Summary: EU:ssa seurataan tarkasti Saksan ja Ranskan liikkeitä, koska ne vievät unionia eteenpäin. Angela Merkelin kaudella ranskalaispresidenttejä on ehtinyt olla neljä.

Saksan kristillisdemokraattinen unioni (CDU)

Käsivarret ympärillä, otsa toisen ohimoa hipaisten.
 Syksyn keltaiset puut ympäröivät Compiègnen metsässä jälleen yhden historiallisen hetken, kun Saksan liittokansleri  Angela Merkel  ja Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  kohtasivat siellä toisensa kolme vuotta sitten. Televisiokamerat taltioivat vakavat ilmeet ensimmäisen maailmansodan muistopäivänä, mutta myös lämmön.
 Mutta nyt EU:ta eteenpäin vienyt voimakaksikko erkanee. Merkel väistyy vallasta Saksan liittopäivävaaleissa sunnuntaina.
 Minkälainen merkitys Saksan ja Ranskan vedolla on ollut Merkelin kaudella ja miten hän on tullut toimeen ranskalaispresidenttien kanssa?
 Miksi Ranskaa ja Saksaa on tärkeää seurata?
 EU:lla menee hyvin, kun perustajajäsenten Saksan ja Ranskan johtajat tulevat toimeen keskenään. Näin on opittu ajattelemaan, koska maailmansotien jälkeen koko Euroopan unioni rakentui sille, että Saksa ja Ranska löysivät toisensa.
 Viime vuosinakin suuret päätökset ovat olleet kiinni siitä, että maat tulivat toisiaan vastaan. Sellaisia ovat olleet historiallinen linjanmuutos yhteisestä velasta ja puolustusyhteistyön nytkähtäminen eteenpäin.
 Suomen kaltaiselle pienelle maalle on ollut tärkeää seurata viime vuosina myös esimerkiksi aloitteita yhteisestä teollisuuspolitiikasta, jotta pienemmätkin yritykset pärjäävät kilpailussa.
 Ikoniset kuvat  Helmut Kohlista  ja  François Mitterrandista   käsi kädessä  ensimmäisen maailmansodan alun muistopäivänä vuonna 1984 muistuttavat siitä, miten tärkeä kahden maan suhde on. Ranskan ja Saksan johtovastuu on symbolinen, mutta siltä myös odotetaan paljon.
 Brysseliläisen ajatuspaja EPC:n vanhempi politiikan tutkija  Sophie Pornschlegel  perustelee johtovaltioiden merkitystä sillä, ettei unionissa ole toista yhtä vahvaa allianssia, joka pyrkisi viemään EU:ta eteenpäin ja esittelisi uusia ideoita.
 Unioniin mahtuu erilaisia blokkeja, mutta niiden yhdistävänä tekijänä voi olla myös halu estää eteneminen jossakin asiassa.
 Neljä ranskalaismiestä ja yksi nainen
 Merkelin 16 vuoden valtakauden aikana Ranskassa on ehtinyt olla neljä presidenttiä lähtien  Jacques Chiracista.
 Johtoparin symbolisuutta korostaa se, että suhteiden lämpöä on ehditty tulkita niin  poskipusujen lämmöstä  ( François Hollande ) kuin rohkaisevista lauseista muistelmissakin ( Nicolas Sarkozy ).
 Ranskan presidenttinä oli Jacques Chirac, kun Angela Merkel nousi liittokansleriksi vuonna 2005. Oliver Weiken / EPA
 EU-hymnin tahdissa valtaan astellut  Emmanuel Macron  on ollut Merkelin vastinpareista kunnianhimoisin.
 Sorbonnen yliopistossa syksyllä 2017, vain muutama kuukausi valintansa jälkeen, Macron luetteli hengästyttävän listan uudistuksia, joilla EU:sta tehtäisiin vahvempi.
 Varovaisen alun jälkeen Saksa tuli Ranskaa vastaan puolustusyhteistyössä ja erityisesti koronaelvytyspaketin kokoamisessa kesällä 2020.
 Yhteistä velkaa koskevan linjanmuutoksen on tulkittu johtuvan siitä, että Saksa halusi varmistaa EU:n yhtenäisyyden vaikeina koronakuukausina.
 Puolustusyhteistyöhön pitkään varovaisesti suhtautunut Saksa lämpeni ajatukselle tiiviimmästä yhteistyöstä Britannian EU-eropäätöksen jälkeen.
 Jäsenmaat sopivat rakenteista eli niin sanotusta pysyvästä rakenteellisesta yhteistyöstä, jonka puitteissa maat voivat tehdä yhteistyötä niissä projekteissa, jotka kokevat hyödyllisiksi. Ranskalaiseen makuun etenemistahti on silti jäänyt vaatimattomaksi.
 Sorbonnessa pitämästään puheesta lähtien Macron on pitänyt esillä ajatusta yhteisestä interventiojoukosta, puolustusbudjetista ja toimintakulttuurista (doktriinista), mutta yhteisen toimintakyvyn rakentaminen on edennyt tahmeasti.
 Viipyilevä Saksa, innokas Ranska
 Asetelma Saksan ja Ranskan suhteissa on juurtunut. Ranska esittelee omia visioitaan, kun taas Saksa on maltillisempi, sanoo Ulkopoliittisen instituutin tutkija  Tuomas Iso-Markku .
 Yhteistyö on hyvin järjestäytynyttä, ja yhteyttä pidetään eri kokoonpanoissa virkamiehistä poliitikkoihin.
 –Macronille visio ja suuret sanat ovat todella tärkeitä, mikä ei voisi olla kauempana siitä, mitä Merkel edustaa. Merkelin koko kautta on leimannut se, että keskiössä ei ole poliittinen agenda vaan käytännönläheinen politiikan tekeminen, Iso-Markku kuvailee.
 Ranskassa presidentillä on laajat valtaoikeudet, kun taas Saksassa liittokansleri johtaa hallitusta ja joutuu kuuntelemaan tarkemmin hallituskumppaneitaan.
 Saksan ja Ranskan yhteinen näkemys riitti aiemmin siihen, että yhteisymmärrys löydettiin koko unionissa. Nykyäänkin se on tärkeä perusta, mutta ei vielä takaa sitä, että kaikki ovat mukana. Laajentuneeseen 27 maan joukkoon mahtuu paljon erilaisia vaatimuksia, joita maat tuovat eri syistä esiin.
 Angela Merkelin ja Nicolas Sarkozyn kehonkielestä on tulkittu heidän tulleen hyvin toistensa kanssa toimeen. Boris Roessler / EPA
 "Ilmastonmuutoksessa kunnianhimoa olisi voinut olla enemmän"
 Saksa nojaa vahvasti juridiikkaan ja arvioi, mikä EU:ssa on mahdollista. Ranskan presidentin pidäkkeet löytyvät kaduilta.
 Presidentit yksi toisensa jälkeen ovat joutuneet huomaamaan, että kipeät uudistukset saavat ihmiset osoittamaan mieltään. Se taas vie presidentin huomion sisäpolitiikkaan, pois EU-kysymyksistä. Näin kävi Macronille, kun keltaliivit vastustivat äänekkäästi polttoaineiden veronkorotusta.
 Ajatuspaja EPC:n Sophie Pornschlegel arvioi, että Ranska ja Saksa olisivat voineet Merkelin kaudella tehdä enemmänkin jäsenmaiden kantojen yhteensovittamiseksi esimerkiksi ilmasto- ja talouskysymyksissä.
 Merkelin kaudella huomion veivät toistaan seuranneet kriisit taloudessa ja maahanmuutossa. Niiden jälkeen tulivat brexit ja korona.
 Pieni mahdollisuuksien ikkuna avautui vuosina 2016-2020, mutta tulokset jäivät EU-tasolla laihoiksi. Tyhjäkäyntiä aiheuttivat molemmissa maissa käydyt vaalit.
 Charlie Hebdo yhdisti Hollanden ja Merkelin
 Merkelin kauden presidenteistä suhde François Hollanden (presidenttinä 2012–2017) kanssa oli vaihtelevin.
 Saksan asema oli vahvistunut hyvän talouskehityksen myötä ja maa ajoi tiukempaa talouskuria kuin Ranska. Sosialistipresidenttinsä johdolla maa pyrki liittoutumaan eteläisten maiden kanssa.
 Yhteinen vihollinen yhdisti kuitenkin maat ja niiden johtajat. Yhteistyötä tiivistettiin sen jälkeen kun 17 ihmistä oli saanut surmansa satiirilehti Charlie Hebdoon tehdyn iskun yhteydessä.
 Pariisissa järjestettiin laaja kulkue maailman johtajien johdolla tammikuussa 2015 satiirilehti Charlie Hebdoon tehdyn terrori-iskun jälkeen. Olivies Hoslet / EPA
 Vahvaa kaksikkoa tarvittiin myös vuonna 2014, kun Venäjä miehitti Ukrainalle kuuluvan Krimin niemimaan ja aiheutti epävakautta Itä-Ukrainassa. Vuoropuhelua on haettu niin sanotulla Normandian kokoonpanolla eli Saksan, Ranskan, Venäjän ja Ukrainan kesken.
 Todellinen jännitysnäytelmä vasta keväällä
 Merkel on korostanut kaudellaan EU:n yhtenäisyyttä.
 Rakentavan otteen ei odoteta muuttuvan valittiinpa kansleriksi kumpi tahansa kärkiehdokkaista.
 Enemmän jännitystä on edessä ensi vuoden huhtikuussa, kun Ranskassa käydään presidentinvaalit. Kannatusmittausten perusteella äänet jakautuisivat mahdollisella toisella kierroksella Macronin ja  Marine Le Penin  välillä tasaisemmin kuin neljä vuotta aiemmin.
 Sattumalta Ranska toimii vaalikeväänään myös EU:n vaihtuvana puheenjohtajamaana – tälläkin kertaa kunnianhimoisin tavoittein.
 Juttua varten on haastateltu lisäksi asiantuntijoita, jotka ovat seuranneet läheltä Saksan ja Ranskan yhteistyötä EU:ssa.
 Voit keskustella aiheesta sunnuntaihin 26.9. kello 23 asti.
 Lue myös:   Saksan vaalien ennakkosuosikki nojaa samaan voittoreseptiin kuin suosikkimakkara – demariehdokas Olaf Scholz ei yllätä vaan edustaa jatkuvuutta
 Miljoona laatikkopyörää ja nopeusrajoitukset moottoriteille – Saksan vihreät haluavat automaasta pyörämaan, ja kriitikot pilkkaavat Melukylä-utopiaa
 Saksan valtapuoluetta odottaa vaaleissa romahdus –  ehdokas Merkelin seuraajaksi alkoi näyttää narrilta, ja hänen kotikaupungissaan on sille selitys

Neljä ranskalaismiestä ja yksi nainen – Merkel on johtanut Eurooppaa Ranskan presidenttien kanssa, mutta mitä tapahtuu, kun hän lähtee?


Summary: Cagnasso matkusti uransa alussa Oulusta Englantiin saakka hakemaan oppia tuulitunnelilentämisen konkareilta. Nyt hän on itse yksi lajin parhaista.

Lentopuku päälle, korvatulpat korviin ja umpikypärä päähän.  Inka Cagnasso  on valmis esittelemään taitojaan tuulitunnelissa.
 – Olen luova, uskalias, nautin fyysisistä haasteista ja rakastan matkustelua, kolmekymppinen nainen luonnehtii itseään.
 Laskuvarjohyppäämisen ja tuulitunnelilentämisen pariin hän päätyi muiden yllyttämänä.
 – Kaveri väitti, että en uskalla hypätä laskuvarjolla, niin oli pakko. Sitten pari kaveria alkoi puhumaan, että minun kannattaisi kokeilla tuulitunnelia.
 Cagnasso suhtautui ajatukseen epäillen, mutta tuulitunnelilentämisestä tulikin ammatti.
 Haapajärveltä kotoisin oleva, Oulussa opiskellut ja Tyrnävän Tempauksessa Superpesistä pelannut Cagnasso lentää tätä nykyä  musiikkivideoissa , mainoksissa, elokuvissa ja opettaa lajia muille.
 Inka Tiitto, nyk. Cagnasso, kilpailemassa Varsovassa lokakuussa 2016. Hän pitää kisamenestystä tärkeämpänä saavutuksenaan sitä, että on tuonut naisellisuutta lajiin ja kuulee nuorempien harrastajien puhuvan "Inka-muuveista".  Bartholmiej Zborowski / EPA
 Yhden laskuvarjohypyn aikana vapaan pudotuksen osuus jää noin minuutin mittaiseksi, kun taas vapaapudotusta simuloivassa tuulitunnelissa voi treenata tunninkin kerrallaan.
 Nimenomaan se sai pohjoispohjalaisnaisen rakastumaan lentämiseen.
 – Tuntui, että tässä on nyt tanssilattia, jota voi käyttää monessa ulottuvuudessa. Se näyttää helpolta leijumiselta, mutta ei varsinaisesti ole sitä, kun ilmavirta puhaltaa monta sataa kilometriä tunnissa.
 Freestyle-tuulitunnelilentämistä Cagnasso luonnehtii tanssin, akrobatian ja voimistelun yhdistelmäksi. Hän on saavuttanut  lajin maailmanmestaruuden  vuonna 2015.
 Nykyään Floridassa asuva Cagnasso laittoi aivan uransa alussa noin kymmenen vuotta sitten kaikki rahansa lentotaidon kartuttamiseen.
 – Tein töitä hullun lailla ja laskin kaiken "tunneliminuutteina", eli jos jätän jonkun asian ostamatta, niin sillä lentää niin ja niin kauan.
 Englannissa lennetyille tunneliminuuteille kertyi hintaa, kun opetus maksoi tuhat euroa tunnilta ja sinne oli matkustettava Oulusta saakka.
 – En ole koskaan laskenut, että paljonko olen laittanut tähän rahaa, enkä halua laskea. Sen tiedän, että nyt olen jo päässyt sentään rahallisesti voiton puolelle, Cagnasso naurahtaa.
 Tulevaisuudestaan tuulitunnelitaituri ei osaa vielä sanoa juuri muuta, kuin että haluaa opettaa lajia muille "hurahtaneille".
 – Olen oppinut, että unelmat ovat usein aivan liian pieniä. Olen kokenut niin monia asioita, joita ei olisi osannut edes kuvitella etukäteen.
 Katso myös:
 Lentääkö ihminen tuulitunnelissa? Miltä se tuntuu?

Inka Cagnasso on maailman huipulla lajissa, jota ei alun perin halunnut edes kokeilla: Tältä näyttää tuulitunnelilentäminen, johon nainen hurahti


Summary: Tropiikin tunnelman luominen kotiin vaatii aikaa ja kärsivällisyyttä. Vaikka kasvi-intoilu on tuttua Suomessakin, löytyy kanssaharrastajia yhä useammin somen kautta ulkomailta.

Tamperelainen  Laura Vuorenpää  painaa napista. Kuuluu piippaus, ja sumu alkaa laskeutua saniaisille, sammaleelle ja puunoksilla versoville trooppisilta näyttäville kasveille.
 Kosteaan höyryyn peittyvä pieni sademetsä löytyy Vuorenpään olohuoneesta. Keinotekoisessa tropiikissa asustaa viisi nuolimyrkkysammakkoa. Ne eivät vankeudessa ole myrkyllisiä, mikä on kasvien hoitamisen kannalta hyvä. Sammakoiden kodin lisäksi terraario on nimittäin huolella rakennettu sisustuselementti.
 Vuorenpää on omistanut sammakkoeläimiä ja matelijoita, eli herppejä, teini-ikäisestä lähtien. Niiden elinympäristön visuaalisuus on aina ollut hänelle puolet harrastuksen viehätyksestä.
 – En ole koskaan harrastanut aavikkolajeja, koska tykkään rehevistä terraarioista. Elinympäristön täytyy ensisijaisesti olla eläimelle sopiva, ja siksi valitsen lajit sen mukaan, että niiden ympäristö miellyttää minuakin.
 Terraariossa on sekä tavallista suomalaista sammalta että hollantilaista ostosammalta.  Laura Vuorenpää
 Sumu saa keltamustat sammakot aktivoitumaan. Ne kiipeilevät kärpässaaliin toivossa pitkin privaattitropiikkinsa seiniä ja vehreänä kumpuilevaa maastoa. Maisema näyttää luonnonmukaiselta, eikä mikään paljasta, että villiys on huolellisesti suunniteltua.
 – Seinäelementit ovat polyuretaania, johon on istutettu oksia. Päällä on muun muassa sammalta ja erilaisia pieniä ananaskasveja, jotka ovat sammakoiden mieleen, Vuorenpää esittelee.
 Kun vehreyttä katsoo tarkemmin, erottuu sademetsästä aivan tavallisia joka kodin viherkasveja. Kodinonni on tosin sammakoiden kotona paljon eksoottisemman oloinen kuin keskivertokeittiön ikkunalaudalla. Saniainen sopii trooppisen puun juurelle yhtä hyvin kuin olohuoneeseen kukkapylvään päälle.
 Rakennan palan luontoa elävästä materiaalista.  Laura Vuorenpää
 Toiset kasvit viihtyvät kosteassa lämmössä liiankin hyvin. Jokin aika sitten terraariosta oli pakko poistaa vesifiikus, joka oli alkanut peittää alleen kaiken. Kasvi pääsi takaisin murto-osan kokoisena entisestä.
 – Rakennan palan luontoa elävästä materiaalista, eikä terraario ole koskaan valmis. Osa viehätyksestä on, että kaikki on aina pienessä muutoksessa.
 Akvaario voi kasvaa ylöspäin
 Kaikesta Laura Vuorenpään olohuoneessa näkee, että täällä asuu luonnonystävä. Sisustukseen kuuluvat lukuisien huonekasvien lisäksi vihreäksi maalatut vanhat kalusteet, muutama kaunis eläimen kallo ja pari vanhaa täytettyä lintua. Luonnontieteellisten opetustaulujen lisäksi seinälle on ripustettu kovakuoriais- ja perhoskokoelmia.
 Talon toinen terraario löytyy keittiöstä. Tämä viiden vauvasammakon koti vaatii huomattavasti vähemmän työtä kuin massiivinen vihersisustuselementti, joka samalla seinustalla vielä hetki sitten komeili.
 – Tässä oli 720-litrainen kasviakvaario. Kasvit kasvoivat siitä ulos, ja kantoja pitkin olin laittanut valumaan vettä. Se oli iso systeemi ja omanlainen tapa harrastaa kasveja.
 Akvaario tarjoaa todella näyttäviä vihersisustusmahdollisuuksia, etenkin jos sen antaa kasvaa seiniään isommaksi. Laura Vuorenpää
 Valtavan kasviakvaarion hoitaminen vaati aikaa ja vaivaa, mutta palkinnoksi tamperelaiskeittiössä paistoi pimeimpäänkin vuodenaikaan tropiikin aurinko.
 Pyrin saamaan palan sademetsää kotiini.  Laura Vuorenpää
 Vuorenpää hoitaa työkseen muiden kasveja, eikä häntä harmita, että sama työ jatkuu kotonakin. Kaikki tähtää siihen, että ympärillä olisi mahdollisimman kaunista ja vihreää.
 – Minulla on kaksi rakkautta: suomalainen metsä ja trooppiset sademetsät. Tämä on sellaista kaukokaipuuta. Pyrin saamaan palan sademetsää kotiini.
 Laura Vuorenpään Instagram-nimimerkki on @adiantumi hänen lempikasvinsa, hiussaniaisen, mukaan. Yksi saniainen löytyy olohuoneen pöydältä.  “Adiantumit on tehty särkemään sydämiä. On suuri toivo, että tästä tulee upea ja mahtava, mutta sitten se näivettyykin.” Anna Sirén / Yle
 Kärsimyskukka ei vienyt unettomuutta, mutta toi intohimon
 Trooppista tunnelmaa löytyy myös toisesta tamperelaiskodista.  Emilia Schulman  osoittaa vanhan omakotitalon ikkunaa, jonka pieliä pitkin kasvavassa köynnöksessä on auki kaksi upeaa kukkaa.
 Kukat ovat kärsimyskukkia, joita tästä talosta löytyy yli kolmeakymmentä eri lajia. Trooppisten kasvien suku pääsi valloittamaan Schulmanin sydämen puolivahingossa, kun tämä aikoinaan etsi apua unettomuuteen.
 – Tutustuin kasvilääkintään ja törmäsin kärsimyskukkiin, eli passifloriin. Tietoa hakiessani huomasin, miten valtava määrä eri lajeja on ja miten hieno kasvisuku on kyseessä.
 Unettomuuteen kukista ei lopulta löytynyt apua, mutta nyt valvojalla on ainakin ajateltavaa pikkutuntien aikana. Passiflorista tuli nopeasti intohimo.
 – Tässä suossa ollaan nyt sitten aika syvällä, Schulman nauraa.
 Passiflorat ovat noin viidensadan trooppisen köynnöskasvin suku. Emilia Schulmanin talossa rakkain harrastus näkyy jokaisella ikkunalla.  Marko Melto / Yle
 Jaettu ilo on paras ilo, ja siksi Schulman paitsi  bloggaa harrastuksestaan  myös ylläpitää Facebookissa  Kärsimyskukkien ystävät  -ryhmää.
 Noin 120 hengen suomalaisporukassa jaetaan niin pistokkaat ja hoitovinkit kuin ilo pitkän odotuksen jälkeen puhjenneesta kukasta. Lisää alan harrastajia löytyy muista maista, ja Schulmanin laajimmat verkostot ovatkin kansainväliset.
 Vain todellinen kanssaintoilija voi ymmärtää, millaista riemua keräilijä tuntee löytäessään kokoelmaansa harvinaisen helmen.
 – Juoksin kymmenen vuotta yhden lajin perässä, ja nyt se on matkalla Keski-Euroopasta tänne. Täytyy varmaan ottaa postiin joku saattaja, sillä en tiedä miten kävelen sieltä kotiin innostukseltani.
 Ulkomailta löytyy laaja passiflora-harrastajaverkosto. Nykyajan tapaan yhteydenpito maan tai maanosan rajojen yli on luonteva osa harrastusta. Ennen koronaa Emilia Schulman matkusti myös kansainvälisen kärsimyskukkayhdistyksen Passiflora Society Internationalin tapaamiseen, joita yhdistys järjestää niin Euroopassa kuin Yhdysvalloissa. Anna Sirén / Yle
 Omaehtoinen karanteeni ja tarvittaessa petopunkit apuun
 Uusin tulokas, kuten muutkin Emilia Schulmanin hoteisiin muuttavat kasvit päätyvät ensin vähintään pariksi viikoksi karanteeniin ennen kuin niille etsitään paikka ikkunalaudalta muiden seasta. Kallisarvoista kokoelmaa ei altisteta vieraille taudeille tai salamatkustajille: kasvituholaisille. Tämä on Schulmanille tuttua kauraa, sillä suurin osa kärsimyskukista tilataan ulkomailta nettikaupoista.
 Juoksin kymmenen vuotta yhden lajin perässä.  Emilia Schulman
 Varotoimenpiteistä huolimatta kärsimyskukat ovat ohutlehtisinä kasveina herkkiä saamaan vihannespunkkeja tai ripsiäisiä. Kutsumattomien vieraiden jäädessä kiinni Schulman ei tartu myrkkypulloon vaan tilaa lisää ötököitä taloon.
 – Torjuntaeliöt hoitavat homman. Petopunkit saapuvat sahanpurun seassa, ja siitä ne vapautetaan kipittämään ruoan perässä kasvin lehdille. Biologinen torjunta on kasvattanut suosiotaan, kun se on nykyään kuluttajankin ulottuvilla.
 Etelä-Euroopassa passiflorat ovat suosittuja ulkokasveja. Suomessa ulkoiluaikaa on vain kesällä, mutta syksyllä kasvit on nostettava sisälle talvehtimaan. Marko Melto / Yle
 Schulmanin harrastus on vallannut talon ikkunat ja kuistin, ja kesällä se levittäytyy pihaan saakka. Esteettisyys ei ole ykkösasia, vaan tärkeintä on varmistaa jokaiselle yksilölle optimaalinen kasvupaikka.
 Kun tämän kaliiberin kukkaentusiasti lähtee lomamatkalle, kukankastelijaksi ei varmaankaan kelpaa kuka tahansa satunnainen naapuri?
 – Tällä hetkellä olen onnekas kun asun kommuunissa ja kasvit voi uskoa kämppisten huomaan. Joskus aiemmin olen kyllä jättänyt kasvinhoitajalle kolmisivuiset kirjalliset ohjeet.
 Millaisia kasveja sinulta löytyy? Keskustele aiheesta tiistaihin kello 23:een saakka!
 Lue myös:
 Auta kasvejasi selviytymään talvikaudesta – tästä löydät selkeät vinkit
 Kun Suvi Sysi muuttaa putkiremonttia pakoon, se tehdään 170 huonekasvin ehdoilla – eikä se ole mikään ihme, sillä hän rakastaa niistä jokaista
 Meeri Elfvingin kotiin kasvoi viidakko – kun luontoon ei pääse, on luonto tuotava kotiin

Sademetsä keittiössä ja myrkkysammakoita olohuoneessa – tutustuimme kahden tamperelaisen vihersisustajan kotiin


Summary: Ruotsin radio kertoo saaneensa viranomaisten tutkimusmatkalta videomateriaalia Estonian hylyn repeämästä, joka näytettiin tv-dokumentissa viime vuonna. Laivanrakennustekniikan emeritusprofessori arvioi vaurioita pahemmiksi, kuin osasi odottaa.

Ruotsin radio (Sveriges radio)  kertoo saaneensa tuoretta kuvamateriaalia  Estonian hylyn repeämästä.
 Kuvamateriaali on peräisin tutkimuksista, joita viranomaiset tekivät hylyllä kesällä. Tutkimuksia johti Viron onnettomuustutkintalautakunta.
 Ruotsin radion Ekot-toimitus kertoo saaneensa videomateriaalin onnettomuustutkintalautakunnalta. Viranomaistutkinta sai alkunsa tv-dokumenttisarjasta, jossa näytettiin robottikameran kuvaa repeämästä hylyn kyljessä.
 Ruotsin radion mukaan repeämä näkyy viranomaisten tuoreessa videomateriaalissa nyt yksityiskohtaisemmin ja selkeämmin.
 Ruotsin radion mukaan videomateriaalissa on kohta, jossa kamera tuodaan aivan repeämän suulle ja näyttää siltä, kuin sisäpuolella aluksen rakenteessakin olisi repeytymä.
 – Vauriot näyttävät paljon pahemmilta, kuin odotin. Ja näyttää aivan siltä, kuin teräs olisi taipunut ulospäin, sanoo Ruotsin radiolle kuvamateriaalia analysoinut laivanrakennustekniikan emeritusprofessori  Anders Ulfvarson .
 Repeämän suulla teräs näyttää Ruotsin radion mukaan paikoin kaareutuneelta ja mustalta, jopa hieman palaneen puun näköiseltä.
 Emeritusprofessori Ulfvarsonin mukaan mustat kohdat voivat olla hautaruostetta, jota voi syntyä myös matalissa happipitoisuuksissa. Hänen mukaansa on hyvä kuitenkin odottaa tutkijoiden analyysiä siitä, mitä rungolle on tapahtunut.
 – Jos joku arvelee tällä olevan jotain tekemistä pyrotekniikan kanssa, se selviää kyllä metallografisissa tutkimuksissa.
 Myöhemmin maanantaina Ruotsin onnettomuustutkintalautakunta painotti  Ruotsin radion haastattelussa , että kuvamateriaalin repeämä ei vaikuta syntyneen räjähdyksen seurauksena. Mustia kohtia teräksessä arvioitiin mahdollisesti bakteerikasvuston aiheuttamiksi.
 Tv-dokumenttisarja johti viranomaistutkimuksiin
 Viranomaiset päättivät ryhtyä tutkimaan Estonian hylkyä uudelleen sen jälkeen, kun kansainvälinen dokumenttiryhmä oli löytänyt aluksen rungosta aikaisemmin tuntemattoman reiän aluksen tyyrpuurin puoleisella kyljellä.
 Estonia – Mullistava löytö  -tv-sarjassa esitettiin syksyllä 2020 sukellusrobotin kuvaamaa materiaalia aukosta. Dokumenttiryhmä arvioi aukon olevan noin neljän metrin mittainen ja sijainneen keskikohdilla aluksen kylkeä, autokannen tuntumassa.
 Tv-sarja herätti niin Ruotsissa kuin Virossakin paljon keskustelua ja keväällä Estonian hautarauha päätettiin väliaikaisesti kumota, jotta uudet tiedot aluksen uppoamisen syistä voidaan tarkistaa.
 Tallinnasta Tukholmaan matkalla ollut autolautta Estonia upposi syyskuussa 1994. Onnettomuudessa kuoli 852 ihmistä, heistä suurin osa ruotsalaisia. Onnettomuustutkintakeskuksen mukaan uppoamisen syy oli aluksen keulavisiirin irtoaminen kovassa merenkäynnissä.
 Lue myös: Estonian hylyltä julki uusia kuvia – tutkinnan johtaja: "Arviointi onnistui paremmin kuin uskalsimme toivoa"
 Ruotsin radio: Uusien Estonia-tutkimusten hintalappu viisi miljoonaa euroa

Ruotsin radio sai videomateriaalia Estonian hylyn repeämästä – Professori: "Vauriot näyttävät paljon pahemmilta, kuin odotin"


Summary: Helsinki-Vantaalla satunnaistarkastuksiin perustuva vihreä linja otettiin käyttöön viikonloppuna. Sakkoihin johtaneita väärinkäytöksiä ei ensimmäisten päivien aikana tullut ilmi.

Helsingin satamassa saapuvat matkustajat jaetaan kolmelle eri linjalle sen perusteella, millainen koronatodistus heillä on mukanaan.
 Vihreä linja on pääosin risteilymatkustajille, jotka eivät poistu laivasta maihin lainkaan. Tämän linjan voivat valita myös jotkut erityisryhmät kuten merimiehet ja diplomaatit.
 Henkilöt, joilla on todistus täydestä rokotussarjasta tai viimeisen kuuden kuukauden aikana sairastetusta koronaviruksen aiheuttamasta taudista, käyttävät keltaista linjaa.
 Muut matkustajat valitsevat punaisen linjan.
 Tällä hetkellä tarkastusresurssit kohdennetaan punaisen linjan matkustajiin, eli kokonaan todistusta vailla saapuviin tai negatiivisen koronatodistuksen esittäviin.
 Helsingin terveys- ja päihdepalvelujen johtaja  Leena Turpeisen  mukaan tarkastuksia voidaan kuitenkin tarvittaessa keventää kaikilla linjoilla.
 Silloin maahan voi päästä ilman todistuksia tai testejä.
 Pistokoemallissa tarkastus vuotaa
 Terveys- ja päihdepalvelujen johtaja Leena Turpeinen kertoo, että maahantulijoiden tarkastuksia voidaan jättää tekemättä, jos satama on pahasti ruuhkautunut tai laivan kääntöaika on lyhyt.
 – Osa henkilöistä voi vain kävellä läpi.
 Jos pistokokeissa jää kiinni matkustajia, jotka ovat vilpillisesti valinneet väärän linjan, he voivat saada rangaistuksen – ainakin periaatteeessa.
 – Jos napataan joku, jolla ei ole todistuksia eikä testitulosta, eikä hän suostu testiin, ilmoitamme asiasta rajavartiolaitokselle ja tartuntatautiviranomaisille.
 – Periaatteessa rangaistusmahdollisuus on olemassa, vaikka on aika epätodennäköistä, että näitä ihmisiä alettaisiin jahdata.
 Turpeinen painottaa, että pistokoemallissa edellytetään yhteisvastuullisuutta.
 Vihreän linjan käyttöönotto purki jonoja Helsinki-Vantaalla
 Kuluneena viikonloppuna  Helsinki Vantaan lentoasemalla  otettiin käyttöön vihreä linja kahdesti rokotetuille ja koronan edellisen puolen vuoden aikana sairastaneille.
 Myös lentoasemalla matkustajien on pyydettäessä esitettävä koronatodistus. Tarkistuksia tehdään satunnaisotannalla.
 Vantaan kaupungin tartuntatautilääkäri  Kirsi Valtonen  myöntää, että vihreää linjaa on mahdollista väärinkäyttää.
 – Jos pistokoe osuu kohdalle ja asiakirjat eivät ole kunnossa, kyseessä voi olla terveydensuojelurikkomus, hän sanoo.
 Mahdollisesta sakkorangaistuksesta päättäminen jää poliisin harkittavaksi.
 Vihreän linjan käyttöönotto sujui Valtosen mukaan hyvin.
 – Massiivisia jonoja ei enää ole muodostunut. Tietääkseni yksiäkään sakkoja ei viikonlopun aikana jouduttu määräämään.
 Voit keskustalla aiheesta tiistaihin 28.9.2021 kello 23:een asti.
 Lue myös:
 Helsinki-Vantaan lentoasemalle tulee vihreä linja kahdesti rokotetuille matkustajille – koronatodistuksia tarkastetaan linjalla vain pistokokein
 Ulkomaille ensimmäistä kertaa sitten pandemian? Maskit ja todistukset mukaan, vakuutus kuntoon – katso lista eri maiden koronakäytännöistä

Satamissa koronatodistuksia on katsottu vain pistokokeissa – Terveysjohtaja sakoista: "Aika epätodennäköistä, että ihmisiä alettaisiin jahdata"


Summary: Lujatalo urakoi uuden ammattikorkeakoulukampuksen Kotkan Kantasatamaan. Rakennustöihin ryhdytään vielä tällä viikolla. Kaakkois-Suomen uuden kampuksen on määrä valmistua kahden vuoden päästä.

Lujatalo rakentaa Kotkan uuden ammattikorkeakoulukampuksen.
 Urakkasopimus Kantasatamaan rakennettavasta Xamkin kampuksesta on allekirjoitettu maanantaina. Rakentaminen alkaa tällä viikolla. Valmista on kahden vuoden päästä.
 Sopimuksen arvo eli rakennustöiden hintalappu on 40 miljoonaa euroa. Koko kampushanke maksaa yhteensä reilut 60 miljoonaa euroa. Hinta on noussut noin 18 miljoonalla eurolla suunnitellusta, ja kampusyhtiö on pyytänyt lisärahoitusta hankkeelle.
 Lue lisää:   Ammattikorkeakoulun uuden kampuksen hintalappu nousi 18 miljoonaa euroa Kotkassa – kampusyhtiö pyytää lisärahoitusta
 Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun kampus rakennetaan Merikeskus Vellamon ja jo rakenteilla olevan uuden tapahtumakeskuksen läheisyyteen. Uusi koulurakennus on kooltaan yli 17 000 neliömetriä.
 – Hanke on Lujatalon Kaakon yksikölle hyvin merkittävä. Olemme iloisia, että pääsemme rakentamaan tätä merkityksellistä hanketta, sanoo Lujatalon Kaakkois-Suomen aluejohtaja  Mikko Seppä .
 Sepän mukaan rakennusyhtiön Kotkan työmaahenkilöstö on mielissään paikallisesta hankkeesta, sillä vuosien ajan erilaiset rakennushankkeet ovat vieneet työntekijöitä muille paikkakunnille.
 Uuden kampusrakennuksen suunnittelussa on kiinnitetty erityistä huomiota rakennuksen energiatehokkuuteen ja tilojen muunneltavuuteen. Suuret lasipinnat tuovat tiloihin valoa. Katolle tulee viherkatto, joka suodattaa UV-säteilyä ja tasaa sisälämpötilaa. Rakennuksen katolle rakennetaan myös kattoterassi, josta avautuu näkymät merelle.
 Näyttävän julkisivusta tekee yhteen suuntaan kaatava vesikattolape, joka on poikkeuksellisen pitkä, yli 100 metriä.
 Lue lisää:   Xamkin uusi hulppea kampus maksaa yli 60 miljoonaa euroa – kysyimme opiskelijoilta, mitä he toivovat: "Uusia sairaalasänkyjä"

Hurjasti kallistuneen korkeakoulukampuksen rakentaminen alkaa Kotkassa – 40 miljoonan euron urakkasopimus sisältää yli 100 metriä pitkän erikoisen katon


Summary: Asiantuntijat odottavat lisää tietoa vuoren toiminnasta eivätkä osaa vielä sanoa varmasti, onko purkaus siirtymässä hiljaisempaan tilaan.

Espanjaan kuuluvalla Palman saarella sijaitsevasta Cumbre Viejan tulivuoresta purkautuu jälleen laavaa, Kanarian saarten vulkanologian laitos Involcan kertoo Twitterissä.
 Aiemmin maanantaina Espanjan geotieteen laitos ilmoitti, että tulivuori näytti siirtyneen matalan toiminnan vaiheeseen, kun vuori ei ollut erittänyt laavaa tai suuria tuhkapilviä. Myös Involcan ilmoitti seismisen aktiivisuuden hiipuneen.
 Tutkijat kuitenkin varoittivat, että tilanne voi muuttua, ja että vielä on aikaista julistaa purkaus päättyneeksi.
 Laavan päävirta on saavuttamassa meren, jolloin sitä alkaa pudota veteen jyrkältä kalliota. Viranomaiset ovat sulkeneet ranta-aluetta, koska tuolloin ilmaan purkautuu myrkyllisiä kaasuja.
 Tulivuorenpurkauksessa on tuhoutunut ainakin 500 rakennusta ja sen tieltä on evakuoitu yli 6 000 ihmistä.
 Viranomaiset ovat kehottaneet Palman saaren asukkaita neljällä asuinalueella pysyttelemään sisätiloissa välttääkseen myrkyllisiä kaasuja, joita tulivuorenpurkaus voi aiheuttaa.
 Tulivuorenpurkauksen ei tiedetä toistaiseksi aiheuttaneen kuolonuhreja.

La Palman tulivuoren toiminta hiipunut – iltapäivällä uusia pikkupurkauksia


Summary: Englannissa jopa 90 prosenttia suurimpien kaupunkien bensa-asemista on tyhjentynyt polttoaineista. Pelko polttoainepulasta on saanut ihmiset hamstraamaan polttoainetta jo useiden päivien ajan.

Britanniassa ihmiset jonottavat polttoainetta huoltoasemilla pelätyn polttoainepulan vuoksi.
 Polttoainekauppiaita edustavan PRA:n mukaan miltei kaksi kolmesta sen arviolta 5 500 bensa-asemasta on tyhjentynyt,  kertoo BBC . Järjestön mukaan lopuiltakin asemilta bensa uhkaa loppua pian.
 Englannissa tilanne on uutistoimisto Reutersin mukaan vieläkin pahempi. Maanantaihin mennessä jopa 90 prosenttia alueen suurimpien kaupunkien bensa-asemista oli tyhjentynyt, Reuters kertoo.
 PRA:n mukaan syynä bensa-asemien ruuhkiin ja bensan loppumiseen on polttoaineen hamstraus. Esimerkiksi öljyjätti Shell on kertonut kysynnän olleen koko verkoston alueella tavallista kovempaa viime perjantaista asti.
 Polttoainekuljetuksia, kuten myös muita toimituksia Britanniaan, on haitannut pula ammattikuljettajista. Tilanne on kärjistynyt entisestään koronapandemian aikana. Tilanne on osin seurausta maan EU-erosta.
 Useat medialähteet, kuten  talouslehti Financial Times kertoo , että tilanteen rauhoittamiseksi on jopa harkittu armeijan hälyttämistä apuun, jotta polttoainekuljetukset saataisiin turvattua.
 FT:n mukaan tilannetta on kuvattu maan hallinnon piiristä "erittäin huonoksi" Englannin alueella.
 Ympäristöministeri  George Eustice  on puolestaan kiistänyt tiedot armeijan hälyttämisestä apuun.

Armeijan hälyttämistä apuun harkitaan – pelko polttoainepulasta ajoi britit hamstraamaan polttoainetta


Summary: Scholz näkee, että Pohjoismailla on sama ongelma kuin Saksalla. Maat ovat rikkaita, mutta tyytymättömiä. Scholzin vaalilupaus Saksan kansalle oli ratkaista tämä ristiriita, kirjoittaa Eurooppa-kirjeenvaihtaja Suvi Turtiainen.

Saksan sosiaalidemokraattinen puolue (SPD)

BERLIINI  Tuliko Saksasta yhdessä yössä osa Pohjoismaita? Ainakin hitusen.
 Vaalit voitti sosiaalidemokraattinen puolue SPD, jonka kansleriehdokkaan  Olaf Scholzin  tausta on pohjoissaksalaisessa Hampurissa. Hän on vahvoilla Saksan seuraavaksi liittokansleriksi.
 Scholz toimi hansakaupungin pormestarina ennen loikkaa liittovaltion politiikkaan. Hampuri on selkeästi pohjoiseurooppalainen, ja Pohjoismaihin venyvä viitekehys kuuluu jatkuvasti Scholzin puheissa.
 Etenkin silloin, kun demaripolitiikko alkaa puhua poliittisesta päälinjastaan. Scholz näkee, että Pohjoismailla – Suomi mukaan lukien – on sama ongelma kuin Saksalla.
 Maat ovat rikkaita, mutta tyytymättömiä. Scholzin vaalilupaus Saksan kansalle oli ratkaista tämä ristiriita.
 Respekt. Kunnioitus. Tämä sana  toistui Scholzin puheissa läpin vaalikampanjan. Hän puhui siitä vaaliohjelmassa, tv-väittelyissä ja yleisötilaisuuksissa.
 Sana “kunnioitus” kuulostaa iskulauseelta, mutta Scholz on puhunut kunnioituksesta ja pikemminkin sen puutteesta jo ennen vaaleja. Schloz puhui siitä vuonna 2019, kun hänen oma puolueensa ei halunnut häntä puheenjohtajaksi.
 Puhe jatkui silti, sillä ajatus kunnioituksesta on hänen ideologiansa perusta.
 Lue lisää: Saksan vaalien ennakkosuosikki nojaa samaan voittoreseptiin kuin suosikkimakkara – demariehdokas Olaf Scholz ei yllätä vaan edustaa jatkuvuutta
 Kaksi päivää ennen vaaleja Scholz esiintyi Kölnissä kampanjan päätöstilaisuudessa ilman pikkutakkia ja solmiota. Hän puhui Pohjoismaista puhuessaan naisten tasa-arvosta ja siitä, miten Saksa on yhä takamatkalla.
 Tasa-arvopuheen lisäksi hän kehysti Pohjoismaat osaksi suurinta haastetta, mikä Scholzin mukaan rikkailla länsimailla on edessään tällä vuosikymmenellä.
 – Meidän pitää muuttaa tapamme nähdä toiset ja alkaa kunnioittaa kaikkia ammattiryhmiä, Scholz vastasi Kölnissä ruotsalaistoimittajan kysymykseen.
 Scholz näkee, että kunnioituksen puute ja siitä seurannut liittyvä epävarmuus omasta asemasta muuttuvassa yhteiskunnassa, olivat syitä brexitille ja  Donald Trumpin  nousulle.
 Viesti toistui syyskuun alussa  brittilehti The Guardianin haastattelussa.
 Scholzin mukaan sama tyytymättömyys näkyy paitsi Britanniassa ja Yhdysvalloissa “myös Hollannissa, Ruotsissa, Suomessa, Norjassa, Itävallassa ja Saksassa”.
 – Maissa, jotka ulkoapäin näyttävät siltä, ettei niissä ole mitään ongelmia, Scholz sanoi lehdelle.
 Olaf Scholz nosti vaalikampanjassaan toistuvasti esiin kunnioituksen puutteen muita ihmisiä kohtaan. Clemens Bilan / EPA
 Olaf Scholz  fanittaa avoimesti yhdysvaltalaisfilosofi  Michael Sandelia  ja tämän ajatuksia tietotyöläisten vääristyneestä ylilyöntiasemasta länsimaissa.
 Siitä, miten yksilön ja – etenkin asiantuntijaluokan – omat saavutukset ovat nousseet hallitsevaksi tavoitteeksi ja samalla on sivuutettu ajatus yhteisestä hyvästä. Lopulta yksilön saavutuksista tulee tyrannia, mihin Sandel viittaa kirjassaan  The Tyranny of Merit .
 Tämä on yksi Scholzin suosikkikirjoista.
 Scholzin mukaan pandemia on viimeistään osoittanut, miten liian vähän kunnioitusta saaneet ammattiryhmät ovat usein yhteiskunnan selkäranka. Hoiva-alan ja sairaaloiden työntekijät, bussikuskit ja kaupankassat, paketteja kotiin kuljettavat - ansaitsevat kaikki Scholzin mukaan lisää kunnioitusta.
 Näin syntyisi yhteinen hyvä. Ja vastalääke populismille.
 – Muuten trumpismi tapahtuu uudestaan ja uudestaan – ja nimenomaan rikkaissa maissa, Scholz sanoi Kölnin vaalitilaisuudessa.
 Konkreettisesti Scholz lupaa veronkorotuksia rikkaimmille ja minimipalkan korottamista 12 euroon.
 Ajatus liittyy laajempaan murrokseen länsimaissa. Sotien jälkeen suunta oli sosiaalisessa hierarkiassa ylöspäin: lapset tienasivat vanhempiaan enemmän. Nyt suunta on kääntynyt, työsuhteet muuttuneet epävarmoiksi ja alustalouden työsuhdeturvaa vasta etsitään.
 Sosiaalinen aseman menettämisen pelko on arvioitu syyksi oikeistopopulismin nousuun monessa Euroopan maassa.
 Ajattele kehystää myös Scholzin ilmastotoimia. Hän ei kannata selviä kieltoja tai rajoituksia. Scholz haluaa uudistaa teollisuusmaa Saksan ilmaston kannalta kestäväksi – mutta tahdissa, joka ei ole liian nopea sosiaalisen kestävyyden kannalta.
 Eri kysymys on se, riittääkö Scholzin tahti päästötavoitteiden saavuttamiseksi.
 Saksan demareiden  voitto on osa laajempaa punaista aaltoa länsimaissa. Pohjoismaista Ruotsissa, Suomessa, Tanskassa ja pian Norjassa hallitsevat demaripääministerit.
 Yhdysvalloissa  Joe Biden  on ajanut voittonsa jälkeen punaista tai lähelle pohjoismaista ajattelua tulevaa ajattelua lapsilisillä, työttömyysturvalla ja mittavilla julkisilla investoinneilla.
 Pandemia on vahvistanut Saksassakin perinteisten puolueiden asemaa. Vaalien häviäjiä olivat osin äärioikeistolainen Vaihtoehto Saksalle ja laitavasemmiston Die Linke.
 Keskilinjan puolueet veivät suurimman osan äänistä.
 Olaf Scholz on kaikille saksalaisille tuttu, koska hän on toiminut  Angela Merkelin  hallituksen valtiovarainministerinä ja varakanslerina. Hänet nähtiin Merkelin linjan jatkajana, mikä vei demarit vaalivoittoon.
 Scholz hyödynsi tietoisesti Merkel-imitaattorin mielikuvaa, mutta se ei tarkoita, etteikö muutoksia olisi luvassa.
 Jos Scholz saa taakseen enemmistöhallituksen, Saksan johtoon nousee kansleri, jonka viitekehys on vahvasti pohjoiseurooppalainen. Se voi tarkoittaa uudenlaista kiinnostusta Suomea kohtaan.
 Lue lisää:
 Saksan vaalien päivittyvä seuranta: Vihreät nousi Saksan kolmanneksi suurimmaksi puolueeksi – SPD:n Olaf Scholz halukas hallitusyhteistyöhön vihreiden ja liberaalien kanssa
 Sosiaalidemokraatit voittivat täpärästi Saksan vaalit, Merkelin puolueen tulos jäi historiallisen alhaiseksi – tässä kolme kiinnostavaa asiaa vaaleista

Kirjeenvaihtajan analyysi: Rikkaat maat kunnioittavat enää tietotyöläisiä ja väheksyvät muita – Saksan vaalivoittajaa Olaf Scholzia ajaa kirkas ideologia


Summary: Yt-neuvottelujen seurauksena poliisin henkilöstömäärä tulee vähenemään ensi vuonna noin 200-250 henkilötyövuodella. Myös poliisikoulutuksen aloituspaikkoja todennäköisesti vähennetään.

Poliisi aloittaa yt-neuvottelut. Poliisiylijohtaja  Seppo Kolehmainen  arvioi tiedotteessa, että ensi vuonna poliisin henkilöstömäärä laskee 200-250 henkilötyövuodella.
 Hänen mukaansa myös poliisikoulutuksen aloituspaikkoja todennäköisesti vähennetään. Syynä yt-neuvotteluihin ovat poliisin tiedotteen mukaan vähenevä rahoitus.
 Valtion talousarvioesityksessä poliisille on myönnetty 807,9 miljoonaa euroa, kun tänä vuonna poliisin toimintaan on käytetty arviolta 838 miljoonaa euroa. Sitä seuraavien vuosien rahoituskehys on edelleen laskeva, poliisin tiedotteessa kerrotaan.
 – Poliisin suurin kustannuserä eli henkilöstömäärä on sopeutettava pysyvän määrärahan määrittämälle tasolle, jotta poliisiksi koulutettavien määrä voidaan suunnitella pitkäjänteisesti. Aloituspaikkojen vähentämisen vaikutukset näkyvät vasta kolmen vuoden päästä, joten ensi vuonna poliiseja jäänee työttömäksi, poliisiylijohtaja Seppo Kolehmainen arvioi tiedotteessa.

Poliisi aloittaa yt-neuvottelut – taustalla määrärahojen leikkaukset


Summary: Tarkempia tietoja tapahtumien kulusta ei vielä tiedetä. Yle seuraa tilannetta.

Kaksipaikkainen pienkone on tehnyt epäonnistuneen laskun Hyvinkään lentokentälle, kertoo Keski-Uudenmaan pelastuslaitos.
 Onnettomuudessa on loukkaantunut kaksi henkilöä.
 Uutinen päivittyy.

Pieni lentokone teki epäonnistuneen laskeutumisen Hyvinkäällä – kaksi henkilöä loukkantunut


Summary: Kilpailu- ja kuluttajaviraston selvityksessä on paljastunut, että kuusi bussiyhtiötä on toiminut kilpailutuksissa kartellinomaisesti.

Kilpailu- ja kuluttajavirasto (KKV) esittää lähes 1,9 miljoonan euron sakkoja kilpailunrajoittamisesta Turun seudun joukkoliikenteessä toimiville kuudelle eri linja-autoyhtiölle.
 KKV:n selvityksen perusteella kuusi yritystä ovat tehneet yhteisyritystensä kautta kolme yhteistarjousta Turun seudun joukkoliikenne Fölin tarjouskilpailuissa kilpailulain vastaisesti. KKV:n mukaan yhteistarjouksilla on poistettu keskinäinen kilpailu ja siten se on ollut vakava kilpailulain rikkomus.
 – Käytännössä yhteistarjoukseen osallistuneet yritykset eivät siis ole kilpailleet näissä tarjouskilpailuissa toisiaan vastaan hinnalla. Ne ovat jakaneet tarjouskilpailuissa voittamansa liikennöinnin keskenään ennalta sovitulla tavalla, kuvailee KKV tiedotteessa toimintaa. KKV luonnehtii toimintaa kartellinomaiseksi.
 KKV: Haitallista tilaajille ja asiakkaille
 Menettelyn seurauksena tilaaja on KKV:n tiedotteen mukaan saanut kyseisissä tarjouskilpailuissa todennäköisesti vähemmän kilpailevia tarjouksia kuin se olisi muutoin saanut.
 KKV katsoo,että vähäinen kilpailu tarjouskilpailuissa on haitallista tilaajalle ja loppuasiakkaille, koska tällöin yrityksillä on vähemmän kannustimia tarjota edullisempia hintoja ja parempia tuotteita ja palvelua.
 – Yritykset ovat esittäneet, että todellisuudessa yhteistyö olisi ollut tilaajan ja kuluttajien hyödyksi. Ne eivät ole kuitenkaan kyenneet osoittamaan hyötyjä tai niiden välittymistä kuluttajille, kuvailee tiedotteessa KKV:n johtaja  Valtteri Virtanen .
 Kilpailu- ja kuluttajavirasto on maanantaina esittänyt markkinaoikeudelle, että se määrää lähes 1,9 miljoonan euron seuraamusmaksut Jalon Liikenne Oy:lle, Lehtisen Linja Oy:lle, Linjaliikenne Muurinen Oy:lle, Linjaliikenne Nyholm Oy:lle, Savonlinja Oy:lle, Turun Citybus Oy:lle sekä osan näistä omistamalle yhteisyritykselle LS-Liikennelinjat Oy:lle.
 Kilpailulain vastaiset yhteistarjoukset on tehty Fölin tarjouskilpailuissa vuosina 2013, 2014 ja 2016.

Turun bussiliikenteessä toimiville kuudelle eri linja-autoyhtiölle esitetään lähes 1,9 miljoonan euron sakkoja kartellinomaisesta toiminnasta


Summary: Junan alle jääneen henkilöauton mieskuljettaja kuoli Hannuntien tasoristeyksessä perjantaina Loimaalla.

Poliisi jatkaa kuolemansyyn selvittämistä  perjantaina iltapäivällä Loimaalla sattuneessa tasoristeysonnettomuudessa . Tampereelta Turkuun matkalla olleen junan alle jääneen henkilöauton mieskuljettaja kuoli.
 Poliisi kertoo Twitterissä, ettei se tiedota tutkinnasta enempää, koska laki kuolemansyyn selvittämisestä velvoittaa viranomaiset salassapitoon.
 Onnettomuus sattui Hannuntien tasoristeyksessä kello 16 jälkeen. Junaliikenne oli poikki Tampereen ja Turun välillä muutaman tunnin ajan.

Poliisi jatkaa Loimaalla kuolemaan johtaneen tasoristeysonnettomuuden tutkintaa


Summary: Suojelupoliisi julkaisee kansallisen turvallisuuden katsauksen tänään klo 12.30. Katsauksessa käsitellään muun muassa Suomeen kohdistuvia kyberuhkia sekä terrorismitilannetta.

Viime vuonna Supo arvioi katsauksessaan, että merkittävimmän uhan muodostavat radikaali-islamistista tai äärioikeistolaista ideologiaa kannattavat yksittäiset henkilöt tai pienryhmät, jotka saavat motivaationsa terroristisesta propagandasta.
 Supo myös arvioi tuolloin, että tietojärjestelmiä hyödyntävä vakoilu on ollut korona-pandemian takia tavallista aktiivisempaa. Supo ennakoi sen myös jatkuvan aktiivisena.
 Merkittävimmiksi Suomea vastaan tiedustelullisesti toimiviksi valtioiksi Supo listasi tuolloin Venäjän ja Kiinan.
 Viime katsauksessa Supo piti terrorismin uhka-arvion ennallaan, eli neliportaisen asteikon tasolla kaksi. Se tarkoittaa, että uhka on kohonnut. Taso on ollut sama kesäkuusta 2017 eli Turun terrori-iskua edeltävällä tasolla.
 Katsausta esittelevät Suojelupoliisin päällikkö  Antti Pelttari  ja erikoistutkija  Veli-Pekka Kivimäki.
 Lue myös:
 Supo: Äärioikeistolaisen terrori-iskun valmistelusta on saatu viitteitä – suurimmat uhat tällä hetkellä ovat äärioikeisto ja ääri-islamistit
 Supo kansallisesta turvallisuudesta: Äärioikeiston uhka Suomessa kasvanut – Kiina ja Venäjä vakoilevat kärkkäimmin

Suojelupoliisi kertoo, mikä uhkaa Suomen kansallista turvallisuutta – Katso suorana kello 12.30


Summary: Tutun sanoittajapalkinnon rinnalle on tulossa kotkalaisen sanoittajalegendan nimeä niin ikään kantava palkinto, joka myönnetään vuoden parhaasta yksittäisestä sanoituksesta. Palkinto lanseerataan Kotkan Meripäivillä ensi vuonna.

Kotkan Meripäivillä jaetaan ensi vuodesta lähtien uusi Juha Vainio -aiheinen palkinto.
 Tutun sanoittajapalkinnon rinnalla palkitaan pian myös vuoden paras suomalaissanoitus.
 Uuden palkinnon myötä halutaan nostaa esiin myös uusia sanoittajalahjakkuuksia ja yksittäisiä onnistumisia laululyriikan saralla. Kotkalaisen sanoittajalegendan nimeä kantava sanoittajapalkinto kun on yleensä myönnetty laajasta ja pitkäaikaisesta sanoitustuotannosta.
 Uuden palkinnon suuruus on 1000 euroa. Saajan päättävät Juha Vainio -rahasto ja Juha Vainio -seura. Palkinnon tarkemmat kriteerit päätetään syksyn aikana.
 – Uusi palkinto on oiva lisä Juha Vainion lauluntekijäperinteen ja suomalaisten sanoittajien kunnioittamisessa. Sen lanseeraus osuu hienosti Kotkan Meripäivien 60-vuotisjuhlatapahtumaan, sanoo Juha Vainio Rahaston sihteeri ja Kotkan tapahtumapäällikkö  Tiina Salonen .
 Perinteinen Juha Vainio -sanoittajapalkinto on jaettu 30 vuoden ajan. Palkinnon suuruus on 6000 euroa. Tänä vuonna palkinnon sai Apulannan  Toni Wirtanen .
 Lue lisää:   Apulannan Toni Wirtanen saa arvostetun sanoittajapalkinnon – pääsee samaan joukkoon kuin Paula Vesala, Juice Leskinen ja Maija Vilkkumaa

Parhaiden laulun sanojen kirjoittaja palkitaan jatkossa vuosittain 1000 eurolla – uusi Juha Vainion nimeä kantava musiikkipalkinto lanseerataan Kotkassa


Summary: Ylikersantti Eugen Wistin jäänteet ovat odottaneet hautaamista pitkään. Hänen lisäkseen kaksi muuta sankarivainajaa haudataan tulevana sunnuntaina Lappeenrantaan. Siunaustilaisuus toimitetaan Lappeen Marian kirkossa.

Kolme sankarivainajaa haudataan sotilaallisin kunnianosoituksin Lappeenrannan sankarihautausmaalle.
 Karjalasta löydetyt sankarivainajat, ylikersantti  Eugen Wist , sotamies  Onni Paananen  ja korpraali  Alvi Jänönen  lasketaan haudan lepoon tulevana sunnuntaina.
 Siunaustilaisuus toimitetaan Lappeen Marian kirkossa. Siunauksen toimittaa kenttäpiispa  Pekka Särkiö .
 Hautajaisten sotilaalliset elementit sisältävät kielekkeisen valtiolipun ja kunniaosaston haudalla sekä kunnialaukaukset arkkuja hautaan laskettaessa. Lisäksi Utin Jääkärirykmentin NH90-helikopteri suorittaa sankarivainajien kunniaksi ylilennon.
 Lappeenrannan sankarihautausmaalle on tähän mennessä haudattu noin 800 tuntematonta sotilasta. Arkisotkuva viime vuodelta. Mikko Savolainen / Yle
 Sankarivainajien arkunkantajina toimivat Maasotakoulun ja Utin jääkärirykmentin varusmiehet sekä reserviläiset. Kunniaosasto koostuu Utin Jääkärirykmentin varusmiehistä, jotka saavat tiedustelukoulutuksen. Utin jääkärirykmentti vaalii erillisen pataljoona 4:n perinteitä.
 Tällä halutaan symboloida erityisesti sankarivainaja Wistin toimintaa kaukopartiomiehenä sodan aikana.
 Pitkä odotus
 Kaukopartiomies Eugen Wistin jäänteet ovat odottaneet hautaamista pitkään. Wistin jäännökset löytyivät syksyllä 2019 Venäjältä. Vasta tämän vuoden tammikuussa valmistunut DNA-tutkimus varmisti, että kyseessä todella on Eugen Wist.
 Wist joutui venäläisten yllättämäksi Pienessä Käräjäsaaressa jatkosodan aikana 6.7.1944. Saari sijaitsee alle 20 kilometrin päässä Viipurista koilliseen.
 Lue lisää:   Neljä suomalaista sankarivainajaa odotti kotiin pääsyä yli 70 vuotta – DNA-tutkimus selvitti, keitä he ovat

 Talvi- ja jatkosodan taistelupaikoille jääneiden suomalaisten etsintä Venäjällä on tällä hetkellä  venäläisetsijöiden varassa . Venäläisetsijät ovat voineet jatkaa omien kaatuneittensa etsintää ja siinä yhteydessä on löydetty suomalaisvainajia.
 Venäläisetsijöiden viime ja tänä vuonna tekemiä löytöjä ei ole päästy tuomaan Suomeen, koska Venäjän ehdot maarajojen ylittämiselle ovat tiukat koronavirusepidemian takia.
 Viimeksi Lappeenrannassa oli isot  sankarihautajaiset toukokuussa 2019 , jolloin haudan lepoon siunattiin 50 tuntematonta sankarivainajaa.

Kolme sankarivainajaa pääsee viimein haudan lepoon kotona Suomessa – yksi heistä on saaresta Venäjältä löytynyt Eugen Wist


Summary: Esapekka Lappi palaa MM-ralliin Toyotan autolla. Sijoitusten suhteen Lappi sanoo olevansa realisti.

Pieksämäkeläinen  Esapekka Lappi  osallistuu lokakuussa  Jyväskylän MM-ralliin Toyotan WRC-autolla . Paluu MM-sarjaan on ollut mielessä jo alkuvuodesta.
 – Helmikuussa jo rupesin kyseleen, pystyisikö Toyotaa saamaan vuokralle. Sen verran oli parista viime vuodesta hampaankolossa, Lappi sanoo.
 Viimeiset vuodet ovat tosiaan olleet mutkikkaat. Vuonna 2019 Lappi ajoi Citroënin tallissa, eikä kaikki mennyt niinkuin piti. Lappi kertoo, että kauden aikana tuli huonoja tuloksia ja myös omia virheitä. Loppukaudesta alkoi kuulemma mennä jo paremmin, kunnes Citroën lopetti koko WRC-toimintansa. Eikä siinä vielä kaikki.
 – Viime vuonna ehdin muutaman kisan ajaa Fordilla, mutta sitten paloi auto Meksikossa. Sitten tuli koronat ja koko loppuvuosi oli vaan selviytymistä, Lappi luettelee.
 Joulukuussa 2020  Lappi lopetti MM-sarjassa  ja palasi WRC2-luokkaan, jossa  vuosi on ollut menestyksekäs . Nyt kuitenkin on edessä paluu MM-sarjaan Toyotan autolla, virallisen tehdastiimin ulkopuolisena kuljettajana. Virallinen  paluu Toyotan talliin on vielä avoinna.
 – Varmaan he katsovat ja analysoivat nyt Jyväskylän perusteella, että ottaako ne vai ei. En usko, että minulla olisi muuten tällaista mahdollisuutta annettu.
 Muiden odotukset omia korkeammalla
 Viimeksi Lappi on ollut Toyotan ratissa vuonna 2018. Onko auto ehtinyt kovasti muuttua sen jälkeen?
 – Lähes kolmen vuoden tauon jälkeen on vaikea sanoa, mitä kaikkea on muuttunut. Onhan siinä pieniä muutoksia, mutta pääasiassa auto on sama.
 Ennakkospekulaatioiden mukaan Lapin odotetaan pärjäävään Jyväskylän MM-rallissa hyvin. Lappi kuitenkin itse on vaatimattomampi.
 – Muiden odotukset on korkeammalla kuin itsellä. Koitan olla realisti sen suhteen, mitä voidaan saavuttaa. Ei varmaan valitettavasti taistella huippusijoituksista, mutta toivottavasti sitten best of the rest.

Esapekka Lappi valmistautuu Jyväskylän MM-ralliin – "Sen verran oli parista viime vuodesta hampaankolossa"


Summary: Valtiovarainministeri Annika Saarikko arvioi, että Saksan vaalivoittajan, sosiaalidemokraattien Olaf Scholzin maltilliset uudistukset  ja vakaa talouspolitiikan linja "kuulostaa Suomen näkökulmasta hyvältä".

Keskustan puheenjohtaja,  Annika Saarikko  arvioi, että liberaalipuolue FDP:llä ja vihreillä on Saksassa "aikamoinen valta" vaalituloksen jälkeen.
 – He ikään kuin pääsevät arvioimaan, kumman kansleriehdokkaan linja miellyttää enemmän. Siitä huolimatta vaalin voittajan asema on aina vahva.
 Liberaalipuolue FDP kuuluu Euroopan parlamentissa samaan ryhmittymään kuin keskusta.
 Saarikko on tavannut SPD:n  Olaf Scholzia  Euroopan unionin valtiovarainministereiden kokouksissa.
 – Olen luottavaisin mielin, että vakaa ja maltillinen talouden linja voisi Saksassa jatkua. Varmasti erityisesti ilmastonmuutokseen liittyvät kysymykset nousevat nyt vielä todella isoiksi heidän sisäisessä väännössä, Saarikko arvioi.
 Kerromme kohta lisää suomalaisten poliitikkojen kommenteista Saksan vaaleihin.

Annika Saarikko Saksan vaaleista: Maltillinen talouslinja jatkuu, liberaaleilla ja vihreillä "aikamoinen valta" hallitusohjelmaan


Summary: Poliisipartio meni normaalille kotikäynnille kotirauhan rikkomisepäilyn takia. Siinä yhteydessä poliisiin kohdistui vastarintaa. Murhan yrityksestä epäiltyä miestä esitetään vangittavaksi maanantaina käräjäoikeudessa.

Pirkanmaalla tutkitaan poliisin kohdistuvaa murhan yritystä. Miestä esitetään vangittavaksi epäiltynä murhan yrityksestä maanantaina iltapäivällä Pirkanmaan käräjäoikeudessa.
 Poliisi meni kotikäynnille kotirauhan rikkomisepäilyn takia Lempäälässä 23. syyskuuta. Siinä yhteydessä poliisiin kohdistui voimakasta vastarintaa.
 Tällä perusteella miestä epäillään murhan yrityksestä. Tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Lassi Suoranta  sanoo Ylelle, että poliisi ei tarvinnut sairaalahoitoa vastarinnan takia.
 – Poliisille ei tullut vakavia vammoja tilanteessa.
 Suoranta ei kommentoi tutkinnallisista syistä, oliko epäillyllä aseita tai teräaseita.
 Paikalle meni poliisipartio, mutta väkivalta kohdistui yhteen poliisin. Poliisin piti käyttää voimakeinoja tilanteessa, mutta epäilty ei loukkaantunut tilanteessa.
 Asiasta  kertoi ensin Iltalehti .

Lempäälässä tutkitaan poliisiin kohdistuvaa murhan yritystä: poliisi selvisi ilman sairaalahoitoa


Summary: Talouden ripeä toipuminen koronakriisistä on yllättänyt talousasiantuntijat. Kova kasvu on jatkumassa myös ensi vuonna. VM esittelee talousennusteensa tiedotustilaisuudessa, jonka on määrä alkaa kello 11.

Talous kasvaa nyt monien arvioiden mukaan poikkeuksellisen nopeasti ja työllisiä on enemmän kuin pitkään aikaan.
 Rokotusten turvin yhä useampi uskaltaa taas matkustaa ja käydä tapahtumissa ja kuluttaa pandemian aikana kertyneitä säästöjä. Toisaalta valtio velkaantuu vauhdilla ja hinnat nousevat.
 Millaiset talouden näkymät ovat valtiovarainministeriön silmin? Ministeriö esittelee taloudellisen katsauksensa kello 11 alkavasta tiedotustilaisuudessa, jota voi seurata suorana Yle Areenassa. Katsauksessa käsitellään talousnäkymiä sekä talouspolitiikkaa ja julkista taloutta.
 Taloudellista katsausta esittelevät ylijohtaja, osastopäällikkö  Mikko Spolander , finanssineuvos  Jukka Railavo  ja finanssineuvos  Marja Paavonen .
 Lue lisää:
 Näin nopeaa hintojen nousua nähtiin Suomessa viimeksi lähes vuosikymmen sitten – nousua pidetään tervetulleena, mutta PTT näkee siinä myös uhkakuvia
 Palkansaajien tutkimuslaitos povaa ensi vuodelle 3,5 prosentin talouskasvua – ennuste piristyi kevään vastaavasta
 Tilastokeskus: Työllisyysaste oli elokuussa 72,8 prosenttia – työllisten määrä kasvanut viime vuodesta
 Suomen talouskasvun kiihtyminen yllätti Suomen Pankin: Nopeaa kasvua odotetaan ensi vuodeksikin
 Suomi velkaantuu vauhdilla, mutta asiantuntijoiden mukaan äkkijarrutukselle ei ole tarvetta – "Parempi elvyttää vähän liikaa kuin liian vähän"
 Ekonomistit erimielisiä budjetista: "Tuntuu, ettei mitään vaikeita päätöksiä ole taaskaan tehty"

Miten valtiovarainministeriö arvioi Suomen talouden näkymiä? – Katso suorana kello 11


Summary: Suurinta työvoimapula on edelleen monessa sosiaali- ja terveysalan ammatissa. Ylitarjontaa on puolestaan sihteereistä sekä median, painoalan, taiteen ja kulttuurialan ammattilaisista.

Työmarkkinoilla ollaan palaamassa koronapandemiaa edeltävälle tasolle tiettyjen ammattien työvoimapulassa. Samalla työvoiman ylitarjonnasta kärsivien ammattien määrä vähenee loivasti, kertoo työ- ja elinkeinoministeriö (TEM).
 Tiedot käyvät ilmi TEMin tuoreesta Ammattibarometristä.
 Eniten työvoimapulaa on barometrin mukaan edelleen hoitoalan ja sosiaalialan ammattilaisista, kuten terveydenhoitajista, lähihoitajista, sosiaalityön erityisosaajista, lääkäreistä ja lastentarhanopettajista. Siivoojat ja hitsarit ovat palanneet niiden 15:sta ammatin listalle, joissa hakijoista on eniten pulaa kysyntään nähden.
 Ylitarjontaa on puolestaan eniten sihteereistä, vaatetuksen käsityöläisistä, kuten vaattureista ja pukuompelijoista, media- ja painoalan ammattilaisista, yhteiskunnan ja kulttuurin tutkijoista, sekä taide- ja kulttuurialan ammattilaisista. Taiteen ja kulttuurin asiantuntijat ja kuvataiteilijat nousivat TEMin mukaan ensimmäistä kertaa niiden 15:sta ammatin listalle, joissa hakijoista oli eniten ylitarjontaa kysyntään nähden.
 Ammattibarometri perustuu työ- ja elinkeinotoimistoissa tehtyihin arvioihin yli 200:n ammatin kysynnän ja hakijoiden tarjonnan suhteesta lähitulevaisuudessa.
 Alla on listat 15:sta ammatista, joissa hakijoista on eniten pulaa tai ylitarjontaa TE-toimistoista kerättyjen tietojen perusteella. Listat kuvaavat koko Suomen tilannetta, vaikkakin tilanne eri ammateissa vaihtelee alueellisesti.
 15 ammattia, joissa eniten työvoimapulaa Sairaanhoitajat ja terveydenhoitajat Lähihoitajat Sosiaalityön erityisasiantuntijat Yleislääkärit Ylilääkärit ja erikoislääkärit Lastentarhanopettajat Kuulontutkijat ja puheterapeutit Hammaslääkärit Psykologit Erityisopettajat Kodinhoitajat (kotipalvelutoiminta) Toimisto- ja laitossiivoojat ym. Ylihoitajat ja osastonhoitajat Hitsaajat ja kaasuleikkaajat Puhelin- ja asiakaspalvelukeskusten myyjät Lähde: Työ- ja elinkeinoministeriön Ammattibarometri 2/2021
 15 ammattia, joissa ylitarjontaa Yleissihteerit Vaatturit, pukuompelijat, turkkurit, hatuntekijät Toimittajat Matkatoimistovirkailijat Johdon sihteerit ja osastosihteerit Painopinnanvalmistajat Painajat Mainonnan ja markkinoinnin erityisasiantuntijat Jälkikäsittelijät ja sitomotyöntekijät Yhteiskunta- ja kulttuuritutkijat Muut taide- ja kulttuurialan asiantuntijat Kuvataiteilijat Graafiset ja multimediasuunnittelijat Kirjastotyöntekijät Huonekalupuusepät ym. Lähde: Työ- ja elinkeinoministeriön Ammattibarometri 2/2021
 Ammattien työmarkkinatilanne on TEMin mukaan tasapainoisin Lapissa ja Satakunnassa. Työvoimapula-ammattien määrä on kasvussa vuodentakaiseen nähden erityisesti Pohjois-Savossa, Hämeessä ja Kainuussa.

Siivoojista ja hitsareista pulaa, media- ja painoalalla ylitarjontaa – katso top 15 -listat työvoimapulan ja ylitarjonnan ammateista


Summary: Suomalaistutkimus tuo uutta tietoa netissä lasten hyväksikäyttöä katselevien taustoista. Tulosten pohjalta käyttäjille on laadittu omahoito-ohjelma, jonka tarkoitus on ehkäistä rikoksia.

Suurin osa lasten seksuaalista hyväksikäyttöä netissä katsovista on nähnyt materiaalia ensimmäisen kerran jo alaikäisenä, selviää tuoreesta tutkimuksesta.
 Suojellaan Lapsia ry:n  Redirection-kyselytutkimukseen  vastasi 8 484 käyttäjää eri puolilta maailmaa. He saivat linkin kyselyyn etsiessään hyväksikäyttömateriaalia pimeästä Tor-verkosta.
 Lapsiin kohdistuvaa seksuaaliväkivaltaa esittävää materiaalia kuvataan lyhenteellä CSAM, joka tulee englanninkielisistä sanoista  child sexual abuse material .
 Se voi tarkoittaa esimerkiksi kuvaa alastomista lapsista. Usein materiaali on kuitenkin huomattavasti raaempaa, minkä vuoksi Suojellaan Lapsia ry puhuu siitä nimenomaan "lapsiin kohdistuvaa seksuaaliväkivaltaa todistavana materiaalina".
 CSAM:n katsojia ei ole aiemmin kuultu yhtä laajasti missään aiemmassa tutkimuksessa.
 – Me tiedämme jo aika paljon seksuaalirikoksista tuomituista henkilöistä. Netissä lasten kuvia katsovista ei tiedetä yhtä paljon, sanoo hankkeessa mukana ollut psykologi  Nina Nurminen .
 "Näin sitä ensimmäisen kerran 11-vuotiaana"
 Vastaajista jopa 70 prosenttia kertoi katselleensa lapsiin kohdistuvaa seksuaaliväkivaltaa kuvaavaa materiaalia ensimmäisen kerran alaikäisenä. 39 prosentilla ensikokemus oli vieläkin aiemmin, 13-vuotiaana tai nuorempana.
 – En tiedä miten voisin lopettaa materiaalin katselun. Näin sitä ensimmäisen kerran 11-vuotiaana, ja nyt tunnen oloni syylliseksi, yksi vastaajista kertoi.
 Kysely oli tarjolla 12 kielellä. Suomenkielisiä vastaajia oli perjantaihin mennessä 73. Tätä juttua varten vastaukset on käännetty suomeksi ja niitä on muotoiltu, jotta vastaajia ei tunnista.
 Seksuaalirikollisuutta tutkinut psykologi Nina Nurminenpitää havaintoa käyttäjien nuoruudesta kiinnostavana.
 – Mitä aiemmin voidaan tarjota ennalta-ehkäisevää apua, sitä paremmin pystymme estämään mahdolliset teot ja uhrit, hän sanoo.
 Nykyteknologialla on mahdotonta saada kaikkea CSA-materiaalia pois netistä. Sen takia meidän tulee auttaa ihmisiä, jotka haluavat lopettaa sen käytön.  Anna Ovaska
 Noin puolet vastaajista sanoi nähneensä lasten hyväksikäyttöä netissä alun alkaen vahingossa. Yksi sanoi olleensa lapsena uhri itsekin: hyväksikäyttäjä näytti materiaalia hänelle osana rikosta.
 – Traumatisoivalle materiaalille altistumista alle 13-vuotiaana voi pitää haitallisena lapsuudenkokemuksena. Kasautuessaan ne johtavat usein haitallisiin kehityskulkuihin myös tulevaisuudessa, sanoo psykoterapeutti, Suojellaan Lapsia ry:n toiminnanjohtaja  Nina Vaaranen-Valkonen .
 Tulosten pohjalta syntyi ensimmäinen omahoito-ohjelma
 Toiminnanjohtaja Nina Vaaranen-Valkosen mukaan aiheesta tarvitaan vielä lisää tutkimusta. Matias Väänänen / Yle
 Tulosten pohjalta Nurminen ja Riihimäen vankilan psykologi  Mikko Ylipekka  ovat laatineet omahoito-ohjelman CSA-materiaalin käyttäjille. Tukena on käytetty myös seksuaalirikollisille tarkoitettua New direction -ohjelmaa, josta on saatu hyviä kokemuksia Suomen vankiloissa.
 Omahoito-ohjelma julkaistaan Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin (HUS) Mielenterveystalon nettisivuilla maanantaina. Lisäksi linkin saavat eteensä CSA-materiaalia pimeässä verkossa etsivät. Se on saatavilla englanniksi ja espanjaksi.
 En ole yrittänyt lopettaa, koska en tiedä mistä voisin saada apua.  Redirection-kyselyyn vastannut käyttäjä
 Omahoito-ohjelmassa on kolme vaihetta. Käyttäjä pyritään saamaan pohtimaan, miksi hän käyttää laitonta kuvamateriaalia ja miten se vaikuttaa hänen elämäänsä.
 Sen jälkeen häntä kannustetaan analysoimaan, mitkä asiat laukaisevat hänessä halun etsiä ja katsoa CSAM-materiaalia. Kolmannen vaiheen tarkoitus on ohjata käyttäjää elämään elämäänsä ilman kuvien katselua.
 Kyseessä on ensimmäinen Suomessa julkaistu anonyymi kuntoutusohjelma lasten hyväksikäyttöä netissä katsoville.
 – Nykyteknologialla on mahdotonta saada kaikkea CSA-materiaalia pois netistä. Sen takia meidän tulee auttaa ihmisiä, jotka haluavat lopettaa laittoman kuvamateriaalin käytön, sanoo Suojellaan Lapsia ry:n kansainvälisen rikosoikeuden asiantuntija  Anna Ovaska .
 Tutkimus: Yli kolmasosa ei tyydy nettiin, vaan pyrkii kohtaamaan lapsia myös oikeasti
 Laittoman CSA-materiaalin käyttö ei rajoitu kyselyn perusteella vain pimeässä verkossa katseltuihin videoihin.
 37 prosenttia vastaajista sanoi pyrkineensä suoraan kontaktiin lasten kanssa materiaalin katselun jälkeen. Noin puolet myönsi pelkäävänsä, että katselu johtaa heidät syyllistymään lapseen kohdistuvaan fyysiseen seksuaalirikokseen.
 Noin kaksi kolmesta vastaajasta sanoo yrittäneensä lopettaa materiaalin katselun ainakin joskus. Neljäsosa kertoo yrittävänsä lopettamista lähes joka kerta.
 – En ole yrittänyt lopettaa, koska en tiedä mistä voisin saada apua, yksi vastaajista kirjoittaa.
 Lue myös:   Jopa yläkouluikäisiä käy pedofiilien auttamispisteellä – vankilaan tuomittu Jani löysi pimeän verkon vieläkin nuorempana
 Toisaalta monet hyväksikäyttömateriaalin käyttäjistä vaikuttavat kyselyn perusteella suhtautuvan elämäänsä jopa yllättävänkin valoisasti. Alle puolet vastaajista kokee toimintansa aiheuttavan stressiä tai muita ongelmia arjessa.
 Psykologi Nina Nurmisen mukaan taustalla on usein ajatusvääristymiä. Käyttäjät saattavat ajatella, etteivät itse ole hyväksikäyttäjiä katsellessaan materiaalia.
 CSA-materiaali on kuitenkin todiste todelliseen lapseen kohdistuvasta seksuaaliväkivallasta. Lisäksi katselu voi lisätä käyttäjän riskiä syyllistyä muihin lapsiin kohdistuviin seksuaalirikoksiin.
 Mitä aiemmin voidaan tarjota ennalta-ehkäisevää apua, sitä paremmin pystymme estämään mahdolliset teot ja uhrit.  Nina Nurminen
 Käytön taustalla on usein seksuaalinen motiivi, mutta Nurmisen mukaan se ei ole ainoa taustatekijä. Muita voivat olla esimerkiksi vaikeus saada kontaktia muihin ihmisiin tai tarve tuntea olevansa hallitsevassa asemassa.
 Lapsiin kohdistuvan seksuaaliväkivallan katselu netistä ei sellaisenaan ole rikollista Suomessa. Materiaalin levittäminen on kuitenkin rikos, josta voidaan tuomita enimmillään kuuden vuoden vankeusrangaistukseen. Myös hallussapito on rangaistavaa. Joissakin tapauksissa myös asiakkuus CSAM-sivustoilla voi täyttää hallussapidon tunnusmerkit.
 Yle kertoi aiemmin, että  poliisin tietoon tulee entistä enemmän tapauksia, joissa on kyse lasten hyväksikäyttöä esittävän materiaalin hallussapidosta tai levittämisestä .
 Näin kysely tehtiin
 Kysely toteutettiin pimeässä verkossa siten, että tietyillä hakusanoilla hyväksikäyttömateriaalia etsineet ohjattiin sivustolle, missä heillä oli mahdollisuus vastata kahteen vaihtoehtoiseen kyselyyn.
 "Help us to help you" -kyselyssä vastaajat saivat kertoa tavoistaan, ajatuksistaan, tunteistaan ja käyttäytymisestään. "No need for help" -kyselyssä vastaajat saivat kuvailla, miksi he eivät kertomansa mukaan koe tarvitsevansa apua.
 Ensimmäiseen vastasi runsaat 5 171 vastaajaa, jälkimmäiseen 3 313. Kaikkiaan kyselylinkkejä on avattu yli 150 000 kertaa.
 Kysely on edelleen löydettävissä pimeässä verkossa. Tutkimusraportin laatimisen jälkeen vastauksia on tullut lisää, nyt niitä on yli 10 000.
 Käyttäjät ovat vastanneet nimettömänä. Raportin mukaan on silti mahdollista, että osa vastaajista on pelännyt joutuvansa kyselyn kautta rikosvastuuseen eikä siksi ole vastannut totuudenmukaisesti.

Valtaosa lasten hyväksikäyttöä netissä katselevista aloittaa hyvin nuorena, kertoo tuore tutkimus – "En tiedä, miten voisin lopettaa"


Summary: Öljyhampun siemenistä jalostettavilla terveystuotteilla on nyt kova kysyntä elintarvikemarkkinoilla. Esimerkiksi hampunsiemenrouhe sisältää runsaasti proteiinia ja kuitua. Hampun viljely on lisäksi ympäristöystävällistä, sillä se sitoo hyvin hiiltä.

Hampunsiemenillä eri muodoissaan on nyt kova kysyntä markkinoilla. Sen ovat huomanneet myös viljelijät. Hausjärven Oitissa uutta tuotantolaitostaan viimeistelevä Trans Farm etsii parhaillaan uusia sopimusviljelijöitä öljyhampun viljelyyn.
 Yhtiön ensi vuoden tavoitteena on tuplata nykyinen 1 500 hehtaarin peltoala 3 000 hehtaariin, mikä tarkoittaisi noin kahta miljoonaa kiloa öljyhampun siementä. Sopimusviljelijöitä Trans Farmilla on tällä hetkellä noin 130.
 Öljyhamppu on gluteeniton, eikä sillä ole havaittu olevan merkittävästi tuholaishyönteisiä. Kasvatuksessa ei tarvita torjunta-aineita. Lisäksi pitkävartisena ja syväjuurisena kasvina se sitoo hiilidioksidia hyvin maaperään.
 Hamppu sopii hyvin viljelykiertoon, sanoo ProAgria Etelä-Suomen kasvintuotannon asiantuntija  Terhi Mäkilä .
 – Kiinnostus on nyt lisääntynyt, kun viljelijät aina haluavat kokeilla uusia kasveja pelloillaan. Tämä on hyvä vaihtoehto viljatilalle viljelykiertoon.
 Ensimmäinen puinti tuotti kehnon tuloksen
 Hämeenkoskelainen maanviljelijäyrittäjä  Ilpo Markkola  on yksi Trans Farmin sopimusviljelijöistä, jotka ovat ottaneet öljyhamppua pelloilleen kokeiluun. Ensimmäinen puintikokeilu ei tuottanut hyvää tulosta. Puintia on syytä odottaa vielä myöhäisempään syksyyn.
 – Öljyhamppu on siinäkin mielessä hyvä kasvi, että se tasaa puintihuippuja sille, jolla viljaa on paljon. Kun muut viljat on puitu, sitten on öljyhampun vuoro.
 Ilpo Markkola ei osaa vielä sanoa viljeleekö hän öljyhamppua myös tulevana kesänä. Se riippuu puinnin tuloksesta. Markku Lähdetluoma / Yle
 Markkola pitää öljyhamppua hyvänä vaihtoehtona viljelykiertoon.
 – Sieltä tavallaan puuttui tällainen syväjuurinen ja maata muokkaava kasvi, johon ei käytetä torjunta-aineita.
 Maailman kuminamarkkinat hallussa, nyt on öljyhampun vuoro
 Trans Farmin Oitin tuotantolaitos on 6 000 neliön pinta-alallaan tiettävästi Pohjoismaiden suurin, kertoo toimitusjohtaja  Jyrki Leppälä .
 Yritys on toiminut öljyhampun kylvösiementen kanssa jo vuosien ajan, mutta elintarvikehampun tuotanto on nyt uutta. Oitissa öljyhampun siemeniä tullaan kuorimaan, idättämään ja paahtamaan eri teollisuuden tarpeisiin. Yhtiö ei tähtää kuluttajatuotteisiin vaan toimittaa jatkojalostajille raaka-ainetta.
 – Öljyhampun siemen on tosi monipuolinen tuote. Siementä voidaan käyttää sellaisenaan, kuoria tai siitä voidaan puristaa öljyä. Öljypuristuksessa syntyvästä kakusta saadaan vielä proteiinijauhetta, mikä kiinnostaa elintarviketeollisuutta.
 Trans Farmin toimitusjohtaja Jyrki Leppälä hallitsee jo maailman kuminamarkkinoita. Nyt on öljyhampun vuoro. Markku Lähdetluoma / Yle
 Trans Farmilla on hallussaan kuminan maailmanmarkkinoista noin viidennes. Kuminaa tuotetaan vientiin Riihimäellä satojen sopimusviljelijöiden avulla.
 Myös öljyhampun siemenillä on kysyntää kansainvälisillä markkinoilla.
 Ilpo Markkola näyttää missä öljyhampun siemenet ovat. Markku Lähdetluoma / Yle
 Lue myös:
 Hamppu voi olla avuksi maataloudesta vesistöihin päätyvien ravinteiden vähentämisessä
 Hyötyhamppu on edelleen pienen piirin juttu, vaikka kasvista olisi moneksi – "Sijoittajia pelottaa hampun outous ja huumestatus"

Hamppuproteiini kiinnostaa nyt elintarvikevalmistajia – viljelijätkin innostuivat uusvanhasta kasvista, jolle löytyy nyt markkinoita


Summary: Tampereella sattui vakava liikenneonnettomuus myöhään sunnuntaina. Henkilöauton kuljettaja törmäsi ajoneuvolla puuhun. Tie oli osittain suljettu Tampereen Nekalassa pitkään.

Tampereella sattui vakava liikenneonnettomuus sunnuntaina hieman ennen puolta yötä.
 Toinen autossa olleista kahdesta miehestä menehtyi, kertoi poliisi maanantaina.
 Autossa olleista kahdesta miehestä toinen menehtyi välittömästi tapahtumapaikalle ja toinen loukkaantui vakavasti. Poliisi ei tässä vaiheessa tiedota kumpi henkilöistä ajoi autoa. Poliisi tutkii myös päihteiden käytön osuutta tapahtumiin.
 Poliisi tutkii asiaa törkeänä liikenneturvallisuuden vaarantamisena ja törkeänä rattijuopumuksena.
 Henkilöauto suistui suoralla tieosuudella ulos tieltä ja osui puuhun.
 Onnettomuus sattui Tampereen keskustan läheisellä asuinalueella, Nekalan Kuokkamaantiellä. Tie oli osittain suljettu pitkään.
 Hälytys poliisille tuli kello 23.38. Osallisena onnettomuudessa oli ainoastaan yksi ajoneuvo.
 Paikalla oli useita poliisipartioita ja pelastusyksikköjä.

Yksi kuoli ja yksi loukkaantui vakavasti rajussa ulosajossa Tampereella


Summary: Keskusta haluaa varmistaa, etteivät sote-palvelut karkaa pienimmistä kunnista. Puolueen tavoite on, että ihmiset pääsisivät yhdellä yhteydenotolla sote-asemalle oikea-aikaiseen hoitoon.

Keskustan julkisti tavoitteensa ensimmäisiin aluevaaleihin maanantaina. Aluevaalit järjestetään tammikuun loppupuolella.
 Puolue haluaa varmistaa, että joka kunnassa säilyisi vähintään yksi sosiaali- ja terveysasema. Sote-aseman palvelut voisivat olla erilaisia alueen ihmisten tarpeiden mukaan.
 – Uudistus ei saa olla lisäämässä uhkakuvia siitä, että palvelut loittonevat, keskustan puheenjohtaja  Annika Saarikko  linjasi vaalitavoitteiden julkistamistilaisuudessa keskustan puoluetoimistossa Helsingissä.
 Saarikon mukaan sote-uudistus ei saa tarkoittaa sitä, että palvelut keskittyvät, vaan jokaisella suomalaisella on oltava mahdollisuus saada palveluja yhdenvertaisesti.
 Keskustalle on tärkeää, että sosiaali- ja terveyspalvelu-uudistuksessa lähipalveluita vahvistetaan. Puolue arvioi, että lähipalvelut ovat tärkeä keino purkaa hoitojonoja ja ehkäistä jonojen syntymistä.
 Sen lisäksi, että keskusta haluaa taata vähintään yhden sote-aseman joka kuntaan, puolue tavoittelee nykyistä parempaa työarkea ja työpaikkaa sosiaali- ja terveyspalvelujen henkilöstölle.
 Keskusta havittelee myös sitä, että yhdellä yhteydenotolla sote-asemalle ihminen pääsisi oikea-aikaiseen hoitoon.
 Kerromme kohta lisää keskustan aluevaalitavoitteista.
 Keskusta: Yhtään paloasemaa ei saa lakkauttaa
 Uudet hyvinvointialueet vastaavat myös oman alueensa palo- ja pelastuslaitoksista. Keskustan mielestä yhtään paloasemaa ei saa lakkauttaa aluehallintouudistuksen vuoksi.
 Keskusta muistuttaa, että sopimuspalokuntien toimintaedellytykset on turvattava. Sopimuspalokunnat osallistuvat sammutus- ja pelastustoimintaan sekä onnettomuuksien ehkäisyyn niin kuin ne ovat alueen pelastustoimen kanssa sopineet.
 Sosiaali- ja terveyspalvelut siirtyvät kunnilta hyvinvointialueilla
 Vuodesta 2023 alkaen julkisista sosiaali- ja terveyspalveluista sekä pelastustoimesta vastaa kuntien sijaan hyvinvointialue. Aluevaaleissa valitaan päättäjät aluevaltuustoon, jotka linjaavat, miten kunkin alueen palvelut järjestetään.
 Hyvinvointialueita on Suomessa 21. Lisäksi Helsingin kaupunki vastaa alueensa sote-palveluista.
 Ennen uudistusta sosiaali- ja terveydenhuollosta vastaa noin 200 eri organisaatiota.
 Aluevaaleissa aluevaltuustoihin valitaan 59–89 valtuutettua hyvinvointialueen koosta riippuen. Aluevaltuustot aloittavat toimintansa maaliskuun alussa 2022.
 Helsingissä ei järjestetä aluevaaleja vaan tänä vuonna valittu kaupunginvaltuusto toimii myös aluevaltuustona.
 Katso, joko sinua kiinnostava kansanedustaja on kertonut aikooko hän ehdolle aluevaaleihin.  Ylen kyselyyn  vastasi 115 edustajaa.
 Voit keskustella aluevaaleista tiistaihin 28.9. 2021 kello 23 asti. Napauta jutun jälkeen keskustele-painiketta.
 Katso lisää:
 Yle kysyi kansanedustajilta aluevaaleista: lähes joka kolmas vastanneista haluaa päättämään sote-asioista – katso oman edustajasi vastaus
 Kunnallisalan kehittämissäätiön kysely: Vain reilut 43 prosenttia ilmoittaa varmasti äänestävänsä aluevaaleissa
 Selaa Ylen juttuja aluevaaleista

Keskusta vaatii vähintään yhtä sosiaali- ja terveysasemaa joka kuntaan – puolue julkisti tavoitteensa aluevaaleihin


Summary: Kuluttajien luottamus talouteen nousi elokuusta syyskuuhun tuntuvasti, kertoo Tilastokeskus. Luottamus on ollut vahvempaa vain joulukuussa 2017. Elinkeinoelämän luottamus talouteen sen sijaan heikkeni hivenen.

Kuluttajien luottamus talouteen nousi syyskuussa 6,0 pisteeseen, kun se oli elokuussa 4,0 pistettä,  kertoo  Tilastokeskus. Luottamus on ollut vahvempaa vain joulukuussa 2017, jolloin se oli 6,8 pistettä. Indikaattorin pitkän ajan keskiarvo on –1,7 pistettä.
 Odotukset Suomen talouskehityksestä paranivat syyskuussa. Arviot yleisen työttömyystilanteen kehityksestä kohenivat hyvin valoisiksi. Odotukset kuluttajien omasta taloudesta sekä aikeet hankkia kestokulutustavaroita pysyivät suunnilleen ennallaan.
 Sen sijaan elinkeinoelämän luottamus talouteen laski syyskuussa aavistuksen, kertoo Elinkeinoelämän keskusliitto EK. Luottamus putosi teollisuudessa ja vähittäiskaupassa, mutta nousi rakentamisessa. Palveluissa luottamus pysyi ennallaan.
 – Tuoreiden luottamuslukujen keskeisin viesti on, että kiivain vaihe talouden palautumisessa alkaa olla ohitse. Kokonaiskuvassa kasvu jatkuu yhä potentiaaliin nähden voimakkaana, mutta on myös huomata, että joillain aloilla palautuminen on vasta aluillaan, arvioi EK:n johtaja  Sami Pakarinen  tiedotteessa.

Kuluttajien luottamus talouteen nousi liki ennätyslukemiin


Summary: Vähävaraisten ruoka-avusta tuli valtion tukemaa miljoonatoimintaa, mutta apu jakautuu yhä epätasaisemmin.

Ruokajono alkaa rukoushuoneen edestä. Se kiertää parkkipaikan ja jatkuu kävelytielle asuintalojen väliin.
 Jonoon tulee ihmisiä hiljakseen. Nainen askeltaa hiukan keinuen. Hän on vielä kesämekossa, vaikka ilmassa on jo syksyä. Hän tulee läheltä, jalassa on vain vihreät kotisandaalit.
 Vantaalainen  Irma Vääränen , 56, on ruokajonojen veteraani. Hän on hakenut ruokakasseja Korson helluntaiseurakunnalta 1990-luvulta lähtien.
 Alkuun mukana kulki kolmevuotias poika.
 Poika olisi nyt kolmikymppinen. Hänet Vääränen kuitenkin menetti äkillisesti muutama vuosi sitten.
 Toisen poikansa kanssa Vääräsellä on läheiset välit. Vääränen kertoo pojan aina käydessään varmistavan, että äidillä on ruokaa pakastimessa.
 Vääränen seisoo jonon perällä. Hänen kokemukseen perustuva arvionsa on, että jonotukseen menee vielä noin 40 minuuttia.
 Jako on alkamassa. Sen huomaa heti, vaikka matkaa keulille on satoja metrejä. Siellä valmiiksi pakatut ruokakassit odottavat ottajaansa.
 Vääränen kertoo, että ennen koronarajoituksia ei ollut pakko jonottaa, jos ei halunnut.
 Silloin Korson helluntaiseurakunta järjesti sisällä hartaushetken ennen ruokajakoa. Rukoilemaan mennyt sai lapun, jossa oli numero. Sen kanssa sai ruokakassin.
 Rukoushuoneen kautta pääsi jonon ohi.
 Kristillisyys vahvasti läsnä
 Ruoka-apu ei pyöri enää pelkästään lahjoitusten varassa, vaan siihen käytetään myös veronmaksajien rahaa.
 Ensi vuonna valtion rahoitus nousee jo pariin miljoonaan euroon. Lisäksi tukea tulee kuntien ja EU:n kautta.
 Lamavuosien ruoka-apu Suomessa oli lähes pelkästään kristillistä hyväntekeväisyyttä. Edelleen kaksi kolmesta ruoka-apua jakavasta järjestöstä on taustaltaan kristillisiä.
 Valtion avustusehtojen mukaan ruoan saantia ei saisi kytkeä uskonnollisten viestien kuunteluun. Käytännössä uskonnon tuputtamista katsotaan sormien läpi.
 Kun Irma ja hänen poikansa ensimmäistä kertaa hakivat ruoka-apua puhuttiin vielä leipäjonoista.
 Viimeisen reilun viiden vuoden aikana ruoka-apu on ammattimaistunut ja jakajien kirjo on laajentunut.
 Hyväntekeväisyys on muuttunut ekoteoksi. Hävikkiruoasta halutaan päästä eroon.
 Suomessa on satoja ruokaa jakavia järjestöjä. Niiden kautta kiertää kymmeniä miljoonia kiloja EU:n ruoka-apua ja lahjoitettua ruokaa.
 Järjestöjen pitäisi tehdä keskenään yhteistyötä. Tosiasiassa ne kilpailevat keskenään kauppojen ja teollisuuden lahjoittamasta ruuasta.
 Korsossa ruokaa vielä riittää jaettavaksi. Kaikkialla niin ei ole, sillä kaupat ovat onnistuneet parantamaan logistiikkaketjujaan ja hävikkiruokaa syntyy yhtä vähemmän.
 Pienenevästä hävikkiruokapotista yhä suuremman osan saavat kaikkein suurimmat toimijat. Niitä voisi kutsua ruoka-avun tukkureiksi.
 Yksi niistä on kaikessa hiljaisuudessa kasvanut niin suureksi, että sillä on jo vaikeuksia ehtiä jakaa kaikki ruoka eteenpäin.
 Niinpä lahjoitusruokaa kuljetetaan rekoissa Suomesta Viroon ja Baltiaan.
 Lasti Baltiaan
 Mäntsälän helluntaiseurakunnan pyörittämän tukkuvaraston pihaan on kerääntynyt pieni jono.  Jouni Törmänen  kytkee kannettavan mikrofoninsa päälle.
 – Jokainen odottaa tietysti vesi kielellä, että pääsee halliin sisälle, ja kohta sinne mennään, hän aloittaa.
 – Olen aina tässä pitänyt semmosen pienen siunauksen, eli ruuat siunataan ennen kuin mennään.
 Törmäsen edessä ihmiset ristivät kätensä.
 – Suo, että ruoat menevät ihmisille, jotka sitä todella tarvitsevat. Suo myös, että he osaavat kiittää Sinua, jolle kiitos kuuluu.
 Mäntsälässä on alkamassa lahjoitusruoan tukkujako. Se tarkoittaa sitä, että varastolta annetaan isoja ruokamääriä eteenpäin jaettavaksi.
 Hakijat ovat varustautuneet ruokakassien sijaan pakettiautoin ja rullakoin.
 Virosta saapunut  Reno Vedler  kuuntelee siunausta muiden mukana. Hän odottaa, että pääsee lastaamaan auton juustolla, kahvilla, meloneilla ja riisillä.
 Lasti on menossa Tallinnan ja Harjumaan Suurperheiden liiton jaettavaksi.
 Arviolta sen verran Mäntsälästä kulkee ruokaa ulkomaille.
 Viron lisäksi ruokaa kuljetetaan muualle Baltiaan, kuten Latviaan, josta on saapumassa rekka huomenna.
 Ruokaa riittää ulkomaillekin, koska Mäntsälän helluntaiseurakunnan varasto on kaikessa hiljaisuudessa kasvanut ylivoimaisesti Suomen suurimmaksi lahjoitusruoan tukuksi.
 Ruokaa on niin paljon, että sitä ei ehditä jakamaan eteenpäin.
 – Aamen.
 Törmänen avaa kätensä rististä. Ihmiset rynnistävät kohti täyttä varastohallia.
 Rullakoiden pyöristä lähtevä melu peittää kaiken muun alleen.
 Virossa vähävarainen maksaa
 Suomessa ruoan lahjoittajat edellyttävät, että lahjoitetuista elintarvikkeista ei pyydetä rahaa.
 Virossa siitä kuitenkin joutuu maksamaan.
 Reno Vedlerin torstaina Mäntsälästä hakema ruokalasti jaettiin Tallinnan alueen lapsiperheille perjantaina, lauantaina ja sunnuntaina.
 Hän kertoo, että itse ruoka ei maksa, mutta Suurperheiden liiton jäsenyydestä joutuu maksamaan.
 – Hinta on vain 20 euroa kuussa, Vedler kertoo.
 Ilman jäsenyyttä ruokajakoon ei ole asiaa.
 Jouni Törmänen sanoo, että ei ollut tietoinen kynnysrahasta, jonka perheet joutuvat maksamaan saadakseen osallistua jakoihin Virossa.
 Hän selvitti asian Virosta vasta kun MOT kysyi siitä. Törmäsen mukaan suomalaisen lahjoitusruokakassin hinta virolaiselle on noin 5-7 euroa.
 Politiikkaa lahjoitusruoalla
 Miten Mäntsälän terminaalista sitten tuli niin suuri? Ja miten valtio ylipäänsä lähti mukaan rahoittamaan ruoka-apua, jota perinteisesti on pyörittänyt kristillinen järjestökenttä?
 Taustalla on politiikka ja etenkin perussuomalaiset.
 Viisi vuotta sitten helluntailaistaustainen kansanedustaja  Mika Niikko  ajoi yhdessä silloisen vaalipäällikkönsä  Timo Valtosen  kanssa ruoka-aputyöhön ensimmäisen valtion rahoituksen.
 Valtonen on pitkäaikainen helluntailaisen ruoka-avun aktiivi ja nykyisin perussuomalaisten varavaltuutettu Vantaalla.
 Asiasta nousi tuolloin pieni kohukin.
 Otsikoita syntyi  kun huomattiin, että valtion ruoka-apurahaa valuu sekä Niikon itsensä perustamalle yhdistykselle että vaalipäällikkö Valtosen ruoka-apujärjestölle.
 Timo Valtonen kertoo suoraan, että valtio haluttiin mukaan, jotta avustustyöstä voisi saada elannon.
 – Ajatus oli, että ainakin ne, jotka tekevät kokopäivätyönä, voisivat saada palkan siitä. Eihän kukaan ihminen voi sillä lailla elää, että ei maksa vuokria eikä puhelinlaskuja eikä mitään.
 Tässä vaiheessa, vuonna 2016, mukaan tuli myös porvoolainen kristillinen avustusjärjestö Samaria. Sitä vetää  Ismo Valkoniemi .
 – Se oli täysin perussuomalaisten operaatio, heillä oli silloin ministeri Sosiaali- ja terveysministeriössä, Valkoniemi sanoo.
 Samaria pyydettiin mukaan, koska valtionapujen hakijaksi tarvittiin kokenut ja luotettava avustusjärjestö. Valkoniemi sai hakemuksen kasaan ja melkein miljoonan euron avustus myönnettiin.
 Samaria on siitä pitäen jakanut valtionavut vuosittain eteenpäin pääosin uskonnollisille ruoka-apujärjestöille.
 On kuitenkin yksi poikkeus. Se korostaa ruoka-avun läpipoliittista luonnetta.
 Perussuomalaiset hajosi vuonna 2017. Sosiaali- ja terveysministerin paikka säilyi puolueesta irronneilla Sinisillä.
 – Sinä vuonna rahaa ei myönnetty ollenkaan tähän tarkoitukseen. Vaikutti vähän siltä, että tahtoa ei vielä silloin ollut, Valkoniemi muistelee.
 Ruoka ei mene tasan
 Mäntsälän helluntaiseurakunnan edustalla ruokaa odottaa yli 300 ihmistä. Jouni Törmänen kiertää levottomana jakajien joukossa. Ruokaa uhkaa jäädä yli.
 – Banaanit pilaantuvat nopeasti kun niissä on kypsytyskaasut, hän selittää.
 Jonottajat kiemurtelevat rukoushuoneen pihalle viritettyjen nauhojen välisissä käytävissä kuin lentokentällä. Koronan vuoksi ruuat jaetaan teltassa.
 Sisällä teltassa seurakunnan vapaaehtoiset lappavat kasseihin vauhdilla meloneita, juustoa, lihaa, sipsejä, maitoa, pizzajauhoa, jugurtteja, salaattia. Ruokaa on tarjolla valtavia määriä.
 Ihmiset tulevat teltasta raahaten Ikean sinisiä kasseja.
 Ulkona Jouni Törmänen ohjeistaa väkeään jakamaan enemmän. Muuten ruoka pitää kuljettaa takaisin varastolle, eikä siellä ole tilaa.
 Hävikkiruoka jakaantuu Suomessa hyvin epätasaisesti.
 Mäntsälän ruokaterminaali kerää lahjoitusruokaa tänä vuonna peräti 10 miljoonaa kiloa. Se on yli kymmenkertaisesti verrattuna esimerkiksi Vantaan kaupungin hävikkiruokaterminaaliin, joka sekin on suuri ruoka-aputukkuri.
 Suuri määrä nopeasti pilaantuvia elintarvikkeita tuottaa logistisia ongelmia.
 Ruokamäärien kasvaessa myös jakajia tarvittaisiin lisää, jotta ruoka leviäisi tarvitsijoille reilummin.
 Yksi syy siihen, että ruoka jää Mäntsälän varastolle jumiin, voi olla myös raha. Kaikilla ruoka-apuyhdistyksillä ei ole varaa Mäntsälän terminaalin pyytämiin tukimaksuihin.
 Mäntsälän helluntaiseurakunta siirsi ruoka-avun vuoden alussa uuteen yhdistykseen. Leivän Tuki Ry:n hallitus koostuu Jouni Törmäsen perheenjäsenistä.
 Sen tuloista karkeasti arvioiden kolmannes tai neljännes on veronmaksajien rahaa.
 Kuvio pyörii kuitenkin suurelta osin tuki- tai logistiikkamaksuilla.
 Kun ruoka-apuyhdistys sopii hakevansa ruokaa Mäntsälän varastolta, sopimukseen kirjataan myös kuukausilahjoituksen määrä. Raha kuluu varaston vuokraan ja ruuan hakuun lahjoittajilta.
 Logistiikkamaksut ovat periaatteessa vapaaehtoisia. Käytännössä niihin kannustetaan voimakkaasti.
 Yhdistys saa tuottoja myös ulkomaille vietävästä ruuasta. Siitä tulee merkittävä osa Mäntsälän saamista lahjoitustuloista.
 Palataan vielä Vantaalle. Irma Vääränen tallustaa ruokajaosta ruokakassi olallaan.
 Tällä kertaa ruokaa riitti kaikille. Aina näin ei ole.
 Kassissa on hyvää tavaraa, kuten yleensä. Yksi tuote näyttää oudommalta. Tumma suklaa ei ole tuttua merkkiä, mutta ehkä se on terveellisempää.
 Alkusyksy on verhonnut Korson kirjavaksi. Tänään lähiö on kaunis.
 Tänne Irma Vääränen palaa ensi viikolla ja sitä seuraavalla. Nyt kun koronarajoituksia on purettu, saattavat maanantain hartaustilaisuudetkin alkaa uudestaan.
 Se nopeuttaa jonotusta.
 Lue lisää:
 Lisää tutkivaa journalismia

Valtio alkoi tukea vähävaraisten ruoka-apua, mutta kenttä on yhä riitaisa ja sekava – ruokaa viedään ulkomaille ja jonon voi ohittaa rukoilemalla


Summary: Alustavien tulosten perusteella Angela Merkelin kristillisdemokraattipuolueiden unionin tulos olisi sen historian huonoin. Puolestaan sosiaalidemokraatit ja vihreät ovat nousemassa vaalivoittoihin.

Saksan eilen sunnuntaina järjestetyt liittopäivä- eli parlamenttivaalit korostavat puoluekentän murrosta maassa. Tässä kolme kiinnostavaa yksityiskohtaa vaaleista.
 1. Suurimmat voittajat
 Alustavien tulosten perusteella sosiaalidemokraattinen SPD on nousemassa suurimmaksi puolueeksi. Puolue on saamassa 25,7 prosenttia äänistä.
 Tulos toiseksi suurimpaan kristillisdemokraattipuolueiden unioniin CDU/CSU oli vielä tiukempi, mitä viimeisimmät mielipidemittaukset ennakoivat.
 Jos tuloksia tarkastellaan kannatusosuuksien muutoksilla, niin vihreät on alustavien tulosten perusteella vaalien suurin voittaja. Vihreille 14,8 prosenttia äänistä. Sen kannatusosuus nousee alustavien tulosten perusteella miltei kuusi prosenttiyksikköä.
 Vaalivoitosta huolimatta vihreiden kansleriehdokas Annalena Baerbock kertoo olevansa tulokseen pettynyt. Vielä keväällä vihreät oli mielipidekyselyissä jopa ykkössijalla. Jens Schlueter / EPA
 Vihreät on nousemassa vaalitulosten perusteella keskisuureksi puolueeksi. Puolueelle on povattu ratkaisevaa roolia uutta hallitusta muodostettaessa.
 Vaalivoittajiin kuuluu myös tanskalaisväestöä edustava SSW-puolue. Ensimmäisen kerran yli 60 vuoteen SSW-puolue olisi saamassa liittopäiviltä yhden paikan,  kertoo Der Spiegel .
 Lisäksi kannatustaan nostivat hieman liberaalipuolue FDP, jonka ääniosuus alustavien tulosten perusteella 11,5 prosenttia.
 Sekä vihreät että liberaalipuolue FDP ovat ilmaisseet halukkuutensa olla mukana tulevassa hallituksessa.
 2. Suurimmat häviäjät
 CDU/CSU:n äänimäärä on jäämässä 24,1 prosenttiin. Tulos tarkoittaa kristillisdemokraattipuolueiden unionille historiansa huonointa tulosta.
 CDU:n Armin Laschet ja puolueen johtoa vaalivalvojaisissa. Clemens Bilan / EPA
 Saksassa on käytössä viiden prosentin äänikynnys. Tällä hetkellä näyttääkin siltä, että vasemmistopuolue Linke putoaa liittopäiviltä. Puolueen äänisaalis on jäämässä alle liittopäiville vaaditun viiden prosentin. Edellisvaaleissa puolue sai 9,2 prosentin kannatuksen.
 Myös edellisvaaleissa liittopäiville nousseen oikeistopuolue Vaihtoehto Saksalle eli AfD:n kannatus laskenee hieman. Alustavien tulosten perusteella puolueelle nyt 10,3 prosenttia äänistä.
 Vaalien myötä Saksan puoluekentän murros vahvistuu.
 SPD:n ja CDU/CSU:n yhteisäänimäärä nousi niukasti yli 50 prosentin. Esimerkiksi vielä vuoden 2009 vaaleissa puolueiden äänimäärä oli lähempänä 60 prosenttia.
 3. Lisää liittopäiväedustajia ja kolmen puolueen hallitus
 Saksan liittopäivien edustajamäärää ei ole ennalta määrätty. Tämänhetkisten tietojen mukaan liittopäivillä voisi olla jopa 740 edustajaa, kertovat saksalaisviestimet. Edellisillä liittopäivillä edustajia oli puolestaan 709.
 Hallituksen muodostamiseen tarvitaan näiden tulosten valossa kolme puoluetta. Hallitusneuvotteluista onkin ennakoitu etukäteen vaikeita. Mahdollisia hallituskoalitioita ovat esimerkiksi "liikennevalo" ja "Jamaika". Nimet viittaavat mahdollisten koalitiopuolueiden lippujen väreihin.
 "Liikennevaloihin" kuuluisivat punainen sosiaalidemokraattinen SPD, keltainen liberaalipuolue FDP sekä vihreät.
 "Jamaika"-koalitiossa valtaa pitäisivät puolestaan musta kristillisdemokraattien CDU/CSU, keltainen liberaalipuolue FDP ja vihreät.
 Sekä SPD:n kansleriehdokas  Olaf Scholz  että CDU:n  Armin Laschet  ovat vakuuttaneet, että hallitus pyritään muodostamaan jouluun mennessä.
 Lisää juttuja Saksan vaaleista:
 Päivittyvä vaaliseuranta
 Kirjeenvaihtajalta: Saksa joutuu vielä odottamaan tietoa liittokanslerista – muutosvaalista tuli ennen kaikkea kanslerivaali
 Saksa valitsee tänään Merkelin seuraajan – Ota Saksan vaalit haltuun nopeasti näillä neljällä pointilla
 Maailman mahtavimman naisen tekstiviestit muuttivat todennäköisesti historiaa – tämä juttu paljastaa, miten Angela Merkel hoiti asioita kulisseissa

Sosiaalidemokraatit voittivat täpärästi Saksan vaalit, Merkelin puolueen tulos jäi historiallisen alhaiseksi – tässä kolme kiinnostavaa asiaa vaaleista


Summary: Aseenkäyttötilanne tapahtui Hämeenlinnassa myöhään perjantai-iltana. Keskusrikospoliisi tutkii tekoa epäiltynä murhan yrityksenä.

Hämeenlinnassa poliisia ampunut mies on keskusrikospoliisin mukaan yhä sairaalahoidossa. Miestä epäillään murhan yrityksestä.
 Poliisipartio meni myöhään perjantai-iltana tehtävän vuoksi Hämeenlinnan Kettumäessä sijaitsevaan kerrostaloon. Kerrostalon pihalla ampuma-asetta käyttivät sekä poliisi että poliisin tehtävään liittynyt mies.
 Tilanteessa loukkaantunut poliisi on päässyt sairaalasta.
 Poliisi selvittää parhaillaan tapahtumien kulkua. Keskusrikospoliisin sunnuntai-iltapäivänä lähettämän tiedotteen mukaan esitutkinta on vasta alkuvaiheessa.
 – Kenttätutkimukset ja kuulustelut muiden toimien ohessa tulevat jatkumaan useiden päivien ajan. Tapahtuma-aikaan lähistöllä sijaitsevissa asunnoissa on ollut silminnäkijöitä, joita emme ole vielä ehtineet kuulemaan. Muun muassa silminnäkijöiden kertomusten alkuperäisyyden varmistamiseksi emme voi kertoa tapahtumien kulusta tässä vaiheessa julkisuuteen enempää, kertoo tutkinnanjohtaja, rikoskomisario Kimmo Huhta-aho Keskusrikospoliisista.
 Poliisi kertoo tiedottavansa asiasta lisää, kun se on esitutkinnan kannalta mahdollista. Syyttäjä selvittää poliisin virka-aseen käyttöä.

Hämeenlinnassa poliisia ampunut mies yhä sairaalahoidossa


Summary: Näin kookkaita omin luvin tehtyjä teoksia pääsee harvoin näkemään. Helsingin Pohjois-Haagassa on autio varasto ja hylätty päiväkoti, jotka vetävät graffitimaalareita puoleensa.

Helsingin Pohjois-Haagassa sijaitsevan hylätyn huonekaluvaraston betonimuuriin ilmestyi reilu viikko sitten poikkeuksellisen suuri ja näyttävä graffiti, joka sai ohikulkijat hieraisemaan silmiään. Se on 25 metriä leveä.
 Näin iso teos näkyvällä paikalla kadun varressa herättää ajatuksia. Kuka sen on maalannut? Onko maalareita ollut yksi vai useampi? Ja onko sitä edes maalattu päivällä? Tästähän pitää ottaa selvää.
 Vastaavan kokoisia katutaideteoksia näkee yleensä vain kerrostalojen seinien muraaleissa tai esimerkiksi Helsingin keskustan pyöräbaanan tunneleissa. Ne ovat luvan kanssa tehtyjä töitä, mutta Pohjois-Haagan ilmestynyt teos on luvaton.
 Pohjoishaagalaisilta kyselemällä selviää, että kaksiosainen teos on maalattu päivänvalossa.
 Aurinkoisena tiistaina syyskuun puolivälissä ohikulkijat näkivät, kuinka mies sortseissa maalasi telalla kaksimetriset e-kirjaimet purkutalon seinään. Hän oli asetellut kunkin kirjaimen kohdalle avatun maalipurkin työntekoa nopeuttamaan.
 Videolla nähtyä suurta graffitia vastapäätä on saman tekijän toinen työ. Molemmat niistä on maalattu samalla viikolla. Antti Kolppo / Yle
 Muutama päivä sen jälkeen viereiseen betonivalliin ilmestyi suurikokoinen graffiti – todennäköisesti yhden päivän aikana.
 Graffiti – Wraitterin käsikirjan  (2020) kirjoittanut  Juho Toiskallio  pitää erityisesti teoksen sijaintia poikkeuksellisena.
 –Näin kookkaita omin luvin tehtyjä teoksia suuri yleisö pääsee harvemmin näkemään. Usein tällaiset puoliluvalliset paikat ovat syrjemmällä, ulkopuolisten katseilta piilossa – ja näkyviltä paikoilta ne puhdistetaan usein nopeasti pois.
 Juho Toiskallio haastatteli kirjaansa yli 50 suomalaista graffitimaalaria. Antti Kolppo / Yle
 Graffitien tekijät etsivät hylättyjä rakennuksia
 Orapihlajatien ja Aino Acktén tien risteyksessä oleva vanha huonekaluvarasto on tarkoitus purkaa uusien kerrostalojen tieltä. Purkutalon seiniin maalaamiseen pitäisi olla omistajan lupa, mutta käytännössä sellaisia ei kysellä.
 Graffitien tekijät löysivät paikan reilu vuosi sitten, minkä jälkeen sen seiniin on maalattu yhä uusia ja uusia graffiteja myös entisten päälle.
 – Toki tekijät katsovat, ettei minkä tahansa päälle maalata. Jos siinä on arvostetun, 30 vuotta graffiteja tehneen maalarin teos, niin sitä tuskin ihan ensimmäiseksi maalataan yli, kertoo Toiskallio.
 Sisälle rakennukseen meneminen on luvatonta.  Maaliskuussa rakennuksessa oli tulipalo .
 Pitkän linjan graffitiharrastaja Toiskallion mukaan paikka vetää puoleensa selvästi kokeneita tekijöitä. Ei ole liioiteltua sanoa, että purkutalolla voi nyt nähdä pääkaupunkiseudun parhaimpien tekijöiden kädenjälkeä. Tyylien kirjo on laaja.
 – Jotkut ovat saaneet täällä ensikosketuksen maalaamiseen, ja toiset ovat maalanneet kymmeniä vuosia.
 Pohjoishaagalaiset ovat jakaneet somessa kuvia purkutalon seiniin ilmestyneistä graffiteista. Antti Kolppo /Yle
 Purkutalolta löytyy joitakin kymmeniä tyhjiä spraypurkkeja. Suurin osa käytetyistä purkeista on siivottu pois. Antti Kolppo / Yle
 Toiskallion mukaan kokeneen tekijän tunnistaa omintakeisesta tyylistä. Antti Kolppo / Yle
 Vieri vierekkäin olevat graffitit kiertävät koko talon. Antti Kolppo / Yle
 Autio päiväkoti on saanut myös uuden maalikerroksen
 Pohjois-Haagassa on myös toinen kohde, jonka maalarit ovat löytäneet. Purettavaksi suunniteltu päiväkoti Ella on jäänyt autioksi, ja nyt sen seinät ovat täynnä graffiteja.
 Käytöstä poistetun päiväkodin tilalle aiotaan rakentaa kerrostaloja. Antti Kolppo / Yle
 Hylätyn päiväkodin päädyssä oleva maalaus näkyy hyvin viereiselle Näyttelijäntielle. Antti Kolppo / Yle
 Spraymaalipurkki maksaa noin neljä euroa. Juho Toiskallion mukaan tavallisen monivärisen graffitin tekoon menee minimissään kuusi purkkia. Piissiin, kuten graffitin tekijät kutsuvat suurikokoisia teoksiaan, voi mennä satojakin purkkeja. Tästä syystä käytetään myös lateksia ja maalitelaa pintojen värittämiseen, koska se on edullisempaa.
 Kuvataiteilijana ja graafisena suunnittelija nykyisin toimiva Juho Toiskallio aloitti itse graffitien teon 80-luvulla, kun hip hop rantautui Suomeen.
 – Alkuvaiheessa yleisö ihaili näitä ensimmäisiä graffiteja, mutta sitten 90-luvulla yhteiskunnan otteet kovenivat, kertoo Toiskallio.
 Helsingissä oli vuosina 1998–2008  Stop töhryille -kampanja , jonka tavoite oli poistaa graffitit, tarrat ja julisteet katukuvasta. Kaupunki palkkasi jopa vartiointiliikkeen valvomaan kieltoa.
 Tänä päivänä Helsingin kaupunki suhtautuu aiempaa myönteisemmin katutaiteeseen. Luvallisia maalausseiniä on eri puolilla kaupunkia.
 Helsingin kaupungin Kaupunkiympäristö yksikön päällikkö  Pasi Lönnberg  kertoo, että nuorisotoimi, erilaiset yhdistykset ja monet graffititaiteilijat ovat maalanneet luvalla lukuisia alikulkuja, muureja ja sähkökaappeja ympäri kaupunkia. Luvan saamiseksi pitää olla suunnitelmat maalauksesta sekä tarvittaessa maalaustyön aikaiset työmaasuunnitelmat.
 Luvattomasti tehdyt graffitit, pääasiassa tägit, kaupunki pesee pois esimerkiksi asukkailta tulleiden havaintojen perusteella.
 Juho Toiskallio haluaa auttaa ihmisiä ymmärtämään paremmin graffitikulttuuria. Antti Kolppo / Yle
 Graffitien teko on elämäntapa. Se on myös sosiaalista. Usein maalataan yhdessä muiden kanssa.
 – Maalaukset ovat sen elämäntavan ilmentymiä. Aikaa käytetään myös maalausten suunnitteluun ja paikkojen etsimiseen. Aktiivinen maalari maalaa päivittäin – tai öittäin.
 Voit keskustella aiheesta tiistaihin 28. syyskuuta kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Tämän veistoksen näkee vain, jos on asiaa Tullinpuomin laboratorioon: graffititaitelija EGS:n uusin teos kuvaa koronavuoden tärkeintä saavutusta
 Törkykuntoon rapistuneesta kerrostalosta kuoriutui purkutaiteen paratiisi: tällaiselta näyttää graffiteilla verhoiltu entinen vuokratalo

Tuntematon mies maalasi ilman lupaa ja keskellä kirkasta päivää näkyvälle paikalle Helsinkiin graffitin, jonka koko hämmästyttää ohikulkijoita


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Saksan vaaleissa SPD alustavien tuloksien mukaan voittaja
 Saksan vaalikomission julkaisemien  alustavien tulosten  mukaan liittopäivävaalien voittaja on sosiaalidemokraattinen SPD-puolue. Väistyvän liittokanslerin  Angela Merkelin  CDU-puolueelle näyttää tulevan historian heikoin vaalitulos.
 Sijoitusasuntojen suuri määrä taloyhtiössä tietää kalliimpia remonttilainoja – pankit valpastuivat Finanssivalvonnan kovistelun jälkeen
 Pankit suhtautuvat luottavaisemmin taloyhtiöön, jossa omistuspohja on hyvin hajautunut eikä keskittynyt harvojen käsiin.  Timo Turpeinen / Yle
 Asuntosijoittamisbuumin myötä taloyhtiöt ovat tulleet pankkien silmissä eri arvoisiksi riippuen omistusrakenteesta.  Sijoittajavaltainen taloyhtiö saa lainaa esimerkiksi putkiremonttiin muita huonommin ehdoin . Tämä johtuu siitä, että pankin silmissä taloyhtiön luotonhoitokyky heikkenee, kun omistus keskittyy. Myös Finanssivalvonta vaatii pankkeja huomioimaan taloyhtiön omistusrakenteen aina lainapäätöksissään.
 Työnantajaa kiinnostavat nyt myös perheesi ja parisuhteesi – ja sille on syynsä, sanovat asiantuntijat
 Elinkeinoelämän keskusliiton asiantuntijalääkäri Auli Rytivaara nostaa esimerkiksi hyvistä käytännöistä työhyvinvoinnin aamukahvit, joissa keskustellaan työn ulkopuolisista asioista sekä sparraustuokiot, joiden kautta voidaan taklata erilaisia elämänhallinnan haasteita. Kaj Rehnman / Yle
 Vapaa-ajan hyvinvointi kiinnostaa entistä enemmän myös työnantajia. Moni yritys tarjoaa työntekijöilleen esimerkiksi parisuhde- tai unineuvontaa.  Asiantuntijoiden mukaan vapaa-ajan kuormitus on myös työnantajan asia , sillä se heijastuu työhyvinvointiin ja työkykyyn.
 Viikko alkaa aurinkoisena
 Sää on tänään poutainen ja aurinkoinen korkeapaineen myötä. Lämpötila kohoaa aurinkoisilla alueilla laajalti 10 ja 15 asteen välille. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Saksassa demarit voitti vaalit, sijoitusasunnoista seuraa kalliita remonttilainoja, työnantajaa kiinnostaa työntekijän vapaa-aika