Summary: Arvonlisäveron kanssa yli puolet liikennepolttoaineiden litrahinnasta on erilaisia veroja ja maksuja valtiolle. Autoilun polttoaineverot kartuttavat valtion kassaa tänä vuonna noin 2,5 miljardia euroa.

Kansainvälisen valuuttarahaston  IMF:n tuore raportti  katsoo, että bensiini, kivihiilellä tuotettu sähkö ja esimerkiksi kaasu ovat liian halpoja suhteessa niiden aiheuttamiin ympäristö-, ilmasto- ja terveyshaittoihin. Raportin mukaan fossiiliset polttoaineet saavat Suomessa vuodessa noin 1,6 miljardia euroa tukea alihinnoittelun kautta.
 Jos siis haitat haluttaisiin kompensoida, pitäisi fossiilisten käyttäjiltä kerätä eri tavoin sama 1,6 miljardia lisää.
 Mutta mistä raha? Autoilijoilta esimerkiksi polttoaineverotusta kiristämällä? 1,6 miljardin euron lisäkeräys polttoaineveron kautta nostaisi litrahintaa laskennallisesti lähes 50 senttiä.
 Valtion taloudellisen tutkimuskeskus VATT:n johtava tutkija  Marita Laukkanen  sanoo, että Suomi on jo huomioinut ilmastopäästöt täysimääräisesti hiilidioksidiverolla, joka on ollut leivottuna polttoaineiden litrahintaan vuodesta 2012 lähtien.
 Esimerkiksi moottoribensiinin CO2-vero on tänä vuonna 21,5 senttiä litralta, kun kaikkiaan bensaveroja ja maksuja on 76 senttiä litralta.
 Arvonlisäveron kanssa yli puolet litrahinnasta on erilaisia veroja ja maksuja valtiolle. Autoilun polttoaineverot kartuttavat valtion kassaa tänä vuonna noin 2,5 miljardia euroa.
 – Ilmastopäästöjen osalta Suomi ei ole alihinnoitellut liikennepolttoaineitaan, Laukkanen tähdentää.
 Hän ei usko, että liikennepolttoaineiden kulutus niinkään kääntyisi laskuun polttoaineita kallistamalla, vaan pikemminkin rohkaisemalla vaihtoehtoisia energialähteitä käyttävien ajoneuvojen hankintaan, siis sähkö- ja hybridiautojen ostoon. Polttoainevero toki kannustaa siirtymään vaihtoehtoisiin käyttövoimiin.
 Suomelle hyvä arvosana
 Laukkanen katsoo, että kokonaisuudessaan Suomi on tehnyt aika paljon fossiilihaittojen vähentämiseksi.
 – Tilanne ei ole Suomessa huono ja olemme jo tehneet monenlaista alihinnoittelun korjaamiseksi. Esimerkiksi olemme luopumassa teollisuuden saamista fossiilisten polttoaineiden verohuojennuksista ja lisäksi päästöoikeuden hinta on noussut tänä vuonna.
 Ympäristötaloustieteen apulaisprofessori  Lassi Ahlvik  Helsingin yliopistosta sanoo, että EU on ollut edelläkävijä energiasektorilla ja suurimmat muutokset ovat tulleet Suomeenkin sieltä.
 – Sitä kautta Suomikin saa hyvät arvosanat. EU:n päästökauppa on jo vähentänyt päästöjä.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 5.11. klo 23:een asti.
 Lue lisää:
 Fossiilisia polttoaineita tuetaan avokätisesti, ja se on tutkijoiden mukaan yksi ilmastonmuutoksen juurisyistä – pelkona on, että tukia tulee lisää
 Valtava ilmastopaketti etenee, hallitus linjasi kantansa liikenne-esityksistä – Suomi keskittyy ajamaan etenkin kahta asiaa, sanoo ministeri Harakka
 Sähkön ja kaasun hintojen pelätään karkaavan käsistä, tilannetta kuvataan poikkeukselliseksi – mistä raju hinnannousu johtuu?

Pannaanko autoilijat maksamaan fossiilisten päästöjen haitat? IMF-raportti: Polttoaineet Suomessa 1,6 miljardia euroa liian halpoja


Summary: Poliisi tiedotti lokakuussa, että Rudolfintiellä sijaitsevasta asunnosta oli naapureiden mukaan kuulunut avunhuutoja ja tappelun ääniä. Asunnosta löytyi kuollut mies.

Helsingin käräjäoikeudessa vangittiin torstaina kaksi miestä ja yksi nainen todennäköisin syin murhasta epäiltynä. Iältään vangitut ovat noin kolmekymppisiä.
 Tutkinnanjohtaja  Jari Koski  vahvisti STT:lle, että vangitsemiset liittyvät Helsingin Laajasalossa lokakuun alussa tehtyyn henkirikokseen.
 Aluksi tapausta tutkittiin epäiltynä tappona.
 – Siinä on tullut semmoisia viitteitä, että rikosnimikettä on korjattu. Pitää painottaa, että se on tutkintanimike edelleen eli se vastaa tämänhetkisen tutkinnan tilannetta. Tällä hetkellä edetään sillä tavalla, että tutkitaan murhana, sanoi Koski.
 Poliisi tiedotti lokakuussa, että Rudolfintiellä sijaitsevasta asunnosta oli naapureiden mukaan kuulunut avunhuutoja ja tappelun ääniä noin puoli yhdeksän aikaan aamulla. Asunnosta löytyi kuollut mies, jonka poliisi epäili joutuneen henkirikoksen uhriksi.
 Lisää aiheesta:
 Helsingissä väkivaltainen viikonloppu: epäilty henkirikos, tapon yritys ja kaksi törkeää pahoinpitelyä

Kolme ihmistä vangittiin epäiltyinä murhasta Helsingin Laajasalossa


Summary: Kenraaliluutnantti Petri Hulkon mukaan 2000-luvun alussa vallitsi kriisinhallinnen "hypetys" ja Suomen puolustusratkaisua väheksyttiin. Venäjän toimet Ukrainassa vuonna 2014 olivat käännekohta.

Suomen puolustusvoimat nauttivat tällä hetkellä kansainvälisesti erittäin hyvää mainetta, ja maavoimien osalta suorituskyky on turvallisuustilanteeseen nähden parempi kuin koskaan sotien jälkeen. Näin arvioi maavoimien komentaja, kenraaliluutnantti  Petri Hulkko , joka jää tehtävästä eläkkeelle vuodenvaihteessa.
 Hulkon mukaan kansainvälisessä politiikassa tapahtui iso asennemuutos Ukrainan kriisin jälkeen vuonna 2014.
 – Kriisinhallinnan hypetyksessä 2000-luvun alussa meitä väheksyttiin ja pidettiin vanhanaikaisina, että me keskitymme vain oman maan puolustamiseen, mutta nyt asenteet ovat kääntyneet 180 astetta ympäri, ja kollegat ympäri maailman kehuvat järjestelmäämme.
 Hulkon mukaan puolustusvoimien kansainvälisen maineen arvonnousun syynä on se, että Suomessa ei missään vaiheessa ajettu puolustusta alas toisin kuin esimerkiksi Ruotsissa, joka luopui asevelvollisuudesta 2010 ja palautti sen seitsemän vuotta myöhemmin.
 Nyt Suomella ei ole puolustuskyvyssä sellaista takamatkaa kuin joillakin läntisen Euroopan verrokkimailla.
 – Näyttää siltä, että se kiinni kurominen kestää vähintään kymmenen vuotta, jos sekään riittää, Hulkko sanoo.
 Pandemian opetukset
 Hulkko on toiminut maavoimien komentajana elokuusta 2017 alkaen. Komentajavuosina puolustusvoimia koskevaa julkisuutta ovat hallinneet hävittäjäkaupat ja merivoimien alushankinnat.
 – Minusta on hyvä, että ne ovat olleet mediahuomion keskipisteenä. Me olemme maavoimissa saaneet tehdä työtä rauhassa ja olemme onnistuneet paikkaamaan puolustuskykyä erinomaisilla käytetyn puolustustarvikemateriaalin kaupoilla.
 Maaliskuussa 2020 alkoi koronapandemia, ja sen jälkeen kasarmeilla on muun maailman tavoin totuteltu poikkeusaikojen elämään koronaviruksen kanssa.
 – Pandemia on vaikuttanut voimakkaasti, mutta siinä on ollut myös hyviä puolia. Olemme oppineet paljon kriisiajan toiminnasta, vaikka kyseessä ei olekaan ollut sotilaallinen kriisi.
 – Kun on ollut pitkiä kiinnioloaikoja ja pidempiä maastojaksoja, koulutus on muuttunut tehokkaammaksi. Olemme aiemmin eläneet sellaisessa virkamiesrytmissä tajuamatta sitä.
 Luonnossa liikkumista ja penkkiurheilua
 Nyt 41 vuotta kestänyttä uraa sotaväessä on jäljellä vajaat kaksi kuukautta. Mikkeliläisen eläkepäiviin kuuluu ainakin paljon luonnossa liikkumista.
 – Eläkkeellä arki koostuu kahdesta koirasta, nikkaroimisesta ja mökillä olosta. Vaimo on vielä kymmenen vuotta työelämässä, joten se voi olla yksinäistäkin puurtamista välillä, mutta en näe, että minulla olisi tekemisestä puutetta.
 Jännitystä eläkeläisen elämään tuo ainakin penkkiurheilu. Hulkon 22-vuotias tytär, uimari  Ida Hulkko  on pitkän radan EM-mitalisti ja Suomen uinnin vahvimpia nimiä.
 Tulevana lauantaina hän ui Kazanin EM-kisoissa päämatkallaan, 50 metrin rintauinnin alkuerissä.
 – Kaikki korona-aikana peruuntuneet uinnit ovat kasaantuneet, ja tässä saa olla sydän syrjällään vähän väliä. Äidille ja isälle se on paljon jännittävämpää kuin tytölle.

"Kollegat ympäri maailmaa kehuvat" – Maavoimien komentaja jää eläkkeelle ja ylistää joukkojen suorituskykyä parhaaksi sitten toisen maailmansodan


Summary: Yritykset ovat valmiita ilmastotekoihin. Suuret sähkönkäyttäjät sitoutuvat tuulivoimaan, kuluttajat tekevät sähkösopimuksia uusiutuvaan energiaan ja kauppa kertoo ostoskorin ympäristövaikutuksista.

Yksityisiä yrityksiä patistetaan nyt etulinjaan ilmastonmuutoksen torjumisessa.
 Presidentti Sauli Niinistö sanoi  Ylen haastattelussa Glasgowin ilmastokokuksesta , että ilmastonmuutoksen torjumisessa tarvitaan yksityistä sektoria.
 Suomessa yritykset ovat valmiita ilmastotekoihin.
 Suomen Tuulivoimayhdistyksen toimitusjohtaja  Anni Mikkonen  kertoo, että suuret sähkönkäyttäjäyritykset ovat kiinnostuneita tuulivoimasähköstä.
 – Aika paljon tuulivoimahankkeita rakennetaan tällä hetkellä Suomeen niin, että joku suuri sähkönkäyttäjä sitoutuu ostamaan tuulipuistosta osan tai kaiken siitä sähköstä esimerkiksi 10 vuodeksi, Mikkonen kuvailee.
 Mikkosen mukaan tuulivoimatuottaja tietää silloin, mihin hintaan saa sähkönsä myytyä ja suuri sähkönkäyttäjäyritys tietää, mihin hintaan saa sähkönsä ostettua. Yrityksellä on myöskin täysi varmuus siitä, että käytössä on oikeasti tuulivoimaa eli uusiutuvaa sähköä.
 – Kuluttajien ympäristömyönteisyys näkyy siinä, että myös kuluttajat tekevät tuulivoiman sähkösopimuksia ja ylipäänsä uusiutuvan energian sähkösopimuksia ehkä aiempaa enemmän, Mikkonen sanoo.
 Asiakas on kuningas myös kaupan alalla
 Kuluttajien ja sijoittajien vaatimukset heijastuvat myös kaupan alalle.
 Keskon vastuullisuus- ja yhteiskuntasuhdejohtaja  Riikka Joukio  kertoo, että ilmastovaatimuksia tulee nyt eri suunnista.
 – Sijoittajat ovat erityisen kiinnostuneita tällä hetkellä ilmastokysymyksistä ja siitä, että meillä on ilmastotavoitteita ja mitä me tehdään ja miten sitten siitä kerrotaan ja raportoidaan, Joukio toteaa.
 Riikka Joukio Tiina Jutila / Yle
 Myös asiakkailla on omat toiveensa.
 Vantaan Tammistossa kauppa-asioilla käynyt  Maija Koikkalainen  Tuusulasta uskoo ostosvalintojen vaikutukseen.
 – Kyllä minä yritän omalta osaltani valita arjen keskellä sellaisia pieniä asioita, että mikä edesauttaisi. En syö punaista lihaa. Sehän rasittaa luontoa, mutta se ei muutenkaan tunnu hyvältä. Kaikkia sellaisia pikkutekoja, Koikkalainen kertoo.
 Maija Koikkalainen Tiina Jutila / Yle
 Keskon Riikka Joukio lupaa asiakkaille tietoa ostoskorin hiilijalanjäljestä.
 – Meillä on tällainen K-ostokset applikaatio, josta voi seurata sen oman ostoskorin hiilijalanjälkeä, suomalaisuusastetta tuotteissa ja sitten myöskin ravitsemustietoa on siellä, Joukio mainostaa.
 Keskolla on omat ilmastotavoitteensa.
 – Meidän on tarkoitus olla vuonna 2025 hiilineutraali ja vuonna 2030. Se aika paljon tapahtuu kiinteistöissä. Lämmityksessä ja viilennyksessä täytyy tehdä toimia ja toisaalla myös kuljetusten polttoaineen kulutuksessa, Joukio listaa.
 Lisää aiheesta:
 Päivittyvä seuranta: Kansainvälisen energiajärjestön mukaan uudet päästövähennykset tuovat maailman lähelle Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteita
 Pannaanko autoilijat maksamaan fossiilisten päästöjen haitat? IMF-raportti: Polttoaineet Suomessa 1,6 miljardia euroa liian halpoja

Sijoittajien ja kuluttajien ilmastovaatimukset näkyvät yritysten toiminnassa – tuulivoiman suosio kasvaa ja kauppa lupaa tietoa ostoskorin hiilijalanjäljestä


Summary: Kuumentunut keskustelu susitilanteesta tuntuu vapaaehtoisten näytteenkerääjien arjessa. Siikalatvalainen Sari Mikkola pohtii, mikä susissa on sellaista, joka saa ihmiset jakaantumaan niin rajusti eri leireihin.

Sari Mikkola  kiertää metsäretkillä talviaikaan näytepussit mukanaan. Hän on jo useamman vuoden ajan kerännyt suden ulosteita, pistänyt ne pussiin, pakastanut ja toimittanut näytteet Luonnonvarakeskukseen eli Lukeen.
 Alun perin Mikkola alkoi kerätä näytteitä saadakseen tietoa siitä, kuinka paljon hänen kotinsa lähialueilla liikkuu susia. Ulostenäytteet ovat yksi keino saada tietoa susien reviireistä ja liikkeistä.
 Mikkolan kotikunnassa Siikalatvalla, Pohjois-Pohjanmaalla sudet ovat nousseet syksyn aikana ykköspuheenaiheeksi. Reilun 5 000 asukkaan kunnassa yli 1 100 asukasta allekirjoitti vetoomuksen, jossa pyydetään mahdollisuutta harventaa susikantaa muun muassa lasten turvallisuuteen ja alueella tapahtuneisiin eläinvahinkoihin vedoten.
 Lue lisää :  Siikalatvalaisilta loppuvat keinot susien kanssa – lampaat syötiin pihasta ja lapsille on annettu koulumatkoille kilikellot
 Susia on ollut liikkeellä aiempaa enemmän, ne ovat aiheuttaneet myös vahinkoja ja susihavaintoja on tehty entistä laajemmalla alueella.
 Tilanne on heijastunut myös vapaaehtoistyöntekijöiden elämään.
 Huutelua kauppareissulla
 Sari Mikkolan vapaaehtoistyö susien dna-näytteiden keräysvastaavana on saanut joidenkin kupin kiehumaan yli, vaikka itse hän ei koe olevansa aiheen kummallakaan puolella.
 – Minä en ole susien suojelija, mutta en niitä vihaakaan. Olen keskikaistaa.
 Työ vaatii kuitenkin paksua nahkaa, hän sanoo. Esimerkiksi somekirjoittelu on ollut kärjekästä ja suoraan henkilöön kohdistuvaa. Yhdestä ryhmästä Mikkola sanoo poistuneensa vuosi sitten, kun siellä kirjoitettiin, että näytteiden kerääjät voisi ampua samalla susien kanssa.
 Mikkolan mukaan heitä haukutaan Luken rengeiksi, kätyreiksi tai ivataan paskan kerääjiksi. Eniten häntä kuitenkin harmitti, kun arkisella kauppareissulla alettiin huudella perään, ja lapset olivat mukana.
 – Ei heidän tarvitse kuulla sellaista.
 Mistä tunteiden kuumeneminen sitten voi johtua?
 – Monet ihmiset ovat turhautuneita siitä, että kannanhoidollisia metsästyslupia ei ole tullut, Mikkola arvioi yhdeksi syyksi.
 Hän on miettinyt, että ihmisten on myös vaikea kuunnella toisten mielipiteitä.
 – Toivoisin, että mahdollisimman moni vetäisi nyt syvään henkeä. Missään nimessä ei ole hyväksyttävää, että sudet syövät tuotanto- tai kotieläimiä tai kulkevat pihoilla. Susi kuuluu metsään. Mutta kun ajatellaan Siikalatvaa, niin missä me ollaan? Me ollaan metsässä. Jos susi haluaa mennä reviirin toiselle laidalle, se menee asutuksen läpi.
 Ei periksi pelolle
 Sari Mikkolan kotimaisemissa Siikalatvan Sipolan kylällä susia on havaittu jo useamman vuoden ajan. Alueella liikkuu nyt kahden eri lauman, Pulkkilan ja Rantsilan susia, hän kertoo.
 Heidän emolehmätilansa laitumet on aidattu sähköisillä petoaidoilla pari vuotta sitten.
 Vaikka susien reviiri kulkee Mikkolan oman elinpiirin lähellä, hän ei halua pelätä. Silti hän ymmärtää myös heitä, joita nyt pelottaa.
 – Tuntuu siltä, että Kirkonkylällä ja Mankilankylässä eletään nyt siinä tilanteessa, missä me olimme viisi vuotta sitten. Me olemme jo vähän tottuneet ja turtuneet tähän.
 Miisa-koira esti kerran Sari Mikkolaa menemästä metsään. Sittemmin selvisi, että siellä oli liikkunut susikaksikko. Timo Nykyri / Yle
 Vaikka pelolle ei anna periksi, on Mikkolan perheessä käyty lasten kanssa läpi mitä tehdään, jos susi näkyisi esimerkiksi läheisellä pellolla: mennään rauhallisesti kohti lähintä rakennusta ja soitetaan jollekin aikuiselle.
 Pienimmät lapset tuntevat vanhan ohjeen: laula pelko pois.
 – Tytöt ovat ottaneet tavan, että metsään mennessä he vähän laulavat tai huutavat, kun nousevat autosta, Mikkola kertoo.
 Sari Mikkolalle työkokemus näytteiden kerääjänä on myös tuonut uudenlaisen kiinnostuksen susia kohtaan. Suden laumahierarkia, alfaparin merkitys, ja muut seikat tekevät siitä eläimenä mielenkiintoisen.
 Ja kun oppii uutta, se lisää myös ymmärrystä, Mikkola sanoo.
 – Kun saa tietoa, se poistaa pelkoa. Tässä tapauksessa tieto ei siis lisää tuskaa.
 Luonnonvarakeskus arvioi Suomen susikantaa Susikantaa arvioidaan maastohavaintojen, mallinnosten ja dna-näytteiden avulla. “Vapaaehtoiset tekevät erittäin tärkeää työtä ja tuovat paikalliselle yhteisölle tietoja susikannasta ja reviireistä,” toteaa Luken ohjelmajohtaja  Katja Holmala . Lukelle on kantautunut tietoja siitä, että yksittäisiä kerääjiä kohtaan on kohdistunut asiatonta viestintää. Vaikka kyse on Holmalan mukaan yksittäistapauksista, viime talvesta alkaen niitä on tullut ilmi aiempaa enemmän. “Susi on tunteita herättävä asia, ja siihen liittyy monenlaisia intohimoja. Jos turhautumista puretaan oman paikallisyhteisön jäseneen, se on erittäin ikävä piirre,” Holmala toteaa. Holmala arvioi, että Luken seuraavaan susien kanta-arvioon kohdistuu normaalia enemmän painetta, koska sitä saatetaan käyttää kannanhoidollisen metsästyksen ohjaajana.
 Jutusta voi keskustella 5. marraskuuta kello 23:een asti.
 Lue seuraavaksi :
 Maa- ja metsätalousministeriö esittää kaatolupaa 20 sudelle – Ohisalo ja Mikkonen vastustavat
 SLL:n asiantuntija sudenkaatoluvista: "On hyvä, että häiriötä aiheuttavat sudet poistetaan ihmisten pihoilta, mutta nythän ei ole kyse siitä"
 Susikanta kasvaa viidettä vuotta peräkkäin − reviirejä jo yli 50
 Susien kannanhoidollinen metsästys voi toteutua vain, jos suotuisa suojelutaso saavutetaan
 Susihavaintojen määrä räjähti Lapissa, porovahinkoja ilmoitettu pian 250 – "Enemmän kuin koskaan elämäni aikana", sanoo vahinkotarkastaja
 Susitutkijoihin kohdistuva uhkailu estää susien pannoitukset – Luonnonvarakeskus: työturvallisuutta ei voida taata

Sari Mikkolaa arvostellaan somessa ja hänelle huudellaan kaupassa – kiivaassa susikeskustelussa vapaaehtoisetkin joutuvat ryöpytyksen kohteeksi


Summary: Tällä hetkellä tilanne on Suomessa maltillinen. HUSin sairaaloissa on hoidossa alle viisi RS-viruspotilasta.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

RS-virusepidemia tekee tuloaan Suomeen.
 THL:n tietoon tuli lokakuussa 78 laboratoriovarmennettua tartuntaa, joista valtaosa ilmeni 4-vuotiailla tai sitä nuoremmilla lapsilla. Vielä syyskuussa tartuntoja oli yli puolet vähemmän, yhteensä 29.
 Hengitystieinfektioihin kuuluva RS-virus on ennen kaikkea pikkuvauvojen ja pienten lasten tauti. Sitä on tavattu naapurimaassamme Ruotsissa  poikkeuksellisen paljon tänä vuonna .
 Vaikka tilanne Suomessa on maltillinen, esimerkiksi HUSissa varaudutaan tartuntamäärien kasvuun. Tällä hetkellä HUSin sairaaloissa on hoidossa alle viisi RS-viruspotilasta, mikä on muutaman vähemmän kuin alkuviikolla, kertoo lasten infektiolääkäri  Tea Nieminen .
 – Vielä ei olla isoissa lukemissa, mutta voi olla että ne moninkertaistuvat. Joinain vuosina sairaaloissa on kerrallaan ollut 20 potilasta tai enemmänkin, hän kertoo.
 Niemisen mukaan HUSissa varaudutaan tänä vuonna tavallista suurempiin potilasmääriin.
 – Kaikkia hengitystieinfektioita on ollut vähemmän, kun koronan vuoksi on eletty hiljaiseloa. Nyt syksylllä niitä on ollut ehkä tavallistakin enemmän. Oletamme, että tämä näkyy myös rajumpana RS-virusepidemiana.
 Niemisen mukaan tarvittaessa kiireetöntä hoitoa supistetaan.
 Ihmismassoja olisi syytä välttää
 Lasten infektiolääkäri Tea Nieminen suosittelee, ettei varsinkaan pienen lapsen kanssa liikuttaisi paikoissa, joissa on paljon ihmisiä.
 – Tällaisia voivat olla esimerkiksi ostoskeskukset, joissa on kahviloita. Liikenteessä voi olla ihmisiä, joilla on tauti, sillä vanhemmille lapsille ja aikuisille se aiheuttaa tavallisen flunssan.
 Nieminen uskoo, että moni vanhempi varmasti välttelee jo nyt ihmismassoja koronan pelossa.
 – Arvelen, että RS-virusepidemia alkaa vähän hitaammin, kun ihmiset ovat varovaisia. Marras-joulukuun vaihteessa olemme varmaan jo suuremmissa lukemissa. Sen jälkeen nähdään, kasvaako epidemia yhä vai tasaantuuko se, hän toteaa.
 THL:n ylilääkäri  Hanna Nohynekin  mukaan RS-virukseen kehitetään parhaillaan rokotteita. Kohderyhminä tutkimuksissa ovat olleet pikkulapset, raskaana olevat naiset ja vanhukset.
 – Rokotteet ovat tehotutkimusvaiheessa, josta odotetaan tuloksia. Tälle kaudelle rokotteita ei ole vielä tulossa, mutta ehkä ensi kaudelle tai viimeistään sitä seuraavalle, Nohynek sanoo.
 Epidemian tilanteesta kertoi torstaina aamulla myös  Ilta-Sanomat .
 Lisää aiheesta:
 Suomeenkin ennustetaan Ruotsin kaltaista vaikeaa RS-virusepidemiaa – kolme yhtäaikaista virusepidemiaa kuormittaisi sairaaloita vaikeasti
 HUSin infektiotautien ylilääkäri Asko Järvinen ennakoi viime vuotta rajumpaa influenssakautta – myös RS-viruksen odotetaan iskevän voimakkaammin

HUSissa varaudutaan tavallista rajumpaan RS-virusepidemiaan – pikkulapsiperheitä neuvotaan välttämään ihmisjoukkoja


Summary: Modernimpaan makuun Geneven huutokaupoissa vasaroidaan myös koripallotähti Kobe Bryantin käytetty tossupari.

Ranskan kuningatar  Marie Antoinette  päätyi mestauslavalle giljotiiniin Ranskan vallankumouksen pyörteissä 1700-luvulla. 38-vuotiaana teloitetun kuningattaren puoliso oli Ludwig XVI.
 Kuningattarelle kuulunut jalokivikokoelma tulee myyntiin ensi viikolla Genevessä, kun Christie´s-kauppakamari aloittaa syyshuutokauppansa.
 Myyntiin tulevat jalokivet ovat kruununkalleuksia. Kaupattavana on muun muassa erittäin harvinainen vaaleanpunainen timantti. Kokoelmassa on muun muassa kolmen käädyn kaulakoru ja iso hiussolki, jossa on 112 timanttia.
 Christie´s-kauppakamarin jalokiviosaston johtaja  Max Fawcett  odottaa "tarjousten ilotulitusta".
 – Vaaleanpunaiset timantit ovat poikkeuksellisen harvinaisia. Jopa yhden karaatin pinkin timantin löytymisen mahdollisuus on yksi miljoonasta, selvittää jalokiviasiantuntija Max Fawcett.
 Huutokauppahinta saattaa nousta jopa neljään miljoonaan euroon. Kiinnostuneita ja varakkaita ostajia tulee Euroopan lisäksi Yhdysvalloista.
 Toinen luksuskamari nokittaa venäläisen keisarisuvun aarteilla ja Kobe Bryantin tossuilla
 Genevessä tulee myyntiin myös Venäjän viimeisen keisariperheen arvoesineitä. Sotheby´s-huutokauppakamarin kokoelmassa on Venäjältä vuoden 1917 vallankumouksen aikana kuljetettuja esineitä.
 Myyntiin tulee muun muassa harvinainen timantti, jossa on sekä oranssia että vaaleanpunaista sävyä. Sormukseen upotetun 25,62 karaatin kristallin hinta saattaa nousta kuuteen miljoonaan euroon.
 Myynnissä on myös Venäjän viimeisen keisarin,  Nikolai II:n  tädin suurherttuatar  Maria Pavlovnan  korurasian sisältöä. Huudettavaksi tulee safiireista ja timanteista hiottu rintakoru ja samanlaisista kivistä muotoillut korvakorut.
 Herttuatar Pavlovna onnistui pakenemaan vallankumousta. Hän kuoli Ranskassa vuonna 1920.
 .
 Sotheby´s-huutokauppakamarin työntekijä esitteli myyntiin tulevia koripallotähti Kobe Bryantin pelitossuja 2.11. 2021. EPA-EFE/SALVATORE DI NOLFI

 Jos historialliset korut eivät kiinnosta, Sotheby´s tarjoaa myyntiin muun muassa Monacon ruhtinattaren, näytteljä  Grace Kellyn  nimikkokäsilaukun. Kauppavasara kumahtaa myös koristähti  Kobe Bryantin  käytetyille pelitossuille. Nike-merkkisen kenkäparin koko on 14, arvioitu huutokauppahinta noin 33 000 euroa.

Nyt huutamaan! Luksushuutokauppakamari tuo myyntiin mestatun kuningattaren jalokiviä – katso video Marie Antoinetten häikäisevästä aarteesta


Summary: Montako kalapuikkoa saa ottaa, miksei lapset saa eettisistä syistä kauramaitoa ja riittääkö varusmiehelle lounaaksi pussikeitto ja proteiinipatukka? Myös näistä ruoka-aiheista on kohuttu.

Viime päivinä on käyty kiivasta keskustelua  Helsingin päätöksestä lopettaa liharuoan tarjoaminen kaupungin tilaisuuksissa.
 Päätöstä on myös kiitelty.
 Ruoka on nostanut tunteet pintaan aiemminkin: Milloin on kohistu sallittujen kalapuikkojen määrästä, milloin kauramaidosta, milloin varusmiesten kylmistä lounaspusseista. Kokosimme muutamia tunteita kuohuttaneita ruokakohuja vuosien varrelta.
 Vain kolmen kalapuikon tähden
 Vantaalla purettiin keväällä koulu (HS) , joka muistettiin loppuun saakka kalapuikkokohustaan.
 Vuonna 2009 uutisoitiin, että 13-vuotias koulupoika otti lautaselleen  neljä kalapuikkoa sallitun kolmen sijaan (IL) . Välikohtaus johti lähes mellakkaan ja siihen, että koululle soitettiin poliisit.
 Myöhemmin kävi ilmi, että kyseessä eivät olleet kalapuikot vaan isommat kalapalat, joita sai ottaa kolme kappaletta, jotta niitä riittäisi kaikille.
 Kalapuikkokohu johti keskusteluun paitsi kouluruuan riittävyydestä myös siitä, voiko byrokraatti päättää, kuinka monta kalapuikkoa ihminen syö, sekä  kodin ja koulun välisestä yhteistyöstä (HS) .
 Kalapuikkokoulu joutui  selvittämään myös viranomaisille  kouluruoan annosten kokoa ja laatua.
 Myös  opetusministeriö kiinnostui vantaalaiskoulujen oppilashuollosta ja turvallisuudesta.
 Rasvattoman maidon juottaminen lapsille haitallista?
 Kouluruokailussa on vuosikymmenten ajat puhuttanut maito.
 Jotkut ovat pitäneet maidonjuontisuosituksia ja maitomainoksia suorastaan salaliittona tai ainakin meijeriteollisuuden voimakkaan lobbauksena.
 Rajua keskustelua sosiaalisessa mediassa herätti vuonna 2017 se, kun muuttuneiden tukien vuoksi kouluissa alettiin tarjota rasvatonta maitoa ykkösmaidon sijaan.
 Ylen jutun  mukaan somessa kuohuvassa keskustelussa rasvatonta maitoa epäiltiin sokeroiduksi, värjätyksi ja lapsille haitalliseksi.
 Äiti: Miksi lapseni ei saa kauramaitoa
 Vuonna 2019  Iltalehti kirjoitti  helsinkiläisäidistä, joka olisi halunnut lapselleen kauramaitoa päiväkotiin.
 "Tähän ei kuitenkaan ole kaupungin päiväkodissa suostuttu, koska lapsi ei ole vegaani, eikä hänellä ole lääkärintodistusta maitoallergiasta", lehti kertoi tuolloin. Äiti kertoi olevansa pettynyt, että edelläkävijänä itseään pitävälle Helsingin kaupungille ei riittänyt eettiset syyt kauramaidon saamiseksi lapselle.
 Kauramaito saapui helsinkiläisiin koululuihin ja päiväkoteihin lopulta Oma Stadi -äänestyksen myötä  viime vuoden syksyllä.  Äänestyksessä perusteluna luki: "kotimainen kaurajuoma on eettinen ja ekologinen vaihtoehto, joka sopii myös maitoallergikoille".
 Kaupunki arpoi neljä ensimmäistä päiväkotia ja koulua, joissa kauramaitoa alettiin tarjota. Tämän vuoden syksystä lähtien kauramaitoa on saanut ryystää kaikissa päiväkodeissa ja kouluissa.
 Maidosta on kiistelty iät ja ajat. Nyt kouluissa ja päiväkodeissa Helsingissä kauramaitoa. Sami Takkinen / Yle
 Lehti: Puolittaako pappa lihansyönnin?
 Helsingin uutiset huolestui  mummojen ja pappojen puolesta vuonna 2019 , kun Helsingin kaupunki kertoi tavoitteestaan puolittaa liha- ja maitotuotteiden käyttö vuoteen 2025 mennessä.
 "Puolittaako pappa lihansyönnin? Saako vanhus puuroon vielä maitoa?" lehti kysyi.
 Valtuustossa oli tuolloin vastikään vaadittu selvitystä siitä,  voiko kasvijuomia tuoda kouluihin lehmänmaidon lisäksi (HU).
 Kokoomuksen valtuutettu teki Helsingin kaupunginvaltuuston kokouksessa aloitteen maidon tarjoamisen lopettamiseksi kaupungin yksiköissä.
 "Ihminen ei tarvitse maitoa. Eikä maapallo lypsykarjan aiheuttamia päästöjä", Otto Meri kirjoitti  Twitterissä .
 Viime keväänä tehdyn  Ylen kyselyn mukaan  kansa jakautuu kasvisruoka-asiassa edelleen kahtia: lähes puolet vastanneista puoltaa ja puolet vastustaa sitä, että kasvisruokaa tulisi tarjota enemmän julkisin varoin tuetuissa ruokaloissa, kuten kouluissa ja sairaaloissa.
 Kalapuikot ovat olleet monessa kohussa mukana. Yle
 Armeijan kasvisruokapäivä ja kylmät lounaat
 Vuonna 2018 uutisoitiin, että varusmiehille aletaan tarjota kaksi kasvisruoka-annosta viikossa.
 Päätös on ollut arvatenkin mullistava, koska  Ylen jutussa kerrotaan  Ruotuväki-lehden selvityksestä, jonka mukaan 20 000:sta varusmiehestä vain 88 on kasvissyöjiä. Tuolloin Tilastokeskuksen mukaan 17–24-vuotiaista nuorista vajaa viidennes sanoi luopuneensa lihan syönnistä.
 Pakollinen kasvisruokapäivä jakoi lukijoiden mielipiteitä voimakkaasti.
 Seuraava kohu varusmiesten ruokailusta syntyi, kun kylmän lounaan sisältäneet eväspussukat järkyttivät osaa kansalaisista vuonna 2019. Kohu sai alkunsa, kun  alokas lähetti äidilleen kuvan eväspussista, jossa oli proteiinipatukka ja pähkinöitä (HS) .
 Äidin mukaan ruoka ei riittänyt pojalle, joka joutui maastoon 26 asteen pakkasessa. Puolustusvoimien lounaspussikokeilua kuitenkin laajennettiin, vaikka osalle varusmiehistä jäi kylmästä lounaasta nälkä, kertoi  Helsingin Sanomat.
 Riittävä ravinnonsaanti puhutti jälleen vuosi sitten, kun lomalta palanneet  varusmiehet laihtuivat armeijan ruuille takaisin päästyään.  Ylen jutussa syynä pidettiin jälleen riittämätöntä energiansaantia. Keskusteluosiossa vedottiin niin talvisotaan kuin pullamössösukupolveenkin.
 Viime kesänä Yle herätteli keskustelua  energiajuomien kittaamisen lisääntymisestä sotilaskodin kahviossa .
 Jutussa energiajuomia verrattiin pervitiiniin: jatkosodassa piristyslääkkeenä käytettyyn saksalaisten kehittämään metamfetamiinipohjaiseen lääkkeeseen – tai pikemminkin huumausaineeseen.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 5. marraskuuta kello 23:een saakka.
 Lue myös :
 Lihakauppias Helsingin päätöksestä tarjoilla vain kasvis- ja kalaruokaa: Ei ihmisen tarvitse joka päivä lihaa syödäkään
 Helsinki luopuu lihan tarjoamisesta tilaisuuksissaan, mutta on päätöksineen yksin: Espoossa asiasta ei ole keskusteltu vuosiin, Vantaalla aloite vireillä

Kalapuikkogate, intin kasvisruoka ja kauramaitosuru – lihasta luopuminen Helsingissä on vain yksi monista ruokakohuista vuosien varrella


Summary: Teknologiateollisuuden jäsentiedustelun perusteella yritysten saamat tarjouspyynnöt johtivat entistä huonommin tilauksiin. Taustalla on raaka-ainepula ja hintojen nousu. Etlan mukaan suomalaisyritykset ovat kärsineet koronan häiriöistä monia muita vähemmän.

Nopein kasvupyrähdys alkaa olla teknologiateollisuudessa ohi. Heinä–syyskuun tilausten määrä on odotuksiin nähden pettymys, kertoo Teknologiateollisuuden tilauskanta- ja henkilöstötiedustelu.
 Teknologiateollisuuden yritysten tilauskertymän arvo oli kuusi prosenttia pienempi kolmannella kuin toisella vuosineljänneksellä.
 Yritysten saamien tarjouspyyntöjen määrä oli kuitenkin edelleen hyvällä tasolla. Tarjouspyynnöt johtivat siis entistä huonommin tilauksiin.
 Teknologiateollisuuden pääekonomisti  Petteri Rautaporras  arvelee, että taustalla vaikuttaa maailmanlaajuinen pula raaka-aineista ja komponenteista. Pula on johtanut rajuun kustannusten nousuun.
 – Tuotantokustannukset ovat nousseet erittäin rajusti teollisuudessa, mikä voi johtaa siihen, että vaikka kysyntää olisi, niin sillä hintatasolla tilauksia ei kuitenkaan ole syntynyt siinä määrin kuin aiemmin.
 Toinen selitys tilausten vähenemiseen voi Rautaportaan mukaan olla se, että tilauskannat ovat varsin täynnä, jolloin uusia tilauksia ei pystytä ottamaan paljoa vastaan.
 Esimerkiksi miljoonan euron kone saattaa odottaa toimitusta pitkäänkin, kun muutaman sentin arvoista komponenttia ei saa mistään. Ilmiö on johtanut tilauskantojen paisumiseen koko Euroopassa, raportissa todetaan.
 Yli puolet tiedusteluun vastanneista yrityksistä kertoi tilausten arvon pienentyneen, 12 prosentilla tilauskertymä pysyi ennallaan ja 35 prosentilla se oli kasvanut.
 Teknologiateollisuuden päätoimialoja ovat elektroniikka- ja sähköteollisuus, kone- ja metallituoteteollisuus, metallien jalostus, suunnittelu ja konsultointi sekä tietotekniikka.
 Yritykset hamstraavat komponentteja
 Raaka-ainepula koskettaa yrityksiä maailmanlaajuisesti. Suomalaisyritykset eivät välttämättä häviä tilauksia muille, vaan kalliiden hintojen takia tilauksia jätetään kokonaan tekemättä ja investointeja pannaan odottamaan.
 Raaka-ainepulaa ei helpota se, että monet yritykset myös hamstraavat pelätessään tavaran loppuvan ja hintojen nousevan.
 Koronan alkuaikaan puuttui kysyntää, jolloin varastoja ajettiin tyhjiksi, eikä puskureita jätetty. Nyt on samaan aikaan hankittu raaka-aineita tilattuihin tuotteisiin ja täytetty varastoja.
 Osa yrityksistä on pystynyt siirtämään tuotantokustannukset hintoihin. Osa yrityksistä hyötyy kohonneista hinnoista kun taas osa kärsii merkittävästi.
 Rautaporras kertoo, että ääritapauksessa yritys on mieluummin maksanut sopimussakot tilauksen perumisesta kuin toimittanut tilauksen alkuperäisellä hinnalla ja suurilla tappioilla.
 Yritysten liikevaihdon odotetaan kasvavan aikaisemman tilauskertymän perusteella. Vauhti tulee kuitenkin hiipumaan aikaisemmasta.
 Teknologia-aloista varsinkin metallin jalostuksessa hintataso on noussut rajusti ja liikevaihto kasvaa kovaa vauhtia.
 Telakoiden osuus teknologiataeollisuuden tilauskannasta on erittäin suuri. Laivojen toimitukset kestävät kuitenkin pitkään, eikä uusia tilauksia ei ole tullut aikoihin.
 Elektroniikka - ja sähköteollisuudessa liikevaihto sekä tilausten arvo kasvoivat hieman edellisestä neljänneksestä.
 Teknologiateollisuuden mukaan on mahdollista, että yritysten suhteellinen kannattavuus heikkenee tänä vuonna jopa koronavuoteen verrattuna. Tuotannon taso ei ole saavuttanut koronaa edeltänyttä aikaa.
 Koska ongelma on yhteinen, Suomen kilpailukyky ei kärsi
 Koska raaka-ainepula on maailmanlaajuinen, tilanne ei haittaa eikä hyödytä suomalaisyritysten kilpailukykyä. Teknologiateollisuus viittaa kuitenkin Suomen Pankin varoituksiin, joiden mukaan Suomen kustannuskilpailukyky heikkenee euroalueeseen nähden, koska työvoimakustannukset nousevat Suomessa kilpailijoita nopeammin. Alan työehtosopimusneuvottelut ovat meneillään.
 Kohonneiden kustannusten lisäksi yrityksiä haittaa pula osaavasta työvoimasta.
 Rautaporras ei usko raaka-ainepulan hellittävän nopeasti vaan yritykset voivat kärsiä tilanteesta pitkälle ensi vuoteen. Puolijohteiden saatavuudessa normaaliin tarjontaan saatetaan päästä vasta vuoden, parin kuluttua. Tilannetta vaikeuttaa tuotannon supistuminen Kiinassa.
 Etla: Koronan tuomat häiriöt haittasivat Suomea muita vähemmän
 Arvoketjujen häiriöt eli muun muassa raaka-aineiden saannin ja kuljetusten ongelmat jäivät Suomessa useimpia muita maita pienemmiksi korona-aikana, kertoo Etlan tutkimus.
 Etla arvioi, että teollisuuden kohtaamat arvoketjuhäiriöt pudottivat Suomen bruttokansantuotetta noin puoli prosenttia vuonna 2020.
 Pulan ja kuljetushäiriöiden syy on koronan kestäessä muuttunut.
 – Yli vuosi sitten eri maissa oli tautitapauksia ja tehtaita meni kiinni. Sillä tavalla tuli komponenttipula. Nyt taas arvoketjuhäiriöt johtuvat siitä, että meillä on erittäin voimakas koko maailmaa koskettava kysyntä, Etlan tutkimusjohtaja  Jyrki Ali-Yrkkö  kertoo.
 Hänen mukaansa yritykset pyrkivät nyt uudistamaan arvoketjujaan, mutta se ei tapahdu hetkessä. Vaihtoehtoisten toimittajien löytäminen ja heidän tuotteidensa laadun varmistaminen vie aikaa.
 Yritykset pyrkivät myös vähentämään välikäsiä ja saamaan suoria yhteyksiä valmistajiin.
 Suhdanteet heiluttavat Suomea muita enemmän
 Suomen suhdannevaihtelut ovat kriisien tullen olleet herkästi muita maita suurempia, mutta korona oli poikkeus. Suomen talous kärsi monia muita vähemmän.
 – Yksi syy voi olla se, että meillä on paljon investointitavaroita valmistavia yrityksiä, joiden tilauskannat ovat hyvin pitkiä. Nyt pitkillä tilauskannoilla oli tasoittava vaikutus, Ali-Yrkkö sanoo.
 Joissakin aiemmissa kriiseissä investointitavaroiden kysynnän heilahtaminen on lisännyt suhdannevaihteluita.
 Lisäksi korona iski kovaa esimerkiksi turismiin ja autoteollisuuteen, joilla ei ole suurta roolia Suomen taloudessa.
 Aiemmin Suomen suhdannevaihtelut ovat olleet suurempia Ruotsiin, Tanskaan ja moniin muihin maihin verrattuna, vaikka vaihteluiden voimakkuus onkin vähentynyt 25 vuodessa. Suomen talous supistui selvästi muita enemmän 1990-luvun laman aikana ja toipui hitaammin vuoden 2010 finanssikriisistä.
 Suhdannevaihteluita vähentää Etlan mukaan kansantalouden suuri koko ja korkea elintaso. Esimerkiksi Ruotsia suojelee monipuolinen tuotanto. Suomea on haitannut riippuvuus yhdestä toimialasta kuten paperista sekä aikoinaan yhdestä yrityksestä, Nokiasta.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 5.11. klo 23:een asti.

Suomen viennin odotettu kasvupyrähdys on tyssäämässä raaka-ainepulaan – miljoonan kone saattaa odottaa muutaman sentin arvoista osaa


Summary: Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksote aloittaa yt-neuvottelut ensi viikolla. Neuvottelujen taustalla on omistajakuntien ja sairaanhoitopiirin erimielisyys ensi vuoden kasvavista menoista.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksote on joutunut kovaan säästöpaineeseen. Tänään torstaina  Eksote ilmotti  aloittavansa yt-neuvottelut. Neuvottelut aloitetaan, koska kunnat vaativat Eksotelta ensi vuodelle seitsemän miljoonan euron säästöjä.
 Lomautus uhkaa reilua 1 000 henkilöä. Irtisanomistarve on enimmillään 60 henkilöä.
 Eksoten valtuusto hyväksyi viime viikolla talousarvioesityksen, jonka mukaan sairaanhoitopiirin menot kasvavat ensi vuonna 15 miljoonaa euroa.
 Eksoten omistajakunnat ovat suostuneet maksamaan Eksotelle kuitenkin vain kahdeksan miljoonaa euroa lisää. Kunnat vaativat Eksotea etsimään säästöjä jäljelle jäävästä seitsemän miljoonan euron osuudesta.
 – Omistajakunnat ei ole pitäneet talousarvioesitystä oikean tasoisena. Siinä on noin 7–8 miljoonan euron väli, mitä Eksote näkee realistisena ja mitä kunnat ovat olleet valmiita hyväksymään. Tätä väliä lähdetään kuromaan umpeen, tiivistää Eksoten henkilöstö- ja viestintäjohtaja  Santtu Niemi .
 Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksotella työskentelee noin 4 800 henkilöä. Arkistokuva Etelä-Karjalan keskussairaalasta. Emma Pietarila / Yle
 Suuri joukko
 Yt-neuvottelut alkavat ensi viikolla. Ne koskevat kaikkia muita henkilöitä, paitsi kliinistä työtä tekeviä lääkäreitä, hammaslääkäreitä ja hammashoitajia sekä ympärivuorokautisia palveluja.
 – Noin 20 prosenttia meidän henkilöstöstämme on neuvottelujen piirissä, kertoo Eksoten toimitusjohtaja  Timo Saksela .
 Hän arvioi mahdollisten lomautusten kestävän noin 2–4 viikkoa.
 – Ei ole olemassa päätöksiä tai tietoa, mistä nämä lomautettavat tai irtisanottavat henkilöt tulevat. Neuvottelujen edetessä katsotaan, voidaanko joitain tehtäviä yhdistää tai voidaanko näitä miettiä eläköitymisten kautta, Saksela selittää.
 Eksoten toimitusjohtajan Timo Sakselan mukaan neuvottelut kestävät minimissään kuusi viikkoa, joten tuloksista teidetään enemmän vuoden lopulla. Sirkka Haverinen / Yle
 Vielä pari viikkoa sitten Saksela sanoi  Ylelle , että pikavoittoja ei ole tiedossa ja henkilöstön ei tarvitse olla huolissaan työpaikkojen säilymisestä.
 – Kuntien suunnalta tuleva paine on sellainen, että säästöjä pitää nyt löytää. Mitään hokkuspokkus-keinoja meiltä ei tähän löydy.
 Saksela korostaa, että irtisanomisen tarve on kuitenkin enimmillään 60 henkilöä, mikä on hänen mukaansa loppujen lopuksi pieni osa Eksoten henkilöstöstä. Eksotella työskentelee noin 4 800 henkilöä.
 – Toivon, että ihmiset eivät miettisi, koskeeko tämä nyt häntä. Voi olla, että nämä ovat vain henkilöstön siirtoja tehtävästä A tehtävään B.
 Pääluottamusmies pettynyt
 Superin pääluottamusmies  Katja Laitinen  ei ole yllättynyt yt-päätöksestä.
 – Olen jälleen kerran pettynyt. Erityisen pettynyt olen kuntapäättäjiin ja -virkamiehiin, kun lisärahoitusta ei Eksotelle myönnetty.
 Laitinen pitää mahdollisia irtisanomisia huolestuttavina. Hänen mielestään henkilöstöä ei voida lomauttaa mistään.
 – Superilaiset työskentelevät pääsääntöisesti hoito- ja hoivatyössä. Siellä on tälläkin hetkellä aivan valtava pula työntekijöistä. En näe, että siellä on mitään mahdollisuutta ketään lomauttaa saatika irtisanoa.
 Superin pääluottamusmies Katja Laitinen pohtii, millaisen kuvan Eksote nyt antaa itsestään työnantajana. "Miten meille hakeutuu jatkossa uusia työntekijöitä, kun heitä ei tälläkään hetkellä ole." Sirkka Haverinen / Yle
 Laitinen ei keksi, mistä Eksote voisi säästää vaaditut seitsemän miljoonaa euroa. Hän kääntääkin katseensa takaisin kuntien puoleen.
 – Koko ajan mennään tiukoilla, henkilöstö on joustanut ja venynyt joka suuntaan koko koronan ajan.
 Keinot vähissä
 Eksoten toimitusjohtaja Timo Saksela ei suostu vielä arvioimaan, kuinka paljon edellä mainituilla toimenpiteillä voidaan säästää.
 – Yritämme löytää kuntien toivoman seitsemän miljoonaa, mutta säästö on joitain nollan ja seitsemän miljoonan euron välillä.
 Jos tavoiteltuun seitsemään miljoonaan ei päästä, keinot ovat Sakselan mukaan vähissä.
 – Jos tämä ei riitä, sitten ei pystytä tinkimään enää mistään. Yritämme kaivaa säästöt, koska haluamme tehdä tätä hyvässä yhteistyössä kuntien kanssa ja ymmärrämme heidän taloushaasteen.
 Lue lisää:
 Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksote aloittaa yt-neuvottelut, jotka voivat johtaa irtisanomisiin ja lomautuksiin
 Eksoten valtuusto: 15 miljoonan euron lisäkulut voidaan hyväksyä
 Yt-neuvottelut uhkaavat Eksotea: "Lomautukset ovat melkein ainoa vaihtoehto"
 Eksoten toimitusjohtaja yt-neuvotteluista: "Henkilöstö voi olla aika rauhallisin mielin"

Lomautus uhkaa Etelä-Karjalan sairaanhoitopiirissä yli tuhatta henkeä ja 60 voidaan irtisanoa – toimitusjohtaja: "Hokkuspokkus-keinoja ei löydy"


Summary: Kannanottojen mukaan sanan- ja lehdistönvapaus ovat tärkeitä ja keskeisiä demokraattisen yhteiskunnan periaatteita.

Helsingin Sanomien toimittajia koskevan oikeusprosessin tulee olla mahdollisimman avoin, vaativat Julkisen sanan neuvosto (JSN) ja Päätoimittajien yhdistys kannanotoissaan.
 Kolmea Helsingin Sanomien journalistia vastaan on päätetty nostaa syytteet turvallisuussalaisuuden paljastamisesta ja paljastamisen yrityksestä.
 Helsingin Sanomat julkaisi joulukuussa 2017 Puolustusvoimien Viestikoekeskuksesta artikkelin, joka oli tarkoitettu juttusarjan aloitusosaksi. Jutussa kerrottiin Puolustusvoimien salaisen keskuksen toiminnasta, ja lähteenä käytettiin salaiseksi leimattuja asiakirjoja. Viestikoekeskuksesta oli aiemmin kerrottu vain vähän tietoa julkisuuteen. Keskuksen lisäksi juttu käsitteli laajemminkin sotilastiedustelua ja maanpuolustusta.
 Syytteet paljastamisen yrityksestä johtuvat julkaistavaksi suunnitelluista, mutta julkaisematta jätetyistä artikkeleista.
 JSN vaatii erityistä avoimuutta niistä perusteista, joiden nojalla pelkkä jutun julkaisemisen harkitseminen tai julkaisukuntoon saattaminen voisi olla rangaistavaa ilman, että juttua julkaistaan.
 Päätoimittajien yhdistys kertoo olevansa JSN:n kanssa samalla kannalla. Päätoimittajien yhdistys painottaa erityistä avoimuutta julkaisemattomia juttuja koskeviin syytekohtiin oikeuskäsittelyssä.
 – Kaikki journalistinen työ jutun lopulliseen julkaisuhetkeen asti on valmistelua, jossa voidaan päätyä myös ratkaisuun, ettei juttua julkaista. Siksi syyttäjän ratkaisu, että julkaisematta jäänyt juttu olisi rikoksen yritys, on päätoimittajien näkökulmasta vieras, yhdistyksen kannanotossa sanotaan.
 Julkisen sanan neuvosto on erittäin huolestunut siitä mahdollisuudesta, että oikeudenkäynti saattaa johtaa sananvapauden rajoittamiseen perustein, jotka osin jäävät salaisiksi.
 Yhteiskunnallisten intressien ja sananvapauden välillä jännite
 JSN toteaa kannanotossaan, että sananvapaus on tärkeä oikeus demokraattisen yhteiskunnan toiminnan kannalta. Sananvapautta on kuitenkin rajoitettu muiden tärkeiden oikeuksien ja yhteiskunnallisten intressien vuoksi.
 Päätoimittajien yhdistyksen kannanotossa sanotaan, että oikeudenkäynnin julkisuus ja lehdistönvapaus ovat keskeisiä kulmakiviä avoimessa demokraattisessa yhteiskunnassa. Yhdistys huomauttaa lisäksi, että vain julkisuus mahdollistaa faktojen perusteella käytävän yhteiskunnallisen keskustelun aiheesta.
 JSN totesi vuonna 2018 kannanotossaan sananvapauden merkityksestä sekä Journalistin ohjeiden ja lain suhteista seuraavasti: "Journalistin velvollisuutena on huolehtia yleisön tiedonsaantioikeuden toteutumisesta sekä yhteiskunnallisen vallankäytön läpinäkyvyydestä. Tämän vuoksi lehdistönvapaus on perusolemukseltaan jännitteisessä suhteessa yhteiskunnallisen vallankäytön kanssa."
 JSN:n mukaan nämä jännitteet ratkaistaan viime kädessä tuomioistuimessa, kuten nyt on käymässä.
 STT:n vastaava päätoimittaja  Minna Holopainen  on Päätoimittajien yhdistyksen puheenjohtaja.
 Lue lisää:
 Kolme Helsingin Sanomien toimittajaa sai syytteen Puolustusvoimien salaisten paperien julkaisemisesta – toimittajia uhkaa vankeusrangaistus

JSN ja Päätoimittajien yhdistys vetoavat: Helsingin Sanomien toimittajia koskevan oikeusprosessin oltava mahdollisimman avoin


Summary: Kokoomus oli suosituin puolue Ylen mittauksessa. Hopeasijalla olevan SDP:n kannatus puolestaan putosi eniten. Tutkija ei selittäisi muutoksia kohuilla, vaan politiikan peruslainalaisuuksilla.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Ylen tuoreimman puoluekannatusmittauksen  suurin häviäjä on pääministeripuolue. SDP:n kannatuksesta suli edellisellä mittausjaksolla pois reilu prosenttiyksikkö.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Pääministerin Instagram-viestintä ja boom-boom-boomerkohuko sen selittää? Tutkijatohtori  Johanna Vuorelma  Helsingin yliopistosta toppuuttelee.
 – Ehkä näissä (arvioissa) hieman ylikorostetaan kohuja, kuten nyt pääministerin viestintää, Vuorelma sanoo.
 Yksittäisen mittaustuloksen sijaan hän kehottaa politiikan kotianalyytikkoja tarkastelemaan kannatusmittauksien  trendiä  eli pidemmällä aikavälillä tapahtuneita muutoksia.
 Sellaisiakin löytyy useita.
 Politiikan vanha totuus: pääministeripuolueen kannatus tulee alas
 Vuorelma muistuttaa, että pääministeripuolueen kannatus on ollut jo pidempään laskussa.
 – Viime vuoden elokuussa SDP:n kannatus oli yli 23 prosenttia. Oikeastaan sen jälkeen alkoi lasku. Jos tarkastelee tätä viimeisintä kohua, niin se ei erotu tästä, hän sanoo.
 Taustalla on "politiikan vanha totuus":
 – Poliittinen vastuu heikentää kannatusta. Asetelma näyttäytyy siis hyvin perinteiseltä pääministeripuolueen kannalta.
 Mitä demareissa ajatellaan tuoreesta mittaustuloksesta?
 – Nyt näkyy varmaan se, että tässä on jonkin aikaa keskusteltu muusta kuin itse näistä poliittisista asioista, arvioi puolueen varapuheenjohtaja  Matias Mäkynen .
 "Muulla" hän viittaa esimerkiksi keskusteluun hallituspuolueiden väleistä, joita on hiertänyt muun muassa  lokakuinen Veikkaus-kiista . Julkisuudessa on nähty kiistan jälkeen erityisesti SDP:n ja keskustan välistä nokittelua.
 – Tässä täytyy olla myös itsekriittinen, Mäkynen arvioi.
 Oikeisto-vasemmisto-jako korostuu talouskeskustelussa ja suosii kokoomusta
 Oppositiopuolue kokoomus kulkee Johanna Vuorelman mukaan vastakkaiseen suuntaan. Kokoomus on ollut viime aikoina useissa Ylen mittauksissa suosituin puolue.
 – Kokoomuksen kannatus oli aika alhaalla vielä joulukuussa, vajaa 16 prosenttia. Tässä on tapahtunut merkittävää nousua, Vuorelma sanoo.
 Tutkijan mukaan kokoomusta hyödyntää oppositioasetelma ja oikeisto-vasemmisto-jaon korostuminen ajankohtaisissa talouspoliittisissa keskusteluissa.
 – Se on helppo ottaa oppositiopolitiikan tekemisen keskiöön kokoomuksessa, Vuorelma arvioi.
 Puoluesihteeri  Kristiina Kokko  on samoilla linjoilla.
 – Suomalaiset kaipaavat vastuunkantajaa ja suunnannäyttäjää tässä velkaantumisen keskellä. Kokoomus on uskottava puolue, meillä on näyttöjä ja oma vaihtoehtomme, hän sanoo.
 SDP:n ja kokoomuksen suosiot ovat kehittyneet samalla tavalla myös  puoluebarometreissa . Tuoreimmassa, tällä viikolla ilmestyneessä barometrissa kokoomukseen suhtaudutaan selvästi myönteisemmin kuin viime keväänä. Eniten negatiiviseen suuntaan ovat muuttuneet SDP:tä ja vihreitä koskevat arviot.
 SDP:hen suhtaudutaan kuitenkin edelleen myönteisimmin kaikista puolueista.
 Perussuomalaisilla on vakiintunut asema, eikä suosio riipu Halla-ahosta
 Perussuomalaiset on Ylen mittauksessa kolmanneksi suosituin puolue. Kannatus on pysynyt viime aikoina hyvin tasaisena.
 Vuorelma muistuttaa, että puolueen puheenjohtajavaihdoksen aikoihin julkisuudessa arvioitiin, että korkea kannatus henkilöityisi vahvasti  Jussi Halla-ahoon.
 Halla-aho päätti kesällä 2017 alkaneen puheenjohtajakautensa viime kesänä. Uudeksi puheenjohtajaksi valittiin tuolloin  Riikka Purra .
 – Jos katsotaan vaikka toukokuuhun 2020, niin perussuomalaisten kannatus oli tuolloin hyvin sama kuin nyt. Halla-ahon vaihtuminen Purraan ei siis ole heilahduttanut kannatusta alaspäin siten, miten jotkut ennakoivat, Vuorelma sanoo.
 – Se kertoo siitä, että perussuomalaisilla on melko vakiintunut asema yhtenä suurista puolueista.
 Lue myös:
 Ylen puoluekannatusmittaus: SDP:n ja keskustan kannatus pudonnut hallituksessa, kokoomus jatkaa kärjessä
 Analyysi: SDP notkahti kannatusmittauksessa, kun kohuihin kyllästyneet boomerit liikahtivat demareista vihreisiin

Selittääkö SDP:n luisua boomer-kohu – vai sittenkin politiikan lainalaisuudet? Tutkija: "Hyvin perinteinen asetelma pääministeripuolueelle"


Summary: Koirahyökkäykset käsitellään usein perinteistä reittiä eli tutkinnan, syyteharkinnan ja oikeuskäsittelyn kautta, vaikka se voi kestää pitkään. Poliisilta löytyy työkaluja tehdä takavarikko- ja lopetuspäätös, jos rikoksen tunnusmerkistö täyttyy.

Helmi kertoo vieraan tulosta kipakalla räksytyksellä. Saman tien chihuahua on tunkemassa tulijan syliin ja laukkuun, johon hyvin mahtuisikin. Rapsutuksia se ottaisi niin paljon kuin saisi.
 Koira on taas oma itsensä, mutta keväällä oli toisin. Kolmikiloisen Helmin kimppuun kävivät omalla pihalla Kokkolassa sinne yllättäen sännänneet, alun perin taistelu- ja metsästyskoiraksi jalostetut lemmikit. Asiasta uutisoi tuolloin esimerkiksi  Keskipohjanmaa .
 Heidi Tuunainen  oli varma, että koira kuolee, mutta kuin ihmeen kaupalla toisin kävi, sillä hampaat menivät läpi peräpäästä, kylkiluiden alta.
 Eläinlääkäri lähetti koiran kuvattavaksi, koska epäili sisäisiä vammoja. Ainoiksi vammoiksi jäivät kuitenkin kolme reikää, jotka puhdistettiin. Koira tokeni kipulääkkeillä ja antibiooteilla.
 Se on toipunut tapahtuneesta odotettua paremmin myös henkisesti. Paniikkiin Helmi menee tosin nähdessään hyökkääjät, mutta muihin koiriin – isoihinkin – se suhtautuu jo normaalisti.
 – Helmi on aina ollut pieni, suuri koira, sanoo Tuunainen.
 Hän teki asiasta rikosilmoituksen. Asian tutkinta on yhä kesken. Samojen koirien hyökkäyksistä on tehty useita rikosilmoituksia, vahvistaa poliisi. Tilanne on uuvuttanut alueen asukkaita ja kaupungin koiraharrastajia.
 Syksyllä Tuunainen perusti  nettiadressin , jolla toivoo viranomaisten puuttuvan vastuuttomaan eläintenpitoon.
 Keinoja puuttua on jo olemassa
 Keinoja puuttua koirahyökkäyksiin on, sanoo rikosylikomisario  Anne Hietala  Helsingin poliisista.
 Hietala johti kolmisen vuotta sitten perustettua eläimiin kohdistuvien rikosten tutkintaryhmää sen alusta viime aikoihin asti ja on antanut asiantuntija-apua myös muille poliisilaitoksille.
 Hän kommentoi koirahyökkäyksiä ja niihin tarttumista yleisellä tasolla. Tapauksia sattuu eri puolilla maata, eivätkä ne varmaankaan vähene.
 – Niitä tulee lisää, koska koirien määrä kasvaa, ja aina on ihmisiä jotka eivät osaa niiden kanssa toimia, sanoo Hietala.
 Lue myös:   Koirahyökkäykset piti kitkeä, mutta niitä tulee vain lisää – ihmiset ottavat pennun ajattelematta, että siitä kasvaa 100-kiloinen järkäle
 Kun koira puree ihmistä
 Erilaisia koirahyökkäyksiä yhdistää omistajan vastuu eläimestään, sillä lainsäädännössä koira on esine.
 Kyse voi olla yhdestä kerrasta: eläin pääsee vahingossa karkuun ja puraisee. Asia sovitaan, omistaja maksaa kaikki viulut ja homma on sillä selvä eikä poliisia tarvita.
 – Mutta omistajia on monenlaisia. On niitäkin, jotka eivät piittaa toiselle aiheutuneista vahingoista, vaan pakenevat vastuuta tai näyttävät pahimmassa tapauksessa koko tapahtumalle keskisormea. Silloin kyseessä on monesti poliisiasia, sanoo Hietala.
 Sillä on merkitystä, onko koira hyökätessään irti vai kiinni ja mikä on hyökkäyksen kohde.
 Jos omistaja tietää koiran olevan vihainen ihmisille eikä pidä sitä aisoissa, hän voi syyllistyä eläimen vartioimatta jättämiseen.
 Jos koira pääsee puremaan ihmistä ja ihmiselle tulee vähäistä vakavammat vammat, täyttyy vamman tuottamuksen tunnusmerkistö. Jos koiran purettamisella uhitellaan, voidaan omistajaa epäillä laittomasta uhkauksesta tai mikäli peräti puretetaan ihmistä tahallaan, voidaan pohtia pahoinpitelyrikoksen tunnusmerkistön täyttymistä.
 – Meillä on osaamattomissa käsissä koiria, jotka todellakin ovat väärissä käsissä vaarallisia yksilöitä, sanoo Hietala.
 .
 Helmi tarkkailee mielellään pihan lintuja ja luulee olevansa lintukoira, nauraa omistaja Heidi Tuunainen. Sari Möller / Yle
 Kun koira puree toista koiraa
 Koiraa ei saa pitää kaupungilla tai taajamassa irrallaan. Jos pitää, syyllistyy järjestysrikkomukseen. Jos koira irrallaan juostessaan puree toista koiraa, tapahtuma voidaan tutkia järjestysrikkomuksena.
 Asia voidaan viedä käräjäoikeuteen, jolloin koiran omistajalle tuomitaan maksettavaksi kaikki vastapuolelle kertyneet vahingot oikeudenkäyntikuluineen. Hietala muistuttaa, että oma-aloitteisuus vahinkojen korvaamisessa kannattaa.
 Jos irtokoira puree toisia koiria jatkuvasti, voidaan lähteä jo liikkeelle vahingonteosta, sillä omistaja vahingoittaa toisen omaisuutta "esineellään" eli koiralla – vaikka tietää näin käyneen jo aiemminkin. Vaikka koira olisi näissä jatkuvissa tilanteissa kytkettynäkin, voidaan lähteä liikkeelle samasta rikosnimikkeestä.
 Vahingontekorikos ei täyty tuottamuksellisena toimintana, mutta mikäli koira puree jatkuvasti, tapahtuma ei ole enää vahinko ja tuottamuksellinen, vaan ennalta arvattavissa ja tiedossa. Silloin rikoksen tekoväline voidaan takavarikoida ja ottaa poliisin haltuun.
 Eläinsuojelulain nojalla poliisin takavarikoima eläin voidaan lopettaa, myydä tai luovuttaa, jos sen arvo on vähäinen tai hoidon järjestäminen ei ole mahdollista tai tarkoituksenmukaista.
 Rikosten ehkäisykin kuuluu poliisille
 Helsingissä on Hietalan mukaan linjattu selkeästi, että vihaisia, purevia koiria ei koskaan myydä tai anneta eteenpäin, vaan lopetetaan.
 – Poliisi on yleisen järjestyksen ja turvallisuuden turvaaja, ja purevat koirat ovat huomattava turvallisuuden uhka, mitä ei voida pidemmän päälle katsoa hyvällä, sanoo rikosylikomisario Anne Hietala.
 Poliisin tehtävä on myös estää rikoksia ennalta. Jos jotkut koirat aiheuttavat jatkuvasti ongelmia ja uhkaa, ne ovat Hietalan mukaan väärissä käsissä ja otettava pois.
 Vihaisten koirien hoidon järjestäminen ei ole Hietalan mukaan tarkoituksenmukaista, eikä niitä elätetä valtion kustannuksella, vaan eläinlääri lopettaa ne lopetetaan poliisin päätöksellä.
 – Eutanasia on monessa tapauksessa paras eläinsuojeluteko, vaikka se kuulostaa pahalta, sanoo Hietala.
 Hän sanoo myös, että hyvässä hoidossa olevat eläimet eivät hyökkäile toistuvasti toisten ihmisten tai koirien kimppuun. Vastuuntuntoinen ihminen oppii yhden vahingon jälkeen pitämään koiransa paremmin kontrollissa – ja myös luopuu oma-aloitteisesti koirasta, jota ei osaa kouluttaa yhteiskuntakelpoiseksi tai vie sen itse lopetettavaksi.
 – Hyökkäilevä koira ei voi hyvin eikä sillä ole asiat kunnossa. Meillä on liikaa vaarallisia rotuja väärissä osaamattomissa käsissä.
 Yhteinen hyvä menee ohi yksilön hyvän
 Takavarikko- ja lopettamispäätöksen voi näissä tapauksessa tehdä poliisi. Helsingissä toimintapoja on pohdittu tarkasti talon lakimiehen kanssa. Rikosylikomisario Anne Hietala korostaa, että toiminta vaatii tietysti hyvät perustelut ja tarkan dokumentoinnin.
 – Se on äärimmäinen keino. Ei ole tarkoitus lähteä kevein perustein ja laittomasti tappamaan ihmisten eläimiä.
 Toisaalta poliisin tehtävä on turvata rauha yhteiskunnassa. Jatkuvissa uhkatilanteissa kyse on myös rikosten estämisestä, johon poliisilla myös on oikeus ja velvollisuus.
 – Yksityinen hyvä väistyy silloin yhteisen hyvän ja muiden ihmisten turvallisuuden tieltä.
 Valtaosa koirahyökkäysten käsittelystä hoituu Suomessa silti vielä perinteistä reittiä: tutkinta, syyteharkinta ja mahdollisesti käräjille, missä syyttäjä voi vaatia eläintenpitokieltoa.
 – Nopeampikin tapa on. Monesti käytettävissä olevia lain suomia työkaluja ei havahduta käyttämään, mikäli näin ei ole aiemmin toimittu, sanoo Hietala.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 5.11. kello 23 saakka.

Pikkukoira Helmi selvisi ihmeen kaupalla isojen koirien hyökkäyksestä – poliisi voi määrätä ongelmakoiria jopa lopetettavaksi, mutta usein ratkaisu haetaan oikeudesta


Summary: Sähköpotkulautojen vuokraajat laajentavat toimintaansa nyt voimakkaasti. Jo tänä vuonna vuokralautoja tuli tarjolle useisiin uusiin kaupunkeihin. Joensuulainen yritys tähtää seitsemälle paikkakunnalle.

Yli tuhat.
 Niin monta sähköpotkulautaa kontiolahtelainen  Mika Sorsa  liikekumppaneineen aikoo lähiaikoina hankkia. Skuutteja vuokraavan Nordic Carbide Oy:n toimitusjohtaja kertoo yhtiön laajentavan toimintaansa rajusti, koska kysyntää on.
 - Tarkoitus on olla ensi kesänä seitsemässä kaupungissa. Useimmat niistä ovat kaupunkeja, joissa skuutteja ei vielä vuokrata, Sorsa kertoo.
 Nordic Carbide ei ole visioineen yksin. Useat sähköpotkulautoja vuokraavat yritykset hakevat nyt kasvua uusilta markkina-alueilta.
 Avainsanoja ovat asukastiheys ja väkiluku. Niiden pitää olla bisnekselle riittävän suuret.
 – Tämä kesä on osoittanut, että Joensuun kokoisissa ja kaltaisissa kaupungeissa toimiminen on kannattavaa, kahdeksalla paikkakunnalla toimivan Joe Scooterin yrittäjä  Ville Haapasalo  sanoo.
 – Mekin haluamme laajentaa ensi kesäksi. Tarkoitus on hakea ulkopuolista rahoitusta, jotta se onnistuu, hän paljastaa.
 Laajentuminen alkoi tänä kesänä
 Vuokrattavat sähköpotkulaudat ilmestyivät tänä vuonna ensi kertaa useisiin suomalaisiin kaupunkeihin. Vuokraus alkoi muun muassa Joensuussa,  Kuopiossa ,  Oulussa ,  Porissa , Kalajoella ja  Lappeenrannassa .
 Lappeenrannassa sähköpotkulautojen vuokrauksen aloitti Joe Scooter -yhtiö sinisillä skuuteillaan. Kare Lehtonen / Yle
 Lukuisat keskisuuret kaupungit, kuten Kajaani, Rovaniemi, Hamina ja Porvoo, ovat edelleen vailla skuuttivuokraajia. Alalla toimivissa yrityksissä toiminnan aloittamista näillä paikkakunnilla harkitaan nyt enemmän tai vähemmän vakavasti - vaikka siitä ei kerrota.
 - On järkevää pitää tarkat paikkakunnat vielä kevääseen asti salassa. Emme halua, että kilpailijat tulevat samoille apajille, Mika Sorsa kertoo.
 Sorsa pitää selvänä, että esimerkiksi Joensuuhun laajentamista harkitsee nyt moni yhtiö. Nordic Carbide toi vuokrattavat sähköpotkulaudat kaupunkiin kesäkuussa ja sai varsin nopeasti kasaan vajaan 70 000 euron liikevaihdon.
 Alle sadalla laudalla operoinut yhtiö sai tehdä liikevoittoa rauhassa, ilman suoraa kilpailijaa.
 - Osoitimme muille ja itsellemme, että markkinarako todellakin oli. Nämä laitteet ovat tulleet kaupunkeihin selvästi jäädäkseen, Sorsa sanoo.
 Sähköpotkulaudoilla ajetaan tavallisimmin lyhyitä siirtymiä kaupunkialueilla. Matti Myller / Yle
 Riesana lieveilmiöt
 Vuokrattavia sähköpotkulautoja on kritisoitu muun muassa niihin liittyvien onnettomuuksien, holtittoman ajamisen ja ilkivallan vuoksi. Esimerkiksi Joensuussa sähköskuutteja tärveltiin alkukesästä paljon ja niitä pysäköitiin minne sattuu.
 – Saimme ongelmat kuriin rajaamalla pysäköintialueita ja vahvistamalla lautoja, Mika Sorsa kertoo.
 – Me yrityksissä voimme asettaa laudoille nopeusrajoituksia, suositella kypärän käyttöä ja kaiken kaikkiaan kannustaa ajamaan muut huomioiden sekä selvinpäin. Mutta viime kädessä itse kukin on vastuussa, että homma toimii niin kuin pitää, hän jatkaa.
 Rikottujen ja kuluneiden sähköpotkulautojen huolto työllistää alan yrityksiä talven aikana. Heikki Haapalainen / Yle
 Pohjois-Karjalan keskussairaalaan sähköpotkulautojen voimakas lisääntyminen on tuonut kesän ja syksyn aikana joitakin kymmeniä uusia päivystyspotilaita.
 – Kaiken kaikkiaan onnettomuuksia on ollut yllättävän vähän, osastonylilääkäri  Heljä Vänni  kertoo.
 Lue myös:
 Sähköpotkulautafirmojen työntekijät siistimään väärin pysäköityjä lautoja Turussa – laudoille käyttöön talvinopeusrajoitus
 Poliisi on alkanut ratkoa rikoksia sähköpotkulautojen käytöstä kertyvien tietojen avulla – tuorein tapaus epäilty lasten ahdistelu Tampereella
 Sähköpotkulautailun kielto öisin puolittaisi sairaalahoitoa vaativat onnettomuudet – Ylilääkäri ihmettelee, miten huonossa kunnossa laudalla ajetaan
 Sähköpotkulautojen raju lisääntyminen katukuvassa puhuttaa, lieveilmiönä skuuttien tärvely – yrittäjä: "Ihan sabotaasia"

Sähköpotkulautojen vuokraajat hakevat nyt voimakasta kasvua Suomessa – joensuulainen yritys levittäytyy seitsemään kaupunkiin


Summary: Kyle Rittenhousen oikeudenkäynnistä on tulossa monin tavoin poikkeuksellinen. Oikeisto on tehnyt Rittenhousesta aseenkanto-oikeuden symbolin.

Ampuiko 17-vuotias poika kaksi mielenosoittajaa tahallaan vai oliko kyse itsepuolustuksesta?
 Koko Yhdysvallat seuraa jälleen tulenarkaa oikeudenkäyntiä vain muutama kuukausi sen jälkeen, kun poliisi  Derek Chauvin  tuomittiin mustan  George Floydin  murhasta Minnesotassa.
 Tällä kertaa tuomioistuin käsittelee elokuun 2020 illan tapahtumia Kenoshan kaupungissa Wisconsinissa.
 Tuolloin  Kyle Rittenhouse  tappoi kaksi mielenosoittajaa ja haavoitti kolmatta. Mielenosoitukset ja mellakat olivat alkaneet kaupungissa muutamaa päivää aiemmin, kun  poliisi oli ampunut tummaihoista Jacob Blakea useita kertoja .
 17-vuotias Rittenhouse ajoi kaupunkiin puoliautomaattikiväärin kanssa naapuriosavaltiosta. Nyt häntä syytetään muun muassa murhasta, taposta, murhan yrityksestä ja aseen laittomasta hallussapidosta.
 Tuomarin päätökset ovat jo ennen oikeudenkäynnin alkua herättäneet ihmetystä yhdysvaltalaisissa. Media kuvailee Rittenhousen tukikampanjaa poikkeukselliseksi. Itse lopputulos voi vaikuttaa merkittävästi aseenkantolakien tulkintaan.
 Kyle Rittenhousesta on tullut oikeistolle aseenkanto-oikeuden symboli. AFP / Lehtikuva
 Videotallenteet keskiössä
 Rittenhousen oikeudenkäynnissä on lopulta kyse siitä, uskooko valamiehistö puolustuksen argumenttia, jonka mukaan Rittenhousen motiivi oli itsepuolustus.
 Puolustuksen mukaan mielenosoittajat olivat hyökkäämässä Rittenhousen kimppuun. Syyttäjät taas pyrkivät todistamaan, että mielenosoittajat yrittivät riisua Rittenhousen aseista.
 Asianajajat aikovat esittää argumenttien tueksi videoita. Erityisen huomion kohteena on tilanne, jossa Rittenhouse ampui  Joseph Rosenbaumia  päähän Rosenbaumin heitettyä Rittenhousea muovipussilla. Syyttäjien ja puolustuksen versiot selkkaukseen johtaneesta tilanteesta eroavat toisistaan.
 Rittenhousen ammuttua Rosenbaumia joukko mielenosoittajia alkoi ajaa häntä takaa, ja Rittenhouse ampui  Anthony Huberin  ja haavoitti  Gaige Grosskreutzia . Huberilla oli kädessään skeittilauta ja Grosskreutzilla käsiase, jota hän ei kuitenkaan osoittanut kohti Rittenhousea.
 Rittenhousen puolustus pyrkii todistamaan, että Rittenhouse olisi ollut vakavassa vaarassa, jos ei olisi laukaissut asettaan. Lisäksi puolustuksen pitää todistaa, ettei Rittenhouse itse provosoinut tilannetta.
 Mielenosoittajat lähtivät kaduille Kenoshassa poliisin ammuttua mustaa Jacob Blakea. Yön tapahtumista on paljon esimerkiksi mielenosoittajien kuvaamia videoita. Matt Marton / EPA
 Oikeudenkäynnissä tullaan todennäköisesti väittelemään siitä, saako ampumista jatkaa itsepuolustuksena, kun ampujaa yritetään riisua aseista.
 Rittenhousen puolustus siis testaa aseenkanto-oikeuden eli perustuslain toisen pykälän laajuutta. Tuomiolla voi olla vaikutuksia siihen, millaisia vapauksia aseistetuilla ryhmillä on jatkossa esimerkiksi mielenosoituksissa.
 Oikeudenkäynti liittyy myös keskusteluun poliisiväkivallasta. Poliisi on perustellut käyttämäänsä väkivaltaa usein sillä, että uhri on nähty vaaraksi esimerkiksi poliisille tai muille kansalaisille. Puoliautomaattikivääriä kantanut Rittenhouse sai palata rauhassa kotiin ammuttuaan kaksi ihmistä.
 Tuomarin valinnat puhuttavat
 Syyttäjät vetoavat todennäköisesti Rittenhousen suunnitelmallisuuteen. Hän matkusti Kenoshaan naapuriosavaltiosta Illinoisista, kun aseistettu ryhmä oli kutsunut Facebookissa “patriootteja puolustamaan kaupunkia roistoja vastaan”.
 Sittemmin Rittenhousesta on tullut oikeiston lempilapsi. Tammikuussa Rittenhouse kuvattiin wisconsinilaisessa baarissa ääriryhmä Proud Boysin jäsenten kanssa. Lehtitietojen mukaan hän myös matkusti Floridaan tapaamaan ryhmän johtajaa.
 Tapauksen tuomari  Bruce Schroeder  on kuitenkin kieltänyt syyttäjiä sisällyttämästä todistusaineistoa Rittenhousen Proud Boys -kytköksistä oikeudenkäyntiin.
 Schroeder ei myöskään anna syyttäjien liittää todistusaineistoon kaksi viikkoa ennen Kenoshan tapahtumia kuvattua videota, jolla Rittenhouse kertoo haluavansa ampua näpistyksistä epäilemiään ihmisiä.
 Media on kiinnittänyt huomiota siihen, että Schroeder on kieltänyt asianajajia käyttämästä sanaa “uhri” Rittenhousen ampumista miehistä. Tuomari perustelee päätöstään sanaan liittyvällä tunnelatauksella.
 Schroederin mukaan Rittenhousen tappamia ihmisiä voi kuitenkin kutsua mellakoijiksi, jos puolustus kykenee osoittamaan heidät sellaisiksi.
 Faneille t-paitoja ja entisen presidentin tukea
 Oikeudenkäynnin aluksi maanantaina tuomari Schroeder muistutti valamiehistöä oikeuden ja itsenäisen päätöksenteon merkityksestä.
 – Tämä tapaus on valtavan politisoitunut ja kytkeytyi viime vuoden vaaleihin. Voitte löytää siitä kirjoituksia poliittisen kentän kaikilta laidoilta, mutta suurin osa kirjoittajista ei tunne asiaa. -- He eivät tiedä sitä, mitä te tulette kuulemaan tässä valamiehistössä, Schroeder sanoi.
 Protestoijat kokoontuivat osoittamaan mieltään, kun Joe Biden vieraili Kenoshassa pian ampumatapauksen jälkeen. Tannen Maury / EPA
 Sekä  Donald Trump  että  Joe Biden  ottivat kantaa Kenoshan tapahtumiin tuoreeltaan viime vuonna. Biden yhdisti Rittenhousen kampanjatviitissä valkoista ylivaltaa kannattaviin ääriryhmiin, joita Trump ei suostunut paheksumaan julkisesti vaaliväittelyssä.
 Trump taas asettui pian ampumisen jälkeen tukemaan Rittenhousea.
 Jo ennen kuin Rittenhouse ampui mielenosoittajia, republikaanit olivat kutsuneet puoluekokoukseensa puhujiksi pariskunnan, joka oli osoitellut mielenosoittajia aseilla Missourissa. Heidänkin kohdallaan vedottiin itsepuolustukseen.
 Yhdysvaltain media seuraa oikeudenkäyntiä tiiviisti, ja valamiehistöä on neuvottu välttämään uutisoinnin seuraamista.
 Samaan aikaan syytetyn puolesta kampanjoidaan netissä. Rittenhousella on oma, äidin perustama nettisivusto, joka rakentaa hänestä kuvaa amerikkalaisten arvojen puolustajana ja vapaustaistelijana.
 Sivustolla levitetään puolustuksen argumentteja ja niiden tueksi tarkoitettuja mediasisältöjä. Yhdysvaltalaiset oikeusasiantuntijat ovat olleet huolissaan sisällöistä, sillä niiden pelätään voivan vaikuttaa valamiehistöön ennenaikaisesti.
 Rittenhousen äiti on kerännyt myös suuren määrän rahaa sivuston avulla poikansa puolustamiseen. Perhe maksoi esimerkiksi Rittenhousen kahden miljoonan dollarin takuut lahjoitusvarojen turvin.
 Alun perin sivustoilla myytiin Rittenhousen kannattajille myös t-paitoja fanituotteina.
 Lue myös:
 Trump puolusti kannattajaansa, jota syytetään kahden ihmisen ampumisesta mielenosoituksessa – "Hänet olisi luultavasti tapettu"
 Kirjeenvaihtajalta: Derek Chauvin tuomittiin, mutta muuttuiko Yhdysvallat?
 17-vuotiaalle kaksi tapposyytettä USA:n Kenoshassa – epäillään ampuneen puoliautomaattikiväärillä protestoijia

Mielenosoittajia ampuneen teinin oikeudenkäynti kuohuttaa Yhdysvalloissa: tapettuja ei saa sanoa uhreiksi eikä ääriryhmäkytköksiä esitellä


Summary: Koululaisten vierailut taidelaitoksissa ovat synnyttäneet intohimoja ennenkin. Aiemmin on kuohuttanut paljas pinta, nyt kriittinen katse lihatuotantoon oli liikaa.  Kurikasta ei tehdä taidetestauskäyntiä Seinäjoen taidehalliin.

Seinäjoen taidehallin  Siat -näyttelyn ympärillä kuohuu.  Terike Haapojan  ja  Laura Gustafssonin  näyttely esittelee lihatuotantoa kriittisessä valossa.
 Kurikan sivistysjohtaja teki johtoryhmän tuella  poikkeuksellisen ratkaisun ja päätti perua  yläkouluikäisten Taidetestaajat-vierailun näyttelyyn. Syynä oli teosten yhteiskunnallinen kantaaottavuus. Asiasta vanhemmille lähetetyn koulun Wilma-viestin mukaan koulujen tehtävä ei ole  "pakkosyöttää tiettyä vakaumusta" oppilaille .
 Päätös oli pettymys Taidetestaajat-toiminnan päällikkö  Joonas Keskiselle . Hän on töissäSuomen lastenkulttuurikeskusten liitossa, joka organisoi koululaisten vierailuja taidetapahtumiin. Keskisen mielestä nyt on unohtunut se, että taiteen tehtävä ei ole vain viihdyttää.
 – Taide ottaa usein kantaa yhteiskunnallisiin kysymyksiin ja tuo esiin aiheita, joista ei muuten tulisi puhuttua, Keskinen sanoo.
 Näyttelyssä on esillä kolme teosta. Ne käsittelevät sikojen merkitystä ihmisille sekä eläintuotantoa ja sen ekologisia ja eettisiä vaikutuksia. Taidetestaajien vierailuilla oli tarkoitus rohkaista nuoria muodostamaan oma mielipide asioista.
 – Se on Taidetestaajissa koko homman juju. Taiteen lukutaito on tärkeä asia. Teoksia ei pidä ottaa annettuna, vaan kriittisesti pohtia, kenen näkökulmasta asioita esitetään ja kuka saa puhua.
 Keskisen mukaan näyttelyssä ja vierailulla huomioidaan se, että joukossa on todennäköisesti myös lapsia, joiden vanhemmat omistavat sikaloita.
 – Kenestäkään ei vierailulla tehdä silmätikkua, eikä kenenkään elinkeinoa kritisoida. Se on aidosti fiksua kasvatustyötä, Keskinen sanoo.
 “Ei pidä kääntää selkää”
 Kaupungin päätöstä ihmettelee myös kuvataiteilija  Teemu Mäki . Hän on syntynyt Kurikan naapurissa Lapualla. Suomen Taiteilijaseuran puheenjohtajana ja vaasalaisen Kuntsin museon hallituksen jäsenenä hänellä on tiiviit yhteydet Pohjanmaalle.
 – Se oli kehno päätös, Mäki sanoo ja jatkaa:
 – Kun kyseessä on aihe, josta on suurta erimielisyyttä, kuten vaikka eläinten oikeudet tai lihansyönti, järkevä reaktio ei ole missään tilanteessa keskustelun kieltäminen ja selän kääntäminen. Kaikkien etu on aktiiviisesti etsiä keskusteluyhteyttä.
 Mäen mielestä koulun tehtävä on opettaa juuri keskustelemaan. Silloin koululaisten vieminen näyttelyyn, jossa käsitellään “tulenarkaa” aihetta, antaa oppilaille pohdittavaa.
 – Se on paras mahdollinen pedagoginen tilanne. Se ei ole pakkosyöttöä. Tunnen Terike Haapojan ja Laura Gustafssonin työn hyvin. Heidän kantansa on selkeä eläinten oikeuksien ja vegaanien puolustajana, eivätkä he ole neutraaleja. Se ei kuitenkaan tee näyttelystä aivopesuyritystä, Mäki sanoo.
 Teemu Mäki näkee, että taiteen tehtävä on olla avoimen ja kriittisen keskustelun paikka.
 – Keskustelua eläinten oikeuksista ja ihmisen suhteesta muihin lajeihin voidaan käydä kuvilla, teksteillä, tilastoilla. Taide on tärkeä moraaliin liittyvissä kysymyksissä. Niitä ei voi ratkaista vain tieteellä. Pelkistä faktoista ei voi johtaa moraalisia arvoja. On pakko käydä yhteistä keskustelua siitä, mitä on hyvä elämä, Mäki sanoo.
 Videoteoksessa Nimetön (Elossa) Paavo-sika sai selkäänsä valjaat, joihin kiinnitettiin kamera.  Laura Gustafsson & Terike Haapoja
 Paljas pinta aiheuttanut närää
 Koululaisten tutustuminen taiteeseen ei ole edennyt täysin kitkatta aiemminkaan. Yle uutisoi vuonna 2018 useista tapauksista juuri Pohjanmaalla.
 Compania Kaari & Roni Martinin flamenco-esitys  Kill Carmen  kiersi maata 2018 ja oli osalle vanhemmista liikaa. He kielsivät taidetestaajat-vierailun lapsiltaan. Syynä oli paljas pinta, jota pidettiin sopimattomana.
 Myös ooppera sekä Kiasman näyttely, jossa käsiteltiin sukupuoli-identiteettiä, miellettiin vanhoillislestadiolaisilla Pohjois-Pohjanmaan alueilla sopimattomiksi.
 Lue aiheesta:
 Valtakunnallinen taidekasvatushanke oli liikaa pohjoisessa – ooppera ja sukupuolten kyseenalaistaminen eivät käy vakaumukseen
 Teemu Mäki ei usko, että tapaukset rajoittuisivat vain Pohjanmaalle. Sama voi tulla eteen missä vain. Hänellä on aiheesta myös omakohtaista kokemusta. Hänen tanssiteoksensa  Homo Secundus  esitettiin Kuopiossa suurelle joukolle taidetestaajia.
 – Siitä syntyi jälkipyykki. Tuli yleisönosastokirjoituksia ja kielteistä palautetta. Väitettiin, että jotkut oppilaat olivat nolostuneet ja kokeneet epämiellyttäväksi, että näyttämöllä oli jossain kohtaa alastomuutta ja kiroilua. Osa oppilaiden vanhemmista oli tuohtunut jälkeenpäin.
 Mäki kertoo olleensa itse esityksessä paikalla ja kohdanneensa uteliaan ja keskustelevan joukon nuoria.
 Mäki ei pidä  Siat -näyttelyyn liittyvää kiistaakaan erityisen paikallisena tai eteläpohjalaisuuteen liittyvänä.
 – Etelä-Pohjanmaalla on taideammattilaisten joukossa huono maine. Ajatellaan, että se on konservatiivinen takahikiä, missä taiteella ei ole hyvä hengittää. Se on vain osatotuus, Mäki sanoo ja jatkaa:
 – Etelä-pohjanmaalla on myös vastakkainen perinne, joka on taiteelle hyödyllinen. Se on se omapäisen, jääräpäisen ja röyhkeän itsenäisyyden perinne. Arvostetaan sitä, että joku tekee, mitä itse tykkää, uskoo omaan asiaansa ja haluaa avoimesti ilmaista itseään.
 Mäki näkee, että aiemmat kohut taidetestauksen ympärillä kertovat siitä, että hanke on kokonaisuudessaan onnistunut.
 – Sen kautta on taluteltu taiteen ääreen valtavan isoja nuorisojoukkoja, jotka muuten eivät olisi taidejuttuihin törmänneet.
 Siat-näyttelyssä on esillä kolme teosta Terike Haapojalta ja Laura Gustafssonilta. Ne käsittelevät sikojen merkitystä ihmisille sekä eläintuotantoa ja sen ekologisia ja eettisiä vaikutuksia.  Jenni Latva, Seinäjoen taidehalli
 Yhteiskunnallisuus pysyy listalla
 Taidetestaajien Joonas Keskisen mukaan koululaisvierailuilla on aina ollut haastaviakin aiheita, mutta niissä on huomioitu koululaisten ikätaso. Niin myös  Siat -näyttelyssä.
 – Nykyisin myös erilaiset uskonnolliset ryhmät osataan huomioida ohjelmistovalinnoissa paremmin. Kompromissit taidesisällöissä eivät ole hyvä juttu, mutta kun valitsemme kohteita, täytyy pitää huoli, että emme aseta nuoria hankalaan asemaan, Keskinen sanoo.
 Kouluissa käydään nykyisin yläasteen oppitunneilla läpi vaikeita aiheita kuten vaikkapa ilmastonmuutosta. Keskinen vakuuttaa, että yhteiskunnalliset sisällöt eivät poistu taidetestaajien listalta jatkossakaan.
 – Monet ovat jo vierailleet  Siat -näyttelyssä, eikä vastaavaa haloota ole muualla syntynyt. Olen nähnyt näyttelyn itsekin. Minulla on vahva käsitys, että siinä ei kerrota yksipuolisesti totuuksia, vaan herätellään keskustelua ja pohditaan asioita.
 Keskinen kertoo, että Taidehallin kanssa on kuitenkin jo sovittu, että kurikkalaisille kouluryhmille vierailu voidaan toteuttaa niin, että  Siat -näyttely poistetaan listalta. Sen sijaan tutustutaan Taidehallin muihin esillä oleviin kokonaisuuksiin.
 – Suhtaudun taidesisältöjen muuttamiseen ja sensuuriin erittäin vastustaen, mutta on tärkeää, että yläkouluikäisiä nuoria ei aseteta liian hankalaan asemaan heidän omassa elinpiiriissään.
 Tärkeintä Keskisen mielestä on, että myös kurikkalaiskoululaiset pääsevät taiteen pariin.
 Taidetestaajat-ohjelma vie joka vuosi Suomen kahdeksasluokkalaiset vierailulle yhteen tai kahteen taidekohteeseen eri puolella Suomea. Päärahoittajana on Suomen kulttuurirahasto. Mukana rahoittajina ovat lisäksi Svenska kulturfonden sekä opetus- ja kulttuuriministeriö.
 Mitä mieltä artikkelista? Voit keskustella aiheesta 5.11. klo 23 asti.
 Lue lisää aiheesta:
 “Siinä ei ole järjen hiventäkään” – taiteilijakaksikko kritisoi kovin sanoin eläintuotantoa näyttelyssä Suomen lihantuotannon sydämessä Seinäjoella
 Seinäjoelle nousi taidenäyttely, joka ottaa vahvasti kantaa lihan tehotuotantoon – "Osa suurempaa hyökkäystä", miettii näyttelyssä vieraillut lihantuottaja
 Maatalouspitäjä Kurikassa koululaisten vierailu sikojen oloista kertovaan näyttelyyn peruttiin – Wilma-viestin mukaan koulujen tehtävä ei ole "pakkosyöttää tiettyä vakaumusta"

Taidealalta arvostelua Kurikan päätökselle perua koululaisvierailu lihatuotantoa kritisoivaan näyttelyyn – "Taiteen tehtävä ei ole vain viihdyttää"


Summary: Presidentti Joe Bidenin hallinto pyrkii suitsimaan pandemiaa vaatimalla yrityksien henkilökunnalta täyttä rokotussarjaa.

Vresidentti  Joe Biden  ilmoitti tänään, että pandemian torjumiseksi säädetyt määräykset astuvat voimaan 4. tammikuuta.
 Bidenin hallinto tähtää rokotekattavuuden kasvattamiseen maassa. Tammikuusta alkaen kaikissa yli 100 hengen yrityksissä, terveydenhoitoalan työntekijöillä ja liittovaltion työntekijöillä on oltava todistus kahdesta rokotuksesta. Jos rokotteita ei ole ottanut määräaikaan mennessä, testissä on käytävä viikoittain.
 Tammikuussa voimaan astuva määräys koskee noin 84:ää miljoonaa työntekijää Yhdysvalloissa.
 Bidenin mukaan työnantajaa ei velvoiteta maksamaan testeistä.
 Säännökset koskevat kahta kolmannesta Yhdysvaltain työvoimasta
 Rokotuksia vaaditaan liittovaltion työntekijöiltä, hoitohenkilökunnalta ja pelastusviranomaisilta.
 – Rokotus on ainut tie ulos pandemiasta. Olisi ollut parempi, että vaatimuksista ei olisi tullut välttämättömiä. Liian monta ihmistä on edelleen rokottamatta, jotta pääsisimme tästä yli, sanoi presidentti Biden kirjoitetussa lausunnossaan.
 Rokotuksissa saa käydä työajalla.
 Republikaanien keskuudessa uusia sääntöjä on arvosteltu ylilyönniksi. Osa yrityksistä pitää niitä haitallisina.
 Liittovaltio ja osavaltiot vastakkain
 Yhdysvaltain eri osavaltiossa suhtautuminen pandemiaan ja sen torjuntaan vaihtelee suuresti.
 Teksasin kuvernööri  Greg Abbott  on kieltänyt rokotuspakon. Kuvernööri Abbottin  linjauksen mukaan  yritykset eivät saa pakottaa työntekijöitä rokotukseen.
 Valkoisen talon mukaan uudet säännökset ylittävät paikalliset lait.
 Jos rokotussääntöjä ei noudateta, työntekijää saattaa uhata jopa 136 000 dollarin sakko.
 Yhdysvalloissa on raportoitu 46 miljoonaa tartuntaa ja 750 000 kuolemaa.

Yhdysvalloissa yrityksille tulee tiukat koronasäännöt tammikuussa


Summary: EU:n pitäisi saada ruotuun niskoitteleva Puola, joka on murentamassa maan oikeuslaitoksen riippumattomuutta. EU ja Puola ovat jo pitkään olleet napit vastakkain oikeusvaltioperiaatteesta.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Oikeusvaltiomekanismin pääneuvottelijan, kokoomuksen europarlamentaarikko  Petri Sarvamaan  mukaan Puola pelaa nyt kovaa peliä.
 – Puolan valtaapitävien sanankalistelu puree erityisesti suurten kaupunkien ulkopuolella, ja asetelmaa käytetään hyväksi maan sisäpoliittisessa tilanteessa. Seuraavissa vaaleissa vedotaan siihen, että EU yrittää pelotella ja viedä rahat, Sarvamaa sanoo.
 A-Talkissa torstaina vieraillut Sarvamaa muistuttaa, että Euroopan unioni on viimeksi kuluneen kymmenen vuoden aikana joutunut aivan uudenlaisen tilanteen eteen.
 – Jäsenvaltio avoimesti uhmaa EU:n perusarvoja ja ilmoittaa, että heidän lakinsa menee EU-lain yläpuolelle. Sitten tullaan kysymykseen, aikooko Puola olla tosissaan EU:n jäsen viiden tai kymmenen vuoden kuluttua. Kaikki tulee ratkeamaan seuraavissa vaaleissa. Kyllä tämä on paha paikka.
 Euroopan Unioni ja Puola ovat jo pitkään olleet napit vastakkain oikeusvaltioperiaatteesta.
 Puolaa hallitseva Laki ja oikeus -puolue on tiukentanut otettaan maan oikeuslaitoksesta ja tuomareista. Puola on linjannut, että osa EU:n lainsäädännöstä on maan perustuslain vastaisia.
 Unionin perusperiaatteiden mukaan EU-laki on kansallisen lain yläpuolella, myös perustuslaillisissa kysymyksissä. EU-lainsäädäntöä noudatetaan jokaisessa jäsenmaassa samalla tavalla.
 Viime vuonna EU:ssa säädetty oikeusvaltiomekanismi sitoo jäsenmaiden EU-rahoitusta oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen. Mikäli jäsenmaa rikkoo periaatetta, EU voi pidättää sen osuuden unionin budjetista.
 Vihreiden europarlamentaarikko  Ville Niinistön  mielestä komission pitäisi pikaisesti käynnistää oikeusvaltiomekanismi Puolaa vastaan.
 – Vasta sitten Puola ottaisi keskustelun vakavasti. Rahalliset seuraukset olisivat maalle nyt määrättyihin sanktioihin verrattuna monikymmenkertaiset, jos kaikki EU:n raharahat laitettaisiin kiinni, Niinistö sanoo.
 A-Talkissa EU:n ja Puolan suhteesta sekä sosiaalirahastosta keskustelivat myös europarlamentaarikot  Silvia Modig  (vas.) ja  Laura Huhtasaari  (ps.).
 Katso koko A-Talkin lähetys  Yle Areenasta .
 Lue lisää:
 EU-parlamentti haluaa Puolan painostamiseen vauhtia – haastoi EU-komission oikeuteen, vaatii oikeusvaltiomekanismin käynnistämistä
 Entinen EU-tuomari avaa Puolan ja unionin välistä oikeusvaltiokiistaa Ylelle: Kyse on yhteisistä säännöistä ja niiden noudattamisesta
 "Häikäilemätöntä ja systemaattista" – Puolan oikeuslaitoksen riippumattomuuden alasajo huolestuttaa suomalaistuomaria

Onko EU avuton jäsenmaansa Puolan edessä? Europarlamentaarikko Petri Sarvamaa: Kyllä tämä on paha paikka


Summary: Asiantuntija kiittää miehiä sosiaalisessa mediassa orastavasta kehopuheesta: se antaa tilaa kaikenlaisille kehoille. Entinen kilpahiihtäjä Teemu Kalliojärvi pääsi eroon häpeästä, mutta se vaati armollisuuden opettelua.

Hyi. Yäk. Mitä tuo on?
 Näitä sanoja oululainen, 35-vuotias  Teemu Kalliojärvi  on kuullut koko ikänsä.
 Ja niin hän on ajatellut itsekin. Hänen ihonsa näyttää välillä jotenkin inhottavalta.
 Joltain, mitä pitää hävetä.
 Kalliojärvi istuu tuolilla valkoiset puuvillahanskat käsissään. Atooppinen ihottuma on nyt pahimmassa vaiheessaan: iho punoittaa ja siinä on avohaavoja. Haastattelun aikana Kalliojärvi levittää käsiinsä ihoa hoitavaa kortisonivoidetta. Hanskojen hän kertoo suojaavan verenmyrkytykseltä.
 Krooninen eli parantumaton ihotauti on syy, miksi koulun liikuntatunteihin liittyy ikäviä muistoja.
 Paikalla oli usein joku, joka äkkäsi punoittavat kädet tai rupiset jalat ja villitsi muutkin lällättelyynsä.
 Nykyään Kalliojärvi tuntee häpeää aina vain harvemmin. Ei se kokonaan ole poistunut, mutta hän on opetellut hyväksymään asian.
 Hänen ihonsa on sellainen kuin se on, ja niin on hyvä.
 Yksi asia Kalliojärveä on auttanut.
 Puhe kehopositiivisuudesta.

 Kaikki paljaana
 Miesten kehopositiivisuus on nouseva ilmiö sosiaalisessa mediassa.
 Naisilla  #kehopositiivisuus-aiheista  sisältöä on näkynyt esimerkiksi kuvapalvelu Instagramissa jo pitkään, mutta yhä useammin äänessä ovat myös miehet.
 Sosiaalisen median vaikuttajien lisäksi aiheesta puhuvat Teemu Kalliojärven kaltaiset yksityishenkilöt.
 Kehopositiivisuus tarkoittaa yksinkertaistetusti kaikenlaisten kehojen kunnioittamista, arvostamista ja hyväksymistä sellaisenaan.
 Kalliojärvelle kehopositiivisuus on ennen kaikkea työkalu. Se on tapa ajatella ja jotain, mikä muistuttaa armollisuudesta.
 – Usein kun on  bad skin day , huono iho, se näkyy kasvoissa. Se stressaa. Kehopositiivisuus kuitenkin muistuttaa, ettei tätä voi häpeillä. Se on auttanut menemään ja tekemään, mitä täytyy.
 Hän kertoi oman kehotarinansa viime vuonna Instagramissa  Ihastu kehoosi  -nimisellä tilillä. Tilillä on runsaat 14 000 seuraajaa, ja sen julkaisut käsittelevät juuri kehopositiivisuutta ja kehorauhaa.
 Omassa julkitulossaan  Kalliojärvi riisui vaatteensa ja paljasti vartalonsa mahdollisesti tuhansille ihmisille.
 Kalliojärvi lähti kuviin mukaan auttaakseen ja avatakseen keskustelua. Hän otti tuolloin ensi askeliaan kehopositiivisuusajattelussa.
 – Se oli alkuvaihe: ehkä jossain on hetki, jolloin voin olla rennosti oma itseni.
 Rankka paikka
 Punoittava iho ei ole ainoa asia, joka Teemu Kalliojärveä on huolettanut.
 Nykyisin hän on solakassa kunnossa, mutta vielä joitakin vuosia sitten hän painoi yli 30 kiloa enemmän kuin nyt.
 Kalliojärvi on entinen kilpahiihtäjä. Hän edusti Suomea muun muassa nuorten maailmanmestaruuskisoissa ennen kuin lopetti lajin vähän päälle parikymppisenä.
 Painonnousu oli urheilijalle kova paikka. Taustalla oli selkä- ja jalkaleikkauksia komplikaatioineen.
 – Samaan aikaan tuli mielen haasteita. Söin siihen lääkkeitä, ja niillä voi olla painoa nostavia vaikutuksia. Elämäntavatkin olivat huonot.
 Painonpudotuksessa häntä auttoivat tasapainoinen ravinto, liikunta ja uni. Sekä myönteinen asenne.
 – Me olemme keho–mieli-olioita.
 Kehopositiivisuutta Kalliojärvi on alkanut harjoittaa vasta myöhemmin. Kehopositiivisuus ei tarkoita, että olisi muututtava, esimerkiksi laihdutettava, jotta kehoon voi olla tyytyväinen. Sen sijaan ajatus on, että kaikenlaisissa kehoissa on hyvä olla.
 Jos kilot syystä tai toisesta tulisivat takaisin, Kalliojärvi toivoo, että hän olisi riittävän kypsä hyväksymään itsensä myös silloin.
 – Keho on maallinen temppelimme. Sitä pitää arvostaa.
 Sanoja tarvitaan
 Kehonkuvaan ja syömishäiriöihin erikoistunut psykologi  Katarina Meskanen  sanoo seuranneensa iloisena miesten orastavaa puhetta kehosuhteesta ja ylipäätään kehoon liittyvistä teemoista.
 Hän pitää sitä osin ajan ilmiönä: ahtaat sukupuolikäsitykset alkavat murtua. Myös mies saa tuntea,  olla herkkä  ja kokea erilaisia asioita kehosuhteessaan.
 Meskasen mielestä miesten keskustelu kehopositiivisuudesta on tervetullutta ja sille on todellinen tarve.
 – Meistä jokainen tarvitsee kehopositiivisuutta. Se ei ole sukupuolikysymys. Mutta miehillä voi toisinaan olla hankalaa tunnistaa tai tunnustaa, jos kehosuhteessa on kupruja. Siksi ajattelen, että yhtä lailla miehet kaipaavat kehopositiivisuutta.
 Kehopositiivisuus on ollut alun perin yhteiskunnallinen liike, jossa on pyritty parantamaan marginalisoitujen ja syrjittyjen kehojen oikeutta näkyä, voida hyvin ja toimia yhteiskunnassa.
 Tänä päivänä käsite on valtavirtaistunut ja huomio on usein yksilössä: joku hyväksyy itsensä sellaisena kuin on.
 Kuuntele, miksi tämä ei ole psykologi Katarina Meskasen mukaan pelkästään huono asia:
 Oululainen Teemu Kalliojärvi on saanut jonkin verran naljailua osakseen, kun on puhunut Instagramissa kehopositiivisuudesta. On hän naureskellut kuvilleen itsekin.
 Sanoma on kuitenkin vilpitön.
 – Itseään saa rakastaa, hän kiteyttää.
 Kalliojärven mielestä kehopositiivisuus olisi hyväksi myös esimerkiksi urheilijoille: "Kehot ovat siellä työkaluja. Se on raakaa peliä ja voi mennä lieveilmiöihin." Paulus Markkula / Yle
 Katseista viis
 Puhe kehopositiivisuudesta merkitsee psykologi Katarina Meskasen mukaan sitä, että tuodaan esille jokaisen yhtäläistä oikeutta olla olemassa ja voida hyvin yhteiskunnassa kehon ulkoisista ominaisuuksista riippumatta.
 Keskustelu haastaa ahtaita normeja, ihanteita ja odotuksia ulkoisesta olemuksesta. Siten erilaisille kehoille luodaan tasavertaista maaperää.
 Meskanen pohtii, että miehillä ulkonäköpaineista ja omista epävarmuuksista puhumiseen voi liittyä herkästi sosiaalista stigmaa eli häpeää, varsinkin miesten kesken.
 Parhaimmillaan kehopositiivisuuspuhe avartaa ilmapiiriä ja tekee siitä entistä sallivampaa, sanoo myös Kalliojärvi. Sen takia hän haluaa pitää aihetta esillä.
 – Kun olen alkanut sallia itselleni kehopositiivisuutta ja soveltaa sitä, olen voinut paremmin. Uskon, että se auttaa myös muiden hyväksymiseen.
 Kalliojärvi on tahtonut tehdä haastattelun entisellä työpaikallaan, oululaisen kulttuuriyhdistyksen tiloissa. Rakennus on entinen telakka. Nykyisin siellä on muun muassa esiintymis- ja tanssisali.
 Tila on hänelle erityinen, sillä täällä hän on opetellut tanssimaan.
 Paljain jaloin ja käsin, muiden katseista piittaamatta.
 – Eräs ihminen opetti, että tanssi ei ole muille näyttämistä, vaan musiikkia saa kokea. Liikkeen kanssa, kuka mitenkin.
 Sekin on vaatinut itsensä hyväksymistä.
 Voit keskustella aiheesta sunnuntaihin 7. marraskuuta kello 23:een asti.
 Lue seuraavaksi:
 Biseksuaali, lestadiolainen, neljän lapsen isä – mutta ennen kaikkea mies: Samuel Jyrinki, 31, on esimerkki uudesta ilmiöstä
 Hyvääkin tarkoittavat sanat voivat huokua läskivihaa – 9 syytä, miksi toisen kehon kommentointi ei ole hyvä idea
 Sami-Petteri Asikainen pilailee julkkisnaisten selfieillä, koska kaipaa puhetta myös mieskehoista – näin voit purkaa somen ulkonäköpaineita

Miehet tarvitsevat kehopositiivisuutta, ja kolmikymppinen Teemu Kalliojärvi on siitä esimerkki: "Itseään saa rakastaa"


Summary: Freetownin pormestarin mukaan onnettomuudessa kuolleiden määrä voi nousta yli sadan.

Länsi-Afrikassa sijaitsevassa Sierra Leonessa ainakin 91 ihmistä kuoli, kun polttoainetta kuljettanut säiliöauto räjähti maan pääkaupungissa Freetownissa.
 Räjähdys tapahtui varhain lauantaina sen jälkeen, kun bussi oli törmännyt säiliöautoon Wellingtonin lähiössä Freetownin itäpuolella.
 Freetownin pormestari  Yvonne Aki-Sawyerr  kertoi Facebookissa, että ennen räjähdystä paikalle saapui ihmisiä keräämään vahingoittuneesta säiliöstä valunutta polttoainetta.
 Paikallisen median esittämässä kuvamateriaalissa näkyi useita pahasti palaneita ruumiita onnettomuuspaikan ympäristössä, kertoo  Britannian yleisradioyhtiö BBC .
 Aki-Sawyerr kutsui kuvia riipaiseviksi. Hän sanoi, että kuolleiden määrä voi nousta yli sadan. Sierra Leonen hallitus ei ole toistaiseksi vahvistanut onnettomuuden uhrilukua.
 Freetownin ruumishuoneen johtaja  Sinneh Kamara  kertoi uutistoimisto Reutersille, että ruumishuoneelle on tuotu 91 vainajaa, jotka kuolivat onnettomuudessa.
 Punaisen ristin edustaja kertoi uutistoimisto AFP:lle, että he ovat noutaneet ambulansseilla 80 ruumista onnettomuuspaikalta.

Säiliöauton räjähdyksessä kuoli ainakin 91 ihmistä Sierra Leonessa


Summary: Houstonin palopäällikön mukaan yleisö pakkautui liian tiivisti kohti lavaa Travis Scottin keikan aikana. Loukkaantuneiden määrä ei ole toistaiseksi tiedossa.

Texasin Houstonissa ainakin kahdeksan ihmistä kuoli ja useita loukkaantui perjantai-iltana rap-artisti  Travis Scottin  konsertissa Astroworld Festivalilla.
 Houstonin palopäällikkö  Samuel Pena  kertoi tiedotustilaisuudessa, että yleisö pakkautui kohti lavaa liian tiivisti Scottin keikan aikana. Tilanne tapahtui noin kello 21 paikallista aikaa. Konsertti keskeytettiin, kun ihmiset alkoivat saada vammoja.
 Puolen yön aikaan ei ollut vielä täysin selvillä, kuinka moni ihminen on loukkaantunut.
 Juttu päivittyy.

Ainakin 8 ihmistä kuoli ja useita loukkaantui Astroworld Festivalilla Yhdysvalloissa


Summary: Noin 1,2 biljoonan dollarin infrastruktuuripaketin odotettiin alkujaan menevän läpi Yhdysvaltain kongressin edustajainhuoneen äänestyksessä jo myöhään perjantaina Suomen aikaa. Äänestys saattaa venyä vielä myöhään yöhön paikallista aikaa.

Yhdysvalloissa kongressin edustajainhuone on lykännyt äänestystä presidentti  Joe Bidenin  massiivisista lakipaketeista. Äänestys sosiaaliturvapaketista lykkääntyi varmuudella tuleville viikoille ja infrastruktuuripaketin äänestäminen saattaa venyä vielä myöhään yöhön paikallista aikaa.
 Edustajainhuoneen demokraattinen puhemies  Nancy Pelosi  sanoi pyrkivänsä siihen, että äänestys Bidenin infrastruktuuriin liittyvästä lakipaketista toteutuisi perjantain aikana. Demokraattien CPC-ryhmän johtaja  Pramila Jayapal  totesi kuitenkin Suomen aikaa myöhään perjantaina julkaistussa  lausunnossaan , että paketeista äänestetään yhdessä.
 Noin 1,2 biljoonan dollarin infrastruktuuripaketin odotettiin menevän läpi Yhdysvaltain kongressin edustajainhuoneen äänestyksessä myöhään perjantaina Suomen aikaa. Sama paketti oli läpäissyt senaatin äänestyksen jo elokuussa.
 Noin 1,75 biljoonan suuruisen sosiaaliturvapaketin läpimenosta oli ollut jo aiemminkin epävarmuutta demokraattisen puolueen erimielisyyksien vuoksi.
 Sosiaalipaketista äänestetään myöhemmin marraskuussa
 Pelosin mukaan sosiaalipaketista äänestetään vielä marraskuun aikana.
 – Odotan edustajainhuoneen äänestävän paketista kiitospäivään mennessä, Pelosi sanoi.
 Yhdysvalloissa kiitospäivää vietetään tänä vuonna 25. marraskuuta.
 Pelosi sanoi eräiden edustajainhuoneen jäsenten haluavan lisäselvityksiä paketin talousvaikutuksista, ja hänen mukaansa tätä toivetta kunnioitetaan. Pelosi arvioi, että riippumaton selvitys voisi olla saatavilla noin viikon kuluessa.
 Yhteensä kolmen biljoonan dollarin lakipakettien tarkoitus on pumpata rahaa Yhdysvaltain infrastruktuuriin sekä laajentaa sosiaaliturvaa. Infrastruktuuripaketin tuomalla rahoituksella on tarkoitus kohentaa Yhdysvaltojen rapistuvaa liikenneverkkoa sekä tietoliikenneyhteyksiä.
 Lakipaketteja pidetään tärkeinä  Joe Bidenin  presidenttikauden onnistumisen kannalta. Äänestykset niistä ovat lykkääntyneet moneen otteeseen.
 Aiheesta lisää:
 Yhdysvaltain talous porskuttaa biljoonien dollareiden tukipaketeilla – asiantuntija: Suomalaisillakin on mahdollisuuksia päästä rahoihin kiinni
 Yhdysvalloissa ratkeaa, menevätkö Bidenin jättimäiset rakennussuunnitelmat läpi – Näin demokraattien välinen tappelu voi vielä kaataa koko paketin
 Demokraattien toinenkin jättihanke etenee Yhdysvalloissa: Senaatti hyväksyi "inhimillisen infrastruktuurin" biljoonapaketin

Yhdysvaltain edustajainhuoneen äänestys Joe Bidenin lakipaketeista näyttää lykkääntyvän – Puhemies Pelosi: Sosiaalipaketista äänestetään kiitospäivään mennessä


Summary: Etiopiassa pääministeri kehotti kansalaisia tarttumaan aseisiin pysäyttääkseen kasvavan kapinallisrintaman. Kapinalliset ovat edenneet viime päivinä.

Viime viikonloppuna Etiopian pääministerin taivas tummeni.
 Kapinalliset onnistuivat valtaamaan kaksi tärkeää kaupunkia pääkaupunki Addis Abebasta naapurimaahan Eritreaan johtavalla maantiellä.
 Kapinalliset uhosivat jatkavansa kohti pääkaupunkia.
 Ahtaalle joutunut pääministeri  Abiy Ahmed  julisti maanlaajuisen hätätilan ja patisti kansalaisia tarttumaan aseisiin ja valmistautumaan sotaan.
 – Etiopian puolesta kuoleminen on meidän kaikkien velvollisuus, pääministeri vetosi.
 Kapinallisten rintama laajenee
 Kapinallisten menestys rintamalla perustuu osin elokuussa tehtyyn sopimukseen. Kaksi tärkeää kapinallisliikettä, Tigrayn ja Oromojen vapautusarmeijat, lyöttäytyivät silloin yhteen maan hallinnon kukistamiseksi.
 Nyt seitsemän muuta ryhmittymää on  liittymässä hallituksen vastaiseen liittoutumaan .
 Taisteluiden etenemisestä on vaikea saada tarkkaa tietoa, mutta hätätila osoittaa, kuinka tosissaan pääministeri ottaa kapinalliset.
 Yksi hallituksen uhkakuvista on se, että kapinalliset katkaisevat pääkaupunki Addis Abeban tärkeimmän huoltoreitin rannikolle naapurimaahan Djiboutiin. Sen sataman kautta tuodaan polttoainetta ja ruokaa ja käydään ulkomaankauppaa.
 Sisällissodassa on jo kuollut tuhansia. Ainakin 2,5 miljoonaa ihmistä on menettänyt kotinsa.
 Harri Vähäkangas / Yle
 Uhkakuvana sisällissodan laajeneminen
 Ulkoministeriössä Etiopian luisua seurataan huolestuneena. Afrikan ja Lähi-idän osaston apulaispäällikkö  Helena Airaksinen  tuntee maan pitkältä ajalta. Hän oli muun muassa Suomen suurlähettiläänä Addis Abebassa vuosina 2016–2020.
 – Jos ihmiset tarttuvat pääministerin kehotuksesta aseisiin, se voi johtaa hyvin ikäviin tilanteisiin, Airaksinen sanoo.
 Konfliktin juuret ovat syvällä historiassa. Etiopian etniset ryhmät ovat aina kamppailleet vallasta, ja siitä tässäkin sodassa on kyse. Airaksisen mukaan vastakkainasettelun purkaminen on erittäin hankalaa.
 Sisällissota alkoi viime vuoden marraskuussa, kun Tigrayn kansanvapautusarmeija TPLF hyökkäsi Etiopian joukkojen tukikohtaan. Sen jälkeen Etiopian armeija hyökkäsi Tigrayn alueelle.
 Tigrayn puolustusjoukoilla on on vankka tuki maaseudulla, missä ihmiset antavat heille ruokaa. Kuva: Yle Yle
 Tigraylaiset olivat vaikutusvaltainen väestöryhmä, kun  Meles Zenawi  hallitsi kovaotteisesti Etiopiaa kahdenkymmenen vuoden ajan.
 Meles, joka oli kotoisin Tigraysta, suosi tigraylaisia hallinnossa ja armeijassa kuolemaansa saakka vuonna 2012.
 Tigraylaisten asema Etiopian politiikassa alkoi murentua vuonna 2018, kun Abiy Ahmed nousi pääministeriksi. Hän lupasi uudistuksia ja muun muassa vapautti poliittisia vankeja ja salli kiellettyjen kansalaisjärjestöjen toiminnan.
 Yksi uudistuksista oli tigraylaisten valtakeskittymän purkaminen.
 Poliittisen välirikon seurauksena monet tigraylaiset poliitikot ja kenraalit vetäytyivät pääkaupungista kotiseuduilleen.
 Tilanne jatkoi kärjistymistään, kunnes Tigrayn vapautusarmeija iski Etiopian tukikohtaan. Sen jälkeen Etiopian ja Tigrayn joukkojen sotaonni on vaihdellut, mutta viime kuukausina kapinalliset ovat vallanneet alueita myös Tigrayn ulkopuolella Amharassa ja Afarissa.
 Rauhannobelisti sotii nyt entisen vihamiehensä rinnalla
 Tuoreena pääministerinä Abiy Ahmed solmi rauhansopimuksen naapurimaa Eritrean kanssa. Abiylle myönnettiin sen ansiosta Nobelin rauhanpalkinto, vaikkakin palkintoa laajalti kummaksuttiin.
 Eritrea on osallistunut Etiopian armeijan rinnalla taisteluun Tigrayn kapinallisia vastaan.  YK:n raportissa  Eritrean joukkojen epäillään syyllistyneen vakaviin ihmisoikeusrikoksiin, jopa sotarikoksiin, kuten joukkomurhiin ja -raiskauksiin.
 Myös Etiopian ja Tigrayn joukot ovat epäiltynä vakavista ihmisoikeus- ja sotarikoksista.
 Amharan osavaltion erikoisjoukkoihin kuuluva sotilas Tigrayssa, jossa Etiopian hallitus käy sotaa Tigrayn alueellista armeijaa vastaan. Eduardo Soteras / AFP
 Etiopassa kymmeniä etnisiä ryhmiä
 Hallituksen kannalta käänne pahempaan tapahtui viime elokuussa, kun Oromojen vapautusarmeija (OLA) liittyi sisällissotaan Tigrayn rinnalle.
 Oromot ovat Etiopian selkeästi suurin väestöryhmä ja esimerkiksi Addis Abeba on Oromian osavaltion ympäröimä. Siksi aseellisen ryhmän mukaantulo on vakava uhka hallitukselle ja pääkaupungille.
 Airaksisen mukaan kuitenkin vain osa oromoista tukee vapautusarmeijaa.
 Etiopa koostuu etnisin perustein muodostetuista osavaltioista. Kansanryhmiä on kymmeniä, ja monilla on omia aseellisia joukkoja.
 Perjantaina seitsemän muuta ryhmää ilmoitti liittyvänsä Tigrayn ja Oromojen vapautusarmeijoiden liittoumaan hallitusta vastaan.
 Vielä ei ole selvää, mitä se taisteluiden kannalta tarkoittaa. Monien aseellisten ryhmien kannatus on vain pientä, joten uusien ryhmien mukaantulosta on vaikea tehdä pitkälle meneviä johtopäätöksiä. Paine hallitusta kohtaan joka tapauksessa kasvaa.
 Nälänhätä uhkaa satojatuhansia
 Sodan seurauksena humanitaarinen tilanne on romahtanut yhdessä maailman köyhimmistä maista. YK arvioi, että ainakin 400 000 ihmistä on nälänhädän kaltaisessa tilanteessa Tigrayn, Amharan ja Afarin osavaltioissa. Noin seitsemän miljoonaa ihmistä tarvitsee ruoka-apua.
 Tilannetta hankaloittaa se, että hallitus estää hätäavun Tigrayn kapinallisalueille ja on karkottanut muun muassa YK:n johtavia työntekijöitä maasta.
 Etiopasta tuhannet ovat paenneet taisteluja ja humanitaarista hätää naapurimaa Sudaniin. EPA-EFE/All Over Press
 Suomi ei valmistele uusia hankkeita Etiopiaan
 EU, YK ja Suomi vaativat sotatoimien lopettamista ja humanitaarisen avun vapaata liikkuvuutta. Koska viitteitä sotarikoksista on paljon, vaaditaan myös niiden selvittämistä.
 – Suomi ei tällä hetkellä valmistele uusia hankkeita hallituksen kanssa, sanoo Airaksinen.
 Suomi on antanut kehitysapua Etiopialle 1960-luvun alkupuolelta, ja se on Airaksisen mukaan ollut hyvinkin toimivaa. Käynnissä olevia hankkeita jatketaan.
 – Vesialan yhteistyötä ja suoraa apua kouluille olemme jatkaneet, koska tiedämme, että apu menee suoraan perille.
 Helena Airaksinen näkee Etiopian lähitulevaisuuden synkkänä, mutta samalla yhteiskunta ja etiopialaiset ovat muuttuneet, mikä tuo toivoa.
 – Kun vuonna 2018 siirryttiin autoritaarisesta avoimempaan järjestelmään, monet aikaisemman hallinnon ongelmat jätettiin käsittelemättä. Ei ollut sovintokomissiota, vaikka sellaisia ehkä olisi tarvittu, Airaksinen sanoo.
 – Toivon, että väkivallan kierre saataisiin katkaistua ja pysyttäisiin palaamaan uudistusten tielle, vaikka se näyttää vaikealta. Etiopialaisten kriisinsietokyky on kuitenkin uskomattoman vahva. Toivon, että tästä selvitään mahdollisimman nopeasti.
 Lue lisää:
 “Pelkäämme, että he tulevat takaisin tappamaan meidät kaikki” – Ylen kuvat näyttävät Tigrayn sodan julmuuden Etiopiassa
 Yle tapasi yhden Etiopian etsityimmistä miehistä Tigrayn syrjäisillä vuorilla – “Tämä sota on pian ohi”
 Etiopiassa sana "Suomi" herättää nyt negatiivisia ajatuksia

Etiopia on ajautumassa yhä syvemmälle sisällissotaan – kapinallisiin liittyy uusia ryhmiä, jo seitsemän miljoonaa ihmistä tarvitsee ruoka-apua