Summary: Viime vuodelta siirtynyt Maaseutuparlamentti katsoo tulevaisuuteen. Etelä-Pohjanmaalla Kurikassa puhutaan tällä viikolla erityisesti nuorista ja kestävästä kehityksestä.

Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto

Futuristi ja tietokirjailija  Perttu Pölönen  peräänkuuluttaa parempaa sukupolvien välistä vuoropuhelua, jos ja kun suomalainen maaseutu halutaan säilyttää asuttuna.
 – Z-sukupolvi on erilainen kuin vanhempansa ja isovanhempansa. He tekevät ihan eri tavalla päätöksiä ja heille ihan eri asiat merkkaa. Kun heille myydään ajatusta maaseudusta, meidän pitäisi osata myydä se heidän kielellään, Pölönen sanoo.
 27-vuotias, 35 Euroopan lupaavimman nuoren innovaattorin joukkoon valittu Pölönen puhui valtakunnallisen Maaseutuparlamentti 2021 -tapahtuman avajaispäivässä Kurikassa Etelä-Pohjanmaalla.
 Pääosin virtuaalisena järjestettävä tapahtuman keskusteluissa nyt tiistaista torstaihin korostuvat nuoret ja kestävä kehitys. Katse on suunnattu tulevaisuuteen.
 Z-sukupolvi eli suunnilleen vuosina 1995-2005 syntyneet nuoret ovat heitä, joiden yhteiskunta toivoo asuttavan jatkossa maaseutua. Ikäluokka käyttää elektroniikkaa ja kansainvälisiä yhteyksiä rutiininomaisesti.
 Pölönen muistuttaa kuitenkin, että se, miten on ennen oltu ja asuttu, ei enää näiden nuorten kohdalla toimi. Eikä tarvitsekaan. On ymmärrettävä, miten he tekevät päätöksiä ja mitkä asiat ovat tärkeitä.
 Swaippaamaan tottuneet nuoret päättävät sekunneissa, onko joku sisältö relevanttia vai ei.
 – Meidän pitää päästä enemmän teinin pään sisään. Selvittää, mitä hän arvostaa ja mistä on valmis maksamaan, ja mitkä ovat ne arvot, jotka ovat on kaikkein tärkeimpiä. Voimmeko me vastata niihin siellä maaseudulla.
 – Se on kompromissi lopulta, ei mikään paikka ole täydellinen, Pölönen sanoo.
 Maaseutuparlamentin avajaisissa maa- ja metsätalousministeri ja maaseutupolitiikan neuvoston puheenjohtaja Jari Leppä (etänä), Etelä-Pohjanmaan liiton maakuntajohtaja Asko Peltola ja Kurikan kaupunginjohtaja Anna-Kaisa Pusa. Haastattelijana Christoffer Strandberg. Anne Elhaimer / Yle
 Nuorten julkilausuma
 Maaseutuparlamentti Kurikassa piti järjestää jo viime vuonna, mutta koronapandemia siirsi sen vuodella eteenpäin.
 Nyt tapahtuma järjestetään pääosin virtuaalisesti. Osa tilaisuuksista pidetään Kurikassa, osa muualla etäyhteyksin.
 Järjestäjien mukaan esimerkiksi lähikoulujen tulevaisuus, huippunopeiden tietoliikenneyhteyksien saatavuus ja merkitys koko maan hyvinvoinnille sekä yritysten sukupolven- ja omistajanvaihdokset ovat aiheina pääkeskusteluissa.
 Tiistaina keskusteluun osallistui etänä muun muassa maa- ja metsätalousministeri ja maaseutupolitiikan neuvoston puheenjohtaja  Jari Leppä  (kesk), joka peräänkuulutti monipuolista ja rakentavaa maaseutukeskustelua.
 Nuorten ääni maaseutukeskusteluun saadaan tapahtuman aikana muun muassa julkilausumalla, jonka tekemiseen on osallistunut satoja nuoria.
 – Olemme heille velkaa, että sillä on painoarvoa ja se kuullaan, sanoo yksi julkilausuman kirjoittajista, kuhmolainen  Kaisa Oinas-Panuma .
 "Se, mikä ei muutu ja mikä muuttuu"
 Futuristi Perttu Pölönen muistutti osallistujille, että tulevaisuutta pohdittaessa on katsottava tarpeeksi kauas.
 – Usein mietitään tätä päivää ensi viikkoa ja seuraavaa vuotta, mutta kun katsotaan 10 vuotta eteenpäin se pakottaa etsimään mikä on olennaista.
 Muutoksen ja trendien tuntemisen keskellä on tärkeää nähdä myös se, mikä ei muutu.
 – Siihen kannattaa investoida, satsata. Eivätköhän ne asiat, jotka ihmisille ovat olleet tärkeitä 50 vuotta sitten, ole sitä myös 10 vuoden kuluttua. Maaseudussa pitää tunnistaa molemmat; se, mikä ei muutu ja mikä muuttuu, Pölönen sanoo.
 Pölösen mukaan on periaatteessa hyvä lähtötilanne, että moni tuntuu kaipaavan maaseudulle. Ikäjakauman haasteet ja yleensä maaseutuun liitetyt haasteet tekevät Suomen tilanteesta haastavan.
 Eri puolilla maailmaa opiskellut ja työskennellyt Pölönen on kuitenkin nähnyt, että takamatkaltakin voi ponnistaa hyvään vauhtiin.
 – Varsinkin sellaiset paikat, jotka tulevat vähän takamatkalta, voivat ottaa tosi isoja harppauksia ja vauhti voi olla huikea. Uskon, että maaseudullakin on mahdollista tehdä isoja harppauksia eteenpäin, Pölönen sanoo.
 Maaseutuparlamentin 2021 pääjärjestäjinä toimivat maaseutupolitiikan neuvosto (MANE), Kurikan kaupunki, Leader Suupohja, maaseutuverkosto, Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliitto MTK ry ja Suomen Kylät ry.
 Aiheesta voi keskustella keskiviikkoon 29. syyskuuta kello 23:een asti.
 Lue seuraavaksi :
 Monessa saksalaiskylässä ei toimi edes Youtube – yhä useampi berliiniläinen haluaa maalle, mutta vain jos Saksa saa nettiyhteydet kuntoon
 Isoa sukutilaa pyörittävä Ellen Rydbeck, 30, on outolintu keski-ikäisten miesten alalla: "Tiedän, mitä teen seuraavat 30 vuotta "

Jos maaseudulle halutaan lisää väkeä, futuristi Perttu Pölönen unohtaisi mummot ja vaarit ja heidän tapansa elää: "Meidän pitää päästä teinien pään sisään"


Summary: Tämän vuoden heikko sato ja kustannusten nousu syövät maatalouden kannattavuutta. Lannoitteiden, rehun ja rakentamisen hinnat ovat nousseet. Sianlihan tuottajat ovat vaikeassa tilanteessa, kun vienti Kiinaan ei vedä.

Ruuan hinta lähtee ensi vuonna voimakkaaseen kasvuun, ennustaa Pellervon taloustutkimus (PTT). Hinnat kohoavat 1,8 prosenttia, mikä on enemmän kuin ennakoitu kuluttajahintojen yleinen nousu.
 – Ruuan hinnan nousu Suomessa on vuonna 2021 maltillista, noin 0,3 prosenttia, mutta se alkaa nopeutua jo loppuvuodesta, arvioi PTT:n tutkimusjohtaja  Sari Forsman-Hugg  tiedotteessa.
 PTT:n mukaan elintarvikkeiden hinnan kohoaminen johtuu kustannusten kasvusta. Samaan aikaan kuluttajien ostovoima nousee palkankorotusten myötä, mikä antaa mahdollisuuden siirtää kustannusten kasvua hintoihin.
 Tämän vuoden heikko sato ja kustannusten nousu syövät maatalouden kannattavuutta. Erityisesti lannoitteiden, rehun ja rakentamisen hinnat ovat nousseet.
 – Maatalouden yrittäjätulo putoaa tänä vuonna dramaattisesti, jopa viidenneksellä, ja ensi vuonnakin laskua tulee kahdeksan prosenttia, Forsman-Hugg sanoo.
 Kuivasta keväästä ja paahteisesta kesästä ovat kärsineet kaikki viljat, etenkin ohra. Kotieläintiloilla voi tulla puute rehuviljasta, ja esimerkiksi vehnää ei juurikaan riitä vientiin.
 – Heikko sato nostaa edelleen rehujen hintaa ja lisää kotieläintilojen kustannuksia. Samalla esimerkiksi lannoitteiden raaka-aineiden hinnat ovat jopa kaksinkertaistuneet, kertoo PTT:n vanhempi maatalousekonomisti  Päivi Kujala .
 Sen sijaan elintarviketeollisuus on jo toipumassa korona-ajan notkahduksesta talouskasvun ja kysynnän vahvistumisen myötä. Tuotannon määrä ja yritysten liikevaihto palautuvat, mihin vaikuttavat myös ravintolarajoitusten purku ja erilaisten tapahtumien lisääntyminen.
 Sianlihan tuottajat vaikeuksissa
 PTT ennustaa, että lihan kokonaiskulutus Suomessa jatkaa laskuaan. Naudanlihan kulutus putoaa loivasti. Sianlihassa pudotus on jyrkempi.
 Sen sijaan siipikarjanlihan kulutus jatkaa suhteellisen tasaista nousuaan. Ennusteen mukaan siipikarjanlihan kulutus ylittää sianlihan kulutuksen ensi vuonna.
 Sianlihan tuottajat ovat erityisen vaikeassa tilanteessa. Tuotanto on kasvanut viime vuosina, kun vienti Kiinaan on lisääntynyt.
 Nyt Kiina ei enää vedä entiseen tapaan ja EU:ssakin on ylitarjontaa sianlihasta. Samalla sianlihan kulutus vähenee, mutta kustannukset nousevat.
 – Kuilu tuotannon ja kotimaisen kulutuksen välillä kasvaa, mutta tuotantoa ei pystytä sopeuttamaan kovin nopeasti. Toisaalta tuotannon pieneneminen pudottaisi yrittäjätuloa aina vain lisää. Uusia vientikohteita pitäisi löytää, mutta se on vaikeaa, kun EU:ssa on ylitarjontaa, sanoo PTT:n maatalousekonomisti  Juuso Aalto-Setälä .

PTT: Ruoan hinta lähtee ensi vuonna voimakkaaseen nousuun – kustannusten kasvu ja heikko sato kurittavat maataloutta


Summary: Poliisin tulee nyt ilmoittaa kuvien käytöstä niille, joiden henkilöllisyys on tiedossa. KRP ei käytä enää Clearview AI -kasvojentunnistusohjelmaa. Poliisi kertoo ottavansa huomautuksen vakavasti.

Tietosuojavaltuutettu on antanut huomautuksen keskusrikospoliisille, joka oli käyttänyt Clearview AI -nimistä kasvojentunnistusohjelmaa.
 KRP:n lasten seksuaalista hyväksikäyttöä torjuva yksikkö käytti kasvontunnistusohjelmaa vuoden 2019 lopulla ja vuoden 2020 alussa. Tällöin neljä henkilöä oli käyttänyt ohjelmaa kuukauden ajan. Tuona aikana järjestelmään oli tehty 120 hakua.
 Clearview AI -ohjelmaan voi syöttää seksuaalisen hyväksikäytön uhrien kuvia ja yrittää sitä kautta tunnistaa ja suojella uhreja.
 Amerikkalaismedia varoitti Suomen poliisia kiistanalaisen kasvojentunnistusohjelman käytöstä – KRP kompuroi vastauksessaan
 KRP antoi aiemmin selvityksensä tietoturvavaltuutetulle.
 Selvityksestä käy ilmi, että ohjelmaa oli suositeltu vuonna 2019 Europolin isännöimässä kokouksessa. Tämän jälkeen myös KRP päätti kokeilla sitä.
 Tietosuojavaltuutettu katsoi tiistaina antamassaan päätöksessään, että poliisi oli käyttänyt kasvojentunnistusohjelmaa, jonka tietoturvallisuutta tai tietosuojalainsäädännön mukaisuutta ei ollut etukäteen varmistettu riittävällä tavalla.
 Tämän takia tietoturvavaltuutettu antoi huomautuksen keskusrikospoliisille.
 Amerikkalaismedia varoitti keskusrikospoliisia
 Myös muiden maiden viranomaiset ovat käyttäneet Clearview AI - kasvojentunnistusohjelmaa.
 Sen mahdollisista tietosuojaongelmista ja ohjelmiston väärinkäytöksistä on käyty kriittistä keskustelua etenkin Yhdysvalloissa, jossa aiheesta ovat kirjoittaneet esimerkiksi  New York Times  ja uutissivusto  Buzzfeed News .
 Buzzfeed lähestyi tämän vuoden maaliskuussa Suomen poliisia ja kysyi, onko kiistanalainen ohjelma käytössä myös Suomessa. KRP vastasi, ettei ohjelmaa Suomessa käytetä.
 Noin viikon kuluttua Buzzfeed kertoi KRP:lle, että heidän tietojensa mukaan myös Suomen poliisi olisi tehnyt ohjelmalla 120 hakua. Sen jälkeen Poliisihallitus ja KRP aloittivat selvityksen asiasta välittömästi.
 KRP teki  itse ilmoituksen  tietosuojavaltuutetulle. Samalla se kertoi lopettaneensa kasvojentunnistusohjelman käytön jo vuotta aiemmin.
 Poliisi: Huomautus otetaan vakavasti
 Poliisihallitus sanoo ottavansa huomautuksen vakavasti.
 – Tulemme myös varmistamaan, että päätöksessä määrätyt toimenpiteet tulevat toteutetuksi. Kehitämme osaamista ja menettelyitä, jotta vastaavaa ei jatkossa tapahtuisi, Poliisihallituksen tiedonhallintapäällikkö  Annina Hautala  sanoo puhelinhaastattelussa.
 Tietoturvavaltuutettu määräsi poliisin ilmoittamaan kuvien käytöstä niille henkilöille, joiden henkilöllisyys on sen tiedossa. Poliisin on myös pyydettävä Clearview AI:ta poistamaan poliisin välittämät tiedot tallennusalustoiltaan.
 Lue lisää:
 Amerikkalaismedia varoitti Suomen poliisia kiistanalaisen kasvojentunnistusohjelman käytöstä – KRP kompuroi vastauksessaan
 Poliisi on saanut rikollisia kiinni kasvoja tunnistavan tekoälyn avulla ja haluaisi laajentaa valtuuksiaan – testasimme, miten kone toimii

Poliisi tunnisti kasvoja ohjelmalla, jonka tietoturvariskejä ei selvitetty riittävän hyvin – KRP sai huomautuksen tietosuojavaltuutetulta


Summary: Ruuhkaa koitetaan purkaa esimerkiksi lupa-autolla. Auto on pian osan kuukaudesta Tampereen pääpoliisiasemalla. Muualla Suomessa ei vastaavaa autoa ole.

Korona-aikana huomattavalla osalla suomalaisista passi ehti vanhentua käytön puutteesta. Nyt niitä uusitaan ruuhkaksi asti. Asiointiaikaa saa odottaa viikkokaupalla varsinkin eteläisen Suomen suurissa kaupungeissa.
 Tampereella seuraava vapaa aika olisi tarjolla marraskuun lopussa, siis kahden kuukauden päästä. Työ- tai lomamatkoja varten passit voi uusia myös menemällä poliisiasemalle jonottamaan. Niin teki Tampereella 62 ihmistä viime perjantaina ennen kuin lupapalveluiden ovet olivat edes auki.
 – Vahvaa negatiivista palautetta on tullut, sanoo Sisä-Suomen poliisilaitoksen lupahallinnon sektorijohtaja  Pasi Back.
 Yksi lupasihteeri ehtii Backin mukaan hoitaa päivässä keskimäärin 25 ihmisen passiasiat. Virkailijoita on Tampereella seitsemän. Jo ennen ovien avaamista olivat siis yli kahden työntekijän päivän asiakkaat tulleet.
 – Tilanne on harmillinen ja poikkeuksellinen, eikä missään tapauksessa poliisilaitoksen tavoitteen mukainen, Back sanoo.
 Olga Vuorela jonotti Tampereella passia reissua ja opiskelijavaihtoon lähtemistä varten. Lisää jonotuksesta pääkuvan kohdalla olevassa videossa. Matias Väänänen / Yle
 Kiireelliset asiat hoituvat silti parhaiten jonottamalla paikan päällä. Ja Backin mukaan tavoite on saada asia päätökseen yhdellä käynnillä.
 Esimerkiksi Itä-Suomessa tilanne on hieman parempi. Itä-Suomen poliisin lupapalveluiden ylikomisario  Jyrki Kasasen  mukana pisimmillään menee kolmesta neljään viikkoa seuraavaan vapaaseen aikaan.
 Työntekijöitä lisätään ja jopa lupa-auto otetaan käyttöön
 Korona-aika rokotti lupapalveluitakin ja työntekijöiden määrää piti vähentää.
 Itä-Suomen poliisilaitoksella on nyt syksyllä päästy määräaikaisia palkkaamalla parempaan tilanteeseen. Ajanvarausaikoja lisätään viikoittaisen tarkastelun perusteella, mikäli työntekijöitä riittää. Tällä on tähän mennessä pärjätty.
 Passi on henkilökortin ohella ainoa virallinen henkilötodistus, jonka pankit hyväksyvät. Matias Väänänen / Yle
 Sisä-Suomen poliisilaitoksella on otettu lisäkeinoja käyttöön, sillä väki valuu ajanvarauksista paikan päälle jonottamaan. Asiointipaikkoja on Tampereella lisätty, ja lokakuun 12. päivä pihalle parkkeeraa lupa-auto.
 Lupa-auto kiertää normaalisti Sisä-Suomen eli Pirkanmaan ja Keski-Suomen haja-asutusalueilla lupa-asiointia varten. Lokakuun puolivälistä alkaen auto on parkissa loput kolme viikkoa kuukaudesta Tampereen pääpoliisiasemalla.
 Muualla Suomessa ei vastaavaa lupa-autoa ole käytössä.
 Jos ei mene passeja, ei voi palkata ihmisiä
 Lupahallinnon pitäisi olla Pasi Backin mukaan kustannusvastaavaa. Käytännössä siis esimerkiksi henkilöstöä on oltava suhteessa luvista saataviin tuottoihin. Jos passeja haetaan vähän, laskee myös budjetti.
 Rahojen määrästä huolimatta poliisilaitoksien lupapalveluissa on yritetty ennakoida, mitä kysyntä voisi olla jatkossa. Ammattitaitoista henkilökuntaa on jo lisätty ja lisätään.
 – Tehdyistä toimenpiteistä huolimatta viiveet ovat pitkiä, Back toteaa.
 Millaisia ajatuksia juttu herätti? Keskustele aiheesta keskiviikkoon kello 23:een saakka!
 Lue lisää:
 Moni jätti tänä vuonna hakematta passia, mutta se voi kostautua – näissä neljässä tilanteessa tarvitset virallisen henkilötodistuksen
 Passijonot saattavat pidentyä ensi vuonna – viimeiset kymmenen vuoden passit vanhenevat
 Poliisi aloittaa yt-neuvottelut – henkilöstö vähenee 200–250 henkilötyövuodella, syynä rahapula

Poliisin lupapalveluiden jonot kestävät jopa kaksi kuukautta, sillä työntekijöitä ei saada lisättyä tarpeen tahtiin


Summary: Kansainvälinen merentutkimusneuvosto ICES suosittelee lohenkalastuksen täyskieltoa Itämeren pääaltaalle ja rajoituksia Pohjanlahden rannikolle. Suomen kanta tuleviin kalastuskiintiöneuvotteluihin niputtaa yhteen kaupallisen ja vapaa-ajankalastuksen. Samalla vetouistelu rajattaisiin vain neljän merimailin säteelle rannikosta.

Lohikantojen suojeluun tähtäävät ICESin suositukset rajoittaisivat huomattavasti Itämeren alueella tapahtuvaa lohenkalastusta ensi vuonna. Kansainvälinen merentutkimusneuvosto ICES antoi lausuntonsa Itämeren kalakantojen kestävyydestä 15. syyskuuta.
 Eteläisellä Itämerellä eli pääaltaalla kaikki lohen sekakantakalastus kiellettäisiin, jotta suojeltaisiin ja elvytettäisiin sinne laskevien jokien heikkoja lohikantoja.
 Pohjanlahdella kalastus voisi sen sijaan jatkua, koska merialueelle laskevien jokien villilohikannat kestäisivät kalastuksen. Lohen merikalastus  tulisi ICESin mukaan rajata neljän merimailin (7,4 km) etäisyydelle perusviivasta, joka on vedetty uloimpien saarien ja ja luotojen kautta.
 Kalastuksen tulisi olla myös ajallisesti rajattua ja se voisi jatkua toukokuun alun ja elokuun lopun välisen ajan.Kalastus olisi myös ajallisesti porrastettua, kuten aiempinakin vuosina.
 Itämeren kalastuskiintiöistä vuodelle 2022 päätetään EU:ssa lokakuussa. Suomi valmistelee eduskunnassa parhaillaan omaa kantaansa, jota sen on määrä neuvotteluissa ajaa.
 Suomen kannan pohjana oleva muistio on valmisteltu maa- ja metsätalousministeriössä ja sen mukaan kaikki lohenkalastus rajoitettaisiin neljän merimailin päähän rannikosta.
 Tiukan linjan taustalla lohikantojen suojelu
 Elinkeinokalatalousyksikön päällikkö  Risto Lampinen  maa- ja metsätalousministeriöstä sanoo, että linjaukseen päädyttiin merentutkimusneuvoston tieteellisen neuvon mukaan ja asiasta käytiin keskusteluja valmisteluvaiheessa Luonnonvarakeskuksen asiantuntijoiden kanssa.
 Lohenkalastus on ICESin mukaan sallittua pohjoisella Itämerellä, Ahvenanmerellä, Saaristomerellä ja Pohjanlahdella, jos se on ajallisesti ja paikallisesti rajattua. Suomalaiset ja ruotsalaiset kalastajat saisivat pyytää ensi vuonna kyseisiltä merialueilta Suomen kannan mukaan 51 000 lohta.
 Lohenkalastus on tärkeä osa kaupallisten rannikkokalastajien vuotuista toimeentuloa.
 – Tutkijat ja Luken asiantuntijat vahvistivat, että tuo neljän merimailin rajoitus koskee sekä kaupallista että vapaa-ajankalastusta. Eduskunta edellyttää, että Suomi noudattaa tieteellistä linjaa, Lampinen sanoo.
 Rajoituksen taustalla on tutkijoiden käsitys siitä, että erityisesti Selkämerelle vaeltaa myös heikkojen Baltian jokien lohikantojen kaloja.
 Itämeren pääaltaan, Suomenlahden ja Pohjanlahden lohikiintiö oli viime vuonna yhteensä noin 100 000 kalaa. Ammattikalastuksessa lohet merkitään saalismerkillä, jota ei voi irrottaa rikkomatta. Näin kiintiötä pystytään valvomaan. Jari Tanskanen / Yle
 Ministeriön Risto Lampisen mukaan tutkijoiden ja virkamiesten käsitys oli, että neljän merimailin raja olisi sopiva myös vapaa-ajankalastukselle.
 Vasta valtioneuvoston kantaa hyväksyttäessä EU17-jaostossa paljastui, että kyseinen alueraja haittaa huomattavan paljon lohenuistelijoita.
 – On kuitenkin aika iso kynnys, että Suomi lähtisi kannassaan poikkeamaan tieteellisestä neuvosta, jossa kalastus on laitettu ehdolliseksi, jos nämä reunaehdot täyttyvät. Jos Suomen pitkäaikaisesta linjasta poiketaan, niin kyseessä on sitten eduskunnan päätös, Lampinen sanoo.
 Valiokunta pyytänyt lisäselvityksiä
 Kalastuskiintiöitä käsiteltiin eduskunnan ympäristö- sekä maa- ja metsätalousvaliokunnassa viime viikolla. Nyt jälkimmäiseen on pyydetty lisäselvityksiä ennen päätöksiä.
 Suomen Vapaa-ajankalastajien Keskusjärjestö (SVK) on antanut oman lausuntonsa ministeriön ehdotukseen.
 Sen mukaan uusi rajoitus olisi tuhoisa lohenuistelijoiden ja kalastusmatkailuyrittäjien kannalta, koska vapaa-ajankalastus sijoittuu usein aavalle merelle, kauemmas matalista rannikkovesistä.
 Lohenuistelijat ovat olleet tyrmistyneitä Suomen tulkintaan ICESin neuvonannosta. Pelot kalastuksen ruuhkautumisesta kapealle rannikkovyöhykkeelle ja törmäyksistä ovat nousseet esille.
 – Osa uistelijoista on jo myymässä arvokasta venekalustoaan pois. Erityisen harmittava tapaus on uistelun harrastaja, joka on juuri hankkinut ja varustellut uuden veneen lohenuistelua varten, sanoo SVK:n kalatalousasiantuntija  Janne Rautanen .
 Vapaa-ajankalastuksella monta vaikutusta
 Janne Rautanen teki vuonna 2017 selvityksen  merilohen vetouistelun vaikutuksista.
 Kyselytutkimukseen vastasi tuolloin 92 venekuntaa, joissa oli miehistöä 208 henkilöä. Vastanneille kertyi yhteensä 746 meripäivää ja alamitan täyttäviä lohia saatiin saaliiksi 288 kpl.
 Pyydettyjen lohien yhteispaino oli 2371 kiloa ja kalojen keskipaino 8,23 kiloa. Saadakseen yhden lohen vaadittiin keskimäärin yli kaksi uistelupäivää. Lohen uistelun laskennallinen kokonaissaalis Suomessa vuonna 2017 oli noin 1200 lohta.
 Rahaa merilohen uistelussa käytettiin 3 461 euroa/venekunta. Summaan ei ole Rautasen selvityksessä laskettu veneen arvoa, vaan muut kauden aikana lohenuistelusta aiheutuneet kulut, kuten polttoaineet, kalastonhoitomaksu, majoituskulut ja uisteluvälineet.
 Lohenuisteluveneet ovat huippuvarusteltuja ja niihin menee euro poikineen. Janne Rautanen
 Uistelukaluston (vene, moottori ja varusteet) arvo oli keskimäärin noin 32 000 euroa. Mitallisen lohen hinta vain välittömät kulut huomioon ottaen oli yli tuhat euroa.
 Lohenuisteluun tarkoitetut veneet eivät ole pikkupursia, vaan niiden hankintaan voi upota 30 000 tai jopa 100 000 euroa. Hintava harrastus saa Suomessa liikkeelle vuosittain noin 500 venekuntaa, jotka keväisin käyttävät myös rannikon lomakylien matkailupalveluita.
 Voimaan tullessaan Suomen tulkinta leikkaisi myös rannikon matkaluyrittäjiltä kevään majoitusmyynnistä.
 Suomenlahdella lohenkalastus keskittyy pääasiassa istutettuihin kaloihin. Ne tunnistaa siitä, että niiden rasvaevä on poistettu.
 Lue myös:
 Pohjanlahden lohikiintiö kasvaa lopultakin
 Ammattikalastajat pyytävät nyt valtavia lohia Suomenlahdella ja kalaa on paljon – monen "fantastinen kesä" saa pian tylyn lopun
 Lohen meripyynnissä hämmentävä ristiriita: EU pienensi kiintiötä – tutkijoiden mukaan siinä on 27 000 lohta liikaa
 Ympäristöjärjestöt arvostelevat kiintiöitä: Kaikki Itämeren kalakannat eivät kestä nykyistä kalastuspainetta

Lohenuistelijat tyrmistyivät kalastussääntöjen muutoksista – kaikki kalastus rajattaisiin rannikkovesiin


Summary: Meitä on helppo vedättää, kun etsimme syitä ja selityksiä maailman tapahtumille. Kaikki salaliittoteoriat eivät kuitenkaan ole harmittomia vaan voivat aiheuttaa meille uhkaa, sanoo Marja Sannikka videoblogissaan.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja tekee joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki blogit voit lukea täältä
 Salaliittoteorioita on valloillaan niin koronasta, 9/11-iskuista kuin  Hillary Clintonin  pyörittämästä pedofiiliringistä. Ne voivat kuulostaa järjenvastaisilta, mutta periaatteessa kuka tahansa meistä voi alkaa uskoa niihin.
 Se, mitä me tiedämme maailmasta, on suurimmaksi osaksi muiden kertomaa. Jos luotto kertojiin, esimerkiksi mediaan, menee, ei ole mitään syytä alkaa epäillä kaikkea, mitä media kertoo, ja alkaa uskoa jopa päinvastaista.
 Kaikista salaliittoteorioista ei ole haittaa, mutta joistain on. Katso videolta lisää siitä, mihin salaliittoteorioihin uskominen voi johtaa, ja tule alle kertomaan ajatuksesi. Onko sinulla kokemuksia siitä, että läheisesi on alkanut uskoa salaliittoteorioihin? Vai uskotko niihin itse? Olen mukana keskustelussa kello 21:een saakka.
 Kirjoittaja on politiikasta ja yhteiskunnasta kiinnostunut toimittaja, jonka mielestä totuutta täytyy katsoa silmiin, jotta maailmaa voi muuttaa paremmaksi.
 Lisää aiheesta Marja Sannikka -ohjelmassa Yle Areenassa perjantaina 1.10.2021 klo 18 ja TV1:llä klo 20.

Marja Sannikka: Kuka tahansa voi upota salaliittoteorioihin


Summary: Infinited Fiber Company aikoo käyttää rahoitusta edistääkseen tehdashanketta. Maailmassa syntyy yli 92 miljoonaa tonnia tekstiilijätettä vuosittain, ja suurin osa siitä päätyy jätteeksi tai polttoon.

Saksalainen verkkokauppajätti Zalando kertoo sijoittavansa suomalaiseen tekstiilien kierrätysyhtiöön Infinited Fiber Companyyn. Infinited käyttää rahoitusta edistääkseen tehdashankkeensa valmisteluja.
 Infinited on rakentamassa Suomeen tehdasta tuottaakseen uusiokuitua kierrätetyistä tekstiileistä. Yhtiön mukaan sen kehittämää uusiokuitua kohtaan on suurta kysyntää.
 Zalandon sijoitus täydentää ruotsalaisen H&M:n johtamaa rahoituskierrosta, johon myös muun muassa Adidas osallistui.
 Zalando ja Infinited allekirjoittavat myös aiesopimuksen, jolla Zalando sitoutuu toimittamaan Infinitedille raaka-aineita. Zalandon on määrä käyttää Infinitedin kuitua oman merkkinsä tuotantoon.
 – Zalandon sitoutuminen on vahva osoitus muotialan vakaasta uskosta innovaatioomme. Zalandon laaja tarjonta ja kierrätykseen liittyvät aloitteet ovat hyvä pohja yhteistyömme syventämiselle, sanoo Infinitedin perustajajäsen ja toimitusjohtaja  Petri Alava  tiedotteessa.
 Vain yksi prosentti tekstiileistä tehdään kierrätyskuidusta
 Zalando on sitoutunut soveltamaan toiminnassaan kierrätettävyysperiaatteita ja pidentämään vähintään 50 miljoonan muotituotteen elinkaarta. Yhtiön tavoitteena on olla täysin kiertotalouden periaatteiden mukaisesti toimiva yritys.
 – Tällä hetkellä vain yksi prosentti uusista tekstiileistä on tehty kierrätetystä tekstiilijätteestä. Sijoittamalla Infinited Fiber Companyyn käynnistämme yhteistyön kierrätysteknologiainnovaattorin kanssa kasvattaaksemme näiden tekstiilien osuutta alallamme, sanoo  David Schneider , Zalandon toinen toimitusjohtaja.
 Zalandon mukaan maailmassa syntyy yli 92 miljoonaa tonnia tekstiilijätettä vuosittain ja suurin osa siitä päätyy kaatopaikoille tai poltettavaksi. Samaan aikaan tekstiilikuidun kysyntä kuitenkin kasvaa.
 Lue lisää:
 Pikamuodin kriisi toi vipinää Suomen tekstiilialalle – visioissa siintää Pohjois-Euroopan johtajuus kierrätyskuiduissa sekä 17 000 uutta työpaikkaa
 Tekstiilien kiertotalouteen pannaan nyt paljon paukkuja – suomalaisyritys tekee vanhoista farkuista uusiokuitua, joka voisi korvata puuvillaa
 Tutkijat toppuuttelevat puutekstiili-intoa – puukuiduilla vaikea korvata halpoja kilpailijoita

Vaatejätti Zalando sijoittaa suomalaiseen tekstiilien kierrätysyhtiöön


Summary: Pirkanmaan koronanyrkki kertoo tiistaina kello 15.30 uusimmat tiedot koronatapauksista. Seuraamme tilaisuutta hetki hetkeltä verkossa.

Tampereen yliopistollinen sairaala (TAYS)

Uusi tuhatluku on ylittynyt Pirkanmaalla vaivihkaa. Tiistaina kerrottu tuorein koronasaldo on nyt 9 083 varmistettua tapausta.
 Tiistaina kerrottiin 44 uudesta tartunnasta, mikä on ollut viime viikkoina melko tyypillinen päiväkohtainen luku. Pirkanmaan koronaepidemia on palannut kiihtymisvaiheeseen hetkellisen leviämisvaiheen jälkeen.
 Mitään suurta dramaattista Pirkanmaalla ei viime päivinä ole tapahtunut. Koronavirus on kuitenkin jatkanut sinnikkäänä vitsauksena.
 Sairaalahoidossa on TAYSin erityisvastuualueella yhteensä 14 koronapotilasta, joista 3 on tehohoidossa.
 Mediainfo tiistaina
 Pirkanmaan pandemiatyöryhmä kertoo tiistaina uusimmat tiedot tilanteesta.
 Mediainfossa käsitellään Pirkanmaan koronatilannetta ja tartuntojen jäljitystä kuluneen viikon ajalta sekä ohjausryhmän mahdollisia linjauksia. Asiantuntijoina infossa ovat johtajaylilääkäri  Juhani Sand , ylilääkäri  Jaana Syrjänen  ja apulaisylilääkäri  Janne Laine .
 Ylen toimittaja  Petra Ketonen  seuraa tilaisuutta.
 Rokottaminen on edennyt Pirkanmaalla samassa tahdissa kuin valtakunnallinen keskiarvo. 84 prosenttia on saanut ensimmäisen rokotteen ja 67 prosenttia toisen rokotteen.
 Tampereen Ratinan rokotuspaikka on auki vielä kaksi viikkoa. Rokotuspaikka on nyt auki joka päivä.
 10. lokakuuta asti rokotuksen saa ilman ajanvarausta ma–pe kello 8–18 ja la–su kello 8–14. Ajanvarauksella rokotuksia annetaan Ratinassa arkisin kello 20 saakka ja viikonloppuisin kello 16 asti.
 Lokakuun kahtena ensimmäisenä perjantaina rokotuksessa voi käydä myös Hervannan kauppakeskus Duossa, jossa rokotuksia pistetään ilman ajanvarausta 1.10. ja 8.10. kello 11–18. Duon rokotuspaikka on ensimmäisessä kerroksessa Punaisen Ristin Tampereen osaston Tampuri PopUp Hervanta -pisteessä.
 Koronarokotukset ovat maksuttomia. Rokotuksen voivat tulla kaikki 12 vuotta täyttäneet ja sitä vanhemmat.
 Ratinan rokotusyksikkö sulkeutuu 10. lokakuuta. Sen jälkeen rokotukset jatkuvat terveysasemilla.

Pirkanmaalla on todettu jo yli 9 000 koronatapausta: Seuraamme kello 15.30 uusimpia tietoja tilanteesta


Summary: Komisarion virkaa hoitanut poliisimies työskenteli seitsemässä perättäisessä virkasuhteessa, kunnes hänen virkasuhdettaan ei enää uusittu. Tämä rikkoi valtion virkamieslakia.

Poliisiammattikorkeakoulu on määrätty maksamaan korvauksia entiselle työntekijälleen perusteettomasta määräaikaisuudesta sekä määräaikaisten virkasuhteiden perusteettomasta ketjuttamisesta.
 Poliisiammattikorkeakoulussa työskennellyt poliisimies nimettiin vuosina 2015–2018 kaikkiaan seitsemään määräaikaiseen komisarion virkasuhteeseen. Uusi virkasuhde alkoi aina edellisen päättymistä seuranneena päivänä. Seitsemännen virkasuhteen päättymisen jälkeen virkasuhdetta ei enää jatkettu.
 Poliisimies valitti kohtelustaan Hämeenlinnan hallinto-oikeuteen. Valtion virkamieslain mukaan virkamies voidaan nimittää määräaikaiseen virkasuhteeseen vain perustellusta syystä.
 Poliisimies vaati PolAmk:ltä korvaukseksi 15 kuukauden palkkaa vastaavaa korvausta.
 Vaatimus perustuu valtion virkamieslakiin. Sen mukaan virkamiehellä on oikeus saada 6–24 kuukauden palkkaa vastaava korvaus, jos hänet on perusteetta nimitetty määräaikaiseen virkasuhteeseen, jota ei enää jatketa.
 PolAmk: Työ oli projektiluonteista
 PolAmk vaati, että poliisimiehen vaatimus hylätään perusteettomana. Toissijaisesti PolAmk vaati, että korvaushakemus hylätään ainakin siltä osin kuin se ylittää valtion virkamieslaissa määritellyn minimikorvauksen eli kuuden kuukauden palkkaa vastaavan määrän.
 PolAmk:n antaman selityksen mukaan jokaisen määräaikaisuuden perusteena oli työn projektiluonne ja se, että poliisimies työskenteli välillä eri projekteissa. Kun alkuperäisen virkasuhteen mukainen projekti valmistui, tehtävä ei enää PolAmk:n mukaan edellyttänyt virkaa tai virkasuhdetta.
 Poliisimies huomautti vastaselityksessään, että hän hoiti virkasuhteidensa aikana useita projekteja osittain päällekkäin. Koko ajan hänen työtehtäviinsä kuitenkin kuuluivat voimankäytön aihepiiriin liittyvät tutkimus-, opetus- ja asiantuntijatehtävät.
 Hän myös huomautti, että alkuperäinen hanke jatkui pitkälle vuoteen 2019, vaikka hänen virkasuhteensa päättyi jo 2018.
 Hallinto-oikeus äänesti
 Hallinto-oikeus totesi, että PolAmk:lla oli ensimmäisen virkasuhteen osalta työn tilapäiseen luonteeseen perustuva syy määräajaksi nimittämiselle. Tämän jälkeen työvoiman tarve kuitenkin jatkui ainakin kaksi ja puoli vuotta.
 Hallinto-oikeuden mukaan kaikissa poliisimiehen virkasuhteissa perustetta määräaikaisuudelle ei ollut.
 Virkamieslaki määrää myös, että virkamies on nimitettävä koko määräaikaisuuden perusteena olevaksi ajaksi, jollei erityisestä syystä toisin päätetä. Hallinto-oikeus katsoi, että tällaista erityistä syytä ei ollut.
 Vaikka määräaikaisuudelle olisi ollut peruste, poliisimies olisi pitänyt nimittää virkasuhteeseen hankkeen loppuun saakka.
 Hallinto-oikeus määräsi PolAmk:n maksamaan poliisimiehelle seitsemän kuukauden palkkaa vastaavan korvauksen sekä oikeudenkäyntikuluja 2 000 euroa.
 Korvaussummaa alensi se, että poliisimiehellä oli mahdollisuus palata vanhaan ylikonstaapelin virkaansa paikallispoliisissa. Poliisimies ei ole tällä hetkellä poliisin palveluksessa.
 Hallinto-oikeuden ratkaisu syntyi äänestystuloksena 2–1. Yksi hallinto-oikeustuomari olisi hylännyt poliisimiehen vaatimukset.
 Poliisiammattikorkeakoulu haki päätökseen valituslupaa korkeimmalta hallinto-oikeudelta. KHO hylkäsi hakemuksen, joten Hämeenlinnan hallinto-oikeuden päätös on lainvoimainen.
 Lue myös:
 Hovioikeus lievensi Poliisiammattikorkeakoulun opettajan tuomiota: oikeuden mukaan kyse ei ollut seksuaalisesta hyväksikäytöstä
 KHO: Poliisiammattikorkeakoulu sai evätä Venäjän kaksoiskansalaisen opiskelupaikan mahdollisen painostusriskin takia

Poliisiammattikorkeakoulu ketjutti poliisimiehen määräaikaisuuksia laittomasti – hallinto-oikeus määräsi maksamaan korvauksia


Summary: Helsinki-Seura ry ja Rakennustaiteen Seura ry hakivat valitusoikeutta hallinto-oikeuden kesäkuussa antamasta purkupäätöksestä.

Kansallisteatterin 1930-luvulla rakennettu väliosa voidaan nyt purkaa. KHO:n päätös olla myöntämättä valituslupaa sinetöi asian.
 Helsinki-Seura ja Rakennustaiteen Seura valittivat kesällä 2020 hallinto-oikeuteen poikkeamispäätöksestä.  Hallinto-oikeus katsoi, että väliosan saa purkaa.  Seurat hakivat KHO:sta valituslupaa päätökseen.
 Tänään KHO ilmoitti, ettei valituslupaa myönnetä, joten purkupäätös jää voimaan.
 Kansallisteatteri sai valtiolta pitkään odottamansa remonttirahat teatteritalon mittavaan saneeraukseen toissa vuonna.
 Museovirasto puolsi Kansallisteatterin suunnitelmia. Samoin Helsingin kaupungin rakennusvalvonta. Rakennusvalvonnassa tehtiin aikoinaan päätös, joka antaa luvan asemakaavasuojelusta poikkeamiseen, eli nivelosan purkamiseen ja laajennuksen rakentamiseen.
 Lue myös:
 Kansallisteatterin mittava remontti voi viivästyä valitusten takia – uudisosan suunnittelija saanut vihapostia

Kansallisteatterin 1930-luvulla rakennetun väliosan saa purkaa:  päätöstä vastustaneet yhdistykset eivät saaneet valituslupaa


Summary: Japani määräsi jopa puoli miljoonaa korealaista pakkotyöhön miehittäessään Koreaa vuosina 1910–1945. Japani ei halua maksaa korvauksia, koska sen mielestä kiista sovittiin jo yli puoli vuosisataa sitten.

Kiista eteläkorealaisisten orjuuttamisesta Japanin miehitysvallan aikana on jälleen kiristänyt Etelä-Korean ja Japanin välejä.
 Eteläkorealainen tuomioistuin on määrännyt takavarikkoon japanilaisen Mitsubishin raskaan teollisuuden yhtiön omaisuutta, jotta kaksi yhtiössä toisen maailmansodan aikana orjatyössä ollutta naista saisi korvauksia.
 Japani on esittänyt vastalauseen takavarikosta ja varoittaa vakavista seurauksista maiden jo ennestään kireisiin suhteisiin. Ulkoministeri  Toshimitsu Motegin  mukaan kyse on selkeästä kansainvälisen oikeuden loukkauksesta.
 Mitshubishin raskaan teollisuuden yhtiö aikoo valittaa tuomioituimen päätöksestä.
 Japani miehitti Koreaa vuodet 1910–1945. 1930-luvulta vuoteen 1945 Japani määräsi miehittämillään alueilla Aasiassa miljoonia ihmisiä pakkotyöhön.
 Eteläkorealaisia pakkotyöläisiä arvioidaan olleen puoli miljoonaa.  Eri arvioiden mukaan  50 000–200 000 naista joutui seksiorjuuteen, jossa heidän kohtalonaan olivat jatkuvat raiskaukset ja muu pahoinpitely.
 Yang Geum-deok (edessä istumassa) joutui Mitsubishille pakkotyöhön teinityttönä. Kuva on vuodelta 2019. Yonhap / EPA
 Mitsubishi ei maksanut vapaaehtoisesti
 Mitsubishin takavarikointitapaus koskee kahta naista,  Yang Geum-deokia  ja  Kim Sung-joota , jotka joutuivat teinityttöinä toisen maailmansodan aikaan pakkotyöhön Mitsubishin lentokonetehtaalle Nagoyassa Japanissa.
 Vuonna 2018 Etelä-Korean korkein oikeus määräsi Mitsubishin raskaan teollisuuden yhtiön maksamaan naisille korvausta. Yhtiö ei kuitenkaan maksanut, vaan vetosi Etelä-Korean ja Japanin vuonna 1965 solmimaan sopimukseen.  Japanin mukaan  Etelä-Korealle tuollon maksettu 300 miljoonan dollarin korvaus kattaa kaikki korvausvaatimukset.
 Etelä-Korean korkein oikeus  kuitenkin katsoi vastikään,  ettei sopimus saa estää yksittäisten ihmisten mahdollisuutta hakea korvausta.
 Maanantaina alueoikeus katsoi, että Mitsubishin raskaan teollisuuden pitäisi muuttaa rahaksi takavarikoitua omaisuuttaan, jotta se voi maksaa Yangille ja Kimille. Uhrien yhdistyksen mukaan kumpikin saisi noin 150 000 euron suuruisen korvauksen.
 Aiheesta aiemmin:
 Etelä-Korea jatkaa sittenkin tiedusteluyhteistyötä Japanin kanssa – ratkaisun toivotaan korjaavan riitaantuneiden naapureiden välejä
 Etelä-Korea pudottaa Japanin luotettujen kauppakumppaneiden listalta – taustalla vanha kiista sotavuosien pakkotyöstä
 Etelä-Korean Moon: Japanin tulisi miettiä menneisyyttään

Etelä-Korea takavarikoi Mitsubishin varoja saadakseen korvauksia maailmansodan aikana orjuutetuille – Japani varoittaa seurauksista


Summary: Kauppakumppanit palaavat neuvottelupöytään viiden vuoden tauon jälkeen. Australian sukellusvenekaupan vuoksi liittolaisilleen suivaantunut Ranska jarruttaa sopimusta – mutta välirikosta voi tulla myös neuvotteluetua EU:lle.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Muistatko vielä TTIP-sopimuksen?
 EU:n ja Yhdysvaltain välisestä vapaakauppasopimuksesta neuvoteltiin kolme vuotta, kunnes sopimus kuopattiin syksyllä 2016.
 TTIP eli  Transatlantic Trade and Investment Partnership  olisi poistanut kaupan rajoituksia ja luonut EU:n ja Yhdysvaltain välille 800 miljoonan ihmisen vapaakauppa-alueen. Suunnitelma osoittautui liian hankalaksi toteuttaa, kun maailmanpoliittiset muutokset tulivat tielle.
 Neuvotteluissa oli 27 eri teemaa. Yhdestäkään  ei päästy sopuun , ennen kuin  Donald Trump  valittiin Yhdysvaltain presidentiksi marraskuussa 2016.
 Trumpin valinnan jälkeen neuvottelut menivät  lopullisesti jäihin . Myös Britannian EU-ero eli Brexit heitti hiekkaa rattaisiin.
 EU:ssa oli paljon epäilyjä sopimusta kohtaan jo aiemmin, sillä Yhdysvallat on tottunut vapaampaan kaupankäyntiin. Se ajoi muun muassa geenimuunneltujen tuotteiden tuontia EU-markkinoille, ja alkuperäistuotteiden EU-suojan murtamista.
 Isointa kitkaa aiheutti niin sanottu  investointisuoja . EU:ssa pelättiin, että amerikkalaiset suuryhtiöt olisivat sen myötä saaneet mahdollisuuden haastaa kokonaisia valtioita oikeuteen markkinahäirikköinä.
 250 000 ihmistä osoitti mieltä TTIP-sopimusta vastaan vuonna 2015 Berliinissä.  Mielenosoittajat syyttivät sopimusta muun muassa Troijan hevoseksi. Christian Mang / AOP
 Toisaalta sopimus olisi vapauttanut haitallisiksi koettuja kaupan esteitä ja helpottanut eurooppalaisten yritysten pääsyä Yhdysvaltain markkinoille.
 Sen kaatuminen oli suuri pettymys markkinaliberaaleille puolueille ja etujärjestöille. Muun muassa komission tuolloinen varapuheenjohtaja  Jyrki Katainen  otti tiukasti kantaa  TTIP:n puolesta .
 Tästä jatketaan nyt
 Nyt, viisi vuotta myöhemmin, neuvottelupöytään palataan selvästi varovaisemmin. Uusi lähtölaukaus järjestetään huomenna keskiviikkona Pittsburghissa Yhdysvalloissa.
 Siellä pidetään EU:n ja Yhdysvaltojen välisen uuden kauppa- ja teknologianeuvoston ensimmäinen kokous. Yhdysvaltain presidentti  Joe Biden  ja EU-komission puheenjohtaja  Ursula von der Leyen  sopivat neuvoston perustamisesta  kesäkuussa .
 Paikalla Pittsburghissa on kummankin blokin raskas sarja. Komissiosta paikalle lentävät digi- ja kilpailuasioiden komissaari  Margrethe Vestager  ja kauppakomissaari  Valdis Dombrovskis .
 Heitä vastapäätä istuvat Yhdysvaltain puolelta ulkoministeri  Antony Blinken , kauppaministeri  Gina Raimondo  ja kauppaedustaja  Katherine Tai .
 Tavoitteena on avata kauppaa ja yhdenmukaistaa sääntelyä. Sopimusta valmistelevat kulisseissa osapuolten neuvotteluvaltuuskunnat kymmenessä työryhmässä.
 Kun useita riitoja on jo saatu pois päiväjärjestyksestä Bidenin kaudella, neuvottelujen lähtökohta on hyvä, Dombrovskis tviittasi maanantaina.
 Esimerkiksi 17 vuotta kestänyt kiista amerikkalaisen Boeingin ja eurooppalaisen Airbusin valtiontuista saatiin juuri  kesällä päätökseen , hän kiittelee:
 Johtavat poliitikot ovat visusti varoneet mainitsemasta ääneen kuopattua TTIP-sopimusta tai sitä, että neuvotteluja jatkettaisiin sen pohjalta.
 Nyt kyse on TTIP:iä suppeammasta asialistasta,  ei vapaakauppasopimuksesta . Tarkoitus on sopia lähinnä yhteisestä sääntelystä, periaatteista ja standardeista.
 Eri  asiakirjavuotojen  perusteella yhteisymmärrystä etsiään ennen muuta "herkkien teknologioiden" ulkomaisista investoinnista, viennin säätelemisestä, tekoälystä ja puolijohdannaisista.
 Työntekijöiden asema  nousee  TTIP:iä näkyvämpään rooliin.
 Ranska on avainpeluri
 Tällä kertaa kokouksen yllä leijuu Ranskan varjo, vaikka sen edustajat eivät paikalla olekaan.
 Maa on raivoissaan Yhdysvaltojen, Australian ja Britannian toissa viikolla solmiman  Aukus -turvallisuussopimuksen vuoksi. Sen mielestä liittolaiset pettivät, kun ne eivät pitäneet eurooppalaisia kumppaneitaan ajan tasalla suunnitelmistaan Aasian ja Tyynenmeren alueella – siis Kiinan suhteen.
 Vaikka Ranska  virallisesti  onkin jo leppynyt Yhdysvalloille ja lähettänyt suurlähettiläänsä takaisin Washingtoniin, kulisseissa kuohuu.
 Maa on vesittänyt kokouksen asiakirjoja jo etukäteen kansainvälisen median  mukaan .
 Taktiikka saattaa toimia myös painostuskeinona. Yhdysvalloilta voi Aukus-kyräilyn vuoksi löytyä haluja hyvitellä Ranskaa ja muuta EU:ta.
 Lue lisää:
 Yhdysvallat ja EU hierovat kaupparauhaa – Airbusin ja Boeingin tukien takia määrätyt rangaistustullit pannaan jäihin
 EU haluaa tehdä kauppapolitiikastaan vihreämpää ja laittaa ulkorajoille hiilitullit – uhkaako se samalla synnyttää uuden kauppasodan?
 Neljä kysymystä TTIP:stä – Onko EU:n ja Yhdysvaltojen vapaakauppasopimus mahdoton tehtävä?

Muistatko kiistoja herättäneen ja karille ajaneen TTIP-sopimuksen? Nyt puuhataan uutta kauppasopimusta EU:n ja USA:n välille  – tästä on kyse


Summary: Ympäristöliike Elokapinan vastustajat järjestävät vastamielenosoituksen Helsingin Mannerheimintiellä keskiviikkona.

Helsingin poliisilaitokselle on ilmoitettu vastamielenosoituksesta ympäristöliike Elokapinalle.
 Vastamielenosoitus aiotaan järjestää keskiviikkona 29. syyskuuta Elokapinan Mannerheimintien blokin läheisyydessä. Vastamielenosoituksesta kertoi aluevaaliehdokas  Panu Huuhtanen  Twitterissä.
 – Huomenna ei hyvä heilu Elokapinalle, twiittaa Huuhtanen.
 Elokapina on ilmoittanut osoittavansa mieltä Mannerheimintiellä 10 päivän ajan huomisesta alkaen. Elokapinan Syyskapinaksi nimittämä mielenosoitus aiheuttaa poliisin mukaan merkittävää haittaa liikenteelle.
 Poliisi on neuvotellut järjestäjien kanssa ja ehdottanut mielenosoituksen siirtämistä Kansalaistorille, mutta mielenosoittajat eivät ole suostuneet yhteistyöhön.
 Jos mielenosoitus toteutuu olennaisesti lain vastaisena, vaarantaa yleistä järjestystä ja turvallisuutta tai estää liikennettä, poliisi voi puuttua tilaisuuden kulkuun keskeyttämällä tai päättämällä mielenosoituksen.
 Elokapina osoitti mieltä Helsingissä  viimeksi syyskuussa , jolloin se katkaisi liikenteen Valtioneuvoston linnan edessä Snellmanninkadulla. Mannerheimintien liikenteen ympäristöliike katkaisi  viimeksi kesäkuussa .
 Julkisuudessa sai paljon huomioita myös viime vuoden lokakuun mielensosoitus, jossa Elokapina pysäytti Helsingissä Kaisaniemenkadun liikenteen. Tuolloin  poliisi käytti pippurisumutetta  mielenosoittajin.
 Elokapina vaatii mielenosoituksillaan muun muassa sitä, että hallitus julistaisi ilmasto- ja ympäristöhätätilan ja että Suomi aikaistaisi hiilineutraaliustavoitettaan vuoteen 2025.
 Lisää aiheesta:
 Poliisi kehottaa Elokapinaa siirtämään tulevan mielenosoituksensa pois Mannerheimintieltä – ympäristöliike aikoo pitäytyä suunnitelmassaan
 Poliisi puuttui Elokapinan mielenosoitukseen Helsingin Kruununhaassa – 17 otettu kiinni, raitiovaunuliikenne kulkee jälleen normaalisti
 Elokapinan Tampereen mielenosoituksesta rikosilmoitus – järjestäjiä epäillään ilmoitusvelvollisuuden laiminlyönnistä, 38 kiinniotetulle sakot niskoittelusta
 Poliisijohtajan raju ehdotus: Pitäisikö Mannerheimintiellä kieltää mielenosoitukset? "Löytyyhän sitä Eduskuntatalon edustaa ja Kansalaistoria"

Syyskapina saa seurakseen vastamielenosoituksen Mannerheimintiellä – Osallistuja: "Huomenna ei hyvä heilu Elokapinalle"


Summary: Kamppailu Helsingin Stansvikin metsäalueen säilyttämiseksi on saanut uuden käänteen. Kolmen eri puolueen valtuutetut vaativat rakennussuunnitelman muuttamista.

Vuosikymmeniä jatkunut kamppailu Helsingin Stansvikin metsäalueen säilyttämiseksi on saanut uuden käänteen. Kolmen eri puolueen valtuutetut ovat tehneet valtuustoaloitteen Kruunuvuorenrannassa sijaitsevan Stansvikinkallion rakennussuunnitelmien muuttamiseksi.
 Helsinkiin on viime vuosina rakennettu paljon uusia asuntoja, mikä on tarkoittanut myös viheralueille rakentamista – ja samalla asukkaiden lisääntynyttä huolta lähimetsistä.
 Evelina Lorek kävi läpi tunteita järkytyksestä suruun, kun kuuli lähimetsän tuhoutuvan – sitten hän päätti muuttaa satojen kilometrien päähän
 Valtuutetut  Paavo Arhinmäki  (vas.),  Amanda Pasanen  (vihr.) ja  Mirita Saxberg  (kok.) ovat kukin tehneet samansuuntaisen aloitteen Stansvikinkallion metsäalueen suojelemiseksi. Sekä Pasasen että Arhinmäen aloitteen ovat allekirjoittaneet kaikki heidän valtuustoryhmänsä jäsenet, mutta Saxbergin aloitteen on allekirjoittanut vain aloitteentekijä itse.
 – Luulen, että tämä asia jakaa aika lailla ryhmämme valtuutettuja, arvioi kokoomuslainen Saxberg.
 Paavo Arhinmäki kertoo vastustaneensa Stansvikin alueelle rakentamista jo viisitoista vuotta sitten, kun alueen osayleiskaavaa tehtiin.
 – Voi olla, että Helsingin valtuustosta on löydettävissä enemmistö, joka haluaa suojella arvokasta metsää ja kalliota. Ihmiset ovat havahtuneet siihen, miten korvaamaton ikimetsä se on, sanoo Arhinmäki tilanteesta nyt.
 Stansvikinkallion metsiin on tarkoitus rakentaa asuntoja 2 000 helsinkiläiselle. Kristiina Lehto / Yle
 Maija Wilskman  Stansvikin kyläyhdistyksestä kertoo tehneensä töitä alueen säilyttämiseksi melkein parikymmentä vuotta.
 – Olemme onnistuneet pari kertaa kumoamaan kaavat hallinto-oikeudessa, mutta nyt ne ovat lainvoimaisia.
 Yleensä poliitikot eivät lähde muuttamaan lainvoimaista asemakaavaa, siksi tehdyt aloitteet ovat poikkeuksellisia.
 – Normaalisti voimassa olevaan asemakaavaan ei puututa, mutta Stansvikin metsäluonto on poikkeuksellisen arvokas. Koko vihreiden ryhmä seisoo vahvasti tämän takana, sanoo aloitteen tehnyt Amanda Pasanen.
 Mirita Saxberg perustelee aloitteen tekoa sillä, että alueen rikkaista luontoarvoista on saatu vasta hiljattain uutta tietoa.
 – Kaava on hyväksytty valtuustossa vuonna 2018. Näkisin, että se on hyväksytty osin puutteellisin tiedoin.
 Saxberg haluaisi säästää erityisesti Stansvikin rannan rakentamiselta. Tämä tarkoittaisi sitä, että rakentamisen määrää pitäisi vähentää suunnitellusta noin puoleen.
 – Kun kaava on pitkällä, niin sen muuttamiseksi tarvitaan poliittinen päätös. Yksikään puu ei ole vielä kaatunut, joten on mahdollista muuttaa asioita, sanoo Saxberg.
 Kartanopuiston puita ei toistaiseksi kaadeta
 Valtuutettujen aloite koskee Stansvikinkallion metsää, jonne ollaan rakentamassa asuntoja noin 2 000 helsinkiläiselle. Samaan aikaan ollaan kunnostamassa Stansvikin kartanopuistoa.
 Kartanon alueelle ei ole tulossa uutta asuinrakentamista. Tavoite on kunnostaa hiljalleen rapistuva ja umpeen kasvava kartanopuisto.
 Puistossa piti alun perin kaataa puita jo viime viikolla. Puiston kunnostamisen tarkoituksena on valmistautua ulkoilijoiden määrän kasvuun alueella rakentamalla kevyenliikenteen reittejä ja siirtämällä parkkipaikka alueen pohjoislaitaan. Lisäksi suojellaan 1800-luvulta peräisin olevia tammia, jotka kasvavat Stansvikintien ja Knut Felixin tammikujan varressa.
 Nyt Helsingin kaupunki on päättänyt toistaiseksi odottaa ennen kuin aloittaa puiden kaatamisen, sillä alueen suojelua ajavat yhdistykset riitauttivat alueen kunnostussuunnitelmat.
 Lakana on ripustettu Stansvikin kartanolle johtavan tien reunaan. Kristiina Lehto / Yle
 Helsingin luonnonsuojeluyhdistys Helsy ja Stansvikin kyläyhdistys ovat tehneet hallintopakkoanomuksen sekä Etelä-Suomen aluehallintovirastoon että Uudenmaan ely-keskukseen koskien puistosuunnitelman toteuttamista. Avi on pyytänyt Helsyä vielä täsmentämään anomustaan.
 Viime viikolla järjestettiin urakan aloituskatselmus alueella. Se on normaali käytäntö ennen töiden aloittamista, mutta tällä kertaa mukana oli myös Helsyn kaksi edustajaa ja yksi kyläyhdistyksestä. Katselmuksessa käytiin yksitellen läpi puut, jotka on suunnitelman mukaan tarkoitus kaataa.
 – Katselmuksessa löydettiin aika monta puuta, jotka voidaan vielä säästää. Pääosa niistä on Stansvikinpolun kohdalta, kertoo kaupungin maisema-arkkitehti  Sari Knuuti .
 Puiston kunnostuksesta vastaavan projektijohtajan ja maisema-arkkitehdin Sari Knuutin mukaan kaksi erillistä hanketta, kalliolle rakennettavat talot ja puiston kunnostus, ovat menneet monella sekaisin.
 – Koska tässä on ollut niin paljon sekaannusta, niin olemme kokoamassa usein kysytyt kysymykset -patteristoa nettisivuille. Miksi tarvitaan parkkipaikka? Miksi puistoa pitää kunnostaa?
 Lähiviikkoina samanlainen verkkosivu on tarkoitus julkaista myös Stansvikinkallion metsäalueen rakentamisen suunnitelmista.
 Stansvikin metsää puolustavan Kaadetaan kaava -kampanjan aktiivi  Aino Juvonen  pitää aluetta ainutlaatuisena kokonaisuutena.
 – Toivoa on niin kauan kuin metsä on pystyssä. Poliittinen ilmapiiri on muuttumassa.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 29. syyskuuta kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Helsinki kunnostaa historiallisen Stansvikin kartanomiljöön – lauantaina siellä kaupataan tavaraa vuosikymmenten takaa
 Nina Karisalo muutti arvometsän ääreen, mutta sai pian yllättyä aiemmin laadituista rakennussuunnitelmista – pikaluisteluhalli on jyräämässä lähiluonnon

Arvometsän päälle ollaan rakentamassa kerrostaloja Helsingissä – nyt joukko poliitikkoja vaatii poikkeuksellisesti muuttamaan päätöstä


Summary: Yhdysvalloista laukaistun satelliitin kantoraketin vaiheet näkyivät valoilmiönä laajalla alueella. Rakettilaukaisun ikuistaminen on palkitsevaa revontuliharrastajallekin, koska ilmiöt tulevat usein esiin yllättäen, ja syy selviää vasta myöhemmin.

Kajaanilainen  Taisto Komulainen  lähti maanantai-iltana tapansa mukaan kuvaamaan revontulia. Hän oli aikonut mennä idemmäksi, mutta valitsi kuitenkin Oulujärven rannan Kajaanin Paltaniemellä.
 – Oli hyvä tuuri. Alun perin piti olla vähän idempänä, sieltäkin olisi nähnyt revontulia. Menin kuitenkin Paltaniemelle ja se kantoraketti sattui samaan kuvaan.
 Komulainen otti 50 kuvan sarjan, josta hän teki videon. Todellisuudessa kantoraketin aiheuttaman valoilmiön laskeutuminen taivaalla kesti Komulaisen havaintojen mukaan noin kuusi minuuttia.
 Valoilmiössä on kyse maanantaina Kaliforniasta laukaistusta Landsat-satelliitista.  Spaceflight Now -sivuston mukaan  kantoraketti oli ehtinyt lennollaan suunnilleen Baltian kohdalle, kun satelliitti irrotettiin kantoraketistaan. Sen jälkeen kantoraketti jatkoi matkaansa, kunnes laskeutui Suomesta katsottuna horisontin alapuolelle.
 Kuvissa rakettilaukaisun näyttää kirkkaalta pallolta, jolla on pyrstö. Todellisuudessa se on pakokaasun ja polttoainejäämien muodostama pilvi, joka heijastaa Auringon valoa. Sen ansiosta tämä rakettilaukaisu sattui näkymään myös Suomessa, ja iso osa rakettilaukaisuista jää kokonaan  huomaamatta  (Ursa).
 Tähdet ja avaruus -lehden  mukaan Landsat-laukaisun ilmiö näkyi Suomen taivailla rakettivaiheen kahdella peräkkäisellä ratakierroksella Maan ympäri, mikä on lehden mukaan harvinaista. Havaintoja on tehty noin klo 22.40 ja klo 00.15. Myös Iltalehti uutisoi  kantorakettihavainnoista .
 Komulainen on kuvannut revontulia aktiivisesti vuodesta 2014. Myös rakettihavaintojen ikuistaminen kameralla on palkitsevaa.
 – Olen nähnyt vuosien mittaan valopalloja, jotka kestävät muutaman sekunnin. Muutama vuosi sitten kuvasin kirkkaan välähdyksen. Ursalta tuli tieto, että se oli avaruusromua, joka syttyi tuleen saapuessaan ilmakehään.
 Tähtitieteellinen yhdistys Ursa kerää taivaalla esiintyviä havaintoja Taivaanvahti-sivulleen. Viime yön kantoraketista on kirjattu ainakin 30 havaintoa  Taivaanvahtiin .
 Myös vaalalainen  Pekka Hatunen  näki kantoraketin, kun oli kuvaamassa revontulia.
 – En osannut odottaa sitä. Ensin tuli mieleen, että se on lentokone. Kun se laskeutui alaspäin kirkkaana, niin ajattelin, että voisiko olla raketti.

Amerikkalainen rakettilaukaisu näkyi kirkkaana yötaivaalla läpi Suomen – revontuliharrastaja: "Oli hyvä tuuri"


Summary: Yleisö sai valita viisi taideteosta taideratikan kylkiin. Ensimmäinen teoksista nähdään Tampereen katukuvassa joulukuussa. Tampereen ratikka on muutenkin tullut tutuksi taiteesta reitin varrella ja pysäkeillä.

Tampereella ei nähdä pelkkää punaista.
 Tampereen uuden ratikan kylkeen on tulossa melkoisia taideteoksia. Yhtä ratikoista nimitetään taideratikaksi.
 Yleisö pääsi valitsemaan viisi taideteosta toteutettavaksi tämän taideratikan kylkiin.
 Äänestyksessä saatiin lähes 20 000 ääntä. Ensimmäinen teos nähdään Tampereen katukuvassa joulukuussa.
 Tampereen ratikka on tullut muutenkin tutuksi lukuisista taideteoksista. Niitä nähtiin jo työmaa-aikana, kun aidat oli koristeltu. Myös pysäkeille on valmistunut monia erilaisia taideteoksia, lisäksi reitin varrella on useita maisemateoksia.
 Jo noin 80 taiteilijaa on osallistunut Tampereen ratikan yli 20 taideprojektiin.
 Yleisö valitsi voittajat
 Tampereen taideratikan teosten suunnitteluun järjestettiin kesällä avoin suunnittelukilpailu, johon osallistui sata ehdokasta. Tuomaristo valitsi ehdokkaiden joukosta kymmenen teosta.
 Mari Hyde on innoissaan, että hänen teoksensa näkyy ratikassa.  Havainnekuva: Tampereen ratikka
 Yleisön ylivoimaiseksi suosikiksi nousi  Mari Hyden  The Glow -teos, joka sai melkein tuhat ääntä enemmän kuin kakkoseksi sijoittunut ehdotus.
 Hyde kertoo saaneensa idean heijastavan pinnan hyödyntämisestä heti suunnittelutyön alussa. Hän odottaa näkevänsä työnsä ratikan kyljissä joulukuussa. Hyde on taiteen maisteri ja graafinen suunnittelija Nokian Renkailla.
 Teokset vaihtuvat puolivuosittain kevääseen 2024 saakka. Yleisöäänestyksen voittaja saa 5 000 euron palkinnon ja muut 3 500 euron summat.
 Palkittujen teosten tekijät esittelevät teokset:
 Mari Hyden voittajateoksessa käytetään heijastavaa tarraa.  Havainnekuva: Tampereen ratikka
 1. Mari Hyde, The Glow
 "The Glow on taianomainen satumaailma, joka tuo iloa ja valoa etenkin Suomen pimeisiin kuukausiin. Idea perustuu heijastavan teippaustarran käyttöön kuvituksen valkoisissa linjoissa. Teippauksen tausta on tumma ja hahmot kirkkaan sinisen ja turkoosin sävyisiä linjapiirroksia. Keskiössä kulkee heijastava linja, joka herättää hahmot henkiin valojen osuessa niihin luoden hehkua ympärilleen."
 Milla Vuorelan kissateoksessa voi katsoa, mikä kissan kuva sopii omaan tunnetilaan.  Havainnekuva: Tampereen ratikka
 2. Milla Vuorela, 151 matkustajaa
 "Kissaratikka! Koska miksei? Alkuvuodesta piirsin paljon kissojaryhmiä, jotta saisin puhelimeeni haluamani taustakuvan. Nähdessäni ilmoituksen taideratikkakilpailusta, mietin että olisihan samalla idealla toteutettu kissaratikka yksinkertaisesti hieno. Kissat ovat piirretty perinteisesti paperille, jonka jälkeen työ on tietokoneella hiottu ratikan kylkiin sopiviksi."
 Juliana Hyrrin ratikkateos tuo paratiisin Tampereelle.  Havainnekuva: Tampereen ratikka
 3. Juliana Hyrri, Paratiisiratikka
 "Toteutin "Paratiisiratikan" maalausteni pohjalta digitaalisena kollaasina. Amurintiikerit vartioivat matkustajia keväisessä ja ruskaisessa kasvipeitteessä, paikoin pilkahtelee lampia ja vesistöjä. Olen ajatellut värimaailman palvelevan hienovaraisesti Suomen kaikkien eri vuodenaikojen luonteita. Valtaosa kuvamateriassa hyödyntämistäni maalauksista oli nähtävillä loppukesästä 2020 ensimmäisessä Tampereen taidenäyttelyssäni Galleria Rajatilassa."
 Tammerkoski näkyy Teemu Raudaskosken teoksessa.  Havainnekuva: Tampereen ratikka
 4. Teemu Raudaskoski, Värivirta
 "Teos on nimeltään "Värivirta" ja se on kunnioitus Tampereen ratikalle ja Tammerkoskelle. Teoksessa puolet ovat erilaiset, mutta tarvittaessa voidaan käyttää vain toista kummallakin puolen."
 Tomi Ivalon teoksessa näkyy Näsijärven ja Pyhäjärven vaikutus.  Havainnekuva: Tampereen ratikka
 5. Tomi Ivalo, Matkalla järvien välissä
 "Tampere syntyi Näsijärven ja Pyhäjärven väliselle kannakselle, jossa ratikkakin nyt kulkee. Järvet symboloivat Tampereen menneisyyttä ja tulevaisuutta. Niiden henkinen merkitys tamperelaisille kasvaa koko ajan."
 Miltä taideratikat mielestäsi näyttävät? Voit keskustella aiheesta 29.9. klo 23 asti.

Tarra heijastaa kuviot pimeässä: Kohta voit bongata nämä värikkäät taideteokset Tampereen ratikan kyljistä


Eduskunta aloittaa tiistaina hallituksen ensi vuoden budjettiesityksen käsittelyn.
 Oppositio on jo arvostellut budjettipäätösten painottumista ilmastoon ja valtion holtitonta velkaantumista. Oppositiopuolueet ovat myös kritisoineet työllisyyspäätösten siirtämistä helmikuulle.
 Valtiovarainministeri  Annika Saarikko  (kesk.) esittelee lähetekeskustelun aluksi ensi vuoden budjetin pääkohdat.
 Ensi vuoden talousarvion loppusumma on 64,8 miljardia euroa. Budjetti on 6,9 miljardia euroa alijäämäinen. Valtionvelka nousee noin 146 miljardiin euroon ensi vuonna.
 Ryhmäpuheenvuorojen jälkeen noin kello 13 alkaa yleiskeskustelu ja debatti.
 Yle näyttää budjetin lähetekeskustelun suorana TV1 kello 11.55–14.30. Tämän jälkeen keskustelua voi seurata  Yle Areenassa.  Päivitämme tähän juttuun lähetekeskustelun keskeisen annin.
 Pääministeri  Sanna Marin  (sd.) puolustaa budjettiesitystä suuressa salissa myöhemmin tiistaina kello 16–18.
 Talouskasvu alkaa hyytyä
 Hallitus  on sopinut budjettiriihessä  ilmastotoimista, joilla tavoite Suomen hiilineutraaliuudesta saavutetaan. Tämä täyttyisi 11 megatonnin päästövähennyksillä.
 Hallituksen mukaan päästöjä vähennetään kaikkiaan 14–15 megatonnia vuoteen 2035 mennessä.
 Ilmastopaneelin, tutkimuslaitosten ja ministeriöiden asiantuntijat tarkastelevat vielä valittuja toimia. Jos ne eivät ei riitä tavoiteltuun vähennykseen, hallitus tekee uusia päätöksiä maaliskuussa. Tämä on niin sanottu perälauta.
 Hallitus on kertonut keskittyvänsä nyt nopeavaikutteisiin työllisyystoimiin, joilla vastataan työvoimapulaan.
 Lopullisesti hallitus tekee päätökset työllisyystoimista helmikuussa. Hallitus tavoittelee toimillaan 100 000 uutta työllistä vuoteen 2030 mennessä.
 Valtiovarainministeriön tuoreen talousennusteen  mukaan Suomen talous on toipunut koronapandemiasta nopeasti keväästä alkaen. Tämä johtuu siitä, että rokotukset etenevät ripeästi, koronarajoituksia puretaan ja kotitalouksien ja yritysten luottamus tulevaisuuteen on vahva.
 Talouden nopeimman kasvun aika on kuitenkin ohi, valtiovarainministeriö arvioi. Tänä vuonna bruttokansantuote kasvaa 3,3 prosenttia, ensi vuonna 2,9 prosenttia ja vuonna 2023 enää 1,4 prosenttia.
 Lue lisää:
 Eduskunta väittelee talouspolitiikasta: Oppositio moittii velan kasvua, hallituspuolueet vaativat oppositiolta listaa menojen leikkauksista
 Talouselämä ja teollisuus pettyivät työllisyystoimiin, ympäristöjärjestöt kiittävät ilmastopolitiikan nostamista ytimeen  – näin etujärjestöt kommentoivat budjettiratkaisua
 Asiantuntijat ovat pettyneitä hallituksen ilmastosopuun ja erityisesti liikenteen päästöihin: "Oikeasti vain selvitetään ja perustetaan työryhmiä"
 Saarikko esittää palkkojen veroalea: ”Voisi sopia tämänkin hallituksen pöydälle” – SDP ja vasemmistoliitto peruisivat ensin tiedeleikkaukset
 Kokoomuksen Orpo lyttää valtiovarainministeri Saarikon veronalennuspuheet: "Näen tämän falskina temppuna"
 Talousasiantuntijat tyrmäävät rahaministerin puheet verojen alennuksesta: ”Tätä ei toteuteta, ja Saarikko itsekin tietää sen”

Katso suorana kello 11.55: Eduskunta pui ensi vuoden budjettia –Oppositio käy hallituksen talouspäätösten kimppuun


Summary: Hallituksen talouspoliittinen ministerivaliokunta otti tiistaina kantaa itäisen Suomen ratalinjaukseen. Ministerivaliokunnan mukaan Itäradan puoltaminen ei sulje pois muiden idän suunnan liikenneyhteyksien kehittämistä tulevaisuudessa.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Hallituksen talouspolittinen ministerivaliokunta kannattaa Itärata-hankeyhtiön perustamista. Talouspoliittinen ministerivaliokunta otti tiistaina kantaa valtion osalta hankeyhtiön perustamiseen.
 Hankeyhtiön tehtävänä on uuden raidelinjauksen suunnittelu ja rahoittaminen rakentamisvalmiuteen asti. Itärata-linjaus tulisi Uudenmaan Lentoradan, Porvoon ja Kouvolan välille.
 Talouspoliittinen ministerivaliokunta puolsi, että Suomen valtio, edustajanaan liikenne- ja viestintäministeri, voi hyväksyä Itärata-hankeyhtiön osakassopimuksen ja hankeyhtiön perustamisen yhdessä vähemmistöosakkaiden kanssa.
 Hankeyhtiöön osallistuisivat ne kunnat, jotka tekevät virallisen päätöksen hankkeeseen osallistumisesta ja rahoittamisesta.
 Suunnittelukustannukset 79 miljoonaa euroa
 Suomen valtion osuus olisi yhtiön perustamisvaiheessa enintään 51 prosenttia rahoitussitoumusten kokonaismäärästä. Perustamisen edellytyksenä on se, että valtion ja kuntien rahoitussitoumukset yhdessä kattaisivat arvioidut suunnittelukustannukset sekä muut hankeyhtiön toimintakustannukset.
 Itärata-hankeyhtiön suunnittelukustannukset ilman arvonlisäveroa ovat alustavan arvion perusteella 79 miljoonaa euroa. Rakennuskustannuksiksi on arvioitu noin 1,7 miljardia euroa.
 Linjaus Itärata-hankeyhtiöstä ei sulje pois muiden idän suunnan liikenneyhteyksien kehittämistä tulevaisuudessa. Ministerivaliokunta kertoo tiedostavansa tarpeen kehittää itäisen Uudenmaan ja Kaakkois-Suomen saavutettavuutta sekä teollisuuden kuljetusten edellytyksiä.
 Liikenne- ja viestintäministeriö on antanut Liikenne- ja viestintävirastolle toimeksiannon selvittää itäisen Uudenmaan ja Kaakkois-Suomen elinkeinoelämän kuljetusten kehittämistä ja elinkeinoelämän kilpailukyvyn vahvistamista. Selvitys on viimeisteltävänä.
 Lue lisää :  Itäradan suunnittelua edistävään hankkeeseen lähti mukaan 10 kuntaa lisää – hankeyhtiön perustaminen odottaa enää virallista hyväksyntää

Talouspoliittinen ministerivaliokunta puoltaa Itäradan hankeyhtiön perustamista – suunnittelukulut 79 miljoonaa euroa


Summary: Lauttasaaren Vattuniemeen suunnitellaan tuhansia uusia koteja. Joko nyt saaren ainoa ARA-vuokratalo saa seurakseen uusia kohtuuhintaisia koteja?

Asuntojen ja asuinkiinteistöjen hallinta

Helsingin Lauttasaaressa on yksi ainoa kaupungin vuokrataloyhtiö.
 Se tarkoittaa, että tuolla 24 000 asukkaan saarella on 99 prosenttia vapaarahoitteista, kovan rahan omistus- ja vuokra-asumista.
 Yle tarkasteli eri alueiden asuntojen hallinta- ja rahoitusmuotojen jakaumaa Helsingissä tuoreimpien, vuoden 2019, lukujen perusteella.
 Keskimäärin Helsingissä on valtion tukemaa ARA-vuokra-asumista vajaat 20 prosenttia, välimuodon asumista, kuten asumisoikeus- ja hitas-asumista, vajaat 6 prosenttia, sääntelemätöntä vuokra-asumista 30 prosenttia ja omistusasumista 45 prosenttia.
 Eniten säänneltyä asumista on Itä- ja Koillis-Helsingissä: esimerkiksi Jakomäessä ARA-vuokra-asumista on lähes 60 prosenttia.
 Kaupungin asuntopolitiikan mukaan uudisrakentamisessa tulisi noudattaa kaavaa, jonka mukaan 25 prosenttia täytyy olla valtion tukemaa kohtuuhintaista ARA-asumista, 30 prosenttia välimuotoja ja loput 45 prosenttia vapaarahoitteisia omistus- tai vuokra-asuntoja.
 Kaupungin asuntopoliittisia tavoitteita on helpompi toteuttaa uusilla asuinalueilla, sillä ne rakennetaan usein kaupungin omistamille maille. Kuitenkin myös täydennysrakentamista koskevat samat periaatteet.
 ARA-asuntovaltaisille alueille, kuten Vuosaaren Meri-Rastilaan,  aiotaan rakentaa vapaarahoitteisia taloja  tasapainottamaan alueen hallintamuotojakaumaa.
 Mutta toteutuuko kaupungin asuntopolitiikka myös toisinpäin: rakennetaanko kovan rahan alueille, kuten Lauttasaareen, kohtuuhintaisia asuntoja tasapainottamaan kallista omistus- ja vuokra-asumista?
 Lauttasaaressa on vain yksi kaupungin vuokrataloyhtiö.  Ronnie Holmberg / Yle
 Asumismuotojen sekoittaminen koskee myös haluttuja alueita
 Asunto-ohjelmapäällikkö  Hanna Dhalmannin  johtaman osaston tehtävä on koordinoida asuntojen hallintasuhteiden jakaumaa Helsingissä.
 – Jo vuosikymmeniä sitten on herätty siihen, ettei ole hyvä tehdä hallintamuodoltaan yksipuolisia alueita, mutta alun perin ajatus on lähtenyt siitä, että vuokra-asumisen keskittymiä tulisi välttää, Dhalmann kertoo.
 Tavoitteet koskevat siis myös yksityisomistuksessa olevia tontteja ja täydennysrakentamista.
 – Viime aikoina katseet ovat kohdistuneet myös halutuille alueille. Kaikille alueille halutaan saada kohtuuhintaista asumista, hän sanoo.
 Jos maat omistaa joku muu kuin kaupunki, kaupungin pitää neuvotella maanomistajan kanssa ja tehdä maankäyttösopimuksia.
 Lauttasaaren Vattuniemen alueelle on luonnosteltu asuntoja yli 3 200 asukkaalle.
 Vattuniemen kaavoituksesta vastaavatiimipäällikkö, arkkitehti  Mikko Reinikainen  vahvistaa,että koska tontit puistoja ja katuja lukuun ottamatta ovat yksityisessä omistuksessa, kohtuuhintaisten asuntojen suunnittelu alueella on hankalaa.
 – Vattuniemen alueen tonteilla on 16 eri omistajaa. Omistajina on yksityisiä, sijoittajia ja esimerkiksi rakennusyhtiöitä, hän kertoo.
 Tästä kartasta pääset tutustumaan Helsingin alueisiin asuntojen hallinta- ja rahoitusmuotojen mukaan. Voit tarkastella kuinka paljon eri alueilla on säänneltyä vuokra-asumista, vapaarahoitteista vuokra-asumista, välimuodon asumista, kuten asumisoikeus- tai hitas-asumista sekä omistusasumista.
 Juttu jatkuu grafiikan jälkeen.
 Tonttipäällikkö Vattuniemen rakentamisesta: ”Tulee olemaan pitkä prosessi”
 Vattuniemen rakentaminen on niin laaja hanke, että sitä koskee velvoitteet yrittää neuvotella yksityisten maanomistajien kanssa ARA-tuotannosta.
 – Se tulee olemaan haastava neuvottelukohde. Veikkaan, että tulee olemaan pitkä prosessi, sanoo tonttipäällikkö Sami Haapanen.
 Tonttipäällikkö Sami Haapasen mukaan maanomistajille on kannattavampaa luovuttaa tontit kovan rahan tuotantoon, sillä ARA-tuotannossa tontista saa vain ARAn hyväksymän enimmäishinnan.
 – Helposti puhutaan miljoonista euroista.
 Haapanen vakuuttaa, että Lauttasaareen alueelle on yritetty rakentaa ARA-asuntoja, vaikka alueelle on rakennettu valtavasti myös 2000-luvulla.
 – Maankäyttösopimuksilla sopiminen ei ole ollut ihan hirveän pitkään käytäntö. Aikaisemmin valtio ja ARA tekivät ARA-tuotteet omille mailleen.
 Haapanen selittää Lauttasaaren tilannetta historialla, sillä että maat ovat alusta pitäen olleet yksityisessä omistuksessa.
 Haapasen mukaan 1900-luvun alussa maanomistaja  Julius Tallbergin  suvun maita oli yritetty myydä Helsingin kaupungille. Kaupunginisät eivät kuitenkaan halunneet ostaa saarta, koska se oli niin kaukana, eikä sinne ollut siltaakaan.
 – Jos kaupat olisi tehty, Lauttasaaresta olisi varmaan muotoutunut vähän toisenlainen alue, Haapanen pohtii.
 Lauttasaaren Vattuniemeen, vanhalle teollisuusalueelle sunnitellaan uusia koteja tuhansille ihmisille. Alueella on myös historiallisesti arvokkaita, suojeltavia kohteita. Ronnie Holmberg / Yle
 Mitä se haittaa, jos yksi alue säilyy kalliina kovan rahan alueena?
 Nyt Lauttasaareen kuitenkin johtavat sillat ja metro suhahtaa saareen muutamassa minuutissa.
 Millaisia keinoja kaupungilla on käytettävissään, jos näyttää siltä, että jollakin alueella jatkuvasti epäonnistutaan saamaan aikaan kohtuuhintaista asumista?
 – Tilanteessa, jossa ei ole juurikaan säänneltyä tuotantoa, voidaan miettiä myös sitä, pitäisikö sellaiselle alueelle saada kohtuuhintaista tuotantoa hinnalla millä hyvänsä, asunto-ohjelmapäällikkö Hanna Dhalmann sanoo.
 Dhalmann ei tarkemmin erittele, mitä "hinnalla mitä hyvänsä" voisi tarkoittaa ja pitäisikö Lauttasaareen ottaa tuo metodi käyttöön.
 Helsingin Lauttasaaren Vattunimen alueelle suunnitellaan asuntoja yli 3 000 ihmiselle, liikekeskus sekä koulu. Kartalla korttelit, joita asemakaavan muutos koskisi. Lähde: Helsingin Kaupunki Asmo Raimoaho / Yle
 Kohtuuhintaisia  asuntoja suunnitellaan rakennettavaksi kaupungin maille Koivusaareen  Lauttasaaren kylkeen. Helsingin kaupungilta vahvistetaan, että myös Länsiväylän varren suunnitelmia tuhansista asunnoista ollaan herättämässä eloon.
 Jos yksityisten omistamille tonteille on vaikea rakentaa, ei kaupungin omistamille alueille, kuten puistoihin, voi noin vain rakentaa.
 – Se on aina kaupankäyntiä, koska myös viheralueita halutaan säilyttää. Se on aina kokonaisharkintaa, ja siksi se on niin vaikeaa, sanoo Dhalmann.
 Mitä se haittaisi, jos Lauttasaari pysyisi jatkossakin kovan rahan saarena? Keneltä se olisi pois?
 – Ehkä se ei olisi keneltäkään pois, mutta kaupungin näkökulmasta tässä on kysymys siitä, että ARA-tuotantoa ja säänneltyä tuotantoa pitää rakentaa jonnekin, sanoo Dhalmann.
 Vuoden 2022 asuntotuotantotavoite on  talousarvioehdotuksen  mukaan 8 000 asuntoa, joista siis lähes puolet pitäisi olla kohtuuhintaista asumista.
 – Siksi me pyrimme siihen, että saamme säänneltyä asumista myös alueille, joissa sitä on vähän. Toinen vaihtoehto on se, että säännelty asuntotuotanto kohdistuu niille alueille, jossa sitä on runsaasti.
 –Ja sitä emme halua, Dhalmann toteaa.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 29. syyskuuta kello 23:een saakka.
 Lue seuraavaksi:
 Valtio maksaa joka vuosi satojen vuokra-asuntojen purkamisesta ympäri maan – Polvijärvellä jyrätään maan tasalle jopa 1990-luvun taloja
 Puhtaampi maalämpö houkuttelee kaukolämmön kallistuessa, mutta sopiiko se juuri sinun taloyhtiöösi? Näillä nyrkkisäännöillä pääset jyvälle

Lähes 100 prosenttia Lauttasaaren asunnoista on kovan rahan koteja – Katso, miten kohtuuhintainen asuminen toteutuu Helsingin muilla alueilla


Summary: Räjähdyksen sytyttämä tulipalo on levinnyt kolmeen rappukäytävään ja satoja ihmisiä on evakuoitu.

Göteborgissa yli 20 ihmistä on joutunut sairaalaan auinrakennuksessa sattuneen räjähdyksen ja sen sytyttämän tulipalon takia, kertovat ruotsalaiset tiedotusvälineet.
 Suurimman osan vammat ovat lieviä, mutta osa on loukkaantunut vakavasti. Osa vietiin sairaalaan ambulanssilla ja loput linja-autolla.
 Muun muassa  Göteborgs-Posten-lehti  ja  Ruotsin televisio SVT  kertovat, että talosta on evakuoitu satoja ihmisiä.
 Räjähdys sattui kello kuuden aikoihin Suomen aikaa Annendalissa Göteborgin keskustassa. Palo on levinnyt kolmeen rappukäytävään. Osa asukkaista pelastautui hyppäämällä ikkunasta, kertoo pelatuspalvelu SVT:lle.
 Räjähdyksen syy ei ole selvillä. Palojen sammutus jatkui aamulla.
 Sivustakatsojia on paikalla, mutta tilanne on rauhallinen, SVT:n toimittaja kertoo.

Göteborgissa räjähdys kerrostalossa: Yli 20 viety sairaalaan, satoja evakuoitu


Summary: Laurene Powell Jobs aikoo investoida säätiönsä kautta etenkin ilmastonmuutoksesta pahiten kärsivien auttamiseen.

Laurene Powell Jobs  on ilmoittanut investoivansa 10 vuoden aikana 3,5 miljardia dollaria eli noin kolme miljardia euroa ilmastonmuutoksen vastaiseen työhön.
 Applen perustajan ja toimitusjohtajan  Steve Jobsin  leski investoi rahat säätiönsä, Waverley Street Foundationin, kautta, kertoo Powell Jobsin  Emerson Collective  -organisaation edustaja kertoo.
 Investoinnit keskittyvät erityisesti ilmastonmuutoksesta pahiten kärsivien yhteisöjen auttamiseen. Tarkoituksena on rahoittaa erilaisia ilmastotoimia esimerkiksi asumisessa, liikenteessä, ruokaturvallisuudessa ja terveysalalla.
 Säätiön hallitusta johtaa  Lisa Jackson , joka on ympäristö- ja sosiaaliasioista vastaava Applen varapääjohtaja. Jackson johti Yhdysvaltain ympäristöhallintoa EPA:ta vuosina 2009–2013  Barack Obaman  ollessa presidentti.
 Powell Jobsin Emerson Collective toimii opetuksen, maahanmuuton, ympäristöasioiden, syöpätutkimuksen ja tiedonvälityksen parissa.  Powell Jobsin mukaan  yrityksen tavoitteena on tasa-arvoisempi ja oikeudenmukaisempi Yhdysvallat.

Steve Jobsin leskeltä miljardeja dollareita ilmastonmuutoksen torjuntaan


Summary: Väärin säilytettyä rokotetta saaneille tarjotaan uusi koronapiikki, koska rokotteen tehoa ei voida taata.

Nivalassa Pohjois-Pohjanmaalla on rokotettu liian korkeassa lämpötilassa säilytettyä koronarokotetta.
 Niitä on annettu Nivalan neuvolassa syyskuun puolivälistä (14–21.9.) viikko eteenpäin. Annokset olivat Pfizer-Biontechin ja Modernan koronarokotteita, tiedottaa Kallion peruspalvelukuntayhtymä.
 Väärin säilytetyn rokotteen tehoa ei voida taata, joten rokotteita saaneille tarjotaan uutta piikkiä.
 Terveysviranomaiset ovat yhteydessä asiasta kirjeitse.
 Lue seuraavaksi:   Sievissä vain hieman yli puolet on saanut koronarokotteen, eikä kunta ole ainoa – taustalla rokotusvastaisuutta, mutta myös lasten määrä vaikuttaa
 Nivalassa on toistaiseksi hakeuduttu koronarokotuksiin laiskasti. Vain noin 61 prosenttia yli 12-vuotiasta nivalalaisista on saanut ensimmäinen koronapiikin. Kaksi koronapiikki on ottanut vain puolet rokotusikäisistä.
 Koko maassa yhdellä piikillä on tähän mennessä rokotettu lähes 74 prosenttia ja kahdella piikillä 60 prosenttia suomalaisista rokotusikäisistä.
 Aikuisista 20–24-vuotiaat ovat selvästi vähiten rokotettu ryhmä Nivalassa.

Nivalassa on piikitetty liian lämpimässä säilytettyä koronarokotetta


Summary: Suunniteltu laitos tuottaisi vetyä meri- ja raskaan liikenteen polttoaineeksi. Lisäksi sivutuotteena syntyvää hukkalämpöä voitaisiin hyödyntää kaukolämpönä. Hanke voisi toteutua aikaisintaan vuoden 2023 aikana.

Turun Seudun Energiantuotanto (TSE) ja Elomaticin perustama kehitysyhtiö Green H2UB Oy ovat solmineet aiesopimuksen vedyn tuotantolaitoksen rakentamisesta TSE:n Naantalin voimalaitoksen alueelle.
 Yhtiöiden arvion mukaan hanke voisi toteutua aikaisintaan vuoden 2023 aikana.
 – Vetytalous, yhdessä vihreän sähköntuotannon kanssa, luo samalla Suomelle huoltovarmuusnäkökulmasta siirtymän varastoinnista jatkuvaan tuotantoon, Elomaticin toimitusjohtaja  Patrik Rautaheimo  toteaa.
 Suunniteltu laitos tuottaisi vetyä meri- ja raskaan liikenteen polttoaineeksi. Lisäksi sivutuotteena syntyvää hukkalämpöä voitaisiin hyödyntää kaukolämpönä.
 Vetyä voidaan tuottaa uusiutuvalla energialla, eikä vedyn polttamisesta synny hiilipäästöjä, vaan vettä.  Vetyenergiaan voit tutustua tässä artikkelissa .
 Hanke on osa kehitysyhtiö  Green Industry Parkin  toimia, joiden tarkoituksena on kehittää Naantalissa ja Raisiossa sijaitsevaa entistä jalostamoaluetta bio- ja kiertotalouden teollisuuden keskittymäksi.
 Lue lisää:
 Visiot ovat muuttumassa todeksi juuri nyt: Vihreä vety on tuomassa ennennäkemätöntä mullistusta Suomen teollisuuteen ja energian tuotantoon
 Naantaliin perustettiin uusi kehitysyhtiö – suunnittelee Nesteen tyhjentyneelle jalostamoalueelle bio- ja kiertotaloutta

Naantalin voimalaitoksen alueelle suunnitellaan vedyn tuotantolaitosta


Summary: Valtion ensi vuoden talousarvion käsittely alkaa eduskunnassa koko viikon kestävällä lähetekeskustelulla. Oikeisto-oppositio on arvostellut hallitusta menojen holtittomasta lisäämisestä.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Jos ennusmerkit pitävät paikkansa, Arkadianmäellä on luvassa tiukkoja puheenvuoroja, kun eduskunta alkaa käsitellä ensi vuoden talousarvioesitystä tänään tiistaina.
 Budjetin lähetekeskustelulle on varattu aikaa koko tämä viikko. Lähetekeskustelun jälkeen budjettiesitys siirtyy eduskunnan valiokuntien käsiteltäväksi.
 Pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) johtama viiden puolueen hallitus viimeisteli esityksensä valtion ensi vuoden tuloista ja menoista budjettiriihessä syyskuun alussa.
 SDP:n, keskustan, vihreiden, vasemmistoliiton ja RKP:n budjettineuvottelut ovat olleet ajoittain myrskyisiä.
 Keväällä kehysriihi, joka oli samalla hallituksen puoliväliriihi, kesti peräti kahdeksan päivää, eikä syyskuun budjettiriihikään valmistunut ihan alkuperäisessä aikataulussa.
 Budjettiriihestä kuoriutui ulos  talousarvioesitys , jonka menojen loppusumma on lähes 65 miljardia euroa. Tulot eivät riitä menojen kattamiseen. Alijäämäksi arvioidaan ensi vuonna 6,9 miljardia euroa.
 Oikeisto-opposition ensimmäinen syytös onkin, että hallituksen väärä talouslinja johtaa velan kasvuun, vaikka talous on korkeasuhdanteessa.
 Hallitus puolustautuu sillä, että koronakriisin menoperintö jatkuu vielä ensi vuonna. Talouspolitiikka on elvyttävää myös ympäri Eurooppaa.
 Pysyvätkö hallituksen rivit koossa?
 Hallituksen sisällä tiukimmat budjettiväännöt ovat liittyneet ilmastopolitiikkaan. Vastakkain ovat olleet erityisesti keskusta ja vihreät.
 Eduskuntakeskustelun yksi kiinnostava aihe onkin, miten hallituksen rivit pysyvät budjetin käsittelyssä yhtenäisinä.
 Perussuomalaisten uusi puheenjohtaja Riikka Purra haastaa hallituksen talouslinjaa. Mikko Ahmajärvi / Yle
 Ilmastoasioissa oppositiosta erityisesti perussuomalaiset haastaa hallituksen politiikkaa. Perussuomalaisten uusi puheenjohtaja  Riikka Purra  pääsee näyttämään keskustelussa puhetaitonsa.
 Budjettiriihen jälkeen keskustan puheenjohtaja, valtiovarainministeri  Annika Saarikko  nosti hallituksen pöydälle vielä uuden riidanaiheen, kun hän raotti mahdollisuutta  ansiotulojen veronkevennyksille  vaalivuoden 2023 budjetissa.
 Talouskasvu uhkaa hiipua vaalien alla
 Valtiovarainministeriön  tuoreen talouskatsauksen  mukaan talouskasvu uhkaa jäädä lyhyeksi pyrähdykseksi.
 Hallituksen näkökulmasta ongelmallista on, että talouskasvu näyttää hiipuvan kevään 2023 eduskuntavaalien aikoihin.
 – Talouden elpyminen jatkuu syksyllä varsinkin niillä toimialoilla, joita koronarajoitukset vielä tällä hetkellä koskevat. Sen seurauksena talouskasvu pysyy vahvana myös loppuvuonna ja jatkuu vuonna 2022. Bruttokansantuotteen (BKT) arvioidaan kasvavan kuluvana vuonna 3,3 prosenttia, 2,9 prosenttia vuonna 2022 ja 1,4 prosenttia vuonna 2023, valtiovarainministeriö arvioi.
 Saarikon mukaan palkkaveron kevennyksillä voitaisiin vahvistaa kulutuskysyntää ja tukea kasvua ja työllisyyttä, jos kasvu on hiipumassa.
 Oppositio haastaa hallituksen verolinjaa
 Verokeskustelu tarjoaa oppositiolle mahdollisuuden lyödä kiilaa hallituksen sisälle.
 Vasemmistoliiton puheenjohtaja  Li Andersson  tyrmäsi veronkevennykset ja myös vihreiden puheenjohtaja  Maria Ohisalo  on suhtautunut niihin epäilevästi, sillä hallituksen pöydällä on edelleen myös vaatimuksia menojen leikkauksista.
 SDP:n puheenjohtaja, pääministeri Sanna Marin puolusti valtiovarainministeri Saarikon veroavausta  eduskunnan kyselytunnilla , kun oppositiosta erityisesti kokoomuksen edustajat hiillostivat hallituksen yhtenäisyyttä.
 Kokoomuksen puheenjohtaja Petteri Orpo ei luota valtiovarainministeri Saarikon puheisiin veronkevennyksistä. Jani Saikko / Yle
 Kokoomuksen mielestä ministerien puheet veronkevennyksistä ovat vain  poliittista teatteria.  Kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  syytti lauantaina Ylen Ykkösaamussa Saarikkoa "falskista tempusta". Värikästä kielenkäyttöä on odotettavissa myös eduskunnan suuressa salissa.
 Oikeisto-oppositio on arvostellut Marinin hallitusta julkisten menojen holtittomasta lisäämisestä.
 Hallituspuolueet kyselevät opposition leikkauslistoja
 Hallituspuolueet ovat vastanneet opposition esittämiin talousmoitteisiin vaatimalla oppositiota kertomaan, mitkä menot ovat turhia.
 Oppositiosta  perussuomalaisten leikkauslista  on ollut johdonmukainen koko vaalikauden ajan. Perussuomalaiset karsisi muun muassa maahanmuuttokuluista ja kehitysyhteistyörahoista.
 Kokoomuksen vaihtoehtobudjettien  kärjessä ovat olleet työllisyyttä vahvistavat rakenteelliset uudistukset. Kokoomus on vaatinut muun muassa ansiosidonnaisen työttömyysturvan porrastamista
 Oppositiopuolueet esittelevät omat vaihtoehtobudjettinsa vuodelle 2022 myöhemmin syksyllä.
 Lisää aiheesta:
 Kokoomuksen Orpo lyttää valtiovarainministeri Saarikon veronalennuspuheet: "Näen tämän falskina temppuna"
 Saarikko esittää palkkojen veroalea: ”Voisi sopia tämänkin hallituksen pöydälle” – SDP ja vasemmistoliitto peruisivat ensin tiedeleikkaukset
 Yle pyysi opposition varjoriiheen: Perussuomalaiset tekisi säästölistan, kokoomus heti rajut työllisyystoimet – "Hallituksen päätökset eivät riitä mihinkään"

Eduskunta väittelee talouspolitiikasta: Oppositio moittii velan kasvua, hallituspuolueet vaativat oppositiolta listaa menojen leikkauksista


Summary: Opetus- ja kulttuuriministeriö perii Mikkelin kaupungilta reilut 13 miljoonaa euroa valtion myöntämiä tukia takaisin. Tapaus on Mikkelin kannalta kiperä, koska kaupungilla on vajaat 33 miljoonaa euroa kumulatiivista alijäämää, jotka sen on pystyttävä selättämään lähivuosina. Muuten Mikkelistä tulee kriisikunta.

Pitäisikö Mikkelin kaupungin nostaa käsi virheen merkiksi ja maksaa vaadittava 13 miljoonaa euroa mukisematta takaisin? Aiheesta ovat keskustelemassa klo 9.15 alkavassa lähetyksessä Mikkelin kaupungin liikelaitos Otavian johtaja, rehtori  Harri Jokinen , Otavian lukiokoulutuksen rehtori  Miia Sivén  ja Mikkelin kaupungin sivistysjohtaja  Virpi Siekkinen .
 Mikkelin kaupunki harkitsee valittavansa vielä korkeimpaan hallinto-oikeuteen Itä-Suomen hallinto-oikeuden päätöksestä, joka koskee valtiontukien perintää kaupungilta.
 Opetus- ja kulttuuriministeriö on vaatinut Mikkelin kaupunkia maksamaan takaisin 13,2 miljoonaa euroa valtion myöntämiä tukia takaisin. Ministeriö sanoo Mikkelin kaupuugin toimineen vastoin säännöksiä.
 Itä-Suomen hallinto-oikeus päätyi syyskuisessa päätöksessään ministeriön kannalle. Kaupunki oli valittanut ministeriön päätöksestä.
 Ministeriö on päättänyt jättää perimättä korkoja perittävistä rahoista, sillä kaupunki on auttanut asian selvittämisessä ja ryhtynyt korjaaviin toimiin. Summaa on kohtuullistettu kaupungin taloustilanteen vuoksi noin 2,4 miljoonalla eurolla. Perittävänä on silti reilut 13 miljoonaa euroa.
 Ministeriö: opetusta järjestetty netissä isommalle ryhmälle kuin johon oli lupa
 Perittäviin valtionosuuksiin liittyvä tapaus kytkeytyy Mikkelin kaupungin liikelaitoksen nykyään omistamaan Otavan Opistoon.
 Taustalla on kaupungin sekä ministeriön erilaiset tulkinnat Opiston lukiokoulutuksen järjestämisluvista.
 Ministeriön tulkinnan mukaan opetusta oli voinut järjestää Opistossa ainoastaan 50 opiskelijalle.
 Netissä järjestettävää opetusta oli järjestetty vuosittain useille sadoille opiskelijoille.
 Opetushallitus havaitsi vuonna 2016 asiassa epäselvyyksiä, jonka johdosta ministeriö päätti periä valtionosuuksia takaisin kaupungilta.
 Kaupunki: toiminnan järjestäjistä erimielisyyttä
 Mikkelin kaupunki oli tulkinnut lupaa siten, että luparajaus koski vain Opiston sisäoppilaitosopiskelijoita, eikä netissä tapahtuvaa opetusta.
 Mikkelin kaupungin sivistysjohtaja  Virpi Siekkinen  kertoo sähköpostilla, että Otavan Opiston lukiokoulutuksen järjestämislupa siirtyi Mikkelin kaupungille vuonna 2001 ja kaupungin lukiokoulutuksen järjestämislupa uusittiin puolestaan lokakuussa 2008.
 Tuolloin Otavan Opistoa koskevan järjestämisluvan ehdoksi määriteltiin, että sisäoppilaitosmuotoisena järjestettävän koulutuksen osalta 50 hengen rajaus.
 – Keskeinen erimielisyys on liittynyt siihen, onko nettilukiokoulutusta järjestänyt Otavan Opiston liikelaitoksen alaisuudessa toimiva Otavan Opiston sisäoppilaitoslukio vai Otavan Opiston liikelaitoksen alaisuudessa toimiva Nettilukio, Mikkelin kaupungin sivistysjohtaja  Virpi Siekkinen  vastaa sähköpostilla.
 Mikkelissä on lähdetty siitä, että sisäoppilaitosmuotoista lukiokoulutusta on järjestänyt oppilaitoksessa Otavan Opisto, kun taas nettilukiokoulutusta on järjestänyt Otavan Opiston liikelaitos kaupungin lukiokoulutusluvalla. Tämän tulkinnan mukaan nettilukiokoulutuksessa ei oltu rajattu opiskelijamäärää.
 Opetus- ja kulttuuriministeriö puolestaan tulkitsee asiaa siten, että nettilukiokoulutusta ja lukiokoulutusta on järjestetty samassa sisäoppilaitoksessa.
 Nettilukiolaiset oli Siekkisen mukaan ilmoitettu tilastoihin aina vuoteen 2016 saakka "väärällä tavalla". Tämä johtui siitä, ettei internetlukion opiskelijoita ja sisäoppilaitoksen opiskelijoita ollut mahdollista erotella opiskelijamääriä ilmoitettaessa.
 Otavan Opistossa toteutettu internet-lukiokoulutusta 1990-luvulta
 Opetus- ja kulttuuriministeriö sekä Opetushallitus ovat olleet Siekkisen mukaan tietoisia Otavan Opiston verkko-opetuksesta jatkuvasti.
 Lukio-opetusta on järjestetty opistolla verkossa aina vuodesta 1997 alkaen. Opiston omien sanojen mukaan se on ollut ensimmäisenä järjestämässä Suomessa lukion opetustoimintaa kokonaan verkossa.
 Opiston toiminta ja sen rahoitus on Siekkisen mukaan myös ollut koko nettilukiokoulutuksen alusta alkaen yhdenmukaista aina vuoteen 2019.
 Tuolloin tulkintamahdollisuudet lukiokoulutuksen järjestämisluvasta poistuivat, kun liikelaitoksen nimi muutettiin ja nettilukiolle haettiin oma oppilaitostunnus.
 Siekkisen mukaan Mikkelin kaupungin liikelaitos Otavia jatkaa toimintaansa ja nettikoulutusta vastaisuudessakin.
 Opetus- ja kulttuuriministeriö ei kommentoinut asiaa Ylelle oikeuden päätöstä enempää, sillä Itä-Suomen hallinto-oikeuden päätös ei ole vielä lainvoimainen.
 Voit keskustella aiheesta artikkelin lopussa 29.9. klo 23.00 saakka.
 Lue myös:
 Mikkelin kaupunkia uhkaa kriisikunnan status ja tilannetta pyritään ratkomaan nipistämällä kaikesta mahdollisesta – talousjohtaja: "On totuttu tasoon, johon meillä ei ole enää varaa"
 Hallinto-oikeus hylkäsi Mikkelin kaupungin valituksen – ministeriö perii perusteettomasti maksettuja lukiokoulutuksen valtionosuuksia yli 13 miljoonaa euroa
 KHO hylkäsi Mikkelin kaupungin valituksen Otava Opiston yhden vuoden valtionosuuksista – yli 15 miljoonan euron takaisinmaksusta ei vielä päätöstä
 KHO hylkäsi Mikkelin kaupungin valituksen Otava Opiston yhden vuoden valtionosuuksista – yli 15 miljoonan euron takaisinmaksusta ei vielä päätöstä
 Mikkeli ei suostu maksamaan valtionosuuksia takaisin – kaupunginjohtaja Halonen: "Vaatimus on kohtuuton"
 Ministeriö perii Mikkelin kaupungilta yli 15 miljoonaa euroa perusteetonta valtionosuusrahoitusta

Katso suorana klo 9.15: Mikkelin kaupunkia uhkaa jättilasku – upottaako nettilukio maakuntakeskuksen kriisikunnaksi?


Summary: Kansanedustajat kertovat Ylen kyselyssä eduskunnan ilmapiirin ja keskustelukulttuurin huonontuneen.

Kriittinen, hyökkäävä ja negatiivinen.
 Näin kansanedustajat kuvailevat  Ylen kyselyssä  eduskunnan ilmapiiriä.
 Puhutaan rumasti, mennään henkilökohtaisuuksiin. Ei välitetä faktoista vaan pelataan mielikuvilla , yksi kansanedustaja kirjoittaa.
 Lähes kaksi kolmasosaa vastaajista kokee eduskunnan keskustelukulttuurin menneen huonompaan suuntaan.
 Viime torstain kyselytunnilla istuntosalissa kuohutti koronapassi .  Helsingin Sanomien mukaan perussuomalaiset esittivät niin passista kuin rokotteista useita harhaanjohtavia ja vääriä väitteitä .
 Kuluneen vuoden aikana edustaja on  syytetty kiihottamisesta kansanryhmää vastaan  ja toista  kollegoidensa uhkailusta . Puhemiesneuvosto on joutunut puimaan myös  kansanedustajan kirjoituksia Twitterissä .
 Missä on vakaa ja arvokas käytös, jota kansanedustajilta edellytetään? Valehdellaanko istuntosalissa surutta kannatuksen toivossa?
 Esitimme eduskunnan puhemies  Anu Vehviläiselle  (kesk.) yhdeksän väitettä eduskunnan keskustelukulttuurista.
 1. Poliittisten näkemysten perusteleminen valheellisella tiedolla on lisääntynyt istuntosalissa.
 – Kautta aikojen eduskunnassa on ollut rinnakkaisia totuuksia. Nykyään kansanedustajan pitää olla tarkempi omista faktoistaan, koska sekä kansalaiset että toimittajat seuraavat istuntosalikeskusteluja aiempaa tiiviimmin.
 2. Eduskunnan salidebatti ja somekeskustelu muistuttavat yhä enemmän toisiaan.
 – Ruma ja loukkaava ilmaisu, mitä somessa paljon käytetään, voi siirtyä laajemminkin ihmisten puheisiin. Jos Twitterin halventava puhetapa ottaa kovasti valtaa istuntosalissa, se on erittäin huono asia.
 3. Tahallinen väärinymmärtäminen ja sanojen laittaminen toisen suuhun kuuluu debattiin.
 – Se on poliittisen debatin yksi perusvire, mutta onhan se aika ärsyttävää. Istuntosalin tahallisen väärinymmärtämisen kulttuurista tulee puhemiehelle paljon kansalaispalautetta.
 4. Suomalainen poliittinen keskustelukulttuuri on kansainvälisesti tarkasteltuna kesyä.
 – Pitää paikkaansa, jos verrataan vaikka Britanniaan. Keskustelu voisi meillä olla elävämpääkin. Kaikista huonointa keskustelua on se, että luetaan muiden kirjoittamia puheita paperista. Kansanedustaja voi antaa oman persoonansa näkyä ja käyttää värikästä puhekieltä.
 5. Ilmapiiri eduskunnassa on mennyt huonompaan suuntaan ja keskustelukulttuurin on muututtava.
 – On mennyt nimenomaan koronan aikana. Meille tuli vuoden 2019 vaaleissa yli 80 uutta kansanedustajaa ja toissa viikollakin taas kolme. Melkein puolet eduskunnasta on uusiutunut ja uusille edustajille suurin osa kaudesta on ollut korona-aikaa. Se ei ole tehnyt hyvää työyhteisölle eikä talon keskustelukulttuurille.
 6. Debatissa voittaminen on kaikki kaikessa.
 – Eduskunnassa luetaan tarkasti poliittisten kommentaattoreiden arvioita esimerkiksi välikysymyskeskusteluista, ja kyllä niissä pärjääminen saa aika ison sijan kansanedustajien mielessä.
 – Vaikka salissa olisi varsin räväkkäkin keskustelu, keskustelijat saattavat mennä myöhemmin samaan pöytään kahville kuppilassa ja pitää "jälkiturpakäräjiä". Tätä kaipaan nyt korona-aikana.
 7. Puhemiehenä joudut usein puuttumaan istuntosalissa käytettyyn kieleen.
 – Silloin tällöin. Joskus puheenvuoron voi keskeyttää tai huomauttaa asiasta heti puheenvuoron jälkeen. Joskus katsotaan jälkeenpäin pöytäkirjaa ja arvioidaan, onko syytä puuttua. Ja on puututtukin.
 8. Puhemiehen pöntöstä näen poliittisen keskustelun aivan eri tavalla kuin kansanedustajana tai ministerinä.
 – Se on näköalapaikka, josta voin todella hyvin tarkkailla salin atmosfääriä. Näen edustajien ilmeet ja kuka kuuntelee.
 9. Siirtyminen lyhyisiin debattipuheenvuoroihin on johtanut puhetavan kärjistymiseen.
 – Minusta se elävöittää eduskunnan keskustelua. Minuutti on toki tiukka, ja puhemiehet eivät tykkää ajan ylittämisestä. Tärkein asia pitäisi sanoa ensin.
 Eduskunnan puhemies Anu Vehviläinen on tänään tiistaina 28.9.2021 keskustakirjasto Oodissa kertomassa ja vastaamassa yleisön kysymyksiin Eduskunnan puhekulttuurista. Tilaisuus alkaa kello 17 ja sen juontaa Ylen toimittaja  Rosa Kettumäki .
 Tapahtuma kuuluu Ylen ja Erätaukosäätiön käynnistämään  Hyvin sanottu  -hankkeeseen.
 Keskustelutilaisuus saa jatkoa viikon kuluttua tiistaina 5.10.2021, kun eduskunnan varapuhemiehet  Antti Rinne  (sd.) ja  Juho Eerola  (ps.) keskustelevat vuorostaan Eduskunnan puhekulttuurista.
 Lue myös :
 Koronapassi kuohutti kyselytunnilla: ”Käytännössä rokotepakko”, sanoivat perussuomalaiset – Lintilä moitti puoluetta rokotevastaiseksi
 Poliisi ei epäile rikosta keskustan kansanedustaja Juha Pylvään kohua herättäneessä puheessa
 Ilkka-Pohjalainen: Kansanedustaja Jukka Mäkysestä on tehty rikosilmoitus Pride-aiheisen mielipidekirjoituksen vuoksi
 Kansanedustaja Merja Kyllönen sai puhemiesneuvostolta huomautuksen – sulki Ano Turtiaisen mikrofonin kahdesti kesken puheen
 Robert Sundman: Poliitikot käyttävät yhä enemmän aikaa some-videoidensa hiomiseen – ja se muuttaa myös poliittista kulttuuria
 Poliisijohtaja sai tappouhkauksia ja joutui maalittamisen kohteeksi, teki 8 rikosilmoitusta – "Jossain menee raja, mitä poliisin pitää sietää"

Kansanedustajat valehtelevat surutta kannatuksen toivossa ja 8 muuta väitetä eduskunnan keskustelukulttuurista – puhemies Anu Vehviläinen vastaa


Summary: Päätöksiä tehdään tutkitun tiedon pohjalta, paitsi silloin kun pinttyneet asenteet ja ennakkoluulot ajavat ohi. Tämä koskee myös kannabista, kirjoittaa Mörttinen.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Suomalainen huumekeskustelu on kohta kuin Nato-väittely.
 Poliitikot vastustavat kannabiksen laillistamista , koska uskovat äänestäjien kavahtavan sitä. Aivan samoin kuin sotilaallista liittoutumistakin karsastetaan.
 Todellisuus kuitenkin on tekemässä vanhoihin asenteisiin perustuvista linjauksista romua.
 Turvallisuuspolitiikassa realismiin on reagoitu menemällä niin lähelle läntistä liittoutumista kuin on mahdollista liittymättä jäseneksi.
 On luotu ”töpseli seinään” -valmius. On rakenneltu niin sanottu Nato-optio, joka syvemmässä tarkastelussa on yhtä looginen häkkyrä kuin Tampereella aikoinaan keksitty hajautettu matkakeskus.
 Seuraavaan hallitusohjelmaan voisikin kirjata sosiaali- ja terveyspuolelle kannabisoption.
 Eli edetään kohti realistista ja toimivaa päihdepolitiikkaa, mutta sallitaan miedoimpien huumeiden kauppa ja muu kuin lääkekäyttö ehkä joskus sitten, jos ja kun tuntuu siltä, että kukaan ei putoa eduskunnasta sen seurauksena.
 Jo vuosikymmenet on ollut selvää,  että huumeiden nykyisen kriminalisoinnin suurin voittaja on järjestynyt rikollisuus.
 Ihan niin kuin  kieltolain suurimpia hyötyjiä  olivat  Algoth Niska  ja muut pirtua pikaveneillä Suomenlahden yli salakuljettaneet sankarit.
 Poliisilla on parempaakin tekemistä kuin kannabispuskien kotikasvattamoiden kyttääminen.
 Sankareitahan heistä on tehty nykytodellisuudessa. Jonain päivänä samaa sankaruusviittaa soviteltaneen tämän päivän tötsytrokareiden niskaan.
 Jo vuosikymmenet on myös ollut selvää, että poliisilla on parempaakin tekemistä kuin kannabispuskien kotikasvattamoiden kyttääminen.
 Jo vuosikymmenet on ollut selvää, että huumeriippuvaisen on helpompi hakeutua hoitoon, jos ei tarvitse pelätä sen johtavan rangaistustoimiin.
 Yksinkertaistaen: laillinen kannabisbisnes  olisi pienemmän pahan tie.
 Ja huomatkaa siis sana ”paha”. Huumeet ja niiden jatkuva käyttö ovat pahasta. Alkoholi ja sen jatkuva käyttö on pahasta.
 Tupakasta nyt puhumattakaan.
 Mutta eri myrkkyihin suhtautuminen on nyky-Suomessa kovin riippuvaista siitä, mitkä kansankerrokset eli luokat niitä mitenkin runsaasti käyttävät.
 Tupakka on yhä enemmän köyhien ja kouluttamattomien pahe . Sitä on sujuvaa rajoittaa asteittain niin, että se ajautuu marginaaliin. Viinalla lotrataan paremmissakin piireissä. Sen saatavuus on koko ajan parantunut, ja hintakin pysynyt käytännössä kohtuullisena.
 Käyttö painottuu nuoriin suomalaisiin. Ja nuoret äänestävät laiskemmin kuin vanhat. Sen poliitikko toki tietää.
 Kannabiksen käytön sosiaalisia rakenteita on vaikea tunnistaa. Aineen laittomuus on siihenkin osasyy. Selvää on toki se, että käyttö painottuu nuoriin suomalaisiin.
 Ja nuoret äänestävät laiskemmin kuin vanhat. Sen poliitikko toki tietää.
 Olin 1970-luvulla useissa amerikkalaisissa  nuorten kotibileissä. Sain ”crazy Finn” -lisänimen maisteltuani raakaa vodkaa. Paikalliset ryystivät kaljaa – ja polttivat pilveä.
 En poltellut. Jos olisin niin tehnyt ja jäänyt kiinni, vaihto-oppilaskauteni olisi päättynyt saman tien.
 En ole ajatellut ryhtyä pössyttelemään vanhoilla päivillänikään, vaikka kannabis laillistettaisiin. Eräs aikuinen kollega kertoi aikoinaan saaneensa Amsterdamissa marihuanakokeilusta niin ahdistavan olon, että pelkäsi henkensä puolesta.
 Kannabikseen liittyy pieni  psykoosiriski, jos käyttäjällä on siihen alttius . Harvoilla on. Tuskin juuri minulla riskiä on, mutta en välitä ottaa selvää.
 Riskejä, etenkin pienen pieniä, liittyy kaikkeen inhimilliseen. Lääkkeillä on sivuvaikutuksia. Rokotuksissakin on riskejä. Rokotukset kuitenkin otan, koska riskit on tutkittu ja ottamatta jättämisen riskit ovat monituhatkertaiset.
 Päätöksenteon on hyvä perustua tutkittuun  tietoon. Niin sanovat poliitikotkin, ainakin jos ollaan tekemisissä uuden ja yllättävän vaaran, vaikkapa koronapandemian kanssa.
 Äänestäjien oletettujen mielipiteiden myötäily tuo vaaleissa paremman tuloksen.
 Mutta annas olla, kun eteen tulee ikiaikaisilla asenteilla ja ennakkoluuloilla marinoitu aihe. Silloin poliitikko osaa laskea.
 Laskutoimituksen tulos on, että äänestäjien oletettujen mielipiteiden myötäily tuo vaaleissa paremman tuloksen kuin tutkittuun tietoon ja avoimeen pohdintaan turvautuminen.
 Onneksi kansa aina joskus kasvattaa edustajiaan. Näin kävi, kun avioliitto tasa-arvoistettiin viime vuosikymmenellä.
 Uusia opintoviikkoja voi poliitikoille olla vielä luvassa. Ainakin pari sopivaa aihetta kurssikokonaisuuksiksi on jo tarjolla opetussuunnitelmiin.
 Matti Mörttinen
 Kirjoittaja on pirkanmaalainen tietokirjailija ja toimittaja, joka ei ainakaan vetänyt henkeen.
 Kolumnista voi keskustella 29.9. klo 23:00 asti.
 Lue aiheesta lisää:
 Päivi Happonen: Milloinkahan joku keksii ehdottaa, että heroiinia pitäisi saada lähikaupasta?
 Analyysi: Vihreät perustelee kannabiksen laillistamista haittojen ehkäisyllä – aloite haiskahtaa eliitin ohituskaistalta suosikkipäihteelle

Matti Mörttisen kolumni: Kannabis – aika valita pienemmän pahan tie