Summary: Jääkäriprikaatin komentaja Sami-Antti Takamaa latasi Twitteriin videon, joka herätti ihmettelyä. Perinteisessä ja näyttävässä harjoituksessa itse kokemus on tärkeämpi kuin oppi siitä.

Leopard 2A4 -taistelupanssarivaunu jyrää maassa makaavien varushenkilöiden päältä lumisessa maastossa. Hurjalta näyttävä tilanne liittyy taisteluharjoitukseen, jota on käyty viime päivät Lapissa Rovajärven alueella.
 Varushenkilöiden "yliajoa" 55 tonnia painavalla passarivaunulla on Twitterissä kommentoitu ihmeissään.
 – Miksi tuonne alle pitää mennä?
 – Huomasin pidättäväni hengitystä.
 – Tässä harjoituksessa ei ole mitään järkeä.
 “Miehuuskoe” kaikille varushenkilöille
 Jääkäriprikaatin komentaja, eversti  Sami-Antti Takamaa  kertoo hiukan yllättyneensä siitä, että hänen lataamaansa videota on kommentoitu niin laidasta laitaan.
 – Ei se loppujen lopuksi niin kummoinen asia ole, mutta tietysti vaunu on aika järeä värkki, joten siksi tämä kai herättää tunteita ja osassa jopa vähän kauhua, hän sanoo.
 Osa Twitter-keskustelijoista arvioi, että harjoitus voi olla vaarallinen, jos panssarivaunuun tulee esimerkiksi jokin tekninen vika.
 Takamaan mukaan kyseessä on täysin turvallinen harjoitus, sillä panssarivaunun maavara on puoli metriä ja vaunu liikkuu hitaasti.
 Mikä sitten on harjoituksen tarkoitus ja tavoite?
 – Nykyajan taistelukentillä sillä tuskin on paljon merkitystä. Ehkä se on enemmänkin jonkinlainen miehuuskoe, kokemus ja muisto armeija-ajasta.
 Tviitissä Takamaa toi esille erikseen sen, että videossa näkyvät varushenkilöt ovat naisia. Hän viittaa tavoitteeseen saada asepalvelukseen lisää naisia.
 – Halusin sillä ehkä näyttää, että naiset pystyvät samoihin asioihin kuin miehetkin.
 “Soturit muistavat sen lopun ikäänsä”
 Takamaa kertoo, että päältäajo oli osa tutustumista taistelupanssarivaunuun läheltä. Harjoitukseen osallistuneille esiteltiin vaunua ja he kävivät myös sen sisällä.
 Jääkäriprikaatin komentaja Takamaan mukaan osallistujat suhtautuivat testiin hyvin innostuneesti. Hän uskoo, että kyseinen harjoitus pysyy harjoitusohjelmassa myös jatkossa.
 – Kyllä se näillä näkymin säilyy. Se on kuitenkin kokemuksena sellainen, että soturit muistavat sen lopun ikäänsä, asia, jota ei pääse kokemaan ikinä uudestaan.
 Takamaa julkaisi myös toisen videon, jossa hän itse käy läpi saman kokemuksen.
 – Kyllä suomalaisen upseerin ja ylipäätään johtajan pitää näyttää esimerkkiä.
 Takamaan kuvaama video:
 Liikkuvan panssarivaunun kanssa tehtiin myös toinen harjoitus: siinä varushenkilöt odottavat maassa maaten vaunun lähestymistä ja kouluttajan käskystä sitten kierrähtävät pois telan tieltä.
 Takamaan mukaan tästäkään harjoituksesta ei ole vaaraa, sillä kierrähdyskäsky annetaan hyvissä ajoin. Kouluttaja ehtii tarvittaessa vaikka repiä varusmiehen sivuun.
 Puukkoon osallistui yli tuhat ihmistä ja parisataa ajoneuvoa
 Kommentoijat ovat muistelleet omia armeija-aikojaan ja samantyyppisiä harjoituksia. Jotkut ovat osallistuneet versioon, jossa panssarivaunu ei liikkunut, vaan käynnissä olevan vaunun alta ryömittiin.
 – Ehkä aiemmin vaunujen maavara on ollut pienempi ja siksi on katsottu paremmaksi toteuttaa harjoitus näin, Takamaa sanoo.
 Kipakassa talvisäässä, ajoittain yli 25 asteen pakkasessa, käytyä Puukko 21 -harjoitusta oli tarkkailemassa 48 sotilasedustajaa 24 maasta. Takamaan mukaan heidän viestinsä oli, että suomalaisista varusmiehistä voidaan olla ylpeitä.
 Puukko 21 oli joulukuussa kotiutuvien varushenkilöiden koulutuksen päättävä loppuharjoitus. Harjoitukseen osallistui yhteensä 1 020 henkilöä ja 205 ajoneuvoa Jääkäriprikaatista, Ilmavoimista, Rajavartiolaitoksesta ja Sotilaslääketieteen keskuksesta.
 Voit keskustella aiheesta 30.11. kello 23:een saakka.

Komentaja tviittasi videon, jossa panssarivaunu ajaa varushenkilöiden päältä – tästä harjoituksessa on kyse


Summary: Helsinki-Vantaan lentokentälle on perustettu terveystarkastuspisteitä koronaviruksen omikronmuunnoksen riskimaista saapuville. Viranomaiset keräävät lentoyhtiöiltä tietoja, jotta eteläisestä Afrikasta saapuvat voidaan paikantaa.

M aailmanlaajuista huolta  aiheuttavan koronaviruksen omikronmuunnoksen pelätään lähtevän leviämään myös Suomessa.
 Helsinki-Vantaan lentokentällä aloitettiin toimenpiteet variantin leviämisen hillitsemiseksi viime perjantaina. Kaikki eteläisen Afrikan maista tulevat matkustajat ohjataan  pakolliseen terveystarkastukseen  ja koronatestiin lentokentällä.
 Matkustajien henkilötiedot rekisteröidään, ja heidät ohjataan karanteeniin. Kuuden päivän päästä on tehtävä toinen koronatesti.
 – Terveystoimenpiteet ovat pakollisia matkustajalle, joka tulee eteläisen Afrikan maasta Etelä-Suomen aluehallintoviraston määräyksen perusteella, sanoo Vantaan kaupungin sosiaali- ja terveyshuollon toimialan apulaiskaupunginjohtaja  Timo Aronkytö .
 Aluehallintoviraston nykyinen määräys on voimassa 16. joulukuuta saakka. Ainakin siihen asti Vantaan kaupungin sosiaali- ja terveystoimiala toteuttaa pakollisia testauksia yhdessä HUS Labin kanssa.
 Jäljitystä lentoyhtiöiden kanssa
 THL kertoi maanantaina, että Suomessa tutkitaan kahta koronatapausta, joita  epäillään omikronvirusmuunnoksiksi . Sen mukaan molemmissa tapauksissa tartunnan saaneella on kontakti ulkomaille.
 Eteläisestä Afrikasta matkustetaan Suomeen lähes aina vaihtolennolla EU-maan kautta. Vantaan kaupunki yhdessä THL:n kanssa kerää lentoyhtiöiltä tietoja, jotta eteläisestä Afrikasta saapuvat voidaan paikantaa.
 – Tiedämme, mistä Euroopan kaupungeista pääsee vaihtolennolla Suomeen eteläisestä Afrikasta. Tällaisten lentojen suhteen olemme matkustajia kentällä vastassa, ja kysymme asiasta matkustajilta aktiivisesti, Vantaan apulaiskaupunginjohtaja Timo Aronkytö kertoo.
 Jos matkustaja, jonka tiedetään saapuvan eteläisestä Afrikasta, ei suostu koronavirustestiin, paikalle kutsutaan poliisi asian ratkaisemiseksi.
 Aronkydön mukaan tämänhetkinen tilanne on verrattavissa brittivariantin leviämiseen noin vuosi sitten, joten toimenpiteet ovat hyvin samanlaisia.
 – Suojelemme näin terveydenhuollon kantokykyä. Variantti lähtee kyllä leviämään, mutta hidastamme sen leviämistä, jotta saamme pidettyä terveydenhuoltomme kapasiteetin riittävänä.
 Helsinki-Vantaan lentokentällä on ollut ympärivuorokautista neuvontaa ja koronatestaustoiminta jo usean kuukauden ajan, mutta nyt resursseja joudutaan hieman lisäämään.
 – Haasteeksi tulee lentokentän laajennuksen avautuminen 1. joulukuuta, jolloin osa Finavian henkilöstöstä siirtyy muihin tehtäviin, ja joudumme lisäämään alihankkijoidemme käyttöä, Aronkytö sanoo.
 Osaa matkustajista jännittää, osaa ei
 Tom Kirjonen luottaa, että rokotukset riittävät. Sasha Silvala / Yle
 Tom Kirjonen  oli maanantaina matkalla Ruotsin Uppsalaan naisten salibandyn MM-kisoihin. Hän ei ollut peloissaan matkustamisesta tai uudesta variantista.
 – Luotan kahden rokotuksen taktiikkaan, Kirjonen sanoi lentokentällä.
 Texasilaista Margherita Avitvaa ei jännitä uusi variantti. Sasha Silvala / Yle
 Samoilla linjoilla oli myös Yhdysvaltoihin palaava  Margherita Avitva . Hän uskoo rokotteiden riittävän.
 – Olen varmasti turvassa, Avitvan totesi.
 Simmonsin perhe, äiti Jen ja lapset Oliver, 4, ja Audrey, 7, vierailivat Rovaniemellä Joulupukin maassa. Sasha Silvala / Yle
 Kotiin Saksan Stuttgartiin matkustanut Simmonsin perhe sai kuulla uuden variantin leviämisestä vasta matkan varaamisen jälkeen. Lennon siirtäminen olisi onnistunut, mutta majoitusten ei.
 – Poikamme on liian nuori rokotettavaksi. Tyttärellämme on yksi rokote. Päätimme tulla ja toivomme parasta. Käymme testeissä Saksaan päästyämme, kertoi äiti  Jen Simmons .
 Lue seuraavaksi:
 Ylilääkäri tehohoidon kuormituksesta: Tilanne on vakava, mutta olemme kaukana romahduspisteestä
 Omikron sekoitti Arto Haapalan työmatkan Etelä-Afrikassa – odottaa nyt karanteenissa kotiinpääsyä vantaalaisessa hotellissa
 Mitä haluaisit tietää uudesta omikronmuunnoksesta? Ehdota kysymyksiä, etsimme niihin vastaukset

Riskimaista saapuvia jäljitetään lentokentällä ja ohjataan pakolliseen testiin – Vantaan apulaiskaupunginjohtaja: Olemme kentällä vastassa


Summary: Islannin elintarvike- ja eläinlääkintävirasto selvittää verifarmien toimintaa. Hevosten raakaa kohtelua näkyy Youtubessa julkaistulla eläinsuojelijoiden salaa kuvaamalla videolla.

Eläinsuojelijat julkaisivat Youtubessa reilu viikko sitten videon, jossa hevosia kohdellaan julmasti. Heidän mukaansa video on kuvattu Islannissa niin sanotulla verifarmilla.
 Osa lihahevosia kasvattavista tiloista pitää sivubisneksenä tiineitä tammoja, joista kerätään säännöllisesti verta nisäkkäiden hedelmällisyysvalmisteisiin.
 Maailmalla laajalti levinnyt uutinen hevosten raa'asta kohtelusta on kuohuttanut erityisesti hevosihmisiä ympäri Eurooppaa. Monet ovat kommentoineet somessa asian olevan paha imagotappio maalle, jonka turismi rakentuu osittain islanninhevosen varaan.
 Islannissa vaihtui eilen hallitus. Viime viikolla silloinen maatalousministeri  Kristján Thór Júliússon  kommentoi, että veren keräämistä ei ole valvottu ja säädelty tarpeeksi hyvin. Kansanpuolueen johtaja  Inga Sæland  on myös ottanut vahvasti kantaa verifarmeihin. Nyt Islannissa odotetaan, jättääkö hän asiasta lakiesityksen parlamentille.
 Hevosia hakattiin videolla rautatangoilla
 Animal Welfare Foundation/Tierschutzbund Zürich -eläinsuojelujärjestön  salaa kuvaamalla videolla  nähdään, miten tammoja ajetaan pakkopilttuisiin lyömällä niitä laudoilla ja rautatangoilla. Monet hevosista näyttävät olevan pakokauhun vallassa ja useilla on mukanaan maitovarsa.
 Hevoset elävät puolivilleinä isoilla laitumilla, joten niitä käsitellään veren keruuta lukuun ottamatta hyvin harvoin. Eläinsuojelijat vaativat EU:ta kieltämään verifarmibisneksen.
 Hevosmaana tunnetussa Islannissa on 80 000 hevosta. Verifarmien toiminta on viime vuosina kasvanut, ja se on osalle lihahevostiloista jopa teuraslihaa merkittävämpi tulonlähde. Islannin yleisradioyhtiö  RUV:n mukaan maassa on 119 verifarmia , joilla kerätään verta yli 5 300 tiineestä tammasta.
 Islannissa veren keräämisestä lihahevostiloilta vastaa vuonna 2000 perustettu bioteknologiayritys Ísteka ehf. Se jalostaa tammanveren Islannissa hormonilääkkeeksi.
 Kyse on maailmanlaajuisesta liiketoiminnasta. Eri yritykset keräävät lääketeollisuuteen verta tiineistä tammoista myös Etelä-Amerikassa ja Saksassa.
 Selvitys käynnissä tapahtumien kulusta
 Islannin elintarvike- ja eläinlääkintävirasto MAST:n viime viikolla julkaisemassa tiedotteessa todetaan, että videolla nähtävät tavat käsitellä hevosia vaikuttavat rikkovan ehtoja, joiden tarkoitus on varmistaa verenkeräyksessä käytettävien tammojen hyvinvointi.
 MAST:n ylitarkastaja  Sigridur Björnsdóttir  toteaa Maaseudun Tulevaisuuden haastattelussa, että virasto selvittää videolla näkyvät tapahtumat. Islannin eläinsuojelusäädöksissä on tarkat vaatimukset tammojen veren keräämisestä ja hevosten hyvinvoinnin turvaamisesta.
 Islanninhevonen tunnetaan monipuolisena ratsuna. Lukuisat turistit osallistuvat joka vuosi maasto- ja vaellusratsastuksille. Se on myös urheiluhevonen, jolla kilpaillaan askellajiluokissa. Arkistokuva hevosista laitumella Islannissa.  Nella Nuora / YLE
 Toimenpiteen saa tehdä ainoastaan eläinlääkäri, jonka on annettava jokaiselle tammalle paikallispuudutus kaulaan. Eläinlääkärin tehtäviin kuuluu valvoa eläinten käsittelyä ja hyvinvointia veren keräämisen aikana.
 – Kysyn itseltäni, miten tällaista hevosten kohtelua on voinut tapahtua. Kyseisellä videolla nähty poikkeaa paljon siitä, millaista toimintaa olemme tilatarkastuksillamme todistaneet, Björnsdóttir sanoo.
 Vuoden 2014 jälkeen MAST on määrännyt toiminnan keskeytettäväksi viidellä tilalla vakavien eläinsuojeluongelmien vuoksi. Tapauksista ei ole RUV:n tietojen mukaan ilmoitettu poliisille.
 Lisää aiheesta Maaseudun Tulevaisuudessa:   Islannissa kuohuu tammanverikohu – yli 40 vuotta jatkunut verifarmibisnes viranomaistutkinnan ja hevosihmisten vihan kohteena
 Urheiluhevosia edustaa 22 maassa toimiva islanninhevosjärjestöjen katto-organisaatio FEIF. Se antoi viime viikolla julkilausuman, jossa toivotaan päättäjien kieltävän Islannin veritammabisnes. Islannin hevoskouluttajien oma kansallinen järjestö Felag Tamningamanna arvosteli myös viranomaisia valvonnan puutteista ja vaatii merkittäviä uudistuksia säädöksiin ja valvontaan.
 Tammaverellä buustataan tuotantoeläinten lisääntymistä
 Tammojen verestä erotellaan PMSG-hormonia, jota erittyy vain alkutiineyden aikana. Hormonia sisältävillä pistoksilla parannetaan lähinnä emakoiden, mutta muidenkin kotieläinlajien tiinehtymistä.
 Eläinsuojelijoiden mielestä toiminta on epäeettistä, ja sitä harjoitetaan puhtaasti taloudellisen hyödyn saamiseksi. Tuotantoeläimet ovat muutenkin vastatuulessa, sillä  ilmastoraportin mukaan  mukaan lihansyöntiä ja tuotantoeläinten määrää tulisi vähentää ympäristösyistä.
 Hormonin käyttöä perustellaan myös sillä, että mikäli tuotantoeläinten määrää vähennetään, olisi ympäristön kannalta edullista, jos jäljelle jäävät eläimet tuottaisivat optimaalisesti. Arkistokuva.  EPA-EFE / All Over Press
 Tammaverestä saatavalle hormonille ei ole löydetty hyvää synteettistä vaihtoehtoa. Lisääntymistieteiden professori  Olli Peltoniemi  Helsingin yliopistosta kertoo, että hormonin käyttö sikataloudessa on Keski-Euroopassa tavallista. Suomessakin kyseinen valmiste on käytössä, mutta hyvin vähäisessä määrin.
 Hormonin käyttö mahdollistaa kiiman ajoittamisen.
 – Hormonilla tuetaan emakkojen kiimaan tuloa. Pahnuekoot eivät ole lähtökohtaisesti suurempia, ero porsaiden määrässä on lähinnä marginaalinen, sanoo Peltoniemi.
 Taloudellinen hyöty syntyy siitä, että eläinten hoito on helpompaa ja suurempi osa porsaista jää eloon, kun emakot porsivat ryhmänä.
 – Tällöin perushoitotoimenpiteet voidaan järjestää mahdollisimman hyvin. Se helpottaa porsinnan seurantaa ja parantaa porsaiden henkiinjäämistä.
 Tämä niin sanottu "all in-all out" -systeemi parantaa tarttuvien tautien hallintaa, kun eläinten vaihtuvuutta ja kontakteja saadaan rajoitettua.
 – Eläinlääkärinä ja hyvinvoinnin tutkijana näen olevan tärkeää, että työkalupakissa on käytettävissä työkaluja, joilla voidaan tukea tuotantoeläinten terveyttä ja hyvinvointia, sanoo Olli Peltoniemi.
 Hevosista kerätään maailmalla myös virtsaa
 Tiineiden tammojen virtsasta valmistettuja  lääkkeitä käytetään naisten vaihdevuosioireiden hoitoon . Suomessa on myynnissä tammojen virtsasta tehty Duavive -estrogeenivalmiste. Eläinoikeusjärjestö Animalian mukaan hevosia pidetään jatkuvasti tiineinä lääketuotannon vuoksi. Ne joutuvat seisomaan pitkiä aikoja lähes paikallaan ja vedensaantia rajoitetaan, jotta virtsasta saadaan vahvempaa.
 Tutkijat havaitsivat jo 1930-luvun lopulla, että kantavan tamman virtsassa on erityisen paljon estrogeenia. Kanadaan ja Yhdysvaltoihin perustettiin 1940-luvulla PMU-tiloja, joilla kerätään tiineiden tammojen virtsaa lääkeyhtiöille. Tilojen nimitys tulee sanoista pregnant mare urine farms.
 Myös Islanti nousi erityisesti Yhdysvalloissa eläinsuojelijoiden kohun kohteeksi 1990-luvun loppupuolella, koska siellä kerättiin tammoista veren lisäksi virtsaa. Eläinsuojelijoiden mukaan tiloja on nykyään erityisen paljon Kiinassa, jossa arvioidaan olevan noin 90 000 PMU-tammaa.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta 30.11. kello 23:een saakka.

Islannissa on verifarmeja, joilla tiineistä hevosista kerätään verta hormonilääkkeisiin – eläinten raaka kohtelu kuohuttaa Euroopassa


Summary: Suomessa on arviolta ADHD-oireisia aikuisia noin 2,5–3,4 prosenttia koko väestöstä. ADHD-liiton arvion mukaan valtaosa, 75–80 prosenttia heistä on ilman diagnoosia.

Kun  Siiri Railio   ajatteli hiljattain lämmittää perheen iloksi paljun, vajaan kahdeksan tunnin jälkeen lopputulos oli, ettei tästä tule mitään.
 Koko päivän kuitenkin sattui ja tapahtui. Kirves osui melkein polveen klapien pilkkomisessa. Kaikki tulitikut tuhlaantuivat, kun Railio yritti keskittyä tulen sytyttämiseen. Vesihanasta irtoili palasia vimmaisen vääntelyn takia.
 Siiri Railiolla diagnosoitiin muutama vuosi sitten ADHD. Tarkkaavaisuus-ylivilkkaushäiriö on syynä siihen, että arki ja hyvät suunnitelmat ovat välillä kovasta yrittämisestä huolimatta hallitsematonta kaaosta.
 – Helpotti hirveästi, kun itse sain diagnoosin. Ymmärrän nyt itseäni eri tavalla, enkä ota sellaista kuormitusta, että ajan itseni esimerkiksi taas burnoutiin.
 Hän on myös tyytyväinen nykyiseen lääkkeeseensä, kunhan ei unohda ottaa sitä.
 – Päässä ei rullaa jatkuva pyörä, vaan olen tasaisempi ja rauhallisempi, vaikka ei se [lääke] mikään rauhoittava ole.
 Seinäjokelainen Railio elää muusikkomiehensä  Antti Railion  kanssa seitsemänlapsisen uusperheen arkea. Lasten ikä vaihtelee 15 vuodesta vuoteen. Heistä kolmella on diagnosoitu myös ADHD.
 Kuuntele lisää elämästä ADHD:n kanssa.
 Kaksi piikkiä aikuisten tutkimuksiin hakeutumisessa
 ADHD-liiton mukaan 30–60 prosentilla ADHD-lapsista oireet jatkuvat aikuisiksi asti. Kysessä on kehityksellinen häiriö, eikä siihen esimerkiksi aikuinen voi yhtäkkiä "sairastua".
 Aikuisiällä ADHD-diagnoosin saaneiden määrästä ei ole tarkkaa tilastoa, mutta esimerkiksi noin 23 000 aikuiselle maksettiin lääkekorvauksia ADHD:n hoidossa lääkkeenä käytettävistä psykostimulanteista.
 Hyvin harvalla 1980-luvulla tai sitä aikaisemmin syntyneellä on diagnoosi lapsuusajalta.
 ADHD-liiton havaintojen mukaan ensimmäinen piikki aikuisten diagnosoinneissa tulee siinä vaiheessa, kun siirrytään vaativampiin opiskeluihin eli esimerkiksi yliopistoon tai ammattikorkeakouluun. Toinen selvä piikki on silloin, kun omat lapset ovat siinä iässä, että heidän mahdollista oireiluaan ruvetaan selvittämään.
 Yli 60-vuotiaille diagnooseja tehdään todella vähän verrattuna muihin.
 Lue seuraavaksi:
 Oona Orell aloitti huumeiden käytön 14-vuotiaana, jotta mieli rauhoittuisi – lapsesta asti vaivanneet oireet saivat selityksen, kun hänelle diagnosoitiin ADHD
 Katja Suvannolla diagnosoitiin adhd aikuisiällä – perusti vertaistukiryhmän ja levittää tietoisuutta korkeakoululla
 Psykostimulanttien käyttö on kovassa kasvussa lapsilla ja nuorilla – ne auttavat ADHD-oireisiin, mutta syytä ei täysin tiedetä
 Eräänä päivänä Jaana Sinersalo nielaisi uuden lääkkeen, ja tunnin kuluttua hän itki onnesta – 19 vuoden "masennus" olikin ADHD
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun tiistaihin 30.11. kello 23:een saakka.

Siiri Railio on sählännyt koko elämänsä – vasta aikuisena todettu ADHD antoi kaivatun selityksen


Summary: Yhtiön uudeksi toimitusjohtajaksi nousee Parag Agrawal.

Sosiaalisen median yritys Twitterin perustajiin kuuluva toimitusjohtaja  Jack Dorsey  jätti maanantaina tehtävänsä. Dorsey kertoi irtisanoutumisestaan Twitter-tilillään, jossa hän julkaisi työntekijöille lähettämänsä sähköpostin.
 – Paljon on puhetta siitä, kuinka tärkeää yhtiön on olla perustajiensa johtama. Se on minusta hyvin rajoittavaa. Olen työskennellyt kovasti sen eteen, että tämä yhtiö voi jättää perustajansa ja perustamisensa taakseen, Dorsey kertoo.
 Yhtiön uudeksi toimitusjohtajaksi nousee teknologiajohtaja  Parag Agrawal . Erokirjeessään Dorsey kertoo jatkavansa hallituksessa kautensa loppuun, mutta jättävänsä yhtiön tämän jälkeen.
 Dorseyn erosta uutisoi etukäteen CNBC omien lähteidensä perusteella. Twitterin osakekurssi pomppasi nousuun ennen pörssiyhtiö Nasdaqin päätöstä keskeyttää kaupankäynti.
 Lue myös:
 Sotaisia twiittejä, tuomioilla pelleilyä – some mullisti politiikan, mutta osaako Suomen oikeuslaitos puolustautua, kun sitä kiusataan?
 Facebookin "ilmiantajan" mukaan yhtiö takoo rahaa nuorten mielenterveyden kustannuksella – tästä syystä Frances Haugenin kuulemisella on merkitystä
 Facebook sulkee kasvontunnistusohjelmistonsa, koskee miljardia ihmistä – "Käyttäjät ovat kärsineet henkilötietojen väärinkäytöstä liian kauan"
 Tanska suitsii somevaikuttajia – alaikäisille ei saa enää mainostaa Instagramissa energiajuomia, tatuointeja ja hampaiden valkaisua
 Maksuhäiriöt ja omaisuuden ulosmittaus kiinnostivat keväällä mobiilisovellus Jodelissa – Ulosottolaitos päätti uusia kampanjansa
 Kiina haluaa nyt myös netin fanisivustot kuriin – teinihehkutuksen tilalle tarkasti valvottua nuorisokulttuuria

Twitterin toimitusjohtaja Jack Dorsey jätti tehtävänsä ja perustamansa yhtiön


Summary: Kiira Korpi odottaa innolla pahan Lumikuningattaren roolia tammikuussa ensi-iltansa saavassa jääbaletissa. Ylen Puoli seitsemän -ohjelmassa selvisi, että kesällä eronnut Korpi on onnellisen rakastunut Pekkaan.

Kiira Korpi  palasi juhannuksena Suomeen. Pääkaupunkiseudulle kotiutunut taitoluistelija laskee, että hän vietti kymmenen vuotta maailmalla.
 Viimeiset viisi vuotta Korpi asui New Yorkissa. Iso Omena jäi taakse, ja Amerikkaan jäi myös Kiira Korven entinen mies,  Arthur Borges . Kolme vuotta kestänyt avioliitto päättyi eroon kesällä.
 Marraskuun pimeydestä Puoli seitsemän -ohjelman studioon istui kuitenkin aurinkoinen nainen, 33-vuotias taiteilijia, joka viimeinkin saa esittää pahan pääroolin Lumikuningatar-jääshowssa Tampereen uudella jääareenalla tammikuussa.
 – Yksityiselämässäkin on iloisia asioita: olen rakastunut nainen. Olen siitä tosi onnellinen, totesi Kiira Korpi.
 – Onko hän urheilija? Tiedusteli juontaja  Ella Kanninen .
 – Ei ole urheilija.  Pekka  on hänen nimensä, mutta ehkä nyt en sano enempää, kuittasi Kiira Korpii nauraen.
 Terapiaa ja ajattelutreeniä
 Tuliaisina New Yorkista Korvella oli kandidaatintutkinto,  bachelor of liberal arts , johon sisältyy psykologiaa, filosofiaa, koodausta, äänenkäyttöä ja buddhalaisuutta.
 – Oli ihana opiskella sekatutkintoa. Mutta eniten tein psykologian kursseja, muisteli Korpi.
 Positiivisen psykologian opit tulivat aktiiviuransa Shanghain MM-kisoihin 2015 lopettaneelle taitoluistelijalle tarpeeseen.
 Huippu-urheilijan arki on täynnä kieltäymyksiä. Joka suupalaa täytyy tarkkailla, ettei paino nouse. Valmentajan auktoriteettia ei parane kyseenalaistaa.
 – Luistelija on ikään kuin henkisessä pakkopaidassa. Mutta positiivisen psykologian kautta opin, että kaikki tunteet kuuluvat elämään.
 Korpi kiittelee myös terapiaa.
 – Olen siitä tosi kiitollinen. Mutta opintojen kautta tajusin, että omaa negatiivissävytteistä ajattelua voi treenata samalla tavalla kuin fyysisiä lihaksia.
 Ehjäksi särkynyt -kirjan kansainvälinen versio jatkaa keskustelun herättelyä
 Kiira Korven ja  Jere Nurmisen  kirjoittama elämäkerta  Ehjäksi särkynyt (Otava, 2018)  julkaistaan englanniksi juuri Pekingin olympialaisten alla, helmikuun lopussa. Kotimaassa paljon keskustelua herättäneen kirjan on tarkoitus edistää keskustelua taitoluistelun ongelmakohdista myös maailmalla.
 – Kävin Amerikassa puhumassa urheilijoiden oikeuksista ja mielenterveydestä, eli keskustelu on jo käynnissä. Muokkasin kirjaa niin, että se avaa yhden urheilijan kokemuksien kautta taitoluistelun treenikulttuurin rajoittavat piirteet.
 Katso Kiira Korven vierailu ohjelmassa kokonaan tästä:

Kiira Korpi palaa jäälle pahana Lumikuningattarena, mutta siviilissä taitoluistelija on onnellisesti rakastunut Pekkaan


Summary: Terveysturvallisuuden asiantuntijan Taneli Puumalaisen mukaan ei ole vielä varmaa, että uusi omikronmuunnos leviää Suomeen. Tänään Suomesta löydettiin kaksi tapausta, joita epäillään omikronmuunnoksiksi.

Suomesta on löytynyt kaksi koronavirustapausta, joissa epäillään olevan kyse  omikronvirusmuunnoksesta.  Varmistus saadaan muutaman päivän kuluessa, kun näytteet on tutkittu laboratoriossa.
 THL:n mukaan molemmissa tapauksissa tartunnan saaneella on kontakti ulkomaille. Sairastuneet on määrätty eristykseen ja heidän kontaktinsa on kartoitettu.
 Sosiaali- ja terveysministeriön osastopäällikkö  Taneli Puumalainen  ei pidä yllättävänä omikronvirusmuunnoksen mahdollista rantautumista Suomeen.
 Hänen mukaansa tämänpäiväinen uutinen osoittaa rajavalvonnan toimivan.
 – On hyvä, että epäiltyjä tapauksia pystytään nopeasti tunnistamaan, määräämään henkilö eristykseen ja altistuneet karanteeniin. Tämä osoittaa, että systeemi toimii ja pystymme tehokkaasti estämään Suomessa tapahtuvia jatkotartuntoja.
 Koronaviruksen uusin variantti omikron on levinnyt jo useisiin maihin. Puumalaisen mukaan ei ole täysin poissuljettua, etteikö Suomi vielä pystyisi estämään viruksen leviämistä tänne.
 – Tämä jää nähtäväksi. Edelliset Etelä-Afrikan ja Brasilian muunnokset jäivät aikalailla yksittäisiksi tapauksiksi. Toisaalta taas deltamuunnos ja Britannian muunnos levisivät hyvin laajalle.
 Ulkomaan joulumatkat vaarassa
 Sosiaali- ja terveysministeriö on ohjeistanut aluehallintoviranomaisia testaamaan tartunta-alueilta Suomeen saapuvat matkustajat.
 Osastopäällikkö Puumalaisen mukaan testaaminen voi muuttua pakolliseksi, jos omikronvirusmuunnosta alkaa esiintyä laajasti.
 – Mitään tiettyä tapausmäärärajaa ei varmaankaan ole. Se on kokonaisarvio, jossa huomioidaan, paljonko maassa on tautitapauksia, miten luotettava testausjärjestelmä on ja paljonko vaikuttaa olevan potentiaalia siihen, että matkustajilta viruksia voisi Suomeen tulla.
 Uusi virusmuunnos havaittiin joulumatkailun kannalta hankalaan aikaan. Taneli Puumalainen ei usko, että omikronmuunnos vaikuttaa juurikaan joulun kotimaan matkailuun.
 – En usko, että kotimaan matkailuun kohdistuu tällä hetkellä suurempaa omikronvirukseen liittyvää huolenaihetta. Sen sijaan kansainvälisessä matkustuksessa on erittäin epävarma tilanne. Maat antavat matkustusrajoituksia ja omia kansalaisia on kotiutettu eteläisestä Afrikasta. Tilannetta on seurattava päivittäin.
 Tehoaako rokote, leviääkö muunnos kulovalkean tavoin?
 Virologian professorin  Olli Vapalahden  mukaan uudesta omikronmuunnoksesta ei tiedetä vielä tarpeeksi. Aikaa sen tutkimiseen on yksinkertaisesti ollut liian vähän, vasta muutamia päiviä.
 – Virus ja sen genomi eli perimä julkaistiin viime viikon keskiviikon–torstain tienoissa. Niistä voi päätellä jotain, mutta varmaa tietoa saadaan vasta laboratoriotutkimuksissa ja potilasdataa analysoimalla.
 Siihen menee Vapalahden mukaan 2–3 viikkoa.
 Vapalahtea kiinnostaa omikronmuunnoksessa kolme asiaa: tehoavatko siihen rokotteet, onko se muita tartuttavampi ja aiheuttaako se vakavan saurauden.
 Nyt vaikuttaa siltä, että omikronmuunnoksessa olisi muita koronavirusmuunnoksia enemmän mutaatioita piikkiproteiinissa.
 – Se on huolestuttavaa. Se voi viitata parempaan lisääntymiskykyyn ja suurempaan tartuttavuuteen. Mutaatioita on myös kohdissa, johon ihmisen vasta-aineet sitoutuvat. Se puolestaan saattaa viitata omikronin kykyyn sairastuttaa rokotettu tai taudin sairastanut ihminen.
 Edellä mainituista ominaisuuksista saadaan lisätietoa laboratoriotutkimuksissa.
 Omikronmuunnoksen aiheuttaman taudin vaarallisuudesta puolestaan saadaan tietoa vasta, kun potilaita on riittävästi analysoitavaksi. Parhaillaan aineistoa kertyy Etelä-Afrikassa, jossa omikron on nopeasti levinnyt valtavirukseksi.
 Olli Vapalahti seuraakin nyt tarkasti Etelä-Afrikan kollegoidensa työtä ja odottaa sieltä tutkimustuloksia muutaman viikon kuluessa.
 Mietityttääkö jokin asia virusvariantissa tai koronatilanteessa? Lähetä kysymyksesi  tämän uutisen  kautta, etsimme vastaukset asiantuntijoilta.
 Lue myös:
 THL: Suomessa tutkitaan kahta omikronepäilyä – sairastuneet määrätty eristykseen
 HUSin Asko Järvinen Ykkösaamussa: "Jos omikron pääsee leviämään, variantin tuloa Suomeen ei voida estää"
 Eteläisestä Afrikasta saapuvat pakolliseen terveystarkastukseen Helsinki-Vantaalla
 "Hädissään ei ole syytä olla" – asiantuntijat kertovat, miten uuteen omikronmuunnokseen kannattaa suhtautua

Tutkija näkee uudessa omikronmuunnoksessa huolestuttavia merkkejä – STM:n Puumalainen: Tuskin vaikuttaa kotimaan jouluun


Summary: Ihmiskaupasta epäilty Ghislaine  Maxwell on ollut vangittuna viime vuodesta.

Seksuaalirikoksista syytetyn, edesmenneen liikemiehen  Jeffrey Epsteinin  rikoskumppaniksi epäillyn  Ghislaine Maxwellin  oikeudenkäynti alkoi tänään maanantaina New Yorkissa Yhdysvalloissa.
 Asiasta kertovat muun muassa  The Guardian  ja  BBC .
 Maxwellia, joka tunnetaan brittiläisenä seurapiirihahmona, syytetään erilaisista alaikäisten ihmiskauppaan liittyvistä rikoksista.
 Syyttäjä  Lara Pomerantz  sanoi avauspuheenvuorossaan, että Maxwell toimi Epsteinin rikoskumppanina.
 – Hän manipuloi haavoittuvassa asemassa olevia nuoria tyttöjä, syyttäjä sanoi.
 Maxwellin, 59, epäillään avustaneen tämän ex-miesystävää Epsteiniä tämän seksuaali- ja ihmiskaupparikoksissa muun muassa rekrytoimalla alaikäisiä tyttöjä Epsteinin hyväksikäytettäväksi vuosina 1994–2004.
 Maxwell on kiistänyt syytökset.
 Esptein teki itsemurhan tutkintavankeudessa elokuussa 2019. Maxwell puolestaan pidätettiin heinäkuussa 2020.
 Oikeudenkäynnin on määrä kestää kuusi viikkoa. Maxwellia voi odottaa jopa 80 vuoden tuomio.
 Lue lisää:
 Epsteinin rikoskumppaniksi epäilty Ghislaine Maxwell pysyy vangittuna – tuomari hylkäsi yli 20 miljoonan takuupaketin
 Yhdysvaltain viranomaiset sulkevat kohutun tutkintavankilan, jossa liikemies Jeffrey Epstein kuoli
 Yhdysvalloissa politiikon odotetaan olevan nuhteeton sekä virassa että yksityiselämässä – tästä syystä seksiskandaalit yleistyvät kovaa vauhtia maassa
 Epstein-vyyhdissä jälleen uusi pidätys – Mallipomo pidätettiin Pariisin lentokentällä, oli matkalla Norsunluurannikolle
 Jeffrey Epstein pakotti alaikäisen seksiin prinssi Andrew'n kanssa, väitetään oikeuden julkaisemissa asiakirjoissa
 Maxwellille takaisku oikeudessa: Epstein-tapauksen arkaluontoinen todistajanlausunto julki
 Trump toivottaa seksuaalirikoksista syytetylle Ghislaine Maxwellille kaikkea hyvää – "En tunne prinssi Andrew'n tilannetta"

Ghislaine Maxwellin ihmiskauppa-oikeudenkäynti alkoi New Yorkissa


Suomessa  tutkitaan kahta omikronvirusmuunnoksiks i epäiltyä koronatapausta. Varmistus saadaan muutaman päivän kuluessa, kun näytteet on tutkittu laboratoriossa.
 Koronaviruksen variantti omikron on levinnyt jo useisiin maihin. HUSin diagnostiikkajohtaja  Lasse Lehtosen  mukaan tiedossa on “joitakin tapauksia”, joissa omikronmuunnosta ovat muihin maihin tuoneet rokotetut henkilöt.
 – Jotkut rokotevalmistajat ovat kyllä jo julkisuudessa ilmoittaneet, että pitävät aika todennäköisenä, että heidän rokotteensa eivät tähän virusvarianttiin niin hyvin tehoaisi kuin näihin aikaisempiin variantteihin, Lehtonen kommentoi maanantain A-studiossa.
 Jos omikronmuunnosta vastaan pitäisi kehittää uusi koronarokote, veisi se Lehtosen oman arvion mukaan aikaa puolesta vuodesta vuoteen.
 – Vaikka sinänsä nyt tämä rna-teknologia tunnetaan jo paremmin kuin ennen pandemiaa, niin jokaista virusvarianttia vastaan tulee hiukan erityyppinen rokote. Ja sen teho ja turvallisuus täytyy sitten näyttää kuitenkin oikeilla ihmisillä.
 EU-maat Suomi mukaan lukien ovat asettaneet matkustuskiellon eteläisen Afrikan maista tuleville. Evoluutiobiologi  Tuomas Aivelon  mukaan tämä ei riitä pysäyttämään viruksen tuloa Suomeen.
 – Esimerkiksi Belgiassa on jo epäilyä, että siellä oleva tapaus oli maan sisäistä leviämistä, samalla tavalla Briteissä on jo epäilyksiä sadoista tapauksista, jotka ovat maan sisäisiä. Niin tavallaan näillä lentokielloilla ja muilla saadaan varmaan hidastettua sitä, kuinka nopeasti ja kuinka paljon uutta varianttia tulee, mutta ei sitä pysäytettyä saa.
 STM:n sosiaali- ja terveysministeriön osastopäällikkö  Taneli Puumalainen kommentoi aikaisemmin maanantaina  Ylelle, ettei ole täysin poissuljettua, etteikö viruksen leviämistä Suomeen vielä pystyttäisi estämään.
 Koko maanantain A-studio on katsottavissa  Yle Areenassa.

HUSin Lasse Lehtonen: Uuden rokotteen kehitys omikronmuunnosta vastaan veisi puolesta vuodesta vuoteen


Summary: Tänä syksynä Leppävirralla sijaitsevasta vesistöstä löydetty vainaja on tunnistettu elokuussa 2006 kadonneeksi Juha Laitiseksi. Vainaja oli vesistöstä löydetyssä autossa. Poliisi tutkii tapausta henkirikoksena.

Keskusrikospoliisi vahvistaa, että 15 vuotta kadonneena ollut leppävirtalainen Juha Laitinen on löytynyt kuolleena. Vainaja oli vesistöstä löydetyn auton sisällä. Auto löytyi Kotalahden alueella sijaitsevasta vesistöstä Leppävirralla tänä syksynä.
 Vainajan tunnistamisesta kertoivat aiemmin  Ilta-Sanomat  ja  MTV .
 Auton havaitsivat samat vapaaehtoiset, jotka  viime kesänä  löysivät Äänekoskelta vesistöstä yhdeksän vuotta kadonneen olleen miehen. Auto osoittautui siniseksi Seat Toledoksi, joka oli kadonnut Laitisen mukana.
 Katoamisaikaan Juha Laitinen asui avovaimonsa kanssa samalla alueella sijaitsevassa omakotitalossa.
 Poliisi on tutkinnan aikana epäillyt, että Laitinen upotettiin autoineen vesistöön, koska maastosta auto olisi todennäköisesti löytynyt aiemmin.
 Katoamista on tutkittu viime vuodet tappona. Tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Teppo Sovelius  on kertonut, että poliisilla on käsitys henkirikoksen tekijäpiiristä.
 Tutkinnanjohtaja ei kommentoi asiaa tällä hetkellä tarkemmin, koska käynnissä ovat edelleen tekniset tutkimukset ja kuolinsyyn selvittäminen.
 Katosi viikonlopun vietosta
 Perjantaina 25. elokuuta 2006 avovaimo odotti 37-vuotiasta ajoneuvoasentajaa Juha Laitista töistä kotiin viikonlopun viettoon. Ruoka oli valmiina ja sauna lämpimänä, mutta miestä ei kuulunut. Hän ei ollut ilmoittanut ylitöistä tai muistakaan äkillisistä menoista, joten avovaimo huolestui.
 Jostain syystä Laitinen ei mennyt töiden jälkeen kotiin. Poliisin mukaan tutkinnassa on selvinnyt, että työpaikalta poistuttuaan Juha Laitinen oli käynyt Seat Toledo -henkilöautollaan Suonenjoella ja palannut Leppävirralle, Laitilanniementiellä sijaitsevalle kuivaamolle.
 Sieltä hän tilasi taksin Leppävirran keskustaan, jossa kävi nostamassa pankkiautomaatilta 40 euroa. Kaupassa ja Alkossa käytyään Laitinen palasi taksilla kuivaamolle, jossa hänen autonsa oli pysäköitynä.
 Siihen hänen jälkensä pariksi päiväksi loppuivat. Avovaimo ja muut läheiset eivät saaneet Laitiseen yhteyttä. Poliisin käsityksen mukaan Juha Laitinen ei halunnut, että häntä tavoitetaan.
 Kaksi päivää myöhemmin, sunnuntaina 27. elokuuta 2006 Laitinen nähtiin Leppävirran keskustassa. Hän saapui ravintola Virranpoikaan juomaan oluen. Hänen seurassaan oli tuntematon vaaleahiuksinen mies.
 Kaksikko oli liikkeellä Laitisen sinisellä, neliovisella, vuosimallin 1996 Seat Toledo -henkilöautolla, jonka rekisterinumero on CCA-581. Sillä he myös poistuivat paikalta. Sen jälkeen Juha Laitinen katosi.
 Valkoinen Mercedes Benz
 Poliisi on vuosien aikana kaivannut havaintoja myös toisesta autosta, joka saattaa liittyä tapaukseen.
 Katoamisviikonlopun aikana Juha Laitinen nähtiin valkoisen, vuosimallin 1988 Mercedes Benz -merkkisen henkilöauton kyydissä. Poliisi on pyytänyt yleisövihjeitä auton liikkeistä Leppävirran alueella katoamisen aikaan.
 Pari viikkoa Laitisen katoamisen jälkeen hänen avovaimonsa kertoi nähneensä pariskunnan talon lähettyvillä liikuskelevan vaalean Mercedes Benzin. Avovaimon mukaan autosta tarkkailtiin taloa. Vaalea auto palasi talolle muutaman kerran katoamista seuranneiden viikkojen aikana.
 Poliisi ei ole julkisuuteen kommentoinut, epäilläänkö kyseessä olleen sama auto, jonka kyydissä Laitinen nähtiin.
 Uupunut mies
 Juha Laitisen katoamiselle ei ainakaan aluksi tuntunut löytyvän ymmärrettävää selitystä. Alkuvuosina juttua tutkinut paikallispoliisi ei pitänyt henkirikoksen mahdollisuutta todennäköisenä.
 – Poliisitutkinnassa ei ole tullut esille minkäänlaisia seikkoja, joiden perusteella olisi syytä epäillä henkirikosta, kertoi tapauksen silloinen tutkinnanjohtaja  Hannu Räsänen   Kadonneet-dokumenttisarjassa  vuonna 2008.
 Mahdollisena pidettiin, että Laitinen katosi omasta tahdostaan.
 Miehen tiedettiin olevan uupunut. Kadonneet-sarjassa kerrotaan, että Laitisen työtaakka oli suuri ja palkka pieni. Hän valitteli avovaimolleen, ettei jaksaisi enää kauaa samaa tahtia. Laitinen oli kerran tokaissut ystävälleen, että jos hän joskus katoaa, häntä ei koskaan löydetä.
 Kun avovaimo teki Juha Laitisesta katoamisilmoituksen, poliisin ensiajatus oli, että miehellä on jäänyt ryyppy päälle. Hän oli menneisyydessään käyttänyt ajoittain reippaasti alkoholia, mutta parisuhteen myötä tuntuvasti vähentänyt juomista. Vähän ennen katoamista korkki oli jälleen auennut.
 Mutta kun tililtä ei liikkunut rahaa eikä muitakaan elonmerkkejä Laitisesta ilmaantunut, alkoi poliisi tutkia tapausta toden teolla.
 Henkirikosepäilyt virisivät vuosien mittaan, kun tutkijat saivat uutta tietoa. Joulukuussa 2017 keskusrikospoliisi tiedotti, että Juha Laitisen katoamista aletaan tutkia henkirikoksena.
 Vihjetietojen lisäksi myös poliisin omat menetelmät ovat edistäneet tutkimuksia. Tämän tarkemmin tutkinnanjohtaja, rikoskomisario Teppo Sovelius ei ole halunnut täsmentää, millaisia tietoja poliisilla on henkirikosepäilyn tueksi.
 Lisää aiheesta:
 Vesistöstä nostetut auto ja vainaja löydettiin läheltä 15 vuotta sitten kadonneen miehen kotia – dna-tutkimus on yhä kesken
 Vesistöstä löytyi auto, jonka sisällä oli vainaja – KRP ei ota kantaa, onko 15 vuotta sitten mystisesti kadonnut mies löytynyt Leppävirralla
 Kadonneet: Kireässä piirissä – Juha Laitisen tapaus (Yle Areena)

Juha Laitinen, 37, poistui ravintolasta vaaleatukkaisen miehen kanssa ja katosi autoineen – nyt yli 15 vuotta myöhemmin hänet löydettiin kuolleena


Summary: Ulkoministeri Pekka Haaviston mukaan Euroopan unionin painostus lentoyhtiöitä kohtaan on auttanut hillitsemään tilannetta.

Euroopan kiristynyttä tilannetta puidaan nyt kokouksissa. Riiassa Latviassa oli Naton ulkoministerikokouksen päätteeksi aiheena Länsi-Balkan.
 Keskusteluissa oli mukana myös Suomi, joka Ruotsin tavoin osallistui neuvonpitoon Naton kumppanimaana.
 Ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) muistutti Riiasta etäyhteydellä suomalaiselle medialle, että Suomi on ollut mukana KFOR-rauhanturvaoperaatiossa Kosovossa jo vuodesta 1999.
 Länsi-Balkanin tilannetta koskevissa keskusteluissa nousi esille etenkin Bosnia-Hertsegovina, jonka tilannetta Haavisto kutsui poliittiseksi kriisiksi.
 Hänen mukaansa huolta aiheuttaa etenkin se, että Bosniaan kuuluva serbitasavalta Republika Srpska saattaa irtautua Daytonin rauhansopimuksesta. Tämä voisi merkitä jopa sotaa, mikä aiheuttaisi kaaoksen koko Länsi-Balkanin alueella.
 Haavisto: "Ukraina pelkää turvallisuutensa puolesta"
 Venäjän joukkojen lisääminen Ukrainan tuntumassa kärjistää kriisiä alueella.
 Haaviston mukaan Ukraina on erittäin huolissaan ja pelkää turvallisuutensa puolesta.
 Hän huomautti, että Valko-Venäjä on tunnustanut Ukrainalle kuuluvan Krimin niemimaan liittämisen Venäjän yhteyteen.
 Haavisto piti kuitenkin myönteisenä Yhdysvaltain ja Venäjän ulkoministereiden yhteydenpitoa.
 "Paine Valko-Venäjän rajalla helpottanut jonkin verran"
 Ylen kysymykseen Valko-Venäjällä olevien siirtolaisten tilanteesta Haavisto vastasi sanoen, että paine Valko-Venäjän rajalla on jonkin verran helpottanut.
 YK:n pakolaisjärjestö UNHCR on voinut avustaa pakolaisia, eikä rajan läheisyyteen ole noussut uusia telttaleirejä.
 Kriisi ei ole kuitenkaan ohi. Ulkoministeri Haaviston mukaan Valko-Venäjän johtaja  Aljaksandr Lukašenka  liikuttelee siirtolaisia edestakaisin maassa.
 Näiden paluulennot Irakiin ovat käynnistyneet, ja Euroopan unionin pyrkimys saada lentoyhtiöt lopettamaan siirtolaisten lennättämisen Valko-Venäjälle on Haaviston mukaan tuottanut tulosta.
 EU-komissio ehdottaa, että Puolalle, Latvialle ja Liettualle myönnettäisiin helpotuksia turvapaikkahakemusten käsittelyssä. Helpotuksista kertoi keskiviikkona EU:n sisäasioista vastaava komissaari  Ylva Johansson .
 Komissio  esittää muiden muassa,  että Puola, Liettua ja Latvia voisivat pitää Valko-Venäjän kautta tulevia ihmisiä turvapaikkakeskuksissa rajalla maksimissaan neljän kuukauden ajan. Hakemukset olisi käsiteltävä tuossa ajassa.
 Riiasta Haavisto jatkaa Tukholmaan, jossa on Euroopan turva- ja yhteistyöjärjestön kokous. Hän muistutti, että siihen osallistuu myös Valko-Venäjän ulkoministeri.
 Suomen tuleva ETYJ-puheenjohtajuus vuonna 2025 varmistui maanantaina.
 Lue lisää:
 EU-komissio esittää helpotuksia turvapaikkahakemusten käsittelyyn Puolalle, Liettualle ja Latvialle – syynä Valko-Venäjän häikäilemätön toiminta
 Naton pääsihteeri Jens Stoltenberg: Venäjällä ei ole veto-oikeutta Ukrainan Nato-jäsenyyteen – Yle seuraa Venäjän ja Naton kiihtyvää sanasotaa
 Suomesta Ety-järjestön puheenjohtajamaa juhlavuonna 2025 – ulkoministeri Haavisto vahvisti tiedotustilaisuudessa
 Lukašenka odottaa EU:lta vastausta siihen, otetaanko rajalla olevat siirtolaiset vastaan

Pekka Haavisto:  "Siirtolaisten paine Valko-Venäjän rajalla on helpottunut, UNHCR on voinut auttaa ihmisiä"


Summary: Tuleva liittokansleri haluaa rokotuspakon, samoin saksalaisten enemmistö. Sitä ennen rokottamattomille luvassa uusia rajoituksia.

Saksan uusi hallitus aikoo laittaa uuden vaihteen päälle koronapandemian hoidossa.
 Rokotuspakko mahdollisesti jo helmikuuksi. Lisää rajoituksia – ennen kaikkea rokottamattomille.
 Kahden tähden kenraali johtamaan operaatiota, jossa on tarkoitus antaa 30 miljoonaa rokoteannosta vielä joulukuun aikana.
 Tavoitteena on välttää viime vuonna koettu kuukausien laaja sulku tehostamalla rokotuksia ja rajaamalla sulut pääosin rokottamattomiin.
 Uusista toimista on määrä päättää huomenna torstaina.
 Yle listasi keinot, joilla Saksan uusi hallitus suunnittelee saavansa vaikean pandemiatilanteen kuriin.
 1. Tuleva kansleri haluaa rokotuspakon – samoin kansan enemmistö
 Saksaan on hyvin todennäköisesti tulossa rokotuspakko.
 Tuleva liittokansleri  Olaf Scholz  kertoi tiistaina Bild-lehden haastattelussa kannattavansa rokotuspakkoa. Hän sanoo, että asia otetaan liittopäivien eli parlamentin käsittelyyn mahdollisesti jo joulukuussa.
 Kansanedustajat saavat äänestää vapaasti oman kantansa mukaan ilman ryhmäkuria.
 Euroopan maista Saksan eteläinen naapuri Itävalta on jo kertonut rokotuspakosta helmikuusta alkaen.
 Mielipidetiedustelujen mukaan saksalaisten enemmistö kannattaa rokotuspakkoa.
 ARD-kanavan  kyselyssä  aikuisten pakollisia rokotuksia kannatti 59 prosenttia vastaajista ja 39 prosenttia vastusti. Kysely tehtiin marraskuun alussa.
 Der Spiegel -lehden  kyselyssä  rokotuspakkoa kannatti 72 prosenttia ja 20 prosenttia oli vastaan. Kysely tehtiin marraskuun loppupuolella sen jälkeen, kun Itävalta oli kertonut rokotuspakostaan.
 2. Yli miljoona rokotusta päivässä – kenraalin johdolla
 Saksassa rokotuskattavuus on edelleen matala verrattuna moneen muuhun Länsi-Euroopan maahan. Täyden rokotussuojan saaneita on noin 68,5 prosenttia koko väestöstä.
 Uusi hallitus haluaa kirittää rokotustempoa. Tavoitteena on jakaa 30 miljoonaa rokotusannosta jouluun mennessä, mikä tarkoittaisi keskimäärin yli miljoonaa annosta päivässä.
 Eilen tiistaina Saksassa  annettiin  yhteensä 800 000 rokotusta.
 Ensimmäisen ja toisen annoksen lisäksi Saksa kirii myös tehosterokotuksia. Esillä on ehdotus, jonka mukaan rokotuspassin voimassaolo päättyisi, jos ei ole käynyt hakemassa kolmatta tehosterokotusta kuuden kuukauden sisällä toisesta rokotuksesta.
 Luvassa on siirtymäaika.
 Tehosterokotuksen voi esimerkiksi Berliinissä hakea viisi kuukautta toisen rokotuksen jälkeen.
 Käytännön toteutus ontuu vielä. Monin paikoin tehosterokotetta on pitänyt jonottaa tunteja.
 Uusi hallitus on nimittänyt kahden tähden kenraalin  Carsten Breuerin  johtamaan mittavaa rokotusoperaatiota.
 Puolustusvoimat on jo aiemmin auttanut rokotuspisteillä ja hoitokotien testauspaikoilla.
 Saksa haluaa lisäksi antaa muun muassa hammaslääkäriasemille ja apteekeille luvan antaa koronarokotteita.
 Rokotuskoppeja messukeskuksessa Münchenissä 12.7.2021. Sven Simon / All Over Press
 3. Luvassa sulkuja, mutta ennen kaikkea rokottamattomille
 Saksan koronatilanne on monin tavoin pahempi kuin kertaakaan pandemian aikana.
 Keskiviikkona raportoitiin yli 67 000 uutta tartuntaa ja teho-osastot ovat paikoin kantokyvyn ylärajoilla. Tehohoitopotilaita on jo pitänyt siirtää Saksan pahiten kärsineiltä alueilta toisiin osavaltioihin.
 Torstaina päätetään todennäköisesti myös lisärajoituksista. Rajoitukset koskevat ennen kaikkea rokottamattomia.
 Muun muassa Berliinissä vaaditaan jo nyt ravintoloissa todistusta rokotuksista tai koronataudista parantumisesta.
 Lisäksi esimerkiksi ryhmäliikuntaan saa osallistua vain, jos rokotustodistuksen lisäksi on näyttää tuore negatiivinen pikatesti. Berliinissä myös joukkoliikenteeseen vaaditaan koronapassi tai tuore negatiivinen testitulos.
 Virallisia pikatestipaikkoja on paljon, ja testin tekeminen on asukkaille maksutonta.
 Esillä on nyt yökerhojen ja baarien sulkeminen täysin pahimmilla tartunta-alueilla. Muun muassa Baijerissa yökerhot ja joulutorit on jo suljettu.
 Rokottamattomien rajoituksia halutaan tiukentaa niin, että myös kaupoissa aletaan vaatia koronapassia. Rajoitus ei koskisi ruokakauppoja ja apteekkeja.
 Lisäksi rokottamattomille suunnitellaan tapaamisrajoituksia,  Tagesspiegel  kertoo. Ehdotuksen mukaan rokottamaton saisi tavata oman kodin asukkaiden lisäksi vain kahta ihmistä kerrallaan.
 Miltä Saksassa kaavaillut koronatoimet kuulostavat? Voit keskustella aiheesta torstaihin kello 23:een asti.
 Lue myös :
 Saksan koronatilanne synkkenee: yli 100 000 kuolemaa ja tartuntamäärät kasvussa
 Päivitämme tähän juttuun uusimmat tiedot koronavirustilanteesta maailmalta ja Suomesta.

Rokotuspakko ja yli miljoona rokotusta päivässä kenraalin johdolla – Saksan uusi johto suunnittelee kovia koronatoimia


Summary: Norrhydro on ainoa lappilaisyhtiö pörssissä. Sillä on nyt reilut 160 työntekijää. Tänä vuonna heistä on palkattu 40, ja lisää palkataan, kun uusi tehdas valmistuu Rovaniemelle.

Napapiirillä, joulupukin luolassa Santaparkissa, vietettiin joulukuun ensimmäisenä päivänä lappilaisittain hyvin harvinaista juhlahetkeä, kun rovaniemeläisyritys Norrhydro kilisytti kelloa Helsingin pörssiin listautumisen kunniaksi. Se on paitsi uusi tulokas, myös ainoa pörssiyhtiö, jonka kotipaikka on Lapissa.
 Mukana keskiviikon juhlallisuuksissa oli myös joulupukki.
 – Nyt on joulukuun ensimmäinen päivä, ja joulukalenterista avataan ensimmäinen luukku. Kyllä tämä avaa myös Norrhydrolle seuraavan kehitysaskeleen, eli tämä antaa meille mahdollisuuden seuraavina vuosina kasvaa ja kehittyä merkittävästi, toimitusjohtaja ja pääomistaja  Yrjö Trög  iloitsi tilaisuudessa.
 Pörssiin kirjautumisen myötä Norrhydrosta tuli julkinen osakeyhtiö Oyj, jonka osakkeilla käydään julkista arvopaperikauppaa. Yhtiön määräysvalta säilyy pohjoisessa. Toimitusjohtaja Trög omistaa noin 40 prosenttia ja hallituksen puheenjohtaja  Juhani Kangas  noin 15 prosenttia osakekannasta.
 Vuonna 1985 perustettu Norrhydro valmistaa hydraulisylintereitä ja hydrauliikkaratkaisuja muun muassa metsätaloudessa ja kaivos- ja meriteollisuudessa käytettäville koneille. Pääkonttori ja tehdas sijaitsevat Rovaniemellä. Lisäksi toimipisteitä on myös Tampereella ja Kuopiossa.
 Osakkeen arvo käväisi liki viidessä eurossa
 Norrhydron listautumisannissa osakkeiden merkintähinta oli 3,15 euroa per osake. Listautumisanti herätti suurta kiinnostusta, ja se ylimerkittiiin moninkertaisesti.
 Kun Norrhydro Group Oyj (NORRH) osakkeet tulivat Helsingin pörssin First North -listalle keskiviikkoaamuna, oli osakkeen hinta aluksi liki viisi euroa. Tämä kertoo positiivisista odotuksista.
 – Näytti että jopa lähellä viittä euroa mentiin kurssissa. Se kertoo että osakkeelle on hyvin kysyntää, ja sehän on tietysti meille hyvä. Mutta tämä ei ole sadan metrin juoksua, vaan maratoni. Me teemme pitkäjänteistä työtä, Trög kuvaili tilannetta.
 Lue lisää:   Rovaniemeläinen Norrhydro kiinnosti sijoittajia, listautumisanti ylimerkittiin moninkertaisesti – toimitusjohtaja: "Tämä oli iloinen yllätys"
 Norrhydron tavoitteena on kasvaa entistä merkittävämmäksi työllistäjäksi Lapissa. Yhtiöllä on nyt reilut 160 työntekijää. Tänä vuonna heistä on palkattu 40, ja lisää tullaan vielä palkkaamaan, kun tuotanto kasvaa.
 Norrhydro rakentaa parhaillaan Rovaniemelle uusia tuotantotiloja 15 miljoonalla eurolla. Yhtiön mukaan uusien tilojen myötä tuotantokapasiteettia voidaan kasvattaa jopa 3–4-kertaiseksi nykytasosta.
 Yhtiön uutta tehdasta rakennetaan parhaillaan Rovaniemen Ratavartijankadulla, ja sinne on tarkoitus muuttaa ensi kesäkuussa. Tapani Leisti / Yle
 Uusi tehdas päätettiin rakentaa entisen tavoin Rovaniemelle, vaikka yhtiön mukaan muitakin sijainteja pohdittiin. Rakennustyöt ovat edistyneet siihen vaiheeseen, että tehdastyömaalla saadaan ensi viikolla lämmöt päälle ja aletaan valaa lattioita. Muutto on edessä ensi kesänä.
 Havainnekuva Norrhydron uudesta tehtaasta. Norrhydro Oy
 Lue lisää:
 Norrhydro rakentaa uudet tuotantotilat Rovaniemelle, tuotantoon tulossa yli sata uutta työpaikkaa lähivuosina
 Tämä sai Norrhydron pysymään Rovaniemellä: kaupungin tuki ja osaava henkilöstö – yhtiöllä kova kasvuvauhti koronasta huolimatta
 Voimakasta kasvua ja kysyntä hyvä
 Yhtiö on Yrjö Trögin mukaan voimakkaassa kasvussa. Viime vuonna Norrhydron liikevaihto oli 19,9 miljoonaa euroa ja käyttökate oli 3,8 miljoonaa euroa. Tämän vuoden ensimmäisellä puoliskolla liikevaihto kasvoi edellisvuodesta 27 prosenttia ja oli 11,9 miljoonaa euroa.
 Tälle vuodelle odotetaan noin 15 prosentin kasvua. Ensi vuoden kasvuennuste on 5–10 prosenttia. Tänä vuonna liikevaihto on arvion mukaan noin 23 miljoonaa euroa.
 Trögin mukaan Norrhydron tuotteiden kysyntä on tällä hetkellä hyvä.
 – Asiakkaamme ovat tällä hetkellä hyvin paljolti skandinaavisia, myös globaalisti toimivia yrityksiä, jotka tekevät omassa sarjassaan maailman huippuluokan koneita. Teemme tuotteita niihin, Trög kertoo.
 Norrhydron asiakkaita ovat muun muassa Volvo, Ponsse, Cargotec, Metso-Outotec, Sandvik.
 Lue myös:
 Rovaniemellä toimiva Norrhydro aloittaa listautumisannin Helsingin pörssiin – yhtiö pyrkii keräämään kahdeksan miljoonan euron varat
 Norrhydro suunnittelee listautumista pörssiin
 Juttua muokattu 1.12.2021 klo 15:04. Videon tekstityksestä poistettu maininta, että Norrhydro olisi ensimmäinen lappilaisyhtiö pörssissä.

Norrhydro juhli joulupukin kanssa pörssiin listautumista – hydraulisylinterivalmistajan listautumisanti ylimerkittiin moninkertaisesti


Summary: Komissio painottaa, että kysymys on väliaikaisista keinoista poikkeuksellisissa olosuhteissa.  Jäsenmaiden on hyväksyttävä esitys ennen kuin toimet voidaan ottaa käyttöön.

EU-komissio ehdottaa, että Puolalle, Latvialle ja Liettualle myönnettäisiin helpotuksia turvapaikkahakemusten käsittelyssä. Helpotuksista kertoi EU:n sisäasioista vastaava komissaari  Ylva Johansson .
 Toteutuessaan kyseessä olisi merkittävä myönnytys erityisesti Puolalle ja Liettualle, jotka ovat vaatineet joustoa tilanteessa, jossa Valko-Venäjä ohjaa siirtolaisia ja turvapaikanhakijoita maiden rajoille.
 Komissaari Ylva Johansson totesi tiedotustilaisuudessa, että Valko-Venäjän presidentti  Aljaksand Lukašenka  käyttää ihmisiä instrumentteina unionia vastaan eikä unioni tule sitä hyväksymään.
 Tilanne on Johanssonin mukaan rauhoittunut, mutta Lukašenkan kanssa on oltava tarkkana.
 Komissio painottaa, että kysymys on väliaikaisista keinoista poikkeuksellisissa olosuhteissa. Eurooppa-neuvoston on hyväksyttävä esitys ennen kuin keinot voidaan ottaa käyttöön.
 Komissio esittää, että Puola, Liettua ja Latvia voisivat pitää Valko-Venäjän kautta tulevia ihmisiä turvapaikkakeskuksissa rajalla maksimissaan neljän kuukauden ajan.
 Komissio esittää, että turvapaikkahakemukset voitaisiin käsitellä maiden rajoilla ja Puolalla, Liettualla ja Latvialla olisi tavallista pidempi aika rekisteröidä turvapaikkahakemukset.
 Mailla olisi myös oikeus nopeuttaa ja yksinkertaistaa käsittelyä ihmisten palauttamiseksi.
 Komissio vaatii, että Puola, Liettua ja Latvia takaavat turvapaikanhakijoiden oikeudet, kuten lainopillisen neuvonnan. Turvapaikanhakijoille on myös taattava majoitus, ravinto ja terveydenhoitopalvelut.
 Komission ehdottamat myönnytykset olisivat voimassa puolen vuoden ajan.
 Komissaari Ylva Johanssonin Puolassa, Liettuassa ja Latviassa on yhteensä 8 000 siirtolaista tai turvapaikanhakijaa ja Saksassa 10 000. Johansson totesi, etteivät luvut ole vielä erityisen korkeita.
 Lisää aiheesta:
 Lukašenka odottaa EU:lta vastausta siihen, otetaanko rajalla olevat siirtolaiset vastaan
 Lukašenka BBC:lle Valko-Venäjälle tulleista siirtolaisista: "En kutsunut heitä tänne"

EU-komissio esittää helpotuksia turvapaikkahakemusten käsittelyyn Puolalle, Liettualle ja Latvialle – syynä Valko-Venäjän häikäilemätön toiminta


Summary: Rokotetutkimuskeskuksen johtaja Mika Rämet arvioi, että varianttipäivitettyjä rokotteita on saatavissa sadan päivän kuluessa. Rokote pitää kehittää ja valmistaa ja sitä pitää tutkia. Tämä käy nykyisin varsin nopeasti.

Virukset muuntuvat koko ajan. Näin tekee myös koronavirus, SARS-CoV-2.
 Kun virukset lisääntyvät, niiden perimään ilmaantuu muutoksia eli mutaatioita. Muuntuneet virukset eli variantit saattavat poiketa aiemmin tavatuista viruskannoista.
 Maailmalla kiertää koronaviruksen useita eri muunnoksia ja uusia tulee jatkuvasti. Nyt epätietoisuutta on herättänyt omikronmuunnos, joka havaittiin Etelä-Afrikassa marraskuussa.
 Tampereen yliopiston Rokotetutkimuskeskuksen johtaja  Mika Rämet  lupautui kertomaan virusmuunnoksista kansantajuisesti.
 Jutussa on käytetty myös  Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen THL:n tietoja  virusmuunnoksista ja  aiempaa solubiologin haastattelua  virusmuunnoksista.
 1. Mitä omikronista tiedetään?
 Uusi koronavirusmuunnos havaittiin Etelä-Afrikassa marraskuussa tänä vuonna. Maailman terveysjärjestö WHO luokitteli sen huolestuttavaksi virusvarianttilinjaksi (VOC) ja nimesi sen omikronvirusmuunnokseksi.
 Ensimmäiset havainnot variantista on tehty marraskuussa Botswanassa, Etelä-Afrikassa ja Hongkongissa, jossa muunnos todettiin Etelä-Afrikasta tulleella matkustajalla.
 – Omikronvariantti on yleistynyt nopeasti Etelä-Afrikassa tullen valtamuunnokseksi poikkeuksellisen pian ilmestymisensä jälkeen. Nopeaa suhteellista yleistymistä Etelä-Afrikassa toki selittää se, että vielä pari viikkoa sitten koronatilanne oli maassa hyvin rauhallinen, Mika Rämet sanoo.
 Täällä on lisää tietoa omikronista:
 Mitä oireita muunnos aiheuttaa, mistä uusia variantteja sikiää? Kokosimme kysymyksiä ja vastauksia omikronista
 2. Miten se poikkeaa muista koronaviruksesta?
 Muunnos poikkeaa huomattavasti muista koronaviruslinjoista: sen piikkiproteiinissa on havaittu olevan 26–32 mutaatiota.
 – Nopean yleistymisen lisäksi omikron on erityisen seurattava siksi, että se eroaa aiemmista koronaviruksen varianteista poikkeuksellisen paljon myös rokotesuojan kannalta keskeisen piikkiproteiinin osalta, Rämet sanoo.
 3. Mitkä ovat avoimet kysymykset, mihin halutaan ensin tietoa?
 Lisätutkimuksia omikronvariantista tehdään parhaillaan. Tutkimuksissa arvioidaan sitä, leviääkö virusmuunnos muita herkemmin sekä sitä, pystyykö se kiertämään koronarokotteiden ja aiemman koronavirusinfektion antamaa suojaa.
 Lisäksi kerätään tietoa virusmuunnoksen aiheuttamasta taudinkuvasta.
 – Keskeisimpiä asioita on saada tietää muunnoksen aiheuttaman taudin vakavuus, kuinka hyvin nykyiset rokotteet suojaavat ja kuinka tarttuva variantti on. Sitäkään ei vielä tiedetä, tuleeko omikron syrjäyttämään deltavariantin, Rämet sanoo.
 4 Jos rokotteita pitää muuttaa, kauanko siinä kestää?
 Päivitetty rokotus pitää kehittää, valmistaa ja sitä pitää tutkia. Silti rokotteita on saatavilla Rämetin mukaan hämmästyttävän nopeasti. Useat koronarokotteiden valmistajat ovatkin jo ilmoittaneet suunnitelmistaan päivittää rokotteensa omikronvariantin mukaiseksi.
 – Tarvittaessa varianttipäivitettyjä rokotteita on saatavissa sadan päivän kuluessa, Mika Rämet arvioi.
 Esimerkiksi  Moderna kertoi suunnitelleensa nykyisen koronarokotteensa kahdessa päivässä  koronaviruksen julkistamisen jälkeen. Yhtiöltä meni 42 päivää kliiniseen käyttöön soveltuvan rokotteen valmistamiseen ja tutkimukset ihmisillä alkoivat 63 vuorokaudessa.
 Kliinisissä kokeissa varmistetaan rokotteen muodostama puolustusvaste ja rokotteen siedettävyys. Koska kyseessä on kerta-annoksena annettava tehoste, tuloksia saadaan nopeasti. Tutkimuksiin osallistuu muutamasta sadasta muutamaan tuhanteen tutkittavaa riippuen esimerkiksi siitä, arvioidaanko tutkimuksella yhtä vai useampaa annosta ja rokotevaihtoehtoa.
 – Tarvittaessa rokotteen päivittäminen omikronvariantin mukaiseksi ja kliinisten kokeiden aloittaminen edennee vielä tätäkin nopeammin, Rämet arvioi.
 5. Mitä tiedetään rokotteista ja omikronista nyt?
 Tässä vaiheessa ei vielä paljoa. Sekä Moderna että Biontech ovat spekuloineet rokotteittensa toimivuutta, mutta nämä ovat spekulaatioita.
 – Itse pidän yllättävänä, mikäli rokotteilla ei ole suojaa etenkään vakavaa tautimuotoa vastaan. Vastauksia saadaan kahden viikon kuluessa. Voi olla, että omikronin vuoksi kolmannen rokoteannoksen merkitys vielä korostuu, mutta aika näyttää, Rämet sanoo.
 6. Onko muita tunnettuja koronan virusmuunnoksia nyt tiedossa?
 Maailmalla kiertää useita eri koronaviruksen muunnoksia ja uusia kehittyy jatkuvasti. Deltamuunnos on tällä hetkellä lähes kaikkialla maailmassa valtavariantti.
 – Alfa, beta, gamma, delta ja nyt omikron ovat huolta aiheuttavia VOC-muunnoksia, eli variants of concern, Rämet kertoo.
 7. Miten virusmuunnokset löydetään?
 Suomessa tehostetaan muunnosten seurantaa muun muassa rajanäytteissä. Omikronvirusmuunnoshavainnot varmistetaan sekvensoimalla, missä saattaa kestää useita päiviä
 Sekvensoimalla eli määrittämällä positiivisesta koronanäytteestä katsotaan koko viruksen perimä tai tiettyjä osia siitä. Normaali diagnostiikka ei yleensä tee eroa eri viruskantojen välillä, vaan kannan varmistaminen vaatii lisätöitä.
 Kaikkia todettuja tartuntoja ei Suomessa sekvensoida, vaan näytteistä tutkitaan otos.
 8. Miten virusmuunnoksia voi välttää?
 Omikronvirusmuunnoksen leviämistä torjutaan THL:n mukaan kuten muitakin koronavirusmuunnoksia: huolehtimalla suositusten mukaisesta rokotesuojasta, hyvästä käsi- ja maskihygieniasta sekä turvaväleistä. Jos saat oireita, pysy kotona ja mene tarvittaessa koronatestiin.
 pidä yli kahden metrin turvaväli muihin huolehdi hyvästä käsi- ja yskimishygieniasta käytä kasvomaskia, kun liikkuu paikoissa, joissa on muita ihmisiä mene koronatestiin, jos saat koronan oireita
 9. Mitä vaikutusta ihmisille voi olla koronavirusten muuntumisesta?
 Virus voi muuntua  niin paljon, ettei rokote tehoa enää yhtä hyvin. Tätä torjutaan kehittämällä rokotteita.
 Yksi avoinna oleva kysymys on, suojaako sairastettu koronainfektio uudelta sairastumiselta.
 Toisaalta myös itse viruksen toiminta voi muuttua. Se voi monistua nopeammin, olla joiltain osin kestävämpi tai muuten tehokkaampi.
 Jos virusmuunnos tarttuu helpommin kuin aiempi viruskanta, se sairastuttaa todennäköisesti enemmän ihmisiä kuin alkuperäinen virus. Nopea leviäminen tarkoittaa käytännössä aiempaa suurempaa kuolleisuutta. Mitä enemmän sairastuneita, sitä enemmän todennäköisesti myös kuolleita.
  10. Pitääkö omikronista olla huolissaan?
 Variantin leviämistä, sen aiheuttaman taudin vakavuutta ja rokotesuojan toimivuutta tulee seurata. Tarvittaessa rokotteita voidaan myös päivittää.
 Mika Rämet toivoo, että omikronmuunnos aiheuttaa deltamuunnosta lievemmän taudin.
 – Tärkein varautuminen tällä hetkellä on huolehtia omista koronarokotuksistaan, oli kyseessä sitten ensimmäinen, toinen tai kolmas annos.
 Lue lisää:
 Mitä oireita muunnos aiheuttaa, mistä uusia variantteja sikiää? Kokosimme kysymyksiä ja vastauksia omikronista

10 kysymystä ja vastausta koronan uudesta virusmuunnoksesta: rokotetutkija kertoo, mitä omikronista ja rokotteista nyt tiedetään


Summary: Marraskuu oli lähes koko maassa tavanomaista vähäsateisempi. Vain idässä satoi paikoin tavallista enemmän. Marraskuun korkein lämpötila oli Salossa mitattu 13,1 astetta, alin Utsjoen -34 astetta.

Marraskuu oli tavallista vähäsateisempi lähes koko maassa,  kertovat Ilmatieteen laitoksen havaintotiedot . Ainoastaan idässä oli paikoin tavanomaista sateisempaa.
 Marraskuun suurin sademäärä, 88,7 millimetriä, mitattiin Nurmeksen Mujejärvellä. Vähiten satoi Inarin Angelissa Lintupuoliselän havaintoasemalla, missä sademäärä oli 16,1 millimetriä.
 Kuukauden päättyessä lunta oli lähes koko maassa, vain etelässä ja lännessä oli paikoin lumetonta. Lunta oli maan itä- ja pohjoisosassa yleisesti 15‒40 senttimetriä.
 Lämpötilan osalta marraskuu oli suurimmassa osassa maata tavanomainen marraskuu. Lapissa oli kuitenkin asteen-parin verran tavallista kylmempää ja maan kaakkoisosassa noin asteen verran tavallista lauhempaa.
 Marraskuun keskilämpötila vaihteli lounaissaariston noin +5 asteesta pohjoisimman Lapin noin -10 asteeseen.
 Marraskuun korkein lämpötila, 13,1 astetta, mitattiin 1.11. Salon Kärkässä. Kuukauden alin lämpötila, -34,0 astetta, havaittiin Utsjoen Kevojärvellä 28.11.

Marraskuu oli vähäsateinen, mutta lämpötilaltaan tavanomainen


Summary: Henkilö on saapunut Suomeen Etelä-Afrikasta. THL:n mukaan Suomessa ei ole toistaiseksi todettu omikronvirusmuunnosta.

Etelä-Pohjanmaan sairaanhoitopiirissä epäillään ensimmäistä koronaviruksen omikronmuunnosta. Epäily on tullut tietoon tiistaina.
 – Kyseessä on jo pari viikkoa vanha tartunta, josta nyt epäillään omikronia. Parissa päivässä varmistus näissä pitäisi tulla, joten voisi kuvitella, että perjantaina olisi jo tietoa, osastonylilääkäri  Raimo Jokisalo  laskee.
 Henkilö on saapunut Suomeen Etelä-Afrikasta jo reilusti yli viikko sitten. Jokisalo ei kerro tarkemmin epäilyn kotipaikkakuntaa.
 – Kun on vain yksi tapaus, niin paikkakuntatietoja ei voi potilassuojan nimissä kertoa. Yksi epäilys on maakunnassa – ja se on peräisin Etelä-Afrikasta. Muuta ei voi oikein kertoa.
 Jokisalon tiedossa ei ole, onko kyseinen henkilö vielä karanteenissa.
 Suomessa ei vielä varmistettuja tapauksia
 THL:n mukaan Suomessa ei ole toistaiseksi todettu omikronvirusmuunnoksen aiheuttamaa koronatautia.
 THL kertoo, että Suomessa on havaittu kolme uutta omikronepäilyä, jotka myös sekvensoidaan variantin selvittämiseksi. Tulokset varmistuvat lähipäivinä.
 – Sitä en osaa sanoa, näkyykö tämä meidän epäily vielä THL:n tilastoissa. Epäilyhän tosiaan ilmeni vasta eilen, Jokisalo pohtii.
 Nyt ilmennyt epäilys omikronin saapumisesta Etelä-Pohjanmaalle tuskin jää ainoaksi.
 – Näyttää siltä, että omikronia maailmalla alkaa siellä täällä pulpahtelemaan. On siis selvää, että kyllä tapauksia täällä meilläkin vielä on. Nähtäväksi jää, millainen variantti on lopulta kyseessä: kuinka tarttuva, millainen taudinkuva ja miten rokotteet asiaan suhtautuu.
 Jokisalo uskoo ja toivoo, että rokotukset suojaavat edelleen vakavimmilta tautimuodoilta myös omikronin kohdalla.
 – Tarkemmin näemme sitten hiljalleen, kun tietoa kertyy.
 "Variantteja tulee ja menee"
 Virusmuunnosten syntyminen on hyvin tavallista ja kuuluu virusten normaaliin kiertoon.
 Jos Etelä-Pohjanmaan epäily varmistuisi omikronmuunnokseksi, ei se aiheuttaisi suuria muutoksia toimenpiteissä.
 – Edelleen taistelu jatkuu samoilla pelimerkeillä kuin tähänkin asti. Meillä on rokotukset, terveysturvallinen käyttäytyminen, ylimääräisten kontaktien välttäminen ja hygieniasuositukset maskeineen, Jokisalo luettelee.
 Jokisalo huomauttaa, että pandemiat kestävät yleensä useamman vuoden.
 – Variantteja tulee ja menee. Omikron ei varmastikaan jää viimeiseksi. Näiden kanssa pitää oppia nyt elämään.
 Lue myös:
 Kokosimme kysymyksiä ja vastauksia omikronmuunnoksesta – mitä oireita muunnos aiheuttaa, mistä uusia variantteja sikiää?
 Eteläisestä Afrikasta saapuvat pakolliseen terveystarkastukseen Helsinki-Vantaalla
 Omikron sekoitti Arto Haapalan työmatkan Etelä-Afrikassa – odottaa nyt karanteenissa kotiinpääsyä vantaalaisessa hotellissa
 Suomalainen Antti neljättä päivää jumissa eteläisessä Afrikassa, kun omikron keskeytti lennot: "Koko tilanne on täysin avoin"

Etelä-Pohjanmaalla epäillään ensimmäistä omikronmuunnosta – sairaanhoitopiirin osastonylilääkäri: "On selvää, että tapauksia meilläkin vielä on"


Summary: Woltin miljardikauppa on tuonut uutta virtaa suomalaisten kasvuyritysten piiriin. Tänä vuonna startup-tapahtuma Slushissa on paikalla yhtä paljon sijoittajia kuin yrittäjiä. "Pöhinäturistit" puuttuvat.

Mikä yhdistää Woltin  Miki Kuusta, Marianne Vikkulaa  ja  Riku Mäkelää , paitsi Wolt?
 He ovat kaikki Slush-startup-tapahtuman entisiä toimitusjohtajia.
 Tämän syksyn suurimpiin kuulunut talousuutinen Woltin myynnistä Yhdysvaltoihin on lisännyt taas kiinnostusta kaikkiin suomalaisiin kasvuyrityksiin. Woltin myynti oli Suomen taloushistorian suurin yrityskauppa.
 Mistä laukkaa esiin seuraava yksisarvinen eli suomalainen miljardin euron luokkaan kasvava yritys?
 Vuoden koronapandemian vuoksi tauolla ollut Slush pärähti tänään taas käyntiin laservalojen ja konemusiikin säestämänä.
 Ennen pandemiaa Slush oli vuosi vuodelta paisunut. Vuonna 2019 osallistujia oli yli 25000. Sijoittajien ja kasvuyrittäjien kohtaamispaikasta oli tullut valtava startup-messutapahtuma. Kuten  Elina Lappalainen  Helsingin Sanomissa kirjoittaa, tänä vuonna “pöhinäturisteja” on vähemmän. Osallistujia on 8800, noin kolmasosa vuodesta 2019.
 Kasvuyrittäjille tämä on myös mahdollisuus. Sijoittajia Suomeen saapuu lähes yhtä paljon kuin aiemminkin. Lähes jokaiselle startup-yhtiölle riittää sijoittaja juttukaveriksi. Startupien edustajia on 1800, sijoittajien edustajia 1700. Vuonna 2019 startupien edustajia oli toki yli 3000. (Ja toimittajiakin oli vuonna 2019 yli 700 eri puolilta maailmaa, nyt 160.)
 Voisi sanoa, että Slush tekee tänä vuonna jonkinlaisen paluun juurilleen: sijoittajat ja rahoitusta kaipaavat yrittäjät kohtaavat. Tämä lähti jo siitä, että lippuja myytiin ensisijaisesti sijoittajille ja yrittäjille.
 Myös pääomasijoittaja  Ilkka Kivimäki  otesi Ylelle, että tänä vuonna sijoittajia on todella paljon suhteessa yrittäjiin: siis rahaa on paljon liikkeellä.
 Slushissa kohtaavat sijoittajat ja kasvuyrittäjät. Sasha Silvala / Yle
 – On ihmisiä, jotka haluavat löytää oikeat suomalaiset ja eurooppalaiset yritykset, jotka täällä ovat, Kivimäki sanoi.
 Kivimäki itse oli yksi Woltin ensimmäisistä sijoittajista. Hän etsii Slushista sopivia yrityksiä sijoituksilleen ja haluaa tavata uusia ihmisiä.
 – Woltin perustajista ja työntekijöistä useat ovat olleet Slushissa töissä, hän muistuttaa.
 Ensimmäisenä puhujana oli Applen iPodin kehittäjä ja iPhonen suunnittelussa mukana ollut Tony Fadell. Sasha Silvala / Yle
 – Rovio, Supercell ja Wolt ovat näyttäneet, että Suomesta voi tulla mitä vaan.
 Sijoittajia on ympäri maailmaa: eniten Suomesta, Britanniasta, Saksasta, Ruotsista ja Yhdysvalloista. Kasvuyritysten edustajiakin on toki eniten Suomesta, seuravaksi eniten Saksasta, Ruotsista, Britanniasta ja Norjasta.
 – Tänä vuonna Slushissa on paikalla enemmän yrittäjiä ja sijoittajia suhteessa kokonaiskävijämäärään. On siis aiempaa todennäköisempää, että Slushissa tapaamasi henkilö joko jakaa kanssasi samat haasteet tai osaa auttaa sinua ratkomaan ne, Slushin toimitusjohtaja  Miika Huttunen  sanoo.
 – Toivon, että ihmiset havahtuvat siihen, kuinka paljon he ovat kaivanneet tätä.
 Itse tapahtuma näyttää ledvaloineen ja teknologiayritysten osastoineen samalta kuin parina edellisenä vuonna. Iso ero on se, että ovella näytetään koronapassia, kaikilla on maskit ja käsidesi virtaa.

Analyysi: "Rovio, Supercell ja Wolt ovat näyttäneet, että Suomesta voi tulla mitä vaan", sanoo Slushissa uusia yrityksiä etsivä sijoittaja


Summary: Vielä reilu kaksi vuotta sitten valtaosa maailman kryptolouhintakapasiteetista oli Kiinassa. Kiina kielsi louhinnan toukokuussa.

Kiinan kiellettyä kryptovaluuttojen louhimisen toukokuussa ovat suurimmat alan yhtiöt siirtäneet toimintaansa eniten Yhdysvaltoihin, Kazakstaniin ja Venäjälle.
 Kaksi vuotta sitten syksyllä Kiinassa oli enimmillään yli 70 prosenttia maailman louhintakapasiteetista.  Cambridgen yliopiston selvityksen mukaan  kapasiteetti oli Kiinassa nollilla tämän vuoden elokuuhun mennessä.
 Tästä on kyse The Financial Timesin keräämien tietojen  mukaan 14 maailman suurinta kryptolouhintaa harjoittavaa yhtiötä ovat siirtäneet tehotietokoneitaan Kiinasta varsinkin seuraaviin maihin: Venäjä 205 000 konetta Kazakstan 88 000 Yhdysvallat 87 000 Kanada 35 000
 Kiinan louhintakiellon jälkeen kahdeksan kymmenestä suurimmasta Yhdysvalloissa ja Kanadassa toimivasta alan yhtiöstä ovat The Financial Timesin mukaan kasvattaneet koneidensa määrää.
 Texas kiinnostaa kiinalaisia
 The Financial Times kertoo esimerkiksi kiinalaisen konevalmistajan Bitmainin myyneen Las Vegasissa toimivalle Marathon Digital Holdingsille 30 000 konetta elokuussa.
 Myös monet muut alan yhtiöt ovat hankkineet Kiinasta kymmeniä tuhansia koneita. Koneiden hinta laski voimakkaasti Kiinan louhintakiellon jälkeen.
 Yhteensä Kiinasta on siirretty The Financial Timesin mukaan kieltoa seuranneina kuukausina yli kaksi miljoonaa kryptolouhintakonetta.
 Monet Kiinassa toimineet suuret yhtiöt ovat suunnitelleet muuttamista Yhdysvalloissa Texasiin vakaiden olosuhteiden ja edullisen sähkön perässä.
 Texasin kuvernööri  Greg Abbott  on kryptovaluutan voimakas tukija. Toisaalta kiinalaisyhtiöiden tulo on herättänyt huolta vakoilusta,  kertoi BBC aiemmin .
 Venäjälle 200 000 konetta
 Venäläinen kryptotehdas BitRiver on FT:n mukaan hankkimassa erissä Kiinasta 200 000 konetta. BitRiverin tiedottaja  Roman Zabuga  kommentoi lehdelle, että aikaisemmin laitteista oli pulaa, mutta nyt pulaa on riittävän isoista tiloista, joihin koneet voidaan sijoittaa.
 Kazakstaniin on puolestaan rahdattu Kiinasta lähes 90 000 louhintakonetta. Kiinan kiellon jälkeen merkittävästi kryptolouhijoita vetänyt Kazakstan on ollut kapasiteetissa toisena Yhdysvaltojen jälkeen.
 Kazakstan on toivottanut kiinalaiset  louhijat tervetulleiksi. Energiapula on kuitenkin viime aikoina aiheuttanut louhoksille ongelmia maassa.
 Vanhentuneita koneita on viety Kiinasta muun muassa Paraguayhin ja Venezuelaan, joissa sähkön hinta on matala. Näihin maihin on rahdattu Kiinasta yhteensä ainakin 23 000 louhintakonetta.
 Kiina kielsi Bitcoinin ja muiden kryptovaluuttojen  kaiken käytön syyskuussa. Kiinan mukaan syynä olivat niistä aiheutuneet markkinahäiriöt ja laittomuudet. Kiinan kiellon jälkeen Bitcoinin arvo laski voimakkaasti.
 Voit keskustella aiheesta 2.12. kello 23:een saakka.
 Lisää aiheesta:
 Kiinan keskuspankki kieltää kaiken kaupan kryptovaluutoilla – jatkossa kaupankäyntiä tutkitaan talousrikoksena
 Bitcoin romahti, pudotuksen käynnisti maailman toiseksi rikkain ihminen sekä Kiinan kansanpankki – romahduksen edellytykset rakentuivat viime kuukausina
 Tuija Postari-Kivistö sijoittaa kryptoihin, vaikka viranomaiset varoittavat kuplan puhkeamisesta – katso, kuinka toimittajan rahoille kävi kuukaudessa
 Lue aiheesta muualta:
 Bitcoin louhinta – Mitä louhinta on ja miten se käytännössä tapahtuu? (osakesijoittaja.fi)

Kiinan kryptovaluuttojen louhintakielto nosti Yhdysvallat ja Kazakstanin bisneksen kärkeen


Summary: Piensatelliitti on Merenkurkun yli ulottuvan yhteistyön tulosta. Avaruuden valloitukseen voivat osallistua myös muut kuin avaruuden suurvallat, todettiin satelliitin julkistamistilaisuudessa Vaasassa.

Merenkurkun alue saa ensimmäisen oman satelliitin. Se laukaistaan avaruuteen reilun vuoden kuluttua Kiirunan avaruuskeskuksesta.
 KvarkenSat on pohjalaismaakuntien ja Ruotsin Västerbottenin yhteinen piensatelliitti. Sen ovat suunnitelleet yhteistyössä suomalaiset ja ruotsalaiset korkeakoulut ja tutkimuslaitokset ja se liittyy KvarkenSpaceEco-hankkeeseen.
 – Hanke tuo avaruusdataaalueen asukkaiden, yritysten, koulujen ja muiden toimijoiden ulottuville sekä tutustuttaa heidät uuden avaruustalouden tuomiin mahdollisuuksiin, toteaa hankkeen vastuullinen johtaja, professori  Heidi Kuusniemi  Vaasan yliopistosta.
 Satelliitin rekisteröity omistaja tulee olemaan Vaasan yliopisto, ja satelliittia ohjataan Vaasan Palosaaren kampukselle rakennetulta maa-asemalta.
 Vastaanottoasema tulee osaksi tutkimuskeskus Technobothniaan rakennettavaa Vaasan yliopiston avaruusdatalaboratoriota.
 Kuusiniemi lupaa, että avaruusdatasta saadaan laajasti uusia liiketoimintamahdollisuuksia muun muassa maa- ja metsätalouteen, ympäristönseurantaan, liikenteeseen, merenkulun tarpeisiin, energiatalouteen ja talouden ennakointiin.
 Pienessä paketissa paljon tekniikkaa
 Pari kilo painavaan maitopurkin kokoiseen satelliittiin on tulossa kuvantamisteknologiaa sekä radioteknologiaa.
 – KvarkenSat on hyvä esimerkki siitä, että jo pienellä rahalla saadaan rakennettua piensatelliitti, joka kerää monen tyyppistä dataa, toteaa monessa piensatelliittidemonstraatiossa mukana ollut apulaisprofessori  Jaan Praks  Aalto-yliopistosta.
 Satelliittiin tulee VTT:n kehittämä erittäin pienikokoinen hyperspektrinen kamera, joka pystyy ottamaan eri aallonpituuksilla kuvia Merenkurkun alueesta ja muista kiinnostavista kohteista. Kuvien avulla voidaan seurata, analysoida ja mallintaa maan, meren ja kasvillisuuden ominaisuuksia sekä havainnoida päästöjä ja epäpuhtauksia.
 Satelliitti seuraa myös esimerkiksi alusten liikkumista Pohjanlahdella. Se vastaanottaa signaaleja laivojen automaattisesta tunnistusjärjestelmästä ja sitä kautta saadaan tieto niiden sijainnista, suunnasta ja nopeudesta.
 Kaikille avointa dataa
 Projektipäällikkö  Kendall Rutledge  Yrkeshögskolan Noviasta toteaa, että KvarkenSat tarjoaa elinkaarensa aikana myös monille opiskelijoille ja tutkijoille arvokasta tutkimusaineistoa.
 – Data tulee avoimesti saataville  www.kvarkenspacecenter.org  -portaalin kautta.
 KvarkenSatin julkistustilaisuus oli keskiviikkona Vaasassa. Tilaisuudessa kerrottiin, että satelliitin suunnitelmat ovat läpäisseet kansainvälisistä asiantuntijoista koostuneen raadin alustavan katselmuksen, joten satelliitin rakentaminen ja testaus ovat valmiita alkamaan.
 Tilaisuudessa oli esillä myös Vimpelin yhteiskoulun ja lukion oppilaiden maalaama KvarkenSatin 3D-satelliittimalli. Kuva siitä matkaa myös avaruuteen satelliitin mukana digitaalisessa muodossa samoin kuin kaikki #MyKvarkenSat-kilpailuun saapuneet lasten ja nuorten piirustukset.
 Vimpelin yhteiskoulun ja lukion oppilaiden KvarkenSatin 3D-satelliittimalli. Jarkko Heikkinen / Yle
 Merenkurkun satelliittia ovat toteuttamassa Vaasan yliopisto, Yrkeshögskolan Novia, Uumajan yliopisto ja Luulajan teknillinen yliopisto sekä kuusi muuta korkeakoulua ja instituuttia Suomesta ja Ruotsista.
 Hanketta rahoittavat hankekumppaneiden lisäksi EU Interreg Botnia-Atlantica-ohjelma, Region Västerbotten ja Pohjanmaan liitto.

Merenkurkun satelliitti laukaistaan avaruuteen ensi vuoden lopulla – vauhdittajina 10 suomalaista ja ruotsalaista korkeakoulua ja tutkimuslaitosta


Summary: Henkilöstön puuttumista on paikattu esimerkiksi pyytämällä vanhempia hakemaan lapset varhaiskasvatuksesta jo aikaisin iltapäivällä. Vantaalla toivotaan nyt tilanteen ratkaisuksi, että influenssakausi hellittää pian ja sijaisia olisi taas saatavilla runsaammin.

Vantaalla varhaiskasvatuksen henkilöstöpula on kärjistynyt viime viikkoina.
 Päiväkotien henkilöstössä on ollut paikoin niin suuri vaje, että vanhempia on jopa kehotettu olemaan tuomatta lapsiaan ollenkaan hoitoon.
 – Tämä on tosi poikkeuksellista, eikä se voi missään tapauksessa tulla pysyväksi toimintatavaksi, kommentoi Vantaan varhaiskasvatuksen johtaja  Mikko Mäkelä .
 Vanhemmille on esitetty toive lapsen hoitamisesta kotona Mäkelän mukaan yhdestä päiväkodista. Näin toimittiin Pakkalan päiväkodissa marraskuun puolivälissä.
 – Lähtökohta on tietysti se, että me emme voi velvoittaa ketään pitämään lasta kotona. Hoitoa tarvinneet lapset hoidettiin silloin samassa pihapiirissä sijaitsevassa isommassa talossa.
 Henkilöstöpula on näkynyt myös muutamien yksittäisten ryhmien äkillisinä sulkemisina, kertoo varhaiskasvatuksen johtaja Mäkelä. Sellaistakaan ei ole jouduttu hänen muistinsa mukaan tekemään koskaan ennen.
 Jatkossa ryhmien sulkutilanteet on tarkoitus Mäkelän mukaan välttää muun muassa henkilöstön siirroilla yksiköstä toiseen.
 Vantaalla on myös harkittu päiväkodin sulkemista kokonaan
 Kaupungissa on tänä syksynä myös harkittu kahden päiväkodin sulkemista muutamaksi päiväksi kokonaan, kertoo Mäkelä.
 – Alueen sisäisillä järjestelyillä saatiin päiväkodit lopulta kuitenkin pyörimään, mutta lähellä sulkeminen oli ja olin antanut siihen jo luvan, kertoo Mäkelä.
 Osassa päiväkodeista on paikattu henkilöstön puuttumista pyytämällä vanhempia hakemaan lapset varhaiskasvatuksesta jo aikaisin iltapäivällä, koska sijaisia ei ole saatu palkattua.
 – Siihen on aika korkea kynnys, mutta kyllä niitä on ollut viikoittain muutama tapaus eri puolilla kaupunkia. Se on enemmän kuin aikaisemmin, Mäkelä toteaa.
 Syynä poikkeuksellisen suureen vajeeseen päiväkotien henkilöstössä on varhaiskasvatusjohtaja Mäkelän mukaan erityisesti koronaviruksen ja syksyn influenssakauden aiheuttamat työntekijöiden tavallista runsaammat poissaolot.
 – Kyllähän tämä pandemia on aiheuttanut sen, että aika pienillä oireilla jäädään kotiin, niin kuin tietysti ihan oikein onkin, mutta se näkyy myös meidän poissaolojen määrässä ja vaikeuttaa tätä henkilöstötilannetta.
 Vantaalla toivotaan nyt tilanteen ratkaisuksi, että influenssakausi hellittää pian ja sijaisia olisi runsaammin taas saatavilla.
 – Mitään yksinkertaista patenttiratkaisua tähän ei löydy. Kovasti me yritämme tehostaa sijaisten saamista Seuren sijaisvälityksen kautta, mutta kyllä se alan yleinen henkilöstöpula on se kaikista suurin ongelma, sanoo Mäkelä.
 Voit keskustella aiheesta torstaihin 2.12.2021 kello 23 saakka.
 Lue lisää:
 Helsinki rikkoo jo melkein lakia varhaiskasvatuksessa – Natalia Salmelaa pyydettiin hakemaan lapsensa pois päiväkodista, koska sijaista ei saatu
 Varhaiskasvatuksen tilanne Helsingissä on niin huono, että sen pelätään romahtavan – Kysyimme, miten kaupungin päättäjät aikovat ratkoa asiaa
 Bloggari Natalia Salmela toi lapsensa Helsingin valtuuston kokoukseen – Puheenjohtaja: Äitien huoli on nyt kuultu, mutta tarvitsemme myös valtion apua

Vanhempia on kehotettu jopa olemaan tuomatta lapsia päiväkotiin Vantaalla – Koronapandemia ja influessakausi kärjistävät henkilöstöpulaa


Summary: Monissa Afrikan maissa on vaadittu siirtomaa-aikana Eurooppaan vietyjen esineiden palauttamista. Suomeen virallisia palautuspyyntöjä ei ole toistaiseksi tullut.

Puusta tehtyjä soittimia ja arjen käyttötavaraa. Eläimen luista veistettyjä rituaaliesineitä ja amuletteja.
 Tällaisia esineitä on Suomen kansallismuseon kokoelmissa. Niitä on tuotu Suomeen nykyisen Namibian alueelta 1800-luvun lopulta alkaen, kun suomalaiset alkoivat tehdä lähetystyötä eteläisessä Afrikassa.
 Monissa Afrikan maissa on viime vuosina vaadittu siirtomaa-aikana vietyjen esineiden palauttamista eurooppalaisista museoista.
 Suomi ei ole ainakaan toistaiseksi saanut esineistä virallisia palautuspyyntöjä, kertoo Suomen kansallismuseon ylijohtaja  Elina Anttila .
 Namibiassa kokoelma kuitenkin kiinnostaa, ja Namibian edustajia on käynyt Suomessa tutustumassa siihen.
 – He olivat kiinnostuneita siitä, mitä Namibiasta peräisin olevia aineistoja Suomessa on ja miten ne ovat namibialaisten saatavilla. Nyt keskustellaan yhteistyöstä, Anttila sanoo.
 Se voisi tarkoittaa esimerkiksi, että suomalaiset olisivat mukana kehittämässä Namibian museotoimintaa.
 Kuvassa on namibialainen okahumba-niminen kaariluuttu. Kansallismuseolla on kaikkiaan vajaat parituhatta Namibiasta peräisin olevaa esinettä.  Rauno Träskelin / Museovirasto
 Namibialaisten ajatus on ollut saada museot sellaiseen kuntoon, että esineitä voitaisiin palauttaa, sanoo Afrikka-politiikan johtava asiantuntija  Martti Eirola  ulkoministeriöstä.
 – Siellä on halu ottaa vastaa vanhoja esineitä, ja Suomessa on tahtotila luovuttaa. Ensin pitää kuitenkin varmistaa, että olosuhteet ovat hyvät, Eirola sanoo.
 Pyyntöihin on varauduttu
 Eri Euroopan maissa monet museot valmistelevat esineiden palautuksia entisiin siirtomaihin tai ovat jo ryhtyneet toimiin. Esimerkiksi Ranska  palautti äskettäin  länsiafrikkalaiseen Beniinin joukon siirtomaa-aikana ryöstettyjä taideaarteita.
 Valtava enemmistö esineistä sijaitsee kuitenkin yhä muualla kuin alkuperämaissaan. Joidenkin suurten eurooppalaisten museoiden vakiovastaus on ollut, että ne eivät luota Afrikan maiden kykyyn pitää esineistä huolta.
 – Suomessa mahdolliset palautuspyynnöt arvioidaan aina tapauskohtaisesti, sanoo Elina Anttila Kansallismuseosta.
 Pyyntöihin on varauduttu. Museovirastossa on esimerkiksi laadittu sisäiset ohjeet siitä, miten mahdollisten pyyntöjen kanssa edetään.
 Kansallismuseon  etnografiseen kokoelmaan  kuuluu kaikkiaan 40 000 esinettä. Niitä tutkimassa on käynyt namibialaisten lisäksi muun muassa alkuperäiskansojen edustajia Australiasta ja Alaskasta.
 Kansallismuseon Mesa Verde -kokoelmaan kuulunut astia palautettiin Yhdysvaltoihin vuonna 2020. Mårten Lampén / Yle
 Toistaiseksi ulkomaille on palautettu vain niin sanotun  Mesa Verde -kokoelman  esineitä. Ne ovat pueblo-alkuperäiskansan hautaesineitä, jotka palautettiin yhdessä esivanhempien jäänteiden kanssa Yhdysvaltoihin viime vuonna.
 Tänä syksynä museo palautti saamelaisten haltuun saamelaiskokoelman, johon on kerätty esineistöä 1800-luvulta asti.
 Lue lisää:   Saamelaisesineistön palautus alkaa kansallismuseon näyttelyllä – museon ylijohtaja: "Tunnustamme sen, että kokoelmat kuuluvat saamelaisille"
 Muiden Afrikan maiden kanssa ei ole käyty vastaavia keskusteluja kuin Namibian kanssa, Anttila sanoo.
 Toisaalta Suomessa ei myöskään ole muista Afrikan maista yhtä laajoja esinekokoelmia.
 Valtakunnankivi palaa Namibiaan
 Namibiaan on äskettäin päätetty palauttaa museosta eräs arvokas symbolinen esine.
 Kyseessä on pala niin sanottua valtakunnankiveä. Pohjois-Namibiassa sijaitsevan perinteisen Ondongan kuningaskunnan kivi on aiemmin kuulunut Suomen Lähetysseuran kokoelmaan.
 Lähetysseura on palauttanut jo aiemmin Namibiaan kaksi vastaavaa hallitsijakiveä. Paikalliset halusivat kivensä takaisin, jotta voisivat perustaa kuningaskuntansa uudelleen.
 Harri Vähäkangas / Yle
 Ombalantu-kuningas  Abisai Heita  kommentoi myöhemmin  namibialaiselle lehdelle , että suomalaiset lähetyssaarnaajat veivät kiven pois Namibiasta tukahduttaakseen paikallisia kulttuurisia tapoja.
 – He halusivat opettaa ihmisiä uskomaan jumalaan omien kulttuuristen rituaaliensa sijaan. Heidän missionsa oli tehdä ihmisistä kristittyjä, kuningas sanoi.
 Suomalaisten toiminta ja Suomeen viedyt esineet eivät kuitenkaan ole Namibiassa erityisesti pinnalla. Keskustelu kolonialismista koskee Namibiassa lähinnä siirtomaavaltojen  Saksan  ja  Etelä-Afrikan tekemiä  vääryyksiä.
 Saksa palautti siirtomaakaudella kuolleiden namibialaisten jäännöksiä seremoniassa Berliinissä elokuussa 2018. Hayoung Jeon / EPA
 Sarvikuononuija ja muita esineitä
 Suomi on Saksaan, Ranskaan ja moniin muihin Euroopan maihin nähden erilaisessa asemassa siinä mielessä, että Suomella ei ole ollut omia siirtomaita.
 Namibialaiset ja monet muut historialliset esineet ovat kuitenkin päätyneet Suomen museoihin siirtomaa-aikana. Jotkin niistä ovat tulleet vaihdossa eurooppalaisten siirtomaavaltojen museoista.
 Suomalaiset aloittivat lähetystyön niin sanotulla Ambomaalla vuonna 1870, kun nykyisestä Namibiasta oli kovaa vauhtia tulossa Saksan siirtomaa. Kansallismuseoon vanhin namibialainen kokoelma on tullut jo parikymmentä vuotta myöhemmin. Se on lähetystyöntekijä  Martti Rautasen  keräämä.
 Kokoelman arvoa nostaa, että esineet ovat peräisin siirtomaavaltaa edeltävältä ajalta. Sellaisia on maailman museoissa vähemmän.
 Ositeta eli kuninkaallisen suvun käyttämä nahkavaate on 1880-luvulta nykyisestä Pohjois-Namibiasta. Vaate on Kansallismuseon kokoelmissa.  Museovirasto
 Rautasen kokoelmaan kuuluu joitakin rituaaliesineitä, joilla voi olla namibialaisille symbolista arvoa. Tällainen on esimerkiksi sarvikuonon sarvesta tehty nuija, joka on kirjattu Rautasen saamaksi lahjaksi.
 – Etnografinen kokoelma koostuu eri tavoin ostetuista tai lahjaksi saaduista esineistä, sanoo Kansallismuseon etnografisen kokoelman amanuenssi  Pilvi Vainonen.
 Käsitys on, että kokoelmiin ei kuulu esimerkiksi sotaretken tuloksena saatua ryöstösaalista tai muuta väkisin vietyä aineistoa.
 Kaikkien yksittäisten esineiden hankintayhteydestä ei kuitenkaan aina ole varmuutta. Ongelma koskee niin Kansallismuseota kuin muitakin maailman museoita.
 "Lähetysseura oli vastahakoinen" – järjestö kiistää
 Suomessa myös Lähetysseuran  omassa museossa  oli namibialainen kokoelma. Museo lakkautettiin ja sen esineet siirrettiin Kansallismuseoon vuonna 2015.
 Namibiasta pyydettiin jo 2000-luvulla esineiden palauttamista Suomesta, mutta Lähetysseura oli vastahakoinen, sanoo Suomen Namibian-suurlähetystön entinen työntekijä  Lari Kangas  Ylelle.
 Kankaan työhön lähetystössä kuului Namibian museoiden tukeminen.
 – Lähetysseuran politiikka oli, ettei se luota Namibian museoiden kykyyn ylläpitää taide-esineitä, Kangas sanoo.
 Suomen Lähetysseuran toiminnanjohtaja  Rolf Steffansson  sanoo Ylelle, että keskustelu esineistä on ollut vuosien varrella esillä. Erilaisia mielipiteitä on järjestöön mahtunut, Steffansson sanoo.
 Steffanssonin mukaan Lähetysseuralle tuli joitakin yksittäisiä pyyntöjä, kun järjestöllä vielä oli oma museokokoelmansa. Hän kiistää, että Lähetysseura olisi kieltäytynyt palauttamasta esineitä.
 – Taho, jonka pitää käydä tätä keskustelua, on Kansallismuseo. Yksityinen järjestö ei suoraan esineitä voi palauttaa. Pitää noudattaa kansainvälistä protokollaa, Steffansson sanoo.
 Steffansson pitää kansainvälistä keskustelua palauttamisista erittäin tärkeänä.
 – Ilman muuta tulisi palauttaa, jos pyydetään. Ne ovat osa kansallista historiaa, Steffansson sanoo.
 Pitäisikö siirtomaista viedyt esineet palauttaa suomalaismuseoista alkuperämaihin? Voit keskustella aiheesta torstaihin kello 23:een asti.
 Lue lisää:
 Analyysi: Afrikkalaiset taideaarteet eurooppalaisissa museoissa ovat suoraa jatkumoa kolonialismista
 Entiset siirtomaavallat luopuvat Afrikasta viedyistä esineistä – Ranska palautti taideaarteita Beniniin, skotlantilainen yliopisto Nigeriaan
 Maija-Liisa Tiusanen salakuljetti rajalle ihmisiä, joita Etelä-Afrikan rotusortokoneisto vainosi – "Ajattelin, että eivät ne minua uskalla tappaa tai kiduttaa"
 Iina ja Lempi Shivuten kotimaassa setäkerho on ollut vallassa vuosikymmenet – mutta nyt vapaana syntynyt sukupolvi pyrkii huipulle

Suomi palautti Namibiaan pyhiä kiviä, mutta Kansallismuseossa on yhä arvokas kokoelma siirtomaa-ajoilta – "Suomessa on tahto luovuttaa niitä"


Summary: Kaksipäiväinen kasvuyritystapahtuma käynnistyi keskiviikkoaamuna. Katso videolta, miltä Helsingin Messukeskuksessa näytti keskiviikkona aamupäivällä, kun sijoittajat ja ideoitaan esittelevät yrittäjät kohtasivat.

Kasvuyhtiötapahtuma Slush käynnistyi tänään keskiviikkona.
 Viime vuonna tapahtumaa ei koronan takia järjestetty. Tänä vuonna vieraiden määrää on rajattu ja sisään pääsee vain koronapassilla tai pikatestin tekemällä.
 Yle seuraa Slushia verkossa, radiossa ja televisiossa.
 Lue lisää:
 Startup-yritysten suurtapahtuma Slush järjestetään Helsingissä synkästä koronatilanteesta huolimatta
 Korona-aikana terveydenhuolto tekee digiloikan, samaan aikaan startupeja uhkaa rahapula – yrittäjä: "Päivääkään ei ole hukattavaksi"
 Woltin ihmeellinen tarina: Näin pienen porukan idea oli lähellä päättyä konkurssiin rahojen loputtua, mutta sitten tapahtui käänne ja he kaikki rikastuivat

Koronapasseja ja maskeja – katso, miltä startup-suurtapahtuma Slushissa tänä vuonna näyttää


Summary: Maanpuolustustiedotuksen suunnittelukunnan kyselytutkimuksessa nykyjärjestelmän säilyttämistä kannattaa 73 prosenttia vastaajista.

Suomen nykyinen miesten yleiseen asevelvollisuuteen perustuva puolustusjärjestelmä saa yhä kansalaisten enemmistön tuen. Maanpuolustustiedotuksen suunnittelukunnan (MTS) tänään julkistetussa kyselytutkimuksessa nykyjärjestelmän säilyttämistä kannattaa 73 prosenttia vastaajista.
 Sotilasliitto Naton jäsenyyden kannatus on hieman edellisistä vuosista kasvanut, jäseneksi pyrkimistä kannattaa 24 prosenttia vastaajista. Puolet (51 prosenttia) on kuitenkin yhä Nato-jäsenyyden hakemista vastaan.
 MTS:n kyselyyn haastateltiin tuhatta henkilöä syys-lokakuun vaihteessa. Kyselyn virhemarginaali on 3,2 prosenttiyksikköä suuntaansa.

Nykyasevelvollisuudelle yhä laaja tuki, Nato-jäsenyyttä vastustaa joka toinen


Summary: Koiria rekisteröidään Suomessa nyt enemmän kuin mitä vauvoja syntyy. Omistajat haluavat panostaa lemmikkiensä hyvinvointiin, mikä näkyy esimerkiksi trimmaajien varauskalentereissa.

Innokas askellus muuttuu vastentahtoisen hitaaksi. Peppu painuu kohti asvalttia. Vaimeaa ulinaa.
 Näistä eleistä voi tulkita, että kuusivuotias länsiylämaanterrieri Pompadour tietää joutuvansa parturiin. Edellisen kerran tie vei Eteläisellä Hesperiankadulla Helsingin Töölössä sijaitsevaan Koiraväen Pesu & Leikkaus -nimiseen trimmaamoon nelisen kuukautta sitten.
 – Se on hauskannäköinen tuollaisena karvakasana, mutta terveydellisistä syistä sen turkki pitää nyppiä. Eihän se kivaa ole, mutta kivempaa se on ammattilaisen käsittelyssä kuin jos tekisimme sen itse kotona, Pompadourin omistaja  Miikka Jokela  sanoo.
 Jokela avaa määrätietoisesti trimmaamon oven, ja Pompadour löntystää sisään. Kai karvakaverikin tietää, että hyvinvoinnin – ja toki kauneudenkin – eteen on tehtävä töitä.
 Kuusivuotias westie eli länsiylämäänterrieri Pompadour on päässyt trimmaaja Katri Albrechtin käsittelyyn.  Ronnie Holmberg / Yle
 Monet etenkin karkea- ja pitkäkarvaiset koirarodut tarvitsevat säännöllistä turkin trimmausta pysyäkseen terveenä ja hyvinvoivana. Trimmauksessa koiran turkki siistitään karvan laadun mukaan joko nyppimällä, koneella surruttaen tai saksilla leikkaamalla.
 Pompadourin komistusoperaatio suoritaan nyppimällä. Aikaa siihen menee arviolta kolmisen tuntia.
 Kuollut karva irtoaa koirasta helposti nyppimällä, eikä trimmaus satuta koiraa. Pesemättömästä karvasta saa tukevamman otteen kuin puhtaasta, joten koiraa ei pestä ennen toimenpidettä.  Ronnie Holmberg / Yle
 Ammattitaitoisille trimmaajille riittää töitä
 Vuonna 2020 Suomeen rekisteröitiin lähes 49 000 koiranpentua. Määrä on yli kahdeksan prosenttia enemmän kuin vuotta aiemmin.  Luku myös ylitti ensimmäistä kertaa syntyneiden vauvojen määrän.
 Kennelliiton mukaan tänä vuonna määrä on kasvanut entisestään, sillä marraskuun loppuun mennessä rekisteröintejä on tehty jo yli 50 000. Vuoden 2008 ennätys, eli 52 900 rekisteröityä koiraa, voi hyvinkin mennä rikki.
 Koiraväen Pesu & Leikkaus yrityksen omistaja Olga Saarno on trimmannut koiria jo 20 vuotta, 9-luokan TET-harjoittelusta lähtien. Ronnie Holmberg / Yle
 Nelijalkaisten perheenjäsenten määrän suuri kasvu näkyy Koiraväen Pesu & Leikkaus -trimmaamon varauskirjassa. Puhelin soi koko ajan. Omistaja  Olga Saarno  kertoo, että töitä on niin paljon kuin vain ehdittäisiin tehdä.
 – Ongelma on enemmänkin rekrytointi, että mistä saataisiin apuja, yli 20 vuotta koiria trimmannut Saarno sanoo.
 Lokakuussa viisi vuotta täyttäneessä trimmaamossa koiria parturoi Saarnon lisäksi kolme työntekijää.
 Puolivuotias cockerpoo Benji on trimmattavana kolmatta kertaa. Yleensä koirat suhtautuvat siistimiseen rauhallisesti.  Ronnie Holmberg / Yle
 Myös Lemmikkieläinketju Musti Groupin maajohtaja  Timo Tervo  arvioi, että eläinten hyvinvointipalvelut ovat kohisten kasvava bisnes.
 Musti & Mirri on alansa markkinajohtaja. Sen hyvinvointipalveluissa työskentelee tällä hetkellä noin 200 ammattilaista, joista puolet ovat trimmaajia. Loput ovat eläinlääkäreitä, fysioterapeutteja ja eläintenkouluttajia.
 Tervon mukaan trimmaajista on huutava pula, joten heitä rekrytoidaan ja myös koulutetaan jatkuvasti yhteistyössä Taitotalon ja koulutuskeskus Salpauksen kanssa.
 – Kasvu on eksponentiaalista. Myymme kaikki ajat, joita meillä vain on tarjottavana, Tervo kertoo.
 Trimmauspalveluiden lisäksi koirille on nykyään tarjolla muun muassa hierontaa, ravitsemusterapiaa, päiväkoteja ja omaa oluttakin. Tervon mukaan ne asiat, jotka ovat ihmisten hyvinvoinnissa pinnalla, näkyvät lemmikeilläkin.
 – Lemmikkien hyvinvointipalvelut ovat todellinen megatrendi. Ihmiset haluavat panostaa lemmikkiensä kokonaisvaltaiseen hyvinvointiin.
 Trimmaaja Katri Albrecht kertoo, että koirien trimmaaminen on tarkkaa ja fyysistä työtä. Joskus yhden koiran käsittelyyn voi kulua monta tuntia. Ronnie Holmberg / Yle
 Puettu koira ei ole enää ihmettelyn aihe
 Nyt lämpötilan painuttua pakkaselle, kaduilla tulee vastaan ties minkälaista nelijalkaista pukeutujaa. On villapaitaa, töppösiä, toppaliiviä, teknistä tuulitakkia ja joidenkin pantaa koristaa pimeässä välkkyvä diskovalo.
 Aalto-yliopiston muodin tutkimuksen professori  Annamari Vänskä  kertoo, että  jos vielä reilu viisi vuotta  sitten koirien pukeminen muodikkaisiin asuihin oli kasvava trendi maailmalla, on se nykyään normi meillä Suomessakin.
 – Vaatteita käyttävä koira ei ole enää ihmetyksen aihe, vaan enemmänkin normi. Siitä kertoo myös koiranvaatteiden suuri valikoima. Emme enää luota samalla tavalla turkin eristävyyteen kuin ennen, Vänskä sanoo.
 Jos maailman metropoleissa koiria voi nähdä trendikkäissä omistajansa ulkonäköön sovitetuissa muotiluomuksissa, Suomessa koiria puetaan lähinnä käytännöllisistä syistä: suojataan kylmältä, sateelta ja säästetään samalla myös omistajan vaivaa lemmikkien alituiselta pesemiseltä.
 – Suomalainen haluaa korostaa pukeutumisessaan funktionaalisuutta. Sama näkyy myös lemmikkien vaatteissa, Vänskä sanoo.
 Taustalla on Vänskän mukaan myös tutkimustiedon vahvistama ajatus siitä, että vaatimukset lemmikkien ylläpidosta ovat kasvaneet. Lemmikki koetaan entistä voimakkaammin osaksi perhettä, omaa laumaa. Siihen suhtaudutaan kuin omaan lapseen.
 Enää ei riitä, että lemmikki tarjoaa meille seuraa, vaan meidän pitää aktiivisesti kantaa vastuuta niiden hyvinvoinnista. Vänskä muistuttaa, että myös lisääntynyt tutkimus puoltaa tätä näkökulmaa.
 – Pukemalla koira sään mukaisesti ja viemällä se tarpeen vaatiessa trimmattavaksi, viestimme myös muille, että pidämme koiristamme huolta, Vänskä kertoo.
 Trimmaaminen on terveysteko, mutta toiveetkin toteutetaan
 Koirien muoti näkyy Suomessa etenkin niiden vaatteissa. Maailmalla suosittuja koirien turkin värjäämisiä ei täällä tehdä. Myös  Eläinsuojeluyhdistysten liitto ja Suomen Kennelliitto pitävät  toimintaa epäeettisenä ja vastustavat koirien koristevärjäystä.
 Töölössä Koiraväen Pesun & Leikkauksen tyypillisen asiakkaan turkki trimmataan lyhyemmäksi siten, että sen rotutyypillisiä piirteitä korostetaan.
 Jos koiran kuolleita, kasvunsa lopettaneita karvoja ei poisteta, turkki takkuuntuu. Se voi hankaloittaa koiran liikkumista ja huopaantuneet takut voivat jopa aiheuttaa eläinlääkärin hoitoa vaativan ihotulehduksen.
 Kuollut karvapeite ei myöskään lämmitä ja suojaa koiran ihoa samalla tavalla kuin uusi.
 Erilaiset sakset ovat tärkeitä työvälineitä, mutta rodusta ja karvan pituudesta riippuen äänimaisemaan kuuluu trimmauskoneen tehokas surina.  Ronnie Holmberg / Yle
 Olga Saarno on huomannut, että monelle koiran omistajalle tulee yllätyksenä, kuinka paljon koiran turkkia pitää hoitaa. Varsinkin suosittujen pienten pitkäkarvaisten rotujen herkkä karva takkuuntuu helposti.
 – Kyllä se aika pitkälle on terveydenhoitoa. Tietenkin on kiva myös tehdä koirasta samalla söpö. Ja tuntuu, että siistitty koira pääsee pari päivää myös sänkyyn, jos ei ehkä pääsisi muuten, Saarno kertoo.
 Saarno kertoo, että omistajien mielestä heidän koiransa nuortuvat trimmaamossa vietetyn ajan aikana vuosia. Efekti on samanlainen kuin meillä ihmisillä onnistuneen kampaamoreissun jälkeen. Kun vanhat karvat jäävät lattialle, virtaa ja viehätysvoimaa riittää!
 Myös lemmikin omistajien persoonalliset tyylimieltymykset otetaan trimmaamossa huomioon.
 – Meillä käy asiakkaana muun muassa yksi puudeli, jolle tehdään aina irokeesi. Se sopii sille hirmu hyvin.
 Voit keskustella aiheesta torstaihin 2. joulukuuta kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Tiina Tanttari perusti lelukaupan keskellä koronaa ja yllättyi kysynnästä – kivijalkaliikkeissä odotetaan hyvää joulumyyntiä jo toista kertaa peräkkäin
 Kärpäsentoukista tehdään nyt koiranruokaa Hyvinkäällä – hyönteisten syömisestä piti tulla iso hitti, mutta läpimurtoa odotellaan yhä
 Koiranpennut ohittivat vauvat tilastoissa ensimmäistä kertaa – Ylen Pentuliven suosio kertoo korona-ajan koirabuumista

Lemmikkien hyvinvointipalvelut ovat kasvava megatrendi – puudeli voi saada trimmaamossa vaikka irokeesin, mutta tärkein syy käynnille on terveys