Summary: EKP jatkaa rahapoliittista elvytystään ja pitää korot ennallaan. Markkinoilla voimistuvat käsitykset sitkeämmästä inflaatiosta, mutta pääjohtaja Christine Lagarde ei arvioinut koronnoston aikataulua.

Euroopan keskuspankki  päätti  jättää talletuskoron yhä ennalleen torstain kokouksessaan. Korko on ollut yli seitsemän vuotta miinusmerkkinen. EKP pudotti sen -0,5:een jo kaksi vuotta sitten.
 Myös tärkein ohjauskorko pysyy pyöreänä nollana. Se tarkoittaa korkoa, jonka liikepankit maksavat keskuspankilta lainaamastaan rahasta.
 EKP ja eurojärjestelmään kuuluvat kansalliset keskuspankit jatkavat arvopapereiden ostoja entiseen tahtiin elvytysohjelmien mukaisesti.
 – Euroalueen kasvu jatkuu vahvana, vaikkakin se on hieman hidastunut, pääjohtaja  Christine Lagarde  sanoi tiedotustilaisuudessa. Hänen mukaansa talouskasvu saavuttaa pandemiaa edeltäneen tasonsa vuoden loppuun mennessä.
 Hän myös toisti pankin näkemyksen siitä, että inflaation kiihtyminen on väliaikainen ilmiö, ja piikki tasoittuu ensi vuonna.
 – Inflaatio kiihtyy pääosin energianhintojen, mutta myös kulutuksen kasvun vuoksi, Lagarde sanoi. Myös pullonkaulat hankintaketjuissa nostavat hintoja, mutta niidenkin EKP uskoo hellittävän.
 Ristiriitoja kulisseissa
 Vaikka EKP:n neuvosto ei päättänyt konkreettisista muutoksista rahapolitiikkaan, markkinat kuuntelivat Lagarden tiedotustilaisuutta korvat höröllään.
 Pinnan alla kuplii monestakin syystä.
 Viime viikolla jälleen yksi saksalainen keskuspankkiiri lähti kävelemään sekä Saksan keskuspankista että EKP:n neuvostosta. Rahapoliittisena "haukkana" tunnettu Bundesbankin pääjohtaja  Jens Weidmann  on ollut kapulana rattaissa EKP:n elvytysohjelmissa jo edellisen pääjohtajan  Mario Draghin  kaudella.
 Myös Weidmannin erokirjeestä voi lukea tyytymättömyyttä noudatettuun rahapolitiikkaan. Kun Saksan hallituksen valtikka vaalien jälkeen siirtyy oikeistolta demareille, Weidmannin näkemykset törmännevät myös kotimaan uuden johdon kanssa.
 Lagarde kiisti torstaina erimielisyydet ja vastasi kysymykseen Weidmannin erosta, että "kymmenen vuotta on pitkä aika olla keskuspankin johdossa".
 – Kyse ei ollut väsähtämisestä rahapolitiikkaan johtokaudellani, Lagarde sanoi.
 Jens Weidmann teki kymmenvuotisen uran Bundesbankin johdossa. Hän otti tehtävän vastaan keskellä eurokriisiä vuonna 2011. Samana vuonna sekä Bundesbankin pääjohtaja Axel Weber että EKP:n johtokunnan saksalaisjäsen Jürgen Stark ilmoittivat erostaan vastalauseena EKP:n elvyttävälle rahapolitiikalle. Saksaan muodostettava uusi hallitus etsii hänelle seuraajan ennen vuodenvaihdetta. Ullstein Bild / AOP
 Aiheena "inflaatio, inflaatio ja inflaatio"
 Kulisseissa kuohuttaa myös inflaatio. Tähän asti EKP:n virallinen linja on ollut, että hinnoissa on vain piikki pitkän pandemia-ajan jälkeen.
 Se puhutti torstaina myös EKP:n neuvostoa. Pankki keskittyy tarkkailemaan inflaatiokehitystä loppuvuoden aikana.
 – Keskustelimme inflaatiosta, inflaatiosta ja inflaatiosta, Lagarde paljasti.
 Yhä useampi analyytikko ja sijoittaja on alkanut uumoilla, että inflaatio ei jäisikään hetkelliseksi. Myös moni pankin 25-jäsenisestä neuvostosta  on epäillyt , että inflaatiota saatetaan nyt aliarvioida.
 Kuluttajahinnat nousivat syyskuussa euroalueella  nopeimmin 13 vuoteen , 3,4 prosenttia. EKP laskee Lagarden mukaan inflaation kiihtyvän lisää loppuvuoden aikana, mutta kääntyvän laskuun ensi vuonna.
 Itävallan ministeri vaatii koronnostoa
 Itävallan valtiovarainministeri  Gernot Blümel  vaati juuri torstaiaamuna  julkaistussa haastattelussa , että EKP nostaisi korkoja. Ulostulo on poikkeuksellinen, koska yleensä poliitikot eivät ole puuttuneet rahapolitiikkaan.
 Blümel kertoi viettävänsä matalien korkojen vuoksi unettomia öitä ja väittää EKP:n pyrkivän korkopolitiikallaan vain suojelemaan pahasti velkaantuneita maita. Itävallassa kuluttajahinnat nousevat jo selvästi yli kolmen prosentin vuosivauhtia, Saksassa yli neljän.
 Brittilehti  Financial Times kertoi  syyskuussa, että salaisen muistion mukaan EKP valmistautuisi nostamaan liikepankkien talletuskorkoa vuotta ennakoitua aiemmin eli 2023.
 Markkinoilla pankin uskotaan joutuvan nostamaan korkoja kenties jo ensi vuonna.
 Brittiläisen Market Securities -meklariyhtiön pääekonomistin tviitin mukaan ensimmäinen 0,2 prosenttiyksikön koronnosto tulisi ensi vuoden joulukuussa.  Christophe Barraud  on valittu  maailman parhaaksi  talousennustajaksi.
 "Korkomuutokset riippuvat inflaatiosta"
 Lagarde on todennut monta kertaa, että ohjauskorkoja ei muuteta ennen kuin arvopaperiostot on lopetettu.
 Keskuspankki  aikoo jatkaa  arvopaperiostoja "ainakin" maaliskuun loppuun asti ja siitä eteenpäin tarpeen mukaan: niin kauan, kunnes neuvosto katsoo koronapandemian kriisivaiheen päättyneen.
 Lagarde ei torstaina suoraan tyrmännyt markkinoiden veikkauksia koronnostosta eikä arvioinut tulevien korkopäätösten ajankohtaa, vaikka sitä häneltä monesti kysyttiin. Hän tyytyi toteamaan, että "EKP:n arviot lähivuosien kehityksestä eivät tue markkinoiden näkemyksiä koronnostosta".
 Korkojen mahdolliseen nostoon palataan Lagarden mukaan, kun inflaatio kiihtyy pysyvämmin EKP:n tavoitteen mukaisesti kahden prosentin vauhtiin tai nopeammaksi.
 Velkaostoja pohditaan joulukuussa
 Jo syyskuussa Lagarde kertoi, että koronaviruspandemian vuoksi aloitettujen arvopaperiostojen lakkauttamista käsitellään seuraavan kerran vasta joulukuussa.
 Hätärahoituksen enimmäismäärä on 1 850 miljardia euroa. Tähän mennessä EKP on käyttänyt summasta noin 1 450 miljardia. Suurin osa EKP:n jälkimarkkinoilta ostamista arvopapereista on euromaiden valtionvelkaa.
 Lue myös:
 Inflaatio näkyy kaupan kassalla, piensijoittajan salkussa ja tulevaisuudessa myös asuntolainojen koroissa – miksi hinnat nyt nousevat?
 Pitääkö asuntovelallisen huolestua inflaatiosta? Kokeile laskurilla, miten koronnousu vaikuttaa lainakuluihisi
 Näin nopeaa hintojen nousua nähtiin Suomessa viimeksi lähes vuosikymmen sitten – nousua pidetään tervetulleena, mutta PTT näkee siinä myös uhkakuvia
 Inflaatio tekee paluuta: Kuluttajahinnat alkoivat nousta Euroopassa, mutta kuinka pysyvästi ja mitä vaikutusta sillä on?

Tuleeko koronnosto ensi vuonna? Euroopan keskuspankki päätti jatkaa elvytystä toistaiseksi entiseen malliin inflaatiosta huolimatta


Summary: Asuntokauppoja ei tehty aivan yhtä kiivaalla tahdilla kuin alkuvuodesta.

Vanhojen osakeasuntojen hintojen nousu tasoittui vuoden kolmannella neljänneksellä vuoden edellisiin neljänneksiin verrattuna, kertovat Tilastokeskuksen ennakkotiedot.
 Viime vuoteen verrattuna vanhojen osakeasuntojen hinnat kuitenkin nousivat 4,1 prosenttia vuoden kolmannella neljänneksellä.
 Maakunnista hinnat nousivat eniten Kymenlaaksossa, Päijät-Hämeessä ja Uudellamaalla. Hinnat laskivat eniten Pohjois-Karjalassa, Keski-Pohjanmaalla ja Etelä-Karjalassa.
 Suurimmissa kaupungeissa heinä-syyskuun hinnat kasvoivat viime vuoden vastaavaan ajankohtaan verrattuna.
 Pääkaupunkiseudulla hinnat nousivat 5,6 prosenttia viime vuodesta, vaikka laskivatkin hieman tämän vuoden toiseen neljännekseen verrattuna.
 Asuntokauppoja tehtiin kiinteistönvälittäjien kautta kolmannella neljänneksellä viisi prosenttia enemmän kuin vuotta aiemmin ja seitsemän prosenttia enemmän kuin toissa vuonna. Kasvu oli kuitenkin pienempää kuin tämän vuoden aiempina neljänneksinä.
 – Kaupankäynti tasaantui etenkin pääkaupunkiseudulla, jossa kiinteistönvälittäjien kautta tehtiin kauppoja saman verran kuin kolmannella neljänneksellä vuosi sitten, Tilastokeskuksen  Elina Vuorio  kertoo.
 Alueellinen eriytyminen näkyy yhä
 Pidemmällä aikavälillä eli vuoteen 2015 verrattuna vanhojen osakeasuntojen hinnat ovat nousseet vain Uudellamaalla, Pirkanmaalla, Varsinais-Suomessa ja Pohjois-Pohjanmaalla. Muissa maakunnissa hinnat ovat laskeneet.
 – Vaikka poikkeusaika on tuonut piristystä alueellisiin asuntomarkkinoihin, hintakehityksen alueellinen eriytyminen on yhä ajankohtaista, Vuorio sanoo.
 Alueelliset erot ovat kuitenkin huomattavia myös maakuntien sisällä.
 Esimerkiksi maakuntakeskusten keskustojen hintakehitys poikkeaa huomattavasti kauempana keskustasta olevista alueista.
 Vanhojen osakeasuntojen hintatilasto perustuu Verohallinnon huoneistotietoihin.
 Lue myös:
 Joukkoliikenne kallistuu taas pääkaupunkiseudulla – miksi hintoja korotettiin lyhimmillä matkoilla ja neljä muuta kysymystä HSL:n puheenjohtajalle

Inflaatio nousi syyskuussa 2,5 prosenttiin – taustalla muun muassa omakotitalojen remonttien ja polttoaineiden kallistuminen
 Asunnoille tarvitaan tilaa Helsingissä, ja siksi valtavat sähkökaapelitkin kaivetaan nyt maan alle – kallis operaatio ainoa laatuaan Suomessa
 Oppivelvollisuuden laajentaminen maksaa 10 miljoonaa euroa arvioitua enemmän – kampaajaopiskelijat saivat 700 euron välineet
 Nuorgamissa polttoaine maksaa jo yli kaksi euroa, mutta esimerkiksi pääkaupunkiseudulla tankataan reilusti halvemmalla – valtava epäsuhta, sanoo ministeri

Asuntojen hintojen nousu tasottui vuoden kolmennella neljänneksellä


Summary: Keski-ikäinen mies aiheutti kahden ihmisen kuoleman törmättyään vastaan tulleeseen autoon Kehä III:lla lokakuussa 2020. Oikeuden mukaan mies ajoi kehätiellä väärään suuntaan humalatilan ja erehdyksen vuoksi.

Vuonna 1973 syntynyt mies tuomittiin tänään kahdesta törkeästä kuolemantuottamuksesta, törkeästä rattijuopumuksesta ja törkeästä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta Länsi-Uudenmaan käräjäoikeudessa. Mies sai rangaistukseksi neljä vuotta ja kaksi kuukautta ehdotonta vankeutta.
 Humalassa ajanut mies aiheutti kahden ihmisen kuoleman Espoossa Kehä III:lla törmättyään vastaan tulleeseen autoon. Onnettomuus tapahtui viime vuoden lokakuussa.
 Nokkakolarissa kuolivat välittömästi 52-vuotias mies ja 46-vuotias nainen. Tuomittu loukkaantui törmäyksessä. Hänen veren alkoholipitoisuudekseen mitattiin 2,17 promillea.
 Oikeuden mukaan mies oli rikkonut räikeästi auton kuljettajalta vaadittavaa huolellisuutta ryhtyessään ajamaan autoa vahvassa humalassa. Sillä perusteella kuolemantuottamus oli törkeä.
 Tuomittu myönsi syyllistyneensä törkeään rattijuopumukseen ja törkeään liikenneturvallisuuden vaarantamiseen, mutta hän kiisti aiheuttaneensa kuolemat tahallisesti.
 Oikeus puntaroi teon tahallisuutta
 Syyttäjä vaati miehelle vähintään kymmenen vuoden vankeustuomiota kahdesta taposta ja muista törkeistä rikoksista. Taposta tuomitseminen olisi vaatinut sitä, että oikeus olisi pitänyt kolaria ja sen seurauksia tahallisesti aiheutettuina.
 Oikeus arvioi, että mies ei ollut ajanut väärään suuntaan itsetuhoisuuden vuoksi, koska hän ei ollut yrittänyt törmätä esimerkiksi vastaan tulleeseen rekkaan. Tuomittu oli ajanut Kehä III:lla väärään suuntaan pitkän matkan tien oikeassa laidassa. Häntä vastaan oli tullut viereisellä kaistalla useita autoja, joista osa oli ollut raskaita ajoneuvoja.
 Miehellä oli turvavyöt kiinni, mikä oikeuden mukaan todistaa, ettei hänellä ollut tavoitteena päästä hengestään. Tästä oikeus päätteli, ettei mies auheuttanut törmäystä tahallisesti.
 Mies oltaisiin voitu tuomita taposta myös, jos olisi voitu osoittaa hänen tietoisesti ajaneen Kehä III:a väärään suuntaan. Silloin hänen olisi täytynyt ymmärtää, että ennemmin tai myöhemmin vastaan tulee toinen auto.
 Oikeuden mukaan mies ei kuitenkaan ajanut tietoisesti vastaantulijoiden kaistalla, vaan hän oli päätynyt tilanteeseen vahvan humalatilan ja erehtymisen vuoksi. Oikeuden mukaan miestä ei voitu tuomita kahdesta taposta, koska hän saattoi luulla ajavansa tiellä oikeaan suuntaan.
 Tuomio ei ole lainvoimainen.
 Lisää aiheesta:
 Humalassa väärään suuntaan Kehä III:lla ajanut mies aiheutti kuolonkolarin – syyttäjä vaatii kahdesta taposta 10 vuotta vankeutta
 Väärään suuntaan Kehä III:lla ajanut mies aiheutti nokkakolarin, jossa kuoli kaksi – Poliisi: kuljettajan veren alkoholipitoisuus 2,11 promillea

Humalassa väärään suuntaan Kehä III:lla ajanut tuomittiin kahdesta törkeästä kuolemantuottamuksesta 4 vuodeksi vankilaan – oikeus ei pitänyt tekoa tahallisena


Summary: Suomen valtio on päättänyt valtuuttaa liikenne- ja viestintäministeriön perustamaan Itärata-osakeyhtiön. Yhtiö suunnittelisi rataa, joka lyhentäisi yhteyksiä itään.

Suomen valtio aikoo rahoittaa Itärata-hankeyhtiötä enintään 40,29 miljoonalla eurolla.
 Valtioneuvosto päätti torstaina valtuuttaa liikenne- ja viestintäministeriön perustamaan uuden, valtion osittain omistaman Itärata-osakeyhtiön. Hankeyhtiön tehtävänä olisi Lentorata–Porvoo–Kouvola-linjausta koskevaan raidehankkeeseen liittyvä suunnittelu ja sen rahoittaminen rakentamisvalmiuteen asti.
 Talouspoliittinen ministerivaliokunta puolsi Itärata-hankeyhtiön perustamista syyskuussa.
 Itärata-hankeyhtiö perustetaan kuntien päätöksiä koskevan muutoksenhakuajan päätyttyä, mutta tarkkaa perustamispäivää ei ole. Perustamisen edellytyksenä on, että Suomen valtion rahoitussitoumus edustaa perustamisvaiheessa enintään 51 prosentin suuruista osuutta rahoitussitoumusten kokonaismäärästä.
 Uusi rata lyhentäisi yhteyksiä itään
 Hankeyhtiö perustetaan, koska Lentoradan ja Kouvolan välisen raideyhteyden suunnittelua halutaan edistää.
 Liikenne- ja viestintäministeriön mukaan Helsingin ja Kouvolan välinen raideyhteys on yksi Suomen tärkeimmistä raideyhteyksistä, ja sillä on selvät päivitystarpeet. Uusi raideyhteys sujuvoittaisi matkustamista Helsingistä paitsi Kouvolaan, myös Joensuuhun ja Kuopioon.
 Ministeriön mukaan raideyhteys toisi matkustajat Savon ja Karjalan radoille nopeammin pääkaupunkiseudulta, lyhentäisi matkaa Helsingistä Pietariin sekä toisi Porvoon kokonaan uutena kaupunkina mukaan junaliikenteeseen. Junatarjontaa idän suuntaan voitaisiin lisätä ja lähiliikennettä kehittää Porvoon suuntaan.
 Hankeyhtiön tehtävänä olisi myös selvittää mahdollisia liikennöintimalleja, ja tämän osana selvitetään lähiliikenteen kehittämismahdollisuuksia hankkeen edellyttämällä tavalla.
 Itäradan suunnittelukustannuksiksi on arvioitu 79 miljoonaa euroa. Rakennuskustannuksiksi on arvioitu noin 1,7 miljardia euroa. Rakentamisvaiheeseen siirtyminen edellyttää uusia neuvotteluita.
 Lue lisää:   Kouvola on valmis rahoittamaan itärataa – kaupungin osuus uuden ratalinjauksen hankeyhtiöstä olisi 4,8 miljoonaa euroa

Itärata-hankeyhtiön perustaminen etenee – valtio lupaa rahoittaa yhtiötä noin 40 miljoonalla eurolla


Summary: Harjanne valittiin tiukan äänestyksen jälkeen johtamaan vihreiden eduskuntaryhmää. Ryhmänjohtajan paikka vapautui Emma Karin siirtyessä ympäristö- ja ilmastoministeriksi.

Vihreiden eduskuntaryhmän uudeksi puheenjohtajaksi valittiin tiukan äänestyksen jälkeen ensimmäisen kauden kansanedustaja  Atte Harjanne .
 Äänestys meni toiselle kierrokselle. Ensimmäisellä kierroksella vastakkain olivat Harjanne sekä ryhmän varapuheenjohtajina toimivat ensimmäisen kauden kansanedustajat  Saara Hyrkkö  ja  Jenni Pitko . Toinen kierros käytiin aiemmin  Emma Karia  ryhmänjohtajan tehtävässä sijaistaneen Pitkon ja Harjanteen välillä.
 Harjanne on 37-vuotias diplomi-insinööri, joka työskenteli aiemmin tutkijana Ilmatieteen laitoksella. Harjanne istuu myös Helsingin kaupunginvaltuustossa, jonne hänet valittiin ensimmäisen kerran kuntavaaleissa 2017.
 Harjanne oli jo aiemmin mukana puolueensa ministeri- ja puheenjohtajaspekulaatioissa. Hän edustaa muuta vihreiden eduskuntaryhmää oikeistolaisempaa linjaa.
 Harjanne itse arvioi valintansa jälkeen pitämässään tiedotustilaisuudessa, että valinnassa painoi hänen kykynsä tehdä yhteistyötä.
 – Olen tietynlainen hahmo sillanrakentajana, hyvänä yhteistyön tekijänä ja kuuntelijana. Luulen, että se varmasti painoi. Ei sillä, etteivätkö kaksi muutakin kandidaattia olisi samassa asiassa vahvoja, Harjanne sanoi.
 Vihreiden eduskuntaryhmän puheenjohtajan paikka vapautuu, kun eduskuntaryhmää aiemmin johtanut Emma Kari siirtyy  Krista Mikkosen  tilalle ympäristö- ja ilmastoministeriksi. Mikkonen puolestaan siirtyy sisäministeriksi.
 Kierrätys vihreissä johtuu puheenjohtaja, sisäministeri  Maria Ohisalon  vanhempainvapaasta.
 Ohisaloa tuuraavaksi puheenjohtajaksi valittiin ensimmäisen kauden kansanedustaja  Iiris Suomela .
 Lisää aiheesta:
 Vihreät päätti ministereistään: Krista Mikkonen siirtyy sisäministeriksi, Emma Kari tuuraamaan ympäristö- ja ilmastoministerinä
 Politiikan tutkija: Vihreät hakee sijaisvalinnoillaan puhtia tammikuun aluevaaleihin ja terävämpää linjaa
 Analyysi: Ministerikierrätyksellä vihreät yrittää virittää puolueen valmiiksi kevään ilmastovääntöihin

Vihreiden eduskuntaryhmän uudeksi puheenjohtajaksi valittiin Atte Harjanne


Summary: Vain välttämättömiä tavaroita myyvät kaupat saavat olla auki. Kommersant-lehden mukaan Kreml kaavailee uutta informaatiokampanjaa rokotuksista.

Moskovassa tulivat torstaina voimaan tiukimmat koronarajoitukset sitten viime vuoden kesän.
 Välttämättömiä tuotteita kuten lääkkeitä ja ruokaa myyvät liikkeet saavat olla auki. Koulut ja päiväkodit suljetaan.
 Vuonna 2020 sulkutoimet olivat tiukemmat, sillä moskovalaisia ei nyt vaadita pysyttelemään neljän seinän sisällä.
 – Uskon, että se tietenkin auttaa. Ensinnäkin se erottaa ihmisiä, estää heitä kokoontumasta yhteen paikkaan,  Ljubov Matšehina  sanoi uutistoimisto Reutersille.
 – Henkilökohtainen mielipiteeni on, että se ei muuta mitään. Ehkä se hidastaa leviämistä hieman, mutta tosiasiassa niin kauan kun ei ole laumaimmuniteettia, se on kaikki hölynpölyä. En usko, että se toimii, moskovalainen  Mihail  sanoi
 Lue kirjeenvaihtaja Erkka Mikkosen analyysi:   Kirjeenvaihtajalta: Putin kertoo tarinaa Sputnik-rokotetta halajavista eurooppalaisista, kun virus on voinut viedä jo puoli prosenttia kansasta
 Torstaina myös Moskovan, Kaliningradin, Rostovin ja Smolenskin oblasteissa eli alueilla alkoivat sulkupäivät. Yritysten, kauppakeskusten ja huvipaikkojen toimintaa rajoitetaan. Hakassian tasavallassa Etelä-Siperiassa on julistettu öinen ulkonaliikkumiskielto.
 Lauantaina koko Venäjällä alkaa viikon mittainen palkallinen vapaa, joka kestää ensi viikon sunnuntaihin.
 Kotiin eristäytymisen sijaan monet venäläiset ovat päättäneet, että nyt on erinomainen hetki lentää rantalomille.
 Mustanmeren lomakohteen Sotšin pormestari on varoittanut suuresta turistiryntäyksestä ja Turkkiin ja Egyptiin suuntautuvien lentojen kysyntä on noussut kattoon.
 Joka tapauksessa viimeaikaiset toimet kertovat siitä, että tilanne on alkanut huolettaa vallanpitäjiä.
 Synkät ennätykset jatkuvat
 Torstaina raportoitiin jälleen ennätyslukuja: 1 159 koronakuolemaa, mikä on eniten pandemian aikana, ja ensi kertaa yli 40 000 tartuntaa vuorokaudessa.
 Venäjällä on pandemian aikana tilastoitu lähes 8,4 miljoonaa koronatartuntaa ja yli 235 000 kuolemaa.
 Monet asiantuntijat katsovat, että viranomaiset ovat antaneet liian sievistellyn kuvan tilanteesta.
 Valtiollisen tilastoviraston Rosstatin tilastot viittaavat siihen, että koronavirus on voinut aiheuttaa yli 400 000 kuolemaa.
 Gallup: Kolme neljästä ei aio ottaa rokotetta
 Kreml syyttää ongelmista kansalaisten rokote-epäröintiä. Venäjällä vasta 32 prosenttia koko väestöstä ja 41 prosenttia aikuisista on saanut täydet rokotukset, kertoo Gogov-sivusto.
 Gallup-mittauslaitoksen  tekemän kyselyn  mukaan kolme neljästä rokottamattomasta venäläisestä ei aio ottaa rokotusta.
 Epäröinti ei rajoitu pelkästään tavallisiin kansalaisiin. Venäjän parlamentin alahuoneessa duumassa puhemies  Vjatšeslav Volodin  esitti, että rokottamattomia kansanedustajia vaaditaan ottamaan rokote tai menemään etätöihin.
 – Kuvitelkaa seurauksia maalle, jos parlamentti lakkaa työskentelemästä, Volodin sanoi.
 – Joka päivä näemme, miten kollegoitamme päätyy sairaalavuoteisiin.
 Kommersant: Kreml valmistelee uutta kampanjaa
 Kommersant-sanomalehti kertoi , että Kreml suunnittelee uutta informaatiokampanjaa saadakseen kansalaiset ottamaan rokotuksia.
 Edellinen on todettu tehottomaksi, koska se keskittyi liikaa Moskovaan eikä kiinnittänyt riittävästi huomiota Venäjän muihin alueisiin ja agitaatio oli liian aggressiivista ja kielteistä, lehti kertoo.
 Vapaaehtoiset ja asiantuntijat suosittelivat pyöreän pöydän keskustelussa, että kampanjassa pitäisi korostaa rokotusten ja rajoitusten purun yhteyttä.
 Presidentin edustaja  Dmitri Peskov  puolestaan  kiisti tiukasti , että informaatiokampanjaa oltaisiin laukaisemassa uudestaan liikkeelle.
 Lue lisää:
 Pietari seuraa Moskovaa: tiukka koronasulkutila alkaa viikon kuluttua
 Venäjä kiristää koronatoimiaan – Moskovan yli 60-vuotiaat rokottamattomat kotiin neljäksi kuukaudeksi
 Junaliikenne itärajan yli aiotaan avata ennen joulua, vaikka Venäjän koronatilanne heikkenee – kuinka huolissaan pitäisi olla? Ei kovin, vastaa tutkija

Moskovassa alkoi tiukin koronasulku yli vuoteen – Venäjällä kirjattiin jälleen ennätysmäärä koronatartuntoja ja -kuolemia


Summary: Aiempi asiakkuussuhde Business Finlandiin saattoi edistää hakijan mahdollisuuksia saada liiketoimintaansa nähden huomattavan suurta avustusta.

Nopeus voitti harkinnan yritysten tukien myöntämisessä koronakriisin alkuvaiheessa, ilmenee Valtiontalouden tarkastusviraston (VTV) tarkastelussa.
 Business Finlandin ja ely-keskusten koronakriisin alkuvaiheessa myöntämä kehittämistuki toimi VTV:n mukaan huonosti kriisirahoituksena, sillä rahoitus kohdistui tuleviin, tietystä hankkeesta aiheutuviin menoihin eikä akuuttiin kassakriisiin.
 Business Finland kommentoi tarkastuksen tulosta tiedotteessaan torstaina ja pitää osaa VTV:n tulkinnoista kyseenalaisina. Tiedotteen mukaan Business Finland ei voi sitä säätelevän lainsäädännön puitteissa myöntää kustannustukea. Siksi sen myöntämää häiriörahoitusta ei myöskään ollut tarkoitettu kustannustuen kaltaiseen kiinteiden kulujen kattamiseen tai akuutin kassakriisin ratkaisemiseen käytettävissä olevaksi kriisirahoitukseksi.
 VTV:n yksityiskohtaisessa tarkastelussa olivat Business Finlandin ja ely-keskusten kehittämishankkeisiin jakama tuki sekä Valtiokonttorin ensimmäisen vaiheen kustannustuki. Kehittämistukia myönnettiin noin 1,3 miljardia euroa ja kustannustukia noin 126 miljoonaa euroa.
 Business Finland ja ely-keskukset myönsivät VTV:n mukaan kehittämistukea runsaasti myös muille kuin koronakriisistä taloudellisesti kärsineille yrityksille.
 Kriteeristöä muutettiin haun oltua auki viikon
 VTV:n mukaan hakijoita ei kohdeltu kaikilta osin tasapuolisesti kehittämistukien jakamisessa, vaan tukilinjauksia tulkittiin tapauskohtaisesti joko tiukasti tai väljästi.
 Tarkastuskertomuksen mukaan Business Finland esimerkiksi muutti kehitysrahoituksen kriteeristöään haun oltua auki reilun viikon verran siten, että tuen määrä rajoitettiin 30 prosenttiin hakijan liikevaihdosta.
 Tämän vuoksi tuen enimmäismäärään vaikutti hakemuksen jättämisajankohdan lisäksi se, kuinka nopeasti Business Finland päätti kunkin hakijan tuesta haun alkuvaiheessa.
 VTV:n tarkastuksessa käytiin läpi kymmeniä analyyttisesti tai satunnaisesti valittuja tukipäätöksiä, joissa Business Finland oli myöntänyt tukea yli 30 prosenttia hakijan liikevaihdosta vastoin ohjeistusta. Tarkastuksessa havaittiin, että useilla näistä hakijoista oli ennestään tai paraikaa asiakkuussuhde Business Finlandissa. Yrityksistä useat olivat startupyrityksiä.
 Ely-keskusten linjausten mukaan avustus ei voi pääsääntöisesti olla enempää kuin 30 prosenttia yrityksen liiketoiminnan volyymista, mutta kaikkien päätösten perusteluihin ei ollut kirjattu perusteita tätä suuremmalle avustukselle.
 VTV ja Business Finland eri mieltä valvonnan riittävyydestä
 VTV:n tarkastuksessa esitetään, että kiireessä tehtyjä tukipäätöksiä olisi pitänyt tasapainottaa tehokkaalla valvonnalla ja tarkastuksilla. VTV:n mukaan avustusehtojen noudattamista valvottiin vain yleisluontoisesti.
 Business Finlandin pääjohtaja  Nina Kopola  ihmettelee näkemystä Business Finlandin tiedotteessa.
 – Business Finland tarkastaa jokaisen kehittämisrahoitusta saaneen 20 000 projektin kustannukset ja loppuraportit huolellisesti. Asiakkaiden toimittamien tietojen lisäksi tarkastuksessa hyödynnetään muun muassa verohallinnon harmaan talouden torjuntayksikön tuottamaa velvoitteidenhoitoselvitystä.
 Kopolan mukaan Business Finlandin riskienhallintatiimi tarkastaa kymmenen prosenttia kertaalleen tarkastetuista projekteista vielä toistamiseen normaalin seurannan lisäksi.
 Lue myös:
 Koronatukia on jaettu jo miljardeja suomalaisfirmoille – tarkastusviraston tyly arvio: Tukea meni yrityksille, jotka eivät olisi tukea tarvinneet
 Korona kuritti, mutta myös kiritti tuoretta kahvilanpitäjää – vaikeat ajat eivät ole estäneet ihmisiä toteuttamasta yritysunelmiaan
 Nuoret naiset putoavat nyt toimeentulotuen varaan – Heidi Paatero, 20, käytti säästämänsä rippilahjarahat ennen kuin pääsi tuen piiriin
 Uudet tutkimukset paljastavat, miten korona kuritti hoitoalan työntekijöitä: kolmasosa pelkäsi terveytensä puolesta

Valtiontalouden tarkastusvirasto: Nopeus peittosi harkinnan ensimmäisten koronatukien jakamisessa yrityksille


Summary: Komissio selvittää, miten syrjintä, sulauttamispolitiikka ja oikeuksien loukkaukset vaikuttavat saamelaisiin ja heidän yhteisöönsä nykyisin. Komissioon nimettiin viisi jäsentä. Isolle urakalle annettiin aikaa kaksi vuotta.

Hallitus on perustanut totuus- ja sovintokomission selvittämään saamelaisten syrjintää ja oikeuksien loukkauksia.
 Komission tehtävä on mittava. Ensinnäkin sen tehtävänä on tunnistaa ja arvioida saamelaisiin kohdistunutta historiallista ja nykyistä syrjintää, sekä valtion sulauttamispolitiikkaa ja oikeuksien loukkauksia.
 Komission työn päämääränä on lisäksi selvittää, miten edellä mainitut syrjintä, sulauttamispolitiikka ja oikeuksien loukkaukset vaikuttavat saamelaisiin ja heidän yhteisöönsä nykyisin.
 – Työ on tärkeää, koska meidän pitää katsoa hyvin läpinäkyvästi se, mitä Suomen historiassa on tapahtunut, se millä tavalla saamelaisia on Suomessa kohdeltu ja minkälaista kohtelua he edelleen tässä maassa kohtaavat, pääministeri  Sanna Marin  (sd.) totesi komission perustamisesta kertoneessa tiedotustilaisuudessa torstaina.
 Komissiolta odotetaan lisäksi ehdotusta siitä, miten voitaisiin edistää yhteyttä saamelaisten ja Suomen valtion välillä sekä saamelaisten itsensä keskuudessa.
 – Meidän pitää yhdessä käydä läpi vaikeatkin kysymykset, Marin jatkoi.
 Isolle työlle aikaa kaksi vuotta
 Komission perustamista on pohjustettu jo neljä vuotta. Saamelaiskäräjien hallitus ja silloinen pääministeri  Juha Sipilä  sopivat totuus- ja sovintoprosessin aloittamisesta toukokuun alussa 2017. Seuraava hallitus ilmoitti heti jatkavansa työtä ja siirtyi konkretiaan.
 Totuus- ja sovintokomissioon nimettiin viisi jäsentä. Saamelaiskäräjien esittämät komissaarit ovat väitöskirjatutkija, oikeustieteiden kandidaatti  Heikki J. Hyvärinen  ja filosofian maisteri  Miina Seurujärvi . Kolttien kyläkokouksen esittämä komissaari on hallintotieteiden maisteri  Irja Jefremoff  ja valtioneuvoston komissioon nimeämät jäsenet ovat arkkipiispa emeritus, teologian tohtori  Kari Mäkinen  sekä työelämäprofessori, oikeustieteen tohtori  Hannele Pokka.
 Komission työ kestää vuoden 2023 marraskuun loppuun.
 Miten työ tapahtuu, sitä arvioi yleisellä tasolla sovintoprosessin valmisteluun liittyvän kuulemisraportin tehnyt  Anni-Kristiina Juuso .
 – Totuus- ja sovintokomissiot ovat tärkeitä työkaluja selvittämään, mitä on tapahtunut, jotta sitten päästään kysymykseen miksi on tapahtunut ja lopulta päästään miettimään sitä, miten takaamme sen, että näin ei tapahdu enää, sanoo Anni-Kristiina Juuso.
 Juuso: Komission tulisi olla vilpitön ja objektiivinen
 Totuus- ja sovintokomission yksi tärkein ominaisuus on, että se ei aja kenenkään asiaa. Sen on oltava työssään objektiivinen. Tausta-asiakirjoissa se sanotaan selvästi: komission jäsenet ovat riippumattomia eivätkä edusta sitä tahoa, joka on heitä esittänyt tai heidät valinnut.
 – Totuus- ja sovintokomissiolta voi toivoa vilpitöntä mieltä ja puhdasta sydäntä. Että se asetetaan puhtain mielin ilman minkäänlaisia ennakkospekulaatioita ja että myös komissaareilla olisi vilpitön ja puhdas mieli. Se pitäisi mennä läpi koko prosessin, Anni-Kristiina Juuso sanoo.
 Aiempia juttuja aiheesta:
 Saamelaisten ja valtion välistä historiaa selvittelevän totuuskomission perustaminen etenee
 Hannele Pokka ja Kari Mäkinen ovat valtion komissaariehdokkaat saamelaisten totuus- ja sovintokomissioon – tutustu kaikkiin ehdokkaisiin tästä
 "Suomessa on hyvin vakava, syvä tietovaje" – tuore tietokirja kertoo valtaväestölle saamelaisista saamelaisten ehdoilla
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  29.10. kello 23 saakka.

Saamelaisten totuus- ja sovintokomissio sai viimeisen sinetin – Sanna Marin: "Meidän pitää yhdessä käydä läpi vaikeatkin kysymykset"


Summary: Mainontakielto koskee televisiota, radiota, internet-sivustoja sekä mobiilisovelluksia. Muun muassa makeisten, leivosten, jäätelön, ja limsojen mainonta alle 16-vuotiaille kielletään.

Espanja on ilmoittanut seuraavansa Britannian, Norjan ja Portugalin esimerkkiä ja kieltävänsä makeisten ja virvoitusjuomien mainostamisen lapsille ja nuorille.
 Maan kuluttaja-asianministeri  Alberto Garzon  kertoi kiellosta tänään. Hänen mukaan kielto tulee voimaan ensi vuoden alusta ja se koskee televisiota, radiota, internet-sivustoja sekä mobiilisovelluksia.
 Garzonin mukaan esimerkiksi makeisten, leivosten, jäätelön, ja limsojen mainonta alle 16-vuotiaille kielletään. Muun muassa Maailman terveysjärjestö WHO on määritellyt nämä tuotteet haitallisiksi lapsille.
 – Alaikäiset ovat haavoittuvassa asemassa kuluttajina, ja meidän velvollisuutemme on suojella heitä, Garzon sanoi tiedotustilaisuudessa.
 Kolmasosa espanjalaislapsista on ylipainoisia
 Mainontakiellon taustalla ovat espanjalaislapsien ylipaino-ongelmat. Kun vuonna 1984 vain kolme prosenttia espanjalaislapsista kärsi ylipainosta, nyt maan viranomaistiedot osoittavat jopa joka kolmannen lapsen kärsivän ylipainosta.
 – Mainonta on yksi syyllinen tähän lukuun, maan kuluttaja-asiainministeriö sanoi twiitissään.
 Maailman terveysjärjestön mukaan lasten ja nuorten ylipaino-ongelmat ovat kasvava huolenaihe myös maailmanlaajuisesti.
 Ylipaino-ongelmien ilmaantuvuus 5–19-vuotiaiden keskuudessa on kasvanut neljästä prosentista vuonna 1975 yli 18 prosenttiin nykyään, WHO kertoo.

Espanja kieltää makeisten ja virvoitusjuomien mainostamisen lapsille – kolmasosa espanjalaislapsista on ylipainoisia


Summary: Riisistä aiotaan luopua muutaman vuoden kuluessa. Helsingissä asiaa mietitään, Turussa on jo totuttu riisi-ohraan.

Tampereen kouluissa riisi on  vaihtumassa  perunaan ja kotimaisiin viljoihin ohraan ja kauraan. Myös kotimaisia juureksia aiotaan lisätä.
 Koululaisille riisistä luopuminen sopii hyvin – ainakin heille, joita keskiviikkona ruokatunnilla tapasimme.
 – Ei haittaa vaikka luovutaan. Riisi ei mitenkään kuulu lempiruokiini, sanoo yhdeksäsluokkalainen  Frans Kyösti  Wivi Lönnin koulun Pyynikin koulutalosta.
 – Ei haittaa vaikka riisi jää pois. Voi tulla perunaa tilalle, mutta sitten kyllä voisi vähän paremmin katsoa sitä perunan laatua, jatkaa  Oskar Helenius .
 Hän myös tietää, miksi juuri riisistä halutaan luopua.
 – Liittyy ilmastomuutokseen. Riisi tuodaan niin kaukaa.
 Paljon vaihtoehtoja
 Pirkanmaan Voimia Oy:n ateriapalvelujen tuotepäällikkö  Maiju Suvanto  lupaa, että muutos tapahtuu hitaasti.
 – Riisi loppuu pikkuhiljaa, ei kertarysäyksellä. Korvaavia lisukkeita on, tietenkin esimerkiksi suomalainen peruna. Sitten on kotimaisia viljalisäkkeitä kuten kaura ja ohra, mikseipä pastakin, luettelee Maiju Suvanto.
 Näiden lisäksi hän mainitse vielä vehnästä valmistettavan  kuskusin .
 Kotimaiset viljat eivät sovi kaikille esimerkiksi keliakian tai allergian vuoksi. Marjo Suvanto sanoo, että myös heille löytyy sopivia ruoka-aineita riisin tilalle. Miikka Varila / Yle
 – Riisin tilalle löytyy myös gluteenittomia vaihtoehtoja, esimerkiksi gluteeniton kaura. Jos sekään ei sovi, vaihtoehto voi olla vaikkapa  kvinoa .
 Pirkanmaan Voimia Oy on Tampereen, Nokian ja Ylöjärven kaupungin sekä Pirkanmaan sairaanhoitopiirin yhtiö. Se vastaa muun muassa Tampereen kaupungin ateria- ja puhtauspalveluista sekä isosta osasta TAYSin ruokapalveluja
 "Ei tule riisiä ikävä"
 Myös  Mila Hytönen  ja  Ella Schroderus  tavoitettiin keskiviikkona matkalla koulun ruokalaan.
 – Ei tule riisiä ikävä. Ihan hyvää se on, mutta ei haittaa vaikka siitä luovutaan, kuuluu heidän yhteinen mielipiteensä.
 Molemmat sanovat syövänsä kaikkea, vaikka kaikki ei tietenkään ole yhtä hyvää. He sanovat miettivänsä ruuan eettisyyttä, mutta on kieltämättä ikävää, jos löytää omat lempiruokansa vähemmän eettisten ruokien listalta.
 Turussa on jo totuttu riisi-ohraan
 Myös Helsingissä on pohdittu riisin osittaista korvaamista suomalaisilla viljoilla kauralla tai ohralla.
 Palvelukeskus Helsingin kehityspäällikkö Elina Takkosen mukaan riisistä luopumisen esteeksi ovat nousseet saatavuus ja kustannukset.
 – Hinnaltaan kaura- tai ohralisäkkeen tyyppinen tuote on kallis suhteessa täysjyväriisiin. Meille on tärkeää, että kouluruokaa syödään ja valitettavasti lapset kokevat nämä lisäkkeet vieraaksi. Muun muassa ohrahelmeä on kokeiltu ruokalistalla, mutta se jäi monilta syömättä.
 Hänen mukaansa riisiä on korvattu enemmän päiväkotien ruokalistalla, mutta jonkin verran myös kouluissa. Tällä hetkellä koulujen kuuden viikon kiertävällä listalla on riisiä suunnilleen kerran viikossa.
 Turussa riisi-ohra -lisäkettä on tarjottu jo pari vuotta. Hiljattain myös perunan osuutta on lisätty, kertoo puolestaan Turun koululaisia ruokkivan Arkean palvelujohtaja  Sanna Malaska .
 Malaska muistuttaa, että toki riisi on ”ilmastopahis”, kun katsotaan vain energialisäkkeitä. Jos katsotaan koko ateriaa, vaikuttavin ilmastoteko tehdään pääraaka-aineen eli lihan, kalan tai kasvisten valinnassa. Niiden ilmastovaikutus on suurin.
 Kouluruuan pitkä historia Suomeen tuli maksuton kouluruoka ensimmäisenä maailmassa. Laki säädettiin 1943 ja käytännön toteutukseen annettiin siirtymäaika. Kouluruokailun aloitusvuodeksi lasketaan 1948. Nykyään  kouluruuasta  ohjeistaa muun muassa Opetushallitus.
 Mitä mieltä olet nykyisestä suomalaisesta kouluruuasta? Voit keskustella aiheesta perjantaihin 29.10 kello 23 asti.

Tampereen koululaisten lautasilta häipyy riisi, tilalle tulee perunaa ja viljaa – koululaisilla "ei riisiä tule ikävä, mutta perunan laatua voisi vähän katsoa"


Summary: Apulaisohjaaja Dave Halls oli kertonut Baldwinille aseen olleen turvallinen, mutta todellisuudessa ase olikin ollut ladattu oikeilla patruunoilla. Tuotannon turvatoimista on tehty useita valituksia.

Viime viikolla kuvaajan kuolemaan johtaneessa turmassa Hollywood-tähti  Alec Baldwinille  ladatun aseen antanut apulaisohjaaja on myöntänyt, ettei ollut tarkistanut asetta täysin. Asia selviää apulaisohjaajan poliisille antamasta lausunnosta.
 Rust-lännenelokuvan kuvauspaikalla Yhdysvaltain New Mexicossa sattuneessa turmassa kuoli kuvaaja  Halyna Hutchins  ja haavoittui ohjaaja  Joel Souza . Ampuminen tapahtui viime torstaina.
 Elokuvan tuottaja ja elokuvassa pääosaa esittävä Baldwin oli ennen aseen laukaisemista osoittanut kyseisellä Colt .45 -käsiaseella kameraa. Aseesta singonnut ammus oli lävistänyt Hutchinsin kehon, minkä jälkeen surmanluoti oli jatkanut matkaansa osuen Souzaa olkapäähän.
 Apulaisohjaaja  Dave Halls  oli kertonut Baldwinille aseen olleen turvallinen, mutta todellisuudessa ase olikin ollut ladattu oikeilla patruunoilla.
 Halls kertoi tapausta tutkiville etsiville, että muistaa nähneensä aseessa olleen ammuksia ennen kuin hän ojensi sen Baldwinille. Toisinaan aseisiin laitetaan kuvauksien aikana valeammuksia.
 Apulaisohjaaja kertoo, että hänen olisi pitänyt tarkistaa kaikki ammukset, muttei tehnyt niin. Hän ei myöskään muistanut, oliko tuotannon asemestari pyöräyttänyt aseen rullaa näyttääkseen tälle, mitä aseen sisällä oli.
 Muutama päivä sitten kävi ilmi, että Halls oli saanut aiemmin potkut aseturvallisuusrikkomuksen vuoksi. Apulaisohjaaja oli saanut vuonna 2019 potkut kesken Freedom's Path -elokuvan kuvauksien, kun tuotannon työntekijä loukkaantui aseen lauettua yllättäen.
 New Mexicon osavaltion Santa Fen piirisyyttäjä  Mary Carmack-Altwiesin  mukaan apulaisohjaajan tausta voi vaikuttaa siihen, nostetaanko tapauksesta syytteitä vai ei.
 Baldwinin rikossyytteet epätodennäköisiä
 Useat yhdysvaltalaismediat ovat kertoneet Rustin henkilöstön esittäneen valituksia turvatoimien lepsuudesta kuvauspaikalla.
 Tutkinnan aikana kuvauspaikalta on Santa Fen piirikunnan sheriffin  Adan Mendozan  mukaan löydetty kaikkiaan viitisensataa ammusta. Mendozan mukaan poliisi uskoo ammusten joukossa olleen räkäpäitä, valeluoteja sekä oikeita patruunoita.
 Piirisyyttäjä Carmack-Altwiesin mukaan rikossyytteet Baldwinia vastaan "eivät ole poissuljettuja".
 Oikeusasiantuntijat kertoivat uutistoimisto AFP:lle, että rikossyytteiden nostaminen Baldwinia vastaan on epätodennäköistä, vaikka hän olikin viime kädessä se henkilö, joka veti liipaisimesta.
 – (Baldwin) näyttää aiheellisesti uskoneen, että kyseessä ei ollut ladattu ase, sanoi kalifornialaisyliopiston oikeustieteen professori  Gregory Keating .
 Lue myös:
 Surmaluoti löytyi lopulta ohjaajan olkapäästä – viranomaiset kertoivat lisätietoja Alec Baldwinin turmaelokuvan ampumistapauksesta  (27.10.)
 Räjähde-ekspertti varoitti turmaelokuvan apulaisohjaajan käytöksestä jo kaksi vuotta sitten – ala vaatii oikeiden aseiden kieltoa kuvauksista  (25.10.)
 Elokuvaturman tutkinta: Näyttelijä Baldwinin aseessa oli oikea luoti  (23.10.)
 Kuvaaja kuoli lännenelokuvan kuvauksissa Yhdysvalloissa – aseen laukaissut näyttelijä Alec Baldwin: "Sydämeni on murtunut"  (22.10.)

Turma-aseen Baldwinille ojentanut apulaisohjaaja myöntää, ettei tarkistanut asetta kunnolla


Summary: Hallitsemattomasta syömisestä toipumiseen tarvitaan tietoa muun muassa syömisen psykologisista tekijöistä ja ravitsemuksesta. Liikasyömisen taustalla voi olla pahaa oloa, jota halutaan poistaa syömisellä.

Itä-Suomessa asuva  Mikko  on kokenut ongelmia syömisen hallinnassa kouluajoista lähtien.
 Aihe on arkaluontoinen, joten kerromme Mikosta vain etunimen, emmekä kerro hänen kotipaikkaansa.
 – Ongelmina olivat aterioiden pitkä väli ja liian suuret annoskoot. Myös koulukiusaaminen yläasteella ja ammattikoulussa oli yhtenä taustatekijänä, miksi ruuasta tuli niin tärkeä, kertoo Mikko.
 Lisäksi Mikon perhetausta, ammattiopintojen aikainen yksinäisyys ja työelämän kuormitus ovat vääristäneet syömistä.
 – Olin yksin 200 kilometrin päässä kotoa, kun kävin ammattikoulua. Tuli käytyä usein kaupassa ja ostettua liikaa syötävää, kertoo Mikko.
 Mikko halusi selvittää syitä, jotka ovat johtaneet syömisen ongelmiin.
 – Noin pari vuotta sitten oli ruokariippuvuushanke, ja sattuman kautta löysin mukaan vertaistukiryhmiin. Sen jälkeen tuli jatkona  Ähky-hanke , hän kertoo.
 Mikko kertoo, että on viimeisten vuosien aikana ehtinyt pohtia paljon ruokaan ja syömiseen liittyviä asioita. Hän kokee omien ajatusmalliensa muuttuneen.
 – Edistystä on tapahtunut aika paljon verrattuna parin vuoden takaiseen. Itselleni tärkeintä on ollut säännöllinen päivärytmi ja myös päiväsisällön mielekkyys, sanoo Mikko.
 Mikko kertoo saaneensa apua ja tukea syömiseen liittyvistä vertaisryhmistä ja verkkotehtävistä.  Antti-Petteri Karhunen / Yle
 Naiset ovat enemmistönä vertaisryhmissä, myös miehet hakevat apua
 Hallitsemattomasta syömisestä toipumiseen tarvitaan tietoa muun muassa syömisen psykologisista tekijöistä ja ravitsemuksesta.
 – Ravitsemukseen liittyy muun muassa se, että syödään monipuolisesti, säännöllisesti ja riittävästi. Monella on kokemusta erilaisista dieeteistä. Myös psykologiset tekijät ovat tärkeitä toipumisessa, kertoo projektiasiantuntija  Suvi Björkqvist  Ähky-hankkeesta.
 Liikasyömisen taustalla on usein pahaa oloa, jota halutaan poistaa syömisellä tai napostelemalla vaikka herkkuja.
 – Taustatekjöinä syömisen hallitsemattomuudessa ovat esimerkiksi traumat, häpeä ja tukahdetut tunteet. Suosittelemme ryhmätoiminnan ohella terapiaa, jos ihminen kokee sitä tarvitsevansa, sanoo Björkqvist.
 Hänen mukaansa keski-ikäiset naiset ovat selvänä enemmistönä avun ja tuen hakemisessa. Myös miehiä on mukana toiminnassa.
 – Kursseillamme on henkilöitä, jotka tunnistavat syömisen haasteita, ja he tunnistavat myös muita riippuvuuksia esimerkiksi alkoholin suhteen, kertoo Björkqvist.
 Riippuvuus voi siirtyä alkoholista ruokaan
 Hallitsemattomaan syömiseen kuuluvat muun muassa ahmiminen, jatkuva napostelu, painon jojoilu lihomisen ja laihduttamisen välillä tai tunnesyöminen. ValtakunnallinenÄhky-hanke tarjoaa apua kaikkiin näistä.
 Kaikki ilmiöt kuuluvat hallitsemattomaan syömiseen, johon apua ja tukea tarjoaa esimerkiksi valtakunnallinen Ähky-hanke.
 – Puhumme myös ruokaan ja syömiseen liittyvästä riippuvuudesta, jonka moni tunnistaa, kertoo Björkqvist Ähky-hankkeesta.
 Virallista diagnoosia ei ole ja terveydenhuollossa kaivataan lisää tietoa ilmiön tunnistettavuuden parantamiseksi.
 – Toimintaamme hakeudutaan, kun ihminen itse tunnistaa oireet. Olemme myös kouluttaneet ammattilaisia, jotta ihmisiä ohjattaisiin avun piiriin, sanoo Björkqvist.
 Ihminen voi olla parantunut alkoholiriippuvuudesta, mutta jäänyt kiinni ruokariippuvuuteen.
 – Kursseillamme on henkilöitä, jotka tunnistavat syömisen haasteita, ja he tunnistavat myös muita riippuvuuksia esimerkiksi alkoholin suhteen, kertoo Björkqvist.
 Björkqvistin mukaan verkkokursseille tulijoita on enemmän kuin ryhmiin voidaan ihmisiä ottaa.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta tässä perjantaihin 29.10. kello 23 saakka.
 Lue myös:

Naposteletko herkkuja tai jojoileeko painosi? Moni kärsii ruokariippuvuudesta, mutta diagnoosia ei ole


Summary: Venäjän presidentti määräsi maan kaasuyhtiön Gazpromin lisäämään toimituksia Eurooppaan lähiviikkoina. Yhtiön kaasuvarastot Euroopassa ovat paikoin lähes tyhjillään.

Energian hinta ja tuotanto ovat nousseet laajasti puheenaiheeksi syksyn aikana. Sähkön hinta on ollut  niin Suomessa  kuin muualla Euroopassa tavallista korkeammalla.
 Korkealle noussut hinta johtuu asiantuntijoiden mukaan monen samanaikaisen tekijän yhteisestä vaikutuksesta. Euroopan talous on lähtenyt vauhtiin mikä lisää niin liikennettä kuin sähkön tarvetta, ja  hintojen on pelätty karkaavan käsistä .
 Päästöoikeuksien hinta lähti sekin jo  alkuvuonna nousuun , ja on edesauttanut fossiilisilla maakaasulla ja kivi- tai ruskohiilellä tuotetun sähkön hinnan kallistumista. Myös laitosten huoltoja jäi koronatilanteen takia väliin viime vuonna, ja ne ovat olleet tavallista pidempiä.
 Oma vaikutuksensa on ollut maakaasun korkealla hinnalla. Maakaasua käytetään Euroopassa laajasti lämmitykseen ja sähkön tuotantoon, ja kylmä viime talvi ehdytti maakaasun varastoja. Koska maakaasu tuottaa päästöjä kivihiiltä vähemmän, sillä on haluttu myös korvata kivihiilen käyttöä sähköntuotannossa.
 Monissa Euroopan maissa maakaasulla tehdään myös merkittävä osuus sähköstä, jolloin kaasun korkea hinta heijastuu suoraan sähkön hintaan.
 Samuli Huttunen / Yle
 Osa Euroopan kaasuvarastoista on täyttynyt, mutta osa pysyy lähes tyhjillään
 Maakaasun hintaa on nostanut osaltaan se, että Venäjän kaasuyhtiö Gazprom on toimittanut Eurooppaan ennalta sopimuksissa luvatut määrät kaasua, mutta ei ole kasvattanut toimituksiaan.
 Venäjän  on myös arvioitu  vähäisillä kaasutoimituksilla kiristävän Eurooppaa avaamaan kiistellyn Nord Stream 2 -kaasuputken, joka on teknisesti valmis, mutta käyttöönotto ei ole saanut vielä hyväksyntää.
 Talouslehti  Financial Times (FT) on selvittänyt , miten Euroopan maakaasuvarastojen tilanne on viime viikkoina kehittynyt. Lehden mukaan maakaasun varastotasot ovat Euroopassa edelleen matalalla, mutta toimijoiden välillä on merkittäviä eroja.
 Esimerkiksi Ranskassa ja Italiassa, joissa Gazpromilla ei ole varastoja, kaasuvarastot alkavat olla vuodenaikaan nähden normaalilla tasolla. Sen sijaan Gazpromin kaasuvarastot Euroopassa ovat tavallista tyhjempiä. Sillä on merkittävästi kaasun varastointia Saksassa, Itävallassa ja Alankomaissa.
 FT mainitsee Saksan Ala-Saksissa sijaitsevan, Gazpromin omistaman Rehdenin kaasuvaraston, jossa maakaasua on vain 10 prosenttia varaston kapasiteetista. Yli  900 jalkapallokentän kokoinen  maanalainen varasto oli lokakuussa 2019 lähes täynnä.
 Putin määräsi kaasuyhtiön täyttämään varastoja
 FT:n mukaan Euroopan kaasuala on jakautunut siinä, uskooko se Venäjän pitävän tarkoituksella Euroopan kaasutoimitukset matalalla tasolla, mistä seuraa poliittista epävakautta. Samalla syntyy painetta ottaa  Nord Stream 2 -kaasuputki  nopeasti käyttöön.
 Harri Vähäkangas / Yle
 Taustalla on toisaalta nähty käytännöllisiä syitä: Venäjän omat kaasuvarastot ovat olleet kylmän talven jäljiltä vähissä, ja kaasun tuotantoalueet ovat muuttuneet, jolloin putkistojen kapasiteetti on voinut pienentyä.
 Venäjän on katsottu haluavan ensin täyttää omia varastojaan kaasun riittävyyden takaamiseksi, ennen kuin Euroopan toimituksia kasvatetaan.
 FT:n haastatteleman kaasualan asiantuntijan mukaan Venäjän kaasuvarastot alkavat kuitenkin olla jo täynnä, eikä se ole näkynyt Euroopan kaasutoimitusten lisääntymisenä.
 Toinen asiantuntija katsookin, että viime aikoina Venäjän kaasutoimitusten matalan tason syynä on nyt käytännön ongelmia enemmän halu painostaa Nord Stream 2 -putken käyttöönottoon.
 Venäjän presidentti  Vladimir Putin  puuttui kaasutoimituksiin keskiviikkona, kun hän  käski Gazpromia  lisäämään toimituksia Saksaan ja Itävaltaan sen jälkeen, kun Venäjän omat kaasuvarastot ovat täynnä. Kaasutoimitusten Eurooppaan pitäisi kasvaa 8. marraskuuta alkaen.
 EU joutunut puimaan energiahintoja
 EU-maiden johtajat puhuivat taannoisessa kokouksessaan tuntikausia siitä, kuinka Euroopan kalliiksi nousseisiin energian hintoihin pitäisi reagoida, ja onko päästövähennysten tavoittelu osaltaan nostamassa hintoja.
 Suomen pääministeri  Sanna Marin  (sd.)  kommentoi tuolloin , että EU:n tulisi pitkällä tähtäimellä olla nykyistä omavaraisempi energian suhteen. Lisäämällä uusiutuvan energian tuotantoa EU voisi vähentää riippuvuuttaan fossiilisesta tuontienergiasta.
 Keskiviikkona EU puolestaan lupasi Moldovalle 60 miljoonaa euroa, kun Gazprom ja Moldova eivät päässeet sopuun maakaasun toimituksista. Gazprom on ilmoittanut nostavansa Moldovalle myytävän kaasun hintaa. Venäjän kaasusta riippuvainen Moldova aloitti kaasun ostot Puolasta.
 EU-komissio aikoo puolestaan  Politico-julkaisun mukaan  selvittää, onko maakaasumarkkinoilla unionin kilpailulakien vastaista toimintaa.
 Lue myös:
 YK-raportin mukaan päästöjä pitää leikata seitsenkertainen määrä, jotta 1,5 asteen tavoitteeseen päästään – "Heikkoja lupauksia, joita ei ole lunastettu"
 Komissio ehdottaa, että EU-maat voisivat tukea vähävaraisia maksamalla osan energialaskuista tai myöntämällä lykkäyksiä laskuihin
 Analyysi: Kumpi on pahempi, ydinvoima vai kaasu? EU-maiden nokkapokka energiasta kärjistyy, Suomi taistelee Ranskan rinnalla Saksaa vastaan
 Sähkön hinta nousi korkealle, edullisen sopimuksen tekeminen on nyt myöhäistä – puolen vuoden päästä hintoihin odotetaan tuntuvaa muutosta
 Yle seuraa ilmasto- ja ympäristöuutisia tässä päivittyvässä artikkelissa

Pihtaako Venäjä maakaasua, jotta Eurooppa joutuu kärsimään korkeista energiahinnoista? Talouslehti: Gazpromin kaasuvarastot Euroopassa poikkeavat muista


Summary: EU:n suuria pulmia ovat sosiaalinen ilmastorahasto, omat taloussäännöt ja pari demokratiaa murentavaa jäsenvaltiota. Helppoa ei ole yhteistyö Afrikassakaan. Ykkösaamun vieraana on EU-komissaari Jutta Urpilainen (sd.).

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Sudanissa puhkesi vallankumous. Miten EU toimii, jotta tilanne ei kärjisty entisestään? Kenen kanssa EU toimii, kun vallassa ovat nyt kenraalit?
 Elokuussa vuonna 2019 Sudaniin solmittiin rauha, jota oli allekirjoittamassa ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) silloisen EU-puheenjohtajamaan Suomen ulkoministerinä. Miksi rauha kesti vain runsaat kaksi vuotta?
 Vajaat kaksi vuotta maailma on elänyt koronaviruksen aiheuttaman Covid 19-taudin kanssa. Rokotteet auttavat pandemian hillinnässä, mutta miljardin asukkaan Afrikassa rokotteita ei riitä kaikille. Millainen rokotustilanne eri puolilla Afrikkaa nyt on?
 Puola nousi jälleen keskiviikkona uutisaiheeksi. Maa on pitkään uhmannut EU:n oikeusvaltioperiaatetta ja murtanut oman oikeusvaltionsa toimivuutta. EU-tuomioistuin määräsi keskiviikkona Puolan maksamaan miljoona euroa sakkoa päivässä oikeusvaltiorikkomuksista. Mitä komissio nyt odottaa Puolalta?
 Onko Suomenkin ylin auktoriteetti Luxemburgissa toimiva EU:n tuomioistuin eduskunnan sijaan?
 TV1:n Ykkösaamun vieraana lauantaina 30.10. klo 10.05 alkaen onEU:n kansainvälisistä kumppanuuksista vastaava komissaari  Jutta Urpilainen .  Pirjo Auvinen  haastattelee.
 Urpilaiselle voi lähettää kysymyksiä osoitteella tv1.ykkosaamu@yle.fi tai alla olevalla lomakkeella.

Komissaari Jutta Urpilainen Ykkösaamussa: Mitä haluat kysyä?


Summary: Tampereen areena on ollut alituiseen otsikoissa, sen nimeämisestä lähtien. Markkinoinnin tutkijat arvioivat, mikälainen vaikutus kohuilla on areenan tulevaisuuteen.

Tampereen areenan yhtiö ilmoitti torstaina aamupäivällä purkavansa Uros oy:n kanssa solmitun nimikumppanuuden. Joulukuussa aukeava areena etsii nyt uutta yhteistyökumppania väistyvän tilalle.
 Yle pyysi markkinoinnin tutkijoilta arviota viimeaikaisen kohun vaikutuksista areenan yrityksen brändiin.
 Aalto-yliopiston markkinoinnin professori  Henrikki Tikkasen  mukaan areena on hyötynyt kohusta.
 – Voidaan ajatella, että ‘all publicity is good publicity’ loppujen lopuksi. Tekeehän se tällaista areenaa tiettäväksi, muuallakin Suomessa kuin vain Tampereella.
 Hänen mukaansa kohu tuskin suorasti vaikuttaa lippujen myyntiin, vaan vaikutus kertautuu epäsuorasti.
 – Eihän sinne kukaan mitään kohuja mene katsomaan, vaan niin, että katsotaanpa, mitä siellä kohuareenalla on nyt menossa ja ostetaan liput.
 Samoilla linjoilla on Tampereen yliopiston palvelujen ja kaupan apulaisprofessori  Elina Närvänen .
 – Kaikki näkyvyys lisää aina kiinnostusta, että siitä näkökulmasta tämä on ollut areenalle hyvä jupakka. Ainakin ihmiset nyt tietävät, että tällainen areena on avautumassa, Närvänen sanoo.
 Toisaalta Närvänen muistuttaa, että areenan brändiin on viime aikoina liitetty paljon negatiivisia merkityksiä, ja sanoo, että tekemistä on, että positiivisia asioita saa liitettyä brändiin.
 – Siitä näkökulmasta nimenvaihdos on nyt tärkeää. Kuluttajat odottavat tuotteilta läpinäkyvyyttä ja vastuullisuutta. Jatkossa areenan viestintään kannattaa pyrkiä kytkemään positiivisia asioita.
 "Haluamme pois kumppanin joka on moraalisesti ja eettisesti kyseenalainen"
 Närväsen mukaan huomiotalouden aikaisessa maailmassa median pirstaloituminen tarkoittaa yhtiöille yhä vaikeammin saavutettavaa medianäkyvyyttä.
 – Varmasti tämä on jättänyt ihmisille mielikuvan areenan aukeamisesta, mutta mielikuva pitäisi nyt pystyä kääntämään positiiviseksi viestinnän keinoin.
 Myös Tikkasen mukaan jatkokeskustelun laatu ratkaisee, kenestä kohu leipoo voittajan.
 Aalto-yliopiston markkinoinnin professori Henrikki Tikkanen uskoo areenan hyötyvän viime aikaisista kohuista. Aalto-yliopisto
 – Kun tulee tällaista keskustelua, että haluamme pois kumppanin joka on moraalisesti ja eettisesti kyseenalainen, niin siitä on yhtiölle todennäköisesti yritykselle hyötyä, Tikkanen pohtii.
 Hän myös muistuttaa, että areena aiheuttanut kohuja, nimeämisestä lähtien.
 – Koko ajan on ollut keskustelua. Ehkä se kääntyy niin, että hyvä on kun dumppasivat Uroksen.
 Närväsen mukaan keskustelua aiheutti myös rakennuksen arkkitehtuuri ja sen sijainti aivan keskustassa, junaraiteiden yllä.
 – Tulevat jääkiekkokilpailut ovat suomalaisille tärkeitä. Varmasti niillä saa positiivista mielikuvaa rakennettua uudelleen, Närvänen summaa.
 Tutkija pitää tilannetta poikkeuksellisena.
 – Tällaiset suuren maailman sponsoroinnit varmasti tulevaisuudessa yleistyvät. Sponsoroinnin idea on se, että siinä tulee joku vastine: sponsoroidaan ja saadaan nimi esiin, Tikkanen sanoo.
 Ongelmallisena hän näkee sen, jos sponsoreista ei tehdä riittävästi taustaselvitystä.
 –Yleensä ajatellaan niin että sponsorille tulee haittaa, jos sponsoroinnin kohde on jotenkin ongelmallinen, mutta tässä tapauksessa asia oli päinvastoin. Tämä oli harvinainen tapaus, että rahan antaja osoittautui ongelmalliseksi.
 Keskustele aiheesta 29.10. kello 23.00 asti.
 Lue aiheesta lisää:   Uros-yhtiö sai potkut Tampereen areenalta, toimitusjohtaja: "Meidän yhteinen tarinamme on nyt ohi"
 Tampereen areena rasitti rakennusyhtiö SRV:n tulosta: aikataulun kiinni kiriminen aiheutti lisäkustannuksia
 Tampereen areena käsittelee sponsorinsa epäselvyydet kerralla ja "mahdollisimman pian" – Uros-yhtiöllä pieniäkin laskuja maksamatta
 200 työpaikkaa ja kansainvälistä mainetta: Nämä neljä komeaa asiaa teknologiayhtiö Uros lupasi Tampereelle – selvitimme, miten kävi
 Uros sai suomalaisen ministerin, jääkiekkoseuran, yliopiston ja kaupungin sen puhemiehiksi – selvitimme, millaisia kauppoja se teki
 Tampereen entinen pormestari pettynyt Uroksen ongelmiin, mainehaittaan ja lupauksiin: 200 työntekijää luvattiin, 1–2 tuli

Tampereen areenan Uros-soppa saattaa koitua sen eduksi –
asiantuntijat kohun vaikutuksesta areenan brändiin: "harvinainen tapaus, että rahan antaja osoittautui ongelmalliseksi"


Summary: Pandemian alussa hoitajien piti luottaa vain suojavarusteisiin. Nyt monella on jo kolme rokotetta. Teho-osaston koronapotilaista valtaosa on kuitenkin edelleen rokottamattomia.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Kymmenen koronapotilasta. Sen verran Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin (HUS) Meilahden teho-osastolle mahtuu kerrallaan.
 Teholle tullessaan potilaat ovat huonossa kunnossa.
 Kullakin potilaalla on omahoitaja kellon ympäri. Hoitajat tekevät töitä kolmessa vuorossa. Vuorokauden aikana osastolla työskentelee siis noin 30 sairaanhoitajaa.
 Yksi heistä on  Riitta Majala .
 – Tehohoito on intensiivistä. Siinä eletään hetkessä, eikä mietitä muuta.
 Työ vei Majalan mennessään jo kolme vuosikymmentä sitten ja eläkkeeseen olisi vielä kuusi vuotta.
 HUS ennustaa, että lähivuosina  vielä 60 000–70 000 suomalaista tarvitsee sairaalahoitoa koronaviruksen aiheuttaman taudin vuoksi .
 Saattaa hyvin olla, että Riitta Majala taistelee lopun työuransa koronapotilaiden hengestä.
 Hoitaja Riitta Majala kuvasi tehohoidon arkea kännykkäkameralla Ylen pyynnöstä – lue lisää tästä jutusta
 Koko ajan ollaan raskaissa suojavarusteissa
 Ensin maski kasvoille, sitten myssy hiusten päälle, ja vielä muovisen tuntuinen suojatakki harteille. Ennen potilaiden käsittelyä vedetään hanskat käteen.
 Alkuun luetaan edellisen vuoron raportti ja tutustutaan potilaaseen.
 Sitten potilasta pestään ja lääkitään. Keuhkot röntgenkuvataan päivittäin. Verinäytteistä seurataan potilaan hapettumista. Jos arvot menevät huonoksi, potilas käännetään vatsalleen. Se auttaa avaamaan keuhkorakkuloita.
 Majala kertoo sietävänsä maskia aina kolme tuntia kerrallaan. Sitten täytyy palautua hetki tai muuten tulee pää kipeäksi.
 Pitää miettiä, milloin kannattaa syödä ja juoda, ettei tarvitse lähteä kesken hommien vessaan.
 Kuuma tulee aina.
 Vuorot ovat 8–14-tuntisia. Työpäivän jälkeen ehtii kotiin saakka ennen kuin maskin painaumat kasvoilta ovat lähteneet.

 Keväällä 2020 kokenutta sairaanhoitajaakin pelotti
 Pandemian alkuvaiheissa vieras tauti pelotti kokenutta teho-osaston sairaanhoitajaakin. Ei voinut tietää, kuinka helposti se tarttuu.
 Kun ei ollut rokotteita, täytyi vain luottaa suojavälineisiin. Kukaan työpaikalla ei kuitenkaan saanut tartuntaa.
 Nyt Majalalla on jo kolme rokotetta, mutta teho-osaston potilaista valtaosalla niitä ei edelleenkään ole.
 Työtahti teho-osastolla on pysynyt läpi pandemian kovana. Jos koronapotilaiden virta onkin ajoittain hidastunut, sitten on purettu pitkäksi päässeitä leikkausjonoja. Henkilökunnalla ei ole ollut aikaa huoahtaa helpotuksesta.
 – Moni nuorempi on vaihtanut alaa. Minulla on kokemusta ja kykyä sietää tylsää arkea. Niillä pärjään.
 Koronapotilaita on syksyn mittaan taas riittänyt ja nyt he ovat Majalan mukaan aiempaa nuorempia.
 Joskus hiljaisina hetkinä Riitta Majala kiipeää sairaalan katolle ottamaan kuvia auringon noususta tai laskusta. Tällä kertaa sumu lipuu kauniisti kaupungin ylle.  Miika Koskela / Yle
 Kun joutuu teholle, kotiin ei ehdi soitella
 Ylipainehappihoito aloitetaan heti potilaan tultua ovesta sisään. Jos hapetus ei pian parane, potilas laitetaan hengityskoneeseen ja nukutetaan.
 Usein hoidolla on jo niin kiire, ettei potilas voi soitella kotiin.
 Puhuminen kuluttaisi muutenkin turhaan happea.
 Kaksi viikkoa voi kulua teholla eristettynä. Silloin hoitajat ovat ainoa ihmiskontakti.
 – Olisi ihanaa, jos ihmiset kävisivät rokottautumassa. Moni ei ymmärrä taudin vakavuutta.
 Teho-osaston ulkopuolella tavallinen arki on tehnyt paluuta. Etätyösuositus on päättynyt ja ravintoloisssa sekä harrastuksissa saa taas käydä.
 Teho-osastolla ei voida vielä juhlia pandemian päättymistä. Majala ei silti valita. Työn merkityksellisyys pitää tekemisen mielekkäänä.
 – Kun potilaat tulevat tänne, he eivät pärjäisi missään muualla kuin teho-osastolla. Teemme heidän eteensä kaikkemme.
 Suurin osa potilaista toipuu ja siitä on kiittäminen terveydenhuollon eturintamaa.
 Lue myös:
 Suomi aikoo vastata koronan takia hädässä olevan Latvian avunpyyntöön - maahan lahjoitetaan kuusi hengityskonetta, joiden arvo on 150 000 euroa
 Hallitus otti aikalisän: Nykyisiä ravintolarajoituksia jatketaan marraskuun puoliväliin osassa maata

Riitta Majala on ollut 30 vuotta teho-osastolla töissä, ja saattaa hoitaa koronapotilaita eläkkeelle asti: "Moni ei ymmärrä taudin vakavuutta"


Summary: Kuuballa on kolme itse kehitettyä koronarokotetta ja yli 90 prosenttia kansasta on saanut ainakin ensimmäisen rokoteannoksen, mikä mahdollistaa rajojen avaamisen.

Varadero on yksi Kuuban rantaturismin pääkohteista. Maailman tiukimpiin kuulunut sulkutila on pitänyt ulkomaiset matkailijat kuitenkin sieltä poissa jo yli puolitoista vuotta, kuten muualtakin Kuubasta.
 Matkailuviranomaiset ovat vahvistaneet, että rajat avataan matkailulle 15. marraskuuta.
 – Kymmenen kansainvälistä lentokenttää on valmiina starttiin, josta alkaa asteittainen toipuminen, sanoi Kuuban matkailuministeri  Juan Carlos Garcia  tiistaina.
 Tieto on helpotus kaikille matkailusta elantonsa saaville.
 – Kuten kaikki, toivomme parasta, sanoo matkamuistokauppias  Fernando Fallas  Varaderossa.

 Maailman nopein rokottaja
 Kuuba pystyy purkamaan tiukkaa koronasulkuaan, koska se uutistoimisto Reutersin kirjanpidon mukaan on nyt maailman nopein rokottaja yli miljoonan asukkaan valtioiden joukossa.
 Saarivaltio päätti pandemian alussa kehittää oman koronarokotteen ja nyt niitä on kolme: Abdala, Soberana-2 ja Soberana-plus. Ne ovat proteiinipohjaisia komponenttirokotteita kuten esimerkiksi Euroopan lääkeviraston arvioitavana oleva yhdysvaltalainen Novavax.
 Yli 90 prosenttia kansasta on saanut ainakin ensimmäisen rokoteannoksen jostakin näistä. Hallitus tavoittelee, että joulukuussa täysin rokotettuja olisi 90 prosenttia väestöstä.
 Maailman terveysjärjestö WHO sai kaksi kuubalaisrokotetta viime kuussa arvioitavakseen, mutta se ei ole niistä vielä lausunut. Tilastot kertovat jotain niiden tehosta.
 Viime kesän huippulukemista koronaan liittyvät kuolemat ovat vähentyneet yli 80 prosenttia.

 – Toivotaan, että myös vanha Havanna palaa entiselleen, pohtii tilannetta ravintolansa edessä  Ernesto Alejandro Lambrada .
 Kuuba ottaa vastaan matkailijat, joilla oman täysi rokotesarja otettuna tai negatiivinen pcr-testi.
 Karibia tämän talven Thaimaa?
 Kuuballe matkailu on tärkeä tulontuoja.
 Ennen pandemiaa vuonna 2019 Kuubassa vieraili yli 4 miljoonaa matkailijaa ja matkailun osuus bruttokansantuotteesta oli yli 10 prosenttia.
 Kun pandemia on ainakin suvantovaiheessa, pohjoisen pallonpuoliskon pioneerituristit etsivät lomakohteitaan kiivaasti. Tarjonta Kaakkois-Aasiaan on suppea, koska Aasiassa rajoja on avattu ja matkailua helpotettu hitaammin.
 Karibian alueen maat havittelevat tänä talvena juuri niitä eurooppalaisia auringonpalvojia, jotka eivät pääse lentämään tuttuihin kaukolomakohteisiin Aasiassa.
 Kuuban edellä esimerkiksi Meksiko, Domikaaninen tasavalta, Jamaika ja Bahamasaaret toivottavat jo koronaterveet ja rokotetut matkailijat rannoilleen.
 – Verrattuna naapurimaista esimerkiksi Meksikoon ja Dominikaaniseen tasavaltaan, Kuuba on hieman myöhässä, toteaa Sol Melia -ketjun paikallinen johtaja  Francisco Camps .

 Espanjalaisketju puunaa nyt Kuuban 32 lomahotelliaan kuntoon ennen ensi kuun puolta väliä.
 Rajojen avautuminen ei vuoden 2021 matkailutilastoja kuitenkaan ehdi kaunistamaan. Koko tämän vuoden saldoksi Kuubassa arvioidaan vain 300 000 ulkomaista matkailijaa.

Kuuba avaa rajansa matkailulle parin viikon kuluttua – Karibia havittelee nyt turisteja, joille Kaakkois-Aasia pysyy kiinni


Summary: Lappi vetää jälleen matkailijoita kotimaasta ja ulkomailta, mutta työt Lapin matkailukeskuksissa eivät kiinnosta entiseen malliin. Työntekijöiden houkuttelemiseksi järjestetään työtehtäviin pikakoulutuksia ja työolosuhteita pyritään kohentamaan.

Lapland Hotels -ketjussa työskentelevä vuoropäällikkö  Joni Sarajärvi  on helpottunut, kun hän vertaa  olotilaansa vuoden takaiseen .
 Tuolloin mieli oli matalalla, kun tulevaisuudesta ei ollut tietoa ja koronapandemia pyyhkäisi hotellien varauskalenterit tyhjiksi. Nyt tilanne on kääntynyt päinvastaiseksi.
 – Viime vuonna olin 9 kuukautta työttömänä, mutta nyt on saanut tehdä sitäkin enemmän töitä.
 Lue myös:   "On pelottavaa, että viikon päästä voi olla taas työtön" – Joni Sarajärven kaltaiset vuokratyöntekijät ovat ensimmäisinä jonossa, kun yritykset karsivat työvoimaa
 Henkilöstövuokrausyrityksen kautta työskentelevän Sarajärven ja kollegojen työpäivät venyivät kesällä pienellä porukalla välillä 12–13 tunnin mittaisiksi, kun ihmisiä ei ollut enempää pistää työvuoroihin.
 Työvoimapulasta  kärsittiin Lapin matkailuyrityksissä jo ennen koronaa, mutta nyt tilanne on entistä vaikeampi. Rekrytointi on vaikeutunut, myöntää henkilöstövuokrausyritys Staffpointin toimitusjohtaja  Anu Ahokas .
 – Tyypillisesti Lappiin on palannut noin 60 prosenttia vanhoista työntekijöistä ja nyt paluuprosentti näyttää olevan noin 40. Ihmiset ovat siirtyneet muille aloille töihin.
 Työvoimasta entistä pahempi pula
 Ahokas kertoo, että puolet talven paikoista on vielä täyttämättä, mutta osa täytetään vuodenvaihteen jälkeen.
 Staffpoint välittää ensi talvena noin tuhat työpaikkaa Lapin matkailun eri toimialoille. Lukumäärä on suurempi kuin vuonna 2019, ennen korona-aikaa.
 Samalla alalla toimiva Barona välittää Lapin talvisesonkiin noin 250 matkailualan työntekijää. Aluejohtaja  Kimmo Gauriloff  kertoo, että heillä on täyttämättä noin 20 prosenttia talven sesonkiajan työpaikoista.
 – Kotimaan markkinoilta ei löydy työntekijöitä kuten takavuosina, ja olemme hakeneet työntekijöitä maan rajojen ulkopuoleltakin, valaisee Gauriloff.
 Joni Sarajärven työpaikkaan, Luostotunturin à la carte -ravintolaan pitäisi löytyä lähes puolet enemmän työntekijöitä, jotta talvi pystyttäisiin viemään kunnialla läpi. Tällä hetkellä ravintolassa on 2–3 henkilöä töissä.
 Lue myös:   Ulkomaalaiset työntekijät saattavat pelastaa Lapin matkailun ahdingolta – ensi talvena joka neljäs osaaja voi tulla rajojen takaa
 Koronarajoitusten tuoma epävarmuus on näkynyt erityisesti vuokratyöntekijöiden tilanteessa: moni joutui työttömäksi, kun hissit hiljenivät. Nyt töitä taas olisi. Kuva Saariselältä toukokuulta.  Vesa Vaarama / Yle
 Sesonkityö ei kiinnosta entiseen malliin
 Mistä sitten johtuu, että kausityö esimerkiksi Lapissa ei enää kiinnosta ihmisiä kuten aiemmin?
 Sarajärvelläkin on useita tuttavia, jotka ovat vaihtaneet alaa esimerkiksi kaupan alalle ravintola-alan työtä parempien lisien ja inhimillisempien työaikojen perässä.
 Henkilöstövuokrausalalla nähdään, että ihmiset hakevat turvallisuutta. Valtionhallinnon toimet ovat olleet vaikeasti ennakoitavia ravintola- ja hotellialalla.
 – Se on osaltaan saanut ihmiset hakeutumaan toisille sektoreille. Yksi kysymys on sosiaaliturva ja byrokratia. Ihmisten on vaikea arvioida, voiko ottaa osa-aikaista työtä vastaan ja menettääkö sitten tukia, harmittelee Anu Ahokas.
 Palkka ja työttömyyden edut ovat ratkaisevia, mainitsee pitkäaikainen vuokratyöntekijä Joni Sarajärvi.
 – Se ei ehkä oikeuksien polkemista ole, mutta kyllä aina tällaisessa pandemiatilanteessa vuokratyöntekijä on huonossa asemassa.
 Lue myös:   Lapin talvimatkailua myydään jo täyttä häkää Eurooppaan, mutta mistä löytyvät työntekijät? Pandemia vei osaajia muille aloille
 Työolosuhteet ja ravintola-alan palkkaus puhuttavat
 Sarajärvi ei itse ole nykyisessä työssään törmännyt suuriin ongelmiin työolosuhteissa. Hän kertoo kuitenkin, että suurimmat ongelmat ovat ilmenneet asumisjärjestelyissä.
 – Isommissa keskuksissa, missä asuu kahdeksan ihmistä samassa tilassa, on mennyt joillakin kovastikin tunteisiin. Sitä ei välttämättä ole kerrottu heille ihan suoraan etukäteen, vaan asiaa on yritetty mahdollisesti peitellä.
 Myös Baronan aluejohtaja Kimmo Gauriloff on pitkällä urallaan törmännyt monenlaiseen työntekijöiden kohteluun.
 – Se liittyy työnjohtoon ja muun muassa majoituksiin. Jos havaitaan poikkeavaa ikävään suuntaan, niin on meidän velvollisuus puuttua asioihin, jotta työntekijä viihtyy parhaalla mahdollisella tavalla.
 Staffpointin Anu Ahokas uskoo, että huonojen työolosuhteiden ja asumisjärjestelyjen aika alkaa olla ohi, sillä työntekijöistä halutaan pitää kiinni.
 Matkailuala työllistää talvisesonkina tuhansia kausityöntekijöitä, joista iso osa tulee vuokratyöfirmojen kautta. Kuvassa laskettelijoita Levillä maaliskuussa 2021. Annu Passoja / Yle
 Matkailu työllisti Lapissa talvisesonkina ennen korona-aikaa noin 8000–10000 henkilöä. Sesonkiajan kausityöntekijöistä noin puolet saapuu Lappiin henkilöstövuokrausyritysten kautta.
 Lapin Matkailuelinkeinon liitossa uskotaan, että samoja kokonaislukuja lähestytään jo ensi talvena.
 – Tässä vaiheessa tarkkaa lukua tarpeesta on vaikea sanoa, kun sesonki on vielä edessä ja tilauksia saapuu yrityksille, liiton toiminnanjohtaja  Nina Forsell  arvioi.
 Pikakoulutuksesta ratkaisu työvoimapulaan?
 Yhtenä ratkaisuna yrityksissä on otettu käyttöön uusia keinoja rekrytoinnissa. Enää ei tuijoteta ammatilliseen koulutukseen, vaan pyritään järjestämään joillakin aloilla pikakoulutusta ja ohjausta työhön.
 – Olemme yhdessä yritysten kanssa luoneet lyhyitä koulutuskonsepteja, joilla saadaan koulutettua uudenlaisia osaajia alalle. Jos on halua ja asennetta, niin opetamme varsinaiseen työhön, sanoo Staffpointin toimitusjohtaja Anu Ahokas.
 Molemmissa suurissa henkilöstövuokrausyrityksissä katseet ovat vahvasti ulkomailla. Barona pyrkii paperisodan ja byrokratian vuoksi rekrytoimaan ulkomaista työvoimaa pääasiassa Euroopasta.
 – Olemme hakeneet työvoimaa pääasiassa Euroopasta, ei EU:n ulkopuolelta. Ulkomaalaisten työntekijöiden määrä on nyt prosentuaalisesti aiempaa suurempi, kertoo aluejohtaja Gauriloff.
 Ulkomaisen kausityövoiman rekrytoiminen alkaa kuitenkin sekin olla aiempaa hankalampaa ja syy on yksinkertainen.
 – Työvoimapula on ilmiö myös muissa maissa, toteaa Ahokas.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  29.10. kello 23 saakka.
 Lue lisää:   Tunturijoulusta haaveilevan on syytä pitää kiirettä: Levillä uusivuosi on lähes loppuunmyyty ja muissakin kohteissa talvesta on tulossa vilkas

Joni Sarajärven kuukausien työttömyys vaihtui 12-tuntisiin työpäiviin – Lapin matkailukeskuksissa on töitä, mutta tekijöitä on yhä vaikeampi löytää


Summary: Jyväskyläläisfirman luoma peli pyrkii vähentämään koronavirukseen liittyvää väärää tietoa ja rokotevastaisuutta. Maailman terveysjärjestö WHO on lähtenyt mukaan pelin kampanjointiin.

Jyväskyläläisen pelifirman toimistossa käy kuhina. Terveys- ja tiedepeleihin erikoistunut Psyon Games on kehittänyt mobiilipelin, jonka tarkoituksena on lisätä tietoa koronaviruksesta ja rokotuksen hyödyistä. Maksuton Antidote COVID-19 -mobiilipeli tuli markkinoille viikko sitten tiistaina.
 Start up -firmalla on taustaa rokotepeleistä. Edellisen, rokoteviestinnän tarpeisiin kehitetyn Antidote-nimisen pelin kehittäminen alkoi vuonna 2017.
 – Antidote-peli sai inspiraationsa Olipa kerran elämä -sarjasta, jota rakastin pienenä. Koronan yltyessä keväällä 2020 tajusimme, että seuraavaksi on tartuttava koronavirukseen, kertoo Psyon Gamesin toimitusjohtaja  Olli Rundgren.
 Sitten alkoi kymmenhenkisessä start up -firmassa tapahtua. Antidote-peli sai puolessatoista vuodessa jatkoa. COVID-19 -pelissä logiikkaa pysyi samana: pelaaja rakentaa torneja, jotka esittävät erilaisia immuunijärjestelmän soluja.
 – Peli on interaktiivinen, ja pelaaja pääsee vaikuttamaan, että miten bakteereja ja viruksia kukistetaan. Samalla ymmärtää, miten rokotteet toimivat osana ihmisen immuunijärjestelmää, sanoo operatiivinen johtaja  Valtteri Lahti.
 Pelillä taisteluun pandemiaa vastaan
 Mobiilipeli on suunnattu 13–40 -vuotiaille eli ikäryhmälle, jossa on vähiten rokotettuja. Vaikka rokotekattavuus on globaalisti noussut, on myös huolestuttavia merkkejä esimerkiksi nuorten passiivisuudesta rokotteen ottamisessa.
 – Kyse ei ole varsinaisesta rokotevastaisuudesta, vaan enemmän siitä, ettei nähdä tarvetta ottaa rokotetta. Kuitenkin kaikkien panos on tärkeä, sanoo Rundgren.
 Psyon Gamesin perustaja on entinen pokeriammattilainen.  Olli Rundgren näkee pokerin pelaamisessa ja pelifirman pyörittämisessä paljon samoja elementtejä. Tiedepeleistä hän saa kuitenkin enemmän tyydyttävää sisältöä elämäänsä. Jaana Polamo / Yle
 Maailman terveysjärjestö WHO on lähtenyt Psyon Gamesin yhteistyökumppaniksi globaalisti, kuten myös rokotusliittouma Gavi. WHO tarkistutti Antidote COVID-19-mobiilipelin faktat etukäteen.
 Myös niissä maissa, joissa COVID-19-rokotteita on hyvin saatavilla, rokotekeskustelussa on mukana paljon väärää informaatiota. Se vaikuttaa siihen, miten ihmiset suhtautuvat rokotuksiin ja haittaa terveydenhoidon ponnisteluita.
 – Mobiilipelit, kuten Antidote COVID-19, auttavat ihmisiä ymmärtämään virukseen liittyvää monimutkaista tieteellistä informaatiota ja se auttaa ihmisiä torjumaan väärää informaatiota, sanoo tiedotteessa  Andy Pattison , joka vastaa WHO:ssa digitaalisista kanavista.
 Lisätutkimuksia viihdepelien vaikutuksista
 Oppimispelien hyödyistä on olemassa paljon tutkimustietoa. Vielä ei kuitenkaan tiedetä, vaikuttavatko viihteellisemmät pelit ihmisten käytökseen.
 Pelit ovat kehittyneet tutkijan mukaan tiedon ja vaikuttamisen välineenä.
 – Pelien kehittyessä myös niiden potentiaali laajentaa pelaajan maailmankuvaa on lisääntynyt. Pelit voivat parhaimmillaan haastaa pelaajan pohtimaan eettisiä kysymyksiä, moraalisia valintoja sekä näyttämään pelaajalle omien valintojen seurauksia, sanoo tutkija  Henri Lahti  Jyväskylän yliopistosta.
 Valtteri Lahden mukaan pelin läpimurrossa on paljolti kyse siitä, että jaksetaanko vielä kerran kiinnostua koronarokotteesta. Jaana Polamo / Yle
 Psyon Games on käynnistämässä tutkimushanketta Jyväskylän yliopiston kanssa viihdepelin vaikutuksista pelaajan käyttäytymiseen. Tutkimusasetelma on hankala.
 – Viihteen vaikutus ihmisten asenteisiin ja käyttäytymiseen vaatii monentasoisia tutkimuksia. Me pyrimme löytämään vastaukset, koska olemme kehittämässä uutta viestintätapaa, kertoo operatiivinen johtaja Valtteri Lahti.
 Pelistä tähdätään superhittiä
 Pelifirma on luonut yhdessä WHO:n kanssa korona-aiheisen terveyskampanjan, jonka markkinoinnissa se saa käyttää järjestön logoa. Psyon Gamesille se on jättipotti monessakin mielessä.
 – Se mahdollistaa paljon laajemmat operaatiot kuin meidän kymmenen hengen porukka pystyisi. Kun näin iso kumppani katsoo, että työmme on vakuuttavaa, se lisää myös paljon uskottavuutta, sanoo Valtteri Lahti.
 Pelillä pyritään taistelemaan rokotevastaisuutta vastaan, mutta tavoitteena on myös saada siitä kansainvälinen hitti.
 Suomesta Psyon Games on saanut kumppanikseen muun muassa Unicefin, Lääketeollisuus ry:n ja Apteekkariliiton. Yritys toivoo myös valtion lähtevän kampanjaan mukaan. Tavoitteet ovat korkealla.
 – Jossain vaiheessa maalailtiin, että tämä kampanja saavuttaisi miljardi näyttöä ja peli 100 miljoonaa latausta. Se on hyvin saavutettavissa ja voidaan saavuttaa vielä paljon isompikin porukka, kertoo Olli Rundgren.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin kello 23.00 saakka.

Suomalaisfirma kehitti rokotteista mobiilipelin, Maailman terveysjärjestö lähti mukaan – "Pelit auttavat ymmärtämään monimutkaista tietoa", sanoo WHO:n digijohtaja


Summary: Tukipaketti sisältää merkittäviä investointeja muun muassa ilmastonmuutoksen vastaiseen taisteluun, terveydenhuoltoon sekä kouluihin.

Yhdysvalloissa presidentti  Joe Biden  on kertonut demokraattipuolueen päässeen sopuun massiivisesta 1 750 miljardin dollarin eli vajaan 1 500 miljardin euron kansallisesta tukipaketista.
 Demokraattipuolueen vasemmistosiipi ilmoitti kuitenkin pian Bidenin Valkoisen talon puheen jälkeen, ettei sopua ole vielä saavutettu.
 Puolueella on kuitenkin ehdotus, josta vasemmiston ns. edistysmielisten ryhmä ottanee viimeistään viikonloppuna kantaa.
 Mikäli ehdotus menee läpi, tämä olisi poliittinen voitto Bidenille huolimatta siitä, että tukipaketti poikkeaakin selvästi hänen alkuperäisestä ehdotuksestaan.
 Bidenin on pitkään yrittänyt saada puolueen vasemmistosiipiä pakettinsa tueksi, jotta se menisi läpi kongressissa.
 – Tukipaketti parantaa tuntuvasti miljoonien ihmisten elämää, Biden sanoi Valkoisessa talossa kertoessaan uudesta tukipakettiehdotuksesta.
 Biden on jo aiemmin saanut senaatin tuen 1 000 miljardin dollarin eli noin 856 miljardin euron infrastruktuuripaketilleen.
 Biden kertoi, että tänään sovittuun ehdotukseen kuuluu muun muassa 555 miljardia dollaria ilmastonmuutoksen vastaiseen taisteluun, 400 miljardia dollaria maksuttomaan esikouluun kaikille 3- ja 4-vuotiaille, sekä 165 miljardia dollaria terveydenhuoltomaksujen alentamiseen.
 Paketti sisältää myös investointeja edullisempiin koteihin.
 Demokraatit ovat riidelleet tukipaketeista pitkään. Puolueen vasemmistosiipi on vaatinut selvästi suurempia panostuksia hyvinvointivaltioon. Oikeistosiiven senaattorit,  Joe Manchin  ja  Kyrsten Sinema  puolestaan ovat ajaneet leikkauksia alunperin huomattavasti suurempiin tukipaketteihin.
 Bidenin mukaan valtaisan tukipaketin kustannukset maksetaan korottamalla veroja suurituloisille sekä yrityksille.
 Tukipaketin pitää vielä saada kongressin hyväksyntä.
 Klo 20.24, korjaus uutiseen: Toisin kuin jutun aiemmassa versiossa kerrottiin, demokraatit eivät ole päässeet sopuun tukipaketista.
 Lisää aiheesta:
 Yhdysvalloissa ratkeaa, menevätkö Bidenin jättimäiset rakennussuunnitelmat läpi – Näin demokraattien välinen tappelu voi vielä kaataa koko paketin
 Kirjeenvaihtajalta: Bidenin historiallisen infrastruktuuripaketin toteutuminen on käden ulottuvilla – mutta miten kävi ilmastotoimien?

Biden hakee kauan odotettua poliittista voittoa – Yhdysvaltain demokraatit lähellä sopua 1 750 miljardin dollarin tukipaketista


Summary: Liikenne- ja viestintävirasto Traficomin Kyberturvallisuuskeskuksen asiantuntijan mukaan hassunnimisiin koronapasseihin ei liity tietoturvariskiä.

Verkossa kiersi torstaina qr-koodi, jonka avatessa Koronatodistuksen lukijasovellus -applikaatiolla näytölle pomppasi ilmoitus: Saksan edesmennyt johtaja  Adolf Hitler  on saanut kaksi annosta Pfizer-rokotetta.
 Pilalta vaikuttava koodi oli torstaina luettavissa ainakin ranskalaisilla, italialaisilla ja puolalaisilla ja suomalaisilla lukijasovelluksilla.
 Verkossa on myös esimerkiksipiirroshahmojen  Mikki Hiiren  ja  Paavo Pesusienen  koronatodistukset.
 Voiko hauska pila olla vakava tietoturvariski?
 Jos EU-maiden koronapassien salaiset allekirjoitusavaimet ovat vuotaneet ulkopuolisille, voi se mahdollistaa rokotepassien laajamittaisen tehtailun.
 Saattaa kuulostaa hurjalta, mutta Liikenne- ja viestintävirasto Traficomin Kyberturvallisuuskeskuksen asiantuntija  Taneli Kaivola  tyynnyttelee.
 – Mitään isoa tietoturvauhkaa tämä ei edusta.
 Kaivolan mukaan netin keskustelupalstoilla on esiintynyt muutamia tekaistuja koronarokotustodistuksia. Se ei kuitenkaan tarkoita, että allekirjoitusavaimet olisivat päätyneet ulkopuolisille.
 – Tällä hetkellä ei ole minkäänlaista erityistä todistetta siitä, että allekirjoitusavaimet olisivat vuotaneet.
 Suomessa koronapassi ladataan Omakanta-palvelusta, mutta EU-maissa on hyvin erilaisia käytäntöjä koronapassin saamiseksi. Tämä mahdollistaa myös koronapassien tehtailun erikoisilla nimillä.
 – Julkisuudessa esiintyneiden tietojen mukaan on voitu esimerkiksi saada koronatodistus väärennetyllä lääkärintodistuksella ja tai muutoin väärinkäyttää koronapassin myöntämiseen käytettävää järjestelmää.
 Kaivola huomauttaa, että tiedossa on vain kourallinen tekaistuja nimiä, kun taas aitoja koronapasseja on miljoonia.
 – Ilmiö ei ole lopulta kovin suuri, hän sanoo.
 Terveyden- ja hyvinvoinninlaitoksen tiedonhallintajohtaja  Aleksi Yrttiaho  kertoi torstai-iltana  Ilta-Sanomille , että EU:n ja EU-maiden viranomaisten yhteistyöllä on selvitetty, että todistuksia ovat luoneet henkilöt, joilla on muutoin oikeus luoda aitoja todistuksia.
 Koronapasseja myynnissä verkossa
 Hitler-tapaus osoittaa, että ainakin suomalainen Koronatodistuksen lukijasovellus -applikaatio osaa lukea myös tekaistut qr-koodit.
 Tämä voi olla otollinen alusta rikolliselle toiminnalle. Suomen viranomainen voi kuitenkin tarvittaessa perua allekirjoituksia, jotka suomalainen sovellus hyväksyy.
 Kaivola kertoo, että viime aikoina verkossa on ollut jonkin verran koronapasseja myynnissä.
 Verkossa myytävien koronapassien aitoutta ei ole kuitenkaan voitu todentaa.
 – Missään nimeensä tällaista ei kannata lähteä ottamaan. Lailliselta kannalta se on hyvin ongelmallista ja koronapassia ei välttämättä saa, vaikka rikolliselle maksaisi.
 Sen sijaan Kaivolan mukaan Omakanta-palvelusta ladattavan qr-koodin ja suomalaisen koronapassin lukijasovelluksen käyttäminen on turvallista.
 Kaivola ei kuitenkaan suosittele oman qr-koodin jakamista esimerkiksi sosiaalisessa mediassa.
 Asiasta uutisoi ensimmäisenä Ilta-Sanomat.
 Lue myös:
 Paperisten koronatodistusten kysyntä yllätti terveyskeskukset – älä varaa äkkilähtöä, jos sinulla ei ole jo todistusta, varoittaa lääkäri
 Koronapassin vastustajat lähettivät jopa tuhansia viestejä kansanedustajille ennen äänestystä – osa saattoi olla masinoituja: "Ei ole mistään tullut näin kovaa palautetta"
 Osa kokee koronapassin syrjiväksi – päänvaivaa aiheuttaa yli puoli vuotta sitten sairastettu koronatauti: "Tämä on mittava epäkohta"
 Voidaanko tietoni varastaa, toimiiko väärennös, pääseekö kaverin passilla baariin? Kokosimme tiedot koronapassin turvallisuudesta

Verkossa leviää Hitlerin koronapassi – voiko viattomalta vaikuttava pila olla tietoturvariski? Näin vastaa asiantuntija


Summary: Miltä tuntuu olla lahjakas laulaja, kun vanhemmat ovat kuuroja? Tästä kertoo Coda – Kahden maailman välissä -elokuva. Se on kovin lähellä Singmarkin ja hänen tyttärensä tarinaa.

Tuore amerikkalaiselokuva  Coda – Kahden maailman välissä  kertoo teini-ikäisestä Rubysta, joka tekee töitä perheensä kalastusaluksella ja haaveilee laulajan ammatista. Musikaalinen Ruby on coda, eli kuurojen vanhempien kuuleva tytär. Termi tulee sanoista child of deaf adult.
 Tarina tuntui tutulta kuuron viittomakielisen räppärin  Marko Vuoriheimon  eli Signmarkin ja hänen kuulevan tyttärensä  Celina Vuoriheimon  perheessä. Muusikko ja muusikonalku kävivät katsomassa elokuvan tuoreeltaan.
 – Siihen pystyi samaistumaan todella hyvin, kun oma isä on kuuro. Tuli olo, että tuon tunteen tiedän ja fiilis, että en ole ainoa, joka on tässä tilanteessa, Celina Vuoriheimo sanoo.
 Coda – Kahden maailman välissä  on palkittu neljään otteeseen Sundancen elokuvajuhlilla. Se on yksi harvoista kuurojen arkea kuvaavista elokuvista. Erityistä siinä on myös se, että kuuroja näyttelevät kuurot. Signmarkin mukaan eron huomaa heti.
 – Aika paljon palkataan kuulevia näyttelemään kuuroa. Se on kurjaa, koska he eivät ikinä saa irti kaikkea sitä, mitä kuurot savat. Pahimmassa tapauksessa he antavat väärän kuvan kuuroista ja heidän yhteisöstään.
 Marko Vuoriheimo on opettanut tyttärelleen, että kuurojen yhteisössä eläminen on rikkaus. – Maailmassa on 75 miljoonaa kuuroa. On ihanaa, että voin näyttää Celinalle, millainen viittomakielinen yhteisö on maailmalla. Se on yksi valtava perhe. Benjamin Suomela / Yle
 Myös kuurot vanhemmat ovat ärsyttäviä
 Coda-elokuva on paitsi tunteellinen myös railakas kuvaus viittomakielisten perheiden arjesta. Se ei sievistele, vaan esittää vanhemmat sellaisina kuin teini-ikäiset heidät näkevät: noloina, liian äänekkäinä ja ymmärtämättöminä.
 Yhdessä kohtauksista isä hakee tytärtä koulusta ja luukuttaa autostereoita. Miten muuten hän pystyisi kuulemaan, ellei tuntemalla basson jytkeen takalistossaan, isä perustelee. Celina Vuoriheimo eläytyi kohtaukseen.
 – Kun me mennään autolla, iskä kopittaa musiikkia aina täysillä ja minä olen että: “Voi ei, multa menee kohta kuulo”.
 Elokuvassa perheen elanto riippuu kuulevan Rubyn avusta. Teini-ikäinen tyttö joutuu vaikean valinnan eteen: lahjat riittäisivät kuuluisaan musiikkikouluun, mutta pärjääkö kuuro perhe ilman häntä? Pitääkö Rubyn jäädä kotiin auttamaan vanhempiaan, toimia siltana heidän ja kuulevien maailman välissä?
 – Elokuvassa isä käytti tytärtä paljon tulkkina, ja sitä vastustan. Se on ehdoton ei. Sitä voisi verrata lapsityövoimaan. Amerikka on tietysti iso maa, siellä on prosentuaalisesti vähemmän tulkkeja kuin Suomessa. Meillä tulkkauspalvelu ei ole täydellinen, mutta on kuitenkin yksi maailman parhaista, Signmark sanoo.
 – Viittomakieli on vähän kuin salakieltä. Voimme kommunikoida missä vain, vaikka metelissä, Celina Vuoriheimo sanoo.
Se on kätevä myös lentopalloharrastuksessa. Harva ymmärtää, millaisia vinkkejä ja ohjeita isä Marko Vuoriheimo kentän laidalta tyttärelleen antaa. Benjamin Suomela / Yle
 “Ei ole väliä, millainen olet”
 Signmarkia ja Celinaa yhdistää musiikki. Celina julkaisi toukokuussa omakustanteena ensimmäisen kappaleensa  Pitkä tyyppi .
 – Se syntyi, kun minua kiusattiin koulussa pituudestani. Ajattelin, että nyt tehdään biisi tästä. Se on otettu hyvin vastaan. Olen pitkä, eikä siinä ole mitään hävettävää.
 Elokuvassa kuurot vanhemmat eivät kuule tyttärensä Rubyn laulua. Celina piti koskettavana kohtausta, jossa isä laittaa kädet tyttärensä kaulalle kuullakseen tämän laulun. Hieman samalla tavalla myös Signmark kuulee Celinan musiikkia.
 – Kun laulan mikkiin ja iskä on kaiuttimien vieressä, hän tuntee basson äänen ja pystyy nauttimaan laulustani, Celina sanoo.
 Signmark kuvailee tyttären ensimmäisiä esityksiä bändikoulun ajoilta “mielettömäksi fiilikseksi”.
 – Kyynelkanavat aukesivat ja käsikarvat olivat pystyssä, että aha, sellaista vedät sitten. On hienoa nähdä, miten Celina nauttii esiintymisestä.
 Signmark on kannustanut tytärtään musiikissa ja heillä on yhteisiä projekteja. Celinan mukaan isä on opettanut hänelle jotain tärkeää.
 – Ei ole väliä, millainen olet. Ole oma itsesi ja usko itseesi. Silloin kaikki onnistuu.
 – Ihmiset eivät ymmärrä, että se on oikeasti tosi suuri rikkaus, että iskä on kuuro ja osaa viittoa. Ne luulevat, että se on vain huono asia, Celina Vuoriheimo sanoo.  Benjamin Suomela / Yle
 Kuurot jäävät paitsioon
 Coda-elokuva tekee näkyväksi sen, miten monella tavalla kuurot jäävät paitsi kuulevien maailmasta. Yksi havainnollisista esimerkeistä on Rubyn konsertti, jota kuurot vanhemmat seuraavat. Kuulevan on vaikea hahmottaa vanhempien hämmennystä, kunnes elokuvassa mykistetään kaikki äänet. Jäljelle jää kuva ja täydellinen hiljaisuus. Signmark samaistui kohtaukseen.
 – Tuli kyyneleet silmiin. Kun Celina oli pieni ja koulussa oli juhlia, en ymmärtänyt kaikkea, mitä hän puhui ja lauloi lavalla. Toki seurasin vierestä tulkin tulkkausta, mutta siitä ei saa samaa tunnelmaa, mitä kuulevat vanhemmat saavat. Kotona Celina sitten viittoi, miten laulu meni, ja se oli ihana tunne.
 Nykyisin Signmark kokee jäävänsä paitsioon, kun hänet jätetään keskustelujen ulkopuolelle. Kun hän kysyy päiväkodissa tai koulussa opettajalta peukaloa näyttämällä, onko kaikki hyvin, tämä vastaa usein lapselle, ei kysyjälle. Työpaikalla tai jääkiekkojoukkueessa ihmiset nauravat, mutta eivät kerro, mille.
 – Vihaan vastausta “ei millekään ihmeelliselle”. Silloin koen, että en ole yhtä tärkeä kuin muut. Toki ymmärrän, että tilanne meni jo.
 Elokuvassa Coda – Kahden maailman välissä musikaalisesti lahjakas, kuuleva Ruby (Emilia Jones) toimii myös kuuron äitinsä (Marlee Matlin) ja isänsä (Troy Kotsur) tulkkina.  Pathé International
 “Kuurot ovat kielivähemmistö”
 Signmark pitää elokuvaa tärkeänä siksi, että se hälventää ennakkoluuloja. Niitä on edelleen. Se taas on johtanut siihen, että monet coda-lapset häpeävät vanhempiensa kuuroutta. Heitä on saatettu myös kiusata.
 Suurin häpeää aiheuttava tekijä on tiedonpuute, jonka juuret ovat syvällä historiassa.
 – Suomessakin viittomakielen käyttö on ollut kouluissa kiellettyä, eikä kahden kuuron ole sallittu avioitua keskenään, Signmark sanoo.
 Kuurojen avioliittokielto poistettiin Suomessa laista vuonna 1969.
 – Kuuro-termikin mielletään vammaisuuden alle ja lapsilla syntyy ajatus, että vanhemmat ovat vammaisia. Mutta eihän se nyt näin mene. Kuurot ovat kielivähemmistö, Signmark sanoo.
 Aiheesta on keskusteltu muun muassa ohjelmassa  Vammaiskultti , jossa pohditaan, onko kuuro vammainen vai kielivähemmistöä.
 Signmark ajattelee, että asenteita voisi muuttaa näyttämällä viittomakieltä enemmän tv:ssä, elokuvissa ja mediassa.
 Celina pitää hyvänä asiana sitä, että on kasvanut kuulevien ja kuurojen kulttuurien välissä.
 – Se on suuri rikkaus. On hienoa, että oma isä on kuuro. Se tuo niin paljon lisää tietoa, mitä muilla ei ole.
 “Ei enää sorittelua”
 Signmarkin mielestä ihmisten olisi hyvä mennä katsomaan Coda-elokuva, että he ymmärtäisivät, millaisia haasteita viittomakieliset edelleen kohtaavat myös Suomessa.
 – Vielä ei voi puhua tasa-arvosta tai saavutettavuudesta. Ennakkoluulotkin istuvat lujassa esimerkiksi työnantajilla. Olen kuullut todella usein, että kuurot eivät saa työpaikkoja ja työnantaja keksii naurettavia tekosyitä ja vetoaa työturvallisuuteen.
 Signmark näkee, että mahdollisuuksia olisi paljon, mutta niitä ei hyödynnetä.
 – Black Lives Matter ja saateenkaariväen mielenosoitukset ovat tärkeitä. Sieltä nousee tiukkaan sävyyn vaatimuksia ja herätyksiä. Kuurojen yhteisö kuuluu myös tähän samaan pakettiin. Pitää nostaa kissa pöydälle. Ei mitään sorittelua. Se ei riitä, se on nähty jo.
 Mitä ajatuksia artikkeli herätti? Keskustele aiheesta 29.10. klo 23 asti.
 – Celina on rohkeasti sellainen kuin on. Hän ei häpeä, on esillä ja käyttää viittomakieltä. Jos joku pilkkaa, aivan sama. Celina luottaa minuun ja minä häneen, Marko Vuoriheimo sanoo tyttärestään Celina Vuoriheimosta. Benjamin Suomela / Yle
 Lue lisää:
 Onko kuuro vammainen vai kielivähemmistöä? Vammaiskultin jakso tekstimuodossa.
 Heidi-Maria Viitanen ei kelvannut hevosalan opiskelijaksi kuuroutensa vuoksi – nyt hän avustaa kuurosokeita ratsastuksessa
 Saara-Lotta Laukkanen oppi viittomaan jo vauvana – "Minulle ei ole koskaan kotona sanottu, etten voisi tehdä jotakin kuurouteni takia"
 Kolumnivieras Kaisa Alanne: Viittomakieli raivasi itselleen sijan Suomessa
 Suomessa on uhanalainen kieli, jota käyttää enää 100 – koulussa Pohjanmaalla neljä suomenruotsalaisen viittomakielen taitajaa opettaa etänä lapsia ympäri maan
 Kun Signmark joutui miettimään, miten skrätsäys räpätään, syntyi uusi viittoma – räp ja some muuttavat viittomakieltä nopeasti, kielineuvonta auttaa ongelmatilanteissa

Palkittu Coda-elokuva kertoo ristiriidoista kuurojen ja kuulevien maailmojen välissä – saman ovat kokeneet räppäri Signmark ja hänen tyttärensä


Summary: Koneen Henrik Ehrnrooth uskoo, että Kiinan viranomaisten rajoitukset voivat olla maan rakennusalalle hyväksi. Nokia löysi uuden kasvun, mutta Kiinassa sen suuruuden päivät ovat ohitse.

Piensijoittajat voivat huokaista helpotuksesta. Suomalaisyhtiöiden pörssikurssit ovat pelottavan korkealla, mutta viime päivinä julkaistut heinä–syyskuun tulokset ovat pääosin lunastaneet korkeat odotukset.
 Esimerkiksi Stora Enso, UPM, Neste ja Nordea ovat raportoineet odotuksia kovempia tuloslukuja.
 Tänään vuorossa olivat Nokia ja Kone, jotka molemmat ovat suomalaisten piensijoittajien suosikkeja. Etukäteen yhtiöihin kohdistui suuri mielenkiinto. Löysikö Nokia tukiasemiinsa osat, joista on maailmanlaajuinen pula? Entä miten kävi Konelle Kiinassa, kun sijoittajien usko sikäläiseen kiinteistöbisnekseen horjuu?
 Nämä eivät ole vain Nokian ja Koneen kysymyksiä. Komponenttien saatavuus ja Kiinan tilanne horjuttavat pörssejä kaikkialla.
 Yle tapasi Koneen ja Nokian toimitusjohtajat.
 Hissibisnes hidastuu, kun Kiinassa rajoitetaan velkaantumista
 Hissivalmistaja Koneen myynti laski ja vertailukelpoinen tulos notkahti lähes neljä prosenttia vuoden kolmannella neljänneksellä. Se oli sijoittajille pienoinen pettymys, ja yhtiön kurssi laski tänään pari prosenttiyksikköä.
 Toisaalta Koneen tilausmäärät kasvoivat – jopa Kiinassa.
 Kiina pitää Koneen yhteydessä mainita aina erikseen, koska Kone on Kiinassa markkinajohtaja ja sieltä tulee noin kolmannes yhtiön koko myynnistä.
 Toisaalta Kiinaan liittyy nyt suuria kysymysmerkkejä. Kiinalainen kiinteistöjätti  Evergrande on huojunut syksyn ajan kuilun partaalla  ja sijoittajien epäilykset kohdistuvat nyt koko kiinalaiseen kiinteistöalaan. Jos velalla lastattu kiinteistöbisnes paljastuu mädäksi, koko Kiinan talous horjuu.
 Koneen toimitusjohtaja  Henrik Ehrnrooth  haluaa rauhoitella uhkakuvia. Hän muistuttaa, että hissimarkkina elpyi Kiinassa voimakkaasti ja viime vuonna ja käy tällä hetkellä yhä kuumana.
 – Ensi vuonna markkina tulee olemaan hyvällä tasolla – hiukan alle tämän vuoden tason, mutta korkeammalla kuin vuonna 2019.
 Koneen toimitusjohtaja Henrik Ehrnrooth luottaa Kiinan voimakkaaseen kaupungistumiseen. Yle
 Mikä antaa konelaisille luottamuksen siihen, että kiinalaisen kiinteistöyhtiön ongelmat eivät käynnistä tuhoisaa ketjureaktiota?
 Ehrnrooth luottaa kaupungistumiseen. Se on voima, joka tuo hissivalmistajille liiketoimintaa myös tulevina vuosina.
 – Vuonna 2040 jo 75 prosenttia kiinalaisista asuu kaupungeissa. Perustaltaan tilanne on siis pitkällä aikajänteellä positiivinen – vaikka lyhyellä tähtäimellä on aiempaa enemmän epävarmuutta.
 Kiinan viranomaiset ovat huolissaan kiinteistöalan velkaantumisesta ja kiinteistöalalla havaitusta keinottelusta. Uusiin hankkeisiin saa nyt entistä vähemmän velkarahaa. Ehrnroothin mukaan tämä voi olla myös hyvä asia.
 – On varmasti hyvä asia, että velkaisuutta saadaan alas – vaikka sillä onkin lyhyen tähtäimen vaikutuksia.
 – Täytyy myös muistaa, että he saavat markkinan myös helposti kasvuun, jos rajoituksia höllennetään, Ehrnrooth sanoo.
 Pekka Lundmark: Myisimme enemmän jos olisi osia
 Nokian tulos ylitti taas odotukset. Yhtiön kurssi oli pörssin sulkeutuessa suunnilleen edeltävän päivän tasolla.
 Ongelmasta toiseen rämpineen verkkoyhtiön  onni on kuitenkin tänä vuonna selvästi kääntynyt , ja toimitusjohtaja  Pekka Lundmark  on tyytyväinen. Vertailukelpoinen liikevoitto nousi peräti 30 prosenttia.
 – Tämän hienon tuloksen taustalla on tuotteiden lisääntynyt kilpailukyky. Olemme lisänneet merkittävästi panoksia tuotekehitykseen ja yksinkertaistaneet toimintamalliamme parantaaksemme sen tehokkuutta, Lundmark sanoo.
 Nokian tulos on parantunut samaan aikaan, kun rahaa on käytetty tuotekehitykseen entistä enemmän.
 Kehitystä varjostaa kuitenkin se, että maailmalta ei saa riittävästi mikrosiruja ja muita puolijohteita tuotteiden valmistamiseen. Kun koronapandemia alkoi, moni tällaisten sirujen valmistaja leikkasi investointeja. Lundmark kuvaa, miten kaikki odottivat elektroniikan osien kysynnän sakkaavan.
 Kävikin päin vastoin, kun kuluttajat ja yritykset halusivat uusia laitteita ja digipalveluja.
 – Meidän kasvumme olisi ollut nopeampaa, jos olisimme pystyneet ostamaan niin paljon puolijohteita kuin olisimme tarvinneet, Lundmark sanoo.
 Hän ei halua arvioida, kuinka paljon enemmän tuotteita olisi myyty, jos osia olisi ollut saatavissa.
 – Mutta kyllä se on merkittävä määrä.
 Mikä sitten ratkaisee sen, kuka puolijohteen saa ostaa – Nokia, autotehdas, datakeskus vai kenties jokin viihde-elektroniikan valmistaja? Paljon merkitsee se, kuinka tärkeänä asiakkaana ostajaa pidetään.
 Onnekseen Nokia on tänään puolijohdemyyjien näkökulmasta huokuttelevampi kumppani kuin vielä pari vuotta sitten.
 – Kaikki taistelevat samoista puutteellisista resursseista. Se, että meidän kilpailykykymme ja markkina-asemamme on vahvistunut, on kultaakin arvokkaampi asia. Se auttaa meitä saamaan enemmän puolijohteita, Lundmark sanoo.
 Koska sirupula hellittää?
 – Näyttää siltä, että tilanne tulee vaikeutumaan ennen kuin se parantuu. Toivomme, että ensi vuoden aikana alkaisi kehitys positiivisempaan suuntaan. Mutta takeita siitä ei voi antaa, Lundmark sanoo.
 Puolijohdepula vaivaa myös Konetta.
 Toimitusjohtaja Ehrnrooth sanoo, että yhtiö on päättänyt pitää kiinni toimitusajoista – vaikka osia on pitänyt haalia normaalia kalliimmalla hinnalla. Päälle tulevat vielä raaka-aineiden ja logistiikan hintojen nousu.
 Vuositasolla nämä kulut ovat nousseet yhteensä noin 200 miljoonalla eurolla.
 Kone on pyrkinyt nostamaan hintoja kustannusten mukaisesti, mutta ei ole siinä täysin onnistunut.
 – Jos me saamme tilauksen tänään, se menee toimitukseen noin vuoden kuluttua. Siinä on aika pitkä viive.
 Nokian suuruudenpäivät Kiinassa ovat takana
 Kone on Kiinassa markkinajohtaja, Nokialle ei sitä asemaa ole enää tarjolla. Suurten kiinalaisoperaattoreiden verkkohankinnoista suurin osa menee paikallisille verkkolaitevalmistajille.
 – Kiina on valtavan iso markkina ja siinä mielessä hyvin tärkeä. Meidän strategiamme Kiinassa ei ole muuttunut, mutta täytyy olla realistinen, että länsimaisille kilpailijoille on siellä tarjolla varsin pieniä osuuksia. Useimmissa tapauksissa se on alle 10 prosenttia, Lundmark sanoo.
 Viime kuukausina Ericssonin osuus on ollut Nokiaakin pienempi. Se johtunee siitä, että Ruotsi on ottanut Suomea jyrkemmän kannan kiinalaisen Huawein 5G-verkkojen käyttämiseen.
 Aikanaan Nokia ja Ericsson hallitsivat Kiinan kännykkäverkkojen markkinoita kymmenien prosenttien osuuksilla. Tämäkin kertoo osaltaan siitä, miten miten politiikan merkitys ja viranomaisten rooli kasvaa kiinalaisessa liike-elämässä.
 Koneella ei olla erityisen huolissaan siitä, että viranomaissääntely on hissiliiketoiminnassa kasvussa.
 – Meillä on Kiinassa vakaa liiketoiminta ja olemme siellä hyvin paikallisia. Meillä on esimerkiksi yli 20 000 kiinalaista työntekijää, Ehrnrooth sanoo.
 – Meillä on Kiinassa hyvä tilanne.
 Lue lisää:
 Koneen toimitusjohtaja Henrik Ehrnrooth kustannusten kasvusta: Olemme saaneet jo joitakin hintoja nousemaan
 Kiinteistöjätti Evergranden kriisi lopettaa Kiinan superkasvun ajan ja antaa samalla maailmalle viisi opetusta
 Nokian käänne on onnistunut ja ongelmavuodet ovat takana, vahva tulos yllätti taas kaikki – "Tämä on mennyt nopeammin kuin itsekään kuvittelimme"

Tänä syksynä pelätään Kiinan taloutta ja komponenttipulaa – Yle kysyi toimitusjohtajilta, mitä se Koneelle ja Nokialle tarkoittaa


Summary: Ressu Redford täytti viime kesänä 60 vuotta. Ainoan ikäkriisinsä mies kertoo kokeneensa alle kolmekymppisenä. Parikymppisten poikien lentäminen pois pesästä saa kuitenkin isän liikuttumaan.

Kesällä itse 60 vuotta täyttänyt laulaja  Ressu Redford  pääsi Puoli seitsemän -ohjelmassa nostamaan maljan 12 vuotta täyttävälle televisio-ohjelmalle.
 Redford kertoo, että hänessä itsessään on vielä aika paljon pikkupoikaa.
 – Kyllä tässä varmaan lähempänä sitä kahtatoista kuin kuuttakymppiä ollaan henkisesti, Redford hymyilee.
 Ikäkriiseistä mies ei ole koskaan kärsinyt. Ainoa sellainen oli alle kolmekymppisenä, ja sekin kesti vain hetken.
 – Se oli 28-vuotiaana, kun luulin, että olen liian vanha poppariksi. Kyllä sitä voi ihminen väärässä olla kerran elämässään.
 Uuden soololevyn pitkästä aikaa julkaisevan laulajan elämässä on uusi vaihe silläkin tavalla, että lapset – 21- ja 23-vuotiaat pojat – ovat itsenäistymässä omilleen. Se saa mielen haikeaksi.
 – Kyllähän se semmosta luopumista on alusta asti. Monihan miettii jo lasten ollessa pieniä, että kuinka kauan tässä saa näiden kanssa olla. Minä en sitä silloin miettinyt. Mutta nyt, kun äijät ovat 23 ja 21... Kyllähän jokainen vanhempi tietää, että se on sellaista luopumista.
 Katso koko Puoli seitsemän -lähetys tästä:

Lasten itsenäistyminen omilleen herkistää laulaja Ressu Redfordin: "Kyllähän jokainen vanhempi tietää, että se on luopumista"