Summary: Ihmiset elävät entistä pitempään ja terveempinä. Elämä voi kuitenkin olla sosiaalisesti köyhempää, koska monella suomalaisella on jatkossa vähemmän sukulaisia.

Suomen katukuva mullistuu 2030-luvulla. Yli 85-vuotiaiden määrä kasvaa, mutta vanhat ihmiset eivät välttämättä ole sairaita ja pienituloisia. Toisaalta lapsia ja nuoria Suomessa kirmaa vähemmän kuin aiemmin.
 Tilastokeskus julkaisi torstaina tuoreen väestöennuksteen, jonka mukaan  syntyvyys Suomessa ei ole ikärakenteen kannalta riittävällä tasolla .
 Väestörakenteen muutokset tulevat ravistelemaan suomalaista yhteiskuntaa. Suomalaisten määrä vähenee ja elämä ympärillämme muuttuu, mutta miten? Kysyimme asiaa kolmelta asiantuntijalta. Kysymyksiin vastasivat Helsingin yliopiston sosiaalipolitiikan professori  Heikki Hiilamo , Väestötutkimuslaitoksen johtaja  Anna Rotkirch  ja Sitran strategia- ja ennakointijohtaja  Katri Vataja .
 1. Pelastaako korona-ajan vauvabuumi meidät?
 Korona-ajan  vauvabuumi  on toistaiseksi ollut lyhyt pyrähdys. Tällä hetkellä syntyvyys on samalla tasolla kuin vuonna 2017. Silloin syntyvyys oli ehtinyt jo laskea huipputasolta kuusi vuotta. Siinä mielessä tilanne ei ole juuri muuttunut.
 Kokonaishedelmällisyys on kuitenkin nyt hieman korkeampi kuin edellisessä, vuonna 2019 julkaistussa väestöennusteessa. Kokonaishedelmällisyysluku tarkoittaa lapsiluvun odotetta eli lapsimäärää, jonka naiset keskimäärin saavat elinaikanaan. Lapsia näyttäisi syntyvän 1,45 naista kohti, kun luku aiemmassa ennusteessa oli 1,3 lasta.
 Ilmiö on kuitenkin kiinnostava, sillä väestötieteilijät eivät olisi ennen korona-aikaa pystyneet ennustamaan, että lapsia syntyy enemmän. Suomessa pandemian aikainen epävarmuus ei ainakaan huonontanut tilannetta ja se on hyvä merkki.
 2. Millaisia ovat perheet ja lähimmät ihmissuhteet tulevaisuudessa?
 Kun lapsia syntyy vähemmän ja suomalaisia on vähemmän, ihmisillä on tulevaisuudessa vähemmän lastenlapsia ja vähemmän sisaruksia. Se voi tarkoittaa sosiaalisesti köyhempää elämää. On mahdollista, että yksinäisyys lisääntyy ja yksinäiset vanhukset ovat enemmän yhteiskunnan avun varassa.
 Aikuiset lapset ovat tärkeä apu omille vanhemmilleen käytännön asioissa. Jos omia jälkeläisiä ei ole, yhteiskunnan tarjoaman avun merkitys korostuu.
 Väestön ikääntyminen vaikuttaa jopa vastasyntyneeseen lapseen. Hänen ympärillään elää isovanhempia ja jopa isoisovanhempia, mutta sisaruksia ja serkkuja on vähemmän.
 Perhe- ja ihmissuhteisiin vaikuttavat kuitenkin muutkin asia kuin ikääntyminen ja lapsiluku. Sitran tutkimuksen toinen merkittävä megatrendi on myös perheiden monimuotoisuus. Perheitä on monenlaisia: isä, äiti ja kaksi lasta ei ole enää normi.
 Perheissä voi myös olla monia sukupolvia, kun väestö vanhenee.
 3. Kuka meidät elättää ja huolehtii meistä, kun olemme itse vanhoja?
 Kun ihmiset vanhenevat ja syntyvyys on alhaisella tasolla, Suomessa on entistä vähemmän niitä, jotka käyvät töissä ja maksavat veroja.
 Toisaalta pitkä ikä on vauraiden maiden etuoikeus. Ihmiset elävät yhä pitempään ja terveempänä. Eläkeläiset eivät ole välttämättä pienituloisia – päinvastoin, he voivat olla entistä vauraampia.
 Suomen keski-ikäiset voivat pääosin hyvin. Suomi oli kansainvälisessä vertailussa ainoa maa, jossa yli 50-vuotiaiden yksinäisyys ei lisääntynyt korona-aikana.
 Väestön vanhenemiseen emme voi vaikuttaa, mutta maahanmuutoon voimme. Jos työperäistä maahanmuuttoa ei pystytä lisäämään, Suomella voi olla isoja ongelmia siinä, kenen palkkatuloista kerätyillä veroilla kustannetaan hyvinvointiyhteiskunnan pyörittäminen.
 Terveitä vuosia tulee enemmän: ihmiset aikuistuvat entistä hitaammin ja lapsia hankitaan myöhemmin.  Sisarusten määrä vähenee ja mummojen lisääntyy.  Freeimages
 4. Millaisia ovat työpaikat, kun väestö vanhenee?
 Eläkemaksut ja verot nousevat, koska rahaa tienaa entistä pienempi ihmisryhmä. Terveitä vuosia tulee enemmän, mutta työelämän pitää joustaa, jotta myös harmaat pantterit jaksavat pysyä mukana.
 Apua on haettava myös digitalisaatiosta ja robotiikasta. Kun väki vanhenee, syntyy uusia palveluita. Tässä on vain mielikuvitus rajana.
 Me olemme yksin ja elämme yksin pidempiä aikoja. Ihmiset aikuistuvat myöhemmin, menevät naimisiin myöhemmin ja saavat lapsia myöhemmin. Lapsia ja sisaruksia on vähemmän. Ihmiset ovat siis haavoittuvampia, kun samaan aikaan työelämän vaatimukset kovenevat.
 5. Kasvaako maaseudun ja kaupunkien välinen ero entisestään?
 Väestökarttoja tarkastellessa huomaa, että kaupungistuminen jatkuu ja maaseutu autioituu. Lapsia syntyy enemmän kaupunkeihin kuin maaseudulle. Ihmisten elämänpiirit voivat erkaantua yhä kauemmaksi toisistaan.
 Suomessa on jo nyt kuntia, joissa ei synny joka vuosi yhtään lasta.
 Toisaalta pandemia-aikaan on jo nähty pako suurista kaupungeista maaseudulle. Digitalisaatio suosii monipaikkaisuutta. Myös nuoremmat ihmiset voivat muuttaa maaseudulle.
 Elämästä voi siis tulla monipaikkaista, ja osa ihmisistä voi tehdä työtä missä haluaa. Elämä ei välttämättä enää jakaudu jyrkästi maaseudulla ja kaupungissa elämiseen.

Suomen väkiluku kääntyy laskuun vuonna 2034 ja se mullistaa elämämme: vauvoilla riittää isoisovanhempia, mutta ei välttämättä sisaruksia tai serkkuja


Summary: Useissa maissa koronarajoituksia on purettu tai niistä on luovuttu kokonaan ennen Suomea. Vaikka purku on johtanut usein epidemian kiihtymiseen, avautumisesta on haluttu pitää kiinni.

Suomen, Ruotsin ja Norjan tavoin moni muu maa on vähitellen luopumassa koronarajoituksistaan. Muutamassa Euroopan maassa kuten Tanskassa ja Britannissa on kokemuksia normaalielämästä jo pidemmältä ajalta.
 Suomessa  maskisuosituksesta  ja  rajoituksista  ollaan luopumassa, kun koronaluvut näyttävät tältä:
 Tapauksia keskimäärin seitsemän viime päivän aikana: 84,84/miljoona asukasta Kuolleita keskimäärin seitsemän viime päivän aikana: 0,26/miljoona asukasta Täysin rokotettuja: 61,75 prosenttia koko väestöstä
 Keräsimme tähän juttuun esimerkit viidestä maasta, joissa koronarajoituksia on purettu. Lue alta, miten niissä on käynyt.
 Britannia purki rajoituksia ensimmäisenä Euroopassa – tapausten määrä nousi syksyä kohti
 Englannissa niin sanottu vapauden päivä koitti jo heinäkuun puolivälissä. Silloin poistui kasvomaskipakko, turvaetäisyyksiä ei enää vaadittu ja kokoontumisrajoitukset purettiin.
 Muut Britannian alueet ovat olleet rajoitusten poistamisessa Englantia varovaisempia. Esimerkiksi Pohjois-Irlannissa, Skotlannissa ja Walesissa vaaditaan kasvomaskia julkisessa liikenteessä.
 "Vapauden päivän" jälkeen uusia koronatartuntoja raportoitiin aluksi vähemmän. Kesälomakausi elokuussa käänsi tartunnat kuitenkin uudelleen nousuun.
 Britit pääsivät taas juhlimaan, kun koronarajoitukset poistuivat kesällä. Koillis-Englannissa ensimmäinen suuri ulkoilmatapahtuma epidemian puhkeamisen jälkeen oli Hardwick Live -festivaali Sedgefieldissä. Paikalla oli noin 10 000 ihmistä. Terry Blackburn / Backgrid / AOP
 Nyt Britanniassa kirjataan tällaisia lukuja:
 Tapauksia keskimäärin seitsemän viime päivän aikana: 507,49/miljoona asukasta Kuolleita keskimäärin seitsemän viime päivän aikana: 1,98/miljoona asukasta Täysin rokotettuja: 65,68 prosenttia koko väestöstä
 Britannian sairaaloissa hoidetaan noin 7 000:ta koronaoireista kärsivää potilasta. Määrän ei ole katsottu kuormittavan sairaanhoitoa siinä määrin, että tilanne vaatisi rajoitusten palauttamista. Kuolemantapauksissa on viime päivinä ollut laskua.
 Brittihallitus on todennut, että  esimerkiksi maskipakko  voidaan palauttaa jossain muodossa talvella, jos sairaanhoito alkaa kuormittua.
 Tanska luopui koronarajoituksista etunenässä, tartuntojen määrä pysynyt maltillisena
 Tanska ei enää pidä COVID-19:ää yhteiskunnallisesti kriittisenä tautina. Maa purki ensimmäisenä EU:ssa kaikki loputkin koronarajoitukset 10. syyskuuta.
 Maskin käyttöä ei vaadita enää muualla kuin lentoliikenteessä.
 Tanskan tartuntamäärät ovat  pysyneet rajoitusten purkamisen jälkeen  verrattain vakaina ja matalina, samoin kuolleiden määrä.
 Nyt tilanne näyttää tältä:
 Tapauksia keskimäärin seitsemän viime päivän aikana: 71,12/miljoonaa asukasta Kuolleita keskimäärin seitsemän viime päivän aikana: 0,49/miljoona asukasta Täysin rokotettuja: 75,05 prosenttia
 Kööpenhaminassa ihmiset jonottivat yökerhoon 3. syyskuuta, kun yökerhot ja baarit saivat olla jälleen normaalisti auki. Olafur Steinar Gestsson / EPA
 Tanska otti keväällä ensimmäisten joukossa käyttöön koronapassin, mutta siitäkin luovuttiin pääosin syyskuussa.
 Sairaalassa oli  torstaina 89 koronapotilasta , joista 16 tehohoidossa.
 Vaikka Tanska on kutakuinkin Suomen kokoinen, pandemian alussa siellä oli huomattavasti enemmän tartuntoja. Tanskassa tartuntojen ja kuolleiden kokonaismäärät ovatkin yli kaksinkertaiset Suomeen verrattuna.
 Portugalin rokotusaste on maailman huippua, mutta rajoitukset jatkuneet tähän asti
 Portugalissa rokotusaste on yksi maailman korkeimmista, mutta maa on tähän asti pitänyt kiinni monista koronarajoituksista.
 Kevätkesällä rajoituksia  ehdittiin jo purkaa , mutta niitä kiristettiin uudelleen, kun tartuntamäärät kääntyivät nousuun.
 Tilaisuuksien ja ravintoloiden  asiakasmääriä on rajoitettu , turvaväleihin on kehotettu ja maskia on pitänyt käyttää sisätiloissa.
 Portugali aikoo kuitenkin luopua valtaosasta rajoituksia huomenna perjantaina. Yökerhoihin ja baareihin vaaditaan silti koronapassi, ja maskia on edelleen käytettävä julkisessa liikenteessä, suurissa tapahtumissa, ostoskeskuksissa ja suurissa marketeissa sekä palvelutaloissa ja sairaaloissa, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Portugalissa koronarokotusaste on maailman huippua, mutta maa on vasta luopumassa rajoituksista. Kasvomaskia on täytynyt käyttää, eikä vastedeskään kaikkialle pääse ilman sitä. Jorge Mantilla / AOP
 Portugalin koronakuolleisuus on ollut Tanskan luokkaa viime aikoina, eikä tartuntamäärissäkään ole suurta eroa:
 Tapauksia keskimäärin seitsemän viime päivän aikana: 63,77/miljoonaa asukasta Kuolleita keskimäärin seitsemän viime päivän aikana: 0,49/miljoona asukasta Täysin rokotettuja: 84,93 prosenttia
 Sairaalassa on vajaat  300 koronapotilasta  ja tehohoidossa 14.
 Yhdysvalloissa isoja alueellisia eroja – maskit olleet kouluvuoden alun kiistakapula
 Yhdysvallat on koko pandemian ajan rimpuillut rajoitusten ja vapauksien välillä. Alueelliset toimet poikkeavat suuresti toisistaan.
 Joissakin osavaltioissa kuten Virginiassa ja Pennsylvaniassa määrättiin maskipakko kouluihin lukuvuoden alussa. Toisaalla kuten Texasissa ja Floridassa on pyritty lainsäädännöllä estämään maskien käyttö kouluissa.
 Yhdysvaltain presidentti Joe Biden sai tehosterokotteen Valkoisessa talossa maanantaina. Ken Cedeno/Pool/ABACAPRESS/STELLA Pictures / ddp
 Sekä koronatapausten että sairaalahoitoa vaativien tapausten määrät ovat olleet valtakunnallisesti laskussa kesälomakauden jälkeen. Mutta laskussa ovat myös jaettujen rokoteannosten määrät, jotka viime viikolla olivat  alimmillaan sitten heinäkuun puolivälin .
 Tuoreimmat tunnusluvut Yhdysvalloista ovat keskiviikolta:
 Tapauksia keskimäärin seitsemän viime päivän aikana: 343,16/miljoona asukasta Kuolleita keskimäärin seitsemän viime päivän aikana: 5,88/miljoona asukasta Täysin rokotettuja: 54,81 prosenttia koko väestöstä
 Kuten monissa länsimaissa, Yhdysvalloissakin epidemiasta on kesästä lähtien puhuttu erityisesti rokottamattomien epidemiana.
 Yhdysvaltain tartuntatautiviraston mukaan rokottamaton ihminen menehtyy koronaviruksen aiheuttamaan tautiin 11 kertaa todennäköisemmin kuin rokotettu, kertoo uutistoimisto AP.
 Israel rokotti ja avautui nopeasti, mutta joutui myös palauttamaan rajoituksia
 Israel oli alkuvuonna yksi maailman nopeimmista rokottajista. Se sai kesän alussa painettua koronatapausten määrän niin alas, että se luopui rajoituksista.
 Kesällä tapausmäärät alkoivat kuitenkin nousta nopeasti, ja rajoituksia on jouduttu palauttamaan. Elokuussa alettiin vaatia todistusta rokotuksista, sairastetusta taudista tai negatiivisesta testistä, jos halusi päästä esimerkiksi ravintolaan, tapahtumiin tai kuntosalille.
 Myös kouluissa ja synagogissa on koronarajoituksia.
 Israelilainen mies sai tehosterokotteen koronavirusta vastaan jerusalemilaisessa ostoskeskuksessa sunnuntaina. Debbie Hill/UPI/Shutterstock/All Over Press
 Israelin koronatilanne on juuri nyt tällainen:
 Tapauksia keskimäärin seitsemän viime päivän aikana: 481,68/miljoona asukasta Kuolleita keskimäärin seitsemän viime päivän aikana: 2,27/miljoona asukasta Täysin rokotettuja: 64,08 prosenttia koko väestöstä
 Israelin hallituksen koronastrategia on kuitenkin pitää yhteiskunta auki. Maassa on aloitettu tehosterokotusten antaminen kaikille yli 12-vuotiaille.
 Uutistoimisto AFP:n mukaan kolmansilla rokotuksilla Israel on jo saanut tartuntojen vakavimmat muodot kuriin, vaikka uusien tautitapausten määrä on pysynyt korkeana.
 Kaikkien maiden osalta koronalukujen lähde on  Our world in data .
 Lue myös:
 Norjassa juhlitaan koronan jälkeen paluuta normaaliin – katso video
 Ruotsalaisnuoret iloitsivat koronarajoitusten purkamisesta – "Juhlitaan kuin huomista ei olisikaan"
 Ravintolarajoituksissa yllätyskäänne, viimeisetkin laulu- ja tanssikiellot poistuvat, tunti lisää aukioloon
 Maskia sopii nyt käyttää oman harkinnan mukaan – näin THL:n uusi suositus otettiin vastaan Helsingissä
 Koronapassi saa rokotettujen elämän näyttämään liki normaalilta monessa EU-maassa – rokottamattomia odottaa jatkuva testirumba

Britanniassa ja Israelissa epidemia laajeni, Tanskassa ei – näin kävi viidessä maassa, kun koronarajoituksia purettiin


Suurimmat kauppaketjut valmistelevat kevennyksiä maskien käyttöä koskeviin linjauksiinsa. Syynä ovat Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen  uudet suositukset.
 Muutoksia on tulossa sekä asiakkaita koskeviin suosituksiin että henkilökunnalle annettuihin ohjeisiin.
 Todennäköistä on, että maskien käyttö myymälöissä vähenee, mutta kokonaan niistä ei kuitenkaan luovuta.
 – Varmasti on tilanteita, missä maskeja vielä käytetään. Nämä tullaan vielä tarkentamaan, kun näemme mahdollisia tarkentavia ohjeita Työterveyslaitokselta ja alueellisilta viranomaisilta, kertoo SOK:n riskienhallintayksikön päällikkö  Mikko Koskinen .
 Työterveyslaitos on suositellut, että maskia kannattaa yhä käyttää varsinkin ruuhkaisissa julkisissa sisätiloissa ja etenkin, jos on rokottamaton.
 Koskisen mukaan SOK:n uusista omista suosituksista on tarkoitus ensin kertoa henkilökunnalle, minkä jälkeen on asiakkaille tiedottamisen vuoro.
 Myös K-ryhmässä iloitaan THL:n maskisuosituksen kevenemisestä.
 – On hienoa se, että tilanne pandemian osalta koko ajan paranee, sanoo Citymarket-ketjun johtaja  Ari Sääksmäki  Keskolta.
 Sekä Koskinen että Sääksmäki korostavat, että maskeja koskevien linjausten ja niistä viestimisen on oltava niin asiakkaiden kuin kaupan henkilöstönkin kannalta selkeää.
 Vaikka Keskossa kauppiaat ovat itsenäisiä yrittäjiä ja päätöksentekijöitä, on suositusten haluttu olevan yhtenäisiä.
 – Asiakkaille ei saa jäädä epäselväksi, miten kulloinkin toimitaan, Sääksmäki korostaa.
 Myös S-ryhmässä on asioita linjattu valtakunnallisesti. Valtaa ja vastuuta on silti myös Suomen Osuuskauppojen Keskuskunta SOK:n omistajilla, eli alue- ja paikallisosuuskaupoilla.
 – Osuuskaupat ovat itsenäisiä toimijoita ja tekevät päätöksiä sen mukaisesti, Koskinen sanoo.

Pitääkö kaupoissa enää käyttää maskeja kun suositukset muuttuivat? Näin vastaavat suurimmat kauppaketjut


Summary: Youtube sulki Venäjän television saksankieliset kanavat korona-valetiedon levittämisen vuoksi.  Moskova varoittaa seurauksista saksalaiselle medialle Venäjällä.

Venäjä ja Saksa ovat törmäyskurssilla Youtube-kiistan vuoksi.
 Moskova protestoi kovin sanoin sen vuoksi, että Youtube päätti lopettaa kahden saksankielisen venäläiskanavan välityksen. Toimenpide kohdistui Kremlin ulkomaisen propagandan lippulaivan, aiemmin Russia Today -nimellä tunnetun RT-mediayhtiön kanaviin.
 Youtuben mukaan syynä on koronavirusta koskevien valeuutisten rajoittaminen.
 Googlen omistama videopalvelu on tiukentanut käytäntöjään koronasta väärää tietoa levittäviä kanavia kohtaan. Pannaan on julistettu myös muita kuin koronarokotteita koskevat perustelemattomat väitteet.
 Youtube: vääriä väitteitä muistakin rokotteista
 Youtube ilmoitti postauksessaan, että koronavirusrokotteita koskevat väärät väitteet leviävät jo muihinkin rokotteisiin, raportoi uutistoimisto AP.
 Britannian yleisradioyhtiö BBC:n mukaan  Youtube varoitti ensin yhtä RT:n saksankielistä kanavaa. Vastauksena venäläisyhtiö siirsi ohjelmiaan toiselle kanavalle. Tämä johti siihen, että kumpikin kanava poistettiin Youtubesta.
 Valheiden ja salaliittoteorioiden vuoksi on ajettu alas myös läntisiä lähteitä. Elokuussa Sky News Australia suljettiin viikoksi Youtubesta. Syynä oli Covid 19-pandemian olemassaolon kielto ja vaarallisten hoitokeinojen suosittelu.
 Valentina Matvijenko puhumassa kansainvälisessä kongressissa toukokuussa. Peter Kovalev / AOP
 Venäjä: "Meillä on kovia keinoja"
 Moskovassa Youtuben päätöksen tulkitaan kohdistuvan Venäjään.
 Maan parlamentin ylähuoneen puhemies  Valentina Matvijenko  on ottanut kovan linjan. Hän sanoi uskovansa, että Roskomnadsor, joka on Venäjän virallinen median sääntelyelin, määrää IT-jäteille raskaat sakot.
 – Jos tämä kaikuu kuuroille korville, meillä on tarpeeksi kovia keinoja, mukaan lukien raskaat vastatoimet, uhkasi Matvijenko uutistoimisto Tass:in mukaan.
 Verkon jättien linja tiukentuu
 Youtuben ohella myös Facebook on tiukentanut linjaansa koronaa koskeviin väitteisiin. Se on asettanut pannaan myös saksalaisen verkoston, joka levittää valetietoa koronapandemiasta.
 Youtube ilmoitti, että se on poistanut jo yli 130 000 videota, joiden sisältö rikkoo yhtiön linjaa siitä, millaisia väitteitä koronarokotteista voi levittää. AOP
 Youtube puolestaan ilmoitti, että se on poistanut jo yli 130 000 videota, joiden sisältö rikkoo yhtiön linjaa siitä, millaisia väitteitä koronarokotteista voi levittää.
 Koronaa koskevan valeinformaation ohella Saksassa on ollut muitakin syitä ärtymykseen.  BBC:n toimittaja Alistair Coleman muistuttaa,  että Saksa on syyttänyt venäläiskanavia koronasulkuja vastustavien protestien yllyttämisestä. Venäjän tiedotuskoneiston on myös nähty kylvävän riitaa Saksan vaalien alla.
 Moskova uhkaa sulkea Youtuben
 Moskova on uhannut vastatoimena estää Youtuben näkymisen Venäjällä.
 Se olisi kova toimi, sillä juuri Youtuben kautta Venäjän ahdistettu opposito pyrkii välittämään viestiään.  Oppositiojohtaja Aleksei Navalnyin videoita , joista tunnetuin kuvaa presidentti  Vladimir Putinin  palatsia, on katsottu miljoonamäärin.
 RT-kanavan päärakennus Moskovassa. Sergei Ilnitsky / EPA
 Maaliskuussa Venäjällä rajoitettiin pääsyä Twitter-viestipalveluun sen jälkeen, kun sen oli väitetty välittävän kiellettyjä postauksia.
 Kiista uhkaa laajentua myös muun median piiriin. Kremlin tiedottaja  Dmitry Peskov  katsoi, että Venäjän federaation lakeja on rikottu.
 – Tässä on kysymys sensuurista ja median tiedonvälityksen estämisestä, syytti Peskov.
 Kremlin tiedottaja Dmitry Peskov puhumassa lehdistölle Putinin tiedotustilaisuudessa 2020. STELLA Pictures / ddp
 RT-kanavan päätoimittaja  Margarita Simonyan  sanoi toivovansa, että Saksan radion ulkomaanpalvelu Deutsche Wellen ja muun saksalaisen median toiminta Venäjällä kielletään.
 Joutuuko saksalaismedia tulilinjalle?
 Venäjän ulkoministeriö katsoo, että myös Saksa on osallinen Youtuben päätökseen.
 Se vihjaa, että seuraavaksi ovat vuorossa vastatoimet Youtubea ja saksalaista mediaa kohtaan. Kuoroon on värvätty myös Venäjän journalistiliitto, joka pitää tapahtunutta venäläisten toimittajien työn sensurointina.
 Kiista voi näin ulottua myös Venäjällä työskenteleviin saksalaisiin kirjeenvaihtajiin.
 Mediakiista osuu aikaan, jolloin Saksassa on käynnissä uuden hallituksen muodostaminen viime sunnuntain vaalien jälkeen.
 Samaan aikaan on Venäjälle tärkeä  Nordstream 2 -kaasuputki  juuri valmistunut. Sen käyttöönotto odottaa enää vain saksalaisten viranomaisten lupaa.
 Lue lisää:
 FT: Saksa syyttää Venäjää verkkourkinnasta ja sekaantumisesta tuleviin vaaleihin
 Saksa ja Yhdysvallat sopuun Nord Stream 2 -kaasuputkesta – Saksan Venäjälle esittämiä varoituksia pidetään epäuskottavina
 Venäläiset tubettajat epäilevät, että YouTube painaa alas Putinin kriitikkojen suosiota – videosivusto kiistää väitteet

Kreml suuttui propagandakanavansa sulkemisesta – Youtube-kiista uhkaa laajentua Venäjän ja Saksan tiedotussodaksi


Summary: Teemu Roivaisen koronavuosissa on kultareunus. Hän on nyt kaksivuotiaan lapsen isä, ja tytär pääsee toisinaan mukaan laivakeikoille.

Puoli seitsemän -ohjelmassa vierailleella laulaja-lauluntekijä  Teemu Roivaisella  on ollut kuluvalla viikolla useita ilonaiheita. Hänen ensimmäinen täysin omaa musiikkia sisältävä albuminsa julkaistiin eilen, ja lauantaina hän kilpailee televisioon paluun tekevässä Syksyn Sävel -sävellyskilpailussa omalla teoksellaan.
 Puoli seitsemän -ohjelman studioon hän saapui lähes suoraan risteilyltä, jossa hän oli esiintymässä.
 Roivainen sai lähetyksessä valottaa, millainen risteilyohjelma artistilla on laivalla.
 – Laivaan tuleminen on sellaista, että juoksemme siellä putkessa kaikkien laitteiden kanssa äkkiä roudaamaan, että pääsemme tekemään soundcheckin.
 – Mutta sitten kääntöpuolena se seuraava päivä on monesti sellainen, että päästään bändin poikien kanssa saunomaan rauhassa, ja saa nukkua pitkään. Se on se lepohetki kaikille keikkaileville artisteille, Roivainen jatkaa.
 Päivisin Roivainen ehtii myös kohdata yleisöä.
 – Siinä saattaa jäädä pitkätkin pätkät juttelemaan ihmisten kanssa.
 Toisinaan Roivaisen matkassa on ollut myös perhettä. Koronan aikana isäksi tullut Roivainen kertoo, että hänen kaksivuotias tyttärensä viihtyy erityisen hyvin laivan leikkihuoneissa.
 Mutta pystyykö artisti ennakoimaan jo laivalla liikkuessaan, millainen tunnelma illan keikalle on tulossa?
 – Juuri silloin illalla me käymme yleensä kurkkaamassa verhon välistä, että mitä siellä tapahtuu. Se on ensimmäinen kerta kun yleensä nähdään, että ketä siellä on ja minkälaisella ilveellä sinne lavalle hypätään.
 Uusi alku oman musiikin kanssa
 Aikaisemmin Roivainen on esittänyt pääosin muiden säveltämää musiikkia. Nyt kaikki levyn kappaleet ovat omista ja pitkäaikaisen ystävän  Leevi Laurin  hyppysistä.
 – Itsellä koko kantava voima musiikin kanssa on ollut oikeiden soittimien kanssa töiden tekeminen. Kaikki laulut tällekin albumille on sävelletty valmiiksi pianon tai kitaran kanssa.
 Roivainen kertoi, että oman musiikin kanssa esiintyminen on hänelle ikään kuin uusi alku, niin kuin albumin nimikin sanoo.
 – Tämä on sellainen pikkupojan unelma, että oman bändin kanssa tehdään albumi, joka sisältää kokonaan omaa musiikkia. Ja se on vaatinut myös paljon duunia oman itsen kanssa, että minkälainen artisti minä olen? Kun sitten aloimme äänittää näitä biisejä, niin huomasin, ettei sitä tarvitse yhtään pakottaa, vaan se soundi muodostui siitä, minkälaisia soittajia kaikki ovat ja minkälaisia kappaleita meillä on.
  Katso koko lähetys Areenasta:

Moni on ehtinyt jo ikävöidä risteilyreissuja – uutta musiikkia julkaissut Teemu Roivainen kertoo, minkälaista artistielämä laivalla on


Summary: Taloustieteilijä Sixten Korkman toppuuttelee puheita valtion liiallisesta velanotosta.

Suomen talous toipuu koronasta, mutta keskustelu valtionvelasta on saanut uusia kierroksia. Oppositio moittii hallitusta velan kasvusta, kun samaan aikaan Suomi on EU:ssa liittynyt niin sanottuun nuukien maiden ryhmään.
 A-Talkissa kysyttiin torstaina, onko Suomella liikaa velkaa. Millä tavalla nykyiseen valtionvelkaan pitäisi suhtautua, ja kuinka tiukan kannan Suomi aikoo ottaa Euroopan velkakeskusteluun?
 Taloustieteilijä  Sixten Korkmanin  mielestä velkaantumiselle on vaikea määritellä siedettävää tasoa.
 – Erittäin tärkeä kysymys on se, mitä sillä velalla tehdään. Jos velalla rahoitetaan ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä, joilla saadaan koulutettua työvoimaa tai perhepolitiikkaa, jolla estetään lasten syrjäytyminen, niin se on hyvä. Sitä ei ehkä tehty 90-luvulla riittävästi.
 Korkman muistuttaa, että kaikkialla maailmassa valtiot velkaantuvat – useimmat enemmän kuin Suomi.
 – Onko kaikista poliittisista päättäjistä tullut kaheleita? Ei, vaan maailmalla on ollut pitkään sitkeä taipumus pysyvään taantumaan. Se on pakottanut keskuspankkeja pitämään korot nollatasolla. Nyt kun sekään ei auta, valtiot velkaantuvat elvytyspolitiikan kautta.
 Korkmanin mielestä puheet siitä, että lopetetaan velalla eläminen, eivät kerro koko totuutta.
 – Olennainen asia on se, että velkaantuneisuus eli velan suhde talouteen asettuu siedettävälle tasolle. Niin kauan nukun hyvin ja toivon, että muutkin nukkuvat hyvin, kun Suomen velan määrä on alempi kuin muissa euromaissa keskimäärin.
 Suomen velkaantumisesta keskustelivat myös kansanedustajat  Tarja Filatov  (sd.) ja  Sanni Grahn-Laasonen  (kok.) sekä valtiovarainministeriön ylijohtaja  Mikko Spolander .
 Katso koko A-Talkin lähetys  Yle Areenasta .
 Lue lisää:
 Eduskunta väittelee talouspolitiikasta: Oppositio moittii velan kasvua, hallituspuolueet vaativat oppositiolta listaa menojen leikkauksista
 VM: Suomen talous toipuu koronasta, mutta nopeimman kasvun vaihe on ohi – "Tämän enempään ei vanheneva Suomi nykymenolla yllä"

Sixten Korkman A-Talkissa: ”Nukun yöni hyvin – kunhan Suomen valtionvelka on alle EU:n keskiarvon”


Summary: Poliisin edustaja arvioi, että mies olisi hakeutunut poliisin puheille, jos olisi syytön.

Ruotsissa poliisi etsii edelleen viisikymppistä miestä, jota epäillään Göteborgin tiistaisen räjähdyksen aiheuttamisesta.
 Ruotsalaislehti Expressenin mukaan poliisin etsimän miehen kuvat ovat kiertäneet ympäri maata. Lehden mukaan poliisipartioille on kerrottu miehen voivan olla vaarallinen.
 Poliisin edustaja  Christer Fuxborg  kertoo uutistoimisto TT:n mukaan poliisin saaneen paljon vinkkejä, mutta tähän mennessä miestä ei ole vielä onnistuttu saamaan kiinni.
 Fuxborg arvelee, että miehen kannalta olisi toivottavaa mennä poliisiasemalle kertomaan oma näkemyksensä tapahtumista, jos hän on syytön.
 – Näin olisimme päässeet eroon tästä jatkuvasta epävarmuudesta, hän lisää.
 Expressen: Mies voinut paeta maasta
 Expressenin mukaan mies olisi voinut paeta maasta. Lehden tietojen mukaan poliisitutkinta perustuisi tällä hetkellä ajatukselle, että mies on Ruotsin rajojen ulkopuolella. Lehti kertoo epäillyn myös tehneen viime kuukausien aikana lukuisia pienimuotoisia maksuja eri maihin.
 Uutistoimisto TT:n mukaan poliisi ei kuitenkaan pidä luultavana, että mies olisi Ruotsin ulkopuolella.
 – On selvää, että Tanskaan voisi uida. Mutta kaikki on nykyään niin kontrolloitua. Hänet on etsintäkuulutettu järjestelmissämme, joten jos hän yrittäisi nousta lennolle, tulisi tästä hälytys tietokoneillemme, Fuxborg arvioi TT:n mukaan.
 Räjähdyksessä vaurioituneen kerrostalon asukkaat joutuvat edelleen olemaan tilapäismajoituksessa. AFP / Lehtikuva
 Tutkintaa johtavan syyttäjän  Maria Thorellin  mukaan tutkinta perustuu ajatukselle, että mies olisi edelleen Göteborgin alueella.
 – Se on pääasiallinen hypoteesimme. Sieltä me ensisijaisesti etsimme, Thorell kertoo Expressenille.
 Miehestä ei ole vielä annettu kansainvälistä etsintäkuulutusta. Thorellin mukaan tilanteen kehittymistä kuitenkin seurataan.
 Kerrostalon asukkaat edelleen tilapäismajoituksessa
 Tiistaiaamuna tapahtuneessa räjähdyksessä haavoittui 16 ihmistä, joista neljä vakavasti.
 Räjähdyksessä vaurioituneen kerrostalon asukkaat joutuvat edelleen olemaan tilapäismajoituksessa.
 – Koska meillä ei ole pääsyä kaikkialle kiinteistössä, emme ole pystyneet tekemään vielä arviota vahinkojen laajuudesta, kertoo  Jessica Bengtsson  kiinteistöstä vastaavasta yhtiöstä.
 Vaurioitunut kerrostalo sijaitsee Göteborgin keskustan lounaispuolella Annedalissa. Rakennuksessa tehdään yhä poliisin teknistä tutkintaa, ja seitsemästä rappukäytävästä kolme on poliisin eristämiä.
 Kiinteistöyhtiön mukaan 140 huoneistoa käsittävän talon vähemmän kärsineiden rappukäytävien asukkaat ovat päässeet asuntoihinsa hakemaan tavaroitaan, mutta kukaan ei voi tällä hetkellä asua talossa.
 Ei arviota mahdollisesta kotiinpääsystä
 Kiinteistöyhtiöllä ei ole vielä arviota, milloin asukkaat voisivat palata koteihinsa.
 – Vesi- ja lämmitysjärjestelmät vaurioituivat räjähdyksessä ja tulipalossa. Olemme siksi sulkeneet koko kiinteistöstä veden ja lämmön, Bengtsson kertoo.
 Bengtssonin mukaan kiinteistöstä on katkaistu myös sähkö, ja se pitää kytkeä uudelleen veden ja lämmityksen ohella sekä tarkastaa järjestelmien toiminta. Sen jälkeen asukkaat voivat alkaa palata takaisin koteihinsa.
 Kiinteistön asukkaat ovat hakeutuneet tilapäismajoituksen hotelleihin sekä ystävien luokse.
 Lue lisää aiheesta:
 Parikymmentä viety sairaalaan ja satoja evakuoitu Göteborgin kerrostaloräjähdyksessä – ei voinut tapahtua "luonnollisista syistä"

Poliisi etsii edelleen viisikymppistä miestä, jota epäillään Göteborgin räjähdyksestä – miehen uskotaan olevan yhä Ruotsissa


Summary: Brandt sairastaa parantumatonta kohdunkaulan syöpää, joka ehti levitä hoitovirheen vuoksi. Keväällä 2020 todettu sairaus on edennyt nopeasti ja ollut arvaamaton.

Tämä ei ole selviytymistarina siitä, kuinka syöpä voitetaan taistelun jälkeen. Jos kyse olisi taistelutahdosta  Netta Brandt , 36, ei makaisi kuolemantuomion saaneena kodissaan.
 Tämä on juttu siitä, millaista on elää, kun tietää jokaisen hetken voivan olla viimeinen. Ja siitä, millaista on jakaa tieto siitä kaikille.
 Brandt sairastaa kohdunkaulan syöpää, joka ehti hoitovirheen vuoksi muuttua parantumattomaksi.
 Syyskuun puolivälissä hän sai lääkäriltä tiedon, joka pysäyttäisi kenet tahansa: elinaikaa olisi jäljellä enää ehkä vain kuukausi. Hänen sydämensä voi pysähtyä milloin tahansa, eikä häntä voi elvyttää.
 Uutinen oli shokki, sillä Brandt oli ajatellut elävänsä syöpänsä kanssa vielä vuosia.
 – Luulin, että elämäni jatkuisi sytostaattihoitojen kanssa vielä pitkään.
 Toivosta epätoivoon
 Netta Brandt on tehnyt sairastamisestaan julkista. Hän kirjoittaa aktiivisesti  blogiin , LinkedIniin ja  syöpäjärjestöjen kirjoitushaasteisiin . Hän on antanut medialle haastatteluja.  Yle kertoi Brandtin elämästä syövän kanssa heinäkuussa.
 Tuolloin tilanne oli vielä toiveikas. Ehkä apu syövän pysäyttämiseen löytyisi kokeellisesta lääkkeestä.
 Sen jälkeen uutiset ovat olleet vain huonoja. Brandt kertoo puhelimitse vuoteestaan, että syöpä on jatkanut leviämistään, ja sydämeen on tullut tukoksia.
 Näin hän kirjoitti blogiinsa 16.9. saatuaan lääkäriltä tiedon äkisti huonontuneesta tilanteestaan.
 Ainut, mikä tiedetään on se, että sydämmeni on niin täynnä hyytynyttä verta, ettei se jaksa mitään. Se saattaa pettää hetkenä minä hyvänsä... Ainut toivo on se, että saamani liuotushoito toimisi, mutta siinä menisi pitkän aikaa. ...Sanoin, että haluan kotiin kuolemaan .
 Brandt kertoo blogissaan, että lääkärit ovat antaneet hänelle luvan elää elämäänsä kuten ennenkin, mutta se voisi tarkoittaa, että sydän saattaisi pysähtyä esimerkiksi vessassa käydessä.
 Parasta olisi, jos en sydäntäni rasittaisi, mutta saisin itse päättää miten haluan loppuelämäni elää.
 Kyseistä blogipäivitystä on käyty katsomassa yli 8 700 kertaa. Verkkoyhteisöpalvelu LinkedInissa tekstin on nähnyt yli 40 000 ihmistä. Lukijamäärä on ollut hänelle yllätys.
 – Tuntuu käsittämättömältä, että joku on kiinnostunut kirjoituksistani.
 Kirjoittaminen on ikkuna maailmaan
 Netta Brandt sai syöpädiagnoosin keväällä 2020. Potilasvakuutuskeskuksen mukaan Brandtin syöpä olisi ollut löydettävissä jo elokuussa 2019. Aluksi hän halusi vetäytyä kuoreensa ja pitää asian vain lähipiirinsä tiedossa.
 Kun työnteon ja syöpähoitojen yhdistäminen tuntui vaikealta, hän avautui asiasta LinkedInissä.
 Viime keväänä hän alkoi kirjoittaa blogia puolisonsa kannustamana.
 Hän kokee, että pääsee kirjoittamisen kautta vaikuttamaan epäkohtiin, joita on sairastamisensa aikana kokenut.
 – Kirjoittamalla kokemuksistani pääsen toivottavasti tekemään maailmaa paremmaksi. En halua pitää esillä itseäni vaan aihetta.
 Brandtin mielestä lääkärien tekemistä hoitovirheistä ja niiden seurauksista puhutaan liian vähän.
 Syöpäjärjestöjen terapeutin Iiris Pelkosen mukaan vakavasti sairaalle ihmiselle kirjoittaminen voi olla ikkuna maailmaan, kun elinpiiri kutistuu. Samalla se antaa merkityksellisyyttä elämään.
 Vielä kesällä Netta Brandt pystyi ajamaan autolla ja  kävelemään ulkona yksin.  Paulus Markkula / Yle
 Netta Brandtille kirjoittaminen on niitä harvoja asioita, joita hän pystyy ja jaksaa tehdä. Hän on vuodepotilaana omassa kodissaan, jonne saa tarvitsemansa sairaanhoitopalvelut.
 Hänen sydämessään olevia tukoksia yritetään liuottaa, jotta hän saisi lisää elinaikaa. Brandt kuvailee tilannettaan teksteissään yksityiskohtaisesti ja välillä myös humoristisesti.
 22.9. Anestesialääkäri sanoi, että minä en tästä tokene, sydämmeni ei tästä tokene. Kyse on oireenmukaisesta hoidosta siksi, koska mitään muuta ei voida enää hoitaa. Tällä pyritään saamaan minulle mahdollisimman monta hyvää päivää...Loppuun gynekologi kuitenkin sanoi, että jos olen elossa vielä kuukauden päästä, sydän voidaan ultrata uudelleen ja katsoa tilannetta.
 Eli anestesialääkäri oli heittänyt kirveen kaivoon, kaatanut kaivoon betonia ja laittanut kaivon kannen kiinni. Gynekologi katseli, että ei sitä kirvestä tuolta kyllä saa, mutta mietitään.
 Brandtin toiveena on, että vuodelevossa sydän saisi toipua, jonka jälkeen voitaisiin vielä aloittaa sytostaatit syövän hoitoon. Hän on päättänyt todistaa lääkärin ennusteen olleen väärä.
 – Tulisin hulluksi, jos ajattelisin koko ajan, että olen kuolemassa. Eikä se sovi persoonaani. Olen päättänyt olla positiivinen loppuun asti, Brandt nauraa puhelimessa.
 Ei sankaritarinaa vaan rehellistä arkea
 Brandt yrittää olla blogia kirjoittaessaan mahdollisimman avoin. Hän kirjoittaa esimerkiksi peloistaan, toiveistaan ja kokemistaan vääryyksistä.
 Hän kirjoittaa myös siitä, millaista on syöpäsairaan arki: kuinka vaikeaa esimerkiksi vessassa käyminen voi olla ja millaista on, kun on täysin toisten avun varassa. Brandtin puoliso toimii hänen omaishoitajanaan, sillä hän tarvitsee kokoaikaista huolenpitoa.
 24.9. Pasi vaihtoi mulle ensin lakanat. Istuin pyörätuolissa ja katsoin. Sen jälkeen suunnattiin suihkuun. Suunnitelma oli, että Pasi pesee minut takaa, minä pesen pääni ja edestä. Aloin pestä päätä ja siinä sitten otin ja kopsautin sen hanaan. Samantien otin ja laittoin itseni hyvin hyvin hitaasti kylppärin lattialle makaamaan. Vetelin siinä happea hetken ja jatkoin sitten lattialla maaten hiusten hinkkaamista.
 Brandt kertoo saaneensa kirjoituksistaan paljon hyvää palautetta ja moni on kiitellyt häntä siitä, että hän sanoittaa myös muiden syöpää sairastavien kokemuksia.
 – Moni pelkää leimaantumista syövän takia. He ovat kiittäneet, että uskallan puhua ääneen.
 Iiris Pelkosen mukaan kokemusten jakaminen lisää ihmisten tietämystä syövästä ja niiden kautta tulee esille myös sairastamisen kerroksellisuus, jota media ei välttämättä pysty välittämään.
 – Syöpäsairaan elämässä sankaritarina voi olla kaukana.
 Netta Brandtille blogi toimii päiväkirjana, jonne hän kertoo itselleen merkityksellisistä asioista. Välillä hänen ajatuksensa tulevat lähipiirille yllätyksenä.
 – Puolisoni on sanonut, että kirjoittaessa ilmaisen itseäni suoremmin kuin puhuessa.
 Blogi on myös keino pitää ystävät perillä hänen voinnistaan, sillä enää hän ei pysty tai jaksa pitää yhteyttä kaikkiin.
 29.9. Minun pitäisi maata tässä vähintään kuukausi. Nyt aikaa on mennyt yksitoista päivää. Eli jäljellä on vielä kaksikymmentä. Senkin jälkeen todennäköisesti vielä lisää. Sillä jos olen vielä kuukauden päästä elossa, sitten vasta katsotaan, mikä tilanne on. Onko sydämessäni edelleen ne samat hyytymät, onko tilanne parempi vai pahempi. Jos se on pahempi, tilanne jatkuu siihen saakka, että kuolen. Jos se on parempi, en tiedä.
 Iiris Pelkonen sanoo, että kehottanut monia syöpää sairastavia kirjoittamaan haaveistaan ja toiveistaan. Kirjoittamisen kautta voi jättää viestin, miten olisi halunnut olla läheistensä elämässä mukana. Se tuo heille lohtua.
 Pelkosen mukaan kirjoittaminen on väylä purkaa ajatuksia. Se lisää myös itseymmärrystä.
 – Loppuvaiheessakin voi löytää itsestään uusia puolia.
 Netta Brandt aikoo jatkaa kirjoittamistaan niin kauan, kun on sanottavaa.
 Hän on tyytyväinen, että vahvasta lääkityksestä huolimatta hänen päänsä toimii ja hän pystyy kirjoittamaan. Hän haluaa kirjoittamisellaan myös rikkoa tabuja ja kertoa asioista, joista ei yleensä puhuta.
 – Dokumentoin, millaista on kuolla.
 30.9. Nyt on kaksi viikkoa mennyt. Vielä olen hengissä. Jos täytän 37-vuotta, sydämeni voidaan kuvata uudelleen. Se olisi elämäni paras syntymäpäivälahja, jos pääsisin sinne asti. Vielä parempi olisi, jos tuosta kuvauksesta tulisi hyviä uutisia.
 Mielelläni menisin takaisin osastolle kovalle sängylle makaamaan ja kitumaan, jos se vaan tarkoittaisi sitä, että toivoa vielä on.
 Kuoleman jälkeinen blogi
 Brandt sanoo, ettei hän ole vaipunut tilanteensa vuoksi synkkyyteen. Hän haluaa täyttää elämänsä kevyillä asioilla, ja tekstejään hän sanoo kirjoittavansa kevyin mielin.
 Omaan kuolemaan valmistautumiseen liittyy kuitenkin paljon hoidettavia asioita, jotka ovat Brandtin mukaan raskaita sekä henkisesti että fyysisesti.
 – Täytyy huolehtia edunvalvonnasta ja pankkiasioista. Jonkun täytyy pitää huolta kissoistani, enkä halua tuhkiani laitettavan maan alle. Pitäisi laatia myös lista, kenelle kaikille puolison pitää ilmoittaa kuolemastani.
 Blogiin tiedon Brandtin kuolemasta saa kirjoittaa hänen ystävänsä.
 Viimeiseksi jäävän postauksen hän on ajoittanut ilmestyväksi kuolemansa jälkeen. Sisällön hän kertoo liittyvän kokemiinsa vääryyksiin.
 – Se tulee ulos siinä vaiheessa, kun en ole enää siirtämässä ilmestymispäivää.
 Bloginsa Brandt toivoo pysyvän ainakin jonkin aikaa nähtävillä myös kuolemansa jälkeen. Hän on pohtinut voisiko tekstejä hyödyntää myös muuhun tarkoitukseen.
 – Jos joku haluaisi tehdä kirjoituksieni pohjalta kirjan.

Netta Brandt tietää, että hänen sydämensä voi pysähtyä milloin tahansa – hän dokumentoi kuolemaansa, jotta esillä ei olisi vain sankaritarinoita syövästä


Summary: Syyskuussa julkaistiin Samuli Edelmannista kertova elämäkerta, ja nyt miestä haastatellaan messulavalla. Myöhemmin tutustutaan myös Ismo Alankoon.

Millainen on  Samuli Edelmann , joka on tuttu julkisuuden valokeilasta, menestyksekkäistä elokuvarooleistaan ja lukuisista hittibiiseistään?
 Näihin kysymyksiin vastaa syyskuussa julkaistu  Johannes Lahtelan  kirjoittama elämäkertakirja  Samuli, pimeydestä valoon . Teos on syntynyt kahden elämää nähneen miehen keskusteluiden pohjalta.
 Samuli Edelmann nousee lavalle Turun kirjamessuilla. Suora lähetys on katsottavissa  Areenassa  ja tässä artikkelissa kello 14.50 alkaen. Edelmannia haastattelee  Juha Roiha .
 Kello 16.25 alkavassa lähetyksessä  puolestaan perehdytään  Ismo Alangon  elämään. Mies on sanoittanut ja maalannut säveliksi suomalaisen mielenmaiseman, joka on 40 vuotta elämästä vienyt suurtyö. Alanko on toiminut muun muassa Hassisen koneen, Sielun Veljien ja Ismo Alanko Säätiön keulahahmona.
 Lokakuussa julkaistaan Alangosta kertova elämäkerta, jonka on kirjoittanut romaaneistaan tunnettu  Katja Kettu . Kirjamessujen lavalla Katja Kettu haastattelee Ismo Alankoa.
 Lue myös:
 Maailmanmestaripainija Petra Olli Turun kirjamessuilla: "Nyt on ura ja lopettaminen käsitelty, ja laitettu piste sille aikakaudelle"
 Riku Korhonen, Roope Lipasti ja Sinikka Svärd pohtivat musiikin ja kirjallisuuden suhdetta – katso Turun kirjamessujen keskustelu Areenassa
 Jari Tervon uutuuskirja vie Mikael Agricolan maailmaan: "Hän eli hämmästyttävän elämän"

Millainen mies on Samuli Edelmann? Seuraa suoraa lähetystä Turun kirjamessuilta kello 14.50 alkaen


Summary: Yle välittää tunnelmia kirjamessuilta suorana Areenassa. Jari Tervon lisäksi lavalle nousevat myös Samuli Edelmann ja Ismo Alanko.

Jari Tervo  on ollut Suomen menestyksekkäimpiä kirjailijoita 1990-luvulta lähtien. Syyskuussa hän julkaisi romaanin  Pääskyt talvehtivat järvenpohjassa , joka vie lukijat 500 vuoden taakse tutustumaan Mikael Agricolan elämään.
 Yle välittää Jari Tervon haastattelun suorana Turun kirjamessuilta kello 12.35 alkaen. Voit katsoa lähetystä  Areenassa  tai tässä artikkelissa. Tervoa haastattelee kirjailija  Juha Hietanen . Keskustelu on katsottavissa myös jälkikäteen.
 Myöhemmin lauantain aikana luvassa on myös muita messulähetyksiä.
 Kello 14.50 alkavassa lähetyksessä  tutustutaan paremmin  Samuli Edelmanniin . Millainen on mies, joka on tuttu julkisuuden valokeilasta, menestyksekkäistä elokuvarooleistaan ja lukuisista hittibiiseistään?
 Näihin kysymyksiin vastaa syyskuussa julkaistu  Johannes Lahtelan  kirjoittama elämäkertakirja  Samuli, pimeydestä valoon . Teos on syntynyt kahden elämää nähneen miehen keskusteluiden pohjalta. Turun kirjamessuilla Samuli Edelmannia haastattelee  Juha Roiha .
 Kello 16.25 alkavassa lähetyksessä  puolestaan perehdytään  Ismo Alangon  elämään. Mies on sanoittanut ja maalannut säveliksi suomalaisen mielenmaiseman, joka on 40 vuotta elämästä vienyt suurtyö. Alanko on toiminut muun muassa Hassisen koneen, Sielun Veljien ja Ismo Alanko Säätiön keulahahmona.
 Lokakuussa julkaistaan Alangosta kertova elämäkerta, jonka on kirjoittanut romaaneistaan tunnettu  Katja Kettu . Kirjamessujen lavalla Katja Kettu haastattelee Ismo Alankoa.
 Lue myös:
 Maailmanmestaripainija Petra Olli Turun kirjamessuilla: "Nyt on ura ja lopettaminen käsitelty, ja laitettu piste sille aikakaudelle"
 Riku Korhonen, Roope Lipasti ja Sinikka Svärd pohtivat musiikin ja kirjallisuuden suhdetta – katso Turun kirjamessujen keskustelu Areenassa

Jari Tervon uutuuskirja vie Mikael Agricolan maailmaan – seuraa keskustelua Turun kirjamessuilta kello 12.35 alkaen


Summary: Tampere kasvaa korkeutta, ja tulevaisuudessa asutaan ja viihdytään yhä ylempänä. Yle Tampere juhlistaa armaan kotikaupunkinsa syntymäpäiväviikonloppua kiipeämällä ja liitämällä sinne, mistä Tamperetta harvemmin pääsee ihailemaan.

Miltä maisema näyttää uuden Areenan katolta, 17-kerroksisen opiskelijatalon kattoterassilta tai Finlaysonin Kuusvooninkisen tornista katsottuna? Tampereen päivän lähetyksessä juhlitaan 242-vuotiasta kaupunkia arjen yläpuolella. Pääsemme myös muun muassa kapuamaan Pispalan haulitorniin ja varjoliitämään Tampereen taivaalla.
 Suora lähetys alkaa Yle Areenassa lauantaina 2.10.2021 kello 10. Kaupungin korkeille paikoille johdattelevat silloin Yle Tampereen toimittajat  Kirsi Matson-Mäkelä ,  Antti Palomaa  ja  Anna Sirén .
 Tampereen päivän juhlalähetyksessä liidetään kaupungin yllä Santalahdessa. Eemeli Aittokallio Extreme Team Tampere -yhdistyksestä vei toimittaja Kirsi Matson-Mäkelän lähes kilometrin korkeuteen. Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 Tulevaisuuden Tampere kasvaa ylöspäin, vaikka vielä 1980-luvulla arvelutti
 Kun 63-metrinen ja 18-kerroksinen hotelli Ilves valmistui Tammerkosken partaalle vuonna 1986, se pisti silmään matalasta maisemasta. Tamperelaisten silmä ei aluksi meinannut millään tottua tähän entisen verkatehtaan paikalla törröttävään maailmanluokan ihmeeseen.
 Huiman korkea hotelli kiinnosti kautta maan. Lokakuussa 1985 Helsingin Sanomat kirjoitti “ Mansen majakasta ”, joka kiistatta oli Tampereen kohauttavin uutuus,  “vaikka osa kaupunkilaisista vieroksuukin pilvenpiirtäjämäistä rakennusta” .
 Nykyään Ilves näyttää vaatimattomalta ja korkean rakentamisen vieroksujat ovat saaneet uutta ihmeteltävää. Tampere on tällä vuosituhannella kasvanut reippaasti korkeutta ja seurannut näin maailmanlaajuisia trendejä.
 Suuren maailman satojen metrien korkuisiin rakennuksiin verrattuna meillä rakennetaan vaatimattomasti, mutta kotimaan mittapuulla tamperelaisissa taloissa alkaa olla kunnolla kerroksia.
 Korkeat talot ovat tulleet jäädäkseen. Tampereen kaavoitusta ohjaavat muun muassa keskustan täydennysrakentaminen ja joukkoliikenne, ja ylöspäin on luonteva kasvusuunta. Asmo Raimoaho / Yle
 Nyt pilviä hipovat hotellien lisäksi myös asuintalojen katot, eivätkä hulppeimmat näkymät ole ainoastaan kovapalkkaisten omistusasujien oikeus. Jopa opiskelijat pääsevät komeiden keskusta- ja järvinäköalojen äärelle korkeimmillaan 17-kerroksisessa tornissa.
 Kaupungin siluetti on muuttunut, ja tulevaisuuteenkin on suuria suunnitelmia. Esimerkiksi rautatieaseman seutu tulee kasvamaan joka suuntaan sitä mukaa kun  radan päälle rakennetaan lisää kantta  ja korkeita rakennuksia.
 Kannen päälle rakentuvat kaupungin korkeimmat tornitalot, jotka kohoavat jopa sataan metriin. Niiden juurelle valmistuu Tampereen areena joulukuussa. Se on jatkossa tamperelaisten liigajoukkueiden, Ilveksen ja Tapparan, kotihalli. Siellä pelataan myös MM-jääkiekkoa vuonna 2022. Vision alueesta on luonut maailmankuulu arkkitehti  Daniel Libeskind .
 Amuri ja Andromeda samasta tornista
 Tampereen syntymäpäivän kunniaksi kysyimme yleisöltä, mistä löytyy kaupungin komein näköalapaikka ja minkä maiseman kaupunkilaiset toivoisivat näkevänsä juhlapäivän lähetyksessä. Perinteiset Näsinneula ja Pyynikin näkötorni saivat useita mainintoja, samoin Pispalan "pyykkimettä", josta aukeaa kuuluisa näkymä Pyhäjärven yli ilta-auringon suuntaan.
 Lähetykseen päätyi kuitenkin paikka, josta näkee pitemmälle kuin mistään muualta: kaupungin kattojen lisäksi Kaupin tähtitornista aukeaa näköala suoraan maailmankaikkeuteen.
 Kaupin tähtitornia ehdottanut  Pekka Rautajoki  on pitkän linjan tähtiharrastaja. Tornin kattotasanteelta hän katselee erityisen mielellään pohjoiseen, missä voi nähdä revontulia tanssimassa Näsijärven yllä.
 Kaukoputkella Rautajoki on katsonut Kaupista niin kauas, että sitä on lähes mahdoton ymmärtää.
 – Olen kauimmillani katsonut aktiivista galaksia noin kahden miljardin valovuoden päässä. Eli valo, jota silmäni sinä yönä keräsi, lähti matkaan kaksi miljardia vuotta sitten.

Areenan katto, Haulitorni, varjoliito – Hyppää suoran lähetyksen kyytiin ja katso 242-vuotiasta Tamperetta korkealta


Summary: Marraskuun lopulla vietettävä suuri ostospäivä Black Friday on yksi verkkokaupan ja pakettitoimitusten vuoden kiireisimmistä ajoista. Posti laajentaa marraskuun lopussa pakettien jakelua suurimmissa kaupungeissa myös sunnuntaille.

Ennätykselliseen pakettisesonkiin varautuva Posti aloittaa laajennetun lauantaijakelun tänään 2.10. alkaen.
 Normaalisti pakettien lauantaitoimitukset ovat käytössä 12 suurimman kaupungin alueella. Nyt ne laajenevat porrastetusti yli 100:lle paikkakunnalle. Laajennettu pakettien lauantaijakelu jatkuu jouluun saakka.
 Posti on arvioinut, että loppuvuoden vilkkaimpana viikkona se toimittaa jopa kaksi miljoonaa pakettia.
 Pakettirumba saanee vauhtia etenkin marraskuun 27. päivä vietettävästä Black Friday -ostospäivästä. Kyseinen ajankohta on yksi vuoden kiireisimmistä verkkokaupassa ja pakettitoimituksissa. Posti laajentaakin pakettijakelun seitsemänpäiväiseksi suurimmissa kaupungeissa.
 Neljä viikkoa jatkuvan sunnuntaijakelun piirissä ovat pääkaupunkiseudun lisäksi Tampere, Turku, Kuopio, Lahti, Jyväskylä, Oulu, Pori ja Seinäjoki.
 Lue myös:   Posti lisää väliaikaisesti lauantaitoimituksia – Etelä-Karjalassa lauantaitoimitukset alkavat seitsemässä kunnassa
 Posti ennustaa loppuvuodelle vilkasta pakettisesonkia – viikonloppukuljetukset alkavat usealla paikkakunnalla Keski-Suomessa
 Postipakettien lauantaitoimitukset alkavat Päijät-Hämeessä – loppuvuoden pakettiliikenteestä odotetaan vilkasta
 Posti varautuu loppuvuoden pakettiruuhkaan – lauantaitoimitukset alkavat myös Kanta-Hämeessä

Posti varautuu jopa kahteen miljoonaan pakettiin loppuvuoden vilkkaimpana viikkona - lauantaitoimitukset laajenevat 100:lle paikkakunnalle


Summary: Outi Heiskasen tuleva näyttely Ateneumin taidemuseossa sekä tuore elämäkerta kertovat räväkästä rajojen rikkojasta, mutta myös haavoitetusta naisesta, johon raiskaus jätti pysyvän jäljen.

Kekseliäs, lahjakas, monipuolinen, aito, hupsu ja raiskattu. Näillä sanoilla taidehistorioitsija ja kirjailija  Tuula Karjalainen  kuvailee ystäväänsä, josta kirjoitti kirjan:  Outi Heiskanen  – taiteilija kuin shamaani.
 – Outi rakasti ihmisiä. Hänellä oli ainakin sata parasta ystävää, ja minä olin yksi heistä.
 Kertoessaan Tuula Karjalainen käyttää imperfektiä; hänelle taiteilija Outi Heiskanen oli.
 Tuula Karjalainen näki tämän taideteoksen (Hattu, 1974) ja kiinnostui sen tekijästä. Myöhemmin hänestä ja Outi Heiskasesta tuli hyvät ystävät. Jenni Nurminen / Kansallisgalleria
 Mitä Heiskaselle kuuluu?
 – Hän ei ole enää tässä maailmassa, eikä hän ole enää moneen vuoteen tunnistanut ketään. Muistisairaus on edennyt niin pitkälle, että se on lopullista, Karjalainen vastaa.
 Taiteilija sairastaa dementiaa ja asuu hoitokodissa Vehmaalla.
 – Mutta hän elää ja on olemassa!
 Taiteilijan teoksissa on eläimiä, ihmisiä ja niiden sekamuotoja. Teokset vievät luontoon ja myyttiseen maailmaan, jossa raja ihmisten ja eläimien välillä on häilyvä. Jenni Nurminen / Kansallisgalleria
 Vuonna 1937 syntynyt Outi Heiskanen on yksi maamme tunnetuimmista taiteilijoista. Tuula Karjalainen on yhdessä  Ateneumin  intendentti  Sointu Fritzen  kanssa koonnut ja valinnut teokset taidemuseon näyttelyyn, joka avautuu ensi viikolla.
 Runsaan 300 teoksen kooste esittelee laajaa tuotantoa yli viidenkymmenen vuoden ajalta. Nähtävänä on grafiikkaa, piirustuksia, maalauksia, installaatioita sekä taltiointeja performansseista.
 – Oikeastaan mikään taiteen alalla ei ollut Outille vierasta. Hänellä oli nälkä kokeilla kaikkea outoa ja uutta ja niin hän tekikin.
 Taiteilija yöpyi mielellään ulkona teltassa ja harsomajoissa. Hän rakenteli ja piirsi jo nuorena risumajoja. Heiskasen "risuviiva" muistuttaa hentoa oksaa, mutta myös lehtiruokoa ja verisuonia.
 Outi Heiskasen tuotannosta tunnetaan parhaiten mustavalkoinen grafiikka. Ateneumin taidenäyttely osoittaa, että hän teki myös paljon muuta. Verijuuri on vuodelta 1992. Janne Laine / Ateneum
 Mustavalkografiikassa, mutta myös muissa Heiskasen teoksissa voi nähdä viittauksia hänen nuoruuden kokemukseensa. Kun Outi Heiskanen oli taiteenopiskelija, hänet raiskattiin.
 Heiskasen omin sanoin "raiskaaja pilasi hänet".
 – Raiskaus jäi pyörimään nauhaksi Outin päähän, eikä hän päässyt siitä koskaan irti. Hän palasi siihen uudestaan ja uudestaan. Se on läsnä monissa hänen töissään, Tuula Karjalainen sanoo.
 – Siksi jotkut hänen teoksistaan ovat tunnelmaltaan uhkaavia, ja kuvissa näkyy ihmisen haavoittuvuus.
 Heiskanen kuvaa teoksissaan surua, rakkautta, kuolemaa, pelkoa, kaipuuta – yhteistä ja yksityistä. Teos Mila-Repa III (1986). Pirje Mykkänen / Kansallisgalleria
 Joissain teoksissa tunnelma on päinvastainen. Tuula Karjalaisen mielestä Heiskasen performanssit ovat "riemukkaita".
 Vuonna 1983 Outi Heiskanen esitti Hedelmällisyyden jumalatarta Siirrettävä tuonela -näyttelyssä Helsingissä. Hänen vatsansa päälle oli kiinnitetty 16 tekorintaa.
 Ohessa video performanssista:

 Tuula Karjalainen toteaa, että Heiskanen uskalsi rikkoa perinteisiä normeja myös yksityiselämässään ja parisuhteissaan.
 – Hän vaihtoi miestä, otti 20 vuotta nuoremman ja koulutti palvelemaan itseään.
 Karjalainen viittaa suhteeseen ruotsalaiseen  Anders Lundiin , johon taiteilija hullaantui muun muassa siksi, että Lundkin piti risumajojen rakentelusta.
 – Hän kieltäytyi ottamasta uhrin roolia 1900-luvun mieskeskeisessä taidemaailmassa, eikä halunnut olla perheelle ja puolisolle uhrautuva vaimo ja äiti.
 – Outista se oli ihan luonnollinen ja oikea tapa elää, Karjalainen lisää.
 Heiskasen aiheena on usein naiseus, erotiikka ja äitiys. Merikäärme on vuodelta 1978. Jenni Nurminen / Kansallisgalleria
 Taiteilija kuin shamaani
 Aivan kaikkea Karjalainenkaan ei ystävässään jaksanut. Hän sanoo, ettei Outi ollut maailman helpoimpia ihmisiä, vaan myös itsekeskeinen. Hän rakasti olla keskipisteenä ja esillä mediassa.
 Jatkuva kuhina ja ihmispaljous taiteilijan ympärillä tuntuivat toisinaan rasittavilta.
 – Hän oli omalaatuinen ja ajatteli joka ikisen asian omalla tavallaan, mutta hänen seurassaan ei koskaan pitkästynyt.
 – Outi rakasti mediajulkisuutta, mutta toivoisin, että näyttely toisi entistä kirkkaammin esille, miten lahjakas taiteilija hän oli, sanoo tietokirjailija ja näyttelyn toinen kuraattori Tuula Karjalainen. Antti Haanpää / Yle
 Outi Heiskanen toivoi jo vuosia sitten, että Tuula Karjalainen kirjoittaisi hänestä elämäkerran.
 Kun kirjan kirjoittaminen oli ajankohtaista, Heiskanen ei sairautensa takia voinut enää keskustella kirjan sisällöstä.
 Kirjailijalla oli käytössään taiteilijan muisti- ja päiväkirjoja, ja hän haastatteli heidän yhteisiä ystäviään.
 – Ja olenhan aika tiiviisti kuunnellut Outin tarinointia ja ajatuksia yli 40 vuoden ajan.
 Elämäkerran nimeen Karjalainen laittoi "taiteilija kuin shamaani".
 – Koska sellainen hän oli. Hän rakasti ulkonäköään, joka muistutti alkuperäiskansoista – intiaaninenää ja tiibetiläishiuksia.
 Outi Heiskasen retrospektiivinen näyttely on avoinna Ateneumin taidemuseossa Helsingissä 8.10.2021–9.1.2022.
 Kuuntele myös Tuula Karjalaisen haastattelu Areenasta:  Taiteilija Outi Heiskasesta intiimi elämäkerta - Tuula Karjalainen kirjoitti ystävästään

Outi Heiskanen teki taiteessaan mitä lystäsi, samoin ihmissuhteissaan – Ateneumin näyttely osoittaa, että hän uskalsi myös paljastaa traumansa


Summary: Mikkelin kaupunki ei palkannut jätevedenpuhdistamon miljoonahankkeeseen omaa projektipäällikköä, vaan jätti työmaan Rambollin konsulttien käsiin. Kustannukset karkasivat ja pääurakoitsija veti kaupungin oikeuteen urakan laittomasta purkamisesta.

Kesän kynnyksellä Mikkeliin valmistui uusi jätevedenpuhdistamo. Rakentamisen aikana kustannukset nousivat 45 miljoonasta 76 miljoonaan, mikä on niin päättäjien kuin veronmaksajan näkökulmasta valtava määrä.
 Siksi kaupunki teetti sisäisen tarkastuksen projektin johtamisesta. Tarkastusraportin mukaan suunnittelu- ja rakennuttajakonsulteilla oli merkittävä rooli projektin johtamisessa.
 Käytännössä Mikkelin jätevedenpuhdistamon rakentaminen oli vesihuoltoalan suurimman toimijan Rambollin käsissä: se oli yksi puhdistamon kolmesta suunnittelijasta, konsultoi lukuisten urakoiden kilpailutuksia sekä toimi työmaalla rakennuttajana ja valvojana.
 Vesilaitos ei nimennyt rakennushankkeelle omaa projektipäällikköä, vaan vastuuhenkilönä toimi Vesilaitoksen johtaja muun työnsä ohessa.
 Virkamiehistä koostuvaa ohjausryhmääkään ei perustettu.
 Jätevesi puhdistetaan Mikkelissä nyt biokalvotekniikalla. Esa Huuhko / Yle
 Urakoitsijan näkökulmasta tämä aiheutti ongelmia. Kun suunnitelmat osoittautuivat puutteelliseksi ja niihin jouduttiin tekemään muutoksia, syntyi erimielisyyksiä siitä, kenen kuuluu vastata nousseista kustannuksista.
 Vesialan laitteistotoimittaja Econet Groupin hallituksen puheenjohtaja  Matti Leppäniemi  kritisoi konsulttiyritysten useita rooleja.
 – Ne ovat kuin pukki kaalimaan vartijana. Eihän urakoitsijalle jää muuta mahdollisuutta kuin kinata joka asiasta. Suunnittelijakin tekee virheitä ja vääriä valintoja, mutta se on hämärtynyt.
 Mikkelin jätevedenpuhdistamon budjetti ylittyi kymmenillä miljoonilla, päättäjät pimennossa: “Kallis harjoitustyö”, sanoo johtokunnan jäsen
 Rakennushankkeen keskeiset roolit Tilaaja:  Esimerkiksi kunta, joka tilaa urakkatyön jätevedenpuhdistamon rakentamiseksi. Suunnittelija:  Suunnittelee tilaajan haluaman kohteen. Seuraa rakentamisen etenemistä ja antaa täydentäviä teknisiä ohjeita. Rakennuttaja:  Toimittaa urakoitsijalle suunnitelmat sekä hankkii rakennus- ja muut luvat. Ottaa vastaan työn tuloksen tilaajan puolesta. Urakoitsija:  Toteuttaa tilaajan kanssa sovitun työn sekä rakennuttajan esittämät muutokset. Urakkahinta pysyy sovittuna, vaikka kustannukset muuttuisivatkin. Valvoja:  Valvoo rakennuttajan asettamia vaatimuksia, ennen kaikkea työn laatua ja aikataulussa pysymistä. Toimii rakennuttajan ja urakoitsijan yhteyshenkilönä. Lähde: Rakennusurakan yleiset sopimusehdot YSE 2018, rakennustieto.fi
 Etenkin isoissa rakennushankkeissa kustannusten nousu ja pakolliset muutokset suunnitelmiin ovat pikemminkin sääntö kuin poikkeus, etenkin jos rakennetaan maan alle.
 – Mitä pidempi aika laskelmien tekemisestä on ja mitä vähemmän tietoja maaperästä on saatavilla, sitä todennäköisemmin tulee muutoksia. Aina kun mennään maan alle, niin siellä voi olla riskivarauksia, sanoo Rakennusteollisuuden toimitusjohtaja  Kim Kaskiaro .
 Mikkelissä kustannusten nousuun ei ollut varauduttu. Tarkastusraportin mukaan rakennustöille annettiin lupa vuonna 2015 ilman, että toteutuksesta oli laadittu riskiarviota hyvien käytäntöjen mukaisesti:
 "Merkittävien rakennushankkeiden tyypillisistä riskeistä ei ole laadittu selkeitä kuvauksia ja/tai arvioita, eikä näitä riskejä ole priorisoitu tai laadittu toimenpidesuunnitelmia riskien hallitsemiseksi."
 Raportissa kerrotaan riskienhallinnan rajoittuneen rakennuttajakonsulttien laatimiin suppeisiin kuvauksiin jo ilmenneistä tai toteutuneista riskeistä.
 Kilpailutuksia raportti kritisoi siitä, että tarjouspyynnöissä asetetut kelpoisuus- ja vähimmäisvaatimukset oli asetettu hyvin vaihtelevasti ja useassa tarjouspyynnössä vaatimukset olivat alhaisia suhteessa urakoiden kokoon.
 Pääurakoitsijaksi valittiin halvimman tarjouksen jättänyt Suomen Maastorakentajat, jolla ei ollut kokemusta kallion sisään rakentamisesta. Yritys aloitti rakennustyöt myöhässä, koska sillä kului aikaa rahoituksen järjestämiseen.
 Mikkelin puhdistamon työmaalla ongelmia aiheutti muun muassa suunnitteluvirheistä johtuva väärä rakentamisjärjestys. Seiniä piti purkaa, jotta laitteet saatiin tuotua sisään.  Esa Huuhko / Yle
 Pääurakan kilpailutus antoi hankkeesta sekavan kuvan myös siihen osallistuneille.
 Ensimmäisellä kierroksella tarjouksen jättänyt Kreate päätti jättää neuvottelut väliin siinä vaiheessa, kun kaksi kertaa odotettua kalliimmaksi osoittautuneesta suunnitelmasta alettiin karsia osia. Samoin teki Lemminkäinen.
 Kreaten toimitusjohtaja  Timo Vikströmin  mukaan kaupunki ei ollut miettinyt valmiuksiaan loppuun saakka ja suunnitelmat olivat keskeneräiset.
 – Urakoitsijalle on hankala paikka lähteä sitoutumaan sopimukseen, jos siinä on mitään epäselvää.
 Vikström vihjaa, että myös kilpailutuskonsulttien osaamisessa oli toivomisen varaa.
 – Siinä oli useita osapuolia, myös asiantuntijat, joita tilaaja käytti. Kokonaisuus näytti siltä, ettei se ole hallussa, Vikström sanoo.
 Mikkelin kaupungin mukaan hanketta edistettiin tavanomaisin resurssein.
 – Hankkeen suunnittelun teki työyhteenliittymä, jolla oli kohteeseen tarvittava aikaisempi suunnittelukokemus, asiantuntijuus ja tarvittava henkilöstö. Rakentamisvaiheen aikana ei syntynyt merkittäviä, suunnittelupuutteista johtuvia lisäkustannuksia minkään urakkavaiheen osalta. Hanke valmistui urakkasopimusten mukaisessa aikataulussa, kommentoi tekninen johtaja  Jouni Riihelä  sähköpostitse.
 Mikkelissä puhdistettu jätevesi ohjataan Saimaaseen.  Esa Huuhko / Yle
 "Konsultti leikkii muiden rahoilla"
 Suomen Maastorakentajat ehti toimia jätevedenpuhdistamon työmaalla puolentoista vuoden ajan. Maaliskuussa 2020 Vesilaitos ilmoitti purkavansa urakan. Syynä olivat urakoitsijan haasteet rakentamisen rahoittamisessa ja aikataulussa pysymisessä.
 Ylen näkemien asiantuntijalausuntojen perusteella urakka oli joiltain osin muutaman viikon myöhässä ja osittain hieman edellä. Rakennustyöt olisi ollut mahdollista saada valmiiksi luovutusajankohtaan mennessä.
 – Purkaminen tuntuu kohtuuttomalta, koska kuminauhaa oli tavattoman paljon. Aina pitää antaa urakoitsijalle mahdollisuus ratkaista tilanne ja esittää korjaustoimenpide, sanoo Rakennusteollisuuden toimitusjohtaja Kim Kaskiaro.
 Suomen Maastorakentajat haastoi kaupungin oikeuteen urakan laittomasta purusta.
 Ylen tietojen mukaan ajatus urakan purusta oli peräisin Rambollin konsulteilta. Rakennuttajan ja urakoitsijan välille oli syntynyt erimielisyyttä suunnitelmien keskeneräisyyden vuoksi.
 Kyse oli esimerkiksi maanpäällisen vastaanottorakennuksen suunnitteluvirheistä, joista Vesilaitos reklamoi myöhemmin suunnittelijoille. Virheistä koitui 100 000 euron kustannukset.
 Puhdistamon sisätilojen seinäelementtien suunnittelussa oli virheitä, jotka johtivat osittain väärään rakennusjärjestykseen. Asiaa tullaan käsittelemään osana kaupungin ja Suomen Maastorakentajien oikeusjuttua.
 Mikkelin Vesilaitos reklamoi jätevedenpuhdistamon vastaanottorakennuksen suunnitteluvirheistä.  Esa Huuhko / Yle
 Rambollin Vesi-toimialan johtaja  Kai Vakkila  kommentoi asiaa sähköpostitse.
 – Käymme omaan toimeksiantoomme ja sen laatuun liittyvät mahdolliset keskustelut tilaajamme kanssa. Jos toimeksiannoissamme olisi virheitä, emme vieritä niitä muille vaan meillä on velvollisuus ne korjata, Vakkila kirjoittaa.
 Jos Mikkelin kaupunki häviää oikeudessa Suomen Maastorakentajille, voivat kustannukset nousta kahdeksaan miljoonaan euroon.
 Oli voittaja kumpi tahansa osapuoli, maksajaksi ei joudu konsulttiyritys.
 – Urakoitsija laittaa omatkin rahansa peliin, mutta Ramboll on välissä ja leikkii muiden rahoilla. Pyrkii lisäämään omaa kakkuaan, sanoo erään rakennusliikkeen toimitusjohtaja.
 Hän kommentoi asiaa nimettömänä, ettei hänen edustamalleen yritykselle koituisi asiasta hankaluuksia.
 Rambollin Kai Vakkilan mielestä väite on erikoinen.
 – Toimimme hankkeissa asiantuntijana, tilaajan tavoitteiden ja ohjeiden mukaan ja hankkeen parhaaksi.
 Tampereen Sulkavuoren uusi keskuspuhdistamokin louhitaan kallion sisään. Käytäviä porattiin vuosi sitten keväällä.  Miikka Varila / Yle
 Alan keskusliitto ei näe konsulttien kaksoisroolissa ongelmaa
 Konsulttiyhtiöiden kaksoisrooli suunnittelijoina ja rakennuttajina herättää keskustelua aika ajoin myös alan keskusjärjestössä.
 – Olemme vastustaneet sitä, että olisi automaattinen jääviytyminen, eli ettei voisi tarjota suunnittelua, jos on rakennuttaja, sanoo puheenjohtaja  Helena Soimakallio  Suunnittelu- ja konsulttiyritysten liitosta (SKOL).
 Lain silmissä kaksoisrooli ei ole ongelma. Lisäksi konsernien sisällä on Soimakallion mukaan palomuurimenettelyjä, eli sama yksikkö tai henkilö ei voi toimia projektissa kahdessa eri tehtävässä.
 Soimakallio peräänkuuluttaakin sitä, että tilaajalla on osaamista ja aikaa paneutua.
 – Pitää pystyä huolehtimaan siitä, että myös tilaajan organisaatio on oikeankokoinen hankkeeseen nähden. Osaava, vaativa asiakas on paras kumppani.
 Esimerkiksi parhaillaan rakenteilla olevien Tampereen Sulkavuoren ja Espoon Blominmäen jätevedenpuhdistamojen työmailla rakentamisen etenemistä valvovat tilaajan omat projektipäälliköt.
 Myös Blominmäen jätevedenpuhdistamo Espoossa on louhittu kallion sisään. Ramboll on mukana rakentamassa Blominmäen ja Tampereen Sulkavuoren puhdistamoja.   Antti Lähteenmäki/YLE
 "Yhteenliittymissä konsulttiyritykset saavat hyväkatteisen siivun kakusta"
 Kalliissa rakennushankkeissa on yhä yleisempää pyytää koontitarjouksia. Se tarkoittaa, että tilaaja tekee vain yhden ison kilpailutuksen sen sijaan, että kilpailuttaisi hankkeen eri vaiheet pienempinä osaurakoina.
 Tällöin tarjouspyyntöihin voivat vastata vain alan isoimmat toimijat tai useamman yrityksen muodostamat yhteenliittymät, jotka pystyvät tarjoamaan tilaajalle kaiken tarvittavan yhdeltä luukulta.
 Helena Soimakallion mukaan yritykset muodostavat yhteenliittymiä etenkin isoissa, kymmenien miljoonien eurojen arvoisissa hankkeissa.
 Mikkelin jätevedenpuhdistamon suunnittelustakin vastasivat yhdessä Ramboll, Finnish Consulting Group (FCG) ja Rockplan. Espoon Blominmäkeä ovat suunnitelleet kaksi ensimmäistä yhdessä Afryn kanssa.
 Keväällä Tampereen Sulkavuoren puhdistamolla valettiin poistoilmapiippua.  Miikka Varila / Yle
 Econet Groupin hallituksen puheenjohtajan Matti Leppäniemen mukaan koontitarjoukset antavat isoille konsulttiyrityksille mahdollisuuden liittoutua keskenään.
 Jos vesihuoltoalan suunnittelusta valtaosin vastaavat FCG, Ramboll ja Afry liittoutuvat, ei muilla ole mahdollisuutta pärjätä kilpailussa.
 Rambollin Vesi-toimialajohtaja Kai Vakkilan mukaan yritykset harjoittavat liiketoimintaansa itsenäisesti ja omista lähtökohdistaan.
 – Esimerkiksi isot ja erityisosaamista vaativat hankkeet voivat edellyttää eri toimijoiden voimavarojen yhdistämistä, jos näiden omat kyvyt tai resurssit eivät riitä hankkeen toteuttamiseen, Vakkila kirjoittaa.
 Leppäniemi huomauttaa, että liittoutumalla kukin yritys saa urakasta hyväkatteisen siivun, kun kilpailijan tarjousta ei tarvitse pelätä.
 – Konsulttiyritysten kannalta se on viisasta ajattelua. Mutta palveleeko se yhteiskuntaa ja hankkeen toteutumista? Jos ajattelee, että kilpailusta seuraa jotain hyvää, niin sitä puolta se ei palvele.
 Voit keskustella aiheesta 3.10.2021 klo 23 saakka.

Sama firma suunnitteli, rakennutti ja valvoi isoa rakennustyömaata, jonka hinta lähes tuplaantui:  “Konsultti leikkii muiden rahoilla", sanoo urakoitsija


Summary: Vaikka vapauden päivä ei ole vielä virallisesti Suomessa koittanut, moni ottaa jo rennommin. Se näkyy esimerkiksi jonoina lounasravintoloissa sekä matkapuhelinten liikkumistiedoissa.

Puetaan peliliivit päälle ja valitaan laserase. Sitten juostaan kelmeällä uv-valolla valaistuun labyrinttiin ampumaan.
 – Tätä on odotettu, sanoo  Outi Mousio  laserpyssy kädessään.
 Käynnissä on mediayhtiö Alma Median digikehityksen tiimipäivä Salmisaaren Megazonessa Helsingissä. Koko tiimi on koolla kasvokkain ja sisätiloissa ensimmäistä kertaa sitten koronapandemian alkamisen.
 – Tuntuu hassulta olla ilman maskia, sanoo  Riku Aapakallio-Autio .
 – Tosi mahtavaa nähdä kaikkia. Etätöissä en ole kaivannut niinkään toimistoa, vaan työkavereita, sanoo  Heli Ritola .
 Tiimin pomon, teknologiajohtaja  Antti Salosen  mukaan konsernin omia rajoituksia ollaan pikku hiljaa purkamassa, mikä mahdollistaa toimistolla työskentelyn sekä iltapäivän laserlabyrintissa.
 – On tässä ollut turhautumista. Jos ei nähdä kasvokkain, ei tule tilanteita ylläpitää yhteisöllisyyttä, sanoo Salonen.
 Korona-aikana palkatut uudet työntekijät tapaavat työkavereitaan livenä ensi kertaa.
 Etätyö on aiheuttanut hajaannusta tiimissä, mutta suunta on joka tapauksessa parempaan.
 – Se, että voimme nähdä sisätiloissa isolla porukalla, on selkeä merkki siitä, että menemme eteenpäin, sanoo Salonen.
 – Nyt on aika nauttia ennen kuin tulee uusi sulku taas päälle, sanoo Ritola hieman skeptisemmin.
 Työpaikoille paluu alkoi elokuussa
 Jono lounasravintolan noutopöytään, täysiä busseja ja puheensorinaa maskien takaa.
 Etätyösuositus poistuu lokakuun puolessavälissä, mutta työpaikalle paluu alkoi Uudellamaalla hiljalleen jo elokuun alussa. Tämä käy ilmi puhelinoperaattori Telian liikkumistilastoista.
 Läsnätyö näyttäisi kuitenkin edelleen olevan matalammalla tasolla kuin vuosi sitten sekä huomattavasti matalammalla kuin ennen koronapandemiaa.
 Telian tilastoima työsijainti voi olla myös käynti oppilaitoksessa tai muussa paikassa.
 Kun suomalaiset palaavat oppilaitoksiin ja työpaikoille, näkyy se myös lounasravintoloissa.
 Sodexo on yksi Suomen suurimmista ravintoloitsijoista yli 200 ravintolalla.
 – Selvästi nähdään, että nyt on enemmän liikehdintää. Suurta kasvua ei kuitenkaan vielä näy, koska on etätyösuositus, arvelee Sodexon toimitusjohtaja  Bianca Brink .
 Ja paluuta entiseen tuskin on, arvioi Brink. Siksi Sodexo kehittää uusia palvelumuotoja: parhaillaan testissä ovat esimerkiksi tuorepakatut lounasannokset, jotka toimitetaan kotiin yrityksen etätyöläisille.
 Brinkin mukaan yritykset suunnittelevat jo varovaisesti tapahtumia, kuten pikkujouluja. Tosin monessa yrityksessä kuulostellaan ensin, poistuvatko loput rajoitukset.
 Helsinkiläisravintola Ondassa lounaalla oleva Petra Karimies iloitsee siitä, että pääsee välillä ravintolaan lounaalle puolentoista vuoden etätyön ja kotieväiden jälkeen. Markku Pitkänen / Yle
 Maakuntien sisäiset matkat antavat osviittaa siitä, kuinka eri tavalla koronaepidemia vaikuttaa eri puolilla Suomea, sanoo Telian datayksikön päällikkö  Tapio Levä .
 Esimerkiksi Pohjanmaalla, Kainuussa ja Kanta-Hämeessä liikkuminen on lisääntynyt korona-aikana. Levän mukaan syynä voi olla se, että moni siirtyi tekemään etätöitä mökille tai sukulaisten luo. Tänä vuonna liikkuvuus on kuitenkin laskenut viime vuodesta, mikä voi johtua ihmisten palaamisesta työpaikoille.
 Uudellamaalla, Pirkanmaalla ja Lapissa maakuntien sisäiset matkat ovat sen sijaan laskeneet.
 Osalle vapauden päivä on jo koittanut
 Kuohuviinipullot poksahtivat auki, kansa tanssi kaduilla ja baarit täyttyivät, kun Ruotsissa ja Norjassa vietettiin vapauden päivää eli koronarajoitusten poistumista.
 Se oli meille signaali siitä, että täällä Suomessakin voi pikkuhiljaa rentoutua, sanoo terveyssosiologian professori  Piia Jallinoja . Myös rokotekattavuuden parantuminen ja rajoitusten purkaminen ovat saaneet suomalaiset pikku hiljaa liikkeelle.
 – Vaikka vapauden päivä ei ole vielä virallisesti koittanut Suomessa, moni ottaa jo rennommin. Ihminen tottuu vähitellen epävarmuuteen ja hyväksyy riskin, sanoo Jallinoja.
 Jallinoja muistuttaa, että meillä on takana raskaat puolitoista vuotta: vaikka oma henki ei olisi ollut uhattuna, moni kokee ahdistavaksi uutiset nuorison pahoinvoinnista, terveydenhuollon kuormittuneisuudesta ja muun maailman ahdingosta.
 – Pandemian alussa epävarmuus lamaannutti. Nyt olemme seuravassa vaiheessa, jossa täytyy löytää siedettävän riskin taso yksilöinä ja yhteiskuntana, sanoo Jallinoja.
 Ei tee mieli halata tuntemattomia karokebaarissa
 Sanni Hellman on lähdössä ensimmäiselle ulkomaan matkalle. Henrietta Hassinen / Yle
 Liikkuminen oli monelle henkireikä koronapandemian keskellä. Niin myös helsinkiläiselle  Sanni Hellmanille . Hän on käynyt kiipeilemässä Salmisaaren kiipeilyareenalla koko pandemian ajan, koska on kokenut sen turvalliseksi.
 – Minulla on ollut koko ajan sellainen olo, että voin elää. Kyse on elämäntyylistä: olen enemmän liikkuvaa tyyppiä kuin ravintolaihminen. Rajoitukset ovat sopineet minulle, sanoo Hellman.
 Yksi askel normaaliin on ensimmäinen ulkomaanmatka, viikonloppureissu Tukholmaan. Hellmanista se tuntuu erikoiselta, mutta samaan aikaan tutulta ja turvalliselta.
 Ulkomaille suuntaavien matkustajien määrä Helsinki–Vantaan lentokentältä on ollut jyrkässä kasvussa kesän alusta lähtien.
 Vielä ollaan kuitenkin kaukana koronaa edeltävästä ajasta: tammikuussa 2021 ulkomaille lähtevien matkustajien määrä putosi lähes 95 prosenttia verrattuna tammikuuhun 2020, jolloin korona vasta aloitti leviämistään.
 Joitain asioita Sanna Hellman välttää edelleen.
 – Ei tee mieli karaokebaarissa halailla tuntemattomia, mutta en olisi halunnut tehdä sitä ennen koronaakaan, hän naurahtaa.
 Toisella puolella salia kiipeilyvaljaisiin ovat sonnustautuneet  Paul Jones  ja  Terhi Esko .
 He pitivät talvella pitkän tauon kiipeilyharrastuksesta, kun tapausmäärät lähtivät nousuun. Nyt tuntuu taas turvalliselta. He kiipeilevät ennen ruuhka-aikaa.
 Kaikkea ei vielä uskalla tehdä: Esko ei ole palannut tanssiharrastukseensa, Jones karttaa baareja ja ravintoloita, ja molemmat välttävät vielä ulkomaanmatkoja.
 Siitä huolimatta alkaa jo helpottaa.
 – Pahin kuristusote alkaa löystyä ja happi alkaa taas kulkea. Alkaa toivokin herätä, sanoo Jones.
 Terhi Esko (vas.) kesti pahinta eristyksen aikaa huonommin kuin Paul Jones, vaikka molemmat pitävät itseään introverttina. Henrietta Hassinen / Yle
 Näin tiedot kerättiin:
 Etätyön määrän muutos perustuu liittymän erilaisten aktiviteettien eli viipymien tunnistamiseen. Kotisijainti on liittymälle päivittäin tunnistettu sijainti, jossa liittymä herää aamulla ennen klo 9. Työsijainti puolestaan on liittymälle arkipäivisin kotisijainnin ulkopuolella (vähintään 500 m etäisyydellä) tunnistettu sijainti, jossa vietetään pisin vähintään tunnin pituinen viipymä klo 6–16. Kaikille liittymille ei välttämättä synny kriteereitä täyttävää työsijaintia.
 Telian tilastot on koottu anonymisoidusta ja kokonaisuuksiksi ryhmitellystä matkapuhelindatasta, eikä yksittäisten ihmisten tai ryhmien tunnistaminen niistä ole mahdollista.
 Tilastot on laajennettu kattamaan koko väestö. Se tehdään hyödyntämällä markkinaosuus- ja väestötilastotietoa.

Puhelinten liikkumisdata kertoo, kuinka Suomi alkoi taas elää vähän enemmän – "Tätä on odotettu", sanoo Outi Moisio laserpyssy kädessään tiimipäivässä


Summary: Poikkeuksellisen voimakas aurinkomyrsky osuu Maahan 100 - 150 vuoden välein. Edellinen voimakas geomagneettinen myrsky koettiin 162 vuotta sitten. Suomen Akatemian rahoittama hanke selvittää, miten nykyinfrastruktuuri kestäisi tapahtuman.

Syyskuussa 1859 poikkeuksellisen voimakas aurinkomyrsky pyyhkäisi Maan yli. Geomagneettinen myrsky kaatoi lennätinverkon ja synnytti kirkkaita revontulia lähellä päiväntasaajaa.
 Myrsky sai alkunsa Auringon koronan massapurkauksesta, joita tapahtuu tähdessämme keskimäärin päivittäin. Vuoden 1859 purkaus oli kuitenkin tavallista rajumpi ja se suuntautui suoraan kohti Maata.
 Purkauksen havaitsi ensimmäisten joukossa brittitähtitieteilijä  Richard Carrington , jonka mukaan myrsky myöhemmin nimettiin.
 Carringtonin tapaus on voimakkain geomagneettinen myrsky, jonka ihmiskunta on pystynyt suoraan mittaamaan. Aikalaiskertomusten ansiosta kuitenkin tiedämme, että vastaavanlaisia poikkeuksellisen voimakkaita aurinkomyrskyjä on osunut Maahan aikaisemminkin.
 Syksyllä 1770 geomagneettinen myrsky muutti taivaan punaiseksi Aasian yllä  lähes kahden viikon ajaksi .
 Keväällä 1582 revontulia nähtiin usean päivän ajan Lissabonin ja Kioton leveysasteilla asti.
 Nämä aurinkomyrskyt tarjosivat upeita näytöksiä, mutta ne eivät aiheuttaneet sen suurempia ongelmia ihmisille. Kun vastaavanlainen myrsky pyyhkäisee Maan yli seuraavan kerran, tilanne saattaa olla täysin toinen.
 Sääennuste seuraavan Carringtonin varalle
 Keskivoimakkaita aurinkomyrskyjä osuu Maahan silloin tällöin. Niiden vaikutukset kohdistuvat maapallon navoille.
 Syksyllä 2003 tällainen myrsky kaatoi Malmön sähköverkon. Keväällä 1989 melko voimakas geomagneettinen myrsky aiheutti 9 tuntia kestäneen sähkökatkon Kanadassa. Modernin ajan voimakkain aurinkomyrsky aiheutti vuonna 1921 sähköpaloja ympäri maailman.
 Aurinkomyrskyjen tiedetään vahingoittaneen myös satelliitteja ja häirinneen tutkasignaaleja.
 Nämä ovat kuitenkin olleet keskisuuria puhureita. Carringtonin kaltaisen voimakkaan myrskyn seurauksista nykyinfrastruktuurille meillä on vain valistuneita arvauksia.
 Tiedämme, että megamyrskyissä revontulivyöhyke laajenee Lapista lähes päiväntasaajalle. Lisäksi tiedämme, että Carringtonin aikana Mumbaissa mitattiin magnetometrillä samanlaisia lukuja kuin Malmössä vuoden 2003 myrskyn aikana.
 Nyt näiden tietojen pohjalta suomalainen tutkimusryhmä pyrkii mallintamaan, miten todella raju aurinkomyrsky riepottelisi lähiavaruutta. Tarkoituksena on luoda sääennuste seuraavan Carringtonin varalle.
 Voimakkaiden aurinkomyrskyjen aikana revontulivyöhyke on laajentunut kattamaan lähes koko maapallon.  Mika Hirvonen
 Simulaatiot eivät kestäneet megamyrskyä
 Avaruussäätä simuloivat mallit ovat vasta viime vuosina kehittyneet siihen pisteeseen, että niitä voidaan käyttää tällaisessa projektissa. Kevyempien myrskyjen perusteella luodut mallit eivät ole pystyneet simuloimaan rajuja puhureita.
 – Monet mallit vain kaatuvat, kun niillä yrittää ajaa näitä supermyrskyjä, sanoo hanketta johtava Helsingin yliopiston laskennallisen avaruusfysiikan professori  Minna Palmroth .
 Nyt osa malleista on saatu pysymään pystyssä, joten niiden avulla on mahdollista simuloida myös voimakkaan geomagneettisen myrskyn vaikutuksia Maan magneettikehään.
 Näiden simulaatioiden tuloksia vertailemalla Palmrothin ryhmä pyrkii luomaan tarkemman arvion siitä, minkälaiset olosuhteet vallitsivat Carringtonin myrskyn aikana.
 Kun kuva myrskystä tarkentuu, tutkijat esittelevät tuloksensa tahoille, joiden toiminnalle voimakkaat geomagneettiset ilmiöt aiheuttavat riskejä. Näitä ovat esimerkiksi sähköverkkoyhtiöt ja viestiliikennettä hallinnoivat yritykset.
 – Me kuvaamme ympäristön; tämänlaisia hiukkasia on näin ja näin paljon, ja niillä on tällainen energia. Kestävätkö muuntajat? Palmroth sanoo.
 Suomen sähköverkko ei ole kaatunut aurinkomyrskyssä
 Tähän asti Suomen sähköverkko on kestänyt häiriöttä kaikki isommat aurinkomyrskyt. Tähän on kolme syytä, sanoo verkkoyhtiö Fingridin suunnittelupäällikkö  Antti Harjula .
 Ensinnäkin Suomen kantaverkko käyttää kolmivaiheisia täysmuuntajia, jotka sietävät paremmin aurinkomyrskyjen synnyttämiä geomagneettisesti indusoituneita virtoja kuin monien muiden maiden käyttämät yksivaiheiset säästömuuntajat.
 Lisäksi nämä muuntajat on maadoitettu tavalla, joka luo resistanssia näitä virtoja vastaan.
 Ja kolmanneksi Suomen kantaverkon pisimmät johdot ovat sarjakompensoituja, mikä estää aurinkomyrskyn synnyttämät virrat kompensoiduilla johdoilla.
 Harjula huomauttaa, että näitä ratkaisuja ei ole tehty aurinkomyrskyjen vuoksi.
 – Meillä on verkon suunnittelussa tehty eri syistä valintoja, joista sattuu olemaan hyötyä myös geomagneettisesti indusoituneiden virtoja kannalta, hän toteaa.
 Esimerkiksi tähtipistekuristimien käyttö maadoituksessa johtuu Suomen maaperästä, joka johtaa sähköä huonosti. Kuristimien avulla rajoitetaan vikavirran kulkua maahan, jotta lähialueelle ei muodostu vikatilanteessa vaarallisia jännitteitä. Samalla kuristimet rajoittavat aurinkomyrskyjen purskahdusten vaikutuksia verkkoon.
 Kantaverkon sarjakompensointi on taas tehty suurempien tehojen siirtämiseksi pitkillä siirtoyhteyksillä.
 Harjula ei usko, että edes Carringtonin kaltainen megamyrsky voisi kaataa Suomen sähköverkkoa.
 – Meidän tekemien mallinnusten perusteella verkon pitäisi kestää tämän luokan geomagneettiset myrskyt, Harjula sanoo.
 – Mutta tietenkin se, mitä muissa Pohjoismaissa tapahtuu, heijastuu myös meille.
 Suomi sijaitsee aurinkotuulien kannalta riskialueella. Suomen kantaverkossa on havaittu suuria geomagneettisesti indusoituneita virtoja, mutta ne eivät ole aiheuttaneet vaaraa verkon toiminnalle. Karoliina Simoinen / Yle
 Yhdysvallat on valmistautunut lainsäädännöllä
 Vuonna 2008 Yhdysvaltain kansallinen tiedesäätiö julkaisi  raportin , joka maalasi synkän kuvan Carringtonin kaltaisen voimakkaan aurinkomyrskyn jälkeisestä maailmasta.
 Raportissa todettiin, että myrskyn jäljiltä Yhdysvalloissa yli 130 miljoonaa ihmistä olisi ilman sähköä. Pahimmillaan sähköt saataisiin palautettua vasta kymmenen vuoden kuluttua. Pelkästään ensimmäisen vuoden aikana vahingot nousisivat kahteen biljoonaan eli tuhanteen miljardiin dollariin.
 Myöhemmin raportin tulosten on todettu olleen liioiteltuja. Se kuitenkin herätti Yhdysvaltain hallinnon kiinnittämään asiaan huomiota.
 Sittemmin Yhdysvalloissa on tullut voimaan laki, joka edellyttää sähköverkkoyhtiöitä varautumaan poikkeuksellisiin avaruussääilmiöihin. Yhdysvallat on ainoa maa, jossa on tämänkaltainen lainsäädäntö.
 Harjula kertoo, että myös Fingrid on tehnyt yhdysvaltalaisen standardin mukaisen riskitarkastelun kantaverkolle.
 – Suomen kantaverkko täyttää hyvin ne kriteerit, hän sanoo.
 Aurinkomyrsky voi kaataa myös internetin
 Aurinkomyrskyjen vaikutuksista sähköverkkoihin on kertynyt kokemuksia. Tietoverkkojen kohdalla näin ei ole. Kaikki edelliset myrskyt ovat tapahtuneet ennen nykyistä internet-aikaa.
 Kalifornian yliopiston tutkijat ovat tänä vuonna selvittäneet,  miten aurinkomyrsky vaikuttaisi internetiin .
 Tutkimuksen mukaan paikalliset verkot pysyisivät todennäköisesti pystyssä, koska valokaapelit kestävät hyvin geomagneettisia hiukkasia. Lyhyet valokaapelit on usein myös maadoitettu tasaisin välein.
 Sen sijaan merten pohjissa kulkevat suuret kaapelit ovat vaarassa.
 Mantereiden välisen nettiliikenteen mahdollistavat kaapelit tarvitsevat matkan varrelle useita toistimia, jotka vahvistavat signaalia. Juuri nämä noin 100 kilometrin välein sijoitetut toistimet ovat vaarassa vaurioitua geomagneettisen myrskyn seurauksena.
 Kun tarpeeksi moni toistin hajoaa, signaali katoaa.
 Kalifornian yliopiston tutkimuksen mukaan etenkin Atlantilla ja Tyynellä valtamerellä olevat kaapelit ovat suurimmassa vaarassa pitkien välimatkojen takia. Meren pohjassa kulkevia tietoliikennekaapeleita ei ole maadoitettu tiheästi, mikä lisää signaalia vahvistavien toistimien riskiä rikkoutua. Kuvassa merikaapelia lasketaan Arrietaran rannalla Espanjassa kesällä 2017.  Ander Gillenea / AFP
 Vaikka internet on rakentunut verkostoksi, jossa signaalille löytyy aina vaihtoehtoisia reittejä, suurten kaapelivaltimoiden katkeaminen ruuhkauttaisi nopeasti liikenteen. Ongelmat alkaisivat kasautua, kun nimipalvelimia ja muita tärkeitä järjestelmiä katoaisi verkosta.
 Meriyhteydet katkaissut aurinkomyrsky tuhoaisi todennäköisesti myös satelliitteja, jolloin maailmanlaajuiset tietoliikenneyhteydet palaisivat jonnekin 1950-luvun tasolle.
 Megamyrsky saavuttaa Maan alle vuorokaudessa
 Palmrothin johtaman tutkimuksen tarkoituksena on löytää keinot, joilla seuraavaan megamyrskyyn voitaisiin varautua. Rahoituksensa hanke saa Suomen Akatemialta, joka koronapandemian myötä on kiinnostunut myös muista nyky-yhteiskuntaan kohdistuvista riskeistä.
 – Megamyrskyllä on suurin piirtein sama todennäköisyys kuin pandemialla, Palmroth huomauttaa.
 Carringtonin kaltaisia voimakkaita geomagneettisia myrskyjä osuus Maahan 100 - 150 vuoden välein. Nyt edellisestä on kulunut 162 vuotta.
 Seuraava Carrington voi tapahtua milloin tahansa.
 Euroopan avaruusjärjestö ESA laukausi vuonna 2015 LISA Pathfinder -testisatelliitin Auringon ja Maan väliselle alueelle, jossa molempien kappaleiden vetovoimat kumoavat toisensa. Aurinkomyrksyjen parametrit saadaan selville vasta, kun sen tuulet ovat ohittaneet L1-nimisellä alueella olevat satelliitit. Normaalilta aurinkomyrskyltä kestää L1:stä alle tunti Maahan. Voimakkaan aurinkomyrskyn tuulet tulisivat tätäkin lyhyemmässä ajassa. 2015 Euopean Space Agency via Getty Images
 Viimeisen 40 vuoden suurimmat aurinkomyrskyt ovat tapahtuneet auringonpilkkumaksimin ja -minimin välillä. Nykyisen aurinkosyklin pilkkuminimi oli viime vuonna ja maksimi on vuoden 2026 tienoilla.
 Tämän perusteella hihasta voisi ravistaa arvion, että jos selviämme vuoteen 2026 ilman megamyrskyä, voimme hetken hengähtää.
 Täysin puskista aurinkomyrskyt eivät tule. Avaruussääpalvelut seuraavat koko ajan Auringon pinnan tapahtumia. Esimerkiksi Ilmatieteen laitoksella seurataan vuorokauden ympäri Auringon tapahtumia.
 On melko todennäköistä, että voimakas purkaus tulee isosta auringonpilkusta. Niiden liikkeistä tutkijat ovat tietoisia.
 Jos pilkussa tapahtuu räjähdys silloin, kun se on maapallon kannalta vaarallisella sektorilla, tieto siitä saadaan minuuteissa.
 Keskisuuren aurinkomyrskyn matka Maahan kestää noin kolme päivää. Carringtonin myrskyllä tiedetään kestäneen 17 tuntia.
 – Vaikka pystyisimme ennustamaan, että huomenna lähtee tällainen myrsky, niin siinä vaiheessa on myöhäistä alkaa päättämään, että mitä tehdään, Palmroth sanoo.

Voimakas aurinkomyrsky voi kaataa sähköverkot ja pilkkoa internetin – Suomessa tutkitaan, miten odotettuun myrskyyn pitäisi varautua


Summary: Tallinnan satamassa tarkastetaan kaikki Helsinkiin lähtevät ajoneuvot ja matkustajat. Lisäksi etelässä Latvian vastaisella EU-sisärajalla partioidaan ja Viron itärajalle nousee raja-aita.

PARMU, TALLINNA  Jos kurkottaisin kättäni kunnolla, syyllistyisin valtakunnanrajan luvattomaan ylitykseen. Niin lähellä Venäjän raja on Viron kaakkoisimmassa kolkassa. Pengertien vieressä virtaa oja ja sen keskellä se kulkee.
 Ojan varteen nousee vihreää aitaa. Sen päälle kiinnitetään piikkilankaa.
 Ollaan Parmun kylässä, joka tosin on enimmäkseen metsää. Parmun eteläisimmässä pisteessä kohtaavat Viron, Venäjän ja Latvian raja.
 Raja-aidan rakentaminen alkoi jo viime kesänä, mutta sen merkitys on vain korostunut tänä vuonna. Valko-Venäjä näyttää kesäkuusta lähtien masinoineen siirtolaisvirtaa alueeltaan EU-maihin.
 Viron rajalle on tähän mennessä noussut 23 kilometriä aitaa. Koko itärajan on tarkoitus olla aidattuna vuoteen 2027 mennessä. Jan Erik Kooli
 Virossa tilanteeseen havahduttiin heti alkukesästä. Entä jos siirtolaisia alkaakin ilmestyä Puolan, Liettuan ja Latvian lisäksi myös pohjoisemmaksi?
 – Tällä hetkellä tiedustelutieto ei viittaa siihen, että Venäjä olisi seuraamassa Valko-Venäjän esimerkkiä. Emme ole kuitenkaan sinisilmäisiä, sanoo Viron eteläisen alueen rajavalvontapäällikkö  Meelis Saarepuu .
 Hän viittaa loppuvuoteen 2015 ja alkuvuoteen 2016. Silloin Venäjältä  saapui pohjoisten rajanylityspaikkojen kautta  muutamassa kuukaudessa Norjaan 5 500 ja Suomeen reilut 1 700 turvapaikanhakijaa. Virta ehtyi vasta Suomen ja Venäjän sopimukseen.
 Kauttakulkureitit tukkoon
 Tallinnan satamassa autoja saapuu puolestaan lähtöselvityksen jälkeisiin jonoihin. Jokaista ajoneuvoa lähestyy poliisi.
 – Henkilöllisyystodistus, kiitos. Ja voisitteko vielä avata takakontin…
 Suomeen suuntautuvat liikennemäärät ovat tällä hetkellä koronan takia kohtuullisia. Niinpä viranomaiset pystyvät tarkastamaan kaiken lähtevän liikenteen.
 Ajoneuvot joutuvat tarkastukseen rekisterinumerosta tai matkustajien kansalaisuudesta riippumatta. Rain Kooli / Yle
 – Tehotarkastukset ovat peloteviesti. Suomeen tai muualle Pohjoismaihin pyrkiviltä ihmissalakuljettajilta otetaan luulot pois: Viron kautta ei kannata yrittää, toteaa kenttäjohtaja  Ardi Hints .
 Elokuussa käynnistyneissä sataman tarkastuksissa on tähän mennessä paljastunut yksitoista tapausta liittyen Suomeen matkalla olleisiin laittomiin siirtolaisiin.
 Esimerkiksi Valko-Venäjältä rajan yli Latviaan livahtanut irakilaismies löytyi Suomessa asuvan irakilaismiehen autosta.
 Poliisiluutnantti Ardi Hintsin mukaan tehovalvonnassa on saatu kiinni muun muassa rattijuoppoja ja etsintäkuulutettuja henkilöitä. Rain Kooli / Yle
 – Siirtolaiset pyrkivät sinne, missä on omaa yhteisöä jo entuudestaan, kertoo Viron poliisi- ja rajavartiolaitoksen kansainvälisen osaston päällikkö  Ivo Utsar .
 Virossa Lähi- tai Kauko-idästä lähtöisin olevia isompia yhteisöjä ei ole, joten maata käytetään lähinnä kauttakulkuun Pohjoismaihin.
 Siirtolaistulvan sattuessa hälytetään suojeluskunta
 Heti Valko-Venäjän rajakriisin alettua Viro pyrki saamaan mahdollisimman hyvin kokonaiskuvan tapahtumista. Liettuaan lähetettiin saman tien rajavartioston yksikkö.
 – Auttamaan, mutta myöskin oppimaan naapureiden kokemuksista, sanoo Meelis Saarepuu.
 Viron käynnistämään tehovalvontaan vaikutti muun muassa tieto siitä, että Valko-Venäjältä Liettuaan saapuneita siirtolaisia alkoi nopeasti poistua majoituskeskuksista muihin EU-maihin.
 – Vuoden 2015 kriisi osoitti, että siirtolaisvirrat muuttivat nopeasti suuntaa sitä mukaa kuin löytyi vapaita kulkureittejä. Viro ei aio olla sellainen, kuvailee Ivo Utsar.
 Viron itäraja aidataan ensimmäiseksi harvaan asutuilla alueilla. Tälle suolle tuleva aita on kelluvaa. Jan Erik Kooli
 Raja-aidan rakentaminen, etelärajan lisäpartiointi ja Tallinnan sataman tehotarkastukset muodostavat Utsarin mukaan kokonaisuuden. Lisäksi on harjoiteltu itärajan rajanylityspaikoille saapuvien isompien siirtolaisjoukkojen kohtaamista.
 – Silloin rajavartioiden ja poliisin lisäksi hälytetään myös suojeluskunta, pelastuslaitokset, Punainen Risti ja sosiaaliviranomaiset, Utsar kuvailee.
 Tähän liittyvä suurharjoitus järjestettiin jo vuonna 2019 Koidulan rajanylityspaikalla.
 Valtaosa laittomista siirtolaisista pysäytetään Venäjällä
 Itärajan tilanne on kuitenkin pysynyt toistaiseksi rauhallisena. Valtaosa luvattomasta maahantulosta pysähtyy Venäjän puolelle.
 – Sikäläisiltä rajavartioilta tulee harva se viikko ilmoituksia Viroon pyrkineiden siirtolaisten pysäyttämisestä, Meelis Saarepuu kertoo.
 – Aita on vain osa rajaturvallisuudesta, eräänlainen hidaste. Kun siihen lisätään tulevina vuosina rakennettava seurantajärjestelmä, saamme reaaliaikaista tilannekuvaa rajalla tapahtuvasta, kertoo Meelis Saarepuu. Jan Erik Kooli
 Paljon pahempaa koettiin vuosina 2014–2016, jolloin Viron itärajan yli kuljetettiin Euroopan unioniin pyrkiviä vietnamilaisia.
 Kyse oli järjestetystä ihmissalakuljetuksesta, joka loppui, kun puuhamiehet saatiin kiinni ja tuomittiin.
 – Tänä vuonna laittomia rajanylityksiä on tullut rajavartioiden tietoon kahdeksan. Kaksi tapausta liittyy siirtolaisuuteen, Saarepuu kertoo.
 Loput laittomista rajanylityksistä ovat salakuljetusta. Yleensä tarkoituksena on tuoda tupakkaa ja alkoholia Venäjältä Viroon.
 Viron ja Venäjän rajamerkit ovat toisinaan hyvinkin lähekkäin. Jan Erik Kooli
 Rakennettavan raja-aidan uskotaan estävän ennen kaikkea vahingossa tapahtuvia rajanylityksiä.
 – Toivomme sen vähentävän myös ilkivaltaa. Tällä hetkellä varsinkin turistit tuppaavat menemään Venäjän rajatolppien luokse ottamaan selfieitä, kuvailee Saarepuu.
 Mikäli asialla on useampi henkilö, seuraukset voivat olla vakavat. Viron lain mukaan valtakunnanrajan luvaton ylittäminen ajoneuvolla tai joukolla on rikos.
 Lisää aiheesta:
 Yle Uutiset Rec – Miksi Euroopan rajoilla rakennetaan aitoja?

 EU-maat aitaavat kilvan itärajaa siirtolaisten varalta, myös Baltiaan nousee satoja kilometrejä aitaa – "Säälittävää politiikkaa", sanoo professori
 Jo toinen maa julisti poikkeustilan Valko-Venäjän vastaiselle rajalleen – Puola seurasi Latvian esimerkkiä ja sulki rajansa siirtolaisilta
 Suomalaiset rajavartijat etsivät jalanjälkiä hiekasta Liettuan ja Valko-Venäjän välisellä rajalla – Frontex tarjoaa valvonta-apua EU:n ulkorajalla

Viro vahvistaa rajojaan Valko-Venäjän siirtolaiskriisin takia – Kenttäjohtaja: "Pohjoismaihin pyrkiviltä ihmissalakuljettajilta luulot pois"


Summary: Elinkeino- ja teollisuusministeri: "On tärkeää korostaa, että Britanniassa ei ole kansallista polttoainepulaa."

Britannian armeija alkaa toimittaa polttoainetta huoltoasemille maanantaista lähtien, maan hallitus kertoi perjantaina.
 Yhteensä lähes 200 sotilasta, joista 100 on kuljettajia, lähetetään hallituksen mukaan tarjoamaan väliaikaista tukea huoltoasemille sekä helpottamaan kuljettajapulaa.
 Britannian huoltoasemilla on nähty tällä viikolla pitkiä autojonoja pelätyn polttoainepulan vuoksi. Pula säiliöautojen kuljettajista synnytti viime viikolla pelkoja bensan loppumisesta ja aiheutti polttoaineiden hamstraamista.
 Hallituksen mukaan kriisin taustalla on polttoaineen valtava kysyntä ja pula kuljettajista, ei pula itse polttoaineesta. Tämä on puolestaan seurausta muun muassa maan EU-erosta ja koronaviruspandemiasta. Brexit on johtanut siihen, että maassa työskennelleitä ulkomaalaisia autonkuljettajia on palannut kotimaihinsa.
 Sotilaskuljettajat määrättiin viikon alussa valmiuteen hoitamaan kuljetuksia. Elinkeino- ja teollisuusministeri  Kwasi Kwarteng  oli kertonut keskiviikkona, että sotilaat ryhtyvät paikkaamaan kuljettajapulaa "seuraavien parin päivän aikana".
 "Ihmisten tulisi jatkaa polttoaineen ostamista normaalisti"
 Tilanne on jokseenkin tasoittunut viikon aikana, ja huoltoasemien säiliöt ovat alkaneet jälleen täyttyä. Osissa Britanniaa on kuitenkin yhä vakavaa pulaa bensasta. Noin 5 500:aa polttoainekauppiasta edustava PRA (Petrol Retailers Association) kertoi torstaina, että sen jäsenistä 27 prosenttia oli yhä ilman polttoainetta.
 Uutistoimisto Reutersin tietojen mukaan Lontoossa ja eteläisessä Englannissa oli perjantaina useita kymmeniä suljettuja polttoainepumppuja.
 Elinkeino- ja teollisuusministerin mukaan tilanne on paranemassa hiljalleen, kiitos teollisuuden ponnistelujen. Kwarteng toivoo, että ihmiset lopettavat polttoaineen hamstraamisen.
 – On tärkeää korostaa, että Britanniassa ei ole kansallista polttoainepulaa, ja ihmisten tulisi jatkaa polttoaineen ostamista normaalisti. Mitä nopeammin palaamme tavallisiin ostotottumuksiimme, sitä nopeammin tilanne voi palata normaaliksi, ministeri sanoi.
 Myös polttoaineyhtiöiden, kuten Shellin ja Esson, mukaan Britanniassa on riittämiin polttoainetta. Yhtiöt odottavat tilanteen normalisoituvan pian.
 Kuljettajapulan takia joissakin supermarketeissa on myös näkynyt useita viikkoja tyhjiä hyllyjä. Pelkoja onkin herännyt, kuinka tilanne heijastuu tulossa olevaan joulun aikaan.
 Aiheesta lisää:
 Kuljettajapula uhkaa jo brittien joulukauppaa – Katso Ylen videoraportti lontoolaiselta huoltamolta
 "Ihmiset ovat ihan sekaisin", sanoo Briteissä asuva Mari Powney – pula polttoaineista ajoi saarivaltion hamstrauskaaokseen

Britanniassa sotilaat alkavat kuljettaa polttoainetta huoltoasemille ensi viikolla


Summary: Guayaquilin suurkaupungissa sijaitsevassa vankilassa alkoi tiistaina vankilamellakka, jonka poliisit saivat hallintaan torstaina. Mellakkaa oli taltuttamassa noin 900 poliisia.

Ecuadorissa määrättiin perjantaina noin 3 600 poliisia ja sotilasta vartioimaan maan vankiloita aiemmin tällä viikolla tapahtuneen vakavan vankilamellakan jälkeen, viranomaiset kertoivat.
 Sisäministeri  Alexandra Vela  sanoi, että joukkoja on lähetetty kaikkiin Ecuadorin vankiloihin turvallisuuden takaamiseksi.
 Guayaquilin kaupungissa sijaitsevassa vankilassa alkoi tiistaina vankilajengien välinen yhteenotto, jonka poliisit saivat hallintaan torstaina. Mellakkaa oli taltuttamassa noin 900 poliisia.
 Poliisien lisäksi vankilan ulkopuolelle oli aiemmin lähetetty sotilaita ja tankkeja turvaamaan tilannetta.
 Yhdessä Etelä-Amerikan mantereen historian vakavimmista vankilamellakoista kuoli 118 ja loukkaantui 86 vankia. Vankilaviranomaisen mukaan kuusi ihmistä on loukkaantunut vakavasti.
 Kuolleiden vankien omaiset kokoontuivat perjantaina poliisin ruumishuoneelle saadakseen vahvistuksen läheistensä kohtalosta. Viranomaisten mukaan mellakassa menehtyneistä on toistaiseksi tunnistettu 41 ihmistä, ja heistä 22 on luovutettu omaisille.
 Vankilamellakan on arveltu liittyvän meksikolaisten huumekartellien välienselvittelyyn. Vankien kerrotaan aseistautuneen ampuma-asein ja kranaatein.
 Veriset yhteenotot vankiloissa ovat Ecuadorissa yleisiä. Tänä vuonna Ecuadorin vankiloissa on kuollut kaikkiaan yli 230 vankia.
 Asiantuntijoiden mukaan Ecuadorissa on noin 3 000 vanginvartijan vajaus. Tällä hetkellä maan vankiloissa on kaikkiaan noin 1 500 vartijaa. Ecuadorin vankiloissa istuu lähes 40 000 vankia.

Poliiseja ja sotilaita määrättiin vartioimaan Ecuadorin vankiloita vakavan vankilamellakan jälkeen


Summary: Lapsi loukkaantui vakavasti, kun pyöräkaivinkone törmäsi häneen. Onnettomuus tapahtui elokuun lopussa 2020 Tampereen Hämeenpuistossa. Kuljettaja tuomittiin sakkoihin.

Pirkanmaan käräjäoikeus on antanut tuomion viime vuoden elokuun lopussa Tampereen  Hämeenpuistossa tapahtuneesta onnettomuudesta , jossa loukkaantui ala-asteikäinen lapsi. Lapsi oli ylittämässä suojatietä Hämeenpuiston ja Kauppakadun risteyksessä, kun kaivinkone törmäsi häneen.
 Kuljettaja on kiisti olleensa huolimaton, mutta ei ole osannut kertoa, miksi ei ollut havainnut lasta. Mies ajoi alueella 30 kilometrin tuntivauhtia.
 Pirkanmaan käräjäoikeuden tuomion mukaan kuljettaja olisi voinut varautua tilanteeseen, joten mies on rikosvastuussa onnettomuudessa. Oikeus tuomitsi kuljettajan liikenneturvallisuuden vaarantamisesta ja vammantuottamuksesta. Hän joutuu maksamaan 25 päiväsakkoa.
 Lapsi kaatui, kun kaivinkone törmäsi tähän ja lapsi jäi osittain koneen puristuksiin. Hänet toimitettiin kiireellisenä jatkohoitoon ja vammat vaativat leikkaushoitoa
 Tuomio ei ole lainvoimainen.
 Puiston liikenneturvallisuutta parannetaan
 Tampere aikoo  parantaa Hämeenpuiston suojateiden  turvallisuutta.
 Liikennemerkki- ja ajoratamerkintämuutoksia on tarkoitus tehdä jo tänä ja ensi vuonna. Mahdollisia muutoksia liikennevaloihin tai suojateiden korotuksia aletaan suunnitella.

Oikeus tuomitsi pyöräkaivinkoneen kuljettajan, joka törmäsi lapseen Tampereella – lapsi jäi koneen puristuksiin ja sai vakavat vammat


Summary: Petra Ollista julkaistaan tänä syksynä elämäkertakirja. Siinä kerrotaan painijan koko tarina juniorivuosista aina maailman huipulle ja uran päätökseen asti.

Petra Olli  on tullut tunnetuksi painijana ja voittanut muun muassa maailmanmestaruuden.
 Tänä syksynä maailmanmestarista julkaistaan myös elämäkertakirja, jonka on kirjoittanut toimittaja  Mikko Kekäläinen .
 Kirjassa kerrotaan Petra Ollin koko tarina juniorivuosista maailman huipulle, aina urheilumaailmaa järkyttäneeseen äkkilopetukseen asti.
 Petra Olli nousi lavalle Turun kirjamessuilla, ja häntä haastatteli Mikko Kekäläinen. Voit katsoa  tallenteen keskustelusta tästä .
 Petra Olli arvelee ilmeensä olevan nykyään vähemmän tuima kuin mitä tv-katsojat ovat tottuneet näkemään. Hän kehuu myös mahtuvansa edelleen hyvin Mikko Kekäläisen kanssa samalle lavalle puolentoista vuoden yhteisen kirjapuserruksen jälkeen.
 Tosin kun idea elämänkerrasta hänelle esiteltiin, luuli hän ensin kirjoittajaksi Ylen urheilutoimittaja  Kristiina Kekäläistä .
 Kirjassa ei tosin olekaan syvällistä painianalytiikkaa, sellaista ei Petra Olli halunnut. Se on inhimillinen tarina, ei urheilukirja.
 – Se on vähän romaaninomaisempi kuin pelkkää urheilupapatusta, Olli sanoo.
 Tunteet tuoreessa muistissa
 Petra Ollin urheilu-uran lopetuspäätös oli yllättävä, ja siitä usein kysellään. Kirja antaa kysymyksiin vastaukset. Asioiden käsittely tuoreeltaan tuntui Petra Ollista ajoittain vaikealta.
 – Toisaalta tämä oli mukava ajanjakso lopettamisen jälkeen. Kävimme tosi nopealla aikavälillä asiat läpi, kun tunteet olivat vielä tuoreessa muistissa. Myöhemmin tarinat olisivat voineet olla ihan erilaisia. Nyt on oma ura ja lopettaminen käsitelty ja laitettu viimeinen piste sille aikakaudelle.
 Petra Ollin vakiopainiliike on puikkaus. Olli kertoo messulavalla, että hän on saanut selittää liikettä Mikko Kekäläiselle monen monta kertaa. Nyt Kekäläinen vielä toivoo, että Olli näyttäisi vakioliikkeensä messuyleisölle.
 – Se on nyt sitten viimeistä kertaa, Olli tokaisee.
 Korkokengissä ja kauluspaidassakin vakioliike sujuu maailmanmestarilta hienosti.
 Keskusteluja kirjamessuilta
 Yle välittää perjantain ja lauantain aikana paloja Turun kirjamessuilta. Aikaisemmin perjantaina suorana nähtiin  Kallen Kantapöytä -keskusteluohjelma , jossa musiikista ja kirjallisuudesta keskustelivat kirjailijat  Riku Korhonen  ja  Roope Lipasti  sekä sanoittaja  Sinikka Svärd .
 Lauantaina Areenassa on katsottavissa kolme lähetystä.  Jari Tervo kertoo kirjastaan Pääskyt talvehtivat järvenpohjassa , puhutaan  Samuli Edelmannista   kertovasta tuoreesta elämäkerrasta  ja  Katja Kettu   haastattelee Ismo Alankoa .
 Lue myös:
 Riku Korhonen, Roope Lipasti ja Sinikka Svärd pohtivat musiikin ja kirjallisuuden suhdetta – katso Turun kirjamessujen keskustelu Areenassa

Maailmanmestaripainija Petra Olli Turun kirjamessuilla: "Nyt on ura ja lopettaminen käsitelty, ja laitettu piste sille aikakaudelle"