Summary: Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tutkimus kertoo, että moni tuore vanhempi kokee yksinäisyyttä. Yksin jäämisen kokemukset painottuvat Kainuuseen ja Itä-Suomeen.

Yksinäisyys vaivaa monen alle puolivuotiaan vauvan vanhempaa. Tämä käy ilmi Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL)  FinLapset-kyselytutkimuksesta . Kyselyyn kutsuttiin vastaamaan 34 000 3–6 kuukauden ikäisten vauvojen vanhempaa, ja siihen vastasi 50 prosenttia synnyttäneistä äideistä ja 36 prosenttia toisista vanhemmista.
 Tuoreet vanhemmat kokivat yksinäisyyttä eniten Kainuussa. Siellä yksinäisyyttä oli kokenut lähes joka neljäs synnyttänyt ja joissakin Itä-Suomen kunnissa joka viides. Keski-Uudellamaalla yksinäisyyttä koettiin vähiten, vähemmän kuin joka kymmenes synnyttäneistä. Pirkanmaalla yksinäisyyttä koki noin joka kymmenes synnyttäneistä.
 Toisen eli ei-synnyttäneen vanhemman yksinäisyyden kokemus oli kyselyn mukaan harvinaista. Suurimmassa osassa maata yhden ja kahden prosentin välillä vastanneista. Lapissa ja Kainuussa yksinäisyyttä oli kokenut kuitenkin 5 prosenttia toisista vanhemmista.
 Katso tästä, miten paljon yksinäisyyttä tuoreet vanhemmat kokivat sinun kotikunnassasi.
 Synnyttäneet kokivat yksinäisyyttä toista vanhempaa enemmän
 Osittain isoja eroja yksinäisyyden kokemisessa voi selittää satunnaisvaihtelulla eli sattumalla. THL:n tutkimuspäällikkö  Reija Klemetti  kertoo, että joillain alueilla vastaajia oli vähemmän, jolloin satunnaisvaihtelun merkitys on isompi.
 Alueiden eroja ei voi Klemetin mukaan laittaa kuitenkaan pelkästään sattuman piikkiin. Joillain alueilla yksinäisyyttä yksinkertaisesti koetaan enemmän kuin toisilla.
 – Nyt alueilla kannattaisi miettiä, miten vauvaperheitä on tuettu ja miten palveluita voisi kehittää.
 Kyselyn mukaan synnyttäneet vanhemmat kokivat huomattavasti enemmän yksinäisyyttä toisiin vanhempiin verrattuna. Se johtuu Klemetin mukaan luultavasti ainakin osittain siitä, että toiset vanhemmat kävivät töissä ja saivat sitä kautta sosiaalisia kontakteja.
 – Yksinäisyyden kokemus voi liittyä myös synnytyksen jälkeiseen herkistyneeseen tilanteeseen, masennusoireiluun tai masennukseen.
 Säkenöivät mutsit
 Tamperelaiselle  Minerva Newmanille  yksinäisyys oli tuttu tunne lapsen vauvavuoden aikana. Kun mies oli töissä, tuntuivat päivät päättymättömiltä.
 Newmanilla oli kyllä ystäviä, mutta kukaan heistä ei ollut samassa elämäntilanteessa. Hän yritti taltuttaa yksinäisyydentunteita käymällä äiti-vauva-ryhmissä, mutta ihmisiin kunnolla tutustumiseen hänellä ei ollut energiaa. Päivät kuluivat pitkälti vauvan kanssa kahdestaan.
 – Saatoin yhdessä hetkessä olla tosi onnellinen siitä, että olin vauvan kanssa kotona ja seuraavassa hetkessä tuntea kaikennielevää yksinäisyyttä.
 Nyt 4-vuotiaan lapsen vanhempana tilanne on täysin toinen. Suurin syy siihen on muutto Tampereen Haukiluomaan ja alueella asuvat muut vanhemmat.
 Säkenöivät mutsit antavat toisilleen seuraa leikkipuistosta lenkkipoluille. Kuvassa vasemmalta oikealle Åsa Virtamaa, Paula Uusiluoto, Anu Plym, Laura Polenius-Touray, Minerva Newman ja lapset. Matias Väänänen / Yle
 Noin vuosi sitten yksi Haukiluomassa asuvista äideistä sai idean kerätä alueen äitien numerot ja perustaa Whatsapp-ryhmän. Ryhmän nimeksi tuli Säkenöivät mutsit. Ryhmän avulla vanhemmat hioituivat tiiviiksi yhteisöksi.
 Säkenöivät mutsit käyvät yhdessä vaunulenkeillä ja leikkipuistoissa. He ovat järjestäneet jumppaa sekä aikuisille että lapsille, ja istuneet yhdessä iltaa. Ryhmästä pyydetäään apua esimerkiksi lastenhoitoon.
 – Toivoisin, että tämä ryhmä olisi ollut jo silloin, kun lapseni oli vauva. Kokemukseni vauvavuodesta olisi varmasti ollut todella erilainen, Minerva Newman sanoo.
 "Kun vanhempi ei jaksa, vauva ja muu perhe kärsii"
 Vauvaperheiden vanhempien yksinäisyyteen tulisi Klemetin mielestä kiinnittää huomiota jo varhaisessa vaiheessa, jotta vanhemmat saisivat tukea.
 Jos yksinäisyydestä kärsii pitkään, voi sillä olla kauaskantoisia vaikutuksia vanhemman terveyteen ja koko perheen hyvinvointiin.
 – Kun vanhempi ei jaksa, vauva ja muu perhe kärsii, Klemetti toteaa.
 Vanhempien tukeminen on Klemetin mukaan ensisijaisesti lapsiperhepalveluiden tehtävä. Eritoten silloin, jos perheeltä puuttuvat tukiverkot, pitäisi yhteiskunnan tulla vastaan ja järjestää mahdollisuuksia verkostoitumiseen muiden vanhempien kanssa.
 – Meillä on hyviä esimerkkejä siitä, miten sosiaalisessa mediassa on luotu erilaisia vertaisryhmiä ja korona-aikanakin harrastettu vauvakävelyjä ja muuta.
 Vaikka osa vahemmista kokee yksinäisyyttä olivat THL:n kyselyn tulokset monelta osin hyvin positiiviset. Klemetti kertoo, että vanhemmat ympäri Suomen ovat varsin tyytyväisiä elämäänsä, vanhemmuuteensa ja siihen, miten perheen arki sujuu.
 – Vauvaperheiden arki näyttäytyy näillä mittareilla mitattuna valoisammalta kuin on ehkä yleisesti oletettu.
 Millaisia ajatuksia uutinen herätti? Voit keskustella aiheesta 10.9. klo 23 asti.

Säkenöivät mutsit taltuttivat yksinäisyyden Whatsappissa – Yksinäisyys vaihtelee alueittain, katso kartalta oman kuntasi tilanne


Summary: Poliisia vastaan käytettiin ampuma-asetta Ruskon Vahdolla kotihälytystehtävän yhteydessä. Esitutkinta päätetään, koska epäilty ampuja on menehtynyt.

Keskusrikospoliisi on selvittänyt esitutkinnassa Varsinais-Suomessa Ruskolla tapahtuneen poliisin aseenkäyttötilanteen tapahtumien kulkua.
 Poliisia ammuttiin haulikolla kotihälytystehtävän yhteydessä maanantaina 23.8 . Poliisi käytti tilanteessa ampuma-asetta.
 Esitutkinnassa on selvinnyt, että kolme poliisia oli tilanteessa hengenvaarassa. Poliisia ampunutta miestä epäillään kolmesta murhan yrityksestä.
 Yksi poliiseista ohjattiin ampumavammojen takia sairaalahoitoon.
 Tekoaseena käytetyn haulikon lisäksi asunnosta löytyi useita laittomia ampuma-aseita ja räjähteitä.
 Keskusrikospoliisin tutkinnan tarkoituksena on ollut selvittää tapahtumien kulku. Valtakunnansyyttäjän toimisto kertoi eilen, että  poliisin toiminnasta ei aloiteta esitutkintaa .
 Lisää aiheesta:
 Poliisia ei epäillä rikoksesta Ruskolla miehen kuolemaan johtaneessa ampumavälikohtauksessa
 Kotihälytyksellä Varsinais-Suomen Ruskolla ammutulla poliisilla ei hengenvaaraa, poliisia ampunut kuoli vammoihinsa sairaalassa – syyttäjä ja KRP selvittävät tapahtumia

Poliisi edennyt Ruskon ampumävälikohtauksen tutkinnassa – epäillyltä löytyi useampi laiton ase ja räjähteitä


Summary: Lähes kaikki Kokkolassa liian pienen annoksen saaneet on jo kutsuttu uudestaan rokotettavaksi. Virheen syyksi on paljastunut ruiskumallin vaihtaminen. Liian pienen annoksen sai 71 asiakasta.

Terveystalon Kokkolan toimipisteessä on viikolla 32 annettu 71 työterveyden koronarokoteasiakkaalle liian pieni määrä koronarokotetta. Kyseessä on rokotettavien toinen rokotus.
 Vajaita kerta-annoksia annettiin 10. elokuuta kello 11 jälkeen, ja niitä pistettiin asiakkaille 12. elokuuta saakka.
 Terveystalon Kokkolan vastaavan lääkärin  Arto Kotimaan  pahoittelee tilannetta. Hänen mukaansa kyseessä on inhimillinen erehdys.
 – Erehdys syntyi, kun rokoteruiskuja on täydennetty erilaisella ruiskumallilla.
 Virheellisen annoskoon saaneisiin otettiin yhteyttä noin kuukausi rokottamisen jälkeen, tämän viikon tiistaina ja keskiviikkona.
 Myös  Pia Heikell  sai puhelinsoiton.
 – Sanottiin, että olen saanut 0,22 millilitraa 0,3:n sijaan.
 Arto Kotimaan mukaan erehdys huomattiin toisen rokotuspäivän lopuksi ylijääneiden annosten määrästä.
 Jatkotomia ryhdyttiin selvittämään alueen infektiolääkärin kanssa. Rokotettuihin päästiin ottamaan yhteyttä vasta nyt, koska THL:n toimintaohje saapui vasta viime viikolla.
 – Pyysimme asiaan myös THL:n kantaa. Heidän ohjeensa mukaan annamme rokotetuille uuden kerta-annnoksen koronarokotetta, jotta varmistetaan halutun suojan syntyminen, toteaa Kotimaa.
 "Aion varmistaa, että ruiskussa on riittävästi"
 Terveystalo on tällä viikolla tavaoittanut lähes kaikki vajaan rokoteannoksen saaneet.
 – Olemme tarjonneet uutta rokotusaikaa ja osa on jo rokotettukin uudelleen, Kotimaa kertoo.
 Pia Heikell kertoo hämmentyneensä yhteydenotosta, varsinkin kun hän kuuli, että hänet rokotetaan heti uudelleen täysmääräisellä kakkosrokotteella.
 – Se jännittää, koska ei ole kuin kuukausi, kun sain [vajaaksi jääneen] toisen rokotteen ja täysi määrä tulee nyt näin pian.
 Häntä mietityttää, tuleeko tällä rokotustahdilla ja määrällä jälkiseurauksia. Tähän asti hän on saanut rokotuksista vain vähäisiä jälkioireita.
 Pia Heikell saa uuden täysannoksen kakkosrokotetta tänään torstaina.
 – Vähän jännittää, mutta luotan siihen, että näin täytyy tehdä. Aion kyllä ennen rokotusta varmistaa, että ruiskussa on nyt riittävästi rokotetta.
 Juttua päivitetään.
 Voit osallistua keskusteluun perjantaihin 10.9. kello 23 saakka.

Terveystalo jakeli kymmenille työterveysasiakkaille vahingossa liian pieniä rokotusannoksia


Summary: YIT:n mukaan kolmansista maista on tulossa koko ajan enemmän työntekijöitä tavanomaisiin rakennustöihin. Rakennusliiton mukaan toiminta on järjestelmällistä työvoimakauppaa, jossa yhdessä EU-maassa oleskeluluvan saanut välitetään toisaalle töihin.

Rakennusyhtiö YIT ryhtyy vaatimaan EU- ja ETA-alueen ulkopuolisista maista lähetetyiltä työntekijöiltä Suomen oleskelulupaa ja työnteko-oikeutta. Päätös koskee lokakuusta alkaen kaikkia yhtiön urakka- ja aliurakkasopimuksia.
 YIT:n päätös ylittää lain vaatimuksen, sillä lain mukaan Suomessa voi työskennellä myös EU-lähtömaan työluvalla. Esimerkiksi Virossa työluvalla työskentelevä ukrainalainen voi tietyin ehdoin tulla samalla työluvalla Suomeen töihin.
 YIT:n hankintaketjusta vastaava johtaja  Juhana Häkkänen  kertoo, että yhtiön sisäisessä selvityksessä tuli esiin lupien selvittelyn vaikeus.
 – EU:n ulkopuolisen lähetetyn työntekijän työlupien varmistaminen on hyvin haastavaa. Emme pysty pitämään aukottomasti huolta lakisääteisestä velvoitteesta varmistaa työluvat tämän ryhmän kohdalla.
 YIT:n hankejohtajan Juhana Häkkäsen mukaan yhtiö kiristää lupakäytäntöä, koska ilman oleskelulupaa ja työnteko-oikeutta kolmansista maista saapuvat työntekijät joutuvat herkemmin työperäisen hyväksikäytön uhriksi. Lisäksi lupien tarkastaminen on vaikeaa. Markku Rantala / Yle
 Häkkänen kertoo esimerkin, jossa latvialaiselta yritykseltä on tilattu sisärakennusurakka. Yritys haluaa lähettää Suomeen töihin ukrainalaisia laatoittajia ja maalaajia. Tällöin suomalaistilaajan pitää selvittää työntekijöiden kansalaisuudet sekä työluvat ja työsopimukset, joiden kielet vaihtelevat. Jatkossa näitä henkilöitä ei palkattaisi ilman oleskelulupia ja työnteko-oikeutta.
 Muulla kuin EU:n, ETA-alueen tai Sveitsin kansalaisella täytyy ensisijaisesti olla kohdemaassa työskentelylupa. Työntekijä voi kuitenkin toimia tilapäisesti lähetettynä työntekijänä toisessa EU-maassa.
 Tällöin pitäisi Häkkäsen mukaan kuitenkin olla kyse erikoisosaamisesta.
 – Trendi on se, että enemmän ja enemmän tällaisia henkilöitä tuodaan Suomeen ja nimenomaan hyvin tavanomaiseen rakennustyöhön, jossa ei tarvita mitään erikoisosaamista.
 Työntekijöitä uhkaa hyväksikäyttö ilman Suomen lupia
 Häkkäsen mukaan YIT:n päätökseen vaikutti myös se, että työntekijät, joilla ei ole työlupaa kohdemaassa ovat heikommassa asemassa ja heitä uhkaa herkemmin työperäinen hyväksikäyttö.
 – Hän on yhden kortin varassa eli hänet lähettänyt yritys voi milloin tahansa pyytää hänet vain poistumaan. Mutta jos hänellä on suomalainen työlupa, hän voi helpommin hakea toiseen paikkaan työhön. Hänellä on huomattavasti parempi asema.
 Räikeitä väärinkäytöksiä ei yhtiön omassa selvityksessä paljastunut.
 – Emme halua odottaa siihen asti, että heikommassa asemassa olevia työntekijöitä meidän työmailla jotenkin hyväksikäytettäisiin.
 Lupakäytännön kiristäminen ei merkitse YIT:lle suurta työvoiman menetystä. Vain pieneltä joukolta puuttuu tällä hetkellä Suomen työntekolupa.
 – Arvioimme, että meidän työmailla on tämäntapaisia henkilöitä noin satakunta, kun meidän työmailla päivittäin on noin 8000 henkilöä Suomessa.
 Rakennusalaa vaivaa työvoimapula, joten Häkkänen toivoisi viranomaisten käsittelevän lupia nopeammin.
 – Kaikki kansallisuudet ovat tervetulleita töihin. Ykkösenä on kuitenkin tasavertainen kohtelu, Häkkänen korostaa.
 Suomen rakennuksilla ulkomaalaisten joukossa on selvästi eniten virolaisia. Lisäksi työntekijöitä on paljon ainakin Puolasta, Tsekistä, Ukrainasta, Valko-Venäjältä ja Uzbekistanista.
 Rakennusliiton mukaan kolmansien maiden kansalaisia, jotka ovat saaneet yhdessä EU-maassa oleskeluluvan, välitetään töihin rakennuksille muihin EU-maihin. Suomessa toiminta ei ole saanut suurta jalansijaa. Karoliina Simoinen / Yle
 EU:n ulkopuolisia työntekijöitä välitetään maasta toiseen
 Rakennusalan työntekijäjärjestön Rakennusliiton puheenjohtaja  Matti Harjuniemi  sanoo, että työntekijöiden välitys kolmansista maista on järjestelmällistä toimintaa.
 – Harmaalla vyöhykkeellä toimivat välittäjät tekevät sitä, että kun EU-maassa on myönnetty työntekijän oleskelulupa, käytännössä samantien lähetetään työntekijä tänne. Tätä voi sanoa työvoimakauppiaitten toiminnaksi.
 Työlupa olisi tarkoitettu työskentelyyn maassa, jossa se on myönnetty.
 Työnvälittäjät eivät Harjuniemen mukaan välttämättä ole itse rakennusalan yrittäjiä. He ottavat välityspalkkion ja saattavat olla myös nimellisiä työnantajia, joille maksetaan tunneista korvaus. Palkanmaksussa työntekijä voi jäädä välittäjän armoille.
 – Idea on kaupata halpatyövoimaa maahan nimenomaan tällä auenneella portilla, jota on vaikea tukkia ja tarkistaa.
 Harjuniemi pitää YIT:n linjausta hyvänä.
 Kovin laajaksi ei halpatyövoiman välitystoiminta ole Harjuniemen mukaan Suomessa päässyt kasvamaan. Suurimmat rakennusalan toimijat ja aluehallintoviranomaiset tuntevat toiminnan hyvin.
 – On mahdollisuus saada orastava harmaan talouden juonne aika pieneksi.
 Rakennusteollisuus arvioi, että YIT:n malli voi yleistyä
 Rakennusteollisuuden varatoimitusjohtaja  Kim Kaskiaro  arvioi, että YIT:n päätös helpottaa työmaarutiineja. Hänen mukaansa Suomen lupien vaatiminen on tuplavarmistus sille, että työntekijän asiat on tarkistettu.
 – Kun suuri rakennusliike ryhtyy tällaiseen operaatioon niin voi olla, että se yleistyy nopeasti.
 Rakennusalalle on luotu vuosien varrella monia välineitä harmaan talouden kitkemiseen. Käyttöön on otettu muun muassa käännetty arvonlisäverovelvollisuus ja työntekijöiden veronumerot.
 Yrityksillä on hyvin tiedossa työmailla pyörivät alihankkijat ja niiden palveluksessa työskentelevät henkilöt. Tiedot palkanmaksajista kulkevat verottajalle. Suuret rakennusyhtiöt ovat kiinnittäneet harmaan talouden kitkemiseen huomiota, mutta ala on kirjava.
 – Pimeä työ on saatu kohtuullisen hyvin kuriin mutta joidenkin yritysten sisällä muhii talousrikollisuus. Aina kun tilkitään yksi reikä, löytyy kaksi uutta.
 Kaskiaro viittaa järjestelmälliseen kirjanpitoaineistojen väärentämiseen ja siihen liittyvään rikollisuuteen.
 – Kukaanhan ei tiedä mitä tapahtuu yritysten sisällä. Siihen tilaajan eli pääurakoitsijan on vaikea päästä kiinni.
 Verottaja pääsee jäljille esimerkiksi silloin, kun yrityksellä on paljon laskutusta, vaikka merkittävä määrä työntekijöitä ja palkkasummaa on jäänyt ilmoittamatta.
 Harmaan työvoiman kitkemistä ovat alalla hankaloittaneet myös pitkät alihankintaketjut.
 Esimerkiksi YIT on rajannut ketjutusta niin, että alihankkijalla olla korkeintaan yksi alihankkija ja siihenkin tarvitaan yhtiön lupa. Säännön noudattamista valvotaan. Uusi Suomen oleskelu- ja työntekoluvan vaatimus koskee koko ketjua.

Rakennusyhtiö YIT alkaa vaatia EU:n ulkopuolisilta työntekijöiltä Suomen oleskelu- ja työntekoluvat – yhtiön mukaan tulijoita olisi koko ajan enemmän


Summary: Tässä jutussa voit kertoa omia kokemuksia, mikäli olet lähtenyt päihtyneen kyytiin. Tietoja käytetään journalististen sisältöjen tekemiseen ja niitä käsittelevät vain näiden sisältöjen tekijät.

Auto käynnistyy tyhjällä parkkipaikalla. Kuski on humalassa, mutta silti muut kapuavat kyytiin. Yksi empii, mutta nousee lopulta autoon.
 Teemme juttua siitä, miksi ihmiset lähtevät auton tai vaikkapa moottoripyörän kyytiin, vaikka tietävät, ettei sen ajaja ole selvinpäin.
 Oletko sinä lähtenyt joskus päihtyneen matkaan? Alla olevasta kyselylomakkeesta voit vastata aiheeseen liittyviin kysymyksiin.
 Lue myös:
 Yksi uhreista lähetti autosta viestin, jossa hän kertoi pelkäävänsä – kolme nuorta kuoli Nokialla Snapchatiin kuvatun hurjastelun jälkeen, syytteet taposta
 Nuoria kuolee liikenteessä joka kesä liikaa, tässä kolme keinoa onnettomuuksien ehkäisyyn
 Alkoholi- ja huumausainejuopumuksia liikenteessä ensimmäistä kertaa yhtä paljon, kertoo poliisi

Oletko noussut auton kyytiin, vaikka tiesit ettei kuski ole selvinpäin? Teemme aiheesta juttua


Summary: Bioenergo suunnittelee mm. sahanpurua käyttävää biokonversiolaitosta Poriin. Yhtiön mukaan ilmastopaketti muuttaisi bioetanolien raaka-ainevaatimuksia ja olisi siksi uhka investoinnille.

EU:n ilmastopaketin ei pitäisi olla uhka Meri-Porin isolle teollisuusinvestoinnille, toteaa EU-komissio vastauksessaan europarlamentaarikko  Laura Huhtasaaren  asiasta tekemään kirjalliseen kysymykseen.
 Bioenergio-yhtiö aikoo rakentaa Kaanaaseen laitoksen, jossa sahojen sivutuotteista kuten sahanpuruista tehdään muun muassa bioetanolia.
 Bioenergon mukaan EU-komission luonnoksessa asetetaan kyseenalaiseksi näiden raaka-aineiden käyttö toisen sukupolven bioetanolin raaka-aineena. EU näkee sahojen sivuvirrat metsätuotteina, kun yhtiön mielestä kyse on puutuotannon sivutuotteista.
 Komission mukaan ehdotuksessa ei muuteta muista kuin metsätaloudestaperäisin olevista jätteistä ja tähteistä tuotettuihin biopolttoaineisiin sovellettavia kestävyyskriteerejä.
 – Sahatoiminnan sivutuotteina syntyvään sahanpuruun ja kuorikkeisiin ei sovelleta kestävyyskriteerejä. Näin ollen ehdotetun muutoksen ei pitäisi vaikuttaa kysymyksessä mainittuun investointiin, EU-komisison vastauksessa todetaan.
 Poriin suunnitellun investoinnin arvo on noin 150 miljoonaa euroa.
 Kerromme kohta lisää.
 Lue lisää:
 EU:n ilmastopaketti uhkaa Poriin suunniteltua 150 miljoonan euron investointia: "Aikaa vaikuttaa on korkeintaan vuosi"

EU-komissio: Ilmastopaketti ei uhkaa Poriin suunniteltua 150 miljoonan euron teollisuusinvestointia


Summary: Itä-Suomen hovioikeus punnitsee esimerkiksi sitä, oliko kouluiskun tekijä Joel Marin alentuneesti syyntakeinen. Käräjäoikeus katsoi, että hän oli hyökkäyksen tehdessään syyntakeinen eli ymmärsi tekonsa ja sen seurakset. Osa asianomistajista puolestaan vaatii lisää korvauksia.

Kuopion koulusurman käsittely hovioikeudessa alkaa tänään torstaina. Pääkäsittelyyn on varattu neljä päivää asian laajuuden, suuren asianomistajajoukon ja toisaalta koronapandemian takia. Varapäiviä on kaksi.
 Pohjois-Savon käräjäoikeus tuomitsi  Joel Marinin   viime marraskuussa elinkautiseen vankeuteen  muun muassa murhasta ja 20 murhan yrityksestä.
 Käräjäoikeus katsoi, että tekijä oli syyntakeinen eli ymmärsi tekonsa. Nyt asia nousee uudestaan Itä-Suomen hovioikeuden arvioitavaksi. Marin vaatii, että hänen katsotaan olleen alentuneesti syyntakeinen teot tehdessään.
 Hovioikeudelle toimitettu valitus sisältää tietoja Marinille tehdystä mielentilatutkimuksesta.
 Marinin syyntakeisuutta käsitellään kuitenkin vasta pääkäsittelyn viimeisenä päivänä 14. syyskuuta.
 Kuopion kouluisku tapahtui  lokakuussa 2019  ja siinä kuoli nuori ukrainalainen nainen. Hyökkääjän lisäksi yhdeksän ihmistä haavoittui tai loukkaantui.
 Marin vaatii määräaikaista rangaistusta elinkautisen sijaan
 Marin vaatii, että hänet tuomitaan elinkautisen sijasta määräaikaiseen vankeusrangaistukseen.
 Valituksessaan hovioikeudelle hän vaatii muun muassa, että syytteistä murhan yrityksistä luovutaan niiden henkilöiden osalta, jotka pääsivät pakenemaan ilman fyysisiä vammoja.
 Syyttäjät vastustavat Marinin muutosvaatimuksia, samoin yli 20 asianomistajaa. Osa asianomistajista vaatii lisää korvauksia vastaajalta.
 Käräjäoikeuden käsittelyssä marraskuussa 2020 tekijä Joel Marin myönsi murhan ja kolme murhan yritystä.
 Lue myös:
 Kuopion koulusurman käsittely hovioikeudessa alkaa torstaina – tekijän syyntakeisuus keskeinen kysymys
 Kuopion kouluhyökkääjä tuomittiin elinkautiseen vankeusrangaistukseen – tuomio murhasta ja 20 murhan yrityksestä syyntakeisena
 Kuopion koulusurman uhrin aviomies: "Elämäni on täysin romahtanut" – tekijä kertoi kuulustelussa, että hänelle tuli "tarve tappaa"
 Kaikkein raskain vuosi – Ammattiopiston johtaja Heikki Helve ei syytä itseään Kuopion koulusurmasta, mutta miettii, tehtiinkö kaikki oikein

Yle seuraa: Kuopion koulusurman käsittely hovioikeudessa alkaa – katso suora lähetys ennen istunnon alkua


Summary: HUSin koronavirusinfektion pitkäaikaisoireiden poliklinikka ottaa vastaan kaikkein haastavimmat potilaat sekä tekee tutkimustyötä osana kansainvälistä yliopistosairaalaverkostoa.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Helsingin Meilahdessa sijaitseva poliklinikka näyttää ihan tuiki tavalliselta lääkäriaseman käytävältä. Näiden ovien takana tehdään kuitenkin uudenlaista salapoliisityötä.
 Juuri tänne, kesäkuussa avautuneelle HUSin poliklinikalle, ovat päätyneet ne koronataudin sairastaneet, joiden oireet eivät ole hellittäneet kuukausienkaan päästä sairastetusta taudista.
 – Tämä on sillä tavalla kiinnostava sairaus, että oireita voi olla missä päin kehoa tahansa, ylilääkäri  Helena Liira  toteaa.
 Poliklinikalle voi päästä ainoastaan lääkärin lähetteellä, jos potilaalla on todettu koronavirusinfektio ja pitkäaikaisoireita on vähintään kolmen kuukauden ajan.
 HUSin poliklinikka aloitti työnsä kesäkuussa. Matti Myller / Yle
 HUSin poliklinikalla potilaan hoitoon ja kuntoutukseen keskittyy seitsemän hengen ryhmä eri alojen ammattilaisia: kaksi lääkäriä, sairaanhoitaja, psykologi, fysioterapeutti, sosiaalityöntekijä ja osastosihteeri.
 – Moniammatillinen tiimi keksii useita eri lähestymistapoja. Esimerkiksi vertaistuki voi olla hyvinkin voimaannuttavaa ja sitä potilaat toivovat, ylilääkäri Helena Liira kertoo.
 Lääkäri myös sulkee pois muut mahdolliset sairaudet, jotka voisivat olla syynä potilaan pitkittyneisiin oireisiin. Tarvittaessa potilas ohjataan vielä tarkentaviin tutkimuksiin.
 Kymmeniä potilaita jonossa, osa joudutaan hylkäämään
 60 prosenttia koko Suomen koronavirusinfektioista on ollut Uudellamaalla, ja se näkyy HUSin poliklinikalle pyrkivien potilaiden määrässä.
 Heti avauduttuaan koronavirusinfektion pitkäaikaisoireiden poliklinikalla on ollut ylilääkäri Liiran mukaan useita kymmeniä potilaita.
 Poliklinikasta uutisointi on lisännyt tulijoiden määrän nyt siihen pisteeseen, että jonossa on tällä hetkellä liki 60 lähetettä. Lääkäreiden tulisi ehtiä ottaa niihin kantaa viikon sisällä.
 – Siinä on hiukan haastetta. Osan joudumme palauttamaan, koska kaikkein lieväoireisimpia emme voi nyt vastaanottaa.
 Ylilääkäri Helena Liira arvelee, että koronataudin jälkioireet rauhoittuvat ajan kanssa, kuten kävi myös koronaviruksen aiheuttamissa SARS- ja MERS-epidemioissa. Matti Myller / Yle
 Ylilääkäri Helena Liiran mukaan potilaslähetteitä tulee pääsääntöisesti yksityislääkäreiltä ja työterveyshuollosta.
 Hän arvioi, että pitkäaikaisen koronan tyypillisimpiä oireita kyettäisiin hyvin hoitamaan työterveyshuollossa tai terveyskeskuksissa, missä pitkäaikaiset hoitosuhteet ovat mahdollisia.
 – Erikoissairaanhoidon pitäisi keskittyä koulutukseen ja tutkimukseen. Mielekkäintä on, että me otamme kaikkein vaikeimpia tapauksia ja teemme heille erityistutkimuksia.
 "Hyvin todennäköisesti oireet myös rauhoittuvat"
 Yle keräsi ihmisten kokemuksia pitkäaikaisen koronataudin vaikutuksista arkeen ja elämään. Vastauksia kertyi noin viisisataa.
 Yli 80 prosenttia vastanneista kertoo pitkäkestoisten oireiden jatkuneen yli kuuden kuukauden ajan.
 Vastauksissa toistuvat krooninen väsymys, aivosumu, aistimuutokset, vatsa- ja iho-oireet sekä neurologiset oireet.
 Oireilu on vaikuttanut arjen askareisiin, mutta useat kertovat joutuneensa luopumaan myös harrastuksista ja urheilusta jaksamisen puuttuessa. Osalta vastanneista pitkittyneet oireet ovat vieneet työkyvyn joko osittain tai kokonaan.
 Lue myös:   Sini Lindell sai koronan ja parani – sitten iski pitkäkestoinen koronatauti ja sen lamauttavat oireet: "Minulla on hirveitä särkyjä koko ajan"
 HUSin poliklinikalla tehtävän tutkimuksen avulla pyritään ymmärtämään pitkäaikaisoireiden mekanismia.
 Poliklinikka tekee lääketieteellistä tutkimustyötä sekä osana kansainvälistä yliopistosairaalaverkostoa että Helsingin yliopiston tutkijoiden kanssa.
 Viikoittaiset keskustelut poliklinikoiden kanssa eri puolilla Eurooppaa ovat jo osoittaneet, että taudin oirekuva on hyvin samanlainen eri maissa.
 – Olemme aika lailla yksimielisiä siitä, että tässä on jonkinlainen autoimmuunireaktio mukana. Potilaiden autonominen hermosto on ylivirittynyt, ja sitä rauhoittamalla voidaan saada helpotusta oireisiin, Liira sanoo.
 Lue myös:   Annamari Viljanen, 30, on sairastanut koronaa kymmenen kuukautta – pitkäkestoinen tauti voidaan leimata psyykkiseksi oireiluksi vaikka elinvaurioitakin esiintyy
 Liira muistuttaa aiemmista SARS ja MERS -epidemioista, jotka olivat myös koronaviruksen aiheuttamia. Myös niissä sairastuneille tuli jälkioireita, jotka lopulta kuukausien ja vuosien saatossa poistuivat lähes kokonaan.
 – Hyvin todennäköisesti tämä menee saman kaavan mukaan, että oireet myös rauhoittuvat.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 10. syyskuuta kello 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Professori: Koronan pitkä oireyhtymä on kansanterveydellinen uhka kaikkialla – STM:n asiantuntijaryhmä ryhtyy kerryttämään tietoa
 Koronan pitkä oireyhtymä on harvinainen pikkulapsilla – uuden lastensairaalan infektiolääkäri: Tapaukset laskettavissa yhden käden sormilla

Pieni poliklinikka Helsingissä etsii vastausta siihen, miksi osalla koronaan sairastuneista oireet pitkittyvät – ja nyt se hukkuu lähetteisiin


Summary: Vesi on meidän -kansalaisaloite on lajissaan kolmas eduskunnan hyväksymä. Aiemmin koko eduskunnan yksimielisyyttä kansalaisaloitteen kohdalla ei ole ollut.

Vesi on meidän -kansalaisaloite on hyväksytty yksimielisesti eduskunnassa keskiviikkona.
 Vesihuollon yksityistämisen estämiseen tähtäävä kansalaisaloite on toistaiseksi ainoa lajiaan, josta päättäessään eduskunta on ollut yksimielinen. Eduskunta on hyväksynyt aiemmin vain kaksi muuta kansalaisaloitetta.
 Vesi on meidän -aloitteen takana on kuusi vasemmiston paikallispoliitikkoa eri puolilta Suomea. Idean isä on ollut oululainen  Olli Kohonen,  hän on muun muassa Pohjois-Pohjanmaan vasemmiston puheenjohtaja.
 Aloitteen mukaan vesihuollon yksityistäminen on maailmalla aiheuttanut veden hinnan nousua, laadun huonontumista ja lisäksi ympäristö on kärsinyt. Siinä vedotaan myös terveysturvallisuuteen.
 Puolitoista vuotta sitten vireille laitettu aloite sai taakseen yli 89 000 allekirjoitusta nopeassa ajassa.
 Seuraavaksi alkaa yksityiskohtainen lainsäädännön valmistelu lakialoitteen pohjalta.
 Aiemmin aiheesta:
 Vesi on meidän -kansalaisaloite etenee eduskunnan istuntosaliin – sai laajan kannatuksen valiokunnassa kautta puoluekentän

Vesihuollon yksityistämistä vastustava kansalaisaloite hyväksyttiin eduskunnassa – päätös oli yksimielinen


Summary: Kokoontumisrajoitukset kevenivät Uudellamaalla viime viikolla. Esimerkiksi Kansallisteatterissa laitettiin muutoksen myötä myyntiin lisää lippuja, kun väkeä saa ottaa aiempaa enemmän sisätilaisuuksiin. Myyntiin tulleet lisäliput ovat menneet hyvin kaupaksi.

Hallituksen uudistettu koronastrategia on otettu tapahtumateollisuudessa hyvillä mielin vastaan. Tapahtumaelinkeinon valtakunnallinen keskusjärjestö arvelee patoutuneen kysynnän purkautuvan nopeasti, kun rajoituksista luovutaan.
 Hallitus hyväksyi  uuden koronastrategian  maanantaina. Tavoitteena on, että valtakunnallisista rajoituksista ja kattavista suosituksista luovutaan, kun vähintään 80 prosenttia yli 12-vuotiaista on rokotettu kahteen kertaan – tai kun heillä on ollut mahdollisuus ottaa molemmat rokoteannokset.
 Hallituksen mukaan rajoituksia ryhdytään purkamaan jo asteittain ennen kattavuuden saavuttamista. On arvioitu, että 12 vuotta täyttäneen väestön 80 prosentin rokotuskattavuus voitaisiin saavuttaa lokakuun puoleen väliin mennessä.
 Tapahtumateollisuuden edunvalvontajohtajan  Kati Kuusiston  mukaan alalla ollaan edelleen odottavaisin mielin, milloin rajoitusten poistaminen kokonaan käytännössä tapahtuu.
 – Esimerkiksi Etelä-Suomen aluehallintovirasto lievensi määräyksiä viime viikolla ja se on iso asia. Tämä onkin jo näkynyt lipunmyyntipalveluissa, joissa tuhannet järjestäjät ovat lisänneet lipunmyynnin kapasiteettiaan, Kuusisto sanoo.
 Hänen mukaansa on nähtävissä, että ihmisillä on halua osallistua tapahtumiin, mutta osa on varovaisia. Tapahtumien lipunmyynnissä tai tapahtumien määrässä muutoksia ei tapahdu hetkessä.
 – Olen puhunut tilanteesta eri kaupunkien kanssa ja vaikka tapahtumia saa järjestää monin paikoin kevyin rajoituksin ei kysyntä ole vielä noussut lähelle normaaliajan lukemia. Koska rajoituksista ja koronan leviämisestä on viestitty aktiivisesti koko elokuun ajan ovat ihmiset ovat luonnollisesti vielä odottavalla kannalla, Kuusisto sanoo.
 Kansallisteatterissa tuhansia uusia lippuja myynnissä
 Esimerkiksi Kansallisteatterissa katsomopaikoista on käytössä tällä hetkellä puolet aiemman 20 prosentin täyttöasteen sijaan. Käytännössä se tarkoittaa teatterin suurella näyttämöllä noin 340 paikkaa ja esimerkiksi Vallilan kansallisteatterissa noin 140 paikkaa.
 Koko  Uudenmaan kokoontumisrajoitukset  lievenivät aluehallintoviraston päätöksellä viime viikon lauantaina. Kahden metrin turvavälivelvoitteesta ja pääkaupunkiseudun lohkovaatimuksesta luovuttiin, ja sisätilaisuuksiin voi ottaa väkeä enintään 50 prosenttia kapasiteetista.
 Kansallisteatterin myynti- ja markkinointipäällikkö  Marika Agarthin  mukaan rajoitusten keveneminen tarkoitti tuhansien uusien paikkojen myyntiä esityksiin. Hänen mukaansa patoutunutta kysyntää on olemassa ja myyntiin tulleet lisäliput ovat menneet hyvin kaupaksi.
 – Esitykset täyttyvät koko ajan, vaikka vielä ei ole 50 prosenttia kaikissa täynnä, mutta kovaa vauhtia siihen ollaan menossa. Totta kai odotamme, millä aikavälillä saisimme ottaa enemmän ihmisiä esityksiin, Agarth sanoo.
 Odottavalla kannalla ollaan myös Suomen kansallisoopperassa.
 Suomen kansallisoopperan ja -baletin pääjohtaja  Gita Kadambin  mukaan esityksiin on vielä paljon lippuja myytävänä, mutta hän uskoo tilanteen vilkastuvan tulevaisuudessa. Myös kansallisoopperaan voidaan ottaa väkeä puolet täydestä kapasiteetista.
 Pääjohtajan mukaan on hienoa, että yhteiskuntaa avataan, mutta hänen mukaansa nopeat muutokset rajoitusten suhteen ja epäselvä tilanne ovat hämmentäneet yleisöä.
 – Meidän tulkintamme on, että matalariskiset tapahtumat voisi avata heti.
 Lue lisää:
 Rajoitusten höltyminen otetaan toiveikkaana vastaan kärsineillä aloilla, mutta vielä ei olla normaalissa: "Lähtemisen kynnys on ihmisillä yhä korkealla"

Tapahtuma-alalla odotetaan patoutuneen kysynnän purkautuvan, kun koronarajoitukset poistuvat – avin päätös näkyy jo tuhansien järjestäjien lipunmyynnissä


Summary: Selkeässä tarinassa on hyvis, pahis ja silmille hyppäävä opetus. Mutta toimittajien kannattaa varoa kertomasta yksinkertaisia tarinoita monimutkaisista asioista, kirjoittaa Sundman blogissaan.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja tekee joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki blogit voit lukea täältä
 Olet todennäköisesti törmännyt  mallitarinaan .
 Ne ovat toisiaan muistuttavia tarinoita, jotka pyörivät sosiaalisen median postauksissa ja lehtien palstoilla. Näin analysoivat viime vuonna ilmestyneen  Kertomuksen vaarat – Kriittisiä ääniä tarinataloudessa  -kirjan kirjoittajat.
 Kun tarinan formaatti on tuttu, siitä voi tykätä ja sen voi jakaa epäröimättä, kirjan kirjoittanut tutkijajoukko pohtii. Mallitarina voi kuulostaa vaikkapa tältä:
 Ohikulkija auttaa, kun luottokortti ei toimi. Kela petti, tuet jäivät saamatta ja systeemi on epäreilu. IT-guru sairastuu, menee metsään, oivaltaa jotain suurta – ja kertoo siitä nyt  just sulle .
 Monimutkaisessa maailmassa mallitarinat lohduttavat.
 Monimutkaisessa maailmassa mallitarinat  lohduttavat.
 Mallitarina ei hämmennä. Sitä lukiessa ei tarvitse pohtia, kuka on hyvä ja kuka paha. Opetusta ei tarvitse kaivaa rivien välistä, vaan se suorastaan hyppää silmille.  Hähmäinen  maailma on hetken selkeä.
 Meille toimittajille mallitarinat ovat ihania vaaleita, nopeita hiilihydraatteja. Sokeria, josta tulee hyvä mieli. Juttuja, jotka hyppäävät nopeasti luetuimpien listan kärkeen – myös Ylellä.
 Hyvän tarinan houkutus on vastustamaton, siihen sortuu, se vie mukanaan.
 Mallitarinoihin sorrutaan, mutta  pöhnä seuraa myöhemmin.
 Voi käydä niin, että mallitarinan ja journalististen ihanteiden välillä on ristiriita. Olisiko todellisuus ollut sittenkin monimutkaisempi?
 Usein kai olisi.
 Aina ei edes tarvitse ammentaa perinteisten mallitarinoiden laarista. Kuluvan viikon budjettiriihi tarjoaa sopivan esimerkin: Toimittajat tempautuvat niin mielellään tarinaan ilmastotoimista riitelevistä vihreistä ja keskustasta, että muiden puolueiden kantojen kanssa on vähän niin ja näin. Ne unohdetaan kysyä – tai niistä ei ylipäänsä kiinnostuta.
 Kiinnostuminen saattaisi tarkentaa kuvaa siitä, missä ilmastopäätöksien kipukohdat ovat – ja miksi. Mutta hyvän tarinan houkutus on vastustamaton, siihen sortuu, se vie mukanaan.
 Ja koska sosiaalisessa mediassa jaetaan ensisijaisesti reaktioita, on tunteita herättävä tarina varmasti myös jaettu.
 En uskalla väittää, etteikö hyvää journalistista juttua voisi jakaa saatteella ”tämä”, mutta usein sellainen kuuluisi kai jakaa enemminkin saatteella: ”Nämä.”
 Kertomuksen vaarat  -kirjassa  pohditaan osuvasti, miten monet, tuttua kaavaa noudattavat tarinat voi jakaa sosiaaliseen mediaan vain saman- ja oikeamielisyyttä vahvistavalla minimaalisella saatteella: ”Tämä.”
 Kirjan luettuani aloin pohtia, voisiko tästä muotoilla jonkin antiteesin. En uskalla väittää, etteikö hyvää journalistista juttua voisi jakaa saatteella ”tämä”, mutta usein sellainen kuuluisi kai jakaa enemminkin saatteella: ”Nämä.”
 Nämä erilaiset näkökulmat, nämä monimutkaiset ratkaisemattomat ongelmat. Nämä erilaiset maailmankuvat, arvot ja ideologiat.
 Nämä kaikki ulottuvuudet vaikeasti tarinallistuvassa todellisuudessa, joita journalismin on puolustettava yksinkertaisten tarinoiden imua vastaan.
 Robert Sundman
 Kirjoittaja on Ylen politiikan toimittaja.
 Voit keskustella aiheesta huomiseen perjantaihin 10. syyskuuta klo 23 saakka.

Robert Sundman: Helpot tarinat houkuttelevat, mutta ovat myrkkyä journalismille


Summary: Koronatestikäytännöt vaihtelevat eri puolella Suomea, kun yhteisiä linjauksia ei ole.  Osa sairaanhoitopiireistä on jo vähentänyt testejä selvästi. Koronan testaaminen ja jäljitys maksavat paljon ja viivästyttävät monen muun taudin hoitoa.

Koronatestauksen ja jäljityksen ohjeistus jäi  hallituksen koronastrategian päivityksen  yhteydessä roikkumaan vielä ilmaan.
 Laaja testaus ja tartuntojen jäljitys syövät paljon terveydenhuollon henkilökuntaa, mikä on muusta hoidosta pois.
 Ylen soittokierroksen mukaan monet kunnat ja sairaanhoitopiirit kaipaavat pikaisesti yhtenäisiä linjauksia testauksesta ja jäljityksestä.  Kaikki eivät ole jääneet odottamaan ministeriön ohjeita.
 Ylen tietojen mukaan uusi linjaus voi valmistua jo tällä viikolla.
 1. Oletteko jo tehneet tai tekemässä muutoksia testaukseen tai jäljitykseen?
 Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin vs. johtajaylilääkäri Terhi Nevala:  Meidän alueella tehtiin viime viikolla linjaus, että kahdesti rokotettujen lieväoireisten henkilöiden ei tarvitse mennä testiin, ellei taustalla ole altistumista tai elleivät he ole sosiaali- ja terveydenhuollon työntekijöitä. Seuraavana pohdittavaksi tulee, olisiko alle 12-vuotiaiden lasten testaamiseen syytä tehdä muutoksia.
 Vantaan kaupungin sosiaali- ja terveysjohtaja Timo Aronkytö:  Emme ole. Tilanne näyttäytyy sellaisena, että kunnat toteuttavat muutoksia alueilla itsenäisesti noudattaen lainsäädäntöä ja valtion periaatepäätöksiä. Tämä ei ole kaikilta osin asiallista, vaan testaamiseen ja jäljittämiseen tarvittaisiin valtakunnantason ohjeet.
 Länsi-Pohjan sairaanhoitopiirin johtajaylilääkäri Jyri J. Taskila:  Emme ole tässä vaiheessa tehneet muutoksia esimerkiksi lieväoireisten kahdesti rokotettujen testaukseen. Meidän tautitilanne on, paria viime viikkoa lukuun ottamatta, ollut Suomen paras. Se on selvä, että meidän pitää saada irrotettua henkilökuntaa testauksesta ja jäljityksestä heti, kun rokotekattavuus nousee vielä toisen annoksen osalta.
 Lapsi saa koronatestaajalta tarran Malmin sairaalan drive-in -testauspisteessä Helsingissä. Markku Ulander / Lehtikuva
 2. Mitä testaamiselle ja jäljitykselle pitäisi tehdä?
 Terhi Nevala:  Asiantuntijoilla on yhtenäinen näkemys siitä, että testausstrategiaa on aika päivittää. Kohdentaa testausta suurimman riskin kohteisiin eli niihin ryhmiin, missä tartuttavuus on suurinta ja missä saadaan paras hyöty testaamisesta ja jäljittämisestä.
 Olen samaa mieltä THL:n asiantuntijoiden kanssa, että kaksi rokotusta saaneet ja alle 12-vuotiaat ovat niitä ryhmiä, joissa on ehkä varaa jo hieman löysätä testauskriteerejä.
 Asiantuntijoiden mukaan alle 12-vuotiaiden riski sairastua vakavaan tautiin on kuitenkin hyvin pieni, joten testaamisen hyödyllisyyttä pitää arvioida myös tätä vasten.
 Timo Aronkytö:  Toimintakäytäntöjä pitää muuttaa vastaamaan uutta tilannetta. Testaaminen voidaan kohdentaa paremmin siitä eniten hyötyville. Hybridistrategian päivityksen jälkeen on mahdollista vähentää testejä kahden rokotteen saaneille, jotka eivät todennäköisesti levitä tautia. Riski taudin leviämisestä ei saa kuitenkaan kasvaa.
 Nykyjärjestelmästä ei pidä poistaa mitään osaa vaan säätää sitä sen mukaan, mikä on taudin leviämisen riski. Tällä hetkellä me jäljitämme kaikki samalla tavalla riippumatta riskistä ja oireista. Muutoksen jälkeen esimerkiksi joukkoaltistumisissa keskitytään suuren riskin asukkaisiin tai potilaisiin. Jäljitystoiminta siis vähenee ja se kohdistetaan paremmin riskin mukaan.
 Jyri J. Taskila : Odottaisin testauksen ja jäljityksen muutosten kanssa vielä lokakuun puoleenväliin. Vielä ei ole oikea ajankohta. Puolentoista kuukauden päästä rokotekattavuuden on arvioitu olevan 80 prosenttia. Siinä tilanteessa on ehdottomasti tehtävä muutoksia nykyiseen malliin.
 Jos ajattelemme koulutartuntoja, on kestämätöntä, että jäljittäisimme lasten nuhakuumeita kuten nyt. Koronaan pitää suhtautua kohta kuin mihin tahansa virustautiin.
 3. Alle 12-vuotiaiden testaamisen lopetus olisi iso muutos, koska heitä ei vielä rokoteta. Miten koulujen massakaranteenit vältettäisiin?
 Terhi Nevala:  Karanteeneja ei tehdä varmuuden vuoksi. Pohjois-Pohjanmaalla periaate on, että pyritään välttämään koko luokkien karanteeneja. Vain oppilaiden todelliset lähikontaktit asetetaan karanteeniin.
 Timo Aronkytö:  Koulujen joukkoaltistumistilanteissa tulee arvioida leviämisriski paremmin ja tarkemmin ja välttää laajoja karanteeneja. Karanteenit ja eristykset pitää kohdentaa vain tartunnan saaneen lähiympäristöön, ei koko luokkaan. Toki kaikki pitää kirjata järjestelmään.
 Jyri J. Taskila:  THL on suositellut, ettei kokonaisia koululuokkia pantaisi karanteeniin.  Kemimaalla on parhaillaan suuri koulualtistus . Kun puhutaan alakoululaisista, on oikeasti hirveän vaikeaa määritellä, ketkä ovat olleet lapsen lähikontakteja. Kun hengitystieinfektiot lisääntyvät syksyllä, nykyistä jäljitystapaa ei voida jatkaa. Monen lapsen koulunkäynti häiriintyy.
 Terveydenhuollon työntekijät ottavat koronatestejä rajan ylittäjältä Torniossa. Juuso Stoor / Yle
 4. Mitä testaus ja jäljitys ovat maksaneet?
 Terhi Nevala:  Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin alueella on analysoitu 383 083 koronanäytettä koko epidemian aikana. NordLabin hinta oli alkuvaiheessa 106 euroa, nyt se on 50 euroa. Analytiikan kulut ovat arviolta 25 miljoonaa euroa. Tässä summassa eivät ole mukana näytteenoton kustannukset.
 Timo Aronkytö:  Vantaalla menee testaustoimintaan 30 miljoonaa vuodessa, mikä on samaa luokkaa kuin terveysasemien kulut. Jäljittämiseen menee joitakin miljoonia.
 Jyri J. Taskila : Vaikea sanoa tarkkaa summaa. Lapissa käytetään laajasti PRC-testejä edullisempia pikatestejä. Ne maksavat noin 10 euroa kappaleelta, mutta kun siihen lasketaan päälle kaikki muut kulut, hinta on varmasti moninkertainen. Yhden testikerran hinta on sadan euron luokkaa. Länsirajalla on tehty korkeimmillaan 4 500 testiä viikossa, joten puhutaan valtavista kustannuksista.
 5. Miten testaus ja jäljitys ovat kuormittaneet alueen/kaupungin terveydenhuoltoa?
 Terhi Nevala:  Testauksen, analysoinnin ja jäljityksen lisäksi myös rokotuksiin on siirretty henkilöstöä. Rokottaminen on kuitenkin se tärkein tehtävä tällä hetkellä, koska se on meidän tie pois tästä pandemiasta. Kunnat ovat huolestuneita siitä, että henkilöstö on poissa muista perusterveydenhuollon palveluista.
 Esimerkiksi pitkäaikaissairaiden kontrollikäyntejä, lasten terveystarkastuksia tai hammashuoltoa on jouduttu siirtämään.
 Timo Aronkytö:  Vantaalla työskentelee jäljityksessä kymmeniä sosiaali- ja terveydenhuollon ammattilaisia, pääkaupunkiseudulla jo satoja. Työntekijöitä tarvittaisiin vähemmän tarkemmalla kohdentamisella.
 Jyri J. Taskila : Testauksessa ja jäljityksessä kilpaillaan samasta henkilöstöstä kuin vanhustenhuollon yksiköissä. Rokotukset vievät ison resurssin. Rokotekattavuuden nousun myötä terveydenhuollon painopiste pitää muuttaa muuhun yhden viruksen jahtaamisesta.
 Osa sairaanhoitopiireistä otti varaslähdön
 Sosiaali- ja terveysministeriö on linjannut, että testausta ja jäljitystä ei lopeteta kokonaan, vaikka rokotuskattavuus nousee. Tällä hetkellä runsaat 53 prosenttia väestöstä  on saanut kaksi rokotetta , yhden annoksen noin 72,5 prosenttia.
 Testaamista ja jäljitystä tulee sen sijaan kohdentaa paremmin ryhmiin, joissa niistä on eniten hyötyä. Esimerkiksi  Keski-Suomi päätti keskiviikkona , että kahdesti rokotettuja ja alle 12-vuotiaita ei enää automaattisesti testata.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) on jo vapauttanut testeistä  oireettomat täyden rokotesarjan saaneet  ja puolen vuoden sisään koronataudin sairastaneet.
 THL on myös ohjeistanut,  että ensin pitäisi keskittyä testaamaan ja jäljittämään tilanteissa, joissa koronan jatkotartunnat ovat todennäköisiä ja leviämispotentiaali on suuri.
 Kohdentamisessa pitää ottaa myös huomioon yksilöllinen vaikean taudin riski ja viruksen leviäminen ryhmiin, jotka voivat saada vakavan koronainfektion. Esimerkiksi viruksen leviämisen riski vanhusten hoivakotiin vaikuttaa testaus- ja jäljityspäätöksiin.
 Lue lisää:
 HUSin Järvinen arvostelee hallituksen uutta koronastrategiaa: "Varsinaista kompurointia oli, käytännön toimet jäivät tekemättä"
 Kaksi kertaa rokotettujen testaamista aiotaan vähentää pääkaupunkiseudulla – Koronaryhmä: lievissä oireissa ei enää tarvitsisi hakeutua testiin
 Analyysi: Koronarokotettu kaipaa selviä ohjeita ulos koronasta, mutta testeistä ja jäljityksestä tuli nolo arvovaltataistelu
 Pitäisikö lapsia rokottaa rokotuskattavuuden nostamiseksi? Rokotetutkimuskeskuksen Mika Rämet: Aikuiset saavat huolehtia omista rokotuksistaan
 Kahdesti koronarokotettuja ei enää ensisijaisesti testata Varsinais-Suomessa – sairaanhoitopiiri seuraa suosituksessaan Pirkanmaata

Yhden viruksen jahtaaminen alkaa jo riittää – Kysyimme lääkäreiltä eri puolilta Suomea, mitä koronatestaamiselle pitäisi nyt tehdä


Summary: Yle täyttää tänään 95 vuotta. Toimitusjohtaja Merja Ylä-Anttilan mielestä syntymäpäiväsankari on virkeä ja hyvässä kunnossa. Tulevaisuudessa yhtiö aikoo kuulla entistä enemmän nuoria.

Julkisen palvelun mediayhtiö Ylellä on syntymäpäivänään monta syytä juhlaan.
 – Yle on virkeä ysivitonen ja hyvässä kunnossa, sanoo toimitusjohtaja  Merja Ylä-Anttila .
 Tuorein ilonaihe on Taloustutkimuksen elokuussa julkistama  Suomen arvostetuimmat brändit 2021 -tutkimus . Siinä selvitettiin, miten hyvin suomalaiset tuntevat brändit ja arvostavat niitä.
 Kuluttajat äänestivät  suoratoistopalvelu Yle Areenan  lähes 600 suomalaisbrändin joukosta sijalle kaksi, heti Fiskarsin jälkeen.
 Yle oli suomalaisbrändeistä viidenneksi arvostetuin.
 – Eli meillä on kaksi vahvaa brändiä top-vitosessa. Voimme olla kiitollisia, sillä yleisö arvostaa meitä, Merja Ylä-Anttila toteaa.
 – Olemme valmiita nöyränä kuuntelemaan, mitä yleisö meiltä toivoo ja odottaa.
 Ylen tiloissa Pasilassa kuvattiin MOT-ohjelmaa viime maaliskuussa. Kuvattavana Mira Ahola. Silja Viitala / Yle
 Yle haluaa kehittää sisältöjään vastaamaan entistä paremmin suomalaisten tarpeita ja kiinnostuksen kohteita.
 Ylä-Anttilan sanoin tiedotusvälineiden seuraaminen ei ole "nollasummapeliä". Se tarkoittaa, että television katsoja käyttää myös suoratoistopalveluita.
 – Moni käyttää useampaa palvelua. Ylellä on oma erityinen, ainutlaatuinen sisältönsä ja erottuvuus. Luulen, että se on se, mikä vie meitä eteenpäin.
 Yle haluaa pitää huolta nuorista
 Merja Ylä-Anttilan mielestä yhtiön sloganissa ydinajatus kiteytyy hyvin: "Kaikille yhteinen ja jokaiselle oma".
 – Mielestäni tällaisen julkisen palvelun velvollisuus yleisöä kohtaan on tulla lähemmäksi ja liki, kuunnella ja olla vuorovaikutuksessa yleisön kanssa.
 Ylä-Anttila poimii yhden ryhmän, jota liki halutaan erityisesti tulla. Hänestä jatkossa Ylen on yhä enemmän kuultava nuoria.
 Muiden medioiden tavoin Yle seuraa nuorten kuluttamista ja tapoja käyttää mediaa.
 – Haasteemme on pitää huolta mediaa uudella tavalla käyttävistä nuorista. On tärkeää, että olemme heille merkityksellinen tiedonvälittäjä, sivistyksen ja viihtymisen lähde.
 Ylä-Anttilan mielestä hyvä esimerkki onnistumisesta on palkittu nuortensarja  Sekasin. Se  on onnistunut tavoittamaan uusia, perinteisesti vaikeasti houkuteltavia yleisöjä.
 Hän uskoo, että sarja on jättänyt nuoriin muistijäljen – Ylestä voi löytyä jotain myös heille.
 Sekasin-tv-sarjan kolmatta tuotantokautta kuvattiin tammikuussa 2021. Sasha Silvala / Yle
 Lastenohjelmista Ylä-Anttila nostaa esille lapsiperheiden ikisuosikin  Pikku Kakkosen . Hän muistuttaa, että lapsille on jatkossakin tehtävä ohjelmia suomeksi, ruotsiksi ja saameksi.
 – Meidän paras ase kilpailussa on kotimainen sisältö. Tunnemme suomalaiset 95 vuoden ajalta. Vahva side suomalaiseen yleisöön on meidän paras valttimme.
 – Haluamme vaalia tätä suhdetta ja uudistaa tarjontaamme niin, että myös me uskolliset vähän varttuneemmatkin yleisöt löydämme innostavaa ja kiinnostavaa sisältöä Ylestä, Ylä-Anttila jatkaa.
 Toimitusjohtaja listaa merkittävimmät kohteet, joihin Yle tulee satsaamaan jatkossa: lapset ja nuoret, digitaalisten alustojen kehittäminen ja Yle Areena, jonka halutaan tarjoavan mielenkiintoista sisältöä.
 Yle ei ole "huutamassa lisää rahaa"
 Viime vuonna 2020 Ylen liikevaihto oli 487 miljoonaa euroa. Valtio-omisteinen mediayhtiö rahoitetaan yleisradioverolla, jonka kerääminen alkoi vuonna 2013.
 Media-alalla kustannukset nousevat ja kilpailu on kovaa. Urheilukilpailujen mediaoikeudet on siitä vain yksi esimerkki. Samalla julkinen talous on vaikeuksissa.
 Ylä-Anttila kertoo seuraavansa Ylen rahoituksesta käytävää keskustelua tarkkaan, mutta ei lähde arvuuttelemaan, nouseeko Ylen rahoitus esille seuraavassa hallituksessa.
 – Talo elää tavallaan ja vaalit käydään ajallaan. Me pidämme huolen siitä että elämme mahdollisimman skarpisti ja fiksusti. Emme ole huutamassa lisää rahaa.
 – Sisältöpuoli vie Ylen budjetista leijonanosan, Ylä-Anttila sanoo. Benjamin Suomela / Yle
 Ylä-Anttila muistuttaa, että Ylellä on vastuullaan tarjota televisio- ja radiokanavia kaikille yhtäläisin ehdoin. Se lisää paineita.
 – Meidän on mietittävä, mitä priorisoimme ja miten resursseja käytämme.
 Sanoman tekemä kantelu “henkii mennyttä aikaa”
 Ylen rahoitus on vain yksi monista vuosien varrella laajaa mielenkiintoa ja kiivasta keskustelua nostaneista Yle-aiheista. Tuoreimmat liittyvät viime keväänä Ylestä tehtyihin kanteluihin.
 Medialiiton kantelu Euroopan komissiolle  koski Ylen tekstisisältöjä eli sitä, mitä Yle saa jatkossa julkaista verkossa. Yle-lakiin odotetaan muutosta jo tänä syksynä.
 Mediayhtiö Sanoman Yle-kantelu EU-komissiolle on Merja Ylä-Anttilalle selvästi kovempi pala. Kantelussaan Sanoma huomauttaa, että Yle on laajentanut voimakkaasti Areenan videosisältöjä sekä panostanut digitaalisiin oppimissisältöihin.
 Muun muassa Helsingin Sanomia kustantavan  mediayhtiön mukaan Yle Areenan sisältöjä pitäisi rajoittaa .
 – Kun ihan suoraan sanon, olen tietysti surullinen kantelusta. Se henkii mennyttä aikaa. Rajoittaminen kantelun ehdottamalla tavalla on vanhanaikaista, eikä sovi tämän päivän mediamaailmaan, Ylä-Anttila sanoo.
 Ajattelutapa on "takaperoinen". Hänen mukaansa ei voi ajatella että Yle köröttelee hiekkateitä samalla kun muut paahtavat digibaanalla eteenpäin.
 – Yle on mieluummin yhteispelaaja kuin vastakkainasettuja. Sellaisella asenteella menemme kohti tulevaa, Ylen toimitusjohtaja Merja Ylä-Anttila sanoo. Antti Haanpää / Yle
 Toimitusjohtaja toivoo, että pienessä maassa ja pienellä kielialueella laatumediat voisivat toimia yhteispelihengessä sekä ilman vastakkainasetteluja.
 – Olemme menossa kohti uutta, valmiina tekemään asioita yhdessä kumppaneidemme ja kilpailijoidemme kanssa hyvässä hengessä.
 Media-alalla muutosvauhti on kova
 O.Y. Suomen Yleisradio – A.B. Finlands Rundradio lähetti ensimmäisen radio-ohjelmansa 9. syyskuuta vuonna 1926 Helsingissä Unioninkatu 20:ssä sijainneesta studiosta. Päivää pidetään Yleisradion syntymäpäivänä, vaikka kaikkien kuultavaksi radiolähetykset tulivat vasta myöhemmin.
 Yleisradion kameramiehiä Linnanmäellä Helsingissä vuonna 1958. Yle
 Merja Ylä-Anttila aloitti Ylen uutena toimitusjohtajana syyskuussa vuonna 2018. Sitä ennen hän toimi pitkään MTV:n uutisten vastaavana päätoimittajana.
 Media-alasta Ylä-Anttilalla on jo 40 vuoden kokemus.
 - Siinä ajassa kaikki on muuttunut todella paljon. Minun on mahdoton edes kuvitella, mitä tämä työ on tulevaisuudessa. Ylen pitääkin olla herkkänä ja miettiä edelläkävijän otteella, mihin pitää mennä ja mihin suuntaan edetä.
 Yle käynnistää tänään 95-vuotisjuhlan kunniaksi yleisölle chatin kello 8-9, osoitteessa  chat.yle.fi.  Paikalla chatissa yleisön kysymyksiin vastaamassa on päätoimittaja Riikka Räisänen, toimittaja Heikki Valkama, rikostoimittaja Katri Kirsi sekä Aasian-kirjeenvaihtajamme Kirsi Crowley. Chatissa voitte kysyä Yle Uutisten toiminnasta, toimittajien ja päätoimittajan työstä.
 Tänään torstaina järjestettävä Ylen 95-vuotisjuhlaseminaari on virtuaalinen ja sitä voi seurata Yle Areenasta kello 13-16.
 Lue myös:
 Sanoma haluaa Yle-kantelullaan selkeämpiä pelisääntöjä ja päivitystä Yle-lakiin – toimitusjohtaja: "Digitalisaatio on ajanut lain ohi"
 Ylen Sekasin-nuortensarja hätyyttelee verkossa miljoonaa käynnistystä – sarja poiki auttavan verkkopalvelun

Yle on 95-vuotiaana suomalaisten arvostama brändi, mutta toimitusjohtaja Ylä-Anttilan mielestä yksi ryhmä pitää tavoittaa vieläkin paremmin: nuoret


Summary: Kysymys Katalonian itsenäisyydestä jakaa alueen.  Espanjan hallitus kumosi katalaanijohtajien tuomiot, mutta konflikti jatkuu edelleen.

Meditoiminen, lastenkirjojen kirjoittaminen ja perheen perustaminen, luettelee katalonialaisen kulttuurijärjestön johtaja  Jordi Cuixart , kun hän kertoo elämästään neljän vankilassa vietetyn vuoden aikana.
 Kesällä vapautettu Cuixart viettää lauantaina Katalonian kansallispäivää vapaalla jalalla ensimmäistä kertaa tuomionsa jälkeen.
 Vuoden 2017 lokakuussa Kataloniassa järjestettiin Espanjan keskushallinnon laittomaksi katsoma äänestys alueen itsenäisyydestä.
 Cuixart tuomittiin sitä edeltäneeseen mielenosoitukseen liittyen.
 – Olen aktivisti ja olin mukana mielenosoituksessa. Sen ei pitäisi olla laitonta demokraattisessa maassa, Cuixart kertoo Ylen haastattelussa.
 Oikeus oli toista mieltä. Cuixartin kapinasyytteet hylättiin, mutta hän sai yhdeksän vuoden tuomion kansankiihotuksesta.
 Hänen johtamallaan Òmnium-kulttuurijärjestöllä on 165 000 jäsentä noin 7,5 miljoonan asukkaan Kataloniassa ja se tunnetaan itsenäisyyttä kannattavien katalaanien äänitorvena.
 Katalonialaisen kulttuurijärjestön johtaja Jordi Cuixart on onnellinen päästessään takaisin perheensä luo.  Hän pitää  itsenäisyysäänestyksen sallimista ainoana ratkaisuna konfliktiin.  Tomás Montes
 Äänestyksestä alkanut kriisi jatkuu edelleen
 Kulttuurijärjestön jäsenmäärä nousi kohisten itsenäisyysäänestyksen jälkeen neljä vuotta sitten.
 Poliisi käytti väkivaltaa  äänestäjiä kohtaan ja lähes 900 loukkaantui.  Loukkaantuneiden joukossa oli myös poliiseja.
 Katalonian entinen aluejohtaja  Carles Puigdemont  julisti alueen yksipuolisesti itsenäiseksi ja lähti maanpakoon. Espanjan hallitus lakkautti väliaikaisesti Katalonian itsehallinnon.
 Mellakkapoliisit ja aktivistit ottivat yhteen äänestyspaikkana toimineen koulun edustalla Barcelonassa lokakuussa 2017. Alberto Estevez / EPA
 Cuixart ja kahdeksan muuta itsenäisyysjohtajaa ehtivät istua tutkintavankeudessa melkein kaksi vuotta ennen kuin  Espanjan korkein oikeus julisti tuomiot  lokakuussa 2019.
 Pisimmän 13 vuoden tuomion sai Katalonian entinen varajohtaja  Oriol Junqueras . Kovia tuomioita seurasivat väkivaltaiset mielenosoitukset etenkin Barcelonan kaduilla.
 "Perheen perustaminen vankila-aikana oli poliittinen teko"
 Espanjaa Katalonian itsenäisyysäänestyksen aikana hallinneen pääministerin  Mariano Rajoyn  tiukka linja synnytti Espanjan demokratian ajan pahimman poliittisen kriisin.
 Rajoyn seuraaja sosialistipuolueen  Pedro Sánchez  on vaihtanut taktiikkaa ja yrittää neuvotella Katalonian aluejohdon kanssa.
 Juhannuksena pääministeri kumosi katalaanijohtajien tuomiot ja Cuixart pääsi palaamaan Barcelonan boheemissa Gràcian kaupunginosassa sijaitsevaan kotiinsa.
 – Olen onnellinen päästessäni perheeni luo, mutta tuomioiden kumoaminen ei ollut voitto. Emme ole vapaita Espanjasta.
 Nyt hän paimentaa kahta poikaansa kotinsa edustalla sijaitsevassa leikkipuistossa. Esikoinen oli puolivuotias, kun Cuixart joutui vankilaan.
 Toinen lapsista syntyi tuomion aikana. Cuixartille myönnettiin synnykseen osallistumista varten kuuden tunnin loma.
 – Perheen perustaminen vankila-aikana oli poliittinen teko. Tuomion tavoitteena oli elämäni pysäyttäminen ja siksi en antanut niin käydä.
 Jordi Cuixart antaa tunnustusta vaimolleen, joka pyöritti perheen arkea yksin vankilatuomion aikana. – Tuomio oli suurempi rangaistus perheelleni, Cuixart sanoo. Tomas Montes
 Esikoiselleen Cuixart lauloi joka ilta puhelimen välityksellä. Lastenkirjan hän päätti kirjoittaa selittääkseen lapsilleen, miksi joutui vankilaan.
 Vangit sijoitettiin kauas kotiseudultaan
 Vangeille sallittiin päivittäin kuuden minuutin puhelu, kerran viikossa perhe tapasi Cuixartia 40 minuutin ajan pleksin takaa. Perhetapaamisia oli 2–3 viikon välein. Silloin Cuixart sai halata lapsiaan ja puolisoaan toimittaja  Txell Bonetia .
 Tapaamisiin Bonet joutui matkustamaan Madridiin.
 Vangittuihin katalaanijohtajiin sovellettiin aluksi samaa käytäntöä kuin baskiterroristijärjestö Etan jäseniin: heidät sijoitettiin vankiloihin kauas kotiseudultaan.
 – Yritimme elää mahdollisimman normaalia perhe-elämää olosuhteista huolimatta. Siksi kävin Madridissa joka viikko, sanoo Bonet, josta tuli tuomion seurauksena miehensä äänitorvi ulkomaailmassa.
 Hän esiintyi mediassa ja kiersi ympäri Eurooppaa puhumassa tuomittujen tilanteesta.
 Katalonia kuohuttaa koko Espanjaa
 Ihmisoikeusjärjestö Amnesty International piti tuomioita poliittisina ja vaati vankien vapauttamista.
 Cuixart on valittanut tuomiostaan myös Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen.
 Pääministeri Pedro Sánchezille tilanne on vaikea, sillä edes osa hänen oman puolueensa jäsenistä ei kannattanut tuomioiden kumoamista.
 Itsenäisyyttä kannattavien ja sitä vastustavien määrä on Kataloniassa edelleen lähes tasoissa. Monia parvekkeita koristivat Katalonian ja itsenäisyysmielisten liput.  Tomás Montes
 Katalonian ulkopuolella kysymys Espanjan talouden moottorina tunnetun alueen itsenäisyydestä on monelle punainen vaate.
 Kymmenet tuhannet mielenosoittajat vastustivat itsenäisyysjohtajien  vapauttamista ja vaativat hallituksen eroa Madridissa kesäkuussa järjestetyssä mielenosoituksessa
 Nuoria Katalonian itsenäistyminen kiinnostaa yhä vähemmän
 Bonetin ja Cuixartin naapurustossa parvekkeita koristavat Katalonian liput. Kysymys itsenäisyydestä jakaa Katalonian kuitenkin kahtia.
 Toukokuussa julkaistun mielipidemittauksen mukaan itsenäisyyttä kannattaa  44,3 prosenttia ja vastustaa 48,7 prosenttia alueen asukkaista. Suurin osa kannattaa äänestystä siitä.
 Claudia Cobosin (oik.) mielestä Katalonian ja koko Espanjan pitäisi keskittyä ilmastonmuutoksen torjuntaan.  Tomás Montes
 Itsenäisyyttä kannattavien määrä on pudonnut etenkin nuorten keskuudessa. Joitakin parvekkeilla liehuvat liput ja iskulauseet ärsyttävät.
 – Voisimmeko keskittyä itsenäisyyden tavoittelun sijaan ilmastonmuutoksen torjuntaan? kysyy terassilla ystävänsä kanssa oluella istuva 23-vuotias  Claudia Cobos .
 Mercé Sanchez toivoo, että Katalonian kriisiin löytyy neuvotteluratkaisu. Hänen mukaansa tilanteella on suuri vaikutus ihmisten arkeen.  Tomás Montes
 Ravintolan ohi kävelevä 37-vuotias  Merce Sánchez  toivoo, että nykyhallinto keskittyisi tärkeämpiin asioihin. Niitä ovat hänen mielestään pandemian hoito, heikko työllisyystilanne ja asuntojen korkean hinnat.
 – Toivoisin, että tilanne ratkeaisi neuvottelemalla. Jos äänestys pidettäisiin nyt, en tiedä, miten äänestäisin.
 Äänestys Skotlannin malliin
 Jordi Cuixart pitää mahdottomana, että Katalonian kriisiin löydetään ratkaisu ilman äänestystä.
 Hän käyttää esimerkkinä Skotlantia, jossa äänestettiin itsenäisyydestä seitsemän vuotta sitten.
 – Meilläkin pitäisi olla oikeus päättää alueen tulevaisuudesta. Jos enemmistö haluaa pysyä osana Espanjaa, kunnioitamme sitä.
 Espanjan pääministerille Pedro Sánchezille Katalonian itsenäistymispyrkimykset ovat jatkuva päänsärky. EPA-EFE/BALLESTEROS / POOL
 Kysymys Katalonian itsenäisyydestä on kolmen vuoden päästä pidettäviin vaaleihin valmistuvalle Espanjan pääministeri Pedro Sánchezille epämiellyttävä.
 Nykyinen vähemmistöhallitus on lisäksi riippuvainen katalaanipuolueiden tuesta lakeja säätäessään.
 Itsenäisyysäänestyksen järjestäminen vaatisi perustuslain muuttamista. Siihen pääministeri ei ole ryhtymässä.
 Rikkonainen hallinto vaikeuttaa päätöksentekoa
 Katalonian itsenäisyyttä kannattavilla puolueilla on alueella enemmistö, mutta niillä on suuria keskinäisiä erimielisyyksiä.
 Toinen suurimmista puolueista ei hyväksy vuoropuhelua Espanjan keskushallinnon kanssa.
 Erimielisyydet vaikuttavat hallintoon ja kuluneelta vuodelta puuttuu budjetti.  Tuhannet suuryritykset ovat lähteneet Kataloniasta  itsenäistymisprosessin alettua.
 Cuixartin kirja on omistettu kaikkien vangittujen lapsille.  Tomás Montes
 Cuixartin uusimmassa lastenkirjassa astronautti pakenee pahasta maailmasta kauniille planeetalle.
 Satumaailma symboloi itsenäistä Kataloniaa. Inspiraation kirjaan Cuixart sai vankilan perhehuoneen seinille maalatuista hahmoista.
 Niitä hän ei toivo joutuvansa katsomaan enää koskaan. Ainoastaan lapset kaipaavat leikkimistä vankilan harmaalla patiolla.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin kello 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Katalonia kuohuttaa jälleen – aikeet armahtaa separatistijohtajia saivat espanjalaisia kaduille vaatimaan hallituksen eroa
 Katalonian itsehallintoa alettiin purkaa – nyt jännitetään, jatkuvatko tunteenpurkaukset rauhanomaisina
 Katso myös :
 Ulkolinja: Espanjalainen kosto
 Ulkolinja: Espanjalainen umpikuja

Yle tapasi Barcelonassa vankilasta vapautuneen katalaanijohtajan: "Vain itsenäisyysäänestys voi ratkaista konfliktin"


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Yle täyttää tänään 95 vuotta
 Yle on 95-vuotiaana suomalaisten arvostama brändi. Kuluttajat äänestivät suoratoistopalvelu Yle Areenan lähes 600 suomalaisbrändin joukosta sijalle kaksi, heti Fiskarsin jälkeen. Yle oli suomalaisbrändeistä viidenneksi arvostetuin.
 Tulevaisuudessa yhtiö aikoo kuulla entistä enemmän nuoria. Ylen toimitusjohtaja  Merja Ylä-Anttilan  mukaan on tärkeää, että  Yle on nuorille merkityksellinen tiedonvälittäjä, sivistyksen ja viihtymisen lähde .
 Budjettiriihineuvottelut jatkuvat torstaina aamupäivällä
 Pääministeri Sanna Marin kuvattiin saapumassa hallituksen neuvotteluihin Säätytalolle eilen keskiviikkona. Markku Ulander / Lehtikuva
 Budjettiriihineuvottelut jatkuvat alkuperäisistä suunnitelmista poiketen torstaina. Pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) mukaan neuvotteluja jatketaan viisikon voimin klo 10.30. Keskiviikkoiltana budjettineuvottelut ajautuivat umpikujaan vihreiden ja keskustan välille syntyneen päästövähennyksiä koskevan kiistan vuoksi.
 Yle seuraa budjettiriihen etenemistä .
 Tutkimus: Vain joka toinen hoitaja uskaltaa puuttua kollegan väärinkäytöksiin
 Vajaan 400 hoitoalan ammattilaisen joukosta lähes 300 oli havainnut tai epäillyt erilaisia väärinkäytöksiä työpaikallaan. Kuvituskuva. Jari Kovalainen / Yle
 Hoitoalan työntekijöillä on korkea kynnys paljastaa kollegoiden väärinkäytöksiä . Syystäkin, sillä väitöskirjatutkimuksen mukaan noin puolet väärinkäytöksiä paljastaneista koki negatiivisia seurauksia, kuten syrjintää työpaikalla.
 Tavallisimpia puuttumiseen johtaneita epäkohtia olivat henkilökunnan riittämättömyys, työpaikkakiusaaminen ja potilaiden kaltoinkohtelu, pahimmillaan pahoinpintely. Tehyn mukaan työpaikoilla pitäisi olla selkeät toimintaohjeet puuttumista varten.
 Vankilasta vapautunut katalaanijohtaja vaatii kansanäänestystä Katalonian itsenäistymisestä
 Neljä vuotta vankeudessa ollut Jordi Cuixart viettää lauantaina Katalonian kansallispäivää vapaudessa. Tomás Montes
 Jordi Cuixart  vapautui kesällä neljän vuoden vankeudesta, johon hänet tuomittiin kansankiihotuksesta: hän oli mukana Katalonian kansanäänestystä edeltäneessä mielenosoituksessa vuonna 2017. Hän myös johtaa kulttuurijärjestöä, joka tunnetaan itsenäisyyttä kannattavien katalaanien äänitorvena.
 Kaikki Kataloniassa eivät kannata itsenäisyyttä, hiukan suurempi osa alueen asukkaista sanoo mielipidetiedusteluissa vastustavansa eroa Espanjasta.  Cuixartin mielestä Katalonian kriisiin ei kuitenkaan löydy ratkaisua kuin äänestämällä  ja antamalla alueen asukkaille oikeus päättää tulevaisuudestaan.
 Torstaina viilenee, sateita liikkuu etelän ylitse
 Yle
 Torstaina sää viilenee maan pohjois- ja keskiosissa hieman. Lämpimin ilma painottuu Suomen eteläosaan ja lämpötila voi auringonpaisteessa kohota 20 asteen vaiheille. Sateita liikkuu Etelä-Suomen ylitse lukuunottamatta kaikkein lounaisinta osaa.
 Lue lisää  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Yle täyttää 95 vuotta, moni hoitaja jättää puuttumatta väärinkäytöksiin, Yle haastatteli vankilasta vapautunutta katalaanijohtajaa


Summary: Hoitajilla on korkea kynnys paljastaa väärinkäytöksiä työpaikalla, selviää väitöstutkimuksesta. Syy vaikenemiseen on usein pelko itselle koituvista seurauksista. Tehyn mukaan työpaikoilla pitäisi olla selkeät toimintaohjeet puuttumista varten.

Kehitysvammaista asiakasta nöyryytettiin pakottamalla hänet ryömimään lattialla. Kukaan ei puuttunut.
 Esimerkki on Turun yliopiston väitöskirjatutkijan  Johanna Wiisakin  vielä keskeneräisestä tutkimuskokonaisuudesta.
 Vajaan 400 hoitoalan ammattilaisen joukosta lähes 300 oli havainnut tai epäillyt erilaisia väärinkäytöksiä työpaikallaan. Mutta vain joka toinen puuttui asiaan.
 Miksi kynnys puuttua hoitajakollegan tai esihenkilön epäeettiseen tai jopa rikolliseen toimintaan on niin korkea? Merkittävin syy on pelko seurauksista, eikä se ole turha.  Tutkimusaineistosta  selviää, että lähes puolet väärinkäytöksiin puuttuneista kärsi ilmiannosta itse.
 – Seuraukset voivat olla syrjintää esimiehen tai kollegan taholta. Ääripäässä henkilö joutui irtisanoutumaan tai hänet irtisanottiin, Wiisak kertoo.
 Toissijainen syy vaikenemisen taustalla on Wiisakin mukaan "vääränlainen kollegiaalisuus". Esimerkiksi lääke- tai alkoholiongelmasta kärsivää työkaveria ei haluta käräyttää, vaikka hän tarvitsisi apua.
 Miksi puuttua, jos mikään ei muutu?
 Tutkimusaineistoista löytyy muitakin kuvaavia esimerkkejä väärinkäytöksistä. Eräs vastaaja kertoo, kuinka potilasta lyötiin, mutta esimies kielsi asiasta puhumisen.
 Leijonanosa hoitoalan väärinkäytöksistä ilmoitetaan esihenkilölle tai ylemmälle johdolle. Tutkimuksen perusteella puuttumisintoa voi latistaa entisestään se, että vain joka toinen kantelu johti väärinkäytöksen loppumiseen.
 – Se on hyvin huolestuttavaa ja antaa viestin, että miksi edes vaivautua, jos paljastamisella ei saada väärinkäytöstä loppumaan. Esihenkilöllä pitäisi olla tietoa ja osaamista käsitellä asia ja selvittää, miten väärinkäytös lopetetaan, Johanna Wiisak sanoo.
 Lääkkeiden varastaminen työpaikalta oli yksi tutkimuksessa ilmi tulleista väärinkäytöksen muodoista. Kuvituskuva Turun yliopistollisesta keskussairaalasta. Tiina Jutila / Yle
 Sosiaali- ja terveysalan ammattijärjestössä Tehyssä ollaan huolestuneita työntekijöiden haluttomuudesta ilmiantaa väärinkäytöksiä. Ilmiö on tuttu. Järjestön työelämäasiantuntija  Kaija Ojanperä  toivoo työnantajalta selkeitä toimintaohjeita.
 – Kulttuuri ei muutu, ellei asiaa nosteta keskusteluun. Kaikkien pitäisi tietää toimintaohjeet, ja ettei ilmoituksesta seuraa itselle pahaa.
 Ojanperä uskoo, että hoitoalan kuormittavuus lisää työntekijän väärinkäytösriskiä.
 Väärinkäytöksistä ilmoittavaa suojelevan  lain  on määrä tulla voimaan joulukuussa. EU-direktiiviin perustuva laki muun muassa velvoittaa kaikki yli 50 hengen yritykset ja julkiset organisaatiot ottamaan käyttöön sisäisen kanavan, jonka kautta väärinkäytökset voi ilmiantaa.
 Heinä-elokuussa lausuntokierroksella ollut ilmoittajansuojelulaki ei kuitenkaan kata esimerkiksi työpaikan sisäisiä riitatilanteita. Oikeusministeriön mukaan on vielä epävarmaa, missä määrin uusi laki koskee sosiaali- ja terveysalaa.
 Potilaan ja hoitajan välillä on valta-asetelma
 Väitöstutkimus piirtää kolme kategoriaa: potilaaseen, kollegaan tai organisaatioon liittyvät väärinkäytökset.
 Yleisimpiä tapauksia olivat liian pieni henkilöstömäärä työpaikalla, työpaikkakiusaaminen ja potilaiden kaltoinkohtelu. Räikeämpiä mutta harvinaisempia väärinkäytöksiä olivat väkivalta potilasta kohtaan sekä potilaan omaisuuden tai lääkkeiden anastaminen työpaikalta.
 Johanna Wiisak teki yli kymmenen vuotta töitä sairaanhoitajana ennen tutkijanuraa. Ville Välimäki / Yle
 Ennen tutkijanuraansa forssalainen Johanna Wiisak työskenteli toistakymmentä vuotta sairaanhoitajana eri osastoilla julkisella ja yksityisellä puolella. Hän kertoo todistaneensa monenlaisia väärinkäytöksiä työuransa aikana.
 Potilaan tai asiakkaan asema tekee hoitoalasta erityisen, tutkija sanoo. Ihminen hakeutuu hoitoon sellaisen terveysongelman takia, josta ei selviä ilman apua.
 – Syntyy valta-asetelma, jossa ihminen on riippuvainen hoitajasta. Erityisesti muistisairaat, kehitysvammaiset, lapset tai psykiatriset potilaat, joilla hoitajan tarve on kova, ovat riskissä joutua väärinkäytösten kohteeksi.
 Lue myös:
 Ammattilaisten huoli kasvaa: "Minulta pääsee melkein itku" – tämä juttu kertoo, miten hoitajapula riivaa sinun kuntaasi
 Sairaanhoitajaliiton kysely: sairaanhoitajat eivät uskalla puuttua epäeettiseen toimintaan potilastyössä  (2018)

Potilasta lyötiin, mutta esimies kielsi asiasta puhumisen – tutkimus: vain joka toinen hoitaja uskaltaa puuttua kollegan väärinkäytöksiin


Summary: Hannelen poika vaikutti iloiselta ja tasapainoiselta ennen kuin riisti henkensä.

Tänä syksynä tuli 11 vuotta siitä, kun Hannele menetti 22-vuotiaan poikansa. Itsemurha tuli täytenä yllätyksenä perheelle ja kaikille muillekin, sillä nuori mies esitti iloista ja vaikutti äitinsä mukaan ihan tasapainoiselta.
 – Jälkeenpäin selvisi paljonkin asioita. Hän oli sotkenut raha-asiansa ja hänellä oli elämänhallintaongelmaa,  Hannele  kertoo.
 Hannelen poika oli lapsuudessaan joutunut pitkäkestoisen koulukiusaamisen kohteeksi, ja tilanteen pahentuessa hän vaikeni siitä. Hän ei ole tuoreen tutkimuksen valossa harvinaisuus. Mieli Suomen Mielenterveys ry:n tuoreen kyselyn mukaan vastanneista lähes 40 prosenttia ei ollut hakenut apua itsetuhoisiin ajatuksiin. Johtavassa asemassa olevien, yrittäjien ja ylempien toimihenkilöiden ryhmässä luku oli peräti 76 prosenttia.
 – Johtavassa asemassa olevat ja keski-ikäiset miehet eivät kauheasti hae apua itsetuhoisiin ajatuksiin. Kun halutaan laskea itsemurhien määriä entisestään, meidän pitäisi tavoittaa myös näitä, jotka eivät kehtaa tai halua kertoa, jos menee huonosti, Mieli Suomen Mielenterveys ry:n itsemurhien ehkäisykeskuksen päällikkö  Marena Kukkonen  sanoo.
 Kaksi viidestä nuoresta suomalaisesta aikuisesta on joskus elämänsä aikana vakavasti harkinnut itsemurhaa. Nyt korona-aikana nuorten mielenterveys on lukujen valossa ollut entistä kovemmalla koetuksella. Tutkimuksen mukaan kuluneen vuoden aikana joka kymmenes 18–34-vuotias suomalainen on vakavasti harkinnut henkensä riistämistä. Koronan vaikutukset näyttävät osuneen voimakkaammin alle 30 000 euroa vuodessa ansaitsevien ryhmään, johon kuuluu paljon nuoria aikuisia.
 Valtakunnallisella tasolla lähes joka kolmas suomalainen kokee koronan vaikuttaneen mielenterveyteensä, ja joka viidennellä suomalaisella on joskus ollut itsetuhoisia ajatuksia. Kukkonen muistuttaa, että pelkät ajatukset eivät vielä tarkoita, että ihminen tekisi itsemurhan tai olisi akuutissa vaarassa, mutta niitä on hyvä tunnistaa.
 Korona vaikeuttanut myös hoitoon pääsyä
 Kukkosen mukaan nuoret saattavat joutua odottamaan lähetettä psykiatriselle puolelle useita kuukausia ja hoitoon pääsy voi kestää vielä pidempään.
 – Jo ennen koronaa meillä oli hoitovelkaa, nuorisopsykiatrian lähetteet olivat kasvussa ja oli vaikeata saada jatkohoitoa. Nyt kun tuli korona-aika, siirryttiin etävastaanottoihin, vertaistukiryhmät lopetettiin tai keskeytettiin. Arjen vertaistuki, kuten harrastukset, hävisivät, Kukkonen listaa syitä nuorten pahoinvointiin.
 – Kun ei vastata riittävän nopeasti, pienet ongelmat vaikeutuvat ja kroonistuvat, hän sanoo.
 Jonkin aikaa ennen itsemurhaansa Hannelen poika oli vanhempiensa pyynnöstä hakeutunut psykiatrisen sairaanhoitajan vastaanotolle. Hannele ei sinä hetkenä kokenut kaipaavansa sen enempää apua kuin oli saanut, sillä poika ei millään lailla osoittanut voivansa huonosti. Itsemurha tuli sairaanhoitajallekin järkytyksenä. Hän alkoi epäillä omaa ammattitaitoaan, kun ei ollut havainnut potilaansa itsemurha-aikeita.
 – Hän sanoi meille monta kertaa, että ette te voineet mitään nähdä, kun ei hänkään huomannut mitään – ja hän on ammattilainen. Uskon, että poikamme käytti kaiken kapasiteettinsa siihen, että salasi asianlaidan. Hän yritti pitää meidät rauhallisina ja mitään aavistamattomina, Hannele sanoo.
 Nuorten valmiudet puhua ongelmistaan ovat kasvaneet
 Mieli Suomen Mielenterveys ry:n kyselystä selvisi myös asioita, jotka antavat toivoa. Kriisissä, joka koskettaa kaikkia, on Kukkosen mukaan jotain, mikä rohkaisee ihmisiä puhumaan ongelmistaan helpommin. Valmius puhua ja hakea apua on kasvanut etenkin nuorempien keskuudessa. Mieli Suomen Mielenterveys ry:n Kriisipuhelimessa on huomattu pandemia-aikana nuorten aikuisten itsetuhoisten soittojen määrän kasvaneen.
 – Nuoret eivät enää häpeä mielenterveysongelmia, vaan he uskaltavat puhua, ja se on reitti saada apua. Nyt meidän täytyy vastata tähän, Kukkonen sanoo ja lisää, että nuoren ihmisen hädän tunnistaminen ja auttaminen on kaikkien aikuisten yhteinen vastuu.
 Toinen myönteinen asia alustavien tietojen mukaan on, että itsemurhien määrät eivät ole lisääntyneet korona-aikana, vaikka itsetuhoiset ajatukset ovatkin hieman lisääntyneet. Siinä missä 1990-luvulla tehtiin 1 500 itsemurhaa vuosittain, luku on nykyään tippunut puoleen.
 Kukkonen muistuttaa, että muutos ei tapahtunut itsestään, vaan sen eteen on tehty töitä.
 – Muun muassa itsetuhoisuutta on tunnistettu ja hoidettu paremmin, lääkehoito on kehittynyt ja tieliikenne on turvallisempaa kuin aikaisemmin, hän sanoo.
 Vertaistuki voi pelastaa henkiä – itsemurhan tehneen läheiset vaarassa
 Hannele kertoo saaneensa paljon apua vertaistuesta ja olevansa tyytyväinen perheelle tarjotusta kriisiavusta itsemurhan jälkeen. Viitisen vuotta poikansa kuoleman jälkeen Hannele meni mukaan Surunauha ry:n toimintaan. Järjestö tarjoaa vertaistukea itsemurhan tehneen läheisille. Nykyään hän ja hänen miehensä toimivat itse tukihenkilöinä ja vetävät vertaistukiryhmiä.
 – Vertaistuki on tosi tärkeää, koska itsemurhan tehneen läheisillä on moninkertainen riski päätyä samaan. On tutkittu, että vertaistuki on vaikuttavampaa kuin mikään ammattiapu tällaisissa kriiseissä, Hannele sanoo.
 Toinen asia, joka on auttanut Hannelea käsittelemään lapsensa itsemurhaa, on rehellisyys ja avoimuus tapahtuneesta. Asia pitää hänen mukaansa hyväksyä tapahtuneeksi, vaikkei tapahtumaa hyväksyisi.
 Hannele neuvoo myös vapauttamaan itsensä turhan syyllisyyden kantamisesta.
 – Kukaan ei pysty auttamaan, jos ihminen ei itse halua hakea apua. Ja vaikka jonkun olisi saanut pelastettua yhdestä yrityksestä, niin harvalla se jää yhteen, jos ajatuksena on tappaa itsensä, hän sanoo.
 Tämän vuoksi ennaltaehkäisevä toiminta ja varhainen puuttuminen ovat erityisen tärkeitä.
 Pahaan oloon saa apua ympäri vuorokauden päivystävästä  Kriisipuhelimesta  numerosta 09 2525 0111.  Surunauha ry:n  numerot 044 751 9916 ja 044 977 9428 palvelevat arkisin klo 9-15.

Joka kymmenes nuori aikuinen on vakavasti harkinnut itsemurhaa kuluneen vuoden aikana – korona on vaikeuttanut hoitoon pääsyä


Summary: Someyhtiöt näkevät alastomuuden lähtökohtaisesti seksuaalisena ja siksi säädyttömänä – ainakin silloin, kun on kyse naisen kehosta.

Rintojen pienennysleikkauksen jälkeen  Säde Vallarénin  nänni muuttui mustaksi. Hän kysyi apua komplikaatioon Facebookin suljetussa vertaistukiryhmässä. Yhteisösääntöjen vuoksi hän peitti kuvissa nänninsä ja kertoi tilanteestaan sanallisesti.
 Naisen nännin näyttäminen on  Facebookin käyttäjäehtojen  vastaista. Edes terveyteen liittyvän keskustelun yhteydessä rintoja ei saa esittää paljaana. Poikkeuksen muodostavat kuvat, jotka liittyvät rinnanpoistoleikkaukseen, imettämiseen tai poliittiseen protestiin.
 Somealustojen vaikea suhtautuminen alastomuuteen nousi jälleen esiin elokuun lopulla, kun intiimistä sisällöstään tunnettu  Onlyfans yllättäen ilmoitti kieltävänsä "epäsiveellisen" sisällön, ja vain kuutta päivää myöhemmin pyörsi päätöksensä .
 Onlyfansin edestakainen veivaaminen osoitti sen, että teknojätit saattavat hetkessä määritellä uudelleen, miten käyttäjät voivat esittää kehojaan somessa.
 Facebookin, Instagramin ja Tiktokin yhteisösäännöt ovat alastomuuden suhteen paljon Onlyfansia tiukemmat, ja ne kohtelevat käyttäjiään eriarvoisesti.
 Turun yliopiston mediatutkimuksen professorin  Susanna Paasosen  mukaan yhtiöt näkevät paljaan pinnan lähtökohtaisesti seksuaalisena ja siksi säädyttömänä – ainakin silloin, kun on kyse naisen kehosta.
 – Taustalla on puritanismia ja seksismiä.
 Säde Vallarénin mielestä säännöt kertovat naisvihasta.
 – Kun meidän kehoja sensuroidaan ja kontrolloidaan, myös meidän ajatuksia, tekoja ja koko olemista sensuroidaan ja kontrolloidaan.
 Mainostajien ja rahamaailman intressit sanelevat yhteisösäännöt
 Vallarén tunnetaan  Cult Cunth  -aktivistiryhmästä,  joka on järjestänyt tissiflashmobeja eri puolilla Suomea . Tapahtumissa naiset riisuvat yläosansa tasa-arvon edistämiseksi.
 Osana aktivismiaan Vallarén on julkaissut Instagram-tilillään kuvia, joissa hän esiintyy rinnat paljaana. Yhteisösääntöjen vuoksi hän on peittänyt kuvissa nänninsä.
 Moderointi on silti poistanut julkaisut.
 Facebookista poiketen Instagram ei salli naisen rintojen esittämistä edes aktivismin yhteydessä.
 – Kun paljastamiseen liittyy poliittista agendaa, se koetaan vaarallisena ja sensuuri iskee. Tilini on poistettu monta kertaa, Vallarén kertoo.
 Säde Vallarénin mukaan some heijastelee yhteiskunnan vallitsevia arvoja, mutta myös rakentaa niitä. Hän uskoo syrjivien yhteisösääntöjen lisäävän naisvihaa. Jorge Gonzalez / Yle
 Kuvat miesten rinnoista ja nänneistä sen sijaan menevät lähtökohtaisesti moderoinnin läpi.
 Lue myös:   Naisen nänni pysyy piilossa, vaikka huippumallit paljastavat rintansa ja tekonännejä käytetään koruina – syynä on amerikkalainen seksivastaisuus
 Alastomuutta sääteleviin yhteisösääntöihin vaikuttaa kulttuuriset käytänteet, mutta mediatutkijan Susanna Paasosen mukaan myös mainostajien, rahamaailman ja someyhtiöiden omat intressit sekä amerikkalainen lainsäädäntö.
 Someyhtiöt ovat mainosalustoja, jotka myyvät mainostajille oikeanlaisia silmäpareja.
 – Seksuaaliset julkaisut saavat paljon huomioita, mutta kaikki mainostajat eivät halua ilmoitustaan sellaisen sisällön viereen, Paasonen sanoo.
 Epäonnistunut laki sai someyhtiöt varpailleen
 Someyhtiöden suhtautuminen alastomuuteen muuttui aiempaa jyrkemmäksi vuonna 2018. Silloin Yhdysvalloissa säädettiin lakipaketti, jonka oli tarkoitus muun muassa estää netissä tapahtuva ihmiskauppa kieltämällä prostituutioon liittyvät ilmoitukset somessa.
 Lain myötä someyhtiöt tulkitaan nyt sisällöntuottajiksi, mikä tarkoittaa, että ne ovat vastuussa käyttäjiensä julkaiseman sisällön laillisuudesta.
 Laki koskee vain seksuaalista sisältöä.
 Someyhtiöt, kuten Facebook, Instagram ja Tumblr reagoivat lakiin kieltämällä kaiken seksuaalissävytteisen sisällön. Pelatakseen varman päälle, someyhtiöt tulkitsevat kaiken alastomuuden seksuaaliseksi sisällöksi.
 Moderointi suosii hoikkia vartaloita
 Kun moderointi on automatisoitua tai sitä tehdään halvan työvoiman maissa, sen täytyy perustua yleispäteviin ohjeisiin.
 Automatisoitu moderointi tunnistaa kahta sukupuolta, jättää muunsukupuoliset kehot huomioimatta ja rajoittaa tiukemmin naisten kehojen esittämistä.
 Naiskehotkaan eivät ole keskenään tasavertaisessa asemassa.
 Esimerkiksi  Britney Spears  saa julkaista Instagram-tilillään kehopositiivisia videoita, joissa hän on yläosattomissa ja peittää nänninsä käsillään.
 Videot menevät Paasosen mukaan moderoinnin läpi kahdesta syystä: koska Britney Spears on hoikka ja hänellä on paljon seuraajia.
 Isokehoisen naisen vastaava sisältö ei mene moderoinnin läpi.
 Esimerkiksi kehopositiivinen aktivisti  Tytti Shemeika  kertoi  Me Naisissa , että hänen vähäpukeiset kuvansa poistetaan toistuvasti Instagramista. Hän uskoo sensuurin johtuvan siitä, että hänen kehonsa ei sovi vallitseviin kauneusihanteisiin.
 Moderointi vaikuttaa olevan tiukempaa myös ei-valkoisten kehojen osalta. Englantilaisen malli  Nyome Nicholas-Williamsin  julkaisema paidaton kuva poistettiin Instagramista, vaikka hän oli siinä peittänyt rintansa käsillään.
 – Instagram julkaisee miljoonia alastomien hoikkien valkoisten naisten kuvia päivittäin, mutta isokokoinen musta nainen, joka haluaa juhlistaa omaa kehoaan, bännätään, hän kertoi  The Guardian -lehden haastattelussa .
 Myöhemmin  Instagram pahoitteli Nicholas-Williamsille , että hänen kuvansa oli joutunut algoritmin poistamaksi.
 Katso Yle Areenasta:   Perjantai – Kenen tissit saavat näkyä?
 Jos teknologia menee Kiinaan, paljaalla pinnalla ei ole somessa tulevaisuutta
 Kaikki somealustat eivät ole alastomuuden suhteen yhtä tiukkoja. Esimerkiksi Twitterissä voi yhä julkaista ja nähdä alastomuutta ja suoranaisen seksuaalista sisältöä, jos niin haluaa.
 Säde Vallarén onkin harkinnut ottavansa käyttöön Twitter-tilin.
 – Siellä on vapaammat yhteisösäännöt, mutta vihamielisempi keskustelukulttuuri.
 Vallarén on harkinnut aktivisminsa siirtämistä Twitteriin vapaampien yhteisösääntöjen perässä. Hän kuitenkin pelkää, ettei tavoittaisi siellä kohdeyleisöään. Jorge Gonzalez / Yle
 Kaikki somejätit eivät myöskään tule Yhdysvalloista. Esimerkiksi Tiktok on kiinalainen. Se tosin ei ole sananvapauden kannalta yhtään parempia asia.
 – Jos teknologia menee Kiinaan, paljaalla pinnalla, seksillä ja seksuaalisuudella ei ole tulevaisuutta somessa, mediatutkimuksen professori Susanna Paasonen sanoo.
 Tutkijan mukaan seksuaalisuuteen ja alastomuuteen liittyvän sisällön ja keskustelun rajoittamisen voi nähdä ihmisoikeuskysymyksenä.
 Oikeus nautinnolliseen seksielämään ja itseilmaisuun ovat siveyssääntöjen takia vaarassa. Niin ikään tuiki tavallinen terveystiedotus voi tulla sensuroiduksi.
 Myös Säde Vallarén on huolissaan seksuaalioikeuksien toteutumisesta somessa.
 Instagram ei nimittäin ole puuttunut ainoastaan Vallarénin yläosattomiin kuviin. Vallarén on Instagram-tilillään kertonut kokemastaan seksuaalisesta väkivallasta. Kyseiset julkaisut poistettiin, ja Vallarénia varoitettiin käyttäjätilin jäädyttämisestä.
 Voit keskustella aiheesta torstaihin 9. syyskuuta kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Seksityöläinen Anna Roininen kauhistui, kun oli menettää elantonsa Onlyfansin pornokiellon takia: "Sama asia kuin McDonald's lakkaisi myymästä hampurilaisia"
 Naisen nänni pysyy piilossa, vaikka huippumallit paljastavat rintansa ja tekonännejä käytetään koruina – syynä on amerikkalainen seksivastaisuus
 Kenen alastomuus on hyväksyttyä? Asenteemme alastomuutta kohtaan on vääristynyt, väittää seksologi

Alastomuus on somejäteille ongelma – aktivisti Säde Vallarénin kuvia sensuroidaan, mutta miesten ja Britney Spearsin rinnat saavat näkyä


Summary: Yli 25 kilometriä tunnissa kulkeva sähköpotkulauta tulee rekisteröidä, ja sen ajaminen vaatii vähintään kevytmoottoripyörän ajokortin. Poliisi kehottaa vanhempia olemaan ostamatta turhan nopeita sähköpotkulautoja lapsilleen.

Poliisin haaviin jäi elokuun lopussa Lohjalla poikkeuksellisen kovaa vauhtia sähköpotkulaudalla ajanut alaikäinen. Länsi-Uudenmaan poliisin tutka näytti pojan kaahanneen sähköpotkulaudalla jopa 67 kilometrin tuntivauhtia kevyen liikenteen väylällä.
 Poliisin koeajossa menopeli kulki sitäkin nopeammin, jopa 80 kilometriä tunnissa. Pojalla oli kyydissään toinen alaikäinen nuori, joka istui potkulaudan astinlaudalla. Kummallakaan ei ollut kypärää. Ajoneuvoa ei oltu myöskään rekisteröity.
 − Kyseistä vauhtia ajaminen sähköpotkulaudalla muun liikenteen seassa on paitsi kiellettyä myös hengenvaarallista niin kuljettajalle itselleen kuin muille tienkäyttäjille, painottaa komisario  Hannu Kontola  poliisin tiedotteessa.
 Sähköpotkulauta saa kulkea maksimissaan 25 kilometrin tuntivauhtia, jotta sillä saa ajaa tiellä laillisesti rekisteröimättä sitä. Tällaisilla sähköpotkulaudoilla saa ajaa pyöräilijöiden säännöillä. Sitä nopeammilla sähköpotkulaudoilla ei ole asiaa yleisille teille.
 Tapauksesta tehty rikosilmoitus kulkuneuvon kuljettamisesta oikeudetta ja ajoneuvorikkomuksesta ei etene rikostutkintaan, koska epäilty on alaikäinen. Poliisi puhutti molemmat nuoret ja kävi asian läpi heidän vanhempiensa kanssa.
 Poliisi vanhemmille: Älkää ostako liian nopeita sähköpotkulautoja
 Yli 25 kilometriä tunnissa kulkevat sähköpotkulaudat luokitellaan valvonnassa kulkunopeuden mukaan joko mopoiksi tai moottoripyöriksi. Yli 65 kilometriä tunnissa kulkevat sähköpotkulaudat luokitellaan valvonnassa moottoripyöriksi.
 − Vanhempien on hyvä tiedostaa, että antamalla viritetyn sähköpotkulaudan nuoren käyttöön voi syyllistyä kulkuneuvon luovuttamiseen kortittomalle henkilölle, kertoo Kontola.
 Osa myynnissä olevista sähköpotkulaudoista kulkee jopa 80 kilometriä tunnissa. Niiden myynti-ilmoituksissa on yleensä lisämerkintä, jossa kerrotaan, ettei laite sovellu tieliikenteessä käytettäväksi.
 80 kilometriä tunnissa kulkevan sähköpotkulaudan kuljettamiseen vaaditaan vähintään A1-luokan ajo-oikeus. Poliisilla onkin vanhemmille pyyntö.
 − Älkää ostako lapsillenne mitään sähkökulkuneuvoa, joka kulkee jo lähtökohtaisesti yli 25 kilometriä tunnissa, jos ette ole varmoja siitä, missä sillä ajellaan. Muistutuksena myös se, että erilaisia sähkökulkuneuvoja on helppo virittää. Laillisen saa laittomaksi hyvin nopeasti, Kontola sanoo.
 Lisää aiheesta:
 Sähköpotkulautojen nopeuksia lasketaan pysyvästi – firmat valmiita poistamaan laudat baarien läheltä, yöllinen ajokielto ei innosta
 Poliisi valvoo tulevat viikot sähköpotkulautailijoita  – vaaratilanteita ovat aiheuttaneet jalkakäytävillä ajelu ja väärä pysäköinti

Alaikäinen poika kaahasi sähköpotkulaudalla lähes 70 kilometrin tuntivauhtia pyörätiellä kaveri kyydissään Lohjalla


Summary: Laama on pysäyttävä näky suomalaisessa peltomaisemassa. Alunperin juhta- ja seuraeläimiksi tänne tuodut, hevosen korkuiset sorkkaeläimet toimivat nyt myös lammaslaumojen vartijoina. WWF:n kaksivuotisessa projektissa tutkitaan niiden käyttöä petoeläinvahinkojen torjunnassa. Ota nyt haltuun laamafaktat, tätä et tiennyt – vai tiesitkö?

1. Laama sylkee vain uhattuna
 Laaman elämässä on ollut jotain pahasti vialla, jos se sylkee tahallaan päin ihmistä!
 Laama on luonteeltaan eloisampi ja temperamenttisempi kuin serkkunsa alpakka, mutta se ei ole perusluonteeltaan häijy.
 Laama oppii mielellään erilaisia temppuja ja tästä syystä mm. sirkukset suosivat laamoja ja sen risteytyksiä esityksissään.
 Vaikka laama on arveluttavan kuuluisa juuri sylkemisestään, eläin syyllistyy moiseen vain tuntiessaan olonsa ahdistelluksi tai kinastellessaan keskenään ruuasta. Sylki on mahanestettä ja polttaa myös sylkijän omassa suussa, joten se ei ole ensimmäinen vaihtoehto kiistojen hoitamiseen.
 Useimmiten erimielisyydet kaverin kanssa ratkaistaan kaulapainilla tai kipakalla potkulla tai näykkäisyllä hevosmaiseen tapaan.
 Suuren kokonsa ja lihaksikkaan olemuksensa takia jokainen työlaama on koulutettava kulkemaan riimussa ja hyväksymään tavanomaiset hoitotoimet.
 Väärin käsitelty ja -ymmärretty laama on iso ongelmaeläin! Jos laama on pienestä oikein kasvatettu, se on yhteistyöhaluinen ja rauhallinen seura- ja harrastuseläin, josta lisäetuna saa vielä pehmeää ja lämmintä villaakin.
 2. Laama oli inkojen uhrieläin
 Laama voi olla väriltään lähes millainen tahansa. Vaikka usein näkee eri tavoin kirjavia laamoja, niin mitään erityistä värijalostusta ei ole ainakaan toistaiseksi tehty.
 Paitsi että inkat tekivät. He kasvattivat muinoin eri värisiä laamoja käytettäväksi erilaisiin uhritarkoituksiin.
 Inkojen uskonnollinen maailma painottui ympäröivän luonnon ja luonnonilmiöiden palvomiseen. Jumaluuksista tärkeimpiä olivat auringon , sään, meren, äiti maan ja luojan jumalat.
 Laamat olivat tässä kulttuurissa tärkeä vaurauden ja elintason merkki ja siksi arvokas lahja jumalalle.
 Nyt laamatyyppejä on kolmea erilaista: classic laama, wooly laama ja suri-laama:
 Klassinen laama (classic laama) on varsinainen kantojuhdan perikuva: iso, korkeajalkainen, pitkäselkäinen laama, jolla on hevosmainen lyhytkarvainen pää ja lyhytkarvaiset jalat. Klassisen laaman turkki on kaksinkertainen, eli sillä on pohjavilla ja karkeampi päällyskarva.
 Villalaama (wooly laama) on pitkäkarvainen ja pienempi, sirorakenteisempi villantuottaja, jota voidaan käyttää myös kantoeläimenä. Usein juhtina käytetään kuitenkin lyhytkarvaisempia laamoja, koska niiden villa ei takerru vaikeakulkuisiinkaan risukoihin.
 Jotkut pitävät laaman keritsimistä lisävaivana, siis lyhytkarvaisempi on heille samalla helpompi huollettava.
 Suri-laaman villa on samanlaista kuin suri alpakan villa, eli kierteisesti punoutunut. Suri laamat ovat erittäin harvinaisia, ja ne ovat tyypillisesti pienenmpiä kuin classic ja wooly laamat.
 3. Laama inhoaa koiraeläimiä
 Laamat eivät luontaisesti siedä koiraeläimiä. Andeilla niillä on ollut vastassaan todennäköisesti kojootteja, mutta muualla niitä käytetään torjumaan susia.
 Laama ei pakene suden lähestyessä, vaan se on valmis taistelemaan laumansa puolesta.
 Laamalla on myös kyky laumautua esimerkiksi lampaiden ja aasien kanssa, ja silloin ne kokevat nämä eläimet puolustettavikseen.
 Yhdysvaltalaistutkimuksessa todettiin, että kun laamat tulivat lampaiden vartijoiksi, petovahingot loppuivat joko kokonaan tai vähenivät ratkaisevasti.
 Suomessa on vuosittain runsaat sata petovahinkona korvattua lammasvahinkoa ja pääasiallinen vahingonaiheuttaja on ollut susi. Tällä hetkellä laumoja turvaamassa on käytetty sähköistettyjen suurpetoaitojen lisäksi laumanvartijakoiria.
 Vartijatehtävissä käytetään pääasiassa uroslaamoja, joilla on suussaan kuusi terävää taisteluhammasta. Naarailla hampaita ei ole. Hampailla laama pystyisi vaikka repimään suden kurkun auki.
 Laamojen käytön etuna on myös niiden samankaltainen ravitsemus ja hoito kuin lampailla, eikä niitä tarvitse laitumella erikseen ruokkia.
 4. Laama syö vähän
 Laama on perinteinen Etelä-Amerikan kantojuhta: se pystyy kantamaan jopa 40 kg taakan ja on hyvin varmajalkainen ja vähään tyytyvä matkakumppani.
 Sen ruuantarve on silti vain neljäsosa hevosen annoksesta ja se tyytyy hyvin niukkaproteiiniseen ravintoon.
 Laaman säkäkorkeus on kuitenkin 120-130 cm ja paino 90-160 kg. Pitkän kaulansa ja ylvään ryhtinsä ansiosta se antaa vaikutelman hevosen kokoisesta eläimestä.
 Pääosan laamojen ravinnosta sen kotiseudulla muodostaa karkea heinä ja erilaiset pensaat. Heinää kuluu päivässä noin pari kiloa, minkä lisäksi Suomessa eläimille syötetään kivennäisiä ja vitamiineja.
 Laamoille riittää ulkotarhan lisäksi vaatimatonkin talli tai sääsuoja. Tarpeensa ne tekevät siististi yhteen vessapaikkaan.
 Suurin osa maailman laamoista asustelee Boliviassa. Suomeen ensimmäinen laama tuotiin tuotiin 2000-luvun alussa, ja tällä hetkellä niitä on noin 100 yksilöä.
 Vertailun vuoksi: samasta eläimestä, guanakosta jalostettuja alpakoita on maassamme arviolta 1300.
 5. Laamalla ei ole kiima-aikaa
 Laamat ovat Etelä-Amerikkalaisia kamelieläimiä, jotka on kesytetty mahdollisesti jopa aikaisemmin kuin hevonen tai kissa, arviolta 5000-6000 vuotta sitten.
 Alpakan ja laaman lisäksi kamelieläinten heimoon kuuluvat dromedaari, kaksikyttyräinen kameli, vinkunja ja guanako.
 Laamalla ei ole kiimaa eli sen voi astuttaa mihin vuoden aikaan tahansa. Poikastaan se kantaa pitkään, tiineys kestää noin 11,5 kk ja kerrallaan syntyy yksi vasa. Laama voi elää yli 20 -vuotiaaksi.
 Laamalta, kuten kaikilta kamelieläimiltä puuttuu jostain syystä luontainen miellyttämisen halu, sen luonne muistuttaa pikemmin kissaa kuin koiraa.
 Laamojen, samoin kuin alpakoiden, kanssa harrastetaan koirien agilityn tapaista tehtäväkilpaa, vaelluksia kantosatulaan pakatun kuorman kanssa, kauneuskilpailuita näyttelyissä ja vaikkapa kävelylenkkejä koko perheen iloksi. Hyvin koulutetusta ja hienoluonteisesta yksilöstä voi olla jopa eläinavusteiseen terapiaan.
 Katso tästä tv-juttu laumanvartijalaamoista:

Tätä et tiennyt laamasta – 5 outoa faktaa Andeilta Suomeen kotoutuneesta vartijaeläimestä


Summary: Joku hylkäsi rikkinäisen huonekalun Riihimäen vanhalle torille. Kaatopaikalle kuuluvan kalusteen heivaaminen julkiselle paikalle herätti ensin raivoryöpyn Facebookin Riihimäki-ryhmässä. Sitten sohvasta tuli kaupunkilaisille yhteinen meemi.

Riihimäen vanhalle torille hylätty sohvavanhus nostatti ensin kaupunkilaisissa suuttumusta. Facebookin Riihimäki-ryhmään sateli vihaisia kommentteja siitä, että joku oli ilmeisesti tiistaina dumpannut kaatopaikalle kuuluvan huonekalurähjän keskelle kaupunkia.
 Ilmiö on tuttu kaikkialta. Vanhoja huonekaluja hylätään säännöllisesti metsiin, teiden varsille tai jopa keskelle kaupunkia. Sen sijaan, että maksettaisiin jätemaksu ja ajettaisiin ne jätteidenkäsittelyalueelle. Niitä on  jopa haudattu maahan .
 Mutta pian kävi ilmi, että surkean näköinen sohva voi nostattaa yhteisöllisyyttä ja herättää riemua. Kaupunkilaiset alkoivat tehtailla kalusteesta kuvameemejä Facebookin Riihimäki-ryhmään.  Meemeille keskeistä onkin yhteishengen vahvistaminen , toteaa Turun yliopiston väitöskirjatutkija  Kukka-Maaria Wessman .
 – Tässä on selvästi haluttu luoda yhteistä riihimäkeläistä henkeä. Etenkin nyt korona-aikana ihmisille on syntynyt iso tarve löytää asioista iloa ja viatonta huumoria, sanoo Wessman.
 Tutkijan mukaan paikalliset meeminikkarit ovat samalla päässeet osaksi kansainvälistä meemikulttuuria. Rähjäiselle sohvalle on kuvissa istahtanut yhdysvaltalainen senaattori  Bernie Sanders , joka taannoin  nousi tumppuineen maailmanlaajuiseksi meemiksi .
 Meemejä Riihimäki-ryhmään tehtaili muun muassa Jouni Syrjälä, joka ehti itsekin istahtaa punaiselle sohvalle.  Jouni Syrjälä
 Eniten kuvamuokkauksia innostui tekemään riihimäkeläinen  Jouni Syrjälä , joka Sandersin lisäksi istutti sohvalle muun muassa tylyn huippukokin  Gordon Ramseyn ,  Dalai-laman , komediasarja  Pulmusten  Al Bundyn ja  Simpsonien  animaatioperheen. Ja sokerina pohjalla paikallisen poliitikon  Aino-Kaisa Pekosen .
 Sohva on tällätty erään toisen tekijän meemissä myös kättelyjonoon Linnan juhliin.
 Oma valokuva-albumi sohvalle
 Meemit on kerätty omaan albumiinsa Facebookiin kaupunkilaisten keskusteluryhmään. Riihimäkeläiset ideoivat ahkerasti kommenteissa jatkokäyttöä punaiselle sohvalle. Sitä on ehdotettu laitettavaksi yhteen kaupungin monista kiertoliittymistä, joiden koristelu on ennenkin puhuttanut kaupunkilaisia.
 Elämää nähneestä huonekalusta voisi jonkun mielestä tehdä turistinähtävyyden, jolla markkinoidaan kotikaupunkia. Laitettaisiin istuin näkyvälle paikalle Riihimäki-häshtägin kera ja ihmiset voisivat kuvata siinä itsensä.
 Mutta tällä haavaa kaupunkilaisten ehdotukset eivät toteutuneet, koska julkkikseksi noussut kaluste katosi torilta keskiviikkona aamupäivällä. Sitä ennen surullisesta jätesohvasta ehti hetkeksi tulla yhteisöllisyyden ilmentymä.

Riihimäellä riemastuttaneesta jätesohvasta vaadittiin jopa turistinähtävyyttä – #punainensohva jatkaa elämäänsä kymmenissä somepostauksissa