Summary: Korona-ajan patoutumat purkautuvat pikkujouluissa, joissa tarjoilu voi olla todella runsasta. Matkailu- ja ravintolapalvelut MaRan mukaan monet ravintolat ovat silti pettyneet odotuksissaan.

Kuopiolaisen Ravintola Käskynkän keittiössä tuoksuu paistettu kinkku. Apupöydillä on useita valmiita kinkkuja, jotka viipaloidaan ja pakataan lämpölaatikoihin.
 Meneillään on pikkujoulukausi, mikä yrittäjä  Veli Markkasen  mukaan näkyy ja tuntuu.
 – Tänään on lähdössä vajaat viisisataa annosta, joista lähes neljäsataa on jouluruokaa.
 Pikkujoulupaikkojen kassakoneet alkoivat kilistä jo marraskuussa, ja esimerkiksi Käskynkässä tehtiin silloin yrityksen koko historian paras tulos.
 Korona-aikana varaustilanne elää kuitenkin koko ajan, mikä pitää yrittäjän varpaillaan.
 – Esimerkiksi eilen tuli pari peruutusta, mutta tilalle tuli kaksi lisää. Onhan se oma taiteenlajinsa tämäkin, Markkanen virnistää.
 Yrittäjä Veli Markkasen (oik.) mukaan pikkujoulumyynti on ollut jopa historiallisen hyvällä tasolla. Toni Pitkänen / Yle
 ”Korona ei ole latistanut tunnelmaa”
 Ravintolapäällikkö  Hanna Eskanen  sytyttää kynttilät Koivumäen kartanon salipöydillä. Kartanomiljöö on vetänyt puoleensa runsaasti pikkujouluvieraita, ja Eskasen mukaan sesonki on samalla tasolla kuin konsanaan ennen koronaa.
 – Viime viikonloppu oli hyvinkin vauhdikas, ja samalta näyttää myös ensi viikko.
 Kartanon korona-ajan pikkujoulunvietto ei poikkea näkyvästi aiemmasta, mutta jokaiselle seurueelle pyritään järjestämään oma tila.
 Synkkä aika ei ole kuitenkaan onnistunut latistamaan tunnelmaa.
 – Täällä on päästy pikkujoulutunnelmiin, Eskanen hymyilee.
 Ravintolapäällikkö Hanna Eskasen mukaan koronatilanne ei ole päässyt latistamaan pikkujoulutunnelmaa. Toni Pitkänen / Yle
 Matkailu- ja ravintola-ala harmittelee lässähdystä
 Kuopiolaisravintoloiden näkemykset poikkeavat selvästi Matkailu- ja ravintolapalvelut MaRan tuoreesta selvityksestä.
 MaRa kysyi jäsenyritystensä odotuksia marraskuun lopussa, ja tulosten mukaan lähes 70 prosenttia vastanneista odottaa myynnin vähenevän ainakin jonkin verran vuoden 2019 pikkujoulukauteen verrattuna. Joka neljäs yritys uskoo oman myyntinsä vähenevän jopa yli 30 prosenttia.
 MaRan toimitusjohtajan  Timo Lapin  mukaan kyseessä on lässähdys, sillä alan yritykset odottivat aiemmin, että tulossa voisi olla jopa kaikkien aikojen pikkujoulukausi.
 – Etätyösuositukset vaikuttivat erittäin kielteisesti henkilöstöravintoloihin ja pikkujoulukaudelle tehtyihin varauksiin, hän harmittelee.
 Lapin mielestä on myös harmillista, että moni etätöihin siirtynyt yritys on perunut pikkujoulut, vaikka ne olisi voitu hänen mukaansa järjestää turvallisesti koronapassin avulla.
 Pohjois-Karjalassa juhlitaan, mutta varaudutaan samalla muutoksiin
 Matkailu- ja ravintola-alan etujärjestön kuvaama pettymys ei näy Joensuussa, ainakaan Pohjois-Karjalan osuuskaupan ravintoloissa.
 PKO:n matkailu- ja myyntijohtajan  Tiina Kannisen  mukaan marraskuu oli kaikissa osuuskaupan ravintoloissa ja erityisesti Joensuussa myynnin osalta suorastaan ennätyksellinen.
 – Olemme todella tyytyväisiä, Kanninen riemuitsee.
 Suurempaa huolta eivät ole aiheuttaneet edes peruutukset. Kannisen tiedossa on ainoastaan yksi pikkujoulu, joka on siirtynyt myöhempään ajankohtaan.
 – Ryhmäkoko on voinut jossakin isossa varauksessa viime metreillä pudota, jos ihmiset ovat jännittäneet koronatilannetta.
 Matkailu- ja myyntijohtaja Tiina Kannisen mukaan pikkujoulujen järjestäjät ovat tänä vuonna käyttäneet paikoin varsin runsaasti rahaa. Jaana Kainulainen / Yle
 Kannisen mukaan PKO:n ravintoloissa on jo nyt valmius ottaa käyttöön koronapassi, jos viranomaiset niin määräävät. Jos niin kävisi, passi otettaisiin käyttöön laajasti.
 – Se kattaisi kaikki meidän palvelut esimerkiksi hotelleissa, eli se koskisi myös majoittujia.Itä-Suomen aluehallintovirasto ei ole toistaiseksi asettanut minkäänlaisia kokoontumisrajoituksia Pohjois-Karjalan maakunnan alueelle.
 Ravintola-alalla on kaikki kuitenkin maakunnasta riippumatta kiinni koronatilanteesta.
 Ravintola Käskynkän yrittäjän Veli Markkasen mukaan seuraavat kaksi viikkoa ratkaisevat, tuleeko tästä pikkujoulukaudesta oikeasti hyvä.
 – Asiat ehtivät tässä vielä paljon muuttua, hän muotoilee.
 Kinkku on tällä pikkujoulukaudella maistunut juhlijoille. Toni Pitkänen / Yle
 Voit keskustella artikkelista 11.12.2021 kello 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Koronapassin takia peruttu lukuisia pikkujouluja pohjalaiskunnissa, mutta kolikolla on myös toinen puoli: "Ilman passia, ei olisi yhtään iltajuhlaa"
 Pikkujoulukausi käy kuumana Keski-Suomessa, vaikka koronatartuntoja on paljon – "Virus leviää nyt perheissä", sanoo tartuntataudesta vastaava lääkäri
 Osa ravintoloista käyttää koronapassia vain kun niille parhaiten sopii, MaRan Timo Lappi ihmettelee terveysviranomaisen tyrmääviä lausuntoja

Pikkujouluja juhlitaan paikoin kuin koronaa ei olisikaan – Itä-Suomessa ravintoloiden myynti ollut ennätysmäisen hyvä


Summary: Eri puolilla Suomea energialaitosten voimalat tuottavat kovilla pakkasilla sähköä pörssiin saman verran kuin ydinvoimalat tai vesivoimalat. Laitokset ovat pääosin kaupunkien omistamia. Jatkossa niiden tuottaman sähkön määrä tulee kuitenkin vähenemään.

Mikkelin keskustan tuntumassa, Saimaan rannalla on pakkaspäivänä täysi höyry päällä.
 Rekat tuovat jatkuvalla syötöllä energiapuuta ja turvetta kahteen voimalaitokseen. Laitokset puskevat kaukolämpöä reilulle 27 000 mikkeliläiselle.  Samalla syntyy sähköä, josta on maksettu marras-joulukuun kovilla pakkasilla huimia hintoja.
 – Parinkymmenen asteen pakkasella kaikki putket käyvät punaisina. Lähes täysi kapasiteetti on käytössä, Etelä-Savon Energian ESEn voimaloiden tuotantojohtaja  Lasse Lahtinen  kuvaa.
 Energiayhtiöiden ja omistajakaupunkien talousvastaavat nauttivat sähköpörssin huiman korkeista hinnoista täysin rinnoin. Ero vuoden 2020 hintoihin on monin-, hetkittäin jopa monikymmenkertainen.
 – Tämä joulukuun alku tuo meille jo satojen tuhansien eurojen edun viime vuoteen verrattuna, mutta sillä tosiaan vasta korvataan viime vuoden heikkoa tulosta, tuotantojohtaja Lasse Lahtinen muistuttaa.
 ESE Oy tekee tänä vuonna reilun 50 miljoonan euron liikevaihdon. Voimalaitoksen osuus liikevaihdosta jakautuu kaukolämmöntuotannon noin 20 miljoonaan ja sähköntuotannon noin viiteen miljoonaan euroon.
 – Tämän hetken ennuste näyttää, että sähkön pörssihintaa pysyy korkealla kevääseen saakka, joten miljoonavaikutus sillä voi meille kokonaisuudessaan olla.
 Sähkön pörssihinta heilahtelee lähes suoraan suhteessa pakkasen kovuuteen. Siinä piilee myös yhteistuotantolaitoksen vahvuus.
 – Mitä enemmän on pakkasta, sitä enemmän tarvitaan kaukolämpöä ja sitä enemmän syntyy sähköä. Ja sitä parempi hinta siitä saadaan pörssissä, Lahtinen kuvaa ketjua.
 ESEn voimalaitokset ovat tehneet kovaa tiliä aiemminkin, mutta puupolttoaineen kasvanut kysyntä on nostanut polttoaineiden hintaa ja normaalissa markkinatilanteessa kate on selvästi aiempaa pienempi.
 – Takavuosina oli korkeiden hintojen hetkellä järkevää tuottaa mahdollisimman paljon sähköä ja ajaa yli jäävä kaukolämpö tuohon Saimaaseen.
 Lasse Lahtinen vastaa ESEn Pursialan voimalaitoksista. Petri Vironen / Yle
 Kapasiteettia katoaa lähes ydinvoimalan verran
 ESE on yksi tyypillisistä Suomen kaupunkeihin yhteistuotantolaitoksella lämpöä tuottavista yhtiöistä.
 Suomessa lämpöä ja sähköä tuottavien yhteistuotantolaitosten määrä on kansainvälisesti harvinaisen korkea.
 Energiateollisuuden mukaan kolme neljäsosaa Suomen kaukolämmöstä syntyy yhteistuotantolaitoksissa. Suomen käytettävästä  sähköstä taas jopa kolmasosa syntyy samoissa laitoksissa .
 – Valitettavasti tuo sähkön osuus tulee jatkossa pienenemään, kun energiayhtiöt joutuvat uusimaan voimaloitaan. Taustalla on tavoite päästä eroon fossiilisista polttoaineista, Energiateollisuus ry:n asiantuntija  Mirja Tiitinen  sanoo.
 Tällä hetkellä, joulukuun alun kaltaisilla pakkasilla kaupunkien voimalat tuottavat sähköä lähes yhtä paljon kuin ydinvoimalat ja selvästi enemmän kuin vesivoimalat.
 Jatkossa kaukolämpöyhtiöt tuottavat nykyistä enemmän pelkkää kaukolämpöä.
 Erityisesti kivihiiltä, maakaasua ja turvetta korvataan kaukolämmityksessä pelkkää lämpöä energiapuulla tuottavilla lämpökeskuksilla sekä erilaisilla lämpöpumpuilla ja hukkalämmöillä. Sähköä ne eivät tuota.
 – Tuulivoima lisääntyy samaan aikaan nopeasti, mutta se on sääaltis. Esimerkiksi kovilla pakkasilla, jolloin tarve on suurin, voi olla tyyntä kuten juuri nyt edeltävä viikko osoitti, Tiitinen muistuttaa.
 Tuulivoima kasvaa, mutta sääherkkyys vaivaa
 Suomen sähköjärjestelmässä yhteistuotantolaitokset ovat tuottaneet ns. perusvoimaa, jolloin vesivoimaa on voitu käyttää säätövoimana kovien kulutuspiikkien aikana.
 Tuulivoiman riskialttius asettaa tilanteeseen uudet haasteet, kun esimerkiksi Helsinki luopuu kivihiiltä käyttävistä voimaloistaan.
 Vuoden 2015 tasosta yhteistuotantolaitoksien sähkötehosta on poistunut tai poistumassa arviolta noin 1 000 MW. Se on kaksi kolmasosaa uuden ydinvoimalan tehosta. Yksin Helenin kivihiililaitoksen kautta häviää sähkötehoa 380 MW.
 Tehoa on poistunut tai poistumassa vanhojen laitosten sulkemisten kautta myös Vantaalla, Espoossa, Turun seudulla, Lahdessa ja Vaasassa.
 Suomi on kovilla pakkasilla paljolti myös tuontisähkön varassa.
 Tuontisähkön osuus on korkeimmillaan kolmasosan luokkaa. Tuleva Olkiluodon ydinvoimala lisää kotimaista tuotantoa, joka toisaalta kaupunkien omistamien energiayhtiöiden voimaloiden sulkemisen kautta pienenee.
 – Tuonti sinänsä kuuluu toimivaan markkinaan, mutta ehkä omavaraisuusaste voisi meillä olla korkeampikin, Mirja Tiitinen sanoo.
 Osinkojen sijasta investointeihin
 Palataan takaisin vielä Mikkeliin, jossa voimalaitokset pukkaavat lämpöä ja sähköä putket punaisina.
 Kova talvi toisi osinkojen kautta helpotusta omistajakaupungin talousvaikeuksiin.
 – Kaikkea huippuhintojen tuomaa tulosta ei kannata ottaa osinkoina, sillä tuottoja pitää käyttää myös uusiin investointihankkeisiin.
 ESEn voimalaitokselta myydään sähköä tänä vuonna noin 140 gigawattituntia eli 140 miljoonaa kilowattituntia. Edellisenä, harvinaisen lauhana vuonna määrä jäi sataan gigawattituntiin.
 Lue lisää:
 Sähkön hinta huitoo nyt niin korkealla, että pyykit kannattaa pestä öisin – näin vältyt veret seisauttavalta sähkölaskulta
 Testaa, paljonko imurointi, pyykinpesu tai kiukaan lämmitys maksaa, kun sähkön hinta on huipussa
 Sähkö on nyt niin kallista, että yksi sähköyhtiö kaatui jo – viimeksi yhtä korkeita hintoja nähtiin yli 10 vuotta sitten
 Voit keskustella aiheesta 12.12. klo 23.00 saakka.

Sähkön korkea pörssihinta ei ole pelkästään huono asia – kaupunkien energiayhtiöt jauhavat nyt rahaa, josta veronmaksajatkin lopulta hyötyvät


Summary: Tornadot ja myrskyt ovat aiheuttaneet tuhoja useissa osavaltioissa Yhdysvalloissa. Kentuckyn kuvernöörin mukaan kuolonuhreja voi olla jopa sata.

Yhdysvalloissa ainakin 70 ihmisen uskotaan kuolleen, kun tornadot pyyhkäisivät perjantaina läpi Kentuckyn osavaltion. Asiasta kertoi tiedotustilaisuudessa Kentuckyn kuvernööri  Andy Beshear .
 Beshearin mukaan kyseessä ovat kaikkien aikojen pahimmat tornadotuhot Kentuckyn historiassa.
 – En ole ikinä nähnyt tällaista tuhoa. Olimme melko varmoja, että kuolleita olisi yli 50, mutta olen nyt varma, että uhreja on yli 70. Päivän loppuun mennessä luku saattaa nousta yli sataan, Beshear sanoi lauantaiaamuna paikallista aikaa.
 Suurin tornado kulki 365 kilometrin matkan osavaltion halki.
 Kuvernööri kertoi, että kynttilätehtaan katto romahti Mayfieldin kaupungissa ja aiheutti useita uhreja. Hänen mukaansa tehtaassa oli noin 110 ihmistä tornadon iskiessä alueelle. Heistä on pelastettu noin 40.
 Beshearin mukaan viranomaiset arvioivat, että kymmenet kynttilätehtaan sisällä olleet ihmiset ovat saaneet surmansa.
 Mayfieldissä myös poliisilaitos ja paloasema ovat tuhoutunueet myrskyissä.
 Tuhoja useissa osavaltioissa
 Myrskyt ja tornadot ovat aiheuttaneet tuhoja myös muissa Kentuckyn lähellä sijaitsevissa osavaltioissa.
 Illinoisin osavaltion viranomaisten mukaan useita ihmisiä jäi loukkuun, kun tornadot repivät katon ja kaatoivat seinän verkkokauppa Amazon.comin suuresta jakelukeskuksesta myöhään perjantaina.
 Rakennus sijaitsee Edwardsvillessä lähellä St. Louisia. Paikalle lähetettiin ainakin sata pelastusajoneuvoa. Pelastajat jatkoivat aikaisin lauantaina mahdollisten uhrien etsintöjä rakennuksen raunioista.
 Amazonin jakelukeskus kärsi suuria vahinkoja perjantain vastaisena yönä Edwardsvillessä, Illinoissa. Lehtikuva / Getty Images
 Edwardsvillen poliisin mukaan ainakin yksi Amazonin rakennuksessa ollut ihminen kuoli. Lisäksi kaksi loukkaantunutta on lennätetty helikopterilla sairaalaan.
 Amazonin tiedottajan mukaan yhtiö selvittää tilannetta ja tuhojen laajuutta varastolla.
 Tennesseessä ainakin kolme ihmistä on kuollut, kertoo osavaltion hätätilanteiden hallintavirasto.
 Arkansasissa ainakin yksi ihminen kuoli ja viisi loukkaantui, kun tornado tuhosi hoitokodin katon Monettessa.
 Yhdysvaltain presidentti  Joe Biden  ilmoittaa, että Keskilännen myrskyalueille lähetetään liittovaltion katastrofiapua.
 Juttua päivitetty tuorein tiedoin klo 19.05.

Kentuckyn kuvernööri: Tornadot surmanneet yli 70 ihmistä – ainakin yksi kuoli, kun Amazonin suuri varasto romahti Illinoisissa


Summary: Mikko Vento vetää Lappeenrannassa elokuvateatteriin tehtyä suosittua kulttuuritilaa, jonka pelastuminen ei ollut itsestäänselvää. Miehen itsensä säilyminen talkookykyisenä on vaatinut runsasta apua lääketieteeltä.

Lappeenrannan keskustassa osoitteessa Valtakatu 39 on vuonna 1954 valmistunut rakennus.
 Rakennuksen pääovien päällä on lippa, jossa lukee suurin kirjaimin Nuijamies. Aiemmin rakennuksessa toimi elokuvateatteri, nyt samaa nimeä kantava kulttuuritila.
 Mikko Vento  saapuu taksilla. Autosta nousee vakavailmeinen mies.
 Sisääntullessa Vento kiroilee. Seuraavana päivänä kulttuuritilassa järjestetään iso seminaari. Järjestelyissä on ilmennyt yllättäviä viime hetken ongelmia.
 – Toinen osapuoli ei pidä kiinni sovituista asioista: se tuo meidän porukalle valtavia haasteita tekemisessä. Harmitus on ehkä hieman läpipaistavaa, Vento sanoo.
 Kulttuuritila toimii entisessä elokuvateatterissa Lappeenrannan keskustassa. Kalle Purhonen / Yle
 Menemme luonnonvalon täyttämästä aularavintolasta hämärään elokuvateatterisaliin, jossa järjestetään nykyään tapahtumia. Hän pysähtyy hetkeksi.
 – Silmien pitää hetken totutella, kun siirtyy valoisasta hämärään.
 Vennolla on näkövamma. Silmänpohjan rappeuma on seurausta 1-tyypin diabeteksesta.
 Hänen toiminnallinen näkönsä on hyvä.
 – Näkövamman huomaa, kun kirkkaasta siirtyy pimeään tai toisinpäin. Silloin tulee sokeita hetkiä.
 Vento on sopeutunut vammaansa hyvin. Älypuhelimesta on paljon apua. Esimerkiksi paperilla olevasta tekstistä voi ottaa kuvan ja suurentaa sitä puhelimen näytöllä.
 Vento alkaa säätää salin valoja. Yllättäen esiintymislavalla oleva kone alkaa puskea savua.
 – Voi helevetti, tämäkin vielä.
 Kulttuuritilan puheenjohtaja on tottunut tekemään monenlaisia hommia. Kalle Purhonen / Yle
 Puhelu tekniikan henkilölle. Vento käy sammuttamassa koneen. Istumme salin penkeille.
 Diabetes
 Arvaamaton ja sattumia täynnä. Sellaista elämä 43-vuotiaan Mikko Vennon mukaan on.
 Hän sai kuulla sairastavansa 1-tyypin diabetesta 7-vuotiaana. Kilpaurheilun kautta sairaus pysyi hyvin kontrollissa. Vento pelasi tennistä ja salibandyä.
 Murrosiässä tuli selkeää kapinointia
 – Meni muutama vuosi, etten oikein välittänyt diabeteksen hoidosta. Insuliinia pistin, mutta tavallaan sokkona.
 Sokkona pistämisellä Vento tarkoittaa, ettei hän mitannut verensokeriarvojaan.
 Mittaamalla selviävät arvot vaikuttavat siihen, mitä voi syödä ja kuinka paljon insuliinia voi pistää.
 Hieman alle 30-vuotiaana hän huomasi, että näössä on vikaa.
 – En nähnyt samalla tavalla esimerkiksi palloa ja liikkuvia asioita. Näkökenttään alkoi tulla yhtäkkiä häiriöitä, jotka poistuivat.
 Urheilu-ura päättyi.
 Eroon insuliinista
 Vuonna 2016 Vennolle tehtiin elinsiirtoleikkaus, jossa hän sai munuaisen ja uuden haiman. Sen jälkeen hänen ei ole tarvinnut pistää insuliinia.
 – Olen voinut elää normaalisti. Se on ollut yksi elämän suurin muutos.
 Takana oli 30 vuotta diabeteksen kanssa. Leikkauksista toipuminen alkoi nopeasti, mutta tie oli rankka.
 – Lähipiirin kanssa piti miettiä, jos kaikki ei menekään hyvin ja henki lähtee. Mutta ymmärsin, että elämä on tällaista. Hyvin arvaamatonta.
 Olen pyrkinyt rakentamaan elämäni niin, että aamulla on kiva herätä ja illalla on kiva mennä nukkumaan  Mikko Vento
 Leikkauksesta tarttui mukaan ymmärrystä, jota Vento hyödyntää nykyisessä työssään.
 – Hyvä sairaanhoitotiimi työskenteli yhdessä. Hyvät ihmiset ympärilläni tekivät kaikkensa minun puolestani, että asiat menevät hyvin, kunhan olen itse motivoitunut.
 Kulttuuritila Nuijamiehessä kokemus näkyy tiimipelaamisessa.
 – Päivittäisessä tekemisessä on kiinteä tiimi, johon tulee uusia jäseniä, kun tehdään yhteistyötä muiden kanssa.
 Sattuma
 Vento katsahtaa salin esiintymislavan suuntaan. Kulttuuritila on vienyt häneltä niin paljon aikaa, että urheilu-uran jälkeen alkanut valokuvataiteen tekeminenkin jäi.
 Kulttuuritila on toiminut Lappeenrannassa vuodesta 2018 alkaen. Toimintaa varten perustettiin yhdistys vuotta aiemmin.
 Vento sanoo tulleensa mukaan sattumalta.
 – Se oli vahinko. Yhden tapahtuman yhteydessä huikkasin, että voisin lähteä tähän Nuijamiehen hommaan taustalle. Ei tästä koskaan pitänyt tulla minulle työpaikkaa.
 Valokuvataiteilijan uraa tekevä Vento oli tuolloin muuttamassa pääkaupunkiseudulle. Siellä oli asunto ja kaikki valmiina.
 Toisin kävi. Nyt hän on yhdistyksen puheenjohtaja. Kulttuuritilan palkkalistoilla on parikymmentä ihmistä.
 – Äärettömän mukavaltahan tämä nyt tuntuu. Nyt ostettiin kiinteistö ja tulevaisuuden näkymät ovat hyvät.
 Yhdistys osti rakennuksen vuokranantajaltaan Etelä-Karjalan osuuspankilta marraskuun puolivälissä.

 Elokuvateatterin pelastaminen
 Ennen kulttuuritilan perustamista Nuijamiehen elokuvatoimintaa pyöritti vuosikymmeniä lappeenrantalainen perheyhtiö.
 Valtakunnallisesti toimiva Finnkino osti Nuijamiehen liiketoiminnan vuonna 2017. Finnkinon hallussa Nuijamies oli muutaman kuukauden, kunnes  yhtiö ilmoitti Nuijamiehen lakkauttamisesta .
 Finnkino oli pari vuotta aiemmin avannut uuden elokuvateatterin muutaman sadan metrin päässä olevaan kauppakeskukseen.
 Finnkino vei pääovien lipan päällä olleen uudemman Nuijamies-kyltin pois. Elokuvateatterin aiemmat omistajat lahjoittivat yhdistykselle vanhan kyltin. Kalle Purhonen / Yle
 Finnkinon toiminta kuohutti, mutta samalla yhtiö teki lappeenrantalaisille palveluksen.
 Lappeenrannassa syntyi kansanliike paikallisille rakkaan Nuijamiehen rakennuksen säilyttämiseksi.
 Ei aikaakaan, kun  kulttuuriaktiivit perustivat yhdistyksen , jonka tavoitteena oli tehdä entisestä elokuvateatterista kulttuuritila.
 Tilausta ollut
 Katri Ylander . Kotiteollisuus. Vesterinen yhtyeineen. Siinä on muutamia viime aikoina Nuijamiehessä esiintyneitä artisteja.
 Kulttuuritilassa järjestetään monipuolisia keikkoja: on valtakunnallisesti tunnettuja yhtyeitä ja sooloartisteja, stand-upia, burleskia. On myös muuta, kuten seminaareja. Ohjelmistossa on myös elokuvia.
 Tilausta kulttuuritilalle on ollut, joskin koronapandempia on vajaan kahden vuoden aikana pakottanut perumaan keikkoja ja karsinut yleisöä.
 Mikko Vento on kohdannut elämässään vakavia terveysongelmia. Periksiantamattomuus auttaa menemään eteenpäin. Kalle Purhonen / Yle
 Vento uskoo kulttuuritilan suosion johtuvan siitä, että tällaista paikkaa ei ole ollut Lappeenrannassa.
 Lisäksi paikallisilla on Nuijamieheen vahva tunneside.
 – Lähes kaikilla lappeenrantalaisilla on lapsuudesta muistot, kun täällä on käyty elokuvissa. Se on vaikuttanut siihen, että meidän ei ole tarvinnut luoda tietynlaista brändiä uudestaan.
 Amputaatio
 Vuonna 2018 tapahtui jälleen jotain, millä on näkyvää vaikutusta Vennon elämässä.
 Vento ajatteli tuolloin ostaa asunnon. Hän meni käymään rakennustyömaalla ja kaatui. Sääriluu meni poikki. Jalkaa yritettiin saada kuntoon kipsihoidoilla.
 Keskustelu ortopedin kanssa päättyi päätöksen sääriamputaatiosta. Se tehtiin elokuussa 2020. Ensimmäisen proteesin Vento sai joulukuussa 2020.
 – Liikuntakyky alkaa olla sellainen, että pystyn kävelemään 6–7 kilometriä päivässä. Kipuja ei ole.
 Hän pitää ratkaisua hyvänä.
 – En ole antanut sen haitata. Meissä kaikissa on vajavaisuudet ja vahvuutemme. Ei tämäkään asia juuri minun arjessani näy. Tai en ainakaan anna näkyä.
 Miksi jäädä vellomaan menneisyyteen, jossa on varmasti kaikilla huonoja asioita ja heikkoja hetkiä?  Mikko Vento
 Vento on kokenut terveytensä kanssa valtavia vastoinkäymisiä. Mies on vakava, mutta puheesta kaikuu kuitenkin positiivisuus.
 – Periksiantamattomuus ja vahva luotto tulevaan, että kyllä elämä kantaa, kun uskaltaa elää.
 Kulttuuritilan tulevaisuus
 Periksiantamattomuutta ja vahvaa luottoa tulevaan Vento on tarvinnut myös kulttuuritilaa luotsatessaan.
 Vuoden 2020 alussa näytti siltä, että toiminta lähtee viimein kunnolla vauhtiin. Yhdistys oli juuri perustanut osakeyhtiön hoitamaan kulttuuritilan ravintolapalveluita.
 – Kaikki näytti hyvältä, kaikki lähti lentoon. Tulevaisuus näytti hyvältä. No, toisin kävi.
 Iski maailmanlaajuinen koronapandemia. Se on tarkoittanut esitysten perumista, siirtämistä, yleisömäärän rajoittamista tai muuten vain yleisökatoa.
 Kulttuuritila Nuijamiehen aularavintolassa järjestetään näyttelyitä. Kalle Purhonen / Yle
 Vaikutukset yhdistyksen talouteen ovat isot. 400 neliön ylläpitäminen ei ole ilmaista. Rakennus on myös suojeltu.
 – Tässä koko ajan taiteillaan liike-elämän ja kulttuurielämän välillä. Onneksi meillä on ollut kyky luoda uutta korona-aikana. Se on turvannut meidän tekemistä jollain tavalla.
 Salin vallannut savu alkaa hälvetä. Vento uskoo vakaasti, että koronan aiheuttamista taloudellisesta vaikeuksista selvitään ja kulttuuritila on olemassa vielä 50 vuoden kuluttua.
 Se on aika pitkä aika.
 – Täytän silloin 93 vuotta. Toivottavasti olen hengissä ja voin käydä tapahtumissa. Ehkä en enää ole töissä täällä.

Sairaus tuhosi Mikko Vennon silmät, sitten hajosivat haima sekä munuaiset ja äsken amputoitiin jalka – töitään Vento ei lopeta: "Kyllä elämä kantaa"


Summary: Liukkaus ja hajanaiset sateet voivat aiheuttaa hankaluuksia tielläliikkujille monissa osissa maata viikonlopun aikana. Lentoliikenne Helsinki-Vantaan lentoasemalla jouduttiin keskeyttämään perjantain ja lauantain välisenä yönä sääolojen vuoksi.

Tiet ovat paikoin hyvin liukkaita monissa osissa Suomea. Liikennesäätä seuraavan  Fintrafficin mukaan  ajo-olosuhteet kello kahden aikaan lauantai-iltapäivänä erittäin huonot noin neljänneksellä Suomen teistä.
 Suurin syy heikkoon ajokeliin on liukkaus, mutta myös hajanaiset sateet voivat aiheuttaa hankaluuksia.
 – Suomessa on pilvinen, epävakainen säätyyppi, ja lauhempaa ilmaa virtaa Suomeen. Esimerkiksi pääkaupunkiseudulla lämpötila on nollan tuntumassa. Laajalti Suomessa, aina maan länsiosasta Pohjois-Pohjanmaalle ja ihan Etelä-Lappia myöten, lumisateen joukossa on jäätävää vesisadetta. Sateen jäljiltä tien pintaan muodostuu usein ohut jääkerros, Ilmatieteenlaitoksen päivystävä meteorologi  Iiris Viljamaa  kuvailee.
 Hankalat sääolot ja erityisesti pintojen jäätyminen on aiheuttanut myös lentojen myöhästymisiä ja perumisia. Perjantai-iltana lentoliikenne jouduttiin keskeyttämään noin kello kymmenen aikaan. Keskeytyksen aikana saapuvia lentoja ohjattiin Helsinki-Vantaan lentokentältä muille kentille. Lentoliikenne päästiin käynnistämään uudelleen yön aikana.
 Finnair ilmoitti perjantaina peruvansa  varotoimenpiteenä lentoja . Ainakin yksi lento on peruttu myös lauantailta.
 Myös Ilmatieteen laitoksen liikennesääkartan mukaan autoilijoiden on syytä olla tarkkana, sillä lauantaina luvassa on mahdollisesti vaarallista ajosäätä lähes koko maahan aivan pohjoisinta Suomea lukuun ottamatta. Keliolot voivat olla haastavat myös jalankulkijoille etenkin Uudellamaalla, Kanta-Hämeessä, Kymenlaaksossa ja Päijät-Hämeessä.
 Myös poliisilaitokset ovat varoittaneet autoilijoita haastavasta ajokelistä.  Itä-Suomen poliisilaitos on varoittanut Facebook-sivuillaan  autoilijoita poikkeuksellisen liukkaasta ajokelistä erityisesti Pohjois-Savossa.
 Länsi-Uudenmaan poliisilaitos  arvioi Twitter-julkaisussaan  ajokelin olevan erittäin haastava. Poliisilaitos suosittelee välttämään autoilua, jos se ei ole pakollista.
 Lauantai-iltana jäätävät sateet painottuvat itään
 Keli ei haittaa ainoastaan autoilijoiden liikkumista, vaan myös jalankulkijoiden on hyvä olla valppaana.
 – Jalankulkuliukkautta voi olla laajasti, ja autojen laseissa paksu jääkerros. Tiet voivat olla liukkaita ja näkyvyys paikoitellen huono, meteorologi Viljamaa summaa.
 Iltaa kohti sääolot hellittävät ainakin Länsi-Suomessa. Lännessä on iltapäivästä hajanaisia lumisateita, mutta jäätävät sateet painottuvat itään ja heikkenevät lauantain kuluessa.
 – Sateet jatkuvat yöhön asti. Huomisaamuna läntisessä Suomessa on laajalti poutaista, mutta idässä ja pohjoisessa tulee hajanaisia lumisateita, joiden seassa on jäätävää tihkua.
 Sunnuntaina ajokeli paranee lännessä. Iltaan mennessä myös Pohjois-Pohjanmaalla ja Lapissa poutaantuu, mutta Itä-Suomessa hajanaiset lumisateet jatkuvat.
 – Lämpötila pysyy Etelä-Suomessa ja maan länsiosissa laajemminkin nollan tuntumassa, mutta Itä- ja Pohjois-Suomessa on kahdesta kuuteen pakkasastetta.
 Jääkuorrutus autossa Espoon Suvelassa aamulla 11.joulukuuta 2021. Lauhtuva sää ja lumi- tai vesisateet muuttavat ajokelin huonoksi suuressa osassa maata. Lehtikuva
 Liukkaiden kelien taustalla on lauhtuminen
 Lumisateen joukossa satava jäätävä vesisade muodostaa teiden pintaan jääkerroksen. Sateiden olomuodot ovat meteorologi Viljamaan mukaan tällä hetkellä hyvin vaihtelevat.
 – Jos tien pinnassa on entuudestaan paksusti jäätä ja sen päälle sataa vettä, tien pinta voi muuttua yllättävän liukkaaksi.
 Sunnuntaina jäinen sade muuttuu enemmänkin jäiseksi tihkuksi.
 – Kertymä on pienempi, ja se ei muodosta yhtä paksua jääkerrosta kuin sade. Tihku aiheuttaa kuitenkin myös tien pintaan liukkautta, joten varovaisuutta tarvitaan, Viljamaa painottaa.
 Liukkautta esiintyy talvisin lauhtumisen yhteydessä. Takana ovat napakat pakkaset, ja itseänäisyyspäivänä rikottiin  talven pakkasennätys .
 – Ylempänä ilmakehässä on lämmin ilmapatja, jossa lumisade sulaa vedeksi, mutta pintalämpötila on miinuksen puolella. Pinnassa on siis niin kylmä, että vesi jäätyy pinnoille. Tilanne on tyypillinen talvisin, kun sää lauhtuu ja säätyyppi on epävakainen.
 Poikkeuksellisesta ilmiöstä ei ole kyse.
 – Ilmiö ei onneksi ole jokapäiväinen muttei kovin harvinainenkaan. Kyllä näitä joka talvi tulee, Viljamaa sanoo.
 Lue lisää:
 Sää lauhtuu voimakkaasti koko maassa – Ensi viikolla lämpötila voi nousta jo plussalle
 Tuoreimmat paikkakuntakohtaiset sääennusteet

Tiet voivat olla paikoitellen peilijäässä ja ajokeli heikko – liukkautta selittää lämpötilan merkittävä muutos


Summary: Ohjeiden perusteella ministerillä altistus on vakavampi tilanne kuin päiväkodin työntekijällä, kirjoittaa taloustoimittaja Heikki Valkama.

Julkisuudessa on puitu pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) ja muiden ministerien altistumista. Kun  Pekka Haavisto  (vihr.) sairastui koronaan, ministereitä ja eräitä virkamiehiä pyydettiin varotoimenpiteenä välttämään kontakteja toistaiseksi.
 Valtioneuvoston ohjeistus on toki tiukempi kuin THL:n linjaus, mutta julkisuuden tiukka keskustelu karanteenista ja testeistä ei millään tavalla vastaa monien työpaikkojen todellisuutta.
 Otetaan esimerkki.
 Helsinkiläisen päiväkodissa työskentelevän opettajan puoliso sairastui koronaan.
 Opettaja otti yhteyttä kaupungin työterveyteen. Siellä todettiin, että työterveys ei hoida enää korona-asioita. Opettajan pitää soittaa koronaneuvontaan.
 Koronaneuvonnasta todettiin, että töihin vaan. Testiä ei tarvita.
 Siis: jos perheessä on koronaa, päiväkodin opettajien ei tarvitse välittää, jos heillä on kaksi rokotusta.
 Ohje on linjassa THL:n suosituksen kanssa.
 Täysin rokotetut perheenjäsenet voivat jatkaa normaalia elämää. Suosittelemme kuitenkin, että he käyttävät maskia kansallisen suosituksen mukaisesti ja huolehtivat etäisyyksistä, kun he liikkuvat julkisilla paikoilla, joissa on paljon ihmisiä.
 Tietenkin voi kysyä, miten päiväkodin opettaja  pitää lapsiin etäisyyksiä?
 Kyseinen opettaja soitti esihenkilölleen ja pyysi vapaata päivän ja meni omatoimisesti, suosituksista huolimatta, koronatestiin.
 Testi oli negatiivinen.
 Tällä viikolla uutisoitiin, että jo yli kolmannes koronatartunnan  saavista on täysin rokotettuja , mutta THL ei suunnittele rokotettujen ohjeistuksen muuttamista
 HUSin diagnostiikkajohtaja  Lasse Lehtonen  totesi, että kahdesti rokotettujen tautimäärän hiipiminen ylöspäin kertoo rokotesuojan hiipumisesta. Lehtonen totesi, että myös kaksi rokotusta saaneiden on syytä suojautua ja käyttää maskia.
 Toisaalta kahdesti rokottautuneita on määrätty karanteeniin, kun altistus on ollut kumulatiivista. Tästä kertoivat  esimerkiksi Helsingin Sanomat ja Iltalehti elokuussa.
 Kumulatiivisella altistuksella voidaan tarkoittaa esimerkiksi sitä, että altistus on ollut pitkäkestoista ja tapahtunut pienessä sisätilassa.
 THL:n ja kuntien ohjeissa on siis eroja.  Lisäksi moni työpaikka ottaa varman päälle. Joillakin työpaikoilla tehdään päivittäinen pikatesti, jos altistuneen on pakko tulla töihin.
 Esimerkiksi meillä Ylellä ohjeistetaan näin:
 Jos kanssasi samassa taloudessa asuvalla todetaan koronatartunta ja viranomainen asettaa hänet eritykseen, jää 10 vuorokauden omaehtoiseen karanteeniin.
 Voit lyhentää aikaa käymällä 6 vuorokauden jälkeen koronatestissa (PCR-testi), ja jos testi on negatiivinen, voit palata lähitöihin.
 Suomen suurimpiin työllistäjiin kuuluvan S-ryhmän riskienhallintayksikön päällikkö  Mikko Koskinen  kertoo näin.
 – Yleisen ohjeistuksemme mukaan perhealtistumistilanteissa työntekijä ohjataan jäämään kotiin palkalliselle poissaololle 7 päivän ajaksi, mikäli työntekijän samassa taloudessa oleva henkilö on sairastunut koronavirukseen ja altistuminen on tapahtunut. Etätyömahdollisuuden tullessa kysymykseen työntekijä tyypillisesti jatkaa työskentelyä kotoa käsin. S-ryhmän jäsenyritykset ovat laatineet tämän yleisen ohjeistuksen perusteella omia tarkentavia käytäntöjään, jotka voivat tästä hieman poiketa.
 Toinen suuri työnantaja, OP-ryhmä, taas linjaa näin:  Jos OP:n työntekijän perheenjäsen on altistunut koronalle ja asetettu karanteeniin, suosittelemme, että työntekijä työskentelee etänä karanteenin ajan. Jos etätyöskentely ei ole mahdollista, työntekijä voi tulla lähityöhön, jolloin on noudatettava OP:n yhteisiä turvallisen työskentelyn pelisääntöjä.
 Vastaavasti Postista kerrotaan näin:  Jos Postin työntekijä on altistunut koronavirukselle perhepiirissä ja työntekijää ei ole vielä asetettu karanteeniin tartuntatautilääkärin toimesta, pyydämme työntekijää ilmoittamaan tilanteesta esihenkilölle. Esihenkilö voi myöntää sairauspoissaolon 1–3 peräkkäiselle kalenteripäivälle. Jos tartuntatautilääkäri ei ole tähän mennessä ollut yhteydessä, työntekijän tulee olla yhteydessä työterveyteen tilanteen arvioimiseksi.
 Työelämässä korona on siis kaikkea muuta kuin tasa-arvoinen.
 Lue lisää:
 THL suosittaa kotitestien käyttöä ja aikoo antaa lähiaikoina niistä lisäohjeita – Mika Salminen: ”Ovat osoittautuneet mainettaan paremmiksi”
 WHO: Rokotteiden voidaan olettaa suojaavan omikrontartunnan saaneita pahimmilta koronataudin muodoilta

Analyysi: Jos perheenjäsen saa koronan, päiväkodin opettaja jatkaa töitä kuin ei mitään, mutta toimittaja käsketään kotiin omaehtoiseen karanteeniin


Ympäristöliike Elokapinan mielenosoitus katkaisi liikenteen Sörnäisten rantatiellä Helsingissä lauantaina. Mielenosoitus alkoi kolmen aikaan iltapäivällä.
 Helsingin poliisi kertoi puoli seitsemän jälkeen, että liikenne kulkee taas normaalisti molempiin suuntiin Sörnäisten rantatiellä.
 Poliisin mukaan Elokapinan järjestämästä mielenosoituksesta ei ollut ilmoitettu poliisille etukäteen. Poliisi antoi mielenosoittajille poistumiskäskyn, sillä he eivät suostuneet siirtymään poliisin osoittamaan vaihtoehtoiseen paikkaan.
 Poliisi ryhtyi ottamaan kiinni mielenosoittajia, koska nämä eivät noudattaneet poistumiskäskyä. Myöhemmin illalla poliisi kertoi, että se on ottanut kiinni yhteensä 38 ihmistä.
 Poliisin mukaan paikalla oli noin 40–50 ihmistä. Elokapina itse sanoi Twitterissä, että paikalla olisi ollut noin 150 mielenosoittajaa.
 Elokapinan mukaan mielenilmauksen syynä on se, että Suomen hallitus ei ole julistanut ilmasto- ja ympäristöhätätilaa tai reagoinut ilmasto- ja ympäristökriisiin tarpeeksi voimakkaasti.
 – Elokapina on sulkenut Sörnäisten rantatien Kaikukadun kohdalta kello 15 alkaen osoittaakseen syvän pettymyksensä vallitsevaan tuhoisaan ilmastopolitiikkaan, Elokapina kertoo tiedotteessa.
 Mielenilmauksen paikka on Sörnäisten rantatien ja Kaikukadun risteyksessä. Yle

Elokapinan mielenosoitus katkaisi liikenteen Sörnäisten rantatiellä Helsingissä – poliisi otti kiinni 38 ihmistä


Summary: Kyseessä oli yksi Brasilian historian vakavimmista tulipaloista. Suurin osa uhreista oli nuoria yliopisto-opiskelijoita.

Brasiliassa on langetettu tuomiot liittyen vuoden 2013 tuhoisaan yökerhopaloon, jossa kuoli kaikkiaan 242 ihmistä ja loukkaantui yli 600.
 Kahdelle Santa Mariassa sijainneen yökerhon omistajille oikeus määräsi 22 ja 19 vuoden vankeustuomiot. Yökerhossa tapahtumailtana esiintyneen bändin kahdelle jäsenelle langetettiin molemmille 18 vuotta vankeutta.
 Poliisitutkinnan mukaan tulipalo sai alkunsa, kun bändin jäsenet sytyttivät soihdun lavalla kesken esityksensä. Soihdun kipinöiden vaikutuksesta katossa olevat eristeet roihahtivat tuleen ja erittivät tappavan myrkyllisiä kaasuja täyteen ahdatun yökerhon yleisön päälle.
 Suurin osa uhreista kuoli tukehtumiseen. Heistä valtaosa oli nuoria yliopisto-opiskelijoita.
 Yökerhossa ei ollut toimivia palosammuttimia, hätäpoistumisteitä ei ollut riittävästi valtavalle yleisömäärälle eikä niitä ollut merkitty kunnolla.
 "Vastuu on suuri"
 Syyttäjän mukaan syytettyjen huolimattomuus oli erityisen törkeää, mikä näkyi myös tuomiossa. Oikeus katsoi tuomittujen syyllistyneen murhiin ja murhan yrityksiin.
 − Syytettyjen vastuu on suuri. Näin suuri elämän menetys ei ollut sattumanvaraista, sanoi tuomari  Orlando Faccini .
 Syytetyt olivat kuukausia tutkintavankeudessa ennen tuomion langettamista. Pian tuomion jälkeen heidät päästettiin vapaaksi, sillä he aikovat valittaa tuomiosta.
 Yksi Brasilian historian vakavimmista tulipaloista johti yökerhojen ja tapahtumapaikkojen turvallisuusmääräysten päivittämiseen.
 Lue lisää:
 Brasiliassa tuhoisa yökerhopalo - kuolonuhreja 232
 Brasilian palosta pelastunut: Sisko tarttui minuun ja raahasi ulos
 Brasilian yökerhopalon uhreja haudataan

Brasilian yökerhopalossa kuoli yli 200 ihmistä vuonna 2013 − omistajille ja bändille pitkät tuomiot


Summary: Sosiaali- ja terveysministeriön strategiapäällikkö Pasi Pohjola arvioi, että lähes kaikki valtakunnallisen hätäjarrumekanismin kriteerit täyttävät tällä hetkellä. Mekanismilla kiristettäisiin rajoituksia.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Suomi elää veitsenterällä. Tätä lausetta on usein käytetty, kun poliitikot ja virkamiehet ovat pyrkineet kuvaamaan maan koronatilannetta.
 Sama viesti välittyy sosiaali- ja terveysministeriön strategiapäällikkö  Pasi Pohjolan  Ylelle antamasta haastattelusta, jossa hän arvioi valtakunnallisen hätäjarrumekanismin käyttöönottoa.
 Hätäjarrumekanismilla tarkoitetaan käytännössä entistä tiukempia rajoitustoimia, joilla pyritään saamaan koronatilanne hallintaan.
 Hätäjarrumekanismin käyttöönotto edellyttää muun muassa vaikeutunutta tautitilannetta, heikentynyttä rokotevastetta, uuden virusmuunnoksen riskiä ja sairaanhoidon vaikeutunutta tilannetta.
 – Kyllähän nämä kriteerit täyttyvät. Sitten tietysti on tämä yksi kriteeri, että alueiden käyttöönottamat toimet eivät ole riittäviä. Ja kun vasta on otettu tiukempia keinoja käyttöön, niin joudutaan odottamaan, purevatko toimet, Pohjola sanoo.
 Pohjola viittaa eri aluehallintoviranomaisten päätöksiin, joilla on ennen kaikkea puututtu kokoontumisrajoituksiin. Viranomaisten päätöksiä on voinut kiertää koronapassilla, jonka haltijaa rajoitukset eivät ole koskeneet.
 Pohjola arvioi, että rajoitustoimien pitäisi alkaa näkyä ensi viikon loppupuolella tartuntaluvuissa. Mikäli toimet eivät vaikuta tartuntalukuihin ja sairaalahoidon kuormitukseen, hallitus joutunee vetämään hätäjarrusta.
 Hätäjarru kiristäisi rajoituksia
 Hätäjarrun käyttöönottoa ja keinovalikoimaa pohtii parhaillaan poikkihallinnnollinen virkamiestyöryhmä, jonka tarkoituksena on valmistella parhaat keinot tilanteen hallintaan ottamiseksi. Pohjola osallistuu ryhmän työskentelyyn.
 – Hätäjarrun avulla on mahdollisuus kiristää yleisötilaisuuksia ja tilojen käyttöä. Tarvittaessa jopa sulkea tiloja määräajaksi. Ja mikäli se on välttämätöntä, valtakunnallisesti tai alueellisesti voitaisiin estää koronapassin käyttö rajoitusten vaihtoehtoisena toimena, Pohjola sanoo.
 Passin käytön rajoittaminen vähentäisi ihmisten kohtaamista, kun myöskään rokotetut eivät tapaisi toisiaan esimerkiksi ravintoloissa.
 Hätäjarrua koskevassa muistiossa luetellaan myös muita keinoja. Rajojen terveysturvallisuutta voitaisiin jatkossa kiristää ja opetusta voitaisiin järjestää nykyistä enemmän etänä.
 Ylen tietojen mukaan hallituksen sote-ministeriryhmässä on keskusteltu siitä, pitäisikö rajalla luopua koronapassin käytöstä ja siirtyä takaisin matkustajien testaamiseen. Idean tausta-ajatuksena olisi viivyttää omikronmuunnoksen saapumista Suomeen.
 Oppilaiden siirtymistä etäopetukseen pidetään puolestaan viimesijaisena keinona.
 Mahdollisten lisärajoitusten käyttöönotto edellyttää myös sitä, että ne läpäisevät myös oikeudellisen tarkastelun.
 Tehohoidon kapasiteetti riittää vielä
 Hätäjarrua valmistelevat virkamiehet seuraavat tällä hetkellä muun muassa sairaalahoidon kuormitusta. Erityisesti viime aikoina on kiinnitetty huomiota tehohoidon riittävyyteen, koska potilasmäärä on tasaisesti kasvanut siellä marraskuusta lähtien.
 Kuopion yliopistollinen sairaala koordinoi koronapotilaiden tehohoidon tarvetta. Anestesiologian ja tehohoidon osaamiskeskuksen johtaja  Stepani Bendel  sanoo, että tehohoidon kapasiteetti riittää tällä hetkellä.
 – Uusi piirre on se, että potilasmäärään lisääntyminen on tapahtunut muualla kuin Etelä-Suomessa. Kovin paine on pohjoisessa, Oulussa, mutta kaikki potilaat saavat tarvitsemansa hoidon tällä hetkellä, Bendel sanoo.
 Stepani Bendel sanoo, että tehohoidon kapasiteetti riittää tällä hetkellä Suomessa. Myös nykyistä vaikeampaan tautitilanteeseen on varauduttu. Toni Pitkänen / Yle
 Julkisuudessa on esitetty huolta  varsinkin siitä, miten ihmiset saavat hoitoa teho-osastoilla joululomakauden aikana.
 – Lähtökohta on se, että teho-osastot toimivat jouluna, juhannuksena ja muina juhlapyhinä täysillä. Ero aiempaa on se, että meillä on uusi potilasryhmä, jota meillä ei ollut muutama vuosi sitten. Tällä hetkellä se vastaa 20 prosenttia Suomen tehohoitokapasiteetista.
 Bendelin mukaan useat sairaalat ovat tiukentaneet linjaansa siinä, ketkä pääsevät jouluksi lomalle tänä vuonna.
 Bendel ja Pohjola eivät osaa tällä hetkellä arvioida, millainen vaikutus omikronmuunnoksella on tartuntalukuihin tai sairaaloiden kuormitukseen jatkossa.
 – Omikronin osalta on hirveän vaikeaa sanoa mitään konkreettista. Huoli kohdistuu enemmän siihen, että emme tiedä vielä, kuinka tarttuva se on ja millaisen taudin se aiheuttaa, Pohjola sanoo.
 Hallituksen ajatuksena onkin hidastaa omikronin leviämistä, jotta muunnosviruksen vaarallisuudesta saataisiin ensin tarpeeksi tietoa.
 Herättikö artikkeli ajatuksia? Voit kommentoida juttua sunnuntaihin 12.12.2021 kello 23 asti.
 Lue lisää:
 STM: Koronan pikatestit laajemmin käyttöön työpaikoille ja kouluihin, jatkossa myös alle 12-vuotiaat ja rokotetut pitää testata, jos oireita on
 Hoitajien "rokotuspakko" saa ristiriitaisen vastaanoton – lista näyttää, missä sote-ammateissa on vähiten rokotettuja
 STM esittää "rokotuspakkoa" sote-alan työntekijöille, tulisi voimaan mahdollisimman pian – työnantajalla ei olisi palkanmaksuvelvollisuutta
 Hallitus on valmiudessa vetää hätäjarrusta koronatilanteen pahentuessa jo ennen joulua – hätäjarru voisi sulkea kuntosalit, rajoittaa teattereita ja pistää koronapassinkin jäihin

Ministeriö arvioi lähes kaikkien hätäjarrun kriteerien täyttyvän – ensi viikolla nähdään, alkavatko alueelliset rajoitukset purra


Summary: Suurissa sairaanhoitopiireissä halutaan siirtää henkilöstöä mieluummin rokottamaan ihmisiä kuin tekemään koronatestejä.

Suurissa sairaanhoitopiireissä kritisoidaan lujasti sosiaali- ja terveysministeriön perjantaina  julkistamaa linjausta  laajentaa koronatestaus myös rokotettuihin aikuisiin ja lapsiin.
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin diagnostiikkajohtaja  Lasse Lehtonen  sanoo, että uutta strategiaa on vaikea toteuttaa, koska työvoimasta on jo muutoinkin pulaa.
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin diagnostiikkajohtaja Lasse Lehtonen sanoo, että uutta koronastrategiaa on vaikea toteuttaa, koska työvoimasta on jo muutoinkin pulaa. Antti Haanpää / Yle
 – Tiedetään, että Suomessa on ollut kymmenien tuhansien infektiopotilaiden päivävauhti syyskaudella ja epidemian alusta lähtien on ollut selvää, että sellaisen henkilömäärän testaamiseen ei minkään järjestelmän kapasiteetti tule riittämään, Lehtonen lataa.
 STM linjasi eilen, että jatkossa kaikilla, joilla on koronavirustautiin sopivia oireita tai epäily koronatartunnasta, tulee olla mahdollisuus päästä koronatestiin. STM:n päivitetyn strategian mukaisesti näyte tulisi siis ottaa myös henkilöiltä, jotka ovat saaneet kaksi koronarokotusta.
 – Ministeriö yrittää korjata syyskuussa laaditun testausstrategian virheitä. Siinä testausta rajoitettiin hyvin voimakkaasti ja nyt mennään toiseen äärimmäisyyteen eli yritetään testata kaikki hengitystieinfektioiset eli myös rokotetut henkilöt ja lapset, Lehtonen sanoo.
 Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiurun  (sd.) mukaan jatkossa tavoitteena on, että kaikkialla Suomessa koronatestiin pääsisi vuorokauden sisällä ja että myös testitulos saataisiin vuorokaudessa.
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin diagnostiikkajohtaja Lasse Lehtosen mukaan kaikki kynnelle kykenevä henkilöstö pitäisi kuitenkin valjastaa rokottamiseen testaamisen sijaan. Lehtonen näkee, että näytteenotolla on vähäisempi merkitys epidemian hallinnassa kuin ripeallä rokottamisella.
 Lehtosen mukaan pääkaupunkiseudulla tilanne on se, että vain noin 30 prosenttia positiivisten näytteiden tartunnoista pystytään jäljittämään.
 – Ennen kaikkea pitää huolehtia rokotusten nopeasta etenemisestä. Emme halua heikentää rokotusten etenemistä sillä, että siirtäisimme henkilöstöä näytteenottoon. Ei ole henkilöitä, joilla voitaisiin näytteenottoa lisätä. Päinvastoin, siirrämme väkeä näytteenotosta muihin tehtäviin.
 Osaavasta henkilökunnasta pulaa
 Myös Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiirissä henkilöstön riittävyys nähdään suurena haasteena. Suosituksena on ollut, että terveydenhuollon testiin mentäisiin vasta, jos kotitesti näyttää positiivista. Johtajaylilääkäri  Terhi Nevalan  mukaan sairaanhoitopiirissä mietitään miten testausta saataisiin parhaiten lisättyä.
 – Sairaanhoitopiireissä varmasti mietitään sitä, miten testausta kohdennetaan tarkoituksenmukaisella tavalla.
 Nevala toteaa, että jos kotitestien määrää lisätään jatkossa reippaasti, pitää miettiä, kuka testit maksaa. Tällä hetkellä tilanne on se, että ihmiset maksavat ne itse.
 – Jos kansallisesti päädytään siihen, että kotitestejä otetaan käyttöön vielä laajemmin, niin sitten varmasti tämäkin asia tulee pohdittavaksi, Nevala sanoo.
 Asiantuntijat epäilevät kotitestien tarkkuutta
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin diagnostiikkajohtaja Lasse Lehtosen mukaan asiantuntijat ovat suhtautuneet varsin vieroksuvasti kotitestien käyttöön oireettomien henkilöiden väestötestauksessa. Hänen mukaansa erityisen ongelmallisia ne ovat rokotettujen osalta, koska rokotetut eivät välttämättä eritä virusta niin paljon, että nämä antigeenitestit havaitsisivat viruksen.
 – Huonokin testi toki löytää jonkun verran tartuntoja tarpeeksi monta kertaa toistettuna, Lehtonen sanoo.
 STM päivitti koronaviruksen testausstrategian edellisen kerran syyskuussa. Tuolloin koronavirustestausta haluttiin päin vastoin kohdentaa tehokkaasti ja testauskapasiteettia on syksyn aikana varattu ensisijaisesti virukselle altistuneiden, rokottamattomien oireisten sekä rokottamisen jälkeenkin vakavalle koronavirusinfektiolle alttiiden henkilöiden testaamiseen. Nyt strategian suunta on siis päinvastainen.
 Lue lisää:
 STM: Koronan pikatestit laajemmin käyttöön työpaikoille ja kouluihin, jatkossa myös alle 12-vuotiaat ja rokotetut pitää testata, jos oireita on
 Hoitajien "rokotuspakko" saa ristiriitaisen vastaanoton – lista näyttää, missä sote-ammateissa on vähiten rokotettuja
 STM esittää "rokotuspakkoa" sote-alan työntekijöille, tulisi voimaan mahdollisimman pian – työnantajalla ei olisi palkanmaksuvelvollisuutta
 Hallitus on valmiudessa vetää hätäjarrusta koronatilanteen pahentuessa jo ennen joulua – hätäjarru voisi sulkea kuntosalit, rajoittaa teattereita ja pistää koronapassinkin jäihin

Suuret sairaanhoitopiirit kritisoivat STM:n linjausta laajentaa koronatestausta – HUS:n johtaja: Ministeriö yrittää korjata syyskuun virheitä


Summary: Pörssisähköä ostavat kuluttajat ovat viime viikkoina olleet ihmeissään kalliin sähkön kanssa. Sadat kotitaloudet ovat viime päivinä vaihtaneet kiinteähintaiseen sopimukseen. Se saattaa olla nyt jo myöhäistä.

Suomessa oli syksyllä noin 300 000 kotitaloutta, jotka ostivat tunneittain vaihtuvaa pörssisähköä. Moni kuluttajista ei edes muistanut vaihtaneensa vuosia sitten pörssisähköön, saati seurannut sähkölaskua.
 Nämä taloudet ovat viimeistään nyt havahtuneet, että sähkö on kallista. Viime viikkoina postilaatikkoihin on kolahtanut syksyn kulutuksesta tulleita sähkölaskuja, ja sähkön myyjien asiakaspalvelut ovat ruuhkautuneet.
 Pelkästään Fortumilla sadat asiakkaat ovat vaihtaneet sähkösopimuksen kiinteähintaiseen.
 – Asiakkaat ovat olleet aktiivisesti liikkeellä viime päivinä ja tarkistaneet asiakaspalvelustamme omia sopimushintojaan. Soittoja on tullut markkinahintojen nousun ja asiasta uutisoinnin myötä, sanooo Fortumin kuluttajaliiketoiminnan johtaja  Tomi Hänninen.
 Myös Energiateollisuuden energiamarkkinoista vastaava johtaja  Pekka Salomaa  arvioi, että pörssisähköä käyttävien kotitalouksien määrä on vähentynyt rajusti.
 – Spot-hintaa ei voi tällä hetkellä suositella sellaisille, joiden talous on mitoitettu tarkkaan, on otettu esimerkiksi iso asuntolaina. Nyt pitää olla hieman pelivaraa taloudessa, ja sen lisäksi kulutusta pitää pystyä ajoittamaan edullisemmille tunneille, sanoo johtaja Pekka Salomaa.
 Lue lisää:   Testaa, paljonko imurointi, pyykinpesu tai kiukaan lämmitys maksaa, kun sähkön hinta on huipussa
 Sähkösopimusta vaihtava kotitalous on nyt hankalassa välikädessä.
 Vielä alkusyksystä kiinteähintaisen sopimuksen sai 4 - 5 sentillä kilowattitunnilta. Tällä hetkellä sähkön myyjät tarjoavat sopimuksia, joissa sähkö maksaa 7 - 10 senttiä kilowattitunnilta. Se on selvästi edullisempi kuin tunneittain vaihtuva spot-hinta, mutta tuntuvasti kalliimpaa kuin kesällä tarjolle tulevat kiinteähintaiset sopimukset.
 Sähkön hinta nimittäin laskee reilusti keväällä.
 – Tällä hetkellä markkinan näkemys sähköpörssin systeemihinnasta vuoden toisella neljänneksellä on noin 5,5 senttiä kilowattitunnilta, sanoo LUT-yliopiston energiamarkkinoiden professori  Samuli Honkapuro .
 Hintaan lisätään vielä Pohjoismaisen sähköpörssin systeemihinnan ja Suomen aluehinnan välinen ero ja arvonlisävero.
 Energiapalveluyhtiö Väreen salkunhoitaja  Risto Kinnunen  arvioi, että pörssisähkön hinta kuluttajalle tulee olemaan kesällä noin seitsemän senttiä kilowattitunnilta. Vuonna 2023 hinta laskee jo viiteen senttiin kilowattitunnilta.
 – Pitkässä määräaikaisessa sopimuksessa on hinnoiteltu sähkölle keskihinta. Alku on kalliimpaa, mutta sopimuksen loppu edullisempaa, lisäksi on myyjälle tultava pieni kate, laskee salkunhoitaja Risto Kinnunen.
 Kuluttajan pitäisi siis pystyä arvioimaan, kuinka suuri kulutus tulee olemaan seuraavien kuukausien aikana. Pidemmällä aikavälillä pörssisähkön hinta on edullisempi, kuin kiinteähintainen sopimus.
 – Sähkön hinta ei ole nytkään koko ajan kallista, esimerkiksi öisin on usein edullista ladata sähköautoa, tai käyttää muita sähköä paljon kuluttavia laitteita, pohtii Honkapuro.
 Sähköautojen latauksessa kuluttaja hyötyy, mikäli auton latauksen voi ajoittaa yön edullisille tunneille.  Antro Valo / Yle
 Olkiluoto 3 ja uudet tuulivoimalat laskevat sähkön hintaa
 Olkiluoto 3:n uusi ydinvoimalaitos aloittaa toimintansa ensi kesänä. Se tuo Suomen sähköjärjestelmään noin 1600 MW lisää tuotantoa.
 – Se vähentää selvästi tuontiriippuvuutta sähköstä, ja markkinoilla ennakoidaan sen alentavan sähkön hintaa Suomen hinta-alueella noin kymmenen prosenttia, sanoo Väreen salkunhoitaja Risto Kinnunen.
 Samaan aikaan Suomeen rakennetaan myös paljon uusia tuulivoimaloita. Vuoden 2023 aikana verkkoon liittyy 1000 MW uutta tuulivoimaa, jolloin Suomi on jo omavarainen sähkön tuotannossa.
 – Näiden kahden yhteisvaikutus sähkön hintaa alentavasti on merkittävä, ja kuluttajat tulevat näkemään sen sähkölaskussa, sanoo Kinnunen.
 Lue lisää:
 Sähkö on nyt niin kallista, että yksi sähköyhtiö kaatui jo – viimeksi yhtä korkeita hintoja nähtiin yli 10 vuotta sitten
 Nyt se viimein tapahtuu: Olkiluoto 3 alkaa tuottaa sähköä – näin ydinvoimasysäys vaikuttaa kuluttajiin ja Suomeen

Sähkösopimuksen kilpailutus on nyt entistä tärkeämpää ja hämmentävämpää – ota nämä asiat huomioon, jos olet vaihtamassa sopimusta


Summary: parhaan eurooppalaisen elokuvan palkinto meni bosniahertsegovinalaisen Jasmila Žbanićin ohjaamalle Quo vadis, Aida? -elokuvalle.

"Euroopan Oscareiksi" kutsutut European Film Awards -voittajat julkaistiin lauantaina Berliinissä. Suomalaisen  Juho Kuosmasen  ohjaama Hytti nro 6 -elokuva ei saanut palkintoja.
 Elokuva oli ehdolla parhaan eurooppalaisen elokuvan kategoriassa, mutta palkinto meni bosniahertsegovinalaisen  Jasmila Žbanićin  ohjaamalle Quo vadis, Aida? -elokuvalle.
 Hytti nro 6 -elokuvasta ehdolla olivat myös molemmat pääosien esittäjät,  Seidi Haarla  parhaan naispääosan kategoriassa ja  Juri Borisov  parhaan miespääosan kategorioissa. Parhaan naispääosan sai Quo vadis, Aida? -elokuvasta  Jasna Đuričić  ja parhaan miespääosan sai kansainvälisesti tunnettu  Anthony Hopkins  elokuvasta The Father.
 European Film Awards -palkinnot myöntää Euroopan elokuva-akatemia.

Hytti nro 6 jäi ilman "Euroopan Oscaria"


Summary: Maailmalla levinneestä koronaviruksen omikronvariantista tiedetään vielä vähän. Sen nopea leviäminen aiheuttaa huolta.

– Nyt olisi se aika, että ne, jotka eivät ole rokotetta ottaneet tai sitä epäilleet, niin kannattaisi ottaa se ensimmäinen ja toinen annos. Sitten kolmannet annokset tulevat, kun se on mahdollista. Mutta ensin ne ykkönen ja kakkonen. Ilman niitä on huono tilanne edessä.
 Näin sanoi maanantai-illan A-studiossa Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen terveysturvallisuusosaston johtaja  Mika Salminen.
 Kehotuksen taustalla ovat maailmalta kantautuneet uutiset koronatartujen selkeästä ja paikoitellen jopa kovasta kasvusta. Erityistä huolta herättää koronaviruksen niin sanottu omikronvariantti.
 Viime viikolla Norjassa kirjattiin 660 koronaviruksen omikronvariantin aiheuttamaa sairautta. Kasvutahti on kova: edellisellä viikolla tapauksia todettiin alle 300.
 Norjan hallitus pohtii uusia rajoituksia koronaviruksen leviämisen ehkäisemiseksi. Norjan kansanterveysviranomainen arvioi tiedotteessaan, että omikronista on tulossa dominoiva koronatyyppi Norjassa. Omikronin yleistyminen voi yhden ennusteen mukaan johtaa yhden vuorokauden aikana 90 000–300 000 ihmisen sairastumiseen.
 Mikä takaa, että Suomi ei lähde tällaiselle "Norjan tielle"?
 – Avainasemassa ovat rokotukset. Siitä ei päästä mihinkään. Ja tietysti se, miten paljon kontakteja väestössä on, ja erityisesti rokottamattomien keskuudessa. Nyt on jonkun aikaa ollut vähän tiukemmat rajoitukset voimassa. Jos eivät luvut lähde menemään alaspäin, täytyy miettiä muita keinoja, Salminen sanoo.
 – Hurjaltahan se [Norjan tilanne] kuulostaa ja korkeahkolta ottaen huomioon, että maassa on reilut 5 miljoonaa asukasta. Kyllä meidän mallintajat joutuvat näitä katsomaan. Deltahan on se valtamuoto tälläkin hetkellä, ja omikron-tartuntoja on jonkin verran todettu. Mikä se todellinen tilanne on, sitä on vielä vähän vaikea sanoa.
 "Infektiotsunamin vaara"
 Helsingin yliopiston zoonoosivirologian professori  Olli Vapalahti  kommentoi omikronvariantin aiemmin löydettyjä variantteja nopeampaa tartuntatahtia.
 – Jos potilaiden määrä kasvaa niin suureksi, että pienikin osuus siitä kuormittaa sairaanhoidon kapasiteettia kyllä tässä on tällaisen infektiotsunamin vaara. Miten se näkyy näkyy sairaalahoidossa, on sitten toinen asia.
 Katso A-studion koko lähetys  Yle Areenasta .
 Lue myös:
 Suomen kokoiseen Norjaan luvassa uusia koronarajoituksia – kansanterveyslaitos: Jos mitään ei tehdä, tammikuussa jopa 300 000 tartuntaa päivässä

THL:n Mika Salminen: "Ilman ensimmäistä ja toista rokotusta on huono tilanne edessä"


Summary: Univelkaisten määrä on kasvamassa ja  iltavirkkujen osuus on lisääntymässä, kertoo tutkimus. Molempiin muutoksiin liittyy kasvavia terveysvaaroja.

Uniongelmia saatetaan hoitaa tulevaisuudessa sähköllä myös Suomessa. Neuromodulaattoreiden avulla aivokuoreen voidaan johtaa sähköimpulssia. Sähkön on tarkoitus rentouttaa, rauhoittaa sekä helpottaa nukahtamista.
 Suomalaisten nukkumisessa on tapahtumassa kaksi muutosta: univelkaisten osuus on kasvamassa ja iltavirkkujen osuus on lisääntymässä.
 Molempiin muutoksiin liittyy kasvavia terveysvaaroja, kertoo tutkimusprofessori  Timo Partonen  Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselta.
 THL:än tutkimusprofessori Timo Partonen tutkii muun muassa miten masennus, unettomuus ja kaamosoireet vaikuttavat terveyteen ja mitä tämä merkitsee suomalaisten hyvinvoinnille.  Jyrki Ojala
 Lääkärit uniklinikoilla ovat huomanneet ilmiön.
 Tuorein tieto suomalaisesta unesta kansalliselta tasolta löytyy  FinTerveys 2017  -tutkimuksesta, sekä  Kouluterveyskyselystä vuodelta 2021  koskien lapsia ja nuoria. Vuonna 2017 joka neljäs nainen ja joka viides mies ei nukkunut mielestään riittävästi. Vuosien 2011–2017 välillä unettomien määrä on noussut noin viisi prosenttia.
 Menestymisen tae on laadullisesti hyvä uni, väittää unihäiriöihin erikoistunut neurologian dosentti, Terveystalon unilääketieteen lääketieteellinen johtaja, professori  Markku Partinen .
 – Suomalaiset eivät arvosta nukkumista riittävästi. Kansaamme leimaa työorientaatio ja uniongelmat ovat lisääntyneet. Hektinen työ ja entisestään lisääntyvä kiire aiheuttaa sen, että uniongelmat kasaantuvat. Suomi on suorittamisyhteiskunta. Kehon palautumiselle on jätetty vähemmän aikaa, Partinen jatkaa.
 Lue aiheesta lisää:   Tuula Porkka oli jo irtisanoutua väsymyksensä vuoksi – sitten työpaikan tuella laitettiin uni kuntoon ja kaikki muuttui
 Unihäiriöiden hoidossa on kuitenkin samaan aikaan edistytty ja nykyään ennuste vaikeidenkin uniongelmien hoidossa on varsin hyvä.
 Terveysteknologiaa nukkumisen tueksi
 Monella komeilee ranteessa elintoimintoja mittaava älyranneke, josta voi parhaimmillaan seurata unenlaatua ja -jaksoja. Laitteiden tarkkuudet vaihtelevat, mutta tuotekehitys ottaa jatkuvasti harppauksia.
 Sähköisten terveyttä edistävien laitteiden ilmiö ei ole uusi. Jo 100 vuotta sitten venäläiset tutkijat pyrkivät selvittämään voisiko aivoihin johdetulla sähkön tasavirralla olla myötävaikutusta ihmisten ahdistukseen ja uniongelmiin.
 Kotioloissa käytettävien unen mittauslaitteiden tarkkuuksissa voi olla huomattavia eroja. Tarkimmin unta voi tutkia lääkärin suorittamalla unipolygrafialla. Tapio Rissanen / Yle
 – Siellä on kehitetty erilaisia sähköhoitoja joita johdettiin kalloon. Tuohon aikaan laitetta veivattiin kammesta, Markku Partinen kertoo.
 Vuodet ovat tuoneet markkinoille sähköimpulssilaitteita, neuromodulaattoreita, joilla kotioloissa voi johtaa matalaa sähköjännitettä aivokuoreen, ja pyrkiä vaikuttamaan ihmisen kykyyn rentoutua ja palautua.
 Erityisen kiinnostavana tämänhetkisessä unihäiriöiden tutkimuksen kentällä asiantuntijat pitävät tDCS-laitteita (transgranial direct current stimulations), joilla pyritään aktivoimaan parasympaattista hermostoa stimuloimalla.
 – Laitteilla lisätään parasympaattisen hermoston toimintaa niin, että se aktivoituisi. Sillä tutkimuksen saralla on tapahtumassa paljon, Partinen sanoo.
 Professori ja neurologian dosentti Markku Partinen on omistanut työuransa unelle. Hän työskentelee Terveytalossa unilääketieteen lääketieteellisenä johtajana sekä Helsingin yliopistolla vastuututkijana, unilääketieteen alueella Clinicumissa.  Mårten Lampén / Yle
 Hänen mukaansa laitteen käytöstä on saatu hyviä tuloksia, ja niitä on myös tutkittu ja käytetty Suomessa. Laitteita voidaan käyttää unettomuuden ja kivun hoidossa. Amerikan lääkäriyhteisö FDA ei ole hyväksynyt niitä ainakaan vielä käyttöön.
 Lue aiheesta lisää:   Piia-Riina Patjas söi skitsofrenialääkettä unettomuuteen kahden vuoden ajan – psykoosilääkkeiden käyttö unettomuuden hoidossa kasvaa vastoin suosituksia
 Tutkimuksia kaivataan lisää
 Markkinoilla on myös toinen sähkövirtaan perustuva unettomuutta helpottava laite. CES-laite (Cranial Electrotherapy Stimulation) on sukua tDCS:älle. Molemmilla laittella annetaan pieniä sähköimpulsseja tietyillä taajuusalueilla kalloon tai tietyn hermon alueelle. Tämä rauhoittaa ja laskee jonkin verran pulssia.
 – Menetelmä on jossain määrin sukua akupunktiolle, joita on myös Suomessa käytetty jo useiden kymmenien vuosien ajan esimerkiksi kiputiloja hoidettaessa, Partinen kertoo.
 Hänen mukaan tDCS-laite ja sen teho on paremmin tutkittu kuin CES. Niitä on myös verrattu keskenään. Hän kuitenkin huomauttaa tutkimusten laatujen vaihdelleen ja tutkimussarjojen olleen pieniä.
 – Tarvitaan edelleen lisää näyttöä. Kyllä näissä laitteissa on teoria ihan oikein. Vielä on epäselvää, mikä osuus on lumevaikutusta, ja mikä varsinaista hoitotehoa, Partinen pohtii.
 Kotona käytettävistä CES-laitteista on tehty tutkimuksia, mutta tällä hetkellä on olemassa vasta neljä tutkimusta, jotka ovat läpäisseet tiukat tieteelliset kriteerit.
 – Neljässä tutkimuksessa, jotka täyttivät kaikki tutkimukselle vaadittavat kriteerit, laitteen tehoa mittaavat tulokset jakautuivat ristiin: kahdessa pystyttiin osoittamaan laitehoidon suotuisa vaikutus, kun taas kahdessa merkittävää parannusta ei havaittu, keuhkosairauksien ja kliinisen fysiologian erikoislääkäri  Marisanna Schwenson  luettelee.
 Vaikka tutkimuksia on vielä toistaiseksi vähän, on hänellä kotisähköhoitoja kohtaan varovaisen toiveikkaat odotukset.
 – Suomessa ollaan aika konservatiivisia, ainakin sen suhteen, mitä hoitomenetelmiä lääkärit ottavat työssään käyttöön. Niillä täytyy olla todistettu teho. Mutta lääketieteessä homman nimi on se, että koskaan ei voi sanoa ei koskaan. Nämä laitteet ovat olleet olemassa jo 100 vuotta, mutta tarvitaan vielä lisää laadukkaita tutkimuksia asiasta, Schwenson summaa.
 Hän sanoo vastaavanlaisten laitteiden käytön lisääntyneen enenevissä määrin psykiatriassa, Parkinsonin taudin hoidossa, masennuksen, ahdistuneisuuden sekä nyt myös uniongelmien saralla.
 Markku Partisen mukaan esimerkiksi akupunktiolla ja hieronnalla on samankaltaisia vaikutuksia, kuin tDCES ja CES-laitteilla.
 Syvä uni puhdistaa aivoja
 Hyvän ja laadukkaan yöunen saaminen ei Partisen mukaan ole triviaali asia, vaan itse asiassa erittäin suuressa roolissa laadukkaan elämän takaamiseksi.
 Yhden yön uni kostuu unisykleistä, joissa aina neljä vaihetta, joista kolmas on syvän unen vaihe:
 Normaalin kahdeksan tunnin yönunen aikana on syvintä N1-univaihetta tulisi olla 5–10 prosenttia. Keskisyvää N2-univaihetta on eniten 40–50 prosenttia ja kevyttä N3-univaihetta 20–30 prosenttia. Lisäksi vilkeunta, eli  rem-univaihetta on tavallisesti 20–30 prosenttia kokonaisunimäärästä. Asmo Raimoaho / Yle
 Syvän N3-unen aikana aivot puhdistuvat, kun aivojen glymfaattinen kierto (gliasoluperäinen lymfakierto) toimii ja kuona-aineet poistuvat aivoista. Samalla syvän unen aikana aivot tankkaavat energiaa, eli aivojen sokerivarastot täyttyvät. Näin ollen syvä uni on erittäin tärkeätä, Partinen kertoo.
 Jos syvän unen määrä jostain syystä häiriintyy ja vähenee, ei uni palauta. Henkilö kokee itsensä väsyneeksi, vaikka takana olisivat täydet kahdeksan tunnin unet.
 Voiko syvän unen määrää lisätä?
 Partinen ja Schwenson ovat yhtä mieltä siitä, että keinoja syvän unen lisäämisen on olemassa.
 – Syvää unta voidaan lisätä lisäämällä päivän aikaista liikuntaa, kenties nauttimalla kevyt hiilihydraattipitoinen ateria illalla sekä välttämällä liiallisen alkoholin käyttöä. Kahvia tulisi välttää ja varmistaa meditaation, mindfullnes tai hengitystekniikoiden avulla, että mieli on levollinen ennen nukkumaan menoa.
 Vaikeimmissa unihäiriöissä potilaan aivoista voidaan yön aikana mitata aivosähkökäyrää unipolygrafialla, joka paljastaa, mitä aivoissa yön aikana tapahtuu.
 Partisen mukaan lääkkeettömien hoitojen tulisi olla ensisijaisia unen hoitokeinoja. Unen laatua voidaan kuitenkin parantaa tarvittaessa myös joidenkin masennuslääkkeiden mikroannostuksella.
 – Esimerkiksi pieni annos doksepiiniä tai mirtatsapiinia voi parantaa unen laatua, kun annos on alle kymmenesosa depression hoitoon käytettävistä. Tällöin voisimme puhua unta parantavista lääkkeistä.
 Partinen sanoo Covid-19-ajan seurannan paljastaneen, että suomalaiset syövät nyt vähemmän unilääkkeitä, kuin ennen koronaa. Ja selkeästi vähemmän kuin esimerkiksi amerikkalaiset. Myös Marisanna Schwensonin mukaan korona on paikoittain helpottanut suomalaisten uniongelmia.
 – Osalle Covid-pandemia on ollut jopa tervetullut, koska etätyö on tuonut aikataulu helpotusta varsinkin perheellisille, joilta on vähentynyt lasten roudaamista paikasta toiseen ja näin omaan päivärytmiin on saanut helpotusta, Schwenson sanoo.
 Minkälaisia kokemuksia sinulla on unettomuudesta? Voi keskustella aiheesta 14. joulukuuta kello 23 asti.
 Lue aiheesta lisää:
 "Halusin vain kuolla" – sähköhoito palautti vakavasti masentuneen Raulin elämänhalun ja pelasti itsemurhalta
 Prisma: Miksi en saa unta? – Univajeesta tullut globaali kansantauti
 Masennus, liikehäiriöt, Parkinsonin tauti ja monia muita – Sähkö on mukana yhä useamman sairauden hoidossa
 Tiesitkö, että saatoit periä uniongelmasi? Pohjoismaat ja Viro tutkivat nukkumista, tuloksia pidetään ainutlaatuisina

Parempaa unta tavoitellaan terveysteknologialla – aivoihin voidaan jopa johtaa rentouttavia sähköimpulsseja


Summary: Norjan pääministerin on määrä kertoa uusista koronatoimista tänään kello 19 Suomen aikaa. Norjassa on kirjattu viime aikoina ennätyssuuria tartunta- ja sairaalalukuja.

Norjassa tiukennetaan tällä viikolla entisestään koronarajoituksia, kertoo pääministeri  Jonas Gahr Støre  uutistoimisto Reutersin mukaan.
 – Tilanne on vakava. Tartuntoja on nyt liikaa ja meidän on ryhdyttävä toimiin. Omikron muuttaa säännöt, Støre sanoi uutistoimisto NTB:lle Reutersin mukaan.
 Pääministerin mukaan rajoitukset tulevat vaikuttamaan jokaisen norjalaisen arkeen, kertoo  yleisradioyhtiö NRK .
 Norjan pääministeri pitää tiedotustilaisuuden aiheesta kello 19 Suomen aikaa.
 Oslolaisen lukion oppilas sai ensimmäisen koronarokotteensa, annoksen Pfizerin rokotetta syyskuussa.  Heiko Junge / AOP
 Omikrontartuntojen määrä kaksinkertaistui
 Koronaviruksen omikronmuunnos leviää nopeasti Norjassa. Omikrontartuntojen määrä kaksinkertaistui maassa yhdessä viikossa.
 Viime viikolla Norjassa rekisteröitiin 660 omikronin saanutta ihmistä, kun variantin saaneita oli edellisellä viikolla 293. Maassa oli raportoitu maanantaihin mennessä yhteensä 958 omikrontapausta.
 Sunnuntaina joutui Norjassa sairaalahoitoon 331 koronapotilasta, mikä on pandemian ajan suurin päivittäinen luku maassa.
 Viime viikon tiistaista perjantaihin rajautuvalla aikajaksolla  tartuntaennätys rikottiin joka päivä , NRK kertoo.
 Esimerkiksi perjantaina uusia tartuntoja kirjattiin 5 400.
 Norjassa tartuntalukujen kasvu on jo nopeinta koko Euroopassa, kertoo NRK.
 Kahden viikon ilmaantuvuusluku nousi 934:ään viime viikolla. Sitä ennen kirjattiin 690 tapausta 100 000 asukasta kohden.
 Norjan kansanterveyslaitos FHI on suositellut hallitusta toimimaan nopeasti.
 – Toiminnan puute voi johtaa mittaviin kielteisiin seurauksiin koko yhteiskunnalle, ei vain terveyspalveluille ja kunnille, FHI sanoi Reutersin mukaan.
 Mikäli toimiin ei ryhdytä, 5,4 miljoonan asukkaan maassa on riski mittavalle tartuntamäärien nousulle. Uusia tartuntoja voidaan tammikuusta lähtien kirjata pahimmillaan vuorokaudessa jopa 90 000 – 300 000,  FHI sanoo tiedotteessaan .
 Korona leviää nuorten keskuudessa
 Apulaisterveysjohtaja  Espen Nakstadin  mukaan korona leviää nyt erityisesti nuorten keskuudessa.
 Kylmän sään takia ihmiset tapaavat toisiaan paljon sisätiloissa.
 – Varsinkin nuoremmissa ikäryhmissä infektiot lisääntyvät nopeasti. He ovat läheisesti tekemisissä keskenään, eikä heillä ole rokotetta, Nakstad sanoo NRK:lle.
 Koronatoimia tiukennettiin Norjassa viime viikolla. Tuolloin kiristettiin muun muassa anniskeluaikoja baareissa ja ravintoloissa ja tiukennettiin vierailumääräyksiä yksityisasunnoissa.
 Mitä mieltä olet Norjan suunnitelmista kiristää koronarajoituksia? Voit keskustella aiheesta tiistaihin 14. joulukuuta kello 23:een asti.

Norjaan luvassa uusia koronarajoituksia – kansanterveyslaitos: Jos mitään ei tehdä, tammikuussa pahimmillaan jopa 300 000 tartuntaa päivässä


Summary: Viihdealan Golden Globe -palkintoja jakavaa taustaorganisaatiota on viime vuosina syytetty syrjinnästä ja rasismista. Myös yhdistyksen raha-asiat ovat olleet valokeilassa. Palkinnot halutaan silti yhä jakaa.

Golden Globe -palkinto ja sitä jakava yhdistys ovat kompuroineet niin sakeissa skandaaleissa, että seuraavaa palkintogaalaa on päätetty olla televisioimatta. Tulehtuneesta tilanteesta huolimatta tuoreet Golden Globe -ehdokkuudet paljastetaan tänään maanantaina, ja ne päivittyvät tämän jutun loppuun.
 Viime vuonna Golden Globe -gaalaa lykättiin pandemian vuoksi tammikuulta helmikuulle. Pandemia on kuitenkin vain yksi palkintoja jakavan taustaorganisaation Hollywood Foreign Press Associationin (HFPA) huolista. Viime keväänä alle satajäseninen viihdetoimittajien yhdistys erotti yhden jäsenistään rasistisen sähköpostin vuoksi.
 Samaan aikaan nousi esille, että  kaikki yhdistyksen 87 jäsentä ovat valkoihoisia.  Kriitikoiden mielestä tämä johtaa siihen, että gaalassa palkitaan suhteettoman paljon valkoisia viihdelan tekijöitä.
 Uusia jäseniä ja rahankäyttö kuriin
 Järjestön rahankäyttöä ja sen vaikutusta  palkintolautakunnan päätöksiin on niin ikään kritisoitu. Norjalaistoimittaja, jonka jäsenhakemus hylättiin, nosti HFPA:ta vastaan syytteen, jossa hän väitti jäsenten ottavan vastaan tuhansien dollareiden palkkioita samoilta studioilta, verkostoilta ja julkkiksilta, joille he jakoivat palkintoja. Syyte ei edennyt alkua pidemmälle, mutta se nosti esiin siinä mainittuja kipupisteitä.
 Alalla kuulutettiin organisaation vastuuta ja muistutettiin siitä, että HFPA on yleishyödyllinen yhdistys, jonka ei tarvitse maksaa veroja.
 Kriisiviestintää varten palkattu  konsultti nosti kädet pystyyn aiemmin tänä vuonna  ja jätti yhdistyksen kiehumaan omissa liemessään.
 Kohujen seurauksena yksikään televisioyhtiö ei ole osoittanut halukkuutta lähettää aiemmin lähes Oscar-gaalan veroista palkintojuhlaa kanavillaan. Golden Globet on perinteisesti nähty NBC:n välittämänä. Tänä vuonna palkintogaalaa voi seurata nettistriimin välityksellä.
 Viime viikolla julkistamassaan  avoimessa kirjeessä HFPA  vannoo muuttuneensa. Jäsenistöä on tuuletettu ja äänestyskäytäntöjä on muutettu läpinäkyvämmiksi. Yhdistykselle on nimitetty erillinen yhdenvartaisuusjohtaja. HFPA on myös jakanut huomattavan määrän rahaa stipendeinä sekä erilaisiin taidetta ja journalismia tukeviin hankkeisiin.
 Yhdistys sanoo, ettei halua antaa liki 80-vuotta jatkuneen tradition kadota.
 Golden Globe -palkintojen on elokuva-alalla perinteisesti katsottu ennakoivan Oscareita.
 Tämänkertaiset ehdokkaat ovat tässä:
 Naisnäyttelijä elokuvassa - komedia tai musikaali Marion Cotillard -  Annette Alana Haim -  Licorice Pizza Jennifer Lawrence - Don’t Look Up Emma Stone -  Cruella Rachel Zegler -  West Side Story
 Elokuvohjaaja Kenneth Branagh -  Belfast Jane Campion -  The Power of the Dog Maggie Gyllenhaal -  The Lost Daughter Steven Spielberg -  West Side Story Denis Villeneuve -  Dune
 Näyttelijä draamaelokuvassa Mahershala Ali -  Swan Song Javier Bardem -  Being the Ricardos Benedict Cumberbatch -  The Power of the Dog Will Smith -  King Richard Denzel Washington -  The Tragedy of Macbeth
 Juttu päivittyy
 Lue myös:
 Paine arvostellun Golden Globe -palkintogaalan uudistamiseksi kasvaa – televisiointi tauolle, Tom Cruise palautti palkintonsa
 Virtuaalinen Golden Globe -gaala tarjosi koskettavia puheita ja värikästä muotia ja sai Al Pacinon nukahtamaan
 Nomadland palkittiin parhaana draamaelokuvana Golden Globe -gaalassa, The Crown nappasi myös useita palkintoja
 Kritiikki viihdealan palkintogaaloja kohtaan kasvaa – kanadalaisartisti The Weeknd syyttää Grammy-palkintokomiteaa korruptiosta
 Oscar-voittaja Chloé Zhao loikkasi pienen budjetin elokuvista Marvel-dynastiaan: “Eternals-elokuvalla voin vaikuttaa satoihin miljooniin katsojiin ympäri maailmaa”

Skandaalien ryvettämä Golden Globe sinnittelee: gaalaa ei tänä vuonna edes televisioida – ehdokkaat kuitenkin julkistettiin


Summary: Mediataiteilija Milja Viita kerää raumalaisten merenkävijöiden työhön ja elämään liittyvää visuaalista aineistoa. Kyseessä on raumalaisen Lönnströmin taidemuseon kuudes nykytaiteen projekti.

Raumalaisen Lönnströmin taidemuseon kuudes nykytaiteen projekti on kokeellinen elokuva.
 Projektin tekijäksi on valittu vuonna 1975 syntynyt mediataiteilija  Milja Viita . Elokuvan työnimi on  Fata Morgana . Se valmistuu kahden seuraavan vuoden aikana.
 Lönnströmin taidemuseo on varannut elokuvan tuotantoon yhteensä 100 000 euroa.
 Projektiin tuli tällä kertaa 35 hakemusta.
 Erikoisnäytös Raumalla syksyllä 2023
 Elokuvaan säveltää musiikin instrumentalisti, pedagogi ja tutkija  Juho Laitinen .
 Musiikin esittää Rauman poikasoittokunta. Elokuvan tehosteäänet tehdään Raumalla nuorille suunnatussa työpajassa ammattilaisen ohjauksessa.
 Projekti huipentuu Raumalla dokumentaarisen teatterin muodossa esitettävään erikoisnäytökseen syksyllä 2023.
 Materiaalia luovuttaneita henkilöitä kutsutaan näyttämölle kertomaan elokuvakokemuksen osaksi sulautuvia tarinoita ja muistoja. Teoksesta viimeistellään myös pidempiaikaiseen esitykseen soveltuva installaatioversio.
 Matka rahtilaivalla inspiroi taiteilijaa
 Teoksen työnimi tulee erityisesti merellä esiintyvästä kangastusilmiöstä.
 – Teosidea on alkanut itää Pohjois-Atlantilla matkustaessani rahtilaivalla Kanadaan vuonna 2018. Sumuisen viikon aikana tutustuin valtamerellä raskasta työtä tekeviin, laivalla kuukausikaupalla eläneisiin merenkävijöihin. Heistä monet kertoivat kaipauksesta sekä tuhansien kilometrien päässä odottavista perheistään, kertoo tiedotteessa Milja Viita.
 Valintaraati uskoo, että teoksesta tulee runollinen taide-elokuva, jonka tekoprosessia rikastuttavat paikallisuus, historia ja yhteisöllinen työskentely.
 – Lopputuloksena syntyy taiteellisesti korkeatasoinen ja paikallisesti merkityksellinen elokuva, jonka ensiesitys Raumalla toteutettavana erikoisnäytöksenä tulee olemaan riemukas ja ainutkertainen tapahtuma. Elokuvan teemat ovat herkkiä, samastuttavia ja ajattomia., sanoo valintaraati taidemuseon tiedotteessa.
 Valintaraadissa työskentelivät museojohtaja  Silja Lehtonen , amanuenssi  Arja Roivainen  ja valokuvataiteilija  Jorma Puranen .
 Kaksi aiempaa projektia valmistumassa
 Ensi vuonna valmistuvat yleisön nähtäville kaksi edellistä Lönnströmin taidemuseon nykytaideprojektia.
 Raimo Saarisen  ympäristöteos  Kelluva saari  ankkuroidaan paikalleen kesäkuussa 2022, ja  Nastja Säde Rönkön  videoinstallaatio  Selviytymisopas maailmanlopun lapselle  saa ensiesityksensä syksyllä.
 Aiheesta aiemmin:
 Lönnströmin taidemuseon uusi nykytaideprojekti: Nastja Rönkkö tekee selviytymisoppaan maailmanlopun lapselle – "Haluamme museona osallistua yhteiskunnalliseen keskusteluun"
 Sata tuhatta euroa taas jaossa – Lönnströmin taidemuseo etsii uutta nykytaidetekijää

Raumalaisten merenkävijöiden tarinoista kokeellinen elokuva – Lönnströmin taidemuseon säätiöltä 100 000 euroa Milja Viidalle


Summary: Euroopan nuorten talviolympiafestivaaleilta etsitään tulevaisuuden kiekkotaitureita. Kainuuseen on saapunut noin sata kykyjenetsijää, jotka tarkkailevat nuorten pelaajien turnauksia.

Vuosi 2001 oli merkittävä jääkiekkoilija  Aleksandr Ovetškinille .
 Kainuussa järjestettiin tuolloin Suomen ensimmäiset nuorten talviolympiapäivät. Kyseessä oli tapahtuma, jossa Ovetškin löi itsensä läpi ja tuli kiekkopiirien tietoisuuteen. Sittemmin venäläislähtöinen pelaaja on palkittu muun muassa kolme kertaa NHL:n arvokkaimpana pelaajana.
 Nyt, 20 vuotta myöhemmin, tulevaisuuden kiekkolupauksilla on mahdollisuus samaan temppuun samassa maakunnassa.
 Tulevaisuuden kiekkolupauksien lisäksi Kainuuseen on saapunut noin sata kykyjenetsijää eli NHL-scouttia, jotka tarkkailevat nuorten pelaajien otteita tulevia varauskierroksia silmällä pitäen.
 Katso suoraa lähetystämme Kajaanin jäähallilta, jossa turnaus on juuri alkanut. Lähetys alkaa kello 15.05, ja voit seurata sitä jutun pääkuvaa klikkaamalla.
 Kisat kahdessa osassa
 Vuokatin isännöimät talviolympiafestivaalit järjestetään nyt vuodenvaihteen molemmin puolin. Koronapandemia on vaikuttanut tähänkin järjestelyyn.
 Alun perin kisat piti pitää vuotta aiemmin, mutta koronan takia niitä siirrettiin kahteen otteeseen.
 Joulun alla ratkaistaan poikien jääkiekkomestaruus. Turnausviikon avausottelu käydään Valko-Venäjän ja Tsekin välillä. Samana iltana Suomi avaan oman urakkansa, jossa se kohtaa Venäjän.
 Euroopan alle 18-vuotiaiden nuorten kiekkoherruus ratkeaa suoralla sarjalla, koska  Sveitsi jäi pois  viime metreillä koronan takia.
 Lue lisää:   Nuorten talviolympiapäivät Vuokatissa siirtyvät jälleen – uusi ajankohta on jo kolmas
 Loput lajeista kisataan maaliskuussa: alppihiihto, ampumahiihto, lumilautailu, maastohiihto, short track ja taitoluistelu ovat vuorossa Vuokatissa. Mäkihyppy ja yhdistetty kisataan Lahdessa.
 Olympiafestivaalit järjestetään parittomina vuosina sekä kesä- että talvilajeissa.
 Tulevaisuuden kiekkolupauksia ja kykyjenetsijöitä on nyt koolla Kainuussa. Jarmo Nuotio / Yle
 Joukkueiden kotimaat ovat näyttävästi esillä majoituspaikalla. Jarmo Nuotio / Yle
 Voit keskustella aiheesta tiistaihin 14. joulukuuta kello 23:een asti.
 Lue myös:
 Kykyjenetsijöitä ja tulevaisuuden urheilulupauksia: tällaiset ovat Vuokatin isännöimät EYOF-kisat, jotka järjestetään isompana kuin koskaan

Tulevaisuuden ovetškinit suurennuslasin alla: nuorten talviolympiafestivaalit keräävät Kajaaniin sata kykyjenetsijää – katso suorana kello 15.05


Summary: Runoilijana, sanoittajana, suomentajana ja lastenkirjailijana tunnetun Itkosen lämminhenkiset tekstit puhuttelevat niin lapsia kuin aikuisiakin. Monilahjakas Itkonen kirjoitti myös näytelmiä, kuvitti omia teoksiaan ja teki musiikkia.

Kirjailija  Jukka Itkonen  on kuollut. Hän täytti 70 vuotta muutama kuukausi ennen kuolemaansa. Itkonen menehtyi pitkän sairauden uuvuttamana.
 Kirjailijana Itkonen heittäytyi moneen. Hänelle omimmat ilmaisumuodot olivat kuitenkin runous ja laulujen sanoitukset. Itkonen kirjoitti runoutta niin lapsille kuin aikuisillekin. Hänen runoteoksensa  Laululinnun saarella  voitti vuonna 2009 arvostetun Savonia-palkinnon. Itkosen teokset ovat olleet kolmasti ehdolla Finlandia Junior -palkinnon saajaksi.
 Varkaudessa syntynyt, sittemmin helsinkiläistynyt, Itkonen on sanoittanut lukuisten suomalaisartistien kappaleita. Hänen sanoittamaansa musiikkia ovat esittäneet muun muassa  Kari Tapio ,  Paula Koivuniemi  ja  Topi Sorsakoski  & Agents. Hän on myös itse tehnyt musiikkia ja keikkaillut muun muassa lastenmusiikkia esittävän Z.Z. Topelius -bändinsä kanssa. Vuonna 2007 ilmestyi Itkosen sooloalbumi  Joko teitä on rakastettu?
 Kirjailija Jukka Itkonen oli sananmukaisesti monilahjakkuus. Hänen kynästään lähti runoutta, proosaa, näytelmiä, sanoituksia ja suomennoksia. Hän teki myös musiikkia ja kuvataidetta. Lasten Keskus
 Itkosen runouden erityispiirre ovat loppusoinnut. Harva kirjailija enää kirjoittaa loppusoinnullista runoutta, mutta Itkonen koki tyylin omakseen, ehkä juuri musiikin ja sanoitusten vuoksi.
 - Ehkä tämä nyt johtuu siitä, että olen ollut aika paljon tekemisissä musiikin, siis laulutekstien, kanssa. Riimi ei saa olla itsetarkoitus, vaan runossa kaiken kaikkiaan rytmi on tärkeä, Itkonen pohdiskeli Savonia-palkinnon jälkeisessä voittohaastattelussa.
 Myös niin teatteri kuin oopperakin olivat Jukka Itkosen maastoa. Hän on kirjoittanut joukon näytelmiä sekä librettoja Kansallisoopperalle.
 Lahden kaupunginteatterissa nähtiin Itkosen ja säveltäjä  Jukka Linkolan  musiikkinäytelmä  Astoria  vuonna 2003. Legendaarinen teatterikriitikko  Jukka Kajava  kirjoittaa lämmenneensä  toisen maailmansodan aikaan sijoittuvalle esitykselle. Hänen mielestään liki kolmituntinen kokonaisuus miltei taikoo äärelleen, ehkä jopa järkyttymään maailman silloisesta ja nykyisestäkin pahuudesta.
 Itkosen lastenkirjoja kustansi viime vuosina Lasten Keskus.  Kultapöllö -teos jäi hänen viimeiseksi runokokoelmakseen. Lasten Keskus aikoo julkaista Itkosen uuden lasten seikkailuromaanin postuumisti vuonna 2022.
 Millaisia muistoja sinulla on Itkosen kirjoista ja teksteistä? Voit osallistua keskusteluun 14.12. klo 23 asti.
 Lue myös:
 Savonia-palkinto Jukka Itkoselle

Kirjailija Jukka Itkonen on kuollut


Summary: Vielä ei ole varmuutta siitä, kuinka vakavan tautimuodon omikronmuunnos aiheuttaa. Kolmannet rokotukset ja maskin käyttö koronapassillisissakin tilaisuuksissa ovat nyt tarpeen, arvioi HUSin Lasse Lehtonen.

Omikronmuunnos vaikuttaa leviävän nyt HUS-alueella. HUSin diagnostiikkajohtajan  Lasse Lehtosen  mukaan se käy ilmi positiivisista koronanäytteistä.
 S-geeninegatiivisten näytteiden osuus on kymmenkertaistunut viikossa. S-geeninegatiivisuus viittaa vahvasti omikronmuunnokseen.
 – Kehitys näyttää kovasti samankaltaiselta kuin Tanskassa ja Norjassa. Olemme ehkä muutaman päivän jäljessä, mutta on hyvin todennäköistä, että omikron leviää nyt väestössä, Lehtonen sanoo Ylelle.
 Mitä omikronmuunnoksen leviäminen merkitsee? Lasse Lehtosen mukaan tarkkaa vastausta on tässä vaiheessa vaikea antaa.
 – Vastaus riippuu paljolti siitä, miten hyvin rokotussuoja torjuu varianttia. Ja toisaalta siitä, minkälaisen taudin omikron aiheuttaa.
 Lehtosen mukaan vielä ei ole varmuutta siitä, onko omikronin taudinkuva lievempi vai samankaltainen kuin aiemmissa muunnoksissa.
 "Kasvomaskien käyttö on entistä tärkeämpää"
 Lasse Lehtonen sanoo, että tämänhetkisten tutkimustietojen mukaan Suomessa käytettävät rokotteet eivät anna kovin hyvää suojaa omikronmuunnosta vastaan.
 – Tarvitsemme kolmannen rokotuksen. Monet Euroopan maathan ovat nopeuttaneet tehosterokotuksen antamista omikronpelon takia.
 On viitteitä siitä, että omikron olisi tartuttavampi kuin delta. Siksi kasvomaskien käyttö tulee nyt entistä tärkeämmäksi.
 – Vaikka koronapassin kanssa pääsee erilaisiin tilaisuuksiin, niin kyllä sisätiloissa kannattaa maskia käyttää, jopa tehokkaampaa ffp2-tasoista maskia.
 Lehtonen uskoo, että aika näyttää hyvinkin nopeasti, tarvitsemmeko lisää rajoitustoimia. Jos rokotussuoja ei estä vakavaa tautimuotoa riittävästi, joudutaan samaan tilanteeseen kuin pandemian alussa sulkutiloineen.
 Tartuntojen määrä ei ole enää avainluku
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos kertoi tänään maanantaina, että Suomessa on kirjattu 4 300 uutta koronavirustartuntaa perjantain jälkeen. Luku on kova, mutta Lehtonen tarkastelisi mieluummin sairaalassa hoidettavien määrää.
 – Jos rokotukset on kunnossa, koronan aiheuttama tauti on yleensä aika lievä. Rokotukset ovat muuttaneet taudin luonnetta. Toivotaan, että se pitää paikkaansa omikroninvariantin kanssa. Sitä emme varmuudella tiedä.
 Juuri tällä hetkellä tilanne sairaanhoidossa näyttää tasaiselta.
 – Sairaanhoidon tarve on nyt hieman vähentynyt täällä HUS:ssa. Tämänhetkisessä tilanteessa ei nähdä suurta ongelmaa, ellei omikron lisää sairaanhoidon tarvetta merkittävästi.
 Hallitus on väläyttänyt hätäjarrun vetämistä, jos tilanne pääsee pahaksi. Lehtosen mukaan kukaan ei ole kuitenkaan tarkasti määritellyt, mikä se hätäjarru olisi. Hän haluaisi ensin seurata, miten alueellisten viranomaisten tuoreimmat rajoitukset vaikuttavat.
 – Rokotukset ovat entistä tärkeämpiä. Jos kolme rokotusta tarvitaan omikronilta suojautumiseen, niin eihän siinä auta muu kuin yrittää rokotustahtia nopeuttaa. Ja tärkeää on tietysti se, että ne joilta ensimmäiset rokotukset puuttuvat, kävisivät ne hakemassa.
 Lue myös:
 Testausta rajoilla, rajoituksia kokoontumisille ja koulujen etäopetusta – tätä koronan hillintään tarkoitettu hätäjarru voisi tarkoittaa
 Suuret sairaanhoitopiirit kritisoivat STM:n linjausta laajentaa koronatestausta – HUS:n johtaja: Ministeriö yrittää korjata syyskuun virheitä
 Ministeriö arvioi lähes kaikkien hätäjarrun kriteerien täyttyvän – ensi viikolla nähdään, alkavatko alueelliset rajoitukset purra

Omikron näyttää leviävän nyt HUS-alueella – diagnostiikkajohtaja Lehtonen: Tilanne samankaltainen kuin Tanskassa ja Norjassa


Summary: Yhdysvalloissa perjantain tornadojen aiheuttamat tuhot paljastuvat koko karuudessaan. Etsintä- ja pelastustyöt ovat yhä meneillään.

70-vuotias Rick Foley oli valmistautunut myrskyyn, mutta ei tällaiseen.
 Kentuckyn osavaltiossa pienessä Mayfieldin kaupungissa asuva Foley seurasi perjantaina tarkasti säätietoja tornadoja jäljittävän tutkajärjestelmän ja tv-uutisten avulla.
 Nyt Foley istuu täysin tuhoutuneen kotinsa rappusilla kertomassa, mitä hän teki kun sähköt yhtäkkiä menivät poikki.
 – Syöksyin pieneen eteiseen. Silloin se iski. Kuului jyrinää, korvani menivät lukkoon, ja romua alkoi tulla ovesta sisään. Putosin polvilleni ja suojasin päätäni käsilläni. Kaikki oli ohi noin 30 sekunnissa, hän kertoo.
 Noustuaan ylös Foyley saattoi vain epäuskoisena todeta tuhon määrän. Tornado oli vienyt kodin seinät ja katon. Jäljellä on vain pieni osa rakennuksesta. Makuuhuone, takkaseinä ja kylpyhuone pelastuivat tuholta.
 – En pystynyt nukkumaan. Makasin vain sängyssä. Kuulin jatkuvia palohälyttimien ja varashälyttimien ääniä naapuritaloista. Kuulin raunioista ääntä ja toivoin, että se olisi kissani.
 Foleyn kissat eivät kuitenkaan ole ainakaan vielä löytäneet kotiin.
 Jopa sata ihmistä on kuollut
 Tornadot tekivät pahaa jälkeä ainakin viidessä osavaltiossa Yhdysvaltojen Keskilännessa ja eteläosassa, muun muassa Arkansasissa, Illinoisissa ja Missourissa.
 Pahiten kärsineen Kentuckyn kuvernööri sanoi, että pelastus- ja etsintätöitä tehdään kansalliskaartin avustamana.
 Paikalliset yhteisöt ovat järjestäneet hätäapua kotinsa menettäneille.
 Ihmisuhreja ja vaurioita yritettiin estää varoittamalla myrkystä muun muassa tv:n erityislähetyksissä ja sosiaalisessa mediassa. Silti asukkaat olivat suojattomia rajuilman iskiessä.
 Lue lisää:
 Kuvernööri USA:n tornadojen uhrien etsinnöistä: ”Kansalliskaarti menee ovelta ovelle – paitsi että ovia ei enää ole”
 Presidentti Biden lupaa apua tornadojen tuhoista kärsineille osavaltioille – "Mitä tahansa tarvitaan"
 Yli sadan ihmisen pelätään kuolleen Yhdysvalloissa riehuneiden tornadojen vuoksi – historian pahimmat tornadotuhot Kentuckyn osavaltiossa

Mayfieldin pikkukaupunki suree tornadotuhoja – Rick Foleyn koti tuhoutui alle minuutissa


Summary: Lintulaudat ovat enimmäkseen yksityisissä pihoissa, ja ruokinta tapahtuu piilossa vieraiden katseilta. Muuramesta löytyy kaikille avoin yhteinen linturuokintapaikka.

Vielä muutama vuosikymmen sitten omakotialueiden pensasaidasta kuului varpusten jatkuva tirskutus. Ohikulkija saattoi pyräyttää aidasta liikkeelle kymmenienkin varpusten joukon.
 Enää tirskutusta ei kuulu – varpunen on nykyään erittäin uhanalainen.
 Varpunen ei ole yksinäinen ilmiö lintumaailmassa. Suomessa pesii vajaat 250 lintulajia, niistä uhanalaisia on useampi kuin joka kolmas.
 Yleisin uhka ovat ihmisen toiminnan aiheuttamat muutokset lajin elinympäristössä. Vaarantuneisiin lajeihin voi tutustua  lajien punaisen listan  kautta.
 Joitakin lajeja voi auttaa ruokinnalla. Esimerkiksi hömötiainen liikkuu myös metsänreunoissa ja voi hyötyä ruokinnasta. Vielä 1950-luvulla  hömötiainen oli Suomen yleisimpiä lintuja , nykyään se on erittäin uhanalainen.
 Ihmisen aiheuttamasta elinympäristöjen kapenemisesta on kärsinyt myös osa tiaislajeista, jotka ovat yleisiä lintulautojen vieraita.
 Muuramessa lintujen ruokintapaikalla ovat toimittaja  Jussi Lindroos  ja Keski-Suomen Lintutieteellisen yhdistyksen puheenjohtaja  Ossi Nokelainen .
 Harrastatko sinä lintujen talviruokintaa tai seuraatko pikkulintujen touhuja talvella? Voit keskustella aiheesta 14.12. klo 23.00 saakka .

Katso suorana kello 12.00: Varpusestakin on tullut erittäin uhanalainen ja hömötiaiset ovat lähes kadonneet – mitä lintuja talviruokintapaikalla nykyään näkyy?


Summary: Parhaillaan odotetaan maahan ensimmäistä erää lapsille tarkoitettua koronarokote-erää. Jakelu kuntiin alkaa välittömästi ja riskiryhmiin kuuluvien 5–11-vuotiaiden rokotukset voivat alkaa.

Riskiryhmiin kuuluvien 5–11-vuotiaiden lasten rokotukset saattavat alkaa aikaisintaan tämän viikon lopulla.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) johtava asiantuntija  Mia Kontio  kertoo, että tällä viikolla Suomeen tulee 162 000 lasten rokoteannosta. Seuraavat toimitukset viikolta 1, jolloin saadaan 78 000 annosta. Seuraavien erien tulosta ei Kontion mukaan ole vielä päätetty.
 THL ei vielä ehdota rokotuksia muille 5–11-vuotiaille. Heidän rokotusjärjestystään mietitään aikaisintaan tammikuussa.
 Joulukuun alussa THL antoi suosituksen, että riskiryhmiin kuuluvia 5–11-vuotiaita lapsia ryhdytään rokottamaan koronavirusta vastaan, kun lapsille tarkoitettuja rokotevalmisteita saadaan maahan.
 Lisäksi THL ehdottaa rokotuksia lapsille, joiden lähipiirissä on vakavasti immuunipuutteisia henkilöitä. Muiden kuin riskiryhmiin kuuluvien lasten rokottaminen ei kuitenkaan voi alkaa ennen kuin valtioneuvoston asetusta vapaaehtoisista Covid-19-rokotuksista on muutettu.
 Kaikille 5–11-vuotiaille mahdollisuus koronarokotuksiin tarjottaisiin siinä vaiheessa, kun on saatu lisätietoja rokotusten turvallisuudesta ikäryhmässä ja erityisesti harvinaisten haittavaikutusten osalta.
 THL:n ylilääkäri  Hanna Nohynekin  mukaan lasten rokotteiden jakelu kuntiin alkaa heti, kun niitä saadaan maahan. Kunnat päättävät milloin aloittavat eli aikaisintain loppuviikosta.
 – 5–11-vuotiaille annettava koronarokote on BioNTech-Pfizerin Comirnaty, josta lapsille käytetään omaa, nimenomaan tälle ikäryhmälle tarkoitettua valmistetta. Lasten rokotukset pitää toteuttaa niin, että ne eivät viivästytä haavoittuvimpien ryhmien, kuten iäkkäiden, rokotuksia, sanoi johtava asiantuntija Mia Kontio  joulukuun alun tiedotteessa.
 Lapsilla ollut vähän koronainfektioita
 Suomessa 5–11-vuotiaista noin viidellä prosentilla oli todettu varmistettu koronainfektio marraskuun 2021 loppuun mennessä. Heistä on hoidettu sairaalassa 33 lasta. Hoitojaksot ovat THL:n mukaan olleet lyhyitä, yleensä 1–2 vuorokautta.
 Jos 5–11-vuotiaita lapsia ei rokoteta, THL:ssa on tehty karkea arvio, että 20–40 prosenttia koko ikäryhmästä olisi saanut koronatartunnan maaliskuun 2022 loppuun mennessä, riippuen merkittävästi epidemian voimakkuudesta ja rajoitustoimien tiukkuudesta.
 Lasten rokottaminen voi joissakin tilanteissa vaikuttaa epidemian kulkuun ainakin väliaikaisesti.
 Yhdysvallat ja Israel ovat ensimmäiset maat, joissa koronarokote on otettu käyttöön 5–11-vuotiailla. Euroopan unionin alueella Itävalta on aloittanut ikäryhmän rokotukset. Lisäksi ainakin Tšekki, Puola, Unkari ja Tanska ovat päättäneet aloittaa rokotukset.
 Muista maista kertyneen tiedon perusteella yleisimmät haittavaikutukset lapsilla ovat olleet samankaltaisia kuin yli 12-vuotiailla rokotetuilla. Suurin osa haittavaikutuksista on lieviä ja ohimeneviä, esimerkiksi punoitusta ja turvotusta rokotuskohdassa, kuumetta ja päänsärkyä sekä väsymystä, lihassärkyjä ja vilunväristyksiä.
 Lue myös:
 Kaikki uusimmat koronauutiset kootusti

Pienten lasten koronarokotukset voivat alkaa Pohjois-Karjalassa jo ennen joulua

 Kaikkien lasten rokottamisesta päätettäneen alkuvuodesta, arvioi Rokotetutkimuskeskuksen johtaja Mika Rämet
 Vaasassa ollaan valmiita rokottamaan 5-11 vuotiaat lapset neuvoloissa ja terveysasemilla
 Pienten lasten rokottaminen jakaa vanhempien mielipiteitä Helsingissä: "9-vuotiaan rokottaisin samantien, 5-vuotiaan kohdalla olen vielä epävarma"
 Suomessa valmistaudutaan päättämään 5–11-vuotiaiden koronarokotuksista – rokotteiden toimitukset saattavat alkaa jo jouluviikolla

Lasten koronarokotteita odotetaan maahan tällä viikolla – rokotukset alkavat aikaisintaan loppuviikolla


Summary: Valtakunnallisesti arvokkaiden maisema-alueiden lista on päivitetty tänä vuonna. Mukaan tuli kymmeniä uusia alueita ja osa vanhoista poistui. Moni kunta voisi hyödyntää statusta nykyistä paremmin.

elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ely)

Ympäristöministeriön määritelmän mukaan valtakunnallisesti arvokkaat maisema-alueet ovat edustavia esimerkkejä suomalaisesta kulttuuri- ja luonnonperinnöstä.
 Ensimmäinen listaus tehtiin vuonna 1995 ja lista päivitettiin ensimmäisen kerran tänä vuonna.
 Valtakunnallisesti arvokkaita maisemia on nyt 186 , mikä on 30 enemmän kuin edellisessä luettelossa. Samalla osa on myös poistunut listalta maiseman muutoksen myötä.
 Maisema-alueiden päivityksestä on vastannut ympäristöministeriö. Inventoinnit on tehty maakunnittain pääosin ELY-keskusten työnä. Statuksesta on ihan käytännön hyötyä alueelle, kertoo Etelä-Pohjanmaan Ely-keskuksen ylitarkastaja  Juhani Hallasmaa .
 – Esimerkiksi rakennusperintö- ja luontoavustuksissa painotetaan näitä alueita, Hallasmaa sanoo.
 Eniten hyötyä on maatalouden elinkeinoille tukimuotoina, lisäksi status vahvistaa paikallista identiteettiä.
 – Onhan se jo sinällään hienoa asua kansallisesti tunnustetulla arvoalueella, muistuttaa Hallasmaa.
 Hyödyntäminen jää usein juhlapuheisiin
 Vaikka arvomaisemat usein mainitaan silloin, kun seutua esitellään, vain harva kunta on osannut hyödyntää niitä konkreettisesti.
 Statuksesta voisi saada irti huomattavasti enemmän Juhani Hallasmaa sanoo.
 – Kauhajoella Hyypässä on osattu ottaa hyöty irti, siellä on muun muassa haettu maisemanhoitostatusta, joka tulee luonnonsuojelulain kautta.
 Lintutorni on rakennettu hankerahoin. Ylhäältä avautuu näkymä valtakunnallisesti arvokkaaseen Hyypän maisemaan.  Birgitta Vuorela / Yle
 Kaksi statusta yhdessä antavat mahdollisuuden moneen. Vuosien saatossa Hyyppään on rakentunut muun muassa erilaisia virkistysreittejä, lintutorni ja tulevaisuudessa isot odotuksen kohdistuvat Geoparkkiin, jossa Hyyppä on mukana.
 – Viimeisten 15 vuoden aikana on tehty paljon aineettomia ja arvoon liittyviä asioita, mutta paljon myös konkreettista ja näkyvää, kertoo Kauhajoen kaupungin kehittämispäällikkö  Marketta   Nummijärvi .
 Ennakkoluulot kehityksen jarruna
 Yksi syy siihen, miksi arvomaiseman markkina-arvo on paikoin jäänyt vähäiseksi voi olla se, että statukseen liittyy myös ennakkoluuloja. Osa mieltää sen kehityksen jarruna.
 Hallasmaan mukaan asia nousi esiin jälleen päivityksen yhteydessä tehdyillä laajoilla kuulemiskierroksilla, joissa alueiden asukkailla oli mahdollisuus kertoa mielipiteensä.
 – Kysyttiin, voiko rakentaa ylipäätään mitään, mutta nämä ovat kärjistettyjä pelkoja.
 Status ei tuo rakentamiseen juridisia esteitä, mutta asia on huomioitava kaavoituksessa ja ympäristöluvituksessa.
 – Toisaalta kuulemisen yhteydessä puolet halusi laajempia tai uusi alueita mukaan, muistuttaa Juhani Hallasmaa.
 Kauhajoellakin on keskusteltu siitä, mikä sopii arvomaisemaan. Yleensä hyvässä hengessä, kertoo Kauhajoen kehityspäällikkö Marketta Nummijärvi.  Pasi Takkunen / Yle
 Myös Kauhajoella on matkan varrella etsitty yhteinen linja. Muutaman yksittäisen rakennushankkeen ja tuulivoimaloiden kohdalla on käyty arvokeskustelua.
 – Kyllä maisema-arvot saavatkin vaikuttaa tiettyihin asioihin, mutta pääasiallisesti on voitu vapaasti ja hyvässä yhteisymmärryksessä tehdä sitä mitä voi tehdä ilmankin statusta, sanoo Kauhajoen kehittämispäällikkö Marketta Nummijärvi.
 Uhanalaiset lajit viihtyvät arvomaisemassa
 Listaa päivitettäessä ensisijaisena kohteena ovat olleet maatalouteen perustuvat viljelymaisemat sekä siihen liittyvät luonnonpiirteet ja rakennusperintö.
 Listan päivitysväli venähti nyt 26 vuoteen, aika näyttää muokkaako aika maisemia kiihtyvällä tahdilla tulevaisuudessa.
 Esimerkiksi Kauhajoen Hyypää hallitsevat laidunmaat puskittuvat nopeasti, jos laiduntajia ei ole.
 Hyypässä Riverhill’s Highland tilaa emännöivä  Johanna Rotola-Pukkila  on tilanteesta huolissaan. Täällä vuosituhannella lypsytilojen määrä alueella on romahtanut.
 Johanna Rotola-Pukkila toivoo, että laiduntajia riittää jatkossakin maisemaa hoitamaan.  Pasi Takkunen / Yle
 – Ihmisvoimin alueita ei voi pitää avoimina. Lisää laiduntajia tarvittaisiin paljon.
 Omaa eläinmääräänsä Johanna ei ole kasvattamassa, mutta toivoo, että muut innostuisivat asiasta.
 – Lammas olisi hyvä. Nauta voisi ensin niittää sen kasvillisuuden hennommalle lampaalle sopivaksi.
 Ely-keskuksessa uskotaan, että arvomaisemien merkitys tulee vahvistumaan.
 Juhani Hallasmaa muistuttaa, että kyse ei ole pelkästään näkyvästä maisemasta, vaan luonnon monimuotoisuudesta laajemmin.
 – Selvityksissä tullut esille, että neljäsosa kaikista uhanalaisista lajeista sijaitsee näillä alueilla, missä ihmisen ja luonnon vaikutus kohtaa positiivisella tavalla.
 Aiheesta voi keskustella tiistaihin 14. joulukuuta kello 23 asti.
 Ely-keskuksessa uskotaan, että arvomaisemien merkitys luonnon monimuotoisuuden vaalimisessa tulee kasvamaan.  Birgitta Vuorela / Yle
 Lue seuraavaksi:
 Professori Maunu Häyrysen lapsuudenkodissa maalattiin kylttejä mielenosoituksiin – aikuisena hänestä tuli maisemien ja puistojen tutkija
 Kumpupilvi, kuuropilvi, seitinohutta hahtuvaa – mitä pilvet kertovat? Viisi kysymystä, viisi vastausta
 Älä sokaistu lähimetsän kauneudelle – talousmetsäkin voi olla arvomaisema

Suomessa on 186 valtakunnallisesti arvokasta maisema-aluetta, mutta harva osaa niitä hyödyntää – Kauhajoella siirryttiin juhlapuheista tekoihin


Meilahden sairaala-alueella tapahtui sähkökatko aamuyhdeksältä.
 HUSin diagnostiikkajohtaja Lasse Lehtosen mukaan varavoiman käynnistymisessä oli hetkellisiä ongelmia, Lehtonen kertoo Twitterissä.
 HUS tiedottaa, että potilashoidon jatkuvuus on turvattu tilanteen vaatimin keinoin.
 Sähkönjakelun korjaustoimenpiteet on aloitttu ja häiriön laajuutta ja vaikutuksia selvitetään.
 Alustavien tietojen mukaan häiriön syynä on ollut sähkötyöt.

Sähkökatko Helsingin Meilahden sairaala-alueella