Summary: Suomen taloudella ja kotitalouksilla menee tilastojen valossa nyt erittäin hyvin. Palvelualoilla kuten ravintola- ja majoitusyrityksissä liikevaihdot kasvoivat kesäkuussa voimakkaasti, ja työvoimasta alkaa olla jopa pulaa. Myös teollisuudessa uudet tilaukset ovat kasvussa ja vienti vetää. Asiantuntijoiden arvion mukaan myönteinen vire taloudessa voi jatkua pitkään.

Suomen taloudesta on kantautunut paljon hyviä uutisia viime aikoina.
 Firmat kertovat hyvistä tuloksista, työllisyys kohenee, rokotekattavuus paranee eikä pelättyjä konkurssiaaltoja ole nähty.
 Yle kävi tutkijoiden kanssa läpi Suomen ja suomalaisten talousnäkymiä neljän tuoreen lukeman kautta.
 Miten Suomen taloudella tarkalleen ottaen menee?
 1. Palkkasumma nousee vauhdilla
 Palkkasumma kertoo, kuinka paljon palkkaa yritykset maksoivat yhteensä työntekijöille Suomessa. Palkkasummaa kasvattaa siis sekä työllisyyden kasvu että palkkatason nousu.
 Nyt kohonnut palkkasumma kertoo etenkin työllisyyden noususta, sanoo tutkimuslaitos Helsinki GSE:n johtaja, professori  Otto Toivanen . Palkkasumma on kasvanut lähes kaikilla toimialoilla.
 – Erityisen mukavaa on se, että palkkasumma ei ole kasvanut vain viime vuoteen verrattuna, vaan ollaan jo vuoden 2019 tasolla.
 Vertaus tavanomaiseen vuoteen 2019 kertoo talouden pidempiaikaisesta kehityksestä paremmin kuin viime vuosi, jonka aikana koronakriisi iski talouteen rajusti.
 Työllisyyden nousu näkyi voimakkaasti tuoreimmissa eli kesäkuun luvuissa. Silloin työllisiä oli Tilastokeskuksen mukaan  121 000 enemmän kuin vuosi sitten . Vuoteen 2019 verrattuna palkkasumman nousu tulee etupäässä palkkojen kohoamisesta.
 Kuluttajien kukkaroiden paksuus ennakoi vahvaa kehitystä koko Suomen talouteen.
 Kun suomalaisilla on käytössään enemmän palkkaa, yritykset saavat tuloja kotimaisen kulutuksen kautta, vaikka äkisti leviävä koronaviruksen deltamuunnos luokin epävarmuutta maailmantalouteen.
 Kotitalouksille palkkasumman kasvu taas tarkoittaa vakaampia taloudellisia aikoja – muttei kaikille. Kasvua on koitunut kaikissa muissa tuloluokissa paitsi kaikkein pienituloisimpien parissa.
 – Yleiskuva on erittäin hyvä, mutta ongelmia näkyy osa-aikaisten ja pienipalkkaisten puolella, ja nuoret ovat tässä ryhmässä yliedustettuina, Toivanen sanoo.
 2. Suomalaiset luottavat omaan talouteensa ennätyksellisen paljon
 Kansalaisten luottamus omaan talouteen on  Tilastokeskuksen mukaan ennätyskorkealla .
 Se ennakoi samaa kuin palkkasumman kohoaminen; nousevaa kulutusta eli esimerkiksi lisääntyneitä ravintolakäyntejä ja suurempia ostoksia.
 Palkansaajien tutkimuslaitoksen ennustepäällikkö  Ilkka Kiema  toteaa, että kotimainen kulutus on talouskasvun kannalta erittäin tärkeää, koska se muodostaa lähes puolet bruttokansantuotteesta.
 Lopulta kulutuksen kiihtyminen palautuu taas kotitalouksiin, koska samalla työllisyys nousee.
 Korkeaan luottamukseen vaikuttavat esimerkiksi suhdanne, odotukset, työllisyyden ja palkkojen nousu. Nyt taustalla on todennäköisesti myös korona-ajan "pakkosäästäminen".
 – Säästämisaste on ollut poikkeuksellisen korkea kriisin aikana, eli pankkitileilläkin makaa aika paljon rahaa, joka sitten pistetään menemään, kun pääsee liikenteeseen, Kiema sanoo.
 Lue lisää:   Korona-aika paisutti suomalaisten säästöt: Yle selvitti, mihin kaikkeen rahat käytetään – ja nousevatko matkakuumeen lisäksi myös hinnat
 3. Teollisuudelle sataa tilauksia
 Teollisuusyritysten liikevaihdot kasvoivat kesäkuussa yli kymmenen prosenttia viime vuodesta,  Tilastokeskus kertoo .
 Vielä parempaa lupaavat teollisuusyritysten saamat tilaukset, joita on kertynyt Elinkeinoelämän keskusliiton mukaan suurin määrä sitten vuoden 2007 finanssikriisin.
 Tutkimuslaitos GSE:n johtaja Otto Toivanen sanoo, että teollisuuden tilauskanta on tärkeä mittari, koska se ennustaa lähitulevaisuuden menekkiä erinomaisesti.
 Suomelle teollisuudella ja erityisesti vientiteollisuudella on ratkaiseva merkitys, Palkansaajien tutkimuslaitoksen Kiema sanoo.
 – Olemme pieni avotalous, jonka menestys riippuu täysin viennistä.
 Teollisuustuotanto on elpynyt kaikkialla maailmassa, ja se on jo palautumassa koronakriisiä edeltävälle tasolle.
 Yrityksillä menee hyvin myös Suomelle tärkeissä vientimaissa. Se on ratkaisevaa, koska Suomi vie maailmalle etupäässä koneita ja laitteita, eikä kulutustuotteita, kuten autoja, vaatteita tai kodin elektroniikkaa.
 Teollisuusyritysten menestys heijastuu Kieman mukaan kotitalouksiin paljon laajemmin kuin pelkän työllistävän vaikutuksensa kautta, koska teollisuusyrityksillä on niin suuri merkitys koko kansantaloudelle.
 4. Palvelualat elpyvät pitkän kurimuksen jälkeen
 Koronakriisistä rajusti kärsineet palveluyrityksetkin ovat viimein pääsemässä vauhtiin.
 Palveluyritysten myynti nousi kesäkuussa miltei 15 prosenttia viime vuoteena verrattuna. Kaukana ei olla enää myöskään normaalioloista eli vuoden 2019 lukemista.
 GSE:n Toivanen toteaa, että vaikka suurin tuottavuus on peräisin teollisuudesta ja vientialoilta, palveluala on ylivoimaisesti suurin työllistäjä.
 – Palvelut muodostavat suurimman osan myös bruttokansantuotteesta, Toivanen lisää.
 Palvelualojen kasvuluvut ovat merkittäviä myös siksi, että ne kasvattavat palkkasummaa ja edelleen kulutusmahdollisuuksia.
 Hyvin menee, mutta kuinka kauan?
 Onko liian aikaista iloita, vai joko voi julistaa, että talous kiitää nyt kovaa vauhtia?
 – Tällä hetkellä kaikilla on kyllä hyvin optimistinen vaihde päällä, enkä itsekään sanoisi, että on liiallista optimismia, Palkansaajien ennustepäällikkö Kiema sanoo.
 Tärkeä kysymys on, mihin nykytilannetta vertaa. Viime vuosi oli koronakriisin takia poikkeuksellisen vaikea, joten talouden mittarit nousevat helposti plussalle.
 GSE:n Toivanen sanoo, että kriisin keskellä tehtyihin arvioihin vertaaminen on luontevaa. Niihin verrattuna kaikki ovat positiivisesti yllättyneitä.
 Pitkän kuvan näkee paremmin, kun vertaa normaaliolojen vuoteen 2019. Myönteistä on, että useat mittarit ovat koholla myös siihen verrattuna.
 Toivanen ja Kiema uskaltautuvat sanomaan, että viimeaikaisten lukujen valossa odotukset voi pitää positiivisina ainakin pitkälle ensi vuoteen.
 Epävarmuustekijöitäkin on.
 Työvoiman saatavuudessa on ongelmia, nopeasti leviävä  deltavariantti hidastaa maailmantaloutta  ja  kahden prosentin tuntumassa jatkunut inflaatio  voi alkaa näkyä kuluttajien kukkarossa, jos se jatkuu pitkään. Suomi velkaantuu, ja talouden paljon puhutut rakenneongelmat ovat ja pysyvät. Investointeja, tutkimusta ja tuotekehitystä kaivattaisiin lisää.
 Väkisin pessimistiksi on kuitenkin turha ryhtyä.
 – Pitää tyytyväisenä todeta, että asiat näyttävät hyvältä ja paremmalta kuin monet uskalsivat toivoakaan, Toivanen sanoo.
 Lue lisää:
 Inflaatio jatkoi kahden prosentin tuntumassa – polttonesteet ja asuminen kallistuivat
 Ilmarisen sijoitusjohtaja: "Deltavariantti ja alhainen rokotekattavuus alkavat näkyä talousennusteissa"
 Korona-aika paisutti suomalaisten säästöt: Yle selvitti, mihin kaikkeen rahat käytetään – ja nousevatko matkakuumeen lisäksi myös hinnat

Neljä lukua paljastaa, että suomalaisten ja koko maan taloudella menee nyt mainiosti – "Kaikki ovat positiivisesti yllättyneitä", tutkija sanoo


Summary: Kajaanilainen Karoliina Kuvaja keräsi podcastiinsa 50 synnyttäneen kokemuksia raskaudesta, synnytyksestä ja lapsivuodeajasta. Synnyttäneet olisivat toivoneet enemmän tietoa etukäteen erityisesti ensihetkistä vauvan kanssa.

Kun perheeseen syntyy lapsi, se mullistaa usein kaiken. Erityisesti vauvan ensimmäiset elinkuukaudet ovat intensiivistä aikaa, jolloin vanhemmat totuttelevat uuteen tulokkaaseen ja kaikkeen siihen, mitä hän tuo mukanaan.
 Tätä aikaa, tarkemmin sanottuna 12 viikkoa lapsen syntymän jälkeen, kutsutaan lapsivuodeajaksi. Tuona aikana synnyttänyt toipuu raskauden ja synnytyksen tuomista muutoksista kehoon – ja aloittaa matkansa vanhemmaksi.
 Kajaanilainen ammattidoula  Karoliina Kuvaja  on tehnyt Sydänääniä-nimistä podcastia, jossa yhteensä 50 synnyttänyttä on kertonut omasta raskausajastaan, synnytyksestä sekä lapsivuodeajasta.
 Kuvaja kertoo, että erityisesti lapsivuodeaika on tuonut monelle synnyttäneelle paljon yllätyksiä.
 Lapsivuodeaika sisältää hormonien heittelyä, synnytyksestä palautumista ja uuteen ihmiseen tutustumista – elämää mullistavia asioita, joista moni synnyttäjä olisi halunnut enemmän tietoa etukäteen.
 Tässä jutussa käydään läpi asioita lapsivuodeajasta, jotka yllättivät synnyttäneet.
 Synnytyskokemuksen merkitys
 Synnytyskokemuksella on Kuvajan mukaan suuri merkitys lapsivuodeajalle.
 – Jos synnytyksessä oli tapahtunut jotain henkisesti tai fyysisesti haastavaa, saattoi kokemus omasta selviytymisestä vanhempana kokea kolauksen.
 Positiivinen synnytyskokemus taas sai monelle synnyttäneelle tunteen, että kaikki on mahdollista.
 – Mutta osalla vaikeankin synnytyksen läpi käyneistä oli kokemus, että tämän jälkeen selviän mistä vain.
 Lapsivuodeajasta kirjan kirjoittaneen ja 30 vuotta kätilönä toimineen  Maila Deufelin  mukaan synnytyskokemus vaikuttaa myös synnyttäneen henkiseen hyvinvointiin ja terveyteen.
 Jotta synnytyskokemus olisi mahdollisimman hyvä, pitää hoitosuhteen olla turvallinen.
 Deufel sanoo, että synnyttäjällä tulee olla oikeus itseään koskevaan päätöksentekoon. Ja synnytystilanteessa kätilön on hyvä pysähtyä kunnolla kuuntelemaan synnyttäjää ja hänen toiveitaan.
 – Synnytys on osa vanhemmaksi kasvamisen prosessia. Ja parhaimmillaan vahvistaa synnyttäneen itsetuntoa.
 Synnytys kannattaa Deufelin mukaan käydä aina läpi hoitaneen kätilön kanssa. Varsinkin, jos sen aikana on tapahtunut jotain, josta synnyttäneelle jäi ikävä olo. Keskustelussa voi käydä läpi sen, miksi toimittiin mitenkin juuri siinä tilanteessa.
 Baby blues
 Synnytyksessä keho joutuu äärimmilleen ja sen aikana virtaa paljon hormoneja, kuten oksitosiinia ja serotoniinia. Niin paljon, että varat nollautuvat.
 Tämän hormonikyykkäyksen vuoksi moni synnyttäjä saattaa kokea muutoksia mielialassaan muutama päivän tai viikon kuluttua synnytyksestä.
 Osalle baby blues aiheuttaa pientä alakuloa ja toiset saattavat kokea jopa eräänlaisen henkisen romahduksen.
 – Synnyttänyttä voi alkaa esimerkiksi pelottaa, että vauva kuolee. Tai että itse kuolee. Siihen saattaa liittyä epätoivon tunteita ja epäilys omasta kyvystä olla vanhempi, Kuvaja kertoo.
 Tämän tyyppiset ajatukset saattavat yllättää, jopa ehkä säikäyttää synnyttäjän, jos siihen ei ole osannut valmistautua. Joillakin baby blues kestää muutaman päivän ja osalla se jatkuu pidempään.
 – Kaikilla synnyttäjillä tulee jonkinlainen hormonitoiminnan kyykky, ja se on ihan normaalia.
 Jos alakuloinen olo pitkittyy, voi kyseessä olla synnytyksen jälkeinen masennus, ja siihen on syytä hakea apua.
 Lue lisää:   Henna-Mari Luolamo piti vauvaansa sylissä vain siksi, että niin kuuluu tehdä – Tutkimus: hormonihoito auttaa osaa masentuneista äideistä
 Aggressiivinen hoivavietti
 Monia Kuvajan haastattelemia ensisynnyttäjiä yllätti voima, mikä vauvan syntymällä oli. Osalle heräsi aggressiivinen hoivavietti, mikä saattoi synnyttää voimakkaan halun olla rauhassa oman perheen ja uuden vauvan kanssa kotona.
 – Se on tosi oikein ja myös ihan evolutiivistä, että halutaan tutustua rauhassa omaan lapseen ja muuttuneeseen perheeseen.
 Karoliina Kuvaja on itse kahden lapsen äiti.  Timo Sihvonen / Yle
 Tähän liittyy myös halu pesiä, joka tarkoittaa Kuvajan mukaan sitä, että vauvaa pidetään paljon vaippasillaan omaa ihoa vasten. Ja että eletään päiviä niin, ettei vaihdeta päivävaatteita, syödään, mitä kaapista löytyy ja eletään vain vauvan rytmissä.
 – On hyvä, jos uudet vanhemmat pystyisivätkin pyhittämään sen lapsivuodeajan vauvan tarpeiden mukaan elämiselle. Keskittyä siihen uuteen hetkeen.
 Intensiivisyys
 Toisille pesiminen sopii paremmin kuin toisille. Osalle synnyttäneistä vauvan ensimmäisten kuukausien intensiivisyys ja sitovuus tuli yllätyksenä. Se, että on koko ajan kiinni vauvassa ja että yhtäkkiä arki pyörii täysin vauvan ja tämän tarpeiden ympärillä.
 Myös se saattoi yllättää, että totuttu vuorokausirytmi voi muuttua päälaelleen. Pienellä vauvalla ei ole vielä rytmiä, vaan se syö ja nukkuu kun on sen tarve - kelloa katsomatta.
 – Ensimmäisinä viikkoina vauva käytännössä asuu rinnalla. Etenkin ilta-aikaan vauva voi olla tissillä monta tuntia putkeen.
 Vaikka vauva olisi rinnalla tunteja, ei se tarkoita ettei maito riittäisi. Kuvaja kertoo, että näin toimimalla vauva tilaa maitoa ja varmistaa, että sitä riittää jatkossakin.
 Rakkaus ei aina synny heti
 Rakkaus vastasyntyneeseen vauvaan ei välttämättä synny heti. Tämä oli Kuvajan mukaan yllätys joillekin. Ja myös eräänlainen tabu.
 – Rakkauden sijaan ensimmäiset tuntemukset vanhempana saattavatkin olla väsymystä, kipua ja musertavaa vastuuta.
 Se ettei vauvan syntymä ole rakkautta ensi silmäyksellä on ihan normaalia. Kuvaja toteaa, että harvoin muissakaan ihmissuhteissa tapahtuu rakastumista silmänräpäyksessä.
 – Toivon, että synnyttäjät pystyisivät antamaan itselleen armoa. Vaikka ei heti muodostu sellainen palava, kiihkeä suhde, niin se syntyy pikkuhiljaa.
 Lue lisää:   Mitä jos vastasyntynyt ei tunnukaan tutulta ja omalta? Äitien synnytyksen jälkeisistä tunteista puhutaan onnellisena vauvakuplana, vaikka monelle todellisuus on raadollisempi
 Muistot omasta lapsuudesta
 Raskaaksi tuleminen tai viimeistään vanhemmaksi tuleminen voi herättää muistoja omasta lapsuudesta ja saada synnyttäjän miettimään suhdetta omiin vanhempiin.
 Kainuun soten psykiatrinen sairaanhoitaja ja perheterapeutti Kristiina Knuutinen kertoo, että raskaus tai synnytyksen jälkeinen aika nostaa tunnekokemuksia siitä, miten itseä on hoidettu vauvana.
 – Se voi tulla monelle yllätyksenä. Jos omassa lapsuudessa tai suhteessa vanhempiin on ollut jotain ongelmia, saattaa se aiheuttaa omassa vanhemmuudessa riittämättömyyden tunteita tai olon, ettei osaa olla vauvan kanssa.
 Ne ovat asioita, joista on Knuutisen mukaan hyvä puhua neuvolassa, koska sieltä on mahdollista saada apua.
 Minkälaisia kokemuksia sinulla on lapsivuodeajasta? Voit keskustella asiasta maanantaihin 16.8. kello 23:een.
 Lue myös:
 Vauva putkahti kotona ammeeseen, synnytys oli käynnissä tanssiesityksessä – he jakavat synnytystarinansa somessa ja ovat esimerkki muutoksesta
 Miksi synnyttäneet naiset eivät kerro näistä? – Kamalimmat lasten saamisen jälkeiset vaivat jäävät jakamatta

Kun vauva syntyi, Karoliina Kuvaja ajatteli hetken, että se oli suuri virhe – myöhemmin hän oppi, ettei vanhemmuuden ensihetkistä puhuta tarpeeksi


Summary: Riikka Purra nousi muutamassa vuodessa perussuomalaisten johtoon. Hänen ajatuksensa ovat hyvin lähellä Jussi Halla-ahoa, mutta kuinka lähellä? Testaa.

Riikka Purra  nimitettiin odotetusti perussuomalaisten puheenjohtajaksi lauantaina Seinäjoella PS:n puoluekokouksessa.
 Purra on linjaltaan hyvin lähellä väistyvää puheenjohtajaa  Jussi Halla-ahoa . Hänkin suhtautuu paikoin hyvin kielteisesti maahanmuuttoon. Purran mielipiteisiin ovat hänen omien sanojensa mukaan vaikuttaneet  kokemukset maahanmuuttajamiehistä 1990-luvun Tampereella.
 Kuinka lähellä Purra on sanojensa valossa Jussi Halla-ahoa? Kokeile, tunnistatko kumman mielipiteitä seuraavat ovat?
 Riikka Purra otti melko hillitysti vastaan puheenjohtajavaalin voittonsa. Jorge Gonzalez / Yle
 Testin lähteet:  Yle ,  Suomen Uutiset ,  Jussi Halla-ahon blogi , Riikka Purran blogi ( 1 ,  2  ja  3 ), Iltalehti ( 1  ja  2 ),  Kaleva ,  Maaseudun Tulevaisuus  ja  Twitter .

 Kuka on Riikka Purra ja mistä hän on noussut  vain muutamassa vuodessa gallup-suosiota nauttivan puolueen kärkinimeksi? Tätä kysymystä Sami Lindforsin kanssa pohtii Jaa, ei, tyhjiä, poissa -podcastin toimittaja Olli Seuri.
 Keskustelu aiheesta on avoinna 16.8. klo 23 asti.

Testaa: Onko Riikka Purralla ja Jussi Halla-aholla juuri mitään eroa? Tässä pelissä pääset vertailemaan kahden PS-johtajan mielipiteitä


Summary: YK:n alainen Maailman ruokaohjelma luonnehtii tilannetta Afganistanissa humanitaariseksi katastrofiksi.

Afganistanin kriisi on syventynyt ääri-islamistisen Talibanin edetessä kohti maan pääkaupunkia Kabulia. Länsimaat vetäytyvät ja paikallisen väestön tilanne heikkenee.
 Yhdysvaltain Kabulin-suurlähetystö on määrännyt henkilökuntaansa tuhoamaan arkaluontoisia asiakirjoja sekä materiaalia, jota voitaisiin käyttää Talibanin propagandassa ääriliikkeen mahdollisesti vallatessa Afganistanin pääkaupungin.
 – Hävittäkää myös esineet, joissa on lähetystön tai valtion virastojen logoja, Yhdysvaltain liput sekä esineet, joita voidaan väärinkäyttää propagandatoimissa, henkilökunnan saamassa muistiossa lukee uutistoimisto AFP:n mukaan.
 Samaan aikaan Yhdysvaltain puolustusministeriö kommentoi, ettei usko Kabulin olevan välittömässä vaarassa siitä huolimatta, että useimmat Afganistanin muut merkittävät kaupungit on menetetty Talibanille viime päivinä.
 – Kabul ei ole tällä hetkellä välittömän vaarallisessa ympäristössä. Mutta on selvää, jos katsomme Talibanin tekemisiä, että he yrittävät eristää Kabulia, sanoi Pentagonin tiedottaja  John Kirby  toimittajille.
 Väkeä siirretään pois Afganistanista
 Maan kolmesta suurimmasta kaupungista enää Kabul on hallituksen vallassa Heratin ja Kandaharin kaaduttua äärijärjestölle. Yhdysvallat on pitänyt kiinni täydestä vetäytymisestään maasta, mutta on lähettänyt Kabuliin 3 000 sotilasta tukemaan lähetystönsä alasajoa. Lähetystö valmistautuu siirtämään toimintansa lentokentälle tarpeen vaatiessa.
 Perjantaina kerrottiin, että Suomi evakuoi Afganistanista enintään 130 paikallista asukasta nopeasti huonontuneen turvallisuustilanteen takia. Evakuoitavat ovat työskennelleet Suomen tai EU:n Kabulin-edustustossa tai Nato-johtoisessa kriisinhallintaoperaatiossa. Myös työntekijöiden perheenjäseniä tuodaan Suomeen. Kabulin suurlähetystö jatkaa toistaiseksi toimintaansa.
 Henkilöiden siirtäminen Suomeen toteutetaan valtion järjestämällä tilauslennolla. Arvioidut kustannukset ovat noin 700 000 euroa.
 Humanitaarinen katastrofi käsillä
 Afganistanin hallinnon ja Talibanien välisten taisteluiden pelätään johtavan pakolaiskriisiin. Pelkästään toukokuusta lähtien arviolta 250 000 afgaania on joutunut lähtemään kodeistaan, kertoo YK. Perheitä on leiriytynyt Kabuliin, osa täysin vailla suojaa.
 – Tilanteessa on kaikki humanitaarisen katastrofin tunnusmerkit, sanoo YK:n alaisen Maailman ruokaohjelman edustaja  Thomson Phiri .
 Suuri huoli on myös ihmisoikeuksista. Kun talibanit olivat vallassa vuosina 1996–2001 naiset eivät voineet käydä töissä eikä tyttöjen sallittu käydä koulua. Naisten oli peitettävä kasvonsa eivätkä he saaneet liikkua kodin ulkopuolella ilman perhepiiriin kuuluvan miehen seuraa.

Yhdysvaltain Kabulin-lähetystön henkilökuntaa määrätty tuhoamaan arkaluontoisia asiakirjoja


Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus

Koronatartunnan kotitestien myynti päivittäistavarakaupoissa on lisääntynyt, ja osasta kaupoista ne ovat ainakin Helsingin alueella loppuneet. STT:n toimittaja etsi koronan kotitestiä keskiviikon ja torstain aikana kahdesta Prismasta, kahdesta Lidlistä ja kahdesta eri ketjun apteekista Helsingissä. Pikatestit olivat loppu näistä myymälöistä.
 Lidlin viestinnästä myönnetään STT:lle, että tuote voi olla joistakin myymälöistä hetkellisesti loppu, mutta hyllyjä pyritään täyttämään nopeasti. Viime viikkojen kasvaneet koronatartuntamäärät ovat nostaneet kysyntää alueilla, joilla tartuntoja on enemmän.
 Lidlin mukaan myynnissä on ollut nousua toukokuun loppupuolelta alkaen, kun ihmiset alkoivat viettää erilaisia perhe- ja kesäjuhlia päättäjäisistä lakkiaisiin. Lidlin asiakkaat ovat toivoneet ja odottaneet koronan kotitestejä myyntiin.
 – Olemme iloisia, että olemme pystyneet vastaamaan tähän toiveeseen. Koronan kotitesti on ollut suhteellisen suosittu tuote, ja niitä on myyty tasaisesti kautta maan, Lidl kertoo.
 Lidl sai myyntiin Bosonin antigeenitestin viiden kappaleen pakkauksia kymmeniätuhansia kappaleita toukokuun puolivälissä, ja tuote on ollut myynnissä kaikissa myymälöissä "Hangosta Sodankylään".
 Saatavuustilanne on kauppojen mukaan hyvä
 Vaikka STT:n havaintojen mukaan testi oli kahdesta Prismasta loppu, on saatavuustilanne S-ryhmän kaupoissa marketkaupan myyntipäällikön  Juhani Haaran  mukaan hyvä ja testejä riittää edelleen kattamaan kysyntää. Jonkin verran toiveita ja palautteita on asiakkailta Haaran mukaan tullut.
 Hän kertoo, että testien menekki on kasvanut viimeisten viikkojen aikana selvästi. Viimeisen viikon aikana testejä on myyty S-ryhmässä noin 20 000 kappaletta.
 Haara uskoo, että tämän hetken koronatilanne vaikuttaa testien menekkiin.
 – Ihmiset haluavat kotitesteillä varmistaa, että ovatko he saaneet tartunnan, hän sanoo.
 Prismojen lisäksi antigeenitestiä löytyy S-ryhmän mukaan S-Markettien, Salejen ja Alepojen hyllyiltä.
 Ihmiset tietävät nyt testeistä
 Keskon tavarakaupan ja vastuullisuuden johtaja  Harri Hovi  kertoo, että testin kysyntään on pystytty vastaamaan ja tavarantoimittajakumppaneillakin testiä on ollut hyvin saatavilla.
 – Kesäkuun alusta lähtien on kotitestien myynnissä ollut jonkin verran kasvua. Suurimmat myynnit ovat tähän asti olleet elokuussa, Hovi kertoo.
 Hovi arvelee, että testien kasvaneeseen myyntiin on vaikuttanut myös ihmisten lisääntynyt tietoisuus kotitesteistä.
 – Yhden testin paketista on tullut hyvää palautetta erityisesti sen kätevyyden vuoksi, hän sanoo.
 Bosonin antigeenipikatestiä on tarjolla kaikissa K-Citymarketeissa ja kauppakohtaisesti K-Supermarketeissa sekä K-Marketeissa.
 Hovi painottaa, että niin maskien kuin kotitestienkin osalta on tehty tiivistä yhteistyötä terveydenhuollon viranomaisten kanssa.
 "Kotitestillä voi saada mielenrauhan"
 Kotitestit eivät tällä hetkellä korvaa terveydenhuollon tekemää koronatestiä, muistuttaa Fimean ylitarkastaja  Hanna Valo.
 Negatiivinen tulos ei vapauta karanteenista, ja positiivinenkin tulos vaatii terveydenhuollon tekemän varmistustestin sekä karanteenipäätöksen. Myös tartunnanjäljitykset perustuvat terveydenhuollon tekemään testiin.
 Fimean rekisterissä on Valon mukaan kolmen eri valmistajan antigeenipikatestiä tarjolla, mutta eroja testeissä ei juuri ole. Näytekin otetaan kaikissa nenästä.
 Testien luotettavuuteen Valo ei ota kantaa, sillä se perustuu valmistajien antamaan ilmoitukseen. Testeillä ei ole samanlaista myyntilupamenettelyä kuten esimerkiksi lääkkeillä. Valmistajan täytyy itse varmistaa tuotteiden täyttävän vaatimukset, minkä jälkeen puolueeton arviointilaitos arvioi vielä testin soveltuvuuden myös tavallisten ihmisten käyttöön.
 Valmistajan ohjeita tulee Valon mukaan seurata ehdottoman tarkasti oikean tuloksen saamiseksi. Testit voivat antaa väärin käytettynä virheellisiä tuloksia.
 Kotitestit voisivat olla Valon mukaan hyviä esimerkiksi silloin, jos julkisen terveydenhuollon ja yksityisten palveluntarjoajien testauskapasiteetti ei riittäisi tai ajat testituloksen saamiseksi venyisivät kohtuuttoman pitkälle. Tällä hetkellä testeihin kuitenkin pääsee nopeasti ja testituloskin tulee ajallaan.
 – Kotitestillä voi ehkä oireettomana saada mielenrauhan, Valo sanoo.
 Lue lisää:
 Suomalaisetkin voivat nyt ostaa koronan kotitestin marketista – Selvitimme, mitä hyötyä testistä oikeastaan on
 Koronan kotitesteihin kohdistuu suuria odotuksia – "Kyllä meillä voi olla niiden vuoksi turvallisempi juhannus", sanoo THL:n asiantuntija

Koronan kotitestien myynti on lisääntynyt päivittäistavarakaupoissa, ja osasta testit ovat jopa loppuneet


Summary: Suomi ei ainakaan vielä tarjoa oleskelulupaa niille, jotka työskentelivät Suomen hyväksi Afganistanin kriisinhallintaoperaation alussa. Suomen palveluksessa ollut tulkki pitää tilannettaan epätoivoisena, sillä Taliban-taistelijat lähestyvät Kabulia.

Suomalaisten kriisinhallintajoukkojen tulkkina työskennellyt afganistanilainen "Abdul" on pohjattoman surullinen ja pettynyt, kun hän myöhään perjantai-iltana kuulee Suomen hallituksen päätöksestä.
 – Itken ja olen sanaton. Elämäntilanteeni on nyt sellainen, että en enää kestä, Abdul sanoo.
 Suomi lupasi antaa oleskeluluvan korkeintaan 130 vaarassa olevalle afganistanilaiselle, mutta jo nyt on varmaa, että Abdul ei kuulu joukkoon.
 Syynä on se, että Abdul oli suomalaisten palkkalistoilla jo kauan sitten. Hän tulkkasi suomalaisille sotilaille Isaf-kriisinhallintaoperaation alussa, 2000-luvun alkuvuosina.
 Nyt Suomi keskittyy tarjoamaan oleskelulupaa vain niille, jotka ovat Suomen, EU:n tai Naton palveluksessa edelleen tai aivan viime aikoina.
 Suomalaissotilaita avustaneista afganistanilaisista apua voivat saada vain vuonna 2015 aloittaneen Resolute Support -operaation aikana työskennelleet afganistanilaiset. Isafin aikaiset tulkit eivät heihin kuulu.
 – Mitä uskotte tapahtuvan meille, jotka palvelimme (Suomea) Isafin aikana, Abdul kysyy.
 Pääkaupunki Kabul on viimeinen hallituksen joukkojen hallussa oleva merkittävä kaupunki. Nelli Mikkola
 Abdul pelkää pahinta.  Hän kertoo nukkuvansa yönsä erittäin huonosti.
 – Turvallisuustilanne heikkenee päivä päivältä, ja olen todella peloissani, Abdul kertoo Ylelle.
 Abdul liikkuu vain joidenkin kilometrien säteellä kotoaan, eikä uskalla enää lähteä pääkaupungin Kabulin ulkopuolelle. Talibanien käsiin joutuminen voisi olla hänelle kohtalokasta.
 – He tappavat ne, jotka ovat työskennelleet ulkomaalaisten kanssa, Abdul sanoo.
 Abdul ei ole tulkin oikea nimi. Yle ei kerro hänen nimeään hänen turvallisuutensa takia.
 Ääri-islamistiset Taliban-taistelijat etenevät nopeasti. Suurista kaupungeista vain Kabul on enää valtaamatta. Hallituksen joukoilla on hallussaan alle  kuudesosa maasta .
 Yle on saanut nähtäväkseen Abdulin ja suomalaisjoukkojen välisiä työsopimuksia. Tulkkina työskentelemisen jälkeen hän on tehnyt muita töitä. Hän on muun muassa avustanut medioita, lyhyesti myös Yleä.
 Jos ja kun Taliban valtaa pääkaupungin Kabulin, Abdulin työhistoria paljastuu.
 – Ihmiset tulevat kertomaan talibaneille, että työskentelin sotilaiden ja toimittajien kanssa, Abdul sanoo.
 Yhdysvaltalaisen tiedusteluarvion mukaan valta Kabulissa voi vaihtua muutamassa kuukaudessa. Nelli Mikkola
 Abdul näyttää valokuvia , joissa hän poseeraa pellavapäisten ja mustiin aurinkolaseihin sonnustautuneitten suomalaisten kriisinhallintajoukkojen kanssa. Joidenkin rintataskussa näkyy siniristilippu.
 Abdulilla on päällään maastokuvioinen luotiliivi, aivan kuten suomalaisilla. Samaa joukkoa siis.
 Yle ei julkaise kuvia, koska se vaarantaisi Abdulin turvallisuuden.
 – Jos Taliban näkee yhdenkin näistä kuvista, ne lähtevät perääni, Abdul sanoo.
 Jo hieman kellastuneissa valokuvissa näkyy jeeppejä, aseita ja karua vuoristoa. Kuvissa miehet hymyilevät. Isaf-rauhanturvaoperaation alkuvuosina he jaksoivat vielä uskoa Afganistanin vakaaseen tulevaisuuteen.
 Yhteen kuvaan suomalainen rauhanturvaaja kirjoitti Abdulille koskettavat hyvästit: "Kiitos erinomaisesta yhteistyöstä ja olkoon tulevaisuutesi onnellinen!"
 Nyt onnellisuus on mennyttä ja tulevaisuus on erittäin epävarma.
 Erinomaisesta yhteistyöstä hän sai aikoinaan reilun kymmenen euron päiväpalkkaa. Turvapaikkaa tai oleskelulupaa hän ei kuitenkaan saa, vaikka juuri turvaa hän nyt haluaisi.
 Suomessa havahduttiin kuluneella viikolla  siihen, että vaikka viimeiset omat rauhanturvaajat  kotiutettiin turvallisesti kesäkuussa , joukkoja avustaneet afganistanilaiset työntekijät jäivät keskelle syvenevää ahdinkoa.
 Eikä pelkästään ahdinkoa: ulkomaalaisia avustaneet afganistanilaiset ovat Taliban-taistelijoiden silmissä maanpettureita, joista monia on jo tapettu tai uhattu tappaa.
 Taliban-taistelijat seisoivat vaurioituneen poliisiauton päällä Kandaharissa 13. elokuuta.  AFP
 Kun Taliban oli vallassa ennen kriisinhallintaoperaation alkua, Afganistanissa oli voimassa ankara tulkinta islamilaisesta sharia-laista. Taliban rajoitti erityisen voimakkaasti  naisten oikeuksia  ja  surmasi kivittämällä  lain rikkomisesta tuomittuja naisia.
 Taliban ilmoitti kesäkuussa , että ulkomaalaisten joukkojen kanssa yhteistyötä tehneiden ei tarvitsisi pelätä, jos he "osoittavat katumusta". Samalla Taliban kuitenkin totesi, että yhteistyö vastaa maanpetosta sekä Afganistania että islamia vastaan.
 Ulkomailla Talibanin lempeyden vakuutteluun ei uskota, ja monet maat ovat evakuoineet käyttämiään tulkkeja.
 Yhdysvallat  aloitti heinäkuussa operaation  turvapaikan tarjoamiseksi 18 000 ihmiselle ja  varautui elokuussa  lisäksi 50 000 muun afganistanilaisen evakuointiin. Muut kriisinhallintaoperaatioon osallistuneet maat evakuoivat  omia yhteistyökumppaneitaan .
 Tanska painottaa suojan tarjoamista tulkeille, mutta esimerkiksi Norja tuo turvaan kaikki työntekijät kuten siivoojat ja muun avustavan henkilökunnan.  Ruotsissa on arvioitu , että sama linja johtaisi tuhansien ihmisten evakuointiin.
 Suomen hallituksen perjantaisessa  päätöksessä ei vielä kerrottu, mitä työntekijäryhmiä tarjous oleskeluluvasta tarkkaan ottaen koskisi.
 Se tiedetään, että joukkoon kuuluu Suomen edustuston nykyisiä ja entisiä työntekijöitä perheineen. Heitä lennätettäisiin Suomeen korkeintaan 50.
 Suomi osallistuu myös yhteiseen taakanjakoon muiden maiden kanssa. Siksi 130 hengen kiintiöstä 80 on varattu niille, joiden työnantaja ei ole Suomi, vaan EU tai Naton Resolute Support -kriisinhallintaoperaatio.
 Ulkoministeri  Pekka Haaviston  ja sisäministeriön laatiman  muistion  mukaan Suomella on ulkomaalaislain mukaan velvollisuus auttaa niitä, jotka Suomelle työskentelyn takia joutuvat vaaraan.
 Samaa mieltä on Ulkopoliittisen instituutin vieraileva johtava asiantuntija  Olli Ruohomäki , joka on työskennellyt myös Afganistanissa. Hänenkin mielestään Suomella on moraalinen velvollisuus suojella näitä afganistanilaisia.
 – Se on kunniavelka, joka pitää hoitaa asiallisesti, Ruohomäki sanoo.
 Hallituksen lupaus oleskeluluvasta  ei kuitenkaan kata kaikkia niitä afganistanilaisia, joille kunniavelkaa on.
 Hallituksen päätös jättää ulkopuolelle ne tulkit ja muut afganistanilaiset, jotka olivat suoraan Suomen palveluksessa 20-vuotisen kriisinhallintaoperaation alku- ja keskivaiheilla.
 Hallitus piti kiireellisempänä niiden auttamista, joiden työsuhde on tuoreempi. Hallitus arvioi mahdollisesti myöhemmin muun muassa puolustusvoimien palveluksessa olleiden sekä kehitysyhteistyöhankkeissa työskennelleiden afganistanilaisten tilannetta ja avun tarvetta.
 Tutkija Olli Ruohomäki on myönteisesti yllättynyt, että hallituksen päätös oleskelulupien tarjoamisesta syntyi näinkin nopeasti. Hänen mielestään Suomen pitäisi kuitenkin ensisijaisesti huolehtia niistä afganistanilaisista, jotka ovat olleet nimenomaan Suomen palveluksessa.
 Ennen perjantaina julkistettua päätöstä puolustusministeriö laati luettelon 17 tulkista ja muusta henkilöstä, jotka työskentelivät suomalaisjoukkojen palkkalistoilla vuosina 2002–2007. Puolustusministeriö tai ulkoministeriö eivät kertoneet Ylelle, onko Abdul listalla.
 Vuoden 2007 jälkeen suomalaisjoukot ovat käyttäneet tulkkeina ja muissa tukitehtävissä afganistanilaisia, joiden palkkauksesta on päättänyt jokin muu kriisinhallintaoperaatioon osallistunut maa tai jotka ovat työskennelleet Afganistanin hallitukselle.
 Kabulin-edustuston päällikön sijaisen Nelli Mikkolan mukaan lähetystön työntekijät ovat huolissaan tulevaisuudestaan. Nelli Mikkola
 Talibanin joukkojen edellä  kiirii taistelijoiden hurja maine. Uutiset talibanien valloittamilta alueilta ovat murheellisia.
 – Siellä on mielivaltaisia teloituksia, ihmisoikeusrikkomuksia ja naisten pakkonaittamista Taliban-taistelijoille, kertoo Kabulista Nelli Mikkola, edustuston päällikön sijainen.
 Siksi edustuston työntekijät ovat Mikkolan mukaan huolissaan tulevaisuudestaan. Toistaiseksi työtä kuitenkin tehdään normaalisti, eikä Kabulissa vielä ole paniikkimielialaa.
 Vaarassa eivät ole pelkästään ne, jotka Taliban mieltää miehittäjien tukijoiksi, vaan mahdollisesti myös heidän perheenjäsenensä.
 Käytännössä Afganistanista evakuoitavien lukumäärä olisi siis moninkertainen verrattuna uhattujen työntekijöiden lukumäärään.
 Esimerkiksi Britannian hallitus ilmoitti reilu viikko sitten, että maa sitoutuu ottamaan vastaan noin 500 työntekijää sekä heidän perheenjäseniään, yhteensä noin 2 500 ihmistä.
 Britannian arvio on, että perheenjäsenten mukaantulo viisinkertaistaa turvapaikan tarvitsijoiden määrän.
 Tutkija Olli Ruohomäen mielestä on realistista olettaa, että perheenjäseniä voisi tulla Suomeen samassa suhteessa.
 Koska Suomen kiintiö on toistaiseksi korkeintaan 130 ihmistä, se voisi tarkoittaa noin 25–30 työntekijää ja heidän perheenjäseniään.
 Kabulissa asuvalla Abdulilla  on vaimo ja kaksi lasta, mikä on afganistanilaisittain suhteellisen pieni perhe.
 Heidän elämänsä näyttää päällisin puolin normaalilta. Abdul voi leikkiä lasten kanssa ulkona ja käydä pyöräilemässä. Turvattomuus kasvaa kuitenkin jatkuvasti, koska pian Taliban on kaupungin porteilla.
 Abdul arvelee, että suomalaisjoukkojen käyttämien tulkkien pelastaminen ei olisi Suomelta kohtuuton palvelus.
 – Kun työskentelin suomalaisten sotilaiden kanssa, ajattelin vain heidän turvallisuuttaan. Nyt pyydän, että olisi teidän vuoronne ajatella minun turvallisuuttani, Abdul sanoo.
 Sadattuhannet maan sisäiset pakolaiset ovat liikkeellä Afganistanissa, kun ääriliike Taliban valtaa isompia ja pienempiä kaupunkeja eri puolilla maata. Akhter Gulfam / EPA
 Viime viikkoina on paljastunut , ettei 20 vuotta kestänyt kriisinhallintaoperaatio riittänyt. Afganistanin hallitus ei pysy tolpillaan ilman ulkomaiden sotilaallista tukea.
 Neuvottelulähteiden mukaan  hallitus on tarjoutunut  jakamaan vallan Talibanin kanssa. Se kielii epätoivosta.
 Tutkija Olli Ruohomäen mukaan Afganistanin tilanne on synkistynyt nopeasti. Hän luonnehtii Kabulia uudeksi Saigoniksi.
 Vuonna 1975 Saigonissa Vietnamin sota päättyi sekasortoon, kun amerikkalaisten kanssa liittoutuneet paikalliset asukkaat joutuivat pakenemaan kaaoksessa ja kiireessä.
 Jos Taliban onnistuu saartamaan laaksossa sijaitsevan pääkaupungin Kabulin, sen ruokahuolto vaikeutuu ja puolustus voi romahtaa nopeasti.
 – Kun kananmunien kilohinta nousee, niin loppu lähestyy, Ruohomäki konkretisoi.
 Afganistanin hallituksen on Ruohomäen mukaan turha odottaa ilmatukea Yhdysvalloilta.
 – Jenkit eivät tule ratsuväkenä pelastamaan Kabulia. Mihin ne ohjukset pudotettaisiin, kun siellä on niin paljon siviileitä, Ruohomäki sanoo.
 Yhdysvalloissa keskiviikkona  vuodetussa tuoreimmassa tiedusteluarviossa  povataan Kabulille armonaikaa enää kolmisen kuukautta. Joidenkin arvioiden mukaan Afganistanin hallituksen asevoimat voivat luhistua jo kuukauden päästä.
 Ennen Kabulin antautumista  Abdulin ja hänen perheensä olisi päästävä pois Afganistanista.
 Abdul muistelee tapausta, jossa hän työskenteli tulkkina, kuin suomalaissotilaat osallistuivat koulun avajaisiin Kabulissa.
 Abdulin mukaan lapset alkoivat heitellä sotilaita kivillä. Sotilaat olisivat halunneet jatkaa, mutta Abdul näki tilanteen kehkeytyvän vaaralliseksi ja taivutteli suomalaiset poistumaan seremoniasta kesken kaiken.
 Myöhemmin selvisi, että paikalla oli myös aseistautuneita kapinallisia.
 Ylellä ei ole riippumatonta vahvistusta tapahtumien kulusta.
 Enää vuosiin Abdulin ei ole tarvinnut ajatella suomalaisten turvallisuutta, koska hän on tehnyt muita töitä. Huoli omasta turvallisuudesta sen sijaan kasvaa koko ajan. Pako Suomeen on nyt hänen tärkein toiveensa.
 – Vetoan teihin oman ja perheeni hengen puolesta, Abdul sanoo.
 Lue lisää:
 Näin Pohjoismaat suhtautuvat afganistanilaisiin työntekijöihinsä: Norja päätti ottaa siivoojatkin, Tanskaan pääsevät tuoreimmat ja Ruotsi vielä selvittää
 Afganistanin turvallisuusviranomaiset: Taliban on vallannut maan toiseksi suurimman kaupungin Kandaharin
 Suomen pisin sota loppui tällä viikolla – Afganistanin operaatio maksoi satoja miljoonia, mutta mitä sillä saavutettiin?
 Tämän takia Taliban huolettaa ulkomaita myöten – Viisi kysymystä ja vastausta Afganistanin yli vyöryvästä ääriliikkeestä

Hallituksen päätös oli karvas pettymys afganistanilaiselle tulkille, jolle ei heru oleskelulupaa: "Itken ja olen sanaton"


Summary: Jussi Halla-aho saa seuraajan Seinäjoen puoluekokouksessa, kun pari tuhatta perussuomalaista äänestää uudesta puheenjohtajasta heti puolenpäivän jälkeen.

Perussuomalaiset kokoontuvat lauantaiaamuna puoluekokoukseen Seinäjoki Areenalle, eikä päivän huipentumaa tarvitse odottaa pitkään.
 Varttia vaille kaksitoista alkaa uuden puheenjohtajan valinta.  Jussi Halla-ahon  seuraajan nimi on selvillä luultavasti noin tunnin kuluttua tästä.
 Ehdolla tehtävään ovat puolueen ensimmäinen varapuheenjohtaja ja kansanedustaja  Riikka Purra  Kirkkonummelta, tamperelainen kansanedustaja  Sakari Puisto , Lohjan kaupunginvaltuutettu  Ossi Tiihonen,  salolainen  Kristiina Ilmarinen  ja kirkkonummelainen  Urpo Vähäranta .
 Perussuomalaisten puoluekokouksissa on jo puolueen säännöistä johtuen aina yllätyksille tilaa. Kaikki paikalle saapuvat, jäsenmaksunsa ajoissa maksaneet puolueen jäsenet voivat nimittäin äänestää vaaleissa. Ennen kokouksen alkua äänivaltaisia osallistujia oli ilmoittautunut noin 1 940 kappaletta.
 Jälki-ilmoittautumisia otetaan vielä lauantaina vastaan, joten äänivaltaisten osallistujien määrä noussee hieman yli kahteen tuhanteen.
 Kokouksessa valitaan alkavalle kaksivuotiskaudelle lisäksi kolme varapuheenjohtajaa sekä puoluesihteeri.
 Vaalin tulos "ei ole ollenkaan saletti"
 Julkisuudessa puheenjohtajaratkaisusta on ennakoitu yllätyksetöntä.  Riikka Purran  on arveltu olevan melko ylivoimainen ja hän nautti  Ylen kyselyssä  myös puolueen päättäjien laajaa kannatusta.
 Toinen varteenotettava ehdokas on Purran tavoin 44-vuotias  ensimmäisen kauden kansanedustaja Sakari Puisto .
 Puoluekokoukseen kotikunnassaan osallistuva puolueaktiivi  Leena Kurikka  on tuloksen ennustettavuudesta toista mieltä.
 – Kyllä tarvitsee jännittää. Se ei ole ollenkaan saletti, että se olisi Purra. Kyllä kaikki on mahdollista.
 Kurikka myöntää, että Purra ja Puisto ovat todennäköisimpiä menestyjiä puheenjohtajavaalissa. Hän muistuttaa kuitenkin, että myös koronarokotevastaisuudella profiloituneella Ossi Tiihosella on aitoa kannatusta.
 – Se tässä juuri on hienoa, että jokainen pystyy vaikuttamaan ja jokainen saa sanoa sen mielipiteensä. Todennäköisesti (puheenjohtajavaali) on kahden kauppa, mutta voi olla, että siellä tulee vielä ylläreitä.
 Lappeenrannasta kokouspaikalle saapuva puolueaktiivi  Jari Nalli  painottaa hänkin, ettei peliä ole ennen lauantaita pelattu.
 – Tällä hetkellä julkisuus on Purran takana. Jäsenistöstä en niinkään tiedä sitten. On olemassa erilaisia ryhmittymiä, jotka tekevät eri ehdokkaiden puolesta työtä koko ajan, Nalli toteaa.
 Puoluesihteerivaalista voi tulla tiukka kamppailu
 Varapuheenjohtajiksi on ehdolla  runsaasti enemmän tai vähemmän tunnettuja poliitikkoja. Ehdokkaita kaikkiin tehtäviin voi tulla kokouspaikalla lisää.
 Tiukkaa kamppailua voi ennustaa puoluesihteerin paikasta. Jo kaksi vuotta sitten Tampereen puoluekokouksessa  paikasta kilpailivat  varsin tasaväkisesti valituksi tullut  Simo Grönroos  ja kunnanvaltuutettu, Venäjä-tutkija  Arto Luukkanen .
 Grönroos ja Luukkanen ovat ehdolla tälläkin kertaa, samoin kuin seitsemän muuta puoluesihteeriksi pyrkivää.
 – Se asetelma on huomattavasti tasaisempi kuin puheenjohtajavaalissa, joten siellä voi tulla yllätyksiä, arvioi kokoukseen osallistuva Jari Nalli.
 Lappeenrantalainen Nalli ei ole valinnut omaa suosikkiaan. Hän toteaa ottavansa huomioon ainakin sen, että lähivuosina edessä on useita vaaleja ja niissä puoluesihteerin tehtävä on keskeinen.
 – Puoluesihteeriksi kouluttautuminen ottaa vuoden tai kaksi, ennen kuin siinä hommassa on sisällä.
 Vaali käydään heti puheenjohtajan valinnan perään ja uuden puoluesihteerin nimen pitäisi ennakkoarvion mukaan olla selvillä ennen kolmea iltapäivällä.
 Simo Grönroos nousi puoluesihteeriksi Tampereen puoluekokouksessa kesäkuussa 2019. Jussi Halla-aho valittiin tuolloin toiselle kaksivuotiskaudelleen puheenjohtajaksi. Mikko Ahmajärvi/Yle
 Jussi Halla-ahon tuleva rooli kiinnostaa
 Missään tapauksessa Seinäjoella ei tulla näkemään sellaista kumouskokousta kuin Jyväskylässä neljä vuotta sitten.
 Tuolloin Halla-aho äänestettiin puheenjohtajaksi ja koko puoluejohto vaihtui halla-aholaisiin vastoin väistyneen pitkäaikaisen puheenjohtajan  Timo Soinin  suunnitelmia. Samalla puolue käytännössä repesi kahteen osaan.
 Halla-aho on nostanut nelivuotisella kaudellaan perussuomalaiset uuteen kannatuskukoistukseen ja muokannut sen linjan ja tavoitteet oman näköisikseen.
 Kärkiehdokkaat Purra ja Puisto vannovat tuon linjan säilyttämisen nimeen. Molemmat ovat sitä paitsi olleet keskeisiä tekijöitä tuon linjan muodostamisessa.
 Siitä, minkälaisen roolin väistyvä puheenjohtaja Halla-aho aikoo jatkossa ottaa, saadaan ehkä tietoa ja vihjeitä jo Seinäjoen kokouksessa.
 Halla-aho pitää kokouksen avauspuheenvuoron lauantaina aamupäivällä ja Yle sekä muut tiedotusvälineet pyrkivät haastattelemaan häntä kokouksen aikana.
 Uuden puheenjohtajan linjapuhe on vuorossa kokouksen päätteeksi sunnuntaina noin klo 16.15.
 Lue lisäksi:
 Jakaako Suomi kansalaisuuksia "kuin halpoja ämpäreitä"? Yle tarkisti perussuomalaisten puheenjohtajaehdokkaiden väitteitä maahanmuutosta
 Perussuomalaisten puheenjohtajakisan ehdokkaat ottivat toisistaan mittaa paneelissa – ehdokkaita erottivat etenkin korona- ja EU-linjaukset
 Kuka on perussuomalaisten puheenjohtajaehdokas Riikka Purra? Aloitti työnsä puolueessa keskellä kaaosta, teini-iän kokemukset vaikuttivat ajatuksiin maahanmuutosta
 Perussuomalaisten johtoon pyrkivä Sakari Puisto kannattaa EU:n paluuta juurilleen – “Yhteisömme on Eurooppa, mutta sen kehitystä tulee tarkastella kriittisesti”
 Riikka Purra, Sakari Puisto ja neljä muuta pyrkii perussuomalaisten puheenjohtajaksi
 Ylen kysely perussuomalaisten vaikuttajille: Riikka Purra ylivoimainen suosikki uudeksi puheenjohtajaksi

Perussuomalaisten uusi puheenjohtaja valitaan tänään – "Todennäköisesti se on kahden kauppa, mutta ylläreitä voi tulla", arvioi puolueaktiivi


Summary: Nikolai II:n kesänviettopaikka ehti metsittyä yli sadan vuoden ajan, ja kadota lähes kokonaan. Nyt Kaakkois-Suomessa meren rannalla sijaitseva keisarillinen huvialue pääsee vähitellen esiin retkeilijöiden ja historian harrastajien iloksi.

Yli sata vuotta metsän kätköissä pysytellyt Venäjän viimeisen keisarin kesäpaikka on nostettu kaiken kansan nähtäville Virolahdella Kaakkois-Suomessa.
 Suomenlahden rannalla sijainnut kesänviettoalue oli tsaari Nikolai II:n käytössä useina kesinä vuoteen 1914 saakka.
 Kesien vietto Virolahden kirkonkylän liepeillä päättyi ensimmäiseen maailmansodan alkamiseen, sen jälkeen alue tenniskenttineen ja karuselleineen jäi vähitellen metsittymään.
 Nikolai II tenniskentän laidalla vuonna 1912. Romanov family album
 Vaikka merkit keisariperheen kesähuvituksista peittyivät piiloon, tarinat jäivät paikkakunnalla elämään.
 Tänä kesänä  Virolahden kunta  on rakentanut Keisarin huvipuistoksi kutsutulle paikalle polut sekä pystyttänyt opastauluja. Niiden tekstit ja kuvat johdattavat retkeilijän 1900-luvun alun keisarilliseen kesänviettoon.
 – Keisarin henki sillä alueella jollain tavalla huokuu, kyllä siellä sellaiseen tunnelmaan pääsee, sanoo alueen hyvin tunteva pikäaikainen kotiseutuopas  Leena Niskanen .
 Keisarin huvipuiston opastaulut kertovat tarinoita ja tietoa keisarillisesta kesänvietosta 1900-luvun alussa Virolahdella.  Antro Valo / Yle
 Noin puolen kilometrin mittainen, luontopolkumainen kävelyhetki merenrannan metsässä onkin pienimuotoinen mielikuvitusmatka menneeseen.
 Tennistä ja minigolfia
 Nikolai II:n kesänviettopaikka, keisarin huvipuisto, ei ole entinen kesähuvilan tai edes mökin paikka.
 Keisarillisen perheen loma-asuntona nimittäin toimi lähistön merenlahdelle ankkuroitu Standart-niminen laiva. Sen ja mantereen väliä kuljettiin pienveneellä.
 Keisari Nikolai II vietti päivät huvittelualueellaan, mutta yöpyi lähistölle ankkuroidussa huvijahdissaan. Antro Valo / Yle
 Eikä Standart ollut mikä tahansa laiva. Se oli 120 metriä pitkä, sillä oli yli 300 hengen miehistö, ja laivalla oli maine maailman hienoimpana huvialuksena.

 Keisarin huvipuisto oli siis kirjaimellisesti alue huvittelua varten, mutta mielikuvat nykyaikaisesta huvipuistosta vaikkapa vuoristoratoineen tai maailmanpyörineen kannattaa työntää syrjään.
 Tsaarin perheelle huvittelua olivat tennis, minigolf, tanssiminen, karuselli sekä puihin ripustetut keinut lapsille.
 Merkit maastossa ovat tästä kaikesta vähäiset. Minigolfradan paikkaa voi vain arvailla, mutta tanssilavana toimineen tenniskentän sijainti on merkattu maastoon.
 Jossain tuolla sijaitsi keisarillisen perheen tenniskenttä, joka toimi myös tanssilavana. Heinäkuussa 1912 Nikolai II:n vastustajana verkon toisella puolella oli Ruotsin kuningas Kustaa V. Ottelun lopputulosta ei koskaan kerrottu. Antro Valo / Yle
 Opastaulun avulla tenniskentän sijaintia voi hahmotella, ja samalla tähyillä rantapuuston seasta merelle ja kuvitella mielessään millaiset puitteet pieni suomalaiskylä tarjosi keisarin tennisharrastukselle.
 Karuselli ja lähde
 Mutta löytyy keisarin huvipuiston alueelta pari konkreettistakin palasta yli 100 vuoden takaisista suvihuveista – karusellin paikka sekä raikasta juomavettä tarjoillut lähde, joka oli tärkeä lenkki keisarin tennisotteluiden jälkeisissä palautumisissa.
 Käsin pyöritettävästä karusellista on jäljellä kunnostettujen polkujen varrella matala tolppa. Tällä paikalla on pyöritty vauhdilla, ja epäilemättä myös hihkuttu riemusta.
 Karusellin paikka. Ympärillä olevien vanhojen valokuvien avulla voi hahmotella millaiselta paikassa on näyttänyt yli 100 vuotta sitten. Antro Valo / Yle
 Käsin tunnustelemalla huomaa, että tolppa on tiukkaa puuta, vaikka onkin osittain lahonnut. Hätäisesti vilkaisemalla tolppa tosin muistuttaa puun kantoa.
 Ympärille pystytetyt vanhat valokuvat antavat kuitenkin vihjeen siitä, millaisessa ympäristössä karuselli on aikoinaan pyörinyt.
 Keisarin huvipuiston selkein jäänne yli 100 vuoden takaisesta kesänvietosta on alueella oleva lähde. Sen ympärille aikoinaan tehdyt puiset rakennelmat ovat yhä näkyvissä.
 Keisarinlähde Virolahdella. Vesi ei ole enää juomakelpoista, toisin kuin Venäjän viimeisen keisarin aikoina. Antro Valo / Yle
 Lähteellä oli tärkeä osuus Nikolai II:lle muun muassa tennisotteluiden jälkeen. Kotiseutuopas Leena Niskanen tuntee hyvin lähteeseen liittyvät tarinat.
 – Kerrotaan, että Nikolai tuli lähteelle juomaan ja virkistäytymään tennisotteluiden jälkeen. Lähteeltä hän sitten jatkoi polkua pitkin matkaansa rantaan, jossa avustajien tuella pulahti mereen uimaan.
 Keisarinlähteen kunnostettu ympäristö on tarkoitettu hiljentymispaikaksi. Antro Valo / Yle
 Nyt lähde on nostettu esiin rakentamalla sen ympärille puiden siimekseen näyttävä kivilaatoitus. Pieni alue on tarkoitettu hiljentymiseen ja ajatuksille keisariperheen muistolle.
 Vaikka keisarin huvipuiston alue on jo nyt retkeilijöiden ja historianharrastajien käytettävissä, jatkaa Virolahden kunta alueen kunnostamista vielä lähiaikoina.
 Alueen kehittäminen jatkuu
 Keisarin kesänviettopaikan kunnostamista pohdittiin Virolahdella jo yli kymmenen vuotta sitten.
 Tänä vuonna pystytettyjen infotaulujen ja kunnostettujen polkujen lisäksi aluetta rajaa riukuaita – 1900-luvun alun mallin mukaisesti.
 Keisarin huvipuistoa rajaava riukuaita. Tällaisella aidalla Nikolai II:lla oli tapana välillä istuskella kesänviettopaikallaan. Antro Valo / Yle
 Aluetta lähestyville on vielä ennen lumien tuloa tulossa tienvarsiopasteet sekä mobiilisovellus täydentämään retkeilijän kokemusta. Verkossa Virolahden kunta on jo  reittioppaan  julkaissut.
 Suurta turistirysää kunta ei keisarin huvipuistosta aio tehdä, vaikka pysäköintitilaa on varattu henkilöautojen lisäksi myös busseille.
 – Tämän on tarkoitus olla pieni ja kaunis retkikohde, sanoo kunnostustöistä vastaava  Siru Ahopelto .
 Keisarin huvipuiston alueelle raivatut ja rakennetut polut muodostavat noin puolen kilometrin mittaisen reitin. Antro Valo / Yle
 Pientä ja kaunista kohde oli aikoinaan todennäköisesti myös sen käyttäjille. Keisarilliseen loistoon verrattuna alue tarjosi vaatimattomat, mutta viihtyisät olosuhteet. Pisimmillään Nikolai II vietti perheensä ja palvelusväkensä kanssa Virolahdella kolme kuukautta vuonna 1908.
 Nikolai II ja tytär Tatiana Virolahdella vuonna 1912. Romanov family album 2
 Liikunnallisia kesiä viettäneen perheen viihtymisestä kertoo tsaarin toteamus lomanvietosta Virolahdella.
 – Täällä meidän on hyvä olla.

Yli sata vuotta piilossa ollut keisarillinen kesäpaikka paljastui metsän kätköstä – "Kyllä siellä keisarin henki jollain tavalla huokuu"


Summary: Kouluissa alkoivat 12-15 -vuotiaiden koronarokotukset syyslukukauden kanssa yhtä aikaa. Opetusministeri Li Anderssonia tuohdutti etenkin välikohtaus, jossa kolme rokotteen vastustajaa pyrki sisään helsinkiläiskouluun. Opetusministeri linjaa myös, että jos koronatilanteen takia tulee vielä lisärajoituksia, ne on kohdennettava aikuisiin.

Koulujen alkamisviikolla on todettu ennätysmäärä koronatartuntoja. Terveyden- ja hyvinvoinnin laitoksen raportoima tartuntaluku oli torstaina 1024 ja perjantaina 926. Tartunnat leviävät erityisesti rokottamattomien nuorten ja nuorten aikuisten keskuudessa. TV1:n Ykkösaamun vieraana ollut opetusministeri  Li Andersson  (vas.) haluaa pitää koulut lähiopetuksessa.
 – Pandemia on osunut lapsiin ja nuoriin jo aivan liian kovaa. Meidän tulee viimeiseen asti välttää sitä, että joutuisimme etäopetukseen, painottaa Andersson.
 Hänen mukaansa etäopetuspäätöksiin pitää mennä vain siinä tilanteessa, kun ensin muut rajoituskeinot aikuisia kohtaan on käytetty ja terveydenhuollon toimijat pitävät etäopetusta tarpeellisina.
 – Meillä on edelleen sama lainsäädäntö voimassa, joka mahdollistaa paikallisille viranomaisille ja opetuksen järjestäjille päätöksenteon etäopetukseen siirtymisestä. Pidän myös selvänä, että jos etäopetuspäätöksiä tulee ne ovat paikallisia eli jos jossakin on paha tartuntatautirypäs tai paikallisesti on vaikea tilanne.
 Myös lasten ja nuorten harrastukset olisi pidettävä toiminnassa.
 – Hallituksen peruslähtökohta on, että lasten ja nuorten lähiopetuksen ja harrastamisen rajoittaminen on viimesijainen toimi. Jos rajoitustoimia lähitulevaisuudessa tarvitaan lisää, pitää niiden olla selvästi aikuisväestöön kohdennettuja, Andersson linjaa.
 Etelä-Suomen aluehallintoviraston (avi) torstainen päätös tiukentaa  pääkaupunkiseudun kokoontumisrajoituksia  on kuitenkin herättänyt kohua ja kommentointia pääministeriä myöten.
 Lue lisää:   Ministerit kummastelivat avin päätöstä rajoittaa lasten harrastuksia – nyt virastojohtaja ihmettelee kommentteja: Noudatamme hallituksen linjauksia
 Pääministeri Marin uskoo alueiden muuttavan tulkintansa lasten harrastusjupakassa ja paljastaa samalla Ylen haastattelussa kesän himoharrastuksensa
 – Etelä-Suomen aluehallintovirasto korjasi viestintäänsä tähän päätökseen liittyen ja totesi, että tarkoitus ei ole ollut estää lasten ja nuorten harrastamista vaan ainoastaan asettaa terveysturvallisuuteen liittyviä vaatimuksia, Andersson sanoo.
 Tartuntatautilain nojalla tehtyjä aluehallintoviranomaisten päätöksiä tulee kuitenkin Anderssonin mukaan noudattaa.
 – Hallitus ei voi suoraan vaikuttaa avien päätöksiin. Hallitus on voinut vain toistaa tätä lapset ja nuoret ensin -periaatetta, että viranomaiset ottaisivat sen huomioon soveltaessaan ja tulkitessaan lainsäädäntöä. Myös sosiaali- ja terveysministeriö, joka tukee aluehallintoviranomaisia siinä miten lakia sovelletaan, tulee myöskin tätä omalta osaltaan toistamaan ja painottamaan.
 Rokotusten vastustajien toiminta tuohdutti
 Koululaisten 12-15 -vuotiaiden rokotukset alkoivat tällä viikolla samaan aikaan syyslukukauden kanssa.
 – Ne ovat tietääkseni edenneet hyvin, Andersson sanoo.
 Sen sijaan joidenkin rokotusten vastustajien toimet saivat opetusministerin suorastaan kimpaantumaan.
 Lue lisää:   Kolme rokotteen vastustajaa pyrkinyt sisään helsinkiläiskouluun – Espoossa jaettu mainoslappuja
 – Silloin kun puhutaan koululaisista niin paheksun erittäin voimakkaasti sitä, että on aikuisia jotka tulevat häiriköimään koululaisia ja opettajia koulupäivän aikana ja vieläpä korona-aikana jolloin ulkopuoliset eivät ole tervetulleita koulun alueelle lainkaan.
 – On ihan itsestään selvää, että koululaisilla on oikeus saada tieteeseen perustuvaa oikeaa tietoa rokotuksista ja on aivan itsestään selvää, että heillä on oikeus koulurauhaan. Kyllä meillä aikuisilla pitäisi olla sen verran järkeä päässä, että vaikka olisi mitä mielipiteitä itsellään niin jätetään lapset ja nuoret rauhaan, Andersson sanoo tuohtuneena.
 Ministeri vetoaa kuntiin opetusbudjettien puolesta
 Koronasta johtunut etäopetus aiheutti viime lukuvuonna kouluissa oppimisvajetta. Vajeen paikkaamiseksi opetus- ja kulttuuriministeriö on jo jakanut ja jakaa syksyn aikana kouluihin ja esiopetukseen yli 200 miljoonaa euroa.
 – Olen jo aikaisemmin esittänyt toiveen, että kunnissa ei lomautettaisi opettajia. Kunnilla on paljon valtaa omien budjettiensa suhteen. Esimerkiksi se, että valtiolta tulee tukea oppimisvajeiden paikkaamiseen, ei ole syy leikata koulutusbudjeteista, opetusministeri Andersson huomauttaa.
 Hallitus haluaa kahden metrin turvavälit pois
 Hallitus haluaa avata kulttuurielämää heti, kun tartuntatilanne sallii.
 – Kohtuuttomia tilanteita tapahtumajärjestäjille aiheuttavasta kategorisesta kahden metrin turvavälivaatimuksesta tulee luopua, sanoo Andersson.
 Kulttuuriminsteri  Antti Kurvinen  (kesk.) toivoo asiaan muutoksia jo elokuussa. Opetusministeri Andersson puhuu yhdenvertaisuudesta.
 – Rajoitusten tulee kohdella eri aloja ja alueita yhdenvertaisesti. Kulttuuriala osoitti jo vuosi sitten syksyllä, miten maskeilla, väljyydellä ja muilla järjestelyillä on mahdollista järjestää tapahtumia terveysturvallisella tavalla. Heillä on valmiudet tehdä näin nytkin, uskoo Andersson.
 Yleisötapahtumien henkilörajoitukset ja kahden metrin turvavälivaatimukset johtuvat siitä Anderssonin mukaan siitä, että lainsäädäntö ei mahdollista tarkempien kriteereiden asettamista eli erityyppisten tapahtumien erottaimista toisistaan.
 – Hallituksen piirissä on puhuttu siirtymisestä riskiperustaiseen malliin, mutta sen osalta työ on vielä kesken. Tällaiselle olisi tarvetta verrattuna näihin aika karkeisiin työkaluihin, joita aluehallintovirastot tällä hetkellä käyttävät.
 Hallituksessa on ollut pohdintaa myös tartuntatautilain muuttamisesta, jos se ei sosiaali- ja terveysministeriön ohjauksella onnistu.
 – Minä kannatan sitä. Jos tartuntatautilaki on niin määräävä, ettei sitä pysty muutoin soveltamaan, niin silloin lakia pitää muuttaa.
 Yhteiskunnan avaaminen edellyttää pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) mukaan 80-90 prosentin rokotekattavuutta. Tämä voisi olla mahdollista aikaisintaan lokakuussa. Suurten yleisöjen esittäville taiteille jokainen kuukausi rajoituksia on piinaa. Andersson ei usko enää yleiskieltoihin, vaikka tartuntoja onkin nyt paljon.
 – Rokotusten eteneminen on ilahduttavaa ja hienoa, mutta ilmaantuvuuden nousu on huolestuttavaa. Tilanteeseen on reagoitava riittävän tehokkain, oikeudenmukaisin ja oikein kohdennetuin toimenpitein. Esittävän taiteen tilojen ja tilaisuuksien järjestämisen ehtoja tulee harkita niiden tosiasiallisten terveysriskien mukaisesti, ei laajojen yleiskieltojen avulla, sanoo Andersson.
 Jos uusia rajoitustoimia tarvitaan, niin Anderssonin mielestä pitäisi lähteä liikkeelle sieltä, missä aikuisten sosiaaliset kontaktit tapahtuvat.
 – Silloin me puhutaan valitettavasti taas kerran baareista, ravintoloista, aikuisten harrastuksista ja isoista tapahtumista, joissa ei ole mahdollista noudattaa terveysturvallisuuteen liittyviä sääntöjä.
 Lue lisää:
 Kulttuuriministeri Antti Kurvinen lupaa, että tapahtuma-alaa hiertävä kahden metrin turvaväli poistetaan: “Toivon muutoksia jo elokuun aikana”
 Saarikko kummasteli iltauutisissa avin päätöstä lasten harrastusten rajoittamisesta – myös muita ministereitä tyrmistyneenä
 Kulttuuriala tuohtui koronarajoituksista – Helsingin apulaispormestari Paavo Arhinmäki: "Tämä on taloudellisesti ja henkisesti katastrofi"
 Helsinki voisi pilotoida koronapassin käyttöä – pormestari Vartiainen kertoi ensimmäisessä koronainfossaan valtiolle tarjotusta yhteistyöstä

Opetusministeri Li Andersson haluaa välttää etäopetusta viimeiseen asti – Koululaisten rokotuksia häirinneet saivat ministerin kimpaantumaan: "Paheksun erittäin voimakkaasti"


Summary: Järvenpään kaupungin 70-vuotisjuhlavuosi huipentuu tänä viikonloppuna järjestettävään kaksipäiväiseen tapahtumaan. Paikallishistorian harrastaja Hannu Juurinen muutti Järvenpäähän vuonna 1944, kun alue kuului vielä Tuusulaan.

Vuoden 1951 alussa tuli voimaan valtioneuvoston päätös Järvenpään kauppalan perustamisesta. Päätöksellä Järvenpää irtautui Tuusulasta ja aloitti taipaleensa itsenäisenä kuntana.
 Tuolloin Järvenpäässä oli reilut 8000 asukasta, joista yksi oli  Hannu Juurinen . Hän oli muuttanut perheensä mukana Järvenpäähän jo pikkupoikana vuonna 1946.
 – En paljoa muista niiltä varhaisimmilta vuosilta, mutta koulukavereita tapaan kyllä vieläkin, vaikka kovaa vauhtia hekin ovat harventuneet, Juurinen sanoo.
 Koulurakennus on kuitenkin jäljellä: hiljattain 90 vuotta täyttäneen Harjulan kivikoulun vanha perusosa säilyy meneillään olevan remontin jälkeenkin, mutta rakennus saa ympärilleen myös täysin uusia osia. Käytössä koulu on taas syksyllä 2022
 Juurinen on perehtynyt Järvenpään lähihistoriaan kirjoittaessaan kirjaa nimeltä Kauppa käy ja palvelu pelaa (Järvenpää-seura 2018). Paikallishistoria on Juuriselle muutenkin tuttu harrastus: hän on Järvenpää-seuran kantavia voimia ja yksi Järvenpään historiaa kuvina ja tarinoina -nimisen Facebook-ryhmän ylläpitäjistä.
 Ryhmä on varsin vilkas ja suosittu: jäseniä on noin 8000, joista noin 5000 on nykyjärvenpääläisiä. Muut jäsenet tulevat ympäri Suomea ja maailmaa: Australiasta, Yhdysvalloista, Ruotsista, Ranskasta ja niin edelleen.
 – Ryhmä on monelle tärkeä muistojen kohde. Eräskin Yhdysvaltain länsirannikolla asuva jäsen laittoi kerran minulle yksityisviestin, jossa hän kertoi sivuston olevan hänelle elintärkeä.
 Hannu Juurinen ja Sirkka-Liisa Oksala katsovat Järvenpään kävelykatu Jannelle pystytettyä valokuvanäyttelyä. Vesa Marttinen / Yle
 Paljon peltoa ja kentätehtaita
 Nyt Järvenpää viettää siis juhlavuotta, jonka päätapahtuma on tänä viikonloppuna järjestettävä kansanjuhla.
 Mutta mitä nykyisen Järvenpään paikalla oli 70 vuotta sitten, kun alue kuului vielä Tuusulalle? Vanhojen ilmakuvien perusteella nykyisen keskustan alueella oli lähinnä peltoa, muutamia maanteitä sekä yksittäisiä taloja ripoteltuna vähän sinne ja tänne.
 1930-luvulla otettu ilmakuva Järvenpään asemakylästä. Velj. Karhumäki / Järvenpää-seuran arkisto
 Juurinen kuitenkin huomauttaa, että keskeiset asukkaille merkitykselliset rakenteet olivat jo olemassa. Seurakuntakeskus eli vanha kirkko oli valmistunut vuonna 1940, poliisiasema oli Sibeliuksenkadulla jo 30-luvulla, apteekki toimi vanhassa Terijoelta tuodussa huvilassa, elokuvateatteri Filmilinna valmistui 1948 ja koulujakin oli kolme: Harjulan, Kinnarin ja Järvenpään koulut.
 Erikoinen piirre oli kenkätehtaat. Niitä oli Järvenpäässä 1930–1960-luvuilla kaikkiaan kahdeksan, parhaillaan viisi yhtä aikaa.
 – Suurin niistä oli Esko, se oli saanut nimensä Nummisuutareista. Työntekijöitä oli 50–60, Juurinen kertoo.
 Kenkätehdasbuumin taustalla oli nimenomaan Kenkä-Eskon perustajien muutto Helsingistä Järvenpäähän. Heidän myötä kuntaan tuli kenkäalan osaamista. Lisää henkilöstöä koulutettiin, ja ajan mittaan entiset työntekijät perustivat myös uusia yrityksiä.
 – Sana levisi, että Järvenpäässä on tehtaita ja osaamista. Ilmiö ruokki itse itseään, Juurinen selventää.
 Parhaimmillaan 1950–1960-lukujen taitteessa kenkäala tarjosi töitä noin 200 ihmiselle Järvenpäässä.
 Viimeinenkin tehdas kuitenkin lakkautti toimintansa 1980-luvulla. Vanha yrittäjäpolvi oli ikääntynyt ja markkinoille oli tullut isompia toimijoita.
 Manner-Suomen vauhdikkain väestönkasvu
 Kun Järvenpään kauppala sai kaupungin oikeudet ja statukset vuonna 1967, asukkaita oli noin 15 000. Samoihin aikoihin vuonna 1968 Hannu Juurinen muutti pois Järvenpäästä, mutta palasi takaisin kymmenen vuotta myöhemmin. Kaksi vuotta meni Hollannissa ja yhteensä kahdeksan vuotta Helsingissä ja Vantaalla.
 Kun lapset tulivat kouluikään, paluu juurille tuntui luontevalta. Juurisesta tuli urheiluliike Intersportin pitkäaikainen yrittäjä. Kauppiaan työssä hän oppi tuntemaan syvällisemmin kotikaupunkinsa ja moikkaustuttuja tuntuu tulevan kadulla vastaan tänäkin päivänä jatkuvasti.
 Nyt Juurinen on ollut jo pitkään eläkkeellä ja oma tekemisen tahti on hidastunut. Samaan aikaan Järvenpää on puolestaan kasvanut voimakkaammin kuin koskaan aiemmin.
 Pari vuotta sitten suhteellinen  asukasluvun kasvu oli Manner-Suomen vauhdikkainta , eikä loppua tunnu näkyvän.
 Merkittävä tekijä kasvun taustalla ovat kaupungin tekemät pakkolunastukset, jotka alkoivat viitisentoista vuotta sitten Lepolan alueelta. Kun vapaaehtoisia maakauppoja ei syntynyt, kaupunki päätyi pakkolunastamaan noin 140 hehtaaria maata ensin valtiolta ja myöhemmin kahdelta yksityiseltä maanomistajalta.
 1920-luvulta peräisin oleva apteekin talo yksi harvoista edelleen jäljellä olevista vanhoista rakennuksista Järvenpäässä. Nykyisin rakennuksessa toimii ravintola. Järvenpään taidemuseo, Järvenpää-seuran kokoelma
 Valtaosan elämästään Järvenpäässä asunut Hannu Juurinen ymmärtää kaupungin tarpeet ja kasvun lähtökohdat, mutta kritisoi sen nopeutta.
 – Tuntuu että mennään vähän liiankin nopeasti. Päiväkodit, koulut ja infra jäävät jälkeen. Usein näitä joudutaan tekemään jopa kahdesti, kun ensimmäisellä kierroksella ei olla otettu riittävästi huomioon tulevia muutoksia.
 70-vuotisjuhlavuosi on virstanpylväs, jonka yhteydessä on syytä katsoa sekä menneeseen että tulevaan. Mihin kaupungin pitkäaikainen asukas ja paikallishistorian tuntija suosittelisi kääntämään katseet, mitä Järvenpäästä olisi hyvä tietää?
 – Ihan tavallisten kengänkuluttajien asioita voisi tuoda esille enemmäkin. On toki hyvä, että Sibelius, Järnefelt, Aho ja muut merkkihenkilöt ovat näkyvillä, mutta paikalliskulttuuriin liittyy ennen kaikkea tavalliset ihmiset ja vanhat rakennukset.
 Vanhoista rakennuksista tutustumisen arvoisia ovat Juurisen mukaan esimerkiksi vanha apteekin talo Sibeliuksenkadulla, sekä sen vieressä sijaitseva toinen vanha puutalo. Molemmat ovat Terijoelta tuotuja puuhuviloita,  joita oli Järvenpäässä aiemmin enemmänkin .
 Ja niihin tavallisiin ihmisiin pääsee mainiosti tutustumaan vaikkapa lauantaina ja sunnuntaina järjestettävässä  Järvenpää-juhlassa , joka levittäytyy pääasiassa keskustan, Rantapuiston ja Vanhankylänniemen alueille.
 Lue lisää:
 Valtuusto antoi hyväksyntänsä – Järvenpäässä Perhelän suunnitelmat etenevät vihdoin, rakentaminen tarkoitus aloittaa vuoden 2021 aikana
 Järvenpää kasvaa nyt nopeammin kuin koskaan – Ensimmäinen keskusta syntyi Karjalasta tuoduista puutaloista
 Tuoreesta kaupunginjohtajasta tuli isä, ja sitten kunnan tärkeimmältä hankkeelta putosi pohja – nyt siitä muistuttaa vain valtava monttu
 Satojen asuntojen ja liiketilojen nouseminen Järvenpään keskustaan viivästyy – Rakennuttaja vetäytyi suunnitelmista: "Olemme erittäin pettyneitä"
 Järvenpään kaupunginjohtajaksi valittiin Olli Naukkarinen – "Hoidan hommat asiallisesti mutta pilkettä on silmäkulmassa"
 Erkki Kukkonen nousi keskellä lamaa yllätysnimenä Järvenpään johtoon – työ päättyy keskellä nousukiitoa 25 vuotta myöhemmin

Järvenpää oli 70 vuotta sitten kummallinen kenkätehtaiden keskittymä keskellä peltoja – nyt pyöreitä täyttävä kaupunki kasvaa nopeammin kuin koskaan


Summary: Pääministeri Sanna Marin (sd.) kertoi torstaina, että hallitus tavoittelee koronastrategiassaan 80–90 prosentin rokotekattavuutta kaikissa yli 12-vuotiaissa kansalaisissa. Tavoitteeseen voisi päästä viimeistään lokakuun loppupuolella.

Uuden rokotusikäryhmän eli 12–15-vuotiaiden rokotukset käynnistyivät tällä viikolla vilkkaasti. Perjantaihin mennessä heille oli annettu 20 000 uutta rokotetta.
 Kaikista yli 12-vuotiaista on rokotettu yhden kerran noin 78 prosenttia. Kaksi rokotetta on noin 47 prosentilla kaikista yli 12-vuotiaista rokotteeseen oikeutetuista.
 Yle esitti asiantuntijoille kymmenen ajankohtaista kysymystä rokotteista. Kysymyksiin vastasivat THL:n johtava asiantuntija  Mia Kontio  ja Tampereen yliopiston rokotetutkimuskeskuksen johtaja  Mika Rämet . Lisäksi vastauksissa on hyödynnetty tietoja THL:n verkkosivuilta sekä Ylen sivuilla aiemmin julkaistuja juttuja.
 Lue lisää:   Katso, miten koronatilanne kehittyy ja rokottaminen etenee kunnassasi
 1. Kuinka suuri osa väestöstä pitää rokottaa ennen kuin rajoituksista voidaan luopua?
 Koronavirus ei katoa kokonaan maailmalta eikä Suomesta, mutta monissa maissa pohditaan nyt, millainen rokotekattavuus riittäisi yhteiskunnan turvalliseen avaamiseen.
 Asiantuntijoilla ei ole yksiselitteistä näkemystä siitä, kuinka suuri rokotekattavuus olisi riittävä rajoitusten purkamiseksi. Vastaus on: mahdollisimman suuri.
 Pääministeri  Sanna Marin  (sd.) kertoi torstaina, että hallitus tavoittelee koronastrategiassaan 80–90 prosentin rokotekattavuutta kaikissa vähintään 12-vuotiaissa kansalaisissa.
 Koronarokotteita alettiin tarjoamaan maanantaina 12–15-vuotiaille.  Seppo Samuli / Lehtikuva
 2. Milloin riittävä rokotekattavuus voitaisiin saavuttaa?
 Tämänhetkisten tietojen mukaan suurelle osalle suomalaisista on annettu kaksi rokoteannosta syyskuun loppuun mennessä.
 Yli 12-vuotiaiden 80 prosentin rokotekattavuustavoite voisi olla saavutettuna noin 8–9 viikon päästä eli lokakuun puolivälissä tai viimeistään loppupuolella. Tavoitteen toteutuminen riippuu rokotusvälistä ja siitä, kuinka ahkerasti ihmiset hakeutuvat rokotuksiin.
 Ensimmäisen annoksen rokotusmäärät ovat hyviä yli 40-vuotiailla, mutta erityisesti 20–30-vuotiaiden rokotusmääriä olisi tarpeen kasvattaa.
 3. Onko Suomessa tarpeeksi rokotteita tavoitteen saavuttamiseksi?
 Rokotteita on tällä hetkellä tarpeeksi. Nyt tiedossa olevilla rokotetoimituksilla kaikki yli 12-vuotiaat voitaisiin rokottaa kattavasti lokakuun loppuun mennessä. Rokotteiden toimituksista ei kuitenkaan voida olla täysin varmoja.
 Rokotteita on Suomessa tällä hetkellä riittävästi.  Minna Rosvall / Yle
 4. Kuinka hyvin rokotus suojaa tartunnalta ja taudilta?
 Kaikki rokotteet antavat suojan sekä tartuntaa että vaikeita tautimuotoja vastaan.
 THL:n käyttämien tuoreimpien tietojen mukaan rokotteiden suojateho deltamuunnoksen aiheuttamaa tautia vastaan on 35 prosenttia ensimmäisen annoksen jälkeen ja 79 prosenttia toisen annoksen jälkeen. Rokotettu voi siis saada tartunnan, mutta kaksi rokotetta antaa jo hyvän suojan myös ärhäkkää deltavarianttia vastaan.
 Rokote suojaa vakavalta taudilta tartuntaa paremmin. Rokotteiden suojateho vakavaa tautia vastaan on ensimmäisen annoksen jälkeen 80 prosenttia ja toisen annoksen jälkeen 96 prosenttia.
 Koska myös rokotetut voivat levittää tautia, vain itse otetulla rokotteella voi suojautua tartunnalta ja vakavalta taudilta.
 Sakari Siika-aho sai ensimmäisen koronarokotteen kesäkuussa terveydenhoitaja Maija Tilliltä.  Jari Kovalainen / Yle
 5. Miten kauan rokotesarjasta saatu suoja kestää?
 Rokotteesta saadun suojan kestosta ei ole tarkkaa tietoa. Pfizer julkaisi heinäkuun lopussa  tietoja , joiden mukaan rokotteen teho oli 96 prosenttia kaksi kuukautta toisen annoksen saamisen jälkeen. Puolen vuoden jälkeen teho oli 84 prosenttia.
 Tutkimusten mukaan Modernan rokotteen teho on 93 prosenttia puolen vuoden jälkeen. Pfizerin ja Modernan tutkimukset on tehty kolmen viikon annosvälillä, joten tulokset eivät ole suoraan verrattavissa Suomen kahdeksan tai 12 viikon rokoteväliin.
 Rokotteen antaman suojan kestossa voi olla myös yksilöllisiä eroja. Esimerkiksi ikääntyneillä tai immuunisuojan puutteista kärsivillä teho voi laskea nopeammin kuin terveillä nuorilla.
 Kolmannen rokotteen antamisesta ei ole tehty vielä Suomessa päätöksiä, mutta on mahdollista, että sitä tarjotaan myöhemmin esimerkiksi riskiryhmille.
 Asiantuntija-arvioiden mukaan rokotteiden teho on hyvä vielä puolen vuoden jälkeen. Sairaanhoitaja valmistamassa Pfizer-rokotetta Vantaalla.  Jorge Gonzalez / Yle
 6. Miksi rokotusten ikäraja on tällä hetkellä juuri 12-vuotiaissa?
 Rokotteita saavat nyt yli 12-vuotiaat, sillä heidän ikäryhmälleen on tehty tarpeeksi tutkimusta siitä, että rokotteita voidaan antaa heille turvallisesti.
 Rokotuksissa on edetty alusta asti vanhemmista ikäryhmistä nuorempiin. Alle 12-vuotiaiden rokottamisesta ei ole vielä tarvittavaa tutkimustietoa, mutta sitä kerätään parhaillaan myös Suomessa.
 7. Onko lasten ja nuorten rokottaminen aikuisia riskialttiimpaa?
 Jos lasten rokotuksiin kohdistuisi suuria huolia, rokotuksille ei annettaisi myyntilupaa. Tutkimuksissa ei ole todettu syitä sille, miksi esimerkiksi 14-vuotiaiden rokottaminen olisi riskialttiimpaa kuin 16-vuotiaiden, joille on annettu rokotteita jo keväästä asti.
 Lapsille ja nuorille on annettu maailmalla jo miljoonia rokotteita. Esimerkiksi Yhdysvalloissa 12–15-vuotiaista reippaasti yli kuusi miljoonaa on saanut yhden rokoteannoksen. Kanadassa 12–17-vuotiaita oli heinäkuun loppuun mennessä rokotettu lähes kaksi miljoonaa.
 Lapsilla on samat yleisimmät haittavaikutukset kuin aikuisilla. Yleisimpiä sivuoireita ovat esimerkiksi käden kipu, väsymys, päänsärky, kuume ja lihaskivut.
 Terveydenhoitaja Marjo Partti valmistelee Modernan koronarokotteita 12–15-vuotiaiden rokotuksia varten. Kristiina Lehto / Yle
 8. Missä lapsi tai nuori voi saada rokotuksen?
 Valtaosa kunnista tarjoaa rokotteet kouluissa, mutta joillain paikkakunnilla lapset ja nuoret ohjataan muiden rokotettavien tavoin pystyssä oleville rokotuspisteille.
 Rokotusten ajankohtaa ja paikkaa pohtivien kannattaa seurata kuntien tiedotusta.
 9. Kuka päättää lapsen rokotuksesta?
 Koronarokotus on kaikille vapaaehtoinen. Lähtökohtaisesti myös lapset tekevät päätöksen rokotteen ottamisesta itse.
 Alaikäisten kohdalla terveydenhuollon ammattilainen kuitenkin arvioi, onko lapsi tai nuori kykeneväinen päättämään itse rokotuksen ottamisesta. Mikäli nuori ei halua tai ei ole kykenevä päättämään rokotuksesta, rokottamiseen tarvitaan kaikkien huoltajien suostumus.
 10. Onko työnantajalla tai koululla oikeus kysyä tietoa rokotuksista?
 Rokotus on terveystieto, joten se on aina yksityisasia. Työnantaja voi tiedustella rokotuksesta, mutta työntekijä saa päättää, antaako hän tiedon työnantajalle.
 Työnantajalla pitää olla erityinen peruste, jos tämä haluaa käsitellä rokotustietoja. Esimerkiksi tartuntatautilaissa on määritelty sosiaali- ja terveydenhuollon tehtäviä, joissa työnantaja ei saa käyttää rokottamatonta henkilökuntaa muissa kuin poikkeuksellisissa tilanteissa.
 Lue myös:
 Tästä artikkelista löydät tuoreimmat tiedot koronaviruksesta
 Minkä ikäinen on tarpeeksi kypsä päättämään rokotteen ottamisesta? THL:n Hanna Nohynek: "Lapset ovat hyvin erilaisia kehitystasonsa suhteen"
 Vanhemmat suhtautuvat 12–15-vuotiaiden koronarokotuksiin myönteisesti – ikäryhmän rokotukset etenevät joutuisasti

Kansallinen rokotusryhmä käsittelee kolmannen koronarokoteannoksen tarvetta kuun lopussa – kolmansia annoksia jaetaan jo maailmalla

Milloin Suomessa on rokotettu riittävästi ja miten lasten rokotuksiin pitäisi suhtautua? Lue kymmenen kysymystä ja vastausta koronarokotuksista


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Jussi Halla-aholle valitaan seuraaja perussuomalaisten puoluekokouksessa Seinäjoella – Purra vahvoilla
 Merkittävä aikakausi  perussuomalaisten  historiassa tulee taitekohtaan, kun puolue saa uuden puheenjohtajan  Jussi Halla-ahon  luopuessa tehtävästä. Noin kaksi tuhatta perussuomalaisten jäsentä tekee ratkaisun äänestyksessä, joka järjestetään pian puolenpäivän jälkeen Seinäjoki Areenalla. Ehdokkaita on viisi ja vahva ennakkosuosikki on puolueen ensimmäinen varapuheenjohtaja  Riikka Purra.
 Yli 100 vuotta piilossa ollut keisarillinen kesäpaikka paljastui metsän kätköstä
 Keisarin huvipuiston opastaulut kertovat tarinoita ja tietoa keisarillisesta kesänvietosta 1900-luvun alussa Virolahdella.  Antro Valo / Yle
 Nikolai II:n kesänviettopaikka  ehti metsittyä yli sadan vuoden ajan, ja kadota lähes kokonaan. Nyt Kaakkois-Suomessa meren rannalla sijaitseva keisarillinen huvialue pääsee vähitellen esiin retkeilijöiden ja historian harrastajien iloksi.
 Opetusministeri Li Andersson haluaa välttää etäopetusta viimeiseen asti – katso ministerin haastattelu kello 10.05
 Opetusministeri Li Andersson on TV1:n Ykkösaamun vieraana klo 10.05 suorassa lähetyksessä. Hilma Toivonen / Yle
 Koulujen syyslukukausi, 12-15 -vuotiaiden koronarokotukset ja hallituksen koronastrategian päivitys alkoivat yhtä aikaa. Opetusministeri  Li Andersson  linjaa, että jos lisärajoituksia vielä tulee, ne on kohdennettava aikuisiin. Samaan aikaan hallitus haluaa avata kulttuurielämää.  Opetusministeri Li Andersson on TV1:n Ykkösaamun vieraana  klo 10.05 suorassa lähetyksessä.
 Pako Suomeen on afganistanilaisen tulkin viimeinen toivo: "Vetoan teihin oman ja perheeni hengen puolesta"
 Ylen haastattelema afganistanilainen tulkki ei turvallisuutensa takia esiinny jutussa nimellään.
 Yle on tavoittanut suomalaisten kriisinhallintajoukkojen tulkkina työskennelleen  Abdulin  Kabulista. Hän tahtoo päästä turvaan Suomeen, sillä  ulkomaalaisia avustaneet afganistanilaiset  ovat Talibanin silmissä maanpettureita.
 – He tappavat ne, jotka ovat työskennelleet ulkomaalaisten kanssa, Abdul sanoo.
 Perjantaina Suomi päätti hakea turvaan 130 afganistanilaista, jotka ovat työskennelleet Suomen hyväksi.
 Sää on hyvin epävakaista
 Ilmatieteen laitos
 Lännestä saapuu matalapaine ja sateet yleistyvät. Yöllä ja aamulla lounaisilla merialueilla sekä lounaisrannikolla voi syntyä voimakkaita ukkospuuskia.
 Päivällä sade- ja ukkoskuurot yleistyvät koko maassa. Paikoin sade on jatkuvampaa. Sateiden myötä sää viilenee, mutta aurinkoisilla alueilla päästään vielä yli 20 asteen.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Perussuomalaiset valitsee uuden puheenjohtajan, afganistanilaistulkki toivoo turvaa Suomesta, keisarillinen kesäpaikka paljastui


Summary: Tulossa on laadukas ja runsas kirjasyksy, sillä monet rakastetut konkarit ja kiinnostavat ensikertalaiset julkaisevat uusia teoksia. Kokosimme laajasta valikoimasta yksitoista kiinnostavaa kirjaa. Jutun lopussa voit vinkata omat suosikkisi syksyn uutuuksista.

1. Antti Rönkä: Nocturno 21:07 (Gummerus)
 Antti Röngän  toinen romaani on omakohtainen kertomus seksuaalisesta häpeästä ja itseinhosta. Romaanissa seurataan Antin kasvuvuosia, joihin kuuluvat niin ensisuudelma kuin seksuaalinen herääminen. Toisella tasolla aikuinen minäkertoja seuraa Antin vaiheita ja ymmärtää, että häpeämisen on loputtava.
 25-vuotias Antti Rönkä uskaltaa kirjoittaa omakohtaisistakin asioista. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Rönkä saavutti jo esikoisromaanillaan suuren suosion.  Jalat ilmassa  (2019) kertoi yksinäisyydestä ja koulukiusaamisesta. Myös esikoiskirjassa oli omakohtainen ote.
 Antti Rönkä on kirjoittanut myös isänsä, kirjailija  Petri Tammisen , kanssa kirjeromaanin  Silloin tällöin onnellinen.
 Kirjailija Antti Rönkä häpeää lähes kaikissa tilanteissa – masturbointi laukaisi tunteen murrosiässä
 2. Rosa Liksom: Väylä (Like)
 Rosa Liksomin  syyskuussa ilmestyvä romaani käsittelee Lapin sotaa. Aihe on noussut esiin useassa viime vuosien kirjassa ja elokuvassa.
 Pitkään vaiettu Lapin sota kiinnostaa nyt elokuvantekijöitä ja kirjailijoita – sota oli muutakin kuin poltetun pohjoisen savuavat rauniot
 Liksomin romaani sijoittuu Tornionjokilaaksoon ja kertoo pienestä tytöstä, joka joutuu eroon perheestään paetessaan Lapin sotaa. Romaani sivuaa teemallaan myös nykypäivän pakolaisuutta.
 Rosa Liksomin seuraava romaani kertoo pienen kylän tytöstä ja Lapin sodasta. Laura Joutsi / Yle
 Liksomin vuonna 2011 Finlandia-palkinnon voittanut teos  Hytti nro 6  on ollut kesällä paljon esillä, koska siitä tehty elokuvaversio voitti Cannesin elokuvajuhlilla Grand Prix -palkinnon.
 Hytti nro 6 voitti Grand Prix -palkinnon Cannesissa – ohjaaja Kuosmanen: “Toivon, että tästä palkinnosta hyötyisi koko ala”
 Liksom on paitsi maamme merkittävimpiä kirjailijoita myös kuvataiteilija.
 3. Jonathan Franzen: Crossroads (Siltala)
 Yhdysvaltalainen  Jonathan Franzen  on maansa merkittävimpiä nykykirjailijoita. Franzenin tarkkanäköiset romaanit ovat saaneet myös Suomessa vankan lukijakunnan.
 Crossroads  (suom.  Raimo Salminen ) kertoo jälleen perheestä ja tällä kertaa tapahtumat alkavat 1970-luvulta. Franzenin hahmot ovat perinteisesti herkullisia ja tunnistettavia. Ennen kaikkea Franzen on terävä yhteiskunnan kuvaaja. Hahmojen kautta piirtyy kuva yhdysvaltalaisesta elämänmenosta.  Crossroads  julkaistaan Suomessa samaan aikaan kuin Yhdysvalloissa.
 4. Jari Järvelä: Aino A. (Tammi)
 Kotkalainen kirjailija  Jari Järvelä  haaveili nuorena arkkitehdin ammatista. Hänestä tuli kirjailija, mutta arkkitehtuuri ei jättänyt häntä rauhaan. Etenkin  Alvar Aallon  nimi seurasi häntä opiskelukaupungista Jyväskylästä nykyiseen kotikaupunkiin.
 Järvelä kuitenkin kiinnostui enemmän Ainosta kuin Alvar Aallosta. Niinpä hän päätti kirjoittaa romaanin varjoon jääneestä suurmiehen puolisosta. Kirjassa sekoitetaan surutta faktaa ja fiktiota.
 Alvar ja  Aino Aallon  suhde on noussut viime aikoina kiinnostuksen kohteeksi.
 Ohjaaja Virpi Suutari yllättyi tehdessään dokumenttia Alvar Aallosta ja väittää, että suomalaisilta on jäänyt ymmärtämättä huippuarkkitehdista keskeinen asia
 Järvelä on kirjallinen tyylitaituri, joka ei ole jäänyt toistamaan maneereita. Myös edellisessä romaanissaan  Klik  hän toi esiin naisten aseman historian kirjoituksessa.
 Jari Järvelä muuttaa kirjoillaan historiakirjoituksessa vallalla olevaa maskuliinista narratiivia. Kuvassa hän pitelee kirjaansa Klik. Kirsi Lönnblad / Yle
 5. Johanna Venho: Syyskirja (WSOY)
 Myös  Johanna Venhon  syyskuussa ilmestyvä romaani kertoo kuuluisasta naisesta,  Tove Janssonista . Monien romaanien aiheena tuntuu nykyään olevan historiallinen henkilö. Venholle aluevaltaus ei ole kuitenkaan uusi, sillä hänen edellinen, Finlandia-ehdokkaana ollut romaaninsa, kertoi  Sylvi Kekkosesta .
 Tosielämän hahmosta huolimatta Syyskirja on fiktiota, jota kantaa Venhon kaunis ja runollinen kieli.
 Johanna Venho on monipuolinen kirjailija. Hän on aiemmin kirjoittanut runoja. Veikko Somerpuro
 6. Matias Riikonen: Matara (Teos)
 Matias Riikonen  on nuori kirjailija, mutta  Matara  on jo hänen neljäs romaaninsa. Pääosassa ovat pojat, jotka leikkivät leikkejään, mutta luovat samalla rinnakkaistodellisuuksia.
 Riikonen on taitava tunnelman luoja ja myös tältä romaanilta voi odottaa kirjallista tyylinäytettä. Edellinen kirja  Iltavahtimestarin kierrokset  oli pieni suurteos. Omakohtainen kirja kuvasi kirjailijan havaintoja yöllisestä Helsingistä.
 7. Jukka Viikilä: Taivaallinen vastaanotto (Otava)
 Finlandia-voittajan toinen romaani on yksi vuoden odotetuimpia kirjoja. Mikään ihan tavallinen romaani  Taivaallinen vastaanotto  ei ole. Se on fragmentaarinen selonteko, käsikirjoitusaihio ja kommentaari, joka käsittelee romaanin kirjoittamista ja sen vastaanottoa.
 Teos kertoo kirjailijasta nimeltä Jan Holm, mutta epäilemättä romaanissa on paljon omakohtaisuutta.
 Jukka Viikilän toinen romaani poikkeaa esikoisen tyylistä. Kuva vuodelta 2016. Yle / Matti Hämäläinen
 Jukka Viikilän  edellinen romaani  Akvarelleja Engelin kaupungista  voitti kaunokirjallisuuden Finlandia-palkinnon vuonna 2016. Kirja oli hillitty ja tunnelmallinen kertomus arkkitehti  Carl Ludvig Engelistä .
 Kaunokirjallisuuden Finlandia-palkinto Jukka Viikilälle – ”Romaani on hyvä pakkaus salakuljettaa runoutta suuremmalle yleisölle”
 8. Anja Snellman: Kaikki minun isäni (WSOY)
 Jostain syytä isät tuntuvat olevan kovasti esillä syksyn kirjoissa. Myös pitkän linjan kirjailija  Anja Snellman  on tarttunut uusimmassa kirjassaan aiheeseen.
 Teos käsittelee isäsuhteen lisäksi myös rakastamista ja sen vaikeutta. Kirjoittamisen lisäksi Snellman toimii nykyään myös terapeuttina.
 Anja Snellman on julkaissut uransa aikana kymmeniä teoksia. Tänä syksynä hän viettää 40-vuotistaiteilijajuhlaa, sillä esikoisromaani  Sonja O. kävi täällä  julkaistiin vuonna 1981.
 9. Laura Malmivaara: Vaiti (Otava)
 Näyttelijänä ja valokuvaajana tunnettu  Laura Malmivaara  laajentaa repertuaariaan kirjoittamiseen. Esikoisromaani kertoo ilmeisen omakohtaisista kokemuksista.
 Kirjan päähenkilön ex-mies on joutunut kohun keskelle ja läheiset ystävätkin vaativat naista valitsemaan puolensa. Kirjan tapahtumat tuntuvat pohjaavan jollain tapaa Aku Louhimiehen ohjausmetodeista nousseeseen kohuun.
 Malmivaaran esikoisromaani käsittelee nimensä mukaisesti vaikenemisen kulttuuria.
 10. Yoko Ogawa: Muistipoliisi (Tammi)
 Tammen perinteikkääseen Keltaiseen kirjastoon on päässyt japanilainen  Yoko Ogawa , joka on kotimaansa arvostetuimpia kirjailijoita. Olympialaisten jälkimainingeissa on mukava saada luettavaksi japanilaista kirjallisuutta, jota ei vielä liikaa suomenneta.
 Dystopisen romaanin lähtökohta on kiinnostava – muistaminen on kiellettyä. Nuori kirjailija päättää kuitenkin riskeerata kaiken ja piilottaa kustannustoimittajansa, joka ei osaa unohtaa. Muistipoliisin on suomentanut  Markus Juslin .
 Yoko Ogawalta on aiemmin suomennettu yksi romaani. Japanissa hän on hyvin suosittu. Tadashi Okochi / Tammi
 11. Emma Puikkonen: Musta peili (WSOY)
 Emma Puikkonen  tunnetaan kirjailijana, joka ei epäröi tarttua ajankohtaisiin ja tärkeisiin aiheisiin. Uusin romaani kertoo maailmasta, jota öljy pyörittää. Tarina etenee kolmen naisen kautta, joiden elämään öljy kuuluu tavalla tai toisella.
 Puikkosen edellinen romaani  Lupaus  käsitteli ilmastonmuutosta ja sen aiheuttamaa ahdistusta. Vuonna 2016 Puikkonen oli Finlandia-ehdokkaana romaanillaan  Eurooppalaiset unet .
 Mitä kirjoja sinä aiot lukea? Kerro suosikkisi muille lukijoille jutun alla olevassa keskusteluosiossa. Keskustelu on auki sunnuntaihin 15.8. klo 23:een saakka. Osallistuminen vaatii Yle tunnusta.
 Lue lisää:
 Minne mennä kun lomat on loppu? Lähde näyttelyyn: tässä seitsemän tärppiä syksyyn

Millaisia ovat fiktion Tove Jansson ja Aino Aalto, entä miltä tuntuu seksuaalinen häpeä? Autamme sinut kirjasyksyn alkuun näillä 11 vinkillä


Summary: Somevaikuttaja Miisa Nuorgam vietti onnistuneen kesän. Muiden kesänvieton seuraaminen sai hänet hetkeksi kyseenalaistamaan omat tekemisensä. Tutkijan mukaan some laittaa ihmiset vertailemaan ja aiheuttaa paineita, mutta niihin on olemassa lääke.

Valkoisella pöydällä on leikkokukkia maljakossa. Niiden takana seisoo somevaikuttaja  Miisa Nuorgam  puhelin kädessään ottamassa kuvaa itsestään peilin kautta.
 Tämä on Nuorgamin kesän 2021 kesälomakohde: oma koti, jossa ilmastointilaite teki olemisesta siedettävää keskellä ennätyksellisen kuumaa kesää.
 Nuorgamin mielestä kesä on ollut ihana. Hän sai huhtikuussa vauvan ja elämässä on juuri nyt paljon kaikkea uutta.
 – Mutta somen perusteella on todella paljon ihmisiä, jotka ovat tehneet kesällä aivan hirveästi. On matkusteltu ja tehty ihan kauheasti kaikkea. Tuntuu, että on itse viettänyt kesän aivan väärin, että kesä olisi pitänyt suorittaa.
 Nuorgam uskoo, ettei ole ainoa, joka on tuntenut näin. Sosiaalisen median sisällöistä voi syntyä mielikuva, että kaikki muut ovat viettäneet aktiivisen ja aurinkoisen kesäloman.
 Aihetta tutkineen  Turun yliopiston taloussosiologian dosentin  Aki Koivulan  mukaan sosiaalinen media aiheuttaa käyttäjille paineita.
 – Katsojan pitäisi osata lukea somesisältöjä ja ymmärtää, ettei kukaan ole ollut pyöräilemässä Saariston rengasreittiä koko kesää, Koivula sanoo.
 Keskiluokkainen kesäkuvasto tuntuu vieraalta
 Miisa Nuorgam on Ylen Kioskin e-urheilutoimittaja ja sosiaalinen media on hänen työtään.Nuorgam tiedostaa, etteivät kaikki ole viettäneet kesää samalla tavalla kuin somekanavista voisi päätellä.
 Siitä huolimatta muiden jakamat kesätekemiset saivat hänet miettimään omia tekemisiään – tai oikeastaan tekemättä jättämisiään. Hän ei tehnyt perinteisiä Suomen kesäloma-aktiviteetteja, ei viettänyt aikaa esimerkiksi mökillä järven rannalla.
 – Enkä niihin saamelaisena osaisi samaistuakaan.
 Sosiaalisen median toimintalogiikka ohjaa ajattelemaan samalla lailla kuin muutkin oman viiteryhmän jäsenet.
 Toisaalta korona-aika on siirtänyt sosiaaliset suhteet yhä enemmän puhelimelle ja vähentänyt kasvokkain tapahtuvia kohtaamisia. Somessa on edelleen tapana kertoa hyvät hetket ja jättää kertomatta huonot, joita jokaisen kesään välttämättä kuuluu.
 – Tilanteita ei ole ollut mahdollista käydä läpi vaikkapa työpaikan kahvihuoneessa, Aki Koivula sanoo.
 Moni muokkaa käytöstä somea varten
 Moni selaa somea, vaikka tunnistaa sen aiheuttamat negatiiviset tunteet. Koivulan mukaan on epäselvää, mikä ajaa ihmiset tästä huolimatta käyttämään somea.
 – Laajoillakin aineistoilla olen huomannut, että somen käyttö addiktoi samaan aikaan kun se alkaa muodostaa paineita, Koivula sanoo.
 Koivula ei vielä tiedä, miksi sosiaalinen media addiktoi käyttäjiä. Yksi syy voi olla  fear of missing out eli fomo .  Pelko siitä, että jää asioiden ulkopuolelle, mikä puolestaan aiheuttaa sosiaalista ahdistusta.
 – Joillakin someaddikteilla voi olla myös tietynlaisia elämänhallinnan ongelmia, Koivula sanoo.
 Koivulan mukaan hyvät sosiaaliset suhteet suojaavat addiktiolta.
 – Yleisesti addiktioissa on kyse siitä, että käyttäjä ei pysty enää kontrolloimaan käyttöään ja käytöllä haetaan helpotusta pahaan oloon. Sosiaalinen seuraus ja ongelma tällaisissa tilanteissa on, että addiktiot lopulta rapistavat sosiaalisia suhteita.
 Lue lisää:   “En lisäisi koskaan someen muokkaamatonta kuvaa” – Poseeraukset ja filtterit ovat taidetta, sanoo Instagram-kaunotar Erika Vepsäläinen
 Lääke: somelukutaito
 Onko somen käyttö siis parasta lopettaa, jos haluaa välttyä sen aiheuttamilta negatiivisilta tunteilta ja vertailulta? Ei välttämättä.
 Aki Koivula ehdottaa lääkkeeksi sosiaalisen median lukutaidon kehittämistä. Käyttäjän pitäisi kuva- ja tekstivirtaa katsoessaan ymmärtää, että sisältöä tuotetaan tietyistä näkökulmista ja sisältöjen taustalla vaikuttaa erilaiset motiivit.
 – Eihän me katsota tosi-tv:tä totena, vaikka formaatin vetovoima on siinä, että se perustuu tavalliseen elämään.
 Somelukutaitoon pätevät samat säännöt kuin medialukutaitoon yleensäkin: pitää olla kriittinen ja kyetä ymmärtämään sisällön totuudenmukaisuus. Koivulan mukaan näiden kykyjen on tutkimuksissa havaittu ehkäisevän sosiaalisen median aiheuttamia vertaispaineita.
 Hänen mukaansa tarvittaisiin lisätutkimusta, miten sosiaalisen median lukutaito jakautuu väestössä.
 – Uskon somelukutaidon liittyvän digitaaliseen eriarvoisuuteen, johon puolestaan heijastuu yhteiskunnan rakenteellinen eriarvoisuus. Koulutuksella on suuri merkitys medialukutaidon kehittämisessä, Koivula lisää.
 Tutkimuksen mukaan vaatimattomat taloudelliset lähtökohdat ja heikot sosiaaliset suhteet ovat yhteydessä sekä matalaan motivaatioon käyttää digitaalisia palveluita että heikompiin digitaalisiin taitoihin.
 Koivula uskoo, että nämä tekijät heijastuvat myös sosiaalisen median lukutaitoon ja siihen, miten some koetaan aiheuttavan erilaisia paineita ja ahdistusta.
 "Vesisota takapihalla on yhtä hauskaa kuin vesipuisto"
 Ihan koko kesää Miisa Nuorgam ei viettänyt kotonaan: hän matkusti ensimmäistä kertaa vauvansa kanssa kotiseudulleen Utsjoelle.
 Lapsuuden Utsjoen-kesät ovat Nuorgamin parhaita kesälomamuistoja, vaikka muistissa on myös se miten valjulta omat kesätekemiset alkoivat tuntua sen jälkeen, kun luokkakaverit olivat kertoneet omista huvipuistokesistään.
 – Muilta lapsilta tuli sellainen kuva, että Utsjoella olemisen sijaan olisi pitänyt haluta huvipuistoihin.
 Nuorgam ajattelee, ettei lapsi tarvitse välttämättä rahaa vaativia aktiviteetteja. Tämän ovat myös tutkimukset vahvistaneet.
 – Lapselle voi olla yhtä hauskaa leikkiä vesisotaa omalla takapihalla kuin käydä vesipuistossa, Nuorgam sanoo.
 Aiheuttaako some sinulle paineita? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  sunnuntaihin 15.8. kello 23 saakka.
 Lue myös:   Somessa kaikki on täydellistä, ja silti vaatimattoman luonnollista – toimittajakaksikko kysyi, mitä ulkonäköpaineita koemme somessa, ja sai viestitulvan

Instagramissa Miisa Nuorgamista tuntui, että hänkin "vietti kesän väärin" – somepaineilta ei välty, mutta medialukutaito auttaa hallitsemaan niitä


Summary: Venäläinen taiteilija joutui virkavallan hampaisiin saatuaan palkkioita muun muassa Suomesta. Hänen mukaansa hallinto kiristää nyt otetaan kaikenlaisesta aktivismista.

Kun venäläinen feministitaiteilija  Darja Apahontšitš  kertoo Facebookissa lapsensa hammaslääkärikäynnistä tai julkaisee piirroksiaan, päivitykset näyttävät oudoilta.
 Tavallisen tekstin joukossa on joka kerta seuraava ilmoitus.
 Tämän viestin (materiaalin) on luonut ja (tai) levittänyt ulkomaisen agentin tehtävää toteuttava ulkomainen tiedotusväline ja (tai) ulkomaisen agentin tehtävää toteuttava venäläinen oikeushenkilö.
 Ilmoitus agenttitoiminnasta on kirjoitettava päivityksiin isoilla kirjaimilla. Kuvissa näkyy monikymmensivuinen raportti tuloista, menoista ja toiminnasta. Sen Apahontšitš joutuu täyttämään neljä kertaa vuodessa. Kuvakaappaus / Facebook
 36-vuotias Apahontšitš joutuu lisäämään tekstin jokaiseen somepäivitykseensä, koska Venäjä on määritellyt hänet ulkomaiseksi agentiksi.
 Muodollisesti ulkomaisten agenttien rekisteriin joutuu tahoja, jotka saavat rahoitusta ulkomailta ja edistävät ulkovaltojen etuja Venäjällä.
 Käytännössä ulkomaisen agenttien rekisteriin on lisätty vallanpitäjille epämieluisia kansalaisjärjestöjä ja tiedotusvälineitä, kuten ihmisoikeuksia puolustava Memorial, vaaleja tarkkaileva Golos ja  itsenäinen verkkomedia Meduza.
 Vakoojat ja petturit mieleen tuova nimitys tahraa näiden organisaatioiden maineen suuren yleisön silmissä. Varainkeruu ja yhteistyö muiden järjestöjen kanssa vaikeutuu.
 Viime vuoden lopusta lakia muutettiin niin, että nimitystä voi soveltaa myös yksityishenkilöihin. Joulukuun lopussa Apahontšitš ja neljä muuta aktivistia ja toimittajaa  löysivät itsensä ulkomaisten agenttien listalta (HS).
 Seuraukset ovat olleet raskaita. Hän muutti keväällä pois Venäjältä oman ja lastensa turvallisuuden vuoksi.
 – Minulla oli paljon suunnitelmia, mutta menetin työni, kotini ja ammattini, koska nyt yksikään koulu ei palkkaa minua, Darja Apahontšitš sanoo Ylen videohaastattelussa.
 Apahontšitš opettaa ammatikseen venäjää vieraana kielenä.
 Darja Apahontšitš käsittelee taiteessaan feministisiä teemoja. Kuvan viestinä on, ettei nainen ole vain keho vaan henkilö. Darja Apahontšitš
 Palkkio Suomesta vei vaikeuksiin
 Oikeusministeriö ei ole tähän päivään mennessä kertonut Apahontšitšille, miksi juuri hän päätyi ulkomaisten agenttien listalle.
 Neljästä muusta samaan aikaan rekisteriin lisätystä kolme on työskennellyt Yhdysvaltain rahoittaman RFE/RL-kanavan venäjänkielisille toimituksille ja neljäs on tunnettu ihmisoikeusaktivisti  Lev Ponomarjov .
 Apahontšitš ei kuitenkaan ole valtakunnallisesti tunnettu eikä hänellä oli yhteyttä ulkovaltoihin.
 – En usko, että valtio kertoo sitä minulle selvästi koskaan, Apahontšitš sanoo.
 Muodollisesti ministeriö perusteli päätöstään palkkioilla, joita Apahontšitš oli saanut muun muassa ranskalaiselta korkeakoululta, ranskalaiselta Le Monde -lehdeltä ja Suomen poliittisen valokuvan festivaalilta.
 Helsingissä pidetyillä festivaaleilla esitettiin vuonna 2019 Apahontšitšin  prostituutiomainoksia satirisoivia valokuvia (HS).
 – Se ei ole mitenkään rikollista, Apahontšitš sanoo.
 Apahontšitš laskee olleensa mukana järjestämässä satoja mielenosoituksia ja katuperformansseja. Tämä on ilmeisesti ärsyttänyt virkavaltaa.
 – Minulla on epäilys, että kaiken ytimessä on lista ihmisistä, joista he eivät pidä. Uskon, että olen ollut listalla jo pitkään, Apahontšitš sanoo.
 Performansseja sortoa vastaan
 Apahontšitšin ura aktivistina alkoi noin kymmenen vuotta sitten, kun Venäjällä järjestettiin suuria mielenosoituksia vaalivilppiä vastaan.
 Hän kertoo alkaneensa ajan kuluessa ymmärtää, kuinka vallan ja väkivallan käyttö liittyi aina myös sukupuoleen. Hän huomasi, että feminismi puhutteli yhä enemmän.
 Apahontšitš vastustaa sortoa usein huumorin keinoin.
 Kun siperialaista feministiä  Julija Tsvetkovaa  vastaan nostettiin syytteet epäsiveellisinä pidettyjen piirrosten takia, Apahontšitš järjesti baletin, jossa mielenosoittajat tanssivat kaduilla valtavien vulvia esittävien kylttien kanssa.
 Ortodoksisen kirkon tiukkaa aborttikantaa taas pilkattiin järjestämällä mielenosoitus, jossa mukamas vastustettiin miesten masturbaatiota.
 Feministit tanssivat suurten vulvakylttien kanssa Mariinski-teatterin edustalla Pietarissa heinäkuussa 2020. David Frenkel
 Apahotšitš tekee myös vapaaehtoistyötä feminismin nimissä. Hän on toimittanut kaksi satukirjaa, joiden sankareina on rohkeita tyttöjä, ja opettaa venäjää siirtolais- ja pakolaisnaisille.
 Apahontšitš kertoo olleensa aluksi shokissa, kun hän joutui ulkomaisten agenttien rekisteriin. Hän mietti, mitä olisi pitänyt tehdä toisin.
 – Sitten ymmärsin, ettei minun tarvitse hävetä omaa elämääni. Pidän kaikesta mitä tein. Vulvabaletti oli mahtavaa, samoin pakolaisnaisten opettaminen. Satukirjat, ihania, Apahontšitš sanoo.
 Vankilan uhka sai lähtemään Venäjältä
 Ulkomaisena agenttina Apahontšitš on joutunut kafkamaiseen pyöritykseen. Häntä kohdellaan samalla tavoin kuin rekisteriin joutuneita organisaatioita.
 Neljä kertaa vuodessa hän joutuu täyttämään kymmeniä sivuja paksun raportin tuloistaan, menoistaan ja suorittamistaan toiminnoista.
 – En minä suorita toimintoja vaan olen kotona, käyn kävelyillä, syön ja nukun. Mutta raportoida täytyy, Apahontšitš sanoo.
 Jos vaatimuksia laiminlyö, seurauksena voi olla sakkoa tai jopa vankeutta.
 Johdonmukaisuutta ei ole. Osaa ulkomaisista agenteista on sakotettu julkaisuista, jotka ovat ilmestyneet kauan ennen agenttirekisteriin joutumista, osaa taas ei.
 Alkuvuodesta poliisi teki Pietarissa kotietsinnän Apahontšitšin asuntoon. Ovi murrettiin kello viideltä aamulla, ja asunnon pengonta jatkui koko päivän. Häneltä takavarikoitiin puhelimet ja muistikortit.
 – Lapset eivät nukkuneet kuukauteen sen jälkeen, hän kertoo.
 Apahontšitš päätti, ettei jää odottamaan seuraavaa etsintää tai mahdollista vankilareissua vaan osti itselleen ja lapsilleen lentoliput Georgiaan.
 Ote aktivisteista kiristyy
 Darja Apahontšitšin mukaan on selvää, että hänen kohtalonsa vaikuttaa muihin aktivisteihin. Heidän täytyy nyt varoa ulkomaisten agenttien rekisteriin joutumista.
 Uhka on todellinen. Heinäkuussa ulkomaisiksi agenteiksi nimettiin toimittajia muun muassa lakkautetusta verkkojulkaisu Projektista.
 Silti Apahontšitšin mukaan suurempi vaikutus on ollut sortotoimilla, joita nähtiin oppositiojohtaja  Aleksei Navalnyin  pidätyksen jälkeen keväällä.
 Tukimielenosoituksiin osallistuneita vastaan on nostettu syytteitä heppoisista syistä, ja  moni on istunut kuukausia kotiarestissa.  Jotkut, kuten feministiryhmä Pussy Riotin jäsen  Veronika Nikulšina ,  ovat lähteneet maasta (RFE/RL).
 – Nyt on uusi sääntö, että kaduilla ei saa tapahtua mitään, Apahontšitš sanoo.
 Apahontšitšin aatetoverit Pietarissa ovatkin lopettaneet katuperformanssit. Toiminta on siirtynyt nettiin ja suljettujen ovien taakse.
 Apahontšitšin mukaan hallinto pelkää kaikenlaista aktivismia. Ahtaalle on ajettu muun muassa ympäristön ja seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen puolustajat.
 Feministiaktivistit ovat hänen mukaansa hallinnon erityinen silmätikku.
 – Meistä ei todella pidetä, Apahontšitš sanoo.
 Darja Apahontšitšin mukaan on ollut raskasta aloittaa uutta elämää Georgiassa. Olga Zavarzina
 Lait suojelevat naisia huonosti
 Feminismiä vastaan käydään hänen mukaansa ideologista kamppailua. Venäjällä on monien muiden maiden tapaan nähty jyrkkä konservatiivinen käänne.
 Erityisesti ortodoksinen kirkko on hyvin vaikutusvaltainen. Se on yrittänyt ajaa duumassa lakeja, jotka kaventavat aborttioikeutta.
 Naisiin kohdistuva väkivalta on valtava ongelma Venäjällä. Lähisuhdeväkivallasta ei voi saada tuomiota, jos seurauksena ei ole vakavia ruumiinvammoja. Myös seksuaalista väkivaltaa on paljon.
 Feministinä Apahontšitš näkee yhteyden lainsäädännön puutteiden ja Venäjän autoritaarisen hallinnon välillä.
 – Diktatuurille on hyödyllistä, että ihmiset tappavat toisiaan kotona. Se normalisoi valtion väkivaltaa, Apahontšitš sanoo.
 Apahontšitšin mukaan feminismin suosio ja näkyvyys kasvavat Venäjällä koko ajan. Netin ja sosiaalisen median ansiosta etenkin nuoret naiset voivat tutustua aatteeseen ja lukea oikeuksistaan aivan eri tavalla kuin ennen.
 – Tieto on ilmaista ja se kiinnostaa, koska siitä ei kerrota kouluissa tai yliopistoissa, Apahontšitš sanoo.
 Pari vuotta tehty kyselytutkimus tukee Apahontšitšin arviota siitä, että feminismi saa kannatusta etenkin nuorten parissa. 18–24-vuotiaista aatetta tuki 44 prosenttia, kun koko väestössä kannattajia oli noin kolmannes,  uutistoimisto Ria kertoo.
 Ei aikeita palata Venäjälle
 Darja Apahontšitš on yrittänyt kumota oikeusteitse ulkomaisen agentin leimansa. Toukokuussa hän hävisi juttunsa, mutta valitus seuraavaan oikeusasteeseen on vireillä. Hän ei odota suuria.
 Muut suunnitelmat ovat vasta kehittymässä. Tarkoitus on kiertää eri maita, kunhan pandemia helpottaa.
 – Kaipaan valtavasti Pietariin, rakastan sitä kaupunkia. Olen valmis antamaan kaiken anteeksi, jopa huonon sään, Apahontšitš sanoo.
 Paluuta Venäjälle hän ei kuitenkaan pidä mahdollisena, ellei agenttilakia muuteta tai hallinto vaihdu. Kumpikaan vaihtoehto ei näytä tällä hetkellä todennäköiseltä.
 Lue myös:
 Julija Tsvetkovaa, 27, uhkaa vuosien vankeus vaginakuvien julkaisusta – Aktivisti sanoo Ylelle uskovansa silti venäläisten suvaitsevaisuuteen
 Venäjällä oppositio ei luovuta, vaikka pelottelukampanja käy kiivaana syksyn vaalien lähestyessä
 Erkka Mikkonen: Kremlin valheisiin kyllästynyt poliisi kaataa kulisseja, mutta useimmat venäläiset vain sietävät kaksoistodellisuutta
 Helsingin Sanomat: Pietarilainen Darja Apahontšitš julistettiin ulkovaltojen agentiksi Venäjällä, koska hän sai rahaa muun muassa Valokuvataiteen museolta Suomesta  (9.4.2021)
 Ilta-Sanomat: "Koko Venäjän kattava lista, ja sitten sinne päätyy jokin tällainen Sergei Markelov Karjalasta"  (9.1.2021)

Feministi Darja Apahontšitš menetti työn, asunnon ja kotimaansa, kun Venäjä leimasi hänet ulkomaiseksi agentiksi – eikä hän vieläkään tiedä tarkalleen miksi