Summary: Puolustus on esittänyt hovioikeudessa uusina todisteina Aarnion ja hänen vaimonsa kalenterimerkintöjä vuodelta 2003. Aarnion mukaan hän oli väitettyjen tapahtumien aikaan muun muassa lapsensa jalkapallokisoissa.

Helsingin huumepoliisin entinen päällikkö  Jari Aarnio  esitteli maanantaina omia ja vaimonsa kalenterimerkintöjä vuodelta 2003 Vuosaaren palkkamurhan hovioikeuskäsittelyssä.
 Puolustuksen mukaan kalenterimerkinnät osoittavat, ettei syyttäjän aikajana jutussa voi pitää paikkaansa. Esimerkiksi murhaa edeltävällä viikolla Aarnio esitutkinnan mukaan tapasi useana päivänä "Saaraa", jonka asunnossa murha sittemmin tapahtui.
 Aarnio esitteli käsinkirjoitettuja merkintöjä, joiden mukaan hän oli yhtenä päivistä etätöissä kotona ja toisena viemässä lastaan lääkäriin.
 – Myös 19. lokakuuta ymmärsin syyttäjän puheista, että olisin ollut (Saaran) seurassa. Oli viikonloppu ja vapaapäivä, ja Helsingissä oli HJK:n taitokisat, olin pojan kanssa siellä, Aarnio sanoi.
 Aarnion puolustus toi kalenterit hovioikeuteen uusina todisteina. Aarnion asianajajan  Riitta Leppiniemen  mukaan ne olivat aiemmin olleet takavarikossa.
 "Mitä ihmeen väliintuloa olisi vielä voinut olla?"
 Käräjäoikeus tuomitsi viime vuonna Aarnion elinkautiseen liki 20 vuotta sitten tehdystä murhasta. Aarnio vaatii hovioikeudessa murhasyytteen hylkäämistä.
 Aarnion ei syytetä osallistuneen uhrin, ruotsalais-turkkilaisen ammattirikollisen  Volkan Ünsalin  surmaamiseen. Murhasta on aiemmin tuomittu elinkautisiin vankeusrangaistuksiin neljä miestä, joista kolme murhasi uhrin asunnossa Helsingin Vuosaaressa baari-illan jatkoilla lokakuussa 2003, ja neljäs, ruotsalaismies, oli murhan tilaaja.
 Käräjäoikeuden mukaan Aarnio syyllistyi murhaan epävarsinaisena laiminlyöntirikoksena. Tiivistetysti se tarkoittaa, että Aarnio ei oikeuden mukaan pyrkinyt estämään murhahanketta, vaikka poliisina tiesi siitä etukäteen ja olisi vastuuasemansa perusteella ollut sen velvollinen estämään. Epävarsinaisesta laiminlyöntirikoksesta ei ole Suomessa aiemmin langetettu murhatuomiota.
 Aarnion puolustuksen mukaan Aarniolla ei ollut henkirikoksesta yksityiskohtaista etukäteistietoa, vaan pelkkä "heikko huhu", jonka kaltaisia huumepoliisille kantautui usein, ja joiden perusteella toimiminen olisi ollut puolustuksen mukaan jopa vaarallista.
 Aarnio myös kyseenalaisti, kuinka paljon poliisin väliintulolla olisi voitu saavuttaa.
 – Eikö tässä ollut aika runsaasti näkyvää väliintuloa, jos väitetään, että (epäiltyjä) oli K-Raudassa kameramies kuvaamassa. Samaan aikaan he olivat itse varmoja, että ovat puhelinkuuntelussa. Mitä ihmeen väliintuloa olisi voinut vielä olla? Tässähän poliisi oli koko ajan iholla, muttei se vaikuttanut näiden henkilöiden rikolliseen tekemiseen juuri mitenkään, Aarnio sanoi.
 Aarnio: Vilhunen kertoi, että KRP halusi minut
 Syyttäjät ovat sanoneet, että "tulosajattelustaan tunnettu" Aarnio olisi voinut estää murhan, mutta antoi sen sijaan henkirikoksen tapahtua ja otti kunniaa sen ratkaisemisesta. Aarnio kiisti väitteen.
 – Pitäisin sitä kyllä aika kehnona motiivina. Olin lähdössä vuorotteluvapaalle, olin koko ajan poissa töistä, en osallistunut tutkintaan enkä mitään. Edes teoriassa ei olisi ollut mahdollista saada tällaista sulkaa hattuun, Aarnio sanoi.
 Murhasta on syytteessä myös entinen jengipomo  Keijo Vilhunen , jota syytetään osallistumisesta murhan järjestelyihin.
 United Brotherhoodin entinen johtohahmo on kiistänyt syytteen ja sanonut yrittäneensä estää henkirikoksen kertomalla siitä Aarniolle. Vilhusen mukaan hän oli vuonna 2003 Helsingin huumepoliisin tietolähde ja välitti tiedot murhahankkeesta Aarniolle ajatellen, että tämä puuttuisi asiaan.
 Käräjäoikeudessa Vilhusen murhasyyte kaatui, hovissa syyttäjä vaatii tälle edelleen elinkautista vankeustuomiota.
 Aarnion puolustus kiinnitti maanantaina huomiota Vilhusen muuttuneisiin kertomuksiin esitutkinnan aikana. Aarnion mukaan Vilhunen kertoi hänelle poliisikuulusteluista vuonna 2015, kun molemmat istuivat murhan vuoksi tutkintavankeudessa samalla osastolla Vantaan vankilassa.
 – Hän sanoi minulle, että yritti ensin kertoa, että oli antanut poliisille tietoja sitten, kun murha oli jo tapahtunut. Se ei sitten hänen kertomansa mukaan ollut oikein hyvä asia hänen kannaltaan ja olisi parempi, että hän kertoisi antaneensa tietoja ennen (murhaa), Aarnio sanoi.
 Aarnion mukaan Vilhunen myös kertoi, ettei itse ole tutkinnan tärkein kohde.
 – Hän kertoi, että ei ne KRP:n kaverit ole hänestä kiinnostuneita, vaan minusta. Että ne haluavat minut, Aarnio sanoi.
 Aarnion mukaan Vilhunen on liioitellut yhteydenpitoaan Aarnioon ennen murhaa ja toisaalta vähätellyt omaa painoarvoaan rikollisten keskuudessa.
 Vilhusen mukaan miehet soittelivat ja tapasivat usein. Aarnio sanoi, että tapasi Vilhusta vain harvoin ja muuten kommunikointi hoidettiin tekstiviesteillä, jotka Vilhunen lähetti eri poliiseilla kiertäneeseen yhteyspuhelimeen.
 – Ja hän ei todella ole ollut mikään tavallinen rivimies. Mitä hän on edustanut, hän on aina ollut sen kerhon, järjestön, porukan ykkösmies. Se tarkoittaa, että ilman hänen hyväksyntäänsä asioita ei tapahdu, Aarnio sanoi.
 Aarniolla ja Vilhusella aiempaa rikoshistoriaa
 Nykyään 64-vuotias Aarnio toimi Helsingin huumepoliisin päällikkönä vuodesta 1999 vuoteen 2013, jolloin hänet otettiin kiinni ja pidätettiin virasta. Hänet on sittemmin tuomittu useista rikoksista.
 Aarniolla ja Vilhusella on myös aiempaa yhteistä rikoshistoriaa. Heidät on muun muassa tuomittu 2010-luvulla rikoskumppaneina kymmenen vuoden vankeusrangaistuksiin niin kutsutussa huumetynnyrijutussa, jossa Suomeen tuotiin satoja kiloja hasista.
 Vuosaaren palkkamurhan hovioikeuskäsittelyssä Aarnion puolustuksen toissijainen vaatimus on, että rikosnimike on muutettava avunannoksi tappoon. Joka tapauksessa puolustus vaatii, että seuraamusta tulisi alentaa elinkautisen sijaan määräaikaiseksi vankeusrangaistukseksi, joka olisi enimmillään kahden vuoden lisärangaistus Aarniolle aiemmin muista rikoksista tuomitun vankeuden päälle.
 Hovioikeuden käsittely jatkuu marraskuun alkupuolelle asti.
 Oikeus on aiemmin katsonut, että Vuosaaren palkkamurha liittyi Tukholman Arlandan lentokentällä vuonna 2002 tehtyyn arvokuljetusryöstöön.
 Volkan Ünsalin isä on kertonut Ünsalin vieneen yli kaksi miljoonaa kruunua ryöstösaaliista ja häipyneen Turkkiin. Ünsal myös kertoi ryöstöstä poliisille ja pääsi todistajansuojeluohjelmaan, josta hän irrottautui ennen kuolemaansa. Palkkamurhasta aiemmin tuomituista neljästä miehestä yksi on kertonut olleensa Arlandan ryöstön suunnittelija.
 20.09.2021 klo 19.03 Jutun otsikossa Jari Aarnion titteli on muutettu.
 Lue myös:
 Hovioikeus pui Jari Aarnion murhatuomiota – syyttäjän mukaan elinkautisen saanut ex-poliisipäällikkö hyötyi siitä, että ei estänyt murhaa
 Jari Aarnio on syyllinen murhaan – käräjäoikeus tuomitsi ex-poliisipomon elinkautiseen ja vapautti rikollispomon 17 vuoden takaisesta teosta

Palkkamurhasta valittanut huumepoliisin entinen päällikkö Jari Aarnio kiistää osuutensa murhaan: "Olin pojan jalkapallokisoissa"


Summary: Australia ilmoitti yllättäen hankkivansa Yhdysvalloilta ja Britannialta ydinkäyttöisiä sukellusveneitä. Samalla kaatui Ranskan kanssa tehty sopimus dieselkäyttöisistä sukellusveneistä.

Australia ilmoitti viime viikolla tehneensä Yhdysvaltojen ja Britannian kanssa sopimuksen kahdeksan ydinsukellusveneen hankkimisesta. Päätös hypätä ydinsukellusvenemaiden joukkoon johtuu varautumisesta Kiinan uhkaa vastaan.
 Tekniset syyt puolsivat Australian päätöstä hylätä sen Ranskan kanssa tekemä sopimus 12 dieselkäyttöisestä sukellusveneestä. Listasimme mitä etuja ydinsukellusveneistä Australialle on.
 Pitkä toiminta-aika sukelluksissa
 Ydinsukellusveneiden suurin etu on niiden pitkä toiminta-aika sukelluksissa. Tämän takia niitä on myös vaikeampaa havaita.
 Ydinsukellusveneillä voidaan olla hyvin pitkiä aikoja pinnan alla, koska akkuja ei tarvitse ladata ydinkäyttöisyyden takia. Polttoaine riittää käytännössä koko sukellusveneen toiminta-ajaksi eli noin 30 vuodeksi.
 Sen sijaan dieselkäyttöisen sukellusveneen on käytävä säännöllisesti pinnassa lataamassa akkuja, joita se käyttää sukelluksissa ollessaan voimanlähteenä. Dieselkäyttöisten sukellusveneiden toimintasäde on avomerellä huomattavasti lyhyempi.
 Ydinpolttoaineella toimivia sukellusveneitä on käytettävä satamissa lähinnä vain ylläpidon, tarvikkeiden ja miehistön huollon takia.
 – Ydinkäyttöinen sukellusvene pystyy toimimaan veden alla periaatteessa niin kauan kuin sen henkilöstöllä riittää hengitysilmaa, ruokaa ja he kestävät veden alla olemista, toteaa merisotaopin pääopettaja, komentaja  Iiro Penttilä  Maanpuolustuskorkeakoulusta.
 – Puhutaan operaatiosta riippuen jopa kuukausista veden alla.
 Presidentti Joe Biden ilmoitti viime keskiviikkona Yhdysvaltojen toimittavan Australialle sukellusveneteknologiaa. Australian pääministeri Scott Morrison (keskellä) ja Britannian pääministeri Boris Johnson osallistuivat tiedotustilaisuuteen etäyhteyden välityksellä.  AOP
 Lisää nopeutta ja kokoa
 Ydinsukellusveneet ovat selvästi dieselkäyttöisiä nopeampia, mikä on Australian tapauksessa tärkeää. Australian ainoa sukellusvenetukikohta sijaitsee mantereen länsiosassa kaukana sukellusveneiden toiminta-alueista muun muassa Intian valtameren itäosassa ja Etelä-Kiinan merellä.
 Ydinsukellusveneiden suurempi koko mahdollistaa kattavamman ase- ja tarvikearsenaalin kuljettamisen.
 Dieselkäyttöisen sukellusveneen pienempi koko puolestaan mahdollistaa toiminnan myös matalammissa vesissä.
 Akkuja käyttäessään dieselsukellusveneet ovat hiljaisempia, mutta säännölliset nousut pintaan aiheuttavat meteliä. Dieselillä kulkiessaan niiden ajoääni on kovempi kuin ydinsukellusveneiden.
 Yhdysvaltojen lentotukialus kuvattuna Etelä-Kiinan merellä helmikuussa. Kiistelty Etelä-Kiinan meri on yksi alueista, joilla Australia voi hyötyä ydinsukellusveneistä.   AOP
 Ohjukset kylkiäisenä
 Osana sukellusvenesopimusta Australia hankkii pitkän kantaman amerikkalaisia Tomahawk-ohjuksia, joita voidaan ampua sukellusveneistä ja laivaston aluksista.
 Tomahawkit kantavat tuhansien kilometrien päähän ja lisäävät Australian kapasiteettia iskeä kohteisiin Kiinassa. Tämä on tärkeää myös Yhdysvalloille ja sen liittolaisille, joilla ei ole alueella yhtä paljon sotilaallista voimaa kuin Kiinalla.
 – Tomahawk-ohjusten myötä Yhdysvalloilla on tarjota monta muutakin vaihtoehtoa aseistukseen, komentaja Iiro Penttilä toteaa.
 Kuinka merkittävä arsenaali kahdeksan ydinsukellusvenettä on Kiinaa vastaan?
 – Kyllä se on merkittävä suorituskyky. Ne soveltuvat hyvin maa-ammuntakyvyn lisäksi tiedusteluun ja valvontaan.
 Australia on painottanut, ettei sen ydinsukellusveneitä varusteta ydinaseilla. Penttilä arvioi, ettei ydinsukellusveneiden hankinta ole askel ydinaseiden suuntaan.
 – Ydinkäyttöinen sukellusvene on loogisempi vaihtoehto ydinaseilla varustettavaksi, mutta en näe, että nämä liittyisivät toisiinsa. Se, että sukellusvene on ydinkäyttöinen, ei vie sitä ydinaseistuksen suuntaan.
 Millaisen sukellusveneen Australia saa?
 Australian uusien sukellusveneiden tyyppi ei ole selvillä, mutta esimerkiksi  The Guardianin mukaan  se voi olla Yhdysvaltojen uusin ydinsukellusvene, Virginia-luokan sukellusvene.
 Niissä on voimanlähteenä yksi ydinreaktori ja ne kulkevat yli 25 solmun eli yli 45 kilometrin tuntinopeudella. Reaktoria ei tarvitse täyttää uudelleen sen 30 vuoden elinkaaren aikana. Virginia-luokan sukellusvene painaa 7 700 tonnia ja on 115 metriä pitkä. Miehistöä on yli sata ja upseereita 15.
 Oli sukellusveneen tyyppi mikä tahansa, Australian mukaan sukellusveneet rakennetaan Adelaidessa.
 Australian pääministeri Scott Morrison vieraili Australian sukellusvenetukikohdassa Garden Islandilla lokakuussa 2019.  Richard Wainwright / EPA
 Vaikeuksiakin voi olla luvassa
 Ydinsukellusveneiden huolto on dieselillä toimivia sukellusveneitä monimutkaisempaa.
 Australiassa tätä vaikeuttaa se, ettei maalla ole oma ydinteollisuutta. Australialta puuttuu ydinsukellusveneissä tarvittava infrastruktuuri, satamat ja asiantuntemus. Yhdysvallat kuitenkin todennäköisesti tarjoaa huollossa apuaan osana sopimusta.
 Australian pääministerin  Scott Morrisonin  mukaan ensimmäinen ydinsukellusvene valmistuu vuoteen 2040 mennessä. Tämän kaltaiset hankkeet kuitenkin myöhästyvät usein alkuperäisestä aikataulustaan.
 Aluksen valmistuessa Australiasta tulee seitsemäs maa, jolla on ydinsukellusveneitä.
 Tällä hetkellä ydinsukellusveneitä on Yhdysvalloilla (68 kappaletta), Venäjällä (29), Kiinalla (12), Britannialla (11), Ranskalla (8) ja Intialla (1).
 Ranska syyttää Australiaa petturuudesta
 Australia sopi Ranskan kanssa 12 sukellusveneen hankkimisesta viisi vuotta sitten. Sopimuksen arvo oli 56 miljardia euroa. Ranska oli tarjoutunut muuntamaan sopimuksen sukellusveneet ydinkäyttöisiksi.
 Ranska raivostui siitä, että Australia hylkäsi sopimuksen. Australian pääministeri Scott Morrison torjui Ranskan syytökset valehtelemisesta ja sanoi  kertoneensa sopimukseen liittyvistä ongelmista  jo kuukausia sitten.
 Morrisonin mukaan ydinkäyttöiset sukellusveneet ovat Australialle tänä päivänä parempi vaihtoehto verrattuna viiden vuoden takaiseen tilanteeseen. Australian kuusi nykyistä dieselkäyttöistä sukellusvenettä taas ovat vanhenemassa.
 Australian Yhdysvaltojen ja Britannian kanssa solmiman sopimuksen arvo on noin 77 miljardia euroa.
 Lisää aiheesta:
 Analyysi: Ranska raivostui, kun Yhdysvallat "torpedoi" sen sopimuksen Australian kanssa – Euroopan tylyllä sivuuttamisella voi olla isot seuraukset
 Suurvaltakamppailu Kiinan kanssa kiristyi jälleen – USA solmi sotilaallisen yhteistyösopimuksen Australian ja Britannian kanssa
 Sukellusvenekiistasta diplomaattinen soppa – Australian mukaan kyseessä oli strateginen päätös, Ranska puhuu selkäänpuukotuksesta
 Lähteenä käytetty:
 Financial Times: The nuclear technology behind Australia’s Aukus submarine deal (englanniksi)
 The Guardian: What are nuclear-powered submarines, anyway? A guide to Australia’s looming military addition

Miksi ydinvoimalla kulkevat sukellusveneet ovat dieselaluksia parempia? Australian kohua herättäneelle vaihtopäätökselle on useita teknisiä perusteluja


Summary: Yeboyah käsittelee musiikissaan isoja teemoja kuten rasismia ja naisten oikeuksia. Julkisuudessa hänestä voi syntyä ärhäkkä kuva, mutta räppäri uskoo, että niin kävisi, vaikka hän olisi hiljaa.

Räppäri  Yeboyah  on vihainen. Hän sanoo, että hänellä on siihen kaikki oikeus, sillä maailma kohtelee ihmisiä epätasa-arvoisesti.
 – Kaikki sodat, ihmisarvonrikkomukset, jatkuva orjuus ja ilmastonmuutos. Miksi päättäjiä ei kiinnosta ja miksi muutos on niin hidasta.
 – Täällä on niin paljon asioita, joita mun pää ei vaan ymmärrä. Voisimme tehdä tämän jutun hyvin. Voisimme syödä hedelmiä ja asioita luonnosta, mitkä on meille tarkoitettu, mutta täällä me leikimme luottokorteillamme.
 Yeboyah, oikealta nimeltään Rebekka Kuukka, haluaa nostaa esiin musiikissaan yhteiskunnallisia asioita. Se on 25-vuotiaan artistin mielestä loistanut poissaolollaan suomalaisessa räpissä.
 Perjantaina julkaistulla esikoislevyllä,  Perhosefekti , hän käsittelee muun muassa rasismia, naisten oikeuksia ja ilmastonmuutosta.
 – Haluan tärisyttää ja ärsyttää sekä laittaa ihmiset miettimään.
 – Mielestäni on tärkeää käydä keskustelua vaikeistakin aiheista. Päästä niissä eteenpäin ja löytää yhteisymmärrystä. Tärkeätä olisi myös kuunnella ihmisiä, sanoo räppäri Yeboyah. Antti Haanpää / Yle
 Yhteisön tuella artistiksi
 Rebekka Kuukka vietti onnellisen lapsuuden Helsingin Ruoholahdessa. Hänen mielestään paikka oli hyvä ympäristö kasvaa, sillä siellä asui paljon erilaisia ihmisiä, jotka tulivat erilaisista lähtökohdista.
 Hän harrasti aktiivisesti kaikenlaista kulttuuria. Hän tanssi, näytteli, kävi kuorosssa ja soitti klassista pianoa ja kannelta.
 Tässä kaikessa häntä tuki äiti  Raakel Kuukka , joka on kuvataiteilija ja valokuvaaja. Lapsi sai ilmaista itseään ja kokeilla asioita.
 Vaikka musiikki oli iso osa Kuukan elämää pienestä pitäen, hän uskalsi vain haaveilla artistin urasta. Unelma jopa särkyi välillä, kun hän ei saanut tukea opettajaltaan musiikkiluokalla. Hän vaihtoi koulua ja lopetti pianonsoiton.
 Ilo musiikkiin palasi dj-hommien kautta. Hän tapasi myös amerikkalaisen hiphop-artisti  Princess Nokian  vuonna 2017, ja tämä rohkaisi suomalaista artistin uralle. Pian ilmestyi Yeboyahin ensimmäinen kappale  Broflake , joka on feministinen kannanotto liikaa tilaa ottavia miehiä kohtaan.
 – Minussa on aina ollut joku positiivinen voima. En ole koskaan ajatellut asioista melankolisesti tai lannistuneesti, sanoo räppäri Yeboyah. Antti Haanpää / Yle
 Samaan aikaan ilmestyi  Koko Hubaran  kirja  Ruskeat tytöt . Sen avulla Yeboyah pääsi osaksi yhteisöä, jolla on samanlaisia kokemuksia siitä, millaista on elää Suomessa, kun ihonvärin takia tulee usein kohdatuksi vaikkapa maahanmuutajataustaisena tai ulkomaalaisena.
 – Kipuilin pitkään sen kanssa, että kukaan ei tukenut minua tai uskonut minuun, koska olen keskeneräinen. Tämä yhteisö on ollut todella tärkeä, koska siellä minulle sanottiin, että pystyt siihen.
 Keskustelua rasismista
 "Palottelen sut kirveel mun takaboxiin
 joku huutaa mulle Hakaniemen toril.
 Jengi kattoo maahan ja kävelee mun ohi."
 Näin Yeboyah riimittelee omakohtaisista kokemuksistaan kappaleella  Mitä tarviit  (2021).
 Räppärin mukaan hän haluaa herättää keskustelua siitä, että rasismi koskettaa meidän kaikkien elämää.
 Hän on halunnut tuoda Suomi-räppiin takaisin yhteiskunnallista keskustelua, joka siitä on puuttunut. Yeboyahin mukaan se on kuitenkin olennainen osa räp-kulttuuria sen alkuajoista lähtien. Yhdysvalloissa nuoret mustat ovat purkaneet räppiin tuntojaan kohtaamistaan vääryyksistä.
 – Suomessa räp on enemmän hauskanpitoa tai rahan tavoittelua. Ei ole ollut tarvetta tuoda esiin sitä, että tulee huonommasta asemasta tai yhteiskuntaluokasta.
 – Suomi-räpin melankolia ja valkoisen miehen kärsimys ei ole ollut minulle samaistuttavaa. Miksi täällä ei ole hyvää meininkiä ja silti puhuttaisiin tärkeistä asioista. Se on ollut minulle aina räpin ydin, sanoo räppäri Yeboyah. Antti Haanpää / Yle
 Alkuvuodesta Yeboyah nosti esiin Suomi-räpin rasistiset lyriikat Instagram-postauksessaan. Yhtenä esimerkkinä olivat räppäri  Pyhimyksen  vanhat kappaleet, joissa käytetään rasistista n-sanaa. Aiheesta virisi vilkas keskustelu, jonka myötä vanhoja kappaleita poistettiin suoratoistopalvelu Spotifysta.
 Yeboyah kuitenkin yllättyi saamastaan vastaanotosta.
 – Iso Suomi-räpin fanikunta hyökkäsi järkyttävillä sähköpostiviesteillä ja uhkauksilla minua vastaan. Haluan, että kaikki ymmärtävät, ettei näistä asioista puhuminen ole hauskaa tai että tekisin sitä maineen tai rahan takia. Päinvastoin siinä menettää työmahdollisuuksia, kun vähemmistön edustajana puhuu näistä asioista.
 Räppäri hämmästelee myös sitä, että julkisuudessa sanottiin hänen aloittaneen keskustelun Suomi-räpin rasismista. Samaa keskustelua on hänen mukaansa käyty jo vuosikausia.
 – Siinä tapahtui myös paljon väärinkäsityksiä. Fokus meni vääriin paikkoihin kuten, että saako valkoiset räpätä, vaikka sellaisesta ei ikinä puhuttu.
 Yeboyah on iloinen, että suomalainen musiikkikenttä on aiempaa monikulttuurisempi ja erilaiset äänet pääsevät kuulluksi.
 – Täällä on jo seuraavia tyyppejä, joiden ei tarvitse käydä näitä keskusteluja. Joku musta mimmi vaan tekee musaa ja jengi tykkää. Ei tarvitse olla millään tavalla poliittinen, vaikka puhuu omasta elämästään. Sellainen unelma minulla on.
 Suuntaviivoja Tarot-korteista
 Yeboyah on uranuurtaja suomalaisessa musiikkikentässä. Hän on tasoittanut tietä niin naisräppäreille kuin afrosuomalaisillekin.
 Rooli ei ole kuitenkaan helppo. Räppäri tietää, että hänestä tulee ärhäkkä kuva, kun hän nostaa vielä esiin yhteiskunnan ongelmia.
 – Minusta olisi tullut ärhäkkä kuva, vaikka olisin täysin hiljaa. Olen musta nainen ja olen uhkaava, vaikka kävelen kadulla. Minua on pidetty pienestä asti liian äänekkäänä ja kovana. Mua ei kiinnosta, mitä muut kelaa.
 Toisaalta vaikeista asioista julkisesti puhuminen on ollut räppärille myös uuvuttavaa.
 – Jos en puhuisi, niin se olisi vielä uuvuttavampaa.
 Vaikeimpina hetkinä hän on vaipunut synkkiin ajatuksiin. Silloin hän on saanut tukea omalta yhteisöltään ja kavereiltaan.
 – Välillä vaikeista asioista julkisesti puhuminen on haastavaa. Silloin täytyy soittaa kaverille ja puhua asiasta, niin sitten ei tunnukaan enää niin pahalta, sanoo räppäri Yeboyah.  Antti Haanpää / Yle
 Yeboyah hakee vastapainoa yhteiskunnallisten vääryyksien käsittelemiselle Tarot-korteista ja horoskoopeista, joista hän on ollut kiinnostunut lapsesta lähtien.
 Ne edustavat hänelle tietynlaista hengellisyyttä, sillä ne voivat antaa suuntaa, vinkkejä ja motivaatiota elämään.
 Toissa vuonna hän nosti Tarot-pakasta tasapainon kortin, josta hän kertoo  Onnellinen taas  -nimisessä kappaleessa.
 – Pidin hauskaa, bailasin ja olin villi. Samalla pidin huolta itsestäni. Urheilin, söin hyvin ja luin. Se oli tosi tasapainoinen vuosi.
 Tälle vuodelle hän nosti paholaisen kortin, joka tarkoittaa artistin mukaan omien rajojen asettamista ja oman energian puhdistamista.
 – Tuntuu, että nyt on käynnissä horoskooppien, astrologian ja Tarot-korttien buumi. Jengi hakee niistä varmaan pehmeyttä elämään.
 Voimaa yksin olemisesta
 Yeboyahin elämä on ollut uuden albumin julkaisemisen tiimoilta kiireistä. Musiikin lisäksi hän vetää YleX:llä musiikin erikoisohjelmaa  Yeboyah, Renaz ja Wekesa  yhdessä  Renaz Ebrahimin  ja  Sophia Wekesan  kanssa.
 Korona-aika on tehnyt artistille hyvää. Hän on pystynyt tekemään musiikkia rauhassa.
 Hän on myös harjoitellut olemaan yksin ja kirjoitti siitä myös pari kappaletta esikoislevylleen.
 – Olen aina tykännyt olla seurassa. Nyt minun on pitänyt opetella, että myös yksin on kivaa.
 – Haluan oppia itsekuria ja kärsivällisyyttä. Haluan olla myös mahdollisimman rehellinen ihmissuhteissa ja vaalia välitöntä rakkautta, sanoo räppäri Yeboyah. Antti Haanpää / Yle
 Lue myös:
 Raptähti Yeboyah: "Ei voi kuvata, miten tärkeä on päästä bailaamaan" – Koronatappioista huolimatta Jukolassa ja Simerockissa "pidetään kovat bileet"
 Räp-artisti Uniikki poisti saamelaisia halventaneen musiikkivideon Youtubesta: "Se oli aikansa elänyt"
 Räp-musiikki on miesvaltaista, ja sitä korjaamaan pidettiin Helsingissä kaksi toisenlaista leiriä: "Hyvää naisräppäriä on vaikea hyväksyä"
 Rap-artisti Yeboyah kaipaa alalleen Suomessa kantaaottavuutta: "Perustavanlaatuinen ydin rapissa ja hiphopissa on rasisminvastaisuus"
 Räppäri Yeboyah julistaa uudella EP:llään olevansa luonnonlapsi ja kaurahiutalepaketin Elovena – "Tältä Suomi näyttää oikeasti"

Yeboyah kritisoi n-sanan käyttöä räpissä, sitten sähköposti täyttyi vihasta – "Työmahdollisuuksia menettää, kun vähemmistön edustajana puhuu näistä asioista"


Summary: Sokea mies, joka ei halunnut nähdä Titanicia -elokuva kertoo aggressiivista MS-tautia sairastavasta miehestä. Samaa tautia sairastava nelikko piti elokuvasta, mutta muistuttavat, että aina MS-tauti ei ole niin raju kuin elokuvassa.

Ahdistava, hauska, jännittävä. Muun muassa näillä sanoilla  Auli Klade ,  Johanna Kuusela ,  Anne Beresford  ja  Tarja Määttänen  kuvailivat  Sokea mies, joka ei halunnut nähdä Titanicia  -elokuvaa.
 Jokaisella heistä on henkilökohtaista tarttumapintaa elokuvan päähenkilöön. He nimittäin kaikki sairastavat samaa sairautta: MS-tautia.
 Elokuvassa sairaus on vienyt päähenkilö Jaakon näön ja hän istuu pyörätuolissa. Mies lähtee yksin junalla toiselle paikkakunnalle tapaamaan naista, johon hän on tutustunut netin kautta ja rakastunut.
 Elokuvan nähneet Klade, Kuusela, Beresford ja Määttänen ovat kaikki samaa mieltä siitä, että se oli loistava. Päällimmäisenä elokuvasta jäivät mieleen elämänmyönteisyys ja musta huumori. Nämä ovat myös ominaisuuksia, joita naisten mukaan MS-tautia sairastaessa tarvitaan.
 – Sairaudelle pitää nauraa päin naamaa, Beresford kiteyttää.
 Toisten avun varassa
 Toisten avun varassa oleminen oli elokuvan päähenkilö Jaakolle vaikeaa ja sitä se on välillä myös elokuvan katsoneelle Anne Beresfordille. Hän sairastui MS-tautiin 16-vuotiaana, ja silloin hänen pahin pelkonsa oli, että joutuisi toisten autettavaksi.
 – MS-piireissä on vahvasti se ajatus, että ei tarvitse auttaa. Mutta miksi ei? Ei ole periksi antamista, jos pyytää apua. Silloin säästää omia voimia johonkin paljon tärkeämpään.
 Aina Beresfordkaan ei halua kaikkeen apua ja saattaa silloin tokaista: "Ei tarvitse auttaa, anna vammaisen selviytyä".
 – Se on sitä viljelemääni mustaa huumoria, Beresford naurahtaa.
 Samaistumispintaa elokuvassa toi myös päähenkilön vaikeudet pyörätuolin kanssa ja halu itsenäisyyteen omasta rajoittuneisuudesta huolimatta. Tarja Määttänen kertoo, että pyörätuolilla kaatuminen on hänellekin tuttua. Kuten myös matkustaminen itsekseen. Kerran hän matkusti junalla yksin niin, että hänellä oli mukanaan pieni kokoon taitettava mopo.
 – Se oli minulle suuri voitto. Moponi kanssa pystyin olemaan vapaa. Siihen minä samaistuin myös elokuvassa.
 Elokuva ei anna koko kuvaa MS-taudista
 Elokuvan päähenkilö Jaakko sairastaa MS-taudin aggressiivista muotoa. MS-tauteja on erilaisia. Suurta osaa niistä voidaan hoitaa tai hidastaa, vaikka ei parantaa.
 Anne Beresford pelkää, että joku vasta tautiin sairastunut voi elokuvan nähtyään ajatella, että MS-tauti vie aina kävelykyvyn ja näön.
 – Todellisuudessa vain pieni prosentti MS-tautiin sairastuneista on aggressiivinen tautimuoto. Monilla muilla taudinkuva on enemmänkin aaltoileva.
 MS-tautia ei useinkaan näe päällepäin. Valtaosa MS-tautia sairastavista näyttää Johanna Kuuselan mukaan terveiltä ja hyvinvoivilta, vaikka erilaisia sairauden aiheuttamia oireita toki on. Esimerkiksi MS-tautiin kuuluva uupumus on sellainen, jota ei näe päällepäin.
 Sokea mies joka ei halunnut nähdä Titanicia  ei ole perinteinen vaikeuksien kautta voittoon -tarina. Siitä Tarja Määttänen on iloinen.
 – En halua lukea enää yhdistyslehtiä, koska olen totaalisen kyllästynyt sankaritarinoihin. Ne eivät ole minun tarinoita.
 Myönteisyys oli kuitenkin se, joka Johanna Kuuselan mielestä loisti läpi koko elokuvan. Tapa, jolla elokuva oli kuvattu, keräsi myös kiitosta.
 – Kamera oli tarkentunut vain päähenkilöön, joten oli pakko keskittyä vain hänen tunnetiloihinsa ja siihen, mitä hän ajatteli. Ja samalla pinnistellä ja kuunnella, mitä ympärillä tapahtuu, kun ei näe mitään.
 Millaisia ajatuksia juttu herätti? Keskustele aiheesta tiistaihin kello 23:een saakka.
 Lue myös:   MS-tauti vei näyttelijä Petri Poikolaiselta työn, näön ja liikuntakyvyn – sitten sairaus toi hänelle elämänsä roolin

Neljä MS-tautia sairastavaa katsoi uutuuselokuvan, jonka päähenkilöön he samaistuivat – "Sairaudelle pitää nauraa päin naamaa"


Summary: Koronapassi on vaihtoehto rajoituksille. Esimerkiksi ravintolat, yleisö- ja kulttuuritapahtumat voivat vaatia yli 12-vuotiailta asiakkailtaan passin käyttöä, jos alueella on voimassa rajoituksia. Käyttö voi lopulta tosin olla vähäistä rajoitusten purkamisen takia.

Hallitus päättää kauan odotetusta koronapassista ylimääräisessä valtioneuvoston istunnossa tiistaina.
 Ylen tietojen mukaan koronapassi voidaan vaatia kaikilta yli 12-vuotiailta. Passia voivat käyttää yksityiset yritykset, jos alueella on voimassa rajoituksia.
 Esimerkiksi ravintolat, yleisö- ja kulttuuritapahtumat sekä harrastusten järjestäjät voivat vaatia asiakkailtaan passin käyttöä.
 Ideana on se, että koronapassi on vaihtoehto rajoitustoimille.
 Käytännössä Omakannassa oleva EU:n koronatodistus toimii koronapassina. Kannasta löytyy todistus täydestä koronarokotussarjasta, todistus sairastetusta koronasta tai merkintä negatiivisesta koronatestituloksesta.
 Koronapassin merkitys saattaa jäädä lopulta vähäiseksi. Hallitus on luvannut purkaa rajoituksia jo lokakuun aikana, kunhan tavoiteltu 80 prosentin rokotekattavuus saavutetaan.
 Koronapassi voi tuoda helpotusta, jos epidemiatilanne heikkenee jälleen ja rajoituksia joudutaan ottamaan uudestaan käyttöön.
 Tapahtuman järjestäjä voi lukea sovelluksella todistuksen QR-koodin puhelimen näytöltä tai paperista, ja asiakas saisi merkinnän hyväksytty tai hylätty. Asiakkaan henkilö- tai terveystiedot eivät näy yritykselle. Antti Kolppo / Yle
 Alaikäisten testaus ilmaista, muut maksavat itse
 Esityksen mukaan alaikäisten eli 12–17-vuotiaiden testaaminen on maksutonta julkisella puolella. Muut maksavat  testaamisen itse  tai ottavat vaadittavat rokotteet.
 Ylelle kerrotaan, että koronapassin ensisijainen tehtävä on avata tapahtumia turvallisesti, ei nostaa rokotekattavuutta. Kuitenkin kaikkia, jotka tällä hetkellä voivat ottaa rokotteet, kannustetaan ottamaan ne.
 Koronapassi lisätään  tartuntatautilain 58 pykälään , jossa määritellään laajaan tartuntavaaraan liittyvät toimenpiteet. Kohdassa on myös muita vuoden loppuun voimassa olevia väliaikaisia koronasäädöksiä.
 Yritykset voivat joko käyttää koronapassia tai noudattaa toiminnassaan kyseisellä alueella voimassaolevia ravintola-,  turvaväli - tai asiakasmäärärajoituksia.
 Laissa olevia hygieniamääräyksiä- ja ohjeistuksia on noudatettava aina. Koronapassia ei voida käyttää, mikäli yrityksen tilat joudutaan kokonaan sulkemaan.
 Koronapassin käyttö on rajattu vain yksityisiin yrityksiin, koska ketään ei voi estää pääsemästä julkisiin palveluihin, kuten kirjastoihin, museoihin tai uimahalleihin. Tästä olisi koitunut perustuslaillisia ongelmia.
 Viivästyneestä passista piti antaa esitys jo syyskuun puolivälissä. Eduskuntakäsittely vie aikaa, joten voi olla, että käyttöönotto tapahtuu vasta lokakuun puolivälissä.
 Suomi ei tee toistaiseksi muutoksia maahantulokäytäntöihin. Venäläisiä matkustajia passitarkastuksessa Helsinki-Vantaan lentoasemalla. Jani Saikko / Yle
 Maahantuloon ei toistaiseksi muutoksia
 Hallitus antaa samalla myös esityksen maahantulon terveysturvallisuudesta, koska lain voimassaolo päättyy lokakuun puolivälissä.
 Nykyisiin rajakäytäntöihin  ei olla tekemässä vielä muutoksia vaan niiden voimassaoloa jatketaan vuoden loppuun.
 Riskimaista matkustavan ei tarvitse mennä Suomessa koronatestiin, jos hänellä on todistus täydestä rokotussarjasta tai todistus 6 kuukauden sisään sairastetusta koronataudista. Muissa tapauksissa testaus on pakollista.
 Hallitus on linjannut päivitetyssä  koronastrategiassaan , että rajaturvallisuustoimia jatketaan ainakin siihen asti, kunnes 80 prosentin rokotekattavuus saavutetaan.
 Euroopan maat rajoittavat edelleen  Suomen tavoin matkustamista. Matkustajamäärät ovat tämän takia olleet entiseen verrattuna vähäisiä, mutta piristymään päin.
 Voit keskustella aiheesta tiistaihin kello 23 asti.
 Lue lisää:
 Koronapassi saa rokotettujen elämän näyttämään liki normaalilta monessa EU-maassa – rokottamattomia odottaa jatkuva testirumba
 Italiassa vaaditaan koronapassia kaikilta työntekijöiltä  – Ranskassa rokotukset pakollisia terveydenhoidossa
 Ulkomaanmatkoille kovaa kysyntää ja kotimaan vuokramökit menevät kuumille kiville – kotimaan hotellivarauksissa matkaa vuoteen 2019
 Tanska luopui viimeisistäkin koronarajoituksista: Kööpenhaminassa järjestetään huomenna 50 000 katsojan loppuunmyyty konsertti

Tällainen on viivästynyt koronapassi: Alaikäisten testaaminen ilmaista, muut maksavat itse, käyttö rajattu yrityksiin


Summary: Vladimir Putinin hallinto valmistautui Venäjän vaaleihin iskemällä oppositioon ja riippumattomaan mediaan. Tutkivalle toimittajalle Roman Aninille tämä tiesi maanpakoon lähtemistä.

Elokuun lopulla toimittaja  Roman Anin  sai uutisen, jota hän osasi odottaa.
 Venäjän oikeusministeriö ilmoitti pitävänsä venäläistä tutkivan  journalismin sivustoa iStoriesin  "ulkomaisena agenttina". Anin on iStoriesin perustaja ja kansainvälisesti tunnetuimpia venäläisiä toimittajia.
 – Olin ylpeä. Juhlimme juomalla samppanjaa. Venäjällä ei ole enää yhtään riippumatonta mediaa, jota ei olisi julistettu ulkomaiseksi agentiksi. Tämä on lista Venäjän parhaista toimittajista ja medioista, Roman Anin sanoo Ylen MOT-toimituksen haastattelussa.
 Listalla on jo kymmeniä toimittajia ja medioita.  Ulkomaisen agentin statuksen  on voinut saada esimerkiksi sen takia, että media on saanut rahoitusta ulkomailta.
 Jatkossa kaikissa iStoriesin jutuissa on kerrottava, että sen julkaisija on "ulkomainen agentti". Yleisö pitää sitä Aninin mukaan lähinnä laadun takeena.
 MOT-toimitus haastatteli Roman Aninia Latviassa, jossa hän oli työmatkalla, kun tieto agenttilistalle joutumisesta tuli. Anin on päättänyt olla palaamatta Moskovaan.
 Syyskuun aikana Anin on auttanut iStoriesin työntekijöitä pois Venäjältä. Mutta vainoa se ei välttämättä lopeta.
 – FSB (Venäjän turvallisuuspalvelu) on pysäyttänyt rajalla tyttöystäväni ja kuulustellut häntä. Tiedän, että he ovat harkinneet myös vanhempieni puhelimen kuuntelemista, Anin sanoo.
 "Mieti kahdesti, haluatko olla toimittaja"
 Roman Anin on vasta 34-vuotias, mutta erittäin kokenut toimittaja. Hän työskenteli yli vuosikymmenen tunnetussa venäläisessä Novaja Gazeta -lehdessä, jota Anin nimittää kuin "toiseksi kodikseen".
 Hän jätti lehden aloittaessaan opiskelun Stanfordin yliopistossa Yhdysvalloissa. Venäjälle palattuaan Anin perusti iStories -lehden yhdessä tuttujen kollegojensa kanssa.
 IStories on toiminut vasta vähän yli vuoden ajan, mutta silti lehti on tehnyt useita paljastusjuttuja Venäjän korruptiosta. Lehden nimi on lyhenne sanoista " Important Stories " eli tärkeitä tarinoita.
 Sen julkaisemissa  jutuissa on käsitelty muun  muassa Putinin sisäpiiriin kuuluneita henkilöitä ja FSB:n johtajien toimintaa.
 – Kun iStoriesiin tulee uusi toimittaja, sanon ensimmäiseksi, että "mieti kahdesti, tai kaksitoista kertaa, haluatko tätä. Riski sille, että sinut nimetään ulkomaiseksi agentiksi, on suuri. Ja kannat sitä leimaa siihen asti kunnes Vladimir Putin kuolee."
 FSB rynni Aninin kotiin
 Huhtikuun 9. päivän iltana Venäjän turvallisuuspalvelu FSB ja poliisi tekivät kotietsinnän Roman Aninin kotiin ja iStoriesin tiloihin.
 Anin osasi odottaa FSB:tä.
 – Olen oppinut elämään sen tiedon kanssa, että joku päivä he tulevat. Me kaikki elämme [riippumattomat toimittajat] tämän pelon kanssa, Anin sanoo.
 Virallinen syy kotietsintään oli artikkeli, jonka Anin julkaisi viisi vuotta sitten työskennellessään vielä Novaja Gazetassa. Se käsitteli Putinin lähipiiriin  kuuluvan liikemies  Igor Setšinin  ja tämän vaimon omistamaa luksusjahtia.
 Artikkelilla Aninin väitetään loukanneen Setšinin perheen yksityisyyden suojaa.
 – Uskon, että todellinen syy [kotietsintään] oli tarkoitus selvittää tietolähteeni ja päästä siten uhkailemaan heitä. Olimme juuri julkaisseet tutkivan jutun Putinin vävystä, Anin kertoo.
 Anin vietiin kuulusteltavaksi, mutta yllättäen hän sai poistua poliisiasemalta vielä saman yön aikana. FSB:stä hän ei kuitenkaan ole päässyt eroon.
 Tutkivaan journalismiin erikoistunut venäläinen julkaisu iStories on luokiteltu "ulkomaiseksi agentiksi". Kuvassa keskellä on iStoriesin perustaja Roman Anin. Istories
 "FSB tietää kyllä missä olen"
 Ylen MOT-toimitus tarjosi Aninille mahdollisuuden tehdä haastattelun salaisessa paikassa turvallisuussyistä johtuen.
 Aninin kieltäytyi piilottelemasta. Tämä ei johtunut siitä, etteikö Aninia pelottaisi.
 – Totta kai pelkään. Pelko on terve reaktio. Se kertoo, että olet vaarassa. Pelon kanssa pitää oppia vain elämään.
 Nuori mutta kokenut tutkiva toimittaja Roman Anin on 34-vuotias venäläinen tutkiva toimittaja. Hän oli pitkään töissä tunnetussa venäläisessä Novaja Gazeta -lehdessä. Vähän yli vuosi sitten Roman Anin perusti yhdessä kollegojensa kanssa uuden tutkivaan journalismiin keskittyneen verkkojulkaisun iStoriesin. Elokuussa 2021 Venäjän oikeusministeriö lisäsi iStoriesin ulkomaisten agenttien listalle. Roman Anin on voittanut useita journalismipalkintoja. Hän on tunnettu erityisesti korruptiopaljastuksistaan.
 Anin ei halunnut peitellä oleskeluaan Latvian pääkaupungissa Riiassa, koska se olisi hänen mukaansa turhaa.
 – Minun pitää raportoida Venäjän oikeusministeriölle joka ainoa rupla, jonka käytän ruokaan, kaljaan, koulutukseen tai mihin tahansa muuhun. FSB tietää kyllä missä olen, Anin sanoo.
 – Venäjällä toimittajilla ei ole mitään yksityiselämää. FSB saa käyttöönsä helposti kaikki haluamansa tiedot minusta.
 Vaatimus rahojen käytön raportoinnista liittyy päätökseen julistaa iStories ulkomaiseksi agentiksi.
 Venäläisestä matkapuhelinnumerostaan Anin ei soita arkaluontoisia puheluita tai lähetä muita kuin arkipäiväisiä viestejä, koska hän olettaa FSB:n kuuntelevan puhelinta. Sähköpostiviestinsä hän lähettää salattuna eli käyttää kryptaamista.
 "He pelkäävät menettävänsä valtansa"
 Vladimir Putinin tukipuolue Yhtenäinen Venäjä näyttää voittavan viime viikonloppuna pidetyt duuman vaalit selvästi. Mistään todellisista vaaleista ei kuitenkaan ollut kyse.
 Opposition edustajian ehdokkuudet estettiin ja vaalivilppiepäilyjä  raportoitiin tuhansittain . Kyse oli pikemminkin näytelmästä, jossa esitettiin vaaleja.
 Putinin hallinto alkoi määrätietoisesti  valmistautua vaaleihin jo alkuvuodesta  iskemällä muun muassa riippumatonta mediaa vastaan.
 – He myrkyttävät poliittiset vastustajansa tai heittävät heidät vankilaan. He eivät halua mitään riippumatonta, oli kyse sitten mediasta, poliitikoista tai oikeuslaitoksesta, Anin sanoo.
 Aninin mielestä Putinin sisäpiiri on muuttunut "vanhaksi ja vainoharhaiseksi".
 – He pelkäävät menettävänsä kansalaisten tuen ja valtansa, mikä on aiheellista. Venäjä on köyhtyvä maa, jossa hinnat nousevat ja palkat laskevat. Totuutta ei saa kertoa. Jopa meidän tapainen pieni media on uhka heille pysyä vallassa ikuisesti.
 Kotiinpaluusta ei tietoa
 Roman Anin ei tiedä, koska hän voi palata kotiinsa Moskovaan. Hän kertoo rakastavansa kotimaataan. Haastattelun jälkeen hän alkaa kysellä suomalaisista saunoista, ja vertailee niitä "banjaan" eli venäläiseen kansansaunaan.
 Anin kertoo suunnittelevansa muuttoa Ukrainan pääkaupunkiin Kiovaan. Työtään toimittajana hän ei aio lopettaa.
 – Niin kauan kuin olen vapaa, voin tehdä jotain hyvää kotimaalleni. Ja mielestäni juttujen julkaisu on hyväksi Venäjälle. Tiedän, että Venäjän viranomaiset tekevät kaikkensa vaientaakseen meidät. Mutta niin kauan kuin se ei onnistu, me jatkamme.
 Anin pitää kuitenkin mahdollisena, että Kreml saa tahtonsa läpi ja iStories joudutaan lopettamaan.
 – Voi olla, että joudun vielä vaihtamaan ammattia. Osaan koodata, osaan ajaa autoa. Jalkapalloilijaa minusta ei enää voi tulla loukkaantumisten ja leikkausten takia, Anin sanoo.
 Lue myös :

Turvallisuuspalvelun ratsia, mustalle listalle joutuminen ja maanpako eivät vaientaneet venäläistoimittajaa – "Pelon kanssa pitää oppia elämään"


Summary: Eduskunnan ulkoasiainvaliokunnassa Venäjän vaaleja on seurattu huolestuneina. Valiokunnan varapuheenjohtaja Erkki Tuomioja (sd.) sanoo vaalien osoittavan, että Putinin puolueella ei ole todellista demokraattista legitimiteettiä.

Suomessa poliitikot ovat seuranneet Venäjän vaaleja huolestuneena. Eduskunnan ulkoasiainvaliokunnassa huolia herättävät muun muassa ehdokasasetteluun liittyvät ongelmat ja kansainvälisten vaalitarkkailijoiden toiminnan rajoittaminen.
 Ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtaja  Mika Niikko  (ps.) pelkää Venäjän etääntyvän yhä kauemmas lännestä.
 – Vaalit herättävät huolta demokratian toteutumisesta varmasti meillä kaikilla. Toki sekin huolestuttaa, että eurooppalaisten mielipiteet näyttävät kiinnostavan Venäjää yhä vähemmän, Niikko sanoo.
 Vaalitarkkailijoiden toimintaa on rajoitettu koronapandemiaan vedoten, eikä Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö Etyjin vaalitarkkailijoita lopulta lähetetty maahan.
 – Ensin vaalitarkkailijoille näytettiin vihreää valoa. Sitten tehtiin täyskäännös hetki ennen vaaleja, eikä sinne olisi päässyt kuin pienellä kokoonpanolla, Niikko sanoo.
 Myös EU on tuominnut vaaleja varjostaneen "pelottelun ilmapiirin" ja kritisoinut vaalitarkkailijoiden puuttumista.
 Niikko sanoo pitävänsä lehtitietoja vaalivilpistä poikkeuksellisina. Hän on myös huolestunut sosiaalisen median toiminnan rajoittamisesta valtion toimesta.
 Yhdysvaltalaiset teknologiajätit Apple ja Google  taipuivat painostuksen  alla ja poistivat oppositiopoliitikko  Aleksei Navalnyiin  liittyvän vaalisovelluksen ennen vaaleja.
 Vaalivilppiepäilyt ovat leimanneet Venäjän vaaleja. Vaalityöntekijät tyhjentävät vaaliuurnaa ääntenlaskua varten.  AFP / Lehtikuva
 Tuomioja: Putinin puolueella ei kansan todellista kannatusta
 Valiokunnan varapuheenjohtaja  Erkki Tuomioja  (sd.) sanoo pitävänsä selvänä sitä, että venäläisellä vaalijärjestelmällä ei ole demokraattista legitimiteettiä.
 – Näitä vaaleja ei voi pitää missään suhteessa rehellisinä ja vapaina alkaen siitä, että ehdokasasettelussa estettiin erittäin monien ehdokkaiden ehdolle asettuminen, Tuomioja sanoo.
 Tuomioja kiinnittää huomiota alhaiseksi jääneeseen äänestysprosenttiin ja kommunistien kasvaneeseen äänisaaliseen. Äänestysinto jäi laimeaksi siitä huolimatta, että äänestäjiä kuljetettiin työpaikoilta busseilla äänestyspaikoille.
 – Tästä ei voi tehdä muuta johtopäätöstä, kuin että Putinin hallituksella ja hänen puolueellaan ei ole kovin paljon legitimiteettiä ja kansan todellista kannatusta, Tuomioja sanoo.
 – Tässä on sellainen mielenkiintoinen piirre, että jopa kommunistit syyttävät jo vaalijärjestäjiä vaalivilpistä.
 Vaalitarkkailijoiden työn vaikeuttamisesta huolimatta paikalla oli Euroopan neuvoston tarkkailijoita, jotka tulevat julkistamaan myöhemmin oman raporttinsa vaaleista.
 Euroopan parlamentin päätöslauselman mukaan EU:n ei tule tunnustaa Venäjän uutta parlamenttia, jos vaaleissa todetaan demokratian ja kansainvälisen oikeuden vastaisia rikkomuksia.
 Tuomiojan mukaan Suomen on kaikesta huolimatta tehtävä yhteistyötä myös tulevan parlamentin kanssa.
 – Meillä oli myös Neuvostoliiton aikana asialliset suhteet niin totta kai niitä jatketaan tämänkin hallinnon kanssa, mutta minkäänlaista demokraattista legitimiteettiä se ei nauti.
 Ihmiset jonottavat äänestyspisteelle, jono jatkuu kadulle asti. AFP / Lehtikuva
 Kokoomuksen Virolainen: Venäjällä ei kuulu opposition ääni
 Eduskunnan ulkoasiainvaliokunnan jäsen  Anne-Mari Virolainen  (kok.) ei yllättynyt Venäjän duuman vaalien tuloksesta.
 – Äänestysaktiivisuus näyttäisi jäävän kuitenkin yllättävän alhaiseksi, vaikka ihmisiä painostettiin äänestämään, Virolainen arvioi.
 Virolainen muistuttaa, että opposition ääni tukahdutettiin Venäjän duuman vaaleissa jo ehdokasasettelussa.
 – Ehdokasasettelu oli sellainen, että todelliset opposition äänet eivät päässeet kuuluviin, koska kaikkien, jotka ovat olleet kriittisiä nykyjohtoa kohtaan, ehdokkuus evättiin, Virolainen huomauttaa.
 Venäjän uuden parlamentin edustavuus mutkistaa Virolaisen mielestä myös yhteistyömahdollisuuksia esimerkiksi Suomen eduskunnan kanssa.
 – Aika hankalaa se varmasti on, kun emme voi luottaa siihen, että nämä ihmiset ovat aidosti ja demokraattisesti tulleet valituiksi niihin tehtäviin.
 – Tämä on varmaan vähän isommankin keskustelun paikka kuin pelkästään sen, että voimmeko olla kanssakäymisessä Venäjän duuman edustajien kanssa, Virolainen pohtii.
 Virolaisen mukaan kysymys on pohjimmiltaan siitä, miten demokratiaa, ihmisoikeuksia ja oikeusvaltioperiaatetta kunnioitetaan.
 Vaalitarkkailijoiden toiminnan rajoittaminen todistaa Virolaisen mielestä, että Venäjän vaalit eivät olleet rehelliset.
 – Kyllähän se kertoo siitä, että jos vaalitarkkailijoita ei päästetä maahan, niin vaaleissa on varmasti vilppiä. Se on aivan ilmeistä.
 Lisää aiheesta:
 Venäjän vaalitulos varmisti odotetusti Putinille mieluisan kokoonpanon duumaan – äänisaalis laski kuitenkin edellisvaaleista
 Venäjän vaaleissa tuhansia vaalivilppi-ilmoituksia – Videolla näkyy piilosta ilmestyvä käsi, joka sujauttaa uurnaan ylimääräisiä vaalilippuja

Suomalaiset poliitikot huolissaan Venäjän vaaleista – Tuomioja: "Näitä vaaleja ei voi pitää rehellisinä tai vapaina"


Summary: Tuhannet ihmiset ovat joutuneet pakenemaan taloja tuhonnutta tulivuorenpurkausta Kanariansaarilla. Monet suuttuivat Espanjan turismiministerin aikomuksesta markkinoida purkausta turisteille.

Kanariansaarille on turvallista matkustaa ja La Palmalla sunnuntaina sattunut tulivuorenpurkaus on "suurenmoinen näytös", sanoi Espanjan turismiministeri  Reyes Maroto  maanantaina radiokanava  Canal Surilla .
 Samaan aikaan La Palman saarella tulivuorenpurkaus on tuhonnut ainakin sata taloa ja 5 500 ihmistä on evakuoitu alueelta.
 Lisäksi huolenaiheena ovat ilmaan kohoavat myrkylliset kaasut, joita syntyy kun tulivuoren laava valuu ennusteiden mukaan mereen myöhään maanantai-iltana Suomen aikaa.
 Kyseessä on ensimmäinen tulivuorenpurkaus Kanariansaarilla 50 vuoteen. Purkauksen odotetaan jatkuvan vielä päiviä.
 – Saarelle voi matkustaa vapaasti. Turistit voivat mennä sinne ja nähdä jotain erityistä, ministeri Maroto sanoi samalla kun rannikkokyliä ja hotelleja evakuoitiin.
 Maroton mukaan turisteilla, joiden hotelleja on evakuoitu, on mahdollisuus tulla majoitetuksi eri hotelleihin, jotta lomailu voi jatkua. Samalla on mahdollisuus kokea meneillään oleva luonnonmullistus lähietäisyydeltä, mutta turvallisesti.
 Sanomalehti  El País  kertoo Maroton viitanneen Islantiin, jossa myöskin houkutellaan turisteja tulivuorilla. La Palman olisi hänen mukaansa syytä hyödyntää harvinaista tulivuorenpurkausta samaan tapaan.
 Monet ovat pitäneet Maroton ulostuloa tökerönä keskellä tilannetta, jossa ihmiset ovat joutuneet vaaraan ja menettäneet kotejaan. Erityisesti oppositiopoliitikot ovat arvostelleet ministerin sanoja sosiaalisessa mediassa.
 Lue lisää:
 Tulivuori purkautuu Kanariansaariin kuuluvalla La Palmalla – saarella on myös suomalaisia
 La Palman maanjäristys ravisteli suomalaisen Tapio Pursimon taloa: "Talo tuntui olevan kuin tahnan päällä"
 La Palman tulivuorenpurkaus ei toistaiseksi vaikuta saarella olevaan Turun yliopiston teleskooppiin – observatoriossa kolme suomalaista tutkijaa

Espanjalaisministeri: La Palman tulivuorenpurkaus on "suurenmoinen näytös", jota kannattaa hyödyntää turistinähtävyytenä


Summary: Ylen Puoli seitsemän -ohjelmassa vietetään museoviikkoa, jonka yhteydessä julkaistiin myös leikkimielinen Mikä museo olet? -testi. Avaruuteen intohimoisesti suhtautuvan tubettaja Joona "Zone VD" Leppälän testitulos kuvasi täydellisesti miehen persoonaa.

Jos tubettaja  Joona "ZoneVD" Leppälästä  museoitaisiin jokin esine, joka kuvaa häntä, se olisi ehdottomasti sählymaila. Tai Leppälälle se on ilmaveivausmaila. Puoli seitsemän -ohjelman museoviikolla illan vierasta oli pyydetty tuomaan mukanaan esine museoitavaksi ja Leppälälle valinta oli todella helppo.
 – Aloin tehdä Youtube-videoita vuonna 2008 ja silloin tein niitä nimenomaan ilmaveivauksesta.
 Leppälän videot alkoivat saada huomiota, mutta esiintyminen television Talent-ohjelmassa räjäytti suosion.
 – Sen jälkeen elämäni muuttui aika radikaalisti. Seuraavat kolme vuotta keikkailin aktiivisesti ympäri Suomea ja lapset alkoivat tunnistaa kadulla.
 Moni muistaakin Leppälän juuri tubettajana, joka teki ilmaveivauksesta tunnetun. Mutta tänä päivänä hänen Youtube-sisältönsä ovat paljon muutakin. Leppälän Youtube-kanavalla on lähes 240 000 seuraajaa ja videot käsittelevät yhä useammin tiedeaiheita, kuten avaruutta. Niinpä hän ei juuri yllättänyt, kun Puoli seitsemän -ohjelman Museokoneesta hän sai tulokseksi  Olet Helsingin Observatorio!
 Museokonetta voit kokeilla tästä
 – Olin ihan varma, että sieltä tulee Pelimuseo, mutta tuo observatorio on paikka, jonne on pitänyt mennä jo pitkään, uudesta kaukoputkesta haaveileva avaruusfani kertoi.
 Leppälän Youtube-videoita katsotaan myös koululuokissa
 Leppälä kertoo innostuvansa asioista helposti. Jos päähän pälkähtää jokin askarrattuva asia vaikka juuri ennen nukkumaanmenoa, on se selvitettävä saman tien. Uuden tiedon löytäminen taas ruokkii seuraavaa käsiteltävää asiaa.
 – Ikinä ei lopu aiheet. Kun tutkii yhtä asiaa, se yleensä laajenee toiseen.
 Leppälän videot on huomattu myös Suomen kouluissa.
 – Muistan, että joskus vuonna 2014 sain kuulla, että jossain koulussa oli koekysymys liittyen videooni ja olin ihan kauhuissani, että kamalaa jos siinä videossa onkin joku virheellinen tieto. Tuli sellainen huijarisyndrooma, mutta sitten totesin, että ei minun tarvitse tietää aiheesta kaikkea.
 Leppälän tapa kertoa historia- ja tiedeaiheista uppoaa lapsiin ja nuoriin, mutta miten hän sen oikein tekee?
 – Tuon asiat esille omalla tyylilläni. Se ei ehkä ole pedagogisesti kovin järkevästi mietitty vaan selitän asiat niin kuin ne itseäni eniten kiehtovat. Ilmeisesti siitä on tykätty.
 Katso koko lähetys Areenasta :

Joona "ZoneVD" Leppälä testasi Puoli seiskan museokoneen ja oli observatorio – mikä museo sinä olet?


Summary: Etelä-Karjalassa Savitaipaleella yritettiin reilut 20 vuotta sitten ennallistaa taimenten kutukoski. Siitä tuli niin viihtyisä paikka, että merkittävä osa poikasista meni petokalojen suihin. Nyt edessä on uusi yritys.

Kuolimo-järvestä vesi virtaa kiviin pärskyen kohti Saimaata. Luonnonkauniin metsämaiseman halki koskessa soljuva vesi ja sen alla helskyvä pohja näyttävät täydellisiltä niin luonnolle kuin ihmissilmälle.
 Näyssä on paljon totta, mutta todellisuus on toisenlainen.
 Vaikka sitä ei ehkä ihan heti uskoisi, on ihminen vuosikymmenten aikana tähänkin koskeen sormensa laittanut. On ollut puunuittoa, pientä voimalaitosta ja koskenperkuuta.
 Koski näyttää aivan luonnontilaiselta. Sirkka Haverinen/Yle
 Kuolimo-järvestä Saimaaseen laskevassa joessa on itse asiassa kaksi koskea: Partakoski ja Saunakoski. Ne ovat reilun sadan metrin päässä toisistaan.
 20 vuotta sitten nämä Savitaipaleella sijaitsevat kosket ennallistettiin.
 Ihmisen jäljistä kertoo muun muassa joen yli kulkeva vanha silta. Sirkka Haverinen/Yle
 Toiveena oli, että erittäin uhanalainen järvitaimen pystyisi lisääntymään kunnolla koskessa. Saimaalla asustavalle järvitaimenelle tämä Savitaipaleen koskien tienoo on ainoita lisääntymispaikkoja koko eteläisellä Saimaalla.
 Mutta ennallistaminen ei onnistunut.
 – Teimme 2000-luvun alussa koekalastuksia ja huomasimme, että sieltä ei ikävä kyllä tule taimenenpoikasia. Jokin mättää tässä taimenen vaikeassa elinkierrossa, kertoo virtavesiasiantuntija  Heikki Holsti  Kokemäenjoen vesistön vesiensuojeluyhdistyksestä.
 Ilmeni, että kutupaikka kelpasi taimenelle oikein hyvin, mutta paikka kelpasi liian hyvin muillekin kaloille. Pienet taimenenpoikaset olivat herkkua petokaloille, jotka napsivat turhan monta poikasta suihinsa.
 Tällaisia ovat taimenenpoikaset. Tämä on kuvattu 4 vuotta sitten Vuoksessa. Tommi Parkkinen / Yle
 Koskessa ei ollut taimenenpoikasille tarpeeksi suojapaikkoja, joihin kalat olisivat voineet piiloutua. Vesi oli myös liian korkealla, minkä takia petokalatkin uskaltautuivat koskeen uiskentelemaan.
 Nyt edessä on uusi yritys ennallistaa koski.
 Partakoski sijaitsee Savitaipaleella. Se laskee vasemmalla olevasta Kuolimosta oikeanpuoleiseen Saimaaseen.  Jyrki Lyytikkä / Yle
 Parempia piilopaikkoja
 Saunakosken keskellä möyrii kaivinkone. Se tekee alueita ensi kesänä syntyville taimenenpoikaselle.
 – Ihmiset aina mieltävät taimenen isoksi koskivesistön kalaksi. Pieni taimenenpoikanen kuitenkin tarvitsee korkeintaan nilkan syvyistä vettä. Siellä se pystyy elämään ja kasvamaan turvallisesti, sanoo virtavesiasiantuntija Heikki Holsti.
 Veistöasiantuntija Iia-Elisabeth Suomi ei pelkää vuolaasti virtaavaa koskea.  Kalle Purhonen / Yle
 Holsti kertoo, että koskeen tehdään taimenelle nyt muun muassa sora-alueita.
 – On osoittautunut, että isompi soran raekoko on parempi pienille kaloille. Se on luonnon pyöristämää, noin kananmunan ja tennispallon kokoista kiveä – sen verran isoa, että harva sitä edes soraksi mieltää.

 Veden syvyys on ollut koskessa viime aikoina jopa polveen saakka, mikä on ollut kalanpoikasille tuhoisaa. Veden korkeuden sääntely tässä joessa on kuitenkin vaikeaa, koska ihminen ei ole sitä säännöstelemässä – joessa ei siis ole patoja tai voimalaitoksia.
 – Vedenkorkeus vaihtelee luonnon rytmien mukaan. Ilmastonmuutos on kuitenkin muuttanut luontaista säätelyä. Kesällävesi on ollut todella matalalla ja lämmintä, mikä aiheuttaa lisästressiä kylmässä vedessä viihtyvälle taimenelle, kertoo virtavesiasiantuntija Heikki Holsti.
 Veden virtaamaan koskissa voitaisiin Heikki Holstin mukaan säädellä ennen koskia olevan valuma-alueen avulla, mutta sellaista ei ainakaan tässä vaiheessa tehdä. Kalle Purhonen / Yle
 Poikasia vähän
 Tahti on rivakkaa, sillä viiden päivän aikana Savitaipaleella kunnostetaan  kaikkiaan kolme koskea . Partakosken ja Saunakosken lisäksi ennallistetaan myös läheinen Kärnäköski.
 Työllä on myös kiire, sillä taimen on lisääntymispaikkojensa kanssa pulassa.
 – Täällä Etelä-Saimaalla on todella huonosti järvitaimenelle sopivia lisääntymisalueita. Vaikka nämä ovat pinta-alaltaan tosi pieniä, ovat ne taimenen lisääntymisen kannalta todella merkityksellisiä, kertoo vesistöasiantuntija  Iia-Elisabeth Suomi  Saimaan vesi- ja ympäristötutkimus oy:stä.
 Koskien pinta-ala on pieni, mutta siitä huolimatta ne ovat järvitaimenelle elintärkeitä, kertoo vesistöasiantuntija Iia-Elisabeth Suomi. Kalle Purhonen / Yle
 Suomi kertoo, miten alueella on kymmenen vuoden ajan tehty koekalastuksia. Tulos on huolestuttava, sillä poikasia on ollut vähän.
 – Vaikka taimenet onnistuvat kutemaan täällä, on myös todella tärkeätä, että kuoriutuvat poikaset selviytyvät ja pääsevät kasvamaan koskessa. Järvitaimen on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi lajiksi, kertoo Suomi.
 Vettä saisi olla vain nilkkoihin asti. Nyt Heikki Holstilta kastuu polvetkin.  Kalle Purhonen / Yle
 Tarkoitus on, ettäkaikki kosket olisivat kunnossa, ennen kuin järvitaimen saapuu koskiin myöhemmin tänä syksynä kutemaan. Ensi kesänä poikasia pitäisi olla paljon tavallista enemmän.
 – Toiveissa on, että näin käy. Ensi kesänä teemme täällä koekalastuksia. Silloin viimeistään tiedetään, miten onnistuimme, sanoo virtavesiasiantuntija Heikki Holsti Kokemäenjoen vesistön vesiensuojeluyhdistyksestä.
 Koski on pian valmis. Kalle Purhonen / Yle

Järvitaimenen kutupaikan parantaminen meni pahasti pieleen – nyt edessä on urakka, joka voi pelastaa kaiken


Summary: Kysyimme S-Pankin Lippo Suomiselta ja Nordean Hertta Alavalta, millainen dominoefekti kiinteistöjätti Evergranden kaatumisesta seuraisi. Kumpikin tosin on luottavainen sen suhteen, että globaaliin finanssikriisiin ei olla nyt matkalla.

Velkakriisissä huojuvan kiinteistöjätti Evergranden syöksylasku jatkui maanantaina Hongkongin pörssissä. Kiinteistöyhtiön kurssi painui yli 10 prosenttia päätyen 2,28:een Hongkongin dollariin. Koko Hongkongin pörssi laski samassa kelkassa reilut kolme prosenttia.
 Alakulo jatkui, kun Euroopassa pörssit aukesivat. Sama toistui pörssien auetessa Yhdysvalloissa.
 Uutistoimistolähteiden mukaan Evergrandella on velkaa noin 300 miljardin dollarin edestä. Osa veloista erääntyy jo tällä viikolla.
 Medioissa kiinteistöjättiä on jo rinnastettu yhdysvaltalaispankki  Lehman Brothersiin , jonka annettiin upota asuntoluottokriisin seurauksena 2008. Nyt velka, asunnot ja velkavipu puhuttavat Kiinassa, maailman talouskasvun veturissa.
 Kuinka huolissaan pitäisi olla? Kysyimme Nordean sijoitusstrategi  Hertta Alavalta  ja S-Pankin päästrategi  Lippo Suomiselta .
 Kuinka pahalta tilanne näyttää?
 – Evergrandille tilanne näyttää huolestuttavalta. Se ei varmaankaan tule suoriutumaan kaikista veloistaan, Nordean Hertta Alava toteaa.
 Tähän viittaa Alavan mukaan jo se, että yhtiön osakekurssi on laskenut vuoden alusta noin 80 prosenttia ja monet joukkolainat on hinnoiteltu enää noin 25 prosenttiin nimellisarvostaan.
 Raaka-ainemarkkinoissa Evergranden tapaus on Suomisen mukaan näkynyt jo. Siinä missä Kiinan rakennusbuumi ja tavaroiden huono saatavuus ovat nostaneet rakentamisen hintoja viime aikoina, nyt näkyisi Suomisen mukaan hidastumisen merkkejä.
 – Jo nyt rautamalmin hinta on tullut todella voimakkaasti alas. Siinä näkyy jo vaikutus, joka voi vaikuttaa Suomenkin konepajoihin.
 Suominen näkee, että tapaus voi myös vaikuttaa mahdollisesti luottomarkkinoilla luotonantohalukkuuteen.
 Mitä tapahtuu, jos kiinteistöjätin annetaan kaatua?
 Jos Evergranden annettaisiin kaatua hallitsematta, se hidastaisi Kiinan kiinteistösektoria ja vaikuttaisi negatiivisesti myös siellä toimiviin suomalaisyhtiöihin. Yksi esiin nostettu nimi on hissivalmistaja Kone, jonka osakekurssi oli alavireinen maanantaina Helsingin pörssissä.
 Ilman rahojaan jäisivät lainoittajat, alihankkijat ja asunnosta etukäteen maksaneet kiinalaiset.
 Finanssikriisin aineksia Alava ei Evergranden tapauksessa kuitenkaan näe. Eikä niitä näe myöskään S-Pankin Suominen.
 – Yhtiön omistus on jakautunut hyvin laajalle: pankeille ja sijoittajille, monelle taholle. Lisäksi kyseisellä yhtiöllä on konkreettista omaisuutta, jota voidaan realisoida, Alava sanoo.
 – Jos tätä tilannetta ei saada hoidettua siististi, voisin nähdä, että huonoimmassa tapauksessa Kiinan bkt-kasvuennusteita jouduttaisiin laskemaan pari prosenttiyksikköä. Mutta koko maailman mittakaavassa vaikutukset jäisivät finanssikriisiä pienemmäksi.
 Samoilla linjoilla on S-Pankin Lippo Suominen.
 – Sijoittajat ottavat nyt tappioita tästä. Mutta ei tämä ole vastaava kuin Lehman Brothersin tapaus aikanaan. Kyllä Kiinassa on oppikirjat luettu ja tiedetään, miten välttää vastaavat ongelmat tilanteen kiristyessä.
 – Jos kriisi lähtisi leviämään laajemmin, voitaisiin jo puhua globaalissa taloudessa aika isosta iskusta, S-Pankin Lippo Suominen toteaa. S-Pankki
 Kiina on talouskasvun mahti, miksi kiinteistöjätti joutui ahdinkoon?
 Kiinteistöjätti Evergranden liiketoimintamalli perustui messevään velkavipuun. Kaikki meni hyvin, kunnes vuonna 2020 Kiinan keskushallinto alkoi rajoittaa suurten rakennusyhtiöiden velkaantumisastetta. Ongelmat alkoivat syntyä.
 Miksi Kiina ei puuttunut tilanteeseen jo aiemmin?
 S-Pankin Suomisen mielestä Kiinassa onkin nyt selvästi otettu uusi linja.
 – Tähän mennessä valtio on tullut aina pelastamaan kun vähänkin synkkiä pilviä ilmenee.
 Suominen ottaa esiin asuntojen hinnat, jotka ovat korona-aikana useissa maissa lähteneet asuntobuumin myötä voimakkaaseen lentoon. Se tarkoittaa paljon ihmisiä, jotka eivät pysy kasvavien asuntohintojen mukana.
 – Tämä on yksi asia, minkä vuoksi Kiina on antanut Evergranden tilanteen mennä näin pitkälle. Kiinan koko talouden kannalta on negatiiviista, jos on hurjan paljon porukkaa, jotka eivät pysty muuttamaan kaupunkeihin, Suominen sanoo.
 Miten Kiina ratkaisee tilanteen?
 Sekä Suominen että Alava uskovat, että Kiinan valtio eivät halua ison jätin kaatuvan täysin kontrolloimatta.
 Alava näkee, että Kiinan intressinä on todennäköisesti auttaa niitä ihmisiä, jotka ovat jo maksaneet etukäteissumman keskeneräisistä asunnoista.
 – Samoin on pieniä rakennusyhtiöitä ja alihankkijoita, joiden saamiset valtio haluaa turvata.
 Sen sijaan Kiinan valtion pääintressi ei ehkä ole sijoittajien menettämissä rahoissa, Alava tuumii.
 Alava näkee yhtenä ratkaisuna konsolidoinnin Kiinan kiinteistömarkkinoilla, jossa heikkoja pelureita yhdistellään pikkuhiljaa vahvempiin.
 – Ei olisi mitenkään poissuljettua, etteikö valtion johdolla Evergrandea pilkottaisi ja jaettaisi sitä useammalle taholle. Kiinassa keskusjohtoisuus on tällaisissa tilanteissa eduksi.
 Onko edessä pysyvä pörssien lasku?
 Tällä hetkellä ei näytä Suomisen mukaan siltä.
 – Ensimmäinen vaikutus on aina sentimentti, sijoittajat säikähtävät huonoja uutisia ja ottavat voittoja pois, Suominen sanoo viitaten esimerkiksi hissiyhtiö Koneen osakekurssin maanantaiseen laskuun.
 Suominen muistuttaa, että takana on yllättävänkin pitkä jakso kurssinousua ja jatkuvia positiivisia yllätyksiä pörssissä.
 – Siksi herkkyys pettymyksille on vähän isompi. Ensimmäinen tuli nyt Kiinasta.
 Lue myös:
 Kiinalaisen kiinteistöjätin huojuminen huolestuttaa markkinoita – yhtiön kaatuminen lähettäisi shokkiaaltoja koko maan taloudelle

Tekeekö vuoden 2008 finanssikriisi paluun? Kiinan kiinteistöjätin velkapommin laineet lyövät myös Suomeen: "Sijoittajat ottavat nyt tappiota"


Summary: A-studiossa vieraillut YK:n tasa-arvojärjestö UN Women Suomen toiminnanjohtaja Jaana Hirsikangas uskoo, että Suomi tulee pian päivittämään aborttilainsäädäntöään. Monessa maassa kehitys uhkaa kuitenkin kääntyä päinvastaiseen suuntaan.

Aborttioikeuden rajaaminen ja myös naisten oikeudet laajemmin ovat nousseet politiikan asialistalle useissa Euroopan maissa sekä monissa Yhdysvaltain osavaltioissa.
 – Tämä ei ole sattumaa, vaan tämä on globaali konservatiivinen ja populistinen liike, väittää tasa-arvojärjestö UN Women Suomen toiminnanjohtaja  Jaana Hirsikangas .
 Ylen A-studiossa vieraillut Hirsikangas sanoo, että aborttioikeuden vastainen liike on hyvin organisoitunut ja rahoitettu.
 – Rahoitus on erittäin merkittävässä roolissa. USA:lta tulee paljon rahaa, mutta myös Venäjältä. Euroopassa on säätiöitä Puolassa ja Ranskassa, jotka rahoittavat tätä liikettä.
 Arvostelun kohteena myös naisiin kohdistuvaa väkivaltaa vastustava sopimus
 Yhdysvalloissa  Texasin osavaltion uusi tiukka aborttilaki  on nostanut huolen aborttioikeudesta jälleen poliittisen keskustelun keskiöön. Euroopassa taas esimerkiksi Puola on  kieltänyt abortit käytännössä kokonaan .
 – Jos katsotaan juuri Puolaa, Unkaria, Turkkia ja samanlaista liikehdintää on myös Bulgariassa ja Slovakiassa. Ehdottomasti ikäviä merkkejä ilmassa, Hirsikangas toteaa.
 – Aborttioikeuden lisäksi esimerkiksi naisiin kohdistuvan väkivallan vastaisesta Istanbulin sopimuksesta irtautumista on käsitelty monissa maissa ja Turkissa jo päätetty irtautua siitä.
 Toki lakeja muutetaan myös toiseen suuntaan: esimerkiksi katolisen  Meksikon korkein oikeus linjasi vastikään , että abortin kriminalisointi on maan perustuslain vastaista. Samoin aiemmin abortit tiukasti kieltänyt  Irlanti kumosi aborttikieltonsa  pari vuotta sitten.
 – Viimeisen 25 vuoden aikana on menty siihen suuntaan että aborttioikeus on vapautunut ympäri Eurooppaa. Irlanti on mahtava esimerkki siitä, Hirsikangas pohtii.
 – Kysymysten kysymys on, kuinka saadaan muutkin maat liikkumaan tähän suuntaan.
 Suomessa abortin saamista yritetään helpottaa
 Suomen aborttilainsäädäntö on  Euroopan mittapuulla tiukka . Nykyinen laki on vuodelta 1970 ja sen mukaan raskaudenkeskeytykseen vaaditaan muun muassa kahden lääkärin erilliset lausunnot.
 Lakia on  vaadittu muutettavaksi kansalaisaloitteella .
 – Lähetekeskustelun perusteella näyttää hyvinkin siltä, että Suomi tulee tekemään muutoksen lakiin. Meillä on yksi Euroopan vanhimpia ja tiukimpia aborttilainsäädäntöjä.
 Vaadittavat yli 50 000 nimeä kerännyt kansalaisaloite aborttilain muuttamiseksi, oli eduskunnan lähetekeskustelussa toukokuussa. Kansalaisaloite on nyt eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunnan käsittelyssä.
 Jaana Hirsikangas keskusteli aborttioikeudesta Ylen A-studiossa. Katso  koko keskustelu Yle Areenasta . Voit keskustella aiheesta tiistaihin 21.9. klo 23 saakka.
 Lisää aiheesta:
 Yhdysvaltain aborttikiista on paljon enemmän kuin kiista abortista – nyt se on tullut hetkeen, jota on odotettu ja pelätty vuosikymmenet
 “Lääkäri sanoi, että tämä on murha” – Kaksi raskaudenkeskeytystä kokenut äiti Mimi Weidlich painottaa oman harkinnan olevan aborttipäätöksen ydin
 Vastahakoinen lääkäri ei halunnut kirjoittaa 20-vuotiaalle Emma Syrjälälle lähetettä aborttiin: “Petyin terveydenhuoltoon”

Aborttioikeutta kyseenalaistetaan nyt niin Yhdysvalloissa kuin Euroopassakin – “Tämä on globaali konservatiivinen ja populistinen liike”


Summary: Keskiviikon A-studiossa keskusteltiin maahanmuuttajataustaisten koronarokotekattavuuden saavuttamisesta. Selkeän viestinnän ja viranomaisten strategian lisäksi esille nousi hyvän perusterveydenhuoltokontaktin tärkeys.

Mitä viranomaisten koronarokoteviestintään maahanmuuttajille tarvittaisiin?
 – No ehkä enemmän selkeyttä asiaan, mitä he haluavat viedä eteenpäin, tämä yksi pointti, Azizi sanoo.
 – Toinen pointti on se, että Suomen pitää pikkuhiljaa alkaa hahmottamaan se, että maahanmuuttajat ei ole yhtä harmaata aluetta.
 Keskiviikon A-studiossa keskusteltiin koronarokotekattavuudesta ja siitä, miten maahanmuuttajataustaiset saataisiin Suomessa hakeutumaan koronarokotukseen. Aihe on  noussut huolenaiheeksi aikaisemmin  esimerkiksi Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin alueella.
 Muun muassa Turun kaupunginvaltuutettuna (kok.) ja kaupungin monikulttuurisuusneuvoston entisenä puheenjohtajana tunnetun Azizinmukaan Suomen viranomaisilta tarvittaisiin koronaepidemian kaltaisiin vaikeisiin tilanteisiin parempia konsepteja maahanmuuttajien tavoittamiseen.
 – Meillä pitää olla selviä valtakunnallisia strategioita, eikä vain aina silloin, kun on pakko viedä tietty asia maahanmuuttajien keskuuteen. Meidän pitää herätä näihin asioihin aika nopeasti, Azizi sanoo.
 Yle kertoi viime viikolla  osassa Turun maahanmuuttajayhteisöistä leviävästä, koronarokotteeseen liittyvästä disinformaatiosta.
 Azizin mukaan tilanteeseen on monia syitä. Esimerkiksi osalla maahanmuuttajista luottamus viranomaisiin on hyvin heikkoa. Samalla Suomen viranomaisten tiedotus aiheesta on Azizin mukaansa ollut erimieliseltä vaikuttavaa, mikä vaikeuttaa osalla viestin sisäistämistä.
 Rokote-epäröintiä EU:n asiantuntijakomiteassa tarkastelleen HUSin diagnostiikkajohtaja  Lasse Lehtosen  mukaan rokotusmyönteisyyttä edistää myös hyvä kontakti perusterveydenhuoltoon – esimerkiksi oma lääkäri tai hoitaja, jonka kanssa askarruttavista asioista puhutaan.
 – Eli mielestäni kyllä Suomessa osin tämä on myös kysymys perusterveydenhuollon heikkoudesta. Jos me joudutaan pelkästään mediakanavien kautta jakamaan informaatiota, jota pitäisi oikeasti jakaa myöskin tällaisissa päivittäisissä terveydenhuollon kontakteissa – joita ei tarpeeksi ole – niin silloin meille alkaa syntyä tällaista mediakilpailua, ja sitä luottamusta siihen terveysviranomaiseen ei tule tarpeeksi, Lehtonen sanoo.
 Keskustelussa rokotekattavuudesta mukana oli myös STM:n johtaja  Pasi Pohjola . Koko keskiviikon A-studio on  katsottavissa Yle Areenassa.

Turkulaisella Muhis Azizilla on viranomaisten maahanmuuttajille suunnattuun koronarokoteviestinään kaksi pointtia – selkeys ja strategia


Summary: Helsingin kunnallinen pysäköinninvalvonta täyttää 50 vuotta. Pysäköinnintarkastajan tiketiltä ei ole säästynyt valtion ylin johtokaan.

Pysäköinnintarkastaja  Väinö Palvalle  yksi selitys on tullut vuosien varrella tutuksi.
 – Aika usein ollaan vain nopeasti käymässä jossain. Se on hyvin yleinen selitys, joka kuitenkin usein ontuu.
 Palvan mukaan tilanne voi joskus olla hyvinkin räikeä: esimerkiksi tunnin jatkuneen vesisateen keskellä auto, jonka renkaat ja alusta ovat lähes kuivia, on tuskin ollut vain nopeasti käymässä.
 Rysän päältä kärähtäneille kuljettajille Palva suosittelee ennen kaikkea rehellisyyttä.
 – Yleensä on kuitenkin ihan oma valinta ollut jättää auto siihen mihin se on jätetty. Kaikkein parasta on, kun virheen myöntää ja oppii siitä ja ei tee samaa enää toiste.
 Pysäköinnintarkastaja Väinö Palva ei haluaisi kirjoittaa yhtäkään pysäköintivirhemaksua. Kristiina Lehto / Yle
 Tänä vuonna kunnallinen pysäköinninvalvonta Helsingissä täyttää 50 vuotta. Alkutaipaleella 70-luvun alussa pysäköinninvalvonta-apulaiset partioivat kaupungin kaduilla viininpunaisissa virka-asuissa ja pysäköintivirhemaksu oli 20 markkaa.
 Juhlavuoden kunniaksi Helsingin Narinkkatorilla Kampissa tänään keskiviikkona järjestetyssä tapahtumassa pysäköinninvalvojat olivat vastaamassa erilaisiin pysäköintiasioihin liittyviin kysymyksiin.
 Väinö Palva sai vastattavakseen muun muassa kysymyksen: tuleeko pysäköinnintarkastajalle hyvä mieli, jos saa kirjoittaa virhemaksun erityisen kalliille autolle?
 – Virallinen vastaus on ei, ja myös epävirallinen vastaus on ei. Autot ovat autoja. Mielihyvää aiheuttaa enemmän se, että pääsee paikan päällä ohjaamaan ja opastamaan ihmisiä. En loppujen lopuksi haluaisi kirjoittaa yhtään pysäköintivirhemaksua kenellekään, Palva sanoo.
 Myös merkkimies tarjosi tuttua selitystä
 Hänen uransa mieleenpainuvin tapaus sattui kollegalle muutama vuosi sitten Palvan seuratessa vierestä. Tapahtumapaikka oli Töölössä Mannerheimintien varrella sijaitsevan apteekin edusta, jossa on maksullisia pysäköintipaikkoja.
 Yhdellä paikoista oli pysäköitynä auto, jossa maksua ei oltu hoidettu. Pysäköinnintarkastaja kirjoitti normaalirutiinien mukaisesti virhemaksun ja oli laittamassa sitä auton tuulilasiin, kun hän samalla huomasi apukuskin paikalla istumassa varsin tutun näköisen henkilön.
 – Kyseessä oli Suomen hierarkiassa hyvin korkea-arvoinen henkilö, joka sitten selitti, että hänen vaimonsa on pikaisesti käymässä apteekissa. Kollega ihmetteli, että mitäs nyt tehdään, kun pysäköinnistä ei ole maksettu.
 Kyseinen henkilö suhtautui Palvan mukaan tilanteeseen tyynen asiallisesti, otti sakon vastaan ja hyväksyi tapahtuneen. Muutaman autonmatkan päässä päivystäneillä turvamiehillä oli ollut kuulemma hauskaa.
 Kaupunki kaipaa näkemyksiä pysäköinnin kehittämisestä
 Helsingin kaupunki kerää parhaillaan asukkaiden näkemyksiä pysäköintipolitiikan kehittämisestä.
 Verkkokyselyssä  voi ottaa kantaa muun muassa siihen, millaista pysäköintipolitiikkaa Helsingin tulisi tehdä tulevaisuudessa ja mihin suuntaan pysäköinnin hinnoittelua tulisi kehittää.
 Uuden pysäköintipolitiikan luonnoksessa on esitetty kuusi pysäköintipoliittista tavoitetta, seitsemän pysäköinnin kehittämisteemaa ja yhteensä 24 kehittämistoimenpidettä.
 Kaupunkilaisilla on tilaisuus kertoa mielipiteitään 21. marraskuuta saakka. Uusi pysäköintipolitikka on tarkoitus hyväksyä kaupunkiympäristölautakunnassa alkuvuonna 2022, minkä jälkeen se hyväksytään vielä kaupunginhallituksessa.
 Millaisia kokemuksia sinulla on pysäköinninvalvonnasta? Voit keskustella aiheesta torstaihin 23.9.2021 kello 23 saakka.
 Lue lisää:
 Varo tätä virhettä pysäköidessäsi tien vasempaan reunaan – moni parkkeeraa nyt lähemmäs suojatietä kuin on sallittua
 Autoilija saa odottaa vielä vuosia itsestään liikkuvia ja keskenään keskustelevia autoja myyntiin, mutta teollisuuteen kehitetyt mallit edistävät asiaa
 Tutkimus: melkein puolet suomalaisista autoilijoista välttelee taskuparkkiin ajamista – katso, kuinka ammattilainen hoitaa homman

Kun auto pysäköidään väärin ja pysäköinnintarkastaja tulee paikalle, selitys on vuodesta toiseen vanha tuttu: "Oltiin vain nopeasti käväisemässä..."


Summary: Ruokaperunan sato jää tänä vuonna paikoin reilusti keskimääräistä pienemmäksi. Huonoin tilanne on Etelä-Suomessa, jossa kuiva kesä pilasi ison osan sadosta.

Frantsin tilalla Kouvolan Valkealassa koneet nostavat perunaa nyt aamusta iltaan.
 Nostettavaa riittää vielä noin kymmenen hehtaarin alalta. Ensi viikolla Frantsin perunakausi on paketissa.
 Perunanviljelijä  Jari Frantsi  kuvailee tämän kauden satoa surkeaksi. 40 hehtaarin perunapelloista sato meni pieleen 15 hehtaarin alalta.
 – Meillä jää ainakin puoli miljoonaa kiloa vajetta tänä vuonna.
 Tämä tarkoittaa sitä, että viljelijä joutuu ostamaan perunaa Pohjanmaalta, jotta pystyy toimittamaan sitä ostajille sovitusti.
 Perunasato jää tänä vuonna tavanomaista pienemmäksi Frantsin tilalla Valkealassa. Kari Saastamoinen / Yle
 – Me maksamme nyt tuplahinnan siitä, kun osa meni pieleen. Ostoperunalla paikataan tätä, Jari Frantsi kertoo.
 Tilalta lähtee joka arkipäivä kuorma-autollinen perunaa. Tärkein asiakas on Kouvolan kaupunki. Suurin osa perunoista kuljetetaan kaupungin tuotantokeittiöön, josta perunat päätyvät esimerkiksi koululaisten lautasille. Perunaa kuskataan myös esimerkiksi Kotkaan ja Rantasalmelle Etelä-Savoon.
 "Yksi surkeimmista kesistä"
 Perunan sadonkorjuu on nyt täydessä vauhdissa ympäri maata.
 Suurimmalla perunantuotantoalueella Pohjanmaalla sadosta on ehditty korjata suurin osa, 70–80 prosenttia. Pro Agrian mukaan perunasato jää Pohjanmaalla 10–15 prosenttia keskimääräistä pienemmäksi.
 Kuivimmilla alueilla Etelä-Suomessa perunasadon arvioidaan jäävän noin 60–70 prosenttiin keskimääräisestä. Tähän joukkoon kuuluu Frantsin tila Valkealassa.
 Jari Frantsi on viljellyt perunaa 30 vuotta. Tämä vuosi on yksi surkeimmista. Kari Saastamoinen / Yle
 Jari Frantsilla tuli tänä syksynä 30 vuotta täyteen perunanviljelijänä. Hänen mukaansa tämä kausi kuuluu surkeudessaan top 5:een.
 Tilalla istutettiin toukokuun ensimmäisellä viikolla perunaa 15 hehtaarin alalle, kunnes alkoivat sateet. Sadetta kesti kaksi viikkoa, minkä jälkeen sää kylmeni viikoksi. Osa siemenperunoista kuoli. Sitten alkoivat helteet.
 – Hellettä oli kuusi viikkoa, mikä oli aivan kaaos. Tämä on yksi surkeimpia kesiä, mitä minä muistan, Jari Frantsi summaa.
 Rustam Tsiura lajittelee perunoita Frantsin tilalla. Kari Saastamoinen / Yle
 Uudet koneet jäävät ostamatta
 Huono sato tarkoittaa sitä, että tilalla ei ole varaa investoida uusiin koneisiin tänä vuonna.
 – Saamme ruokarahat, mutta ei voida investoida. Joka vuosi pitäisi joku vehje ostaa, että tällä pärjää, Jari Frantsi sanoo.
 Uusi trukki jää nyt odottamaan parempia aikoja.
 Perunnannostokone maksoi aikoinaan 120 000 euroa. Sillä Frantsi aikoo pärjätä seuraavat kymmenen vuotta eli niin kauan kuin aikoo viljellä perunaa.
 Perunannosto jatkuu Frantsin tilalla ensi viikolle asti. Vesa Grekula / Yle
 Tila työllistää ympärivuotisesti kourallisen ihmisiä. Nyt töissä on lisäksi pari sesonkityöntekijää. Kun perunat on saatu nostettua, sesonkityöntekijät lähtevät kotiin ja pellot kynnetään.
 – Sen jälkeen pakataan ja kuoritaan koko talvi.
 Jari Frantsi ottaa itse vastaan tilauksia, pakkaa ja lajittelee perunoita. Hän kertoo tekevänsä töitä kymmenen tuntia päivässä, kuutena päivänä viikossa. Hän myöntää, että ajatus alanvaihdosta käy mielessä aika ajoin.
 – Joka kuukausi käy mielessä se asia, mutta mihin sitä tämänikäinen ukko enää lähtee. Tätä on tehtävä loppuelämä, ja se on siinä sitten.

"Ruokarahat saamme" – perunasadosta tuli Jari Frantsin tilalla niin surkea, että hän joutuu ostamaan perunoita asiakkailleen muualta


Summary: Seurakuntarakenteen uudistamista selvitetään Kauhavan, Alajärven, Lappajärven, Evijärven ja Vimpelin seurakunnissa. Kyseeseen voi tulla seurakuntaliitos, seurakuntayhtymä tai seurakunnat jatkavat edelleen itsenäisinä.

Lapuan tuomiokapituli on tehnyt aloitteen seurakuntarakenteen uudistamisesta Järvi-Pohjanmaan rovastikunnan alueella. Aloite koskee Kauhavan, Alajärven, Lappajärven, Evijärven ja Vimpelin seurakuntia.
 Tuomiokapituli nimesi tänään keskiviikkona pitämässään kokouksessa selvitysmieheksi tuomiokapitulin asiantuntija  Jukka Helinin . Selvitys valmistuu 31. tammikuuta 2022 mennessä.
 Seurakuntarakenteen uudistamisessa on kyse seurakuntaliitoksista tai seurakuntayhtymän perustamisesta. Selvitys voi johtaa kaikkien selvityksessä mukana olevien seurakuntarakenteen muutokseen tai uudistus voi koskea vain osaa Järvi-Pohjanmaan rovastikunnan seurakunnista.
 Jäsenmäärä laskee ja rahat vähissä
 Tuomiokapituli päätyi selvitykseen, koska lakimiesasessori  Tuomas Hemmingin  mukaan seurakuntien jäsenmäärä on laskenut voimakkaasti Järvi-Pohjanmaan alueella.
 – Tämä vaikuttaa rahoihin ja resursseihin. Selvitämme, olisiko leveämmistä harteista apua.
 Hemminki korostaa, että Järvi-Pohjanmaalla kyse ei ole kirkosta eroamisen aiheuttamasta jäsenkadosta, vaan kuntien asukasmäärien laskusta, mikä heijastuu suoraan seurakuntiin.
 – Hiippakuntamme kolmen maakunnan alueella on nähtävissä selvä trendi. Maakuntakeskuksissa ja niiden välittömässä läheisyydessä sijaitsevissa seurakunnissa jäsenmäärät ovat pysyneet, mutta mitä kauempana keskuksesta seurakunta sijaitsee, sitä voimakkaampaa jäsenkato on ollut.
 Keski-Suomessa tulossa kolme liitosta
 Etelä-Pohjanmaalla ja Pohjanmaalla seurakuntaliitokset ovat johtuneet aiemmin kuntaliitoksista. Viimeinen liitos tapahtui tästä syystä, kun Jalasjärven seurakunta liittyi Kurikan seurakuntaan.
 Keski-Suomessa tapahtuu vuoden 2022 alussa kolme seurakuntaliitosta, eikä yksikään niistä johdu enää kuntaliitoksesta. Lapuan hiippakunnan alueella Keski-Suomessa Karstula ja Kyyjärvi liittyvät Saarijärven seurakuntaa, Multia Keuruuseen sekä Konnevesi Laukaan seurakuntaan.
 Kun Järvi-Pohjanmaan rovastikunnan selvitys valmistuu ja jos muutostarpeita ilmenee, tuomiokapituli vie aloitteen lausuntokierroksille seurakuntiin. Tämän jälkeen tuomiokapituli antaa lausuntonsa Kirkkohallitukselle, joka päättää mahdollisista seurakuntarakenteen muutoksista.

Lapuan tuomiokapituli selvittää viiden eteläpohjalaisen seurakunnan liitostarpeita ja yhteistyömahdollisuuksia


Summary: Mielenilmauksen tavoitteena saada Helsingin valtuutetut pyytämään aikalisää yhtiöittämisasiassa. Työntekijät pelkäävät työehtojensa huononevan kaupungin suunnitteleman yhtiöittämisen seurauksena.

Helsingin kaupungin metron- ja raitiovaunujenkuljettajista pääosin koostuva mielenilmaus järjestetään tänään Helsingin Senaatintorilla kello 16.30 alkaen.
 Mielenilmauksen järjestää metron- ja raitiovaununkuljettajia edustava ammattiliitto JHL yhdessä metron ja raitiovaunujen kuljettajien ja kunnossapidon yhdistysten kanssa.
 Senaatintorilla mielenosoitusta seuraavat suorassa lähetyksessä toimittaja  Reeta Cremin  ja mediatoimittaja  Kristiina Lehto .
 Mielenilmauksella metron- ja raitiovaununkuljettajat haluvat tuoda esiin huolensa Helsingin kaupungin aikeista yhtiöittää HKL, eli Helsingin kaupungin liikennelaitos. He pelkäävät työehtojensa huononevan yhtiöittämisen seurauksena.
 HKL vastaa tällä hetkellä Helsingin metroista ja raitiovaunuista. HKL on kertonut, että yhtiöittämisellä valmistaudutaan ratikkaliikenteen laajenemiseen kuntarajojen yli.
 HKL:n raitio- ja metrohenkilökuntaa edustavan yhdistyksen puheenjohtaja  Petri Lillqvist  sanoo, että tämänpäiväinen mielenilmaus osoitetaan nimenomaan Helsingin kaupungin valtuutetuille.
 – Haluamme tehdä kaupunginvaltuutetuille selväksi, että liitto ja yhdistykset vastustavat tätä yhdistämistä ja meidän mielestä nyt tulisi ottaa vähintään aikalisä, Lillqvist sanoo.
 Helsingin valtuusto kokoontuu tänään kello 18 Senaatintorin vieressä olevassa Helsingin kaupungin valtuuustosalissa. Helsingin valtuuston on määrä päättää tänään HKL:n yhtiöittämisestä. Kaupunginhallitus on jo hyväksynyt esityksen äänin 12-3.
 Juttua täydennetään.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkona 22.9.2021 kello 23 saakka.
 Lue lisää aiheesta:
 HKL halutaan yhtiöittää, ja se huolestuttaa liikennelaitoksen työntekijöitä – tutkija: "Ei ole täysin selvillä, mihin muutoksilla tähdätään"
 Siemens-oikeudenkäynti muutti HKL:n yhtiöittämissuunnitelmat, mikä sai henkilöstön tyrmistymään – "Tämä on meidän hätähuuto", sanoo luottamusmies
 Raitio- ja metrohenkilökunta suunnittelee työnseisausta ensi viikolle – vaatimuksena pikainen selvitys HKL:n yhtiöittämisestä
 Metro- ja ratikkakuskit hiljentävät kiskot kahdeksi päiväksi Helsingissä ja Espoossa, mutta poliitikkojen päiden kääntämiseen sekään ei ehkä riitä

Työehtojen heikentymistä pelkäävien metro- ja ratikkakuskien viimeinen hätähuuto Helsingin kaupungille – Suora lähetys mielenilmauksesta 16.25


Summary: Talousasiantuntijoiden mielestä nyt ei ole aika alentaa veroja. Palkansaajien tutkimuslaitoksen johtaja Mika Maliranta arvioi, että veroelvytys voisi pahentaa Suomen velkaongelmaa.  Tuloveroale saa kuitenkin kannatusta Veronmaksajien keskusliitolta.

Talousasiantuntijat ihmettelevät valtiovarainministeri  Annika Saarikon (kesk.) veropuheita . Saarikko väläytti ansiotuloverotuksen keventämistä keskiviikkona Keskuskauppakamarin tilaisuudessa.
 Saarikon mielestä veroalea ei kannata jäädä odottamaan ensi vaalikaudelle. Kauppakamari esitti tilaisuudessaan ansiotuloveron keventämistä ensi vaalikaudella.
 Ajoitus tuntuu olevan pielessä, arvioi Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen toimitusjohtaja  Aki Kangasharju .
 – Suhdannemielessä tällä vaalikaudella siinä ei ole järkeä, koska nyt pitäisi ennemmin kiristää julkista taloutta, jotta kerättäisiin puskureita tulevia varten.
 Etlan toimitusjohtaja Aki Kangasharju ihmettelee Saarikon puheita.  Sini Järnström/ Yle
 Vaalit lähestyvät, ja se alkaa Kangasharjun mielestä näkyä. Veronalennuspuheet ovat hänen mielestään harkitsemattomia myös siksi, että hallitusohjelmassa ei ole sovittu veronalennuksista, eikä niitä olla toteuttamassa.
 – Saarikko itsekin tietää tämän. Kuulostaa poliitikon puheelta, vaaleihin valmistautumiselta ja äänten kalastelulta.
 Kannatusta Saarikon veroalepuheille tuli kuitenkin Veronmaksajien keskusliitolta:
 Palkansaajien tutkimuskeskusken johtaja Mika Maliranta arvioi, että tuloveroale vain pahentaisi velkatilannetta.  Pekka Koli / Yle
 Maliranta: Tuloveroale pahentaisi velkaongelmaa
 Saarikon väläytys tuloverojen alentamisesta saa tyrmäyksen myös Palkansaajien tutkimuslaitoksen johtajalta.  Mika Maliranta  ei innostu rahaministerin puheista.
 Maliranta arvioi, että veronkevennyksillä elvyttäminen vain pahentaisi Suomen velkaongelmaa.
 – En pidä sitä ollenkaan järkevänä. Talous on korkeasuhdanteessa ja työllisyysaste on korkea. Sellaisessa tilanteessa ei ole järkevää elvyttää.
 Maliranta uskoo, että tilanne voisi olla toinen, jos tuloveroalennus olisi yksi osa isompaa paketia.
 – Siinä voitaisiin nostaa esimerkiksi polttoaineveroa ja kiinteistöveroa. Mutta yksittäisenä tekona en pidä tuloveroalennusta järkevänä.
 Maliranta arvioi, että suhdannemielessä veronkevennys voisi olla hyödyllinen, jos työttömyys on jo kohonnut niin paljon, että kysyntää pitäisi lisätä.
 Nyt ei näytä siltä.
 – Mitkään ennusteet ei kerro siitä, että vuonna 2023 meillä olisi työttömyyttä. Ajatus ei ole hyvä ajatus myöskään pitkällä aikavälillä, kun meillä on julkisen talouden alijäämää ja se on niin ammottava. Se ei helpota millään muuulla keinolla kuin veroja korottamalla, Maliranta sanoo.

Talousasiantuntijat tyrmäävät rahaministerin puheet verojen alennuksesta – "Tätä ei toteuteta, ja Saarikko itsekin tietää sen”


Summary: Seinäjoen Tangomarkkinat taivuttaa tangosta poppiin kesällä 2022. Tangolla tapahtuma ei elä, sanoo toimitusjohtaja Pasi Ojala. Tapahtumille genrerajojen venyttäminen on tavallista, ja se toimii, kunhan se tehdään tyylillä.

Seinäjoen Tangomarkkinat  ilmoitti tiistaina , että kesästä 2022 eteenpäin tangotapahtumassa tullaan kuulemaan enenevässä määrin muutakin kuin tangoa.
 Samaa sanoi Seinäjoen Tangomarkkinat Oy:n talvella valittu toimitusjohtaja  Pasi Ojala   jo helmikuussa  ottaessaan tehtävän vastaan.
 – Hain työpaikkaa kehittämään ja uudistamaan tapahtumaa. Omistajien tahtotila on se, että tapahtumaa uudistetaan ja toki minun henkilökohtainen mielipiteeni on myös se, Ojala sanoo nyt, kun ensimmäiset artistijulkistukset ensi kesälle on tehty.
 Kesän 2022 Tangomarkkinoiden buukkausten kärjessä ovat Eppu Normaali ja  Erin .
 Ojala muistuttaa, että pitkän historian omaava tapahtuma on viime vuosiin asti perustunut lähes kokonaan tangoartisteihin. Heillä ja tangomusiikilla tulee olemaan toki merkitystä jatkossakin, vaikka poppiakin rinnalle tuodaan.
 – Vanha on ja pysyy, mutta sen rinnalle tuodaan jotain muuta. Ei ole käynyt niin, että tango pudotetaan pois ja otetaan pop ja rock tilalle.
 Kesän 2022 Tangomarkkinoilla ovat vahvasti mukana aiempien vuosien tangokuninkaalliset. Laulukilpailukin pysyy.
 – Varmasti uudistuksia sinnekin puolelle tehdään. Onko se tulevaisuudessa pelkkää tangoa, sitä en vielä tiedä, Ojala sanoo ja lupaa, että tapahtuma tiedottaa, kun on tiedotettavaa.
 – Tulevaisuuden kuninkaallisten pitää myös olla monipuolisia.
 Tapahtuman uudistaminen ja kehittäminen on osa talvella aloittaneen toimitusjohtaja Pasi Ojalan tehtävänkuvaa. Tuomo Rintamaa / Yle
 "Mihin tango riittää"
 Ojalan mukaan pelkällä tangolla ei elä artisti eikä tapahtuma.
 – Tangomarkkinoitten erottumisjuttu on selkeästi tango, mutta mihin tango riittää ja kuinka paljon se riittää tuomaan meille ihmisiä, Ojala miettii.
 Ei tarpeeksi.
 Taloudellisesti tyydyttävään tulokseen tango ei riitä. Ja koska Tangomarkkinoita ei haluttu lähteä supistamaan pienemmäksi tapahtumaksi, jolle tangossa olisi ollut tarpeeksi, piti keksiä jotain muuta eli iskelmää ja poppia.
 Kysymykseen siitä, alkavatko Suomen musiikkitapahtumat muistuttaa jo toisiaan, Ojala vastaa tiedostavansa asian.
 – Näin se valitettavasti on. Meillä on marginaalinen määrä esiintyjiä ja se tarkoittaa, että samat isot esiintyjät kiertävät kaikki kissanristiäiset ja festarit. Sen takia tango on ja pysyy, eikä sitä jätetä pois, että meillä on se oma juttu.
 Ojalan mukaan Seinäjoen Tangomarkkinoiden taloudellinen tilanne on edelleen huono. Uudistamalla tapahtumaa pyritään sekä uusien yhteistyökumppaneiden löytämiseen että talouden parantamiseen.
 "Flirttailua"
 Musiikin genrejen sekoittuminen ei ole suomalaisilla kesäfestareilla uutta tehdäänpä se taloudellisten syiden takia tai yleisön houkuttelemiseksi.
 Eri musiikinlajit ovat aina flirttailleet keskenään, toteaa Finland Festivalsin toiminnanjohtaja  Kai Amberla .
 Amberla mainitsee esimerkkinä Savonlinnan oopperajuhlat, missä ooppera on kuukauden päätuote, mutta lavalle on noussut myös heavymusiikin tähtiä. Yhdeksi illaksi. Pori Jazzilla taas on jazz-ydin, vaikka popinkin puolelta tuttuja nimiä on tapahtumassa nähty, Amberla sanoo.
 – Moni festivaali on viime vuosina hiukan leventänyt tarjontaansa. Perusfokus on ennallaan, mutta tarjotaan vähän muutakin.
 "Hyvällä tyylitajulla"
 Pori Jazz on jazztapahtuma, ja vaikka genren rajoja tapahtumassa välillä venytetäänkin, jokaisen artistin taustoista tai tuotannosta löytyy jazz-sukulaisuutta.
 Raamissa on silti pysytty, sanoo Pori Jazz 66 ry:n hallituksen puheenjohtaja  Kristian Vainio .
 – On yleisön ja tapahtuman etu, että voidaan hiukan laajentaa tarjontaa ja silti pysyä omalla tontilla, Vainio sanoo ja muistuttaa, että jazz-tapahtuma on jazz-tapahtuma kuitenkin.
 Porissa ei juuri törmää iskelmäfestivaalien esiintyjiin, joten artistihankintojen osalta päällekkäisyyksiä ei Vainion mukaan ole.
 Finland Festivals ry:n toiminnanjohtaja Kai Amberlan mukaan yleisö osoittaa hyvin nopeasti, mitä mieltä se on uudistuksista.
 – Loppujen lopuksi olennaista on, että se mitä tehdään, tehdään hyvällä tyylitajulla.
 Seinäjoen Tangomarkkinat ei ole Finland Festivals ry:n jäsen.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun torstaihin 23.9. kello 23 saakka.

Pelkkä tango ei riitä Tangomarkkinoiden tulevaisuudeksi – poppiin laajentava tapahtuma tekee samaa kuin muutkin: flirttailee genrejen välillä


Summary: Mukavat ulkoilusäät vaihtuvat sateisiin ja tuulenpuuskiin. Sateet leviävät lännestä lähipäivinä, ja etelätuuli voimistuu niin merillä kuin maa-alueillakin puuskaiseksi ja voimakkaaksi.

Komeat syksyiset poutapäivät väistyvät loppuviikosta. Tilalle tulee sadetta, tuulenpuuskia ja epävakautta.
 Esimakua muutoksesta saadaan jo tänään pohjoisessa.
 – Lännestä tuleva matalapaine saa aikaiseksi sen, että Lapissa ripsottaa vähän vettä jo tänään, kertoo Ylen meteorologi  Matti Huutonen .
 Huomenna torstaina sateet saapuvat länsirannikolle ja Länsi-Lappiin. Perjantaita vasten yöllä ne leviävät Etelä- ja Länsi-Suomeen.
 – Luvassa on perussyyssadetta, ja sademäärät liikkuvat 10–20 millimetrissä. Paikoin etelässä ja lännessä voidaan mennä 30 millimetrin lukemiin. Sadevaroituksia ei ole kuitenkaan luvassa, Huutonen sanoo.

 Itä- ja Pohjois-Suomesta suuri osa säästyy kovilta sateilta, ja sademäärät jäävät pieniksi.
 – Matalapaine torppaa Suomen päälle ja hiipuu. Se ei pääse etenemään itään Venäjällä olevan korkeapaineen takia, Huutonen valottaa.
 Yöpakkaset väistyvät
 Tuuli puhaltaa niin lujaa lähipäivinä, että kartalla on  tuulivaroituksia . Tuulen voimakkuus voi olla tänään merialueilla puuskissa jopa 17 metriä sekunnissa. Lapissakin on hyvin tuulista tänään.
 Huomenna torstaina varoitetaan  kovista tuulenpuuskista  etelästä Ouluun asti yltävällä alueella.
 Lämpötilat ovat olleet tällä viikolla öisin matalalla. Viime yönä pakkasasteita oli ympäri maata, jopa niinkin etelässä kuin Kemiönsaaressa. Syksyn kylmin lukema eli -6,8 astetta mitattiin Ylivieskassa.
 Päivälämpötilat pysyttelevät loppuviikosta samanlaisina kuin alkuviikosta, mutta yöpakkasia ei enää tällä viikolla ole luvassa.
 – Päivälämpötilat keikkuvat kymmenen asteen tienoilla etelässä ja viiden asteen molemmin puolin pohjoisessa, Huutonen kertoo.
 Lauantaina on vielä sateista, mutta sunnuntaina matalapaine alkaa vetäytyä kaakkoon.
 – Silloin sää kuivahtaa ja lainausmerkeissä paranee, Huutonen lupaa.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Poutaiset päivät ovat ohi – kohta sataa ja tuulee rankasti


Summary: Jyväskylän avovankilan kaikki vangit määrättiin koronakaranteeniin sunnuntaina. Vankilassa järjestettiin eilen laaja koronatestaus. Nelisenkymmentä näytettä olivat kaikki negatiivisia, joten karanteenit voidaan purkaa.

Jyväskylän avovankilan laaja koronakaranteeni on purettu, kertoo vankilanjohtaja  Tuula Tarvainen .
 Karanteenissa on edelleen muutamia vankilan työntekijöitä.
 Tarvaisen mukaan tänään iltapäivällä varmistui, että kaikki eilen vankilassa tehdyt noin 40 koronatestiä olivat negatiivisia ja näin ollen karanteenit on voitu purkaa.
 Vankilan laaja karanteeni ja vankilan koronarokotuskäytännöt ovat herättäneet  närää vankien keskuudessa .
 Avovankilassa on 60 paikkaa ja tavallisesti moni vangeista käy töissä ja opiskelee talon ulkopuolella. Sunnuntaina kaikki vangit määrättiin korona-altistuksen vuoksi karanteeniin.
 Laajaan karanteeniin vaikutti muun muassa se, että monilla avovankilassa tuomiotaan suorittavalla on edelleen vajaa rokotesuoja. Koronatestejä tehtiin nyt niille, joilla ei ole tuplarokotetta.
 Molemmat rokotteet saaneiden vankien osalta karanteenit purettiin jo maanantaina.
 Lue myös:
 "Joku tuli tänne, ja nyt me emme pääse töihin", sanoo Jani Forsman – Jyväskylän avovankila karanteenissa, nyt odotetaan koronatestien tuloksia
 Vankilanjohtaja: Osa Jyväskylän avovankilan koronakaranteeneista purettu, altistuneita testataan
 Jyväskylän avovankilassa korona-altistuminen, kaikki vangit karanteeniin
 Avovankila muutti Jyväskylään – vanki: "Absurdia, että suljetusta pääsee lomalle ilman valvontaa, mutta avovankilasta vain panta nilkassa"

Kymmenet koronatestit negatiivisia – Jyväskylän avovankilan laaja koronakaranteeni on purettu


Summary: Poliisi varoittaa yrityksiä niin sanotuista toimitusjohtajapetoksista, joissa rikolliset lähettävät yrityksen johtohenkilöiden nimissä työntekijöille kehotuksia siirtää rahaa tai maksaa lasku.

Länsi-Uudellamaan poliisi tutkii törkeää petosta, jossa yritys joutui todennäköisesti ulkomaisten rikollisten röyhkeän huijauksen kohteeksi.
 Länsi-Uudellamaalla sijaitsevan yrityksen maksuliikenteestä vastaavalle henkilölle oli lähetetty sähköpostiviesti, jossa yrityksen johtoasemassa ollut henkilö oli kehottanut maksamaan noin 50 000 euroa ulkomaalaiselle tilille. Samoissa nimissä oli lähetetty myös toinen yli 100 000 euron maksupyyntö.
 Maksuliikenteestä vastaava henkilö oli laittanut molemmat laskut maksuun. Ensimmäinen erä oli jo ehtinyt siirtyä ulkomaiselle tilille, kun petos huomattiin. Toinen yli 100 000 euron maksu onnistuttiin keskeyttämään pankkien kansainvälisellä yhteistyöllä.
 Epäilty rikos on tyypillinen niin sanottu toimitusjohtajapetos, joissa maksuista vastaavaa henkilöä erehdytetään maksamaan yrityksen johtohenkilön nimissä lähetetty huijauslasku.
 – Rikollisten lähettämä sähköposti näytti täysin aidolta yhtiön sisältä tulevalta pyynnöltä suorittaa maksu. Se ei poikennut yhtiön muusta maksuliikenteestä, kertoo tapauksen tutkinnanjohtaja, rikosylikomisario  Kari Siivo  Länsi-Uudenmaan poliisilaitokselta.
 Länsi-Uudenmaan poliisilaitoksen alueella törkeiden petosten määrä on ollut viimeisen puolen vuoden aikana laskussa, mutta tapauksia ilmenee silti satunnaisesti. Poliisin mukaan on tärkeää, että yrityksissä tiedotetaan henkilöstöä erilaisista petosriskeistä ja huolehditaan maksuliikenteen turvatoimista.
 Yritysten kannattaa harkita, kuinka paljon tietoja yrityksestä annetaan julkisuuteen. Nettisivujen tiedot johtajista ja maksuista vastaavista henkilöistä voivat joutua rikollisten käsissä vääriin tarkoituksiin.
 – Maksun oikeellisuus kannattaa varmistaa henkilöltä, joka on viestin lähettänyt, Siivo toteaa.
 Petoksia johdetaan usein ulkomailta
 Siivon mukaan toimitusjohtajapetosten tekijöiden selvittämistä vaikeuttaa se, että tapauksia johdetaan usein ulkomailta.
 Viestit on lähetetty ulkomaisilta palvelimilta ja rahat siirtyvät suoraan ulkomaisille, väärillä henkilöllisyyksillä avatuille tileille. Sieltä rahat liikkuvat nopeasti eri henkilöille ja jopa eri valtioihin.
 Tutkinta voidaan joutua suorittamaan pääosin toisessa valtiossa. Länsi-Uudenmaan tapauksessa kyseessä on toinen Euroopan valtio, mutta sen tarkemmin Siivo ei asiaa valottaa tutkinnan ollessa kesken.
 Hänen mukaansa rikoksen taustalla epäillään olevan järjestäytynyttä rikollisuutta, vaikka tässä vaiheessa epäillyistä ei ole juurikaan tietoja. Teon ammattimaisuus viittaa harjaantuneempiin rikollisiin.
 – Kansainvälisessä poliisiyhteistyössä neuvotellaan, siirtyykö tutkinta lopulta siihen maahan, johon rahat ovat siirtyneet, Siivo kertoo.
 Lisää aiheesta:

 Suomalaiset menettäneet miljoonia euroja pankkitunnusten kalastelijoille – Vakuutus ja rahoitusneuvonta Fine ratkonut lukuisia tapauksia
 Huijarit lähettivät tekstiviestejä saapuneesta paketista: onnistuivat huijaamaan ihmisiltä alle vuodessa  375 000 euroa
 Poliisi ja Kela varoittavat Omakannan nimissä leviävistä huijauksista – huijatun tililtä katosi nopeasti tuhansia euroja
 Huijaussivustot ovat nyt myös S-pankin riesana: "Voin vahvistaa, että meidän asiakkaita on niihin haksahtanut"
 Tällaisilla viesteillä suomalaisilta yrityksiltä kalastellaan rahaa – katso, olisitko itse haksahtanut

Yritys siirsi 50 000 euroa huijaustilille ja 100 000 euroa oli jo maksussa, kun petos huomattiin – rikolliset lähettivät laskuja johtajan nimissä


Summary: Liettuan viranomaisten mukaan Xiaomi-puhelimien sisään on rakennettu ohjelmisto, joka sensuroi Kiinalle epämiellyttäviä sanoja ja sloganeita. Liettulaisia kuluttajia suositellaan hankkiutumaan eroon kiinalaisista matkapuhelimista. Suomessa Kyberturvallisuuskeskus selvittää asiaa ja tiedottaa mahdollisista suosituksista myöhemmin.

Liettuassa viranomaiset suosittelevat kuluttajia hankkiutumaan eroon kiinalaisista matkapuhelimista.
 Liettuan Kyberturvallisuuskeskus on julkaissut aiheesta tuoreen raportin, jonka pohjalta maan puolustusministeriö on kehottanut jättämään kiinalaiset matkapuhelimet ostamatta.
 Liettualaisia kehotetaan luopumaan myös jo omistamistaan kiinalaispuhelimista.
 Raportin mukaan Xiaomi-puhelinvalmistajan uusien puhelimien sisään on rakennettu ohjelmisto, joka sensuroi Kiinan kannalta sensitiivisiä ilmauksia. Näitä ovat esimerkiksi "demokratialiike", "vapaa Tiibet" ja "kauan eläköön Taiwanin itsenäisyys".
 Kaikkiaan ohjelmisto sensuroi noin 450 kiinankielisen termin käyttöä. Ominaisuus päivittyy koko ajan, raportti kertoo.
 Suomessa asian selvittely vie ehkä päiviä
 Suomessa Kyberturvallisuuskeskus perehtyy parhaillaan Liettuan raporttiin. Analyysi vie todennäköisesti joitakin päiviä.
 – Nyt analysoidaan ja verifioidaan, pitävätkö julkaisussa kuvatut asiat paikkansa. Raportti on liettuaksi, eli siinä voi vierähtää hetki. Sen jälkeen julkaisemme tarvittaessa asiasta tiedotteen, sanoo Kyberturvallisuuskeskuksen ylijohtaja  Sauli Pahlman .
 Kyberturvallisuuskeskus selvittää muun muassa sitä, onko Suomessa käytössä olevien puhelinten ohjelmistoversioissa samat sensurointiominaisuudet kuin Liettuassa.
 – Todennäköisesti raportissa kuvatut tiedot pitävät paikkansa. Pitäisin yllättävänä, jos siinä olisi kovin virheellisiä tulkintoja, Pahlman toteaa.
 Suomessa mahdollisista toimenpiteistä päättäisi liikenne- ja viestintäministeriö Kyberturvallisuuskeskuksen arvion pohjalta.
 Taustalla ehkä myös Liettuan ja Kiinan kiristyneet välit
 Liettuan Kyberturvallisuuskeskuksen raportin mukaan tietoturvariskejä on havaittu myös kiinalaisen matkapuhelinjätin Huawein P40 5G -puhelimissa.
 Huawein Baltian edustaja kommentoi asiaa BNS-uutistoimistolle sanomalla, etteivät Huawein puhelimet lähetä käyttäjän dataa ulkopuolisille.
 Matkapuhelinyhtiö Xiaomi ei ole vastannut Reutersin kommenttipyyntöön.
 Liettuan ja Kiinan suhteet  ovat kiristyneet hiljattain. Elokuun loppupuolella maat kutsuivat suurlähettiläänsä pois asemapaikoiltaan Taiwanin asemasta kehkeytyneen kiistan takia.
 Tuolloin Taiwan ilmoitti kutsuvansa Vilnan-toimistoaan Taiwanin edustustoksi. Euroopassa ja Yhdysvalloissa Taiwanin lähestystöt käyttävät normaalisti nimeä "Taipein lähetystö" välttääkseen viittaamasta koko saareen, jota Kiina pitää osanaan. Taipei on Taiwanin pääkaupunki.
 Suomeen tuskin yhtä jyrkkää suositusta
 Kyberturvallisuuskeskus ei ota kantaa Liettuan kiinalaispuhelimia koskevaan mahdolliseen poliittiseen ulottuvuuteen.
 Ylijohtaja Sauli Pahlman ei kuitenkaan usko, että Suomeen tulee yhtä jyrkkää suositusta kuin Liettuassa.
 – Suomessa Kyberturvallisuuskeskus ei lähtisi noin kategorisesti suosittelemaan valmistusmaan tai valmistajan kotimaan perusteella tapahtuvaa [matkapuhelinten] välttämistä, hän sanoo.
 Liettualaisraportin mukaan sensurointiominaisuus on kytketty pois päältä Xiaomin Mi 10T 5G -puhelimista EU-alueella. Liettuan viranomaisten mukaan se voidaan kuitenkin kytkeä etänä päälle milloin vain.
 – Seuraamme mikä valmistajien vastaus tähän on. Sitten täytyy puntaroida asian vakavuutta. Tämänhetkisen tulkinnan perusteella kyse ei ole sinänsä siitä, että käyttäjän tietoja urkittaisiin, vaan että käyttäjän päätelaitteensa kautta näkemä sisältö voisi muuttua tai sensuroitua, Pahlman sanoo.
 – Sekin on olennaista, mutta kuinka konkreettinen riski se on Suomessa laitetta käyttäville? En usko, että meillä nähdään samanlaista suositusta käsillä olevien tietojen perusteella.
 Ongelmia voi olla muissakin malleissa
 Voisiko mahdollinen suositus koskea Suomessa vain Xiaomin Mi 10T 5G -puhelimia?
 – Meidän tehtävämme ei ole suositella välttämään jotain tiettyä mallia tai valmistajaa. Tarjoamme tekniset faktat ja näkemyksen riskeistä, Pahlman vastaa.
 Hänen mukaansa vastaavia ongelmia voi olla myös muiden valmistajien malleissa.
 – Emme ole muistaakseni koskaan suosittaneet, että älkää käyttäkö esimerkiksi jotain mallia jostain ohjelmistosta tai jotain selainta, hän sanoo.
 Juttua täydennetään
 Lisää aiheesta:
 Liettuan ja Kiinan välille syntyi diplomaattinen kiista suhteista Taiwaniin
 Kiinalaisilla kännykkämarkkinoilla menee lujaa – suosituin on iPhonen näköinen älypuhelin Xiaomi

Xiaomin kännykkä voi sensuroida hakuja – Liettua kehottaa luopumaan kiinalaispuhelimista, Suomeen tuskin vastaavaa suositusta