Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Harvinaisten sairauksien diagnosointiin uutta vauhtia
 Jaakko Pesonen , 24, on Euroopan amatööriskeittaajien huippua ja eläkeläinen. Pikkulapsena hänen kallonsa  luutumishäiriö vaati kiireellistä hoitoa  ja useamman leikkauksen. Tuolloin 2000-luvun alussa harvinaisten sairauksien hoito oli Suomessa vasta ottamassa kehitysaskeleita.
 Tänä vuonna Terveyden ja hyvinvoinnin laitokseen perustettiin harvinaisten sairauksien koordinointikeskus, jonka tarkoituksena on nopeuttaa harvinaisten sairauksien diagnosointia ja avun saantia koko maassa.
 Syöpäpölyjen hallinnassa on puutteita monella työpaikalla
 YIT:n työmaalla Helsingin Pitäjänmäessä kvartsipölyä estetään leviämästä muun muassa osastoimalla työmaan alueita. Hilma Toivonen / Yle
 Puupöly ja kvartsipöly voivat aiheuttaa syöpää, mutta työsuojeluviranomainen löysi j oka viidenneltä tarkastamaltaan työpaikalta korjattavaa niiden hallinnassa . Kvartsipölyä syntyy muun muassa rakennustyömailla ja puupölyä teollisuudessa sekä esimerkiksi ammattioppilaitosten teknisen työn luokissa. Tehokkaita keinoja syöpäpölyjen hallintaan olisi kuitenkin tarjolla.
 Näin Napolissa haetaan helpotusta ennätyshelteillä
 Elokuu on italialaisten lomakuukausi. Napolissa moni hakee viilennystä kuumuuteen rannoilta.  Paolo Manzo
 Välimeren alueen kesistä on tullut yhä kuumempia ja kuivempia. Nyt Italiaa koettelee ennätyksellisen voimakas helleaalto, joka vaikuttaa erityisesti niihin ihmisiin, joilla ei ole mahdollisuutta paeta polttavista kaupungeista. Yle kävi katsomassa,  miten Napolissa viilennytään lähes 40 asteen lämpötilassa .
 Taliban etenee Afganistanissa – kertoo vallanneensa maan toiseksi suurimman kaupungin
 Afganistanin turvallisuusjoukkojen sotilas tarkisti ajoneuvoja Kandaharissa 12. elokuuta. EPA
 Äärijärjestö Taliban kertoo saaneensa haltuunsa  Afganistanin toiseksi suurimman kaupungin Kandaharin.  Uutistoimisto AFP:n mukaan Talibanin edustaja kertoi asiasta Twitterissä. Paikallinen asukas sanoi uutistoimisto AFP:lle, että hallituksen joukot vaikuttavat vetäytyneen sotilastukikohtaan kaupungin ulkopuolella. Afganistanin hallitus ei ole toistaiseksi vahvistanut kaupungin hallinnan menettämistä.
 Ukkoskuuroja ja paikoin liki hellettä
 Anniina Valtonen / Yle Sää
 Aamu valkenee sumuisena lännessä ja pohjoisessa. Muualla on aurinkoista. Päivällä on luvassa sade- ja ukkoskuuroja monin paikoin. Aurinkoisilla alueilla lähennellään hellerajaa.
 Lue lisää säästä Ylen  sääsivuilta .

Herätys: 24-vuotias Jaakko Pesonen on eläkkeellä ja huippuskeittaaja, Taliban etenee Afganistanissa, helle piinaa Italiaa


Summary: Jos ihmiset käyttäytyisivät toisten ihmisten kotona samalla tavalla kuin eläinten ja kasvien kotona, heidät vietäisiin telkien taakse, kirjoittaa Seppänen.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Olen jo niin vanha, että tiedän millaisia ihmiset ovat. Kun he menevät vierailulle toisten kotiin, he eivät kunnioita talon asukkaita minkään vertaa.
 Vieraat sotkevat matot kengillään ja potkivat tuolit ja pöydät tieltään. Jos seinällä on kiva taulu, he repivät sen naulastaan, katsovat sitä hetken ja paiskaavat sen sitten nurkkaan säpäleiksi.
 He jättävät sipsipakkaukset ja lonkerotölkit siihen huoneeseen sille paikalle, jolla ovat ne tyhjentäneet. Tupakoitsija tumppaa röökinsä parkettiin, ellei sitten ole kokonaan tumppaamatta.
 Jos on kylmä, vieraat hakkaavat huonekalut palasiksi ja sytyttävät ne tuleen.
 Kun vieraat lopulta poistuvat toisten kodista, he ottavat
 talon väen hengiltä, ihan vain huvin vuoksi. Lähtiessään he vievät mukanaan arvoesineet, napsauttavat saunan päälle ja jättävät oven auki.
 Täytyy myöntää, että kaikki ihmiset eivät käyttäydy  tuolla tavoin toisten kodeissa. Mutta tuolla tavoin he käyttäytyisivät toisten kodeissa, jos he käyttäytyisivät samalla tavalla kuin he käyttäytyvät luonnossa.
 Roskataan ja riistetään. Isäntiä ja emäntiä tapetaan, olivat nämä kuinka suuria tai pieniä eläimiä hyvänsä, syötäviä tai ei-syötäviä. Maan päältä arvotavaraa kaadetaan ja maan alta sitä kaivetaan. Asvalttia ja betonia levitetään, vesistöt tärvellään ja ilmasto pilataan.
 Ihmiskunta ei ole koskaan maksanut luonnolle luonnonvarojen hyödyntämisestä.
 Maailman suurin vääryys on  se, että kaikki mitä luonnossa on, on ihmisille ilmaista.
 Kyllähän me ihmiset maksamme, mutta vain toisillemme. Ihmiskunta ei ole koskaan maksanut luonnolle mitään luonnonvarojen hyödyntämisestä. Kaikki on pelkkää tilisiirtoa ihmisten välillä, oli kyse sitten metsäkaupoista, päästöoikeuksista, kaivosmaksuista tai hiilitulleista.
 Luonnonvarojen hyödyntäminen on toisin sanoen sekä tuhoamista että varastamista.
 Sellaista tuotetta tai palvelua ei ole, joka ei tuhoaisi luontoa.
 Raha tarkoittaa lupaa varastaa  luonnolta. Se tarkoittaa myös lupaa panna muut ihmiset tekemään työtä.
 Hienommin sanottuna raha tarkoittaa oikeutta hankkia tuotteita ja palveluita.
 Ikävä kyllä sellaista tuotetta tai palvelua ei ole, jonka valmistaminen tai perille toimittaminen ei tuhoaisi luontoa.
 Joskus kuulee sanottavan, että toisin kuin teollisuustuotanto, palvelut eivät saastuta. Kyllä ne saastuttavat, vaikka saastuttaminen ei aina ole niin näkyvää. Palvelujen tarjoaminen vaatii aina teollisuustuotteita ja energiaa.
 Hyveelliset ihmiset ovat säästävinään luontoa luopumalla tavaroista, vaihtamalla ne elämyksiin. Viattomimmillaan elämys tarkoittaa stadionkonserttia, jonne neljäkymmentä rekkaa tuo sähkönkulutuslaitteita maailman toiselta puolelta.
 Toisenlaiset hyveelliset ihmiset taas uskovat, että uusi teknologia ratkaisee kaiken. Ikään kuin tähänastinen teknologia olisi vaarantanut maapallon tasapainon, mutta tulevaisuuden teknologia yhtäkkiä poistaakin ongelmat ja pelastaa maailman.
 Keskuspankit ovat luoneet  viime vuosina uutta rahaa eli lisävelkaa ennätykselliseen tahtiin.
 Erityisesti meillä Suomessa velkaa kauhistellaan, mutta aivan vääristä syistä. Velka mukamas jää tulevien sukupolvien maksettavaksi. Mutta velat ovat vain numeroita tilillä. Ne voi pyyhkäistä yhdellä päätöksellä pois. Ihmiset ovat velkaa toisilleen, mutta kun velat ja saatavat lasketaan yhteen, ihmiskunta on nettovelaton.
 Sitä tuhoa, jonka velka eli raha eli tuotanto ja palvelut aiheuttavat luonnolle, ei kuitenkaan voi pyyhkäistä pois. Tämä tuho on se ainoa todellinen velka, joka tuleville sukupolville jää.
 Uutta rahaa voi synnyttää loputtomasti. Tämä tarkoittaa sitä, että luonnon tuhoaminen voi jatkua aina siihen asti, kun mitään tuhottavaa ei enää ole.
 Käännettä parempaan ei tapahdu ennen kuin ihmiskunta luopuu ihmiskeskeisestä maailmankatsomuksestaan ja itsekeskeisestä lyhytnäköisestä elämäntavastaan.
 Mitään sen kaltaista ei ole näköpiirissä.
 Ihmiset vain lisääntyvät, täyttävät ja tukahduttavat maan.
 Pekka Seppänen
 Kolumnin kirjoittaja on riippumaton tarkkailija.
 Kolumnista voi keskustella 14.8. klo 23.00 saakka.

Pekka Seppäsen kolumni: Raha tarkoittaa lupaa varastaa luonnolta


Summary: Jaakko Pesosen päätä on leikattu kahdesti jo pikkupoikana. Hänen kallonsa saumat olivat luutuneet yhteen, eivätkä aivot kehittyneet normaalisti. Hoidon saaminen kesti pitkään. Harvinaisten sairauksien diagnosointia yritetään parantaa koko maassa, jotta apu ei viivästyisi.

Skeittilauta kiepahtaa ilmassa, pipo valahtaa silmille ja  Jaakko Pesosen  jalat eivät osukaan täydellisesti takaisin laudalle.
 – Odota, mä otan ton uusiksi, Pesonen huikkaa ja kiihdyttää laudan uuteen vauhtiin.
 Kello on puolen päivän tuntumassa ja Pesoselle se tarkoittaa aamua. Eiliset iltakaljat kavereiden kanssa venyivät pikkutunneille. Tämä päivä on alkanut energiajuomalla ja tupakalla.
 Eli ihan tavallisesti.
 24-vuotias Pesonen on työkyvyttömyyseläkkeellä. Hän on sairastanut syntymästään asti kallon luutumishäiriötä.
 Sairaus on harvinainen ja Pesosen taudin tyyppi vielä harvinaisempi. Kuten harvinaisten sairauksien kohdalla usein käy, diagnosointi ja hoidon saaminen kesti luvattoman pitkään.
 Hoidon viipyminen voi olla syy siihen, etteivät hänen aivonsa kehittyneet niin kuin pitäisi.
 Harvinaisten sairauksien tunnistamista ja hoitoa yritetään nyt parantaa Suomessa. Se ei kuitenkaan enää auta Pesosta, jonka kalloa on leikelty peräti kahdesti, mutta liian myöhään.
 "Minne tahansa menenkin, järkkään shown ja nauratan naisia", Jaakko Pesonen kuvailee arkeaan.  Juho Liukkonen / Yle
 Jos katsoo tarkkaan, voi huomata, että Pesosen leuka on vähän vino ja silmät aavistuksen eri korkeudella.
 Normaalisti ihmisen kallo kasvaa ja antaa saumoista myöten sitä mukaan, kun aivot tarvitsevat lisää tilaa. Kallon luutumishäiriössä yksi tai useampi kallon saumoista on luutunut umpeen. Kallo pitää leikata, jotta aivot pääsevät kasvamaan.
 Pesosen pää leikattiin ensin vuoden vanhana ja seuraavan kerran seitsemänvuotiaana. Hän itse muistaa noista ajoista lähinnä kurjan olon sairaalassa.
 Äidille ne ovat painuneet mieleen lähtemättömästi.
 Jaakko on  Merike Pesosen  kolmas lapsi, ja äidille oli alusta asti selvää, että jokin on vialla. Vauva huusi ja oksensi lähes tauotta.
 – Valitin neuvolalääkärille, että lapsen pää on oudon muotoinen. Minulle sanottiin, että olen nukuttanut vauvaa liikaa yhdessä asennossa, Merike Pesonen kertoo.
 Asiaan alettiin paneutua vasta, kun vauvan silmät olivat lopulta selkeästi eri korkeudella. Jaakko Pesosen kallo leikattiin vähän alle vuoden vanhana.
 Kallonluutumishäiriössä on tavallisinta, että yksi kallon saumoista on luutunut umpeen. Jos näin olisi ollut Pesosenkin tapauksessa, ongelma olisi todennäköisesti korjaantunut vauvana tehdyllä leikkauksella.
 Se oli kuitenkin vasta alkua.
 Pesonen kokee, ettei oikein mikään elämässä suju paitsi skeittaaminen. Jopa skeitatessa mieli saattaa jäädä jumiin toistamaan yhtä ja samaa asiaa. Juho Liukkonen / Yle
 Mitä kauemmin leikkausta odotetaan, sitä varmemmin tulee ongelmia
 “Luusto on ohentunut ja reikäinen”, lukee 6-vuotiaan Jaakon kallon 3D-kuvien lausunnossa.
 – Se tarkoittaa, että aivot olivat yrittäneet löytää tien ulos, kun kallon saumat eivät antaneetkaan periksi, Merike Pesonen kertoo.
 Jaakon ensimmäisten elinvuosien ajan Pesoset olivat ravanneet lääkärissä. Äiti oli varma, että jokin on vialla, sillä poika oli levoton, sai raivokohtauksia, eikä pystynyt keskittymään mihinkään. Perheelle suositeltiin kerta toisensa perään psykologin tapaamista.
 Noihin aikoihin Helsingin yliopistollisessa sairaalassa leikattiin 40-50 kallonluutumishäiriöpotilasta vuodessa. Suurin osa potilaista oli vauvoja, mutta osalla häiriö huomattiin vasta kouluiässä tutkittaessa oppimisvaikeuksia ja käytöshäiriöitä.  Tutkimuksissa  on todettu, että mitä pidempään kallon luutumishäiriöpotilas joutuu odottamaan leikkausta, sitä todennäköisempiä erilaiset kognitiiviset ongelmat ovat.
 Merike Pesonen oli varma, että kuusivuotiaan Jaakon ongelmat johtuivat vauvana todetusta sairaudesta. Hän päätti lopulta ottaa itse suoraan yhteyttä Helsinkiin.
 Jaakko Pesonen leikattiin taas.
 Mutta vaikka aivoille tehtiin lisää tilaa, ne eivät enää lähteneet kehittymään normaalisti.
 Pesonen kiittää äitiään siitä, että hän on potkinut pojan aina takaisin laudalle, jos ote skeittaamiseen on alkanut horjua. "Siinä se on kyllä best mama". Juho Liukkonen / Yle
 Mikkelin keskustan kupeessa sijaitseva kaksio on sisustettu skeittilaudoilla. Merike Pesonen juo kahvia ja Jaakko Pesonen energiajuomaa.
 – Hain vähän pärinää aamuun, poika toteaa äidilleen viitaten juomaansa.
 Kumpikin plärää puhelintaan pöydän ääressä istuen.
 – Meillä on aamuisin aika niukkaa kommunikointia, Merike Pesonen nauraa.
 Asunto on äidin, mutta poika viettää siellä aikaa lähes yhtä paljon kuin kotonaan Espoossa. Jaakko Pesonen reissaa kahden kodin välillä lähes viikottain. Mikkelissä on äidin lisäksi skeittiyhteisö.

 Pesonen alkoi skeittaamaan neljävuotiaana, kun isä rakensi hänelle rampin takapihalle. 12-vuotiaana Pesonen oli omassa sarjassaan skeittauksen Suomen mestari ja pääsi kisoihin ulkomaille.
 Nyt skeittaamisesta on tullut elämäntapa, joka pitää Pesosen pään pinnalla.
 – Mun elämä on tämmönen läppä. En käy töissä enkä koulussa. En pysty oppimaan uusia asioita, koska aivot jäävät jumittamaan.
 Muutamia vuosia sitten Pesosen jalkapöytä murtui. Koska hän ei kyennyt sitoutumaan kuntoutukseen, paraneminen vei seitsemän kuukautta. Koko sinä aikana skeittaaminen ei onnistunut, ja Pesonen masentui.
 – Skeittaaminen on mulle kaikki. Tärkeintä elämässä on perhe, kaverit ja skeittaaminen.
 Ennen työkyvyttömyyseläkettä Pesonen oli lähes viisi vuotta töissä ravintolan keittiössä. Sitä ennen hän yritti opiskella ammattikoulussa ensin kiinteistönhuoltoa ja sitten ravintola-alaa. Opinnoista ei tullut mitään.
 – Olin käynyt koulut siihen saakka kuuden oppilaan pienryhmissä ja omien sermien rajaamassa tilassa. Miten ne voivat kuvitella, että pystyisin opiskelemaan yhtäkkiä 30 hengen ryhmässä?
 Pesosella on tarkkaavaisuushäiriö ja vaikeuksia oppia ja ymmärtää asioita. Elämä sujuu melko itsenäisesti, mutta äiti on koko ajan puhelinsoiton päässä.
 Merike Pesonen on vakuuttunut, että Jaakon toisen leikkauksen viivästyminen on syypää siihen, etteivät aivot toimi normaalisti. Ja, että viivästyminen johtui siitä, ettei äidin huolta otettu tosissaan.
 Lääkärit joutuvat pohtimaan vaikeita tapauksia ylitöinä
 Harvinaisten sairauksien tunnistaminen ja hoito ovat hankalia, sillä sairaudet ovat nimensä mukaisesti harvassa. Oikean diagnoosin saaminen voi viedä pitkiä aikoja. Kestää aikansa ennen kuin terveyskeskuksessa tai työterveydessä hoksataan yhdistää oudot oireet yhteen sairauteen sen sijaan, että kyse olisi vaikkapa kolmesta eri taudista.
 THL:n tutkimusprofessori  Helena Kääriäinen  pitää yhtenä syynä kiirettä. Lääkärit joutuvat pohtimaan erikoisempia tapauksia omalla ajallaan.
 – Juuri missään ei ole sellaista käytäntöä, että yhtenä työpäivänä viikossa lääkäri voisi käydä läpi niitä potilaita, jotka ovat jääneet pohdituttamaan. Tehokkuutta mitataan potilaiden määrän, eikä onnistuneiden diagnoosien perusteella.
 Siksi voi myös kestää, ennen kuin potilas pääsee parhaan asiantuntemuksen äärelle yliopistosairaalaan.
 Pesonen kertoo traumatisoituneensa lapsuuden sairaalajaksoista niin, ettei enää mene lähellekään sairaaloita.  Juho Liukkonen / Yle
 Nykyään kaikissa yliopistosairaaloissa on harvinaisten sairauksien keskus. Niitä on perustettu vasta viime vuosina. Lisäksi Terveyden ja hyvinvoinnin laitokseen on perustettu tänä vuonna harvinaisten sairauksien koordinointikeskus.
 HUSissa tehdyn alustavan tutkimuksen perusteella vaikuttaa siltä, että harvinaisten sairauksien hoito voi haukata jopa viidenneksen sairaalan resursseista. Niinpä tavoitteena on nyt nopeuttaa sairauksien tunnistamista.
 Jaakko Pesosen kallon luutumishäiriö vaati kiireellistä hoitoa 2000-luvun alussa. Silloin harvinaisten sairauksien hoito oli Suomessa vasta ottamassa kehitysaskeleita.
 – Harvinaisista taudeista alettiin kyllä puhua jo aika kauan sitten, mutta tiedotuksen leviäminen peruskoulutukseen terveyskeskuslääkäreille ja hoitajille on lähtenyt kunnolla liikkeelle ehkä vasta vuosituhannen vaihteessa, Kääriäinen sanoo.
 Tällä hetkellä Pesonen ei käy kontrolleissa missään. Hänellä on kuitenkin mahdollisuus saada hoitoa sitä halutessaan.
 Juuri nyt katse on syyskuussa, skeittauskisoissa Itävallassa.
 Pesonen on innoissaan siitä, että Mikkelissä on paljon lahjakkaita nuoria skeittaajia.  Juho Liukkonen / Yle
 Pesonen hyppää laudalta, kumartuu noukkimaan energiajuomapullon asfaltilta ja nappaa pipon päästään. Hiki on noussut pintaan.
 Pesosella ei ole kypärää. Hän sanoo sen haittaavan keskittymistä.
 Äiti paljastaa, että kypärä on oikeasti ongelmallinen, sillä sen pitäisi olla kallon muodon vuoksi erikoisvalmisteinen. Lisäksi kypärä tuntuu pahalta, koska päänahka on jouduttu kiristämään leikkauksissa äärimmilleen.
 Pesonen harjoittelee tällä hetkellä päivittäin. Innsbruckissa on  amatööriskeittaajien maailmanlaajuisen kisan  Euroopan finaali. Kisasta on noussut ammattiskeittaajia maailman huipulle ja se on myös Pesosen unelma.
 Vaikka Pesonen on eläkeläinen, toimeton hän ei ole. Hän on aktiivisesti mukana pyörittämässä Mikkelin Rullalautailijoiden skeittihallia. Se on ainoa paikka, missä kaupungissa voi skeitata talvisin. Pesonen avaa skeittihallin ovet, rahastaa tulijat, pitää vahtia paikan päällä ja sulkee ovet illalla.
 Jos Pesonen haluaisi, hänen leukansa voitaisiin leikata symmetriseksi milloin vain. Operaatiosta puhutaan perheessä kauneusleikkauksena, mutta tosiasiassa kasvojen eriparisuus vaikuttaa purentaan.
 Tällä hetkellä Pesosta ei saisi leikkaukseen kuin pakottamalla. Kuntoutuminen kestäisi ainakin vuoden, eikä hän usko, että hänellä olisi nyt rahkeita selvitä vaikeasta prosessista.
 Eikä silloin voisi skeitata.
 – Mä vaan rakastan tätä niin paljon, etten vaihtaisi päivääkään.
 Voit keskustella aiheesta 14.8. klo 23.00 saakka.
 Lue myös
 Sonja Koskelo sai tietää vasta aikuisena olevansa kehitysvammainen – tuhannet lievät kehitysvammat jäävät pimentoon
 Ensin Anne Christiansenillä alkoivat päänsäryt, pian hän ei voinut edes peseytyä itse – olo helpottui, kun sopiva lääke paljasti harvinaissairauden

Lapsena Jaakko Pesosen kallo puristi hänen aivonsa kasaan – nyt hän on 24-vuotias eläkeläinen, mutta myös Euroopan huippuja  amatööriskeittauksessa


Summary: Puupöly ja kvartsipöly voivat aiheuttaa syöpää, mutta työsuojeluviranomainen löysi joka viidenneltä tarkastamaltaan työpaikalta korjattavaa niiden hallinnassa. Kvartsipölyä syntyy muun muassa rakennustyömailla ja puupölyä teollisuudessa sekä esimerkiksi ammattioppilaitosten teknisen työn luokissa.

Vuosittain Suomessa noin tuhat ihmistä sairastuu työperäiseen syöpään, joka on useimmiten hengityselimissä.
 Työpaikoilla yleisiä syöpävaarallisia aineita ovat muun muassa kovapuupöly ja kvartsipöly. Niille määriteltiin laissa puolitoista vuotta sitten raja-arvot, jotka eivät työpaikoilla saa ylittyä.
 Kovapuupölyä syntyy, kun esimerkiksi puutuoteteollisuudessa tai ammattioppilaitoksen tiloissa käsitellään lehtipuuta, kuten tammea, pyökkiä tai koivua.
 Kvartsipölyä puolestaan syntyy rakennustyömaalla, kun kiviainesta sisältävää materiaalia käsitellään, esimerkiksi piikataan betonia tai hiotaan, murskataan tai räjäytetään kiveä.
 Kvartsipölyä muodostuu rakennusten purkutöissä, kalliota poratessa, hiekkapuhalluksessa ja tasoitustöissä. Pölyille voivat altistua myös tilojen siivoojat.
 Kvartsipölyä syntyy esimerkiksi betonilattiaa hioessa. Hilma Toivonen / Yle
 Pölyn leviämistä voidaan tehokkaasti hallita helposti toteutettavilla keinoilla, kuten siisteydellä ja järjestyksellä, sanoo ylitarkastaja  Satu Auno  Etelä-Suomen aluehallintovirastosta.
 Lisäksi pölyn leviämistä vähennetään muun muassa kohdennetun ilmanvaihdon, alipaineen ja työtilojen osastoinnin avulla sekä esimerkiksi koteloimalla koneita.
 Myös työmenetelmiä voidaan muuttaa sellaisiksi, ettei pölyä pääse syntymään, Auno sanoo.
 – Tekniset ratkaisut ovat ensisijaisia. Jos ne eivät ole mahdollisia, arvioidaan henkilösuojainten käytön tarpeellisuutta.
 Kaikilla työpaikoilla syöpäriskistä ei tiedetä
 Vaikka lakimuutos kovapuupölyn ja kvartsipölyn raja-arvoista tuli voimaan jo puolitoista vuotta sitten, kaikilla työpaikoilla pöly ja samalla syöpävaara ei ole vielä hallinnassa.
 Riskiä ei tiedosteta, tai vaikka tiedostettaisiiin, hallintakeinoja ei ole otettu käyttöön, Satu Auno arvioi.
 Lain voimaantulon jälkeen työsuojeluviranomainen on tarkastanut yli 700 työpaikkaa. Yli 90 prosentissa löytyi ainakin jotakin korjattavaa.
 Viidenneksellä työpaikoista on ollut Aunon mukaan merkittäviä puutteita kovapuupölyn aiheuttamien riskien arvioinnissa. Kvartsipölyn osalta puutteita on ollut muun muassa pölyntorjuntasuunnitelmissa ja henkilönsuojainten tarpeen arvioinnissa.
 Syöpävaarallisten pölyjen hallintaan on suhtauduttu työpaikoilla vaihtelevasti. Osalla työpaikoista ei välttämättä edes tiedetä lainsäädönnön muutoksesta ja osalla on oltu tietoisia asiasta jo ennen kuin lakimuutos tuli voimaan, sanoo aluehallintoviraston ylitarkastaja Satu Auno.  Hilma Toivonen / Yle
 Kvartsipölyn hallintaa on valvottu rakennustyömailla ja puupölyn hallintaa teollisuudessa, erityisesti sahatavaran ja puutuotteiden valmistuksessa.
 Kovapuupölyä voi esiintyä myös ammattioppilaitoksissa, mutta peruskoulujen teknisessä työssä käsitellään useimmiten pehmeämpää havupuuta, Satu Auno sanoo.
 Ongelmia on ilmennyt muun muassa siinä, ettei työpaikoilla tiedetä kvartsi- ja puupölyn raja-arvoista, tai niiden riski on arvioitu puutteellisesti tai arviointia ei ole tehty lainkaan, Auno sanoo. Joissain paikoissa ilmanvaihto ei ole riittävä, tai pölyäviä kohteita ei siivota riittävän useasti.
 – Merkittävä havainto on, että tieto lainsäädännön muutoksesta ei ole tavoittanut erityisesti pieniä työpaikkoja.
 Yksi selitys voi olla, ettei pienissä yrityksissä ole resursseja seurata lainsäädännön vaatimuksia tai tehdä muutoksia, vaikka halua olisikin.
 Pääsääntöisesti työpaikoilla halutaan noudattaa lakia ja suojella työntekijän terveyttä, Auno arvioi.
 – On edelläkävijöitä, jotka tekevät muutoksia ennen kuin niitä edes vaaditaan. Iso joukko yrityksiä taas ei ehkä tiedä, mitä pitäisi tehdä, mutta toimii, kun saa ohjeet. Ja sitten on pieni joukko, jossa on vaikeaa saada asiat kuntoon.
 Tarkastaja neuvoo ja ymmärtää, uhkasakkoja annetaan harvoin
 Tarkastukset työpaikoille tehdään opastavalla otteella, Auno sanoo. Tavoitteena on viedä tietoa niille työpaikoille, joita uusi lainsäädäntö koskee. Valvontahankkeen on suunniteltu kestävän useampia vuosia.
 Satu Aunon mukaan on ymmärrettävää, ettei pölynhallinta vielä ole jokaisella työpaikalla kunnossa, sillä lakimuutoksesta on vasta puolitoista vuotta ja muutokset vaativat myös rahaa, mahdollisesti isojakin investointeja.
 Alipaineistamalla tila estetään pölyä leviämästä.  Hilma Toivonen / Yle
 Jos tarkastajan ohjeet ja kehotukset eivät tuota tulosta, työsuojeluviranomainen voi määrätä työnantajan tarvittaviin toimiin sakon uhalla.
 – Tästä ei pääse maksamalla, vaan sitä jatketaan niin kauan, että asia on hoidettu, Auno sanoo.
 Rakennusalan jätti: Ei suuria lisäkustannuksia
 Rakennusyhtiö YIT:llä kvartsipölyn vähentäminen ei ole tarkoittanut suuria muutoksia yrityksen toimintaan, koska pölyn leviämistä on pyritty vähentämään muutenkin, sanoo työturvallisuuspäällikkö  Antti Jokela .
 – Lähtökohta on se, että on se pöly mitä tahansa, on se kvartsia tai jotain muuta, niin ei se ole hyvä ihmisen sitä hengitykseen vetää. Se tarkoittaa, että kaikki pöly pyritään minimoimaan työmaalla. Samalla vaivalla pienellä lisäpanostuksella pystytään kvartsi- ja kovapuupöly hanskaamaan vallan mainiosti.
 YIT:n työmailla kvartsipölyä tulee yleisimmin betonin työstämisestä. Enimmäkseen lakimuutos on lisännyt hallinnollista työtä, pölyn hallinnan suunnittelua ja toimenpiteiden dokumentointia.
 Tarkkoja kustannuksia ei ole tiedossa, mutta Jokela arvioi, etteivät ne ole suuria, sillä pölynhallintaa on tehty aiemminkin. Toki kvartsipöly vaatii parempia suodattimia imureissa ja ilmanpuhdistuslaitteissa, hän sanoo.
 – Laitteiden uusimisen yhteydessä on helppo valita sellaisia laitteita, joissa on pölynpoistovarustus mukana, se ei itsessään paljon tee.
 Myös YIT:n työmailla on tarkastettu pölyn hallintaa. Aina kun tulee uusia asioita, menee hetki ennen kuin löytyy se tapa, jolla homma hoidetaan terveellisesti ja turvallisesti, sanoo YIT:n työturvallisuuspäällikkö Antti Jokela. Petri Niemi/Yle
 Myös YIT:n työmailla on tarkastettu kvartsipölyn hallintaa.
 – Varsinkin alkuvaiheessa, kun laki muuttui, vaikka kokonaisuutta oli mietitty etukäteen, niin viranomainenkaan ei täysin osannut kertoa, mitkä olisivat riittäviä toimenpiteitä.
 Korjattavaa löytyi muun muassa siitä, kuinka kattavasti kvartsipölyn hallintaprosessi on yritystasolla kuvattu ja ohjeistettu.
 – Muutamia poikkeamia tarkastuksissa on löytynyt, ja niistä on keskusteltu viranomaisen kanssa ja löydetty yhteiset hyväksytyt toimintamallit, Jokela sanoo.
 Parannettavaa viranomaisten ja työpaikkojen yhteistyössä kuitenkin olisi. Pölynhallinnan toimintamallin yksityiskohdista on vielä eriäviä käsityksiä, Jokela sanoo.
 – Jos kaikilla toimijoilla, niin viranomaisilla, asiantuntijoilla kuin rakennusliikkeillä olisi yhtenäiset selkeät toimintatavat, tämä olisi vielä piirun verran yksinkertaisempaa.
 Siisteys tekee työmaan viihtyisämmäksi
 Pölynhallinta on välttämätöntä terveyden takia, mutta siitä on muutakin hyötyä. Kun kvartsipölyä vähennetään, vähenee pöly muutenkin, YIT:n Antti Jokela kertoo. Se taas parantaa työmaan viihtyisyyttä ja tekee työskentelystä miellyttävämpää.
 Samaa sanoo alan yrityksiä edustava Rakennusteollisuuden työmarkkinajohtaja  Kim Kaskiaro .
 – Kun pölyä on vähemmän, siivousta tarvitaan vähemmän ja työolosuhteet ovat paremmat, Kaskiaro sanoo.
 Pölynhallinta täytyy ottaa huomioon jo rakennusprojektia suunnitellessa. Työmaalla käytetyt vaatteet vaihdetaan ennen puhtaisiin tiloihin menoa.  Hilma Toivonen / Yle
 Paljon käytännön asioita on kuitenkin vielä ratkottavana. Pukuhuoneisiin, suihkuihin ja wc-tiloihin tarvitaan puhtaat tilat, joihin ei voi mennä työssä käytetyillä vaatteilla.
 Muun muassa tätä ratkotaan Rakennusteollisuuden ja alan työntekijöitä edustavan Rakennusliiton yhteisessä hankkeessa, joka alkaa elokuussa.
 Hidasta edistystä
 Sitä, minkä verran kvartsi- ja kovapuupölylle altistumista koskeva lainsäädäntö vaikuttaa työperäisten syöpien määrään, on Satu Aunon mukaan vaikea arvioida. Vaikutus voi näkyä esimerkiksi kymmenen vuoden kuluttua, hän sanoo.
 Syöpävaarallisen asbestin käyttö kiellettiin lähes 30 vuotta sitten, mutta sen vaikutus näkyy edelleen tilastoissa, sillä sairastumiseen voi riittää jopa 50 vuotta aiemmin tapahtunut asbestialtistus.
 Suunta on kuitenkin oikea, sillä pitkällä aikavälillä työperäisten syöpien määrä Suomessa vähenee, Auno sanoo.
 Lue lisää:
 Ammattitautitapaukset vähenevät, mutta tilasto saattaa antaa liian valoisan kuvan – 70 prosenttia vahvistetuista tapauksista miehillä

Syöpäpölyjen hallinnassa on puutteita monella työpaikalla, vaikka tehokkaita keinoja olisi tarjolla – YIT: Pölyjen torjunnasta ei koidu suuria lisäkustannuksia


Summary: Maailman terveysjärjestö WHO painottaa globaalia solidaarisuutta, sillä köyhien maiden rokotuskattavuus on vielä pientä.

Kansallinen rokotusasiantuntijaryhmä käsittelee kolmannen rokoteannoksen tarvetta elokuun lopussa, jonka jälkeen Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) voi antaa lausuntonsa sosiaali- ja terveysministeriölle (STM).
 Rokotetutkimuskeskuksen johtaja  Mika Rämet  toivoo, että kolmannen rokoteannoksen antamisesta päätettäisiin syyskuun jälkeen, kun toinen rokoteannos on pystytty tarjoamaan mahdollisimman monelle.
 Lopullisen päätöksen kolmansien rokoteannosten jakamisesta tekee STM yhdessä valtioneuvoston kanssa.
 THL:n ylilääkäri ja Kansallisen rokotusasiantuntijaryhmän (KRAR) sihteeri  Hanna Nohynek  ei vielä osaa kertoa tarkasti, milloin päätöksiä kolmannesta rokotuksesta tehdään Suomessa.
 Tietoa tarvitaan hyödystä eri väestöryhmille
 Ennen kolmansien rokoteannosten antamista tarvitaan Rämetin mukaan tietoa lisää muun muassa siitä, millainen hyöty kolmannesta rokoteannoksesta olisi eri väestöryhmille ja kuinka pitkälle suoja kestää riittävän hyvänä kahdella rokoteannoksella.
 Nohynekin mukaan tietoa tarvitaan edellä mainittujen lisäksi siitä, kuinka moni saa koronan ja kuinka vakavana kahden rokoteannoksen jälkeenkin ja kuinka moni heistä päätyy sairaalahoitoon.
 Kun tietoa saadaan, Rämetin mukaan selkenee myös muun muassa se, annettaisiinko kolmas rokoteannos vain riskiryhmäläisille vai koko väestölle.
 Rämet toteaa, että samalla kun käydään pohdintaa kolmannen rokoteannoksen antamisesta, tulee keskittyä siihen, että väestö saa mahdollisimman kattavasti ensimmäisen rokoteannoksen. Kaikkien ikäryhmien rokotuskattavuudessa on Rämetin mukaan vielä parantamisen varaa.
 Ensimmäinen annos antaa Rämetin mukaan jo hyvän suojan vakavaa tautimuotoa vastaan. Toisella annoksella suojavaste vielä huomattavasti paranee.
 Rämet kertoo, että kaikki Suomessa jaettavat rokotteet suojaavat tehokkaasti myös deltamuunnosta vastaan.
 – Suojavaikutuksen loppumiselle ei ole tiettyä kuukausimäärää, Rämet kertoo STT:lle.
 Toinen rokotuskierros on mennyt jämäkästi eteenpäin. Rämet kertoo, että työikäinen perusterve on tehosteannoksen jälkeen hyvässä suojassa vakavaa tautimuotoa vastaan, vaikka tartuttaminen on edelleen mahdollista.
 Eroa kolmen ja kahden rokotuksen välillä täytyy Rämetin mukaan pohtia niin tartuttavuuden kuin vakavan tautimuodon estämisenkin osalta.
 Maailman terveysjärjestö painottaa solidaarisuutta
 Nohynekin mukaan Israel, Chile ja Yhdistyneet Arabiemiirikunnat ovat jo aloittaneet kolmansien rokoteannosten antamisen. Lisäksi esimerkiksi Saksa ja Ranska ovat jo tehneet päätöksen aloittaa, ja myös moni maa harkitsee kolmannen annoksen antamista.
 Nohynek muistuttaa, että Israelilla on sopimus Pfizerin kanssa tuottaa myyntilupaa tukevaa dataa koronarokotteesta, minkä vuoksi Israelia ei voi suoranaisesti pitää vertailukohteena.
 Maailman terveysjärjestön (WHO) pääjohtaja  Tedros Adhanom Ghebreyesus  on vedonnut rikkaisiin maihin, että ne eivät aloittaisi kolmansien rokoteannoksien antamista, sillä köyhien maiden rokotuskattavuus on vielä pientä.
 Myös pääministeri  Sanna Marin  (sd.) painotti viime vuoden marraskuussa Iltalehdelle, että globaali vastuu ja solidaarisuus on pandemiatilanteessa otettava huomioon, vaikka moni haluaisi kolmannen koronarokotteen heti omille kansalaisilleen.
 – Sen näytön varassa, mitä nyt on saatavilla meillä käytettyjen rokotteiden tehosta sekä solidaarisuuskysymyksen vuoksi, mielestäni on syytä vakavasti pohtia onko todellakin jo aika kolmansia rokoteannoksia ryhtyä antamaan, myös Nohynek sanoo.
 Sosiaali- ja terveysministeriön kansliapäällikkö  Kirsi Varhila  taas kertoo, että Suomi on osaltaan ulkoministeriön kautta osallistunut rokotteiden lahjoittamiseen Covax-ohjelmassa, jonka tavoitteena on covid-19-rokotteiden tasapuolinen saatavuus maailmassa. Hallitus päätti tästä osana rokotusstrategiaa.
 – Mikäli kolmas rokote todetaan vähintään riskiryhmille tarpeelliseksi, arvioidaan sitä lääketieteellisistä ja epidemiologisista lähtökohdista, Varhila kertoo.

Kansallinen rokotusryhmä käsittelee kolmannen koronarokoteannoksen tarvetta kuun lopussa – kolmansia annoksia jaetaan jo maailmalla


Summary: Qatarilaisen al-Jazeeran mukaan Afganistanissa on yli 389 000 ihmistä, jotka ovat paenneet väkivaltaisuuksia maan sisällä.

Äärijärjestö Taliban kertoo saaneensa haltuunsa Afganistanin toiseksi suurimman kaupungin Kandaharin. Uutistoimisto AFP:n mukaan Talibanin edustaja kertoi asiasta Twitterissä. Paikallinen asukas kertoi AFP:lle, että hallituksen joukot vaikuttavat vetäytyneen sotilastukikohtaan kaupungin ulkopuolella.
 Kandaharin valtaamisen jälkeen maan hallituksen hallussa on suurista kaupungeista enää vain pääkaupunki Kabul ja joitakin alueita muilla seuduilla. Viimeisen viikon aikana Taliban on nyt ottanut haltuunsa jo 12 maakunnan pääkaupungit. Yhteensä Afganistanissa on 34 maakuntaa
 Kandahar sijaitsee Etelä-Afganistanissa. Aiemmin torstaina Taliban kertoi vallanneensa Heratin ja Ghaznin kaupungit. Herat sijaitsee 150 kilometrin päässä Iranin rajasta ja Ghazni 150 kilometrin päässä Kabulista.
 Britannian yleisradioyhtiö BBC kirjoittaa, että tuhannet ihmiset ovat paenneet Talibania Kabuliin. Qatarilaisen al-Jazeeran mukaan Afganistanissa on yli 389 000 ihmistä, jotka ovat paenneet maan sisällä.
 Taliban arvioitua nopeampi
 Kun Yhdysvaltain johtaman liittouman joukot aloittivat vetäytymisensä Afganistanista toukokuun alussa, oli odotettavissa, että Taliban vahvistaa jalansijaansa. Liike valloittikin nopeasti laajoja alueita Afganistanista, mutta pääasiassa maaseudulla.
 Ulkopoliittisen instituutin vieraileva johtava asiantuntija  Olli Ruohomäki  kertoi aiemmin STT:lle tapahtumien nopeuden yllättäneen myös esimerkiksi Yhdysvaltain hallinnon sisäpiiriläiset.
 – Siellä oli arvioita, että menee 2–3 vuotta ennen kuin Afganistanin hallinto luhistuu. Ne arviot ovat nyt jo selvästi vanhentuneita, Ruohomäki totesi.
 Mediat: Afganistanin hallitus tarjoutui jakamaan vallan Talibanin kanssa
 Afganistanin hallitus tarjoutui jakamaan vallan maassa äärijärjestö Talibanin kanssa, kertoivat torstaina sekä uutistoimisto AFP:n neuvottelulähde että al-Jazeeran korkea hallituslähde.
 AFP:n ja al-Jazeeran nimettömiksi jättäytyneiden lähteiden mukaan hallitus on toimittanut ehdotuksensa neuvottelujen välittäjänä toimivalle Qatarille. Ehtona vallanjakosopimukselle on väkivaltaisuuksien lopettaminen. Tiedossa ei ole, onko medioilla sama lähde.
 Sekä Yhdysvallat että Britannia ovat ilmoittaneet lähettävänsä sotilaitaan evakuoimaan kansalaisiaan Afganistanista.
 Yhdysvallat lähettää pääkaupunki Kabuliin 3 000 sotilasta ja Britannia 600. Joukkojen tehtävänä on tukea maiden lähetystöjen henkilökunnan evakuointia.
 Yhdysvallat kertoi myös aloittavansa päivittäiset lennot, joilla evakuoidaan afganistanilaisia tulkkeja ja muita Yhdysvaltoja auttaneita, jotka pelkäävät henkensä puolesta äärijärjestö Talibanin vallatessa yhä suurempia osia maasta.
 Lue lisää:
 Näin Pohjoismaat suhtautuvat afganistanilaisiin työntekijöihinsä: Norja päätti ottaa siivoojatkin, Tanskaan pääsevät tuoreimmat ja Ruotsi vielä selvittää
 Ulkoministeri Haavisto: Hallitus valmistelee Suomelle töitä tehneiden afganistanilaisten evakuoimista
 Ääriliike Taliban etenee vauhdilla Afganistanissa – tutkijan mukaan sitä siivittää asevoimien korruptio: "Rivissä on väkeä, jota ei oikeasti olekaan"

Taliban kertoo vallanneensa Afganistanin toiseksi suurimman kaupungin – suurista kaupungeista hallituksen hallussa enää pääkaupunki Kabul


Summary: Koulut eivät voi kieltää edes pienten koululaisten koulumatkapyöräilyä. Osa kouluista antaa kuitenkin suosituksia esimerkiksi turvallisuuteen vedoten. Lopulta päätös kuuluu kuitenkin perheille itselleen. Kokosimme ohjeita päätöksen tueksi.

Lapset lähtevät koulutielle ja monissa perheissä alkaa taas pohdinta siitä, uskaltaako lasta päästää polkupyörällä kouluun.
 Koulut eivät saa kieltää tai rajoittaa edes pienimpien koululaisten pyöräilyä, mutta esimerkiksi turvallisuuteen perustuvia suosituksia on mahdollista antaa. Lopullinen päätös kuuluu kuitenkin tehdä perheissä yhdessä lasten kanssa.
 Ylen haastattelemat asiantuntijat suuntaisivatkin kouluilta tulevia suosituksia liikennekasvatuksen suuntaan siten, että perheet tekevät itse päätöksensä siitä, onko lapsi kypsä pyöräilemään koulumatkoja.
 – Opettajilla ja rehtoreilla on tietämystä koulujen lähiympäristön liikenteestä ja vaaranpaikoista. Huoltajilla puolestaan pitää olla ymmärrystä siitä, millaisia tietoja ja taitoja lapsilta odotetaan liikenteessä, toteaa Liikenneturvan suunnittelija  Tomi Niemi .
 Kysyimme neuvoja siihen, mistä tietää, milloin lapsi on kypsä polkupyöräilemään kouluun ja miten lasta voi pyöräilyyn opastaa. Iällä ei välttämättä tähän ole vaikutusta.
 1) Keskustelkaa yhdessä kotona
 Lapsen kanssa kannattaa aluksi keskustella kotona polkupyöräilystä ja hänen kiinnostuksestaan pyöräilyä kohtaan.
 Jo tässä vaiheessa on hyvä pohtia reittiä sekä liikennesääntöjä ja mahdollisia vaaranpaikkoja koulureitin varrella.
 Kuopiolaiset Antti (edessä oikealla), Niilo, Eelis, Anne ja Ronja Lipponen liikkuvat arjessa polkupyörällä lähes kaikkialle. Kouluun lapset eivät kuitenkaan pyörällä kulje, koska he noudattavat koulun antamaa suositusta. Antti Karhunen / Yle
 2) Lapsen kanssa täytyy pyöräillä yhdessä
 On tärkeää pyöräillä koulumatkareittiä yhdessä lapsen kanssa useita kertoja. Tällöin vanhemmat pystyvät hahmottamaan itselleen lapsen taitoja ja samalla taidot myös kehittyvät. Yksi kerta ei riitä.
 Vanhempien on hyvä hahmottaa, millä tasolla lapsella on ajoneuvon eli pyörän hallinta ja liikennesäännöt sekä erilaisten tilanteiden kohtaaminen liikenteessä.
 Esimerkiksi se, että osaa ajaa polkupyörällä pitämällä yhtä kättä ohjaintangossa, on keino arvioida lapsen pyöränhallintataitoja. Tätä taitoa tarvitaan suuntamerkin näyttämisessä. Lapsen pitää myös osata seurata pyöräillessään muuta liikennettä.
 Isompaakaan koululaista ei pidä päästää polkupyörällä liikenteeseen kylmiltään.
 3) Ainakin väistämiseen liittyvät liikennesäännöt tiedettävä
 Väistämissäännöt eli missä tilanteessa pyörä väistää ja missä auto. Sääntöjä voi kerrata esimerkiksi  Pyöräliiton sivuilta .
 Pyöräilijä on ajoneuvon kuljettaja, jolloin tienylityksessä pätee eri väistämissäännöt kuin jalankulkijana. Pienen lapsen osalta helpointa on, että ennen tienylitystä pysähdytään ja ajorata ylitetään taluttamalla, jolloin lapsi on jalankulkija, ja ajoradan liikenteen tulee lain mukaan antaa suojatietä ylittävälle jalankulkijalle esteetön kulku.
 Pyöräilijän paikka on tiedettävä. Esimerkiksi vain alle 12-vuotias lapsi voi ajaa jalkakäytävällä, mutta tällöinkään ei saa aiheuttaa huomattavaa haittaa jalankululle.
 On myös hyvä muistaa pyörän ja pyöräilijän varusteet kuten esimerkiksi pyörän valot sekä pyöräilykypärä.
 Lapsen on myös hyvä ymmärtää, että tilanteet liikenteessä eivät mene aina sääntöjen mukaan. Yllättäviin tilanteisiin on hyvä varautua.
 Neuvoja antoivat Liikenneturvan suunnittelija Tomi Niemi, kuopiolainen perheenisä ja aktiivinen pyöräilijä Antti Lipponen sekä Sanna Ojajärvi Fiksusti kouluun -hankkeesta.
 Lue lisää:
 Koulumatkan pyöräily lisää kuntoa ja kasvattaa lasta itsenäisyyteen – Pyöräilyaktiivi: vanhemmat tekevät karhunpalveluksen autokuskailulla
 Moni koulu kieltää pyöräilyn ekaluokkalaisilta, ja se voi käynnistää vaarallisen autorallin: "Karhunpalvelus turvallisuudelle"
 Keskustele aiheesta 13.8.2021 kello 23.00 asti. Annetaanko teidän perheessä myös ekaluokkalaisen kulkea pyörällä kouluun? Onko koulu suositellut jotain tiettyjä liikkumismuotoja?

Mistä tietää, onko lapsi kypsä pyöräilemään kouluun? Kokosimme 3 vinkkiä vanhemmille


Summary: Maapallo kulkee torstain ja perjantain välisenä yönä hiekkapilven läpi, minkä ansiosta tähdenlentoja pitäisi näkyä poikkeuksellisen runsaasti. Niiden kuvaaminen vaatii sinnikkyyttä, mutta jos onnistuit, jaa kuvasi meille.

Kun pimeä tänä torstai-iltana saapuu, kannattaa laittaa tuoli makuuasentoon ja nauttia taivaankannen tarjonnasta. Näin aikoo ainakin tehdä tähtiharrastaja  Timo Loikala .
 Torstain ja perjantain välisenä yönä pitäisi nimittäin näkyä erityisen paljon näyttäviä tähdenlentoja.
 – Ne ovat kirkkaita, jopa kirkkaampia kuin itse tähdet, kertoo Loikala.
 Timo Loikala on kymenlaaksolaisen tahtiharrastusyhdistyksen Konut Tählet ry:n palkittu puheenjohtaja. Hän arvioi, että torstain ja perjantain välisenä yönä voi tunnin aikana nähdä jopa noin 30 tähdenlentoa.
 Tähdenlennot näkyvät Loikalan mukaan paljain silmin oikein hyvin. Niitä voi nähdä kauttaaltaan taivaankannella, mutta eniten niitä näyttää tulevan Perseuksen tähtikuvion luota. Siksi puhutaankin Perseidien tähdenlentoparvesta.
 Perseuksen tähtikuvio sijaitsee taivaalla idän ja kaakon suunnalla.
 Aamuyöllä paras hetki
 Eteläinen Suomi on pimeyden kannalta paras alue nähdä ensi yön tähdenlennot. Otollisin hetki Timo Loikalan kokemuksen mukaan on aamuyö.
 – Noin sadan kilometrin korkeudessa maapallon ilmakehään törmää pienen pieniä hiekkahiukkasia, jotka höyrystyvät ja tekevät kirkkaan valoilmiön.
 Tämä kuva tähdenlennosta on otettu Saksassa elokuussa 2014. Patrick Pleul / EPA
 Nämä hiekanjyväset ovat peräisin aurinkoa kiertävästä komeetta Swift-Tuttlesta.
 Tähdenlento kestää taivaalla vain lyhyen hetkien, minkä takia sen valokuvaaminen voi olla hankalaa ja vähän onnen kauppaa. Sitä ei pysty kuvaamaan niin, että näkee tähdenlennon ja räpsäisee kuvan, koska silloin on auttamattomasti myöhässä.
 Valotusajan tulee olla pitkä, objektiivin tarkennus äärettömyyteen ja ehdottomasti mukana täytyy olla jalusta.
 Puolenyön jälkeen näkee parhaiten
 Tähtitieteellisen yhdistyksen Ursa ry:n tiedottaja  Anna Liljeström  suosittelee nostamaan katseen taivaalle perjantain vastaisena yönä. Tämän hetkinen sääennustus nimittäin lupaa hyvää keliä tähdenlentojen katseluun.
 – Ihan paras aika olisi hyvin varhain perjantai aamulla puolesta yöstä aamu kahteen.
 Otollisimpia paikkoja tähdenlentojen bongaukseen Liljeströmin mukaan on paikat, jossa on mahdollisimman vähän keinovalaistusta ja taivasta näkyy paljon. Esimerkiksi meren- tai järvenranta voi olla hyvä katselupaikka.
 – Periaatteessa heti kun aurinko on laskenut ja taivas alkaa tummua niin sieltä voi kirkkaimmat tähdenlennot jo erottaa, sanoo Liljeström.
 Vinkkejä hyviin katselupaikkoihin löytyy myös  Ursan ylläpitämästä karttapalvelusta .
 Saitko kuvan?
 Lähetä meille alla olevalla lomakkeella kuva alla tai kokemus tähdenlennosta! Olitteko porukalla seuraamassa tähdenlentoja?
 Huomaa, että lähettämällä kuvan Ylelle annat oikeuden käyttää, jakaa ja tarvittaessa muokata kuvaa kaikissa Ylen palveluissa. Lähetäthän vain itse ottamiasi kuvia. Yksityistilanteissa kysy lupa kuvassa näkyviltä ihmisiltä. Kuvista ei myöskään makseta palkkiota. Lue tarkat  säännöt tästä .

Huikeat tähdenlennot täyttävät taivaan ensi yönä – Saitko kuvan? Lähetä se meille


Summary: Pääkaupunkiseudun kokoontumisrajoitusten kiristyminen vaikuttaa merkittävästi tapahtumien järjestämiseen.

Elokuvateatterit & elokuvien esittäminen

Etelä-Suomen aluehallintovirasto  ilmoitti tänään , että pääkaupunkiseudun kokoontumisrajoitukset kiristyvät 20. elokuuta alkaen.
 Yleisiin tilaisuuksiin saa osallistua sisätiloissa 25 henkeä ja ulkotilaisuuksiin 50 henkeä. Lisäksi osallistujilla täytyy olla mahdollisuus välttää lähikontaktia eli oleskelua alle kahden metrin etäisyydellä toisistaan yli 15 minuutin ajan. Rajoituksista voi poiketa rajaamalla yleisöä esimerkiksi erillisiin pienempiin lohkoihin.
 Rajoitukset koskevat Espoota, Helsinkiä, Kauniaisia ja Vantaata. Ne ovat voimassa 12. syyskuuta saakka.
 Finnkino: Iso vaikutus elokuva-alaan
 Elokuvateatteriketju Finnkino on hyvin pettynyt avin uusiin kokoontumisrajoituksiin pääkaupunkiseudulla. Tähän mennessä elokuvateattereissa on ollut kahden metrin turvavälit, joka on tarkoittanut sitä, että salien kapasiteetista on ollut käytössä vain 20 prosenttia.
 Uusien rajoitusten myötä kapasiteetti laskee entisestään, ja elokuvasaliin voi ottaa 25 henkeä. Joissain tapauksissa sali voidaan jakaa lohkoihin.
 – Uusilla rajoituksilla on dramaattinen vaikutus Finnkinon toimintaan. Olemme näihin päätöksiin hyvin pettyneitä. Tällä on iso vaikutus koko elokuva-alaan, koska kävijämäärät laskevat merkittävästi, sanoo kaupallinen johtaja  Hannele Wolf-Mannila .
 Finnkino pitää kokoontumisrajoituspäätöksiä epäreiluina, sillä tapahtuma-alaa kohdellaan tiukemmin kuin muita toimialoja.
 – Elokuvateattereissa ei koko tämän koronaepidemian aikana ole todettu yhtään tartuntaketjua Suomessa eikä maailmalla. Edelleen tämä on toimiala, jota rajoitetaan tiukimmin, Wolf-Mannila sanoo.
 Wolf-Mannila toivoo hallitukselta selkeämpää linjausta siitä, kuinka tapahtuma- ja kulttuurialalla pystyy jatkossa toimimaan.
 – Olemme edelleen siinä tilanteessa, että saamme korkeintaan viikkoa aikaisemmin tietää, että millä tavalla voimme liiketoimintaamme pyörittää tästä eteenpäin. Kyllä se aika hankalaksi tämän tekee. Hallituksen suuntaan haluamme viestiä, että nyt tarvitaan rajumpia toimia sieltä.
 Helsingin jäähalli: "Lamauttaa käytännössä koko toiminnan"
 Helsingin jäähalli käy parhaillaan tapahtumajärjestäjien kanssa keskustelua siitä, voidaanko tapahtumia järjestää pienemmällä yleisömäärällä ja lohkoihin jaettuna.
 Toimitusjohtaja  Tom Kivimäen  mukaan on kuitenkin käytännössä varmaa, että tapahtumat joudutaan perumaan tai siirtämään myöhemmäksi. Helsingin jäähallin tapahtumien kokoluokka liikkuu tuhansissa ihmisissä.
 – Se lamauttaa käytännössä koko toiminnan. Kyllä se on sataprosenttinen stoppi, voisi sanoa näin.
 Yleisön lokeroiminen pienempiin lohkoihin ei Kivimäen mukaan ole käytännössä mahdollista.
 – Pitää olla joka lohkolle omat sisäänkulut, omat wc-tilat, omat järjestyksenvalvojat. Niitä pykäliä on liikaa, jotta se olisi teknisesti mahdollista.
 – Liiketoiminnallisesti nämä päätökset, jotka avi teki, ovat todella raskaita, Kivimäki toteaa.
 Helsingin juhlaviikot: Avajaiskonsertti muuttuu myös päätöskonsertiksi
 Helsingin juhlaviikot peruu 20.8. eteenpäin kaikki esitykset ja tapahtumat, lukuunottamatta muutamia "koronavarmoja" osioita. Muun muassa kaikki Huvilan ja Musiikkitalon tapahtumat perutaan.
 Erikoiseksi tilanteen tekee se, että juhlaviikot alkavat 19.8. ja rajoitukset astuvat voimaan vasta seuraavana päivänä. Siksi Juhlaviikkojen avajaiskonsertti muuttuu samalla myös päätöskonsertiksi.
 – Päätös oli sellainen, jota me emme toivoneet. Ja meidän näkemyksemme on se, että se ei perustu edes tartuntatautilakiin, sanoo Juhlaviikkoja järjestävän Helsingin tapahtumasäätiön toimitusjohtaja  Stuba Nikula.
 Nikula kritisoi rajoitusten tiukkoja yleisömääräsääntöjä. Hänen mielestään niissä pitäisi ottaa mieluummin mallia ravintoapuolelta, joissa asiakasmäärä on rajoitettu prosentteina ja kunkin ravintolan oman kapasiteetin perusteella.
 Myöskään yleisön lohkominen pienempiin osiin ei juuri auta, sillä Nikulan mukaan se istuu lähinnä jalkapallostadioneille ja vastaaviin paikkoihin, joissa on muun muassa paljon sisäänkäyntejä.
 – Tämä ajattelu ei millään istu teatteri- tai konserttisaliin.
 Nikulan mukaan peruminen ei aiheuta säätiölle itselleen suuria rahallisia tappioita, sillä ne saadaan todennäköisesti katettua opetus- ja kulttuuriministeriön korona-avustuksesta sekä työ- ja elinkeinoministeriön tapahtumatakuusta.
 – En missään tilanteessa uskaltaisi ajatella, että tämä lopettaisi Juhlaviikot tulevilta vuosilta, Nikula vakuuttaa.
 Helsingin kaupunginteatteri: Jos yleisömäärä pienenee entisestään, esityksiä ei tule
 Helsingin kaupunginteatterin johtaja  Kari Arffman  kertoo olleensa ulkona "puhaltelemassa" rajoituspäätöksistä kuultuaan.
 – Nukun yön yli, lasken kymmeneen, en tiedä, ehkä meditoin, Arffman kertoo siitä, mitä aikoo vielä tämän päivän aikana tehdä.
 Päätöksiä esitysten jatkumisesta ei kuitenkaan tänään tipu. Myöhemmin teatterilla tehdään laskelmia siitä, voidaanko esityksissä lohkota yleisöä niin, että kapasiteetti voidaan pitää silti ennallaan.
 Teatterin suureen saliin mahtuisi 900 ihmistä, nyt sinne on otettu enintään 200. Se on kipuraja, Arffman sanoo. Jos kapasiteettia jouduttaisiin merkittävästi pienentämään, esityksiä ei tule.
 – Jossain kulkee raja, jolloin tämä on taloudellisesti aivan järjetöntä.
 Osa Helsingin kaupunginteatterin rahoituksesta tulee kaupungilta, mutta noin puolet tulee suoraan lipputuloista. Rajoituksilla on siis selkeä vaikutus teatterin talouteen. Kaupunginteatterilla oli yt-neuvottelut viimeksi marraskuussa, ja nyt teatterinjohtaja toivoo, ettei näiden rajoitusten takia tarvittaisi taas uusia.
 Rajoituksia Arffman pitää absurdeina.
 – On kiinnostavaa nähdä, miten nämä todella vaikuttavat koronatilanteeseen.
 Lue myös:  Avi: Kaikki sisäharrastustoiminta kieltoon pääkaupunkiseudulla, jos turvaväleistä ei voida pitää kiinni
 Päivitämme uutista.

Uusilla rajoituksilla isoja seurauksia: Helsingin juhlaviikot peruu suurimman osan tapahtumista, Finnkino: Iso vaikutus koko elokuva-alaan


Summary: Ulkoministeri Haaviston mukaan hallitus valmistelee Suomelle työskennelleiden afganistanilaisten evakuointeja. Samaa tehdään useissa länsimaissa, kun ääriliike Taliban valtaa yhä enemmän alaa Afganistanissa. Kokosimme Pohjoismaiden näkemyksiä.

Afganistanin turvallisuustilanteen heiketessä nopeasti yhä useampi länsimaa on alkanut valmistella joukkojensa palveluksessa työskennelleiden afganistanilaisten evakuointia turvaan.
 Afganistanilaisten tulkkien ja muiden työntekijöiden asemasta on tullut poliittinen kysymys myös Pohjoismaissa. Maiden toimissa on kuitenkin eroja.
 Norjassa tehtiin päätös oleskelulupien myöntämisestä työntekijöille jo kesäkuussa. Tanskassa poliittinen sopu evakuoinneista löytyi eilen illalla ja Ruotsissa oppositio painostaa hallitusta toimimaan.
 Ruotsi: Viranomaiset selvittävät, keistä henkilöistä olisi kyse
 Ruotsin oikeusministeri  Morgan Johansson  kommentoi tiistaina, että puolustusvoimat ja maahanmuuttovirasto tekevät yhdessä selvitystä siitä, keiden henkilöiden evakuoiminen tulisi kyseeseen.
 Hän on korostanut, että hallitus ei voi päättää, ketkä saavat tulla Ruotsiin, vaan se on viranomaisten tehtävä.
 Oppositiossa oleva maltillinen kokoomus on vaatinut hallitusta edistämään Ruotsin palveluksessa työskennelleiden afganistanilaisten evakuointeja.
 Aiemmissa kommenteissaan Johansson on suhtautunut asiaan nihkeästi:  vielä maanantaina hän sanoi SVT:lle , että jos kaikki Ruotsille työskennelleet afganistanilaiset tuotaisiin turvaan, kyse olisi tuhansista, ehkä jopa 10 000 ihmisestä.
 Mies tutki autopommin tuhoamaa rakennusta Afganistanin pääkaupungissa Kabulissa 4. elokuuta.  Wakil Kohsar / AFP
 Norja: Päätös oleskeluluvista kesäkuussa
 Norjassa oikeusministeriö antoi kesäkuun alussa ohjeistuksen , jonka mukaan Norjan suurlähetystölle tai Afganistanissa palvelleille norjalaisjoukoille työskennelleet afganistanilaiset voivat saada oleskeluluvan Norjassa.
 Ohjeessa mainitaan erikseen, että se koskee myös siivoojia ja muuta avustavaa henkilökuntaa. Tulkkeja koskeva vastaava päätös oli tehty jo aiemmin.
 Norjalaislehti  Vårt Landin mukaan  useiden Norjalle työskennelleiden afganistanilaisten oleskelulupahakemus on kuitenkin hylätty tänä vuonna, eikä heillä ole mahdollisuutta saada hakemustaan käsitellyksi uudelleen nyt, kun maan tilanne on muuttunut.
 Esimerkiksi Norjan kansainvälisiin operaatioihin osallistuneiden veteraanien järjestö  NVIO on vaatinut , että hylätyt hakemukset pitäisi käsitellä uudelleen.
 Tanska: Sopu syntyi, laki tulee perästä
 Tanskassa valtaosa poliittisista puolueista  pääsi eilen keskiviikkona sopuun  Tanskan suurlähetystölle tai tanskalaisjoukoille työskentelevien afganistanilaisten evakuoinnista.
 Tanskaan evakuoidaan tämän päätöksen perusteella kuitenkin vain nykyisiä työntekijöitä tai viimeisen kahden vuoden aikana Tanskalle työskennelleitä. Tulkit voivat hakea pääsyä Tanskaan, jos he ovat henkilökohtaisesti uhattuna, vaikka työskentelystä olisi kulunut pidempi aika.
 Ensimmäisenä Tanskan on tarkoitus evakuoida noin 45 apua pyytänyttä. Sen jälkeen evakuoitaisiin vaiheittain arviolta 200 ihmistä.
 Evakuoinnit on määrä aloittaa saman tien. Tanskan parlamentti on kesätauolla, mutta sen on tarkoitus säätää asiasta laki lokakuussa istuntokauden alkaessa.
 Taistelujen vuoksi Kunduzin ja Takharin maakunnista paenneita afganistanilaisia perheitä Kabulissa 9. elokuuta.  Wakil Kohsar / AFP
 Suomessa esitys eduskunnalle elokuun loppuun mennessä
 Ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) kertoi torstaina Ylen Ykkösaamun haastattelussa, että hallitus pyrkii tuomaan eduskuntaan esityksen Suomelle töitä tehneiden afganistanilaisten evakuonnista elokuun loppuun mennessä.
 Haaviston mukaan hallituksen esityksen valmistelussa menee pari viikkoa.
 Evakuoitavien tarkka määrä ei Haaviston mukaan ole vielä tiedossa, mutta kyse on kymmenistä ihmisistä.
 Lue myös:
 Ulkoministeri Haavisto: Hallitus valmistelee Suomelle töitä tehneiden afganistanilaisten evakuoimista
 Ääriliike Taliban etenee vauhdilla Afganistanissa – tutkijan mukaan sitä siivittää asevoimien korruptio: "Rivissä on väkeä, jota ei oikeasti olekaan"

Näin Pohjoismaat suhtautuvat afganistanilaisiin työntekijöihinsä: Norja päätti ottaa siivoojatkin, Tanskaan pääsevät tuoreimmat ja Ruotsi vielä selvittää


Summary: Pääkaupunkiseudun uudet kokoontumisrajoitukset pakottavat kaiken sisäharrastustoiminnan kiinni, jos turvavälejä ei voida varmistaa. Aluehallintoylilääkäri Mikko Valkosen mukaan tartunnanjäljitys on ruuhkautunut. Hän korostaa yksilön vastuuta.

Aluehallintovirasto kertoi  pääkaupunkiseudun uusista, 20. elokuuta voimaan tulevista kokoontumisrajoituksista  tänään torstaina. Yleisiin tilaisuuksiin saa sisätiloissa osallistua enintään 25 henkeä ja ulkotiloissa enintään 50 henkeä.
 Määräys velvoittaa myös monia toimijoita varmistamaan, että kahden metrin turvaväleistä voidaan pitää kiinni. Määräys koskee sisätiloja, joissa on samanaikaisesti yli kymmenen asiakasta tai osallistujaa.
 Ulkotiloissa ainakin fyysinen kontakti on voitava välttää, mutta kahden metrin turvavälit eivät ole pakollisia.
 Aluehallintoviraston tiedotteessa kerrotaan, että korkean tartuntariskin tiloissa, kuten sisäliikuntatiloissa, määräystä on noudatettava, vaikka asiakkaita olisi samanaikaisesti vähemmänkin. Jos toimintaa ei ole mahdollista järjestää lain edellyttämällä tavalla, tiloja ei voi käyttää.
 Näin ollen myös kaikki sisätiloja käyttävä harrastustoiminta, jossa turvavälejä ei voida noudattaa, on pääkaupunkiseudulla kielletty. Tämä koskisi esimerkiksi kaikkia harrastustason joukkueurheilun pelitilanteita.
 Aluehallintoylilääkäri  Mikko Valkosen  mukaan yksilön osallistumista tällaiseen harrastustoimintaan ei voida kieltää, joten laillinen vastuu on harrastetilaisuuksien järjestäjällä.
 – Sanoisin, että yksilöllä on silti ensisijainen vastuu. Ei sinne ole pakko mennä pelaamaan. Jokaisen täysjärkisen ihmisen pitäisi ymmärtää lähteä niistä pois, Valkonen lataa.
 Helsingin kulttuuri- ja vapaa-ajan toimiala kertoo perjantaina tarkemmin, mitä rajoitukset tarkoittavat kaupungin kulttuuri-ja vapaa-ajan toimijoille, lupasi Helsingin pormestari  Juhana Vartiainen  (Kok.)  omassa tiedotustilaisuudessaan  torstaina.
 Valkonen: "Onko kaikki, mitä halutaan tehdä, välttämätöntä, vaikka se olisi kivaa?"
 Rajoitusten syynä on koronaviruksen deltamuunnoksen nopea leviäminen. Lisäksi rajoituksia perustellaan tartunnanjäljityksen ja sitä kautta perusterveydenhuollon ruuhkautumisella.
 – Terveysalan työntekijät joutuvat käyttämään aikansa tartunnanjäljitykseen, jolloin he eivät ehdi hoitaa perustehtäviään. Esimerkiksi pitkäaikaissairaiden on jo vaikeaa saada aikoja kontrollikäynneille.
 Valkosen mukaan myös hammashoito on ruuhkautunut, koska alan työntekijöitä on siirretty tartunnanjäljityksen tekoon.
 Hänen mielestään kaikki rajoitukset olivat tarpeellisia.
 – Vielä tarpeellisempaa on, että ihmiset tajuaisivat, että pandemia jatkuu. Ihmisten omilla valinnoilla on suuri merkitys. Onko kaikki, mitä halutaan tehdä, välttämätöntä, vaikka se olisi kivaa?
 Turvavälisäännöt eivät koske koulujen tai varhaiskasvatuksen liikunnanopetusta. Avin mukaan siellä tilanne on eri, koska lapset pysyvät keskimäärin samoissa ryhmissä. Ulkopuolisessa harrastetoiminnassa ryhmät sekoittuisivat.
 Turvavälisäännöt eivät myöskään koske ammattiurheilijoita. Perusteluna on, että he ovat elinkeinon harjoittajia.
 Nyt päätetyt kokoontumisrajoitukset ovat voimassa 12. syyskuuta asti.
 Avin määräämät rajoitukset eivät koske yksityistilaisuuksia. Niissä kehotetaan noudattamaan sairaanhoitopiirin ja kuntien antamia suosituksia.
 Juttua muokattu 12.8.2021 klo 15.35: tarkennettu ulkotilojen määräyksiä, joiden mukaan ainakin fyysinen kontakti on voitava välttää.
 Jutun otsikkoa korjattu 12.8.2021 kello 15:42: Jutun otsikossa kerrottiin aiemmin, että kaikki harrastustoiminta olisi kiellettyä pääkaupunkiseudulla ilman turvavälejä, mutta kielto koskee kuitenkin tällä hetkellä vain sisällä tapahtuvaa harrastustoimintaa.
 Lue myös:
 Uusilla rajoituksilla isoja seurauksia: Helsingin juhlaviikot peruu suurimman osan tapahtumista, Finnkino: Iso vaikutus koko elokuva-alaan
 Koronatartuntoja on nyt Suomessa enemmän kuin koskaan, mutta tauti ei vie sairaalaan samaan tahtiin kuin keväällä – syynä rokotteet ja nuoret sairastajat
 Uusimmat koronatiedot Uudellamaalla: Rokotukset aloitettu 12–15-vuotiaille – tavoitteena korkea rokotuskattavuus syksyn aikana, walk in -rokotuksia eri puolilla Uuttamaata

Avi: Kaikki sisäharrastustoiminta kieltoon pääkaupunkiseudulla, jos turvaväleistä ei voida pitää kiinni


Summary: Uusi selvitys ehdottaa kompensaatiopalveluiden tuottajien vapaaehtoista rekisteriä, jotta päästövähennysten kaksoislaskennalta vältyttäisiin. Lainsäädäntöä ei kuitenkaan ole ainakaan vielä luvassa.

Lennät lentokoneella ja ostat muutaman euron tai kympin hintaisen päästökompensaation. Aiheuttamasi päästöt hyvitetään eli sidotaan vaikkapa metsän hiilinieluksi jossakin kehitysmaassa.
 Tällöin yritetään siis kumota aiheutettu ilmastohaitta vähentämällä tai sitomalla omia päästöjä vastaava määrä jossain toisaalla. Tavoitteena on nollata aiheuttamasi päästöt ja torjua ilmastonmuutosta.
 Näin se toimisi, jos kaikki menisi kuin Strömsössä.
 Päästökompensaatioiden markkinat ovat kuitenkin perin villit pelkästään meillä Suomessa.
 Ensinnäkin toiminta alalla on kirjavaa. Käyttäjille käyttö on vaikeaa eikä oikein mistään voi tietää, poistetaanko omat päästöt kokonaan ja pysyvästi ilmakehästä. Myös alan toimijat ovat toivoneet selkeitä yhteisiä pelisääntöjä.
 Toiseksi, kun päästöjä kompensoidaan, kompensaatiolla tuotetut hyödyt voidaan laskea kahteen kertaan. Sekä maksaja että toteuttaja tai maanomistaja voivat laskea ne omiksi kompensaatioikseen. Lisäksi Suomen valtio laskee yksityisen sektorit jo kertaalleen kompensoidut päästöt valtion hyödyiksi riippumatta siitä, onko ne toteutettu valtion sääntelyn tai kannusteiden avulla vai ovatko ne aidosti lisäisiksi tarkoitettuja kompensaatioita, joita ei olisi tapahtunut ilman erillistä kompensaation maksajaa.
 – Tämä on kestämätön tilanne. Se johtaa siihen, että edelläkävijä maksaa siitä, että viivyttelijä, joka ei halua tehdä mitään, ei joudu tekemään mitään, koska valtio saavutti edelläkävijän ansiosta päästövähennystavoitteensa, eikä aseta lisää sitovia vaatimuksia. Näin ei päästä päästövähennyksissä nopeuteen, joka olisi jo nyt mahdollinen, sillä maksuhalukkuutta kompensaatiolle on runsaasti, sanoo  Risto Sulkava , joka myy yrityksille päästökompensaatioita Hiilipörssi-yrityksen kautta ennallistamalla soita.
 Soiden ennallistamisella eli ojitettujen soiden palauttamisella luonnontilaan vähennetään päästöjä, mutta myös autetaan suoluontoa elpymään. Heikki Leppänen / Tornator
 Pelisäännöt uusiksi? – "Todella kompleksinen aihealue"
 Nyt kompensaatiobisnekseen ollaan luomassa pelisääntöjä.
 Ympäristöministeriö tilasi selvityksen, jonka mukaan vapaaehtoisten päästökompensaatioiden todellisia ilmastovaikutuksia voidaan vahvistaa julkisella ohjauksella ja luomalla alalle yhtenäiset kriteerit. Kompensaatiopalveluiden sääntelyyn ei kuitenkaan tarvita selvityksen mukaan uutta lainsäädäntöä.
 Selvityksen toteuttivat Gaia Consulting, Perspectives ja Bärkraft Legal Services.
 – Pidän äärimmäisen tärkeänä, että pystymme luomaan luotettavat, läpinäkyvät käytänteet, jotka todella lisäävät hiilen sidontaa. Tämä on tärkeä askel, että saamme sekä kuluttajien että toimijoiden näkökulmasta selkeät ja toimivat säännöt, sanoi ympäristö- ja ilmastoministeri  Krista Mikkonen  (vihr.) selvityksen julkaisutilaisuudessa verkossa.
 Selvityksen mukaan kompensaatioiden laatua voitaisiin parantaa koostamalla opas kompensaation hyvistä käytännöistä ja kriteereistä, joiden noudattamiseen yritykset voisivat vapaaehtoisesti sitoutua.
 – Tämä on todella kompleksinen aihealue, ja selkeyttämisen tarve jatkuu. Kyse on kompensaatioiden väittämien ja todellisen laadun välisestä asiasta. Siihen tarvitaan tiedettä tueksi, opas ei riitä, sanoi tilaisuudessa Suomen ympäristökeskuksen professori  Jyri Seppälä .
 Ehdotetut parannukset saavat heti kritiikkiä
 Vaikuttava keino olisi selvityksen mukaan myös kompensaatiopalveluiden tuottajien vapaaehtoinen rekisteri, joka hyödyttäisi palvelujen ostajia. Selvityksessä esitetään, että valtio-omisteinen Ympäristömerkintä Suomi Oy kehittäisi yhdessä alan toimijoiden kanssa vapaaehtoisen rekisterin, johon liittyminen edellyttäisi tiettyjen kriteerien täyttämistä.
 Esimerkiksi Finnwatch katsoo tällaisen rekisterin perustamisen tarpeelliseksi, mutta näkee ongelmana vapaaehtoisuuden ja riittävän tiukkojen kriteerien yhdistämisen.
 – Jos rekisteri on vapaaehtoinen ja alan toimijat pääsevät itse vaikuttamaan kriteereihin, on ilmeinen riski, että kriteereistä joustetaan, jotta toimijat saadaan liittymään mukaan. Parempi vaihtoehto olisi, että kriteerit asetettaisiin tieteellisistä lähtökohdista. Se, että rekisteri mahdollistaisi esityksen mukaisesti kaksoislaskennan välttämisen, olisi toimijoille hyvä porkkana liittyä järjestelmään, jonka kriteerit ovat riittävän tiukat, sanoo Finnwatchin ilmastoasiantuntija  Lasse Leipola  tiedotteessaan.
 Rekisteri sai myös alan toimijoilta kritiikkiä tilaisuudessa.
 – Jos rekisteri on vapaaehtoinen, on vaarana, että kyseenalaiset kompensaatiopalvelut toimivat vain rekisterin ulkopuolella. Vaarana on, että syntyy polarisoitunut markkina, jossa osa toimijoista toimii vastuullisemmin ja toiset myyvät vastuuttomasti heikkolaatuista kompensaatiota erityisesti sellaisille ostajille, jotka eivät osaa tai ymmärrä kysyä oikeita kysymyksiä, sanoi Compensate-palvelun Chief Impact Officer  Niklas Kaskeala .
 Rekisterin avulla voitaisiin kuitenkin konsulttien tekemän selvityksen mukaan välttää päästövähennyksen kaksoislaskenta eli se, että sama päästövähennys käytetään useampaan kertaan tai lasketaan hyödyksi useaan eri tavoitteeseen.
 – Jos kaksoislaskentaa suhteessa NDC:hen [maiden omat ilmastolupaukset] ei saada rekisterin avulla ratkaistua, ei suomalainen kompensaatiomarkkina voi edes teoriassa tuottaa aitoja ilmastovaikutuksia. Kuten raportissa todetaan, se vaatii kuitenkin poliittisen päätöksen. Toivottavasti tämä ymmärretään hallituksessa, Kaskeala sanoo.
 Taimiteko-kampanjassa nuoret istuttavat yritysten tai yksityisten ihmisten kompensaatioksi ostamia puuntaimia Suomessa.
 Uuden kansallisen lainsäädännön luominen vapaaehtoiseen kompensaatioon ei selvityksen mukaan ole toteuttamiskelpoinen ohjauskeino. Tähän vaikuttavat erityisesti toimijoiden elinkeino- ja sopimusvapaus sekä se, että EU-lainsäädäntö asettaa kuluttajalainsäädännölle Suomessa tiukat reunaehdot.
 Finnwatch pitää selvityksessä esitettäviä toimia oikeansuuntaisina, mutta riittämättöminä. Alan kehittäminen on vaarassa jäädä liikaa markkinoilla toimivien yrityksien varaan.
 – Kompensaatio ei ole mikään kiva viherteko vaan määritelmällisesti sitä vastaa lähes aina fossiilisista polttoaineista aiheutuva päästö. Jokainen huonosti kompensoitu päästö vahingoittaa ilmastoa verrattuna päästövähennykseen tai kunnolliseen kompensaatioon. Lisäksi kompensaatiohankkeilla voi olla merkittäviä haittavaikutuksia ihmisoikeuksiin tai paikalliseen ympäristöön. Pidän outona tapana puhua kompensaatiosta ikään kuin se olisi määritelmällisesti yleishyödyllistä tai haitatonta ja ongelmana olisi lähinnä ilmastovaikutuksen kattavuus, Leipola sanoi tilaisuudessa.
 Lue myös:
 Toimittaja hyvitti kesälomamatkansa päästöt kolmen eri palvelun avulla – hyvitys jäi epävarmaksi, koska alalta puuttuvat säännöt
 Moni puu jää istuttamatta, koska Suomessa ei ole sovittu selkeästi, miten päästöjä kompensoidaan vapaaehtoisesti – yrittäjä: "Idiotismin ilotulitusta"
 Hyvitätkö lomalentosi päästöt rahalla? Vapaaehtoisissa päästöhyvityksissä on mahdollisuus todellisiin ilmastotekoihin, mutta myös viherpesuun
 Ilmakehätutkija Markku Kulmala ei ilmastoahdistu: ”Silloin kätkisin oman leiviskäni syvälle maahan ja toteaisin, että antaa olla ja mitään ei olisi tehtävissä”
 Pohjoismainen ilmastoprojekti on pilannut monen ugandalaisen elämän – "Meidät on ajettu pois"

Päästökompensaatioiden villejä markkinoita yritetään suitsia – sama päästövähennys on voitu käyttää useampaan kertaan


Summary: Viron presidentti Kersti Kaljulaid saapui Raumalle kastamaan Tallinkin uuden MyStar-aluksen. Sitä rakentava RMC-telakka on noussut tyhjästä yhtiöksi, jonka vuosien päähän ulottuva tilauskirja on 1,6 miljardin arvoinen.

Rauman telakalla vietettiin torstaina juhlahetkeä, kun Tallink-varustamolle rakennettava MyStar-matkustaja-autolautta laskettiin vesille. Viron presidentti  Kersti Kaljulaid  kastoi aluksen.
 Helsinki–Tallinna-reitille valmistuva yli 200-metrinen alus pystyy ottamaan 3 000 matkustajaa. Rauma Marine Constructions luovuttaa sen tilaajalle ensi vuoden alkupuolella.
 Nesteytettyä maakaasua eli LNG:tä polttoaineenaan käyttävä alus on telakan mukaan valmistuttuaan Itämeren ympäristöystävällisin alus.
 Rauma Marine Constructionsin toimitusjohtaja Jyrki Heinimaa iloitsee yhtiön paksusta tilauskirjasta. Samuli Holopainen / Yle
 RMC-telakalla eletään muutenkin hektisiä aikoja. Telakan tilauskirja on paksu ja töitä on tiedossa vuoteen 2026 saakka. Lisäksi markkinoilla näyttää nyt hyvältä.
 – Tämä tietysti vaikuttaa mahdollisten uusien projektien toimitusaikoihin, jotka ovat nyt vähän kauempana. Sillä voi olla vaikutusta, jos asiakkaan tarpeet ovat aikaisemmassa ajankohdassa, sanoo RMC:n toimitusjohtaja  Jyrki Heinimaa .

 Aallonpohjasta sen harjalle
 Rauman telakan mainio tilanne tuntuu lähes uskomattomalta, sillä vajaa kymmenen vuotta sitten koko telakkatoiminta oli vaarassa loppua.
 Suhdanneherkässä laivanrakennusbisneksessä nähtiin tuolloin, että aallonharjalta on lyhyt matka syvänteeseen. Raumalla pohjakosketus koettiin  syyskuisena maanantaina  vuonna 2013.
 Raumalla telakkatoimintaa harjoittanut, korealaisomistuksessa ollut STX Finland ilmoitti lopettavansa Rauman telakan ja jatkavansa toimintaa Turussa. 1500-luvulle ulottuva raumalaisen laivanrakennuksen perinne vaikutti saaneen kuoliniskun.
 Toisin kävi.
 Puoli vuotta lopettamispäätöksestä, eli keväällä 2014 Rauman kaupunki hankki telakka-alueen omistukseensa. Tuolloin puhuttiin vielä telakan korvaavasta teollisuusalueesta, jonne sijoittuisi muun muassa raskasta konepajateollisuutta.
 Kuitenkin jo samana kesänä uutisoitiin  uudesta suomalaisomisteisesta telakkayhtiöstä.
 Uusi telakka nousi nopeasti jaloilleen
 Toiminta lähti ripeästi käyntiin ja alkutaipaleelle mahtui erikoisiakin tilauksia. Telakalla tehtiin muun muassa tekosaari ja  kelluvia huviloita  luksushotelliin Dubaihin.
 Ensimmäisen uudislaivatilauksen RMC sai kesällä 2016, eli pari vuotta toiminnan käynnistymisen jälkeen. Tanskalaiselle Molslinjen-varustamolle rakennettiin 158-metrinen, yli 700 matkustajapaikkainen Hammershus -matkustaja-autolautta, joka valmistui kesällä 2018.
 Sen jälkeen raumalaistelakalla on tilauksia riittänyt. Lähes koko telakan olemassaoloajan tavoitteena ollut  kauppa Puolustusvoimien neljästä monitoimikorvetista  varmistui syksyllä 2019. Alusten rakentamisen eli RMC:n osuus yli miljardin euron hankinnasta on noin 650 miljoonaa euroa.
 Rauman telakalla rakennetaan neljä monitoimikorvettia Puolustusvoimille. Rauma marine constructions
 Merkittävä askel telakalle ja koko suomalaiselle telakkabisnekselle oli myös pitkän tauon jälkeen Suomeen tullut kotimainen lauttatilaus. Vaasan ja Uumajan väliseen liikenteeseen tilattu  Aurora Botnia luovutetaan tilaajalle  tämän kuun lopussa, useita kuukausia alkuperäisestä aikataulusta myöhässä.
 Rauman telakan tilauskirja
 Aurora Botnia-matkustaja-autolautta Wasalinelle, luovutetaan elokuun lopussa

 MyStar-matkustaja-autolautta Tallinkille, luovutetaan 2022

 Kaksi matkustaja-autolauttaa tasmanialaiselle TT-Line Companylle. Rakentaminen alkaa keväällä 2022, alukset luovutetaan 2023 ja 2024

 Neljä monitoimikorvettia Puolustusvoimille. Rakentaminen alkaa 2022 ja alukset luovutetaan telakalta 2026 mennessä

 Tilauskirjan arvo on noin 1,6 miljardia euroa

 Verkostomalli pohjana
 Rauman telakka toimii niin sanotulla verkostomallilla. Rauma Marine Constructions -telakalla suurin osa laivanrakentajista on alihankkijoiden palveluksessa, ei suoraan telakkayhtiön palkkalistoilla.
 Rauman telakalla työskentelevistä rautakourista suuri osaa on ulkoimaista työvoimaa. Katja Halinen/Yle
 Tänä päivänä verkostomallin periaatetta kuvaa se, että RMC:n palkkalistoilla on noin 200 laivanrakennuksen asiantuntijaa, vaikka telakan kokonaisvahvuus voi projektista riippuen olla yli tuhat työntekijää.
 RMC:llä onkin verkostossaan kymmeniä kumppaneita.
 – Olimme ensimmäiset viisi vuottamme startup-yritys ja sitten kasvuyritys. Tämä verkostomalli takaa kasvamisen hallitummin, toteaa RMC:n toimitusjohtaja Jyrki Heinimaa.
 Kritiikkiä yhtiö on saanut siitä, että erittäin suuri osa rautakourista on ulkomailta.
 Esimerkiksi viime talvena, kun telakka joutui  nopeasti edenneen koronavirusepidemian  kouriin, ulkomaalaisia työntekijöitä oli noin 800.

Viron presidentti kastoi Tallinkin uuden aluksen Raumalla – telakka nousi tuhkasta miljardibisnekseksi


Summary: Rovion tulosjulkistus näkyi välittömästi Helsingin pörssissä, jossa yhtiön osake lähti kaupankäynnin alettua runsaan kuuden prosentin laskuun

Peliyhtiö Rovion tulos supistui puoleen huhti-kesäkuussa.
 Yrityksen oikaistu liikevoitto oli vuoden toisella neljänneksellä 6,2 miljoonaa euroa, kun se vuotta aiemmin oli 13,8 miljoonaa.
 Vertailuajanjaksona vuosi sitten pelimarkkinoita vauhditti koronapandemian alku. Toisen neljänneksen liikevaihto pysyi viime vuoden tasolla noin 69 miljoonassa.
 Tulosjulkistus näkyi välittömästi Helsingin pörssissä, jossa yhtiön osake lähti kaupankäynnin alettua runsaan kuuden prosentin laskuun.
 Yhtiö uskoo kuitenkin mobiilipelimarkkinoiden kasvuun kasuaalipelien siivittämänä. Tähän liittyen yhtiö kertoi torstaina ostavansa turkkilaisen Ruby Games -studion. Kauppa toteutuu useassa erässä niin, että Rovio on ostamassa osake-enemmistön runsaan vuoden kuluttua.

Rovion liikevoitto putosi puoleen, osakekurssi notkahti heti


Summary: Maailman terveysjärjestö on jo vuosia pitänyt Indonesian armeijan käytäntöä epätieteellisenä.

Indonesia on lopettanut naispuolisten armeijan naishakijoiden neitsyystestit.
 Neitsyystestejä, eli "kahden sormen testejä", tehtiin aiemmin armeijan naisehdokkaille selvittääkseen, onko näiden immenkalvo ehjä.
 Maailman terveysjärjestö (WHO) totesi, että testeillä ei ole tieteellistä näyttöä jo seitsemän vuotta sitten.
 Aiemmin Indonesian armeija perusteli epätieteellisiä "kahden sormen testejä" sillä, että ehdokkaan aiempi seksuaalinen kokemus voisi tahrata armeijan maineen.
 Esikuntapäällikkö  Andika Perkasa  sanoi torstaina AFP:n mukaan, että käytännön lopettamisesta tiedotettiin armeijan johtajille ja lääkäreille toukokuussa.
 Hänen mukaansa hakijoita tulisi arvioida fyysisten kykyjen ja rajoitteiden perusteella. Kesäkuussa Andika sanoi, että rekrytointiprosessin pitäisi olla naisille ja miehille tasa-arvoinen.
 Indonesian laivaston tiedottajan  Julius Widjojonon  mukaan naisille ja miehille tehdään samat testit arvioidessa heidän soveltuvuutta sotilaiksi. Hän kuitenkin lisäsi, että raskaustestejä tehdään naisehdokkaille yhä.
 Neitsyystestejä myös muissa maissa
 Ihmisoikeusjärjestöt ovat vaatineet syrjivien neitsyystestien lopettamista useita vuosia. Naisiin kohdistuvan väkivallan vastainen kansallinen komissio (Komnas Perempuan) toivotti uutisen tervetulleeksi ja kutsui testejä "syrjiviksi ja tunkeileviksi". Komissio kuitenkin vaati todisteita testien lopettamisesta.
 Human Rights Watch -järjestön mukaan Indonesiassa testeihin osallistuneen naiset kokivat neitsyystestit kivuliaiksi, nöyryyttäviksi tai jopa traumaattisiksi.
 "Epäonnistuminen" testissä ei kuitenkaan tuottanut rangaistusta. Vastaavia siveellisyyskokeita on aiemmin tehty myös sotilaiden kihlatuille. Armeijan komentajan mukaan nämäkin testit on lopetettu.
 Vaikka Indonesian armeijassa käytäntö on armeijan sanojen mukaan lopetettu. Maassa on edelleen neitsyystestien kannattajia. Jotkut ovat jopa ehdottaneet neitsyystestien tekemistä kouluikäisille tytöille.
 Ihmisoikeusjärjestöt ovat kritisoineet myös Egyptissä, Intiassa ja Afganistanissa suoritettavia neitsyystestejä.
 Lue lisää:
 Taliban valtaa taas alaa Afganistanissa, naiset kertovat hirveistä kokemuksistaan: "Minua on uhkailtu, että Taliban tulee ja tappaa minut"
 "Nyt meitä ei auta kukaan", sanoo leskeksi jäänyt Kavita Gautam – Intiassa sadattuhannet naiset ovat jääneet tyhjän päälle puolison kuoltua koronaan
 Politiikassa toimivat naiset ovat saaneet kyllikseen vähättelystä ja vihapuheesta – YK-konferenssi pohti Meksikossa naisten  oikeuksien puolustamista

Indonesian armeija on lopettanut nöyryyttävinä pidetyt "neitsyystestit"


Summary: Aiemmin tuhopolton jo tunnustanut mies yritti vedota siihen, että joku muu on sytyttänyt tulipalon. Hovioikeus ei pitänyt väitettä uskottavana ja piti 4,5 vuoden vankeustuomion voimassa.

Turun hovioikeus ei muuttanut käräjäoikeuden törkeästä tuhotyöstä antamaa tuomiota. Vuonna 1991 syntynyt mies tuomittiin 4,5 vuoden ehdottomaan vankeustuomioon ja valtaviin vahingonkorvauksiin Tampereen Tuomiokirkonkadun palosta.
 Mies sytytti tulipalon 20. maaliskuuta 2018 aamuyöllä Tuomiokirkonkatu 23:n kerrostalon ullakkotiloissa Tampereen keskustassa. Tulipalo sai valtakunnallista huomiota, koska savu vaikutti koko Tampereen keskustaan.
 Mies valitti Pirkanmaan käräjäoikeuden antamasta tuomiosta. Miehen mukaan hän ei sytyttänyt tulipaloa, vaikka tunnusti sen esitutkinnassa. Hovioikeus ei pitänyt väitettä uskottavana eikä mahdollisena, että joku muu olisi sytyttänyt tulipalon.
 Mies vetosi myös siihen, että hänen maksettavakseen tuomittuja korvauksia sovitellaan, koska hänen taloudellinen asemansa vakuutusyhtiöihin nähden on heikko. Hovioikeuden mukaan tämä ei ole peruste sovitteluun.
 Mies velvoitettiin korvaamaan valtavat vahingonkorvaukset, yhteensä runsaat 2,9 miljoonaa euroa. Pelkästään yhdelle vakuutusyhtiölle hänen pitää maksaa 2,45 miljoonaa euroa ja lisäksi korvauksia velvoitettiin maksamaan asukkaille.
 Mielentilatutkimuksen perusteella mies oli teon aikana syyntakeinen.
 Tulipalo levisi nopeasti laajalle ullakkokerroksessa ja talon katolle ennen kuin pelastuslaitos sai sammutettua tulipalon. Tapahtuma-aikaan kerrostalossa oli 66 henkilöä epäillyn lisäksi. Talossa on 64 asuinkäytössä olevaa huoneistoa ja seitsemän liikehuoneistoa.
 Lue lisää:
 Kerrostalon tuhopoltosta 4,5 vuotta vankeutta ja miljoonien vahingonkorvaukset – tuomittu: "Kun juon viinaa, niin vaan napsahtaa"
 Poliisi epäilee törkeää tuhotyötä – Kerrostalon tulipalo sammutettu Tampereen keskustassa
 Sytyttänyt aiemminkin tulipaloja: Tampereella suuren kerrostalon sytyttämisestä epäilty mielentilatutkimukseen
 67 ihmistä oli vaarassa: Kerrostalon tuhopoltosta vaaditaan vankeustuomiota Tampereella, syytetty sytyttänyt aiemmin paloja

Kolmekymppiselle miehelle miljoonien eurojen maksettavat tuhopoltosta Tampereella: hovioikeus ei uskonut muuttunutta selitystä


Summary: Päästökauppa pakottaa merikuljetuksia ilmaston kannalta tehokkaisiin ratkaisuihin, mikä nopeuttaa vähäpäästöisen kaluston hankintaa.  "Niin teollisuuden, viranomaisten kuin ay-liikkeenkin pitäisi pystyä ajattelemaan tämä nyt ihan uudella tavalla", varustamoyrittäjä Jussi Mäkilä sanoo.

Naantalin satamasta kuuluu kummia. Meriaura-varustamokonsernin omistaja ja toimitusjohtaja  Jussi Mälkiä  harmittelee, että EU suunnittelee ulottavansa hiilidioksipäästöjen kaupan koskemaan vain isoja laivoja.
 Mälkiän omista laivoista suurin osa on "pieniä" rahtialuksia, jotka jäävät bruttovetoisuudeltaan alle EU:n päästökaupan rajan eli 5 000 tonnin. Niitä on Suomen vesillä liikkuvista laivoista vajaa viidesosa.
 Päästökaupassa laivojen omistajat joutuvat maksamaan oikeuksista päästää ilmaan hiiltä.
 – Päästökaupan ulottamisessa pientonnistoon olisi suuri mahdollisuus, koska silloin voidaan aidosti investoida edistykselliseen teknologiaan, joka pyrkii hiilineutraaliin kuljetusjärjestelmään, Mälkiä selittää. Asiakkaat eli suomalainen vienti- ja tuontiteollisuus hyötyisivät kustannustehokkaammista, ympäristöystävällisemmistä kuljetuksista.
 Meriaura on jo vuosikymmenet kehittänyt biopolttoaineita, ja nyt se rakentaa uutta bio- ja kiertotalousterminaalia Naantalin satamaan. Se myös muun muassa valmistelee  kuljetuskonseptia , joka olisi sataprosenttisesti hiilineutraali.
 Latvialainen miehistö purki tiistaina Lottaland-aluksesta vajaat 4 000 tonnia natriumsilikaattia eli vesilasia Naantalissa. Sitä käytetään muun muassa rakennuksissa, pesuaineissa ja aaltopahvin valmistuksessa liimana. Purun jälkeen alukseen lastataan noin 4 000 tonnia kierrätyslasia, jonka se kuljettaa Tilburyyn Englantiin. Markku Rantala / Yle
 Yhtiön missio on tuoda biotalous merenkulkuun. Suomalaisessa meriliikenteessä on Mälkiän mielestä vielä paljon tehostamista. Täkäläisen merenkulun päästöt ovat jo vähentyneet uuden teknologian ja puhtaampien polttoaineiden ansiosta, mutta käyttövoimaa voi yhä tehostaa ilmaston kannalta paremmaksi.
 – Polttoaineen kulutusta voi karsia liikkumalla hitaammin ja aina lastissa. Satamatoimintoja voidaan tehostaa ja tehdä laivojen rungoista virtaviivaisempia, Mälkiä sanoo.
 Hänen mielestään merenkulussa eletään nyt "hyvin suuren muutoksen aikoja". Muutoshalun pitäisi ulottua alan kaikkiin toimijoihin asiakkaista teollisuuteen, viranomaisiin ja ay-liikkeeseen.
 – Kaikkien pitäisi ottaa tämä vakavaissaan ja tosissaan. Alalla on pelkoa toimintaympäristön muuttumisesta, mutta itse näen muutoksen enemmän mahdollisuutena. Nyt pitäisi pystyä ajattelemaan tämä asia boksin ulkopuolelta.
 EK:n liikenne- ja logistiikka-asiantuntija  Tiina Haapasalo  viittaa liikenne- ja viestintäministeriön teettämiin arvioihin päästökaupan kustannusvaikutuksista Suomen merenkululle.
 Lasku ulkomaankaupalle olisi 60 miljoonaa vuonnna 2023, jolloin päästökaupan piiriin tulisi aluksi viidennes merenkulun päästöistä.
 Siirtymäajan jälkeen 2026 päästökauppa koskisi kaikkia päästöjä yli 5 000 tonnin bruttovetoisilla aluksilla. Tuolloin lasku olisi noin 300 miljoonaa euroa vuodessa.
 Haapasalo korostaa, että arviot ovat summittaisia. Päästöoikeuksien hinta voi esimerkiksi muuttua ja ympäristöystävällistä teknologiaa saatetaan ottaa käyttöön ennakoitua nopeammin.
 – Päästökaupasta syntyy toisaalle konkreettisia kustannuksia, mutta toisaalle uusia liiketoimintamahdollisuuksia ja kasvun edellytyksiä. Niitä on vaikea ennakoida ja laskea etukäteen, Haapasalo sanoo.
 Tiina Tuurnalan mukaan suomalainen meriteollisuus ja varustamoala on jo vuosia valmistautunut ilmastonmuutokseen. EU-komission ilmastolainsäädäntöpaketti ei siksi tullut sille yllätyksenä. Markku Rantala / Yle
 Sekä Suomen varustamot ry:ssä että liikenne- ja viestintäministeriössä suhtaudutaan EU:n päästökauppaan ja uusiin polttoainesääntöihin myönteisesti. Suomalainen meriklusteri kuuluu maailman edelläkävijöihin yhdistyksen toimitusjohtajan  Tiina Tuurnalan  mukaan.
 – Merikuljetukset ovat jo nyt ympäristöystävällisin kuljetusmuoto. Komissio on tämän tunnistanut, ja sen tavoite onkin nyt kasvattaa merikuljetusten osuutta EU:n tavarakuljetuksissa neljänneksellä vuoteen 2030 mennessä ja 50 prosenttia vuoteen 2050 mennessä, Tuurnala sanoo.
 Alan kannalta EU-päästökaupassa on kuitenkin kaksi isoa ongelmaa.
 Ensinnäkin kyse on vain Euroopan alueellisesta järjestelmästä. Alan suomalaisten edustajien mielestä maailmanlaajuinen, kansainvälisen merenkulkuorganisaation IMO:n yhteinen markkinapohjainen mekanismi olisi paras.
 Toinen hiertävä kysymys ovat talvimerenkulun erityisolosuhteet. Komissio ei suunnittele korvaavansa Suomelle jään aiheuttamia ylimääräisiä kuluja, vaan panee jäiset vedet samalle viivalle sulien vesien kanssa päästökaupassa.
 Liikenne- ja viestintäministeri  Timo Harakan  (sd.) mukaan "on selvää, että Suomen pitää pystyä tähän yksityiskohtaan vielä vaikuttamaan".
 – Jos talvimerenkulkua ei huomioida, niin sen vaikutus on Suomen kilpailukyvylle promillen luokkaa bruttokansantuotteesta. Se ei kuulosta paljolta, mutta kuitenkin puhutaan sadoista miljoonista euroista tässä yhteydessä, Harakka sanoo.
 Liikenne- ja viestintäministeri Timo Harakka uskoo, että "Wärtsilät ja muut meriteollisuudessa" hyödyntävät tulevaisuudessa mahdollisuuden myydä uutta teknologiaa maailmalle. "Meillä on erittäin edistynyt meriklusteri eli meriteollisuus, varustamot, moottorivalmistajat ja alusvalmistajat, jotka ovat jo hyvin valmistautuneet muutokseen", Harakka sanoo.
 Markku Rantala / Yle
 Suomessa eivät pysty liikennöimään etenkään kovina talvina kuin jäävahvistetut ja hyvin jäissä kulkevat alukset. Satamissa käyvistä aluksista selvä valtaosa kuuluu parhaisiin jääluokkiin.
 Jäävahvistetut alukset kuluttavat muita aluksia enemmän polttoainetta myös avovesillä.
 – Jäissäkulku lisää polttoaineen kulutusta jopa 20–60 prosenttia. Jos sitä ei ole kompensoitu, se lisää kannustinta, että tänne tulee liikennöimään huonosti jäissä kulkevia aluksia, mikä johtaa kuljetusketjujen hidastumiseen ja jopa turvallisuusriskeihin, Tiina Tuurnala huomauttaa.
 Tuurnala uskoo, että maailman ilmastonmuutoksen vastainen taistelu johtaa myös maailman logistiikkaketjujen muutoksiin. Se voi vaikuttaa siihen, mitä kannattaa kuljettaa minnekin.
 Toisin kuin arvolla mitattuna, Suomen suurimpia vientituotteita eivät tonneissa mitattuna ole metsäteollisuuden tuotteet.
 – Kun markkinaehtoiset mekansimit antavat hiilelle hinnan, se tulee todennäköisesti muuttamaan logistisia ketjuja, etenkin jos saadaan koko maailmanlaajuinen mekanismi. Kuinka paljon ja miten, se jää nähtäväksi, Tuurnala sanoo.
 Tuurnala on varustamojohtaja Mälkiän kanssa samaa mieltä siitä, että pienten rahtialusten jättäminen päästökaupan ulkopuolelle voi luoda kahden kerroksen markkinat.
 – Riski on, että rakennetaan tietoisesti alle 5 000 tonnin aluksia. Merille voi silloin tulla enemmän nykyistä pienempiä ja heikompia aluksia.
 Tuurnalan mukaan suomalaisen meriklusterin yhteinen tavoite on nollapäästöisyys. Yritykset ovat jo kehitelleet ja ottaneet käyttöön innovaatioita optimointiteknologioista esimerkiksi tuulen hyödyntämiseen tai jätteistä tehdyn polttoaineen valmistamiseen.
 On vain ajan kysymys, että alusten käyttövoimasta saadaan kokonaan hiilineutraali.
 – Suomen teollisuus, suomalaiset varustamot ja meriteollisuus on erittäin hyvin radalla kohti nollapäästöistä merenkulkua – kunhan vain teknologiat löytyvät, Tuurnala sanoo.
 Maailman merillä liikkuu yhä paljon tyhjiä rahtilaivoja. Kuvassa matkaa tekee 138-metrinen tyhjä alus Saksan rannikolla. Ullstein Bild / AOP
 EU:n heinäkuussa esittelemä ilmastolainsäädäntöpaketti on niin laaja, että sen tarkkoja vaikutuksia esimerkiksi merenkulkuun ei vielä tunneta. Esimerkiksi polttoainemääräysten tiukentuminen tuo päästökaupan lisäksi EU-alueen yrityksille yhteensä 90 miljardin euron vaikutukset.
 Meriauran Jussi Mälkiä uskoo, että suomalaiset yritykset voivat vielä kääntää muutoksen edukseen.
 – Aluksi joudutaan investoimaan enemmän ja siitä tulee pääomakuluja, mutta sitten toiminnan tehokkaasti pyöriessä me saamme säästöjä automatiikan avulla, jolloin päästään huomattavasti parempaan nettotulokseen, Mälkiä sanoo.
 Aiheesta lisää:
 Ulkomaankaupalle tulee satojen miljoonien eurojen lasku, kun päästökauppa tulee merenkulkuun – "Suomen on aika toimia", meppi Elsi Katainen sanoo
 Varustamoille on tulossa iso lasku merenkulun päästökaupasta – myös teollisuuden kuljetuskustannukset kasvavat

Varustamokonserni Meriaura aikoo kääntää ilmastonmuutoksen voitoiksi – EU:n päästökauppa lisää Suomen merenkulun kustannuksia 300 miljoonalla eurolla vuodessa


Summary: Uudessakaupungissa juhlistetaan 300 vuotta sitten solmittua Uudenkaupungin rauhaa. Lauantaihin asti kaupungissa pohditaan ajankohtaisia yhteiskunnallisia aiheita historiasta politiikkaan, kulttuuria, mediaa tai ilmastonmuutosta unohtamatta.

Uudenkaupungin rauhan solmimista 300 vuotta sitten juhlistetaan mittavalla tapahtumasarjalla.
 Rauhan Symposiumissa Uudessakaupungissa puhui torstaina tapahtuman suojelija, presidentti  Tarja Halonen .
 Hän korosti siviiliväestön kärsimyksiä sodan keskellä. Asia on tullut viime päivinä jälleen ajankohtaiseksi, kun ulkoministeri  Pekka Haavisto   on ottanut esiin Afganistanissa  suomalaisia auttaneet henkilöt ja heidän pelastamisen. Tämä koskettaa myös Halosta.
 – Kirjoitin puheeni uudestaan, kun näin ulkoministeri Haaviston kannanotot asiassa. Siviiliväestö kokee yhä kovan kohtalon sotatantereella, ja se on lasten ja nuorten elämässä koko loppuelämän ajan, pohtii Halonen.
 Nelipäiväisessä tapahtumassa on mukana lähes 40 puhujaa ja keskustelijaa. Tapahtuma on avoin kaikille, ja loppuviikon ohjelmaa voi seurata etänä  kaupungin Youtube-kanavalla .
 Rauhan Symposiumiin otettiin väkeä paikalle rajattu määrä. Ohjelmaa voi seurata suorana Uudenkaupungin nettisivujen kautta. Minna Rosvall / Yle
 Pienen kaupungin rauhalla isot vaikutukset
 1700-luvun alussa Suomi kuului Ruotsiin. Uudenkaupungin rauha päätti paitsi Suuren Pohjan sodan myös isovihaksi kutsutun miehitysajan.
 Rauha solmittiin Uudenkaupungin torille Lokalahdelta tuodussa talossa 30. elokuuta 1721. Paikalla on nykyään rauhan muistomerkki.
 Uudenkaupungin rauhan muistomerkki on Uudenkaupungin torilla. Minna Rosvall / Yle
 Uudenkaupungin rauhassa Ruotsin suurvalta-asema heikkeni, kun Suomen alueesta irrotettiin Viipuri ja Karjalan kannas Venäjälle, suunnilleen nykyistä Suomen ja Venäjän rajaa myöten.
 Filosofian maisteri  Tomi Kangas  kertoo, että Uudestakaupungista monet pakenivat esimerkiksi Ruotsiin ja kaupungin väkiluku väheni huomattavasti.
 Uudenkaupungin rauhaa edeltäneen isonvihan vuoksi tapettujen ihmisten määrä ei ole yhtä suuri kuin Pohjanmaalla. Siellä surmattiin isonvihan aikaan noin neljännes alueen väestöstä. Pohjanmaan veriteoista on kirjoittanut professori  Kustaa H.J. Vilkuna,  jonka  tutkimuksista Yle  on julkaissut artikkelin.
 Filosofian maisteri Tomi Kangas puhui Rauhan Symposiumissa siitä, millaista oli elämä Uudessakaupungissa 1700-luvulla. Hän on kirjoittanut kirjan Uudenkaupungin rauhasta.  Minna Rosvall / Yle
 Varsinaisena rauhan solmimispäivänä 30.8.2021 jaetaan Uudenkaupungin rauhanpalkinto. Sen suuruus on 4 000 euroa. Kaupunginhallitus voi kuitenkin halutessaan myöntää poikkeuksellisen ansiokkaasta työstä tai toiminnasta enintään 10 000 euron palkinnon.
 Lue lisää:
 Uusikaupunki karsii rauhan juhlavuoden tapahtumia koronaviruksen takia
 300 vuotta sitten Pohjanmaalla tehtiin hirmutöitä, joista nyt tuomittaisiin kansanmurhana – "Raaimmista verilöylyistä jäivät todistamaan vain ruumiskasat"
 Keräilijäpariskunta etsii 1800-luvun hopeista, isoa pokaalia 10 000 esineen kokoelmaan – asiantuntija: "Kauniit esineet ovat harmiton sairaus, josta ei pääse eroon"

Presidentti Tarja Halonen Uudenkaupungin rauhan juhlassa: "Siviiliväestö kokee yhä kovan kohtalon sotatantereella"


Summary: Suolistosyöpien seulontaa on kokeiltu 12 kunnassa viimeisen kahden vuoden aikana. Lisäksi kohdunkaulan syövän seulontoja laajennetaan 65-vuotiaisiin.

Suolistosyöpien seulonta otetaan käyttöön valtakunnallisesti ensi vuoden alusta lähtien,  kertoo  sosiaali- ja terveysministeriö (STM). Samalla kohdunkaulan syövän seulontoja laajennetaan.
 Suolistosyövän seulonta otetaan käyttöön asteittain kaikille 56–74-vuotiaille. Seulonta toteutetaan kahden vuoden välein.
 Kohdunkaulan syövän seulontoja laajennetaan 65-vuotiaisiin, kun nyt seulonnat ovat päättyneet useimmissa kunnissa 60-vuotiaiden ikäryhmään. Valtakunnallisella asetuksella kaikki 65-vuotiaat pääsevät seulontoihin asuinpaikasta riippumatta.
 Suolistosyöpäseulonta aloitetaan ensi vuonna 60–68-vuotiaille miehille ja naisille. Seulonta laajenee ikäryhmittäin niin, että vuonna 2031 kaikki 56–74-vuotiaat ovat mukana.
 STM:n mukaan suolistosyöpää seulotaan Euroopassa laajalti. EU suosittelee jäsenmailleen seulontojen järjestämistä.
 Vaikuttavuudesta selkeätä tutkimusnäyttöä
 Ministeriö tähdentää, että syöpäseulonnoilla on mahdollista havaita syövän esiasteita ja löytää syöpä varhaisvaiheessa. Sekä kohdunkaulan syövän että suolistosyövän seulontojen vaikuttavuudesta on selkeää tutkimusnäyttöä.
 Suomessa suolistosyöpien seulontaa on pilotoitu kahdessatoista kunnassa viimeisen kahden vuoden aikana.

Suolistosyöpien seulonta otetaan käyttöön valtakunnallisesti – kohdunkaulan syövän seulontoja laajennetaan 65-vuotiaisiin


Summary: Taliban on vallannut jo yhdennentoista maakuntakeskuksen viikon sisään. Torstaina äärijärjestö otti haltuunsa Afganistanin kolmanneksi suurimman kaupungin Heratin.

Afganistanin hallitus on tarjoutunut jakamaan vallan maassa äärijärjestö Talibanin kanssa, kertovat uutistoimisto AFP:n neuvottelulähde ja  Al Jazeeran  hallituslähde.
 Mediatietojen mukaan hallitus on toimittanut ehdotuksensa neuvottelujen välittäjänä toimivalle Qatarille. Ehtona vallanjakosopimukselle on väkivaltaisuuksien lopettaminen.
 Al Jazeeran mukaan Afganistanin presidentinkanslia ei ole vahvistanut väitteitä vallan jakamisesta.
 Uutiskanavan mukaan hallituksen rauhanneuvottelua koskeviin suunnitelmiin ei ole tullut muutoksia.
 – Olemme esittäneet tänään suunnitelmamme rauhanneuvotteluista välittäjävaltiolle, sanoi korkea-arvoinen virkamies  Abdullah Abdullah  tänään torstaina.
 Afganistanin on määrä pitää rauhanneuvottelut Qatarissa yhdessä Yhdysvaltojen, Kiinan ja Venäjän sekä Afganistanin naapurimaiden kanssa.
 Ulkopoliittisen instituutin vieraileva johtava asiantuntija  Olli Ruohomäki  arvioi, että hallituksen mahdollisuudet pysäyttää ääriliikkeen eteneminen ovat tällä hetkellä olemattomat. Ruohomäen mukaan hallitukselle ei jäänyt muuta vaihtoehtoa kuin ehdottaa vallan jakoa.
 – Hallituksen näkökulmasta ehdotus kielii tilanteen epätoivosta, Ruohomäki sanoo.
 Torstaina Taliban valtasi Ghaznin kaupungin. Valtaus on merkittävä isku hallitukselle, sillä kaupunki sijaitsee vain 150 kilometrin päästä Kabulista. Myöhemmin torstaina ryhmittymä valtasi vielä Heratin, maan kolmanneksi suurimman kaupungin.
 Ruohomäen mukaan Talibanin vahvistuminen oli kuitenkin odotettavissa.
 Yhdysvaltain tiedustelulähteet ennakoivat, että viimeistään 30 päivän kuluessa Yhdysvaltain johtaman liittouman joukkojen vetäytymisestä Kabul on piiritetty.
 Taliban vahvistanut asemiaan nopeasti
 Taliban on vallannut viime viikon aikana yhteensä 11 Afganistanin 34 maakunnan pääkaupungista hallituksen joukoilta.
 Videokuvien perusteella äärijärjestö on todennäköisesti saanut haltuunsa ainakin yhden hallituksen MI-35 -sotilashelikoptereista Kunduzin lentokentällä.
 Taliban myös hallitsee suurta osaa Afganistanin maaseudusta.
 Keskushallinnon on pelätty luhistuvan kokonaan ilman ulkomaista sotilaallista tukea. Viimeistenkin ulkomaisten joukkojen on tarkoitus poistua maasta elokuun loppuun mennessä.
 Tähän asti maakuntien keskuskaupungit ovat olleet hallituksen joukkojen hallussa, mutta viime viikon aikana kaupunki toisensa perään on päätynyt Talibanin haltuun. Taliban on myös ympäröinyt maan pohjoisosan tärkeimmän kaupungin Mazar-i-Sharifin.
 Järjestö kiillottaa julkisuuskuvaansa
 Viime aikoina Internetiin on ilmestynyt videoita, joissa Taliban-järjestö näyttää vapauttavan valloitettujen kaupunkien sotilaita, jotka tunnustavat Afganistanin islamilaisen emiraatin.

 Taliban-järjestö käytti valtionnimeä vuosina 1996–2001, mutta islamilaista valtiota ei ollut tunnustettu missään kansainvälisessä järjestössä.
 Vastaavia vapauttamistempauksia on viime aikoina nähty eri puolilla Afganistania. Videoilla näkyviä sotilaspukuisia henkilöitä ei ole voitu vahvistaa hallituksen sotilaiksi.
 Brittiläinen sotatoimittaja  Régis Le Sommier  pitää tempausta äärijärjestön keinona saada tukea vallatuilta alueilta. Perinteisesti Talibaniin on liitetty mielikuvia väkivaltaisesta terroristijärjestöstä, mutta Le Sommierin mukaan äärijärjestö selvästikin pyrkii parantamaan imagoaan.
 Videot sotilaiden vapauttamisesta ovat ristiriidassa YK:n raporttien kanssa. Raporttien mukaan Taliban-taistelijat ovat tehneet teloituksia valtauksien yhteydessä.
 Korjattu klo 19.19: Jutussa luki aiemmin, että Al Jazeera on lehti. Al Jazeera on uutiskanava.
 Päivitetty klo 20.34: Lisätty tieto Heratin valtaamisesta. Päivitetty Talibanin valloittamien maakuntakeskusten määrä kymmenestä yhteentoista.

Mediat: Afganistanin hallitus on tarjoutunut jakamaan vallan Talibanin kanssa – suomalaisasiantuntija: "Ehdotus kielii tilanteen epätoivosta"


Summary: Tänä aamuna tehohoidossa oli 26 koronapotilasta. Koronatartuntalukemat ovat nousussa. Hoitajavaje on pahentunut, ja lomakausi käynnissä, joten hoitokapasiteetin lisääminen on vaikeaa.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Helsingin seudun yliopistollinen keskussairaala

Viimeaikainen koronatartuntojen nousu herättää huolta koronapotilaiden tehohoidon tilannekuvaa ylläpitävässä ryhmässä. Tänään Suomessa kirjattiin ennätykselliset 1 024 uutta koronavirustartuntaa.
 Tehohoidon tarve heijastelee tapausmääriä. Tartuntamäärien nousu näkyy tehohoitoa tarvitsevina potilaina puolentoista, kahden viikon viiveellä.
 – On aihetta pelätä, että tartuntamäärien kasvaessa tehohoidon tarpeen nousu jatkuu, huomauttaa koronapotilaiden tehohoidon tilannekuvaa ylläpitävää ryhmää johtava anestesiologian ja tehohoidon professori  Matti Reinikainen .
 Toinen huolenaihe on henkilöstöpula.
 – Etenkin hoitajista on pulaa terveydenhuollossa ja vaje on pahentunut. Nyt on lomakausi käynnissä. Hoitokapasiteetin lisääminen on vaikeaa. Tämän päivän lukujen mukaan tehohoitopaikoista 76 prosenttia on käytössä. On monta sairaalaa, joissa yli 80 prosenttia on käytössä. Kuormitus on siis melko kovaa, valmius lisätä kapasiteettia on heiveröinen, Reinikainen kertoo.
 Jos tehohoitoa tarvitsevien määrä nousee nopeasti, on sairaalan muuta toimintaa supistettava.
 Potilaat jakautuvat tasaisesti eri puolille Suomea
 Nyt ollaan kuitenkin kaukana suurimmista luvuista: Maaliskuussa Suomessa oli enimmillään 64 koronapotilasta samanaikaisesti tehohoidossa. Huhtikuussa 2020 heitä oli enimmillään runsaat 80.
 Ryhmä kokoaa tiedot teho-osastoilta suoraan joka arkiaamu. Tänä aamuna tehohoidossa oli 26 koronapotilasta. Reinikaisen mukaan eilisen lukema oli 21.
 STM ja THL kertoivat tänään viikottaisessa  koronainfossaan , että tehohoidossa on 19 koronapotilasta. THL:n lukemat perustuvat hieman eri lähteisiin, sairaalat toimittavat tietoja THL:lle ja tietojen siirtymisessä on pieni viive.
 Reinikaisen mukaan tehohoitoa vaativia koronapotilaita on nyt hoidossa kaikilla yliopistosairaaloiden erityisvastuualueilla. Tällä hetkellä tehohoidossa olevasta 26:sta potilaasta yhdeksän on Helsingin seudun yliopistollisen keskussairaalan HYKSin erityisvastuualueella eli Helsingin ja Uudenmaan, Kymenlaakson, Päijät-Hämeen ja Etelä-Karjalan sairaanhoitopiirien alueella.
 – Nyt luvut ovat verrattain pieniä, mutta suunta on nouseva. Potilaiden jakautuminen eri puolille Suomea on olennaisesti tasaisempaa kuin ennen, Reinikainen kuvailee.
 Kesän hoitojaksojen pituudesta ei vielä tietoa
 Sekin on muuttunut, että tehohoitopotilaiden ikäjakauma on nyt selvästi nuorempi kuin aiemmin. Epidemian ensimmäisenä vuonna tehohoitopotilaiden mediaani-ikä oli 60 vuotta eli puolet heistä oli nuorempia, puolet vanhempia kuin 60 vuotta. Nyt kesän osalta mediaani-ikä on 50 vuotta.
 – Tämä on hurjan iso muutos, Reinikainen havainnollistaa.
 Taudinkuvat ovat rajuja. Kaikkien teho-osastohoitoa tarvitsevien keskimääräinen hoitoaika on kolme vuorokautta. Koronapotilailla keskimääräinen hoitoaika oli 11 vuorokautta viime kevääseen saakka.
 – On pieni joukko ihmisiä, joiden hoito kestää viikkokausia, Reinikainen muistuttaa.
 Vielä ei ole käsitystä siitä, onko kesän aikana hoitojen kestoihin tullut muutosta. Taudin luonne ei ole olennaisesti muuttunut, Reinikainen kuvailee. Kyseessä on voimakas tulehduksellinen keuhkovaurio, joka johtaa keuhkojen toimintahäiriöön.
 Lue lisää aiheesta:
 Koronatartuntoja on nyt Suomessa enemmän kuin koskaan, mutta tauti ei vie sairaalaan samaan tahtiin kuin keväällä – syynä rokotteet ja nuoret sairastajat
 Mitä koronapotilaan tehohoidossa käytännössä tapahtuu? Ylilääkäri: Ihminen ei kestä hengitysputkea selvin päin

Nousevat koronatartuntamäärät huolettavat tehohoitoryhmää: "Kuormitus on kovaa ja valmius lisätä kapasiteettia heiveröistä"


Summary: Kaksi rokotevastaista henkilöä lähestyi oppilaita kolmen yläkoulun pihalla tai portilla Riihimäellä.  Myös muualla Suomessa on jaettu rokotevastaista materiaalia viime päivinä. Riihimäen sivistysjohtajan mukaan asiassa on konsultoitu poliisia, mutta syytä rikosilmoitukseen ei ole.

Lasten ja nuorten rokottaminen sai rokotteiden vastustajat liikkeelle eri puolilla Suomea. Nokialla ja Juvalla postilaatikoihin on jaettu rokotevastaista materiaalia. Riihimäellä rokotevastaiset lähestyivät lapsia henkilökohtaisesti.
 Kaksi aikuista jakoi rokotevastaista materiaalia yläkoulujen oppilaille Riihimäellä keskiviikkoaamuna, kun syyslukukausi alkoi. Henkilöt kävivät kaikilla kolmella Riihimäen yläkoululla. Kouluissa on yhteensä reilusti yli 1 000 oppilasta.
 He jakoivat A4:n kokoista paperia, johon on listattu 16 koronarokotukseen liittyvää kysymystä ja vastausta. Paperin viesti on rokotuksia vastustava.
 12–15-vuotiaat saavat nyt rokotteita kouluissa  eri puolilla Suomea . Riihimäellä rokotukset alkavat ensi viikolla.
 Hanna Tuovilan  lapsi soitti äidilleen keskiviikkona aamupäivällä. Hän käy koulua Pohjolanrinteen koulussa seitsemännellä luokalla.
 – Hän oli hieman huvittunut ja kertoi, että "random-tyypit tuli jakamaan rokotevastaisia lappusia".
 Tuovila oli hiljattain keskustellut asiasta lapsensa kanssa saatuaan tietää nuorille suunnatusta rokotevastaisesta  somekampanjasta .
 – En odottanut, että livenä voi tulla tällaista vastaan. Kävimme läpi paperin väitteitä ja puhuimme, ettei vieraiden aikuisten ole ok tulla koulun pihalle.
 Kaupunki konsultoi poliisia
 Rokotevastaista paperia jakaneet henkilöt kävivät keskiviikkona kahden koulun portilla ja yhden koulun pihalla, josta rehtori kehotti heitä poistumaan. He sanoivat olevansa oppilaan vanhempia, mutta varmuutta heidän henkilöllisyydestään ei ole.
 Riihimäen sivistysjohtajan  Jarkko Niirasen  mukaan henkilöitä ei enää torstain aikana ole nähty.
 – Koulun piha-alue on vain oppilaiden ja henkilöstön käyttöön. Olemme konsultoineet asiassa poliisia ja ohjeistaneet rehtoreita asiasta. Rikoksen tunnusmerkistö ei poliisin mukaan täyty.
 Sivistysjohtajan mukaan kaupungin johtoryhmä keskusteli asiasta keskiviikkoiltana. He eivät toistaiseksi ole tiedottaneet vanhempia asiasta, koska yhdenkään oppilaan turvallisuus ei ollut vaarassa.
 – Kaikilla on oikeus näkemykseensä, emmekä siihen puutu. Lapset ja nuoret päättävät itse, ottavatko rokotteen. Se, että tällainen kampanja kohdistuu lapsiin, tuntuu minusta aika epäreilulta.
 Hanna Tuovila päivitti Twitteriin lapsensa saamasta rokotevastaisesta paperista. Twiitin saama huomio ja reaktiot olivat silmiä avaavia, hän kertoo.
 – Omassa kuplassa ei näin voimakasta rokotevastaisuutta ole juuri tullut vastaan. Tämä konkretisoi, että tällaista ajattelua oikeasti on.
 Lue myös:   Opettaja lähetti rokotevastaisen Wilma-viestin Kokemäellä – irtisanoutui kohun saattelemana
 Minkä ikäinen on tarpeeksi kypsä päättämään rokotteen ottamisesta? THL:n Hanna Nohynek: "Lapset ovat hyvin erilaisia kehitystasonsa suhteen"
 Koronarokotusten vastaiset salaliittolehtiset leviävät Turussa – johtajaylilääkäri: "Paperinkeräysastia on niille varmasti oikea paikka"  (28.1.2021)

Vieraat aikuiset kiersivät yläkouluja Riihimäellä jakaen rokotevastaista materiaalia – kaupunki otti yhteyttä poliisiin