Summary: Vesistönsuojelun määrärahoja on nostettu roimasti viiden vuoden takaisesta. Enimmät hakijat ovat paikallisia vesiensuojeluyhdistyksiä.

elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ely)

Valtiovalta on rahoittanut erilaisia vesistönkunnostushankkeita jo vuosia ja vuosia. Pääosa avustuskohteista on ollut pieniä, paikallisesti tärkeitä vesikasvien niittoja ja roskakalojen nuottausta, joilla on pantu rehevöitymistä kuriin.
 Nyt viranomaiset haluaisivat lisää etenkin suurempia vesistönkunnostushankkeita.
 – Vesiensuojelutyötä on tehty Suomessa pitkään. Silti vesien tilanne paranee erittäin hitaasti, sillä ilmastonmuutos parhaillaan mitätöi jo tehtyä vesiensuojelutyötä. Se on meille iso haaste, sanoo ohjelmapäällikkö  Antton Keto  ympäristöministeriöstä.
 Ohjelmapäällikkö Antton Keto Ympäristöministeriöstä.   Markku Rantala / Yle
 –Valuma-aluemittakaavassa tehdyt isommat hankkeet pystyvät paremmin vastaamaan tämän päivän vesiensuojelun ja vesienhallinnan haasteeseen.
 Keto korostaa, että pienet hankkeet ovat paikallisesti vaikuttavia ja erittäin tarpeellisia, mutta isoissa hankkeissa pystytään paremmin parantamaan isojen vesistöjen ja jokien tilaa.
 Raaseporinjoki virtaa noin tunnin ajomatkan päässä Helsingistä.  Samuli Huttunen / Yle
 Tulvat ja ravinteet kuriin
 Raaseporinjoki-hanke Uudellamaalla on oiva esimerkki suurehkosta vesistön suojeluhankkesta, jollaisia valtiovalta on valmis rahoittamaan enemmänkin. Rehevöitynyttä jokea kunnostetaan toimilla, jotka vähentävät tulvimista ja ravinteiden pääsyä jokeen ja edelleen Itämereen.
 – Hanke on ollut käynnissä kolme vuotta ja olemme nyt saaneet lisärahoitusta kaksi vuotta eteenpäin. Projekti on osa Ympäristöministeriön vesiensuojelun tehostamisohjelmaa ja sieltä tulee rahoitusta keskimäärin noin 100 000 euroa per vuosi, kertoo Raaseporinjoki-hankkeen projektipäällikkö  Sara Vaskio .
 Projektipäällikkö Sara Vaskio (vas.) johtaa Raaseporinjoki-hanketta. Ympäristöjohtaja Elina Erkkilä on hankkeen päätoteuttajan Ralf Ajalin Oy:n palveluksessa.  Markku Rantala / Yle
 Vaskion mukaan myös Raaseporin kaupunki rahoittaa projektia ja mukana on myös yksityisiä säätiöitä.
 – Lisäksi tärkeätä on, että maanomistajat ja maanviljelijät ovat mukana tässä, tekevät talkootöitä ja antavat maata meidän käyttöömme.
 Yli 30 miljoonaa euroa
 Valtiovalta on varautunut avustamaan hankkeita avokätisesti. Määrärahat ovat pompanneet viiden vuoden takaisesta. Ensi vuodelle ympäristöministeriö ja maa- ja metsätalousministeriö esittävät yli 30 miljoonan euron määrärahaa Itämeren- ja sisävesien tilaa ja käyttöä parantaviin hankkeisiin.
 – Tilanne on tällä hetkellä erinomainen. Rahoitus on yli kaksinkertaistunut ja avustushankkeissa mahdollisuutemmme avustaa on yli kolminkertainen verrattuna viiden vuoden takaiseen tilanteeseen, Keto vertaa.
 Miksi määrärahoja on nostettu näin paljon?
 – Takana on yhteinen huoli siitä, että meidän vesiemme tila ei ole parantunut. Rannikkovesien tila on jopa heikentynyt. On ymmärretty, että tarvitaan merkittävämpiä panostuksia vesiensuojeluun ja valtion on kannettava tästä oma roolinsa, Keto sanoo.
 Satoja hakijoita
 Avustushaku käynnistyy lokakuussa. Määrärahat ovat olleet kysyttyjä.
 – Hakijamäärät ovat määrärahojen lisääntymisen myötä kasvaneet merkittävästi. Ely-keskuksiin tulee 400–500 hakemusta vuodessa ja yli puolet myös saa rahoitusta, Keto toteaa.
 Avustussummat vaihtelevat suuresti, tonnista parista yli 100 000 euroon.
 – Pieni avustus paikalliselle vesienhoitoyhdistykselle voi olla hyvin vaikuttava toimi paikallisesti, mutta jos tehdään valuma-aluelähtöistä, koko vesistöä koskevaa avustustyötä, niin tarvitaan tietenkin suurempi avustus, Keto avaa eroja.
 – Ely-keskukset myöntävät avustuksia vesikasvien niittoihin, hoitokalastuksiin, viemäreiden ylivuoto- ja haitallisia aineita ehkäiseviin hankkeisiin, maa- ja metsätalouden vesienhallinnan luontopohjaisiin ratkaisuihin, vesi- ja kataloustaloushankkeisiin ja tietysti pohjavesien suojelusuunnitelmien laatimiseen, Keto sanoo.
 Sara Vaskio esittelee Raaseporinjoki-hankkeessa kaivettua kosteikkouomaa. Kosteikko hidastaa veden kulkua ja  samalla ravinteet laskeutuvat altaisiin, eivätkä valu jokeen ja edelleen Itämereen.  Markku Rantala / Yle
 Uusia hakijoita Keto vinkkaa ottamaan yhteyttä oman alueen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskukseen eli ely-keskukseen jo aikaisessa vaiheessa.
 – Elyjen asiantuntijat auttavat teitä. Selvittäkää muun muassa vaatiiko hanke luvan tai vastaavan, Keto opastaa.
 Lue lisää:
 Levätilanne Suomenlahdella ei räjähtänytkään käsiin, vaikka heinäkuu oli poikkeuksellisen kuuma – Erikoistutkija: "Tämä kesä antaa toivoa"
 Pälkäneen vesien tilasta saadaan selkoa vuosikymmenten ajalta
 Ranta-asukkaat haluavat perata rantojaan – niittokoneita ei riitä joka rannalle
 Saimaa on lämpimin sataan vuoteen, Perämeren vedenlämpö 7 astetta yli normaalin – uimarit nauttivat, mutta luonnolle kuumuudesta on lähinnä haittaa
 Rehevöityvä Askaistenlahti kaipaa korjaavia toimia

Ilmastonmuutos mitätöi jo tehtyä vesiensuojelutyötä: valtio vastaa jättihaasteeseen korottamalla vesistökunnostuksen määrärahoja roimasti


Summary: Sää jatkuu epävakaisena koko maassa. Runsaat sateet ja voimistuva tuuli hankaloittavat liikennettä heti tulevan viikon alkajaisiksi.

Alkuviikon sää näyttää monin paikoin kehnolta. Ruotsin yllä voimistuva matalapaine liikkuu parhaillaan kohti Suomea, mikä tietää runsaita sateita pohjoiseen ensi yöstä lähtien.
 Ruskaretkeläisten kannattaa varautua pahimpaan: Lapissa nimittäin sataa maanantaina veden lisäksi paikoin räntää ja jopa lunta, ennustaa Ylen meteorologi  Joonas Koskela .
 – Lunta voi tulla runsaasti, mutta maahan sitä ei välttämättä jää paljoa. Syksyn ensimmäisten lumikertymien arvioiminen on vaikeaa, kun maaperä on vielä melko lämmin ja ainakin osa sataneesta lumesta sulaa pois.
 Alkavan viikon sateisin päivä on maanantai. Yle
 Koskelan ennusteiden perusteella Lapissa sataa maanantaina paikoin yli 30 millimetriä. Kun tiistai lasketaan mukaan, määrä nousee arviolta 40–60 millimetriin.
 Lämpötila laskee Käsivarren tienoilla huomenna alimmillaan lähelle nollaa. Ajokeli on huono ainakin Käsivarresta Keski-Lappiin ulottuvalla alueella, sanoo Koskela.
 Keskisessä ja eteläisessä Suomessa matalapaine voimistaa tuulia, jotka ovat puuskissa kovia. Maanantaina on voimassa  useita tuulivaroituksia sekä maa- että merialueilla .

 Pohjoisinta Suomea lukuun ottamatta päivälämpötilat keikkuvat alkuviikolla tyypillisesti kymmenen asteen molemmin puolin. Näillä näkymin huominen on sään puolesta viikon pahin päivä.
 – Vielä tiistaina tuulee ja sataa jonkin verran, mutta keskiviikkona rauhoittuu. Sää tosin pysyy loppuviikollakin pilvisenä ja melko viileänä, sanoo Koskela.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Lapin ruskaretkeläisille ikäviä uutisia: erämaan väriloisto voi peittyä valkoiseen vaippaan, sillä luvassa on lumisateita


Summary: Tempon talon nurkalta Verkarantaan johtava silta rakennettiin Hämeensillan remontin vuoksi jalankulkijoita ja pyöräilijöitä varten.

Tammerkosken ylittävä puinen jalankulku- ja pyöräilysilta puretaan Tampereen keskustassa. Silta suljetaan sunnuntain ja maanantain välisenä yönä.
 Purkutyöt aloitetaan kosken länsipuolelta Värjärinkujalta, eli Tempon talon nurkalta. Ensin puretaan sillan yläpuoliset osat. Viikon päästä, 19.–20. syyskuuta Tammerkoski tyhjennetään vedestä ja sillan alapuolisia rakenteita päästään purkamaan. Kun koski on tyhjä, Takossa ja Tampereen sähkölaitoksella voidaan tehdä huoltotöitä.
 Vesi päästetään virtaamaan Näsijärvestä Tammerkoskeen keskiviikkona 22. syyskuuta ja silloin väliaikainen silta on kokonaan pois kansallismaisemasta.
 Puusilta katoaa kansallismaisemasta puolessatoista viikossa, 22. syyskuuta mennessä. Elina Nieminen / Yle
 Värjärinkujan loppupää suljetaan liikenteeltä purkutöiden ajaksi 24. syyskuuta asti. Kävelijöiden kulkuyhteys Tempon talon tasanteelle säilyy.
 Mokkapuistoon ja Hämeenkadun alittavaan Tempon kävelytunneliin pääsee edelleen Hämeenkadun rappusilta. Kosken toisella puolella jalankulku- ja pyöräväylää joudutaan kaventamaan noin 20 metrin matkalla varasillan kohdalta.
 110 metrinen  varasilta rakennettiin vuonna 2018 Tammerkosken yli  helpottamaan liikkumista Hämeensillan remontin ajaksi. Hämeensilta kunnostettiin ja rakennettiin uudelleen vuosina 2018–2021.
 Uusia siltoja Tammerkosken yli?
 Purettavan sillan tilalle saattaa tulla tulevaisuudessa vakituinen silta. Ajatus sisältyy Tampereen  läntisen keskustan liikennesuunnitelmaan , jonka aikaväli ulottuu noin vuoteen 2030.
 Suunnitelmassa hahmotellaan kevyen liikenteen siltaa myös Hämeensillan toiselle puolelle. Tämä silta johtaisi Koskipuistosta Vanhan kirjaston puistoon.
 Tammerkoski on yksi ympäristöministeriön nimeämistä  Suomen kansallismaisemista . Laki ei määrittele kansallismaisemien kaavoitusta, mutta niihin kohdistuvat muutokset pyritään pitämään yleensä vähäisinä.
 Kun  Moro-lehti  kirjoitti uusista siltasuunnitelmista marraskuussa 2020, Tampereen rakennuttamisjohtaja  Milko Tietäväinen  totesi äärettömän herkän paikan asettavan kovat vaatimukset suunnitteluratkaisulle.

Tammerkosken ylittävä tilapäinen silta puretaan – työt käynnistyvät sunnuntai-iltana


Summary: Vihreät valitsivat lauantaina puolueelle kolme varapuheenjohtajaa. He kaikki haluavat sisäministeriksi. Hanna Holopainen on ainoa varapuheenjohtajista, joka vastustaa puolueen hyväksymää aloitetta kannabiksen laillistamisesta.

Vihreät valitsivat lauantaina puoluekokouksessaan puolueen varapuheenjohtajiksi tamperelaisen  Iiris Suomelan , lappeenrantalaisen  Hanna Holopaisen  ja helsinkiläisen  Atte Harjanteen .
 Yksi heistä nousee sijaistamaan  Maria Ohisaloa , kun hän jää vanhempainvapaalle.
 Yle seurasi tässä jutussa lauantain puoluekokousta
 Puolue päättää lähiviikkoina, kuka johtaa puoluetta Ohisalon poissaolon aikana. Lähiviikkoina myös päätetään, hoitaako Ohisalon sijainen myös sisäministerin tehtäviä vai jaetaanko ne jollekin toiselle henkilölle.
 Yle kysyi Iiris Suomelalta, Atte Harjanteelta ja Hanna Holopaiselta, kuinka kovasti Ohisalon sijaisuus ja sisäministerin tehtävät kiinnostavat.
 Näin he vastasivat.

 Harjanne ja Suomela haluaisivat laillistaa kannabiksen, Holopainen ei
 Vihreiden puoluekokous  hyväksyi sunnuntaina aloitteen , jossa esitetään, että kannabis laillistettaisiin Suomessa.
 Atte Harjanne oli allekirjoittamassa aloitetta.
 – Olin pyynnöstä siinä mukana, hän sanoo Ylelle.
 – Olen pohtinut, olisiko oikea askel dekriminalisointi, jota Terveyden ja hyvinvoinnin laitos suosittelee vai laillistaminen. Olen ollut häilyvä siinä rajalla. Mutta aloite oli hyvin koottu. Tällä (kannabiksen laillistamisella) voidaan hillitä päihdehaittoja.
 Harjanne sanoo, että kannabisaloite "meni läpi muutamalla äänellä".
 – Henkilöhtaisesti epäilen, että tämän maan poliittisessa ympäristössä asia (kannabiksen laillistaminen) kovin nopeasti muuttuu, Harjanne arvioi.
 Myös Iiris Suomela oli allekirjoittamassa aloitetta kannabiksen laillistamisesta.
 – Se vastaa vihreiden päihdepolitiikan periaatteita. Ohjataan mieluummin hoitoon kuin rangaistaan. Kannabiksen laillistamisella on saatu muissa maissa torjuttua järjestäytynyttä rikollisuutta ja päihdehaittoja, Suomela sanoo.
 Atte Harjanne on 37-vuotias diplomi-insinööri, joka työskenteli aiemmin tutkijana Ilmatieteen laitoksella. Hän on ensimmäisen kauden kansanedustaja ja kaupunginvaltuutettu Helsingissä.
 Iiris Suomela on 27-vuotias ensimmäisen kauden kansanedustaja ja kaupunginvaltuutettu Tampereelta. Suomela toimi aiemmin vihreiden nuorten puheenjohtajana, hän opiskelee sosiologian maisteriopintoja.
 Hanna Holopainen on 44-vuotias diplomi-insinööri, joka työskenteli aiemmin toiminnanjohtajana vihreiden piirijärjestössä. Hän on ensimmäisen kauden kansanedustaja ja kaupunginvaltuutettu Lappeenrannassa.
 "En olisi näin radikaalia askelta ottamassa"
 Hanna Holopainen ei ole samaa mieltä kuin Harjanne ja Suomela.
 Holopainen katsoo, ettei kannabista pitäisi laillistaa Suomessa.
 – En olisi näin radikaalia askelta ottanut eteen päin, Holopainen sanoo.
 – Kannatan sitä puolueen tavoitetta, että haittojen rangaistavuudesta siirrytään haittojen vähentämiseen. Itse kannan huolta ylipäätään päihderiippuvaisten hoitoon ohjaamisesta ja niiden resurssien vähäisyydestä.
 Lue lisää:
 Vihreät kumoaisi kannabiksen "kieltolain" – Puoluekokous vaatii käyttöä, hallussapitoa ja myyntiä lailliseksi
 Vihreät valitsivat poikkeuksellisen jännittävässä vaalissa varapuheenjohtajikseen Atte Harjanteen, Iiris Suomelan ja Hanna Holopaisen – Kolmikon joukosta valitaan Ohisalon tuuraaja
 Päivi Happonen: Sirkka on onnellinen pössyttelijä, mutta miksi Pekka on katkera kannabikselle? – Tätä kiihkeässä keskustelussa on sanottu

Kaikki kolme vihreiden varapuheenjohtajaa haluavat myös sisäministeriksi – Suomela ja Harjanne kannattavat kannabiksen laillistamista


Summary: Koronarokotuksen voi monin paikoin hakea ilman ajanvarausta vaikka kauppakeskuksesta. Matalan kynnyksen rokotuspalvelut ovat tärkeitä, kun Suomi pyrkii kohti 80 prosentin rokotuskattavuutta.

Helsingin kaupungin palkkalistoilla oleva aulatervehtijä  Elina Piippo  opastaa tasaiseen tahtiin asiakkaita kohti rokotuspistettä kauppakeskus Triplassa Helsingissä. Hänen työtehtävänsä on yksinkertainen: saada mahdollisimman moni rokottamaton pysähtymään ostosten tekemisen lomassa ja ottamaan koronarokotus.
 Piipon työ ei ole mennyt hukkaan. Neljän tunnin aikana rokotusjonoon pysähtyy kymmeniä ihmisiä omaa vuoroaan odottamaan.
 Yksi heistä on  Jonathan Guzman Monet , joka tuli hakemaan toisen rokoteannoksen. Hänellä oli ajanvaraus muutaman päivän päähän, mutta hän päätti aikaistaa rokotuksen ottamista.
 – Ajattelin, että pop-up on paljon helpompi. Tämä ei vienyt kuin kaksi minuuttia aikaa. Tuntui jotenkin, että oli pienempi kynnys.
 Helsinkiläinen Jonathan Guzman Monet odottaa jo koronarajoitusten päättymistä ja elämän helpottumista. Sini Järnström/ YLE
 Osa paikkakunnista tarjoaa ilman ajanvarausta myös kakkosrokotusta
 Helsinki päätti viime viikolla, että myös tehosterokotuksia aletaan antaa ilman ajanvarausta. Samoin toimii suurista kaupungeista ainakin Tampere.
 Turussa pop-up-pisteissä saa toistaiseksi vain ensimmäisen rokotuksen, mutta asiaa harkitaan uudelleen, kun ensimmäisten rokotusten menekki vielä hieman vähenee.
 Turun kaupungin tartuntataudeista vastaava lääkäri  Jutta Peltoniemi  kertoo, että ilman ajanvarausta toimivat rokotuspisteet ovat olleet hyvin suosittuja. Rokotuspaikkoja on avattu lisää eri puolille kaupunkia, jotta eri alueilla asuvilla olisi niihin lyhyt matka.
 – On erittäin tärkeää, että rokotuksen saaminen on helppoa. Jos halutaan mahdollisimman korkea rokotekattavuus, niin rokote pitää saada myös tosi helposti, Peltoniemi sanoo.
 Myös Tampereella helposti saavutettavia rokotuspisteitä pidetään merkittävinä, kun Suomi kirii kohti 80 prosentin rokotuskattavuutta. Erityisen hyödyllisiä pop-up-rokotuspisteet ovat nuorten tavoittamisessa, arvioi Tampereen Lasten, nuorten ja perheiden palveluiden hoitotyön päällikkö  Leena Vekara.
 – Ensi viikolla järjestämme pop-up-päiviä toisen asteen opiskelijoille Tredun toimipisteissä. Niissä rokotuksen voivat ottaa myös ulkopaikkakuntalaiset, jotka opiskelevat siinä oppilaitoksessa.
 Helpoilla rokotusmahdollisuuksilla houkutellaan nuoria rokotukseen
 Nuorten tavoittaminen on erityisen tärkeää, sillä nuorissa ikäluokissa rokotuskattavuus on vielä selvästi alle 80 prosentin. Tämä johtuu osittain siitä, että heitä on alettu rokottaa vasta loppukesästä, kun vanhemmat ikäluokat ovat käyneet ensimmäisellä piikillään jo keväällä.
 Helsingin Triplan rokotuspisteessä kävi viikonloppuna kaikenlaisia asiakkaita, mutta kaksi ryhmää erottui joukosta.
 – Täällä on käynyt paljon ulkopaikkakuntalaisia. Asiakkaiden ikäjakauma on suuri, on paljon myös nuoria, kertoo aulatervehtijä Elina Piippo.
 Aulatervehtijä Elina Piippo kiittelee ostoksilla olleiden ihmisten innokkuutta ottaa samalla koronarokotus. Sini Järnström/ YLE
 Vastikään lukiossa opiskelut aloittanut  Pekka Koukku  tuli hakemaan ensimmäisen rokotuksensa. Häneltä koulussa yhtenä päivänä järjestetty rokotusmahdollisuus meni sivu suun, mutta kauppakeskuksessa asia hoitui kätevästi.
 – Tiedän, että pari minun luokkalaistani on myös käynyt rokotuksessa. Mutta on myös pari kaveria, jotka eivät ole vielä hakeneet rokotusta.
 Pop-up-mahdollisuutta käytti myös  Liisa Hänninen-Koda . Hän sairasti keväällä koronan ja otti sen takia nyt vasta ensimmäisen rokotuksen. Se hoitui muiden viikonloppupuuhien ohessa.
 – Toin lapsen tänne HopLopiin syntymäpäiväjuhliin. Rokotus oli tässä tarjolla tosi kätevästi samaan reissuun.
 Jokainen otettu rokotusannos vie lähemmäs vapautta
 Kätevyys on valttia kun Suomi kirii kohti 80 prosentin rokotuskattavuutta ja sen jälkeen luvattua rajoitusten lopullista purkamista.
 Hallitus on luvannut, että valtakunnallisista koronarajoituksista ja kattavista suosituksista voidaan luopua kun 80 prosenttia yli 12-vuotiaista on rokotettu kaksi kertaa tai heillä on ollut siihen mahdollisuus.
 Toisen koronarokotuksensa jälkeen Jonathan Guzman Monet'n odotukset ovat korkealla. Rajoitusten purkaminen helpottaisi hänen alansa työtilannetta ja ihmisten elämää ylipäänsä:
 – Tämä uusi normaali on ollut jotenkin raskas. Koen, että ihmisten olisi hyvä päästä vähän helpompaan elämään. Rokotusten kauttahan siihen pääsee. Hoitaa sen pois pienellä kynnyksellä, niin kaikilla on paljon helpompaa.
 Pop-up koronarokotuspiste Triplan kauppakeskuksessa Helsingissä keräsi lauantaina tasaisesti kävijöitä. Sini Järnström/ YLE

Kauppakeskuksesta kohti koronavapautta – Helpot pop-up-rokotukset houkuttelevat varsinkin nuoria


Summary: Suomen Pankin Meri Ostbaum ja työelämäprofessori Vesa Vihriälä korostavat, että ikääntymisestä johtuva kestävyysvaje on Suomen todellinen tulikoe.

Suomi jatkaa ensi vuonna velkaantumista, vaikka talous kasvaa arvioiden mukaan noin kolmen prosentin vauhtia. Budjettiriihen jälkeen oppositio haukkuu hallitusta vastuuttomuudesta, mutta asiantuntijoilta riittää myös ymmärrystä.
 Suomen Pankin ennustepäällikkö  Meri Ostbaum  arvioi, että budjettiriihessä oli kyse tasapainottelusta. Kasvun aikana olisi hyvä kerätä puskureita, mutta toisaalta koronakriisistä toipuminen on yhä osittain kesken.
 – Tätä kriisiä on hoidettu eri tavalla kuin finanssikriisiä. Silloin opittiin, että on parempi tukea taloutta vähän liikaa kuin liian vähän.
 Helsingin yliopiston työelämäprofessori  Vesa Vihriälä  on samoilla linjoilla.
 – Ei olisi järkeä lyödä jarruja päälle nopeasti, koska velkaraha ei juuri nyt maksa mitään. Meillä ei ole akuuttia velanhoito-ongelmaa, koska saamme velkarahaa halvalla ja velkaantuminen ei ole kansainvälisesti poikkeuksellisen korkea.
 Yllä oleva kaavio kuvaa Suomen velan kehitystä suhteessa kokonaistuotantoon. Se on hyvä tapa tarkastella velkaantumista, koska näin voidaan verrata nykytilannetta esimerkiksi 1990-luvun lamavuosiin.
 Velkaa on enemmän kuin koskaan. Siksi onkin perin erikoista, että korkokustannukset ovat pohjalukemissa. Nykyisistä jättiveloista maksetaan korkoja suunnilleen yhtä paljon kuin vuonna 1990, jolloin siis valtiolla ei ollut velkaa nimeksikään.
 Erikoisen ilmiön taustalla on Euroopan keskuspankki, joka on painanut valtionlainojen korot alas. Kuluttajien korot menivät pohjalukemiin EKP:n yksipuolisilla korkopäätöksillä, yritysten ja valtioiden pitkät korot olivat massiivisempi operaatio.
 Euroopan keskuspankki aloitti jäsenvaltioiden velkapapereiden ostot jo finanssikriisissä. Korona-aikana osto-ohjelmien koko lasketaan jo tuhansissa tuhansissa miljardeissa euroissa.
 Tällä viikolla Euroopan keskuspankki antoi ensimmäisen vihjeen siitä, että velkapapereiden ostoja ryhdytään varovaisesti hidastamaan.
 Euroopan keskuspankki supistaa hieman velkapapereiden ostojaan – pääjohtaja Christine Lagarde: Talousnäkymät loppuvuonna ovat odotettua paremmat
 Suuri haaste on vasta edessäpäin
 – Kun korot ovat matalalla, ei synny painetta uudistuksiin. Silloin on vaikea tehdä poliittisia päätöksiä, joiden hyödyt realisotuvat tuonnempana, mutta ikävät puolet välittömästi, Helsingin yliopiston työelämäprofessori Vesa Vihriälä sanoo.
 Tanja Heino / Yle
 Vihriälä ja Ostbaum eivät kannusta holtittomaan valtion velkaantumiseen. He haluavat kuitenkin siirtää huomion yhden vuoden alijäämästä Suomen todelliseen tulikokeeseen.
 Kansakunta ikääntyy, ja sen seurauksena on syntynyt mittava kestävyysvaje. Suomen Pankki  ennusti kesällä , että kasvu on ripeää tämän ja ensi vuoden, mutta sitten heikko työn tuottavuus ja väestön ikääntyminen alkavat painaa.
 Tarvittaisiin isoja uudistuksia, mutta niitä ei syntynyt riihessä tälläkään kertaa.
 – Hallituksella on kolme keinoa eli työllisyysasteen nosto, tuottavuuden kasvun parantaminen ja julkisen talouden tehostaminen. Kaikkien osalta on joitain asioita tehty, mutta minun käsitykseni mukaan nämä eivät läheskään riitä velkaantumisen taittamiseen, Vesa Vihriälä sanoo.
 Lue lisää :  Työllisiä on enemmän kuin koskaan ja talous kasvaa kohisten – Professori: Hallituksen nyt päättämät toimet voivat jopa heikentää työllisyyttä
 Korkojen nousua kannattaa vähän toivoakin
 – Tätä hallitusta leimaa voimakas elvyttäminen. Hyvää on se, että pidimme talouden kasassa ja pääsimme kovaan kasvuun. Haaste on se, että tasapainottaminen tulee ajoittumaan hetkeen, jolloin kasvamme heikommin, Varman Risto Murto sanoo.  Yle / Kristofer Andersson
 Nollakorkojen ansiosta velkaisilla kansalaisilla ja valtioilla on leppoisat oltavat. Tulisiko suomalaisten toivoa nollakorkojen säilyvän hamaan tulvaisuuteen?
 Eläkevakuutusyhtiö Varman toimitusjohtaja  Risto Murron  mukaan se ei olisi missään tapauksessa toivottavaa. Hän kuvaa tilannetta "jumiin jäämiseksi".
 – Se kertoisi, että Eurooppa ei olisi päässyt kasvuun. Suomessa se tarkoittaisi, että meidän olisi hyvin vaikeaa sopeuttaa kasvanutta velkataakkaamme, Murto sanoo.
 Suomi ja Eurooppa voivat Murron mukaan tasapainottaa velkansa vain, jos ne pääsevät kiinni kasvuun. Silloin käynnistyy terve inflaatio ja korkojen maltillinen nousu. Pelkillä säästäen tehdyillä budjeteilla se ei onnistu – vaikka korot pysyisivät alhaalla.
 – Jos ei kasvua ja inflaatiota saada aikaan, budjettipolitiikka ei todennäköisesti tule riittämään. Tällainen tilanne muistuttaisi Japania. Jos korko olisi yhä nollassa, akuuttia kriisiä ei olisi – mutta se rajoittaisi muuta politiikkaa, Murto kuvaa.
 Entä jos korot karkaavat?
 Valtiot ja keskuspankit ovat tilanteessa, jossa ne eivät ole koskaan ennen olleet. Siksi kukaan ei voi tietää, koska ja millä tavoin tilanne purkautuu. Entä jos korot nousevat niin, että Suomi ei yksinkertaisesti selviä veloistaan?
 Varman Risto Murto muistuttaa, että noin 30 prosenttia Suomenkin valtionvelasta on tällä hetkellä keskuspankissa.
 – Kun velasta niin merkittävä osa on keskuspankin taseessa, on hyvin epätodennäköistä, että lyhyellä aikavälillä syntyisi valtion rahoitukseen liittyvää kriisiä.
 Perinteisesti valtion velat ovat Varman kaltaisten institutionaalisten sijoittajien salkuissa. Yli vuosikymmenen ajan myös keskupankit ovat olleet kentällä. Jos ongelmia tulee, valtioiden velat saattavat jäädä pitkäksikin aikaa keskuspankkien holveihin odottamaan.
 – Poliittisen päätöksenteon kannalta siinä lähestyttäisiin jo velkojen anteeksiantoa, Murto sanoo.
 Kun valtioiden velkapaperit ovat keskuspankeilla, ne ovat ikään kuin velkaa itselleen. Keskuspankit korostavat tietysti itsenäisyyttään – ne eivät ole valtioiden tai hallitusten ohjattavissa.
 Siitä huolimatta  ajatus  velkojen  jäädyttämisestä  tai  anteeksiannosta  nousee  tasaisin  väliajoin  julkisuuteen . Keskuspankki on vähintään jonkinlaisessa loukussa, joka rajoittaa koronnostojen mahdollisuutta.

Suomi velkaantuu vauhdilla, mutta asiantuntijoiden mukaan äkkijarrutukselle ei ole tarvetta – "Parempi elvyttää vähän liikaa kuin liian vähän"


Unkarin pääministeri  Viktor Orbán  pääsi esittelemään uskonmiehen mainettaan maahan pikavisiitille saapuneelle paavi  Franciscukselle .
 1,3 miljardin katolilaisen johtajana paavi on usein vaatinut apua syrjäytyneille sekä sotaa ja köyhyyttä pakeneville – uskontokunnasta riippumatta. Tämä on herättänyt närää Orbánin kannattajissa. Häntä myötäilevät tiedotusvälineet ja kannattajat ovat kutsuneet paavia ”kristinuskon vastaiseksi” tämän siirtolaisnäkemysten vuoksi, kertoo uutistoimisto AFP.
 Orbán pitää itseään ”kristillisen Euroopan” puolustajana siirtolaisilta ja muslimeilta.
 Paavin ja Orbánin keskustelusta ei kerrottu seikkaperäisesti, mutta Vatikaani kertoi lausunnossaan keskustelujen koskeneen muun muassa kirkon roolia Unkarissa, ympäristönsuojelua ja perheiden asioita. Tapaamisen hengen kerrotaan olleen hyväntahtoinen ja sen kestäneet oletettua pidempään – 40 minuuttia.
 Paavi varoitti juutalaisvastaisuudesta Euroopassa
 Tapaamisen jälkeen Orbán osallistui paavin pitämään messuun Budapestissä, jossa paavi toivoi, että kuulijat pysyvät avoimina ja huomaavaisina.
 Paavi tapasi aiemmin päivällä kristittyjä ja juutalaisia johtajia. Hän varoitti myös antisemitismin uhasta, joka ”yhä piilee Euroopassa ja muualla”. Unkarissa on Keski-Euroopan suurimpiin lukeutuva juutalaisyhteisö.
 Orbánin vaalikampanjaa kritisoitiin juutalaisvastaisuudesta vuonna 2017, kertoo  Britannian yleisradioyhtiö BBC .
 Kampanjassa levitettiin unkarilaissyntyisen, juutalaisen suursijoittaja  George Sorosin  julisteita sanoilla ”Ei anneta Sorosille viimeistä naurua”. Orbán kiisti tuolloin antisemitismin ja torjui juutalaisyhteisön pyynnöt julisteiden poistamisesta, BBC kertoo.
 Paavi vietti Unkarissa vain seitsemän tuntia ennen kuin lähti neljä päivää kestävälle matkalle Slovakiaan. Kaikissa Slovakian 2 627 katolisessa kirkossa soitettiin kelloja samalla hetkellä kun paavin kone laskeutui.
 Lue myös :
 Tukieurot pois elleivät yhteiset arvot kiinnosta, sanoo selvä enemmistö EU-kansasta, niin myös oikeusvaltion periaatteita koetelleissa Unkarissa ja Puolassa
 ”Huolettaako lapsiin kohdistuva seksuaalipropaganda?” – Orbánin emojikampanja vihjaa unkarilaisille, mitä mieltä olla homoja syrjivästä laista
 Yle Unkarissa: Kristóf, 18, kärsii maansa homovastaisesta politiikasta ja unelmoi opiskelusta Suomessa – “Tulevaisuutemme otetaan meiltä pois”

Pakolaisten puolesta usein puhuva paavi Franciscus vieraili Unkarissa – tapaamista siirtolaisvastaisen Orbánin kanssa kuvailtiin lämminhenkiseksi


Summary: Jan Richardssonin kokoelma on karttunut 30 vuoden aikana ja on nyt valmis. Hän ylläpitää Stones on Decca -nettisivustoa, jolle on koonnut tiedot levyistä.

Brittiläiset 60- ja 70-lukujen rockyhtyeet ja -artistit

Mustasaaren Sulvalla Pohjanmaalla on the Rolling Stones -fanin taivas.
 Sulvalaisella  Jan Richardssonilla  on nimittäin yksi maailman viidestä Rollarit-ihmeestä: täydellinen the Rollling Stonesin Decca-levymerkille julkaisemien levyjen kokoelma.
 – LP-levyjä on noin 650 ja maksisinkkuja sekä pikkusinglejä saman verran lisää. Veikkaisin, että levymäärä on 1200 paikkeilla, Richardsson laskee aarteita levyhyllyssään.
 Lisäksi ovat tietysti cd-levyinä julkaistut äänitteet, mutta niitä ei tässä nyt lasketa.
 Keräilytilan seinillä on myös the Rolling Stones -julisteita. Pasi Takkunen / Yle
 Lue seuraavaksi:   Han äger de mest sällsynta Rolling Stones-skivorna
 "Se oli erityinen päivä"
 Richardsson aloitti the Rolling Stonesin äänitteiden keräämisen kolmisenkymmentä vuotta sitten.
 Joitain vuosia sitten kokoelma valmistui, kun hän onnistui hankkimaan viimeisenkin vielä puuttuneen lp-levyn hyllyynsä.
 – Se oli erityinen päivä. Kuljin pilvissä viikon sen jälkeen, Richardsson muistelee hetkeä, kun kokoelman viimeinen levy saapui postitse.
 Richardssonin kotona on huone, joka on omistettu kokoelmalle. Sieltä löytyvät levyt, julisteet, nimikirjoitukset... ja levyjen kuuntelemiseen tarvittavat välineet.
 Keräilyn alussa Richardsson kertoo sortuneensa samaan virheeseen, mihin moni muukin. Hän keräili Rollareiden levyjä, mutta ei rajannut kokoelmaansa sen tarkemmin.
 – Kokoelmastani oli tulossa iso, muttei välttämättä laadukas.
 Koska jotain piti keksiä, Richardsson keskittyi keräämään Englannissa valmistettuja Decca-levymerkille julkaistuja Rolling Stonesien levyjä.
 1960-luvun vinyylit olivat paksuja ja hyvälaatuisia. Richardsson on saanut noista ajoista paljon tietoa mm. Deccan työntekijöiltä. Pasi Takkunen / Yle
 Maailman tunnetut muut täydelliset Rollareiden Decca-levytysten kokoelmat löytyvät Australiasta, Alankomaista ja Iso-Britanniasta.
 Detaljit talteen
 Richardsson aloitti keräilyn aikana ennen internettiä.
 Vaikka kaikkea ei netistäkään löydy, on tiedon etsiminen sieltä silti kohtuullisen vaivatonta.
 Etenkin keräilyn alkuaikoina Richardsson joutui kuitenkin näkemään paljon vaivaa löytääkseen tietoja levyistä ja levytyksistä.
 Aikaa on kulunut tuntikausia, hän toteaa.
 – Olen löytänyt henkilöitä, jotka olivat aikanaan töissä Deccan tehtaalla ja valmistivat näitä levyjä. Heiltä olen saanut paljon arvokasta tietoa esimerkiksi valmistusprosesseista ihan detaljitasolla.
 Olen löytänyt henkilöitä, jotka olivat aikanaan töissä Deccan tehtaalla ja valmistivat näitä levyjä. Heiltä olen saanut paljon arvokasta tietoa esimerkiksi valmistusprosesseista ihan detaljitasolla.  Jan Richardsson
 Nyt Richardsson osaa esimerkiksi levyihin kaiverretun matriisinumeron perusteella jo sanoa, millaisesta äänitteestä on kyse.
 – Esimerkiksi yhtyeen ensimmäisellä levyllä on yhdestä kappaleesta kaksi versiota. Matriisinumerosta tiedän, onko kyseessä harvinaisempi levy, jolla on kappaleen lyhyt versio, vai levy, jolla on kappaleen pidempi versio.
 Flowers-levy julkaistiin 1967.  Kuvan levy on Englannissa painettu Japanin vientiä varten.  Näitä levyjä on tiettävästi maailmalla kolme kappaletta. Yle/ Axel Brink
 Levyhyllystä löytyy joitain äänitteitä useampia kappaleita. Kokoelman reunaehdot täyttyvät silti niissäkin.
 – Stonesien ensimmäisestä levystä keväällä 1964 minulla on yli 20 eri prässiversiota, jotka kaikki on valmistettu Englannissa. On alkuperäinen versio, joku jälkipainos, uustuotanto 1980-luvulta ja uustuotanto 1990-luvulta, Richardsson listaa.
 Yksi kokoelman harvinaisuuksista on promolevy vuodelta 1969. Richardsson kertoo, että levyä painettiin radioasemien jaettavaksi 200 kappaletta. Levyistä 24:ssä on yhtyeen jäsenten allekirjoitukset – ja niistä yksi on nyt sulvalaishyllyssä.
 Jos haluan kuunnella musiikkia, kuuntelen vinyyliä. Jos teen samalla jotain muuta, voin kuunnella cd-levyä, Jan Richardsson sanoo. Antti Haavisto / Yle
 Nyt kun Jan Richardssonin kokoelma on valmis, hänen levytyksistä keräämäänsä tieto on kaikkien ulottuvilla netissä Stones on Decca -sivuilla.
 Richardsson avasi sivuston vuonna 2010.
 – 1990-luvun loppupuolella aloin miettiä, miten dokumentoin kaiken tiedon, mitä minulla on. Nyt sivustolla on dokumentoituna kaikki Decca-levyt ja niihin liittyvää tietoa.
 Musiikista ja keräilystä kyse
 Richardsson on käynyt the Rolling Stonesien keikoilla 32 kertaa eri puolilla maailmaa. Lisäksi hän on kuullut yhtyeen jäsenten soolokeikkoja.
 Vaikka Richardsson kertoo vaihtaneensa yhtyeen jäsenten kanssa muutamia sanoja keikoilla, on hänen Rollari-harrastuksessaan aina ollut kyse juuri levyjen keräilemisestä.
 – Heidän jututtamisensa tai hellon sanominen ei ole koskaan ollut tavoitteeni. Haluan käydä livekeikoilla, kuunnella musiikkia ja kerätä vinyylilevyjä.
 Jan Richardsson jakaa keräämäänsä tietoa perustamallaan Stones on Decca-nettisivustolla. Antti Haavisto / Yle
 Kokolman levyt ovatkin aktiivisessa kuuntelussa etenkin talvella, kun muita harrastuksia on vähemmän.
 – Jos keskityn kuuntelemaan musiikkia, kuuntelen vinyyliä. Jos teen jotain muuta samalla, voin laittaa soimaan cd-levyn, Richardsson sanoo.
 Hän kehaisee nykyisin valmistettavia uusia vinyylilevyjä pääosin korkealaatuisiksi.
 Myös 1960-luvun levyjen laatu saa kehut, mutta 1970-luvun alun öljykriisin aikana tehdyt vinyylilevyt eivät yllä samalle tasolle.
 – Vinyyli koostuu suurelta osin öljystä ja, kun öljykriisin myötä valmistuskustannukset lähtivät nousemaan rajusti, öljymäärää vähennettiin, muutettiin vinyylin laatua ja prässättiin ohuempia levyjä, Richardsson kertoo.
 – Sen kuulee, onko kyseessä öljykriisilevy vai oikea levy.
 Lue seuraavaksi:
 The Rolling Stones -yhtyeen rumpali Charlie Watts on kuollut
 The Rolling Stones kielsi musiikkinsa käytön Trumpin vaalikampanjoinnissa – myös Abba ja Bruce Springsteen ovat kiistelleet poliitikkojen kanssa
 Rahasta vai rakkaudesta?

Jan Richardsson keräsi 30 vuodessa kaikki yhtyeen Deccalle tekemät vinyylit – nyt hänellä on yksi maailman viidestä täydellisestä kokolmasta


Summary: Lämpenevä ilmasto saa monet kokeilemaan uusien lajikkeiden kasvattamista. Syksyllä on aika korjata satoa ja istuttaa monivuotisia kasveja ensi kevättä varten

Viime kesän helteet ovat hellineet lämmöstä pitäviä kasveja, kuten kurpitsoja, kurkkuja, tomaatteja ja papuja. Kotipuutarhurit saavat nauttia runsaasta sadosta.
 – Tämän vuoden vihannes on kurpitsa. Moni on saanut oikein jättikokoisia kurpitsoja omalta pellolta tai kasvihuoneesta, kertoo puutarhaliiton toimitusjohtaja  Timo Taulavuori.
 Lämmin jakso alkoi jo aikaisin kesällä, jolloin oli myös paljon valoa. Se on kasveille parasta kasvuaikaa.
 – Jos myöhemmin syksyllä on lämmintä, se ei enää hyödytä samalla tavalla, koska silloin päivän pituus on jo lyhyempi, sanoo Luonnonvarakeskuksen erikoistutkija  Terhi Suojala-Ahlfors.
 Yle on kerännyt lukijoiden kuvia puutarhan sadosta hashtagilla  #ylekädetmultaan.
 Pappa_gronin Instagram-postauksessa pieni Theodore-poika pitelee lähes nelikiloista kurpitsaa.
 Helteiden kääntöpuoli on usein kuivuus. Sen vuoksi sato on voinut myös epäonnistua.
 – Kun on lämmintä, kasvit haihduttavat kovasti. Nyt kun oli pitkiä kuivuusjaksoja, kaikki eivät varmaan jaksaneet kastella riittävästi, Suojala-Ahlfors sanoo.
 Onnistumiseen on tarvittu ahkeraa kastelua.
 Halon kokoinen kesäkurpitsa painaa 3,645 kiloa. Kuvan lähettäjä: Kaisa Savolainen.
 Taulavuoren mukaan ilmaston lämpeneminen on lisännyt myös ilman hiilidioksidipitoisuutta jossain määrin, ja kasvit hyötyvät siitä.
 – Kasvit tekevät hyödyllistä työtä sitomalla hiiltä ilmasta lehtiin, juuriin ja varsiin. Hiili on kasvien tärkein raaka-aine, kun ne rakentavat solukkoa.
 Nämä avomaankurkut ovat kasvaneet hienosti betoniverkosta rakennetussa kaaressa. Satoa on tullut yli oman tarpeen. Kuvan lähettäjä: Inka.
 Suomessa kasvihuone on ollut varmempi paikka kasvattaa lämpimässä viihtyviä vihanneksia, kuten kurkkuja, kurpitsoja ja tomaatteja. Ne kärsivät ulkona, jos yöhalla tai viileä, alle kymmenen lämpöasteen jakso iskee yllättäen kesken kasvukauden.
 Taulavuoren mukaan ne ovat kuitenkin menestyneet yhä paremmin myös kasvimaalla aurinkoisella paikalla etenkin Etelä-Suomessa.
 – Niitä ei kannata laittaa ihan varjoon vaan talon eteläpuolelle. Siellä ne pärjäävät hyvin, Taulavuori vinkkaa.
 Häränsydäntomaatteja tuli kilokaupalla. Kuvan lähettäjä: Karin.
 Taulavuori on huomannut, että ilmaston lämmetessä ihmisten pihoille on istutettu myös muita lajeja ja lajikkeita, joita ei vielä parikymmentä vuotta sitten näkynyt juuri lainkaan.
 Pidentyneen kasvukauden ohella myös leudot talvet suosivat niitä.
 – Etelä-Suomessa on saatu satoa aprikoosi-, päärynä- ja persikkapuista sekä viiniköynnöksistä. Ne ovat talvehtineet ihan avomaalla. Päärynä ja omena ovat kypsyneet yhä pohjoisempana.
 Taulavuori tietää puutarhureiden innostuneen viljelemään myös maissia, paprikaa, chiliä ja bataattia avomaalla.
 – Jotkut ovat kokeilleet jopa inkivääriä ja kurkumaa eli vähän trooppisiakin kasveja ja saaneet niistäkin jonkinlaista satoa. Toki silloin kasvihuoneesta on hyötyä.
 Porkkanoista kehittyi vahvoja ja jykeviä. Kuvan lähettäjä: Paula Savelius.
 Kuumien kesien miinuspuoli on se, että kasvihuoneissa lämpötila saattaa nousta liian korkeaksi. Kun lämpöä on yli 35 astetta, edes lämpöä rakastava tomaatti ei viihdy kasvihuoneessa.
 – Se sulkee ilmarakonsa ja lopettaa kasvunsa. Kukat eivät enää pölyty. Kasvi on säästöliekillä. Kasvihuonetta voi viilentää sumuttamalla ja lisäämällä ilmanvaihtoa, Taulavuori sanoo.
 Verne-poika koki vaikuttavan yllätyksen, kun perheen palatessa kesälomareissulta kotona odotti kahdenkymmenen kilon kesäkurpitsasato. Kuva on elokuulta 2018. Lähettäjä: Anu Halunen.
 Syksyllä kannattaa istuttaa syötäviä kasveja
 Vaikka syksyllä saadaan kerätä satoa, se on myös hyvä aika istuttaa monivuotisia kasveja seuraavaa kasvukautta varten.
 Alla olevalla videolla Maatiainen ry:n toiminnanjohtaja  Maija Manninen  esittelee kaksi kiinnostavaa syötävää kasvilajia.
 Tuoksuorvokki oli viktoriaanisen ajan muotikasvi. Sitä käytettiin juomien ja makeisien valmistukseen. Myös saksankirveli sopii juomiin ja lisäksi keittoihin sekä piirakoihin.

 Lue myös:
 Alle 30-vuotiaat rauhoittuvat kädet mullassa – puutarhoilla on käynyt yhtä kova sutina viimeksi 90-luvun lamavuosina
 Siirtolapuutarhavillitys kiihtyy, palstat eivät tahdo riittää – Mökin ajoissa ostanut Mandi Petrell: "Tämä on hurmaavan puoleensavetävä paikka"
 Tältä näyttää Suomen suurin sadonkorjuu! Ihastele hellekesän upeaa kuvasatoa

Helteinen kesä sai tomaatit ja kurpitsat kasvamaan mahtavan kokoisiksi – katso kuvat kotipuutarhureiden runsaasta sadosta


Summary: Elokuva-alan asiantuntija Anna Möttölä iloitsee Teemu Nikin menestyksestä. Samalla hän kritisoi suomalaisen elokuvan rahoitusta: "Kiitoksena menestyksestä alaa uhkaavat leikkaukset".

Audiovisuaalisen kulttuurin edistämiskeskus (AVEK)

Anna Möttölällä  on kädet täynnä töitä.
 Toiminnanjohtaja Möttölä luotsaa torstaina alkavaa  Rakkautta & Anarkiaa  -elokuvafestivaalia ja tuhat asiaa vaatii huomiota.
 Oleellisen ehtii silti aina noteerata.
 – Mahtavaa! Me ollaan Teemu Nikki -faneja!
 Ohjaaja  Teemu Nikin  uutuuselokuva  Sokea mies joka ei halunnut nähdä Titanicia  voitti lauantai-iltana Venetsian elokuvafestivaalien  Orizzonti Extra -kilpasarjan .
 Kyseessä on uusi palkinto, jonka voittajan valitsee yleisö.
 – Jotenkin hyvin teemunikkimäistä, että voitto tuli juuri yleisösarjassa. Nikki on omalaatuinen ohjaaja, mutta aina yleisön suosikki, Möttölä sanoo.
 Toiminnanjohtaja Anna Möttölä on huolissaan elokuva-alan rahoituksesta. Yle / Kati Sinisalo
 Maailma on täynnä elokuvakilpailuja ja erikoisen nimisiä kilpasarjoja, joiden merkitystä voi olla vaikea hahmottaa.
 Maailman vanhin elokuvajuhla,  Venetsian kansainvälinen filmifestivaali , on parasta A-luokkaa.
 – Venetsia, Cannes, Berliini, Toronto, San Sebastian ja muutama muu. Jo niihin pääseminen on kova juttu, puhumattakaan palkituksi tulemisesta.
 Menestys noilla festivaaleilla lupaa hyvää elokuvan kansainväliselle levitykselle. Erityisesti kiinnostus Amerikan kivikovilla elokuvamarkkinoilla kasvaa.
 – Jos mietitään Yhdysvaltoja ja Oscar-kisaa, Venetsia on tällä hetkellä Cannesia tärkeämpi festivaali. Esimerkiksi tämän vuoden suuri Oscar-voittaja  Nomadland  lähti juuri Venetsiasta, Möttölä muistuttaa.
 "Todella järkyttävää, että elokuvan rahoitusta uhataan leikata"
 Matkaa  Sokealla miehellä  on tosin kuljettavana ennen Oscar-gaalaa. Ensimmäinen etappi on päästä Suomen Oscar-ehdokkaaksi.
 Suomalaisen elokuvan taso on tätä nykyä niin kova, ettei valinta ole itsestäänselvyys.
 Uutisia kansainvälisestä menestyksestä tuntuu tupsahtelevan tuon tuosta. Tuoreena mielessä on  Juho Kuosmasen  ohjaaman  Hytti nro 6 :n  voitto Cannesin kilpasarjassa .
 – Suomalaisen elokuvan menestys ei ole harhaa. Tekemisen taso on korkea. On opittu verkostoitumaan. Menestys ei ole enää yhden nimen varassa.
 Aki Kaurismäki  on saanut rinnalleen omaperäisiä kollegoita.
 Ohjaajien lisäksi kansainvälisen tason osaamista löytyy monesta muustakin ammattiryhmästä. Anna Möttölä nostaa esiin sekä Kuosmasen että Nikin elokuvien äänisuunnittelun.
 –  Sokeaa miestä  ja  Hyttiä  yhdistää Foley-suunnittelija  Heikki Kossi  joukkoineen. Heidän Kokkolassa sijaitseva studionsa oli mukana äänisuunnittelusta Oscar-palkinnon saaneen  Sound of Metal -elokuvan tiimissä .
 Ehkä myös elokuva-alan suhdanteet suosivat nyt suomalaista elokuvaa?
 – Toki elokuvamaailmakin muuttuu. Kansainvälinen, muu kuin omankielinen elokuva on tullut vahvasti esiin. Suosio jakautuu demokraattisemmin, Möttölä pohtii.
 Teemu Nikki on ohjannut myös Ylellä esitettävän Sekasin-tv-sarjan. Sasha Silvala / Yle
 Samalla kun suomalainen elokuva pärjää maailmalla, sen rahoituksesta käydään vääntöä.
 Audiovisuaalisen kulttuurin edistämiskeskuksen AVEK:in rahoitusta  aiottiin leikata neljällä miljoonalla eurolla , mutta suunnitelma peruttiin. Myös Suomen elokuvasäätiön  budjettia pienennetään .
 Taustalla on kulttuurille tuloutettavien veikkausvoittovarojen väheneminen.
 – On todella turhauttavaa, että kuin kiitoksena kaikesta menestyksestä alaa uhkaavat leikkaukset. Jos halutaan tasokasta, moniäänistä elokuvaa, joka menestyy myös maailmalla, rahoitusta pitää kasvattaa, ei leikata, Anna Möttölä sanoo.
 Lue lisää:
 Suomalaiselokuvan kansainvälinen suosio jatkuu
 Cannesissa kilpailee kaksi suomalaista teosta
 Brad Pittin tähdittämän Ad Astran foley-äänet syntyivät Suomessa

Suomalaiselokuvan menestys Venetsian festivaaleilla ennakoi hyvää – asiantuntija: "Jos mietitään Oscar-kisaa, Venetsia on tällä hetkellä Cannesia tärkeämpi"


Summary: Osakesäästämisen suosio on kasvanut Suomessa kovaa vauhtia. Tuloskauden aikana pörssiyhtiöiden raportointia seurataan tiiviisti, mutta piensijoittajat pelkäävät, että heiltä pihdataan tärkeää tietoa.

Yllättävät ohjeistuksen muutokset, yrityskaupat ja suunnatut osakeannit herättävät helposti kysymyksiä ja keskustelua piensijoittajien keskuudessa.
 Suomen osakesäästäjien toimitusjohtaja  Victor Snellman  on huomannut, että erityisesti sosiaalisessa mediassa ihmiset puivat huomiota herättäviä tapauksia. Snellman arvioi sijoittajien kokevan herkästi tulleensa petetyksi, kun yhtiöt esimerkiksi julkaisevat negatiivisen tulosvaroituksen.
 – Kun ihmisillä on rahaa kiinni, niin tunnereaktiot voimistuvat.
 Silloin tällöin yhtiöt julkaisevat tulosvaroituksen vasta vähän ennen varsinaista osavuosikatsausta. Tällaiset tapaukset ovat kummastuttaneet: Miksei asiasta ole kerrottu jo aiemmin vai yllättikö tieto yhtiön johdonkin?
 Moni piensijoittaja perustaa päätöksensä yhtiöiltä saatujen tietojen varaan. Yksityissijoittajilla ei ole samanlaisia valmiuksia hankkia tietoa suoraan yhtiöiltä, kuten esimerkiksi ammattimaisilla sijoittajilla on.
 Vaarana on, että yksityissijoittajat joutuvat epäreiluun asemaan, jos tieto ei tavoita kaikkia samanaikaisesti.
 Osakesäästäjien Snellman ei epäile yhtiöitä vilunkipelistä vaan arvelee, että useimmiten viime hetken ohjeistuksien muutoksen taustalla ovat käytännölliset syyt.
 Suomen Osakesäästäjien toimitusjohtaja Victor Snellman kuvattuna Helsingissä tammikuussa. Pekka Tynell / Yle
 Hänen mukaansa yhtiöiden hallitukset pitävät pääsääntöisesti kokouksen juuri ennen osavuosikatsauksen julkistusta. Pyrkimys on menneen vuosineljänneksen lisäksi saattaa hallituksen tietoon kaikkein tuorein näkemys yhtiön lähitulevaisuudesta, Snellman toteaa. Tämän vuoksi hallituksen kokous ajoittuu usein olemaan vain vähän ennen tulospäivää esimerkiksi edellisenä iltana.
 Korona on saanut yhtiöt varomaan ennusteissaan
 Pörssisäätiön toimitusjohtaja  Sari Lounasmeri  arvelee, että moni yhtiö on koronan aiheuttaman epävarmuuden vuoksi suhtautunut varovaisesti hyvistä ennusteita tiedottamiseen. Hyvistä näkymistä uskalletaan kertoa vasta, kun asiasta ollaan täysin varmoja.
 – Yhtiöt ovat varautuneet siihen, että vaikka tilanne näyttäisi nyt hyvältä, niin pelätään, että vielä voi tapahtua jotain negatiivista.
 Lounasmeri toteaa, että vaikka yhtiöt haluaisivat välttää ennusteiden muuttamista edestakaisin, niin sijoittajalle tämä kaikki voisi olla tärkeää tietoa.
 – Sijoittaja olisi todella mielellään perillä siitä, mitä yhtiön johto juuri sillä hetkellä tietää. Mitä tarkemmin yhtiö kertoo tulevaisuuden odotuksista sijoittajille, niin sitä tyytyväisempiä yleensä ollaan.
 Pörssisäätiön toimitusjohtajan Sari Lounasmeren mukaan korona-aika on saanut yhtiöt varomaan tiedottamista. Lounasmeri kuvattuna joulukuussa 2019. Marja Väänänen / Yle
 Toivottavaa Lounasmeren mukaan kuitenkin olisi, että yhtiöt palaisivat normaalimpaan tiedotuslinjaan ja uskaltaisivat kertoa tulosennusteistaan ja tarvittaessa päivittää niitä.
 Tiedonantovelvollisuus sitoo pörssiyhtiöitä
 Pörssiyhtiöitä sitoo markkinoiden väärinkäyttöasetuksen ja arvopaperimarkkinalain mukainen tiedonantovelvoite. Sen mukaan yhtiön tulee kertoa muun muassa tulevaisuuden näkymien muutoksista mahdollisimman pian sen jälkeen, kun asia on yhtiön tiedossa.
 Toisin sanoen pörssiyhtiö ei voi pihdata tietojaan, vaan kaikilla tulisi olla mahdollisuus saada ajantasainen tieto. Tämän velvoitteen toteutumista Suomessa valvoo viranomainen Finanssivalvonta.
 Markkinavalvoja  Minna Toiviaisen  mukaan suomalaisyhtiöiden tiedottamiseen liittyviin rikkomuksiin joudutaan puuttumaan melko harvoin. Vuonna 2020 Finanssivalvonta on kirjannut yhdeksän sen käsittelemää tapausta, joka on koskenut tiedonantovelvollisuutta ja joita selvitettiin laajemmin. Vuotta aiemmin tapauksia oli 15. Näiden lisäksi Finanssivalvonta on käsitellyt kymmeniä valvontahavaintoja ja ilmoituksia, jotka eivät ole johtaneet tarkempiin selvityksiin.
 Sosiaalisessa mediassa ja keskustelupalstoilla piensijoittajat ovat esittäneet turhautumistaan valvontaviranomaisten tapaan puuttua väärinkäytöksiin. Myös Finanssivalvonta on saanut suoraa palautetta, koska piensijoittajat pelkäävät jäävänsä epäreiluun asemaan.
 – Kyllähän sieltä huokuu tyytymättömyys, mutta paljon meidän toiminnastamme on sellaista, joka ei näy markkinoille, Toiviainen sanoo.
 Toiviainen kuitenkin toteaa, että kun ilmiantoja on selvitetty, tapauksista ei ole paljastunut niin merkittävää säännösten vastaista toimintaa tai menettelyjä kuin piensijoittajat ovat voineet kokea.
 – Piensijoittajalle ei näy se, mitä saamme valvontatapauksen selvittelyn kuluessa tietoon. Esimerkiksi mihin perustuu se, että tulosvaroitus on annettu tiettynä ajankohtana.
 Epäilyttävät tapaukset kulkeutuvat kuitenkin lopulta myös viranomaisen työpöydälle.
 Finanssivalvonta seuraa tapahtumia markkinoilla, mutta esimerkiksi yrityskaupat ja tulosvaroitukset ovat tilanteita, joista Finanssivalvonta saa paljon myös yhteydenottoja sijoittajilta, Toiviainen kertoo. Tällöin selvitetään, onko sisäpiiritieto julkistettu oikeaan aikaan, onko sisäpiiritiedoksi luettavaa tietoa vuotanut ja onko sitä pyritty hyödyntämään.
 Millainen sääntely pörssitiedottamista koskee? Pörssiyhtiöillä on tiedonantovelvollisuus, jonka tavoitteena on varmistaa, että sijoittajilla on yhdenvertainen, tasapuolinen ja samanaikainen mahdollisuus saada tietoa. Velvollisuus voidaan jakaa säännölliseen ja jatkuvaan tiedonantovelvollisuuteen. Säännöllisellä tiedonantovelvollisuudella tarkoitetaan taloudellisesta asemasta ja tuloksesta säännöllisesti julkistettavia tietoja. Jatkuvalla tiedonantovelvollisuudella tarkoitetaan jatkuvasti ja ajantasaisesti markkinoille julkistamia tietoja, kuten sisäpiiritiedon julkistaminen. Tiedonantovelvollisuus perustuu arvopaperimarkkinalakiin (AML), markkinoiden väärinkäyttöasetukseen (MAR) ja kauppapaikan sääntöihin, esimerkiksi Helsingin pörssin. Perinteisen pörssitiedotteen lisäksi yhtiö voi julkistaa lehdistötiedotteita tai kertoa yleisölle ja markkinoille yhtiötä koskevista tiedoista, joita sääntely ei edellytä.
 Finanssivalvonta ei kommentoi valvontatapauksia julkisesti
 Kun Finanssivalvonta havaitsee epäilyttävän tapauksen markkinoilla, asiaa selvitetään ja se vie aikaa.
 Sanktiota ei anneta kevyin perustein, vaan ensin yhtiötä pyydetään selvittämään tapahtumien kulkua. Tarvittaessa viranomaisella on laajat oikeudet saada tietoa taustalla olevista päätöksistä ja yhtiön raportointitetoja voidaan käydä läpi pitkältäkin ajalta.
 – Minun kymmenen vuoden aikanani ei ole tullut vastaan tapausta, että pyydettyjä tietoja ei ole saatu. Saamme hyvin yksityiskohtaista tietoa arviointimme tueksi, Toiviainen sanoo.
 Finanssivalvonta ei kuitenkaan kommentoi tapauksia julkisesti, mikä saattaa herättää epäilystä ja ärtymystä sijoittajien keskuudessa.
 Pörssiyhtiöitä sitoo tiedontantovelvollisuus, jonka tarkoitus on taata, että sijoittajilla on saatavilla yhtiöitä koskeva ajankohtainen ja tasavertainen tieto. Marja Väänänen / Yle
 Toiviainen toteaa, että Finanssivalvonnalla on välineet puuttua väärinkäytöksiin. Lisäksi hän huomauttaa, että kaikki viranomaisen tietoon saatetut epäilyttävät tapaukset käsitellään.
 Pörssisäätiön Lounasmeri toteaa, että markkinat hyötyisivät siitä, että olisi olemassa jonkinlainen tapa kertoa Finanssivalvonnan selvittämistä tapauksista julkisesti.
 – Markkinaluottamusta lisäisi se, että jotenkin saataisiin mekanismi, jolla näistä tapauksista voitaisiin kertoa, Lounasmeri sanoo.
 Hänen mukaansa markkinoilla voi syntyä epäluottamusta, kun valvontaprosessit voivat olla niin hitaita, vaikka ne olisivatkin selvityksessä ja jopa johtamassa toimenpiteisiin.
 – On tärkeää, että lopputuloksesta pystyttäisiin kertomaan julkisesti.
 Osakesäästäjien Snellmanin mukaan myös yhtiöillä itsellään olisi parantamisen varaa siinä, miten avoimesti ne kertovat sijoittajille tapauksista, jotka herättävät ihmetystä.
 – Epätietoisuus voi ruokkia villimpiäkin huhuja, Snellman toteaa.
 Hänen mielestään monesti yhtiöt voisivat hälventää sijoittajien epäilyksiä viestimällä asioistaan selkeämmin ja vastaamalla sijoittajia askarruttaviin huolenaiheisiin.
 Pörssisäätiön Lounasmeri nostaa esimerkkitapauksena Nokian, joka viime keväänä  kommentoi osakekurssin epätavanomaista liikehdintää , kun yhtiö keräsi huomiota Wallstreetbets-nettiyhteisössä ja osakekurssi nousi kymmeniä prosentteja lyhyessä ajassa. Tällöin Nokia tiedotti, ettei yhtiön liiketoiminnassa ole tapahtunut sellaisia muutoksia, jotka selittäisivät kymmenien prosenttien kurssinousun.
 – Se oli poikkeuksellinen ja hyvä reaktio siinä mielessä, että selkeästi kerrottiin, ettei heillä ole tiedossa syytä, miksi näin tapahtuu. Yhtiö voi myös kertoa sen, ettei mitään poikkeuksellista ole meneillään, Lounasmeri sanoo.

Viime hetken tulosvaroitus ja yllättävät yrityskaupat hämmentävät toisinaan piensijoittajia – “Kun on rahaa kiinni, tunnereaktiot voimistuvat”


Summary: Kaatopaikalle dumpattiin käytettyjä autonrenkaita 17 vuoden ajan. Suuret tulipalot ja siitä seuranneet ympäristöongelmat saivat viranomaiset sulkemaan kaatopaikan. Nyt alueelle kaavaillaan mittavaa asuinaluetta.

Kuwaitissa on tässä kuussa aloitettu yli 40 miljoonan hiekkaan hylätyn autonrenkaan kierrättäminen.
 Persianlahden pohjukassa Lähi-idässä sijaitsevalla Kuwaitilla on käsissään mittava jäteongelma, ja sen pohjoisosassa  viisi kilometriä Jahran kaupungista etelään  sijaitsee yksi maailman suurimmista autonrenkaiden kaatopaikoista. Sitä on kutsuttu myös autonrenkaiden hautausmaaksi.
 Kahden neliökilometrin alueelle Arhiyaan dumpattiin 17 vuoden aikana yli 40 miljoonaa vanhaa autonrengasta. Vuosina 2012–2020 siellä nähtiin kolme suurta tulipaloa, jotka herättivät huolen ympäristöongelmista. Lopulta viranomaiset sulkivat kaatopaikan kokonaan.
 Jättimäinen alue sijaitsee vain noin seitsemän kilometrin päässä asuinalueesta. Lähialueiden asukkaat ovat kärsineet kaatopaikan tulipaloista, joista vapautuu myrkyllistä mustaa savua.
 Kaatopaikasta halutaan mittava asuinalue
 Kuwait ilmoitti aiemmin tässä kuussa, että se haluaa rakennuttaa paikalle uuden 25 000 rakennuksen asuinalueen.
 Autonrenkaat siirretään al-Salmiin, jossa ne on määrä kierrättää: silputa ja puristaa massasta laattoja, joita voidaan käyttää rakennustöissä.
 Kierrätyksestä vastaava EPSCO arvioi, että se voi kierrättää vuosittain jopa kolme miljoonaa rengasta.
 Autonrengasromu on suuri ympäristöongelma eri puolilla maailmaa. Ne paitsi vievät paljon tilaa kaatopaikoilta ja ovat hankalaa kierrättää myös voivat päästää vaarallisia kemikaaleja.
 Öljyrikkaassa Kuwaitissa on 4,5 miljoonaa asukasta. Vuonna 2019 rekisteröityjä ajoneuvoja oli 2,4 miljoonaa.
 Lue myös :
 Shell, Hollanti, Saksa ja moni muu joutuu muuttamaan tosi nopeasti ilmastotekojaan – yksi syy siihen on Sophie Backsen, 22, ja uppoava saari
 Kiina kiristää jälleen ympäristölakejaan: Ulkomaisen kiinteän jätteen tuonti päättyy vuodenvaihteessa
 Lautanen tyhjäksi tai sakkoja – Kiina kaavailee ruokahävikin vastaista lakia
 Kriisissä oleva amerikkalainen öljyteollisuus haluaa nyt viedä muoviroskaa Keniaan – "Maastamme tulee kaatopaikka"

Kuwait kierrättää yli 40 miljoonaa autonrengasta – katso videolta, miltä näyttää hiekkaan hylättyjen renkaiden ”hautausmaalla”


Summary: Nuohousala avattiin kilpailulle kaksi vuotta sitten koko maassa. Nuohoojien pelastuslaitokselle tekemät ilmoitukset riskikohteista ovat vähentyneet, vaikka lakimuutos ei poistanut ilmoitusvelvollisuutta.

35 vuotta nuohoojana toiminut  Arto Autioniemi  kapuaa rintamamiestalon katolle. Noki pöllyää piipusta muutaman minuutin ja mies palaa maan pinnalle ketterästi tikkaita pitkin. Seuraavaan paikkaan pitää siirtyä rivakasti.
 Autioniemen pomo, yrittäjä  Heikki Soikkeli  kertoo, että vuoden 2019 jälkeen kilpailu nuohoustöistä on koventunut.
 – Jos en heti ehdi vastaamaan puhelimeen ja soitan hetken päästä takaisin, on nuohous tilattu jo muualta.
 Sisäministeriön tilaaman  selvityksen  mukaan kahden vuoden takainen nuohousuudistus on pidentänyt nuohousvälejä.
 – Nuohooja ei voi enää tietää onko nuohous hoidettu kaikissa taloissa, koska on niin monta yrittäjää, toteaa Soikkeli.
 Nuohousvelvoite koskee sekä vakituista asuntoa, että kesämökkikiinteistöä.  Jarkko Riikonen / Yle
 Viime vuonna moni jätti nuohoojan kutsumisen väliin koronarajoitusten takia. Nyt nokikolareilla on kädet täynnä töitä, sillä myös kesämökkiläiset ovat havahtuneet nuohouksen tarpeeseen.
 – Nuohota voi myös talvella ja kesällä, eli muulloinkin kuin elokuusta joulukuuhun, jolloin on aina jono, toteaa Soikkeli.
 Nuohoojien vikailmoitukset vähentyneet
 Nuohousyrityksillä on edelleen velvollisuus ilmoittaa tulisijoissa ja hormeissa olevista vioista pelastuslaitokselle. Vikaimoitukset ovat kuitenkin vähentyneet sen jälkeen, kun ala avattiin kilpailulle.
 – Voisiko syynä olla pelko asiakkaan menettämisestä, pohtii paloinsinööri  Mika Laitinen  Keski-Suomen pelastuslaitokselta.
 Samoilla linjoilla on alan yrittäjä.
 – Voi olla, että nuohooja ajattelee, että asiakas ei enää tilaa palvelua, jos teen vikailmoituksen. Näin ei pitäisi ajatella, toteaa Soikkeli.
 Nuohooja osaa katsoa tulisijan ja hormien paloturvallisuuden. Jos huomautettavaa löytyy, asia kannattaa hoitaa kuntoon ennen kuin tapahtuu isompia vahinkoja.
 Tuleeko nuohoussetistä huonoussetti?
 Ennen uudistusta piirinuohoojilla oli omat tonttinsa, nyt palvelua tarjotaan laajemmalle alueelle. Pidentyneet ajomatkat voivat aiheuttaa painetta hintojen nostamiseen.
 – Halpaahan tämä on, jos vertaa muihin palveluihin. Kuinka moni ammattilainen tulee asiakkaan kotiin tekemään huoltotyön reilulla 50 eurolla, kysyy Soikkeli.
 Selvityksen mukaan nuohousalan avaaminen kilpailulle ei ole merkittävästi nostanut nuohouksen hintoja.
 Ammattilainen tekee työnsä niin, ettei huoneistossa pöllyä noki.  Jarkko Riikonen / Yle
 Nuohousvelvoite koskee kaikkia kiinteistön omistajia. Vakituisten asuntojen tulisijat on nuohottava vuosittain. Pelastuslaitokset valvovat, että lakia noudatetaan.
 Pelastuslaitos saa säännöllisesti tiedusteluja siitä, voiko horminsa nuohota itse.
 – Itse voi nuohota vaikka joka viikko, mutta se ei korvaa lakisääteistä nuohousta, jonka saa suorittaa vain nuohousalan ammattilainen, sanoo Laitinen.
 Tee-se-itse -nuohoojalle kaupataan omia välineitä. Lopputulos voi olla pienestä kiinni. Antti Seppälä / Yle
 Laitisen mukaan omatoiminuohoojan on syytä tietää, mitä tekee. Vääränlaisilla välineillä voi saada aikaiseksi ison vahingon.
 Kuluttajille myytävät nuohoussetit ovat tulleet tutuksi alan ammattilaiselle.
 – Niitä on sitten irroteltu, kun on tukossa hellat ja hormit. Vahinkoa syntyy varmasti. Ja jos ei muuta, niin tulee sotkua ja riita kotona, toteaa Soikkeli.

Nuohosin itse ja säästin? Eipä sittenkään, sillä lain määräykset täyttyvät vain kun piiput sutii alan ammattilainen


Summary: Brittiläisen Bathin yliopiston tutkimukseen osallistui tuhansia 16–25-vuotiaita kymmenestä maasta. Kyselyyn vastasi myös suomalaisia nuoria. Tutkijoiden mukaan tulokset kertovat laajalle levinneestä ilmastoahdistuksesta nuorten keskuudessa.

Kansainvälisen kyselyn mukaan 65 prosenttia nuorista katsoo hallitusten pettäneen heidät ilmastonmuutoksen torjunnassa. Tutkimuksesta uutisoivat muun muassa  BBC  ja  The Guardian .
 Vain 31 prosenttia vastaajista puolestaan koki voivansa luottaa hallitusten toimiin.
 Brittiläisen Bathin yliopiston tutkimukseen osallistui miltei 10 000 nuorta eri puolilta maailmaa.
 Mukana oli 16–25-vuotiaita Australiasta, Brasiliasta, Britanniasta, Filippiineiltä, Intiasta, Nigeriasta, Portugalista, Ranskasta, Suomesta ja Yhdysvalloista.
 Tutkimustulosten mukaan 75 prosenttia vastaajista kertoi olevansa peloissaan ja ahdistunut tulevaisuuden suhteen. Yli puolet piti ihmiskuntaa tuhoon tuomittuna.
 Tutkimusta johtanut  Caroline Hickman  arvioi The Guardianin haastattelussa, että tulokset maalaavat kuvaa laajalle levinneestä ilmastoahdistuksesta.
 – Lastemme ahdistus on täysin rationaalinen reaktio, kun otetaan huomioon hallitusten riittämättömät toimet ilmastonmuutoksen suhteen, Hickman totesi.
 Lue myös:   Shell, Hollanti, Saksa ja moni muu joutuu muuttamaan tosi nopeasti ilmastotekojaan – yksi syy siihen on Sophie Backsen, 22, ja uppoava saari
 Tutkijoiden mukaan ilmastonmuutosta koskeva krooninen stressi lisää nuorilla sekä psyykkisten että fyysisten ongelmien riskiä.
 Tulosten perusteella kaikkein eniten ahdistusta esiintyi niillä nuorilla, joiden kotimaiden ilmastopolitiikka vaikuttaa olevan kaikkein heikoimmissa kantimissa.
 Lisäksi nuoret kertoivat kokevansa, että heillä on vähemmän mahdollisuuksia elämässään verrattuna vanhempiinsa. Tutkimustulosten mukaan esimerkiksi neljä kymmenestä epäröi omien lasten hankkimista.
 Tutkimus on tähän asti suurin tieteellinen tutkimus nuorten kokemasta ilmastoahdistuksesta.
 Tutkimus julkaistiin tänään tiistaina  Lancet Planetary Health -julkaisussa . Tutkimusta ei ole toistaiseksi vertaisarvioitu.
 Kuuntele Takaisin Pasilaan -podcast:
 Lue myös:
 "Ilmastoliikkeellä on rotuongelma" – afrikkalainen Vanessa Nakate rajattiin pois uutiskuvasta, loukkaava teko toi huomiota ja nyt häntä kuunnellaan
 ”Olin vihainen, pettynyt ja katkera” – ympäristöahdistus voi olla lamauttavaa, mutta tuskan voi muuttaa toivoksi ja toiminnaksi
 Ilmastorahaston johtaja: "Koronapandemia saa meidät havahtumaan siihen, millaisia seurauksia myös ilmastonmuutoksella voi olla"
 Greta Thunbergistä tuli kasvot nuorten ilmastohuolille, mutta nyt ilmastopuhe kyllästyttää nuorisoa, tuore tutkimus paljastaa – mistä on kyse?

Tutkimus: Valtaosa nuorista arvioi hallitusten pettäneen heidät ilmastonmuutoksen torjunnassa ja lähes puolet epäröi omien lasten hankkimista


Summary: Sadat nuoret kokoontuivat viime viikonloppuna juhlimaan puistoon Haminassa. Yön aikana yhdestä poliisiautosta varastettiin rekisterikilpi. Toisesta autosta kilven varastaminen jäi yritykseksi.

Poliisi joutui viime viikonloppuna ilkivallan kohteeksi Haminassa.
 Kaupungissa vietettiin Valojen yö -tapahtumaa perjantai-iltana.
 Poliisipartiot puuttuivat perjantain ja lauantain välisenä yönä useisiin pieniin tappeluihin Haminan keskustassa. Paikalle jouduttiin lähettämään useampi partio valvomaan menoa.
 Poliisin arvion mukaan paikalla oli satoja, jopa lähes tuhat nuorta – suurin osa oli päihtyneenä. Nuorimmat olivat 12-vuotiaita.
 Poliisiautot kärsivät riehakkaassa juhlinnassa. Väkijoukosta heiteltiin pulloja poliisiautoa kohti, ja ohikulkijat potkivat poliisiauton kylkeä.
 Rekisterikilpi kateissa
 Yhdestä poliisiautosta varastettiin rekisterikilpi. Tämä tapahtui ennen puoltayötä, kun partio oli poistunut autosta mennäkseen valvomaan menoa Fredrikinkadun kulmassa olevaan Kesäpuistoon.
 – Myöhemmin aamuyöstä myös toisesta poliisiautosta yritettiin viedä takakilpi. Se saatiinkin irti, mutta partio huomasi tämän ja juoksi tekijän kiinni, ylikomisario  Jukka Lankinen  Kaakkois-Suomen poliisilaitokselta kertoo.
 Lankisen mukaan näpistäjä oli nuori mies.
 – Hänen käytöksensä oli sellaista, että hän vietti loppuyön poliisin tiloissa. Hän sai aamulla sakkolapun käteensä ja pääsi kotiin.
 Irrotettu rekisterikilpi on kiinnitetty takaisin poliisiautoon.
 Sen sijaan toisen poliisiauton rekisterikilpi on edelleen kateissa. Ylikomisario Jukka Lankisen mukaan poliisiautoon on hankittu uusi kilpi.
 – Ennen kuin uusi kilpi tulee, joudutaan laittamaan väliaikainen kilpi. Ihan samalla tavalla kuin kaikissa autoissa, myös poliisiautossa pitää olla rekisterikilvet.

Poliisiautot joutuivat hyökkäyksen kohteeksi Haminassa – rekisterikilpi katosi, ohikulkijat potkivat poliisiautoa


Summary: Käräjäoikeus tuomitsi maanantaina lämpöyhtiön yhteisösakkoihin ja siellä työskentelevän johtajan ehdolliseen vankeuteen Heinolassa tapahtuneen vakavan öljyvuodon takia. Yhtä laajoja tapauksia päätyy käräjille hyvin harvoin, eikä ankaria tuomioita anneta usein.

Heinolan Vuohkallion öljyvuodon kaltaisia ympäristörikoksia käsitellään harvoin käräjäoikeuksissa. Varalämpölaitokselta pääsi ympäristöön noin 40 kuutiometriä öljyä vuoden 2017 lopussa, koska voimalaa ei ollut testattu muutostöiden jälkeen, eivätkä vuotohälyttimet olleet päällä. Lämpöyhtiön operatiivinen johtaja sai kuusi kuukautta ehdollista vankeutta ja yhtiö 60 000 euron yhteisösakon.
 Yhtä laajamittaisia vahinkoja sattuu Suomessa vähän.
 – Öljyvahinkoja tapahtuu vuosittain satoja, mutta näin isoja hyvin harvoin. Ehkä yksi vuodessa, arvioi ympäristölakimies  Jouko Tuomainen  Suomen ympäristökeskuksesta.
 Tuomainen pitää ehdollista vankeusrangaistusta ankarana seurauksena, sillä usein tahattomista ympäristörikoksista voi selvitä sakoilla.
 – Toisaalta luontovaikutuskin oli tavallista isompi, hän toteaa.
 Heinolan öljyvahingon oikeuskäsittelyssä syyttäjänä olleen  Heikki Ylisirniön  mukaan käräjille päätyvissä tapauksissa teot ovat tyypillisesti tahattomia, kuten Heinolan öljyvahingossa.
 – Tässä oli kysymys siitä, että tekijä on toiminut vähintään törkeän huolimattomasti, ja siinä mielessä tämä on tyyppitapaus. Tahalliset teot ovat erittäin harvinaisia, enkä muista, että sellaisia olisi lähihistoriassa ollut käräjillä esillä.
 Törkeästä ympäristön turmelemisesta on mahdollista langettaa vähintään neljän kuukauden ja enintään kuuden vuoden vankeustuomio.
 Siivous ei riitä hyvittämään, jos sotku on kyllin iso
 Ylisirniö kertoo, että tavallisissa ja törkeissä ympäristön turmelemisissa ympäristön ennallistamistyöt jäävät usein tekemättä.
 – Yleensä yritykseltä on loppunut raha, eivätkä yksityishenkilöt maksa tai tee ennallistamista.
 Heinolan varavoimalaitoksen omistaja huolehti ympäristön puhdistamisesta. Operatiiviselle johtajalle annettiin kuitenkin vankeustuomio törkeästä ympäristön turmelemisesta ja yritys tuomittiin yhteisösakkoon, vaikka se pyrki korjaamaan vahingot.
 Käräjäoikeus katsoi näytetyksi, että teollisuusalue tuli puhdistustöiden ansiosta joiltain osin jopa parempaan kuntoon kuin ennen öljyvuotoa. Samassa siivouksessa saatiin pois muutakin ympäristöön päätynyttä, vahingollista jätettä.
 Luonnolle aiheutuneet vahingot olivat kuitenkin niin laajat, ettei niitä voinut kokonaan kuitata puhdistustöillä.
 850 000 euroa suurin mahdollinen yhteisösakko
 Käräjäoikeus tuomitsi Loimua Oy:n myös 60 000 euron yhteisösakkoon. Erikoissyyttäjä Ylisirniön mukaan yhteisösakkojen skaala lähtee 850 eurosta ja päättyy 850 000 euroon, joka on siis maksimi, johon törkeästä ympäristön turmelemisesta voidaan tuomita. Hän arvioi, että muutaman kymmenen tuhannen euron yhteisösakko on tavanomainen.
 Kovimmat yhteisösakot on  langetettu Talvivaara-jutussa , jossa Ylisirniö toimi syyttäjänä. Lopullinen rangaistus oli 500 000 euron suuruinen.
 – Moni käräjäoikeus varmaan peilaa ratkaisussaan Talvivaaran juttuun, Ylisirniö arvioi.
 Käräjäoikeudet eivät siis arvioi sakkoa esimerkiksi yrityksen maksukyvyn mukaan, vaan summaa suhteutetaan sillä ajatuksella, mikä olisi lievin ja pahin mahdollinen tapaus, ja mitä niiden väliin jää.
 Sen sijaan entiselle toimitusjohtajalle  Pekka Perälle  annettu kuuden kuukauden ehdollinen vankeustuomio oli sama kuin Heinolan-tapauksessa.
 "Muutostilanteessa pitää olla skarppina"
 Erikoissyyttäjä Heikki Ylisirniön mukaan Heinolan-tapauksessa korostui se, että silloisella varavoimalaitoksen omistajalla eli Elenia Lämmöllä oli käynnissä henkilöstövaihdos juuri samaan aikaan, kun vahinkoon johtaneet virheet tehtiin, ja öljyä vuoti luontoon.
 – Kun yritystoiminnasta on kysymys, ja vastuuta on eri portailla, muutostilanteessa pitää olla aina skarppina siitä, että myös velvoitteet ja vastuut ovat jollakin. Ettei missään vaiheessa tule tilannetta, ettei tiedetä, kuka vastaa ja mistä.
 Suomen ympäristökeskuksen lakimies Jouko Tuomainen pitääkin Heinolan-tapauksen tuomiota hyvänä muistutuksena yrityksille siitä, että ympäristövastuujärjestelmän, teknisten järjestelmien sekä henkilöstön ohjeistamisen on oltava kunnossa, ja niille on oltava riittävät resurssit.
 Tuomaisen mukaan Heinolan-tapaus on hyvä nostaa esiin, vaikka usein tahalliset teot saavatkin enemmän huomiota.
 – Tämä on hyvä muistin virkistys. Pääasia tässä on, että yritykset saadaan toimimaan niin, ettei vahinkoja synny, hän toteaa.
 Käräjäoikeuden langettamat tuomiot varavoimalaitoksen Heinolassa omistavan Loimua Oy:n operatiiviselle johtajalle ja yhtiölle eivät ole vielä lainvoimaisia. Niistä on mahdollista valittaa hovioikeuteen. Syyttäjä Ylisiriniö kertoo olevansa tyytyväinen käräjäoikeuden ratkaisuun, eikä näe tarvetta valittaa.
 Lue myös:
 Heinolassa valui 40 000 litraa öljyä luontoon ja vasta ulkopuoliset huomasivat sen – lämpöyhtiön johtajalle 6 kuukautta ehdollista
 Kylän pelastajasta tuli miljoonien eurojen lasku, kun jätefirma hoiti myrkkynsä vaarallisesti – poliisi arvioi ympäristörikosten lisääntyvän tulevaisuudessa

Öljyvuodosta syytetylle johtajalle sama rangaistus kuin Talvivaara-pomolle – jälkien siivoaminen ei riitä, kun ympäristö on kärsinyt kyllin pahasti


Summary: Tilastoitava ensilumi satoi Sallaan tiistaiaamuna. Päivän aikana lumentulo on voimistunut ja siirtynyt etelämmäksi. Suomen lumikeskus oli iltapäivällä Oulun ja Meri-Lapin alueella, missä oli jo joulukorttimaisemat.

Pohjois-Suomessa on tänään jo tarvittu aurauskalustoa. Liikkenneoperaattori  Jari Torvinen  kuvailee, että Kemi–Oulu -välillä maisemat ovat paikoin kuin joulukortista. Lunta on noin 5–10 senttiä.
 Torvisen mukaan pahemmilta onnettomuuksilta on toistaiseksi vältytty, sillä kesärenkailla kulkevat autoilijat ovat ymmärtäneet höllätä kaasujalkaa.
 Tieliikennekeskuksen mukaan sakein lumisadealue ulottui tiistaina iltapäivällä Oulusta Ylitorniolle. Ilmatieteen laitos on varoittanut huonosta ajokelistä Rovaniemi–Tornio–Oulu -alueella.
 Ensilumi satoi jo aamulla
 14. syyskuuta jäi säätilastoihin virallisena ensilumen päivänä jo heti aamusta.
 – Sallassa Värriötuntureilla oli aamulla yksi sentti lunta. Se tarkoittaa, että tilastoitava ensilumi on tullut, kertoo Ilmatieteen laitoksen meteorologi  Ville Siiskonen .
 Tältä näytti Kemissä tiistaina kello 14 aikaan. Jarno Tiihonen / Yle
 Syyskuussa satava lumi ei ole Lapissa tavatonta.
 – Tähän aikaan vuodesta lunta ei tule ihan joka vuosi. Se ei ole kuitenkaan poikkeuksellista, Siiskonen sanoo.
 Lue myös:   Tältä näyttävät syksyn ensimmäiset lumihiutaleet: Enontekiöllä havaittiin kaksi senttimetriä lunta tänä aamuna
 Urakoitsijan toiminta tutkitaan
 Lapin ely-keskuksen ylijohtaja  Jaakko Ylinampa  kertoo, että aurauskalustoa on lähtenyt liikkeelle.
 – Koneita on lähtenyt liikkeelle, mutta yksi aura-auto on ajanut ojaan, koska se joutui väistämään vastaan tulevaa autoa.
 Ylinamman mukaan ely-keskus tutkii, onko urakoitsija toiminut sopimuksen mukaan ja lähtenyt liikkeelle riittävän nopeasti ja riitävällä kalustolla.
 Kemissä lunta oli tiistaina kello 15.50 tasan kymmenen senttiä. Ilmatieteen laitoksen mukaan kello 15.40 Tornion Torpin automaattiasemalla oli lunta 6 senttiä. Jarno Tiihonen / Yle
 – Onko varautuminen ollut oikealla tasolla? Urakoitsija vaihtuu kuun vaihteessa ja voi olla, että sillä on ollut vaikutusta, Ylinampa sanoo.
 Voimassa olevan sopimuksen mukaan talvikausi alkaa 15. syyskuuta.
 – Kausi alkaa periaatteessa huomenna, mutta se ei tarkoita, että nyt ei pitäisi aurata, hän sanoo.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  15.9. kello 23 saakka.

Aikainen ensilumi sai aurauskaluston liikkeelle Lapissa – meteorologi: "Tähän aikaan ei lunta tule ihan joka vuosi"


Summary: Museoviraston uumenista löytyneestä yli satavuotiaasta kartasta se alkoi: arkeologi Kristin Ilves jäljitti Ahvenanmaalta suuren rautakautisen kylän, jollaisia siellä ei pitänyt ollakaan. Ilveksen tutkimuksissa myös kuva Ahvenanmaan merkityksesä viikinkiaikana on muuttunut.

530-luvulla alkanut valtava ilmastokriisi mullisti elämän suuressa osassa maapalloa. Muinaisskandinaavien muistoissa katastrofista tuli suorastaan alku maailmanlopun taistelulle, Ragnarökille.
 Fimbulvinteristä, "talvien talvesta", alkaneet ankarat ajat tappoivat ihmisiä ja ajoivat heitä ilmastopakolaisiksi. Ahvenanmaalla, keskellä pohjolaa, kävi yllättäen päinvastoin. Se sai väestöryöpsähdyksen.
 – Asuinpaikka- ja kalmistolöydöt osoittavat selvästi, että Ahvenanmaalle muutti väkeä aikana, jolloin elämän edellytykset pohjolassa muutoin olivat surkeat. Kukaan ei ole osannut selittää, miksi ihmisiä tuli niin paljon, kertoo Helsingin yliopiston apulaisprofessori  Kristin Ilves  tutkimusprojektinsa perusteista.
 Nuoremman kivikauden Ahvenanmaa on ollut tapana tulkita itäisen Keski-Ruotsin satelliitiksi, ja jotkut ovat sitä mieltä vieläkin, mutta se ei pidä paikkaansa, Ilves sanoo.
 – Oikeastaan ihmisiä tuli joka puolelta. Esinelöydöissä ovat edustettuina niin Länsi-Suomi kuin itäinen Keski-Ruotsi. Löydöt kertovat myös uuden identiteetin luomisesta Ahvenanmaalla.
 Rautakaudella tällä paikalla oli rakennus, luultavasti asumus. Tänä kesänä siellä uutteroivat arkeologian opiskelijat.  Mårten Lampén / Yle
 Muuttajat toivat synnyinseutujensa kulttuuria Ahvenanmaalle, ja myös esineet ja raaka-aineet liikkuivat – kuten rauta ja piikivi, joita Ahvenanmaalla ei ollut – mutta uudessa paikassa kehittyi myös uudenlaista yhteistä kulttuuria.
 – Uudet ahvenanmaalaiset jättivät merkkinsä koruihin, ja heillä oli omia tapoja vainajiensa hautaamisessa. Osa hautoihin pannuista esineistä on sellaisia, ettei niitä ole löydetty mistään muualta, kuten pieniä savitassuja, Kristin Ilves kertoo.
 Käpälää jäljittelevien savi-idolien on tulkittu liittyvän pohjolassa yleiseen karhukulttiin. Mutta miksi juuri Ahvenanmaalla ja vain siellä olisi keksitty muovailla savesta karhuntassuja, vaikka Ahvenanmaalla ei ollut karhun karhua?
 Ilveksellä on toinen selitys: puolen vuosituhannen ajan hautoihin pantujen käpälien tekijöillä oli ollut mielessään hylje.
 Ahvenanmaalla oli mantereeseen verrattuna vähän metsäneläviä, joten hylkeet olivat isoina saaliseläimina erityisen tärkeä ravinnon lähde. Kaikkia kolmea hyljelajia pyydettiin, ja niiden erilaiset elinympäristöt sisä- ja ulkosaaristossa tarkoittivat saalista eri vuodenaikoina.
 Hylkeet eivät myöskään olleet esihistoriassa ihmiselle pelkkää lihaa, rasvaa ja nahkaa. Ihminen käsitti itsensä ja kulttuurinsa osaksi luontoa, ja suhde saaliseläimiin oli toinen kuin tämän päivän metsästäjillä. Vielä historiallisellakin ajalla hylkeellä uskottiin olevan yliluonnollisia voimia, joita kunnioitettiin.
 Savitassuja Ahvenanmaan museossa. Pienimmät löydetyistä käpäläidoleista ovat vain viisisenttisiä, pisimmät 14 senttiä. Anniina Wallius / Yle
 Kristin Ilveksen johtamat kaivauksen elokuussa Bartsgårdan tilalla Finströmin kylässä olivat osa Helsingin yliopiston monivuotista ja monitieteellistä tutkimusprojektia, jossa pyritään selvittämään, millaista sitkeyttä ja sopeutumiskykyä nuoremmalla rautakaudelle osoitettiin, kun maailma mullistui.
 Kesällä 536 taivas pimeni rajun tulivuorenpurkauksen takia. Vuori sijaitsi ehkä Islannissa, kenties Alaskassa, ellei Väli-Amerikassa. Paikasta ei ole varmuutta, mutta purkaus oli joka tapauksessa niin valtava, että sen vaikutukset tuntuivat niin Euroopassa kuin Aasiassa.
 Tutkijat ovat arvioineet, että keskilämpötila romahti 1,5–2,5 astetta, ensimmäisenä vuonna ehkä jopa neljä. Himmeässä auringonvalossa kasvien yhteyttäminen kärsi. Ruoho ja vilja eivät kasvaneet, karjalle ei saatu rehua eikä maanviljelyksestä riippuvaisille ihmisille ruokaa.
 Miten outoa on, ettei omaa varjoaan näe edes keskipäivällä. Aurinko sinertää, Kuu ei loista lainkaan, eikä vuodenaikojen välillä ole eroa.   Roomalainen poliitikko ja historioitsija Magnus Aurelius Cassiodorus puolitoista vuotta vallinneesta tuhkapilvestä
 Kriisi tunnetaan niin Grönlannista kairattujen  jäänäytteiden  kuin muun muassa Siperian ikiroudassa ja Lapin järvissä säilyneiden puiden  vuosirenkaiden  perusteella.
 Hurja purkaus ei myöskään jäänyt ainoaksi, vaan lisää tuhkaa tulvahti ilmakehään kahdesti seuraavan vuosikymmenen alussa. Pohjoisen pallonpuoliskon ilmaston arvioidaan palanneen tasapainoon vasta 600-luvun puolivälin jälkeen.
 Mantereiden väki, joiden elämä pohjautui paljolti maanviljelykseen, nääntyi ankarina aikoina nälkään tai lähti etsimään elämän edellytyksiä muualta. Ahvenanmaalla saaristoluonto tarjosi ravintoa ja tilaa tulokkaille.
 – Ahvenanmaa oli keskellä. Ei vain idän ja lännen, vaan myös pohjoisen ja etelän, Kristin Ilves sanoo.
 Aluksi tulee talvi, jolloin lumi ajautuu kaikkialta kinoksiksi, pakkaset ovat ankarat ja tuulet niin tuimat ja viiltävät, ettei Auringosta ole iloa. Sellaisia talvia on kolme, eikä niiden välissä ole kesää.   Ragnarökin laukaisija, Fimbulvinter, Snorri Sturlusonin noin vuonna 1220 laatimassa Nuoremmassa Eddassa.
 Monien historioitsijoiden ja arkeologien mukaan vuosi 536 oli Ihmiskunnan tarinassa kaikkien aikojen pahin. Vastaavaa yksittäistä vuotta ei ollut koettu yli kahteen vuosituhanteen eikä ole ollut sittemminkään, he sanovat.
 Väestömäärään suhteutettuna se oli pahempi kuin mustan surman vuosi 1349 tai espanjantaudin vuosi 1918, arvotti Harvardin yliopiston historioitsija  Michael McCormick   Science -lehdessä joitakin vuosia sitten. Alkanut jaksokin oli yksi pahimmista, ellei pahin, hän sanoi.
 Pohjola kärsi erityisen pahoin. Uppsalan yliopiston arkeologian professorin  Bo Gräslundin   tutkimuksen  mukaan Ruotsissa kuoli puolet väestöstä.
 Ei ihme, että sukupolvi toisensa jälkeen kertoi tarinaa eteenpäin, kunnes se keskiajalla kirjoitettiin Islannissa saagaan myyttinä maailmanlopusta, Ragnarökistä, josta selvisi hengissä vain kaksi ihmistä, uuden ihmiskunnan esivanhemmat.
 Apulaisprofessori Kristin Ilves on keskittynyt tutkimaan Ahvenanmaan nuorempaa rautakautta.  Mårten Lampén / Yle
 Bartsgårdan metsikössä elokuussa 2021 Kristin Ilves neuvoo sulkemaan pysäköidyn auton ikkunat. Metsälaitumella on kahdenlaista porukkaa: Helsingin yliopiston arkeologian opiskelijoita ja nuoria nautoja, joita kiinnostaa kaikki, mitä voisi hamuta suuhunsa.
 Kaivauksilla on kaksi tarkoitusta, yhtäältä kaivuutaitojen opettaminen ensimmäisen vuoden opiskelijoille, toisaalta sen selvittäminen, mikä oli rakennus, joka nuoremmalla rautakaudella sijaitsi kumpareen juurella.
 Viime vuonna kumpareelta kaivettiin esiin asumuksen pohja, ja tarkka silmä erottaa, ettei talo aikoinaan ollut ainoa. Niitä oli kokonainen kylä.
 – Tuossa on yhden rakennuksen nurkka. Se näkyy hyvin selvästi. Ja tuossa on suorakulmainen pohja, osoittelee Ilves.
 Hän ei ole ensimmäinen arkeologi Bartsgårdassa. Viime vuosisadan alussa kaivauksia teki  Björn Cederhvarf , yksi Suomen ensimmäisistä ammattiarkeologeista. Uuttera kaivaja ei valitettavasti piitannut kaivausraporttien laatimisesta, mutta Ilveksestä tuntui, että jotakin Museoviraston arkistossa täytyi olla.
 Lopulta sieltä löytyikin iso yllätys: Bartsgårdasta vuonna 1905 piirretty kartta, jossa oli hautakummuista kertovien ympyröiden lisäksi kymmeniä suorakaiteta. Taloja!
 – Ahvenanmaalla oli päätelty olleen nuoremmalla kivikaudella vain erillisiä yhden perheen tiloja. Aiemmin tunnettiin vain yksi paikka, jossa oli kymmenen talonpohjaa, mutta minulla oli edessäni kartta, jossa suorakaiteita oli yli 30!
 Paavo Ruotsalainen, Saana Heikkala, Marketta Kiiveri ja Jonas Berg kaivauksilla, joilla sekä opiskeltiin arkeologisia taitoja että tehtiin tiedettä.  Mårten Lampén / Yle
 Työn eteni viiden sentin kerroksissa, normaalia matalammissa, koska kyseessä olivat opetuskaivaukset. Jokainen kerros oli osa asutuksen aikajanaa. Kaivamassa Kari Hyttinen, Visa Virtanen ja Aku Kaalikoski Mårten Lampén / Yle
 Björn Cederhvarfia kiinnostivat ennen muuta hautakummut, mutta hän teki kaivauksia myös asuinpaikalla. Hän löysi palanutta ja palamatonta luuta ja keramiikkaa. Niillä asuinpaikkaa ei kyetty ajoittamaan.
 Löytöjen joukossa oli kuitenkin myös pyöreä solki varhaisimmalta keskiajalta, jolloin Ahvenanmaalla ei vakiintuneen käsityksen mukaan asunut ketään. Koko arviolta 4 000–6 000 ihmisen väestön on ajateltu lähteneen viikinkiajan lopulla tiehensä näiltä saarilta.
 Kristin Ilves sanoo pitäneensä paikannimitutkimukseen perustuvaa ajatusta aina kovin kummallisena.
 – Ahvenanmaan paikannimet ovat peräisin keskiajalta. Mutta kyllähän nimi voi muuttua muutenkin kuin siksi, että väki lähtee liikkeelle. Ja jo vanhastaan on arkeologisia todisteita, jotka kertovat asutuksen jatkumisesta.
 Talot rakennettiin edelleen vanhalla tavalla, keramiikassa näkyy jatkumo esihistorialliselta ajalta keskiajalle, ja rautakaudelta on löydetty joitakin kristinskon mukaisia hautojakin, Ilves luettelee edeltäjiensä tutkimustuloksia.
 Hänen hypoteesinsa jatkumosta sai viime vuoden kaivauksilla kauniin lisätodisteen, kullatun messinkiriipuksen. Se oli pudonnut joltakulta onnettomalta runsaat tuhat vuotta sitten.
 Viikinkiaikaisen riipuksen yksityskohtainen koristelu on taiturin työtä. Osa kultauksestakin on edelleen jäljellä. Sari Pouta / Konservointipalvelu Löytö Oy
 Korulöytö on upea, mutta Kristin Ilves on melkein yhtä innoissaan viidestä kilosta palaneita ja palamattomia luunsirpaleita, jotka viime vuoden löytöpusseihin kertyivät.
 – Kuulun niihin, joiden mielestä melkein kaikki löydöt ovat jännittäviä. Keramiikka on jännittävää, helmet ovat jännittäviä, ja maanäytteet ne vasta jännittäviä ovatkin! Pussillinen multaa antaa tavattoman paljon tietoa siitä, miten ihmiset hankkivat ravintoa, ja myös siitä, miltä ympäristö näytti.
 Tämän päivän laboratoriomenetelmillä näytteistä on mahdollista havaita paljon sellaista, mikä vielä jokin aika sitten meni ohi silmien, esimerkiksi mikroskooppisen pieniä tekstiilikuituja. Yksi monitieteellisen tutkimusprojektin avainmenetelmistä ovat siitepölyanalyysit.
 – Rikkaruoholaji, jollaista enää ei ole, todistaa ympäristön pelloista. Näytteiden ansiosta tiedämme myös, että täällä on syöty kaikkia neljää viljalajia – kauraa, ohraa, vehnää ja ruista. Täällä viljeltiin myös pellavaa ja kerättiin vadelmia ja hasselpähkinöitä, Ilves luettelee.
 Radiohiiliajoitusten perusteella löydöt ovat merovingiajan loppupuoliskolta viikinkiajan loppuun. Merovingiaikaa Ahvenanmaalla elettiin 500-luvun puolivälistä 800-luvulle ja viikinkiaikaa sen jälkeen 1000-luvun puoliväliin.
 "Rumaa ja kaunista keramiikkaa", esittelee Kristin Ilves tämän kesän löytöjä. Rautakauden keramiikka oli paljolti krouveja keittoastioita, vähemmän koristeltua kuin kivikaudella, mutta kaunistakin tehtiin. Tyypillisesti koristeltiin astian suu. Aaltokuviot olivat suosiossa.  Mårten Lampén / Yle
 Siitepölystä on myös haastamaan käsitys siitä, että Ahvenanmaa olisi autioitunut ihmisistä rautakauden lopussa puoleksitoista vuosisadaksi. Kun luonto ottaa tilan takaisin, käänteestä jää maaperään siitepölyjälkiä.
 – Jos ihmiset olisivat olleet poissa Bartsgårdasta 150 vuotta, tänne olisi pitänyt kasvaa roimasti metsää. Sellaista ei näy täältä ottamiemme segmenttinäytteiden siitepölymäärissä, kertoo Kristin Ilves.
 Norjalainen paleoekologinen  tutkimus  on osoittanut, miltä moinen muutos näytti ilmastokatastrofissa. Strynissä Storesætran tilan maanäytteistä laaditussa aikajanassa oli 500 vuoden ajan paljon ruohon ja vähän puiden siitepölyä, sitten äkkijyrkkä käännös.
 Ajoitus osui täsmälleen yksiin sen kanssa, mikä oli tiedetty jo 1960-luvulta: juuri tuohon aikaan Norjassa maatilojen määrä romahti. Syy oli arvoitus, kunnes Bo Gräslund esitti teoriansa siitä, ettei Fimbulvinter ollut pelkkää tarua.
  Mikä ei löydy kaivaessa, voi löytyä seulassa, jonka silmäkoko on neljä millimetriä.  Maaämpärin sisältöä seulomassa Iida-Lotta Salander ja Maria Ronkainen. Mårten Lampén / Yle
 Bartsgårdan luumateriaali kertoo, että kyläläisten aterioilla oli paljon ahventa ja haukea ja totta kai hylkeenlihaa, mutta ei vain niitä.
 – Löydöt osoittavat, että ihmiset olivat ruoan suhteen opportunisteja. Jos he sattuivat näkemään kurjen, he yrittivät napata sen. Merimetsoja syötiin hyvin paljon ja jopa rastaita. Melkein mitä vain, Kristin Ilves kertoo.
 Kun ilmastokriisi helpotti, enää ei syöty kaikkea, mikä saatiin kiinni. Löydöt viikinkiajalta osoittavat, ettei mikä tahansa enää kelvannutkaan, kun valinnanvaraa jälleen oli.
 Kun kaivaukset ovat ohi, suurin osa työstä on vielä edessä: pusseihin päätyneiden löytöjen lajittelu ja puhdistaminen ja lopulta päätelmät siitä, mitä kerrottavaa löydöillä on.    Mårten Lampén / Yle
 Tämän vuoden kaivauksen kohteeksi Kristin Ilves päätti valita syrjäisimmän rakennuksen. Oliko sekin ollut asuintalo vai jotakin muuta?
 Sillä oli kivijalka, jollainen oli tyypillinen Ahvenanmaalle – ja vain sille – nuoremmalla rautakaudella. Mitatkin olivat asuintaloksi varsin klassiset: kuusi metriä leveyttä ja 17 metriä pituutta. Silti Ilveksestä alkoi tuntua, ettei rakennus ehkä ollut asumus.
 – Heti alussa löytyi rikki palaneita pieniä kiviä. Sitten poltettua luuta ja hyvin paljon keramiikkaa. Rakennus ei siis ollut myöskään paja. Ehkä siellä prosessoitiin hylkeentraania tai kenties tehtiin jotakin maanviljelykseen liittyvää?
 Rakennuksen ajoittamisessa nuoremmalle rautakaudelle ei ollut ongelmaa. Se oli selvää helmilöytöjen perusteella.
 Kaivausten lopulla Ilves tuli muun muassa pylväskuoppien perusteella siihen tulokseen, että kyseessä oli sittenkin luultavasti asuintalo, vaikkakaan ei niin selvä tapaus kuin viimevuotinen. Lisätutkimuksia tarvitaan, hän sanoo.
 Tältä vuodelta talteen jäi myös jotakin nuoremmalle rautakaudelle hyvin epätavallista, okran jälkiä kivissä.
 – Se viittaa jonkinlaiseen ritualistiseen toimintaan, Ilves päättelee.
 Ahvenanmaan museossa on esillä piirros nuoremmalle rautakaudelle tyypillisestä talosta ja aikalaiselämästä kertovia löytöjä.  Anniina Wallius / Yle
 Nuorempi rautakausi on tutkijalle hyvin jännittävä ajanjakso – se, mitä silloin oikeastaan tapahtui ja miten se liittyy historian suureen kuvaan, sanoo Kristin Ilves. Ensi kesänä kokonaiskuvaa täydennetään uusilla kaivauksilla Bartsgårdassa.
 – On hauskaa löytää todisteita, jotka haastavat historiankäsityksiä, mutta totta kai olen valmis myös yllätyksiin, jotka pakottaisivat minut harkitsemaan omia hypoteesejani.
 Ilveksen aiemmat tutkimukset Ahvenanmaalla osoittavat, että hypoteeseja kannattaa esittää ja yllätyksiinkin on syytä varautua.
 Viime vuosisadan puolivälissä vuosikymmeniä Ahvenanmaan maakunta-arkeologina työskennellyt  Matts Dreijer  oli sitä mieltä, että viikinkien mahtikaupunki Birka sijaitsikin Ahvenanmaalla, ei Mälarenjärvessä Björkön saarella.
 Sille hymähdeltiin, niin kuin Dreijerin toisellekin hypoteesille. Hän ei nimittäin uskonut, että Ahvenanmaan asutuksessa olisi ollut katkosta rautakauden lopussa. Viime aikojen tutkimusten perusteella hymähtelylle ei ollut syytä.
 Entä Birka? Ellei se Ahvenanmaalla ollutkaan, niin saaret eivät myöskään olleet viikingeille vain vaatimatonta itäistä takamaata. Sen osoittaa muhkea rakennus, jonka tutkimuksia Kristin Ilves johti Kvarnbossa Saltvikissa viime vuosikymmenellä.
 Näkymä apilaniityn takana  oli viikinkiaikana aivan toinen. Pellon sijasta siellä oli 45 metrin pituinen ja 15 metrin levyinen mahtirakennus.  Anniina Wallius / Yle
 Rakennuksen jäljille johti 1970-luvulla ilmasta otettu infrapunakuva. Puuston kunnon seuraamiseksi otettuun kuvaan oli osunut myös pelto, ja siinä arkeologin katse näki erittäin suuren, suorakaiteen tai hieman veneen muotoisen rakennuksen ääriviivat.
 – Kuvan nähdessäni ajattelin, että Dreijer olisi huudahtanut "Mitäs minä sanoin!", kertoo Ilves.
 Jäljen koko ja tutkimusten löytöjen rikkaus osoittavat, että aikoinaan paikalla oli Ahvenanmaan eliitin suurhalli. Siellä kokoontuneeet vallanpitäjät olivat osa pohjolan poliittista verkostoa. Löydöt kertovat yhteyksistä kauas muuallekin maailmaan.
 Tästä linkistä voit katsoa Ilveksen ja  Rasmus Olinin  ruotsinkielisen  videon  Kvarnbohallenista, sen ympäristöstä ja löydöistä.
 Yksi tärkemmistä todisteista korkeasta statuksesta ovat lasisten pikarien sirpaleet viikinki- ja myös merovingiajalta. Lasit olivat silloin kultaakin kalliimpaa tuontitavaraa.
 – Kulta oli totta kai tärkeää, mutta lasi vasta merkittävää olikin. Mitään sen kalliimpaa ei voinut omistaa. Kun päällikkö halusi juhlissa osoittaa valtaansa, hän saattoi rikkoa lasinsa näyttääkseen, että pystyi hankkimaan lisää, kertoo Ilves.
 Bartsgårdasta tänä kesänä paljastunut mosaiikkihelmi löytäjänsä Visa Virtasen kämmenellä.   Mårten Lampén / Yle
 Kvarnbon alueen laajuus, kulttuurikerroksen paksuus ja esinelöytöjen runsaus kertovat elämän vilkkaudesta muutoinkin kuin eliitin juhlissa – viljelystä, käsiteollisuudesta, kaupankäynnistä, rituaalimenoista.
 Hallin alta löytyneet paalujen kuopat todistavat, että alueella oli runsaasti asutusta jo ennen viikinkiaikaa. Paljon on epäilemättä vielä löytämättä, sillä laajasta kokonaisuudesta on tutkittu vain pieni osa. Töitä riittäisi arkeologille kokonaiseksi elämänuraksi.
 Kvarnbo on hyvin kiinnostava, mutta niin on myös Bartsgårda, sanoo apulaisprofessori Kristin Ilves. Molemmat paikat ovat olennaisia Ahvenanmaan nuoremman rautakauden kokonaiskuvalle, josta on tulossa aivan toisenlainen kuin on totuttu ajattelemaan.
 Lue myös:
 Laavaluolan kiviveneessä yritettiin torjua Ragnarök – viikinkilöytö Islannista kertoo maailmanlopun pelosta
 "Kuuluisa riimukivi kertoo viikinkien ilmastoahdistuksesta" – Onko raflaavan moderni väite selitys arvoitukselliseen tekstiin?
 Miekkamies vai -nainen? 900 vuotta sitten haudatun hämäläisen vaatteiden ja kromosomien vastaus ei ole suoraviivainen

Kun 500-luvun valtava ilmastokatastrofi autioitti pohjolaa, Ahvenanmaa sai uutta väkeä  – vanha tieto Ahvenanmaan asutushistoriasta kumoutuu uusissa tutkimuksissa


Summary: Pirkanmaan pandemiaryhmä kertoo tiistaina kello 15.30 tuoreimmat tiedot koronatilanteesta. Yle seuraa verkossa infoa.

Tampereen yliopistollinen sairaala (TAYS)

Maanantaina kerrottiin 12 koronatapauksesta, tiistaina 13 koronatapauksesta.
 Pirkanmaan koronaluvut näyttävät viimein kääntyneen selvään laskuun, mutta voiko vielä huokaista helpotuksesta?
 Pirkanmaan pandemiaryhmä kertoo tiistaina kello 15.30 tuoreimmat tiedot tilanteesta.
 Ylen toimittajat  Anu Leena Koskinen  ja  Petra Ketonen  seuraavat tilaisuutta.
 Mediainfossa käydään läpi Pirkanmaan koronatilanne, jäljitystyön tuloksia ja alueellisia suosituksia. Asiantuntijoina ovat johtajaylilääkäri  Juhani Sand , ylilääkäri  Jaana Syrjänen  ja apulaisylilääkäri  Janne Laine  TAYSista.
 Yhteensä Pirkanmaalla on todettu epidemian aikana 8 632 koronatartuntaa.
 Ensimmäisen koronarokoteannoksen saaneita on Suomessa nyt noin 4,03 miljoonaa ja toisen annoksen saaneita 3 miljoonaa. 12 vuotta täyttäneestä väestöstä ensimmäisen annoksen on saanut noin 83 prosenttia ja toisen annoksen noin 62 prosenttia.
 Pirkanmaalla rokotuskattavuus noudattaa valtakunnallisia lukuja, koska ensimmäisen annoksen on saanut 12 vuotta täyttäneistä 83 prosenttia ja toisen 60 prosenttia.
 Prkanmaalla  on annettu nyt yli 400 000 ensimmäistä koronarokotetta . Rokotteiden antamistahti ensimmäisen rokotteen osalta hidastui viime viikkoina, kun valtaosalla alkoi jo olla rokote otettuna. Pirkanmaalla asuu yhteensä noin 525 000 ihmistä, joista esimerkiksi alle 12-vuotiaat lapset eivät voi koronarokotetta ottaa. Osa ei voi ottaa rokotetta muista syistä.
 Koronarokotteen toisen annoksen on ottanut yli 290 000 pirkanmaalaista. Rokotteen ottamista on helpotettu useassa kunnassa avaamalla niin sanottuja walk in -pisteitä, joissa voi ottaa rokotteen ilman ajanvarausta.

Yle seuraa: Koronaluvut pienenivät vihdoin tällä viikolla Pirkanmaalla, saadaanko nyt käänne parempaan?


Summary: Riistalintukannat ovat viime vuosina laskeneet reilusti. Nyt tilannetta halutaan korjata rauhoittamalla ja kunnostamalla linnuille levähdyspaikkoja, jotka auttavat niitä muun muassa valmistautumaan talvimuuttoihin paremmin. Muun muassa metsästäjät ovat tarjonneet rauhoitettavia alueita hankeelle.

Maa- ja metsätalousministeriön SOTKA- hankkeella  pyritään parantamaan  taantuneiden riistalintujen  elinympäristöjä.
 Yksi syy kantojen taantumiseen on lintujen elinympäristöjen heikentyminen, mutta rauhoitettujen ja hoidettujen levähdyspaikkojen uskotaan auttavan tilannetta.
 Paikat valikoituvat tavallisten suomalaisten avulla. Vaikka levähdysalueilla riistalintuja ei saa metsästää, ovat metsästäjät itse ehdottaneet useita levähdyspaikoiksi soveltuvia kohteita.
 – Vastaanotto on ollut äärimmäisen positiivinen. Ajattelimme, että alueet, joissa ei saisi metsästää, saisi vastustusta, mutta nyt metsästäjät ovat itse tarjonneet kohteitaan meille, kertoo Metsästäjäliiton lintuvesiasiantuntija  Veli-Matti Pekkarinen .
 Pekkarinen vertaa lintujen levähdyspaikkaa teiden varsilta tuttuihin ihmismatkaajien P-paikkoihin: levähdyspaikalla linnut jaksavat paremmin pitkän talvimuuttomatkan.
 – Levähdyspaikkojen ansiosta lintujen ei tarvitse muuttaa Suomesta niin aikaisin pois. Näillä alueilla linnut pystyvät valmistautumaan muuttoon, keräämään rasvakerrosta ja saamaan höyhenpeitteen lentokuntoon.
 Käytännön tarkoituksena on perustaa Suomeen vähintään 25 lintujen levähdyspaikkaa. Linnut voivat periaatteessa vaikka pesiytyä näillä alueilla ja kasvattaa lentokykyisiä poikasia.
 – Suomi on Euroopan tärkeimpiä poikastuotannon alueita. Meidän on kannettava kortemme kekoon, ja autettava mahdollisimman paljon hyväkuntoisia lintuja lähtemään Suomesta.
 Pelkästään Etelä-Savon maakuntaan on perustettu kaksi aluetta: Puumalan Lintusaloon ja Rantasalmelle. Lisäksi jonossa on kolme lisää.
 Viime vuonna alkaneelle SOTKA-hankkeelle on budjetoitu kolme miljoonaa euroa vuosille 2020-2021.
 Voit keskustella aiheesta 15.9. klo 23.00 saakka.

Vesilinnuille perustetaan levähdyspaikkoja, joissa ei saa metsästää – metsästäjät ehdottaneet alueita itse


Summary: Lämpeneminen ei jakaudu maapallolla tasaisesti, vaan tietyt alueet lämpenevät nopeammin.

Britannian yleisradioyhtiö BBC on tehnyt  selvityksen  äärimmäisten lämpötilojen, eli yli 50 asteen helteen yleistymisestä maapallolla.
 Selvityksen mukaan vuosina 1980 – 2009 esiintyi yli 50 asteen lämpöä keskimäärin 14 päivänä vuodessa. Aikavälillä 2010 – 2019 päivien lukumäärä oli jo keskimäärin 26 vuodessa.
 Samaan aikaan yli 45 asteen hellepäivien lukumäärä oli noussut kahdella viikolla, kertoo BBC.
 Äärilämpötilat yleistyvät myös maantieteellisesti. BBC:n selvityksessä niitä oli 1980-luvun alussa vain Lähi-idässä ja Persianlahden alueella, mutta myöhemmin yli 50 asteen päiviä on alkanut esiintyä myös Pohjois-Afrikassa ja Kalifornian seudulla Pohjois-Amerikassa.
 1980-luvulla äärimmäisiä lämpötiloja mitattiin keskimäärin noin 150 paikkakunnalla, huippuvuotena 2017 jo lähes 500:lla.
 Tänä kesänä maailmalla kiinnitettiin huomiota esimerkiksi Kanadan ennätyshelteisiin, kun lämpötila nousi peräti 49,6 asteeseen. Myös Italiassa mitattiin 48,8 astetta.
 Epätasaista lämpenemistä
 Verrattuna ajanjaksoon 1980 – 2009, viimeisimmän vuosikymmenen aikana maapallo on lämmennyt keskimäärin 0,5 astetta.
 Lämpeneminen on kuitenkin epätasaista. Itä-Eurooppa, eteläinen Afrikka ja Brasilia ovat lämmenneet enemmän kuin yhden asteen. Osa pohjoista napa-aluetta ja Lähi-itä ovat lämmenneet jopa yli kaksi astetta.
 Samaan aikaan suuret manneralueet, kuten Euraasian ja Pohjois-Amerikan keskiosat, eivät ole lämmenneet juuri lainkaan.
 – Lämpötilojen nousu liittyy 100-prosenttisesti fossiilisten polttoaineiden polttamiseen, sanoo BBC:n haastattelema Oxfordin yliopiston ympäristön muuttumisen instituutin apulaisjohtaja  Friederike Otto .
 Ilmaston kuumuus vaikuttaa rajusti sekä ihmisiin että luontoon. BBC:n arvion mukaan vuonna 2100 jo noin 1,2 miljardia ihmistä kokee äärilämpötilojen tuottamaa stressiä.
 Eräiden arvioiden mukaan osa maapallosta muuttuu lämpenemisen myötä asuinkelvottomaksi.
 35 asteen märkälämpötila tappaa nopeasti hyväkuntoisenkin ihmisen – Intian miljoonakaupungeissa ei voi ehkä asua enää tulevaisuudessa

BBC: Yli 50 asteen lämpötilat yleistyvät maapallolla nopeasti


Valtio siirtää teräsyhtiö SSAB:n osakkeet erityistehtäväyhtiö Solidiumista valtioneuvoston kanslian suoraan omistukseen. Poikkeuksellisen siirron taustalla on SSAB:n asema Suomen suurimpana teollisena hiilidioksidipäästäjänä, minkä vuoksi yhtiöön liittyy muista Solidiumin hallinnassa olevista yhtiöistä poikkeava strateginen intressi.
 Talouspoliittinen ministerivaliokunta puolsi kokouksessaan keskiviikkona osakkeiden siirtämistä valtion suoraan omistukseen.
 Valtioneuvosto muistuttaa tiedotteessaan, että sen yhtenä keskeisenä tavoitteena on Suomen hiilineutraaliuden saavuttaminen vuoteen 2035 mennessä. Teollisuudessa tehtävien päästövähennysten merkitys tavoitteen saavuttamiseksi on merkittävä.
 SSAB:n Raahen terästehtaan on määrä siirtyä hiilivapaaseen tuotantoon, mikä mahdollistaa Suomen suurimman yksittäisen hiilidioksidipäästölähteen korvaamisen ilmastoneutraalilla ratkaisulla.
 – Valtio-omistajan näkökulmasta on tärkeää, että Suomen suurin teollinen hiilidioksidipäästäjä konvertoi toimintansa vähähiiliseksi. Tämän vuoksi työ- ja elinkeinoministeriö on nyt määritellyt omistukselle strategisen intressin, ja omistus siirretään Solidiumista valtion suoraan omistukseen, valtioneuvosto kirjoittaa tiedotteessaan.
 Kohti hiilineutraalia yhteiskuntaa
 Valtion omistajaohjauksesta vastaavan ministerin  Tytti Tuppuraisen  (sd.) mukaan nyt tehty osakkeiden siirtopäätös tukee osaltaan tavoitetta hiilineutraaliin yhteiskuntaan siirtymisestä.
 – Työ- ja elinkeinoministeriön määrittelemän strategisen intressin mukaisesti Suomen valtiolla on halua vauhdittaa SSAB:n siirtymää kohti fossiilivapaata teräksenvalmistusta yhdessä yhtiön ruotsalaisomistajien kanssa. Toimimme tässä aktiivisen ja vastuullisen omistajuuden keinoin, Tuppurainen sanoo tiedotteessa.
 Erikoisteräksiä valmistavan SSAB:n liikevaihto oli viime vuonna 6,5 miljardia euroa ja henkilöstön määrä noin 14 000. Solidium on yhtiön kolmanneksi suurin omistaja 6,3 prosentin osuudella osakkeista ja 8,0 prosentin osuudella äänivallasta. SSAB:n Suomen tuotantolaitokset sijaitsevat Raahessa ja Hämeenlinnassa. Yhtiön osake on noteerattu Tukholman ja Helsingin pörsseissä.

Hallitus haluaa teollisuuden suuren hiilidioksidipäästäjän suoraan alaisuuteensa – SSAB:n osakkeet Solidiumista valtioneuvoston kanslialle


Summary: Kiihtymis- ja leviämisvaiheen alueilla ravintoloiden aukiolo- ja anniskeluaikaa pidennetään tunnilla.

Alkoholi- ja muiden juomien vähittäiskauppa

Distribution, manufacture, and retail of alcoholic beverages

Hallitus on päättänyt keventää ravintoloiden koronarajoituksia. Kiihtymis- ja leviämisvaiheen rajoituksia muutetaan nykyisestä siten, että ravintoloiden aukiolo- ja anniskeluaikaa pidennetään tunnilla.
 Torstaista eteenpäin ravintolat saavat olla levimäisvaiheen alueilla auki aamuviidestä puoleenyöhön, ja anniskelu on sallittu kello 07–23.
 Asiakkaita ohjeistetaan sisätiloissa istumaan istumapaikoillaan. Käytännössä esimerkiksi tanssiminen ja karaokelavalla esiintyminen eivät ole sallittuja.
 Leviämisvaiheen rajoitukset ovat torstaista alkaen voimassa Varsinais-Suomessa, Pirkanmaalla, Kymenlaaksossa, Uudellamaalla, Etelä-Karjalassa, Pohjanmaalla ja Etelä-Pohjanmaalla.
 Kiihtymisvaiheen alueilla anniskelu on sallittu kello 07–01, ja ravintolat saavat olla auki aamuviidestä kello kahteen aamulla.
 Kiihtymisvaiheen rajoitukset ovat torstaista alkaen voimassa Kanta-Hämeessä, Päijät-Hämeessä, Pohjois-Savossa, Keski-Pohjanmaalla, Pohjois-Pohjanmaalla, Kainuussa, Etelä-Savossa ja Satakunnassa.
 Leviämis- ja kiihtymisvaiheen alueilla anniskeluravintolassa saa olla käytössä vain puolet asiakaspaikoista, muissa ravintoloissa saa olla käytössä 75 prosenttia asiakaspaikoista. Leviämisvaiheen alueilla rajoitus koskee myös ulkotiloja, eli terasseja. Kaikilla asiakkailla tulee lisäksi olla oma istumapaikka.
 Perustason alueilla ei ole anniskelu- tai aukiolorajoituksia. Perustasolta poistuu nyt myös vaatimus siitä, että jokaisella asiakkaalla tulee olla oma istumapaikka. Perustasolla ovat Ahvenanmaa, Keski-Suomi, Lappi ja Pohjois-Karjala.
 Hallitus päätti asiasta tiistaina sosiaali- ja terveysministereiden  maanantaina tekemän esityksen  mukaisesti. Uudet rajoitukset ovat voimassa 31.10.2021 asti. Yleiset hygienia- ja etäisyydenpitovelvoitteet ovat edelleen voimassa kaikilla alueilla.
 Ravintolarajoitukset eivät koske henkilöstöravintoloita eivätkä noutoruuan myymistä. Aukiolorajoitukset eivät myöskään koske huoltoasemilla toimivia ravitsemisliikkeitä tai Viron- ja Ruotsin-laivoja.
 Mara: Uusi strategia ei näy päätöksissä
 Matkailu- ja ravintola-alan etujärjestö  Mara ry moitti ministereiden esitystä  maanantaina. Sen mukaan hallituksen uusi hybridistrategia ei näy ravintolarajoituksia koskevissa päätöksissä.
 – Vaikka tartuntoja on ollut monta viikkoa useita satoja, sairaala- ja tehohoito eivät ole olleet lähellekään ylikuormittumista. Tästä huolimatta sote-ministerit päättivät jatkaa ankaria rajoitustoimia tekemällä vain kosmeettisia muutoksia asetukseen, sanoo Maran toimitusjohtaja Timo Lappi tiedotteessa.
 Lapin mukaan rajoituksissa pitäisi palata mahdollisimman pian normaalisääntelyn piiriin lukuun ottamatta ravintoloiden tehostettuja hygieniakäytäntöjä. Etenkin yöravintoloiden toiminta on nyt Lapin mukaan käytännössä mahdotonta leviämisvaiheen alueilla.
 Hallitus hyväksyi viime viikolla  uuden koronastrategian , jonka lähtökohtana on se, ettei yhteiskunnan toimintoja enää rajoiteta.
 Hallituksen tavoitteena on, että valtakunnallisista rajoituksista ja kattavista suosituksista luovutaan, kun vähintään 80 prosenttia yli 12-vuotiaista on rokotettu kahteen kertaan.
 Lue aiheesta lisää:
 Ravintolarajoitukset höllenevät torstaina: Uudellamaalla ja muilla leviämisvaiheen alueilla valomerkki kello 23, kiihtymisvaiheen alueilla aamuyhdeltä
 Hallituksen uusi koronastrategia tähtää Suomen avautumiseen pian – valtakunnalliset toimet loppuvat, alueiden rooli kasvaa

Hallitus päätti hieman keventää ravintolarajoituksia – katso tästä, miten rajoitukset muuttuvat torstaina