Summary: Torstaista alkaen myymättä jääneet liput vapautuivat varauksesta, mutta niitä ei ollut paljoa. Suomen peleihin vapautuu kuitenkin vielä loppuvuodesta ja ensi vuonna satoja lippuja.

Jääkiekon MM-kisat pelataan keväällä Tampereella ja Helsingissä. Kaikki Suomen ottelut sijoittuvat Tampereen uudelle areenalle, joten  liput menivät nopeasti  niille, joille napsahti arvonnassa osto-oikeus.
 Arvontaan osallistuneille tipahti kuitenkin sähköpostiin tieto siitä, että kaikki mukaan ilmoittautuneet saisivat torstaista kello yhdeksästä alkaen ostaa lippuja Tampereelle. Siis peleihin, joiden uutisoitiin olleen jo loppuun varattuja.
 Selitys löytyy siitä, että arvonnassa osto-oikeuden saaneilla oli keskiviikkoon asti aikaa lunastaa varaamansa lippu tai liput itselleen. Teoriassa siis lippuja olisi voinut vapautua myyntiin paljonkin.
 – Kyllä niitä jonkun verran Suomenkin peleihin jäi, mutta ei voi sanoa, että hirveitä määriä olisi jäljellä tässä vaiheessa, määrittelee 2022 jääkiekon MM-kisojen pääsihteeri  Heikki Hietanen .
 Vasta valmiista areenasta varmistuu paikkojen määrä
 Pääosin myyntiin on tullut hajapaikkoja, vaikka joitain vierekkäisiäkin istuimia vapautui. Fanien toivo ei ole menetetty nytkään, sillä lopullista paikkojen määrää ei edes tiedetä.
 Koronarajoitusten lomassa rakenteilla olevaan halliin ei ole päässyt juurikaan tarkistamaan miten tarkalleen eri toiminnot sijoittuvat. Hietasen mukaan esimerkiksi mediakatsomoiden, selostamojen ja muiden toimintojen vaatimat tilat nähdään vasta valmiissa hallissa joulukuussa.
 Heikki Hietasen mukaan Tampereen areena valmistuu riittävän ajoissa, jotta MM-kisat saadaan valmisteltua rauhassa. 2022 Jääkiekon MM-kisojen organisaatio
 – Kun pääsemme paikan päälle suunnittelemaan ja mittailemaan, tulee lopullinen päätös tilojen käytöstä. Sitten paikkojen määrät selviävät.
 Lippuja pannaan myyntiin sitä mukaa, kun paikat varmistuvat. Lisäksi kansainvälisissä kiintiöissä on Hietasen mukaan lippuja, joita vapautuu vuodenvaihteessa. Ne tulevat myyntiin todennäköisesti helmikuussa.
 Vielä satoja lippuja tulossa myyntiin
 Yhteensä lippuja vapautuu Hietasen arvion mukaan satoja. Suosituimmat pelit eli Suomen pelit ja finaaliviikonloppu täyttyvät nopeiten.
 Kaikista suosituin peli on Suomi-Ruotsi.
 Helsingin pään otteluihin ja muihin Tampereellakin järjestettäviin peleihin on sen sijaan vielä hyvin lippuja saatavilla.
 – Siellä on tosi hyviä pelejä.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Keskustelu on auki 22.10. kello 23.00 asti.
 Lue lisää:
 Kalervo Kummola panee Tampereen uuden areenan Uros-sotkun mittakaavaan: "Miten se nyt kisoihin vaikuttaisi?"
 Kaikki Tampereella pelattavat jääkiekon MM-ottelut on varattu loppuun: lipun voittaneet saavat sähköpostia tänään

Jääkiekon MM-kisojen Suomen peleihin vapautuu vielä satoja lippuja – tosin ensin Tampereen areenan pitää valmistua


Summary: Suomessa on monia jokia, joissa luonnollinen lohikanta on hyvä. Ilmastonmuutos näkyi jo tänä vuonna Kymijoessa, kun kesä oli kuuma.

Tornionjoen lohenpoikaset tekivät keväällä historiallisen suuren vaelluksen.
 Alustavan arvion mukaan Itämereen vaellukselle lähti noin kaksi miljoonaa lohen vaelluspoikasta. Se on yksi runsaimmista vaelluksista sitten 1980-luvun.
 Etelässä Kymijoesta merelle suuntasi noin 65 000 vaelluspoikasta. Sekin on koko seurantahistorian kolmanneksi suurin määrä Kymijoen kohdalla.
 Itämeren luonnonlohikannat kukoistavat tänä vuonna, kertoo Luonnonvarakeskus Luke.
 Luke havaitsi Tornionjoessa ja Simojoessa tänä syksynä enemmän kesänvanhoja eli keväällä kuoriutuneita jokipoikasia kuin viime vuonna. Suurimmat tiheydet havaittiin Muonionjoen ala- ja keskijuoksulla. Poikasia on ollut kaikissa osissa vesistöä.
 − Tämä kertoo, että syksyllä 2020 kutevia lohia on ollut jokisuulta aina joen yläosille saakka. Tornionjoen kaikuluotaimet havaitsivat vuonna 2020 noin 70 000 nousulohta, kertoo erityisasiantuntija  Ville Vähä  Lukesta tiedotteessa.
 Poikasia ui tiheään
 Luke seuraa Tornion-, Simo- ja Kymijoen lohikantojen tilaa joka vuosi. Lisäksi Kiiminkijokeen on jo pitkään istutettu Iijoen lohikannan poikasia, jotta joen luonnollinen lohikierto palautuisi.
 Tornionjoen Suomen-puoleisilla koekalastusalueilla lohen kesänvanhojen poikasten määrä, 26 poikasta aarilla, nousi neljänneksen viime vuodesta. Simojoen suuresti vuosittain vaihteleva tiheys oli tänä vuonna 36 poikasta aarilla, eli puolitoistakertainen edellisvuoteen nähden ja kymmenen vuoden keskiarvoa suurempi.
 Suurimpia poikasten tiheyksiä havaittiin kuitenkin Kymenlaaksossa. Kymijoen alajuoksulla Langinkoskenhaarassa oli tänä syksynä 58 poikasta aarilla. Poikasia on ollut vuosi vuodelta enemmän 1990-luvun alusta alkaneen seurannan perusteella.
 Ilmastonmuutos voi ilahduttaa pohjoisessa
 Runsaat talvisateet ja pitkät hellejaksot kesäisin voivat vaikuttaa lohen menestymiseen eri puolilla Suomea.
 Sateet voivat aiheuttaa suurempaa vaihtelua jokien virtaamissa, mikä voi heikentää lohien eloonjääntiä. Simojoen vaihteleva lohien määrä voi olla yksi esimerkki virtaamien vaikutuksesta, Luke tiedottaa.
 Lämpötilan nousun vaikutus on ristiriitainen. Pohjoisessa lohenpoikaset voivat kasvaa nopeammin, mutta etelässä kalojen kasvu voi olla heikompaaa. Esimerkiksi pitkä ja kuuma kesä teki tänä vuonna Kymijoen poikasista poikkeuksellisen pieniä. Se voi vaikuttaa siihen, jäävätkö lohet henkiin.

Jättimäinen lohivaellus Suomesta sai Itämeren lohikannan kukoistamaan – mereen päätyi eniten poikasia noin 40 vuoteen


Summary: Tänä vuonna Lapissa on tehty susihavaintoja elokuun alun ja lokakuun puolivälin aikana yhteensä 44. Ero viime vuoteen on huomattava. Silloin vastaavana aikana havaintoja tehtiin yhteensä kuusi.

Susihavainnot ja -vahingot ovat moninkertaistuneet tänä vuonna Lapissa. Havaintoja on tehty jo lähes puolensataa ja pelkästään havaintojen ydinalueella Sodankylässä petojen hävittämäksi on ilmoitettu joutuneen yli 200 poroa.
 – Yllättävän paljon on löytynyt raatoja. Ei minun aikana ole näin paljon löytynyt koskaan. Ja kuinka paljon lie niitä, mitkä jäävät löytymättä, sanoo Lapin paliskunnan poroisäntä  Antti Äärelä .
 Tähän mennessä paliskunnan alueella noin 50 poroa on löytynyt pedon, todennäköisesti suden, tappamana. Hän laskee että rahassa se on noin 70 000–80 000 euron menetys.
 Raatoja tulee metsässä vastaan nyt liki päivittäin.
 – Kun alkoi ensimmäiset lähetintutkaporot löytyä raatona, niin tiesi alkaa siltä seutuvilta etsimään raatoja ja kuuntelemaan korppia, Äärelä sanoo.
 Antti Äärelä asuu perheineen Vuotsossa. Sylissä Arvi Äärelä. Jarmo Siivikko / Yle
 Vahinkotarkastajalla kiireisin vuosi ikinä
 Petojen porotaloudelle aiheuttamia vahinkoja tarkistaa kunnan maaseutuelinkeinoviranomainen, Sodankylässä  Pirjo Vattulainen.  Hänellä on ollut vahinkotarkastusten osalta työuransa kiireisin vuosi.
 – Susivahinkoja on enemmän kuin koskaan muistan elämäni aikana. Tämä on poikkeuksellinen vuosi. Kesäkuun alussa tuli ensimmäinen ilmoitus suden tappamasta porosta ja niitä on sen jälkeen piisannut.
 Vuoden alusta alkaen Sodankylässä on ilmoitettu 239 vahinkoa. Niistä Vattulainen on tarkastanut 77, ja vain yhden kohdalla ilmoitus hylättiin. Petovahinkoilmoituksia tulee kuntaan tälläkin hetkellä runsaasti.
 – Nyt on erotukset menossa, ja niissä löytyy elossa olevia raadeltuja poroja. Niiden osalta eläinlääkäri toteaa vahingon, Vattulainen sanoo.
 Vahinkotarkastuksessa tutkitaan tarkasti pedon jättämät jäljet poronraadossa, sekä maastossa.
 – Useammassa tarkastuksessa Koitelaisessa löytyi raadoista eri kokoisia kulmahampaiden purentajälkiä. Myös maastosta löytyi kahdet eri kokoiset tassunjäljet. Muuten vahingot ovat olleet samankokoisen eläimen tekemiä, Vattulainen kertoo.
 Tällainen mahdollisesti suden tappama poronraato löytyi viikonloppuna Sodankylästä Lokan pohjoispuolelta. Lähistöltä löytyi myös toinen poronraato. Antti Heikinmatti / Yle
 Pyyntiluvat viidelle sudelle
 Lapin paliskunnan syksyn kolmessa erotuksessa on tullut vastaan paljon vasattomia vaatimia ja emättömiä vasoja. Raatoja on löytynyt koko paliskunnan alueelta, Kittilän rajalta Venäjän rajalle saakka.
 Paliskunta on saanut Suomen riistakeskukselta luvan yhden suden pyyntiin poikkeuskeinoin, mutta vielä siihen ei ole ryhdytty. Metsästykseen vaaditaan jäljestämisessä auttavaa lunta.
 – Kyllä tämä teetättää ylimääräistä hommaa. Melko kallistakin hommaa, kun omasta pussista menee kaikki kulut, Äärelä sanoo.
 Lapin paliskunnan lisäksi samaa susiongelmaa on muuallakin.
 Oraniemen paliskunta Sodankylässä on saanut tässä kuussa luvan kahden suden pyyntiin. Syyskuussa vahinkosusia oli lupa jahdata Orajärven lisäksi myös Kemin-Sompion paliskunnan alueella, mutta kumpikaan jahti ei tuottanut tulosta.
 – Yhtään sutta ei ole saatu kaadettua tähän mennessä, erikoissuunnittelija  Saana Harju  Lapin riistakeskuksesta vahvistaa.
 Yhteensä Lapissa on tänä syksynä annettu siis viisi lupaa suden kaatamiseen. Osassa pyynnin määräaika on kulunut jo umpeen, ja paliskunnista haetaan uusia lupia.
 Susihavainnot ovat keskittyneet Sodankylään Lokan ja Porttipahdan tekoaltaiden liepeille ja eteläpuolelle. Tommi Pylkkö / Yle, lähde: Luonnonvarakeskus
 Havaintomäärä moninkertaistui viimevuotisesta
 Myös tilastot näyttävät vahvistavan, että susia on Lapissa aiempaa enemmän. Tänä vuonna Lapissa on tehty susihavaintoja elokuun alun ja lokakuun puolivälin aikana yhteensä 44.
 Ero viime vuoteen on huomattava. Silloin vastaavana aikana havaintoja tehtiin vain kuusi.
 Luken tutkimusprofessori  Ilpo Kojola  sanoo että Lapissa havaintomäärän kasvun taustalla voi olla myös se, että susihavaintoja kirjataan nyt aktiivisemmin kuin aiemmin
 Luonnonvarakeskus Luke kerää susihavaintoja Tassu-tietojärjestelmään. Sinne havaintoja kirjaavat suurpetoyhdyshenkilöt kansalaisten ilmoitusten perusteella. Havaintoja seuraa myös muun muassa Suomen riistakeskus.
 – Kun arvioidaan lupaa useamman suden kaatoon, niin vahinkojen lisäksi Tassu-kirjaukset ovat tärkeitä. Luvan harkitsija, eli riistakeskus voi käydä läpi kirjauksista, että onko siellä susilauma vai ei, Kojola sanoo.
 Poronhoitoalueella on kuitenkin paljon harvempi havainnoitsijaverkosto kuin muualla Suomessa.
 Tänä syksynä Lapin havainnot ovat keskittyneet Sodankylään tekojärvien seuduille sekä Sallan ja Savukosken rajamaille.
 – Vuodesta toiseen havaintojen määrä vaihtelee, mutta etenkin Lokka-Porttipahta -alueelle on nyt sattunut paljon havaintoja, Kojola sanoo.
 Sodankylässä ei ole Kojolan mukaan tehty havaintoja susilaumoista, mutta kahdesta sudesta on yksi havainto. Muut havainnot ovat yksittäisistä susista. Lapissa on tehty vain yksi laumahavainto, Sallassa.
 Lapin susien määrä tarkentuu Kojolan mukaan tarkemmin talven aikana.
 – Se selviää loppusyksyn ja alkutalven aikana. Jälkiä seuraamalla pystytään arvioimaan mahdollisen lauman koko.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella susitilanteesta  Yle Tunnuksella  22.10. kello 23 saakka.
 Lue lisää:
 Yhä enemmän koiria kuolee susien hampaisiin, eivätkä kaikki tapaukset tule edes ilmi – Riko-koiran kohtaloksi koitui metsästysreissu Lappiin
 Susia tapettu Sallassa erityisen julmasti – Lapin rajavartiosto pyytää yleisöhavaintoja

Susihavaintojen määrä räjähti Lapissa, porovahinkoja ilmoitettu pian 250 – "Enemmän kuin koskaan elämäni aikana", sanoo vahinkotarkastaja


Summary: Torres aloittaa tehtävässä elokuussa 2022. Nimityksestä päätti Kansallisoopperan ja -baletin hallitus.

Kansallisbaletin uudeksi taiteelliseksi johtajaksi on valittu  Javier Torres López . Asiasta päätti Kansallisoopperan ja -baletin hallitus yksimielisesti.
 Oopperan ja baletin hallituksen päätöstä edelsi henkilöstöryhmien kuuleminen. Kansallisbaletin tiedotteen mukaan tanssijoiden niukka enemmistö ei puoltanut Torresin valintaa taiteelliseksi johtajaksi.
 – Olemme käyneet tilannetta rakentavassa hengessä läpi, ja tanssijat ovat valmiita yhteistyöhön. Olen vakuuttunut, että saamme hänestä erinomaisen baletinjohtajan, Kansallisoopperan ja -baletin pääjohtaja  Gita Kadambi  sanoo tiedotteessa.
 Muut henkilöstöryhmät puolsivat Torresin valintaa.
 Torres aloittaa tehtävässään elokuussa 2022. Sopimus on nelivuotinen, ja se sisältää kolmen vuoden lisäoption.
 Torres on suomalais-meksikolainen tanssija, koreografi, opettaja ja luennoitsija. Hän on työskennellyt Kansallisbaletissa tanssijana vuosina 1991–2008, ja baletissa kuluneena syksynä nähdyssä  Prinsessa Ruususessa  oli Torresin tekemä koreografia.
 Kansallisbaletin nykyinen taiteellinen johtaja on  Madeleine Onne . Onne jättää tehtävänsä nelivuotisen kautensa jälkeen. Hänellä olisi ollut optio jatkaa vielä kolme vuotta.
 Hakuprosessissa oli mukana 45 hakijaa 15 eri maasta.
 Lue myös:
 Javier Torres Lopez on ehdolla Kansallisbaletin uudeksi taiteelliseksi johtajaksi

Kansallisbaletin uusi taiteellinen johtaja on Javier Torres – tanssijoiden enemmistö ei puoltanut valintaa


Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Helsingin seudun yliopistollinen keskussairaala

Koronapotilaiden määrä osastohoidossa on kovassa nousussa Helsingin yliopistollisen keskussairaalan erityisvastuualueella. Tasan kuukausi sitten koronapotilaita oli osastohoidossa 37. Tämän jälkeen hoidon tarve on kasvanut johdonmukaisesti ja tällä hetkellä osastohoidossa on 74 potilasta.
 Myös tehohoidon tarve on kasvanut merkittävästi, mutta sen kehitys on ollut poukkoilevampaa. Tällä hetkellä HYKS-alueella on 14 koronapotilasta tehohoidossa.
 Koronapotilaiden hoidontarve on vielä huomattavasti pienempi kuin viime keväänä, jolloin se oli suurimmillaan. Tarve on kuitenkin jo merkittävästi suurempi kuin edellisen tartuntapiikin aikaan elokuussa.
 Hoidon tarpeen kasvun taustalla on koronaviruksen leviäminen rokottamattomien ihmisten keskuudessa.
 – Rokottamattoman riski sairastua on nyt suurempi kuin kenties koskaan aikaisemmin, sanoo HUSin infektioylilääkäri  Asko Järvinen.
 THL on arvioinut koronaviruksen ilmaantuvuusluvun olevan rokottamattomilla tällä hetkellä 700. Se on liki nelinkertainen verrattuna koko maan ilmaantuvuuslukuun pandemian pahimpana aikana. Tämä tarkoittaa sitä, että 100 000:sta rokottamattomasta ihmisestä 700 saa koronatartunnan kahden viikon aikana.
 Luku on kova, kun sitä vertaa koko pandemian aikaisiin tilastoihin ilmaantuvuusluvuista.
 Tähän mennessä koko Suomen ilmaantuvuusluku on pysynyt korkeimmillaankin alle 200:n. Helsingissä, jossa ilmaantuvuusluku on ollut reilusti koko maata suurempi, ilmaantuvuusluku on ollut korkeimmillaan vajaat 500.
 Tällä hetkellä ilmaantuvuusluvut ovat nousussa, mutta edelleen huomattavasti matalammat kuin edellisen tartuntapiikin aikaan elokuussa. Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, että koronan sairastajia olisi nyt elokuuta vähemmän.
 Tällä hetkellä potilaita ohjataan testeihin aiempaa korkeammalla kynnyksellä ja moni koronatapaus jää tilastoilta piiloon.
 – Testimäärät ovat vähentyneet selkeästi alle puoleen. Nyt lokakuussa isompi osa jää tunnistamatta eli tartunnan saaneet eivät hakeudu testiin. Siten tartuntamääriä ei voi suoraan verrata elokuun ja nyt lokakuun välillä, sanoo HUSin Järvinen.
 Vaikka ilmaantuvuusluku kertoo aiempaa huonommin pandemian tilanteesta, sen nousu enteilee edelleen sairaalahoidon tarpeen kasvua.
 – Kuten kuvaajista hyvin näkee, on sairaalahoidon tarve seurannut pienellä viiveellä tartuntamäärien nousua edellisten aaltojen aikana, Järvinen sanoo.
 Voit keskustella aiheesta torstaina 21.10.2021 kello 23 saakka.

HUSin Asko Järvinen: "Rokottamattoman riski sairastua on nyt suurempi kuin kenties koskaan" – Koronaluvut ovat jälleen nousussa


Summary: Alma on kasvattanut myyntiään reippaasti. Myynti ja tulos ovat kasvaneet myös yritysostoilla, mitkä eivä ole kuitenkaan heikentäneet yhtiön rahojen riittävyyttä.

Alma Media kasvatti tulostaan heinä-syyskuussa yli kolmanneksella vuoden takaisesta. Oikaistu liikevoitto nousi 17,8 miljoonaan euroon vuoden takaisesta 13,2 miljoonasta eurosta.
 Yhtiön mukaan talouden elpymisen jatkuessa liiketoiminnat kehittyivät erinomaisesti. Yhtiön liikevaihto kohosi 26 prosenttia 68 miljoonaan euroon.
 – Talouden elpymisen jatkuessa Alma Median liiketoiminnat kehittyivät erinomaisesti vuoden kolmannella vuosineljänneksellä orgaanisen kasvun ollessa 14,4 prosenttia, kertoo toimitusjohtaja Kai Telanne tiedotteessa.
 Hänen mukaansa myös yritysostot kasvattivat yhtiön liikevaihtoa ja oikaistua liikevoittoa heinä-syyskuussa.
 – Olemme tehneet kuluvana vuonna merkittävän määrän yritysjärjestelyitä, mikä on luonnollisesti vaikuttanut rahoitusasemaamme ja nostanut velkaisuusastettamme, Telanne myöntää.
 Hän kertoo, että kolmannen vuosineljänneksen aikana yhtiön rahoitusasema kuitenkin vahvistui ja vakavaraisuus parani hyvän tuloskehityksen ja vahvan kassavirran myötä.

Alma Media paransi tulostaan talouden elpyessä


Kaakkois-Suomen rajavartioston rikostorjuntayksikkö epäilee kahta Sri Lankan kansalaista väärennyksestä.
 Rikosepäily paljastui Vaalimaan rajanylityspaikalla syyskuun lopulla, kun kaksi srilankalaista henkilöä saapui Venäjältä Suomeen linja-auton kyydissä.
 Rajanylityspaikalla molemmat epäillyt esittivät toisille henkilöille kuuluvat asiakirjat, joissa molemmissa oli lisäksi väärä Schengen-maastalähtöleima.
 Kaakkois-Suomen rajavartioston rikostorjuntayksikön suorittamassa esitutkinnassa kävi ilmi, että matkustusasiakirjoihin oli luotu väärillä Ateenan maastalähtöleimoilla harhauttava kuva siitä, että Kreikasta olisi lennetty Sri Lankaan elokuun alussa.
 Srilankalaiset olivat saaneet asiakirjat käytettäväksi laitonta matkaa varten Sri Lankassa rahallista korvausta vastaan.
 Esitutkinnan aikana srilankalaiset myönsivät käyttäneensä toisille henkilöille kuuluvia matkustusasiakirjoja. Henkilöt olivat vangittuina esitutkinnan aikana ja hakivat myöhemmin turvapaikkaa Suomesta.

Kaksi Sri Lankan kansalaista yritti maahan laittomilla papereilla Vaalimaalla – kaksikko tunnusti esitutkinnassa


Summary: Maaseudun pieniä lukioita yritetään pelastaa tuomalla opiskelijoita ulkomailta. Samalla halutaan puuttua kasvavaan työvoimapulaan. Tapasimme kaksi uzbekistanista muuttanutta nuorukaista.

Miltä kuulostaisi opiskella puoli vuotta vierasta kieltä ja muuttaa sen jälkeen uuteen maahan opiskelemaan tuolla kielellä?
 16- ja 15-vuotiaat  Elyorbek Rayimov  ja Javohir Zokirov  muuttivat kuukausi sitten Suomeen Uzbekistanista. He opiskelevat parhaillaan Etelä-Karjalassa, Rautjärven lukiossa. Opintosuunnitelma on sama kuin paikallisilla nuorilla ja oppitunnit ovat suomeksi.
 – Suomen kielen opiskelu on meille helpompaa kuin englannin. Opiskelimme suomea puoli vuotta ja englantia kolme vuotta, mutta osaamme paremmin suomea kuin englantia, Rayimov kertoo.
 Nuoret eivät ole päätyneet opiskelemaan pieneen maalaislukioon sattumalta. He ovat osa suunnitelmaa, jolla yritetään pelastaa lakkauttamisuhan alla olevat pienet suomalaislukiot.
 Javohir Zokirov (vas.) ja Elyorbek Rayimov opiskelevat suomen kieltä muiden lukio-opintojen ohessa.  Kalle Purhonen / Yle
 15 nuorta
 Toisen asteen opiskelijoiden määrän ennustetaan vähenevän tulevaisuudessa merkittävästi Suomessa. Esimerkiksi Rautjärven lukiossa aloitti viime vuonna kolme uutta opiskelijaa. Historian pienin aloitusmäärä säikäytti kuntapäättäjät.
 Lukio halutaan ehdottomasti säilyttää Rautjärvellä, mutta jokaisella luokalla pitäisi olla vähintään kymmenen oppilasta, jotta lukion toiminta olisi taloudellisesti kannattavaa. Lukion tulevaisuus on lähivuosina vaakalaudalla, jos lisää opiskelijoita ei saada.
 Tänä vuonna tavoite täyttyi nipinnapin, sillä aloittajia oli yhteensä 11. Ilman kahta uzbekkinuorta se ei olisi onnistunut.
 Finest Future -konsulttiyritys haluaa pelastaa pienet lukiot tuomalla opiskelijoita ulkomailta.
 – Oppilasmäärät ovat puolittuneet vuosien aikana, meillä jää 20 000 opiskelupaikkaa lukioissa vuosittain täyttämättä. On huonoa resurssien käyttöä, kun sinne on kuitenkin varattu seinät ja opettajat. Pyöritämme koulujärjestelmää käytännössä puolella teholla, sanoo Angry Birds -pelin markkinoijanakin tunnettu  Peter Vesterbacka .
 Lue lisää:   Suomea uhkaa hidas nuorisokato – Angry Birds -pelin kehittäjä alkaa tuoda nuoria pieniin kuntiin ulkomailta: ''Vaihtoehto on, että lukiotoiminta loppuu''
 Samaan aikaan, kun lukioiden opiskelijamäärät vähenevät, Suomea piinaa työvoimapula. Tuomalla ulkomaalaisia opiskelijoita Suomeen halutaan helpottaa samalla myös työntekijäpulaa, sillä opiskelijoiden toivotaan jäävän asumaan Suomeen pysyvästi.
 Yrittäjä Peter Vesterbacka vertaa käyttää tyhjäkäynnilä toimivista lukioista puhuessaan vertauksena tehdasta: "Jos minulla on kännykkätehdas ja voin valmistaa samalla hinnalla sata kännykkää, mitä nyt teen vain 50, sehän on aivan loistava diili". Annu Passoja / Yle
 Vesterbackan mukaan Suomessa myös herättiin siihen, että jos suomalaisiin yliopistoihin halutaan saada kansainvälisiä opiskelijoita, heidät pitää tavoittaa paljon nykyistä aikaisemmin.
 – Menetämme paljon potentiaalisia nuoria, koska esimerkiksi Kiinassa ja Intiassa nuoret muuttavat opiskelemaan ulkomaille jo paljon aikaisemmin kuin vasta korkeakouluiässä, Vesterbacka sanoo.
 Yritys toi ensimmäiset lukiolaiset Suomeen tänä vuonna. Yhteensä heitä saatiin Suomeen 15: seitsemän vietnamilaista ja kahdeksan uzbekkia.
 Yrityksellä on kuluvan lukuvuoden osalta sopimus seitsemän kunnan kanssa. Etelä-Karjalan lisäksi aasialaisia opiskelijoita otettiin esimerkiksi Rantasalmelle ja Mänttä-Vilppulaan. Sen sijaan esimerkiksi Virolahden kunta  perui  suunnitelmat ottaa nuoria vastaan.
 Ensi vuonnayritys tuo Suomeen noin sata nuorta.
 Tukihenkilö auttaa arkisissa asioissa
 Lukio-opiskelu on Rautjärvelle muuttaneille uzbekistanilaisnuorilleilmaista, minkä lisäksi he saavat asua kunnan vuokrakaksiossa. Samassa kerrostalossa asuu muitakin lukion  opiskelijoita .
 Muun elämisen, kuten ruokailut ja harrastukset, he maksavat itse. Vapaa-ajalla Elyorbek Rayimov pelaa shakkia ja Javohir Zokirov käy kuntosalilla. He haluaisivat tehdä töitä saadaakseen lisää taskurahaa. Heidän mukaansa arki on lähtenyt hyvin käyntiin.
 Nuorille etsittiin aiemmin  isäntäperheitä , mutta niitä ei löytynyt. Sen sijaan tukihenkilönä toimii Simpeleen koulun koulunkäynninohjaaja  Mirva Kajova-Pukkinen .
 – Vapaa-ajalla autan arjen asioissa. Ensimmäisinä päivinä harjoiteltiin kaupassa käyntiä ja terveysasioiden hoitoa, kuten lääkärissä käyntiä hammassäryn vuoksi, Kajova-Pukkinen selittää.
 Mirva Kajova-Pukkinen (keskellä) opastaa Javohir Zokirovia (vas.) ja Elyorbek Rayimovia kaikissa mahdollisissa käytännön pulmissa.  Kalle Purhonen / Yle
 Nuoret tykästyivät heti uuteen paikkakuntaan ja lukioon.
 – Suomalainen koulutus on erilaista kuin Uzbekistanissa. Täällä on enemmän vapaa-aikaa ja kaikki ovat iloisia, Elyorbek Rayimov pohtii.
 Myös Javohir Zokirovin mielestä luokkakaverit ovat mukavia.
 – Olen iloinen, että saan opiskella täällä, koska opiskelu on täällä laadukkaampaa kuin Uzbekistanissa.
 Suomessa asuminen ei pelota poikia, koska he ovat kuulleet, että Suomi on todella turvallinen maa.
 Jatkoa toivotaan
 Rautjärven lukion rehtorin  Janne Hirvonen  on seurannut tyytyväisenä tulokkaiden alkutaivalta.
 – Heidät on otettu todella hyvin vastaan. Omat luokkakaverit ovat pitäneet hyvää huolta heistä eikä ole tullut mitään ennalta arvaamatonta vastaan.
 Pilottikokeilu on alkanut kunnassa niin hyvin, että Rautjärvellä halutaan jatkaa sitä ensi vuonnakin.
 Uzbekkinuorten iloisuus ja ulospäinsuuntautuneisuus yllätti Rautjärven lukion rehtorin Janne Hirvosen positiivisesti. Mikko Savolainen / Yle
 Uzbekistanilaisnuorukaisten jatkosuunnitelmat lukion jälkeen ovat jo selvillä. Elyorbek haluaa suomalaiseen yliopistoon opiskelemaan matematiikkaa tai taloustiedettä.
 Javohir taas aikoo suorittaa lukion kahdessa vuodessa, minkä jälkeen hän haaveilee opiskelusta suomalaisessa tai kansainvälisessä yliopistossa, esimerkiksi Isossa-Britanniassa tai Amerikassa.
 – Tiedän, että se on vaikeaa, mutta yritän. Haluan opiskelemaan markkinointia tai liiketoimintaa.
 Lisää aiheesta:
 17-vuotias Thy Nguyen vaihtaa Saigonin hälyn Suomeen ja Mänttään – lukio-opintojen jälkeen haaveena on suomalainen yliopisto
 Yli kymmenen kuntaa haluaa aasialaisia lukio-opiskelijoita – Peter Vesterbackan yrityksen välittämien opiskelijoiden rahoituksesta epäselvyyttä

Kaksi nuorta Uzbekistanista saapui Suomeen pelastamaan lukion:  "Olen iloinen, että saan opiskella täällä"


Summary: Pankkikonserni Nordea on pärjännyt hyvin Pohjoismaissa ja rahoittanut muun muassa lisää asuntoja.

Nordea takoi heinä–syyskuussa liikevoittoa lähes 1,3 miljardia euroa. Vuosi sitten vastaavana aikana liikevoitto oli vajaat 1,1 miljardia euroa.
 Yhtiön mukaan asiakasliiketoiminnan volyymien kasvu jatkui kaikissa Pohjoismaissa. Asuntoluottojen määrä kasvoi kuusi prosenttia vuoden takaisesta. Markkinaosuudet kasvoivat kaikissa maissa.
 Viime vuonna vastaavaan aikaan tulos oli ennätyksellisen hyvä useimmilla liiketoiminta-alueilla. Tuotot kasvoivat neljä prosenttia.
 Tulostiedotteen mukaan Nordean luottotappiot ovat pienentyneet ja korkokate on parantunut edellisvuodesta.
 Yhtiö ei näe markkinoilla muutosta huonompaan suuntaan. Yhtiö päivittää parhaillaan taloustavoitteita hyvän markkinakehityksen turvin.

Nordea paransi ennestään hyvää tulosta


Summary: Ilmasto-liven viesti yleisölle on, että ilmastokriisiä on juuri nyt syytä seurata yhtä tiuhaan kuin pandemiaa tai mitä tahansa valtavaa, maailmanlaajuista suurta muutosta.

Yle tekee ilmasto- ja ympäristöuutisten seurannasta entistä helpompaa.
 Kerromme jatkossa tärkeimmät ilmasto- ja ympäristöuutiset vähintään kerran vuorokaudessa päivittyvässä  verkkoartikkelissa .
 Uuden ilmasto-liven viesti yleisölle on, että ilmastokriisiä on juuri nyt syytä seurata yhtä tiuhaan kuin pandemiaa tai mitä tahansa valtavaa, maailmanlaajuista suurta muutosta.
 Syksyn aikana myös tapahtuu: Glasgow'n ilmastokokouksessa viimeistellään Pariisin ilmastosopimuksen sääntökirja. Sopimuksessa kaikki maailman maat ovat sitoutuneet rajoittamaan lämpenemisen lähelle turvallisena pidettyä 1,5 asteen rajaa.
 Suomi on sitoutunut Pariisin ilmastosopimukseen osana Euroopan Unionia. EU:ssa taas valmistellaan parhaillaan uutta ilmastolakia.
 Lain tavoite vähentää ilmastopäästöjä 55 prosenttiin vuoteen 2030 mennessä tarkoittaa myös Suomelle aiempaa enemmän vähennettävää.
 Kun kysyimme yleisöltä , millaista verkkoseurantaa se ilmastonmuutoksesta haluaisi, kaksi asiaa nousi esiin.
 Yleisö halusi ennen kaikkea pysyä kartalla. Siksi ilmasto-ja ympäristöuutiset löytyvät jatkossa nopeasti ja helposti samasta paikasta.
 Toinen pyyntö oli astetta vaikeampi: yleisö ei halunnut vaipua epätoivoon.
 Pysähdyimme toimituksessa pohtimaan toivon ja ilmastokriisin suhdetta. Mitä toivosta pitäisi ajatella ilmaston lämpenemistä käsittelevässä journalismissa, kun 1,5 asteen raja näyttää jäävän haaveeksi?
 Jo nyt on selvää, että osa ihmisistä tulee kärsimään ilmastokriisin seurauksena. Toisten elinkeino on uhattuna, toisten kotiseutu taas uhkaa muuttua elinkelvottomaksi.
 Esimerkiksi  YK arvioi,  että maiden toistaiseksi päättämät toimet päästöjen vähentämiseksi johtavat 2,7 asteen lämpenemiseen vuosisadan loppuun mennessä.
 Toivon etsiminen ei ole enää yksinkertaista. Eri ihmisille toivoa antavat myös erilaiset asiat.
 Kerromme uudessa seurannassa  kaikki tärkeimmät uutiset. Lupaamme kuitenkin kiinnittää erityistä huomiota ratkaisuihin ja tekoihin, joita ilmastokriisin hillitsemiseksi tehdään.
 Suurimmat niistä ovat poliittisten päättäjien, hallitusten ja suuryritysten käsissä.
 YK:n mukaan 1,5 asteen raja  on yhä mahdollinen , jos päätöksiä päästöjen vähentämisestä tehdään nopeasti.
 Toivoa on juuri niin kauan, kun loppu ei ole näkyvissä.
 Hanna Eskonen  ja  Tapio Kantele
 kirjoittajat ovat live-seurannan tuottajia

Toimitukselta: Ylen uusi live-seuranta kertoo tärkeimmät ilmastouutiset, toivoa unohtamatta


Summary: Koronan syksyllä sairastanut Kalle Suvanto kehottaa nuoria ottamaan rokotteen. Tauti saattaa olla vaikea myös nuorelle ja hyväkuntoiselle.

Hämeenlinnalainen  Kalle Suvanto  sairastui koronaan syyskuun lopulla. 32-vuotias hyväkuntoinen mies joutui taudin vuoksi vuodepotilaaksi.
 – Korona vei toipilaaksi useiksi päiviksi. Kuumeen lisäksi käsiä ja jalkoja ja jopa silmiä särki. Veto oli ihan pois, eikä muutamaan päivään pystynyt tekemään mitään.
 Hän ei ollut rokotettu, kun tauti iski.
 – Näin jälkikäteen taudin kokeneena täytyy sanoa, että rokote olisi pitänyt ottaa.
 Vaikka tauti on ohi ja mies tolpillaan, korona jätti ikävät jälkioireet.
 – Maku- ja hajuaisti on osittain vielä kateissa. Pieniä asioita maistan, esimerkiksi makean ja karvaan. Hajuaisti on olematon.
 Henkinen taakka yhtä suuri
 Kalle Suvannolla on avovaimo sekä vuoden ja kahden kuukauden ikäinen poika. Heitä suojellakseen Suvanto oli eristyksissä huoneessaan kymmenen päivää.
 – Oli mälsää, kun piti olla kotona eristyksissä ja pikkupoika ihmetteli, mitä isä siellä makuuhuoneessa oikein piiloittelee.
 Eristys oli koko perheelle henkisesti kova paikka.
 – Tuon ikäiselle ei voi selittää, mikä on korona ja miksi isä luimuilee oven takana. Kyllä huomasin lapsesta, ettei hänelläkään ollut mukavaa.
 Korona iskee kovaa rokottamattomiin
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tilastojen perusteella rokottamattomilla on moninkertainen riski sairastua koronaan verrattuna kertaalleen ja erityisesti kahteen kertaan rokotettuihin. Rokotetuilla tauti on, jos sellaisen saa, yleensä myös kevyempi.
 Tilastoja vielä vääristää se, että valtaosa kansasta on saanut rokotteen. Tästä isosta joukosta luonnollisesti muutama saa taudin. Vaikka rokottamattomia on paljon vähemmän, heistä taudin saaneita on kuitenkin monikertainen määrä rokotettuihin verrattuna.
 Rokottamattomille Kalle Suvannolla on viesti.
 – Jos tuntuu, etteivät tällaiset jälkioireet miellytä, niin kehotan menemään heti rokotettavaksi.
 Suvanto viittaa hänen elämäänsä edelleen haittaaviin maku- ja hajuaistin ongelmiin.

Rokottamaton Kalle Suvanto, 32, sairasti kovan koronan – henkisesti raskainta, kun pikkupoika ihmetteli, että "miksi isä luimuilee oven takana"


Summary: Lakkautettu jätevedenpuhdistamo ammottaa autiona Mikkelissä Saimaan rannalla, historiallisen Kenkäveron alueen kyljessä. Puhdistamoalueen tulevaisuus on vielä hieman auki.

Saimaan rannalle, Mikkelin Kenkäveronniemeen valmistui jätevedenpuhdistamo vuonna 1960.
 Jätevedenpuhdistamo palveli aikansa ilman suuria ongelmia, mutta kilometrit alkoivat pikkuhiljaa täyttyä laitoksen päästyä 50 vuoden ikään.
 2010-luvulla tehtiin päätös Kenkäveronniemen jätevedenpuhdistamon toiminnan lopettamisesta. Eläköitynyt puhdistamo korvattiin modernilla kalliopuhdistamolla, joka rakennettiin kallion sisälle Mikkelin Metsä-Sairilaan.
 Mikkelin Kenkäveronniemi on osa laajempaa kokonaisuutta, johon kuuluu koko Satamanlahden alue. Satamanlahtea on pidetty hyvin mielenkiintoisena paikkana, jossa on  potentiaalia koko Itä-Suomen kehittämisen näkökulmasta .
 Alueen viereen on nousemassa lähivuosina muun muassa uusi Prisma, jota Osuuskauppa Suur-Savo on rakentamassa Satamanlahden välittömään läheisyyteen.
 Miksi vanha jätevedenpuhdistamo ylipäätään rakennettiin Mikkelin kauneimmalle paikalle, historiallisen Kenkäveron pappilan kylkeen? Milloin käytöstä poistettu laitos puretaan, ja millainen urakka se tulee olemaan?
 Suorassa lähetyksessä haastattelussa Mikkelin kaupunkikehitysjohtaja  Jouni Riihelä  sekä maankäyttöjohtaja  Topiantti Äikäs .

Katso suorana klo 9: Miksi jätevedenpuhdistamo rakennettiin aikanaan kauneimmalle paikalle Saimaan rannalle Mikkelissä? – milloin se saadaan purettua?


Summary: Ruokolahden kunnanhallitus kuuli eilen keskiviikkona Anu Sepposen perustelut siihen, miksi hän ei aloittanut lokakuun ensimmäisenä päivänä kunnanjohtajan tehtävässään. Hallitus päättää ratkaisuehdotuksestaan tänään iltapäivällä.

Etelä-Karjalassa Ruokolahden kunnanhallituksen ja kunnanjohtaja  Anu Sepposen  vääntö Sepposen työsuhteesta jatkuu.
 Kunnanhallitus kuuli eilen keskiviikkona Sepposen perustelut siihen, miksi hän ei lokakuun ensimmäisenä päivänä aloittanut tehtävässään.
 Ratkaisua hallitukset jäsenet sulattelevat iltapäivään asti ja kokoontuvat tänään torstaina kello 15 päättämään ratkaisuehdotuksestaan.
 Lopullisen päätöksen asiassa tekee Ruokolahden kunnanvaltuusto.
 Kunnanhallituksen puheenjohtaja  Taina Paanasen  mukaan on olemassa kaksi vaihtoehtoa.
 – On se, että ne irtisanomisen perusteet todetaan riittäviksi. Ja sitten on se valtuuston käsittely. Se on se toinen polku. Ja se toinen polku on se, että todettiin, että Anun selitys oli riittävä. Nyt on aika jokaisen kuulostella niitä perusteluja ja pohtia niiden merkitystä, Paananen muotoilee.
 Ruokolahden kunnanjohtajaksi viime elokuussa valittu Anu Sepponen on edelleen myös Rautalammin kunnanjohtaja.
 Lue lisää:
 Kunnanjohtaja Anu Sepponen on ollut kahden työpaikan välissä jo yli vuoden – valintasotku kuumentaa tunteita nyt myös Rautalammilla
 Ruokolahden kunnanhallitus selvittää mahdollisuuksiaan irtisanoa Anu Sepponen – entinen kunnanjohtaja palkattiin kehittämispäälliköksi
 Potkut uhkaavat parempaa sopimusta vaatinutta kunnanjohtaja Anu Sepposta – ei yllättynyt: "Halutaan päästä eroon"

Ruokolahden kunnanhallitus tekee tänään ratkaisuehdotuksensa  Anu Sepposen työsuhteen jatkosta – riittävätkö irtisanomisen perusteet vai Sepposen perustelut?


Summary: Kirkkonummen Veikkolan ja Lohjan Muijalan välillä pelti rytisee pahimmillaan miltei päivittäin. Tieosuudelle tulee riista-aita, mutta siihen jää yhä aukkoja. Pahin hirvieläinkolariaika on juuri nyt, loka-marraskuussa.

elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ely)

Lokakuinen ilta hämärtyy ja vihtiläisen  Matti Romsin  puhelin soi. Vanhalla Turuntiellä on sattunut jälleen kerran peurakolari.
 Roms toimii suurriistavirka-avun yhteyshenkilönä Palajärven Hirvimiehissä ja saapuu koirineen kolaripaikalle, jos auton alle jäänyt eläin pitää lopettaa tai se on kadonnut metsään.
 Tällä kertaa kuollut peura on korjattu ilmeisesti jonkun ohikulkijan kyytiin, joten sen kummempaa tehtävää Romsille ja tämän karkeakarvaiselle  Obelix -mäyräkoiralle ei koidu.
 Poikkeuksellisen suuri uroshirvi juoksi auton eteen Turun moottoritiellä lokakuun alussa. Suurriistayhdyshenkilön mukaan auton koko pelasti kuljettajan hengen.  Matti Roms
 Haavoittunut eläin saattaa paeta onnettomuuspaikalta jopa kilometrien päähän, joten jäljestävän koiran hajuaisti on etsintätöissä enemmän kuin tarpeen.
 Roms ennakoi kolareiden vähenevän, kun Kirkkonummen Veikkolan ja Lohjan Muijalan välille nousee riista-aita ensi syksyyn mennessä.
 – Kyllä se aina säikäyttää, kun tulee hälytys moottoritielle, että onko siellä muita uhreja hirvieläimen lisäksi.
 Pahimpina syysviikkoina Roms käy lopettamassa onnettomuuksissa loukkaantuneita hirviä ja peuroja lähes päivittäin. Romsin arvion mukaan autoilijat eivät välttämättä edes huomaa, ettei moottoritieosuudella ole riista-aitaa.
 Aitaan jää edelleen aukkoja
 Kirkkonummen Veikkolan ja Lohjan Muijalan väliselle, vaaralliseksi tiedetylle tieosuudelle on odotettu ja toivottu riista-aitaa jo kymmenien vuosien ajan.
 Vihtiläinen  Eerikki Viljanen  (kesk.) laati kansanedustajana toimiessaan aloitteen aidasta valtion vuoden 2019 lisätalousarvioon ja silloin tärppäsi.
 Aidattava tieosuus on kuitenkin niin pitkä, että siihen on jätettävä kaksi kulkuaukkoa eläimille.
 Riista-aita rakennetaan Kirkkonummen Veikkolan ja Lohjan Muijalan väliselle moottoritieosuudelle. Aitaan jää aukot Kirkkonummen ja Vihdin sekä Vihdin ja Lohjan rajan tuntumaan.  Jyrki Lyytikkä / Yle
 Näihin kohtiin ely-keskus toivoo vielä vihersiltoja, mutta niiden toteuttamiseen ei toistaiseksi ole rahaa. Pitkä ja leveä, moottoritien ylittävä ja ajan myötä metsittyvä silta maksaa vähintään miljoona euroa.
 Umpiaita siltoineen olisi kaikkein turvallisin vaihtoehto. Riista-aitaan jäävien aukkojen kohdalle tulee erilliset varoitusmerkit, joita on syytä noudattaa.
 Ely-keskuksen tietojen mukaan pelkästään Porintien liittymän ja Veikkolan välisellä viiden kilometrin moottoritieosuudella on sattunut vuosien 2016 ja 2020 välillä 11 hirvikolaria.
 – Määrä on iso, kun miettii, että hirvikolari on aina hyvin uhkaava tilanne, jossa myös ihmishenki on vaarassa. Vihersilloille olisi ihan selkeä tarve, mutta ne ovat toistaiseksi kaukainen haave, Uudenmaan ely-keskuksen liikenneturvallisuusvastaava  Marko Kelkka  toteaa.
 Romsin edustamalle metsästysseuralle on tullut pelkästään syys-lokakuussa virka-apupyyntöjä moottoritieltä ja Vanhan Turuntien varresta jo parikymmentä.
 Tänä syksynä ennätysmäärä pyyntilupia
 Riista-aidan toteutusta on jarruttanut urakan kilpailutuksesta markkinaoikeuteen tehty valitus, joka on nyt käsitelty. Aidan rakentaa Destia, ja se valmistuu ensi syksyyn mennessä, mahdollisesti jo aikaisemmin.
 Ex-kansanedustaja Eerikki Viljanen iloitsee saavutuksestaan.
 – Onhan se hienoa, että kerran elämässä saa politiikassa jotain näinkin konkreettista aikaan!
 Uudellemaalle on myönnetty kuluvalle metsästyskaudelle 1 999 hirven, 14 099 valkohäntäpeuran ja 311 kuusipeuran kaatolupaa.
 Länsi-Uudenmaan poliisilaitos varoittaa autoilijoita metsästyksen, ruuan haun ja alkavan kiima-ajan takia liikkuvista peuroista. Poliisipartio kuvasi tämän lauman viime viikonloppuna Kirkkonummella.  Länsi-Uudenmaan poliisilaitos
 Valkohäntäpeuralupia myönnettiin nyt kaikkien aikojen ennätysmäärä. Riistakeskus haluaa vähentää niiden kantaa erityisesti Länsi-Uudellamaalla, missä kanta on hyvin runsas.
 Länsi-Uudenmaan poliisilaitoksen toiminta-alueella tapahtui pelkästään  kuluvan viikon maanantai-illan ja tiistaiaamun välisenä aikana  toistakymmentä peurakolaria.
 Äkillinen jarrutus tai väistöliike voi johtaa vakavaan onnettomuuteen, vaikka eläin jatkaisi matkaansa vahingoittumattomana.
 Moottoritiellä vauhdit ovat tosin niin suuria, että autoilija ehtii vain ani harvoin edes aloittamaan jarruttamista eläinkolaritilanteessa.
 Matti Roms suosittelee autoilijoille  riistaonnettomuusmerkin  tulostamista valmiiksi autoon onnettomuuden varalle.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 22. lokakuuta kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Olisiko älytekniikasta apua hirvikolareiden välttämiseen? Tämä lamppu hoksaa, milloin hirvet liikkuvat ja vilkkuu, kun vaara on suurin
 Katso videolta, miten täpärästi hälytysajossa ollut poliisiauto välttää hirvikolarin – poliisi muistuttaa, että sarvipäät ovat nyt liikkeellä
 E18-tien ylittävällä sillalla kulkee ihmisiä, kettuja, ilveksiä ja jopa karhuja – riistakamerat nappasivat tuhansia kuvia kulkijoista
 Suomessa ajetaan vuosittain tuhansia hirvikolareita – katso kartasta, millä teillä pelti rytisee
 Yli 30 hirveä, peuraa tai villisikaa jää auton alle keskimäärin joka päivä – marraskuu on riistakolareiden synkin kuukausi

Tällä vaarallisella tiellä on vuosikymmeniä törmäilty peuroihin ja hirviin – Helsingin ja Turun välinen moottoritieosuus saa vihdoin riista-aidan


Summary: Ilmastonmuutoksen hillitseminen vaatisi perustavanlaatuisia muutoksia länsimaiseen elämäntapaan, mutta sitä äänestäjä ei kestä kuulla, kirjoittaa Siltamäki.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Onhan siinä aina jotain suloista, kun poliitikko, hänen avustajansa tai viestintäkonsulttinsa keksii uuden termin, jota esihenkilö tai asiakas alkaa sitten A-Studiossa ja tiedotustilaisuuksissa toistella. Vaalitappiosta tulee torjuntavoitto, muiden surkeuteen perustuvasta voitosta vahva luottamuksen osoitus hallitukselle.
 Kuluneen hallituskauden suosituimpia hokemia ovat olleet  oikeudenmukainen siirtymä  ja  reilu ilmastotoimi .
 Se on tietysti strateginen valinta. Epäreiluiksi koetut poliittiset päätökset tapaavat olla epäsuosittuja, ja jos epäreiluuden kokijoita on riittävästi, päätös kaatuu, ja kannatus laskee. Niinpä  nuorten eläkenurinasta  – sikäli kuin sellaista edes on – ei tarvitse olla yhtä kiinnostunut kuin taitetusta indeksistä urputtavien vanhusten mellakoinnista.
 Ilmastopolitiikassa riskinä on, että jos toimia yritetään tehdä liian nopeasti, ei lopulta saada tehtyä mitään. On siis ymmärrettävää, että poliitikot käyttävät paljon aikaa ja vaivaa reiluudesta viestimiseen.
 Mutta kuten useimmat poliittiset hokemat, ei reiluuskaan oikeastaan tarkoita juuri mitään.
 Kannattaa siis aina olla varuillaan, kun poliitikko tai etujärjestö puhuu "suomalaisten", "kansan" tai "meidän kaikkien" puolesta. Silloin voi olla varma, ettei tämä todellakaan ole "meidän kaikkien" etu.
 Reilu ilmastotoimi on kelvoton ilmaisu  jo siitä syystä, että kaikilla poliittisilla toimijoilla on eri käsitys siitä, mikä on niiden kannattajien kannalta reilua. Kun siis puhutaan reilusta, puhutaanko siitä, mikä on reilua vihreiden vai perussuomalaisten kannattajien mielestä? Saako päätöksen reiluutta arvioida SAK vai EK?
 Kannattaa siis aina olla varuillaan, kun poliitikko tai etujärjestö puhuu "suomalaisten", "kansan" tai "meidän kaikkien" puolesta. Silloin voi olla varma, ettei tämä todellakaan ole "meidän kaikkien" etu. Kun kirjoitimme viime vuonna työryhmän kanssa kirjan sukupolvien välisestä oikeudenmukaisuudesta, emme varsinaisesti salailleet sitä, että tarkastelemme asiaa nimenomaan Y- ja Z-sukupolvien näkökulmasta.
 Käsitteen kehnoutta lisää myös se, ettei se ota kantaa siihen, millä aikavälillä reiluutta arvioidaan. Päätökset, jotka voivat lyhyellä aikavälillä olla jollekin ryhmälle reiluja, eivät välttämättä todellakaan ole sitä pitkällä aikavälillä jollekin toiselle. Tietenkin minusta on juuri tänä aamuna surkeasti nukutun yön jälkeen erittäin reilua, ettei kahvin tuotantoa ole ilmastonmuutoksen ja luontokadon torjumiseksi rajoitettu, mutta eroosion riivaamat brasilialaiset saattavat olla toista mieltä.
 Pehmittämisen lisäksi  reiluudesta ja oikeudenmukaisuudesta puhumalla poliitikko vierittää tahallaan tai tahattomasti vastuuta yksittäistä ihmistä isommille yksiköille.
 Ei ole  kohtuullista , että ilmastotoimet kaatuvat yksittäisen kansalaisen harteille tai niskaan – kivoja ruumiillisia ilmaisuja molemmat! – vaan päävastuu täytyy puhujasta riippuen olla kansainvälisellä yhteisöllä, yrityksillä tai tuhmalla kapitalistisella talousjärjestelmällä.
 Kansalaisten niska-hartiaseudusta huolehtiminen on sikäli erikoista, että jos ilmastokeskustelussa jokin konsensus on, niin se, että näin monimutkaisen ongelman ratkaisemiseen tarvitaan monien eri sektoreiden yhteistyötä.
 Ja tyystin toinen kysymys on se, kuinka luottavaisin mielin pitäisi suhtautua Yhdysvaltain kaltaisten kehitysmaiden kykyyn tehdä kovia ilmastopäätöksiä, kun se on osoittautunut hyvin hankalaksi Suomessakin.
 Pitkällä aikavälillä ympäristön kannalta olisi reilua, että ihmisiä lakattaisiin varjelemasta omilta tunteiltaan ja edellytettäisiin, että aikuiset alkaisivat käyttäytyä kuin aikuiset eivätkä parkuisi mielipahaansa kuin pahaiset kakarat.
 Minusta kansalaisia ei ole syyllistetty lähimainkaan tarpeeksi.  Ilmastonmuutoksen tehokas hillitseminen vaatii isoja muutoksia koko inhimilliseen elämäntapaan. Jos siinä halutaan onnistua, ei ole sellaista vaihtoehtoa, että kaikki ympäristön kannalta haitallinen toiminta jatkuu kuten ennenkin.
 Ja vaikka länsimainen elämäntapa onkin luonut erinomaiset olosuhteet shoppailemiseen, ei "systeemi" pakota ketään tilaamaan joka päivä internetistä turhaa paskaa. Jokainen tekee valintansa lopulta itse.
 Pitkällä aikavälillä ympäristön kannalta olisi reilua, että ihmisiä lakattaisiin varjelemasta omilta tunteiltaan ja edellytettäisiin, että aikuiset alkaisivat käyttäytyä kuin aikuiset eivätkä parkuisi mielipahaansa kuin pahaiset kakarat.
 Ja se, että poliittista keskustelua edes yritettäisiin käydä käsitteillä, jotka eivät voi tarkoittaa ihan mitä tahansa.
 Tuija Siltamäki
 Kirjoittaja on Ylioppilaslehden päätoimittaja, jonka mielestä elämän ei pidä olla helppoa ja kivaa.
 Kolumnista voi keskustella 22.10. klo 23.00 saakka.

Tuija Siltamäen kolumni: Ilmastotoimien täytyy tuntua jokaisen arjessa – muun väittäminen on poliitikolta turhaa jeesustelua


Summary: Hiekka säilyttää hyvin lämpöä ja toimii erityisesti suurien energiamäärien varastoinnissa. Perusajatus on tuttu vanhoista pönttöuuneista, mutta mittakaava suurempi. Energian varastointi on kasvava bisnes maailmalla.

Kankaanpääläisen kaukolämpölaitoksen pihalle on nousemassa seitsemän metriä korkea teräslieriö, johon tulee noin sata tonnia hiekkaa. Hiekka lämmitetään sähkövastuksen kuumentamalla ilmalla yli 500 asteiseksi.
 Kyseessä on hiekka-akku, joka valmistuttuaan varastoi lämpöenergiaa. Halkaisijaltaan nelimetriseen lieriöön varastoitua lämpöä on tarkoitus ensi vuonna johtaa Vatajankoski Oy:n kaukolämpöverkkoon.
 Teknologiajohtaja  Markku Ylönen  järjestelmän kehittäneestä Polar Night Energystä sanoo, että hiekka on hyvä materiaali energian varastoimisessa. Ylösen mukaan se on halpaa ja sitä on hyvin saatavilla.
 – Se pitää myös hyvin lämpöä, eikä luovuta sitä liian nopeasti, Ylönen jatkaa.
 Polar Night Energyn teknologiajohtaja Markku Ylönen ja Vatajankosken tuotantojohtaja Lauri Hölttä seurasivat rakennustöiden etenemistä. Jari Pelkonen / Yle
 Ylösen mukaan hiekka ei ole uusi keksintö lämmön varastoinnissa. Hän muistuttaa, että esimerkiksi vanhoissa pönttöuuneissa saattoi olla hiekkaa varaavana materiaalina.
 – Meidän tietojemme mukaan sitä ei ole kuitenkaan koskaan käytetty energiavarastona tälläisessä mittakaavassa, Ylönen sanoo.
 Maailman ensimmäinen hiekka-akku kaupalliseen käyttöön
 Kyseessä on siis tiettävästi maailman ensimmäinen hiekka-akku, joka otetaan kaupalliseen käyttöön.
 Vatajankoski on etsinyt uusia vaihtoehtoja energiatuotantoon jo aiemminkin, sillä se hyödyntää teollisuuden ja jopa tietokoneservereiden hukkalämpöä.
 – Kun lämpövarasto on saatu käyttöön, sen energialla pystytään lämmittämään joitakin kymmeniä omakotitaloja vuositasolla, kertoo tuotantopäällikkö  Lauri Hölttä  Vatajankoski Oy:stä.
 Hölttä tähdentää, että kyseinen investointi on yhtiön kannalta suhteellisen pieni. Menetelmä on kuitenkin mielenkiintoinen. Hän pitää mahdollisena, että hiekka-akun käyttöä laajennetaan, mikäli siitä saadaan hyviä kokemuksia.
 Vatajankoski tähtää siihen, että kaukolämmössä päästäisiin pois poltettavasta materiaalista. Tapio Termonen / Yle
 Vaikka hiekka-akku on osittain kokeellinen hanke, on se samalla selkeä jatkumo Vatajankosken valitsemalle tielle.
 Tulevaisuudessa yhtiö aikoo tehdä kaikki kaukolämpoverkkoon liittyvät investoinnit niin, että mitään polttoainetta ei tarvitse enää polttaa.
 – Ympäristöasiat ovat paljon esillä ja haluamme olla mukana sen kehityksen kärjessä, Hölttä sanoo.
 Energiaa halutaan varastoida joka puolella maailmaa
 Teknologiajohtaja Markku Ylönen tamperelaisesta Polar Night Energystä sanoo, että energian varastointi on kasvava bisnes koko maailmassa. Erilaisia akkuratkaisuja kehitetään koko ajan sekä suuriin että pieniin tarpeisiin.
 Hiekka voi olla varteenotettava materiaali nimenomaan ison mittakaavan varastoinnissa. Ylösen mukaan Polar Night Energy käy neuvotteluja vastaavista järjestelmistä kaikilla mantereilla.
 – Lämmön käyttö ja varastointi liittyy teollisuuden tarpeisiin myös lämpimissä maissa, Ylönen sanoo.
 Hiekka-akulle tehdään vielä pohjatöitä. Rakennustyöt ovat viivästyneet materiaalipulan takia. Tapio Termonen / Yle
 Vatajankosken tontilla Kankaanpäässä hiekka-akun rakennustyöt ovat vielä alkuvaiheessa. Paikalle tulevalle teräslieriölle tehdään vasta pohjatöitä, sillä aikataulu on venynyt suunnitellusta.
 Rakentamista on hidastanut materiaalipula. Esimerkiksi pohjatöissä tarvittavaa terästä on ollut vaikea saada.
 – Hiekan saaminen lieriöön menee ensi vuoden puolelle, sanoo tuotantopäällikkö Lauri Hölttä Vatajankoski Oy:stä.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 22.10. kello 23.
 Lue myös:
 Uusiutuvan energian varastointiin kehitetään uusia konsteja – tamperelaisyritys tähtää maailmalle menetelmällä, jossa ylijäämäsähkön energia säilötään hiekkaan

Hiekka voi olla uusi mahdollisuus varastoida energiaa – Kankaanpäähän rakennetaan maailman ensimmäinen hiekka-akku kaupalliseen tarkoitukseen


Summary: Etelä-Pohjanmaalla kestää vielä kolmesta yhdeksään kuukautta, ennen kuin alle 30-vuotiaat eri ikäryhmissä ovat ottaneet ensimmäistäkään koronarokoteannosta 80-prosenttisesti. Se on niin pitkä aika, että on aiheellista kysyä, saavutetaanko riittävää rokotekattavuutta koskaan.

– Etkö säkin ollut vähän aluksi niin, että et ota koronarokotetta, mutta kyllä otit kuitenkin lopulta, 15-vuotias  Veeti Parvi  kysyy kaveriltaan  Markus Salorannalta,  16, Ilmajoen ABC:n pihassa.
 – No, sinä otit niin minunkin piti ottaa, Saloranta myöntää asian nauraen.
 Salorannan päätökseen vaikutti nimenomaan Veeti Parvi. Kaverin kannustuksesta moni muukin eteläpohjalainen on ottanut rokotteen, mutta eivät läheskään kaikki.
 Etelä-Pohjanmaalla on monissa ikäryhmissä Suomen huonoin koronarokotekattavuus. Vaikka rokotteita otettiin vielä syyskuussa jonkin verran, ensimmäisten rokotteiden ottamisinto tyssähti syyskuun viimeisellä viikolla. Sen jälkeen otettujen rokotteiden määrä lähti huippulukemista laskuun.
 Innokkuus hakea ensimmäistä rokoteannosta laski samaan aikaan syyskuun lopulla myös muualla Suomessa. Valtaosassa Suomea 20–40-vuotiaiden rokotekattavuus nousee nyt alle promillen päivässä, eli rokotekattavuuden kasvu on käytännössä pysähtynyt.
 12–19-vuotiailla rokotekattavuus nousee edelleen Lapissa, Pirkanmaalla, Varsinais-Suomessa, Pohjois-Savossa, Keski-Pohjanmaalla ja Pohjois-Pohjanmaalla. Muualla kasvu on toistaiseksi hiipunut lähelle nollaa.
 Ajankohta sattuu samaan saumaan, jolloin koronarajoituksia ryhdyttiin purkamaan koko maassa.
 Ensimmäisen rokotteen ottaneiden perusteella voi arvioida sitä, miten korkealle rokotekattavuus eri alueilla ympäri Suomen ylipäätään nousee. Jos ensimmäisen rokoteannoksen käy ottamassa esimerkiksi vain 60 prosenttia, se jää siihen.
 Joissain sairaanhoitopiireissä voi kestää nykyisellä vauhdilla jopa vuoden ennen kuin 80 prosentin tavoiteltu koronarokotekattavuus tulee täyteen ja esimerkiksi 12–15-vuotiaiden ikäryhmä on saanut ensimmäistäkään rokotetta. Näin on esimerkiksi Länsi-Pohjassa ja Pohjois-Karjalassa.

 Tilanne kuitenkin muuttuu koko ajan. Lokakuun puolivälissä käyttöön otettu koronapassi on voinut innostaa monia ottamaan rokotuksen nyt, vaikka sitä eivät ole aiemmin ottaneet.
 Samalla koronatilanne on heikentynyt valtakunnallisesti päivä päivältä. Sairaalahoidossa olevat potilaat ovat pääasiassa rokottamattomia, ja tartuntojen määrä kasvaa tasaista tahtia.
 Terveysviranomaiset toivovat, että ihmiset ottaisivat koronarokotteen. Sen ensimmäisen, ja myös toisen annoksen. Näin ei kuitenkaan kaikkialla tehdä.
 Veeti Parvi (vas.) kertoi ottaneensa rokotteen, koska haluaa suojella isovanhempiaan. Myös paikkojen kiinni oleminen koronan takia on harmittanut. Markus Saloranta ja Petteri Peltola (oik.) ovat samaa mieltä. Timo Ahonen
 Ilmajokisten nuorten rokoteinnokkuus vaihtelee.
 – Lähinnä se on ollut niin, että jotkut ovat sanoneet etteivät varmahan ota, Veeti Parvi kertoo.
 – Toisaalta kaverien paine on myös aika vahva. Kun ne sanovat, että käyvät ottamassa rokotteen, moni myöntyy ja käy itsekin joukon mukana rokotteella, hän jatkaa.
 Ne, jotka eivät ota koronarokotetta ollenkaan osoittavat ehkä mieltään, Parvi pohtii.
 Juttutuokion päätteeksi pojat kurvaavat kaverinsa  Petteri Peltolan  autolla jonnekin. Illan aikana on tarkoitus ajella ympäriinsä ja nähdä kavereita. Ilmajoen ilta on viileä, ja syyslomaviikon maanantai näyttää tavanomaiselta. Aivan kuin koronaa ei olisikaan.
 Eteläpohjalainen jääräpäisyys voi olla yksi syy, miksi rokotteita ei haeta
 Huonoa rokotusintoa ovat pohtineet myös seinäjokiset nuorisovaltuutetut  Louna Yli-Hemminki , 17, ja  Pilvi Mantere , 20. Heilläkin on tuttavia, jotka eivät rokotetta ole vielä ottaneet.
 – Olen kuullut tosi paljon sitä, että moni aikoo ottaa rokotteen vasta myöhemmin. He haluavat kai tavallaan varmistua siitä, että rokote on turvallinen. Uskaltavat ottaa rokotteen sitten itse, kun he näkevät että muut eivät muuttuneetkaan mutanteiksi, Yli-Hemminki naurahtaa.
 – Jotkut ovat hakeneet rokotteen ihan vasta viime viikolla. He halusivat vähän pitää hajurakoa muihin, etteivät ottaneet ihan heti samaan aikaan kuin muut, Mantere jatkaa.
 Molemmat kokevat, että rokotekeskustelu on todella mustavalkoista.
 Rokotteista ei voi puhua neutraalisti, vaan pitää olla tosi vahvasti puolesta tai vastaan.  Louna Yli-Hemminki
 Vastakkainasettelu rokotekeskustelussa on niin iso, että rokotteista ei välttämättä viitsitä puhua ollenkaan, Pilvi Mantere ja Louna Yli-Hemminki kertovat. Timo Ahonen
 Monilla on myös erilaisia pelkoja rokotteeseen liittyen. Samalla kaikkeen tietoon, mitä rokotteista kuulee, ei voi luottaa, sillä misinformaation määrä on valtavan suuri, ja se huolestuttaa, hän jatkaa.
 – Se ahdistaa, sitten se naurattaa ja sitten oikeastaan taas ahdistaa, Mantere summaa.
 Sekä Yli-Hemmingillä että Mantereella on myös teoria siitä, miksi Etelä-Pohjanmaan rokotekattavuus ei ole kovin häävi.
 – Me ollaan vähän jääräpäisiä ihmisiä täällä Etelä-Pohjanmaalla. Jos joku meitä käskee tekemään jotain, tulee vastareaktio, Mantere nauraa.
 Vaikka rokotetta ei ole pakko ottaa, moni voi kokea sen niin, hän pohtii.
 – Haluaisin uskoa, että kun kiihkein rokotekeskustelu laantuu, myös he ottaisivat rokotteen, ketkä nyt eivät ole sitä ottaneet. Kun ei ole enää sellaista yleistä painostusta, ja kukaan ei tavallaan pakota ottamaan sitä.
 Kaikkialla tilanne ei ole niin huono kuin Etelä-Pohjanmaalla. Esimerkiksi Varsinais-Suomessa rokotteita on otettu paljon hanakammin, ja siellä 80 prosentin rokotekattavuus tulee alle 40-vuotiailla täyteen kuukauden sisään. Varsinais-Suomen lisäksi monessa muussa eteläisen Suomen sairaanhoitopiirissä korostuu, että alle 20-vuotiaat ovat hakeneet rokotteita aktiivisemmin kuin yli parikymppiset.
 “Kyllä muut ottaa, vaikka minä en ottaisi”
 Etelä-Pohjanmaan tilastoissa huonoa rokotekattavuutta edustavat peruskouluikäisten lisäksi nuoret aikuiset eli 20–29-vuotiaat. Korona ei välttämättä ole sen ikäisille niin iholla, kuin vanhemmille, toisen vuoden sairaanhoitajaopiskelija  Laura Levä , 21, miettii.
 – He voivat nähdä asian niin, että rokotteen ottamisella ei ole väliä, koska kyllä muut ottavat. Korona voi tuntua kaukaiselta asialta, jos se ei ole osunut omaan lähipiiriin ja jos on voinut tulla ja mennä miten haluaa koko korona-ajan.
 Jos rokotteen ottamista ei pidä tärkeänä omassa elämässään, ei sen ottamiseen myöskään ole paineita. Sitten sitä lykkää koko ajan eteenpäin, samalla tavalla kuin vaikka hammaslääkärikäyntiä, Levä toteaa.
 Rokoteinnokkuuteen voi vaikuttaa myös se, että haittavaikutuksista on uutisoitu niin paljon, vaikka suurin osa ei saa rokotteista mitään, Laura Levä pohtii. Timo Ahonen
 Tilastot ja rokottamattomien määrä yllättävät Levän täysin. Hänenkin kaveripiiristään suurin osa on rokotteen ottanut. Syy voi olla aika inhimillinen, hän pohtii.
 – Tai sitten kaikki eivät vain sano omasta rokottamattomuudestaan. Eivät halua kertoa.
 Keskustelu on avoinna 22.10. klo 23 asti.

Kolme viikkoa sitten tapahtui kumma käänne: nuoret eivät enää halua koronarokotetta – kavereiden paine sai Markus Salorannan, 16, hakemaan piikin


Summary: Latvia rokotusaste on Euroopan heikoimpia. Suomen Riian-suurlähetystöstä kerrotaan, että syitä rokotevastaisuuteen on useita.

Latvia ottaa tänään torstaina käyttöön raskaansarjan koronatoimet. Niitä ovat öinen ulkonaliikkumiskielto, kauppojen ja ravintoloiden sulkeminen sekä kulttuuri- ja urheilutapahtumien peruminen.
 Sulkutilan syynä on tartuntojen nopea lisääntyminen ja terveydenhuollon kuormittuminen. Latvian koronasairastavuus on korkeimpia maailmassa, ja koronapotilaiden määrä nousi yli  50 prosentilla viime viikon aikana .
 Tunnelma Riiassa on rauhallinen, mutta odottava ennen sulkutilan alkua, Suomen suurlähetystöstä kerrotaan. Latviassa on viime kuukausina ollut koronarajoituksia vastustavia mielenosoituksia, ja sulku saattaa lietsoa ihmisten tyytymättömyyttä.
 – Sitä on kuitenkin vaikea ennustaa. Suurin osa ihmisistä ymmärtää sulkutilan tarpeen, sillä Latvian tilanne on kriittinen, edustuston päällikön sijainen  Antti Kauttonen  kertoo Ylelle puhelimitse.
 Sairaalat täyttyvät
 Latvian sairaaloissa oli tiistaina yli 1 100 koronapotilasta, kertoo  yleisradioyhtiö LSM . Suomessa koronapotilaita oli samana päivänä viidesosa eli noin 200, vaikka suomalaisia on 2,5 kertaa enemmän kuin latvialaisia.
 Mikäli Suomen sairaaloissa olisi väkilukuun suhteutettuna yhtä paljon potilaita kuin Latviassa, heidän määränsä olisi yli 2 800.
 Riian suurimpiin kuuluvassa sairaalassa väliaikaisia vuoteita on jouduttu sijoittamaan rakennuksen aulaan. Lähes kaikki suunnitellut leikkaukset peruttiin koko maassa viime viikolla.
 – Terveydenhuoltomme on vaarassa. Ainoa keino ratkaista tämä kriisi on rokottautua, pääministeri  Krišjānis Kariņš  sanoi maanantaina, kun hallitus päätti esittää sulkutilaa 10-tuntisen kokouksen jälkeen.
 Latvian pääministeri Krišjānis Kariņš patistaa ihmisiä ottamaan koronarokotukset. EPA
 Latvian rokotusaste on Euroopan heikoimpia. Vähintään yhden rokoteannoksen on saanut 57,8 prosenttia maan aikuisväestöstä, ja täysin rokotettuja on 54,1 prosenttia,  Euroopan tautienehkäisy- ja valvontaviraston tilastot osoittavat .
 – Meillä on liikaa rokottautumattomia ihmisiä, jotka saavat tartunnan ja kuolevat sairaaloissa, Kariņš sanoi.
 Maassa rekisteröitiin tiistaina  23 koronaan liittyvää kuolemaa  ja keskiviikkona  24 . Luvut olivat suurimmat päivittäiset uhriluvut helmikuun jälkeen. Nuorin kuolleista kuului ikäryhmään 20–29-vuotiaat.
 Poikkeustila ei auttanut
 Latvian hallitus julisti maahan poikkeustilan jo puolitoista viikkoa sitten, mutta se ei ole parantanut tartuntatilannetta.
 Poikkeustila kohdistettiin ennen kaikkea rokottamattomiin. He saivat käydä vain välttämättömillä asioilla, kuten apteekissa ja ruokakaupassa.
 Uusien tartuntojen määrä kasvoi silti ensimmäisellä poikkeustilaviikolla lähes  50 prosenttia . Myös presidentti  Egils Levitsillä  todettiin koronatartunta.
 Terveysministeri  Daniels Pavļuts  varoitti maanantaina, että ihmisten väliset kohtaamiset eivät ole vähentyneet riittävästi poikkeustilan aikana. Ne olivat laskeneet noin 5–10 prosentilla,  yleisradioyhtiö LSM  kertoo.
 Sulkutilan tavoitteena on pudottaa kontakteja  40 prosentilla.
 Lisäksi rokotustahtia pyritään nostamaan. Hallitus on määrännyt julkisen sektorin työntekijät rokottautumaan marraskuun puoliväliin mennessä ja pohtii keinoja laajentaa rokotuspakkoa yksityisille työpaikoille.
 Rokotustahti onkin noussut viime viikkoina. Viime viikolla keskimäärin 10 500 ihmistä otti koronarokotuksen päivässä. Toissaviikolla vastaava luku oli 7 300 ja kuukausi sitten alle puolet vähemmän, eli keskimäärin 4 700,  yleisradioyhtiö LSM kertoo .
 Sulkutila koskee kaikkia
 Torstaina alkava sulkutila koskee niin rokottamattomia kuin rokotettujakin.
 – Pyydän anteeksi niiltä, jotka ovat täysin rokotettuja, mutta rajoitukset koskevat kaikkia, Latvian pääministeri Krišjānis Kariņš sanoi maanantaina.
 Sulkutilan on määrä kestää neljä viikkoa. Tässä tärkeimmät rajoitukset.
 Ulkonaliikkumiskielto kello 20.00–05.00. Kaupat suljetaan. Vain välttämättömiä tarvikkeita myyvät yritykset, kuten ruokakaupat, apteekit ja eläinkaupat ovat auki. Ravintolat suljetaan, mutta niistä voi hakea noutoruokaa. Koululaisten syyslomaa pidennetään viikolla. Marraskuun alusta lähtien pienemmät koululaiset, eli 1.-3.-luokkalaiset ovat lähiopetuksessa. Muut siirtyvät etäopetukseen. Kokoontumiset sisä- ja ulkotiloissa kielletään. Näihin kuuluvat kulttuuri- ja urheilutapahtumat. Kaikki paitsi välttämättömät työntekijät siirtyvät etätöihin. Lähde:  Latvian yleisradioyhtiö LSM .
 Latviassa määrättiin ulkonaliikkumiskielto myös viime vuodenvaihteessa, mutta se oli voimassa vain viikonloppuisin ja kello 22 lähtien, Suomen Riian-suurlähestystöstä huomautetaan.
 – Se oli historiallinen toimenpide. Uudelleen itsenäistyneen Latvian historiassa ei ollut aiemmin määrätty ulkonaliikkumiskieltoa, edustuston päällikön sijainen Antti Kauttonen kertoo Riiasta.
 Rokotteista väärää tietoa
 Kauttosen mukaan Latvian alhaista rokotekattavuutta selittää neljä tekijää: väestön epäluottamus auktoriteettja kohtaan, rokotteista levitetty disinformaatio eli väärä tieto, uskomus- ja luonnonhoitojen suosio sekä perhelääkäreiden vahva asema.
 Hyvinkoulutetut ja -toimeentulevat ihmiset ovat muita rokotusmyönteisempiä. Toms Kalnins / EPA
 – Täällä on sellaista ajattelua, että kaikki, mitä viranomaiset kertovat, on todennäköisesti valetta. Se juontuu osittain neuvostoajalle, Kauttonen sanoo.
 Latviankieliset ovat jonkin verran halukkaampi ottamaan rokotteen kuin venäjänkieliset, jotka seuraavat lähinnä Venäjän mediaa. Siellä koronaviruksesta ja -rokotteista on levitetty väärää tietoa.
 Noin neljännes Latvian 1,9 miljoonasta asukkaasta on venäjänkielisiä.
 Euroopan ulkoasiainhallinto (EEAS) kertoo  EU vs Disinfo -sivustollaan  venäläisen Sputnikin uutisesta, jonka mukaan koronavirus olisi kehitetty latvialaisessa laboratoriossa, ja sitä käytettäisiin ihmisten vapauden rajoittamiseen.
 Sivustolla huomautetaan, että rokote ei ole biologinen ase, eikä ole mitään todisteita siitä, että virus olisi valmistettu laboratoriossa.
 Rokotushalukkuuteen vaikuttavat myös ihmisten koulutustaso ja sosioekonominen asema.
 Myös naapurimaissa huono tilanne
 Myös Latvian naapurimaissa, Virossa ja Liettuassa, koronatartunnat ovat nousussa.
 Viron ilmaantuvuusluku eli tartuntojen määrä kahdessa viikossa 100 000 asukasta kohti on 859, Latvian 864 ja Liettuan 972,  Euroopan tautienehkäisy ja -valvontaviraston luvut osoittavat .
 Luvut on päivitetty viimeksi 14. lokakuuta, ja ne päivittyvät torstaina iltapäivällä. Latvian luku nousee reilusti ylöspäin, sillä maan terveysviranomaisten tilastot osoittivat keskiviikkona  ilmaantuvuusluvun nousseen jo 1 400:een .
 Viron ja Liettuan korotuskattavuus on Latviaa parempi, joten vakavasti sairastuneiden potilaiden määrä on pienempi.
 Lue lisää:
 Baltian koronatilanne paheni jälleen nopeasti – nämä asiat matkaa suunnittelevan on syytä ottaa huomioon
 LSM: Latvia's lockdown: what are the rules?

Latvia menee tänään kiinni, sairaaloissa yli tuhat koronapotilasta – "Ainoa keino ratkaista tämä kriisi on rokottautua"


Summary: Kerromme päivän uutis- ja puheenaiheet lyhyesti.

Rokotteiden ottamisessa käänne: joillain Suomen alueilla rokotekattavuus voi jäädä alle 80 prosentin
 Etelä-Pohjanmaalla on monissa ikäryhmissä Suomen huonoin koronarokotekattavuus. Vaikka rokotteita otettiin vielä syyskuussa jonkin verran, ensimmäisten rokotteiden ottamisinto tyssähti silti kuun lopulla. Sen jälkeen otettujen rokotteiden määrä lähti huippulukemista laskuun. Innokkuus hakea ensimmäistä rokoteannosta  laski samaan aikaan syyskuun lopulla myös muualla Suomessa .
 Hiekasta ehkä uusi menetelmä energian varastointiin
 Hiekka-akulle tehdään vielä pohjatöitä. Rakennustyöt ovat viivästyneet materiaalipulan takia. Tapio Termonen / Yle
 Hiekasta voi tulla uusi menetelmä energian varastointiin. Kankaanpäässä rakennetaan tiettävästi maailman  ensimmäistä kaupalliseen käyttöön tulevaa hiekka-akkua . Sitä hyödynnetään Vatajankosken kaukolämpöverkossa. Tamperelaisfirman kehittämällä menetelmällä näyttää olevan kysyntää myös muualla maailmassa.
 Latvia menee tänään kiinni, sairaaloissa yli tuhat koronapotilasta – "Ainoa keino ratkaista tämä kriisi on rokottautua"
 Hyvinkoulutetut ja -toimeentulevat ihmiset ovat Latviassa muita rokotusmyönteisempiä. Kuvassa rokotuspiste Ventspilsissä viime maaliskuussa. Gints Ivuskans / AFP
 Latvia menee tänään lähes kiinni. Puolitoista viikkoa sitten julistettu poikkeustila ei ole kääntänyt koronatartuntakäyrää, joten hallitus on  päättänyt tiukasta sulkutilasta .
 Ulkonaliikkumiskielto on voimassa kello 20–05, lähes kaikki kaupat suljetaan, kulttuuri- ja urheilutapahtumat on peruttu, suurin osa koululaisista siirtyy etäopetukseen ja työntekijät etätöihin. Pääministeri  Krišjānis Kariņšin  mukaan ainoa keino kriisin ratkaisemiseksi on rokottautuminen.
 Yle aloittaa uuden ilmasto- ja ympäristöuutisten seurannan
 Hanna Eskonen (vas.), Jenny Matikainen, Jenni Frilander, Markku Sipi ja Kerttu Kotakorpi seuraavat ilmastonmuutosta puolestasi.  Annukka Palmén-Väisänen
 Yle alkaa koota ilmasto- ja ympäristöuutisia päivittyvään verkkoartikkeliin. Sen avulla pysyt kartalla ilmastonmuutoksen ja luontokadon tärkeimmistä käänteistä sekä ratkaisuista ja teoista niiden hillitsemiseksi. Keräämme yleisöltä myös kysymyksiä ja etsimme niihin vastauksia. Seuranta julkaistaan tänään kello 8.00, ja löydät sen osoitteesta  yle.fi .
 Sateet heikkenevät, mutta illalla tulee uusi matalapaine
 Yle
 Sateet ja tuulet heikkenevät tänään. Pilvisyys on kuitenkin yhä runsasta. Lapissa ja Koillismaalla sataa vielä vähän lunta, muualla tulee paikoin heikosti vettä. Sää on yhä hyvin lämmintä maan etelä- ja keskiosassa. Illalla lounaasta saapuu nopealiikkeinen ja voimakas matalapaine vesisateineen, joka leviää ensi yöksi maan etelä- ja keskiosaan.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Rokotusinto tyssähti syyskuun lopulla, hiekasta voi tulla uusi menetelmä energian varastointiin, Latviassa voimaan tiukka koronasulku


Summary: Amnesty kartoitti, miten muut maat ovat kohdelleet kotimaastaan paenneita afganistanilaisia. Järjestö vaatii välitöntä loppua käännytyksille ja karkotuksille.

Lukuisat valtiot lupasivat äärijärjestö Talebanin valtaannousun jälkeen, ettei afganistanilaisia jätetä pulaan, mutta harva on pitänyt sanansa, kertoo ihmisoikeusjärjestö Amnesty. Talebanin elokuisen valtaannousun jälkeen Afganistanista paenneilla on ollut vastassaan suljettuja rajoja ja laittomia käännytyksiä.
 Asia selviää Amnesty Internationalin tekemästä selvityksestä. Järjestö kartoitti, miten muut maat ovat kohdelleet afganistanilaisia, jotka ovat paenneet kotimaastaan.
 Järjestön tiedotteen mukaan Afganistanin naapurivaltiot Pakistan, Uzbekistan, Iran, Tadzhikistan ja Turkmenistan ovat esimerkiksi sulkeneet rajansa ilman henkilöllisyyspapereita matkustavilta afganistanilaisilta. Afganistanilla on maarajaa myös Kiinan kanssa.
 Naapurimaiden kerrotaan käännyttävän afganistanilaisia rajalta siitä huolimatta, että he ovat suuressa vaarassa joutua vakavien ihmisoikeusloukkausten uhreiksi. Käännytykset ovat järjestön mukaan johtaneet määräysten vastaisiin rajanylityksiin.
 Järjestön tiedotteen mukaan Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön (IOM) tilastot osoittavat esimerkiksi, että iranilaisviranomaiset ovat karkottaneet elokuun 27. päivän ja syyskuun 9. päivän välillä kaikkiaan yli 58 000 afganistanilaista, joilla ei ole ollut henkilöllisyyspapereita.
 Evakuointeja ja turvapaikanhakua vaikeutettu
 Euroopassa Saksa on esimerkiksi vaatinut afganistanilaisia ilmoittautumaan saksalaisviranomaisille ennen evakuointipäätöksen tekemistä. Saksalla ei kuitenkaan ole tällä hetkellä diplomaattista edustusta Afganistanissa.
 Bulgaria, Kroatia ja Kreikka puolestaan ovat jatkaneet afganistanilaisten laittomia käännytyksiä. Tämän lisäksi Puola on uudistanut käytäntöjään niin, että turvapaikan hakeminen on osittain mahdotonta.
 Amnesty vaatii, että maailman hallitukset pitävät kiinni sitoumuksistaan suojella ihmisiä, jotka ovat vaarassa joutua ihmisoikeusloukkausten uhreiksi. Järjestö vaatii valtioita tarjoamaan suojelua afganistanilaisille ja helpottavan poispääsyä maasta.
 Afganistanilaisten käännytykset ja karkotukset tulee järjestön mukaan lopettaa välittömästi ja heille tulisi tarjota mahdollisuus oikeudenmukaiseen turvapaikanhakuprosessiin.
 "Ulospääsy on kuin esterata"
 Afganistanista pääsyä voisi järjestön mukaan helpottaa esimerkiksi poikkeamalla viisumivaatimuksista sekä myöntämällä humanitaarisia viisumeita.
 – Afganistanista ulos pääseminen muistuttaa nykyisellään esterataa, sanoo Amnesty Internationalin pakolais- ja siirtolaisosaston johtaja  Francesca Pizzutelli  järjestön tiedotteessa.
 Pizzutellin mukaan Talebanin valtaannousun jälkeen matkustusasiakirjojen saaminen on ollut lähestulkoon mahdotonta. Tämä on johtanut osaltaan luvattomiin rajanylityksiin, joista taas muut valtiot ovat rankaisseet maasta pakenevia. Pakoa yrittäneet ovat saattaneet muun muassa joutua nalkkiin raja-alueille rakennetuille leireille.
 – Kehotamme kaikkia maita avaamaan rajansa turvaa hakeville afganistanilaisille, ja perustamaan uudelleensijoitushankkeita, jotta kaikkein pahimmassa vaarassa olevat saataisiin tuotua turvaan, Pizzutelli sanoo.
 Taleban otti vallan Afganistanissa elokuussa samaan aikaan, kun Yhdysvaltain vetäytyminen maasta oli loppusuoralla. Kansainvälisesti tunnustetun hallinnon romahtaminen ja Talebanin valtaannousu tapahtui niin nopeasti, että Yhdysvallat ja muut länsimaat joutuivat järjestämään lyhyellä varoitusajalla suuren määrän evakuointilentoja pääkaupunki Kabulista.

Amnesty: Maailma lupasi auttaa afganistanilaisia, mutta vastassa oli suljettuja rajoja ja laittomia käännytyksiä


Summary: Ympäristöjärjestöjen alulle panema aloite pyrki kieltämään avohakkuut valtion mailla. Maa- ja metsätalousvaliokunta päätti yksimielisesti hylätä aloitteen, mutta samalla se vaatii metsän jatkuvan kasvatuksen lisäämistä.

Eduskunnan maa- ja metsätalousvaliokunta piti tiedotustilaisuuden avohakkuut kieltämään pyrkivän kansalaisaloitteen kohtalosta tänään. Tiedotustilaisuus käynnistyi puheenjohtaja  Anne Kalmarin  (kesk.) avaussanoin.
 – Minulla on tänään iloinen päivä: tämä valiokunta pelasti ensin Suomen vedet, ja nyt pelastamme Suomen metsät.
 Kiitettyään aloitteen vireille panneita ympäristöjärjestöjä Kalmari totesi, että valiokunnan mietinnön pohjalta kansalaisaloite hylätään yksimielisesti.
 – Teidän kaikki tavoitteenne ovat hyviä ja kannatettavia, mutta valiokunta hylkäsi yksimielisesti tämän kansalaisaloitteen.
 Aloitteen hylkäämisen perusteena metsien etu
 Valiokunta perustelee päätöksen olevan Suomen metsien ja niiden monimuotoisuuden parhaaksi. Anne Kalmarin mukaan tilanne on selkeä.
 –Meillä on tieteelliset näytöt siitä, että nämä tavoitteet eivät toteutuisi avohakkuiden kieltämisellä.
 Kalmarin mukaan esimerkiksi tiaiset ja kuukkelit viihtyvät jatkuvan kasvatuksen metsässä ja toisaalta esimerkiksi metso, puolukka ja liito-orava jaksollisen kasvatuksen metsässä.
 Lisäksi Kalmarin mukaan nykyisillä kasvatusmenetelmillä sidotaan enemmän hiiltä, koska metsän kasvu on parempaa verrattuna tilanteeseen, jossa avohakkuita ei tehtäisi lainkaan.
 – Kun kasvu on parempaa, on hiilensidonta parempaa.
 Lue lisää:   50 000 allekirjoitusta rikki: Avohakkuiden kieltämistä valtion metsissä vaativa kansalaisaloite etenee eduskuntaan
 Luonnonsuojeluliiton puheenjohtaja: "Plussan puolelle jäätiin"
 Aloitteen takana ovat ympäristöjärjestöt Suomen Luonnonsuojeluliitto, Greenpeace, Luonto-Liitto, Birdlife Suomi sekä Natur och Miljö. Ne tavoittelivat avohakkuukieltoa valtion metsiin ja kampanjoivat sen puolesta.
 Suomen luonnonsuojeluliiton puheenjohtaja  Harri Hölttä  arvioi valiokunnan päätöksen kokonaisuudessaan myönteiseksi.
 – Tässä on velvoitettu maa- ja metsätalousministeriötä selvittämään jatkuvan kasvatuksen hakkuiden lisäämistä, ja on velvoitettu hakkuumäärien ja tulostavoitteiden pitkäjänteiseen suunnitteluun.
 Hölttä pitää myönteisenä saavutuksena myös aloitteen herättämää keskustelua.
 – On keskusteltu paljon siitä, miten metsiä pitäisi hoitaa ja mitä haittoja avohakkuista on. Henkilökohtaisesti näen, että tässä on jääty plussan puolelle, vaikka kansalaisaloite on aina iso ponnistus, hän sanoo.
 Maa- ja metsätalousvaliokunnan puhetta johtava Anne Kalmari toivoo kansalaisaloitteen hylkäämiseen päätyneen mietinnön rauhoittavan metsäkeskustelua.
 – Tällä mietinnöllä haluamme lopettaa äärevöityneen, vastakkainasettelukeskustelun.
 Suomen Luonnonsuojeluliiton pj Harri Hölttä katsoo, että valiokunta löysi kansalaisaloitteesta olennaisimmat asiat, kuten sen, että jatkuvan kasvatuksen lisääminen suometsissä tuo selkeän hyödyn ilmastolle ja vesistölle. Jouni immonen / Yle
 Lue lisää   Voiko avohakkaajakin rakastaa metsää? “Toivon, että lapsenlapsille periytyisi monimuotoinen metsä”, sanoo satavuotiaita kuusia kaatava Tero Kurula
 Valiokunta: jatkuvaa kasvatusta lisättävä
 Luontojärjestöt tavoittelivat avohakkuukiellon kautta luonnon monimuotoisuuden lisäämistä ja hiilivarantojen vahvistamista. Lisäksi järjestöt pyrkivät avohakkuukiellon myötä metsäluonnon ja -talouden ilmastonmuutokseen sopeutumiseen, vesistöjen tilan parantamiseen sekä hyviin edellytyksiin metsien matkailu- ja virkistyskäytölle.
 Valiokunnan mielestä tavoitteet ovat oikeita, mutta keinot niitä kohti vääriä.
 – Tiedeyhteisöön ja käytännön kokemukseen nojaten voimme sanoa, että monipuolinen metsänkäyttö on valtion metsille parasta, ja sitä menetelmää tulee jatkaa, puheenjohtaja Kalmari totesi tiedotustilaisuudessa.
 Tällä hetkellä valtion metsien yleisin hakkuumuoto on harvennushakkuu. Valiokunnan mietinnön mukaan esimerkiksi toissa vuonna 64% hakkuista tehtiin harvennuksin. Avohakkuita puolestaan oli valtion metsien hakkuista runsaat 15%.
 Myös valiokunta näkee kuitenkin tarvetta muutokselle ja katsoo, että jatkuvaa kasvatusta pitää lisätä valtion metsissä.
 Lausumanaan valiokunta esittää eduskunnalle, että maa- ja metsätalousministeriö selvittäisi jatkuvan kasvatuksen lisäämisen mahdollisuuksia sekä antaisi siitä selvityksen ensi vuoden loppuun mennessä.
 Lisäksi valiokunta puuttuisi Metsähallituksen toiminnan ehtoihin. Valiokunta pitää ehdottoman tärkeänä, että Metsähallitukselta jatkossa edellytetään sellaisia tuottoja ja tuloutuksia, ettei valtion metsien kokonaiskestävä käyttö vaarantuisi.
 Lue lisää:   Vielä viitisen vuotta sitten avohakkuusta kieltäytynyt metsänomistaja saattoi päätyä käräjille – jatkuvan kasvatuksen periaate herättää nyt kiinnostusta
 Kalmari: "Ei katutyömaa Helsingissäkään näytä kauniilta"
 Monelle avohakkuissa on kyse tunneasiasta ja estetiikasta. Avohakkuiden vaikutuksista puhuttaessa puhutaan myös siitä, miltä metsä näyttää. Valiokunnan mietinnössä todetaankin, että jatkuvan kasvatuksen kohteena oleva metsä vastaa paremmin kansalaisten käsityksiä kauniista metsästä.
 – On kiistatonta, että monelle avohakkuualue näyttää vuoden, kaksikin vuotta, rumalta silmään. Itse olen ajatellut, että ei katutyömaa Helsingissäkään näytä kauniilta, mutta ajattelen, että se on muutaman vuoden jälkeen sitten taas toisen näköinen, Kalmari sanoo.
 Kalmarin mukaan on syytä tunnistaa, mitkä alueet ovat kovassa virkistyskäytössä, ja miettiä, voidaanko avohakkuut niillä välttää.
 –Siellä missä virkistyskäyttö on suurta, kannattaa miettiä, olisiko jatkuva kasvatus mahdollista.
 Niille, joita avohakkuut huolestuttavat tuttujen marjamaiden menettämisen pelon vuoksi, Kalmarilla oli viesti.
 – Laajennetaan sitä reviiriä ja kävellään, sieltä löytyy uusia alueita.
 Lue lisää:   Suomen valtio kaataa vanhoja metsiä, vaikka niistä on löydetty tuhansia uhanalaisia lajeja – asiantuntija: "En voi ymmärtää, miksi niin tapahtuu"
 Avohakkuu Savukosken Ruuvaojalla vuonna 2020. Antti Mikkola / Yle

Kansalaisaloite avohakkuiden kieltämisestä kaatui, valiokunta julisti pelastavansa Suomen metsät – Luonnonsuojeluliitto: "Plussan puolelle jäätiin"


Summary: Syksyllä Inarijärvestä ja Näätämöjoelta löydettiin ensimmäistä kertaa mikromuovia. Muovi leviää helposti luontoon sekä roskien että nykyaikaisten vaatteiden mukana. Tilanteeseen toivotaan konkreettisia toimia.

Metrin kokoisen rautaputken läpi valutetaan satoja litroja vettä. Tutkimusputken sisään on asennettu muutama suodatin, joihin veteen kertyneet mikromuovit tarttuvat.
 Silmämääräisesti ei pysty vielä sanomaan, löytyykö tällä näytteenotolla Näätämöjoen Kolttakönkäästä mikromuovia. Laboratorioiden mikroskoopit tekevät työn myöhemmin.
 Tänä syksynä eri puolilta Näätämöjokea ja Inarijärven vesistöistä löydettiin ensimmäistä kertaa mikromuovia. Löytö yllätti myös tutkijat.
 – Määrät olivat verrattavissa Etelä-Suomen järvien määriin. Indeksiluvut ovat 85–89, ja ne ovat todella korkeita. Se yllätti meidät kaikki, kertoo Itä-Suomen yliopiston dosentti  Tero Mustonen .
 Indeksiluku kertoo, paljonko kuutiossa vettä on muovipartikkeleita mikrometreissä mitattuna.
 Dosentti Tero Mustonen tutki työryhmänsä kanssa Näätämöjoella mikromuoviesiintymiä viime kesänä ja lokakuussa. Sara Kelemeny / Yle
 Mustonen johtaa Lumimuutos-osuuskuntaa, joka on vuosia tutkinut erityisesti Saamenmaan vesistöjen kuntoa. Tänä kesänä osuuskunta aloitti mikromuoviesiintymien tutkimisen. Heinäkuussa muun muassa Inarijärvessä oli kymmeniä tutkimuspisteitä, joista mikromuovinäytteitä kerättiin.
 Mikromuovi ei ole enää vain suurten valtamerien ongelma, vaan muoviesiintymiä löytyy runsaasti myös Pohjois-Suomen syrjäisimmistäkin vesistöistä.
 Mikromuovi voi levitä luontoon niin roskien, kalaverkkojen kuin nykypäivän fleece- ja kuorivaatteiden pesuveden mukana. Osa mikromuovista kulkeutuu vesistöihin myös ilmateitse.
 – Kaikki muovi, mitä luonnosta löytyy, voi jauhautua mikromuoviksi. Esimerkiksi osa kalaverkoista saattaa jäädä veteen niin kutsutusti haamupyyntiin. Ajan mittaan verkosta irtoaa virtauksen ja kivikon mukana mikromuovia, selventää Mustonen.
 Vesistön tilanne huolettaa paikallisia
 Sevettijärveläinen  Tauno Porsanger  ei ole vielä tarkemmin perehtynyt kotijokensa mikromuoviuutisiin. Porsangerin kesät kuluvat Näätämöjoella kalastaessa.
 – Olen vain kylältä kuullut, että mikromuovia on löytynyt. En tiedä, miten se tulee vaikuttamaan meihin paikallisiin, että minkälainen hätä tässä on, pohtii Porsanger selvitellessään verkkoja kotipihassaan.
 Kalastaja Tauno Porsanger on huolissaan Näätämöjoen valuma-alueen tulevaisuudesta.  Sara Kelemeny / Yle
 Sevettijärveläinen  Juha Feodoroff  viihtyy myös Näätämön kalavesillä. Tänä kesänä Feodoroff kulki tutkijoiden mukana ottamassa näytteitä jo lapsuudestaan tutuista maisemista. Hän ei olisi uskonut, että näinkin syrjäisistä vesistä voi löytyä suuria mikromuovimääriä.
 – Se tuntui huonolta, toteaa Feodoroff.
 Tutkimusten aikana Feodoroffin silmät avautuivat Näätämöjoen vesistön tilanteeseen. Hän kehottaa nyt kaikkia luonnossa liikkuvia pitämään huolta, ettei ympäristöön jää ihmisestä mitään jälkiä. Jokaisella reissullaan Feodoroff aikoo tästä eteenpäin kerätä roskia, mikäli niitä maasta löytyy.
 – Kun muovia löytyy, se vaikuttaa kaloihinkin. Se ei ole oikein, on todella huono juttu, harmittelee Feodoroff.
 Tutkija Tuomo Soininen ja Juha Feodoroff asentavat vesipumppua tutkimusputkeen Kolttakönkäällä Neidenissä.  Sara Kelemeny / Yle
 Viime vuosien aikana kalastusmatkailu on lisääntynyt Näätämöjoella huomattavasti. Feodoroff toivoo, että mikromuoveista ja niiden haitoista informoidaan ulkopaikkakuntalaisia jo kalastuslupien myynnin yhteydessä.
 Tutkijat vaativat toimia kunnan päättäjiltä
 Tutkimushankkeella saatiin esiin laaja ongelma, johon ei ole vielä tehty toimintasuunnitelmaa viranomaistasolla.
 Tutkija Tero Mustonen toivoo, että ongelma otetaan tosissaan ja odottaa konkreettisia toimia viranomaisilta.
 – Nyt kunnan ja valtion toimijoiden pitäisi selvittää vesistöjen suurimman kuormituksen lähteet. Tulisi esimerkiksi tutkia, millainen kuormitus vesistöihin syntyy hotellien, asutuskeskusten, tiestön ja liikenteen vaikutuksesta, sanoo Mustonen.

Mikromuovi valtaa pohjoisen vesistöjä yhtä lailla kuin etelänkin järviä: Näätämöjoen esiintymät yllättivät niin paikalliset kuin tutkijatkin


Summary: Vaikka retkeilyn suosio on kasvanut, maastossa ei ole tapahtunut aiempaa enempää onnettomuuksia ainakaan Pohjois-Karjalassa. Esimerkiksi Kolilla on kirjattu vain puolenkymmentä ihmisen pelastustehtävää viiden vuoden aikana.

Retkeilyn suosion nousu ei näy onnettomuuksien tai pelastustehtävien määrän kasvuna maastossa.
 Selfieiden ottajista ruuhkautunut Kolin huippu on tilastojen valossa turvallinen, mutta voi olla käytännössä hengenvaarallinen. Jos tennari lipsahtaa märältä kalliota, voi useiden metrien pudotus koitua kohtalokkaaksi.
 Maanantaina Akka-Kolin märällä kalliolla  liukastunut ja viisi metriä alaspäin pudonnut retkeilijä  selvisi vähällä, loukkaantui lievästi. Paikalle hälytettiin pelastushenkilöstöä Kolilta, Juuasta ja Nurmeksesta, ensihoitoyksikkö ja lääkärihelikopteri.
 Retkeilijä liukastui ja putosi ristin takaa kalliolta ristin lähelle. Paikka on Akka-Koli Kolin kansallispuistossa. Loukkaantunut saatiin maastosta pois mönkijällä.  Ari Haimakainen / Yle
 Loukkaantunut evakuoitiin maastosta mönkijällä ja toimitettiin tarkempiin tutkimuksiin. Putoamisonnettomuus oli harvinainen; vastaavaa ei löydy Pohjois-Karjalan pelastuslaitoksen 2016–2021 tilastoista eikä miesmuistista.
 – Kolilla ei tapahdu putoamisonnettomuuksia usein. Tapahtuneet onnettomuudet, joista aiheutuu ihmisen pelastustehtävä, ovat enemmänkin liukastumisia, kompastumisia tai muita, joista aiheutuu alaraajavamma, kertoo valmius- ja turvallisuuspäällikkö  Ville Leinonen  Pohjois-Karjalan pelastuslaitokselta.
 Retkeilyn suosion kasvu ei näy onnettomuuksissa Pohjois-Karjalan pelastuslaitoksen alueella vuoden 2020 osalta. Leinonen uskoo, että kokematonkin retkeilijä tuntee itsensä ja rajansa eikä ota riskejä.
 – Maastossa retkeillään fiksusti veneilyyn ja vesillä oloon verrattuna, vertaa Leinonen.
 Hyvältä kuulostaa, mutta Ukko-Kolin näköalapaikalla ei aina siltä näytä. Itsestään kuvia ottavat turistit kiipeilevät ja keikkuvat Kolin kallioilla sylikkäin, päällekkäin ja vaikka käsilläseisonnassa. Kuvilla haetaan poikkeuksia ja erotutaan joukosta, joten niitä räpsitään mitä näyttävämmissä kuvakulmissa.
 Ruuhkat ja selfiejonot Kolin huipulla yleistyivät kesällä 2020.  Jaana Kainulainen / Yle
 Pitäisikö Kolin huipulle rakentaa köysiä ja aitaa?
 Mutta myöskään Metsähallituksen mukaan retkeilijäruuhkat tai erityisesti selfieiden ottajat eivät ole uusi riski. Erikoissuunnittelija  Katja Vuorensyrjä  myöntää, että erilaisia turvarakenteita ja -aitoja on mietitty myös Kolille, mutta toistaiseksi niiden lisääminen ei ole ollut ajankohtaista.
 Näköalapaikkojen aitaaminen on kaksipiippuinen juttu. Aidat voivat olla esteettinen haitta.
 – Köysien ja kaiteiden rakentaminen Kolille tarkoittaisi sitä, että koko huippu olisi yhtä aitaa. Maisema ja paikka muuttuisi, Vuorensyrjä toteaa.
 Metsähallituksen mukaan kansallispuistojen reitit ja rakenteet pyritään suunnittelemaan ja turvallisiksi. Mutta jokainen voi jokamiehenoikeuksilla liikkua kansallispuistoissa myös reittien ulkopuolella, ellei sitä ole erikseen kielletty.
 Metsähallituksen erikoissuunnittelija Katja Vuorensyrjä ei pidä todennäköisenä, että Kolin kansallispuiston suosituimmat riskipaikat aidattaisiin.  Ari Haimakainen / Yle
 Retkeilijän oma vastuu turvallisuudesta korostuu.
 – Luonnossa liikkuminen sisältää aina jossain määrin riskejä, jotka on tunnettava. Kalliot ovat märkänä ja jäisenä liukkaat, joten kannattaa pysyä poissa reunalta, ohjeistaa pelastusasiantuntija Ville Leinonen.
 Kolin kansallispuiston käyntimäärät ovat olleet pitkään kasvu-uralla. Kansallispuistoon tehtiin viime vuonna ennätykselliset 236 000 käyntiä ja kuluvana vuonna on ollut vielä hitusen viime vuotta vilkkaampaa. Joukossa on paljon myös uusia retkeilyn harrastajia.
 Kävijämääräarviot perustuvat Kolin kansallispuiston alueella oleviin laskureihin.
 Lue lisää:
 Instagramissa Koli on rauhallinen paikka, jossa voi olla yksin tai kaksin – todellisuudessa Ukko-Kolilla on ennätykselliset selfiejonot
 Kolin vuosia kestänyt kaavoitustyö etenee syksyn mittaan
 Kolin parkkipaikkapula jatkuu – uuden pysäköintialueen rakentaminen viivästyy valitusten takia
 Oikaistu klo 16:00 kuvatekstiin akrobaatit Kolin päällä muutama kesä sitten.

Selfien ottaminen Kolilla yhä turvallista – kansallispuiston liukkaalta kalliolta suistunut ja viisi metriä pudonnut on harvinainen tapaus


Summary: Rokotetutkimuskeskuksen johtaja, professori Mika Rämet ei näe ongelmaa siinä, jos ihminen on saanut kolmen eri valmistajan rokotetta. Eri rokotteet toimivat samalla tavalla.

Pieni osa suomalaisista on saanut kolmea eri koronarokotetta.
 Ylen tiedossa on esimerkiksi tapaus, jossa henkilö on saanut ensimmäiseksi Astra Zenecan rokotteen. Kun sitä myöhemmin alettiin antaa lähinnä yli 65-vuotiaille, rokotettava sai toisen annoksen Pfizerin ja Biontechin koronarokotetta. Kolmantena riskiryhmään kuuluva rokotettava sai Modernan rokotuksen.
 Vastaavat tapaukset voivat lisääntyä, koska yhä useampi suomalainen saa kolmannen koronarokotteen.
 Kolmansia koronarokoteannoksia suositellaan yli 60-vuotiaiden lisäksi laitoksissa ja hoivakodeissa asuville iästä riippumatta sekä lääketieteellisille riskiryhmille. Tämä tarkoittaa lähes kahta miljoonaa ihmistä.
 Rokotetutkimuskeskuksen johtajan, professori  Mika Rämetin  mukaan on mahdollista, että ihminen saa kolmen eri valmistajan rokotetta.
 – Tällainen kolmen rokotteen kombinaatio on tosiaan mahdollinen, mutta en usko sen olevan kovin tavallinen tilanne.
 Rämet ei näe ongelmaa siinä, että rokotteet ovat erimerkkisiä.
 – Kaikkien rokotteiden perusperiaate on kuitenkin sama, eli muodostaa vaste piikkiproteiiniä vastaan. Etenkin Pfizerin ja Biontechin sekä Modernan rokotteet ovat vaikutusmekanismiltään lähes samat.
 Rokotetutkimuskeskuksen tiedossa ei ole tutkimusta, jossa olisi mitattu kolmen eri koronarokotteen teho. Teho on Rämetin mukaan käytännössä verrattavissa kolmeen annokseen mRNA-rokotetta.
 – Eli erinomaisen hyvä erityisesti vakavaa tautimuotoa vastaan.
 Teknologialtaan mRNA-rokotteet sisältävät lähetti-RNA:ta (mRNA), jonka avulla lihassolut rokotteen pistokohdassa saadaan tuottamaan rokotteen vaikuttavaa ainetta.

Osa suomalaisista on saanut kolmea eri koronarokotetta – asiantuntija: mahdollista, mutta ei kovin tavallista


Summary: Apulaispormestari Nasima Razmyar on huolestunut pääkaupunkiseudun koronatilanteesta ja kannattaa koronapassin laajempaa käyttöä. Palloliitto suhtautuu koronapassiin myönteisesti ja on varautunut tiukkeneviin rajoituksiin.

Helsingin apulaispormestari  Nasima Razmyar  (sd.) ehdottaa koronapassia Olympiastadionin tapahtumiin. Hän on huolestunut pääkaupunkiseudun koronatilanteesta. Razmyar kokee, että koronapassin käyttö toisi turvallisuutta ja ehkä innostaisi myös rokotusten ottamiseen.
 – Nyt Stadionille voi tulla kuka tahansa ilman testausta tai tarkastamista. Olen kannattanut passin käyttöä laajemmin kuin tällä hetkellä, sanoo Razmyar, joka on myös kaupunginvaltuutettu ja Stadion-säätiön hallituksen puheenjohtaja.
 Ensimmäisenä Razmyarin näkemyksistä uutisoi  Ilta Sanomat  erityisesti 16. marraskuuta pelattavaan miesten jalkapallon Suomi-Ranska-otteluun liittyen. Kyseiseen otteluun on jo tähän mennessä myyty yli 23 000 lippua.
 Razmyar näkee suuret yleisötapahtumat ongelmallisina, sillä niissä turvavälejä ei pystytä säilyttämään yhtä tehokkaasti. Hän myös painottaa, että Ranskassa koronapassi on ollut jo pitkään käytössä.
 – Ymmärrämme hyvin Razmyarin näkökulman asiaan. Koronapassi on hyvä lisä järjestää tapahtumia terveysturvallisesti, sanoo Palloliiton tapahtumatoiminnon päällikkö  Kalle Marttinen .
 Palloliitto suhtautuu myönteisesti koronapassiin ja on varautunut rajoitusten muuttumiseen.
 – Kun Ranska-ottelun yksittäiset liput tulivat myyntiin muutama viikko sitten, niin koronapassin mahdollisuus on huomioitu lipunmyynnin ehdoissa, Marttinen sanoo.
 Palloliitto: Kannatamme passia, mutta emme voi ottaa sitä käyttöön
 Marttisen mukaan lainsäädäntö mahdollistaa koronapassin käytön valitettavasti vain rajoitusten vaihtoehtona. Sosiaali- ja terveysministeriö on myös korostanut asiaa omassa  ohjeistuksessaan  ja viime viikolla järjestetyssä koronapassi-infossa.
 – Tällä hetkellä pääkaupunkiseudulla ei ole voimassa tapahtumiin liittyviä rajoituksia. Mikäli ottaisimme koronapassin käyttöön ilman rajoituksia, niin voisimme joutua syrjinnästä oikeuteen. Vaikka suhtaudumme koronapassiin myönteisesti, niin emme luonnollisestikaan voi ottaa riskiä syrjintäsyytteistä, Marttinen toteaa.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL on luokitellut ulkona järjestettävät urheilutapahtumat, joissa on ennalta määrätty istumapaikka, vähäriskisiksi tapahtumiksi.
 – Olemme myös vaatineet otteluissa katsojilta maskin käyttöä, vaikka meillä ei ole siihen velvollisuutta. Toki on myönnettävä, että maskin käytön valvonta 30 000 ihmisen tapahtumassa on haastavaa, mutta pyrimme tekemään sen parhaalla mahdollisella tavalla, Marttinen kommentoi.
 Hänen mukaansa katsojilta tarvitaan myös hyvää yhteistyötä ja ymmärrystä koronatilanteesta.
 Koko tapahtumateollisuuden kannalta olisi Marttisen mielestä toivottavaa, että koronapassia olisi mahdollista käyttää lain suojaamana myös vapaaehtoispohjalta terveysturvallisuutta lisäävänä elementtinä.
 Marttinen pitää koronapassin luennan sitomista vain yhteen hyväksyttyyn puhelinsovellukseen ongelmallisena isoissa yleisötilaisuuksissa.
 – Luenta olisi huomattavasti nopeampaa ja luotettavampaa tehdä lipunmyyntiyhtiöiden lipunlukulaitteilla. Teknisesti tämä pystytään toteuttamaan jo nyt, mutta valitettavasti se ei ole mahdollista lain näkökulmasta, hän sanoo.
 Esimerkiksi 30 000 ihmisen tarkastamisessa jopa muutaman sekunnin viiveellä on suuri merkitys sisääntulon sujuvuudelle.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkona 20.10.2021 kello 23 saakka.
 Lue myös:
 Keskustelu koronapassista kuohahti somessa ja moni yrityskin otti kantaa – helsinkiläisravintoloitsija harkitsee rikosilmoitusta loukkauksista
 Uudella Olympiastadionilla on yli 500 vessaa, mutta ihmisiä ei saatu niiden luo – Huuhkajien pelissä vain minimimäärä järjestyksenvalvojia
 Koronapassin vastustajat osoittavat mieltään Eduskuntatalolla – paikalla noin 250–300 henkilöä
 Iphone-puhelimilla ongelmia koronapassin kanssa, THL:n mukaan vika on nyt korjattu – STM lupaa nopeaa ratkaisua koronataudin sairastaneiden vaikeuksiin passin käytössä
 Näillä skenaarioilla Huuhkajat etenee MM-jatkokarsintaan – suora kisapaikkakin on yhä mahdollinen
 Kaksi kertaa Pukki-party! Huuhkajille tyylikäs voitto Kazakstanista – haaveet MM-kisapaikasta yhä elossa

Apulaispormestari Nasima Rasmyar haluaisi koronapassin Olympiastadionin tapahtumiin – Palloliitto: Ei ole nykyisillä rajoituksilla mahdollista


Summary: Suonenjoella tapahtunut poikkeuksellinen metsästysonnettomuus on edennyt oikeuskäsittelyyn. Sivullinen mies sai hengenvaaralliset vammat, kun metsästäjä luuli uhria kauriiksi.

Suonenjoella joulukuussa 2020 tapahtuneen metsästysonnettomuuden käsittely alkoi keskiviikkona Pohjois-Savon käräjäoikeudessa.
 Onnettomuus tapahtui kun Pörölänmäen alueella kaurismetsällä ollut metsästäjä ampui vahingossa metsän reunassa ollutta miestä vatsaan. Ampumaetäisyys oli noin 135 metriä.
 Uhri sai välitöntä leikkaushoitoa vaatineet hengenvaaralliset vammat. Tilanne aiheutti vaaraa myös uhrin seurassa olleelle miehelle ja kahdelle koiralle.
 Metsästäjää syytetään metsästysrikoksesta ja törkeästä vammantuottamuksesta. Syytetty on myöntänyt virheellisen menettelyn, mutta todennut toimineensa niin huolellisesti kuin on kyennyt.
 Toissijaisena rangaistusvaatimuksena on varomaton käsittely ja vammantuottamus.
 Syyttäjä vaatii suonenjokelaismiehelle ehdollista vankeutta tai vaihtoehtoisesti tuntuvaa sakkorangaistusta. Lisäksi syyttäjä vaatii metsästäjälle vähintään yhden vuoden metsästyskieltoa sekä onnettomuuskivääriä valtiolle.
 Käräjäoikeus antaa tuomion jutussa myöhemmin.
 Lue lisää:
 Suonenjoen metsästysonnettomuus sattui kauriinmetsästyksessä – ampuja luuli riistaksi
 Metsästäjäliitto pohtii, mitä loppuvuoden tragedioista voisi oppia – esittää ampumaharjoittelua pakolliseksi metsästäjätutkintoon
 Poliisi selvittänyt metsästysonnettomuuden valaistusolosuhteita Suonenjoella – tapaus etenee syyteharkintaan

Suonenjoen metsästysonnettomuudesta vaaditaan oikeudessa tuntuvaa rangaistusta: metsästäjä ampui sivullista miestä vatsaan viime joulukuussa


Summary: Kaikille halukkaille tarjotaan mahdollisuus uusintarokotteeseen. Uutta rokotusta suositellaan erityisesti, jos potilas kuuluu ikänsä tai sairauksiensa takia riskiryhmään.

Kangasalla on annettu tällä viikolla kolme päivää vanhoja koronarokotteita. Kangasalan kaupunki tiedottaa, että terveyspalveluissa Suoraman neuvolassa annettiin 18. lokakuuta vanhentuneita Pfizerin koronarokotteita noin 35 asukkaalle.
 Kaupungin mukaan syynä on inhimillinen virhe. Kaupunki on pyytänyt Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselta (THL) neuvoa vanhentuneen rokotteen turvallisuudesta ja tehosta.
 – Ei ole näyttöä siitä, että vanhentunut rokote aiheuttaisi mitään turvallisuusriskiä, kaupunki tiedottaa asukkaille verkkosivuillaan.
 Uusinta-annoksen tarpeellisuus arvioidaan jokaisen asukkaan kohdalla yksilöllisesti.
 Jos vanhentunut rokote on aiheuttanut paikallisia tai yleisreaktioita, rokote on herättänyt immuunivasteen. Tällaisia reaktioita ovat paikallinen kipu, kuume tai kipeä olo.
 Mikäli potilas kuuluu ikänsä tai perussairauksien takia vakavan koronataudin riskiryhmään, suositellaan uutta rokotusta mahdollisimman pian.
 Nuorilla ja perusterveillä uusinta-annoksesta ei katsota olevan hyötyä. Kaikille halukkaille tarjotaan mahdollisuus uusintarokotteeseen. Jokaiseen vanhentunutta rokotetta saaneeseen otetaan yhteyttä henkilökohtaisesti.

Kangasalla annettiin vahingossa kolme päivää vanhoja koronarokotteita


Summary: Ensimmäiset liukkaat kelit ja lumisateet tuovat teille ja kaduille myös hiekoittajat ja aura-autot. Teiden kunnossapito on yleensä hyvin kiittämätöntä työtä ja monesti kuljettajien saama palaute menee jopa henkilökohtaisuuksiin.

Ensimmäiset lumihiutaleet osuvat maahan ja työmaapäällikkö  Marko Kovanen  pohtii, tarvitaanko Mikkelin kaduilla liukkauden estoa tai aurausta. Sama pohdinta on käynnissä joka puolella Suomea syksystä kevääseen, kun ajoradat ja kevyenliikenteen väylät on pidettävä kunnossa.
 Lähtee kunnossapitokalusto liikkeelle tai ei, on kansan suusta kuultu palaute lähinnä kirosanoja ja muita törkeyksiä. Työmaapäällikön puhelin soi solkenaan ja työntekijät näkevät ja kuulevat kitkerää palautetta työtilanteissa.
 – Tilanteessa kuin tilanteessa joku tulee rähjäämään. Ja pakko on sanoa, että miesten kanssa vielä pärjää, mutta naisilta tulee kyllä sellaista tekstiä, että huh. Siinä oppii itsekin uusia kirosanoja, Mikkelin katujen kunnossapidosta vastaavan Viherpalvelut Hyvösen työmaapäällikkö Marko Kovanen toteaa.
 Alkutalvesta työnä on liukkauden esto, eli sepelin levittäminen. Jos liukkaalla väylällä liukastuu, voi käydä pahasti ja syyllinen on monen mielestä juuri Kovanen kollegoineen.
 Kovanen muistuttaa, että talvella on lähtökohtaisesti kesähelteitä liukkaampaa.
 – Pitäisi vaan muistaa, että on meillä on talvi vuodenaikana. Talvikeli ei ole ehkä niin pitävä kuin kesällä, mutta ei se nyt välttämättä erityisen liukaskaan ole, ellei ole lumen päälle vettä tullut.
 Marko Kovasen mukaan moni suivaantunutkin ihminen rauhoittuu, kun on saanut asiansa sanottua ja häntä on hetken kuunnellut. Mutta aina ei näin ole.  Jouni Kirvesmies / Yle
 Kunnon lumisateiden jälkeen kansaa kuohuttaa auraaminen ja sen puute. Mikäli aura-auto lähtee liikkeelle yöllä, valitetaan melusta. Mikäli ei lähdetä, tulee valitusta siitä, että lumien takia ei päästy töihin.
 – Ylläpito on sellainen laji, ettei se ikinä kelpaa läheskään kaikille. Omasta mielestäsi palvelet kansaa ja palautteena on kirosanoja, keskisormea, lumipallojen heittelyä ja haarahyppyjä kaluston edessä.
 Mitä voi tehdä tilanteessa, jossa palaute annetaan huutamalla ja joskus mennään jopa henkilökohtaisuuksiin?
 – Kyllä siinä on voittanut, jos pysyy rauhallisena, mutta ikävä kyllä se ei aina onnistu. Jos huutaminen ei lopu ja menee henkilökohtaisuuksiin, niin yleensä sanon, että palaute on vastaanotettu ja painan punaista luuria.
 Kovanen pyytää hieman ymmärrystä teiden ylläpidon henkilöstölle ja muistuttaa, että niin sanottu lähtökäsky on monesti yhden päivystäjän harkinnasta kiinni.
 – Kun lähtemisen raja on neljä senttiä, ja lunta tuleekin kolme ja puoli senttiä, niin päivystäjän pitää miettiä, että lähdetäänkö. Se on vaikea päätös tehdä yksin, pimeässä, kuntalaisten keskisormien ympäröimänä.
 Millaisia kokemuksia sinulla on teiden kunnossapidosta? Oletko menettänyt malttisi aura-auton kuljettajalle? Voit keskustella aiheesta 21.10. klo 23.00 saakka.

Auramiehelle huudellaan törkeyksiä jatkuvasti – työmaapäällikkö: "Siinä oppii itsekin uusia kirosanoja"


Summary: YK:n tuoreen raportin mukaan hallitusten ilmastotavoitteisiin liittyvissä puheissa ja lähivuosien suunnitelmissa ilmenee ristiriitaisuuksia.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Yhdistyneiden kansakuntien  tuore raportt i paljastaa, että hallitusten päästövähennystavoitteet ja fossiilisiin polttoaineisiin liittyvät tuotantosuunnitelmat ovat keskenään ristiriidassa.
 Raportin mukaan hallitukset suunnittelevat tuottavansa vuoteen 2030 mennessä noin 240 prosenttia enemmän kivihiiltä, 57 prosenttia enemmän öljyä ja 71 prosenttia enemmän maakaasua kuin 1,5 celsiusasteen ilmastotavoite sallisi.
 Kaikkiaan fossiilisten polttoaineiden tuotanto kasvaisi 110 prosenttia päästötavoitteisiin nähden.
 YK varoittaa, että nykyisillä suunnitelmilla kokonaispäästöt eivät vähenisi, mikä voisi merkittävissä määrin vaikeuttaa ilmaston lämpenemisen rajoittamista 1,5 celsiusasteeseen.
 Hiilen, öljyn ja kaasun tuotantoa vähennettävä
 Vuoden 2015 Pariisin ilmastosopimuksen allekirjoittaneet maat ovat sitoutuneet päästöjen vähentämiseen.
 YK:n laskelmien mukaan päästöt tulisi puolittaa vuoteen 2030 mennessä. Vuoteen 2050 mennessä maailman pitäisi olla hiilineutraali, jotta ilmaston lämpeneminen voitaisiin rajoittaa 1,5 asteeseen.
 YK totesi jo viime kuussa tehdyssä arvioinnissa, että maiden uusimpien suunnitelmien perusteella ilmaston lämpeneminen jatkuu lähivuosina.
 YK:n mukaan esimerkiksi fossiilisten polttoaineiden tuotanto todennäköisesti kasvaa ainakin vuoteen 2040 saakka.
 Kansainvälinen energiajärjestö (IEA)  kertoi viime viikolla , että muiden muassa kivihiilen käyttö ja polttoaineiden kysyntä on elpynyt, kun maailman maat hellittävät koronapandemian takia asetettuja rajoituksia.
 YK ennakoi, että hallitusten nykyisillä suunnitelmilla ilmasto lämpenee 2,7 celsiusastetta vuoteen 2100 mennessä.
 Kaikesta huolimatta raportissa todetaan, että YK pitää 1,5 celsiusasteen tavoitetta edelleen mahdollisena.
 YK:n on määrä pitää seuraava ilmastokokous 31. lokakuuta Skotlannin Glasgow'ssa. Kokouksen keskeisenä tavoitteena on  nostattaa  ilmastotoimien kunnianhimoa.
 Lue myös:
 Kansainvälinen energiajärjestö IEA: Siirtymistä puhtaaseen energiaan pitää kiihdyttää, jos ilmaston lämpeneminen halutaan pitää kurissa
 "Kuollutmeri on katoamassa" – alastomat ihmiset maalattiin suolapatsaiksi, poseerasivat aavikolla kuivuvan meren pelastamiseksi
 EU: Ilmastonmuutos on arktisen alueen kokonaisvaltaisin uhka – turvallisuustilanne huolestuttaa
 Hiilidioksidin talteenottobisnes kasvaa vauhdilla: Miljoonia tonneja päästöjä sidotaan ilmasta imureilla
 "Tulvat, kuivuus ja heinäsirkat, ne kaikki ovat todellisuutta" – YK-johtaja kertoo Ylelle, mitä ilmastonmuutos tekee köyhien viljelijöiden elämälle

YK:n tuore raportti: Hallitukset suunnittelevat tuottavansa 110 prosenttia enemmän fossiilisia polttoaineita kuin 1,5 asteen tavoite sallisi