Summary: Pohjois-Karjalan Enossa loukkaantuneena liikkuva emokarhu on havaittu maastossa. Karhulla on käpälässään pienpetorauta ja eläintä seuraa neljä pentua. Karhun lopetusmääräystä on jatkettu kuun lopulle.

Pohjois-Karjalan Enossa loukkaantuneena liikkuvasta karhuemosta on tehty ensimmäinen havainto lähes kolmeen kuukauteen. Itä-Suomen poliisin mukaan karhu havaittiin neljän pentunsa kanssa Sarvingin alueella viime lauantaina.
 Karhulla on vasemmassa etujalassaan pienpetojen metsästykseen tarkoitettu metsästysrauta. Rauta on roikkunut emon käpälässä ainakin heinäkuun alusta, jolloin karhuperheestä tallentui kuva yksityishenkilön metsästyskameraan. Tämän jälkeen karhua tai sen pentuja ei oltu nähty ennen viime viikkoa.
 Emokarhulla on Itä-Suomen poliisin asettama lopetusmääräys, joka on voimassa lokakuun 24. päivään saakka.  Katkolla ollutta lopetusmääräystä  päätettiin syyskuun alussa jatkaa.
 Karhun ja sen pentujen kohtalo on kerännyt runsaasti valtakunnallista huomiota. Tuhannet eläinten ystävät ympäri Suomen ovat katsoneet, ettei ihmisen asettamaan ansaan loukkaantunutta karhua tulisi lopettaa – varsinkaan, koska sillä on pieniä pentuja. Asiaan on ottanut kantaa  muun muassa Tasavallan presidentin puoliso, rouva Jenni Haukio .
 Viranomaiset  yrittivät pyydystää loukkaantunutta karhua heinäkuussa  kahden viikon ajan, tuloksetta.
 Itä-Suomessa  on lyhyen ajan sisään havaittu kolme  pienpetorautoihin loukkaantunutta karhua. Enon karhuemo on ainoa, jota ei toistaiseksi ole onnistuttu lopettamaan.
 Lue myös:
 Ihmisten turvallisuus ajoi loukkaantuneiden karhuemojen elämän edelle – viranomaisten toiminta menee syyniin kovan kritiikin vuoksi
 Tällaisia ovat karhujen tassuja runnelleet pienpetoraudat – niiden valvonta on vaikeaa, mutta ministerin mukaan niistä ei luovuta
 Vapaaehtoisten ryhmä tarjonnut apua loukkaantuneiden karhujen pelastamiseen – Poliisi: tarvittavat luvat puuttuvat

Metsästysrautaan loukkaantunut karhuemo pentuineen nähty elossa Enossa – uusi lopetusmääräys annettu, voimassa kuun lopulle


Nordea päätti perjantaina historiallisen suureksi kasvaneen, kahden vuoden ajalta kertyneen osinkopotin jakamisesta. Noin 2,9 miljardin euron potti on Suomen pörssihistorian tiettävästi suurin.
 – Kyllä se kovasti siltä näyttää. En voi sanoa tsekanneeni kaikkia, mutta epäilen kyllä hyvin suurella todennäköisyydellä olevan, koska tämä on nyt selkeästi isompi kuin ne aikaisemmin puhutut suurimmat, kertoo Nordean sijoittajasuhdejohtaja  Matti Ahokas  STT:lle.
 Nordean potti jättää varjoonsa aiemmat ennätyspotit, kuten Sammon ja Fortumin miljardiluokan osingot. Nordean osakkeenomistajille maksetaan varsinaista osinkoa 0,72 euroa osakkeelta. Vuosien 2019 ja 2020 osingot olivat yhteensä 0,79 euroa osakkeelta, mutta tästä 0,07 euroa osakkeelta maksettiin jo aikaisemmin helmikuussa.
 Nordean osakkeen nykykurssilla osinkotuotto olisi noin 6,5 prosenttia, mikä olisi  Helsingin Sanomien mukaan  vuoden paras luku.
 Osingot maksetaan tiistaina 12. lokakuuta tai mahdollisimman pian sen jälkeen. Osingonmaksulla ei ole vaikutusta Nordean vakavaraisuuteen.
 Osingot maksetaan pankin osakkeenomistajille, jotka ovat osingonmaksun täsmäytyspäivänä ensi viikon tiistaina merkittynä Nordean osakasluetteloon. Vielä perjantaina Nordean osakkeita ostaneet pääsevät siis osingoille.
 Helsingin pörssissä osinkopäätös näkyi Nordean osakkeen hinnan laskuna aamun kaupankäynnissä. Pankin osake on nauttinut arvonnousua koko vuoden ja kohonnut viime päivinä osinkopäätöksen edellä.
 Finanssivalvonnan suositus raukesi
 Nordean osinkopotti kasvoi poikkeuksellisen suureksi viranomaisten suosituksena asettaman osingonjakokiellon vuoksi. Kielto poistui käytöstä syyskuun päätyttyä.
 Finanssivalvonta kertoi heinäkuussa, ettei se enää jatka syyskuun lopun jälkeen suositustaan voitonjakojen välttämisestä. Päätöksessä huomioitiin Euroopan keskuspankin (EKP) heinäkuussa tekemä vastaava päätös.
 EKP:n päätös perustui siihen, että taloudellisen tilanteen katsottiin parantuneen ja epävarmuuden siten pienentyneen. Suomessa Finanssivalvonta on noudattanut voitonjakosuosituksissaan EKP:n linjauksia. Nordean linjana on ollut noudattaa suosituksia, vaikka ne eivät olleetkaan sitovia määräyksiä.
 – Siinä vaiheessa kun suositus pantiin voimaan, oli tilanne paljon epävarmempi. Nythän on nähty, että talous kasvaa. Hienoa, että nyt päästään normaaliin päiväjärjestykseen, koska osingot ovat tärkeitä meidän osakkeenomistajille ja ne kuuluvat heille, kertoo Nordean Matti Ahokas.
 Pankeista osingonjaostaan päätti perjantaina myös Evli Pankki, joka kertoi maksavansa tilikaudelta 2020 osinkoa 0,73 euroa osakkeelta. Potilla on kokoa yhteensä 17,4 miljoonaa euroa.
 Lue lisää:
 Euroalueen inflaatio nousi korkeimmalle tasolleen sitten vuoden 2008

Nordea jakaa jättiosingot – lähes kolmen miljardin euron potti on tiettävästi Suomen pörssihistorian suurin


Summary: Valtiovarainministeri Annika Saarikon (kesk.) esittämä lisärahoitus on osa vuoden neljättä lisätalousarvioesitystä. Hänen mukaansa poliisi voi nyt päättää aloittamansa yt-neuvottelut.

Valtiovarainministeri  Annika Saarikko  (kesk.) esittää poliisille 30 miljoonan lisärahoitusta osana maanantaina julkistettavaa tämän vuoden neljättä lisätalousarvioesitystä.
 Tämä tehdään Saarikon mukaan toiminnan varmistamiseksi kertaluonteisella lisäyksellä ja vahvistamalla siten poliisille ensi vuodelle siirtyvää erää eli niin sanottua talouden puskuria. Saarikko kertoi asiasta STT:lle perjantaina.
 – Tähänkin asti poliisi on turvautunut siirtyviin eriin eli käyttämättä jääneeseen puskuriin, joten nyt vahvistetaan puskuria tänä vuonna, jotta poliisin ensi vuoden talouden pohja voidaan varmistaa, Saarikko sanoo.
 Hänen mukaansa poliisi voi tämän seurauksena päättää aloittamansa yt-neuvottelut.
 – Muuten poliisin määrärahapuskuri olisi kohtuuttoman pieni ensi vuodelle, eikä turvaisi edellytyksiä varautua yllättäviin ja ennakoimattomiin menoihin.
 Saarikko kertoo tavanneensa poliisiylijohtaja  Seppo Kolehmaisen  perjantaina ja keskustelleensa asiasta hänen kanssaan. Myöhemmin perjantaina Kolehmainen tviittasi, että lisärahoituksen ansiosta poliisin toimintakyky voidaan turvata ensi vuodeksi.
 Saarikko sanoo, että lisärahoituksen turvin voidaan estää poliisin henkilöstön määrään kohdistuvat sopeuttamistoimet ja lisäksi toteuttaa hallitusohjelman tavoitetta nostaa poliisien määrä 7 500:aan.
 – Samalla olemme käynnistämässä yhdessä sisäministeriön ja poliisin kanssa selvitystä poliisin määrärahojen käytöstä viime vuosina ja menotarpeisiin liittyvistä kehitysnäkymistä, Saarikko sanoo.
 Ulkopuoliset selvittäjät perkaavat poliisin rahat ja niiden käytön
 Sisämministeriö nimittää ensi viikolla Saarikon viittaaman riippumattoman selvitysryhmän selvittämään poliisin määrärahoja, rahojen käyttöä ja määrärahan riittävyyteen liittyviä kehitystekijöitä.
 Sisäministeriön kansliapäällikö  Kirsi Pimiä  kertoo Ylen haastattelussa, että kahden tai kolmen hengen ulkopuolinen selvitysryhmä koostuisi mahdollisesti tutkijoista tai Valtiontalouden tarkastusviraston (VTV) tarkastajista.
 – Haluamme teettää kokonaisvaltaisen selvityksen, miten määrärahat ovat kehittyneet viime vuosien aikana ja mitkä ovat olleet ne kehitystekijät takana. Ja toisaalta: miten pystymme paremmin, tuloksellisemmin ja tuottavammin jatkossa turvaamaan poliisin palvelut kaikille Suomessa – ja valtiolla on myös riittävästi rahaa sitä resurssoida, Pimiä kuvaa selvityksen tarkoitusta.
 Selvitysryhmän olisi määrä antaa raporttinsa loppuvuodesta. Työ tehtäisiin sisäministeriön ja valtiovarainministeriön ohjauksessa.
 Sisäministeriö haluaa selvityshenkilöiden näkemyksen nopeasti käyttöönsä. Ministeriö aikoo käyttää tuloksia myös hallituksen ensi vuoden julkisen talouden suunnitelman eli kehysbudjetin valmistelua varten.
 Pimiän mukaan kenenkään selvityshenkilön kanssa ei ole vielä vahvistettu ryhmään osallistumista.
 – Joihinkin henkilöihin on jo alustavasti oltu yhteydessä. Uskon, että saamme asettamispäätöksen tehtyä ihan ensi viikon alkupäivinä, Kirsi Pimiä kuvaa ryhmän kokoamista.
 Sisäministeriö aloittaa kehitystyön tulevaisuuden poliisista
 Sisäministeriö aloittaa poliisin määrärahaselvityksen lisäksi laajemman kehitystyön tulevaisuuden poliisista. Hanketta suunniteltiin jo ennen rahoitusjupakan alkamista.
 Kyse on sisäministeriön ja poliisihallituksen kehitystyöstä, jossa arvioitaisiin myös aiempien rakennehankkeiden vaikutukset. Poliisilaitosten määrää on vähennetty vuosikymmen sitten. Lisäksi poliisin ylintä johtoa on organisoitu uudelleen.
 Tämä kehittämishanke on tarkoitus käynnistää virallisesti lähiviikkoina.
 Poliisiylijohtaja haluaa, että "joku selvittää ja puhkaisee paiseen"
 Poliisiylijohtaja  Seppo Kolehmainen  pitää tärkeänä sitä, että poliisin talouden ja rahankäytön selvittää ulkopuolinen taho. Kolehmainen on etsinyt tätä varten taloustieteen professorin, joka on halukas ottamaan tehtävän vastaan.
 Kolehmainen selittää aloitteellisuuttaan sillä, että hän haluaa “asian tulille mahdollisimman pian”. Hän uskoo, että selvitys valmistuu alkutalven aikana.
 – Olen sataprosenttisen varma, että olemme menetelleet oikein. Haluan, että joku selvittää ja puhkaiseen paiseen, miksi rahat eivät riitä.
 Kolehmaisen mukaan isompi tavoite on poliisin budjetin rakenteen saaminen järkeväksi.
 – Että tämä jatkuva ruikutus ja anelu loppusi. Panen tämän putiikin siihen kokoon kun poliitikot haluavat.
 – Eli toivon, että poliitikot määrittelevät poliisitoiminnan tavoitteet ja rahoituksen niin, että ne ovat tasapainossa. Poliisin velvollisuus on laittaa linjaukset toimeen.
 Myös Kolehmaisen mukaan on syytä pohtia, onko poliisissa tarpeen tehdä rakenneuudistus.
 Hän sanoo, että ei ymmärrä väitteitä poliisihallinnon turhasta paisuttamisesta. Poliisihallinnon ylin johto on kasvanut viidellä henkilöllä kymmenen vuoden aikana.
 Kolehmainen korostaa, että Poliisihallituksen tehtävät ovat lisääntyneet eduskunnan tekemien lainsäädäntömuutosten ja kansainvälisten velvoitteiden vuoksi.
 Poliisihallitukseen on myös yhdistetty aiemmin erillään toimineet IT-keskus, tekniikkakeskus ja materiaalikeskus.
 Juttuun on lisätty tiedot   sisäministeriön selvitysryhmästä kello 16.45 ja poliisiylijohtaja Seppo Kolehmaisen kommentit 17.55. Tieto Kolehmaisen tviitistä on lisätty 18.38.
 Lisää aiheesta:
 Poliisilta on puuttunut 30 miljoonaa miltei joka vuosi kuten nytkin – jo 1998 silloinen rahaministeri Sauli Niinistö ihmetteli, minne rahat valuvat
 Poliiseja saatetaan yhä vähentää – rikosoikeuden professori ihmettelee luottamuspulaa poliisijohdon ja ministerien välillä
 Pääministeri Marin puolusti budjettiesitystä tasapainoiseksi – Kokoomus uhkasi välikysymyksellä poliisien määrärahoista, hallitus turvaa rahoituksen lisäbudjetista
 Poliisi elää jo nyt yli varojensa ja budjettiriihestä on tulossa lisää kylmää vettä niskaan – selvitimme, mihin poliisi määrärahat käyttää

Poliisiylijohtaja: Nyt toimintakyky voidaan turvata ensi vuodeksi – Saarikko esittää poliisille 30 miljoonan euron lisärahoitusta


Summary: Syytetyt valmistivat huumeita muun muassa Paraisten Korppoossa sijaitsevalla vuokramökillä jopa toista kymmentä kiloa ennen myyntiä. Osa tuomituista taas auttoi syytteen mukaan toiminnassa, esimerkiksi autokuljetuksilla ja vuokramökkiasioita hoitamalla.

Helsingin käräjäoikeus on tuominnut kaikkiaan seitsemän henkilöä koviin tuomioihin huumeiden valmistamisesta ja levityksestä Varsinais-Suomessa.
 Syytetyt valmistivat huumeita muun muassa Turun saaristossa, Paraisten Korppoossa sijaitsevalla vuokramökillä jopa toista kymmentä kiloa ennen myyntiä. Huumeita saostettiin oikeuden mukaan myös esimerkiksi Raisiossa, Forssassa ja Kemiönsaaren Kemiössä. Huumeita varastoitiin saostamisen jälkeen Turun, Helsingin, Espoon ja Vantaan alueilla.
 Päätekijät saivat pitkiä vankeusrangaistuksia. Oikeus tuomitsi päätekijäksi katsomansa miehen 11 vuoden ehdottomaan vankeusrangaistukseen, toiselle oikeus tuomitsi kahdeksan vuotta ja kolmannellekin, ulkomaalaiselle miehelle, kuusi vuotta ehdotonta vankeutta. Neljäs syytetty sai kahden vuoden ja kuuden kuukauden mittaisen ehdottoman vankeustuomion.
 Kolmelle syytetylle käräjäoikeus tuomitsi ehdollisia vankeusrangaistuksia muun muassa avunannosta törkeisiin huumausainerikoksiin. He auttoivat oikeuden mukaan toiminnassa, esimerkiksi autokuljetuksilla ja vuokramökkiasioita hoitamalla.
 Vyyhti liittyy Tullin ja Lounais-Suomen poliisin tutkimaan kansainväliseen huumeiden levitysorganisaatioon, jossa on yli 15 epäilyä. Esitutkinnassa on selvinnyt, että levitykseen päätyi yli 27 kiloa amfetamiinia.
 Tulli kertoi elokuussa, että organisaatiolta takavarikoidun amfetamiinin arvo katukaupassa on yhteensä runsaat 1,1 miljoonaa euroa.
 Syytetyt ovat kiistäneet syytteet osittain.
 Helsingin käräjäoikeuden tuomio ei ole lainvoimainen.
 Lue lisää:
 Turun saaristossa saostettiin amfetamiinia lomamökeissä – Tulli ja poliisi tutkivat huumeiden maahantuontia ja levitystä

Korppoossa keitettiin useita kiloja amfetamiinia – oikeus tuomitsi päätekijät useiden vuosien vankeuteen


Summary: Kunnanjohtajasopimuksen pattitilannetta ratkotaan Ruokolahdella jo toista vuotta. Anu Sepposen viranhoitomääräys alkoi perjantaina, mutta se ei näytä tuoneen ratkaisua.

Päivä on jo pitkällä, eikä kunnanjohtajaa näy.  Anu Sepposen  piti viranhoitomääräyksen mukaan aloittaa Ruokolahden kunnanjohtajana tänään perjantaina.
 – Pitää olla häneen yhteyksissä iltapäivästä, jos hän ei ilmaannu työpaikalle, kunnanhallituksen puheenjohtaja  Taina Paananen  (kesk.) sanoo.
 Seuraavat askelmerkit riippuvat Paanasen mukaan siitä, miten Sepponen perustelee poissaoloaan.
 – Viranhaltijalainsäädännön mukaan työnantajan tietoon on saatettava se, miksi ei ole aloittanut virantoimitusta. Arvioimme sen mukaan, miten edetään, Paananen kertoo.
 Etelä-Karjalassa, lähellä Venäjän rajaa sijaitsevan Ruokolahden verkkosivuilla kerrotaan jo, että Anu Sepponen on kunnanjohtaja.
 Taina Paananen viestitti Ylelle perjantaina virka-ajan lähestyessä loppuaan, ettei kunnanjohtaja-asia ole päivän mittaan edennyt. Arkistokuva. Kalle Purhonen / Yle
 Hallintojohtaja sijaistaa
 Kunnanjohtajan poissaoloa ei voi pitää varsinaisena yllätyksenä. Ruokolahden kunnanjohtaja-asiat ovat olleet solmussa jo reilun vuoden, sillä johtajasopimuksesta ei ole päästy yhteisymmärrykseen.
 Viimeksi tämän viikon maanantaina  kunnanhallitus päätti , ettei johtajasopimuksen sisältöä avata uudelleen käsittelyyn. Sepponen  sanoi päätöksen jälkeen Ylen haastattelussa , että kunnanjohtajan töiden aloittamisajankohta tulee edelleen venymään lokakuun alusta.
 Taina Paanasen mukaan kunnanjohtajaa sijaistaa tämän poissaollessa hallintojohtaja eli  Kaisa Häkkinen-Paananen , ja tehtäviä voidaan tilanteen mukaan jakaa myös muiden hoidettavaksi.
 Käytäntö on sama kuin silloin, kun kunnanjohtaja on esimerkiksi lomalla.
 Hallitus jatkaa selvittelyä
 Umpisolmun selvittäminen jatkuu Taina Paanasen mukaan edelleen kunnanhallituksessa, joka vastaa kunnanjohtajan työn tekemisestä puheenjohtajansa johdolla.
 – Toki valtuusto käyttää ylintä päätösvaltaa ja sillä on viimeinen sana sanottavana. Jos koetaan, että ratkaisu on sitä kautta löydettävissä, ilman muuta se on valtuuston oikeus, Paananen sanoo.
 Sepponen on Ylen haastattelussa sanonut toivovansa, että johtajasopimuksesta päätettäisiin valtuustossa.
 Valtuusto voi ottaa sopimusehdot käsiteltäväkseen, jos riittävän moni valtuutettu tätä vaatii. Ylipäätään valtuustolla on ylin päätösvalta sekä kunnanjohtajan valinnassa että myös erottamisessa, jos sellaiseen päädyttäisiin.
 Valtuustokäsittely mahdollinen, muttei varma
 Paanasen lisäksi ainakin osa muista Ruokolahden luottamushenkilöistä on pohtinut eri vaihtoehtoja solmun avaamiseen.
 Valtuuston 1. varapuheenjohtajan  Viljo Rautio  (ps.) näkee käytännössä kolme vaihtoehtoa. Yksi näistä on johtajasopimuksen käsittely valtuustossa.
 Valtuusto voisi päättää Sepposen sopimusehdoista tämän toiveiden mukaisesti. Mutta päättäisikö valtuusto näin? Sitä Rautio ei ryhdy veikkaamaan.
 – Kunnanjohtajavaali osoitti, että suljetun lippuäänestyksen lopputulosta ei voi koskaan tietää, Rautio sanoo.
 Valtuusto  äänesti Sepposen kunnanjohtajaksi  yhden äänen erolla. Ennakkosuosikkina pidetty  Kimmo Tiilikainen  jäi toiseksi.
 Valtuustolla on myös mahdollisuus äänestää kunnanhallituksen luottamuksesta, jos asia ei etene. Kolmas vaihtoehto on jokeri: se riippuu siitä, mitä kunnanhallituksessa ja keskustelussa Sepposen kanssa tapahtuu nyt, kun syyskuu on vaihtunut lokakuuksi.
 Selvityspyyntökin työn alla
 Kunnanjohtajavalinnan vaiheita tullaan lähiaikoina käymään läpi myös Ruokolahden kunnan tarkastuslautakunnassa.
 Kunnanhallituksen jäsen  Vesa Kokkonen  (sd.) aikoo jättää tarkastuslautakunnalle laajan selvityspyynnön siitä, onko prosessissa tapahtunut esimerkiksi menettelytapavirheitä.
 Hän kertoo jättävänsä selvityspyynnön tulevana maanantaina.
 Lue lisää:
 Anu Sepponen valittiin reilu vuosi sitten kunnanjohtajaksi – ei ole vieläkään aloittanut työtä: "Naisen työsuhde-ehdot ovat täysin eri kuin miehen"
 Hallinto-oikeuden ratkaisu johti erikoiseen tilanteeseen pienessä Ruokolahden kunnassa – kunnanjohtajan syrjäytys kumottiin, mutta uusi on jo valittu
 Ruokolahden kunnanvaltuusto muotoili sopimuksen uusiksi – kunnanjohtajan palkkaa alennettiin ja sopimukseen lisättiin koeaika

Työehdoistaan kiistelevän kunnanjohtajan piti aloittaa työnsä, mutta häntä ei näy – Ruokolahden kunnanhallituksen puheenjohtaja: "Pitää olla yhteyksissä"


Summary: Vastoin odotuksia koronapandemia nosti moottorikelkkojen kysynnän nousuun. Nyt Euroopan suurin moottorikelkkatehdas tahkoaa ennätysvuotta ja valloittaa Pohjois-Amerikan markkinoita. Kelkkamyyjillä on jo vaikeuksia saada myytävää.

Euroopan ainoalla moottorikelkkatehtaalla Rovaniemellä odotetaan myynnin suorastaan räjähtävän kasvuun ja liikevaihdon nousevan tänä vuonna ennätyslukemiin.
 Moottorikelkat eivät pääse BRP Finland Oy:n paikallisjohtaja  Valto Ristimellan  mukaan pölyttymään varastoissa. Tälle vuodelle puhutaan kymmenien prosenttien tuotannon kasvusta.
 – Edellisvuotiseen verrattuna kasvu on todella suurta. Koronaa edeltäväänkin vuoteen 2019 puhutaan muutaman kymmenen prosentin kasvusta, laskee Ristimella.
 Suurimmat moottorikelkkamarkkinat ovat Pohjois-Amerikassa. Tämän hetken tuotannosta pääosa menee Atlantin yli.
 – Sinne menee merkittävä määrä ja kaikki on myyty ennakkoon, kertoo Ristimella.
 Yhtiö lanseerasi viime talvena Pohjois-Amerikassa kotimaisen tuotemerkki Lynxin ensimmäistä kertaa. Amerikan valloitus vahvistaa Ristimellan mukaan asemia myös Skandinaviassa.
 Valto Ristimellan mukaan koronakevään synkät näkymät markkinoilla kääntyivät muutamassa kuukaudessa päinvastaisiksi. Pekka Viinikka / Yle
 Alan uhkakuva väistyi, kun staycation-ilmiö iski
 Viime keväänä rovaniemeläisen Koneliike Korteniemen yrittäjän  Ilkka Korteniemen  ajatukset olivat synkät, kuten useilla muillakin yrittäjillä. Matkailun hiipuminen tyrehdytti safariyritysten kelkkaostot.
 Luminen talvi vauhditti kuitenkin yksityisten kelkkakauppoja ja uusia harrastajia tuli paljon. Tämä näkyy myös myyntitilastoissa. Koneliike Korteniemi Oy:n liikevaihto nousi viime tilikaudella kaikkien aikojen ennätyslukemiin.
 – Siinäkin valossa olemme voittajia ja uskon, että tuleva kausi jatketaan samalla linjalla, iloitsee Ilkka Korteniemi.
 Kelkkatehtaan paikallisjohtaja Valto Ristimella ja kauppias Korteniemi nostavat esille niin sanotun staycation-ilmiön, jossa ihmiset alkoivat ulkomaanmatkailun sijaan keskittyä vapaa-ajan viettoon lähialueilla.
 – Staycation-ilmiö näkyi myös meidän tuotteissa. Ihmiset ryhtyivät investoimaan enemmän omaan vapaa-aikaansa, toteaa Ristimella.
 Lue lisää:   Koronavuosi sai eteläsuomalaiset villiintymään moottorikelkkailusta – urilla rikottu ennätyksiä: "Ei viime vuosina tällaista ole koettu"
 Rovaniemeläinen Sauli Saarinen hieroi kauppaa moottorikelkasta ja aikoo päästä jo ensilumille kokeilemaan uutta menopeliä. Pekka Viinikka / Yle
 Kauppa käy hyvin myös tällä hetkellä. Rovaniemeläinen  Sauli Saarinen  tarkastaa Korteniemen liiketilan kelkkarivistöjä ostomielessä, eikä ole ainoa samoilla ajatuksilla liikkuva.
 Saarinen on kokenut kelkkailija ja hakee ajoneuvoa vapaa-ajan liikkumiseen.
 – Haen reittikelkkaa, että pääsisi pöllyttelemään tuonne tuntureihin. Se on se vapaus ja liikkuminen luonnossa, talvipakkasella on mukava ajella pitkin tunturin kylkeä.
 Tuotanto-ongelmat toimitusketjussa
 Rovaniemen kelkkatehtaan tuotantohihnalta putkahtaa valmis moottorikelkka neljän minuutin välein, päivässä kelkkoja valmistuu noin 100 kappaletta. Koronapandemia vaikeutti viime vuonna kelkkojen osien saantia, kun muun muassa Keski-Euroopassa suljettiin komponenttitehtaita.
 – Viime vuonna painoivat toimitusketjun haasteet ja jouduttiin lyhentämään tuotantokautta, muistelee paikallisjohtaja Valto Ristimella.
 Koronapandemian iskettyä BRP Finland joutui lomauttamaan osan työntekijöistä ja lyhentämään heidän työviikkoaan. Tilanne kuitenkin muuttui nopeasti, kun toimitusketjun ongelma korjaantui.
 Nyt kelkkoja valmistuu nopeassa tahdissa ja menopeliä voi joutua suomalaiselta jälleenmyyjältä odottamaan jonkin aikaa, sillä kysyntä on tarjontaa suurempaa, kertoo kokenut kelkkakauppias Ilkka Korteniemi.
 – Kyllä sellaisiakin malleja on, jotka ovat nyt jo loppu. Se on aika harvinaista tähän aikaan vuodesta.
 Rovaniemen kelkkatehtaalla on koottu syksyllä jo vuoden 2023 moottorikelkkamalleja. Adam Eronen Piper FCH
 Sitä mukaa, kun tuotanto kasvaa, niin henkilökuntaa tarvitaan lisää. Valto Ristimella ei vielä puhu suoranaisesta työntekijäpulasta, mutta siitä on jo merkkejä ilmassa.
 – Olemme onnistuneet kohtuullisen hyvin, mutta on se haasteellista. Osaavan työntekijän saaminen on todella vaikeata tai muuttumassa todella vaikeaksi.
 Sähkökelkat tulevat viiden vuoden sisällä
 Rovaniemen kelkkatehtaan on omistanut 80–90-luvun taitteesta lähtien kanadalainen pörssiyhtiö, maailman suurin moottorikelkkavalmistaja Bombardier Recreational Products. BRP Finland Oy on osa konsernia.
 Koko BRP-konsernin liikevaihto oli viime vuonna runsaat neljä miljardia euroa, josta Rovaniemen kelkkatehtaan liikevaihto oli 474 miljoonaa.
 BRP on Ristimellan mukaan moottorikelkkakaupassa markkinajohtaja noin 60 prosentin osuudella. Kilpailu alalla on kovaa ja vaatinut vuosien sinnikkään työn.
 Markkinat vaativat tulevaisuudessa moottorivalmistajilta fossiilittomia vaihtoehtoja. BRP on kertonut, että muutamien vuosien päästä sähkötoimisia tuotteita on markkinoilla.
 – Kyllä se tälläkin alueella kehittyy. 2026 mennessä jokaisesta tuoteryhmästä löytyy myös sähköllä toimivia laitteita, sanoo Valto Ristimella.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  2.10. kello 23 saakka.
 Lue myös:   Moottorikelkka etenee kuin kuiskaus – Tässä menee historian ensimmäinen sähkökelkkasafari

Euroopan ainoa moottorikelkkatehdas Rovaniemellä rikkoo myyntiennätyksiä ja valloittaa Pohjois-Amerikkaa – kelkkapomo: "Kasvu on todella suurta"


Summary: Epäillyt vangittiin perjantaina Pirkanmaan käräjäoikeudessa. Esitutkinta on alkuvaiheessa.

Sisä-Suomen poliisilaitoksen talousrikosyksikkö tutkii epäiltyä ihmiskauppaa Tampereella.
 Käräjäoikeudessa on perjantaina vangittu kaksi ihmistä todennäköisin syin epäiltynä ihmiskaupasta. Asiaan liittyy myös muita henkilöitä ja rikosnimikkeitä.
 Epäilty ihmiskauppa on tapahtunut ravintolatoiminnassa ja uhreina on osa ravintolan työntekijöistä. Heidät on rekrytoitu suoraan ulkomailta eikä heillä ole ollut kielitaitoa, jolla toimia yhteisönsä ulkopuolella.
 Poliisi epäilee, että työntekijöitä on kohdeltu alistavasti. Poliisi epäilee myös, että työehdot ovat olleet kohtuuttomat.
 Esitutkinta on alkuvaiheessa. Syyte on nostettava viimeistään 14. tammikuuta 2022.

Kahta epäillään ihmiskaupasta Tampereella – rikokset tapahtuneet ravintolassa


Summary: Ryhmä Jeff Bezosin Blue Origin -avaruusyhtiön entisiä ja nykyisiä työntekijöitä kertoo laiminlyönneistä avaruusalusten turvallisuudessa. Työntekijät kertovat myös yhtiössä rehottavasta seksismistä.

Ryhmä nykyisiä ja entisiä työntekijöitä kertoo turvallisuuden laiminlyönnistä sekä seksistisestä työkulttuurista miljardööri  Jeff Bezosin  Blue Origin -avaruusyhtiössä.
 Asiasta kertovat ainakin  The Guardian  sekä Britannian  yleisradioyhtiö BBC .
 Blue Originin entisen sisäisen viestinnän johtajan  Alexandra Abramsin  johtama 21 työntekijän ryhmä esitti syytökset Yhdysvaltojen ilmailuhallinnolle (FAA) lähettämässään valituskirjeessä. Kirjeen julkaisi ensimmäisenä paljastussivusto Lioness torstaina.
 Abrams kertoi torstaina  uutiskanava CBS:lle , että Bezos alkoi käydä kärsimättömäksi  Elon Muskin  ja  Richard Bransonin  avaruushankkeiden alkaessa kiriä tämän edelle. Branson matkusti Virgin Galactic -yhtiönsä aluksella avaruuden rajalle yhdeksän päivää ennen Bezosia.
 – Aloimme tuntea kasvavaa painetta ja kärsimättömyyttä, joka epäilyksettä tihkui johtoportaasta, Abrams sanoo.
 Kirjeessä työntekijät esittävät huolta muun muassa Blue Originin lippulaivan, New Shephard -avaruusaluksen turvallisuudesta. Kirjeessä sanotaan, että yhtiö on "onnekas, ettei mitään ole toistaiseksi tapahtunut".
 Bezos itse käväisi aluksella avaruudessa  heinäkuussa .
 Lisäksi allekirjoittajat kertovat yli tuhannesta yhtiön alusten moottoreiden ongelmia koskevasta raportista, joihin yhtiö ei ole puuttunut.
 – Useat tämän kirjeen laatineista sanovat, etteivät he lentäisi Blue Originin aluksella.
 Ilmailuhallinto sanoo ottavansa väitteet vakavasti ja käyvänsä ne läpi.
 Syytöksiä myös syrjinnästä ja seksuaalisesta häirinnästä
 Lisäksi kirje kertoo työkulttuurista, jossa seksismi "rehottaa". Yhtiön kerrotaan kohtelevan naispuolisia työntekijöitään eri tavoin kuin miespuolisia kollegojaan.
 – Useat korkeimman johdon jäsenet tunnetaan siitä, että he ovat jatkuvasti epäasiallisia naisille, kirjeessä sanotaan.
 Työntekijät kertovat, että eräästä yhtiön johtohahmosta tehtiin useampaan otteeseen ilmoituksia seksuaalisen häirinnän vuoksi. Lisäksi ryhmä kertoo, että uusia naistyöntekijöitä kehotettiin välttelemään toista häirinnästä tunnettua johtohenkilöä.
 Yhtiön työvoiman kommentoidaan koostuvan "pääosin miehistä" ja olevan "ylivoimaisen valkoista".
 Blue Origin on vastannut syytöksiin sanomalla, että se ei suvaitse syrjintää tai häirintää. Kertomansa mukaan se tarjoaa "lukuisia" reittejä ilmoittaa näistä, "mukaanlukien vuorokauden ympäri toimivan nimettömän päivystysnumeron". Yhtiö sanoo tutkivansa kaikki esille tulleet väitteet väärinkäytöksistä.
 Lue lisää aiheesta:
 Miljardööri Jeff Bezos kävi kymmenen minuutin pikavisiitillä avaruudessa

Valituskirje: Jeff Bezos kiirehti avaruuteen turvallisuuden kustannuksella, yhtiötä syytetään myös seksismistä – työntekijät eivät uskaltaisi lentää miljardöörin raketilla


Summary: Kustannustuen neljännen ja toistaiseksi viimeisen kierroksen haku päättyi syyskuun lopussa. Kaikkiaan suoria koronatukia on maksettu yrityksille viime ja tänä vuonna noin 2,4 miljardilla eurolla. Valtiontalouden tarkastusviraston mukaan koronatukien kohdentamisessa ei onnistuttu erityisen hyvin. VTV katsoo, että nyt olisi aika katsoa myös muitakin yritystukia kriittisesti.

elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ely)

Valtiontalouden tarkastusviraston mukaan koronatuet eivät kohdentuneet yritysten talousvaikeuksien kannalta erityisen hyvin.
 – Varsinkin kriisin alkuvaiheessa käytettävissä olleet kehittämistuet eivät kohdistuneet onnistuneesti niille yrityksille, jotka olisivat sitä tarvinneet ja jotka olivat koronasta eniten kärsineet, sanoo johtava tilintarkastaja  Pasi Tervasmäki  Valtiontalouden tarkastusvirastosta.
 Business Finlandin ja ELY-keskusten nyt jo lopetettuja häiriötukia jaettiin kymmenille tuhansille yrityksille yhteensä 1,3 miljardia euroa.
 VTV:n johtavan tilintarkastajan Pasi Tervasmäen mukaan yritystuet kokonaisuudessaan pitäisi käydä kriittisesti läpi.   Esa Syväkuru / Yle
 Tervasmäki tietää mitä puhuu, sillä hän on ollut päävastuussa yritystukitarkastuksessa, joka julkistetaan kokonaisuudessaan vasta lokakuun lopulla.
 Käytännössä Business Finland ja ELY-keskukset myönsivät siis runsaasti kehittämistukia sellaisille yrityksille, jotka eivät olleet kärsineet kriisistä taloudellisesti eivätkä olisi tukea edes tarvinneet.
 – Kyllä kärjistäen voi näin sanoa. Keskeisin seikka eli tuen tarpeellisuuden arviointi, jota meidän valtion avustuslaki edellyttää, oli tarkastuksemme perusteella puutteellista. Tukea siis meni sellaisille yrityksille, jotka eivät olisi tukea tarvinneet.
 Ongelmia aiheutti se, että virkamiehet joutuivat yhtäkkiä seulomaan hakemuksia konsulteilta,  huutokauppiailta ,  maastoautovalmistajalta  (Kauppalehti) ja lukuisilta muilta jotka eivät olleet koskaan moisia tukia hakeneet ja virkamiehet koskaan kyseistä toimialaa saati yrittäjää kohdanneet.
 Virheitä aiheutti myös se, että käyttöön otettiin yhtä aikaa useita tukimuotoja. Tämä johti siihen, että joillekin hakijoille myönnettiin päällekkäisiä tukia.
 Arviointivirheet ja päällekkäisyydet ovat sittemmin johtaneet  tarkastuksiin  ja  takaisinperintään jopa ulosottoa  myöten.
 Kustannustuki seuraavan kriisin työkalupakkiin
 Parhaiten koronatukien kohdentamisesta selvisi VTV:n arvion mukaan kesällä 2020 käyttöönotettu kustannustuki.
 Kustannustuen toistaiseksi viimeinen eli neljäs kierros päättyi syyskuun lopussa. Kustannustukia jaettiin yli 35 000 yritykselle kaikilla kierroksilla yhteensä runsaat 700 miljoonaa euroa.
 Neloskierroksella jo näkyi, että suorien tukien tarve oli vähentynyt.
 – Yllätti lähinnä se, että hakemuksia tuli selvästi vähemmän kuin aikaisemmilla kierroksilla. Toivottavasti syy on se, että yrityksillä ei mene enää niin huonosti, sanoo palvelujohtaja  Mari Selviranta  Valtiokonttorista.
 Tuki myös vaikuttaa kohdistuneen pääosin heille joille se on tarkoitettu.
 – Eniten kustannustukea on myönnetty matkailu- ja ravintola-alalle ja sen suhteen voi sanoa että kohdentavuus on ollut erittäin hyvä, Selviranta sanoo.
 Helpon rahan perään kurkottelijoitakin hakijoiden joukossa on voinut olla, mutta Selviranta on vakuuttunut, että sellaiset ovat karsiutuneet jo hakuvaiheessa.
 Valtiokonttorin palvelujohtaja Mari Selviranta katsoo, että parhaiten tuki kohdistui juuri kriisialoille kustannustuen ensimmäisellä kierroksella, jolloin oli käytössä tiukat toimialarajaukset.  Tiina Jutila / Yle
 Suoria koronatukia yrityksille on maksettu tähän mennessä noin 2,4 miljardilla eurolla.
 Grafiikasta puuttuu vielä koronan liittyviä osin yhä käytössä olevia toimia kuten Finnveran takaukset, joita on käytössä 2 miljardilla eurolla ja Teollisuussijoituksen pääomasijoitukset, joita on tehty 92 miljoonalla.
 Mutta nämäkään keinot eivät VTV:n mukaan toteutuneet kaikilta osin odotetusti, ja niiden merkitys jäi kohtuullisen vähäiseksi.
 – Mikäli tämän kaltainen kriisi joskus uusiutuu niin suosittelemme vahvasti, että kustannustuki olisi työkalupakissa nopeastikin käytettävissä, Tervasmäki sanoo.
 Lisäksi yksinyrittäjiä ja freelancereita on tuettu yrittäjän työmarkkinatuella, johon on mennyt tähän mennessä lähes 300 miljoonaa euroa sekä Taiteen edistämiskeskuksen apurahoilla, joita on maksettu 79 miljoonaa.
 Lisäksi opetus- ja kulttuuriministeriö on tukenut kulttuuria, elokuva-alaa, järjestöjä ja seuroja tähän mennessä lähes 160 miljoonalla eurolla.
 Myös Finnair ja matkustaja-alukset ovat saaneet valtiolta toimintaansa isoja tukia.
 Näitä muita tukimuotoja ei ollut VTV:n tarkastuksessa mukana.
 Konkurssien vähyys herättää epäilyjä liian hövelistä tukemisesta
 VTV ei ole koronatukikritiikissään ainoa. "Väärin sammutettu" toteavat selvityksissään myös ainakin  yritystukien tutkimusjaosto  ja  Helsinki GSE . Selvitykset olivat osa työ- ja elinkeinoministeriön käynnistämää jälkitarkastusta koronatuista.
 Kritiikkikortensa kekoon kantaa myös Elinkeinoelämän tutkimuslaitos.
 – Tuet ovat onnistuneet siinä, että yritykset ovat pysyneet pinnalla ja konkursseilta on vältytty. Toisaalta tukia on jaettu niin avokätisesti, että konkurssit ovat laskeneet alle normaalin vuosittaisen tason, sanoo Etlan ennustepäällikkö  Markku Lehmus .
 Konkursseja vähensi viime vuonna  etenkin konkurssisuoja, mikä vaikeutti velkojien mahdollisuutta vetää yritys konkurssiin. Suoja päättyi tammikuun lopussa.
 – Avokätisiä on tosin oltu muuallakin. Kansainvälisen tutkimuksen mukaan keskimäärin 88 prosenttia yrityksistä olisi selvinnyt ilman näitä tukia. Tämä on globaali tulos, mutta kertoohan se paljon jos melkein yhdeksän kymmennestä yrityksestä olisi selvinnyt ilmankin tukia, Lehmus sanoo.
 Myös Lehmus pitää kustannustukea parhaana tapana suorien tukien jakamiseen.  Monien yritysten arvostelemaa tukikriteereiden  kireyttä tai matalia tukikattoja hän pitää myös perusteltuna.
 – Se tietty kireys niissä jakokriteereissä näyttää näin jälkikäteen olleen ihan perusteltua, kun tiedetään että tukea jaettiin niin avokätisesti kaiken kaikkiaan.
 Nyt pitäisi kuitenkin palata pikaisesti normaaliin.
 – Koronatuet pitäisi lopettaa. On totta, että meillä on aloja kuten tapahtuma-alat, joilla koronarajoitukset vaikuttavat edelleen, niinpä on hyvä, että on vielä joitakin instrumenttejä käytössä, Lehmus sanoo.

 Yritystuet uudelleen kriittiseen tarkasteluun
 Myös VTV hoputtaa hallitusta jo luopumaan yritystukien poikkeusjärjestelyistä.
 Näin on käymässä, sillä Suomi ei halua enää jatkaa EU:n tilapäisiä valtiontukisääntöjä vuodenvaihteen jälkeen.
 Tilapäisten sääntöjen perusteella esimerkiksi  maaseudun yritysten kustannustuen kaltainen tuki  on yhä haettavissa.
 Yrityksille on maksettu edelleen myös muita yritystukia. Itseasiassa  suorat yritystuet  eli poislukien koronatuet, kasvoivat vuonna 2020 edelliseen vuoteen verrattuna 270 miljoonalla.
 Jo ennen koronaa käytiin kiivastakin keskustelua miljardi-luokkaan kasvaneiden yritystukien takia.
 Jopa yritykset listasivat tukia joista olisivat valmiita luopumaan. Parlamentaarisessa työryhmässä niihin ei kuitenkaan ollut poliittista rohkeutta puuttua.
 Lue lisää :  Yritystukia jaetaan miljardeja euroja vuodessa – kysely: puolet yrittäjistä haluaa vähentää tukia nykyisestä
 Lue lisää :  Hallituksen pitkään sorvattu yritystukiuudistus kaatuu – Pekkarinen: "Ei löytynyt yhteistä näkemystä"
 Valtiontalouden tarkastusviraston mielestä nyt pitäisi yrittää uudestaan.
 – Kyllä yritystukien kokonaisuus vaatii tarkempaa kriittistä tarkastelua, sanoo Tervasmäki.
 Mutta unohtaa ei pidä julkisia yritystukia jakavaa hallintoakaan.
 – Ainakin yhteistyö on keskeisessä roolissa. Tarkastuksessamme tuli ilmi, että yhteistyö eri toimijoiden välillä olisi voinut toimia paremmin. Lisäksi työ- ja elinkeinoministeriön rooli pitäisi saada entistä terävämmäksi. Pystyttäisiinkö näitä yritystukia edelleen keskittämään, Tervasmäki sanoo.
 Syitä yritystukien uudelleentarkasteluun kyllä olisi.
 Korona-aika on muuttanut yrityskenttää, joten panostuksia on tarvetta suunnata eri tavalla. Ilmastonmuutoksen torjuntakin vaikuttaa tukilinjauksiin.
 Velkaiselle valtiolle yritystuet tarkoittavat menoja tai saamatta jääneitä verotuloja riippuen siitä onko kyse veroedusta vai tuesta.
 Yritystukien höyläämiseen ei tarvitse ryhtyä edes tyhjältä pöydältä.
 Hallituksen asettaman  Yritystukien vähentämistyöryhmän raportissa  vuodelta 2019oli jo pitkä lista tukia ja laskelmia satojen miljoonien eurojen säästämiseksi.
 Lue lisää:
 Yli tuhat ravintolaa on määrätty maksamaan koronatukia takaisin valtiolle – niistä ainakin sata päätyy ulosottoon, arvioi viranomainen
 Yli tuhat yritystä on joutunut palauttamaan koronatukia – monta sataa firmaa käytti rahaa tukisääntöjen vastaisesti
 Suomi jakoi koronatukia yrityksille väärässä järjestyksessä – "Kriisin alussa olisi pitänyt panostaa suoriin tukiin", toteaa tutkijaryhmä
 Business Finland jakoi viime vuonna ennätysmäärän tukia – korona-apuun kului liki miljardi euroa

Koronatukia on jaettu jo miljardeja suomalaisfirmoille – tarkastusviraston tyly arvio: Tukea meni yrityksille, jotka eivät olisi tukea tarvinneet


Summary: Eurooppalaiset tuskailevat energian hinnan vuoksi. Helpotusta ei ole luvassa, sillä taustalla on myös talouden elpyminen koronan jälkeen.  Saksassa sähkön hinta kuuluu Euroopan kalleimpiin.

Saksalaisille lämmitys- ja sähkökulut ovat jo pitkään olleet kotitalouden suurimpia vuotuisia menoeriä.  Thomas Winkler  asuu puolisonsa kanssa omakotitalossa Berliinin ulkopuolisessa taajamassa.
 Taloa lämmitetään maakaasulämmöllä. Lämmityskulut vaihtelevat vuosittain 2 500–3 000 euron välillä. Tämän lisäksi tulee vielä noin 600 euron sähkölasku talouden muusta sähkönkulutuksesta.
 – Kuluja tulisi vielä enemmän, jos lämmittäisimme talomme sähköllä, Winkler sanoo.
 Korkeat lämmityskulut syntyvät vanhan talon huonosta eristyksestä, tietotyöläinen myöntää. Kahden hengen sähkölämmitteisessä kerrostaloasunnossa pariskunnan sähkökulut liikkuisivat vain noin 50 eurossa kuukaudelta.
 "Olen vaihtanut sähköyhtiötä kolmasti"
 Winkler on kuitenkin tyytyväinen Saksan energiamarkkinoihin, joilla kuluttajat voivat vapaasti valita sähköyhtiönsä. Hyvien tarjouksien sekä halutessaan vastuullisen sähköntuottajan valitsemiseen joutuu tosin käyttämään paljon aikaa.
 Kaasuputkea hitsattiin laskualus Lorelaylla kesäkuussa 2019. Mikko Koski / Yle
 – Suurinta osaa ihmisistä sähkötarjouksien vertailu ärsyttää. Minä olen vaihtanut tarjoajaa aina silloin, kun se on juolahtanut mieleeni, ehkä kolme kertaa viimeisen kymmenen vuoden aikana, Winkler kertoo.
 – Kuluttajana haluaisin tietenkin maksaa mahdollisimman vähän kaikesta. Mutta poliittisesti valveutuneena ihmisenä ymmärrän, että siirtymä pois fossiilisista energialähteistä on kallista, Winkler sanoo.
 Hiilen käytön hinta kasvaa
 Puhuessaan energiasiirtymän kalleudesta Winkler tulee viitanneeksi erääseen energiamarkkinoiden perustekijään.
 Ilmastonmuutoskriisin vuoksi hiili on arvioitu energiamuodoista haitallisimmaksi. Sen poltosta pyritään pois, ja hiilen käytölle asetetaan yhä kalliimmaksi käyvä hinta.
 Kun jokin energiatuotannon muoto on yskinyt, on tasapaino aikaisemmin voitu aiemmin palauttaa turvautumalla johonkin toiseen energialähteeseen – kuten hiileen. Mutta nyt hiilenkin hinta on huipussaan, muistutetaan  talousuutistoimisto Bloombergin artikkelissa .
 Economist-julkaisun mukaan  hiileen heijastuu Kiinan vaikutus.
 Aasian mahdit hamuavat energiaa
 Eurooppalaisten käyttämän sähkön hinnan kallistumisen yksi syy löytyykin Aasiasta. Kiina ja Japani ovat varmistaneet tuotantonsa toimintaedellytyksiä talveksi hamstraamalla nestemäistä kaasua. Tämä on korottanut sen hintaa, arvioi Bloomberg.
 Lisäksi tämän vuoden alkupuoliskolla Eurooppaan tuotiin nestemäistä kaasua 15 prosenttia vähemmän kuin vuonna 2020.
 Muitakin syitä sähkölaskun kasvulle on. Yksi niistä on luonto.
 Viime talvi oli ankara, mikä kulutti Euroopan kaasuvarastoja. Tuulivoima – tärkeä muun muassa Britanniassa – on puolestaan ollut vaikeuksissa. Tähän on syynä yksinkertaisesti se, että Pohjanmerellä ei ole tuullut tarpeeksi.
 Vähätuulinen vuosi nosti sähkön hintaa
 Saksalaiset maksavat sähköstään eurooppalaisessa vertailussa ennätyshintoja. Tällä hetkellä sähkön hinta liikkuu 31,94 eurosentissä kilowattitunnilta.
 Sähkön hinta määräytyy paitsi markkinoilla olevien sähköntarjoajista, myös valtion määräämästä sähköverosta. Saksassa sähkövero on 52 prosenttia, mikä on EU-maiden huipputasoa.
 Saksa käyttää veroja esimerkiksi uusiutuvien energialähteiden rakentamiseen. Maa luopuu vuoteen 2022 mennessä ydinvoimasta, ja hiilivoiman vähittäinen alasajo lisää omalta osaltaan paineita kasvattaa uusiutuvien osuutta maan energiantuotannossa.
 Saksassa sähkön hinnan nousua selittää myös se, että vähätuulinen kesä sekä sateinen kevät vähensivät tarjolla olevan uusiutuvan sähkön määrää markkinoilla.
 Tyynellä säällä tuulivoimalat eivät tuota energiaa. Pohjanmerelle tuulivoimaloiden lavat ovat viime aikoina pyörineet laiskanlaisesti.
 Kaasun myötä sähkön hinta ylös
 Sähkön hinta voi nousta myös silloin, kun sähköverkko ei salli tarjonnan turvaamista ostamalla virtaa naapurista. Tässä suhteessa esimerkiksi Britannian katsotaan olevan heikoilla.
 Eurooppaa koettelee myös se, että kaasun tuotanto on takellellut kahdessa tärkeässä toimittajamaassa, Norjassa ja Venäjällä. Syynä on kaasukenttien uudisrakentaminen ja huoltotyöt.
 Nämä tekijät nostavat kaasun hintaa, mikä vaikuttaa myös sähkölaskuun. Vuonna 2019 EU:n piirissä 23 prosenttia sähköstä tuotettiin kaasun avulla. Ydinvoimalla tuotetun sähköenergian määrä oli vain kolme prosenttiyksikköä suurempi.
 Näiden tekijöiden ohella arvioidaan, että hintapainetta lisää myös maailmantalouden elpyminen koronapandemian jälkeen.
 Lue lisää:
 Sähkön hinta kallistuu ja kodin yllättävät sähkönsyöjät voivat kasvattaa laskua entisestään – Vertailimme kuinka paljon erilaiset laitteet kuluttavat sähköä
 Sähkön ja kaasun hintojen pelätään karkaavan käsistä, tilannetta kuvataan poikkeukselliseksi – mistä raju hinnannousu johtuu?
 Sähkön hinnan nousu yllätti monet – kuluttajalla on kuitenkin monta keinoa oman sähkölaskun pienentämiseksi
 Pörssisähkön hinta noussut reilusti vuodentakaisesta – Pohjoismaiden sähköpörssissä tuntihinta kävi tällä viikolla korkeimmalla sitten helmikuun

Isot taustatekijät nostavat sähkön hintaa Euroopassa – ilmastokriisi, Kiinan mahti ja tyyni sää kasvattavat kuluttajan sähkölaskua


Summary: Lääkeyhtiö on varautunut käymään Suomessa suoria neuvotteluja sosiaali- ja terveysministeriön kanssa myyntiluvan saamiseksi. Pilleri on kokeissa ollut tehokas myös virusvarianttien aiheuttamissa tautitapauksissa.

Lääkevalmistaja Merck ilmoittaa hakeneensa Yhdysvalloissa käyttölupaa suun kautta otettavalle koronalääkkeelle.
 Merckin mukaan kokeissa saatiin vakuuttavia tuloksia lääkkeen tehosta. Molnupiravir-lääke vähensi noin puolella riskiryhmiin kuuluvien potilaiden vaaraa kuolla tai tarvita sairaalahoitoa, kun se otettiin taudin varhaisessa vaiheessa.
 Kun kolmannen vaiheen kokeessa oli mukana 775 potilasta, 7,3 prosenttia lääkettä saaneista kuoli tai joutui sairaalaan. Lumelääkkeen saaneista osuus oli 14,1 prosenttia. Lääkettä saaneista potilaista yksikään ei kuollut, kun taas lumelääkettä saaneista kahdeksan kuoli.
 Lääke paransi hyvin myös siinä tapauksessa, että kyseessä oli koronaviruksen gamma, delta tai my -variantti. Kolmosvaiheen tutkimusta tehtiin ympäri maailmaa, Yhdysvaltojen lisäksi muun muassa Britanniassa, Saksassa ja Ruotsissa.
 – Merck aikoo hakea hätäkäyttölupaa Yhdysvalloissa niin pian kuin mahdollista ja jättää hakemukset lääkeviranomaisille myös muualla maailmassa, yhtiö ilmoitti kansainvälisessä tiedotteessaan.
 Toiveissa saada Suomeen lähikuukausina
 Merck toimii Suomessa nimellä MSC Finland. Yhtiön edustaja kertoo Ylelle, että myös Euroopan lääkevirasto EMA on seurannut lääkkeen kolmannen vaiheen tutkimustuloksia suurella mielenkiinnolla. Myyntilupahakemusta ei ole vielä jätetty, mutta neuvotteluja on käyty pitkin matkaa.
 – Toiveissa on, että lääke olisi potilaskäytössä Suomessakin lähikuukausina, sanoo MSC:n yhteiskuntajohtaja  Petri Lehto .
 Lehdon mukaan yhtiössä on varauduttu siihen, että Suomessa voitaisiin käydä suoria neuvotteluja sosiaali- ja terveysministeriön kanssa lääkkeen myyntiluvasta ja ohittaa näin EMA:n yhteismenettely. Kummatkin tiet ovat yhä mahdollisia.
 Joka tapauksessa lääke voisi olla käytössä Suomessa jopa loppuvuodesta tai ensi vuoden alussa – viranomaisten lupamenettelystä riippuen.
 Merckin mukaan lääkettä on varauduttu valmistamaan kymmenen miljoonaa annosta vielä tämän vuoden aikana. Yhdysvalloissa liittovaltio on jo sitoutunut hankkimaan lääkettä.
 Molnupiravir on yksi lukuisista kehitteillä olevista koronapillereistä.
 Lue myös:
 Suomen jatko WHO:n koronalääketutkimuksessa varmistui – ensimmäiset suomalaiset on jo rekrytoitu leukemia- ja reumalääkkeiden testaamiseen

Lupaavia tutkimustuloksia suun kautta otettavasta koronalääkkeestä – lääkeyhtiön edustaja: Suomessa potilaskäytössä ehkä lähikuukausina


Summary: Timo Soini väisteli kysymystä siitä, kuinka todennäköisesti hän asettuu ehdolle vuonna 2024.

Entinen ministeri, puoluejohtaja ja kansanedustaja  Timo Soini  vieraili  Sean Ricksin  haastateltavana Yle Perjantai -ohjelmassa tänään perjantaina.  Ohjelman voi kokonaisuudessaan katsoa tästä.
 Ohjelman teemana olivat haaveet, niiden toteutuminen sekä niiden kaatuminen ja kuinka siitä selviää. Haaveiden tavoittelulla on ollut Soinin lähipiirille myös ikäviä seurauksia, joita Soini katuu.
 – Kohtelu minua kohtaan julkisuudessa on ollut aika reipasta. Olen sen valtaosin ansainnut, hyvän ja huonon. Ihmiset, joilla ei ole niiden asioiden kanssa tekemistä, he jotka ovat lähipiirissä, he ovat joutuneet maksamaan siitä, Soini kertoo.
 Juontaja Sean Ricks kysyi Soinilta, oliko kova julkinen kritiikki hänen ulkoministeripestiään kohtaan perusteltua.
 – Jokaisella ihmisellä on oikeus mielipiteeseen. Olen tehnyt oman pääni mukaan. Olen mieluummin vaikka yksin oikeassa.
 – Kuinka usein olet yksin oikeassa? Ricks tiedusteli.
 – Aika usein, Soini kuittasi.
 "Minulla on katolisen papin mielipiteet, kaikessa kauneudessaan ja joidenkin mielestä kauheudessaan", Soini kuittaili Sean Ricksille, joka kyseli nuoruuden pappishaaveista. Meri Lantela
 Soini kuvaili itseään maailmanparantajaksi, jonka suurin idoli on Äiti Teresa. Ricks kysyi Soinilta, mitä hän ajattelee ilmastokriisiä vastaan taistelevasta ympäristöliikkeestä Elokapinasta.
 Elokapina järjesti tällä viikolla Helsingin Mannerheimintiellä mielenosoituksen, jossa mielenosoittajia jouduttiin poliisin toimesta siirtämään väkisin pois ajoteiltä.
 – Ajoin eilen bensa-Mersulla siitä ohi ja katsoin ymmärtäväisesti heidän suuntaansa ja ajattelin, että keep on going. Voin 59-vuotiaana patuna sanoa, että jos 1,5 tai 2 asteen lämmönnousu toteutuu, se ei pelasta teitä, Soini sanoi.
 Ehdolle 2024?
 Soinin haaveet kaatuivat, kun oma puolue erotti hänet perussuomalaisista. Uusista unelmista kysyttäessä Soini väläyttelee paluuta politiikkaan.
 – Sain vuonna 2009 ennen jytkyä 130 000 ääntä europarlamenttivaaleissa. Unelma on, että 2024 otan 200 000 ääntä ja olen Suomen ykkönen.
 – 2024 olet siis ehdolla? Ricks kysyi Soinilta.
 – Se on mahdollista. Se on unelma, Soini vastasi.
 Katso ohjelma kokonaisuudessaan Areenasta:

Timo Soini väläytteli paluuta politiikkaan Yle Perjantai -ohjelmassa: unelmana 200 000 ääntä europarlamenttivaaleissa 2024


Summary: Suomalais-kanadalaista liikemiestä Peter Nygårdia vastaan on nyt nostettu yhdeksän uutta syytettä Kanadassa. On vielä epäselvää, kuinka uudet syytteet vaikuttavat tämän luovuttamiseen Yhdysvaltoihin.

Seksuaalirikoksista syytetty liikemies  Peter Nygårdin , 80, suostuu luovutettavaksi Yhdysvaltoihin. Asiasta kertoivat syyttäjä ja puolustusasianajaja Nygårdin luovutusoikeudenkäynnssä Kanadan Winnipegissä.
 Nygård osallistui itse oikeusistuntoon videolinkin välityksellä.
 Yhdysvalloissa Nygårdia syytetään muiden muassa seksikaupasta. Yhdysvaltain viranomaisten mukaan Nygård käytti liiketoimintaansa houkutellakseen naisia seksuaalisiin tekoihin.
 Nygårdia ei kuitenkaan luovuteta Yhdysvaltoihin välittömästi – luovutuspäätöksen tekee lopulta Kanadan oikeusministeri.
 Oikeusistunnossa myös selvisi, että Nygårdia vastaan on nostettu Kanadan Torontossa kuusi uutta syytettä seksuaalisesta hyväksikäytöstä sekä kolme syytettä vapaudenriistosta.
 Reutersin mukaan on epäselvää, kuinka kanadalaiset syytteet vaikuttavat Nygårdin mahdolliseen luovuttamiseen.
 USA:n viranomaisten mukaan Nygård käytti jopa satoja naisia seksuaalisesti hyväksi Kanadassa, Yhdysvalloissa ja Bahaman saarella. Häntä epäillään myös alaikäisten raiskauksista.
 Suomalais-kanadalainen liikemies pidätettiin joulukuussa Kanadan Winnipegissä.
 Lue lisää aiheesta:
 Kuka on Peter Nygård? Kymmenen naista syyttää suomalais-kanadalaista muotimiljonääriä raiskauksista, nuorimmat olivat 14-vuotiaita

Lukuisista seksuaalirikoksista syytetty Peter Nygård suostuu luovutettavaksi Yhdysvaltoihin – lopullisen päätöksen tekee Kanadan oikeusministeri


Summary: Salaliittoteoriat houkuttelevat monia, ja Sami Vähä-Herttua sai kokea sen itse Donald Trumpin ja Hillary Clintonin vaalitaistelun alla. Tutkija Katja Valaskiven mukaan salaliittoteorioihin uskominen on inhimillistä, mutta sillä voi olla vakavia seurauksia.

Estonian uppoaminen, syyskuun 11. päivän terrori-iskut ja viimeisimpänä koronavirus. Näihin kaikkiin ja moniin muihin maailman merkittäviin tapahtumiin liittyy salaliittoteorioita, jotka ovat levinneet internetin välityksellä aiempaa laajemmalle.
 Sami Vähä-Herttua  koki salaliittoteorioiden koukuttavuuden vuosina 2015–2016 Yhdysvaltain presidentinvaalien aikaan. Hän kertoo  Marja Sannikan  haastattelussa etsineensä ensin internetistä tietoa 9/11-iskuihin liittyen ja perehtyneensä kaksoistornien romahtamiseen Youtube-videoiden avulla.
 – Oli aika mahdotonta selittää sitä fysiikan lakien avulla. Se loi sellaisen epäluottamuksen, että mitä tässä maailmassa tapahtuu.
 Vähä-Herttuan kiinnostus salaliittoteorioihin lisääntyi vaalien myötä. Tuolloin valloillaan oli esimerkiksi niin sanottu pizzagate-teoria, jonka mukaan  Donald Trumpin  vastaehdokas  Hillary Clinton  pyörittäisi salaista pedofiilirinkiä.
 – Jotenkin putosin sitten siihen madonreikään, ja aloin uskoa kaikenlaisiin hullumpiin juttuihin.
 Trumpin voitettua vaalit mitään salaliittoteorioiden ennakoimaa ei kuitenkaan tapahtunut. Se sai Vähä-Herttuan kyseenalaistamaan teoriat, joihin hän oli niin kovasti uskonut.
 – Se kliimaksi meni ohi, ja kaikki jatkui ennallaan. Trump edelleen taistelee näitä pahoja tyyppejä vastaan eikä ikinä mitään tapahdu, vaan hänen oma egonsa paisuu siinä samalla.
 Havahtuminen oli Vähä-Herttualle järkytys.
 – Oli niin monia sellaisia asioita, joista nyt ajattelen, että olin ihan täysin hullu. Että miten olen voinut sellaisiin uskoa.
 Salaliittoteoriat saattavat eristää sosiaalisesta ympäristöstä
 Salaliittoteorioita tutkinut Helsingin yliopiston apulaisprofessori  Katja Valaskivi  toteaa Sannikan haastattelussa, että Vähä-Herttuan tarina on melko tyypillinen. Valaskiven mukaan periaatteessa kuka tahansa voi alkaa uskoa salaliittoteorioihin.
 – Kun pahoja asioita tapahtuu maailmassa, on inhimillisen psykologian kannalta helpompi uskoa, että jossakin joku vetelee naruista kuin että maailma on epäreilu ja sattumanvarainen paikka.
 Valaskiven mukaan salaliittoteorioihin liittyy yleensä juuri hyvän ja pahan vastakkainasettelu. Tyypillistä on myös eliitti- ja auktoriteettikriittisyys.
 – Ne ihmiset, jotka ovat tajunneet salaliiton olemassaolon, ovat hyvän puolella.
 Salaliittoteorioihin uskomisella voi olla vakavat seuraukset. Teoriat voivat uhata ihmisen terveyttä ja turvallisuutta sekä vaikuttaa merkittävästi sosiaalisiin suhteisiin, Valaskivi luettelee.
 – Pahimmillaan se netissä oleva yhteisö tietyllä tavalla eristää ihmisen omasta lähiympäristöstään.
 Vaikka salaliittoteorioiden takana on usein nettiyhteisö, Vähä-Herttua koki kuitenkin olevansa yksin uskomustensa kanssa. Hänen sosiaalisessa mediassa jakamansa sisältö ei saanut tykkäyksiä vanhoilta tutuilta ja ystäviltä.
 Korona on tuonut salaliittoteoriat taas esiin
 Valaskiven mukaan salaliittoteorioita on ollut kaikkina aikoina. Teorioihin uskovien määrä ei ole välttämättä lisääntynyt, mutta koronapandemian myötä ilmiö on tullut näkyvämmäksi. Valaskivi sanoo, että usein kriisiaikoina tarve selityksille lisääntyy.
 Vähä-Herttua on huomannut saman. Hän kertoo olevansa nykyään vastaanottajapuolella, kun jotkut hänen kontaktinsa jakavat koronaan liittyvää salaliittotietoutta.
 – Olin jo tavallaan unohtanut koko homman, ja sitten yhtäkkiä sitä vyöryy joka suunnalta ja lähetetään linkkejä. Olen vain kylmän rauhallisesti, että en jaksa enää.
 Vähä-Herttua ja Valaskivi molemmat suosittelevat salaliittoteorioista kiinnostuneita tutkimaan internetiä vähemmän ja käyttämään ajan ennemmin johonkin muuhun.
 – Tekisi mieli sanoa, että lopeta. Oman mielenterveyden kannalta on paras keskittyä rakentavampiin juttuihin, Vähä-Herttua päättää.
 Katso Marja Sannikan koko jakso alta tai Yle Areenasta perjantaina 1.10.2021 klo 18. Jakson voi katsoa myös Yle TV1:llä klo 20.

Sami Vähä-Herttua koukuttui salaliittoteorioihin mutta pääsi niistä irti ja järkyttyi hurahtamistaan – "Nyt ajattelen, että olin täysin hullu"


Summary: Suomelan mukaan vallitseva näkemys on, että sisäministerin ja puheenjohtajan sijaisuudet jaetaan. Siinä tapauksessa hän ei olisi ehdolla ministeriksi, mutta kertoo olevansa käytettävissä, jos tunnelma puolueen sisällä vaihtuu.

Vihreiden puoluehallitus on valinnut puheenjohtajan sijaiseksi kansanedustaja  Iiris Suomelan . Sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.) jää marraskuussa perhevapaille.
 – On ihan valtava ilo ja kunnia olla tässä. Olen tähän liikkeeseen tullut aikanaan vastavalmistuneena ylioppilaana, ja hakenut nimenomaan sellaista paikkaa, jossa voi toimia yhdessä ilmastokriisiä vastaan ja vahvan hyvinvointivaltion puolesta, Suomela sanoi valintansa jälkeen tiedotustilaisuudessa.
 – Tulevat aluevaalit on aivan valtavan tärkeä hetki. Nyt päätetään, millaiseksi suomalaisen hyvinvointivaltion tulevaisuus rakentuu, ja miten voimme vastata tulevaisuuden isoihin haasteisiin.
 Ohisalo kertoi, että Suomela valittiin puheenjohtajaksi yksimielisesti. Vastaehdokkaita ei ollut.
 Puolueen sääntöjen mukaan puheenjohtajan sijaiseksi voitiin nostaa yksi varapuheenjohtajista, eli vaihtoehdot olivat kansanedustajat Suomela,  Atte Harjanne  ja  Hanna Holopainen .
 Eri mediat pitivät ennakkoon vahvimpana  sijaisehdokkaana juuri tamperelaista Suomelaa.
 Taustakeskusteluissa vihreät ajattelivat, että tulevan puheenjohtajan keskeisin tehtävä on johdattaa puolue aluevaaleihin. Aluevaalit pidetään tammikuun lopussa 2022, ja Ohisalo palaa takaisin puolueen johtoon näillä näkymin ensi kesänä.
 Asetelman nähtiin palvelevan Suomelan ehdokkuutta, koska toinen varapuheenjohtaja Atte Harjanne on Helsingistä.
 Helsinki järjestää sosiaali- ja terveydenhuollon palvelut itsenäisesti myös sote-uudistuksen jälkeen, minkä takia Helsingissä ei äänestetä erikseen aluevaaleissa.
 Kolmas vaihtoehto puheenjohtajan sijaiseksi oli lappeenrantalainen Hanna Holopainen. Hänen nimensä nousi taustakeskusteluissa harvemmin esiin kuin Suomelan ja Harjanteen.
 Vihreät pitivät tiedotustilaisuuden sijaisen valinnasta puoluehallituksen kokouksen yhteydessä.
 Ministerin sijainen valitaan myöhemmin
 Vihreiden eduskuntaryhmä ja puoluevaltuuskunta valitsevat hieman yli viikon päästä itselleen ministerin sijaisen, koska Ohisalo väistyy perhevapaan ajaksi myös sisäministerin tehtävästä.
 Sen jälkeen, kun Suomela valittiin puheenjohtajan sijaiseksi, Ohisalo kertoi, että hän aikoo tehdä myös ministeriesityksen.
 Suomelan mukaan vallitseva näkemys on, että tehtävät erotetaan. Silloin hän ei olisi ehdolla sisäministerin sijaiseksi. Suomela jätti kuitenkin myös ministeriydelle pienen takaportin auki.
 – Jos tunnelmat vaihtuu puolueen sisällä, niin voin olla käytettävissä.
 Ylen tietojen mukaan vihreiden ajatukset uudesta ministeristä ovat vielä auki. Julkisuudessa on pyöritetty vaihtoehtona laajempaa ministerikierrätystä, jossa ministerin sijainen valittaisiin ilmasto- ja ympäristöministeri  Krista Mikkosen  tilalle.
 Mikkonen puolestaan siirtyisi sisäministerin paikalle, ja täten Ohisalo palaisi perhevapailta ympäristö- ja sisäministeriksi.
 Asiaa perustellaan vihreissä muun muassa sillä, että Ohisalon siirtyminen uuteen ministeriöön toisi ilmasto- ja ympäristöasioille uutta painoarvoa.
 Samalla vihreät toivovat, että puolue saisi ilmasto- ja ympäristötavoitteitaan läpi loppukauden aikana, kun puolueen puheenjohtaja olisi ajamassa niitä.
 Myös sijaisuuden ajalle ajoittuu useita merkittäviä asioita vihreille ja hallituskumppaneille. Alkuvuodesta hallituksen pitäisi sopia työllisyys- ja ilmastotoimista. Edessä ovat myös kevään kehysriihen kovat talouspäätökset.
 Ministerin sijaiseksi vihreissä on julkisuudessa esitetty eduskuntaryhmän puheenjohtajaa  Emma Karia  ja Atte Harjannetta.
 Lue lisää:
 Kansanedustaja Iiris Suomela vahvoilla vihreiden sijaisjohtajaksi, varapuheenjohtaja Atte Harjanne sen sijaan heikoilla helsinkiläisyytensä tähden
 Vihreät valitsivat poikkeuksellisen jännittävässä vaalissa varapuheenjohtajikseen Atte Harjanteen, Iiris Suomelan ja Hanna Holopaisen – Kolmikon joukosta valitaan Ohisalon tuuraaja

Iiris Suomela nousee Maria Ohisalon sijaiseksi vihreiden puheenjohtajana


Summary: Uskaltavatko tavalliset ihmiset kohta enää esiintyä mediassa, kun likimain jokainen ulostulo tuntuu olevan arvostelun ja vihapuheen potentiaalista polttoainetta?

Medioiden luetuimpien juttujen kärjessä on usein tarina, jonka päähenkilöstä emme ole kuulleet aiemmin.
 Joku ihan tavallinen ihminen, siis kuka tahansa meistä.
 Tavalliset ihmiset, eli tuttavallisemmin  tavikset,  antavat kasvonsa arjen sattumuksille ja tulevat omalla tarinallaan osaksi jotain isoa yhteiskunnallista ilmiötä. Tekevät sen kenties ymmärrettäväksi.
 Monen toimittajan kokemus on, että hankalaankin aiheeseen löytyy yleensä joku, joka on valmis teemasta puhumaan – ja vieläpä omalla nimellään. Mutta millä hinnalla? Tavallisten ihmisten esiintymisestä mediassa keskusteltiin Ylen mediaohjelma  Viimeisessä sanassa .

 Ilta-Sanomiin haastatellaan toimituspäällikkö  Panu Karhusen  mukaan päivittäin kymmeniä tavallisia ihmisiä.
 – Tavallisilla suomalaisilla on hyvin tärkeä rooli. He tuovat vaikeita asioita lähemmäksi lukijaa ja tekevät tärkeästä kiinnostavaa, Karhunen sanoo.
 Haastateltavia lähestytään erilaisten yhdistysten ja sosiaalisen median kautta. Osa lähteistä myös ottaa itse tarinansa kanssa yhteyttä toimitukseen. Yhä useammin juttu syntyy siten, että sosiaaliseen mediaan päivityksen tehnyt ihminen päätyy kertomaan asiansa myös journalistisen median suurelle yleisölle.
 Vapaan toimittajan ja kirjailijan Venla Pystysen mukaan journalistien on tehtävä jatkuvaa eettistä harkintaa haastateltavien suhteen. Tiina Jutila / Yle
 Henkilöjuttuihin erikoistunut vapaa toimittaja ja kirjailija  Venla Pystynen  muistuttaa journalistin vastuusta.
 Pystynen sanoo, että toimittajan on tehtävä joka kerta harkinta siitä, että aiheutuuko jutusta mahdollisesti vahinkoa.
 – Haastattelun ei ole tarkoitus repiä rikki ja toistaa traumaa. Se on jatkuvaa eettistä arviointia, Pystynen sanoo.
 Pystysen jutuissa ääneen pääsevät usein ihmiset, joiden elämäntarinaan liittyy jokin trauma. Usein hänen haastattelemansa ihmiset löytyvät erilaisten järjestöjen kautta. Silloin ammattilaiset osaavat tarjota juttuun henkilöä, joka ei ole akuutisti kokemuksiensa takia vereslihalla ja on esimerkiksi koulutettu toimimaan kokemusasiantuntijana.
 Usein haastateltava saa myös hyvää palautetta
 Nykyisessä someympäristössä ja verkon keskustelupalstoilla rehottavan keskustelukulttuurin takia myös tavallisten ihmisten riski joutua maalituksen ja vihapuheen kohteeksi esimerkiksi ulkonäön tai etnisen taustan takia on noteerattu toimituksissa.
 Ilta-Sanomien toimituspäällikkö Panu Karhunen kertoo, että he pyrkivät suitsimaan mahdollista somemyllytystä toimituksessa usein jo ennakkoon. Tiina Jutila / Yle
 Ilta-Sanomien Panu Karhunen kertoo, että toimitusprosessiin kuuluu se, että julkisuuteen tottumattomalle haastateltavalle kerrotaan, mitä jutusta saattaa seurata. Joskus haastateltavalle tarjotaan aiheen arkaluonteisuuden takia myös osittaista anonymiteettia, eli sitä, että jutussa on mahdollista esiintyä esimerkiksi pelkällä etunimellä.
 – Emme välttämättä avaa ollenkaan jutun yhteyteen mahdollisuutta verkkokeskusteluun, ja jos sen teemme, niin ne ovat ennakkomoderoituja. Pyrimme siten ennalta kitkemään sitä mahdollista somemyllytystä, Karhunen kertoo.
 Pystynen ei usko, että tavallisten ihmisten ääni katoaa mediasta, vaikka osa julkisuudessa omasta elämästään kertoneista saa osakseen rankkaa arvostelua ja kohtuutonta vihapuhetta. Hänen mielestään sosiaalisen median avautumiskulttuuri, jossa ihmiset ovat tottuneet matalallakin kynnyksellä kertomaan elämästään, sanelee myös perinteisen median askelmerkkejä.
 – Monelle saattaa tulla yllätyksenä, kuinka iso huomio mediassa esiintymisestä tulee. Itselläni on kuitenkin enemmän sellainen kokemus, että haastateltavat kertoneet saaneensa hyvää palautetta, Pystynen muistuttaa.
 Viimeisessä sanassa keskustelemassa Lena Nelskylän vieraana Venla Pystynen ja Panu Karhunen. Tiina Jutila / Yle
 Karhunen on samoilla linjoilla. Hän sanoo, että valtaosa Ilta-Sanomiin tarinansa kertoneista tavallisista ihmisistä on pitänyt kokemusta positiivisena tai vähintään neutraalina.
 Jos tavallisten ihmisten ääni katoaisi Suomen mediakentältä, siitä tulisi Karhusen mukaan "hirmu tylsä, harmaa, byrokraattinen ja koukeroinen."
 – Mediasta puuttuisivat sitten ne ihmiset, joita kertomamme asiat oikeasti koskevat. Tavalliset ihmiset tuovat aiheita lähemmäs, mediakin pääsee sieltä norsunluutornista sitä kautta lähemmäs, ja jos kaikki menee hyvin, ihmisetkin ovat lähempänä toisiaan, Karhunen sanoo.
 Pystynen muistuttaa, että median edustamien äänien monimuotoisuus on edelleen asia, joka ontuu.
 – Median pitäisi miettiä, kenen ääni julkisuudessa kuuluu. Siellä on edelleen paljon keskiluokkaisia valkoisia ihmisiä. Median edustaman kuvan pitäisi vastata enemmän todellisuutta kuin toimittajakuntaa.
 Lue myös:
 Kannabis nousi otsikoihin, eikä uutisointi ollut taaskaan ihan neutraalia – jokin silti muuttui, sanoo nuorisotutkija Mikko Salasuo
 Jari Aarnio aloitti Alibin kolumnistina, ja samasta syystä Sanna Ukkola tekee kärjistyksiä – kolumneista tuli medialle uutisia arvokkaampia, ja tästä se johtuu
 Median pitää rohkaista ihmisiä pois koronapelosta, sanoo HS:n toimituspäällikkö Esa Mäkinen – "Mika Salminen ei tule taluttamaan meitä karaokeen"

Median luetuimpien juttujen päähenkilö on usein tarinansa jakanut tavis, ja hän voi joutua keskelle somemyrskyä – mitä toimituksissa tehdään silloin?


Summary: Albert Einstein ei ole yksi niistä neljästä tieteentekijästä, jotka ovat saaneet Nobel-palkinnon kahdesti, mutta epäsuorasti hänen palkintosaldonsa on aivan omaa luokkaansa. Viime vuonna tili karttui mustien aukkojen tutkimuksista myönnetyllä palkinnolla.

Tänä vuonna tulee kuluneeksi sata vuotta  Albert Einsteinin  Nobel-palkinnosta. Tai oikeastaan ei: palkintoluettelossa vuosi kyllä on 1921, mutta sinä vuonna fysiikan Nobel-palkinto jätettiin kokonaan jakamatta. Einstein sai omansa seuraavana vuonna, jolloin palkintoja myönnettiin kaksi.
 Vähältä piti, ettei Einstein jäänyt kokonaan palkinnotta. Ruotsin kuninkaallisen tiedeakatemian komitea, joka valitsee fysiikan Nobel-voittajat, oli vuosien ajan torjunut ehdotukset Einsteinin palkitsemisesta ja piti lopulta mieluummin välivuoden kuin palkitsi hänet.
 Ensi viikolla kerrotaan tämänvuotiset valinnat. Voittajien työn kivijalkana saattaa hyvinkin olla jälleen kerran jokin Einsteinin uraauurtavista teorioista.  Einstein Online -verkkosivu  listaa 17 yleisen suhteellisuusteorian perintöön nojaavaa Nobelia.
 Avaruustutkimuksesta, joka väistämättä kumartaa Einsteinille,  tuorein Nobel myönnettiin viime vuonna . Sen saivat  Roger Penrose , joka todisti matemaattisesti, että mustat aukot ovat suhteellisuusteorian mukainen ilmiö, sekä  Reinhard Genzel  ja  Andrea Ghez , joiden johtamat tutkimusryhmät osoittivat, että Linnunradan keskellä täytyy olla supermassiivinen musta aukko.
 Ehkä tänä vuonna on kvanttien vuoro? Edellisestä kvanttifysiikan Nobelista on kahdeksan vuotta.
 "Sata vuotta suhteellisuutta, atomeja, kvantteja", julisti saksalainen juhlapostimerkki vuonna 2005 "Einsteinin ihmevuodeksi" kutsutun vuoden 1905 kunniaksi.  Jokainen vuoden viidestä julkaisusta olisi yksistään taannut Einsteinin maailmanmaineen fyysikkona, sanoo Jukka Maalampi.  Peer Grimm / EPA
 Albert Einsteinia ehdotettiin ensi kertaa Nobel-voittajaksi vuonna 1910. Jo viisi vuotta aiemmin hän oli julkaissut suppean suhteellisuusteoriansa, valosähköisen ilmiön selityksen – josta Nobel lopulta myönnettiin – ja kolme muutakin merkittävää teoriaa.
 Hän oli vasta 26-vuotias. Meriittejä ehti kertyä vielä paljon lisää, ennen kuin hän 50 vuotta myöhemmin makasi kuolinvuoteellaan miettien yhä suurinta haastetta, painovoiman ja sähkömagneettisen voiman yhdistävää kenttäteoriaa.
 – Joku on laskenut, että Einstein olisi ansainnut kuusi tai seitsemän Nobel-palkintoa, sanoo Jyväskylän yliopiston fysiikan emeritusprofessori  Jukka Maalampi .
 Kävipä niinkin, että toinen fyysikko sai Nobelin yritettyään todistaa, että Einsteinin oli erehtynyt, Maalampi naureskelee.
 –  Robert Millikan  yritti osoittaa kokeellisesti, että Einstein oli väärässä valosäteilyn kvanttiteoriassaan, mutta joutuikin toteamaan sen oikeaksi. Hän itse asiassa mittasi kokeellisesti kvantin energian ja taajuuden välisen suhteen.
 Millikan sai palkintonsa vuonna 1923, heti Einsteinin jälkeen, ja jälkilämmössä samasta ideasta palkittiin myöhemmin muitakin, Maalampi kertoo.
 Einsteinin käsikirjoitus yleisestä suhteellisuusteoriasta oli 46-sivuinen.  Kuva on otettu kymmenen vuotta sitten Israelin tiedeakatemian näyttelyssä, jossa käsikirjoitus oli ensi kertaa esillä.  Debbie Hill / UPI / AOP
 Moni esitti Einsteinille Nobel-palkintoa jo suppeasta suhteellisuusteoriasta, ja vuoden 1915 yleinen suhteellisuusteoria moninkertaisti ehdotusten määrän.
 Nobel-komiteassa poikkiteloin oli etenkin Uppsalan yliopiston silmälääketieteen ja optiikan professori  Allvar Gullstrand , oman alansa merkittävä uranuurtaja ja lääketieteen Nobel-palkittu.
 Raati piti kiinni Gullstrandin perusteesta: Einsteinin teoriat eivät täyttäneet ehtoja, jotka  Alfred Nobel  oli asettanut testamentissaan. Palkinto piti antaa tieteilijälle, joka oli eniten hyödyttänyt ihmiskuntaa edellisen vuoden aikana.
 Gullstrand ja moni muukin ruotsalaistutkija kyseenalaisti Einsteinin julkaisut liian teoreettisina ja siksi merkityksettöminä. Mutta oliko se ainoa syy Einsteinin sivuuttamiseen? Myös maailmanajan on päätelty vaikuttaneen.
 – Saksassa oli juutalaisvastaisuus nousussa. Siellä oli tahoja, jotka eivät halunneet Einsteinin palkitsemista. En tiedä, siivilöityikö se Ruotsiinkin, mutta Nobel-komitea oli kyllä hyvin vastahankainen. Sääli, jos politiikka vaikutti, Maalampi sanoo.
 Suomalaisfyysikon teoria kiinnosti Einsteinia
 Cambridgen yliopiston astrofyysikko  Arthur Eddington  todisti vuonna 1919, että suhteellisuusteoria piti paikkansa.
 Hän osoitti täydellisen auringonpimennyksen aikana tekemillään mittauksilla, että valo todellakin taipui Auringon painovoiman vaikutuksesta. Auringon ohi kulkevan valonsäteen suunta muuttui, kuten Einstein oli ennustanut.
 – Sitä ennen Einstein oli itsekin sitä mieltä, että oli kaksi mahdollisuutta, hänen suhteellisuusteoriansa ja suomalaisen  Gunnar Nordströmin  vähän yksinkertaisempi teoria. Nordströmin mukaan valonsäteiden olisi pitänyt tulla Auringon ohi suoraan, Jukka Maalampi kertoo.
 Entisestä patenttitoimiston virkailijasta, vakiintuneen fyysikkokentän ajatusten haastajasta tuli hetkessä superjulkkis. Suhteellisuusteoria oli jotakin huimaa, vaikkei sitä olisi ymmärtänytkään.
 Kun Einstein matkusti ensi kertaa Yhdysvaltoihin, satamassa oli vastassa tuhansia ihmisiä ja matka kaupungin halki taittui avoautosta huiskutellen. Lehdissä kommentoitiin, että hän kiinnosti ihmisiä enemmän kuin valtaisan suosittu baseballtähti  Babe Ruth .
 "Hän näytti taitelijalta, mutta takkutukan alla olivat aivot, joiden päätelmät ovat ällistyttäneet Euroopan terävimmän älymystön", ihasteli The New York Times -lehden toimittaja.
 Huomiota riitti koko kaksikuisen kiertomatkan ajan. Kasvot tulivat kaikille tutuiksi lukemattomista lehtijutuista. Einstein, joka ei osannut englantia eikä pitänyt väkijoukoista, uupui ja kirjoitti ystävälleen odottavansa kiihkeästi pääsevänsä jo kotiin.
 Huhtikuussa 1921  juuri  Yhdysvaltoihin saapuneina Albert ja Elsa Einsteinia vielä hymyilyttää, mutta vierailun lopussa Einstein pyysi satamassa The Washington Herald -lehden toimittajalta saada puhua säästä tai "mistä muusta tahansa kuin suhteellisuusteoriasta".   Yhdysvaltain kongressin kirjasto
 Nobel-komitea ei sittenkään lämmennyt Einsteinille. Auringonpimennyksen todistusvoima ei vakuuttanut komiteaa, koska Eddington oli jättänyt yhden muista selvästi poikkeavan mittausarvon huomiotta. Sellainen on tieteessä täysin normaali menettely.
 – Jo lukion oppikirjoissa sanotaan, että jos jokin mittauspiste on selvästi poikkeava, se kannattaa hylätä. On tapahtunut jokin mittaustekninen virhe. Mutta Eddingtonin mittauksista sanottiin, etteivät ne olleet täysin rehelliset, Maalampi kertoo.
 Vuoden 1920 Nobel-palkinto myönnettiin sveitsiläiselle  Charles-Edouard Guillaumelle  rauta-nikkeli-seoksen tarkkuusmittauksista. Guillaumen kerrotaan olleen yhtä ällistynyt kuin kaikki muutkin.
 Seuraavana vuonna entistäkin useampi fyysikko esitti palkintoa Einsteinille. Allvar Gullstrand sai laadittavakseen raportin yleisen suhteellisuusteorian ansioista. Hänen mielestään se perustui yhä luuloon, ei todisteisiin, eikä siitä ollut hyötyä ihmiskunnalle. Ei jatkoon.
 Yhtä tylyn tuomion sai toiselta raportoijalta ehdotus valosähköisen ilmiön selityksen palkitsemisesta. Komitean korvia kuitenkin kuumotti pilkka Einsteinin sivuuttamisesta jo siinä määrin, että vuonna 1921 palkintoa ei myönnetty kenellekään muullekaan.
 Kirjailija-kuvittaja Oliver Herford laski Einsteinin ihailijoista lempeää pilaa karikatyyrissään vuonna 1921. Kirjailija Bernard Shaw kysyy: "Sanohan Einie, luuletko todella ymmärtäväsi itseäsi?" Einstein vastaa: "En, Bernie. Ymmärrätkö sinä?" Yhdysvaltain kongressin kirjasto
 Kun Einsteinia seuraavana vuonna taas ehdotettiin palkittavaksi sekä suhteellisuusteoriasta että valosähköisen ilmiön selittämisestä, Gullstrand ei raportissaan muuttanut mieltään mutta toinen raportoija oli uusi, teoreettinen fyysikko  Carl Wilhelm Oseen .
 Hän päästi Nobel-komitean piinasta ehdottamalla pyöreästi muotoiltua kompromissia: Einstein palkittiin "palveluksistaan teoreettiselle fysiikalle" ja perään mainittiin valosähköisen ilmiön selittäminen.
 Ainoan kerran Nobel-palkintojen historiassa perusteluissa kerrottiin erikseen, mistä palkintoa  ei  myönnetty. Niissä sanottiin, ettei palkinto kattanut Einsteinin suhteellisuus- ja gravitaatioteorioita, "jos ne myöhemmin todistetaan oikeiksi".
 – Se oli vähän kryptisesti sanottu. Siitä ollaan kahta mieltä. Tarkoittiko se sitä, että he jättivät oven auki toiselle Nobel-palkinnolle? Vai halusivatko he korostaa, etteivät olleet ottaneet suhteellisteoriaa huomioon? Jukka Maalampi puntaroi.
 Avaruusteleskooppi Hubblen kuvassa viime vuodelta on poikkeuksellisen täydellinen Einsteinin rengas eli gravitaatiolinssi. Sellainen syntyy taaimman kappaleen säteilystä, jos kolme taivaankappaletta osuu juuri samalle linjalle. Ilmiö on Einsteinin suhteellisuusteorian mukainen.   Esa & Nasa
 Vaikka suhteellisuusteoria jäi ilman Nobelia, Einsteinin valotutkimukset ansaitsivat palkinnon jopa sitä enemmän, ainakin arkinäkökulmasta, tuumii Maalampi.
 – Nobel-palkinto tuli nimellisesti valosähköisen ilmiön selittämisestä, mutta oikeastaan hänen suurtyönsä oli sen taustalla ollut ajatus, jonka mukaan valo koostuu kvanteista eli tavallaan hiukkasista.
 Einsteinin julkaisussa oli esimerkkeinä kolme sovellusta. Yksi niistä oli juuri ilmiö, jossa metalliin osuva valo irrottaa rakenteeseen sitoutuneita elektroneja eli negatiivisia varaushiukkasia.
 Saksalainen fyysikko  Heinrich Hertz  oli huomannut sen vahingossa 1880-luvulla kokeessa, jolla hän pyrki varmistamaan, että sähkömagneettiset aallot ovat olemassa. Sen jälkeen ilmiötä oli tutkittu paljon.
 – Ihmeteltiin, miksi elektroneja ei välttämättä irtoakaan, jos valitsee minkä tahansa aallonpituisen tai taajuisen valon ja pommittaa sillä metallin pintaa. Mitään ei tapahdu, vaikka voimakkuutta kasvatettaisiin kuinka ja paljon, Maalampi kertoo.
 Einsteinin vastaus loi pohjan kvanttifysiikalle
 Ilmiötä ei osattu selittää, koska ajateltiin, että sähkömagneettisessa säteilyssä virtaa jatkuvasti energiaa. Siksi intensiivisen ja pitkän pommittamisen olisi pitänyt väistämättä antaa elektroneille vähitellen niin paljon energiaa, että ne olisivat irronneet metallista.
 – Einsteinin idea oli, että valo koostuu energiapaketeista eli kvanteista eli fotoneista, niin kuin nykyään sanotaan. Energian määrä yhdessä paketissa riippuu valon taajuudesta. Mitä suurempi taajuus, sitä suurempi energia yhdellä kvantilla on, Maalampi selittää.
 Fotoni luovuttaa elektronille energiansa, ja jos sitä on tarpeeksi, elektroni pystyy irtoamaan metallista. Siinä selitys: voimakaskaan säteily ei auta, jos erilliset kvantit eivät sisällä kylliksi energiaa, sillä vuorovaikutus on aina yhden kvantin ja yhden elektronin välinen.
 – Se oli uutta.  Max Planck  oli jo tehnyt sen havainnon, että energian siirtyminen kuumennetun uunin seinämistä sisällä olevaan sähkömagneettiseen kenttään tapahtuu juuri tällaisina määräkokoisina annoksina. Mutta ei hänkään ajatellut, että säteily itse on hiukkasmaista, kvanteista koostuvaa.
 Planckin selitys oli mekanismi, joka jollakin tavoin säätelee sitä, että energiaa pääsee virtaamaan vain palasina, Maalampi kertoo. Einstein oletti rohkeasti toisin.
 – Käytännön elämän kannalta tämä on Einsteinin keksinnöistä mielestäni selvästi tärkein. Säteilyn kvanttiluonteella on paljon sovellutuksia nykyajan laitteina, joita meidän ympäristömme on täynnä.
 Albert ja Elsa Einstein olivat Japanissa loppuvuonna 1922. Tukholmassa juhlittiin Nobel-voittajia.   Meiji Seihanjo
 Einstein oli matkalla Japaniin saadessaan tiedon Nobel-palkinnostaan mutta ei kääntynyt paluumatkalle. Hän oli kuullut olevansa kotimaassaan fasistien tappolistalla, mikä oli hyvä syy viipyä poissa Euroopasta.
 Kenties hän myös ajatteli Nobel-palkinnosta nuivasti kaikkien käänteiden jälkeen. Vuonna 1919 hän oli ollut voitostaan niin varma, että oli luvannut avioeropaperissa palkintorahat elatusapuna entiselle vaimolleen ja kahdelle lapselleen.
 – Luin jostakin, että hän ei maininnut matkapäiväkirjassaan koko palkintoa. Vaikka kyllähän hänestä sanotaan, ettei hän hirveästi välittänyt sellaisista huomionosoituksista ja oli vähän semmoinen kömpelö tiedemiestyyppi, tuumii Jukka Maalampi.
 Ainakin yksi Einsteinin kommentti tuolta ajalta on kuitenkin säilynyt, vastaus tanskalaiselle atomifyysikolle  Niels Bohrille , joka sai toisen vuonna 1922 myönnetyistä fysiikan Nobeleista. Hän kirjoitti olevan iso ilo ja kunnia, että se tapahtui juuri samana vuonna Einsteinin kanssa.
 Einstein vastasi: "Voin liioittelematta sanoa, että lämmin kirjeesi oli minulle yhtä paljon mieleen kuin palkinto."
 Niels Bohr ja Albert Einstein olivat hyvät ystävykset mutta myös kiistakumppanit, joilla oli kiihkeitä erimielisyyksiä kvanttimekaniikasta.  Paul Ehrenfest / Historic Collection / AOP
 Albert Einsteinin Nobel-palkinnosta on (noin) sata vuotta. Hänellä on edelleen suuri merkitys monen fundamentaalisen asian keksijänä. Esimerkiksi aineen koostumista molekyyleistä ei yleisesti uskottu ennen Einsteinin tuotteliaan "riemuvuoden" julkaisua.
 – Hän keksi, miten molekyylien olemassaolo voidaan osoittaa tutkimalla pienten hiukkasten poukkoilevaa liikettä nesteessä. Muutama vuosi myöhemmin molekyylit pystyttiin havaitsemaan konkreettisesti tällä tavalla, kertoo professori Jukka Maalampi.
 Einstein keksi myös tavan määrittää molekyylien massat, mikä on lääketieteellisesti hyvin tärkeää, Maalampi lisää.
 Einsteinin perintö elää myös muuten.
 – Hän on ollut läpi vuosikymmenien yksi tiedemiesesikuvista. Sellaisia tarvitaan. Nobel-palkintonsakin hän sai tutkimuksesta, jonka teki 26-vuotiaana nuorena miehenä. Hän on malli ennakkoluulottomasta ja kuvia kumartamattomasta ajattelusta, koska uskalsi astua ruudun ulkopuolelle.
 Maalammella lukion fysiikanopettaja antoi aikoinaan luettaviksi yliopiston luentomuistiinpanoja, jotka käsittelivät kahta asiaa, suhteellisuusteoriaa ja kvanttiteoriaa.
 – Ja niissä molemmissahan Einsteinilla oli sormensa pelissä.
 Luonnontieteiden Nobel-palkinnot 2021 jaetaan ensi viikolla:
 ma 4.9. lääketiede ja fysiologia ti 5.9. fysiikka ke 6.9. kemia

Nobel-raati palkitsi Einsteinin venkoillen ja viivytellen – sata vuotta myöhemmin hänen teorioistaan versoo yhä uusia Nobeleita


Summary: Keskiviikkona julkaistu tutkimus osoittaa, että viime vuonna 37,5 prosenttia raiskauksesta epäillyistä oli maahanmuuttajia. Asiantuntijan mukaan seksuaalivalistus voi silti toimia, mutta tärkeintä siinä on hyvä suunnittelu ja kohderyhmän tuntemus.

Sexual violence (sexual act or attempt to obtain a sexual act by violence or coercion)

Keskiviikkona julkaistu valtioneuvoston selvitys nosti jälleen keskusteluun ulkomailla syntyneiden henkilöiden hälyttävän korkean osuuden seksuaalirikostilastoissa.
 Tutkimus: Ulkomailla syntyneiden osuus raiskauksista ja lapsen hyväksikäytöstä epäillyistä on kasvanut selvästi
 Jo vuosien ajan maahanmuuttajien kotoutuksessa on pyritty korostamaan suomalaisen yhteiskunnan perussääntöjä seksuaalisessa kanssakäymisessä. Aihetta on käsitelty pakolaisille  suunnatuilla videoilla , joissa muun muassa kerrotaan suoraan, että ketään ei saa koskettaa ilman lupaa ja että raiskaaminen on vakava rikos.
 Myös poliisi on  pitänyt luentoja  siitä, että Suomessa nainen on täysin tasa-arvoinen miesten kanssa ja saa esimerkiksi pukeutua ja liikkua juuri niin kuin itse haluaa.

 Vaikka rikoksiin syyllistyy maahanmuuttajista vain pieni osa, tilanne herättää kysymyksen, onko kotouttamisyrityksissä epäonnistuttu. Sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.) myönsi Ylelle torstaina, että parannettavaa on.
 – On varmasti niin, että ei olla onnistuttu siinä, että ihmiset ymmärtävät, kuinka tässä yhteiskunnassa ihmisoikeuksia kunnioitetaan ja ihmisten koskemattomuutta kunnioitetaan, Ohisalo sanoi.
 Toimiiko valistus?
 Valtioneuvoston tutkimuksen toimenpidesuositusosiossa nostettiin esiin vanha lääke: valistus.
 Markus Kaakinen Linda Tammela / Yle
 Yksi tutkimuksen tekijöistä, tutkijatohtori  Markus Kaakinen  Kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutista sanoo, että välttämättä kaikki kotouttamisen toimenpiteet eivät ole olleet tehokkaita. Silti valistuksella on paikkansa.
 – Aiemman tutkimuksen perusteella näyttää siltä, että seksuaalikasvatuksella voidaan kyllä saavuttaa asennemuutoksia ja käyttäytymisenkin muutoksia, mutta se riippuu siitä, miten sitä tehdään, Kaakinen sanoo.
 – Hyvä pedagoginen suunnittelu kohdeyleisölle on tärkeää.
 Kotouttamisessa valistusluontoista sisältöä aiotaankin lisätä.
 – Otamme sekä kotoutumiskoulutuksessa että muissa palveluissa nämä teemat vahvemmin esiin. Kotoutumiskoulutuksessa on lisätty tasa-arvoa ja seksuaalioikeuksia koskevia sisältöjä, sanoo neuvotteleva virkamies  Anna Bruun  työ- ja elinkeinoministeriöstä.
 Erityispiirteet huomioitava
 Tutkimusten mukaan seksuaalirikollisuuden vakavimmat muodot ovat kaikkialla maailmassa moraalisesti varsin tuomittuja. Tämän takia herää kysymys, mikä voi olla teho valistuksella, jossa tähdennetään, että raiskaaminen on väärin ja vakava rikos.
 Tilastojen mukaan maahanmuuttajat ovat erityisen yliedustettuja nimenomaan vakavimpien seksuaalirikosten eli raiskausrikosten epäiltyjen joukossa.
 Kun suomalainen lapsi kasvaa nuoreksi ja aikuiseksi, hänen kehitykseensä ja käsityksiinsä seksuaalisuudesta voidaan vaikuttaa jo neuvolaiästä. Suomen pakolaisavun vertaistoiminnan suunnittelija  Ala Saeed  huomauttaa, että tällaista taustaa ei voi olettaa olevan pakolaisilla.
 Ala Saeed Mikko Koski / Yle
 Vaikka raiskaus on rikos kaikkialla, Saeed sanoo, että hänen kotimaassaan Irakissa naiset eivät voi luottaa siihen, että heillä olisi oikeus seksuaaliseen itsemääräämiseen.
 – Suomessa ensimmäinen askel kotouttamisessa pitäisi olla, että maahanmuuttajalle kerrotaan seksuaalisuudesta, Saeed sanoo.
 Periaatteessa suomalaisten kohdalla toimivat seksuaalirikoksia ehkäisevät toimet kannattaa suunnata myös maahanmuuttajiin.
 – Seksuaalirikoksen tekijöillä on usein taustalla erilaisia emotionaalisia ongelmia kuten mielenterveyden ongelmia ja vaikeuksia luoda ja ylläpitää mielekkäitä sosiaalisia suhteita. Eri tutkimusten mukaan tällaiset ovat yleisempiä konfliktialueilta tulleiden maahanmuuttajien keskuudessa, Markus Kaakinen sanoo.
 Tämän takia maahantulevien ihmisten lähtöolosuhteet on otettava huomioon ja valittava oikeanlaiset keinot kotouttamisen edesauttamiseksi.
 Lue lisää:
 Tutkimus: Ulkomailla syntyneiden osuus raiskauksista ja lapsen hyväksikäytöstä epäillyistä on kasvanut selvästi

Turvapaikanhakijoille on vuosia luennoitu, että raiskaus on rikos ja luvatta ei saa koskea – osoittaako tilasto, että valistus epäonnistui?


Summary: Inflaation pelko ja Kiinan tuntemattomat tavoitteet huolestuttavat markkinoita. Helsingin pörssi kärsi syyskuussa yhdysvaltalaisosakkeita enemmän.

Syyskuun jälkeen piensijoittajaa hirvittää. Pitkään jatkunut tasainen nousukiito näyttää päättyneen. Helsingin pörssi on laskenut kuukauden aikana kuusi prosenttia.
 Kauppalehden  suurimpien nousijoiden ja putoajien  listalla on noin 70 pörssiyhtiötä, jotka ovat kärsineet viimeksi kuluneen kuukauden aikana vähintään kymmenyksen laskun.
 Vastaavasti vain viiden yhtiön osakekurssi on noussut yli kymmenyksen.
 Viime vuodet ovat olleet piensijoittajille helppoja, kun kurssit ovat – koronan puhkeamisen aiheuttamaa kuoppaa lukuun ottamatta – nousseet lähes yhtäjaksoisesti.
 Syyskuu muistutti, että nousu voi myös katketa.
 Huomiota herättävää on, että Suomessa syyskuu oli vielä kalseampi kuin esimerkiksi New Yorkissa.
 Ensiksi mainittu tämän jutun lähtökuvana, jälkimmäinen yllä.
 "Käänteelle käänne"
 Yle kysyi kolmelta osakkeiden asiantuntijalta, mitä markkinoita nyt hermostuttaa?
 Antti Saari  on päästrategi Nodean varainhoitoyksikössä – ja hänellä on sormi jatkuvasti osakemarkkinoiden pulssilla. Saari ei näe viime viikkojen kehityksessä merkkejä pitkään pitkään jatkuvasta laskusuhdanteesta.
 – Ehkä sanoisin jopa niin päin, että merkit saattavat olla ilmassa, että käänteelle on tulossa käänne. Pidän todennäköisempänä, että osakkeet jaksavat tuottaa tulevien kuukausien aikana ja miksi ei vuosiakin eteenpäin.
 Nordean Antti Saaren mukaan ilmassa alkaa olla on merkkejä "käänteen käänteestä".  Markku Pitkänen / Yle
 Syksyn synkkyys ei ole tarttunut myöskään Ilmarisen  Mikko Mursulaan . Osakemarkkinoiden voimakas alamäki on hänen mukaansa yleensä ollut seurausta yritysten tuloskunnon romahduksesta.
 – Ja nyt on käynnissä massiivisten tulosparannusten vuosi, Mursula muistuttaa.
 Ilmarisen sijoituksista noin puolet on tälläkin hetkellä sijoitettu osakkeisiin. Mursulan mukaan osakkeiden osuus on niin suuri kuin eläkevakuuttajan “vakavaraisuuskehikko” antaa myöden.
 Kolmas asiantuntijamme on Vaasan yliopiston rahoituksen professori,  Timo Rothovius . Päätyönsä ohella hän on Suomen Osakesaastäjien yhdistyksen hallituksen puheenjohtaja ja aktiivinen sijoittaja.
 Laskut kuuluvat hänen mukaansa osakemarkkinan luoteeseen. Välillä mennään alaspäin – mutta keskimäärin ja pitkällä tähtäimellä ylös.
 – En ole hirveän huolissani. Näköpiiriissäni ei ole mitään, mikä viittaisi ison romahduksen lähestyvän, Rothovius sanoo.
 – Mikä ei tietenkään tarkoita, ettei sellaista voisi olla tulossa.
 Tämän epävarmuuden kanssa sijoittaja joutuu elämään. Kysyimme Saarelta, Mursulalta ja Rothoviukselta, mikä markkinoita tällä hetkellä huolettaa.
 Inflaatio on vain väliaikaista, väliaikaista, väliaikaista...
 Ennen kuin miettii osakemarkkinoiden alamäkeä, kannattaa pohtia hetki sitä, miksi nousu on jatkunut näin pitkään. Saari, Rothovius ja Mursula arvioivat, että keskeinen syy on keskuspankkien toiminta.
 Tapahtumakulku on seuraava:
 Vuonna 2007 alkaneen finanssikriisin ja koronakriisin aikana keskuspankit halusivat helpottaa tilannetta painamalla lainakorot nollaan ja ostamalla markkinoilta velkapapereita.
 Kun korot olivat sitten nollassa sijoittajien oli haettava tuottoa muualta – kuten osakkeista. Tästä syystä niiden arvo nousi nopeasti.
 Ilmarisen Mursulan mukaan keskuspankit antoivat markkinoille "dopingia". Nyt markkinoilla pelätään hetkeä, jolloin doping loppuu. Talouden ylikuumeneminen ja hintojen nopea nousu voisi pakottaa keskuspankit koronnostoihin.
 Juuri tästä syystä viime kuukausina on seurattu tarkasti erilaisia inflaation merkkejä, kuten sähkön, ruoan ja bensiinin hintaa sekä yritysten palkkakustannuksia ja erilaisia tuotannon pullonkauloja. Pelkona on, että jos hintojen nousu karkaa käsistä, douppaus voi loppua kuin seinään.
 – Väkivaltainen korkojen nousu aiheuttaisi taloudellisen aktiiviteetin hidastumisen ja johtaisi taantumaan – pahimmassa tapauksessa lamaan. Se olisi osakemarkkinoille ja kiinteistösijoituksille myrkkyä, Mursula sanoo.
 Eurostat kertoi tänään inflaation nousseen euroalueella syyskuussa  3,4 prosenttiin . Se on korkein taso 13 vuoteen. Nousua veti ennen kaikkea energian hinta.
 Tällä hetkellä keskuspankit toistelevat, että inflaation nousu on tilapäinen ilmiö. Se on Mursulan mukaan perusväittämä, jonka markkina on myös pääsääntöisesti uskonut.
 Epäilijöiden määrä on kuitenkin kasvussa.
 Keskuspankkielvytys on ollut markkinoille dopingia, Ilmarisen Mikko Mursula sanoo. Katriina Laine / Yle
 Keskushallinto huolettaa Kiinassa
 Kiinnostava havainto on, että Helsingin pörssissä syyskuun kurssipudotus on ollut suurempi kuin Yhdysvalloissa. Nordean Antti Saaren mukaan tämä johtuu siitä, että Helsingin pörssin isojen yritysten joukossa paljon sellaisia, joilla on merkittävää liiketoimintaa Kiinassa.
 – Laajasti Kiinassa toimivilla yhtiöillä on ollut huomattavasti hankalammat ajat jo joidenkin kuukausien ajan, Saari sanoo.
 Kiinalaisen kiinteistörakentaja Evergranden pelätiin olevan kiinalainen versio Lehman Brothersista. Kyseisen yhdysvaltalaispankin romahdus käynnisti globaalin finanssikriisin reilu vuosikymmen sitten. Tämä vertaus on kuitenkin ylidramaattinen. Saaren mukaan kyse on ennen kaikkea Kiinan pyrkimyksistä hillitä liiallista velkaantumista ja kiinteistökeinottelua.
 Timo Rothoviuksen mukaan Evergrande on osa isompaa ilmiötä.
 – Se miten Evergrande ajetaan alas on ihan puhtaasti poliittinen päätös. Kiinaan liittyvä pelko ei kohdistu tähän yksittäiseen yritykseen vaan siihen, millainen Kiinan politiikka on tästä eteenpäin, Rothovius kuvaa.
 Samaa mieltä on Ilmarisen Mursula. Kiinan keskusjohto on samaan aikaan rajoittamassa esimerkiksi teknologiajättien toimintaa. Ne ovat ulkomaisille sijoittajille huolestuttavia merkkejä.
 – Sijoittajan on edelleen tosi vaikea toimia läpinäkyvästi Kiinan markkinoilla. Koskaan ei voi tarkkaan tietää, kuka omistaa ja mitä – ja miten vähemmistösijoittajia kohdellaan, Mursula sanoo.
 – Tästä näkökulmasta Kiina on ottanut askeleen taaksepäin. Monet kansainväliset sijoittajat suhtautuvat Kiinaan negatiivisemmin kuin puoli vuotta tai vuosi sitten.
 Kiina on niin iso peluri, että sen ongelmat heijastuvat välittömästi muuallekin maailmaan. Tähän asti sijoittajat ovat voineet luottaa siihen, että kasvu on Kiinalle kaikki kaikessa, mutta jatkossa voi olla toisin.
 Nordean Saari uskoo kuitenkin, että talouskasvukin on yhä korkealla maan keskusjohdon tavoitteissa.
 – Pidän ainakin itse todennäköisenä, että syksyn mittaan tai viimeistään ensi vuoden alkupuolella alkaa keskushallinnon puolelta tulla jonkinlaista talouden tukipakettia, hän sanoo.
 – Näköpiiriissäni ei ole mitään, mikä viittaisi ison romahduksen lähestyvän... Mikä ei tietenkään tarkoita, ettei sellaista voisi olla tulossa, Timo Rothovius sanoo. Antti Haavisto / Yle
 Yhdysvalloissa korona ja sisäpoliittista vääntöä
 Kolmas ajankohtainen huolenaihe sijoittajilla on ollut Yhdysvaltain sisäpolitiikka. Torstaina maassa saatiin sovittua velkakaton nosto. Vielä eilen maailmalla pelättiin, että maassa ajauduttaisiin hallinnon sulkemiseen.
 Toisaalta presidentti  Joe Bidenin  suunnittelema massiivinen elvytyspaketti on yhä jumissa. Timo Rothovius arvioi, että tämä ongelma tulee ratkeamaan.
 – Se on tällä hetkellä kiinni ihan demokraateista itsestään. Ihmettelisin suuresti, jos he eivät pääsisi asiasta sopimukseen, Rothovius sanoo.
 – Ja vaikka sitä pakettia ei tulisikaan, se ei olisi markkinoiden näkökulmasta niin iso asia, että se mitään romahdusta aiheuttaisi.
 Alkuviikosta osakemarkkinat säikähtivät Yhdysvaltojen odotettua heikommasta kuluttajaluottamuksesta. Tämä kertoo siitä, ettei koronaepidemiaa ole selätetty. Tilanne vaihtelee paljon osavaltiosta toiseen.
 Nordean Saaren mukaan koronaepidemia vaikuttaa ihmisten kulutuskäyttäytymiseen ja toisaalta myös työvoiman saatavuuteen
 – Uudet muunnokset ovat jarruttaneet kasvua. Ihmiset eivät ole uskaltaneet kuluttaa ja työvoiman tarjonta palvelualoilla on ollut paineessa.
 Piensijoittajan päänsärky
 Ylen haastattelema asiantuntijakolmikko tuntuu olevan osakkeiden suhteen optimistisia surkean syyskuun jälkeen.
 Ilmarisen Mikko Mursula nostaa esiin vielä yhden tarkastelukulman, joka näkyy alla olevassa graafissa.
 Vaikka osakkeiden hinnat ovat nousseet syyskuuhun asti, yritysten tuloksentekokykyyn suhteutettuna osakkeiden arvot ovat pysyneet samalla tasolla vuoden 2021 ajan.
 – Näin suhteutettuna osakemarkkina ei ole tämän vuoden aikana enää kallistunut. Siksi me emme pidä osakkeiden korkeaa arvostustasoa isona ongelmana, Mursula kuvaa.
 Alla oleva kaavio kuvaa tätä niin sanottua ns. P/E-lukua (price-earning-ratio). Kasvu näyttää tasoittuneen etenkin Yhdysvalloissa ja Euroopassa, turkoosi Helsingin pörssi näyttää tällä mittarilla vielä aavistuksen kallistuneen.
 Nodean Saaren mukaan piensijoittajan ei yleensä kannata yrittää aistia markkinaheilahteluja osakemyynti mielessään.
 – Piensijoittajan kannalta oleellinen kysymys ei ole se, milloin huippu nähdään tai milloin pohja saavutetaan. Niihin osuu hyvin harvoin. Isompi kysymys on se, milloin rahaa tarvitsee, hän sanoo.
 – Jos tuo hetki on vuosien päässä, kannattaa yleensä pitää raha siellä missä se on ja luottaa siihen, että markkinat tekevät pitkällä tähtäimellä tehtävänsä.
 Tätä pohtii myös rahoituksen professori Timo Rothovius.
 – Jos aina myisi huipulla ja ostaisi pohjalla, sijoittamisen tuotot olisivat monikymmenkertaiset. Mutta suurempi todennäköisyys on siinä epäonnistua kuin onnistua.
 Korjaus 22.40. Viimeisen graafin kohdalla kyse vuodesta 2021, tekstissä mainittu 2020.

Tästäkö alkoi pörssin alamäki? Asiantuntijat eivät ole huolissaan, mutta listaavat joukon asioita, joihin kannattaa nyt kiinnittää huomiota


Summary: Eurostatin mukaan kuluttajahinnat nousivat syyskuussa 3,4 prosenttia vuoden takaisesta eli korkeimmalle tasolleen sitten vuoden 2008. Inflaation kiihtyminen voi lisätä palkankorotusvaatimuksia syksyn neuvottelukierroksella.

Pitkään kestänyt lähes nollainflaation aikakausi saattaa olla lopuillaan. Euroalueen inflaatio kiihtyi rajusti syyskuussa: EU:n tilastokeskuksen Eurostatin mukaan kuluttajahinnat nousivat vuoden takaisesta 3,4 prosenttia. Inflaatio kiihtyi korkeimmalle tasolleen sitten vuoden 2008.
 Miksi hintojen nousu on kiihtynyt, Danske Bankin pääekonomisti Pasi Kuoppamäki?
 – Siihen on monta osatekijää. Osittain se selittyy vertailuajankohdalla, joka oli hyvin matala viime vuonna, kun koronakriisi oli syvimmillään. Esimerkiksi Saksassa oli alennettu arvonlisäverokanta, joka on nyttemmin nostettu normaalille tasolle. Polttonesteet ovat kallistuneet ja moni muukin on kallistunut, koska talous on elpynyt.
 Onko tämä vain väliaikainen piikki vai voiko tästä seurata pidempikin kovemman inflaation jakso?
 – Inflaatio nousee luultavasti vielä nähtyäkin korkeammalle lähikuukausina, mutta odotamme inflaation laskevan ensi vuonna. Raaka-aineet eivät välttämättä kallistu enää enempää ja Saksassa arvonlisäveron vertailuajankohta on normaalilla tasolla.
 – Mutta on pelkoja, että inflaatio pysyy pidempään korkeammalla. Silloin palkkavaatimukset alkavat nousta. Kun talouden nousukausi näyttää jatkuvan, niin inflaatio varmaan nousee esille syksyn palkkakierroksella. Varmasti pyydetään lisää liksaa, että ostovoima säilyisi.
 – Myös palveluiden hinnat lähtevät nousuun. Vielä syyskuussa palveluiden hinnat nousivat euroalueella maltillisesti, mutta jos ne kiihtyvät, meillä on pitkäkestoisempi inflaatiojakso kenties edessä. Palvelusektori on kärsinyt koronakriisistä eniten ja kun se nyt toipuu kohisten, siellä saattaa olla patoutuneita hinnankorotuspaineita.
 Danske Bankin pääekonomisti Pasi Kuoppamäen mielestä rahoja ei nyt kannata makuuttaa talletustilillä. Rami Moilanen / Yle
 Pitääkö inflaatiosta olla huolissaan täällä Suomessa?
 – Suomen inflaatio on onneksi ollut vielä maltillista, reilua kahta prosenttia, Ei Saksan reilua 3-4 prosentin tasoa. Mutta kyllä sekin syö säästäjän ostovoimaa eli talletusten ja turvallisten sijoitusten reaalinen arvo laskee.
 – Rahojaan ei kannata makuuttaa talletustilillä Ihan hirveästi, vaan etsiä kohteita, joista saa tuottoa. Ehkä kannattaa ottaa huomioon, että jonkun vuoden aikavälillä korotkin voivat lähteä nousuun, jos inflaatio pysyy korkealla.
 Mitä tästä voi seurata? Mitä tekee Euroopan keskuspankki EKP?
 – Syyskuun inflaatio ylittää EKP:n kahden prosentin tavoitteen. Kun taloudessa on samaan aikaan nähtävissä elpymistä, todennäköisesti EKP purkaa poikkeustoimia, ensimmäiseksi lopettaa koronapandemian vuoksi toteutetun arvopapereiden osto-ohjelman ensi vuoden alkupuolella. Ei syydä rahaa enää lisää markkinoille, vaan rahapolitiikkaa lähdetään normalisoimaan osto-ohjelmien purkamisen kautta. Siitä on vielä matkaa siihen, että ohjauskorkoa lähdettäisiin nostamaan.
 Euroalueella on elelty pitkään lähes nollainflaatiossa. Onko nyt nähty hintojen nousu ikään kuin paluuta normaaliin?
 – Ollaan palattu lähemmäs normaalia. Euroalue kärsi pitkään pikemmin liian matalasta kuin liian korkeasta inflaatiosta. Nyt meillä pitkästä aikaa on aitoa inflaatiota, eikä se ole pelkästään huono asia, se ei vaan saa kiihtyä enää lisää tästä.
 – Inflaatio kertoo siitä, että taloudessa eletään normaalimpia aikoja ja sillä tavalla se on merkki terveemmästä taloudesta. Osittain se kertoo myös pullonkauloista tuotannossa ja siitä että tavaraa tai palveluita on liian vähän kysyntään nähden.

Euroalueen inflaatio kiihtyi syyskuussa korkeimmalleen sitten vuoden 2008 – Danske Bankin pääekonomisti kertoo, mitä tästä seuraa


Summary: Venäjän keisarilliseen Romanovien sukuun kuuluva George Mihailovitš Romanov meni naimisiin italialaisen Victoria Romanovna Bettarinin kanssa Iisakinkirkossa Venäjän keisarillisen ajan pääkaupungissa, Pietarissa.

Venäjällä juhlittiin kuninkaallisia häitä ensimmäistä kertaa yli sataan vuoteen.
 Venäjän keisarillisen perheen perillinen, suuriruhtinas  George Mihailovitš Romanov  meni naimisiin italialaisen  Victoria Romanovna Bettarinin  kanssa Iisakinkirkossa Venäjän keisarillisen ajan pääkaupungissa, Pietarissa.
 Viimeksi Romanovin suvun perillisen häitä vietettiin Venäjällä 127 vuotta sitten, kun tsaari  Nikolai II  meni naimisiin  Aleksandra Fjodorovnan  kanssa.
 Venäjän ortodoksisen kirkon suorittamassa seremoniassa noin 1 500 vieraan joukosta löytyi muun muassa sulhasen äiti, suuriruhtinatar  Maria Vladimirovna Romanova  sekä useita eurooppalaisia kuninkaallisia, kuten Belgian prinsessa  Lea .
 Morsiamen, 39-vuotiaan Bettarinin saatteli alttarille tämän isä  Roberto Bettarini , joka on Italian Belgian-suurlähettiläs. Bettarini on kääntyi ortodoksiksi viime vuonna.
 Venäjän presidentti  Vladimir Putinin  tiedottaja  Dmitri Peskov  kertoo, että Kreml toivoo aina onnea vastavihityille, mutta presidentti ei aio onnitella paria.
 – Tämä avioliitto ei kuulu meidän asialistallemme millään lailla, Peskov sanoo.
 Isoisoisä pakeni Suomeen
 Venäjän viimeinen tsaari Nikolai II, hänen vaimonsa Aleksandra Fjodorovna ja heidän viisi lastaaan murhattiin vallankumouksen aikana vuonna 1918 Jekaterinburgissa.
 Sulhasen isoisoisä, suuriruhtinas  Kirill Vladimovitš  pakeni Venäjältä Bolshevikkien vallankumouksen aikaan vuonna 1917 ensin Suomeen, ja asettui perheineen myöhemmin Länsi-Eurooppaan. Hän oli tsaari Nikolain serkku.
 Espanjan pääkaupungissa Madridissa syntynyt 40-vuotias George Mihailovitš on asunut suurimman osan elämästään Espanjassa ja Ranskassa.
 Hän on suoraan alenevassa polvessa sukua myös Britannian kuningatar  Victorialle  (pojantyttären pojantyttären poika) ja on Britannian valtaistuimen perimysjärjestyksessä 140. sijalla.
 Hän vieraili Venäjällä ensimmäistä kertaa vuonna 1992 ja muutti Moskovaan vuonna 2019. Romanov työskentelee erilaisten hyväntekeväisyyshankkeiden parissa.
 Romanovien suku hallitsi Venäjää yli 300 vuotta ennen kuin tsaari Nikolai II luopui kruunusta vuoden 1917 alussa.
 Lue lisää aiheesta:
 Keisarillista loistoa nähdään huomenna Pietarissa, kun Romanovin sukuun kuuluvan vesan häitä juhlitaan – aatelishäitä ei ole järjestetty Venäjällä yli sataan vuoteen

Venäjällä juhlittiin kuninkaallisia häitä ensimmäistä kertaa yli sataan vuoteen – edellinen maassa häitä viettänyt Romanov oli tsaari Nikolai II


Summary: Koulutus, älykkyys, epävarmuuden sietokyky tai jokin tietty persoonallisuuden piirre eivät tutkimusten mukaan näyttäisi selittävän salaliittoteorioihin uskomista. Mutta yksi asia sitä voi kuitenkin ennustaa: nimittäin se, että uskoo johonkin toiseen salaliittoteoriaan.

Havaintopsykologian tutkija  Jukka Häkkinen  on viime aikoina pohtinut salaliittoteorioihin uskomista. Hän arvelee, että epävarmat ajat vaikuttavat siihen, että ihmiset kaipaavat selkeitä selityksiä outoihin aikoihin.
 Siinä voisi olla yksi syy, miksi esimerkiksi koronapandemiaan liittyy niin paljon salaliittoteorioita.
 Mutta miksi jotkut ihmiset uskovat niihin ja toiset eivät?
 – On huomattu yksi asia, joka ennustaa salaliittoteorioihin uskomista. Ja se on, että uskot johonkin toiseen salaliittoteoriaan. Puhutaan sellaisesta asiasta kuin "salaliittomielentila".
 Se onkin Häkkisen mukaan suurin piirtein ainoa yhteys, mitä tutkimuksissa on löydetty. Yhteyttä ei ole löydetty koulutukseen, älykkyyteen, epävamuuden sietokykyyn tai johonkin tiettyyn persoonallisuuden piirteeseen.
 – Tutkimus on kuitenkin vielä kesken. Tämä salaliittomielentilahan kertoo siitä, että joku juttu siellä on, koska tämä kertyy samoille ihmisille, Häkkinen pohtii.
 Skeptikoksi itseään luonnehtiva Jukka Häkkinen on ollut Skepsis ry:n puheenjohtaja ja kirjoittanut myös kirjoja liittyen ihmisten yliluonnollisiin kokemuksiin.
 Katso Puoli seitsemän -lähetyksestä, miten hän selitti yleisöltä saatuja tarinoita:

Salaliittoteorioihin uskovan käännyttäminen on vaikeaa – havaintopsykologi Jukka Häkkinen: "Joskus on hyväksyttävä, että ollaan eri mieltä"


Summary: Muutoksen mahdollistaa helsinkiläisten hyvä rokotekattavuus. Jatkossa hoitoon hakeudutaan omalle terveysasemalle.

Yksi osa koronaepidemiasta jää nyt historiaan, kun Helsingin Laaksossa ja Malmilla toimineet keskitetyt koronaterveysasemat ovat sulkeneet ovensa.
 Jo heti epidemian ensimetreillä maaliskuussa 2020  Laakson epidemiaterveysaseman  ovelle pystytettiin teltta, jossa infektio-oireiset potilaat jonottivat vuoroaan ensiarvioon.
 Lokakuun 1. päivänä monet koronarajoitukset päättyvät Uudellamaalla ja myös terveydenhoidossa otetaan askel kohti normaalia.
 Lue lisää:   Yleisötilaisuuksia ja harrastustoimintaa ei rajoiteta pääkaupunkiseudulla syyskuun jälkeen – etätyö- ja maskisuositus pysyy kuitenkin voimassa
 Muutoksen mahdollistaa se, että helsinkiläisten rokotekattavuus on hyvä kaikkien väestöryhmien, myös riskiryhmien osalta.
 Kaupungin mukaan koronatartuntoja on edelleen suhteellisen paljon, mutta epidemiatilanne on vakaa.
 Jatkossa siis hoitoon hakeudutaan omalle terveysasemalle.
 Lieväoireisena ei enää tarvitse mennä koronatestiin, jos on kahdesti rokotettu tai sairastanut koronan edeltävien kuuden kuukauden aikana, eikä kuulu riskiryhmiin.
 Lue myös:
 Uimahallit ja konserttisalit saavat taas pakata paikat täyteen ihmisiä – helsinkiläinen Paula Klemola: "Varmaan pieni varovaisuus silti jää"
 Ravintolarajoituksissa yllätyskäänne, viimeisetkin laulu- ja tanssikiellot poistuvat, tunti lisää aukioloon

Helsingissä toimineet erityiset koronaterveysasemat sulkivat ovensa – yksi poikkeusajan merkki poistui, kun jonotusteltta purettiin Laaksossa