Summary: Utsjoella yritetään nyt tehdä pyöräilystä lohikalastusmatkailun paikkaaja, kun kunnassa on käynnistetty äkillisen rakennemuutoksen toimenpiteiden suunnittelu. Kunnassa pohditaan, oliko lohi jopa yliarvostettu matkailutuote.

Lohenpyyntikiellon  pelättiin vievän Utsjoen matkailijat, mutta toisin kävi. Matkailijoita on vieraillut Suomen pohjoisimmassa kunnassa niin paljon, että yrittäjät puhuvat ennätyskesästä ja -syksystä.
 – Täällä on ollut aivan valtavasti vaeltajia, kotimaan matkailijoita ja Norjaan menijöitä silloin, kun sinne on sattunut pääsemään, Utsjoen Hotellin hotellipäällikkö  Eeva Kaulanen  kertoo.
 Hän ei ole koskaan aiemmin nähnyt vastaavaa ryntäystä, vaikka on ollut mukana Utsjoen matkailutyössä pitkään, ensimmäisen kerran jo 1980-luvulla.
 Ilo on kuitenkin jäämässä lyhytaikaiseksi. Kunnanjohtaja  Vuokko Tieva-Niittyvuopio  epäilee tämän kesän ryntäyksessä olevan melkoisesti koronalisää. Lisäksi lohenpyynnin  rajoit ukset Tenolla jatkuvat suurella todennäköisyydellä  ensi kesänäkin.
 – Vaarana on, että kotimaan matkailijat siirtyvät jälleen ulkomaan matkailijoiksi, jos emme pidä tätä meidänkin aluetta houkuttelevana, hän pelkää.
 Utsjoen kunnanjohtaja Vuokko Tieva- Niittyvuopio uskoo pyöräilyn voimaan. Vesa Toppari / Yle
 Lue myös:   Pulmankijärvi on uniikki luontokohde, mutta kestääkö se matkailun kuorman? "Villin lännen touhu" saa Metsähallituksen pohtimaan leirintäkieltoa
 Korvaako pyöräily lohen?
 Kunnanjohtaja kertoo, että tulevaisuudessa matkailijoiden houkuttelemiseksi pitää tehdä ennakkoluulotonta työtä. Markkinoinnissa pitää tuoda esiin Utsjoen omaleimaista luontoa ja sitä, että siellä on muutakin kuin lohi ja Teno.
 Pyöräily on yksi merkittävä vaihtoehto lohimatkailun korvaajaksi, kunhan tarvittava infra saadaan vain kuntoon.
 Valtiotakin pyydetään apuun Utsjoen äkillisen rakennemuutoksen aiheuttamien ongelmien ratkaisuun. Kunnassa havitellaan valtiolta jopa yhdeksän miljoonan euron pottia pyöräilyreitistön parantamiseksi.
 Kiertoajelu Utsjoelta Kaamaseen ja sieltä Karigasniemen kautta takaisin Utsjoelle on pääasiallinen kehittämiskohde.
 – Meillä on suunnitelmissa Tenontie 970:n muuttaminen kansainvälisesti kiinnostavaksi pyöräilyreitistöksi. Siihen liittyy kyläkohtaiset kevyenliikenteenväylät, Tieva-Niittyvuopio kertoo.
 Vesa-Pekka Hiltunen / Yle
 Lue myös:   Retkipyöräilijän paratiisi voisi löytyä Lapista, mutta pelkät maisemat eivät riitä – reittien varrelle tarvitaan myös palveluita
 Onko lohi yliarvostettu?
 Loheen perustuvan matkailun merkitys on tänä kesänä mietityttänyt alueen yrittäjiä. Lohen merkitystä matkailun vetovoimatekijänä on ehkä liioiteltu tai ainakin yliarvioitu.
 – Mie en näe, että kalastus olisi ollut niin iso asia enää tänä päivänä täällä kuin se joskus oli, Eeva Kaulanen sanoo.
 Hotelli Utsjoen hotellipäällikkö Eeva Kaulanen uskoo alueen matkailuun, kunhan infra saadaan ajan tasalle. Vesa Toppari / Yle
 Utsjoella on huomattu olevan muitakin vetovoimatekijöitä kuin lohi. Kaldoaivin maasto ja Nuorgamin Pulmankijärven alue ovat vetäneet puoleensa runsaasti matkailijoita.
 – Onhan tämä aivan ainutlaatuinen maasto. Utsjoki on monelle valkoinen läntti, käymätön paikka Suomen kartalla, Kaulanen jatkaa.
 Utsjoella toimivat matkailuyritykset ovat olleet täynnä koko kesän. Ruskasesonkina jouduttiin myymään usein eiootakin, kun väki pakkautui Utsjoen kyliin. “Kulkulantalaiset” olivat joukolla liikenteessä.
 Revontulikota Utsjoen malliin rinteessä. Hotelli Utsjoki aikoo rakentaa näitä myös lisää. Vesa Toppari / Yle
 Matkailun ja kaikkien elinkeinojen kehittämistä haittaa asuntopula.
 – Täällä on hirvittävä asuntopula. Ei tänne saada henkilökuntaa, jos ei ole tarjota asuntoja, Kaulanen tietää.
 Ministeri lupaa tukea, summasta ei tietoa
 Kuntaministeri  Sirpa Paatero  (sd.) lupaa tukea, mutta ei osaa arvioida summia tässä vaiheessa.
 – Norjan kanssa tehty sopimus Tenon kalastuskiellosta on ollut merkittävä ja Utsjoen kunta on siitä joutunut erityisesti kärsimään. On hyvä, että on hallituksessa tehty äkillisen rakennemuutoksen päätös, Paatero sanoo.
 Valtio pyrkii rahoittamaan äkillisen rakennemuutoksen halvaannuttamia alueita erillisellä rahoituksella. Aikaisemmin tällaista ÄRM-rahoitusta voitiin ohjata vain taantuville teollisuuspaikkakunnille.
 Nyt tukea voidaan suunnata myös muun elinkeinon, kuten esimerkiksi matkailun, edellytysten romahtamisesta kärsiville kunnille.
 Lue myös:
 Tenojoki täyttyi vieraslajiksi luokitelluista kyttyrälohista, ja tutkijoita ja paikallisia se huolettaa – kalat uhkaavat atlantinlohta ja mätänevät jokeen
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  30.9. kello 23 saakka.

Utsjoen ennätyksellinen matkailukesä vaihtui huoleen tulevasta: miten selvitä ilman matkailun koronabuustia ja lohenkalastusta?


Summary: Rahan säästämisen ohella sähkönkulutuksen vähentäminen on myös ilmastoteko. Säästämisen suunnittelussa ovat avuksi sähkölaitteiden tehontarpeen ja kulutuksen mittaaminen sekä valmiit laskelmat.

Sähkön hinnan noustessa  on hyvä palauttaa mieleen muutamia keinoja, joilla kuluttaja voi halutessaan pienentää käyttämänsä energian määrää. Kulutuksen vähentämisestä hyötyy ainakin kahta kautta: Sähköenergialaskun ohessa supistuu myös sähkön siirtolaskun kilowattituntikohtaisesti määräytyvä osuus.
 Lisäksi kulutuksen pienentämisellä on yleisesti ottaen ilmaston lämpenemistä hillitsevä vaikutus.
 Jos ja kun sähköä haluaa tosissaan säästää, on hyvä ensimmäinen askel laitekohtaisen kulutuksen mittaaminen. Pistotulppaliitäntäisten yksivaiheisten laitteiden osalta mittaukset voi tehdä helposti muun muassa monissa rauta- ja myös päivittäistavarakaupoissa myytävillä teho- ja energiamittareilla. Kulutuskojeen pistotulppa pannaan mittariin ja mittari pistorasiaan, minkä jälkeen mittari kertoo sen läpi kulkevan sähkötehon ja tallentaa kulutetun kilowattituntimäärän.
 Säästöjä kohti pistotulppa pistotulpalta
 Kuten säästämisessä yleensäkin, usein monista pienistä puroista muotoutuu isompi virta. Laajimmin kotitalouksissa tämä on pätenyt ennen kaikkea kylmälaitteisiin. Jatkuvasti päällä ollessaan jääkaapit ja pakastimet ovat merkittävä energiankuluttaja, minkä takia laitteiden energiatehokkuuden parantamisen ja luokittelun eteen on tehty töitä jo pitkään.
 Uudempia tulijoita ovat erilaiset tietotekniset laitteet. Siinä missä suuret palvelinkeskukset voivat tarvita sähkönsyötölleen jopa kantaverkkotason muuntoaseman, ovat kotien modeemien, näyttöjen, keskusyksiköiden ja tulostimien yhteenlaskettu tehonkulutus myös huomion arvoinen.
 Esimerkiksi, jos laajakaistamodeemi ottaa 8 watin tehon joka vuorokausi ympäri vuoden, tarkoittaa tämä (8760h x0,008kW = 70 kWh) seitsemänkymmenen kilowattitunnin sähkönkulutusta.
 Monet tietotekniset laiteet ovat kotien uusia salakavalia sähkönsyöppöjä.  Jarmo Koponen / Yle
 Yksi, mutta ei täysin ongelmaton keino tietotekniikan ja viihde-elektroniikan sähkökulutuksen vähentämiseen on laitteiden irrottaminen verkosta silloin, kun ne eivät ole käytössä. Työtä voi helpottaa hankkimalla laitteille pistotulpan ja -rasian väliin laitettavan erillisen kytkimen.
 Huomattavaa on, että virran katkaiseminen laitteiden omilla kytkimillä ei usein lopeta sähkönkulutusta kokonaan, sillä myös valmiustilan ylläpitäminen ja verkkolaitteen tyhjäkäynti vie virtaa. Toisaalta laitteen virran ja verkkoyhteyden katkaiseminen voi olla haitallista, jos järjestelmä päivittää automaattisesti ohjelmistojaan.
 Turhaa kuormitusta pois käsin tai kellokytkimellä
 Osalle laitteista hyvä vaihtoehto voi olla kellokytkimen laittaminen kojeen pistotulpan ja pistorasian väliin. Sillä modeemin virransyötön voi ajastaa katkeamaan niiksi vuorokauden tunneiksi, jolloin kokee ettei tarvitse nettiyhteyttä. Tosin pienitehoisten laitteiden kanssa on hyvä muistaa, että myös kellokytkin itsessään kuluttaa virtaa.
 Mittarin avulla omaa sähkökulutustaan koskevia tutkimuksia on kätevää laajentaa myös moniin muihin päivittäin käytettäviin laitteisiin.
 Esimerkiksi hiustenkuivaaja on tyypillinen ulkonäöstä huolehtimisen väline, jonka käytöllä ennen pakkaseen menoa on suihkun jälkeen toki myös kylmettymistä hillitsevä vaikutus.
 Vaikka etenkin matkamalliset hiustenkuivaajat ovat pienikokoisia, on niiden tehontarve usein yllättävän suuri. Kuivaajan sähkökulutuksesta kertoo muun muassa se, että laitteiden pistotulpat ovat yleensä varustetut paksuilla koskettimilla, eivätkä ne ole esimerkiksi monen kihartimen tapaan sirompia europistotulppia.
 Puoliammattilaismallinen hiustenkuivaaja nappasi sähköverkosta lähes 1 500 watin tehon. Jarmo Koponen / Yle
 Tosin isotehoisen kuivaaja käyttö ei välttämättä tule pienitehoisempaa kalliimmaksi, sillä näyttävätkin hiukset saa sillä ojennukseen nopeasti.
 Siinä missä lämmön tuottaminen vaatii runsaasti tehoa, ei muutoin henkilökohtaisesta hygieniasta huolehtimisen tarvitse olla energiaintensiivistä.
 Esimerkiksi perinteinen pyöröteräinen partakone ottaa verkosta vain muutaman watin. Tosin laitetta kuormitettaessa tehontarve voi kasvaa.
 Runon mukaan pikkukaupungin tunnistaa siitä, että katuvalot himmenevät kun joku käynnistää partakoneen.  Tämä kone otti tyhjäkäynnillä verkosta tehoa kolme wattia.  Jarmo Koponen / Yle
 Mittausten ohessa toinen tapa sähkönkulutuksen arvioinnissa ovat laskelmin tehtävät päätelmät.
 Esimerkiksi energiansäästöä edistävä  Motiva yhteistyökumppaneineen  on tuottanut tätä varten erilaisia nettisivustoja. Lisäksi on tarjolla laitekohtaisia arvioita, jotka havainnoistavat hyvin kulutuksen suuruusluokkaa keskimääräisessä käytössä.
 Toisaalta, laskelmista saatavat tulokset ovat usein karkeita.
 Esimerkiksi, vaikka pienen kerrostaloasunnon sähkökiukaan teho on yleisesti kuusi kilowattia, ottaa laite kyseisen tehon vain silloin kun termostaatti antaa vastuksille luvan lämmetä. Toisin sanoen hyvin eristetyssä pienessä sähkösaunassa laite ei välttämättä koko ajan päällä ollessaankaan ota ohjauselektroniikkansa tai kytkinkellonsa tarvitsemaa tehoa enemmän. Energiankulutukseen vaikuttaa toki myös se, kuinka kuumaksi löylyhuoneen lämmittää.
 Sähkölämmitteisessä talossa asuva voi toisaalta ajatella pätevästi niinkin, että kylmänä vuodenaikana sisätiloissa olevien laitteiden tuottama hukkalämpö on suoraa säästöä lämmityskustannuksista.
 Kuluttajan energiakustannusten vertailua puolestaan vaikeuttaa sähkösopimusten erilaisuus. Sähköä voi ostaa esimerkiksi kiinteähintaisella määräaikaisella, vakiohintaisella tai toimitusvelvolliseen hintaan perustuvalla sopimuksella. Kiinteähintaisessa kilowattitunnin hinta pysyy sopimusjakson ajan samana.
 Jos laitteen pistotulpan irrottaminen tuntuu vaivalloiselta, voi sähkön säästämistä helpottaa erillisellä kytkimellä tai ajastimella.  Jarmo Koponen / Yle
 Vakiohintaisessa kuluttaja maksaa kulutuksestaan riippumatta sähköstään joka kuukausi saman kokonaishinnan – kunhan kulutus jää sovitun enimmäismäärän sisään tai alapuolelle. Toimitusvelvollinen hinta on se, jolla sähköä usein myydään toistaiseksi voimassaolevilla sopimuksilla.
 Energiaviraston mukaan 5000 kWh vuodessa sähköä käyttävän sähköstä maksama keskihinta on vuonna 2021 ollut 18,74snt/kWh. Siinä energian myynti on 8,03, siirto 7,92 ja sähkövero 2,7937 senttiä. Luvuissa on myös mukana arvonlisävero.
 Lue lisää:
 Sähkön ja kaasun hintojen pelätään karkaavan käsistä, tilannetta kuvataan poikkeukselliseksi – mistä raju hinnannousu johtuu?
 Sähkön hinnan nousu yllätti monet – kuluttajalla on kuitenkin monta keinoa oman sähkölaskun pienentämiseksi
 Ilmastopaneelin Peter Lund A-Talkissa: "Suomalaisten sähkölaskuun saattaa tulla lisää jopa 25 prosenttia”
 Pörssisähkön hinta noussut reilusti vuodentakaisesta – Pohjoismaiden sähköpörssissä tuntihinta kävi tällä viikolla korkeimmalla sitten helmikuun

Sähkön hinta kallistuu ja kodin yllättävät sähkönsyöjät voivat kasvattaa laskua entisestään – Vertailimme kuinka paljon erilaiset laitteet kuluttavat sähköä


Summary: Ruotsissa poistuivat keskviikkona viimeisetkin koronarajoitukset ravintoloiden ja kokoontumisten osalta. Videolla näkyy, kuinka Örebrossa oltiin valmiita juhlimaan heti vuorokauden vaihtuessa.

Ruotsissa luovuttiin tänään käytännössä kaikista jäljellä olevista koronarajoituksista.
 Ravintoloilta poistuvat aukioloaikoja ja pöytäseurueiden kokoa rajoittavat sääntelyt, eikä julkisten ja yksityisten kokoontumisten osallistujamääriä enää rajoiteta.
 Myös etätyösuositus poistuu. Jäljelle jäävät vain henkilökohtaiset rajoitukset eli käsien pesu ja kotona pysyminen oireisena.
 Ruotsin hallitus ja terveysviranomaiset ovat perustelleet rajoitusten poistamista maan korkealla rokotuskattavuudella. Vaikka viime viikkoina tartuntamäärät ovat nousseet deltamuunnoksen seurauksena, kuolemantapaukset ovat olleet vähissä.
 Yllä olevalla videolla näkyy, kuinka ruotsalaisnuoret juhlivat rajoitusten poistumista yökerhossa Örebrossa keskiviikon vastaisena yönä, vuorokauden vaihtuessa.
 – Juhlitaan kuin huomista ei olisikaan, kuvaili  Ellen  illan suunnitelmia SVT:lle.
 Rajoitusten purkaminen näkyi myös aamun työmatkaliikenteessä, kertoi tukholmalainen  Bea  uutistoimisto Reutersille.
 – Rajoituksia on höllätty jo jonkin aikaa, mutta tänään eron huomaa. Junassa oli paljon enemmän tungosta kuin aiemmin.
 Lue lisää:
 Vapaa kulku pohjoisen raja-alueilla on alkusoittoa kohti normaalia – lähiviikot näyttävät, päättyykö koronakontrolli viimeinkin
 Helsinki-Vantaan lentoasemalle tulee vihreä linja kahdesti rokotetuille matkustajille – koronatodistuksia tarkastetaan linjalla vain pistokokein

Ruotsalaisnuoret iloitsivat koronarajoitusten purkamisesta – "Juhlitaan kuin huomista ei olisikaan"


Summary: Savonlinnalaissisarusten näyttely koostuu piirustuksista ja maalauksista, joita he ovat tehneet kahden viime vuoden aikana.

Savonlinnalainen  Wiljam Löppönen , 9, on maalannut ja piirtänyt pienestä pitäen. Hän nappaa käteensä useimmiten lyijykynän tai tussin. Piirrosaiheet syntyvät ex temporena.
 – Kyllä minä piirtäessä mietin koko ajan mitä teen, mutta en etukäteen mieti mitä aion tehdä.
 Savonlinnan pääkirjasto Joelin taidenäyttely on Wiljam Löppöselle jo taiteilijanuran alun toinen. Tällä kertaa hän pitää näyttelyä yhdessä pikkusiskonsa  Vieno Löppösen , 7, kanssa.
 Löppösen sisarusten taidenäyttely "Kummitukset" vie katsojan kummallisuuksien maailmaan.
 Vieno ja Wiljam Löppösen yhteisen taidenäyttelyn nimi, Kummitukset, viittaa kummallisuuksiin. Esa Huuhko / Yle
 Näyttelyn teokset ovat syntyneet parin viime vuoden aikana. Vieno Löppösen keksimä näyttelyn nimi viittaa kummallisuuksiin, joita etenkin korona on tuonut mukanaan.
 Löppösen perheessä piirretään ja maalataan päivittäin, ja taide on osa elämää. Alakouluikäiset sisarukset ovat imeneet taiteellisia vaikutteita koko pienen ikänsä taidemaalari-isän ja valokuvataiteilija-äidin vanavedessä.
 Wiljamin ja Vienon isä  Ville Löppönen  kuvailee lapsiaan melko erilaisiksi.
 – Vieno on temperamenttisempi ja tekee asioita todella nopeasti ja tunteella. Wiljam on hyvin harkitsevainen ja ajatteleva, mutta samaan aikaan myös hyvin aktiivinen.
 Wiljam Löppönen nostaa taidenäyttelyn omiksi suosikeikseen lyijykynäpiirrokset. Esa Huuhko / Yle
 Ensimmäinen taidenäyttely 6-vuotiaana
 Ensimmäisen taidenäyttelynsä Wiljam Löppönen piti esikouluikäisenä Joensuussa kolmisen vuotta sitten.
 – Sitruunapuutarha oli erilainen näyttely: siinä oli pelkkiä tussipiirustuksia ja pelkästään minun töitäni. Tässä näyttelyssä ei pystynyt pitämään avajaisia, hän pohtii näyttelyjen eroavaisuuksia.
 Syyskuun loppuun saakka esillä olevassa Kummitukset-näyttelyssä mukana on myös maalauksia ja lyijykynäpiirroksia.
 Ville Löppönen kertoo poikansa ensimmäisen taidenäyttelyn tussipiirrosten syntyneen pääosin Italiassa. Löppöset asuivat siellä väliaikaisesti taiteilijaresidenssissä, jossa Wiljam piirsi aina iltaisin isänsä kanssa.
 Aikaa vaativa taidenäyttelyn järjestäminen toimii lapsillekin oppimisprosessina: he pääsevät näkemään mitä pitää tehdä ennen kuin teokset ovat esillä. Ville Löppönen kertoo varanneensa näyttelytilan jo hyvissä ajoin etukäteen.
 – Ainakin tähän mennessä lapset ovat olleet iloisia ja innokkaita näyttelyn järjestäjiä. He ovat itse asiassa itse pyytäneet, että voisimme tehdä tällaista.
 Ville Löppönen tunnistaa itsessään samoja piirteitä kuin pojassaan Wiljamissa. Esa Huuhko / Yle
 Piirtäminen rauhoittaa ja auttaa keskittymään
 Ville Löppönen tunnistaa itsessään samoja piirteitä kuin pojassaan. Wiljamin tavoin hänellekin piirtäminen on aina ollut keino rauhoittua ja keskittyä. Se on myös tapa olla läsnä.
 Löppöset ovat huomanneet piirtämisen helpottavan lastensa keskittymistä sosiaalisissa tilanteissa tai esimerkiksi oppitunneilla.
 – Sisäinen maailma saattaa olla myllerryksessä, ja ajatuksia ja mielikuvia suorastaan tulvii. Piirtäminen auttaa järjestämään päässä pyöriviä ajatuksia, Ville Löppönen sanoo.
 Lyijykynän ja tussin lisäksi Wiljam Löppöselle tuttuja välineitä ovat vesivärit ja akryylivärit. Hänestä on tärkeää antaa mielikuvituksen juosta vapaasti.
 Wiljam Löppösen akryylimaalaus Isä Jarmo syntyi vuonna 2020. Esa Huuhko / Yle
 Maalaaminen on yhteistä ajanvietettä
 Löppöset muuttivat Joensuusta Savonlinnaan viime syksynä. Perhe maalaa usein yhdessä. Ville Löppönen vertaa maalaustuokiota kortinpeluuseen.
 – Se on mukavaa yhteistä ajanvietettä: seurustellaan, pohditaan ja mietitään mielikuvituksen maailmoja.
 Lasten piirustuksia, vesivärimaalauksia ja muita askarteluja löytyy kotoa laatikoittain. He ovat saaneet myös valokuvausgeenejä äitinsä  Anni Löppösen  puolelta.
 – Vieno tykkää tehdä videoita, ja Wiljam valokuvailee videoiden tekemisen lisäksi. Kamera ilmestyy aina yhtäkkiä jostakin esiin, Ville Löppönen kertoo.
 Wiljam Löppönen on mielissään mukavasta taidenäyttelykokemuksesta. Positiivista palautettakin on tullut, ja se innostaa jatkamaan.
 – Kyllä minä aion vielä näyttelyjä järjestää.
 Voit keskustella aiheesta torstaihin 30.9. klo 23 saakka.

Alaikäisten Löppösten sisarusten Kummitukset-taidenäyttelyssä voi tutustua kummallisuuksiin – maalaaminen on perheen yhteinen ajanviete


Summary: Tuulivoimaa on rakenteilla runsaasti läntiseen Suomeen. Itärajan suunnalla voimalat häiritsevät Puolustusvoimien tutkia, ja hankkeet ovat siksi vähissä. Merelle voimaloita ei ole tällä hetkellä rakenteilla.

Sitran  tiistaina julkaisema raportti  ennakoi Suomeen huomattavaa tuulivoiman lisärakentamista. Kustannustehokkainta tietä päästövähennyksiin selvittäneen raportin mukaan  liikennettä , teollisuutta ja  lämmitystä  pitää sähköistää huomattavasti tulevina vuosikymmeninä.
 Näin sähkön kulutus jopa tuplaantuu vuoteen 2050 mennessä. Samalla  ilmastonmuutosta kiihdyttävät päästöt  vähenevät, koska fossiilisia polttoaineita voidaan korvata käyttämällä enemmän sähköä.
 Raportti katsoi kustannustehokkaimmaksi tavaksi tuottaa tarvittavasta uudesta sähköstä suurin osa rakentamalla lisää maatuulivoimaa.
 Suomessa on jo käynnissä runsaasti tuulivoimarakentamista. Katso alla olevalta kartalta, onko lähialueillesi rakenteilla tai kaavailuissa tuulivoimaa. Kartan tiedot on koonnut Suomen Tuulivoimayhdistys.
 Suurin osa hankkeista on keskittynyt läntiseen Suomeen. Idässä tuulivoimahankkeet  ovat törmänneet Puolustusvoimien kielteiseen  kantaan, sillä voimalat hankaloittavat Puolustusvoimien  tutkien toimintaa . Ratkaisua ei ole toistaiseksi löytynyt.
 Suomen Tuulivoimayhdistyksen operatiivinen johtaja  Heidi Paalatie  harmitteli tilannetta selvityksen julkistustilaisuudessa.
 – Olisi tärkeää päästä rakentamaan tuulivoimaa koko maahan, myös Itä-Suomeen. Jotta koviin tavoitteisiin päästään, tuulivoiman ja tutkakysymysten yhteensovittaminen on ratkaistava, Paalatie totesi.
 Tuleeko merituulivoima mukaan kisaan?
 Selvityksen mukaan Suomen sähköstä jopa kaksi kolmasosaa voisi vuonna 2050 tulla maatuulivoimasta. Paalatien mukaan tämä vaatisi Suomeen 3 500–4 000 uutta tuulivoimalaa, kun nyt niitä on toiminnassa 821 kappaletta.
 Paalatien mukaan Saksassa tuulivoimaloita on nyt noin 30 000 kappaletta, joskin viime vuosikymmenten aikana rakennetut voimalat ovat nykyisiä ja tulevia pienempiä.
 Merelle rakennettava tuulivoima sai Sitran selvityksessä vain pienen roolin sähköntuotannossa, koska kustannukset ovat tämän hetken näkymillä korkeat.
 – Odottaisimme myös merituulivoiman kasvua. Merellä voidaan käyttää suurempaa laitoskokoa ja tehdä isompia hankkeita, Paalatie kommentoi.
 Hän katsookin, että merituulivoima voi takamatkalta vielä laukata mukaan kisaan, sillä sen kustannustason kehittymiseen liittyy epävarmuutta.  Merelle rakentaminen  on olosuhteiden takia kalliimpaa kuin maalle. Tällä hetkellä Suomessa ei ole rakenteilla merituulivoimaa.
 Tuulivoimalat ovat  tuoneet kunnille verotuloja , mutta hankkeet herättävät  myös vastustusta  lähialuiden asukkaissa. Merelle rakentaminen voi yhdistyksen mukaan olla sosiaalisesti hyväksyttävämpää, kun voimalat eivät ole lähellä asutusta.
 Sitran mallinnuksessa tuulivoimaloita tarvittiin enemmän
 Sitran tiistaina julkaistussa selvityksessä tuulivoimaloiden määrä oli mallinnettu huomattavasti suuremmaksi kuin Tuulivoimayhdistyksen arviossa.
 Sitran projektijohtaja  Janne Peljon  mukaan tämä johtuu siitä, että selvityksen arvio perustuu osin jo vanhentuneeseen kapasiteettiin ja tarvittavien voimaloiden määrä vähenee niiden kapasiteetin kasvaessa.
 Keskustelua on syntynyt siitä, miten kattavasti selvityksessä oli otettu huomioon sähkön varastointiin tarvittavan kapasiteetin vaatimaa infraa, jota tarvitaan esimerkiksi  vedyn siirtämiseen ja säilyttämiseen .
 Peljon mukaan vedyn tai sähkön siirtoon tarvittavaa infrastruktuuria ja niiden kustannuksia ei pystytty täsmällisesti mallintamaan. Peljon mukaan näiltä osin mallinnusta on täydennetty työryhmän arvioilla kokonaiskuvan muodostamiseksi, eli syntyvät kustannukset on otettu huomioon selvityksessä.
 Lue myös:
 Sähkön ja kaasun hintojen pelätään karkaavan käsistä, tilannetta kuvataan poikkeukselliseksi – mistä raju hinnannousu johtuu?
 Metsänomistajat penäävät tuulivoimayhtiöiltä kunnon korvauksia maidensa sähkölinjakäytöstä – haluavat  vuosivuokraa kertamaksun sijaan
 Valtio yritti löytää ratkaisuja tuulivoiman rakentamisen ongelmiin Kaakkois-Suomessa, ei onnistunut – energiayhtiö: "Hukattu potentiaali"

Onko sinun lähistöllesi tulossa uusi tuulivoimala? Katso kartasta mihin päin Suomea maan vallannut tuulivoimabuumi iskee eniten


Summary: Autonrenkaiden kumi alkaa kovettua heti sen jälkeen, kun ne otetaan käyttöön. Uusikin rengas voi olla jopa viiden vuoden ikäinen.

Autonrenkaat eivät kestä ikuisuuksia. Heti, kun renkaat otetaan käyttöön, niissä alkaa kemiallinen prosessi. Se kovettaa pikku hiljaa renkaan kumiseosta, mikä taas lyhentää niiden turvallista käyttöikää.
 – Muun muassa auringonvalo, happi ja otsoni vanhentavat kumia. Kumi kovettuu, ja sen myötä ominaisuudet muuttuvat, kertoo tutkijatohtori  Minna Poikelispää  Tampereen yliopistosta.
 Lopulta kumi kovettuu niin paljon, että rengas ei enää kulu käytössä. Näin käy helposti talvirenkaalle, joka yleensä kestää ajoa kesärengasta pitempään.
 Autonrenkaat kestävät vuosia ajokelpoisen näköisinä.  Johanna Lindholm/Yle
 Pitkäaikaisen rengaskauppiaan ja Autonrengasliiton puheenjohtajan  Jarmo Nuoran  mukaan kymmenen vuotta vanha talvirengas saattaa näyttää käyttökelpoiselta, mutta Nuoran mielestä se on hengenvaarallinen.
 – Sellainen rengas on armotta liukas. Kun lämpötila menee pakkaselle, tuntuu kuin renkaiden päällä olisi muovipussit, sanoo Nuora.
 Nuora kertoo, miten talvirenkaissa pidon menetyksen huomaa helposti tien päällä.
 – Kun ajaessa alkaa tuntua, että renkaiden pito lipsuu, silloin rengas on jollain tavalla vanha tai muuten elinkaarensa päässä.
 Uusi rengas onkin vuosia vanha
 Rengasvalmistajat suosittelevat, että kymmenen vuotta vanhoja renkaita ei tulisi enää käyttää. Se ei kuitenkaan tarkoita sitä, että rengas voisi olla kymmenen vuotta käytössä.
 Uutena ostettu rengas ei nimittäin välttämättä ole kovin uusi. Rengasmyyjillä on usein isot varastot ja niinpä saattaa kulua useampi vuosi siihen, että tehtaalla valmistettu rengas on päätynyt auton alle.
 – Rengasalan yleisen suosituksen mukaan uusina renkaina voidaan myydä enintään viisi vuotta aiemmin valmistetut renkaat. Vakiintuneen hyvän tavan mukaan asiakkaalle kerrotaan, jos ostettavat renkaat ovat yli kolme vuotta vanhat, kertoo Suomessa autonrengasvalmistajia edustava, johtava asiantuntija  Juha Ala-Hiiro  Teknisen kaupan liitosta.
 Renkaat kannattaa säilyttää suojassa auringonvalolta. Petri Kivimäki/Yle
 Ala-Hiiron mukaan oikealla varastoinnilla rengas säilyy pitkään uudenveroisena ja vanheneminen alkaa vasta siinä vaiheessa, kun rengas otetaan käyttöön. Oikea säilytystapa on pitää renkaat puhtaina ja kuivina, säilyttää ne viileässä ja suojassa auringonvalolta.
 Vaarallisen vanhaa
 Tutkijatohtori Minna Poikelispään mukaan on mahdotonta sanoa tarkkaa vuosimäärää, miten kauan autonrengas kestää. Se riippuu paljon käyttö- ja säilytysolosuhteista: onko rengas esimerkiksi ollut säilössä pimeässä tai auringonvalossa.
 Poikelispää kuitenkin luottaa rengasvalmistajien arvioon siitä, että kymmenen vuoden jälkeen renkaan valmistusajankohdasta rengasta ei pitäisi enää käyttää.
 Kumin kovettumisen huomaa hyvin esimerkiksi kotona olevasta vanhasta kuminauhasta. Vuosia vanha kuminauha muuttuu hauraaksi ja katkeaa helposti.
 – Siinäkin on kyse kumin hapettumisesta, joka sitten aiheuttaa kumin kovettumisen, kertoo Poikelispää.
 Polkupyörässäkään kumit eivät kestä ikuisuuksia.  Marika Lytts-Råholm / Yle
 Autonrenkaiden ikääntyminen koskettaa erityisesti talouksia, joissa ajoa on niukasti. Esimerkiksi ikäihmisillä autolla voi olla käyttöä hyvin vähän, jolloin renkaat eivät kulu, mutta renkailla ikää voi olla jopa kymmenen vuotta.
 Oma lukunsa ovat peräkärryt. Myös niissä renkaat pitäisi vaihtaa samalla tavalla. Kovassa vauhdissa peräkärrystä puhkeava rengas voi pahimmillaan johtaa siihen, että kärry alkaa heittelehtiä.
 Esimerkiksi Yle Lappeenrannan aamulähetykseen viestin lähettänyt henkilö kertoi peräkärrynsä renkaiden olleen vuodelta 1993. Ikää niillä on siis jo 28 vuotta.
 Viestin lähettäneellä oli peräkärryssään vuosikymmeniä vanhat renkaat.  Yle
 Autonrengasliiton puheenjohtaja Jarmo Nuora kertoo, että suomalaisissa henkilöautoissa autonrenkaiden keski-ikä on noin kuusi vuotta laskettuna renkaan valmistushetkestä.
 – Renkaat ovat käytössä yleensä viitisen vuotta. Siinä ollaan jo lähellä renkaiden käyttöiän päättymistä. Rengas kovettuu käytössä noin kuudessa vuodessa, kertoo Nuora.
 Nuora kertoo, että autoilijan on mahdotonta esimerkiksi sormilla tunnustelemalla tuntea liian kovaksi muuttunut rengas. Pitää vain luottaa tutkimuksiin.
 – Vanhoilla kesärenkailla kovettumisen huomaa syksyn kylmillä keleillä. Renkaan pintakumiseos on muuttunut kovaksi, ja kylmä ilma kovettaa sitä lisää. Kun asvaltti on märkä, rengas on todella liukas, kertoo Nuora.
 Valvontaa ei ole
 Poliisi ei tien päällä selvitä, minkä ikäisillä renkailla autoilijat ajavat. Ratsioissa keskitytään ennemmin lain vaatimiin kulutuspintoihin.
 – Normaalivalvonnassa katsotaan renkaan kulutuspinta ja sen yleiskunto. Renkaiden ikää ei oikeastaan katsota. Tieliikennelaki kertoo vaadittavan kulutuspinnan, mutta renkaan iästä siellä ei kerrota, sanoo komisario  Jukka Tylli  Kaakkois-Suomen poliisilaitokselta.
 Poliisi tutki renkaiden kuntoa parisen viikkoa sitten Kouvolassa. Kiira Ikävalko, Yle
 Jos auto on osallisena vakavassa liikenneonnettomuudessa, renkaiden kunto selvitetään tarkasti.
 – Osasyynä onnettomuuteen voi olla renkaiden tekninen ikä tai muuten huonot renkaat. Eihän 10-vuotiaalla renkaalla ole enää samanlaisia ajo-ominaisuuksia kuin uudella renkaalla, sanoo Tylli.
 Lopullinen renkaiden kunnon valvonta jää autoilijalle itselleen.
 Renkaan valmistusajankohdan näkee renkaassa olevasta DOT-numerosta.
 DOT-numerosarjasta 2 ensimmäistä numeroa kertovat valmistusviikon ja 2 viimeistä valmistusvuoden. Numero 2316 ilmaisee, että rengas on valmistettu viikolla 23 vuonna 2016. Petri Kivimäki/Yle

Laadukkailta näyttävät autonrenkaat voivat olla hengenvaaralliset – renkaiden ikää ei valvo kukaan


Summary: Pop-up rokotuspiste toimi Lahden jäähallin aulassa keskiviikkoillan Pelicansin liigapelin yhteydessä. Lahdessa joka kolmas 20–29-vuotias ei ole ottanut yhtäkään rokotetta.

Jonoa ei syntynyt, kun Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymä pystytti rokotuspisteen Pelicansien kotiotteluun.
 Yli 12-vuotiaiden oli mahdollista ottaa rokotus Pelicans–JYP-liigaottelussa Lahden jäähallin aulaan perustetussa pop up -rokotuspisteessä, koska alueen rokotustahti on terveysviranomaisen mielestä  hidastunut.
 Pop up -pisteiltä sai 1. tai 2. rokotuksen, jos ensimmäisestä annoksesta on vähintään kuusi viikkoa. Piste aukesi tuntia ennen ottelua ja pysyi avoinna koko ottelutapahtuman ajan.
 Lahtelainen  Juuso Kantola  marssi ensimmäisten joukossa rokotukseen.
 – Tähän oli helppo tulla. Aikaisemmin en ole ehtinyt rokotusta hakea. Suurimmalla osalla kavereistani taitaa olla molemmat rokotukset. Taidan olla porukan ainoa, jolla tämä oli vasta ensimmäinen.
 Lahden kokeilu ja rokotusten jakaminen jääkiekon liigapelien yhteydessä on tiettävästi kiekkoliigan ensimmäinen kerta.
 – Idea on aivan erinomainen. Seuraamme kiinnostuneina, miten se toimii, sanoo SM Liiga Oy:n toimitusjohtaja  Riku Kallioniemi.
 Toiseksi korkeimmalla sarjatasolla eli Mestiksessä pelaava SapKo Savonlinnasta järjestää pop up -rokotuspisteen  lauantain kotipelinsä yhteydessä.
 "Voimme kaksinkertaistaa rokotustahdin"
 Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymän avosairaanhoidon tulosaluejohtaja  Kimmo Kuosmanen  sanoo, että uusia keinoja tavoittaa asiakkaita rokotukseen tarvitaan.
 – Yritämme tehdä rokotuksen saamisen mahdollisimman helpoksi viemällä pisteen jääkiekko- tai koripallopelipaikalle. Nuorten rokotuskattavuus on Päijät-Soten alueella liian matala.
 Tulosaluejohtaja Kimmo Kuosmanen toivoo, että hyvinvointiyhtymä ja yritykset keksivät yhdessä lisää keinoja kannustaa ihmisiä rokotuksiin.  Janne Nykänen / Yle
 Päijät-Sotessa ensimmäisen rokotuksen on saanut melkein 82 prosenttia yli 12–vuotiaista. Yli 69 prosenttia on saanut kaksi rokotetta.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tiedot kertovat kuitenkin, että Lahdessa 20–29-vuotiaista kolmasosa on vailla yhtäkään koronarokotusta.
 – Annamme koko Päijät-Soten alueella noin 5 000 koronarokotusta viikossa. Rokotteita on ja voimme kaksinkertaistaa rokotustahdin, jos on tarvetta, tulosaluejohtaja Kimmo Kuosmanen kertoo.
 Keskiviikon jääkiekkopelin rokotepisteessä oli valmiina 60 rokoteannosta, mutta niitä voitiin tarpeen tullen valmistaa lisää.
 Urheilutapahtumassa pop up -rokotuspistettä kokeillaan seuraavan kerran Lahti Basketballin ottelussa keskiviikkona 6. lokakuuta.

Katsojille tarjottiin rokotuksia Pelicansin kotiottelussa, koska nuorten rokotekattavuus on Päijät-Hämeessä niin matala


Summary: Sisäministeri Maria Ohisalon mukaan poliisi saa ensi vuodelle enemmän rahaa kuin koskaan aiemmin Suomen historiassa. Poliisijohdon mielestä ensi vuodelta puuttuu vielä noin 30 miljoonaa euroa, jotta toiminta pysyisi tasaisena.

Poliisiylijohtaja  Seppo Kolehmaisen  mukaan poliisihallitus jatkaa yt-neuvotteluiden valmistelua niin kauan, kunnes rahoituksesta on “mustaa valkoisella”.
 Pääministeri  Sanna Marin  (sd.) lupasi tiistaina eduskunnassa, että poliisille etsitään riittävät resurssit, jotta poliisien määrä ei vähene.
 Tämä oli vastaus poliisihallituksen ilmoitukseen käynnistää yt-neuvottelut, jotka voisivat johtaa jopa 250 henkilön vähentämiseen.
 Poliisiylijohtaja Kolehmainen kertoo kuunnelleensa lupauksia ilolla, mutta odottaa yhä konkretiaa.
 Poliisi tarvitsisi hallituksen esittämän päälle vielä noin 40 miljoonaa euroa, jotta toiminta saadaan pidettyä vakaana. Tähän mennessä tästä summasta tulossa on hänen mukaansa 10,6 miljoona eli jäljelle jää vielä noin 30 miljoonan euron aukko.
 Tällä summalla toteutuisi myös hallituksen lupaus nostaa poliisien määrä 7 500 henkilötyövuoteen. Tavoite pitäisi hallituksen mukaan saavuttaa ensi vuoteen mennessä.
 – Meidän on pakko edetä (yt-)valmistelussa koko ajan, jotta saamme tämän lyhyen ajan käytettyä. Meillä on valmius pysäyttää tämä valmistelu, jos saamme päätöksen esimerkiksi ensi vuoden rahoituksesta, Kolehmainen kommentoi Ylelle.
 Poliisijohto käynnistää selvityksen
 Vuodesta toiseen jatkunut keskustelu poliisin määrärahoista on herättänyt keskustelua siitä, pitäisikö ulkopuolisen asiantuntijan selvittää, käyttääkö poliisi rahojaan tehokkaasti.
 Kolehmainen kertoo, että Poliisihallitus suhtautuu ajatukseen avoimesti. Kiinnostusta tehtävään on hänen mukaansa jo kysytty eräältä talouden asiantuntijalta.
 Väitteitä hallinnon paisumisesta Kolehmainen ei niele. Kymmenen vuotta sitten poliisin ylimmän johdon tehtävissä oli lähes saman verran ihmisiä kuin nytkin.
 Sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.) on tyytyväinen selvityksen tekemiseen, koska poliisin rahoitus on ollut ongelmana jo pitkään.
 – Hallituksenkin riveistä on toivottu, että on selvyys, mihin se raha menee, Ohisalo sanoi eduskunnassa toimittajille.
 – Poliisi saa ensi vuodelle budjetissa enemmän rahaa kuin koskaan aikaisemmin Suomen historiassa, ministeri jatkoi.
 Professori epäilee luottamuspulaa
 Miten on mahdollista, että poliisin määrärahoista käydään vääntöä vuosi toisensa jälkeen ja pienempinä pidettyjen rikosten tutkintoja jätetään tekemättä?
 Tämä on hyvä kysymys, sanoo rikos- ja prosessioikeuden professori  Matti Tolvanen  Itä-Suomen yliopistosta. Hän pitää kummallisena, että hallituksen budjettiesityksiä joudutaan tilkitsemään jälkikäteen lisärahoituksella vuosi toisensa jälkeen.
 Tolvanen pohtii, onko kyse sisäministeriön ja poliisijohdon luottamuspulasta.
 – Näyttää siltä, että poliitikot eivät ihan kaikessa luota poliisin johdon laskelmiin. Se on tietysti aika huolestuttavaa, koska voisi kuvitella, että poliisi parhaiten tietää minkä verran se rahaa tarvitsee.
 Sisäministeri Ohisalon mielestä luottamuspulaa hallituksen ja poliisijohdon välillä ei ole.
 – Hallitus tekee aina yhdessä päätökset siitä, mihin se jakamaton vara riittää. Tällä kertaa poliisi on saanut jakamattomasta varasta yli kymmenen miljoonaa, mikä on enemmän kuin yksikään viranomainen on saanut. Tämän olemme tehneet, mutta totta kai varmistamme myös sen, että jatkossa poliisi ei joutuisi tekemään sopeutustoimia henkilöstöstä, Ohisalo vastaa.
 Sisäministeri Maria Ohisalon (vihr.) mukaan poliisi saa ensi vuonna aiempaa enemmän rahoitusta. Markku Ulander / Lehtikuva
 Jopa 40 prosenttia jätetään tutkimatta
 Se, että rahaa ei ole, heijastuu Tolvasen mukaan petosten, pienten omaisuusrikosten ja lievien pahoinpitelyiden tutkintoihin.
 Tietyissä poliisipiireissä jopa 40 prosenttia kaikista tutkittavaksi tulevista rikoksista jätetään tutkimatta.
 – Kansalaisetkin voivat olla tästä huolissaan, sillä ne jutut, jotka jätetään tutkimatta, ovat yleensä sellaisia juttuja, joihin niin sanottu normaali kansalainen on jollakin tavalla osallisena.
 Helsingin yliopiston rikosoikeuden professori Kimmo Nuotio pitää ongelmallisena, että tutkimatta jätettyjen rikosten osuus on niin suuri. Antti Lähteenmäki / Yle
 Rikosoikeuden professori  Kimmo Nuotio  Helsingin yliopistosta arvioi, että toistuva keskustelu poliisin pienistä resursseista johtuu osin myös suurista odotuksista.
 – Odotukset poliisin tehtäviä kohtaan ovat aivan loputtomat. Tietysti tulee aina myös se kysymys siitä, osataanko poliisissa niitä resursseja käyttää ihan oikein.
 Pienempinä pidettyjen rikosten jättäminen tutkimatta voi hänen mielestään heikentää kansalaisten luottamusta poliisiin.
 Myös eduskunnan lakivaliokunta on pitänyt ongelmallisena, että rikokset jätetään niin usein tutkimatta.
 – Silloin kun lainsäätäjä on päättänyt, että on joitakin rangaistavia tekoja, tarvittaisiin poliisin puolelta kuitenkin jonkinlaista tehokkuutta näitä rikoksia selvittää, Nuotio sanoo.
 Lue myös:   Poliisi aloittaa yt-neuvottelut – henkilöstö vähenee 200–250 henkilötyövuodella, syynä rahapula
 Resurssipula vaivaa poliisia – rikosoikeuden professori: Erittäin suuri osa rikoksista jää tutkimatta

Poliiseja saatetaan yhä vähentää – rikosoikeuden professori ihmettelee luottamuspulaa poliisijohdon ja ministerien välillä


Summary: Hallituksen porvaripuolueet ovat vasemmiston ja vihreiden kanssa riidoissa pakkolunastuslain uudistamisesta. MTK puolestaan valitti EIT:hen, että Vantaa lunasti vanhan sukutilan maita liian halvalla.

Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto

Maiden pakkolunastuksista on tulossa yksi syksyn suurista riidanaiheista. Kiistaa käydään niin maan hallituksessa kuin Euroopan ihmisoikeustuomioistuimessa, jos se ottaa MTK:n tekemän valituksen käsittelyyn.
 Hallituksessa kiistanaiheena on laki kuntien oikeudesta pakkolunastaa maata. Pakkolunastuslaki on menossa uusiksi, mutta keskusta ja RKP ovat maanomistajille maksettavista korvauksista eri linjoilla kuin SDP, vihreät ja vasemmistoliitto.
 Yksimielisyyden puuttuessa laki lähti kesällä lausuntokierrokselle riitaisena.
 Lausuntokierroksella olleen esityksen mukaan maanomistajille maksettaisiin pakkolunastettavien maiden markkina-arvoa vastaavan korvauksen päälle 15 prosentin automaattinen korotus, vaikka hallituspuolueissa ei ole korvausprosentista sopua.
 Hallituslähteiden mukaan vasemmistopuolueiden ja vihreiden ajama taso on nollassa tai sen lähellä, kun taas keskustassa ja RKP:ssä on ymmärrystä jopa maanomistajien etujärjestöjen vaatimukselle, että korvaustasoa nostettaisiin Ruotsin tasolle eli 25 prosenttiin.
 Hallituksen on määrä ratkoa ristiriitaa ensi kuussa, ja keskusteluista odotetaan vaikeita. Kiistaa on siitäkin, koplataanko riita lunastuslaista yhteen hallituksen toisen lakihankkeen, maankäyttö- ja rakennuslain uudistuksen kanssa, mikä voisi myös vaikeuttaa ratkaisua entisestään.
 Toissaviikolla päättyneen lausuntokierroksen palaute oli ristiriitaista. Maanomistajia edustavat järjestöt, kuten MTK, kiittelivät korvaustason nostamista, mutta Kuntaliitto tyrmäsi sen täysin kestämättömänä ja virheellisenä.
 Esimerkiksi Sipoon kunta ennakoi lausunnossaan, että 15 prosentin korvaus lopettaisi kuntien tekemät vapaaehtoiset raakamaakaupat kokonaan ja johtaisi lunastusmäärien kasvuun. Syynä on, että maanomistaja saisi pakkolunastuksen kautta aina 15 prosenttia vapaaehtoisella kaupalla saatavaa korvausta enemmän.
 Kuntien taas olisi Sipoon lausunnon mukaan maksettava vapaaehtoisista kaupoista ainakin 15 prosenttia markkina-arvoa enemmän, mistä syntyisi hinnankorotuskierre.
 Porvaripuolueiden ajaman lainmuutoksen tavoitteena on turvata maanomistajan asema ja varmistaa, että lunastuksesta maksetaan perustuslain edellyttämä täysi korvaus. Hallitusohjelman mukaan uudistuksen tulee kuitenkin turvata myös kuntien maapolitiikka.
 Ideologinen jännite on ilmeinen, sillä porvaripuolueille kyse on omaisuudensuojasta ja vasemmistolle siitä, päättääkö maankäytöstä asuntorakentamista suunnitteleva kunta vai maidensa arvonnoususta hyötyvä maanomistaja.
 MTK hakee periaatteellista ratkaisua vanhan vantaalaistilan maiden lunastuksesta
 Maanomistajien etujärjestö ajaa muutosta lunastuskorvauksiin myös uutta oikeustietä.
 MTK on vienyt Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen Vantaan kaupungin tekemän pakkolunastuksen. Perusteena on, että lunastuksen korvaustaso rikkoo MTK:n mielestä Euroopan ihmisoikeussopimuksen omaisuudensuoja-artiklaa.
 Riidan keskiössä on Vantaan kaupungin pakkolunastama,  Saraksen tilaan kuulunut maa-alue , joka oli 300 vuotta saman suvun hallussa. Pakkolunastustettu 43 hehtaarin alue oli osa Saraksen 70 hehtaarin tilasta.
 Kaupunki lunasti alueen 3,25 miljoonalla eurolla. Se on noin neljännes summasta, jota rakennusliike oli aiemmin tarjonnut maista tilan omistavalle Saraksen perikunnalle.
 MTK tulkitsee, että maiden markkina-arvo on huomattavasti korkeampi kuin Vantaan maksama korvaus.
 Saraksen perikunnalla oli vuonna 2007 alustava sopimus peltojen myymisestä rakennusyhtiö SRV:lle, joka tarjosi perikunnan mukaan maista noin 12 miljoonaa euroa. Kaupunki ei halunnut antaa alueelle kaavoituslupaa, ja tarjous raukesi.
 MTK:n mukaan kyse on maanomistajille isosta periaatteellisesta ja taloudellisesta kysymyksestä, johon halutaan linjaus ihmisoikeustuomioistuimelta.
 MTK:n puheenjohtaja  Juha Marttila  sanoo, että vastaavanlaisia tapauksia on eri puolilla Suomea paljon muitakin. Hänen mukaansa ongelma on joidenkin kuntien hanakkuus käyttää pakkolunastuksia, vaikka olisi muitakin toimintatapoja.
 – Kaupunkien ei tule tehdä itse bisnestä sillä, että maa-alueita lunastetaan alihintaan ja haetaan arvonnousua itselle, Marttila syyttää.
 Verovaroin tehdyt investoinnit nostavat maan arvoa
 Maapolitiikan kehittämispäällikkö  Matti Holopainen  Kuntaliitosta sanoo, että kysymys on siitä, kenelle kuntalaisten yhteisesti maksamien investointien tuotto kuuluu. Holopaisen mukaan se on laaja yhteiskunnan oikeudenmukaisuuskysymys.
 Saraksen lunastetut maat sijaitsevat Vantaalla Kivistön kaupunginosassa, ja ne rajoittuvat etelässä asutukseen ja katuverkkoon. Alueelta on 1,5 kilometriä Kivistön juna-asemalle, jonka ympärille Vantaa suunnittelee tiivimpää rakentamista, laajimmillaan kahden kilometrin päähän.
 Vihreä konkaripoliitikko  Osmo Soininvaara   kirjoitti tapauksesta , että Saraksen maatilan arvo rakennusmaana on täysin Vantaan ja valtion yhdessä rahoittaman kehäradan ansiota. Hänen mukaansa on oikeudenmukaista, että kehäradan tuottama arvonnousu kuuluu Vantaalle.
 Korkein hallinto-oikeus  päätti toissavuonna , että Vantaan kaupunki voi pakkolunastaa Saraksen alueet, vaikka ne omistava perikunta ei sitä halua. Maaoikeus päätyi  viime vuonna  samalle kannalle, ja piti perintötilan lunastussummaa perusteltuna ja oikeudenmukaisena. Tilan päärakennus pihapiireineen jää edelleen perikunnan haltuun.
 MTK:ta korpeaa, että uudisrakentaminen on mahdollista vain kunnan maille
 MTK:n mukaan ongelmana on, että kunnat eivät lähtökohtaisesti halua antaa kaava-alueiden maanomistajien päästä hyötymään suunnitelluista rakennushankkeista vaan hankkivat maa-alueet itselleen ennen kaavoitusta, tarvittaessa lunastamalla.
 Lakimies  Leena Kristeri  MTK:sta sanoo, että maanomistajat ovat ottaneet pakkolunastuksista yhteyttä MTK:hon ympäri Suomea enemmän kuin aiemmin.
 – Pakkolunastuksen uhka on olemassa, ja se pelottaa ihmisiä, Kristeri sanoo.
 MTK arvostelee, että kunnat voivat nykylakien turvin toimia niin, etteivät ne salli uudisrakentamisen kaavoittamista muulle kuin kunnan omistamalle alueelle.
 MTK:ta korpeaa, että vapaaehtoiset kauppaneuvottelut eivät ole tasapuolisia, jos toisella osapuolella on mahdollisuus ottaa maat väkisin.
 Kuntaliiton Holopaisen mukaan pakkolunastus on viimeinen, harvaan käytetty keino, jos kunta ei pysty hankkimaan maata muuten.
 Holopainen korostaa, että ensimmäinen vaihtoehto on aina vapaaehtoisesta kaupasta neuvotteleminen, joka kestää toisinaan pitkään.
 Saraksen tapauksessa Vantaa oli aiemmin tarjoutunut ostamaan pakkolunastukseen päätyneen alueen 2,6 miljoonalla eurolla, mutta hinnasta ei syntynyt yksimielisyyttä.

Pakkolunastuksista tulossa suuri riita: Hallitus kiistelee korvauksista, MTK valittaa vantaalaistilan lunastuksesta ihmisoikeustuomioistuimeen


Summary: Jokaisella on oikeus tietää omien sosiaali- ja terveystietojensa käsittelystä. Perheenäiti tilasi lokitiedot ja huomasi, että tietoja on tarkasteltu luvatta. Rikos on sosiaalialalla uuden tietosuojalain ennakkotapaus.

Kaksi Kymenlaakson sote-yhtymä Kymsoten työntekijää on saanut tuomion tietosuojarikoksesta. Työntekijät olivat tarkastelleet asiakkaan tietoja Kymsoten rekisteristä ilman perusteita.
 Rikos kohdistui äitiin ja hänen alaikäiseen lapseensa. Eri osastoilla ja tehtävissä työskentelevät henkilöt vierailivat vuoden 2019 syyskuussa äidin tietoja sisältävällä rekisterisivulla alle kahden minuutin aikaerolla. Toinen työntekijöistä vieraili samalla myös lapsen tietoja sisältävällä sivulla.
 Poikkeuksellisen tuomiosta tekee se, että kyseessä on sosiaalialalla ennakkotapaus vuodesta  2019 lähtien voimassa olleen tietosuojalain  aikana.
 Rikos paljastui perheen äidille, kun hän teki Kymsotelle lokitietopyynnön.
 Selitystä ei löytynyt
 Työntekijät olivat katsoneet sekä äidin että lapsen päiväkirjaksi kutsuttua rekisterin sivua. "Päiväkirja" on käytännössä selonteko henkilön asiakkuudesta sosiaalihuollossa. Sivulla voi olla esimerkiksi tietoja siitä, millaisia palveluita asiakas käyttää ja millaisia asiakastapaamisia hänellä on ollut ja milloin.
 Äiti teki asian huomattuaan Kymsotelle selvityspyynnön siitä, miksi nämä työntekijät ovat katsoneet hänen ja hänen lapsensa tietoja.
 Suoraa selitystä sivuvierailuihin ei löytynyt. Äiti teki rikosilmoituksen, mutta poliisi jätti asian tutkimatta. Äiti tarjosi työntekijöille mahdollisuutta asian sovittelemiseen, mutta päätti lopulta viedä asian eteenpäin itse.
 – Päädyin tekemään siviilinä rikoskanteen käräoikeuteen. Tein itse esitutkinnan ja juristi teki syyttäjän osuuden. Me teimme käytännössä oikeiden viranomaisten työn, äiti kertoo.
 Yle ei julkaise naisen nimeä asian arkaluontoisuuden vuoksi ja hänen lapsensa henkilöllisyyden suojaamiseksi.
 Ei tuntenut kumpaakaan
 Perheen äiti kertoo tilaavansa Kymsotelta lokitiedot puolen vuoden välein, koska perhe on naisen mukaan joutunut jo aiemmin tietosuojarikosten uhriksi.
 Hän kertoo, ettei tuntenut tai tiennyt kumpaakaan tuomittua lainkaan ennalta. Heistä kumpikaan ei ollut asioinut perheen kanssa. Nainen ei usko, että lähes samaan aikaan tehdyt haut juuri hänestä ja hänen lapsestaan olisivat puhdasta sattumaa.
 Syytä sille, miksi juuri hänen tietojaan on tahdottu tonkia, on naiselle mysteeri.
 – Pakko sanoa, että luotto on nyt mennyt. En tule käyttämään enää millään muotoa Kymsoten sosiaalipuolen palveluita. Myisin mieluummin vaikka matot lattialta, jos talous heikentyisi.
 Vahinko ja työtehtävä
 Tuomion saaneet työntekijät kiistivät rikoksen ja sen, että he edes tuntisivat toisensa. Toinen heistä kertoi, että uhrin päiväkirjasivun avaaminen järjestelmässä oli vahinko.
 Toinen sanoi, että oli saanut työvuoronsa aikana puhelun sosiaali- ja kriisipäivystykseen juuri kyseiseltä äidiltä tai äidiksi esittäytyneeltä henkilöltä. Hän oli kertomansa mukaan tarkastanut äitiin ja hänen lapseensa liittyviä tietoja työtehtäviensä vuoksi.
 Äiti oli tekohetken aikaan todistetusti kampaajalla, eikä hän ollut soittanut sosiaali- ja kriisipäivystykseen. Työntekijät eivät olleet kirjanneet sivuvierailunsa syytä.
 Äiti kertoo, että tietoja urkkineita odotti klikkauksen takana tyhjä sivu, jolla oli vain nimi ja henkilötunnus. Äidin kohdalla tiedoista löytyi lisäksi tieto tukihakemuksesta lapsen harrastusta varten.
 Kymsoten aloittaessa toimintansa talvella 2019 vanhat merkinnät jäivät edellisen sosiaali- ja terveydenhuollon toimijan arkistoihin. Jos rekisterimerkinnät olisivat siirtyneet uuteen järjestelmään, nyt tuomion saaneet sosiaalityöntekijät olisivat voineet lukea useiden vuosien takaisia tietoja perheestä.
 "Toivottavasti yksittäistapauksia"
 Sosiaali- ja terveydenhuollon palvelujen asiakkaalla on oikeus pyytää tiedot siitä, kuka hänen tietojaan on käsitellyt. Yleensä asia tulee tietosuojavaltuutetun pöydälle, jos tapauksesta pyydetään lausunto.
 Apulaistietosuojavaltuutettu  Heljä-Tuulia Pihamaa  tietosuojavaltuutetun toimistosta kertoo, että samankaltaisia rikoksia ei tule vastaan kovin usein, mutta silti säännöllisesti.
 – Meidän tietoomme tulee niitä tapauksia, joissa tietoja luvatta katsellut henkilö on jäänyt kiinni. Toivottavaa on, että väärinkäytöstilanteet ovat vain yksittäisiä poikkeuksia, sanoo Pihamaa.
 Pihamaa muistuttaa, että toimialan harjoittajan velvollisuus on seurata sitä, että tietoja käsitellään vain työtehtävien edellyttämällä laajuudella.
 Uteliaisuus toi tuomion
 Kymenlaakson käräjäoikeus katsoi, että sosiaalityöntekijät olivat katsoneet asiakastietoja silkkaa uteliaisuuttaan. Molemmille määrättiin maksettavaksi tietosuojarikoksesta kymmenen päiväsakkoa. Tuomiosta kertoi ensin  Kouvolan Sanomat .
 Työntekijät määrättiin myös maksamaan äidille yhteensä 600 euroa korvausta kärsimyksestä ja korvaamaan oikeudenkäyntikuluja noin 4 200 euron edestä.
 Tuomio saatiin vasta kaksi vuotta rikoksen jälkeen, mutta äiti on tyytyväinen lopputulokseen. Tärkeintä oli saada tekijät vastuuseen. Hän on pettynyt siihen, että tällaista voi tapahtua taholla, jonka tulisi olla luotettava.
 – Suosittelen lämpimästi pitämään omista oikeuksista ja yksityisyydensuojasta kiinni. Toivon, että ihmiset heräisivät siihen, ettei tämä ole mikään lintukoto. Toisten asioihin osataan kyllä puuttua, mutta oikeudet jäävät mitättömiksi, jos niistä ei ota itse selvää ja aja niitä.
 Tuomio ei ole lainvoimainen. Koska kyseessä on ennakkotapaus, siitä voi valittaa hovioikeuden lisäksi myös ennakkopäätösperusteella korkeimpaan oikeuteen.
 Lisää aiheesta:   Emilia Laurila, 25, halusi selvittää, mitä tietoja hänestä on kerätty – paljastui hämmentävän tarkkaa raportointia ja yllättäen tuhottuja tietoja

Yksi klikkaus maksoi sosiaalialan työntekijöille 4800 euroa – tutkivat vieraan perheenäidin tietoja, kun tämä istui kampaajalla


Summary: Yhdysvalloissa katoaa lähes satatuhatta tummaihoista naista joka vuosi. Heistä suurin osa ei päädy uutisotsikoihin. Suositun bloggaajan surma käynnisti jälleen keskustelun tasa-arvosta.

Sosiaalinen media räjähti, kun suosittu bloggaaja  Gabrielle Petito  katosi elokuun lopussa.
 Nuori, kaunis nainen oli kiertämässä Yhdysvaltojen kansallispuistoja matkailuautollaan kihlattunsa  Brian Laundrien , 23, kanssa ja dokumentoi matkaansa ahkerasti muun muassa Youtubessa ja Instagramissa.
 Gabby Petiton elämä näytti kuvissa ja videoissa täydelliseltä. Luonnossa viihtyneet rakastavaiset hymyilivät upeissa maisemissa.
 Postaukset loppuivat elokuun 25. päivän jälkeen. Somekansa alkoi haravoida pariskunnan reittiä. Heidän autonsa löytyi kansallispuistosta Wyomingin osavaltiossa. Kahdeksan päivää katoamisen jälkeen Petito löydettiin surmattuna lähimaastosta.
 Tapaus on ollut näkyvästi esillä  uutisotsikoissa , ja Yhdysvalloissa sitä on käsitelty somen lisäksi laajasti valtakunnallisissa televisio-ohjelmissa.
 – Hän oli aina hyvällä tuulella, sai minut nauramaan ja huolehti muista, Petiton ystävä  Rose Davis  sanoi 48 Hours -ohjelmassa.
 Gabby Petito julkaisi Instagram-tilillään kuvia kiertomatkastaan. AOP / Gabby Petiton Instagram
 Sosiaalisen ja muun median valtava kiinnostus bloggaajaa kohtaan voidaan selittää "kadonneen valkoisen naisen syndroomalla".
 Sosiologien käyttämällä termillä viitataan kohtuuttomaan suureen mediahuomioon, jota nuorten, viehättävien valkoihoisten naisten ja tyttöjen katoamiset saavat verrattuna muiden ihmisryhmien katoamisiin.
 Alkuperäiskansojen naisten katoamiset sivuutetaan
 Jos kadonnut henkilö ei ole sosioekonomiselta taustaltaan vähintään keskiluokkainen ja ihonväriltään vaalea nainen,  hänen omaan taustaansa saatetaan ajatella liittyvän jotain epäilyttävää .
 Esimerkiksi Pohjois-Amerikan alkuperäiskansoihin kuuluvien naisten tai miesten katoamisia huomioidaan mediassa niukasti.
 National Indigenous Women’s Resource -keskuksen (NIWR) mukaan alkuperäiskansoihin kuuluvia naisia ja tyttöjä tapetaan Yhdysvalloissa yli  kuusi kertaa enemmän  kuin valkoisia naisia.
 Mediassa uhreista kirjoitetaan negatiivisemmin ja tapauksista julkaistaan vähemmän tietoa kuin valkoisten naisten katoamisista.
 North Portin kaupungintalon ulkopuolelle on syntynyt Gabby Petiton muistopaikka, johon ohikulkijat ja naapurit tuovat kukkia.  AOP
 NIWR-keskuksen raportin mukaan vain 18 prosenttia alkuperäiskansoihin kuuluvien naisten surmista Wyomingin osavaltiossa huomioitiin mediassa viimeisen kymmenen vuoden aikana. Valkoisten naisten surmista  51 prosenttia ylitti uutiskynnyksen .
 Mediahuomion puuttuminen ja asenteellinen kirjoittaminen vähentävät yleisön sympatioita ja viranomaisten saamien vihjeiden määrää.
 "Kadonneen valkoisen naisen syndroomaa" potevat median lisäksi myös viranomaiset.
 He saattavat olla epäasiallisia kuulustellessaan alkuperäiskansaan kuuluvan uhrin omaisia ja  voivat vihjata esimerkiksi , että uhri tulee työttömyydestä kärsivästä avioeroperheestä, jossa käytetään huumeita.
 Puolet  vuosina 1999–2017 tehdyistä alkuperäiskansoihin kuuluvien henkilöiden murhista puuttuu liittovaltion poliisin FBI:n tiedostoista. FBI tutkii vakavia, osavaltion rajat ylittäviä rikoksia.
 Kadonneiden mustien löytämiseksi ei tehdä tarpeeksi
 Kadonneet mustat ja tummaihoiset ihmiset eivät myöskään saa yhtä paljon huomiota kuin kadonneet valkoiset.
 Violence Policy -keskuksen tutkimuksen mukaan miehet tappoivat Yhdysvalloissa  lähes kolme kertaa enemmän  mustia naisia ja tyttöjä kuin valkoisia naisia vuonna 2018. Tapauksista suurin osa ei koskaan päädy uutisiin.
 Kun mustien ja latinonaisten katoamisista raportoidaan, heistä kirjoitetaan tutkimusten mukaan  väheksyvään ja syyllistävään sävyyn .
 Monet kadonneita tyttäriään tai poikiaan etsivät mustat vanhemmat,  kuten uutiskanava CNN:n haastattelema David Robinson , ovat sitä mieltä, että viranomaiset eivät käytä kadonneiden löytämiseksi tarpeeksi resursseja. Sen sijaan poliisi näyttäisi antavan tapausten vanheta. Kadonnut saatetaan myös luokitella kotoa karanneeksi.
 FBI:n tilastojen mukaan  Yhdysvalloissa noin kolmannes kateissa olevista vuonna 2020 oli mustia. Koko väestöstä mustia on 13 prosenttia.
 "Tämä alue on varattu Gabby Petiton muistopaikaksi", lukee kyltissä North Portin kaupungissa Floridassa. AOP
 Katoamistapausten selvittelyyn uutta puhtia
 Syyllinen naisten surmiin on 92 prosentissa tapauksista mies, jonka nainen on tuntenut. Usein surmaaja on naisen entinen tai nykyinen aviomies tai poikaystävä.
 Surmatun bloggaajan Gabby Petiton tapauksessa poliisi etsii naisen kihlattua Brian Laundrieta.
 Laundrie on etsintäkuulutettu toisen henkilön pankkikortin käyttämisestä luvatta.
 – Instagram-unelma puhkesi ajoittain, sillä Brian on mustasukkainen ja osaa olla manipuloiva saadakseen, mitä haluaa, Petiton ystävä Rose Davis sanoi 48 Hours -ohjelmassa.
 North Portin asukkaita kokoontui muistamaan surmattuna löytynyttä Petitoa lauantaina 25. syyskuuta. Petito asui Floridassa sijaitsevassa North Portissa kihlattunsa kanssa. AOP
 Gabby Petiton tapaus ja kadonneen valkoisen naisen syndrooman käsittely mediassa ovat tuoneet uutta huomiota ja kiireellisyyttä myös tuhansien muiden naisten katoamisten selvittämiseen.
 Yhdysvaltain sisäministeri  Deb Haaland  on sanonut, että Petiton saaman mediahuomion pitäisi  muistuttaa alkuperäiskansoihin kuuluvien naisten katoamisista  ja murhista. Haaland kuuluu äitinsä puolelta laguna pueblo -alkuperäiskansaan.
 Sosiaalisessa mediassa on nostettu esiin etenkin aasialaistaustaisen  Lauren Chon , 30, katoaminen, josta uutisoitiin aluksi vain niukasti.
 FBI on nyt aloittanut uudelleen Chon aktiivisen etsinnän. Cho katosi Kalifornian Joshua Tree -kansallispuistossa kolme kuukautta sitten.
 Katoamisen yksityiskohdat ovat epäselviä, eivätkä tähänastiset tutkimukset ole tuottaneet tulosta. Nyt  uusia erikoistutkijoita on liittynyt mukaan  tapauksen selvittämiseen.
 Lue myös:
 Kadonneen naisen kasvot hymyilevät mediassa vuosia, mutta miesten kohtalot unohtuvat – tutkijat kertovat, mistä kauniin tytön syndrooma johtuu
 Rooseveltin yliopiston journalismin opiskelijoiden projekti Chicagossa selvittämättä jääneistä naisten murhista

Valkoihoinen Gabby Petito, 22, surmattiin ja se sai valtavan huomion – Yhdysvalloissa kysytään, miksi ei-valkoisten katoamiset sivuutetaan


Summary: Ujuni Ahmed kertoo kärsineensä nuorena keskittymishäiriöstä. Ampumaradalla hän kokee, että mieli on täydellisesti levossa.

Ihmisoikeusvaikuttaja  Ujuni Ahmed  kokee taistelleensa nuoresta saakka muiden vaatimuksia ja toiveita vastaan. Osittain nämä kokemukset ovat myös viitoittaneet hänet työhön ihmisoikeusvaikuttajaksi.
 – Minusta tuntuu, että olen käyttänyt koko nuoruuden siihen, että taistelen, mitä en halua tehdä, hän kertoi Puoli seitsemän -ohjelmassa.
 Vaatimuksia, toiveita ja ohjausta tuli nuorelle Ahmedille monelta suunnalta, mutta hän koki, että kukaan ei kysynyt, mitä hän haluaa.
 – Nuorempana minulla oli keskittymiseen liittyvä häiriö ja en saanut sitä tukea, jota olisin kaivannut. Koulustakin muistan, että minua ohjattiin sellaiselle alalle, mitä en halunnut.
 Ylelle aiemmin antamassaan  haastattelussa  Ahmed kertoi kokeneensa, että suomalainen koulu vahvisti sitä käsitystä, joka myös hänen yhteisössään vallitsi: Opiskelu ja ura eivät kuuluneet hänelle.
 – Kukaan ei koskaan kysynyt, mitä minä haluan tai missä näen itseni.
 Ahmed nosti esiin tyttöjen silpomisen Suomessa
 Ahmed työskentelee tällä hetkellä Feenix Helsinki -järjestön toiminnanjohtajana. Järjestö pyrkii kaventamaan kuilua yhteiskunnan ja maahanmuuttajayhteisöjen välillä.
 Muutama vuosi sitten järjestö teki raportin tyttöjen sukuelinten silpomisesta Suomessa. Silpominen on jo nyt rikos Suomessa, mutta järjestön raportti paljasti, että Suomesta viedään tyttöjä ulkomaille silvottavaksi. Aihe nousi isoksi keskustelunaiheeksi ja eteni kansalaisaloitteen kautta eduskuntaan. Nyt oikeusministeriössä valmistellaan silpomiseen liittyvää täsmennystä rikoslakiin. Se kattaisi kaikki silpomisen eri muodot.
 – Toivotaan, että tämän hallituskauden aikana siitä tehdään tarvittavat lainsäädännön muutokset.
 Ahmedille tämä on työvoitto pitkässä prosessissa.
 "Ampumaradalla mieleni on levossa"
 Jokainen meistä tarvitsee keinoja palautua ja tyhjentää päätä työpäivän tai stressaavan elämänvaiheen jälkeen. Ahmed kertoo kokeilleensa perinteistä ulkona luonnossa kävelyä ja tanssia, mutta mikään laji ei ole auttanut keskittymiseen niin kuin ampuminen.
 – Olen käynyt nyt noin kaksi vuotta ampumassa radalla. Kaikki alkoi niin, että kokeilin mökillä ilmapistoolilla ampumista ja sen jälkeen sain synttärilahjaksi kokeilukerran ampumaradalle. Jäin jotenkin kiinni siihen lajiin.
 – Koen, että kun ammun, niin aivoni tyhjenee ja keskittymiseni on vain siinä yhdessä asiassa. Mieleni on levossa, Ahmed selventää.
 Lajissa Ahmedin mielestä parasta on se, että se vaatii hyvin tarkkaa keskittymistä.
 – Siinä ei ole aikaa, tilaa eikä mahdollisuutta edes ajatella mitään muuta. Kaikissa muissa tilanteissa aivoni lähtevät helposti harhailemaan työasioihin, Ahmed selventää.
 Katso koko lähetys Areenasta

Ihmisoikeusvaikuttaja Ujuni Ahmed käsittelee työssään raskaita aiheita – kun aivot tarvitsevat nollausta, hän menee ampumaradalle


Summary: Yli 50 000 suomalaista on pudonnut vaikeasti työllistyvien joukkoon verrattuna koronaa edeltäneeseen aikaan.

– Kyllä minä vähän räjäyttäisin tätä nykysysteemiä, toteaa Helsingin kaupungin maahanmuutto- ja työllisyysasioiden päällikkö  Ilkka Haahtela . Hänen mielestään pitkäaikaistyöttömien ohjaaminen takaisin työelämään tapahtuu tällä hetkellä liian monimutkaisesti.
 Haahtela kehittäisi erityisesti sitä, miten työikäinen työtön suomalainen voi kouluttautua ja kehittää taitojaan.
 – Meillä pitäisi olla tosi yksinkertainen, selkeä elinikäisen oppimisen malli. Jos lähden kouluttamaan itseäni, oppimaan uutta, sen tulisi olla taloudellisesti kannattavaa, hän sanoo.
 Suomessa  pitkäaikaistyöttömien määrä on kasvanut vuodessa paljon, yli 40 prosenttia , ja vuoteen 2019 verrattuna luku on jo kaksinkertaistunut. Tämä tarkoittaa, että yli 50 000 suomalaista on pudonnut vaikeasti työllistyvien joukkoon verrattuna koronaa edeltäneeseen aikaan.
 Pitkäaikaistyöttömyyden taustalta on tunnistettu monia tekijöitä. Muun muassa peruskoulun jälkeisen koulutuksen ja työhistorian puuttuminen sekä pitkät työttömyysjaksot ovat yhteydessä pitkäaikaistyöttömyyteen.
 Haahtelan mukaan pitkäaikaistyöttömäksi luisumista voitaisiin estää puuttumalla kierteeseen varhain.
 – Minun mielestäni heti siinä (työttömyyden) alussa pitäisi katsoa, onko se osaaminen sellaista, jota yritykset etsivät tulevaisuudessa.
 Katso koko A-studion keskustelu pitkäaikaistyöttömyydestä  Yle Areenasta .

Pitkäaikaistyöttömiä on yhä enemmän, vaikka talous kasvaa – "Räjäyttäisin tätä nykysysteemiä", sanoo työvoimayksikön päällikkö


Summary: Uhrilla ei ole välitöntä hengenvaaraa. Poliisin alustava käsitys on, että ampumista on edeltänyt tekijän ja uhrin välinen riitatilanne.

Yhtä miestä on ammuttu Meri-Rastilassa Itä-Helsingissä, Helsingin poliisi kertoo Twitterissä.
 Poliisi etsii ampujaa usean partion voimin Vuosaaren ja Rastilan alueella. Uhrilla ei ole välitöntä hengenvaaraa. Poliisin alustavan käsityksen mukaan ampumista edelsi riitatilanne.
 Viranomaiset saivat ilmoituksen tapauksesta hieman ennen kello kymmentä perjantai-iltana.
 Poliisi tiedottaa asiasta lisää aikaisintaan lauantaina.

Miestä ammuttiin Helsingin Meri-Rastilassa – poliisi etsii tekijää


Summary: Eurostatin mukaan kuluttajahinnat nousivat syyskuussa 3,4 prosenttia vuoden takaisesta eli korkeimmalle tasolleen sitten vuoden 2008. Inflaation kiihtyminen voi lisätä palkankorotusvaatimuksia syksyn neuvottelukierroksella.

Pitkään kestänyt lähes nollainflaation aikakausi saattaa olla lopuillaan. Euroalueen inflaatio kiihtyi rajusti syyskuussa: EU:n tilastokeskuksen Eurostatin mukaan kuluttajahinnat nousivat vuoden takaisesta 3,4 prosenttia. Inflaatio kiihtyi korkeimmalle tasolleen sitten vuoden 2008.
 Miksi hintojen nousu on kiihtynyt, Danske Bankin pääekonomisti Pasi Kuoppamäki?
 – Siihen on monta osatekijää. Osittain se selittyy vertailuajankohdalla, joka oli hyvin matala viime vuonna, kun koronakriisi oli syvimmillään. Esimerkiksi Saksassa oli alennettu arvonlisäverokanta, joka on nyttemmin nostettu normaalille tasolle. Polttonesteet ovat kallistuneet ja moni muukin on kallistunut, koska talous on elpynyt.
 Onko tämä vain väliaikainen piikki vai voiko tästä seurata pidempikin kovemman inflaation jakso?
 – Inflaatio nousee luultavasti vielä nähtyäkin korkeammalle lähikuukausina, mutta odotamme inflaation laskevan ensi vuonna. Raaka-aineet eivät välttämättä kallistu enää enempää ja Saksassa arvonlisäveron vertailuajankohta on normaalilla tasolla.
 – Mutta on pelkoja, että inflaatio pysyy pidempään korkeammalla. Silloin palkkavaatimukset alkavat nousta. Kun talouden nousukausi näyttää jatkuvan, niin inflaatio varmaan nousee esille syksyn palkkakierroksella. Varmasti pyydetään lisää liksaa, että ostovoima säilyisi.
 – Myös palveluiden hinnat lähtevät nousuun. Vielä syyskuussa palveluiden hinnat nousivat euroalueella maltillisesti, mutta jos ne kiihtyvät, meillä on pitkäkestoisempi inflaatiojakso kenties edessä. Palvelusektori on kärsinyt koronakriisistä eniten ja kun se nyt toipuu kohisten, siellä saattaa olla patoutuneita hinnankorotuspaineita.
 Pitääkö inflaatiosta olla huolissaan täällä Suomessa?
 – Suomen inflaatio on onneksi ollut vielä maltillista, reilua kahta prosenttia, Ei Saksan reilua 3-4 prosentin tasoa. Mutta kyllä sekin syö säästäjän ostovoimaa eli talletusten ja turvallisten sijoitusten reaalinen arvo laskee.
 – Rahojaan ei kannata makuuttaa talletustilillä Ihan hirveästi, vaan etsiä kohteita, joista saa tuottoa. Ehkä kannattaa ottaa huomioon, että jonkun vuoden aikavälillä korotkin voivat lähteä nousuun, jos inflaatio pysyy korkealla.
 Mitä tästä voi seurata? Mitä tekee Euroopan keskuspankki EKP?
 – Syyskuun inflaatio ylittää EKP:n kahden prosentin tavoitteen. Kun taloudessa on samaan aikaan nähtävissä elpymistä, todennäköisesti EKP purkaa poikkeustoimia, ensimmäiseksi lopettaa koronapandemian vuoksi toteutetun arvopapereiden osto-ohjelman ensi vuoden alkupuolella. Ei syydä rahaa enää lisää markkinoille, vaan rahapolitiikkaa lähdetään normalisoimaan osto-ohjelmien purkamisen kautta. Siitä on vielä matkaa siihen, että ohjauskorkoa lähdettäisiin nostamaan.
 Euroalueella on elelty pitkään lähes nollainflaatiossa. Onko nyt nähty hintojen nousu ikään kuin paluuta normaaliin?
 – Ollaan palattu lähemmäs normaalia. Euroalue kärsi pitkään pikemmin liian matalasta kuin liian korkeasta inflaatiosta. Nyt meillä pitkästä aikaa on aitoa inflaatiota, eikä se ole pelkästään huono asia, se ei vaan saa kiihtyä enää lisää tästä.
 – Inflaatio kertoo siitä, että taloudessa eletään normaalimpia aikoja ja sillä tavalla se on merkki terveemmästä taloudesta. Osittain se kertoo myös pullonkauloista tuotannossa ja siitä että tavaraa tai palveluita on liian vähän kysyntään nähden.

Euroalueen inflaatio kiihtyi syyskuussa korkeimmalleen sitten vuoden 2008 – Danske Bankin pääekonomisti kertoo, onko syytä olla huolissaan ja mitä tästä seuraa


Summary: Vihreät valitsee puheenjohtajan sijaisen kolmen varapuheenjohtajan joukosta. Harjanteen ja Suomelan lisäksi varapuheenjohtajana toimii Hanna Holopainen. Valinta sisäministerin sijaisesta tehdään myöhemmin.

Vihreiden puoluehallitus valitsee perjantai-illasta puheenjohtajan sijaisen. Sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.) jää marraskuussa perhevapaille.
 Puolueen sääntöjen mukaan puheenjohtajan sijaiseksi voidaan nostaa yksi varapuheenjohtajista. Vihreiden varapuheenjohtajat ovat kansanedustajat  Atte Harjanne ,  Hanna Holopainen  ja  Iiris Suomela .
 Eri mediat ovat jutuissaan pitäneet vahvimpana  sijaisehdokkaana tamperelaista kansanedustajaa Iiris Suomelaa.
 Taustakeskusteluissa vihreät ajattelevat, että tulevan puheenjohtajan keskeisin tehtävä on johdattaa puolue aluevaaleihin. Aluevaalit pidetään tammikuun lopussa 2022, ja Ohisalo palaa takaisin puolueen johtoon näillä näkymin ensi kesänä.
 Asetelman on nähty palvelevan Suomelan ehdokkuutta, koska toinen varapuheenjohtaja Atte Harjanne on Helsingistä.
 Helsinki järjestää sosiaali- ja terveydenhuollon palvelut itsenäisesti myös sote-uudistuksen jälkeen, minkä takia Helsingissä ei äänestetä erikseen aluevaaleissa.
 Kolmas vaihtoehto puheenjohtajan sijaiseksi on lappeenrantalainen Hanna Holopainen. Hänen nimensä nousee taustakeskusteluissa harvemmin esiin kuin Suomelan ja Harjanteen.
 Vihreät pitävät tiedotustilaisuuden sijaisen valinnasta puoluehallituksen kokouksen yhteydessä, ja sen on arvioitu alkavan kello 19.15.
 Ministerin sijainen valitaan myöhemmin
 Vihreiden eduskuntaryhmä ja puoluevaltuuskunta valitsevat hieman yli viikon päästä itselleen ministerin sijaisen, koska Ohisalo väistyy perhevapaan ajaksi myös sisäministerin tehtävästä.
 Ylen tietojen mukaan vihreiden ajatukset uudesta ministeristä ovat vielä auki. Julkisuudessa on pyöritetty vaihtoehtona laajempaa ministerikierrätystä, jossa ministerin sijainen valittaisiin ilmasto- ja ympäristöministeri  Krista Mikkosen  tilalle.
 Mikkonen puolestaan siirtyisi sisäministerin paikalle, ja täten Ohisalo palaisi perhevapailta ympäristö- ja sisäministeriksi.
 Asiaa perustellaan vihreissä muun muassa sillä, että Ohisalon siirtyminen uuteen ministeriöön toisi ilmasto- ja ympäristöasioille uutta painoarvoa.
 Samalla vihreät toivovat, että puolue saisi ilmasto- ja ympäristötavoitteitaan läpi loppukauden aikana, kun puolueen puheenjohtaja olisi ajamassa niitä.
 Myös sijaisuuden ajalle ajoittuu useita merkittäviä asioita vihreille ja hallituskumppaneille. Alkuvuodesta hallituksen pitäisi sopia työllisyys- ja ilmastotoimista. Edessä ovat myös kevään kehysriihen kovat talouspäätökset.
 Ministerin sijaiseksi vihreissä on julkisuudessa esitetty eduskuntaryhmän puheenjohtajaa  Emma Karia  ja Atte Harjannetta.
 Lue lisää:
 Kansanedustaja Iiris Suomela vahvoilla vihreiden sijaisjohtajaksi, varapuheenjohtaja Atte Harjanne sen sijaan heikoilla helsinkiläisyytensä tähden
 Vihreät valitsivat poikkeuksellisen jännittävässä vaalissa varapuheenjohtajikseen Atte Harjanteen, Iiris Suomelan ja Hanna Holopaisen – Kolmikon joukosta valitaan Ohisalon tuuraaja

Katso suorana kello 19: Vihreät valitsee sijaisen puheenjohtaja Maria Ohisalon tilalle – todennäköinen valinta on Iiris Suomela tai Atte Harjanne


Summary: Valtiovarainministeri Annika Saarikon (kesk.) esittämä lisärahoitus on osa vuoden neljättä lisätalousarvioesitystä, joka julkaistaan maanantaina. Hänen mukaansa poliisi voi nyt päättää aloittamansa yt-neuvottelut.

Valtiovarainministeri  Annika Saarikko  (kesk.) esittää poliisille 30 miljoonan lisärahoitusta osana maanantaina julkistettavaa tämän vuoden neljättä lisätalousarvioesitystä.
 Tämä tehdään Saarikon mukaan toiminnan varmistamiseksi kertaluonteisella lisäyksellä ja vahvistamalla siten poliisille ensi vuodelle siirtyvää erää eli niin sanottua talouden puskuria. Saarikko kertoi asiasta STT:lle perjantaina.
 – Tähänkin asti poliisi on turvautunut siirtyviin eriin eli käyttämättä jääneeseen puskuriin, joten nyt vahvistetaan puskuria tänä vuonna, jotta poliisin ensi vuoden talouden pohja voidaan varmistaa, Saarikko sanoo.
 Hänen mukaansa poliisi voi tämän seurauksena päättää aloittamansa yt-neuvottelut. Hän kertoo tavanneensa poliisiylijohtaja  Seppo Kolehmaisen  perjantaina ja keskustelleensa asiasta hänen kanssaan.
 – Muuten poliisin määrärahapuskuri olisi kohtuuttoman pieni ensi vuodelle, eikä turvaisi edellytyksiä varautua yllättäviin ja ennakoimattomiin menoihin.
 Saarikko sanoo, että lisärahoituksen turvin voidaan estää poliisin henkilöstön määrään kohdistuvat sopeuttamistoimet ja lisäksi toteuttaa hallitusohjelman tavoitetta nostaa poliisien määrä 7 500:aan.
 – Samalla olemme käynnistämässä yhdessä sisäministeriön ja poliisin kanssa selvitystä poliisin määrärahojen käytöstä viime vuosina ja menotarpeisiin liittyvistä kehitysnäkymistä, Saarikko sanoo.
 Lisää aiheesta:
 Poliisilta on puuttunut 30 miljoonaa miltei joka vuosi kuten nytkin – jo 1998 silloinen rahaministeri Sauli Niinistö ihmetteli, minne rahat valuvat

Saarikko esittää poliisille 30 miljoonan euron lisärahoitusta ensi vuodelle


Summary: Muutaman kilometrin päähän Kuopion keskustasta valmistuu 35 miljoonan euron satsauksen myötä hulppea tapahtuma- ja urheilukeskus kallion sisään.  Työmaalta tulee louhetta yli 8000 autokuormaa.

Kuopiossa on meneillään poikkeuksellinen työmaa. Puolustusvoimien vanhat luolat muuttuvat kalliota räjäyttämällä ja louhimalla keskukseksi, joka tuo maan sisään useiden eri lajien liikuntatiloja ja mahdollisuuden järjestää tapahtumia.
 Luolaston uumeniin tulee katsomotilaa 2 500-päiselle yleisölle. Uusissa tiloissa voi harrastaa esimerkiksi salibandyä, futsalia ja lentopalloa. Lisäksi keskukseen tulee kuntosali, ryhmäliikuntatiloja ja harjoituspaikka kamppailulajeille.
 Liikuntatilojen lisäksi luolastoon tulee myös väestönsuojatilat noin 7 000 ihmiselle.
 Vuositasolla kävijöitä voisi olla jopa 300 000. Päivisin tiloja voivat käyttää Savilahden alueella toimivien Savon ammattiopiston, Savonia ammattikorkeakoulun ja Itä-Suomen yliopiston opiskelijat. Savilahti on rakenteilla oleva asuin-, opiskelu- ja työssäkäyntialue, joka  muuttaa Kuopion kaupunkikuvaa merkittävästi .
 Havainnekuvassa tulevasta keskuksesta näkyy suunniteltu sisäänkäynti.  Arkkitehdit Davidsson Tarkela Oy
 Luolastoon uppoaa yli 35 miljoonaa euroa
 Kuopio hankki luolastoa omistukseensa vuonna 2014. Vuosien pohdinnan jälkeen kaupunki tarttui toimeen. Satsauksen arvo on 35 miljoonaa euroa.
 Rakentaminen on kallistunut ja se voi vaikuttaa keskuksen valmistumiseen.
 – Liikuntatilojen rakentaminen kallioluolan sisään ei ole tyypillistä. Tämä toteutetaan yhteistoimintahankkeena. Etsimme kustannustehokkuutta ja varmistamme, että laatu ja toiminnallisuus on hyvä, sanoo rakennuttaja  Marko Väätäinen  Kuopion Tilapalveluista.
 Väätäinen arvioi, että Savilahden liikunta- ja tapahtumakeskus saadaan käyttöön loppuvuodesta 2023 eli valmistuminen venyy joitakin kuukausia ensiarviosta. Alun perin tavoitteena oli, että tilat valmistuvat kesällä 2023.
 Luolastoa laajennetaan räjäyttämällä ja louhimalla. Työvaiheet on suunniteltu tarkasti ennakkoon.  Toni Pitkänen / Yle
 Kalliota louhitaan kymmeniä tuhansia kuutioita
 Tulevan liikuntakeskuksen ulkopuolella on jo valtava kasa eri kokoista kiveä. Mittavassa kalliorakennusurakassa tulee louhetta noin 63 000 kuutiometriä. Kuorma-autolasteina se on noin 8 000 kuormaa.
 Tällä hetkellä työmaalla tehdään räjäytyksiä arkipäivisin ja louhintatyö jatkuu helmikuun loppuun asti.
 – Tämä on mielenkiintoinen urakka. Tilat ovat isot ja halliin jännevälit ovat mahtavat. Matala kalliokatto tuo haastetta, sanoo valvoja  Tapani Lyytinen  Sitowise-yhtiöstä.
 Liikuntakeskus rakentuu uudelle asuin- ja työssäkäyntialueelle muutaman kilometrin päähän Kuopion ydinkeskustasta.  Toni Pitkänen / Yle
 Louhinta on vaatinut tarkan ennakkosuunnittelun
 Vaativassa kalliorakennusurakassa on mallinnettu etukäteen, miten kallio käyttäytyy louhinnan eri vaiheissa. Louhinta on tehtävä tietyssä järjestyksessä ja työssä on systemaattisesti vuoroteltava louhinnan ja lujituksen välillä.
 Louhittavan luolaston pituus on noin 140 metriä, leveys noin 50 metriä ja korkeus suurimmillaan noin 18 metriä.
 Kallion sisässä on vielä vaikea hahmottaa, miten liikuntatilat asettuvat.  Toni Pitkänen / Yle
 Luolaston sisällä on pimeää ja kosteaa. Maallikon on vielä hankala kuvitella, miten nykyaikaiset tilat saadaan sijoitettua kallion sisään.
 Luolaston tiivistykseen käytetään sementtiä noin 90 tonnia. Pultitukseen menee terästä 280 tonnia.
 Kakkosvaiheen eli sisärakentamisen toteuttajaksi kaupunki on valinnut rakennusliike Laptin. Sisätöiden tarkka aloittamisaika on vielä harkittavana.
 Luolastoon rakennetaan sisäliikuntatilat, joissa pystyy järjestämään erilaisia tapahtumia.  Toni Pitkänen / Yle
 Uusia liikuntatiloja kaivattu kaupunkiin kipeästi
 Tutustumiskierroksella kallion sisässä mukana oleva Kuopion kaupungin liikuntapalvelusuunnittelija  Ilja Venäläinen  on innoissaan.
 – Tämä on massiivinen parannus sisäpalloilu- ja sisäliikuntatiloihimme. Suurin osa liikuntahankkeistamme on ollut korvaavia eli vanhaa tilaa on uusittu ja ehkä vähän laajennettu. Tämä on ensimmäinen iso uusi kohde, paljon kaivattu ja odotettu.
 Lue lisää:
 Savilahden liikunta- ja tapahtumakeskukseen tulee  muutoksia kustannusten pienentämiseksi – rakentamisen toivotaan alkavan ensi vuoden aikana
 Neulamäen luolastohanketta ollaan keskeyttämässä: kaikki urakkatarjoukset liian kalliita

Puolustusvoimien entiseen luolastoon louhitaan jättimäinen urheilukeskus Kuopiossa – katso videolta, miltä näyttää poikkeuksellinen työmaa


Summary: Kontula kirjoittaa olevansa varma, että muistaisi puolen miljoonan euron sopimuksen. Hän ei aio tehdä laskusta rikosilmoitusta, koska tulkitsee sen harhautuksen sijaan poliittiseksi kannanotoksi.

Vasemmistoliiton kansanedustaja  Anna Kontula  kertoo  Twitterissä  ja  blogissaan  saaneensa haastemieheltä turvealan yhtiön JPF-Nosto Oy:n lähettämän liki puolen miljoonan euron laskun. Maksuvaatimuksen syyksi on kerrottu turvetuotantokoneet ja tuotannon alasajo.
 Kontula kirjoittaa blogissaan kiittävänsä laskuttajaa poliittisen työnsä arvostuksesta, mutta ettei ole yksin tai edes suurimmaksi osaksi vastuussa turvetuotannon alasajosta Suomessa. Kontula kertoo riitauttavansa maksuvaatimuksen, sillä hänellä ei ole lain asettamaa korvausvelvollisuutta tai sopimussuhdetta laskuttavaan yritykseen.
 – Välillämme ei myöskään tietääkseni ole sopimussuhdetta. Olen varma, että muistaisin puolen miljoonan diilin. Maksuvaateenne on siis aiheeton, Kontula kirjoittaa yritykselle suunnatussa avoimessa kirjeessään.
 Kontula korostaa, että perustuslaissa ja kansainvälisissä ihmisoikeussopimuksissa turvatut vapausoikeudet ja poliittiset oikeudet ovat keskeisiä suomalaisen yhteiskunnan peruskiviä, jotka turvaavat yhtä lailla poliitikkojen kuin pohjanmaalaisten turveyrittäjienkin oikeutta esittää mielipiteensä.
 Kontulan mielestä perättömien laskujen lähettäminen voi täyttää petoksen tunnusmerkit rikoslaissa.
 – Summan suuruuden ja tilanteen erityisluonteen vuoksi tulkitsen kuitenkin, että laskussa ei kyse ole harhauttamispyrkimyksestä, vaan poliittisesta kannanotosta. Ja tästä syystä en tee rikosilmoitusta, Kontula kirjoittaa.
 Laskun Kontulalle lähettäneen yrityksen liikevaihto vuonna 2019 oli  Suomen Asiakastiedon  mukaan 76 000 euroa. Yhtiö työllisti yhden ihmisen.
 Yrittäjä kertoo  Demokraatille  lähettäneensä vastaavan laskun myös sisäministeri  Maria Ohisalolle  (vihr).

Yrittäjä lähetti kansanedustaja Anna Kontulalle puolen miljoonan euron laskun, syyttää turvetuotannon alasajosta Suomessa


Summary: Petra Ollista julkaistaan tänä syksynä elämäkertakirja. Siinä kerrotaan painijan koko tarina juniorivuosista aina maailman huipulle ja uran päätökseen asti.

Petra Olli  on tullut tunnetuksi painijana ja voittanut muun muassa maailmanmestaruuden.
 Tänä syksynä maailmanmestarista julkaistaan myös elämäkertakirja, jonka on kirjoittanut toimittaja  Mikko Kekäläinen .
 Kirjassa kerrotaan Petra Ollin koko tarina juniorivuosista maailman huipulle, aina urheilumaailmaa järkyttäneeseen äkkilopetukseen asti.
 Petra Olli nousee lavalle Turun kirjamessuilla, ja häntä haastattelee Mikko Kekäläinen. Keskustelua voit seurata suorana  Areenassa  ja tässä artikkelissa kello 15.20 alkaen. Tallenne on katsottavissa myös jälkikäteen.
 Yle välittää perjantain ja lauantain aikana paloja Turun kirjamessuilta. Aikaisemmin perjantaina suorana nähtiin  Kallen Kantapöytä -keskusteluohjelma , jossa musiikista ja kirjallisuudesta keskustelivat kirjailijat  Riku Korhonen  ja  Roope Lipasti  sekä sanoittaja  Sinikka Svärd .
 Lauantaina Areenassa on katsottavissa kolme lähetystä.  Jari Tervo kertoo kirjastaan Pääskyt talvehtivat järvenpohjassa , puhutaan  Samuli Edelmannista   kertovasta tuoreesta elämäkerrasta  ja  Katja Kettu   haastattelee Ismo Alankoa .
 Lue myös:
 Riku Korhonen, Roope Lipasti ja Sinikka Svärd pohtivat musiikin ja kirjallisuuden suhdetta – katso Turun kirjamessujen keskustelu Areenassa

Petra Olli paini maailmanmestariksi ja päätti sitten lopettaa – seuraa keskustelua suorana Turun kirjamessuilta kello 15.20 alkaen


Summary: Syyttäjä on nostanut syytteet 32:ta henkilöä vastaan. Tapaus on koko Suomen ja etenkin Pohjois-Suomen mittakaavassa poikkeuksellisen laaja.

Keskusrikospoliisi on selvittänyt laajan huumerikoskokonaisuuden, joka kytkeytyy Yhdysvaltain liittovaltion poliisin FBI:n johtamaan kansainväliseen rikostorjuntaoperaatioon. KRP kertoo asiasta  tiedotteessaan .
 Tapaus on koko Suomen ja etenkin Pohjois-Suomen mittakaavassa poikkeuksellisen laaja.
 Syyttäjä on nostanut syytteet 32:ta henkilöä vastaan muun muassa törkeistä huumausainerikoksista, ampuma-aserikoksista ja törkeistä rahanpesurikoksista. Syytteet koskevat kansainväliseen Greenlight-rikostorjuntaoperaatioon kytkeytyvää rikostutkintaa.
 Vastaajat ovat esitutkinnassa pääosin kiistäneet syyllistyneensä epäiltyihin rikoksiin.
 Poliisi epäilee, että Meri-Lapin ja Oulun alueelle on tuotu huomattavan suuri määrä erilaisia vaaralliseksi luokiteltavia huumausaineita, joita on esitutkinnan mukaan levitetty edelleen Pohjois-Suomen alueelle.
 – Tapauksen paljastuminen vaikuttaa uskoakseni välillisesti Pohjois-Suomen rikostilanteeseen laajemminkin. Poliisi on esitutkinnan aikana selvittänyt, että Pohjois-Suomeen on toimitettu viiden miljoonan euron edestä amfetamiinia ja yli miljoonan euron edestä muita huumausaineita. Amfetamiinin laatu on ollut poikkeuksellisen vahvaa, josta jatkamalla on katukauppaan saanut valmistettua käyttöannoksia moninkertaisen määrän, sanoo tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Jukka Nurmenniemi  KRP:n Oulun yksiköstä tiedotteessa.
 Poliisi takavarikoi esitutkinnan aikana muun muassa kassin, joka sisälsi huumausaineita. Poliisi
 Poliisi on esitutkinnan aikana selvittänyt, että Pohjois-Suomen alueelle on toimitettu lähes 40 kiloa amfetamiinia, josta poliisi sai takavarikoitua noin 16 kiloa. Lisäksi takavarikkoon on saatu muun muassa kymmenen ampuma-asetta sekä räjähteitä ja rahaa.
 Esitutkinnassa on myös selvitetty, että alueelle on toimitettu huomattavia määriä muitakin huumausaineita. Poliisin arvion mukaan Pohjois-Suomen alueelle toimittujen huumeiden katukauppa-arvo on ollut noin seitsemän miljoonaa.
 – Esitutkinnan mukaan epäillyt ovat toimineet osana järjestäytynyttä rikollisryhmää. Esitutkinnassa on pystytty hyödyntämään FBI:n KRP:lle toimittamia tietoja liittyen rikollisten salattuun viestinvaihtoon. Keskusrikospoliisi on tehnyt tutkinnassa tiivistä yhteistyötä Oulun ja Lapin poliisilaitosten kanssa, tutkinnanjohtaja, rikosylikomisario  Teemu Mäntyniemi  KRP:n Lapin yksiköstä sanoo.
 Kokonaisuudessa on ollut vangittuna yhteensä 11 henkilöä, joista seitsemän on edelleen vangittuna. Syyskuussa valmistuneen esitutkinnan aikana paljastui useita muitakin rikoksia, muun muassa tapon yritys.
 Pääkäsittely asiassa alkaa Lapin käräjäoikeuden Kemin kansliassa 14. lokuuta. Pääkäsittelyn arvioidaan kestävän ainakin kuluvan vuoden loppuun.
 Jyväskylässä vaikuttanut ryhmä toimi osana kansainvälistä rikollisliigaa
 Sisä-Suomen syyttäjäalueella seitsemän epäillyn osalta rikosvyyhti etenee syyteharkintaan lokakuun alussa.
 Jyväskylän seudulla keskusrikospoliisi ja Sisä-Suomen poliisilaitos ovat tutkineet alueella toimineen järjestäytyneen rikollisryhmän huumausaineiden laajamittaista levitystä.
 Poliisi epäilee, että rikollisryhmä hankki ja levitti Suomeen loppuvuoden 2020 ja kevään 2021 aikana noin kilon kokaiinia, noin viisi kiloa amfetamiinia, tuhansia ekstaasitabletteja ja noin 24 000 Subutex-tablettia. Poliisi löysi esitutkinnan yhteydessä kotietsinnöissä useita kannabiskasvattamoja, joiden yhteydessä takavarikoitiin kymmeniätuhansia euroja käteistä, jonka epäillään olevan peräisin huumausainekaupoista.
 – Kyseinen Jyväskylän seudulla vaikuttanut rikollisryhmä on toiminut osana kansainvälistä rikollisryhmää, jonka toimiala on ollut laajamittainen huumausaineiden maahantuonti ja levitys Suomessa. Ryhmä on rikollisessa toiminnassaan käyttänyt salattuja Anom- ja SkyECC-puhelimia, sanoo tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Hans Fagerström  keskusrikospoliisista.
 Kokonaisuudessa on kolme pääepäiltyä, joita poliisi epäilee törkeistä huumausainerikoksista. Lisäksi kahta henkilöä epäillään törkeästä rahanpesusta liittyen humausainekauppaan.
 Esitutkinnassa on selvitetty myös ampuma-aserikoksia, ja poliisi on takavarikoinut rikollisryhmältä yhden haulikon, kaksi pistoolia sekä 3D-tulostimella tulostetun ampuma-aseen.

Useiden miljoonien eurojen arvoinen huumekauppa paljastui Suomessa – KRP pääsi rikollisten salatun viestinvaihdon jäljille FBI:n avulla


Summary: Tasa-arvolaki vaatii, että naisia ja miehiä olisi molempia vähintään 40 prosenttia. Kymenlaakson sosiaali- ja terveyskuntayhtymän hallituksen kokoonpanoa joudutaan vaihtamaan, koska hallituksessa on kuusi miestä ja kolme naista. Tilanne huomattiin vasta luottamuspaikkojen vahvistamisen jälkeen.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

laki naisten ja miesten välisestä tasa-arvosta

Kymenlaakson sosiaali- ja terveyskuntayhtymän hallituksen paikkajako menee uusiksi.
 Syynä tähän on tasa-arvolaki, joka ei täyty nykyisessä Kymsoten hallituksessa. Hallituksessa on yhdeksän jäsentä, joista kuusi on miehiä ja kolme naisia.
 Naisten ja miesten välisestä tasa-arvosta annetun lain kiintiösäädös edellyttää, että kunnallisissa ja kuntien välisissä päätöksentekoelimissä tulee olla sekä naisia että miehiä kumpiakin vähintään 40 prosenttia.
 Tämä tarkoittaa sitä, että Kymsoten hallituksessa pitää vaihtaa yksi miesjäsen naisjäseneksi. Sen jälkeen hallituksessa on viisi miestä ja neljä naista, jolloin tasa-arvolain kiintiö toteutuu.
 Kymsoten yhtymävaltuusto päättää hallituksen uudesta kokoonpanosta ylimääräisessä kokouksessaan ensi viikon perjantaina.
 "Tässä on käynyt vahinko"
 Luottamuspaikkaneuvotteluissa mukana ollut pyhtääläinen  Kari Huovila  (sd.) sanoo, että miesten ja naisten välistä epäsuhtaa ei huomattu vielä yhtymävaltuuston ensimmäisessä kokouksessa, jossa luottamuspaikat vahvistettiin. Huovila on Kymsoten yhtymävaltuuston jäsen sekä hallituksen varajäsen.
 – Tässä on käynyt vahinko. Ensimmäisessä valtuuston kokouksessa kiinnitettiin huomiota vain siihen, että saadaan valinnat tehtyä. Kun Kymsoten hallitus kokoontui ensimmäisen kerran, ruvettiin tarkemmin laskemaan ja huomattiin, että asiaan pitää puuttua.
 Huovilan mukaan taustalla oli myös vaaliväsymystä. Kun kuntavaalit siirtyivät, vaalityö pitkittyi. Vaalien jälkeen aloitettiin neuvottelut kunnallisista ja ylikunnallisista luottamuspaikoista.
 – Neuvotteluita on niin paljon, että tällainen asia on jäänyt huomaamatta. Kukaan ryhmänjohtaja ei huomannut asiaa. Katsoimme vain, että tämä on hyvä, Huovila sanoo.
 Kymsoten yhtymävaltuusto päättää kymenlaaksolaisten sosiaali- ja terveyspalveluista koskevista asioista. Kuvituskuva. Pyry Sarkiola / Yle
 Perussuomalaisten jäsen vaihtoon
 Kymsoten hallituksessa on kolme jäsentä kokoomuksesta, kolme SDP:stä, kaksi perussuomalaisista ja yksi keskustasta. Kokoomuksesta on mukana kaksi miestä ja yksi nainen, SDP:stä kaksi naista ja yksi mies, perussuomalaisista kaksi miestä ja keskustasta yksi mies.
 Paikkajaossa on huomioitu se, että jäseniä on tasaisesti pohjoisesta ja eteläisestä Kymenlaaksosta. Kymsoten nykyisessä hallituksessa on Etelä-Kymenlaaksosta neljä miestä ja yksi nainen; Pohjois-Kymenlaaksosta mukana on kaksi miestä ja kaksi naista.
 – Pohjoinen Kymenlaakso oli huolehtinut tasa-arvolain toteutumisesta. Työtapaturma on sattunut etelän päässä, Kymsoten yhtymävaltuuston kouvolalainen puheenjohtaja  Marjo Lakka  (sd.) sanoo.
 Hallituksen paikkavaihdos lankeaa todennäköisesti Kotkan perussuomalaisiin, koska puolueella on Kymsoten hallituksessa kaksi miestä eikä yhtään naista.
 Kotkan perussuomalaisten edustaja Kymsoten hallituksessa on  Samuli Sibakoff . Hän kertoo aikovansa luopua paikastaan Kymsoten hallituksessa.
 – Luovun paikasta ilman riitoja ja siirryn varajäseneksi. Tässä ei ole isompaa dramatiikkaa, Samuli Sibakoff sanoo.
 Kotkan perussuomalaisten vaalipäällikkö  Olli Kekkonen  sanoo, että heillä on tiedossa tilalle muutama naisehdokas, joista käydään keskusteluja.
 – Ongelma on se, että meillä on niin vähän naisia. Toisaalta meillä on paljon miehiä, joilla ei ole yhtään paikkaa, Olli Kekkonen sanoo.
 Voit keskustella aiheesta 2.10.2021 kello 23.00 asti.

Naisten ja miesten kiintiöt unohtuivat päättäjiltä – sote-yhtymän luottamuspaikkajako menee uusiksi


Summary: Australia purkaa tiukan matkustussulun ensi kuussa ja sen kansalaisille sallitaan ulkomaille matkustus. Myös ulkomaalaiset matkustajat pääsevät jälleen ilman poikkeuslupia Australiaan.

Kuuban tunnettu Malecon-ranta on jälleen auki kävijöille.
 Koronarajoituksia on purettu 11, 2 miljoonan asukkaan saarella niin, että kuntosaleja ja rantoja avataan jälleen asukkaiden käyttöön.
 Syyskuun lopussa kauppakeskuksia ja ravintoloita avattiin kahdeksassa Kuuban viidestätoista maakunnasta. Maskipakko on voimassa illalla klo 22.30 saakka.
 Kuuban viranomaiset lievensivät rajoituksia kasvavan rokotuskattavuuden ja tartuntojen määrän laskun seurauksena. Kuubassa on raportoitu noin 7400 kuolemantapausta ja yli 877 000 tartuntaa.
 Kuuban terveysministeriö ilmoitti, että 90 prosenttia kansalaisista pyritään rokottamaan joulukuun alkuun mennessä.
 Yhdysvaltain talouspakotteiden alla oleva Kuuba on riippuvainen matkailutuloista ja pandemian toivotaan saatavan kuriin vilkkaimman turistikauden edellä.
 Kuubassa on käytössä kolme kotimaista rokotetta, Abdala, Soberana 2 ja Soberana Plus. Tartuntamäärät kääntyivät laskuun syyskuun aikana. Yli puolet kuubalaisista on viranomaisten mukaan rokotettu täysin.
 Australiasta pääsee ulkomaille puolentoista vuoden tauon jälkeen marraskuussa
 Maapallon toisella puolella, toisella saarella Australiassa puretaan myös tiukkoja rajoituksia.Kansainvälinen matkustuskielto päättyy ensi kuussa.
 Australian pääministerin  Scott Morrisonin  mukaan on vain viikkojen kysymys, milloin rokotuksen saaneet australialaiset voivat jälleen päästä ulkomaille. Muun muassa  BBC uutisoi kiellon päättymisestä .
 Australia sulki rajansa vuoden 2020 maaliskuussa. Maasta ei ole saanut matkustaa pois ja ulkomaalaiset ovat päässeet sinne vain erityisluvan turvin.
 Karanteenisäännökset säilyvät, mutta ne lyhenevät 14 vuorokauden hotellikaranteenista seitsemän vuorokauden kotikaranteeniin.
 Osavaltioiden välisiä matkustusrajoituksia säilyy edelleen voimassa. Erityisesti tiheään asutut osavaltiot kuten Uusi Etelä-Wales tavoittelevat nollatartuntoja ennen laajaa rajoituksista luopumista.
 Australian rajasulku on ollut maailman tiukimpia. Pandemian torjunnassa on onnistuttu kansainvälisessä vertailussa suhteellisen hyvin. 25, 6 miljoonan asukkaan maassa tartuntoja on raportoitu 107 000 ja kuolemia yli 1300.
 Lue myös:
 Britanniassa ja Israelissa epidemia laajeni, Tanskassa ei – näin kävi viidessä maassa, kun koronarajoituksia purettiin

Havannassa päästiin rannalle kuukausien tauon jälkeen – katso video Kuubasta, myös Australia avaa kansainvälisiä rajojaan


Summary: Vaasan kaupunginhallituksen puheenjohtajan, entisen SDP:n kansanedustajan mielipidekirjoitukset sanomalehdissä on tulkittu seksuaalisen häirinnän kohteeksi joutuvia tyttöjä syyllistäviksi.

Vaasan kaupunginhallituksen puheenjohtaja, sosialidemokraattien entinen kansanedustaja  Maria Tolppanen  selittelee seksuaalisesta häirinnästä viime päivinä antamiaan lausuntoja ja mielipidekirjoituksia.
 Ilkkapohjalaisessa ja Vasabladetissa julkaistuissa mielipidekirjoituksissaan Tolppanen antaa ymmärtää, että osana seksuaalisen häirinnän ehkäisemistä tyttöjen pitäisi miettiä miten pukeutuvat.
 Kirjoitusten sävy on julkisuudessa tulkittu tyttöjä syyllistäväksi.
 Tolppasen mukaan keskustelu mielipidekirjoituksista on lähtenyt väärille urille.
 – Kun pitäisi puhua keinoista millä ahdistelu saataisiin pois, puhutaan siitä, miten maria aiheesta lausuu , Tolppanen sanoo.
 Maria Tolppanen on allekirjoittanut mielipidekirjoitukset kaupunginhallituksen puheenjohtajana. Kyseessä ei kuitenkaan ole kaupunginhallituksen kannanotto, vaan sen puheenjohtajan oma.
 – Tämä asia ei liity millään tavalla Vaasan kaupunginhallitukseen eikä siihen että minä olen kaupunginhallituksen puheenjohtaja.
 “Jos provosoidaan, joku voi provosoitua”
 Maria Tolppasta  haastateltiin  Ilkkapohjalaisessa (25.9.) nuorten kokemaan seksuaaliseen häirintään liittyen. Haastattelussa hän muun muassa toteaa, että ei on ei, mutta että tytöt eivät saa omalla käytöksellään provosoida heihin kohdistuvaa käytöstä.
 – On päivän selvää, että häirintä ei ole uhrin vika. Mutta pitää myös itse tietää hyvän maun rajat, Tolppanen sanoo Ilkkapohjalaisessa.
 Muutama päivä myöhemmin Tolppasen mielipidekirjoitus ilmestyy sanomalehti  Vasabladetissa  (29.9.) ja  Ilkkapohjalaisessa  (28.9.).
 Vasabladetin kirjoituksessaan hän toteaa jälleen, että “eitä” pitää kunnioittaa, mutta ongelmaa kitkettäessä kaikki keinot on otettava käyttöön.
 – Siksi on aiheellista, että naiset ja tytöt miettivät, miten pukeutuvat.
 Ilkkapohjalaisen mielipidekirjoituksessa hän vaatii Vaasassa todetulle yläkoululaisten tyttöjen ahdistelulle stoppia  muun muassa näin :
 Vastuussa näistä teoista ovat tietenkin itse tekijät, mutta myös lasten vanhemmat. Vanhemmilla on vastuu kertoa mitä saa tehdä ja mitä ei saa tehdä. Vanhemmilla on myös vastuu siitä, että lapset saavat olla lapsia ja että heidän ei tarvitse olla pienoisaikuisia.
 Tytöille on myös hyvä kertoa, miten luonto toimii. Esimerkiksi minkälainen pukeutuminen voi antaa väärän viestin vastakkaiselle sukupuolelle. Jos provosoidaan, joku voi provosoitua ja siitä ei yleensä hyvää seuraa. Sinulle, joka hyppäsit nyt pöydälle julistamaan, että tyttö saa pukeutua, miten haluaa, sanoisin: avaa silmäsi.
 Ei edusta yhteistä linjaa
 Vaasan kaupunginvaltuuston sosialidemokraattinen valtuustoryhmä irtisanoutuu Maria Tolppasen kirjoituksista.
 Valtuustoryhmän puheenjohtaja  Sari Ala-Heikkilä  sanoo, että asia on tärkeä, mutta mielipiteet eivät edusta ryhmän mielipiteitä.
 Ala-Heikkilä on keskustellut kirjoituksista sekä Vaasan vaalipiirin kansanedustaja, SDP:n varapuheenjohtaja  Matias Mäkysen  että oman valtuustoryhmänsä kanssa. Hän aikoo keskustella asiasta myös Tolppasen kanssa.
 Matias Mäkynen FB 1.10.2021
 – Tulemme keskustelemaan asiasta, kun saan kaikki koolle. Täytyy miettiä, miten suhtaudumme ulostuloihin; onko tapahtunut virheellinen kirjoitus ja tullut väärinymmäryksiä.
 Mahdollisista toimenpiteistä kirjoituksiin liittyen Ala-Heikkilä ei halua sanoa mitään.
 Myös Matias Mäkynen  toteaa Ylelle , että Tolppasen mielipiteet eivät edusta sosialidemokraattien linjaa.
 – Raiskaus tai mikään muukaan rikos ei ole koskaan uhrin syy. Pukeutuminen, käytös, päihtyneisyys tai mikään muukaan ei oikeuta toiseen ihmiseen kajoamista vastoin tämän tahtoa ja ilman selkeää suostumusta, Mäkynen kirjoittaa julkisessa  FB-kirjoituksessaan .
 Hän painottaa, että uhrin syyllistäminen on vahingollinen asenne, jonka takia rikoksia jää ilmoittamatta.
 Tolppasen kannanotto on aiheuttanut vilkasta keskustelua myös Twitterissä. Muun muassa SDP:n nuorisojärjestöä edustava Pinja Perholehto tuomitsee Tolppasen kirjoituksen.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun lauantaihin 2.10. kello 23 saakka.

"Tytöille on hyvä kertoa, miten luonto toimii" – Maria Tolppanen kehottaa nuoria miettimään pukeutumista ahdistelun estämiseksi, SDP:n puoluekollegat tuomitsevat


Summary: Pronssikautiset esinelöydöt ovat harvinaisia. Kaikkiaan Suomesta tunnetaan vain vajaa 200 pronssikautista pronssiesinettä.

Euran Paneliasta on löytynyt pronssikautinen miekka. Löydön teki vanhempiensa pihamaalta metallinetsimellä  Matti Rintamaa . Miekka löytyi palasina. Ne olivat pihanurmen alla hajallaan.
 Miekka löytyi jo heinäkuun lopulla, mutta Satakunnan Museo ja Museovirasto kertoivat siitä vasta nyt.
 – Esine on todennäköisesti rikkoutunut ja kulkeutunut löytöpaikalle rakennustöiden yhteydessä siirretyn peltomaan mukana jo vuosia sitten. Miekan alkuperäistä kontekstia voidaan vain arvailla, mutta mahdollisesti se on aikoinaan uhrattu Panelian muinaislahden rantaveteen, siis nykyisen viljelysaukean laidalle, ne kertovat tiedotteessaan.
 Harvinainen löytö
 Pronssikautiset esinelöydöt ovat harvinaisia. Suomesta tunnetaan vain vajaa 200 pronssikautista, eli vuosilta 1700-500 eaa olevaa pronssiesinettä. Ajanjaksolle kuuluvia miekkoja ja tikareita on löydetty noin 25 kappaletta. Näistä kaksi on jo aiemmin löydetty Paneliasta.
 – Pronssikaudella muinaisen Panelianlahden ympäristö oli tiheästi asuttu, tästä kertovat alueen lukuisat hautaröykkiöt eli hiidenkiukaat. Paneliassa sijaitsee myös Suomen suurin tunnettu pronssikautinen hautaröykkiö, Kuninkaanhauta, tiedotteessa todetaan.

Pihanurmen alta löytyi pronssikautinen miekka Euran Paneliassa