Summary: Lakimuutokset tähtäsivät markkinatalouden voimistamiseen Intian maataloudessa muun muassa sääntelyn purkamisella. Uudistukset saivat miljoonat maanviljelijät raivostumaan ja pelkäämään elinkeinonsa puolesta.

Intiassa maan pääministeri  Narendra Modi  on pitkään jatkuneen kiistan jälkeen perunut kaavaillut maatalousuudistukset.
 Uudistusten tarkoituksena oli Modin mukaan modernisoida maan pientilavaltaista maataloussektoria tekemällä siitä markkinaehtoisempaa muun muassa sääntelyä poistamalla.
 Uudistus sai aikaan valtavan protestiliikkeen  ja kymmenet tuhannet viljelijät suuntasivat pääkaupunki Delhiin osoittamaan mieltään hallitusta ja uudistusta vastaan.
 Maanviljelijät ajoivat pitkissä traktorijonoissa, kävelivät jalan tai ratsastivat hevosilla pääkaupunkiin Delhiin. Jopa länsimaiset someaktivistit ja julkisuuden henkilöt kuten  Greta Thunberg  ja laulaja  Rihanna  ottivat asiaan kantaa ja ilmaisivat tukensa Intian viljelijöille.
 Mistä uudistuksessa oli kyse?
 Uudistuksen taustalla on Intian maataloussektorin tehottomuus. Yli puolet Intian lähes 1,4 miljardista asukkaasta työskentelee maatalouden parissa, mutta maatalouden osuus maan bruttokansantuotteesta on vain 15 prosenttia.
 Enemmistö taloustieteilijöistä ja asiantuntijoista on sitä mieltä , että Intian maataloussektorin pitää uudistua.
 Riisisatoa Gehri Mandin viljamarkkinoilla Punjabissa lokakuussa 2020. Raminder Pal Singh / EPA
 Ylen helmikuussa haastatteleman intialaisen tutkijan ja maataloudesta kirjoittavan aktivistin  Uma Shankari Narenin  mukaan 80 prosenttia Intian viljelijoistä on pientilallisia.
 Lue lisää:  Intiassa pienviljelijöitä viedään väkisin kohti markkinataloutta – Kuinka hallitus voi sivuuttaa sen, että puolet kansasta protestoi, kysyy intialainen aktivisti
 Viljelijät myyvät satonsa säännellyn tukkukaupan kautta vapaiden markkinoiden sijaan. Järjestelmä takaa tuotteille tietyn minimihinnan ja ostokiintiön, sekä tukee viljelijöitä lisäksi myös veronalennusten ja velkojen mitätöinnin kautta.
 Järjestelmä on suojannut maanviljelijöitä maailmankaupan arvaamattomilta muutoksilta muun muassa hinnoissa ja kysynnässä, mutta samalla edesauttanut sitä, että maanviljelys on Intiassa monella mittarilla tehotonta ja sen tuottavuus on matala.
 Modin ehdottama kolmiosainen uudistus olisi purkanut tätä sääntelyä ja vapauttanut kilpailua maataloussektorilla. Viljelijät olisivat voineet myydä tuotteensa suoraan ostajille ilman säännellyn tukkukaupan välikäsiä.
 Miksi Modi perui sen?
 Massiivisista mielenosoituksista huolimatta Modi ja hänen BJP-puolueensa ovat seisoneet vankkumattomina uudistusten takana viime vuoden syyskuusta asti.
 Niiden peruminen ei tule kysymykseenkään, on hallitus todennut useaan otteeseen.
 Tänään Modi kuitenkin kertoi, että uudistuksista luovutaan.
 – Vetoan mielenosoituksiin osallistuviin viljelijöihin. Menkää takaisin kotiinne rakkaidenne ja maatilojenne luo. Aloitetaan alusta, Modi pyysi televisiopuheessaan.
 Modin päätökseen vaikutti varmasti asian saama runsas negatiivinen julkisuus sekä maanviljelijöiden pitkään jatkunut vastustus.
 Maanviljelijät jakoivat makeisia juhlistaakseen Intian pääministerin päätöstä. Prakash Singh / AFP
 Maanviljelijät ovat osoittaneet mieltään uusia lakeja vastaan raivokkaasti jo yli vuoden. Tuhannet ovat edelleenkin leiriytyneinä pääkaupungin Delhin lähistölle.
 Mielenosoitukset ovat äityneet välillä väkivaltaisiksi ja useita ihmisiä on kuollut.
 Intian väkirikkaimmassa osavaltiossa Uttar Pradeshissa sekä Punjabin osavaltiossa pidetään pian tärkeät vaalit, jotka varmasti vaikuttivat Modin päätökseen.
 Molemmissa osavaltioissa  asuu suuri määrä viljelijöitä .
 Miljoonien viljelijöiden pettymys ja viha eivät ole hyvä lähtökohta vaaleihin.
 – Olemme yrittäneet selittää viljelijöille uudistusten tarpeellisuutta useita kertoja, mutta olemme epäonnistuneet, Modi sanoi puheessaan.
 Miten uutiseen on reagoitu?
 Uudistusten peruminen on otettu vastaan iloiten sekä viljelijöiden että poliittisen opposition keskuudessa.
 Modin ilmoitus tuli sikhien pyhänä Guru Purab -juhlapäivänä. Sikhit ovat Punjabin osavaltion suurin väestöryhmä.
 Maanviljelijät nostivat kätensä ilmaan yhtenäisyyden merkiksi Delhissä joulukuun 5. päivä. EPA
 – Uhrauksenne palkitaan nyt, sanoi Punjabin osavaltiossa oppositioasemassa olevan kongressipuolueen sikhijohtaja  Navjot Singh Sidhu .
 – Mielenosoituksianne, jotka jatkuivat koronapandemiasta huolimatta, ovat osoittaneet meidän olleen oikeassa kyseenalaistaessamme hallituksen epäonnistuneita uudistuksia. Näytimme maailmalle, että ne tuottavat ongelmia miljoonille viljelijöille, maanviljelijöiden etujärjestön Khedut Sabhan johtaja  Arvind Singh Dhankar  sanoi.
 Lisää aiheesta:
 Intian maanviljelijöiden protesti yltyy: Mielenosoittajat tunkeutuivat kuuluun Punaiseen linnoitukseen Delhissä – Katso video
 Intiassa kymmenettuhannet maanviljelijät tukkineet teitä viikkoja kestäneissä protesteissa – poliisi avasi tutkinnan Greta Thunbergin tukitviiteistä
 Maanviljelijöiden mielenosoitukset jatkuvat Intiassa – Viranomaiset sulkivat internet-yhteyksiä pääkaupunki Delhissä

Intian pääministeri antoi periksi raivostuneille maanviljelijöille – kiistellyt maatalouden uudistukset perutaan


Summary: Tampereen areena järjestää perjantaina aamupäivällä tiedotustilaisuuden, jossa kerrotaan uusia tietoja areenasta. Uutta sponsorinimeä on odotettu jo viikkoja Uros-kohun jälkeen. Yle seuraa tilaisuutta suorana.

Tampereen areenan uuden sponsorin nimen odotetaan selviävän tänään.
 Areena järjestää perjantaina aamupäivällä tiedotustilaisuuden, jossa kerrotaan merkittäviä uutisia areenan tulevaisuudesta ja yhteistyökumppaneista.
 Yle lähettää infon suorana. Ylen toimittaja  Kai Pohjanen  seuraa paikan päällä tapahtumia.
 Areenayhtiön piti ensin olla kaupalliselta nimeltään Uros Live. Ensin julkistettu nimisponsori Uros joutui kuitenkin vakaviin talousvaikeuksiin, joista nousi suuri kohu tänä syksynä. Velkojat ovat perineet lainoja takaisin oikeusteitse.
 Mainehaitan takia areenayhtiö  katkaisi nimisponsoroinnin  lokakuussa ja areeena alettiin kutsua virallisesti Tampereen Kannen areenaksi.
 Siitä saakka on odotettu uutista, mikä on yhtiön uusi nimisponsori.
 Areena aukeaa 15. joulukuuta eli sponsorikysymys selviää nyt hyvissä ajoin ennen avajaisia.
 Jääkiekon MM-kisat areenassa
 Aiemmin  areenayhtiön toimitusjohtaja   Marko Hurme  arvioi, että talo saattaa avautua ennen nimisponsorin selviämistä.
 Yle pääsi ensimmäisenä mediana näyttämään hallin  sisätiloja suorassa lähetyksessä marraskuun alussa.
 Ensimmäiset jääkiekon paikallispelit hallissa pelataan jo joulukuun alussa.
 Ensi keväänä areenalla järjestetään jääkiekon MM-kisat. Tampereella pelataan kaikki Leijonien pelit ja muut tärkeät ottelut.
 Yle käyttää areenasta jatkossakin nimitystä Tampereen areena. Kaupallisen sponsorin nimeä ei käytetä rakennusten nimissä, koska nimi voi vaihtua. Vastaava käytäntö on Ylellä muissa Suomen kaupungeissa.
 Lue lisää:
 Tampereen areenan sponsorikuvioihin merkittävä käänne – Areena-yhtiö järjestää perjantaina tiedotustilaisuuden
 Uros on nimenä häipynyt Tampereelta nopeasti, toimitusjohtaja: "Kylttiä ei ollut"

Katso suorana kello 9.55: Tampereen areena lupaa kertoa isoja uutisia – onko Uroksen korvaaja selvillä?


Summary: Pohjois- ja Etelä-Amerikassa, Australiassa, Tyynenmeren valtioissa sekä Koillis-Aasiassa voi nähdä osittaisen kuunpimennyksen, joka kestää lähes kolme ja puoli tuntia.

Pohjois- ja Etelä-Amerikassa, Australiassa, Tyynenmeren valtioissa sekä Koillis-Aasiassa voi nähdä osittaisen kuunpimennyksen, joka on pitkäkestoisin lähes 600 vuoteen.
 Kuunpimennyksen arvioidaan kestävän lähes kolme ja puoli tuntia.
 Kuunpimennys syntyy, kun kuu on maan varjossa, eli aurinko, maa ja kuu ovat asennossa, jossa auringon valo ei osu kuuhun.

Katso suoraa lähetystä punaisesta kuunpimennyksestä Chilen pääkaupungissa Santiagossa – pitkäkestoisin lähes 600 vuoteen


Summary: Saat olennaiset jutut Euroopan unionista perjantaisin suoraan sähköpostiisi, kun tilaat Ylen Eurooppa-uutiskirjeen. Tilauslomakkeen löydät jutun lopusta.

Milloinkahan niitä brexitin hyötyjä alkaa näkyä?
 Näin ihmetteli englantilainen tuttavani, joka ei ole "brexiteeri" vaan EU-jäsenyyden intohimoinen puolustaja. Hänen järkeilynsä mukaan EU-eroa ajaneet poliitikot lupasivat siitä koituvan niin paljon hyvää, että vähintään yhden väitteen on pakko toteutua.
 Useimmitenhan tämä logiikka toimii. Kun yksi ovi sulkeutuu niin toinen väistämättä avautuu, kuten huonossa keittiönkaapissa.
 Brexitistä on kuitenkin vaikea löytää voittoja varsinkaan taloudellisessa mielessä. Ainakaan sellaisia, joissa hiljalleen valkenevat haittapuolet eivät olisi suurempia kuin povatut hyödyt.
 Esimerkkejä riittää.  Ensimmäisen niistä tarjosi hiljattain kalastus.
 Aluevesien laajempi siivuttaminen brittikalastajien käyttöön oli yksi eromielisten unelmista. Mutta nyt joulukaupankin pelätään kärsivän Ranskan kanssa käytävän kalastusoikeuskiistan vuoksi. Moni EU-eroa kannattanut kalastaja valittaa tulleensa  johdetuksi harhaan .
 Toinen tuore esimerkki on kysymys turvapaikanhakijoista.
 Brexit-poliitikot lupasivat, että on läpihuutojuttu luoda EU:ta parempi palautusjärjestelmä. Sellaisesta ei ole kuitenkaan onnistuttu sopimaan ja hallituksen edustaja joutui keskiviikkona  myöntämään , että EU-maihin on koko kuluneena vuonna palautettu viisi turvapaikanhakijaa.
 Edellisenä vuonna, ennen brexitin voimaan astumista, palautettuja oli lähes 300.
 Ja lista jatkuu.  Kun EU-maksukatto poistui, Visa viisinkertaisti ulkomaanostosten palvelumaksut brittiasiakkaille. Amazon-verkkokauppa  aikoo estää  brittiläisten Visa-luottokorttien käytön tammikuusta alkaen.
 Kauppaneuvottelut Yhdysvaltojen kanssa ovat törmänneet seinään. Australian kanssa tehdystä vapaakauppasopimuksesta ennustetaan vain 0,01 prosentin hyötyä kansantaloudelle, millä ei menetettyä EU-kauppaa korvata.
 Valtion taloudenpitoa tarkkaileva  OBR-virasto arvioi , että EU-ero kutistaa kansantuotetta pitkällä aikavälillä noin neljä prosenttia.
 Luku on kaksi kertaa niin suuri kuin koronapandemian tuoma tuho.
 Joillekin ilo  brexitistä voi tulla muualta kuin taloudesta, kuten EU:sta tulevan maahanmuuton vähenemisestä. Toiset taas toivovat, että Britannia keventää finanssivalvontaa enemmän kuin EU sallisi.
 Niinpä ne, joille ovia todella aukeaa, voivatkin olla finanssiketut.
 Arkkibrexiteeri  Jacob Reese-Moggia  vaaditaan  tilille siitä , että hän ei tehnyt kansanedustajilta vaadittavaa ilmoitusta miljoonalainoista, joita hän on ottanut Cayman-saarilla toimivalta yhtiöltään.
 Brexitille kasvot antanut entinen pörssimeklari  Nigel Farage  taas tarjoaa kansalle  sijoitusneuvoja  reilun 200 euron vuosimaksulla  Fortune and Freedom  -firmansa kautta.
 Itseäni huolettaa hyvinvoinnin lässähtäminen kaduntallaajan tasolla, hiljalleen vuotavan renkaan tapaan. Nyt  50 prosenttia  briteistä katsoo brexitin olleen jälkikäteen ajateltuna virhe, ja vain 37 prosenttia pitää päätöstä oikeana.
 Katujien osuus on suurin sitten EU-kauppasopimusta edeltäneen epävarmuuden.
 Hyötyjä odotellen,
 Pasi
 Lue seuraavaksi kollegani  Janne Toivosen  poimintoja Eurooppa-aiheista tällä viikolla ja siitä, mitä on tulossa lähiaikoina.
 #SOME: Jalkapallodiplomatiaa!
 Ranskan  Eurooppa-ministerin  Clément Beaunen  Suomen-vierailu ajoittui niin, että hän pääsi kollegansa  Tytti Tuppuraisen  kanssa paikan päälle Olympiastadionille MM-karsintaotteluun Suomi–Ranska.
 Tarina ei kerro, miten ministerit suhtautuivat kentän tapahtumiin, Ranska kun voitti tasaisen iltaväännön maalein 0–2. Tarina ei myöskään kerro, keskustelivatko ministerit Qatarin MM-kilpailujen mahdollisista boikoteista.
 Hallitseva maailmanmestari Ranska tuskin jää pois ihmisoikeusrikkomusten tahraamasta turnauksesta, mutta monessa maassa asia on tapetilla. Leipzigissa opiskelijat  suunnittelevat  jopa amatöörijoukkueiden varjo-MM-turnausta.
 FAKTA: Tuntuuko, että rakentaminen on kallista? Niin se onkin, etenkin Suomessa
 Rakentamisen hinta  on herättänyt Suomessa keskustelua koko syksyn. Tilastoista tulee tukea parranpärinälle: kustannusten nousu on meillä Euroopan kärkipäätä. Erityisesti  puun hinta  on pompannut kattoon.
 TÄRPIT: Siirtolaiskriisi jatkuu ja korona jyllää, entä palaavatko Parthenonin aarteet kotiin?
 Joulutori Prahassa vuoden 2019 lopulla, juuri ennen koronaa. Martin Divisek / EPA
 Siirtolaiskriisissä  Puolan ja Valko-Venäjän tapahtuu jatkuvasti. Rajalla on ollut parituhatta siirtolaista, mutta torstaina raportoitiin palautuslennoista ja ihmisten majoittamisesta pois rajalta.
 Valko-Venäjällä tilannetta seurannut Ylen kirjeenvaihtaja  Erkka Mikkonen  raportoi siirtolaisten  turhautumisesta . Ylen toimittaja  Antti Kuronen  on Irakissa  alueella , josta väki päätyi limboon EU:n ulkorajalle. Kuronen tapasi myös  miehen , joka avaa salakuljetusten dynamiikkaa.
 Tilanne säteilee laajalle. Viro  on kutsunut  1 700 reserviläistä vetämään 40 kilometriä piikkilanka-aitaa Venäjän-rajalleen. EU on kiristänyt pakoteruuveja, ja Saksan liittokansleri  Angela Merkel  on ollut yhteyksissä  Aljaksandr Lukašenkaan  tällä viikolla ainakin kahdesti.
 Lisäksi  EU hoputtaa  uusien 5 000 sotilaan EU-joukkojen perustamista juuri uudenlaisten hybridiuhkien varalta. Puolan rajalla parhaillaan koettavassa tragediassa tästä tuskin olisi hyötyä, koska Puola pitää päätösvallan rajan tapahtumista tiukasti itsellään.
 KORONA SULKEE JÄLLEEN EUROOPPAA
 Koronan neljäs aalto on tanakasti täällä. Eurooppa on nyt ainoa maanosa jossa tapausten määrä nousee, ja uusia tartuntamääräennätyksiä on raportoitu niin Suomesta kuin Saksastakin.
 Sairaanhoito pullistelee, ja valtaosalla teholla makaavista potilaista ei ole kattavaa rokotussuojaa. Belgia palauttaa maahan  tiukat koronatoimet . Ruotsi ottaa käyttöön  koronapassin  kaikissa yli sadan hengen tapahtumissa.
 JOULUMARKKINAT ON/OFF
 Eurooppalainen perinne, kaupunkien joulumarkkinat, ovat korona-aallon vuoksi uhattuina. München päätti  perua omansa , kun ilmaantuvuusluku nousi tällä viikolla jo 500:aan tartuntaan 100 000:ta asukasta kohden (Suomen luku on noin 200).
 Yliopistokaupunki Leuven Belgiassa päätti  samoin , sen sijaan Bryssel yrittää järjestää oman tapahtumansa. Helsingissä Tuomaan markkinat aiotaan järjestää. Päätöksillä on kiire, sillä suuri osa joulutoreista avautuu tällä tai ensi viikolla.
 HAITALLISET TUONTITUOTTEET PANNAAN
 EU  yrittää estää  yritysten viherpesua ja tarkentaa merkittävien kuluttajatuotteiden kuten kahvin, naudanlihan ja huonekalujen ympäristökriteerejä. Metsiä tai maaperää tuhoavia tuotteita ei jatkossa haluta unionin sisämarkkinoille.
 Komissio antoi lakiesityksensä asiasta keskiviikkona. Normitapaan asia etenee EU-parlamentin ja jäsenmaiden neuvottelukierrokselle.
 PALAAVATKO PARTHENONIN MARMORIAARTEET KOTIIN?
 Aivan 1800-luvun alkuvuosina brittidiplomaatti ja (turhankin) innokas taidekeräilijä  Thomas Bruce  kuljetutti Parthenon-temppelin marmoriveistoksia Ateenasta Lontooseen omiin kokoelmiinsa. Taustalla oli mahdollisesti tekaistu lupa.
 Ryöstäjäksikin haukuttu Bruce myi veistokset valtiolle, ja ne päätyivät British Museumin kokoelmiin. Nyt Kreikan pääministeri  Kyriakos Mitsotakis  sanoo tekevänsä kaikkensa saadakseen marmoriaarteet  takaisin Akropolis-kukkulalle .
 AREENASSA: RAJAKRIISI JA RANSKAN EU-SUURUUS
 Brysselin kone  käsittelee tällä viikolla Ranskaa. Miksi Ranska on niin aloitteellinen EU:ssa, entä miksi Ranska suhtautuu Venäjään verraten myönteisesti? Vieraana on eläkkeellä oleva suurlähettiläs  Risto Veltheim .
 Torstain  Politiikkaradiossa  vieraana oli EU-tutkija  Timo Miettinen , aiheena muun muassa talouspakotteiden vaikutus Valko-Venäjään.  Maanantain jaksossa  kysyttiin, oliko Glasgow’n ilmastokokous lässähdys.
 ENSI VIIKOLLA: Italia ja Ranska haluavat heilauttaa EU:n voimatasapainoa kohti etelää
 Viime viikolla EU  pääsi sopuun ensi vuoden budjetista. Budjettia käsitellään vielä alkavalla viikolla muun muassa parlamentin marraskuun täysistunnossa Strasbourgissa.
 Ensi viikon torstaina ja perjantaina järjestetään videokokouksena EU:n ja Aasian maiden perinteinen huippukokous ASEM. Odotettavissa on jonkilainen talouskasvun ja ilmastonmuutoksen yhteensovittamisen paineeton etäfoorumi.
 Italian ja Ranskan on määrä allekirjoittaa  uusi yhteistyösopimus . Sopimuksella kaksikko pyrkii hilaamaan EU:n voimatasapainoa pohjoisesta  kohti Välimerta , kun liittokansleri Angela Merkelin pitkä valtakausi Saksassa on päättymässä.
 Piditkö Eurooppa-kirjeestä? Voit tilata sen tästä linkistä suoraan omaan sähköpostiisi.

Eurooppa-kirje: Brexit-katumus eli "bregret" nousee Britanniassa – talouden sisäkumi vuotaa ja paikat ovat hukassa


Summary: Planetary Health -ajattelussa ihmisten ja ympäristön terveyttä tarkastellaan kokonaisuutena. Molemmat ovat riippuvaisia toisistaan. Usein arkiset ympäristöteot ovat myös terveystekoja.

Lahden seudulla alkaa ensi vuonna ympäristö- ja terveysohjelma, jolla on kovat tavoitteet. Kansantautien ilmaantuvuuden kasvu on tarkoitus pysäyttää ja samalla tehdä töitä ilmaston lämpenemisen ja luontokadon hidastamiseksi.  Luontoaskel terveyteen -ohjelman  taustalla on ajatus, että taistelua kansantauteja ja ilmastokriisiä vastaan tulee käydä yhteisin asein.
 – Ihmiskunnan terveys on riippuvainen ympäristön tilasta. Tämä työ kiteytyy oikeastaan siihen, että yritetään tehdä joka tasolla työtä, jotta ihminen ja ympäristö voisivat paremmin, sanoo Planetary Health -lääkäri  Hanna Haveri  Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymästä.
 Planetary Health ei ole ympäristövouhotusta
 Planetary Health, tai suomennettuna planetaarinen terveys, on tiedelehti  Lancetin  ja  Rockefeller-säätiön  lanseeraama termi. Vuonna 2015 tehdyn  virallisen määritelmän  mukaan sillä tarkoitetaan ihmiskunnan terveyttä ja luonnonjärjestelmien tilaa, josta ihmiskunnan terveys on riippuvainen.
 Yksilöiden näkökulmasta planetaarisessa terveydessä ei välttämättä ole hirveästi uutta, koska monet terveellisiksi tiedetyt elämäntavat ovat hyväksi ympäristölle.
 – Planetary Health -lääkärinä tehtäväni on esimerkiksi edistää liikuntaa, terveellistä ravitsemusta ja luontokontakteja, Haveri kertoo.
 Lahtelaisen Humpulan päiväkoti on suunniteltu siten, että lapset pääsevät mahdollisimman paljon kosketuksiin elollisen maaperän ja sen mikrobiston kanssa. Suomalaistutkimuksen mukaan luontokosketus edistää lasten terveyttä. Markku Lähdetluoma / Yle
 Planetaarinen terveys ei ole terveystyöksi naamioitua ympäristövouhotusta, vaan vankkaan tutkimustietoon perustuvaa terveyden edistämistä.
 Pelkkä arkijärkikin sanoo, että saasteet maassa, vedessä ja ilmassa aiheuttavat sairauksia. Jo sen vuoksi ympäristön suojeleminen on samalla terveysteko. Lisäksi koko ajan syntyy uutta tutkimusta siitä, kuinka tärkeää osaa luonnon monimuotoisuus näyttelee ihmisten immuniteetin rakentamisessa ja terveyden ylläpitämisessä.
 Tiedetään, että esimerkiksi allergiaa, astmaa, tulehduksellisia suolistosairauksia ja diabetesta voidaan ehkäistä olemalla kosketuksissa monimuotoisen luonnon kanssa.
 Lue lisää luontokosketuksen merkityksestä: Tutkimus: Metsämaassa möyriminen paransi jo kuukaudessa päiväkotilasten suojaa sairauksilta – Tutkija suosittelee lapsille päivittäistä multakosketusta Allergiatutkija: "Syömme tapettua ruokaa, juomme tapettua vettä, hengitämme tapettua ilmaa."
 Päijät-Häme on pioneeri planetaarisen terveyden polulla
 Planetaarisen terveyden edistämiseksi on tehty jo paljon Päijät-Hämeessä. Esimerkiksi viime vuonna yhdessä lahtelaisneuvolassa alkanut  neuvolakokeilu  on laajentumassa kaikkiin Päijät-Soten neuvoloihin. Kokeilussa etsittiin keinoja, joilla neuvoloiden asiakasperheitä voidaan ohjata tekemään terveyden ja ympäristön kannalta kestäviä elämäntapavalintoja.
 Lisäksi Lahti on mukana muun muassa  Ruoka Askel -hankkeessa . Sen tavoitteena on tukea päiväkotilasten terveellistä ruokavaliota ja vähentää ruokajärjestelmän ilmastovaikutuksia.
 Ensi vuonna alkavaa Luontoaskel terveyteen -ohjelmaa viedään eteenpäin laajan asiantuntijaverkoston voimin toimialarajoista riippumatta. Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymän koordinoimassa ohjelmassa ovat mukana muun muassa Lahden kaupunki, Lahden yliopistokampus, Helsingin yliopisto, Suomen ympäristökeskus ja THL.
 – En usko, että Suomessa on koskaan aikaisemmin tehty näin laajaa asiantuntijayhteistyötä, missä terveydenhuolto ja ympäristöpuoli toimisivat yhtä vahvasti yhdessä,  Hanna Haveri  sanoo.
 Voit keskustella aiheesta 20.11.2021 klo 22:00 asti.
 Lue myös:
 Tutkijat kehittivät planetaarisen ruokavalion – Se estäisi miljoonia ennenaikaisia kuolemia ja ruokkisi koko maapallon väestön

Ilmastokriisiä ja kansantauteja voi torjua samoilla keinoilla – Suomen ensimmäisen Planetary Health -lääkärin työhön kuuluvat myös ympäristöasiat


Summary: Poliisi on kuullut Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksoten palkkakiistan rikostutkinnassa kahdeksaa ihmistä, joista kolmen osalta siirrytään syyteharkintaan.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Poliisi on siirtänyt Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksoten palkkakiistan vastuullisten henkilöiden rikostutkinnan syyttäjälle syyteharkintaan.
 Kolmen ihmisen osalta on tutkittu virkavelvollisuuden rikkomista.
 Rikoskomisario, tutkinnanjohtaja  Christian Blomqvist  Kaakkois-Suomen poliisilaitokselta ei tarkenna, keistä on kyse.
 Syyttäjältä on tullut poliisille myös lisätutkintapyyntö, joka on kesken. Tätäkin on tutkittu virkavelvollisuuden rikkomisena.
 Eksoten palkkakiistassa poliisi on kuullut yhteensä kahdeksaa ihmistä.
 Eksote joutui maksamaan työntekijöilleen 30 miljoonan euron palkkarästit, koska palkkoja ei aikanaan yhdenmukaistettu.
 Lue lisää:
 Sairaanhoitopiirin kymmenien miljoonien palkkapommi johti poliisitutkintaan
 Eksote jätti poliisille 100-sivuisen tutkintapyynnön – palkkariidasta vastuullisten henkilöiden tekemiset selvitetään
 Eksote harkitsee tutkintapyynnön tekemistä poliisille palkkarästeistä vastuullisten henkilöiden toimista
 4000 työntekijälle on maksettava korvaukset eikä kukaan tiedä, mistä rahat revitään – sote-piirin munaus uhkaa viedä kokonaisen maakunnan talouden suohon

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiirin palkkakiista etenee syyteharkintaan


Summary: Helsingissä vuokra-asuntoja on tarjolla yli kaksi kertaa enemmän kuin ennen koronaa. Vuokranantajat ovat huomanneet, että vuokralaisista saa nyt taistella.

Jos aiemmin vuokralaiset olivat jonossa vuokranantajan oven takana, nyt on vuokranantajien vuoro jonottaa sopivia vuokralaisia vuokrasopimus ojossa.
 Vuokralaisten odotettiin jo palaavan markkinoille koronan jäljiltä, mutta etenkin pääkaupunkiseudulla asuntotarjonta on ampaissut aivan omaan suuntaansa ja markkinointiajat pysyneet pitkinä.
 – Ennen vuokra-asuntojen markkinointiaika oli Helsingissä selvästi koko maata lyhyempi, nyt se on jopa pidempi. Koskaan aikaisemmin ei pääkaupunkiseudulla ole ollut näin isoa valinnanvaraa ja puhevaltaa vuokralaisella, sanoo asuntorahoittaja Hypon pääekonomisti  Juhana Brotherus .
 Kaikkein nopeimmin tarjonta on ampaissut Espoossa, missä vuokra-asuntoja on Brotheruksen mukaan tarjolla kolme kertaa enemmän kuin syksyllä 2019. Helsingissä lukema on yli kaksinkertainen.
 Pääkaupunkiseutu toipuu muuta maata hitaammin
 Eivätkö asunnot kelpaa vuokralaisille?
 Täysin siitäkään ei ole kyse, sanoo Vuokraovi.comin liiketoimintapäällikkö  Henrik Laakkonen . Vuokralle tulevien asuntojen määrän lisäksi on olennaista katsoa, missä tahdissa niitä markkinoilta poistuu – ja asuntoja kyllä myös poistuu.
 – Meidän datamme mukaan palvelusta poistuu koko maan tasolla jopa 50 prosenttia enemmän kohteita kuin viime vuonna vastaavaan aikaan. Kysyntä ei siis sinänsä ole tippunut, mutta tarjonta on kasvanut kysyntää nopeammin.
 Vuokralaiselle se on hyvä uutinen: on varaa mistä valita, ja samalla rahalla voi saada parempaa. Vuokraoven palvelusta eniten haetaan kaksioita, joita on myös tarjolla eniten.
 Vuokranantaja puolestaan saa nyt taistella hyvistä vuokralaisista, mikä on huomattu Suomen vuokranantajissa.
 – Pääkaupunkiseudulla vuokralaisen löytäminen on edelleen vaikeaa. Muualla Suomessa on kesän ja syksyn aikana saatu positiivisia signaaleja kysynnän palautumisesta, mutta pääkaupunkiseudulla palautuminen on ollut hitaampaa, sanoo Suomen vuokranantajien ekonomisti  Sakari Rokkanen .
 Markkinoille virtaa vuokrattavaa
 Asuntotarjontaa ovat lisänneet läpi koronan vakaana jatkunut rakentaminen ja lyhytaikaisen vuokrauksen Airbnb-kohteet, joita matkailijat eivät ole täyttäneet.
 Rokkasen mukaan pelkästään Helsingissä lyhytaikaisen vuokrauksen puolelta pidemmän vuokrausajan markkinalle tai myyntiin on valunut yli 1 000 asuntoa.
 Pääkaupunkiseudun vuokramarkkinoilla väliaikaisvuokrauksen osuus on muuta Suomea suurempi. Vaikka koronakriisi on osin alkanut hellittää, pääkaupunkiseudulle tärkeät ja vuokramarkkinoita tukevat matkailu- ja palvelualat eivät ole palautuneet.
 – Matkailu-, ravintola- ja kulttuurialojen tilanne on ollut heikko eivätkä työt ole aiempaan tapaan houkutelleet uusia asukkaita Helsinkiin tai pääkaupunkiseudulle, Rokkanen sanoo.
 Hän arvioi, että pääkaupunkiseudun vetovoima vuokra-asujan näkökulmasta on koronan jäljiltä hukassa, mutta ei pysyvästi.
 – Asuntojen hinnat antavat viitteitä siitä, että Helsinkiin kyllä uskotaan, vaikka tällä hetkellä ei ole tarjolla työmahdollisuuksia tai sellaista arkea, missä kaupunki pääsisi näyttämään parhaita puoliaan, Rokkanen sanoo.
 Samaa sanoo Hypon Brotherus. Lyhyellä aikavälillä asuntoja nousee hänen mukaansa ehkä jopa liikaa, mutta pitkällä liian vähän.
 – Erityisesti Espooseen ja Vantaalle valmistuu nyt kompakteja vuokra-asuntoja, joille on varmasti tarvetta ja kysyntää pitkällä aikavälillä. Nopeasti niitä ei kuitenkaan saada täytettyä etenkään tilanteessa, jossa palvelualat ja matkailu ovat edelleen isoissa vaikeuksissa.
 Laskevatko seuraavaksi vuokrat?
 Kun tarjonta ylittää kysynnän, hintojen odottaisi laskevan.
 Vuokrissa ei kuitenkaan näy liikettä alaspäin, vaikka kohteita odottaa tyhjillään – hinnannousun pysähtymisestä tosin  on ollut viitteitä .
 Heinä–syyskuussa vuokrat nousivat Tilastokeskuksen mukaan pääkaupunkiseudulla 0,9 prosenttia ja muualla Suomessa prosentin verrattuna vuodentakaiseen. Nopeinta markkinavuokrien nousu oli Turussa (1,7 %) ja Tampereella (1,5 %).
 Hypon Brotheruksen mukaan tämä ei kuitenkaan kerro koko totuutta, sillä tilastoinnissa on puutteita.
 Tilastokeskuksen vuokratilastot perustuvat asumistukia saavien sekä isojen institutionaalisten sijoittajien vuokratasoihin. Piiloon jäävät yksityishenkilöiden välillä ilman asumistukea tehdyt vuokrasopimukset, joita on merkittävä osa vuokramarkkinoista.
 – Sekä nämä kaikkein maksukykyisimpien vuokralaisten vuokrat että uusien vuokrasopimusten vuokrat ovat monien vihjeiden mukaan laskeneet, Brotherus sanoo.
 Toisaalta isot asuntosijoittajat sietävät yksityisiä paremmin tyhjiä kuukausia. Niille vuokrakohteiden täyttöaste ei lyhyellä aikavälillä ole niin tärkeä kuin vuokratason säilyttäminen, Brotherus sanoo.
 Vuokranantajien Rokkanen muistuttaa, että tyypillinen hetki vuokran tarkistamiseen suuntaan tai toiseen on silloin, kun vuokralainen vaihtuu.
 – Yhä useampi vuokranantaja ei ole korottanut vuokraa asukkaan vaihtuessa, kuten olisi tehnyt voimakkaamman kysynnän tilanteessa. Moni yksityinen vuokranantaja on myös jättänyt vuokrasopimuksiin kirjattuja vuosikorotuksia tekemättä ja halunnut näin pitää kiinni hyvistä vuokralaisista.
 Oletko onnistunut vuokraamaan haluamaasi asuntoa? Voit keskustella aiheesta 20.11. klo 23:een asti.
 Lue myös:
 Korona myllersi vuokramarkkinat – yrittäjä: "Välitettäväksi tuli huhtikuussa 60 prosenttia enemmän asuntoja kuin aiempina vuosina"

Vuokralaisten piti palata markkinoille, mutta pääkaupunkiseudulla asuntoja odottelee tyhjänä ennätysmäärin – laskevatko kohta jo vuokrat?


Summary: Entä jos tulevaisuuden työtaistelut käydään asiakkaiden ja työntekijöiden yhteisessä rintamassa, kysyy Sundman blogissaan.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja tekee joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki blogit voit lukea täältä
 Suomen ammattiliittojen keskusjärjestö SAK ja korkeastikoulutettujen Akava lähettivät tiettävästi syyskuun lopulla kirjeen kansanedustajille.
 Palkansaajajärjestöjen vetoomus oli jälleen kerran tuttu: poliitikot, näpit irti palkkaneuvotteluista.
 Vain hetkeä ennen kirjeen lähettämistä enemmistö  Ylen kyselyyn vastanneista kansanedustajista  oli kertonut kannattavansa hoitajille korkeampia palkankorotuksia kuin muille aloille.
 Järjestöjen kirjeen allekirjoittajana ei ollut toimihenkilökeskusjärjestö STTK. Sen jäseniä ovat muun muassa hoitajaliitot Tehy ja SuPer.
 Liittopomot ovat pitäneet pyhänä asiana, ettei poliitikkojen pidä puuttua palkkaneuvotteluihin.
 Kirje kuvaa, kuinka  arkaan paikkaan Ylen kysely osui.
 Liittopomot ovat pitäneet pyhänä asiana, ettei poliitikkojen pidä puuttua palkkaneuvotteluihin. Jo kansanedustajien toiveet jonkin alan korkeammista korotuksista saavat monet ay-pamput hermostuneiksi.
 Tällöin kuuluu muistutella ”Sari Sairaanhoitajasta” ja siitä, miten poliitikkojen puheet kevään 2007 eduskuntavaalien alla johtivat ensin hoitajien ja lopulta koko julkisen sektorin palkkojen reippaaseen nousuun.
 Liittokierros alkoi syksyllä vientialojen neuvotteluista. Keväällä on määrä päättää julkisen sektorin palkoista, myös hoitajien – ja esimerkiksi varhaiskasvattajien.
 Salmela kumppaneineen vaati poliitikkoja korjaamaan ongelman – esimerkiksi palkkoja nostamalla.
 Kuukautta myöhemmin Helsingin  kaupunginvaltuuston  kokoukseen saapui joukko pieniä lapsia äitiensä kanssa .
 Tempausta johti some-vaikuttaja  Natalia Salmela , joka oli Instagram-tilillään kertonut noin 50 000 seuraajalleen laajasti Helsingin kaupungin varhaiskasvatuksen ongelmista kaupungin budjettineuvottelujen alla.
 Salmelaa itseään oli pyydetty esimerkiksi hakemaan lapsi pois hoidosta kesken päivän päiväkodin huonon henkilöstötilanteen vuoksi.
 Hän kumppaneineen vaati poliitikkoja korjaamaan ongelman – esimerkiksi palkkoja nostamalla:
 – (Olen saanut) satoja viestejä muun muassa varhaiskasvatuksen henkilökunnalta, että ryhmäkoot pienemmiksi ja palkat isommiksi, Salmela kommentoi tuolloin Yle Uutisille.
 Tuollaisesta lobbausonnistumisesta varhaiskasvatuksen opettajia edustava OAJ voisi vain unelmoida.
 Salmelan mobilisaatio selvästi  toimi: en nähnyt medioiden käsittelevän mitään muuta kaupungin budjettiin liittyvää asiaa yhtä paljon kuin varhaiskasvatuksen tilannetta.
 Mediat tunkivat kaupungintalolla mikrofonia Salmelan eteen ja pyysivät kommentteja. Useat kaupunkipoliitikot – kuten valtuuston puheenjohtaja, vihreiden  Fatim Diarra  – vastailivat sosiaalisessa mediassa lukuisiin kysymyksiin aiheesta ja avasivat juurta jaksain varhaiskasvatuksen tilannetta.
 Tuollaisesta lobbausonnistumisesta varhaiskasvatuksen opettajia edustava Opetusalan ammattijärjestö OAJ voisi vain unelmoida. Mutta kampanjaan ei tarvittu yhtäkään liittoa.
 Vihaista keskiluokkaa alkaa yhtäkkiä hoiva-alan palkat kiinnostaa, kun omat vanhemmat ja isovanhemmat eivät saa kunnollista hoitoa.
 Jos olisin töissä  SAK:ssa tai Akavassa, saattaisin kiinnostua siitä, mitä kaupungintalolla tapahtui.
 On jo tuttua, että liittopäättäjät anelevat poliitikkoja pysymään etäällä palkkaneuvotteluista. Mutta entä jos entistä merkittävämmäksi tekijäksi yhtälössä muuttuukin keskiluokka itse ja sitä edustavat vaikutusvaltaiset some-vaikuttajat?
 Varhaiskasvatus ei ole ainoa ala. Vihaista keskiluokkaa alkaa yhtäkkiä hoiva-alan palkat kiinnostaa, kun omat vanhemmat ja isovanhemmat eivät saa kunnollista hoitoa.
 Piruillen voisi kysyä, pitäisikö liittojen jatkossa pyytää kansanedustajien sijaan some-vaikuttajia pysymään etäällä palkkakysymyksistä.
 Jos palveluiden ongelmat  äityvät niin suuriksi, että ne haittaavat keskiluokan omaa työssäkäymistä ja elämistä, en yllättyisi näkeväni jonain päivänä esimerkiksi kovapalkkaisia mainostoimistopomojakin solidaarisuuslakoissa.
 Entä jos tulevaisuuden työtaistelut käydäänkin siis asiakkaiden ja työntekijöiden yhteisessä rintamassa?
 Piruillen voisi kysyä, pitäisikö liittojen jatkossa pyytää kansanedustajien sijaan some-vaikuttajia pysymään etäällä palkkakysymyksistä.
 Robert Sundman
 Kirjoittaja on Yle Uutisten politiikan toimittaja, joka seuraa myös muun muassa työmarkkinoita.
 Voit keskustella aiheesta huomiseen lauantaihin 20. marraskuuta klo 23 saakka.

Robert Sundman: SAK:n ei kannata pelätä kansanedustajia, vaan some-vaikuttaja Natalia Salmelaa


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet lyhyesti.

Vihreät vaihtaa ministereitä
 Hallituksessa vaihtuu tänään kaksi ministeriä. Vihreiden puheenjohtaja, nykyinen sisäministeri  Maria Ohisalo  jää äitiysvapaalle. Hänen tilalleen siirtyy  Krista Mikkonen , joka on ollut ympäristö- ja ilmastoministeri. Ympäristöministerin salkun ottaa  Emma Kari . Vihreiden puheenjohtajana Ohisaloa tuuraa kansanedustaja  Iiris Suomela . Vihreät päätti  ministereistään lokakuussa .
 Aurora-tapahtuma etsii vastauksia tasa-arvon isoihin kysymyksiin
 Marja Siira /Yle
 Aurora on uusi vuosittainen puhefestivaali , joka kokoaa merkittäviä ja kiinnostavia puhujia pohtimaan tulevaisuuden kysymyksiä. Ensimmäisen vuoden pääteema on naiset ja teknologia. Pääpuhujaksi saapuu NASAn astronautti  Karen Nyberg . Keskustelut näytetään suorana  Yle Areenassa , josta ne ovat katsottavissa myös jälkeenpäin.
 Kotimaisen kalan hiilijalanjälki on laskettu – luonnonkala on ekologisen valinta, mutta pyyntitapa vaikuttaa
 Kotimainen luonnonkala on ympäristötietoisen valinta, kunhan pyyntitapaan kiinnittää huomiota. Henrietta Hassinen / Yle
 Kotimaisen luonnonkalan hiilijalanjälki on selvästi pienempi kuin kasvatetun lohen,  selviää tuoreesta tutkimuksesta . Jo yhden kala-annoksen lisäys viikon aterialistaan pienentäisi selvästi ruokailijan jättämää hiilijalanjälkeä.
 "Vuosisadan pahin myrsky" pyyhkäisi Kanadan länsirannikon yli ja jätti jälkeensä valtavat tuhot
 Sumas Prairie Abbotsfordissa Kanadassa tulvan vallassa. AFP
 Kesällä Kanadan länsirannikkoa koettelivat ennätyshelteet ja tuhoisat metsäpalot.  Katso kuva-artikkelista , kuinka nyt samoja seutuja riepottelevat katastrofaalisiksi kuvatut tulvat.
 Sateet väistyvät itään ja sää kylmenee
 Yle
 Lämpötila laskee nollaan tai pakkasasteille koko maassa, joten märät tienpinnat voivat jäätyä. Perjantaina päivällä pilvipeite rakoilee todennäköisimmin maan kaakkoisosasta Länsi-Lappiin ulottuvalla alueella. Maan länsiosaan leviää puolestaan jo iltapäiväksi uusi vesi- ja räntäsadealue. Lämpötilan nollaraja kulkee maan keskivaiheilla, ja Länsi-Lapissa pakkasta voi olla toistakymmentä astetta.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .
 Juttua muokattu 19.11.2021 kello 6.26: Korjattu Aurora-tapahtuman nimi.

Herätys: Maria Ohisalo jää äitiysvapaalle, puhetapahtuma Aurora alkaa, kotimainen luonnonkala on ekologinen valinta


Summary: Luonnonvarakeskuksessa on laskettu uudet hiilijalanjälkiluvut kahdeksalle kotimaiselle kalatuotteelle. Pyyntitapa vaikuttaa luonnon kuormitukseen merkittävästi.

Vaasalaisen kalakaupan tiskistä löytyy pyyntituoretta ahventa, siikaa ja kuhaa.
 – Kotimaisen luonnonkalan kysyntä lisääntyy koko ajan, sanoo myyjä  Sonja Dahl .
 Ilmaston kannalta se on hyvä asia.
 Luonnonvarakeskuksessa on laskettu uudet hiilijalanjälkiluvut kahdeksalle kotimaiselle kalatuotteelle.
 Luonnonkalojen hiilijalanjälkiluvut ovat kauttaaltaan pieniä, enimmillään noin puolet ja parhaimmillaan vain kymmenesosa esimerkiksi sianlihan vastaavasta luvusta.
 Tutkija  Frans Silvenius  Luonnonvarakeskuksesta sanoo, että hiilijalanjäljet on nyt laskettu tarkemmalla tasolla kuin koskaan aikaisemmin. Ensimmäisen kerran tutkimus ulottuu laajemmin myös sisävesikalastukseen.
 – On hyvin paljon erilaisia asioita, jotka vaikuttavat. Saalismäärät, kalastuksessa käytetty venetyypit, kuljetukset, minkä kokoisissa erissä kuljetetaan ja kuinka pitkiä matkoja, selvittää Silvenius.
 Silveniuksen mukaan koko tuotantoketju on periaatteessa huomioitu: kalastuksen ja kuljetustusten lisäksi myös pakkaukset ja jalostusprosessi.
 Pyyntitavalla iso merkitys
 Selvitykseen on valittu kalatuotteita niiden taloudellisen merkityksen perusteella ja toisaalta on haluttu myös selvittää, miten pyyntitapa vaikuttaa hiilijalanjälkeen.
 Esimerkiksi troolaamalla pyydetyn silakan fileen hiilijalanjälki on 1,3 (CO2-ekv/kg) kun taas rysällä silakkaa kalastettaessa vastaava luku on vain 0,4.
 Sama ero näkyy muikussa: troolatun muikun hiilijalanjälki on 2,0, mutta nuotalla pyydetyn vain 0,8.
 Luonnonkaloista on laskettu lisäksi verkolla pyydetyn ahvenfileen (2,5) ja kuhafileen (2,0) ilmastovaikutukset.
 Uudet ja päivitetyt tiedot kalojen hiilijalanjäljistä antavat omalta osaltaan pontta myös maan hallituksen  kotimaisen kalan edistämisohjelmalle , jossa tavoitteena on, että jatkossa suomalaiset lisäisivät reippaasti kotimaisen kalan kulutusta.
 Tällä hetkellä suomalaisten ostamasta kalasta alle 20 prosenttia on kotimaista.
 Luonnonkalan tarjonta vaihtelee
 Yhden liha-annoksen korvaaminen viikossa kala-annoksella pienentäisi ruokavalion hiilijalanjälkeä keskimäärin viidestä kuuteen prosenttia.
 Tutkija Frans Silvenius suosittelee lämpimästi kotimaisen kalan syönnin lisäämistä, kunhan se perustuu kestävään kalastukseen.
 – Kalasta on puhuttu aivan liian vähän, kun on mietitty, miten ruoan ilmastovaikutusta voidaan pienentää. Nyt meillä on kaloistakin luotettavat hiilijalanjälkiluvut, joiden perustetella kuluttajat voivat tehdä valintoja.
 Vaasassa maistuu Merenkurkusta pyydetty luonnonkala. Sitä saadaan päivittäin myyntiin, mutta saaliiden koot vaihtelevat paljon. Jarkko Heikkinen / Yle
 Vaikka vaasalaisesta Ruotsalan kalakaupasta kotimaista, läheltä pyydettyä luonnonkalaa löytyy kiitettävästi, silti luonnonkalan tie ruokapöytään on turhan mutkikas.
 – Kysyntää olisi ajoittain enemmän kuin kalaa saadaan myyntiin, toteaa kauppias  Reijo Ruotsala .
 Ruotsala harjoittaa kalan tukku- ja vähittäiskauppaa.
 Merellä luonnonkalasaaliit vaihtelevat liikaa, ja se tuo epävakautta kaupantekoon.
 – Jos sää estää kalastamisen tai pyyntipaikalla pyörii hylje, silloin päivän saalis voi kalastajalla jäädä melkein nollaan eikä kalaa saada myyntiin asti.
 Kirjolohi kirii
 Kalaketjun kannalta luonnonkalaa vakaampaa on kasvatettu kala eli kotimainen kirjolohi ja norjalainen lohi.
 – Norjalainen on ykkönen, sitä menee eniten päivän mittaan, toteaa myyjä Sonja Dahl.
 Kasvatetun kalan ilmastovaikutus on kuitenkin suurempi kuin luonnonkalan.
 Luonnonvarakeskuksessa on päivitetty myös Suomessa kasvatetun kirjolohifileen hiilijalanjälki ja vertailupohjaksi laskettu lisäksi Norjassa kasvatetun lohen luku.
 Uudet luvut osoittavat, että kirjolohi on kirinyt lisää etumatkaa norjalaiseen loheen. Kirjolohifileen hiilijalanjälkiluku on 3,7 ja Norjan lohen fileen 4,6.
 Kirjolohen hiilijalanjälkeä on onnistuttu pienentämään.
 – Norjassa lohia ruokitaan suhteessa enemmän kuin Suomessa, rehun hyödyntämiskerroin on siellä huonompi ja myös rehun koostumus on erilainen, siellä käytetään enemmän soijatuotteita.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun lauantaihin 20.11. kello 23:een saakka.

Jo yksi kala-annos lisää viikossa lihan sijaan pienentäisi ruokailun hiilijalanjälkeä tuntuvasti – uusi tutkimus selvitti kalatuotteiden ekologisuutta


Summary: Facebookista nimensä Metaksi vaihtaneelle yhtiölle mainekriisiä pidetään yhtenä sen historian vakavimmista.

Yhdysvalloissa useiden osavaltioiden yhteenliittymä ilmoitti torstaina alkavansa tutkia Instagram-kuvapalvelun omistavan Metan toimia sovelluksen markkinoinnissa lapsille. Taustalla on epäily siitä, että yhtiö ei huomioi toimissaan palvelun mahdollisia haittavaikutuksia, vaikka on niistä hyvin tietoinen.
 Tietovuodon myötä julki tulleet sisäiset dokumentit osoittavat, että Metan johto tuntee ja tunnistaa Instagramin aiheuttamat riskit teini-ikäisten hyvinvoinnille. Facebookista nimensä Metaksi vaihtaneelle yhtiölle mainekriisi on yksi sen historian vakavimmista.
 – Facebook, nyt Meta, on epäonnistunut nuorten suojelemisessa alustoillaan ja sen sijaan päättänyt olla huomioimatta tai joissain tapauksissa panostaa tunnettuihin manipulointikeinoihin, jotka aidosti uhkaavat fyysistä ja henkistä terveyttä, käyttäen lapsia hyväksi tavoitellakseen voittoa, Massachusettsin osavaltion oikeusministeri  Maura Healey  toteaa lausunnossa.
 Selvityksessä on mukana osavaltioiden korkeimpia oikeusviranomaisia muun muassa New Yorkista, Coloradosta ja Kaliforniasta. Tavoitteena on selvittää esimerkiksi Metan keinoja pyrkiä lisäämään nuorten käyttäjien Instagram-vierailujen määrää ja kestoa sekä toimien mahdollisia haittavaikutuksia.
 Kalifornian osavaltion oikeusministeri  Rob Bonta  kertoo lausunnossaan, että Metan oma, sisäinen selvitys on osoittanut Instagramin käytön olevan yhteydessä esimerkiksi nuorten masennukseen, syömishäiriöihin ja jopa itsemurhiin.
 Meta pitää syytöksiä osoituksina ymmärtämättömyydestä
 Meta on ilmoittanut syytösten olevan perusteettomia ja sanonut tehneensä työtä nuorten suojelemiseksi. Lausunnossaan yhtiö sanoo syytösten osoittavan, ettei tosiasioita ole ymmärretty.
 Meta kertoo kehittäneensä uusia ominaisuuksia, joista voi olla apua ihmisille, joilla on ongelmia vaikkapa kehonkuvansa kanssa.
 Esimerkkinä se kertoo uuden Pidä tauko -ominaisuuden, jonka käyttäjä voi ottaa itse käyttöön ja joka kannustaa pitämään tauon, kun sovellusta on selattu tietyn aikaa.
 Viimeisin tietovuoto on lisännyt Metaan kohdistuvaa arvostelua. Aiemmin yhtiötä on syytetty esimerkiksi Vietnamin valtion sensuurivaatimuksiin taipumisesta sekä siitä, että se pyrkii pitämään käyttäjiä aktiivisina kyseenalaisin keinoin.
 Facebookin entinen työntekijä  Frances Haugen  toimitti dokumentit päättäjille, toimittajaryhmälle sekä useille viranomaisille. Haugen on aiemmin sanonut uskovansa, että erityisesti nuorten on syytä painostaa sosiaalisen median yhtiöitä parantamaan toimintatapojaan.

Yhdysvalloissa aletaan tutkia Instagramin markkinointia lapsille – "Aidosti uhkaavat fyysistä ja henkistä terveyttä"


Summary: Suomalaiset nuoret asuvat itsenäisesti nuorempina kuin koskaan aiemmin.  Korona-aika näyttää jopa vauhdittaneen nuorten itsenäistymistä.

Suomalaiset nuoret asuvat itsenäisesti nuorempina kuin koskaan aiemmin, ilmenee Hypon asuntomarkkinakatsauksesta.
 Viime vuonna enää alle 15 prosenttia 20–29-vuotiaista asui vanhempiensa luona. Vuosituhannen alussa kotona asuvien osuus oli lähes 30 prosenttia.
 Hypon mukaan korona-aika näyttää helpottaneen nuorten itsenäistymistä, sillä kilpailu yliopistokaupunkien vuokra-asunnoista on vähentynyt. Myös Airbnb-käytössä olleita asuntoja on palannut vuokramarkkinoille, mikä on lisännyt valinnanvaraa.
 – Pitkäaikaisempi syy on se, että kasvukaupunkeihin on valmistunut enemmän asuntoja kuin kertaakaan vuodesta 1995 alkaneen tilastohistorian aikana, arvioi Hypon pääekonomisti  Juhana Brotherus  tiedotteessa.
 Hypo nostaa asuntojen hinta-arviotaan. Uuden ennusteen mukaan asuntojen hinta nousee tänä vuonna koko maassa keskimäärin 3,8 prosenttia, kun aiempi ennuste oli 3,0 prosenttia.

Hypo: Nuoret muuttavat omaan kotiin aiemmin kuin koskaan


Summary: Annika Saarikko arveli keskiviikkona, että pääministeri ei onnistunut EU:n ilmastopolitiikkaan liittyvässä taksonomiakiistassa, koska hallitus jäi eripuraiseksi.

Valtiovarainministeri, keskustan puheenjohtaja  Annika Saarikko  on pahoitellut pääministeri  Sanna Marinille  (sd.) keskiviikon sanavalintaansa hallituksen eripurasta. Hallitus ei kyennyt yksimieliseen ratkaisuun EU:n ilmastopolitiikkaan liittyvässä asetuksessa.
 – Minun eilinen sanavalintani pääministerin toiminnasta oli huonosti valittu ja olen sitä pääministerille pahoitellut, Saarikko kertoi torstaina iltapäivällä.
 – Vilpittömästi tätä pääministerille pahoittelin, koska sanavalintani oli epäonnistunut. Se oli huono.
 Katso video :  Annika Saarikko pahoitteli sanavalintaansa hallituksen ja pääministerin epäonnistumisesta Sanna Marinille
 Saarikko kertoi asiasta toimittajille eduskunnassa, kun hän vastasi MTV:n kysymykseen, oliko pääministerin syy, ettei hallitus löytänyt yhteistä linjaa taksonomia-asetuksesta.
 Sanna Marin sai Saarikon pahoittelut viestillä
 Pääministeri Sanna Marin arvostaa Annika Saarikon pahoittelua.
 – Tietenkin arvostan sitä, että hän on pahoitellut. Ehkä tämä asia on saanut vähän liiankin isot mittasuhteet.
 – Meillä on hallituksessa toimivat välit ja hyvä yhteistyö. Eteenpäin mennään, Marin kuvaili toimittajille torstaina iltapäivällä ennen eduskunnan kyselytuntia.
 Marinin mukaan Saarikko välitti pahoittelunsa viestillä.
 Sanna Marinin mukaan taksonomia-asetus oli vaikea kysymys hallitukselle. Yhteistä näkemystä ei löytynyt.
 – Kannat olivat kaukana toisistaan. Viisikon kesken sovimme, että tässä menetellään sillä tavalla, että hallituksen enemmistön kanta on hallituksen kanta – siis se, että äänestämme taksonomiassa vastaan. Sitten kaksi puoluetta jätti oman lausumansa EU-ministerivaliokunnan päätökseen, Marin kuvaili kiistatilanteen ratkaisua.
 Viisikolla Marin viittaa hallituspuolueiden puheenjohtajien kokoukseen.
 Hallituksen EU-ministerivaliokunnan päätös taksonomia-asetuksesta jäi keskiviikkona erimieliseksi, kun vihreät ja vasemmistoliitto jättivät siihen eriävän mielipiteen.
 Annika Saarikko pettyi, kun hallitus jäi eripuraiseksi
 Annika Saarikko sanoi keskiviikkona  Ylen ja MTV:n yhteishaastattelussa , että "pääministeri ei tässä kokonaisuudessa onnistunut vaan hallitus on nyt eripurainen. Oleellista on kuitenkin itse asia, eli se, että Suomi äänestää vastaan".
 Saarikko oli keskiviikkona pettynyt, että hallitus ei saanut rivejään kasaan EU:n ilmastopolitiikkaan liittyvässä taksonomia-asetuksessa eli rahoituksen kestävyyden luokittelussa. Kestävyys viittaa tässä yhteydessä toimiin, joilla pyritään hillitsemään ilmastonmuutosta.
 Keskustapuheenjohtaja arvioi torstaina, että hallituksen kanta vaikuttaa myös EU:n tuleviin ratkaisuihin ilmastopolitiikassa.
 – Mutta tilanne kokonaisuudessaan hallitukselle taksonomiassa ei tietenkään ollut helppo. Eikä lopputulos silloin ole koskaan hyvä, jos emme saavuta yksimielisyyttä, Saarikko pohti torstaina.
 – Mutta oleellisinta ja tärkeintä on se, että Suomella on nyt kanta. Jos tässä joku oli erityisen harmillista, niin tietenkin se, että sen valmistelu ja ratkaisu venyi näin pitkälle, Saarikko sanoi.
 Juttuun on lisätty pääministeri Sanna Marinin kommentti torstaina 18.11. 2021 kello 16.00.
 Voit keskustella hallituksen erimielisyydestä EU:n ilmastopolitiikan taksonomia-asetuksesta perjantaihin 19.11. 2021 kello 23 asti. Napauta jutun jälkeen keskustele-painiketta.
 Katso lisää:
 Suomi päätti äänestää metsiin ja ilmastoon liittyvää asetusta vastaan EU:ssa, ja hallitus riitautui – pääministeri Marin taipui keskustan kannalle

Annika Saarikko pahoitteli Sanna Marinille eilistä sanavalintaansa pääministerin epäonnistumisesta – Marin: Arvostan Saarikon pahoittelua


Summary: Ravuista täyttyneitä teitä on suljettu. Muutto alkaa sadekauden ensimmäisten sateiden aikaan.

Useita teitä on suljettu Australiaan kuuluvalla Joulusaarella, jossa saaren keskiosassa elävät punaiset ravut ovat aloittaneet jokavuotisen lisääntymismatkansa kohti merta.
 Rapuja on suojeltu teiden sulkemisen lisäksi rapusillan avulla. Muutto alkaa joka vuosi sadekauden ensimmäisen sateen aikaan, joka sijoittuu yleensä loka-marraskuulle. Miljoonat eri puolilla saarta asuvat ravut jättävät tuolloin kotinsa ja suuntaavat kohti merta parittelu- ja kutemishommiin.
 Parittelun jälkeen urokset lähtevät kotimatkalle ja naaraat jäävät parin viikon ajaksi munimaan merelle. Naarasrapu voi tuottaa jopa 100 000 munaa.
 Joulusaari sijaitsee Australian luoteispuolella noin 1 400 kilometrin päässä rannikosta.
 Lue lisää:
 Rapuralli alkoi taas ja kesän saaliista ennakoidaan hyvää – lämmenneet järvivedet vaikuttavat myös ravustukseen
 Eläinsuojelujärjestö jättäisi rapujen elävältä keittämisen, harrastaja toivoo käyttöön yleisesti hyväksyttyä menetelmää
 Sri Lankan rantoja uhkaa historian suurin ympäristökatastrofi – palava muovi tappanut jo kaloja ja kilpikonnia

Joulusaaren miljoonat ravut aloittivat lisääntymismatkansa Intian valtamereen – kadut muuttuivat liekinpunaisiksi


Summary: Porin pigmenttitehtaan tuotanto loppuu ensi vuonna pysyvästi. Yhtiö selvittää mahdollisuuksia myydä tuotantolaitosta ja muuta omaisuutta.

Porissa Venatorin pigmenttitehtaan lopettamiseen liittyvät yt-neuvottelut ovat päättyneet.
 Yhtiö kertoo tiedotteessaan, että neuvottelujen johdosta työt loppuvat alle 40 henkilöllä. Henkilöstövähennykset toteutetaan vaiheittain maaliskuun loppuun mennessä, jolloin myös tuotanto päättyy.
 Muutosten jälkeen Venatorin tehtaalla työskentelee yhä noin 50 henkilöä alueen käytöstäpoisto- ja sulkemistoiminnoissa. Yhtiö ilmoittaa myös tutkivansa mahdollisuutta tuotantolaitoksen ja muun omaisuuden myyntiin.
 Tulipalo tuhosi tehtaan
 Meri-Porin pigmenttitehdas  vaurioitui pahoin tulipalossa vuonna 2017 .
 Aluksi kerrottiin, että tehdas jälleenrakennetaan palon jäljiltä. Pian kuitenkin  ilmoitettiin, että tehdas lopetetaan  ja että tuotanto siirretään muualle. Tämän jälkeen alkoi tehtaan alasajo.
 Lue lisää:
 Venatorin tekohengitys päättyi Porissa: Porin pigmenttitehdas lopetetaan pysyvästi ensi vuonna
 Venator vähentää taas väkeä – korona heikentänyt alasajettavan Meri-Porin pigmenttitehtaan tuotteiden kysyntää
 Meri-Porin pigmenttitehtaalta irtisanotut työllistyneet hyvin – "Tilanne on kaiken kaikkiaan äärimmäisen hyvä"
 Venator sulkee tulipalossa pahoin vaurioituneen Porin titaanidioksiditehtaan – yt-neuvottelut alkavat maanantaina, 450 ihmistä menettää työpaikkansa

Venatorin tuotanto pysähtyy maaliskuun loppuun mennessä – työt loppuvat vajaalta 40 Porin pigmenttitehtaan työntekijältä


Summary: Mies oli yhteydessä vuosien 2016–2020 aikana satoihin alaikäisiin sosiaalisen median kautta. Poliisin tietoon tulleet seksuaalirikokset ovat kasvussa.

Turussa tutkinnassa ollut laaja lapsiin kohdistuva seksuaalirikoskokonaisuuden esitutkinta on valmistunut, kertoo poliisi.
 Lounais-Suomen poliisin mukaan noin 40-vuotiaan satakuntalaisen miehen epäillään syyllistyneen kaikkiaan 81 lapsen seksuaaliseen hyväksikäyttöön tai lapsen houkuttelemiseen seksuaaliseen tekoon. Rikosilmoituksia on tehty yhteensä 81 ja uhreja on samanverran.
 Miehen epäillään myös jakaneen haltuunsa saamaa sukupuolisiveellisyyttä loukkaavaa materiaalia.
 Uhrien ikäjakauma on 10–15-vuotta ja heitä on ympäri Suomea. Teot ovat tapahtuneet useissa eri sosiaalisen median palveluissa vuosien 2016 ja 2020 välisenä aikana.
 Epäilty tekijä ei tavannut uhreja henkilökohtaisesti, kertoo tutkinnanjohtaja, rikoskomisario Kirsi Alaspää.
 – Yhteydenpito on tapahtunut yksinomaan sosiaalisen median kautta.
 Vain yksi uhreista otti yhteyttä poliisiin
 Tutkinnassa on käynyt ilmi, että epäilty on vuosien aikana ollut yhteydessä satoihin alaikäisiin sosiaalisessa mediassa.
 – Hän on ensin ottanut yhteyttä lapsiin anonyymien nettipalvelujen kautta. Sitten yhteydenpito on jatkunut useissakin tapauksissa henkilökohtaisen nettiyhteydenpitovälineen avulla.
 Tapauksen tutkinnanjohtaja, rikoskomisario Kirsi Alaspää muistuttaa, että seksuaalirikokset ja varsinkin sosiaalisessa mediassa tapahtuvat seksuaalirikokset ovat usein piilorikollisuutta.
 – Tämänkin kokonaisuuden osalta vain yksi uhri oli asiassa yhteydessä poliisiin ja vain muutama oli kertonut asiasta jollekulle toiselle henkilölle, Alaspää kertoo tiedotteessa.
 Poliisin paljastavalla tutkinnalla löydettiin uhreja, jotka eivät olleet pystyneet puhumaan asiasta kenellekään. Uhreille on tarjottu esitutkinnan aikana apua, ja kaikki apua tarvitsevat on ohjattu avun piiriin.
 Poliisitutkinta alkoi viime vuonna.
 Epäiltyä ei ole vangittu
 Tutkinnanjohtaja Kirsi Alaspään mukaan epäilty tekijä on ollut kiinniotettuna ja pidätettynä. Häntä ei ole kuitenkaan vangittu.
 Kuulusteluissa tekijä ei ole tunnustanut syyllistyneensä rikoksiin.
 – Kuulusteluissa ei tule tällaisissa tapauksissa tunnustusta kovin helpolla. Tässä on selvä ristiriita asianomistajien ja epäillyn kertomuksen välillä.
 Seksuaalirikokset lisääntyneet viime vuodesta
 Lounais-Suomen poliisilaitos on viimeisen parin vuoden aikana tehostanut paljastavaa seksuaalirikostutkintaa.
 Paljastavassa tutkinnassa on tehty työtä verkossa tapahtuvien lasten hyväkäyttöjen paljastamiseksi. Lisäksi poliisi on aktiivisesti kaivanut esiin reaalimaailmassa tapahtuneita hyväksikäyttöjä, jotka ovat saaneet alkunsa verkosta.
 Lounais-Suomen poliisi kertoo, että sen tiedossa olevat seksuaalirikokset ovat kasvussa. Tänä vuonna rikoksia on kirjattu 39 prosenttia enemmän kuin tammi-lokakuussa 2020.
 – Seksuaalirikosten määrän lisääntymistä selittää osittain se, että pelkällä paljastavalla tutkinnalla on löydetty viimeisen parin vuoden aikana yli 200 seksuaalirikoksen uhriksi joutunutta lasta, jotka eivät ole kertoneet asiasta kenellekään, Alaspää sanoo poliisin tiedotteessa.

Keski-ikäisen miehen epäillään syyllistyneen yli 80:een lapsiin kohdistuvaan seksuaalirikokseen – nuorimmat uhrit kymmenvuotiaita


Summary: Salakuljettaja kertoo, että jotkut puolalaiset rajavartijat saattavat päästää kiinnijääneitä siirtolaisia menemään lahjuksia vastaan. Miehen mukaan alalla on lukuisia kirjoittamattomia sääntöjä.

CHAMCHAMAL  Pohjois-Irakin kurdialueella sijaitsevan pikkukaupungin Chamchamalin keskustan yhdessä kellarissa on biljardisali.
 Näky ei ole tavanomainen Lähi-idässä, mutta toisaalta olen tapaamassa ihmissalakuljettajan.
 Vain parikymppinen, nimettömänä pysyttelevä mies tulee perheestä, jota täälläpäin luonnehditaan “mafiaksi”.
 Hän on siististi pukeutunut college-paitaan ja farkkuihin. Katse ja olemus huokuvat itsevarmaa rauhallisuutta.
 Karussa biljardisalissa olevat nuoret tervehtivät häntä kunnioittavasti.
 Biljardisalin nuoret kohtelevat salakuljettajaa kunnioittavasti Pohjois-Irakissa. Yle / Antti Kuronen
 Nuori mies haluaa kertoa ihmissalakuljetuksesta, koska hän toivoo sen auttavan Valko-Venäjän ja Puolan rajalla jumissa olevia tuhansia kurdeja.
 – Heillä ei ole mitään tekemistä salakuljettajien kanssa, mies väittää.
 Hänen mukaansa rajalla olevat ihmiset eivät joko halua tai sitten heillä ei ole varaa käyttää salakuljettajia. He toivovat, että Saksa tai jokin muu maa ottaisi heidät vastaan.
 – On todella ikävä nähdä, missä olosuhteissa he ovat.
 Mies kertoo, että salakuljettajat veivät viidentoista hengen ryhmän rajan yli edellisenä päivänä. Yksi siirtolaisista oli Chamchamalista.
 Salakuljettaja ei halua kertoa nimeään julkisuudessa, koska se voisi aiheuttaa hänelle ongelmia.
 Yle ei voi varmistaa, että kaikki salakuljettajan kertoma on totta. Esimerkiksi salakuljetusreittien hinnat vastaavat kuitenkin sitä, mitä Yle on kuullut suoraan siirtolaisilta.
 Salakuljetusreitti ei sovi lapsiperheille
 Nuori mies kuvailee, kuinka Puolaan pääsee rajan läpikotaisin tuntevien salakuljettajien avulla.
 – Tiedämme, mistä mennä yli, hän toteaa.
 Joissakin kohdissa on tasan seitsemän minuuttia aikaa katkoa aita, juosta rajan yli vastapuolella olevaan metsään ja yrittää edetä mahdollisimman paljon.
 Seitsemän minuutin jälkeen rajavartijat kulkevat paikan ohi.
 Miehen mukaan tämä reitti on tarkoitettu yksin matkaaville henkilöille, koska pienet lapset eivät pysty liikkumaan riittävän nopeasti.
 Puolalaiset rajavartijat seisoivat Valko-Venäjän vastaisella rajalla lähellä Usnarz Gornyn kylää elokuun lopussa.  Artur Reszko / EPA
 Puolassa siirtolaiset kävelevät monta tuntia salakuljettajan opastamina maantielle, jossa odottaa vähintään kaksi ajoneuvoa.
 – Etummaisessa autossa on vain salakuljettajia. Jos he havaitsevat poliisin tarkastuspisteen tai muuta viranomaistoimintaa, he soittavat perässä tulevaan autoon. Näin auto, jossa on siirtolaisia, tietää kääntyä takaisin.
 Nämä salakuljettajat vievät siirtolaiset yleensä Saksaan tai Alankomaihin.
 Salakuljettajan mukaan matka Valko-Venäjältä Saksaan maksaa 6 000–9 000 dollaria per henkilö.
 Britannia kurdien ykköskohde
 Nuori salakuljettaja kertoo, että kurdeista suuri osa haluaa Britanniaan, etenkin Lontooseen. Siellä on hänen mukaansa EU:ta paremmat työmarkkinat paperittomille.
 Siksi Britanniaan pyrkivät jatkavat Saksasta Ranskaan uusien salakuljettajien avulla. Ranskasta ylitetään Englannin kanaali lopulliseen päämäärään.
 Ihmissalakuljettajien järjestämä matka Valko-Venäjältä Britanniaan on tänä kesänä maksanut arviolta 15 000 dollaria per henkilö.
 Salakuljettajan ja Ylen muiden Kurdistanissa haastattelemien henkilöiden mukaan Suomi ei ole kurdien pääkohteita.
 Ylen toimittaja Antti Kuronen (vasemmalla) haastattelee salakuljettajaa, joka ei halua näyttää kasvojaan kameralle, eikä kertoa nimeään julkisuuteen. Yle / Antti Kuronen
 Valko-Venäjän reitti on erilainen, koska maan itsevaltias  Aljaksandr Lukašenka  avasi sen painostaakseen EU:ta.
 Lukašenka ilmoitti kesäkuussa julkisesti, että raja EU:hun on auki, eikä Valko-Venäjä aio estää ihmisiä menemästä Liettuan, Puolan ja Latvian rajoille.
 Lukašenka myös varmisti, että ihmiset Pohjois-Irakissa ja Bagdadissa saavat vaivatta Valko-Venäjän viisumeita.
 – Ihmiset tarvitsivat salakuljettajia vasta Valko-Venäjällä. Se oli paljon halvempaa heille, ja siksi niin monet lähtivät, bisneksessä mukana oleva mies kertoo biljardisalilla.
 Hänen mukaansa muut salakuljetusreitit ovat kalliita, koska EU:hun on yhä vaikeampi päästä.
 Vaikka biljardisali on hyvin karu, on sinne asennettu valvontakamerat, joiden avulla näkee kadulle. Yle / Antti Kuronen
 Miestä kuunnellessa alkaa ymmärtää, kuinka järjestelmällisesti salakuljettajat toimivat. Reittejä, kikkoja ja alan kirjoittamattomia sääntöjä on lukuisia.
 Pohjois-Irakin Kurdistanista on vuosikymmenien ajan lähdetty kohti Eurooppaa. Esimerkiksi 1980-luvun lopussa Irakin johtaja  Saddam Hussein   tappoi kymmeniä tuhansia kurdeja  tällä alueella al-Anfal-operaatiossa.
 Tänä päivänä Kurdistanista paetaan ennen kaikkea taloudellista kurjuutta, heikkoja palveluja ja näköalattomuutta.
 Tehokkaasti organisoitua toimintaa
 Ihmissalakuljetus muistuttaa mitä tahansa logistiikka-alan toimintaa. Hinta määräytyy reitin pituuden ja hankaluuden mukaan.
 Kurdeja salakuljettavat pääasiassa eri maissa asuvat toiset kurdit.
 Salakuljettajan mukaan arabeilla ja iranilaisilla on omat verkostonsa.
 Lue myös:   Irakilaisella torilla puhutaan nyt pääsystä Eurooppaan Valko-Venäjän kautta – "Lähden pian itsekin", kertoo nuori mies Ylelle Irakissa
 Rahaliikenne toimii myös kurdiverkostojen avulla. Siirtolaiset eivät maksa suoraan salakuljettajille, vaan luotetuille kolmansille osapuolille kurdialueella.
 Kun asiakas pääsee määränpäähänsä, esimerkiksi Saksaan, hän vahvistaa viestillä välikädelle, että on saapunut perille. Sen jälkeen salakuljettaja saa palkkionsa.
 – Kutsumme sitä OK-viestiksi, salakuljettaja selventää.
 Salakuljettajat häikäilemättömiä
 Miehen mukaan salakuljettajat ovat usein fiksuja, mutta häikäilemättömiä.
 – Pitää olla todella varovainen salakuljettajien kanssa.
 Salakuljettajalle ei esimerkiksi ikinä pidä maksaa käteisellä etukäteen. Riski on todella suuri, että salakuljettaja häviää kuin tuhka tuuleen rahojen kanssa.
 – Turkissa on paljon ihmisiä, jotka joutuvat elämään kadulla, koska salakuljettaja varasti heidän rahansa.
 Miehen mukaan salakuljettajat voivat myös valehdella reitin vaativuudesta.
 – He sanovat, että kävelemistä on pari tuntia, vaikka todellisuudessa matkaa on pari vuorokautta.
 EU:sta on monia esimerkkejä salakuljettajien häikäilemättömyydestä. Vuonna 2015 Itävallassa löydettiin  71 turvapaikanhakijaa tukehtuneena kuorma-autosta . Kuolleista nuorin oli alle vuoden ikäinen vauva.
 Chamchamalissa ja sen ympäristössä asuu noin 60 000 ihmistä. Yle / Antti Kuronen
 Asunnottomia käytetään kuskeina, veneitä jaetaan
 Salakuljetusringissä on yleensä johtoporras, jonka ei tarvitse ottaa riskejä kentällä.
 Esimerkiksi Valko-Venäjällä käytetään paikallisia “oppaita”, jotka vievät ihmisiä rajan yli. He eivät ole salakuljetusringin pysyviä jäseniä, vaan saavat maksun joka keikasta.
 EU:n alueella salakuljettajat käyttävät rahapulassa olevia, usein kodittomia, ihmisiä heittämään keikkaa. He joutuvat esimerkiksi ajamaan ajoneuvoja, joissa on siirtolaisia.
 Salakuljetusringit voivat tehdä yhteistyötä keskenään. Salakuljettaja kertoo esimerkin Turkista.
 Sanotaan, että kolme eri salakuljetusrinkiä ostaa kolme venettä. He voivat hajauttaa riskin käyttämällä veneitä yhdessä. Jos viranomaiset takavarikoivat yhden veneen, voi toiminta jatkua kahdella jäljelle jäävällä veneellä.
 Biljardisali on piilossa katseilta Irakin Kurdistanissa. Yle / Antti Kuronen
 Turkista Italiaan suosittu reitti
 Jos Lukašenkan avaamaa Valko-Venäjän reittiä ei oteta huomioon, niin Turkki on portti EU:hun salakuljettajille.
 Etenkin laivareitti Turkista suoraan Italiaan on lisännyt suosiotaan.
 – Turkissa on asunto, jossa siirtolaiset odottavat. Kun sopiva hetki koittaa, he menevät pienillä veneillä merellä odottavaan laivaan. Se vie Italiaan tai jonnekin muualle.
 Kreikkaan olisi lyhyempi matka meren yli, mutta sieltä on lähes mahdotonta päästä maata pitkin Länsi-Balkanin läpi EU:hun. Siksi harva haluaa sinne.
 Pienillä veneillä Englannin kanaalin yli
 Nuori mies kertoo, että Ranskassa salakuljettajat seuraavat tarkasti säätietoja. He tarkkailevat aaltoja. Ennusteessa voi olla, että esimerkiksi 15 päivässä on yksi tyynempi päivä. He valmistautuvat siihen päivään.
 He ylittävät Englannin kanaalin pienellä veneellä.
 Toinen tapa on rekan kyydissä. Silloin salakuljettajalla on sopimus rekankuljettajan kanssa, ja siirtolaiset ylittävät rajan rekkaan piiloutuneina.
 Rekkoihin yritetään päästä myös salaa. Maahanpyrkijät voivat esimerkiksi roikkua rekan alla kanaalin ylityksen ajan. Tämä on erittäin vaarallinen tapa.
 Viranomaisia lahjotaan
 Joskus rajavartijoita lahjotaan. Salakuljettajan mukaan on ollut tilanteita, kun rajavartija on päästänyt kiinnijääneen salakuljettajan menemään tämän maksettua lahjuksen.
 – On todella hyvä, jos salakuljettaja osaa rajaviranomaisten äidinkieltä.
 Salakuljettaja kertoo esimerkin. Pari päivää sitten Puolan rajavartija sai kiinni ryhmän siirtolaisia.
 Rajavartija vaati kymmenen tuhatta dollaria jokaisesta siirtolaisesta päästääkseen heidät eteenpäin. Salakuljettajalla ei ollut niin paljon rahaa, joten sopimusta ei syntynyt.
 Miehen mukaan usein tilanne voidaan silti ratkaista, jos salakuljettajalla on paljon käteistä mukana. Etenkin Turkissa on yleistä, että salakuljettajat ostavat itsensä vapaiksi.
 Kalleimmat keinot vain harvoille
 Pohjois-Irakissa maine on salakuljetusringille kaikki kaikessa. Jos saa mainetta paikallisesti, asiakkaita riittää. Salakuljetus perustuu luottamukseen.
 Salakuljettaja antaa muutaman esimerkin hintavista salakuljetusreiteistä.
 Rekan kyydissä rahtilaivalla voi päästä Italiaan tai Britanniaan saakka. Ihmisille annetaan ruokaa konttiin useiksi päiviksi.
 Passeja voidaan väärentää. Joskus haetaan Schengen-viisumeita väärennetyillä dokumenteilla.
 Tietotekniikan kehityksen myötä nämä keinot ovat vaikeutuneet. Lisäksi hintalappu asiakkaalle on kova.
 Aiemmin rajoja ylitettiin tuttavien passeilla, mutta nykyään sekään ei tahdo onnistua.
 Harri Vähäkangas / Yle
 Huumeet vievät kadulle
 EU:ssa ja Turkissa elävien salakuljettajien elämänkaari ei yleensä ole kovin kadehdittava.
 Toiminta on vaarallista, ja vankilaan tai karkotetuksi joutumisen riski käsinkosketeltava.
 Etenkin Turkissa monet salakuljettajat haksahtavat nopeiden tulojen mahdollistamaan nopeaan elämään: huumeisiin ja naisiin.
 – Yhtenä päivänä he huomaavat olevansa koukussa aineisiin. Salakuljetuksesta saadut rahat on tuhlattu ja he päätyvät kadulle.
 – Aniharva toimii riittävän fiksusti rikastuakseen, nuori mies toteaa.
 Lue lisää:
 Irakilaisella torilla puhutaan nyt pääsystä Eurooppaan Valko-Venäjän kautta – "Lähden pian itsekin", kertoo nuori mies Ylelle Irakissa
 Ylen kirjeenvaihtaja Valko-Venäjän rajalla: Siirtolaiset kertovat turhautumisestaan ja Puolan kovista toimista
 Voiko Suomi sulkea rajan, jos turvapaikanhakijoita tulee joukoittain? Kysyimme asiantuntijoilta, mitä laillisia vaihtoehtoja Suomella olisi

Yle tapasi Pohjois-Irakissa salakuljettajan, joka kertoi, miten ihmisiä viedään vaivihkaa rajojen yli Euroopassa – "Tiedämme, mistä mennä"


Summary: Nuorisosäätiön ex-johto saa syytteet muun muassa lahjonnasta ja kavalluksesta.

Syyttäjät ovat nostaneet rikossyytteitä Nuorisosäätiön entistä toimitusjohtajaa  Aki Haaroa  ja entistä hallituksen puheenjohtajaa  Perttu Nousiaista  vastaan.
 Haaro ja Nousiainen saavat syytteet muun muassa törkeästä lahjuksen ottamisesta elinkeinotoiminnassa, törkeästä kavalluksesta ja törkeästä väärennöksestä. Lisäksi Haaroa epäillään törkeästä veropetoksesta.
 Syytteitä on nostettu myös useita Nuorisosäätiön kanssa liiketoimia tehneitä henkilöitä kohtaan.
 Lahjussyytteitä Haaroa ja Nousiaista vastaan nostettiin kahdessa tapauksessa. Toinen niistä liittyy liiketoimiin lahtelaisen rakennusliikkeen eli SSR-konsernin kanssa.
 Rakennusliikkeen omistaja ja yhtiön nimi ovat sittemmin vaihtuneet. Syyttäjä vaatii kuitenkin nykyisin nimellä Pallas-Rakennus Päijät-Häme Oy:lle yhteisösakkoa.
 – Samaan kokonaisuuteen liittyen syytteitä on nostettu myös avunannosta törkeään lahjomiseen elinkeinotoiminnassa, törkeään kavallukseen ja törkeään kirjanpitorikokseen Virossa toiminutta suomalaista liikemiestä vastaan sekä törkeästä rahanpesusta kahta muuta henkilöä vastaan, todetaan syyttäjälaitoksen tiedotteessa.
 Rakennusliikkeen pääomistaja oli lahtelainen liikemies  Mika Wilenius , jota epäiltiin myös rikoksista.  Etelä-Suomen Sanomien mukaan  Wilenius kuoli kesällä 2021 ulkomailla.
 Samaan tapaukseen liittyen nostettiin syytteitä avunannosta törkeään kavallukseen ja törkeään kirjanpitorikokseen Viron kansalaista vastaan sekä avunannosta törkeään kavallukseen ja törkeään kirjanpitorikokseen toista henkilöä vastaan, syyttäjä kertoo.
 Tapaukseen liittyvät yksityiskohdat tulevat julkiseksi vasta, kun asiaa on käsitelty ensimmäisen kerran käräjäoikeudessa. Kaikki syytteen saaneista henkilöistä ovat kiistäneet syyllistyneensä rikoksiin.
 Ylen MOT-toimitus julkaisi jo vuonna 2018 oheisen grafiikan, jossa kerrottiin, kuinka Nuorisosäätiön ex-johtajille päätyneet epäillyt lahjusvarat kierrätettiin. Camilla Arjasmaa / Yle
 Syyttäjä: Lahjuksia myös toiselta rakennusliikkeeltä
 Haaro ja Nousiainen saavat syytteen törkeästä lahjuksen ottamisesta elinkeinotoiminnasta myös toisessa tapauksessa. Tapaus liittyy hämeenlinnalaiseen rakennusliikkeeseen LRG Group Oy:hyn (aiemmin Rakennusliike Leimarakentajat Oy).
 Ylen  MOT-toimitus kertoi vuonna 2019,  että rakennusliike oli maksanut 30 000 euroa Nuorisosäätiön ex-johtajien pankkitileille. Poliisi epäili, että maksuissa oli kyse lahjuksista.
 Samassa kokonaisuudessa syytetään törkeästä lahjomisesta elinkeinotoiminnassa yhtiön edustajaa ja avunannosta törkeään lahjomiseen yhtiön työntekijää. Lisäksi törkeästä rahanpesusta epäillään kolmatta henkilöä epäiltyjen lahjusvarojen käsittelyn osalta.
 LRG Group Oy:lle vaaditaan myös yhteisösakkoa. Vaatimus liittyy epäiltyyn törkeään lahjomiseen elinkeinotoiminnassa.
 Osa rikosepäilyistä kaatui
 Poliisi on tutkinut Nuorisosäätiöön liittyvää rikosvyyhtiä vuodesta 2016. Ylen MOT-toimituksen mukaan tutkinta käynnistyi, kun poliisi alkoi selvittää Nuorisosäätiön johtajien saamia lahjukseksi epäiltyjä rahasummia.
 MOT-toimitus  uutisoi asiasta keväällä 2018 .
 Sittemmin rikostutkinta on laajentanut Suomen oloissa poikkeuksellisen laajaksi. Poliisi on epäillyt rikoksesta pariakymmentä henkeä. Heidän joukossaan on ainakin kolmen maan kansalaisia.
 Syyttäjä teki torstaina myös syyttämättäjättämispäätöksiä useissa eri rikosnimikkeissä. Aki Haaroa ja Perttu Nousiaista epäiltiin muun muassa törkeistä kavalluksista ja törkeistä petoksista muissa tutkintahaaroissa. Rikossyytteitä jätettiin nostamatta myös kahdelle suomalaiselle liikemiehelle, jotka ovat tehneet liiketoimia Nuorisosäätiön kanssa.
 Keskusrikospoliisilla on edelleen käynnissä Nuorisosäätiötä koskeva tutkinta, jossa on keskitytty etenkin säätiön  Viron liiketoimiin  sekä puolalaisen  kiinteistösijoitusyhtiö Iconin  kanssa tehtyihin kauppoihin.
 Nuorisosäätiön entisen puheenjohtaja Perttu Nousiaisen olinpaikka ei ole Ylen MOT-toimituksen mukaan viranomaisten tiedossa.
 Juttua täydennetään.
 Onko tässä Suomen ennätys? Nuorisosäätiön ex-johtajien rikostutkinnassa takavarikossa jo kymmenien miljoonien omaisuus – mukana kokonainen kerrostalo (09.06.2020)
 Poliisi takavarikoi kerrostalon panttikirjat Helsingin Kampissa – Nuorisosäätiön ex-johdon kiinteistökauppaa tutkitaan nyt törkeänä kavalluksena ja rahanpesuna (28.03.2020)
 Rikosvyyhti laajenee – jo toista rakennusliikkeen omistajaa epäillään Nuorisosäätiön ex-johtajien lahjomisesta (22.07.2019)
 Tontti maksettiin kahteen kertaan ja kymmenen miljoonaa on kateissa – Nuorisosäätiö pyytää poliisia selvittämään Piritan puhalluksen (19.08.2018)
 Nuorisosäätiön entinen johtokaksikko jatkoi kyseenalaisten liiketoimien tekoa potkuihinsa saakka – MOT selvitti puolalaisrahan, kalliiksi käyneiden kauppojen ja värikkäiden liikekumppanien verkostoa (10.06.2018)

Nuorisosäätiön ex-johtajille Aki Haarolle ja Perttu Nousiaiselle useita rikossyytteitä


Summary: Kainuulaislukiossa ruotsin kielen opetus ja tehtävät ovat räätälöityjä ja yksilöllisiä. Se on lisännyt oppiaineen suosiota, kertoo opetusta uudistanut opettaja.

Ruotsin kieli kasvattaa suosiotaan Sotkamon lukiossa Kainuussa.
 Jopa siinä määrin, että monelle lukiota ensimmäistä vuotta käyvälle ruotsista on tullut syksyn aikana lempiaine.
 Näin kertoo ruotsin kielen lehtori  Pauliina Järvelä  oppilaitoksesta. Hän sanoo yllättyneensä itsekin asiasta.
 – Tästä on tullut pienimuotoinen buumi. Se on todella ilahduttavaa.
 Suosion syynä on uusi opetustapa: Sotkamon lukiossa opiskelija voi tätä nykyä valita, millaista taitotasoa ja arvosanaa tavoittelee ruotsin kurssilla. Opetus on räätälöityä, ja opiskelija saa taitotasonsa mukaisia tehtäviä kurssin aikana.
 Järvelä aloitti työt lukion ruotsin kielen lehtorina Sotkamossa elokuussa. Uudet opit ovat olleet siitä asti käytössä.
 Lähtökohtana on yksilöllinen opiskelu. Jokainen saa edetä omassa tahdissaan, Järvelä toteaa.
 – Minulla on aikaa kiertää luokkaa ja auttaa, jos jollakin on kysyttävää. Kynnys kysymiselle on pieni, koska luokkakoot ovat pienemmät kuin etelässä. Täällä kaikki tuntevat toisensa.
 Lukion ykkösluokkalaiset  Lilja Kämäräinen ,  Osku Hoikka  ja  Sanni Väisänen  vahvistavat opettajan esiin nostaman ilmiön: luokalla ruotsista on todella tykätty, sanoo esimerkiksi Kämäräinen.
 – Parempaa tämä on ollut kuin yläasteella. Siellä ruotsi ei kiinnostanut niin paljon kuin täällä, säestää puolestaan Hoikka.
 Lilja Kämäräinen kertoo tavoittelevansa ruotsin kursseilla yhdeksikköä. Joni Takalo / Yle
 Osku Hoikan silmissä siintää kahdeksikko. Hän ei ole vielä varma, aikooko kirjoittaa ruotsin ylioppilaskirjoituksissa. Joni Takalo / Yle
 Järvelän mukaan hänen tavoitteenaan on luoda rento ilmapiiri oppimiskokemusta varten, jotta tunneilla olisi kivaa ja niille olisi mukava tulla.
 – Se on ykkösajatukseni.
 Kaikki lähtee nimittäin motivaatiosta. Siitä, että on halua oppia.
 Ruotsin kielen kohdalla sitä saa välillä kaivella, Järvelä on huomannut.

 Sotkamon lukion abiturientti  Viivi Heikkinen  on hänkin viihtynyt uudenlaisilla ruotsin tunneilla.
 – Tuntuu, että saa enemmän aikaan tunnilla. Itse tavoittelen korkeampia arvosanoja ja saan haastetta. Aikaa ei mene niin paljoa, kun ei tarvitse käydä perusjuttuja koko ryhmän kesken.
 Tulostakin on tullut: ylioppilaskirjoituksissa Heikkinen kirjoitti ruotsista parhaan arvosanan eli laudaturin.
 Hyvä ratkaisu, sanoo Opetushallitus
 Lukiokoulutuksen kehittämisestä vastaavassa Opetushallituksessa Sotkamon lukion kaltainen opetustapa toivotetaan tervetulleeksi.
 Opetusneuvos  Anu Halvari  kuvailee käytäntöä lukion uuden opetussuunnitelman mukaiseksi. Siinä yritetään kohdentaa opetusta juuri opiskelijan omalle tasolle.
 – Mikä tahansa, mikä innostaa ja motivoi opiskelijaa, on hyvä ratkaisu, Halvari toteaa.
 Ainoana huolena asiantuntija pitää sitä, että opiskelija päättäisi jo lukioon tullessaan olevansa vaikkapa viitosen opiskelija eikä muuta haluaisikaan tavoitella.
 – Mutta kun tällaiset ongelmat saadaan ratkaistua ja saadaan ketteryyttä vaikeustasolta toiselle siirtymisessä, silloin tämä on varsin toimiva ratkaisu.
 Ruotsi ei ole monenkaan lempiaine, ja siksi motivaation eteen saa tehdä töitä, sanoo Pauliina Järvelä Sotkamon lukiosta. Joni Takalo / Yle
 Pauliina Järvelä kertoo, että opetustapa on saanut innoitusta matematiikan opetuksesta. Hän sanoo kehittäneensä oppeja kahdeksan vuotta. Hänen tietojensa mukaan Suomessa on muutamia opettajia, jotka hyödyntävät samankaltaisia menetelmiä lukion ruotsin kielen tunneilla.
 Opetushallituksen Halvari toteaa, että Sotkamon lukion ruotsin kurssien käytäntö ei ole tavaton, mutta tarkkaa tietoa yleisyydestä ei ole.
 – Kyllä tällaista harrastetaan. Se kertoo kielten opettajien pedagogisista haasteista – ja rakkaudesta lajiin.
 Opettaja Pauliina Järvelä kertoo havainneensa, että ruotsin opiskelusta on tullut Sotkamon lukiossa jopa pienimuotoinen buumi. Timo Sihvonen / Yle
 Myös Järvelän mukaan yksilöllinen ja räätälöity opetus vaatii opettajalta paljon. Hänellä itsellään on mennyt satoja tunteja, kun hän on työstänyt videoita ja muita lisämateriaaleja opiskelijoille.
 – Jos on perhe ja paljon harrastuksia, se on kiinni omasta ammattiin panostamisesta. Minä olen panostanut ammattiini ja työhöni.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 19. marraskuuta kello 23:een asti.
 Lue seuraavaksi:
 Onnea syksyn ylioppilaille! Katso Ylen ylioppilaskoneesta, kuka saa valkolakin ja millaisia arvosanoja Suomen lukioissa on kirjoitettu
 Lotta Yli-Hukkala-Siira suoritti oikeustieteellisen vuodessa – vastaa nyt somen epäilijöille: "Koen olevani yhtä pätevä kuin kuka tahansa"

Ruotsin opetusta uudistettiin lukiossa, ja nyt vanha inhokki onkin monen lempiaine, sanoo opettaja


Summary: Pelastusalalle on laadittu 38 toimen ohjelma tasa-arvon ja yhdenvertaisuuden edistämiseksi. Sen on tarkoitus kitkeä epäkohtia ja tehdä alasta houkuttelevampi.

Pelastusalalla on edessä iso työ tasa-arvon ja yhdenvertaisuuden edistämiseksi.
 Sisäministeriön laajan selvityksen mukaan pelastusalalla on epätasa-arvoisuutta esimerkiksi palkkauksessa, varusteissa, vaatetuksessa, työoloissa ja esteettömyydessä.
 – Pelastusala on miehinen, ja sen normit on rakennettu miesten mukaan, sanoo selvitystyön tasa-arvo ja yhdenvertaisuuskoordinaattori  Mira Leinonen .
 Leinonen toimii Etelä-Suomen aluehallintoviraston pelastusylitarkastajana. Hänen mukaansa epätasa-arvo näkyy esimerkiksi monissa käytännön asioissa.
 – Naispelastajille ei ole edes hankittu naisten mitoituksella olevia työvaatteita, vaikka niitä on olemassa.
 Myöskään raskausaikaa ei ole juuri huomioitu pelastusalan tehtävissä aiemmin. Raskaus on voinut tietää merkittävää tulojen alentumista, jos pelastustehtävissä työskennellyt henkilö on siirretty toisiin tehtäviin.
 Pelastusylitarkastaja Mira Leinonen toimii selvitystyön tasa-arvo ja yhdenvertaisuuskoordinaattorina. Paulus Markkula / Yle
 – Pelastusalan työntekijöiden tuloista 41 prosenttia koostuu lisistä, jotka raskaana oleva on menettänyt, kun hänen tehtäviään on muutettu, Leinonen sanoo.
 Häirintään puututaan ensimmäisenä
 Pelastusalan tasa-arvoisuuden ja yhdenvertaisuuden selvittäminen aloitettiin keväällä 2020. Sen perusteella on laadittu toimintaohjelma, jolla epäkohtia pyritään korjaamaan.
 Toimintaohjelma pitää sisällään 38 konkreettista toimenpidettä, jotka koskevat muun muassa koulutusta, rekrytointia, palkkausta, työoloja, työvarusteita, virkavaatteita sekä viestintää, johtamista ja tasa-arvo- ja yhdenvertaisuussuunnittelua.
 Osa toimista on otettu jo käyttöön. Esimerkiksi alalla ilmenevää häirintää pyritään kitkemään nopeasti, sanoo pelastusylijohtaja  Kimmo Kohvakka .
 Yle kertoi pelastusalan  epäkohdista ja häirinnästä  laajasti syksyllä.
 Pelastusalalla naisten osuus kokoaikaisista, täyspalkkaisista on vain 13 prosenttia. Pelastustoimessa työskentelee myös hyvin vähän maahanmuuttajataustaisia henkilöitä.
 Mira Leinosen mukaan pelastusala ei näytä siltä miltä Suomi näyttää tänä päivänä.
 – On tärkeää, että me näytämme siltä miltä väestömme näyttää, sillä sitä kautta meillä on jo itsellämme ymmärrys siitä, että minkälaisia palveluita koko väestö tarvii.
 Samalla tavoitteena on tehdä alasta houkuttelevampi kaikenlaisille työntekijöille.
 Pelastusala tarvitsee seuraavan kymmenen vuoden aikana 2 500 uutta työntekijää. 1 500 pelastusalan työntekijää on eläköitymässä ja sen lisäksi alan työvoiman tarve kasvaa tuhannella henkilöllä.
 Lue myös:
 Pelastusalan ammattilainen vaatii suurta muutosta tulipalojen sammuttamiseen – "Suomessa tuijotetaan liikaa minuutteja"
 Pelastusalan seksuaalinen häirintä yllätti Pelastusopiston – Koulutusjohtaja: ”Epäasialliseen käyttäytymiseen on totaalinen kielto”
 Pelastusalan ylin johto ja järjestöt tuomitsevat alalla ilmenneet seksuaaliset häirintätapaukset – pelastusylijohtaja: Asia on erittäin vakava
 Kähmintää, rivoja ehdotuksia ja pornon katselua paloasemalla – 21 pelastustoimen ja ensihoidon työntekijää kertoo kokemuksistaan Ylelle

Pelastusalan epäkohtia kitketään laajalla rintamalla: häirintään tarkoitus puuttua heti ja naispelastajat saavat omat vaatteet


Summary: Pirkanmaalla ei ole tällä hetkellä voimassa kokoontumisrajoituksia. TTT katsoo, että teatteritiloissa toimivat ravintolat edellyttävät kuitenkin koronapassin kysymistä jo nyt. Ravintolarajoitukset otettiin Pirkanmaalla käyttöön keskiviikkona.

Tampereen Työväen Teatteri lähetti torstaina sähköpostia lippuasiakkailleen. Viestissä TTT kertoo, että teatteri siirtyy toistaiseksi käyttämään koronapassia huomisesta perjantaista alkaen.
 – Koronapassikäytäntöön siirrytään, jotta voimme palvella kävijöitämme vastuullisesti, turvallisesti ja tasapuolisesti niin teatterin ravintoloissa kuin katsomoissammekin. Koronapassin ansiosta kaikki teatterin palvelut voidaan järjestää normaalisti, viestissä sanotaan.
 Teatterin johtaja  Otso kauton  mukaan ohjeistus on anniskeleville teattereille ristiriitainen. Työväenteatterissa kaikkiin katsomotiloihin kuljetaan ravintolatilojen läpi.
 – Esitystoimintaa voisi harjoittaa ilman rajoituksia, mutta aulatilat ja osin näyttämö ovat anniskelualuetta ja niitä on mahdotonta pitää erillään. Sen takia meidän pitää mennä raskaimpien rajoitusten mukaisesti, Kautto sanoo.
 Yleisö kiitti passin käyttöönotosta
 Otso Kautto toivoi, että teatterit joissa on ravintola, olisi vapautettu ravintolarajoituksista. Hän kuitenkin sanoo, että yleisö on suhtautunut passin käyttöönottoon varsin hyvin.
 – Tieto passista otettiin vastaan valtaosin positiivisesti ja kiittäen. Asiakkaat ovat olleet valtavan kiitollisia, että passi tulee käyttöön. Muutama on ilmoittanut, ettei koskaan meille, kun menimme passin ottamaan käyttöön, mutta niitä nyt on aina.
 Tampereen Työväen Teatterin johtaja Otso Kauton mukaan koronapassi on tällä hetkellä paras ratkaisu yhteiskunnan aukipitämiseksi. Jussi Mansikka
 Kauton mukaan on ongelmallista, että koronapassiin hyväksyttävän koronatestin hinta on korkea.
 – Passi on hyvä tapa pitää yhteiskunta pitää käynnissä mahdollisimman turvallisesti. Etsimme reittiä, miten toimivuus ja turvallisuus lyövät kättä, tämä on ehkä toimivin malli, Kautto summaa.
 Teatteri kertoo vaativansa koronapassin kaikilta 16 vuotta täyttäneiltä kävijöiltä. Se lupaa myös ottaa erikseen sähköpostitse yhteyttä asiakkaisiin, joilla on lippuja lähiaikojen tapahtumiin.
 Tampereen teatteri vaatii passia kulttuuriravintola Kiveen
 Myös Tampereen toinen iso teatteri kertoi tänään koronapassin käyttöönotosta. Tampereen teatteri aikoo kuitenkin tässä vaiheessa ottaa passin käyttöön vain kulttuuriravintola Kivessä.
 Tampere-talo otti koronapassin käyttöön eilen. Peruste on sama kuin TTT:n tapauksessa: Tampere-talon aulatilat ovat ravintola-aluetta.
 Koronapassina toimii Omakannasta ladattava EU:n koronatodistus. Todistuksen voi myös pyytää tulosteena terveydenhuollon yksiköstä. Todistuksen saa, kun koronarokotukset on otettu, koronatauti sairastettu 6 kuukauden sisällä tai kun tuoreen koronatestin tulos on negatiivinen.
 Lue myös :
 Tampere-talon tapahtumiin ei pääse ilman koronapassia – toimitusjohtaja: "Ei ollut oikeastaan mitään muuta mahdollisuutta"
 Pirkanmaa valmistautuu koronapassin käyttöön – osaan ravintoloista pääsee keskiviikosta lähtien vain passia näyttämällä
 Koronapassilla ravintolaan, yhteislauluihin ja urheilukatsomoon: Pirkanmaalle halutaan nyt myös kokoontumisrajoitus – Yle seurasi suorana

Tampereen Työväen Teatteri ottaa käyttöön koronapassin – perusteena talon ravintolatoiminta


Summary: Alue on yksi isoimpia vapaaehtoisesti suojeltuja metsiä Kalajokilaaksossa ja Pohjois-Pohjanmaan eteläosissa.

Seurakunta suojelee suuren metsäpaloalueen Kalajoella Pohjois-Pohjanmaalla 20 vuodeksi.
 Alue on yksi suurimpia vapaaehtoisesti suojeltuja metsiä Kalajokilaaksossa ja Pohjois-Pohjanmaan eteläosissa.
 Kalajoen seurakunnan kirkkoneuvosto päätti äänestyksen jälkeen suojella 106 hehtaaria metsää heinä-elokuussa riehuneelta Raution maastopaloalueelta. Aluksi seurakunta kaavaili jopa 140 hehtaarin suojelua.
 Lue seuraavaksi: Viime kesänä Kalajoella palanut valtava metsäpaloalue ehkä suojellaan osittain – nokeentuneet puut tarjoaisivat hyvät olosuhteet monille eliölajeille
 Kaikkiaan tuli tuhosi 230 hehtaaria metsää Kalajoella viime kesänä ja alueesta valtaosan omistaa Kalajoen seurakunta.
 Palo on lähihistorian toiseksi suurin.
 Pohjois-Pohjanmaan Ely-keskus esitti seurakunnalle kahta eri vaihtoehtoa suojeluun: 106 ja 126 hehtaarin alueita. Äänestyksessä kirkkoherran esitys 126 hehtaarin suojelualueesta hävisi 106 hehtaarin vastaesitykselle äänin 7–3.
 "Meidän on syytä kantaa vastuumme luonnosta"
 Kalajoen kirkkoherra  Kari Lauri  perusteli suurempaa suojelualuetta sillä, että siitä olisi saatu merkittävästi isompi korvaus eli 90 000 euroa. Laajempi alue olisi rajautunut Laurin mukaan myös selkeämmin tiestöön.
 – Lisäksi seurakunnalla on metsänhoidollisia alueita jo runsaasti eli vajaat 2 000 hehtaaria, huomauttaa Lauri.
 Kirkkoherran mielestä suojelu on seurakunnalle myös imagokysymys.
 – Meidän on syytä kantaa vastuumme luonnosta, sanoo Lauri.
 Palanut ja nokeentunut puu tarjoaa useille eliölajeille ja kasveille hyvät elinolosuhteet. Kun seurakunta suojelee Metso-ohjelmalla 106 hehtaaria metsää, jää loppu paloalueesta metsätalouskäyttöön.
 Seurakunta saa ely-keskukselta korvaukseksi alueesta 62 000 euroa.
 Aiheesta voi keskustella 19. marraskuuta kello 23 asti.
 Lue myös:
 Kalajoen maastopalon kustannukset nousevat yli kahteen miljoonaan euroon – kunnille tulossa lisälasku
 Kalajoen valtavan metsäpalon syynä huolimattomuus? – Epäilty on kiistänyt osallisuutensa

Kalajoen suuresta metsäpaloalueesta suojellaan lähes puolet – metsän omistava seurakunta päätöksestään: "Tämä on meille imagokysymys"


Summary: 1600-luvulta peräisin oleva öljymaalaus täsmää Neubrandenburgin kokoelmista kadonneeseen teokseen. Teos on erityisen tärkeä kaupungille, jonka omat taidekokoelmat tuhoutuivat vuonna 1945.

Helsingin Amos Rex -museon kokoelmista lahjoitetaan saksalainen taulu takaisin Neubrandenburgin kaupungille. 1600-luvulta peräisin oleva,  Philipp Peter Roosin  maalaama öljymaalaus on osa  Amos Anderssonin  taidekokoelmaa.
 Amos Rexin mukaan taulu on saatettu varastaa Neubranderburgin museosta vuonna 1919, minkä jälkeen Amos Andersson hankki sen kokoelmiinsa mahdollisesti jollain Saksan-matkoistaan 1920-luvulla.
 Varmaa tietoa maalauksen alkuperästä ei ole, sillä Neubrandenburgin museon arkistot ja taidekokoelma tuhoutuivat toisen maailmansodan aikana vuonna 1945. Andersson on voinut ostaa taulun hyvässä uskossa tietämättä, että se on mahdollisesti varastettu.
 Tiedossa kuitenkin on, että museosta varastettiin joukko teoksia vuonna 1919. Museosta katosi teos, jonka inventaarionumero täsmää Anderssonin kokoelmissa olevan teoksen takana olevaan numeroon. Kadonneesta taulusta tiedetään myös nimi,  Maisema, jossa on paimen ja karjaa  (Landschaft mit Hird und Herde), mutta kuvaa tai mittoja siitä ei ole.
 – Teos on arvokas Amos Andersonin kokoelmassa, mutta historiallisessa kontekstissaan se on Neubrandenburgille arvokkaampi ja siitä syystä myös päätimme lahjoittaa teoksen kaupungille, sanoo Konstsamfundet-yhdistyksen toimitusjohtaja  Stefan Björkman  Amos Rex -museon tiedotteessa.
 Amos Aderssonin taideokokoelmaa hallinnoi hänen perustamansa Föreningen Konstamfundet -yhdistys, jonka taidekokoelma on Amos Rex -taidemuseon hallinnassa.
 Maalaus lahjoitetaan Neubrandenburgin kaupungille 20. marraskuuta järjestettävässä tilaisuudessa.
 Lue myös:
 Norjan saamelaiset vaativat saamelaisrummun palauttamista Saamenmaalle – rumpu vietiin omistajaltaan 1690-luvulla
 Hollantilainen oikeus: Skyyttien kulta kuuluu Ukrainalle – aarteista tuli kiistakapula, kun Venäjä miehitti Krimin
 Suomi luovuttaa hautaluita Yhdysvaltoihin – anastettujen aarteiden palautus repii museomaailmaa

Amos Rexin kokoelmissa on ollut mahdollisesti Saksasta varastettu taulu – Nyt teos lahjoitetaan takaisin kotikaupunkiinsa


Summary: Suurkäräjien puheenjohtajalla on oikeus saada korvaus asumisesta kahdella paikkakunnalla, mutta Hansen ei kertonut omistavansa asunnon Oslon lähellä.

Norjan suurkäräjien puheenjohtaja on poliittisen myrskyn keskellä. Myrskyn silmässä ovat epäilyt väärinkäytöksistä hänelle kuuluvista kuluetuuksista.
 Eva Kristin Hansen  on ollut kirjoilla Trondheimissa Pohjois-Norjassa, ja veloittanut asuinkustannuksistaan siellä ja Oslossa. Hän ei kuitenkaan ole kertonut suurkäräjille omistavansa asunnon Oslon lähellä, Skissä.
 – Menimme naimisiin ja tein sen. Ostin hänen äitinsä ulos asunnosta, jotta mieheni pystyi ostamaan auton, Hansen sanoo  Norjan yleisradioyhtiölle NRK:lle.
 Suurkäräjien puheenjohtajalla on oikeus saada korvaus asumisesta kahdella paikkakunnalla, mutta Hansen ei siis ole kertonut omistavansa asunnon Oslon lähellä. Väärinkäytöksen paljastuminen on saanut monet poliitikot vaatimaan Hansenin eroa.
 – Olen tarkistanut asian suurkäräjiltä. En uskonut rikkoneeni sääntöjä, mutta virkamiehet sanovat, että minun olisi pitänyt kertoa omistaneeni asunto Nordre-Follossa [Skissä] vuodesta 2014, hän sanoo  NRK:lle .
 Hansen sanoo noudattaneensa sääntöjä, joiden mukaan kansanedustajan pitää olla kirjoilla yli 40 kilometrin päässä Oslosta saadakseen korvausta toisesta asunnosta. Oslon ja Tronheimin välimatka on lähes 500 kilometriä, mutta Ski kuuluu Oslon lähikuntiin.
 – Olen vuokrannut asunnon Trondheimissa, maksanut vuokrani sinne ja ollut kirjoilla siellä. Mielestäni olen täyttänyt kriteerit, Hansen sanoo NRK:lle.
 Hänellä ei ole aikomuksia erota.
 – Minä olen sanonut, että olen valmis jatkamaan suurkäräjien puheenjohtajana, mutta minun asiani ei ole arvioida luottamusta itseeni. Sen tekevät muut, Hansen sanoi  medialle tänään torstaina.

Norjan suurkäräjien puheenjohtajan asumisjärjestelyt luupin alla – sanoo ettei aio erota ja uskoo noudattaneensa sääntöjä


Summary: Naisen ja lapsen epäillään joutuneen henkirikoksen uhreiksi Porvoossa. Poliisi tutkii tapausta kahtena murhana. Perheen isä löytyi menehtyneenä Helsingistä. Itä-Uudenmaan kriisipäivystys tarjoaa keskusteluapua.

Poliisi löysi torstaina 18. marraskuuta varhain aamulla naisen ja alle kouluikäisen lapsen menehtyneinä yksityisasunnosta. Poliisi teki asuntoon etsinnän muun tehtävän yhteydessä.
 Poliisi epäilee heidän joutuneen henkirikoksen uhreiksi. Epäilty rikosnimike on tällä hetkellä murha. Nimeke liittyy teon vakavuuteen ja tekotapaan.
 Poliisi on jo tavoittanut menehtyneiden lähiomaiset. Poliisi ei tässä vaiheessa vahvista, onko kysymys perhesurmasta.
 Tutkinnanjohto on Keskusrikospoliisissa, sillä henkilöt ovat menehtyneet useamman poliisilaitoksen alueella. Poliisi tekee parhaillaan teknistä tutkintaa rikospaikalla ja kuulustelee ihmisiä.
 – Tutkimme tapausta kahtena murhana tiiviissä yhteistyössä Itä-Uudenmaan poliisin kanssa, kertoo rikoskomisario  Jan Aarnisalo  Keskusrikospoliisista.
 Myös perheen isä löydettiin menehtyneenä Helsingistä. Aarnisalo vahvistaa, että Helsingissä aamulla tapahtunut auto-onnettomuus kytkeytyy osaksi henkirikostutkintaa.
 Aamulla tapahtuneessa kuolonkolarissa  henkilöauton kuljettaja oli törmännyt  suurella nopeudella kuorma-auton perään hieman ennen kello kahdeksaa Kyläsaarenkadulla lähellä Vanhankaupunginlahtea.
 Keskusteluapua tarjolla
 Itä-Uudenmaan sosiaali- ja kriisipäivystys  on järjestänyt omaisille ja läheisille psykososiaalista tukea. Keskusteluapua on tarjolla myös muille epäillyn henkirikoksen järkyttämille.
 – Uutinen on järkyttävä ja surullinen, ja se koskettaa varmasti syvästi kaikkia porvoolaisia, kaupunginjohtaja  Jukka-Pekka Ujula  sanoo  kaupungin tiedotteessa .
 Kriisipäivystyksen tavoittaa numerosta 040 517 41 94 ympäri vuorokauden.
 – Ajatusten kanssa ei kannata jäädä yksin. Keskustelu lieventää ahdistusta. Ajatuksia voi jakaa omien läheisten kanssa, mutta tarvittaessa voi ottaa yhteyttä myös ulkopuoliseen ammatilliseen keskustelutukeen, kertoo Itä-Uudenmaan sosiaali- ja kriisipäivystyksen esimies  Kirsi Nurme .
 Lapsen kanssa tapahtuman herättämistä tunteista voi tarvittaessa puhua lapsen ikä- ja kehitystason mukaisesti, Itä-Uudenmaan sosiaali- ja kriisipäivystys neuvoo.
 Juttua päivitetty 18.11. klo 20:20: Lisätty tieto siitä, että Helsingissä aamulla tapahtunut autokolari kytkeytyy osaksi henkirikostutkintaa.

Poliisi epäilee kahta murhaa Porvoossa: Pikkulapsi ja nainen löydettiin asunnosta kuolleina


Summary: Ylen kirjeenvaihtaja Erkka Mikkonen kävi Minskin lentoasemalla seuraamassa, kuinka koneellinen Valko-Venäjän kautta EU:hun pyrkineitä irakilaisia palautettiin Valko-Venäjältä Irakiin. Monet antoivat ymmärtää, että paluu ei ollut heille mieleen.

MINSK/HELSINKI  Irakin järjestämä paluulento Valko-Venäjältä oli ensimmäinen sitten viime elokuun, ja ensimmäinen viime viikolla Puolan rajalla kärjistyneen siirtolaiskriisin aikana. Irakin konsulin  Majid al-Kinanin  mukaan kone tuli täyteen, kyydissä oli 430 ihmistä.
 Konsuli al-Kinani sanoi lentoasemallla Ylen kirjeenvaihtajalle  Erkka Mikkoselle , että kaikki matkustajat palasivat Irakiin vapaaehtoisesti, eikä ketään pakotettu lähtemään. Hän myös sanoi, että Valko-Venäjän viranomaiset eivät käyttäneet voimakeinoja.
 Myös Valko-Venäjän kanta on, että siirtolaisten paluu Irakiin on vapaaehtoinen.
 Mutta monet palaajat kertoivat Mikkoselle muuta. Hän uskoo, että jotkut palasivat vapaaehtoisesti, mutta eivät läheskään kaikki.
 No, no Iraq!
 – Kaksi naista kertoi minulle, että Valko-Venäjän poliisi oli hakenut heidät väkisin hotellista ja tuonut kentälle. Useat muutkin ilmaisivat, että eivät halua palata, esittivät passin repimistä tai sanoivat "No, no Iraq", sanoo Mikkonen.
 Myös Mikkosen haastattelemat kaksi kurdimiestä sanoivat, että heidät pakkopalautetaan Erbiliin, joka on Irakin kurdialuella. Hekin kertoivat Valko-Venäjän poliisin ottaneen heidät kiinni hotellissa ja tuoneen lentoasemalle.
 Toinen haastatelluista kurdeista myöntää, että he palaavat Irakiin, koska ei jäänyt muita vaihtoehtoja.
 Hän sanoo, että Valko-Venäjän poliisi kohtelee ihmisiä erittäin huonosti, eivätkä he päässeet EU:n alueelle sen paremmin Liettuan kuin Puolankaan suunnalla.
 – Ei jäänyt vaihtoehtoja. Täällä on tosi kylmää, emmekä pääse etenemään. Muuten en palaisi takaisin mistään hinnasta, sanoi  Khogir   Rehman  kirjeenvaihtaja Mikkoselle Minskin lentoasemalla.
 Bussikyydit kentälle
 – Tämä on selvästi ohjattua, palautettavia on tuotu linja-autoilla kentälle, kertoo Mikkonen. Hänen haastattelemansa Irakin konsuli kiittelee yhteistyötä Valko-Venäjän viranomaisten kanssa.
 Valko-Venäjän viranomaiset ovat Mikkosen mukaan saattaneet ryhtyä palauttamisiin vaikka vetoamalla umpeutuneeseen turistiviisumiin.
 Mutta moniko on haettu hotellista ja pakotettu lennolle, on epäselvää. Mikkonen uskoo, että vaikka lento Irakiin ei useimpia koneeseen nousseita miellytä, on kotiinpaluu kuitenkin saattanut olla monen mielestä parempi vaihtoehto kuin jäädä Valko-Venäjälle.
 – Kaikkien tavoite on kuitenkin ollut päästä Eurooppaan, muistuttaa Mikkonen.
 "Humanitäärinen käytävä Saksaan"
 Jääkö palautuslento ainoaksi vai jatkuvatko ne, selviää tuonnempana.
 Uutistoimistojen mukaan Valko-Venäjän johtaja  Aljaksandr Lukašenka  on ehdottanut Saksan liittokanslerille  Angela Merkelille , että Saksa ottaisi Valko-Venäjällä olevista siirtolaisista 2 000 ja Valko-Venäjä palauttaisi 5 000 ihmistä kotimaihinsa.
 Lukašenkan ehdotuksen mukaan parille tuhannelle Puolan rajalle leiriytyneelle siirtolaiselle avattaisiin "humanitäärinen käytävä" Saksaan.
 Saksan hallitus ei ole tiettävästi suostunut ehdotukseen, eikä EU ole halukas neuvottelemaan siirtolaisista Lukašenkan kanssa.
 Valko-Venäjä on ohjannut siirtolaisvirtoja Liettuan, Latvian ja viimeksi Puolan rajoille. Monet siirtolaisista ovat Irakista ja muualta Lähi-idästä ja heidän tavoitteensa on päästä ennen kaikkea Saksaan.
 Lue myös:
 Pyrkiikö Puolaan turvapaikanhakijoita vai siirtolaisia, ja onko Puolalla oikeutta pysäyttää heidät? Viisi kysymystä ja vastausta

"Poliisi toi meidät hotellista väkisin" – Ylen kirjeenvaihtaja tapasi Minskin lentokentällä vastahakoisia Irakiin palaajia


Summary: Valtakunnalliseen itsenäisyyspäivän paraatiin osallistuu kaikista puolustushaaroista yhteensä noin 1 300 henkilöä.

Puolustusvoimat järjestää vuoden 2021 itsenäisyyspäivän paraatin Lahdessa. Viime vuonna Poriin suunniteltu tapahtuma  peruttiin koronatilanteen vuoksi .
 Puolustusvoimien tiedotteen mukaan Lahdessa paraatiin osallistuu joukkoja kaikista puolustushaaroista: Maanpuolustuskorkeakoulusta, Rajavartiolaitoksesta sekä veteraani- ja maanpuolustusjärjestöistä. Mukana on yhteensä noin 1 300 henkilöä.
 Paraatikatselmus alkaa Lahden Kisapuiston stadionilla, jonne paraatijoukot ensin ryhmittyvät. Ohimarssiin Vapaudenkadulla osallistuu noin tuhat henkilöä sekä 55 ajoneuvoa, 14 ilma-alusta ja Ratsumieskillan, Rakuunakillan ja Tampereen seudun ratsuväenkillan ratsuosasto.
 Ohimarssin ylilennoissa on mukana Maavoimien NH90-kuljetushelikoptereita ja Hughes MD500-kevythelikoptereita sekä Ilmavoimien F/A-18 Hornet-monitoimihävittäjiä ja Hawk-suihkuharjoituskoneita.
 Yleisö voi tutustua Puolustusvoimien kalustoon Lahden torilla.
 Järjestelyissä huomioidaan yleisötilaisuuksia koskevat alueelliset rajoitukset terveysturvallisuuden varmistamiseksi. Paraatijärjestelyt vaikuttavat liikenteeseen Lahdessa. Ylilennoista aiheutuu melua alueella.
 Perinteinen paraati on järjestetty viimeksi vuonna 2019 Tampereella.
 Lue myös:
 Tankkeja, munkkeja ja marssivia sotilaita – katso kuvat ja videot itsenäisyyspäivän paraatista Tampereelta

Puolustusvoimat järjestää itsenäisyyspäivän paraatin koronatauon jälkeen – vuoden 2021 tapahtuma on Lahdessa


Saksassa on jälleen todettu uusi päiväkohtainen ennätys koronatartuntojen määrässä. Vuorokauden aikana on raportoitu yli 65 000 tartuntaa, kertoi kansanterveydestä vastaava Robert Koch -instituutti (RKI) tänään torstaina.
 Tartuntaluvut ovat olleet Saksassa viime viikkoina jyrkässä nousussa.
 RKI:n johtajan  Lothar Wielerin  mukaan tartuntoja voi todellisuudessa olla jopa kolme kertaa enemmän kuin viralliset luvut kertovat.
 Wieler peräänkuulutti nopeita toimia ja varoitti erittäin huonosta joulusta, jos suuntaa ei muuteta.
 Kriisin keskellä koronatoimista on syntynyt Saksassa poliittista erimielisyyttä.
 Liittokansleri  Angela Merkel  kokoustaa parhaillaan Saksan osavaltioiden johtajien kanssa toimista uusimman tartunta-aallon taltuttamiseksi. Harkinnassa on muun muassa koronapassin vaatiminen joukkoliikenteessä ja työpaikoilla.
 Juuri ennen keskusteluja parlamentissa äänestettiin lakialoitteesta uusien toimien käyttöönottoa varten. Saksan seuraavan hallituksen muodostamisesta neuvottelevat sosiaalidemokraatit, vihreät ja liberaalit kuitenkin laativat uuden lakiehdotuksen, joka korvaisi ensi viikolla päättyvän nykyisen lainsäädännön. Paketti runtattiin alahuoneessa läpi näiden puolueiden äänillä, mutta CDU tukipuolueineen uhkasi pysäyttää sen ylähuoneessa.
 Kristillisdemokraatit pitävät uutta lakiehdotusta nykylakia heikompana, koska se vie osavaltioilta mahdollisuuden esimerkiksi koulujen sulkemiseen. Demarit, vihreät ja liberaalit puolestaan syyttivät CDU:ta siitä, ettei se ole hallituksessa saanut tartuntoja kuriin.
 Niiden lakiehdotuksessa ilman koronapassia ei olisi asiaa esimerkiksi kulttuuri- ja urheilutapahtumiin, ravintoloihin ja baareihin.

Saksassa taas uusi tartuntaennätys  – joulusta voi tulla erittäin huono