Summary: Sairaanhoitajaopiskelijat odottavat tulevaisuuden työelämältä inhimillisiä työoloja ja hyvinvoivia kollegoita. Kajaanin ammattikorkeakoulun opiskelijat kokevat, että jos työolot eivät kohtaa omia odotuksia, työpaikka lähtee vaihtoon.

– Eniten mietityttää tulevaisuus. Potilaat eivät ole vähentymässä, mutta jos hoitajat vähenevät, voimme olla lirissä, pohtii toisen vuoden sairaanhoitajaopiskelija  Mikko Huovinen  Kajaanin ammattikorkeakoulusta.
 Huovinen haluaa sairaanhoitajaksi työn monipuolisuuden ja ihmisten auttamismahdollisuuden vuoksi. Lähihoitajan tutkinto antoi pohjan sairaanhoitajan opinnoille. Tällä hetkellä hän työskentelee lähihoitajana sairaalassa ja on tyytyväinen työhönsä.
 Sairaanhoitajien työ on ollut tapetilla viime aikoina. Keskustelussa on ollut työn kuormitus, työolot, palkkaus ja hoitajamitoitus. Tällä hetkellä alaa opiskelevat, tulevat sairaanhoitajat, eivät kuitenkaan ole valmiita joustamaan työoloista.
 Huovisen opiskelukaverit ovat yhtä mieltä siitä, että työn on oltava toimivaa. Alaa vaivaava  hoitajapula  ja sen mahdollinen paheneminen korostuu opiskelijoiden huolissa.
 – Toivon, että minulla on tulevaisuudessa työkavereita ja että he voivat hyvin, kiteyttää toisen vuoden sairaanhoitajaopiskelija  Aleksi Törmikoski .
 Hoitajien puutteesta kärsii sekä oma että työkavereiden työ.
 – On tärkeää, että on resursseja hoitaa omat työtehtävät mahdollisimman hyvin ja turvata kaikkien asiakkaiden mahdollisuus tarvitsemaansa hoitoon, Törmikoski painottaa.
 Hoitoala kiehtoo Aleksi Törmikoskea sen takia, että hän saa työssä olla tekemisissä erilaisten ihmisten kanssa. Mimmi Nietula / Yle
 Sairaanhoitajaliitto on sairaanhoitajien ammatillinen yhteisö, johon kuuluu muun muassa sairaanhoitajia ja opiskelijoita. Liitto teettää kyselyjä opiskelijoille ja opettajille. Lisäksi se saa jatkuvasti yhteydenottoja opiskelijoilta. Liiton mukaan sairaanhoitajaopiskelijat haluavat tulevaisuuden työelämältä riittävien resurssien lisäksi arvostusta, kehittymismahdollisuuksia ja työn vaativuutta vastaavaa palkkaa.
 Palkat puhuttavat Mikko Huovisen mukaan sekä työ- että opiskeluyhteisöissä.
 – Moni puhuu palkasta ja sen nostamisesta, mutta en tiedä onko se raha, joka motivoi. Itse näen, että yleinen työhyvinvointi ja siihen panostaminen on oleellista. Pitkässä juoksussa riittävä työntekijämäärä ja toimiva työyhteisö ovat isoja vaikuttavia asioita.
 Vapaa-ajan merkitys korostuu
 Sairaanhoitajia kutsutaan tällä hetkellä töihin myös vapaa-ajalta . Samaan aikaan sairaanhoitajaopiskelijat arvostavat vapaa-aikaa yhä enemmän, kun ymmärrys jaksamisesta on lisääntynyt.
 – Perheellisenä arvostan vapaa-aikaa varsinkin nyt, kun lapset ovat pieniä. Sen merkitys on korostunut, ja minusta se on oikea linja. Työ on vain osa elämää. Se ei saa viedä koko elämää, pohtii Mikko Huovinen.
 Opiskelijakollegat Aleksi Törmikoski ja  Jonne Häyrynen  kokevat, että jaksamisen ja tasapainon huomiointi kuuluu työelämään.
 – Ovathan ajat muuttuneet. Nykyään osataan ajatella muutakin kuin työtä, Häyrynen lisää.
 Jonne Häyryselle hyvinvoiva työyhteisö on tärkeää ja siksi hoitajamitoitus pitäisi saada kuntoon.  Mimmi Nietula / Yle
 Työolojen toimivuus ja arvostus työpaikalla ovat edellytyksiä.
 – Työssä jaksaminen on niin iso asia, että jos se ei ole kunnossa, ei kauan jaksa töitä tehdä. Jos työolot eivät olisi kunnossa, vaihtaisin siinä vaiheessa työpaikkaa, kiteyttää Mikko Huovinen.
 Alanvaihto huolettaa
 – Yhteiskunnallisesti huolettaa, tuleeko alanvaihtajien tilalle tarpeeksi tekijöitä ja miten työelämä pystyy työllistämään tekijät, miettii Mikko Huovinen.
 Sairaanhoitajaliiton mukaan tulevaisuuden tekijät eivät halua sitoutua eliniäksi yhteen paikkaan. Esimerkiksi Kajaanin ammattikorkeakoulun opiskelijakolmikosta Jonne Häyrynen haaveilee sairaanhoitajien opettajankoulutuksesta.
 Mikko Huovinen on ajatellut suorittaa mahdollisesti ensihoitajan ammattikorkeakoulututkinnon, eikä opiskelu välttämättä pääty edes siihen.
 Vaikka sairaanhoitajan työ tuntuu tällä hetkellä oikealta, kokee Huovinen alanvaihdon luonnollisena. Uuden oppiminen on osa elämää.
 – Pitkäaikainen haave on ollut lähteä poliisin ammattiin, mutta katsotaan sitten, Huovinen vihjaa.
 Kajaanin ammattikorkeakoulun koulutusjohtaja  Minna Hökkä  näkee alanvaihdon myös luonnollisena. Yhtälailla kuin alaa opiskeleva voi todeta olevansa väärällä alalla, voi pitkän uraputken läpikäynyt siirtyä sairaanhoitajaopiskelijaksi.
 – Olen tietenkin huolestunut siitä, kuinka moni on sanonut, että voisi alaa vaihtaa. Osin alanvaihto on myös osa ihmisenä kasvua ja ihmisenä muuttumista, Hökkä pohtii.
 Hoitoalan maine on kärsinyt, tulijoita on silti – Jaana Mikkola halusi palata sairaanhoitajaksi 25 vuoden tauon jälkeen
 Opiskellessaan sairaanhoitajiksi, kolmikko kertoo valmistautuvansa siihen, että työ tulee olemaan rankkaa henkisesti ja fyysisesti. Mimmi Nietula/YLE
 Opiskelupaikkojen lisääminen ei ratkaise hoitajapulaa
 Oppilaitoksilla on merkityksellinen rooli tulevaisuuden työntekijöiden kouluttamisessa. Kuitenkaan esimerkiksi opiskelijamäärien lisääminen ei riittäisi hoitajapulan korjaamiseen.
 Edessä olisi seuraava ongelma, joka tunnetaan valtakunnallisesti. Harjoittelut ovat eräänlainen pullonkaula: paikkoja ei ole riittävästi eikä ohjaus aina täytä odotuksia valmiiksi resurssipulasta ja kiireestä kärsivillä työpaikoilla.
 Koulutusjohtaja Minna Hökkä painottaa yhteistyön merkitystä harjoitteluissa.
 – Yhteistyön kehittäminen työn tekemiseen ja työharjoitteluihin liittyen voi mahdollistaa tulevaisuuden työllistymistä, edistää alueelle jäämistä ja mielekkään työpaikan löytymistä omalta kentältä.
 Vastavalmistuneen sairaanhoitajan siirtymäshokki pahentaa hoitajapulaa – Ratkaisu voi löytyä työharjoittelusta
 Jotain pitää tehdä
 Mikä sitten auttaisi siihen, että kurssi muuttuisi riittävän ajoissa ja tulevaisuus vastaisi opiskelijoiden odotuksia?
 Opiskelijoiden mukaan tarvitaan isoja linjauksia, jotta hoitajamitoitus täyttyy ja henkilökunta on riittävästi.
 – Yleinen arvostus voisi olla vähän parempaa hoitajia kohtaan. Ehkä se näkyy vähän näissä päätöksissä myös, pohtii Mikko Huovinen.
 Asioihin puuttumisen aika olisi nyt, sillä suurten ikäryhmien vanhetessa ja hoitajien vähentyessä ongelma ei parane itsestään.
 – Sairaita ihmisiä on ja tulee olemaan, kyllä hoitajia tarvitaan, painottaa Jonne Häyrynen.
 – Siihen kannattaisi päättäjienkin herätä, että jotain pitää tehdä. Pian ollaan vielä isommassa pulassa kuin nyt. Jokin on alalla huonosti, kun niin suurissa määrin porukka vaihtaa alaa, että ollaan ihan ongelmissa, kiteyttää Mikko Huovinen.
 Juttua varten on haastateltu myös Sairaanhoitajaliiton tutkimustoiminnan ja yhteiskunnallisen vaikuttamisen asiantuntija Liisa Karhetta.
 Keskustelu on auki 15. lokakuuta kello 23:een asti.
 Lue seuravaaksi:
 Kyselyn mukaan lähes kaikki alle kolmekymppiset hoitajat harkinneet alanvaihtoa – Tehyn puheenjohtaja: "Potilasturvallisuus on vaarantunut munasolusta mummoon"
 Hoitajapula syvenee, ja ammattilaisten pelätään kaikkoavan alalta – alanvaihtaja Terhi Vallineva kertoo, miksi hän päätyi päinvastaiseen ratkaisuun
 Ylen kysely kansanedustajille: Enemmistö vastanneista kannattaa hoitajille parempaa palkankorotusta kuin muille työntekijöille
 Näin korona vaikutti sairaanhoitajiin: juuri valmistunut harkitsee jo alan vaihtoa ja liitto tuskailee koulutuksen puutteen kanssa
 Korona-aika on uuvuttanut sairaanhoitajat – puolet harkitsee alan vaihtamista

Sairaanhoitajaopiskelijat odottavat tulevaisuuden työelämältä hyvinvointia ja arvostusta: "Jos olot eivät olisi kunnossa, vaihtaisin työpaikkaa"


Summary: Sote-uudistusta on siivitetty ajatuksella, että palvelut paranevat, kun niiden takana on yhtä kuntaa vahvemmat voimat. Terveyspalveluistamme päättävät tammikuun aluevaaleissa valittavat valtuutetut. Yle kävi kyselemässä, mitä jättikuntaliitosten jälkeen palveluille on käynyt Kouvolassa.

Toisin piti käydä. Kuusankosken terveyspalveluiden keskittämistä perusteltiin 10 vuotta sitten “leveämmillä hartioilla”.
 Väkevillä usean kunnan olkapäillä piti kantaa terveyspalveluiden taakkaa ja taata kuntalaisille aiempaa paremmat palvelut.
 Kuusaalainen Hannu Muukka näkee nyt pelkästään “luisut olkapäät”.
 – Minusta tämä on mennyt huonompaan suuntaan. Valitettavasti. Paikallinen terveysasema on muutettu kauemmas Katajaharjuun. Jonot ovat pidentyneet aika paljon, Muukka kertoo.
 Hannu Muukka muistelee, että ennen yhdistymistä Kouvolaan Kuusaan lääkäripalvelvelut olisivat olleet paremmin saatavaissa. Kuusaan keskustan terveysasema on nyt lopetettu ja ihan pian sairaalakin poissa.  Markku Pitkänen / Yle
 “Leveämmät hartiat” on ilmaus, jolla  sote-uudistuksenkin yhteydessä  on perusteltu uusia hyvinvointialueita.
 Uudistus on mullistava, silä jokainen noin 300 kunnasta on perinteisesti järjestänyt omat perustason terveyspalvelunsa. Moni pikkukunta on kamppaillut tehtävänsä täyttämisessä: väestö vanhenee, palveluita rahoittavat veronmaksajat pakenevat kasvukeskuksiin, lääkäreitä on vaikea saada.
 Ongelman ratkaisemiseksi on toistakymmentä vuotta synnytetty sote-uudistusta, jossa kunnat eivät jäisi yksin puskemaan palveluita asukkaille.
 Tammikuun aluevaaleissa valitaan edustajat aluevaltuustoihin, jotka päättävät, miten sosiaali- ja terveyspalvelut järjestetään.
 Ainakaan kuusaalaisten runsaan kymmenen vuoden kokemusten perusteella "leveämmät hartiat" eivät ole ongelmia automaattisesti ratkaisseet.
 Kouvolan Kuusankoskella palvelut ovat vuoden 2009 suurkuntaliitoksen jälkeen nimittäin paenneeet vanhusvoittoisilta reuna-alueilta ja keskittyneet Kouvolan keskustan tietämille.
 Sairaalapalvelut ovat siirtyneet jo lähes kokonaan Kotkaan. Kuusankosken keskustasta Kouvolan keskustaan on seitsemisen kilometriä mutta Kotkaan jo 60. Autottomalle matkojen venyminen tietää hankaluuksia.
 Kuusankosken keskustasssa  Minna Aalto  kahvittelee kahden lapsenlapsensa kanssa. Hän myöntää, ettei tiedä aluevaaleista juuri mitään. Hän pitää helppoa lääkärille pääsyä yhtenä tärkeimpänä asiana.
 Entinen itsenäinen Kuusankoski on tehdaspaikkakunta, jonka väestö on vanhusvoittoista, Vuonna 2009 Kuusankoski yhdistettiin suurliitoksessa Kouvolaan, samoin kuin Anjalankoski, Elimäki, Jaala ja Valkeala.
Kuusaalaiset naureskelevat, että pahimpina aikoina jopa joen suihkulähde on suljettu säästösyistä.  Merja Niilola / Yle
 – Palvelut ovat huonontuneet vuosi vuodelta. Ei ole enää sairaalaakaan. Juuri lapsenlapsen äiti soitti lääkäriaikaa terveyskeskuksesta. Kolme päivää meni, ennen kuin sieltä soitettin takaisin. Sillä aikaa hän ehti jo käydä yksityisellä lääkärillä, kertoo Minna Aalto.
 Myös hoitoalan ammattilaisena aiemmin toiminut  Raija Taskinen  sanoo huomanneensa palveluiden katoavan ja keskittyvän keskuksiin. Matkat pitenivät reuna-alueilla asuvilla.
 – Silloin kun mie olin tuolla sairaalanmäellä töissä, niin esimerkiksi anjalankoskelaiset eivät oikein tienneet, tulevatko he tänne Kuusaalle hoitoon vai lähtevätkö Kotkaan. Se oli vähän kiikunkaakun.
 Markku Toivonen on eläkkeellä oleva "tehtaalainen" ja kiittelee UPM:n työterveydenhuollon palveluita. Kuusaan sairaalan sulkeminen kismittää.  Markku Pitkänen / Yle
 Markku Toivosta  sapettaa myös Kuusaan sairaalan eli sairaalanmäen palveluiden siirtyminen Kotkaan.
 – Kaikki pakenee kauemmas, sairaalakin. Se on ollut tuossa mäel 50-luvulta alkaen. Työelämässä ollessani mie olin kovasti tappelemassa sairaalan puolesta. Kotka on nyt sitten, mihkä on pakko mennä, jos on jotain vakavaa.
 Onko oman lääkärin lupaaminen joka kuntaan populismia?
 Kun tammikuun aluevaalit on käyty ja uudet aluevaltuustot aloittavat, ratkeaa, säilyvätkö omat terveyspalvelut ja pääsy lääkärille jokaikisessä kunnassa.
 Ylen haastattelemat asiantuntijat ennakoivat muun muassa terveyskeskusten keskittymistä isoihin kaupunkeihin.
 Puolueista tosin keskusta on ehtinyt esittää vaalitavoitteenaan, että  jokaisessa kunnassa säilyy vähintään yksi sosiaali- ja terveysasema .
 Varsinais-Suomen maakuntajohtaja, kokoomuksen entinen sisäministeri  Kari Häkämies  sanoo, ettei halua ottaa kantaa virkamiehenä politiikkaan, mutta suomii ankarasti katteettomina pitämiään palvelulupailuja.
 – Sellaisen ajatuksen viljeleminen, että tämän uudistuksen myötä jokainen kuntalainen pääsee omassa kunnassaan lääkäripalveluiden ääreen, on äärimmäisen vaarallista. Sellaista ei tule tapahtumaan.
 Häkämies on seurannut Salon suurkuntaliitosta, joka tehtiin samaan aikaan Kouvolan kuntien yhdistymisen kanssa. Kokemus antaa kaikupohjaa Häkämiehen arviolle.
 Varsinais-Suomen maakuntajohtaja, entinen ministeri ja 38 vuoden hallintokokemuksen rintaäänellä puhuva Kari Häkämies torppaa haaveilun lääkäristä joka kunnassa.  Kalle Mäkelä / Yle
 – Sen kokemuksen perusteella, joka minulle on kertynyt 38 vuodessa, sanon, että palveluverkko harvenee. Ei missään nimessä laajene.
 Sekä Kouvolassa että Salossa pavelut ovat karanneet reunoilta keskustoihin, entisistä pikkukunnista kunnan hallinnolliseen ytimeen.
 Lupauksia lääkäristä joka kunnassa löylyttää myös sinisten entinen työministeri ja entinen kuntapäättäjä  Jari Lindström Kuusankoskelta. Keskustan vaalilupaus on hänen mukaansa hyvä ja kaunis muttei mahdollinen.
 Kuusaan ja Voikkaan mies, entinen ministeri Jari Lindström on monasti joutunut tekemään kuntapäättäjänä kipeitä leikkauspäätöksiä. Lindström pitää hyvää tarkoittavana, mutta mahdottomana sitä, että lääkäripalvelut säilyisivät tulevaisuudessa joka kunnassa.   Markku Pitkänen / Yle
 – Meillä on reilu 300 kuntaa, en millään usko, että niissä jokaisessa säilyy terveyskeskus tai -palvelu. Se on epärealistinen lupaus.
 Lindström on antanut kuusaalaisuudelle epäviralliset kasvot: työministerinä hän näki, miten UPM:n Voikkaan tehtaan lopetuksen jälkeen Kuusankoski alkoi hiipua.
 Kouvolan jättiliitoksen jälkeen Lindström joutui kuntapäättäjänä tekemään kipeitä leikkauspäätöksiä niin kouluverkkoon kuin kansalaisten sosiaali- ja terveyspalveluihin. Nykyään Lindström työskentelee Kuntaliiton projektikoordinaattorina.
 Jari Lindström on huolissaan, tietääkö oikein kukaan, mistä äänestetään.
 – Sosiaali- ja terveyspalvelut ovat tärkeimpiä asioita ihmisen elämässä. Aluevaalit ovat itse asiassa varmaan tärkeimmät vaalit. Minulla on kuitenkin pelko siitä, että äänestysvilkkaus jää tosi alhaiseksi, sanoo Lindström.
 Ei mitkään pilipalivaalit
 Politiikan tutkijakonkari, valtio-opin emeritus professori  Heikki Paloheimo  muistuttaa, että rahassa mitattuna valtava uudistus on puolet kuntien tehtäväkentästä.
 Myös Paloheimo suhtautuu epäillen vaalilupaukseen lääkäripalveluista joka kunnassa.
 – Se on ollut varmasti keskustalla helposti mieleen tuleva strategia, jolla pyritään kannustamaan maaseudulla ihmisiä äänestämään nimenomaan keskustan ehdokasta yli puoluerajojen.
 Pitkän linjan kehitystä siitä, että vaikkapa kyläkoulut ja sosiaali- ja terveyspalvelut keskittyvät, ei tämä hyvinvointialuejärjestelmä pysäytä, hän jatkaa.
 – Terveysasemia ei enää ole yhtä monessa paikassa kuin niitä on vielä muutama vuosikymmen sitten ollut. Meillä on pitkä kehitys siitä, että palveluiden tarjontaa on pyritty keskittämään ja sillä on koetettu saada kustannussäästöjä.
 Tammikuussa järjestettävissä ensimmäisissä aluevaaleissa äänestetään siis perusterveydenhuollosta, erikoissairaanhoidosta, neuvoloista, vanhusten hoivapalveluista ja sosiaalityöstä. Lisäksi alueet päättävät pelastustoimesta.
 Uudet aluevaltuustot päättävät myös muun muassa siitä, tuotetaanko sote-palveluita itse vai ostetaanko ne yrityksiltä.
 Päättäjät istuvat miljardikasan ja ihmisten tärkeimpien palvelujen päällä, sanoo myös Kari Häkämies.
 – Uudistus on valtava. Ehkä Suomen historian suurin uudistus hallinnollisesti. Varsinais-Suomessakin budjetti lähenee kahta miljardia, Häkämies sanoo.
 Kunnallisalan Kehittämissäätiön kysely ennakoi  alhaista äänestysprosenttia  pika-aikataululla pidettäviin aluevaaleihin. Ihmiset eivät tunnu ainakaan vielä tietävän, mistä äänestetään.
 Tämän kuulee myös kuusankoskelaisten suusta.
 Kuusankoskelainen Raija Taskinen huokaa monen muun tapaan. Se, mistä jo tammikuussa äänestetään, on täysin hämärän peitossa.  Markku Pitkänen / Yle
 Raija Taskinen kiiruhtaa omaa miestään hoitamaan. Jo ovella kolkuttelevista vaaleista Taskinen kitetyttää monen muun mietteet:
 - Aina on vaalit, vaalit, vaalit. En ole ehtinyt ajattelemaan. Katsotaan nyt sitten!
 “Postinumeroäänestäminen” voi kirittää uurnille
 Professori Heikki Paloheimo yllättää. Hänpä uskoo, että palveluiden säilyttämisen halu saattaa nostaa kiinnostusta äänestää.
 – Miten läheltä palveluja oikein saa? Tämä on sellainen tekijä, joka on omiaan lisäämään ihmisten kiinnostusta äänestämiseen. Vaalikampanjan aikana käydään varmasti paljon keskusteluja siitä, tuleeko lääkäripalveluita kaikille pienille paikkakunnille. Mitä iilmeisimmin tämä lisää varsinkin maaseudulla postinumeroäänestämistä.
 Emeritusprofessori Heikki Paloheimo ennustaa, että "postinumeroäänestäminen" voi lisätä intoa rientää uurnille aluevaaleissa.  Niko Kotiranta / Yle
 Postinumeroäänestämisellä Paloheimo tarkoittaa sitä, että ihmiset äänestävät, jotta palvelut säilyisivät kotikulmilla.
 – Halu säilyttää oman alueen palvelut saattaa myös nostaa halukkuutta äänestää, varsinkin maaseudulla.
 Lue lisää:
 Etkö vielä tiedä, mitkä ovat aluevaalit? Tässä tiivis lista arkisista palveluista, joihin valitut pääsevät vaikuttamaan

Joka kunnassa ei jatkossa ole lääkäriä, sanovat asiantuntijat – kuusaalaisten silmissä "leveämmät hartiat" johtivat palveluiden kurjistumiseen


Summary: Italiassa on otettu kovat piippuun: työpaikoille ei pääse perjantaista alkaen ilman koronarokotusta tai -testiä. Muut maat seuraavat kokeilua kiinnostuneina, kirjoittaa Ylen toimittaja Sara Rigatelli.

Lokakuun 15. päivä Italia ottaa käyttöön poikkeukselliset keinot. Se vaatii koronapassia kaikilta työntekijöiltä ensimmäisenä maana Euroopassa.
 Jos passia ei ole, työntekijä jää ilman palkkaa. Hän joutuu hyllytetyksi, kunnes hän esittää todistuksen vähintään yhdestä koronarokotuksesta, negatiivisesta koronatestistä tai kuuden kuukauden sisällä sairastetusta koronataudista.
 Säännön rikkomisesta voi seurata jopa tonnin sakko sekä työntekijälle että työnantajalle. Työntekijää ei voi kuitenkaan irtisanoa.
 Jo tähän mennessä Italiassa rokotuspakko on koskenut terveydenhuollon ja armeijan henkilökuntaa, palomiehiä ja opettajia.
 Koronarokotusta vaaditaan myös  Ranskassa  tiettyjen alojen työntekijöiltä ja  Yhdysvalloissa  yli sadan hengen yritysten ja liittovaltion työntekijöiltä.
 Nyt Italia ulottaa koronapassivaatimuksensa kaikkien alojen kaikkiin työntekijöihin: tarjoilijasta yrittäjiin ja lastenvahdeista kansanedustajiin.
 Kyseessä ei ole rokotuspakko, mutta sitä se käytännössä on.
 Rokotuksen vaihtoehto: pikatesti kahden päivän välein
 Jos italialainen haluaa käydä töissä mutta kieltäytyy koronarokotteesta, hänen täytyy ravata testissä kahden päivän välein.
 Pikatestin voi tehdä esimerkiksi apteekissa, ja se saa olla enintään 48 tuntia vanha.
 Käytännössä tällainen vaihtoehto käy kukkarolle, vaikka valtio pitääkin testien hinnat edullisina, alle parissakympissä. Italialaiset valittavat, että apteekkitesteihin on jo nyt paikoin viikkojen jono.
 Toinen vaihtoehto olisi PCR-testi 72 tunnin välein, mutta niitä on Italiassa vielä vaikeampi saada kuin pikatestejä.
 Jotkut yritykset ovatkin  päättäneet  kustantaa testejä työntekijöilleen.
 Roomalaisessa lukiossa tarkastettiin henkilökunnan koronapasseja 1. syyskuuta.  Fabio Cimaglia / EPA
 Pakko on jo toiminut – ainakin jossain määrin
 Italian rokotekattavuus ylsi viime viikolla yli 12-vuotiaiden keskuudessa  80 prosenttiin , mutta se ei hallitukselle riitä.
 Pääministeri  Mario Draghin  virkamieshallitus tavoittelee  90 prosentin  rokotuskattavuutta.
 Italia on jo tähän asti vetänyt tiukkaa linjaa ja vaatinut koronapassia muun muassa ravintoloissa, jalkapallostadioneilla, elokuvissa ja pitkän matkan junissa.
 Se on saanut rokotusluvut pikkuhiljaa nousemaan. Kun baaritiskille ei pääse kahville ilman todistusta, yhä useampi italialainen on käynyt rokottautumassa – vaikka pitkin hampain.
 Kun Suomessa kaksi rokotusta on nyt saanut 65 prosenttia koko väestöstä, Italiassa tuo luku on  lähes 72 prosenttia .
 Italian koronatilanne onkin säilynyt verrattain hyvänä. Sekä kuolleisuus, sairastumiset että tartunnat  ovat olleet laskussa .
 Poliisi hajoitti koronapassia vastustaneen mielenosoituksen vesitykein Roomassa 9. lokakuuta. Giuseppe Lami / EPA
 Seuraako Italian työpaikoilla kaaos?
 Roomassa nähtiin viikonloppuna hurjistuneita mielenosoituksia. Vaikka niissä oli mukana  äärioikeistolaisia ryhmiä  lietsomassa väkivaltaa, jännitteet Italiassa kasvavat aidosti.
 Kun tein aiheesta pikagallupin italialaisille tuttavilleni, mielipiteet jakautuivat.
 Osa kertoi, että heidän työkavereitaan on suostunut rokotuksiin vastentahtoisesti määräajan lähestyessä. Toiset tunsivat tapauksia, jotka aikovat käydä testeissä koko loppuvuoden.
 Osa rokotetuistakin on tulistunut: työssäkäynnin vapauteen puuttuminen menee yksinkertaisesti yli. Osa pelkäsi, että firmat ajautuvat kaaokseen.
 Samaa sanoo Veneton kuvernööri  Luca Zaia   La Repubblica -lehdessä : yritykset eivät pysty pitämään rokottamattomia työntekijöitään töissä, koska testejä ei yksinkertaisesti ole tarpeeksi.
 Rokottamatta on Italiassa yhä  vajaat kolme miljoonaa  työntekijää, ja vastuu todistusten tarkastuksista kuuluu työnantajalle.
 Passipakon sujuminen käytännössä on siis suuri kysymysmerkki.
 Koronapassia vastustava mielenosoitus Roomassa 11. lokakuuta. Fabio Frustaci / EPA
 Oikeusoppineet: Italian mallia ei voi kopioida
 Koronarokotuksia on määrätty tai ollaan määräämässä terveydenhuollon työntekijöille jo muun muassa  Kreikassa, Unkarissa, Kanadassa  ja  Britanniassa .
 Euroopan ihmisoikeustuomioistuin ei ole  toistaiseksi  asettunut pakkorokotusten esteeksi.
 Italian mallia ei voi kopioida sellaisenaan muualle, sanoo ihmisoikeusprofessori  Martin Scheinin , joka asuu ja opettaa Firenzessä European University Institutessa.
 Italiassa on yhä päällä hätätila, joka antaa hallitukselle vallan säätää asetuksilla asioista, jotka normaalisti kuuluisivat parlamentille.
 – Se on teknokraattinen [asiantuntijoiden] hallitsemistapa, jossa laki, demokratia ja jopa perusoikeudet on pantu toissijaiseen asemaan suhteessa asiantuntijavetoiseen päätöksentekoon, Scheinin sanoo.
 Scheininin mukaan virkamieshallituksen etu on, että päätöksenteko on nopeaa, tehokasta ja perustuu parhaaseen mahdolliseen tietoon.
 Hän ei usko, että laajat pakkorokotukset menisivät läpi Suomessa tai monessa muussakaan Euroopan maassa.
 – Mutta Italia on tärkeä laboratorio, joka antaa tosiasiapohjaista tietoa siitä, mitkä toimet purevat, Scheinin sanoo.
 Koronarokotukset ovat olleet Italiassa pakollisia muun muassa opettajille. Kuva on otettu napolilaisessa päiväkodissa 10. syyskuuta. Ciro Fusco / EPA
 Suomessa koronarokotuspakko olisi helppo säätää esimerkiksi ammattiryhmittäin tai alueittain, koska mahdollisuus siihen on jo kirjoitettu tartuntatautilakiin, sanoo perustuslakiasiantuntija  Pauli Rautiainen  Itä-Suomen yliopistosta.
 Rokotuspakkoja on ollut Suomessa jo ennen koronaa, hän huomauttaa.
 Rautiainen ei kuitenkaan halua arvioida, voisiko Suomi liikkua pakon suuntaan. Se kuuluu hänen mukaansa lääketieteilijöille.
 – On merkille pantavaa, että meillä ei ole haluttu poliittisesti avata tätä keskustelua, Rautiainen sanoo.
 Hänen mukaansa on aina parempi, jos tavoitteeseen, kuten rokotuspakkoon, pyritään suoraan eikä välillisesti esimerkiksi koronapassin nimissä.
 Poliitikot yhtenä rintamana
 Italian riitaisat poliittiset ryhmät ovat olleet hämmästyttävän tiiviinä rintamana koronapassin takana. Myös oikeistopopulistit äänestivät lopulta sen puolesta.
 Poliitikot ovat valmiita laittamaan kovat piippuun estääkseen uudet sulut. Myös työnantaja- ja työntekijäliitot tukevat työpaikkojen passipakkoa.
 Traumat Italian pysähtymisestä ja täysistä ruumishuoneista ovat syvät, myös monilla kansalaisilla.
 Tulevina viikkoina selviää, kuinka moni tekee rajun valinnan oman toimeentulon ja rokotteen välillä – tai lähtee purkamaan raivoaan piazzalle.
 Mitä mieltä olet Italian toimista? Voit keskustella aiheesta perjantaihin 15. lokakuuta kello 23 asti.
 Lue lisää:
 Missä ja keneltä koronapassia vaaditaan? Tässä tärkeimmät tiedot koronapassista, jonka on tarkoitus tulla voimaan lauantaina
 Koronapassin ikäraja nousee 16 vuoteen, ilmaiset koronatestit rokottamattomille 16- ja 17-vuotiaille, jos passi otetaan käyttöön
 Italiassa vaaditaan koronapassia kaikilta työntekijöiltä – Ranskassa rokotukset pakollisia terveydenhoidossa
 Poliisi ja koronapassia vastustaneet mielenosoittajat ottivat yhteen Roomassa
 Yhdysvalloissa liki 100 miljoonaa määrätään ottamaan koronarokote, Vatikaanissa se on pakollinen aikuisille – katso kooste eri maiden käytännöistä
 Kirjeenvaihtajalta: Bidenin hallinto ei enää maanittele vaan käskee amerikkalaisia hankkimaan rokotuksen – mutta toimiiko pakottaminen?
 Koronapassi saa rokotettujen elämän näyttämään liki normaalilta monessa EU-maassa – rokottamattomia odottaa jatkuva testirumba
 Koronapassista tuli Euroopassa ruma sana – Ranskassa ja monessa muussa maassa ei pääse ravintolaan ilman todistusta

Analyysi: Koronapassi tai ulos työpaikalta – Italia pakottaa työntekijät rokottautumaan, seuraako muu Eurooppa perässä?


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Viisi kuoli ja kaksi loukkaantui jousiasehyökkäyksessä Norjassa
 Viisi ihmistä on kuollut ja kaksi loukkaantunut jousella aseistautuneen miehen hyökkäyksessä Kongsbergin kaupungissa Norjassa  keskiviikkoiltana . Iskussa haavoittuneet ovat tehohoidossa. Hyökkäyksestä epäiltynä on pidätetty 37-vuotias Tanskan kansalainen, joka on asunut paikkakunnalla.
 Joka kuntaan ei ehkä jää enää aluevaalien jälkeen omia lääkäripalveluita
 Minna Aaltoa harmittaa, kun lääkäripalvelut ovat paenneet Kuusankoskelta kohti Kouvolaa ja Kotkaa.  Markku Pitkänen / Yle
 Politiikan asiantuntijan mukaan kuntien omien lääkäripalvelujen säilyttämishalut voivat nostaa surkeaksi ennakoitua äänestysprosenttia "postinumeroäänestämisellä". Keskusta on esittänyt terveyspalveluita joka kuntaan. Politiikan konkari ja kuntahallinnon asiantuntiija pitävät tällaisia  vaatimuksia jopa vaarallisena .
 Sairaanhoitajaopiskelijat odottavat työelämältä hyvinvointia ja arvostusta
 Hoitoala kiehtoo Aleksi Törmikoskea sen takia, että hän saa työssä olla tekemisissä erilaisten ihmisten kanssa. Mimmi Nietula / Yle
 Korona on kuormittanut terveydenhuoltoa ja ajanut sairaanhoitajia pois alalta. Huonoista tulevaisuuskuvista, hoitajapulasta ja pienestä palkasta huolimatta sairaanhoitajaopiskelijat ovat toiveikkaita. Tuleva sukupolvi tuo alalle  mukanaan myös vaatimuksia .
 Parikymppisten miesten katujengien toiminta kovenee pääkaupunkiseudulla
 Maaliskuuhun 2021 mennessä Länsi-Uudenmaan poliisi oli takavararikoinut tällaisia esineitä alaikäisiltä. Esineitä oli käytetty ryöstöissä tai pahoinpitelyissä. Silja Viitala / Yle
 Pääkaupunkiseudulla vaikuttavien katujengien toiminta on muuttunut rajumpaan suuntaan, arvioi poliisi. Helsingin, Espoon ja Vantaan alueella on poliisin mukaan noin 10 katujengiä, joihin kuuluu noin 100 parikymppistä miestä. Loppukesän ja syksyn aikana jengien välillä on ollut  useita väkivaltaisia yhteenottoja , joissa on käytetty myös ampuma-asetta.
 Italia pakottaa työntekijät rokottautumaan, seuraako muu Eurooppa perässä?
 Roomassa vastustettiin koronapassia 9. lokakuuta. Italiassa työntekijöitä vaaditaan perjantaista alkaen näyttämään koronapassi työpaikalle pääsemiseksi.  Massimo Percossi / EPA
 Italiassa työpaikoille ei pääse perjantaista alkaen ilman koronarokotusta tai negatiivista koronatestiä. Muut maat seuraavat kokeilua kiinnostuneina.  Ylen haastattelemat oikeusoppinee t epäilevät, että Italian mallia ei voisi sellaisenaan kopioida.
 Sateet leviävät lännestä
 Torstai-iltapäivän sää. Yle
 Pohjoisessa pakastaa yön jälkeen ja hallaa voi esiintyä eteläistä Suomea myöten. Torstain aikana lännestä lähestyy voimakas matalapaine, joka tuo mukanaan sateita iltapäivän aikana. Illan mittaan sateita leviää maan pohjoisosaan, missä ne voivat muuttua rännäksi tai lumeksi.
 Lue lisää säästä Ylen  sääsivuilta .

Herätys: Norjassa viisi kuollut jousiaseiskussa, kunnissa pelätään lääkäripalveluiden katoamista, katujengien toiminta kovenee pk-seudulla


Lähes puolet suomalaisista vastustaa hallituksen valmisteleman terveysveron käyttöönottoa, käy ilmi  Uutissuomalaisen  teettämästä gallupista. Vero kohdistuisi esimerkiksi sokeriin.
 Veroa vastusti 48 prosenttia gallupiin vastanneista, ja sitä kannatti 37 prosenttia vastaajista. Noin joka seitsemäs eli 15 prosenttia ei osannut kertoa kantaansa.
 Naisista terveysveroa puolsi 39 prosenttia, miehistä vain kolmannes.
 Eri ikäryhmistä selvästi eniten kannatusta vero sai 30-44-vuotiailta: heistä 44 prosenttia suhtautuu veroon suopeasti. 18-29-vuotiaissa ja 60-69-vuotiaissa kannatus jäi 36 prosenttiin, 45-59-vuotiailla ja yli 70-vuotiailla 32 prosenttiin.
 Vasemmistoliiton ja vihreiden kannattajat sekä suurituloiset ovat kyselyn perusteella vankimmin veron kannalla.
 Gallupin toteutti Tietoykkönen syyskuussa, ja siihen vastasi 1 000 suomalaista. Virhemarginaali on 3,1 prosenttiyksikköä suuntaansa.

Uutissuomalainen: Lähes puolet suomalaisista vastustaa terveysveron käyttöönottoa


Summary: Helsinki päätti osana kaupunkistrategiaa 65 miljoonan euron palautusohjelmasta, jolla paikataan kororonan aiheuttamia kolhuja. Rahaa on luvassa muun muassa hoitojonojen purkamiseen.

Koronapandemia on ravistellut rajusti eri puolilla maata noin puolentoista vuoden ajan. Synkin tilanne on ollut koko epidemian ajan pääkaupunkiseudulla. Helsingin kaupunginvaltuusto päätti myöhään keskiviikkoiltana 65 miljoonan euron palautusohjelmasta, jolla paikataan koronapandemian aiheuttamia kolhuja.
 Niin kutsuttu koronapaketti on osa kapunkistrategiaa, joka linjaa kaupungin toimintaa seuraavan neljän vuoden ajan.
 Iso osa erityisrahoituksesta pannaan sosiaali- ja terveyspalvelujen palvelu- ja hoitovelan paikkaamiseen.
 Kaupunkistrategian hyväksymistä edelsi vilkas keskustelu valtuustosalissa. RKP:n  Silja Borgarsdottir-Sandelin   vaati keinoja neuvoloissa rästiin jääneiden terveystarkastusten hoitamiseksi.
 – Ei tämä yksin keskustelulla parane. Nyt tarvitaan oikeasti toimenpiteitä, Borgarsdottir-Sandelin sanoi.
 Hänen mukaansa vaikutukset voivat ulottua pitkälle tulevaisuuteen, jos lapset eivät pääse lääkärikäynneille ja esimerkiksi suun terveydenhoitoon.
 Kokoomuksen  Pia Pakarinen  puolestaan peräsi keinoja rästiinjääneiden kouluterveystarkastusten hoitamiseksi.
 Yle uutisoi tammikuussa, että helsinkiläisistä koululaisista  harvempi kuin joka kolmas eli 30 prosenttia pääsi lukuvuonna 2019-2020 koululääkärin tekemään laajaan terveystarkastukseen.  Lääkärintarkastukset ovat lakisääteisiä ensimmäisellä, viidennellä ja kahdeksannella luokalla.
 RKP:n Silja Borgarsdottir-Sandelin totesi, että nyt nuijittu strategia antaa vain suunnan tulevalle valtuustokaudelle.
 – Meidän pitää neljän vuoden aikana tehdä kovasti työtä.
 "Koitamme saada omia lääkäreitä ja otamme käyttöön yksityiset tuottajat"
 Sosiaali- ja terveyspalveluista vastaava apulaispormestari  Daniel Sazonov  (kok.) totesi tilanteen olevan kiistatta hankala.
 Helsingissä terveystarkastuksia koskevat ongelmat ovat jatkuneet jo vuosia.
 Sazonovin mukaan tilannetta on vaikeuttanut entisestäänn se, että sosiaali- ja terveydenhuollon henkilöstöä on ollut paljon kiinni koronatehtävissä noin puolitoista vuotta.
 – Osaltaan tätä selittää pitkään jatkunut lääkäripula. Kouluterveyslääkäreitä ei ole löytynyt riittävästi, joten avoinna olleita lääkärinpaikkoja ei ole kyetty täyttämään.
 Sazonov toteaa, että pulaa työntekijöistä on koko maassa.
 Sazonovin resepti tilanteen korjaamiseksi on jatkuva sinnikäs pyrkimys löytää omia koululääkäreitä.
 Hänen mukaansa vetoapua sadaan yksityisiltä terveyspalvelujen tuottajilta.
 – Koitamme koko ajan saada lisää omia lääkäreitä ja otamme käyttöön myös yksityiset terveyspalveluntuottajat.
 Sazonovin mukaan tilanne oman henkilöstön osalta on jo helpottunut. Koululääkärit ovat koronan hellittäsessä palanneet omaan työhönsä.
 SDP:n Jalovaara: palveluseteleitä vain pakon edessä
 SDP:n  Ville Jalovaara  ja vasemmistoliiton  Sami Muttilainen  suhtautuivat penseästi yksityisten terveyspalvelujen hankkimiseen.
 Jalovaara sanoo, että palveluseteleiden käyttöön jouduttiin pakon edessä.
 – Jatkuvasti tällaiseen turvautuminen ei ole normaali ratkaisu. Pakon edessä on tietysti parempi, että joku hoitaa kuin, että kukaan ei hoida, Jalovaara sanoo.
 Muttilainen perää niin ikään kaupungin oman palvelutuotannon lisäämistä.
 – Jos kaupunki kasvaa, niin palvelujen täytyy pysyä mukana, Muttilainen sanoo.
 Hänen mukaansa kaupungin omista lääkärinpaikoista pitää tehdä houkuttelevampia. Yksi asia on palkkataso.
 Apulaispormestari Daniel Sazonovin mukaan kaupungin sosiaali- ja terveyslautakunta on jo päättänyt, että kouluterveystarkastuksen sumaa puretaan myös palveluseteleillä.
 – Tämä tulee nyt tarpeeseen, Sazonov sanoo.
 Sazonov sanoo, että pandemian aikana terveystarkastuksia on jouduttu painottamaan vain sellaisiin lapsiin ja nuoriin, joista on herännyt erityinen huoli.
 Perussuomalaisten Makkonen: Palvelujen rahoitus vaatii työssäkäyviä asukkaita
 Vihreiden valtuustoryhmän puheenjohtajan  Reetta Vanhasen  mielestä kokoomuksen apulaispormestari Daniel Sazonov esitti useita perusteltuja keinoja kouluterveystarkastusten ja neuvoloiden hoitovelan purkamiseksi.
 Vanhanen korosti itse lisäksi lääkärien työolojen parantamista.
 – Kouluterveydenhuollon mielenterveyspalveluja on vahvistettava, jotta lapset ja nuoret saavat matalalla kynnyksellä apua, Vanhanen sanoo
 Vanhanen vakuuttelee, että tällä valtuustokaudella tullaan varmistamaan lähipäiväkotiperiaatteen ja terapiatakuun toteutuinen.
 Perussuomalaiset sen sijaan vastustivat kaupunkistrategian hyväksymistä. Apulaispormestari Sazonovin reseptikään ei vakuuttanut. Perussuomalaisten  Teija Makkonen  sanoo, että strategia maalaa kaupungin kehityksestä liian ruusuista kuvaa. Hän korostaa, että tämä koskee myös tulevien palvelujen järjestämistä.
 Makkkosen mukaan stategiassa julistetaan, että kasvun palvelut on pyrittävä rahoittamaan verotuloilla.
 – Tämä vaatisi työssäkäyvää väestöä ja yrittäjiä. Taloudellisesti kestämätön ja sosiaaliturvaan perustuva maahanmuutto ei edistä kaupunkistrategian tavoitteita palvelujen kasvattamisesta, Makkonen summaa.
 Sosiaali- ja terveyspalveluista vastaavan apulaispormestarin Daniel Sazovin mukaan kaupunki on jo perustanut erityiset palvelupisteet, joiden avulla yritetään keskitetysti purkaa myös neuvoloiden rästiin jääneitä tarkastuksia. Ammattilaiset lähestyvät erityisesti niitä perheitä, joilla on neuvolatarkastuksia käymättä.
 – Neuvolat ovat hyvinvointiyhteiskunnan ylpeydenaihe ja on hienoa, että aivan valtaosa perheistä on neuvolapalvelujen piirissä, Sazonov sanoo.
 UE LISÄÄ:
 Rokotukset ja terveystarkastukset viivästymässä – kouluterveydenhoitajia käytetään koronan jäljittämisessä Helsingissä, mutta millä hinnalla ? (12.10.2020)
 Koululaisten terveystarkastuksissa valtavat erot: aika vaihtelee 20 minuutista reilusti yli kahteen tuntiin – kiireessä oppilaan huolia voi jäädä piiloon  (3.9.2019)
 Tutkimus: Lapset ja nuoret kokevat saavansa koulun terveydenhoitajan ja muiden ammattilaisten palveluista tukea hyvinvointiinsa  (18.1.2021)
 Tuhannet lapset jonottavat nyt neuvolaan ja koululääkärille – THL: "Lasten terveyspalveluja karsittiin koronan perusteella mielivaltaisesti " (6.10.2020)

Pandemia syöksi kaupungit hyvinvointivelkaan: koulujen terveystarkastusten jonoa puretaan yksityisillä palveluilla –  "Koitamme saada omia lääkäreitä"


Summary: Rauman telakalla on todettu 213 koronatartuntaa alle neljässä viikossa. Alkuviikolla uusia tartuntoja todettiin enää neljä. Aluehallintovirasto on määrännyt telakalle pakolliset terveystarkastukset.

Rauman telakan  huolestuttava koronatilanne  on muuttumassa parempaan suuntaan.
 Rauman kaupunki tiedottaa, että tällä viikolla telakalla on todettu vasta neljä tartuntaa. Muutos on melkoinen, sillä alle neljässä viikossa alueella on todettu yhteensä 213 koronatapausta.
 Telakan työntekijöille tehtiin alkuviikon aikana yli 350 koronatestiä. Positiivisen testituloksen saaneet henkilöt on asetettu eristykseen.
 Kaikki telakka-alueen työntekijät on testattu kertaalleen ja suurin osa kahdesti. Myös satunnaistestauksia jatketaan.
 Ulkomaalaisilla heikko rokotekattavuus
 Aluehallintovirasto määräsi keskiviikkona  Rauman telakalle pakolliset terveystarkastukset. Ongelmana on erityisesti telakka-alueen ulkomaalaistyövoiman matala rokotekattavuus.
 Työntekijöiden on osoitettava negatiivinen testitulos ennen töiden aloittamista telakan alueella. Ulkomailta tulevilta työntekijöiltä otetaan näytteet aikaisintaan 72 tuntia maahantulon jälkeen.
 – Kun epidemiatilanne työntekijöiden lähtömaassa eli erityisesti Baltiassa, Ukrainassa ja Venäjällä on vaikea, on mahdollista, että tartunta pääsee luikertelemaan työmaalle. 72 tunnin testi ei välttämättä paljasta itämässä olevaa infektiota. Siksi satunnaistestausten jatkaminen on tärkeää, Satakunnan sairaanhoitopiirin ylilääkäri  Raija Uusitalo-Seppälä  sanoo.

Koronan leviäminen Rauman telakalla kääntyi huomattavaan laskuun alkuviikolla


Summary: Sosiaali- ja terveysvaliokunnan puheenjohtaja Markus Lohi (kesk.) pelkää, että matkustusrajoitukset jatkuvat vielä vuosia. Hän kuvailee valiokunnan esitystä "surkeaksi".

Sosiaali- ja terveysvaliokunnan puheenjohtajan  Markus Lohen  (kesk.) mukaan  valiokunnan tiistainen esitys  maahantulosääntöjen jatkamisesta vuoden loppuun on surkea päätös.
 – Toinen testi aiheuttaa aivan ilmeisen ongelma- ja mainehaitan etenkin tilanteessa, jossa meidän pitäisi kyetä tekemään kaikkemme, että matkailutoimiala voisi elpyä mahdollisimman nopeasti.
 Lohen mukaan asiantuntijakuulemisessa kävi selväksi, että sosiaali- ja terveysministeriötä lukuunottamatta lähes kaikki muut asiantuntijat olivat sitä mieltä, ettei kahden testin vaatimiselle ole enää lääketieteellisiä syitä.
 Hän pitää erittäin huolestuttavana sitä, ettei ministeriössä uskota terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen THL:n asiantuntijalausuntoja.
 – Kyseessä on viranomainen, joka on nimenomaan näissä asioissa asiantuntija. Se on erittäin ammattitaitoinen organisaatio. Saamamme lausunto oli hyvin perusteltu ja siksi olen erittäin surullinen tästä tilanteesta.
 Tiukka linja ohjaa matkailijoita kilpailijamaihin
 Muun muassa Matkailu- ja Ravintolapalvelut MaRa esitti, että jos maahan tulijalla on lähtömaassa tehty enintään 72 tuntia vanha negatiivinen koronatodistus, hänen ei olisi tarvinnut mennä koronatestiin Suomeen tullessa.
 – Tämä olisi käynyt myös THL:lle. Jos Suomella on kilpailijamaita, kuten Ruotsia ja Norjaa, tiukemmat rajoitukset, valitsevat matkailijat Suomen sijaan kilpailevan maan, sanoo MaRan toimitusjohtaja  Timo Lappi .
 Enintään kolme vuorokauttta ennen maahan tuloa negatiivisen koronatestituloksen saaneiden matkailijoiden on mentävä koronatestiin Suomeen tultaessa. Jos tulijalla ei ole negatiivista testitulosta, on hänen käytävä Suomessa kahdessa testissä.
 Venäläisten ja kiinalaisten rokotuksia ei hyväksytä
 Schengen-alueen sisällä sekä kahden rokotuksen saaneet että taudin sairastaneet pääsevät Suomeen ilman testiä. Schengen-alueen ulkopuolelta matkailijat pääsevät maahan käytännössä vain täydellä rokotussarjalla.
 – Vaikeutena on se, että Suomessa hyväksytään vain Euroopan lääkeviraston hyväksymät rokotteet. Esimerkiksi venäläisten saamaa Sputnik-rokotetta ei hyväksytä, vaikka THL:lle se olisi kelvannut, Lappi sanoo.
 Sanna Kärkkäinen kertoo, että iso osa matkailuyrittäjien ajasta kuluu matkailijoiden koronatestaukseen liittyvään neuvontaan. Antti Mikkola / Yle
 Visit Rovaniemen toimitusjohtaja  Sanna Kärkkäistä  huolettaa myös se, että aasialaisia rokotteita ei ole hyväksytty.
 – Kiinalaisia rokotteita ei ole hyväksytty. Aasian rokotteista ei edes keskustella. Miten käy ensi talvea seuraavan kauden, kun näissä prosesseissa kestää kauan, Kärkkäinen pohtii.
 Myös Lapin matkailulle tärkeät brittituristit tulevat myös Schengen-alueen ulkopuolelta.
 Keskusta äänesti tyhjää
 Valiokunta oli erimielinen toisen testin välttämättömyydestä ja asiasta äänestettiin monta kertaa. Lopullinen äänestystulos oli 7-6. Keskusta äänesti lopullisessa äänestyksessä tyhjää.
 – Halusimme kuitenkin ilmaista valiokunnassa, ettemme voi tukea tämän tyyppisiä esityksiä. Tämä oli erittäin ikävä episodi, Lohi sanoo.
 Lohen mukaan hallituspuolueiden edustajien on tuettava hallituksen esityksiä valiokunnissa, elleivät he ole yksimielisiä siitä, että niitä voidaan korjata. Myös vastuuministeriltä olisi pitänyt saada lupa muutosten tekoon.
 – Voi sanoa että rikoin pelisääntöjä, koska puheenjohtajana minun tehtäväni olisi ollut huolehtia siitä, että kaikki hallituspuolueen jäsenet valiokunnassa ovat tukemassa tätä, Lohi myöntää.
 Eduskunta päättää tartuntatautilaista perjantaina
 Esitys tulee eduskunnan käsittelyyn perjantaina. Lohi on varma siitä, että esitys hyväksytään. Samassa esityksessä maahantulosääntöjen kanssa on myös koronapassi, joka helpottaisi yhteiskunnan avaamista.
 Lohen mukaan on myös aiheellista pelätä, että matkustusrajoitukset tulevat jatkumaan edelleen.
 – Kun tiedän ministeriön, joka näitä asioita käsittelee, niin tavoitteena saattaa olla että matkustusrajoitukset jatkuisivat vielä paljon pidempään kuin ensi talveen, varmaan vielä vuosia. Tästä tulee erittäin vaikea kysymys ja taistelu jatkuu.
 Lue myös:   Koronapassista ja maahantulomallista väännettiin eduskunnassa myöhään iltaan – passi käyttöön lauantaina

Markus Lohi ihmettelee, miksei STM usko asiantuntijoita – sosiaali- ja terveysvaliokunnan päätös matkustusrajoituksista oli "surkea"


Summary: William Shatnerista tuli kaikkien aikojen iäkkäin ihminen, joka on käynyt avaruudessa. Hän näytteli Star Trekissä ikonista kapteeni James T. Kirkiä.

Yhdysvaltain Texasista ammuttiin tänään avaruuteen Blue Origin -yhtiön raketti, jolla tehtiin avaruusmatkailun historiaa. New Shepard-18 -raketin kyydissä oli 90-vuotias  William Shatner , josta tuli näin iäkkäin ihminen, joka on käynyt avaruudessa.
 Raketin laukaisuaikaa lykättiin kaksi kertaa. Raketti pääsi viimein matkaan noin kello 17.50.
 Shatner tunnetaan televisiosarjasta  Star Trek , jota kuvattiin 1960-luvun lopulla. Shatner näytteli kapteeni  James T. Kirkin  roolia.
 Shatnerin lisäksi lennolla ovat mukana entinen Nasan insinööri  Chris Boshuizen , Blue Originin lento-operaatioiden johtoon kuuluva  Audrey Powers  sekä terveysalan yrittäjä  Glen de Vries . Lennon on määrä kestää kymmenen minuuttia.
 Avaruuslentäjät ehtivät kokea kolmen-neljän minuutin ajan painottomuutta avaruusaluksen kiitäessä enimmillään noin sadan kilometrin korkeudessa. Miehistökapseli laskeutui Texasiin laskuvarjojen avulla.
 New Shepard -raketti nousee. Patrick T. Fallon / AFP
 "Syvällinen kokemus"
 Lento onnistui ilmeisen hyvin ja miehistö kömpi tyytyväisenä ulos aluksesta. Paikalle Texasin pensaikkoiseen autiomaahan tuli nopeasti Blue Origin -yhtiön henkilökuntaa. Heidän joukossaan oli muiden muassa yhtiön perustaja  Jeff Bezos .
 William Shatner kertoi heti ihastelleensa maapallon kirkkaansinistä väriä.
 – Olet antanut minulle syvällisimmän kokemuksen, mitä kuvitella saattaa, hän sanoi Bezosille.
 – Olen täynnä tunteita siitä, mitä äsken juuri tapahtui.
 William Shatner, 90, laukaistaan avaruuteen tänään – "Se vanhin tyyppi, joka kävi avaruudessa"
 16.59. Uutiseen muutettu laukaisuajan lykkäys.

90-vuotias Star Trek -filmien tähti ammuttiin kymmeneksi minuutiksi avaruuteen – "Syvällisin kokemus mitä voi kuvitella"


Summary: Arktisen alueen öljyn, kaasun, hiilen tulisi pysyä maan sisällä, vetoaa ympäristökomissaari.

Jännitteiden tulisi pysyä matalina arktisella alueella, painottaa Euroopan unioni uudessa arktisessa tiedonannossaan. EU haluaa, että rauhanomainen kansainvälinen yhteistyö jatkuu arktisella alueella.
 Ympäristökomissaari  Virginijus Sinkeviciuksen  mukaan EU on valmis kasvattamaan rooliaan geopoliittisena toimijana arktisella alueella. Sinkeviciuksen mukaan alkuperäiskansojen, erityisesti naisten ja nuorten, roolia arktiseen alueeseen liittyvässä päätöksenteossa halutaan vahvistaa.
 EU seuraa arktisen alueen turvallisuustilanteen kehittymistä tarkoin ja tiedonannon mukaan osin myös huolestuneena. Huolta herättää esimerkiksi Venäjän asevarustelu alueella.
 Kokonaisvaltaisimpana uhkana arktiselle alueelle EU näkee kuitenkin ilmastonmuutoksen.
 Viime vuosikymmeninä arktinen alue on lämmennyt huomattavasti planeetan keskilämpötilaa nopeammin. Vaikutukset näkyvät esimerkiksi Pohjoisen jäämeren jääpeitteen pienenemisenä sekä ikiroudan sulamisena.
 Tiedonannossa mainitaan ponnistelut mustan hiilen aiheuttamien päästöjen vähentämiseksi arktisella alueella. Musta hiili eli noki on ollut kysymys, jota Suomen presidentti Sauli Niinistö on viime vuosina pitänyt tiiviisti esillä.
 Mustan hiilen päästöjä syntyy epätäydellisessä palamisessa esimerkiksi silloin, kun kaasukentillä poltetaan ylijäämäkaasua. Lumipeitteelle laskeutuessaan musta hiili heikentää lumen kykyä heijastaa takaisin auringonsäteilyä, mikä taas kiihdyttää arktisen alueen lämpenemistä.
 Grönlannin huipulla satoi vettä ensimmäistä kertaa mittaushistoriassa – suomalaisprofessoria se ei yllättänyt, sillä jäätikön sulaminen on kiihtynyt 2000-luvulla
 Rajoituksia fossiilisten polttoaineiden tuotantoon
 Fossiilisten polttoaineiden keräämistä arktiselta alueelta ei tulisi EU:n näkemyksen mukaan enää kasvattaa. Sinkeviciuksen mukaan EU tavoittelee kansainvälistä yhteisymmärrystä siitä, että arktisella alueella öljyn, kaasun, hiilen tulisi pysyä maan sisällä.
 Sinkevicius totesi, ettei EU ole naiivi asian suhteen.
 – Se (yhteisymmärryksen saavuttaminen) vaatii tehostettuja diplomaattisia ponnisteluja, Sinkevicius sanoi.
 Tiedonannossa myös mainitaan, että nykyisellään EU:hun tuodaan Venäjältä arktisella alueella tuotettua kaasua ja öljyä. EU:n ilmastotavoitteisiin kuuluu kuitenkin siirtymä vihreisiin energianlähteisiin ja riippuvuuden vähentäminen fossiilisista polttoaineista.
 EU-komissio haluaa lähentää suhteita Grönlantiin
 Lähentääkseen suhteitaan Grönlantiin EU-komissio aikoo perustaa toimiston pääkaupunkiin Nuukiin. Grönlanti on Tanskalle kuuluva itsehallintoalue, mutta alue ei kuulu Euroopan unioniin.
 Suhteitaan Grönlantiin on tiivistänyt myös Yhdysvallat, joka avasi viime vuonna konsulaatin Grönlantiin 67 vuoden tauon jälkeen.
 Grönlanti nousi suurvaltapolitiikan otsikoihin pari vuotta sitten, kun Yhdysvaltojen silloinen presidentti  Donald Trump  kertoi maansa olevan kiinnostunut ostamaan Tanskalta Grönlannin. Tanskan hallitus tyrmäsi aikeen heti, ja Trump perui valtiovierailun Tanskaan.

EU: Ilmastonmuutos on arktisen alueen kokonaisvaltaisin uhka – turvallisuustilanne huolestuttaa


Summary: Tampereen keskusta täyttyi tänään värikkäistä Tursajaisten juhlijoista.  Perinteikäs juhla järjestettiin nyt 80. kerran.

Tampereen ammattikorkeakoulun (Tamk) opiskelijakunta järjesti tänään perinteiset Tursajaiset, koronavuoden tauon jälkeen. Tapahtumassa marssivat teema-asuihin pukeutuneina Tamkin ensimmäisen vuoden opiskelijat, eli  tursaat . Kulkue johti Kaupin kampukselta Keskustorille asti.
 Neljännen vuoden liiketalouden opiskelija  Jasmiina Ronkainen  toivoo, että tänä vuonna Tursajaisia juhlitaan edellisvuoden edestä.
 Jasmiina Ronkainen luottaa tradenomikoulutuksen tuovat työpaikan tulevaisuudessa.
 Liiketalouden opinnot hän valitsi alan laajojen uramahdollisuuksien takia.
 – Kun aloitin opinnot en ollut vielä varma, mitä haluan tehdä urallani. Liiketaloudessa on niiin paljon erilaisia mahdollisuuksia, että päätin valita alan sen vuoksi, Ronkainen kertoo.
 Tursaat juhlivat vuoden koronatauon jälkeen perinteisin menoin, teema-asuissa. Marjut Suomi / Yle
 Hän huomauttaa, ettei liiketalousalalla arvosteta amk-tutkintoja yliopistojen vastaavien tutkintojen tapaan ja sanoo sen myös näkyvän palkkauksessa. Ronkainen kuitenkin toivoo, että omilla kyvyillä erottuu joukosta, vaikka kilpailua onkin paljon.
 – Olen iloinen, että oma polku on löytynyt, hän iloitsee.
 Keskustorin hyvä pöhinä
 Niin ikään Tursajaisia oli saapunut juhlistamaan toisen vuoden tekniikan opiskelija  Eemeli Torkkeli . Hänelle Tursajaiset olivat ensimmäiset.
 – Olen täällä tutorin roolissa. Odotukset ovat kovat tälle päivälle. Ilmassa hyvä pöhinä ja fiilis korkealla, Torkkeli tunnelmoi.
 Lvi-asentajasta tekniikan jatko-opintoihin. Näin on kulkenut Eemeli Torkkelin urapolku tähän asti.
 Aiemmin lvi-asentajana työskennellyt Torkkeli jatkaa nyt alan opintoja Tamkissa.
 – Työllistymisen pitäisi olla alalla helppoa. Suunnitteluhommia. Ammatissa pystyy erikoistumaan tosi pitkälle ja ammatti antaa valmiuden moniin juttuihin, Torkkeli kertoo.
 Patoutunut tursajaisenergia päästiin viimein purkamaan riehakkain menoin Tampereen keskustorilla. Marjut Suomi / Yle
 Hänen kertoo alaa valittaessa tärkeimmän kriteerin olleen se, että nauttii työstä. Toisaalta alan hyvä palkkaus oli omiaan häivyttämään tulevaisuuden murheita.
 Noora Laihiasta  tulee tulevaisuudessa sairaanhoitaja.
 – Olen aina tykännyt auttaa ihmisiä ja siitä se idea lähti, Laihia sanoo.
 Hoitoalalta on uutisoitu ammatinvaihtajista. Laihian mukaan alalle pitäisi palkata paljon lisää osaajia, jotta työkuorma ei liiaksi kasautuisi yksien ihmisen harteille.
 Sairaanhoitajaksi opiskeleva Noora Laihia suomii tulevan ammattialansa palkkausta. Hänen mukaansa etenkin lähihoitajien palkkoja tulisi tarkistaa. Marjut Suomi / Yle
 – Ainakin töitä pitäisi sairaanhoitajana riittää, mutta esimerkiksi lähihoitajan palkka on työn vaativuuteen nähden erittäin huono. Niitä tulisi nostaa, Laihia jyrähtää.
 Vaikka nykymaailma pistää hoitoalan henkilöstön tiukille, Laihia toivoo, että parempia aikoja on edessä.
 – Jää nähtäväksi nostetaanko palkkoja joskus.
 "Ammatinvalinnan taustalla on usein unelma"
 Keskustorille oli saapunut Tamkin rehtori  Tapio Kujala  kertoo lähiopetukseen palaamisen olevan tärkeä asia opiskelijoille.
 Hän summaa monen tekijän vaikuttavan opiskelijan ammattinvalintaan. Muun muassa oppilaiden perhetaustat voivat vaikuttaa opintopolkujen valintaan.
 Rehtori Tapio Kujala on helpottunut, että pahimmat koronarajoitukset ovat opiskelijoiden osalta ohi. Marjut Suomi / Yle
 – Se, mitä vanhemmat ovat työkseen tehneet vaikuttaa opintovalintoihin yllättävän paljon. Ammatinvalinnan taustalla siintää usein unelma. Valintaan vaikuttaa myös se, minkä kokee omaksi vahvuudekseen, Kujala pohtii.
 Hän muistuttaa, että opiskelijoiden olisi myös hyvä puntaroida, millä alalla riittää tulevaisuudessa töitä.
 – Esimerkiksi hoito- ja rakennusalat ovat tällaisia.
 Hän paljastaa yhtä opiskelupaikkaa hakevan neljä opiskelijaa. Jos omaa kiinnostus hajaantuu useaan alaan, hän kehottaa pohtimaan valintaa työllistymisen kannalta.
 – Edessä on vielä 40 vuotta työtä. Kannattaa siis miettiä alan valintaa tarkkaan, Kujala opastaa.
 Rehtori kertoo ammattikorkeakoulujen sekä yliopistojen panostaneen viime vuosina erityisesti yrittäjyyskoulutukseen, jotta alue saisi tulevaisuudessa lisää uusia yrittäjiä.
 Lue lisää:
 Johanna Malisen kolumni: Tämän päivän opiskelijat eivät odota aamuun asti kestäviä ryyppäjäisiä yhtä innokkaasti kuin aiemmat sukupolvet
 Oulussa ennennäkemättömän suuret opiskelijabileet –Kuusisaaressa illalla jopa 8 000 ihmistä
 Kuopiossa asetettiin viikonlopun jäljiltä koronakaranteeniin noin 300 ihmistä – koronavirus leviää huolestuttavasti opiskelijabileissä
 Minkälaisia muistoja sinulla on opiskelijajuhlista? Keskustele aiheesta 14.10. kello 23 asti!

Tursajaisriemu repesi Tampereen keskustassa – ammattikorkeakoulun opiskelijakunnan juhlilla on pitkä perinne


Summary: Tutkimuksissa koronarokotteen puolustusvaste oli 5–11-vuotiailla lapsilla samankaltainen kuin muissa ikäryhmissä, eikä lapsilla ilmennyt vakavia haittavaikutuksia.

5–11-vuotiaiden lasten yleinen rokottaminen koronaa vastaan voisi alkaa aikaisintaan loppuvuodesta, arvioi Tampereen yliopiston Rokotetutkimuskeskuksen johtaja  Mika Rämet .
 Biontech-Pfizerin koronarokotteen lupaprosessi on käynnissä Yhdysvalloissa ja Rämet arvioi, että lupaprosessi alkaa pian myös Euroopan lääkevirasto EMA:ssa.
 Lääkeyhtiöt Biontech ja Pfizer  julkaisivat syyskuussa  ensimmäiset tiedot rokotteen toimivuudesta pienemmillä lapsilla.
 Tutkimuksissa on muun muassa selvitetty sopiva annostus 5–11-vuotiaiden ikäryhmän rokottamiseen. Annostuksessa on päädytty 10 mikrogrammaan, mikä on kolmasosa aikuisille annettavasta annoksesta.
 – Tiedetään, että sillä annoksella suojavasteet muodostuvat ihan samalla tavalla kuin nuorilla aikuisilla muodostuu 30 mikrogramman annoksella. Tutkimukseen osallistui noin 2 500 5–11-vuotiaista, vakavia haittavaikutuksia ei tutkimuksessa ilmennyt ja rokote oli samalla lailla siedetty kuin vanhemmillakin, Rämet kertoi Ylen aamussa keskiviikkona.
 Jos EMA laajentaa myyntiluvan myös 5–11-vuotiaiden ikäryhmään, sen jälkeen Kansallinen rokotusasiantuntijaryhmä KRAR arvioi rokotteen käyttöä kyseisessä ikäryhmässä Suomessa.
 Rämet arvioi, että ensimmäisenä rokotusvuoroon voisivat tulla riskiryhmiin kuuluvat 5–11-vuotiaat lapset.
 Voit katsoa Rämetin haastattelun alta:

 Lisää aiheesta:
 Pfizer ilmoitti lupaavista tuloksista 5–11-vuotiaiden koronarokotetutkimuksissa
 Koronarokotteita tutkitaan yhä nuoremmilla, Suomi mukana selvittämässä rokotteen soveltuvuutta jopa 6 kuukauden ikäisille lapsille

Mika Rämet: Yli 5-vuotiaiden lasten koronarokottaminen voisi alkaa aikaisintaan loppuvuodesta


Summary: Pääministeri Sanna Marinin uskottavuus kärsii, jos viime hetken lupaus tarkastella järjestöjen rahoitusta ei johda avustusleikkausten pienentämiseen, politiikan erikoistoimittaja Ari Hakahuhta kirjoittaa.

Hallituksen johtavat poliitikot ajautuivat tiistaina kummalliseen sanailuun hupenevien rahapelituottojen korvaamisesta kulttuurin, liikunnan, nuorisotyön ja tieteen tekijöille.
 Hallitus on sopinut jo kahteen kertaan tänä vuonna, että Veikkauksen vähentyneitä rahapelituottoja ei enää korvata täysimääräisesti esimerkiksi kulttuurialalle tai sosiaali- ja terveysalan järjestöille. Päätös oli tuskainen, koska avustukset menevät niin sanotusti hyviin tarkoituksiin.
 Jo ennen kuin keskustalainen tiede- ja kulttuuriministeri  Antti Kurvinen  ehti tiistaina tiedottaa toimittajille,  miten hallituksen sopimat avustusleikkaukset lopulta kohdennetaan , demaripääministeri  Sanna Marin  oli jo tviitannut, että viisikko eli hallituspuolueiden johtoryhmä "tarkastelee järjestöjen rahoitusta" vielä kerran "ja etsii ratkaisua asiaan".
 Samaan syssyyn opetusministeri  Li Andersson  (vas.) muistutti Twitter-viestissään, että vasemmistoliitto on ehdottanut kulttuuriin kohdistuvan 18,4 miljoonan euron leikkauksen perumista.
 Moneen kertaan hallitukseen pettyneet kulttuuritoimijat voivat siis vielä varjella toivonkipinäänsä avustusleikkausten pienenemisestä. Sen sijaan hallitusta ei voi kehua johdonmukaisesta ja selkeästä päätöksenteosta.
 Veikkauksen rahapelituottojen väheneminen on johtamassa esimerkiksi valtion kulttuuri- ja liikunta-avustusten pienenemiseen. Hallituksen johtoviisikko etsii vielä keinoja rahaleikkausten tarpeen pienentämiseen. Mikko Koski / Yle
 SDP:ssä raivostuttiin Antti Kurvisen leikkaustiedotuksesta
 SDP:ssä Antti Kurvisen tiedotus rahaleikkauksista tulkittiin ilkeäksi tempuksi.
 Vielä sunnuntaina pääministeri Sanna Marin kuuli pop-muusikoiden rahahuolia yhdessä Antti Kurvisen kanssa Kesärannan illanistujaisissa. Ja samantien tiistaina kulttuuriväki kuuli avustusleikkausten kohdennuksista.
 Illanvietto muuttui joidenkin muusikoiden mielissä jälkikäteen irvokkaaksi, kuuleminen ei johtanut mihinkään. Samalla pääministerin saama popparijulkisuus sosiaalisessa mediassa uhkasi muuttua mainehaitaksi.
 SDP:n kolmas varapuheenjohtaja Matias Mäkynen arvostelikin  Demokraatin haastattelussa  Kurvista liian hätäisestä tiedottamisesta.
 Poukkoilua vai poliittista uudelleenarviointia?
 Avustusleikkausten vaikutukset ovat olleet tiedossa. Loppuhetken mielenmuutos saa hallituksen näyttämään poukkoilevalta.
 Hallituksen kevään kehysriihen ja syyskuun budjettiriihen linjauksia harkitaan siis vielä kerran sen jälkeen, kun leikkauskohdennukset on opetus- ja kulttuuriministeriön osalta jo kerrottu kulttuuritoimijoille ja järjestöille.
 Lähiviikkoina nähdään, paljastuuko tiede- ja kulttuuriministerin Antti Kurvisen rooliksi johtoviisikon hyvistä aikeista piittaamaton leikkaaja vai todenpuhuja, joka vahvisti ikävät uutiset.
 Kevään kehysriihen linjaus avustusrahojen vähentämisestä alkoi purkautua jo syyskuun budjettiriihessä, kun  Suomen Akatemian tutkimusrahoituksen myöntövaltuus  luvattiin kuitenkin taata.
 Hallitus kävi sakkokierroksella myös poliisin rahoissa. Nyt ministerit kaivavat kuvettaan ja  lisäävät 30 miljoonaa euroa poliisin määrärahoihin  syksyn lisäbudjetissa.
 Hallituksen piirissä rahapäätöksille ja päätösten pyörtämiselle on selitys: poliittinen uudelleenarviointi uuden tiedon valossa.
 Veikkaukselta kertyvien rahapelituottojen epävarmuus ei poistu tulevaisuudessa. Hallituksen asettaman työryhmän on tarkoitus ratkaista loppuvuodesta, miten rahoitus järjestetään vuodesta 2024 alkaen.
 Tämä on se iso kysymys, mikä on saatava ratkaistua, muutoin tämänvuotinen poliitikkojen ja järjestöjen tuska on edessä joka vuosi.
 Sanna Marinin uskottavuus rapisee, jos leikkaukset eivät pienene
 Avustusten tarkastelulupauksen jälkeen pääministerin uskottavuus kärsisi, jos lopputulos olisi, että leikkaukset säilyvät ennallaan.
 Jotain lisärahaa järjestöille on siis pakko löytyä. Muutoin Sanna Marin on nostattanut vääriä odotuksia.
 Alkuperäisen suunnitelman mukaan hallituksen oli tarkoitus korvata rahapelituottojen vähentymisestä edunsaajille ensi vuonna noin 80 prosenttia. Puuttuva osuus olisi leikkausta avustuksiin.
 Laskennallisesti kulttuurin, liikunnan, nuorisotyön ja tieteen aloilla sekä sosiaali- ja terveysalalta jäisi saamatta yhteensä noin 80 miljoonaa euroa tähän vuoteen verrattuna.
 Sosiaali- ja terveysministeriön jakamat avustukset menevät budjettiteknisesti eri lailla kuin opetus- ja kulttuuriministeriössä, mutta rahapula on sama.
 Jos viisikko pääministerin johdolla päätyy leikkausten vähentämiseen parilla miljoonalla eurolla, se olisi kokonaisuuden näkökulmasta pientä laastarointia. Jos viisikko haluaisi luopua kokonaan avustusleikkauksesta, ratkaisu vaatisi siis laskennallisesti 80 miljoonan euroa rahaa.
 Jos järjestöjen avustukset vähenevät, on kohtuullista, että järjestöt saavat huonot uutiset tiedoksi omaan budjettisuunnitteluunsa ajoissa. Vaikka hyvistä asioista tinkiminen ei ole kivaa, se on parempi tehdä harkitusti kuin aikapulassa.
 Voit keskustella hallituksen ratkaisuista rahapelituottojen jaosta torstaihin 14.10. 2021 kello 23:een saakka. Napauta keskustele-painiketta jutun jälkeen.
 Katso lisää:
 Hallituspuolueet vakuuttavat, että järjestökentän leikkauksia pyritään perumaan – kokoomus ihmettelee: kulttuuriala ei kaipaa tällaista veivaamista
 Näin valtio leikkaa avustuksia, kun Veikkauksen tuotot vähenevät – Marinin mukaan leikkaukset saatetaan vielä perua
 Vaatimukset katkaista Veikkauksen ja järjestörahoituksen yhteys yltyvät

Analyysi: Johtavat poliitikot ajautuivat outoon huutokauppaan rahapelirahoista – ensin hallitus leikkasi avustuksia ja nyt peruu aikeitaan


Summary: Paddy Moloney levytti ja konsertoi yhtyeensä kanssa 1960-luvun alkupuolelta asti.

Irlantilaisen kansanmusiikkiyhtye The Chieftainsin perustaja  Paddy Moloney  on kuollut. Hän oli 83-vuotias.
 Asiasta kertovat muun muassa The Guardian ja BBC.
 Moloney syntyi ja varttui Dublinissa. Hän alkoi soittaa musiikkia kuusivuotiaana.
 Moloney perusti The Chieftainsin vuonna 1962. Hän oli säveltäjä ja soitti perinteisiä soittimia kuten esimerkiksi irlantilaista säkkipilliä.
 Paddy Moloney )oik.) esiintyi Sean Pottsin kanssa The Chieftans -yhtyeensä konsertissa heinäkuussa 1976 July Wakes -festivaalissa Lancashiressa. Odile Noël / AOP
 The Chieftains teki irlantilaisesta kansanmusiikista suosittua kansainvälisesti. Yhtye teki yhteistyötä monien tähtien kanssa rocklegenda  Mick Jaggerista  oopperalaulaja  Luciano Pavarottiin .
 Yhtye voitti kuusi Grammy-palkintoa.


Summary: Koronapandemian takia asetetut rajoitukset iskivät ison loven suosittujen matkailukohteiden talouteen.

Kaakkois-Aasian maat availevat varovasti suosittuja turistikohteitaan ulkomaisille matkailijoille.
 Useat alueen maat selvisivät koronaviruksen ensimmäisestä aallosta suhteellisen hyvin mutta ovat olleet pahoissa vaikeuksissa viruksen deltamuunnoksen kanssa.
 Avaamiset ovat vielä rajoitettuja ja koskevat useimmiten matalan riskin maiksi luokiteltuja valtioita. Karanteenivaatimukset jatkuvat monin paikoin.
 Mallia avaamiseen antoi alueella Thaimaan ratkaisu avata heinäkuussa Phuketin lomasaari rokotetuille ulkomaisille turisteille.
 Seitsemän yön oleskelun jälkeen turistit saavat matkustaa myös muualle Thaimaahan.
 Mallista käytetään nimitystä  Phuketin hiekkalaatikko .
 Karanteenivapaa loma-ohjelma houkutteli syyskuun lopulle mennessä noin 38 000 tulijaa, joista vain 0,3 prosenttia antoi positiivisen koronatestin,  The Straits TImes -lehti  kirjoittaa. Lokakuun alkuun määrä oli noussut 41 000:een, kertoo  The New York Times.
 Määrä on siis pieni verrattuna siihen, että Phuketilla kävi ennen koronapandemian alkua vuonna 2019 lähes 10 miljoonaa ulkomaista vierasta.
 Vietnam on kaavaillut hieman samantyyppistä järjestelyä Phú Quốcin saarelle mutta suunnitelmia on lykätty loppuvuoteen.
 Indonesia, Malesia, Thaimaa ja Vietnam ovat syksyllä muuttaneet koronastrategiaansa tiukkoihin sulkutoimiin nojaavasta nollalinjasta kohti sitä, että viruksen kanssa yritetään elää.
 Thaimaan Phuketin hiekkalaatikoksi kutsutussa järjestelyssä rokotetut turistit ovat voineet saapua lomasaarelle ja seitsemän yön jälkeen vierailla muuallakin Thaimaassa. Paul Lakatos / Rex Features / AOP
 Balin saarta availlaan asteittain
 Indonesiassa suosittu Balin saari on ollut aavemaisen hiljainen kuukausia, kun hotellit, ravintolat ja rannat ovat olleet suljettuina ja tuhannet työpaikat ovat kadonneet.
 Puolet Balin taloudesta koostuu turismielinkeinosta.
 Surffikoulun omistaja  Halfia Londa  asetti toivonsa Indonesian suunnitelmiin avata Balin saari rajoitetusti ulkomaisille turisteille lokakuun puolivälistä.
 – Pelkästään voidakseni elää joudun lainaamaan rahaa, Halfia Londa kertoi uutistoimisto Reutersille.
 Halfian yritys Balin Kuta Beachilla menetti lähes kaikki asiakkaansa yhdessä yössä, kun Indonesian hallitus päätti huhtikuussa 2020 keskeyttää kaikki kansainväliset lennot turistien suosimalle saarelle. Hän joutui velkoihin ja menetti kotinsa.
 Hallitus ilmoitti avaavansa Balin ja viereiset Batamin ja Bintanin saaret 18 maan matkailijoille 14. lokakuuta alkaen. Saapujien pitää olla viiden päivän ajan karanteenissa omalla kustannuksellaan.
 Kaakkois-Aasian suurin talous Indonesia on yksi pahimmin pandemiasta kärsineistä maista alueella. Maassa on virallisesti kirjattu yli 4 miljoonaa tapausta ja 142 000 kuolemaa. Todelliset luvut saattavat olla vielä paljon korkeammat.
 Tartunnat ovart vähentyneet merkittävästi viime kuukausina alle tuhanteen tapaukseen päivässä, kun heinäkuussa pandemian huipulla tartuntoja kirjattiin jopa 56 000 päivässä.
 Henkilökunta ja sotilaat osallistuivat harjoitukseen Ngurah Rain kansainvälisellä lentokentällä Balin saarella 9. lokakuuta. Indonesia aikoo avata Balin jälleen matkailulle rajoitetusta joukosta maita 14. lokakuuta. Made Nagi / EPA
 Thaimaa hellittää karanteenivaateita
 Thaimaan pääministeri  Prayut Chan-Ocha  kertoi maanantaina, että marraskuun alusta lähtien niin sanotuista matalan riskin maista pääsee Thaimaahan tietyin ehdoin ilman karanteenia, siis muuallekin kuin Phuketiin-
 Pääministerin mukaan aluksi listalla on kymmenen maata, esimerkiksi Britannia, Yhdysvallat, Kiina, Saksa ja Singapore.
 Muista listan maista ei ollut tietoa, joten ei voi sanoa, helpottuuko matkustaminen Suomesta Thaimaahan.
 Prayutin mukaan joulukuussa listaa laajennetaan. Myös alkoholin anniskelu ravintoloissa aiotaan jälleen sallia vasta joulukuussa.
 Ulkomaisten matkailijoiden määrä romahti Thaimaassa viime vuonna edellisvuoden 39,9 miljoonasta 6,7 miljoonaan.
 Maan arvioidaan kärsineen yhteensä 50 miljardin dollarin eli 43 miljardin euron tappiot.
 Myös Singapore ja Malesia ovat molemmat ilmoittaneet alkavansa varovasti avata rajojaan.

Kaakkois-Aasia avaa hiljalleen ovia turisteille – Phuketin lomasaarella vieraillut muutamassa kuukaudessa jo yli 40 000 rokotettua lomailijaa


Summary: Työntekijät keräsivät kuudessa päivässä 800 nimen vetoomuksen  patistaakseen työnantajan uudelleen neuvottelupöytään.

Kokkolalainen Halpahalli-ketju on ilmoittanut tiistaina työntekijöilleen aloittavansa uudelleen neuvottelut luottamusmiesorganisaationsa uudistamisesta.  Asiasta kertoo palvelualojen ammattiliitto PAM.
 Kiista johti pari viikkoa sitten työntekijöiden ulosmarsseihin.  Halpahalli on ilmoittanut luopuvansa myymäläkohtaisesta luottamusmiesjärjestelmästä, yhtiön mukaan neuvottelut sujuisivat paremmin jos 1 300 työntekijää edustaisi jatkossa yksi pääluottamusmies. Nyt neuvottelupöydässä ovat istuneet luottamusmiehet kaikista toimipaikoista, joissa sellainen on, sekä myymäläpäälliköt.
 Työntekijät vastustavat esitystä, heidän mukaansa asiasta ei käyty edes aitoja neuvotteluita.
 Työntekijät vauhdittivat neuvotteluvaatimustaan keräämällä kuudessa päivässä 800 nimen vetoomuksen. Nimien keruu loppui keskiviikkona aamupäivällä, allekirjoituksia tuli 35 Halpahallin toimipaikasta.

Työntekijöiden ulosmarssi ja kirjallinen vetoomus toi tulosta – Halpahalli palaa neuvottelupöytään luottamusmieskiistassa


Summary: Freelancereina työskentelevien taiteilijoiden asema on ollut koko pandemian ajan huono, ja tuoreet leikkausuutiset synkistävät näkymiä entisestään. Ansiotaso on monella normaalitilanteessakin heikko.

Juuri, kun kulttuuriväki alkoi korona jälkeen päästä jaloilleen, tuli uutta kylmää vettä niskaan. Opetus- ja kulttuuriministeriö julkaisi eilen esityksen, jonka mukaan Veikkauksen hupenevat rahapelituotot tarkoittaisivat taide- ja kulttuurialalle ensi vuonna  18,4 miljoonan euron leikkauksia .
 Supistukset osuvat rajusti myös vapaaseen kenttään ja freelance-taiteilijoihin, jotka olivat jo valmiiksi kyykyssä. Teatteri- ja mediatyöntekijöiden etujärjestö Temen toiminnanjohtaja  Karola Baran  kuvailee leikkausuutisten jälkeisiä tunnelmia isoksi pettymykseksi.
 – Kulttuuriministeri  Antti Kurvisen  (kesk.) puheista tuli tunne, että meidän yllämme roikkuu julmetun iso pilvi. Se ei sada tänä vuonna kovaa, mutta leikkaukset kasvavat. Kun kaikesta säästetään roimalla kädellä, miettii, mistä seuraavaksi.
 Baranin mielestä koronan jälkeen ei olisi pitänyt leikata, vaan päinvastoin satsata kulttuuriin.
 – Sille olisi ollut laaja kansallinen tarve. Esittävien taiteiden freelancereiden tilanne on hyvin heikko. Monet ovat merkittävässä talousahdingossa. On vahva tunne, että meitä on kohdeltu hirvittävän väärin, Baran sanoo.
 Baranin mukaan leikkaukset tietävät kuoliniskua joillekin toimijoille.
 – 18 miljoonaa on meille järkyttävän iso summa. Valtion talousarviossa se on pisara meressä. Ajattelen, että taiteella on itseisarvo, se on samalla mielenterveyden hoitamista ja vaikeiden asioiden käsittelyä. Sellaista arvoa on vaikea kääntää killingeiksi.
 Tänään muun muassa Taideyliopiston rehtori  Kaarlo Hildén  ja Ylen Pariisin-kirjeenvaihtaja  Annastiina Heikkilä  twiitasivat siitä, että Ruotsissa ja Ranskassa kultuurialaa elvytetään historiallisen suurilla summilla.
 Koronasta jää pitkä jälki
 Baran pelkää, että korona-ajasta jää pitkä häntä, jota Suomeen kaavaillut rahoitusleikkaukset pahentavat. Työt loppuivat koronan alkaessa ensimmäiseksi esiintyvien alojen freelancereilta. Nyt uhkaa käydä samoin.
 – Vieläkään ei voida olla varmoja, että korona on selätetty. Kulttuurilaitokset yrittävät siksi pitää muuttuvia kuluja hallinnassa. Se tarkoittaa freelancereita.
 Baranin mielestä myös taiteen sisältö kärsii.
 – Ruvetaan tekemään tuttua ja turvallista ja ajatellaan, mitä yleisö mahtaisi haluta. Ei tehdä enää kantaesityksiä tai marginaaleille, koska ne ovat aina iso riski.
 Baran ajattelee, että taiteellisista suunnittelijoista ja esiintyjistä säästäminen voi tulla lopulta kalliiksi. Tekijät ovat korkeasti ja isolla rahalla koulutettuja. Nyt osa suunnittelee ulkomaille lähtöä tai lopettamista.
 – Ansiotaso on normaalitilanteessakin monella heikko. Tulee yhä enemmän kysymyksiä siitä, arvostetaanko taiteilijoita, kannaattako tätä työtä tehdä.
 Kun tulevaisuuden näkymät ovat heikot, syntyy masennusta, Baran pelkää ja jatkaa:
 – En ole koskaan yli 20-vuotisen urani aikana törmännyt tällaiseen tyytymättömyyteen ja huonon kohtelun tunteeseen. Kyse on hyvin koulutetuista fiksuista ihmisistä, jotka ovat erittäin tyytymättömiä. Se ei ole hyvä asia.
 Kulttuurialan mitta oli täysi kesäkuun alussa. Petteri Bülow / Yle
 Taikelta lähdössä 3,4 miljoonaa
 Taiteen edistämiskeskus (Taike) jakaa vuosittain noin 40 miljoonaa euroa apurahoina ja avustuksina. Taike on tärkeä rahoittaja yksittäisille taiteilijoille, yhteisöille ja vapaille ryhmille, jotka eivät saa vos-tukia eli eivät kuulu valtionosuustukien piiriin.
 Eilisen opetus- ja kulttuuriministeriön esityksen perusteella näistä rahoista on lähdössä 3,4 miljoonaa euroa.
 – Taiken kautta jaettavat rahat ovat jo lähtökohtaisesti niin pieniä, että niihin kohdistuvat leikkaukset voivat tarkoittaa osalle yhteisöistä kuoliniskua, sanoo Taiken johtaja  Paula Tuovinen .
 Hän havainnollistaa asiaa esimerkillä. Muun muassa kirjallisuuden yhteisöille kuten Turun Kirjan talolle Taike on aiemmin jakanut noin 10 000–20 000 euroa toiminta-avustuksia.
 – Sillä ei palkata ihmisiä ja toiminnan kehittäminen näin pienellä perusrahoituksella on toivotonta. Jos siitä vielä nipistetään, se voi tarkoittaa joillekin kuoliniskua.
 Ydin on hukassa
 Meneillään oleva vos-uudistus paikkaa hieman tilannetta, sillä osa vapaista ryhmistä voi sen ansiota päätyä vos-tukien piiriin ja pois Taiken avustettavista. Se on kuitenkin laiha lohtu.
 Tuovisen mukaan Taiken leikkaukset ovat suhteessa suuremmat kuin esimerkiksi sellaisen yksittäisen kulttuurilaitoksen kuin Kansallisoopperan supistukset.
 – Oopperan ja baletin 36 miljoonan euron käyttökustannuksiin kohdentunee noin miljoonan euron leikkaus. Taike jakaa vuosittain 40 miljoonaa erilaisia tukia vapaalle kentälle tuhansille toimijoille ja 3,4 miljoonan euron leikkaus on sikäli meille suhteessa isompi.
 Sitä, kuinka moni taiteilija jää leikkausten vuoksi työllistymättä, on vaikea laskea.
 – Työllistymisestä puhuttaessa ajatellaan, että ihmiset saavat palkkaa. Taiteilijat tekevät töitä ilmaiseksi, apurahoilla, tai pienillä korvauksilla.
 Myös palkkaa saavien Taiken läänintaiteilijoiden määrä tulee Tuovisen mukaan vähenemään.
 Tuovisen mukaan kriiseissä piilee aina mahdollisuus ajatella asiat uudelleen. Nyt tilanne näyttää kuitenkin masentavalta.
 – Suomessa luovan talouden osuus kokonaistaloudesta on pienin muihin Pohjoismaihin verrattuna. Me emme ole hahmottaneet luovan sektorin ytimen eli taiteilijoiden tärkeyttä.
 Lue lisää:
 Analyysi: Johtavat poliitikot ajautuivat outoon huutokauppaan rahapelirahoista – ensin hallitus leikkasi avustuksia ja nyt peruu aikeitaan
 Näin valtio leikkaa avustuksia, kun Veikkauksen tuotot vähenevät – Marinin mukaan leikkaukset saatetaan vielä perua
 Kulttuurin tekijät katkeria ja masentuneita rahapelirahoituksen leikkauksista –  Oopperan johtaja: “Ei ihan juustohöylällä pysty höyläämään”

Valtion leikkaukset jopa kuolinisku pienille kulttuuritoimijoille – liittopomo: “En ole koskaan törmännyt tällaiseen huonon kohtelun tunteeseen”


Summary: Moskovan energiafoorumissa puhunut Putin otti kantaa myös Eurooppaa koettelevaan maakaasupulaan.

Venäjä pyrkii hiilineutraaliuteen vuoteen 2060 mennessä, presidentti  Vladimir Putin  kertoi tänään keskiviikkona.
 Venäjä on yksi maailman suurimmista kasvihuonekaasujen päästäjistä. Arvostelijoiden mukaan Venäjä ei tee lähimainkaan tarpeeksi ilmastokriisin torjumiseksi.
 Suomen tavoitteena on olla hiilineutraali vuoteen 2035 mennessä, ja EU:n asettama takaraja on 2050. Kiinan tavoitteena on hiilineutraalius vuoteen 2060 mennessä.
 Moskovan energiafoorumissa puhunut Putin sanoi, että öljyn ja hiilen merkitys maailman energiamarkkinoilla tulee vähenemään.
 – Planeetta tarvitsee tietoon perustuvia, vastuullisia toimia kaikilta markkinatoimijoilta, sekä tuottajilta että kuluttajilta, Putin sanoi.
 Helsinki haluaa hiilineutraaliksi viisi vuotta tähdättyä aiemmin eli 2030 – grafiikka näyttää, miten kaupungin päästöt ovat muuttuneet
 Moskovan yliopiston päärakennus näkyi kaatopaikan takaa viime toukokuussa. Yuri Kochetkov / EPA
 Putin: Venäjä valmis lisäämään kaasun vientiä
 Putin otti keskiviikkona kantaa myös Eurooppaa koettelevaan maakaasupulaan ja sanoi, että kaasumarkkinan vakauttaminen on hyvin tärkeää.
 Putin sanoi Venäjän olevan valmis lisäämään kaasun vientiä. Presidentin mukaan kaasutoimituksia lisätään "niin paljon kuin kumppanimme meiltä pyytävät".
 Venäjä vastaa nyt runsaasta kolmanneksesta Euroopan kaasutoimituksista. Venäjän mukaan Nord Stream 2 -kaasuputken nopea käyttöönotto auttaisi vastaamaan kaasun äkilliseen hinnannousuun. Itämerelle rakennettu kaasuputki on kaksinkertaistamassa maakaasun toimitukset Venäjältä Saksaan.
 Norilskin kaupungissa yritettiin poistaa pohjaveteen läikkynyttä öljyä 5. heinäkuuta. Denis Kozhevnikov / AOP
 Myös Venäjää syytetty kaasuhintojen noususta
 Euroopassa kaasun hinnat kohosivat viime viikolla ennätyslukemiin, kun odotukset lähestyvän talven kovasta kysynnästä kirittivät hintoja.
 Arvostelijat ovat syyttäneet Venäjää kaasun hintojen noususta. Kriitikoiden mukaan Venäjä on tarkoituksella jättänyt kasvattamatta kaasutoimituksia painostaakseen eurooppalaisia uusiin pitkäaikaisiin sopimuksiin ja Nord Stream 2 -kaasuputken nopeaan hyväksymiseen.
 Putin puolestaan syytti keskiviikkona laajempia ongelmia Euroopan energiamarkkinalla. Hän torjui arvostelun ja sanoi, että "jotkut yrittävät siirtää virheensä toisten kontolle".
 Venäjän viranomaiset ovat viime viikkoina toistuvasti sanoneet, että kaasuntoimittajat ovat täyttäneet velvoitteensa eurooppalaisia ostajia kohtaan.
 Venäjän energiaministeri  Nikolai Shulginov  sanoi aiemmin keskiviikkona, että jos eurooppalaiset haluavat lisätä kaasutoimituksia Venäjältä, siihen tarvitaan uusien sopimusten solmimista.
 Voit keskustella aiheesta 14.10. klo 23:een saakka.

Putin: Venäjä pyrkii hiilineutraaliksi vuoteen 2060 mennessä


Summary: Veikkauksen tuottojen hupeneminen on johtamassa ensi vuonna kymmenien miljoonien leikkauksiin järjestökentässä. Hallituspuolueet kertovat, että ainakin osa leikkauksista pyritään perumaan.

Opetus- ja kulttuuriministeri  Antti Kurvinen  (kesk.)  julkisti eilen karun leikkauslistan . Kulttuurin, urheilun, tieteen ja nuorisotyön järjestöiltä katoaa ensi vuonna yhteensä 43 miljoonaa euroa.
 Tämä johtuu siitä, että Veikkauksesta saatavat rahapelituotot hupenevat vuosi vuodelta. Ja siitä, että vuoden 2022 osalta hallitus on päättänyt kompensoida järjestökentän menetykset vain 80-prosenttisesti.
 SDP:n puheenjohtaja, pääministeri  Sanna Marin  (sd.) antoi kuitenkin jo  eilen ymmärtää , että hallitusviisikko etsii vielä tämän syksyn "budjettiprosesseissa" uutta rahaa leikkausuhan alla oleville järjestöille.
 Yle kysyi keskiviikkona viisikon muilta jäseniltä, löytyykö leikkausten perumiseen rahaa.
 Vihreät: Yhteistä tahtoa löytyy
 Vihreiden puheenjohtaja, sisäministeri  Maria Ohisalo  uskoo, että hallitusviisikko löytää ratkaisun, jolla ainakin taiteen ja kulttuurin leikkausuhkaa voitaisiin ensi vuodelta purkaa.
 – Viisikko on kokonaisuutena sitoutunut siihen, että katsotaan yhdessä vielä läpi tämä kokonaisuus.
 Ohisalo pitää mahdollisena rahojen osoittamista kulttuuritoimijoille vielä tämän syksyn lisäbudjetilla.
 – Tätä väylää pitkin näitä poliisinkin rahoja on katsottu ja katsotaan. Voisin kuvitella että tämä on väylä myös näille kulttuuripuolen leikkausten perumisille.
 Vasemmistoliitto: Kulttuurileikkaukset peruttava kokonaan
 Vasemmistoliitto oli jo viime kevään kehysriihessä sitä mieltä, että veikkausvarojen hupeneminen olisi pitänyt päättää kompensoida vuosilta 2022 ja 2023 kokonaisuudessaan.
 Nyt vasemmistoliiton puheenjohtaja, opetusministeri  Li Andersson  sanoo, että ainakin koronan runtelemaa taide- ja kulttuurialaa uhkaava 18,4 miljoonan leikkaus ensi vuodelta on peruttava.
 Hän muistuttaa kuitenkin, että leikkaukset uhkaavat myös tiede-, nuoriso-, liikunta- sekä sosiaali- ja terveysalan järjestöjä.
 – Totta kai paras mahdollinen ratkaisu olisi, että löydettäisiin tapa, jolla voidaan kompensoida kaikkia näitä edunsaajia täysimääräisesti. Mutta me olemme nyt linjanneet että meidän mielestä akuutein prioriteetti tässä tilanteessa on tämä kulttuurialan tilanne.
 Andersson vertaa Ohisalon tavoin tilannetta  poliiseille löytyneeseen  lisärahoitukseen.
 – On hyvä, että politiikassa on valmiutta arvioida uudelleen aiemmin tehtyjä linjauksia, jos näyttää siltä että lopputulos on kohtuuton.
 RKP: Rahat löydettävä kehyksen sisältä
 Oikeusministeri, RKP:n puheenjohtaja  Anna-Maja Henriksson  vahvistaa, että viisikon kesken etsitään ratkaisuja järjestökenttää uhkaaviin leikkauksiin.
 Mutta Henriksson painottaa, että mitään uutta rahaa valtion kassasta ei tarkoitukseen helposti löydy.
 – Ei varmastikaan ole niin, että meidän kehykset nyt antaisivat uusille kuluille myöden, vaan kehyksistä on pidettävä kiinni. Mutta jos löytyy sellaisia ratkaisuja, että tätä voidaan korjata, niin olen avoin keskustelulle.
 Käytännössä kehyksissä pysyminen tarkoittaisi leikkauksia jonnekin muualle, jos järjestöjen rahoitus turvataan entiselleen.
 – Kyllähän se käytännössä sitä tarkoittaa, ellei sitten valtiovarainministeri löydä rahaa jostain sellaisesta paikasta, josta meillä ei tähän mennessä ole ollut tietoa.
 Keskusta: jonkinlainen ratkaisu pitää löytää
 Yle ei keskiviikkona tavoittanut valtiovarainministeri  Annika Saarikkoa  (kesk.) kommentoimaan järjestöjen leikkausuhkaa tai sen purkamista.
 Keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Juha Pylväs  sanoi Ylelle, että ministerit etsivät ratkaisua tilanteeseen.
 – Ratkaisua etsitään siihen, minkälaisia toimenpiteitä pystytään tekemään, löytyykö sinne rahaa ja minkä verran löytyy.
 Pylvään mukaan kysymykseen tulisi lähinnä lisäbudjetista kohdistettava raha leikkausuhan alla oleville toimijoille.
 – Jonkinlainen ratkaisu siihen pitää löytää. Mutta voidaanko täysmääräisesti löytää, niin sitä en tiedä.
 Kokoomuksen Risikko ihmettelee: "Alkoi kauhea show"
 Perussuomalaisten puheenjohtaja ei keskiviikkona kommentoinut asiaa Ylelle. Kokoomuksesta Ylelle puhui  Petteri Orpon  sijaan sivistysvaliokunnan puheenjohtaja  Paula Risikko .
 Risikon mielestä hallituksen poukkoileva toiminta asiassa näyttää "tosi ihmeelliseltä": Veikkauksen tuottojen vähenemisen aiheuttama leikkauspaine on tiedetty pitkään, mutta kun opetus- ja kulttuuriministeri tiistaina kertoi, miten leikkaukset kohdentuvat, niitä alettiinkin pääministerin suulla perua.
 – Nyt yhtäkkiä alkoikin kauhea show. Me olemme nyt puolitoista vuotta sivistysvaliokunnassa kuultu kulttuuri- ja tapahtuma-alan ihmisiä. He ovat tosi tiukoilla. Tämmöinen veivaaminen vielä tähän ei ole oikein hyväksi, Risikko sanoo.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Keskustele aiheesta 14.10. klo 23:een saakka.
 Lue lisäksi:
 Analyysi: Johtavat poliitikot ajautuivat outoon huutokauppaan rahapelirahoista – ensin hallitus leikkasi avustuksia ja nyt peruu aikeitaan
 Näin valtio leikkaa avustuksia, kun Veikkauksen tuotot vähenevät – Marinin mukaan leikkaukset saatetaan vielä perua
 Veikkaus-leikkausten seuraukset Pirkanmaalla selviävät vuoden alussa – lehtien tilaustuen poistuminen vaikuttaa pienien kirjastojen tarjontaan

Hallituspuolueet vakuuttavat, että järjestökentän leikkauksia pyritään perumaan – kokoomus ihmettelee: kulttuuriala ei kaipaa tällaista veivaamista


Summary: Savonlinnan seudun romaniyhdistys juhli 50-vuotista taivaltaan tiistaina. Moni asia on parantunut puolen vuosisadan aikana, vaikka työnhaku sakkaa edelleen.

Romanin työnsaanti helpottuu selvästi, jos hän vaihtaa etu- ja sukunimensä. Näin kertoo Savonlinnan seudun romaniyhdistyksen puheenjohtaja  Ossi Blomerus .
 – Täytyy muuttaa identiteettinsä, että on mahdollisuus päästä kiinni yhteiskuntaan, hän summaa.
 Romanien on Blomeruksen mukaan edelleen vaikea löytää töitä ja työharjoittelupaikkoja Suomessa. Juuri siinä olisi hänen mielestään eniten parannettavaa yhdenvertaisuuden näkökulmasta.
 Ratkaisuna hän pitää tiedottamista sekä neuvotteluja työnantajien ja työnhakijoiden kanssa.
 – Työnantajien täytyy ymmärtää, että romanit ovat ihan samanlaisia ihmisiä kuin kaikki muutkin ja tekevät työnsä todella hyvin. Kannattaa kokeilla ottaa romaneita töihin.
 "Yhdenvertaisuus toteutuu hyvin"
 Savonlinnan seudun romaniyhdistys juhlisti eilen tiistaina 50-vuotista taivaltaan. Romanien asema on Blomeruksen mukaan parantunut huomattavasti puolen vuosisadan aikana, vaikka työnhaku sakkaa yhä.
 Esimerkiksi koulutus ja asuntoasiat aiheuttivat aiemmin ongelmia, mutta ovat nyt hänen mukaansa hyvällä tolalla.
 – Yhteiskunta on muuttunut parempaan suuntaan, ja romanien yhdenvertaisuus toteutuu hyvin. Parantamisen varaa tietysti on aina. Teemme koko ajan töitä sen eteen, että yhdenvertaisuus toteutuu myös romanikulttuurissa.
 "On vain pakko puskea läpi"
 Tenho Blomerus  löysi ammattikoulun työharjoittelupaikan saman tien ja ongelmitta, eikä kohdannut syrjintää töissä tehtaalla.
 Hän arvelee, että pienelle paikkakunnalle syntynyt laaja tuttavapiiri ja yhdistyksen puheenjohtajana toimivan isän verkostot ovat auttaneet asiassa.
 – Pääkaupunkiseudulla on todella vaikea saada töitä, koska ihmisiä leimataan vieläkin, Tenho Blomerus lisää.
 Sen ovat kokeneet Blomeruksen tutut. He opiskelevat hänen tapaansa sosionomeiksi ja etsivät harjoittelupaikkaa tuloksetta.
 Samaan aikaan Blomeruksen opettajat kertovat opiskelijoille, että sosionomeille on kova kysyntä ja heidät viedään käsistä kesken opintojen.
 – Kavereitani ei otettu vastaan, koska he ovat romaneja. Se kuulostaa sekopäiseltä, koska elämme vuotta 2021 ja luulisi, että ihmiset ymmärtäisivät ja hyväksyisivät paremmin, mutta se ei välttämättä aina ole niin.
 Blomerus itse haluaa näyttää kaikille olevansa hyvä työntekijä. Hän tekee työnsä 120 prosenttisesti, jotta kenelläkään ei ole mitään valittamista.
 – On vain pakko puskea läpi ja näyttää, että hoidat homman.
 Perheyhteisöt muuttuvat
 Romanikulttuurikin muuttuu. Ossi Blomeruksen mukaan se taistelee nyt olemassaolostaan valtaväestön kulttuurin kanssa, eikä ole enää yhtä rikasta kuin aiemmin.
 – Uusi sukupolvi ei ymmärrä, mitä romanikulttuuri loppujen lopuksi on, vaikka me vanhemmat koetamme neuvoa ja ohjata. Teemme töitä, että saamme pidettyä kulttuurin. Siinä on tosi hyviä asioita.
 Hienoa on Blomeruksen mukaan esimerkiksi se, että suurin osa nuorista kunnioittaa vanhempia. Vanhukset viedään harvoin laitoksiin, vaan heitä hoidetaan kotona niin pitkään kuin mahdollista.
 Silti suuret perheyhteisöt vähenevät. Ennen laajat suvut asuivat samassa talossa tai kulkivat samoilla hevoskärryillä. Nykyisin perheen muodostavat yleensä isä, äiti ja lapset.
 – Enää ei voi sanoa, että meillä on kollektiivinen vastuu toisistamme. Tukiverkosto ei ole enää niin vahva kuin se on ollut aikoinaan, Blomerus kuvaa.

Romani löytää yhä töitä helpommin, jos vaihtaa nimensä – "Se kuulostaa sekopäiseltä, koska elämme vuotta 2021", sanoo Tenho Blomerus


Summary: Sosiaalisen median sovellus Tiktokisssa leviävät vaaralliset haasteet herättävät huolta. Kouluja kiertävä somepoliisi kannustaa vanhempia juttelemaan lasten kanssa, mitä somessa voi tulla vastaan.

– Ei se kovin vaikeaa ole. Kivi tulee tänne, kolme kiveä päälle, läpäytät, kiepautat ja sitten se jatkuu, esittelevät viidesluokkalaiset  Kukka Oksanen  ja  Fia Hirvonen  Tiktokissa ajat sitten levinnyttä käsikoreografiaa.
 Hämeenlinnan Seminaarin koulua käyvät tytöt muistelevat korona-ajan alkua, jolloin koululaiset olivat etäkoulussa. Silloin erilaiset somehaasteet yhdistivät kavereistaan erossa olevia.
 – Kaikki teki sen tanssin ja kaikki osasivat heittäytyä siihen mukaan, mikä oli hienoa nähdä, sanoo Hirvonen.
 Viattomien leikkien sijaan nyt pinnalla ovat vaaralliset somehaasteet. Hämeen poliisissa somepoliisina työskentelevä vanhempi kontaapeli  Senni Kokko  sanoo, että viime aikoina Tiktok-haasteista esillä ovat olleet erityisesti  laittomuuksiin yllyttävät tempaukset .
 Esimerkiksi Hausjärvellä kunta varoitti vanhempia tiktokissa leviävästä vaarallisesta  haasteesta , jossa juostiin junan vierellä ja toivottiin junankuljettajan tervehtivän juoksijaa. Fia Hirvonen ja Kukka Oksanen ovat kuulleet tempauksesta, jossa on varastettava kaupasta tavaroita, jotka on kuvattava. Samankaltaisesta haasteesta on vanhemmille kerrottu myös nastolalaisen koulun lähettämässä Wilma-viestissä.
 – Somesta on paljon hyötyä ja on tosi kiva, kun nuoret lähtevät tanssijuttuihin. Mutta on surullista, että periaatteessa rikollinen toiminta lähtee sieltä somesta liikkeelle. Usein haasteissa tehdään temppuja tai koreografioita, ne videoidaan ja julkaistaan somessa tykkäysten toivossa.
 – Kerron somessa poliisin työstä niin lapsille kuin aikuisillekin. Nuorten kanssa juuri Tiktok on se, jossa yritän luoda heihin kontaktia. Sisältö liittyy lähinnä kiusaamiseen ja näpistyksiin, sanoo vanhempi konstaapeli Senni Kokko. Kati Turtola / Yle
 Näpistelyä ja pullopommeja
 Tänä syksynä vanhempi konstaapeli Kokko on kiertänyt kouluilla keskustelemassa somehaasteista. Viime aikoina nuoret ovat osallistuneet haasteisiin, joihin liittyy muun muassa näpistelyä ja pullopommeja. Kokon mukaan myös mopohurjastelut kuvataan usein videolle ja jaetaan somessa.
 Kokko korostaa, että vanhempien tulisi keskustella omien lastensa kanssa sovellusten ikärajoista. Hän muistutttaa, että tiktokin ikäraja on asetettu 13 ikävuoteen. Sisällössä saattaa somepoliisin mukaan olla sellaistakin materiaalia, joka on jopa aikuiselle rankkaa katsottavaa.
 – On erityisen tärkeää, että vanhemmat puhuvat näistä ongelmista ja siitä, mitä somessa voi tulla vastaan, ja että kaikkeen ei kannata lähteä mukaan.
 Kukka Oksanen ja Fia Hirvonenkin ovat miettineet, että ryhmäpaine saattaa ajaa osallistumaan vääränlaisiin haasteisiin.
 – Ajatellaan, että koska kaverini teki näin, niin minäkin haluan tehdä. Tai koska joku julkkis oli saanut paljon tykkäyksiä, niin minäkin haluan tehdä tämän, jotta minäkin saisin paljon tykkäyksiä, sanoo Hirvonen.
 – Onhan se sanontakin, että porukassa tyhmyys tiivistyy, sanoo Oksanen.
 Lue myös:   Nuori tyttö osallistui somehaasteeseen Tampereella ja sai junasta hengenvaarallisen sähköiskun – tämä vanhempien olisi hyvä tietää haasteista

Tiktokin sisältö voi olla aikuisellekin rankkaa katsottavaa – koululaiset uskovat, että vaarallisia haasteita tehdään ryhmäpaineen takia


Summary: Kartelliepäily aiheuttaa maineriskin metsäyhtiöille, arvioivat asiantuntijat. Suuria pörssikurssien heilahteluja tuskin on kuitenkaan luvassa, vaikka yhtiöt saisivatkin tuomion kartellista.

Euroopan komissio aloitti tiistaina  yllätystarkastukset  metsäyhtiö UPM:n, Stora Enson sekä Metsä Fibren toimitiloihin. Komissio epäilee, että yritykset ovat rikkoneet EU:n kilpailulainsäädäntöä. Niitä epäillään sellukartellista.
 Komission tekemien tarkastusten taustalla on epäily. Yllätystarkastusten tekeminen ei siis itsessään tarkoita sitä, että yritykset olisivat toimineet lain vastaisesti. Tarkastusten tekemiseen vaaditaan kuitenkin konkreettinen ja perusteellinen epäily, arvioi kilpailuoikeuden professori  Petri Kuoppamäki  Aalto-yliopistosta.
 UPM, Stora Enso ja Metsä Groupiin kuuluva Metsä Fibre ovat globaalissakin mittakaavassa keskeisiä metsäteollisuuden toimijoita. Niillä on myös merkittävä rooli Suomen kansantaloudessa. Kaikkiaan lähes 20 prosenttia Suomen tavaraviennin arvosta tulee metsäteollisuuden tuotteista.
 Yle kysyi eri alojen asiantuntijoilta, millainen merkitys kartelliepäilyllä on ja miten se voi vaikuttaa yhtiöiden maineeseen.
 Mistä kartelleissa on kyse?
 Metsäyhtiöitä koskevan kartelliepäilyn yksityiskohdista ei ole vielä tietoa. Tarkastuksissa avustava Kilpailu- ja kuluttajavirasto ei myöskään ole kommentoinut esimerkiksi kartelliepäilyn laajuutta tai sitä, miksi tutkinta käynnistyi juuri nyt.
 Kilpailu- ja kuluttajaviraston (KKV) määritelmän mukaan kartellissa samoilla markkinoilla toimivat yritykset sopivat keskenään esimerkiksi tuotteiden tai palveluiden hinnoista, hinnankorotuksista tai markkinoiden taikka asiakkaiden jakamisesta. Kartellit rajoittavat tuotteiden ja palvelujen tuotantoa ja nostavat niiden hintoja yli markkinoiden kilpailullisen tason. Kartellit ovat KKV:n mukaan "kaikkein vakavimpia kilpailunrajoituksia".
 Edellisen kerran metsäyhtiöt jäivät kiinni  raakapuukartellista.  Markkinatuomioistuin tuomitsi Stora Enson ja Metsäliiton kymmenien miljoonien seuraamusmaksuihin vuonna 2009. UPM paljasti kartellin kilpailuviranomaisille ja välttyi näin maksuilta.
 Historiantutkija, filosofian tohtori  Sakari Siltalan  mukaan kartellitoiminnalla on syvät juuret.
 – Jo 1800-luvun puolella Suomessa aloitettiin tekemään myyntiyhteistyötä. Koko teollisuus oli noin sata vuotta kartellien läpitunkemaa, kun sitten viimeistään EU:n ja EU:n kilpailulainsäädännön myötä niistä tuli nopeasti laitonta toimintaa. Ennen sitä kartellit olivat pitkään yleisesti hyväksyttäviä.
 Mitä sijoittajat ajattelevat kartelliepäilystä?
 UPM:n, Stora Enson ja Metsä Groupiin kuuluvan Metsä Boardin pörssikurssit laskivat keskiviikkona uutisen tultua julki. Pörssipäivän päätteeksi ne olivat kuitenkin palautuneet.
 Uutinen tuli yllätyksenä varainhoitoyhtiö United Bankersin UB Metsän salkunhoitaja  Kari Kankaalle . United Bankers sijoittaa asiakkaiden varoja metsään ja metsärahastoihin myös globaalisti ja on samalla merkittävä metsänomistaja Suomessa.
 – Euroopassa taitaa olla sellun hinta historian huipussaan, mutta toki sen on katsottu johtuvan pakkaus- ja pehmopaperin kovasta kysynnästä. En ole vielä ymmärtänyt sitä mekanismia, että miten ihmeessä kartelli olisi voinut globaalissa markkinassa onnistua, Kangas sanoo.
 Analyysiyhtiö Inderesin pääanalyytikko  Antti Viljakainen  ei usko, että kartelliepäily tai tuomio kartellista aiheuttaisivat jatkossa suurta pörssikurssien heilahtelua.
 – Yhtiöt ovat kuitenkin hyvin vakavaraisia ja arvioni mukaan ne selviäisivät sakoista. Pidän toistaiseksi epätodennäköisenä, että puhuttaisi kymmenien prosenttia kurssimuutoksista vaikka tuomio tulisi.
 Millaista mainehaittaa kartelliepäilystä voi syntyä tutkinnan kohteena oleville yhtiöille?
 Kun yhtiö kohtaa minkä tahansa kriisin, siitä selvitytymiseen vaikuttaa ennen muuta yhtiön maine ennen kriisiä, sanoo mainetutkimusta tekevän T-Median toimitusjohtaja  Harri Leinikka .
 – Jos maine on valmiiksi heikolla tolalla, kriisi saa bensaa liekkeihin ja pitkittyy.
 Leinikan mukaan metsäyhtiöiden maine on kuitenkin hyvä ja siksi hän katsoo, ettei kartelliepäily tee isoa mainekolhua UPM:lle, Stora Ensolle ja Metsä Groupille.
 Toisaalta riski on olemassa. T-Median tekemän tutkimuksen mukaan juuri hallinnon avoimuuteen, läpinäkyvyyteen ja oikein toimimiseen liittyvät asiat ovat suomalaisille tärkeimpiä maineen osa-alueita, ja niillä on iso merkitys yritysten nauttimaan luottamukseen.
 – Tämän osa-alueen suhteellinen merkitys on kasvanut vuodessa todella paljon. Kartelliepäily kyllä aiheuttaa haasteen.
 UB:n salkuhoitaja Kari Kangas on samoilla linjoilla.
 – Onhan se tietysti maineriski. Metsäteollisuudesta ja puun käytöstä puhutaan nyt paljon kestävyys-eettisyys näkökulmasta. Jos kartelli todetaan, niin kyllähän se siihen vihreään kilpeen lommon tuo.
 Historiantutkija Siltalan mukaan sellukartelliepäilyn mainehaitta jäänee todennäköisesti pienemmäksi kuin vuosituhannen vaihteen raakapuukartellin aiheuttama mainehaitta. Puukartelli koski monia suomalaisia metsänomistajia, jotka olivat myyneet puutaan kartellissa mukana olleille yhtiöille.
 – Tässä sellukartelliepäilyssä taas asiakkaat eivät ole suomalaisia metsänomistajia vaan muita suuria yhtiöitä, jotka ostavat sellua. Siksi mainehaitta ei välttämättä ole niin suuri Suomessa.
 Aiheuttaako kartelliepäily kolhuja metsäteollisuuden asemaan yhteiskunnallisena vallankäyttäjänä?
 Metsäteollisuudella on pitkät lobbaamisen perinteet, sanoo metsäteollisuuteen perehtynyt historiantutkija Sakari Siltala. Metsäteollisuuden asema yhteiskunnallisena vallankäyttäjänä vahvistui maailmansotien jälkeen, jolloin metsäteollisuudella oli merkittävä rooli Suomen nousemisessa.
 – Kartelliepäilyt – saati sitten jos syylliseksi todetaan – nakertavat sitä metsäteollisuuden vuosikymmentä aikana hankkimaa lobbaamisen pääomaa. Tällä hetkellä kuitenkin näkisin, että suurin mainehaitta tulee ympäristö- ja ilmastoasioiden puolelta.
 United Bankersin salkunhoitaja Kari Kangas ei näe, että kartelliepäily heikentäisivät alan vaikutusvaltaa.
 – En usko, että kartelliepäilyllä on vaikutuksia sen paremmin EU-sääntelyyn kuin kotimaan työmarkkinoillekaan. Toimiala on meille kansallisesti tärkeä toimiala, mutta niin se on Ruotsissa ja monissa muissakin EU maissa. Metsäteollisuus on meillä suuri vientiala, työllistäjä ja kerrannaisvaikutukset ovat suuret lähtien sieltä raaka-ainetuotannosta ja metsänomistajien miljardituloista lähtien.
 Millaisia vaikutuksia kartelliepäilyllä voi olla yhtiöiden toimintaan?
 Tutkinnan kohteena olevat metsäyhtiöt eivät ole kommentoineet yllätystarkastuksia. Yhtiöiden tiedotteissa on korostettu, että ne tekevät viranomaisten kanssa yhteistyötä.
 Kartelleista voi saada korkeintaan kymmenen prosenttia liikevaihdon määrästä olevan sakon, kertoi OP:n seniorianalyytikko  Henri Parkkinen   Ylelle tiistaina .
 – EU:n tilastoista löytyy satojen miljoonien eurojen kartellisakkoja. Vaihteluväli on laaja tapauksista ja liiketoiminan koosta riippuen, Parkkinen sanoi.
 Inderesin pääanalyytikko Antti Viljakaisen mukaan tämän hetkisten tietojen perusteella ei voi vielä tehdä johtopäätöksiä yhtiöiden tilanteesta.
 – Toistaiseksi en oleta, että tämä häiritsee juoksevaa liiketoimintaa mitenkään dramaattisesti. Yhtiöiden sellutehtaat tietoni mukaan käyvät ja tuotannolle löytyy markkinoilta ostajia, Viljakainen sanoo.
 UB Metsän salkunhoitaja Kari Kangaskaan ei ole vielä kovin huolissaan kartelliepäilyn vaikutuksista.
 – En näe asiakkaiden tuottojen kannalta tässä näillä näkymin isompaa riskiä.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta 14.10. klo 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Sirpa Pietikäinen sellukartelliepäilyistä A-studiossa: “Jos lattia ja katto on määritelty, niin ei se silloin ihan vapaata markkinataloutta ole”
 EU-komissio epäilee sellukartellia, yllätystarkastus UPM:n, Stora Enson ja Metsä Groupin tiloihin – Professori: Tarkastuksiin pitää olla perusteltu epäilys
 Jättikartellista tuomituilta metsäyhtiöiltä tyly ehdotus korvauksia hakeneille: Luovu oikeusjutusta, maksa kulujamme

Suomalaisia metsäjättejä epäillään sellukartellista – onko yhtiöiden maine mennyttä? Lue vastaukset viiteen kuumaan kysymykseen


Summary: Kaikki alkoi muutamasta kurpitsalyhdystä neljä vuotta sitten. Parina viime syksynä Rannikon vihannestilan työntekijät ovat innostuneet rakentamaan kokonaisen kurpitsapuiston.

Salon Halikon kurpitsapuistossa lyhdyt syttyvät himmeään loistoonsa iltaisin.
 Kurpitsapuisto on avoinna vuorokauden ympäri. Rannikon vihannestilan työntekijät hoitavat lyhtyjä läpi yön. Yölläkin on kävijöitä, vaikka myynti loppuu iltayhdeltätoista.
 – Ensimmäistä iltaa maanantaina verottivat vesisateet. Silti paikalla oli noin 600–700 kävijää. Yöllä tuli jälleen väkeä, kertoo kurpitsanviljelijä  Esa Rannikko .
 Kurpitsanviljelijä Esa Rannikolla riittää kynttilöiden sytytystä, kun puisto on valaistu yötä päivää. Tosin puistoa hoitavat myös Rannikon puutarhan työntekijät. Minna Rosvall / Yle
 Viljelijää itseäänkin huimaa valtaisa innostus. Hän ei olisi uskonut, että kurpitsoista tulee niin kova hitti. Viime vuoden kävijämäärä, 100 000, ihmetyttää edelleen.
 – Monet tulivat viime vuonna liian myöhään. Tänä vuonna on kyselyjä tullut jo hyvissä ajoin. Saimme mukaan alueen yrittäjiä, jotka tarjoavat palvelujaan eli sillä tavalla puisto on jälleen laajentunut. Uutta on muun muassa lyhtykuja Halikon museosillalla, kertoo Rannikko.
 Iltaisin ja öisin kurpitsapuisto hehkuu. Minna Rosvall / Yle
 Lapsiperheet iltahämärissä
 Alkuillasta satunnaiset kulkijat saavat kurpitsapuistossa seuraa. Silloin alkaa lapsiperheiden saapuminen. Monet tulevat näyttämään lapsille kurpitsalyhtyjä. Samalla arvuutellaan, mitä pellolla lukee. Kurpitsoista on muodostettu sanoja.
 Sauvosta tullut  Laura Parkkunen  keksi kahden tyttärensä kanssa lauseen.
 Sauvolaisen Laura Parkkusen lapset ihastelemassa lyhtyjen ilmeitä. Minna Rosvall / Yle
 – Teen kurpitsasta yleensä kurpitsapiirakkaa makeaan, valmiiseen piirakkapohjaan ja amerikkalaisen reseptin mukaan, kertoo Parkkunen.
 Ville Rajamäki  tuli Turusta katsomaan perheensä kanssa lyhtyjen tunnelmaa, mutta hänelläkin oli lopulta kurpitsa kädessä.
 – Juniorin vuoksi tultiin jo ennen hämärää. Ei tultu ostamaan, mutta ostin kuitenkin, ja jenkkityyliin tähän tulevat kolmio, silmät ja suu. Tosi kivan näköistä on, sanoo Rajamäki.
 Vilel Rajamäki oli tyytyväinen tunnelmaan. Hän tuli katsomaan perheineen puistoa Turusta. Minna Rosvall / Yle
 Halikkolainen  Maria Malinen  kertoo asuneensa Yhdysvalloissa. Siksi halloween on hänelle tärkeä juhla.
 – Meillä on kolme kurpitsaa. Niistä tulee piirakkaa ja keittoa ja tietenkin lyhdyt. Olemme odottaneet, että voimme juhlia amerikkalaisella tavalla, kertoo Malinen.
 Halikkolainen Maria Malinen on asunut Pohjois-Amerikassa, joten hänelle halloween on tuttu ja mieluisa juhla. Minna Rosvall / Yle
 Piikkiöstä saapuneet Venla Välimäki ja Ella Somerville saivat vinkin puiston avautumisesta alueen kahvilasta. Vihreästä kurpisasta tulee ehkä keittoa ja oranssista piirakkaa. Minna Rosvall / Yle
 Halikkolainen Sini Piintilä aikoo käydä puistossa useita kertoja kahden viikon aikana.   Minna Rosvall / Yle
 Viljelijä Esa Rannikko opastaa henkilökuntaa ja on tyytyväinen, kun kurpitsapuisto kerää taas väkeä.
 – Kurpitsanviljely ajettiin välillä alas Suomessa, kun pikkelsiä ei enää tehty niin paljon. Kurpitsainnostus tuo myös vastapainoa tuontikurpitsalle. Suomalaisena viljelijänä olen luonnollisesti iloinen, että kotimainen tuote kiinnostaa, kertoo Rannikko.
 Iloista halloweenia! Minna Rosvall / Yle
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 14.10. kello 23.
 Lue lisää:
 Jättikasvikset ottivat toisistaan mittaa Mäntsälässä – SM-kisan voitti kurpitsa, joka painaa 306,2 kiloa
 Helteinen kesä sai tomaatit ja kurpitsat kasvamaan mahtavan kokoisiksi – katso kuvat kotipuutarhureiden runsaasta sadosta

Kurpitsat hehkuvat läpi yön halikkolaisella pellolla – someilmiö kiinnosti viime vuonna 100 000 kävijää