Summary: Lappeenrantalainen Katja Marova on yhteiskunnallinen keskustelija, koska haluaa helpottaa maahanmuuttajien kotiutumista ja selvittää myös omat ennakkoluulonsa.

Voiko Suomessa vaikuttaa siihen, miten yhteiskunta toimii? Siitä Pietarissa kasvanut lappeenrantalainen  Ekaterina "Katja" Marova  halusi ottaa selvää.
 Marovalla oli omat epäilyksensä, kun hän muutti Suomeen yli kymmenen vuotta sitten.
 — Venäläisten piirissä on paljon ennakkoluuloja siitä, miten yhteiskunnallinen vaikuttaminen tapahtuu. Jotkut epäilykset ovat oikeita, mutta moneen asiaan liittyy ennakkoluuloja ja väärinymmärryksiä, Marova kertoo
 Venäjällä yhteiskunnallinen vaikuttaminen ei ole helppoa. Harva haluaa tai jaksaa käyttää aikaa ja energiaa politiikassa, sillä omat mahdollisuudet muuttaa asioita ovat pieniä.
 Myös Marova käyttäisi aikansa johonkin aivan muuhun, jos asuisi yhä Venäjällä.
 — En koskaan olisi mukana politiikassa Venäjällä. Tuntuu, että se voisi olla jopa vaarallista, Marova sanoo.
 Kun eri puolueet etsivät ehdokkaita kuntavaalien 2021 alla, Katja Marova oli utelias. Hän halusi selvittää perin pohjin, miten suomalainen yhteiskunta toimii.
 — Olen perfektionisti ja kun teen jotain, haluan tehdä sen kunnolla, Marova sanoo.
 Sopiva puolue oli vasemmistoliitto. Hän osallistui puolueen järjestämiin koulutuksiin, joissa kerrottiin, miten ehdokas voi luoda oman kampanjan sosiaalisessa mediassa.
 Marova alkoi tehdä vaalityötä kolmella kielellä ja julkaisi somepostauksia suomeksi, englanniksi ja venäjäksi.
 Opiskelemaan Suomeen
 Parikymppisenä Katja Marova tuli Suomeen vaihto-opiskelijaksi. Kotikaupunki Pietarin ja Kouvolan välillä oli vain 300 kilometriä, mutta muuten elämä miljoonakaupungissa ja Suomen Kouvolassa olivat kuin yö ja päivä.
 Vaihto-oppilasajasta jäi ihana muisto. Elämä Suomessa oli rauhallista ja mukavaa.
 Kun puolen vuoden mittainen vaihto päättyi, Marova palasi Venäjälle ja opiskeli tutkintonsa loppuun. Suomi jäi kuitenkin mieleen.
 — Venäjällä ei voi kehittyä samalla tavalla kuin Suomessa. Täällä voi vapaasti tehdä mitä tahansa ja on tosi vähän rajoituksia. Rauhallinen elämäntapa ja ihmisten positiivinen asenne tuntuivat minulle sopivilta, Marova kertoo.
 Katja Marova asettui Suomeen, sillä rauhallinen elämä houkutteli. Pietarissa pelkästään liikkumiseen kului valtavasti aikaa. Suomessa on myös erilainen vapaus tehdä asioita. Mikko Savolainen / Yle
 Vuonna 2010 Marova muutti Lappeenrantaan, opiskeli ylemmän korkeakoulututkinnon ja valmistui tradenomiksi.
 Koulussa opiskelukieli oli englanti ja töihin Marova pääsi yritykseen, jonka esimies oli venäläinen. Työkielinä hän puhui venäjää ja englantia.
 Vuonna 2016 yritys meni konkurssiin.
 — Vasta sen jälkeen aloin opiskella suomea kansalaisopistolla ja verkkokursseilla. En lähtenyt nollasta, sillä olin oppinut jotain, mutta en pystynyt puhumaan tai ymmärtänyt suomea, Marova sanoo.
 Yhteiskuntaoppia kaikille
 Nykyisin 37-vuotias Katja Marova on Suomen kansalainen. Marova on naimisissa ja perheeseen kuuluu kohta kymmenvuotias poika. Marova on koulutukseltaan tradenomi ja työskentelee taloushallinnon parissa.
 — Maahanmuuttajataustaiset ihmiset eivät tiedä, ketkä voivat lähteä ehdolle tai ketkä voivat äänestää kuntavaaleissa. Tosi harva tietää, että vaikka ei olisi suomen kansalainen, voi äänestää Suomessa, jos on asunut täällä pitkään, Marova kertoo.
 Yli 18-vuotias EU-kansalainen voi äänestää  kuntavaaleissa , jos on asunut kunnassa 51 päivää ennen vaaleja. EU:n ulkopuolelta Suomeen muuttaneen on pitänyt asua kunnassa yhtäjaksoisesti kaksi vuotta ja 51 päivää.
 Katja Marova haluaa kehittää Lappeenrannan monikielisyyttä ja lapsiperheiden palveluita. Hän toivoo myös, että voi viedä eteenpäin viestiä yhdessä vaikuttamisen mahdollisuuksista.  Mikko Savolainen / Yle
 Tampereen yliopistossa keväällä 2021 tarkastettu väitöskirja vahvistaa Marovan sanomaa.
 Maahanmuuttajien poliittista rekrytointia käsittelevän  Josefina Sipisen   väitöstutkimuksen  mukaan sosiaalisten verkostojen puute on merkittävä syy siihen, miksi maahanmuuttajat ovat kuntavaalien ehdokaslistoilla ja kunnanvaltuutettuina aliedustettuja.
 Tutkimuksessa todetaan, että poliittinen kiinnittyminen uuteen kotimaahan olisi tärkeää. Kiinnostus seurata yhteiskunnallisia asioita ja ymmärtää poliittisia prosesseja edistää maahanmuuttajien kotoutumista sekä yksilö- että ryhmätasolla.
 Monia asioita pidetään Suomessa itsestäänselvyyksinä, sillä niiden pariin kasvetaan. Katja Marova antaa esimerkin.
 — Lapseni on neljännellä luokalla ja hän opiskelee koulussa yhteiskuntaoppia. Se on erinomainen keino opettaa heti lapsuudesta asti, miten jokainen voi vaikuttaa yhteiskuntaan ja omaan elämäänsä. Tällainen kurssi pitäisi saada kotouttamisohjelmassa myös maahanmuuttajille, Marova sanoo.
 Kielitaidottomuus voi johtaa väärinymmärryksiin
 Lappeenranta on Etelä-Karjalan ainoa muuttovoittoinen kunta. Maahanmuutolla on siinä iso rooli.
 Ei-kotimaisia kieliä puhuvia on 7,9 prosenttia Lappeenrannan väestöstä.  Heistä valtaosa puhuu äidinkielenään venäjää.
 Ulkomaan kansalaisia vieraskielisistä on 4,6 prosenttia, mikä tarkoittaa sitä, että monella maahanmuuttajalla on Marovan tapaan Suomen kansalaisuus.
 Kuntavaaleissa vieraskielisten äänestysaktiivisuus Suomessa on selvästi pienempi kuin kotimaisia kieliä puhuvilla. Ero on  yli 30 prosenttia.
 Lappeenrannassa asuu tuhansia venäjää äidinkielenään puhuvia asukkaita. Maahanmuuttajat tulevat hyvin erilaisista taustoista ja syyt Suomeen tuloon vaihtelevat. Niitä voivat olla esim. työ, opiskelu tai perhe. Silva Nieminen / Yle
 Koska äänestäjät valitsevat edustajansa valtuustoihin, on maahanmuuttajien osuus kunnanvaltuustoissa hyvin pieni koko Suomessa.
 Joskus tarvitaan sillanrakentajia eri kieliryhmien ja kulttuurien välille.
 Yhteentörmäyksiä voi tapahtua, kun ei ymmärretä mitä toinen tarkoittaa. Katja Marovan mukaan ongelmatilanteita puidaan usein avoimen keskustelun sijaan pelkästään oman piirin keskuudessa.
 — Saatetaan esimerkiksi ajatella, että viranomainen tai muu taho toimii jollakin tavalla, koska ei rakasta venäläisiä. Todellisuudessa syy saattaa olla jokin ihan muu, Marova kertoo.
 Rakastakin maata voi haluta muuttaa
 Toisaalta avoin keskustelu voi olla myös vaikeaa.
 Suomalaisessa keskustelukulttuurissa jurputetaan usein kernaasti asioista, joita pitäisi yhteiskunnassa muuttaa. Marovan kokemuksen mukaan muutosehdotuksia ei usein kuitenkaan kaivata ihmisiltä, jotka ovat muuttaneet muualta.
 Moni ei uskalla avata suutaan, koska pelkää muiden reaktioita.
 — Kotona voi nostaa esiin asioiden hyviä ja huonoja puolia. Jos olet vieras, saat sanoa vain hyviä asioita, Marova sanoo.
 Marova kertoo saaneensa suomalaisilta kommentteja, joissa vähätellään Suomen ongelmia, koska Venäjällä asiat ovat vielä huonommin tai sanotaan, että mene sitten Venäjälle, jos sieltä saat paremmat palvelut. Viesti on selvä: maahanmuuttajan pitäisi tyytyä siihen mitä on saanut, eikä valittaa turhasta.
 — Olen Suomen kansalainen, haluan asua täällä ja rakastan tätä maata. Suurin osa asioista on hyvin. Silti on ongelmia ja näihin asioihin haluan vaikuttaa, Marova sanoo.
 Katja Marova kannustaa näkemään eri kulttuurien tuomat mahdollisuudet. Jos on kasvanut erilaisessa ympäristössä, voi uudessa kotimaassakin olla paljon hyödyllistä annettavaa.
 — Erilaisuudessa on rikkaus. Jos asiat tuodaan eri näkökulmista, voi syntyä paljon uusia positiivisia ideoita ja palveluita, Marova sanoo.
 Maahanmuuttajat ovat aliedustettuja kunnanvaltuustoissa ja he myös äänestävät harvemmin. Katja Marova tietää, että yhteiskunnallinen vaikuttaminen alkaa kiinnostaa, kun elämän perusasiat uudessa maassa ovat kunnossa. Siihen voi mennä vuosia. Mikko Savolainen / Yle
 Aktiivista osallistumista
 Kesäkuussa 2021 vasemmistoliitto sai kuntavaaleissa Lappeenrannan kaupunginvaltuustossa yhden paikan. Katja Marovasta tuli valtuustoon vasemmistoliiton toinen varajäsen.
 — Se tuli yllätyksenä, sillä en edes tiennyt, että voi päästä myös varalle. Ajattelin, että on valtuutettuja ja piste. On muitakin keinoja vaikuttaa, kuin pelkkä valtuustoon pääsy. Ja se oikeasti toimii, Marova sanoo.
 Seuraavaksi Marova on lähdössä ehdolle aluevaaleihin. Hän ei kuitenkaan osaa sanoa, aikooko jatkaa politiikassa ikuisesti. Se vie paljon aikaa omalta elämältä ja harrastuksilta.
 Marova on kohdannut vaalikampanjoinnin aikana myös häirintää sosiaalisessa mediassa.
 Toisaalta hän tietää, että jos ongelmia haluaa ratkoa, jonkun on ajettava ratkaisuja aktiivisesti eteenpäin.
 Katja Marova toivoisi, että voisi helpottaa maahanmuuttajien kotiutumista Suomeen ja Lappeenrantaan. Sitä voisi auttaa esimerkiksi monikielisillä palveluilla. Sydäntä lähellä ovat myös lapsiperheiden palvelut.
 — Olen luonteeltani sellainen, että jos jokin menee väärin, en voi vain katsoa sivusta ja olla tekemättä mitään, Marova sanoo.
 Lue lisää:  Englanti yleistyy palvelukielenä Suomessa, ja nyt sitä esitetään myös itärajalla – moni venäläinen ihmeissään: "Ei välttämättä ollenkaan tuttu kieli"

Katja Marova muutti Suomeen ja sai mahdollisuuden vaikuttaa — nyt hän haluaa, että maahanmuuttajat oppivat sen, mikä 10-vuotiaille kerrotaan koulussa


Summary: Poliisiyhteistyön tiivistämisestä Suomen ja Ruotsin rajakunnissa on keskusteltu jo pitkään. Nyt sopimus maiden välillä on valmis allekirjoitettavaksi, mutta Poliisijärjestöjen liiton mielestä siinä on vielä paljon ongelmia.

Suomi ja Ruotsi ovat laajentamassa poliisiyhteistyötä Lapin ja Norrbottenin rajaseudun kunnissa. Sopimus antaa poliisille oikeuden hoitaa kiireellisiä tehtäviä toistensa alueella Suomessa kuudessa ja Ruotsissa neljässä kunnassa.
 Uuden sopimuksen mukaan suomalaiset ja ruotsalaiset poliisit voivat pyydettäessä ylittää valtionrajan ja ryhtyä väliaikaisiin toimenpiteisiin toisen maan alueella.
 Muutos on merkittävä nykytilanteeseen verrattuna. Nyt poliisiyhteistyö koskee vain ennalta sovittuja operaatioita, partiointia ja tutkintaa.
 Poliisien yhteispartioinnista on keskusteltu Lapissa jo ainakin pitkään. Poliisit ovat korostaneet, että koska rikolliset liikkuvat EU:n sisärajan yli, joten viranomaistenkin olisi syytä pystyä tekemään samoin.
 Poliisijärjestöjen liitto pitää kuitenkin nyt solmittavaa sopimusta monelta osin ongelmallisena. Puheenjohtaja  Jonne Rinne  näkee ongelmina muun muassa yhteisen viestintäverkon puutteen ja juridiset- sekä vahingonkorvauskysymykset.
 – Meidän huolenamme ovat tiedolliset, taidolliset ja kielelliset valmiudet. Nämä ovat kaikki vielä ratkaisematta, vaikka nostimme asioita esiin jo asian valmistelun yhteydessä.
 Lue myös:   Sisäministeri Ohisalo lupaa kaataa poliisien rajayhteistyön esteet – Lapin poliisipäällikkö: "Meillä on yhteinen näky, että raja ei voi olla este"
 "Suomen poliisit ajavat Ruotsissa keikkaa"
 Rinne huomauttaa, että esimerkiksi poliisin voimankäyttö eroaa Suomessa ja Ruotsissa.
 – Siinä missä Suomessa poliisi yrittää pysäyttää pakenijan etälamauttimella käytetään Ruotsissa tuliasetta.
 Poliisijärjestöjen liitossa pelätään, että myös kieliongelmat vaikeuttavat tehtävien hoitoa. Liiton mukaan etenkin ruotsalaispoliisien kielitaito on olematon.
 Poliisijärjestöjen liiton puheenjohtaja Jonne Rinne kertoo, että liitto on ollut yhteydessä sisäministeriöön valtiosopimuksen ongelmista. Markku Rantala / Yle
 Rinne kertoo, että liitto kirjelmöi vuosi sitten tammikuussa Poliisihallituksen kanssa sisäasiainministeriöön tekemistään havainnoista, jotka täytyisi huomioida ennen muutoksen toteuttamista.
 – Minun pelkoni on se, että siellä harjoitellaan niin sanotusti elävillä maaleilla. Kun jotain sattuu, niin meidän jäsen on vastaamassa toisella puolella rajaa näihin kysymyksiin, jos näitä ei ole etukäteen ratkaistu tai mietitty.
 Rinteen mukaan poliisien resursseissa pohjoisessa on myös epäsuhtaa. Siinä missä Suomessa on viisi poliisipartiota, niin Ruotsissa on yksi.
 – Kyllä tämä tarkoittaa, että Suomen poliisit ajavat Ruotsissa keikkaa.
 Toimialueena rajakunnat molemmin puolin
 Nyt solmittavan sopimuksen mukaan poliisi voi pyytää kiireellistä apua rajan yli, kun torjutaan vakavaa rikosta, joka uhkaa ihmisen elämää, terveyttä tai ruumiillista koskemattomuutta.
 Valtionrajan ylittävät poliisit voivat toimia itsenäisesti, kunnes apua pyytäneet isäntämaan poliisit saapuvat paikalle. Sen jälkeen he voivat avustaa isäntämaan poliiseja näiden johdolla.
 Sopimus antaa kuitenkin naapurimaan poliisille mahdollisuuden ylittää valtionrajan ja ryhtyä toimiin myös ilman toisen maan pyyntöä, jos kyse on kiireellisestä tehtävästä, jossa ihmisen henki, terveys tai ruumiillinen koskemattomuus on vaarassa.
 Oikeus kiireellisten tehtävien hoitamiseen koskee Suomessa rajakuntia Torniosta Enontekiölle ja Ruotsin puolella Haaparannasta Kiirunaan.
 Sen jälkeen kun Suomen ja Ruotsin ministerit ovat allekirjoittaneet sopimuksen, vaadittavat lakimuutokset tulevat Suomessa vielä tarkasteluun.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella poliisiyhteistyöstä  Yle Tunnuksella  20.10. kello 23 saakka.

Katso suorana klo 15.35: Suomi ja Ruotsi laajentavat rajan poliisiyhteistyötä – poliisiliitto arvostelee: "Pelko, että harjoitellaan elävillä maaleilla"


Summary: Karpaloita on tänä syksynä paikoin runsaasti. Suolla kasvavaa marjaa voi poimia siihen saakka, kun lumi peittää mättäät. Myöhäisen kypsymisajan takia karpaloita kerätään varsin vähän.

Lokakuu on oivallinen aika painua karpalosuolle. Kuluvana syksynä karpaloa on ollut keskimääräistä enemmän.
 – Joka paikassa niitä ei ole ollut, mutta toisin paikoin hyvinkin runsaasti, sanoo toiminnanjohtaja  Brigitta Putkonen  Arktiset aromit ry:stä.
 Marjastajat ovat kertoneet löytäneensä komeita karpalosaaliita muun muassa hämäläisiltä soilta. Putkosen mukaan lokakuun puolivälin tienoolla karpaloa pääsee keräämään joka puolella Suomea.
 – Keruuaika jatkuu niin kauan, kunnes lunta tulee maahan, muistuttaa Putkonen.
 Karpalo ei pelästy pakkasta
 Karpalo ei mene pilalle kylmässä, ja sitä voi poimia lumen tuloon asti. Putkosen mukaan pakkasen puremasta karpalosta tuleekin entistä mehukkaampi ja pehmeämpi.
 Jos marjastaminen jää syksyllä kokonaan väliin, karpaloita voi kerätä myös lumen sulettua.
 – Karpaloahan pystyy keräämään keväälläkin omaan käyttöön talven jäljliltä. Se ei ole pilaantunut, vaikka aromi vähän muuttuukin, sanoo Birgitta Putkonen.
 Suuri osa karpalosaaliista jää suolle
 Arktiset aromit ry:n toiminnanjohtaja Birgitta Putkonen harmittelee, että karpaloa kerätään valitettavan vähän. Myöhäinen kypsymisaika vähentää poimijoita.
 – Lomat ovat ohi, koululaiset ovat koulussa ja ihmiset töissä. Myös ulkomaalaiset poimijat ovat jo palanneet takaisin kotimaahansa, joten karpalon talteenotto on aika heikkoa.
 Myyntiin karpaloa kertyy vuosittain vain 10 000–30 000 kiloa.
 – Se on todella vähän. Määrä voisi olla moninkertainen. Kotimaisella karpalolla olisi kuitenkin kysyntää, sanoo Putkonen.
 Kotipakastimiin kertyvästä karpalon määrästä ei ole olemassa tilastointia.

Tavallista suurempi karpalosato odottaa poimijoita – sitkeä marja kestää syömäkelpoisena jopa hankipeitteen alla


Summary: Aluevaaliteemojaan esitellyt KD herättelee myös sote-uudistuksen ratkaisemattomasta palkkaongelmasta. Kysymys palkkojen harmonisoinnista voi johtaa puolueen mukaan arviolta 750 miljoonan kustannuksiin.

Kristillisdemokraatit on huolissaan pienten kuntien äänen hukkumisesta uusissa aluevaltuustoissa. Iso osa pienistä kunnista jää todennäköisesti ilman omaa edustajaa valtuustoissa, mikä voi puolueen mukaan johtaa palveluiden keskittämispäätöksiin.
 Aluevaaliteemojaan tiistaina esitellyt puolue haluaa, että pienten kuntien äänen kuuluminen varmistetaan monipuolisella lautakuntarakenteella. Jokaisella kunnalla pitäisi olla edustaja vähintään yhdessä lautakunnassa, KD vaatii.
 Puheenjohtaja  Sari Essayahin  mukaan päätöksiä palveluiden sijoittumisesta ei myöskään pitäisi tehdä suoraan yksinkertaisella äänten enemmistöllä.
 –Hallituksen mallissa ei valitettavasti tunnisteta tätä suurta demokratiavajetta. Lähes joka alueella noin puolet äänistä annetaan keskuskaupungissa, mikä tarkoittaa sitä, että kyyti on kylmää pienille kunnille. Iso osa Suomen kunnista jää ilman edustajaa aluevaltuustoissa, Essayah sanoi eduskunnassa järjestetyssä tilaisuudessa.
 Hän viittaa Ylen selvitykseen, jonka mukaan pienet kunnat voivat jäädä aluevaaleissa suurten jalkoihin.
 Pikkukunnat pelkäävät, että isojen kaupunkien poliitikot kahmivat vallan maakunnissa – katso koneesta, millaisia päättäjiä alueellesi voisi tulla
 Ensimmäiset aluevaalit järjestetään 23. tammikuuta. Vaaleissa valitaan valtuutetut hyvinvointialueille, jotka vastaavat jatkossa sosiaali- ja terveyspalveluista.
 Satojen miljoonien kiista ratkaisematta
 Sote-uudistuksessa muhii kristillisdemokraattien mukaan vielä arviolta 750 miljoonan euron rahoitusvaje, jos ja kun hyvinvointialueiden palkat harmonisoidaan.
 Päätöksiä palkkojen tasaamisesta ei vielä ole, mutta Essayah pitää selvänä, että harmonisointi on tehtävä. Käytännössä kyse on siitä, että pienempien paikkakuntien hoitajien palkat nostetaan samalle tasolle suurempien kaupunkien työntekijöiden kanssa.
 –Jos nämä ihmiset tekevät tosiasiallisesti samaa työtä, silloin heidän palkkansa tulee myöskin olla sama, koska he menevät saman työnantajan alaisuuteen.
 Päätöksiä pitäisi Essayahin mukaan tehdä ensi vuoden aikana eli samaan aikaan kuin palkoista sovitaan työmarkkinakierroksella.
 Kristillisdemokraatit on jo aiemmin kritisoinut sitä, että valtuustoryhmille ohjataan tukea poliittiseen toimintaan.
 Monilla alueilla suurimpien puolueiden kiireellisimpinä asioina tuntuu Essayahin mukaan olevan se, miten satoja tuhansia euroja jaetaan omille valtuustoryhmille.
 –KD:n mielestä hyvinvointialueista ei saa muodostaa piilopuoluetuen rahoituslähteitä. Alueille ei pidä myöskään perustaa sellaisia turhia tehtäviä, jotka sitten täytetään poliittisina nimityksinä. Valitettavasti tämäkin rumba tuolla maakunnissa on menossa.
 Kristillisdemokraattien puoluesihteeri on vaihtumassa marraskuun lopun puoluevaltuustossa  Asmo Maanselän  hoidettua tehtävää yli kymmenen vuotta.
 Maanselkä siirtyy Avain Asuntojen markkinointipäälliköksi.
 Muutkin antaneet lupauksia palveluista
 Kristillisdemokraattien vaaliteemana on, että palveluja on saatava sosiaali- ja terveyskeskuksista ympäri hyvinvointialuetta, ei ainoastaan keskuskaupungeissa.
 Muista, vaaliteemojaan tähän mennessä kertoneista, puolueista myös SDP on luvannut panostaa uusissa aluevaltuustoissa hoitoonpääsyyn. Puolueen mukaan kiireettömään hoitoon pitää päästä seitsemässä päivässä hoitotarpeen arvioinnista, mikä onkin jo hallituksen tavoitteena.
 Myös keskusta kampanjoi sen puolesta, että palveluita olisi saatavilla joka kunnassa ja lähipalveluita vahvistettaisiin. Sote-uudistus ei saa puolueen mukaan tarkoittaa sitä, että palvelut siirtyvät kauemmas ihmisistä.
 SDP lupaa, että terveydenhoitoa saa aina tarvittaessa – puolue ei kuitenkaan takaa yhtä sosiaali- ja terveysasemaa joka kuntaan
 Keskusta vaatii vähintään yhtä sosiaali- ja terveysasemaa joka kuntaan – päävastustajina aluevaaleissa ovat keskittäminen ja kokoomus

"Kyyti on kylmää pienille kunnille" – Kristillisdemokraatit varoittaa vallan keskittymisestä tammikuun aluevaaleissa


Summary: Oppositiopoliitikot ovat arvostelleet pääministeri Modin kasvokuvaa koronarokotustodistuksissa julkisuustempuksi. Kansalaisen vetoomuksen myötä oikeusistuin pyytää hallitukselta selvitystä asiasta.

Intiassa Keralan osavaltion korkein oikeusistuin on ottanut käsittelyynsä vetoomuksen kansalaiselta, joka ei hyväksy pääministeri  Narendra Modin  kasvokuvaa koronarokotustodistuksessaan.
 Intian terveysministeriön jakamien rokotustodistusten alalaidassa komeilee pääministerin kasvokuva sekä sitaatti "Yhdessä Intia voittaa covid-19:n".
 Nimellä  Peter M  tunnettu 62-vuotias mies, jolla on aktivistitaustaa, teki oikeudelle vetoomuksen, jossa hän vaatii kansalaisille Modin naamalla varustamattomia rokotustodistuksia. Hänen mukaansa nykyinen käytäntö ei sovi demokraattiseen yhteiskuntaan.
 – Tämä loukkaa perusoikeuksiani. Laittamalla kuvansa todistukseen hän loukkaa kansalaisten yksityistä tilaa. Pyydän, että kunnianarvoisa pääministeri lopettaa heti tämän väärän ja häpeällisen käytännön, Peter M sanoo Britannian yleisradion  BBC:n  haastattelussa.
 Mies syyttää Modia koronarokotusohjelman käyttämisestä propagandavälineenä. Henkilökohtaisesti häntä risoo BBC:n mukaan erityisesti se, että hän päätyi julkisen terveydenhuollon pitkien jonojen vuoksi kustantamaan omat rokotteensa itse.
 – Maksoin 750 rupiaa [8,5 euroa] kummastakin rokotteesta, joten miksi pääministeri Modin kuvan pitäisi olla minun todistuksessani?
 Intian digitaalisten ja paperisten koronarokotustodistusten alalaidassa on pääministeri Narendra Modin kuva. AOP
 Vaalikampanjointia?
 Keralan korkein oikeus on pyytänyt valtion ja osavaltion hallituksilta selvitystä asiasta, kertoo sanomalehti  India Today .
 Oikeusvetoomuksen tehnyt keralalaismies ei ole kuitenkaan ainoa, joka on pitänyt rokotustodistusta sopimattomana paikkana pääministerin kasvokuvalle.
 Oppositiopoliitikot ovat pitäneet Modin kuvaa todistuksessa epäreiluna vaalikampanjointina. Keväällä Intian  keskusvaalilautakunta  vaati kuvan poistamista todistuksista neljässä osavaltiossa, joissa oli tiedossa vaalit.
 Intiassa reilu 20 prosenttia asukkaista eli yli 280 miljoonaa ihmistä on tähän mennessä  täysin rokotettu . Maassa on rekisteröity yli 450 000 koronavirukseen liittyvää kuolemaa.
 – Laitoitte kuvanne pakolliseksi koronarokotustodistuksiin. Laittakaa se sitten myös kuolintodistuksiin,  sanoi  hallituksen koronatoimia arvostellut Länsi-Bengalin osavaltion pääministeri  Mamata Banerjee  elokuussa.
 Todistusta ei uskottu aidoksi
 Hallitus on puolustanut kuvaa terveysministeri  Bharati Pawarin  suulla.  Hänen mukaansa  Modin kuvan arvovallalla pyritään kannustamaan ihmisiä huolehtimaan koronaturvallisuudesta rokotteen saamisen jälkeenkin.
 – On hallituksen moraalinen ja eettinen vastuu varmistaa, että näin tärkeä viesti välitetään ihmisille kaikkein tehokkaimmalla tavalla, Pawar sanoi parlamentille elokuussa.
 Myös käytännön hankaluuksia Modin kasvojen koristama todistus on aiheuttanut.  Vice-media  kirjoittaa intialaisnaisesta, joka joutui kesällä Frankfurtin lentoasemalla tarkkaan syyniin rokotustodistuksensa vuoksi.
 Todistusta ei meinattu uskoa aidoksi. Nainen sai hyvän aikaa selitellä virkailijoille, miksi hänen todistuksessaan on kuva vanhasta valkopartaisesta miehestä.
 Lue lisää:
 "Nyt meitä ei auta kukaan", sanoo leskeksi jäänyt Kavita Gautam – Intiassa sadattuhannet naiset ovat jääneet tyhjän päälle puolison kuoltua koronaan
 Katso tästä, miten Intia palaa arkeen – metroasemia ja liikkeitä auki, rokotuksia ovelta ovelle
 Intia kiristää otettaan sosiaalisesta mediasta – maailman suurin demokratia varoittaa Twitteriä “tahattomista seurauksista”

Miksi Intian rokotustodistuksissa komeilee pääministerin naama? Intialaismies vei asian käräjille: "Tämä loukkaa perusoikeuksiani"


Summary: Laitinen tuli KPV:n pääomistajaksi vuonna 2013. Tuolloin KPV pelasi Kakkosessa ja oli ollut vuosia suurissa taloudellisissa vaikeuksissa. Uutinen päivittyy.

Kokkolan Pallo-Veikkojen pääomistaja  Matti Laitinen  jättäytyy pois seuran johdosta.
 KPV kertoi asiasta tiistaina kello 12 alkaneessa tiedotustilaisuudessa, joka on käynnissä edelleen. Ylen toimittaja on paikalla.
 – Vaihdetaan kapteenia. Tämä poika siirtyy täysillä työelämään, Laitinen kertoi tilaisuudessa.
 Matti Laitinen on Kokkolassa teollisuusputkistoja valmistavan ja asentavan Fineweldin omistaja ja toimitusjohtaja.
 Fineweld on viime aikoina laajentanut toimintaansa. Se valmistaa suuria kokonaisuuksia tehdasinvestointeihin, ja nyt sillä on työn alla toimituksen esimerkiksi Northwoltin akkutehtaalle Ruotsiin ja Kemin biotuotetehtaalle.
 Pohtinut jatkoaan jo vuonna 2017
 Laitinen tuli KPV:n pääomistajaksi vuonna 2013. Tuolloin KPV pelasi Kakkosessa ja oli ollut vuosia suurissa taloudellisissa vaikeuksissa.
 Edustusjoukkue yhtiöitettiin KPV Yhtiöt Oy:ksi ja Laitinen asetti tavoitteensa ja ehtonsa: talous kuntoon ja pelillisesti ensin Ykköseen ja sitten Veikkausliigaan.
 Matti Laitinen on pohtinut jatkoaan jalkapalloseuran omistajana useampaankin kertaan. Hän oli alunperin ilmoittanut jättäytymässä pois KPV:n taustalta kauden 2017 päätteeksi, jos ei liiganousu toteudu. Laitinen kuitenkin pyörsi päätöksensä syksyllä pettymykseen päättyneen kauden jälkeen.
 Heti seuraavana vuonna kokkolalaisten lähes 30 vuotta odottama liiganousu toteutui syksyllä 2018. Edellisen kerran seura oli pelannut Suomen ylimmällä sarjatasolla vuonna 1990.
 Veikkausliiga-kausi 2019 päättyi kuitenkin rajuun pettymykseen: seura putosi tuolloin karsintojen jälkeen takaisin Ykköseen.
 Tällä kaudella KPV vaihtoi päävalmentajan kesken kauden, kun  Niko Kalliokoski  sai väistyä heinäkuun lopussa. Hänen tilalleen vastuuvalmentajaksi nostettiin valmennustiimistä  Niklas Vidjeskog .
 Lue lisää:   KPV vaihtaa valmentajaa – Niklas Vidjeskog korvaa Niko Kalliokosken
 Joukkue pelaa nyt Ykkösen putoamissarjassa, mutta se on jo jokin aika sitten varmistanut sarjapaikkansa myös kaudelle 2022.
 KPV pelaa kauden viimeisen ottelunsa ensi lauantaina PK-35:n vieraana.
 Uutinen päivittyy.
 Lue myös:
 Moni viisikymppinen ostaa moottoripyörän – kokkolalaismies osti futisjoukkueen, mutta korjaa silti jääkaappinsa jesarilla
 KPV:ssa täyskäännös: Matti Laitinen jatkaakin jalkapalloseuran johdossa
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun keskiviikkoon 20.10. kello 23 saakka.

KPV:n pääomistaja Matti Laitinen vetäytyy seuran johdosta


Summary: Turun Kakolan puhdistamon yhteyteen rakennettavassa laitoksessa jätevedet desinfioidaan UV-valolla. Bakteerit tuhotaan perusteellisemmin kuin olisi tarpeen. Puhdistettu vesi kelpaisi uimavedeksi.

Kakolan jätevedenpuhdistamolta tulevat vedet menevät vielä toistaiseksi hulevesiviemäreiden kautta mereen. Parin vuoden kuluttua näin ei kuitenkaan ole.
 Turun seudun puhdistamolla on nimittäin meneillään kolmivaiheinen jätevesien käsittelyä parantava suurinvestointi. Pansiontien alla sataman alitse  mereen johtava poistoputki  ja poistotunneli Kakolan puhdistamolta ovat jo valmistuneet.
 Kolmas vaihe, desinfiointilaitos, on edennyt altaiden rakentamiseen. Investoinnit ovat yhteensä 48 miljoonaa euroa, ja siitä 15 miljoonaa käytetään jäteveden puhdistamiseen tarkoitettuun UV-laitokseen.
 Desinfiointilaitoksen rakennustyömaa kiinnostaa ammattilaisia. Vesihuoltopäivien osallistujat tutustuivat rakennustyömaahan. Jari Hakkarainen / Yle
 Jäteveden puhdistamisella on alun perin tavoiteltu orgaanisen aineen, kiintoaineen sekä fosforin ja typen vähentämistä. Niiden liian suuri pitoisuus luonnonvesissä aiheuttaa rehevöitymistä.
 Turussa fosforin poiston puhdistusteho on 99 prosenttia ja typen yli 80 prosenttia.
 – Esimerkiksi Kakolan puhdistamolta lähtevä fosforikuormitus on vain kolmasosa siitä, mitä ympäristöluvan mukaan olisi mahdollista, sanoo Turun seudun puhdistamon toimitusjohtaja  Mirva Levomäki.
 Mirva Levomäki esitteli elokuussa 2018 valmistunutta poistoputkea. Se tehtiin tunkkaamalla, maan alla ilman kaivamista. Saana Sjöblom-Hasselblatt / Yle
 Vaatimus bakteerien desinfioinnista on muotoiltu väljästi. Kakolan jätevedenpuhdistamon ympäristöluvan mukaan jätevedet pitää tarvittaessa hygienisoida. Tätä on ELY-keskuksen kanssa täsmennetty niin, että poikkeusoloissa jätevesiä voidaan desinfioida kemiallisesti.
 Tämä muuttuu perusteellisesti.
 – Uusi laitos ei toimi vain tarvittaessa, vaan kaikki jätevedet desinfioidaan koko ajan, Mirva Levomäki tiivistää.
 UV-laitokset ovat yleisiä juomavesien desinfioimisessa ja kokemuksia myös jätevesistä on. Toimivia laitoksia on kymmenkunta, esimerkiksi Lahdessa ja Jyväskylässä bakteerit eliminoidaan ennen vesien johtamista järviin.
 Kokemukset ulosteperäisten bakteereiden desinfioinnista ovat hyvät: optimiolosuhteissa teho on lähes sataprosenttinen. Tällä on ollut merkitystä esimerkiksi joki- ja järvivesien uimakelpoisuudelle.
 Turun satamassa ja sen lähettyvillä ei kuitenkaan ole uimarantoja.
 Miksi tällainen yli-investointi tehdään?
 – En näkisi, että tässä yli-investoidaan. Tämä on osa vesihuollon kehittämistä, jota tehdään Turun seudulla. Lisää kaupungin elinvoimaisuutta ja hyvinvointia, jos sataman lähistöllä oleva vesi on hygieenisesti parempaa kuin aiemmin, Levomäki sanoo.
 Räjäytyksiä toimivassa laitoksessa päiväkodin alla
 UV-laitoksen rakentaminen alkoi louhimalla tilaa uusille altaille. Tämä vaihe päättyi keväällä. Haasteena oli esimerkiksi, että työt piti tehdä haittaamatta toimivan puhdistamon toimintaa.
 Yksi vaativista kohdista oli räjäyttely ajotunnelin alla.
 – Ajotunneli on käytössä lieterekoille ja siellä piti edetä hyvin edetä, ettei laitoksen toiminta häiriinny louhimisesta, kertoo pääsuunnittelija  Guido Nuijiten  AFRY Finland Oy:stä.
 Panoksen koko ja ajoitus oli tarkkaa myös UV-laitoksen yläpuolelle rakennetun, uuden Tallinmäenkentän päiväkodin takia.
 – Rakennus on tässä hyvin lähellä, Gudo Nuijiten sanoo ja osoittaa kädellään ylös.
 Desinfiointikapasiteettia reilusti yli tarpeen
 Tulevaisuudessa jätevedenpuhdistamon käsitellyt jätevedet valuvat UV-altaiden kautta poistotunneliin ja edelleen sataman ali rakennetun putken kautta mereen.
 Louhittuun luolaan rakennetaan kolme allasta. Niiden koko on noin 3 metriä kertaa 10 metriä.
 Jarno Arfmanin mukaan aluksi otetaan käyttöön kaksi UV-desinfiointiallasta. Jari Hakkarainen / Yle
 – UV-laitteet asennetaan altaisiin. Valoputket ovat vedessä ja lamput "valaisevat" puhdistuksesta tulevaa vettä. Menetelmä muuttaa bakteerien DNA:ta niin, että ne eivät pysty lisääntymään. Se hygienisoi veden, Turun seudun puhdistamon tekninen päällikkö  Jarno Arfman  kertoo.
 Kapasiteettia 300 000 asukkaan jätevesien käsittelyyn riittää hyvin. Yhteensä altaat voivat desinfioida puhdistettua jätevettä 15 000 kuutiota tunnissa. Normaali virtaama on 4 000 kuutiota.
 Lue myös:
 Kuntia houkutellaan puhdistamaan jätevetensä vapaaehtoisesti lupaehtoja paremmin

 800 metriä pitkä putki rakentui katseilta piilossa keskellä kaupunkia – Itämeri kiittää, kun ainutlaatuinen hanke saadaan valmiiksi Turussa
 Turun Kakolanmäen jätevedenpuhdistamolle uusi lisälaina

Kakolan kallioon uppoaa vielä miljoonia uuteen desinfiointilaitokseen – jätevedet putsataan Turussa uimakelpoisiksi, vaikkei tarvetta olisi


Summary: Terveyden ja hyvinvoinnin laitos suosittelee... ei suosittele...

STT:n tietojen mukaan THL suosittelee kolmansia koronarokoteannoksia kaikille 60 vuotta täyttäneille, laitoksissa ja hoivakodeissa asuville iästä riippumatta sekä lääketieteellisille riskiryhmille.
 THL on jo aiemmin ohjeistanut  kuntia tarjoamaan kolmansia rokoteannoksia voimakkaasti immuunipuutteisille henkilöille. Kolmannen rokoteannoksen antamisen vakavasti immuunipuutteisille ei tulisi hidastaa ensimmäisen ja toisen rokoteannosten antamista kunnissa. Rokoteannoksia on saapunut Suomeen hyvin, eikä niistä tällä hetkellä ole pulaa.
 Lisäksi  kolmansia annoksia on jo annettu henkilöille , jotka ovat saaneet rokotuksen rokotusjärjestyksessä ensimmäisten joukossa 3–4 viikon annosvälillä. Kolmannen annoksen voi antaa kun toisesta annoksesta on kulunut vähintään kuusi kuukautta.
 Kolmansia rokoteannoksia on jo annettu noin 77 000. Tähän ryhmään kuuluu muun muassa terveydenhuoltohenkilöstöä, hoivakotien asukkaita ja heitä hoitavaa henkilökuntaa.
 Varotoimena kolmatta annosta ei kuitenkaan vielä rokotusten alkaessa suositella tarjottavaksi alle 30-vuotiaille miehille. THL odottaa vielä lisää tutkimustietoa harvinaisen sydänlihastulehduksen riskistä kolmannen annoksen saaneilla.
 Juttua päivitetään.
 Lue myös:
 Tätä kautta voit lukea  kaikki tuoreimmat uutiset koronaviruksesta .

STT: THL suosittelee kolmansia koronarokoteannoksia muun muassa kaikille 60 vuotta täyttäneille


Summary: Ryhmä sosiaalidemokraattien ja muiden puolueiden edustajia haluaa vähentää eläkeköyhyyttä tasokorotuksella ja eläkekertymän laskutapaa muuttamalla. Muutos tarkoittaisi tuntuvia maksuja nykyisille ja uusille työntekijäille.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Suomen eläkejärjestelmä  on arvioitu  uudemman kerran yhdeksi vertailumaiden parhaista.
 SDP:n kansanedustaja  Kimmo Kiljusen  mukaan eläkejärjestelmässä on kuitenkin paha valuvika, kun vanhimmat eläkeläiset kituuttavat huonolla eläkkeelle. Hän on yhdessä eduskuntaryhmänsä kansanedustajien kanssa hakemassa alle 1 400 euron työeläkkeisiin sadan euron korotusta.
 SDP:n kansanedustajia oli aloitteen takana ensiksi enemmistö ryhmästä, mutta osa, kuten varapuheenjohtajat  Niina Malm  ja  Matias Mäkynen , ovat  irtisanoutuneet  siitä muutama päivä aloitteen jättämisen jälkeen.
 Korotus on aikaisemmin tullut tunnetuksi  vappusatasen  nimellä. Kimmo Kiljunen on jättänyt korotuksesta yhdessä puolueen edustajien kanssa  kirjallisen kysymyksen  eduskunnalle. Hän on ollut myös  aikaisemmin  vaatimassa korotuksia eläkkeisiin.
 Kysymyksessä ehdotetaan selvitettäväksi myös niin sanotun taitetun indeksin vaikutuksia eläkeläisten toimeentuloon. Kiljunen on jättänyt myös vaalikauden alussa samasta asiasta  lakialoitteen  yhdeksän muun eri puolueen kansanedustajan kanssa, jossa he vaativat eläkekertymän laskukaavaan muutosta. Työeläkeindeksin muutoksella eläke seuraisi paremmin työssäkäyvien palkkatasoa ja -korotuksia.
 Muutoksilla parannettaisiin aloitteiden mukaan etenkin pienituloisten eläkkeitä. Suomalaisen eläkejärjestelmän valuvika Kiljusen mukaan on sen aiheuttama eläkeköyhyys.
 – Mitä vanhempia eläkeläiset ovat, sitä köyhempiä he ovat, Kiljunen painottaa Yle aamun haastattelussa.
 Voit katsoa koko keskustelun  täältä .
 Eläkeköyhyyden syihin puuttumiseen muitakin keinoja
 Eläketurvakeskuksen toimitusjohtaja  Mikko Kauton  mukaan eläkeläisten toimeentulovaikeudet johtuvat pitkälti siitä, että iäkkäimpien eläkeläisten joukossa on paljon pienellä kansaneläkkeellä eläviä. Kysymys ei Kauton mukana ole eläkekertymän laskutavasta eli tavasta laskea työeläkeindeksi, joka vaikuttaa suoraan maksettavan eläkkeen määrään.
 – Indeksi ei ole se, joka ajaisi voittopuolisesti eläkeläisiä köyhyyteen. Se (indeksimuutos) on erittäin kallis köyhyystoimi.
 Kiljusen mukaan esimerkiksi yli 75-vuotiasta eläkeläisisistä noin 15 prosenttia elää eläkeköyhyydessä ja yli 85-vuotiaista neljännes.
 Kauton mukaan kaikkein vaikeimmassa tilanteessa elävät eläkeläiset tiedetään. He ovat yksin vuokralla asuvia ja terveysongelmista kärsiviä.
 Heidän tilannettaan voisi Kauton mukaan parantaa esimerkiksi kotiavun tai asumistuen lisäämiselle, mitkä tulisi paljon halvemmaksi, kuin edustaja Kiljusen ajamat muutokset eläkejärjestelmään.
 Eläketurvakeskuksen arvioiden mukaan esitykset parantaisivat eläkeläisten taloutta, mutta lisäsivät menoja ja maksuja lähes 2 miljardilla eurolla vuodessa. Muutokset tarkoittaisivat noin prosenttiyksikön korotuksia nykyisten ja tulevien työssäkäyvien eläkemaksuihin.
 Kiljusen mukaan korotukset lisäisivät Suomen talouden kysyntää, loisivat uusia työpaikkoja ja uusia eläkkeenmaksajia.
 – Nuoret maksavat ja säästävät itse, ja heidän lapsensa hoitavat samalla tavalla kuin työssäkäyvät kautta historian ovat kasvattaneet lapsensa ja antaneet vanhemmilleen turvan, Kiljunen kertoo ajattelustaan.
 Kautto muistuttaa, että eläkejärjestelmä perustuu rahojen keräämiseen eläkemaksuilla työssäkäyviltä, ei säästämiseen. Kyselyjen mukaan eläkeläiset kokevat yleisesti, että heidän eläkkeensä takaa ainakin kohtuullisen toimeentulon.
 Voit keskustella aiheesta 20.10. klo 23:een saakka.
 Lue myös:
 Suomen eläkejärjestelmä arvioitiin kansainvälisessä vertailussa seitsemänneksi – jos mitataan vain rahan riittävyyttä, sija on vasta 13.
 Eläkejärjestelmä remontoitiin vasta neljä vuotta sitten, mutta ruuvia täytyy kiristää taas – syntyvyys ja maahanmuutto jäivät odotuksista
 Kaikkia suomalaisia koskeva valtava eläkeuudistus kaatui – Sopu kariutui 15 miljardin hyvitysrahaan, jolla oli tarkoitus välttää eläkemaksujen nousu

Joukko SDP:n kansanedustajia ehdottamassa miljardiluokan korotuksia eläkkeisiin – Eläketurvakeskus: Kallista ja epäreilua etenkin nuorille


Summary: Kissakriisi hallintaan -kansalaisaloite keräsi keväällä 50 000 allekirjoitusta kahdessa kuukaudessa.

Kissakriisi hallintaan -kansalaisaloitteen käsittely alkaa eduskunnassa torstaina eduskunnan täysistunnon lähetekeskustelussa.
 Maaliskuussa vireille pannun aloitteen tavoitteena on saada kissojen hallitsematon lisäänyminen kuuriin lainsäädännön avulla. Aloitteen mukaan kissan omistajan tulee leikkauttaa vapaana ulkoilevat kissat. Lisäksi aloitteessa vaaditaan, että kaikki kissat tulee tunnistusmerkitä ja rekisteröidä.
 Aloite keräsi tarvittavat 50 000 allekirjoitusta keväällä kahdessa kuukaudessa.
 Lue myös:   Kissojen leikkauttamista ja tunnistusmerkintöjä vaativa kansalaisaloite etenee eduskuntaan
 Aloite saa laajaa tukea myös eläinlääkäreiltä.
 Maa- ja metsätalousministeriö, Ruokavirasto ja SEY Suomen eläinsuojelu tekivät eläinlääkäreille kyselyn kissojen hyvinvoinnin ongelmakohdista vuonna 2019. Eläinlääkärit pitivät vakavimpina kissoja koskevina eläinsuojeluongelmina vapaasti lisääntyviä kissoja, kissapopulaatioita sekä hylättyjä kissoja.
 Yksi aloitteen taustavoimista, eläinlääkäri  Johanna Lankila  kertoo eläinsuojeluyhdistyksen tiedotteen mukaan, että liki 800 eläinlääkäriä on ilmoittanut tukevansa aloitetta.
 Kissat lisääntyvät hallitsemattomasti
 Kissakriisin ytimessä ovat populaatiokissat.
 SEY Suomen eläinsuojelun mukaan Suomessa hylätään arviolta ainakin 20 000 kissaa vuodessa, ja kissapopulaatioissa elää tuhansia kissoja, joista kukaan ei kanna vastuuta. Suurin osa populaatioista saa alkunsa leikkaamattomista, vapaana ulkoilevista kotikissoista.
 – Kissakriisi on mahdollista ratkaista. Omistajalle tulee säätää velvollisuus estää pitämiensä kissojen hallitsematon lisääntyminen. Lisäksi kissojen tunnistusmerkintä ja rekisteröinti on säädettävä pakolliseksi vähintään samalla aikataululla kuin koirien vastaava, vuoden 2023 alussa voimaan tuleva velvoite. Eläinsuojelullisesti kissojen tunnistusmerkintä ja rekisteröinti on vielä tärkeämpää kuin koirien, sanoo kansalaisaloitteen vastuuhenkilö  Teija Englund .
 Lisää aiheesta:
 Kunta määräsi pannattomia kissoja loukutettavaksi ja lopetettavaksi Keski-Pohjanmaalla – eläinsuojelijat puuttuivat asiaan, loukuttaminen keskeytetään
 Villeinä elävät kissaryhmät ovat ongelma talvisinkin: "Ei tarvita kuin kissapari, ja yllättäen jo puolen vuoden päästä on parikymmentä kissaa"
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun keskiviikkoon 20.10. kello 23 saakka.

Eduskunta alkaa pohtia kissakriisiä – vapaana ulkona liikkuvien kissojen sterilointia vaativa kansalaisaloite lähetekeskusteluun torstaina


Summary: Tampereen areenan nimisponsorina toimivan teknologiayhtiön taustalta paljastui taas maanantaina uusia talousongelmia. Tampereella kaikki ongelmat käsitellään samalla kertaa.

Viimeksi eilen paljastui uusia taloudellisia sotkuja teknologiayhtiö Uroksesta.  Yhtiö on jättänyt maksamatta jopa pieniä laskuja .
 Tampereen areenan toimitusjohtaja  Marko Hurme  ei kommentoi nimisponsorin uusinta käännettä tarkemmin. Sen sijaan hän kertoo uusien epäselvyyksien menevän samaan käsittelyyn vanhojen kanssa.
 Aiemmin on selvinnyt esimerkiksi, että Urokselta vaaditaan yli 15 miljoonan euron velkasaatavia käräjäoikeudessa. Teknologiayhtiö Urosta uhkaa myös selvitystila tai poisto kaupparekisteristä.
 Marko Hurme ei kommentoi tarkemmin sitäkään, milloin Uroksen epäselvyyksiä käydään läpi. Hän kuitenkin muotoilee, että päätösten aika on "mahdollisimman pian".
 Areenan hallituksen puheenjohtajan  Markku Mäkiahon  mukaan yhtiö tiedottaa, kun päätöksiä on saatu tehtyä.
 Lue lisää:
 HS: Uros-yhtiö jättänyt maksamatta jo pieniäkin laskuja
 Kalervo Kummola panee Tampereen uuden areenan Uros-sotkun mittakaavaan: "Miten se nyt kisoihin vaikuttaisi?"
 Areenan edustajat saivat selvityksen Urokselta, mutta haluavat vielä lisää tietoja – halliyhtiön toimitusjohtaja: "Dialogi jatkuu"
 Uroksen taloussotkut saivat Tampereen areenan nimiruletin taas käyntiin – katso kaupunkilaisten ehdotukset uudeksi nimeksi

Tampereen areena käsittelee sponsorinsa epäselvyydet kerralla ja "mahdollisimman pian" – Uros-yhtiöllä pieniäkin laskuja maksamatta


Summary: Turun kaupunki on esitellyt uuden konserttitalon suunnitelmia. Kaupunginvaltuusto valitsi hankkeen rakentajan kokouksessaan maanantai-iltana. Konserttitalo rakennetaan Itsenäisyydenaukiolle.

Turun konserttitalon rakentaja valittiin kaupunginvaltuustossa maanantai-iltana.
 Uuden konserttitalon rakentaa ryhmittymä nimeltä Harmonia. Sen muodostavat rakennusyhtiö Hartela Länsi-Suomi, PES-Arkkitehdit ja WSP Finland Oy sekä alihankkijana Laidun-design Oy.
 Itsenäisyydenaukiota koskeva hankintasopimus hyväksyttiin lukemin 37–29.
 Konserttitalo rakennetaan allianssimallilla, ja seuraavaksi käynnistetään taloa koskeva hankesuunnittelu.
 Konserttitalo rakennetaan kaupunginteatterin viereen. PES-Arkkitehdit Oy
 Turun kaupungin tiedotteen mukaan konserttitalon suunnitelma kunnioittaa kulttuurihistoriallisesti arvokasta kaupunginteatterin ja virastotalon muodostamaa kokonaisuutta. Konserttitalo muodostaa kaupunginteatterin kanssa luontevan kokonaisuuden, jossa rakennusten väliin syntyy uusi urbaani aukio, jonne sijoittuu myös konserttitalon pääsisäänkäynti.
 Rakennuksen ulkoarkkitehtuuri hakee innoituksensa ympäröivistä rakennuksista, mutta on kaarevilla muodoillaan näitä pehmeämpi.
 – Yleisötilat, aulat ja lämpiöt avautuvat joelle päin ja luovat aktiivisen ja avoimen ilmeen koko rakennukselle sekä viestivät myös toiminnasta ulospäin. Suunnitelma ilahduttavalla tavalla kunnioittaa arvokasta ympäristöään, mutta uskaltaa rohkeasti tuoda myös oman aikamme vivahteet osaksi tulevaa kaupunkikuvaa, kehuu ratkaisua kaupunkisuunnittelujohtaja  Timo Hintsanen .
 Hintsasen mukaan suunnitelma osoittaa, että valittu sijainti on kaupunkikuvallisesti luonteva ja kooltaan riittävä. Lisäksi se tarjoaa toiminnallisia synergiahyötyjä kaupunginteatterin kanssa.
 Konserttitalon sisätilat olisivat valoisat. PES-Arkkitehdit Oy
 PES-Arkkitehdit Oy
 Konserttisaliin huippuakustiikka
 Rakennukseen tulee kaksi salia, konserttisalina toimiva 1300-paikkainen pääsali ja 300-paikkainen monitoimisali.
 Pääsali suunnitellaan orkesterimusiikin esittämisen ehdoilla, ja huippuluokan akustiikasta tulee vastaamaan hankkeeseen myöhemmässä vaiheessa valittava akustikko. Orkesterimusiikin esittämisen lisäksi pääsali soveltuu myös muihin käyttötarkoituksiin, kuten sähköisesti vahvistettavan musiikin esittämiseen, kokous- ja kongressikäyttöön sekä pienimuotoisiin esityksiin. Orkesterimonttu mahdollistaa muun muassa oopperan esittämisen.
 Pääsalin näyttämö on mitoitettu 100 esiintyjälle. PES-Arkkitehdit Oy
 Filharmonisen orkesterin intendentti  Nikke Isomöttönen  sanoo olevansa erittäin innostunut voittaneesta ehdotuksesta.
 Kattoterassi avautuisi joelle päin. PES-Arkkitehdit Oy
 Kolme ehdotusta toisessa vaiheessa
 Tarjouskilpailun toisessa vaiheessa vertailussa oli mukana kolme ehdotusta. Voittanut Harmonia sekä lisäksi Ryhmittymä Aural (Skanska Talonrakennus Oy, Arkkitehdit Kontukoski Oy, Skanska Infra Oy ‒ nimettyinä alihankkijoina Henning Larsen Architects A/S, A-Insinöörit Suunnittelu Oy, Ramboll Finland Oy) sekä Ryhmittymä SRV - ALA (SRV Rakennus Oy, Arkkitehtitoimisto ALA Oy ‒ nimettynä alihankkijana Akukon Oy).
 Valinta tehtiin laadullisten tekijöiden ja hintaosan perusteella. Laadullisten tekijöiden painoarvo valinnassa oli 80 prosenttia.
 – Konserttitalon hankintamenettelyksi valittiin projektiallianssi. Tällä tavoin pyritään varmistamaan, että korkeat laatuvaatimukset omaava ja arvokkaalle paikalle rakentuva ainutlaatuinen rakennus toteutetaan tilaajan asettamien tavoitteiden ja tavoitekustannusten mukaisina, kertoo kaupunkirakentamisjohtaja  Kimmo Suonpää  Turun kaupungin tiedotteessa.
 Suonpää sanoo, että nyt esitelty ehdotussuunnitelma tulee tarkentumaan ja muuttumaan monilta osin seuraavan puolentoista vuoden aikana. Samalla ehdotussuunnitelman periaatteet tarkentuvat tavoitekustannuksen ja muiden tavoitteiden puitteissa lopullisiksi toteutussuunnitelmiksi.
 Tämän jälkeen rakentamispäätös on mahdollista tehdä kaupunginvaltuustossa alkuvuodesta 2023, jolloin rakennus olisi käyttöönotettavissa vuoden 2025 loppuun mennessä.
 Lue myös:
 Itsenäisyydenaukio vei voiton Turun uuden konserttitalon rakennuspaikkamittelössä

Tältä näyttää Turun uusi konserttitalo havainnekuvissa – rakennus voisi olla valmis vuonna 2025


Summary: Aapo Pekari perusti veljensä kanssa Laterna Magican Helsingin Kruununhakaan vuonna 1989. Kesäisin hän piti antikvariaatti Taikalyhtyä synnyinkunnassaan Lemillä.

Tunnettu helsinkiläinen antikvariaatti- ja elokuvapersoona  Aapo Pekari  on kuollut.
 Pekari piti liki 30 vuoden ajan yhdessä veljensä  Mikko Pekarin  kanssa Laterna Magica -antikvariaattia ja -galleriaa Helsingin Kruununhaassa.
 Kesäisin hänellä oli antikvariaatti Taikalyhty synnyinkunnassaan Lemillä.
 Pekarin kuoleman vahvistaa Ylelle Laterna Magican nykyinen yrittäjä  Eira Sillanpää . Pekari menehtyi Helsingissä viime viikonloppuna.
 Elokuva ja kirjallisuus
 Aapo Pekari oli syntynyt Lemillä vuonna 1943. Oppikoulunsa hän kävi Helsingissä ja aloitti työskentelyn kuvaajana Yleisradiossa 1960-luvulla.
 Pekari muutti 1970-luvun alkupuolella Ruotsiin, jossa hän opiskeli elokuva-alaa Tukholman yliopistossa. Tämän jälkeen hän työskenteli muun muassa Ruotsin televisiolle.
 Vuonna 1989 Aapo Pekari perusti veljensä Mikko Pekarin kanssa Helsingin Kruununhakaan Laterna Magica -antikvariaatin ja gallerian.
 Aapo Pekari Laterna Magicassa 12.1.2012. Tatu Kosonen
 Antikvariaatti oli tunnettu erityisesti elokuva- ja valokuva-alan kirjallisuudestaan, niihin liittyvistä näyttelyistä sekä erikoisesta miljööstään.
 Pekarit möivät Laterna Magican vuonna 2018 sen nykyiselle omistajalle Eira Sillanpäälle.
 – Antikvariaatin piti Pekarin mielestä olla tekijänsä ja omistajansa näköinen, kertoo Sillanpää.
 Vaikka Pekarit luopuivat Laterna Magicasta kolmisen vuota sitten, olivat he liikkeessä edelleen tuttu näky.
 – Aapo Pekari oli aina mukana, kun uusi näyttely avattiin, kertoo Sillanpää.
 Taikalyhty Lemille
 Aapo Pekarilla oli aina lämmin suhde kotiseudulleen Etelä-Karjalaan. Hänen sukunsa oli vuonna 1904 ostanut Lemiltä vanhan kaupparakennuksen.
 Jo vuosikymmeniä sitten Pekari perusti tuohon kaupparakennukseen Taikalyhty-nimisen antikvariaatin. Kesäantikvariaattina tunnettuun Taikalyhtyyn Pekari valmisteli joka kesäksi erikoisnäyttelyn ja elokuvanäytöksiä.
 Aapo Pekari piti Laterna Magicaa liki 30 vuotta. Tämä kuva on vuodelta 2015. YLE/Fanny Fröman
 Viime kesänä esillä oli Rauni Mollbergin elokuva  Aika hyvä ihmiseksi  sekä siitä pois leikattuja otoksia. Pekari itse oli vielä viime kesänäkin töissä antikvariaatissaan Lemillä. Talvet hän asui Helsingissä.
 Taikalyhty oli tuhansien kirjojen antikvariaatti. Luonnollisesti esillä oli runsaasti myös muun muassa elokuvajulisteita.
 Vuonna 2014 Aapo Pekari sai  Lemin kotiseututekopalkinnon .
 Tuolloin häntä luonnehdittiin palkintoperusteissa näin: "Aapo Pekarin ansiosta olemme saaneet nauttia mm. kuva- ja äänitallenteiden historiasta, joissa alueellisuus ja paikallisuus muodostavat yleisölle mielenkiintoisen aika-ikkunan menneisiin tapahtumiin. Aapo Pekari vie ainutlaatuisella, omaleimaisella tavalla Lemiä kohti nykyaikaista, ihmisläheistä hyvinvointikuntaa, jossa lemiläisyys on kunnan ja kuntalaisten arvokasta pääomaa."
 Laterna Magican nykyinen omistaja Eira Sillanpää sai tiedon Aapo Pekarin kuolemasta viikonloppuna Pekarin sukulaisilta. Hän kertoo, miten Aapo Pekarin tehtävänä oli Laterna Magicassa vastata kirjallisuudesta ja Mikko Pekarin puolestaan galleriasta.
 – Heillä oli jo alusta lähtien valtava kokoelma elokuva- ja valokuva-alan kirjallisuutta. Sitä Aapo Pekari oli käsittääkseni tuonut Tukholmasta, kertoo Sillanpää.
 Kruununhaassa on vuosien aikana ollut useitakin kivijalka-antikvariaatteja, mutta Laterna Magica on niistä ainoa, joka enää on jäljellä.
 Lue seuraavaksi:   Aapo Pekari uskoi painettuun kirjaan Ylen haastattelussa vuonna 2014.

Laterna Magican ja Taikalyhdyn perustaja Aapo Pekari on kuollut


Summary: Keskuskauppakamarin mielestä Suomen muita EU-maita tiukemmat rajatoimet ovat vaikeuttaneet kohtuuttomasti matkailun elpymistä. Esimerkiksi venäläisturistien saapuminen Suomeen on tällä hetkellä lähes mahdotonta.

Turistien kasvava virta on ollut aiemmin tuttu näky vuodenvaihteessa niin eteläisen Suomen katukuvassa kuin pohjoisen matkailukeskuksissakin. Matkailualan yritykset ovatkin huolissaan Suomen muita EU-maita tiukemmista rajatoimista.
 Niiden pelätään vaikeuttavan jo muutoinkin koronan vuoksi varsin vaikeaksi käynyttä matkailualan tilannetta.
 Joulun ja vuodenvaihteen matkailusesonki on tärkeä paitsi matkailukeskuksille myös kaupan alalle. Helsinkiläisen kultasepänliikkeen johtaja  Antti Heikkilä  toivoo lisää turisteja ja kotimaisia asiakkaita.
 Hän toteaa, että joillekin kauppiaista joulun myyntipiikki voi olla jopa kymmeniä prosentteja vuoden myynnistä.
 – Totta kai turistit ovat tärkeitä. Halutaanhan sitä antaa kauniita lahjoja jouluna ja korulahjoja on perinteisesti annettu, joten on tämä ainakin meidän alalle tärkeä sesonki, Heikkilä summaa.
 Keskuskauppakamarin toimitusjohtaja: "Maksukykyiset turistit valitsevat toisin"
 Keskuskauppakamarin mukaan Suomen muita EU-maita tiukemmat rajatoimet voivat olla kohtalokkaita koko maan elinkeinoelämälle. Keskuskauppakamarin toimitusjohtaja  Juho Romakkaniemi  kritisoi maan hallituksen linjaa vaatia tulijoilta kahta testiä.
 – Me kärsimme siitä muun muassa matkailussa, koska Suomeen tulo on vaikeampaa kuin kilpailijamaihin.
 Romakkaniemi muistuttaa, että tästä kärsii myös lentoyhtiö Finnair, joka kilpailee Euroopan ja Aasian välisistä reiteistä maailman avautuessa.
 – Meidän kautta ja meille tulee vähemmän liikennettä. Nämä muutokset reittivalinnoissa näkyvät paljon pidemmälle tulevaisuuteen.
 Hänen mukaansa tiukemmat rajatoimet ovat vaikeuttaneet kohtuuttomasti matkailun elpymistä, kaupan alaa ja myös viennistä elävän Suomen tärkeää liikematkustamista.
 – Monet perheet ja maksukykyiset turistit valitsevat toisin, ja Suomelta jää matkailutuloja saamatta.
 Keskuskauppakamarin toimitusjohtaja Juho Romakkaniemi sanoo, että Suomeen olisi saatava yleiseurooppalaiset rajakäytännöt.  Matti Myller / Yle
 Romakkaniemi toteaa, että kesän ja syksyn kansainvälinen matkailu on jo menetetty.
 – Vaarana on, että tätä menoa menetetään myös joulunajan ja vuodenvaihteen tärkeä sesonki.
 Suomi on hyvin riippuvainen lentokentän toiminnasta ja kansainvälisistä yhteyksistä. Huolensa lentokentän toiminnasta esitti jo aiemmin Vantaan kaupunginjohtaja Ritva Viljanen, joka muistutti, että  140 000 työpaikkaa on sidoksissa lentokentän toimintaan.
 Yleinen eurooppalainen rajakäytäntö on, että lähtömaassa liikennöitsijä tarkastaa rokotustodistukset. Suomi vaatii tämän lisäksi, että Suomeen saavuttaessa terveysviranomaiset vastaanottavat henkilön, haastattelevat tämän ja tarkastavat asiakirjat.
 Romakkaniemen mielestä rokotekattavuus olisi ollut mahdollista saada korkeammaksi nopeammin.
 – Me teimme ison virheen siinä, ettei alusta lähtien otettu työterveyshuoltoa valtakunnalliseksi kumppaniksi mukaan talkoisiin. Koronapassin kanssakin vitkuteltiin turhaan puoli vuotta. Maissa kuten Tanska ja Ranska se lisäsi huomattavasti intoa ottaa rokote.
 Venäläisturistien virta ollut vilkkaimmillaan vuodenvaihteessa
 Vuodenvaihteessa Suomelle tärkeiden venäläisturistien virta on yleensä ollut vilkkaimmillaan.
 Visit Finlandin mukaan ennen koronaa Suomessa rekisteröitiin noin 200 000 venäläisten yöpymistä vuodenvaihteessa. Näistä 50 000–60 000 suuntautui pääkaupunkiseudulle. Visit Finlandin asiantuntija  Aleksandra Shakhnovich  sanoo, että luvut eivät sisällä venäläisten suosiman Airbnb:n kautta tulleita varauksia.
 Suomi on hyvin riippuvainen lentokentän toiminnasta ja kansainvälisistä yhteyksistä. Jani Saikko / Yle
 Vuodenvaihteessa 2020–2021, jolloin venäläiset eivät päässeet Suomeen vapaa-ajan matkailun tarkoituksessa, rekisteröitiin koko maassa noin 3 000 venäläisten yöpymistä, joista tuhatkunta pääkaupunkiseudulle.
 – Suomeen venäläiset tulevat nimenomaan kuluttamaan, Visit Finlandin asiantuntija Aleksandra Shakhnovich sanoo.
 Koronan vuoksi venäläisetkin ovat etsineet vaihtoehtoja perinteisesti suosimilleen matkakohteille. Shakhnovichin mukaan esimerkiksi Turkki on vahvistanut suosiotaan.
 – Venäläisetkin tähyävät etelänmatkoja, koska sinne on nyt helppoa ja edullista matkustaa, Shakhnovich sanoo.
 Hänen mukaansa esimerkiksi Pietarin matkanjärjestäjät ovat pyrkineet vauhdittamaan Suomen matkamyyntiä.
 Venäjällä rokotetaan vain Sputnikilla
 Ongelmaksi on muodostunut muun muassa venäläisten saama Sputnik-rokote, joka ei ole saanut EU:n lääkevirasto EMAn hyväksyntää.
 – Tällä hetkellä Venäjällä ei rokoteta muilla kuin Venäjällä kehitetyillä rokotteilla. Käytännössä ainoa keino saada venäläiset turistit saapumaan Suomeen on se, että Sputnik-rokote sallittaisiin.
 Yksittäiset EU-maat ovat tehneet omia päätöksiään Sputnik-rokotteen suhteen. Esimerkiksi Viro päästää maahan rokotettuja venäläisiä turisteja.
 – Päätöksen Sputnikin hyväksymisestä ei välttämättä tarvitse olla EU tasolla, vaan kukin yksittäinen maa voi halutessaan tehdä päätöksen itse, Shakhnovich sanoo.
 Shakhnovich korostaa, että venäläiset eivät pääse Suomeen vapaa-ajan matkalle ilman EU:n hyväksymää rokotetta, vaikka kävisivät testissäkin.
 – Tämän vuoksi Sputnik-rokotteen hyväksymistä koskeva asia on hyvin keskeinen, hän toteaa.
 Suomen Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) ei pidä Sputnikilla rokotettuja riskinä koronavirusepidemian pahenemiselle Suomessa. THL:n mukaan Sputnik-rokotteen lääketieteellinen arvio on kuitenkin EU:ssa vielä kesken.
 Vuodenvaihteessa pohjoisen matkailukeskuksiin on yleensä saapunut paljon matkailijoita. turistibusseja Rovaniemen lentoasemalla ennen koronaa. Vesa Vaarama
 Keskuskauppakamarin toimitusjohtaja Juho Romakkaniemi korostaa, että hän ei puhu Sputnik-rokotteen aiheuttamista ongelmista. Hänen mielestään olisi ensisijaista saada Suomeen yleiseurooppalaiset rajakäytännöt.
 Hän kritisoi hallituksen taannoisia linjauksia, jotka eivät tuoneet höllennyksiä rajakontrolliin.
 – Vuodenvaihde on perinteisesti tuonut maahan hyvätuloiset nuoret aikuiset ja perheet, sukulaisia ja ystäviä näkemään saapuvia ihmisiä, Visit Finlandin asiantuntija Aleksandra Shakhnovich sanoo.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 20. lokakuuta kello 23:een asti.
 Lue myös:
 Junaliikenne itärajan yli aiotaan avata ennen joulua, vaikka Venäjän koronatilanne heikkenee – kuinka huolissaan pitäisi olla? Ei kovin, vastaa tutkija
 Vainikkalan rajanylityspaikka avautuu: VR haluaa Allegrot liikkelle joulusesonkiin mennessä
 Koronapassi saa rokotettujen elämän näyttämään liki normaalilta monessa EU-maassa – rokottamattomia odottaa jatkuva testirumba
 Ulkomaanmatkoille kovaa kysyntää ja kotimaan vuokramökit menevät kuumille kiville – kotimaan hotellivarauksissa matkaa vuoteen 2019

Onko Suomen kansainvälinen joulumatkailu jo menetetty tiukkojen rajatoimien takia? Visit Finland: "Venäläisetkin tähyävät etelänmatkoja"


Summary: Aiven haastaa Googlea, Amazonia ja Microsoftia niiden omissa palveluissa. "Tässä on sellaista mukavaa symbioosia, mutta myös kilpailua", Hannu Valtonen muotoilee.

Suomen kasvuyhtiökenttä sai tänään uuden tähden. It-yhtiö Aiven kertoi 60 miljoonan euron rahoituksestaan, joka nostaa yhtiön aivan uuteen kokoluokkaan.
 Sijoituksen jälkeen Aivenin kokonaisarvoksi todetaan 1,8 miljardia euroa. Tämä suurelle yleisölle tuntematon yhtiö on siis arvokkaampi kuin perinteinen pörssiyhtiö Fiskars, metsäkoneyhtiö Ponsse tai kauppaketju Tokmanni?
 Lienee paikallaan selvittää, mitä Aiven tekee.
 – Aiven tekee hallinnoituja tietokantapalveluja. Meidän palveluja myydään 54 eri maassa ja asiakkaita on käytännössä kaikilta mantereilta, kertoo tuotejohtaja  Hannu Valtonen .
 Tietokantoja on ollut lähes yhtä kauan kuin tietokoneitakin. Ne ovat järjestelmiä, joihin yritykset tallentavat tietojaan. Modernimpi keksintö on tarjota tällaista tietokantaa palveluna suoraan "pilvestä".
 Pilvi tarkoittaa, että Aivenin asiakkaiden ei tarvitse pystyttää omia tietokonekeskuksia, kun tieto tallennetaan internetin suuriin datakeskuksiin. Aivenkaan ei tällaista datakeskusta tee. Se käyttää tarpeen mukaan esimerkiksi Googlen, Microsoftin ja Amazonin konesaleja.
 – Maailman suuryritykset ovat pystyneet tekemään tällaisia palveluja itselleen jo aiemmin. Me mahdollistamme, että myös pienemmillä yhtiöillä on mahdollisuus ottaa palvelu käyttöön muutamalla napinpainalluksella ja luottokorttitiedot syöttämällä, Valtonen kuvaa.
 Eivätkö Googlen, Amazonin ja Microsoftin kaltaiset jättiläiset tarjoa itse vastaavia palveluja datakeskuksistaan? Kyllä, toisaalta moni dataa käyttävä asiakasyritys ei halua sitoutua vain yhteen pilviyhtiöön.
 – Tässä on sellaista mukavaa symbioosia, mutta myös kilpailua, Hannu Valtonen muotoilee.
 Viime vuonna Aiven teki 17 miljoonan euron liikevaihdon ja tänä vuonna myynti yli kaksinkertaistuu. Se kuulostaa yhä melko vähältä yhtiölle, jonka arvoksi mainitaan lähes kaksi miljardia euroa. Korkea arvostustaso kertoo sijoittajien vahvasta uskosta suomalaisyhtiöön.
 Suomalaisia yksisarvisia
 * virallisesti ruotsalainen
 Ennen Aivenia Suomessa on ollut seitsemän pörssin ulkopuolista kasvuyhtiötä, jotka ovat saavuttaneet yli miljardin dollarin arvon pääomasijoittajien salkuissa. Startup-alan slangilla nämä ovat “yksisarvisia”.
 Kasvuyhtiön arvo päätellään esimerkiksi Aivenin tapauksessa siitä, kuinka suuren siivun pääomasijoittaja saa yhtiöstä vastineeksi sijoittamilleen rahoille.
 Tämä arvostus on pitkälti laskennallinen – aina siihen saakka, kunnes yritys myydään tai listataan pörssiin.
 Mitä merkitystä laskennallisella arvolla sitten on? Rahoitusta kerättäessä se tarkoittaa, että perustajille ja varhaisen vaiheen sijoittajille jää vähintään kohtuullinen osuus yhtiön omistuksesta.
 Kyse ei ole vain rahasta vaan myös päätäntävallasta sen suhteen, mihin suuntaan yhtiötä jatkossa kehitetään.
 Aivenin nelihenkisellä perustajajoukolla visiona on pitää kiinni yhtiöstään pitkään. Heidän mukaansa liian moni eurooppalaisyhtiö on ostettu ulkomaille liian aikaisessa vaiheessa.
 – Me haluamme pysyä itsenäisenä. Ja kun me olemme tarpeeksi isoja ja liiketoiminta on tarpeeksi vakiintunutta, me katsomme pörssilistautumista, Hannu Valtonen sanoo.
 Pääomasijoittajien Pia Santavirran mukaan startup-rahoituksessa on käynnissä ennätysvuosi. Toni Määttä / Yle
 Ennätysvuosi menossa
 Pääomasijoittajien yhdistyksen toimitusjohtaja  Pia Santavirta  kertoo, että nuoret kasvuyhtiöt keräävät tänä vuonna enemmän pääomia kuin koskaan ennen.
 – Viime vuonna Suomessa päästiin miljardin euron haamurajaan kiinni. Ja nyt näyttää siltä, että se on ylittynyt jo puolessa välissä tätä vuotta.
 Woltin, Supercellin ja muiden yksisarvisten isot rahoituskierrokset on tehty pääosin ulkomaisella rahalla. Aiveninkin tapauksessa rahoituskierrosta johtivat yhdysvaltalais-japanilainen World Innovation Lab sekä yhdysvaltalaisrahasto IVP.
 Ilmiön selitys on yksinkertainen. Suuret kansainväliset rahastot hallinnoivat miljardiluokan rahastoja – suurimmatkin suomalaiset jäävät 150 miljoonaan euroon.
 Suomalaisten sijoittajien muskelit ovat kuitenkin kasvamassa, kuten yllä oleva kaavio kertoo. Kahtena viime vuotena startup-yhtiöihin keskittyviin rahastoihin kertyi yhtä paljon rahaa kuin kuutena edellisenä vuotena yhteensä.
 Yli sadan miljoonan euron rahastoja Suomessa on jo kuusi kappaletta. Viimeisimpinä tämän kokoluokan rahastoa lähtivät kokoamaan varhaisen vaiheen rahoittaja Maki.vc sekä Suomen vanhin startup-yhtiöiden pääomasijoittaja Nexit Ventures.
 – Kaikkiaan Suomeen on syntynyt 16 uutta rahastoa viiden vuoden aikana, mikä on erittäin hyvä suoritus, Santavirta sanoo
 Vastaava ilmiö on ollut käynnissä muuallakin. Yksi selittävä tekijä on yleinen talouden kuva.
 Nollakorkojen aikana institutionaaliset sijoittajat kuten eläkeyhtiöt hakevat tuottoa sieltä, missä sitä on tarjolla. Siksi startup-yhtiöihin sijoittaville rahastoille on virrannut rahaa kaikkialla maailmassa.
 Tämä tarkoittaa, että startup-yrittäjillä on valtit käsissään. Hyville ideoille riittää rahoittajia.

1,8 miljardin euron hintalapun saanut Aiven nousi "yksisarvisten" harvalukuiseen joukkoon – Suomen startupit keräävät rahaa ennätystahtiin


Summary: Suurlähetystöt olivat yhteisessä vetoomuksessa vaatineet turkkilaisen kansalaisaktivistin Osman Kavalan vapauttamista.

Turkki on kutsunut kymmenen maan suurlähettiläät pääkaupunkiin Ankaraan nuhdeltaviksi sen jälkeen, kun suurlähetystöt julkistivat vetoomuksen turkkilaisen aktivistin vapauttamiseksi.
 Nuhtelun saavat Suomen suurlähettiläs sekä Ruotsin, Tanskan, Norjan, Saksan, Hollannin, Ranskan, Yhdysvaltojen, Kanadan ja Uuden-Seelannin suurlähettiläät.
 Asiasta kertovat muun muassa uutistoimistot Reuters ja AFP, joiden mukaan puhuttelu tapahtuu jo tänään tiistaina.
 Suurlähetystöjen maanantaina julkistamassa  vetoomuksessa  vaaditaan Turkkia pikaisesti vapauttamaan kansalaisaktivisti  Osman Kavala , jota Turkin hallinto on syyttänyt muun muassa vallankaappausyrityksistä.
 Kavala kiistää syytteet, joita ihmisoikeusjärjestöt ja osa länsimaista on pitänyt osana presidentti  Recep Tayyip Erdoğanin  hallinnon yrityksiä vaientaa toisinajattelijoita.
 Kavalan  vangitsemispäivästä  oli maanantaina kulunut neljä vuotta, mutta tuomiota ei ole annettu. Suurlähetystöt viittasivat Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen linjauksiin, joihin Turkkikin on sitoutunut, ja vaativat Kavalan tilanteen ratkaisemista.
 Euroopan neuvosto on uhannut aloittavansa kurinpitomenettelyn Turkkia vastaan, mikäli Kavalaa ei vapauteta marras-joulukuun vaihteeseen mennessä.
 Turkin sisäministeri  Süleyman Soylu  ja oikeusministeri  Abdulhamit Gül  arvostelivat suurlähetystöjen vetoomusta Twitterissä maanantaina samansuuntaisin viestein.
 – Suurlähettiläiden ei ole hyväksyttävää esittää suosituksia tai ehdotuksia oikeuslaitokselle keskeneräisessä asiassa. Ehdotuksenne herättää epäilyksiä ymmärryksestänne lakia ja demokratiaa kohtaan, Soylu sanoi.
 Lue lisää:
 Turkissa yli kaksi vuotta vangittuna ollut tunnettu aktivisti vapautettiin syytteistä – pidätettiin heti vapautumisensa jälkeen
 Turkissa oikeus vapautti Gezi-puiston mielenosoituksista syytetyt – syyttäjä oli vaatinut jopa elinkautistuomioita

Turkki kutsui Suomen ja yhdeksän muun maan suurlähettiläät nuhdeltaviksi


Summary: Yhä useampi koronavirusinfektion takia sairaalahoitoon joutunut ei ole rokotettu. Kolmas koronarokotekierros on päässyt vauhtiin ja kolmannen koronapistoksen on saanut tähän mennessä noin 77 000 ihmistä.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Koronavirusinfektion vuoksi sairaalahoitoon joutuneista yhä useampi on rokottamaton. Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin tietojen mukaan 77 prosenttia sairaalahoitoon viikon aikana tulleista potilaista ei ole saanut koronarokotetta.
 Tarkasteluajankohta on 11.–17. lokakuuta eli päättyi sunnuntaina. Tätä edeltäneellä viikon tarkastelujaksolla rokottamattomien osuus oli 67 prosenttia.
 Luvuissa ovat potilaat, joilla on laboratoriotestillä varmistettu koronavirustartunta ja jotka ovat eristyshoidossa koronan vuoksi, kertoo HUS.
 Kolmas rokotuskierros on vauhdissa
 Kolmannen koronarokoteannoksen on saanut tähän mennessä noin 77 000 ihmistä, kertoo ylilääkäri  Hanna Nohynek  Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselta.
 THL suosittelee kolmatta koronarokotetta osalle väestöä, sillä lyhyellä välillä aikanaan annettu rokotussarja ei anna niin hyvää suojaa kuin pidemmän aikavälin sarja.
 Käytännössä se tarkoittaa, että he, jotka saivat kaksi ensimmäistä pistosta alle kuuden viikon välein, tarvitsisivat kolmannen pistoksen. Lyhyellä annosvälillä rokotetut saivat rokotteensa pääosin joulukuun 2020 ja helmikuun 2021 välisenä aikana, kertoo THL.
 Lyhyellä välillä rokotettiin muun muassa terveydenhuollon ammattilaisia ja hoivakotien iäkkäitä asukkaita.
 Kolmannen rokotteen mahdolliset haittavaikutukset ovat samoja kuin aiemmilla kierroksilla.
 Laitos ei toistaiseksi suosittele hyvin pienen sydänlihas- tai sydänpussitulehdusriskin vuoksi kolmatta rokoteannosta alle 30-vuotiaille miehille, jotka saivat kaksi ensimmäistä annosta lyhyellä annosvälillä. Rajoitus ei koske voimakkaasti immuunipuutteisia.
 THL:n tämänhetkisen linjauksen mukaan myös voimakkaasti immuunipuutteisten tulisi ottaa kolmas koronarokote, sillä heillä kahden rokoteannoksen antama suoja on jäänyt selvästi heikommaksi kuin yleensä.
 Tällaisia ihmisiä ovat esimerkiksi he, joille on tehty elinsiirto tai jotka ovat saaneet kantasolusiirron enintään kolme vuotta sitten. Lisäksi vaikea synnynnäinen immuunipuutos voi edellyttää kolmatta koronapistosta. Eräät syöpäpotilaat kuuluvat tähän ryhmään. Sama koskee osaa reumaa ja vaikeaa munuaisten vajaatoimintaa sairastavista.
 Vain alle prosentilla lääketieteellinen syy estää rokotuksen
 Terveydelliset syyt estävät vain harvoin koronarokotuksen ottamisen. THL arvioi, että alle prosentilla väestöstä on lääketieteellinen syy olla ottamatta rokote.
 THL:n mukaan Suomessa on joitain kymmeniä sellaisia ihmisiä, jotka ovat hyvin allergisia jollekin rokotteen ainesosalle, eikä rokottaminen näin ollen ole perusteltua.
 Lisäannosta ei toistaiseksi suositella sellaisille ihmisille, jotka ovat saaneet aiemman koronarokotuksen jälkeen sydänlihastulehduksen.
 Lisäksi THL suosittelee, että koronarokotetta ei anneta hyvin hauraille ihmisille, jos saattohoidossa on siirrytty vaiheeseen, jossa ei enää tehdä aktiivisia toimenpiteitä tai hoitoja.
 Alle 12-vuotiaat eivät toistaiseksi saa rokotetta. EU:n lääkeviranomainen saattaa hyväksyä jo tämän vuoden aikana 5–11-vuotiaille tarkoitettuja rokotteita, sillä meneillään on useita tutkimuksia lapsille tarkoitetuista koronarokotteista. Tällä hetkellä alle 12-vuotiaille rokotetta ei siis anneta, sillä heille tarkoitettuja myyntiluvallisia rokotteita ei EU:ssa ole.

Koronarokottamattomien osuus HUSin sairaalahoidossa on noussut 77 prosenttiin


Summary: Syyttäjät ovat kirjoittaneet pikasyytteitä lentokentän myymälöissä kiinni jääneille. He ovat lentäneet Suomeen eri puolilta Eurooppaa.

Helsinki-Vantaan lentokentällä on jäänyt viimeksi kuluneen vuoden aikana kiinni useita myymälävarkaita, jotka ovat kehitelleet uudenlaisen rikoskonseptin.
 Suomeen on lennetty ainoastaan siksi, että lentokenttämyymälöistä on haluttu varastaa tavaraa.
 Kiinni jääneiden henkilöiden lentoliput ovat paljastaneet, että meno- ja paluulennot on ostettu niin, että Suomessa on ollut tarkoitus olla vain muutama tunti.
 – He ovat tulleet tänne ainoastaan anastaakseen tavaraa, sanoo johtava aluesyyttäjä  Harri Lindberg  Etelä-Suomen syyttäjäalueelta.
 – Tässä (toiminnassa) ei ole tarkoituskaan käydä maissa.
 Lentokentän myymälöistä on viety elektroniikkaa ja kosmetiikkaa.
 – Ei ole viety tietenkään mitään suurikokoista, vaan pienempää ja arvokkaampaa tavaraa.
 Johtava aluesyyttäjä Harri Lindberg sanoo, että syyttäjät ovat huomanneet uuden rikostyylin  kirjoittaessaan pikahaasteita. Mikko Koski / YLE
 Tapaukset selvitetty muutamassa tunnissa
 Tulli on tutkinut ripeästi rikosjutut, jotka ovat paljastuneet lentokentällä.
 Myös syyteharkinnat on tehty pikaisesti, koska syyttäjät ovat nostaneet pikahaasteita.
 – Nämä tapaukset on selvitetty muutamassa tunnissa, kertoo johtava aluesyyttäjä Harri Lindberg.
 Tähän mennessä syyttäjät ovat kirjoittaneet alle kymmenen pikasyytettä henkilöille, jotka ovat rötöstelleet lentokenttämyymälöissä uudenlaisella rikostyylillä.
 Syyttäjät voivat kirjoittaa pikasyytteen eli pikahaasteen, jos epäillyn tavoittaminen voi olla myöhemmin vaikeaa.
 Lentokentän tapauksista kirjoitetut pikahaasteet on käsitelty normaalisti tuomioistuimissa. Tuomioistuimet ovat määränneet rangaistukseksi sakkoja tai ehdollista vankeutta.
 – Vankeusrangaistukset voivat olla maksimissaan kolme kuukautta, kun jutut käsitellään tuomioistuimessa vastaajan poissaollessa.
 Jos epäilty suostuu pikahaastemenettelyyn, maksimirangaistuksena voi olla puoli vuotta ehdollista vankeutta, vaikka syytetty ei osallistuisi oikeudenkäyntiin.
 Johtava aluesyyttäjä uskoo, että tieto kiinnijäämisistä on kiirinyt Suomesta muihin maihin. Mikko Koski / YLE
 Kannattaako maksaa lentoliput ja jäädä kiinni?
 Lentokentällä kiinni jääneet henkilöt ovat lentäneet Suomeen eri puolilta Eurooppaa.
 Johtava aluesyyttäjä Harri Lindberg arvioi, ettei uusi rikostyyli ole laajenemassa, vaikka muutoin rikosten uskotaan olevan kasvussa, kun koronarajoitukset matkustamisesta poistuvat.
 – Sen verran näitä ihmisiä on jäänyt kiinni, että voi olla, että tieto kiirii vähitellen Suomesta muihin maihin.
 Moni rosvokeikkaa suunnitteleva saattaa pian pohtia, onko sittenkään järkevää ostaa lentoliput reissulle, joka saattaa hyvinkin päätyä suomalaiseen tuomioistuimeen.

Varkaat iskivät uudella tyylillä Helsinki-Vantaan lentokentälle, kaupoista viedään tavaraa ja lennetään pois – "Ei ole tarkoituskaan käydä maissa"


Summary: Rovaniemellä asukkaita huolettaa vaarallinen mutka, jossa loukkaantuu pyöräilijöitä. Liikennejärjestelyt voidaan tehdä pienelläkin vaivalla turvalliseksi, mutta toisaalta hyväkään infra ei pakota meitä noudattamaan liikennesääntöjä.

Kapea katu Rovaniemen Katajarannassa laskee alamäkeen ja kiepsahtaa ennen Kemijokea 90 asteen kurvin vasempaan. Näkyvyys tienkohdassa on heikko, eikä onnettomuusalttiutta vähennä se, että osa pyöräilijöistä oikaisee mutkan vastaantulijoiden kaistalta.
 Lähistöllä asuvan  Jenni Lintulan  laskujen mukaan paikassa on sattunut elokuun alusta alkaen jo neljä auton ja pyöräilijän välistä onnettomuutta.
 – Pari viikkoa sitten saavuin paikalle, kun kouluikäistä nuorta nostettiin ambulanssiin törmäyksen jäljiltä. Myös poikani todisti pyöräilijän ja auton välistä kolaria noin kuukausi sitten, hän kertoo.
 Rovaniemen esimerkin kaltaisia vaaranpaikkoja löytyy ympäri Suomen ja tarpeita liikenneympäristön parantamiseen on enemmän kuin siihen varattuja resursseja. Siksi pienillä liikenneturvallisuustoimenpiteillä on iso rooli.
 – Pienillä teoilla voi merkittävästi parantaa liikenneturvallisuutta. Resurssipulan takia voi olla, että jokin kohta liikenteessä todetaan ongelmalliseksi, mutta sille ei pystytä tekemään mitään, kertoo Liikenneturvan yhteyspäällikkö  Eero Kalmakoski .
 Jenni Lintulan mukaan asukkaat pelkäävät, että vaaralliseksi tiedetyssä mutkassa voi sattua pahin mahdollinen, jos siihen ajaa paikkaa tuntematon pyöräilijä. Vesa-Pekka Hiltunen / Yle
 Kaupungin kannattaa tehdä voitavansa
 Kalmakosken mukaan Katajarannan onnettomuuskasauman pitäisi riittää osoittamaan, että kyseiselle tienkohdalle olisi hyvä tehdä jotain. Ainakin onnettomuuksien taustat olisi hyvä käydä läpi.
 Pari vuotta sitten Katajarannan alueelle saatiin hidasteet ja 30 kilometrin nopeusrajoitus. Mutkaa on myös levennetty ja siihen on asennettu peili – joka tosin on epäkunnossa.
 Uimareissulta tulossa oleva  Jarkko Sääskilahti  kertoo nähneensä mutkassa yhden täystörmäyksen ja kaksi läheltä piti -tilannetta.
 – Koen pelottavana tulla tähän mutkaan, kun tässä voi tapahtua mitä vaan, Sääskilahti sanoo.
 Lue myös:   Kymmenet pyöräilijät kuolevat vuosittain, vaikka turvallisuutta voitaisiin parantaa – Mikko Huoposen tytär kuoli jäätyään auton alle vuosi sitten
 Asukkaat toivovat rikkinäisen liikennepeilin tilalle uutta, mutta kaupungilla sen tehosta ei olla varmoja. Suunnittelupäällikkö Aku Raappanan mukaan ongelma on peilin havaittavuus ja esimerkiksi huurtuminen. Vesa-Pekka Hiltunen / Yle
 Rovaniemen kaupungin teknisten palveluiden suunnittelupäällikkö  Aku Raappana  kertoo, että peili aiotaan korjata – joskaan hän ei usko sen olevan ratkaisu.
 Raappanan mukaan peilit eivät lisää näkyvyyttä niin hyvin kuin niiden pitäisi ja ne ovat alttiita ilkivallalle. Vuodenajat aiheuttavat myös peilien huurtumista, mikä vaikeuttaa näkyvyyttä.
 – Mutkan leventäminen voisi auttaa asiaa. Nurmialueella olisi tilaa, Raappana pohtii.
 Vaikka kaupunki ei voi taata ylläpitämilleen tieverkoille sataprosenttista turvallisuutta, sen kannattaa tehdä kaikkensa turvallisuuden parantamiseksi. Kunnat haluavatkin usein selvittää, mikä vaaranpaikoissa mättää.
 – Kunta on aina vastuussa ylläpitämästään katuverkosta ja kustannukset mahdollisesta onnettomuudesta tulevat aina jossain muodossa myös sen maksettavaksi, Kalmakoski kertoo.
 Onnettomuuden syy on useimmiten ihmisessä
 Liikenneturvan mukaan Suomen tieliikenteen turvallisuuskehitys on ollut yksi Euroopan heikoimmista sekä 10 että 20 vuoden aikajänteellä.
 Liikenneturvallisuutta voitaisiin kuitenkin parantaa huomattavasti lukemattomilla pienillä teoilla, jotka ovat myös kustannuksiltaan pieniä.
 – Kun esimerkiksi tien ylityskohtaan laitetaan tehokkaampi valaistus, kertoo se autoilijalle, että tässä on nyt jotain poikkeavaa, joka vaatii huomiotani, Kalmakoski selventää.
 Myös esimerkiksi korottamalla tienylitysaluetta pakotetaan autoilija hidastamaan vauhtia, jolloin hän saa enemmän aikaa havainnoida ympäristöään. Samaan pyritään alentamalla nopeusrajoituksia taajamissa ja kaupunkialueilla.
 Varoituskyltti vaarallisesta mutkasta tai liikennepeili ei maksa paljoa, mutta voi parantaa liikenneturvallisuutta. Tärkeintä on kuitenkin tienkäyttäjän asenne, eikä siihen voida rakenteilla vaikuttaa. Vesa-Pekka Hiltunen / Yle
 Kalmakoski muistuttaa, että onnettomuudet johtuvat kuitenkin lopulta useimmiten tienkäyttäjän itsensä virheellisestä toiminnasta. Näin on hänen mukaansa yhdeksässä tapauksessa kymmenestä.
 Asia, johon ainoastaan tienkäyttäjä itse voi vaikuttaa, on asenne.
 – Ihminen tekee ratkaisut aina niillä sen hetkisillä tiedoilla ja taidoilla, haluilla ja vireystilalla. Niihin päätöksiin ei voi infralla vaikuttaa.
 Lue lisää:   Liikennekuolemien piti puolittua 10 vuodessa, mutta tavoitteeseen ei päästä – Liikennekuolema johtuu enää harvoin liikenteestä
 Rovaniemi on sitoutunut liikenneturvallisuustyöhön
 Rovaniemen kaupunki on sitoutunut jatkuvaan liikenneturvallisuustyöhön perinteisten, tietyin väliajoin tehtävien liikenneturvallisuussuunnitelmien sijaan.
 Kaupungissa toimii liikenneturvallisuustyöryhmä, jossa on jäsenet kaikista hallintokunnista ja edustukset Lapin Elystä, poliisista ja liikenneturvasta. Liikenneympäristön rakentamisen ja parantamisen osalta asioita edistetään myös Rovaniemen liikennejärjestelmätyöryhmässä.
 – Tärkein asia on liikenneturvallisuuden huomioiminen ja edistäminen jokapäiväisessä toiminnassa, Raappana muistuttaa.
 Liikenneympäristön turvallisuutta on viime vuosina parannettu muun muassa laskemalla nopeusrajoituksia ydinkeskustassa. Raappanan mukaan liikenneympäristön turvallisuuden parantaminen on tärkeää, mutta vaikuttavin työ tehdään valistuksen ja liikennekasvatuksen piirissä.
 – Liikenteessä liikkujien asenteet ovat varmasti suurin yksittäinen tekijä turvallisuuden ja myös koetun turvallisuuden tunteen syntymisessä, Raappana sanoo.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  20.10. kello 23 saakka.

Estäisikö toimiva liikennepeili onnettomuudet tässä mutkassa? Pienikin asia voi parantaa liikenneturvallisuutta, mutta tärkein on asenne


Summary: Pelkästään Kymenlaaksossa muuttomatkansa jatkumista odottaa arviolta 200 000 valkoposkihanhea.

elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ely)

Valkoposkihanhien syysmuutto ei ole edennyt Kymenlaaksossa.
 Ely-keskuksen mukaan Kymenlaaksossa on tällä hetkellä Suomen suurimmat valkoposkihanhimäärät. Kouvolan Teutjärvellä ja Lapinjärvellä  muuttoa odottaa  yhä noin 100 000 hanhen parvet. Pohjois-Karjalan Ely-keskuksen lajinvaihtokoordinaattori  Mika Pirisen  mukaan parvien koot eivät ole poikkeuksellisen suuria aiempii vuosiin verrattuna.
 Nyt hanhet odottavat muuttoa varten voimakkaampia pohjoisia tuulia. Se siivittäisi hanhet muuttomatkalle myötätuulessa.
 – Todennäköisesti ne ovat täällä siihen saakka, kunnes pohjoinen ilmavirta tulee. Hanhet odottavat aina myötätuulta. Ne eivät vastatuulee lähde, koska vasta- tai sivutuuleen lentäminen on niille todella paljon raskaampaa, sanoo Pirinen.
 Valkoposkihanhien syysmuuton arvioidaan käynnistyvän kunnolla ensimmäisten napakoiden pakkasten myötä. Mika Pirisen mukaan hanhilla ei ole kiirettä talvehtimisalueille, koska niillä riittää täällä vielä ravintoa.
 Lue lisää:   Pellolla levähtävä lintuparvi voi aiheuttaa isot tuhot ruokaillessaan – jatkossa tukea voi saada myös haittojen ennaltaehkäisyyn
 Valkoposkihanhien suuria parvia voi nähdä peltoaukeilla.  Arkistokuva. Jouni Immonen / Yle
 Muuttoa johtavat kokeneet hanhet
 Valkoposkihanhien muuttoa parvessa johtavat iäkkäämmät hanhet. Hanhet lentävät tyypillisesti auramuodostelmassa. Kymenlaakson lintutieteellisen yhdistyksen hallituksen puheenjohtaja  Antto Mäkinen  kertoo, että kokeneemmat hanhet eivät aina lennä auran kärjessä.
 – Kovaa ilmanvastuksen murtamistyötä auran kärjessä tulee usealle linnulle, Mäkinen sanoo.
 Kymenlaaksosta hanhet suuntaavat talvehtimaan Etelä-Tanskaa, Hollantiin ja Pohjois-Saksaan. Muuttoa tehdään pääaisiassa päivänvalossa. Pimeällä hanhet tekevät muuttoa harvemmin.
 Mäkinen arvioi, että linnut jaksaisivat oikean suuntaisessa tuulessa lentää matkan yhdeltä kertaa. Se on kuitenkin harvinaista.
 – Hanhet saattavat täältä lentää esimerkiksi Viroon ja pysähtyä siellä ruokailemaan.
 Parvet harvoin pysyvät samoina keväisin ja syksyisin. Hanhet vaihtavat parvia, joissa muuttomatkoja tekevät.
 – Tosin perhekunnat pysyvät yhdessä. Emot ja poikaset lentävät yleensä yhdessä, Mäkinen sanoo.
 Tällä hetkellä Kymenlaakson suurissa hanhiparvissa on noin 200 000 hanhea. Arkistokuva. Antti Eintola / Yle

Satojatuhansia valkoposkihanhia odottelee Suomessa yhä myötätuulta muuttomatkalleen – kiirettä ei ole, koska ravintoa riittää


Summary: Etelä-Korea laukaisi samantyyppisen SLBM:n viime kuussa. Pohjois-Korea on tehnyt syksyn mittaan useita ohjustestejä, joita pidetään provokaatioina.

Ballistisia ohjuksia kantava sukellusvene

Pohjois-Korea laukaisi tiistaiaamuna paikallista aikaa ainakin yhden ballistisen ohjuksen merelle, sanovat Etelä-Korean ja Japanin viranomaiset.
 Japanin pääministeri  Fumio Kishida  sanoo, että ohjuksia olisi laukaistu kaksi.
 Etelä-Korean asevoimien pääesikunnan mukaan kyseessä oli oletettavasti SLBM. Lyhenteellä viitataan sukellusveneestä laukaistavaan ballistiseen ohjukseen.
 Pohjois-Korean tiedetään kehittäneen tällaista sukellusveneestä laukaistavaa ohjusta. Tammikuussa maa  esitteli ohjuksia  suuressa sotilasparaatissa.
 Ohjus laukaistiin Sinposta, joka on merkittävä laivaston tukikohta ja josta otetuissa satelliittikuvissa on havaittu myös sukellusveneitä.
 – Armeijamme seuraa tilannetta tarkasti ja on valmiustilassa yhteistyössä Yhdysvaltojen kanssa mahdollisten lisälaukaisujen varalta, Etelä-Korean pääesikunta tiedottaa.
 Lue myös:   Salainen apu pitää maailman suljetuimman valtion pystyssä – katso satelliittikuvista, miten Kiina ujuttaa Pohjois-Koreaan ruokaa ja tavaraa
 Etelä-Korealla samantyyppinen uusi ohjus
 Tiistain laukaisu tapahtui samaan aikaan, kun Etelä-Koreassa on meneillään suuri asenäyttely ja Japanissa valmistaudutaan vaaleihin. Japanin pääministeri joutui laukaisun myötä jättämään vaalikampanjoinnin kesken.
 Myös Etelä-Korea testasi viime kuussa ensimmäistä omaa sukellusveneestä laukaistavaa ohjustaan.
 Pohjois-Korea on syksyn mittaan tehnyt  useampia ohjustestejä . Maa on jatkanut ydinaseidensa ja ohjustensa kehittämistä kansainvälisistä pakotteista huolimatta.
 – Päällimmäinen syy Pohjois-Korean provokaatioille on se, että Yhdysvallat ei ole muuttamassa kantaansa. Pohjois-Korea yrittää näyttää, että se pystyy tekemään suuren luokan provokaatioita, sanoo tutkija  Shin Beom-chul  Etelä-Korean kansallisen strategian tutkimuslaitokselta.
 Pohjois-Korean johtaja  Kim Jong-un  syytti hiljattain Yhdysvaltoja jännitteiden lisäämisestä. Presidentti  Joe Bidenin  hallinnosta on viestitty, että Pohjois-Korean kanssa ollaan valmiita keskustelemaan ydinaseriisunnasta milloin tahansa.
 Lue lisää:
 Pohjois-Korea ilmoitti testanneensa hypersoonista ohjusta – Yhdysvallat kertoi ottavansa väitteen vakavasti
 Pohjois-Korea testasi jälleen uusia ohjuksia – mitä uutta ne kertovat maan sotavoimasta?
 Pohjois-Korea sanoo tehneensä ohjuskokeita pitkän kantaman risteilyohjuksella
 Pohjois-Koreasta paennut vakooja BBC:lle: Vainoharhaisen Kim Jong-unin luksuselämää rahoitetaan huumekaupalla

Pohjois-Korea testasi uutta sukellusveneestä laukaistavaa ballistista ohjusta


Summary: Rekoista toinen ajautui liukkauden vuoksi osin vastaantulijan kaistalle, jolloin vastaan tullut rekka joutui väistämään sitä. Molemmat rekat luisuivat tieltä ja päätyivät kyljelleen.

Kaksi rekkaa on suistunut tieltä liukkaassa kelissä Päijät-Hämeessä valtatie 4:llä noin seitsemän kilometriä Hartolasta pohjoiseen.
 Rekoista toinen ajautui liukkauden vuoksi osin vastaantulijan kaistalle, jolloin vastaan tullut rekka joutui väistämään sitä. Kumpikin luisui tieltä ja päätyi kyljelleen.
 Henkilövahinkoja onnettomuudessa ei aiheutunut.
 Onnettomuuspaikalla on toistaiseksi käytössä vain toinen kaista, ja pelastuslaitoksen arvion mukaan liikenteeseen on odotettavissa häiriötä pitkin aamupäivää.

Kaksi rekkaa suistui tieltä liukkaassa kelissä Hartolassa – liikennehäiriö jatkuu pitkin aamupäivää valtatie 4:llä


Summary: Valtaosa eteläkarjalaisen marjatilan mittavasta jätevuoresta on siivottu, mutta parikymmentä prosenttia urakasta pystytään tekemään vasta ensi kesänä. Talvi keskeyttää siivouksen jälleen talven ajaksi.

Eteläkarjalaiselta marjatilalta kolmisen vuotta sitten löytyneen valtavan jätevuoren siivoustyötä joudutaan jatkamaan vielä ensi kesänä.
 Marjatilan yrittäjä on saanut viivottua valtaosan eli noin 80 prosenttia muovista, metallista ja muista kiinteistä jätteistä, mutta siivous on keskeytettävä talven ajaksi.
 Ympäristösuojeluviranomaisen ei kuitenkaan tarvitse ottaa käyttöön pakkoprosessia alueen siivoamiseksi, sillä siivous on edennyt, ja yrittäjä on ilmoittanut jatkavansa sitä.
 Etelä-Karjalan käräjäoikeus antaa ympäristö- ja verorikoksista syytetylle marjatilan yrittäjälle tuomion vajaan kuukauden kuluttua eli 12. marraskuuta.
 Marjatilan yrittäjää syytetään ympäristön turmelemisesta ja törkeästä veropetoksesta, joista syyttäjä vaatii 8–10 kuukauden ehdollista vankeusrangaistusta.
 Yrittäjä on kiistänyt syytteet, mutta myöntänyt roskaantumista tapahtuneen. Veroja ei ole yrittäjän puolustuksen mukaan vältelty, eikä niiden välttelylle ole ollut tarvetta.
 Jätteiden lajittelu on hoidettava huolella
 Jätteen määrä on herättänyt käräjäoikeudessa runsaasti keskustelua. Haastehakemuksen mukaan jäteveronalaista jätettä on ollut yhteensä vajaat 2 600 tonnia.
 Lappeenrannan kaupungin ympäristönsuojelupäällikkö  Sara Piutunen  on arvionut jätteen määräksi 900 kuutiota eli 1 200 tonnia. Maahan haudatun jätteen joukossa on maa-aineksen lisäksi tiiltä ja rakennusjätettä.
 Siivous on kestänyt pitkään, sillä se on jouduttu keskeyttämään aina talven ajaksi, sillä talvella jätteitä on mahdotonta siivota maastosta.
 Sara Piutunen on muistuttanut jo aiemmin, että erilaisten jätteiden lajittelu on kaiken perusta.
 – Mitä enemmän eri jätteet sekoittuvat sitä kalliimpaa ja vaikeampaa jätteiden hyötykäyttö on, Piutunen sanoo.
 Jätteet löytyivät marjatilan maastosta vuonna 2018 ympäristönvalvontaviranomaisten tarkastuskäynnin yhteydessä.
 Lue lisää:
 Rikossyytteessä oleva marjatilayrittäjä siivoaa nyt jätevuorta mailtaan viranomaisen valvonnassa – pian selviää, onko työ tehty oikein
 Muovia, ratapölkkyjä, asuntovaunuja – marjatilayrittäjä pitää mailtaan löytynyttä jätelastia roskaantumisena eikä rikoksena, Yle seurasi oikeudenkäyntiä
 Eteläkarjalaisella marjatilalla epäillyn ympäristörikoksen syyteharkinta valmistui – yhdelle henkilölle syytteet ympäristön turmelemisesta sekä törkeästä veropetoksesta
 Poliisi tutkii ympäristörikosta Etelä-Karjalassa – marjatilan epäillään haudanneen jätettä maastoon

Eteläkarjalaisen marjatilan yrittäjä ehtii saada tuomionsa ennen kuin jätekasa on siivottu – siivoustyö keskeytyy talven ajaksi


Summary: Artisti on käyttänyt uutta nimeä jo pitkään lempinimenään ja on myös julkaissut samannimisen albumin.

Aiemmin  Kanye Westinä  tunnettu yhdysvaltalaisräppäri on jatkossa viralliselta nimeltään  Ye . Asiasta kertovat muun muassa yhdysvaltalaismediat  Rolling Stone  ja  TMZ  sekä uutistoimisto AFP.
 Kalifornialaistuomioistuimen edustaja kertoi AFP:lle maanantaina, että tuomari oli hyväksynyt artistin pyynnön nimensä vaihtamiseksi.
 Kanye Omari West haki lupaa muutokseen jo elokuun loppupuolella. Hän kertoi haluavansa vaihtaa nimensä vedoten henkilökohtaisiin syihin. Tuore nimenvaihdos tarkoittaa myös sitä, ettei artistilla ole jatkossa enää toista nimeä saati sukunimeä.
 Räppäri on käyttänyt vastikään virallistettua nimeään jo pitkään lempinimenään ja on myös julkaissut samaa nimeä kantavan albumin vuonna 2018. Samana vuonna antamassaan radiohaastattelussa hän kertoi poimineensa ye-sanan Raamatusta, jossa sitä käytetään yleisesti merkityksessä te.
 Elokuussa Ye julkaisi viikkojen viivästysten jälkeen kaksi tuntia kestävän, 27 kappaleen levyn nimeltä Donda. Artisti järjesti julkaisun aikoihin useita stadiontapahtumia, joissa kuunneltiin tuolloin uunituoretta levyä.
 Räppäri ollut otsikoissa avioeronsa vuoksi
 Musiikkinsa sijaan 44-vuotias artisti on kuitenkin ollut viime aikoina otsikoissa enemmän yksityiselämänsä vuoksi. Hän asettui viime vuonna varsin viime tingassa ehdolle Yhdysvaltain presidentinvaaleissa. Lisäksi artisti on viime aikoina puhunut avoimesti sairastavansa kaksisuuntaista mielialahäiriötä.
 Eniten palstatilaa on luultavasti kuitenkin saanut räppärin vaiheessa oleva avioeroprosessi. Artistin pitkäaikainen puoliso, tositelevisiotähti  Kim Kardashian  jätti alkuvuodesta avioerohakemuksen. Pari oli tuohon mennessä ehtinyt olla aviossa lähes seitsemän vuoden ajan.
 TMZ:n mukaan Kardashianilla on edelleen nimensä perässä myös sukunimi West ja nähtäväksi jääkin, mitä Kardashian tekee nimensä osalta avioeroprosessin edetessä.
 TMZ:n lähteet ovat kuitenkin aiemmin kertoneet, että tositelevisiotähti ja pariskunnan lapset olisivat pitämässä West-nimen. Pariskunnalla on neljä lasta, joiden yhteishuoltajuutta parin on kerrottu hakevan.
 Lue myös:
 Tositelevisiotähti Kim Kardashian hakee avioeroa räppärimiehestään Kanye Westistä – Kardashian hakee parin neljän lapsen yhteishuoltajuutta
 Presidenttiehdokas Kanye West saa republikaaneilta taustatukea – yritetäänkö Joe Bidenilta viedä mustien ja nuorten ääniä?
 Räppäri Kanye West sanoo olevansa ehdolla USA:n presidentiksi – Elon Musk ilmoittautui heti tukijaksi
 Kanye West nousi miljardöörilistalle toisena rap-artistina – Forbesin listauksessa maailman rikkain ihminen on jälleen Amazonin Jeff Bezos

Kanye West on historiaa – jatkossa räppäri tunnetaan virallisesti nimellä Ye


Summary: Oulun yliopiston tutkimusryhmä on kehittämässä hiilineutraalia vedyn tuotantoa ilman sähköä. EU:n ja Suomen vetysuunnitelman suurin ongelma onkin suunnaton sähkön tarve. Oulussa tutkittava idea on 50 vuotta vanha, mutta nyt sitä tutkitaan tiiviisti.

Oulun yliopistossa tutkitaan teknologiaa nimeltä valokatalyysi. Sen avulla voitaisiin mahdollisesti ratkaista koko maailman energiatalous.
 Valokatalyysillä vedestä tehdään vetyä auringonvalon avulla. Kemiallista reaktiota kiihdyttävä aine kerää energiaa suoraan valosta, käyttää sen vesimolekyylien hajottamiseen ja kahden vetymolekyylin muodostamiseen. Samalla syntyy myös happea.
 Idea on 50 vuotta vanha, mutta nyt sitä tutkitaan todella tiiviisti.
 Sekä EU:n että Suomen suunnitelmissa vetytaloudella on keskeinen merkitys hiilineutraaliin yhteiskuntaan siirtymisessä. Vetytalous tarkoittaa käytännössä sitä, että käyttämällä vetyä fossiilisten energialähteiden sijaan vähennetään ilmastolle haitallisia hiilidioksidipäästöjä.
 Vedyn käytöllä voidaan vähentää hiilidioksidipäästöjä energiateollisuudessa, metalliteollisuudessa, kemianteollisuudessa, metsäteollisuudessa sekä liikenteessä.
 Ongelmana on vain se, että nykyiset suunnitelmat edellyttävät sähkön käytön ja tuotannon moninkertaistumista.
 Perämerellä iso rooli Suomen vetytaloudessa
 – Perämeren rannikon alueiden merkitys aidossa siirtymässä vetytalouteen on sekä Suomen että Ruotsin kannalta todella suuri, sanoo Oulun yliopiston prosessimetallurgian tutkimusyksikön vetäjä, professori  Timo Fabritius .
 Niin sanotulla Perämeren kaarella Kokkolan ja Uumajan välillä on yksitoista raskaan teollisuuden paikkakuntaa. Nämä paikat olisivat Fabritiuksen mukaan vedyn tuotannon ja kulutuksen kannalta merkittäviä.
 Asiaa tuntevissa piireissä puhutaankin Perämerestä vetytalouden Persianlahtena. Tällä viitataan Lähi-idän Persianlahden alueen keskeiseen merkitykseen koko maailman öljyntuotannossa.
 Myös Oulun kaupungin elinkeinoliikelaitoksen Business Oulun johtaja  Juha Ala-Mursula  uskoo vetytalouskeskittymän syntymiseen Perämeren ympärille.
 – Vety-Persianlahti voi syntyä Perämerelle isojen vedyn käyttäjien ja tuottajien kautta. Oulu taas isona kaupunkina voisi hyödyntää prosessissa syntyvää hukkalämpöä lämmitykseen.
 Pitkä perinne vetytutkimuksesta
 Oulun yliopistossa on tutkittu vedyn käyttöä rautamalmin pelkistyksessä noin kymmenen vuotta. Prosessi kiinnostaa, koska nykymallilla esimerkiksi Raahen terästehdas tuottaa seitsemän prosenttia Suomen kaikista hiilidioksidipäästöistä.
 Jo jonkin aikaa sitten on siirrytty tutkimaan raudan pelkistystä puhtaalla vedyllä, eli sitä hiilineutraalia teräksentuotantoa, jota SSAB on pienessä teollisessa mittakaavassa jo tosi toimin aloittanut.
 Maailman ensimmäinen erä fossiilivapaata terästä on valmiina – uusi teknologia vähentää pian Suomen hiilidioksidipäästöjä seitsemän prosenttia
 Suomen terästeollisuus sijaitsee lähes kokonaisuudessaan Perämeren pohjukassa, Raahessa ja Torniossa. Siksi on luontevaa, että Suomen terästutkimuksen kärki on Oulun yliopistossa.
 Myös Suomen vetytalouden kannalta Oulun, Pohjois-Pohjanmaan ja Perämerenkaaren merkitys on keskeinen. Vetyteknologiaan siirtyvän terästeollisuuden ja huippututkimuksen lisäksi alueella on yli kolmasosa Suomen tuulivoimasta.
 Elektrolyysin käyttö sekoittaisi sähkömarkkinat
 Suomen nykyisen hallituksen hallitusohjelman vetystrategiassa on kirjattu vedyntuotannon tapahtuvan jo olemassa olevalla teknologialla eli elektrolyysin avulla. Juuri sitä  SSAB on ilmoittanut käyttävänsä hiilineutraalin teräksen tuotannossa .
 Siinä on kuitenkin ongelmansa: elektrolyysi vaatii niin paljon sähköä, että sen käyttö mullistaisi sähkömarkkinan kuluttajan kannalta ikävällä tavalla. Esimerkiksi Raahen terästuotanto veisi kokonaisuudessaan sen vieressä sijaitsevan Pyhäjoen ydinvoimalan tuotannon, kun se joskus valmistuu.
 Fabritius pitääkin elektrolyysiä nimenomaan yhtenä välivaiheen menetelmistä.
 – Hiilidioksidivapaassa teräksentuotannossa tarvitaan muitakin menetelmiä.
 Vihreällä vedyllä on suuri merkitys Vedyn käytön arvioidaan kattavan lähes neljänneksen EU:n energiantarpeesta vuonna 2050. Vihreän vedyn potentiaalisia käyttökohteita ovat nykyisen harmaan vedyn korvaaminen, synteettiset polttoaineet ja käyttö metallien valmistuksessa pelkistinaineena ja energianlähteenä Perämeren kaarella vedyn tuotannon ja kulutuksen kannalta merkittäviä paikkakuntia ovat Kokkola, Kalajoki, Pyhäjoki, Raahe, Oulu, Kemi, Tornio, Boden, Luleå, Skellefteå ja Umeå.
 Oulun yliopiston elektronispektroskopian professori  Marko Huttula  sanoo suoraan, että Suomen vetystrategiassa on pahasti pielessä se, että vedyn tuotannon ajatellaan tapahtuvan vain ja ainoastaan sähkön avulla.
 Oulun yliopiston nano- ja molekyylisysteemien tutkimusyksikköä johtavan Huttulan mukaan se on täysin mahdotonta.
 Terästeollisuuden muuttaminen vetykäyttöiseksi lisäisi vedyn tarvetta noin 90 miljoonaa tonnia vuodessa. Maailman ydinvoimaloiden määrä pitäisi kaksinkertaistaa, jotta saataisiin riittävä määrä sähköä terästeollisuuden tarpeisiin.
 – Ei tule tapahtumaan, sanoo Huttula.
 Hänen mielestään kaikki paukut pitäisikin laittaa aidosti vihreän vedyn tuottamiseen. Eli vedyn tuottamiseen ilman hiilidioksidipäästöjä ja myös ilman sähköä.
 Ja juuri sitä Oulun yliopistossa nyt tehdään.
 "Meillä olisi mahdollisuus synnyttää tästä uusi Nokia"
 Marko Huttulan johtamalla yksiköllä on valokatalyysin kehittämisessä vielä useamman vuoden työ. Ensin rakennetaan pilottilaitos ja kun se toimii, voidaan siirtyä oikeaan tuotantoon.
 Tutkimuksen kohteena on nyt erityisesti se, miten löytää katalyytiksi ympäristöystävällinen, kulumaton ja tehokas aine.
 – Osa katalyyteista on patentoitukin, mutta haluamme löytää vielä tehokkaamman yhdisteen, sanoo Huttula.
 Jos yhden tunnin aikana maahan tuleva auringon energia saataisiin kokonaan talteen, se riittäisi vuodeksi koko maailman energiantarpeeseen.
 – Vetytalous on ratkaisu koko ongelmaan, mutta elektrolyysi ei ole se oikea menetelmä ja aikajänne on pidempi kuin on kuviteltu, sanoo Huttula.
 Grafiikka havainnollistaa vedyn tuotantoa olemassa olevan elektrolyysin ja Oulun yliopistoissa kehitteillä olevan valokatalyysin avulla. Jyrki Lyytikka / Yle
 Hän kaipaa kuitenkin kohtuullista rahoitusta maailman tulevaisuuden kannalta keskeiseen tutkimukseen ja vääntää rautalangasta selkeän rinnastuksen energiatalouden mullistamisesta.
 – Jos saisimme Suomen yhden tammikuisen pakkaspäivän aikana maailmalta ostaman sähkön verran rahoitusta, eli noin kymmenen miljoonaa euroa, meillä olisi mahdollisuus synnyttää tästä uusi Nokia, sanoo Huttula.
 Huttulankin mielestä Perämeren pohjukan ja sen isoimman kaupungin ja yliopiston merkitys on Suomen vetytalouden kannalta keskeinen sekä lyhyellä tähtäimellä sähköpohjaisesti että pidemmällä aikavälillä huomattavasti kestävämmällä tavalla.
 Oulun yliopisto on monitieteinen ja se mahdollistaa aidosti kokonaisuuden tarkastelun energiatalouden suhteen.
 Oulun yliopistossa fysiikan perustutkimus yhdistyy insinööripuolen terästutkimukseen, jolla on vahva linkki terästeollisuuteen.
 Professorien mielestä vedyn tuotannon ja kulutuksen pitäisi tapahtua lähellä toisiaan, koska pienimolekyylistä vetyä häviää kuljetuksen aikana putkista huomattavia määriä.
 – Sillä tavalla voidaan säästää huomattavasti energiaa, sanoo professori Timo Fabritius.
 Toisaalta Huttula uskoo tulevaisuudessa rakennettavan myös hajautettuja vedyntuotantolaitoksia, joilla voidaan samalla teknologialla ja samaan aikaan poistaa vaikkapa sairaalan jätevesistä lääkejäämiä.
 Vedenpuhdistusominaisuus vedyn tuottamisessa valokatalyysillä löydettiin tutkimuksen sivutuotteena. Tutkijat innostuivat kokeilemaan muutakin kuin tislattua vettä.
 Näissä kokeissa huomattiin, että yliopiston vieressä sijaitsevan rehevöityneen Kuivasjärven vedestäkin syntyi vetyä. Samalla vesi myös kirkastui.
 Business Oulun johtaja ei usko EU:n vetyvisioon
 Business Oulun johtaja Juha Ala-Mursula ei usko Eurooppa tason vetytalousvisioihin. Hän pitää esimerkiksi epärealistisena, että vetyä voitaisiin tehdä Saharassa aurinkosähköllä ja tuoda putkia pitkin Eurooppaan.
 – Sitä katoaa putkistosta niin paljon jo ennen Pohjois-Afrikkaa, ettei yhtälö kannata.
 Tämä kartta kuvastaa Pohjois-Euroopan vetyputkistoa vuonna 2040. Tulevaisuudessa vetyputkisto hyödyntäisi vanhoja olemassa olevia kaasuputkia, mutta uusia osuuksia rakennettaisiin paljon muun muassa Suomen ja Ruotsin rannikoille. Suunnitellut uudet vetykaasuputkistot on merkitty keltaisella Pohjois-Euroopan osalta. Lähde: European Hydrogen Backbone. Joonas Haverinen / Yle
 EU:n vetyputkistovisioita hän pitää juuri tästä syystä ylimitoitettuina ainakin seuraavan 15 vuoden perspektiivillä. Siihen menee Ala-Mursulan mukaan paljon kauemmin aikaa ja se voisi olla realismia joskus tämän vuosisadan jälkipuoliskolla.
 Myös  Helsingin Sanomat uutisoi  rikkaiden maiden suunnittelemien ilmastotoimien kyseenalaisuudesta. Niiden edellyttämä teknologia vaatii valtavan määrän lisää kaivosteollisuutta ja teollista tuotantoa.
 Sen sijaan Perämerenkaarella alueellinen suhteellisen lyhyisiin etäisyyksiin perustuva vetyputkisto voi Ala-Mursulan mukaan olla hyvinkin toimiva.
 Hän näkee, että Suomessa on tällä hetkellä ylipäätään liian vähän sähkön tuotantoa. Jos pohjoismaiden sähköverkot yhdistetään Euroopan sähköverkkoon, Suomen täytyy hänen mielestään siinä vaiheessa olla omavarainen sähkön tuotannon suhteen.
 – Muuten käy niin, että sähkön hinta nousee ylös, ja kaikki energiaintensiivinen tekeminen siirtyy Suomen rajojen ulkopuolella Keski-Eurooppaan.
 Lisää aiheesta illan A-studiossa. Vieraina elinkeinoministeri Mika Lintilä, EK:n johtava ilmastoasiantuntija Janne Peljo ja LUT-yliopiston tutkimusjohtaja Petteri Laaksonen. A-studio ti 19.10.21 klo 21:00 TV1.
 Jutusta voi keskustella 20. lokakuuta kello 23:een asti.
 Lue aiheesta lisää:
 Eurooppa kiihdyttää kovaa vauhtia kohti vetytaloutta – Suomella on mahdollisuus muuttua energian viejäksi
 Suomesta uusiutuvan energian mallimaa? Kokonainen vetytalous aiotaan herättää henkiin EU:n elvytysmiljardeilla

Oulussa kehitetään menetelmää, joka voisi mullistaa maailman energiatalouden – ratkaisun avaimet ovat auringossa