Summary: Nyt tuomioon johtaneet teot tapahtuivat kesäkuussa 2007, jolloin uhrit olivat kuusivuotiaita. Tapaus liittyy laajempaan kokonaisuuteen, jossa uhreina on yhteensä kuusi lasta.

Helsingin hovioikeus on muuttanut Länsi-Uudenmaan käräjäoikeuden ratkaisua, joka koskee kahteen tekohetkellä kuusivuotiaaseen lapseen kohdistunutta seksuaalista hyväksikäyttöä.
 Tekijät ovat syntyneet vuosina 1961 ja 1969. Käräjäoikeus tuomitsi aiemmin tekijät lapsen törkeästä seksuaalisesta hyväksikäytöstä ehdottomiin yhden vuoden ja kahdeksan kuukauden vankeusrangaistuksiin, mutta hovioikeus päätyi nyt lievempiin tuomioihin rikosnimikkeellä lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö.
 Hovioikeus tuomitsi toisen vastaajan yhden vuoden ja neljän kuukauden vankeustuomioon, ja toisen yhden vuoden ja kahden kuukauden vankeusrangaistukseen. Hovioikeus antoi vankeusrangaistukset ehdollisina, käräjillä tuomiot olivat ehdottomia.
 Tapaus liittyy laajempaan seksuaalirikoskokonaisuuteen, jota on käsitelty myös Etelä-Pohjanmaan käräjäoikeudessa.
 Etelä-Pohjanmaan käräjäoikeus  katsoi viime joulukuussa , että toinen tämän jutun tekijöistä on laajan pedofiiliringin päätekijä. Hänet tuomittiin seitsemäksi vuodeksi ja 10 kuukaudeksi vankeuteen. Rangaistus kertyi muun muassa kahdesta törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä, törkeästä raiskauksesta ja lapsipornon hallussapidosta ja levittämisestä.
 Syyttäjä ja päätuomittu ovat valittaneet päätöksestä hovioikeuteen.
 Nyt tuomioon johtanut tapaus vuodelta 2007
 Nyt tuomioon johtaneet teot tapahtuivat kesäkuussa 2007. Hovioikeus katsoi käräjäoikeuden tavoin, että vastaajat olivat saaneet tekoaikana kaksi kuusivuotiasta lasta katselemaan ja koskettamaan heidän sukuelimiään, mistä vastaajat olivat myös ottaneet valokuvia.
 Toisin kuin käräjäoikeus, hovioikeus kuitenkin katsoi, etteivät teot olleet laissa tarkoitetulla tavalla kokonaisuutena arvostellen törkeitä.
 Tekojen katsomista törkeiksi puolsivat etenkin asianomistajien ikä, teon kuvaaminen ja toisen vastaajan osalta asianomistajien luottamuksellinen ja riippuvainen suhde häneen. Toisaalta tapahtuma oli ollut kertaluonteinen ja tilanteen laukaisema, ja vastaajat olivat oma-aloitteisesti lopettaneet sen.
 Hovioikeus katsoi molempien vastaajien syyllistyneen kahteen lapsen seksuaaliseen hyväksikäyttöön. Asiassa sovellettiin tekohetkellä voimassa ollutta nykyistä lievempää lakia.
 Hovioikeus ei muuttanut käräjäoikeuden tuomiota vahingonkorvausten osalta. Hovioikeuden ratkaisu oli yksimielinen.
 Osa kokonaisuutta, jossa kuusi 6–15-vuotiasta uhria
 Tapaus  liittyy laajempaan kokonaisuuteen , josta Keskusrikospoliisi tiedotti maaliskuussa 2019. Tuolloin KRP ilmoitti epäilevänsä useaa suomalaismiestä lapsiin kohdistuvasta seksuaalisesta väkivallasta, väkivallan ja hyväksikäyttöjen kuvaamisesta sekä laittoman materiaalin hallussapidosta ja levittämisestä.
 Poliisi takavarikoi tutkinnassaan jopa 400 tuntia laitonta videomateriaalia. Osa tästä materiaalista on katsottu oikeudenkäynneissä. Poliisin mukaan osa kuvamateriaalista sisältää erittäin raakaa väkivaltaa.
 Uhreja on poliisin mukaan yhteensä kuusi, ja he olivat tekohetkellä 6–15-vuotiaita. He ovat kaikki poikia.
 Hyväksikäyttö ja väkivalta ovat tapahtuneet vuosien 2004 ja 2014 välisenä aikana. Kuvien hallussapito, kuvaaminen ja jakaminen olivat poliisin mukaan jatkuneet vuoteen 2018 saakka.
 Osaa jutusta on käsitelty Etelä-Pohjanmaalla, koska suurin osa epäillyistä ja myös uhreista on pohjalaisia.
 Lisää aiheesta:

Laajaa pedofiliajuttua puidaan myös hovioikeudessa
 Ex-kirkkovaltuutetulle lähes 8 vuotta vankeutta lasten raiskaamisesta  – toiselle pedofiiliringin jäsenelle 4 vuotta vankeutta Etelä-Pohjanmaan käräjäoikeudesta
 Laaja pedofiilirinki Länsi-Uudellamaalla: Kaksi miestä tuomittiin vuoden ja kahdeksan kuukauden vankeusrangaistukseen
 Ratkaisut kahdessa isossa oikeusjutussa: Tuomiot lasten raiskauksista Pohjanmaalla ja Helsingissä tuomio Jari Aarnioon liittyvässä murhajutussa
 Eduskunta keskusteli seksuaalirikosten rangaistusten koventamisesta, kokoomus ja SDP väänsivät sote-uudistuksesta
 Ex-kirkkovaltuutetulle lähes 8 vuotta vankeutta lasten raiskaamisesta  – toiselle pedofiiliringin jäsenelle 4 vuotta vankeutta Etelä-Pohjanmaan käräjäoikeudesta

Pedofiilirinkiin kuuluneiden miesten tuomiot lapsiin kohdistuneista seksuaalirikoksista lievenivät hovioikeudessa – tuomituilla useita muitakin uhreja


Summary: Uuden muunnoksen tarttuvuudesta ja vakavuudesta ei ole vielä varmaa tietoa, kuten ei myöskään rokotteiden tarjoamasta suojasta muunnosta vastaan. Rokotustahtia kiristetään ja matkustusrajoituksia asetetaan ympäri maailmaa.

Koronaviruksen omikronmuunnos leviää todennäköisesti ympäri maailmaa ja aiheuttaa "erittäin korkean" globaalin riskin, varoitti Maailman terveysjärjestö WHO tänään maanantaina.
 Järjestö kehottaa maailman maita nopeuttamaan rokotustahtia riskiryhmäläisille ja varautumaan terveydenhoitojärjestelmien kasvavaan kuormitukseen.
 Muunnosta on havaittu jo useissa maissa, viimeisimpänä muun muassa Skotlannissa, Portugalissa, Sveitsissä ja Kanadassa.
 WHO:n mukaan vedenpitävää tietoa omikronmuunnoksen tarttuvuudesta tai vaarallisuudesta ei vielä ole, mutta lähiviikot näyttävät uuden pandemiatilanteen vakavuuden. Yhtään muunnokseen liittyvää kuolemantapausta ei ole WHO:n mukaan tähän mennessä raportoitu.
 Johtavien talousmaiden G7-ryhmän terveysministerit on kutsuttu tänään hätäkokoukseen omikronmuunnoksen vuoksi.
 Kolmansia rokotteita nopeutetaan
 Omikronmuunnoksen herättämä huoli on useissa maissa lisännyt ponnistuksia nopeuttaa rokotteiden jakamista ja kolmannen rokoteannoksen tarjoamista.
 Britanniassa kolmansia annoksia on määrä alkaa tarjota jo alle 40-vuotiaille. Vaikka rokotteiden tehosta omikronmuunnosta vastaan ei ole vielä varmaa tietoa, tautitilanteen heikentyessä kattavampaa rokotesuojaa yhteiskunnassa pidetään entistä välttämättömämpänä.
 Myös esimerkiksi Ranskassa huonontuneeseen pandemiatilanteeseen ollaan vastaamassa rokotuskampanjaa tehostamalla. Presidentti  Emmanuel Macron  kertoi Twitterissä saaneensa viikonloppuna kolmannen koronarokoteannoksen ja influenssarokotteen.
 Matkustuskieltoja kiristetään
 Japani liittyi maanantaina Israelin joukkoon maana, joka on asettanut omikronin myötä matkustuskiellon kaikille ulkomaalaisille. Marokko taas on mennyt vielä pidemmälle ja keskeyttänyt kahdeksi viikoksi kaiken lentoliikenteen ulkomailta.
 Tässä vaiheessa useammat maat, kuten EU-maat, Britannia ja Yhdysvallat, ovat asettaneet matkustusrajoituksia vain eteläisen Afrikan maissa oleskelleille henkilöille. Muunnos havaittiin alun perin Etelä-Afrikassa.
 Etelä-Afrikan presidentti  Cyril Ramaphosa  on tuominnut matkustuskiellot. Hänen mukaansa niille ei ole tieteellistä pohjaa ja eteläinen Afrikka on joutunut epäoikeudenmukaisesti syrjityksi.
 Samoilla linjoilla on myös WHO.
 – Kun omikronia on nyt havaittu useilla maailman alueilla, Afrikkaan kohdistuvien matkustuskieltojen asettaminen hyökkää maailmanlaajuista solidaarisuutta vastaan, WHO:n Afrikan alueen johtaja  Matshidiso Moeti  sanoi tiedotteessa.
 WHO on varoittanut, että Afrikan alhainen rokotuskattavuus voi johtaa siihen, että mantereesta tulee rokotuksille vastustuskykyisten virusmuunnosten lisääntymisalue.
 Lue lisää:
 Päivittyvä seuranta koronavirustilanteesta
 Sairaalahoidossa olevien määrä nousussa – katso oman kuntasi koronatilanne ja rokotuskattavuus
 Koronaviruksen omikronmuunnosta on todettu ympäri Eurooppaa  (28.11.)
 Suomi rajoittaa maahantuloa eteläisestä Afrikasta uuden koronamuunnoksen takia – rajavartioyksikön päällikkö: "Maahan voi saapua vain välttämättömästä syystä"  (28.11.)

Omikronmuunnos leviää yhä laajemmalle – WHO: "Erittäin korkea" maailmanlaajuinen riski


Summary: Teknologiateollisuuden työehtosopimus päättyy marraskuun lopussa. Osapuolet jatkavat neuvotteluja tänään iltakuudelta.

Teknologiateollisuuden työehtosopimusneuvotteluissa on edetty sopimuksen tekstisisällöissä, mutta palkkaratkaisu on edelleen avoinna.
 Näin tiivistävät neuvottelujen tilanteen työntekijöitä edustavan Teollisuusliiton puheenjohtaja  Riku Aalto  ja Teknologiateollisuuden työnantajat ry:n toimitusjohtaja  Jarkko Ruohoniemi , jotka vierailivat maanantaina  Ylen aamun  ja radion  Ykkösaamun  lähetyksissä.
 Neuvotteluissa on kiire, sillä alan työehtosopimus on voimassa enää huomisen. Neuvottelujen loppuvaiheessa on kysymys etenkin palkoista.
 – Palkantarkistus on merkittävin kysymys tällä hetkellä. Kuinka saadaan eriäviä näkemyksiä sovitettua, siitähän tässä on kysymys, työnantajia edustava Ruohoniemi totesi Ylen aamussa.
 Palkoista halutaan sopia paikallisesti
 Teollisuusliiton Aallon mukaan työntekijäpuolen tavoitteena on saada palkankorotukset, jotka parantavat työntekijöiden ostovoimaa.
 – Työnantajan näkökulmasta palkankorotuksiin ei ole koskaan varaa, oli sitten hyvät tai huonot ajat. Tällä hetkellä teollisuuden tilanne on erittäin hyvä, yritykset tekevät hyvää tulosta ja työvoimapulasta on puhuttu paljon, Aalto sanoi Ykkösaamussa.
 Palkankorotuksia on tulossa, mutta niiden taso on vielä määrittelemättä.
 – Ensisijainen vaihtoehto tulee olemaan paikallinen sopiminen, eli palkan korotukset sovitaan paikallisesti, työnantajia edustava Ruohoniemi sanoo.
 Sekä Aalto että Ruohoniemi korostavat, että neuvottelut ovat edenneet hyvässä hengessä ja molemmilla osapuolilla on halu saada sopimus aikaan ennen vanhan sopimuksen päättymistä.
 – Sopimuksettomassa tilassa työrauhakysymykset tulevat aika nopeasti. Pohdinnassa ovat sitten muut vaihtoehdot. Neuvottelutulos pitää joka tapauksessa aina saada, Aalto sanoo.
 Yleissitovuus säilyy teknologiateollisuudessa
 Työnantajia edustava Teknologiateollisuus ry ilmoitti keväällä lopettavansa työmarkkinaneuvottelutoiminnan. Irtautumisen tavoitteena oli, että jatkossa työehdoista voitaisiin sopia entistä enemmän yrityskohtaisesti.
 Järjestö perusti kuitenkin uuden työnantajajärjestön, Teknologiateollisuuden työnantajat ry:n. Uusi järjestö neuvottelee nyt työehtosopimuksista niiden yritysten puolesta, jotka haluavat osallistua valtakunnalliseen työehtosopimusneuvotteluun.
 – Haluttiin antaa yrityksille mahdollisuus valita. Uuteen yhdistykseen liittyneet yritykset ovat vakaan harkinnan perusteella tehneet päätöksen, että haluavat olla mukana valtakunnallisessa TES-toiminnassa. Mandaatti neuvotella on hyvin vahva, Ruohoniemi sanoo.
 Uuteen yhdistykseen on liittynyt tähän mennessä 837 yritystä, joiden palveluksessa on yhteensä hieman yli 148 000 työntekijää. Kattavuus on noin 60 prosenttia, eli alalle on muodostumassa yleissitova työehtosopimus. Sopimus siis sitoo myös niitä yrityksiä, jotka eivät ole liittyneet uuteen työnantajajärjestöön.
 Lue lisää:
 Teknologiateollisuus irtautuu osittain työehtosopimustoiminnasta – antaa jäsenyrityksilleen mahdollisuuden valita, ollako TES-pöydässä mukana vai ei
 Teollisuusliitto uskoo yleissitovuuden syntyyn TES-rintamalla: Neuvotteluihin vielä matkaa

Teknologiateollisuuden tes-neuvotteluissa ratkaisun päivät, merkittävimmät väännöt koskevat palkankorotuksia


Summary: Hoitajat kohtaavat piikkikammoisia päivittäin rokotusasemilla. Useimmin piikkiä pelkäävät nuoret yli 20-vuotiaat. Psykoterapeutti vinkkaa, miten pelon voi selättää.

Asta Penttistä , 25, jännittää monta päivää etukäteen. Häntä huimaa, ja hän voi pahoin.
 Jännitys yltyy vähitellen.
 Penttinen pelkää rokotuksia. Pahimmillaan kammo on rokotustilanteessa. Silloin häntä oksettaa ja pyörryttää. Näkö sumenee.
 Siitä huolimatta hän on ottanut molemmat koronarokotukset.
 – Pelkään piikkiä enemmän sairautta, joka voisi tulla, jos rokotetta ei ota, hän sanoo.
 Moni piikkikammoinen on toiminut samoin. He ovat suojautuneet koronaa vastaan, vaikka olisivat jättäneet muut rokotukset ottamatta. Näin sanovat jyväskyläläiset hoitajat, Astan äiti  Anna Penttinen  ja kollega  Sanna Virkkunen .
 – Usea on kertonut kokevansa tämän rokotteen niin tärkeäksi, että on kammosta huolimatta rohkaistunut, Anna Penttinen sanoo.
 Asta Penttinen on ottanut kaikki tavalliset rokotukset, vaikka pelkääkin piikkejä. Niko Mannonen / Yle
 Pahimmillaan pelko ajaa välttelemään rokotuksia. Hoitajat arvelevat, että jotkut jättävät koronapiikin välistä tai lykkäävät sen ottamista piikkikammon takia.
 – Pidän uskottavana, että jokin osuus rokottamattomuudesta selittyy pistämistä kohtaan tunnetulla pelolla, toteaa myös psykiatrian professori  Erkki Isometsä  Helsingin yliopistolta.
 Samoilla linjoilla on psykoterapeutti  Lotta Heiskanen  Terveystalolta.
 – Piikkikammo voi osin selittää rokotusten välttelyä, hän sanoo.
 Erään tutkimuksen  mukaan 16 prosenttia aikuisista vältteli influenssarokotuksia piikkikammon takia.  20 prosenttia  karttoi jäykkäkouristusrokotusta samasta syystä.
 – Pahimmillaan piikkikammoinen ei ota rokotuksia ollenkaan, Sanna Virkkunen toteaa.
 Pelko on yleistä
 Jyväskyläläiset hoitajat kohtaavat piikkikammoisia koronarokotuksissa päivittäin. Jotkut pyörtyvät piikin jälkeen, kun jännitys laukeaa.
 Pelkoreaktiot ovat hoitajille arkipäivää.
 – Piikkikammoiset ovat olleet ihan mahdottoman rohkeita, kun ovat pelosta huolimatta tulleet rokotettaviksi, Sanna Virkkunen iloitsee.
 Sanna Virkkunen kohtaa piikkikammoisia rokotusasemalla jatkuvasti.  Niko Mannonen / Yle
 Arviolta joka kymmenes suomalainen pelkää piikkejä. Terävien esineiden pelko onkin yksi tavallisimmista.
 Erityisesti piikkikammo vaivaa hoitajien mukaan nuoria yli 20-vuotiaita. Lapsista pistoksia pelkää 20–50 prosenttia ja nuorista 20–30 prosenttia,  kertoo tutkimus .
 Useimmiten kammosta kärsivät nuoret miehet. Monet heistä ovat kertoneet hoitajille kauhukokemuksia armeijasta, jossa rokotteita on annettu yhtä aikaa molempiin käsivarsiin.
 – Joku pelkää kipua, toinen itse rokottamista ja neulaa, kolmas sitä, mitä rokote sisältää, Anna Penttinen kuvaa.
 Tylyä kohtelua hoitajilta
 Hoitaja oli tyly, eikä ymmärtänyt piikkikammoa.
 Sari Huhta-aho  oli tapansa mukaan jännittänyt ensimmäistä koronarokotusta monta päivää. Hän kertoi pelostaan hoitajalle ja pyysi pitämään neulan piilossa.
 Hoitaja totesi, että ei tässä ole ole mitään pelättävää, moni on kuvannut tämän videollekin.
 Asenne ärsytti Huhta-ahoa. Hän olisi toivonut ymmärrystä, tukea ja piikkikammon huomioimista tilanteessa. Avuksi olisi ollut vaikka kommentti, että kiva kun kerroit pelosta, jotta osaan toimia oikein.
 Huhta-aho on kohdannut tylyjä hoitajia usein ennekin. He ovat puhutelleet häntä muun muassa neula-allergiseksi.
 – Käsittämätöntä, miten hoitajat eivät ymmärrä, mikä neulakammo on. Jotkut ymmärtävät, mutta melkein joka toinen ei ollenkaan, Huhta-aho sanoo.
 Toinen rokotuskerta sujui paremmin. Hoitaja oli eri ja ymmärsi pelon heti. Huhta-aho sai rokotuksen makuultaan, ja hoitaja kyseli hänen oloaan.
 Asta Penttisen kokemukset hoitajista ovat hyviä. Niko Mannonen / Yle
 Asta Penttinen keskittyy hengittämiseen ja katselee muualle rokotuksen ajan. Hänkin kertoo hoitajalle pelostaan ja toivoo, että tämä puhuisi jostain aivan muusta kuin rokotuksesta.
 – Useimmiten hoitajat ymmärtävät ja ottavat pelon tosi hyvin huomioon. Siitä on ollut iso apu, Penttinen sanoo.
 Hän saa monesti käydä makuulleen pistoksen ajaksi. Hoitajat antavat hänen myös rauhoittua ja koota itseään kaikessa rauhassa toimenpiteen jälkeen.
 "Kukaan ei enää häpeä"
 Nykyään asiakkaat kertovat rohkeasti piikkikammostaan hoitajille.
 – Kukaan ei enää häpeä sitä. Vanhemmat miehetkin sanovat siitä reippaasti. Se on ilahduttavaa, Anna Penttinen sanoo.
 Kertominen auttaa, koska silloin hoitajat voivat huomioida pelon ja auttaa asiakasta.
 Jyväskyläläiset hoitajat pyrkivät kuuntelemaan pelkäävän toiveita. Osa haluaa rokotuksesta mahdollisimman paljon tietoa etukäteen, toiset mahdollisimman vähän. Monet tahtovat piikin makuultaan, koska pelkäävät pyörtymistä.
 Rokotuksen voi saada myös tarkkailuhuoneessa, jossa henkilökunnalla on aikaa jutella ja rauhoitella asiakasta.
 Pahasta kammosta kärsivä voi varata kaksi peräkkäistä aikaa, jolloin tilanne on tavallista rauhallisempi. Paikan päälle kannattaa ottaa mukaan ystävä tai omainen, josta saa turvaa.
 Joskus huumori tai hengitykseen keskittyminen vie ajatukset muualle.
 – Henkilökunta on kokenutta ja piikkikammo on tullut jokaiselle jossain edellisessä työtehtävässä vastaan. Se on meille aivan tavallinen asia, Sanna Virkkunen kertoo.
 Sanna Virkkunen pyrkii kuuntelemaan piikkikammoista asiakasta ja noudattamaan tämän toiveita. Niko Mannonen / Yle
 Yleensä peloista pääse vain, jos altistaa itsensä niiden kohteille. Näin kertoo psykiatrian professori Erkki Isometsä. Piikkikammo siis helpottaa vain rokotuksia ottamalla.
 – Pelon voittaminen on vapauttavaa. On hyvä muistaa sekin, että jos ei ota rokotusta ja sairastuu vakavaan koronaan, sairaalassa vasta joutuukin tekemisiin piikkien kanssa, Isometsä muistuttaa.
 "Kyllä minä siitä selviän"
 Yksi oppilas ennen minua, Sari Huhta-aho laski lapsena koulussa rokotuspäivänä. Silloin tuli huono olo ja huimasi. Toisinaan hän pyörtyi.
 Reaktio on sama edelleen, 56-vuotiaana. Pelko ei ole helpottanut iän myötä.
 Vuosia myöhemmin omat lapset saivat rokotuksia neuvolassa. Huhta-ahon oli pakko jäädä odotusaulaan. Hän ei voinut olla turvallinen aikuinen tilanteessa, jota itse pelkäsi.
 – Se on aivan samanlainen kuin ahtaanpaikankammo tai korkeanpaikankammo. Joudun pakottamaan itseni piikitettäväksi, hän sanoo.
 Myös Asta Penttinen on kärsinyt piikkikammosta ala-asteelta asti. Sittemmin pelko on pahentunut, ja nykyään hän jännittää eniten omaa reaktiotaan.
 – Entä, jos itken taas, kun tulee huono olo? Entä, jos oksennan? hän kuvaa ajatuksiaan.
 Toisaalta Penttinen on oppinut myös rauhoittelemaan itseään, mikä helpottaa tilanteita.
 – Kyllä minä siitä selviän.
 Lotta Heiskasen vinkkejä neulakammon voittamiseen: Älä katso pistoskohtaa ja toimenpidettä. Suuntaa huomio muualle. Ajattele mukavia asioita. Hengitä syvään ja rentouta keho. Ota tukihenkilö mukaan. Muistuta itseäsi, että hyöty on isompi ja pitkäkestoisempi kuin hetken kirpaisu. Kerro kammosta hoitajille. Ammattilaiset auttavat ja etsivät sopivia keinoja. Totuta itseäsi tilanteisiin. Onnistumiskokemukset auttavat. Kiitä itseäsi onnistuneen rokotuksen jälkeen.
 Pelkäätkö sinä piikkejä? Voit keskustella aiheesta 28. marraskuuta kello 23.00 asti.
 Lue lisää:
 Piikkien vilinä koronarokotuskuvissa hirvittää monia – Ex-piikkikammoinen: "Pääsin eroon lapsuuden kammosta lääkärin avulla"

Kun piikki pelottaa niin, että pyörryttää ja oksettaa – osa voi jättää koronarokotteen ottamatta piikkikammon takia, arvioi psykiatrian professori


Summary: Euroopan rajoilla syyllistytään toistuvasti laittomiin käännytyksiin, joissa estetään ihmisiä hakemasta turvapaikkaa. Euroopan raja- ja merivartiovirasto Frontex ei ole puuttunut ihmisoikeusrikkomuksiin EU:n jäsenmaiden rajoilla, ilmenee Ylen selvityksestä.

Suomalaiset rajavartijat ovat olleet paikalla tilanteissa, joissa EU:n jäsenmaiden rajavartijat ovat estäneet Eurooppaan pyrkiviä ihmisiä hakemasta turvapaikkaa.
 EU:n sääntöjen mukaan ihmisellä on oikeus hakea turvapaikkaa, mikäli hän pääsee unionin sisälle. Säännöt eivät kuitenkaan velvoita myöntämään turvapaikkaa kaikille turvapaikanhakijoille.
 Osa jäsenmaista on syyllistynyt niin sanottuun push back -menettelyyn. Sillä tarkoitetaan tapaa, jossa EU:n alueelle saapunut henkilö poistetaan maasta ilman mahdollisuutta hakea turvapaikkaa.
 Näin on tapahtunut ainakin Unkarissa, Kroatiassa ja Kreikassa, ilmenee Ylen ruotsinkielisen tutkivan toimituksen Spotlightin selvityksestä.  Yle uutiset on myös aiemmin raportoinut  väkivaltaisista käännytyksistä Kroatian rajalla.
 Vuonna 2015 EU-maihin saapui yli miljoonaa turvapaikanhakijaa. Siitä lähtien jäsenmaat ovat pyrkineet tilkitsemään Euroopan unionin ulkorajoja entisestään. Tämä näkyy aitojen rakentamisena muun muassa EU:n itärajoilla ja lisäätyneenä partiointina Välimerellä.
 Frontexin velvollisuus on puuttua, mikäli rajaoperaatioissa ei kunnioiteta ihmisten perusoikeuksia.
 Turvapaikanhakija pitää käsissään lasta. Kuva on otettu maaliskuussa 2016 hetki sen jälkeen, kun turvapaikanhakijat olivat rantautuneet lautalla Lesboksen saarelle Kreikassa. Kay Nietfeld / EPA
 Suomalaispartion rajakoira hyökkäsi turvapaikanhakijan kimppuun
 Vastuu rajojen valvonnasta kuuluu jäsenmaiden viranomaisille. Heidän apunaan toimii Euroopan raja- ja merivartiovirasto Frontex.
 Frontexin riveissä on palvellut viime vuosina 10–30 suomalaista rajavartijaa. Tulevina vuosina Suomi on luvannut tukea Frontexia lähettämällä yli sata rajavartijaa. Vuonna 2019 EU-jäsenmaat hyväksyivät Frontexin uudet toimivaltuudet ja säännöt. Niiden mukaan vuonna 2027 Frontexilla tulisi olla 10 000 rajavartijan pysyvä joukko.
 Syyskuussa 2016 suomalaisia rajavartijoita oli partioimassa Unkarin ja Serbian välisellä rajalla. Horgos-Röszken rajanylityspaikalla tapahtui välikohtaus, jossa käännytetty nainen loukkaantui vakavasti.
 Unkarilaisen rajapartion kanssa vartiotehtävissä oli mukana suomalainen rajakoirapartio. Koira sai vainun ja partio lähti juoksemaan tiheän metsän läpi. Pensaikosta hyppäsi esiin nainen. Suomalainen partiokoira hyökkäsi naisen kimppuun ja puri tätä niin pahasti, että  nainen joutui sairaalahoitoon .
 Nainen ei saanut mahdollisuutta hakea turvapaikkaa vaan hänet käännytettiin Serbian puolelle laittomasti. Frontex ei kommentoinut tapausta Ylelle tai antanut haastattelua tätä artikkelia varten.
 Rajavartiolaitoksen ylitarkastaja  Pietari Vuorensola  vahvistaa kuitenkin välikohtauksen Ylelle.
 – En ollut silloin tässä tehtävässä, mutta olen kyllä kuullut tilanteesta, jossa suomalaisen rajavartijan koira on kiinniottotilanteessa purrut laitonta rajanylitystä yrittänyttä henkilöä tapaturmaisesti, Vuorensola sanoo.
 Unkarilaiset rajavartijat käännyttivät tapauksen jälkeen naisen Serbiaan. Samalla suomalainen rajavartija joutui onnettomuustilanteen myötä mukaan laittomaan tapahtumaan.
 Frontex ei pyynnöstä huolimatta suostunut luovuttamaan tapauksesta kirjattua sisäistä raporttia eli niin sanottua  Serious Incident Reportia . Yle on kuitenkin vahvistanut raportin olemassaolon ja tutustunut sen sisältöön.
 Frontex on EU-maiden yhteinen raja- ja merivartiovirasto. Kaikkien jäsenmaiden - Suomi mukaan lukien - pitää auttaa Frontexia. Tulevaisuudessa yli sata suomalaista raja- ja merivartijaa tulee palvelemaan Frontexin operaatioissa vuosittain EPA
 Egeanmerellä toinen välikohtaus
 Toinen laiton käännytys, jossa oli mukana suomalaisia merivartijoita, tapahtui maaliskuussa vuonna 2020. Suomalaisia merivartijoita oli mukana Frontexin aluksessa, joka partioi Egeanmerellä Kreikan ja Turkin välillä.
 Suomalaiset pysäyttivät ohjeiden mukaisesti siirtolaisten aluksen. Tämän jälkeen kreikkalaiset merivartijat ottivat tilanteen haltuunsa ja käskivät suomalaisia poistumaan.
 Ylen lähteiden mukaan on hyvin todennäköistä, että suomalaisen Frontex-aluksen poistuttua paikalta kreikkalaiset merivartijat käännyttivät siirtolaisten aluksen laittomasti.
 Frontexia tilanteessa edustaneet suomalaiset tekivät asiasta sääntöjen mukaisen raportin Frontexille. Frontexin olisi pitänyt tämän jälkeen laatia asiasta tapausraportti. Suomen rajavartiolaitos ei ole saanut nähtäväkseen tätä raporttia, eivätkä tunne sen tarkkaa sisältöä.
 Ylitarkastaja Pietari Vuorensola Rajavartiolaitokselta tuntee myös tämän välikohtauksen.
 – Tällaisesta tilanteesta on raportoitu että suomalainen partiovene on pysäyttänyt aluksen jossa on oletettavasti ollut laittomasti rajan yli yrittäviä. Ja kreikkalainen rannikkovartioston alus on sitten ottanut tilanteen haltuun ja siirtänyt suomalaisen partioveneen toiselle alueelle toimimaan, Rajavartiolaitoksen ylitarkastaja Petri Vuorensola sanoo Ylelle.
 Kreikka on viime vuosina johdonmukaisesti toiminut juuri näin: Frontexin palveluksessa työskentelevien muiden EU-maiden rajavartijoille annetaan tehtäväksi partioida ja pysäyttää aluksia ja kreikkalaiset hoitavat käännytyksen.
 Maaliskuussa 2020 raportoitiin vastaavanlaisesta tilanteesta, jossa tanskalainen Frontex alus oli pysäyttänyt aluksen, jossa oli 33 siirtolaista. Kreikkalainen Operation Poseidonin päällikkö käski tanskalaisia työntämään aluksen kohti avomerta, mutta tanskalaiset kieltäytyivät tottelemasta käskyä. Asiasta on kirjoittanut  muun muassa Politici-lehti .
 Yli 270 000 ihmistä on yrittänyt päästä EU:n alueelle Välimeren yli viime ja tämän vuoden aikana.
 Maahanmuuttoasioista vastaava EU-komissaari Ylva Johansson on vaatinut Kreikkaa asettamaan riippumattoman työryhmän selvittämään Kreikan väitettyjä laittomia käännytyksiä.
 JULIEN WARNAND / AOP
 Sisäministeri Ohisalo: Ei tietoa tilanteista
 Suomessa poliittinen vastuu Frontexin operaatioihin osallistuvien rajaviranomaisten toiminnasta kuuluu sisäministerille. Spotlight haastatteli aiheeseen  Maria Ohisaloa  (vihr.), joka jätti sisäministerin paikan hieman yli viikko sitten siirtyessään vanhempainvapaalle.
 – En ole kuullut suomalaisten joutuneen tällaisiin tilanteisiin. Toivon, että tapaukset selvitetään myöhemmin oikeudessa, jotta tiedämme mitä oikeastaan tapahtui, Ohisalo sanoo.
 Vuosi sitten EU-tuomioistuin totesi Unkarin rikkoneen unionin lainsäädäntöä ja tämän vuoksi Frontex keskeytti operaationsa Unkarissa.
 Unkarin Helsinki-komitea, joka tarjoaa lakineuvontaa turvapaikanhakijoille, on dokumentoinut yli 70 000 käännytystä Unkarin rajoilla kesästä 2016 lähtien. Suurin osa näistä pushback-käännytyksistä toteutettiin sinä aikana, jona Frontex oli Unkarissa.
 Unkarin lisäksi laittomia pushback-käännytyksiä on raportoitu muun muassa Kreikassa.
 Frontex on vuosikaudet tukenut Kreikkaa merivalvonnassa.
 Maahanmuuttoasioista vastaava EU-komissaari  Ylva Johansson  on vaatinut Kreikkaa käynnistämään riippumattoman selvityksen turvapaikanhakijoiden kohtelusta.
 – Frontex ei saa koskaan tukea toimintaa, joka ei kestä päivänvaloa tai ole säädösten ja perusarvojen mukaista. Perusarvojen ja rajojen puolustaminen samaan aikaan on kuitenkin mahdollista, Ylva Johansson sanoo Ylen haastattelussa.
 Kongon demokraattisesta tasavallasta kotoisin oleva turvapaikanhakija Jeancy Kimbenga on yksi henkilöistä, joka on haastanut EU:n raja- ja merivartiovirasto Frontexin EU-oikeuteen. Marcus Floman / Yle
 Turvapaikanhakija haastoi Frontexin oikeuteen
 Kongon demokraattisesta tasavallasta kotoisin oleva  Jeancy Kimbenga  asuu tällä hetkellä Turkissa ilman oleskelulupaa. Kimbenga on pyrkinyt neljä kertaa EU:n alueella hakeakseen turvapaikkaa.
 Kerran Jeancy pääsi maihin Kreikalle kuuluvalle Lesboksen saarelle. Hänet käännytettiin ennen kuin hän ehti hakea turvapaikkaa.
 – Kreikan rannikkovartiosto laittoi meidät puhallettavaan lauttaan. Ihmisiä oli lautalla aivan liikaa, Kimbenga kertoo Ylen Spotlightin haastattelussa.
 Kreikan rajaviranomaiset ovat toistuvasti estäneet ihmisiä hakemasta turvapaikkaa. Päävastuu toiminnasta rajaoperaatiossa on aina isäntämaalla eli tässä tapauksessa Kreikalla. Frontex on kuitenkin ollut mukana Välimerellä ja tukenut Kreikkaa muun muassa tekemällä valvontalentoja ja antamalla operaation käyttöön henkilöstöä.
 Frontexilla on aina velvollisuus varmistaa, että perusoikeuksia ja turvapaikkaoikeutta kunnioitetaan niissä raja-operaatioissa, joissa Frontex on läsnä.
 Kimbenga on yksi turvapaikanhakijoista, jotka ovat haastaneet Frontexin oikeuteen. Asiaa puidaan Euroopan unionin tuomioistuimessa.
 Turvapaikka-asioihin erikoistunut lakimies  Iftach Cohen  edustaa Jeancey Kimbengaa oikeusjutussa Frontexia vastaan. Hänen mukaansa Frontex on osallistunut ihmisoikeusrikkomuksiin.
 – On selvää, että ilman Frontexin apua Kreikka ei voisi ylläpitää laitonta toimintaansa, asianajaja  Iftach Cohen  sanoo.
 Kreikka on kiistänyt syyllistyneensä laittomiin käännytyksiin.

Ylen selvitys: EU:n rajavirasto Frontex jättänyt puuttumatta laittomiin käännytyksiin – myös suomalaisia rajavartijoita mukana tilanteissa


Summary: Talousvaikeudet kotettelevat turismista riippuvaista saarivaltiota, mutta moni haluaa jättää lopulliset hyvästit siirtomaa-ajan ja orjuuden varjostamalle historialle.

Tänään maanantaina kuningatar  Elisabetin  valtakunta kutistuu hieman, kun Karibianmerellä sijaitsevasta saarivaltiosta Barbadoksesta tulee virallisesti maailman nuorin tasavalta.
 Barbados on ollut itsenäinen jo vuodesta 1966, mutta tasavallaksi julistautumalla maa rikkoo viimeisetkin hallinnolliset siteensä entiseen siirtomaaisäntäänsä Britanniaan.
 Uutena valtionpäänä kuningatar Elisabetin korvaa Barbadoksen historian ensimmäinen presidentti  Sandra Mason .
 Aiemmin Mason edusti kuningatarta Barbadoksen kenraalikuvernöörinä. Hänen virkaanastujaisiaan vietetään tasavaltajuhlallisuuksien aikana.
 – Meidän on tullut aika jättää siirtomaahistoriamme taakse. Barbadoslaiset haluavat barbadoslaisen valtionpään, Mason julisti vuosi sitten, kun asiasta päätettiin.
 Kuningatar Elisabet II ja Barbadoksen tuleva presidentti Sandra Mason Windsorin linnassa maaliskuussa 2018. Kuva: AOP AOP
 Prinssi Charles osallistuu
 Barbadoksen tasvaltaistumiseen ei liity dramatiikkaa. Buckinghamin palatsi on viestinyt niukkasanaisesti, että asia on Barbadoksen itsensä päätettävissä.
 Britannian kruununprinssi  Charleskin  vierailee hyvän tahdon eleenä saarella seremoniassa, jossa siteet hänen äitiinsä Elisabetiin katkaistaan.
 Charlesin  on määrä johtaa  äitinsä jälkeen myös Kansainyhteisöä, joka koostuu Britanniasta ja sen entisistä siirtomaista. Tähän kerhoon Barbadoskin kuuluu edelleen.
 Vaikka Barbados poistuukin Elisabetin holhouksesta, ei kuningattaren valtakunta ole ainoastaan Britanniaan rajoittumassa. Hän on edelleen yhdentoista pienen saarivaltion sekä Kanadan, Australian ja Uuden-Seelannin valtionpää.
 Prinssi Charles saapui maanantai-iltana Barbadokselle osallistumaan historiallisiin juhlallisuuksiin. AOP
 Inspiraatio muillekin
 Barbadoksen päätös kulkea omia polkujaan on Kansainyhteisössä nykyään harvinainen. Viimeksi kuningattaresta luopui Mauritius vuonna 1992.
 Barbadoksen esimerkki saattaa innostaa myös muita entisiä alusmaita tekemään pesäeroa Britanniaan, arvioivat asiantuntijat. Esimerkiksi Jamaikalla tasavaltalaishaaveet ovat kasvaneet.
 Tasavallaksi julistautuminen ei kuitenkaan ole yksimielinen päätös alle 300 000 asukkaan saarella. Monet ovat huolissaan pärjäämisestä omillaan, etenkin taloudellisesta näkökulmasta. Epävarmuutta lisää erityisesti koronapandemia, joka on koetellut turismista riippuvaista valtiota.
 Monien mielestä Barbadoksen on toisaalta korkea aika seistä omilla jaloillaan vuosisatoja kestäneen, sorron ja orjuuden varjostaman historian jälkeen.
 Lue lisää:
 Barbados haluaa eroon kuningatar Elisabetista
 Kansainyhteisö päätti: Britannian prinssi Charles seuraavaksi johtajaksi
 Liechtenstein, Barbados, Benin ja Seychellit – Me olemme Suomen pienimpiä vähemmistöjä

Kuningatar Elisabetin valtakausi Barbadoksella päättyy – maailman nuorin tasavalta syntyy tänään Karibialla


Summary: Uusi eläinsuojelulaki on parhaillaan lausuntokierroksella. Korkeasaaren eläintarha ja Suomen eläinlääkäriliitto toivovat selkeiden vastuiden linjaamista luonnonvaraisten eläinten hoitamiseen.

Korkeasaaren eläintarhassa toivotaan pikaista ratkaisua Helsingin kaupungin pelastuslaitoksen eläinpelastusyksikön toiminnan muutoksiin.
 Pelastuslaitos on lopettamassa loukkaantuneiden tai pulaan joutuneiden luonnonvaraisten eläinten hoitoon ja neuvontaan liittyvän puhelinpalvelun ja eläinten kuljetuksen huhtikuussa 2022.
 – Sääli, että tämä hyvin toiminut systeemi puretaan. Meillä on puhelinneuvontaa villieläinsairaalassa, mutta se toimii vain virka-aikana, sanoo Korkeasaaren toimitusjohtaja  Sanna Hellström .
 Helsingissä on ainoana Suomessa toiminut erillinen puhelinnumero pelastuslaitoksen eläinpalveluyksikköön ympäri vuorokauden. Jatkossa numerot ohjataan yleiseen hätänumeroon 112, jolloin hätäkeskus arvioi avuntarpeen. Käytännössä kentälle lähdetään, mikäli luonnonvaraisesta eläimestä aiheutuu yleistä vaaraa tai haittaa ihmisille tai yhteiskunnalle.
 Yhteydenotoista päätellen nykyiselllä toimintatavalla on ollut Hellströmin mielestä helsinkiläisten tuki ja tarve sille.
 – Ymmärrän, että ihminen voi olla aika avuton, kun törmää loukkaantuneeseen luonnonvaraiseen eläimeen. Meidän intressi on, että eläin saa avun ja tulee hoidettua. Apu on jossain tapauksissa eutanasia, mutta ei aina. Lopettaminenkin täytyy jonkun tehdä.
 Luonnonvaraisten eläinten kohdalla on tärkeä, että antaa oikeanlaista apua. Joskus on syytä jättää rauhaan ja vain tarkkailla, joskus on toimittava.
 – Olisi tärkeää, että ihminen tavoittaa jonkun tahon, joka osaisi antaa oikeanlaisen neuvon, Hellström sanoo.
 Korkeasaaren ylläpitämä  Villieläinsairaala  on Suomen suurin loukkaantuneiden ja orpojen luonnonvaraisten eläinten hoitola. Vuosittain hoitoon tuodaan yli 1 500 eläintä. Hoidosta vastaavat eläintenhoitajat, eläinlääkäri ja biologi, jotka ovat työskennelleet pitkään villieläinten kanssa.
 Villieläinsairaalaan tuoduista eläimistä suurin osa on pulassa ihmisen toiminnan takia. Hellströmin mukaan esimerkiksi ongenkoukkuja on jäänyt eläimiin kiinni tai ne ovat tarttuneet verkkoon tai johonkin roskaan. Eläimiä on myös ruokittu niille sopimattomalla roskaruoalla tai siilejä on jäänyt automatiikalla toimivien ruohonleikkureiden silpomiksi.
 – Mielestäni meillä on velvollisuus auttaa luonnonvaraisia eläimiä.
 Luonnonvaraisten eläinten hoidossa on aina se päämäärä, että ne pystyisivät palaamaan takaisin luontoon.
 – Ei kukaan partioi metsässä etsimässä loukkaantuneita, vaan eläimet ovat joutuneet vaaraan ihmisen toiminnan vuoksi. Tällaisena luontokadon aikana jokainen eläinyksilö on arvokas itsessään ja ansaitsee saada hoitoa, Hellström sanoo.
 Hellström: Uuteen lakiin pitäisi nimetä selkeästi, kenellä on velvollisuus auttaa
 Korkeasaaren eläintarha on huolestunut tilanteesta, eikä nykyinen lakikaan selkeytä käytäntöä.  Uusi eläinsuojelulaki  on parhaillaan  lausuntokierroksella . Siihen odotetaan kommentteja eri tahoilta tammikuun puoliväliin mennessä.
 Lausuntoja on  pyydetty noin 150 eri taholta , mutta kommentteja voi antaa muutkin kuin ne, joilta lausuntoja on pyydetty.
 Lakiin annettiin kommentit jo kertaalleen vuonna 2018. Nyt lausuntokierroksella olevaa  lakiluonnosta on muutettu  saadun palautteen ja vaihtuneen hallituksen linjausten mukaan.
 Korkeasaari on yksi lakiluonnoksen kommentoijista. Eläintarhan toiveena on, että uudessa laissaluonnonvaraisten eläinten hoito laitettaisiin kuntoon.
 – Eläinsuojelulaissa on kirjaus, että hätään joutunutta luonnonvaraista eläintä täytyy auttaa, mutta siinä ei ole annettu auttamisvelvollisuutta kenellekään. Ainoastaan eutanasia on nimetty kunnan vastuulle, Hellström sanoo.
 Eläimen lopettaminen on ratkaisu joissakin tilanteissa, mutta on myös paljon tilanteita, joissa voi auttaa muutoinkin, Hellström painottaa.
 Eläintarhojen osalta Korkeasaari pitää hyvänä kehitystä, jossa lakiluonnos edellyttää tarhoja osallistumaan vahvemmin eläinten suojelutoimintaan.
 – Tavoite on hyvä, mutta kirjaus ei ole optimaalinen. Tähän annamme oman lausunnon viimeistään tammikuussa, Hellström sanoo.
 Eläinlääkäriliitto toivoo myös selkeitä vastuita lakiin
 Eläinlääkäriliitto ei ole antanut vielä virallista kannanottoa uuteen lakiehdotukseen. Liiton eläinsuojeluvaliokunnan puheenjohtaja  Maria Wahlforsin  mukaan muunnetussa luonnoksessa on paljon hyvää, mutta eläinten hyvinvoinnin kannalta se voisi olla edistyneempi.
 – Eläinten hyvinvointilaki koskee kaikkia eläinlajeja, mutta eri eläimet ovat siinä kuitenkin eriarvoisessa asemassa, Wahlfors sanoo.
 Helsingin malli ei ole ollut valtakunnallinen käytäntö, joka kunnassa toimitaan eri tavalla. Toiminta perustuu pitkälti vapaaehtoisuuteen.
 – Vapaaehtoistoiminta osallistuu paljon luonnonvaraisten eläinten hoitoon ja käytännöt ovat hyvin kirjavia. Olennaista olisi määrittää selkeät vastuut toiminnalle, Wahlfors sanoo.
 Nykyisen lain ja myös tulevan lain mukaan ihmisellä on auttamisvelvollisuus, jos luonnonvarainen eläin on loukkaantunut ja kärsii. Lakiluonnoksessa kansalaisten auttamisvelvollisuus luonnonvaraisten eläinten osalta kuitenkin rajataan vain ensiapuluonteiseksi.
 Käytännössä auttaminen tarkoittaisi esimerkiksi vaaralliseen paikkaan joutuneen eläimen siirtämistä tai opastamista pois alueelta, aitaan tarttuneen eläimen irrotusta tai sairaan tai loukkaantuneen eläimen hoitoon toimittamista tai lopettamista.
 Sen sijaan luonnonvaraisen eläimen hoitaminen olisi ilmoituksenvaraista. Lakiluonnoksen mukaan kansalainen voi pitää luonnonvaraisen eläimen vain lyhytaikaisesti ensiapua varten, minkä jälkeen se olisi viipymättä vietävä hoitolaan tai palautettava luontoon. Mikäli kumpikaan vaihtoehto ei ole mahdollista, eläin on lopetettava.
 – Tämä parantaa nykytilannetta ja turvaa jossain määrin asiantuntevampaa ja valvotumpaa hoitoa. Myös hoitoa tarjoavat tahot olisivat paremmin tiedossa. Ongelmallista on kuitenkin se, ettei vastuita ole määritelty, Wahlfors sanoo.
 Hoitolan voi perustaa, mutta kukaan ei vastaa hoidon järjestämisestä. Wahlforsin mielestä käytännössä tämä jäisi edelleen kustannussyistä vapaaehtoistoiminnan varaan.
 Eläinlääkäreille tulossa velvollisuus lopettaa tarvittaessa vastaanotolle tuotu eläin
 Uutena vaatimuksena lakiin säädettäisiin  kunnalle velvollisuus huolehtia kunnan järjestämälle eläinlääkärin vastaanotolle tuodun sairaan tai vahingoittuneen luonnonvaraisen eläimen lopettamisesta. Kunnan velvollisuus kohdistuisi kuitenkin vain eläimen lopettamiseen, ei muun hoidon antamiseen.
 Wahlforsin mielestä ongelmallista on lain edellystys siitä, että joku tuo eläimen. Kunnaneläinlääkäri ei lähde etsimään tai hakemaan loukkaantuneita eläimiä metsistä tai luonnosta. Isojen eläinten ja riistaeläinten kanssa apua antavat joskus myös poliisi ja metsästysseurat.
 – Kansalaiselle on hankala, kun ei ole selkeää tahoa, mihin otetaan yhteyttä. Systemaattinen käytäntö ja työnjako olisi hyvä olla koko maassa, Wahlfors sanoo.
 Yhteydenottoja tulee myös eläinlääkäreille. Ihmiset soittavat apua tarvitsevista eläimistä kunnaneläinlääkäreille, yksityisille eläinlääkäreille ja valvontaeläinlääkäreille.
 – Puhelinneuvontaa annetaan, mutta mahdollinen kuljetus jää yksittäisen kansalaisen vastuulle. Luonnonvaraisten eläinten kohdalla on syytä miettiä, milloin ylipäätään on tarve lähteä siirtämään ja tarvitsevatko kaikki pulaan joutuneet pelastusta ihmisen ajattelemalla tavalla, Wahlfors sanoo.
 Esimerkiksi eläinten poikaset saattavat joskus vaikuttaa emonsa hylkäämiltä, vaikka eivät sitä ole. Lievästi itsensä loukannut eläin saattaa myös kärsiä vähemmän siitä, että sen annetaan olla kuin siitä, että ihminen sitä auttaa, Wahlfors sanoo.
 Lue myös:
 Suomen ainoan eläinpelastusyksikön toimintaa riisutaan ja se huolettaa Korkeasaaressa: eläintarha valmis neuvottelemaan ratkaisusta tilanteeseen
 Helsingin pelastuslaitos lopettaa eläinten pelastamiseen liittyvän puhelinneuvonnan – "Luonnossa on oma kiertokulkunsa, kaikkia ei voida auttaa"
 Helsingin poliisi joutui tänään lopettamaan kaksi hirveä Roihuvuoressa – eläimet päätyivät Korkeasaaren leijonien ruoaksi

Korkeasaari kaipaa ratkaisua luonnonvaraisten eläinten hoitamiseen Helsingissä – uusi lakiluonnos ei tuo olennaista korjausta nykytilanteeseen koko maassa


Summary: Kuluttajien näkemys oman talouden nykytilasta oli valoisa, mutta odotukset heikkenivät. Vastaukset heijastavat aikaa ennen uutta virusmuunnosta.

Elinkeinoelämän luottamus jatkoi marraskuussa vahvistumistaan. EK:n luottamusindikaattorin mukaan luottamus vahvistui sekä teollisuudessa, rakentamisessa että vähittäiskaupassa.
 Palveluyritysten luottamusindikaattori heikkeni hieman lokakuusta, mutta pysyi edelleen pitkän aikavälin keskiarvoa korkeammalla.
 Vastaukset EK:n luottamuskyselyyn on kuitenkin kerätty ennen uuden koronavirusmuunnoksen ilmaantumista talouden näkymiä synkentämään.
 Kuluttajien luottamusindikaattori laski viime kuuhun verrattuna, kertoo Tilastokeskus. Kuluttajien näkemys oman talouden nykytilasta oli hyvin valoisa, mutta odotukset omasta ja varsinkin Suomen taloudesta heikkenivät.
 Inflaation puraisu tuntuu jo kuluttajien arvioissa. Marraskuussa kuluttajien arviot ja odotukset kuluttajahintojen nousuvauhdista ylittivät jo selvästi pitkän ajan keskiarvonsa. Indikaattorin lukema oli marraskuussa 1,2, kun se lokakuussa oli 2,7 ja syyskuussa 6,0.
 Viime vuoden marraskuussa indikaattori oli reilusti pakkasen puolella lukemassa -4,8. Pitkän ajan keskiarvo on -1,7, joten kaikkiaan kuluttajien näkemykset ovat tavallista myönteisemmät.
 Myös nämä vastaukset ovat ajalta ennen omikronia, sillä Tilastokeskus keräsi vastaukset 1.–18. marraskuuta.
 Lue myös:
 Kuluttajien luottamus omaan talouteensa oli elokuussa mittaushistorian valoisin – Elinkeinoelämän luottamus palautunut plussan puolelle

Elinkeinoelämän luottamus vahvistui marraskuussa – kuluttajilla hieman varovaisempi tunnelma


Summary: Tuntijakokokeilu hyödytti matemaattis-luonnontieteellisiä oppiaineita painottavia opiskelijoita, mutta ei tuonut juuri etua kielten tai yhteiskunnallis-humanististen oppiaineiden opiskeluun.

Lukioissa opiskelleet arvioivat, että tuntijakokokeilun tuoma opintojen keventämismahdollisuus lisäsi opiskelun mielekkyyttä. Reaaliaineiden kokeilu ei kuitenkaan edistänyt jaksamista, ja se hyödytti opiskelijoita epätasaisesti, ilmenee tuoreesta selvityksestä.
 Opintomenestykseen tai jatko-opintoihin pääsyyn opintojen hajauttamisella tai jonkin oppiaineen kokonaan opiskelematta jättämisellä ei havaittu olevan vaikutusta. Kokeilussa opiskelijoilla oli tavallista laajemmat mahdollisuudet päättää itse siitä, minkä verran he painottavat matemaattis-luonnontieteellisiä ja humanistis-yhteiskunnallisia oppiaineita.
 Mahdollisuus osallistua kokeiluun oli 28 lukiossa vuosina 2016 ja 2017 aloittaneilla ikäluokilla. Kokeilun vaikutuksia selvitti Kansallinen koulutuksen arviointikeskus (Karvi).
 Luonnontieteiden opiskelu eteni
 Nyt julkaistujen tulosten mukaan tuntijakokokeilu hyödytti matemaattis-luonnontieteellisiä oppiaineita painottavia opiskelijoita, mutta ei tuonut juuri etua kielten tai yhteiskunnallis-humanististen oppiaineiden opiskeluun.
 Kokeilussa kurssivalintojen tekeminen vaikeutui ja opinto-ohjauksen tarve kasvoi erityisesti pienemmissä lukioissa, kun yhteiskunnallisten ja humanististen aineiden opiskelu väheni ja syventävien kurssien opiskelu osassa oppiaineita lisääntyi.
 Kursseille mahtumisessa oli vaikeuksia noin joka neljännellä opiskelijalla.
 – Arvioinnin tulokset herättävät pohtimaan, joustiko nyt kokeiltu malli tarpeeksi kaikkien opiskelijoiden kannalta, tai pitäisikö erilaisissa oppiaineyhdistelmissä olla mahdollisuus laajempaan valinnaisuuteen. Kokeilujen yhteydessä on myös tärkeää arvioida niiden vaikutuksia opiskelijoiden yhdenvertaisuuteen, sanoo Karvin arviointineuvos  Päivi Kamppi  tiedotteessa.
 Lue myös:
 Elämäänsä erittäin tyytyväisten lukiolaisten määrä laski – lukiouudistus on lisännyt sekä opiskelijoiden että opettajien paineita
 Ruotsin opetusta uudistettiin lukiossa, ja nyt vanha inhokki onkin monen lempiaine, sanoo opettaja

Lukion opintojen keventämisen mahdollisuus lisäsi opiskelun mielekkyyttä, mutta ei jaksamista


Summary: Peruskorjauksen yhdeydessä myös Jyväskylän ratapihaa korjataan ja Jyväskylä–Äänekoski -rataosuuden turvalaitteita uusitaan.

Jyväskylän ja Pieksämäen väliselle rataosuudelle suunnitellaan mittavaa peruskorjausta. Väylävirasto on hankkimassa rakennuttajakonsulttia, jonka tehtävänä on kilpailuttaa suunnittelu ja rakentaminen.
 Kokonaisuudessaan rataosuudelle kaavaillaan vuoteen 2027 kestävää peruskorjausta, jonka hintalappu on kokonaisuudessaan arviolta 140 miljoonaa euroa.
 Rakentajakonsultti on tarkoitus valita viimeistään tammikuussa ja saada sen jälkeen suunnittelu käyntiin. Väyläviraston projektipäällikkö  Mikko Heiskanen  sanoo, että hanke sisältää useita osioita ja suunnittelu kestää kokonaisuudessaan pidempään kuin vuoden. Pääosa peruskorjaustöistä kohdistuu radan päällysrakenteisiin ja turvalaitteisiin.
 – Radan päällysrakenteet eli kiskot, pölkyt ja tukikerros, johon kuuluvat myös esimerkiksi routasuojaukset ja kuivausrakenteet, uusitaan. Samaan aikaan uusitaan myös turvalaitejärjestelmä Jyväskylän ja Pieksämäen sekä samaan hankkeeseen kuuluvalle Jyväskylä–Äänekoski -osuudelle, sanoo Heiskanen.
 Rakentaminen käynnistyy aikaisintaan vuonna 2023. Hankkeen laajuus ja ajoitus tarkentuu rahoituksen mukaan. Päällysrakenteiden vaihto kestää arviolta 2–3 vuotta, koska rataosuudella on mittaa 80 kilometriä. Päällysrakennetyön hinta-arvio on 50–70 miljoonaa euroa.
 Heiskanen kertoo, että Jyväskylän ja Äänekosken välillä turvalaitteisiin tehtiin elinkaarikorjauksia Metsä Groupin Äänekoskelle vuonna 2017 valmistuneen biotuotetehtaan ratahankkeiden yhteydessä, mutta nyt ne uusitaan kokonaan.
 Tasoristeyksiä tavoite vähentää
 Turvallisuuden parantamiseen kuuluvat myös tasoristeykset, joiden osalta tehdään suunnitelmia vuosina 2022–23. Heiskasen mukaan valtakunnallisesti tavoitteena on vähentää tasoristeysten määrää.
 – Tasoristeykset joko korjataan paikoilleen, parannetaan tai poistetaan tie- ja eritasojärjestelyin. Jyväskylän ja Pieksämäen välisellä radalla tasoristeykset ovat merkittävä kokonaisuus peruskorjauksessa, koska kustannukset niiden osalta ovat arviolta 15–20 miljoonaa euroa.
 Valtakunnallisesti yhtä mittavia peruskorjaushankkeita on yhtä aikaa käynnissä yhdestä kolmeen. Jyväskylän ja Pieksämäen välinen osuus on Heiskasen mukaan kiireellisyydessä hankkeiden kärkipäässä kuntonsa vuoksi.
 – Tälläkin hetkellä rataosalla on useitakin rajoitteita, joilla kuntoa, elinkaarta ja turvallisuutta pyritään ylläpitämään.
 Rataosalla on esimerkiksi nopeusrajoituksia, jotka vaihtelevat vuosittain sadoista metreistä kilometreihin.
 Jyväskylä-Pieksämäki -rataosuuden peruskorjauksesta kertoi ensimmäisenä Pieksämäen Lehti.

Jyväskylän ja Pieksämäen välistä junarataa korjataan jopa 140 miljoonalla eurolla – ensimmäinen vaihe pääsee käyntiin aikaisintaan 2023


Summary: Röyhkeistä ryöstöistä on tullut pandemia-aikana arkipäivää varsinkin West Hollywoodissa. Kuuluisalla ostoskadulla Melrose Avenuella shoppailijoilla voi olla pippurisumute taskussa.

Los Angelesissa on havahduttu viime kuukausina entistä röyhkeämpiin ryöstöihin, joita tapahtuu jopa keskellä päivää. Niihin kuuluu koti- ja terassiryöstöjä, katuanastuksia ja ryöstöjä, joissa jopa 30 varasta iskee lukuskaupan ikkunat mäsäksi ja nappaa mukaansa designer-tuotteita.
 Ryöstöt ovat keskittyneet etenkin Melrose Avenuelle West Hollywoodiin, joka on oma kaupunkinsa Los Angelesissa.
 Kampaaja  Charlene Alvadaro  on asunut West Hollywoodissa vuoden. Keskiluokkainen omakoti- ja pientaloalue oli hänen mukaansa rauhallinen vielä vuosi sitten.
 – Väkivaltarikoksia tapahtuu nyt jopa päivisin. Alueella pitkään asuneet ihmiset eivät enää tunne oloaan turvalliseksi, eivätkä edes uskalla kävelyttää koiriaan iltaisin, Alvarado sanoo.
 Varakkaat uhrit ryöstetään kotiportilla
 Tämän syksyn uusi ilmiö ovat olleet kotiryöstöt.
 Viimeisimmässä ryöstössä kaksi autoa seurasi Hollywoodissa illan viettänyttä pariskuntaa ja piiritti heidät, kun he parkkeerasivat kotipihalleen. Rikolliset pakenivat Rolex-kello ja muita arvoesineitä mukanaan.
 Tällaisten ryöstöjen  kohteeksi  on joutunut myös julkisuuden henkilöitä, kuten Beverly Hillsin täydelliset naiset -sarjassa esiintyvä  Dorit Kemsley.
 Tänä vuonna aseellisia kotiryöstöjä on  jo tehty 110 . Niitä ovat tehtailleet ainakin kuusi eri jengiä.
 Monet West Hollywoodin asukkaat ovat huolissaan rikollisuuden lisääntymisestä ja joutuvat rajoittamaan elämäänsä turvattomuuden tunteen takia. Johanna Juntunen / Yle
 Kun koronarajoituksia alettiin höllentää loppukesästä, Los Angelesin asukkaat lähtivät neljän seinän sisältä ulkoterasseille ruokailemaan. Ihmispaljous ei jäänyt järjestyneiltä rikollisjengeiltä huomaamatta.
 Ryöstäjät ilmestyivät vakavaraiselta näyttävän ruokailijan viereen keskellä päivää ja nappasivat tämän lompakon ja arvoesineet aseella uhaten. Sitten he hyppäsivät odottavaan autoon ja karauttivat tiehensä.
 Tähän asti merkittävimmän saaliin saivat kolme tunnettua jengiläistä, jotka varastivat puolen miljoonan dollarin rannekellon italialaisravintolan  terassilla  Beverly Hillsissa. Heidät saatiin kiinni, ja heitä odottavat on jopa 20 vuoden tuomiot.
 Poliisi syyttää ilmiöstä 3D-tulostettuja aseita
 Los Angelesin poliisi on kehottanut yleisöä varovaisuuteen julkisilla paikoilla ja ajamaan välittömästi lähimmälle poliisiasemalle, jos epäilee jonkun seuraavan perässään.
 Poliisi on myös varoittanut sosiaalisessa mediassa West Hollywoodin asukkaita ja turisteja ryöstöistä. Aseelliset ryöstöt ovat lisääntyneet Melrose-kadulla peräti 65 prosenttia viime vuoteen verrattuna.
 Nuoret jonottavat vain pari päivää auki olevaan popup-liikkeeseen Melrose-kadulla West Hollywoodissa 20. marraskuuta. Johanna Juntunen / Yle
 Koko Los Angelesissa ryöstely on tänä vuonna kasvanut 17 prosentilla.
 Poliisi on huolestunut trendistä ja pitää yhtenä syynä siihen niin sanottuja  ghost gun  -aseita eli 3D-tulostimella tehtyjä aseita.
 Rikolliset, jotka eivät voi omistaa tai ostaa aseita aiempien tuomioidensa takia, siirtyvät yhä useammin hankkimaan niitä laittomasti ja edullisesti. Kotona kootuissa aseissa ei ole sarjanumeroita, joten niitä on lähes mahdoton jäljittää.
 Vuoden alusta lähtien  kymmeniä ryöstöjä  on tehty jäljittämättömillä aseilla.
 Ryöstäjien tähtäimessä kellot, laukut ja korut
 Melrose Avenue on tunnettu katumuotiliikkeistään ja erikoisputiikeistaan ja on myös turistien suosiossa.
 Rikolliset valitsevat uhrikseen henkilöitä, joilla on arvokoruja, kelloja ja designer-laukkuja.
 – Juuri eilen tuossa risteyksessä ryöstettiin Rolex-kello jalankulkijalta aseella uhaten, kertoo vartija  Isaiah Willer  Ylelle.
 Päästä varpaisiin aseistettu Willer vartioi katumuotia, urheiluvaatteita ja merkkilenkkareita myyvän Coolkicks-kaupan edessä. Samantyyppisiä liikkeitä on nykyään joka korttelissa Melrosella.
 Isaiah Willer vartioi Coolkicks-kaupan ja sen edustan turvallisuutta. Johanna Juntunen / Yle
 Toisen urheiluliikkeen työntekijä ammuttiin kuoliaaksi  elokuun lopussa , kun hän lähti selvittämään asiakkaiden välille syntynyttä kiistaa. Ampuja oli 16-vuotias.
 – Saatan kaupan työntekijät autoihin, jos he ovat pysäköineet sivukadulle. Sinne ei ole turvallista mennä pimeällä, Willer tietää.
 Toissa viikolla ruokakaupasta ulos tullutta miestä puukotettiin kadulla kasvoihin samalla alueella. Mies, joka yritti estää rikollisia ryöstämästä tyttöystäväänsä, puolestaan  ammuttiin  Sunset-bulevardilla noin viikko sitten.
 Pippurisumute taskussa
 Parin tunnin aikana viiden korttelin alueella Melrosella näkyy vain yksi poliisiauto, vaikka poliisi on sanonut lisänneensä partiointia alueella.
 Liikkeiden omistajat pelkäävät, että turistit ja jouluostosten tekijät alkavat karttaa ostoskatua, jos rikosaaltoa ei saada hallintaan.
 Vielä kauppa käy kuitenkin vilkkaana. Shoppailijoita on tullut jutuntekopäivänä ainakin muualta Yhdysvalloista, Latviasta, Sveitsistä, Ranskasta ja Ruotsista.
 Tyler Princen mielestä Melrosen alueen ilmapiiri on muuttunut viime vuosista. Johanna Juntunen / Yle
 Utahin osavaltiossa asuva  Tyler Prince  on hämmästynyt liikkeiden palkkaamien vartijoiden määrästä. Hän on vierailulla West Hollywoodissa asuvan ystävänsä luona.
 – Melrosen sivukatujen tunnelma on nykyään epämääräinen. En tuntisi oloani turvalliseksi täällä yksin, Prince myöntää.
 Ostoksilla ystävänsä kanssa oleva  Claudia Ngyen  on varautunut pahimpaan.
 – En ole juurikaan shoppaillut Melrosella pandemian jälkeen, mutta kannan nykyään laukussani pippurisumutetta. Tarkkailen ympäristöäni, enkä liiku yksin, Ngyen kertoo.
 Claudia Ngyen pitää aina mukanaan pippurisumutetta. Johanna Juntunen / Yle
 Sully James  istuu kadulla veljensä kaupan edessä. Hänen mukaansa rikollisuus on lisääntynyt huomattavasti kaikkialla Los Angelesissa.
 – Työttömyyskorvaukset ovat loppuneet tai vähentyneet. Ihmiset ovat epätoivoisia, etenkin ne, joilla oli työpaikka ennen pandemiaa ja jotka menettivät sen. He eivät halua enää takaisin nälkäpalkkaa maksaviin hanttihommiin, vaan turvautuvat niiden sijaan rikoksiin, James uskoo.
 New Yorkissa asuva Sully James käy usein Los Angelesissa veljensä luona. Hän edistää kadulla veljensä karkkikaupan myyntiä. Johanna Juntunen / Yle
 Hänen mielestään rikollisuuden kasvuun on syynä myös poliisivastaisuus, joka on johtanut lainvartijoiden ja määrärahojen vähentämiseen. Viime vuonna Yhdysvalloissa monet alkoivat vaatia resurssien leikkaamista poliisin liiallisen voimankäytön vuoksi.
 Sully James uskoo, että poliisi voi haluta näpäyttää kansalaisia luottamuksen puutteesta, eikä aina reagoi rikoksiin niin nopeasti kuin voisi.
 Hän näki edellispäivänä, kun useita poliisiautoja karautti paikalle selvittämään Rolex-ryöstöä.
 – Se oli kuitenkin liian myöhään, sillä epäilty oli jo paennut saalis mukanaan.
 Lue myös:
 Käsiaseiden kauppa ampaisi nousuun, koska amerikkalaiset pelkäävät pandemian lisäävän rikoksia – "Jos murtovaras iskee, pitää olla ase"
 Korona jakaa Yhdysvallat tavalla, joka nolottaa jopa ammattisijoittajaa: Miljoonat jäävät työttömiksi samalla, kun varakkaiden osakesalkut lihovat

Los Angelesissa uusi rikostrendi: ryöstäjät seuraavat kotiovelle ja uhkaavat aseella ravintolaterassien ruokailijoita


Summary: Energiaturpeen kysyntä on laskenut nopeasti vuodesta 2019 lähtien. Jo tänä vuonna jyrsinpolttoturpeen tuotanto oli vähäistä.

Energiaturpeen kysyntä on romahtanut muutamassa vuodessa, eikä  Neova  tuota sitä enää ensi vuonna.
 Neovan talousjohtaja  Jarmo Santala  sanoo, että energiaturpeen kysynnän lasku alkoi muuttua jyrkemmäksi vuonna 2019, jonka jälkeen vuositasolla pudotusta on ollut 25–30 prosenttia.
 – Tänä vuonna energiaturvetta tuotettiin enää alle miljoona kuutiota, sanoo Santala.
 Santala sanoo, että energiaturvetta on varastoissa vielä tuleviksi vuosiksi niille asiakkaille, jotka sitä vielä tarvitsevat.
 Päätoimipaikkaansa Jyväskylässä pitävän Neovan aktiivisessa tuotannossa olevien turvetuotantoalueiden määrä on muutamassa vuodessa pudonnut noin 50 000 hehtaarista noin 15 000 hehtaariin. Yhtiöllä on huippuvuosina ollut tuotantoalueita noin 100 000 hehtaaria.
 Jatkossa yhtiö keskittyy jatkossa kasvu-, kuivike- ja aktiivihiiliturpeen tuottamiseen.
 – Aktiivinen tuotantopinta-ala on tällä hetkellä alle 0,2 prosenttia Suomen suopinta-alasta, sanoo Santala.
 Yhtiö on sitoutunut joko metsittämään tai ennallistamaan kosteikoiksi käytöstä poistetut tuotantoalueet.
 Energiaturpeesta luopuminen tarkoittaa Neovalle yhden aikakauden päättymistä, sillä energiaturpeen tuottaminen on viime vuosikymmeninä ollut yhtiön pääliiketoimintaa. Santalan mukaan on ollut selvää, että energiaturpeesta luovutaan, mutta hänen mukaansa vauhti, jolla kysyntä alkoi laskea, oli odotettua nopeampi.
 – Merkittävin syy kysynnän nopeaan laskuun oli päästöoikeuden hinnan kohoaminen. Yhdessä energiaveron kanssa se on aiheuttanut, että meidän asiakkaiden kannattaa turpeen sijasta polttaa puuhaketta tai ainespuuta.

Energiaturpeen tuottaminen lakkaa ensi vuonna – Neovan turvetuotantoalueiden määrä pudonnut muutamassa vuodessa lähes kymmenesosaan


Summary: Kerromme päivän puheenaiheet ja uutiset lyhyesti.

Osa-aikaisiin töihin ei riitä tekijöitä
 Koronapandemian seurauksena osa-aikaisia työpaikkoja on enemmän kuin ennen, kertovat työ- ja elinkeinoministeriön tilastot. Esimerkiksi kaupan alalla irtisanottiin tai lomautettiin koronan aikana osa-aikaisia työntekijöitä, ja nyt heitä on rekrytoitu takaisin, mikä näkyy osa-aikatyön kasvuna. Tekijöistä on kuitenkin pulaa: osa-aikaisia töitä ei haluta tehdä,  ellei ole pakko .
 Poliisi saa vihjeitä Ulvilan surmasta enemmän kuin pitkään aikaan
 Ulvilan surman esitutkintamateriaalia. Jari Pelkonen / Yle
 Suomen tunnetuimpiin kuuluvasta henkirikoksesta Ulvilan surmasta tulee tällä viikolla kuluneeksi 15 vuotta. Rikos on edelleen ratkaisematta mutta ei unohtunut. Tutkinnanjohtaja  Erik Salonsaaren  mukaan vihjeitä tapaukseen liittyen tulee nyt enemmän kuin aikoihin. Vihjeiden laatua hän  kuvailee "varsin kirjavaksi" .
 Los Angelesissa ryöstöt käyvät yhä röyhkeämmiksi
 Henkivartija Isaiah Willer vartioi katumuotia, urheiluvaatteita ja merkkilenkkareita myyvän Coolkicks-kaupan ja sen edustan turvallisuutta. Johanna Juntunen / Yle
 Los Angelesissa tämän syksyn  rikostrendi ovat kotiryöstöt . Rikolliset seuraavat uhreja kotiin ja ryöstävät heidät kotipihalla. Toinen ikävä uutuus ovat ravintolaterassien ruokailijoiden ryöstöt: varakkaan oloisia asiakkaita uhataan aseilla ja viedään heiltä kellot, korut ja lompakot. Poliisin mukaan trendiin yhtenä syynä ovat 3D-tulostetut aseet, joita rikosrekisterin omaavat rikollisetkin voivat hankkia helposti ja halvalla.
 Talvinen sää jatkuu koko maassa
 Tänään maanantaina on suurelta osin poutainen päivä. Vähäisiä lumisateita on odotettavissa Lapissa ja paikoin etelärannikolla. Pilvisyys on runsasta. Illalla ja yöllä etelästä saapuu sateita.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Osa-aikaiset työt eivät kiinnosta, poliisi saa yhä vihjeitä Ulvilan surmasta, Los Angelesin rikolliset löysivät 3D-tulostetut aseet


Summary: Miksi henkisestä väkivallasta puhutaan niin vähän,ja miksi sitä kokenutta ihmistä yhä vähätellään? Onko vain turpaansaanti kelvollinen syy traumatisoitua, kysyy Leppä.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Katsoin suoratoistopalvelusta  Maid  -nimisen amerikkalaisen minisarjan. Suosittelen sarjaa monestakin syystä. Ensinnäkin se kertoo köyhyydestä, sellaisesta köyhyydestä, jossa pienikin ylimääräinen meno vetää maton alta – ettei jollakulla ole varaa vaikkapa siihen, että päivähoidossa lapsille ostettiin jäätelöt, jotka vanhempien pitäisi maksaa takaisin.
 Tätä monen vauraamman on vaikea uskoa.  No mutta se on vain muutama euro. Eihän tuo ole mitään.
 Kyllä se vain on.
 Sen lisäksi sarja kertoo yksinhuoltajuudesta. Yksinhuoltajat eivät ole sen enemmän luusereita kuin yli-ihmisiäkään, vaikka mielikuvien ääripäät usein hallitsevat keskustelua: on sekä  oma on valintasi  -puoli että niitä, jotka ylistävät “arjen sankareiksi.”
 Henkinen tuki on tietysti hienoa, sen sijaan konkreettinen apu käy hämmästyttävän usein avunantajan päänsisäisen laskukoneen kautta.
 Sekin pitäisi siis maksaa jossakin kohtaa takaisin.
 Mutta   ennen muuta  sarja nostaa esiin ehdottoman tärkeän, mutta vaietun aiheen, joka liittyy parisuhteisiin.
 Monissa someryhmissä tilitetään vanhoja parisuhteita. Kertomukset hämmästyttävät ja kylmäävät. Vaikka ketään ei suoranaisesti hakattaisi ja potkittaisi, hirvittäviä asioita tapahtuu.
 Ja vaikka kyseessä olisikin, niin kuin joku keksii aina muistuttaa, “vain yhden ihmisen näkökulma”, niin useat tapahtuneista ovat sitä luokkaa, että vaikka niitä kääntäisi 180 astetta toiseen suuntaan, niiden hirvittävyys ei katoa minnekään. Teot pysyvät tuomittavina katsoipa niitä mistä vinkkelistä tahansa.
 Mainitun “yhden näkökulman” lisäksi on toinen keino, jolla kertomukset yritetään vaientaa. Monet parisuhdehelvetin läpikäyneet ovat yrittäneet löytää jonkinlaista selitystä kokemilleen, usein vuosiakin kestäneille kamaluuksille. He ovat löytäneet selityksen käsitteestä “narsismi.”
 Mutta tämäkin herättää nyt enimmäkseen tuhahtelua ja vähättelyä –  ai, ikään kuin kaikki olisivat nyt narsisteja?
 Moni noista ilmassa myrkkykaasuina leijuvista häijyyksistä on saanut nimen. Yksi niistä on taloudellinen väkivalta.
 Tuhahtelijat ovat kylläkin tavallaan oikeassa. Narsismi ei tosiaan ole oikea selitys. Oikea selitys on paljon yksinkertaisempi.
 Kyse on henkisestä väkivallasta.
 Vuosikausia   lukuisat ihmiset ovat kärsineet  suhteissaan asioista, joiden pahuutta ei ole tunnustettu. Asioita ei ole myöskään tunnistettu. Ne ovat siis jääneet vailla nimeä. Mutta ilman nimeä asiat vain tapahtuvat. Ihminen tietää, että jokin on pielessä ja haluaa paeta kauas, mutta  eihän hänellä ole syytä .
 Juuri asioiden nimeämättömyys saa hänet uskomaan näin.
 Vasta aivan viime aikoina moni noista ilmassa myrkkykaasuina leijuvista häijyyksistä on saanut nimen. Yksi niistä on  taloudellinen väkivalta , siis se, että parisuhteen varattomampaa osapuolta alistetaan rahalla.
 Toinen on  kaasuvalottaminen , joka taas tarkoittaa sitä, että kumppani esimerkiksi väittää jonkin asian tapahtuneen tai ei tapahtuneen, vaikka totuus on muuta. Se, joka on suhteessa alistettu, alkaa lopulta uskoa, että hän on väärässä, jopa päästään vialla.
 Maid-sarja   tuo esiin kolmannen näkymättömyyden :  henkisen väkivallan . Sarjassa päähenkilön puoliso on alkoholin vaikutuksen alaisena uhkaava ja pelottava – ei lyö, mutta paiskoo laseja rikki, huutaa, solvaa ja iskee nyrkillä seinään.
  Jokainen ele tai väärä ilme voi laukaista raivokohtauksen.
 Seuraavana päivänä, humalansa poisnukuttuaan, puoliso tietenkin katuu. Joka kerta kun päähenkilö on irtautumassa suhteesta, puoliso vannoo muuttuvansa, hillitsevänsä juomista ja olevansa vastedes kunnolla.
 Eletään jatkuvassa jännityksen tilassa. Jokainen ele tai väärä ilme voi laukaista raivokohtauksen.
 Päähenkilö kehittää post-traumaattisen stressioireyhtymän. Hän ei kuitenkaan uskalla tuomita puolisoaan, koska “eihän hän minua lyö.”
 Tällaisia   kertomuksia  sosiaalinen media on pullollaan: kumppaneita, jotka haluavat käyttää rakastamaansa ihmistä patoutumiensa ja turhaumiensa biojäteastiana.
 Kumppaneita, jotka karjuvat tai kiristävät. Kumppaneita, jotka haukkuvat puolisonsa ulkonäköä tai ovat tästä sairaalloisen mustasukkaisia.
 Näissä suhteissa pysytään kuitenkin ihmeellisen kauan, mykkinä ja tahdottomina, yhä syvemmälle vajoten - samasta syystä kuin Maid-sarjankin päähenkilö.
 “Eihän hän minua lyö.”
 Se vain, että on muunlaisiakin lyöntejä.
 On lyöntejä, joilla murjotaan sielua.
 Asta Leppä
 Kirjoittaja on yksinhuoltaja .
 Kolumnista voi keskustella 30.11. klo 23:00 asti.

Asta Lepän kolumni: “Mutta eihän hän minua lyö”


Summary: Yhtä Suomen tunnetuimmista henkirikoksista ei ole vieläkään ratkaistu. Ensin etsittiin huppumiestä, sitten Anneli Auer sai murhasta elinkautisen, mutta tuomio kaatui. Uusia vihjeitä tutkinnanjohtaja kuvailee varsin kirjaviksi.

Poliisipartio saapui Ulvilan Tähtisentien henkirikospaikalle noin aamukolmelta 1. joulukuuta 2006. Siitä hetkestä käynnistyi jahti Ulvilan surman tekijän kiinnisaamiseksi.
 Se jatkuu yhä. Varsin verkkaisesti, mutta kokonaan rikosta ei ole unohdettu. Se tulee poliisin tutkinnanjohtajan työpöydälle useita kertoja vuodessa.
 Nettifoorumeilla jaksetaan yhä pohtia, mitä Tähtisentiellä lopulta tapahtui. Murha ei vanhene koskaan.
 Tähtisentie Ulvilassa 1. joulukuuta 2006. Jahti murhaajan löytämiseksi oli alkanut ja se jatkuu edelleen.  Tapio Termonen / Yle
 Poliisi saa edelleen tapauksesta vihjeitä. Viimeksi kesällä poliisi sai laajaa tietoaineistoa sisältäneen vihjeen, joka ei kuitenkaan tuonut rikokseen uutta selvyyttä.
 Ulvilan surman tutkinnanjohtajana vuodesta 2010 toiminut rikoskomisario  Erik Salonsaari  kertoo, että vihjeiden laatu on varsin kirjava.
 Tutkinnanjohtaja Erik Salonsaari arvioi olevansa tekemisissä Ulvilan surman kanssa muutamia kertoja vuodessa. Salonsaari kuvattiin Anneli Auerin vangitsemisoikeudenkäynnin yhteydessä syyskuussa 2011. Lehtikuva
 – Ääripäänä voisi mainita vihjeen, jossa murhan tekijäksi nimettiin eräs henkilö. Motiivina oli vihjeen antajan mukaan se, että kyseinen henkilö oli surmannut  Jukka S. Lahden  kostoksi tuhansia vuosia sitten edellisessä elämässä tapahtuneesta murhasta, Salonsaari kertoo.
 Kiinnostava tieto on, että viime aikoina vihjeitä on tullut kiihtyvällä tahdilla. Mitään selitystä tälle ei kuitenkaan ole löytynyt.
 Kertaakaan vihjeet eivät ole rikoksen oikeusjuttujen päättymisen jälkeen johtaneet varsinaiseen esitutkintaan.
 Asianajaja: "Vanhat tutkintalinjat auki"
 Murhasyytteestä lopulta vapautetun  Anneli Auerin  asianajajana toiminut  Juha Manner  ei usko, että poliisi voisi edetä vihjeitä saamalla. Hän kehottaa avaamaan suljettuja tutkintalinjoja.
 Manner viittaa surmapaikalta puuklapista löydettyyn dna-jälkeen, joka myöhemmin paljastui keskusrikospoliisin tutkijan jättämäksi.
 Ulvilan surman esitutkintamateriaalia. Kuvissa näkyy muun muassa klapi, josta löydettiin aluksi tuntematon dna-jälki. Jari Pelkonen / Yle
 Ennen tätä tietoa ehdittiin dna-testata yli 700 miestä muun muassa Jukka S. Lahden työpaikalta. Koska osumaa ei tietenkään tullut, monet mahdolliset epäillyt poistuivat poliisin listoilta.
 Nämä tutkintalinjat pitäisi Mannerin mielestä avata uudelleen.
 – Voi olla, että tämän tekeminen vaatisi poliisissa seuraavan sukupolven ennen kuin se alkaa kiinnostaa. En oikein hyväksy sitä ajattelutapaa, että asiaa ei tutkita kuin jonkin vinkin perusteella, Manner toteaa.
 Monia kansalaisia Ulvilan surman arvoitus kutkuttaa yhä. Ehkä se selittää, miksi poliisi saa edelleen rikoksesta vihjeitä.
 Esimerkiksi verkon suositulla rikosfoorumilla Murha.info:ssa  Ulvilan surman ruodinta  elää vahvana.
 Pelkästään marraskuussa Ulvilan surmasta on kirjoitettu sadoissa viesteissä. Foorumilla ruoditaan rikoksen keskeisiä teemoja, kuten huppumiestä ja hätäkeskuspuhelua, sekä spekuloidaan uusilla teorioilla.
 Huppumiehestä Anneli Aueriin
 Suomen tunnetuimpiin henkirikoksiin kuuluvan murhan tutkinnan päälinjana oli aluksi huppupäisen murhamiehen etsintä.
 Perheen äiti, 41-vuotias Anneli Auer,  soitti murhayönä hätäkeskuspuhelun , jossa hän kertoi tuntemattoman miehen tunkeutuneen perheen taloon.
 Auerin mukaan tunkeutuja oli erittäin raa'alla ja julmalla tavalla surmannut perheen isän, 51-vuotiaan Jukka S. Lahden. Myös Auer oli saanut teräaseesta vammoja. Pariskunnan neljästä lapsesta osa oli hereillä teon aikana.
 Poliisi etsi huppumiestä muun muassa julkaisemalla osittaisen kuvan veitsestä, joka oli toinen surma-ase. Porin poliisi
 Huppumiestä ei ole koskaan löytynyt, mutta etsinnät aiheuttivat mediakohun, joista sittemmin tuli tapaukselle tyypillisiä. Esimerkiksi vuonna 2007 poliisi vangitsi  porilaisen näyttelijän , kun Anneli Auer oli tunnistanut hänet mahdolliseksi tekijäksi.
 Varsin nopeasti selvisi, ettei näyttelijällä ollut mitään tekemistä tapauksen kanssa.
 Katso Yle Areenasta :  Poliisi-tv huppumiehen jäljillä keväällä 2007
 Yli kahden vuoden tutkimusten jälkeen rikostutkinnan painopiste muuttui. Pääepäillyksi nousi Anneli Auer. Hänet vangittiin syksyllä 2009, lähes kolme vuotta rikoksen jälkeen.
 Anneli Auer nousi henkirikoksen pääepäillyksi ja hänet vangittiin syksyllä 2009. Yle
 Poliisi tiedotti Auerin tunnustaneen murhan poliisikuulusteluissa. Auer kiisti tunnustuksen oikeudessa. Hänen mukaansa kyse oli väsymyksestä ja poliisin painostuksesta.
 Seuraavien vuosien tapahtumat ovat ainutlaatuisia Suomen rikoshistoriassa. Monia niistä selittää se, että "savuavaa asetta" eli suoraa todistetta Auerin syyllisyyden tueksi ei löytynyt.
 Syyttäjän näkemys oli toisaalta se, että ulkopuolisesta murhaajasta ei paikalle jäänyt vakuuttavia todisteita.
 Katso Yle Areenasta :  Anneli Auerille luettiin murhasyyte vuonna 2010
 Niinpä murhajuttu teki yli viisi vuotta kestäneen kierroksen oikeuslaitoksessa valtavan mediahuomion saattelemana.
 Uutisoitavaa riitti, sillä syyttäjä vyörytti eri oikeusasteissa runsaasti aihetodisteita Auerin syyllisyyden osoittamiseksi.
 Ulvilan surman oikeuskäsittely 2010–2015 Poikkeuksellisen pitkä:  Ensimmäisestä käräjäoikeuden istunnosta kesti miltei kuusi vuotta korkeimman oikeuden viimeiseen ratkaisuun Tuplakäsittely:  Käsittelyn kestoon vaikutti ennen kaikkea korkeimman oikeuden harvoin tekemä ratkaisu palauttaa jutun käsittely takaisin käräjäoikeuteen. Murha käsiteltiin siis kahdesti eri oikeusasteissa. Ennätyskorvaukset:  Murhan vuoksi yli 600 päivää vangittuna olleelle Anneli Auerille maksettiin ennätykselliset noin puolen miljoonan euron kärsimyskorvaukset Puutteellinen tutkinta:  Syyttäjä ja puolustus olivat oikeudenkäynnin aikana samaa mieltä lähinnä yhdestä asiasta: molemmat osapuolet kritisoivat tapauksen poliisitutkintaa puutteelliseksi. Syyllisyysleima:  Tapauksen saama laaja julkisuus sai Tampereen yliopiston tutkimaan jutun uutisointia. Tutkimuksen mukaan Auer leimattiin syylliseksi jo ennen oikeudenkäyntiä. Seksuaalirikokset:  Anneli Auer sai murhaoikeudenkäyntien lomassa kesäkuussa 2012 vankeustuomion useista lapsiin kohdistuneista seksuaalirikoksista. Hovioikeus korotti tuomion pituuden 7 vuoteen ja 6 kuukauteen. Tuomio jäi lainvoimaiseksi, sillä korkein oikeus ei myöntänyt valituslupaa. Auer haki vielä tuomion purkamista korkeimmalta oikeudelta, mutta tämänkin hakemuksen oikeus hylkäsi vuonna 2016.
 Auerin rinnalla julkisuuden kirot otti vastaan asianajaja Juha Manner. Vaikka hänellä oli pitkä kokemus monipuolisista asianajajan töistä, julkisuus oli hänelle uutta.
 Manner kertoo, ettei hänellä ollut rutiinia median edessä esiintymiseen ja julkisuuteen.
 Mediahuomio tuli yllätyksenä, sillä ottaessaan Auerin asiakkaakseen, Juha Manner ei edes osannut yhdistää tapausta Ulvilan surmaan. Aiemminkin murhajuttuja hoitanut Manner valikoitui tehtävään Anneli Auerin veljen yhteydenoton jälkeen.
 Asianajaja Juha Manner joutui hetkessä tottumaan median kanssa työskentelemiseen. Linus Hoffman / Yle
 Alku oli kivinen, sillä pikahälytyksen ensimmäiseen kuulusteluun saanut Manner etsi asiakastaan Rauman poliisiasemalta. Todellisuudessa Auer oli Turussa, joten ensimmäinen kuulustelu jäi asianajajalta väliin.
 – Aika nopeasti se julkisuusrumba alkoi. Se toi ylimääräisen stressikertoimen työhön, varsinkin alkuvaiheessa. Myöhemmin äkkinäisetkin haastattelutilanteet alkoivat jo sujua, Manner muistelee.
 Todistajien kirjo takasi meheviä juttuja
 Tapauksen monenlaiset hämmentävät käänteet takasivat sen, että Ulvilan surma pysyi vuosia otsikoissa. Varsinkin syyttäjä marssitti oikeuteen hyvin kirjavan joukon todistajia.
 Todistamassa kävi muun muassa tunnettu suomalainen kapellimestari, joka oli oma-aloitteisesti analysoinut hätäkeskusnauhoitetta. Myös eräänlaisia luonnetodistajia kävi arvioimassa syytetyn ja uhrin käyttäytymistä eri tilanteissa.
 Ulvilan surma vei vuosia lähes kaiken Juha Mannerin työajan. Hän tekee edelleen asianajajan töitä pääosin yritysjuridiikan parissa. Yrjö Hjelt / Yle
 Juha Mannerin mukaan syyttäjän toiminnasta jäi kuva jutusta, joka on pakko voittaa. Hänen mielestään syyttäjä yritti todistajien määrällä korvata laatua.
 – Monesti ihmettelin, miten tällaisia todistajia voidaan paikalle tuoda ja miten joku voisi heitä uskoa, Manner sanoo.
 Paljon julkisuutta saivat muun muassa  peitepoliisin soluttautuminen  Auerin miesystäväksi, syyttäjän väitteet Auerin harjoittamasta  saatananpalvonnasta  ja teoria siitä, että Auer  harjoitteli murha a etukäteen.
 Tuomittiin käräjillä, vapautettiin hovissa
 Satakunnan käräjäoikeus tuomitsi Anneli Auerin elinkautiseen vankeuteen miehensä murhasta marraskuussa 2010, mutta seuraavana kesänä Vaasan hovioikeus kumosi tuomion.
 Vuonna 2012 korkein oikeus palautti koko jutun takaisin käräjäoikeuteen uuden todistusaineiston vuoksi.
 Uusintakierroksen aluksi Satakunnan käräjäoikeus piti Aueria joulukuussa 2013 jälleen syyllisenä, mutta tälläkin kertaa Vaasan hovioikeus kumosi tuomion talvella 2015.
 Ulvilan surman murhasyytettä käsiteltiin eri oikeusasteissa yli viisi vuotta. Tapio Termonen / Yle
 Anneli Auerin murhasyytteen oikeuskäsittely päättyi joulukuussa vuonna 2015. Tuolloin korkein oikeus hylkäsi valituslupahakemukset hovioikeuden tuomiosta.
 Oman mausteensa murhajuttuun toivat Aueriin ja tämän entiseen miesystävään kohdistuneet seksuaalirikosepäilyt.
 Ne johtivat pitkiin vankeusrangaistuksiin, jotka saivat lainvoiman kesällä 2014, kun korkein oikeus hylkäsi valituslupahakemukset.
 Ajatus kirjasta kutkuttaa
 Vuosien oikeussalirumba on tuottanut hurjan määrän henkirikokseen liittyvää aineistoa. Puolustusasianajaja Juha Mannerin hallussa on kaksikymmentä mapillista materiaalia.
 Mapit huutelevat aika ajoin isäntänsä nimeä. Edelleen asianajajan töitä tekevä 67-vuotias Manner haluaisi koostaa henkirikoksen oikeuskäsittelyn värikkäistä vaiheista kirjan.
 Juha Manner sanoo pohtivansa vakavissaan kirjan kirjoittamista Ulvilan surman vaiheista. Yrjö Hjelt / Yle
 Itse kirjoitustyöhön hän ei halua tarttua, mutta olisi valmis käymään mappiviidakon asiakirjat läpi ja kertomaan tapauksen vaiheista jollekulle, joka kirjoittaisi ne kirjaksi.
 – Minulla olisi kyllä mielenkiintoisia tarinoita. Sellaisiakin, joita ei ole julkisuudessa ollut. Luulen, että ne voisivat ihmisiä kiinnostaa.
 Ulvilan surman tarina odottaa yhä päätöstään. Murhaaja on vapaana. Rikoksen ratkaisu vaikuttaa olevan edelleen yhtä kaukana kuin harmaana joulukuisena yönä 15 vuotta sitten.

Joku murhasi Jukka S. Lahden kotonaan Ulvilassa 15 vuotta sitten – nyt poliisi saa enemmän vihjeitä kuin aikoihin


Summary: Osa-aikaisiin töihin ei riitä tekijöitä. Niitä ei haluta tehdä, ellei ole pakko.  Koronapandemia on lisännyt osa-aikaisia töitä vakituisten työpaikkojen kustannuksella.

Keväällä  Riikka Lamminen  päätti jättää vakituiset viestinnän ja markkinoinnin työt. Hän irtisanoutui ja meni kesäksi ravintolaan töihin.
 Nyt hän tekee osa-aikaisesti töitä kahvilassa.
 Tai tarkemmin sanoen Lamminen perusti oman viestintäalan yrityksen, minkä ohessa hän tekee osa-aikatöitä.
 Riikka Lamminen sanoo, että joillekin statuksen vuoksi vaikeaa siirtyä korkeakoulutetusta asiantuntijatyöstä kahvilaan pyyhkimään pöytiä. Pekka Tynell / Yle
 – Kesän jälkeen oli selvää, että haluan jatkaa osa-aikaisena kahvilatöitä, enkä halua hakea vakituisia töitä viestintäalalta. Selvää oli myös, etten halua kokopäivätöitä ravintola-alalla.
 Kiivastahtiset viestinnän työt läppärin ääressä alkoivat turruttaa. Ärsykeähky ja aivosumu kiusasivat. Vaikka työ oli monipuolista ja vaihtelevaa, Lamminen kaipasi jotain ihan muuta.
 Pelkkää asiantuntijatyötä tekemällä Lamminen pärjäisi taloudellisesti paremmin. Ja voisi pitää vaikka nelipäiväistä työviikkoa. Nyt hän tekee yhdestä kolmeen vuoroa viikossa kahvilassa. Sekä tuuraa tarpeen mukaan.
 – Toinen työni joustaa. Tuntuu kivalta, että voin tarvittaessa auttaa.
 Hänelle on syksylläkin tarjottu vakituisia ja täysipäiväisiä viestinnän töitä, mutta hän on sanonut työpaikalle ei.
 – Monille vakituinen työpaikka tuo turvaa, mutta itselleni sopii joustavuus, Lamminen sanoo.
 Kokopäivätyö kahvilassa voisi alkaa välillä tökkiä, kuten myös pelkkä läppärillä työskentely viestinnän parissa. Niinhän missä tahansa työssä käy. Kun vaihtaa vähän väliä ihan toisenlaisesta työstä toiseen, molemmissa töissä pysyy into ja ilo mukana.
 – Kun vaihtaa ympäristöä ja roolia, ei kuplaudu yhteen sisään, Lamminen sanoo.
 Hän myös tietää, että nyt on työntekijän markkinat.
 Kahvilassa yksinyrittäjä saa myös työyhteisön, Riikka Lamminen sanoo. Pekka Tynell / Yle
 – Tiesin, että ravintola-alalla on kova työvoimapula ja työntekijän markkinat. Valitsin työpaikan, jossa uskoin, että viihtyisin – ja näin on myös ollut. Koska viestinnän työt tapahtuvat pääsääntöisesti yksin koneen ääressä, on myös tosi tärkeää, että minulla on kahvilatyön kautta työpaikka ja kiva työyhteisö.
 Suomessa ei haluta osa-aikatöitä: pandemia lisäsi niitä
 Koronapandemian seurauksena osa-aikaisia työpaikkoja on enemmän kuin ennen. Tämän kertovat tilastot Työ- ja elinkeinoministeriön lyhyen aikavälin työmarkkinaennusteessa.
 Syitä on monia: esimerkiksi kaupan alalla irtisanottiin tai lomautettiin koronan aikana osa-aikaisia työntekijöitä, ja nyt heitä on rekrytoitu takaisin, mikä näkyy osa-aikatyön kasvuna. Koronaa edeltävään aikaan nähden osa-aikatyöntekijöiden määrä on kasvanut sote-alalla, taide-, viihde- ja virkistysalalla ja logistiikan alalla. Sote-alalla on tarvittu osa-aikaista pandemia-apua, kuljetusalalla korona vähensi henkilöliikenteen kysyntää ja lisäsi tyypillisesti osa-aikaisten lähettipalveluiden kysyntää. Epävarmassa tilanteessa ei palkata vakituisia, vaan osa- ja määräaikaisia.
 Erityisasiantuntija  Liisa Larja  sanoo, että ennusteen mukaan tilanteen vakiintuessa osa-aikaiset ja määräaikaiset työpaikat muuttuvat vakituisiksi ja kokopäiväisiksi.
 – Suomessa osa-aikatyötä tehdään merkittävästi vähemmän kuin muissa Pohjoismaissa, mutta osa-aikatyötä tekevistä suhteellisesti suurempi osuus haluaisi mieluummin osa-aikatyön, Larja sanoo. Suomessa työllisistä naisista 5,4 prosenttia tekee osa-aikatyötä, vaikka haluaisi kokoaikatyön.
 Suomessa ei kuitenkaan haluta tehdä osa-aikaisia töitä, jos verrataan esimerkiksi muihin pohjoismaihin. Lisäksi niitä tehdään vasten tahtoa.
 – Meillä arvostetaan vakituista työsuhdetta, Larja sanoo.
 "Monelle on helpompi olla ottamatta osa-aikatöitä vastaan"
 Osa-aikatöitä on tarjolla. Niitä ei haluta. Onko se yksi syy työpaikkojen ja työntekijöiden kohtaamattomuuteen?
 TEM:n tilastot kertovat, että aiemmasta poiketen työllisyyden kasvu on kuitenkin ollut aiempaa useammin osa-aikatyötä. Osa-aikaista, määräaikaista ja yrittäjätyötä on nyt 2021 syksyllä selvästi enemmän kuin vuoden 2019 syksyllä ennen koronapandemian alkua. Kuluvan vuoden aikana kokoaikaisten vakituisten työsuhteiden määrä on jatkanut vähentymistä, vaikka työllisyys kokonaisuutena on kasvanut.
 – Osa-aikatyömarkkinat ovat kehittymättömät, Suomessa ei ole oikein kulttuuria, että tehtäisiin osa-aikatöitä, sanoo erityisasiantuntija  Minna Ylikännö  Työ- ja elinkeinoministeriöstä.
 Myös etuusjärjestelmä on rakennettu sen mukaan, että töissä ollaan kokopäiväisesti, on tai off, Ylikännö sanoo. Osa-aikatyöstä ei Suomessa edes juuri puhuta kunnolla.
 Harva siirtyy kokoaikatöistä osa-aikatöihin: kyse on toimeentulosta. Työtön taas pohtii, mitä käy asumistuelle, työttömyystuelle ja sitä kautta toimeentuloa. Esimerkiksi soviteltu päiväraha mahdollistaa osa-aikatyöt ja keikat.
 – Mutta monelle on helpompaa olla ottamatta osa-aikatyötä vastaan. Tämä ei tietenkään koske kaikkia, Ylikännö sanoo.
 Palvelualoilla osa-aikatyötä tehdään, koska kokoaikatyötä ei ole tarjolla.
 – Toinen keskustelu on, pitäisikö osa-aikatöitä olla tarjolla enemmän esimerkiksi pienten lasten vanhemmille.
 Rekrytointiongelmia on enemmän yrityksillä, jotka tarjoavat osa-aikaisuuksia
 SAK:n tuoreen luottamushenkilöpaneelin mukaan juuri osa-aikaisiin töihin on vaikea saada tekijöitä. Niissä rekrytointiongelmiin on törmännyt kaksi kolmesta luottamushenkilöstä. Kokoaikaisiin ja vakituisiin työsuhteisiin palkattaessa rekrytointiongelmista ilmoittaa hieman yli puolet luottamushenkilöistä.
 – Luottamushenkilöiden arvion mukaan rekrytointiongelmat koskevat erityisesti osa-aikaisia työsuhteita, SAK:n asiantuntija  Eve Kyntäjä  sanoo.
 – Toimeentulo ja palkka ovat yleensä syyt hakea töitä, pienempi työmäärä tarkoittaa tietenkin pienempää palkkaa. Kun ihmisillä on asuntolainat ja velvollisuuksia, moni miettii, ottaako osa-aikatöitä vastaan, Kyntäjä sanoo.
 Moni toki ottaa vastentahtoisesti osa-aikatöitä vastaan, hän muistuttaa.
 – Mieluummin he ottaisivat kokoaikatöitä.
 Osa-aikatyö on tällä vuosituhannella yleistynyt. Tilastokeskuksen mukaan noin 17 prosenttia suomalaisista palkansaajista tekee osa-aikatyötä. Eniten osa-aikatyötä tehdään majoitus- ja ravitsemisalalla, kaupan alalla sekä sosiaali- ja terveyspalveluissa.
 Miehiä useimmin osa-aikatöitä tekevät naiset.
 – Kyllä se työvoimapula liittyy siihen, millainen on työn laatu ja työsuhde. Kokoaikaiseen työhön on helpompi saada työntekijöitä.
 Toisin sanoen töihin saadaan Kyntäjän mukaan tekijöitä tarjoamalla paremmat työehdot, sopivaa työn kuormittavuutta, hyvää henkilöstöpolitiikkaa ja työilmapiiriä.
 Toki on paljon niitäkin, joille osa-aikatyö sopii.
 SAK:n luottamushenkilöpaneeliin osallistui marraskuussa 693 luottamushenkilöä.
 Vaihtelu tuo hyvinvointia
 Kahvilassa työskentelevä Riikka Lamminen sanoo, että monia hänen ystäviään houkuttaa samanlainen ratkaisu. Mutta juuri turvattu toimeentulo mietityttää.
 – En ole ainoa, joka tätä haluaa, mutta monet muut näkevät tässä riskejä.
 Lamminen itse pitää kahdella alalla työskentelyä myös riskejä pehmentävänä: jos vaikka pandemia vie työt yhdeltä alalta, voi tehdä enemmän toisen alan töitä.
 – Tuttavat ja työkontaktit ovat alkaneet miettiä, että voisi olla kiva välillä tehdä vaikka varastoduunia, jota ovat tehneet esimerkiksi opiskelujen ohessa.
 Nyt tehdään niin paljon töitä läppärin äärellä ja digitaalisesti, että ihmiset kaipaavat käsillä tekemistä ja liikkumista, Lamminen sanoo. Lisäksi tuki- ja liikuntaelinsairaudet uhkaavat paikallaan istujia.
 – Haluan haastaa ajatusta siitä, että miksi asiantuntijatöitä ja suorittavia töitä ei voitaisi yhdistää enemmän. Ainakaan itse en tiedä montaa virkamiestä, joka olisi vaikka baarimikko tai koodaria, joka olisi samaan aikaan varastotyöntekijä, Lamminen sanoo.
 – Tämä voisi tuoda ratkaisuja työhyvinvointiongelmiin aivotyössä, tuki ja liikuntaelinsairauksiin sekä samalla työvoimapulaan suorittavilla aloilla. Haluan ravistella lukkiutuneita käsityksiä siitä, mitä kukin voi tehdä.
 Lamminen sanoo, että joillekin on statuksen vuoksi vaikeaa siirtyä korkeakoulutetusta asiantuntijatyöstä kahvilaan pyyhkimään pöytiä.
 Pekka Tynell / Yle
 – Se on taloudellisesti eriarvoinen työ, mutta ei millään muulla tavalla eriarvoista, hän sanoo.
 Lue myös:
 Vieraalla kielellä työskentely pelottaa – työvoimapulasta huolimatta yritykset eivät uskalla palkata ulkomaalaisia, koska englantia ei osata, kertoo kysely
 Puolet suomalaisista ei ole koskaan pyytänyt palkankorotusta, Liisa Salonen keräsi siihen rohkeutta viikkoja – "On tuntunut ahneelta ja likaiselta"
 Ajatteletko vaihtaa alaa? Asiantuntijat: Nyt on työntekijän markkinat – ”Näin laajaa alalta toiselle siirtymää on tapahtunut tuskin koskaan”
 Tekoäly voi lisätä miesten ja naisten epätasa-arvoa, sillä kehitystyötä tehdään miesten ehdoilla

Osa-aikatyöt eivät innosta suomalaisia – Riikka Lamminen jätti työpaikan asiantuntijana ja tekee vuoroja kahvilassa: ”En halua enää vakitöihin”


Summary: Suhtautuminen homesairauksiin on uuden tutkimuksen mukaan muuttunut parinkymmenen vuoden aikana. Kun työntekijä nyt sairastuu työpaikkansa sisäilman homeesta, hänen on yhä vaikeampaa saada ammattitautikorvausta.

Koulujen ja julkisten rakennusten sisäilmaongelmat ja homeen aiheuttamat altistukset aiheuttavat usein kiistoja käyttäjien ja kiinteistöjen omistajien kesken. Syy oireiluun voi olla rakennuksessa tai muualla, mutta sairastuneen asema on nyt huonompi.
 Vielä 1990-luvulla työpaikan sisäilmaongelmiin suhtauduttiin huolestuneena. Hometutkimus sekä homeesta aiheutuvista sairauksista maksettavien ammattitautikorvauksien määrät lisääntyivät myös nopeasti.
 Tutkija  Sami Torssosen  mukaan Suomi nousi homeen ja terveyden välistä yhteyttä koskevien tutkimusjulkaisujen määrässä toiseksi maailmassa Yhdysvaltain jälkeen. 2010-luvulla tilanne muuttui täysin.
 Torssonen selvitti muutoksia , joiden myötä homesairauksien korvattavuus heikkeni Suomessa.
 Työsuojelurahaston rahoituksella hän analysoi Tapaturmavakuutuskeskuksen tilastoja, sosiaalivakuutuksen ohjausdokumentteja sekä vakuutusoikeuden käsittelemiä ratkaisuja homeperäisten ammattitautien tapauksissa vuosilta 2003, 2008, 2009, 2011 sekä 2018. Vakuutusoikeuden ratkaisuissa eivät ole mukana alkutuotanto ja Maatalousyrittäjien eläkelaitos Melan tapaukset.
 – Tässä on kymmenessä vuodessa menty lähes täysin laidasta laitaan, Sami Torssonen kuvaa lääkärikunnan suhtautumista homeongelmiin ja niistä kärsivien hoitoon.
 Homeongelmat ja kosteusvaurioiden aiheuttama mikrobikasvu vaikuttavat sisäilman laatuun. Taisto Lapila / Yle
 Homealtistuksen kiistelyn lyhyt historia
 Kolmekymmentä vuotta sitten asiantuntijat olivat vielä varsin yksimielisiä siitä, että home aiheuttaa sairauksia. Vuonna 1998 Lääkärilehdessä julkaistu Majvik-suositus esitteli useita homealtistumisesta koituvia terveyshaittoja ja näiden diagnostiikkaa. Sitä  täydennettiin vuonna 2007 , joka vahvisti todistusaineistoa homeen ja terveysvaikutusten yhteydestä.
 Toki homediagnostiikkaa kritisoitiin ja Työterveyslaitoksen  Risto Voutilainen  kirjoitti  Duodecim-lehdessä  vuonna 1998, että "Homekohu on luonut homepelkoa ja toisaalta homeoireista on tullut muotia".
 Voutilainen kirjoitti myös  Lääkärilehdessä vuonna 2001  otsikolla Toisen home turhan kallis – kustannussäästöä homeilmiöön: "On nähty lääkärien ja potilaitten alttius uskomuksiin ja koettu näkymättömän ympäristöaltisteen kiehtova pelottavuus".
 Turun yliopiston valtio-opin yliopisto-opettaja, VTT Sami Torssosen tutkimuksessa havaittiin, että käänne homealtistukseen suhtautumisessa muuttui vuonna 2009. Sosiaali- ja terveysministeriön työryhmä katsoi  vuoden 2008 lokakuussa raportissaan , ettei uusi Majvik II -suositus sopinutkaan sellaisenaan vakuutusjärjestelmän käyttöön.
 Syyksi työryhmä katsoi homeen ja sairauden syy-yhteyden selvittämisen vaikeuden. Tapaturma-asiain korvauslautakunnan kiertokirje määritteli jatkossa uudella tavalla suhtautumisen työpaikan homealtistukseen.
 Itä-Uudenmaan polisiilaitoksella kärsittiin sisäilmaongelmista vuonna 2018. Markku Rantala / Yle
 Muuttuvat määritelmät vähensivät korvattavuutta
 Sami Torssosen tutkimuksessa havaittiin, että ammattitautikorvauksen saaminen homesairaudesta vaikeutui huomattavasti vuoden 2009 jälkeen kyseisen kiertokirjeen ohjeistuksen takia.
 Homesairauksista hyväksyttiin silloin ainoastaan astma, jonka diagnostiikka rajattiin vain PEF-mittaukseen, jossa tutkittava puhaltaa putkeen.
 Tapahtui dramaattinen käänne. Homesairauksien korvattavuus romahti. Ammattitautiepäilyjä kirjattiin lähes entiseen tahtiin, mutta vuonna 2011 korvattiin enää pieni osa.
 Vakuutusoikeuden ratkaisujen perusteella syynä romahdukseen näyttää Torssonen mukaan olleen se, että kiertokirje rajasi korvattavia homesairauksia ja heikensi niiden diagnostiikkaa.
 Seurauksena oli myös, että yhä suurempi osa home-epäilyistä näytti aiheettomilta ja homeen yhteys sairauteen näytti epävarmemmalta.
 Uusi käypä hoito -suositus kiisti yhteydet
 Vuonna 2016 Lääkäriseura Duodecim julkaisi  käypä hoito -suosituksen , jossa todetaan varsin yksiselitteisesti, että syysuhdetta yhdenkään terveysvaikutuksen ja kosteus- ja homevauriorakennusten välillä ei ole voitu todeta, koska ei tiedetä, mistä tekijöistä ja millä mekanismilla terveysvaikutukset aiheutuvat.
 Suosituksen lopussa mainitaan, että rakennuksen sisäilman rooliin potilaan oireessa tai sairaudessa ei tule ottaa kantaa ilman, että käytettävissä on terveydensuojeluviranomaisen eli yleensä kunnan terveystarkastajan tai rakennuksen kunnon ja sisäilman laadun tutkineen pätevän asiantuntijan lausunto siitä, onko rakennuksessa merkittävä kosteus- ja homevaurio.
 Tämän suosituksen julkaisun jälkeen homeperäisten ammattitautiepäilyjen määrä romahti Sami Torssosen mukaan muutamassa vuodessa noin kolmannekseen.
 Korvausten saaminen vaikeutui entisestään ja vuonna 2018 ammattitautikorvausten saaminen homesairaudesta näyttää vakuutusoikeuden ratkaisujen perusteella muuttuneen lähes mahdottomaksi.
 – Varsinkin nyt, kun huoliteoriaa on pidetty esillä, niin heti herää epäilys siitä, ovatko oireet yhteydessä todellisiin altisteisiin. Ammattitautikorvausten saaminen tällaisissa tilanteissa on äärimmäisen vaikeaa, Torssonen sanoo.
 Työntekijän oireet tai työpaikan käyttökielto estivät tai keskeyttivät usein PEF-mittauksen. Tällöin korvausta ei maksettu puutteellisten mittaustulosten takia, vaikka tilojen sulkemisen syy olisi ollut työpaikan homeongelma.
 Vakuutusoikeus hylkää nykyään suurimman osan valituksista, jotka koskevat homealtistuksesta  epäillyistä ammattitautikorvauksista. Tämä käy ilmi tutkija, VTT Sami Torssosen selvityksestä.
 Korvausten saanti yhä vaikeutunut
 Työntekijä ei ole saanut korvauksia, vaikka olisi todistetusti työskennellyt vuosia homeisissa tiloissa. Vakuutusoikeus on vedonnut ratkaisuissaan käypä hoito -suositukseen, jonka mukaan home ei aiheuta sairauksia.
 Sami Torssonen arvioi, että tulevaisuudessa korvausten saaminen työperäisestä homesairaudesta saattaa vaikeutua entisestään. Jos sairaus määritellään aivoperäiseksi toiminnalliseksi häiriöksi, niin korvaus evätään.
 Vuodesta 2019 alkaen homepotilaita on hoidettu HUS:n toiminnallisten häiriöiden klinikalla. Hoidon tehosta kiistellään ja tutkijakenttä on jakautunut. Osa pitää hometta ja mikrobeja syypäänä ilmenneisiin sairauksiin. Osa taas pitää oireilua ympäristöherkkyytenä, joka johtuu siitä, että huolestuu huonosta sisäilmasta.
 Johtopäätöksenään Sami Torssonen esittää, että homeen ja sairauden yhteyden osoittamista vaikeuttavat asiantuntijakäytännöt toimivat lisääntyvästi työntekijöiden haitaksi ja vakuuttajien eduksi.
 Opiskelu sisäilmaongelmista kärsineessä Jämsän Seppolan vanhassa koulussa päättyi vuonna 2012, jonka jälkeen rakennuksesta katkaistiin lämpö ja vesi. Outi Parikka / Yle
 Tutkija kaipaa korvauskäytäntöjen kehittämistä
 Rakennuskannan korjausvelka kasvaa kuitenkin jatkuvasti ja yhä suurempi osa suomalaisista kertoo saavansa oireita työpaikkansa sisäilmasta. Homeperäisten ammattitautien korvauskäytäntöä olisikin Torssosen mukaan syytä kehittää siten, että suurempi osuus työperäisistä homesairauksista voitaisiin korvata.
 – Tässä edetään vähän niinkuin kaksilla rattailla. Yhtäältä puhutaan siitä, että pitäisi korjata näitä homeongelmaisia tiloja, mutta samalla sitten puhutaan, että oireet ovat huolen aiheuttamia.
 Torssonen mukaan ristiriita perustunee siihen, että jos myönnettäisiin työntekijöille aiheutuneen jotain pysyvää haittaa homeesta, niin jouduttaisiin aivan eri tavalla maksamaan korvauksia.
 – Samalla ongelman painavuus ja hankaluus lisääntyisivät heti huomattavasti. Tällä hetkellä politiikka on ehkä sitä, että pyritään jossain määrin ehkäisemään homesairauksia. Mutta teorian tasolla kielletään koko ongelman olemassaolo, Torssonen kuvaa ristiriitaista tilannetta.
 Tutkimuksen perusteella mahdollisia keinoja järjestelmän kehittämiseksi olisivat sairauden diagnostisten kriteerien ja tutkimustahojen laajentaminen, homesuositusten näyttöperustainen päivittäminen sekä altistumisen arvioinnin kehittäminen.
 Sami Torssonen tutkii parhaillaan terveyden ja politiikan yhteyksiä erityisesti sisäilman ja koronaviruksen tapauksissa.
 Onko sinulla jäänyt korvauksia saamatta, oletko kärsinyt sisäilmaongelmista töissä? Voit keskustella asiasta sunnuntaihin 28.11. kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Tutkimus: Sisäilman kannalta rakennukset kannattaa korjata ajoissa, sillä muuten laskusta tulee kaksinkertainen
 Onko sisäilmaoireilu sittenkin isoksi osaksi aivoperäistä, kuten nyt väitetään? Ylen selvitys kertoo, että selitys on tieteellisesti ohuella pohjalla
 Suomen ainoa toiminnallisten häiriöiden poliklinikka tutkii potilaita, joiden oireisiin ei löydy lääketieteellistä syytä – lääkärien suositukset herättävät kritiikkiä
 Orimattilan palomiehet ovat tehneet yli 10 vuotta töitä sisäilmaongelman keskellä – jopa kahdella kunnalla kolmesta ei ole rahaa korjata käsiin rapistuvia rakennuksia
 Koululaisten oireilun syynä voi olla ihan muu asia kuin sisäilma – laaja tutkimus kyseenalaistaa ajatuksen, että oireilu olisi vain rakennuksen vika

Työpaikan home aiheutti ennen sairauksia, mutta sitten muutettiin diagnosointia ja vakuutusyhtiöiden korvauskäytäntöjä


Summary: Monen aloittavan kryptovaluutan taustalla piilee niin sanottu "pump and dump" -menettely, sanoo kryptovaluuttoja tutkiva taloustieteilijä. Osakemarkkinoilla se olisi laitonta.

Kadunvarsille on rantautunut uusien kryptovaluuttojen mainoksia, joista ainakin osa markkinoi virtuaalivaluuttoja laittomasti.
 Helsingin keskustassa mainostauluilla on viime päivinä pyörinyt "meemikrypto" Floki Inun mainoksia. Valuutan nimi on peräisin sähköautoyhtiö Teslan toimitusjohtaja  Elon Muskin  koiran nimestä.
 – Kryptovaluuttojen mainonta on alkanut näkyä enemmän katukuvassa ja joukkoviestimissä, ja joukossa on myös toimijoita, joilla ei ole vaadittavia lupia, Finanssivalvonnan johtava digitalisaatioasiantuntija  Hanna Heiskanen  sanoo Ylelle.
 Kryptovaluuttamyyjiä ja välittäjiä valvova Fiva muistutti keskiviikkona tiedotteessaan, että Suomessa virtuaalivaluuttoja saavat lain mukaan mainostaa vain tänne rekisteröityneet toimijat.
 Ilman rekisteröitymistä mainostavat kryptovaluuttojen tarjoajat ovat Heiskasen mukaan parhaimmillaan "asiallisia toimijoita", jotka ovat rekisteröityneet valvottaviksi esimerkiksi toiseen EU-maahan. Osalla ei kuitenkaan ole lupia välttämättä missään maassa. Tällöin ne eivät ole minkään maan viranomaisten valvottavana.
 – Seassa voi olla huijareita tai toisaalta asiallisia palveluntarjoajia. Kuluttajalle näiden erottaminen on vaikeaa, Heiskanen sanoo.
 Suuria lupauksia, vähän todellista tietoa
 Floki Inu -kolikko on puhtaan spekulatiivinen virtuaalivaluutta, joka ratsastaa kryptosijoittajia villinneiden "meemikryptojen" innostuksella.
 Kryptokolikon perustajista ei tiedetä edes heidän oikeita nimiään. Tämä ei sinällään ole poikkeuksellista, myös tunnetuimman virtuaalivaluutan bitcoinin perustaja kätkeytyy nimimerkin taakse.
 Kolikon mainoksen Helsingissä Kampin kauppakeskuksen seinältä on  Helsingin Sanomien mukaan  ostanut brittiläinen mainostoimisto.
 Floki Inun verkkosivuilla lupaillaan, että kolikko tulisi maksuvälineeksi sen ympärille rakennettavaan peliin.
 Verkkosivun suureellisissa mainoslauseissa kryptokolikon sanotaan antavan "valtaa ja mahdollisuuksia" tavallisille ihmisille suurten pääomasijoittajien ja rahastojen sijaan.
 Kolikkoa on mainostettu myös Lontoon julkisessa liikenteessä.  Britannian yleisradioyhtiö BBC:n mukaan  mainosalan itsesääntelijä ASA selvittää parhaillaan, ovatko mainokset sääntöjen vastaisia.
 Tutkija: uusia kryptovaluuttoja on helppo manipuloida
 Kryptovaluuttoja tutkiva väitöskirjantekijä  Ville Savolainen  kauppakorkeakoulu Hankenilta ei tunne Floki Inua yksityiskohtaisesti. Hän kuitenkin toteaa, että yleisesti uudet kryptovaluutat ovat hyvin haavoittuvaisia väärinkäytöksille.
 – Niiden hintaa on helppo manipuloida, Savolainen toteaa.
 Tyypillinen manipulaatio, esimerkiksi niin sanottu pump and dump -malli, etenee seuraavasti:
 Ensin uutta kryptovaluuttaa hehkutetaan voimakkaasti esimerkiksi sosiaalisessa mediassa. Jos innostusta saadaan aikaan, uusia ostajia ilmaantuu ja hinta kohoaa.
 Sitten suuret määrät kyseistä kryptovaluuttaa omistavat tahot myyvät valuuttaa läjäpäin mittavilla voitoilla. Nousuvaiheessa valuuttaa ostaneille taas koituu todennäköisesti tappiota – toisinaan hyvin suurta sellaista.
 Perinteisillä osakemarkkinoilla kyse olisi laittomasta toiminnasta. Kryptovaluuttojen sääntelyssä on kuitenkin vielä suuria aukkoja, ja esimerkiksi hintamanipulaation kieltävää lainsäädäntöä ei toistaiseksi ole olemassa.
 Savolainen toteaa, että myös kuluttajille suunnatulla aggressiivisella mainonnalla pyritään usein hintojen nopeaan nostamiseen. Taustalla voi olla pyrkimys edellä kuvattuun hintamanipulointiin muttei toki joka kerta.
 – Sinänsä ei ole mitään vikaa, jos kryptovaluuttaa mainostetaan. Riippuu tapauksesta, onko kyse lainkaan järkevästä projektista, Savolainen sanoo.
 Fiva vaatii luvattomien mainosten poistamista
 Fiva ottaa luvattomia mainoksia havaitessaan yhteyttä mainostavaan yhtiöön, kertoo tarvittavista luvista ja pyytää vastinetta.
 – Käytännössä mainokset pitää tällöin vetää pois, Fivan Hanna Heiskanen toteaa.
 Vastuu luvattomista mainoksista kuuluu ensisijaisesti mainostavalle yhtiölle.
 – Mainostilaa myyvät eivät silti välttämättä ole tarkoittaneet toimia väärin, vaan taustalla voi olla tietämättömyyttä, Heiskanen arvioi.
 Fiva varoittaa, että kryptovaluuttoihin liittyy riski suurista hintaheilahduksista. Kryptovaluutat ovat käytännössä täysin spekulatiivisia sijoituskohteita, mikä tarkoittaa, että esimerkiksi valtavien hintaromahdusten riski on huomattava.
 Kryptovaluuttoja on nykyään useita tuhansia. Valtaosa niistä kaatuu pian aloittamisen jälkeen, mutta suurimmat kryptovaluutat, esimerkiksi bitcoin, ethereum, solana ja cardano, ovat hyvin arvokkaita.
 Kaikkien kryptovaluuttojen yhteenlaskettu arvo on jo yli 2000 miljardia euroa.
 Lue lisää:
 Poliisille on kertynyt miljoonia euroja bitcoineja, kryptovaluutat näkyvät jo ulosotoissakin – Tullin bitcoin-potista haihtui keväällä kymmeniä miljoonia
 Tuija Postari-Kivistö sijoittaa kryptoihin, vaikka viranomaiset varoittavat kuplan puhkeamisesta – katso, kuinka toimittajan rahoille kävi kuukaudessa
 El Salvadorin päätös tehdä bitcoinista virallinen valuutta on enemmän julkisuustemppu kuin rahapoliittinen ratkaisu

Kaduille on ilmaantunut luvattomia kryptovaluuttojen mainoksia – taustalla usein "pump and dump" -juoni, joka olisi osakemarkkinoilla laiton