Summary: Kansainvälisen valuuttarahasto IMF:n raportin mukaan fossiilisia polttoaineita tuettiin viime vuonna runsaalla 5 000 miljardilla eurolla. Suurin ongelma on polttoaineiden alihinnoittelussa eli siinä, ettei polttoaineiden hinnoissa näy niiden tuhoisat ilmasto- ja terveysvaikutukset, raportti toteaa.

Fossiilisten polttoaineiden hinnat ovat pahasti pielessä. Bensa, kivihiilellä tuotettu sähkö ja esimerkiksi kaasu ovat liian halpoja suhteessa niiden aiheuttamiin haittoihin.
 Näin voi tiivistää kansainvälisen valuuttarahasto  IMF:n raportin , jossa selvitettiin millaisin summin fossiilisten polttoaineiden käyttöä tuetaan.
 Rahamäärä on valtava. Raportin mukaan viime vuonna tuki fossiilisille polttoaineille oli reilu 5 000 miljardia euroa, mikä on lähes seitsemän prosenttia koko maailman bruttokansantuotteesta. Summa  tarkoittaa käytännössä noin  9,5 miljoonan euron tukea fossiilisille polttoaineille joka minuutti.
 Tuki määritellään raportissa kuitenkin laajasti. Kyse ei ole siitä, että tällainen summa siirtyisi vuosittain valtion taskusta suoraan fossiiliteollisuudelle.
 IMF:n raportissa epäsuoraksi tueksi lasketaan myös polttoaineiden liian matala hinnoittelu. 92 prosenttia tukisummasta muodostui polttoaineiden alihinnoittelusta eli siitä, ettei hinnoissa huomioida fossiilisten polttoaineiden aiheuttamaa haittaa ilmastolle, ympäristölle ja ihmisten terveydelle.
 Kahdeksan prosenttia taas muodostui fossiilisten polttoaineiden tuottamiseen liittyvästä suorasta ja epäsuorasta tuesta.
 Se, että fossiiliset polttoaineiden hinnat ovat liian matalat, on poliittisten päätösten lopputulema, sanoo ilmastoekonomisti  Simon Black . Hän työskentelee IMF:n talouspolitiikka-osastolla ja on yksi raportin kirjoittajista.
 – Valtiot ympäri maailmaa ovat itse asiassa jo vuosisatoja rakentaneet suuren määrän infrastukruuria tukemaan fossiilisten polttoaineiden verkostoa. Mitä nyt tarvitaan, on samanlainen tuki vähäpäästöisille energiamuodoille, Black sanoo Ylen haastattelussa.
 "Juuri siksi olemme tässä tilanteessa"
 Raportin mukaan suurin yksittäinen tukimuoto fossiilisille polttoaineille liittyy siihen, ettei saastuttajia ole laitettu maksamaan niistä terveyshaitoista, joita polttoaineet aiheuttavat. Tämä vastasi noin 42 prosenttia kokonaistuesta.
 Toiseksi suurin tukimuoto, 29 prosenttia, muodostui siitä, ettei fossiilisten polttoaineiden hinnoissa näy niiden vaikutus ilmaston lämpenemiseen. Polttoaineista eniten alihinnoittelua eli raportin mieltämää tukea tuli hiilelle ja maakaasulle.
 Ilmastotoimia tutkivat taloustieteilijät – kuten myös Black – ovat pitkälti yksimielisiä siitä, että ilmastonmuutoksen juurisyy on nimenomaa fossiilisten polttoaineiden alihinnoittelussa. Polttoaineita on kulutettu kestämättömällä tavalla, sillä niiden hinnat ovat olleet niin edullisia suhteessa siihen, millaista haittaa fossiiliset polttoaineet synnyttävät.
 – Juuri siksi me olemme tässä tilanteessa, ettei haittoja olla hinnoiteltu kattavasti, toteaa myös Valtion taloudellisen tutkimuskeskus VATT:n johtava tutkija  Marita Laukkanen .
 Laukkasen mukaan IMF:n raportti havannoi ja tuo näkyväksi alihinnoittelun laajuutta. Hän pitää raportin antamaa mittaluokkaa uskottavana.
 IMF:n raportin laatijat ovat laskeneet myös maakohtaisia lukuja. Raportin mukaan ympäristö-, ilmasto- ja terveyshaittojen alihinnoittelu tarkoitti Suomessa viime vuonna noin 1,8 miljardin dollarin eli noin 1,6 miljardin euron tukea fossiilisille polttoaineille. Luvut ovat suuntaa antavia ja etenkin maakohtaisiin lukuihin liittyy epävarmuutta.
 Laukkasen mukaan EU:n päästökauppa ja päästöoikeuden hinnan kallistuminen on korjannut alihinnoittelun ongelmaa myös Suomessa. Päästöoikeuden hinta on kallistunut voimakkaasti tänä vuonna, joten se ei heijastu IMF:n raportin lukuihin.
 – Toki meillä on edelleen paljon sellaisia päästöjä, jotka eivät kuulu päästökaupan piiriin. Myös päästökauppasektorin sisällä on ilmaisoikeuksia. Meillä on myös jonkin verran verohelpotuksia. Paljon on puhuttu esimerkiksi turpeen verohelpotuksista. Niitä on osittain jatkettu ja laajennettu. Se on selkeä esimerkki.
 IMF:n mukaan missään maassa ei hinnoitella polttoaineita tavalla, joka heijastaa niiden aiheuttamien haittojen mittaluokkaa. Kuvassa kaasukenttä Jamalin niemimaalla Venäjällä. Alexander Nemenov / AFP
 Miten puuttua alihinnoitteluun?
 Valtiot ovat tukeneet fossiilisia polttoaineita monesta syystä, Black sanoo.
 Aikaisemmin on hänen mukaansa ajateltu, että antamalla tukea näille polttoaineille autetaan köyhiä ihmisiä painamalla alas heidän päivittäisiä kustannuksia kuten sähkö- ja lämmityslaskuja. Tutkimusten mukaan fossiilisten polttoaineiden tuista hyötyvät kuitenkin ennen muuta rikkaat ihmiset, Black toteaa.
 – Vaurailla ihmisillä missä tahansa maassa on tapana kuluttaa fossiilisia polttoaineita eniten.
 Polttoaineiden alihinnoittelun korjaaminen tuo poliitikoille haasteellisen tehtävän. Sähkölaskujen tai liikenneajoneuvojen polttoaineiden hintojen nostaminen voivat synnyttää laajaa tyytymättömyyttä ja aiheuttaa ongelmia etenkin pienituloisille ihmisille.
 Ongelmaan pitää tutkijoiden mukaan kuitenkin puuttua, jos ilmaston lämpenemistä halutaan tosissaan hidastaa.
 – On tärkeää muistaa, että haittojen mittakaava on todella suuri. Päästöjen hinnoitteleminen on erittäin tärkeää. Se on keino, jolla päästöt voidaan saada alas kaikista pienimmillä kustannuksilla, sanoo Marita Laukkanen.
 Miten siis ratkaista tämä yhtälö?
 Blackin mukaan verotus on keskeisessä roolissa. Hän kollegoidensa kanssa suosittelee, että valtiot alkavat verottaa fossiilisten polttoaineiden tuotantoa ja esimerkiksi niiden maahantuontia rankemmin. Korotus valuu lopulta myös kuluttajahintoihin.
 – Emme kuitenkaan suosittele, että hallitukset tekevät tämän yhdessä yössä.
 Blackin mukaan sekä kuluttajille että yrityksille tulee antaa selkeä signaali muutoksesta ja sen aikataulusta.
 – Kun fossiilisten polttoaineiden hintoja nostetaan haittaveron muodossa, valtiot myös keräävät merkittävän määrän lisää rahavirtaa. Meillä on taipumus suositella, että valtiot käyttävät nämä rahat niin, että talouskehitystä tuetaan mutta samalla annetaan rahaa takaisin ihmisille. Tämä voi tarkoittaa kehittyneissä maissa tuloverotuksen keventämistä tai suoria avustuksia.
 – Me uskomme, että uudistus voidaan tehdään niin, että köyhimpien ihmisten tuloja nostetaan.
 Huolena on uudet tukimuodot
 Energian hinta on noussut tänä syksynä eri puolilla maailmaa. Hinnannousun taustalla  on useita tekijöitä . Kun esimerkiksi sähkölaskut ovat eri puolilla Eurooppaa nousseet, myös EU-tasolla on pohdittu sitä, miten hillitä hinnannousua.
 Tutkijoiden huolena on, että samalla syntyy uusia tukimuotoja nimenomaan fossiilisten polttoaineiden käytölle.
 – Kyllä, se huoli on olemassa, Black sanoo.
 Hänen mukaansa fossiilisten polttoaineiden viimeaikainen hintojen nousu vain korostaa tarvetta siirtyä vähähiiliseen energiajärjestelmään.
 Myös Laukkanen toivoo, ettei ilmastotavoitteista tingitä energian hintojen noustessa.
 – Energialähteiden käytössä on kyse isoista investoinneista ja on pyrittävä siihen, että fossiiliset energialähteet tulevat kallistumaan. Jos lähdetään poukkoilemaan, eihän kukaan sitten tiedä, millaiset valinnat ovat pitkän päälle edullisimpia.
 IMF arvioi, että alinnoittelun myötä syntyvä tuki fossiilisille polttoaineille lisääntyy, mikäli asiaan ei puututa.
 Kasvu selittyy pääasiassa sillä, että energian kysyntä kehittyvissä maissa kasvaa ja fossiilisten polttoaineiden synnyttämät haitat ovat tyypillisesti suurempia kehittyvissä maissa.
 Raportissa on kuitenkin myös toiveikas viesti. Mikäli hinnoittelu onnistutaan korjaamaan vuoteen 2025 mennessä, päästöt vähenevät merkittävästi, valuuttarahaston arvion mukaan noin kolmanneksella vuoden 2018 tasosta.
 Lue lisää
 Suomen ja EU:n ilmastopäästöt ovat vähentyneet ja matkalla alaspäin – kulutusta mittaamalla päästöt ovat kuitenkin jopa nousseet
 Vaikuttaako Glasgow'n suuri metsäjulistus Suomen metsien hoitoon tai yhtään mihinkään? Asiantuntija: Edellisten jälkeen metsäkato on vain kiihtynyt

Fossiilisia polttoaineita tuetaan avokätisesti, ja se on tutkijoiden mukaan yksi ilmastonmuutoksen juurisyistä – Pelkona on, että tukia tulee lisää


Summary: Aidat ja karkottimet tuovat apua kotieläintiloille, mutta metsästyskoirien suojaaminen susilta on vaikeampaa.

Susikeskustelu käy kuumana, kun maa- ja metsätalousministeriö  esittää tappolupia 20 eläimelle . Ministeriö on lähettänyt asiasta lausunnoille asetuksen, joka sallisi suden kannanhoidollisen metsästyksen koko maassa.
 Luonnonvarakeskuksen tuoreen väliraportin mukaan Suomen susikanta on liian pieni  säilyäkseen geneettisesti elinvoimaisena .
 Samaan aikaan meneillään on myös  Susilife-hanke , jonka avulla pitäisi löytää pitkäkestoisempi ratkaisu ihmisen ja suden rinnakkaiseloon. Tavoitteena on, että susi ja ihminen mahtuisivat samalle alueelle niin, että siitä koituu mahdollisimman vähän haittaa sekä ihmisille että susille.
 Uusia ratkaisuja pohditaan kaksipäiväisessä kokoontumisessa
 Susiasioiden parissa työskentelevät viranomaiset ovat parhaillaan koolla Lieksan Ruunaalla. Yksi ratkaisuja kaipaavista pulmista on, miten suojata kotieläimet ja koirat susien hyökkäyksiltä. Etenkin metsästyskoirien kohtalo on herättänyt keskustelua.
 – Lähiaikoina järjestetään kilpailutus, jonka tarkoitus on löytää tuote, joka vähentäisi metsästyskoiriin kohdistuvia susivahinkoja, toteaa Suomen riistakeskuksen suunnittelija  Mari Tikkunen , joka on mukana Susilife-hankkeessa.
 Tikkunen ei kuitenkaan usko, että metsästyskoirien avuksi löytyisi satavarma suojauskeino.
 Parhaaksi suojaksi kotieläinvahinkoja vastaan on osoittautunut susiaita. Käytössä on myös erilaisia ääni- ja valokarkottimia, joiden teho kuitenkin hiipuu, kun pihapiirissä vieraileva susi tottuu niihin.
 – Karkottimia käytetään heti sen jälkeen, jos tapahtuu kotieläinvahinko. Niitä ja susiaitoja tarjotaan lähinnä lammas- ja karjatiloille, ei yksittäisille omakotitaloasukkaille, kertoo Tikkunen.
 Kotieläimille on saatavilla myös pantoja, joiden avulla niiden liikkeitä voi seurata. Jos liikkuminen näyttää tavallisesta poikkeavalle, tilallinen voi mennä varmistamaan ulkoilevien eläinten tilanteen.
 Eräpartio saanut niin myönteistä kuin kielteistä palautetta
 Hankkeen osana toimii myös eräpartio, jonka toiminta on niinikään puhuttanut ja poikinut  jopa kantelun eduskunnan oikeusasiamiehelle . Eduskunnan oikeusasiamies totesi lokakuussa antamassaan ratkaisussa, että eräpartion jäsenet ja päällystöesimies eivät ole rikkoneet toimivaltuuksiaan.
 Partion muodostavat poliisi ja erätarkastaja, ja päätehtävänä on pyrkiä vähentämään susien laitonta tappamista. Tuoreiden tilastojen mukaan partio on suorittanut jo yli 400 metsästys- ja aselupatarkastusta. Hälytystehtäviä harvaan asutuille alueille on kertynyt 26.
 – Osallistumme konfliktitilanteiden hoitoon. Aluksi saimme sosiaalisessa mediassa negatiivista palautetta, mutta asenteet ovat muuttuneet ja koetaan, että tällainen valvonta kuuluu nyky-yhteiskuntaan, toteaa vanhempi konstaapeli  Kimmo Örn .
 Eräpartion tuore kohtaaminen koiranulkoiluttajan kanssa puhuu sen puolesta, että sudet herättävät huolta ja pelkoa Itä-Suomessa.
 – Tapaamamme koiranulkoiluttaja oli huolissaan koiransa puolesta, eikä ollut tyytyväinen nykyiseen tilanteeseen. Varmasti on jatkossakin ihmisiä, jotka ajattelevat, että susia on liikaa, toteaa erätarkastaja  Tobias Peura .

 Lue myös:
 Susipartiota soimataan somessa, mutta autetaan kentällä – suden ja ihmisen rinnakkaiseloon etsitään apua aidoista ja asennekasvatuksesta
 Susipartio ei rikkonut lakia viime talvena tekemissään tarkastuksissa
 Moni hirviseurue jättää susien pelossa metsästämättä koirien kanssa, osa jatkaa entiseen tapaan – "Tämä on sellaista venäläistä rulettia"
 Susien salametsästykseen liittyvä vaikenemisen kulttuuri on murenemassa – riski jäädä kiinni on aiempaa suurempi

Voiko susien aiheuttamia vahinkoja ehkäistä muuten kuin tappamalla eläimiä? Uusia keinoja etsinnässä esimerkiksi koirien suojaamiseen


Summary: Ruokolahden kunnanvaltuusto päätti tiistai-iltana ilman äänestystä, että kunnanjohtaja Anu Sepposen virkasuhde puretaan. Päätöksestä voi valittaa kuukauden ajan.

Anu Sepponen  vastaa puhelimeen työhuoneestaan Rautalammin kunnantalolta.
 Työpaikalle on ilmestynyt kukkakimppu. Se on tullut Etelä-Karjalasta Ruokolahdelta – heiltä, jotka olisivat halunneet Sepposen Ruokolahden kunnanjohtajaksi.
 Nyt Sepposen työt jatkuvat kuitenkin Pohjois-Savon Rautalammilla, jossa hän on ollut kunnanjohtajana vuodesta 2017 lähtien. Vuosi sitten elokuussa Sepponen valittiin Ruokolahden kunnanjohtajaksi.
 Eilen tiistai-iltana Ruokolahden kunnanvaltuusto päätti purkaa Sepposen virkasuhteen Ruokolahdelle. Taustalla olivat johtajasopimuksen ehtoihin liittyvät kysymykset, joista ei syntynyt runsaan vuoden aikana yhteisymmärrystä.
 Lue lisää:   Ruokolahden valtuusto päätti: Kunnanjohtajalle lähtöpassit
 Työtapaturma
 Anu Sepponen seurasi valtuuston kokousta etänä Rautalammilta. Hän sanoo kokouksen olleen odotusten mukainen, mutta harmittelee sitä, ettei virkasuhteen päättämisestä lopulta äänestetty.
 Valtuusto äänesti kertaalleen asian jättämisestä pöydälle, mutta tämä ehdotus kaatui äänin 22–4.
 Tämän jälkeen päätös virkasuhteen purkamisesta meni läpi ilman vastaehdotusta.
 – Siinä kävi ehkä pieni työtapaturma. Käsittääkseni asiasta oli tarkoitus tehdä ehdotus niin, että olisi äänestettykin, mutta napsautus tuli niin nopeasti, etteivät he ehtineet reagoida ihan halutulla nopeudella – ja ehkä sitä nopeutettiinkin ihan tietoisesti. Mutta ajattelin silloin, että hyvin meni ruokolahtelaiseen tapaan, Sepponen kuvailee.
 Napsautuksella hän viittaa valtuuston puheenjohtajan  Timo Kärjen  (kok.) nuijaan, jonka kopsaus sinetöi valtuuston päätöksen.
 Nuija osui pöytään kenties hieman yllättäen, sillä valtuutettu  Viljo Rautio  (ps.) tiedusteli heti nuijaniskun jälkeen puheenjohtajalta, miten päätös on tehty ilman äänestystä.
 Kaisa Häkkinen-Paananen hoitaa tällä hetkellä sekä kunnanjohtajan että hallintojohtajan töitä Ruokolahdella. Mikko Savolainen / Yle
 Valitus pohdinnassa
 Kunnanvaltuuston päätöksestä on mahdollista valittaa kuukauden ajan. Sepponen ei ole vielä päättänyt mahdollisesta valittamisesta. Ennen päätöstä hän kuulostelee, onko muita valituksia työn alla.
 – Toki sen sanon, että virkasuhde on minun mielestäni purettu perusteettomasti. Olisi hyvä myöskin se oikeus katsoa, että näin on tapahtunut. Kaikki asiantuntijat, jotka ymmärtävät jotain kuntalaista ja viranhaltijalaista, ovat hyvinkin samaa mieltä kanssani, Sepponen sanoo.
 Hän viittaa muun muassa omaan asianajajaansa ja työoikeuden emeritusprofessori  Seppo Koskiseen , joka antoi Sepposen pyynnöstä asiantuntijalausunnon virkasuhteen purkamisesta. Lausunto löytyy kunnanvaltuuston esityslistan  liitteistä .
 Valtuustossa asian olisivat halunneet palauttaa valmisteluun  Vesa Kokkonen  (sd.),  Viljo Rautio  (ps.),  Toivo Launiainen  (kok.) ja  Petri Ronkonen  (kesk.). Heistä kaikki paitsi Ronkonen jättävät valtuuston päätöksestä eriävän mielipiteen.
 Kaikki neljä kertoivat keskiviikkona Ylelle, etteivät suunnittele valittamista. Heidän mukaansa päätöksestä valittaminen on Anu Sepposen asia.
 Vesa Kokkonen on erityisen pahoillaan siitä, että hänen valmiiksi laatimansa vastaehdotus jäi tekemättä eikä valtuusto siksi äänestänyt päätöksestä.
 – Päätös ei olisi ollut yksimielinen. Nyt se kirjattiin yksimielisenä.
 Johtajasopimusta ei syntynyt
 Sepposen lähtöpassien taustalla on pitkään jatkunut sotku johtajasopimuksen ehdoista.
 Anu Sepponen valittiin Ruokolahden kunnanjohtajaksi syksyllä 2020, mutta kunta ja Sepponen eivät päässeet yhteisymmärrykseen johtajasopimuksen ehdoista.
 Kunnan viranhoitomääräyksen mukaan Sepposen olisi pitänyt aloittaa työt 1. lokakuuta 2021, mutta hän ei keskeneräisten sopimusasioiden vuoksi töihin saapunut.
 Tämä johti siihen, että kunnanhallitus esitti valtuustolle kunnanjohtajan virkasuhteen purkamista. Töistä poissaolon lisäksi esitystä perusteltiin sillä, ettei Sepponen ole jättänyt työtään Rautalammilla tai pyytänyt siihen sivutoimilupaa.
 Kaikille harmillinen vuosi
 Anu Sepponen ihmettelee yhä sitä, kuinka Ruokolahti on tuntunut haluavan vain eroon vaaleilla valitusta kunnanjohtajasta. Hän sanoo halunneensa vain samat sopimusehdot kuin edeltäjänsä.
 – Onhan tämä toimintatapana erikoinen, että mieluummin mennään vaikka hallinto-oikeuden kautta tai mitä tahansa, mutta normaalia kanssakäymistä ja keskustelua ei haluta käydä, hän sanoo.
 Kunnanjohtajasotkua seuranneille ruokolahtelaisille hän lähettää tsemppiterveiset.
 – Minulla oli halu ja tahtotila tulla Ruokolahdelle ja pää täynnä suunnitelmia, mitä olisin lähtenyt heti viemään eteenpäin. Näen siellä myös paljon mahdollisuuksia, jotka ovat käyttämättä. Olen tosi pahoillani kuntalaisten puolesta. Tämä kulunut vuosi on kaikkien kannalta harmillinen. Tsemppiterveisiä lähetän ruokolahtelaisille, Sepponen sanoo.
 Kunnanjohtajasotkun vaiheita Anu Sepponen  valittiin  Ruokolahden kunnanjohtajaksi elokuussa 2020. Ennakkosuosina pidetty  Kimmo Tiilikainen  jäi äänestyksessä toiseksi yhden äänen erolla. Kunnanvaltuusto  heikensi johtajasopimuksen ehtoja  pian Sepposen valinnan jälkeen. Palkkaa alennettiin, irtisanomisajan palkasta luovuttiin ja sopimukseen lisättiin kuuden kuukauden koeaika. Ehdot ovat huonommat kuin edellisellä kunnanjohtajalla  Tuomo Sallisella . Ne eivät sopineet Sepposelle. Koska Sepponen ei ottanut tehtävää vastaan ennen määräaikaa, valtuusto totesi hänen  valintansa rauenneen . Sepponen valitti valtuuston päätöksestä Itä-Suomen hallinto-oikeuteen. Hallinto-oikeus kumosi  Ruokolahden kunnanvaltuuston päätöksen valinnan raukeamisesta. Kunnanjohtajalle ei olisi oikeuden mukaan myöskään saanut laittaa koeaikaa. Palkan alennus ja irtisanomisajan palkasta luopuminen ovat oikeuden mukaan asioita, joista kunta saa päättää. Syyskuussa 2021  kunnanhallitus päätti , ettei johtajasopimuksen ehtoja avata uudelleen ennen kuin kunnanjohtaja on aloittanut työssään. Sepponen  olisi toivonut , että valtuusto olisi ottanut kantaa kunnanjohtaja-asiaan. Hän on pitänyt sopimusehtoja myös tasa-arvoasiana. Käännekohdaksi  muodostui  1. lokakuuta 2021, jolloin Sepposen olisi pitänyt viranhoitomääräyksen mukaan aloittaa työnsä. Sepponen ei aloittanut töitä sopimuksen epäselvyyksiin vedoten. Tämän jälkeen alkoi prosessi, joka johti valtuuston päätökseen purkaa kunnanjohtajan virkasuhde.
 Kuka kuntaa johtaa nyt?
 Ruokolahden kunnanvaltuuston puheenjohtaja Timo Kärki ei uskaltanut tiistaina valtuuston kokouksen jälkeen veikata, milloin Ruokolahdella voisi olla uusi kunnanjohtaja.
 Hänen mukaansa nyt odotetaan, tuleeko päätöksestä valituksia. Esimerkiksi hallinto-oikeuteen tehty valitus tietäisi useamman kuukauden odottelua.
 – Hallinto-oikeuden päätös tuli viime kerralla vajaassa vuodessa, kymmenessä kuukaudessa. Jos sinne joku paperi menee, se on minimiaika vt-järjestelyillä. Näin tulkitsisin, Kärki sanoo.
 Lue myös: Hallinto-oikeuden ratkaisu johti erikoiseen tilanteeseen pienessä Ruokolahden kunnassa – kunnanjohtajan syrjäytys kumottiin, mutta uusi on jo valittu
 Kunnanjohtajan puuttuessa häntä sijaistaa Ruokolahden hallintojohtaja  Kaisa Häkkinen-Paananen . Hänen mukaansa kunnanhallitus kokoontuu ensi tiistaina pohtimaan seuraavia askeleita.
 Kunnanjohtajan hakuprosessi kestää joka tapauksessa pitkään. Jos paikka avattaisiin heti eikä valituksia tulisi, kunnanjohtaja voisi aloittaa työnsä ehkä helmi-maaliskuussa. Mikko Savolainen / Yle
 Pohdittavaksi tulee näillä näkymin se, milloin kunnanjohtajan haku mahdollisesti avataan ja palkataanko odotusajaksi vt. kunnanjohtaja. Jatkoon vaikuttavat myös mahdolliset valitukset ja niiden käsittely.
 – Jos virka saataisiin heti auki, olisi todennäköistä, että uusi kunnanjohtaja voisi aloittaa mahdollisesti helmi-maaliskuussa, Häkkinen-Paananen sanoo.
 Olisiko mahdollista, että sinä olisitkin tuleva kunnanjohtaja?
 – Hyvä kysymys. Ainakin itse haluaisin olla mieluummin hallintojohtaja, sanon näin. Koen sen tehtävän enemmän omakseni, sanoo Häkkinen-Paananen.
 Kärjen ja Häkkinen-Paanasen kommentit sekä Sepposen haastatteluaudio lisätty kello 16.06. Faktalaatikko lisätty kello 16.36.
 Lue lisää:
 Anu Sepponen valittiin yli vuosi sitten kunnanjohtajaksi, mutta hän ei koskaan tullut töihin – nyt kunnanhallitus esittää nopeita lähtöpasseja
 Anu Sepponen valittiin reilu vuosi sitten kunnanjohtajaksi – ei ole vieläkään aloittanut työtä: "Naisen työsuhde-ehdot ovat täysin eri kuin miehen"
 Hallinto-oikeuden ratkaisu johti erikoiseen tilanteeseen pienessä Ruokolahden kunnassa – kunnanjohtajan syrjäytys kumottiin, mutta uusi on jo valittu
 Ruokolahden kunnanvaltuusto muotoili sopimuksen uusiksi – kunnanjohtajan palkkaa alennettiin ja sopimukseen lisättiin koeaika

Anu Sepponen valittiin yli vuosi sitten kunnanjohtajaksi, mutta ei johtanut kuntaa päivääkään – nyt tuli potkut: "Meni ruokolahtelaiseen tapaan"


Summary: Inkoon Rannikkotiellä tiistaina alkuillasta sattunut kolari tapahtui ohitustilanteessa. Onnettomuudessa kuoli yksi ja loukkaantui kaksi ihmistä.

Inkoon keskustan länsipuolella, kantatiellä 51, tapahtui tiistaina iltapäivällä  kuolemaan johtanut liikenneonnettomuus .
 Poliisi kertoo nyt, että tilanne sai alkunsa, kun henkilöautoa kuljettanut mies lähti ohittamaan edellään ajanutta kevyttä ajoneuvoyhdistelmää.
 Ohituksen aikana auto törmäsi vastaantulevan henkilöauton keulaan. Ohittamaan lähteneen auton kuljettaja menehtyi, ja vastaan tulleen auton kuljettaja ja matkustaja loukkaantuivat. Heidät kuljetettiin ambulanssilla sairaalaan. Myös kevyt ajoneuvoyhdistelmä suistui tieltä, mutta sen kuljettaja säästyi vammoitta.
 Asiaa tutkitaan Länsi-Uudenmaan poliisin vaativan liikennerikostutkinnan ja tutkijalautakunnan voimin. Päihteiden osuus onnettomuuteen selviää oikeuslääketieteellisten tutkimusten jälkeen.
 Alustavia rikosnimikkeitä ovat tällä hetkellä törkeä liikenneturvallisuuden vaarantaminen ja kaksi vammantuottamusta.

Kuolonkolari Inkoossa tapahtui ohitustilanteessa, kertoo poliisi – yksi ihminen kuoli ja kaksi loukkaantui liikenneonnettomuudessa


Summary: Helsingin hovioikeudessa kuultiin keskiviikkona syyttäjien ja Keijo Vilhusen puolustuksen loppulausunnot asiassa, jossa Aarniota ja Vilhusta syytetään Volkan Ünsalin murhasta vuonna 2003.

Helsingin hovioikeudessa kuultiin keskiviikkona syyttäjän ja toisen syytetyn loppulausunnot vuonna 2003 tapahtuneen ruotsalais-turkkilaisen rikollisen  Volkan Ünsalin  murhajutussa.
 Helsingin käräjäoikeus  tuomitsi viime joulukuussa  Helsingin huumepoliisin entisen päällikön  Jari Aarnion  murhasta elinkautiseen vankeusrangaistukseen. Oikeus katsoi, että Aarnio syyllistyi murhaan niin sanottuna epävarsinaisena laiminlyöntirikoksena, koska hän ei estänyt murhaa, vaikka tiesi suunnitelmasta etukäteen.
 Toinen syytetty jutussa on entinen rikollisjohtaja  Keijo Vilhunen . Aarnio ja Vilhunen on aiemmin  tuomittu pitkiin vankeusrangaistuksiin  törkeistä huumausainerikoksista, jotka hovioikeus katsoi heidän tehneen yhdessä.
 Syyttäjä "liiankin luottavainen" näyttöönsä
 Aluesyyttäjä  Perttu Könönen  totesi hovioikeuden loppulausunnossaan, että syyttäjä on ollut alusta saakka luottavainen siihen, että näyttö riittää sekä Arnion että Vilhusen tuomitsemiseen.
 – Voi olla, että liiankin luottavainen, Könönen sanoi keskiviikkona.
 Aluesyyttäjä Perttu Könönen (vas.) ja valtionsyyttäjä Mikko Männikkö kuvattuna aiemmin oikeudenkäynnin aikana.  Jorge Gonzalez / Yle
 Tällä hän tarkoitti sitä, että käräjäoikeus päätyi hylkäämään Keijo Vilhusen murhasyytteen.
 Könösen mukaan neljä henkilöä on suoraan kertonut Vilhusen syyllisyydestä ja heidän kertomuksissaan on yksilöllisiä piirteitä, jotka kasvattavat niiden näyttöarvoa.
 Lisäksi kolme todistajaa kertovat Könösen mukaan epäsuorasti Vilhusen syyllisyyden puolesta. Myös muu näyttö, kuten telekuuntelutallenteet, osoittavat Könösen mukaan jo miltei yksissään Vilhusen syylliseksi.
 Valtionsyyttäjä  Mikko Männikkö  puolestaan vaati hovioikeutta toteamaan, että Aarnion etukäteistieto murhasuunnitelmasta oli vieläkin täsmällisempää kuin käräjäoikeus on katsonut.
 Männikön mukaan Aarnio tiesi murhan tai murhayrityksen tarkan tapahtumapaikan ja -ajan etukäteen. Hänen mukaansa rauhoittelu tai vihjauskin tekijöille siitä, että poliisi on murhaajien jäljillä, olisi estänyt murhan.
 Männikön mukaan Aarniolla on selitysvelvollisuus siitä, miksi hän ei estänyt murhaa. Se, että Aarnio vaikenee olennaisista seikoista, tukee syyttäjien mukaan syytettä.
 Puolustus: Näyttö ei tue Vilhusen syyllisyyttä
 Keijo Vilhusen avustaja, asianajaja  Markku Fredman  puolestaan katsoo, että todisteet eivät osoita Vilhusta syylliseksi. Hänen mukaansa Vilhusen syyllisyydestä jää varteenotettava epäily.
 Hän huomautti, että varteenotettavaa epäilyä tulee arvioida vaihtoehtoisten tapahtumien kulkujen avulla.
 – Vaihtoehtoisen tapahtumain kulun ei tarvitse olla uskottava vaan riittää, että se on mahdollinen, Fredman sanoi.
 Fredmanin mukaan hovioikeudessa esitetty näyttö osoittaa entistä vahvemmin, että Vilhunen ei itse osallistunut murhaan vaan toimitti murhasuunnitelmasta tietoa Aarniolle.
 Fredmanin mukaan näyttö myös osoittaa, että Vilhunen ei itse koskaan käyttänyt väkivaltaa ja pyrki pikemmin toppuuttelemaan muidenkin väkivallankäyttöä.
 Aarnion loppulausunto kuullaan perjantaina. Hän kiistää syytteen.
 Lue lisää:
 Palkkamurhasta valittanut huumepoliisin entinen päällikkö Jari Aarnio kiistää osuutensa murhaan: "Olin pojan jalkapallokisoissa"
 Vuosaaren palkkamurhasta syytetty ex-jengipomo Vilhunen sanoi hovioikeudessa, ettei pidä väkivallasta – "Tunnetaan rauhanmiehenä ja sovittelijana"
 Hovioikeus pui Jari Aarnion murhatuomiota – syyttäjän mukaan elinkautisen saanut ex-poliisipäällikkö hyötyi siitä, että ei estänyt murhaa

Syyttäjä: Jari Aarnio ja Keijo Vilhunen syyllisiä murhaan – puolustuksen mukaan Vilhunen oli rikollispomo, joka ei hyväksynyt väkivaltaa


Summary: Kymenlaakson kunnat haluavat Kymsoten taloudenpidosta lisäselvityksiä. Kunnat eivät hyväksy kymmenien miljoonien eurojen korotuksia, jotka selvisivät niille vajaa viikko sitten.

Kymenlaakson kunnat puuttuvat yhteistuumin Kymsoten äkilliseen lisärahantarpeeseen.
 Kunnat saivat tietää viime viikolla, että niiden tulisi varata ensi vuodelle sosiaali- ja terveyspalveluja varten miljoonia euroja suunniteltua enemmän. Tämä paljastui, kun kuntien yhteinen sote-kuntayhtymä Kymsote havaitsi virheen raportointijärjestelmässä.
 Lue lisää :  Kymenlaakson kuntien maksuosuudet Kymsotelle paisuvatkin ennakoitua suuremmiksi – raportointijärjestelmässä paljastui virhe
 Maakunnan suurimman kaupungin Kouvolan osuus kasvoi 15 miljoonaa euroa suuremmaksi, kuin kaupunki oli varannut ensi vuoden budjettiin.
 Kunnat haluavat nyt selvittää, mikä on Kymsoten rahapulan taustalla, raportointivirheen lisäksi.
 Kunnat yksimielisiä
 Kymenlaakson kuntien edustajat kokoontuivat keskiviikkoaamuna käymään yhdessä läpi tilannetta.
 Kokousta vetänyt Kouvolan kaupunginjohtaja  Marita Toikka  sanoo, että kuntajohtajat olivat yksimielisiä siitä, että niiden on puututtava tilanteeseen nyt syvällisemmin kuin mitä ne ovat tähän mennessä tietoja Kymsotelta saaneet.
 Keinot ovat vielä haussa, mutta Marita Toikan puheista saa käsityksen, että nyt on tosi kyseessä.
 – Olemme käyneet keskusteluja siitä, minkälaista syvempää tarkastelua lähdemme nyt Kymsoten osalta tekemään. Siitä minä en voi valitettavasti vielä julkisuuteen tässä vaiheessa enempää lausua.
 Kuntajohtajat pyrkivät kokoontumaan asian tiimoilta vielä loppuviikon aikana.
 Kunnat järkyttyivät lisälaskusta
 Kymenlaakson kunnissa on oltu järkyttyneitä Kymsoten lisärahan tarpeesta. Äkillinen lisärahan tarve on vaikeuttanut kuntien budjettisuunnitelmia ensi vuodelle.
 Esimerkiksi Kotkan kaupunginjohtaja  Esa Sirviö  kertoi Ylelle tiistaina, että ensi vuoden talousarvion valmistelu menee nyt kokonaan uusiksi Kymsoten lisärahantarpeen takia.
 – Esitys on karmaiseva. Talousarvioesitykseltä katosi pohja kokonaisuudessaan pois. Nyt joudutaan uuteen talousarvioprosessiin, ja kaupunginjohtajan talousarvioesitystä joudutaan tarkentamaan ja täydentämään, Esa Sirviö sanoi tiistaina.
 Haminan kaupunginhallitus puolestaan jätti maanantaina talousarvion pöydälle, koska Kymsoten maksuosuuden määrästä ei ollut vielä varmuutta. Kaupunginhallitus käsittelee asiaa uudelleen ensi maanantaina.
 Lue lisää :  Terveysmenojen iso yllätyslasku johti pattitilanteeseen Kymenlaaksossa – jos kunnat eivät maksa puuttuvia miljoonia, Kymsote saattaa sulkea terveysasemia
 Kouvolalaisten terveyspalvelut voivat koitua odotettua kalliimmiksi. Antro Valo / Yle
 Kouvolassa Kymsoten lisäpyyntö tarkoittaisi 1,15 prosenttiyksikön veronkorotusta tai 15,5 miljoonan euron sopeuttamistarvetta.
 – Se on mahdotonta, että kaupungin omaa taloutta sopeutettaisiin alle kahdessa viikossa yli 15 miljoonalla eurolla. Se on poissuljettu vaihtoehto, kaupunginjohtaja Marita Toikka sanoi tiistaina Kouvolan talousinfossa.
 Lue lisää :  Kouvola ei halua maksaa Kymsoten miljoonien eurojen arvoista lisälaskua – kaupunginjohtaja: "Viime metreillä lävähtää tällainen pommi"
 Marita Toikka on sitä mieltä, että Kymsoten pitää löytää säästöt omasta toiminnastaan silläkin uhalla, että palvelupisteitä joudutaan karsimaan.
 – Kyllä se riski siinä on olemassa. Kymsotella on järjestämisvastuu. Kaupungit ja omistajat antavat talousraamin, minkä pohjalta palvelut järjestämisvastuun pohjalta tuotetaan maakunnassa. Aina se riski on, että myös palveluverkkoja joudutaan päivittämään.
 Kymenlaakson kuntien kokoontumista johtanut Marita Toikka sanoo, että tilanne ei ole kuitenkaan johtanut keskusteluun Kymsoten jäsenyydestä.
 – Jäsenyyskeskustelua ei ole käyty, hän sanoo.
 Voit keskustella aiheesta 4.11.2021 kello 23 asti.

Kymenlaakson kuntapomot haluavat selvittää tarkemmin Kymsoten rahapulan syitä – kymmenien miljoonien vaje paljastui vasta viime viikolla


Summary: Kaupungeissa tehdään useita erilaisia toimia ruoan ilmastovaikutusten vähentämiseksi. Lihasta luopuminen koskee kuitenkin vain pientä siivua Helsingin ruokapalvelukokonaisuudesta.

Helsingin kaupunki  tiedotti eilen tiistaina , että liharuokien tarjoaminen lopetetaan kaupungin omissa tilaisuuksissa, kuten kokouksissa ja yleisötilaisuuksissa, joihin sisältyy tarjoiluja.
 Muut pääkaupunkiseudun suuret kaupungit eivät ole ryhtymässä samaan ainakaan toistaiseksi. Espoon ruokapalvelujohtajan  Minna Aholan  mukaan aiheesta on puhuttu Espoossa varsin vähän.
 – Meillä ei ole nyt ollut keskustelua aiheesta, mutta luultavasti nyt sitä syntyy, kun naapurikaupungissa tällainen linjaus on tehty.
 Vantaallakin keskustelu on ollut vähäistä. Elokuussa vihreä valtuustoryhmä ja viisi muuta valtuutettua jättivät aloitteen, joka koskee kaupunginvaltuuston kokousruokailujen vaihtamista kasvisruokaan. Aloitetta ei ole vielä käsitelty kaupunginvaltuustossa.
 Vantaalla on kuitenin lisätty edustustarjoilujen kasvispitoisuutta ja luovuttu kertakäyttöastioista, kaupungin hankintajohtaja  Tiina Ekholm  kertoo sähköpostitse.
 Espoossa tehtiin vastaava aloite muutama vuosi sitten, mutta silloin päädyttiin pitäytymään nykyisessä käytännössä.
 Lihan pois jättäminen kokous- ja muista tarjoiluista voi olla yksittäiselle ruokailijalle merkittävä asia, mutta teknisesti kyseessä olisi melko pieni muutos nykykäytäntöön. Espoon ja Vantaan tilaisuuksissa on nykyisinkin saatavilla aina liha- ja kasvisvaihtoehto sekä erilaiset erityisruokavaliovaihtoehdot, jotka toimitetaan tilausten perusteella.
 Jos liha jäisi pois, jatkossa vaihtoehtoja olisi yksi vähemmän.
 – Kaupungin kokonaisvolyymeja tarkastelleen vaikutus olisi pieni, tällaiset tarjoilut ovat kuitenkin hyvin pienimuotoinen osa kokonaisuudesta, Espoon Minna Ahola arvioi.
 Tarkoitus hyvä, vaikutus pieni
 Helsingin kaupungin linjaus on osa toimenpidekokonaisuutta, jonka pyrkimyksenä on vähentää ruoan ilmastovaikutuksia ja pienentää kaupungin käyttämien luonnonvarojen määrää. Samaan kokonaisuuteen kuuluu muun muassa kertakäyttöastioista luopuminen ja tilaisuuksien osallistujien sitouttaminen hävikin vähentämiseen.
 Tarkoitus on hyvä, mutta suorat vaikutukset varsin pieniä.
 Kokoustarjoilut ovat häviävän pieni osa kaupungin ruokapalvelukokonaisuudesta. Nyt tehdyt linjaukset eivät koske ruokaa, jota syödään päivittäin kymmeniä tuhansia annoksia esimerkiksi kouluissa, päiväkodeissa, sairaaloissa, palvelutaloissa ja seniorikeskuksissa.
 Tähän isompaan kouluja ja laitoksia koskevaan kokonaisuuteen liittyviä ruuan ilmastovaikutusten vähentämistoimia tehdään jo nykyisin paljon paitsi Helsingissä, myös Espoossa ja Vantaalla. Liha ei ole kuitenkaan poistumassa koulujen ruokalistoilta.
 Espoossa on Aholan mukaan viime vuosina panostettu erityisesti ruokahävikin vähentämiseen sekä kasvispainotteisen ruoan lisäämiseen. Hävikki on Aholan mukaan viime vuosina vähentynyt noin neljä prosenttia vuodessa ja lisäksi ylijäänyttä ruokaa on lahjoitettu hyväntekeväisyyteen.
 Kasvispainotteista ruokaa on puolestaan pyritty lisäämään ja kehittämään suuntaan, joka maistuu myös koululaisille.
 – Se on ollut vähän haasteellista erityisesti lasten ja nuorten osalta, mutta siellä on reseptiikan osalta tehty paljon työtä ja kasvisruuan menekki on nyt alkanut nousta aika mukavasti. Näen tämän osana hidasta, laajempaa kehityssuuntausta.
 Juttua muokattu 3.11.2021 klo 17:39. Lisätty tieto Vantaan edustustilaisuuksien kasvisruokapainotuksesta.
 Voit keskustella aiheesta torstaihin 4. marraskuuta kello 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Lihan tarjoileminen Helsingin tilaisuuksissa lopetetaan – ilmastotiimin päällikkö: Linjaus ei ota kantaa esimerkiksi koulujen ruokailuihin
 Pieni kikka nosti kasvisruuan lasten suosioon – vain ruokien järjestys vaihdettiin: "Menekkiä jouduttu jopa rajoittamaan muovikannella"
 Pitäisikö kasvisruoan määrää julkisissa ruokaloissa lisätä? Suomalaiset jakautuvat kahteen leiriin, kertoo Ylen kysely

Helsinki luopuu lihan tarjoamisesta tilaisuuksissaan, mutta on päätöksineen yksin: Espoossa asiasta ei ole keskusteltu vuosiin, Vantaalla aloite vireillä


Summary: Varkaudessa räjähtäneessä asunnossa on kuvattu ja video on julkistettu, vahvistaa poliisi Ylelle. MTV Uutiset kertoi videon levinneen ainakin Snapchatissa.

Tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Vesa Koponen  vahvistaa Ylelle, että Varkauden räjähdysasunnossa on kuvattu ja videota on levitetty.  MTV Uutiset  kertoi eilen tiistaina, että video on levinnyt ainakin Snapchatissa.
 Koposen mukaan toisen asunto on lähtökohtaisesti kotirauhan piiriin kuuluvaa aluetta, eikä siellä saa kuvata ilman asunnon omistajan lupaa.
 – Jos kuvaa niin voi syyllistyä salakatseluun. Jos video julkaistaan, niin samalla voi syyllistyä yksityiselämää loukkaavan tiedon levittämiseen, Koponen sanoo.
 Koposen mukaan kyse on asianomistajarikoksista.
 – Jos asianomistajalla ei ole asiassa vaatimuksia tai peruuttaa vaatimuksensa niin poliisilla ei ole oikeutta tutkia asiaa.
 Poliisi on saanut valmiiksi omat tutkimuksensa asunnossa. Taloyhtiö arvioi Koposen mukaan parhaillaan rakennukselle aiheutuneita vahinkoja.
 Varkaudessa myöhään sunnuntaina tapahtuneessa räjähdyksessä kuoli yksi ja neljä ihmistä loukkaantui lievästi. Poliisin mukaan räjähdys aiheutui todennäköisesti höyrystyneestä bensiinistä.
 Lue myös:
 Varkauden kerrostaloräjähdys oli harvinainen poikkeus – yleensä räjähtävien asuntopalojen taustalla on keskuslämmityksen kattila tai kaasuvuodot
 Varkauden kerrostaloräjähdyksen syy oli höyrystynyt bensiini – Poliisi: "Motiivista ei ole tietoa"
 Varkaudessa kerrostalossa tapahtui voimakas räjähdys ja tulipalo, jossa kuoli yksi ihminen – Poliisi: "Kyse ei ollut räjähdysaineesta"

Varkauden räjähtäneessä asunnossa kuvannut on voinut syyllistyä rikokseen – poliisilla ei ole oikeutta tutkia asiaa omin päin


Summary: Helsinkiläisäidin järjestämät leikkitreffit kaupunginvaltuustossa kritisoi varhaiskasvatuksen henkilökuntapulaa. Valtuuston puheenjohtaja lupaa, että huoli on nyt kuultu ja ongelmaan puututaan.

Helsingin kaupunginvaltuuston kokouksessa on järjestetty tänään keskiviikkona mielenilmaus  varhaiskasvatuksen kurjistuneen tilanteen vuoksi .
 Valtuuston puheenjohtaja  Fatim Diarra  (vihr.) otti yleisön vastaan ja lupasi, että äitien huoli on nyt kuultu.
 – Se, mitä Helsingin kaupunki pystyy tekemään on suunnanmuutos. Näitä asioita ei korjata yhdessä sekunnissa eikä yhdellä päätöksellä. Lähdetään varmistamaan, että henkilökuntaa on tarpeeksi, työolot ovat riittävät ja lisää aloituspaikkoja alan koulutukseen. Nämä kaikki kolme pitää saada, mutta tähän tarvitaan myös valtion rahoitusta.
 Mielenilmauksen takana on helsinkiläinen vaikuttaja  Natalia Salmela , jonka yksivuotias lapsi on aloittanut päivähoitotaipaleensa syyskuun alussa.
 Katso striimitallenne kaupunginvaltuuston kokouksesta:

 Salmelan perhe on jo saanut tuta varhaiskasvatuksen tukalan tilanteen. Salmela on esimerkiksi pyydetty hakemaan lapsena pois hoidosta kesken päivän henkilökuntapulan takia.
 Natalia Salmela on nostanut ongelman esiin muun muassa Instagram-tilillään. Facebookin tapahtumasivulla hän kirjoittaa, että haluaa järjestää Helsingin valtuutetuille "livesimulaattorin" siitä, millaista on tehdä töitä yksivuotiaan ollessa paikalla.
 – Olen saanut pelkästään positiivista palautetta. Satoja viestejä muun muassa varhaiskasvatuksen henkilökunnalta, että ryhmäkoot pienemmiksi ja palkat isommiksi, Salmela kommentoi kaupunginvaltuuston istuntosalin edustalla.
 Helsingin kaupunginvaltuuston puheenjohtaja Fatim Diarra (vihr.) keskusteli helsinkiläisvanhempien kanssa ennen valtuuston kokousta. Paikalle saapui parisenkymmentä vanhempaa lapsineen.
 Huolensa ongelmista ja varhaiskasvatuksen tulevaisuudesta on jo esittänyt myös kasvatuksen ja koulutuksen apulaispormestarina vastikään aloittanut  Nasima Razmyar  (sd.). Razmyarin mukaan vaarana on, ettei Helsinki kohta selviä edes lakisääteisistä tehtävistä varhaiskasvatuksessa.
 – Voidaan puhua jopa korttitaloefektistä, talo voi romahtaa tyystin, Razmyar kommentoi.
 Salmela kirjoittaa työkseen Suomen suosituimpiin kuuluvaa White Trash Disease -blogia ja pyörittää markkinointiviestinnän yritystä.
 – Jos tämänkään jälkeen mitään ei tapahdu, niin en tiedä minkälainen kansanmarssi pitää seuraavaksi järjestää, Salmela pohtii.
 Lue myös:
 Varhaiskasvatuksen tilanne Helsingissä on niin huono, että sen pelätään romahtavan – Kysyimme, miten kaupungin päättäjät aikovat ratkoa asiaa
 Helsinki rikkoo jo melkein lakia varhaiskasvatuksessa – Natalia Salmelaa pyydettiin hakemaan lapsensa pois päiväkodista, koska sijaista ei saatu

Bloggari Natalia Salmela toi lapsensa Helsingin valtuuston kokoukseen – Puheenjohtaja: Äitien huoli on nyt kuultu, mutta tarvitsemme myös valtion apua


Summary: Raahessa Laivan kaivoksella juhlitaan jo kolmatta kertaa virallisia avajaisia kymmenen vuoden aikana. Nyt vuorossa on kanadalainen Otso Gold, jolla riittää uskoa Raahen kultapotentiaaliin, vaikka kaivoksen taival on ollut vaikeuksien värittämä.

Kanadalainen Otso Gold on avannut kultakaivoksen Raahessa Pohjois-Pohjanmaalla ja tavoitteet ovat kovia.
 Tähtäimessä on tuottaa kultaa yli 2 500 kiloa vuodessa ja työllistää kaivosalueella yhdessä urakoitsijoiden kanssa yli 250 ihmistä.
 Otso Goldin toimitusjohtaja  Brian Wessonin  mukaan kaupallinen kullantuotanto alkaa Raahessa vuoden vaihteessa ja näkymät ovat muutoinkin hyvät.
 – Tuotantotavoite on laskelmien mukaan realistinen, ja kullan korkea maailmanmarkkinahinta tukee entisestään kaivoksen avausta.
 Lisäksi kaivostoiminta saattaa jatkua Raahessa aiemmin suunniteltua kauemmin. Yhtiö on aiemmin arvioinut kullan riittävän 6–7 vuotta, mutta nyt tavoitellaan jopa 20 vuoden tuotantoa.
 Kertaa kultakaivoksen värikkäät vaiheet tästä Ruotsalainen Nordic Mines avasi Raahen kultakaivoksen  vuonna 2011. Yhtiö ajautui nopeasti tuotanto- ja talousvaikeuksiin ja sulki kaivoksen vuonna 2014. Vuonna 2018 kanadalainen Nordic Gold avasi uudelleen Raahen kultakaivoksen. Avajaisia juhlittiin marraskuussa, mutta kaivos suljettiin jälleen maaliskuussa 2019. Otso Goldiksi nimensä muuttanut kanadalaisyhtiö aloitti kaivostoiminnan  jälleen tänä syksynä . Laivan kaivos avattiin keskiviikkona 3. marraskuuta siis jo kolmatta kertaa kymmenen vuoden aikana.
 Mikä on muuttunut?
 Otso Gold tunnettiin aiemmin Nordic Gold -yhtiönä, joka joutui keskeyttämään kaivostoimintansa Raahessa muutaman kuukauden jälkeen vuoden 2019 keväällä.
 Lue lisää :  Vasta avattu kultakaivos ajautui saman tien ongelmiin – syyttää toiminnan takkuamisesta suomalaista urakoitsijaa, joka ei kritiikkiä niele
 Jo aiemmin Raahessa operoinut ruotsalaisyhtiö Nordic Mines oli ajautunut syviin talousvaikeuksiin ja joutunut sulkemaan kaivoksen vuonna 2014.
 Kahden epäonnistuneen operaation jälkeen on aiheellista kysyä, mikä on muuttunut Raahen kultakaivoksen toiminnassa niin merkittävästi, että kaivoksella tavoitellaan tuhansien kultakilojen tuotantoa.
 Raahessa kultaa kaivetaan avolouhoksesta. Lisäksi alueella on vielä mahdollisuus laajentaa louhintaa uusille alueille. Risto Degerman / Yle
 Yhtiön mukaan kallioperän kultavarat on nyt kartoitettu aiempaa tarkemmin ja tuotantoprosessia viilattu saamaan talteen kaivoksen varsin niukka kultapitoisuus.
 – Meillä on nyt aiempaa selkeämpi kuva malmivaroista ja -esiintymien sijainnista, ja meillä on myös alueella laajenemismahdollisuuksia, kertoo Otso Goldin toimitusjohtaja Brian Wesson.
 Tältä Raahen kultakaivoksen sisätiloissa näytti avajaispäivänä.  Risto Degerman / Yle
 Raahessa pyritään operoimaan yli 1,5 gramman kultapitoisuudella, kun esimerkiksi Euroopan suurimmassa kultakaivoksessa Kittilän Suurikuusikossa  keskiarvopitoisuus  on ollut yli neljä grammaa tonnissa. Kittilässä ennätysvuoden kultatuotanto on ollut yli 6 000 kiloa.
 Otso Gold pyrkii nyt katkaisemaan vaikeuksien kierteen Raahessa. Onko kultainen viisasten kivi viimein löytynyt Laivan kaivoksella? Siihen saataneen vastauksia jo ensi vuoden aikana.
 Lue lisää aiheesta :  Raahen kultakaivos sai miljoonien rahoituksen kyproslaiselta yhtiöltä – uudesta rahoittajasta on vaikea löytää tietoa, mutta jäljet vievät Venäjälle
 Keskustelu on auki 4. marraskuuta kello 23:een asti.

Tavoitteena 2 500 kiloa kultaa vuodessa: kanadalaisyhtiö avaa jälleen kaivoksen Raahessa isoin odotuksin, vaikka toiminnalla on värikäs historia


Summary: Tuberkuloosia sairastavan potilaan tapaus tuli ilmi tällä viikolla. Kaikki altistuneet tutkitaan muun muassa keuhkokuvan avulla.

Raahen sairaalassa reilut 200 potilasta ja noin sata henkilökunnan jäsentä on altistunut kesän ja syksyn aikana tuberkuloosille.
 Sairaalan osastoilla osastoilla 5 ja 6 on hoidettu 24. kesäkuuta–13. lokakuuta välisenä aikana erimittaisissa jaksoissa potilasta, jolla on tuberkuloosi. Asiasta kertoo Raahen seudun hyvinvointikuntayhtymä  verkkosivuillaan julkaisemassa tiedotteessa .
 Tapaus tuli ilmi tällä viikolla Kuopion keskussairaalassa.
 Jatkotartuntojen mahdollisuutta pidetään kuntayhtymän mukaan varsin pienenä. Tuberkuloosi ei tartu erityisen herkästi, ja altistumiseksi katsotaan vähintään 40 tunnin oleskelu samassa tilassa tuberkuloosia kantavan kanssa.
 Altistuneisiin otetaan yhteyttä
 Kuntayhtymä ottaa yhteyttä kaikkiin altistuneeksi katsomiinsa ihmisiin. Kaikki altistuneet tutkitaan muun muassa keuhkokuvan avulla, Raahen seudun hyvinvointikuntayhtymä kertoo tiedotteessaan.
 Jos osastoilla 5 ja 6 mainittuina aikoina ollut saa tuberkuloosiin viittaavia oireita, on hänen heti otettava yhteyttä Raahen seudun hyvinvointikuntayhtymän infektiopoliklinikan numeroon 040 135 8530 lisäohjeita varten.
 Tuberkuloosiin viittaavia oireita ovat yli kolme viikkoa jatkunut yskä, veriyskä, yskökset, kuumeilu, väsymys, yöhikoilu ja laihtuminen.
 Niiden altistuneiden, joilla on immuniteettipuolustusta heikentävä sairaus tai lääkitys, tulee ottaa yhteyttä infektiopoliklinikalle. Muut kyseisenä aikana osastoilla 5 ja 6 olleet voivat odottaa rauhassa yhteydenottoa ja mahdollisia jatkotoimia.
 Latentti tuberkuloosi voi aktivoitua myöhemmin
 Tuberkuloositartunta johtaa usein oireettomaan tilaan, jossa bakteeri on piilevänä keuhkokudoksessa. Tällaista infektiota kutsutaan latentiksi tuberkuloosiksi.
 Latentti tuberkuloosi voi aktivoitua myöhemmin esimerkiksi ikääntymisen tai sairauksien ja niiden hoitojen heikentäessä elimistön puolustuskykyä.

Raahen sairaalassa hoidettiin tuberkuloosipotilasta kesän ja syksyn aikana – noin 300 altistunut


Summary: Poliitikot päättivät uudistaa asevelvollisuutta pyytämällä kutsuntoihin myös naiset. Nuorisojärjestöt olisivat olleet valmiita isompaan muutokseen.

Muutaman vuoden päästä sekä kutsuntaiässä olevat tytöt että pojat voivat saada kirjeen Suomen puolustusvoimilta. Tämä on muutos, josta kansanedustajat sopivat viime viikolla pitkän pohdinnan jälkeen.
 Naisten ja miesten yhteiset kutsunnat saavat kannatusta nuorisoalan järjestöiltä. Suomen lukiolaisten liiton puheenjohtaja  Emilia Uljas  sanoo, että se on askel kohti tasa-arvoisempaa asevelvollisuutta.
 – Meidän toive olisi ollut vähän kunnianhimoisempi. Toivomme, että olisi menty siihen asti, että järjestelmä ei enää syrjisi ketään sukupuolen perusteella, Uljas sanoo.
 Suomen lukiolaisten liiton puheenjohtaja Emilia Uljas sanoo, että kutsuntojen laajentaminen on askel kohti tasa-arvoisempaa asevelvollisuutta. Jyrki Ojala / Yle
 Uljas arvioi, että kutsuntojen laajentaminen voi saada yhä useamman naisen pohtimaan armeijaan hakeutumista. Hänen mukaansa kyse on tasa-arvon lisäksi periaatteista.
 – Näen, että tämä on tasa-arvo- ja periaatekysymys. Odotetaanko me eri sukupuolilta samoja asioita vai nähdäänkö me, että miehet ovat vahvoja ja naiset suojeltavia, Uljas kysyy.
 "Nykyinen järjestelmä syrjii tarpeettomasti"
 Allianssin puheenjohtaja Elisa Gebhardin mukaan työryhmän tekemä esitys päivittää kutsuntoja tälle vuosikymmenelle. Jyrki Ojala / Yle
 Myös Suomen nuorisoalan kattojärjestö Allianssin puheenjohtaja  Elisa Gebhard  pitää komitean esitystä tervetulleena avauksena, joka päivittää kutsuntoja tälle vuosikymmenelle.
 – Ilman muuta maanpuolustuksessa on kyse myös tasa-arvosta. Nykyinen järjestelmä syrjii tarpeettomasti, koska se kohdistuu vain yhteen sukupuoleen, Gebhard sanoo.
 Gebhardin mukaan seuraava askel on miettiä, miten kutsuntojen sisältöä voidaan kehittää niin, että se tukisi nuorten hyvinvointia, torjuisi syrjäytymistä ja lisäisi yhteiskunnan kokonaisturvallisuutta.
 – Meillä ei voi olla toimivaa maanpuolustusta ilman, että meillä on hyvinvoivat nuoret, jotka kokevat olevansa arvokas ja tarpeellinen osa yhteiskuntaa, Gebhard sanoo.
 Kutsuntojen ulottaminen naisiin olisi merkittävimpiä muutoksia sen jälkeen kun naisille annettiin mahdollisuus vapaaehtoiseen asepalvelukseen vuonna 1995.
 Palvelukseen voi hakea 18–29-vuotias nainen.
 Vihreiden kansanedustajat Atte Harjanne ja Hanna Holopainen eduskunnassa.  Pekka Tynell / YLE
 "Suurempi uudistus olisi ollut hyvä"
 Asevelvollisuuden uudistamista pohtinut komitea ehdottaa, että tulevaisuudessa  kutsunnat olisivat pakollisia myös naisille . Yhteiset kutsunnat eivät kuitenkaan vielä tarkoittaisi asevelvollisuutta. Uudistus tulisi näillä näkymin voimaan ensi hallituskaudella, eli aikaisintaan vuonna 2023.
 Kutsuntatilaisuus olisi yhteinen naisille ja miehille. Koko ikäluokalle tehtäisiin myös terveystarkastus.
 Vihreitä komiteassa edustanut, kansanedustaja  Hanna Holopainen  kertoo, että keskusteluissa oli vaihtoehtoisia malleja, mutta niille ei löytynyt riittävästi kannatusta.
 – Minusta tämä on tärkeä askel tasa-arvoisempaan suuntaan. Suurempi uudistus olisi ollut hyvä, mutta pienenkin muutoksen saaminen osoittautui työlääksi, Holopainen sanoo.
 Puolitoista vuotta istuneessa komiteassa keskusteltiin esimerkiksi naisten asevelvollisuudesta sekä koko ikäluokalle yhteisestä kansalaispalvelusta, joka pitäisi aseellisen puolustuksen lisäksi sisällään myös erilaisia yhteiskunnan kokonaisturvallisuuteen liittyviä tehtäviä.
 – Toivon, että tämä esitys lisää keskustelua asevelvollisuudesta ja kokonaisturvallisuudesta. Tämä (asevelvollisuus) on ollut pitkään aika muuttumaton instituutio, Holopainen sanoo.
 Parlamentaarisessa komiteassa olivat mukana eduskuntaan valitut puolueet. Yhteisymmärrys yli hallitus-oppositiorajojen tarkoittaa sitä, että uudistus voi edetä, vaikka hallitus vaihtuisikin.
 Puolustusvoimien tavoitteena on nostaa naisalokkaiden määrä noin kahteen tuhanteen. Nykyään vapaaehtoisen varusmiespalveluksen suorittaa vuosittain vajaa tuhat naista.
 Voit keskustella aiheesta torstaihin 4.11.2021 kello 23 asti.
 Lue aiheesta lisää:
 Naisille ehdotetaan pakollisia kutsuntoja – tätä se käytännössä tarkoittaisi
 Asevelvollisuus voi kokea ison mullistuksen: Puolueissa on valmiutta kutsuntoihin kaikille ja kansalaispalveluun, armeijaa arvostellaan valikoinnista
 Armeija ei anna koronapelon takia lykkäystä varusmiespalveluksesta – osa pelkää saavansa taudin ja tartuttavansa riskiryhmään kuuluvat läheisensä

"Ovatko miehet vahvoja ja naiset suojeltavia?" – nuorisojärjestöjen mukaan kaikille yhteiset kutsunnat ovat askel kohti tasa-arvoista asevelvollisuutta


Summary: Hämeenlinnasta kotoisin oleva Kimmo Miettinen on aina elänyt Irwinin musiikin ja tästä kertovien tarinoiden keskellä. Siksi hän päätti Kalevalan hengessä kerätä kertomukset kirjaksi.

Suomalaisessa musiikkimaailmassa ikänsä työskennellyt  Kimmo Miettinen  tiesi hyvin, että  Irwin Goodmanista  on tehty useita kirjoja. Silti hän halusi kirjoittaa tarinakokoelman  Irwin Goodman – kansan taiteilija . Kotikaupunki yhdistää musiikkimedian monitoimimiestä ja suomalaisille kenties rakkainta renttuikonia.
 – Ei voi olla lähtöisin hämeenlinnalaisesta duunariperheestä 60-luvulta, ellei tietäisi jotain Irwinistä. Olen aina kuullut hänestä juttuja. Enimmäkseen positiivisia, mutta myös supinaa siitä, mitä Kaurialan humut olivat taas tehneet, toteaa Miettinen.
 Kirjailijatoimittajana ja vaihtoehtorokin tuottajana tunnetulle Miettiselle Irwin on aina "pyörinyt siinä kulmilla", sekä fyysisesti että musiikillisesti. Miettinen on kuunnellut Irwinin musiikkia jaksoittain elämänsä aikana. Hän on ostanut vinyylien uudelleenjulkaisuja 1980-luvulla ja kokoelmia 90-luvulla.
 – En ole ollut megafani, enkä missään nimessä pidä itseäni Irwin-asiantuntijana. Mutta kirjaa kootessa ja siinä sivussa musiikkia kuunnellessa tuli Irwiniä ikävä.
 Rehvakas kansanlaulaja ja ujo Antti
 Antti Hammarberg , eli Irwin, tunnettiin uransa varhaisempina vuosina Hämeenlinnassa nimellä Hamppari. Kimmo Miettisen isä heitti Hampparin pihalle kotibileistä 1970-luvulla.
 – Syy isän hermostumiseen oli, että "se rämpytti koko ajan sitä kitaraansa."
 Kansanlaulaja Irwin oli Miettisen mielestä rentusteleva huumorimies, mutta samaan aikaan omaa rauhaa arvostava ja jossain määrin ujo.
 – Siinähän oli vähän eroa, milloin hänellä oli Irwin ja milloin Antti päällä.
 Kimmo Miettinen tajusi, että Irwin-tarinat pitäisi kerätä kapakassa. Arkistokuva. Yle
 Pari kolme vuotta sitten Miettinen tuli taksilla kotiin Hämeenlinnan keskustasta – selvinpäin ja keskellä päivää, hän tähdentää. Autoa ajoi taksiyrittäjä  Mauri Haavisto .
 – Haavisto kertoi olevansa taksikuski, joka oli vienyt Irwiniä yhdeksän taksiauton letkassa neljä kertaa ympäri kaupunkia. Hän ajoi sitä ensimmäistä taksia, jonka kyydissä laulaja oli.
 Juttu nauratti miehiä, jotka olivat siinä vaiheessa istuneet jo melko pitkään taksissa mittari kiinni Miettisen kotipihan kohdalla.
 – Totesin tämän olevan niin hyvä juttu, että sen pohjalta voi tehdä kirjan. Taksiyrittäjä ei välttämättä ottanut asiaa tosissaan, mutta olin jo päättänyt, että kirjoitan Irwinistä heti, kun minulla on aikaa.
 Rockmuusikot avautuivat Irwinistä
 Aluksi Miettinen aikoi kerätä tarinoita ihmisiltä Kalevalan hengessä, mutta ei oikein onnistunut tavoittamaan laulajan kuulijakuntaa. Irwin-asiantuntijana tunnettu  Ari Lahti  Valkeakoskelta totesi, että ihmiset eivät välttämättä halua kirjoittaa muistojaan sähköpostilla.
 Irwin-tarinat pitäisi kerätä kapakassa.
 – Jotkut sanovat, että jos heität pienen kiven ilmaan missä tahansa vähän kuluneempien ihmisten kuppilassa Hämeenlinnassa, se todennäköisesti kopsahtaa Irwinin entisen basistin tai rumpalin päähän. Ja tarinaputki on heti auki, sanoo Miettinen.
 Rokkipiireissä tunnettu "Tarkastaja Miettinen" sai useita muistoja rockmuusikoilta. Muusikkona ja tuottajana tutuksi tullut  Gabi Hakanen , blueskitaristi  Esa Kuloniemi  ja The 69 Eyesin  Jyrki Linnakivi  halusivat kertoa kohtaamisista Irwinin ja tämän musiikin kanssa.
 Irwinin muusikkous on kirjassa nostettu enemmän pintaan kuin aiemmin, koska muusikkohaastateltavia oli enemmän kuin piti. Arkistokuvassa Irwin vuonna 1967.   Antero Tenhunen/Yle
 Lisäksi mukana on muun muassa 90-vuotias  Oppa Virtanen , joka aikanaan ajoi Irwiniä autolla 1,5 miljoonaa kilometriä. Osa kertomuksista on tuttuja muualta, mutta uutta materiaaliakin kertyi.
 Renttuilua ei voi poistaa, jos puhutaan Irwinistä tai  Vexi Salmesta . Silti Miettinen tietoisesti vältteli joitakin aiheita. Hän ei myöskään jututtanut Irwinin perhettä. Hän tähdentää, että kirja ei ole sensaatiohakuinen.
 – Mutta kirja ei menettänyt sitä karheutta, jota on pakko olla, kun puhutaan Irwinistä.
 Koskettavin haastattelu jäi tekemättä
 Legendaarisen  laulajan kuoleman traagiset yksityiskohdat  on kerrottu useasti. Tästä huolimatta Miettistä kosketti  Pekka "Devil" Virtasen  kertomus Irwinin viimeisistä päivistä. Kitaristi oli mukana kohtalokkaalla keikkamatkalla.
 – Tiesin, millainen Irwinin loppu oli, mutta kyllä se vähän sydämen päälle otti, sanoo Miettinen.
 Kirjan työstämisen aikana alkoi myös harmittaa.
 – Pirskatti, kun en ikinä tavannut miestä. Olisi ollut niin hyvä saada Irwin tähän puhumaan, vaikka kyllähän hän puhuu nyt muiden kautta.
 Se koskettavin haastattelu jäi tekemättä. Tehdessään kirjaa hämeenlinnalaisesta jääkiekkoilusta vuonna 2019 Miettinen sopi Vexi Salmen kanssa, että seuraavaksi jutellaan Irwinistä. Mutta elämä päätti toisin, ja  sanoittajamestari kuoli syyskuussa 2020 .
 – Vexi siirtyi muihin tehtäviin ennen kuin ehdimme tehdä haastattelun.

Suomirockin sekatyöläinen Kimmo Miettinen keräsi yhteen tarinat Irwinistä – kansanlaulaja oli räväkkä huumorimies, mutta samalla ujo Antti


Summary: Varkauden kaltainen onnettomuus voisi Pelastusopiston yliopettajan mukaan käydä kotioloissa bensiiniä säilyttäessä. Bensiini höyrystyy helposti avonaisen astian kautta.

Varkaudessa sunnuntaina tapahtunut kerrostaloräjähdys sai poliisin mukaan todennäköisimmin alkunsa huoneistossa höyrystyneestä bensiinistä. Se saa kysymään, kuinka helposti vastaavanlainen tilanne voisi tapahtua kotioloissa bensiiniä säilytettäessä. Ruohonleikkurin, moottorisahan tai veneen bensaa kun monelta löytyy kotoa.
 Pelastusopiston yliopettajan  Kyösti Survon  mukaan vastaavanlainen onnettomuus on mahdollinen. Bensiinin höyrystyminen voisi tapahtua kotioloissa, ja sen syttymiseenkin riittäisi mikä tahansa tuli, kuten tulitikku tai esimerkiksi viallisesta sähköjohdosta lähtenyt kipinä.
 – Jos herkästi palava neste pääsee höyrystymään ja ollaan syttymiskelpoisessa seossuhteessa ja jos siihen tulee alkuheräte eli joku kipinä, niin bensiini voi syttyä ihan vahingossa, Survo sanoo.
 Enintään 25 litraa palavia nesteitä
 Voisiko esimerkiksi vanhan sähkökatkaisimen päälle laittaminen riittää sytykkeeksi höyrystyneelle bensiinille?
 – Uskoakseni se on ihan mahdollista. Jos huono tuuri kävisi, Survo toteaa.
 Bensiiniä saa säilyttää  määräysten  mukaan asuinhuoneistossa yhteensä 25 litraa. Asuinrakennuksen erillisessä varastotilassa sitä saa säilyttää yhteensä 50 litraa.
 – Palavia nesteitä saa säilyttää yhteensä 25 litraa, eli siihen sisältyy kaikki palaviksi nesteiksi luokitellut aineet. Itse en ainakaan säilyttäisi niin suuria määriä asuinhuoneistossa.
 Bensiinin höyrystyminen alkaa heti
 Bensiini on erittäin herkästi syttyvää, joten se pitää säilyttää kemikaaleille tarkoitetuissa, suljetuissa asitioissa.
 – Bensiini alkaa höyrystyä heti, kun se on avonaisessa astiassa, Survo sanoo.
 Höyrystymisen voi tunnistaa hajusta.
 – Hyvä vinkki on, että jos bensiini haisee ilmassa, silloin sitä vuotaa jostakin. Silloin kannattaa kiinnittää huomiota säilytykseen.
 Varsinaista syttymisvaaraa pelkkä haju ei välttämättä tarkoita.
 – Bensiini haisee kyllä selvästi syttymisaluetta alhaisemmissa pitoisuuksissa eli haju on kohtuullisen hyvä keino höyrystymisen tunnistamiseen, Survo sanoo.
 Bensiini vaatii kotioloissa asianmukaiset säilytysastiat, jotta se ei pääse höyrystymään. Yle
 Jos tilaan on päässyt höyrystynyttä bensiiniä, tulee aine tuulettaa ulkoilmaan. Ulkoilmassa aine laimenee vaarattomaan pitoisuuteen. Samalla on tärkeää varmistaa, etteivät säilytysastiat vuoda tai korkit ole auki. Niin höyrystymistä ei pääse tapahtumaan uudestaan.
 Bensiinin säilyttämiseen on muutama selkeä nyrkkisääntö.
 – Bensiinin säilytykseen turvallisesti voisi antaa sellaisen ohjeen, että tarpeettomasti sitä ei kannata säilyttää lainkaan.
 Säilytysastioilla on suuri merkitys.
 – Kannattaa käyttää asianmukaisia säilytysastioita. Ei mihin tahansa kurkkupurkkiin laiteta, vaan käytetään hyväksyttyjä kemikaaliastioita. Ja niistäkin on hyvä tarkistaa, että korkin tiiviste on kunnossa, Survo neuvoo.
 Ei yleinen onnettomuustyyppi
 Varkauden räjähdyksen kaltaiset onnettomuudet ovat kuitenkin harvinaisia. Aina kun mahdollista, bensiini kannattaa säilyttää ulkotilassa asuinhuoneiston sijaan, Kyösti Survo muistuttaa.
 – Bensiini on yksi tutuimpia kemikaaleja, joita kuluttajilla on käytössä. Onneksi moni tuntee siihen liittyvät riskit hyvin.
 Lue lisää:
 Varkauden kerrostaloräjähdyksen syy oli höyrystynyt bensiini – Poliisi: "Motiivista ei ole tietoa"
 Varkauden kerrostaloräjähdys oli harvinainen poikkeus – yleensä räjähtävien asuntopalojen taustalla on keskuslämmityksen kattila tai kaasuvuodot
 Varkaudessa kerrostalossa tapahtui voimakas räjähdys ja tulipalo, jossa kuoli yksi ihminen – Poliisi: "Kyse ei ollut räjähdysaineesta"
 Asukkaat pakenivat Varkauden räjähdystalosta ilman vaatteita ja puhelimia – talon asukas: “Ei ole kotia tänään, en tiedä, onko huomenna”

Höyrystynyt bensiini voi syttyä jopa kipinästä – asiantuntija neuvoo, miten polttoainetta voi säilyttää kotioloissa turvallisesti


Summary: Savonlinnan seudulle muuttaa nyt aiempaa enemmän uusia asukkaita. Alue kiinnostaa esimerkiksi lapsiperheitä.

– Oli se ehkä vähän pelottavakin hyppy, mutta kyllä muutto maaseudulle kannatti tehdä.
 Heini Niinimäki  on innoissaan uudesta kodistaan luonnon helmassa. Nelihenkinen Niinimäen perhe muutti Punkaharjun Enanniemeen Tampereelta heinäkuun lopussa.
 Muutolle antoi sysäyksen asiantuntijatehtävissä työskentelevän perheen isän  Sakari Niinimäen  mahdollisuus tehdä etätöitä.
 – Uskalsimme siksi etsiä uutta kotia vähän kauempaakin, Heini Niinimäki sanoo.
 Muutenkin asiat ovat loksahdelleet luontevasti paikoilleen. Heini Niinimäki aloitti työt ammattiopisto Samiedussa sosiaali- ja terveysalan opettajana elokuussa.
 – Löysin työn, jossa viihdyn. Myös lapset viihtyvät koulussa: pieneen kouluun on ollut helppo sopeutua.
 Uuteen kotiseutuun tutustuminen on hyvässä vauhdissa. Harrastuksiakin on jo löytynyt.
 Heini Niinimäki harrasti Tampereella jazztanssia ja on päässyt mukaan jazztanssiryhmään myös Punkaharjulla. Hän iloitsee ryhmän kotoisasta ilmapiiristä.
 – Minut on otettu hyvin vastaan. Heti ensimmäisellä kerralla minulle tultiin juttelemaan. Täällä ihmiset haluavat tutustua, ja se tuntuu kivalta.
 Toiveena iso tontti ja puulämmitteinen sauna
 Niinimäen perheellä ei ollut juuria eikä siteitä Savonlinnan seudulle. Heini Niinimäki on oululaislähtöinen, ja hänen miehensä on kotoisin Tampereelta.
 He olivat jo pitkään haaveilleet muutosta rauhallisempaan paikkaan. Haaveissa oli myös iso piha, jossa pääsisi kasvattamaan omaa ruokaa.
 – Yhtenä kriteerinä oli, että tontin koko pitää olla vähintään hehtaari. Tietenkin meillä oli myös tietty budjettiraja, Heini Niinimäki kertoo.
 Myös toive puulämmitteisestä saunasta toteutui.
 Perheen alakouluikäiset tyttäret  Armi , 7, ja  Hilma , 9, kulkevat koulukyydillä Punkaharjun kouluun. Seitsemän kilometrin koulumatka täytti myös perheen koulun sijainnille asettaman muuttokriteerin.
 Silläkin oli merkitystä, että toinen tyttäristä aloitti koulutaipaleensa Punkaharjulla.
 – Nyt tai vasta kymmenen vuoden päästä olisi ollut seuraavan kerran hyvä mahdollisuus muuttoon, Heini Niinimäki sanoo.
 Niinimäet olivat jo pitkään haaveilleet muutosta rauhallisempaan paikkaan.  Esa Huuhko / Yle
 Savonlinnan muuttokäyrä nousussa
 Savonlinnan seutu kiinnostaa nyt uusia asukkaita. Alueelle on muuttanut aiempaa enemmän esimerkiksi lapsiperheitä.
 Savonlinna on ollut muuttovetovoimainen viime vuodesta alkaen. Syvin sukellus väestökehityksessä koettiin kolme vuotta sitten, jolloin opettajankoulutuslaitoksen (OKL) lakkauttaminen näkyi karulla tavalla niin tilastoissa kuin katukuvassakin.
 Etelä-Savon maakuntaliiton ennakointiasiantuntija  Hanna Kautiainen  sanoo Savonlinnan tilanteen olleen silloin todella vaikea.
 – OKL:n lakkautuksella oli shokeeraava vaikutus, koska ihmiset muuttavat työn ja koulutuksen perässä. Siinä meni silloin kaksi asiaa kerralla.
 Nyt Tilastokeskuksen ennakkotiedot näyttävät Savonlinnan osalta selkeää positiivista käännettä.
 Muuttoliikkeen kehitys koko Etelä-Savossa on tämän vuoden  tammi-syyskuun tilastojen  valossa positiivinen. Savonlinnan seudulla kehitys on kuitenkin selvästi parempaa kuin muualla Etelä-Savossa.
 Syyskuun lopussa Etelä-Savon ennakkoväkiluku oli lähes 132 000. Noin neljännes eteläsavolaisista asuu Savonlinnassa, jonka väkiluku oli noin 32 600.
 Vuosia sitten toteutuneiden kuntaliitosten myötä Punkaharju, Kerimäki ja Savonranta ovat osa Savonlinnan kaupunkia.
 Hanna Kautiaisen mielestä on vaikea ennustaa, onko Savonlinnan muuttoliikkeen positiivinen suunta pysyvä vai vain hetken hurmaa.
 – Meidän täytyy tehdä kaikkemme pitääksemme käyrän tässä suunnassa. Savonlinna ja Etelä-Savo tarvitsevat uusia asukkaita ja uusia yrityksiä alueen elinvoiman säilymiseksi.
 Metsäpuutarha uuden kodin silmäteränä
 Talvi on tuloillaan, ja Niinimäkien pihapiiriin tekeillä oleva metsäpuutarha on vaipumassa talviunille. Puutarhaan on jo rakennettu harjupenkkejä, ja ensi keväänä on tarkoitus järjestää istutustalkoot.
 – Olemme tilanneet seitsemänkymmentä puuntaimea. Laitamme metsäpuutarhaan hedelmä- ja pähkinäpuita ja typensitojakasveja, kuten tyrnejä ja leppää.
 Niinimäet aikovat kokeilla myös kastanja- ja pluotipuiden soveltuvuutta Punkaharjun elinoloihin.
 – Metsäpuutarha on meille yhteinen harrastus, jossa pääsemme käyttämään luovuutta.
 Puutarha on myös hyvää vastapainoa työlle.
 – Ulkona puuhaillessa rauhoittuu ja palautuu hyvin työpäivästä, Heini Niinimäki sanoo.
 Heini Niinimäelle on tärkeää, että metsäpuutarhassa on hiilinielua, mutta sieltä saa samalla myös ruokaa. Esa Huuhko / Yle
 Kodit kuin yö ja päivä
 Niinimäet kävivät katsomassa Punkaharjun-kotiaan viime talvena. Uuden kodin haarukointi laajalta alueelta tuotti tulosta. Tampereella he asuivat pienessä rivitaloasunnossa Vuoreksessa.
 – Meillä oli taloyhtiön kanssa yhteinen piha, ja minulla oli siellä 25-neliöinen palsta. Täällä meidän tontti on samankokoinen kuin siellä koko asuinalue.
 Tampereella heillä oli seinänaapurit, Punkaharjulla lähimpään naapuriin on matkaa vajaa kilometri. Heini Niinimäki iloitsee myös kyläilyn lisääntymisestä.
 – Tänne on helppo pyytää ystäviä ja sukulaisia kylään vaikka pidemmäksikin aikaa.
 Perheen lapsilla jäi kavereita Tampereelle, mutta myös Punkaharjulta on jo kavereita löytynyt.
 – Lapset ovat kotiutuneet hyvin tänne metsän keskelle. He olivat Tampereella metsäeskarissa, ja sitä kautta tällainen ympäristö on heille tuttu.
 Talvinen elo Enanniemessä vaatii totuttelua etenkin pimeyteen: katuvaloja ei ole lähimaillakaan.
 – Pitää itse huolehtia, että pihavalot ovat kunnossa.
 Heini Niinimäestä huokuu tyytyväisyys ja levollisuus. Tulevaisuuden suunnitelmiakin siintää jo hänen mielessään.
 – Tämä paikka antaa monenlaisia mahdollisuuksia. Minua kiinnostaisi puutarhaan liittyen esimerkiksi kurssien pitäminen tai yhteisöllinen puutarhanhoito. Kesäisin voisi pitää vaikka Airbnb-tyyppistä majoitustoimintaa.
 Voit keskustella aiheesta torstaihin 4.11. klo 23 saakka.
 Lue myös :
 Lasten ja nuorten määrä laskee jopa ennakoitua rajummin – "Tulossa on väestötsunami, joka läpäisee kaikki koulutusasteet", sanoo kokenut aluetutkija
 Tilastokeskus: Etelä-Savossa väestö vähenee ennusteiden mukaan

Niinimäen perheen unelma metsäpuutarhasta toteutui Punkaharjulla – "Ulkona puuhaillessa palautuu hyvin työpäivästä", iloitsee perheen äiti


Summary: Glasgow’n  ilmastokokoukseen saapuu 30 000 osallistujan lisäksi jopa 100 000 aktivistia.

GLASGOW  Greenpeace, Elokapina,  Greta Thunbergin  Fridays for Future. Glasgow’ssa on valinnanvaraa ilmastoaktivistien ryhmistä.
 Välillä protestit ovat pysäyttäneet kaupungin. Jopa kaupungin halkaisevan Clyde-joen kävelysillat on laitettu ajoittain mielenosoitusten vuoksi kiinni.
 Greenpeace -järjestön Rainbow Warrior -aluksen kyydissä Glasgow’hun saapunut meksikolainen  Maria Reyes  pitää kuitenkin protesteja välttämättöminä.
 – Päättäjät puhuvat loputtomasti, mutta toimet eivät etene. Kansalaisjärjestöjä tarvitaan paineen luomiseksi, jotta ilmaston lämpeneminen ei kiihtyisi katastrofaaliseksi.
 Huoli kehitysmaiden kohtalosta on kova
 Maria Reyes on osa ryhmää, joka saapui kokoukseen ilmastonmuutoksesta pahimmin kärsivistä maista.  Tuoreen tutkimuksen mukaan  yhden asteen ilmaston lämpeneminen tekee elinolot kelvottomaksi miljardille ihmisille.
 Glasgowissa mielenosoittajia oli tiistaina pitämässä kurissa iso joukko poliiseja. Kyltissä lukeekin: Montako poliisi tarvitaan pidättämään ilmastokaaos? Robert Perry / EPA / AOP
 Farzana Faruk Jhumu  matkusti kokoukseen Bangladeshistä.
 – Kokouksessa vuotta 2050 pidetään hiilidioksidipäästöjen nollatason tavoitteena. Me tulemme alueilta, jotka ovat saattaneet kadota mereen tuohon päivämäärään mennessä.
 Kokouksessa on tehty läpimurtoja. Esimerkiksi YK:n metsäjulistus, johon myös Brasilia saatiin mukaan. Intiakin loi hiilineutraliustavoitteen, mutta se on vasta vuodessa 2070.
 Tähän saakka saavutetut päätökset eivät tuo toivoa Farzana Faruk Jhumulle.
 – Intian tavoitteen pitäisi olla vuodessa 2030, sillä maa kärsii ilmaston lämpenemisestä itsekin. En ymmärrä, kuinka tällaiset lupaukset voidaan hyväksyä.
 Nuoret aktivistit vaativat nopeita toimia
 Monet YK:n ilmastokokouksien veteraanit korostavat sitä, että asiat kyllä etenevät – mutta hitaasti, sillä koko maailmaa on vaikea saada mukaan.
 Greenpeacen ilmastoaktivistit osoittivat Glasgow'ssa mieltään maanantaina. Farzana Faruk Jhumu puhuu, Maria Reyes seisoo oikealla. Jeremy Sutton-Hibbert / Greenpeace
 Nuoret aktivistit vaativat kuitenkin nopeaa murrosta asteittaisten toimien sijaan.
 – Meillä ei ole aikaa. Hallitusten täytyy toteuttaa lupauksensa ja maiden tulee vaatia toisiltaan toimien täytäntöönpanoa, namibialainen  Jakapita Faith Kandanga  sanoo.
 Nuorten aktivistien joukko ei ole menettänyt toivoaan. He katsovat kuitenkin, että ilmastotoimien liikevoima tulee muulta kuin maiden johtajien parista.
 – Uskon, että ilmastotoimissa mennään eteenpäin. Mutta se on kansalaisyhteiskunnan ja aktivistien ansiota, Maria Reyes kuvailee.
 Glasgow’hun odotetaan ilmastokokouksen aikana 50 000 – 100 000 aktivistia. Lauantaina on vuorossa useiden protestiorganisaatioiden yhteinen suurmielenosoitus.

 Lue lisää:
 Tuoreimmat uutiset Glasgow'n ilmastonmuutoskokouksesta
 Hiilellä grillaus on kielletty, hiilivoimalaa ei – kiinalainen Yunchengin kaupunki elää hiilestä, mutta nyt sitä puhdistetaan päästöistä kovin ottein
 Suomen ilmastopaneelin puheenjohtaja Markku Ollikainen: "G20-maiden sopimus merkittävä käännekohta"
 Toimittajalta: Ilmastovaroituksia kuunnellaan nyt herkemmin korvin, mutta veikö pandemia toimintakyvyn? Glasgow’n ilmastokokous alkaa ristiriitaisin odotuksin
 Hautaako Kiina 1,5 asteen tavoitteen? Lue tästä 5 tärkeintä pointtia tänään alkavasta Glasgow'n ilmastokokouksesta

Glasgow’n ilmastokokous on myös kansalaisjärjestöjen areena, ilmastoaktivisti uskoo: “Muutos parempaan on järjestöjen  ansiota, ei valtionjohtajien”


Summary: Marimekko on luonut itsensä viime vuosina uudelleen. Mallistoista löytyy katumuotia ja unikot ovat lentäneet ministereiden mekoista ja Finnairin siiviltä kansainvälisten brändien tuotteisiin. Tuorein yhteistyömallisto on luotu urheiluvaatejätti Adidaksen kanssa.

Marimekon ja urheiluvaatejätti Adidaksen  yhteistyömallisto tuntuu olleen menestys. Edellinen mallisto oli kesällä ja nyt syksyllä seurasi jo jatkoa.
 Ainakin Marimekon verkkokaupasta osa vaatteista oli myyty saman tien loppuun.
 Ostoksilla ovat olleet etenkin suomalaiset, sillä tulostietojaan keskiviikkona kertoneen Marimekon myynti on kasvanut kotimaassa roimasti l oppukesän ja alkusyksyn  aikana.
 Finnairin siiveltä Conversen lenkkareihin
 Mutta on Marimekon ja globaalien brändien yhteistyökuvioita ollut muitakin.
 Suomalaisille tuttuja kuoseja on nähty maailmalla ainakin Microsoftin  läppärinkannessa,  Conversen  lenkkareissa  ja Cliniquen  huulikiiltotuubissa .
 – Yhteistyön tavoitteena on kasvattaa brändin globaalia tunnettavuutta. Niinpä yhteistyö esimerkiksi Adidaksen kanssa on meille mielettömän hieno mahdollisuus tutustuttaa globaalia yleisöä laajemmin meidän brändiin ja saada meille uusia asiakkaita, sanoo Marimekon toimitusjohtaja  Tiina Alahuhta-Kasko .
 Toisin sanoen verkkokauppatilauksia voi tulla asiakkailta, jotka eivät olleet ennen kuulletkaan suomalaisbrändistä.
 Myös analyytikot pitävät yhteistyömallistoja merkittävinä. Adidaksen lisäksi niitä on tehty muun muassa  UniQlon  kanssa.
 – Esimerkiksi Aasiassa UniQlo on todella iso ja tunnettu ja sillä brändillä on jo valmiiksi kysyntää ja Adidaksen kanssa samoin. Molempia yhteistyökuvioita myydään globaalisti, joten kyllä Marimekko tavoittaa sillä tavalla aika monta uutta silmäparia ja potentiaalista kuluttajaa, sanoo Inderesin kuluttajatuoteyhtiöitä seuraava analyytikko  Petri Kajaani .
 Marimekon kuvioita Finnairin lentokoneessa. Finnair
 Eikä yhteistyökuvioita ole ilmeisesti tarvinnut edes kerjätä. Marimekon muotokieli on tunnistettava ja omintakeinen, josta toinenkin brändi voi katsoa hyötyvänsä ja saavansa piristystä myyntiin.
 Kumppani valitaan silti tarkkaan, kertoo Alahuhta-Kasko.
 – Me tehdään vain sellaista yhteistyötä, joissa me jaetaan sama arvomaailma meidän kumppanien kanssa ja joissa kumppanin erikoisosaaminen yhdistettynä meidän erikoisosaamiseen aidosti synnyttää jotakin kuluttajia uniikilla tavalla puhuttelevaa ja ehkä jopa yllättävää.
 Brändi on tehnyt nuorennusleikkauksen
 Yhteistyötä muiden brändien kanssa Marimekko on tehnyt jo pitkään ja globaali näkyvyys on ollut vain osa muutosta, jota yhtiö on kaikessa hiljaisuudessa tehnyt.
 Esimerkiksi vaatemallistot ovat uudistuneet ja valikoimasta löytyy jo "katumuotiakin" kuten t-paitoja, huppareita ja rentoja housuja. Pitkään esillä pidetty tuotteiden ajattomuus ja vastuullisuus miellyttävät myös nykykuluttajaa.
 Eurooppa- ja omistajaohjausministeri Tytti Tuppurainen eduskunnan täysistunnossa. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Analyytikoiden mielestä Marimekko on imagon uudistuksessaan onnistunut. Kun brändi on haluttu jo nuoremmankin väen mielestä, näkyy se tulosriveillä asti.
 – Siellä on tehty mielettömän hyvää duunia viime aikoina. Brändistä on tullut taas mielenkiintoinen. Samalla on saatu todella paljon lisää uusia kuluttajaryhmiä kokeilemaan Marimekkoa eli sellaisia jotka eivät olisi kymmenen vuotta sitten edes kuvitelleet ostavansa Marimekkoa, sanoo Kajaani.
 – Kyllä Marimekko on onnistunnut tosi hyvin uudistamaan tuotevalikoimaansa ja brändi-imagoaa, ja se näkyy nyt aiempaa vahvempana myyntinä ja siinä, että taloudellinen kehitys on parantanut merkittävästi, sanoo OP-ryhmän muun muassa Marimekkoa seuraava analyytikko  Joonas Häyhä .
 Takavuosina vaikeuksissakin ollut Marimekko on nyt hyvässä iskussa.
 – Tuotantoa ja valikoimaa on terävöitetty erittäin hyvin ja se näkyy. Kun organisaatio on tiukassa kunnossa, myynti vetää eikä kovan katteen tuotteita tarvitse myydä alehintaan, niin Marimekon kannattavuuskin on nyt parhaimmalla tasolla kuin se on koskaan ollut, Kajaani sanoo.
 Lue lisää:
 Marimekko teki hyvän tuloksen – voitto ja liikevaihto kasvoivat
 Vaatteita ja kenkiä ostetaan jatkossa vähemmän kuin ennen – toimisto- ja juhlavaatteet jäävät urheilumuodin varjoon, ennustaa Kaupan liitto
 Ylen Tiedefestari 1. - 7.11. : Robotteja, supervartaloita ja onnellisuutta - muotiprofessori, frisbeegolfaaja ja meteorologi suosittelevat tiedesisältöjä
 Kun elämä siirtyy verkkoon, vaatteistakin alkaa tulla virtuaalisia – tällaista on digitaalinen muoti, josta toivotaan ratkaisua pikamuodin ongelmiin
 Miten Punavuoren pussikaljaporukasta kasvoi menestynyt yritys? Vaatebrändi Makian alku oli täynnä mokia, joista paikkaamaan pyydetty toimitusjohtajakin järkyttyi

Marimekosta on kasvanut huipputrendikäs – unikot ovat lentäneet ministereiden mekoista ja Finnairin siiviltä kansainvälisten brändien tuotteisiin


Summary: Amerikkalainen Ruth Ben-Ghiat liittää kirjassaan Mahtimiehet Donald Trumpin samaan joukkoon fasisti Mussolinin ja sotilasdiktaattori Pinochetin kanssa. Hänen mukaansa Trump yritti Yhdysvalloissa vallankaappausta.

Historioitsija  Ruth Ben-Ghiatin  lauantainen päiväkävely newyorkilaisessa puistossa katkesi kuin seinään, kun hän kuuli tuolloisen presidenttiehdokkaan  Donald Trumpin  viimeisimmän puheen.
 Trump  väitti vaalitilaisuudessaan Iowassa tammikuussa 2016, että hänen kannattajansa ovat niin uskollisia, että hän voisi ampua ihmisen New Yorkin Viidennellä Avenuella eikä silti menettäisi suosiotaan.
 Inspiraation vallassa Ben-Ghiat suuntasi kotiinsa kirjoittamaan artikkelia CNN-uutiskanavalle.
 Hänelle tuo yksi ainoa lausahdus kertoi kaiken oleellisen Donald Trumpista ja hänen johtamistyylistään.
 – Kuka demokraattisen valtion presidenttiehdokas puhuu ihmisen ampumisesta? Ei kukaan. Paitsi autoritaarinen johtaja, Ruth Ben-Ghiat muistelee tammikuista päivää Ylen haastattelussa.
 New Yorkin yliopistossa professorina työskentelevä Ruth Ben-Ghiat on erikoistunut fasismin historiaan. Hänen korvissaan Trumpin retoriikka kuulosti pelottavan tutulta. Siinä tuntui olevan samoja kaikuja kuin  Benito Mussolinin  puheissa sata vuotta aiemmin.
 Kipinä juuri suomeksi ilmestyneen kirjan  Mahtimiehet. Tyrannien nousu, uho ja tuho  kirjoittamiseen oli syttynyt.
 Italian fasistijohtaja Benito Mussolini loi hallitsemisen mallin, jonka moni mahtimies on hänen jälkeensä kopioinut.  www.agefotostock.com
 Itsevaltias Valkoisessa talossa
 Ruth Ben-Ghiat kiinnostui fasismin historiasta jo varhain lapsuudenkodissaan Pacific Palisadesissa Kaliforniassa.
 – Miellyttävä asuinalue hiekkarannan tuntumassa voi vaikuttaa oudolta ympäristöltä miettiä fasismia. Naapurustossamme oli kuitenkin asunut paljon natsi-Saksasta paenneita ihmisiä. Kuuluisuuksiakin, kuten kirjailija  Thomas Mann  tai säveltäjä  Arnold Schönberg . Kuulin heidän tarinoitaan ja kiinnostuin siitä, millaista on, kun tyranni kaappaa vallan ja sitä joutuu pakenemaan, Ben-Ghiat selittää videohaastattelussa.
 Hänen mukaansa nykyajassa on paljon samaa kuin toista maailmansotaa edeltäneissä vuosissa. Tämän päivän mahtimiehet – muun muassa Trump, Venäjän  Vladimir   Putin,  Turkin  Recep Tayyip   Erdoğan  tai Unkarin  Viktor Orbán  – ovat Ben-Ghiatin mukaan ottaneet käyttöönsä ja jalostaneet samoja keinoja, joista jo Mussolini tai  Adolf Hitler  hyötyivät.
 – Trump hyödynsi ääriajattelua ja tyytymättömyyttä. Hän yhdisti oikeistolaiset virtaukset johtajakultin avulla ja synnytti liikkeen. Hän viljeli vihapuhetta ja vastakkainasettelua – keinoja, joita moni mahtimies on hyödyntänyt häntä ennen, Ben-Ghiat sanoo.
 Ben-Ghiat halusi asettaa Trumpin toiminnan historialliseen perspektiiviin. Osoittaa, ettei kyse ollut ainutlaatuisesta ilmiöstä.
 – Demokratiassa eläneistä amerikkalaisista voi tuntua oudolta, että ketään Yhdysvaltain presidenttiä kutsutaan autoritaariseksi johtajaksi. Se on kuitenkin viiteryhmä, jossa Trump pitää nähdä, Ben-Ghiat väittää.
 Samalla hän korostaa, että entisten ja nykyisten mahtimiesten välillä on eroja. Nykyjohtajat toimivat demokratioissa tai niitä muistuttavissa järjestelmissä, eivätkä joukkomurhaa ihmisiä, kuten Hitler teki.
 – Jos odotamme nykytotalitarismin merkkeinä sitä, että puolueet lakkautetaan ja vaalit kielletään, näin ei tule tapahtumaan.
 Pieni oppositio ja jonkinasteinen lehdistön toimintavapaus siis säilyvät, mutta käytännössä valta on yhdellä puolueella ja sen johtajalla.
 Mahtimies riisuu paitansa
 Ruth Ben-Ghiatin mahtimiesten lista on vaikuttava niin ajallisesti kuin maantieteellisestikin: mukana on parikymmentä miestä lähes kaikilta mantereilta ja sadan vuoden ajalta.
 Mussolini, Hitler ja Espanjaa pitkään hallinnut  Francisco Franco  edustavat autoritarismin ensimmäistä aaltoa.
 Kylmä sota, siirtomaakauden päättyminen ja sotilasvallankaappaukset nostivat valtaan Libyan  Moammar Gaddafin , Ugandan  Idi Aminin , Chilen  Augusto Pinochetin  ja Kongon  Mobutu Sese Sekon  kaltaisia johtajia.
 2000-luvun uusia autoritaarisia johtajia ovat Trumpin, Putinin, Erdoğanin ja Orbánin ohella muun muassa Brasilian  Jair Bolsonaro , Intian  Narendra Modi , Filippiinien  Rodrigo Duterte  ja erityisesti Italian  Silvio Berlusconi.
 – Berlusconi on usein väheksytty, mutta erittäin tärkeä henkilö autoritarismin paluussa. Hän oli ensimmäinen, joka nosti uusfasistit hallitukseen. Hän hyödynsi mediaa aivan uudella tavalla ja oli esikuvana muun muassa Putinille, Ben-Ghiat sanoo.
 Mutta missä ovat kommunistidiktaattorit, kuten  Stalin , Kiinan johtajat tai Pohjois-Korean  Kimit ? Gaddafia lukuunottamatta Ben-Ghiatin mahtimiehet edustavat oikeistolaista maailmankatsomusta.
 – Valitsin johtajia, jotka eivät ole perineet valta-asemaansa, vaan muuttavat demokratian yksinvallaksi. Siksi mukana ei ole kommunistijohtajia. Fasismin historioitsijana halusin myös keskittyä oikeistojohtajiin ja osoittaa, että Trump nousee samasta perinteestä.
 Esimerkkinä tästä Ben-Ghiat mainitsee Trumpin läheiset neuvonantajat  Paul Manafortin  ja  Roger Stonen , jotka  työskentivät aiemmin  Kongon Mobutulle ja Filippiinien diktaattorille  Ferdinand Marcosille .
 Ruth Ben-Ghiatin mukaan Vladimir Putin ei riisunut paitaansa vain kuumuuden takia. Macho-olemus on mahtimiehen tavaramerkki, hän sanoo. ALEXEI NIKOLSKY / SPUTNIK / KRE
 Mahtimies aikakaudesta riippumatta hallitsee propagandan, korruption ja väkivallan avulla. Kansalle luvataan suurta tulevaisuutta, jonka takeena on vain ja ainoastaan yksinvaltainen johtaja, Ruth Ben-Ghiat kirjoittaa.
 Näiden tuttujen keinojen ohella hän nostaa vallankäytön keskiöön ylikorostuneen miehisyyden.
 Mahtimiehet -kirjassa kuvataan lukuisin esimerkein johtajien seksihurjasteluja.
 Mussolinilla oli erityinen virkailija, jonka tehtävänä oli hoitaa perheelliselle  Il Ducelle  joka viikko 5–20 naista. Gaddafi keräsi ympärilleen kauniita naisia henkivartijoiksi ja sairaanhoitajiksi ja piti palatsinsa kellarissa seksiluolaa. Duterte uhosi "voivansa rakastaa neljää naista yhtä aikaa", eikä mieskunnolla kerskailu ollut tavatonta myöskään Berlusconille, Mobutulle – tai Trumpille.
 Samaa miehisen kyvyn viestiä välittävät kuvat paidattomasta Putinista.
 Ben-Ghiatin mukaan käytöstä selittää osin se, että monet mahtimiehistä ovat teatraalisia esiintyjiä, poseeraajia, jotka nauttivat huomiosta.
 Ehkä oleellisempaa on kuitenkin se, että kyse on vallankäytöstä.
 – Autoritarismin ydintä on selviytyminen rikoksesta. Johtaja on koskematon, lain yläpuolella.
 Tähän liittyy Ben-Ghiatin mukaan Donald Trumpin puhe ihmisen ampumisesta.
 – Autoritaarisen johtajan täytyy osoittaa olevansa macho ja kykenevänsä väkivaltaan.
 Kongressin valtaus oli käännekohta
 Ruth Ben-Ghiat on paitsi arvostettu historioitsija, myös aktiivinen yhteiskunnallinen keskustelija Yhdysvalloissa. Hän kirjoittaa säännöllisesti muun muassa CNN:lle, Washington Postiin sekä Huffington Postiin.
 Donald Trumpin näkökulmasta hän siis edustaa vastapuolta.
 Ehkä hänen näkemyksensä Yhdysvalloista on turhan synkkä ja Trumpin yhdistäminen yksinvaltiaisiin kohtuutonta? Trumphan lopulta hävisi presidentivaalit. Eikö se todista Yhdysvaltain demokratian vahvuudesta?
 Ben-Ghiatin mukaan vaalituloksen jälkeiset tapahtumat, erityisesti kongressin valtaus osoittavat muuta. Hänen mukaansa 6. tammikuuta on Yhdysvaltain lähihistoriassa yhtä merkittävä päivämäärä kuin 11. syyskuuta.
 – Emme ole vielä oikein ymmärtäneet tammikuun kuudennen päivän merkitystä. Kutsun sitä vallankaappausyritykseksi.
 Professori Ruth Ben-Ghiat on aktiivinen politiikan kommentaattori ja hän on huolissaan Yhdysvaltain demokratian tulevaisuudesta. Atena
 Hänen mukaansa Trump toimi juuri niinkuin autoritaarinen johtaja toimii. Hän ei suostunut luopumaan vallasta.
 – Demokraattinen johtaja hyväksyy tappion ja alkaa vaalia perintöään. Autoritaariselle johtajalle kyse on koko olemassaolon uhasta - ei vähiten siksi, että vallan menettäminen tarkoittaa myös syytesuojan poistumista.
 Ben-Ghiatin mukaan Donald Trump yritti kaikin keinoin kieltää tappion. Hän viritteli sotilaallista väliintuloa ja poikkeustilaa, mutta epäonnistui, koska armeija ei lähtenyt hankkeeseen mukaan. Hän yritti manipuoloida vaalitulosta, turhaan.
 – Lopulta hän turvautui väkivaltaan, Ben-Ghiat sanoo ja viittaa Trumpin rooliin kongressin valtauksen taustalla.
 Ben-Ghiatin mukaan kongressin valtaus oli Yhdysvaltain äärioikeistolle perustavanlaatuinen hetki, joka on jo saanut myyttisiä piirteitä. Päivää kutsutaan lempinimellä  J6  ja sen yhteydessä menehtynyt  Ashli Babbitt  on noussut marttyyrin asemaan.
 Republikaanipuoluetta se radikalisoi entisestään.
 – Tammikuun kuudes epäonnistui sotilaallisena operaationa. Mutta republikaanipuolue hyväksyi tapahtumat. Toinen pääpuolueistamme hyväksyi väkivallan oikeutettuna keinona päästä valtaan.
 Ruth Ben-Ghiatin mukaan 75-vuotias Donald Trump on kaikkea muuta kuin mies menneisyydestä.
 – Jos Trump pysyy terveenä, hänestä tulee republikaanien presidenttiehdokas vuoden 2024 vaaleissa – ja hänen voitonmahdollisuutensa ovat erittäin hyvät.
 Lue lisää:
 Analyysi: Populismi uhkaa demokratiaa – ja noudattaa aina samaa kaavaa

Yksi lause paljasti fasismia tutkineelle historioitsijalle, millainen johtaja Donald Trump on: "Vain yksinvaltias puhuu ihmisen ampumisesta"


Summary: Oikeuskanslerin mukaan hoitajilta voidaan vaatia koronarokotuksia jo voimassa olevan lain perusteella. Sosiaali- ja terveysministeriössä lakia tulkitaan toisin. Työnantajat ja työntekijäjärjestöt vaativat ministeriöltä ohjeistusta selkeyttämään tilannetta.

Oikeuskansleri  Tuomas Pöysti  ja sosiaali- ja terveysministeriö (STM) ovat eri linjoilla siitä, voidaanko nykyisellä lailla edellyttää sosiaali- ja terveydenhuollon työntekijöiltä koronarokotuksia potilaiden suojelemiseksi.
 Pöystin  Helsingin Sanomissa esittämän tulkinnan  mukaan voimassa olevan tartuntatautilain perusteella työntekijöiltä voitaisiin edellyttää rokotussuojaa. Pöystin mukaan työnantaja voisi myös kysyä rokotuksista työntekijöiltä.
 Pöystin mukaan ministeriöllä on laissa säädetty velvollisuus antaa ohje laintulkinnasta, mikäli asiasta on alan työnantajien keskuudessa epäselvyyttä.
 Sosiaali- ja terveysministeriössä  selvitetään parhaillaan , millä tavoin hoitohenkilöstön pakolliset koronarokotukset voitaisiin järjestää. Julkisuudessa vaihtoehdoiksi on nostettu jo tartuntatautilaissa olevan rokotelistan päivittäminen koronalla tai  koronapassin vaatiminen  sote-alan työntekijöiltä.
 STM:n kansliapäällikkö  Kirsi Varhila  ei halunnut kommentoida oikeuskanslerin uutta tulkintaa tartuntatautilaista. Varhila toteaa Ylelle tekstiviestillä, että ministeriön tämän hetken kanta rokotusten velvoittavuuteen on se, että niistä pitää säätää erikseen tarkkarajaisesti.
 Varhilan mukaan työnantaja voi kuitenkin ohjata työntekijän terveystarkastukseen työsuojelullisena toimenpiteena ja pyytää työterveyshuollolta arviota tehtävään soveltuvuudesta. Hänen mukaansa tällöin työnantaja ei käsittele työntekijän arkaluonteisia henkilötietoja. Hän kertoo konsultoivansa asiassa vielä Työterveyslaitosta.
 Oikeuskansleri Tuomas Pöysti ei vastannut Ylen haastattelupyyntöön.
 Kuntatyönantaja toivoo ministeriöltä ohjeistusta
 Epäselvä tilanne ja vaihtelevat tulkinnat hämmentävät sekä työnantajia että työntekijöitä.
 Epäselvyydet kiertyvät tartuntatautilain 48. pykälän ympärille. Pykälässä säädetään työntekijän ja opiskelijan rokotussuojasta potilaiden suojaamiseksi.
 Pykälän ensimmäisessä momentissa puhutaan tartuntatautien vakaville seuraamuksille alttiiden potilaiden hoidosta, johon saa käyttää vain erityisestä syystä henkilöä, jolla on puutteellinen rokotussuoja.
 Toisessa momentissa puolestaan listataan erikseen taudit, joiden kohdalta edellytetään hoitohenkilökunnalta joko rokotusta tai sairastetun taudin antamaa suojaa. Näihin kuuluvat tuhkarokko ja vesirokko. Lisäksi edellytetään rokotuksen antamaa suojaa influenssaa vastaan ja imeväisikäisiä hoitavilla hinkuyskää vastaan.
 Mikäli suoja ei ole lainmukaisessa kunnossa, työnantajan on siirrettävä työntekijä hauraiden potilasryhmien parista muihin tehtäviin.
 Koronavirustauti on määritelty yleisvaaralliseksi tartuntataudiksi. Se voidaan katsoa vakavammaksi kuin muut laissa mainitut tartuntataudit.
 Tämän vuoksi oikeuskansleri Pöystin mukaan pykälän ensimmäistä momenttia voisi tulkita itsenäisesti jo nyt niin, että hoitajilta voidaan edellyttää rokotussuojaa koronavirusta vastaan.
 Työnantajien käsityksen mukaan tartuntatautilakia ei ole aiemmin tulkittu Pöystin esittämällä tavalla.
 – Tämä on uusi tulkinta. Kaksi eri viranomaistahoa tulkitsee lakia eri tavalla. Totta ihmeessä meille käy tämä oikeuskanslerin tulkinta, mutta siinä ymmärryksessä me emme ole olleet aikaisemmin, Kunta- ja hyvinvointialuetyönantajat (KT) neuvottelupäällikkö  Henrika Nybondas-Kangas  sanoo.
 Nybondas-Kangas toivoo, että ministeriö lähettää pikaisesti ohjeistuksen, mikäli oikeuskanslerin tulkinta on oikea ja koronarokotussuojaa voitaisiin edellyttää nykyisen lain puitteissa.
 KT:n neuvottelupäällikkö Henrika Nybondas-Kangas toivoo koronarokotevaatimuksen selkeää kirjaamista tartuntatautilakiin.  Kommunarbetsgivarna /  Jarmo Teinilä
 Työnantajille nykyinen tilanne on hankala. Työnantajat voivat kysyä työntekijän rokotussuojasta, mutta työntekijän ei tarvitse vastata. Nybondas-Kankaan mukaan työntekijää ei myöskään voida rangaista siitä, mikäli tämä jättää vastaamatta.
 – Meistä olisi ensiarvoisen tärkeää, että työnantajilla olisi tieto siitä, kenellä on koronarokotus tilanteissa, joissa on erityisen hauraita potilaita. Olisi tärkeää, että voisimme edellyttää rokotesuojaa näissä tehtävissä toimivilta ja siirtää tarvittaessa toisiin tehtäviin.
 Työnantajat toivovat tarkennusta tartuntatautilakiin, mikäli lakia ei voi ministeriön mielestä tulkita oikeuskanslerin ehdottamalla tavalla.
 Osa hoitajajärjestöistä kirjaisi koronarokotteen lakiin
 Myös sosiaali- ja terveydenhuollon työntekijäjärjestöt ovat kallistumassa sille kannalle, että vaatimus hoitohenkilöstön koronarokotteista kannattaisi lisätä tartuntatautilakiin.
 Ammattijärjestö Tehyn  alkuviikosta lähettämän tiedotteen  mukaan koronarokotteen päivittäminen lakiin voisi olla tässä tautitilanteessa järkevää. Tehyn mukaan ministeriön tulisi ryhtyä selvittämään asiaa.
 Myös toinen suuri sosiaali- ja terveydenhuollon työntekijäliitto Julkisten ja hyvinvointialojen liitto (JHL) kannattaa koronarokotteen kirjaamista lakiin.
 – Näen, että oikeuskanslerin tulkinta ja henki voidaan löytää tartuntatautilaista, mutta selkeitä olisi, että se koronarokote olisi suoraan kirjattu lakiin. Tilanne on nyt epäselvä, JHL:n puheenjohtaja  Päivi Niemi-Laine  toteaa.
 Hänkin hämmästelee oikeuskanslerin uutta tulkintaa, mutta ymmärtää kannan potilasturvallisuuden näkökulmasta.
 – Olen keskustellut tästä meidän juristien kanssa ja se ei ole aivan selkeä meillekään. Miten työnantaja pystyy pitämään potilasturvallisuudesta kiinni tässä tilanteessa esimerkiksi vanhusten hoitolaitoksissa, kun ei voi selvittää työntekijöiden rokotuksia. Kysely voidaan tehdä, mutta yksilöllä on oikeus olla vastaamatta, Niemi-Laine sanoo.
 Myös Niemi-Laine odottaa STM:n ohjauskirjettä, miten asiassa pitäisi menetellä.
 JHL:n puheenjohtaja Päivi Niemi-Laine toivoo epäselvään tilanteeseen ratkaisua potilasturvallisuuden varmistamiseksi.  Janne Lindroos / Yle
 JHL:n jäseninä on lähihoitajia, jotka työskentelevät esimerkiksi kuntien kotihoidossa. Liittoon kuuluu myös monisairaiden parissa työskenteleviä henkilökohtaisia avustajia.
 Hoitohenkilöstön ei tarvitse kertoa terveystietojaan työnantajalle. Niemi-Laine kertoo, että osassa sote-alan yrityksistä ongelma on ratkaistu vapaaehtoisella kyselyllä.
 Ne työntekijät, jotka eivät ole vastanneet kyselyyn koronarokotuksista on siirretty toisiin tehtäviin.
 – On sitten ajateltu, ettei ole ottanut rokotetta, kun on jättänyt vastaamatta. Tästä koituu muita hankaluuksia, pystytäänkö järjestämään muita tehtäviä tai voidaanko lomauttaa, jos on vaaraksi potilasturvallisuudelle.
 – Terveys ja henki ovat ne isot asiat, mitkä pitää kuitenkin turvata ja tähän asiaan pitää löytää ratkaisu. Nyt on tarkan keskustelun paikka. Ettei enää menetetä henkiä epäselvän tilanteen takia, Niemi-Laine painottaa.
 Niemi-Laine viittaa tilanteisiin, joissa rokottamaton työntekijä on tartuttanut potilaita hoivayksiköissä kohtalokkain seurauksin.
 Lokakuussa Yle uutisoi  Eurajoella kuolleesta iäkkäästä henkilöstä , joka oli saanut koronatartunnan rokottamattomalta hoitajalta palvelukeskuksessa.
 Perus- ja lähihoitajaliitto Super on suhtautunut tartuntatautilain muuttamiseen penseästi. Superin puheenjohtaja  Silja Paavola  ei lisäisi koronarokotusta hoitajilta vaadittaviin rokotuksiin .
 Voit keskustella aiheesta torstaihin kello 23 asti.
 Lisää aiheesta:
 Kukaan ei tiedä, monellako hoivatyöntekijällä on koronarokote – nyt THL:n pääjohtaja ajaa heille rokotevaatimusta, lähihoitajat kavahtavat
 Kirsi Varhila: Hoitajien velvoittamista koronarokotuksiin selvitetään
 THL ehdottaa koronapassia hoitohenkilöstölle, STM moittii esitystä puutteelliseksi
 Ylen tiedot: Rokottamattoman hoitajan levittämä koronatartunta johti kuolemaan Eurajoella – ylilääkäri haluaa rokotepakon hoitajille

Voidaanko hoitajilta vaatia koronarokotusta? Oikeuskansleri ja STM eri linjoilla, hoitajaliitot ja työnantajat kiirehtivät selvyyttä sekavaan tilanteeseen


Summary: Marvel-uutuus Eternals vie katsojan supersankareiden mukana ihmiskunnan kohtalonhetkiin. Nomadland-elokuvallaan Hollywoodin ykköskastiin nousseen Zhaon otetta on pidetty aiempia toimintaelokuvaohjaajia inhimillisempänä.

Siinä hän nyt istuu t-paita päällään ja lämmin teekuppi käsiensä välissä. Hän on yksi Hollywoodin persoonallisimmista, kiinnostavimmista ja omaleimaisimmista ohjaajista,  Chloé Zhao . Zhao on valmiina antamaan haastatteluja etäyhteydellä Lontoosta tuoreimmasta elokuvastaan  Eternals .
 Eternals  on itsenäinen osa mittavaa elokuvasarjaa, jossa seikkailee  Marvel Comics  -sarjakuvista tuttuja supersankareita. Sarjan ensimmäinen leffa oli  Iron Man , joka sai ensi-iltansa vuonna 2008.
 Marvel Studios on tuottanut kaikkiaan 26 elokuvaa. Parhaillaan teossa on yli kymmenen sarjaan kuuluvaa tuotantoa lisää.
 Chloé Zhao löi kaikki ällikällä lähtiessään ohjaamaan supersankarielokuvaa intiimien ja palkittujen indie-elokuviensa jälkeen. Zhaon ohjaama Marvel-elokuva  Eternals  saa Suomen ensi-iltansa kolmas marraskuuta.
 Ikaris ( Richard Madden) ja Sersi (Gemma Chan) ovat Eternals-elokuvan keskeisiä hahmoja. Molemmat hahmot ovat esiintyneet Marvel-sarjakuvissa jo 1970-luvulla. Photo: Sophie Mutevelian
 Elokuva kertoo kuinka Eternals-supersankarit yhdistävät voimansa puolustaakseen ihmiskuntaa deviaani-hirviöiltä ja viime kädessä maailmanlopulta. Eternals-olennot, ikuiset, ovat eläneet ihmisiksi naamioituneina Maassa jo 7000 vuotta. Elokuva vihjaa, että ihminen on itse edistänyt tuhon tuloa omilla toimillaan, mutta uutta voimaa saaneiden deviaanien paluu jouduttaa maailmanlopun tunnelmia.
 Yhteiskuntakriittinen älykkö ja Marvel-fani
 Viime Oscar-kilvassa Chloé Zhaon ohjaama vähäeleinen draamaelokuva  Nomadland  voitti kolme pystiä. Samalla Zhao'sta tuli toinen nainen ja ensimmäinen aasialainen nainen, jolle on myönnetty parhaan ohjaajan Oscar. Elokuva palkittiin myös Venetsian elokuvajuhlilla sekä usealla Golden Globe -palkinnolla.
 Zhao saapui vastaanottamaan Oscareitaan ilman  meikkiä, letit päässä ja lenkkarit jalassa . Iltapuvun ja lenkkarit tosin oli suunnitellut muotitalo Hermés. Hänen asuvalinnalleen ja meikittömyydelleen vyöryi tukea naisilta ympäri maailmaa.
 Chloé Zhao sai edellisestä elokuvastaan Nomadland (2020) kolme Oscar-palkintoa, joista yksi oli parhaan ohjaajan pysti. Matt Petit / A.M.P.A.S. / Shutterstock / All Over Press
 Nomadland kuvaa pakettiautossa asuvaa eläkeikäistä naista. Hän on monen muun amerikkalaisen lailla pudonnut heikkojen turvaverkkojen läpi ja päätynyt kiertämään maata matalapalkkaisen sesonkityön ja ilmaisten leirintäpaikkojen perässä.
 Palkittu ja ylistetty  Nomadland  oli vasta kolmas  39-vuotiaan Zhaon ohjaama elokuva . Hänen toinen ohjauksensa ja ensimmäinen pitkä elokuvansa, amerikan alkuperäiskansan pariin sijoittuva  Songs My Brothers Taught Me , pääsi jo mukaan arvostetuille elokuvafestivaaleille.
 Yleisö varmaankin odotti Zhaolta uutta koskettavaa ja yhteiskunnan ongelmapesäkkeitä sohaisevaa leffaa. Supersankarit tulivat kuitenkin väliin.
 Eternals-supersankareilla on oma roolinsa tavallisten ihmisten joukossa. Kumail Nanjianin näyttelemä Kingo on siiviilissä Bollywood tähti. Sophie Mutevelian
 Megalomaanisen Marvel Studion elokuvien tiedetään olevan tarkoin säädeltyjä. Hahmojen, tarinoiden ja visuaalisuuden on istuttava Marvel-konseptiin.
 Zhao korostaa saaneensa olla oman elokuvansa auteur, tekijä.
 – Marvel palkkaa tunnetusti tiukkoja ohjaajia, joille ei noin vain kerrotakaan, mitä heidän tulisi tehdä. Kyllä minä ja muut ohjaajat osaamme tehdä päätökset ihan itse, Zhao näpäyttää etäyhteydellä järjestetyssä haastattelussa Ylelle.
 – Tunnen monia huippukäsikirjoittajia, jotka työskentelevät Marvel Studioilla. Heillä on suunnaton palo kirjoittaa kiinnostavaa yksittäistä elokuvaa, mutta myös halu olla osa Marvel-maailmaa, sen omaa universumia. Juuri se tekee tästä työstä kiehtovaa.
 Zhaon vähälukuisissa elokuvissa huomio kiinnittyy huimaan maisemakuvaukseen ja suurten taustakertomusten haltuunottoon. Näitä ominaisuuksia Marvel-koneisto on varmasti halunnut valjastaa myös  Eternals -elokuvan tekoon.
 Supersankaritkin hyötyvät joukkovoimasta
 Eternals on Marvel-elokuva, jossa ei ole yhtä suurta sankaria, vaan kymmenen ikuisen joukko. Heillä kaikilla on erilaisia ominaisuuksia ja yhteistyö muutta heidät yhä vahvemmiksi.
 Zhao vertaa  Eternals -elokuvaa toiseen Marvel-saagaan kuuluvaan elokuvasarjaan, jossa toimitaan ryhmässä,  Avengersiin .
 – Avengers -elokuvissa hahmot esitellään yksilöinä ja sen jälkeen ne lyöttäytyvät yhteen.  Eternalsissa  ryhmä on ensin ja siitä alkaa piirtyä esiin keskenään hyvinkin erilaisia hahmoja, Zhao kertoo.
 Zhaon mukaan on tärkeää, että näyttelijöitä valittaessa jokainen poimitaan mukaan omana itsenään ja persoonanaan. Ryhmähenki muodostuu paremmaksi, kun jokainen voi tuoda esiin omat vahvuutensa.
 Deviaanit antavat merkkejä läsnäolostaan. Dane Whitman (Kit Harington) ja Sersi (Gemma Chan) aistivat vaaraa. Marvel Studios / BACKGRID / AOP
 Kymmenen ikuisen lisäksi elokuvassa esiintyy henkilö, joka näyttäytyy tavallisena historianopettajana. Marvel-faneille on alusta asti selvää, ettei opettaja ole se, miltä hän näyttää. Leffan lopussa on luvassa vihjeitä hahmon tulevasta roolista Eternals-elokuvan jatko-osissa.
 Opettaja Dane Whitmania esittää  Game of Thrones  -sarjasta tuttu  Kit Harington . Hänen roolinsa on olla tavallinen kaduntallaaja, joka joutuu keskelle hyvän ja pahan taistelua, tilanteissa, joissa omalta tyttöystävältä paljastuu yllättäviä supervoimia.
 – Otin roolin haasteena. Siinä joutuu rakentamaan aika ison tarinan lyhyessä ajassa elokuvan alussa.
 – Olen se ihminen näiden supersankareiden keskellä ja tarkoituksena on, että katsoja samaistuu hahmooni. Siksi halusin tehdä roolini keveällä otteella, Harington kertoo.
 Kit Harington tunnetaan erityisesti roolistaan Jon Nietoksena yhdysvaltalaisessa televisiosarjassa Game of Thrones. Luca Carlino / NurPhoto / Shutterstock / All Over Press
 Harington on tottunut suuriin kohtauksiin, tunteisiin ja eeppiseen kerrontaan  Game of Thrones  -sarjassa.  Siinä hänen roolinsa on Jon Nietos . Harrington kertoo nauttineensa saadessaan olla osa suurta tarinaa ja tarinaa varten luotua omaa maailmaa. Maailmaa, josta kuitenkin löytyy viittauksia siihen todellisuuteen, jossa me elämme.
 – Se kaikki oli  Game of Thronesissa  todella kiehtovaa. Ajattelin, että voisin hyvinkin heittäytyä taas osaksi jotain tällaista uutta universumia, Harington sanoo.
 Eternals-sankarit eivät voi estää ihmisten toilailuja
 Chloé Zhao on kolmen maan kasvatti. Hän on syntynyt Kiinassa, Pekingissä ja käynyt koulua Englannissa. Myöhemmin Zhao opiskeli Yhdysvalloissa kansainvälistä politiikkaa ja sen jälkeen elokuva-alaa Tisch School of the Arts -yliopistossa New Yorkissa.
 Makkari on  Eternals-sankari, jonka supervoimiin kuuluu nopeus. Näyttelijä Lauren Ridloff on kuuro ja puhuu elokuvassa viittomakieltä. Photo by Sophie Mutevelian
 Ikuisiin kuuluu kymmenen erilaista, ihmisen kaltaista olentoa, jotka edustavat maan päällä erilaisia taustoja ja kulttuureja. Joukon kokoonsaattamista on paikoin jopa hengästyttävää seurata. Kymmenen tarinan yhteen nivominen valkokankaalla vie aikaa ja vaatii monen moista rytinää. Eternals-ryhmän monimuotoisuus ei kuitenkaan tunnu liian päälleliimatulta.
 Yksi ikuisista puhuu viittomakieltä ( Lauren Ridloff - Makkari), toinen on Bollywood-tähti ( Kumail Nanjiani - Kingo), kolmas ei kasva aikuiseksi lainkaan ( Lia McHugh - Sprite) ja neljäs on vähän rikki ( Angelina Jolie - Thena).
 Kymmenen Eternals-sankaria kokoontuu yhteen suojellakseen ihmisiä. Courtesy of Marvel Studios
 Ikuiset kiitävät ajassa ja paikassa. Elokuvassa ehditään käydä läpi ihmiskunnan kohtalonhetkiä Babylonin tuhosta Hiroshiman pommituksiin. Monta kertaa paikallaolleiden ikuisten tekee mieli puuttua ihmisten tuhoisiin ratkaisuihin, mutta heidän tehtävänsä on toisaalla. Puuttua ei saa, jotta ihmiskunta voisi kehittyä ja oppia virheistään.
 Vaikka toimintakohtausia on riittämiin, elokuvan on sanottu arvottavan  ihmisyyttä toiminnan kustannuksella.
 – Olemme pystyneet ujuttamaan suureen kertomukseen pienempiä tarinoita. Ne voivat Marvel-elokuvassa tavoittaa satoja miljoonia katsojia.
 – Tämän kaltainen tarinankerronta, jossa on elokuvan sisäinen maailma ja samaan aikaan suuri yhteinen kertomus, on haastavaa, mutta innostavaa, Zhao sanoo.
 Eternals elokuvan budjetti on 200 miljoonaa dollaria eli melkein saman verran euroina. Se on hieman vähemmän kuin esimerkiksi  Avengers -sarjan elokuvissa, mutta summa on suuri myös Hollywoodin mittakaavassa. Nomadland-elokuvan budjetti oli 5 miljoonaa.
 Lue myös:
 Supersankareita, ikuisuuskiviä ja cameo-rooleja – Testaa, kuinka hyvin tunnet Marvel-elokuvat!
 Köyhät vanhukset asuvat autoissaan ja vaeltelevat pitkin Amerikan sydänmaita hanttihommia hakien – Oscar-voittaja Nomadland on elokuva nykyajan kulkureista kapitalismin raunioissa
 Huippusuosittu Game of Thrones päättyy – fanit purkavat jo luopumisen tuskaansa somessa: "Tuntuu avioerolta"

Oscar-voittaja Chloé Zhao loikkasi pienen budjetin elokuvista Marvel-dynastiaan: “Eternals-elokuvalla voin vaikuttaa satoihin miljooniin katsojiin ympäri maailmaa”