Summary: "Sydämeni väsyi loppuun", sanoo intohimoisesti alaansa suhtautuva luokanopettaja. Yksi iso syy opettajien uranmuutoshalukkuuteen on kokemus työn kuormittavuudesta, selviää OAJ:n kyselystä.

Turkulainen  Saara Mälkönen  on aina suhtautunut intohimoisesti opettamiseen. Hän on ollut luokanopettajana vuodesta 2006 saakka. Kunnes tammikuussa 2019 tuli äkkipysähdys.
 – Kun olisi pitänyt joululoman jälkeen mennä töihin, en päässytkään. Romahdin sekä psyykkisesti että fyysisesti. Jälkeenpäin kun ajattelee, merkit olisivat olleet luettavissa jo varsin pitkään, Mälkönen muistelee.
 Sairausloma jatkui kevään ja syksyllä Mälkönen yritti palata opettajan töihin. Syksy kuitenkin osoitti, että hän ei ollut vielä valmis.
 – Se oli liian kuormittavaa. Vointini alkoi mennä paljon huonommaksi. Vaihtoehtoja oli kaksi: jään uudestaan sairauslomalle tai vaihdan ammattia ainakin hetkeksi.
 Mälkösellä kävi tuuri ja hän sai työtarjouksen. Hän vaihtoi start up -yritykseen opettajien pedagogisen palvelun kehittäjäksi.
 – Kun lähdin, oli ihan shokki, kuinka paljon paremmin aloin voida saman tien. Se jotenkin konkretisoi sitä, miten uuvuttavaa opettajan homma nykyään on ja kuinka erilaista on tehdä jotain muuta työtä.
 – Päätin tuolloin, että en tee mitään päätöksiä, vaan annan itseni rauhassa elpyä ja toipua. Silloin tuntui, että en halua enää koskaan palata opettajan töihin.
 Tuhannet opettajat pohtivat uranvaihtoa
 Saara Mälkönen ei ole uupumisen ja uranvaihtoaikeiden kanssa yksin. Opettajien ammattijärjestön OAJ:n tänään tiistaina julkistetun kyselytutkimuksen mukaan jopa 57 prosenttia vastanneista opettajista on harkinnut uranvaihtoa tämän vuoden aikana.
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 Syytkin ovat tutun kuuloiset: työn kuormittavuus, työn muutos ja palkkakysymykset.
 – Kyllähän tämä kertoo hurjasta työmäärän kasvusta ja työn kokonaismäärästä. Sitä kuormaa ei enää jakseta kantaa, arvioi OAJ:n puheenjohtaja  Olli Luukkainen  kyselyn tuloksia.
 OAJ on todella huolestunut kyselyn tuloksista. Muutos on ollut dramaattinen viime keväästä, jolloin asiaa kysyttiin edellisen kerran. Muutos on iso, sillä vielä keväällä muutoshalukkuudestaan puhui yksi kolmesta opettajasta.
 – Tämä on suorastaan hätätilanne. Jokaisen päättäjän ja työnantajan pitää nyt pysähtyä pohtimaan, miten rajuja seurauksia sillä on koko yhteiskunnalle, jos opettajat, rehtorit ja päiväkodin johtajat alkavat sankoin joukoin vaihtamaan alaa, Luukkainen muistuttaa.
 Korona ei yksin selitä tilannetta, vaan syyt ovat syvemmällä. Tuloksista voi kiteyttää kolme tärkeintä asiaa.
 – Osalla on palkkataso, varsinkin pienimpien lasten opettajilla se tulee keskeisenä esille. Sitten on kokonaistyömäärä, joka on koko kyselyn kaikki opettajat huomioon ottaen suurin syy alanvaihdon miettimiselle. Sitten on työmäärän jatkuva kasvaminen, Luukkainen sanoo.
 Varsinkin mitä vähemmän aikaa alalla on ollut, sitä suurempina syinä korostuvat palkka ja työn kuormittavuus. Toisaalta työmäärän kasvaminen kuormittaa pidempään opettaneita.
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 Saara Mälkönen on omalta osaltaan nähnyt koulumaailman muutoksen. Hän on toiminut luokanopettajana vuodesta 2006 saakka. Mälkösen mukaan työ on muuttunut sellaiseksi, että sitä on vaikea tehdä omien arvojensa mukaisesti hyvin.
 – Yksi syy opettajien uupumiseen on mielestäni se, että opettajat eivät useinkaan ota kovin kevyesti työtänsä. Opettajat suhtautuvat työhönsä intohimoisesti ja sitoutuvat täydellisesti, Mälkönen arvioi.
 Hänen mukaansa riittämättömyyden tunne on raskas. Sama vastaus on tullut monilta muiltakin opettajilta. Riittämättömyyden kokemus.
 –Olenko minä äkkiä huono työssäni, enkö osaakaan kaikkien vuosien jälkeen enää työtäni. Jokaisen työpäivän jälkeen oli sellainen olo, että taas jäi miljoona asiaa tekemättä. Taas joku oppilas jäi ilman sitä, mitä hänen olisi kuulunut saada.
 – Koin, etten pystynyt tekemään työtäni niin hyvin kuin haluaisin. Se uuvutti minut, Mälkönen sanoo.
 Mälkösen mukaan koulutyössä on niin kiire, että kaikkia oppilaita ei pystytä huomioimaan heidän ansaitsemallaan tavalla.  Ma
 Opettajat kokevat kuormittavaksi myös sen, että he näkevät, miten paljon lapsilla on erilaisia tarpeita, joita nykyinen koulu ei pysty palvelemaan.
 – Tuli sellainen olo, että en ehdi kohtaamaan lapsia sillä tavalla kuin lapset ansaitsisivat heidät kohdattavan. Joudumme sanomaan lapsille, että olisi kiva kuunnella, mutta minulla ei ole nyt aikaa.
 Kiirettä ja kuormitusta aiheuttava asia ovat ylhäältä alaspäin tulevat jatkuvat muutokset. Iso esimerkki on oppilaan kolmiportaisen tuen aiheuttama byrokratia. Aikaa kuluu lomakkeiden täyttämiseen, huoltajien tapaamiseen ja kaikkeen muuhun kokoustamiseen.
 Lopputuloksena on, että lapsen elämässä ei koulussa silti paljon usein muutu paperitöiden jälkeen.
 – Resursseja ei ole, kun niin paljon on säästetty. Aivan ihanaa olisi, jos saataisiin kaikenlaiset oppijat osaksi lähikouluja ja yleisopetuksen luokkia. Mutta ei se tapahdu niin, että sen lapsen mukana ei tulisi resursseja ja aikuiskäsiä lisää.
 "Sydämeni väsyi loppuun"
 Mälköselle tämä oli yksi isoja uupumisen syitä.
 – Sanoinkin, että sydämeni väsyi loppuun. Katsoin niin paljon vierestä sitä, että lapsia vain säilöttiin luokissani. Ihan oikeasti psyykisesti oireilevia lapsia, jotka olisivat kuuluneet pieniin ryhmiin, jotta he olisivat oikeasti saaneet kokonaisvaltaisesti kasvun ja oppimisen tukea.
 Mälkösen mukaan resursseja tarvitaan lisää – ja pikaisesti. Myös OAJ:n Luukkainen sanoo samaa.
 – Tarvitaan lisää opettajia, lisää tekeviä käsiä ja keskittymistä perustehtävään.
 Luukkainen vaatii, että opettajien työn kokonaismäärää on hillittävä ja perustehtävään on päästävä keskittymään.
 – Siihen on annettava mahdollisuus ja siihen on myös viranomaisten ja opetushallinnon ohjattava. Sitten tarvitaan myös lisätukea koronasta johtuvien seuraamusten, oppimisvajeiden ja hyvinvointivajeen paikkaamiseen. Lisätyöhön on kerta kaikkiaan saatava pysäytys, Luukkainen korostaa.
 Varsinkin varhaiskasvatuksessa kyse on myös palkasta. Samoille opettajille kuormittavuus näkyy myös kaikista eniten. Palkka voi olla porkkana, ja OAJ:n mukaan se otetaan takuulla esille seuraavalla neuvottelukierroksella. Opettajien alkupalkkaa on Luukkaisen mukaan nostettava.
 Oppilaat auttavat jaksamaan
 Mälkösen mukaan yksi parhaita jaksamisen syitä ovat kuitenkin oppilaat.
 – Oppilaat ovat tämän työn suola edelleen. Aika harvassa ammatissa saa tulla töihin aamu niin, että on vastassa yli 20 ihmistä, jotka pitävät sinua ihan mahtavana tyyppinä! Eteenkin kun itse työskentelen pienten kanssa, saan tosi paljon ammennettua voimaa jaksamiseen. Kun näen, että oppilaat saavat minulta lohtua, turvaa ja kuuntelevan aikuisen.
 Niinpä, kun Mälköselle tuli aika tehdä lopullinen päätös virkansa pitämisestä tai sen jättämisestä, hän päätti pitää sen. Mälkönen palasi opettajaksi, mutta toiseen kouluun.
 Nyt menossa on yhden hengen koe: jaksaako työtä tehdä niin, ettei se kuormittaisi samalla tavalla uupumuksen partaalle.
 – Onko tämä työ muuttunut sellaiseksi, että jopa ihminen, joka on aina pitänyt omasta työstään ja ajatellut aina olevansa täysin oikealla alalla, ei pystykään enää tekemään tätä työtä kuormittavuustekijöiden ja työn muutoksen takia.
 Monet opettajat kokevat, että jäävät työssään yksin. Kollegatkaan eivät ehdi vertaistueksi koulun kiireessä.  Markku Sandell / Yle
 Hän on suhtautunut aina intohimoisesti opetusalaan ja halunnut kehittää sitä. Mälkönen on esimerkiksi perustanut opettajille suunnatun Facebook-ryhmän Alakoulun aarreaitta, jossa on yli 40 000 jäsentä.
 Hankehumppa lähti laukalle
 Mälkönen haluaisi uudistaa koulua, mutta sillä tavalla, ettei pyörää keksittäisi aina uudelleen.
 – Jossain vaiheessa homma lähti laukalle, alkoi tulla valtavia muutoksia niin, ettei niitä tutkittu ensin tarpeeksi. Avoimet oppimisympäristöt, oppilaiden itseohjaantuvuuden lisääntyminen... Tavoitteet ovat hienoja, mutta kun ne tulevat kertarysäyksellä, opettajia ei ehditä kouluttamaan riittävästi ja rahaa ei tule pääasiaan tarpeeksi.
 Myös hankehumppa saa kritiikkinsä. Mälkösen mukaan se on kestämätöntä, koska hankkeet päättyvät.
 – Kouluihin pitäisi palauttaa rauha.
 Saara Mälkönen arvostelee sitä, että aikaa uhrautuu kaikenlaisten lomakkeiden täyttöön.  Markku Sandell / Yle
 Mälkönen nauraa, ettei ole dinosaurusopettaja, mutta hän vertaa kuitenkin kymmenen vuoden takaisia lapsia nykyisiin. Lapset ovat levottomampia.
 – Lapset ovat ihan erilaisia nykyisin. Keskittymisvaikeudet ja rauhoittumisen taidot puuttuvat. Se on kanssa yksi tosi hälyyttävä merkki. Mitä ylipäänsä elämässä tai yhteiskunnassa on tapahtunut, kun kaikilla on koko ajan rauhaton ja levoton olo?
 Levottomuus heijastuu opettamiseen
 – Jos yrittää opettaa vaikka kertolaskuja lapsiryhmälle, jossa puolet ei pysty keskittymään kun he eivät pysty rauhoittumaan kuuntelemiseen, niin se menee kuin vesi hanhen selässä.
 Mälkösen mukaan kouluihin pitäisi palauttaa rauha: turvallinen arki.
 – Koulun pitäisi olla turvasatama muuttuvassa maailmassa lapselle. Jotain pysyvää ja jotain turvallista ja vankkaa pohjaa lapsen ja nuoren kasvulle.
 Pitäisi keskittyä perusasioihin.
 – Pitäisi uskaltaa pysähtyä oppilaiden ja opettajien hyvinvoinnin äärelle. Pitäisi oikeasti miettiä vieläkin syvempään niitä syitä, miksi oppilaat ovat niin rauhattomia ja miten opettajaa voisi tukea niin, ettei tarvitsisi kokea sitä riittämättömyyden tunnetta yksin siellä luokassa, Mälkönen päättää.

Unelma-ammatti uuvutti Saara Mälkösen – kysely kertoo dramaattisesta muutoksesta: jopa kuusi kymmenestä opettajasta harkinnut uranvaihtoa


Summary: Sotaa ei Afganistanissa enää pitkiin aikoihin käyty vain aseellista voimaa käyttämällä. Nyt Taliban jatkaa mielipiteiden muokkaamista muun muassa Twitterissä ja YouTubessa.

KABUL . Ihmiset halailevat muikeana hymyilevää silmälasipäistä miestä, joka on pukeutunut maastokuvioiseen takkiin ja mustaan turbaaniin.
 Talibanin sosiaalisen median tähti, joka kulkee nimellä  Kenraali Mobin , on jalkautunut kannattajiensa keskuuteen.
 Melkein kaikki talibanit haluavat ottavat selfieitä Mobinin kanssa, jopa pari tavallista kabulilaista. Mobin suostuu mielellään kuviin ja paistattelee suosiossa.
 Häntä suojaavat Talibanin raskaasti aseistetut eliittijoukot, amerikkalaiset rynnäkkökiväärit kourassa.
 Vaikka 1990-luvulla Taliban-hallinnon alla valokuvat oli ankarasti kielletty ja tv:tä pystyi katsomaan vain salassa, nyt Taliban on omaksunut sosiaalisen median propagandavälineekseen.
 Mobinilla on Twitterissä yli 40 000 seuraajaa.
 – Olen sosiaalisen median vaikuttaja. Minulla ei ole paikkaa Talibanin hallituksessa, hän väittää.
 Mutta muun muassa uutistoimisto AFP:n mukaan Mobin on kuitenkin vastuussa Kabulin turvallisuudesta. Se selittää eliittijoukot.
 Hänen helposti tunnistettavat leveät kasvonsa näkyvät Twitterissä ja Facebookissa suurimmassa osassa Talibanin propagadamateriaaleista: Yhdessä kuvassa Kenraali Mobin poseeraa presidentinpalatsin pihalla Talibanin lippujen liehuessa taustalla.
 Toisessa videossa hän tarkistelee lähetystöiltä löytyneitä viinapulloja. Eräässä videossa Kenraali Mobin taas antaa virtuaalisen kierroksen entisen hallinnon puolella olleen sotaherran kidutustyrmään.
 Taliban-taistelija seisoi Afganistanin sisäministeriön edessä pääkaupungissa Kabulissa elokuussa. Osa äärijärjestön jäsenistä on nyt Kabulissa ensimmäistä kertaa. Javed Tanveer / AFP
 Taliban on ymmärtänyt vuosien aikana sosiaalisen median tärkeyden mielipiteiden muokkaamisen saralla. Vaikka Taliban alkoi käyttää internetiä jo heti liikkeen voimistuttua vuodesta 2006, sosiaalinen media on otettu laajemmin liikkeen sisällä käyttöön melko hiljattain, viime vuosikymmenen puolivälissä Isisin synnyttyä Irakissa ja Syyriassa.
 Kun Taliban-hallinto kaatui Yhdysvaltojen hyökättyä Afganistaniin vuonna 2001, maassa ei voinut edes soittaa puheluita.
 Kahdessa kymmenessä vuodessa paljon on muuttunut: nyt neljällä viidestä afganistanilaista on puhelin. Verkkoon pääsy on kuitenkin vielä melko harvinaista suurimpien kaupunkien ulkopuolella ja noin 22 prosenttia kansasta käyttää internetiä.
 Silti sosiaalisesta mediasta tuli nopeasti suosittu maassa. Oli siis vain ajan kysymys, että Talibankin löysi tiensä näille alustoille.
 Sota sosiaalisessa mediassa
 Ennen Kabulin kaatumista sosiaalinen media toimi yhtenä Afganistanin sodan näyttämönä.
 Taliban kävi sotaa käyttämällä hashtagejä Twitterissä, jakamalla omia lukujaan hyökkäyksissä kuolleista ja levittämällä propagandakuviaan.
 Sodan aikana Mobin keskittyi sosiaalisessa mediassa hallituksen puolella olleiden korruptoituneiden sotaherrojen kritisoimiseen ja amerikkalaisten vastustamiseen, mutta myös kuvien jakamiseen Talibanin taistelijoista.
 Vaikka Taliban oppi varmasti paljon sosiaalisesta mediasta kansainvälisiltä ääriliikkeiltä, kuten Isisiltä, se imitoi myös Afganistanin vanhaa hallitusta.
 Kabulin kaaduttua maasta paenneen entisen presidentti  Ashraf Ghanin  tiimi nimittäin keskittyi vahvasti sosiaalisen median kampanjoihin.
 He kävivät loppuun saakka vimmaista kampanjaa Twitterissä naapurimaata Pakistania vastaan. Pakistan tuki Taliban-liikettä 1990-luvulla, ja Afganistanin vanha hallitus syytti jatkuvasti maata vanhan politiikkansa jatkamisesta. Pakistan on kieltänyt syytökset.
 Lopulta lännen kouluttama Afganistanin armeija päätti laskea aseensa ja hyväksyä Talibanin voittaneen. Taliban onnistui luomaan kuvan itsestään vahvempana ja yhtenäisempänä kuin Afganistanin armeija.
 Miksi taistella, kun voittaja oli jo selvillä?
 Sosiaalisessa mediassa levitettiin valeuutisia sodasta
 Sota leimahti vielä kerran Talibanin saatua Kabulin valtaansa, tällä kertaa Panjshirin laaksossa, jossa entisen tadzikkijohtaja  Ahmad Shah Massoudin  poika  Ahmad Massoud  yritti jatkaa vastarintaa Talibania vastaan, niin kuin isänsä 1990-luvulla.
 Liikkeen kannattajat aloittivat sosiaalisen median kampanjan, jossa jaettiin paljon väärää tietoa ja valeuutisia, kuuluisimpana esimerkkinä videopelistä otettu kuva, jonka väitettiin todistavan Pakistanin pommittaneen Panjshiriä.
 Taliban vastasi samalla mitalla: liikkeen kannattajat jakoivat moneen otteeseen väärää ja ennenaikaista tietoa Panjshirin valtauksesta.
 Vaikka lopulta vastarinta laaksossa murtui, totuus tapahtumista on vieläkin suurimmilta osilta hämärän peitossa osin siksi, ettei paikalle päässyt toimittajia, mutta myös sosiaalisen median kampanjoiden aiheuttaman hämmennyksen vuoksi.
 Käsityksien sota
 Nyt kun sota on ainakin tällä erää ohi, Taliban keskittyy muokkaamaan käsityksiä itsestään. Ja paras väline tähän on sosiaalinen media.
 Taliban tietää hyvin, miten se nähdään lännessä. Media halutaan saada omalle puolelle – varsinkin kansainvälisellä tasolla.
 – 20 vuotta he pommittivat meitä, tappoivat meitä ja tuhosivat kotejamme. Demokratian nimissä meistä tehtiin pakolaisia ja nyt puhutaan sanktioista. Jos sanktioita laitetaan, se on [lännen] virhe ja sillä tulee olemaan vaikutuksia amerikkalaisiin, eurooppalaisiin ja heidän liittolaisiinsa, Mobin sanoo uhmakkaasti Ylen haastattelussa.
 Taliban tietää tarvitsevansa tukea ja sen takia se voi asettua myös uhrin asemaan.
 – [Amerikkalaiset] tuhosivat koraanikouluja ja pommittivat koteja, eivätkä he antaneet afganistanilaisille sitä, mitä he lupasivat, hän väittää.
 Talibanin versio tapahtumista uppoaa varsinkin maan eteläosissa, jotka ovat sen perinteistä kannatusaluetta. Siellä kärsittiin sodan vaikutuksista – monet päätyivät liittymään Talibaniin, sillä heidän perheenjäseniään kuoli pommituksissa, tai viattomia vietiin vankilaan, jossa heitä kidutettiin.
 Samalla myös alueen äärivanhoillinen kulttuuri ei olennaisesti eroa Talibanin ankarista säännöistä.
 Kabulissa ja maan pohjoisosissa asiat ovat usein eri lailla.
 Yhdessä Mobinin kesäkuussa julkaistuissa videoissa keskustelun aiheena ovat naisten oikeudet.
 Mobin ja muut keskustelijat päivittelevät Kabulin naisten elämäntyyliä ja puhuvat siitä, miten heidän mukaansa lännessä naiset elättävät perheensä ja islamissa tämä taas on miehen vastuulla.
 Mobin kritisoi naisten halua työskennellä yhdessä miesten kanssa, sillä hänen mielestään tämä johtaa automaattisesti seksuaaliseen häirintään. Taliban perustelee ankaria sääntöjään naisten suojelemisella.
 Kabulin naisten tulee varmasti olevan vaikea niellä Talibanin sääntöjä, vaikka liike kuinka propagandaansa levittäisi.
 Talibanit partioivat Kabulissa 23. syyskuuta. EPA
 Samalla Taliban keskittyy myös esiintymään sosiaalisessa mediassa köyhien ja tavallisen kansan puolustajana, vaikka juuri Talibanin valtaantulo aiheutti tämänhetkisen taloudellisen kriisin maassa.
 Siksi Kabulin lentokentällä syntynyt pakokauhu oli liikkeelle noloa. Tällä hetkellä vallitsevaa rauhallista tilannetta halutaan korostaa.
 – Ulkomaalaiset halusivat saada ihmiset lähtemään Afganistanista. Voit nähdä, että turvallisuustilanne on nyt todella hyvä maassa. Jos näin ei olisi, näkisimme suurien määrien ihmisten lähtevän, mutta nyt he eivät halua lähteä, Mobin väittää.
 Rauhallisuus ei kuitenkaan tarkoita, että tilanne olisi kaikille turvallinen.
 Mobin jättää huomioimatta, että ihmisillä ei ole paljon muita vaihtoehtoja, kuin jatkaa elämää, kun evakuoinnit ovat suurimmaksi osaksi loppuneet ja naapurimaiden rajat ovat pysyneet kiinni pakolaisille.
 Vuoropuhelu kansan kanssa
 Mobin tunnetaan erityisesti livelähetyksistään, joissa hän keskustelee kutsumiensa vieraiden kanssa eri aiheista. Välillä myös kuuntelijat päästetään esittämään kysymyksiä.
 Vaikka Taliban vastustaa länsimaista demokratiaa, sosiaaliseen mediaan liittyessään sen on ollut pakko alkaa kuunnella myös kritiikkiä.
 Yhdessä heinäkuussa jaetussa videoissa mies soittaa eteläisestä Helmandin maakunnasta, ja kysyy, miksi Taliban hyökkää siviilejä kohtaan. Mobiin kuuntelee kysymyksen, mutta väittää, ettei Taliban ole tehnyt mitään tavallisille kansalaisille.
 Mies jatkaa vielä Mobinin painostamista aiheesta, mutta tämä ei suostu myöntämään Talibanin syyllistyneen rikoksiin.
 Taliban siis halutaan esittää myös oikeudenmukaisempana, kuin entinen hallitus ja länsimaat.
 Kuten koko Taliban-liike, nyt Mobinkin vakuuttelee, että maasta pakoon yrittävät entiselle hallinnolle ja ulkomaalaisille työskennelleet ihmiset on armahdettu.
 – Näin itsekin kaduilla näitä henkilöitä, jotka tuhosivat kotini, laittoivat veljeni vankilaan ja tekivät ystävistäni marttyyreitä. Armahduksesta on ilmoitettu, joten en voi sanoa mitään heille. Jos kostan heille, Taliban rankaisee minua. Jos tapan heidät, Taliban pidättää ja tappaa minut, hän väittää.
 Talibania on kuitenkin syytetty etsintäoperaatioista ja joissain tapauksissa myös murhista. Syytöksiä ei kuitenkaan vielä ole pystytty todentamaan.
 Samalla myös mielenosoittajat ja afganistanilaiset toimittajat ovat joutuneet Talibanin väkivallan kohteeksi. Länsimediaa ei kuitenkaan vielä olla otettu kohteeksi.
 Taliban-taistelijoita Kabulissa elokuussa. EPA
 Taliban haluaakin levittää propagandaansa ensilinjassa länsimaisille toimittajille.
 – [Amerikkalaiset] tuhosivat kotimme [...] Tähän mennessä kukaan median edustaja ei ole käynyt [siellä], hän päivittelee.
 On totta, että sodan runtelemien alueiden ihmisten kokemuksiin ei keskitytty tarpeeksi lännessä ja Afganistanin länsimyönteisissä medioissa. Osin siksi, että alueille oli äärimmäisen vaarallista mennä sodan jyllätessä.
 Mutta lännessä myös ehkä haluttiin uskoa omaan narratiiviin hyvästä, oikeutetusta sodasta, mikä oli totuus vain osalle kansasta. Varsinkin etelän maaseudulla siviilejä kuoli länsijoukkojen ja Afganistanin armeijan pommituksissa.
 Tämä johti myös osin Talibanin propagandavoittoon.
 Jos Taliban aikoo jatkaa yritystä imagonsa kohottamiseksi, se ei voi olla ottamatta huomioon sitä, että toisin kuin 1990-luvulla, nyt lähes jokaisella afganistanilaisella on puhelin kädessä ja mahdollisuus kertoa kokemuksistaan - jos he siis vain uskaltavat niin tehdä Talibanin rangaistuksen pelossa.
 Mobin tekee lähtöä. Selfiet on otettu ja haastattelu annettu. Hän hyppää panssaroituun autoon ja ajaa pois eliittijoukkojen turvatessa hänen reittinsä.
 Lue lisää:
 AP: Taliban ottaa käyttöön kovan linjan rangaistuksissaan – teloitukset ja amputaatiot oikeusjärjestelmän piiriin
 Suomessa asuvat afganistanilaiset surevat maansa aivovuotoa: ”Koulutettujen pako on sielun repimistä ruumiista”
 Kabulin kaduilla totutellaan uuteen normaaliin, talouden romahtaminen on saanut monet epätoivon valtaan

Kenraali Mobin on talibanjohtaja ja sometähti, jonka kanssa vanhoilliset haluavat selfien – tällaista on Talibanin levittämä propaganda


Summary: Suomen hallitus haluaa vähentää tupakoinnin houkuttelevuutta yhdenmukaistamalla tuotepakkaukset ja kieltämällä tuotteiden tunnusomaiset tuoksut ja maut.

Suomen hallitus haluaa tiukentaa tupakkalakia ja  on antanut asiasta esityksen eduskunnalle .
 Yksi merkittävimmistä uudistuksista olisi niin sanottu  plain packaging  eli tupakkatuotteiden ja vastaavien tuotteiden vähittäismyyntipakkausten yhdenmukaistaminen.
 Hallitus esittää myös tupakkatuotteiden tunnusomaisten tuoksujen ja makujen kieltämistä. Esimerkiksi suklaan, mansikan ja mentolin makuisten savukkeiden ja sähkösavukkeiden lisäksi erikseen myytävät makukortit olisivat vastaisuudessa myös kiellettyjä.
 Muutoksilla halutaan vähentää tupakan houkuttelevuutta.
 Lisäksi tupakointi kiellettäisiin leikkikentillä ja yleisillä uimarannoilla. Uusi sääntely tulisi voimaan vuoden 2023 alusta alkaen.
 Hallituksen tupakkapolitiikan tavoitteena on tupakkatuotteiden ja muiden nikotiinipitoisten tuotteiden käytön loppuminen Suomessa.
 Tupakkajätti Philip Morris sanoo jakavansa hallituksen tavoitteen savuttomasta Suomesta, mutta on eri mieltä käytettävistä keinoista.
 Yhtiön yhteiskuntasuhdejohtaja  Päivi Mononen-Mikkilä  ei usko savuttomuuden onnistuvan, jos nikotiinittomuutta ajetaan samanaikaisesti.
 – Me näemme savuttomuuden ensisijaisena tavoitteena. Varmasti kaukaisessa tulevaisuudessa voidaan pyrkiä nikotiinittomuuteenkin. Jos molempia päämääriä ajetaan samalla aikataululla, käy kuitenkin helposti niin, ettei kumpikaan toteudu.
 Philip Morris tarjoaisi perinteisille savukeille vaihtoehtoja
 Philip Morris teki strategisen täyskäännöksen viisi vuotta sitten, kun se  ilmoitti pyrkivänsä pois poltettavien savukkeiden valmistuksesta ja myynnistä .
 Maailman suurin tupakkayhtiö kuitenkin edelleen puolustaa muiden nikotiinituotteiden markkinointia ja myyntiä. Mononen-Mikkilän mukaan yhtiön globaalista liikevaihdosta lähes kolmannes tulee jo savuttomista tuotteista.
 Suomen hallituksen esitys on hänen mielestään puutteellinen, koska se ei huomioi eri nikotiinituotteiden suhteellista riskiä.
 – Yhtiöllä on savuton visio ja emme katso pahalla poltettavien savukkeiden ankarampaa sääntelyä. Ongelmallista on se, että kaikki tuotteet pannaan samaan koriin.
 Tupakoitsijoille pitäisi hänen mukaansa tarjota vaihtoehtoja perinteisille savukkeille.
 – Jos aikuinen tupakoitsija ei pysty tai halua luopua savukkeiden polttamisesta, hänellä olisi oikeus tietää, että tarjolla on vähemmän haitallisia tuotteita. "Plain packaging" -esitys olisi toteutuessaan todella raju toimenpide erityisesti vähemmän haitallisille tuotteille.
 Philip Morris myy lähes 70 maan markkinoilla nyt tupakkaa, joka kuumenee mutta ei pala.
 Mononen-Mikkilän mukaan se on huomattavasti vähemmän riskialtis vaihtoehto kuin tavanomainen savuke. Tuotetta myydään esimerkiksi Virossa, Tanskassa, Ruotsissa ja Venäjällä mutta ei Suomessa.
 Suomen markkinoilla yhtiö panostaa sähkösavukkeisiin, jotka sisältävät nikotiinipitoista nestettä mutta eivät lainkaan tupakkaa.
 Makuaineiden kieltämisestä Philip Morrisilla ei ole vastaansanomista.
 – Lähdemme siitä, että mitään sellaisia makuaineita, jotka olisivat nuorisoon vetoavia, ei pitäisi tupakkatuotteissa olla.
 Pekka Puska: Tupakkalaki on menestys
 Tupakkalaki on Suomen ASH ry:n johtajan ja THL:n entisen pääjohtajan  Pekka Puskan  mukaan ollut pitkällä aikavälillä menestys.
 – Tupakkalakia on kehitetty vuosien kuluessa moneen kertaan. Sen ja valistuksen myötä tupakointi on vähentynyt paljon ja asenteet muuttuneet, hän sanoi  Ylen aamussa .
 Puskan mukaan sotien jälkeen melkein kaikki suomalaiset miehet polttivat ja naisten tupakointi oli huipussaan 80-luvulla.
 Nykyään päivittäin tupakoi miehistä reilut kymmenen ja naisista vajaat kymmenen prosenttia.
 – Tupakoinnista on tullut harvinaista ja savuttomuudesta pääsääntö, Pekka Puska luonnehtii.
 Voit keskustella tästä aiheesta keskiviikkoon 29.9.2021 kello 23:00 saakka.
 Lue myös:
 Naisten tupakointi kääntyi nousuun koronavuonna – savukeaskin haamuhinta lähestyy
 Erot tupakoinnissa ovat kasvaneet – korkeammin koulutetut lopettavat tupakoinnin todennäköisemmin

Tupakkajätti haluaa Suomesta savuttoman, mutta ei usko nikotiinittomuuteen – "Ongelmallista on se, että kaikki tuotteet pannaan samaan koriin"


Summary: Britannian liikenneministeri vetoaa autoilijoihin, etteivät nämä hamstraisi bensiiniä tyhjiin vesipulloihin.

Britanniassa kuljettajapulasta johtuvat tavaroiden toimitusvaikeudet kärjistyvät päivä päivältä.
 Huoltoasemilla on syntynyt tappeluita, kun ihmiset ovat jonottaneet polttoainetta tuntikausia. Osassa maata jopa 90 prosenttia huoltoasemista on ollut tyhjinä hamstraamisen ja toimitusvaikeuksien takia.
 Liikenneministeri  Grant Shapps  sanoo, että pieniä merkkejä tilanteen paranemisesta on nähtävillä. Samaan aikaan hän on vedonnut autoilijoihin, jotta nämä eivät yrittäisi täyttää tyhjiä vesipulloja bensiinillä.
 – Mitä nopeammin palaamme normaaliin ostokäyttäytymiseen, sitä nopeammin asiat selviävät. Vetoan yleisöön, että niin tehtäisiin. Ja erityisesti: ei vesipulloja bensa-asemille. Se on vaarallista, eikä auta asiaa, Shapps totesi.
 Armeijan hälyttämistä apuun harkitaan – pelko polttoainepulasta ajoi britit hamstraamaan bensaa
 Autoilijat kertovat tilanteista bensatankeilla
 Ylen Lontoon-toimittaja  Pasi Myöhänen  tapasi autoilijoita huoltoasemalla, jossa pumput olivat tyhjänä yhtä polttoainelaatua lukuunottamatta..
 – He sanovat, että bensiini on loppunut, heillä on vain dieseliä. Yritän saada polttoainetta, jotta pääsen työvuoroni jälkeen kotiin, sanoi lontoolainen  Jodie Loveland  Ylen haastattelussa.
 – Kaksi naista tappeli täällä. Vallalla on täysi kaaos ja paniikki, kertoi havainnoistaan  Peter Piazza .
 Autoilijoita jonottamasas Tescon huoltoasemalle Lontoossa. Neil Hall / EPA
 Maan tiedotusvälineissä on kerrottu lukuisista tapauksista, joissa autoilija on joutunut käymään useilla huoltoasemilla ennen kuin on löytänyt asema, jolla on vielä myytävää jäljellä.
 Lue tästä Britanniassa asuvan suomalaisen ajatuksia tilanteesta
 Kuriiriyhtiöt ovat ilmoittaneet, etteivät tee enää pitkiä kuljetusmatkoja, koska polttoainetta on niin vaikea löytää. Eräät koulut, jotka eivät ole julkisen liikenteen reittien varrella ovat ilmoittaneet varautuvansa jälleen etäopetukseen, koska opettajat eivät pääse omilla autoillaan töihin. Alasarjojen jalkapallo-otteluita on peruttu, koska pelaajat ja kenttävirkailijat eivät ole päässeet paikalle.
 "Joulu uhattuna"
 Britannian vähittäiskaupan yhdistys British Retail Consortium vetoaa maan hallitukseen, että se laajentaisi ulkomaisille kuljetusalan työntekijöille suunnattua viisumiohjelmaa.
 Yhdistyksen puheenjohtajan  Andrew Opien  mukaan joulukauppa on vaarassa kuljettajapulan takia.
 – Joulu on paljon muutakin kuin vain ruokaa. Jotta miljoonat kotitaloudet eivät joutuisi pettymään joulun pyhinä, vetoamme hallitukseen, jotta se laajentaisi [viisumi]ohjelmaa.
 Suljettu bensa-asema Lontoossa. Facundo Arrizabalaga / EPA
 Hallitus on päättänyt myöntää 5 000 viisumia ulkomailta tuleville rekka- ja pakettiautonkuljettajille. Tarvetta olisi jopa sadalle tuhannelle.
 Kuljettajapula johtuu Britannian EU-erosta. Ennen sitä kuljetuksia hoitivat lähinnä ulkomaalaiset, jotka nyt ovat poistuneet maasta. Koronaepidemia pahesi tilannetta.
 Hallitus on asettanut joukon armeijan palveluksessa olevia autonkuljettajia valmiuteen, jotta he voisivat auttaa kuljetuksissa. Heitä ei kuitenkaan ole niin paljon, että ongelma ratkeaisi.
 Britanniassa käydään myös keskustelua, että avainalojen työntekijöille, kuten terveydenhoitohenkilöstölle ja opettajille tulisi antaa etusija bensajonoissa.

Kuljettajapula uhkaa jo brittien joulukauppaa – Katso Ylen videoraportti lontoolaiselta huoltamolta


Summary: Autojen katalysaattorit ovat kelvanneet tänä vuonna varkaille. Esimerkiksi Kaakkois-Suomessa on isketty kymmeniin autoihin. Vanhan, isomoottorisen auton katalysaattorissa voi olla arvometalleja satojen eurojen arvosta.

Autojen katalysaattorivarkaudet ovat kolminkertaistuneet Suomessa tänä vuonna.
 Keskusrikospoliisin tilastojen mukaan poliisin tietoon on tullut tänä vuonna jo yli 2100 katalysaattorivarkautta, kun koko viime vuonna niistä kirjattiin vajaat 700 rikosilmoitusta. Tilaston kärjessä ovat Suomen suurimmat kaupungit.
 Myös Kaakkois-Suomessa on tapahtunut tänä vuonna ennätysmäärä autojen  katalysaattorivarkauksia . Muun muassa Kouvolassa Tykkimäen huvipuiston pysäköintialueella napattiin kesällä katalysaattori  neljä eri kertaa .
 Katalysaattoreita myydään ympäri Suomen korjaamoihin ja romuliikkeisiin. Jalometalleista tehdään kierrätykseen kelpaavaa rikastetta, joka myydään ulkomaille pääasiassa Saksaan ja Tsekkiin. Sieltä ne päätyvät uudelleen autoteollisuuden käyttöön.
 Useimmiten katalysaattori sahataan metallityökaluilla irti pysäköidyistä autoista. Ammattilaiset irroittavat auton pakoputkistossa olevan katalysaattorin muutamassa minuutissa.
 – Hoikalta pojalta ei mene kuin minuutti tai kaksi kömpiä auton alle ja irroittaa se, sanoo lappeenrantalaisen Remeon autopurkaamon laitospäällikkö  Henri Paukkunen .
 Katalysaattorissa on arvometalleja sen mukaan, miten vanhasta autosta on kyse ja miten paljon sen tarvitsee puhdistaa pakokaasuja. Ville Toijonen / Yle
 Remeo purkaa käytöstä poistettuja autoja ja kerää autoista jatkokäyttöön meneviä osia. Paukkusen mukaan autosta puuttuvan katalysaattorin huomaa äänestä.
 – Ulkoisesti sitä ei ehkä havaitse, jos ei auton alle katso. Kun auton käynnistää, ääni on kuin ralliautossa. Se pärisee ja kukkuu kovasti. Ei tarvitse mennä katsastukseen saakka, että katalysaattorin puuttumisen huomaa, toteaa Paukkunen.
 Ikä ja koko vaikuttavat arvoon
 Arvokkaimmat katalysaattorit ovat vanhemmissa, ison moottorin sisältävissä bensakoneissa. Henri Paukkusen mukaan voidaan sanoa, että katalysaattorissa on 2,5 grammaa arvometalleja jokaista kilogrammaa kohden.
 – Eli mitä isompi moottori, sitä enemmän autossa on puhdistustarvetta ja katalysaattori on isompi, Paukkunen tiivistää.
 Katalysaattori on osa auton pakoputkistoa. Sen tehtävä on puhdistaa pakokaasuja. Ville Toijonen / Yle
 Katalysaattoreissa on arvometalleja kuten platinaa, palladiumia ja rodiumia. Näistä tutuin on varmasti platina, jonka grammahinta on noin 27 euroa. Rodiumista maksetaan puolestaan noin 400 euroa grammalta. Vastaavasti esimerkiksi kullan grammahinta on noin 48 euroa.
 – Keskimäärin katalysaattorista maksetaan 150 euroa. Sitten on saksalaisen insinöörityön taidonnäytteitä, joista voi saada 500 euroakin, sanoo laitospäällikkkö Henri Paukkunen Lappeenrannan Remeon autopurkaamolta.
 Paukkusen mukaan varkaita eivät kiinnosta uudemmat hybridiautot, koska niissä katalysaattori on paremmin suojattu ja uudet moottori ovat paremmin optimoituja, eli arvometalleja käytetään vähemmän katalysaattoreissa.
 Omaa katalysaattoria voi joissain tapauksissa yrittää suojata varkauksilta, mutta keinot ovat melko rajalliset. Itsestäänselvää on, että auto kannattaa säilyttää öisin autotallissa, jos se on mahdollista.
 – Jotkut katalysaattorit ovat upotettuna vähän syvemmälle auton pohjaan. Sen voisi joissain tapauksissa suojata jollakin levyllä. Auto kannattaa jättää aina parkkiin näkyvälle ja valoisalle paikalle. Se saattaa vähän vähentää varkaiden kiinnostusta, pohtii Paukkunen.
 Romukauppiaat ovat tarkkana varkaiden kanssa
 Remeon Lappeenrannan purkaamolle ei ole tarjottu yksittäisiä katalysaattoreita, joita voisi epäillä varastetuiksi. Purkaamolla kysytään myös tarkkaan purkuun tuotavien autojen ja osien historia.
 – Kysymme mistä autosta osa on, kenen autosta on kyse ja niin edelleen. Enemmän meille tulee katalysaattoreita yhteistyökumppaneiltamme eli eri autokorjaamoilta, jotka tiedämme luotettaviksi, sanoo Paukkunen.
 Suomen romukauppiaiden liitolla  on myös sivuillaan varkausilmoituslomake. Jos esimerkiksi auto varastetaan, voi sivuilla täyttää lomakkeen ja sen voi lähettää kaikille romukauppiaiden jäsenille.
 – Näin näemme koneelta heti, että tällainen on varastettu ja jos sitä meille kaupitellaan, niin ei kun vinkkiä poliisille ja rosvot putkaan, Paukkunen toteaa.

Autojen katalysaattorivarkaudet jopa kolminkertaistuneet alle vuodessa: "Hoikalta pojalta ei mene kuin minuutti tai kaksi"


Summary: Laulaja R. Kelly todettiin syylliseksi useisiin seksuaalirikoksiin. Suomessa radiokanavat harkitsevat tapauskohtaisesti, miten tuomiot vaikuttavat artistin musiikin soittamiseen.

Yhdysvaltalainen laulaja  R. Kelly  todettiin oikeudessa syylliseksi useisiin seksuaalirikoksiin. Häntä voi odottaa jopa elinkautinen vankeustuomio.
 Muun muassa  I Believe I Can Fly  -hitistä tutun artistin tuomio herättää kysymyksen siitä, miten hänen musiikkiinsa pitäisi jatkossa suhtautua.  Spotify poisti  R. Kellyn kuratoimiltaan soittolistoilta jo vuonna 2018, vaikka hänen kappaleensa löytyvät yhä suoratoistopalvelusta.
 Kysyimme kotimaisilta radiokanavilta, soiko R. Kellyn musiikki jatkossa niiden soittolistoilla, ja miten rikoksista tuomittujen artistien musiikkiin suhtaudutaan yleisesti.
 Soittokierroksen perusteella Suomessa ei tällä hetkellä juurikaan soiteta R. Kellyn musiikkia, mutta syy ei ole etiikka vaan se, että R&B-tähden suurimmat hitit ovat vuosien takaa.
 Jari Sillanpää lakkasi soimasta
 Useilla kanavilla vastattiin, että tuomio ei ainakaan edesauta artistin musiikin soittamista jatkossakaan. Näin kertoi muun muassa Nelonen Median  Jussi Mäntysaari .
 Hän on ollut yhtiössä musiikkipäällikkönä kolme vuotta. Sinä aikana on lopetettu  Jari Sillanpään  soittaminen Aito Iskelmä -kanavalla. Näin tapahtui sen jälkeen, kun Sillanpää sai tuomion sukupuolisiveellisyyttä loukkaavan kuvan levittämisestä.
 – Mietimme musiikkivalinnoissamme kuulijoita, ja koimme ettei tuollaisen keissin jälkeen ole kestävää altistaa kuulijoita hänen musiikilleen. Tarkoitus on, että ihmiset viihtyvät kanavalla, Mäntysaari linjaa.
 Mäntysaaren mukaan poistot ratkaistaan tapaus kerrallaan ja yleisellä tasolla raskauttavimpien, poistoon johtavien tapausten listalla ovat lapsiin kohdistuvat rikokset, henki- ja seksuaalirikokset. Kysymykset eivät ole helpoimmasta päästä.
 – Musiikkipäällikön työ ei ole toimia tuomioistuimena. Jokaiseen netissä leviävään syytökseen ei voi reagoida. Toisaalta on miettittävä kuulijaa, eli jos jonkun artistin soittaminen loppuisi, se ei olisi rangaistus, vaan kuulijoiden tahdon kunnioittamista.
 Nelonen Mediaan kuuluvat muun muassa radiokanavat Suomipop, Radio Rock, Loop ja Helmiradio.
 Toisella kaupallisella yhtiöllä Bauer Medialla on useita radiokanavia kuten Radio Nova, Iskelmä, Energy NRJ, Basso ja Ysäri. Ohjelmajohtaja  Osku Nurmi  kertoo, että heillä ei ole radiokanavillaan linjapäätöksiä soittolistojen ja artistien kyseenalaisen julkisuuden varalta.
 – R. Kellyn suhteen asia ei aiheuta toimenpiteitä, koska hänen musiikkinsa ei ole kanavillamme soinut muutenkaan tänä vuonna. Yleisesti ottaen haluamme välttää sellaisen musiikin soittamista, mikä loukkaisi tai ärsyttäisi kanaviemme kuuntelijoita. Toimimme tämän periaatteen mukaisesti. Yksittäiset ratkaisut ovat sisäisiä päätöksiämme.
 Tämän enempää hän ei halua asiaa avata omien radiokanaviensa kohdalta.
 Spotify poisti R Kellyn soittolistoiltaan jo vuonna 2018. Juuli Aschan, YleX
 Homofobia, rasismi ja naisviha vaikuttavat
 Siirrytään siis julkiselle puolelle. YleX keskittyy uuteen musiikkiin, eikä se siksi ole moneen vuoteen soittanut R Kellyä. Musiikkipäällikkö  Tapio Hakanen  kuitenkin uskoo, että tuomioiden jälkeen artistia ei enää kanavalla kuultaisi. Ylelläkin asiat ratkaistaan tapaus kerrallaan.
 – Ylen tärkein arvo on ihmisten ja ihmisarvon kunnioittaminen. Jos artisti tekee jotain, joka rikkoo tätä vastaan räikeästi, voimme olla soittamatta. Asiat eivät ole yksiselitteisiä. Rikoksia on monen tasoisia. Se, miten artisti itse reagoi ja miten yleisö reagoi, vaikuttavat kokoanaisuuteen. Jos rikokset ovat rankkoja, todistettuja ja rikkovat ylen arvoja vastaan, asia on selkeä.
 YleX:llä on aiemmin lopetettu muun muassa  Nikke Ankaran  ja rap-artisti  DaBabyn  yhden kappaleen soittaminen.
 – Nikke Ankaran seksuaalirikostuomion jälkeen totesimme, että meiltä löytyy vastaavia yhtä hyviä artisteja. DaBaby puolestaan heitti keikallaan kyseenalaisia, homofobisia kommentteja, joihin liittyi disinformaatiota. Jos ihmisten mieleen tulee artistin kappaleesta homofobia, avoin rasismi tai naisviha, ne voivat vaikuttaa meillä radiosoittoon.
 Ylen Radio Suomen ja Yle Puheen kanavien musiikista vastaa musiikkipäällikkö  Johan Lindroos . R Kellyä ei ole soitettu näilläkään kanavilla vuosiin. Jos artistia nyt haluttaisiin kuulla, asiaa pitäisi Lindroosin mukaan miettiä erikseen.
 – Jokainen radiosoitto on aina journalistista harkinta. Me mietimme asiaa siltä kannalta, että emme halua aiheuttaa pahaa mieltä kenellekään. Varsinaisia kieltolistoja meillä ei ole. Olemme puhuneet siitä, että teot ja taide pitää jollain tasolla erottaa toisistaan. Ne ovat eri asioita.
 Media ei voi ryhtyä tuomioistuimeksi
 YleX:n Tapio Hakanen kertoo pohtineensa median roolia paljon. Hänen oma kantansa on, että on tärkeätä, että ihmiset saavat rikoksesta tuomion tuomioistuimessa. Medialla pitää olla vahvat perusteet ratkaisuilleen, eikä se voi ryhtyä tuomioistuimeksi.
 – Ihmiset voivat tehdä virheitä, kasvaa ja oppia. Meillä on artisteja, jotka ovat olleet nuoruudessaan nuorisorikollisia. Kasvuympäristö on voinut olla heillä vaikea. Ei tuntuisi oikeudenmukaiselta, että heidät laitetaan mediassa pannaan.
 Oikeusprosessien pituus on Hakasen mukaan haasteellinen asia. Missä kohtaa media voi reagoida, kun periaate on kuitenkin se, että ihminen on syytön, kunnes syylliseksi todetaan?
 – Nämä ovat vaikeita keissejä. Kyse on mielleyhtymistä. Jos epäillään esimerkiksi lasten hyväksikäytöstä, emme halua sellaista mielleyhtymää. Silloin voimme reagoida senhetkiseen tilanteeseen, vaikka emme tekisi lopullista päätöstä.
 Hakanen ei näe soittamatta jättämispäätöksiä sensuurina tai cancel-kulttuurina. Sen sijaan arvot ovat nousseet musiikkikanavilla uudella tavalla keskiöön.
 – Ihmisten kunnioittaminen on aiempaa tärkeämpää. Vielä 10–20 vuotta sitten on katsottu läpi sormien. Moni asia, joka silloin vielä oli mahdollista, ei ole enää. Ei se ole cancel-kulttuuria tai sensuuria, vaan ala tekee arvopohjaisia valintoja.
 Lue lisää:
 Laulaja R. Kelly todettiin syylliseksi useisiin seksirikoksiin – jopa elinkautinen vankeustuomio voi olla edessä
 Mitä ajatuksia artikkeli herätti? Keskustele aiheesta 29.9. klo 23 asti.

R. Kelly katosi jo ennen rikostuomioita Spotify-listoilta – kysyimme suomalaisilta radiokanavilta, voidaanko tuomittujen artistien musiikkia soittaa


Summary: Fantasiamaailmaan sijoittuvan suomalaisen Agemonia-lautapelin suunnitteluun on osallistunut parikymmenen hengen kansainvälinen työryhmä.

Suomalainen Agemonia-lautapeli on saanut kerättyä joukkorahoitusta reilusti yli odotusten. Syyskuussa Kickstarterissa alkaneen keräyksen tavoite oli 100 000 euroa, mutta  tänään sulkeutunut joukkorahoitus  tuotti lopulta 241 383 euroa.
 Pelin suunnitellut espoolainen  Max Wikström , 50, sanoo, että Agemonia on läpi elämän kulkenut unelma.
 – Muuttaa elämää sillä tavalla kiinnostavaksi, että nyt tätä saa tehdä luvalla. Nyt alkaa pelin viimeistely.
 Wikström ryhtyy kokopäiväisesti valmistelemaan pelin julkaisua. Tähän asti lautapelit ovat olleet harrastus, sillä elantonsa hän on tienannut teatterissa valosuunnittelijana.
 Agemoniaa on  luonnehdittu  kaikkien aikojen suurimmaksi suomalaiseksi lautapeliprojektiksi. Peliä on ollut suunnittelemassa kaikkiaan noin parikymmenen hengen kansainvälinen työryhmä. Peli on tehty englanniksi, koska se on suunniteltu kansainvälisille markkinoille.
 Agemonia on tarkoitettu 1–4 pelaajalle. Se on yhdistelmä pöytäroolipeliä ja tavallista lautapeliä. Pelissä tulee olemaan arviolta yli 80 tuntia pelattavaa sisältöä.
 – Tarinankuljetuselementti on roolipelistä, mutta kenenkään ei tarvitse toimia pelinjohtajana. Erilaiset mekaniikat ja kortit johdattelevat peliä. Pelin aikana tehdyt valinnat vaikuttavat siihen, millainen pelin loppu on, kertoo Wikström.
 Lautapelit.fi julkaisee pelin
 Peli sijoittuu Wikströmin parikymmentä vuotta kehittelemään fantasiamaailmaan, jossa ei ole ihmisiä. Maailmassa on taikuutta ja omanlaisia luonnonlakejaan.
 Kirjailija  Mike Pohjola  on osallistunut pelimaailman syventämiseen. Pelin hahmoille on kirjoitettu parikymmentä sivuiset taustatarinat, joista on tehty audiokirjoja verkkoon kuunneltaviksi.
 Max Wikström on toiminut kaveriporukan roolipelien pelinjohtajana jo parikymmentä vuotta. Se on ollut hänen mukaansa hyvää valmistautumista oman pelin luomiseen. Leena Pöysti
 Kokonaisuuteen kuuluu myös sovellus, jossa on audioita ja musiikkia, jotka tuovat lisää tunnelmaa pelaamiseen.
 Joukkorahoitukseen osallistui 2 176 ihmistä eri puolilta maailmaa. Rahoittajat saavat oman lautapelinsä jouluksi 2022. Sen jälkeen se tulee yleiseen myyntiin jossain kohtaa vuotta 2023.
 Joukkorahoitukseen osallistuneille peli maksoi varustelutasosta riippuen noin 99–200 euroa ilman arvonlisäveroa. Kalleimmassa versiossa muun muassa pelissä käytetyt kolikot saa metallisina.
 Pelin julkaisijana toimii suomalainen Lautapelit.fi, joka on julkaissut suomeksi esimerkiksi suositun Carcassone-lautapelin. Yritys on julkaissut myös aiemmin kansainvälisille markkinoille tarkoitettuja pelejä kuten avaruusaiheisen  Eclipse -lautapelin.
 Aika näyttää, miten suosittu Agemoniasta tulee. Sitä ennen peli on viimeisteltävä myyntikuntoon.
 – Muistivihkoihin tekemäni pienet merkinnät ovat nyt saaneet muodon. Kyllä tämä tuntuu upealta, kun pääsee toteuttamaan unelmaa.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 29.9.2021 kello 23:00 saakka.
 Lue myös:
 Juuso Marttilan mielessä kuumottaa aina uusi peli – taktiikkaa ja älyä vaativat lautapelit nousivat huimaan suosioon
 Lauta- ja mobiilipelien suosio kasvoi: Korona-aika muutti pelaamisen tapoja, ja lisäsi myös 19-vuotiaan Janin pelaamista

Kaikkien aikojen suurin suomalainen lautapeliprojekti toteutuu: Max Wikströmin unelma sai joukkorahoitusta 241 383 euroa


Summary: Petteri Koponen pelasi 13 vuotta Euroopan ammattilaisjoukkueissa. Elokuussa hän kertoi palaavansa Suomeen. Samalla hän kertoi, että tämä on todennäköisesti hänen viimeinen vuotensa pelaajana.

Petteri Koponen  on pelannut reilun vuosikymmenen ammattilaisena Italiassa, Venäjällä, Espanjassa ja Saksassa. Elokuussa hän kertoi paluusta Suomeen ja kiinnityksestä Helsinki Seagulls -joukkueeseen.
 Puoli seitsemän -ohjelman vieraana ollut Koponen sai terveisiä juniorivuosiensa ensimmäiseltä valmentajalta,  Tapani Salomaalta  joka opasti nelivuotiasta Koposta jalkapallon maailmaan. Salomaalle jäi lahjakkuuttakin enemmän mieleen Koposen poikkeuksellisen vahva voittamisen halu.
 – Aina puhutaan lahjakkuudesta, mutta mä näin vain sen hirveän asenteen, mikä hänellä oli. Hänestä olisi varmasti tullut huippu, vaikka hän ei olisi urheillut, Salomaa muistelee ohjelmassa.
 Koponen myötää olevansa kilpailuhenkinen.. Se on ulottunut kaikkeen muuhunkin kuin urheiluun.
 – Olen ollut aika vaikea välillä. Kimbleä pelattiin lapsena, niin nappulat lensivät. Aina oli se voittamisen palo sisällä.
 Lahjakkuuden ja voittamisen halun lisäksi on uralla yhdeksi Suomen menestyneimmistä koripalloilijoista tarvittu jotain muutakin. Siitä Koponen antaa suurimman kiitoksen omalle äidilleen.
 – Äiti oli yksinhuoltaja. Meillä ei aina ollut tarpeeksi rahaa, vaikka äiti painoi kahta duunia. Äitiän opetti minulle pienestä pitäen, että jos haluaa saavuttaa jotain, pitää tehdä paljon töitä. Me kävimme yhdessä siivoamassa toimistoja ja Malmin palloiluhallia.
 Kovan työnteon oppi kantoi Koposta myös menestykseen ja kansainväliseen uraan koripalloilijana.
 – Lahjakkuutta on paljon, mutta jos et osaa tai halua tehdä työtä, ei sinulla ole mitään mahdollisuutta. Huippu-urheilun maailma on niin kova.
 Katso tästä Petteri Koposen koko haastattelu, jossa hän kertoo mitä aikoo tehdä urheilu-uransa jälkeen:

 Lisää aiheesta:
 Ilouutinen Korisliigalle ja Susijengille – Petteri Koponen palaa Suomeen 13 vuoden tauon jälkeen: "Todennäköisesti viimeinen pelivuoteni"
 Petteri Koposella on mahdollisuus saada 1,6 miljoonaa dollaria ilman peliäkään NBA:ssa – aikoo selvittää, koskeeko vanha sopimuspykälä häntä

Koripalloilija Petteri Koponen kiittää äitiään uran tärkeimmästä opetuksesta: "Lahjakkuudesta ei ole hyötyä, jos ei osaa tai halua tehdä duunia"


Summary: Armeijan kenraali Mark Milley oli kongressin tulilinjalla myös puheluista, joita hän soitti ex-presidentti Donald Trumpin virkakauden lopulla Kiinan armeijalle. Puheluissa Milley vakuutti, ettei Yhdysvallat aio hyökätä Kiinaan.

Yhdysvaltojen armeijan johto sanoi tiistaina Talibanin nopean valtaannousun ja Afganistanin keskushallinnon yhtä nopean romahtamisen olleen yllätys. Näin kertoivat puolustusministeri  Lloyd Austin , kenraali  Mark Milley  ja kenraali  Frank McKenzie  senaatin asevoimien komitealle.
 Yhdysvaltojen kongressin ala- ja ylähuone aloittivat kaksipäiväisen kuulemisen Yhdysvaltojen kaoottisesta vetäytymisestä Afganistanista. Ulkoministeri  Anthony Blinken  oli kuultavana  samankaltaisessa tilaisuudessa kaksi viikkoa sitten .
 Demokraattipresidentti  Joe Biden  joutui Yhdysvaltojen joukkojen elokuisen vetäytymisen myötä tammikuussa alkaneen virkakautensa pahimpaan kriisiin. Erityisesti republikaanien tähtäimessä on ollut osoittaa Bidenin hallinnon virheitä Yhdysvaltojen pisimmän sodan loppumetreillä.
 Austinin mukaan Afganistanin armeijan nopea luhistuminen yllätti Pentagonin täysin. Selvityksessään hän myönsi Yhdysvaltojen tehneen virhelaskelmia esimerkiksi Afganistanin armeijan korruption sekä sotilaiden alhaisen taistelutahdon suhten.
 – Se, että meidän ja kumppaneidemme kouluttama Afganistanin armeija vain suli pois – useissa tapauksissa edes laukausta ampumatta – yllätti meidät kaikki, Austin kertoi senaatin asevoimien komitealle.
 – Olisi epärehellistä väittää muuta.
 Austin kuitenkin myös ylisti 124 000 ihmisen evakuointioperaatioon osallistuneita yhdysvaltalaisia.
 – Oliko se täydellistä? Ei tietenkään, Austin sanoi.
 Taliban valtasi Afganistanin pääkaupunki Kabulin 15. elokuuta. EPA
 Myös Milley sanoi, ettei hän osannut odottaa Talibanin valtaannousun nopeutta. Hän kuitenkin nosti esiin Yhdysvaltojen armeijan viime vuoden lopulta saakka antamat varoitukset siitä, että nopea vetäytyminen ilman Talibania sitovia ehtoja voisi kiihdyttää Afganistanin armeijan ja hallinnon romahtamista.
 – Siitä on vuosi. Arvioni pysyi samana koko ajan, Milley sanoi.
 Milleyn mukaan evakuointioperaatio oli logistinen onnistuminen, mutta vetäytyminen "strateginen häviö", jonka myötä Taliban pääsi nousemaan valtaan.
 Milley tulilinjalla myös Kiina-puheluista
 Milley joutui tulilinjalle myös kahdesta puhelusta, jotka hän soitti Kiinan armeijan johdolle entisen presidentti  Donald Trumpin  kauden loppumetreillä.
 The Washington Post -lehden toimittajien  Bob   Woodwardin  ja  Robert Costan  vastikään julkaisema kirja "Peril" paljastaa, kuinka Milley soitti kenraali  Li Zuochengille  30. lokakuuta ja 8. tammikuuta vakuuttaakseen tälle, että Yhdysvallat ei aio hyökätä tai aloittaa sotaa Kiinaa vastaan. Osa kongressiedustajista on katsonut, että Milley ylitti tässä toimivaltansa, ja vaatinut tämän erottamista.
 Milley puolustautui sanomalla, että hän noudatti velvollisuuttaan vastata "huolestuttaviin tiedustelutietoihin" siitä, että Kiinassa pelätään Yhdysvaltojen hyökkäystä. Kenraali myös kertoi, että puhelut oli koordinoitu puolustusministerien ja Yhdysvaltojen turvallisuusvirastojen kanssa.
 – Minun tehtäväni tuolloin oli rauhoittaa tilanne. Viestini oli jälleen johdonmukainen: Pysytään rauhallisena, ja rauhoitetaan tilanne. Me emme hyökkää kimppuunne, Milley sanoi.
 Entisen presidentin Donald Trumpin arvaamattomuus herätti huolta tämän virkakauden loppumetreillä. Jason Szenes / EPA
 Puheluiden taustalla on Trumpin kauden viimeisen myrskyisät kuukaudet, joita varjostivat tämän väitteet vilpistä marraskuun 2020 presidentinvaaleissa. Milley soitti toisen puheluista kaksi päivää loppiaisen mellakan jälkeen, jolloin suuri joukko Trumpin kannattajia tunkeutui kongressitaloon ja yritti estää presidentti  Joe Bidenin  vaalivoiton vahvistamisen.
 Trumpin arvaamattomuus herätti huolta tämän virkakauden lopussa, ja esimerkiksi edustajainhuoneen puhemies  Nancy Pelosi  soitti Milleylle mellakan jälkeen kysyäkseen presidentin mahdollisuuksista ydinaseiden laukaisemiseen.
 – Yritin vakuuttaa hänelle, että ydinaseen laukaisemista hallitaan hyvin tarkalla ja harkitulla prosessilla, Milley kertoi.
 Lue lisää aiheesta:
 Joe Bidenin suosio selvässä laskussa – Sotkuinen vetäyminen Afganistanista painaa kannatusta alas
 Tehtävä suoritettu? Länsimaat poistuivat Afganistanista 20 vuoden jälkeen – lue miksi, miten ja mitä siitä seuraa

Kongressi hiillosti USA:n armeijan johtoa sotkuisesta Afganistan-vetäytymisestä – kenraalit ja puolustusministeri: Talibanin nopea valtaannousu yllätti


Summary: Poliisi kertoi eilen aloittavansa yt-neuvottelut ja että ensi vuonna poliisin henkilöstömäärä laskee 200–250 henkilötyövuodella liian alhaisen rahoituksen takia.

Kokoomuksen eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Kai Mykkänen  pitää tärkeänä, että poliisin puuttuvasta rahoituksesta saataisiin aikaan päätös. Poliisi ilmoitti eilen maanantaina  aloittavansa yt-neuvottelut  liian alhaisen rahoituksen takia.
 – Nyt kun poliisi on käynnistänyt yt-neuvottelut, olisi tärkeää saada selvä päätös ja viesti, että ne ikään kuin pelon keskellä olevat poliisiopiskelijat, jotka ovat valmistumassa, tietäisivät, että normaalilla tavalla heille poliisitehtäviä myös löytyy, Mykkänen sanoi tiistaina A-studiossa.
 Mykkäsen mukaan asia on edelleen hieman auki.
 Poliisin määrärahat puhuttivat tänään tiistaina kansanedustajia eduskunnassa  budjetin lähetekeskustelussa . Pääministeri  Sanna Marin  (sd.) ja valtiovarainministeri  Annika Saarikko  (kesk.) vakuuttivat hallituksen sitoutuneen turvaamaan poliisin rahoituksen. Marin sanoi, että hallitus etsii riittävät rahat, jotta poliisien määrä ei vähene.
 Poliisille on budjettiesityksessä luvassa noin 30 miljoonaa euroa vähemmän, kuin mitä se on arvioinut tarvitsevansa.
 Keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Juha Pylväs  huomautti A-studiossa, että valtiovarainministeri Saarikko ja pääministeri Marin eivät puhuneet eduskunnassa tarkoista summista.
 – Mutta kaikki mahdollinen tehdään, että yt-menettelyihin ei tarvitse mennä. Sitä yritetään paikata kaikilla mahdollisilla keinoilla. Tämähän se viesti oli, mitä tuolta ministereiltä tuli, Pylväs totesi.
 Voit katsoa koko  tiistain A-studion täältä .
 Lisää aiheesta:
 Pääministeri Marin puolusti budjettiesitystä tasapainoiseksi – Kokoomus uhkasi välikysymyksellä poliisien määrärahoista, hallitus turvaa rahoituksen lisäbudjetista
 Poliisi aloittaa yt-neuvottelut – henkilöstö vähenee 200–250 henkilötyövuodella, syynä rahapula

Kokoomuksen Kai Mykkänen vaatii päätöstä poliisin puuttuvasta rahoituksesta: "Opiskelijoiden pitää tietää, että heille löytyy poliisitehtäviä"


Summary: John Lennonin ja Yoko Onon haastattelun sekä ennen julkaisemattoman kappaleen sisältänyt kasetti myytiin Kööpenhaminalaisessa huutokaupassa tiistaina. Kasetti on peräisin Lennonin ja Onon Tanskan-vierailulta 1969-1970, jolloin neljä teinipoikaa haastatteli näitä koululehteensä.

Tanskan pääkaupungissa Kööpenhaminassa huutokaupattiin  John Lennonin  ja  Yoko Onon  ennen julkaisemattoman kappaleen ja haastattelun sisältämä kasetti 370 000 Tanskan kruunulla, eli lähes 50 000 eurolla. Kasetti on peräisin Lennonin ja Onon Tanskan-vierailulta 1969–1970.
 "Radio Peace" -nimisen kappaleen sisältävän kasetin nauhoittivat 5. tammikuuta 1970 neljä 16-vuotiasta tanskalaispoikaa, jotka olivat onnistuneet saamaan pariskunnalta haastattelun koululehteensä.
 Tarjoukset nauhasta ja mukana myytävistä haastattelutapaamisessa otetuista valokuvista alkoivat 100 000 Tanskan kruunusta. Paketin arvoksi arvioitiin 200 000–300 000 Tanskan kruunua ennen huutokauppaa.
 Toistaiseksi ei ole tiedossa, kuka kasetin osti.
 Keskustelunaiheena maailmanrauha
 Lennon puhuu 33-minuuttia kestävän nauhoitteen aikana hänen ja Onon rauhankampanjasta, turhautumisestaan Beatlesin imagoon sekä hiustensa pituudesta.
 Lisäksi pariskunta hyräilee kasetilla joululaulujen tahdissa tanssiessaan joulukuusen ympärillä. Lennon myös soittaa kitaraa ja laulaa "Give Peace a Chance" ja "Radio Peace" -kappaleita.
 Lennon saapui Onon kanssa Pohjois-Tanskaan joulukuussa 1969 ja vietti yli kuukauden eristäytyneellä maatilalla, kasetin myynyt huutokauppa kertoo.
 Kasetilla yksi pojista kysyy, kuinka he voisivat auttaa Lennonia ja Onoa näiden maailmanrauhatavoitteessa.
 – Jos et keksi mitään ideoita itse, imitoi meitä. Istu vain alas ja ajattele: Mitä voisin tehdä paikallisesti? Lennon vastaa.

Tanskalaiset teinipojat haastattelivat John Lennonia tämän hiusten pituudesta vuonna 1970 – kasetti huutokaupattiin nyt Kööpenhaminassa lähes 50 000 eurolla


Summary: Sisäministerin mukaan kotouttamispolitiikassa on ongelmia, joihin on puututtava.  Ohisalon mukaan ulkomailta Suomeen muuttavat on saatava nykyistä nopeammin sisäistämään suomalaisen yhteiskunnan pelisäännöt.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.) pitää uusia tilastotietoja seksuaalirikosten tekijöistä erittäin huolestuttavina.
 Sisäministeriön  tilaama selvitys kertoo , että ulkomailla syntyneiden osuus raiskauksista ja lapsen hyväksikäytöstä epäillyistä on kasvanut selvästi.
 Viime vuonna raiskauksista epäillyistä yli kolmannes, lähes 38 prosenttia oli niin kutsuttuja ensimmäisen polven maahanmuuttajia, eli ulkomailla syntyneitä.
 – Tämä on huolestuttava luku, johon meidän täytyy yhdessä olla varautunut kaikin tavoin ja olla valmiina näitä lukuja laskemaan, sisäministeri Ohisalo sanoi Ylelle.
 Sisäministeri Ohisalo toteaa, että sisäministeriö tilasi selvityksen, koska seksuaalirikollisuuden syistä, tekijöistä ja näiden taustoista haluttiin tarkempi kuva.
 – Sitä tietoa on nyt saatu ja tämä tuloshan on erittäin huolestuttava. Se otetaan kyllä vakavasti. Meillä hallituksessa myös seksuaalirikoslainsäädäntöä ollaan uudistamassa juuri koskemattomuutta kunnioittavaan suuntaan.
 Ministeri myöntää: kotouttamispolitiikassa on puutteita
 Ohisalon myöntää, että muualta Suomeen muuttavien kotouttamispolitiikassa on ollut puutteita.
 – On varmasti niin, että ei olla onnistuttu siinä, että ihmiset ymmärtävät, kuinka tässä yhteiskunnassa ihmisoikeuksia kunnioitetaan ja ihmisten koskemattomuutta kunnioitetaan. Kyllä on tekemistä tällä puolella.
 Ohisalon mukaan kyse on ennen kaikkea siitä, että maahan tulijat pääsisivät mahdollisimman nopeasti kiinni maan kulttuuriin, yhteiskunnan käyttäytymissääntöihin ja lainsäädäntöön.
 – Seksuaali- ja lisääntymiskasvatuksesta ylipäätään puhutaan aika vähän. Meillä pitäisi olla enemmän oppia juuri näistä koskemattomuuden rajoista.
 Ohisalo huomauttaa, että seksuaalirikoksiin syyllistyvät usein varsin nuoret henkilöt.
 – Kaikkien nuorten kanssa toimivien ammattilaisten pitää olla koulutettu näihin ilmiöihin. Heidän pitää ymmärtää, mitä taustalla on ja tästä (tutkimusraportista) saadaan varmasti työkaluja siihen työhön.
 Lue lisäksi:
 Tutkimus: Ulkomailla syntyneiden osuus raiskauksista ja lapsen hyväksikäytöstä epäillyistä on kasvanut selvästi

Sisäministeri Ohisalo ulkomailla syntyneiden osuuden kasvusta seksuaalirikostilastoissa: "Tämä on huolestuttava luku"


Summary: Ministerin ja puheenjohtajan tuuraajiksi halutaan STT:n tietojen mukaan eri henkilöt.

Kansanedustaja  Iiris Suomela  (vihr.) on STT:n tietojen mukaan vahvoilla vihreiden puoluehallituksen kokouksessa, jossa valitaan puheenjohtaja  Maria Ohisalon  sijaista.
 Sen sijaan puolueen varapuheenjohtajaksi syyskuussa ensimmäisenä valittu kansanedustaja  Atte Harjanne  on lähdössä kokoukseen heikoista asemista helsinkiläisyytensä vuoksi.
 Valinnan tekevässä puoluehallituksessa kiinnitetään sijaisvalintaa tehdessä huomiota aluevaaleihin. Puoluehallituksessa ollaan laajasti sitä mieltä, että puheenjohtajan sijaisen pitäisi edustaa seutua, jossa vaalit käydään tai olla itse jopa ehdolla vaaleissa.
 Näin STT:lle arvioi viisi eri puoluehallituksen jäsentä valinnan tekevän kokouksen aattona. Kuudes jäsen ei pidä sijaisen kotipaikkaa vaalien kannalta ratkaisevana asiana mutta luonnehtii sitä kuitenkin punninnan arvoiseksi. Seitsemäs ei halunnut kommentoida asiaa lainkaan.
 – Tunnumme olevan aika lailla samalla sivulla aluevaalien tärkeydestä, eräs viidestä arvioi puoluehallituksen tunnelmia.
 Puoluehallituksessa on yhteensä 12 jäsentä, joista neljä on puolueen puheenjohtajistoa. Näitä neljää ei tavoiteltu, koska valinta koskee heitä itseään. Yhtä henkilöä STT ei torstaina tavoittanut.
 Tunnettuus tuo Suomelalle nostetta
 Puheenjohtaja Ohisalo on jäämässä loppuvuodesta vanhempainvapaalle.
 Hänen sijaisensa valitaan kolmen varapuheenjohtajan keskuudesta. Heistä Harjanne on ainoa helsinkiläinen. Toisin kuin muualla Suomessa, Helsingissä ei järjestetä tammikuussa sote-uudistukseen liittyviä aluevaaleja.
 – Kyllähän se irralliselta näyttää, jos Atte siinä hommassa on, kun vaalit eivät Helsinkiä koske. Jos hän olisi vihreiden kasvot aluevaaleissa, se ei olisi täysin toimiva ratkaisu, eräs jäsen arvioi.
 Muut vihreiden varapuheenjohtajat ovat tamperelainen Suomela ja lappeenrantalainen  Hanna Holopainen . Puoluehallituksen tavoitetuista henkilöistä kaksi nimeää Suomelan suosikikseen puheenjohtajan sijaiseksi. Muut eivät nimenneet ketään suosikkia.
 Perusteina Suomelan puolesta mainitaan hänen kokemuksensa esiintyjänä ja aktiivisuutensa keskustelijana. Etuna pidetään myös hänen tunnettuuttaan puolueen sisällä.
 Torstaina myös Uutissuomalainen kertoi omien tietojensa pohjalta, että Suomela on vahvoilla sijaisuusvalinnassa.
 Ministeri ja puheenjohtaja erilleen
 Vihreiden sijaisuusjärjestelyihin liittyy erikseen kysymys siitä, kuka toimii sisäministerinä Ohisalon vanhempainvapaan ajan.
 Puoluehallituksessa on laajaa kannatusta ajatukselle, että puheenjohtajan ja ministerin sijaiseksi valittaisiin eri henkilöt.
 – Pidän ehdottoman tärkeänä, että tehtävät jaettaisiin kahdelle ihmiselle, että ihmiset saavat puoleksi vuodeksi keskittyä siihen, mitä he tekevät, eräs jäsen sanoo.
 Huomiota kiinnitetään myös siihen, että kaikki varapuheenjohtajat ovat ensimmäisen kauden kansanedustajia. Heidän ulkopuoleltaan kannatusta ministeriksi saa ainakin vihreiden eduskuntaryhmää johtava  Emma Kari . Kari on toisen kauden edustaja, joka toimi viime vaalikaudella ministerin erityisavustajana.
 STT on jo aiemmin kertonut, että puoluehallituksessa on haluja kierrättää ministerien tehtäviä, ja sama tuodaan edelleen esiin.
 Puolueen ministerijärjestelyistä päättävät puoluevaltuuskunta ja eduskuntaryhmä yhdessä 11. lokakuuta.

Suomela vahvoilla vihreiden sijaisjohtajaksi, helsinkiläisyys Harjannetta vastaan


Summary: Valtioneuvoston tutkimuksen mukaan huono-osaisuus liittyy myös riskiin syyllistyä seksuaalirikoksiin. Ulkomaalaistaustaisten korkea osuus epäillyistä ei kuitenkaan selity tutkijoiden mukaan huono-osaisuudella.

Ulkomailla syntyneiden osuus raiskauksista epäillyistä oli vuonna 2020 Suomessa lähes 38 prosenttia.
 Maahanmuuttajien yliedustus tilastoissa on ollut tiedossa pitkään. Keskiviikkona julkaistu valtioneuvoston tutkimus  Seksuaalirikosten tekijät, tekotilanteet ja ennaltaehkäisemisen mahdollisuudet  osoittaa kuitenkin, että viime vuosina ulkomailla syntyneiden osuus seksuaalirikostilastoissa on kasvanut entisestään.
 Tutkimuksessa nostetaan esiin yhteys seksuaalirikollisuuden ja nuoren iän, sosiaalisen huono-osaisuuden sekä ulkomaalaistaustaisuuden välillä.
 Tutkimuksen tekijät  Teemu Vauhkonen ,  Markus Kaakinen  ja  Tommi Hoikkala  luovat  148-sivuisessa julkaisussaan  kattavan katsauksen seksuaalirikollisuuteen. Tutkimuksen lähteinä on käytetty aiempaa tutkimusta, rekistereitä, nuorisorikollisuuskyselyä sekä hanketta varten kerättyä haastatteluaineistoa.
 Suomessa oli tutkimuksen mukaan vuonna 2020 ensimmäisen polven maahanmuuttajia vähän yli 367 000. Suomen väkilukuun vuoden 2020 lopussa suhteutettuna heidän osuutensa väestöstä oli alle seitsemän prosenttia.
 Ulkomailla syntyneet korostuivat tutkimuksessa paitsi raiskausrikoksissa myös lapsen seksuaalisissa hyväksikäytöissä.
 Lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä epäiltyjen joukossa ulkomailla syntyneiden osuus on kasvanut viime vuosina jopa jyrkemmin kuin raiskausten kohdalla.
 Kokonaisuudessaan tutkimuksen aikavälillä vuosina 2011–2020 kaikista raiskauksesta epäillyistä 27 prosenttia oli ulkomailla syntyneitä. Vastaava luku lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä epäillyistä oli 15 prosenttia.
 Tutkimusaineistossa huomattavassa osassa tapauksia epäillyn lähtömaa jäi pimentoon. Kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutin tutkija  Martti Lehti  on kuitenkin  aiemmin havainnut , että erityisesti Lähi-idän ja Pohjois-Afrikan maat korostuvat huomattavasti seksuaalirikoksista epäiltyjen lähtömaiden joukossa.
 Nyt julkaistussa tutkimuksessa raiskauksesta epäiltyjen joukossa vuonna 2020 "länsiaasialaisten" osuus oli 20,3 prosenttia. Tähän määritelmään osuvat Lähi-idän maat Egyptiä lukuun ottamatta.
 Pohjoisafrikkalaisten osuus oli viime vuonna 1,4 prosenttia. Lähtömaa jäi tuntemattomaksi 6,4 prosentissa tapauksia. Tutkijoiden mukaan kyse on heidän käytössään olleen aineiston puutteista. Todennäköisesti viranomaiset ovat lopulta saaneet tiedon epäillyn lähtömaasta huomattavasti useammassa tapauksessa.
 Maahanmuuttajien lapsien osuus pieni
 Niin sanottujen toisen polven maahanmuuttajien osuus seksuaalirikoksesta epäiltyjen joukossa on vähäinen. Toisen polven maahanmuuttajalla tarkoitetaan Suomessa syntynyttä henkilöä, jonka vanhemmat ovat maahanmuuttajia.
 Tutkijoiden mukaan yli puolet toisen polven maahanmuuttajista on kuitenkin alle 15-vuotiaita. Vasta tulevina vuosina voidaan paremmin havainnoida, eroaako heidän riskinsä syyllistyä seksuaalirikoksiin kantaväestön riskistä.
 Tutkimus listaa useita toimenpidesuosituksia seksuaalirikollisuuden vähentämiseksi. Maahanmuuttajien osalta tutkimus suosittaa käytännössä sitä, että kotouttamisvaiheessa korostettaisiin entisestään, että Suomessa seksuaaliseen kanssakäymiseen tarvitaan molemminpuolinen suostumus.
 Tutkimus vahvistaa jo aiemmin tehdyn havainnon, että lapsen seksuaalisista hyväksikäytöistä tehdyt rikosilmoitukset ovat olleet kasvussa vuodesta 2017. Kaikkiin seksuaalirikosten lajeihin sisältyy myös piilorikollisuutta, joka ei tule viranomaisten tietoon.
 Lasten uhrikokemuksia on kartoitettu tutkimuksissa vuosina 1988, 2008 ja 2013. Niiden perusteella lapsiin kohdistuneet seksuaalirikokset olisivat vähentyneet. Vuonna 2020 tehty nuorisorikollisyyskysely tukee tätä havaintoa.
 Myös aikuisiin kohdistuvien raiskausrikosten rikosilmoitukset ovat lisääntyneet vuosina 2013–2018, mutta tuomittujen määrässä ei samaa trendiä näy.
 Ilmoitusmäärien lisääntymistä on usein selitetty sillä, että asenneilmapiirin muutoksen ja tukipalvelujen kehittymisen myötä uhrin on ollut helpompaa ilmoittaa seksuaalirikoksen uhriksi joutumisesta. Tutkimus ei kuitenkaan selitä, miksi lapsiin kohdistuneiden seksuaalirikosten ilmoitusmäärät ovat kasvaneet vuodesta 2017.
 Tausta ja ikä vaikuttavat
 Pitkään on tiedetty, että merkittäviä riskitekijöitä henkilölle syyllistyä seksuaalirikokseen ovat antisosiaalisuus ja seksuaalinen poikkeavuus kuten lapsiin kohdistuva seksuaalinen kiinnostus pedofilia ja teini-ikäisiin nuoriin kohdistuva hebefilia. Antisosiaalisuudella on havaittu olevan vahva yhteys myös muuhun rikollisuuteen.
 Lapsen seksuaaliseen hyväksikäyttöön syyllistyvistä suuri osa ei kuitenkaan ole pedofiileja tai hebefiilejä. Toisaalta suurin osa pedofiileistä tai hebefiileistä ei syyllisty rikoksiin.
 Tutkimuksen tekijät toteavat, että lasten seksuaalinen hyväksikäyttö on ennen muuta nuorten miesten tekemää rikollisuutta, jossa myös alaikäiset ovat merkittävä tekijäryhmä.
 Seksuaalirikokseen syyllistyvä voi kuulua mihin tahansa yhteiskuntaluokkaan. Tutkimuksessa matala sosiaalinen asema ja sosiaalinen huono-osaisuus kuitenkin korostuivat epäiltyjen joukossa selvästi, kuten rikollisuudessa ylipäätään.
 Ulkomaalaistaustaisten epäiltyjen osalta tutkijat huomauttavat, että heidän huomattava yliedustuksensa tilastoissa ei selity pelkästään sosiaalisella huono-osaisuudella.
 Lue myös:
 Maahanmuuttajien korkeaan raiskaustilastoon ei löydy yhtä pätevää syytä
 Miksi poliisi ja media kertovat, että rikollinen on ulkomaalaistaustainen? "Tästä on hirvittävän vaikeaa puhua", sanoo poliisi

Tutkimus: Ulkomailla syntyneiden osuus raiskauksista ja lapsen hyväksikäyttö -tapausten epäillyistä on kasvanut selvästi


Summary: Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen uusi suositus korostaa maskin käytössä omaa harkintaa, etenkin jos koronarokotusta ei ole otettu tai ei ole täyttä rokotussuojaa. Suosituksen uusimisen myötä poistuu myös kouluja koskenut aiempi yleisohje.

THL:n uuden suosituksen  ydinviesti on, että maskia suositellaan käytettäväksi julkisissa sisätiloissa, missä on paljon ihmisiä lähellä toisiaan. Jokainen kuitenkin harkitsee itse, milloin maskia käyttää.
 Oman harkinnan tukena voi käyttää  THL:n riskitaulukkoa . Suositus on se, että maskia käytettäisiin aina merkittävän riskin tilaisuuksissa. Näitä ovat muun muassa sisätiloissa tapahtuvat tilaisuudet kuten massakonsertit, urheilukatsomot, yökerhot, karaokebaarit ja yhteislaulutilaisuudet.
 THL:n ylilääkäri  Otto Helve  sanoi aamupäivän koronainfossa, että ruuhkautuvat joukkoliikennevälineet voivat olla paikkoja, missä tartuntariski kasvaa. Työpaikkaliikenteen on ennakoitu lisääntyvän lokakuun puolivälin jälkeen, kun kansallinen etätyösuositus päättyy ja nykyistä enemmän työntekijöitä kulkee kodin ja työpaikan väliä.
 Kasvomaskin käyttämistä suositellaankin julkisessa liikenteessä koko maassa etenkin ruuhka-aikoina ja kun liikennevälineen matkustamossa on paljon ihmisiä.
 Työpaikkojen omista maskisuosituksista vastaavat työnantajat ja maskisuosituksista vastaa Työterveyslaitos.
 Tilaisuuksien järjestäjät ja muut toimijat voivat itse antaa omia tilojaan koskevia maskisuosituksia. Maskin käyttöä ei suositella ulkotiloissa, ellei tiloissa synny pitkäkestoisia ruuhkia, joissa liikkuminen vaikeutuu.
 Koulut tiedottavat mahdollisista muutoksista
 Koulujen osalta tartuntariskit ovat ylilääkäri Otto Helven mukaan hyvin pieniä. Opetushallituksen juristin, luokanopettaja  Laura Francken  mukaan THL, opetus- ja kulttuuriministeriö ja Opetushallitus täsmentävät vielä maskisuositusta koululaisten osalta.
 Hänen mukaansa vanhempien ja lasten kannattaa vielä siis odottaa, että oppilaitokset ja koulut tiedottavat mahdollisista muutoksista maskikäytännöissä.
 – THL:n yleisestä maskisuosituksesta poistuivat viittaukset kouluihin ja oppilaitoksiin ja poistuivat toimenpidetasot leviämis- ja kiihtymisvaiheeseen. Se tarkoittaa, että maskien käytöstä päätettäisiin tarvittaessa paikallisesti ja alueellisesti sen mukaan minkälainen epidemiatilanne on, Francke sanoo.
 Alueellisia rajoituksia epidemiatilanteen mukaan
 Jos alueen epidemiatilanne vaatii, viranomaiset voivat antaa kyseistä aluetta koskevia maskisuosituksia. Tarkemmat suositukset maskin käytöstä eri tilanteissa voivat siksi vaihdella alueittain. Suomessa koronatilanne vaihtelee huomattavasti eri alueiden välillä.
 Suositus ei perustu enää koronaepidemian eri vaiheisiin, vaan pääosin ihmisten omaan tilannekohtaiseen harkintaan. Maskisuositus koskee yli 12-vuotiaita ja on voimassa, kunnes yli 12-vuotiaiden rokotuskattavuus on 80 prosenttia.
 Suomessa rokotusten kohdeväestöstä, eli 12 vuotta täyttäneistä ja sitä vanhemmista, 83,8 prosenttia on saanut vähintään ensimmäisen rokoteannoksen. Kaksi rokoteannosta on saanut 69,7 prosenttia.
 Koko suositus on luettavissa täältä:
 THL:n maskisuositus

Suositus muuttuu: maski kasvoille vain tilannekohtaisesti, mutta mitä se käytännössä tarkoittaa?


Summary: Suurin vastuu tavoitteen toteutumisesta on energiayhtiö Helenillä. Kivihiilikielto ajaa yhtiötä kohti tavoitetta ilman ilmastotavoitteen aikaistamistakin.

Helsinki on kiristämässä ilmastotavoitettaan ja pyrkii hiilineutraaliksi jo vuonna 2030. Aikaisempi tavoite oli viisi vuotta myöhemmin, eli vuonna 2035.
 Hiilineutraalilla Helsinki tarkoittaa sitä, että kaupungin alueella syntyvät päästöt vähenevät 80 prosenttia verrattuna vuoteen 1990. Tavoitteessa ei huomioida esimerkiksi Helsingissä kulutetun ruuan tai helsinkiläisten tekemien lentomatkojen päästöjä.
 Kun katsotaan päästöjen kehitystä vertailuvuodesta 1990 lähtien, on selvää, että tarvitaan radikaalia suunnanmuutosta – etenkin kun koronapandemia aiheutti todennäköisesti tilapäiseksi jäävän notkahduksen liikenteen päästöihin vuonna 2020.
 Helsingin kaukolämmön päästöt ovat pudonneet vajaan kolmanneksen vuodesta 1990. Suurin syy on se, että kivihiilen polttoa on korvattu maakaasulla.
 Samaan aikaan Helsingin energiayhtiö Helen on lisännyt hukkalämmön, eli esimerkiksi jäteveden lämmön kierrätystä kaukolämmöksi. Tällaista puhdasta energiaa on tullut lisää suurin piirtein saman verran kuin mitä kasvavan kaupungin lämmönkulutus on noussut.
 Ilmastopäällikkö: "Vaatii tosi tiukkaa tahtia ja tosi tiukkaa työtä"
 Helsingin ilmasto-osaston päällikkö  Kaisa-Reeta Koskinen  huomauttaa, että päästövähennyksiä ei vielä 1990-luvulla juuri tavoiteltu. Tästä syystä vuosikymmenien tarkastelujakson loppuun kuuluukin tulla raju pudotus. Mutta siitäkin huolimatta tehtävä on vaativa.
 – Kyllä meidän arvioiden mukaan se vaatii tosi tiukkaa tahtia ja tosi tiukkaa työtä, mutta se on mahdollista, Koskinen sanoo.
 Helsingin ilmasto-osaston päällikkö Kaisa-Reeta Koskinen pitää uutta tavoitetta kovana, mutta mahdollisena. Ronnie Holmberg / Yle
 Koskisen mukaan tehtävää helpottavat valtion ja EU:n politiikka, sekä markkinat. Esimerkiksi fossiilisten polttoaineiden verotus ja päästöoikeuksien hinnat tekevät maakaasun ja kivihiilen poltosta kallista.
 Tämän saavat  tuntea kukkaroissaan myös helsinkiläiset kaukolämmittäjät  tulevana talvena, sillä täkäläisestä kaukolämmöstä valtaosa tuotetaan edelleen maakaasulla ja kivihiilellä.
 Tavoitteiden kiristämisellä ei ole suurta vaikutusta energiayhtiön suunnitelmiin
 Vaikka Helsingin energiayhtiö Helen on suurimmassa vastuussa ilmastotavoitteiden saavuttamisesta, tavoitteiden kiristäminen ei sen suunnitelmiin juuri vaikuta. Yhtiö pääsee lähelle 80 prosentin vähennystä sulkemalla molemmat kivihiilivoimalansa, joista se joutuu joka tapauksessa luopumaan valtion kivihiilikiellon takia.
 Hanasaaren voimala korvataan  suurimmaksi osaksi uudella puuta polttavalla laitoksella , mutta Salmisaaren voimalan korvaajia ei vielä tiedetä.
 Helen selvittää tällä hetkellä kahden ison energialähteen hyödyntämistä: Porvoon Kilpilahden öljynjalostamoalueen hukkalämpöä ja meriveden syvänteiden lämpöä.
 Voit lukea suunnitelmista lisää seuraavista jutuista:
 40 kilometrin päässä Helsingistä mereen valuu hukkalämpöä, jolla lämmittäisi neljänneksen pääkaupunkiseudusta – Miljoonien veroale voi muuttaa kaiken
 Lämmittääkö hyinen Itämeri pian Helsinkiä? Energiayhtiö selvittää kivihiilen korvaamista merivedellä – animaatio näyttää, miten se onnistuisi
 Jos kumpikaan edellä mainituista suunnitelmista ei toteudu, jää jäljelle lämmön tuottaminen lukuisista pienemmistä lähteistä.
 – Yksi iso ratkaisu on aina kokonaistaloudellisin. Mutta meillä on suunnitelmissa myös se, että tekisimme enemmän niitä pienempiä ratkaisuja, joita me teemme jo nyt – geotermistä energiaa ja datakeskusten sekä muiden kaupungin hukkalämpöjen hyödyntämistä, sanoo johtaja  Maiju Westergren  Heleniltä.
 Helenin johtaja Maiju Westergren uskoo, että yhtiö voi saavuttaa vuodelle 2030 asetetun päästötavoitteen.  Ronnie Holmberg / Yle
 Helen seuraa tiiviisti myös  pienten ydinreaktoreiden kehitystä , mutta Westergren ei usko, että niistä on apua vielä vuoden 2030 tavoitteiden saavuttamisessa.
 Lisää aiheesta:
 Löytyykö hyisen meren syvänteistä puhtaampaa lämpöä? Tätä Helsinki tutkii nyt, lähdimme mukaan ulapalle laskemaan mittareita syvyyksiin
 Näin energiayhtiöt aikovat korvata ilmastonmuutosta kiihdyttävät polttoaineet – tarkoittaako muutos kaupunkilaisille isompaa lämmityslaskua?
 Puhtaampi maalämpö houkuttelee kaukolämmön kallistuessa, mutta sopiiko se juuri sinun taloyhtiöösi? Näillä nyrkkisäännöillä pääset jyvälle
 Lisäpainetta taloyhtiöille: Helsinki tulee ja soittaa ovikelloa, jos energiaremontti on tekemättä – ilmastotavoitetta ei saavuteta tänä vuonna
 Virossa suunnitellaan ydinvoimalaa 100 kilometrin päähän Helsingistä – Fortum: pienreaktoreita saattaa tulevaisuudessa tulla myös Suomeen
 Helsingin ytimeen povattiin ydinvoimalaa jo 1950-luvulla – onko uusillakaan kaavailuilla mitään mahdollisuuksia?

Helsinki haluaa hiilineutraaliksi viisi vuotta aiemmin eli 2030 – Grafiikka näyttää, miten kaupungin päästöt ovat muuttuneet vuosien varrella


Summary: Myös valtiovarainministeriön entinen budjettipäällikkö muistelee aikaa, jolloin poliisilta puuttui joka vuosi 35 miljoonaa markkaa. Tämän syksyn ihmettely poliisin rahoista onkin eduskunnassa uusintanäytös.

Ihmettely poliisin rahojen riittävyydestä käydään eduskunnassa liki joka syksy. Kysymys raikaa eduskunnan salissa lähes yhtä varmasti kuin räntäsade osuu Helsinkiin budjettipuheiden loppusuoralla joulukuussa.
 Näin on ollut jo viime vuosituhannella ja näin vaikuttaa yhä olevan. Puuttuva summakin on usein se sama 30–40 miljoonaa – markkoja tai euroja, vuosituhannesta riippuen.
 Esimerkiksi vuonna 1998 valtion kirstunvartija oli tuskastunut tuttuun aiheeseen. Valtionvarainministerinä oli tuolloin  Sauli Niinistö  (kok.). Taakse oli juuri jäänyt 1990-luvun alun lama.
 Marraskuu 1998: Miten turvataan, ettei ihmisten usko asioiden hoitoon järky?
 Käydäänpä eduskuntakeskustelu marraskuulta 1998 läpi puheenvuorojärjestyksessä.
 Niinistön oman puolueen kansanedustaja  Riitta Korhonen  (kok.) viittasi huumeiden käytön lisääntymiseen ja kysyi poliisista eduskunnan kyselytunnilla:
 – Mitä hallitus aikoo tehdä sen hyväksi, että sisäinen turvallisuutemme olisi vähintäänkin sillä tasolla, jolla se aikaisemmin on ollut, ja ihmisten usko asioitten hoitoon ei järkkyisi?
 Sisäministeri: Jos rahoihin on mahdollista jollain tavalla vaikuttaa
 Silloinen poliisista vastannut sisäministeri  Jan-Erik Enestam  (r.) vastasi:
 – Tällä hetkellä poliisin voimavaroista keskustellaan. Budjetti on eduskunnassa käsittelyssä, ja jos siihen on mahdollista jollain tavalla vaikuttaa, niin ainakin minä otan mielelläni ehdotuksia vastaan.
 Pöytäkirjasta on jälkikäteen vaikea tulkita tunnelmaa, sisälsikö Enestamin vastaus suoran kehotuksen eduskunnalle lisätä poliisin määrärahoja yli hallituksen esityksen vai oliko kommentti vain toteamus.
 Valtiovarainministeri Sauli Niinistö istuu  ministeriaitiossa eduskunnan täysistunnossa joulukuussa 1998. Samana syksynä eduskunta kävi samankaltaista keskustelua poliisin rahoista kuin nyt. Lehtikuva
 Valtiovarainministeri: Selvitys, mihin poliisin rahat ovat valuneet
 Valtiovarainministeri Sauli Niinistön kommentista eduskunnan kyselytunnilla voi arvailla, että sisäministerin sanat eivät ilmeisesti silloin ilahduttaneet.
 – Vaalien läheisyys ei taida vaivata pelkästään kansanedustajia. Mitä tulee poliisien määrärahoihin, esityshän perustuu hallituksen yksimieliseen budjettiesitykseen eduskunnalle.
 – Poliisien määrärahoissa on ollut sekavuutta. Ne tasokorotukset, joita minä olen tehnyt eräässä budjettiriihessä ja joita te olette tehneet täällä, eivät yksi toisensakaan jälkeen tehtyinä tunnu riittävän.
 Piipahdetaan hetkeksi tähän päivään.
 Viime viikolla valtiovarainministeri  Annika Saarikko  (kesk.) toivoi, että eduskunta vielä selvittäisi, minne poliisin rahat ovat menneet. Saarikko itse oli saanut selitykseksi poliisin kiinteistö- ja palkkakulut.
 Ja sitten takaisin menneeseen.
 Vuonna 1998 valtiovarainministeri Sauli Niinistö yritti selvittää poliisin rahojen käyttöä virkamiesten avulla.
 – Sen vuoksi olen asettanut virkamiehet kerta kaikkiaan selvittämään kysymyksen siitä, mihin poliisin rahat ovat valuneet, Niinistö kertoi eduskunnalle.
 Pöytäkirjan mukaan  Niinistöllä oli tuolloin toki myös ymmärrystä poliisia kohtaan.
 – Minusta kannattaisi tässä kyllä rehellisesti myös nähdä se, että sisäisen turvallisuuden kannalta kysymys ei ole pelkästään rahasta, vaan siitä vääristyneestä asenteesta, jolla Suomesta on tehty epätasapainoinen maa, jossa kriminaalipolitiikka on Euroopan lievin ja poliisin toimivaltuudet Euroopan heikoimmat, Sauli Niinistö arvioi.
 Mutta ei jupakka vielä tähän päättynyt.
 Kokoomus 1998: lisää rahaa poliisille 20–30 miljoonaa markkaa
 Viikko Sauli Niinistön sanojen jälkeen hallituspuolue kokoomuksen eduskuntaryhmä vaati poliisille lisää rahaa 20–30 miljoonaa markkaa. Kokoomus halusi aloittaa asiasta neuvottelut muiden hallitusryhmien kanssa.
 Säästöjä valtion menoista voisi etsiä tinkimällä eduskunnan lisärakennushankkeen määrärahoista,  raportoi Helsingin Sanomat  jutussaan.
 Valtiovarainministeri Niinistö: ei epäilystäkään poliisin määrärahatarpeesta
 Saman jutun mukaan myös valtiovarainministeri Sauli Niinistölle oli kirkastunut poliisin rahantarve.
 – "Se on nyt selvitetty", Niinistö sanoi eilen torstaina. Ministeri totesi, ettei hänellä "ole epäilystäkään poliisin määrärahatarpeesta",  Helsingin Sanomat kirjoitti .
 Selvitetty oli, mutta keskustelu poliisin rahoista vielä jatkui.
 Nimittäin eduskunta palasi poliisin rahoihin joulukuun alussa vuoden 1998 lisäbudjetin yhteydessä. Valtiovarainministeri Niinistö esitteli eduskunnalle poliisin paperia, miten määrärahat olivat kehittyneet. Arkistokuva tilanteesta on tämän jutun pääkuvana.
 Sauli Niinistö muistutti tuolloin, että poliisin käyttämät määrärahat olivat kasvaneet lähivuosina noin seitsemän prosenttia joka vuosi. Niinistö myös arveli, että poliisin määrärahojen korotukset olivat enemmän kuin laman jälkeen moni muu hallinnonala oli saanut.
 – Totta on, ettei seitsemän prosentin kasvu varmaan nyt ole niin valtavan suuri, mutta totta on myös se, että tuskin valtion käytetyistä rahoista löytyy kovinkaan monta sellaista pääluokkaa, joissa olisi kyetty yhtä paljon kasvattamaan menoja, samanaikaisesti kun budjettia kokonaisuutena on jouduttu jatkuvasti leikkaamaan, jotta korkomenoille jää tilaa, Niinistö  valisti kansanedustajia .
 Ex-budjettipäällikkö: Poliisilta puuttui joka vuosi 35 miljoonaa markkaa
 Valtiovarainministeriön entinen budjettipäällikkö  Timo Viherkenttä  muisteli eilen viestipalvelu Twitterissä, miten hänen budjettipäällikköaikanaan parikymmentä vuotta sitten poliisilta puuttui joka vuosi 35 miljoonaa markkaa.
 – Valtiovarainministeri kysyi kerran ystävällisesti sisäministeriltä, oliko tälle tullut neuvotteluun vahingossa mukaan edellisvuotiset paperit, Viherkenttä muisteli.
 Ylen tiedon mukaan kyseiset ministerit olivat juuri Sauli Niinistö ja Jan-Erik Enestam.
 Palataan nykypäivään: Taas kerran hallitus turvaa poliisin lisärahat
 Tänä vuonna niin valtiovarainministeri Annika Saarikko kuin pääministeri  Sanna Marinkin  (sd.)  ovat luvanneet , että poliisi saa haluamansa rahat.
 Pulma on, mistä rahat kaivetaan niin, ettei hallitus joudu rikkomaan valtion ensi vuoden budjetin menokehystä. Hallitus yrittää järjestää rahat joko lisätalousarviossa tai ensi vuoden budjettiehdotuksen täydennyksessä.
 Pääministeri Sanna Marin (vas.) ja valtiovarainministeri Annika Saarikko lupasivat tiistaina eduskunnan budjettikeskustelussa, että poliisi saa tarvittavat lisärahat siihen, ettei poliisien määrä vähene. Jani Saikko / Yle
 Perinteisesti kansanedustajat lisäävät joulun alla hallituksen budjettiesitykseen menoja joitakin kymmeniä miljoonia euroja ennen budjetin hyväksymistä.
 Viime vuonna tuo eduskunnan valtion menoihin lisäämä määrä oli 40 miljoonaa euroa. Näitä rahoja on annettu esimerkiksi teiden korjausvelan vähentämiseen tai kansalaisjärjestöjen toimintaan. Summa on muuten samaa suuruusluokkaa kuin poliisin kaipaamat rahat.
 Näitä rahoja kutsutaan useilla nimillä. Yksi nimistä on "joululahjarahat".
 Hallitus yrittää siis löytää poliisille uutta rahaa, mutta niin ettei lisärahoja tarvitsisi maksaa näistä joululahjarahoista.
 Voit keskustella poliisin määrärahoista perjantaihin 1.10. 2021 kello 23 asti. Napauta keskustele-painiketta jutun jälkeen.
 Katso lisää:
 Poliiseja saatetaan yhä vähentää – rikosoikeuden professori ihmettelee luottamuspulaa poliisijohdon ja ministerien välillä
 Pääministeri Marin puolusti budjettiesitystä tasapainoiseksi – Kokoomus uhkasi välikysymyksellä poliisien määrärahoista, hallitus turvaa rahoituksen lisäbudjetista
 Poliisi elää jo nyt yli varojensa ja budjettiriihestä on tulossa lisää kylmää vettä niskaan – selvitimme, mihin poliisi määrärahat käyttää
 Eduskunnan pöytäkirja, suullinen kyselytunti 19.11. 1998
 Eduskunnan pöytäkirja, hallituksen esitys vuoden 1998 toiseksi lisätalousarvioksi 2.12. 1998.

Poliisilta on puuttunut 30 miljoonaa miltei joka vuosi –  Sauli Niinistökin ihmetteli valtiovarainministerinä jo 1998, minne rahat valuvat


Summary: Uusi Michelin-tähti on kirkas, mutta mitä se vaatii ja mitä se tuo? TV1:n Ykkösaamun vieraana on ravintoloitsija, keittiömestari Kim Mikkola.

Ravintola-ala on kärsinyt koronasta. Nyt rajoituksia poistetaan, mutta ei vielä kokonaan ravitsemusliikkeiltä. Miten alan selviytymistä ja tulevaisuutta katsoo Michelin-tähdellä palkitun helsinkiläisen Inarin keittiömestari Kim Mikkola?
 Tunnustus ja korkea arvostus eivät välttämättä tuo keittiölle suurta rahaa. Millainen on gourmet-ravintolan menestysresepti?
 Ravintolat kärsivät työvoimapulasta. Mistä se johtuu? Huippukeittiöt ovat usein miesvaltaisia ja hierarkisia; tarvitaanko niihin oma Me too -liike?
 TV1:n Ykkösaamun vieraana lauantaina 2.10. kello 10.05 on ravintoloitsija, keittiömestari Kim Mikkola. Seija Vaaherkumpu haastattelee.
 Mikkolalle voi lähettää kysymyksiä osoitteella tv1.ykkosaamu@yle.fi tai alla olevalla lomakkeella.

Kim Mikkola Ykkösaamun vieraaksi - mitä haluat kysyä keittiömestarilta?


Summary: Rivitaloyhtiö haastoi Pälkäneen kunnan oikeuteen vahingonkorvauksista. Asia on ollut useita vuosia julkisuudessa, koska rivitalon eläkeikäiset asukkaat käytännössä menettivät vajoamisessa omaisuutensa ja kotinsa. Käräjäoikeuden mukaan vaatimukset ehtivät vanhentua.

PIrkanmaan käräjäoikeus on antanut ratkaisun Pälkäneen vajoavaa rivitaloa koskevassa asiassa.
 Käräjäoikeuden mukaan asiassa jäi näyttämättä, että kunta olisi menetellyt huolimattomasti. Asukkaiden oikeus vaatia vahingonkorvausta ehti käräjäoikeuden mukan vanhentua.
 Asia on ollut useita vuosia julkisuudessa, koska rivitalon eläkeikäiset asukkaat käytännössä menettivät vajoamisessa omaisuutensa ja kotinsa. Nyt he käräjäoikeuden mukaan joutuvat suorittamaan lisäksi Pälkäneen kunnalle oikeudenkäyntikulujen korvauksena lähes 22 000 euroa. Käräjäoikeus alensi kuluja puoleen
 Rivitaloyhtiö vaati oikeudessa Pälkäneen kunnalta ympäristövahinkolain mukaisia vahingonkorvauksia. Taloyhtiö vaati Pälkäneen kunnan lunastamaan kiinteistön tai maksamaan korvauksia yhteensä 600 000 euroa.
 Pitkä kiista
 Tontilla oli aiemmin ollut soramonttu , joka täytettiin soran oton päätyttyä muun muassa kannoilla sekä puutarha- ja teollisuusjätteillä. Paikalle rakennettiin neljä huoneistoa käsittävä rivitalo vuonna 1988.
 Vuosien kuluessa eloperäinen jäte lahosi ja rivitalon alla oleva maa vajosi. Asuntojen seiniin alkoi tulla halkeamia. Talo on halkeillut monin paikoin, koska se on vuosien kuluessa vajonnut pahasti.
 Kaikki asukkaat ovat joutuneet häädön uhalla vuosia sitten jättämään kotinsa.
 Kunnan rakennus- ja ympäristöjaosto asetti vuonna 2018 rakennuksen käyttökieltoon. Viimeinen asukas velvoitettiin häädön ohella rakennuksesta pois kesällä 2019.
 Matias Väänänen / Yle
 Rvitalossa asui kuusi eläkeikäistä ihmistä. Asian selvittäminen ja neuvotteleminen on ollut taloyhtiön mukaan asukkaille äärimmäisen raskasta.
 Yle kertoi valmisteluistunnosta keväältä , että rivitalon entiselle asukkalle  Sakari Jauhiaiselle  ja hänen vaimolleen rivitalon huono kunto tuli yllätyksenä pian asunnon hankinnan jälkeen. Naapuri näytti, millaisia vaurioita toisessa rivitalon asunnossa oli. Esimerkiksi lattian ja ulkoseinän välissä oli viiden sentin rako.
 – Silloin meillä silmät aukesivat, että minkä me olemme ostaneet. Yritimme purkaa kauppaa, mutta sehän ei onnistunut, Jauhiainen sanoi.
 Kunta kiisti oikeudessa
 Kunta  kiisti oikeudessa korvausvelvollisuutensa. Kunnan mukaan vaatimukset ovat vanhentuneita ja perusteettomia.
 Kunta katsoo, että paikka soveltui kaavoitukseen ja rakentamiseen, mutta rakennuksen perustukset vain tehtiin väärin. Kunnan mukaan ennen rakentamista tehdyissä pohjatutkimuksissa tehtiin virhe, josta kunta ei ole vastuussa.
 Tuomio ei ole lainvoimainen eli siitä voi valittaa hovioikeuteen.
 Lue lisää:
 Asukkaat häädettiin vajoavasta rivitalosta runsaat kolme vuotta sitten: korvauskiistan käsittely alkoi viimein oikeudessa
 Jätemaan päälle rakennettu rivitalo vajoaa ja vanhat asukkaat häädettiin Pälkäneellä: Nyt asia menee oikeuteen
 Asukkaat häädettiin vajoavasta rivitalosta runsaat kolme vuotta sitten: korvauskiistan käsittely alkoi viimein oikeudessa
 Vajoava rivitalo menee käyttökieltoon Pälkäneellä – Osa valtuutetuista haluaa auttaa asukkaita
 Jätemaan päälle rakennettu rivitalo vajoaa Pälkäneellä: "Kun vanhat ihmiset menettävät asuntonsa, se on surkeinta, mitä voi tapahtua"
 Jätemaan päälle rakennettu rivitalo vajoaa, vanhat asukkaat häädettiin Pälkäneellä – tästä tapauksessa on kyse, pääkäsittely alkaa tänään

Eläkeläiset menettivät kotinsa ja omaisuutensa, kun talo alkoi vajota: Nyt he joutuvat maksamaan myös kunnan oikeudenkäyntikuluja


Summary: Potilasvakuutuskeskuksen selvitystyö paljasti, että diagnoosin ja hoidon viivästyminen on yhä useamman potilasvahingon takana. Monet tapauksista liittyvät päivystyspoliklinikoihin.

Suomessa tehdään vuosittain noin 9 000 potilasvahinkoilmoitusta. Ratkaistuista ilmoituksista noin joka neljäs johtaa potilaalle maksettavaan korvaukseen.
 Valtaosa korvatuista vahingoista on niin sanottuja hoitovahinkoja, eli aiheutunut vahinko olisi pitänyt voida välttää, jos olisi toimittu toisella tavalla.
 Potilasvakuutuskeskus on käynyt käsityönä läpi vanhoja aineistoja, jolloin tilastoista on paljastunut yllättävä tieto: jopa joka neljäs korvattava potilasvahinko johtuu joko viivästyneestä diagnoosista tai hoidon viivästymisestä – tai molemmista.
 "Viiveestä johtuvat vahingot pitäisi pystyä välttämään"
 Potilasvakuutuskeskuksen potilasturvallisuuslääkäri  Maiju Welling  on löydöstä huolestunut.
 – Tällaiset viiveet ovat potilasvahinkoja, jotka pitäisi pystyä välttämään.
 Potilasvakuutuskeskuksen mukaan tilanne on viime vuosina pahentunut. Vuosina 2007–2008 viivästynyt diagnoosi tai hoito oli syynä yhteensä 938 korvattuun vahinkoon. Vuosina 2017–2018 tästä syystä korvattujen vahinkojen määrä oli noussut jo 1 140:een.
 Potilasturvallisuuslääkäri Maiju Wellingin mielestä terveydenhoidossa voisi ottaa turvallisuuden osalta oppia ilmailualalta. Antti Karhunen / Yle
 Yleisimmin korvattu murtumia
 Lukumääräisesti suurimmat viivästysten vuoksi korvatut vahingot ovat viime vuosina olleet sormien murtumia, välilevytyriä ja sydäninfarkteja.
 Wellingin mukaan suuri osa tapauksista on liittynyt päivystykseen. Tyypillisiä tapauksia ovat tällöin olleet murtumien sekä lihas- ja jännevaivojen diagnoosiviiveet.
 – Meillä on monesti uran alkuvaiheessa olevia terveydenhuollon ammattilaisia työskentelemässä päivystyspisteissä ja työtä tehdään sellaisina vuorokaudenaikoina, jolloin ei aina ole riittävää senioritukea ympärillä, Welling selittää.
 Koulutus, koulutus, koulutus
 KYSin Rankakeskuksen selkäkirurgin  Jarkko Halmeen  mielestä viivästysten syynä eivät ole suinkaan lääkäreiden kiireet vaan tietämättömyys.
 – Kyse on ehkä koulutuksen puutteesta ja kyvyttömyydestä tunnistaa potilaan oireita, joiden takana voi olla vakaviakin syitä.
 Halmeen mukaan lääkärillä pitää olla jo alusta lähtien halu oppia uutta. Lääkärin on toisin sanoen jatkuvasti hakeuduttava koulutustilaisuuksiin, mihin myös työnantajan pitäisi häntä kannustaa.
 – Jos hän ei itse halua, niin häntä pitää vähän tyrkyttää sinne, Halme virnistää.
 Selkäkirurgi Jarkko Halmeen mielestä potilasvahinkojen syynä voi usein olla lääkärin tietämättömyys.  Antti Karhunen / Yle
 Turvallisuus keskiöön myös terveydenhoidossa
 Potilasturvallisuuslääkäri Maiju Welling näkee asiassa myös yleisemmän ongelman. Hänen mielestään turvallisuus ei ole terveydenhoidossa mikään prioriteetti, toisin kuin vaikkapa ilmailualalla.
 – Ilmailussa turvallisuus on kaiken toiminnan keskiössä, ja koko toimintakulttuuri on rakentunut sille. Terveydenhuollossa potilasturvallisuuteen ja turvallisuuskulttuuriin on alettu tietoisesti panostaa vasta viime vuosikymmeninä.
 Arviot Suomen potilasturvallisuuden tasosta perustuvat suurelta osin kansainvälisiin tutkimuksiin, joiden mukaan yksi potilas kymmenestä kokee hoitovirheen, yksi sadasta vakavan hoitovirheen, ja yksi potilas tuhannesta kuolee hoitovirheen seurauksena.
 THL on aiemmin arvioinut, että Suomessa kuolee hoitovirheiden vuoksi vuosittain 700–1 700 ihmistä. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Hoitovirheisiin kuolee vuosittain jopa yli tuhat ihmistä
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) on aiemmin arvioinut, että Suomessa kuolee hoitovirheisiin 700–1 700 henkilöä vuodessa. Wellingin mukaan määrä ei tämänhetkisen tutkimuksen mukaan olisi ihan näin suuri.
 – Terveydenhuolto tappaa ja vahingoittaa ihmisiä turhaan. Ei tarkoituksellisesti, mutta meillä ei ole vielä riittävää ymmärrystä, tahtotilaa ja kunnianhimoa siihen, että terveydenhuollosta tehtäisiin niin turvallinen kuin mahdollista, Welling sanoo.
 Hänen mielestään jokaisesta terveydenhuollon ammattilaisesta pitäisikin tehdä turvallisuuden ammattilainen.
 – Siihen on vielä matkaa, hän toteaa.
 Lue myös:
 Potilasvahinkoraportti: Kokonaiskuva koronaan liittyvistä potilasvahingoista nähdään vasta vuosien kuluttua
 Kuopiolainen rouva sai toisen potilaan lääkkeet ja oli kuolla – terveydenhuollossa tapahtuu kymmeniätuhansia lääkevirheitä joka vuosi

Potilasvahingon syynä yhä useammin hoidon viivästyminen – Potilasturvallisuuslääkäri: ”Terveydenhuolto tappaa ja vahingoittaa ihmisiä turhaan”


Summary: Voittaja Tuomas A. Laitinen käyttää teoksissaan muun muassa videota, ääntä, lasia, algoritmeja sekä kemiallisia prosesseja. AVEK-palkinnon arvo on 15 000 euroa.

Audiovisuaalisen kulttuurin edistämiskeskus (AVEK)

Tuomas A. Laitinen  (s. 1976) palasi eilen Sloveniasta, missä hänen videoteoksensa on esillä museossa. Lähes parin vuoden koronatauon jälkeen Laitisesta oli mukava päästä paikan päälle katsomaan, millaisessa tilassa oma teos on.
 – Oli virkistävää tavata taas ihmisiä ja museoväkeä.
 Hyviä uutisia on muitakin: Laitinen on valittu tämän vuoden AVEK-palkinnon voittajaksi. Kopioston osana toimiva, audiovisuaalista kulttuuria tukeva AVEK myöntää 15 000 euron suuruisen palkinnon vuosittain tunnustuksena luovasta työstä.
 Laitisen taidetta ei ole helppo määritellä. Materiaaleina hän käyttää lähes kaikkea maan ja taivaan väliltä: videota, lasia, ääntä, algoritmeja, kemiallisia prosesseja. Kaiken höystää filosofinen lähestyminen taiteeseen.
 Laitinen itse määrittelee monikerroksista taidettaan näin:
 – Tällä hetkellä tärkeimmältä tuntuu symbioottinen prosessi. Se miten eri elämänmuodot kohtaavat.
 Slovenian lisäksi Laitisen taidetta on tällä hetkellä esillä myös New Yorkissa. Siellä olevassa yksityisnäyttelyssä on teoksia, jotka ovat saaneet innoituksensa mustekaloista. Laitista kiinnostaa eri elämänmuotojen tutkiminen.
 – Haluan tutkia ja ymmärtää, millaista on muiden eliöiden oleminen maailmassa.
 Usein ajatukset johtavat toiseen. Mustekaloihin perehtyessään Laitinen kiinnostui meristä ja syventyi sitä kautta entistä syvemmälle ympäristökysymyksiin.
 Lasi on tärkeä materiaali
 Tänä vuonna AVEK-palkinnon voittajan valitsi italialainen  Paolo Bertolin , joka vaikuttaa Venetsian elokuvajuhlien ohjelmakuraattorina. Häneen teki vaikutuksen Laitisen taiteen yllätyksellisyys.
 – Hänen monimuotoinen tuotantonsa on yhtä lailla arvoituksellista ja paljastavaa, ajankohtaista ja ajatonta. Se myös esittää taiteilijan tilojen, esineiden ja kuvien luojana, joka peilaa maailman tilaa muuttaen sen kuitenkin joksikin muuksi, lähes houreiseksi, Bertolin perustelee valintaansa tiedotteessa.
 Laitisella on ollut yksityisnäyttelyjä muun muassa Emmassa ja Helsinki Contemporary -taidegalleriassa. Lisäksi Laitisen teoksia on ollut esillä muun muassa Kiasmassa, Sydneyn Biennaalissa ja Helsinki Biennaalissa.
 Hiljattain päättyneessä Helsinki Biennaalissa Laitiselta oli nähtävillä työ  ΨZone . Helsingin Vallisaaren holvimaisessa tilassa oli esillä lasiveistoksia, videota ja ääntä.
 – Tässä teoksessa tärkeää oli kehollisuus, miten taiteen voi tuntea. Halusin luoda tilaan hengittävän ekosysteemin.
 Lasi on ollut jo pitkään tärkeä materiaali Laitisen taiteessa.
 – Lasi on olennainen elementti tieteen historiassa. Sen avulla on voitu nähdä erittäin lähelle ja kauas.
 Tuomas A. Laitisen ΨZone-teos Helsinki Biennaalissa. Ensimmäistä kertaa järjestetty taidetapahtuma päättyi viime viikonloppuna . HAM/ Maija Toivanen
 Seuraavaksi Laitinen työstää musiikkia. Taiteilija julkaisee loppuvuonna ensimmäisen sooloalbuminsa. Musiikki on sävelletty jatkumona Helsinki Biennaalin teokselle. Laitisen musiikille ei löydy sopivaa tyylilajia, mutta hän itse kuvailee tulevaa levyään näin.
 – Se on ikään kuin keskiaikaista musiikkia avaruusaluksella. Jonkinlaista ambientmusiikkia.
 Laitinen on iloinen, että kokeileva ja monimuotoinen taide saa tunnustusta. AVEK-palkintorahat hän aikoo käyttää taiteen tekemiseen.
 Lue lisää:
 Helsinki Biennaali on menestys: Vallisaaressa kävijöitä jo 75 000 – järjestäjä pahoittelee ruuhkaa, mutta iloitsee nykytaiteen uudesta yleisöstä
 Kuusi vinkkiä Helsinki Biennaaliin: lintudisko ja lahoavien puiden äänet ovat saarikävelyn erikoisimpia teoksia

Suomen tärkeimmän mediataiteen palkinnon voittajaa kiinnostaa elämän monimuotoisuus – teoksia ovat innoittaneet muun muassa mustekalat


Summary: Kymijoen vesi on puhdistunut tasaisesti viimeisten vuosikymmenien aikana. Vedenlaadun parantumisen yhtenä syynä on se, että teollisuuden ja kotitalouksien jätevesiä pääsee jokeen aiempaa vähemmän.

Kymijoen vedenlaatu on jatkanut parantumistaan.
 Hyvistä tuloksista kertoo Kymijoen vesi ja ympäristö -yhdistys, joka on tutkinut joen tilaa 1960-luvulta asti. Yhdistyksen viimeisin julkaisu tutkii Kymijokea vuosilta 2011–2019.
 Joen puhdistuminen näkyy muun muassa rehevöitymisen vähentymisenä. Vesi ei ole enää yhtä sameaa kuin aikaisempina vuosina.
 – Kymijoen vesi on kirkkaampaa, jos verrataan vaikkapa Turun Aurajokeen, sanoo yhdistyksentutkija  Henna Nakari.
 Vedenlaatu on parantunut merkittävästi viimeisten 50 vuoden aikana. Kiivainta puhdistuminen oli 1980- ja 90-luvuilla.
 Vedenlaadun parantumisen merkittävimpänä syynä on se, että teollisuuden ja kotitalouksien jätevesiä pääsee jokeen aiempaa vähemmän. Tämä johtuu kehittyneistä likaveden puhdistusjärjestelmistä.
 Kymijoen vesi ja ympäristö -yhdistyksentutkija  Marja Anttila-Huhtinen  arvioi, että vedenlaatu joessa oli huonoimmillaan 60- ja 70-luvuilla.
 – Tuolloin vedessä on lillunut jätelauttoja ja joki on haissut pahalle, Huhtinen sanoo.
 Puhadas vesi tarjoaa kodin uusille hyönteislajeille
 Veden tasainen puhdistuminen on lisännyt eri hyönteislajien määrää Kymijoella. Tällä hetkellä joen alueelta löytyy noin 250 eri surviaissääskilajia.
 Erityisesti joen pohjan puhtaus on suosii sääskilajeja. Nuoret sääskentoukat uivat pohjaan ja koteloituvat sinne. Kuoriuduttuaan ne nousevat pintaan ja lähtevät lentoon.
 Tutkija Marja Anttila-Huhtinen kertoo, että joen nykyinen puhdas vesi, vaihteleva virtaus, sekä pohjan pinta tarjoavat selviytymismahdollisuuden harvinaisillekin lajeille.
 Esimerkiksi päivänkorento Kymisurviaisen ( Ephemera lineata ) esiintyminen rajoittuu Suomessa lähes pelkästään Kymijoen alueelle.
 – Kymijoen ollessa heikoimmassa tilassaan tätä lajia ei esiintynyt täällä varmasti, Anttila-Huhtinen sanoo.
 Harvinaisen korentolajin lisäksi vuonna 2011 Kymijoen alaosan virtapaikoilta löytyi kolme uutta vesiperhoslajia  Oecetis tripunctata ,  Setodespunctata  ja  Ceraclea riparia .
 Näitä lajeja ei ollut aiemmin tavattu Suomessa. Näitä vesiperhoslajeja ei ole tavattu muualla Suomessa kuin Kymijokessa.

Kirkas ja puhdas vesi houkutteli useita Suomessa tuntemattomia vesiperhoslajia Kymijoelle – vielä 40 vuotta sitten joessa lillui jätelauttoja


Varsinais-Suomen käräjäoikeus on tuominnut turkulaismiehen neljän vuoden ja yhden kuukauden ehdottomaan vankeusrangaistukseen useista huumausainerikoksista. Mies passitetaan kärsimään rangaistusta Turun vankilaan.
 Lisäksi myynnistä saatu taloudellinen hyöty tuomitaan valtiolle menetetyksi.
 Syyttäjä vaati miehelle noin kuuden vuoden ehdotonta vankeusrangaistusta useasta törkeästä huumausainerikoksesta, huumausainerikoksesta ja ampuma-aserikoksesta. Mies on perussuomalaisten kansanedustajan  Riikka Slunga-Poutsalon  poika. Slunga-Poutsalo  kommentoi poikansa rikosepäilyjä  viime viikolla Twitterissä.
 Haastehakemuksen mukaan 27-vuotiaan miehen epäillään tilanneen Hollannista vuosien 2019–2020 aikana yhteensä yli kilon amfetamiinia sekä pienempiä määriä muita huumeita ja myyneen niitä Tor-verkossa. Lisäksi syytetty piti asunnossaan laitonta kaasupistoolia ja patruunoita. Turkulaismiehen asunnosta takavarikoitiin poliisitutkinnan aikana myös huumausaineiden pakkaamiseen ja lähettämiseen tarkoitettuja materiaaleja ja muistiinpanoja.
 Epäilty on tunnustanut esitutkinnassa tilanneensa huumeita Hollannista ja myyneensä niitä.
 Varsinais-Suomen käräjäoikeuden torstaina antama tuomio ei ole lainvoimainen.

Oikeus tuomitsi kansanedustaja Riikka Slunga-Poutsalon pojan yli neljän vuoden vankeuteen – tilasi Hollannista huumeita ja pakkasi niitä myyntiin asunnossaan