Ilmansaasteet ovat yksi suurimmista ympäristön aiheuttamista uhista terveydelle, kertoo Maailman terveysjärjestö (WHO).
 WHO päivitti ilmansaasteisiin liittyviä ohjeistuksiaan. Terveysjärjestön mukaan ilmansaasteet ovat verrattavissa epäterveelliseen ruokavalioon ja tupakointiin.
 Keskiviikkona julkaistun uuden, tiukemman, ohjeistuksen mukaan esimerkiksi syvälle keuhkoihin ja jopa verenkiertoon tunkeutuvien pm 2.5 -pienhiukkasten ohjearvo on puolitettu.
 Aiempi ohjeistus laadittiin 15 vuotta sitten. Sen jälkeen tietoa ilmansaasteiden vaikutuksista terveyteen on tullut lisää. Nyt esimerkiksi tiedetään, että ilmansaasteet vaikuttavat kaikkiin elimiin ja jopa äidin kohdussa olevan sikiöön.
 WHO kertoi keskiviikkona, että se on aiemmin aliarvioinut tasoja, joilla kielteiset terveysvaikutukset alkavat.
 Seitsemän miljoonaa ennenaikaista kuolemaa
 WHO: n pääjohtaja  Tedros Adhanom Ghebreyesusin  mukaan nykyään ihmiset lähes kaikkialla maailmassa altistuvat vahingollisille ilmansaasteille.
 Vaikka länsimaissa ilmanlaatu on kohentunut 1990-luvulta, tilastojen valossa yli 90 prosenttia maailman väestöstä asuu yhä alueilla, joiden ilmanlaatu on heikkoa.
 Suurin osa näistä alueista myös ylittää vuonna 2005 laaditun pm 2.5 -pienhiukkasten raja-arvon.
 WHO:n mukaan ilmansaasteet aiheuttavat vuosittain seitsemän miljoonaa ennenaikaista kuolemaa. Saasteista kärsivät erityisesti Kaakkois-Aasian valtioiden asukkaat.
 Terveysjärjestö uskoo, että tiukemmilla suuntaviivoilla voidaan pelastaa miljoonia ihmishenkiä.
 Järjestön mukaan nyt tarvittaisiin maailmanlaajuisia toimia, joiden avulla ihmisten altistumista ilmansaasteille voitaisiin hillitä. Ilmansaasteet voivat altistaa erilaisille hengityselinten sairauksille kuten astmalle ja keuhkokuumeelle. Erityisesti huono ilmanlaatu vaikuttaa lasten terveyteen, WHO kertoo.
 Lue lisää:
 Avaruusturismin nousukiito on alkanut – mitä se merkitsee ilmastolle?
 Tamperelaiset hengittävät Euroopan toiseksi puhtainta ilmaa – EU syynäsi yli 300 kaupungin ilmanlaadun
 Raportti: Ilmansaasteet tappoivat lähes puoli miljoonaa vastasyntynyttä viime vuonna
 Venäjän kaukoidässä saastevuoto on tappanut 95 prosenttia merenpohjan eläimistä – "Kyseessä on ympäristökatastrofi"
 WWF:n uusi raportti: Selkärankaisten eläinten populaatiot kutistuneet erittäin hälyttävästi – Latinalaisessa Amerikassa lajien yksilömäärät ovat pienentyneet 94 prosenttia
 "Miltä maailma näyttää tänään ja 30 vuoden kuluttua" – lasten ympäristön tilaa kuvaavat piirrokset kertovat pelosta, mutta myös toivosta
 EU:ssa yksi kahdeksasta kuolemasta yhteydessä ympäristöön, selviää tuoreesta raportista

Ilmansaasteet aiheuttavat jopa seitsemän miljoonaa ennenaikaista kuolemaa vuodessa – WHO uskoo, että tiukemmilla suuntaviivoilla voidaan pelastaa ihmishenkiä


Summary: Ulkopolitiikka ja siirtolaisuus ovat loistaneet poissaolollaan paraikaa käytävässä vaalikamppailussa. Ehdokkaat välttävät loppumetreillä epämukavia aiheita.

Saksan kristillisdemokraattinen unioni (CDU)

BERLIINI.  Saksan liittopäivävaalien loppukiri on kuumimmillaan. Siitä kielivät paitsi vaalimainoksilla täyteen tapetoidut lyhtypylväät, myös kiihtyvä arvailu Saksan tulevien liittopäivien puoluejakaumasta saksalaismediassa.
 Uusimpien kyselyiden mukaan eniten kannatusta nauttii sosiaalidemokraattinen SPD-puolue, jonka kannatus on noin 25 prosentin luokkaa. Toisena kyselyissä on tällä hetkellä kristillisdemokraattinen CDU 22 prosentilla ja kolmantena Vihreät 16 prosentilla.
 Vaaleista tulee monessa mielessä historialliset, kun Saksaa 16 vuotta hallinneelle liittokanslerille  Angela Merkelille  etsitään manttelinperijää, ja  yli kolmasosa äänestäjistä kertoo vielä miettivänsä, kenelle antavat äänensä .
 Äänestyspäätökseen vaikuttavat ennen kaikkea puolueiden kärkiehdokkaiden uskottavuus sekä niiden poliittiset ohjelmat.
 – Osa saksalaisista kaipaa vaihtelua ja vastauksia todella polttaviin ongelmiin. He odottavat seuraavalta hallitukselta, että niihin tartutaan, kertoo politiikan tutkija Simone Abendschön Giessenin yliopistolta.
 Vaalikeskusteluja hallitsevat ilmasto, korona ja jossain määrin saksalaisten kasvava eriarvoisuus.
 Keskusteluissa eivät puolestaan juurikaan näy ulkopolitiikka, Eurooppa sekä siirtolaisuus, jotka ovat jääneet pikemminkin pienempien puolueiden aiheiksi.
 Automaa Saksassa puheet esimerkiksi moottoriteiden nopeusrajoituksista ovat uutta. Vihreät vaatii autoiteille 130 km/h nopeusrajoituksia ilmaston suojelemiseksi. Markus Scholz / EPA
 Tämänvuotisissa liittopäivävaaleissa yksi vaaliteema nousee ylitse muiden: ilmasto. Keskimäärin  47 prosenttia äänestäjistä kertoo olevansa huolissaan ympäristönsuojelusta ja ilmastonmuutoksesta  ja vaativansa tulevalta hallitukselta tekoja ilmastonsuojelun eteen.
 Taustalla ovat ennen kaikkea viime vuosien äärimmäiset sääilmiöt ja ilmaston lämpeneminen, josta todistaa myös  kansainvälisen ilmastopaneelin IPCC:n tuore raportti . Sen mukaan ilman välittömiä päästövähennyksiä maapallon keskilämpötilan nousun pysäyttäminen 1,5:een tai edes 2 asteeseen ei ole mahdollista.
 Länsi-Saksaa heinäkuussa piiskanneet  poikkeukselliset sateet ja niiden aiheuttamat tulvat  kylvivät alueelle vuosisadan pahimmat tuhot ja ovat edelleen tuoreina saksalaisten mielessä. Yhteensä yli 200 ihmistä menehtyi Saksan ja Belgian tulvissa.
 Ihmishenkien menetyksen lisäksi moni saksalainen pelkää myös ilmastonmuutoksen seurausten taloudellista hintalappua: Länsi-Saksan tulva-alueet saavat Saksan parlamentin päätöksellä 30 miljardia euroa, mutta monet pelkäävät, että tulevaisuudessa ääri-ilmiöiden hoitaminen käy yhä kalliimmaksi.
 – Jos emme saa nyt käännettyä kurssiamme, ilmastonmuutoksen kustannukset nousevat yli maksukykymme, Vihreiden kansleriehdokas  Annalena Baerbock  muun muassa  sanonut .
 Tulvan jälkeisiä tuhoja Schuldin kylässä Saksassa 16. heinäkuuta. Sascha Steinbach / AOP
  Ilmastovaalit tarkoittavat Saksassa keskustelua liikenteestä ja energiasta
 Politiikan tutkijan mukaan kesän tulvakatastrofi siivitti ilmastoteemat poliittisen väännön keskiöön, mutta aiheen merkitys on jatkuvasti kasvanut.
 – Ilmastoasiat ovat viime vuosina olleet tapetilla muun muassa koululaisten ilmastolakkojen takia. Vaalikampanjoiden alusta alkaen oli selvää, että muidenkin kuin Vihreiden on otettava niihin kantaa, Abendschön sanoo.
 Ainoastaan äärioikeistolainen Vaihtoehto Saksalle (AfD) kieltää IPCC:n löydökset ja ihmisen osuuden ilmastonmuutokseen. Sen kannatus on lujittunut noin 11 prosenttiin koko maan tasolla.
 Merkittävintä poliittista vääntöä ilmastokysymysten osalta käydään Saksassa energiantuotannon osalta. Saksa on siitä erityisessä asemassa, että se on lopettamassa kokonaan ydinvoiman käytön vuoteen 2022 mennessä. Samalla fossiilisten polttoaineiden osuutta halutaan vähentää ja etenkin hiilivoimaa ajaa alas kuluvalla vuosikymmenellä.
 Saksalaiset kutsuvat energiantuotannon muutosta  Energiewendeksi,  eli energiakäänteeksi.
 Saksan liittopäivät päätti kesällä 2020 säädetyllä lailla maan hiilivoimaloiden ja -kaivosten vuoteen 2038 mennessä, mutta jotkut poliitikot vaativat nyt aikaisempaa luopumista hiilivoimasta. Taustalla on jo tuntuva hiilivoiman kysynnän lasku EU:n päästömarkkinoilla  kohonneen hiilidioksidihinnan  takia.
 Saksassa osan hiilivoimaloista on tarkoitus jatkaa toimintaansa vuoteen 2038 asti. Tällä hetkellä 27,1 % Saksan energiasta tuotetaan kivi- ja ruskohiilellä. Ronald Wittek / EPA
 Energiantuotannon rinnalla saksalaisia puhuttaa vaalien alla liikenteessä ja liikkumisessa tapahtuva murros,  Verkehrswende.  Yleisesti sillä tarkoitetaan julkisen liikenneverkoston laajentamista, sähköllä kulkevan liikenteen tukemista sekä diesel- ja bensamoottoreilla kulkevan liikenteen ja nimenomaan yksityisautoilun verottamista.
 Automaa Saksassa yksityisautoilun kritisointi herättää paljon tunteita, etenkin siksi, v ain 24 prosenttia saksalaisista asuu yli 200 000 ihmisen suurkaupungeissa  ja on siksi riippuvaisia autoilusta. Saksassa oli vuoden 2021 virallisesti käytössä  yksi auto kahta saksalaista kohden .
 Näissä liittopäivävaaleissa yhteensä 2,8 miljoonaa saksalaista saa äänestää ensimmäistä kertaa. He ovat kasvaneet äänestysikään Angela Merkelin hallituskauden aikana – ja seuranneet sivusta maan hidasta taipumista Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteisiin.
 Saksalaistutkijoiden “Generation Gretaksi” ristimälle nuorelle sukupolvelle ilmasto on tärkein vaaliaihe, mutta sukupolven vaikutus politiikkaan näkyy myös toisella, hieman yllättävällä tavalla. Yli 55-vuotiaiden äänestäjien ryhmässä ilmasto on noussut toiseksi tärkeimmäksi vaaliaiheeksi eläkkeiden jälkeen. Tutkijat uskovat, että  taustalla on vanhempien äänestäjien lasten ja lastenlasten vaikutus perheenjäsentensä mielipiteisiin .
 Saksassa on edelleen kaikissa osavaltioissa voimassa joukko hygienia- ja terveyssääntöjä koronapandemian takia. Focke Strangmann / EPA
 Koronarokotukset ja yhteiskunnalliset pandemiarajoitukset tapetilla
 Kuten muuallakin maailmassa, Saksassa eletään edelleen keskellä koronapandemiaa. Loppukeväästä vauhdikkaasti edenneet koronarokotukset ovat hidastuneet huomattavasti syksyn tullen.
 Saksalaisista  63,4 prosenttia on saanut täyden rokotussuojan  ja 67 prosenttia ainakin yhden rokotteen. Syyskuun puolessa välissä järjestetty valtakunnallinen rokotuskampanjaviikko ei juuri tuonut tilanteeseen muutosta.
 – Nyt aivan vaalien alla puolueet ja heidän ehdokkaansa välttelevät esimerkiksi puheita rokotuspakosta, politologi Simone Abendschön huomauttaa.
 Pandemian alla Saksassa on alettu keskustella maan terveydenhuollon tilasta sekä etenkin teho-osastojen kattavuudesta. Saksassa on ollut keväästä 2020 asti käytössä joukko yhteiskunnallisia rajoituksia, jotka on ajoittain laajennettu niin kutsutuiksi  lockdown -tiloiksi.
 Pandemiarajoitukset ovat federalistisessa Saksassa osavaltiotasolla päätettäviä toimia, mutta liittokansleri Angela Merkel on yrittänyt yhtenäistää osavaltioiden säädöksiä tasaisin väliajoin pidetyissä tapaamisissa osavaltioiden pääministerien kanssa.
 Eri puolilla Saksaa on järjestetty mielenosoituksia koronarokotuksia ja -rajoituksia vastaan. Moni osavaltio on kieltänyt niiden seurauksena koronan vastaiset mielenosoitukset kokonaan, koska mielenosoituksissa rikottiin vallitsevia hygieniaohjeita. Sascha Steinbach / EPA
 Erityisen tyytymättömiä saksalaiset ovat kuitenkin olleet lastentarhojen ja koulujen sulkuihin sekä yhä jatkuvaan lasten viikottaiseen kotitestaukseen koronaviruksen varalta. Vaalien alla perheiden kritiikki politiikkaa kohtaan on yltynyt. Heidän mukaansa lapset ja nuoret ovat kärsineet pandemiasta eniten, kun harrastustoimintaa on peruttu ja ihmisten tapaamista rajoitettu ajoittain vain yhteen toiseen henkilöön oman kotitalouden ulkopuolelta.
 Samaan aikaan työelämässä suuremmat tapaamiset ovat jo olleet mahdollisia, eikä saksalaisyrityksiä ole pakotettu koulujen tapaan testaamaan työntekijöitään kahdesti viikossa.
 Korona on myös tuonut piinallisen näkyväksi Saksan matalan digilitalisaatioasteen. Opetuksen tarjoaminen netin välityksellä oli lockdownien aikaan mahdollista vain paremmin varustautuneille saksalaiskouluille. Koulut eivät Suomen tapaan myöskään pystyneet tarjoamaan oppilailleen laitteita opiskelun tueksi. Jo vuonna 2018 Saksassa kohahdutti tieto, että  maan nettiyhteydet ovat hitaampia ja kuuluvuus huonompi kuin monissa Itä-Euroopan maissa , kuten Puolassa ja Albaniassa. Tilanne ei ole siitä erityisemmin muuttunut.
 Kotoa työskentelyn yleistyttyä pandemia-aikana moni äänestäjä vaatiikin parempia nettiyhteyksiä etenkin syrjäseuduille, joille perheet muuttavat pakoon kallistuvia kaupunkeja.
 Eriarvoisuus lisääntynyt CDU:n hallitusaikana
 Koronakriisi on oma osaltaan myös lisännyt Saksassa köyhyyttä ja riskiä pudota sosiaalisten tukiverkostojen ulkopuolelle. Taustalla ovat irtisanomiset tai yrittäjien puuttuvat työurakat.
 Esimerkiksi ruoka-apua jakava Tafel-järjestö  on raportoinut 40 prosentin kasvusta ruoka-avun kysynnässä  sitten syyskuun 2020. Kuitenkin myös esimerkiksi  työssäkäyvien köyhien osuus on tasaisessa kasvussa .
 Yhden lasten ja nuorten köyhyyttä tutkineen vaikutusvaltaisen raportin mukaan  köyhissä olosuhteissa elävillä lapsilla on nyt 70 prosentin todennäköisyys elää vielä viidenkin vuoden päästä köyhyydessä  valtiollisista tuista huolimatta.
 Kyselyissä sosiaalidemokraattisen SPD:n kansleriehdokas Olaf Scholz johtaa kisaa Saksan seuraavaksi kansleriksi. Hän on luvannut korottaa lakisääteisen minimipalkan 12 euroon tunnilta. Theo Klein / EPA
 Sunnuntaina 19.9. käydyssä televisioidussa vaaliväittelyssä kolmen suurimman puolueen kärkiehdokkaat ottivat mittaa toisistaan etenkin minimipalkkaa koskevassa keskustelussa. Sekä SPD että Vihreät lupaavat korottaa lakisääteisen minimipalkan nykyisestä 8,50 eurosta 12 euroon tunnilta.
 – Yli 10 miljoonaa saksalaista hyötyisi minimipalkan korotuksesta. Etenkin Itä-Saksassa moni saisi selkeästi parempaa palkkaa, väitti SPD:n kansleriehdokas  Olaf Scholz .
 CDU:n ehdokas  Armin Laschet  puolestaan torjui vaaliväittelyssä ehdotuksen minimipalkan korottamisesta. Hänen mukaansa ammattiliittojen olisi neuvoteltava ammattikohtaiset minimipalkat työnantajapuolen kanssa suoraan.
 Vanhempia äänestäjiä kosiskellaan vaaleissa myös puheilla eläkkeiden korottamisesta. Maan tilastokeskuksen mukaan  15,6 prosenttia vanhuksista on köyhiä . Luku on lisääntynyt sitten vuoden 2006 yli 50 prosentilla, tuolloin luku oli 10,3 prosenttia. Etenkin lyhyempiä työuria tehneet naiset ovat vaarassa kärsiä köyhyydestä korkeammalla iällä.
 Lue lisää:
 Saksan vaalien ennakkosuosikki nojaa samaan voittoreseptiin kuin suosikkimakkara – demariehdokas Olaf Scholz ei yllätä vaan edustaa jatkuvuutta
 Joukko saksalaisnuoria on jo kolmatta viikkoa syömälakossa ilmastokriisin takia: "Tämä on viimeinen keino"
 Saksassa suosiotaan menettänyt Laschet ampui täyslaidallisella suosituinta liittokansleriehdokasta Scholzia väittelyssä

Autoteollisuusjätti Saksassa kampanjoidaan nyt ilmaston puolesta – lisäksi liittopäivävaaleissa nousee esille rokottamattomat


Summary: Afganistanin tilanne, ilmasto, ihmisoikeudet ja korona ovat dominoineet YK:n yleiskokouksen reunamilla tapahtuvia keskusteluja. Ulkoministeri Pekka Haaviston mukaan Afganistanin suhteen olennaista on nyt estää humanitaarisen kriisin kehittyminen, vaikka ääri-islamilaista Taleban-hallintoa ei tunnistetakaan.

NEW YORK  Ulkoministeri  Pekka Haavisto  on osallistunut YK:n yleiskokouksen yhteydessä Afganistanin tilannetta käsitteleviin keskusteluihin. Lisäksi Haavisto on tavannut muun muassa Yhdysvaltain YK-suurlähettilästä  Linda Thomas-Greenfieldiä .
 Haaviston mukaan Afganistan-keskusteluissa on välittynyt huoli siitä, että maan talous romahtaa ja aiheuttaa epävakautta sekä mahdollisesti ihmisten siirtymistä muihin maihin. On mahdollista, että Afganistanin talous voi romahtaa puolen vuoden, vuoden sisällä, ja se synnyttäisi ison pakolaisaallon ensin naapurimaihin, mutta myöhemmin myös Eurooppaan.
 – Vaikka Talebania ei hallintona hyväksytä, jollain tavalla pitäisi miettiä paikallistalouden kykyä turvata ihmisten elinkeinot, Haavisto sanoo.
 Haaviston mukaan evakuointeja pyritään jatkamaan esimerkiksi Qatarin avulla, kunnes kaikki Suomen listaamat ihmiset on saatu Afganistanista pois. Hänen mukaansa kansainvälisen yhteisön täytyy käydä jatkossa keskusteluja siitä, pitäisikö evakuoitavien henkilöiden listoja laajentaa kattamaan esimerkiksi toimittajina ja tuomareina työskenteleviä naisia.
 – Listaa ei ole laajennettu ja se on ehkä sellaista kansainvälistä keskustelua, jota tällä hetkellä käydään, että miten laajoista listoista olisi sitten kysymys. Ja keitä kaikkia voitaisiin auttaa. Ja uskoisin, että siinä voisi kansainvälisellä yhteistyöllä olla mahdollisuus, pohtii Haavisto.
 Lehdistötilaisuudessa Haavistolta kysyttiin myös, miten pakotelistalla oleva Venäjän asevoimien komentaja, Valeri Gerasimov on vieraillut tänään Suomessa, neuvottelemassa Yhdysvaltain asevoimien komentajan Mark Milleyn kanssa. Pakotteet kieltävät matkustamisen unionin alueelle. Haaviston mukaan tapaamisen järjestämiseen on mekanisminsa.
 Lue lisää:
 YK:n yleiskokous: USA tuplaa rahoituksensa ilmastonmuutoksen vastaiseen taisteluun – Kiina lopettaa hiiliprojektien rahoittamisen maailmalla

YK:ssa vieraileva ulkoministeri Haavisto: “Nyt pitää miettiä, mitä voidaan tehdä ison kriisin estämiseksi Afganistanissa”


Summary: Kouvolan Eskolanmäessä sijaitseva metsikkö on vuosikaudet kerännyt porukkaa juomaan alkoholia. Kaupunki on yrittänyt jo pitkään saada niin sanotun Telebaarin loppumaan.

Noin kahden kilometrin päässä Kouvolan ydinkeskustasta on metsikkö, jota kutsutaan yleisesti Telebaariksi.
 Eskolanmäessä toimivan kaupan takana sijaitsevassa puistossa on käynyt jo vuosien ajan joukko ihmisiä juomassa alkoholia. Tästä on aiheutunut häiriöitä lähiympäristöön.
 Alueen vieressä on esimerkiksi yli 500 oppilaan koulu ja viime vuonna valmistunut päiväkoti.
 Tilannetta on seurattu kaupungissa pitkään. Viranomaiset ovat vuosien varrella yrittäneet keksiä ratkaisua Telebaarin lopettamiseksi. Tämä ei ole kuitenkaan onnistunut.
 Nyt metsässä oleskelevat halutaan jälleen häätää pois.
 Paikka päihtyneille
 Kaksi kaupunginvaltuutettua on aiemmin jättänyt valtuustoaloitteen siitä, että kaupunginhallitus selvittäisi poliisin mahdollisuudet lisätä Eskolanmäen asukkaiden ja kaupan turvallisuutta puiston alueella.
 Kaupunginvaltuusto lähetti aloitteen viime keväänä kaupunginhallituksen valmisteltavaksi.
 Tavaroiden jättäminen metsikköön on kielletty.  Silti niitä aina tuodaan paikalle sitä mukaa, kun entiset on viety pois. Telebaariin pystytettyyn kylttiin on kirjoitettu uudet tekstit. Antro Valo / Yle
 Tekninen lautakunta otti kantaa aloitteeseen tiistaina. Lautakunnan mukaan tilannetta Eskolanmäessä voisi helpottaa, jos sinne saataisiin matalan kynnyksen paikka päihtyneille.
 Lautakunta totesi, että kaupungin tulisi esittää Kymenlaakson sosiaali- ja terveyskuntayhtymälle päihtyneille osoitetun paikan perustamista Eskolanmäkeen.
 Telebaarin säännöt
 Telebaari, eli viralliselta nimeltään Karhupuisto, on hoidettua puoliavointa puistometsää. Sitä ei ole rakennettu toiminnalliseksi puistoksi, koska sellaiselle ei ole nähty tarvetta. Telebaarin vieressä on laaja hoidettu puistoalue.
 Viranomaiset kävivät metsikössä viimeksi elokuussa 2020. Karhupuistossa oli käynnin aikana paikalla 6–8 henkilöä.
 – He kertoivat paikan merkityksellisyydestä ja yhteisöllisyydestä. Kävijät olivat laatineet alueelle yhteiset säännöt. Muun muassa huumeiden käyttö tai alaikäisten oleskelu ei Telebaarissa ole sallittua, tekninen johtaja  Hannu Tylli  kirjoittaa valtuustoaloitteeseen osoitetussa vastauksessaan.
 Telebaarissa liehuu Suomen lippu. Antro Valo / Yle
 Alueen käyttäjien mielestä heillä ei ollut muutakaan paikkaa, mihin mennä, koska kerrostaloasunnoissa tulee valituksia. He ovat tuoneet alueelle pöytiä, penkkejä ja sohvia aina sitä mukaa, kun viranomaiset ovat siirtäneet entiset pois.
 – Käyttäjien mukaan alue on heille tärkeä, eivätkä he aio siirtyä sieltä pois, vaikka heille osoitettaisiin toinen paikka lähistöltä, Tylli toteaa vastineessaan.
 Käynnin yhteydessä viranomaiset tarkastivat viereisen elintarvikemyymälän, jossa he ohjeistivat rajoittamaan alkoholin myyntiä päihtyneille henkilöille. Kaupunki toteaa vastineessaan, että ongelman kannalta olennaista olisi, että myymälästä ei myytäisi alkoholia päihtyneille.
 Kuluneiden parin vuoden aikana poliisi on joutunut puuttumaan Telebaarin alueella yhteen puukotukseen. Se tapahtui kesällä 2020. Kouvolan kaupungin tietojen mukaan poliisi ei ollut saanut ilmoituksia alueelta sitä edeltävänä kesänä.
 Tilanne ei ollut muuttunut kuluvan vuoden huhtikuuhun mennessä.

Viranomaiset eivät saaneet metsässä vuosia toiminutta "Telebaaria" kuriin – nyt sen asiakkaille halutaan perustaa virallinen olohuone


Summary: Helsingin kaupunginvaltuusto on päättänyt yhtiöittää metro- ja raitiovaunuliikenteestä vastaavan Helsingin kaupungin liikennelaitoksen (HKL). Työntekijät ovat huolissaan yhtiöittämisen vaikutuksista.

Helsingin kaupunginvaltuusto on päättänyt yhtiöittää joukkoliikennejätti HKL:n. Valtuusto päätti asiasta keskiviikkoiltana. Helsingin kaupungin liikennelaitos vastaa kaupungin metroista ja raitiovaunuista.
 HKL on kertonut, että yhtiöittämisellä valmistaudutaan ratikkaliikenteen laajenemiseen yli kuntarajojen.
 – Tämä mahdollistaa paremmin seudullisen yhteistyön ja joustavoittaa esimerkiksi rahoituksen hakemista uusiin raideyhteyksiin, HKL:n johtokunnan varapuheenjohta  Sini Korpinen  (kok.) sanoo.
 HKL:n henkilöstö on ollut huolisaan yhtiöttämisen vaikutuksista . Uuden HKL-yhtiön on tarkoitus muun muassa liittyä rautatiealan työehtosopimukseen. Työntekijät ovat vaatineet kokonaan uutta selvitystä yhtiöittämisen seurauksista.
 Yt-menettelyistä on tehty tutkintapyyntö poliisille.  Metro- ja ratikkakuskit osoittivat viimeksi tänään mieltään Senaatintorilla.  Mielenilmauksen tavoitteena oli saada ainakin aikalisää yhtiöittämisasiassa.
 Johtokunnan varapuheenjohtajan Sini Korpisen mielestä ei voi sanoa, että hanketta olisi kiirehditty.
 – Tätä ei ole kiirehditty. Tätä on valmisteltu pitkään ja nyt oli tehtävä päätös, Korpinen sanoo.
 Työntekijät osoittivat mieltään myös viime viikolla  ja järjestivät kahden vuorokauden työnseisauksen. HKL:llä on lähes 1 300 työntekijää.
 "Työehtoehtosopimuksesta päätetään uudessa yhtiössä"
 Työntekijöiden keskuudessa vallitsee siis huoli muun muassa työsuhteen ehdoista. Yhtiöittämisellä voi olla vaikutuksia työehtoihin.
 HKL:ssä on tällä hetkellä käytössä kolme työehtosopimusta, joita noudatetaan ensi vuoden helmikuun loppuun saakka, jolloin nykyinen sopimuskausi päättyy.
 – Uudesta työehtoehtosopimuksesta päätetään vasta uudessa yhtiössä, mutta tarkoituksena on tosiaan ollut ottaa käyttöön rautatiealan sopimus, Korpinen sanoo.
 Kunta-alan ja rautatiealan sopimusten välillä on eroja muun muassa vuosiloma- ja palkkausasioissa.
 – Henkilöstön aseman turvaaminen on ollut koko prosessin ajan varsin vahvasti esillä, Korpinen sanoo.
 Hän toteaa, että yhtiön ei ole tarkoitus tehdä voittoa.
 – Yhtiöittämisen lähtökohta ei missään nimessä ole henkilöstöstä säästäminen.
 Korpinen toteaa, että keskusteluissa tuntuu nyt menevän helposti sekaisin sekin, että nyt puhutaan yhtiöittämisestä eikä yksityistämisestä.
 Tuleva yhtiö olisi siis julkisomisteinen, yksityistä pääomaa ei olisi mukana.
 Lue lisää aiheesta:
 HKL halutaan yhtiöittää, ja se huolestuttaa liikennelaitoksen työntekijöitä – tutkija: "Ei ole täysin selvillä, mihin muutoksilla tähdätään"
 Siemens-oikeudenkäynti muutti HKL:n yhtiöittämissuunnitelmat, mikä sai henkilöstön tyrmistymään – "Tämä on meidän hätähuuto", sanoo luottamusmies
 Raitio- ja metrohenkilökunta suunnittelee työnseisausta ensi viikolle – vaatimuksena pikainen selvitys HKL:n yhtiöittämisestä
 Metro- ja ratikkakuskit hiljentävät kiskot kahdeksi päiväksi Helsingissä ja Espoossa, mutta poliitikkojen päiden kääntämiseen sekään ei ehkä riitä

Joukkoliikennejätti HKL yhtiöitetään, henkilöstö huolissaan tulevaisuudesta – "Ei ole kyse työehtoshoppailusta"


Summary: Keskiviikon A-studiossa keskusteltiin maahanmuuttajataustaisten koronarokotekattavuuden saavuttamisesta. Selkeän viestinnän ja viranomaisten strategian lisäksi esille nousi hyvän perusterveydenhuoltokontaktin tärkeys.

Mitä viranomaisten maahanmuuttajille suuntaamaan koronarokoteviestintään kaivattaisiin?
 – No ehkä enemmän selkeyttä asiaan, mitä he haluavat viedä eteenpäin, tämä yksi pointti, Azizi sanoo.
 – Toinen pointti on se, että Suomen pitää pikkuhiljaa alkaa hahmottaa se, että maahanmuuttajat eivät ole yhtä harmaata aluetta.
 Keskiviikon A-studiossa keskusteltiin koronarokotekattavuudesta ja siitä, miten maahanmuuttajataustaiset saataisiin Suomessa hakeutumaan rokotuksiin. Aihe on  noussut huolenaiheeksi aikaisemmin  esimerkiksi Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin alueella.
 Muun muassa Turun kaupunginvaltuutettuna (kok.) ja kaupungin monikulttuurisuusneuvoston entisenä puheenjohtajana tunnetun Azizinmukaan Suomen viranomaisilta tarvittaisiin koronaepidemian kaltaisiin vaikeisiin tilanteisiin parempia konsepteja maahanmuuttajien tavoittamiseksi.
 – Meillä pitää olla selviä valtakunnallisia strategioita, eikä aina vain silloin, kun on pakko viedä tietty asia maahanmuuttajien keskuuteen. Meidän pitää herätä näihin asioihin aika nopeasti, Azizi sanoo.
 Yle kertoi viime viikolla  osassa Turun maahanmuuttajayhteisöistä leviävästä, koronarokotteeseen liittyvästä disinformaatiosta.
 Azizin mielestä tilanteeseen on monia syitä. Esimerkiksi osalla maahanmuuttajista luottamus viranomaisiin on hyvin heikkoa. Samalla Suomen viranomaisten tiedotus aiheesta on Azizin mukaan ollut erimieliseltä vaikuttavaa, mikä vaikeuttaa osalla viestin sisäistämistä.
 Rokote-epäröintiä EU:n asiantuntijakomiteassa tarkastelleen HUSin diagnostiikkajohtaja  Lasse Lehtosen  mukaan rokotusmyönteisyyttä edistää myös hyvä kontakti perusterveydenhuoltoon – esimerkiksi oma lääkäri tai hoitaja, jonka kanssa askarruttavista asioista puhutaan.
 – Eli mielestäni Suomessa osin tässä on myös kysymys perusterveydenhuollon heikkoudesta. Jos me joudumme pelkästään mediakanavien kautta jakamaan informaatiota, jota pitäisi oikeasti jakaa myöskin tällaisissa päivittäisissä terveydenhuollon kontakteissa – joita ei tarpeeksi ole – niin silloin meille alkaa syntyä tällaista mediakilpailua, ja luottamusta terveysviranomaiseen ei tule tarpeeksi, Lehtonen sanoo.
 Keskustelussa rokotekattavuudesta mukana oli myös STM:n johtaja  Pasi Pohjola . Koko keskiviikon A-studio on  katsottavissa Yle Areenassa.

Turkulaisella Muhis Azizilla on viranomaisten maahanmuuttajille suunnattuun koronarokoteviestintään kaksi pointtia – selkeys ja strategia


Summary: Tapulikaupungissa Helsingissä sattui tulipalo keskiviikkona. Yksi henkilö loukkaantui rivitalon palossa ja asukkaat on evakuoitiin ulos talosta. Savun hajua kantautuu kilometrien päähän palopaikalta.

Helsingin Tapulikaupungissa Porvarinkujalla sijaitsevassa rivitalossa on sattunut tulipalo. Pelastuslaitokselta kerrotaan, että yksi henkilö on loukkaantunut tulipalossa ja asukkaat on evakuoitu ulos talosta.
 Palo on levinnyt rivitalon kattorakenteisiin. Sammutustyöt ovat käynnissä.
 Palopaikalla käynyt Ylen kuvaaja  Seppo Ahava  kertoo, että tulipalosta kantautuu savun hajua monen kilometrin päähän.
 Pelastuslaitos sai hälytyksen tulipalosta keskiviikkoiltana hieman iltayhdeksän jälkeen. Paloa sammuttamaan on hälytetty noin 20 pelastuslaitoksen yksikköä.
 Seppo Ahava / Yle

Helsingin Tapulikaupungissa rivitalo tulessa, yksi loukkaantui


Summary: Vaalien rehellisyyden tarkkailu oli Venäjällä vapaaehtoisten varassa, koska riipumattomat ulkomaiset tarkkailijat eivät päässet maahan. Yksi vapaaehtoisista on Tasja Kondratjeva, eikä hän luota valvomansa äänestyspaikan tuloksiin.

Kun vaalitarkkailija  Tasja Kondratjeva  saapui viime sunnuntaina Pietarin 19. vaalihuoneistolle, siellä oli jo täysi rähinä päällä. Äänestämään tullut mies väitteli kovaan ääneen äänestyspaikan puheenjohtajan kanssa.
 Miehelle oli kerrottu, että vaaliluettelon mukaan joku oli jo äänestänyt hänen nimissään. Miehen nimen kohdalle oli kirjoitettu täysin tuntematon allekirjoitus.
 – Mies oli kiihtynyt ja puheenjohtaja hermostunut. En tiedä, johtuiko se siitä, että tilanne oli hankala vai siitä, että puheenjohtaja piilotteli jotain rikkomusta, josta ei halunnut puhua, Kondratjeva sanoo Ylen haastattelussa.
 Lopulta Kondratjeva ja toinen vaalitarkkailija saivat kirjoitettua valituksen tapauksesta. Valitus käsiteltiin aluevaalilautakunnassa, mutta Kondratjeva ei tiedä, vaikuttiko se lopulta mihinkään.
 – Se on saatettu vain jättää huomiotta. Tai voi olla toisinkin, en tiedä, hän sanoo.
 Kondratjeva näki tilanteen toistuvan vielä kerran saman päivän aikana.
 – Kahden miehen puolesta oli äänestetty, hän kertoo.
 Vaalien tarkkailu oli tänä vuonna täysin Tasja Kondratjevan kaltaisten vapaaehtoisten venäläisten varassa. Riippumattomia ulkomaisia tarkkailijoita ei koronan varjolla asetettujen rajoitusten takia tullut maahan lainkaan.
 Tutkija: yli puolet valtapuolueen äänistä manipuloituja
 Venäjän viime viikonloppuna pidetyt duuma- ja aluevaalit  eivät olleet vapaat tai reilut . Vallanpitäjien vastustajia ei juurikaan päästetty ehdolle, ja röyhkeitä vilppitapauksia tallentui valvontakameroille.
 Vilpillä hallinto on pyrkinyt varmistamaan, että presidentti  Vladimir Putinin  Yhtenäinen Venäjä säilyttää asemansa valtapuolueena.
 Lue myös:   Venäjän vaaleissa tuhansia vaalivilppi-ilmoituksia – Videolla näkyy piilosta ilmestyvä käsi, joka sujauttaa uurnaan ylimääräisiä vaalilippuja

 Vilppi on ollut arvioiden mukaan hurjaa. Riippumattoman tutkijan  Sergei Špilkinin  mukaan jopa yli puolet Yhtenäisen Venäjän äänisaaliista perustuisi vilppiin,  uutissivusto Meduza kirjoittaa.
 Špilkinin väite perustuu vaalipiirien äänestysprosenttien ja Yhtenäisen Venäjän kannatusosuuksien tilastolliseen analyysiin. Osassa vaalipiirejä molemmat olivat epäuskottavan korkeita, mikä viittaa suureen määrään ylimääräisiä vilpillisiä ääniä.
 Kaikesta huolimatta lopullinen vaalitulos vahvistettiin perjantaina. Valtapuolue Yhtenäinen Venäjä sai virallisesti 49,8 prosenttia äänistä ja 324 duuman 450 paikasta. Ison enemmistönsä turvin se voi halutessaan muuttaa vaikka perustuslakia.
 Huijarit käyvät äänestämässä useita kertoja
 Sosiologiaa ja antropologiaa opiskeleva 19-vuotias Kondratjeva oli ilmoittautunut vapaaehtoiseksi vapaita ja reiluja vaaleja tavoittelevan tarkkailijayhdistyksen kautta. Hänellä ei ole yhteyksiä vaaleissa ehdolla oleviin puolueisiin.
 Tarkkailurupeamaa oli edeltänyt päivän kestänyt koulutus ja tuhti kasa koulutusmateriaalia, jota piti lukea itsekseen kotona. Kondratjeva oli nyt toista kertaa tarkkailemassa vaaleja.
 Äänestystä pidennettiin monipäiväiseksi viime vuonna ensimmäistä kertaa pandemiaan vedoten. Tällä kertaa äänestää sai perjantaista sunnuntaihin, mikä teki tarkkailijoiden urakasta uuvuttavan.
 Tasja Kondratjevan mielestä on tärkeää, että tarkkailijat voivat kertoa näkemistään epäselvyyksistä äänestäjille. Nikolai Gontar
 Kondratjeva näki erilaisia rikkomuksia niin paljon, ettei kaikkiin voinut puuttua. Voimia täytyi säästää vakavimpiin tapauksiin, kuten jutun alussa mainittuihin tilanteisiin.
 Tapauksissa saattoi olla kyse niin sanotusta karuselliäänestyksestä eli vilppimuodosta, jossa huijarit käyvät äänestämässä useita kertoja eri äänestyspaikalla. Seurauksena voi olla juuri kuvatun kaltainen tilanne, jossa huijauksen uhri saa äänestyspaikalla tietää, että hänen puolestaan on jo äänestetty.
 Pietarin paikallismedia Fontanka  on raportoinut epäillyistä karuselliäänestäjistä juuri Pietarin keskustan äänestyspaikoilta.
 Vaalilautakunta ei iloinnut Tasja Kondratjevan työstä
 Tasja Kondratjevan havaintojen mukaan ääntenlaskenta sujui pääosin reilusti, joten mahdollinen vilppi oli toteutettu äänestyksen aikana.
 Kolmipäiväinen äänestysaika toi uusia huijausmahdollisuuksia. Annettuja ääniä säilytettiin öisin sinetöidyissä kassakaapeissa. Pietarista ainakin neljällä äänestyspaikalla oli käytössä kassakaappeja, joiden pohjat on voitu ruuvata auki,  uutismedia Fontanka kertoo.
 Kondratjeva sanoo, ettei hän luota tarkkailemansa äänestyspaikan tuloksiin. Yhtenäinen Venäjä sai yli puolet äänestyspaikan äänistä. Vastaavia tuloksia ilmoitettiin äänestyspaikoilta, joissa ei ollut lainkaan itsenäisiä vaalitarkkailijoita ja väärentäminen oli helpompaa.
 – Olen valmis uskomaan, että myös meillä oli rikkomuksia ja vilppiä, jota emme vain havainneet, hän sanoo.
 Kondratjevan tarkkailema Pietarin 19. äänestyspaikka sijaitsi koulussa kaupungin keskustassa. Simo Ortamo / Yle
 Vaalivirkailijat eivät olleet iloisia Kondratjevan ja muiden tarkkailijoiden vaatimuksista, ja heidän työtään vaikeutettiin monin tavoin. Tarkkailijat eivät saa koskea vaaliasiakirjoihin, mutta heillä on oikeus vaatia niitä näytille.
 – Läsnäolomme ei ollut heidän mielestään hyödyksi. Kaikki pitivät meitä hidasteena, hän sanoo.
 Sähköinen äänestys huolettaa
 Mikä merkitys vaalitarkkailulla sitten on, jos vaalit eivät alun alkaenkaan olleet vapaat?
 Kondratjevan mielestä on kaikesta huolimatta tärkeää, ettei vaaleja voi toimittaa täysin ilman valvontaa edes Venäjällä, jonka hallintoa voi kutsua autoritaariseksi.
 – On tärkeää näyttää vallanpitäjille, että vaalit eivät ole samantekevät ja että ihmisiä kiinnostaa, mitä äänille tapahtuu, hän sanoo.
 Hän uskoo, että pelkkä tarkkailijoiden läsnäolo auttaa hillitsemään vilppiä.
 – Kun vaalilautakunta näkee, että joku seuraa, mitä tapahtuu, he eivät tunne itseään niin vapaiksi ja noudattavat lakeja paremmin.
 Tarkkailijoiden työllä on ollut merkitystä ainakin Pietarissa, jossa seitsemän äänestyspaikan tulokset mitätöitiin epäselvyyksien takia. Tarkkailijat ovat kertoneet havainnoistaan medialle, minkä ansiosta myös äänestäjät ovat saaneet tietää epäselvyyksistä.
 Kondratjeva on huolissaan erityisesti sähköisestä äänestämisestä, jota kokeiltiin tänä vuonna Moskovassa ja kuudella muulla alueella. Tarkkailijoiden on käytännössä erittäin vaikea valvoa sähköisesti annettuja ääniä tai niiden laskemista.
 Moskovassa tyrmistystä herätti se, että sähköisiä ääniä pantattiin lähes vuorokauden verran vaalien jälkeen. Kun ne lopulta julkaistiin, kaikki oppositioehdokkaat, jotka olivat paperiäänien perusteella voittamassa, hävisivätkin Putinin puolueen ehdokkaille.
 – Sähköisen äänestämisen tulokset näyttivät superväärennetyiltä. Samalla valtio huomasi, että tulos on helppo järjestää, Kondratjeva sanoo.
 Torstaina presidentin tiedottaja  Dmitri Peskov  sanoi, että sähköinen äänestys olisi hyvä ottaa käyttöön mahdollisimman laajasti,  uutistoimisto Tass kertoo .
 Lue myös:
 Kirjeenvaihtajalta: Venäjällä äänestäjää on vastassa turvallisuusjoukot, ja niiden valta vahvistuu myös äänestämisen jälkeen
 “Punainen Navalnyi” räyhää Putinille – Uuden polven kommunistista tuli sometähti ja Kremlin painajainen
 "Olen syntynyt Putinin kaudella, enkä halua kuolla Putinin kaudella" – Darja Heikinen, 17, ei pelkää haukkua Venäjän johtoa Tiktokissa

Tasja Kondratjeva, 19, toimi vaalitarkkailijana Venäjällä ja näki härskiä vilppiä – eniten häntä huolettaa kuitenkin se, mitä hän ei nähnyt


Summary: Purkauksen voimistumisen vuoksi viranomaiset määräsivät kolmen kylän asukkaat poistumaan kodeistaan Kanariansaarten La Palmalla.

La Palman saarella sijaitsevan Cumbre Vieja -vuoren purkauksen voimistuminen näkyi entistä suurempina kaasu- ja tuhkapilvinä.
 Lentoyhtiöt peruivat perjantaina lentoja saarelle ja palomiehet joutuivat vetäytymään yhdestä kylästä, kun sen liepeille avautui uusi purkautumisaukko.
 – Tulivuori on uudessa purkautumisen vaiheessa. Palomiehet lopettavat työskentelyn tältä päivältä, tviittasi Teneriffan palolaitos, jonka miehistöä on lähetetty saarella avustamaan paikallista palokuntaa.
 Viranomaiset määräsivät of Tajuyan, Tacande de Abajon ja osan Tacande de Arriban kylistä evakuoitaviksi. Ensin asukkaita pyydettiin vain pysymään tuhkan vuoksi sisätiloissa, mutta myöhemmin kerääntymään paikalliselle jalkapallokentälle turvaan kuljetusta varten.
 Suurimman laavavirran valumisvauhti kohti merta on puolestaan hidastunut ja se etenee on nyt noin metrin verran tunnissa.
 Cumbre Vieja on purkautunut sunnuntaista lähtien. Vakavia loukkaantumisia tai kuolemantapauksia se ei ole aiheuttanut.
 Purkaus on kuitenkin tuhonnut satoja rakennuksia ja pakottanut tuhannet ihmiset pois kodeistaan. Arviolta 15 prosenttia saaren taloudelle merkittävästä banaanisadosta saattaa tuhoutua.
 Lue myös:
 La Palman maanjäristys ravisteli suomalaisen Tapio Pursimon taloa: "Talo tuntui olevan kuin tahnan päällä"

Kanariansaarilla lisää kyliä evakkoon – katso video, kuinka tulivuoren purkautuminen voimistui


Summary: Orkestereiden lakkautus nousee esille herkästi kaupunkien ollessa talousvaikeuksissa. Kaupungit maksavat orkestereiden toiminnasta suurimman osan, eikä lipputuloilla ole suurta merkitystä. Usein lakkautussuunnitelmista kuitenkin lopulta luovutaan.

Ennen koronaa Mikkelin kaupunginorkesterilla meni paremmin kuin pitkiin aikoihin. Vuonna 2019 konsertteihin myytiin lippuja 18 600, mikä on muutama tuhat enemmän kuin aiempina vuosina.
 Jos kaikki liput olisivat olleet eri ihmisen ostamia, se tarkottaisi, että joka kolmas mikkeliläinen olisi ollut konsertissa. Niin ei tietenkään ole, vaan samat ihmiset käyvät konserteissa yhä uudelleen.
 – Tavallisesti salissa on noin 300 kuulijaa eli se on puolillaan, kaupunginorkesterin intendentti  Jaakko Antila  sanoo.
 Kuulijamäärällä ei ole oikeastaan sikäli väliä, että orkesteri ei rahoita toimintaansa lipputuloilla juuri lainkaan. Suurin osa, yli puolet menoista rahoitetaan Mikkelin kaupungin kassasta ja loput valtion avustuksella.
 Nyt kaupungin johtoryhmä on sitä mieltä, etteivät rahat enää riitä orkesterin ylläpitämiseen.
 Orkesterin lakkautusta saatetaan esittää kerran vuodessa
 Mikkeli on niin veloissaan, että se on  lähellä kriisikunnan statusta . Orkestereiden lakkautukset nousevat esiin yleensä juuri silloin, kun niitä ylläpitävät kaupungit alkavat etsiä säästökeinoja. Suomen Sinfoniaorkesterit ry:n toiminnanjohtaja  Helena Värri  kertoo, että pahimmillaan joissakin kaupungeissa on esitetty orkesterin lakkautusta kerran vuodessa.
 – Sitä esitetään usein, koska se on helppo keino säästää, eikä asiaa tarvitse miettiä laajemmin.
 Mikkelin kaupunginorkesteri työllistää 12 muusikkoa. Orkesterin lakkauttamalla kaupunki säästäisi puoli miljoonaa euroa vuodessa. Vuosi toisensa perään kertynyttä alijäämää on kaupungilla peräti 33 miljoonaa euroa. Orkesterin lakkautus olisi osa yritystä saada vuotava vene tukittua eli saada jatkuva alijäämän kertyminen pysähtymään.
 – Valitettavasti meillä on totuttu sellaiseen tasoon, johon meillä ei ole enää varaa. Siksi leikkauksia on tehtävä, Mikkelin vs. talousjohtaja  Tiia Tamlander  sanoo.
 Tamlanderin mielestä orkestereiden lakkautuksia mietitään herkästi, koska ne eivät ole lakisääteisiä palveluita. Kun kunnan talous on tiukilla, ensimmäisenä tingitään siitä, mitä ei ole pakko ylläpitää.
 Edellisen kerran orkestereita on lakkautettu lama-aikaan
 Mikkelin kaupunginorkesterin intendentti Jaakko Antila pitää kaupungin johtoryhmän esitystä epäreiluna.
 - Orkesteri ei ole aiheuttanut huonoa taloustilannetta. On surullista, että säästötilanteissa orkesteritoiminta nähdään pelkkänä menoeränä.
 Antila huomauttaa, että lukuisissa tutkimuksissa on todettu kulttuuriin sijoitetun euron tulevan eri kanavia pitkin moninkertaisena takaisin.
 Mikkelin kaupungin vs. talousjohtaja Tiia Tamlanderin mukaan kaikki kaupungin talousvaikeuksissa riittävän suuret säästöratkaisut ovat kipeitä. Esa Huuhko / Yle
 Vaikka kaupunginorkestereiden lakkauttaminen on helposti kuntapolitiikassa esiin nouseva aihe, puheet johtavat harvoin tositoimiin. Viimeksi kaupunginorkestereita on lakkautettu 1990-luvun laman kurimuksessa. Silloin lakkautettiin Pietarsaaren, Kajaanin ja Imatran kaupunginorkesterit.
 Vähän myöhemmin Kotkan ja Kouvolan kaupungit päättivät yhdistää orkesterinsa. Myös Mikkelissä on mietitty yhdistymistä esimerkiksi Savonlinnan neljän vakituisen soittajan orkesteriin. Välimatka on kuitenkin liian pitkä.
 – Orkesteri ei liiku ihan samalla tavalla kuin rokkibändi, Värri sanoo.
 Mikkelin kaupunginorkesterin kohtalosta päättävät luottamushenkilöt marras-joulukuun budjettikäsittelyssä. Intendentti Jaakko Antilan on vaikea uskoa, että kaupunginorkesteri todella päätettäisiin lakkauttaa. Vs. talousjohtaja Tiia Tamlander arvelee, että kysymyksestä tulee periaatteellinen.
 – Aina, kun tingitään totutusta palvelutasosta, luopuminen on vaikeaa. Päätökset ovat lopulta aina poliittisia.

Pitääkö köyhällä kaupungilla olla oma orkesteri? Tätä pohditaan nyt Mikkelissä – intendentti: “Orkesteri ei ole aiheuttanut huonoa taloustilannetta”


Summary: Elokapina pitää yliopiston linjausta outona. Samanlainen käytäntö on ainakin osassa muitakin korkeakouluja, mutta Tampereella väläytetään sääntöjen muuttamista.

Tampereen yliopisto on poistanut keskustakampuksensa ilmoitustauluilta ympäristöliike Elokapinan julisteita. Niissä kerrottiin ensi viikolla alkavasta syyskapinasta. Uusia julisteita on kuitenkin tuotu takaisin ilmoitustauluille.
 Asiasta on käyty nyt muutaman päivän ajan keskustelua Twitterissä. Keskusteluun on ottanut osaa muun muassa Tampereen kaupunginvaltuutettu  Noora Tapio  (vas.). Tapio on yhteiskuntatutkimuksen opiskelija ja toimii puheenjohtajana Vihreän vasemmiston edustajistoryhmässä Tampereen ylioppilaskunnassa.
 Tapion mukaan yliopistojen tulee olla niitä paikkoja, joissa on mahdollisuus käydä avointa poliittista keskustelua.
 – Jos jossain pitää kestää eriäviä mielipiteitä, niin yliopistoyhteisöissä. Ei ole mielekästä demokratian osalta, jos yliopisto pyrkii eristämään politiikan muualle.
 Hän myös muistuttaa, että Elokapinassa toimii ihmisiä, jotka ovat osa yliopistoyhteisöä.
 Lisäksi keskusteluun on osallistunut muun muassa kokoomukseen ja perussuomalaisiin kuuluvia sekä poliittisesti sitoutumattomia henkilöitä. Tapio uskoo, että Elokapinan viesti herättää vastustusta osassa ihmisiä.
 – Kuitenkin lähtökohtaisesti on erikoista yrittää rajata kansalaistottelemattomuutta pois, koska kyse on varsin perinteisestä yhteiskunnan tavasta vaikuttaa. Toivoisin, että Tampereen yliopistossa olisi ymmärrystä tällaisista liikkeistä.
 Käytäntöä voisi ehkä muuttaa
 Tampereen yliopiston viestintäjohtaja  Anna-Maria Maunu  kertoo, että Elokapinan julisteista tuli heille yhteydenottoja.
 Yliopiston järjestyssäännöissä sanotaan, että korkeakoulun ulkopuolisten tahojen kaupallinen, poliittinen, uskonnollinen ja muu julistava toiminta on kiellettyä ilman erillistä lupaa. Myös Elokapinan toiminnassa on mukana Tampereen yliopiston yhteisön jäseniä, mutta Maunu kertoo, että järjestön tulee toimia yliopistossa, jotta se voi kiinnittää esimerkiksi julisteita ilmoitustauluille.
 Elokapinan julisteet eivät ole ainoita, joita yliopiston ilmoitustaululta on poistettu.
 – Poistamme aika säännöllisesti eri materiaaleja. Esimerkiksi uskonnollisten yhteisöjen jättämiä julisteita ja flaijereita poistamme melko usein.
 Viestintäjohtaja Anna-Maria Maunun mukaan Tampereen korkeakoulun ilmoitustaulut on varattu yliopiston omalle toiminnalle ja yliopiston sisäisille toimijoille.  Antti Eintola / Yle
 Viestintäjohtajan mukaan tilanne on vaikea ja asiaan olisi hyvä löytää ratkaisu. Maunu itse näkee, että yliopiston järjestyssääntöjä voitaisiin muuttaa, jos yhteisössä niin halutaan.
 – Sitten tulisi hyväksyä se, että sensuuria ei ole. Tietenkin laiton aineisto tulisi poistaa, mutta muuten siellä olisi kaikkea.
 Elokapinan julisteita on poistettu tällä viikolla yliopiston ilmoitustauluilta, mutta niitä ilmestyy sinne lisää. Maunun mukaan julisteita poistetaan, kun ehditään eivätkä vahtimestarit ryntäile järjestöjen perässä.
 – Ei ole järkevää käydä julistesotaa omassa yhteisössä.
 Maunu pohtii yhdeksi vaihtoehdoksi sitä, että yliopistolla voitaisiin ottaa käyttöön erillinen ilmoitustaulu, jolla myös yliopiston ulkopuolisten toimijoiden ilmoitukset olisivat sallittuja.
 Muillakin yliopistoilla sama linja
 Elokapina pitää yliopiston linjausta outona.
 Päätös kummastuttaa järjestöä muun muassa siksi, että kestävä kehitys on yliopiston strategian keskiössä, ja että vastuullisuus, avoimuus ja kriittisyys ovat sen keskeisiä arvoja.
 – Elokapinan toiminta pohjaa tieteeseen, joten on erikoista, että tämä nähdään julistuksellisena tai poliittisena. Elokapina on myös puoluepoliittisesti sitoutumaton liike, johon kaikkien puolueiden jäsenet ovat tervetulleita, Elokapinan mediaryhmästä kerrotaan.
 Järjestö ei ole kuullut, että muissa yliopistoissa olisi toimittu vastaavalla tavalla. Linja on kuitenkin saman tyylinen Helsingin ja Itä-Suomen yliopistoissa.
 Helsingin yliopistolta kerrotaan, että opiskelijajärjestöille on ilmoitustauluja, joita järjestöt itse ylläpitävät ja joissa he voivat ilmoittaa asioista. Sen sijaan vapaata tilaa ulkopuolisille järjestöille yliopiston tiloissa ei ole.
 Helsingin yliopiston viestinnän asiantuntija  Karin Hannukainen  ei kuitenkaan ole kuullut, että esimerkiksi Elokapinan julisteita olisi poistettu.
 Myös Itä-Suomen yliopistossa ulkopuolisten toimijoiden harjoittama mainonta tai kampanjointi on kielletty. Hallintojohtaja  Tuomo Meriläisen  mukaan käytännön perusteena on se, että yliopisto haluaa taata tasapuolisen kohtelun eri osapuolille.
 Takavuosina yliopisto on joskus huomauttanut ulkopuolisten mainoksista ja kehottanut poistamaan niitä.
 Meriläinen sanoo, että jos Itä-Suomen yliopiston seinille ilmestyisi Elokapinan mainoksia, toimintatapa olisi selvä.
 – Pyydettäisiin poistamaan.
 Mitkä tahot saavat mielestäsi mainostaa esimerkiksi tapahtumia korkeakouluissa? Keskustele aiheesta lauantaihin kello 23:een saakka.
 Lue seuraavaksi:
 Elokapina-aktiivi jätti opintonsa ja päätyi putkaan: "Kapinoimme avoimesti Suomen hallitusta vastaan"
 llmastoaktivisti löysi tiensä ulos ahdistuksesta: "Kun sen tajusin, äkkiä vuorokauteen tuli viiskyttuhatta tuntia lisää"
 Poliisijohtajan raju ehdotus: Pitäisikö Mannerheimintiellä kieltää mielenosoitukset? "Löytyyhän sitä Eduskuntatalon edustaa ja Kansalaistoria"
 Elokapina aikoo jatkaa mielenosoitustaan niin kauan, että hallitus vastaa huutoon – Yle esitti 5 tärkeää kysymystä järjestäjille

Tampereen yliopisto poisti Elokapinan julisteet ilmoitustauluilta – viestintäjohtaja: "Ei ole järkevää käydä julistesotaa omassa yhteisössä"


Summary: Pohjois-Korean johtajan siskon Kim Yo-jongin mukaan maa on valmis palaamaan neuvottelupöytään Etelä-Korean kanssa sodan päättämiseksi maiden välillä. Ehtona kuitenkin on, että Etelä-Korea lopettaa "vihamieliset toimensa".

Pohjois-Korean mukaan Etelä-Korean esitys maiden välisen sodan viralliseksi päättämiseksi on ennenaikainen.
 Etelä-Korean presidentti  Moon Jae-in  esitti sodan julistamista päättyneeksi puheessaan YK:n yleiskokouksessa New Yorkissa eilen torstaina.
 Pohjois- ja Etelä-Korea ovat edelleen teknisesti sotatilassa vuonna 1953 päättyneen Korean sodan jäljiltä.
 Pohjois-Korean johtajan Kim Jong-unin vaikutusvaltainen sisko  Kim Yo-jong  kommentoi asiaa tänään perjantaina. Asiasta  uutisoi muun muassa BBC .
 Pohjois-Korean valtion median KCNA:n julkaiseman lausunnon mukaan Kim Yo-jong pitää ehdotusta "kiinnostavana".
 Hänen mukaansa Pohjois-Korea on valmis "ratkaisukeskeisiin" neuvotteluihin Etelä-Korean kanssa, mikäli Etelä-Korea lopettaa vihamieliset toimensa, kuten kaksinaismoraalisen toimintansa Pohjois-Koreaa vastaan.
 Kim Yo-jongin mukaan Etelä-Korea esimerkiksi oikeuttaa "vihamieliset toimensa" samalla, kun Pohjois-Korean oikeutta puolustukseen arvostellaan.
 Professori: Pohjois-Korean keino lisätä painetta
 Käytännössä maiden välejä kiristävät muun muassa Etelä-Korean ja Yhdysvaltojen yhteiset sotaharjoitukset sekä Pohjois-Korean ohjuskokeilut. Esimerkiksi syyskuun puolivälin tienoilla Pohjois-Korea  teki ohjuskokeita pitkän kantaman risteilyohjuksella .
 Heinäkuussa maat sulattelivat välejään yli vuoden tauon jälkeen . Samaan aikana maat palauttivat toimintaansa maiden väliset viestintäkanavat, kuten niin sanotun kuuman linjan.
 Uutistoimisto AP:n haastatteleman professori  Nam Sung-wookin  mukaan vaikuttaa siltä, että Pohjois-Korea pyrkii lisäämään painetta Etelä-Korealle neuvotteluiden järjestämiseksi.
 Professorin mukaan Pohjois-Korean tavoitteena on siihen kohdistuvien pakotteiden lieventäminen.
 Koronapandemia, luonnonkatastrofit sekä kansainväliset pakotteiden yhteisvaikutukset  ovat kurjistaneet maan tilannetta entisestään.
 Aiheesta lisää:
 Pohjois-Korea testasi jälleen uusia ohjuksia – mitä uutta ne kertovat maan sotavoimasta?
 IAEA varoittaa: Pohjois-Korea vaikuttaa käynnistäneen ydinlaitoksensa uudelleen
 Kiinan ja Pohjois-Korean suhteiden lujittaminen voi haitata Korean niemimaan ydinaseriisuntaa

Pohjois-Korean johtajan vaikutusvaltaisen siskon mukaan maa on valmis palaamaan neuvottelupöytään Etelä-Korean kanssa tietyin ehdoin


Summary: Vuosisatojen ajan paikalliset ovat uskoneet kuilun olevan muiden muassa portti helvettiin.

Luolatutkijat ovat laskeutuneet tiettävästi ensimmäistä kertaa yli 100 metriä syvään "Helvetinkuiluun" Jemenissä. Itä-Jemenin autiomaalla sijaitseva Barhoutin kaivo on noin 30 metriä leveä ja 112 metriä syvä luonnonihme.
 Vuosisatojen ajan paikalliset ovat uskoneet kuilun olevan henkien asuinpaikka tai vankila, ja kuilua on myös pidetty porttina helvettiin. Monet ovat jopa vältelleet luolasta puhumista, koska se on pelätty tuovan huonoa onnea.
 Ryhmä naapurivaltio Omanin luolatutkijoita laskeutui kuiluun viime viikolla. Kahdeksan tutkijan ryhmä löysi kuilun pohjalta käärmeitä, kuolleita eläimiä sekä luolahelmiä muttei kuitenkaan merkkejä yliluonnollisesta. Tutkijat keräsivät näytteitä vedestä, kivistä sekä maaperästä, ja niitä analysoidaan vielä.
 Lähi-idässä sijaitsevassa Jemenissä on jatkunut sisällissota vuodesta 2014, ja se on vaatinut kymmeniätuhansia ihmishenkiä. Yli kolme miljoonaa ihmistä on joutunut pakolaisiksi. YK pitää sitä pahimpana humanitaarisena kriisinä maailmassa.
 Lue lisää:
 Uskomaton video: Suuri valas leikkii varovasti sup-laudan kanssa
 Hyviä uutisia: Australialainen hiirilaji ei kuollutkaan sukupuuttoon – viimeinen havainto jyrsijästä oli yli 150 vuoden takaa
 Kiinassa vaeltava norsulauma suuntasi viimein kotiin – takana jo kuukausia kestänyt satojen kilometrien matka
 Syvänmeren kaivostoiminta on lähtökuopissa, vaikka sen vaikutuksista tiedetään vähän – Casper-mustekalan ja pikkuvaltioiden kohtalot huolettavat
 Järjestö: Sukupuutto uhkaa lähes 30:a prosenttia eliölajeista
 BBC: Kiina poisti jättiläispandan uhanalaisten lajien listalta – luonnossa elävien pandojen määrä ylitti 1800 yksilön rajan

Luolatutkijat laskeutuivat yli 100 metriä syvään "Helvetinkuiluun" Jemenissä – katso videolta, miltä rotkon pohjassa näyttää


Summary: Valtiovarainministeriö sekä sosiaali- ja terveysministeriö kertovat arvioineensa, että lokakuun puoliväliin mennessä rokotekattavuus olisi lähellä hallituksen tavoitetta.

Valtiovarainministeriö sekä sosiaali- ja terveysministeriö esittävät valtakunnallisen etätyösuosituksen päättymistä 15. lokakuuta.
 Ministeriöt kertovat arvioineensa, että lokakuun puoliväliin mennessä rokotekattavuus olisi lähellä hallituksen tavoitetta. Hallituksen tavoitteena on, että yli 12-vuotiaista 80 prosenttia on rokotettu kahdesti tai saanut mahdollisuuden kahteen rokotteeseen.
 Valtiovarainministeriön mukaan työpaikoilla voidaan nyt alkaa valmistautua etä- ja läsnätyön yhdistämiseen. Samalla vastuu terveysturvallisuudesta siirtyy entistä enemmän työpaikoille, kun valtakunnallinen suositus päättyy.
 Juttua korjattu 24.9. klo 12.50: Kyse on ministeriöiden esityksestä.

Ministeriöt esittävät: Valtakunnallinen etätyösuositus päättyy lokakuun puolivälissä


Summary: Digitalisaatio tuo maailman kotisohvalle. Se on sekä uhka että mahdollisuus matkailualalle. Porin yliopistokeskuksen järjestämässä paneelikeskustelussa on mukana useita tutkijoita ja opiskelija.

Kaukomaat vai kotisohva?
 Se on kysymys, johon pureudutaan paneelikeskustelussa Porin yliopistokeskuksen järjestämässä TiedeAreenassa.
 Keskustelussa ovat mukana merenkulkualan koulutus- ja tutkimuskeskuksen erikoistutkija  Tapio Karvonen , projektitutkijat  Lenita Nieminen  ja  Tuomas Pohjola  Turun kauppakorkeakoulusta sekä opiskelija  Aleksi Olander .
 Keskustelun juontaa Ylen toimittaja  Karri Laihonen .
 Seuraa kello 12.45 alkavaa keskustelua suorana tässä artikkelissa tai  Yle Areenassa .
 Tallenne on katsottavissa myös lähetyksen jälkeen.
 Lue myös:
 Helsinki-Vantaan lentokenttää uhkaa täydellinen kaaos, sanoo kaupunginjohtaja – "Kaikkia ei voida tarkastaa, rajoille saatava eurooppalainen malli"
 Ulkomaanmatkoille kovaa kysyntää ja kotimaan vuokramökit menevät kuumille kiville – kotimaan hotellivarauksissa matkaa vuoteen 2019

Miten matkustetaan, kun pandemia-aika helpottaa? Seuraa TiedeAreenan keskustelua kello 12.45 alkaen


Summary: Kokenut muusikko ja maailmanmatkaaja Sami Yaffa julkaisi ensimmäisen soololevynsä 40 vuoden rokkiuran jälkeen. Hän myöntää, että solistin roolissa on ollut totuttelemista.

Uskottava se on. Syyskuun alussa julkaistu  The Innermost Journey to Your Outermost Mind  on  Sami Yaffan  (oik.  Sami Takamäki ) ensimmäinen soololevy, vaikka miehellä takanaan jo yli 40 vuoden ura. Esimerkiksi Hanoi Rocksin, Pelle Miljoona Oy:n ja New York Dollsin riveissä vaikuttanut rocklegenda ei ole koskaan tarkoituksella hakeutunut suurimpaan valokeilaan.
 – Olen tottunut olemaan siellä takana. Mä olen basisti. En ole ikinä ollut sellainen huomiohakuinen jannu. Nyt yhtäkkiä pitää olla siellä keskellä.
 Bändikuvioiden lisäksi Sami tunnetaan myös paljon nähneenä maailmanmatkaajana ja eri maiden musiikkikulttuureja esittelevän  Sound Tracker  -sarjan juontajana. Jälkimmäisestä on ollut apua myös solistin rooliin tottumisessa.
 – Pääsin sen kynnyksen ylitse, että ahaa, noi katsoo mua.
 Kokenut rokkari myöntää, että uusien asioiden opettelu on myös jännittävää.
 – Laulan liidiä ensimmäistä kertaa. Onhan se todella haastavaa. Ja sanojen muistaminen on sellainen asia, mitä en ole ikinä tehnyt. Nyt sitä pitää alkaa tässä iässä opettelemaan. Se on vähän haastavaa. Että se on pikku lunttilappuja ympäri lavaa joka puolella.
 Katso Sami Yaffan koko haastattelu Puoli seitsemän -ohjelmassa:

Sami Yaffa siirtyi taka-alalta valokeilaan: “Pääsin sen kynnyksen yli, että ahaa, noi katsoo mua”


Summary: Afganistanissa on jo nyt viitteitä siitä, että maassa ollaan palaamassa tiukkojen rangaistuskäytäntöjen aikaan. Viime päivinä maassa on raportoitu julkisista nöyryytyksistä, jotka olivat tavallisia Talibanin ensimmäisellä valtakaudella.

Talibanin liike harkitsee tiukan linjan palauttamista rangaistuskäytännöissään Afganistanissa.
 Asiasta kertoo yksi liikkeen perustajajäsenistä  Mullah Nooruddin Turabi  AP:n haastattelussa. Turabi sanoi, että islamilaisen lain rikkomisesta voitaisiin jatkossa teloittaa tai amputoida raajoja.
 Turabin mukaan teloituksia ei kuitenkaan tehtäisi julkisesti, kuten Afganistanissa oli tapana vuosituhannen vaihteessa.
 Lue lisää: Tämän takia Taliban huolettaa maailmaa – Viisi kysymystä ja vastausta Afganistanin yli vyöryvästä ääriliikkeestä
 Aviorikoksesta kivittäminen, varkaudesta amputaatio
 2000-luvun vaihteessa Afganistanin hirmuhallinnon rangaistuskäytännöt puhuttivat maailmalla.
 Talibanien oli tapana roikottaa teloitettujen ruumiita julkisella paikalla useita päiviä ja teloituksiin käytettiin Kabulin suurta urheilustadionia.
 Aviorikoksesta rangaistiin kivittämällä ja varkaudesta amputoimalla raaja.
 – Meidän rangaistuskäytäntöjä on arvosteltu tiukasti, mutta me emme ole koskaan arvostelleet muiden rangaistuskäytänteitä tai lakeja, Turabi sanoi AP:lle.
 Edellisen kerran Talibanin ollessa vallassa Turabi toimi oikeusministerinä ja niin kutsutun hyveellisyyden edistämisen ja paheiden ehkäisemisen ministeriössä, joka vastasi uskonnollisen poliisin toiminnasta.
 Uudessa hallituksessa Turabi vastaa vankiloista.
 Paluu menneisyyteen
 Viime aikoina Afganistanista on raportoitu, että Taliba on turvautunut aiemmin yleisessä käytössä olleisiin rangaistusmuotoihi. Varkaudesta syytettyjä miehiä on häpäisty julkisesti esimerkiksi maalaamalla heidän kasvonsa.
 Taliban  otti vallan  Afganistanissa elokuun puolessavälissä. Sen jälkeen maailmalla on pelätty, että Afganistan palaan hirmuhallinnon aikaisiin käytänteisiin. Erityisesti naisten ja tyttöjen oikeuksien keveneminen on puhuttanut.
 Liikkeen johtohahmot ovat  pidättäytyneet konservatiivisessa linjassa , vaikka liike on luvannut armollisempaa politiikkaa. Taliban on sanonut esimerkiksi sallivansa teknologian käytön ja luvannut, että tytöt pääsevät kouluun.
 Myös oikeuden osalta liike on luvannut maltillisempia käytäntöjä. Aiemmalla valtakaudellaan Taliban painotti islamin tulkitsijoiden päätöksiä oikeuspäätöksissä.
 Turabin mukaan tällä kertaa mies- sekä naistuomarit tekevät päätökset. Turabi kuitenkin sanoi, että oikeusjärjestelmän perustana toimii edelleen Koraani.
 Lue myös:
 Toimittajalta: Epätoivo järkytti Kabulin lentokentällä kuukausi sitten, mutta nyt kaduilla kulkee naisia ilman burkaa – ristiriidat ovat osa Afganistania
 Elämä evakuoinnin jälkeen – "Tärkeintä on nyt opiskella suomea ja päästä kuntosalille", kertoo Kabulista päiväkirjaa kirjoittanut nainen
 Mittava pelastusoperaatio onnistui – Afganistanin tyttöjen jalkapallomaajoukkueen pelaajat saivat turvapaikan Portugalista
 Ihmisoikeusjärjestöt arvostelevat Talibania vakavista  rikkomuksista – huoli naisten sulkemisesta yhteiskunnan ulkopuolelle kasvaa
 Kabulin kaduilla totutellaan uuteen normaaliin, talouden romahtaminen on saanut monet epätoivon valtaan

AP: Taliban ottaa käyttöön kovan linjan rangaistuksissaan – teloitukset ja amputaatiot oikeusjärjestelmän piiriin


Summary: Soteuudistuksen markkinoitiin tuovan säästöjä, kun toimijoiden määrä vähenee ja palveluntarjoajilla on leveämmät hartiat. Kustannukset ovat nousemassa rajusti. Veronmaksajien keskusliitto pelkää, että lasku lankeaa veronmaksajille.

Soten lisärahantarve on 6,4 miljardia euroa kahdeksan ensimmäisen vuoden aikana sen jälkeen, kun sote alkaa eli vuonna 2023.
 – Näihin laskelmiin on pakko uskoa, kun viranomaiset ovat ne laskeneet, sanoo johtaja  Eero Laesterä  Finnish Consulting Groupista.
 Laesterä on laskenut, että kuntaveroksi muutettuna 6,4 miljardia tarkoittaa viiden prosenttiyksikön korotusta. Veronmaksajien keskusliiton mukaan viisi prosenttiyksikköä merkitsee keskituloiselle 1 800 euroa lisäveroja vuodessa. Keskituloiselle pariskunnalle lisävero olisi 3 400 euroa.
 Kuntaliiton omistavan Finnish Consulting Groupin johtaja Eero Laesterä on laskenut, että sotekustannusten kasvu merkitsee veronmaksajalle samaa kuin viiden prosenttiyksikön kasvu kuntaverossa.   Jorge Gonzalez / Yle
 – Saattaa olla, että summa on kaiken lisäksi laskettu hieman alakanttiin, arvioi Kanta-Hämeen sotemuutosta vetävä  Jukka Lindberg .
 Molemmat soteasiantuntijat ovat yhtä mieltä siitä, ketkä joutuvat maksumiehiksi: lopulta lisäkustannukset kaatuvat veronmaksajien niskaan.
 Soteuudistus voisi tuoda myös säästöjä
 Muutosjohtaja Jukka Lindberg on soteveteraani. Hän on ollut rakentamassa sotea vuodesta 2006 lähtien. Hänestä soteuudistuksella olisi mahdollisuus saada aikaan myös säästöjä, ja niitä on välillä pohdittukin.
 – Mutta kovin suurta konkretiaa säästöjen miettimisessä ei ole näkynyt. Nykyisen hallituksen ajatuksissa tuntuu olevan, että palvelut on turvattava eikä kustannuksilla ole perälautaa. Säästöjen etsiminen vaatisi työtä ja poliittista rohkeutta, joka on aika harvinainen luonnonvara, sanoo Lindberg.
 Vuodesta 2006 asti soteympyröissä vaikuttanut muutosjohtaja Jukka Lindberg uskoo, että sote voisi säästää, jos poliittista rohkeutta löytyisi. Ville Välimäki / Yle
 Eräs soteuudistuksen lupauksista on, että kaikkialla Suomeen saadaan samat ja yhtä tasokkaat palvelut.
 – En jaksa uskoa, että kukaan tosissaan uskoo tähän lupaukseen. Ehkä minimipalvelut saadaan kaikkialle, mutta tasa-arvoisuus ei voine toteutua, sanoo Eero Laesterä.
 Lisää tietoa soteuudistuksen rahoituslaskelmista löytyy sivustolta  soteuudistus.fi .

Soten piti tuoda säästöjä, mutta tulossa on miljardien lisäkustannukset – keskituloiselle voi rysähtää 1 800 euroa lisäveroa


Summary: Ase löytyi Haukiputaan keskustasta marketalueen takana olevasta maastosta Oulussa. Poliisi tutkii tapahtunutta ampuma-aserikoksena ja huumausaineen käyttörikoksena.

Roskia keräämässä olleet koululaiset löysivät toissa päivänä keskiviikkona ladatun käsiaseen Haukiputaan keskustasta Oulussa.
 Paikallisen Länsituulen koulun seitsemäsluokkalaiset olivat teemaviikkoon liittyen siivoamassa koulun ympäristöä, kun osa oppilaista löysi marketalueen takana olevasta maastosta, polun vierestä käsiaseen.
 Opettaja  Pasi Karjalainen  kertoo, että ase oli matalassa heinikossa ja se oli löytöhetkellä hanskan sisällä.
 Aseen nähnyt oppilas luuli löytäneensä leikkiaseen, mutta huomattuaan, että näin ei ole, jätti aseen niille sijoilleen maahan, Karjalainen kertaa tapahtumia.
 Löydöstä soitettiin hätäkeskukseen, ja poliisi tuli paikalle muutamassa minuutissa.
 – Poliisit kiittivät ja kehuivat oppilaiden mallikasta toimintaa, opettaja sanoo.
 Poliisi tutkii kahta rikosnimikettä
 Rikosylikonstaapeli  Esa Daavittila  Oulun poliisista vahvistaa, että paikalta löydettiin revolverimallinen käsiase, kaliiperiltaan 6.35.
 Aseessa oli rullassa kaksi patruunaa, ja vieressä olleessa rasiassa oli muutamia patruunoita lisää.
 – Tässä vaiheessa ei ole tietoa, onko ase ampumakuntoinen, mutta sitä pyritään selvittämään.
 Daavittila kertoo poliisin tutkivan asiaa ampuma-aserikoksena ja huumausaineen käyttörikoksena.
 – [Alueelta] löytyi pieni määrä epäiltyä huumausainetta ja lääketabletteja.
 Kuinka vakava vaaratilanne tapahtunut on ollut lapsille ja muille?
 – Aina on vaarallista, kun aseita jää tai jätetään valvomatta maastoon ja ne ovat ulkopuolisten saatavilla. Lähellä on koulu ja paljon liikennettä, onhan se vaara. Onneksi kukaan ei ottanut asetta omiin käsiinsä.
 Daavittila ei muista, milloin Haukiputaalla olisi viimeksi ollut vastaava tilanne eli maastosta olisi löytynyt yksittäinen ase.
 Oulussa laajemmin on yksittäisiä tapauksia silloin tällöin, mutta useimmiten aseet löytyvät muun poliisitoiminnan yhteydessä tai poliisin omien tutkimusten perusteella.
 – Harvoin lapset niitä löytävät.
 Poliisi jatkaa nyt tapauksen esitutkintaa ja pyrkii selvittämään esimerkiksi, kuka aseen on maastoon jättänyt.
 Oppilaille tarjolla apua
 Länsituulen koulun opettaja Pasi Karjalainen sanoo, että asiaa käytiin oppilaiden kanssa läpi heti tuoreeltaan. Keskustelua jatkettiin myös torstaina, ja käsittely on mahdollista edelleen.
 Oppilaita on neuvottu ottamaan asia puheeksi, jos tapahtunut pyörii yhä mielessä.
 – Apua on tarjolla. Myös huoltajia on tiedotettu tapahtuneesta.
 Oppilaille ja Karjalaiselle itselleen tuli myöhemmin mieleen se mahdollisuus, että mitä olisi tapahtunut jos aseen olisivatkin löytäneet leikkivät pikkulapset.
 Lue seuraavaksi:
 Tässä lisää uutisia Oulun ja koko Pohjois-Pohjanmaan alueelta

Koululaiset olivat keräämässä roskia, kun tekivät vaarallisen löydön: heinikossa lojui ladattu käsiase


Summary: Jyväskylän Valon kaupunki -tapahtumaan odotetaan viikonlopulla sataatuhatta kävijää. Tapahtuma vetää väkeä myös muualta maasta, ja ulkopaikkakuntalaisia onkin aiempina vuosina ollut kymmeniä tuhansia.

Jyväskylän keskusta on täyttynyt jälleen valoista. Kävelykadulla komeilee värikäs valopallo, kirkkopuistosta löytyy unkarilaisen kollektiivin installaatio ja läheinen Cygnauksen puisto tulvii eri taiteilijoiden valoteoksia.
 Valon kaupunki -tapahtuma vetää perinteisesti keskustan pullolleen ihmisiä niin Jyväskylästä, lähiseuduilta kuin kauempaakin Suomesta. Se tarkoittaa myös täysiä ravintoloita ja hyvää bisnestä yrittäjille.
 – Ravintoloissa on ollut erittäin paljon asiakkaita tapahtuman aikaan, oikeastaan aivan hurjan täyttä. Ihmiset viettävät tunteja pihalla valon merkeissä, joten välillä tarvitaan ruokaa ja juomaa, sanoo Valon kaupunki -hankkeen päällikkö  Kari Ström .
 Hän arvelee, että nyt kannattaa varata ravintolapöytä ajoissa, niin varmasti saa palvelua silloin kuin tarvitsee.
 Yrittäjä kiittelee kaupunkia
 Valon kaupunki näkyy tänä vuonna etenkin tapahtuman ytimessä, kirkkopuistoon sijoittuvan pääteoksen vieressä. Vastikään avatun Bistro Kirkkopuiston kysyntä viikonlopulle on ollut erityisen kovaa, mutta kaikissa muissakin Yöpuu-yhtiön ravintoloissa alkaa olla täyttä, kertoo yrittäjä  Ari Pärnänen .
 – Harmillista on se, että voimme myydä paikat vain kertaalleen, hän sanoo.
 Pärnänen kiittelee kaupunkia vuolaasti tapahtuman järjestämisestä.
 – Se on joka vuosi ollut hyvä tapahtuma myös meidän näkökulmastamme. Kun ihmiset ovat liikkeellä, he käyttävät myös palveluita.
 Valon kaupungissa nähdään tänä vuonna erityisen paljon talojen seiniin projisoituja teoksia. Niko Mannonen / Yle
 Kymmeniä tuhansia ulkopaikkakuntalaisia
 Valon kaupungin kävijämäärä on kasvanut suurin harppauksin. Vuonna 2017 se veti 70 000 kävijää, seuraavana vuonna 100 000 ja 2019 jo 130 000. Viime vuonna tapahtumaa ei koronatilanteen takia järjestetty.
 Valtaosa kävijöistä tulee Jyväskylän alueelta, mutta valo vetää kaupunkiin myös kymmeniä tuhansia ulkopaikkakuntalaisia. Kävijöistä 15 prosenttia tulee muualta Keski-Suomesta ja vajaat kymmenen prosenttia maakunnan ulkopuolelta.
 – Hotellitkin täyttyvät hyvin, Kari Ström toteaa.
 Yöpuu-yhtiön hotelleissa Valon kaupunki ei kuitenkaan näy kävijäpiikkinä. Ari Pärnäsen kokemus onkin, että kävijät ovat valtaosin paikallisia.
 "Ulkotapahtuma sopiva tässä tilanteessa"
 Tapahtuma levittäytyy tänä vuonna aiempaa laajemmalle alueelle ja pidemmälle aikavälille, jotta teoksia voi ihastella omaan tahtiin ja välttää tungokset. Teosten valot syttyivät torstai-iltana, ja osa niistä on paikoillaan 2. lokakuuta asti.
 – Tämän vuoden kävijämäärää on todella vaikea arvioida, mutta odotamme ensimmäiseksi viikonlopuksi sataatuhatta ihmistä, Kari Ström sanoo.
 Ström arvelee, että korona-aika voi vähentää innostusta massatapahtumaan. Pandemian takia paikalle ei pääse tällä kertaa ilmaiseksi joukkoliikenteellä.
 – Ihmiset ovat kuitenkin kertoneet, että kiva, kun järjestetään. Ulkoilmatapahtuma on oikein sopiva tässä tilanteessa, hän lisää.
 Kävijöitä vetävät Strömin mukaan ilmainen tapahtuma, hyvät kansainväliset taiteilijat ja pimenevät illat.
 –Valo on ihmisille ja varsinkin suomalaisille positiivinen asia. Syksyllä pimeys ja ruska luovat hienon arkkitehtuurin valolle.

Valo vetää Jyväskylässä keskustan täyteen kansaa, ravintoloille se tietää hyvää bisnestä – yrittäjä: "Harmillista, että voimme myydä paikat vain kertaalleen"


Summary: Autobarometri 2021 -kyselystä ilmenee, että vaihtoehtoisella käyttövoimalla kulkeva auto kiinnostaa selvästi enemmän kuin vuosi sitten. Kyselyn perusteella tärkein syy löytyy nyt pienistä polttoainekustannuksista eikä vähäisistä päästöistä.

Suomalaisten valmius hankkia vaihtoehtoisella käyttövoimalla kulkeva auto jatkaa kasvuaan. Nyt jo lähes puolet auton hankintaa suunnittelevista harkitsee sähkö-, hybridi- tai kaasuauton ostamista. Vuosi sitten osuus oli vajaa 40 prosenttia.
 Tieto käy ilmi Danske Bankin teettämästä Autobarometri 2021 -kyselytutkimuksesta.
 Pienemmät polttoainekustannukset ovat kyselyn perusteella ohittaneet pienemmät päästöt tärkeimpänä syynä hankkia vaihtoehtoisella käyttövoimalla toimiva auto.
 – Myös verokohtelu ja kiinnostava uusi teknologia houkuttelevat autoilijoita. Nyt suurempi joukko suomalaisista haluaa hankkia vaihtoehtoisella käyttövoimalla kulkevan auton kuin ei halua hankkia, sanoo Danske Financen autoliiketoiminnasta vastaava johtaja  Altti Kuuri  tiedotteessa.
 Korkea hinta on edelleen tärkein syy olla hankkimatta vaihtoehtoisella käyttövoimalla kulkevaa autoa, mutta myös toimintamatkan riittävyys ja jälleenmyyntiarvon kehittyminen huolettavat kyselyyn vastanneita.
 Nuoret lisänneet autoilua
 Kyselyn perusteella alle 36-vuotiaat ovat lisänneet eniten autoilua ja vähentäneet julkisilla kulkemista koronakriisin takia. Nuorista noin neljännes kertoo lisänneensä omalla autolla liikkumista, kun koko väestöstä näin arvioi 16 prosenttia.
 Tutkimuksen mukaan lähes puolet suomalaisista sanoo, että koronalla ei ole ollut vaikutusta kulkemistapoihin.
 Nuoret ovat myös ensimmäistä kertaa tutkimuksen historiassa eniten auton ostamisesta haaveileva ryhmä.
 Danske Bank on tehnyt Autobarometriä vuodesta 2013. Tutkimuksen kohderyhmänä olivat 21–79-vuotiaat suomalaiset. Kysymyksiin, joissa ei tarvinnut omistaa autoa tai olla hankkimassa sellaista vastasi 1 651 vastaajaa ja auton hankintaan liittyviin kysymyksiin 1 216 vastaajaa.

Danske Bankin kysely: Lähes puolet auton hankintaa suunnittelevista harkitsee sähkö-, hybridi- tai kaasuauton ostamista


Summary: STT:n tietojen mukaan teknologiayhtiön kassavirta ei ollut vuonna 2018 uskottava verrattuna 120 miljoonan euron ilmoitettuun liikevoittoon. Tampereen areenan mukaan markkinointiyhteistyökumppani on hoitanut velvoitteensa Tampereelle.

Tampereen areenan nimisponsorin, teknologiayhtiö Uroksen taloudellinen tilanne herättää useita kysymyksiä, paljastaa STT. STT:n tietojen mukaan teknologiayhtiön kassavirta ei ollut vuonna 2018 uskottava verrattuna 120 miljoonan euron ilmoitettuun liikevoittoon.
 Tampereen joulukuussa valmistuva monitoimiareena nimettiin sponsorinsa mukaan Uros Live -areenaksi viime vuonna. Nimikumppanuuden hintaa ei ole julkistettu.
 Junaradan päälle tulevan kannen päälle rakentuvasta Tampereen areenasta tulee urheilu- ja viihdetapahtumien keskus sekä Ilveksen ja Tapparan uusi kotiareena.
 Havainnekuva Tampereen areenasta.  SRV/ Credit TomorrowAB / Studio Libeskind/ Aihio arkkitehdit
 Teknologiayhtiö Uroksen satumaisten voittojen takana ei STT:n mukaan välttämättä ole yhtiön ilmoittamien lukujen kuvaaman mittakaavan kokoista todellista liiketoimintaa.
 Uros tuottaa ja myy mobiiliratkaisuja ja teollisen internetin järjestelmiä, laitteita ja palveluita. Keväällä se muutti pääkonttorinsa Oulusta Sveitsiin. Tuolloin yhtiöllä oli lähes sata työntekijää.
 Uros hoitanut areenan velvoitteet
 Tampereen Areenan toimitusjohtaja  Marko Hurme  luki perjantaina aamulla STT:n jutun. Hurme muistuttaa Ylelle, että Uros ja Uros Live -areena ovat täysin eri yhtiöitä, omistajat ovat eri ihmisiä ja yhtiöillä on vain sopimus markkinointiyhteistyöstä.
 – Uros on yhtiönä hoitanut meille kaikki velvoitteensa sopimuksen mukaisesti. En osaa, enkä halua kommentoida toisen yhtiön asioita, Hurme kertoo Ylelle.
 Tampereen areenalla on 120 erilaista sopimusta eri yritysten kanssa. Jos areena tai toinen sopijapuoli jättää velvoitteensa hoitamatta, sopimuksissa on erilaisia purkupykäliä. Nyt velvoitteet on hoidettu.
 Pelkääkö Tampereen areena mainehaittaa?
 – Emme edusta kyseistä yhtiötä, joten vaikea on lähteä kommentoimaan. Pitää vain odotella rauhassa, mikä tilanne siellä on.
 Uroksen toimitusjohtaja vaihtui yllättäen keskiviikkona, mutta Hurme on tavannut jo aiemmin uuden toimitusjohtajan.
 Tilinpäätöksiä uupuu
 Oululainen yhtiö nousi raskaaseen sarjaan vuonna 2018, kun se kertoi tehneensä 120 miljoonan euron liikevoiton. Yhtiön kassassa huikea tulos ei näkynyt, vaan vuoden päätteeksi konsernin kassa oli lähes tyhjä ja sillä oli 149 miljoonan euron myyntisaamiset.
 STT:n tietojen mukaan konsernin ulkopuolelta tullut voitto kirjattiin yhtiön Hongkongin tytäryhtiön tilinpäätökseen, joka ei ole julkinen. STT:n tietojen mukaan Hongkongin tytäryhtiöön ei tullut vuoden aikana uskottavaa positiivista kassavirtaa yhtiön ulkopuolelta, vaan myyntisaamiset vain kerääntyivät ja jatkoivat kasvuaan. Saamiset ovat esimerkiksi asiakkaiden velkoja yhtiölle. STT:n tietojen mukaan Uros ei jostain syystä pyrkinyt aktiivisesti perimään myyntisaamisia, mutta ei myöskään alaskirjannut niitä.
 Tampereen areena valmistuu joulukuussa aikataulussa. Kuva on otettu viime tammikuussa.  Miikka Varila / Yle
 Uroksen vuoden 2018 tilinpäätös on viimeisin, jonka tilintarkastaja on hyväksynyt. Sen jälkeen Uros ei ole toimittanut tilintarkastettuja tilinpäätöksiä kaupparekisteriin Patentti- ja rekisterihallituksen (PRH) toistuvista pyynnöistä huolimatta. Uros-konsernin toimitusjohtajaksi keskiviikkona valittu  Rauno Jokelainen  sanoo vuosien 2019 ja 2020 tilinpäätöksien valmistuvan lähiaikoina.
 – Voitot on vahvistettu tilinpäätöksessä edeltävinä vuosina, ja ne olivat vahvistettuja saatavia. Kyllä voitot sitä myöten on totta, voiko enempää totta ollakaan, Jokelainen vastaa kysymykseen Uroksen voittojen pohjautumisesta todelliseen liiketoimintaan.
 Toimitusjohtaja vaihtui yllättäen
 Jos Uroksen kertomat luvut pitäisivät paikkansa, sen pääomistaja  Jyrki Hallikainen  olisi yksi Suomen rikkaimmista ihmisistä.  Arvopaperi arvioi kesäkuussa , että Hallikaisen perheen lähes kokonaan omistaman Uroksen arvo olisi lähes kaksi miljardia euroa.
 Uroksen Hallikainen perusti vuonna 2011. Ennen vuotta 2017 yhtiön liikevaihto ja tulos olivat pieniä. Vuonna 2018 Hallikainen otti Uroksen lähes täydelliseen hallintaansa, ja samana vuonna yhtiön ilmoitetut kasvuluvut räjähtivät. Helmikuussa 2018 yhtiön hallituksesta erosivat perhepiirin ulkopuoliset jäsenet.
 Suuri yleisö sai tietää yhtiöstä maaliskuussa 2020, kun Tampereen tuleva monitoimiareena nimettiin sponsorinsa mukaan Uros Live -areenaksi. Hallikainen on aiemminkin tunnettu jääkiekon ystävänä, ja Uros on myös Oulun Kärppien sponsori.
 Toinen näkyvyyttä yhtiölle tuonut uutinen tuli kesäkuussa 2020, kun Sampo Pankin ja Marimekon ex-toimitusjohtaja  Mika Ihamuotilan  kerrottiin hankkineen pienen osuuden yhtiöstä ja hän ryhtyi yhtiön neuvonantajaksi.
 Tällä viikolla yhtiö oli otsikoissa , kun  Jerry Raatikainen  vapautettiin tehtävästään yllättäen toimitusjohtajana. Tiedotteessaan Uros ei kommentoi vaihdon syitä tai nykyisen toimitusjohtajan Jerry Raatikaisen asemaa jatkossa.
 – Kun toimitusjohtaja vaihtuu 1. lokakuuta, sen jälkeen Jerry ei jatka yhtiön palveluksessa. Yhtiökokous ja omistaja tekee nämä päätökset, en spekuloi, oliko tämä myös Raatikaisen oma tahto, Jokelainen sanoo STT:lle.
 STT ei tavoittanut torstaina Raatikaista kommentoimaan asiaa. Myöskään pääomistaja Hallikainen ei ole toistaiseksi kommentoinut yhtiön tilannetta STT:lle.
 Hallikaiselle uhkasakko puuttuvista asiakirjoista
 Iltalehti kertoi  syyskuun alussa, että PRH oli määrännyt Hallikaisen maksamaan puuttuvista asiakirjoista uhkasakon, jonka asettamisesta STT kertoi maaliskuussa. Hallikaisella ei ole tuloja Suomessa, joten sakon määrä oli 100 euroa. PRH:sta kerrotaan STT:lle, että Uros ei edelleenkään ole toimittanut esimerkiksi vuoden 2019 tilitarkastuskertomuksia.
 Maaliskuussa Uros kertoi siirtävänsä pääkonttorinsa Sveitsiin kesäkuun loppuun mennessä. Jokelaisen mukaan siirto tapahtui kesäkuussa, mutta hän jatkaa konsernin toimitusjohtajanakin Oulussa, koska siellä on yhtiön tuotekehitys.
 Työntekijöiden hyöty jäänyt pieneksi
 Teknologiayhtiö Uroksen liiketoiminta voisi periaatteessa edustaa 2000-luvun digitalouden ideaalia, jossa pieni joukko huippuosaajia tekee halutun tuotteen, jota voi monistaa loputtomasti ilman massiivisia tuotantokustannuksia. Peliyhtiöiden tapaan globaalin kilpailun voittajan voittoriville kirjautuu tällöin enemmän miljoonia kuin yrityksessä on työntekijöitä.
 Vuoden 2018 tuloksen teki Uroksen tilinpäätöksen mukaan keskimäärin 40 työntekijää, joista suurin osa Oulussa. Palkkoja yhtiö maksoi sivukuluineen alle 1,6 miljoonaa euroa eli keskimäärin vain 40 000 euroa työntekijälle. Kun työntekijää kohden voittoa syntyy lähes kolme miljoonaa euroa, tavallisesti huippuosaajat pystyvät neuvottelemaan voitosta osansa joko palkankorotuksina tai muun palkitsemisen kautta.
 Julkisten verotietojen mukaan yhtiön sivuilla kuvattujen avainhenkilöiden palkat pysyivät vuonna 2019 lähes ennallaan, vaikka yhtiö kertoi huikeasta noin 171 miljoonan euron tilintarkastamattomasta liikevoitosta.
 STT:n haastattelussa maaliskuussa Hallikainen sanoi työntekijöidensä tilipäivän riippuvan optio-ohjelmasta, joka siirtää tulevaisuudessa 17 prosenttia yhtiön omistuksesta työntekijöille. Arvopaperin arvioimalla lähes kahden miljardin markkina-arvolla työntekijöille siirtyisi siis yli 300 miljoonan euron omistus.
 STT:n tietojen mukaan optio-ohjelma on kuitenkin sidottu yhtiön listautumiseen tai määräysvallan vaihtumiseen, mutta ilman tilintarkastajan hyväksymiä tilinpäätöksiä molemmat ovat käytännössä mahdottomuuksia. Uroksen pääomistaja Jyrki Hallikainen pystyy kuitenkin myymään pienempiä osuuksia yhtiöstä, jolloin työntekijöiden optio-ohjelma ei toteudu.
 Mitä mieltä uutisesta? Keskustelu on auki 25.9. klo 23 asti.
 Lue lisää:
 Teknologiayhtiö Uros vaihtaa toimitusjohtajansa nopealla aikataululla, mutta vaikenee vaihdon syistä

Tampereen areenan nimikkosponsorin Uroksen satumaiselta vaikuttanut taloustilanne herättää useita kysymyksiä – areena: yhtiö hoitanut velvoitteensa


Summary: Peräti joka toinen yläkoulussa tai toisen asteen koulutuksessa opiskeleva tyttö kertoo kokeneensa häiritsevää seksuaalista ehdottelua tai ahdistelua viimeksi kuluneen vuoden aikana. Kaksi vuotta sitten näin koki joka kolmas tyttö.

Tuorein  kouluterveyskysely  paljasti, että teini-ikäisten tyttöjen ja nuorten naisten seksuaalinen häirintä on lisääntynyt hälyttävästi. Yleisintä häirintä on netissä.
 Miksi seksuaalinen häirintä ja ahdistelu näyttävät vuosi vuodelta yleistyneen, vaikka ymmärryksen toisen ihmisen seksuaalisesta koskemattomuudesta voisi olettaa lisääntyneen muun muassa muutaman vuoden takaisen #metoo -keskustelun ansiosta?
 Asiantuntijoiden mukaan huonon kehityksen takana on useita selittäviä tekijöitä.
 Loisto setlementin Poikien talon seksuaaliterveystyön vastaava työntekijä  Tommi Pesonen  pohtii, että häirintä tunnistetaan nykyään paremmin. Kun siitä on alettu myös julkisesti puhua, laskee nuorten kynnys ilmoittaa epäasiallisista lähestymisistä.
 Anonyymi nettikeskustelu ja sosiaalinen media ovat huonontaneet käytöstä netissä.
 – Verkko on selkeästi ongelma. Siellä voi tehdä asioita siten, ettei niistä jää kiinni. Meillä on verkkokulttuurissa ihan tarkoituksellisen kiusaamisen ja heikkoihin kohtiin lyömisen kulttuuria, sanoo kehittämis- ja koulutuspäällikkö  Joonas Kekkonen  Miessakit ry:stä.
 Häiritsijöinä ovat Kekkosen mukaan tyypillisesti nuoret miehet, jotka eivät aina itse näe käytöstään niin vakavana, kuin se on. Asenteet ovat muuttumassa, mutta ne muuttuvat hitaasti.
 – Vaikka Suomessa muutos asenteissa olisi nopeampaa, niin ikävä kyllä nettiä koskeva keskustelu on maailmanlaajuista. Osa keskusteluista koskee niitä palveluja, joita nuoret käyttävät. Miten niitä mahdollisesti rajoitetaan?
 Väärä mielikuva miehen seksuaalisuudesta ruokkii häirintää
 Psykologi ja tutkija  Aino Juusola  arvioi, että koronapandemia saattaa osittain selittää häirinnän lisääntymistä. Nuoret ovat viettäneet netissä olosuhteiden pakosta aiempaa enemmän aikaa. Yksinäisyys tai tylsistyminen ovat saattaneet houkutella hakemaan huomiota ja ajanvietettä netistä, kun muutakaan tekemistä ei ole ollut tarjolla.
 Kliininen seksologi  Tiina Vilponen  pitää tuoreita kouluterveyskyselyn tuloksia huolestuttavina. Hänen mukaansa tulokset kasvaneesta yksinäisyyden kokemuksesta kertovat nuorten jääneen koronapandemian aikana yksin ikävien kokemusten kanssa. Esimerkiksi koulujen oppilashuolto ei ole etäkoulun aikana ja tuen tarpeen kasvaessa ollut samalla tavalla osa arkea kuin normaalitilanteessa.
 Häiritsijöissä on eroa sen suhteen, onko kohteena tyttö, poika tai jotain muuta sukupuolta oleva nuori.
 Poikien talon seksuaaliterveystyön vastaava työntekijä Tommi Pesonen muistuttaa, että mikään sukupuoli ei suojaa seksuaaliselta häirinnältä. Antti Haanpää / Yle
 Tyttöjä häiritsevät useimmiten nuorehkot aikuiset miehet, kun taas poikia häiritsevät toiset pojat. Kaikkein haavoittuvimmassa asemassa ovat muunsukupuoliseksi identifioituvat nuoret.
 – Meillä on yhä myyttisiä, vanhanaikaisia käsityksiä maskuliinisesta seksuaalisuudesta. Ne nousevat pintaan, kun jotain ikävää tapahtuu. Ehkä ajatellaan, että pojan ja miehen pitää olla saalistaja. Ja saalistajahan ei toisen rajoja kunnioita, Poikien talon Tommi Pesonen pohtii.
 Vanhat asenteet kuvastuvat myös siten, että häirinnästä kertovan tytön naiseutta ei yleensä kyseenalaisteta. Jos poika kertoo joutuneensa seksuaalisen häirinnän kohteeksi, hänen miehuutensa saatetaan asettaa naurunalaiseksi. Toisaalta ajatellaan, että miehen pitäisi olla vain tyytyväinen saadessaan seksuaalista huomiota.
 Verkko mahdollistaa vääränlaisen vallankäytön
 Kansainvälisten tutkimusten mukaan häirintää selittäviä tekijöitä on paljon. Osa on ajattelemattomuutta ja sosiaalisesta paineesta purkautuvaa huonoa käytöstä. Netissä viestejä lähettävät myös nuorten omat ikätoverit.
 Osa häirinnästä on tarkoituksellista ja tavoitteellista toimintaa. Verkko mahdollistaa uudenlaisen vallankäytön. Kynnys seksuaalissävytteisten viestien lähettämiseen on netissä paljon matalampi kuin huutelu kadulla. Anonymiteetti ja esimerkiksi itse nuoreksi tekeytyminen helpottavat yhteyden luomista verkossa.
 Tarkoituksellisesti nuoria häiritsevillä aikuisilla on usein omiakin ongelmia:
 – Taustalla on syrjäytyneisyyttä, yksinäisyyttä, huono-osaisuutta ja empatiakyvyn puutetta. Siellä voi näkyä muutenkin rajoja rikkovan ihmisen käytöstä, selittää Tiina Vilponen.
 Suurin osa häiritsijöistä on aikuisia
 Tutkija Aino Juusola valmistelee Åbo Akademihin väitöskirjaa lasten ja nuorten seksuaalisesta houkuttelusta eli groomingista. Hän on yhdessä Pelastakaa Lapset ry:n kanssa kuullut nuorten omia kokemuksia asiasta.
 – Tulokset ovat linjassa tuoreimman kouluterveyskyselyn kanssa, eli lapset saavat paljon yhteydenottoja netissä. Yli 60 prosenttia vastaajista kertoi saavansa viestejä aikuisilta tai itseään yli viisi vuotta vanhemmilta ihmisiltä.
 Groomingilla tarkoitetaan prosessia, jossa hyväksikäyttäjä luo lapseen tai nuoreen luottamussuhteen kehumalla ja kannustamalla tätä netissä. Hyväksikäyttäjä antaa itsestään kuvan nuoren elämästä “aidosti” kiinnostuneena ystävänä. Hän saattaa ostella lahjoja, antaa rahaa tai luvata viedä nuoren johonkin hänen haluamaansa tapahtumaan, esimerkiksi konserttiin.
 Luotuaan lapseen tai nuoreen luottamuksellisen suhteen hyväksikäyttäjä pyrkii houkuttelemaan hänet erilaisiin seksuaalisiin tekoihin. Tällainen alaikäisen seksuaalinen houkuttelu on rikos.
 Ihailun hakeminen kuuluu kasvamisen
 Vaikka häirintä tai siitä kertominen ovat lisääntyneet, ei nuorilta voi kieltää huomion hakemista netissä. Aikuiseksi kasvamiseen ja oman identiteetin pohtimiseen kuuluu huomion ja hyväksynnän etsiminen toisilta ihmisiltä.
 – Nuorille täytyy sallia seksuaalisuuden tutkiminen myös viestittelyn avulla. Jos se kielletään, nuorilta kielletään jotain, mikä kuuluu heidän normaaliin kehitykseensä ja kasvuunsa, tutkija Aino Juusola sanoo.
 Kliininen seksologi Tiina Vilponen kannustaa vanhempia olemaan kiinnostuneita lastensa verkkokäyttäytymisestä ja olevan tuomitsematta, jos lapsi kertoo häirinnästä. Antti Haanpää / Yle
 Kieltäminen myös sulkisi nuorten suut silloinkin, kun tapahtuu jotain ei-toivottua, mistä olisi hyvä kertoa aikuisille. Oleellista on, että aikuiset ymmärtäisivät, ettei nuorten esiintyminen netissä ole tarkoitettu heille seksuaaliseksi kutsuksi eikä luvaksi lähettää seksuaalissävytteisiä viestejä.
 – Jotkut ajattelevat yhä, että nuoret ovat siellä jotenkin tyrkyllä ja meitä aikuisia varten. Aikuisten pitäisi muistaa, että nuoret haluavat pääsääntöisesti seurustella keskenään, sanoo Tommi Pesonen.
 Ongelman ratkaisu alkaa kaiken ikäisten seksuaalikasvatuksesta
 Ongelman ratkaisemiseen ei ole yhtä ainoaa oikeaa vastausta.
 Miessakit ry:n Joonas Kekkonen arvioi, että asennemuutokseen tarvitaan vähintään 20 vuotta aikaa. Hän vertaa tilannetta lasten fyysiseen kurittamiseen, joka kiellettiin Suomessa 1980-luvulla. Moni kummasteli kieltoa tuolloin, mutta nykyään alkaa olla itsestään selvää, ettei lapsia saa kasvattaa väkivallan avulla.
 Matka 20 vuoden päähän on tehtävä askel kerrallaan. Kaikki haastatellut asiantuntijat aloittaisivat parantamalla seksuaalikasvatusta. Monipuolista seksuaalikasvatusta pitäisi tarjota ajoissa: yläkoulu on auttamatta liian myöhään, sillä moni nuori kertoo alkaneensa saada epätoivottuja viestejä jo 12-vuotiaana.
 Aikuisten on syytä päivittää omat seksuaalisuutta koskevat tietonsa ja asenteensa. Kun nuori kertoo häirinnästä, hänen sanomansa pitää pystyä vastaanottamaan asiallisesti, eikä häntä ainakaan saa syyllistää tapahtuneesta.
 – Me tarvitsemme keskustelua siistivää verkkoetikettiä ja helposti netissä tavoitettavia ammattilaisia auttamaan silloin, kun ongelmia ilmenee. Tarvitsemme myös lisää verkkoturvataitoja nuorille sekä konkreettista yhteiskunnallista keskustelua suostumuksesta ja arvoista, luettelee kliininen seksologi Tiina Vilponen.
 Nuoret tarvitsevat myös lisää tietoa siitä, mikä on ok viestittelyä sekä tukea omien rajojen tunnistamiseen. Aino Juusola vinkkaa, että seksuaalissävytteisistä viesteistä olisi hyvä ottaa kuvakaappaus ennen kuin niiden lähettäjän estää eli blokkaa. Estäminen nimittäin poistaa myös mahdollisuuden palata viesteihin, jolloin epätoivotusta lähestymisestä ei ole todisteita.
 Lue lisää:
 THL: Kouluterveyskysely 2021
 Ahdistusta, masennusta, uupumista – kouluterveyskysely paljastaa, että korona on koetellut erityisesti tyttöjen jaksamista
 Yle selvitti: Lasten seksuaalinen hyväksikäyttö somessa on hälyttävän yleistä – mitä se tarkoittaa ja miten ongelmaa voidaan torjua
 Seksuaalikasvatus pitäisi aloittaa jo päiväkodissa, sanoo terapeutti, joka näkee puutteellisen seksuaalikasvatuksen tulokset vastaanotollaan

Tytöt eivät ole somessa tyrkyllä aikuisille, mutta yli puolet kertoo saavansa viestejä itseään iäkkäämmiltä – kynnys häirintään madaltuu verkossa


Summary: Slunga-Poutsalo kertoi asiasta julkisesti perjantaiaamuna, kun Iltalehti oli uutisoinut kansanedustajan aikuisen pojan rikosepäilystä. Slunga-Poutsalo kirjoitti tekevänsä kaikkensa sen eteen, että hänen poikansa saisi uuden mahdollisuuden.

Perussuomalaisten kansanedustaja  Riikka Slunga-Poutsalon  aikuista poikaa epäillään törkeästä huumausainerikoksesta.
 Slunga-Poutsalo kertoi poikansa rikosepäilystä perjantaiaamuna Twitterissä pian sen jälkeen, kun  Iltalehti oli uutisoinut asiasta .
 – Poikani on syyllistynyt törkeään huumausainerikokseen. Hän on parhaansa mukaan pyrkinyt kantamaan vastuunsa ja selvittämään rikoksensa. Hän yrittää myös päästä eroon riippuvuudestaan ja saamaan suunnan ylös, Slunga-Poutsalo  kirjoitti Twitterissä .
 – Kaikkeni tulen tekemään sen eteen, että poikani saisi uuden mahdollisuuden ja toivon että niin tekevät muutkin, Slunga-Poutsalo jatkoi.
 Slunga-Poutsalon aikuiselle pojalle luettiin syytteet muun muassa törkeästä huumausainerikoksesta Varsinais-Suomen käräjäoikeudessa viime perjantaina.
 Iltalehden mukaan haastehakemuksessa 27-vuotiaan miehen epäillään tilanneen Hollannista 1,1 kiloa amfetamiinia sekä muita huumeita ja myyneen niitä Tor-verkossa. Lehden mukaan kyse on useista epäillyistä törkeistä huumausainerikoksista, jotka tapahtuivat vuosina 2019–2020.

Kansanedustaja Riikka Slunga-Poutsalon aikuista poikaa epäillään törkeästä huumausainerikoksesta


Summary: Helsingin mukaan nykyisessä koronatilanteessa käytäntö puoltaa paikkaansa ja on lakien mukainen. Tehy katsoo, että kaupunki rikkoo perustuslain mukaista syrjinnän kieltoa ja työntekijän oikeutta hankkia elantonsa valitsemallaan työllä.

Tehyn ja Helsingin kaupungin väliset keskustelut  hoitajien rekrytointikielloista  ovat päättyneet tuloksettomina.
 Ammattijärjestö kertoo, että se harkitsee kantelua ja oikeustoimia Helsingin kaupungin hoitajilleen asettamista rajoituksista vaihtaa työpaikkaa.
 – Lopputulema on nyt se, että he eivät ole suostuneet poistamaan rekrytointiehtoa sopimuksistaan, kuten olemme pyytäneet. Näin ollen meille Tehyssä jää vaihtoehdoksi lähteä oikeusprosessiin tässä asiassa, sanoo Tehyn johtava lakimies  Vappu Okkeri .
 Ammattijärjestön mukaan kaupunki käyttää yksityisten terveysjättien kanssa tekemissään ostopalvelusopimuksissa ehtoja, jotka ovat estäneet hoitohenkilöstön siirtymisen töihin esimerkiksi Terveystaloon, Mehiläiselle tai Pihlajalinnaan.
 – Kun he ostavat esimerkiksi rokotushoitajia yksityisiltä niin he ovat estäneet omien työntekijöiden hakeutumisen yksityiselle palvelun tuottajalla. Helsingin kaupunki edellyttää, että yritys ei saa rekrytoida työntekijää, joka on työskennellyt esimerkiki kuluneen kolmen tai kuuden kuukauden aikana Helsingin kaupungilla, Okkeri kertoo.
 Tehyn mukaan Helsingin kaupunki rikkoo perustuslain mukaista syrjinnän kieltoa ja työntekijän oikeutta hankkia elantonsa valitsemallaan työllä. Ammattijärjestö katsoo, että rekrytointikiellot estävät normaalin ura- ja ansiokehityksen.
 – Ongelma on se, että käytäntö estää kysynnän ja tarjonnan lain toteutumisen. Palkatkaan eivät pääse nousemaan, kun sidotaan työntekijät keinotekoisesti työpaikkoihin, katsoo johtava lakimies Okkeri.
 Tehyn tiedossa on Okkerin mukaan kymmeniä tapauksia, joissa hoitajan työpaikan vaihto on estynyt kaupungin yksityisten terveysyritysten kanssa tekemien sopimusten vuoksi. Laajuudeltaan rekrytointikiellot koskevat tuhansia sote-ammattilaisia, kerrotaan ammattijärjestöstä.
 Helsinki katsoo, että sopimukset ovat lain mukaisia
 Hoitajien työnantaja Helsingin kaupunki katsoo, että se on oikeutettu rajoittamaan työntekijöiden rekrytointia näin korona-aikana, kun hoitohenkilöstöstä on pulaa. Sosiaali- ja terveystoimen toimialajohtaja  Juha Jolkkonen  korostaa, että sopimuksissa estetään yksityisiä palveluntuottajia tarjoamasta Helsingiltä mahdollisesti siirtyneitä työntekijöitä suoraan kaupungin ostopalveluna.
 – Ainoa mihin olemme asettaneet ehdon on se, että kun me tietyllä sopimuksella hankimme itsellemme omiin palveluihimme työntekijän niin ei voi olla niin, että se sama työntekijä tulee meiltä ja siirtyy sinne yrityksen palvelukseen ja palaa takaisin meille tarjoamaan palvelua näiden tiettyjen sopimusten puitteissa, sanoo Jolkkonen.
 Sopimuksilla ei estetä kenenkään työpaikan vaihtamista, hän sanoo. Kaupunki katsoo, että käytäntö on lakien mukainen.
 – Me näemme edelleen, että meillä on ollut ja on asialliset tähän työvoimatilanteeseen liittyvät ja myös lainsäädännön mahdollistamat ja hyväksymät perusteet näihin tiettyihin ehtoihin muutamissa hankintasopimuksissa.
 Tehy päättää johtava lakimies Vappu Okkerin mukaan mahdollisista oikeustoimista lähiviikkoina.
 – Nyt punnitaan erilaisia vaihtoehtoja. Sellaisia ovat muun muassa kantelu tai sitten lähdemme ajamaan yksittäisten jäsenten asioita yleisissä tuomioistuimissa, hän kertoo.
 Helsingin kaupunki toivoo, että Tehy ymmärtäisi kaupungin näkemyksen, eikä veisi asiaa oikeuteen.
 – En itse ajattele, että tästä pitäisi oikeutta käydä. Olemme vastanneet hyvin perusteellisesti Tehylle ja toivomme, että se riittää, toimialajohtaja Jolkkonen toteaa.
 Voit keskustella aiheesta perjantaina 24.9.2021 kello 23 saakka.
 Lue lisää:
 Helsinki on kieltänyt yksityisiä terveysjättejä palkkaamasta kaupungin työntekijöitä, väittää Tehy: “Näyttäisi myös, että käytäntö on laajemmin käytössä ympäri Suomea”

Rikkoiko Helsingin kaupunki perustuslakia antamalla rekrykieltoja hoitajille? Ammattijärjestö Tehy harkitsee oikeustoimia


Summary: Kiinnostavia akkumineraaliesiintymiä etsitään kuumeisesti tällä hetkellä . Kaikki haluavat osuutensa kiihtyvästä akkuteollisuudesta, joka paisuu liikenteen sähköistyessä. Etelä-Pohjanmaakin saattaisi olla sopivaa kaivosaluetta.

Suomi tavoittelee maailman kärkipaikkaa akkualalla ja se näkyy kiinnostuksessa etsiä akkumineraaleja Suomen maaperästä. Pelkästään pohjalaismaakunnissa on lukuisilla eri yrityksillä varauslupa kartoittaa mineraaleja maaperästä.
 Eniten tuntuvat kiinnostavan nyt juuri akkumineraalit, kuten litium, grafiitti, nikkeli ja koboltti. Myös kultaa, hopeaa, kuparia ja sinkkiä kartoitetaan.
 Soinilainen  Jorma Rinne  on ollut geologian harrastaja pikkupojasta lähtien. Hän on ikänsä kerännyt näytteitä mm. Seinäjoen ja Soinin maaperästä ja lähettänyt niitä tutkittavaksi Geologian tutkimuskeskukseen.
 Löydökset ovat olleet mielenkiintoisia.
 – Soinissa on lupaava akkumineriaalilöydös litiumista lähtien, ja kobolttia, kultaa ja hopeaa. Se on mielenkiintoinen alue ja toivon, että siihen akkufirmat tarttuu kiinni, sanoo Rinne.
 Akkumineraalien kysynnän oletetaan kasvavan voimakkaasti lähivuosina osana ilmastonmuutoksen torjuntaa.
 Puulaatikossa kairausnäytteitä kallioperästä, jossa esiintyy kultaa.  Elina Niemistö / Yle
 Intohimoa ja hulluutta
 Rinne on saanut muun muassa seinäjokelaisen sijoittajan  Petri Ylisen  kumppaneineen tutkimaan Soinin maaperää tarkemmin.
 Yritys, jonka kanssa Ylinen on tehnyt yhteistyötä on Mineral Explorations Network Oy. Se on jopa nimennyt yhden varausalueen Soinissa Rinteen mukaan.
 Ylinen sanoo, että Rinteen kaltaiset harrastajat eli "kansangeologit" ovat tärkeitä.
 – Moni metalli ja mineraali olisi jäänyt löytymättä ilman intohimoisia harrastajia, sanoo Ylinen.
 Intohimoa alalla tosiaan tarvitaan, sillä matka mineraalilöydöksistä kaivostoimintaan on todella pitkä ja vaivalloinen. Eikä kovin moni hanke edes koskaan toteudu.
 Homma on myös kallista, joten yrittäjiltä ja sijoittajilta kaivataan ripaus hulluutta ja riskinottokykyä.
 – Tätä pohjatyötä täytyy jonkun tehdä, muuten ei tapahdu mitään.
 Jorma Rinne ja Petri Ylinen vanhalla seinäjokelaisella  louhoksella, josta on löytynyt kultaesiintymiä.  Elina Niemistö / Yle
 Kaivos Etelä-Pohjanmaalle?
 Ylinen tietää, että Seinäjoen läpi kulkee kultasuoni ja sen yhteydessä on myös kobolttia. Soinin ja Lehtimäen alueella on merkittäviä hopeaesiintymiä.
 Hän on ollut mukana tutkimuksissa viitisen vuotta ja uskoo vakaasti, että alueelle tulee jossain vaiheessa kaivos.
 – Olen aivan satavarma, että tämä joskus jatkojalostuu tuotteeksi.
 Mutta se on pitkä tie?
 – Se voi nopeimmillaan viedä kolme vuotta, mutta voi mennä myös kaksikymmentä vuotta, sanoo Ylinen.
 Se ei ole aarteenetsintää, että nyt löydettiin aarre ja ryhdytään heti louhimaan  Janne Kuusela, geologi
 Vaikka mineraaleja löytyisikin, niitä täytyy olla paljon tonnia kohden, jotta kannattaisi edes harkita louhimista.
 – Pitoisuudet ratkaisee kannattavuuden, mutta moni alkaa olla kannattavaa jo nykyteknologialla.
 Ylisen visioissa Etelä-Pohjanmaalle ei tule avolouhosta, vaan homma hoidetaan tunneliporalla. Se on ympäristöystävällisempää. Kaikki menee "vihreys edellä", kuten hän sanoo.
 – Nykyteknologia mahdollistaa arvomineraalien louhimisen eri tavalla. Tunneliporat alkavat yleistyä ja se on ympäristön kannalta huomattavasti parempi. Siellä menee robotti maan alla ja poimii, mitä tarvitsee poimia, selittää Ylinen.
 Lue myös:   Tunnelirobotteja, kairauksia ja maastoa mallintavia lennokkeja – kymmenet yritykset etsivät kultaa Suomessa, vaikka tuloksista ei ole mitään takuita
 Seinäjoen lupaavat kultaesiintymät odottavat kullanhinnan nousua
 GTK kartoittaa potentiaalia
 Geologian tutkimuskeskus GTK tekee kallioperäkartoituksia eri puolilla maata.
 Sillä on meneillään nelivuotinen hanke arvioida juuri akkutuotannossa tarvittavien mineraalien esiintymispotentiaalia Suomessa. Tavoitteena on tunnistaa uusia alueita, joilla hyödyntämiskelpoisten esiintymien löytyminen on todennäköistä.
 Kulunut kesä taittui kenttätutkimuksissa Seinäjoen, Lapuan ja Kuortaneen välisellä alueella. Siellä kuljettiin jopa 200 neliökilometrin aluetta ristiin rastiin ja otettiin kallioperänäytteitä vasaralla ja moreeninäytteitä koneellisesti.
 GTK pitää Etelä- ja Keski-Pohjanmaan aluetta potentiaalisena. Onhan  Kaustisella sellainen litium-esiintymä , jonka takia ryhdytään perustamaan Keliberin litium-kaivosta.
 Lue myös:   Kaivosyhtiö Keliberillä on aiempaa enemmän louhittavaa – malmivarat kasvoivat uudessa arviossa
 GTK:n geologi  Janne Kuusela  toppuuttelee, että mineraalilöydöistä on vielä hyvin pitkä matka kaivostoimintaan.
 – Geologinen tutkimus, jossa etsitään raaka-aineita kallioperästä, on kallista, vie aikaa ja vaatii paljon tutkimusta. Siinä ei tule mitään pikavoittoja. Se ei ole aarteenetsintää, että nyt löydettiin aarre ja ryhdytään heti louhimaan, muistuttaa Kuusela.
 Louhimisvaiheeseen asti pääseminen vaatii siis paljon tutkimusta, rahaa ja byrokratiaa. Suomen toimivat kaivokset ovat Kuuselan mukaan sellaisia, joita on ensin tutkittu jopa parikymmentä vuotta.
 Erikoisesti porrastuvan kallion päältä on poistettu maata ja kallion kultapitoisuuksia on tutkittu yrityksen toimesta ja maanomistajan luvalla. Kyseinen kallio on Seinäjoella ja siitä on löytynyt mm. kultaa.  Elina Niemistö / Yle
 Raportteja myöhemmin
 Seinäjoen, Lapuan ja Kuortaneen alueen näytteet odottavat parhaillaan analysointia.
 Tulosten saaminen voi kestää kuukauden verran, mutta varsinainen loppuraportti kirjoitetaan vasta parin vuoden päästä. Todennäköistä on, että työ jatkuu alueella vielä ensi kesänäkin.
 Edellisen kolmen vuoden ajan tutkittiin Kaustisen naapurikuntien Evijärven, Vetelin ja Kruunupyyn mineraalipotentiaalia. Niistä raportoidaan tarkemmin ensi vuonna.
 Alustaviin tuloksiin Kuusela on tyytyväinen.
 – Pystyttiin todentamaan ja rajaamaan alue, joka on mielenkiintoinen. Sellasia kiviä, joissa on viitteitä, että voisi löytyä litiumpitoista kiveä enemmänkin. Se on hyvä tulos, toteaa Kuusela.
 Lue myös:   Akkuteollisuuden kovaan kysyntään saatu lupaavia löydöksiä: GTK:n kartoituksissa löydetty lisää hyviä viitteitä litiumista Pohjanmaalta
 Arvoketju samalla alueella
 Vaikka asiaan suhtautuisi epäilevästi, akkumateriaaleja saatetaan hyvinkin lähivuosina tarvita ihan lähialueella.
 Vaasan kaupunki on tehnyt aiesopimukset brittiläisen Johnson Mattheyn (yhteistyössä Suomen Malminjalostuksen kanssa) ja norjalaisen FREYRin kanssa akkutuotannon aloittamisesta Vaasassa. Tehtaiden rakentamista suunnitellaan jo.
 Johnson Mattheyn katodimateriaalitehdas ja FREYRin akkukennotehdas tarvitsevat mineraaleja, litiumia, kobolttia, nikkeliä.
 Norjalaisen FREYRin toimitusjohtaja  Tom Einar Jensen  kertoi pitävänsä Vaasaa houkuttelevana. Yksi syy oli se, että käytettävissä on paikallisia raaka-aineita ja akkujen arvoketjuklusteri.
 Litiumia saataneen tulevaisuudessa ainakin Kokkolasta, jonne Keliber suunnittelee rakentavansa kesällä 2022 litiumjalostamon. Litiumkaivosta ollaan perustamassa Kokkolan naapuriin Kaustiselle.
 Lue myös:   Vaasan kaupunki ja Johnson Matthey allekirjoittivat aiesopimuksen akkutehdashankkeesta – "Hieno päivä Vaasalle ja Suomelle"
 Norjalainen pörssiyhtiö suunnittelee akkukennotehdasta Vaasaan – kyseessä suurinvestointi: "Toteutumisen todennäköisyys on erittäin suuri"
 Tarve kasvaa valtavasti
 Sillä voi olla jonkinlaista merkitystä, että raaka-aine ja koko ketju on lähellä toisiaan. Logistiikka vähenee, kuljetuskustannukset pienenevät ja samalla myös hiilijalanjälki, josta koko asiassa on oikeastaan kyse. Eli mineraaleja tarvitaan, koska liikenne sähköistyy ja pyritän pois fossiilisista polttoaineista.
 Suomen Malmijalostus Oy:n toimitusjohtaja  Matti Hietanen  sanoo, että toisaalta mineraalit ja metallit voivat olla sen verran hintavia, ettei niiden kuljettaminen maapallon toiselta puolen ole sinänsä kynnyskysymys.
 Tärkeintä on kuitenkin se, että mineraaleja on saatavilla.
 – Se että niitä etsitään, on ihan äärettömän tärkeää. Se on globaali juttu. Jos metalleja ei ole, liikenteen sähköistyminen ei onnistu. Raaka-aineita täytyy olla käytettävissä, muistuttaa Hietanen.
 Lue myös:   Riittääkö töitä paikallisille? Kun malmia löytyy lisää, tarvitaanko uusia lupia? Litiumkaivos herätti kiperiä kysymyksiä Keliberin järjestämässä yleisötilaisuudessa
 Akkuteollisuus kasvaa Suomessa vauhdilla, osaajista on pulaa jo nyt – TEM: "Riskinä on, että jäämme kehityksestä jälkeen"
 Erikoinen kalliomuodostelma Seinäjoella.  Elina Niemistö / Yle
 Aiheesta voi keskustella lauantaihin 25. syyskuuta kello 23:een asti.

Akkumineraalit kiinnostavat nyt kaikkia – myös Etelä-Pohjanmaalta löytyy mielenkiintoisia esiintymiä, mutta  kaivostoimintaan on vielä pitkä matka