Summary: Hoivatilat-yhtiö myytiin belgialaiselle kiinteistöyhtiölle viime vuonna yli 400 miljoonalla eurolla. Iso osa omistuksesta oli paikallisissa käsissä, ja esimerkiksi yhtiön perustajan Timo Pekkarisen verotettavat tulot ovat yli 10 miljoonaa euroa.

Oululaisen Hoivatilojen myynti keväällä 2020 belgialaiselle Aedeficalle toi tukevan tilipäivän monelle yrittäjälle ja sijoittajalle. Iso osa hoivatiloista oli kauppahetkellä paikallisessa omistuksessa.
 Nykyinen toimitusjohtaja  Jussi Karjula  arvelee yrityskaupassa Oulun seudulle tulleen myyntipotin olevan jopa sadan miljoonaan euron luokkaa.
 – Laskeskelin tuolloin, että Oulun seudulla olleiden omistusten määrä yhtiöstä oli yli 20 prosenttia, joten kaupalla on ollut iso taloudellinen merkitys alueellisestikin.
 Karjula tuli itse yhtiöön jo alkuvaiheessa ja ehti vajaassa kymmenessä vuodessa kerätä mojovan osakepotin. Sen myynti osaltaan nosti hänen tulonsa viime vuonna viiden miljoonan euron tuntumaan.
 Henkilökohtaisesti suurin omistus yhtiöstä oli Suomen Hoivatilojen perustajalla oululaisella  Timo Pekkarisella , joka komeilee maakunnallisen verovertailun kärjessä lähes 11 miljoonan euron tuloillaan.
 Hoivatilojen tarina alkoi lenkkipolulta
 Rakennusalan moniosaaja Timo Pekkarinen tunnetaan etenkin rakennusliike Laptin perustajana, toimitusjohtajana ja osaomistajana. Hän oli perustamassa Suomen Hoivatilat -yhtiötä vuonna 2008 ja ehti toimia myös yhtiön alkuvaiheen toimitusjohtajana.
 Hoivatila-yhtiön menestystarinaksi muuttunut taival alkoi asiakkaiden tarpeesta, kertoo Timo Pekkarinen.
 – Lapti oli urakoinut ensimmäiset hoiva- ja päiväkodit, ja yrittäjiltä alkoi tulla yhä enemmän kyselyjä uusista vuokratiloista. Rakennusliikkeen tehtävä on kuitenkin rakentaa ei omistaa, niin juoksulenkillä hoksasin, että hoivatilajärjestelyt on yhtiöitettävä.
 Pekkarisen mukaan yhtiön alku finanssikriisin aikoihin ei ollut ruusuilla tanssimista, vaan kasvua tuli vähitellen ja rakennusrahoituksesta uusiin kohteisiin oli pulaa.
 – Hoivatiloihin investointi oli vielä tuolloin uusi juttu, ja rahaa ja sijoittajia oli vaikea saada.
 Pekkarinen on johtanut myös Kastelli Groupia ja on ollut perustamassa yhdessä veljensä kanssa Lapwall-elementtitehdasta Pyhännälle. Uusi yritys perustettiin vastauksena rakennusliike Laptin elementtitarpeisiin.
 Pekkarisen mukaan omat ja muiden tarpeet ja ongelmien ratkaisut ovat ohjanneet hänen yrittäjyyttään etenkin alkuvaiheessa. Nyt töitä riittää noin 600 henkilöä työllistävän Laptin johdossa, ja useiden sijoitusten parissa.
 Menestystä on tullut jo ennen Hoivatilat-yhtiön myyntiä, sillä verovertailun kärkipaikka ja yritysjärjestelyt ovat tuttuja Pekkariselle aiemmiltakin vuosilta. Esimerkiksi vuonna 2017 hän oli maakunnallisen tulovertailun kärjessä vajaan kahdeksan miljoonan euron tuloillaan.
 Hoivatilat jatkaa kasvuaan belgialaisomistuksessa
 Hoivatilojen uusi omistaja on vuonna 2005 perustettu belgialainen Aedifica. Pörssiyhtiön markkina-arvoksi arvioidaan yli neljä miljardia euroa. Se on erikoistunut terveydenhuoltokiinteistöihin Keski-Euroopassa, Isossa-Britanniassa ja Hoivatilat-kaupan jälkeen myös Pohjoismaissa.
 Hoivatilat-yhtiön toimitusjohtaja Jussi Karjulan mukaan Aedefica on tarjonnut hyvät kasvun edellytykset yhtiölle.
 – Olemme jatkaneet samalla uralla kuin pörssiyhtiönäkin, mutta saimme ison kansainvälisen yhtiön ja sen rahoituskanavat mukaan toimintaa, mistä on ollut hyötyä etenkin näinä koronavuosina.
 Hoivatilat on erikoistunut päivä- ja hoivakotikiinteistöjen ja viime vuosina myös koulujen rakennuttamiseen, omistamiseen ja vuokraamiseen. Yhtiö ei itse rakenna kohteita, vaan hankkii urakoitsijat tilanteen ja tarpeen mukaan.
 Ennen yrityskauppaa Suomen Hoivatilat ehti kirjautua Helsingin pörssiin, ensin First North -listalle ja sitten vuonna 2017 pörssin päälistalle.
 Aedefica teki Hoivatilat-yhtiöstä ostotarjouksen omistamansa Aureit Holding -yhtiön kautta syksyllä 2019, jolloin Hoivatilojen kiinteistöomistusten arvo oli noin 350 miljoonaa euroa. Kauppa vahvistettiin vuoden 2020 alkupuolella.
 Hoivatilat työllistää noin 40 henkilöä, joista puolet Oulussa.

Hoivatilayhtiön myynti Belgiaan toi Oulun seudulle jättipotin ja nosti rakennusalan moniosaajan Timo Pekkarisen alueen verovertailun kärkeen


Summary: 4,5 miljoonaa euroa tienannut Pirkanmaan neljänneksi kovatuloisin Tuomas Numminen, 40, kertoo, että miljoonien takana on muutakin kuin leveää elämää.

Tällaista puhetta harvoin kuullaan veropäivänä.
 4,5 miljoonaa euroa tienannut  Pirkanmaan neljänneksi kovatuloisin   Tuomas Numminen , 40, kertoo, että miljoonien takana on muutakin kuin leveää elämää.
 – Hinta miljoonista on maksettu moneen suuntaan. Tekisin monta asiaa nyt toisin, hän kertoo.
 Numminen maksoi tuloistaan veroja 1,5 miljoonaa euroa. Suurien verojen lisäksi hän kertoo myös henkilökohtaisista uhrauksista.
 – Raha antaa mahdollisuuksia mutta ei tuo onnea. Kyllä takana on myös uhrauksia.
 Eniten häntä kaduttaa, ettei aikaa riittänyt liikkumiseen, ystäville tai perheelle. Yrityskaupan jälkeen Numminen yrittää korjata näitä asioita.
 Kuluttavaa elämää
 Numminen rikastui myymällä Admicomin osakkeita. Admicom on suomalainen toiminnanohjausjärjestelmiin keskittynyt ohjelmistoyhtiö, jonka myyntijohtaja Numminen oli. Hän myi omistamiaan yhtiön osakkeita yhteensä 36 400 kappaletta 70 euron keskihintaan.
 Numminen aloitti Admicomissa vuonna 2014 ja teki hyvin pitkää päivää ja oli paljon työmatkoilla poissa kotoa.
 – Seitsemän vuoden aikana annettiin kaikki ja verot maksettiin moneen suuntaan. Tekisin monta asiaa nyt myöhemmin ajateltuna kevyemmin.
 Raha tuo vapautta
 Siksi Tuomas Numminen vastaa nyt puhelimeen Espanjasta. Hän on kerrankin lomalla juhlimassa ystävän 50-vuotissyntymäpäivää.
 Ohjelmaan kuuluu myös golfia. Tässä vaiheessa moni voi olla kateellinen.
 Rikastumisen paras puoli on myös vapaa-aika, jota se tuo.
 –Raha tuo vapauden nousta sängystä, milloin haluaa.
 Tuomas Numminen haluaa kertoa asioista realistisesti. Hän tajuaa tietenkin olevansa hyvin onnekas siitä, että yrityskauppa toi hänelle rahaa ja taloudellista riippumattomuutta.
 Se toi myös uuden alun elämään.
 It-ala on jäänyt nyt taakse. Numminen  osti ystäväporukalla Jyväskylästä Kuokkalan kartanon , josta rakennetaan tapahtuma- ja ravintola-alan paikkaa.
 Tekeminen ei lopu miehen elämästä, mutta turha kiire loppui.
 Lue myös:
 Tässä ovat Pirkanmaan kovatuloisimmat: lista voi vielä muuttua

Miljoonia tienannut Tuomas Numminen kertoo rikastumisen vapaudesta ja varjopuolista: "Tekisin monta asiaa nyt toisin"


Summary: Volvon mukaan toimintamatka kasvaa uuden akun myötä 90 kilometriin yhdellä latauksella.

Valmet Automotiven Salon akkutehdas kokoaa Volvo Carsin lataushybridien uusia pitkän toimintamatkan akkuja.
 Akut tulevat Volvo Car Finlandin tiedotteen mukaan Göteborgissa ja Charlestonissa valmistettaviin Volvon S60, V60, XC60, S90, V90 ja XC90-lataushybrideihin.
 Uusi hybridivoimansiirto kasvattaa toimintamatkan sähköllä ajettaessa 90 kilometriin yhdellä latauksella.
 Korkeajänniteakut kootaan Salossa uutta teknologiaa edustavalla tuotantolinjalla, jossa esimerkiksi trukkiliikenne on korvattu automaattiroboteilla.
 – Volvo Cars on Valmet Automotiven ensimmäinen julkistettu akkujen autoteollisuusasiakas, ja se liittyy yhtiön syyskuun alussa julkistamaan valmistussopimukseen, kertoo Valmet Automotiven viestintäpäällikkö  Mikael Mäki  tiedotteessa.
 Volvon valmistussopimuksen myötä Salon akkutehtaan tuotanto laajenee korkeajänniteakkuihin. Valmet Automotive kokoaa ja koteloi Volvolle akkupaketteja, jotka ovat asennusvalmiita komponentteja autonvalmistukseen.
 Volvon akkujen tuotanto työllistää akkutehtaalla noin 250 henkilöä.

Salon akkutehtaalla alkoi Volvon uusien lataushybridien akkujen koonti


Summary: Martti Lundén (sd.) osallistui kaupunginhallituksessa Ahlaisten Lammin tuulivoimakaavan käsittelyyn, vaikka oli esteellinen. Jo hyväksytty kaava kaatui oikeudessa esteellisyyden takia.

Porilaispoliitikko  Martti Lundénin  (sd.) toiminta Ahlaisten Lammin tuulivoimakaavan hyväksymisessä siirtyy lähipäivinä syyteharkintaan.
 Lundén oli kaupunginhallituksen jäsenenä päättämässä Lammin kaavasta, vaikka hän oli esteellinen. Kaava hyväksyttiin Porin valtuustossa vuonna 2018, mutta se  kaatui korkeimmassa hallinto-oikeudessa  viime keväänä.
 Epäily: Virkavelvollisuuden rikkominen
 Poliisi on tehnyt tapauksessa rikostutkintaa. Lundénia epäillään virkavelvollisuuden rikkomisesta. Asianomistajina ovat Porin kaupunki ja tuulivoimaloita suunnittelevat yhtiöt.
 Ahlaisten tuulivoimakaavan käsittely oli pitkällinen prosessi. Iso joukko alueen asukkaita vastusti voimaloita, mutta Porin kaupunginvaltuusto hyväksyi kaavan  tiukan äänestyksen jälkeen  vuonna 2018.
 KHO: Lundén oli esteellinen
 Martti Lundén äänesti kaavan hyväksymistä vastaan ja  sai tämän takia demariryhmältä varoituksen . Lundénin esteellisyys syntyi KHO:n mukaan siitä, että hän oli samaan aikaan myös kaupungin omistaman sähköyhtiö Pori Energian hallituksen jäsen.
 KHO:n mukaan asiassa oli kiistatonta, että Pori Energia Sähköverkot Oy saisi tuulivoimahankkeen toteutumisesta taloudellista hyötyä, koska tuulipuisto liitettäisiin sen sähköverkkoon.
 Tuulivoimavoimayhtiö Satawindin ja A. Ahlströmin kiinteistöyhtiön rakentamaan tuulipuistoon olisi suunnitelman mukaan tullut 14 voimalaa. Tuulipuiston kustannusarvio oli noin 70 miljoonaa euroa.
 Keppihevoskäräjien voittaja
 Lundén ei ole ensimmäistä kertaa syyteharkinnassa. Hän joutui vuonna 2016 käräjille niin sanotussa  keppihevoskohussa , joka sai valtakunnallista julkisuutta.
 Oikeudenkäynnin taustalla oli työpaikalla harrastettu pilailu, joka liittyi Lundénin saamaan Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan mitaliin. Lundénin työpisteeseen oli tuotu tutilla varustettu keppihevonen, jonka hankinnan selitykseksi annettiin se, että ritarilla pitää olla hevonen.
 Lundénia syytettiin tuolloin työtoveriinsa kiinni käymisestä, mutta käräjäoikeus  hylkäsi syytteen .

Porilaispoliitikon toimet syyteharkintaan: Osallistui esteellisenä tuulivoimakaavan käsittelyyn ja jo hyväksytty kaava kaatui


Summary: Valkoisen talon dokumentteja kongressitalon valtaukseen liittyen on 770 sivua. Entinen presidentti Donald Trump aikoo valittaa oikeuden päätöksestä luovuttaa paperit tutkintakomitealle.

Yhdysvalloissa oikeus on päättänyt, että ex-presidentti  Donald Trumpilla  ei ole oikeutta estää sellaisten Valkoisen talon dokumenttien julkaisua, joita tarvitaan selvitettäessä hänen kannattajiensa tunkeutumista kongressiin loppiaisena.
 Edustajainhuone on asettanut tutkimusryhmän, jonka tavoitteena on selvittää, tiesikö Trump ennakolta mellakasta.
 Ryhmä haluaa nähtäväkseen muun muassa Valkoisen talon vierailijalistoja, puhelutietoja, Trumpin avustajien tekemiä muistioita sekä luonnoksen Trumpin pitämästä puheesta, joka johti mellakkaan.
 Yhteensä dokumentteja on noin 770 sivua.
 Trump on yrittänyt estää materiaalin luovuttamisen oikeusteitse, vedoten siihen, että hänellä on tuolloin vallassa olleena presidenttinä oikeus päättää dokumenttien luovuttamisesta.
 Tuomari  Tanya Chutkan  mukaan Yhdysvaltain kansallisarkiston, missä dokumentteja säilytetään, on kuitenkin luovutettava ne tutkimusryhmälle.
 – Presidentit eivät kuitenkaan ole kuninkaita, eikä asianomistaja ole presidentti, Chutkan sanoi perusteluissaan.
 Yhdysvaltalaismedian mukaan Trumpin asianajajat ilmoittivat heti valittavansa päätöksestä.
 Lisäksi kymmenelle Trumpin lähipiiriläiselle annettiin tiistaina haaste, joka velvoittaa heidät todistamaan päivän tapahtumista kongressille. Joukossa ovat muun muassa Trumpin entinen lehdistösihteeri  Kayleigh McEnany  ja vanhempi neuvonantaja  Stephen Miller .
 Edustajainhuoneen nostamassa virkasyytteessä Trumpia syytettiin kapinan lietsomisesta hänen kannattajiensa tunkeuduttua kongressirakennukseen 6. tammikuuta. Trump vapautui syytteestä senaatin äänestyksessä.
 Lue lisää:
 Yhdysvalloissa ensimmäiset kongressitalon mellakoitsijoista tunnustivat – syytteenä virkavallan väkivaltainen vastustaminen
 Yhdysvaltain kongressivaltauksen psykologinen jälkihoito puhuttaa – jo neljä paikalla ollutta poliisia on tehnyt itsemurhan
 Kongressitalon valtausta tutkivasta erityiskomiteasta tuli poliittinen kiistakapula – tästä Yhdysvaltain poliittisissa kahinoissa on kyse

Trump yritti estää Capitolin valtaukseen liittyvien papereiden luovuttamisen – oikeus hylkäsi pyynnön: "Presidentit eivät ole kuninkaita"


Summary: Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri nosti eilen valmiustasoaan sairaalahoidon kuormittumisen vuoksi. HUSin vt. toimitusjohtaja peräänkuuluttaa hallitukselta nyt selkeämpää vastuunjakoa.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Hallituksen on selvennettävä, kuka on vastuussa koronarajoituksia koskevista päätöksistä, toivoo Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin virkaa tekevä toimitusjohtaja  Markku Mäkijärvi .
 – Kaipaan lisää selkeyttä ministeriöiden ja alueellisten päättäjien rooleihin ja valtuuksiin. Siinä on edelleen liikaa pallottelua, Mäkijärvi sanoo Ylen aamun haastattelussa.
 Hallitus  otti syyskuun alussa käyttöön  uuden koronastrategian, jonka mukaan epidemiaa torjutaan ensisijaisesti paikallisin ja alueellisin toimenpitein. Mäkijärven mukaan strategiaa tulee yhä viilata.
 – Me joudumme katsomaan, mitä valtioneuvostossa on linjattu, jotta voimme tehdä päätöksiä. Siinä on liian suuri harmaa alue päätöksenteon kannalta.
 Hallitus kokoontuu tänään neuvottelemaan koronarajoitusten jatkosta, koska epidemiatilanne on heikentynyt. Esimerkiksi HUS  kertoi eilen, tiistaina , nostavansa valmiustasoaan sairaalahoidon kuormittumisen vuoksi.
 Joko on hätäjarrun aika?
 Hallitus on valmistellut syksyn aikana niin kutsuttua hätäjarrumekanismia. Hätäjarrusta vedetään, jos epidemiatilanne heikkenee yllättävästi ja vakavasti. Alueelliset ja paikalliset viranomaiset voivat ottaa sen jälkeen käyttöön laajempia rajoitustoimia.
 Hallitus neuvottelee myös hätäjarrun yksityiskohdista iltapäivällä Säätytalolla. Mäkijärvellä on neuvotteluihin selkeät toiveet.
 – Hätäjarrumekanismin kriteerit täytyy määritellä. Meillä täytyy olla keino, ettei jouduta  Viron tielle  vaan reagoimme aikaisemmin, Mäkijärvi sanoo.
 – Ravintolarajoituksia kannattaa tämän hetken tiedon perusteella jatkaa, ehkä jopa kiristää.
 Pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmä  ehdotti hallitukselle  eilen, että ravintoloiden aukioloa rajattaisiin nykyistä enemmän ja anniskelu lopetettaisiin nykyistä aikaisemmin.
 Markku Mäkijärvi kommentoi koronatilannetta Ylen aamussa. Katso koko haastattelu  Yle Areenasta .
 Lue myös:
 Hallitus linjaa keskiviikkona koronan hätäjarrusta ja rajoitusten jatkosta pahentuvassa tautitilanteessa
 Onko koronatilanne hallinnassa? Pääministeri Marin kertoo Ylen haastattelussa olevansa huolissaan epidemian leviämisestä rokottamattomien keskuudessa
 HUSin Markku Mäkijärvi A-studiossa: Uuden koronastrategian hätäjarrua on uskallettava käyttää ajoissa
 Hallituksen uusi koronastrategia tähtää Suomen avautumiseen pian – valtakunnalliset toimet loppuvat, alueiden rooli kasvaa
 Yle uutisten päivittyvä koronaseuranta

HUSin Markku Mäkijärvi kaipaa hallitukselta selkeyttä koronatoimiin: "Hätäjarrun kriteerit on määriteltävä"


Summary: Suomalaiset poliitikot ovat ottaneet uutisen suuresta Wolt-kaupasta riemulla vastaan. Kaupasta maksetaan yhtiön mukaan Suomeen veroja yli 600 miljoonan euron arvosta.

Uutinen suomalaisen ruokakuljetuksia järjestävän Woltin seitsemän miljardin euron yrityskaupoista herätti tuoreeltaan positiivisia reaktioita sosiaalisessa mediassa.
 Valtiovarainministeri  Annika Saarikko  (kesk.) riemuitsee teknologiayhtiö Woltin myynnistä. Saarikko onnittelee Wolt-kaupan osapuolia Twitterissä.
 – Hienoa, että suomalaista osaamista arvostetaan maailmalla. Woltin pääkonttori pysyy Suomessa ja toimintaa kehitetään. Iso hyöty maallemme, myös verotuloina.
 Myös sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.) onnitteli Woltia myyntiuutisesta Twitterissä.
 – Huikeaa, suomalainen teknologiayhtiö Wolt myydään noin seitsemällä miljardilla eurolla! Paljon onnea  Miki Kuusi  ja koko porukka!
 Kansanedustaja  Mika Lintilä  (kesk.) on niin ikään ottanut uutisen ilolla vastaan.
 – Woltin yrityskaupat kertoo suomalaisesta start up-hengestä ja osoittaa, että ahkeruudella voi menestyä. Onnea Miki Kuusi ja koko Wolt-yhteisö!
 Wolt on itse arvioinut kaupasta maksettavan Suomeen veroja yli 600 miljoonan euron arvosta, kun kaupassa vaihdetut osakkeet päätyvät verotettavaksi.
 Lue myös:
 Miki Kuusi ja muut omistajat myyvät kotiinkuljetuksistaan tunnetun Woltin ulkomaille seitsemän miljardin euron jättiläiskaupalla
 Woltin ruokalähetit ovat työsuhteessa, katsoo aluehallintovirasto – Wolt valittaa päätöksestä hallinto-oikeuteen
 Minuutintarkka toimitusaika on nyt valttia kotiinkuljetuksissa, kun uudet firmat valtaavat Suomea – neljäkin tuntia epätietoista paketin odottelua voi olla liikaa

Saarikko ja Ohisalo iloitsevat Woltin myyntiuutisesta: "Iso hyöty maallemme, myös verotuloina"


Summary: Yle julkaisee suurituloisimpien verotiedot asian yhteiskunnallisen merkittävyyden vuoksi.  Lista antaa kattavan kuvan Suomen taloudessa koviin tuloihin päässeistä ja siitä, kenen maksamilla veroilla yhteiskuntaa rakennetaan ja rahoitetaan.

Peliyhtiö Supercellistä tunnettu turkulaislähtöinen  Mikko Kodisoja  ylsi viime vuonna yli 93 miljoonan euron tuloihin, käy ilmi hetki sitten julkaistuista verotiedoista. Kodisoja lähti Supercellista kesällä 2020 ja perusti elokuvastudio Fireframen.
 Supercellin perustaja ja toimitusjohtaja  Ilkka Paananen  tienasi viime vuonna 86,7 miljoonaa euroa. Paanasen tuloista ansiotuloja oli yli 14 miljoonaa euroa, mikä nostaa hänet ansiotulolistan kärkeen.
 Kolmanneksi verottajan toimittamalla listalla nousi edesmenneen  Niklas Herlinin  poika  Heikki Herlin , jonka tulot olivat viime vuonna 28 miljoonaa euroa. Herlin on konepajayhtiö Cargotecin suuromistaja, jolla on isot omistukset myös Alma Mediassa ja Oriolassa.
 Jyväskyläläisen Firstbeat Technologies -yrityksen perustajiin kuuluva  Joni Kettunen  tienasi lähes 27,9 miljoonaa euroa. Kehon analyysiteknologiaa kuluttajalaitteisiin kehittävä yhtiö myytiin älykelloja valmistavalle Garminille kesällä 2020.
 Verottaja lähetti aamulla medialle listan, johon on koottu viime vuonna yli 100 000 euroa ansainneiden suomalaisten verotiedot. Yle julkaisee noin tuhat nimeä listan kärjestä.
 Tänä vuonna noin 2 300 ihmistä on pyytänyt tietojensa poistoa medialle toimitettavalta listalta. Myös nimensä poistoa vaatineiden lista on julkinen. Yle käy näitä nimiä läpi ja täydentää tuhannen suurituloisimman listaa päivän mittaan.
 Esimerkiksi  vuosi sitten  suurituloisimpien kymmenen kärjestä puolet nousi medialle toimitetun listan ulkopuolelta, heidän joukossaan myös kärkeen noussut yritysjohtaja ja suursijoittaja  Ilkka Brotherus .
 Suomessa jokaisen verotiedot ovat julkisia ja nähtävillä verotoimiston kautta.
 Yle julkaisee suurituloisimpien verotiedot asian yhteiskunnallisen merkittävyyden vuoksi – on tärkeää tietää, miten verotaakka jakautuu ja kenen maksamilla rahoilla yhteiskuntaa rakennetaan ja rahoitetaan. Lue Ylen linjauksesta tarkemmin  täältä .
 Alla olevasta listasta voit katsoa, ketkä olivat viime vuoden tuhat suurituloisinta suomalaista. Listassa näkyvät ansio- ja pääomatulot sekä maksetut verot.

Peliyhtiö Supercellin jättänyt Mikko Kodisoja ylsi yli 93 miljoonan euron tuloihin vuonna 2020 – katso tuhannen suurituloisen suomalaisen lista


Summary: Verotuksen ja tulotietojen julkisuus toteutuu nyt viime vuosia laajemmin, kirjoittaa Ylen veropäiväkokonaisuuden tuottaja, taloustoimittaja Timo-Pekka Heima.

Tänään julkiseksi tulevat viime vuoden  verotustiedot  kertovat jälleen, minkälaisilla liiketoimilla tai missä työtehtävissä vuonna 2020 Suomessa on päässyt nousemaan suurituloisimpien henkilöiden kärkipäähän.
 Viime vuosina koville tuloille on noustu varsinkin yrityskaupoilla. Vuoden 2019  tulokärjen ykköseksi ylsi   Ilkka Brotherus , joka omisti Kiinaan myytyä Amer Sportsia.
 Tällä kerralla verotiedoissa kiinnittää huomiota ainakin se, kuinka koronavuosi 2020 kohteli eri toimialoja ja tunnettuja henkilöitä.
 Vero- ja samalla tulotietojen julkisuus on viime vuosina kaventunut, mitä tiedotusvälineet ovat  laajalti   kritisoineet .
 Verottaja on perinteisesti tarjonnut  median käyttöön listan suurituloisimmista eli yli 100 000 euroa vuodessa ansainneista veronmaksajista. Jokainen tiedotusväline valitsee itse, kuinka laajasti julkaisee kyseisen listan tietoja.
 Kahtena viime vuonna verottaja on kuitenkin ottanut vastaan pyyntöjä saada nimensä poistetuksi kyseiseltä listalta.  Vuosi sitten nimensä poistoa  toivoi yli 4 000 henkilöä. Tässä joukossa oli myös muun muassa Brotherus yli 65 miljoonan euron tuloillaan.
 Näiden tuhansien henkilöiden joukossa voi olla paljonkin ansainneita, joiden tiedot julkisuudesta jäivät pimentoon. Tietojen piilottaminen Verohallinnon listalta vaikeutti merkittävästi sen seuraamista, ketkä ovat nousseet valtakunnan suurituloisten joukkoon.
 Enää näin ei voi käydä, koska  hallinto-oikeuden päätöksen vuoksi  verottaja joutuu tänä vuonna luovuttamaan medialle myös niiden henkilöiden nimet, jotka ovat pyytäneet tietojensa poistoa verottajan julkisuuteen antamalta listaukselta.
 Yle oli useiden muiden tiedotusvälineiden kanssa haastamassa Verohallinnon linjausta hallinto-oikeudessa. Yle on pyytänyt verottajalta jo ennalta listan nimistä, jotka puuttuvat tulolistalta.
 Yle lisää myös tänä vuonna puuttuvia nimiä eniten tienanneiden listaukseensa.
 Yle kertoo suurituloisimpien verotiedot koska... Tieto verotaakan jakautumisesta on avoimen yhteiskunnan perusta Tieto tulojen suuruudesta kertoo siitä, mistä Suomessa juuri nyt palkitaan ja kuinka paljon Tieto esimerkiksi yritysjohtajien palkitsemisesta antaa mittasuhteita keskusteluun kohtuudesta Uusien nimien ja ilmiöiden nouseminen tulokärkeen kertoo taloudellisen nousun mahdollisuuksista Tosipohjainen tieto tuloista ja veroista vähentää epäluuloa yhteiskunnan sisällä ja on siksi yleisen edun mukaista
 Julkaisemme kokonaisuudessaan tulo- ja verotietoja  aiempien vuosien tapaan hillitysti. Yle kertoo koko maasta noin tuhat suurituloisinta. Tällöin listalle pääsyyn on vaadittu lähelle miljoonaa euroa yltäviä vuosituloja.
 Lisäksi kerromme jokaisesta maakunnasta 30 eniten ansainnutta. Listat pitenevät hieman, kun poistettuja nimiä lisätään mukaan aamupäivän kuluessa. Viime vuosina maakuntakohtaiset tiedot ovat kertoneet suurituloisten keskittyvän merkittävästi Uudellemaalle.
 Listaukset tarjoavat kattavan kuvan Suomen taloudessa koviin tuloihin päässeistä ja siitä, kenen maksamilla veroilla yhteiskuntaa rakennetaan ja rahoitetaan, sillä kovista tuloista maksetaan myös sievoisesti veroja.
 Tulotietoja katsoessa on hyvä myös muistaa , että kaikkia tuloja niissä ei ole mukana.  Verohallinto muistutti vasta tiedotteessaan , että esimerkiksi verovapaat etuudet ja verovähennykset eivät käy tiedoista ilmi. Eniten tienaavien henkilöiden kohdalla kyse voi olla sadoista tuhansista euroista.
 Verohallinto on listannut myös, että vuoden 2019 verotuksessa tehtävät vähennykset pienensivät julkisissa tiedoissa näkyviä ansiotuloja 4,7 miljardia euroa. Pääomatuloista 2,4 miljardia euroa ei verottajan julkisissa tiedoissa näkynyt.
 Tulojen ja verojen käsittely tarjoaakin samalla tilaisuuden ja tietoja yhteiskunnalliselle keskustelulle verotuksesta: siitä, kuinka paljon veroja kerätään ja mistä asioista ja olisiko näissä uudistamisen tarvetta.
 Viime kuukausina tätä keskustelua on käyty esimerkiksi  arvonnousuverosta ,  etätöiden kustannuksista  ja niin Suomessa kuin kansainvälisesti  päästöjen hinnoittelusta  verotuksella.
 Lue myös
 EU:ssa syntyi sopu suuryritysten maakohtaisten verotietojen julkistamisesta – Järjestöt: Iso osa verojärjestelyistä jää silti pimentoon
 Portugalin vuorineuvokset palautettiin Suomen verotukseen – eläketulot satojatuhansia
 Kun verotiedot julkaistaan, kaivetaan esiin suurituloiset – todellinen verosankari on sen sijaan tavallinen keskiluokka

Toimittajalta: Tulotietojen piilottaminen julkisuudelta vaikeutui – Yle etsii jälleen puuttuvat suurituloiset listalleen


Summary: Lähitaksi antaa osan kyydeistä ensisijaisesti sähköautoille, Menevä on hankkinut 80 täyssähköautoa lentoasemalle ja Kovasen ensimmäiset sähkömersut ovat juuri saapumassa kaduille.

Vantaalainen taksiyrittäjä  Jani Viljakainen  osti viime kesänä täyssähköauton. Moni kollega kuitenkin vielä epäilee moisen sopivuutta taksiksi.
 – Päästöttömyys ja sitä kautta tuleva taloudellinen hyöty, Viljakainen perustelee valintaansa.
 Täyssähköauto on herättänyt taksitolpalla kiinnostusta. Suurin kysymys on ollut, kuinka pitkälle autolla pääsee.
 – Se kiinnostaa ja ilmeisesti huolettaa aika monia. Vähän mietityttää itseäkin tämä talvi, mutta tänään oli viisi astetta pakkasta, enkä ole nähnyt kulutuksessa suurta eroa, Viljakainen sanoo.
 Täyssähkötaksi on herättänyt kollegoissa niin paljon innostusta, että Viljakainen uskoo niiden määrän kasvavan nopeasti.  Ronnie Holmberg / Yle
 Taksiyrittäjän mukaan auton toimintasäde ei rajoita hänen työpäiviään juuri lainkaan. Tosin heti ensimmäisenä päivänä sähköauton ratissa hän joutui kieltäytymään pitkästä keikasta.
 – En olisi kyllä ehkä jaksanut ajaa Kolariin asti diesel-autollakaan, Viljakainen hymähtää.
 Kuuntele alta lisää Viljakaisen kokemuksista sähköautoilusta.
 Taksiyhtiöt toivovat lisää sähköautoja riveihinsä
 Viljakainen on sähkötaksinsa kanssa juuri sellainen yrittäjä, joita kyytejä välittävät taksiyhtiöt haluaisivat nähdä lisää. Hän pääsi taksiyhtiö Menevän kumppaniksi uuden autonsa ansiosta.
 – Sähköautolla pääsin heti näillä puheilla. Dieselautolla ei olis ollut toivoakaan päästä, Viljakainen sanoo.
 Lähitaksi on yrittänyt jouduttaa sähköautoihin siirtymistä "priorisoimalla" niitä marraskuun alusta lähtien.
 Nyt Lähitaksin oman Taksini-sovelluksen käyttäjät saavat kyydin ensisijaisesti vähäpäästöisellä autolla. Järjestelmä etsii ladattavaa hybridiä tai täyssähköautoa lähialueelta kymmenen sekunnin ajan, ja jos sellaista ei löydy, tilaus menee yleiseen hakuun.
 – Teemme tätä siksi, että kun kuljettajamme seuraavan kerran valitsevat autoa, niin he harkitsisivat kovasti tätä vähäpäästöisyyttä. Uskon, että monet tulevat tällaisen auton ottamaan, sanoo Lähitaksin varatoimitusjohtaja  Caj Rautelin .
 Aivan valtavaa mullistusta Lähitaksin priorisointi ei ole vielä aiheuttanut. Rautelinin mukaan ne tapaukset "ovat vähemmistössä", joissa vähäpäästöinen ehtii napata kyydin ennen muita.
 Ensinnäkin korkeintaan noin viidennes yhtiön tilauksista tehdään sovelluksen kautta.
 Toinen syy on se, että takseista vain noin kymmenen prosenttia on vähäpäästöisiä. Tilanne on kutakuinkin sama myös kilpailijoilla.
 EU ja kilpailutukset ohjaavat kohti täyssähköautoja
 Vaikka vähäpäästöinen taksikyyti on Suomessa vielä harvinaisuus, suunta on selvä. Taksiyhtiöt tarvitsevat vähäpäästöisiä autoja esimerkiksi kela- ja koulukyytien kilpailutuksiin.
 EU:n päätöksen mukaisesti ensi elokuusta lähtien julkisten toimijoiden hankinnoissa vähäpäästöisten autojen osuus pitää olla keskimäärin 38,5 prosenttia. Suomessa tiheästi asutuilla alueilla vaatimus on 50 prosenttia ja haja-asutusalueilla vähemmän.
 Vähäpäästöisiksi lasketaan aluksi autot, joiden ajonaikaiset päästöt ovat alle 50 g/km. Vuoden 2026 alusta lukien päästövaatimus kiristyy nollaan, eli ladattavat hybridiautot putoavat pois laskuista.
 Myös takseja tilaavien yritysten kiinnostus päästöjä kohtaan on kasvussa.
 Ladattavat hybridit alittavat nykyisetkin päästörajat vain teoriassa
 Vaikka useimmat ladattavat hybridit lasketaan toistaiseksi vähäpäästöisiksi, nekin alittavat 50 gramman rajan vain paperilla.
 Normaaliajossa suuri osa ajettavasta matkasta taittuu sähkön voimalla, koska autolla ajetaan lyhyitä ajoja ja pienehköä akkua ladataan riittävän usein. Taksiajossa polttomoottori hoitaa matkasta huomattavasti suuremman siivun.
 – Jos katsotaan, kuinka paljon latauspisteitä tällä hetkellä on, niin todella harva ladattava hybridiauto alittaa ammattikäytössä 50 gramman päästörajan, sanoo Lähitaksin Rautelin.
 Rauhallisena päivänä kaupunkiajossa Viljakainen ei välttämättä lataa autoaan työpäivän aikana lainkaan.  Ronnie Holmberg / Yle
 Kasvun tulppana sähköautojen ja latauspaikkojen puute
 Vaikka intoa olisi, sähköautojen yleistymisen tiellä on tällä hetkellä kaksi estettä.
 – Autojen saatavuus ja latausmahdollisuudet ovat ylivoimaisesti suurimmat esteet, sanoo Kovanen ja Fixutaksi brändejä pyörittävän Cabonlinen toimitusjohtaja  Teemu Romppanen .
 Esimerkiksi kaikki Kovasen taksit ovat Mersuja ja sopivaa sähköautoa on odoteltu pitkään – ensimmäinen tulee ajoon näillä näkymin joulukuussa.
 Saatavuutta harmittelee myös Taksi Helsingin toimitusjohtaja  Jari Kantonen , jonka mukaan sähköautoa joutuu odottelemaan kuudesta kahdeksaan kuukautta.
 Menevä tuo tammikuussa teille 80 uutta autoa, jotka melkein tuplaavat pääkaupunkiseudun täyssähkötaksien määrän. Yhtiö tilasi autot itselleen kesällä ja rekrytoi niille parhaillaan kuljettajia.
 – Meillä oli niin isot tilaukset, että ilmeisesti saatiin tehtaan päässä priorisoitua, pohtii myynti- ja markkinointijohtaja  Arto Peisa .
 Taksiyhtiö rakentaa oman latausalueen lentoaseman kupeeseen
 Pohjoismaissa operoivassa Cabonlinessa tiedetään, että asiat voisivat olla myös toisin. Norjassa yhtiön autoista on täyssähköautoja jo liki 30 prosenttia.
 Yhtiön tavoite on, että vuonna 2030 kaikki autot ovat nollapäästöisiä. Toimitusjohtaja uskoo, että latausverkoston ongelmista päästään yli.
 – Tässä on pitkään markkinoilla painittu sen kanssa, että latausverkostoa ei ole haluttu rakentaa, kun ei ole ollut kysyntää. Nyt tämä on kääntymässä toisinpäin. Olen varma siitä, että latausverkoston toimittajat tulevat mukana, kun meillä on tarjota kysyntää, arvioi Romppanen.
 Taksiyrittäjä Viljakainen on pärjännyt toistaiseksi oman kodin ja yleisillä latauspisteillä, eikä ole asiasta huolissaan.
 – Latauspisteitä tulee koko ajan lisää, varsinkin kun mennään pääkaupunkiseudulta pohjoiseen. Ehkä tänne tarvittaisiin juuri niitä nopeita latureita varsinkin sitten kun sähköautoilu yleistyy. Latausmahdollisuus taksitolpalla olisi hienoa, Viljakainen toteaa.
 Menevän myynti- ja markkinointijohtaja Peisa on kuullut muiden sähköautoilijoiden närkästyneen takseista kauppojen pikalatausasemilla. Uusille sähköautoille tuleekin oma latausalue Helsinki-Vantaan lentoaseman kupeeseen.
 – Alalla odotetaan, että yhteiskunta ratkaisisi ongelman, mutta me olemme tehneet sen nyt näin päin, Peisa sanoo.
 Voit keskustella aiheesta torstaihin 11. marraskuuta kello 23:een saakka.
 Lue seuraavaksi:
 Hallitus esittää lisärahaa sähköautojen latauspaikkoihin ja taloyhtiöiden energiaremontteihin
 Autokanta sähköistyy Norjassa hurjaa vauhtia – Suomi pitää häntäpäätä pohjolan uusien sähköautojen rekisteröinnissä
 Vedyllä kulkevat autot ovat jopa sähköautoja ympäristöystävällisempiä – Suomessa niillä ei ajeta, sillä tankkausasemia ei ole

Jani Viljakainen ajaa sähkötaksia, ja niin tekee pian yhä useampi hänen kollegansa – alalla on tapahtumassa käänne, jonka takana on EU


Summary: Mieli ry kerää kyselyssään tietoa siitä, miten miesten avun hakemisen kynnystä voisi madaltaa. Kyselyyn voi vastata verkossa 30. marraskuuta asti.

Miehet hakevat kriisissä apua vasta, kun tilanne on kestämätön, kertoo Mieli Suomen Mielenterveys ry tiedotteessa. Mieli ry:n kriisipuhelimeen kerrotaan esimerkiksi tulevan verrattain vähemmän soittoja miehiltä kuin naisilta. Viime vuonna vain noin kolmannes soittajista oli miehiä.
 – Moni mies jättää hakematta apua, koska pitäisi ensin tietää itse, miten ongelmat ratkaistaan”, sanoo Mieli ry:n erityisasiantuntija  Jukka Valkonen  tiedotteessa.
 Mieli ry selvittää kyselyn avulla sitä, miten avun hakemisen kynnystä voisi miesten osalta madaltaa. Miesten vuoro -kyselyyn voi vastata verkossa 30. marraskuuta asti. Tähän mennessä kyselyyn on tiedotteen mukaan vastannut yli 500 miestä.
 Vastausten perusteella miesten avun hakemista estävät niin häpeä kuin opitut miehen mallitkin. Apu saattaa jäädä hakematta myös sen vuoksi, että ongelmien keskellä sikiää ajatus siitä, että oma tilanne ei ole tarpeeksi vaikea.
 Toisaalta ahdistus voi joillain olla myös niin vakavaa, etteivät voimat riitä avun hakemiseen. Toiset taas eivät luota siihen, että heitä osattaisiin kohdata terveydenhuollossa mieslähtöisesti.
 Mieli ry:n vastaavan kriisityöntekijän  Visa Kuusikallion  mukaan moni mies ajattelee myös, ettei osaa sanoa oikeita asioita. Kriisipuhelimessa ja vastaanotolla voi hänen mukaansa kuitenkin kertoa, mitä sillä hetkellä pyörii mielessä ja miten tämä näkyy omassa arjessa.
 – Sanoituksia voidaan hakea yhdessä, Kuusikallio sanoo tiedotteessa.
 Kolme neljästä itsemurhan tehneestä miehiä
 Tiedotteessa alleviivataan myös sitä, kuinka miehet yrittävät itsemurhaa harvemmin kuin naiset, mutta kuolevat siihen naisia useammin. Vuonna 2019 noin kolme neljästä itsemurhan tehneestä oli miehiä.
 – Siksi myös masennus on hengenvaarallinen erityisesti miehille, sanoo Valkonen, joka on tutkinut miesten kokemuksia masennuksesta kirjassaan Mies ja masennus.
 Pahaan oloon saa apua Kriisipuhelimesta, joka päivystää suomeksi vuorokauden ympäri numerossa 09 2525 0111. Kriisipuhelin päivystää tiettyinä kellonaikoina myös ruotsiksi, englanniksi ja arabiaksi.
 Mieli ry:n anonyymi Miesten vuoro -kysely on toteutettu sekä suomeksi että ruotsiksi.
 Lue myös:
 Jere Ollila, 21, lopetti syömisen ja iloitsi: "Enää ette voi sanoa minua lihavaksi" – korona lisäsi vaikeasti tunnistettavaa syömishäiriötä

Miehillä masennusperusteisen työkyvyttömyyden taustalla on usein työnäkymien epävarmuus, kertoo tuore tutkimus
 Masennusoireista kärsivillä pikkulasten isillä on usein yksi yhteinen taustatekijä, sanoo asiantuntija ja neuvoo, miten masennusta voi torjua

Mies hakee apua vasta, kun asiat ovat jo pahasti solmussa – avun hakemista estävät häpeä ja opitut miehen mallit


Summary: Talous ketjuuntuu. Työ sirpaloituu. Yhteiskunta on myöhässä luodessaan miljoonan luukun maailmaan yhden luukun palveluja, pohtii Mörttinen.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Olemme siirtymässä erikoiseen puutostalouteen.  Työvoimasta on pula . Yhä useampi yrittäjä valittaa,  ettei tavaraakaan saa.  Ei löydy osia eikä materiaaleja.
 Niinpä tuottaja ei pysty myymään, vaikka haluaisi.
 Esimerkki: Lumi tuli pohjoisen kohteisiin varhain tänä syksynä. Suksia olisi mennyt kaupaksi vaikka kuinka, mutta kotimainen kokoonpanija ei saanut Kiinasta tarpeeksi nopeasti pohjia sivakoihin.
 Viime kaudella murheena oli musta talvi. Nyt saa surkutella uutta ja päinvastaista pulmaa.
 Kuluttajalle ilmiö on näkynyt  muissakin hankinnoissa. Tuttu virsi huonekalukaupassa on ollut, että uuden sohvan saa jouluksi, kunhan sen tilaa elokuussa.
 Kirjojen painattamista joulumarkkinoita varten uhkaa kuulemma  paperipula .
 Auton ostaja taas saa varautua odottamaan oikeilla herkuilla varusteltua menopeliään tehtaalta joskus lähes vuoden verran.
 Mieleen juolahtaa muistikuva kylmän sodan ajoilta. Silloin nauroimme, kun kuulimme, miten kansalaiset DDR:ssä joutuivat Trabantin ostaakseen ensin hakemaan ostolupaa ja sitten odottamaan jonossa kuukausikaupalla.
 Se on vieläkin meille todiste sosialismin toimimattomuudesta. Nyt kun omassa kalliissa kapitalismissamme jonotetaan ja  odotetaan autoja , on se ilmeisesti osoitus markkinatalouden ylivertaisesta innovatiivisuudesta ja dynaamisuudesta.
 Talous on ketjuuntunut niin  että hirvittää. Tuotteet kootaan eri puolilla maailmaa valmistetuista komponenteista, joita kuljetetaan äärestä toiseen.
 Englantilaisten pieni enemmistö halusi pölläyttää ylimielistä eurooppalaista eliittiä. Se sai palkkioksi bensajonot.
 Sitten kun  konttialus jämähtää poikittain kanavaan , jatkovalmistajat ja myyjät seisovat globaalikapitalismin ketjun toisessa päässä toimettomina.
 Entäpä brexit? Englantilaisten pieni enemmistö halusi pölläyttää ylimielistä eurooppalaista eliittiä. Se sai  palkkioksi bensajonot .
 (Tekee mieli heittää tähänkin väliin jokin vertaus derkkusosialismiin, mutta antaa nyt olla.)
 Ketju on yhtä vahva kuin  sen heikoin lenkki. Mitä pidempi ketju on, sitä enemmän haittaa heikoin lenkki sille aiheuttaa.
 Palvelutuotantoakin ketjutetaan yhä useammin tavaroiden tapaan.
 Otan taas esimerkin autoista. Henkilö A palauttaa käytössään olleen leasing-auton ohjeiden mukaisesti firmaan B, jossa hädin tuskin oivalletaan, mistä on kysymys, koska leasing-yhtiö C on vasta tehnyt sopimuksen palautuspalvelun siirrosta sille. Välissä myös auton varsinainen omistus on siirtynyt C:ltä rahoitusyhtiö D:lle.
 Ajoneuvon hallinta on A:n työnantajayritys E:llä, joka hankki kärryn autoliikkeestä F, joka puolestaan sopimuskauden aikana lopetti automerkin G edustuksen, minkä takia huollot hoidetaan yrityksessä Ö. Tässä vaiheessa käyttäjä A on lähinnä H – eli se kuuluisa Moilanen.
 Yltiöketjuttamisen paras puoli yhteiskunnalle lienee sen bruttokansantuloa kasvattava vaikutus. Eri asia on, lisääntyykö kansalaisten hyvinvointi. Onnellisuudesta puhumattakaan. (Jälleen tulee mieleen lohkaista jotain muinaisista sosialistimaista, talouskasvusta ja tilastojen totuusarvosta, mutta antaa nyt olla.)
 Traagisinta Suomessa oikeastaan on  se, että talouden ja työelämän sirpaloituessa ketjuiksi on julkinen hallinto kiitettävästi pyrkinyt kohti niin sanottuja yhden luukun palveluja.
 Siinä moderni osa-aikapätkäläinen kevytyrittäjä prekaari ihmettelee verottajan ja muiden viranomaisten kanssa asioidessaan, miten kaikki niiden palvelut on luotu todellisuuteen, jossa jokaisella on yksi työ, yksi työnantaja ja yksi palkka.
 Ay-liikekin on tämän menneisyyden vanki. Se ehkä herää nyt sitä kautta, kun  työttömyyskassoihin ei enää liitytä ammatin mukaan .
 Yhden luukun periaate ei toimi miljoonan luukun maailmassa.
 Toivottavasti tulevaisuuden  kaikkivoipainen tekoäly pystyy ratkaisemaan ketjutuksen kohtaanto-ongelmat. Ihmisestä ei siihen enää ole.
 Yhden luukun periaate ei toimi miljoonan luukun maailmassa. Ainoa toimiala, jolla se jatkossakin pelaa, taitaa olla tietty bisnes, jota arskat ovat jo kauan osuvasti kutsuneet juuri luukuttamiseksi.
 Mutta missä on ongelma,  siellä on myös ratkaisu. Ainakin talouselämän ketjuuntumisen ongelmiin törmätessään peruskuluttaja voi pysähtyä miettimään, tarvitseeko hän jokaista unelmiensa härpäkettä, jota havittelee.
 Jos kapitalismi siis onkin niin hieno systeemi, että se tällä tavalla oikaisee ylikulutuksen ongelmia, niin sittenhän kaikki on hyvin. Tai ainakin paremmin kuin DDR-sosialismissa.
 Matti Mörttinen
 Kirjoittaja on pirkanmaalainen tietokirjailija ja toimittaja, joka hiihtää viimevuotisilla suksilla.
 Kolumnista voi keskustella 11.11. klo 23:00 saakka.

Matti Mörttisen kolumni: Pulatalous on kohta täällä – ja jonotamme kuin DDR:ssä


Summary: Biokaasun elinkaaripäästöt voivat olla parhaassa tapauksessa jopa negatiiviset. Biokaasulla toimiva auto voisi olla yhtä ympäristöystävällinen kuin sähköauto mutta halvempi.

Suomessa kaasuautoilua halutaan yhä edistää, vaikka EU:n suhtautuminen on penseää.
 Liikenneministeriö esittää, että kaasuautojen käyttövoimaveroon tulisi helpotusta. Lisäksi kaasun jakeluverkko voi laajeta vihdoin myös Oulun yläpuoliseen Suomeen, kun Meri-Lappiin on vireillä kaksi suunnitelmaa kaasun tuottamiseksi.
 Jakeluverkon laajenemista pidetään tervetulleena.
 – Olen niin monta kertaa kuullut ihmisten sanottavan, että muuten hankkisin kaasuauton, mutta sillä ei pääse Lappiin. Ihmiset valitsevat sen vuoksi bensa-auton, vaikka ajavat 95 prosenttia ajoista muualla kuin Lapissa, sanoo Kaasuautoilijat ry:n puheenjohtaja  Jani Hautaluoma .
 Tornioon suunnitellaan  biokaasulaitosta . Jäkälän jätteen biokaasulla henkilöautot kulkisivat jopa 20 miljoonaa kilometriä vuodessa. 10 miljoonan euron arvoisen laitoksen kaasu riittäisi kahdelle tai kolmelle tankkauspisteelle.
 Myös Tornion LNG-terminaalista on tarkoitus toimittaa tankkausasemille tiivistettyä biokaasua (LBG), joka tulisi laivalla tuotantolaitoksista Euroopasta.
 Lue myös:   Jo 12 000 suomalaisen alla hyrisee biokaasulla kulkeva auto – tankkauspisteiden määrä nousee vauhdilla, mutta Lappiin kaasuautolla ei pääse vieläkään
 Kaasuauto on toistaiseksi Lapissa hyödytön kulkupeli. Myös muualla Suomessa on laajoja alueita, joissa jakeluverkostoa on autoilun kannalta liian harva. Kuvassa autoa tankataan Lappeenrannassa. Mikko Savolainen / Yle
 Kannustinloukku halutaan poistaa
 Jani Hautaluoma toivoo, että biokaasuauto nähtäisiin vaihtoehtona sähköautolle.
 – Biokaasuautossa on tiettyjä etuja, kuten hinta, mikä helpottaa sen valintaa sähköautoon nähden.
 Elinkaaripäästöt jopa negatiiviset EU:n teettämän  tutkimuksen  (siirryt toiseen palveluun) mukaan biokaasulla kulkeva auto on yhtä vähäpäästöinen kuin täyssähköauto. Vertailussa eri polttoaineiden päästöt laskettiin koko elinkaarelle ottaen huomioon sekä polttoaineiden että autojen valmistus. Biokaasua valmistetaan biomassasta mädättämällä mikrobien avulla. Se sisältää 60 prosenttia metaania ja loput hiilidioksidia. Biokaasusta voidaan puhdistaa biometaania, jolloin siitä poistetaan hiilidioksidi. Biometaani sisältää yli 90 prosenttisesti metaania. Biometaanin elinkaarinen hiilidioksisipäästö on parhaimmillaan negatiivinen, jos biometaanin valmistuksessa pystytään välttämään kasvinhuonekaasupäästöjä maataloudessa tai jätteiden käsittelyssä.
 Lue myös:   Kilpailu kääntyi nurinniskoin polttoainemarkkinoilla: kaasuautoilija saa jo biokaasua halvemmalla kuin maakaasua
 Tavallisen bensa-auton muutostyö kaasuautoksi eli konversio maksaa 2000–4000 euroa. Markkinoilla on muutama kaasuautomerkki, joiden hinnat ovat bensa-auton luokkaa.
 Konversioon saa tuhannen euron tuen, mutta valtio perii sen takaisin 5–7 vuodessa kaasuautojen käyttövoimaverona.
 Hautaluoma näkee tämän syynä konversioiden vähäisyyteen. Tänä vuonna niitä on tehty vain 66 kappaletta syyskuun loppuun mennessä.
 Liikenne- ja viestintäministeri  Timo Harakka  (sd.) kertoo, että tilannetta ollaan korjaamassa.
 – Me olemme esittäneet liikenne- ja viestintäministeriöstä valtiovarainministeriön suuntaan, että voitaisiin luopua käyttövoimaverosta ainakin väliaikaisesti biokaasun käytön edistämiseksi.
 Lue myös:   Hallitus on satsaamassa biokaasuun, vaikka se on ajautumassa sivuraiteelle henkilöautojen polttoaineena
 Biokaasu olisi mahdollisuus laskea raskaan liikenteen päästöjä, sanoo liikenne- ja viestintäministeri Timo Harakka (sd.). Sini Järnström/ Yle
 EU suhtautuu nihkeästi kaasuautoihin
 Vaikka kaasuauto tunnustetaan Suomessa ympäristöystävällisenä vaihtoehtona, niiden tulevaisuus ei kuitenkaan näytä kovin hyvältä EU-alueella. Euroopan komissio julkaisi heinäkuussa säädösehdotuspaketin kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi.
 Siitä selviää, että EU haluaa siirtyä sähköautoihin.
 – Ensimmäinen havainto siitä kesäisestä ilmastopaketista oli hämmästys siitä, että vain sähkö oli siinä vaihtoehtoisena käyttövoimana sekä henkilöliikenteessä että myös raskaalle liikenteelle, Harakka ihmettelee.
 Harakan mukaan biokaasu olisi erittäin varteenotettava vaihtoehto juurikin  raskaan liikenteen puolella , missä sähköistyminen on vielä alkutekijöissään.
 Syytä  EU:n nihkeyteen  biokaasuautoilua kohtaan on arvailtu. Yhdeksi syyksi on mainittu se, että kaasuautoilija voi valita polttoaineeksi sekä fossiilisen maakaasun että uusiutuvan biometaanin.
 Maakaasu ei ole uusiutuvaa, joten siksi on loogista, että palamisesta muodostunut hiilidioksidipäästö mitataan pakoputken päästä.
 Näiden kahden kaasun käyttöä kuitenkin tilastoidaan, joten polttoaineen päästökerroin voitaisiin laskea takautuvasti käytön perusteella.
 Toinen vaihtoehto voisi olla luopua kokonaan maakaasun käytöstä liikennepolttoaineena ja tarjota autoilijoille ainoastaan puhdasta biometaania. Maakaasun kokonaiskulutuksesta liikenne muodostaa kuitenkin vain pienen osan.
 Biokaasu olisi nopea tapa vähentää päästöjä. Neljäsosa tieliikenteen energiankulutuksesta voitaisiin kattaa biokaasulla. Arkistokuva viime vuoden liikenneruuhkasta. /All Over Press
 Biokaasulla voitaisiin kattaa neljännes liikenteestä
 Biokaasulla voitaisiin kattaa jopa neljäsosa Suomen liikenteen energiatarpeesta.
 Kotimaan tieliikenteen energiankulutus oli vuonna 2020 Tilastokeskuksen ennakkotiedon mukaan 42 400 GWh. Tästä vain kolme promillea oli biokaasua.
 Luonnonvarakeskuksen laskelmien mukaan biokaasun koko tuotantopotentiaali voisi olla noin 10 200 GWh. Luku sisältää vain jäte- ja sivuvirtoja eli biokaasua ei tuoteta rehuksi tai ruuaksi viljellyistä viljelykasveista.
 – Kysymys kuuluu, että saammeko Euroopan Unioni vakuuttuneeksi siitä, että kaasuautoilulla on tulevaisuutta niin henkilöautopuolella kun varsinkin raskaassa liikenteessä, jossa se on nopea ja käyttökelpoinen päästövähennysten lähde ihan nyt välittömästi, Harakka sanoo.
 Ei samaa murhetta kuin kaasulaivoilla
 Viime aikoina julkisuudessa ovat olleet esillä LNG-laivat, joiden metaanipäästöt ovat herättäneet huolta. Syynä on ollut metaanin huono palaminen, jolloin laivat ovat olleet ilmastolle luultua haitallisempia. Asiasta on kertonut esimerkiksi  Helsingin Sanomat  (siirryt toiseen palveluun).
 Sama huoli ei koske kaasuautoja, jos ne pidetään kunnossa. Autossa voi olla vuoto, jolloin ilmastomuutosta kiihdyttävää metaania pääsee karkuun ja voi jopa räjähtää, varsinkin esimerkiksi autotalleissa ja parkkihalleissa.
 – Tämän vuoksi auto kannattaa huollattaa säännöllisesti vuotojen varalta. Monella autonvalmistajalla kaasutestaus tehdään kahden vuoden välein. Samaa suositellaan myös jälkiasennettuihin järjestelmiin, kertoo Järvenpäässä kaasuautojen huoltoon ja korjaamiseen erikoistunut yrittäjä  Timo Luikku .
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  11.11. kello 23 saakka.

Biokaasu olisi nopea keino hillitä liikennepäästöjä, mutta EU:ssa sille ei lämmetä – kaasutankkaukseen päästäneen lähivuosina myös Lapissa


Summary: Koronakriisi heijastui laajasti yhteiskuntaan viime vuonna, mutta vaikutti lopulta yllättävän vähän verokertymään. Verohallinto keräsi yhteiskunnan käyttöön viime vuonna 69 miljardia euroa, mikä on miljardi euroa vuotta 2019 vähemmän.

Vuoden 2020 verokertymä jäi kuten ennakkoon epäiltiinkin edellisvuotta pienemmäksi.
 Nyt kun viimeisetkin verotukseen vaikuttavat tulot, vähennykset ja kulut on laskettu varmistui, että Verohallinto keräsi veroja yhteiskunnan käyttöön viime vuonna 69,2 miljardia euroa, mikä on runsaan miljardin vähemmän kuin vuonna 2019.
 Syynä verokertymän laskuun on koronakriisi.
 – Kun koronasulku alkoi, niin kyllä ennakkoarvailuni oli, että tästä saattaa tulla aika synkkäkin vuosi työllisyyden, yritysten tulosten ja sitä kautta verokertymän kannalta, mutta onneksi pahimmat pelot eivät toteutuneet. Kyllä tuo lasku aika maltilliseksi jäi, sanoo Verohallinnon pääjohtaja  Markku Heikura.
 Juttu jatkuu grafiikan jälkeen
 Valtiolle kerätyistä veroista menevät arvonlisävero, valmistevero ja muut verot, kunnat saavat tuloveron, yhteisöveroa jakaantuu molemmille. Käyttökohteisiin kerättyjä veroja kulkeutuu molemmilta.
 Luvuista puuttuvat Tullin ja Traficomin keräämät maksut sekä veroluonteiset työttömyys- ja eläkevakuutusmaksut.
 Yrityksiltä kerättyjen verojen määrä väheni
 Yhteisöjen tuloverokertymä näytti vielä kevään ennakkotiedoissa synkältä ja ennusti jopa yli miljardin euron pudotusta edellisvuoteen. Lopputulema ei ollut ihan niin synkkä, sillä yritysten ja yhteisöjen verotus valmistuu joustavasti.
 – Yritykset reagoivat nopeasti koronatilanteeseen ja hakivat silloin muutoksia ennakkoveroihin eli ennakoivat heikompaa tulosta mikä johti sitten myöhemmin jäännösveroihin. Kun katsoo verovuoden 2020 maksuunpanoa, niin yhteisöveroa on kertynyt 5,4 miljardia. Se on 400 miljoonaa euroa vähemmän kuin edellisvuonna ja kyllähän tuo lasku yritysten tuloksista tuli, Heikura täsmentää.
 Lue lisää:  Pörssiyritykset selvisivät päättyneestä koronavuodesta pelättyä paremmin – tulosjulkistukset käynnistyvät ensi viikolla
 Ravintoloille asetettiin tiukkoja aukiolo- ja asiakaspaikkarajoituksia. Jorge Gonzalez / Yle
 Myös arvonlisäveroja kerättiin vähemmän
 Arvonlisäveroa kertyi vuonna 2020 yhteensä 18,1 miljardia, mikä on 0,8 miljardia vähemmän kuin vuotta aiemmin.
 – Yhteiskunta meni kiinni ja silloin kulutuksen osuus rupesi vähenemään ja sieltä kulutuksestahan se arvonlisävero kertyy, Heikura muistuttaa.
 Toisaalta kesällä jo moni innostui kohentamaan nurkkiaan ja rakentamaan terasseja, joten kulutuksen painopiste baariterassilta uudelle kotiterassille alkoi.
 Lue lisää :  Sahatavaran hinta nousee rajusti, mutta kysyntä vain kasvaa – puutavarakauppiaiden puheenjohtaja: “Tilanne on aivan ennennäkemätön”
 Kertymän pienenemistä selittävät myös yritysten arvonlisäverollisen liikevaihdon aleneminen sekä hallituksen koronatukitoimien mukaisesti yrityksille myönnetyt huojennetut maksujärjestelyt.
 Lue lisää:   Pelättyä koronakonkurssiaaltoa ei tullut: Syynä tukitoimet ja velkojien kärsivällisyys – nyt firmojen odotukset ovat mullistuneet parempaan päin
 Jopa miljoona suomalaista sujahti keväällä 2020 hetkessä etätöihin.  Jorge Gonzalez / Yle
 Tuloveroa kerättiin edellisvuotta enemmän
 Koronavuodesta ja valtavista lomautuksista huolimatta henkilöasiakkailta kerätty tuloveron määrä kasvoi.
 Tuloveroa kertyi 32,3 miljardia, mikä on 700 miljoonaa euroa enemmän kuin edellisvuonna.
 – Eläkeläisiä on yhä enemmän ja eläkkeistä maksetaan veroa, mutta myös työttömyysetuuksista. Lisäksi työttömyys tai lomautukset näyttävät osuneen enemmän pienempituloiseen joukkoon, joiden vaikutus veroihin on myös ollut pienempi, Heikura pohtii.
 Valtaosa tuloverosta kertyi palkoista, mutta pottia paisuttavat myös  asuntokaupoista,  yrityksensä myynneistä ja osakekaupoista maksetut pääomaverot.
 Heikuran mukaan pääomaveroissa näkyy muun muassa se, että moni on innostunut koronavuonna osakesijoittamisesta. Pörssikurssien toipuessa kevään jälkeen moni myös onnistui tekemään potillaan voittoa ja joutui tietysti maksamaan voitostaan myös veroa.
 – Pääomatulot ovat nostaneet kertymää. Henkilöiden pääomatuloista kertyi verotuloja 3,1 miljardia, mikä on noin prosentin edellisvuotta enemmän.
 Lue lisää:
 Nuorten sijoittamisbuumi on kovempi kuin ehkä koskaan ennen – professori kiittää somea: "Säästäminen ja sijoittaminen on yhteiskunnallisesti hyväksyttävää"
 Suomessa on nyt osakesijoittajia enemmän kuin koskaan – moni on tienannut pörssien koronahuumassa, mutta vaara ylihintaisista osakkeista kasvaa
 Osinkoja maksettiin vähemmän
 Vuoden 2020 lähdeverokertymä oli 408 miljoonaa, mikä on runsaat 180 miljoonaa eli yli 30 prosenttia vähemmän kuin 2019. Eniten lähdeverokertymää pienensivät koronatilanteesta johtuneet osingonmaksuista pidättäytymiset ja lykkääntymiset.
 Tämä on korjaantumassa tänä vuonna, kun jaossa on jopa ennätysosinkoja.
 Lue lisää:   Nordea jakaa jättiosingot – lähes kolmen miljardin euron potti on tiettävästi Suomen pörssihistorian suurin
 Kiinteistöveroa kertyi puolestaan viime vuonna edellisvuotta hieman enemmän eli yhteensä 1,9 miljardia euroa. Taustalla on se, että jotkut kunnat ovat korottaneet kiinteistöverojaan, mutta myös tarkkuutta.
 – Nousua selittää osin sekin, että kunnat ovat kiinnittäneet kiinteistöjensä verotukseen enemmän huomiota ja täsmentäneet tietoja kiinteistöjen määristä, Heikura sanoo.
 Verohallinnon pääjohtaja Markku Heikuran mukaan tuloverojen nousua selittää pääomaverojen hienoinen kasvu ja tuloveron maksajien rakenne. Pahimmat lomautukset iskivät enimmäkseen pienituloisiin ryhmiin. Petteri Bülow / Yle
 Tänä vuonna verottajan kassa on kilissyt kovaa tahtia
 Käänne maailmantaloudessa ja Suomessa on ollut nopea ja  talouskasvuluvut ovat olleet tänä vuonna korkeammalla tasolla kuin vuosiin . Työllisyyskin on kohentunut nopeasti. Se on näkynyt verokertymässä.
 – Kyllä parempaan suuntaan ollaan menossa. Tuloverokertymä on noussut jopa 5 prosenttia. Myös yhteisö- ja arvonlisäverokertymä on nousussa, että siihen suuntaan ollaan menossa, Heikura iloitsee.
 Lue lisää:
 Koronavuosi: Miten suomalaiset sopeutuivat uuteen aikaan?
 K oronavuosi on ollut lääketeollisuuden valmistajille menestys – esimerkiksi Joensuussa muovialalle on palkattu satoja työntekijöitä
 Suomalaiset pandemioiden hallintaan liittyvät keksinnöt valloittavat jo maailmaa: Japanissa avattiin tapahtumakeskus tekoälyratkaisun avulla
 Start-up-yritys teki miljoonakaupat puhallustestistä – Korona-aika on synnyttänyt uutta terveysteknologiaa
 Korona on tuonut lähiruoan myyntiin nostetta – pandemia pakotti Teemu Virrantalon myymäläauton parkkiin, mutta verkkokauppa pelastaa joulun
 Suomalaiset terveysyritykset tekevät koronatestejä niin paljon, ettei tallinnalainen laboratorio pysy perässä – joutuu myymään "eioota"
 Analyysi: Pääministeri antoi pikapotkut huoltovarmuusjohtajalle, joka ei syyttäjien mielestä toiminut laittomasti
 Koronatukia on jaettu jo miljardeja suomalaisfirmoille – tarkastusviraston tyly arvio: Tukea meni yrityksille, jotka eivät olisi tukea tarvinneet

Pahimmat pelot eivät toteutuneet: Valtion kassaan kilahti veroja koronavuonna lähes entiseen tahtiin – osakesijoittajat ja yrittäjät pärjäsivät


Summary: Uutiskanava Al-Jazeeran kokoamien tutkimusten mukaan lämpöstressi voi ylittää ihmisen kestokyvyn Lähi-idän kaupungeissa vuosisadan lopulla.

Ilmaston lämpeneminen vaikuttaa kaikkein voimakkaimmin Lähi-idän ja Pohjois-Afrikan alueilla.  Uutiskanava Al-Jazeera  on koonnut yhteen tutkimuksia, miten lämpeneminen vaikuttaa alueeseen vuosisadan loppuun mennessä.
 Jos ilmastonmuutos jatkuu nykytahdilla, Lähi-idän alueella voidaan kokea erittäin äärimmäisiäsääoloja, kertoo Nature-tiedelehdessä julkaistu tutkimus.
 1. Näin elinolot muuttuvat
 – Suurkaupunkeihin muodostuvissa lämpösaarekkeissa lämpötila voi nousta 60 asteeseen tai sen yli, mikä viikkoja jatkuessaan ylittää ihmisen kestokyvyn, sanoo tutkimusta johtanut, Kyproksen ilmastoinstituutin tutkija  George Zittis  Al-Jazeeralle vuosisadan lopun ennusteista.
 Zittiksen mukaan kuumuus yhdistettynä ilmankosteuteen lisää helteen vaarallisuutta. Ilmankosteus puolestaan lisääntyy, sillä Lähi-itää ja Pohjois-Afrikkaa ympäröivistä meristä haihtuu kuumuuden vuoksi vettä ilmaan yhä enemmän.
 Suuressa ilmankosteudessa ihmiskeho ei pysty jäähdyttämään itseään hikoilemalla.
 Yli 35 asteen märkälämpötilassa  keho ei pysty enää poistamaan aineenvaihdunnan tuottamaa lämpöä, ja kehon ydinlämpötila alkaa nousta. Jo muutama tunti 35 asteen märkälämpötilassa tappaa hyväkuntoisenkin ihmisen.
 Myös maanviljely muuttuu haastavaksi korventavien lämpötilojen vuoksi.
 Jos kasvihuonepäästöjen tuottamista jatketaan nykyiseen tahtiin, ei ihminen voi enää asua Etelä-Aasian väkirikkailla alueilla,  ovat tutkijat varoittaneet aiemminkin.
 2. Nämä kaupungit kärsivät eniten
 Uhanalaisimpia ovat suurkaupungit Persianlahden alueella, kuten Dubai, Abu Dhabi, Doha, Dhahran ja Bandar Abbas.
 Persianlahden alueella on videoita tutkimuksesta tuottavan  Research Squaren mukaan  vuosisadan loppuun mennessä yhä useammin jopa 35 asteen märkälämpötiloja, jos kasvihuonepäästöt jatkavat kasvuaa.
 Maailman pankin vuonna 2017 julkaistun raportin  mukaan Lähi-idän kaupungit tulevat kärsimään pidemmistä kuumista kausista tulevaisuudessa. Tämä vaikuttaa alueen ihmisten elämään, veden saatavuuteen sekä lisää maahanmuuttoa ja antaa sijaa mahdollisille konflikteille.
 Kuivuus puolestaan lisää ihmisten pakkautumista kaupunkeihin.
 3. Vaikuttaa myös vesipulaan
 Ilmaston voimakas lämpeneminen johtaa myös pahenevaan kuivuuteen alueella, joka kärsii jo nyt veden vähyydestä.
 – Helleaaltojen mahdollisella voimistumisella jo ennestään ankarassa, kuumassa ja kuivassa Lähi-idän ja Pohjois-Afrikan ympäristössä odotetaan olevan suoria kielteisiä vaikutuksia ihmisten terveyteen, maatalouteen, vesi- ja energiatuotantoon ja moniin muihin aloihin, sanoo  Paola Mercogliano  CMCC Foundationin hydrogeologian johtaja Al-Jazeeralle.
 Mercoglianon mukaan väestön ennustetaan kasvavan vuoteen 2065 saakka.Vesipula aiheuttaa alueen valtioille taloudellisen haasteen, sillä se voi kutistaa bruttokansantuotetta jopa 14 prosenttia vuosisadan puoleenväliin mennessä.
 YK:n alainen Maailman ilmatieteenjärjestö WMO varoitti lokakuussa Afrikan jäätikköjen sulavan kahdessa vuosikymmenessä. Järjestön ennusteen mukaan Tansanian Kilimanjaro, Kenian korkein vuori Mount Kenya and Ugandan Ruwenzorin vuoristo menettävät jäätikkönsä jos ilmastonmuutosta ei saada pysäytettyä, kertoi Reuters lokakuussa.
 Yhden mittauksen mukaan vuosi 2020 oli Afrikan kolmanneksi lämpimin vuosi. Keskilämpötila oli 0,86 celsiusastetta korkeampi kuin keskilämpötila vuoteen 2010 johtaneiden kolmen vuosikymmenen aikana.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta torstaihin 11.11. klo 23:een saakka.
 Lisää aiheesta :
 Valitse tulevaisuutesi ja katso, millainen maailma sinua, lapsiasi ja lapsenlapsiasi odottaa: Tuho vai täyskäännös?
 35 asteen märkälämpötila tappaa nopeasti hyväkuntoisenkin ihmisen – Intian miljoonakaupungeissa ei voi ehkä asua enää tulevaisuudessa

Nämä kolme asiaa kannattaa tietää Lähi-itään ja Pohjois-Afrikkaan ennustetusta lämmönnoususta – elohopea voi kivuta jopa 60 asteeseen


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet lyhyesti.

Kuka nousi viime vuoden suurituloisimmaksi? Vuoden 2020 tulo- ja verotiedot tulevat julkisiksi tänään
 Verottaja julkaisee tänään henkilöiden ja yhteisöjen  tuloverotuksen tiedot verovuodelta 2020 . Koronakriisi heijastui laajasti yhteiskuntaan viime vuonna, mutta vaikutti lopulta yllättävän vähän verokertymään. Verohallinto keräsi yhteiskunnan käyttöön viime vuonna 69 miljardia euroa, mikä on miljardi euroa vuotta 2019 vähemmän.
 Verottajan tiedot tulevat julki klo 8, jolloin Yle kertoo heti, ketkä olivat tulolistojen kärjessä. Yle käy läpi myös listalta puuttuvia nimiä ja kertoo niistä aamupäivän aikana.
 Yhdysvaltalainen Doordash ostaa Woltin 7 miljardilla eurolla
 Woltin kaupasta maksetaan Suomeen veroja arviolta yli 600 miljoonaa euroa. Henrietta Hassinen / Yle
 Suomalainen teknologiayhtiö  Wolt vaihtaa omistajaa . Yhtiön ostaa yhdysvaltalainen Doordash, joka toimii samalla ruoan tilaus- ja toimituspalvelualalla kuin Wolt. Kauppahinnaksi on tulossa noin seitsemän miljardia euroa. Wolt arvioi kaupasta maksettavan Suomeen veroja yli 600 miljoonan euron arvosta, kun kaupassa vaihdetut osakkeet päätyvät verotettavaksi.
 Biokaasu olisi nopea keino hillitä liikennepäästöjä, mutta EU:ssa sille ei lämmetä
 Kaasuauto on toistaiseksi Lapissa hyödytön kulkupeli. Myös muualla Suomessa on laajoja alueita, joissa jakeluverkostoa on autoilun kannalta liian harva. Kuvassa autoa tankataan Lappeenrannassa. Mikko Savolainen / Yle
 Suomessa  kaasuautoilua halutaan yhä edistää, vaikka EU:n suhtautuminen on nuivaa . Liikenneministeriö esittää, että kaasuautojen käyttövoimaveroon tulisi helpotusta. Lisäksi kaasun jakeluverkko voi laajeta vihdoin myös Oulun yläpuoliseen Suomeen.
 Lähi-idässä ja Pohjois-Afrikassa mitataan vuosisadan lopulla jopa 60 asteen lämpötiloja, jos ilmasto lämpenee nykytahtiin
 Uhanalaisimpia ovat suurkaupungit Persianlahden alueella, kuten kuvassa näkyvä Dubai.  Sergii Figurnyi / AOP
 Ilmaston lämpeneminen vaikuttaa erityisesti Lähi-idän ja Pohjois-Afrikan alueilla. Jos tilanne ei muutu,  alueilla voidaan vuosisadan loppuun mennessä kokea hyvin äärimmäisiä sääoloja .
 Suurkaupungeissa lämpötila voi paikoin kohota jopa 60 asteeseen tai sen yli. Uutiskanava Al-Jazeeran kokoamien tutkimusten mukaan lämpöstressi voi ylittää ihmisen kestokyvyn Lähi-idän kaupungeissa vuosisadan lopulla.
 Sateiden myötä sää lauhtuu
 Matti Huutonen / Yle
 Keskiviikkona sää on lauhaa ja pilvistä ja monin paikoin sataa vähän tihkua tai vettä. Poutaisinta on Lapissa, missä paikoin voi aurinkokin näyttäytyä. Illalla lännestä alkaen sää selkenee, ja yöllä voivat märät tienpinnat jäätyä.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Verotiedot julkistetaan tänään, yhdysvaltalainen yhtiö ostaa Woltin, lämpeneminen voi tehdä Lähi-idästä äärimmäisen kuuman


Summary: Valko-Venäjän ja Puolan rajalla oli tiistaina 2 000 siirtolaista, jotka kärsivät nälästä ja kylmästä. Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan Charles Michelin on määrä tavata tänään Puolan pääministeri Mateusz Morawiecki Varsovassa.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Puolan pääministeri  Mateusz Morawiecki  syyttää Venäjän presidenttiä  Vladimir Putinia  Valko-Venäjän ja Puolan rajalla käynnissä olevasta siirtolaiskriisistä.
 Morawieckin mukaan Putin on järjestellyt siirtolaismassat rajalle. Hän sanoo, että tämä "hyökkäys" uhkaa Euroopan unionin tasapainoa.
 – ( Aljaksandr) Lukašenka  on toimeenpannut tämän hyökkäyksen, mutta sen on järjestänyt Moskova. Sen on järjestänyt Vladimir Putin, Morawiecki sanoi Puolan parlamentille tiistaina.
 Hänen mukaansa siirtolaisia "käytetään ihmiskilpinä, joilla yritetään horjuttaa tilannetta Puolassa ja EU:ssa".
 Uudet pakotteet työn alla
 Saksa syyttää Lukašhenkaa häikäilemättömästä siirtolaisten hyväksikäytöstä ja vaatii Valko-Venäjälle lisää pakotteita EU:lta.
 – Lukašhenkan on ymmärrettävä, että hänen laskelmansa eivät toimi. Euroopan unionia ei voi kiristää, Saksan ulkoministeri  Heiko Maas  sanoi.
 AFP:n saamien tietojen mukaan EU:ssa työstetään parhaillaan tämänhetkisten pakotteiden laajentamista. Euroopan komission tiedottaja  Peter Stano  sanoi, että Valko-Venäjä houkuttelee siirtolaisia valheellisin lupauksin pyrkimään EU:hun. Stano kuvaili toimintaa "epäinhimilliseksi ja gangsterimaiseksi".
 Valko-Venäjä on kiistänyt syytökset, ja sen sijaan syyttää Puolaa ihmisoikeusrikkomuksista, koska maa ei päästä siirtolaisia rajan yli.
 – Me emme haasta riitaa. En ole hullu. Ymmärrän täysin, mihin sellainen voisi johtaa. Mutta me emme myöskään polvistu, Lukašhenka sanoi Valko-Venäjän valtiolliselle uutistoimistolle Beltalle.
 Venäjän ulkoministeri  Sergei Lavrov  sanoo, että länsimaiden asevoimien "seikkailut" Lähi-Idässä ovat syy siirtolaisten liikkeellelähtöön.
 – Miksi EU antoi taloudellista tukea Turkille pitääkseen siirtolaiset Turkin maaperällä. Miksi se ei tee samaa Valko-Venäjän kohdalla, Lavrov sanoi.
 Yle grafiikka Harri Vähäkangas / Yle
 Michel tapaa Morawieckin
 Puolan rajalle tulleet siirtolaiset kärsivät nälästä ja kylmästä. Valko-Venäjältä on pyrkinyt ihmisiä Puolaan, Liettuaan ja Latviaan jo kuukausien ajan, mutta vasta viime päivinä saadut kuvat suurista ihmisjoukoista ja sotilaista molemmin puolin rajaa, ovat lisänneet puheita uudesta siirtolaiskriisistä.
 Valko-Venäjän ja Puolan rajalla oli tiistaina 2 000 siirtolaista.
 Euroopan unionin mukaan Valko-Venäjä tuo maahan systemaattisesti ihmisiä, jotka sitten kuljetetaan EU-maiden rajalle vastavetona pakotteille, jotka EU on määrännyt Valko-Venäjälle sen ihmisoikeusloukkausten takia. Esimerkiksi presidentti Aljaksandr Lukašenkan vastainen oppositio on hiljennetty.
 Puolan mukaan siirtolaisten kuljetuksia sen rajalle järjestävät Valko-Venäjän turvallisuuspalveluun yhteyksissä olevat joukot.
 Myös sotilasliitto Nato syyttää Valko-Venäjää hybridihyökkäyksestä. Valko-Venäjä on kiistänyt syytökset.
 Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan  Charles Michelin  on määrä tavata tänään Puolan pääministeri Mateusz Morawiecki Varsovassa.
 Lue lisää:
 Valko-Venäjän ja Puolan rajalla on Euroopan uusin siirtolaiskriisi – keitä ovat ihmiset rajalla ja miksi he ovat siellä? Katso ja lue vastaukset (9.11.)
 “EU yrittää voittaa julmuuskilpailussa Valko-Venäjän”, sanoo tutkija, jonka opeilla Eurooppa löysi ratkaisun edelliseen pakolaiskriisiin (9.11.)
 EU syyttää Valko-Venäjää "epäinhimillisestä ja gangsterimaisesta" toiminnasta – Puola lähetti rajalleen 17 000 sotilasta estämään siirtolaisvirtaa (9.11.)

Puolan pääministeri sanoo Vladimir Putinin olevan siirtolaiskriisin takana


Summary: Pitkän uran elokuvissa ja televisiossa tehnyt Stockwell esiintyi muun muassa Aikahyppy-sarjassa.

Pitkän uran elokuvissa ja televisiossa tehnyt yhdysvaltalaisnäyttelijä  Dean Stockwell  on kuollut 85-vuotiaana. Asiasta kertoo hänen tiedottajansa.
 Tiedottaja kertoo tähden kuolleen luonnollisiin syihin kotonaan. Yhdysvaltalaislehti  Varietyn  mukaan Stockwell kuoli sunnuntaina.
 Stockwellin vanhemmat olivat niin ikään näyttelijöitä, ja mies sai uralleen varsin aikaisen lähtölaukauksen 1940-luvulla. Stockwell esiintyi seitsemänvuotiaana  Gene Kellyn  ja  Frank Sinatran  ohella musikaalissa Anchors Aweigh, jota esitettiin Suomessa nimellä Laulaen maihin.
 Hän teki kuitenkin ehkä muistettavimman roolinsa aikamatkustussarjassa Aikahyppy (Quantum Leap), jota esitettiin kaikkiaan viisi kautta. Sarjaa näytettiin 90-luvulla myös Ylen kanavilla.
 Valkokankaalla Stockwell nähtiin muun muassa  Wim Wendersin  vuoden 1984 klassikossa Paris, Texas.
 Samana vuonna hän esiintyi myös  David Lynchin  ohjaamassa Dyyni-elokuvassa. Elokuva perustui  Frank Herbertin  samannimiseen tieteiskirjaan, josta julkaistiin tuore  Denis Villeneuven  luotsaama filmatisointi tänä vuonna.
 Stockwell esiintyi Lynchin ohjauksessa myös kaksi vuotta myöhemmin julkaistussa elokuvassa Blue Velvet – ja sinisempi oli yö.
 Oscar-ehdokkuuden mies puolestaan nappasi  Jonathan Demmen  ohjaamasta vuoden 1988 rikoskomediasta Gangsterin heila (Married to the Mob). Stockwell esitti elokuvassa mafiapomo Tony ”The Tiger” Russoa. Aikahypystä näyttelijälle taas irtosi Golden Globe -ehdokkuus sekä neljä Emmy-ehdokkuutta.
 Varietyn mukaan Stockwellin tilille ehti vuosikymmenten saatossa kertyä noin 200 roolia.

Yhdysvaltalaisnäyttelijä Dean Stockwell on kuollut


Summary: Artemis 3 -kuulennon on määrä viedä ensimmäistä kertaa myös nainen kuun pinnalle.

Yhdysvaltojen paluu Kuuhun lykkääntyy. Yhdysvaltain avasruushallinnon Nasan pääjohtaja  Bill Nelson  sanoo, että miehitetty lento Kuuhun toteutuu aikaisintaan vuonna 2025.
 Artemis 3 -nimellä kulkevaan operaatioon on tulossa laskeutumisalus  Elon Muskin  perustamalta SpaceX-yhtiöltä.
 – Menetimme lähes seitsemän kuukautta käräjöintiin, mikä siirsi kuuhunlaskeutumisen aikaisintaan vuoteen 2025, Nelson sanoi.
 Presidentti  Donald Trumpin  hallinto asetti miehitetyn lennon ajankohdaksi vuoden 2024.
 Amazon-miljardööri  Jeff Bezosin  avaruuslaitevalmistaja Blue Origin haastoi Nasan oikeuteen sen jälkeen, kun SpaceX oli voittanut tarjouskilpailun kuulaskeutujan valmistamisesta Nasan kuulentoon.
 Oikeudenkäynti päättyi viime viikolla Nasan hyväksi.
 Kaksi lentoa ennen astumista kuun pinnalle
 Nelson kertoi myös, että ennen miehitettyä kuulentoa Nasa aikoo lähettää miehittämättömän aluksen kuuhun. Lisäksi tehdään myös miehitetty lento kuun ympäri, mutta tuolla Artemis 2 -lennolla ei laskeuduta kuuhun.
 Nelsonin mukaan Nasa tulee tarvitsemaan kongressilta lisärahoitusta vuoden 2023 budjettiin, jotta yksityisiä avaruuslaitevalmistajia voidaan kilpailuttaa suunniteltujen vähintään kymmenen kuulennon toteuttamiseksi.
 Viime vuoden joulukuussa Nasa valitsi 18 astronauttiehdokasta, joiden joukosta seuraavan miehitetyn kuulennon neljän hengen miehistö valitaan. Kaksi heistä astuu kuun pinnalle ja ainakin toisen näistä on määrä olla nainen. Tämä nainen tulee olemaan ensimmäinen nainen kuun pinnalla.
 – Tämän päätöksen myötä Nasa ja kumppanimme suorittavat ensimmäisen miehitetyn tehtävän kuun pinnalla tällä vuosisadalla. Samalla virasto ottaa askeleen eteenpäin tasa-arvossa ja pitkäjänteisessä avaruustutkimuksessa. Tämä askel laittaa ihmiskunnan kestävän kuututkimuksen polulle ja johdattaa meitä kohti pidemmälle aurinkokuntaamme, aina Marsiin saakka, Nasan apulaishallintojohtaja  Kathy Lueders  sanoi  huhtikuussa .
 Yhdysvallat kävi viimeksi kuussa joulukuussa -72. Kuuhun laskeutui kaikkiaan kuusi Apollo-lentoa. 12 miestä on kävellyt kuun pinnalla.
 Lue myös:
 Elon Muskin SpaceX rakentaa kuumoduulin, jonka on määrä viedä nainen kuuhun ensimmäistä kertaa (17.4.)

Nasan miehitetty kuulento lykkääntyy ainakin vuodella


Summary: Translain uudistusta ajava kansalaisaloite pyrkii uudistamaan lakia kaikenikäisille, hallituksen oma esitys vain täysi-ikäisille. Translain lakiuudistuksen ja kansalaisaloitteen päällekkäisyys ja käsittelyaikataulut ovat herättäneet ihmetystä.

Pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) hallitus on ohjelmassaan sitoutunut uudistamaan vuodelta 2003 peräisin olevaa translakia, joka koskee transsukupuolisten ihmisten oikeuksia.
 Uudistamiselle on olemassa painavia syitä: Suomen valtio on saanut ihmisoikeusjärjestöiltä ja EU:sta useita huomautuksia siitä, että nykyinen laki on Euroopan ihmisoikeussopimuksen vastainen.
 Translain kanssa rinnatusten eduskunnassa etenee kansalaisaloite, joka liittyy osin samoihin asioihin, mutta merkittävillä painotuseroilla. Aloitteen ja lain päällekkäisyys ja käsittelyaikataulut ovat herättäneet paljon ihmetystä.
 Kokosimme asiaan liittyviä keskeisiä kysymyksiä ja vastauksia sukupuolivähemmistöjen perus- ja ihmisoikeuksia ajavan Trasek ry:n puheenjohtajan  Kasper Kivistön  haastattelun pohjalta.
 Koko haastattelun voit kuunnella  Takaisin Pasilaan -podcastista .
 Nyt esillä on samaan aikaan hallituksen oma esitys ja Oikeus olla -kansalaisaloite. Miksi tällä hetkellä kenelläkään ei tunnu olevan tarkkaa tietoa, kumpi näistä on etenemässä ja miksi?
 – Tämä näyttäytyy hitusen kaoottisena. Edustamani Trasek istuu virkamiestyöryhmän seurantaryhmässä, eli olemme olleet hyvin lähellä lakiuudistuksen tekemistä. Koko ajan kysellään, onko asiasta kuultu mitään. Deadlinet paukkuvat ja uutisista kuullaan viivästymisistä.
 – Nyt meillä on huhuja, että jotain käsitellään, mutta kukaan ei tunnu tarkalleen tietävän, mitä käsitellään ja milloin. Avoimuus ja läpinäkyvyys puuttuvat tästä prosessista. Yksi syy tähän saattaa olla, että hallituspohjassa on hyvin edistyksellisiä puolueita ja yksi hyvin konservatiivinen puolue, jolle tämä on selkeästi kipeä paikka, Kivistö toteaa.
 Sosiaali- ja terveysministeriön neuvotteleva virkamies  Maija Iles  vahvistaa Ylelle sähköpostitse, että hallituksen esitys on tarkoitus antaa eduskunnalle kevätistuntokaudella. Arvio esittelyviikosta on viikko 22.
 Kuluvalla viikolla on puolestaan tarkoitus käsitellä Oikeus olla -kansalaisaloitetta.
 Mikä näiden esitysten keskeinen ero on?
 – Se tiedetään, että lakiesityksessä alle 18-vuotiaat tullaan jättämään lain ulkopuolelle, ja tähän puuttuminen on keskeinen syy, miksi Oikeus olla -kansalaisaloite tehtiin. Nimenomaan tätä asiaa lähdettiin aloitteella korjaamaan, samoin useita muita yksityiskohtia. Lakiesityksen tarkka sisältö ei ole vielä tiedossa, koska sen laatiminen on vielä kesken.
 – Aloitteen sisältö veisi lähemmäs ideaalitilannetta, missä oikeasti ihmisen juridinen sukupuoli perustuisi itsemääräämisoikeuteen ja olisi mahdollista myös alaikäisille, Kivistö sanoo.
 Keskeinen syy, miksi lakia halutaan uudistaa, on nykyiseen lakiin kirjattu vaatimus lisääntymiskyvyttömyydestä. Mistä siinä on kyse?
 – 2000-luvun alussa, kun nykyistä translakia kirjoitettiin, eduskunnassa nousi esille näkemys, että olisi outoa, jos mies voisi synnyttää. Tämä oli käytännössä lopulta painavin syy, miksi hedelmättömyysvaatimus kirjattiin lakiin. Katsottiin, että transihmiset eivät ole soveltuvia vanhemmiksi eivätkä saa hankkia lapsia.
 – Nykyään toki ymmärretään, että on ihmisoikeusloukkaus, jos aletaan rajoittaa toisten ihmisten lisääntymiskykyä. Siitä Suomi on saanut vuosien varrella paljon kansainvälistä painetta. Vuonna 2014 tätä on yritetty uudistaa ja monet sanovat, että tämä on hirveä asia, mutta sille ei tehdä mitään. Tämä on isoin asia, jonka vuoksi translakia ollaan nyt uudistamassa. Ja samalla sitten korjataan ehkä muitakin ongelmia.
 Kysymys alaikäisten oikeuksista sukupuolen korjausprosessin aloittamiseen on siis keskeinen kiistakapula. Mistä siinä on kyse ja mikä asiassa hiertää?
 – Lainsäädännössä pitäisi ottaa huomioon nuoret. 15-vuotiaasta ylöspäin tapahtuu paljon: päästään koulusta, saadaan todistuksia, haetaan jatkokoulutuksiin, saadaan ensimmäisiä työtodistuksia ja niin edelleen. Papereiden muuttaminen jälkikäteen uudelle nimelle ja henkilötunnukselle on todella ison työn takana. Olisi olennaista, että asian voisi saada kuntoon jo siinä vaiheessa, kun se elämän kannalta on tärkeintä.
 – Nykyisinkin niin sanotuilla nuorten poliklinikoilla 13-vuotiaasta ylöspäin transnuori voi saada apua ja hormoniblokkereita, jotka hidastavat murrosiän tuomia muutoksia kehossa. Tämä vähentää myöhemmin lääketieteellisten hoitojen tarvetta. Eli medikaalinen prosessi on jo olemassa, ja nyt vaan pitäisi tuoda siihen rinnalle se juridinen prosessi.
 Mikä on tavallisin väärinkäsitys, mikä ihmisillä on translaista ja sukupuolen korjaamisesta?
 – Kun puhutaan translaista, puhutaan sukupuolen juridisesta korjaamisesta, eli siitä miten asia näkyy esimerkiksi passissa. Tämä on puhtaasti paperityötä, siinä ei puhuta lääketieteellisistä hoidoista. Se medikaalinen puoli, jonka osa ihmisistä tarvitsee ja osa ei, tapahtuu aina yhteistyössä lääketieteen ammattilaisten kanssa. Tämä menee jatkuvasti sekaisin myös lainsäätäjillä.
 Lisää aiheesta:
 Takaisin Pasilaan: Marinin hallitus on luvannut lakiuudistuksen, missä se luuraa?
 Sukupuolensa korjannut Aleksi Vesala: "Todistus lisääntymiskyvyttömyydestä oli äärimmäisen kivulias asia" – uudesta laista vaatimus aiotaan poistaa
 Vihaviestejä somessa ja huutelua kentällä – 17-vuotias korkeushyppääjä ja transnainen Jade Nyström ihmettelee, miksi aikuiset ovat niin lapsellisia
 Sateenkaariväki ajaa oikeuksiaan kansalaisaloitteiden kautta, koska muut tiet ovat tukossa – jo kaksi aloitetta eduskuntaan
 Kansalaisaloite translain uudistamisesta keräsi 50 000 kannattajaa vauhdilla – "Emme osanneet edes unelmoida, että saavuttaisimme tämän määrän näin nopeasti", aloitteentekijä iloitsee

Translain uudistusta ajava kansalaisaloite etenee tällä viikolla eduskuntaan – mistä uudistuksessa on kysymys ja mikä prosessissa hiertää?


Summary: Siirtolaiskriisi on kuumentunut Puolassa, kun Valko-Venäjä puskee tuhansien ihmisten joukkoa kohti rajaa. Kokoomuksesta vaaditaan mahdollisuutta sulkea Suomen raja tilapäisesti turvapaikanhaulta.

Suomeen on tullut parisenkymmentä pääosin irakilaista turvapaikanhakijaa Valko-Venäjän reittiä syksyn rajakriisin aikana, kerrotaan Maahanmuuttovirastosta.
 Euroopan unioni  on syyttänyt  Valko-Venäjän johtajaa  Aljaksandr Lukašenkaa  siirtolaisten usuttamisesta EU-maiden rajoille. Valko-Venäjän Puolan vastaiselle rajalle on kerääntynyt eilisestä alkaen suuria määriä siirtolaisia. Myös Liettuan ja Latvian Valko-Venäjän vastaisella rajalla tilanne on ollut kireä.
 Tiedossa ei ole, ovatko Suomeen tulleet turvapaikanhakijat kulkeneet Valko-Venäjältä rajan yli Baltiaan vai Puolaan.
 Maahanmuuttoviraston ylijohtaja  Jari Kähkönen  sanoo Ylelle, että virasto seuraa tilannetta Puolan, Liettuan ja Latvian rajoilla tiukasti. Viranomaiset varautuvat myös siihen, että hakijavirrat kääntyisivät Suomen suuntaan. Kähkönen ei pidä hakijamäärän huomattavaa, äkillistä kasvua tällä hetkellä kovin todennäköisenä.
 – Varaudumme toki mahdollisiin poikkeustilanteisiin, se on normaalia toimintaa. Meillä on suunnitelmia laajenevaa maahantuloa varten, Kähkönen sanoo.
 Valko-Venäjältä tulleet siirtolaiset ovat Kähkösen mukaan jatkaneet enimmäkseen Saksan suuntaan, ja Keski-Eurooppa houkuttelee turvapaikanhakijoita huomattavasti Suomea enemmän. Liikettä Suomen suuntaan Kähkönen kuvaa hyvin maltilliseksi.
 Turvapaikanhakijoita on Kähkösen mukaan tullut ylipäätään Suomeen tänä vuonna vähän. Ensimmäisiä turvapaikkahakemuksia on jätetty tammi–lokakuussa vajaa tuhat.
 Maahanmuuttoviraston ylijohtaja Jari Kähkönen ei pidä kovin todennäköisenä, että Suomeen tulevien siirtolaisten määrä nousisi lähiaikoina huomattavasti ja äkillisesti.  Pyry Sarkiola / Yle
 Kokoomuksesta väläytetään rajasulkua
 Useat eduskuntapuolueet peräsivät tiistaina toimia tilanteen takia.
 Keskustan eduskuntaryhmä vaati tiedotteessaan, että hallituksen on varauduttava estämään siirtolaisten laajamittainen maahantulo Suomeen.
 Oppositiopuolue kokoomuksesta esitetään puolestaan kirjallisessa kysymyksessä hallitukselle, että Suomen tulisi säätää lakiin mahdollisuus sulkea raja tilapäisesti turvapaikanhaulta, kuten Liettua on tehnyt Valko-Venäjän-rajallaan.
 Ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.) mukaan  Suomella on hybridiuhkan varalle lainsäädäntöä , jonka avulla raja voidaan tarvittaessa sulkea väliaikaisesti, jos rajaan kohdistuu valtiollisesti ohjattua massamaahanmuuttoa tai muuta hybridivaikuttamista.
 Perussuomalaiset vaatii, että turvapaikanhakijat on pysäytettävä rajalla ja hakemukset hylättävä.
 Sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.) korostaa, että  Suomen allekirjoittamien kansainvälisten sopimusten mukaan  turvapaikanhakijoille on kuitenkin varattava mahdollisuus turvapaikkahakemuksen jättämiseen ainakin yhdellä rajanylityspaikalla.
 Maahanmuuttovirasto varautunut kymmeniin tuhansiin turvapaikanhakijoihin
 Ylijohtaja Kähkösen mukaan Maahanmuuttovirastossa on ylipäätään valmistauduttu turvapaikanhakijoiden määrän nousuun, niin Baltian maiden ja Puolan suunnasta kuin myös itärajan yli.
 – Meillä on taustalla kokemuksia siitä, että vuonna 2015 Suomeen tuli paljon turvapaikanhakijoita, jonkin verran myös pohjoisesta rajan yli, Kähkönen muistuttaa.
 Kähkönen painottaa, että rajaturvallisuus on itärajalla varsin vakaa, eikä ongelmia ole havaittu.
 Vuosina 2015–16 Suomeen tuli kymmeniä tuhansia turvapaikanhakijoita, jotka majoitettiin vastaanottokeskuksiin. Kähkösen mukaan varautuminen on nyt paremmalla tolalla, ja Maahanmuuttovirasto pystyisi lisäämään kapasiteettia nopeasti tuhansilla paikoilla.
 Virasto on varautunut vuoden 2015 kaltaiseen, kymmenien tuhansien turvapaikanhakijoiden tuloon, ja suunnitelmia on Kähkösen mukaan tehty isommistakin määristä, mutta hän ei erittele lukuja tarkemmin.
 Lue lisää:
 Sisäministeri Maria Ohisalo: EU:n ei pidä taipua Valko-Venäjän painostukseen
 Haavisto tilanteesta Puolan rajalla: Suomi voisi sulkea rajansa väliaikaisesti hybridiuhkan vuoksi
 Siirtolaiskriisi kuumenee Puolassa – Valko-Venäjä puskee tuhansien ihmisten joukkoa kohti rajaa

Suomeen tullut parikymmentä turvapaikanhakijaa Valko-Venäjän reittiä, Maahanmuuttovirasto ei odota kovaa ryntäystä


Summary: Rahasto luo siltaa kulttuurin vapaan kentän ja valtionosuutta saavien välille, linjaa ministeri Kurvinen.

Esittävän taiteen tuen lisäämiseksi perustetaan valtion ja säätiöiden yhteinen rahasto, joka tukee taidetta miljoonilla euroilla. Vielä vailla nimeä oleva rahasto toimii uudenlaisella rahoitusmallilla, kertoo Suomen Kulttuurirahasto tiedotteessa.
 Rahaston ei ole tarkoitus paikata muualla tehtyjä säästöjä. Sillä tavoitellaan laajempia muutoksia ja pitkällä aikavälillä pysyvää parannusta taiderahoitukseen.
 Rahastoon on määrä sijoittaa alkuvaiheessa 10 miljoonaa euroa, mitä on myöhemmin mahdollista lisätä. Valtion osuus alkupääomasta on viisi miljoonaa. Mukana on neljä säätiötä.
 Alkuvaiheessa tukea saavat esittävän taiteen vapaat ryhmät, jotka tekevät yhteistyötä valtionosuutta saavien taidelaitosten kanssa.
 – Tämä on tärkeä uusi toimintamalli, jolla pyritään rakentamaan siltaa valtionosuutta saavien kulttuurin instituutioiden ja niin sanotun vapaan kentän – kuten freelancerien – välille. Lisäksi voi sanoa, että tähän mennessä kokoon saatu 10 miljoonaa euroa on taloudellisesti merkittävä panostus. Toivottavasti pääoma myös kasvaa jo lähivuosina, sanoi tiede- ja kulttuuriministeri  Antti Kurvinen  (kesk.) STT:lle tiistaina.
 "Hallituksen kulttuuripolitiikan kärkiä"
 Rahaston tukea voivat hakea ensi vaiheessa esittävän taiteen yhteisöt, jotka saavat vuonna 2022 Taiken toiminta-avustusta. Näitä on tällä hetkellä noin 170, joista kaksi kolmasosaa edustaa näyttämötaiteita ja kolmannes säveltaiteita.
 Myöhemmin on määrä selvittää mahdollisuutta laajentaa tukea muille taiteenaloille.
 Kurvisen mukaan rahaston perustaminen oli kirjattu hallitusohjelmaan.
 – Tämä hanke on hallituksen kulttuuripolitiikan kärkiä.
 Entä kertooko rahaston perustaminen siitä, että Suomen taiderahoituksessa on ollut puutteita?
 – Tämä on uudenlaista tukea niille jotka tukea tarvitsevat. Rahaston kautta halutaan tukea ennen muuta sellaisia vapaan kulttuurikentän toimijoita, jotka eivät ole vielä valtionosuusjärjestelmän piirissä. On haluttu madaltaa sitä rajaa, ministeri arvioi.
 Nyt perustetun rahaston kevään 2022 ensimmäisen hakukierroksen ohjeet julkistetaan loppuvuoden aikana.
 Rahastossa mukana olevat säätiöt ovat Suomen Kulttuurirahasto, Svenska kulturfonden, Alfred Kordelinin säätiö sekä Jenny ja Antti Wihurin rahasto. Uusi rahasto ei vähennä näiden säätiöiden normaalisti jakamaa tukea.

Esittävän taiteen tukemiseen uusi valtion ja säätiöiden rahasto – tavoitteena pysyvä parannus taiderahoitukseen


Summary: Utsjoella suositellaan välttämään Norjan puolen naapurikunnassa Karasjoella käymistä koronatilanteen vuoksi. Pelkona on delta plus -variantin tulo Utsjoelle. Pohjois-Norjassa sitä on jo.

Utsjoen naapurikunnassa Norjan Karasjoella on tänään löytynyt jälleen 7 uutta koronatartuntaa. Kahden viikon tilanne on 44 tartuntaa ja ilmaantuvuusluku on peräti 1 666.
 Helsingin ilmaantuvuusluku on 253.
 Karasjoelta pohjoiseen ei tilanne ole juurikaan parempi, Porsangerissa ilmaantuvuusluku on 1 096 ja Hammerfestissa 1 482. Koko Tromssan ja Finnmarkin läänissä ilmaantuvuusluku on 641.  Pohjois-Norjan pahentunut koronatilanne on varoittava esimerkki  siitä, mitä uusi variantti voi tehdä.
 Johtava lääkäri: "Ilman muuta pelkäämme, että se on sitä"
 Nyt Suomen rajakunta Karasjoella leviävä virus voi olla hanakasti tarttuva delta plus -muunnos, mutta tätä ei vielä tiedetä. Tromssassa on kuitenkin jo löytynyt kyseistä virusmuunnosta.
 Tartuntojen nopean lisääntymisen perusteella pelätään, että kyse on juuri tästä virusvariaatiosta.
 – Ilman muuta pelkäämme, että se on sitä, koska puolet sairastuneista on tuplarokotettuja. Toki he ovat lieväoireisia ja hyväkuntoisia, sanoo Utsjoen johtava lääkäri  Heidi Eriksen .
 Eriksenin mukaan yksi sairastunut on joutunut sairaalahoitoon Karasjoelta.
 Utsjoen johtava lääkäri Heidi Eriksen on huolissaan Norjan puolella rajaa nopeasti lisääntyneistä koronatartunnoista. Vesa Toppari / Yle
 Tarkempaa tietoa Norjan puolella nyt vellovan viruksen tyypistä ei ole vielä myöskään sairaanhoitopiirissa.
 –Toki tämmöinen nopea ilmaantuvuuden lisääntyminen voisi viitata siihen, että kyseessä olisi delta plus, mutta varmuutta meillä ei vielä ole, Lapin sairaanhoitopiirin infektioylilääkäri  Markku Broas  sanoo.
 LSHP:n alueelta ei ole tiedossa yhtään Covid delta plus -variantin aiheuttamaa tautia.
 –Meillä Lapin sairaanhoitopiirin analysoidaan viikoittain positiivisista näytteistä automaattisesti, onko virus delta plus. Viive on tällä hetkellä kuitenkin pari viikkoa. Ainakaan vielä ei ole dokumentoitu delta plussaa. Kaikki viime aikoina löytyneet ovat olleet deltaa, Broas sanoo.
 Jos herkästi tarttuva virusvariantti leviää Lappiin, viranomaiset voivat määrät tiukkojakin rajoituksia, jotta epidemian laajempi leviäminen saadaan estettyä.
 –Jos joku alue on siirtymässä kiihtymis- tai leviämisvaiheeseen, eli tauti lähtee valtoimenaan leviämään, niin kunnalla on erilaisia mahdollisuuksia tehdä rajoituksia kokoontumisiin ja niin edespäin. AVI voi tehdä rajoituksia useamman kunnan alueella.
 Ihan vähällä ei tiukkoihin rajoituksiin lähdetä.
 –Nehän perustuvat pitkälti sairaanhoitopiirin ja kunnan arviointiin ja edellyttävät sitä, että tauti ei ole muutoin rajattavissa. Tällä hetkellä tällaista ei ole näköpiirissä, Lapin sairaanhoitopiirin infektioylilääkäri Markku Broas sanoo.
 Utsjoki: Karasjoella käymistä kannattaa välttää
 Utsjoen kunta on reagoinut nopeasti Norjan puolen koronatilanteeseen. Kunta on antanut suosituksen välttää asiointia Karasjoella, jos se ei ole ehdottoman tarpeellista.
 Lisäksi Karasjoella oleskelleita rokottamattomia tai osittaisen rokotussuojan saaneita suositellaan käymään Utsjoelle palatessa koronatestissä ja toisessa testissä 3-5 vuorokauden kuluttua paluusta.
 Säännöllisesti rajan yli kulkevia suositellaan käymään testissä noin kerran viikossa. Lievissäkin koronavirusinfektioon sopivissa oireissa myös kaksi rokoteannosta saaneiden on hakeuduttava testiin niin pian kuin mahdollista ja oltava omaehtoisessa karanteenissa ennen testin tulosta.
 Karigasniemi ja Norjan Karasjoki ovat lähellä toisiaan. Rajaliikennettä on perinteisesti paljon, koska naapurikunnassa käydään töissä, kaupassa ja sukulaisissa. Vesa-Pekka Hiltunen / Yle
 Karigasniemen ja Karasjoen välillä on runsaasti liikennettä, muun muassa työmatkalaisia. Karigasniemelle on jo lisätty testausmahdollisuuksia.
 Eriksenin mukaan tilanne on huolestuttava.
 –Kyllä huoli on, että se (koronavirus) voi näyttäytyä täällä Utsjoen kunnan puolella. Karigasniemi ja Karasjoki ovat yhteistä työssäkäynti-, asiointi-, sukulaissuhde- ja kulttuurialuetta, niin kyllä huoli on ihan aiheellinen, Eriksen sanoo.
 Jopa etätyösuositus harkinnassa
 Tällä hetkellä ainoa koronaan liittyvä suositus Lapin sairaanhoitopiirin alueella on suositus maskin käytöstä julkisissa sisätiloissa ja kulkuneuvoissa, joissa ei voida pitää turvaväliä.
 Norjan puolella Karasjoella on annettu etätyösuositus. Utsjoellakin harkitaan vielä tänään vastaavaa.
 – Kunnan koronatyöryhmä kokoontuu ja siellä mietitään, onko tarvetta muihin toimenpiteisiin Lähinnä mietityttää etätyö, että pitääkö meidänkin täällä antaa siitä suositus, Eriksen sanoo.
 Karigasniemellä kauppa on merkittävä työnantaja ja tulonlähde. Norjalaiset käyvät Suomen puolella säännöllisesti ostoksilla. Kaupassa etätyötä on liki mahdoton toteuttaa, mutta muualla se voisi tulla kyseeseen.
 –Esimerkiksi Utsjoen kirkonkylällä, missä on paljon toimistotyöntekijöitä, se voisi olla ihan toimiva käytäntö, Utsjoen johtava lääkäri Heidi Eriksen sanoo.
 Lue myös:
 Koronatilanne pahentui rajan takana – Utsjoen kunta suosittaa välttämään Karasjoella asiointia
 Virusmuunnos levisi Pohjois-Norjassa nopeasti ja se voi olla riski Lapillekin – rajalle tulossa uutta ohjeistusta ja neuvontaa

Norjan Karasjoella koronan ilmaantuvuusluku jo 1 666 – Lapissa pelätään delta plus -virusmuunnoksen tuloa rajan yli Suomeen


Summary: Professorin liiton paikallisosaston mielestä kampuskehitysehdotuksessa ei tarkastella lainkaan sen vaikutuksia ihmisiiin. Tampereen yliopiston hallituksen on tarkoitus päättää yliopiston tiloja koskevasta ohjelmasta perjantaina.

Keskustelu Tampereen yliopiston tilojen vähentämisestä jatkuu. Professoriliiton Tampereen yliopiston paikallisosasto esittää  kannanotossaan , että kampuskehitysehdotus avataan yliopistoyhteisön laajalle kommentoinnille. Vasta sen jälkeen hallitus voisi päättää suunnitelman toteuttamisesta.
 Paikallisosaston mukaan näin varmistetaan yliopiston oman, olemassa olevan osaamisen hyödyntäminen kampuskehityksessä sekä työntekijöiden vaikutusmahdollisuus ja valmius muutoksiin.
 Tampereen yliopiston professorit ovat huolissaan siitä, että ehdotuksessa ei kerrota konkreettisesti, miten tutkimus- ja opetusedellytykset varmistetaan uudessa tilanteessa. Kannaoton mukaan esitettyjen hyötyjen lisäksi pitäisi ottaa huomioon tilavähennysten mahdolliset haitat, erityisesti tutkimus- ja opetusedellytysten merkittävä heikkeneminen.
 Ihmisten näkökulma puuttuu
 Tampereen  yliopiston hallitus käsittelee tilaratkaisuja  perjantaina 12. marraskuuta. Hallituksen pöydälle on tulossa esitys, jossa yliopisto luopuisi jo vuoteen 2025 mennessä Linnaa vastapäätä sijaitsevasta Pinni A:sta sekä osittain Hervannan Konetalosta ja Kaupin Arvo1-rakennuksesta.
 Linnasta hankkiuduttaisiin eroon vuoteen 2030 mennessä, samoin kun sen vieressä Åkerlundinkadulla sijaitsevasta Virta-rakennuksesta ja Hervannan kampuksella olevasta Festiasta.
 Professoreiden mukaan yliopistoyhteisölle ei ole tarjottu mahdollisuutta kommentoida tai käsitellä ehdotusta. Kannanotossa sanotaan myös, että ehdotus perustuu neliömetrien, prosenttien tai tiedekuntien laskemiselle, mutta siinä ei lainkaan tarkastella vaikutuksia ihmisiin. Professorit korostavat, että yliopistossa työtä tekevät ihmiset. Siksi muutosta olisi kohtuullista tarkastella myös ihmisten näkökulmasta.
 Lue lisää:
 Yliopiston Linna vallattiin perjantai-iltana – suunnitelmat tilojen vähentämisestä saavat täystyrmäyksen Tampereella

Tampereen yliopiston professorit vaativat keskustelua tilojen vähentämisestä: yliopistoväelle ei ole annettu mahdollisuutta kommentoida


Varustamoyhtiö Finnlinesin liikevaihto kasvoi tammi-syyskuussa 425,9 miljoonaan euroon. Kasvua edellisen vuoden vastaavaan ajanjaksoon tuli 17 prosenttia.
 Finnlinesin tuloskatsauksessa tulos oli 69 miljoonaa euroa ja kasvua vuoden 2020 tammi-syyskuun tulokseen, joka oli 54,2 miljoonaa euroa, tuli 27 prosenttia.
 Finnlines kertoo, että rahtimäärät kasvoivat lähes kaikilla reiteillä kolmantena vuosineljänneksenä. Rahtimäärän kasvuun vaikutti yhtiön mukaan sen laivaston monimuotoisuus. Reiteillä voitiin käyttää monenkokoisia laivoja siirtämällä isompia laivoja sinne, missä niitä tarvittiin.
 Yhtiö uudistaa laivojaan
 Myös matkailu elpyi hieman kolmannella vuosineljänneksellä, mutta matkustajamäärät ovat edelleen normaalia pienempiä, Finnlines kertoo tuloskatsauksessaan.
 Finnlines kertoo, että lähivuosien hiilineutraaliustavoite asettaa haasteita yhtiölle.
 – Finnlines keskittyy tällä hetkellä uuteen akkuteknologiaan, hydrodynaamiseen suunnitteluun, ilmavoitelujärjestelmiin ja aurinkopaneeleihin. Useaan jo liikenteessä olevaan laivaan asennetaan maasähkövalmius, jotta laiva voidaan liittää sähköverkkoon satamissa, joissa yhteys on tarjolla. Lisäksi tutkitaan hiilineutraalien, uusiutuvien polttoaineiden käyttöön siirtymistä, yhtiö kertoo tuloskatsauksessa.
 Finnlinesilla on meneillään 0,5 miljardin euron uudisrakennusohjelma. Uusia aluksia on suunniteltu muun muassa Varsinais-Suomeen.
 Lue lisää:
 Viking Linen uusi Glory-alus vastaa rahtikysyntään – Amorellaan verrattuna reippaasti lisää tilaa
 Suuren rahtialuksen rakentaminen alkoi Kiinassa – laiva tulee Naantalin ja Kapellskärin välille

Varustamoyhtiö Finnlinesilla vahva tulos – rahtimäärät kasvoivat kaikilla reiteillä


Summary: Työ- ja elinkeinoministeriön työmarkkinaennusteen mukaan työllisten määrä kasvaa ripeästi ohi koronaa edeltävän tason. Huolena on työvoimapula. Samaan aikaan työttömyys vähenee hitaasti.

Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen toimitusjohtaja  Aki Kangasharju  pitää työ- ja elinkeinoministeriön työmarkkinaennustetta liiankin optimistisena.
 – Täytyy olla myös hyvää onnea, jotta noin hyvät luvut saavutetaan. Suunta on varmaan tämä, mitä ennustetaan.
 Ennusteen mukaan  työllisyys paranee tänä vuonna koronakriisiä edeltäneelle tasolle ja työllisyysaste nousee 72,2 prosenttiin. Hallitus pääsee tarkasti seurattuun työllisyystavoitteeseensa vielä vaalikauden lopulla vuonna 2023.
 Hallituksen tavoite oli 75 prosentin työllisyysaste. Tilastokeskus on kuitenkin muuttanut laskentakaavaa niin, että luku olisi prosenttiyksikön alhaisempi.
 Työttömyys ei vähene yhtä hyvää tahtia, vaan työttömiä työnhakijoita on yhä 40 000 enemmän kuin ennen koronapandemiaa.
 Kangasharjun mukaan ongelma onkin vaikeasti vähenevä työttömien määrä.
 – Nyt ei ole tehty niitä uudistuksia, jotka saisi työttömät työllisiksi, ja koska ne puuttuvat, työttömyys ei vähene tarpeeksi.
 Kangasharju kaipaa esimerkiksi työttömyysturvan uudistamista, jotta työttömät hakeutuisivat paremmin töihin.
 – Kun lyhennetään työttömyysturvan kestoa tai alennetaan tasoa tai tehdään se kuuluisa porrastus ansiosidonnaiseen työttömyysturvaan, niin varmasti työllisyys paranee.
 Työttömien määrä ja työvoima-aste ovat olleet liki 20 vuoden ajan hyvin vakaita, vaikka työikäisten määrä on laskenut, Kangasharju huomauttaa. Moni hallitus on hänen mukaansa saanut ihmisiä työvoiman ulkopuolelta työmarkkinoille, mutta he ovat päätyneet työttömiksi.
 – Nythän meillä on vähemmän ihmisiä työvoiman ulkopuolella kuin kertaakaan 1960-luvun alun. Me ollaan siinä kyllä onnistuttu. Pahasti epäonnistuttu on siinä, että työttömät työnhakijat eivät löydä töitä.
 Työ- ja elinkeinoministeriön alivaltiosihteeri Elina Pylkkänen arvelee, että myös vakituisten töiden tarjonta lisääntyy vähitellen. Nyt tarjolla on varsinkin osa- ja määräaikaisia tehtäviä. Esa Syväkuru / Yle
 Vakituisten töiden pieni tarjonta oli pettymys
 Työ- ja elinkeinoministeriön alivaltiosihteeri  Elina Pylkkänen  pitää työmarkkinaennusteen tärkeimpänä havaintona sitä, että työllisyys kasvaa nyt kohisten. Taustalla on talouden yllättävänkin nopea kasvuvauhti.
 Hänen mukaansa työllisyydessä odotukset ovat korkealla, koska talouskasvu jatkuu eri ennusteiden mukaan tänä ja ensi vuonna vahvana.
 Pylkkänen korostaa valtion ja EU:n elvytyksen merkitystä. Esimerkiksi kuntia tuettiin, jotta ne säilyttäisivät työpaikat.
 Tarjolla on nyt varsinkin osa-aikaisia työpaikkoja. Työntekijöiden määrä on siten kasvanut hyvin, mutta uudet työt ovat enimmäkseen epätyypillisiä työsuhteita.
 Tämä on synkkä kohta muutoin valoisassa työllisyysennusteessa.
 – Pettymys on se, että ei ehkä ole näkyvissä kokoaikatöitä ja vakinaisia töitä ainakaan nyt ensi hätään, Pylkkänen sanoo.
 Hän tosin arvelee, että vakinaiset työt tulevat viiveellä perässä. Nyt työnantajat eivät vielä luota tarpeeksi tulevaisuuteen palkatakseen pysyvämmin työvoimaa. Työpaikkoja tulee varsinkin palvelualoille, joilta korona niitä vei.
 Pylkkästä huolestuttaa myös työvoimapula. Työvoiman tarve ja työntekijöiden osaaminen eivät kohtaa.
 – Pienipalkkaisten töiden kasvu näyttää kituliaalta. Vahvaa kasvua on korkeapalkkaisissa asiantuntijatöissä, siellä työllisyys on kasvanut hyvin reippaasti.
 Esimerkiksi varhaiskasvatuksen opettajia, lähihoitajia ja sairaanhoitajia tarvittaisiin lisää.
 – Jos ei saada työvoimaa näille sektoreille, ollaan vaikeuksissa taloudessa.
 Pylkkäsen mukaan työvoimapula on jopa suurempi ongelma kuin työttömyys. Työvoiman saanti määrittää investointeja ja talouskasvua.
 – Jos ei ole osaajia, investoinnit jäävät puolitiehen.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 10.11. klo 23:een asti.
 Lue myös:
 Ennuste: Hallitus pääsee lähelle paljon puhuttua työllisyystavoitettaan vuonna 2023

Onko ministeriön työmarkkinaennuste liiankin optimistinen? Asiantuntija: Ei ole tehty uudistuksia, joilla työttömiä saataisiin työllisiksi


Summary: Aiemmin tänään pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmä ehdotti hallitukselle, että ravintoloiden aukioloa rajattaisiin nykyistä enemmän ja anniskelu lopetettaisiin nykyistä aikaisemmin.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri,  HUS on nostanut tiistaina alkuillasta valmiustilaansa toiseen asteeseen  eli tehostettuun valmiuteen. Vt. toimitusjohtaja  Markku Mäkijärvi  on tehnyt päätöksen HUSin siirtymisestä tehostettuun valmiuteen koronavirusepidemiatilanteen vuoksi.
 Pandemiatilanteen vaikeuduttua muualla Suomessa ja lähialueilla, sairaanhoitopiiri katsoo tarpeelliseksi tehostaa kriisijohtamiskyvykkyyttä myös kansallisella tasolla.
 Aiemmin tänään  pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmä ehdotti hallitukselle , että ravintoloiden aukioloa rajattaisiin nykyistä enemmän ja anniskelu lopetettaisiin nykyistä aikaisemmin. Perusteena on, että pääkaupunkiseudun tautitilanne on huonontunut, rokotuskattavuuden nousu hidastunut ja erikoissairaanhoidon kuormitus on lisääntynyt.
 HUSissa on käytössä kolmiportainen valmiusjärjestelmä. Ohjeen mukaan toisen asteen valmiustilassa sairaanhoitopiirin toiminnan edellytyksiin kohdistuu joko alueellisesti tai toiminnallisesti poikkeuksellisen vakavia tai pitkäkestoisia häiriöitä, jotka uhkaavat sairaanhoitopiirin kykyä tuottaa palveluja yhdellä tai useammalla sairaanhoitoalueella.
 Sairaanhoitopiiri joutuu myös toteuttamaan useiden sairaaloiden ja kliinisten tulosyksiköiden toimintaa koskevia merkittäviä poikkeusratkaisuja kuten esimerkiksi toimintojen siirtämisiä tai resurssien uudelleen järjestelyjä. Tarve poikkeuksellisille johtamis-, päätöksenteko- ja viestintäratkaisuille tilanteen hallitsemiseksi on ilmeinen.
 HUSin valmiusjohtamisesta vastaa toimitusjohtajan päätöksen mukaisesti johtajaylilääkäri. Toimitusjohtaja pidättää itsellään oikeuden ratkaista yksittäistapauksessa valmiusohjeessa valmiusjohdon tehtäväksi annetun asian. Johtajaylilääkäri raportoi toimitusjohtajalle valmiusjohdon toiminnasta.
 HUS laski valmiustilansa tasolle yksi eli varautumisvalmiuteen kesäkuussa.
 Lue myös:
 Pikkujoulukausi huolestuttaa, ja siksi pääkaupunkiseudun koronaryhmä haluaa voimaan yli joulun kestävät tiukemmat ravintolarajoitukset

HUS varautuu koronatilanteen vaikeutumiseen ja on nostanut valmiustilaansa tehostettuun valmiuteen