Summary:
Teknologiateollisuudessa lasketaan, kuinka moni yritys haluaa yhteiseen neuvottelupöytään.
Metsäteollisuudessa neuvottelut takkuavat UPM:n ja Paperiliiton välillä.  Uusien mallien työmarkkinasyksy on aluillaan.

Teknologiateollisuudessa jännitetään, kuinka moni yritys haluaa edelleen tehdä valtakunnallisen työehtosopimuksen.
 Teknologiateollisuus irtautui keväällä osittain tesseistä. Jäsenyritysten, jotka haluavat yhä tehdä työehtosopimuksen, pitää liittyä juuri perustettuun Teknologiateollisuuden työnantajiin. Vanhaan järjestöön jäävät neuvottelevat paikallisia yrityskohtaisia sopimuksia.
 Työntekijäpuolen neuvottelukumppanin, Teollisuusliiton puheenjohtaja  Riku Aalto  kertoo kuulleensa yrityksistä, että useimmat ovat liittymässä tes-joukkoon.
 – Tähän päivään mennessä yksikään yritys ei ole meille ilmoittanut, että haluaisi alkaa yrityskohtaisten työehtosopimusten neuvottelemisen meidän kanssamme.
 Teollisuusliiton puheenjohtajan Riku Aallon mukaan vientivetoisen palkkamallin jatko on epävarma. Jouni Immonen / Yle
 Teknologiateollisuudessa ei ainakaan myönnetä pettymystä siihen, ettei firmoilla ole suurempaa uskallusta paikalliseen sopimiseen.
 Teknologiateollisuuden varapuheenjohtaja  Minna Helle  korostaa, ettei Teknologiateollisuus pyrkinyt radikaaliin muutokseen työmarkkinoilla.
 – Varmasti tämä vanha tuttu tapa säilyy pääsääntönä, mutta toivottavasti saamme syksyn ja talven aikana myöskin yrityskohtaisista työehtosopimuksista hyviä kokemuksia, jotka luovat luottamusta siihen, että se on tulevaisuudessa myöskin hyvä keino sekä työnantajille että palkansaajille.
 Yleissitovuus on pelastumassa
 Työehtosopimukseen arvellaan tulevan riittävästi yrityksiä, jotta sopimuksesta tulee yleissitova. Tällöin sopimuksen piirissä olisi vähintään puolet alan työntekijöistä ja sitä olisi noudatettava koko alalla, myös niissä yrityksissä, jotka eivät kuulu liittoon.
 Yleissitovuuteen riittää teknologia-alan parinkymmenen suurimman yhtiön henkilöstö.
 Riku Aalto korostaa, että ensin neuvotellaan valtakunnallinen sopimus ja vasta sen jälkeen halukkaiden kanssa voidaan käynnistää yrityskohtaisia neuvotteluja.
 Teknologiateollisuuden varatoimitusjohtaja Minna Helle korostaa, että työnantajien tarpeet vaihtelevat, eikä yksi sopimus sovi kaikille. Kuvassa Helle kommentoi työmarkkinaneuvotteluja talvella 2020. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Teknologiateollisuus lupaa jäsenilleen apua yrityskohtaisiin neuvotteluihin. Helle korostaa, että yrityksille tarjotaan vaihtoehto, koska "yhden koon malli ei sovi kaikille".
 – Valtakunnallinen sopiminen, joka on ylhäältä päin ohjattua sopimista, ei sellaisenaan toimi oikein hyvin kenellekään. Toki senkin puitteissa voidaan sopia toisin, mutta kun tehdään yrityskohtainen tes, niin silloin voidaan aidosti lähteä yrityksen ja henkilöstön omista ainutlaatuisista tarpeista.
 Teollisuusliiton Aalto arvelee kuitenkin, että työnantajien tavoitteena on heikentää palkansaajien yhteisrintamaa.
 – Työnantajat ovat ilmoittaneet, että he tavoittelevat direktio-oikeuden kasvattamista, mikä tarkoittaa sitä, että työpaikoilla ei enää sovittaisi niin kuin aikaisemmin vaan työnantaja määrää asiat entistä enemmän.
 Järjestäytyminen vie aikaa, niin että aiempien vuosien neuvottelutahdista ollaan nyt jäljessä.
 UPM ja Paperiliitto kiistelevät sopimisen tavasta
 Teknologiateollisuuden irtiotto on pehmeämpi kuin Metsäteollisuuden, joka hylkäsi tessit kokonaan.
 Metsäyhtiöt ovat aloitelleet neuvotteluja Paperiliiton kanssa jo keväällä.
 – Ensimmäisiä kertoja tavattiin pian Metsäteollisuuden ilmoituksen jälkeen, kun ensin vähän aikaa mökötettiin, Paperiliiton puheenjohtaja  Petri Vanhala  sanoo.
 Metsäyhtiö UPM:n ja Paperiliiton kesken on nyt jääty kiistelemään siitä, pitääkö sopimuksia tehdä yksi joka yhtiölle vai kullekin liiketoiminnalle omansa.
 UPM:llä on viisi liiketoiminta-aluetta, joissa Paperiliitto on sopimuskumppani. Yhtiö perustelee tiedotteessa vaatimustaan sillä sillä, että yhtiön liiketoiminnat vastaavat kukin kooltaan vähintään keskisuurta pörssiyritystä, ja niiden tuotteet, markkinat ja toimintaympäristöt poikkeavat toisistaan.
 Paperiliitto taas haluaa tehdä yhden sopimuksen per konserni.
 – Kun ennen tehtiin yksi sopimus, nyt tehdään 40–50 sopimusta. Jos jokaiselle toimialueelle tehtäisiin omansa, sopimuksia tulisi toista sataa. Ei sitä kukaan hallitse, Vanhala sanoo.
 Kiistaan kiertyy myös se, neuvotteleeko kaikesta liiton toimisto vai myös luottamusmiehet.
 Vanhalan mukaansa yrityksistä vilkuillaan toisiin neuvottelupöytiin, vaikka tehdäänkin omaa yrityskohtaista sopimusta.
 – Jonkinlaista koordinaatiota työnantajilla on.
 Paperiliitto käy metsäteollisuuden yritysten kanssa paikallisia neuvotteluja. Kuvassa lastataan sellua rekan kyytiin. Mårten Lampén / Yle
 Suomen mallia ei haluta romuttaa
 Vientialat teknologia ja metsä ovat olleet sopimuskierrosten päänavaajia. Niiden sopimusten pohjalta on määritelty palkankorotukset muille. Tämän niin sanotun Suomen mallin mukaan muut eivät ylitä vientialojen palkankorotuksia, jotta maan kilpailukyky säilyy.
 Suomen Pankki varoitti, että Suomen kustannuskilpailukyky voi heikentyä koronakriisin jälkeen. Palkat eivät saisi nousta ellei tuottavuus ole parantunut.
 Työn tuottavuus vajosi Suomen Pankin mukaan muualla euroalueella Suomea enemmän, jolloin Suomi pärjäsi suhteessa paremmin. Kun muu euroalue nousee kuopasta, työn tuottavuus elpyy ja Suomen kilpailukyky voi heikentyä suhteessa euroalueeseen.
 Suomen Pankin johtokunnan neuvonantaja  Lauri Kajanoja  muistutti, että jos työn hinta nousee Suomessa suhteessa keskeisiin kauppakumppanimaihin ilman vastaavaa tuottavuuskehitystä, viennin ja työllisyyden näkymät heikkenevät.
 Teknologiateollisuus haluaa pitää vientivetoisesta palkkamallista kiinni. Helle korostaa, että Suomi on riippuvainen vientiyritysten menestyksestä maailmalla.
 – Tämän takia on fiksua, että työmarkkinoiden palkkakustannukset mitoitetaan sillä tavalla, että tuetaan vientiyritysten kilpailukykyä. Jos näin ei toimittaisi, johtaisi se ennen pitkää työllisyyden heikkenemiseen, joka sitten puolestaan heikentää julkisten hyvinvointipalveluiden rahoitusta.
 Riku Aallon mukaan teknologiateollisuuden sopimuksella voi olla ohjaava vaikutus, jos se on riittävän kattava. Hänen mukaansa työnantajan tavoitteet ovat kuitenkin ristiriitaisia.
 – Työnantajapuoli kertoo, että pitäisi tehdä yrityskohtaisia ratkaisuja. Toisaalta he sanovat, että pitäisi olla joku malli, jonka mukaan mennään.
 Tehy ei kelpuuta vientialojen mallia
 Tehyn puheenjohtajan Millariikka Rytkösen mukaan koronalisä ja palkkaohjelma ovat seuraavissa työehtosopimusneuvotteluissa mukana. Henrietta Hassinen / Yle
 Muilla aloilla ei ole ennenkään hurrattu Suomen mallille.
 – Joka kerran liittokierroksen alussa pompautetaan tämä niin sanottu Suomen malli esiin. Se tuntuu aika mielenkiintoiselta, koska pelkästään sana liittokierros kertoo, että lähdetään liitoittain neuvottelemaan, Tehyn puheenjohtaja  Millariikka Rytkönen  sanoo.
 – Tehy ei ole tällaiseen edelleenkään lähdössä mukaan.
 Hoitoalan neuvotteluilla ei ole kiirettä, sillä työehtosopimus on voimassa helmikuun loppuun. Tavoitteita periytyy viime neuvottelukierrokselta, joukossa ovat koronalisä ja palkkaohjelma.
 – Koronalisä on ajankohtainen niin kauan kuin hoitajat taistelevat etulinjassa koronaa vastaan.

Teknologiateollisuus irtautui osittain työehtosopimuksista, mutta harva työnantaja hyppää uuteen – järjestö vannoo yhä paikallisen sopimisen nimiin


Summary: Messualan toimijat kritisoivat koronapassin puuttumista ja vaihtelevia rajoituksia. Helsingissä Messukeskus perui syyskuun messutapahtumat, mutta Turussa nähtiin viikonloppuna messut ensi kertaa puoleentoista vuoteen.

Helsingin Messukeskuksen käytävät ja hallit ammottavat tyhjyyttään. Puolentoista vuoden aikana suurissa halleissa on nähty pääsykokeita ja virtuaalistudioita. Muita tiloja Messukeskus on vuokrannut koronarokotuksille ja -testaukselle.
 – Mutta eivät ne riitä korvaamaan meidän ydinliiketoimintaa. Sähkölaskut ja tontinvuokrat ollaan juuri ja juuri pystytty maksamaan, kertoo Messukeskuksen toimitusjohtaja  Anni Vepsäläinen .
 Messukeskus  on hakenut  ja saanut valtiolta kustannustukea koronan ja rajoitusten tuomiin talousvaikeuksiin, mutta tuen katto on tullut vastaan.
 – Ollaan tietysti kiitollisia niistä tukirahoista, joita ollaan saatu. Mutta nykyiset tukimekanismit valitettavasti syrjivät meitä suuria ja runsaasti työllistäviä yrityksiä, Vepsäläinen sanoo.
 Messukeskuskin parantaisi taloustilannettaan mieluiten laittamalla liiketoiminnan jälleen käyntiin. Iso osa henkilöstöstä on lomautettuna. Syyskuulle suunnitellut messutapahtumat jouduttiin kuitenkin perumaan koronarajoitusten takia.
 Messukeskuksen toimitusjohtaja Anni Vepsäläinen harmittelee, ettei keskuksen suuria ja avaria tiloja saada messukäyttöön. Kustannukset niistä juoksevat silti.  Benjamin Suomela / Yle
 – Yhden aluehallintoviraston päätöksen jälkeen välittömästi lähti neljä miljoonaa euroa meidän liikevaihdosta, eikä se siihen valitettavasti jäänyt, Vepsäläinen sanoo.
 – On todella haastavaa toimia, kun päätökset tulevat lyhyellä tähtäimellä, ja me olemme pitkän tähtäimen liiketoiminnassa.
 Etelä-Suomen aluehallintovirasto  kertoi perjantaina , että nykyiset rajoitukset pysyvät voimassa. Messuala on jo  aiemmin elokuussa lausunut , että "tapahtuma-alaa koskevat määräykset eivät täytä oikeasuhtaisuuden kriteerejä millään mittapuulla mitattuna".
 Paikoin messutapahtumat jo jatkuvat
 Kaikkialla Suomessa tilanne ei ole messuille yhtä vaikea. Turussa on viikonloppuna pidetty ensimmäiset messut puoleentoista vuoteen. Niiden toimitusjohtaja  Marja Pekkanen  sanoo, että tavanomaista kävijämääristä on oltu kaukana.
 – Lupaavaa kuitenkin on, että messuja pystytään avaamaan ja päästään edes puolinormaaliin kiinni, Pekkanen kommentoi.
 Pekkanen toimii myös Suomen messu- ja tapahtumajärjestäjien puheenjohtajana, ja edustaa näin muitakin alan yrityksiä.
 – Epävarmuus on suurin ongelma tällä toimialalla. Messuja lähdetään valmistelemaan vuosia aiemmin ja se on meille se aikajänne. Alalle on suuri ongelma, että rajoitukset muuttuvat muutaman viikon tai kuukauden välein, eikä sitä näkymää eteenpäin ole, Pekkanen sanoo.
 Syyskuulle ohjelmassa olleet messutapahtumat jouduttiin Helsingissä perumaan. Messukeskuksessa oli tarkoitus pitää muun muassa sisustus-, design- ja huonekalutapahtuma Habitare, joka siirtyi nyt vuoden päähän.  Benjamin Suomela / Yle
 Vaihtuvien rajoitusten ohella ala antaa kritiikkiä yhä puuttuvalle  koronapassille .
 – Nyt puhutaan, että pelastava tekijä on koronapassi. Viimeisempien tietojen mukaan koronapassi menee aika pitkälle syksyyn, pystyykö se enää pelastamaan tilannetta siinä vaiheessa, Pekkanen kysyy.
 – Toimenpiteet, joita nyt suunnitellaan, olisi pitänyt suunnitella puoli vuotta sitten ja niiden olisi pitänyt olla nyt käytössä nyt, Pekkanen sanoo.
 Koska esimerkiksi Helsingissä messuille vaaditaan yleensä pääsylippu, olisi koronapassin tarkastaminen helppoa lippujen tarkastuksen yhteydessä.
 Kilpailijamaissa messut pyörivät, Ruotsi rinnastaa kauppakeskuksiin
 Pekkasen mukaan Asuntomessut ovat ainoat messut, joita heidän edustamansa yritykset ovat puolentoista vuoden aikana voineet järjestää. Ruotsissa ja Saksassa vastaavaa täyspysähdystä messutoiminnalle ei ole ollut.
 Keväällä Helsingin Messukeskuksessa järjestettiin laajasti pääsykokeita. Muutoin tiloissa on ollut puolentoista vuoden aikana hiljaista.  Benjamin Suomela / Yle
 – Tärkeimmässä kilpailijamaassamme Ruotsissa avataan messuja ilman rajoituksia syyskuun alusta alkaen. Siellä messukeskuksia koskevat samat turvallisuuskäytännöt kuin kauppakeskuksia, sanoo Vepsäläinen.
 – Vielä ei ole kukaan pystynyt minulle vastaamaan kysymykseen, että miksi messukeskuksia ei voida avata, vaikka kauppakeskukset ovat hyvillä turvallisuuskäytännöillä olleet auki koko pandemian ajan, Vepsäläinen kommentoi.
 Messukeskuksessa jatketaan edelleen lokakuun ja sen jälkeisten kuukausien isojen tapahtumien valmistelua. Lokakuun ohjelmassa ovat muun muassa Helsingin kirjamessut.
 Lue myös
 Saksassa aikuiset tarvitsevat koronapassin treeneissä – Voisiko se mahdollistaa harrastustilojen laajemman aukiolon myös Suomessa?
 Poliisi ilmestyi eilen Kansallisoopperan ensi-iltaan: “Kysyttiin, onko niin, että kuudelta oopperaan ja seitsemältä putkaan?”
 Koronapassin käyttöönottoa hankaloittaa tartuntatautilaki, sanovat asiantuntijat – “Lain perusta on laho"
 Tapahtuma-ala laskee koronapassin arvoksi satoja miljoonia euroja – ravintoloille apu olisi ollut suuri, mutta passi tulee pahasti myöhässä
 Koronapassi jakaa mielipiteitä: Tapahtuma-alan mielestä toisi ennakoitavuutta, yliopistot pelkäävät opiskelijoiden eriarvoista asemaa

Messuala kritisoi koronarajoituksia – johtaja ihmettelee: "Miksi emme voi avata, vaikka kauppakeskukset ovat olleet auki koko ajan"


Summary: Sähköpotkulautayritykset eivät innostu yöllisestä ajokiellosta. Yrityksistä Voi kehittää ensi kesäksi tekniikkaa, jossa lauta alkaisi “vinkua” käyttäjälleen, jos tämä törttöilee liikenteessä.

Vuokrattavien sähköpotkulautojen nopeuksia lasketaan pysyvästi kaikkina vuorokauden aikoina. Muutos tulee voimaan saman tien.
 Asiasta päätettiin tänään tiistaina, kun liikenne- ja viestintäministeriö, sähköpotkulautayhtiöt sekä Helsingin kaupungin edustajat kokoustivat sähköpotkulautojen turvallisuudesta.
 Sähköpotkulautayritykset ovat valmiita alentamaan lautojen maksiminopeutta 25:stä 20:een kilometriin tunnissa. Lisäksi lautojen nopeutta rajoitettaisiin Helsingissä 15 kilometriin tunnissa kaikkina öinä ja kaikilla alueilla klo 00–05. Tällä hetkellä öiset nopeusrajoitukset ovat voimassa vain keskusta-alueella.
 Tämän lisäksi ministeriö ja Helsingin kaupunki esittävät, että vuokrattaville sähköpotkulaudoille tulee viikonloppuisin yöllinen ajokielto.
 Liikenne- ja viestintäministeri  Timo Harakan  mukaan tämä johtuu viikonloppuöisin humalassa tapahtuneista onnettomuuksista.
 – Me emme voi yhteiskuntana hyväksyä sitä, että yksityiset toimijat siirtävät kustannuksia julkisen terveydenhuollon hoidettavaksi.
 Sähköpotkulautayritykset antavat vastauksensa esitykseen tämän viikon aikana.
 – Jos päädytään siihen, että rajoitus astuu voimaan, niin sitten se olisi jo tämän syyskauden käytössä.
 Liikenneministeri Timo Harakan mielestä on kova urakka "piilottaa" sähköpotkulautoja baareista palaavilta asiakkailta. Siksi hän ehdottaa, että yksinkertaisesti viikonloppuöiden tarjonta poistettaisiin. Laudoilla ei voisi ajaa esimerkiksi lauantaiyönä kotiin ollenkaan. Silja Viitala / Yle
 Yritykset toivoivat aluerajoituksia
 Sähköpotkulautayritys VOI toivoi, että yöllistä ajokieltoa ei tulisi, vaan ongelma ratkaistaisiin muilla keinoin.
 Yritykset ehdottivat tiistaina, että yöaikaan sähköpotkulautoja ei olisi tarjolla baarien lähistöllä. Harakka kuitenkin suhtautuu ehdotukseen varauksella.
 – Se on kova homma kuskata sähköpotkulautoja piiloon baarista tulevilta ja baareja on kuitenkin aika monessa eri paikassa Helsingissä. On selkeämpää mennä samaa tietä kuin Oslossa, että viikonloppuöisin tarjontaa ei olisi lainkaan.
 Yöllistä ajokieltoa on toivonut muun muassa HUS Akuutin perusterveydenhuollon osastoylilääkäri  Arja Kobylin . Hänen mielestään yöllinen ajokielto vähentäisi vakavia loukkaantumisia merkittävästi.
 – Kiusaus lähteä illanvietosta sähköpotkulaudalla kotiin on niin suuri, että moni valitsee sen, ja tällöin sattuu onnettomuuksia. Humalassa useimmiten loukkaa nimenomaan pään.
 Hänen mielestään yhteiskunnalliset hyödyt ja haitat tulisi puntaroida tarkkaan, kun pohditaan ratkaisuja sähköpotkulautojen ongelmiin.
 VOI:n operatiivinen johtaja Alastalo ei innostu yöllisestä ajokiellosta.
 – Vähän karsastan tätä, koska ei mitään muutakaan liikennemuotoa suljeta yöksi. Meillä on paljon käyttäjiä, jotka ajavat sähköpotkulaudoilla yöaikaan töihin ja olemme saaneet paljon palautetta siitä, että sähköpotkulautailu koetaan hyväksi liikennemuodoksi yöaikaan, koska sillä vältytään mahdolliselta ahdistelulta. Toivon, että löydettäisiin ne oikeat keinot ja hoidettaisiin humalassa ajaminen kuntoon promillerajoitusten avulla.
 Sähköpotkulautaonnettomuuksien tilaston toimitti Ylelle Helsingin Töölön sairaalan tukielin- ja plastiikkakirurgian toimialajohtaja Jarkko Pajarinen.
 Promillerajasta keskustellaan
 Promillerajaa ei näillä näkymin ole tulossa.
 Promillerajaa ovat ehdottaneet niin sähköpotkulautayritykset, viranomaiset kuin poliitikotkin. Harakan mukaan on toive on ymmärrettävä, mutta sähköpotkulautojen tapauksessa keino ei ole paras mahdollinen, sillä kyseessä on paikallinen ongelma isojen kaupunkien keskustassa yöaikaan.
 – Lainsäädäntö on kovin hidas ja kömpelö väline. Meillä on kuitenkin tulossa laajempi liikenneturvallisuusstrategian päivitys ja siinä varmasti keskustellaan myös promillerajoista.
 Poliisi on toivonut promillerajaa sähköpotkulaudoille.
 – Mielestäni minkään ajoneuvon kuljettajaksi ei pitäisi ryhtyä päihtyneenä. Toki se poliisin näkökulmasta helpottaisi valvontaa, jos siinä olis joku raja, sanoo Helsingin poliisilaitoksen vanhempi konstaapeli  Jani Markkanen .
 Ratkaisuksi tekoäly?
 Yritykset ovat yrittäneet ratkaista ongelmia kehittämällä lautoja.
 Sähköpotkulautayritykset esittivät ratkaisuksi myös ajokursseja. Komisario Markkasen mielestä idea on hyvä.
 – Se voisi olla joku kevennetty versio, jossa on käyty ne liikennesäännöt läpi, jotka koskevat sähköpotkulautaa. Silloin ei ainakaan pääsisi kukaan sanomaan, ettei ole koskaan kuullut tällaisista säännöistä.
 VOI on kehittänyt sähköpotkulautojen liikennekoulun, mutta se on täysin vapaaehtoinen. Sen suorittamalla käyttäjä saa alennuksia matkoistaan.
 Tämän lisäksi VOI:lla on yritetty ratkaista viikonlopun häiriökäyttäytymistä kehittämällä lautojen ominaisuuksia.
 – Humalassa ajon estämiseksi olemme tuoneet reaktiotestin sähköpotkulautoihin ja sovelluksessamme hyödynnämme vielä kameraa ja palkitsemme käyttäjän, jos hän käyttää kypärää. Kyseinen testi tulee tehtäväksi 01–05 välillä, Alastalo kertoo.
 Testi on pakko tehdä, mutta laudan saa käyttöönsä huolimatta siitä, millaisen tuloksen testistä saa.
 Tämän lisäksi apuun on hälytetty myös tekoäly. VOI:lla on käynnissä pilottihanke, jossa konenäön avulla yritetään estää jalkakäytävillä ajo. Kokeilussa testataan uutta kamera- ja konenäköteknologiaa, joka mahdollistaa sen, että sähköpotkulauta tunnistaa paikat, joissa sitä käytetään, kuten pyöräkaistalla, jalkakäytävällä tai tiellä.
 – Esimerkiksi jalkakäytävällä ajamisesta lauta voisi ilmoittaa käyttäjälleen äänimerkillä, jotta käyttäjä vaihtaisi oikealle kaistalle. Pilotissa on tarkoituksena myös tutkia, voisiko lauta esimerkiksi hidastaa automaattisesti huomatessaan edessään jalankulkijoita.
 Samalla teknologialla pystytään ratkaisemaan pysäköintiin liittyviä ongelmia. Jos sähköpotkulauta ei ole pystyssä, vaan makaa maassa, käyttäjä ei pysty päättämään matkaansa.
 Keskustelu jutusta on avoinna 1.9. klo 23 asti.
 Katso tuorein Yle Recin video

 Aivovammoja ja murtuneita luita, miten sähköpotkulautojen turvallisuutta voisi parantaa?

Rajoituksia tulossa: ei sähköpotkulautailua viikonloppuöisin ja nopeus alas – firmat valmiita poistamaan laudat baarien läheltä


Summary: Vanhoista iskelmistä tutuksi tullut Kotkan Ruusu nähdään pian teatterin näyttämöllä. Kotkan Ruusu ei ollut pelkkä legenda, vaan parturi nimeltään Rosa Mäkinen. Hän sai ammattinsa ohessa vähintään kyseenalaisen maineen.

Yli satavuotiaan jugendtalon liiketilan ulko-oveen on kiinnitetty kyltti. Siinä lukee:
 Tässä huoneistossa piti parturiliikettä  Rosa Mäkinen  "Kotkan Ruusu" vv. 1942–1960.
 Kotkan Ruusu, tuo  laulujen nainen , ei ole pelkkä legenda. Hän eli traagisen elämän, josta jäi jälkeen monta tarinaa kerrottavaksi.
 Kerrotaan, että Rosa Mäkinen tarjosi parturiliikkeensä takahuoneessa Kotkan Tukkukaupantalossa eroottisia lisäpalveluita. Tarinat ovat värikkäitä, mutta niin oli Rosakin. Silti osa tarinoista on tiettävästi vain juoruja, joita ankeassa sota-ajan Kotkassa Rosasta levitettiin.
 Sen ajan ihmiset muistavat Rosa Mäkisen upeista vaatteistaan ja kampauksestaan.
 – Hän oli kuin paratiisilintu täällä Kotkan ankean sota-ajan kurjuuden jälkeen. Kyllä hän kiinnitti ihmisten huomion, kertoo kotkalainen opettaja ja tietokirjailija  Tarja Rantaruikka .
 Tukkukaupantalon ovessa on muistona kyltti Kotkan Ruususta. Mirjam Tahkokorpi / Yle
 Näytelmä muhi liki 20 vuotta
 Tarja Rantaruikka on perehtynyt Rosa Mäkisen historiaan, koska hänen isänsä  Tauno Rantaruikka  maalasi aikoinaan kuvan Kotkan Ruususta. Maalaus on esillä kotkalaisen ravintola Kairon seinässä.
 Hiusalan yrittäjät pitivät ravintola Kairossa vuonna 2002 liittokokouksen, jonne he pyysivät Tarjaa esittelemään isänsä maalauksia.
 Samoihin aikoihin oli selvinnyt, että Rosa Mäkinen eli Kotkan Ruusu oli aikoinaan pitänyt parturiliikettään viereisessä Tukkukaupantalossa. Tämä selvisi katutason liikehuoneiston remontin yhteydessä.
 Tarja Rantaruikan mukaan yhdestä ikkunan pokasta löytyi teksti, jossa luki "Kampaamo Kotkan Ruusu". Löydön jälkeen sanomalehteen laitettiin ilmoitus, jossa pyydettiin yhteydenottoja ihmisiltä, joilla oli jotain tietoa Rosa Mäkisestä.
 – Se oli oikeastaan viimeinen hetki selvittää näitä asioita. Ihmiset alkoivat olla jo sen ikäisiä, että heitä ei sitten kohtaa enää olisi ollut, Tarja Rantaruikka sanoo.

 Yhteydenottoja tuli todella paljon. Rantaruikka kertoo tuntevansa vieläkin ihmisiä, jotka ovat pikkulapsina tavanneet kuuluisan Kotkan Ruusun.
 Lopulta Rosa Mäkisen tarina paisui Rantaruikan käsissä pienoisnäytelmäksi, jota esitettiin yhteensä kymmenen kertaa. Kaikki esitykset myytiin loppuun. Rooleissa oli oikeita parturi-kampaajia. Kukaan heistä ei ollut ammattinäyttelijä, joten tarinan esitti kertoja.
 – Silloin jo heräsi ajatus, että tästä saisi ihan mahtavan, ison jutun teatteriin, Tarja Rantaruikka kertoo.
 Aikaa kului miltei 20 vuotta. Rantaruikka tarjosi näytelmäideaa muutamille teatterinjohtajille. Pari vuotta sitten Kotkan nykyinen teatterinjohtaja  Miko Jaakkola  innostui ajatuksesta ja alkoi kirjoittaa näytelmää yhdessä Rantaruikan kanssa.
 Näin Rosa Mäkisen tarina alkoi.
 Köyhä yksinhuoltaja
 Rosa Mäkisenä tunnettu  Rosalia Gurovitsch  syntyi Viipurissa vuonna 1902 venäjänjuutalaiseen perheeseen. Kauppiasperhe oli tunnettu ja varakas.
 Rosalia rakastui ja meni naimisiin ei-juutalaisen  Lauri Mäkisen  kanssa. Tuohon aikaan suhdetta ei-juutalaisen kanssa ei katsottu perheessä hyvällä, ja perhe hylkäsi Rosan. Tästä alkoivat traagiset elämänkäänteet.
 Erään tarinan mukaan Rosan äiti riisti henkensä kuultuaan, että tytär oli tullut raskaaksi Lauri Mäkiselle. Toisen tarinan mukaan Rosan äiti ehti menehtyä, ennen kuin tämä sai tietää raskaudesta.
 Rosalle ja Laurille syntyi tytär  Nora Mäkinen . Avioliitto ei kestänyt sosiaalisten paineiden aiheuttamia koettelemuksia, ja Rosa ja Lauri erosivat. Rosa jatkoi elämäänsä köyhänä yksinhuoltajana. Hän yritti saada rahaa ompelemalla ja opettamalla kieliä. Lopulta hän ei kyennyt elättämään lastaan, ja tämä otettiin huostaan.
 Sittemmin Nora Mäkisestä tuli tunnettu elokuvanäyttelijä ja  mannekiini . Hän on näytellyt esimerkiksi 1930-luvun elokuvissa  Laulu tulipunaisesta kukasta ,  Tulitikkua lainaamassa  ja  Hätävara .
 Eloisa yrittäjä
 Rosa Mäkinen muutti 1940-luvulla Kotkaan, jonne hänen veljensä  Mikael Gurovitsch  oli perustanut Kotkan Pukimo -vaateliikkeen. Joidenkin kertomusten mukaan Mikael eli Mikko antoi rahaa Rosalle, mutta piti silti etäisyyttä häneen.
 Rosa perusti oman parturiliikkeen Tukkukaupantaloon, jonka lähellä oli vilkas kauppasatama. Laivat toivat merimiehiä Kantasatamaan eri puolilta maailmaa. Parturiliike sijaitsi hyvällä paikalla sataman vieressä, ja Rosan luona miehet kävivät siistiytymässä jopa kuukausia kestäneiden laivamatkojen jälkeen.
 Rosan lapsenlapsesta eli Nora Mäkisen tyttärestä tuli myöhemmin myös parturi-kampaaja. Ammatti on siis kulkenut sivussa.
 Tarinoiden mukaan Rosa Mäkinen odotti asiakkaita parturiliikkeensä oven pielessä. Mirjam Tahkokorpi / Yle
 Tarinoiden mukaan Rosa odotti merimiehiä kauniisti laittautuneena parturiliikkeensä portin pieleen nojaillen. Jotkut tarinat kertovat, että Rosa kävi merimieskapakoissa, joissa miehiä tarttui kauniin naisen matkaan.
 Tietokirjailija Tarja Rantaruikka väittää, että monet tarinat Rosa Mäkisestä ovat liioiteltuja.
 – Ei hän mikään laivatyttö ollut. Juorut lähtivät liikkeelle ilmeisesti siksi, että hän oli niin erilainen.
 Rosa oli luonteeltaan temperamenttinen ja räväkkä, mutta myös elämänmyönteinen ja sosiaalinen ihminen. Hän puhui viittä eri kieltä: suomea, ruotsia, venäjää, saksaa ja englantia. Niiden avulla hän pystyi palvelemaan ulkomaalaisia laivamiehiä.
 Ulkopuolisen ja kiusatun ihmisen leima seurasi Rosa Mäkistä Viipurista Kotkaan asti. Kaupungissa liikkui paljon juoruja siitä, mitä parturiliikkeen takahuoneessa tapahtui.
 Tarinoiden mukaan kotkalaisia lapsia kiellettiin lähestymästä salaperäistä Rosa Mäkistä. Näin tuon ajan pikkutytöt ovat Tarja Rantaruikalle kertoneet.
 – Hän tietenkin kaipasi omaa tytärtään. Kun söpöjä pikkutyttöjä meni ohi, hän tarjosi karkkia. Äidit vetivät lapsensa pois, että ei saa mennä sinne, Rantaruikka kertoo.
 Rosa Mäkinen menehtyi Kotkassa vuonna 1966.
 Kotkan Ruusu -näytelmän ovat käsikirjoittaneet Tarja Rantaruikka ja Miko Jaakkola. Antro Valo / Yle
 Aikaansa edellä
 Kotkan Ruusu -näytelmä kertoo tarinan elämänmyönteisestä ja vahvasta naisesta, joka kohtasi elämänsä varrella traagisia asioita. Näytelmän kirjoittajien pyrkimyksenä on puhdistaa Kotkan Ruusun maine, jota juorut ovat vahvasti värittäneet.
 – Olemme halunneet tässä näytelmässä kaivaa esiin sen, että kuka ihminen tämän myytin takana oli, kertoo näytelmän ohjaaja ja toinen käsikirjoittajista Miko Jaakkola.
 Loppujen lopuksi kyseessä oli eronnut nainen, joka todennäköisesti kaipasi miesseuraa ja sitä myös sai.
 – Nykypäivänä tuossa ei olisi mitään ihmeellistä. Rosa oli aikaansa edellä, Tarja Rantaruikka sanoo.
 Kotkan Ruususta kertova musiikkinäytelmä saa kantaesityksensä Kotkan kaupunginteatterissa lauantaina.
 Aiheesta lisää :  Kotkan Ruusun legenda elää
 Merimieskapakat katosivat, kun merimiehet vaihtoivat viinan ja satamien naiset perhe-elämään – 80-vuotias legendaarinen Kairo ei luovuta
 Tekstissä on hyödynnetty myös Anne Lampisen kirjoittamaa teosta Kaunis Veera ja muita naislegendoja (Helmi Kustannus, 2006).

Rosa Mäkiseen lyötiin prostituoidun leima, joka elää vahvana vielä yli 50 vuotta hänen kuolemansa jälkeen – nyt hänen maineensa halutaan puhdistaa


Summary: Otso Gold on saanut rahoituksensa ja koeporaukset siihen malliin, että tuotanto Raahessa alkaa syyskuussa. Virallisia avajaisia kultaharkkoineen on tarkoitus juhlia kuun lopulla. Kanadalaisyhtiö sanoo oppineensa kaivoksen aiemmista ongelmista.

Pohjois-Pohjanmaalla Raahen Laivakankaalla sijaitseva kultakaivos alkaa olla jälleen valmis tuotantoon yli kahden vuoden tauon jälkeen.
 Kanadalaisyhtiö Otso Goldin mukaan Laivan kaivoksen virallisia avajaisia vietetään syyskuun lopulla, jolloin kullan tuotantokin olisi taas alkanut.
 Alueella työskentelee tällä hetkellä jo yli sata henkilöä, joista suurin osa kaivosyhtiön palveluksessa. Väkimäärä pitää vielä melkein tuplata, sillä kaivoksen arvioidaan työllistävän tulevaisuudessa 220–240 työntekijää.
 Kaivoksen yhdyskuntasuhdejohtaja  Juha Tiainen  kertoo, että rekrytoinnit ovat käynnissä.
 – Väkeä pitää palkata vielä huomattavan paljon, mutta tulijoita tuntuu olevan hyvin esimerkiksi kaivoksista eri puolilta Suomea.
 Tiaisen mukaan myös moni kaivoksen entinen työntekijä on kiinnostunut uusista työpaikoista.
 Raahessa tavoitellaan tuhansien kultakilojen vuosituotantoa
 Raahen kaivoksen kultapitoisuudet  ovat olleet koko toiminnan ajan varsin matalat. Tämä tiedostetaan myös Otso Goldissa, jonka mukaan tuotantouudistuksilla ja koekairausten tarkalla analysoinnilla kallioperän kulta saadaan kuitenkin aiempaa paremmin talteen.
 – Raahen kaivos ei alueena tietenkään ole sen helpompi kuin aiemminkaan, mutta me luotamme suunnitelmiimme ja kairaustuloksiimme, kertoo yhdyskuntasuhdejohtaja Juha Tiainen.
 Kanadalaisyhtiö kertoo kairauksissa löytyneen myös aiempaa korkeampia pitoisuuksia, jotka antavat uskoa tulevaisuuteen.
 Otso Gold kertoo nettisivuillaan Raahen kultakaivoksen vuosituotantotavoitteeksi 90 000 unssia, joka olisi yli 2 500 kiloa kultaa vuodessa. Määrä on varsin huomattava, sillä esimerkiksi Euroopan suurin kultakaivos Kittilässä teki viime vuonna uuden tuotantoennätyksensä, noin 6 500 kiloa kultaa.
 Kanadalaisyhtiö ja Juha Tiainen ovat kuitenkin luottavaisia Otso Goldin tavoitteen kanssa.
 – Emme näe mitään syytä miksi emme tavoitteeseen ja sen ylikin pääsisi. Pyrimme koko ajan nostamaan tuotanto- ja jalostuskapasiteettia laitoksella.
 Kultakaivoksen vaikeat vuodet
 Raahen kultakaivos avattiin isoin odotuksin kymmenen vuotta sitten vuonna 2011. Ruotsalainen Nordic Mines ajautui kuitenkin nopeasti vaikeuksiin, kun  jätevesiongelmat  alkoivat jo parin kuukauden toiminnan jälkeen keväällä 2012.
 Eikä ruotsalaisyhtiön taival siitä juuri helpottunut, sillä  yrityssaneeraus oli edessä  vuonna 2013 ja tappiollisen kaivoksen sulkeminen seuraavana vuonna.
 Vuoden 2014 jälkeen ruotsalaisyhtiö valmisteli kaivoksen avaamista uudelleen parin vuoden ajan ja keräsi sitä varten rahaa miljoonia euroja. Kullantuotanto alkoi Raahessa uudelleen vasta omistajavaihdosten jälkeen vuoden 2018 syksyllä, jolloin kanadalainen Nordic Gold sai taas kaivoksen käyntiin – muutamaksi kuukaudeksi.
 Talousvaikeudet ja kiista kaivosurakoitsijan  kanssa sulkivat Raahen kultakaivoksen jälleen keväällä 2019.
 Nyt edessä on uusi alku ja uusi kaivosyhtiö, kun Nordic Gold muutti nimensä Otso Goldiksi vuoden 2019 lopulla.
 Otso Goldin Raahen kaivoksen yhdyskuntasuhdejohtaja Juha Tiainen kertoo, että kaivoksen aiemmista ongelmista on otettu opiksi.
 – Resurssien kartoitus on ollut aiemmin puutteellista. Nyt meillä on laajat kairaustiedot ja valmis kaivossuunnitelma, jota myös kehitämme tarkemmaksi koko ajan.
 Värikkäitä vaiheita kokeneen Raahen kultakaivoksen seuraava vaihe on jo hyvässä vauhdissa, kun kullantuotanto käynnistyy jälleen lähiviikkoina. Uuden ajan ensimmäiset kultaharkot saadaan esille virallisissa avajaisissa 29. päivä syyskuuta.
 Lue lisää aiheesta:
 Vasta avattu kultakaivos ajautui saman tien ongelmiin – syyttää toiminnan takkuamisesta suomalaista urakoitsijaa, joka ei kritiikkiä niele
 Raahen kultakaivosta käynnistellään ainakin jo neljättä kertaa
 Uusi kaivoslaki lisää kuntien valtaa ja lyhentää etsintälupia – luonnonsuojelupiirin mukaan tavoite ympäristönsuojelusta on jo vesitetty

Onko sateenkaaren päässä sittenkin kultaa? Raahen epäonninen kultakaivos avaa ovensa jälleen kymmenen vuoden kuoppaisen tien jälkeen


Summary: Pandemiaohjausryhmä totesi tiistaisessa kokouksessaan, että  Pirkanmaan sairaanhoitopiirin alue pysyy edelleen koronan leviämisvaiheessa.

Pirkanmaan sairaanhoitopiirin alue pysyy edelleen koronan leviämisvaiheessa. Kuluneen kahden viikon aikana koronan ilmaantuvuus alueella on 86 tapausta 100 000 asukasta kohden.
 Positiivisten testitulosten osuus Fimlabissa tutkituista näytteistä on viikon ajalta 1,7 prosenttia. Fimlab tutki viime viikolla ennätykselliset 11 001 koronanäytettä. Sairaalahoidon tarve on viime viikkoon nähden pysynyt ennallaan.
 Pirkanmaan pandemiaohjausryhmä totesi tiistaina, että rokotuskattavuutta tulee saada vielä korkeammaksi, jotta rajoituksista voidaan luopua.
 Eniten tartunnat ovat levinneet perheissä
 Pirkanmaalla todettiin viime viikolla yhteensä 236 koronatartuntaa, joista 149 tapauksessa tartunnan lähde pystyttiin selvittämään.
 Eniten tartuntoja saatiin perheiden sisällä, yhteensä 67. Sukulaisten ja ystävien tapaamisista poiki 31 tapausta ja yksityisistä juhlista kahdeksan. Ulkomailta tuli 19 tartuntaa. Työpaikoilta todettiin seitsemän tartuntaa seitsemässä eri työpaikassa.
 Kouluissa todettiin viime viikolla kymmenen tartuntaa, joista kahdeksan oli samasta alakoulusta. Ravintoloista tai baareista todettiin kolme tartuntaa. Yksittäisiä tartuntoja on saatu liikennevälineestä, vapaa-ajan harrastuksesta sekä kaksi tartuntaa muista tunnetuista kontakteista.
 Tiistaina Pirkanmaalla kerrottiin 31 uudesta koronatartunnasta. Samalla rikkoutui yli 8 000 tartunnan raja – koko pandemian aikana tartuntoja on todettu Pirkanmaalla nyt kaikkiaan 8 006.

Pirkanmaan koronanyrkki: Rokotuskattavuutta saatava korkeammaksi, jotta rajoituksista voidaan luopua


Summary: Kaksi perussuomalaista paikallispoliitikkoa on pitänyt LEVELI-podcastia, jossa on käsitelty puoluejohtoa hyvin kriittisesti ja myös alatyylisesti. Toinen erotetuista tubettajista Milad Dehghan ihmettelee erottamisensa perusteita.

Perussuomalaiset on erottanut puolueesta LEVELI-podcastin juontajat  Milad Dehghanin  ja  Nico Giansantin .
 Heistä Dehghan on puolueen kaupunginvaltuutettu Vantaalla ja Giansanti varavaltuutettu Helsingissä. Dehghan tunnetaan  myös räppärinä taiteilijanimellä Slim Mill .
 – Puoluehallitus on erottanut kyseiset herrat, vahvistaa puoluesihteeri  Arto Luukkanen  Ylelle.
 Luukkanen ei halua kommentoida tarkemmin päätöksen perusteluita. LEVELI-podcastissa on käsitelty puolueen nykyisen johdon toimintaa hyvin kriittisesti ja myös alatyylisesti.
  Totta kai olen aiheuttanut puolueelle mainehaittaa, mutta samaan aikaan olen tehnyt hyviäkin juttuja.  Milad Dehghan
 Seinäjoen puoluekokouksesta LEVELI lähetti YouTubessa suoran lähetyksen, jossa tuettiin  Ossi Tiihosta  puolueen uudeksi puheenjohtajaksi. Kun  Riikka Purra  voitti, äänestystä väitettiin vilpilliseksi.  Iltalehden mukaan  kokouksesta myös poistettiin kaksi luotiliivein varustautunutta Giansantin "turvamiestä".
 Sunnuntaisessa lähetyksessä Dehghan ja Giansanti esittelivät Luukkaselta väitetysti saamiaan erottamiskirjeitä. Niissä viitataan nimenomaan lähetysten sisältöön ja puoluekokouksen tapahtumiin.
 – En kommentoi. Jokainen voi katsoa heidän lähetyksiään ja miettiä, mikä se syy [erottamiselle] on, Luukkanen sanoo Ylelle.
 Lue myös:   Olivatko tässä perussuomalaisten vallanvaihdoksen kaksi avainhetkeä? Halla-ahon halaus kertoi sovusta, Tiihosen nousu lupaili jotain muuta
 Luukkasen mukaan erotetut eivät voi enää edustaa luottamustehtävissään perussuomalaisia.
 – Heistä tulee... en tiedä, mitä heistä tulee. Toivon heille tietysti onnea ja menestystä poliittisella uralla.
 Arto Luukkanen valittiin perussuomalaisten puoluesihteeriksi Seinäjoella elokuussa. Jorge Gonzalez / Yle
 Dehghan: "Minulle ehdotettiin, että käyttäytyisin kiltisti vuoden tai kaksi"
 Milad Dehghan sanoo Ylelle pitävänsä erottamispäätöstään epäselvänä ja huonosti perusteltuna. Dehghanin mukaan hän on pyytänyt Luukkaselta perusteluita erottamiseen, mutta turhaan.
 – En sano, että olen viaton. Totta kai olen aiheuttanut puolueelle mainehaittaa, mutta samaan aikaan olen tehnyt hyviäkin juttuja. Jos potkitaan puolueesta, pitää potkia tarkoilla perusteilla, hän sanoo.
 LEVELI kannatti Ossi Tiihosta puolueen puheenjohtajaksi. Dehghanin käsitys on, että puolue yritti estää Tiihosen etenemisen, jolloin peli "meni vähän likaiseksi".
 – Ohjelmassa mun juontajakaveri [Nico Giansanti] puhuu todella törkeästi puoluejohdosta. Mutta se että olen siinä vieressä, ei tarkoita että olen siinä mukana.
 Yle ei ole tavoittanut Giansantia kommentoimaan erottamistaan. Sunnuntain lähetyksessä Giansanti houkutteli juontajapariaan siirtymään niin ikään perussuomalaisista erotetun  Ano Turtiaisen  Valta kuuluu kansalle -puolueeseen.
 Nico Giansanti (toinen vasemmalta) seurasi PS:n puoluekokousta eturivissä Ossi Tiihosen (keskellä) tukijoukoissa. Jorge Gonzalez / Yle
 Dehghan sanoo keskustelleensa entisten puoluetovereidensa kanssa mahdollisuudesta palata joskus perussuomalaisiin. Hän ei kuitenkaan pidä sitä todennäköisenä, vaikka sanookin yhteistyön sujuneen Vantaan valtuustoryhmässä hyvin.
 – Minulle ehdotettiin, että käyttäytyisin kiltisti vuoden tai kaksi ja palaisin sitten puolueeseen. Mutta ei [minua ja Giansantia] oteta takaisin. Meidät halutaan pois hinnalla millä hyvänsä.
 LEVELI-podcastin kanava on perustettu YouTubeen vuonna 2017. Sillä julkaistuilla videoilla on ollut yli kahdeksan miljoonaa katselukertaa. Kanavan tyypillistä sisältöä ovat salaliitot ja politiikka.
 Aiheita käsitellään värikkäästi, toisinaan yksittäisiä ihmisiä herjaten. Viime aikoina lähetyksissä on korostunut myös koronakriittinen materiaali. "LEVELI ei ole vastuussa väärän tiedon antamisesta katsojille", videoiden alussa ilmoitetaan.

Perussuomalaiset erotti suositun LEVELI-podcastin juontajat puolueesta – Milad "Slim Mill" Dehghan: "Meidät halutaan pois hinnalla millä hyvänsä"


Summary: Kanne juontaa juurensa niin sanottuihin Kouri-kauppoihin. Fryckmanin mukaan hänen ja valtion välillä olisi sitova suostumus siitä, että kauppojen veroseuraamuksia koskevat erimielisyydet ratkaistaan Haagin välitystuomioistuimessa.

Helsingin käräjäoikeus on hylännyt liikemies  Peter Fryckmanin  kanteen Suomen valtiota vastaan.
 Kanteessa Fryckman vaati oikeutta vahvistamaan, että hänen ja valtion välillä olisi sitova suostumus siitä, että 1980-luvun lopun niin sanottujen Kouri-kauppojen veroseuraamuksia koskevat erimielisyydet ratkaistaan Haagin välitystuomioistuimessa.
 Käräjäoikeus katsoo, että entisen oikeusministerin  Jari Lindströmin  (ps., myöhemmin sin.) keväällä 2017 allekirjoittama suostumus on yleisluontoinen ja sen sisältö yksilöimätön.
 Lue myös:
 Kouri-kauppojen bulvaanina toiminut Peter Fryckman vaatii päästä Haagin välitystuomioistuimeen – käsittely alkaa Helsingin käräjäoikeudessa
 Ministeri Lindström oli vähällä viedä valtion miljoonakorvauksiin talousrikolliselle – "Allekirjoitukseni saatiin viekkaudella"
 Peter Fryckman aikoo vaatia Suomelta vahingonkorvauksia Haagin välitystuomioistuimessa

Liikemies Peter Fryckmanin kanne valtiota vastaan hylättiin


Summary: Helsingin poliisi ei aloita esitutkintaa viranomaisten toiminnasta ennen 16-vuotiaan pojan surmaa Helsingin Koskelassa.

Helsingin poliisi ei epäile viranomaisia mistään rikoksista ennen 16-vuotiaan pojan surmaa Helsingin Koskelassa. Kolmea vuonna 2004 syntynyttä poikaa syytetään ikätoverinsa murhasta 4. joulukuuta 2020.
 Surmattu nuori oli ennen surmailtaa joutunut pitkään jatkuneen kiusaamisen ja useiden eri kertoina tapahtuneiden pahoinpitelyjen uhriksi. Hän asui kotinsa ulkopuolelle sijoitettuna.
 Poliisi on selvittänyt uhrin koulun ja lastensuojelun toimenpiteitä sekä niiden riittävyyttä liittyen rikoksen uhriin kohdistuneeseen kiusaamiseen ja pahoinpitelyihin.
 Esiselvityksessä selvitettiin sitä, oliko uhrin asiaan jollain tavalla liittyneitä perusopetustoimen ja lastensuojelun viranhaltijoita syytä epäillä jostakin rikoksesta. Asian laadun ja asiaan liittyvien henkilöiden palvelussuhteiden johdosta asiaa arvioitiin ensisijaisesti virkavelvollisuuden rikkomisen tunnusmerkistöstä käsin.
 Helsingin poliisilaitos hankki runsaasti tietoja asian selvittämiseksi
 – Esiselvitysaineisto koostuu pääasiassa virallisasiakirjaselvityksestä ja lausunnoista. Esiselvityksessä hankittiin lausunto yhteensä 44:ltä henkilöltä, kertoo rikoskomisario  Markku Silén  poliisin tiedotteessa.
 Koulu puuttunut kiusaamiseen asianmukaisesti
 Vaikka uhri oli saanut pahoinpitelyistä näkyviä vammoja, kukaan ei ollut ymmärtänyt puuttua tilanteeseen. Uhri oli salannut pahoinpitelyt aikuisilta ja selittänyt vammat muilla syillä. Uhria pahoinpideltiin Koskelan sairaalan alueella viime syksynä kolmena perjantai-iltana ennen surmailtaa.
 Poliisin selvityksen mukaan uhrin koulu on puuttunut kaikkiin sen tietoon tulleisiin kiusaamistekoihin asianmukaisesti.
 Selvityksen mukaan koulu ei ole vastoin perusopetuslakia jättänyt huolehtimatta oppimisympäristön turvallisuudesta tai suhtautunut piittaamattomasti velvollisuuteensa ylläpitää ja valvoa koulurauhaa.
 Näin ollen poliisin selvityksessä ei tullut esiin konkreettisia perusteita koulua tai sen henkilökuntaa koskevan virkarikosepäilyn tueksi.
 Lastensuojelu on täyttänyt lain vaatimukset
 Lastensuojelun ja sosiaalityöntekijöiden menettelyn osalta saatu selvitys antaa jossain määrin jännitteisen kuvan viikonlopun tapahtumista ja olosuhteista lastensuojelulaitoksessa.
 – Lastensuojelua velvoittavaa sääntelyä ja ohjeistusta leimaa näiden olosuhteiden valossa tietynlainen tulkinnanvaraisuus. Yksittäisen lastensuojelulaitoksen kannalta viikonloppuna käytössä olevilla resursseilla ja varalla olijoiden määrällä voi olla suuri vaikutus siihen, millaisiin toimenpiteisiin on tosiasiassa tarkoituksenmukaista ryhtyä, Silén toteaa.
 Asiassa ei kuitenkaan ilmennyt, että lastensuojelun työntekijät olisivat laiminlyöneet virkatoiminnassa säädöksiin ja määräyksiin perustuvat virkavelvollisuutensa.
 Selvityksen mukaan lastensuojelulaitos ja lastensuojelu on täyttänyt yleisesti lastensuojelulaissa toiminnalle asetetut vaatimukset riittävällä tarkkuudella. Näin ollen asiassa ei ole ilmennyt perusteita epäillä lastensuojelua tai lastensuojelulaitosta virkarikoksesta.
 – Esiselvityksen keskeinen johtopäätös on se, että peruskoulun opettajia, rehtoreita, lastensuojelutyöntekijöitä, muita viranhaltijoita tai ketään muutakaan ei ole syytä epäillä virkavelvollisuuden rikkomisesta, tuottamuksellisesta virkavelvollisuuden rikkomisesta eikä mistään muustakaan rikoksesta, rikoskomisario Markku Silén päättää.
 Uhri oli alisteisessa asemassa syytettyihin nähden
 Murhasta syytettyjä poikia syytetään myös pahoinpitelyistä, joihin kolmikko osallistui eri iltoina eri tavoin. Syyttäjien ja poliisin esitutkinnan mukaan uhri oli alisteisessa asemassa häntä pahoinpidelleisiin poikiin nähden. Uhri oli tuntenut kaksi syytettyä lapsuudesta saakka.
 Uhriin kohdistettua väkivaltaa on kuvailtu nöyryyttäväksi ja sadistiseksi. Väkivalta muuttui viikko viikolta rajummaksi. Syytetyt kuvasivat pahoinpitelyistä myös videoita.
 Helsingin poliisi alkoi selvittää lastensuojelun ja koulun toimintaa tammikuun lopussa, kun tapaus siirtyi syyteharkintaan.
 Poliisi kertoi jo rikoksen esitutkinnan alkuvaiheessa uhrin huoltajien suostumuksella, että poika oli lastensuojelun asiakas ja hänet oli sijoitettu asumaan kodin ulkopuolelle.
 Syytetyt todettiin mielentilatutkimuksessa syyntakeisiksi. He kiistävät syytteet murhasta.
 Helsingin käräjäoikeus antaa tuomion henkirikoksesta ensi perjantaina 3. syyskuuta.
 Juttua täydennetään.
 Lisää aiheesta:
 Koskelan surmasta syytetyt olivat syyntakeisia, syytetyt toivovat laajan julkisuuden alentavan tuomiota – vankilaan lähetetty uhkaavia kirjeitä
 Poliisi on aloittanut esiselvityksen Koskelan henkirikoksen taustoihin liittyen – selvityksen alla on lastensuojelun ja koulun toiminta
 Ylen tiedot: Viranomaiset pettivät Koskelan surman uhrin – lastenkoti ei etsinyt poikaa vaikka vanhemmat pyysivät, koulusta paljastui puutteita

Poliisi ei aloita esitutkintaa koulun ja lastensuojelun toiminnasta ennen Koskelan surmaa – viranomaisia ei epäillä mistään rikoksesta


Summary: Presidentti Karis sanoo Ylen haastattelussa että Viron suhde Suomeen on muuttunut avunsaannista kumppanuudeksi. Virolaispoliitikkojen korona-ajan närkästyneitä ulostuloja Suomen suuntaan hän pitää ystävyyteen hetkittäin kuuluvana nokkapokkana.

Alar Karis Viron kansallismuseon Ermin johtaja Toiminut Tarton yliopiston ja Viron maatalousyliopiston rehtorina Johtanut valtiontalouden tarkastusvirastoa Huippututkija, molekyyligeneetikko ja kehitysbiologi Kuuluu Viron viitatuimpiin tieteentekijöihin
 TALLINNA  Viron parlamentti riigikogu on valinnut  Alar Karisin  maan uudeksi presidentiksi. Karis sai 101-paikkaisen riigikogun toisessa äänestyksessä taakseen 72 kansanedustajaa. Valintaan tarvittiin kahden kolmasosan määräenemmistö eli 68 ääntä.
 Eilen järjestetyssä ensimmäisessä äänestyksessä Karisin äänimäärä jäi viidellä vajaaksi. Tänään valinta oli jo odotettavissa. Aamulla hallituspuolueiden lisäksi myös oppositioon kuuluvat sosiaalidemokraatit että keskustaoikeistolainen Isänmaa viestittivät hyväksyvänsä hänet.
 Ylelle antamassa haastattelussa Karis kuvailee Viron ja Suomen suhdetta erittäin hyväksi. Näin siitäkin huolimatta että Suomen tiukka korona-ajan maahantulolinja on herättänyt jonkin verran närää virolaisissa poliitikoissa.
 – Ystävysten kesken tulee aina toisinaan sanomista. Se on kuitenkin ohimenevää. Tosiystävien väleihin sellainen ei pidemmällä tähtäimellä vaikuta, Karis sanoo.
 Viron ja Suomen suhde on hänen mukaansa muuttunut tasavertaisemmaksi. Viro ei ole enää suhteessa Suomeen pelkästään saamapuolella, vaan sillä on myös annettavaa.
 – Vaikkapa X-tie-palvelualustamme  joka on nykyään käytössä  myös Suomessa. Digitaalisissa ratkaisuissa Viro kuuluu edelleen kansainväliseen eturiviin.
 Alar Karisin henkilökohtainen Suomen-suhde on jäänyt ohueksi. Tartossa syntyneenä ja kasvaneena hän ei pystynyt neuvostoaikana katsomaan Pohjois-Virossa näkyneitä suomalaisia tv-kanavia.
 – En tunne suomalaisten poliitikkojen joukosta ketään kovin läheisesti. Mutta viran myötä puhelimeen ilmestyy myös tarvittavia numeroita, tänään valittu presidentti arvioi.
 Tuolla tavalla en parlamenttiin pukeutuisi
 Viron nykyinen presidentti  Kersti Kaljulaid  talloi useamman virolaispuolueen varpaille kantaaottavana ja piikikkäänäkin valtionpäämiehenä. Hän muun muassa saapui Viron edellisen hallituksen virkaanastujaisiin vuonna 2019 mielenosoituksellisessa puserossa.
 Vuonna 2019 parlamenttiin ilmestyneen presidentti Kersti Kaljulaidin puserossa luki "Sana on vapaa". Valda Kalnina / EPA
 Alar Karisin mukaan presidentti voi osallistua yhteiskunnalliseen keskusteluun. Asia erikseen on, millä tyylillä.
 – Keskustelu on tarpeen varsinkin nyt kun yhteiskunta on jonkin verran jakautunut. Mutta jos minulta kysytään ilmestyisinkö parlamenttiin tuolla tavalla pukeutuneena niin en varmasti, Karis painottaa.
 Yhtenä vahvuuksistaan presidenttinä Karis pitää yliopistotaustaa. Viro pyrkii olemaan laadukkaan opetuksen ja korkeakoulutuksen edelläkävijä.
 – Samoin Suomi. Jos pystyisimme yhdistämään ponnistuksemme, meistä voisi tulla yhdessä maailma korkeasti koulutetuimpia kansakuntia, Alar Karis visioi.
 Oikeuskansleri: suora kansanvaali merkitsisi lisää valtaoikeuksia
 Viron presidentin vaalitapa on puhuttanut näidenkin vaalien alla. Puolueiden päättäessä presidentistä kansan tahto näkyy lopputuloksessa erittäin välillisesti.
 Viron oikeuskansleri  Ülle Madise  sanoi Ylelle maanantaina, että suora kansanvaali on toki mahdollinen, mikäli parlamentti näin päättää.
 – Siinä tapauksessa presidentin valtaoikeuksien pitäisi kuitenkin vastata hänen kansalaisilta saamansa luottamusta, Madise korosti.
 Käytännössä tämä tarkoittaisi presidentin valtaoikeuksien lisäämistä. Siihen ei virolaispuolueissa ole kuitenkaan haluja.
 Parlamenttipuolueista vain keskusta ja Ekre ovat julkisesti ilmoittaneet tukevansa suoraa kansanvaalia.
 Alar Karis Viron kansallismuseon Ermin johtaja Toiminut Tarton yliopiston ja Viron maatalousyliopiston rehtorina Johtanut valtiontalouden tarkastusvirastoa Huippututkija, molekyyligeneetikko ja kehitysbiologi Kuuluu Viron viitatuimpiin tieteentekijöihin
 Lue lisää:
 Presidentinvaalin ensimmäinen äänestys ei tuonut tulosta Virossa – Alar Karisin presidenttiys jäi viiden äänen päähän
 Viron parlamentti kokoontui tänään valitsemaan presidenttiä – mutta miksi prosessi on niin sekava? Yle kokosi viisi kysymystä ja vastausta
 Viron presidentinvaali pääsemässä umpikujasta – Tarton yliopiston entinen rehtori Alar Karis sai isot hallituspuolueet taakseen

Viron uusi presidentti on Alar Karis, 63 – valinta syntyi parlamentin toisessa äänestyksessä äänin 72–27


Summary: Tuoreen kuluttajaselvityksen mukaan Salpausselän kisoista on kiinnostunut tai erittäin kiinnostunut yli miljoona suomalaista.  Ensi vuonna kisat pidetään helmikuun lopulla. Hiihtolajien maailmancup-kilpailuista ja oheisohjelmasta saadaan lisätietoa syksymmällä.

Suomen suurin talviurheilutapahtuma Salpausselän kisat Lahdessa panostaa urheilun ytimen lisäksi myös entistä enemmän tapahtumaliiketoiminnan kehittämiseen.
 – Strategiamme tukee niin huippu-urheilukisojen toteuttamista kuin myös kansanjuhlan, viihteellisen yleisötapahtuman tekemistä, toteaa Salpausselän kisojen taustaorganisaation Salppuri Oy:n puheenjohtaja  Martti Lipponen  tiedotteessa.
 Tuoreessa Sponsor Insight (2021) kuluttajatutkimuksessa Salpausselän kisoista kiinnostuneita tai erittäin kiinnostuneita suomalaisia oli yli 1,3 miljoonaa.
 Vuoden 2022 Salpausselän kisat järjestetään 25–27. helmikuuta. Maailmancupin ohjelma sekä tapahtuman oheisohjelmia julkaistaan myöhemmin syksyllä.
 Lahdessa kisajärjestelyistä vastaa Hiihtoliiton ja Lahden Hiihtoseuran yhdessä perustama Salppuri Oy. Yle näyttää kisat kanavillaan. Kisaorganisaation mukaan Salpausselän kisat tavoittavat kansainvälisesti 120 miljoonaa katsojaa ympäri maailmaa.
 Vuonna 2023 Salpausselän kisat juhlii 100-vuotistaivaltaan.
 MM-kisat tavoitteena saada jo vuonna 2029 tai 2031
 Lahden asemaa maailmancup-kisakalenterissa halutaan kehittää ja parantaa. Kisaorganisaation silmissä siintävät jo 8. MM-kisat Lahdessa. Keskustelut tästä on jo aloitettu.
 – Tähän pitää hyvin pitää valmistautua, että realistinen tavoite on saada MM-hiihdot Lahteen vuosina 2029 tai 2031, totesi Hiihtoliiton puheenjohtaja  Markku Haapasalmi  tiedotustilaisuudessa.
 Juttu päivittyy
 Lue lisää:
 FIS:n hallituksen jäsen kisapaikkakuntien harventamisesta: Salpausselän kisoilla tulee olla paikka kalenterissa joka vuosi
 Salpausselän kisat käydään Lahdessa tammikuussa ilman yleisöä – kisajärjestäjien mukaan myös Norja osallistuu
 Uusi kisayhtiö Salppuri Oy vauhdittaa tulevia Salpausselän kisoja

Salpausselän kisat haluaa yhdistää huippu-urheilun ja viihteellisen kansanjuhlan – MM-kisat myös toivelistalla


Summary: Suomessa on hyväksyttyä ajatella, että olemme tasa-arvoisia. Myös peruskoulua pidetään usein tasa-arvoisena, mutta opetus vahvistaa esimerkiksi sukupuolten välisiä eroja. Suomalainen työelämä on yhä kovin jakautunut miesten ja naisten aloihin.

Heikosti osaavien oppilaiden, niin tyttöjen kuin poikien, osaaminen heikkenee edelleen, parhaiten koulussa menestyvät korkeakoulutettujen vanhempien lapset. Kansallinen koulutuksen arviointikeskus (Karvi) selvitti, mitkä tekijät liittyvät sukupuolten sisäisiin ja välisiin oppimistuloseroihin.
 Selvitykseen koottiin ja analysoitiin tutkimuksia, selvityksiä ja raportteja, jotka koskevat kasvatuksen ja koulutuksen tasa-arvoa, yhdenvertaisuutta ja sukupuolittuneita ja kulttuurisia käytäntöjä 20 viime vuoden ajalta.
 Perusopetuksen ajatellaan usein olevan tasa-arvoista ja yhdenvertaista. Sen oletetaan tarjoavan kaikille oppilaille samanlaiset mahdollisuudet toimia, toteuttaa itseään ja jatkaa perusopetuksen jälkeen ammatilliseen tai lukiokoulutukseen.
 – Sosiaalisen eriarvoisuuden kasvaminen heikentää tasa-arvoisia mahdollisuuksia menestyä koulutuspolulla. On tärkeää kiinnittää huomiota siihen, miten koulutus toistaa sekä eriarvoisuuksia että etuoikeuksia ja miten näitä käytäntöjä, kohtelua ja olettamuksia voidaan muuttaa, toteaa Karvin johtava arviointiasiantuntija  Jaana Saarinen.
 Viime aikoina esillä on ollut  huoli pojista  ja heidän pärjäämisestään koulussa. Osaamiseen vaikuttaa kuitenkin sukupuolta enemmän esimerkiksi oppilaan asenne ja motivaatio sekä vanhempien koulutustausta.
 Selvityksessä todetaan, ettei tasa-arvoinen koulutus voi toteutua, ellei samaan aikaan kehitetä tasa-arvoista yhteiskuntaa.
 Oona Tanner oli viime vuonna mukana ryhmässä, joka teki Arabian peruskoulun tasa-arvo- ja yhdenvertaisuussuunnitelman. Sitä tehdessä kysyttiin muun muassa ekaluokkalaisilta, mitä he ymmärtävät tasa-arvon olevan. - He vastasivat, että se on sitä, että kaikki tekevät yhdessä töitä, Oona Tanner muistelee.   Petteri Bülow / Yle
 Oppimiseen vaikuttavat koulun arjessa muun muassa väkivallan pelko, rasismi, syrjintä ja kiusaaminen. Normit määrittävät, kuka saa olla koulussa oma itsensä, ketä kiusataan, kuka mahtuu porukkaan, kenen ääni kuuluu ja kenen ei. Selvityksen lopputulema on kuitenkin, että suurin osa lapsista ja nuorista voi hyvin.
 Selvityksessä tutkittiin muun muassa kansallisia oppimistulosarviointeja, kansainvälisiä tutkimuksia, kuten Pisa-tutkimuksia, hallitusten hallitusohjelmia, perusopetuksen opetussuunnitelmia ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen kouluterveyskyselyjä koskevia raportteja.
 Jos ei koskaan koe onnistuvansa, kiinnostus voi olla vähissä
 Syitä oppimiseroihin on paljon. Yksi tekijä voi olla oppilaan opetusryhmä, luokka. Jos luokassa kolme oppilasta haluaa oppia ja muut eivät, mitä siitä seuraa?
 – Millaisia kokemuksia oppilas saa, onnistumisia, epäonnistumisia? On tärkeää, että myös heikosti osaava oppilas onnistuu jossakin, että hän motivoituu, löytää kiinnostuksenkohteita. Tarvitaan yhteisöllistä näkökulmaa, Saarinen sanoo.
 Selvityksen mukaan samaan aikaan koulun merkitys nuorten elämässä näyttää vähenevän. Selvityksen tekijät antavat 14 toimenpide-ehdotusta. Yksi niistä on, että oppijan luottamusta omaan osaamiseensa on vahvistettava.
 Saarinen painottaa, että näkökulmat elämään ovat hyvin erilaisia.
 – Vaikka Pohjois-Suomessa näkökulma tuleviin ammatteihin ja valinnanmahdollisuuksiin on erilainen kuin isoissa kaupungeissa, hän sanoo.
 Myös Ahti Leppänen oli mukana tekemässä Arabian peruskoulun tasa-arvo- ja yhdenvertaisuussuunnitelmaa. - Kirjasimme ylös, mitä kannattaisi parantaa ja mitkä ovat tärkeitä asioita, hän kertoo. Petteri Bülow / Yle
 Arjen ja suunnitelmien välinen kuilu on kurottava umpeen
 Sukupuolten tasa-arvoa on Suomessa edistetty vuosikymmenien ajan erilaisilla hankkeilla koulussa ja koulutuksessa. Niiden tulokset eivät ole juurtuneet arkeen. Tutkimusten mukaan tasa-arvoisena pidetty opetus tuottaa ja vahvistaa sukupuolten välisiä eroja. Se vahvistaa heteronormatiivisuutta, homofobiaa, rakenteellista rasismia ja kyvykkyyden ideaalia, joka poissulkee vammaiset.
 – Suomessa on yritetty tosi paljon, on tehty tutkimusta, on ollut paljon hankkeita, on haluttu edistää tasa-arvoa. Koulutuksessa ja työelämässä on kuitenkin vahva segregaatio, Saarinen kuvailee jakautumista miesten ja naisten aloihin.
 Koulujen täytyy nykyään tehdä tasa-arvosuunnitelma. Selvityksen mukaan niitä tehdään puutteellisesti, ilman konkreettisia tekoja.
 Selvityksen tekijöiden toimenpide-ehdotuksista yksi on tasa-arvo- ja yhdenvertaisuussuunnitelmien saaminen aidoiksi työkaluiksi koulussa.
 – Arjen ja suunnitelmien välillä on nyt kuilu. Tarvitaan lisää tietoisempia opettajia, jotka tunnistavat, että eriarvoisilla olettamuksilla luodaan lapsen ja nuoren oppimista, Saarinen painottaa.
 Muutosta tapahtuu koko ajan. - Kun olimme alaluokilla, opettaja saattoi vaikka kysyä, että "voisivatko vahvat pojat kantaa tämän", muistelee Siiri Sievänen. Petteri Bülow / Yle
 Hän kuvailee, että suomalaisessa järjestelmässä muutokset tapahtuvat hitaasti: Selvityksessä tarkasteltiin muun muassa perusopetuksen opetussuunnitelmien perusteita vuosilta 2004 ja 2014. Vuonna 2004 niissä mainittiin sukupuolten tasa-arvo kaksi kertaa, vuonna 2014 jo 15 kertaa. Yhdenvertaisuus mainittiin vuonna 2004 kaksi kertaa, kymmenen vuotta myöhemmin 58 kertaa.
 – Tarvitaan esimerkiksi oppimateriaaleja, jotta voidaan ymmärtää, mitä tasa-arvolla ja yhdenvertaisuudella tarkoitetaan ja miten opettaja voi yhdistää sitä omaan opetukseensa. Opettajille ja oppilaille tarvitaan koulussa mahdollisuuksia keskustella esimerkiksi stereotyyppisistä sukupuoliin liittyvistä oletuksista ja niiden purkamisesta, Saarinen listaa.
 Nuoret opettajaopiskelijat haastavat normeja
 Ryhmän listaamiin toimenpide-ehdotuksiin kuuluu myös tasa-arvon ja sukupuolitietoisuuden edistäminen opettajankoulutuksessa.
 – Opettajat, vanhemmat, opettajakouluttajat uusintavat tiedostamattaan oletuksia, miten tytön kuuluu tehdä ja miten pojan. Suomessa on hyväksyttyä ajatella, että olemme jo tasa-arvoisia, että kaikki on kaikille mahdollista, Saarinen havainnollistaa.
 Parannettavaa on esimerkiksi siinä, että oppilaat nähtäisiin yksilöinä, ei sukupuolensa edustajina, miettii Iida Aittapelto. Petteri Bülow / Yle
 Selvityksen tavoite oli nostaa esille erilaisia näkökulmia ja haastaa olemassaolevia oletuksia ja toimintatapoja.
 – Jos joku erottuu porukasta, oletukset ja tavat toimia paljastuvat, Saarinen sanoo.
 Kouluissa tehdään paljon hyvää työtä, hän painottaa.
 Iida Aittapelto, Siiri Sievänen ja Oona Tanner kokevat, että tasa-arvoasioissa on aina jotakin parannettavaa. Heidän kokemuksensa on, että yhdenvertaisuuskysymykset otetaan huomioon koulun arjessa, eivätkä ne jää vain juhlapuheisiin. Petteri Bülow / Yle
 Saarinen näkee kuitenkin toivoa nuorissa opettajaopiskelijoissa.
 – Liikkeellä on paljon toisenlaista ajattelua, ollaan avoimempia pohtimaan normeja ja haastamaan niitä, hän huomauttaa.
 Lue lisää aiheesta:
 Lasten osaamisessa isoja eroja alkuopetuksen jälkeen – asiantuntija: "On oppilaita, jotka pääsevät liian heikoin taidoin kolmannelle luokalle"
 "Koulun rakenteet ovat jämähtäneet" – nuoret opettajat arvostelevat ikuista tyttö–poika-jakoa, myös opetussuunnitelma vaatii muutosta
 Opetusministeri Saramo: "Ei voi olla niin, että opetus vahvistaa sukupuolia koskevia olettamuksia" – opettajien koulutusta halutaan uudistaa
 Nämä opettajat vetävät 83 oppilaan ryhmää yhdessä tilassa eivätkä vaihtaisi entiseen – nyt he kumoavat 5 sitkeää myyttiä nykykoulusta
 "Eläköön feminiiniset pojat, machotytöt ja kaikki siltä väliltä" – koulut purkavat nyt vanhoja sukupuolirooleja, eikä se miellytä aivan kaikkia

Vanhempien koulutus vaikuttaa lapsiin entistä enemmän: Koulutus toistaa etuoikeuksia, muistuttaa Karvin selvitys


Summary: Tutkijoiden mukaan digijättien lobbaustulivoima näkyy jo EU-päätöksenteossa. Verkkokauppajätti Amazon leuhki sisäisessä dokumentissa, miten onnistui vesittämään yksityisyyden suojaan liittyvän esityksen käsittelyn.

Teknologia-ala on jo Euroopan unionin suurin lobbaaja: suurempi kuin isoista vaikuttamiskoneistoistaan tunnetut lääke-, öljy- tai rahoitusalan yhtiöt.
 Tämä selviää kahden lobbausta tarkkailevan järjestön, Corporate EU Observatoryn ja Lobby Controlin tiistaina  julkaisemasta raportista . Sen mukaan digi- ja teknologia-ala käyttää Googlen ja Facebookin johdolla EU-lobbaukseen noin 97 miljoonaa euroa vuosittain.
 Tiistaina julkaistun raportin tekijöitä ei yllättänyt niinkään käytetyn rahan määrä kuin lobbauksen laajuus.
 – Tiesimme jo, että teknologia-ala käyttää paljon rahaa. Emme tienneet, että yli 600 alan yhtiötä tekee lobbaustyötä EU:ssa, sanoo yksi tutkimuksen tekijöistä, Corpore EU Observatory -järjestössä työskentelevä  Margarida Silva .
 Yle kertoi keväällä, että digijättien eli Googlen, Facebookin, Amazonin, Microsoftin ja Applen EU-lobbaukseen käyttämät rahamäärät ovat moninkertaistuneet 2020-luvun taitteessa.
 Nyt julkaistun raportin tiedot perustuvat lobbausreksitereihin, eri toimijoille lähetettyihin kyselyihin sekä tietopyyntöihin.
 Margarida Silva on toinen teknojättien vaikutusta EU-päätöksentekoon käsittelevän raportin kirjoittajista. Juha Roininen / EUP & IMAGES
 Kymmenen suurinta käyttää kolmasosan alan lobbausrahasta
 Vaikka teknologia-alan lobbaajia on satoja, tuoreen raportin mukaan juuri digijätit sekä teknologia-alan suuryhtiöt käyttävät EU-lobbaukseen eniten rahaa ja työvoimaa.
 Kymmenen suurinta alan yhtiötä käyttää kolmanneksen kaikesta teknologia-alan lobbausrahasta. Googlen ja Facebookin lisäksi kymmenen kärjessä ovat esimerkiksi ohjelmistoyhtiö IBM ja teleyhtiö Vodafone.
 Merkille pantavaa on, että viidennes EU:ssa lobbaavista teknologiayhtiöistä on amerikkalaisia.
 – Suurimmilla amerikkalaisyhtiöillä on jo parin vuosikymmenen kokemus lobbaamisesta Euroopassa. Niillä on riittävästi paitsi rahaa, myös osaamista ja suhteita, jotta ne voivat lobata 27:ää eri EU:n jäsenmaata, Silva sanoo.
 Silvan mukaan juuri EU-lobbaamisen vaatimat isot resurssit sulkevat esimerkiksi pienet kansalaisjärjestöt helposti vaikuttamisen ulkopuolelle.
 Lue elokuun alussa julkaistu juttu , jossa kerromme, kuka Euroopan parlamentissa lobbaa.  Kävimme läpi kaikki suomalaisten europarlamentaarikoiden ilmoittamat lobbaustapaamiset.
 Tällä hetkellä Euroopan unionissa väännetään  digitaalisia palveluita  sekä  markkinoita  koskevasta lainsäädännöstä. Siihen liittyvässä lobbauksessa yrityksillä ja etujärjestöillä on raportin mukaan selvä ylivoima, ainakin kun katsotaan tapaamisten määriä komission virkamiesten kanssa.
 Ne näkyvät alla olevasta grafiikasta.
 Tapaamisilla komission virkamiesten kanssa on merkitystä, koska komissio antaa lakiesitykset EU:ssa.
 "Teknolobbaus on jo vaikuttanut lainsäädäntöön"
 Tutkijoiden mukaan teknologia- ja digiyhtiöiden valtavilla lobbausponnistuksilla on vaikutusta päätöksentekoon.
 Silva ottaa esimerkiksi sähköisen viestinnän tietosuojan.
 Sen on tarkoitus säädellä muun muassa, miten asiakkaan viestiliikenteen tietoja, vaikkapa tietoa Whatsapp-puhelun kohteesta ja kestosta, saa käyttää markkinoinnissa.
 Silvan mukaan digiyhtiöt onnistuivat lobbaustyöllään vesittämään vuodesta 2017 valmistellun asetuksen.
 – Yhtiöt onnistuivat luomaan niin suurta epävarmuutta EU:n jäsenmaihin, etteivät säädökset edenneet neljään vuoteen. Niin kauan yhtiöt onnistuivat viivyttämään asetusta, joka olisi vaikuttanut niiden voittoihin, Margarida Silva sanoo.
 Politico-julkaisu kertoi  viime talvena saaneensa haltuunsa asiakirjoja, joissa verkkokauppajätti Amazon leuhki sillä, että se oli kyennyt merkittävästi vaikuttamaan sähköisen viestinnän tietosuojaan liittyvän lakiesityksen käsittelyyn.
 "Kampanjamme on varmistanut, että ePrivacy-esitys [sähköisen viestinnän tietosuoja] ei saa laajaa tukea Euroopan parlamentissa. Meidän tavoitteemme on heikentää parlamentin neuvotteluasemia suhteessa neuvostoon. Neuvosto on ymmärtäväisempi alan huolia kohtaan” , Amazonin sisäisessä dokumentissa juhlittiin Politicon mukaan.
 Tiistaina julkaistun raportin laatijat ovat huolissaan siitä, että viivyttämistä ja kuluttajan aseman tietoista heikentämistä voi tapahtua muissakin lakiesityksissä.
 – Digijätit kohdistavat painetta nyt erityisesti neuvostoon, [EU:n jäsenmaiden ministereihin], ja se voi näkyä lainsäädännön vesittymisenä, Silva sanoo.
 Neuvosto ei ole velvollinen ilmoittamaan edes korkean tason lobbaustapaamisista.
 Raportissa vaaditaankin lobbaukseen lisää läpinäkyvyyttä ja esimerkiksi lobbaustyötä tekevien ajatushautomoiden rahoituksen avaamista.
 Raportin mukaan erityisesti digijättien tekemän lobbaustyön eettisyyttä pitäisi olla mahdollista valvoa ja tarvittaessa määrätä sakkoja.
 Kiinalaisyhtiöiden osuus EU-lobbauksessa pieni
 Vaikka Kiinan teknologiasta ja sen mahdollisista vaikuttamispyrkimyksistä puhutaan paljon, EU-lobbauksessa Kiina on raportin mukaan yhä pikkutekijä.
 Kiinalaisyhtiöiden osuus teknologialobbareista on tutkimuksen mukaan alle yksi prosentti.
 Silva arvioi, että tämä selittyy osaltaan monen kiinalaisyrityksen uutuudella. Esimerkiksi Tiktokissa ei ehkä vielä ole laajaa kokemusta eurooppalaiseen päätöksentekoon vaikuttamisesta.
 Hän huomauttaa myös, että instituutioiden lobbauksella ei ole alana Kiinassa samanlaisia perinteitä kuin vaikkapa Yhdysvalloissa.
 Voit keskustella aiheesta torstaihin 2.9. klo 23 asti.
 Lue lisää:
 Brysselissä on käynnissä taistelu siitä, miten sinä voit käyttää internetiä – Google ja muut digijätit valjastivat käyttöönsä miljoonien eurojen lobbariarmeijan
 "Siistimpää kuin Suomessa", "Pidän tiukkaa linjaa", "Pienten ääni ei kuulu yhtä hyvin" – tätä mieltä suomalaismepit ovat EU-lobbauksesta
 Kuka lobbaa Euroopan parlamentissa ja ketä? Kävimme läpi 23 000 meppien ilmoittamaa lobbaritapaamista

Raportti: Digijätit pyrkivät vaikuttamaan EU:n päätöksentekoon enemmän kuin koskaan  – Teknologia-ala syytää lobbaukseen 100 miljoonaa vuosittain


Summary: Ainoa ehdokas Alar Karis jäi eilen viiden äänen päähän valinnasta. Sosiaalidemokraattien kanta voi olla ratkaiseva, puolueen edustajat tapasivat Karisin vielä aamupäivällä.

Virossa parlamentti, riigikogu, äänestää jälleen tänään maalle uutta presidenttiä. Toistaiseksi ainoa presidenttiehdokas  Alar Karis  sai eilisessä ensimmäisessä äänestyksessä 63 ääntä. Se jäi viiden äänen päähän tarvittavasta 68 äänen enemmistöstä 101-paikkaisessa riigikogussa.
 Tänään riigikogun ohjelmassa on kello 12 alkaneessa istunnossa kaksi äänestystä. Jos tarvittavaa kahden kolmasosan enemmistöä ei niissä löydy, siirtyy presidentin valinta myöhemmin kokoontuvalle valitsijakokoukselle. Se koostuu kansanedustajien lisäksi Viron kuntien nimeämistä valitsijoista.
 Viron hallituksen reformipuolueen ja keskustapuolueen tukema Karis on Viron kansallismuseon nykyinen johtaja. Hän on toiminut aiemmin muun muassa Tarton yliopiston rehtorina ja Viron valtiontalouden tarkastusviraston (riigikontroll) johtajana.
 Nykyisen presidentin  Kersti Kaljulaidin  toimikausi päättyy 10. lokakuuta. Hän voisi pyrkiä jatkokaudelle, mutta ainakaan toistaiseksi Kaljulaidilla ei ole vaadittavaa 21 kansanedustajan tukea ehdokkuudelle.
 Sosiaalidemokraattien kanta voi ratkaista
 Oppositiopuolueista sosiaalidemokraatit ja Isänmaa antoivat maanantain äänestyksessä kansanedustajilleen vapaat kädet. Erityisesti demareiden kanta voi muodostua tänään ratkaisevaksi, ja puolueen edustajat tapasivat vielä aamupäivällä Karisin uudestaan.
 Karisin valinnan kannalta lupaavalta vaikutti se, että sosiaalidemokraattien entinen puheenjohtaja ja kansanedustaja  Jevgeni Ossinovski  kehotti puoluetta tukemaan Karisia tiistain äänestyksissä. Näin siksi, ettei puolueelle mieluisemmalla Kersti Kaljulaidilla ole maanantain äänestyksen perusteella mahdollisuuksia tulla valituksi.
 –Tässä tilanteessa pyydä ryhmääni tukemaan Karisia. Toivon että presidentti valitaan tänään, Ossinovski sanoi Viron television haastattelussa.
 Lue lisää aiheesta:
 Presidentinvaalin ensimmäinen äänestys ei tuonut tulosta Virossa – Alar Karisin presidenttiys jäi viiden äänen päähän

Viron parlamentti äänestää jälleen presidentistä


Summary: Kuopiolainen Osuuskunta KPY myy Vetrea-konsernin Mehiläiselle. Osana järjestelyä Vetrea Terveys myy kuntoutusliiketoimintansa Live-säätiölle. Henkilöstö siirtyy uusille omistajille vanhoina työntekijöinä.

Kuntoutus- ja asumispalveluja tarjoavan Vetrea-konsernin toiminta siirtyy kokonaisuudessaan uusille omistajille.
 Yksityinen terveysfirma Mehiläinen ostaa Vetrean kuopiolaiselta Osuuskunta KPY:lta. Osana järjestelyä Vetrean kuntoutusliiketoiminta siirtyy Live-säätiölle. Kauppahintaa ei julkisteta.
 Vetrea-konsernissa työskentelee noin 600 ihmistä. Henkilöstö siirtyy uusille omistajille vanhoina työntekijöinä.
 Mehiläiselle siirtyy kaupassa yhdeksän Vetreaelo-palvelukotia, kuusi ikääntyneiden yksikköä ja kolme kehitysvammayksikköä. Ne sijaitsevat eri puolilla Suomea 14 paikkakunnalla.
 Live-säätiölle siirtyy neljä kuntoutusyksikköä, joista kaksi sijaitsee Kuopiossa, yksi Iisalmessa ja yksi Joensuussa.
 Osakekaupan toteutuminen edellyttää Kilpailuviraston hyväksyntää.

Mehiläinen ostaa Vetrean – kuntoutusliiketoiminta siirtyy Live-säätiölle


Summary: Koronapandemia sotki jo toisena perättäisenä vuonna ehdokasasettelua, sillä esiraati joutui rajaamaan kisasta pois muun muassa koulut ja päiväkodit. Kilpailu ratkeaa lokakuun alussa.

Kolme kohdetta kilpailee kotimaisen arkkitehtuurin merkittävimmästä tunnustuksesta, Arkkitehtuurin Finlandia-palkinnosta. Tämänvuotiset ehdokkaat ovat Helsingin kaupunkiympäristötalo Verkkosaaressa, Kirkkonummen pääkirjasto sekä Ylivieskan kirkko.
 Voittajan valitsee filosofi  Esa Saarinen , ja se julkistetaan lokakuun 4. päivä.
 Koronapandemia sotki jo toisena perättäisenä vuonna ehdokasasettelua. Esiraati joutui jättämään kisasta pois päiväkotien ja koulujen lisäksi hoiva-asumisen kohteet sekä suomalaisten arkkitehtien ulkomaille suunnittelemat rakennukset, koska vierailuja ei voitu tasapuolisesti järjestää.
 Siksi kaikki kolme kisaan valittua ehdokasta edustavat julkista rakentamista, joihin yleisöllä on ainakin osittain vapaa pääsy.
 Esiraati kuvaa Helsingin kaupunkiympäristötaloa arkaaiseksi. Kuvatoimisto Kuvio
 Helsingin kaupunkiympäristötalo
 Helsingin Verkkosaareen kesällä 2020 valmistunut kaupunkiympäristötalo on hyvä esimerkki nykyaikaisesta virastotalosta. Saman katon alle on koottu kaikki rakennetun ympäristön toimialan viranomaiset sekä työ- ja yleisöpalvelutilat.
 Kolossaalinen, seitsemänkerroksinen rakennus erottuu selvästi kaupunkitilassa. Kohdetta leimaavat loivat arkadikaaret sekä pilarikäytävät, ja korttelirakenteeseen on koverrettu julkisen rakennuksen asemaa korostava etuaukio.
 Lue lisää:  Uusi tiilikolossi Kalasatamassa on kenties ainoa laatuaan Suomessa – Kaupunkiympäristötalon luvataan olevan ekologinen, mutta kuinka asia todellisuudessa on?
 Arkkitehdit ovat esiraadin mukaan paneutuneet rohkeasti tiilen käytön mahdollisuuksiin. Lopputuloksena on vaikuttava rakennus, joka on samalla arkaainen ja moderni, esiraati toteaa.
 – Kaupunkiympäristötalo rakentaa hienolla tavalla kokonaan uutta Helsingin kivikaupunkia, tiedotteessa todetaan.
 Kohteen ovat suunnitelleet  Ilmari Lahdelma ,  Teemu Seppälä  ja  Minja Hildén .
 Kirkkonummen uusi pääkirjasto nielaisi vanhan kirjastotalon. Tuomas Uusheimo
 Kirkkonummen pääkirjasto Fyyri
 Fyyri valmistui Kirkkonummelle viime vuonna. Se on poikkeuksellinen kohde, sillä uusi rakennus nielaisi sisäänsä vuonna 1982 valmistuneen, arkkitehti  Ola Hanssonin  suunnitteleman kirjastotalon. Vanha rakennus on nyt osa Fyyriä.
 Vauhdikkaiksi kuvatut, verkkomaiset kuparijulkisivut ja valkobetonista, puusta ja lasista rakennetut uudet sisätilat eivät pyytele anteeksi. Kuten nykyajan kirjastoissa myös Fyyrissä on paljon erilaisia tekemisen mahdollisuuksia kuntalaisille.
 Fyyrin arkkitehtuurissa nousee esiraadiin mukaan esiin tyylikkäästi kaksi kirjaston ydinasiaa: kirjat ja niiden lukeminen. Korkea, kapeilla betonirakenteilla piirretty kirjasali avautuu itään. Matala, horisontaalinen lehtisali ja kahvila ottavat kantaa Kirkkonummen keskiaikaiseen kirkkoon, esiraati toteaa.
 Kohteen pääsuunnittelija on  Teemu Kurkela  JKMM-arkkitehdeista.
 Ylivieskan vanha puukirkko tuhoutui tuhopoltossa, ja tilalle rakennettiin uusi. Tuomas Uusheimo
 Ylivieskan kirkko
 Ylivieskan Pyhän kolminaisuuden kirkko vihittiin käyttöön viime keväänä. Se rakennettiin viisi vuotta sitten tulipalossa tuhoutuneen puukirkon tilalle. Kyse oli tuhopoltosta. Uuden kirkon suunnittelusta käytiin avoin arkkitehtuurikilpailu, jonka voitti Arkkitehtitoimisto K2S.
 Lue lisää:  Tuhopoltto vei Ylivieskasta kirkon 5 vuotta sitten, ja pian voidaan alkaa luoda uusia muistoja – katso videolta, miltä kirkon sisällä näyttää
 Uusi kirkko on sijoitettu tontille niin, että pääsisäänkäynti on suojassa keskusta-alueen liikenteeltä. Vanhan kirkon raunioille on perustettu muistokirkko, jonka hiiltyneistä hirsistä koottu risti muistuttaa tuhoisasta palosta.
 Uusi kirkko on esiraadin mukaan suunnittelijoiden kypsä ja vahva taidonnäyte. Arkkitehtuuri on selkeää ja pelkistettyä, muodot harkittuja ja geometria hallittua. Materiaalit on valittu taiten: massiivinen tiiliverhous luo yhtenäisen vaikutelman, puurakenteiset kattopalkit jäävät sisätiloissa lämpimänsävyisen puurimoituksen taakse.
 Arkaaisesta painovoiman tunteesta huolimatta kirkon tärkein rakennusaine on valo, esiraati toteaa.
 Kohteen pääsuunnittelija on  Kimmo Lintula .
 Arkkitehtuurin Finlandia-palkinnon myöntää Suomen Arkkitehtiliitto SAFA. Tunnustus on jaettu vuodesta 2014.
 Mikä ehdokkaista ansaitsee mielestäsi palkinnon? Voit keskustella aiheesta 1.9. klo 23 asti.
 Olympiastadionin peruskorjaus voitti Arkkitehtuurin Finlandia -palkinnon
 Arkkitehtuurin Finlandia meni monien mielestä yllätyskohteelle, sillä Oodi jäi palkitsematta – "Käärmetalon korjaustyö kohottaa itsetuntoa"

Esa Saarinen valitsee Arkkitehtuurin Finlandian –  meneekö palkinto kirjastolle, kirkolle vai virastotalolle?


Summary: Hesburgerin perustaja Heikki Salmela vieraili Ylen A-studiossa maanantai-iltana. Hän selitti työntekijöiden huonoa kohtelua työvoimapulalla ja koronan tuomilla kotiinkuljetusratkaisuilla, jotka ovat stressanneet työntekijöitä. Hän lupasi selvittää asiat ja antaa tulokset julkisuuteen viikon kahden sisällä.

Hesburgerin perustaja ja hallituksen puheenjohtaja  Heikki Salmela  toisti A-studiossa maanantaina, ettei hän ole ollut tietoinen ravintolaketjun  työntekijöiden ongelmista .
 – Henkilöstö on ollut meille maailman tärkein asia, ja jos palveluammatissa ei ymmärrä henkilöstön merkitystä, niin se on törkeä juttu. En ole voinut uskoa, että meillä olisi tämäntyyppisiä tilanteita, mutta pakkohan se nyt on uskoa, kun näin moni sen sanoo. Otamme tämän todella vakavasti ja tämä selvitetään, Salmela lupasi.
 Hesburgerin työntekijät ovat kertoneet muun muassa työnteosta ilman taukoja ja siitä, kuinka hiljaisena iltana väkeä on painostettu lähtemään kotiin ennen työvuoron loppumista.
 Salmela sanoi, että jos välijohto on toiminut väärin, se joutuu puhutteluun. Ketään ei myöskään saa painostaa lähtemään kotiin, mutta ohjeiden mukaan voi kysyä, haluaako joku lähteä.
 – Vakuutan, että jos meillä joku painostaa pakosti lähtemään kotiin, niin mulle sähköposti ja kertomus kuka on painostanut, niin varmasti noutaja tulee sille, Salmela sanoi.
 Salmela valmis ottamaan palautetta vaikka keskellä yötä
 Salmelalta kysyttiin, miksei Hesburgerissa ole noudatettu lakia esimerkiksi taukojen suhteen.
 – Tässä on yksinkertainen ongelma: emme ole saaneet työvoimaa. Erityisesti Helsingin seudulla on mieletön pula ihmisistä. Korona toi kotiinkuljetusratkaisut, kuten Woltin ja Foodoran. Minä ja ehkä johtokaan emme ole ymmärtäneet, kuinka paljon se on sekoittanut ja stressannut henkilöstöä.
 Hän lupasi, että työntekijät voivat ottaa häneen yhteyttä vaikka keskellä yötä kertoakseen tilanteestaan.
 – Puhelinnumeroni on julkinen, sähköpostiosoitteeni on julkinen.
 Hän myös lupasi, ettei työntekijöille koidu harmia palautteen antamisesta.
 Hänen mukaansa asioiden selvittäminen yrityksessä alkaa heti tänään tiistaina ja tuloksista kerrotaan viikon kahden sisällä.
 Lue myös:
 Mitä työntekijän pitää kestää? Hesburgerissa työskennelleet nuoret kertoivat kurjista oloista, valvova viranomainen kävi läpi pahimmat epäkohdat
 Hesburgerin työntekijät kertoivat karuista työoloista, eikä perustaja Heikki Salmela ollut uskoa väitteitä – mieli muuttui, ja nyt alkaa selvitystyö

Heikki Salmela syytti välijohtoa ja koronaa Hesburgerista paljastuneista ongelmista – "Törkeä juttu, jos ei ymmärrä henkilöstön merkitystä"


Summary: Viljasato jää keskimääräistä pienemmäksi tänä syksynä. Kesän sääolot koettelivat viljoja. Pitkä kuivajakso ja hellekausi vaikutti selvästi satoon. Elokuussa sateet ovat kiusanneet ja hidastaneet puinteja.

Lapinlahtelainen maatalousyrittäjä  Petri Karttunen  tekee nyt pitkiä päiviä. Sateinen elokuu on viivästyttänyt puintikautta ja Väisälän tilan isäntä pääsi puimurilla pelloille vasta viime viikolla.
 Viljasatoon on vaikuttanut kesän vaihtelevat olot. Sää ei suosinut viljan varttumista tänä kesänä.
 – Alkukesän pitkä kuiva jakso rokotti satoa eniten. Helteiden jälkeen elokuussa on satanut paljon ja kasvusto on ränsistynyt, harmittelee Karttunen.
 Lapinlahtelainen Petri Karttunen leikkuupuimurin ohjaamossa.  Antti Karhunen / Yle
 Hänellä on puitavana kevätviljoja 160 hehtaaria. Ohraa on noin 120 hehtaaria ja loput vehnää. Vehnäsato on jo korjattu ja ohraa puidaan nyt kiivaasti.
 – Sato näyttää keskimääräistä huonommalta. Tällä tilalla hyvä sato on luokkaa 4 000 kiloa hehtaarilta. Veikkaan, että tänä vuonna satotaso on 60 prosenttia siitä eli noin 2 500 kiloa hehtaarilta, miettii Karttunen.
 Sato lähes 20 prosenttia pienempi kuin viime vuonna
 Luonnonvarakeskus on arvioinut tämän vuoden viljasadoksi koko maassa 2,8 miljardia kiloa. Se on 17 prosenttia viime vuotta vähemmän.
 Ohraa ja kauraa arvioidaan saatavan tänä vuonna yli viidennes viime satokautta vähemmän. Vehnää ja ruista tulee mahdollisesti hieman vuotta enemmän.
 – Huonoimmat satonäkymät on ohrassa ja kaurassa. Vehnässä näyttää paremmalta, mutta eihän sitä tiedä ennen kuin on puitu, arvioi kasvituotannon ja talouden asiantuntija  Jukka Hiltunen  ProAgria Itä-Suomesta.
 Hiltusen mukaan sadossa on tila- ja paikkakohtaisia eroja. Joissakin peltolohkoissa viljelijä joutuu miettimään kannattaako satoa puida ollenkaan.
 – Jos kasvusto on lyhyt, sää menee sateiseksi ja polttoaineen hinta on korkea niin viljelijänä miettisin kaksi kertaa rupeaisinko puimaan.
 Puimurin kopissa menee tuntikausia
 Viljelijälle puintiaika tietää pitkiä päiviä. Petri Karttusella päivä alkaa jo aamuvarhaisella kuivaamolta kun edellisen päivän sato laitetaan kuivuriin. Myös leikkuupuimuri tarkastetaan ja huolletaan päivittäin ennen tuntien päiväurakkaa.
 Leikkuupuimurin säiliöstä ohrasato tyhjennetään traktorin peräkärryyn ja perheen poika  Samuel Karttunen  käy tyhjentämässä kuorman kuivaamolle.
 Viljalastia siirretään traktorin peräkärryyn. Antti Karhunen / Yle
 Tavallista heikompi satovuosi vaikuttaa myös maatilojen talouteen. Sato vaihtelee vuosittain ja se on pelloilla hyvin tiedossa.
 – On normaalia, että välillä on huonompia ja välillä parempia satovuosia. Huono vuosi pienentää tilipussia, mutta vaihteluun on totuttu, sanoo Petri Karttunen.
 Maanantaina hän pääsi leikkuupuimurilla pellolle jo aamupäivällä kun poutajakso suosii vaihteeksi. Lähes 20 vuotta tilaansa isännöinyt Karttunen kasvattaa porsaita ja kaikki vilja menee possujen ruuaksi.
 Aurinko hellii nyt puintia ja puimuri kerää satoa Hanhilammen pelloilla. Puinti jatkuu sään salliessa iltakymmeneen asti.
 Puintivauhti vaihtelee. Petri Karttunen pui päivässä jopa 15 hehtaaria.  Antti Karhunen / Yle
 Parhaina päivinä Karttusen ohjaama leikkuupuimuri saa satoa talteen jopa 15 hehtaarin alalta. Maatiloilla toivotaan poutaa, sillä sateet pysäyttävät puinnit ja myös sadon laatu heikkenee.
 – Nyt puinnit etenevät hyvin, mutta tässä olisi vielä viikko kaivattu poutaa. Uhkaavia sateita näyttää tulevan torstaina ja perjantaina, miettii Petri Karttunen.
 Lue lisää:
 Monilla maatiloilla toinen tuorerehusato jäi korjaamatta – toiveet nyt kolmannessa sadossa

Puintikausi on myöhässä ja satoa korjataan vasta nyt täyttä päätä – viljasadosta tulee selvästi viime kesää huonompi


Summary: Kabulin lentokentän ulkopuolella porteilla oli kasvava totaalinen kaaos, kun ulkoministeriön evakuointiryhmä saapui paikalle. Suomalaisten sotilaiden panos oli operaation onnistumisen kannalta ratkaiseva, ulkoministeriön tiimiä Kabulissa johtanut erityisedustaja Jussi Tanner arvioi.

Virkamiehet kuvailevat suomalaissotilaiden ja -virkamiesten suorittamaa Kabulin lentokentän evakuointioperaatiota arvaamattomaksi ja riskialttiiksi. Ulkoministeriön virkamiehillä oli evakuoinneissa suuri vastuu.
 Ulkoministeriön erityisedustaja  Jussi Tanner  kertoo, että tilanne oli kaksijakoinen, kun ulkoministeriön evakuointitiimi meni Kabuliin tiistaina 17.8.
 – Tilanne lentokentän sisäpuolella oli rauhallinen, mutta ulkopuolella oli porteilla oli kasvava totaalinen kaaos. Kontaktilinja ulko- ja sisäpuolen välillä oli meidän toiminnan polttopiste, ulkoministeriön tiimiä Kabulissa johtanut Jussi Tanner kertoi  Ylen aamussa tiistaiaamuna .
 Aluksi lentokentälle pääsi ihmisiä, mutta hyvin pian Tannerin tiimille valkeni, että evakuoinnin toteuttaminen ei ollut mahdollista, koska kentälle sisään pääseminen alkoi olla sattuman kauppaa. Siksi paikalle tarvittiin isompaa tiimiä tehostamaan toimintaa.
 Tannerin johtama ulkoministeriön suojausosasto vahvistui aluksi kahdesta henkilöstä viiteen. Sen jälkeen lauantaina 21.8. paikalle saatiin Puolustusvoimien suojausosasto.
 Suomalaisten sotilaiden saapuminen lauantaina oli käänteentekevä hetki operaation onnistumisen kannalta. Tuolloin ihmisiä pystyttiin ohjaamaan sopiviin paikkoihin noudettavaksi ja tekemään valintaa, ketkä pääsevät mukaan. Norjalaisten avulla oli tehty suunnitelma evakuoinnista, jonka aikaikkuna oli ensitietojen mukaan hyvin kapea.
 – Mutta kun suojausjoukko tuli, se tarjosi mahdollisuuden onnistua. Kun yhdessä lähdimme rakentamaan tilannetta, hallittu evakuointi lopulta onnistui, ulkoministeriön erityisedustaja Jussi Tanner kertoi Ylen aamussa.
 Ammuntaa, haavoittuneita, terrori-iskun kasvava riski
 Ulkoministeriön ja Puolustusvoimien yhteistyö toimi virkamiesten arvioiden mukaan hyvin. Evakuointivaiheessa ihmisiä sekä ohjattiin oikeaan paikkaan, että ihan käytännössä pelastettiin.
 Noudettavia ohjeistettiin paukutumaan tietyin värikoodein, jotta henkilöt voitiin tunnistaa. Riskejä oli paljon ja tilanne oli vaativa.
 – Kyllä tiettyjä riskejä oli. Oli aika paljon ammuntaa ja haavoittuneita, varsinkin alkuvaiheessa. Terrori-iskun uhka oli koko ajan olemassa, siitä raportoitiin ja uhka kiihtyi loppua kohti. Turvallisuusriski ja tunnelma eli ajassa, ulkoministeriön erityisedustaja Jussi Tanner muisteli.
 Hänen mukaansa loppujen lopuksi operaatio onnistui paremmin kuin oli ennalta ajateltu.
 Kabulin edustuston päällikön sijainen  Nelli Mikkola  kertoo, että Suomen Afganistanin edustossa Kabulissa tavattiin kasvotusten evakuoitavia ihmisiä ja kirjoitettiin heille matkustusasiakirjoja. Sekä Mikkola että Tanner olivat paikan päällä Kabulissa.
 – Alkuperäinen ajatus oli, että diplomaatit ja edustuston palkkaamat afgaanikollegat olisivat päässeet samalla koneella pois, mutta lentokentällä turvallisuustilanne heikkeni ja kone ei päässyt laskeutumaan, joten jouduimme miettimään tilanteen uudestaan. Tilanne oli sama kaikille länsimaille, Mikkola kertoi Ylen aamussa.
 Sekä Mikkola että Tanner suhtautuvat kaksijakoisesti tapahtumiin ja operaatioon Kabulissa.
 – Tämä on ollut surullinen ja vaikea paikka kaikille, jotka ovat Afganistanissa tehneet töitä, mutta on ollut myös hienoa nähdä inhimillisiä tekoja ja auttamista, Mikkola pohti.
 Puolustusvoimien suojausjoukon sotilaita ja evakuoitavia ihmisiä Kabulin lentokentän alueella Afganistanissa. Puolustusvoimat
 Haavisto: Suomi jatkaa evakuointeja, mutta uusia listoja ei enää laadita
 Ylen aamussa vierailleen ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.) mukaan nyt tutkitaan, miten loput Afganistaniin jääneet, Suomeen evakuointia odottavat ihmiset saataisiin pois maasta. Haaviston mukaan erityisesti seurataan sitä, millä tavalla Kabulin lentokenttä avautuu. Myös Afganistanin maarajojen avautumista Pakistanin, Iranin ja Uzbekistanin kanssa seurataan tarkalla silmällä.
 – Olen puhunut Turkin ulkoministerin kanssa. Turkilla ja Qatarilla on suunnitelmia tukea Talibania siinä, että Kabulin lentokenttä saataisi avattua kaupallisiin yhteyksiin. Se, syntyykö sopimusta Talibanin kanssa, jää nähtäväksi. Mutta hyvä olisi, että kenttä aukeaisi normaalille liikenteelle, Haavisto sanoi Ylen aamussa.
 Suomi jatkaa niiden ihmisten evakuointia, jotka ovat evakuoitavien listalla, mutta uusia evakuointilistoja ei enää laadita. Samalla kansainvälinen yhteisö pyrkii neuvottelemaan Talibanin kanssa Kabulin lentokentän pitämisestä auki kansainväliselle liikenteelle.
 – Kansainvälinen yhteisö on vedonnut sen puolesta, Suomi mukaan lukien, että Taliban pitäisi rajoja auki ja päästäisi ne ihmiset lähtemään, jotka maasta haluavat poistua.
 Suomi on evakuoinut Kabulista kaikkiaan 413 ihmistä. Heistä 250 on Suomen kansalaisia sekä Suomen lähetystössä työskennelleitä perheineen. Lisäksi evakuoitiin yhteensä 80 EU-delegaatioon ja Nato-operaation Suomen-kiintiöön kuuluvaa. Lauantaina kerrottiin vielä yhteensä 83:n suurlähetystön turvamiehen ja heidän perheenjäsenensä evakuoinnista.
 Yhteensä Kabulista on evakoitu 123 000 ihmistä Talibanin valtaannousun jälkeen elokuun puolivälissä.
 Ulkoministeri Pekka Haaviston mukaan Suomi jatkaa niiden ihmisten evakuointia Afganistanista, jotka ovat evakuoitavien listalla, mutta uusia evakuointilistoja ei enää laadita. Kansainvälinen yhteisö pyrkii neuvottelemaan Talibanin kanssa Kabulin lentokentän pitämisestä auki kansainväliselle liikenteelle.  Silja Viitala / Yle
 Bussi odotti 58 tuntia Talibanin tiesululla
 Haaviston mukaan erityisesti viimeiset päivät Kabulissa olivat hankalia, kun Taliban pani omat tiesulkunsa kiinni ja Yhdysvallat ilmoitti tarkan aikarajan kansainväliselle yhteisölle maasta poistumisesta ja evakuoinnin päättämisestä. Suomen evakuoitavia kuljettanut bussi joutui odottamaan yli kaksi vuorokautta Talibanin tiesululla.
 – 83 hengen bussi odotti 58 tuntia Talibanin tiesululla. Se oli tuskallinen odotus varmasti heille ja myös meille, kun koitettiin kaikki kivet kääntää, että saataisi Talibanin tiesulku auki ja bussi liikkumaan kentällä, Haavisto kertoi Ylen aamussa.
 Viime yönä oli historiallinen hetki, kun viimeisetkin amerikkalaissotilaat lähtivät Afganistanista. Haaviston mukaan kaikki jännittivät loppuun asti, pystyvätkö viimeiset joukot lähtemään turvallisesti.
 – Viime viikon lopulla oli terrori-isku ja maanantaina ammuttiin raketteja Kabulin kentällä, eli ei ollut ihan helppo lähtö amerikkalaisilla. Mutta he tekivät nyt sen, mitä Yhdysvaltojen presidentti  Joe Biden  oli omassa kampanjassaan luvannut: että Afganistanin sota päättyy.
 Haavisto olisi toivonut, että Qatarissa Dohassa olisi syntynyt neuvotteluratkaisu järjestyneempään vallanvaihtoon ja siirtymiseen.
 – Sitä ei nyt syntynyt ja tämä loppu oli sillä tavalla kaoottinen.
 Afganistanin sodassa kuoli kahdenkymmenen vuoden aikana yhteensä yli 170 000 ihmistä. Uhreista lähes 70 000 oli afganistanilaisia armeijan ja poliisin edustajia ja lähes 50 000 siviilejä.
 Yhdysvallat on käyttänyt yhdysvaltalaisyliopiston arvioiden mukaan 2,3 biljoonaa dollaria eli vajaat kaksi biljoonaa euroa sotimiseen Afganistanissa ja Pakistanissa vuoden 2001 jälkeen.

"Porteilla oli kasvava totaalinen kaaos" – UM:n Jussi Tanner evakuoi ihmisiä Kabulin kentällä ja kertoo, kuinka sotilaiden tulo muutti kaiken


Summary: Toimitusjohtajan mukaan hyppyaikeissa ollut poika oli perunut hyppyaikeensa ja ottanut kiinni kaiteesta, mutta pudonnut viisi metriä alas altaan viereen.

Helsingissä Vuosaaren uimahallissa kouluikäinen poika on pudonnut maanantai-iltana hyppytornista altaan ulkopuolelle. Urheiluhallit Oy:n toimitusjohtaja  Pekka Laitisen  mukaan tapaus on valitettava onnettomuus.
 – Hyppytilanteessa poika oli ollut hyppäämässä, mutta viime tinkaan perunut hyppyaikeensa. Hän oli ottanut kaiteesta kiinni ja pudonnut veden reunassa olevan loiskekourun muoviritilöiden päälle eli altaan ja kaakeleiden väliin, Laitinen kertoo.
 Tapahtuneesta uutisoi ensimmäisenä  Ilta-Sanomat .
 Lapsi vietiin sairaalahoitoon, mutta toimitusjohtaja Laitisen mukaan hänellä ei tiettävästi ole vakavia vammoja. Ambulanssi ja ensihoitohenkilöstö tuli nopeasti paikalle. Poika oli ollut koko ajan tajuissaan, kädet ja jalat liikkuivat, mutta ruhjeita putoamisesta kuitenkin aiheutui, Laitinen kertoo.
 – Kyseessä on poikkeuksellinen ja valitettava tilanne. Hyppytorni on ollut käytössä kymmenen vuotta, mitään vastaavaa ei ole aiemmin tapahtunut.
 Paikalla oli kaksi uimavalvojaa, joista toinen on pelastuslaitoksen työntekijöitä. Uimahallin tiedossa ei ole, että hyppytornissa olisi ollut mitään teknistä vikaa.
 Pelastuslaitokselta vahvistetaan, että eilen illalla Vuosaaren uimahallissa oli pelastustehtävä, mutta yksityisyyteen suojaan vedoten asiasta ei kerrota enempää.
 Hyppytorni suljettiin eilen onnettomuuden jälkeen. Toimitusjohtaja Laitisen mukaan torni tarkastetaan asiantuntijoiden kanssa ennen kuin se avataan jälleen käyttöön.
 Toimitusjohtaja aikoo itse olla yhteydessä onnettomuuteen joutuneen pojan perheeseen. Hallipäällikkö puolestaan käy tilanteen läpi henkilöstön kanssa ja tarpeen mukaan työntekijöille annetaan kriisiapua.

Helsingin Vuosaaren uimahallissa onnettomuus: kouluikäinen poika putosi hyppytornista viisi metriä suojaritilöiden päälle