puitesopimuksen tyyppinen hankintapalkkiokäytäntö on ollut poikkeuksellinen ja siitä luovuttiin kokonaan vuonna 2018.
 – Päätimme tuolloin edellyttää kunkin taloyhtiökohtaisen sopimuksen osalta vahvistuksen siitä, että taloyhtiö on tietoinen hankintapalkkiosta, ja taloyhtiö ymmärtää ja hyväksyy hankintapalkkion sisällön, Kone kirjoittaa sähköpostissaan.
 Kone kertoo edellyttävänsä “kaikissa sopimuksissa selkeyttä ja läpinäkyvyyttä asiakkaan, eli tässä tapauksessa taloyhtiön suuntaan.”
 – Koneen tiedossa ei ole muita samantyyppisiä hankintapalkkioita muidenkaan asiakkaiden kanssa, Kone kertoo vastauksessaan.
 Antti Ronkainen on osakkaana oululaisessa taloyhtiössä. Ronkainen sai selville, että taloyhtiö oli ostanut palveluita yhtiöltä, joka kuuluu samaan konserniin kuin kohteen isännöitsijä.  Terhi Liimu / Yle
 Hankintoja lähipiirin yhtiöltä
 MOT:n selvityksessä tuli ilmi tapauksia, joissa isännöintitoimistot ovat tehneet taloyhtiölle hankintoja isännöintikonserniin tai sen lähipiiriin kuuluvilta yrityksiltä ilman kilpailutusta.
 Yksi tapauksista liittyy oululaiseen taloyhtiöön, joka sai 20 000 euron laskun rakennustyöntarkkailusta.
 – Kellot alkoivat soimaan, että mitä tässä on oikein tapahtunut ja ruvettiin selvittämään asioita. Tarkkailijan valinta ei mennyt mitenkään fiksusti eikä varmaan sääntöjen mukaisesti, sanoo taloyhtiön osakas  Antti Ronkainen .
 Tarkkailijan palkkauksesta oli päätetty uudiskohteen osakkeenomistajien kokouksessa. Siihen osallistui vain yksi osakkeenomistaja. Taloyhtiön isännöitsijänä toimi Suomen toiseksi suurin isännöintiyritys eli Kiinteistötahkola.
 Kun osakkaat alkoivat selvittää asiaa, kävi ilmi, että tarkkailija palkattiin Kiinteistötahkolan konserniin kuuluvasta yrityksestä ilman kilpailutusta.
 Toimitusjohtaja  Seppo Tahkola  sanoo MOT:lle, että suorahankinta oli virhe ja hankinta olisi pitänyt kilpailuttaa. Tahkolan mukaan taloyhtiölle annetaan hyvitystä laskusta.
 Harri Renkonen on osakas taloyhtiössä,  joka sai remontin jälkeen isännöintitoimistolta laskun 45 000 euron "hallinnointipalkkiosta." Renkosen mukaan isännöitsijällä oli “olematon rooli” remontissa.  Terhi Liimu / Yle
 Kymmenien tuhansien eurojen “hallinnointipalkkio”
 Harri Renkonen  on osakas helsinkiläisessä taloyhtiössä. Kerrostalossa tehtiin yli neljä miljoonaa euroa maksanut putkiremontti. Renkosen taloyhtiön isännöitsijänä toimi Suomen suurin isännöitsijätoimisto Realia.
 – Isännöitsijän rooli urakassa oli täysin olematon, koska olimme palkanneet ulkopuolisen projektikonsultin. Isännöitsijä ei oikeastaan tehnyt mitään muuta kuin maksoi laskuja, Renkonen kertoo.
 Remontin valmistuttua taloyhtiö sai Realialta 45 000 euron laskun. Sen perusteena oli ”hallinnointipalkkio”
 – Tuli yllätyksenä, että heillä on joku tällainen prosenttiosuus siitä koko kustannuksesta. Koko urakan summasta otettiin 1,2 prosenttia isännöitsijän hallinnointipalkkiota, Renkonen sanoo.
 Hallinnointipalkkiota ei oltu budjetoitu remonttikustannuksiin.
 Realian mukaan hallinnointipalkkiota on käytetty “hankkeissa, joihin liittyy erillisveloitettavaa työtä”. Tällä viitataan tehtäviin, joista ei ole sovittu isännöitsijän ja taloyhtiön välisissä sopimuksissa.
 – Mikäli asiakasyhtiö ei halua käyttää hallinnointipalkkiota, laskutetaan suoritetut toimenpiteet yhtiön kanssa solmitun isännöintisopimuksen ja hinnaston mukaisesti tuntiveloituksella, Realia kirjoittaa sähköpostivastauksessaan.
 Kiinteistöhoitoyritys L&T on tarjonnut isännöitsijätoimistoille sopimuksia, joihin sisältyy ns. kickback-malli. Sillä tarkoitetaan, että yritys maksaa osan kauppasummasta takaisin.  L&T kertoo MOT-toimitukselle luopuneensa käytännöstä. Camilla Arjasmaa / Yle
 “Kickback” -maksuja isännöintitoimistoille
 MOT-toimituksen hallussa on Suomen suurimman kiinteistöhuoltoyhtiö L&T:n isännöitsijätoimistolle lähettämä asiakirja “ehdotus yhteistyöstä”.
 Siinä L&T tarjoaa käyttöönsä erilaisia muun muassa jätteiden käyttöön tarkoitettuja lavoja käyttöön. Ehdotus sisältää esimerkin, jonka mukaan L&T maksaa isännöintitoimistolle lavojen vuokraamisesta.
 L&T käyttää näistä maksujen palautuksista termiä “kickback”. Esimerkiksi Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö OECD pitää  tällaisia maksunpalautuksia alttiina korruptiolle .
 Ylen MOT-toimituksen saamassa esitteessä L&T antaa esimerkkejä siitä, kuinka suuri “kickback” -palkkio on eri tilausten yhteydessä. Vaikka palveluiden käytön maksaa taloyhtiö, tarjotaan palkkio maksettavaksi isännöitsijälle.
 L&T:n mukaan "kickback"-tarjouksessa oli kyse “lyhyestä kokeilusta, jossa markkinointikirjeitä lähetettiin pienyrittäjille.” Kokeilu lopetettiin L&T:n mukaan muutaman kuukauden jälkeen, eikä yksikään isännöitsijätoimisto tarttunut tarjoukseen.
 Rikosoikeuden professori Matti Tolvasen mukaan jo pelkkä tarjous voi täyttää lahjonta elinkeinotoiminnassa -rikoksen tunnusmerkistön. Jos tällainen järjestely tulee poliisin tietoon, poliisin on omasta aloitteestaan aloitettava rikostutkinta.
 – Nämä rikokset jäävät usein pimentoon. Jos jonkun firman työntekijää lahjotaan, ei se yleensä tule poliisin tietoon, ellei firma itse nosta asiaa esille. Harva nostaa, sillä tällaisissa jutuissa on yritykselle suuri mainehaitta.
 – Lahjonta elinkeinotoiminnassa on varmasti paljon yleisempää kuin mitä poliisin tilastot antavat ymmärtää, Tolvanen sanoo.
 Viranomainen puuttui isännöintialan kartelliin  Helmikuussa 2021 Kilpailu- ja kuluttajavirasto KKV:n kertoi selvityksestä, jonka mukaan isännöintiyritykset ja Isännöintiliitto olivat yhdessä sopineet hinnoista. KKV:n mukaan menettelyllä pyrittiin nostamaan isännöintialan hintoja eli kyseessä oli kartelli. KKV esitti 6 yritykselle sekä etujärjestölle 22 miljoonan euron seuraamusmaksua. Asia on nyt markkinaoikeuden käsittelyssä.
 Sekavaa hinnoittelua
 Isännöintitoimistot kilpailevat uusista asiakkaista tarjoamalla edullista kuukausihintaa. Isännöinnin kustannusten arviointi on kuitenkin vaikeaa, sillä yhtiöiden hinnoitteluperusteet ovat erilaisia.
 Isännöintitoimistot myös laskuttavat lisämaksuja useista tehtävistä, kuten toimistotöistä. Nämä  erillisveloitettavat työt  voivat jopa kaksin- tai kolminkertaistaa palvelun kuukausihinnan.
 Alalla myös kannustetaan myymään lisätöitä taloyhtiöille. Esimerkiksi Realian isännöitsijät saavat 25 prosentin osuuden taloyhtiöille myydyistä erillishinnastoon kuuluvien töiden arvosta palkanlisänä.
 – Lisäpalveluiden tuottamisesta maksettava provisio on alalla yleinen. Realian ja sen työntekijöiden väliset työsopimukset tai niiden ehdot eivät ole asiakkaille julkisia.
 – Provisiokäytännössä kysymys on työnantajan tavasta palkita isännöitsijää erillispalveluiden tuottamisesta, jotka loppukädessä auttavat varmistamaan taloyhtiön arvon säilymisen ja kehittymisen osakkaiden etujen mukaisesti. Hyöty tulee siis asiakkaalle, Realia kirjoitti sähköpostissaan.

Näin isännöitsijät rahastavat taloyhtiöitä – osa sopimuksista lähentelee professorin mukaan jopa lahjontaa


Summary: Koronatodistukseksi kelpaa vain täysi rokotussuoja tai sairastettu tauti. Todistusta pitäisi kysyä monessa paikassa.

Viron hallitus on määrännyt maanantaista alkaen voimaan uudet, tiukennetut koronarajoitukset, koska tautitilanne on huonontunut ja rasittaa terveydenhuoltoa. Uudet rajoitukset ovat käytössä vuoden vaihteen yli tammikuun 10. päivään asti.
 – Epidemiologinen tilanne Virossa on hyvin kriittinen. Kaikkien sairaaloiden on täytynyt rajoittaa sovittuja hoitoja ihmishenkien pelastamiseksi, Viron pääministeri  Kaja Kallas  sanoi, kun uudet rajoitukset hyväksyttiin torstaina.
 Uusien määräysten mukaan  koronavalvonnan läpi julkisiin tiloihin pääsevät vain ne, jotka on täysin rokotettu tai jotka ovat sairastaneet koronan puolen vuoden sisällä. Negativiinen koronatesti ei enää riitä.
 Määräys koskee esimerkiksi pääsyä urheilutapahtumiin, saunoihin ja kylpylöihin, ravintolaan tai kahvilaan, museoihin, teatteriin, elokuviin ja konsertteihin ja muihin sisätiloissa pidettäviin tilaisuuksiin.
 Viron hallituksen mukaan rokottamattomien pääsyä julkisiin tilohin ja tapahtumiin rajoitetaan, koska heillä on korkea riski sekä saada että levittää koronaa.
 Maskit pakollisiksi
 Viron pääministeri Kaja Kallas riisui maskinsa EU:n kokouksessa Brysselissä 21. lokakuuta. Olivier Hoslet / EPA
 Samalla muutetaan maskin käyttäminen pakolliseksi esimerkiksi joukkoliikenteessä, kaupoissa ja muissa julkisissa sisätiloissa missä koronatodistusta ei kysytä. Enää ei riitä suun ja nenän peittäminen esimerkiksi huivilla eikä visiirin käyttäminen.
 Maskin käytön valvominen on liikkeiden vastuulla, eli maskitonta ei saisi päästää sisälle.
 – Jos asiakas tulee ilman maskia, tarjoamme hänelle sellaista. Jos asiakas siitä kieltäytyy, meillä on oikeus olla palvelematta ja pyydämme asiakasta lähtemään liikkeestä, sanoi kauppaketju Rimin liike- ja viestintäjohtaja  Andrija Arro  Viron yleisradiolle.
 Viron hallitus suosittelee myös, että rokotetut ja koronan sairastaneet käyttävät maskia sielläkin minne he pääsevät koronatodistuksen perusteella.
 Koronapassia ei vaadita alle 18-vuotiailta eikä maskia alle 12-vuotiailta.
 Virossa on koronan vuoksi sairaalassa yli 460 ihmistä, joista tehohoidossa noin 40. Rajoitusten kiristämistä perustellaan laskelmilla, joiden mukaan sairaalahoitoa tarvitsevien määrä nousee 700 nurkille marraskuun lopussa, jollei mitään tehdä.
 Rokotuksen on saanut, tai ottanut,  kokonaan noin 55 prosenttia  virolaisista.
 Riittävätkö uudet toimet?
 Pääministeri Kallasin mukaan uudet määräykset otetaan käyttöön sairaalaverkoston toiminnan varmistamiseksi. Sairaaloille myös luvataan lisäresursseja kriisistä selviämiseksi.
 Viron tiedeneuvoston jäsen  Mario Kadastik  sanoo  Viron yleisradiolle ERR:lle , että jos sairaalahoitoa vaativat koronatapaukset lisääntyvät pari seuraavaakin viikkoa, voidaan joutua soveltamaan rajoituksia kaikkiin eikä vain rokottamattomiin.
 – Voi olla että joksikin aikaa pitää määrätä rajoitukset kaikille, jotta tartuntaketjut katkeavat. Sitten voidaan päästää taas rokotetut irti, kuten Latvia tekee, hän sanoi.
 Latviassa on voimassa  marraskuun puoleen väliin saakka koronasulku. Sen perusteella on suljettu monia liikkeitä ja palveluja sekä määrätty ihmisille yöllinen ulkonaliikkumiskielto.
 Viro ei ole määrännyt uusia rajoituksia maahantulolle, eli satamassa kelpaa rokotus- ja sairastamistodistuksen lisäksi myös tuore negatiivinen testitulos. Virossa ollessa uudet määräykset koskevat tietenkin myös turisteja. Suomen Tallinnan-suurlähetystö  tiedottaa niistä mm. facebookissa .
 Lue lisää aiheesta:
 Tallinnan matkailuala toivoo paljon suomalaisten syyslomilta – "Korona-aika on ollut kerrassaan karmeaa"

Viro koventaa koronarajoituksia jälleen maanantaina – koronapassiksi ei kelpaa testitulos ja maskipakko tiukentuu


Summary: Sosialisti haluaa alistaa tieteen edistykselle, nationalisti isänmaalle ja liberalisti taloudelle, mutta vapaa tiede palvelee vain totuutta, kirjoittaa Ehrnrooth.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Suomen perustuslaki turvaa tieteen, taiteen ja ylimmän opetuksen vapauden, mutta reilut kymmenen vuotta sitten  uusi yliopistolaki  toi yhtälöön uuden tekijän, yhteiskunnallisen vaikuttavuuden, joka on kääntänyt asetelman nurinniskoin.
 Pahimmillaan tutkimustulosten yhteiskunnallisen vaikuttavuuden lakisääteinen velvoite voi alistaa tiedeyliopistot talouselämän ja hyvinvointivaltion palvelulaitoksiksi. Siis kouluttavat asiantuntijoita ja tuottavat tietoa vallitsevan järjestyksen ja kehityshankkeiden tueksi.
 Silloin ei enää ole pääministerinä toimineen  Juha Sipilän  (kesk.) inhoamia “kaiken maailman dosentteja” hidastamassa hallituksen vaakalentoa kohti maailman huonointa maakuntamallia.
 Kun yhteys politiikkaan on luotu, tutkijat saavuttavat valtaa, rahaa ja julkisia efektejä edistämällä sopivia missioita. Hyviä vinkkejä löytyy esimerkiksi YK:n kestävän kehityksen ohjelmista.
 Ystäviä, menestystä ja vaikutusvaltaa on luvassa, kun torjuu ilmastonmuutosta, vauhdittaa reilua talouskasvua, edistää tasa-arvoa, puolustaa vähemmistöjä tai ylistää alkuperäiskansoja.
 Sattumalta ryhdyin vapaaksi kirjailijaksi  ja tutkijaksi samana vuonna kuin uusi yliopistolaki astui voimaan. Yli kaksikymmentä vuotta olin tehnyt itsenäistä, vapaata ja kriittistä tutkimusta Helsingin yliopistossa pääasiassa Suomen Akatemian tutkijana.
 Kun minut oli kutsuttu puhumaan Euroopan unionin kulttuurikokoukseen Vaasassa, esitin että kulttuuri on pyhättö eikä huoltoasema. Länsimaisen sivistyksen kuolemattomuus on niissä taiteissa ja tieteissä, jotka tavoittelevat kauneutta ja totuutta, ei niissä, jotka luovat vaurautta ja hyvinvointia.
 Tutkimuksen yhteiskunnallinen vaikuttavuus tulisi poistaa yliopistolaista.
 Ovatko itseisarvoja palvelevat tiede ja taide henkistä luksusta?
 Kyllä, ja juuri siksi ne ovat korkealle kehittyneen kulttuurin paras mitta.
 Tutkimuksen yhteiskunnallinen vaikuttavuus tulisi poistaa yliopistolaista. Tieteen ydintehtävänä on tavoitella neutraalia totuutta ja sillä hyvä.
 Arvovapaa ja itseään korjaava tutkimus ei onnistu, jos miettii hyötyjä ja haittoja tai vaikuttavuutta.
 Totuuden tavoittelu on herkkä laji. Se vaatii puhtaan ja suljetun tilan, jonne politiikan virukset eivät tunkeudu tartuttamaan maailman muuttamisen vimmaa.
 Tarvittiin vuosisatoja  siihen, että yliopistot pääsivät kirkon ja valtion kuristusotteesta harjoittamaan vapaata tiedettä. Vihdoinkin voitiin keskittyä tutkimaan sitä, miten asiat todella ovat, ei sitä, miten niiden tulisi jonkin opin mukaan olla.
 Mutta kun saavutettu vapaus menetettiin, siihen riitti yksi sukupolvi.
 Alkusysäyksen antoi 1960-luvun ylioppilasradikalismi ja kulttuurivallankumous, joiden seurauksena uusvasemmistolainen filosofia sai yliotteen humanistisissa ja yhteiskuntatieteissä. Marxin 11. Feuerbach-teesi alkoi kaikua nuoren älymystön pääkopissa: Filosofit ovat vain selittäneet maailmaa, mutta  tehtävänä on sen muuttaminen .
 Siitä alkaen vasemmistolainen tutkimuksen itsepolitisointi on ollut pysyvä haitta tiedeyhteisössä.
 Innovaatioiden kehittely sopii teknillisiin ja kaupallisiin korkeakouluihin, mutta varsinaisissa tiedeyliopistoissa se on sivutuote.
 Toinen uhkatekijä tulee yliopiston ulkopuolelta, kun talouselämä vaatii akateemista tutkimusta palvelemaan tuotantoa ja talouskasvua. Tällainen hyötyajattelu nousee usein poliittisen kartan oikealta laidalta ja sen syynä on likinäköisten talousliberaalien sivistymättömyys.
 Ongelmanratkaisu ja innovaatioiden kehittely sopii teknillisiin ja kaupallisiin korkeakouluihin, mutta varsinaisissa tiedeyliopistoissa se on sivutuote.
 Kansallisteatterin ohjelmistoon  tuli tänä syksynä  Juha Jokelan   teos Dosentit , joka varsin hyvin esittää nämä kaksi uhkatekijää. Lisämausteensa antaa uuden yliopistolain johtajavaltainen hallintomalli, joka tuhoaa kollegiaalisen luottamuksen.
 Toinen tärkeä puheenvuoro tulee sekin vasemmistosta.  Visa Heinosen ,  Jukka Kekkosen ,  Heikki Patomäen  ja  Veli-Pekka Lehdon   Uusi yliopistolaki 2020  esittää varteenotettavan kritiikin ja vaihtoehdon, mutta on sokea niille uhkatekijöille, joiden alkusyy on vasemmiston omissa ihanteissa.
 Massojen yliopisto ei voi olla vapaan tieteen suojaisa akatemia.
 Kolmas ja käytännössä murskaavin uhka on massayliopisto, joka avaa ovensa mahdollisimman monelle. Perusteluna on usein tasa-arvo, työelämän koulutustarpeet ja demokratian sivistysvaatimukset. Tutkimuksen kannalta nämä hyvät sosiaalidemokraattiset aikeet ovat varmin tie helvettiin, sillä massojen yliopisto ei voi olla vapaan tieteen suojaisa akatemia.
 Neljäs puolueetonta totuutta tavoittelevan tutkimuksen uhka on valtion ylin toimeenpanovalta, joka haluaa suunnata tiedettä poliittisen hallitusohjelmansa mukaisesti.
 Suomen Akatemian yhteyteen perustettiin jo  Jyrki Kataisen  sateenkaarihallituksen kaudella  strategisen tutkimuksen neuvosto , jonka rahoitus kohdistetaan valtioneuvoston määräämiin “ajankohtaisiin tutkimustarpeisiin”.
 Toimintamallina on ajatushautomoista tuttu yhteiskehittäminen. “Yhteistyö tiedontuottajien ja -hyödyntäjien välillä koko hankkeen ajan on tärkeää”,  neuvosto kertoo sivuillaan .
 On vielä yksi ja ehkä pahin  tiedettä vinouttava valtatekijä. Tunnistin sen itsessäni, kun jätin yliopiston ja siirryin vapaaksi toimijaksi kymmenen vuotta sitten.
 Olin uskotellut olevani kriittinen kaikissa suhteissa ja joka suuntaan, koska pidän sitä totuuden tavoittelun edellytyksenä. Mutta ihmisellä on vahva tarve laulaa sen lauluja, kenen leipää syö. Suomessa se tarkoittaa hyvinvointivaltiota.
 Myös minä olin ylistänyt tätä tulontasauksen ja julkisen palvelun kolossia, koska olin saanut palkkani sen pohjattomasta kassasta.
 Vasta itsenäisenä toimijana aloin nähdä hyvinvointivaltion varjopuolet, julkisen monopolin tehottomuuden, vastuuttoman vapauden, passivoivan sosiaaliturvan ja toisten kustannuksella elämisen.
 Mielestäni suomalaisen yhteiskuntatieteen pahin vinouma ja korruptio syntyykin siitä, että tutkijat eivät kyseenalaista hyvinvointivaltiota, koska ovat sen palveluksessa.
 Siksi olisi tarpeen, että jokin valtiosta riippumaton säätiö alkaisi Suomessa kohdistaa rahoitusta hyvinvointivaltion  kriittiseen  tutkimukseen. Mikään yhteiskuntamalli ei ole ikuinen.
 Jari Ehrnrooth
 Kirjoittaja on kirjailija ja filosofisesti suuntautunut tutkija, dosentti Helsingin, Turun ja Lapin yliopistoissa. Palautetta kirjoittajalle voi lähettää myös suoraan osoitteeseen  palaute.ehrnrooth@gmail.com
 Kolumnista voi keskustella 26.10. klo 23:00 asti.

Jari Ehrnroothin kolumni: Politiikka jyrää totuuden tavoittelun yliopistoissa