Summary: Yksittäinen lääkäri Turussa oli lääkekannabiksen lähde kenties jopa sadoille kipupotilaille. Valviran mukaan lääkäri on vaarantanut potilaidensa turvallisuuden. Moni potilaista kuitenkin puolustaa lääkäriä.

Valvira on rajoittanut oikeuksia lääkäriltä, joka on yksistään vastannut huomattavasta osasta Suomen kaikkia lääkekannabisreseptejä.
 Turun Mehiläisessä yksityisvastaanottoa pitänyt neurologi on Valviran mukaan hoitanut potilaitaan lähes pelkästään määräämällä heille lääkekannabista ilman muuta hoitosuunnitelmaa.
 Viranomaiset olivat saaneet lääkäristä useita kanteluita hänen kollegoiltaan. Yhdessä niistä sanotaan, että mies on määrännyt potilaalleen toistuvasti lääkekannabista, vaikka tämä on saanut "ainakin kaksi psykoosia kannabiksen käytön seurauksena".
 Valviran mukaan lääkäri on vakavasti vaarantanut potilaiden turvallisuuden. Tämän vuoksi hän ei saa enää määrätä kannabinoideja apteekista toimitettavaksi. Muilta osin hän saa jatkaa ammatissaan.
 Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun Valvira on kieltänyt yksittäistä lääkäriä määräämässä lääkekannabista.
 Lääkekannabiksen käyttäjät lähes epätoivoisia
 Tapauksesta on noussut vilkas keskustelu lääkekannabista käyttävien piireissä, koska Valviran rankaisemalla lääkärillä on ollut potilaita kautta maan.
 Ylen selvityksen mukaan lääkärille on myönnetty kuuden viime vuoden aikana yhteensä 926 erityislupaa lääkekannabisreseptien kirjoittamiseen. Määrä on erittäin suuri siihen nähden, että koko maassa on myönnetty tuona aikana yhteensä 1 500 kannabislupaa.
 Lääkekannabista voi määrätä MS-tautia kärsiville potilaille ilman erityislupaa. Esimerkiksi kipupotilaiden tapauksessa reseptiin on haettava Fimeasta erityislupa. Yksi lupa koskee yhtä potilasta ja yhtä reseptiä ja on voimassa yhden vuoden. Fimea vastaa lääketurvallisuudesta, mutta ei valvo sitä, miten lääkäri määrää lääkkeitä. Se on Valviran vastuulla.
 Tänä kesänä lääkäri on lähestynyt potilaitaan kirjeellä, jossa hän ilmoittaa, ettei hänelle kannata enää varata aikaa kannabisreseptin uusimiseksi. Tieto on saanut osan hänen potilaistaan suorastaan epätoivoon. Moni kokee tarvitsevansa lääkekannabista kipuihin eikä tiedä, mistä sitä voi enää saada.
 Vain harva lääkäri suostuu kirjoittamaan reseptejä lääkekannabikselle kipuun. Valviran linjauksen perusteella niin ei tulisi yksityisellä vastaanotolla juuri tehdäkään. Lääkekannabista tulisi määrätä lähinnä kipuklinikoilla ja sielläkin vasta viimeisenä keinona vaikean hermokivun hoidossa.
 Kipupotilas: "Olen sanonut lääkärille, että olet pelastanut elämäni"
 Pirjo Koski  on yksi Valviran rankaiseman lääkärin potilaista. Hän kokee lääkekannabiksen parantaneen elämänlaatua niin paljon, että ulkopuolisten on sitä vaikea ymmärtää.
 Laitilalainen Koski sairastui luukuolioon 11 vuotta sitten. Siitä alkoi vaikeiden oireiden ja raskaiden hoitojen kierre, joka johti kolmoishermosäryn ja Hortonin syndrooman puhkeamiseen. Kummatkin aiheuttavat erittäin voimakkaita kipuja.
 – Tämä sairaus todellakin opettaa toivomaan kuolemaa. Kun kohtaus iskee, tuntuu, ettei siltä matkalta ole enää paluuta.
 Kolme lääkäriä on määrännyt Pirjo Koskelle kannabista lääkkeeksi erittäin koviin kipuihin. Viranomaiset ovat rankaisseet kaikkia kolmea lääkäriä. Paula Collin / Yle
 Koskea hoidettiin pitkään voimakkailla kipulääkkeillä. Kun niistä tuli pahoja sivuvaikutuksia, eräs terveyskeskuslääkäri ehdotti kokeilua lääkekannabiksella. Siihen Koski suhtautui ristiriitaisesti – hän kuvaa olleensa kannabisvastainen.
 – Pelkäsin ihan hysteerisesti. Minua varoitettiin, että lääke pitäisi nauttia kotona jonkun toisen seurassa. Siitä voi tulla ahdistusta, Koski kertoo.
 Mitään sellaista ei tullut. Kosken mukaan ensimmäiset annokset lääkekannabista "kihahtivat hattuun", mutta sivuvaikutukset olivat sittenkin lievempiä kuin kolmiolääkkeillä.
 Ennen kaikkea uusi lääke auttoi. Se ei poistanut kipua kokonaan, mutta Kosken sanoin "leikkasi siitä pahimman terän pois". Hän ei tarvinnut vahvoja opiaattipohjaisia lääkkeitä yhtä paljon kuin ennen ja pystyi aloittamaan uudelleen liikunnan. Sen avulla Koski pudotti painoa lähes 60 kiloa.
 – Olisin mullan alla ilman kannabista. Olen sanonut lääkärilleni, että olet pelastanut elämäni. Oikeasti.
 Erikoinen piirileikki viranomaisten, lääkärien ja potilaiden kesken
 Ylen selvityksen perusteella kannabista käyttävien kipupotilaiden, heidän lääkäriensä ja viranomaisten kesken on ollut käynnissä eräänlainen piirileikki.
 Potilaiden on vaikea löytää lääkäriä, joka suostuu kirjoittamaan lääkekannabista kipuihin. Kun sellainen lääkäri löytyy, hän saa puskaradion kautta nopeasti uusia asiakkaita. Silloin viranomaiset saattavat kuitenkin puuttua lääkärin toimintaan.
 Esimerkiksi Pirjo Koski sai reseptin ensin yhdeltä lääkäriltä. Tämä sai Valviralta kirjallisen varoituksen ja ohjasi Kosken toiselle lääkärille. Toinen lääkäri sai Valviralta huomautuksen ja ohjasi Kosken kolmannelle lääkärille. Sama reitti on ollut monella muullakin kroonisella kipupotilaalla.
 Kolmas lääkäri sai Valviralta ensin kirjallisen varoituksen, mutta jatkoi. Lopulta häntä kiellettiin määräämästä kannabinoideja ollenkaan.
 Myös viranomainen on ollut kiinnostunut kannabisreseptejä kirjoittavien lääkäreiden keskinäisistä suhteista. Tämän voi päätellä rivien välistä turkulaislääkäriä koskevasta Valviran ratkaisusta.
 – [Lääkäri] ei tiedä, kirjoittaako joku muu lääkäri lääkekannabista, eikä lääkäreillä ole mitään "verkostoa", Valviran ratkaisussa siteerataan lääkärin antamaa vastinetta.
 Potilas turhautunut: "Tuntuu, että meitä voidaan pompottaa loputtomiin"
 Pirjo Koskella on resepti joulukuulle asti. Hän ei vielä tiedä, mistä saa lääkekannabista sen jälkeen. Hänen nykyinen neurologinsa on ilmoittanut, ettei aio hakea erityislupaa lääkekannabikselle.
 – Todennäköisesti hän ehdottaa jotain kovempaa kipulääkettä. En haluaisi alkaa niihin, Koski sanoo.
 Tilanne on sama monella muulla kroonisella kipupotilaalla. Lääkekannabiksen käyttäjien Facebook-ryhmissä on kyselty viime viikkoina ahkerasti, mistä löytyisi reseptin uusiva lääkäri.
 Sellaista ei välttämättä löydy. Tänä vuonna Fimea on myöntänyt yhteensä 112 erityislupaa lääkekannabikselle. Niistä peräti 78 on myönnetty Turussa toimivalle lääkärille, joka ei enää uusia lupia saa.
 Tällä hetkellä kliininen tutkimus ei tue lääkekannabiksen käyttöä kiputilojen hoidossa.  Mervi Koivuniemi, Valvira
 Koski on käyttänyt lääkekannabista nyt yhdeksän vuotta osana muuta kipulääkitystä. Hänelle siitä on ollut korvaamaton apu, eikä haittavaikutuksia ole ollut. Siksi häntä turhauttaa, miten vaikeaksi kannabiksen saaminen kipuun on tehty.
 – Tuntuu, että minut ja muut on jätetty heitteille. Ettei meillä ole enää ihmisarvoa ja meitä voidaan pompottaa loputtomiin, Koski sanoo.
 – Kivunhoidossa on kyse siitä, että saadaan potilaalle elämänlaatu takaisin. Minulla elämänlaatu on mennyt kohdilleen kannabiksen ansiosta. Olen kokeillut kemiallisia lääkkeitä ja todennut, että ne eivät sovi.
 Valvira: Emme kiellä kannabiksen määräämistä kipuun
 Valvira rajoitti Turun Mehiläisessä yksityisvastaanottoa pitävän lääkärin oikeuksia kesäkuussa 2021. Sama lääkäri oli saanut jo kirjallisen varoituksen vuonna 2018.
 Viranomaisen mukaan lääkärin toiminnassa on ollut useita ja toistuvia puutteita, virheellisyyksiä ja epäasianmukaisia hoitokäytänteitä. Kaikki kietoutuu kannabiksen ympärille.
 Usein lääkäri on määrännyt potilailleen lääkekannabista ensikäynnillä ilman moniammatillista arviota tai laajempaa hoitosuunnitelmaa, ratkaisussa todetaan. Toiminnallaan lääkäri on vaarantanut vakavasti potilaidensa turvallisuuden.
 Valviran mukaan tutkimusnäyttö ei tue kannabiksen käyttöä kipulääkkeenä. Bedrocan on yksi lääkekannabisvalmisteista. Sitä voidaan käyttää esimerkiksi polttamalla tai ruokaan sekoittamalla. Paula Collin / Yle
 Ryhmäpäällikkö  Mervi Koivuniemen  mukaan Valvira ei tee hoitolinjauksia. Se ei siis sinänsä kiellä lääkäreitä kirjoittamasta lääkekannabisreseptejä kipupotilaille. Hoitokokeilut tulisi kuitenkin tehdä harkiten.
 – Tällä hetkellä kliininen tutkimus ei tue lääkekannabiksen käyttöä kiputilojen hoidossa. Sitä pidetään kokeellisena hoitona, minkä vuoksi lääkärin täytyy pystyä hyvin perustelemaan, miksi sitä lähdettäisiin kokeilemaan, Koivuniemi sanoo.
 Viranomaiset ovat saaneet lääkäristä ainakin kolme kantelua hänen kollegoiltaan viime vuosina. Yksi koski kannabiksen määräämistä "epätyypillisillä käyttöaiheilla" ennen vuotta 2018. Lääkäri oli määrännyt kannabista muun muassa ADHD-potilaille, joilla on päihdetaustaa. Tämän hän sanoo sittemmin lopettaneensa.
 Maaliskuussa 2020 tulleen ilmoituksen mukaan yksi lääkärin potilaista oli saanut "ainakin kaksi psykoosia kannabiksen käytön seurauksena". Kolmas ilmoitus ei koskenut kannabista, vaan keskushermostoon vaikuttavia lääkkeitä, joita lääkäri määräsi ilmoittajan mukaan "varsin liberaalisti".
 Lääkäri Valviralle: En tee bisnestä tällä
 Yle pyysi Valviran rankaisemalta lääkäriltä kahteen otteeseen haastattelua hänen työnantajansa Mehiläisen kautta. Lääkäri kieltäytyi kummastakin. Näin hän on tehnyt aiemminkin.
 – [Lääkäri] ei ole markkinoinut itseään missään kannabiksen ympärillä, [on] kieltäytynyt haastatteluista ja kannanotoista. Hän ei tee "bisnestä tällä", Valviran vuonna 2018 antamassa kirjallisessa varoituksessa sanotaan.
 Valviran annetuista vastineista kuitenkin selviää myös asianosaisen lääkärin näkökulma asiaan. Hän on kiistänyt, että potilaat saisivat häneltä kannabisreseptin pyytämällä.
 Tuntuu, että minut ja muut on jätetty heitteille.  Pirjo Koski
 Lääkäri vetoaa siihen, että lähes kaikkien potilaiden kohdalla diagnoosit on tehty julkisessa terveydenhoidossa. Lääkekannabis on tullut kysymykseen, kun mikään muu ei auta. Hän kertoo seuranneensa muun muassa sitä, pystyykö potilas vähentämään muita lääkkeitä.
 – Jos näin ei käy, kannabis ei toimi ja se lopetetaan.
 Lääkärin mukaan hänen potilaansa kärsivät pääsääntöisesti kroonisesta kivusta. Hän kokee, että muualla heidät "niputetaan potentiaalisiksi lääkkeiden väärinkäyttäjiksi". Osa potilaista on pyrkinyt kipupoliklinikalle, mutta päätynyt takaisin perusterveydenhuoltoon, jossa hoito on aloitettu jo kerran kokeilluilla lääkkeillä.
 Lue lisää:   Lääkekannabis turvaa tanskalaisen Rei Mansan työkyvyn – myös suomalaiset "lääketieteelliset pakolaiset" hakevat apua klinikalta Kööpenhaminasta  (2019)

Yksi lääkäri hoiti ison osan koko maan lääkekannabista saaneista potilaista – nyt Valvira kieltää häntä jatkamasta


Summary: Keskimäärin 277 lasta päivässä on joutunut sairaalaan koronaviruksen takia heinäkuusta lähtien Yhdysvalloissa. Luku on kymmenkertaistunut kuukauden aikana. Koulut alkoivat epävarmoissa tunnelmissa, sillä alle 12-vuotiaille ei vielä anneta rokotetta.

CULVER CITY, KALIFORNIA  Koronaviruksen deltamuunnos on ottanut niskalenkin amerikkalaisista. Sairaaloissa on nyt yhtä paljon koronapotilaita kuin ennen rokotusten alkamista, mutta vanhusten sijaan vuoteissa viruu alle 60-vuotiaita.
 Uusia tartuntatapauksia kirjataan viikossa keskimäärin 133 000, josta lasten osuus on 18 prosenttia.
 Sairaalahoitoa vaativista lapsista 95 prosenttia on rokottamattomia. He ovat joko alle 12-vuotiaita, jotka tulevat rokotusvuoroon vasta myöhemmin syksyllä tai teinejä, jotka eivät ole ottaneet rokotusta.
 Nuoria on rokotettu koko maassa vähemmän kuin mitään muuta ikäryhmää,  vain 32 prosenttia  12–17-vuotiaista.
 – Suurin huolenaiheeni on nyt se, että tehokkaasta rokotteesta huolimatta ihmiset epäröivät sen ottamista. Vaikka rokote ei estä tartuntaa, se suojaa vakavalta sairastumiselta, sairaalaan joutumiselta ja kuolemalta,  sanoo floridalaisen Jackson North Medical -keskuksen johtava lääkäri   O´Neil Pyke .
 Etelässä suhteessa eniten tartuntoja
 Asukaslukuun suhteutettuna pahimmat tartuntapesäkkeet ovat Floridassa, Louisianassa ja Mississippissa, missä sairaalat ovat hätää kärsimässä ja potilaita kuljetetaan toisiin osavaltioihin hoidettaviksi.
 Vuodepaikat ovat täynnä myös Alabaman teho-osastoilla.  Viime viikolla 13-vuotias tyttö kuoli  Mississippissa vain päivä sen jälkeen, kun hän oli saanut positiivisen testituloksen.
 Teksasin kuvernööri, koronatartunnan saanut  Greg Abbott  on pyytänyt liittovaltion apua koronakriisin hoitamiseen, vaikka hän on vähätellyt maskien pitämistä ja muita tehokkaaksi todettuja varotoimia.
 Nuori sai Pfizerin koronavirusrokotteen Westchesterissä New Yorkissa 16. toukokuuta. Andrew H. Walker / AOP
 Kaliforniassa kaksi rokoteannosta on saanut 55 prosenttia väestöstä, joten potilasmäärä ei ole räjähtänyt käsiin. Lapsillakin on pienempi mahdollisuus sairastua, kun heidän lähipiirissään olevat aikuiset on täysin rokotettu.
 Lääkäreiden mukaan  sairaalaan joutuvat lapset ovat perusterveitä ja yhä nuorempia, jopa vain muutaman viikon ikäisiä. Heillä on hengitysvaikeuksia ja heidän kuntonsa heikkenee nopeammin kuin niiden, jotka sairastuivat pandemian alussa.
 Monella on koronan lisäksi myös flunssa tai muu hengitystieinfektio, joka hidastaa parantumista.
 Virus on tarttunut tähän asti vähemmän lapsiin ja nuoriin, mutta delta on ärhäkämpi iskemään myös heihin. Sairaalahoitoon joutuvien lasten määrän odotetaan kasvavan syksyn mittaan.
 – Tiedämme, että delta tarttuu ainakin kaksi kertaa helpommin kuin alfamuunnos ja tuottaa jopa tuhat kertaa enemmän viruspartikkeleita ylänielussa, sanoi  Anthony Fauci , Yhdysvaltain johtava tartuntatautien lääkäri, vastikään  Valkoisen Talon tiedotustilaisuudessa.
 Näyttää myös siltä, että jopa oireeton infektio voi johtaa lapsilla  pitkittyneeseen koronaan  kuten aikuisilla.
  Kouluissa alkoi lähiopetus vuoden tauon jälkeen
 Koululaisten vanhemmat ovat paniikissa etenkin niissä osavaltioissa, joiden kouluissa ei ole maskipakkoa, kuten Georgiassa.
 Monet ovat hakeneet lapsensa takaisin kotiin, sillä vanhempien mielestä koulut leikkivät lasten terveydellä. He vaativat, että niissä noudatetaan tartuntatautiviraston CDC:n koronaohjeita.
 Floridassa vanhemmat ovat pitäneet mielenosoituksia kuvernööri  Ron DeSantisia  vastaan, joka on kieltänyt kouluja säätämästä maskipakkoa. Samaan aikaan kahden piirikunnan koululautakunnat ovat uhanneet jäädyttää määrärahat niiltä kouluilta, jotka vaativat kasvosuojan käyttämistä.
  Vaikka kasvosuojuksen pitäminen on epämukavaa, moni koululainen pitää sitä myös ulkona. Johanna Juntunen
 Monissa maan eteläisten osavaltioiden kouluissa jouduttiin palaamaan takaisin etäopetukseen ja tuhansia koululaisia on karanteenissa, kun deltamuunnos alkoi levitä nopeasti maskittomissa lapsissa.
 Opettajilla rokotuspakko
 Los Angelesin piirikuntaan kuuluvan Culver Cityn koululaitos ilmoitti ensimmäisenä opinahjona Kaliforniassavaativansa  kaikkien yli 12-vuotiaiden koululaisten rokottamista .
 Kahdeksasluokkalainen  Nola Files  on luokkatovereineen täysin rokotettu, ja 13-vuotiaat tuntevat olonsa turvalliseksi tiukkojen koronatoimien takia. Niihin kuuluu myös maskien pitäminen, turvavälit ja viikoittaiset testaukset.
 – Mielestäni nyt oli oikea aika palata kouluun, kunhan kaikki ovat rokotettuja ja terveitä, Nola sanoo Ylelle Culver Cityssa.
 Kahdeksasluokkalaiset Mia Ortega, Zhen Nguen, Dan Snyder, Darin Hawkings ja Nola Files ovat 13-vuotiaita ja täysin rokotettuja. He tuntevat olonsa Culver Cityn yläkoulussa turvalliseksi tiukkojen koronatoimien takia. Johanna Juntunen
 Kaikki haastateltavat ovat rokotuspakon kannalla.
 – Jotkut vanhemmat eivät halua rokottaa lapsiaan, mutta mitä jos lapset itse haluavat ottaa rokotteen, eivätkä vanhemmat anna lupaa? Se ei ole oikein,  Mia Ortega  painottaa.
 Koronarokotusten on oltava kunnossa marraskuun puoliväliin mennessä. Myös opettajilla ja muulla henkilökunnalla on rokotuspakko, kuten kaikkialla osavaltiossa. Rokotuksesta voi kieltäytyä vain pätevistä uskonnollisista tai terveydellisistä syistä.
 Viikoittaiset testit ovat kuitenkin kaikille pakollisia. Maskia on pidettävä sisällä ja ulkona, paitsi lukiossa, mikäli tartuntaluvut pysyvät alhaisina. Pikkukaupungin kouluissa on 7 000 oppilasta.
 – Jos haluamme, että pysymme terveinä, rokottamattomien lasten ei pitäisi olla täällä vaan mennä johonkin toiseen kouluun, missä kaikki sairastuvat. Me emme halua riskeerata perheidemme terveyttä, toteaa Ortega.
 USA:n elintarvike- ja lääkevirasto FDA myönsi maanantaina täyden käyttöluvan Pfizerin koronavirusrokotteelle, jonka uskotaan lisäävän luottamusta rokotteeseen.
 Testituloksen saaminen kestää
 Los Angelesissa koulujen koronatoimiin kuuluu myös panostaminen sisäilman puhtauteen. Sitä on parannettu uusituilla ilmastointilaitteilla, koska deltamuunnos leviää vielä  tehokkaammin ilman kautta  kuin viruksen aiemmat muodot.
 Marisol Hernandez  odottaa 14-vuotiasta tytärtään lukion edustalla Culver Cityssa. Hän pelkää vasta yhden rokoteannoksen saaneen lapsensa terveyden puolesta.
 – Olen huolestunut, kun koulut aloitettiin ennen rokotuspakkoa. Opettajat on rokotettu, mutta suurinta osaa oppilaista ei, sanoo Hernandez.
 Maskipakosta muistutetaan Culver Cityn lukion edustalla. Johanna Juntunen
 Hernandez ei ymmärrä myöskään testauslogiikkaa, sillä tulos tulee vasta kolmen päivän kuluttua. Sitä odotellessa sairastunut lapsi on voinut tartuttaa viruksen moniin muihin.
 Hernandezin huoli ei ole turha, sillä tiukoista koronatoimista huolimatta altistumisia on jo tapahtunut. Los Angelesin koulupiirissä joutui satoja koululaisia karanteeniin ensimmäisen kouluviikon jälkeen.
 Los Angelesin piirikunnan julkisen terveydenhuoltolaitoksen johtaja  Barbara Ferrer  korostaa, että lapset ovat tähän asti selvinneet pandemiasta parhaiten.
 – Vanhempien pitäisi olla rauhallisin mielin, sillä tartunnan saaneita lapsia on edelleen vähän, ja he sairastuvat vakavasti erittäin harvoin,  Ferrer muistuttaa .
 Tartuntatautiviraston CDC:n tilastojen mukaan  471 alle 18-vuotiasta lasta on kuollut koronavirukseen Yhdysvalloissa koko pandemian aikana.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin kello 23 saakka.
 Lue lisää:
 Tuoreimmat uutiset koronaviruksesta
 Minnesotassa asuvien Kerästen lapset saivat koronarokotteen jo viime keväänä heti, kun se oli mahdollista – "Se on velvollisuutemme"
 Yhdysvalloissa ainakin 70 prosenttia aikuisista saanut ensimmäisen koronarokotteen – tavoitteesta jäätiin kuukaudella
 Fauci huolissaan koronatartuntojen noususta Yhdysvalloissa – "Anelemme ihmisiä ottamaan rokotteen"

Yhdysvalloissa deltamuunnoksesta on tulossa rokottamattomien lasten sairaus – koulut vaativat nyt rokotuspassia


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Valvira rajoitti oikeuksia lääkäriltä, jonka kautta kulki suuri osa Suomen lääkekannabiksesta
 Entistä harvempia kipupotilaita hoidetaan lääkekannabiksella,  vaikka siitä olisi potilaan itsensä mielestä paljonkin apua . Kesäkuussa Valvira kielsi yhtä lääkäriä määräämästä enää kannabista potilailleen. Turussa vastaanottoa pitänyt lääkäri oli yksistään vastannut suuresta osasta koko maan lääkekannabisreseptejä.
 Lasten seksuaalinen hyväksikäyttö somessa hälyttävän yleistä
 Suurin osa lapsista on vastaanottanut seksuaalissävytteisiä viestejä aikuiselta. Kuvituskuva, kuvan tilanne on lavastettu. Hilma Toivonen / Yle
 Lasten seksuaalinen hyväksikäyttö  rehottaa suosituissa sosiaalisen median palveluissa . Tekijöillä voi olla satoja uhreja, mutta tapaukset tulevat äärimmäisen harvoin aikuisen, ja vielä harvemmin poliisin tietoon. Kysyimme lastensuojelujärjestöiltä, rikosuhripäivystyksestä ja poliisilta, miksi tilanne on vakava, ja mitä sille voidaan tehdä.
 Yhdysvalloissa liki 300 lasta päivässä koronan takia sairaalahoitoon
 Kahdeksasluokkalaiset Mia Ortega, Zhen Nguen, Dan Snyder, Darin Hawkings ja Nola Files ovat 13-vuotiaita ja täysin rokotettuja. He tuntevat olonsa Culver Cityn yläkoulussa turvalliseksi tiukkojen koronatoimien takia. Johanna Juntunen
 Yhdysvalloissa aloitellaan kouluvuotta lähiopetuksessa.  Korona leviää kuitenkin voimalla , delta-virusmuunnos tarttuu varsinkin rokottamattomien lasten välillä. Keskimäärin 277 lasta päivässä joutuu taudin takia sairaalaan, ja heistä 95 prosenttia on rokottamattomia. Paikka paikoin kouluissa vaaditaankin nyt kaikkien yli 12-vuotiaiden lasten rokottamista, lisäksi lapset testataan joka viikko ja kasvomaskia on pidettävä sekä sisällä että ulkona.
 Timo Soinin muistelmat julki
 Timo Soini repesi nauramaan kotikulmillaan Espoon Iivisniemessä eilen. Petteri Bülow / Yle
 Perussuomalaisten entinen puheenjohtaja, ex-ulkoministeri  Timo Soini  kertoo muistelmissaan, että  perussuomalaisten sopu alkoi rakoilla maahanmuuttolinjausten takia , ja se johti lopulta puolueen hajoamiseen. Muistelmakirja  Yhden miehen enemmistö  julkaistaan tänään.
 Soini on myös tavoitellut elämyksiä eikä karta tunteita, elämäkertakirjasta selviää.
 Tänään tervehditään poutaa
 Yle
 Torstaiaamu on Suomen eteläosissa runsaan sateinen ja tuulinen, mutta päivän mittaan sateet heikkenevät ja muuttuvat kuuroittaisiksi. Maan keski- ja pohjoisosissa sää on päivällä poutaista, ja Lapissa pilvipeitekin voi repeillä.
 Lue lisää  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Lääkekannabista määränneen lääkärin oikeuksia rajoitettiin, lasten hyväksikäyttö somessa hälyttävän yleistä, Suomeen poutasäätä


Summary: Lähes 90 prosenttia lapsista on vastaanottanut seksuaalissävytteisiä viestejä aikuiselta, mutta tapaukset päätyvät hyvin harvoin vanhempien tai viranomaisen tietoon. Tilanteessa on asiantuntijoiden mukaan paljon korjattavaa.

Lasten seksuaalinen hyväksikäyttö sosiaalisessa mediassa on poliisin ja useiden lastensuojelujärjestöjen mukaan hälyttävän yleistä.
 Yle kysyi kuudelta lastensuojelujärjestöltä, Rikosuhripäivystyksestä ja poliisilta, kuinka yleisestä ja laajasta ilmiöstä on kyse, ja mitä sille pitäisi tehdä.
 Kyselyyn vastasivat Pelastakaa lapset, Mannerheimin lastensuojeluliitto, SOS-lapsikylä, Nuorten Exit, Suojellaan lapsia, kolmen lastensuojelujärjestön yhteinen Sua varten somessa -hanke sekä Rikosuhripäivystys.
 Vastaukset osoittavat, että ongelma on laaja, mutta pahasti piilossa.
 Tutkimusten mukaan lapset kertovat kokemastaan seksuaalisesta hyväksikäytöstä hyvin harvoin kenellekään ja erityisen harvoin aikuisille. Jos lapsi kuitenkin päätyy kertomaan aikuiselle, tekee aikuinen tapauksesta rikosilmoituksen  vain hyvin harvoin .
 Tilanteessa on lastensuojelujärjestöjen ja poliisin mielestä paljon korjattavaa.
 Tässä jutussa käymme läpi, mitä lasten seksuaalinen hyväksikäyttö sosiaalisessa mediassa tarkoittaa, missä sitä tapahtuu, mitä uhreista ja tekijöistä tiedetään ja miten ilmiötä voidaan torjua ja ehkäistä.
 Miksi tilanne on vakava?
 Ylen tekemästä kyselystä käy ilmi, että sosiaalisessa mediassa tapahtuvaan lasten seksuaaliseen hyväksikäyttöön liittyviä yhteydenottoja tulee järjestöihin yhteensä useita tuhansia vuosittain.
 Esimerkiksi Pelastakaa lapset ry:n ylläpitämään  Nettivihjeeseen  vastaanotetaan joka vuosi noin 3000 vihjettä lapsiin kohdistuvasta seksuaaliväkivallasta netissä tai siihen liittyvästä laittomasta kuvamateriaalista.
 Sua varten somessa -hankkeesta kerrotaan, että työntekijät käyvät kuukausittain lasten ja nuorten kanssa 300–400 keskustelua, ja niistä suurin osa liittyy seksuaaliseen häirintään.
 Rikosuhripäivystyksen palveluihin tulee aiheeseen liittyviä yhteydenottoja viikoittain. Myös SOS-lapsikylästä kerrotaan, että keskusteluja aiheesta käydään lasten kanssa joka viikko.
 Suurin osa lapsista on vastaanottanut seksuaalissävytteisiä viestejä aikuiselta. Kuvituskuva, kuvan tilanne on lavastettu. Hilma Toivonen / Yle
 Pelastakaa lapset ry:n  keväällä julkaiseman selvityksen  mukaan lähes 90 prosenttia lapsista oli saanut seksuaalissävytteisiä viestejä aikuiselta. Alastonkuvia aikuiselta oli vastaanottanut lähes 80 prosenttia lapsista.
 Lapseen kohdistuvia seksuaalirikoksia ilmoitettiin poliisille viime vuoden aikana vajaa tuhat. Poliisin tilastoissa internet oli merkitty rikoksen tekopaikaksi noin neljässä sadassa lapsiin kohdistuneessa seksuaalirikoksessa.
 Järjestöihin ja rikosuhripäivystykseen tulevien yhteydenottojen määrä on siis moninkertainen verrattuna poliisille tehtyjen rikosilmoitusten määrään. Lasten seksuaalinen hyväksikäyttö sosiaalisessa mediassa on pahasti piilossa olevaa rikollisuutta.
 Poliisin ja järjestöjen mukaan tapausten esiin tuominen olisi äärimmäisen tärkeää.
 Lasten seksuaalisen hyväksikäytön seuraukset voivat tutkimusten mukaan olla pitkäaikaisia ja laajoja.
 Ne ovat yhteydessä esimerkiksi  krooniseen kipuun, ahdistuneisuuteen, masennukseen, syömishäiriöihin, tulehduksiin ja posttraumaattiseen stressiin.
 Netissä tapahtuva hyväksikäyttö voi asiantuntijoiden mukaan olla yhtä haitallista kuin fyysisessä elämässä tapahtuva hyväksikäyttö.
 – Mitä nopeammin lapsi saa apua, sitä paremmin hän toipuu, sanoo Suojellaan lapsia ry:n toiminnanjohtaja, psykoterapeutti  Nina Vaaranen-Valkonen .
 Mitä lasten seksuaalinen hyväksikäyttö somessa on?
 Järjestöille ja rikosuhripäivystykseen tulevien yhteydenottojen mukaan lapset ja nuoret kohtaavat sosiaalisessa mediassa esimerkiksi seuraavanlaista hyväksikäyttöä ja häirintää:
 seksuaalissävytteisiä viestejä painostusta kuvien lähettämiseen paljastavien kuvien tai videoiden lähettämistä ilman vastaanottajan suostumusta tapaamiseen painostamista ja uhkailua kuvien muokkaamista seksuaalissävytteisiksi ja niiden levittämistä paljastavien kuvien jakamista eteenpäin ilman lupaa seksuaalisuuteen liittyvää haukkumista, nimittelyä ja kiusaamista groomingia, eli pyrkimyksiä luoda luottamuksellinen suhde lapseen myöhemmän seksuaalisen hyväksikäytön mahdollistamiseksi.
 Osa nuorista tunnistaa edellä kuvatun toiminnan häiritseväksi ja jopa laittomaksi, mutta pitää sitä lähes normaalina osana sosiaalista mediaa, sanoo  Maria Talvitie  Sua varten somessa -hankkeesta.
 – Aivan kuin seksuaalisesti häirityksi tuleminen olisi pakollinen paha, joka tulee hyväksyä jo käyttäjätiliä luodessa.
 Esimerkiksi Pelastakaa lapset ry:lle viime vuonna tulleista vihjeistä yli kolmannes sisälsi laittomaksi arvioitua lapseen kohdistuvaa seksuaaliväkivaltaa todistavaa materiaalia tai toimintaa.
 Lapsiin kohdistuvaan rikollisuuteen erikoistunut rikoskomisario  Saara Asmundela  Sisä-Suomen poliisista sanoo, että rikosilmoitus pitäisi tehdä aina, kun alle 16-vuotiasta lähestytään seksuaalissisältöisillä viesteillä.
 Rikoskomisario Saara Asmundela kohtaa työssään seksuaalisen hyväksikäytön uhriksi joutuneita lapsia. Isto Janhunen /Yle
 – Jos ei ihan ole varma, onko rikos tapahtunut, voi aina lähestyä poliisia ja kysyä. Vaikka kyse ei olisikaan rikoksesta, ilmoitus voi auttaa jonkin toisen rikoksen selvittämisessä.
 Tekijöillä on Asmundelan mukaan yleensä enemmän kuin yksi uhri. Siksi kaikesta lapseen kohdistuvasta seksuaalissävytteisestä viestinnästä ilmoittaminen todennäköisesti auttaa useampaa lasta.
 Missä ja kenelle sitä tapahtuu?
 Ylen kyselyyn vastanneiden järjestöjen mukaan lapset ja nuoret joutuvat seksuaalisesti hyväksikäytetyksi muun muassa Snapchatissa, Tiktokissa, Instagramissa, Facebookissa, Whatsappissa, Onlyfans-sivustolla ja Kik messengerissä.
 Poliisille ilmi tulleissa tapauksissa hyväksikäyttöä on tapahtunut myös netissä pelattavissa,  lasten suosimissa videopeleissä .
 Rikoskomisario Saara Asmundelan mukaan rikostilastoissa suurin osa uhreista on 15-vuotiaita tyttöjä.
 – Mitä lähemmäs 16 vuoden suojaikärajaa tullaan, sitä suuremmaksi uhrien osuus muodostuu. Mitä nuorempi lapsi, sitä epätodennäköisemmin hän on tällaisen rikoksen kohteena.
 Asmundelan mukaan viime aikoina on kuitenkin tullut aiempaa enemmän ilmi hyvin nuoriinkin lapsiin kohdistuvaa seksuaalista viestittelyä tai lähestymistä.
 Esimerkiksi Keski-Suomessa paljastui heinäkuun lopussa jopa  200 lapseen kohdistunut seksuaalirikos , jossa nuorimmat uhrit olivat 8-vuotiaita. Tammikuussa  espoolaismies sai vankeustuomion  houkuteltuaan ja käytettyään seksuaalisesti hyväksi useita 10-13-vuotiaita poikia Whatsappissa ja Fortnite-pelissä.
 Poliisin tietoon päätyy vain pieni murto-osa tapauksista. Isto Janhunen /Yle
 Tutkimusten mukaan  tytöt joutuvat seksuaalisen hyväksikäytön uhreiksi  poikia useammin. Syy voi olla se, että tekijät ovat useimmiten miehiä, mutta toisaalta pojat kertovat kokemastaan seksuaalisesta häirinnästä tyttöjä harvemmin kenellekään.
 Vaikka tytöt kertovat kokemastaan poikia useammin, hekin kertovat aikuisille vain hyvin harvoin. Useimmiten seksuaalisen hyväksikäytön kokemuksista  kerrotaan kaverille .
 Vuoden 2019  kouluterveyskyselyn  mukaan alle kolmannes 8.–9.-luokkalaisista tytöistä ja vain viidennes samanikäisistä pojista oli kertonut kokemastaan seksuaalisesta häirinnästä tai väkivallasta aikuiselle.
 Miksi lapset vaikenevat?
 Viime vuonna julkaistun  suomalaistutkimuksen mukaan  tapauksista tehdään rikosilmoituksia hyvin harvoin silloinkin, kun lapsi kertoo kokemastaan aikuiselle.
 Neljäsosa tutkimukseen osallistuneista lapsista kertoi, että kun he kertoivat seksuaalisesta hyväksikäytöstä aikuiselle, heitä ei uskottu, heille suututtiin tai heitä neuvottiin olemaan puhumatta asiasta. Lastensuojelu- ja/tai rikosilmoitus oli tehty vain reilussa kymmenesosassa tilanteista.
 Vain reilu puolet lapsista koki saaneensa tilanteessa lohdutusta ja tukea.
 Vuoden 2013 lapsiuhritutkimuksissa suurin osa lapsista perusteli kertomatta jättämistä sillä, etteivät he uskaltaneet tai kehdanneet kertoa asiasta kenellekään tai he eivät uskoneet kenenkään olevan kiinnostunut tapahtuneesta.
 Se on rikoskomisario Saara Asmundelan mielestä hyvin huolestuttavaa.
 – Seksuaalisen hyväksikäytön kohtaaminen on nuorille hälyttävän tavallista, mutta tapauksista vain murto-osa tulee viranomaisten tietoon. Se tarkoittaa, että niistä ei haluta kertoa poliisille, tai niitä ei koeta vääränä tai asiattomana toimintana. Sen haluaisin tässä yhteiskunnassa muuttaa.
 Asmundelan mukaan keskustelu ja tietoisuus ilmiöstä ovat kuitenkin lisänneet rikosilmoitusten määrää viime vuosina.
 Mitä tekijöistä tiedetään?
 Tekijöistä on olemassa varsin vähän tutkimustietoa, koska suurin osa tapauksista jää piiloon. Sekä Ylen kyselyyn vastanneiden järjestöjen, Rikosuhripäivystyksen että poliisin mukaan tekijät ovat monenkirjava joukko. Muutamat ominaisuudet kuitenkin toistuvat usein.
 Valtaosa tekijöistä on miehiä, silloinkin, kun seksuaalinen hyväksikäyttö kohdistuu poikiin. Usein tekijä on itsekin nuori, täysi-ikäisyyden kynnyksellä tai vähän sen yli.
 Osa tekijöistä ei välttämättä edes tiedä, minkä ikäiselle viestittelee, eikä ymmärrä syyllistyvänsä rikokseen. Osa lähestyy itseään selvästi nuorempia lapsia tarkoituksella, koska seksuaalinen kiinnostus kohdistuu lapsiin.
 Osa pyrkii luomaan lapseen luottamuksellisen suhteen ja houkuttelee sen jälkeen tätä tekemään seksuaalisia tekoja. Osa pyytää suoraan esimerkiksi paljastavia kuvia tai lähettää alastonkuvia itsestään.
 Rikoskomisario Saara Asmundelan mukaan joukossa on aivan tavallisia työssäkäyviä perheenisiä, mutta myös henkilöitä, joiden kaikki sosiaaliset kontaktit rajoittuvat nettiin.
 – Skaala on hyvin laaja, mutta harva sanoo, ettei näe mitään väärää toiminnassaan. Usein he kertovat, että ovat jollakin tavalla ymmärtäneet toimineensa väärin, mutta eivät pidä sitä kovin pahana, koska teko on tapahtunut esimerkiksi vain verkossa.
 Suojellaan lapsia ry:n toiminnanjohtaja Nina Vaaranen-Valkosen mukaan tekijät ovat yleensä hyvin taitavia keskustelemaan lasten kanssa. He saattavat luoda ystävällisen suhteen lapseen esimerkiksi auttamalla läksyissä.
 Tekijöistä tarvittaisiin kuitenkin enemmän tietoa, jotta ongelmaa voitaisiin ehkäistä tehokkaammin.
 Suojellaan lapsia ry analysoi parhaillaan laajaa pimeässä verkossa tekemäänsä kyselytutkimusta, johon on Nina Vaaranen-Valkosen mukaan vastannut 9000 henkilöä. Tulokset julkaistaan syyskuussa.
 – Olemme kysyneet laitonta, lapsen seksuaaliväkivalaa todistavaa kuvamateriaalia käyttäviltä henkilöiltä heidän ajatuksiaan, tunteitaan ja käyttäytymistään. Alustavat tulokset osoittavat, että kuvamateriaalin käytölle on monia eri syitä, Vaaranen-Valkonen sanoo.
 Miten ongelmaa voidaan kitkeä?
 Kuvakaappaukset keskusteluista toimivat todistusaineistona poliisille. Kuvituskuva. Henrietta Hassinen / Yle
 Tutkimustiedon lisäksi tarvittaisiin myös nykyistä enemmän toimintaa, jotta netissä lapsiin kohdistuvaa seksuaalista hyväksikäyttöä onnistuttaisiin torjumaan ja ennaltaehkäisemään. Tätä mieltä ovat kaikki Ylen haastattelemat tahot.
 Listasimme keinot, joita kyselyn vastauksissa sekä haastatteluissa tuli esiin.
 Tekijöiden auttaminen.  Suomessa on parhaillaan meneillään useita hankkeita, jotka pyrkivät auttamaan lapsista seksuaalisesti kiinnostuneita henkilöitä ennen kuin he toimivat taipumuksensa toteuttamiseksi.
 Rikoskomisario Saara Asmundela toivoo, että hankkeiden rahoittaminen vakiintuisi, sillä avulle on ollut huutava tarve.
 – Tiedän, että asiakasajat ovat olleet varattuina jonoksi asti. Meidän on myönnettävä, että joukossamme on ihmisiä, joilla on seksuaalinen kiinnostus lapsiin, ja heille pitää tarjota palvelu ja tukimuoto ennen kuin tapahtuu rikos. Se on parasta ennaltaehkäisyä.
 Linkkejä hankkeiden verkkosivuille löytyy jutun lopusta.
 Viranomaiselle raportoiminen.  Kaikista aikuisen tietoon tulevista tapauksista pitäisi tehdä rikosilmoitus. Se lisää tekijöiden riskiä jäädä kiinni, ja yksi rikosilmoitus auttaa todennäköisesti useaa lasta.
 Sosiaalisen median ikärajojen noudattaminen.  Suurin osa sosiaalisen median sovelluksista on määrittänyt käyttäjän ikärajaksi 13 vuotta. Ylen kyselyyn vastanneet lastensuojelujärjestöt sekä poliisi pitävät ikärajojen noudattamista tärkeänä. Vastuu siitä on aikuisella.
 – Ikärajat ovat erityisasiantuntijoiden asettamia, ja ne noudattavat lapsen sosiokognitiivisia kykyjä ymmärtää ja arvioida riskejä. Jos 8-vuotias käyttää yli 13-vuotiaille tarkoitettuja sovelluksia, se on merkittävä riski, sanoo Suojellaan lapsia ry:n Nina Vaaranen-Valkonen.
 Seksuaalikasvatuksen aikaistaminen.  Lähes kaikki Ylen kyselyyn vastanneet järjestöt painottivat seksuaalikasvatuksen aloittamista huomattavasti nykyistä aiemmin. Nykyään seksuaalikasvatus alkaa peruskoulun viidennellä luokalla.
 – On yleinen ja iso ongelma, että tietoa ei ole juurikaan saatavilla alle 12-vuotiaille. Lapset ovat todella epätasa-arvoisessa asemassa ollessaan riippuvaisia siitä, kuinka asioita käsitellään kotona, sanoo SOS-lapsikylän projektipäällikkö  Johanna Virtanen .
 Nuorten exit ry:n ennaltaehkäisevän verkkotyön suunnittelija  Saara Kokkosen  mukaan puutteellista seksuaalikasvatusta saaneilla nuorilla on kohonnut riski joutua seksuaaliväkivallan kokijoiksi.
 – Tabujen rikkominen, niistä puhuminen ja niiden tunnistaminen laskee sekä kokijoiden että tekijöiden kynnystä avun hakemiselle, Kokkonen sanoo.
 Lasten kanssa keskustelu ja kuunteleminen.  Sekä poliisi että järjestöt painottavat, että lasten kanssa pitäisi keskustella sosiaalisen median käytöstä ja some-kuulumisista siitä asti, kun lapsi alkaa käyttää sovelluksia.
 Keskustelu ei kuitenkaan saisi olla nettiä demonisoivaa tai lasta syyllistävää. Lapsi ei ole vastuussa aikuisen tekemästä rikoksesta, vaikka kokeekin monesti häpeää ja syyllisyyttä tapahtuneesta.
 – Uhria syyllistävä ja häpäisevä ilmapiiri kannustaa tällä hetkellä uhria vaikenemaan ja tekijää jatkamaan, Sua varten somessa hankkeen Maria Talvitie sanoo.
 Monesta järjestöstä kerrotaan, että lasten on usein vaikea ottaa kokemaansa seksuaalista hyväksikäyttöä puheeksi.
 Aktiivisen keskustelun aloittajan tulisikin olla aikuinen. Tutkimusten mukaan  suoraan kysyminen madaltaa lapsen kynnystä  kertoa kokemastaan hyväksikäytöstä. Kiinnostuneelle ja läsnä olevalle aikuiselle on helpompi kertoa, jos jokin verkossa kohdattu jää mietityttämään.
 – Sosiaalisen median kuulumiset pitäisi kysyä lapselta joka ikinen päivä. Ihan niin kuin muutkin kuulumiset: missä olit, mitä teit ja kenen kanssa juttelit, sanoo Suojellaan lapsia ry:n Nina Vaaranen-Valkonen.
 Hän vinkkaa, että lapsen voi esimerkiksi opettaa jo pienenä ottamaan kuvakaappauksen kaikesta verkossa kohtaamastaan – sekä mukavista että mietityttävistä asioista – ja näyttämään kuvat päivän päätteeksi vanhemmille.
 Rikoskomisario Saara Asmundela toivoo, että aikuiset suhtautuisivat sosiaalisen median liikenteeseen samalla tavalla kuin fyysiseen liikenteeseen.
 – Syksyllä ennen koulujen alkua kävelemme tulevien ekaluokkalaisten kanssa koulutiet, näytämme vaaranpaikat siellä ja olemme tukena koulumatkalla. Sosiaalisessa mediassa lapsi on usein yksin ilman opastusta siitä, miten siellä toimitaan turvallisesti.
 Nina Vaaranen-Valkonen muistuttaa, että jos lapsi tulee kertomaan mistä tahansa netissä ja sosiaalisessa mediassa näkemästään ja kokemastaan, aikuisen tärkein tehtävä on pysyä rauhallisena ja kuunnella.
 – Siinä vaiheessa ei ole mihinkään kiire. Varsinkin vanhemmille on varmasti erittäin vaikeaa pysyä rauhallisena, jos oma lapsi kertoo joutuneensa seksuaalisen häirinnän, houkuttelun tai väkivallan kohteeksi.
 – Lapsen ensisijainen toive on kuitenkin saada apua. Aikuisen rauhallisuus on silloin äärimmäisen tärkeää, sillä se rohkaisee lasta kertomaan lisää.
 Voit keskustella aiheesta 27.8. klo 23.00 saakka .
 Apua seksuaalisen hyväksikäytön uhreille:   Apuu-chat ,  Nettivihje ,  Sua varten somessa ,  Nuorten exit ,  Rikosuhripäivystys ,  Nuorten netti ,  Suojellaan lapsia
 Apua omasta lapsiin kohdistuvasta seksuaalisesta mielenkiinnosta huolestuneille:   SeriE-hanke ,  Mielenterveystalo ,  Sertiatyö ,  Välitä! Nuorten hanke

Yle selvitti: Lasten seksuaalinen hyväksikäyttö somessa on hälyttävän yleistä – mitä se tarkoittaa ja miten ongelmaa voidaan torjua?


Summary: Kepu petti vain kerran, kokoomuksen "kirppusirkus" tyri soten. Näin kuvailee perussuomalaisten ex-puheenjohtaja uudessa kirjassa entisiä hallituskumppaneitaan. "Äijän" eli Sauli Niinistön kanssa räjähdys vältettiin, kun aborttikantaa ei otettu puheeksi.

Missä Soini, siellä populismi. Ja syvät tunteet.
 – Aivan kuten olen kotoisin kahdesta paikasta, olen ajanut kahta asiaa: populistista politiikkaa ja (katolisen) kristinuskon periaatteita. En osaa halkaista itseäni kahtia ja erottaa, missä on järki ja missä tunne.
 Näin summaa vuosien 2015–2019 ulkoministeri, Espoon Iivisniemen ja Sastamalan Heinoon kasvatti  Timo Soini , 59, populismin ydintä tuoreessa kirjassaan  Yhden miehen enemmistö.
 Soini on yksi perussuomalaisten neljästä perustajasta, vennamolainen, joka luotsasi puolueensa 20 vuodessa massiiviseen suosioon.
 Siihen tarvittiin ison ihmisryhmän tunteita, sekä ihania että inhottavia.
 – ...jos politiikka olisi järjen asia, liberaalit olisi suurin puolue ja professorit johtaisivat maata, Soini siteeraa kirjassa Vennamoa.
 Veikko Vennamo oli perussuomalaisten edeltäjän, vuonna 1995 konkurssiin menneen pienviljelijäpuolue SMP:n pelätty ja palvottu puheenjohtaja.
 Soini on eittämättä yksi populismin parhaita asiantuntijoita Suomessa, kuten hän asian itsekin kirjassaan muotoilee. Kukapa ei olisi kuullut Soinin sutkauksia, joissa nimenomaan on usein puolet järkeä.
 Johdannossa Soini lupaa kertoa kirjassa, miltä politiikka tuntui.
 Silti yllättää, kun Soini avaa yksityiskohtaisesti kirjassaan sitä, kuinka tärkeässä roolissa tunteet ja elämysten kaipuu ovat hänen poliittisissa valinnoissaan.
 Sana "jytky" oli Soinin mukaan vaalikentillä käytössä  pitkään ennen vuoden 2011 menestysvaaleja. Sanan tarkkaa alkuperää hän ei muista.   Markku Ojala / EPA
 Pöhinää, pörinää ja vyöllä colt
 Soini on harras kristitty ja periaatteellinen yhden naisen mies, mutta muita valintoja on leimannut se, mistä parhaat "pöhinät" saa.
 Esimerkiksi politiikka kiehtoi jo pienenä, mutta muut puolueet eivät säväyttäneet. Soini valitsi SMP:n, koska Vennamon kaiken kattava karisma upposi kuin “häkä pönttöön”.
 Kirkko ja usko vaihtuivat, kun “luterilaisuuden suola oli käynyt mauttomaksi”. Soini kertoo ensimmäisestä ripistään ja siitä, kuinka taivaalliselta synninpäästö tuntui.
 – Politiikka on minulle tämänpuoleista gospelia, hän tiivistää kirjassaan.
 Poliitikon ura on elämännälkäiselle Soinille mahdollisuus matkustaa, tavata jännittäviä persoonallisuuksia ja vierailla kabineteissa, joihin kaikki eivät pääse.
 Poliitikon uraan mahtuu myös raskaita kausia, niistä pahimpia oli rakkaan SMP:n konkurssi.
 Syövereistä kuitenkin noustiin pian, kun perussuomalaiset perustettin vuonna 1995 SMP:n konkurssin raunioille neljän miehen saunareissulla Saarijärvellä.
 – Olin tullut Saarijärvelle pessimistisin ajatuksin, mutta yhteinen viikonlopun mittainen pöhinä ja pörinä teki tehtävänsä: olin taas mukana coltit vyöllä.
 Timo Soini teki yliopiston lopputyönsä SMP:n populismista.  Kalle Kultala
 Huhtasaarta oli vaikea sulattaa
 Kesällä 2017 gospelissa vaihtui sävellaji. PS:n puheenjohtajaksi valittiin Jyväskylän puoluekokouksessa  Jussi Halla-aho  ja varapuheenjohtajaksi  Laura Huhtasaari .
 Samoilla säännöillä eli tunteilla pelattiin tässäkin perussuomalaisten puoluekokouksessa. Silti etenkin Huhtasaaren "epäobjektiivista" valintaa ohi puolustusministeri  Jussi Niinistön  oli Soinin vaikea sietää.
 – Tuleva kopiomaisteri voitti filosofian tohtorin. Tätä tulosta monen, myös minun, oli mahdotonta sulattaa. Oliko puoluekokouksen enemmistö tullut hulluksi? Millään objektiivisella mittarilla mitaten Huhtasaari ei ole pätevämpi tai kyvykkäämpi kuin Niinistö.
 Kovan pohdinnan ja dramaattisen eduskuntaryhmän jakautumisen jälkeen Soini erosi 2017 itse perustamastaan puolueesta.
 Soini: "Halal-ahon" PS:llä ei vaikutusta maahanmuuttopolitiikkaan
 Mutta pystyykö tunnepuolue tekoihin?
 Perussuomalaiset ja myöhemmin siniset olivat hallituksessa  Juha Sipilän  (kesk.) pääministerikauden 2015–2019.
 Puolue joutui nielemään porvarihallituksessa muun muassa taksilain, jota Soini kuvailee yhdellä sanalla "katastrofiksi".
 – Pakkolakikeskustelu ja julkisen sektorin lomarahojen leikkaus iskivät meitä päin pläsiä, hän kuvaa hallituskompromissien realiteetteja.
 Soini listaa kirjassa myös puolueensa saavutuksia hallituksessa.
 – Minun käsieni läpi meni satojen miljoonien alennukset autoveroon, Yle-veroon, kehitysapuun ja moniin valtiontukiin.
 Lisää rahaa puolue sai myös tienpätkiin sekä työttömyys- ja takuueläkkeisiin. Pitkäaikaistyöttömien eläketuki nimettiin puolueen työministerin mukaan "Lex Lindströmiksi".
 Ulina oli korvia särkevää.  Timo Soini PS:n tunnelmista 2015 Syyrian pakolaiskriisin aikana
 Syksyllä 2015, vain muutama kuukausi perussuomalaisten valtaannousun jälkeen, Suomeen tuli lyhyessä ajassa ennätysmäärä, noin 30 000 turvapaikanhakijaa Syyrian sodan takia.
 Puolue oli helisemässä, sillä iso osa sen kannattajista oli äänestänyt sitä nimenomaan tulijoiden pitämiseksi pois Suomesta.
 PS ajoi ja saikin pakolaispolitiikkaan kiristyksiä, mutta kovimman linjan toiveisiin ei perustuslakikaan taipunut.
 Soini kertoo, että hallitustrio eli Sipilän keskusta ja  Alexander Stubbin  johtama kokoomus olisivat kiristykset hyväksyneet.
 – Lähes kaikki pakolais- ja turvapaikkapolitiikkaan sekä oleskelulupiin liittyneet kiristykset olivat meiltä peräisin, mutta halal-aholaisille ei riittänyt mikään. Ulina oli korvia särkevää.
 Soinin mukaan näistä tyytymättömistä kuukausista alkoi puolueen jako erilaisiin kaadereihin.
 Soini ei malta olla nälvimättä vuonna 2017 PS:n puheenjohtajaksi nousseen Halla-ahon joukkoja lepsuilusta maahanmuuttopolitiikassa.
 – Sanomattakin on selvää, että minun puheenjohtajakauteni jälkeen tähän päivään saakka perussuomalaisilla ei ole ollut mitään vaikutusta maahanmuuttoa koskeviin päätöksiin Suomessa, ei yhtäkään konkreettista läpivietyä toimenpidettä. Tämä ei ole mielipide vaan fakta.
 Elokuussa perussuomalaisten puheenjohtajaksi nousi  Riikka Purra , joka asetti hallitukseen menemisen ehdoksi sen, että  maahanmuuttopolitiikka kiristyy .
 Sauli Niinistö huomautti Soinia vain kerran
 Soini oli nuorena miehenä päässyt hyytävästä Veikko Vennamon pelosta eroon ja toteaa kirjassa, ettei sen jälkeen tasavallan presidentti  Sauli Niinistönkään  kanssa asioiminen hermostuttanut.
 Ministerit Jussi Niinistö ja Timo Soini tapasivat kutsua vaativana keskustelukumppanina tunnettua presidenttiä "Äijäksi".
 – Sauli Niinistö arvostaa ihmisiä, jotka uskaltavat tarpeen tullen olla eri mieltä, mutta auta armias, jos et pysty kantaasi perustelemaan; toivot, ettet olisi suutasi avannut, Soini kirjoittaa.
 Välit "Äijään" olivat hyvät ja sujuvat, mutta kaksi rosoa Soini muistaa.
 Toinen oli Soinin oma unohdus.
 Rauhanvälitys oli yksi Soinin ulkoministerikauden prioriteeteista ja hän nimitti 2015 kokeneen oppositiokansanedustajan  Pekka Haaviston  (vihr.) rauhanvälityksen erityisedustajaksi Afrikan sarveen.
 Soini unohti kertoa asiasta presidentille, ja kun he tapasivat, tämä oli ehtinyt jo saada tiedon mediasta.
 – Luin lehdestä, presidentti totesi Soinille.
 – Asia oli luonnollisesti minun päätäntävallassani, mutta tällaiset asiat on syytä informoida asianmukaisesti. Pidin huolen, että vastaava ei neljän vuoden aikana toistunut.
 Abortista ei puhuttu
 Toinen aihe, josta presidentti ja ulkoministeri eivät jutustelleet, on abortti. Katolilainen Soini vastustaa aborttia, mikä taas on ristiriidassa ulkoministerin välittämän Suomen kannan kanssa.
 Soini osallistui abortinvastaiseen kynttiläkulkueeseen Kanadassa keväällä 2018. Hän kertoi olleensa kulkueessa yksityishenkilönä, ei ulkoministerinä.
 Presidentti oudoksui  Talouselämässä  ajatusta, että ministerismies voisi olla poliittiseen keskusteluun liittyvässä mielenilmauksessa yksityishenkilönä. Niinistö ei kuitenkaan ottanut Soinille tunteikasta asiaa puheeksi.
 – Se oli viisasta kaikkien kannalta, olisin varmasti räjähtänyt, Soini muistelee.
 Tapaus johti oikeuskanslerin selvityspyyntöön sekä eduskunnan luottamusäänestykseen. Eduskunta äänesti syyskuussa 2018 Soinin luottamuksen puolesta.
 Kepu petti vain kerran, sote sai raivoihin
 Vuoden 2015 vaalien jälkeen muodostettu hallitustrio "SSS" eli Sipilän, Soinin ja Stubbin puheenjohtajakolmikko oli kolmen varsin erilaisen miehen kombo.
 Soinin mukaan trio toimi silti hyvin, koska Sipilällä oli insinööriaivot ja Stubb sekä  Petteri Orpo  hyvin kasvatettuja porvarispoikia, joilla oli käytöstavat.
 Hampaankolossa oli alusta alkaen surullisenkuuluisa sote-uudistus. Heti marraskuussa hallitus joutui sen takia hajoamisen partaalle.
 Sote ja hallitus pysyivät vielä monta vuotta kasassa, mutta Soinin mukaan "operaation jäljiltä hallituksen henki haisi kuin joukkohauta".
 Soten "sössiminen" oli Soinin mukaan hallituksen pahin epäonnistuminen. Turhautunut Soini syyttää etenkin "kykypuolueen kyvyttömyyttä" sekä Helsingin pormestaria  Jan Vapaavuorta  (kok.).
 – Kokoomus on porvarillinen kirppusirkus, jonka sote-linjat sotkee tarmokas Jan Vapaavuori, oli sitten missä virassa tahansa.
 – Kokoomus jarrutti sotea neljä vuotta ja ajoi aina esityksiä, jotka kaatuivat perustuslakiin. Nyt saamme sosialistisen mallin kokoomuksen kitinästä huolimatta. Kokoomuksen takia kaikki saavat nyt sen, mitä kukaan ei halua, Soini tilittää.
 Soinin mukaan Sipilän ei olisi pitänyt soten epäonnistumisesta huolimatta kaataa hallitusta vain muutama viikko ennen vaaleja.
 – Hallituksen kaataminen oli myös hallituspuolueiden kannatukselle haitallista. Sillä kertaa Juha ei kuunnellut ketään, hän otti epäonnistumisen henkilökohtaisesti niin raskaasti.
 Ainoan kuprun Sipilän ja Soinin välille jätti se, että Suomi äänesti tyhjää, kun EU-maiden kesken päätettiin turvapaikanhakijoiden sisäisistä siirroista. Hallitusohjelman mukaan maat osallistuvat siirtoihin vain vapaaehtoisesti, mutta pakolaiskriisin takia  linjausta muutettiin  niin, että Suomi osallistui taakanjakoon.
 – Asia oli kokoomukselle vaikea, ja Orpo halusi taipua äänestämään tyhjää. Asia ei minulle henkilökohtaisesti ollut elämän ja kuoleman kysymys, mutta ryhmälle se oli, ja kyse oli luottamuksesta. Tässä keskusta petti, mutta se on ainoa isompi muhkura, eikä se lopulta johtanut mihinkään, Soini kirjoittaa.
 Perussuomalaisia pitää ajaa rautakuolaimilla, muuten kärryt lähtevät laukalle, kirjoittaa puolueen ex-puheenjohtaja. Hän lisää, että siinä suhteessa puolueessa ei mikään ole muuttunut. Petteri Bülow / Yle
 Urpilaisesta presidentti 2024?
 Sosiaalidemokraateille heruu Soinilta sympatiaa pitkin kirjaa. Selkääntaputteluja saavat muun muassa kansanedustajatoverit, nuoruudesta asti tuttu  Eero Heinäluoma  sekä  Lauri Ihalainen , SAK:n pitkäaikainen puheenjohtaja, joka on “duunarien aatelia”.
 SDP:n  Jutta Urpilainen  ja Soini aloittivat yhtä aikaa kansanedustajina 2003. Urpilaista Soini kehuu yhdeksi Suomen parhaista poliitikoista.
 – Toivon, että Jutta on ehdolla presidentinvaaleissa jo 2024, sitten on ainakin joku, jota äänestää.
 Vuonna 2017, kun Pekka Haaviston rauhanvälityksen erityisedustajan tehtävä Afrikan sarvessa päättyi, Soini tarjosi pestiä Urpilaiselle. Pääalueena oli Urpilaisellakin Afrikka. Hän otti tehtävän vastaan.
 Paria vuotta myöhemmin Urpilaisesta tuli EU:n kansainvälisisistä kumppanuuksista vastaava komissaari eli “Afrikka-komissaari”. Soini huomasi yhteyden.
 – Kuka se kissan hännän nostaa, jollei kissa itse – olin salaa tyytyväinen visiooni, hän kehaisee.
 Missä EU, siellä ongelma – vai sittenkin jotain kivaa?
 Vuoden 2019 eduskuntavaaleissa ei puolueensa menettänyt peruspomo ollut enää ehdolla.
 – Paljon pitää tapahtua, jotta minä enää kotimaan politiikkaan palaisin, Soini vastaa pohdintaan comebackista eli artistin paluusta areenalle kerran jo vetäydyttyään.
 Mutta EU-vaalit ovat eri asia.
 Euroopan oven Soini kirjoittaa jättävänsä vielä lukitsematta. Myös suhteet Britannian populisteihin, kuten Brexit-puolueeseen ja Nigel Farageen ovat tiiviit.
 – Jos teen comebackin Euroopan parlamenttiin, aion pyrkiä EU:n ja Ison-Britannian välisten suhteiden delegaation puheenjohtajaksi. Se olisi sopiva homma emeritusulkoministerille.
 Nyt aika on kulunut kristillistä podcastia tehdessä, Soinin Pisnes -osakeyhtiön perustamisessa sekä tietokirjan kirjoittamisessa. Radio Dein kolumnistiksi Soini on lupautunut joulukuun alusta 2021 alkaen.
 Seuraavat europarlamenttivaalit pidetään vuonna 2024.
 Toinen vaihtoehto on jatkaa rakastamaansa matkustelua, mutta ilman ulkoministerin velvollisuuksia, viimein yhdessä puolison, Tiina Soinin kanssa. Soini haluaisi ajaa Yhdysvaltojen halki, myös Australia kiinnostaa.
 Soini mukailee noin sata vuotta aikaisemmin syntynyttä kansallisrunoilijaa ja elämästä nautiskelijaa  Eino Leinoa .
 – Pitää elää niin, että tuntuu, avata siivet ja antaa auringon paistaa.

Timo Soinin muistelmat piirtävät kuvan elämyshakuisesta nautiskelijasta, jolle politiikka on ollut "tämänpuoleista gospelia"


Summary: Keramiikkakurssit ovat olleet tänä vuonna valtavan suosittuja esimerkiksi Kuopiossa. Käden taitojen arvostus on korona-aikana lisääntynyt, mutta ilmiöön liittyy myös Ylen suosittu brittisarja.

Kiinnostus käsillä tekemiseen on lisännyt keramiikkakurssien suosiota. Esimerkiksi Kuopiossa keramiikkakurssit täyttyivät keväällä hetkessä ja niiden tarjontaa on lisätty kansalaisopistossa.
 Kuopion kansalaisopiston rehtorin  Kirsti Turusen  mukaan kurssit ovat olleet kaiken ikäisten ja hyvin erilaisten ihmisten suosiossa. Kyse on hänen arvionsa mukaan etenkin nuorten aikuisten trendistä.
 Hänen mukaansa käden taitojen arvostus on korona-aikana vahvistunut. Myös Ylellä esitettävä brittiläinen  Suuri keramiikkakisa  on voinut vaikuttaa ilmiöön.
 – Se sarja on kyllä aika koukuttava, ja kyllä näillä ohjelmilla vaikutusta on. Joitakin vuosia sitten alkoi kovasti näkyä ruoanlaittobuumi tv-ohjelmien myötä, Turunen sanoo.
 Kuvataiteen suunnittelijaopettajan  Anna Pohjalaisen  mukaan keramiikkainnostus alkoi jo ennen suosittua brittisarjaa, josta opiskelijat ovat kyllä tunneilla kovasti keskustelleet.
 Pohjalaisen mukaan keramiikka on monipuolinen harrastus, jossa luovuus ja käytännöllisyys yhdistyvät.
 – Tämä on valtakunnallinen trendi. Ihmisillä on kaipuu käsillä tekemiseen, joka on vastapainoa päätetyöskentelylle. Osansa on sisustamisella, muodilla ja sosiaalisen median julkkiksillakin, jotka esittelevät somessa omia tuotoksiaan.
 Kansalaisopistojen liiton toiminnanjohtaja  Jaana Nuottasella  ei ole tilastotietoa keramiikkakurssien suosiosta koko Suomessa. Vahvistusta buumille tuli ainakin Seinäjoen kansalaisopistosta, jossa Nuottanen oli parhaillaan vierailemassa.
 – Voisiko keramiikan vetovoima liittyä koronapandemiaan, kotoiluun ja sisustamiseen. Saven äärellä voi rauhoittua ja keskittyä tekemään käsillä ja unohtaa muu, Nuottanen sanoo.
 Kursseille kannattaa ilmoittautua jonoista huolimatta
 Kuopion kansalaisopiston Anna Pohjalaisen mukaan kevään jälkeen Kuopioon on tullut yksi koko lukuvuoden kestävä keramiikkakurssi lisää ja myös uusia lyhytkursseja pyritään järjestämään mahdollisuuksien mukaan.
 Kurssitarjonnan lisääminen ei ole kuitenkaan mutkatonta. Vaikka opettajia olisikin, sopivia tiloja ja työvälineitä ei välttämättä hankitakaan niin vain.
 – Esimerkiksi polttouunit ovat meillä käytössä koko ajan. Kun on seitsemän ryhmää sekä päivin että iltaisin, niin opettajat voivat joutua viikonloppuisinkin latomaan ja purkamaan uuneja, Pohjalainen sanoo.
 Helsingin Sanomien jutussa  keraamikko  Karin Widnäs  oli huolissaan opistokurssien opettajien tasosta. Pohjalaisen mukaan tästä ei ainakaan Kuopion kansalaisopistossa tarvitse kantaa huolta.
 – Meillä on täällä keramiikka- ja lasimuotoilun koulutusta ja huippuopettajat. Opettajat vaikuttavatkin varmasti kurssien suosioon.
 Keramiikkakursseille on tällä hetkellä kymmenien ihmisten jonot, mutta Pohjalainen kehottaa silti ilmoittautumaan kursseille.
 Hän vinkkaa kurkistamaan myös Kuopion kansalaisopiston maaseutualueiden keramiikkakurssit. Niitä on useita eri puolilla Pohjois-Savoa ja niillä on tilaa.
 – Tilanne elää koko ajan, tulee peruutuksia ja ihmiset pääsevät jonosta kurssille. Osa on ilmoittautunut useammalle kurssille, ja sen vuoksi jonotilanne ei ole ihan niin paha kuin miltä näyttää.
 Aiheesta voi keskustella 26.8.2021 kello 23.00 saakka.
 Lue myös:
 Kansalaisopistot selvisivät pakkoloikasta digimaailmaan – verkkokurssien määrä moninkertaistui vuodessa

Keramiikkakurssit täyttyvät minuuteissa ja polttouunit ovat päällä viikonloppuisinkin – opettaja: "Ihmisillä on kaipuu käsillä tekemiseen"


Summary: Rauman telakan alueella kuukauden työskennelleellä henkilöllä on todettu monille lääkkeille vastustuskykyinen keuhkotuberkuloosi. Suomessa MDR-TB on harvinainen. Sitä todetaan vain muutamia tapauksia vuodessa. Satakunnassa on aiemmin ollut vain yksittäinen lääkehoidolle vastustuskykyinen tuberkuloositapaus.

Rauman telakalla on voinut altistua harvinaiselle tuberkuloositartunnalle. Tartunta on paljastunut yhdellä henkilöllä, joka on työskennellyt telakalla.
 Satakunnan tartuntatautiviranomaisten saaman tiedon mukaan kyseinen henkilö on työskennellyt Rauman telakalla 28.7.–20.8. Hänen on todettu sairastavan tarttuvaa ja monille lääkkeille vastustuskykyistä keuhkotuberkuloosia.
 Viranomaiset pitivät asiasta palaverin eilen Rauman telakan johdon, tartunnan saaneen henkilön työnantajan ja työterveyshuollon edustajan kanssa. Palaverissa määriteltiin tartunnalle altistuneet henkilöt.
 Telakalla ainakin neljä altistunutta
 Kansallisen ohjeiston mukaisesti altistuneiksi on määritelty Raumalla neljä henkilöä ja lisäksi tartunnanjäljitystoimet ja keuhkokuvaukset ulotetaan koskemaan 23 henkilöä, joilla kansalliset altistuskriteerit eivät täyty, mutta joilla arvioidaan olleen mahdollisuus saada tartunta.
 Kaikille altistuneille ilmoitetaan asiasta henkilökohtaisesti ja heidät ohjataan tutkimuksiin. Tutkimukset ovat tartuntatautilain mukaan tutkittavalle ilmaiset. Tavoitteena on katkaista tartunnan leviäminen ja tunnistaa mahdolliset lisätapaukset nopeasti.
 Tiedotteessa kerrotaan, että viranomaisten käytettävissä olevien tietojen mukaan kontaktit kantaväestöön ovat vähäisiä, eikä merkittävää tartunnanriskiä arvioida olevan muille kuin altistuneiksi todetuilla.
 Tuberkuloosi tarttuu melko huonosti
 Monille lääkkeille vastustuskykyisestä tuberkuloosista käytetään nimeä MDR-TB. Tällaisen tuberkuloosin hoidossa ei voida käyttää tärkeimpiä tuberkuloosin hoidossa käytettäviä lääkkeitä.
 Tuberkuloosi tarttuu melko huonosti. Tartunta saadaan ilman välityksellä. MDR-tuberkuloosi tarttuu samalla tavoin kuin tavallinen tuberkuloosi, mutta koska sen leviäminen on erityinen riski, altistuneita seurataan tarkemmin kahden vuoden ajan altistustilanteesta lähtien, kun tavallisessa tuberkuloosissa seuranta-aika on vuosi.

Rauman telakalla on voinut altistua tuberkuloositartunnalle  – harvinainen lääkkeille vastustuskykyinen taudin muoto on havaittu yhdellä henkilöllä


Summary: Kotkan kouluissa ja opiskelijaravintoloissa on tästä syksystä alkaen vaihdettu liha- ja kasvisruoka tarjoilulinjastossa uuteen järjestykseen. Muutoksella halutaan totuttaa lapsia ja nuoria suositusten mukaiseen kasvispainotteiseen syömiseen.

Hovinsaaren koulun viidesluokkalaiset  Noel Leinonen  ja  Polina Radovska  huomasivat heti syksyn ensimmäisenä koulupäivänä, että lounasvaihtoehdot olivat vaihtaneet paikkaa ruokalan linjastossa.
 – Mä kysyin kysyin heti opettajalta, että miksi nämä on näin päin, kertoo Noel Leinonen.
 – Huomasin, että ne ovat ruokalistalla niin, että kasvis on ensimmäisenä, mutta eipä se haittaa, sanoo Polina Radovska.
 Polina Radovska kertoo valitsevansa kasviskeiton, jos tarjolla on esimerkiksi siskonmakkarakeittoa. Antro Valo / Yle
 Kaikissa Kotkan kouluissa, opiskelijaravintoloissa ja yhdessä päiväkodissa on vaihdettu liha- ja kasvisruoka tarjoilulinjastossa uuteen järjestykseen. Tarjolla on ensimmäisenä kasvisruokaa. Muutoksella halutaan totuttaa lapsia ja nuoria suositusten mukaiseen kasvispainotteiseen syömiseen.
 – Järjestystä vaihdettiin, jotta saataisiin lapset ja nuoret totuttelemaan entistä enemmän vastuulliseen syömiseen ja lisättyä kasvisruoan menekkiä, perustelee ravitsemussuunnittelija  Anu Mikkola  Kymijoen Ravintopalveluista.
 Palautetta on tullut vähän, mutta kaikki Kymijoen Ravintopalveluille asti kantautunut viesti on ollut positiivista.
 – Muutamilla kouluilla kasvisruokaa on mennyt hieman enemmän muutoksen jälkeen. Esimerkiksi Otsolan koululla kasvisruoan menekkiä on jopa jouduttu rajoittamaan peittämällä se muovikannella, että ruoka on riittänyt viimeisissä vuorossa oleville kasvisruokailijoille, sanoo ravitsemussuunnittelija Anu Mikkola.
 Kymijoen Ravintopalveluiden ravitsemussuunnittelija Anu Mikkolan mukaan kasvisten osuutta kouluruokailussa pyritään lisäämään ja punaisen lihan osuutta vähentämään. Antro Valo / Yle
 Kasvisruokaa edelleen tarjolla vapaasti vain osassa Suomen kouluja
 Kasvisruoan näkyvämpi esillepano kumpuaa  kouluruokailusuosituksista . Nykyisin voimassa olevien suositusten mukaan tarjolla olisi hyvä olla kaksi pääruokavaihtoehtoa, joista toinen voi olla kasvisruoka. Kasvisruoan tarjoaminen vapaasti otettavana vaihtoehtona tutustuttaa kasvisruokiin myös sellaisia oppilaita, jotka eivät ole niihin vielä tottuneet. Vaihtoehtojen tarjoamisen tiedetään myös lisäävän oppilaiden osallistumista kouluruokailuun.
 Lounasvaihtoehtojen järjestys kääntyi Kotkassa ympäri. Kasvisruoka on nyt ensimmäisenä listalla ja linjastossa. Antro Valo / Yle
 Juureksia, vihanneksia, hedelmiä ja marjoja tulisi syödä puoli kiloa päivässä. Useiden tutkimusten mukaan koululaiset syövät niitä suosituksia vähemmän. Näistä tiedoista huolimatta vain osa Suomen kunnista tarjoaa kasvisruokaa päivittäin vapaasti otettavana vaihtoehtona.
 Ammattikeittiöosaajat ry teki  kyselyn kuntien kouluruokailun nykytilasta . Kyselyyn vastanneista kunnista 44 prosenttia ilmoitti, ettei kasvisruokaa ole vapaasti otettavana vaihtoehtona. 27 prosenttia kunnista kertoi, että sitä on tarjolla vain osassa kouluja.
 Yleistä kasvisruoan tarjoaminen on suurissa kaupungeissa kuten Helsingissä, Espoossa, Oulussa ja  Kuopiossa . Kotkassa, Lappeenrannassa ja Imatralla kasvisruokaa on ollut tarjolla useamman vuoden. Samoin Mikkelissä sitä on tarjolla joka päivä toisena vaihtoehtona ja kerran viikossa kaikille on ainoastaan kasvisruokaa.
 Kerran viikossa kasvisruokapäivä toteutuu useammin. 64 prosenttia kyselyyn vastanneista kunnista ilmoitti, että kasvisruokapäivä on vähintään kerran viikossa kaikissa kunnan kouluissa. Valtion ravitsemusneuvottelukunnan pääsihteerin  Arja Lyytikäisen  mukaan valinnanvapaus toimisi kasvisruokapäivää paremmin.
 – Pakollinen kasvisruokapäivä ei ole tuottanut toivottavaa tulosta. Kasvisruoan tulisi olla houkuttelevana vaihtoehtona. Maistaa voisi vaikka molempia, sanoo Lyytikäinen.
 Kotkalaisissa kouluissa ja opisekelijaravintoissa kasvisruoka on ollut vapaasti valittavana vaihtoehtona jo 10 vuoden ajan. Antro Valo / Yle
 Kasvisten osuutta pyritään nostamaan
 Kotkassa kasvisruokaa on tarjottu rinnakkain liharuoan kanssa jo kymmenen vuotta. Tänä syksynä käyttöön otettu malli, jossa kasvisruoka on linjaston ensimmäisenä, on ollut jo useamman vuoden käytössä ainakin Vantaalla ja osassa kouluja Helsingissä.
 – Muuta kuin kasvisruokaa menee vielä toistaiseksi enemmän, mutta kyllä tässä vuosien saatossa on koko ajan myöskin sitten kasvisruoan kulutus on lisääntynyt, arvioi ravitsemussuunnittelija Anu Mikkola Kymijoen Ravintopalvelut Oy:stä.
 Lappeenrannan ja Imatran kouluihin ateriat tuottavan Saimaan Tukipalveluiden mukaan kasvisruoan menekki on lisääntynyt. Sekaruokaa menee edelleen enemmän, mutta kasvisruoan osuus on kasvanut.
 – Mahdoton sanoa, onko kyseessä ruokien järjestys ruokalistalla vai tottumiskysymys. Nykynuoret ovat valistuneita, eikä heille ole merkitystä onko kyseessä kasvis- vai liharuoka. He ottavat sitä mikä näyttää ja maistuu hyvälle, sanoo ruokapalvelujohtaja  Elina Särmälä  Saimaan Tukipalveluista.
 Noel Leinonen (toinen vasemmalta) valitsi lautaselleen kanaa sisältävän kastikkeen. Aria Baban (kuvassa vasemmalla) maistoi molempia kastikkeita. Antro Valo / Yle
 "Joskus kasvisruoka on parempaa"
 Hovinsaaren koulussa oli tarjolla Chili sin carnea ja Chili con polloa. Useimpien lautaselle päätyi kanakastiketta, mutta oppilaat kertovat valitsevansa joskus myös kasvisruokaa.
 Suosikki kasvisruoat TOP 5 Porkkananapit Pinaattiletut Soijamakaronivuoka Nuudelikasvisvuoka Kreikkalainen kasvisvuoka
 – Mä katsoin sitä ja vähän mietin, että pitäiskö ottaa kasvista, mutta nyt otin lihaversion, sanoo viidesluokkalainen  Peetu Karhula .
 Tonnikalakastike ei ole Peetu Karhulan mieleen. Niinä päivinä hän valitsee kasvisruokaa. Hänen suosikkiruokansa ovat kananuggetit. Antro Valo / Yle
 – Mulla oli molempia kastikkeita, riisiä ja salaattia. Ne maistuivat molemmat aika samalta ja olivat hyviä. Välillä kasvisruoka on parempaa, sanoo viidesluokkalainen  Aria Baban .
 – Joskus kasvisruoka on parempaa. Silloin otan sitä, kertoo  Hilma Dufva  Hovinsaaren koulun 4. luokalta.
 Kasvisruoan riittävä proteiinisisältö varmistetaan palkokasveilla, muilla kasviproteiineilla, maitovalmisteilla tai kananmunalla. Ruokalistalle nostetaan uusia lapsille maistuvia ruokia.
 – Meillä on makuraateja, joissa on maistatettu nimenomaan kasvisruokaa. On tärkeää, että saadaan opiskelijoille ja oppilaille maistuvia kasvisruokia kehitettyä, sanoo ravitsemussuunnittelija Anu Mikkola.

Pieni kikka nosti kasvisruuan lasten suosioon – vain ruokien järjestys vaihdettiin: "Menekkiä jouduttu jopa rajoittamaan muovikannella"


Summary: Faron Pharmaceuticals kertoo tiedotteessaan, että Traumakine-lääkettä on nyt annettu ensimmäinen annos ihmiselle, joka sairastaa parhaillaan koronaviruksen aiheuttamaa Covid 19 -tautia.

Turkulainen lääkeyhtiö Faron Pharmaceuticals on aloittanut Traumakine-keuhkovauriolääkkeensä kokeilun ihmisillä.
 Lääkkeen uskotaan auttavan koronaviruksen aiheuttamassa keuhkotaudissa ja vähentävän viruksen aiheuttamia kuolemia.
 Esimerkiksi  Yhdysvaltain Puolustusministeriö on rahoittanut Traumakinen potilastutkimusta miljoonilla dollareilla.
 Faron kertoo tiedotteessaan, että Traumakine-lääkettä on nyt annettu ensimmäinen annos ihmiselle, joka sairastaa parhaillaan koronaviruksen aiheuttamaa Covid 19 -tautia. Ihmiskokeet ovat osa kliinisiä kokeita, jotka lääkkeen pitäisi läpäistä päästäkseen markkinoille.
 Faronin mukaan lääkekokeessa on mukana kaikkiaan 140 ihmistä noin 10–15 eri paikkakunnalla Yhdysvalloissa. Kokeeseen osallistuvat potilaat tarvitsevat Faronin mukaan vain vähän lisähappea, eivätkä ollenkaan hengityskoneiden apua. Osa koehenkilöistä saa Traumakinea ja osa kortisonihoitoa.
 Lääkkeen on tarkoitus korjata keuhkojen kudosvaurioita.
 Lue lisää:
 Lääkeyhtiö Faronin voitokas viikko: koronapotilaiden keuhkolääkkeen tutkimukseen miljoonia dollareita ja syöpälääkkeen tehosta lupaavaa näyttöä
 Kauppalehti: Turkulaiselle lääkekehitysyhtiölle rahoitusta Yhdysvaltain puolustusministeriöltä

Turkulaislääkeyhtiö aloitti keuhkolääkkeen testauksen ihmisillä – Traumakinen uskotaan auttavan koronaviruksen aiheuttamassa keuhkotaudissa


Summary: Suomessa on arviolta joitakin kymmeniä tuhansia pitkäkestoisen koronataudin oireista kärsiviä. Jutun lopussa löytyvällä lomakkeella voit kertoa meille, miten koronan pitkäaikaiset oireet ovat haitanneet sinun elämääsi.

Koronataudin pitkää oireyhtymää eli niin kutsuttua long covidia sairastaa Suomessa joitakin kymmeniä tuhansia aikuisia, arvioi neurologian professori  Risto Roine .
 Taudin oireisto on kuitenkin epämääräinen ja oireet vaihtelevat potilaalta toiselle, ja siksi Yle kerää kokemuksia tautia sairastaneilta.
 Lue myös:   Sosiaali- ja terveysministeriön asettama asiantuntijaryhmä alkaa analysoida long covid -taudista kertyvää tietoa
 Pitkäkestoisella covidilla tarkoitetaan koronaviruksen aiheuttamaa tautia, jonka oireet ovat jatkuneet yli 12 viikkoa.
 Arviot pitkää koronaa sairastavien määrästä Suomessa eivät ole tarkkoja, mutta noin kymmenen prosentin covidiin sairastuneista arvioidaan saaneen pitkäkestoisia oireita.
 Tuoreen suomalaistutkimuksen mukaan  naiset kärsivät voimakkaammista pitkittyneen koronavirustaudin oireista kuin miehet. Riskiä sairastua tautiin lisäävät myös esimerkiksi ylipaino, krooninen keuhkosairaus ja diabetes.
 Maailman terveysjärjestö WHO:n analyysin mukaan oireita voi olla yli 50. Tavallisin oire on väsyminen (58%), toiseksi yleisin päänsärky (44%), ja kolmantena tulee keskittymisvaikeudet (27%). Myös hengenahdistus, univaikeudet sekä heikentynyt maku- tai hajuaisti ovat yleisiä oireita.
 Valtaosa tapauksista on aikuisilla. Myös nuoret voivat saada oireita, lapsilla ne ovat harvinaisia.
 Taudin ennuste on epäselvä. Potilailla on todettu vaikutuksia aivojen rakenteeseen ja toimivuuteen. Tällöin puhutaan neurocovidista. Myös mielenterveyden häiriöitä esiintyy.
 Yle kerää nyt kokemuksia long covidiin sairastuneilta
 Keräämme kokemuksia long covidia sairastaneilta, koska taudista tiedetään edelleen verrattain vähän.
 Oletko potenut pitkäkestoista väsymystä, päänsärkyä tai keskittymisvaikeuksia sairastuttuasi koronaviruksen aiheuttamaan tautiin? Oletko kenties menettänyt työkykysi? Miten tauti haittaa arkeasi ja elämääsi?
 Jätäthän nimesi ja yhteystietosi. Kerro myös, jos haluaisit kertoa kokemuksistasi Ylen uutisissa, ja saatamme olla yhteydessä.

Kerro meille: oletko sairastanut pitkäkestoista koronatautia ja millaisia oireita olet potenut?


Summary: Terveysasemien työntekijäpula ja puhelinruuhkat ovat koko kaupungin ongelma. Puolueet ehdottavat Ylen kyselyssä muun muassa kriisiryhmän perustamista ja rekrytointikampanjaa. Hyvinvoinnin apulaispormestari Elina Rantanen organisoisi töitä uudelleen.

Turun uusi hyvinvoinnin apulaispormestari, vihreiden  Elina Rantanen  saa ottaa heti tiukasti työrukkaset käteen. Kaupungissa on paha terveyskeskuskriisi.
 Väki jonottaa puhelimissa, joihin ei pystytä vastaamaan. Terveysasemien auloissa istuu monia odottamassa vuoroaan luukulle, josta voisi saada ajan lääkärille tai terveydenhoitajalle.
 Nämä ongelmat ovat Rantasen tiedossa. Työntekijöitä tarvitaan lisää. Rantanen kertoo, että työ on jo käynnissä kriisin ratkaisemiseksi. Hänen mukaansa työntekijöitä on jo saatu, mutta henkilöstöä on tarjolla vähän. Pula ei koske vain Turkua vaan muitakin isoja kaupunkeja ja muitakin kaupunkeja.
 – Työoloihin liittyvät kysymykset ja työehtokysymykset ovat yksi asia, mihin poliittisilla päätöksillä tullaan puuttumaan jollain tavalla. Tarvitaan myös työn uudelleen organisointia niin, että lääkärit ja hoitajat saavat tehdä omaa työtään. Aikojen kirjaamiseen ja koronan jäljitykseen tarvitaan muita ammattilaisia, kertoo Rantanen.
 Lääkäriliiton mukaan Suomen julkisessa terveydenhuollossa työskentelee noin tuhat lääkäriä liian vähän. Liitosta kuitenkin todetaan, että alan koulutusmäärien lisääminen näkyy työmarkkinoilla aikaisintaan vasta kuuden vuoden viiveellä. Puheenjohtaja  Tuula Rajaniemi  kommentoi asiaa  Helsingin Sanomissa sunnuntaina .
 Liiton mielestä parempia keinoja akuutin lääkärivajeen korjaamiseksi olisivat uusien virkojen avaaminen ja työn joustavuuden lisääminen.
 Apulaispormestari Elina Rantanen kertoo, että apua on jo saatu terveyskeskuskriisiin, mutta työntekijöitä tarvitaan lisää. Minna Rosvall / Yle
 Kokoomus toivoo näyttävää rekrytointikampanjaa
 Yle kysyi Turun valtuustoryhmiltä, miten kaupungin terveyskeskuskriisi pitäisi ratkaista. Kyselyyn vastasi seitsemän puoluetta. Ruuhkat ja hoidon riittämättömyys olivat hyvin puolueiden tiedossa. Myös konkreettisia ratkaisumalleja löytyi.
 Kokoomuksen  Olli A.Manni  totesi, että kaupungin on panostettava rekrytointikampanjaan ja tehtävä sitä myös yksityisten henkilöstöyrityisten kanssa.
 – Henkilöstöyrityksillä on kokemusta tällaisista tilanteista. Lisäksi on välttämätöntä aloittaa, heidän kokemustaan hyväksi käyttäen, ulkomaisten osaajien rekrytointi, kuten Tampereella tehdään, ehdottaa Manni.
 Manni edellyttää, että Turku saa valtiolta sen lupaamat koronan hoitoon luvatut määrärahat. Nyt näyttää siltä, että Turulta jäisi saamatta 20 miljoonaa. Manni esittää myös nopeaa arviointia työnkuvasta ja työajan seurannasta.
 – Jos lääkäri ottaa vastaan vain muutaman potilaan päivässä, mitkään rekrytointitoimet eivät riitä. Apulaispormestarin tulee valvoa, että korjaavat toimenpiteet ovat käynnissä ja seuranta tuloksista on avointa, patistaa Manni.
 Sosialidemokraatit esittävät kriisiryhmää
 SDP:n uusi apulaispormestari, kasvatus- ja opetustoimesta vastaava  Pia Elo  esittää, että kaupunkiin pitäisi perustaa jonkinlainen kriisiryhmä, jolla olisi riittävät valtuudet ja toisaalta taloudelliset resurssit saattaa asia kuntoon. Tämä vaatii useita miljoonia euroja.
 – Vastaanottotoiminta tulisi irrottaa erilliseksi toiminnaksi, jolloin lääkärit ja hoitajat pystyisivät keskittymään sille erikseen määriteltyyn asukas- tai potilasryhmään, eikä tekemään hallinnollisia ja muita toimia. Kun lääkäreiden ja hoitajien työkuormaa saadaan tätä kautta vähennettyä, alkavat viratkin taas kiinnostaa ja työvoiman riittävyys parantuu, kertoo Elo SDP:n ryhmän ehdotuksista.
 SDP:n mukaan terveyskeskusten kuntoon saattaminen on ensiarvoisen tärkeää, jotta Turussa pystytään huolehtimaan myös muista palveluista.
 – Tämänhetkinen tilanne kostautuu paljon kalliimpana, kun ihmiset tarvitsevat lopulta entistä raskaampia hoitoja. Yhdellä vastaanottavalla lääkärillä tulisi olla väestövastuullaan "vain" 1500 kuntalaista, jotta toiminta olisi tehokasta ja terveysasemien "muut työt" tulisi hoitaa muulla resurssilla, kertoo Elo.
  Apulaispormestarit, hyvinvoinnista vastaava Elina Rantanen ja kasvatus- ja opetustoimesta vastaava Pia Elo jakavat työhuoneen.  Minna Rosvall / Yle
 Perussuomalaiset pohtivat omia puhelinnumeroita terveysasemille
 Kaupunginvaltuutettu  Pirjo Lampi  välittää Ylelle perussuomalaisten terveisiä. Hän muistuttaa, että puolue on kritisoinut sosiaali- ja terveyslautakunnassa niin sanotun call centerin käyttöönottoa.
 – Ennen jokaisella terveysasemalla oli oma puhelinnumeronsa, nyt on kaikilla yksi yhteinen. Ruuhkautumisen ei myönnetä johtuvan tästä muutoksesta, mutta käytännön palautteen mukaan se vaikuttaa siltä, kertoo Lampi.
 Hän jatkaa, että Pansion terveysasema on ulkoistettu Mehiläiselle ja heillä on oma puhelinnumero ajanvaraukseen ja neuvontaan.
 – On myös aika vaarallista antaa vastuu soittajalle itselleen siitä, onko hän kiireellisen vai kiireettömän hoidon tarpeessa, kuten nyt puhelimessa joutuu tekemään.
 Lampi on sitä mieltä, että Turku ei ole palkoissa kilpailukykyinen muuhun maakuntaan verrattuna. Hoitajat siirtyvät lähikuntiin. Turku on ilmaissut mielipiteenään, ettei se lähde kilpailemaan palkoista.
 RKP varoittaa sisäisistä siirroista
 Ruotsalaisen kansanpuolueen valtuustoryhmän puheenjohtaja  Nicke Wulff  kertoo, että hänen puolueensa perää panostusta rekrytointiin ja henkilökunnan hyvinvointiin.
 – Puhelinvaihteen kaipaama lisähenkilökunta tulee rekrytoida ulkoa eikä siirtää sisäisesti, koska tämä ei ratkaise ongelmaa, vaan lisää henkilökunnan työmääriä kestämättömästi, kertoo Wulff.
 On suuri ongelma, miksi avoimia virkoja ei saada täytettyä, vaan sama tai pienenevä määrä ihmisiä tekee koko ajan kasvavan työmäärän.
 Vasemmistoliitolta ehdotus omista puhelinnumeroista eri asiakasryhmille
 Vasemmistoliitosta muistutetaan, että henkilökuntapula on ollut todellista jo ennen korona-aikaa. Puolueen vastauksia välittänyt valtuustoryhmän puheenjohtaja  Mirka Muukkonen  toteaa, että tilanne on katastrofaalinen ja yhteydenottoja kuntalaisilta on tullut todella paljon.
 – Ajanvarauksen kriisi on ratkaistava nopealla aikataululla, sinne on saatava lisää henkilökuntaa. Voidaan pohtia eri ratkaisuja, kuten avata eri asiakasryhmille kohdennettuja puhelinnumeroita. Myös puhelinkonsultaatio on apu pahimpaan hätään, ettei kukaan tunne jäävänsä yksin, kertoo Muukkonen.
 Henkilöstöpulaan voidaan vastata palkkaohjelmalla sekä parantamalla roolia työnantajana.
 – Turusta on tehtävä vetovoimainen ja haluttu työnantaja. Palkka on merkittävä, mutta myös työntekijöiden arvostus on oleellista.
 Monet saapuvat terveysasemille varaamaan aikaa itse. Arkistokuva. Minna Rosvall / Yle
 Keskusta patistaa tunnistamaan kriisin syyt
 Keskustan valtuustoryhmän puheenjohtaja  Jarmo Laivoranta  kertoo, että hänen puolueensa mielestä tilanteen korjaaminen edellyttää, että tunnistetaan syyt, jotka ovat johtaneet nykytilanteeseen.
 – Ryhmämme ja näkemykseni mukaan syy löytyy johtamisesta, joka on hallintokeskeistä. Keskushallinnossa toimii yli 1000 henkilöä. Tämän lisäksi kaikissa palveluita tuottavissa yksiköissä on oma hallinto. Johtamisjärjestelmä rasittaa ja turhauttaa myös palveluja tuottavaa henkilöstöä.
 Laivoranta perää järjestelmän korvaamista arjen tarpeista lähtevällä kustannustietoisella toiminnan suunnittelulla. Tietojärjestelmään tarvitaan toiminnanohjausjärjestelmä, johon kaikki työt ja prosessit määritellään.
 – Resurssit mitoitetaan ja hinnoitellaan oikein. Näin saadaan ajantasaiset tiedot siitä, mitä tehdään, kuka tekee, mitkä ovat kustannukset, kuka on vastuussa sekä mitä saadaan niin määrällisesti kuin laadullisestikin.
 Ajantasainen tieto ja selkeä vastuunjako korvaavat moniportaisen hallinnon. Rahaa Laivoranta hankkisi muun muassaluopumalla vuokrahankkeista.
 Monet osaavat jo saapua ajan saamisen toivossa terveysasemansa aulaan. Sitä ehdottavat myös terveysasemien työntekijät. Minna Rosvall / Yle
 Mistä ja milloin rahat terveyskeskusten pelastamiseksi?
 Apulaispormestari Elina Rantanen on tyytyväinen, että puolueilla on kova yhteinen tahto ratkaista terveyskeskuskriisi. Hänen mukaansa ensimmäiseen sosiaali- ja terveyslautakunnan kokoukseen päätöstä rahoituksesta ei kuitenkaan saada.
 – Mikään huutokilpailu tämä ei voi olla, vaan päättäjillä pitää olla tarkat tiedot, missä on ongelma on ja miten sitä voisi lähteä korjaamaan. Päätökset tulevat vasta seuraavissa kokouksissa, kertoo Rantanen.
 Rantanen haluaa luonnollisesti välttää, ettei Turku saisi liian huonoa mainetta terveysasemakriisistään. Hän muistuttaa, että monella muulla kaupungilla on samanlainen tilanne.
 – Raha ei kuitenkaan ole ollut ainoa haaste, sillä osaavaa työvoimaa ei ole löytynyt rahallakaan. Toivon, että viesti on sellainen, että Turkuun on hyvä tulla töihin, pohtii Rantanen.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 26.8. kello 23.
 Lue lisää:
 Terveyskeskuslääkäri avautuu työnsä rankasta todellisuudesta: "Syöpiäkin olisi voitu parantaa, jos hoito ei olisi myöhästynyt koronan takia"
 Terveyskeskusten takaisinsoittopalvelut ovat ruuhkautuneet korona-aikana – puheluiden poistaminen ei ole sallittua, mutta silti niin tapahtuu

Päättäjät yksimielisiä: Turun terveyskeskuksen ongelmat ratkaistava – puolueiden keinovalikossa kriisityöryhmä, rekrykampanja ja organisointi


Summary: Tällä viikolla vietetään valtakunnallista puunhalausviikkoa. Sen avulla halutaan nostaa esille metsien ja lähiluonnon tärkeyttä ympäristölle ja ihmisten hyvinvoinnille. Tv-juontaja Vappu Pimiä on vannonut puidenhalailun nimeen jo pitkään.

Suomalaiset kutsututaan tällä viikolla ottamaan osaa puunhalausviikkoon. Osallistuminen on helppoa: etsi lähiympäristöstäsi puu ja anna sille lämmin halaus!
 Kyse ei kuitenkaan ole pelkästä hauskanpidosta, vaan taustalla on tärkeä viesti: viikolla halutaan lisätä tietoisuutta Suomen viheralueiden merkityksestä.
 Valtakunnallisen puunhalausviikon järjestävät Viherympäristöliitto, Maa- ja kotitalousnaiset ja Luonnonvarakeskus. Yhteistyökumppanina toimii Suomen luonnon päivä, ja kyseistä päivää vietetäänkin tämän viikon lauantaina.
 – Metsien merkitys on noussut uudenlaiseen arvoon viime vuosina ilmastonmuutoskeskustelun myötä. Metsät toimivat hiilinieluina, lisäävät luonnon monimuotoisuutta ja toimivat kotina useille eliöille, kertoo Maa- ja kotitalousnaisten keskus ry:n toiminnanjohtaja  Christell Åström .
 Åström on ilahtunut siitä, että koronatilanteen myötä moni on löytänyt oman lähimetsänsä uudelleen tai kenties ensimmäistä kertaa ja hakenut  luonnosta rauhaa ja voimaa stressaavaan tilanteeseen .
 – Toivon ja uskon, että tämä myös jatkuu, hän sanoo.
 Katso myös:  Tiedätkö nämä neljä kiehtovaa puuta Helsingissä? Tutustu erikoisiin puihin  Yle Helsingin Instagram-tilil lä!
 Helsingin Kuninkaantammenpuistossa seisoo vanha tammi, jonka sanotaan olevan Ruotsin kuninkaan Kustaa III:n istuttama 1700-luvulla. Sara Salmi / Yle
 "Rohkeasti kokeilemaan", kannustaa Vappu Pimiä
 Puunhalailun puolestapuhujana tunnetaan muun muassa tv-juontaja  Vappu Pimiä . Hän kuvailee saavansa puista voimaa, lohtua ja energiaa.
 – Se on hyvin yksinkertainen asia, joka voi tuntua vähän hömpältä, mutta siinä on ihan vissi perä. Jos minulla on huono päivä ja menen vähäksi aikaa halailemaan puita, niin minulla ei ole enää huono päivä.
 Vappu Pimiä kertoo käyvänsä metsässä latautumassa useita kertoja viikossa.
 – Tänäänkin olin niin kiitollinen, että aika antoi myöten ja pääsin metsään. Päivä alkaa silloin aivan eri tavalla, työreissulla oleva Pimiä sanoo.
 Hän kannustaa suomalaisia kokeilemaan puun halausta tällä viikolla – etenkin, jos siitä ei ole aikaisempaa kokemusta.
 – Ei kannata miettiä, mitä kanssakulkija ajattelee, vaan mennä rohkeasti kokeilemaan.
 Vappu Pimiä on havainnut, että puulajikkeista mänty puhuttelee häntä eniten. Halausmielessä lajikkeella ei kuitenkaan ole väliä, vaan kaikille puille voi osoittaa rakkautta.
 – Kun puu ikään kuin kutsuu sinua, niin ei muuta kuin halaamaan.
 Puut ovat hyväksi ympäristölle ja terveydelle
 Viheralueiden merkitys on ihmisille ja ympäristölle moninaista.
 Viherympäristöjen sosiaaliset hyödyt vaikuttavat ihmisten henkiseen ja fyysiseen terveyteen. Jo lyhyetkin vierailut puistossa tai metsässä alentavat verenpainetta ja palauttavat henkistä vireyttä, Puunhalausviikon  sivuilla kerrotaan .
 Puistojen kahvilat, luontokohteiden kanoottien tai suksien vuokrauspalvelut sekä retkeilyreitit tarjoavat viheralueiden taloudellista hyötyä kuntalaisille ja kasvattavat alueen vetovoimaa. Lisäksi lähiluonnosta voi kerätä sieniä ja marjoja tai vaikka onkia kalaa.
 Puilla ja kasvillisuudella on myös ilmastollisesti tärkeä merkitys, varsinkin rakennetussa ympäristössä. Puut muun muassa viilentävät ilmaa ja sitovat saasteita. Lisäksi ne vaimentavat melua sekä luovat elinympäristöä hyönteisille ja linnuille.
 Somekansa innostui jakamaan kuvia
 Puunhalausviikon järjestäjät kehottavat innokkaita puunhalaajia jakamaan halaushetkensä sosiaalisessa mediassa tunnisteella #puunhalausviikko.
 Tässä muutamia tunnisteella löytyviä kuvia:
 Mitä ajatuksia juttu herättää? Keskustele aiheesta 25.8. kello 23:een saakka!
 Lue seuraavaksi:
 Monella suomalaisella on puuystävä, jonka kanssa voi jakaa huolet ja murheet – "Puusta on ollut paljon apua ja tukea vaikeina aikoina"
 Koululaiset opettelevat tunteita puita halaamalla – "Puu tuntui siltä, että se olisi ystävä"
 Tutkijan simppeli keino korona-ahdistuksen helpottamiseksi: mene käymään takapihalla tai katso ulos ikkunasta

Vappu Pimiä kannustaa suomalaisia halaamaan puita teemaviikon kunniaksi – "Ei kannata miettiä, mitä kanssakulkija ajattelee"


Summary: Monet yritykset haluavat pärjätä Japanissa, mutta sen markkinat ovat vaikeasti vallattavat. Nyt Suomesta viedään Japaniin digitalisaatiota, designia ja elintarvikkeita. Digitalisaatiossa Japani on Suomea kaukana perässä,  sanoo suomalais-japanilaista kauppakamaria johtava Antti Kunnas

Iittalan Tokion myymälän avaaminen oli Japanissa suuri tapaus. Tokion paraatikadulle avattiin rakennus, jossa on käytetty kierrätysmateriaaleja ja jonka on suunnitellut Kengo Kuma. Hänet tunnetaan myös olympiastadionin uudistuksen suunnittelijana.
 Tokion olympiastadionin uudistuksen suunnitellut Kengo Kuma on myös Iittalan uuden liikkeen suunnittelija. Petri Artturi Asikainen
 Aidot korvapuustit ja karjalanpiirakat loivat japanilaisten mukaan pienen matkan Suomeen.
 – Yleensä myymälän avajaiset eivät ylitä uutiskynnystä Japanissakaan, suomalainen kahvila ja kierrätysmateriaalit saivat kuitenkin paikallisen median liikkeelle, sanoo Iittalan Japanin toiminnoista vastaava  Juha Vesamäki .
 Japani oli vielä 1990-luvulle tultaessa talousmahti, jonka kainaloon halusivat kaikki. Suuret suomalaiset pankit ja yritykset pitivät täällä konttoreitaan ja halusivat siivun Japanin talousihmeestä.
 Tilanne on muuttunut. Suuret metsäyhtiöt ja esimerkiksi Nokia ovat maassa edelleen, mutta esimerkiksi suomalaispankkeja maassa ei enää ole.
 Nyt uudenlaiset yritykset hamuavat Japanin markkinoille.
 Iittala Omotesando Strore & Café sijaitsee lähellä Tokion Omotesando-ostoskatua. Petri Artturi Asikainen
 Designia ja suomalaisia elintarvikkeita
 Suomalais-japanilaista kauppakamaria johtava  Antti Kunnas  tuntee markkinat. Hän on työskennellyt japanilaisessa vähittäiskaupassa ja vetää myös vientiponnistuksia tukevaa Metsä-paviljonkia, joka luotiin olympialaisia varten.
 Nyt Suomesta Japaniin tuodaan digitalisaatiota, designia ja elintarvikkeita.
 Digitalisaatiossa Japani on Suomea kaukana perässä, Kunnas sanoo. Siksi alan startupeilla on maassa paljon mahdollisuuksia ja niitä käytetään hyväksi.
 Esimerkiksi ruokalähettipalvelu Wolt aloitti Japanissa toimintansa.
 Designia edustavat esimerkiksi pitkään Japanissa toiminut Iittala, Marimekko ja lippulaivaliikkeen avannut Lapuan kankurit. Nyt japanilaiset ovat innostuneet myös suomalaisista huonekaluista osana pohjoismaisten huonekalujen buumia.
 Japanilaiset kauppahuoneet ovat mahtitekijä edellleen maailmankaupassa, Antti Kunnas muistuttaa. Petri Artturi Asikainen
 Uutta ovat ruokatarvikkeet. Suomalaista siideriä ja lonkeroa myydään täällä, samoin esimerkiksi suklaata. Vientiponnistuksia on tukenut pari vuotta sitten avattu Muumimaailma.
 – Suomalaisia ruokatarvikkeita ei vielä 5–10 vuotta sitten ollut niin paljoa tarjolla. Tässä on taustalla monta tekijää, kuten Suomen tunnettuus ja Suomi-brändin vahva luottamus Japanissa. Ja moni japanilainen firma on havahtunut siihen, että suomalainen tuote saattaa myydä sillä suomalaisuudella, Kunnas sanoo.
 Japanissa myyvät erityisesti Japanin markkinoille suunnatut tuotteet, kertoo Iittalan liiketoiminnasta vastaava varatoimitusjohtaja Carolina Bade. Petri Artturi Asikainen
 Samaan aikaan Japani on haastava markkina, Kunnas sanoo. Kilpailu on kovaa ja tänne haluavalta yritykseltä vaaditaan pitkäjänteisyyttä, suunnitelmallisuutta ja myös syviä taskuja. Alku ei ole koskaan helppo. Usein paras tapa suomalaisille firmoille on Kunnaksen mukaan löytää japanilainen kumppani, joka avaa ovet markkinoille.
 Antti Kunnas on työskennellyt japanilaisissa yrityksissä. Nyt hän johtaa Suomalais-japanilaista kauppakamaria Tokiossa. Sivuprojektina hän vetää Tokion Suomen suurlähetystön pihalla sijaitsevan Metsä-paviljongin toimintaa. Petri Artturi Asikainen
 – Suomalaisuus on yksi todella iso tekijä. Ja totta kai Suomessa on sellaisia tuotteita, joista japanilainen löytäessään toteaa, että miten tämä voi olla näin hyvää ja miksi tätä ei ole kukaan tajunnut aikaisemmin. Nyt ollaan vielä siinä tilanteessa, että Suomessa on paljon tällaisia piilossa olevia helmiä, joita ei ole vielä löydetty Japanissa.

 "Tulemme Suomesta" on myyntivaltti
 Esimerkiksi ruokalähettipalvelu Wolt kertoo mainoksessaan, että “tulimme Suomesta”.
 Iittalan paraatikaupassa Omotesandolla korvapuusti ja karjalanpiirakat vievät Suomeen.
 – Koronan vuoksi japanilaiset eivät ole päässeet matkalle. Tänne tullaan kokemaan Suomea, kertoo Fiskars Japanin markkinointipäällikkö  Mikiko Maeda .
 Korvapuusti ja suomalainen kahvi ovat kuin pieni matka Suomeen, sanovat asiakkaat. Petri Artturi Asikainen
 Japanilaisten suosikkeja ovat Maedan mukaan Kastehelmi ja Ultima Thule -sarjat. Ne sopivat hyvin japanilaisiin kattauksiin. Esimerkiksi kesällä niistä voi syödä kylmiä nuudeleita.
 Iittalan liiketoimintajohtaja  Carolina Bade  sanoo, että Iittalan brändi on jo Japanissa tunnettu, kuten myös monet muotoilijat.
 – Yleisesti pohjoismaisuus ja suomalaisuus kiinnostavat Japanissa paljon. Tämän lisäksi Tokiossa, johon meidän toiminta tällä hetkellä painottuu, on hyvin eläväinen ja mielenkiintoinen retail-kenttä, josta saamme vaikutteita ja opimme paljon uutta.
 Japanissa ja kansainvälisesti täytyy olla paikallistuntemusta, Bade sanoo. Kulutustottumukset ovat erilaisia eri puolilla maailmaa. Japanin markkinat ovat vielä erityiset. Bade kertoo, että Japanin markkinoille tehdään erikseen vain Japaniin suunnattuja erityistuotteita, joiden myynti usein ylittää odotuksen.
 Yksi esimerkki on pienen japanilaisen Minä Perhonen -brändin kanssa viime vuonna tehty yhteislanseeraus, joka oli Japanissa hitti. Baden mukaan japanilaiset asuvat pienissä kodeissa ja ystäviä ei tavata kotona. Astioita ei osteta niin paljon. Lisäksi japanilaiset haluavat pieniä astioita. Toisaalta pienet lahjatuotteet myyvät hyvin kulttuurissa, jossa lahjojen antaminen kuuluu arkeen. Laatu, luonto, ajattomuus, toiminnallisuus ja kestävyys, Bade luettelee japanilaisen kuluttajan arvostamia asioita.
 – Kokemuksemme on, että Iittalan muotokieli resonoi japanilaisten keskuudessa, hän toteaa.
 Hän korostaa, että Japanin markkinat vaativat pitkäjänteisyyttä, sitoutumista ja investointeja. Euroja hän ei paljasta.
 "Japani on portti Kaakkois-Aasiaan"
 Japani on suuri markkina. 130 miljoonaa kuluttajaa kiinnostaa. Mutta moni firma ei tähyä Japaniin vain Japanin vuoksi. Tänne tullaan hakemaan kumppania Kaakkois-Aasian markkinoilla, Antti Kunnas sanoo.
 – Moni keskieurooppalainen firma saattaa tulla Japaniin sitä varten, että he perustavat tänne perustoiminnot ja samalla luovat suhteet johonkin Japanin isoon kauppahuoneeseen. Ja sitten yritys lähtee rakentamaan isompaa kumppanuutta ja toimintoja koko Kaakkois-Aasian alueelle.
 Japani on kansainvälisillä markkinoilla valtava tekijä suurten kauppahuoneidensa takia. – Euroopassa varsinkin nämä kauppahuoneet ovat tuntemattomia, mutta Japanin isoin kauppahuone Mitsubishi Shôji on todella iso, monen sadan yrityksen konserni, jonka sisällä on monelle suomalaiselle tutut Mitsubishin kodinelektroniikka ja autotuotteet. Siellä on satoja muita yrityksiä, jotka toimivat monilla eri aloilla ja eri markkinoilla, Kunnas muistuttaa.
 Japanissa suurten kauppahuoneiden voima on merkittävä paitsi kotimaan markkinoilla, myös kansainvälisesti. Ja vaikka Japani on sisäänpäin kääntynyt markkina, taustalla on toimiva kansainvälinen kauppaverkosto.
 Lue lisää:
 "Pikku-Myy sanoo mitä haluaa, japanilaisille se ei ole mahdollista" – Tokion muumimaailman suunnittelija haluaa kertoa Muumien olevan muutakin kuin söpöjä hahmoja
 Sauna oli Japanissa ennen hikisten setien juttu – saunabuumin myötä nuoret ja naiset ovat innostuneet löylyistä
 Japanilaiset janoavat olympiakultaa eniten lajissa, jota ei nähdä seuraavissa kisoissa – myös pienet koululaiset odottavat Samurai-Japanilta urotekoja

Suomesta on tullut Japanissa myyntivaltti, jota kannattaa korostaa – suuret markkinat ovat portti koko Aasiaan


Summary: Tiistaina Lieksassa lopetettu, pienpetopyydykseen loukkaantunut emokarhu oli saanut pyydyksestä vakavat vammat käpäläänsä. Tutkimuksissa selvisi, että myös karhun toisessa etutassussa oli mitä ilmeisimmin ollut pyydys, koska tassun varpaat puuttuivat.

Tiistaiaamuna Lieksassa lopetetulla loukkaantuneella emokarhulla oli molemmissa etukäpälissään vakavat vammat, kerrotaan ruhoa tutkineesta Ruokavirastosta.
 Erikoistutkija  Minna Nylundin  mukaan karhun oikeassa etujalassa ollut pienpetorauta oli uponnut syvälle kudoksiin ja aiheuttanut kuolioita. Raudassa oli kolme käpälän neljästä varpaasta ja pyydys piti leikata irti karhusta.
 – Vasemmassa etujalassa ei puolestaan ollut varpaita ollenkaan, ne olivat amputoituneet irti. Ilmeisesti myös tässä jalassa on jossakin vaiheessa ollut jonkinlainen rauta kiinni, Nylund kertoo.
 Karhun etukäpälään juttunut pienpetorauta oli syvällä kudoksissa. Teuvo Kaukola
 Nylundin mukaan emokarhu oli etukäpäliään lukuun ottamatta kohtalaisessa kunnossa. Mikäli eläintä ei olisi lopetettu, sen hengissä säilyminen olisi Nylundin mukaan voinut olla mahdollista.
 – Raudan irrotus olisi kuitenkin vaatinut todella voimakkaan nukutuksen ja ollut vaikeaa. Todennäköisesti karhulle olisi jäänyt vain yksi etuvarvas. Saalistaminen tai puuhun kiipeily ei siis olisi onnistunut, mutta viljoja ja marjoja syömällä se oli selvinnyt hengissä tähänkin asti, Nylund sanoo.
 Lue myös:
 Pienpetorautaan loukkaantunut emokarhu ja kaksi sen pentua on kaadettu Lieksassa – metsästäjä: "Rauta oli syöpynyt syvälle karhun tassuun"
 Enon rautakarhua ei saa kaataa metsästyksen yhteydessä ilman poliisin erillistä lupaa
 Poliisi pyörsi päätöksensä: Loukkaantuneen karhun pennut säästyvät hengissä – emolla yhä lopetusmääräys

Lieksan lopetulla emokarhulla pahat vammat – "Ilmeisesti toisessakin tassussa ollut ansarauta"


Summary: Maittavuuskokeiden perusteella porot eivät vierasta nokkosrehun makua, mutta siitä ei ole vielä tietoa miten se sopii poron elimistölle. Muilla eläimillä tehdyissä tutkimuksissa kokemukset ovat olleet myönteisiä.

Lapissa tutkitaan nokkosen soveltuvuutta myös poron ruoaksi.
 Arktinen nokkonen -hankkeen projektipäällikkö  Tapio Pyörälä  Lapin ammattikorkeakoulusta kertoo, että kokeessa on kaksi ryhmää poroja, joista toinen saa tavallista teollista väkirehua ja toinen rehua jossa on seassa nokkosta.
 – Tulevana talvena tehdään neljä kuukautta kestävä ruokintakoe. Verikokeiden ja hyvinvointiarvioiden perusteella selvitetään, miten poroihin vaikuttaa, kun rehun seassa on nokkosta.
 Villiyrttinä kerätty nokkonen on monelle tuttu esimerkiksi lettu- tai leipätaikinasta ja teestä. Nokkosvalmisteita kaupataan myös lemmikkien lisäravinteiksi, mutta poronrehuna sen käyttö on uutta.
 Pyörälän mukaan nokkosen hyvinvointivaikutuksia poroihin tutkitaan ensi kevään aikana. Sen sopivuus eläinten rehuksi toki tunnetaan jo.
 – Nokkosen vaikutuksia on ihan tieteellisesti tutkittu ja todettu, että se parantaa eläinten terveyttä. Poroille ei ole aikaisempia tutkimuksia tehty.
 Projektityöntekijä Helena Nevalainen ja projektipäällikkö Tapio Pyörälä istuttavat nokkosia.  Juuso Stoor / Yle
 Paliskuntain yhdistyksen toiminnanjohtaja  Anne Ollila  pitää kokeilua mielenkiintoisena ja tervetulleena.
 – Aina kun helposti löytyy terveellisiä materiaaleja poron ruokintaan, niin se on kaikkien poronhoitajien etu.
 Jo viime talvena poroille on tehty maittavuuskokeita nokkosen kanssa. Viikon totutusjaksolla alku oli nihkeää, mutta puolen viikon jälkeen porot söivät jo ennemmin rehua, jossa oli nokkosta seassa.
 Lue lisää:   Maitohorsmaa munakkaaseen? Syötäviä luonnonkasveja löytyy nyt paljon – katso, kun toimittajamme etsii niitä vanhalta maatilalta Kajaanista
 Koe-erä syötetään koetarhan poroille
 Ensi talveksi koeporotilalle tarvitaan 3000 kiloa rehupellettiä, jossa on nokkosta seassa. Rehun koe-erät on tehty tähän mennessä Rovaniemellä, hankkeessa mukana olevan Lapin Ammattikorkeakoulun pellettipuristimella.
 Ruokintakoe tehdään Inarin Kaamasessa Paliskuntain yhdistyksen koeporotarhalla.
 Anne Ollila kertoo, että Paliskuntain yhdistyksen koeporotarhalla Kaamasessa on talvikautena noin satakunta poroa, joita Luonnonvarakeskuksen tutkijat tutkivat.
 Tämä nokkosen taimi sai alkunsa kasvihuoneessa.  Juuso Stoor / Yle
 Jos Kaamasesta saadaan hyviä tuloksia, nokkosen viljelyn pinta-alaa pystytään Tapio Pyörälän mukaan lisäämään roimasti, kun raaka-ainetta pystytään tarjoamaan myös muualle kuin elintarvikkeisiin.
 Tällä hetkellä pohjoisessa nokkosta viljellään Tapio Pyörälän mukaan vain Tervolassa ja Kainuun Puolangalla.
 – Viljelypinta-alat ovat kasvaneet Suomessa voimakkaasti viiden vuoden sisällä ja erityisesti Etelä-Suomessa nokkosta viljellään enemmän. Täällä Pohjois-Suomessa vasta käynnistellään nokkosen viljelyä.
 Luonnonvarakeskuksen hallinnoimalla Arktinen nokkonen -hankkeella on Tervolan Louella Ammattiopisto Lappian koulutilan pellolla koeviljelmä, jossa selvitetään nokkosen viljelyyn parhaita menetelmiä pohjoisen olosuhteisiin.
 Voit osallistua keskusteluun aiheesta  Yle Tunnuksella  torstaihin 26.8. kello 23 saakka.
 Lue myös:   Tervolassa haetaan kokemuksia humalan, tyrnin ja nokkosen viljelystä – ensi vuonna Louelle tulee myös Pelson lampaita ja lapinlehmiä

Nokkonen on villiyrttien kuningas, nyt sitä kasvatetaan poronrehuksi Lapissa – talvella testataan, miten se sopii poron ruokalistalle


Summary: Ruotsin Rikoksentorjuntaneuvoston selvityksen mukaan suurin todennäköisyys joutua epäillyksi on afrikkalaistaustaisilla. Epäily ei kuitenkaan välttämättä merkitse syytettä tai tuomiota, selvityksessä korostetaan.

Ulkomailla syntyneet ja heidän Ruotsissa syntyneet lapsensa ovat väestöosuuttaan useammin epäiltyjä rikoksista Ruotsissa.
 Ulkomailla syntyneiden vanhempien Ruotsissa syntynyt lapsi on epäiltynä 3,2 kertaa useammin kuin muihin ryhmiin kuuluvat, kirjoittaa Dagens Nyheter -lehti selvityksestä, jonka Ruotsin Rikoksentorjuntaneuvosto tänään julkaisee.
 Ulkomailla syntynyt päätyy rikosepäillyiksi 2,5 kertaa muita useammin.
 Miksi näin, tätä ei neuvoston selvitys kerro. Neuvosto tutki tilastoja neljän vuoden jaksolta 2015–2018. Edellinen selvitys on tehty 2005.
 Epäilyissä maanosittain suuria eroja
 Rikosepäiltyjen kesken maantieteellliset erot ovat selviä. Suhteellisesti useiten rikoksista epäillään afrikkalaistaustaisia ja etenkin Saharan eteläpuolisen Afrikan alueelta tulleita ja heidän Ruotsissa syntyneitä lapsiaan. Kärkipäässä ovat myös taustaltaan keskiaasialaiset.
 Kaikkein harvimmin epäiltyjen listalle joutuvat taustaltaan pohjoismaalaiset, länsieurooppalaiset ja itäaasialaiset.
 Selvityksessä korostetaan, että rikosepäily ei merkitse sitä, että nämä ihmiset olisivat joutuneet syytteeseen tai heidät olisi tuomittu.
 Yleisenä päätelmänä Ruotsin Rikoksentorjuntaneuvosto toteaa, että ulkomaalaistaustaisten sosio-ekonominen tausta on yleensä kantaväestöä heikompi. Vähäinen koulutus, matala palkka ja heikompi terveydentila ovat riskitekijöitä.
 Neuvoston mielestä tutkimisen arvoinen asia olisi muun muassa. selvittää, kuinka paljon eri ryhmien omat kulttuuritaustat vaikuttavat heidän käytökseensä ja joutumiseen epäilysten alaisiksi.
 Esimerkiksi huumeiden sallivassa käytössä on eroja eri puolilla maailmaa. Samoin perhesuhteiden valta-asemaa ja lasten ruumiillista kuritusta tulkitaan monesti eri lailla kuin Ruotsissa.

Ruotsissa ulkomaalaistaustaisten suhteellinen osuus rikoksista epäillyistä on kantaväestöä suurempi