Summary: "Britney ansaitsee herätä huomenna niin, että hänen isänsä ei ole hänen holhoojansa", lausui laulajan asianajaja.

Yhdysvalloissa oikeusistuin on myöntynyt poptähti  Britney Spearsin  pyyntöön tämän isän holhousvastuun väliaikaisesta lopettamisesta. Asiasta päätti losangelesilaisen oikeusistuimen tuomari, kertoo muun muassa  New York Times -lehti.
 Tuomari kuitenkin määräsi uuden väliaikaisen holhoojan valvomaan Spearsin raha-asioita. Isän holhousvastuun lopettamista kokonaan on määrä käsitellä oikeudessa uudestaan myöhemmin tämä vuonna.
 Tuoreessa käsittelyssä laulajan asianajaja  Mathew Rosengard  kutsui Spearsin isää julmaksi, vahingolliseksi ja loukkaavaksi mieheksi.
 – Hän (Britney Spears) haluaa hänet (isän) pois elämästään tänään, ei viipyilevää vahingollista läsnäoloa, Rosengard sanoi uutiskanava  CNN:n  mukaan.
 – Britney ansaitsee herätä huomenna niin, että hänen isänsä ei ole hänen holhoojansa.
 Britney Spears on aiemmin kertonut julkisuudessa 13 vuotta kestäneen holhousjärjestelyn rajoittaneen elämäänsä ja olleen hyväksikäyttöä.
 Laulajan isä  James Spears  on ollut pitkälti vastuussa 39-vuotiaan tyttärensä taloudesta ja yksityiselämästä vuodesta 2008 lähtien. Holhousmääräys annettiin laulajan vuonna 2007 tapahtuneen erittäin julkisen henkisen romahduksen jälkeen.
 Aiemmin syyskuussa kerrottiin myös laulajan isän hakeneen taloudellisen holhousvastuun lopettamista oikeudessa. Hakemuksessa sanottiin, että Spears tietää tyttärensä "uskovan, että hän voi hoitaa oman elämänsä".
 "Olen ylpeä, Britney on ylpeä"
 Spearsin tapaus on herättänyt paljon keskustelua ja siitä on julkaistu jo dokumenttielokuviakin. Esimerkiksi New York Timesin dokumentissa kerrotaan, että myös Jamiena tunnettu James Spears olisi asentanut valvontakameroita tyttärensä huoneeseen. Tämä on kiistänyt syytökset.
 Laulajan puolesta on myös järjestetty useita mielenosoituksia. Kymmeniä mielenosoittajia ja faneja oli kokoontunut keskiviikkona oikeustalon ulkopuolelle osoittamaan tukensa. Heidän kylteissään luki iskulauseita kuten "Free Britney" eli vapauttakaa Britney ja "Jail Jamie" eli vangitkaa Jamie.
 Rosengard ylisti laulajan vapautta vaativaa FreeBritney-liikettä keskiviikkona.
 – Tämä on ollut kovaa työtä, tämä on ollut intensiivistä. Olen ylpeä. Britney on ylpeä, hän sanoi CNN:n mukaan.
 – Mielestäni FreeBritney-liikkeen tuki on ollut tärkeänä apuna. Siinä määrin, että se mahdollisti sen, että firmani sai vietyä pallon maaliviivan yli.
 Lisää aiheesta:
 Britney Spears hakee virallisesti isänsä holhousvastuun lopettamista
 CNN: Britney Spearsin isä on hakenut laulajan taloudellisen holhousvastuun lopettamista
 Poptähti Britney Spearsin tapaus toi ilmiön valokeilaan – Yhdysvalloissa lakialoite holhouksen alaisuudessa elävien suojaamiseksi

Britney Spears sai toiveensa läpi – tuomioistuin kumosi väliaikaisesti laulajan isän holhousvastuun


Summary: Ihmisoikeusjärjestö Amnestyn selvityksen mukaan useat afganistanilaiset olivat elokuussa päässeet Puolan maaperälle. Puola ei halua myöntää Valko-Venäjän kautta tuleville siirtolaisille turvapaikkoja.

Puola on käännyttänyt 32 afganistanilaista kansainvälisen oikeuden vastaisesti Valko-Venäjälle antamatta heille mahdollisuutta hakea turvapaikkaa, kertoo tiedotteessa ihmisoikeusjärjestö Amnesty International.
 Afganistanilaisryhmä on ollut jumissa Puolan ja Valko-Venäjän välisellä rajalla lähellä Usnarz Górnyn kylää ainakin 18. elokuuta lähtien. Amnestyn mukaan ryhmään kuuluu 27 miestä, neljä naista ja yksi 15-vuotias tyttö.
 Puola ei päästä afganistanilaisia maahan, eivätkä valkovenäläiset rajavartijat päästä heitä takaisin Valko-Venäjälle.
 Amnesty on päätellyt satelliittikuvien, videoiden ja valokuvien sekä 3d-mallinnuksen perusteella, että useat joukon jäsenet olivat 18. elokuuta Puolan puolella rajaa.
 Puolalaiset rajavartijat olivat ympäröineet heidät. Seuraavana päivänä afganistanilaiset olivat jälleen Valko-Venäjän puolella.
 Amnesty arvioi, että aseistetut puolalaiset rajavartijat käännyttivät afganistanilaisryhmän laittomasti Valko-Venäjälle.
 Kaikki 32 afganistanilaista jättivät 20. elokuuta turvapaikkahakemukset asianajajien välityksellä Puolaan.
 Harri Vähäkangas / Yle
 Afganistanilaiset sanovat pelkäävänsä vainoa
 Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen  mukaan afganistanilaiset kertoivat saapuneensa Valko-Venäjälle sen jälkeen, kun äärijärjestö Taliban oli noussut valtaan Afganistanissa. Afganistanilaiset sanovat, että heillä olisi syytä pelätä vainon kohteeksi joutumista kotimaassaan.
 Tuomioistuimen mukaan afganistanilaiset sanovat, että he ylittivät Puolan rajan ensimmäisen kerran elokuun 8. päivän tienoilla, jonka jälkeen puolalaiset rajavartijat pakottivat heidät takaisin Valko-Venäjälle.
 Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on pyytänyt Puolan hallitusta toimittamaan ryhmälle ruokaa, vettä, vaatteita, terveydenhoitoapua ja suojaa.
 Amnestyn mukaan Puola ei ole toistaiseksi noudattanut Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen ohjeistusta.
 Rajalle julistettu hätätila
 Puola julisti syyskuun alussa raja-alueelle hätätilan, jonka perusteella alueella liikkumista on rajoitettu. Määräys koskee myös toimittajien ja kansalaisjärjestöjen pääsyä alueelle.
 Amnestyn mukaan hätätilan takia rajalla tapahtuvia ihmisoikeusloukkauksia ei ole voitu valvoa. Järjestö arvioi, että laittomia käännytyksiä on voinut olla enemmänkin.
 Amnesty sanoo, että viisi ihmistä on kuollut raja-alueella muun muassa hypotermiaan.
 Hätätilan oli määrä päättyä lokakuun alussa. Puolan presidentti  Andrzej Duda  sanoi tiistaina, että hän ehdottaa hätätilan jatkamista 60 päivällä. Parlamentin täytyy hyväksyä asia.
 Euroopan unioni katsoo, että Valko-Venäjä ohjaa siirtolaisia Puolan, Liettuan ja Latvian rajoille painostaakseen EU:ta, koska se on asettanut pakotteita Valko-Venäjälle.
 Lisää aiheesta:
 Kriisi Puolan ja Valko-Venäjän rajalla kärjistyy: Neljä rajanylittäjää kuollut ja kymmeniä afganistanilaisia on ollut viikkoja jumissa ei-kenenkään-maalla

Amnesty: Puola käännytti afganistanilaisia laittomasti Valko-Venäjälle


Summary: Uutuuskirja "Perussuomalaiset Halla-ahon ja Purran linjalla" on ensimmäinen kattava teos, joka pureutuu perussuomalaisten ideologiaan ja suosion syihin. Kirjan kirjoittaja pelkää leimaantumista persujen äänitorveksi.

Turun yliopiston Eduskuntatutkimuksen keskuksen johtaja  Markku Jokisipilä  sanoo miettineensä pitkään, uskaltaako kirjoittaa kirjan perussuomalaisista.
 – Akateemisen tutkimuksen valtavirta suhtautuu puolueeseen negatiivisesti, ja tutkijan näkökulmasta tähän liittyy tietty maineriski, Jokisipilä muotoilee.
 Jokisipilän uutuuskirja  Perussuomalaiset Halla-ahon ja Purran linjalla (Otava)  on ensimmäinen kattava teos, jossa kerrotaan puolueen koko tarina, mistä sen suosio johtuu ja mistä perussuomalainen aatemaailma kumpuaa.
 Kirjassa Jokisipilä pohtii sivutolkulla sitä, miten yliopistoväki ja media suhtautuvat perussuomalaisiin täysin eri tavalla kuin muihin puolueisiin.
 "Perussuomalaisista esitetään valtamediassakin väitteitä, jotka muiden puolueiden tapauksessa mitä todennäköisimmin johtaisivat oikeustoimiin." , Jokisipilä kirjoittaa kirjassaan.
 Pelkona leimautuminen persuksi
 Markku Jokisipilän mukaan suhteessa perussuomalaisiin akateeminen väki ja valtamedia ovat valinneet puolensa.
 "Mediallekin tekee juuri perussuomalaisten tapauksessa tiukkaa pysytellä poissa puoluepolitiikan kentältä ja olla neuvomatta yleisöään siitä, kenelle luottamuksensa äänestyskopissa kannattaa antaa."
 Jokisipilä sanoo, että media ja akateemiset tutkijat suhtautuvat perussuomalaisiin täysin eri tavalla kuin muihin puolueisiin. Esimerkiksi syytökset puolueen rasismista  Jussi Halla-ahon  saamien tuomioiden johdosta ovat saaneet mediassa kohtuutonta huomiota.
 – Tällaista suhteellisuudentajua kaivattaisiin, koska esimerkiksi Halla-ahohan sai 50 päiväsakkoa kansanryhmää vastaan kiihottamisesta ja uskonrauhan rikkomisesta. Meillä on kilpailevien eduskuntaryhmien riveissä ihmisiä, jotka ovat saaneet ehdollisia vankeustuomioita eli syyllistyneet vakavampiin rikoksiin.
 Markku Jokisipilä sanoo, että Suomen yliopistomaailmasta on turha etsiä meritoitunutta tutkijaa, joka sympatisoisi perussuomalaisia.
 "Vaikka asiasta ei tutkijoiden keskuudessa kyselyjä ole tehtykään, pitänee suuri osa suomalaistutkijoita perussuomalaisia äärioikeistolaisena liikkeenä."
 Timo Soini sai väistyä ja Jussi Halla-ahosta tuli Perussuomalaisten puheenjohtaja Jyväskylän puoluekokouksessa 2017.  Mauri Ratilainen / AOP
 Jokisipilän mukaan perussuomalaisten ilkkuminen, mollaaminen ja tietoinen mustamaalaaminen kuuluvat tutkijapiireissä asiaan. Hän ihmettelee, että jopa puolueen laillisuus ja politiikan oikeutus on kyseenalaistettu.
 "Halla-ahon tultua valituksi puolueen puheenjohtajaksi kesällä 2017 akateemisen yhteisön puolueeseen kohdistuvat avoimesti ilmaistut antagonismi ja antipatia voimistuivat edelleen."
 Markku Jokisipilä halusi varautua kritiikkiin jo ennakkolta ja kirjoitti kirjaansa, että hän ei ole perussuomalainen eikä kirja ole kannanotto puolueen puolesta vaan tieteellisin metodein tehty tutkimus. Pelkona on leimautuminen perussuomalaisten äänitorveksi.
 – Olen huomannut, että jos perussuomalaisten poliittisia kantoja yrittää selittää samalla lailla kuin vaikkapa kokoomuksen, niin osa ihmisistä on sitä mieltä, että se on tuomittavaa.
 Markku Jokisipilä sanoo, että perussuomalaisia on tutkittu vähemmän kuin muita puolueita, joten kirja oli pakko tehdä.
 – Kirja ei ole kehotus äänestää tai olla äänestämättä perussuomalaisia. Minua kiinnostaa se, että puolue on kasvanut isoksi ja saanut yli puoli miljoonaa ääntä kolmissa eduskuntavaaleissa peräkkäin. Tämä kaipaa selitystä.
 Jokisipilän mielestä perussuomalaisten menestys tiivistyy kolmeen asiaan: EU-kriittisyys, maahanmuuttokritiikki ja kansallismielisyys. Puolue on pitänyt näitä asioita jatkuvasti esillä, ja se on vedonnut kansaan.
 – Kansallismielisyys on ehdottomasti yksi tärkeimpiä asioita. Perussuomalaiset on ohjelmatasolla avoimesti kansallismielinen puolue, joka haluaa asettaa Suomen edun oman politiikkansa kaikkein tärkeimmäksi ohjenuoraksi, Jokisipilä selittää.
 Äärioikeistolaisuus on tarkoitushakuista leimaamista
 Keitä ovat ne puoli miljoonaa suomalaista, jotka perussuomalaisia äänestävät, on Jokisipilän mukaan hienoinen arvoitus.
 – Se maaperä, josta perussuomalaisten kannatus nousee, on hyvin heterogeeninen. He saavat kannatusta työväestöltä, työttömiltä ja viime vuosina myös yrittäjäväestön keskuudesta.
 Markku Jokisipilä uskoo, että Perussuomalaisten uusi puheenjohtaja Riikka Purra pystyy vakiinnuttamaan puolueen suosion.  Jorge Gonzalez / Yle
 Markku Jokisipilä sanoo, että puolueeseen yhdistetty natsimielisyys ja äärioikeistolaisuus ovat median ja monien tutkijoiden ylläpitämiä myyttejä, joilla ei ole todellisuuspohjaa.
 – Itse vierastan tätä äärioikeistolaistermiä, koska se merkitsisi, että puolueen tavoitteissa olisi demokraattisen järjestelmän kumoaminen. Jos lukee perussuomalaisten ohjelmia tai kuuntelee heidän eduskuntaryhmän kommentteja, niin eihän siellä ole sellaisia tavoitteita ollenkaan.
 "Väitteitä perussuomalaisten äärioikeistolaisuudesta, fasistisuudesta ja natsistisuudesta on vaikea pitää muuna kuin sensaatiohakuisena, yliampuvana ja motiiveiltaan poliittisena loanheittona."
 Jokisipilän mielestä ei ole pienintäkään epäselvyyttä siitä, etteikö perussuomalaiset kannattaisi suomalaista demokraattista järjestelmää.
 – Kyllä he ovat siihen sitoutuneita, niin kuin kaikki muutkin eduskuntapuolueet. He haluavat tuoda oman käden jälkensä politiikkaan nimenomaan näitä parlamentaarisia väyliä pitkin.
 Halla-ahon yllättävä ero
 Markku Jokisipilän kirjan päähenkilö on Jussi Halla-aho. Hänet Jokisipilä tapasi ja haastatteli useita kertoja. Halla-ahon mielestä perussuomalaiset menestyy vain niin kauan kuin puolue pystyy olemaan aito vaihtoehto perinteisille puolueille.
 Myös Jokisipilän mukaan perussuomalaisten suosio perustuu siihen, että äänestäjät ovat kokeneet puolueen olevan erilainen kuin perinteiset puolueet, jotka ovat Suomea hallinneet vuosikymmeniä.
 Jokisipilä ei usko, että perussuomalaiset on ohimenevä ilmiö suomalaisessa politiikassa, vaan puolue on tullut jäädäkseen.
 – Perussuomalaiset tulee pysymään merkittävänä poliittisena voimana myös jatkossa. Se on osoittanut kolmet eduskuntavaalit peräkkäin, että sen ideologiselle linjalle on kysyntää. He ovat selkeästi erottuva vaihtoehto.
 Markku Jokisipilän mukaan julkisuus kohtelee perussuomalaisia aivan eri tavalla kuin muita puolueita. Yrjö Hjelt / Yle
 "Perussuomalaiset on eduskuntapuolueistamme ainoa, jonka politiikan oikeutuksen ja toiminnan hyväksyttävyyden, osin laillisuudenkin, osa poliittisten kilpailijoiden, median ja tutkimuksen edustajista systemaattisesti pyrkii kyseenalaistamaan."
 Jokisipilän viimeistellessä kirjaa, Jussi Halla-aho ilmoitti jättävänsä puolueen puheenjohtajuuden. Jokisipilä sanoi sekä yllättyneensä että ei yllättyneensä asiasta.
 – Kun kuuntelin uusin korvin niitä aiemmin tekemiäni haastatteluja, sieltä oli aistittavissa tällainenkin vaihtoehto.
 Jokisipilän mukaan  Riikka Purran  tulo puolueen puheenjohtajaksi ei tule merkittävästi muuttamaan puolueen linjaa. Halla-ahon kansallismielinen ja maahanmuuttokriittinen politiikka saa jatkua.
 – Näissä tärkeissä kysymyksissä linja ei tule muuttumaan miltään osin. Kyllä Purra on hyvin sitoutunut siihen linjaan, jota perussuomalaiset toteutti Jussi Halla-ahon aikana.
 Kirjailija pani itsensä likoon
 Markku Jokisipilän kirja ei ole perinteiseen tapaaan kirjoitettu tutkimus politiikasta.
 Kirjassa Jokisipilä laittaa itsensä peliin – kertoo omista tuntemuksistaan, ihmettelee tutkijakollegoidensa persuvihaa ja valottaa haastattelujen taustoja.
 Hän kertoo vierailuistaan tv-studioissa ja puoluekokouksissa, on ikään kuin yksi kirjan henkilöistä. Osallistuja enemmän kuin sivusta katsova tarkkailija.
 Kirjan sankari on eittämättä Jussi Halla-aho, jolle tehtiin katala temppu Jyväskylässä 2017. Juuri valitun puheenjohtajan alta vetäistiin matto. Ja sen teki kirjan konna  Timo Soini , joka ei kestänyt Halla-ahon valintaa.
 Jokisipilä ei paneudu kirjassa siihen, tekivätkö  Juha Sipilä ,  Petteri Orpo  ja Timo Soini salaisen sopimuksen perussuomalaisten sivuun kampeamisesta. Hänen mukaansa tapahtumat ovat liian lähellä, että aihetta kannattaisi vielä tutkia.
 Sen sijaan Jokisipilä ihmettelee sitä, mikä sai Timo Soinin tahraamaan oman maineensa perussuomalaisten menestyksen luojana. Miehestä, joka nosti pienpuolueen kolmen suuren perinteisen puolueen rinnalle, tulikin luopio.
 – Hänhän oli tilanteessa, jossa oli kyse siitä, haluaako hän jatkaa ulkoministerinä vai haluaako olla uskollinen omalle puolueelleen. Hän päätti hylätä itse perustamansa puolueen, mikä oli aikamoinen takinkääntö, Jokisipilä sanoo.
 Kursiivilla olevat sitaatit ovat Markku Jokisipilän kirjasta Perussuomalaiset Halla-ahon ja Purran linjalla.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 1.10. kello 23.
 Lue lisää:
 Perussuomalaisten puheenjohtaja Riikka Purra kyseenalaistaa Suomen avun: "Tuodaan ihmisiä, jotka ovat saaneet turvapaikan ja lähteneet Afganistaniin lomailemaan"
 Analyysi: Riikka Purra hyökkää oikealta punavihreän hallituksen kimppuun
 Analyysi: Mitä tapahtui perussuomalaisten “ihmiskäsitykselle”? Puolue saa uuden puheenjohtajan ja kelpaakin ehkä taas kokoomukselle hallitukseen
 Timo Soinin muistelmat piirtävät kuvan elämyshakuisesta nautiskelijasta, jolle politiikka on ollut "tämänpuoleista gospelia"

Markku Jokisipilän uutuuskirja perussuomalaisista syyttää mediaa ja yliopistoväkeä puolueen inhoamisesta ja ideologian vääristelystä


Summary: Sopimuksen tavoitteena on säännöllisen rahti- ja matkustajalaivaliikenteen avaaminen Turun ja Gdynian välille. Aiesopimus reitistä tehtiin jo vuonna 2019.

Turun Satama haluaa käynnistää säännöllisen laivayhteyden Puolaan. Turun Satama on keskustellut asiasta puolalaisen Gdynian sataman kanssa, jonka kanssa se solmi vuonna 2019 aiesopimuksen yhteistyöstä.
 Sopimuksen tavoitteena on säännöllisen rahti- ja matkustajalaivaliikenteen avaaminen Turun ja Gdynian välille.
 Turun Sataman toimitusjohtajan  Erik Söderholmin  mukaan molempien satamien toiveena on ollut yhteistyön nopea edistyminen, mutta koronapandemia on hidastanut suunnitelmien etenemistä. Tänä syksynä neuvotteluja on tarkoitus tiivistää.
 –Yhteisenä tavoitteena on linjaliikenteen käynnistyminen viimeistään vuonna 2023, Söderholm kertoo Turun Sataman tiedotteessa.
 Puolan pohjoisrannikolla sijaitseva Gdynia on yksi maan kolmesta suurimmasta satamasta. Viime vuosina satamassa on panostettu mittavasti sataman infrastruktuurin ja maayhteyksien kehittämiseen.
 Vaihtoehto Via Balticalle
 Söderholmin mukaan säännöllinen linjalaivayhteys Puolaan tukisi koko läntisen Suomen elinkeinoelämää. 24 tuntia kestävä laivamatka tarjoaisi Söderholmin mukaan kustannustehokkaan vaihtoehdon Via Baltican kautta kulkevalle reitille.
 - Vahvassa talouskasvussa olevan Puolan lisäksi yhteys toimisi porttina Keski- ja Etelä-Euroopan markkinoille niin vientiä kuin tuontia ajatellen, Söderholm maalailee.
 Turun Sataman operatiivisen johtajan Antti Pekanheimon mukaan lähtöjä Puolaan olisi näillä näkymin kaksi kertaa viikossa.
 – Molemmat satamat ovat vahvasti sitoutuneet yhteistyöhön, joten tällä hetkellä ykkösasiana on oikean varustamokumppanin löytäminen, Pekanheimo sanoo tiedotteessa.

Turun Satama haaveilee säännöllisestä laivayhteydestä Puolaan – keskustelut käynnissä


Summary: Poliisi epäilee Tapulikaupungin tuhotyöstä 45-vuotiasta miestä ja Metsälän törkeästä vahingonteosta sekä muista rikoksista keski-ikäistä miestä. Vesalan epäillystä tuhotyöstä poliisi kaipaa vihjeitä.

Eri puolilla Helsinkiä roihusi viime viikolla kolme tulipaloa, joita epäillään tahallaan sytytetyiksi. Poliisin mukaan tapaukset eivät liity toisiinsa.
 Vesalassa ainakin kolme asuntoa vaurioitui pahoin myöhään maanantai-iltana 20. syyskuuta Uittamontiellä tapahtuneessa rivitalopalossa. Henkilövahingoilta säästyttiin.
 Poliisilla ei ole vielä tiedossa Vesalan tulipalon mahdollista sytyttäjää, eli tuhotyöksi epäilty juttu on niin sanotusti yhä pimeä.
 – Saamiemme vihjeiden mukaan ennen tulipaloa rivitalon lähellä olisi ollut nuorisoporukka, joka oli räjäytellyt ilotulitteita, toteaa kaikkien kolmen tapauksen tutkinnanjohtaja, rikostarkastaja  Jari Koski  Helsingin poliisilaitokselta.
 Vesalan tapausta tutkittaessa poliisille selvisi, että kolmeen tulipalossa vaurioituneeseen asuntoon oli murtauduttu palon jälkeisenä torstaina 23. syyskuuta. Asunnoista oli anastettu omaisuutta.
 Poliisi tutkii rikosta törkeänä varkautena. Poliisilla ei ole vielä tiedossa murtovarkaan tai murtovarkaiden henkilöllisyyttä.
 – Alueella on nähty kaksi nuorehkoa miestä varkauteen liittyen, mutta syksyn pimeys vaikeuttaa asian selvittämistä, kertoo Koski.
 Kaikki tapauksen selvittämisessä auttavat vihjeet ovat poliisille edelleen tervetulleita.
 Tapulikaupungin tulipalon motiivi selviämässä
 Tapulikaupungissa Porvarinkujalla keskiviikkona 22. syyskuuta tapahtuneesta rivitalopalosta poliisi epäilee 45-vuotiasta miestä. Tuhotyöstä epäilty oli tapahtumapaikalla tulipalon jälkeen.
 Kaksi rivitalon asunnoista tuhoutui tulipalossa täysin, ja kolmeen aiheutui mittavia vahinkoja. Yksi henkilö toimitettiin sairaalaan saamaan hoitoa.
 Tapulikaupungin palon osalta poliisilla on alustava käsitys sytyttämisen motiivista.
 – Koska esitutkinta asiassa on vielä kesken ja rikoksesta epäiltyä ei ole päästy asianmukaisesti kuulustelemaan, niin asiaa ei ole julkisuuteen mahdollista tässä vaiheessa kertoa, sanoo Koski.
 Metsälän tulipaloista epäillään keski-ikäistä miestä
 Kolmas viime viikon tahallisesti sytytetyiksi epäillyistä tulipaloista oli sunnuntaina 26. syyskuuta Metsälässä Läkkisepäntiellä. Teollisuusalueella oli aamuyöllä tulessa useita kohteita.
 Yhden rakennuksen takana olleen auton eteen oli kasattu palavaa materiaalia, joka oli sytytetty tuleen. Lisäksi alueella paloi auton rengas, styrox-levy ja roskasäiliö.
 Poliisi epäilee keski-ikäistä miestä törkeästä vahingonteosta ja kolmesta muusta vahingonteosta. Poliisi on ottanut epäillyn kiinni, ja häntä on kuultu. Poliisilla on alustava käsitys teon motiivista.
 Tapausten esitutkinta jatkuu todistajia ja asianosaisia kuulustelemalla sekä teknisellä tutkinnalla.
 Lisää aiheesta:
 Poliisi epäilee Helsingin Vesalan viimeöistä tulipaloa tahallaan sytytetyksi – yksi rivitalon asunnoista oli palokunnan saapuessa ilmiliekeissä
 Poliisi epäilee Helsingin Tapulikaupungin rivitalopaloa tuhopoltoksi – epäilty sytyttäjä oli tapahtumapaikalla palon jälkeen
 Helsingissä aamuyöllä kaksi tulipaloa – Metsälän pienteollisuusalueen paloja epäillään tahallaan sytytetyiksi, poliisi tehnyt kiinnioton

Helsingissä roihusi kolme tuhopolttoa viikon sisällä, yksi näistä edelleen "pimeä" – palanut rivitalo houkutteli paikalle myös murtovarkaat


Summary: Tunisian demokratia on ahdingossa presidentin keslkitettyä valtaa itelleen ja taloudella menee huonosti.

Tunisian presidentti  Kais Saied  on nimittänyt uudeksi pääministeriki  Najla Bouden Romdhanen .
 Romdhane on ensimmäinen naispuolinen pääministeri Tunisiassa.
 Hän on tekniikan professori ja on työskennellyt myös muun muassa Maailmanpankissa.
 Saled kertoo kehottaneensa Romdhanea muodostamaan hallituksen mahdollisimman pian.
 Tunisiassa arabikeväänä saavutettu demokratia on ollut viime aikoina uhattuna. Maan talous on kriisissä ja johtavat poliitikot ajautuivat kesälllä törmäyskurssille.
 Presidentti erotti heinäkuussa hallituksen ja keskeytti parlamentin toiminnan. Hän on myös ilmoittanut voivansa hallita asetuksilla. Taustalla oli johtavien poliitikkojen kyvyttömyys yhteistyöhön.
 Oppositio on syyttänyt presidenttiä vallankaappauksesta. Saledia on painostettu sekä kotimaasta että ulkomailta muodostamaan uusi hallitus.
 Uuden hallituksen asema ei ole niin vahva kuin aiempien, sillä Saied on keskittänyt valtaa itselleen. Hän ilmoitti viime viikolla, että hallitus on vastuussa presidentille, joka voi valita ja erottaa ministereitä.
 Aiheesta aiemmin:
 Arabikevään mallimaa ajautui kaaokseen – mitä Tunisiassa on tekeillä, neljä kysymystä ja vastausta

Tunisia sai ensimmäisen naispääministerin – Najla Bouden Romdhanen virkakausi alkaa kriisin keskellä


Summary: Sjöfartsverket löysi ennestään tuntemattoman hylyn viime viikolla Holmön edustalta Merenkurkusta. Alus pyritään tunnistamaan 3D-kuvien avulla.

Viime viikolla Sjöfartsverket eli Ruotsin vastine Merenkulkulaitokselle ilmoitti tuntemattoman hylyn löydöstä Merenkurkussa.
 Hylky makaa 35 metrin syvyydessä Holmön eteläpuolella Uumajan edustalla.
 David Sten  on komentaja Jacob Hägg- aluksella, joka teki löydön. Sten ei ollut työvuorossa löytöhetkellä, mutta innostui tietenkin löydöstä.
 – Hylkyjä löytyy melko usein ja yleensä ne on merkitty merikarttaan, toisin kuin tämänkertainen, Sten sanoo.
 Jacob Hägg -alus miehistöineen kerää parhaillaan dataa vesistön syvyydestä merikarttojen päivitystä varten.
 – Oikeastaan ei ole meidän tehtävämme selvittää hylkyjen tietoja, mutta kyllähän tämä kiinnostaa henkilökohtaisesti, Sten toteaa.
 Onko kyseessä Dodona?
 David Sten arvelee, että kyseessä on vuonna 1913 uponnut Dodona-höyrylaiva, joka oli rakennettu vuonna 1882.
 Kyseinen alus oli ollut hinattavana Holmsundiin karilleajon jälkeen, mutta piti irroittaa hinauksesta huonon kunnon takia.
 Höyrylaivasta on olemassa haaksirikkoraportti. Dodona oli vajaa 75 metriä pitkä.
 – Siinä tapauksessa alus on ajelehtinut ulommaksi ennen uppoamista. Luulemme että kyseessä on Dodona, koska mitat näyttäisivät olevan yksi yhteen.
 Onko kuvassa vuonna 1913 kadonnut Dodona? Sjöfartsverket
 Sveriges Radio P4 Västerbottenille Sten kommentoi, että aluksesta on olemassa kuvamateriaalia, sekä tietoa tuulensuunnasta johon hylky on ajelehtinut.
 Tämä vahvistaa entisestään teoriaa, että kyseessä on juuri Dodona.
 Sjöfartsverket skannaa merenpohjaa 3D-kuvauslaitteilla, joista hylky erottuu poikkeuksellisen selkeästi.
 – Ajan mukaan silmä harjaantuu analysoimaan merenpohjasta saatua dataa. Kuvasta poistetaan tietokoneohjelmalla häiriöt, kuten esimerkiksi kalaparvet.
 3D-kuvasta erottuu selkeästi laivan ääriviivat ja muoto. Koska alus oli menossa purettavaksi, ei siinä todennäköisesti ole lastia eikä nesteitä joista voisi olla ympäristölle haittaa.
 Aiheesta voi keskustella torstaihin 30. syyskuuta kello 23:een asti.
 Lue seuraavaksi:
 Ruotsin radio sai videomateriaalia Estonian hylyn repeämästä – Professori: "Vauriot näyttävät paljon pahemmilta kuin odotin"
 Oulusta löytynyt 1600-luvun laivahylky kylpee nyt kemikaaleissa – tavoitteena saada arvokas hylky yleisön nähtäväksi lähivuosina
 Artikkelia korjattu 29.9.21 kello 14.40: Uppoamisvuosi 1913 eikä 2013

Merenkurkusta löytyi tuntematon hylky – nyt selvitetään, voisiko kyseessä olla vuonna 1913 uponnut vanha höyrylaiva


Summary: Elokapinan toimintatavalle heristetään sormea sekä oppositiosta että hallituksesta. Kristillisdemokraattien mukaan mielenosoitus uhkaa kääntyä tarkoitustaan vastaan. Vasemmistoliitto antaa tukea  kansalaistottelemattomuudelle.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Vihreiden puheenjohtaja, sisäministeri  Maria Ohisalo  joutui kommentoimaan ympäristöliike  Elokapinan suunnitelmia  eduskunnan budjettikeskustelun yhteydessä.
 Elokapina aloitti keskiviikkoiltana Helsingissä Mannerheimintiellä mielenilmauksen, jonka on määrä kestää kymmenen päivää. Poliisi on kehottanut mielenosoittajia valitsemaan toisen paikan mielenosoitukselleen.
 Perussuomalaisista ja kokoomuksesta kysyttiin, miksi poliisi joutuu käyttämään niukkoja resurssejaan mielenosoittajien paimentamiseen. Ohisalolta penättiin, antaako ministeri tukensa Elokapinan toiminnalle.
 Keskustan  Pekka Aittakummun  mukaan suomalaisia ihmetyttää, annetaanko yhdelle ryhmälle suoraan tai epäsuorasti lupa rikkoa lakia.
 – Tuleeko myös Elokapinan noudattaa Suomen lakia ja poliisin ohjeita ja määräyksiä, Aittakumpu kysyi.
 Ohisalo vastasi korostamalla lainsäätäjien ja poliisin vastuiden eroa. Hän korosti, ettei voi ministerinä ohjata poliisin operatiivista toimintaa.
 – Se mikä on laitonta on laitonta, se on selvää. Lainsäätäjille pitäisi olla selvää täällä, että me säädämme lait ja lain valvojat valvovat lakeja. Oikeusvaltiossa tämä työnjako menee niin, Ohisalo sanoi.
 Myöhemmin keskiviikkona Ohisalo kertoi haastattelussa luottavansa siihen, että viranomaiset hoitavat työnsä kentällä.
 – Jos poliisi tekee lainvalvojana sellaisen tulkinnan, että se on laitonta, sitten se on laitonta, Ohisalo toisti vastatessaan kysymykseen Elokapinan mielenosoituksen laillisuudesta.
 Oppositio ei hyväksy Elokapinan aikeita
 Oppositiopuolueista ei löydy ymmärrystä ympäristöliike Elokapinan aikomukselle asettua  mielenosoitukseen Mannerheimintielle .
 Kokoomuksen varapuheenjohtaja  Antti Häkkänen  toteaa, että mielen osoittaminen on kaikkien oikeus, mutta sitä ei voi tehdä missä tahansa.
 – Muilla ihmisillä on oikeus elää normaalia elämään, mennä töihin, päiväkotiin ja harrastuksiin ja nauttia liikkumisen vapaudesta. Eli kenelläkään ei ole oikeutta kohtuuttomasti haitata myöskään muiden oikeuksia.
 Perussuomalaisten puheenjohtaja  Riikka Purra  sanoo, ettei Elokapinan toiminta ole kohtuullista kansalaisvaikuttamista.
 – Mikäli suomalainen Elokapina oikeasti haluaisi vaikuttaa globaaliin ilmastoon ja globaaleihin päästöihin, eli tähän itse ongelmaan, niin se menisi varmasti katkomaan liikennettä johonkin muuhun maahan kuin siihen, jossa hallitus kuulemma tekee maailman kunnianhimoisimpia ilmastotoimia, Purra sanoo.
 Myös kristillisdemokraattien puheenjohtaja  Sari Essayah  pitää Elokapinan toimintaa "ylimitoitettuna".
 – Ei voi ajatella niin että Helsingin pääväylä suljetaan 10 päiväksi ja aiotaan myös yöpyä tuossa Mannerheimintiellä. Meillä on esimerkiksi hälytysajoneuvoja, joiden tarvitsee päästä nopeinta mahdollista reittiä perille.
 Essayahin mukaan Elokapinan protesti voi kääntyä sen omaa tavoitetta vastaan.
 – Kaikkein harmillisinta on se, että tämähän kääntyy itse asiaa, ilmastonmuutoksen torjuntaa vastaan. Uskon, että on paljon ihmisiä, jotka ärsyyntyvät tästä.
 SDP:n Lindtman ja Keskustan Pylväs paheksuvat
 Hallituspuolueista demarit ja keskusta kommentoivat Elokapinan hanketta paheksuen, vaikka korostavat ilmaisunvapauden merkitystä.
 – Suomessa on monia tapoja ilmaista se mielipiteensä muullakin tavalla kuin tukkimalla Mannerheimin tien liikenne useiksi päiviksi, jopa 10 päivän ajaksi, sanoo SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Lindtman .
 Elokapina vaatii hallitusta julistamaan kansallisen ilmastohätätilan ja kiristämään päästövähennystavoitteita tuntuvasti.
 Lindtman toteaa, että ilmastonmuutos on ihmiskunnan suurimpia uhkia ja hallitus tekee jo nyt mittavia toimia ongelman ratkaisemiseksi.
 – Suomi on tässä nyt maailman kärjessä. Meillä on yksi maailman kunnianhimoisimmista ilmastotavoitteista ja juuri tehdyt tuoreet päätökset ja linjaukset siitä, miten se tavoite saavutetaan viimeistään vuonna 2035.
 Keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Juha Pylväs  sanoo, ettei hyväksy Elokapinan toimintatapaa ollenkaan.
 – Mielenosoittaminen on ihan ok, kun noudatetaan poliisin ohjeita ja osoitetaan sitä mieltä siellä missä poliisi on ohjannut sitä osoitettavaksi. Nythän Elokapina ei toimi näin.
 Vasemmistoliitto korostaa oikeutta mielenilmauksiin
 Vasemmistoliiton puheenjohtaja, opetusministeri  Li Andersson  kieltäytyi kiireisiinsä vedoten Ylen haastattelupyynnöstä. Vasemmistoliitosta asiaa kommentoi kansanedustaja  Mai Kivelä .
 – Mielenosoittaminen on perustuslaissa turvattu kansalaisoikeus. Jos kyse on rauhanomaisesta kansalaistottelemattomuudesta, niin se on asia, joka kuuluu demokratiaan.
 Kivelä toteaa, että mielenosoituksen mahdollisia rikosoikeudellisia seurauksia arvioivat muut henkilöt kuin politiikot.
 Kivelä sanoo, että poliisin ei tulisi koskaan käyttää rauhanomaisiin mielenosoittajiin kohtuutonta voimaa.
 – Poliisilain mukaan voiman käytön tulee olla oikeutettua. Itse en pidä oikeutettuna, jos rauhanomaisiin mielenosoittajiin, joilla on perusteltu syy olla kadulla, kohdistetaan voimaa.
 Juttua muutettu klo 16.43.: Lisätty eduskunnassa käyty keskustelu.
 Poliisi ja Elokapina napit vastakkain Mannerheimintien mielenosoituksesta: "Tarvittaessa menemme putkaan ja otamme sakot vastaan"
 Ilmastoliikkeen mielenilmaus saa seurakseen vastamielenosoituksen Mannerheimintiellä – Osallistuja: "Huomenna ei hyvä heilu Elokapinalle"
 Elokapinassa katuja katkaisee nyt myös yli 45-vuotiaiden poppoo – Osa näistä keskiluokkaisista äideistä ja isistä myös maksaa kiinniotettujen aktivistien sakkoja

Vihreiden Ohisalolta vaadittiin kantaa Elokapinan mielenosoitukseen eduskunnan budjettikeskustelussa - sisäministeri: "Se mikä on laitonta on laitonta, se on selvää"


Summary: Ralliradio tarjoilee Suomen MM-rallin käänteet alusta loppuun. Lähetystä 70-vuotisjuhlarallista on tarjolla yhteensä reilut 40 tuntia.

Suomen MM-ralli käynnistyy Jyväskylässä perjantaina. Rallitallien pilttuut ovat jo nousseet Lutakon aukiolle. Myös Ylen Ralliradion kisastudio aukion laidalla on viittä vaille valmis.
 Ralliradion toimittajat  Sanna Pirkkalainen  ja  Jussi Lindroos  ovat keskiviikkona paikalla tutustumassa uuteen studioon sekä uuteen työkaveriinsa  Jari Ketomaahan . Pitkän linjan ralliammattilainen korvaa lähetyksen asiantuntijana aiemmin toimineen  Riku Tahkon .
 – Olette hyvissä käsissä, Sanna Pirkkalainen lupaa kuulijoille, kehuen Ketomaan osaamista.
 5-vuotiaasta saakka Ralliradiota kuunnellut Jari Ketomaa on mielissään uudesta tehtävästään. Aiemmin Ketomaa on nähty kisassa kuljettajana.
 – Ralliradio on legendaarinen tuote, on hienoa olla osa tätä tiimiä.
 Lutakon kisastudiossa työskentelevät myös toimittaja  Tony Melville , on air -tuottaja  Vesa Winberg  ja sometoimittaja  Laura Tolonen . Erikoiskokeita selostavat  Aki Laine ,  Mari Pekkanen  ja  Joni Pakarinen .
 – Tämä on hienointa, mitä radiossa voi tehdä, Sanna Pirkkalainen toteaa yli 20 Ralliradion kokemuksella.
 Ralliradio elää rallitunnelmissa tapahtuman alusta sen loppuun saakka. Ralliradio on vankka perinne, tämänvuotinen lähetys on järjestyksessään jo 31. Vastaavaa, vuosittain toistuvaa lähetystä ei tehdä missään muualla maailmassa.
 Tänä vuonna juhlarallista tehdään lähetystä yli 40 tuntia.
 – Juhlavuoden kunniaksi Yle tarjoaa kaikkien aikojen laajimman rallipalvelun radiossa, televisiossa, Areenassa ja verkossa. Muun muassa kaikki 19 erikoiskoetta näytetään suorana Areenassa, kertoo Ralliradion tuottaja  Arvo Vuorela .
 Ralliradio on paitsi loistavaa yleisön palvelua, myös vaikutusvaltainen järjestysmies, Vuorela muistuttaa.
 – Muistan, kuinka Simo Lampinen hermostui kerran Markko Märtinin aikana siitä, kun äijät hyppivät reitille ja erikoiskoe meinattiin joutua keskeyttämään. Simo tuli studioon ja sanoi, että nyt pois sieltä reitiltä. Tony Melville sanoi saman englanniksi ja ehkä myös ranskaksi. Kuinka ollakaan, kaikki siellä metsikössä kuuntelivat radiota ja tottelivat kiltisti.
 Osa Ralliradion viehätystä ovat juontajien kisan edetessä pikkuhiljaa huonommaksi muuttuvat jutut.
 – Perjantai menee järkevien juttujen parissa, mutta lauantaina iltapäivällä väsymystila on riittävän hyvä ja vastuu siirtyy kuulijalle, Jussi Lindroos arvioi.
 Levottomia juttuja on tarjolla myös  Juha-Pekka Taskisen  Bensaa suonissa -ohjelmassa, joka kuullaan torstaina ennen rallia sekä perjantai- ja lauantai-iltoina rallin ollessa tauolla. Rallikansanradion kuuma linja lähetykseen on 014-4444 993.
 Ralliradion yleisöpuhelin palvelee numeross 014 4444 993. Tektiä, kuvia ja videooita voi lähettää WhatsApp numeroon 044 421 6700. tai sähköpostiin  mm-ralli@yle.fi .
 Ralliradion FM-taajuudet ovat 99,3 MHz Jyväskylä ja 97,0 MHz Pihtipudas. Yle Areenassa Ralliradiota pääset kuuntelemaan osoitteista  yle.fi/mmralli  tai  Radio Suomi Jyväskylä . Radiot.fi -sovelluksesta Ralliradio löytyy nimellä Yle Radio Suomi Jyväskylä.
 Oheisessa videossa hyväntuulinen ralliradiotiimi valmistautuu vuoden kohokohtaan.  Kalle Pallonen  jututtaa Jussi Lindroosia, Sanna Pirkkalaista, Jari Ketomaata, Arvo Vuorelaa sekä  Petri Hårdia .

“Tämä on hienointa mitä radiossa voi tehdä”, sanoo Sanna Pirkkalainen – Ylen Ralliradio valmistautuu jälleen palvelemaan yleisöä


Summary: Rocky! Return of the Loser -monologi kertaa aluksi tutun elokuvan tarinaa. Hiljalleen esitys alkaa kuoria esiin ennakkoluuloja ja pelkoja, joita moni tiedostavaan vasemmistolaiseen sivistyneistöön lukeutuva tuntee toisin ajattelevia kohtaan.

Helsinkiläisen Viirus-teatterin uudenkarhea teatteritila trendikkäällä Jätkäsaaren alueella näyttää kutsuvalta suurine ikkunoineen. Ovesta valuu sisään väkeä ja tervehdyksiä huudahdellaan ruotsiksi, suomeksi ja englanniksi.
 Stereotypian mukaan kulttuuriväki on vasemmistolaista, suvaitsevaa, elitististäkin. Viiruksen juuri ensi-iltansa saanut esitys  Rocky! Return of the Loser  on valmis löylyttämään heitä ja heidän asenteitaan.
 Rocky!  on tanskalaisen näytelmäkirjailija-ohjaaja  Tue Bieringin  konsepti. Hän ohjasi oman tekstinsä kööpenhaminalaiselle Husets Teaternille vuonna 2017. Esityksestä tuli jättimenestys ja se voitti useita teatterialan palkintoja.
 Rocky!  on kiertänyt niin Tanskaa kuin festivaalejakin. Tanskalaisella teatterifestivaalilla se iski  Martin Bahneen  ja ohjaaja  Jussi Sorjaseen .
 – Se älyllinen ja emotionaalinen ristiriita, jonka esitys sai aikaiseksi, oli juuri sitä, mitä ainakin minä teatterilta haluan, Sorjanen kertoo.
 Jussi Sorjasen mielestä kulttuurivasemmisto kyyristelee turvallisen kuplansa suojassa.  Harri Fagerholm / Yle
 Rocky! Return of the Loser  on monologi, jossa Martin Bahnen esittämä henkilö elää suomenruotsalaisen vasemmistoeliitin kulttuurikuplassa. Näytelmä käyttää  Rocky -elokuvaa ja  Sylvester Stallonen  esittämää nyrkkeiljähahmoa allegoriana, vertauskuvana.
 Rocky on se kulman kundi, joka kokee, että maahanmuuttajat ovat tulleet ja vieneet hänen työnsä ja mahdollisuutensa. Se kouluja käymätön mies, jonka mielestä maahan muuttaa tukea tarvitsevaa väkeä, vaikka omiakaan ei pystytä auttamaan. Rocky on myös se tyyppi, joka lähtee sivistämään itseään ja iskee vihervasemmistolaisia intellektuelleja heidän omilla aseillaan. Vyön alle.
 Olisiko tämän päivän Pohjantähden Koskela perussuomalainen?
 Ohjaaja Jussi Sorjanen kokee olevansa itse osa kulttuurivasemmistoa.
 – Näen, että meillä on taipumus olla näkemättä omaa ylimielisyyttämme ja omahyväisyyttämme. Ja ylenkatsetta, joka kohdistuu tiettyihin kansanosiin.
 Sorjasen mukaan se tapa, jolla kulttuurivasemmisto katsoo vaikkapa perussuomalaisten äänestäjiä, on stereotypioiden ja sumuisten olettamusten värittämää. Hänen mielestään vasemmistoälymystön ylimielisyys saattaa jopa olla osasyy oikeiston ja äärioikeiston nousuun viimeksi kuluneiden kymmenen vuoden aikana.
 Aiemminkin on nähty, että tietyn ryhmän ylenkatsominen voi johtaa sen voimistumiseen.
 – Minusta tuntuu, että jos  Väinö Linna  kirjoittaisi trilogiansa  Täällä pohjantähden alla  nyt, niin ne, jotka kirjassa ovat punaisia olisivat nyt perussuomalaisia. Siis Koskelan Akseli olisi varmaankin perussuomalainen, Sorjanen pohtii.
 Juonipaljastuksia ja yllätyksiä
 Rocky Balboa on  John G. Avidsenin  vuonna 1976 ohjaamassa elokuvassa lihaksikas könsikäs, johdateltavissa oleva juntti. Hän on täysi vastakohta sille, mitä vaikkapa suomenruotsalainen teatterintekijä haluaa olla.
 – Mielestäni vastenmielisyydessä, jota tunnemme äärioikeistoa kohtaan, on välillä kyse myös habituksesta, ulkoisesta olemuksesta. Olemme haluttomia olemaan missään tekemisissä itsestämme poikkeavien habitusten kanssa, Jussi Sorjanen sanoo.
 Martin Bahne ottaa mittaa sianraadosta näytelmässä Rocky! Return of the Loser. Ernest Protasiewicz
 Tekijöiden mukaan  Rocky!  -esitys ei pyri tarjoamaan vastauksia. Se ei myöskään kehota ymmärtämään rasistien tai äärioikeiston näkemyksiä. Se ei väitä, että tällaisia näkemyksiä vastaan pitäisi tulla ja päätyä johonkin kompromissiin. Sen sijaan se yrittää vakuuttaa, että kriittinen itsetarkastelu on paikallaan.
 – Kulttuurivasemmiston itsereflektion puute luo äärioikeistolle tilaa kasvaa edelleen, Sorjanen sanoo.
 Esityksen lopussa on käännekohta ja yllätys.
 (Jos et halua juonipaljastusta, voit hypätä tekstissä seuraavaan väliotsikkoon.)
 Viirus-teatterin näyttämön valokeilaan astuu ilmielävä oikeistopoliitikko, perussuomalaisten kaupunginvaltuutettu Vantaalta. Hän pitää lyhyen puheen. Yleisö alkaa kiemurrella.
 Jussi Sorjanen kertoo, että käänne yllätti hänet Tanskassa ja se näyttää yllättävän katsojat myös Helsingissä.
 Sorjasesta on kiinnostavaa, että helsinkiläisen ryhmäteatterin katsojassa herää voimakas tunnereaktio pelkästään siitä, että samassa tilassa on ihminen, joka ajattelee monesta perustavaa laatua olevasta asiasta eri tavalla kuin suurin osa katsomosta.
 Hänen mielestään tuossa hetkessä tulee esiin olennainen ristiriita, jota tulisi käsitellä.
 Rankka rykäisy yksin näyttämöllä
 Martin Bahne tekee näytelmässä hurjan urakan. Monologi on paitsi tiukkaa suoraa puhetta yleisölle myös raakaa fyysistä teatteria. Bahnen esittämä hahmo ruoskii itseään sekä henkisesti että erilaisin fyysisin tavoin. Pahimmillaan hän roikkuu katosta alasti ja teatteriverta valuvana.
 Esitysiltaan valmistautuminen vaatii tiettyjä rutiineja.
 – Käyn lenkillä, syön hiilareita ja vedän energiapatukoita. Ja sitten kuvittelen, että minulla on jotenkin muka paremmat edellytykset vetää se läpi, Bahne nauraa.
 Esityspäivinä salaatti ei riitä näyttelijä Martin Bahnen lounaaksi. Silloin pitää tankata jotain tukevampaa. Harri Fagerholm / Yle
 Valmistautuminen on taistelua epäonnistumisen pelkoa vastaan.  Rocky!  -esityksessä näyttelijä puhuu melkein kaiken suoraan katsojalle. Katsomo on aika ajoin valoissa niin, että näyttelijä näkee jokaisen kasvot. Se on sekä pelottavaa että kiehtovaa.
 Bahne tunnustautuu kontrollifriikiksi. Nyt kun tekstiä on kokonaisen esityksen verran yhden näyttelijän päässä, hallittavaa on valtavasti. Aivot eivät aina anna rauhaa edes yöllä.
 – Olen heräillyt öisin ja alkanut replikoida päässäni. Sitten on jotenkin yritettävä meditoida se kela pois mielestä.
 Esitys valmiissa paketissa – lisää vain tunne
 Kun Sorjanen ja Bahne päättivät toteuttaa  Rockyn  Viiruksen näyttämölle, he päättivät tehdä samanlaisen esityksen, jonka olivat nähneet Tanskassa. He ostivat oikeudet koko pakettiin. Mukana ei tullut vain teksti vaan myös ohjaus, lavastus, valot ja äänet.
 Martin Bahne urakoi yksin näyttämöllä puolitoista tuntia. Ernest Protasiewicz
 Tällaisia projekteja tehdään yleensä lähinnä suurissa teattereissa tai oopperataloissa. Monet Disney-musikaalit toteutetaan näin.
 – Tälle onkin naurettu, että me teemme tällaisen vasemmistoa itsekriittisesti tarkastelevan teoksen täysin kapitalistisella franchising-tuotantomallilla, nauraa Sorjanen.
 Sorjasen mukaan oma ohjaaja-ego oli pakko siirtää syrjään ja tehdä esitykseen vain sellaisia muutoksia, joita oli pakko tehdä ja jotka olivat sille eduksi. Lopulta suomalaiset tekijät eivät halunneet lisätä tai poistaa juurikaan mitään.
 Lue myös:
 Testaa kuulutko kulttuurieliittiin!
 “Vihasin häntä välittömästi”, Sylvester Stallone sanoo Rocky-vastanäyttelijästään – Lyönnin jälkeen Stallone oli neljä päivää sairaalassa
 Saako perussuomalaisen esittää itsensä näköisenä?

Palkittu näytelmä syyttää kulttuurieliittiä muiden väheksymisestä – ohjaaja: “Meillä on taipumus olla näkemättä omaa ylimielisyyttämme”


Summary: Keski-Suomen sairaanhoitopiirin hallitus on päättänyt, ettei sairaanhoitopiirillä ole edellytyksiä siirtyä Aster-hankinnan seuraavaan vaiheeseen. Neljä aluetta ovat olleet yhdessä hankkimassa uutta asiakas- ja potilastietojärjestelmää sosiaali- ja terveyspalveluihin.

Etelä-Savon sosiaali- ja terveydenhuollon kuntayhtymä (Essote)

Pohjois-Karjalan sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymä, Siun sote

Ankarasti arvosteltu ja erityisesti Keski-Suomen kunnissa vastustusta herättänyt potilastietojärjestelmähankinta ei etene Keski-Suomessa. Asiasta päätti Keski-Suomen sairaanhoitopiirin hallitus tänään.
 Sairaanhoitopiirin hallitus toteaa, ettei sairaanhoitopiirillä ole edellytyksiä siirtyä Aster-hankkeen toimitusvaiheeseen.
 Hallitus yhtyi myös sairaanhoitopiirin 21. syyskuuta tekemään päätökseen, että Keski-Suomen osalta Aster-hankkeen päätöksenteosta tehdään ulkopuolinen selvitys.
 Sairaanhoitopiirin hallituksen mukaan asiasta päättää lopullisesti sairaanhoitopiirin valtuusto.
 "Sähköinen ajanvaraus melkein innovaatio julkisella sote-puolella"
 Keski-Suomen sairaanhoitopiirin johtaja  Juha Kinnunen  on pettynyt tilanteeseen.
 – Meillä oli valinnan paikka, otammeko kehityksen vai pysähtyneisyyden tilan. Valitettavasti kunnat valitsivat pysähtyneisyyden, hän sanoo.
 Sairaanhoitopiirin hallitus päätti asiasta yksimielisesti. Kinnusen mukaan kuntien viesti on selvä, eikä toimitussopimuksen solmimiselle ole mandaattia.
 Koko Aster-hankinnan kaatuminen näyttää nyt hyvin todennäköiseltä.
 – Minusta on surullista kansalaisten kannalta, että olemme sosiaali- ja terveyspalveluissa muita aloja helposti kymmenen vuotta takamatkalla ja taidamme jäädä vain lisää. Julkisessa terveydenhuollossa sähköinen ajanvaraus on melkein innovaatio, vaikka asia on ratkottu jo aika kauan sitten monilla muilla aloilla, Kinnunen sanoo.
 Hän ennustaa, että vanhat asiakas- ja potilastietojärjestelmät ovat käytössä vielä seuraavat viisi-kuusi vuotta. Vie aikaa, ennen kuin pian muodostuvat hyvinvointialueet saavat hankintoja liikkeelle.
 – Uusi kilpailutus varmaan tarvitaan, se on selvä. Lähivuosille ei ole näkyvissä muuta kuin vanhojen järjestelmien kehittämistä.
 Asterin hankintaprosessiin on Kinnusen mukaan kulunut tähän mennessä lähemmäs 10 miljoonaa euroa Keski-Suomen sairaanhoitopiirin rahoja. Tarjouskilpailu alkoi 2017.
 – Toki ymmärrän, että kunnat ovat huolissaan kustannuksista, mutta kunnille tämä olisi ollut nollariski. Tämä siirtyy hyvinvointialueiden kustannuksiin.
 Keski-Suomen kunnat vastustavat, lääkärit arvostelevat käytettävyyttä
 Keskisuomalaiskunnissa Aster-potilastietojärjestelmähankinnan vastustuksen taustalla ovat olleet muun maussa hankkeen kohonneet kustannukset, mutta myös hyvin vahva epäluottamus Keski-Suomen sairaanhoitopiiriin asian valmistelussa.
 Keski-Suomen kunnat antoivat kannastaan keskiviikkona  yhteisen julkilausuman . Sen mukaan Keski-Suomen sairaanhoitopiirin tulee kunnioittaa omistajakuntiensa päätöksiä ja Aster-hankinnan valmistelu pitää keskeyttää välittömästi.
 Lääkärit  ovat arvostelleet uuden potilastietojärjestelmän käytettävyyttä.
 Keski-Suomen sairaanhoitopiirin hallituksen uusi puheenjohtaja  Tony Melville  (sd.) arvioi jo ennen tämän päiväistä kokousta, ettei Aster-asiassa ole näillä eväillä etenemismahdollisuuksia.
 Vaasan sairaanhoitopiiri perääntyy, jos Keski-Suomi ei lähde mukaan
 Uutta asiakas- ja potilastietojärjestelmää ovat olleet hankkimassa yhdessä Pohjois-Karjalan Siun sote, Keski-Suomen ja Vaasan sairaanhoitopiirit sekä Etelä-Savon sote-kuntayhtymä Essote.
 Yhteensä 700 000 asukkaan alueella uusi järjestelmä on ollut tarkoitus ottaa käyttöön vuodesta 2025 alkaen. Hankkeen kokonaiskustannus olisi lähes 350 miljoonaa euroa.
 Hankinnan eteneminen vaatisi kaikkien neljän sairaanhoitopiirin hyväksynnän.
 Siun sote ja Essote ovat hyväksyneet hankinnan.
 – (Kuntayhtymä) Essoten osalta olemme odottaneet Jyväskylän ratkaisua ja seuranneet asiaa. Jos Jyväskylä jättäytyy pois, rupeamme miettimään uudelleen mitä vaihtoehtoja on, Essoten kuntayhtymän valtuuston puheenjohtaja, kokoomuspuolueen  Ari Hänninen  kommentoi uutista tuoreeltaan.
 Vaihtoehdoista ei ole Hännisen mukaan käyty Essotessa vielä keskustelua.
 – Tällä hetkellä ei ole vaihtoehdoista keskusteltu. Kesäkuussa tehtiin päätös, että olemme hankkeessa mukana ja sen mukaan tähän asti olemme edenneet.
 Vaasan sairaanhoitopiiri kertoi alkuviikosta, ettei se päätä potilastietojärjestelmähankinnasta vielä 4. lokakuuta, vaan lykkää päätöksenteon marraskuun loppuun. Keskiviikkona sairaanhoitopiiri linjasi, että sekin vetäytyy hakkeesta, jos Keski-Suomi tekee samoin.
 Vaasan sairaanhoitopiirin johtajan  Marina Kinnusen  mukaan yhteisen järjestelmän eteen tehty työ on nyt aloitettava alusta.
 – Toki se on suuri pettymys siinä mielessä, että nyt tiputaan takaisin lähtökuoppiin. Ongelma ei kuitenkaan poistu, me tarvitsemme uuden potilas- ja asiakastietojärjestelmän ja se tulee vaatimaan kilpailutuksen. Eli olemme lähtökuopissa, Kinnunen toteaa.
 Samaa mieltä on myös sairaanhoitopiirin muutosjohtaja  Göran Honga .
 – Lievä pettymys. Kun on 20 vuoden ajan yrittänyt saada aikaan toimivia integroituja järjestelmiä Suomeen myös kansallisella tasolla, niin tietysti tämän pitkän työn jälkeen vähän huolestuttaa se, että miten nyt mennään eteenpäin. Tässä meni nyt neljä vuotta hukkaan, kyllä se pikkuisen tuntuu, myöntää Honga.
 Lääkäreiden äänitorvi on helpottunut
 Pohjois-Karjalan Siun sote hyväksyi jo kertaalleen Aster-hankinnan, mutta sairaanhoitopiirissä asiasta on puhjennut raju riita lääkäreiden ja sairaanhoitopiirin johdon kesken. Alkusyksystä yli 180 lääkäriä allekirjoitti vetoomuksen, jossa vaadittiin hankkeen perumista.
 Nyt, kun Keski-Suomen päätös näyttää kaatavan koko hankinnan, asiaa äänekkäästi vastustanut lääkäri on tyytyväinen.
 – Suuri helpotus on se päällimmäinen tunne. Hankkeeseen liittyvät uhkakuvat olivat Siun soten kannalta niin suuria toteutuessaan, että kyllä tunnelma on helpottunut, sanoo vatsaelinkirurgian apulaisylilääkäri  Lauri Pautola  Siun sotesta.
 Pautolan mielestä Siun sotessa täytyy nyt miettiä tietojärjestelmähankintaa puhtaalta pöydältä ja ottaa opiksi prosessista.
 – Henkilökunnan kannalta tässä on ollut suuria ongelmia eikä henkilökuntaa ole kuultu ennen päätöksentekoa, Pautola sanoo.
 Lue myös:
 Aster-potilastietojärjestelmän kohtalosta keskustellaan tänään Keski-Suomessa, kotimainen vaihtoehto kävi esittäytymässä Vaasan sairaanhoitopiirin edustajille maanantaina
 Sairaanhoitopiirien yhteisen asiakas- ja potilastietojärjestelmän hankinta koki kovan kolauksen – Keski-Suomen kunnat vastustavat hankintaa
 Vaasan sairaanhoitopiiri lykkää päätöksentekoa kohutusta Aster-potilastietojärjestelmästä
 Onko parjatulle Aster-potilastietojärjestelmälle vaihtoehtoja? Kaksi kotimaista yritystä uskoo pystyvänsä samaan edullisemmin: "Toteutettavissa huomattavasti halvemmalla"
 Neljä aluetta on hankkimassa satojenmiljoonien eurojen potilastietojärjestelmää, jota ei ole testattu – kirurgi ihmettelee, mitä ollaan ostamassa
 Uudet potilastietojärjestelmät maksavat satoja miljoonia, mutta niiden käytettävyys on surkea – lääkärin aika tuhraantuu klikkailuun

"Kunnat valitsivat pysähtyneisyyden", sanoo pettynyt sairaanhoitopiirin johtaja – satojen miljoonien potilastietojärjestelmän hankinta näyttää kaatuvan


Summary: Kiinassa on meneillään laaja kurinpalautuksen aalto, joka koskettaa myös suomalaisyrityksiä. Kiina on ollut yksi suomalaisen koulutusviennin keskeisiä markkinoita, mutta nyt yritykset suuntaavat katseitaan yhä enemmän muualle.

Vielä keväällä helsinkiläinen  Antonio Santiago  opetti kiinalaisille lapsille englantia. Hän neuvoi lapsia ääntämään ja opasti heitä läpi pelinomaisten tehtävien. Kaikki tapahtui netin välityksellä. Se oli kätevä tapa ansaita rahaa maisteriopintojen ohella. Videopalvelu Tiktokin omistava jättiyhtiö Byte Dance maksoi yhdestä yksityistunnista noin 22 dollaria eli noin 18,5 euroa.
 Kesällä työt loppuivat. Yhdysvalloista kotoisin oleva Santiago sai heinäkuun lopussa viestin, että yksityistuntien järjestäminen päättyy.
 – Kaksi tuntia myöhemmin kaikki tuntimme olivat peruttu emmekä voineet enää olla yhteydessä oppilaisiin.
 Samoihin aikoihin mediassa kerrottiin maan uudesta sääntelystä. Sen mukaan yritykset eivät enää saa tehdä voittoa sillä, että ne opettavat lapsille opetussuunnitelman mukaisia oppiaineita. Samalla yrityksiä kiellettiin keräämästä pääomarahoitusta ja ylipäätään ulkomaalaista rahoitusta. Niitä myös estettiin listautumasta pörssiin.
 Tämä oli voimakas isku valtaviksi paisuneille koulutusmarkkinoille. Arvion mukaan Kiinan koulutusmarkkinoiden arvo ainakin vielä heinäkuussa oli yli 100 miljardia dollaria eli 85 miljardin euroa. Suurten kiinalaisten koulutusalan yritysten pörssikurssit sukelsivat.
 Kiina on ollut Suomen avainmarkkina
 Kiina on ollut yksi suomalaisenkin koulutusviennin keskeisistä markkinoista. Kiinassa lapsen koulutukseen laitetaan suuria rahasummia osin siksi, ettei sosiaaliturvajärjestelmä ole kattava. Hyvä koulutus auttaa menestymään työmarkkinoilla, ja siksi lapsen koulutus on monesti vanhempien tai jopa isovanhempien turva.
 Education Finland -kasvuohjelman johtaja  Jouni Kangasniemi  Opetushallituksesta kertoo, että Kiinaan on haluttu rohkaista suomalaisia yrityksiä, sillä siellä on nähty onnistumisia. Viime vuonna julkaistussa Koulutusviennin tiekartta -selvityksessä Kiinaa kuvaillaan Suomen yhdeksi “avainmarkkinaksi”.
 Kangasniemen mukaan uusi sääntely ei ole vielä murskannut suomalaisten Kiina-näkymiä.
 – Kyllähän se huolestuttavaa on, mutta toisaalta Kiina on muutenkin ollut koko ajan hyvin säännelty ympäristö.
 Meneillään kurinpalautuksen aalto
 Kiinan keskushallinto perustelee uutta sääntelyä ja yksityisopetuksen suitsimista sillä, että se haluaa keventää koululaisten työtaakkaa ja kuroa umpeen koulutuseroja. Samalla opetussuunnitelmaan on lisätty kurssi presidentti  Xi Jinpingin  ajatuksista.
 Koulutussektori ei ole ainoa toimiala, joka on viime kuukausina ollut keskushallinnon kiikarissa. Kiinassa on meneillään laaja kurinpalautuksen aalto.
 Teknologiayhtiöitä on sakotettu muun muassa monopoliaseman väärinkäytöstä ja Kiina on säätänyt tiukan yksityisyydensuojalain. Lasten  pelaamista on rajoitettu , samoin  julkkisten osallistumista  viihdeohjelmiin.
 Lue lisää:   Kirjeenvaihtajalta: Kiina rajaa alaikäisten pelaamista – kommunistinen puolue muokkaa nuorisosta mieleistään määräyksillä
 Kommunistisen puolue viljelee nyt “yhteisen vaurauden” käsitettä ja haluaa kaventaa kansalaisten taloudellista eriarvoisuutta. Suomen Pankin nousevien talouksien tutkimuslaitoksen vanhempi ekonomisti  Riikka Nuutilainen  arvioi, että tämän taustalla on kaksi asiaa.
 Ensinnäkin Kiina haluaa kasvattaa talouttaan kotimaisella kysynnällä, ja kotimainen kysyntä kasvaa silloin, kun köyhien ja keskituloisten asema paranee. Toisekseen etenkin koulutussektorin sääntelyyn vaikuttaa väestökehitykseen liittyvä tavoite: syntyvyys pitäisi saada nousuun.
 – Kiinassa on vasta herätty siihen, kuinka suuri demografinen muutos tulee olemaan. Ongelmaksi on nähty nimenomaan se, ettei lapsen hankkimiseen ole varaa, sillä koulutusmenot ovat niin suuret.
 Varovaisuus lisääntyy
 Lapin yliopiston Kiinan yhteiskuntaan perehtynyt professori  Matti Nojonen  sanoo, että niin sanotussa kurinpalautuksessa on kyse jo pitkään vaikuttaneesta trendistä: ideologian rooli korostuu kaikilla elämänalueilla ja sektoreilla.
 Mitä muutokset tarkoittavat Kiinassa toimiville ulkomaalaisille yrityksille?
 Nojosen mukaan koko taloutta koskevia yleistyksiä on vaikea tehdä. Sääntely vaihtelee sektoreittain ja riippuu osin myös alueellisista päätöksistä.
 Suomen Pankin Nuutilaisen mukaan länsimaisten yritysten varovaisuus on jo kasvanut ja se todennäköisesti lisääntyy viime aikaisten linjausten takia entisestään. Maailman toiseksi suurimpana taloutena Kiina on monille yrityksille kuitenkin niin keskeinen markkina, ettei sieltä noin vain lähdetä, Nuutilainen sanoo.
 Arvion mukaan jopa kaksi kolmasosaa kiinalaisista koululaisista osallistuu koulun ulkopuoliseen opetukseen. Kuvassa opiskelijoita opetuspalveluita tarjoavan New Oriental Educationin tiloissa Nanjingissa. AOP
 Kiinan markkinoita tunteville on tuttua, että sääntely muuttuu joskus hyvin nopeastikin, arvioi 1980-luvulta saakka Kiinassa työskennellyt juristi  Jari Vepsäläinen .
 – Olemme monta kertaa nähneet eri teollisuuden aloilla, että toiminta keskeytyy ja sitten taas jatkuu muutaman vuoden kuluttua uudestaan. Se on tempoilevaa, konsulttiyritys Fintrade-Mercerin toimitusjohtaja Vepsäläinen sanoo.
 Etenkin koulutussektorilla Kiinan kiristynyt tilanne avaa Vepsäläisen mukaan suomalaisille uusia mahdollisuuksia muualta Aasiasta, esimerkiksi Malesiasta ja Indonesiasta.
 – Luulen, että Kiina nyt vähän ohitetaan.
 Muistus Kiinan-markkinoiden epävarmuudesta
 Antonio Santiago ehti tehdä tukiopettajan töitä muutaman vuoden. Nyt opinnot Turun yliopistossa on saatu päätökseen ja hän työskentelee suomalaisessa Kide Science -yrityksessä sisällöntuottajana.
 Myös Kide Science toimii Kiinassa ja myy siellä tiedekasvatuskonseptiaan paikallisille opettajille. Vielä on epäselvää, vaikuttaako uusi sääntely sen toimintaan.
 Kide Science -yrityksen toimitusjohtaja Sari Hurme-Mehtälä kertoo, ettei Kiina ole enää yrityksen pääalueita vaan kasvua haetaan englanninkielisiltä markkinoilta ja Suomesta. Juha Kivioja / Yle
 Yrityksen toimitusjohtaja  Sari Hurme-Mehtälän  mukaan nopeasti tulleet tiukennukset muistuttavat, ettei liiketoimintaa kannata laskea Kiinan varaan. Markkina on epävarma.
 – Kide Science teki jo vuosi sitten päätöksen, ettei Kiina ole enää kasvun keskiössä vaan katseet ovat nyt englanninkielisillä markkinoilla ja Suomessa, Hurme-Mehtälä sanoo.
 Kuopiolaislähtöinen sähköisiä opetus- ja koulutuspalveluja tuottava Mobie Group kertoo sen sijaan suunnittelevansa Kiinan yhtiönsä ja Kiina-liiketoimintansa lopettamista. Toimintaympäristö on muuttunut hallituksen puheenjohtaja  Kari Vatasen  mukaan hyvin hankalaksi toimia.
 Kiinassa vaikuttaa rajoituksista huolimatta olevan edelleen kysyntää yksityisopetukselle.
 Muutamat entiset oppilaat ovat onnistuneet löytämään Antonio Santiagon kiinalaisen viestipalvelu WeChatin kautta.
 – He ovat kyselleet, miten minulla ylipäänsä menee ja voisimmeko ehkä jatkaa opetusta pimeästi.
 Voit keskustella aiheesta torstaihin 30.9. klo 23:een asti.
 Lue lisää:
 Kiinteistöjätti Evergranden kriisi lopettaa Kiinan superkasvun ajan ja antaa samalla maailmalle viisi opetusta
 Kirjeenvaihtajalta: Kiina rajaa alaikäisten pelaamista – kommunistinen puolue muokkaa nuorisosta mieleistään määräyksillä
 Kiina kiristää otettaan teknologiayhtiöistään – miten käy ulkomaisten sijoittajien?

Kiinassa on meneillään kurinpalautuksen aalto, joka tuntuu Suomessa saakka – Antonio Santiago ei ehtinyt sanoa oppilailleen edes hyvästejä


Summary: EU-maiden johtajat kokoontuvat ensi viikolla Sloveniassa. Päämiesten kokouksessa keskustellaan EU:n ulkosuhteista ja esillä on myös Länsi-Balkanin tulevaisuus.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Pääministeri  Sanna Marin  (sd.) arvioi, että hallituksen vaihdos Saksassa ei vaikuta EU:n toimintaan.
 – En näkisi, että Saksan hallituksen vaihdoksella on juurikaan merkitystä tai vaikutusta EU:n toimintaan. Saksa on ollut aina rakentava toimija EU:ssa ja tulee varmasti tulevaisuudessakin olemaan. Se ei ole yksittäisistä henkilöistä kiinni, vaan Saksa on vahva EU-toimija.
 – Suomella on ollut hyvä yhteistyö Saksan kanssa ja varmasti tulee olemaan hyvä yhteistyö vastedeskin. Saksa on monissa kysymyksissä meitä hyvin lähellä ja teemme vahvaa yhteistyötä EU:n sisällä, Marin toteaa.
 Sosiaalidemokraattien Olaf Scholz voitti Saksan vaalit ja hän on vahva ehdokas seuraavaksi liittokansleriksi. EPA
 Pääministeri Marin toivoo Saksaan pikaista hallitusratkaisua.
 – Saksan vaalit on nyt käyty ja näyttäisi siltä, että liittokansleriksi nousee sosiaalidemokraattien  Olaf Scholz , mutta neuvottelut ovat vielä edessä.
 – Me odotamme neuvottelujen etenemistä ja toivomme, että saamme mahdollisimman pikaisesti uuden liittokanslerin, jonka kanssa voimme jatkaa yhteistyötä. Yhteistyö  Angela Merkelin  kanssa on ollut erittäin rakentavaa ja hyvää ja hän on ollut erittäin arvostettu päämies myös EU-taholla, Marin kiittää.
 Marin kommentoi Saksan vaalitulosta ja ajankohtaisia EU-asioita Ylelle eduskunnassa, oltuaan suuren valiokunnan ja ulkoasianvaliokunnan kuultavana.
 Puolustuskyvyn vahvistaminen keskusteluun
 Marin matkustaa ensi viikolla tapaamaan muita EU-maiden johtajia. Sloveniassa 5. lokakuuta järjestettävä EU-päämiesten kokous on epävirallinen. Keskustelussa on useita EU:n asemaa puolustuksessa ja ulkopolitiikassa liippaavia aiheita.
 Marraskuussa on luvassa komission esitys "strategisesta kompassista" eli EU:n yhteisen puolustuskyvyn vahvistamisesta.
 – Tämä on esitys, jota olemme odottaneet ja tuossa yhteydessä on mahdollista käydä laajempaa keskustelua esimerkiksi sellaisista kysymyksistä, kuten EU:n nopean toiminnan joukkojen kehittämisestä tai ylipäätänsä yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan vahvistamisesta, Marin ennakoi.
 Ranska on kipuillut  kariutuneista sukellusvenekaupoistaan . Marinin mukaan tiistaina EU-johtajien tapaamisessa kuullaan Ranskan tuore arvio tapahtuneesta.
 Ranskan presidentillä Emmanuel Macronilla on edessään presidentinvaalit huhtikuussa 2022. Ranska toimii ensi keväänä myös EU:n puheenjohtajamaana. Michel Euler / EPA
 Kiista sai alkunsa, kun Australia, Yhdysvallat ja Britannia julkistivat salassa neuvotellun Aukus-puolustusliittouman. Osana sitä Australia perui Ranskan kanssa sovitun sukellusvenekaupan ja ilmoitti rakentavansa Yhdysvaltojen avulla ydinsukellusveneitä.
 Ranska ja Yhdysvallat sovittelivat riitaa viime viikolla.  Yhteisen näkemyksen mukaan  Ranskan konsultointi etukäteen sukellusvenekaupan muutoksesta olisi voinut estää diplomaattisen jupakan.
 Marin: EU-yhteistyö ei vaikuta hävittäjähankintaan
 Pääministeri Marinin mukaan EU:n kehittyvällä puolustusyhteistyöllä ei ole vaikutusta Suomen hävittäjähankintoihin. Kisassa on mukana myös  ranskalainen hävittäjätarjokas .
 – En näkisi, että tällä on kytköstä. Me tietenkin etenemme omassa prosessissamme suunnitelman mukaisesti. Valtioneuvoston on tämän vuoden aikana on tarkoitus tehdä päätös hävittäjähankinnasta, Marin korostaa.
 Ranskassa on presidentinvaalit keväällä. Marinin mukaan Ranskan presidentinvaalit ja Saksassa mahdollisesti pitkittyvät hallitusneuvottelut eivät vaaranna EU:n toimintakykyä.
 – Ranska on myös EU:n puheenjohtajamaa ensi keväänä. Siellä on varmasti paljon odotuksia isojen asioiden käsittelystä. Esimerkiksi puolustusyhteistyön kehittäminen on kysymys, joka nousee vahvasti Ranskan puheenjohtajakaudella esille, kuten monet muutkin aiheet. Kevät tulee olemaan varmasti mielenkiintoinen, Marin pohtii.
 Bulgaria jarruttaa Länsi-Balkanin EU-tietä
 Tiistaina epävirallisen päämieskokouksen asialistalla ovat EU:n kansainvälinen rooli erityisesti suhteessa Kiinaan, Afganistaniin ja Yhdysvaltoihin.
 Valiokuntien jäsenet keskustelivat  pääministerin kanssa muun muassa Kiinan ja Afganistanin ihmisoikeustilanteesta sekä hybridivaikuttamiseen varautumisesta Länsi-Balkanilla.
 Eduskunnassa valiokuntien yhteiskokouksessa linjattiin, että EU:n on laajalla poliittisella ja taloudellisella yhteistyöllä pyrittävä estämään se, että Afganistanista muodostuisi hallitsemattoman muuttoliikkeen ja huumeiden lähde sekä terrorismin turvasatama.
 EU:n ja Länsi-Balkanin maiden huippukokous on vuorossa EU-johtajien kokousta seuraavana päivänä, 6.lokakuuta.
 Kaikilla Länsi-Balkanin mailla on tällä hetkellä näkymä EU-jäsenyyteen, mutta erityisesti Bulgaria on jarruttanut näiden maiden tietä Euroopan unioniin.
 Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja Charles Michel valmistelee ensi viikon EU-kokouksia pienryhmissä.
 – Odotukset kokouksesta ovat kohtuullisen realistiset tai matalalla. Tilanne on vaikea, mutta pidän erittäin tärkeänä, että asiasta päästään keskustelemaan ja luodaan näkymää siihen, että tämäkin prosessi voi edetä, Marin sanoi.
 Pari viikkoa sitten Serbiassa vieraillut Saksan väistyvä liittokansleri Angela Merkel arvioi, että Länsi-Balkanin mailla on kuljettavanaan vielä pitkä matka ennen Euroopan unionin jäsenyyttä.  Merkelin mukaan Saksan päämäärä  on kuitenkin, että nämä maat lopulta pääsevät EU:hun.
 Pääministeri Marin käy valmistavia keskusteluja Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan  Charles Michelin  koolle kutsumassa pienryhmässä, johon osallistuvat myös Kreikan ja Slovenian pääministerit, Itävallan liittokansleri ja Liettuan presidentti.
 – On hyvä, että puheenjohtamaa Slovenia on mukana ryhmässä. Slovenia varmasti kertoo Länsi-Balkanin huippukokouksesta ja muistakin kokousjärjestelyistä, Marin sanoi.
 Voit keskustella aiheesta 30.9. klo 23 asti
 Lisää aiheesta:
 Merkel: Länsi-Balkanin mailla on vielä pitkä matka EU-jäsenyyteen
 Ranska ja USA saivat soviteltua kiistansa – Ranskan suurlähettiläs palaa Washingtoniin
 Analyysi: Ranska raivostui, kun Yhdysvallat "torpedoi" sen sopimuksen Australian kanssa – Euroopan tylyllä sivuuttamisella voi olla isot seuraukset

Pääministeri Sanna Marin uskoo Saksan jatkavan vahvasti vaalien jälkeenkin – EU:n puolustuskeskustelu ei vaikuta Suomen hävittäjäpäätökseen


Summary: Tampereen Särkänniemen ympärille kaavaillaan yhtä kunnianhimoista suunnitelmaa kuin itse huvipuiston perustaminen oli yli 50 vuotta sitten. Kaupungin päättäjät antoivat vihreää valoa suunnitelmalle, joka toisi ympärivuotista toimintaa alueelle.

Näsinneula on uljas näky kesät talvet Tampereella. Kesällä sen juurella on vilkasta, kun huvipuisto Särkänniemi on auki. Talvisin onkin sitten ollut hiljaista.
 Tämä on riittänyt Tampereelle jo yli 50 vuoden ajan, mutta nyt tähän halutaan muutos.
 Särkäniemen alueesta kaavaillaan ympärivuotista elämys- ja viihdekeskusta. Tähän ollaan valmiita panemaan kymmeniä miljoonia likoon.
 Huvipuiston ympärille on tulossa hotelli, kylpylä, vesielämyksiä ja ravintolamaailma. Alueelle halutaan myös asuntoja.
 Tampereen päättäjät antoivat nyt vihreää valoa kunnianhimoiselle suunnitelmalle. Tampereen kaupunginhallituksen konsernijaosto on ottanut yksimielisesti myönteisen ennakkokannan jätti-investointiin. Kaupungin on tarkoitus pääomittaa kokonaan omistamaansa Särkänniemi Oy:tä jopa 30 miljoonalla eurolla. Lisäksi tarvitaan lainarahoitusta arviolta 100 miljoonaa euroa.
 Asuinrakennusten hinnalla Särkänniemi saisi lisää rahoitusmahdollisuuksia kehittää aluetta.  Arkkitehdit MY Oy
 Elämyksiä vuoden ympäri
 Särkänniemen myynti- ja markkinointipäällikkö  Heikki Ihanamäki  sanoo, että kyseessä on vähintään yhtä kunnianhimoinen suunnitelma kuin Särkänniemen perustaminen oli 1960-luvulla.
 Toteutuessaan Särkänniemen liikevaihto ainakin tuplautuisi Ihanamäen mukaan lähes 50 miljoonaan. Tärkeintä olisi saada toiminnasta ympärivuotista. Kävijöitä houkutellaan esimerkiksi kylpylällä ja ravintoloilla.
 Vesistön läheisyyteen halutaan useita ravintoloita, joihin ihmiset voisivat tulla syömään myös talvisin.  Arkkitehdit MY Oy
 Hankkeen toteutuminen vaatii rahoituskuvion onnistumista. Särkänniemi on Tampereen kaupungin täysin omistama yhtiö. Särkänniemi esittää, että kaupunki pääomittaa yhtiötä 25–30 miljoonalla eurolla sijoitetun vapaan oman pääoman (SVOP:n) ehdoin.
 Tämä tarkoittaa sitä, että kaupungin oma yhtiö palauttaisi kaupungille tämän summan, kun alue tuottaisi lisää voittoa.
 Lisäksi yhtiö esittää, että Tampereen kaupunki myy sille kaikki uuden asemakaavan mukaiset tontit markkinahinnalla. Nykyiselle Särkänniemen parkkipaikalle kaavaillaan asuntoja, joista olisi hieno järvinäköala.
 Näsinneulan lisäksi alueelle halutaan talvella muitakin ravintoloita.  Arkkitehdit MY Oy
 Järvinäköala kiinnostaa
 Tampereen kaupunginhallituksen konsernijaoston puheenjohtaja  Lauri Lyly  (sd.) uskoo, että asunnoista Näsijärvi-näkymällä olisi iso kysyntä.
 – Kysyntää Tampereella on ja kyseinen paikka on sijainniltaan loistava.
 Vastaavaa mallia käytettiin Tampereen uuden areenan rakentamisessa. Monitoimiareenan kylkeen on rakentunut tornitaloja. Näin saatiin rahoitettua sijoituskohteena haastava monitoimiareena.
 Särkänniemi saisi tonttien avulla lainaa markkinoilta. Näin kaupungin erillistä takausta ei tarvita.
 Lylyn mukaan rahoitusmalli takaa sen, ettei veronmaksajien rahaa tarvitsisi laittaa suoraan likoon. Tampereen kaupungin edellinen pormestari uskoo hankkeen menevän läpi kaupungin elimissä, koska konsernijaostossa on jo suurten puolueiden edustus. Kaupunginhallituksen ja valtuuston pitää vielä vahvistaa suunnitelmat.
 Kaikkeen liiketoimintaan liittyy toki riskejä, mutta Lyly arvioi riskit tässä pieniksi.
 – Jos mitään ei laiteta liikkeelle, mitään ei tapahdukaan.
 Tähän parkkipaikalle tulisi asuntoja ja ravintoloita.  Matias Väänänen / Yle
 Särkänniemeen pääsee jatkossa ratikalla tai auton voi jättää läheiseen uuteen parkkihalliin Kunkun parkkiin, kun parkkipaikat alueella vähenevät.  Arkkitehdit MY Oy
 Tampere odottaa lisää osinkoja ja rahoja takaisin
 Myös Tampereen kaupungin omistajaohjausta johtava rahoitusjohtaja  Arto Vuojolainen  luonnehtii kehityshanketta kunnianhimoiseksi.
 – Särkänniemi tähtää tosissaan isoon loikkaan ja uudistumiseen, pelkästään liikevaihtotavoitekin on kolminkertainen nykyiseen.
 Särkänniemi Oy:n omistus säilyy sataprosenttisesti Tampereelle kaupungilla eli lypsävää lehmää ei olla tappamassa. Alueen yksittäisen kohteen rahoituksessa voi olla Vuojolaisen mukaan muitakin sijoittajia ja kumppaneita.
 Kunnianhimoisimman tavoitteen mukaan Särkänniemen alue on muuttunut jo vuonna 2025.
 Vuojolainen uskoo, että investoinnit on tehty vuoteen 2028 mennessä. Sen jälkeen kaupunki odottaa saavansa enemmän osinkoa ja aikanaan parinkymmenen miljoonan euron sijoituksen takaisinmaksua.
 – Tälle ei kuitenkaan lainkaan mukaan saa laittaa mitään takaisinmaksuohjelmaa, vaan palautusta voidaan suorittaa liiketoiminnan menestyessä ja voitonjakokelpoisten varojen puitteissa, Vuojolainen sanoo.
 Kuulostavatko Särkänniemen suunnitelmat houkuttelevilta? Voit keskustella uutisesta 30.9. klo 23 asti.
 Lue lisää:
 Särkänniemen alueen uusiin investointeihin tavoitellaan isoja rahoja yksityiseltä ja julkiselta puolelta

Kylpylä, hotelli, ravintolakatu ja vesielämyksiä: Katso havainnekuvista, miten kunnianhimoinen muutos Tampereen Särkänniemeä voi odottaa


Summary: Presidentti Sauli Niinistö muistutti Ulkopoliittisen instituutin 60-vuotisjuhlassa, ettei Suomen suhtautuminen turvallisuusriskeihin voi poiketa muista Pohjoismaista. Valtiot ovat toimineet kriiseissä oman etunsa perusteella.

Presidentti Sauli Niinistö arvioi, että valtioiden ensi reaktiot pandemiaan tai pakolaiskriisiin ovat olleet valtioiden omaan, kansalliseen etuun perustuvia.
 – Jos muut ympärillämme toimivat omien kansallisten etujensa pohjalta ja me puhtaan pyyteettömästi, se asettaa meidät muita haavoittuvampaan asemaan, Niinistö kuvasi puheessaan keskiviikkona.
 Niinistön mukaan Suomi ei saa poiketa samalta polulta verrattuna muihin Pohjoismaihin.
 – Suomi ei saa joutua tilanteeseen, jossa samanaikaisesti arviomme sisäisistä ja ulkoisista turvallisuusriskeistä on vähemmän ankara ja lainsäädäntömme vähemmän tiukka kuin muiden kaltaistemme maiden.
 Esimerkiksi vuonna 2015 merkittävästi lisääntyneen turvapaikanhakijoiden määrän yhteydessä käytiin keskustelua Suomen ja muiden Pohjoismaiden turvapaikkapolitiikasta ja siitä, oliko Suomessa vetovoimatekijöitä, joita muissa maissa ei ollut.
 Koronakriisin aikana julkisessa keskustelussa on vertailtu esimerkiksi Suomen ja muiden EU-maiden säädösten tiukkuutta maahantulon osalta.
 Presidentti Sauli Niinistö puhui Suomen ulko- ja turvallisuuspolitiikasta Ulkopoliittisen instituutin 60-vuotisjuhlaseminaarissa Helsingin Musiikkitalossa. Yleisössä oli muun muassa Suomen ja Norjan ulkoministerit sekä ulko- ja turvallisuuspolitiikan tutkijoita Pohjoismaista.
 Presidentti Sauli Niinistön puheen yleisössä oli muun muassa Suomen ja Norjan ulkoministerit sekä ulko- ja turvallisuuspolitiikan tutkijoita Pohjoismaista. Markku Ulander / Lehtikuva
 Presidentti varoitti EU:n ja Venäjän suhteiden kuihtumisesta
 Niinstö varoitti mahdollisista seurauksista Euroopan unionin ja Venäjän suhteiden kuihtumisesta olemattomiin.
 Vaikka EU:n ja Venäjän välillä on erimielisyyksiä, Niinistön mielestä ei saa menettää mahdollisuuksia käsitellä yhteisiä uhkia Euroopassa.
 – Vaarana on, että yhteistyöhön perustuvan turvallisuuden perinne katoaa. Saatamme näin ollen kävellä silmät ummessa keskelle vielä suurempaa konfliktia kuin se, joka nyt on käynnissä.
 Presidentti Sauli Niinistö muistutti, että Suomen Venäjä-suhde perustuu suoraviivaiseen vuoropuheluun. Niinistö ei usko, että lännen ja Venäjän vakaa turvallisuus ja ennustettavat suhteet voivat perustua vain aseelliseen voimaan.
 Pohjoismaisille vieraille Niinistö kuvasi Suomen suhdetta sotilasliitto Natoon seuraavasti:
 –Naton kumppanimaana Suomi tarkkailee tilanteen kehittymistä tiiviisti ulkopuolelta: missä valossa tulevaisuuden sotilasliitto näkee kumppanuussuhteensa ja pysyykö ovi jäsenyyteen avoimena?
 Niinistö toisti: Suomi valmis palveluksiin vakauden edistämiseksi
 Presidentti muistutti jälleen kerran, että Suomi on valmis tarjoamaan palveluksiaan jännitteiden purkamiseksi ja vakauden edistämiseksi.
 – Olemme edelleen sitoutuneita tarjoamaan hyviä palveluksiamme kansainvälistä strategista vakautta edistävien prosessien helpottamiseksi. Haluamme myös herättää Helsingin hengen uudelleen henkiin.
 Helsingin hengellä Niinistö viittasi vuonna 1975 Helsingissä järjestettyyn Euroopan turvallisuus- ja yhteistyökonferenssiin, joka keräsi silloisen länsi- ja itäblokin maat keskustelemaan saman pöydän ääreen.
 Aiemmin presidentti on hahmotellut kansainvälisen turvallisuuden huippukokousta vuonna 2025 Helsinkiin, 50 vuotta ETY-kokouksen jälkeen.
 Presidentti Sauli Niinistö arvioi, että kansainvälisessä politiikassa tarvitaan kykyä jakolinjat ylittävään keskusteluun valtioiden välillä.
 – Nykyisen vuoropuhelun sijaan, jossa olemme kuuroja toisillemme, tarvitsemme vuoropuhelua, joka aidosti kantaa jakolinjojen yli. Vuoropuhelua, joka ottaa erimielisyytemme huomioon, mutta joka pyrkii rakentamaan luottamusta ja löytämään yhteisiä nimittäjiämme, Niinistö kiteytti puheessaan.
 Presidentti muistutti jälleen "ihmisvelvollisuuksista"
 Sauli Niinistö toisti ideansa ihmisvelvollisuuksista. Valtioiden pitäisi kyetä ratkaisemaan sodan ja rauhan kysymykset, ilmastonmuutos ja luontokato, pandemiat sekä uusien teknologioiden mukanaan tuomat haasteet.
 – Voimme löytää onnistuneita ratkaisuja vain toimimalla yhdessä. Kyse on meidän yhteisistä ihmisvelvollisuuksistamme. Millaisen maailman me jätämme tuleville sukupolville, Niinistö kysyi.
 Niinistö hahmotti Suomen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa yleisölle neljän kohdan, pääpilarin kautta.
 Pääkohdat ovat Suomen kansallinen puolustus ja turvallisuus, läntinen yhteistyö Euroopan unionin ja sotilasliitto Naton kanssa, suhde Venäjään sekä Suomen toiminta kansainvälisessä järjestelmässä, YK mukaan lukien, kokonaisvaltaisen turvallisuuden puolesta.
 Presidentin mukaan uskottava puolustus perustuu riittäviin sotilaallisiin valmiuksiin ja voimavaroihin.
 – Aiemmat ja tulevat hankintamme puolustuksen eri osa-alueille ovat välttämättömiä, jotta pystymme varmistamaan sen, että kansallinen puolustuskykymme pysyy esiin nousevien haasteiden tasalla.
 Niinistö ei maininnut puheessaan käynnissä olevia laiva- tai hävittäjälentokonehankintoja, mutta viittaus näiden hankintojen tarpeesta oli selkeä.
 Vuonna 1961 perustettu Ulkopoliittinen instituutti on toiminut eduskunnan yhteydessä riippumattomana tutkimuslaitoksena viidentoista vuoden ajan. Ulkopoliittinen instituutti tuottaa tutkimuksia poliittisille päättäjille ja tiedeyhteisölle.
 Puolustusselonteko on parhaillaan eduskunnan käsittelyssä
 Eduskunta käsittelee parhaillaan  hallituksen puolustusselontekoa .
 Selonteon mukaan suurvaltojen keskinäinen kilpailu on edelleen voimistunut, mikä vaikuttaa myös Suomen turvallisuuteen. Kiinan nousu globaaliksi toimijaksi on muuttanut valtatasapainoa.
 Eduskunta hyväksyi kesällä  hallituksen selonteon ulko- ja turvallisuuspolitiikasta .
 Ulko- ja turvallisuuspoliittisen selonteon mukaan Suomen turvallisuuden kannalta keskeistä on Naton avoimien ovien politiikan jatkuminen eli jäsenyysmahdollisuuden säilyminen avoimena Naton edellytykset täyttäville maille. Toimiva naapuruussuhde Venäjän kanssa on Suomelle tärkeä, selonteossa todetaan.
 Voit keskustella Suomen ulko- ja turvallisuuspolitiikasta torstaihin 30.9. 2021 kello 23 asti. Napauta keskustele-painiketta jutun jälkeen.
 Katso lisää:
 Suojelupoliisi: Suomeen kohdistuu laajaa valtiollista vakoilua – Suomi kiinnostaa etenkin Kiinaa ja Venäjää
 Hallitus esittää 500 uutta työpaikkaa Puolustusvoimiin – puolustusministeri: "Nykyinen määrä ei yksinkertaisesti riitä"
 Analyysi: Sopu turvallisuuspolitiikasta kestää yli hallitusvaihdosten, mutta pienet näkemyserot hiertävät johtavia poliitikkoja
 "Suomen turvallisuusympäristö on muuttunut epävakaampaan suuntaan" – hallitus linjasi ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa

Presidentti Sauli Niinistö varoittaa, ettei Suomi voi suhtautua turvallisuusriskeihin muita maita lepsummin


Summary: Anu Sepponen toivoo, että Ruokolahden valtuusto käsittelisi johtajasopimusta uudelleen. Kunnanhallituksen puheenjohtajan mukaan sopimuskeskustelua voidaan jatkaa, kun Sepponen on aloittanut työnsä.

Anu Sepponen  valittiin runsas vuosi sitten Etelä-Karjalassa sijaitsevan Ruokolahden kunnanjohtajaksi, mutta ei ole vieläkään aloittanut työssään.
 Syynä on se, ettei sopimuksen ehdoista ole päästy yhteisymmärrykseen.
 Umpisolmuun haettiin ratkaisua viimeksi tällä viikolla, mutta  kunnanhallitus päätti, ettei sopimusehtoja avata  uudelleen.
 Sepponen katsoo, että kiista hänen johtajasopimuksensa ehdoista on tasa-arvokysymys.
 – On hämmästyttävää, että Ruokolahti haluaa edelleen jatkaa viestiä siitä, että heillä ei tarvitse kunnassa noudattaa yhdenvertaisuuslakia. Naisen työsuhde-ehdot ja palkka ovat täysin eri kuin miehen, Anu Sepponen sanoo.
 Hän haluaa sopimukseensa samat ehdot kuin aiemmalla kunnanjohtajalla oli.
 Kunnanhallituksen puheenjohtaja: Ei kyse tasa-arvosta
 Kunnanhallituksen puheenjohtaja  Taina Paananen  kiistää Sepposen kommentit siitä, että sopimus olisi tasa-arvoasia.
 – Minun mielestäni tässä ei ole ollut missään vaiheessa kysymys tasa-arvosta. Meillä on väliaikainen kunnanjohtaja, joka tekee tismalleen samalla palkalla ja ehdoilla, mitä Anulle on tarjottu, hän sanoo.
 Kunnanhallituksen puheenjohtajan Taina Paanasen mukaan on mahdollista, että valtuusto ottaa sopimusasian käsittelyyn: "Valtuusto käyttää kunnassa ylintä päätösvaltaa, se on toki mahdollista." Arkistokuva. Kalle Purhonen / Yle
 Ruokolahden väliaikaisena kunnanjohtajana toimii syyskuun loppuun asti  Matias Hildén .
 Tämän jälkeen Anu Sepposen pitäisi viranhoitomääräyksen mukaan aloittaa työt, mutta aikataulu tulee Sepposen mukaan venymään.
 Kunnanjohtajasotkun vaiheita Anu Sepponen  valittiin  Ruokolahden kunnanjohtajaksi elokuussa 2020. Ennakkosuosina pidetty  Kimmo Tiilikainen  jäi äänestyksessä toiseksi yhden äänen erolla. Kunnanvaltuusto  heikensi johtajasopimuksen ehtoja  pian Sepposen valinnan jälkeen. Palkkaa alennettiin, irtisanomisajan palkasta luovuttiin ja sopimukseen lisättiin kuuden kuukauden koeaika. Ehdot ovat huonommat kuin edellisellä kunnanjohtajalla  Tuomo Sallisella . Ne eivät sopineet Sepposelle. Koska Sepponen ei ottanut tehtävää vastaan ennen määräaikaa, valtuusto totesi hänen  valintansa rauenneen . Sepponen valitti valtuuston päätöksestä Itä-Suomen hallinto-oikeuteen. Hallinto-oikeus kumosi  Ruokolahden kunnanvaltuuston päätöksen valinnan raukeamisesta. Kunnanjohtajalle ei olisi oikeuden mukaan myöskään saanut laittaa koeaikaa. Palkan alennus ja irtisanomisajan palkasta luopuminen ovat oikeuden mukaan asioita, joista kunta saa päättää.
 "Keskustelu voi jatkua, kun työt aloitetaan"
 Anu Sepposen toiveena on edelleen se, että kunnanvaltuusto ottaa sopimusasian uudelleen käsittelyyn.
 Kunnanvaltuustolla on mahdollisuus käsitellä asiaa, vaikka se kunnanhallituksessa torpattiinkin. Näin voidaan Ruokolahden kokoisessa valtuustossa tehdä, jos vähintään seitsemän valtuutettua vaatii asian uudelleenkäsittelyä.
 – Kun maanantai-iltana neuvottelimme, tuli selkeästi viesti, että uudet päättäjät ovat halukkaita ratkaisemaan asian kunnan edun mukaisesti. Niin, että kuntalaisetkin voivat vihdoin huokaista helpotuksesta, saadaan asia pois päiväjärjestyksestä ja noudatetaan lakia. Siinä mielessä olen tosi toiveikas ja luotan, että valtuusto asian lopulta ratkaisee, Sepponen sanoo.
 Taina Paanasen mukaan kunnanhallitus hylkäsi sopimusehtojen avaamisen, sillä kunnanvaltuusto on jo tehnyt sopimusasiassa päätöksen.
 – Päätösten pysyvyys on se peruste. Anulle on tuotu esille, että tämä on palkka työsuhteen alkaessa ja keskustelu voi jatkua sen jälkeen, kun työt näillä ehdoilla aloitetaan 1. lokakuuta, Paananen sanoo.
 Ei määräaikaa
 Kuntalaissa ei ole säädetty määräaikaa johtajasopimuksen tekemiselle, eli neuvottelut voivat jatkua myös sen jälkeen, kun kunnanjohtaja on aloittanut.
 – Johtajasopimus voidaan solmia joustavasti, vaikka kunnanjohtajan työ olisi jo alkanut. Toki olisi sekä kunnan että kunnanjohtajan edun mukaista, että johtajasopimus laadittaisiin mahdollisimman nopeasti, oikeustieteen professori  Asko Uoti   sanoi Ylen haastattelussa  lokakuussa 2020.
 Sepponen ei ole toistaiseksi irtisanoutunut nykyisestä Rautalammin kunnanjohtajan työstään.
 Jos hän ei aloita Ruokolahdella ylihuomenna perjantaina, Ruokolahti aikoo järjestää johtotehtävät samoin kuin ne järjestettäisiin esimerkiksi kunnanjohtajan sairausloman aikana.
 Keskustelu on auki torstaihin 30. syyskuuta kello 23 asti.
 Lue myös:   Ruokolahdella kunnanjohtajavalinnan pattitilanne jatkuu – kunnanhallitus ei avaa Anu Sepposen johtajasopimusta uudelleen

Anu Sepponen valittiin reilu vuosi sitten kunnanjohtajaksi – ei ole vieläkään aloittanut työtä: "Naisen työsuhde-ehdot ovat täysin eri kuin miehen"


Summary: Telakalla on todettu vajaan kahden viikon aikana 136 tartuntaa. Iso osa testituloksista ei ole vielä valmistunut.

Rauman telakalla on todettu tällä viikolla 96 uutta koronatartuntaa. Tartuntarypäs alkoi purkautua viime viikolla ja vajaan kahden viikon sisällä tartuntoja on todettu yhteensä 136.
 Telakka-alueen työntekijöistä on nyt testattu 540. Noin 120 testitulosta on vielä saamatta, joten tartunnan saaneiden lopullinen määrä ei ole tiedossa.
 RMC-telakka kannustaa verkostoyritystensä työntekijöitä rokottautumaan ja pohtii myös rokotettujen työntekijöiden edellyttämistä alihankkijoiltaan. Suurin osa tartunnoista on todettu verkostoyritysten työntekijöillä.
 Yhtiö järjestää yhdessä Rauman kaupungin terveysviranomaisten kanssa rokotustilaisuuden telakka-alueella ensi viikon maanantaina.
 – Käsillä olevassa ryppäässä tartunnan saaneista valtaosa on ollut rokottamattomia, minkä vuoksi kannustamme mahdollisimman monia hakeutumaan rokotettaviksi pikaisesti. Koronaturvallinen telakka on yhteinen asia, ja haluamme auttaa rokottautumisessa kaikin tavoin, kertoo Rauma Marine Constructionsin toimitusjohtaja  Jyrki Heinimaa  yhtiön tiedotteessa.
 Rauman telakalla oli vaikea tartuntatilanne kevättalvella. Silloin tartunnan sai useampi sata työntekijää ja telakka suljettiin väliaikaisesti.
 Satakunnassa myös toinen tartuntarypäs
 Myös Harjavallassa on ollut tänä syksynä iso määrä koronatartuntoja työmaalla. BASFin akkutehtaalla on todettu aiemmin tässä kuussa alkaneen epidemian aikana 111 tartuntaa.
 Nyt vaikuttaa siltä, että epidemia on saatu hallintaan. Uusia tartuntoja on ilmennyt viime perjantain jälkeen vain kolme. Ne todettiin karanteenissa jo olleilla henkilöillä.
 Lue myös:
 Rauman telakalla jälleen koronaepidemia – 40 tartuntaa viikon aikana
 Satakunta taas leviämisvaiheessa – Harjavallan tehdastyömaalla jo yli 80 tartuntaa

Rauman telakalla lähes sata uutta koronatartuntaa – valtaosa tartunnan saaneista rokottamattomia


Summary: Magdalena Anderssonia esitetään Stefan Löfvenin seuraajaksi sosiaalidemokraattien johtoon. Alle vuoden kuluttua Ruotsissa käydään vaalit, joissa puolue joutuu taistelemaan asemastaan.

Ruotsin sosiaalidemokraattien nimitysvaliokunta ehdotti keskiviikkona odotetusti puoluekokoukselle nykyisen valtiovarainministerin  Magdalena Anderssonin  nimeämistä puolueen johtoon eroavan pääministeri  Stefan Löfvenin  tilalle.
 Puoluekokous päättää Anderssonin nimeämisestä puheenjohtajaksi marraskuun alussa. Hänellä ei ole merkittäviä vastaehdokkaita.
 Heti puoluekokouksen jälkeen pääministeri Löfven esittää eroilmoituksensa. Tätä seuraa valtiopäivien puhemieskierros, jolla valitaan uusi pääministeri.
 Käytännössä tuleva nimitys tarkoittaa sitä, että Andersson todennäköisesti korvaa Löfvenin Ruotsin pääministerinä. Näin ollen Anderssonista olisi tulossa Ruotsin ensimmäinen naispuolinen pääministeri.
 – Olen tietenkin erittäin otettu päätöksestä, Andersson sanoi keskiviikkona yleisradio  SVT:n  mukaan.
 Hän kuitenkin lisäsi, ettei puoluejohtajan pesti itsessään ole hänelle unelmien täyttymys.
 – Nyt on ilmennyt, että minulla on vahvaa kannatusta ja sen tähden, pitkän harkinnan jälkeen, olen hyväksynyt tarjouksen, Andersson sanoi.
 Horjuva hallitus
 Stefan Löfven  ilmoitti elokuussa  jättävänsä tehtävänsä. Takana on kymmenen vuotta puoluejohtajana ja seitsemän pääministerinä.
 Eroilmoitus tuli reilu kuukausi sen jälkeen, kun Löfvenin johtama hallitus kaatui valtiopäivien epäluottamuslauseeseen ja muodostettiin uudelleen niukan enemmistön turvin.
 Nykyisen hallituksen asema kriisin jäljiltä on hutera, ja vaalit pidetään ensi vuoden syyskuussa. Mahdollisella pääministeri Anderssonilla tulisi olemaan kova työ säilyttää sosiaalidemokraatit suurimpana puolueena.
 Uutistoimisto Reutersin mukaan Anderssonin ensimmäiset koitokset olisivat kuitenkin saada valtiopäivien luottamus sekä hyväksyntä hallituksen budjettiesitykselle. Molempiin tarvitaan ainakin vasemmistopuolueen ja keskustapuolueen tuki.
 Harvard-koulutettu kilpauimari
 Magdalena Andersson, 54, jatkaisi todennäköisesti puoluejohtajana ja pääministerinä Löfvenin keskitien linjaa, kirjoittaa  Dagens Nyheter .
 Luonteeltaan häntä arvioidaan diplomaattisena neuvottelijana tunnettua Löfveniä suorasukaisemmaksi.
 Andersson on koulutukseltaan taloustieteilijä, joka opiskeli aikoinaan myös Harvardin yliopistossa. Tänä vuonna talouslehti  Dagens Industri  nimesi Anderssonin ruotsalaisen talouselämän vaikutusvaltaisimmaksi naiseksi.
 Nuoruudessaan Andersson tunnettiin myös menestyvänä kilpauimarina.
 Lue myös:
 Analyysi: Stefan Löfven sai tarpeekseen – jättääkö Ruotsin konkaripääministeri seuraajalleen uppoavan laivan?
 Ruotsin pääministeri Stefan Löfven jättää syksyllä pääministerin ja puoluejohtajan tehtävät
 Ruotsin valtiopäivät äänesti Stefan Löfvenin uudeksi pääministeriksi – 173 äänesti vastaan, 175 olisi tarvittu

Ruotsi saanee ensimmäisen naispääministerin Magdalena Anderssonista – valtakausi voi jäädä lyhyeksi


Summary: Edesmennyt akateemikko Ilkka Hanski alkoi tutkia Suomessa vain Ahvenanmaan pirstoutuneilla kedoilla lentäviä perhosia ja onnistui todentamaan metapopulaatioteorioiden laskelmat, joiden mukaan erilleen joutuneet eliöpopulaatiot ovat suuremmassa vaarassa tuhoutua.

Kaksi biologian opiskelijaa kulkee Hammarlandin peltojen keskelle jääneellä pikkukedolla tietokone kädessä. Sen näytöllä ovat tiedot aiemmista tähkätädyke- ja heinäratamokasvustoista ja niiltä löytyneistä täpläverkkoperhosen pesistä ja härmäsienistä.
 Ympäri Ahvenanmaan saarimaakuntaa on samassa puuhassa yli kolmekymmentä kartoittajaa. Menossa on Helsingin yliopiston jokasyksyinen tallennusmatka. Kahden viikon aikana tarkastetaan yli 3 000 ahvenanmaalaista ketoa. Keväisin tarkastetaan vain ne kedot, joilta perhosenpesiä on löytynyt.
 Helmi Karlsson on kartoittanut Ahvenanmaan ketoja jo kolmena kesänä. Markku Sandell / Yle
 Suomessa vain Ahvenanmaalla tavattavan täpläverkkoperhosen toukka ei syö mitään muuta kasvia kuin tähkätädykettä ja heinäratamoa. Siksi kannan vuosittaiset vaihtelut riippuvat kasvien menestymisestä. Ilman kasveja toukat eivät voi kehittyä ja tehdä talvipesää.
 Tämä vuosi näyttää kohtalaiselta: kuivuus ei Manner-Suomen tapaan ole vaivannut niin pahasti Ahvenanmaan ketojen kasvustoja. Kolme vuotta sitten tilanne oli projektikoordinaattori  Suvi Ikosen  mukaan toinen.
 – Vuonna 2018 oli äärimmäisen kuiva kesä. Se johti siihen, että ravintokasvit kuivilla kedoilla kuolivat ja perhospopulaation koko romahti. Yleensä pesiä löytyy noin 2 500, silloin vain sata.
 Projektikoordinaattori Suvi Ikosen mukaan perhoskannat vaihtelevat paljon vuosien mittaan. Markku Sandell / Yle
 Täpläverkkoperhoset lisääntyvät kuitenkin nopeasti, sillä yksi naaras voi munia elinaikanaan 500 munaa. Silti yksittäisillä saarilla, joilla on eristäytyneitä ketoja, perhosten määrä ei ole palautunut. Tämä kertoo pirstoutuneen maiseman olevan alttiimpi elinympäristöjen muutoksille.
 Täpläverkkoperhonen elää Suomessa vain Ahvenanmaalla. Suvi Ikonen / Helsingin yliopisto
 Ympäristönmuutokset voivat olla kohtalokkaita pienille esiintymille
 Helsingin yliopiston apulaisprofessori  Marjo Saastamoisen  mukaan perhoset saattavat lentää eri ketojen välillä useampia kilometrejä. Elinympäristöjen muuttuminen ja ilmastonmuutos ovat kuitenkin riskitekijöitä.
 – Täpläverkkoperhoskannassa näyttäisi olevan vielä selvittämätön negatiivinen trendi menossa, Saastamoinen kertoo.
 Tähkätädyke kuuluu täpläverkkoperhosen toukkien ruokalistalle. Markku Sandell / Yle
 Vuoden 2018 perhoskadon jälkeen niitä ei ole enää havaittu kaikilla syrjäisemmillä saarilla, missä kannat jo aiemminkin olivat pieniä ja mistä on pidempi matka pääsaarelle.
 – Siellä on varmasti tapahtunut paikallisia sukupuuttoja sen takia, että kannat pienenivät liian paljon.
 Viimeisen kymmenen, viidentoista vuoden aikana on havaittu myös, että perhoskannat eivät enää vaihtele eri tavoin eri puolilla Ahvenanmaata, vaan kanta joko kasvaa tai kuihtuu samalla tavalla koko saarimaakunnassa.
 – Sääolot ovat jollain tapaa muuttuneet sellaisiksi, että ne eivät ole enää kovin paikallisia, Saastamoinen arvioi.
 Täpläverkkoperhosen toukan talvipesä on varsin vaatimaton ja jää helposti huomaamatta. Markku Sandell / Yle
 Aikuiset täpläverkkoperhoset lentävät vain muutamia viikkoja kesä-heinäkuussa ja munivat tähkätädykkeen tai heinäratamon juureen. Lähes 30 vuoden seuranta tuo jatkuvasti uutta tietoa ja täydentää aiempia havaintoja.
 Suvi Ikonen on kiertänyt saarimaakunnan ketoja jo 15 vuotta.
 – Ollaan mallinnettu sitä, mitä ympäristön pirstoutumisaste vaikuttaa lajin menestymiseen, ja miten ilmastonmuutos yhdessä ympäristön pirstoutumisen kanssa vaikuttaa lajien menestymiseen.
 Perhoset ovat merkittävä bioindikaattorilaji, joka kertoo ympäristön muutoksista.
 Metapopulaatio Metapopulaatio on saman lajin paikallisten kantojen muodostoma kokonaisuus. Kantoja voi jäädä eristyksiin elinympäristön pirstaloitumisen takia. Pinta-alaltaan supistuvassa ja voimakkaasti muuttuvassa elinympäristössä eristynyt kanta ei välttämättä pysty sopeutumaan vaihteluihin tarpeeksi nopeasti, vaan on altis sukupuutolle. Niiden välillä voi olla muuttoliikettä, jolloin voi tapahtua geenien vaihtoa. Tällaiset alapopulaatiot voivat myös hävitä ja uusia voi syntyä sopiville laikuille. Akateemikko Ilkka Hanski (1953–2016) kehitti metapopulaatiotutkimusta, joka yhdisti poikkitieteellisesti ympäristöbiologiaa, genetiikkaa, ekologiaa, evoluutiotutkimusta ja matemaattista mallinnusta.
 Ainutlaatuisia pitkäaikaisseurantoja
 Heinäratamoiden lehdille ilmestyvää härmäsientä on Ahvenanmaalla kartoitettu nyt 20 vuotta.
 Kasveja ja niiden tauteja tutkitaan paljon, mutta luonnonympäristössä tehtäviä pitkäaikaisseurantoja ei maailmaltakaan juuri löydy – ei ainakaan näin pitkiä kuin täpläverkkoperhosen ja härmäsienen kohdalla.
 Tutkimusteknikko  Krista Raveala  sanoo kasvitautien tutkimisen vaativan myös kenttätöitä.
 – Tautia tutkitaan tietysti paljon laboratorioissa ja pelloilla, mutta jos me haluamme ymmärtää, miten taudin ekologia ja evoluutio todella toimivat luonnollisessa ympäristössä, niin meidän on pakko tehdä sitä myös tällaisissa luonnonympäristöissä.
 Heinäratamokasvustoja löytyy eri puolilta Ahvenanmaata.
 Heinäratamo kasvaa usein ryppäinä teiden varsilla. Krista Raveala etsii lehdiltä härmäsienikasvustoja. Markku Sandell / Yle
 – Näyttää siltä, että härmäinfektiot ovat korkeammalla tasolla kuin parina aiempana vuonna, Raveala arvioi Hammarlandissa syyskuun kartoitusten ollessa parhaassa vauhdissa.
 Kasvitauti paljasti monimuotoisuuden vaikutuksen
 Ekologian professori  Anna-Liisa Laineen  tavoittaa Sveitsistä, missä hän työskentelee myös Zürichin yliopistossa. Hän kertoo härmäsienen esiintymisen tuoneen esiin uusia piirteitä erillään kasvavien heinäratamoketojen selviytymisestä.
 Härmäsieni on kasvitauti, joka näkyy harmaina läikkinä heinäratamon lehdillä. Markku Sandell / Yle
 Vuosittain kirjataan muistiin kedot, joilla härmäsientä esiintyy, ja kuinka paljon sitä löytyy. Tämän tyyppinen data mahdollistaa vastaamisen kysymykseen, mitkä tekijät vaikuttavat siihen, missä tautia esiintyy. Tämä on peruskysymys, kun tutkitaan mitä tahansa tarttuvia tauteja.
 – Ihan aluksi lähdin kartoittamaan, miten maisemarakenne vaikuttaa. Ahvenanmaan ketoverkosto on pirstoutunut ja siellä on paljon pieniä ketoja. Osa niistä on kaukana muista, Laine kuvaa tutkimustensa alkua.
 Metapopulaatioteoria ennustaa, että mitä suurempi heinäratamolaikku on, sitä todennäköisemmin siellä esiintyy härmäsientä. Osittain data meni juuri niin kuin odotettiin, mutta ei aivan.
 Ristiriitainen havainto oli, että mitä tiheämpi ketoverkosto on, sitä pienempi oli todennäköisyys härmäsienen esiintymiselle. Laine epäili, että tulos olisi ollut väärä, mutta havainnot vain vahvistivat tulosta.
 – Kasvien geneettisen vastustuskyvyn tutkimukset paljastivat, että suurilla kedoilla heinäratamoiden vastustuskyky oli monimuotoisempi kuin pienillä kedoilla.
 Eri härmäsienikannat eivät pystyneetkään iskemään kasveihin, joilla oli monipuolisempi taudin vastustuskyky. Laineen tutkimusryhmän havainto oli uraauurtava.
 – Maiseman pirstoutumisella on suora vaikutus siihen, miten populaatiot selviytyvät omien luontaisten vihollistensa kanssa. Tämä on ehkä sellainen riski, mitä on ajateltu, että näin voisi olla. Sitä ei ole näin suoraan koskaan aikaisemmin osoitettu, kuin mitä me olemme nyt näyttäneet, Anna-Liisa Laine kertoo.
 Jatkossa havainnot ovat vahvistaneet käsitystä siitä, että eristäytyneet kasvipopulaatiot ovat alttiimpia härmäsienen kaltaisen kasvitaudin vaikutuksille.
 Eristäytyneillä heinäratamokasvustoilla on heikompi vastustuskyky kasvitauteja kohtaan. Markku Sandell / Yle
 Jatkotutkimukset auttavat viljelyä
 Havainnot geneettisesti monimuotoisempien kasvien paremmasta selviytymisestä ovat auttaneet viljelijöitä. Laineen mukaan esimerkiksi Kiinassa tämä havaittiin riisinviljelyssä.
 – Kiinassa osoitettiin riisillä, että kun oli kaksi eri riisilajiketta sen sijaan että kasvatetaan vain yhtä, niin se pienensi merkittävästi tautipainetta, professori Anna-Liisa Laine kertoo.
 Käytännössä siis jo saman viljan kaksi eri lajiketta riittää tekemään positiivisen vaikutuksen taudinkestävyyteen.
 Laineen ryhmän tulokset ovat muutenkin herättäneet mielenkiintoa viljojen viljelyssä. Nyt korostetaan peltojen monimuotoisuuden lisäämistä, jolloin sinne tuotaisiin useampia lajikkeita.
 – Tämä on vahva osoitus, että mekanismi toimii jo luonnonpopulaatioissa, missä taudit eivät koskaan ole samanlainen riesa kuin maataloudessa, Laine toteaa.
 Parhaillaan Helsingin Viikin kampuksella on menossa koe, jossa ohrapelloilla on yksinään viljaa tai yhtä, kahta, neljää tai kahdeksaa eri kasvia kasvamassa. Näin Laine yhteistyökumppaneineen koettaa saada selville, minkälaiset vaikutukset tällaisella kasvustolla on taudinkestävyyteen.
 Lue myös:
 Suomen luonto on muuttunut hätkähdyttävästi jo muutamassa vuosikymmenessä – lintujen pesimäkausi on lyhentynyt ja yöperhosten määrä huvennut

Vain Ahvenanmaalla elävän perhosen 30-vuotinen seuranta paljasti laskelmat todeksi: maiseman pirstominen on uhka lajien säilymiselle


Summary: Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun uuteen kampukseen tulee poikkeuksellinen katto. Rakentaja aikoo välttää vuoto-ongelmat, vaikka kyseessä on vaativa rakennuskohde.

Maanrakennustyöt uuden korkeakoulukampuksen alueella ovat alkaneet Kotkan keskustan tuntumassa.
 Kaivinkone raapii tontilta ensin pintoja pois, jotta louhinnat voivat alkaa ensi viikolla. Kampuksen runko alkaa nousta Kantasatamaan arviolta ensi vuoden helmikuussa.
 Kotkan Kantasatamaan rakennetaan Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun uusi kampus, joka korvaa nykyisen noin kuuden kilometrin päässä Metsolassa sijaitsevan kampuksen. Kun uusi kampus valmistuu parin vuoden päästä, se tuo keskustaan noin 2 700 opiskelijaa.
 Uuteen korkeakoulukampukseen tulee pitkä viistokatto. Kampuksen viereen tulee Kotkan tapahtumakeskus. Havainnekuva. Lujatalo
 Uusi korkeakoulurakennus on muodoltaan erikoinen: siinä on poikkeuksellisen pitkä, yli 100-metrinen yhteen suuntaan kaatava vesikattolape. Talon huippu on 35 metrissä, josta katto laskee matalimmillaan 10 metrin korkeuteen.
 Lue lisää :  Hurjasti kallistuneen korkeakoulukampuksen rakentaminen alkaa Kotkassa – 40 miljoonan euron sopimus sisältää yli 100 metriä pitkän erikoisen katon
 Pääurakoitsijan vastaava mestari myöntää, että kyseessä on vaativa projekti.
 – Tämä on monimuotoinen ja iso rakennus. Vaativia rakenteita, erityisiä ratkaisuja. Vaatii meidän tiimiltä aika paljon, että homma hoituu, sanoo Lujatalo Kaakkois-Suomen vastaava mestari  Timo Summanen .
 Vellamosta opiksi
 Uuden korkeakoulukampuksen naapurissa on aallonmuotoinen museorakennus Merikeskus Vellamo, joka on kärsinyt katto-ongelmista. Vellamon kävelyluiskana toimiva katto alkoi vuotaa pian rakennuksen valmistumisen jälkeen.
 Merikeskus Vellamon katto alkoi vuotaa pian valmistumisen jälkeen. Arkistokuva. Pyry Sarkiola / Yle
 Vuosien ajan urakoitsija yritti korjata katon rakennetta siinä onnistumatta. Kotkan kaupunki on vaatinut rakennusyhtiö YIT:ltä yli neljän miljoonan euron korvauksia vesikattorakenteissa ilmenneiden vikojen vuoksi. Kiista on edelleen kesken.
 Lue lisää :  Ravintolaan ja museotiloihin on satanut sisään jo 10 vuotta – sovittelukaan ei tuonut ratkaisua palkitun Suomen merimuseon kattokiistaan
 Seuraavaksi asia menee käräjille valmisteluistuntoon, joka järjestetään loppusyksyn aikana. Varsinainen pääkäsittely järjestetään myöhemmin.
 – Koko ajan on mahdollisuus se, että tehdään sovinto, jos molemmilta löytyy sovinnonhalua, Kotkan kansliapäällikkö  Marianna Ruonala  sanoo.
 Uuden kampuksen maanrakennustyöt alkoivat tällä viikolla Kotkan Kantasatamassa. Antro Valo / Yle
 Kampustyömaan vastaava mestari Timo Summanen Lujatalosta sanoo, että korkeakoulurakennukseen tulee peltikatto toisin kuin Vellamossa.
 – Vellamo on osin lasikattoa, joten se on varmaan herkkä vuotamaan ainakin näissä pohjoisen oloissa. Perinteinen peltikatto on hyvä ja toimii varmasti, Summanen sanoo.
 Urakoitsijat pitivät keskiviikkona työmaakokouksen uuden korkeakoulukampuksen tontilla. Antro Valo / Yle
 Hän kuitenkin huomauttaa, että peltikatto vaatii paljon liikuntasaumoja, koska metalli laajenee lämmetessään ja kutistuu kylmetessään.
 – Tuollaisessa katossa voi tulla aika herkästi vuotoja. Niitä on ikävä korjata sitten, Summanen sanoo.
 "Parempi tehdä kerralla kunnolla"
 Merikeskus Vellamoa koskevan kattokiistan aikana paljastui, että Vellamon vesikattorakenne oli toteutettu suunnitelmista poikkeavalla tavalla. Tämä ilmeni Kotkan Julkisten kiinteistöjen pari vuotta sitten  tilaamassa selvityksessä .
 Lujatalo aikoo varmistaa, että kampuksen katto onnistuu, kun rakentaja pysyy suunnitelmissa ja tekee yhteistyötä suunnittelijoiden kanssa. Valvoja seuraa töitä ja ohjaa tarvittaessa.
 – Takuukorjaukset ovat tavattoman kalliita tehdä. Parempi tehdä kerralla kunnolla, vastaava mestari Timo Summanen sanoo.
 Uuden kampuksen rakennustyöt kestävät noin kaksi vuotta.
 Lue lisää :  Ammattikorkeakoulun uuden kampuksen hintalappu nousi 18 miljoonaa euroa Kotkassa – kampusyhtiö pyytää lisärahoitusta
 Valtava museorakennus joutui erikoiseen pattitilanteeseen – katto on vuotanut jo yli 10 vuotta, eikä mitään voida tehdä
 Vettä valuu vasta reilun 10 vuoden ikäisen Suomen merimuseon katosta läpi – asiantuntijan mukaan paikkaaminen ei enää riitä, vaan koko vuotava osa pitää uusia
 Suomen merimuseon katto on vuotanut vuosikausia – Kotka vaatii rakentajalta yli neljän miljoonan euron korvauksia

Erikoisen katon saavaa kampusta alettiin rakentaa Kotkassa – rakentaja: "Vaatii meidän tiimiltä aika paljon, että homma hoituu"