Summary: Pienydinvoimala voitaisiin tuoda lähelle asutusta ja liittää kaupungin kaukolämpöverkkoon. Helsingissä oma ydinvoimala voisi olla käytössä kymmenen vuoden kuluttua.

Omasta pienydinvoimalasta voi tulla pitkä harppaus Helsingin ja muidenkin suurten kaupunkien tiellä kohti hiilineutraalia energiantuotantoa.
 Helsingin energiayhtiö Helenin toimitusjohtaja  Juha-Pekka Weckström  arvio, että Helsinki saattaa tuottaa omalla ydinvoimalallaan kymmeniä prosentteja kuluttamastaan sähkö- ja lämpöenergiastaan jo kymmenen vuoden kuluessa, jos teknologia kehittyy suopeasti.
 – Meidän tutkaruudulla pienreaktorit ovat sekä kustannusten että ilmastonäkökulman kannalta, hän perustelee.
 Pienydinvoimaloita kehitetään  kuumeisesti juuri nyt, kun lähes kaikkialla maailmassa pyritään eroon hiilivoimasta.
 Helen tuotti viime vuonna kaukolämmöstään lähes puolet hiilellä, joten työtä riittää, jos pääkaupungissa aiotaan päästä tavoitteeseen tuottaa energia hiilineutraalisti vuonna 2035. Tavoitteeseen ajaa myös hintakehitys. Päästökauppa nostaa osaltaan hiilen käytön kustannuksia. Tämän vuoden lopulla kaukolämmön hinnat Helsingissä nousevat  lähes 30 prosenttia .
 Hiilettömyystavoitteeseen pyritään monin keinoin, muun muassa tuuli- ja aurinkoenergialla, hukkalämmön hyödyntämisellä ja lämpöpumpuilla.
 Helsingin energiayhtiö Helenin toimitusjohtaja Juha-Pekka Weckström kertoo, että pienydinvoimaloiden mahdollisuuksia tutkitaan sekä päästö- että kustannussyiden takia.  Helen
 Nouseva mahdollisuus on myös oman SMR- eli modulaarisen pienydinvoimalan hankkiminen. Sen vuoksi Helen on mukana Business Finlandin rahoittamassa EcoSMR-hankkeessa, jossa VTT:n johdolla kootaan yhteen SMR-voimaloista kiinnostuneita tahoja. Tavoitteena on suunnitella suomalaiseen  kaukolämpöverkkoon soveltuva 50 megawatin ydinvoimala .
 VTT:n arvion mukaan kaupunkien kaukolämpöverkkoon tarvittaisiin 50 - 200 megawatin teho. Laitos olisi kooltaan suunnilleen 40 metriä pitkä ja leveä ja viisitoista metriä korkea. Jos laitos sijoitetaan maan alle, se vaatisi maanpäällistä tilaa huomattavasti tätä vähemmän.
 SMR-voimalat poikkeavat nykyisistä suurista ydinvoimaloista kahdella ratkaisevalla tavalla. Kun esimerkiksi Olkiluodon 3-reaktori on sähköteholtaan 1 600 megawattia, on pienvoimaloiden teho korkeintaan 300 megawattia tai huomattavasti vähemmän.
 Huomattava ero on myös se, että SMR-voimalat ovat tehdasvalmisteisia ja ne viedään tuotantopaikalle suurina kokonaisuuksina. Sarjatuotannolla voidaan laskea voimalan hintaa. Myös rakentaminen on nopeaa, kun esimerkiksi kokonainen reaktori voidaan tuoda tuotantopaikalle rekan lavalla.
 Reaktorin ympärille tarvitaan jäähdytys- ja lämmönsiirtojärjestelmä.
 Maan alle sijoitetun ja kaukolämpöverkkoon liitetyn pienydinvoimalan havainnekuva. Tässä voimalassa olisi kaksi 50 megawatin reaktoria. VTTn suunnitelmissa lämmitysverkkoon liitettäviä reaktoreita voisi olla 1-4.    VTT
 Stuk selvittää pienvoimaloiden luvituksen yksinkertamista
 Säteilyturvakeskus STUK on seurannut tarkasti pienydinvoimaloiden kehittämistä. STUKissa on  käynnissä selvitys  siitä, miten myös sääntelyä voitaisiin sovittaa pienydinvoimaloiden tarpeisiin.
 Apulaisjohtaja  Tapani Virolaisen  mukaan nyt pohditaan voisiko sarjavalmisteinen pienvoimala saada tyyppihyväksynnän, jolloin eri maiden valvojaviranomaisten ei täytyisi tehdä päällekkäistä työtä.
 – Pienet laitokset ovat aika yksinkertaisia isoihin verrattuna. Ei meidänkään intressi ole käsitellä samanlaista laitosta moneen kertaan.
 Suurissa, tuotantopaikalla rakennettavissa ydinvoimahankkeissa työn tarkastaminen ja lupien saaminen on työlästä ja hidasta. Se on nähty muun muassa  Fennovoiman Hanhikivi-hankkeen kohdalla .
 Virolaisen mukaan nykyinen ydivoimasäännöstö ei ole este pienydinvoiman rakentamiselle, mutta lait, asetukset ja STUKin säännöt on kuitenkin tehty suurvoimaloita silmällä pitäen.
 – Kyllä valvonnan pitää ottaa huomioon sarjavalmistuksen tuoma etu, Virolainen sanoo.
 Pienydinvoima kiinnostaa STUKin mukaan monia kaupunkeja, jotka pohtivat sen soveltumista kaukolämpöön. Mutta riittääkö kaupunkien energiayhtiössä osaaminen pienenkään ydinvoimalan pyörittämiseen?
 – Se voi johtaa siihen, että on organisaatioita, jotka käyttävät laitoksia eri paikkakunnilla. On pohdittu, että laitoksen omistaminen ja käyttäminen voisivat olla erillään, Virolainen kertoo.
 Ydinvoimala keskelle kylää
 Pienydinvoimalaa voidaan käyttää joko sähkön, lämmön tai molempien tuottamiseen.
 Vain sähköä tuottava laitos voi sijaita kaukana asutuksesta, sillä sähkönsiirrossa matkan pituus on pienempi ongelma kuin lämmönsiirrossa. Mutta lämmöntuotannossa voimalan on oltava lähellä asutusta, jotta se voidaan kytkeä kaukolämpöverkkoon ilman lämpöhukkaa.
 Maailman ydinenergiajärjestö WNA:n mukaan pienvoimaloiden vaatiman turvallisuusalueen säde on vain 300 metriä. STUKin Virolainen ei pidä tällaista etäisyyttä mahdottomana.
 – Kyllä se pienelle reaktorille voi olla ihan mahdollinen etäisyys. Onhan Espoon Otaniemessäkin ollut tutkimusreaktori.
 Mitään yksinkertaista nyrkkisääntöä ydinvoimalan turvaetäisyyksille ei voi olla. Virolaisen mukaan reaktorin koon lisäksi reaktorityyppi ja suojausjärjestelmät ovat ratkaisevia. Myös voimalan sijoittaminen maan alle vähentää riskejä.
 Suurten voimaloiden Fortum uskoo pienvoimaan
 Loviisan kahden ydinreaktorin omistaja Fortum on mukana EcoSMR-hankkeessa. Fortumilla ei ole rakenteilla omaa pienvoimalaa, mutta yhtiön ydinvoiman tutkimuksen ja tuotekehityksen päällikkö  Eero Vesaoja  uskoo niiden mahdollisuuksiin. Hänen mukaansa kymmenen vuoden kuluessa tehdasvalmisteisia pienvoimaloita voi hyvinkin olla toiminnassa.
 Fortumin ydinvoimatutkimuksen ja tuetokehittelyn päällikkö Eero Vesaoja uskoo, että pienydinvoimaloita on käytössä kymmenen vuoden kuluttua. Kalle Purhonen / Yle
 – Helenin kymmenen vuotta on varmasti ihan realistinen aikataulu. En näe mitään teknisiä esteitä, etteikö kymmenen vuoden päästä voisi olla laitos käytössä.
 Vesaoja tuntee myös ydinvoimalaitosten valmistajien ajatuksia.
 – Nyt ei olla välttämättä siirtymässä isoista laitoksisista pieniin, mutta pienillä on etuja, jotka voivat tehdä niistä kilpailukykyisempiä. Toistaiseksi varhaista sanoa käykö näin, mutta SMR on monilla laitosvalmistajilla nyt fokuksessa.
 Pienten sarjatuotantona rakennettavien voimaloiden etuna on suuria laitoksia nopeampi rakentaminen. Se tarkoittaa, että tuottoakin tulee nopeammin. WNA:n mukaan teollisuusmaissa pienydinvoima houkutteleekin myös uusia sijoittajia.
 Järjestö pitää muutosta suurena, sillä suurissa ydivoimahankkeissa valtioiden ja suuryritysten rooli on ollut ratkaiseva, mutta nyt esimerksi  Bill Gatesin  yhtiö  Terra Power aikoo rakentaa  pienydinvoimalan Yhdysvalloissa pian suljettavan hiilivoimalan tilalle.
 Lue lisää:
 Jopa kymmeniä uusia ydinvoimaloita Suomeen? Suuri lakiremontti tasoittaa tietä hiilettömyyteen pienoisvoimaloiden avulla
 Suomessa kehitetään omaa ydinreaktoria – pieni ydinvoimala voisi tulla vaikka joka kaupunkiin

Suomessa kehitetään vauhdilla pienydinvoimaloita – Helsinki harkitsee sellaisen tuomista kaupunkiin kymmenessä vuodessa


Summary: Ekovaatteisiin erikoistunut yrittäjä tajusi oman brändinsä viestinnän sisältäneen viherpesua. Nyt hän kertoo vastuullisen vaatetuotannon vaikeudesta.

Cherish forever.  Vaali ikuisesti.
 Näin luki jokaisen vaatteen hoito-ohjelapussa, jonka  Anniina Nurmi  suunnitteli omalle vaatemerkilleen.
 Brändi sai tunnustusta ekologisena, eettisenä ja läpinäkyvänä toimijana. Vaatteiden koko tuotantoketju oli Nurmen tiedossa.
 Työ poikkesi paljon aiemmasta tehtävästä Luhdan Icepeak-brändin suunnittelijana. Suuressa konsernissa Nurmi ei voinut vaikuttaa tuotannon vastuullisuuteen.
 – Sain briiffin, piirsin tuotteet, mailasin ohjeet Kiinaan ja muutaman viikon päästä valmiit haalarit saapuivat jo postissa.
 Omaa merkkiä pyörittäessään Nurmi sai huomata, ettei vastuullisuus ole helppoa. Nyt hän myöntää oman brändinsä hoito-ohjelappujen viestin olleen viherpesua.
 Vaikka hän yritti suunnitella laadukkaita vaatteita, joiden tyyli on ajaton ja tuotanto eettistä, hänen bisneslogiikkansa oli sama kuin kaikilla muillakin. Pysyäkseen kiinnostavana ja kasvattaakseen myyntiään hän päivitti mallistonsa kahdesti vuodessa ja myi osan vanhan sesongin tuotteista pois alennuksella.
 Tämä kannustaa kuluttamaan enemmän kuin on tarpeen.
 – En aina onnistunut vastuullisuudessa ja tein välillä kuraa. Lopulta en voinut perustella itselleni ja muille, miksi tuotan tähän maailmaan jotain uutta.
 Vaatemerkki jäi tauolle, joka jatkuu edelleen.
 Kolmet housut ja viisi paitaa
 Nyt Anniina Nurmi on neljän vuoden ajan pukenut ylleen lähes joka päivä samanlaisen vaatekerran: mustavalkoinen raitapaita ja mustat, leveälahkeiset, hieman vajaamittaiset housut.
 Raitapaitoja hänellä on viisi ja housuja kolmet.
 Anniina Nurmi pukeutuu joka päivä samaan tyyliin. Se on hänen kannanottonsa pikamuotia vastaan. Johanna Manu / Yle
 Vielä pari vuotta sitten häntä nolotti myöntää, että hänellä on vain yksi tyyli.
 Ei hävetä enää.
 Viime vuodet Nurmi on sparrannut vaateyrityksiä parantamaan bisnesmallejaan ja pitänyt koulutuksia vastuullisuudesta. Samassa asussa esiintyminen on hänen kannanottonsa pikamuotia vastaan.
 Hiljattain Nurmi julkaisi tietokirjan  Rakastan ja vihaan vaatteita , joka kertoo vastuullisuuden vaikeudesta.
 Nyt tuore kirjailija vastaa seitsemään väitteeseen vaateteollisuudesta.
 Seitsemän väitettä eettisistä vaatteista
 1. Vaateyritystä, joka käyttää Kiinassa tuotettua puuvillaa, pitäisi boikotoida.
 – Jos vaateyritys käyttää Kiinassa tuotettua puuvillaa eikä pysty todentamaan tarkemmin, tuotetaanko se ympäristöä ja ihmisoikeuksia kunnioittaen, hälytyskellojen pitäisi soida. Kiinan ihmisoikeustilanne on huono etenkin uiguurien pakkotyöhön liittyvien seikkojen takia.
 – Jos jättää tuotteet ostamatta, on hyvä kertoa yritykselle päätöksestä. Muuten se ei saa tietää boikotista ja sen syistä.
 2. On parempi suosia kotimaisia vaatemerkkejä.
 – Kansantalouden ja työllisyyden näkökulmasta kotimaisen yrityksen suosiminen on hyvä asia. Ilman muita rajauksia, yrityksen kotimaisuus ei kuitenkaan tarkoita, että tuotteet olisivat vastuullisia. Monesti vain vaatteiden suunnittelu, myynti sekä markkinointi ovat Suomessa ja tuotanto muualla.
 3. Jos emme osta pikamuotia, bangladeshilaiset ompelijat menettävät työnsä.
 – On totta, että vaateteollisuus työllistää paljon. Ovatko työolosuhteet ja palkkaus kuitenkaan ihmisoikeuksien mukaisia? Harvemmin. Vaateteollisuuden tuottamat työpaikat globaalissa etelässä eivät pääsääntöisesti ole hyviä, eikä niitä pidä käyttää verukkeena epäeettisen tuotannon jatkamiseksi.
 4. Uusia vaatteita voi hankkia huoletta, kunhan ne on tehty kierrätysmateriaaleista.
 – Vaatteen valmistus kierrätysmateriaalista kertoo vain sen, että raaka-aineena ei ole käytetty uusia luonnonvaroja. Sen sijaan emme tiedä, onko vaate muuten eettinen, eli toteutuuko valmistuksessa ihmisoikeudet, mistä raaka-aine on tullut, miten ympäristöystävällinen vaatteen tuotantoprosessi on tai onko vaate laadukas ja pitkäikäinen.
 5. Vastuullisin vaate on käytetty vaate.
 – Käytetty vaate on parempi valinta kuin uusi, mutta vastuullisin vaate on se, minkä jo omistat. Uuden ostamisen tyydytystä ei ole hyvä korvata second hand -kaupoilla. Pitää kyseenalaistaa se, kuinka paljon ylipäänsä ostetaan.
 6. Korkeampi hinta on tae vaatteen laadusta ja eettisestä sekä ekologisesta valmistuksesta.
 – Hinta ei kerro materiaaleista, laadusta tai tuotannon työoloista. Korkeampi hintainen vaate voi olla laadukas ja vastuullinen, mutta yhtä hyvin korkea hinta voi tarkoittaa ainoastaan sitä, että brändi saa tuotteen myyntihinnasta isomman siivun.
 – Ei pitäisi miettiä, miksi vastuulliset vaatteet ovat kalliita, vaan miksi vastuuttomat ovat niin halpoja. Halpavaatteissa ei näy vaatteen todelliset kustannukset ympäristölle ja niitä valmistaville ihmisille.
 7. Yksilö voi edistää eettistä vaatetuotantoa kulutusvalinnoillaan.
 – Kyllä ja ei. Sillä on merkitystä, mihin rahansa laittaa. Jos ostaminen on ainut tapa vaikuttaa, mennään kuitenkin metsään. Kuluttamalla ei voida ratkaista vaateteollisuuden ongelmia, koska nimenomaan kuluttaminen on se ongelma.
 Voit keskustella aiheesta sunnuntaihin 26. syyskuuta kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Ahdistaako paluu hikisiin toimistovaatteisiin? Tyyliekspertit antavat armoa, sillä korona on muuttanut myös pukukoodia
 Mukavuuden vallankumous alkoi korsettien poistumisella, mutta nykyinen massatuotanto pilasi kaiken – Millainen on tulevaisuuden mukava ja ekologinen vaate?
 Reetta Pellikka, 28, hurahti neulomiseen, ja nyt hänet tunnetaan somessa helpoista skandineuleistaan – hitaan muodin arvot opetti oma mummo

Anniina Nurmi murtaa työkseen muodin myyttejä ja pukeutuu ylpeästi samaan asuun joka päivä – nyt hän vastaa 7 väitteeseen eettisistä vaatteista


Summary: Takavuosien suosikkipeli Tetris on rikostutkijoiden ensiapu. Ruudulla pyörivät palikat saattavat estää julmien kuvien syöpymisen ikuisiksi ajoiksi mieleen.

– Lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä valmistettu materiaali – olen onnellinen, että suurin osa kansalaisista ei näe sitä. Se on pahimmillaan sellaista julmuutta ja hirveyttä, mitä ei pysty sanoin kuvailemaan.
 Näin sanoo vanhempi rikoskonstaapeli  Maija Aunio  Helsingin poliisilaitoksen seksuaalirikosjaoksesta. Hän on työskennellyt poliisissa yli 20 vuotta.
 Rankan ja julman materiaalin läpikäyminen on tutkijalle raskasta. Itselle pitää etsiä apua ja sitä pitää osata ottaa vastaan.
 – Olin aikoinaan sellainen pässittäjätyyppi. Koin että minun pitää vaan jaksaa tätä työtä. Itkin ja voin pahoin, kollegat huomasivat sen ja puhuin esimiesteni kanssa. Pelastuksekseni koitui silloin poliisien posttraumatyöpaja.
 Nykyisin Aunio toimii posttraumatyöpajan vetäjänä.
 Työ, mikä jonkun pitää tehdä
 – Erityisesti mieleen on jäänyt virkaurani ensimmäinen lapsiin kohdistuva seksuaaliväkivaltavideo. Se on kuin palanut sarveiskalvoilleni, kuvailee vanhempi rikoskonstaapeli  Miia Keso.
 Tamperelainen Keso on tutkinut lapsiin kohdistuvaa seksuaaliväkivaltaa yli 15 vuotta.
 – Minulta on kysytty, miksi teen tätä työtä. Teen siksi, että olen hyvä omassa työssäni. Tämä on työ, mikä jonkun pitää tehdä.
 Tutkittavaa on vuosi vuodelta enemmän. Viime vuonna lapsiin kohdistuvia seksuaaliväkivaltatapauksia oli Suomessa tutkinnassa lähes 1 800. Se on keskimäärin noin 150 tapausta kuukaudessa.
 Tutkija voi joutua katsomaan tuhansia yksittäisiä kuvia. Yhtä videota saattaa joutua käymään läpi kymmeniä ja taas kymmeniä kertoja.
 – Välillä on vaikea ymmärtää, minkälaisia ihmisiä meillä maailmassa on. Mutta eihän tätä materiaalia kukaan tekisi, jos sillä ei olisi kysyntää, Miia Keso sanoo.
 Tetris vie ikävät kuvat
 Esimerkiksi suuronnettomuuden jälkeen on työnohjausta poliiseille, mutta Miia Keson mielestä tutkijoiden pitkäaikainen altistuminen väkivaltaiselle materiaalille on jäänyt vähälle huomiolle.
 Työnohjaus tunnetaan poliisihallinnossa, mutta se ei ole automaattista eikä sitä saa heti.
 Tutkijat toivovat työnohjauksen lisääntymistä ja automatisoimista. Timo Turpeinen / Yle
 Keso ja kollegat helpottavat oloaa pelailulla.
 – Täällä pelataan  tetristä  tai muuta sen tapaista. Pelit ovat hyviä viemään ajatukset muualle näistä kuvista, mutta ihan aina nekään eivät tietenkään auta.
 Komisario  Miia Lehtinen  poliisihallituksesta kertoo, että myös Interpolilla ja Europolilla pelaillaan. Tapa halutaan levittää Suomeen.
 – Tetris tai muu sellainen peli, joka pitää silmät liikkeessä, estää tutkimusten mukaan väkivaltaisia kuvia syöpymästä aivoihin.
 Hoida mieltä niin kuin pumppaat hauista
 Maija Aunio sanoo, että rankoista asioista ei juuri puhuttu parikymmentä vuotta sitten. Eikä pelailtu.
 – Nyt uudet poliisikoulusta tulijat on opetettu siihen, että myös mieltä pitää hoitaa. Se on yhtä tärkeää kuin se hauiksen pumppaaminen.
 Tutkijat toivovat työnohjauksen lisääntymistä ja automatisoimista.
 Nykyisin poliisien posttraumaattisia työpajoja pidetään koko maan poliiseille vain kaksi kertaa vuodessa ja yhteen pajaan mahtuu 25 ihmistä. Osallistua voi, kun traumaattisista tapahtumista on vähintään puoli vuotta.
 – Toivon myös, että lapsitutkijoiden työnohjaaja tietää oikeasti, mitä me todella näemme, koemme ja käsittelemme. Muuten käy niin, että me traumatisoimme sen työnohjaajan. Niinkin on käynyt, Miia Keso sanoo.

Lapsiin kohdistuvia seksuaalirikoksia selvittävät poliisit kaipaavat lisää työnohjausta – Kokenut tutkija: "Olen onnellinen, että suurin osa kansalaisista ei näe tätä materiaalia"


Summary: Petteri Orpon mukaan hyvä talouden kasvu ja kohentunut työllisyysaste johtuvat globaalista noususuhdanteesta, eivät hallituksen onnistuneesta politiikasta. Orpo on Ykkösaamun suorassa haastattelussa kello 10.05.

Talouskasvu on nyt nopeinta pariinkymmeneen vuoteen, ja Suomen työllisyysaste on noussut vauhdilla, jota ei osattu odottaa. Oppositiopuolue kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  näkee syyt hyvään kehitykseen muualla kuin hallituksen politiikassa.
 – Suurin vaikutus on yleisellä talouden myötätuulella ja keskuspankkien avokätisellä rahapolitiikalla. Hallituksen päätökset eivät ole työllisyyttä kohentaneet. Näitä päätöksiä ei ole, vaan hallitus on lykännyt niitä jo kuusi kertaa. Yhtään isoa rakenteellista työllisyysuudistusta ei ole tehty, sanoo Orpo.
 Orpo myöntää, että tuki yritysten ja työpaikkojen pelastamiseksi varsinkin koronakriisin alussa on auttanut elinkeinoelämää palautumaan kriisistä.
 – Miljardien pumppaaminen myös julkiseen talouteen toki itsessään lisää kasvua, mutta se ei ole kestävällä pohjalla, hän varoittaa.
 Ensi vuoden talousarvion käsittely alkaa eduskunnassa ensi viikolla. Budjetista Orpolla on selkeä sanoma:
 – Se että hallitus ottaa talouden kasvaessa vielä ensi vuonnakin seitsemän miljardia euroa velkaa, on väärää politiikkaa.
 Kokoomus kannattaa työperäistä maahanmuuttoa
 Monilla aloilla on Suomessa työvoimapula. Jos joku vielä ajattelee, että ongelma pystyttäisiin ratkaisemaan ilman työperäistä maahanmuuttoa, luulo on Orpon mielestä turha.
 – Ei pystytä. Ikääntyvä Suomi tarvitsee tekijöitä myös muualta.
 Puolueella on tukku keinoja, joiden avulla puolue lisäisi työperäistä maahanmuuttoa.
 – Kokoomus vähentäisi työperäiseen maahanmuuttoon liittyvää byrokratiaa. Varmistaisimme riittävät resurssit työlupaprosesseihin, poistaisimme ulkomaisen työvoiman tarveharkinnan, Orpo listaa.
 Puheenjohtajan mukaan työperäisen maahanmuuton edistäminen on niin tärkeä asia, että sen pitäisi myös olla yksissä käsissä, ei hajallaan eri ministeriöissä.
 – Lisäksi Suomen vahvuuksia olisi syytä markkinoida aktiivisesti, hän huomauttaa.
 Kokoomuksen puheenjohtaja Petteri Orpo on TV:n Ykkösaamun suorassa haastattelussa kello 10.05. Silloin aiheena on myös Saksan vaalien vaikutus Eurooppaan ja Suomeen.
 Lue lisää:
 Teknologiateollisuus pelkää Suomen näivettyvän osaajapulaan – Nokia: Jos emme saa työvoimaa, työt tehdään sitten muualla
 Suomen talouskasvun kiihtyminen yllätti Suomen Pankin: Nopeaa kasvua odotetaan ensi vuodeksikin

Ratkaisu työvoimapulaan on ulkomainen työvoima, sanoo kokoomuksen puheenjohtaja Petteri Orpo


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Poliisia ammuttiin tehtävän yhteydessä Hämeenlinnassa
 Hämeenlinnassa  ammuttiin myöhään perjantaina poliisia tehtävän yhteydessä . Poliisi puolestaan käytti virka-asetta vaarallisen henkilön pysäyttämiseksi. Poliisi ei ole toistaiseksi kommentoinut ammutuksi tulleen poliisin terveydentilaa. Tiedotteessa ei myöskään avattu, millaisesta tehtävästä on kyse. Poliisi kertoo asiasta myöhemmin lauantaina.
 Petteri Orpo: Ratkaisu työvoimapulaan on ulkomainen työvoima
 Kokoomuksen puheenjohtaja Petteri Orpo kertoo, että kokoomus vähentäisi työperäiseen maahanmuuttoon liittyvää byrokratiaa. Orpon kuva on toukokuulta. Silja Viitala / Yle
 Oppositiopuolue kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  sanoo, että ikääntyvä Suomi tarvitsee työntekijöitä muualta.  Jos joku vielä ajattelee, että ongelma pystyttäisiin ratkaisemaan ilman työperäistä maahanmuuttoa, luulo on Orpon mielestä turha.  Kokoomus vähentäisi työperäiseen maahanmuuttoon liittyvää byrokratiaa.
 Maailman mahtavin nainen hallitsi tekstareilla
 Saksan liittokansleri Angela Merkel jättää politiikan sunnuntain liittopäivävaaleissa. Markus Soeder, Merkel ja Armin Laschet tapasivat vaalitilaisuudessa Münchenissa eilen perjantaina. Lukas Barth-Tuttas / EPA
 Eurooppa siirtyy aikaan ilman  Angela Merkeliä  sunnuntain vaaleissa. Merkelin kauden valtakapula on ollut liittokanslerin kännykkä.  Tämä juttu paljastaa, miten Merkel tekstaili kulisseissa.
 Pienydivoimala sinun naapuriksesi? Helsingissä ehkä 10 vuoden kuluttua
 Maan alle sijoitetun ja kaukolämpöverkkoon liitetyn pienydinvoimalan havainnekuva. Tässä voimalassa olisi kaksi 50 megawatin reaktoria. VTTn suunnitelmissa lämmitysverkkoon liitettäviä reaktoreita voisi olla 1-4.    VTT
 Lähelle asutusta tuotavia pienydinvoimaloita kehitetään kuumeisesti vaihtoehdoksi hiilivoimalle.  Teknologian tutkimuskeskus VTT kehittää reaktoria, joka sopisi lämmön lähteeksi kaupungin kaukolämpöverkkoon . Pienydinvoimalan käyttöä tutkitaan ainakin Helsingin energialaitos Helenissä, jonka toimitusjohtaja arvioi, että pienvoimala saattaisi olla käytössä kymmenen vuoden kuluessa.
 Anniina Nurmi murtaa työkseen muodin myyttejä
 Anniina Nurmi pukeutuu joka päivä samaan tyyliin. Se on hänen kannanottonsa pikamuotia vastaan. Johanna Manu / Yle
 Ekovaatteisiin erikoistunut yrittäjä  Anniina Nurmi  tajusi oman vaatemerkkinsä viestinnän sisältäneen viherpesua ja laittoi yrityksen tauolle.  Nykyisin hän pukeutuu ylpeästi samaan asuun joka päivä ja pitää vaateyrityksille koulutuksia vastuullisuudesta . Nurmi julkaisi hiljattain tietokirjan, joka kertoo vastuullisuuden vaikeudesta.
 Sää poutaantuu vähitellen sateiden väistyessä
 Ilmatieteen laitos
 Yöllä Suomeen saapunut sadealue liikkuu päivällä maan yli kohti itää. Varsinkin idässä ja pohjoisessa sataa vettä, mutta länteen virtaa jo kuivaa ilmaa ja pilvipeite repeilee. Huomenna Suomeen alkaa vahvistua korkeapaine, mikä tietää poutaista ja hieman lämpimämpää säätä.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Poliisia ammuttiin Hämeenlinnassa, kokoomus vähentäisi työn takia muuttavien byrokratiaa, väistyvä Merkel hallitsi tekstiviesteillä


Summary: New Yorkissa koko aikuisikänsä asunut Naomi Moriyama tuli sattumien seurauksena Suomeen. Pian Amerikassa julkaistaan hänen kirjansa, joka on rakkauskirje suomalaisille naisille ja luonnolle.

Terveisiä maabrändityöryhmille: unohtakaa huippu-urheilijat tai kaupunkien trendsetterit. Suomen seuraava myyntivaltti on selvillä.
 Se on heijastinliiveihin pukeutuvien supersankareiden joukko, Martta-naiset. He, jotka keräävät metsästä luonnonantimet ja pyöräyttävät niistä mustikkapiirakan tai sienimuhennoksen. He, jotka siinä sivussa pitävät pystyssä suomalaista yhteiskuntaa.
 Tällaista Suomi-kuvaa on pian tarjolla amerikkalaisille lukijoille.
 New Yorkissa koko aikuisikänsä asunut Naomi Moriyama päätyi kuusi vuotta sitten puoleksi vuodeksi Pohjois-Karjalaan tutkijapuolisonsa työn vuoksi.
 Nyt Moriyamalla on käsissään tuore kirja kokemuksistaan ja paljon enemmänkin: aika Suomessa nimittäin muutti newyorkilaisen äidin elämän.
 – Kirja on rakkauskirjeeni suomalaisille ja Pohjois-Karjalalle. Kun muutin Suomeen, en tiennyt, mitä odottaa. Löysin luonnon, hiljaisuuden ja rauhan valtakunnan sekä yhteiskunnan, joka aidosti pyrkii tarjoamaan hyvän elämän edellytykset kaikille asukkailleen, Moriyama sanoo.
 Lumottu metsä löytyi Pohjois-Karjalasta
 Lokakuussa Yhdysvalloissa ilmestyvä kirja The Sisterhood Of The Enchanted Forest tarjoaa täyslaidallisen Suomi-eksotiikkaa luontokuvauksineen. Jo kirjan alkusivuilta löytyy kartta “lumotun metsän valtakuntaan” eli arkisemmin Pohjois-Karjalaan.
 Metsästä suoraan pöytään. Marjastaminen ja luonnossa liikkuminen ovat suurkaupungeissa koko ikänsä asuneelle Moriyamalle luksusta. William Doyle / kotialbumi
 Karttaan on merkitty muun muassa marjametsät Polvijärven Kinahmossa ja sienipaikat Kesälahdella. Lieksan Paaterista löytyy “metsän temppeli” eli taiteilija  Eva Ryynäsen  ateljee ja Pielisen toiselta puolelta “pyhä vuori” Koli.
 Lähtipä Joensuun keskustasta mihin suuntaan tahansa, varttitunnissa pääsee metsään. Tämä fakta on Moriyaman mielestä ihmeellinen.
 Suurkaupungeissa koko elämänsä elänyt kirjailija ei lakkaa hämmästelemästä hiljaisuutta. Pohjois-Karjalassa hän kuulee ensimmäistä kertaa äänet, joihin ei ole ennen kiinnittänyt huomiota: oman hengityksen, tuulen havinan puissa ja Pielisjoen virran kohinan.
 Kaikki alkoi piirakkakahveista torilla
 Luonto on kirjassa suuressa roolissa, mutta kaikkein eniten Moriyama hehkuttaa suomalaisia naisia.
 Kaikki alkaa karjalanpiirakasta ja kahvista Joensuun torilla Martta-kahviossa. Moriyama kiinnostuu Martta-toiminnasta ja ottaa yhteyttä paikalliseen järjestöön.
 Pohjois-Karjalan martoista hän löytää ystäviä, jotka ovat “eläväisimpiä, ystävällisimpiä ja uteliaimpia” naisia jotka hän on koskaan tavannut.
 Heidän kanssaan Moriyama päätyy sieniretkille ja marjametsään. Haperot, rouskut ja kantarellit kannetaan metsästä suoraan ruokapöytään, mikä hämmästyttää kirjailijaa. Hänelle Itä-Suomen luonto on ennenkokematonta ilmaista luksusta.
 Moriyama on aiemmin kirjoittanut kaksi tietokirjaa japanilaisesta ruokakulttuurista. Myös Suomesta kertovan kirjan loppuun on lisätty reseptejä. Esimerkiksi puolukkapuuro, mustikkasoppa ja paistetut ahvenet matkaavat sivuilla maailmalle.
 Moriyaman perhe on sukkuloinut Suomen ja Yhdysvaltojen välillä yli kuuden vuoden ajan. Nyt he ovat asettuneet Helsinkiin. William Doyle / kotialbumi
 "Suomen menestys on naisten ansiota"
 Moriyama on tutustunut laajasti suomalaiseen yhteiskuntaan ja naisvaikuttajiin. Hän listaa kirjassaan laajasti suomalaisen yhteiskunnan saavutuksia ilmaisesta kouluruuasta kattavaan sosiaaliturvaan ja Suomen menestykseen kestävän kehityksen tavoitteissa.
 Kantava ajatus on, että iso osa Suomen menestyksestä on naisten ansiota. Suomi esitetään tasa-arvon mallimaana.
 – On ollut inspiroivaa asua maassa, jonka hallitusta johtavat nuoret naiset ja jossa on ollut 12 vuoden ajan naispresidentti.
 Moriyamaa viehättää vaikutusvaltaisten naisten mutkattomuus. Hän saa kirjaansa varten haastattelun presidentti  Tarja Haloselta , “77-vuotiaalta koripalloa pelaavalta ja kissoja rakastavalta isoäidiltä ja juristilta”.
 Halonen kertoo yhtä lailla siirtolapuutarhaharrastuksestaan kuin saavutuksistaan presidenttinä.
 – Suomessa naiset ja miehet toimivat yhdessä yhteisten päämäärien eteen. Sukupuolten välinen vastakkainasettelu on vähäistä, Moriyama sanoo.
 Rento suomalainen äitiys
 Ylisanoja ja ihailua saa osakseen myös lasten asema Suomessa ja täkäläinen koulujärjestelmä.
 Kun kirjailijan 7-vuotias poika menee Suomessa kouluun, Moriyama kokee omien sanojensa mukaan muodonmuutoksen koulumenestystä ja suorituksia kyttäävästä newyorkilaisäidistä rennoksi pohjoismaalaisäidiksi, joka uskaltaa jättää lapsensa koulumenestyksen opettajien huoleksi.
 – Minulle Suomi on onnellisen lapsuuden pääkaupunki maailmassa, Moriyama sanoo.
 Hän ihastelee yhteiskuntaa, joka on niin lapsimyönteinen, että jopa pitkänmatkanjunissa on leikkitila ja minikirjasto. Lasten itsenäisyys herättää ihmetystä, mutta lopulta kirjailija kokee, että se tuo lapsille vapautta ja mahdollisuuksia leikkiin.
 – Ensimmäisellä viikolla koulussa poikamme kertoi, että he olivat olleet suunnistamassa. Lapset liikkuivat keskenään kartan kanssa metsässä. Uskomatonta!
 Naomi Moriyama ihailee suomalaista arkkitehtuuria. Sitä on tarjolla myös New Yorkissa. Eero Saarisen suunnittelema TWA-terminaali toimii nykyisin hotellina. William Doyle / kotialbumi
 Onko Suomi kaunis kapitalistinen unelma?
 Suomalaista lukijaa ylitsevuotavat kehut jopa naurattavat, mutta on kiinnostavaa, millaisiin asioihin muualta tullut kiinnittää arjessa huomiota.
 Esimerkiksi Joensuun kaupunginkirjaston lukusalin tunnelmaa ja kirjaston avaria tiloja kuvaillaan laveasti, samoin uimahallia.
 Moriyama ei tapaa nurkkakuntaisia omaneduntavoittelijoita, vaan hänen mielestään Suomessa ajetaan yhteistä etua enemmän kuin muualla maailmassa.
 Arki Joensuussa on täynnä pieniä ihmeellisiä asioita, jotka voi tiivistää yhteen sanaan: Moriyamalle Suomi on hyvinvointivaltio.
 Se on kirjailijan mukaan termi, josta suomalaiset ovat ylpeitä, mutta joka merkitsee osalle amerikkalaisista pilkkanimeä sosiaalituilla laiskottelevista ihmisistä.
 – Suomea pidetään Yhdysvalloissa yhä joskus sosialistisena valtiona, Moriyama sanoo.
 Hän itse on toista mieltä: “Jos kapitalismi toimisi niin kuin sen on tarkoitettu toimivan, lopputulos näyttäisi Suomelta”, Moriyama kirjoittaa.
 Hänen omaan elämäänsä Suomi on tullut jäädäkseen. Pohjois-Karjalassa vietetyn puolikkaan vuoden jälkeen perhe on jakanut aikaansa New Yorkin ja Suomen välillä ja viettänyt kesiä Itä-Suomessa. Vuosi sitten he asettuivati Helsinkiin tarkoituksenaan viipyä tällä kertaa pidempään.
 Osallistu keskusteluun jutun aiheesta. Keskustelu on avoinna 26.9. klo 23:een asti.
 Muokattu 25.9. klo 9:05: Korjattu artikkeliin taiteilija Eva Ryynäsen nimi oikein.
 Lue myös:
 Paratiisi, ajattelee moni italialainen Suomesta – Giulia Santelli, 27, muutti Kuhmoon ja kertoo nyt, miksi kuva on väärä

Newyorkilainen kirjailija muutti Pohjois-Karjalaan ja ällistyi – hehkuttaa kirjassaan heijastinliiveihin pukeutuvia suomalaisia supernaisia


Summary: Toimittaja ja somevaikuttaja Miisa Nuorgam päästää katsojat seuraamaan odotusaikaansa lähietäisyydeltä Katkeamaton-dokumenttisarjassa.

Toimittaja ja somevaikuttaja  Miisa Nuorgam  on tottunut jakamaan elämäänsä sosiaalisessa mediassa.  Katkeamaton -dokumenttisarjassa hän päästää katsojat entistäkin lähemmäksi. Sarja vie meidät Tampereelta Norjaan, jonne Nuorgam lähtee opiskelemaan saamen kieltä ja kulttuuria. Sen lisäksi saamme seurata hänen yllätyksenä alkavaa raskauttaan lähietäisyydeltä.
 Raskaus ja vauvan syntymä ovat luonnollisesti olleet valtavia elämänmuutoksia, mutta Nuorgam arvelee, että korona-aika on omalta osaltaan helpottanut sopeutumista uudenlaiseen arkeen.
 – Entinen baariralliminäni jäi jo väkisinkin koronan takia, kun kaikki paikat menivät kiinni. Se oli ehkä minulle sellainen pehmeä lasku, että ei se ole ollut niin erikoista kuin olisi ajatellut.
 Nyt Miisa Nuorgamin ja hänen kumppaninsa  Eetun  vauva on noin viiden kuukauden ikäinen. Nuorgam kertoo, että äitiyden alkuaikoina hänen oli vaikeaa erottaa itsensä vauvasta.
 – Sitä oli jotenkin sellaisessa ihan oudossa symbioosissa, jossa ajatteli itsensä ja vauvan yhtenä abstraktina olentona.
 Saapuessaan Tampereelta Helsinkiin  Puoli seitsemän  -ohjelman haastattelua varten Nuorgam kuitenkin huomasi muutoksen ajattelussaan.
 – Kun tulin Pasilan asemalle, mietin ensimmäistä kertaa, että mitähän ne tekevät kotona. Pari kuukautta sitten se olisi ollut ainoa asia, jota olisin miettinyt koko junamatkan. Nyt ehkä vihdoin alkaa löytää taas sen oman itsensä, joka on siitä vauvasta erillinen olento.
 Katso Miisa Nuorgamin koko haastattelu Yle Areenassa:

Äitiyden alkuaikoina Miisa Nuorgam ajatteli itsensä ja vauvan yhtenä olentona


Summary: Ex-presidentti Trump on käyttänyt usein juuri Arizonan äänestystä esimerkkinä puhuessaan laaja-alaisesta vaalivilpistä. Trumpin väitteille ei ole löydetty tosiasiallista tukea.

Yhdysvalloissa Arizonan osavaltiossa tehty presidentinvaalien äänten uudelleenlaskenta vahvistaa jälleen presidentti  Joe Bidenin  voiton. Perjantaina julkaistusta raporttiluonnoksesta uutisoivat useat kansainväliset mediat.
 Republikaanien rahoittamassa uudelleenlaskennassa selvisi, että demokraatit voittivat Arizonassa sijaitsevassa Maricopan piirikunnassa noin 45 000 äänellä. Uudelleenlaskennan tulos seurasi likeisesti jo aiemmin vahvistettua.
 Floridalaisen kyberturvallisuusyhtiön tekemä ääntenlaskenta oli kolmas Arizonassa. Aiemmista kahdessa laskennassa ei myöskään havaittu ongelmia.
 – Tämä tarkoittaa, että taulukointivälineet laskivat äänet kuten niiden piti, ja tulos heijastaa äänestäjien tahtoa. Tämän pitäisi olla tarinan loppu. Kaikki muu on ylimääräistä hälyä, republikaanitaustainen piirikunnan hallintoneuvoston puheenjohtaja  Jack Sellers  kommentoi tulosta.
 Yhdysvaltain entinen presidentti, republikaanien  Donald Trump  kampanjoineen on toistuvasti yrittänyt kumota viime vuoden vaalien tulosta ja kääntää sen edukseen. Trump on käyttänyt usein juuri Arizonan äänestystä esimerkkinä puhuessaan laaja-alaisesta vaalivilpistä. Trumpin väitteille ei ole löydetty tosiasiallista tukea.
 Laskentoja viritteillä myös muualla
 Trump yritti kääntää myös Bidenin voittaman uudelleenlaskennan tulosta edukseen raportin tultua julki.
 – Uudelleenlaskenta oli suuri voitto demokratialle ja suuri voitto meille. Se osoittaa, kuinka korruptoituneet vaalit olivat, Trump sanoi lausunnossaan, joka ei vastannut lainkaan raportin sisältöä.
 Arizonan lisäksi Trump on tukijoukkoineen pyrkinyt saamaan äänet laskettavaksi uudelleen muun muassa Wisconsinissa ja Pennsylvaniassa. Republikaanivaltaisissa osavaltioissa, kuten Floridassa, Texasissa ja Georgiassa vaalilakeja on presidentinvaalien jälkeen muutettu esimerkiksi postiäänten osalta Trumpin esittämän kritiikin takia.
 Uudelleenlaskennat ovat herättäneet närkästystä demokraateissa. Puolueen johtava elin, kansallinen komitea, on luonnehtinut uudelleenlaskentoja julkisten varojen haaskaamiseksi ja vaaralliseksi yritykseksi sabotoida demokratiaa.
 Lue myös:
 Kirjeenvaihtajalta: Kalifornian kansanäänestys oli ehkä viimeinen varoitus Yhdysvaltain konservatiiveille
 Trump ei kertonut selkeästi tulevaisuuden aikeistaan ensimmäisessä kampanjatilaisuudessa Washingtonista lähtönsä jälkeen
 Yhdysvaltain ulkoministeri Antony Blinken: Nicaraguan tulevat presidentinvaalit ovat "menettäneet kaiken uskottavuuden"
 Yhdysvalloissa ensimmäiset kongressitalon mellakoitsijoista tunnustivat – syytteenä virkavallan väkivaltainen vastustaminen

Republikaanien rahoittama uudelleenlaskenta Arizonassa vahvisti: Biden voitti


Summary: Kaija Savunen luotsasi raumalaisseura Pallo-Iiroja kolme vuosikymmentä. Samalla hän teki uraauurtavaa työtä naisena futiksen miehisessä maailmassa. Energisen naisen sydän pompottaa yhä vahvasti lajille.

Sen piti olla  Kaija Savusen  pitkän uran huippuhetki. Ikimuistoinen ilta siitä hänelle tulikin, sillä parrasvaloissakaan raumalainen jalkapallovaikuttaja ei pystynyt täysin hillitsemään räväkkää luonnettaan.
 Urheiluelämän kerma oli kokoontunut juhlimaan Suomen urheilugaalassa vuoden 2019 urotekoja. Toiminnanjohtaja Savusen seura, raumalainen Pallo-Iirot, oli valittu ehdolle vuoden urheiluseuraksi.
 Kaiken kukkuraksi tarmokas jalkapallonainen oli päässyt gaalan eliittipaikalle, sillä samassa pöydässä istui juuri EM-lopputurnauspaikan varmistaneen Huuhkajien valmentaja  Markku Kanerva .

 Kun vuoden urheiluseura julkistettiin, Kaija Savunen oli tv-kameran tähtäimessä Pallo-Iirojen puheenjohtajan  Jarmo Savikurjen  kera. Palkinto meni Lahden Suunnistajille. Savusen suusta pääsi ärhäkkä voimasana. Sen näki myös tv-yleisö.
 Sitten Savusen puhelimeen alkoi tulvia viestejä. Porukka kertoi nauraen, että olivat helposti lukeneet kirosanan huulilta.
 – En ole koskaan sitä tallennetta myöhemmin katsonut, en ole kehdannut.
 Hän nauraa hersyvästi päälle. Vielä kuukausia tapauksen jälkeen Savunen sai kuulla lipsahduksestaan Raumalla kulkiessaan.
 Grillikojusta seuran johtoon
 Vaikka valinta vuoden urheiluseuraksi meni muualle, on Kaija Savusen matka lähes täydellisestä pystymetsästä jalkapalloseuran johtajaksi ollut uskomaton menestystarina.
 Nyt pari kuukautta eläkepäiviä viettänyt Savunen on saanut säkillisen erilaisia tunnustuksia vahvasta elämäntyöstään. Se näkyy joka päivä Raumalla. Pallo-Iirot on noin tuhannen aktiivisen pelaajan jalkapalloseura, joka liikuttaa raumalaisia taaperoista mummoihin.
 Savunen houkuteltiin 1990-luvun alussa seuran johtoon Pallo-Iirojen tärkeässä tulonlähteessä annetuilla näytöillä. Päivisin työt olivat paikallisella huoltoasemalla, mutta iltaisin hän tahkosi seuralle rahaa toimeliaana myyjänä Olkiluodon suositussa grillissä.
 Kun edeltäjä loikkasi kilpailevan seuran leipiin, seuraympyröissä pitkään liikkuneelle Savuselle tarjottiin toiminnanjohtajan paikkaa. Viikon miettimisajan jälkeen hän tarttui tarjoukseen.
 – Olisin hypännyt ruotsinlaivaan karkumatkalle, jos olisin tiennyt, mitä vastaan tulee. Olin yksin, kaikki työt oli opeteltava alusta lähtien. Enhän minä ollut koskaan tehnyt esimerkiksi seuran tukianomuksia ja vastaavia, Savunen muistelee.
 Eläkepäivilläänkin Kaija Savunen viihtyy Rauman Äijänsuon jalkapallostadionilla. Mika Viljanen / Yle
 Laji oli kuitenkin tuttu, sillä hän oli pelaajana raumalaisen naisfutiksen pioneereja samassa joukkueessa pelanneiden kahden siskonsa kanssa. Myös omat lapset viihtyivät kentällä ja Savunen seurasi lajia aktiivisesti.
 Ensimmäisinä työpäivinä yllätyksiä tuli vastaan jonossa.
 Siivouslasku isompi kuin palkka
 Suurin niistä oli tieto siitä, että Pallo-Iiroilla oli velkaa 1,8 miljoonaa markkaa kalliiden pelaajakauppojen vuoksi. Velan kimppuun oli käytävä, mutta päätyöhön tuli heti pitkä tauko.
 Pallo-Iirojen grilli oli arvokas rahanlähde Olkiluodon ydinvoimalan vuosihuoltojen aikana, jotka olivat tuolloin normaalia pidemmät. Seuran ainoaa työntekijää eli tuoretta toiminnanjohtajaa tarvittiin taas grillihommiin moneksi kuukaudeksi.
 Ympäripyöreillä työpäivillä, sisulla ja päättäväisyydellä Kaija Savunen teki pienen ihmeen. Hän onnistui lopulta pitämään seuran sieraimet vedenpinnan yläpuolella. Lääkkeenä oli tiukka kulukuuri, ja osa siitä oli revittävä omasta selkänahasta.
 Pallo-Iirot omisti tuohon aikaan Raumalla fysikaalisen hoitolaitoksen vanhaa linja-autoasemaa vastapäätä ja seuran toimisto oli sen yläkerrassa. Rahaa ei ollut juuri mihinkään, mutta toimistoa kävi siivoamassa paikallinen siivousfirma
 – Katsoin heidän laskuaan, joka oli isompi kuin kuukausipalkkani. Peruutin sopimuksen ja aloin itse siivota. Ajattelin, että saan varmaan jonkun bonuksen itselleni tämän vuoksi. En saanut.
 Savunen purskahtaa iloiseen nauruun.
 Jättivelka saatiin kuriin pieniä rahareikiä tukkimalla ja uusia tulonlähteitä kehittämällä.
 – Ei ostettu mitään, kaikella rahalla maksettiin pois vanhoja velkoja.
 Majoituksissa suihku vain miehille
 Vaikka lompakko oli neulottu umpeen, urheilullinen menestys edustusjoukkuetasolla oli seuran historian parasta.
 Miesten edustusjoukkue pelasi lähes koko 1990-luvun maan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla ja vuosikymmenen päätteeksi naiset nousivat SM-sarjaan.
 – Meillä oli hyviä omia junnuja ja halpoja ulkomaalaisvahvistuksia. Tosin se on sanottava, että nykyiset miesten kolmosen pelaajat ovat valovuoden edellä silloista edustusjoukkuetta. Taso on noussut paljon, Savunen pohtii.
 Vuonna 1991 Pallo-Iirojen peräsimeen tarttunut Kaija Savunen on tiettävästi ensimmäinen jalkapalloseuran toiminnanjohtajana työskennellyt nainen Suomessa.
 Rauman talviharjoitteluhalli on tärkeä paikka Pallo-Iirojen laajalle junioritoiminnalle. Kaija Savusen luotsaamana seura oli ehdolla vuoden 2019 urheiluseuraksi.   Mika Viljanen / Yle
 Lajin mieshegemoniaa hän ryhtyi rikkomaan jo paljon aiemmin. Savunen toimi 1980-luvulla oman poikansa ikäluokan joukkueenjohtajana ja oli melkoinen kummajainen tuohon aikaan.
 – Esimerkiksi turnausreissuilla törmäsin kaikenlaisiin ongelmiin. Aina sai esimerkiksi ihmetellä, että minne voisin yhteismajoituksessa mennä suihkuun. Kaikki oli varattu pojille ja miehille.
 Poikajoukkueelle nainen joukkueenjohtajana ei ollut mikään ongelma, vaan Savunen kuului pukukoppikalustoon siinä kuin kuka muukin. Nyt Pallo-Iiroissa on jo paljon naisia joukkueenjohtajina, huoltajina ja myös valmentajina.
 – Monet ovat itse aikanaan pelanneet meillä ja kiinnostuvat näistä hommista, kun jälkikasvu alkaa pelata. Aivan saamarin hyvä asia, Savunen sanoo.
 Miehisen linnakkeen murtaja
 Paksua nahkaa ja sanavalmiutta koeteltiin myös siinä vaiheessa, kun Savunen toiminnanjohtajana edusti seuraansa eri foorumeilla miehisessä jalkapallomaailmassa.
 Sitä työtä helpotti samoissa piireissä uranuurtajana liikkunut porilainen jalkapallovaikuttaja  Kristiina Grönroos , joka toimi pitkään muun muassa Pihlavan Työväen Urheilijoiden puheenjohtajana ja myös Palloliiton Satakunnan piirin toiminnanjohtajana 2000-luvun alussa.
 Yhdessä satakuntalainen naiskaksikko rikkoi korkealla olleen lasikaton ja nousi ensimmäisinä naisina Suomen Palloliiton liittovaltuustoon asti 1990-luvun lopulla.
 Vajaa kaksi kuukautta sitten Kaija Savusella alkoi uusi elämänvaihe, kun eläkepäivät koittivat yliajalla. Ohjelmaa Savusen eläkepäiviin tarjoavat muun muassa viisi lastenlasta, joista osa jo kirmaa pallon ja kiekon perässä. Myös golf-harrastukselle riittää nyt aikaa.
 Energinen 68-vuotias ei ehkä enää avaa päivittäin Pallo-Iirojen toimiston ovea, mutta tekemistä rakkaan lajin parissa riittää. Savunen muun muassa toimii Pallo-Iirojen miesten ja välillä naistenkin peleissä kuuluttajana ja ottelun tapahtumia kirjaavana liveseuraajaana. Erityisesti mieltä lämmittää se, että Pallo-Iirojen väreissä viilettää kentillä satoja lapsia. Seuran mainioon tulevaisuuteen hän uskoo vankasti.
 Naisten asema jalkapallon eri foorumeilla on kasvanut Suomessa viime vuosina. Naiset ovat ottaneet isompaa roolia niin kentällä kuin kulisseissakin. Yksi merkittävä tekijä tälle on Kaija Savusen ladunaukaisijana tekemä työ takavuosina.
 – Pitihän meidän olla paljon pätevämpiä kuin miesten. Monet pitivät naisia lähinnä lipunmyyjinä tai kahvinkeittäjinä. Minä pärjäsin suoruudella ja räväkkyydellä ja sillä, että tiesin mistä puhuin.
 Keskustele aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 26.9. kello 23.

Kaija Savunen hyppäsi grillikojusta jalkapalloseuran johtoon ja aukoi vuosikausia ovia futisnaisille


Summary: Ennen ei ollut paremmin. Ainakaan kannabisuutisoinnin osalta. Näin arvioivat Viimeinen sana -ohjelman vieraat nuorisotutkija Mikko Salasuo ja toimittaja Anton Vanha-Majamaa.

Vihreät päätti pari viikkoa sitten puoluekokouksessaan, että  puolue ajaa kannabiksen laillistamista . Syntyi keskustelu, jossa mediasta tuli aktiivinen toimija.
 Joistakin ylilyönneistä huolimatta media näyttää selvinneen aiempaa paremmin, sanovat Ylen  Viimeinen sana -ohjelman  vieraat nuorisotutkija  Mikko Salasuo  ja toimittaja  Anton Vanha-Majamaa . Median ensireaktio ei tällä kertaa ollut kauhisteleva tai moralistinen.
 – Keskustelussa on paljon uusia elementtejä. Muun muassa se, että keskusteltiin kannabiksesta, eikä huumeista yleensä, vaikka yleensä ne niputetaan yhteen. Se oli uutta suomalaisessa julkisuudessa, arvioi Salasuo.
 Taustalla maailman muutos ja sukupolvien vaihtuminen
 YleX:n nykyinen tuottaja Anton Vanha-Majamaa kertoo, että hän julkaisi vuonna 2018  Kannabiskirja -nimisen teoksen parantaakseen sekä julkista keskustelua että journalismia. Maailma ympärillä muuttui nopeaan tahtiin, joten median oli syytä pysyä perässä.
 – Muutama vuosi sitten elettiin kuin kahdessa todellisuudessa, kun Pohjois-Amerikassa kannabista laillistettiin vauhdilla, kannabiksen käyttöä normalisoitiin, kannabis oli osa kulttuuria laajemmin ja siitä tehtiin paljon erilaisia, myös moralisoivia juttuja, mutta Suomessa ei niinkään. Kuluneen neljän–viiden vuoden aikana on tapahtunut ihan merkittävä muutos. Se liittyy siihen, että maailma ympärillä on muuttunut.
 Mikko Salasuon mukaan muutos perustuu myös sukupolvien väliseen dynamiikkaan. Mielipidemittauksissa näkyy, että suhtautuminen kannabikseen on muuttunut merkittävästi viimeksi kuluneiden 20 vuoden aikana. Näin kannabis on erottautunut omaksi kysymyksekseen, ja se heijastuu myös median toimintaan.
 Toimittajilla on silti paljon parannettavaa
 Uutisoinnin valonpilkahduksista huolimatta Salasuo ja Vanha-Majamaa näkevät median toiminnassa parannettavaa. Joissakin jutuissa toistuvat edelleen kohuotsikot, pelotteluretoriikka, psykoosiriskien ylikorostaminen ja anekdootit. Myös ajatus porttiteoriasta eli kannabiksesta ”porttina” kovempiin päihteisiin elää edelleen.
 Lisäksi sillä on merkitystä, ketä kuullaan ja missä roolissa.
 – Kun puhutaan esimerkiksi siitä, miten muualla maailmassa kannabiksesta rankaisemisesta luopuminen tai laillistaminen on toiminut, niin kysytään asiasta poliisilta. Tämä on hyvä esimerkki vähän hämmentävästä journalismista, Mikko Salasuo esittää.
 Anton Vanha-Majamaa kaipaisi tiukempaa faktantarkistusta etenkin päättäjien kannabispuheisiin.
 – Jos meillä on poliitikko, joka sanoo jotain tyhmää kannabiksesta, toimittajan tehtävä on silloin kontekstoida se niin, että se uutisarvo on se, että tämä päättäjä ei tiedä hirveästi tästä aiheesta, eikä se, että hänellä on joku tuttu, jonka poika on sairastunut psykoosiin kannabista käytettyään.
 Viimeinen sana
Laura Mainiemi & Hilppa Hyrkäs / Yle Viimeinen sana on Ylen mediakriittinen keskusteluohjelma. Ohjelma ilmestyy perjantaisin Areenassa ja TV1:llä. Vaihtuvat vieraat käsittelevät kuumia ja ajankohtaisia median ja journalismin ilmiöitä. Keskustelua juontavat Lena Nelskylä, Olli Seuri ja Heikki Valkama. Voit katsoa kaikki Viimeisen sanan jaksot  täällä .

Kannabis nousi otsikoihin, eikä uutisointi ollut taaskaan ihan neutraalia – jokin silti muuttui, sanoo nuorisotutkija Mikko Salasuo


Summary: Norjalainen lannoitevalmistaja Yara tähyää toiminnan jatkamiseen Siilinjärven kaivoksella. Yhtiö on käynnistänyt ympäristövaikutusten arvioinnin, jolla selvitettään maataloudessa käytettävän fosfaattiraaka-aineen louhimista tulevina vuosikymmeninä.

Norjalaisella lannoitevalmistaja Yaralla on Pohjois-Savossa Siilinjärvellä EU-alueen ainoa fosfaattikaivos. Sen päälouhos on kilometrin leveä, kolme kilometriä pitkä ja syvimmillään se yltää 250 metriä maanpinnan alapuolelle.
 Kaivoksesta louhitaan apatiittia, jota käytetään maatalouden lannoitteiden raaka-aineina. Malmikiveä nostetaan päivässä 35 000 tonnia, josta tehdään vuositasolla miljoona tonnia rikastetta.
 Yaran tehdas tuottaa rikasteesta lannoitteita 500 000 tonnia ja fosforihappoa 300 000 tonnia vuodessa.
 – Kaivos on louhintamäärässä Suomen mittakaavassa suuri ja maailman laajuisesti se on keskikastia, kertoo kaivoksenjohtaja  Antti Savolainen.
 Nyt Yaralla suunnataan katsetta jo pitkälle tulevaisuuteen vuoden 2035 jälkeiseen aikaan. Yhtiö on käynnistänyt ympäristövaikutusten arvioinnin kaivostoiminnan jatkamiseksi. Suomen näkökulmasta kyseessä on samalla kotimaisen maatalouden lannoitetuotannon ja rehufosfaatin turvaaminen.
 – Myös paikallinen työllisyysvaikutus on merkittävä, sanoo Yaran Siilinjärven kaivoksenjohtaja Antti Savolainen.
 Kaivoksesta louhitaan apatiittia sisältävää malmikiveä 35 000 tonnia päivässä. Sami Takkinen / Yle
 Suunnitelma nyt vuoteen 2035 asti
 Kaivostoimintaa Siilinjärvellä on ollut jo 1970-luvulta saakka. Yaralla on tällä hetkellä kaivostoimintasuunnitelma vuoteen 2035 saakka. Tähän suunnitelmaan liittyvä ympäristölupaprosessi on vielä kesken, sillä siitä on valitettu hallinto-oikeuteen.
 Yaran päätös pari vuotta kestävän YVA:n aloittamisesta tulevaisuutta ajatellen on merkittävä, sillä ilman sitä olisi siirrytty hiljalleen kaivoksen alasajoon.
 – Olisimme lähteneet valmistautumaan siihen, että kaivostoiminta olisi loppunut vuonna 2035, mutta nyt tilanne on toinen, Savolainen kertoo.
 Siilinjärven kaivos on EU-alueen ainoa fosfaattikaivos. Päälouhoksella on pituutta kolme kilometriä. Sami Takkinen / Yle
 YVA:n perusteella tehtävät päätökset kaivostoiminnan jatkosta tulevat ensi vuosikymmenen alussa. Tulevaisuus näyttää myös miten apatiitin maailmanmarkkinahinta kehittyy. Savolainen kertoo, että louhittava malmi ei ole kovin rikasta, mutta esiintymä on varsin laaja.
 – Tiedämme, että esiintymä jatkuu sekä pohjoiseen että etelään, kertoo Savolainen.
 Kaivoksen tulevaisuuden suunta selviää YVA-prosessin aikana.
 Kansalaisten tunteet tulevaisuudesta kaksijakoiset
 Yara on pyrkinyt tiiviiseen vuoropuheluun alueen asukkaiden ja päättäjien kanssa. Kaivoksenjohtaja Antti Savolainen näkee keskustelun Siilinjärven kaivostoiminnan ympärillä pysyneen maltillisena.
 – Me olemme lähellä ihmisen perustarpeita eli ruokahuoltoa. Ihmiset osaltaan ymmärtävät, että näitä tarvitaan.
 Ohikulkijalle Yaran kaivoksen ja sitä kautta lannoitetuotannon näkyvin osa ovat valtavat kipsinläjitysalueet. Kipsiä syntyy lannoitevalmistuksen sivutuotteena, ja Yara on hakenut ympäristölupaa myös kipsin läjityksen laajentamiseen.
 Vajaan kilometrin päässä kipsinläjitysalueesta Siilinjärven keskustan tuntumassa asuva  Kaija Räsänen  on seurannut kipsikasan kohoamista jo lähes 25 vuotta. Pelkona on, että toiminta laajenisi hänen asuinalueelleen.
 – Täällä on kuitenkin niin paljon asutusta. Ihmiset ovat täällä viihtyneet ja tänne kotinsa laittaneet, Räsänen sanoo.
 – Tai sitten joudutaan lähtemään täältä. Sekään ei olisi mukava ajatus, Räsänen jatkaa.
 Kaija Räsänen on seurannut läheisen kipsikasan nousua jo kohta neljännesvuosisadan ajan. Sami Takkinen / Yle
 Kivenheiton päässä Räsäsestä asuva  Raija Suominen  ei näe toiminnassa uhkia, vaikka kipsikasat pihapuiden takaa pilkottavatkin.
 – Laajentavat, jos pystyvät. Työpaikathan siinä säilyvät, Suominen sanoo.
 Myöskään kipsikasan noususta Suominen ei ota murhetta.
 – Ei siinä varmaan katto ota kiinni. Taivas on siinä rajana, naurahtaa Suominen.
 Jatko merkitsisi myös kasvavia sivukivikasoja
 Siilinjärvellä Yaran toimintaan on vuosikymmenten saatossa totuttu. Nykyiset ja mahdolliset tulevat laajennussuunnitelmat herättävätkin alueen asukkaissa kaksijakoisia tunnelmia. Vaakakupissa ovat ympäristövaikutukset sekä kotimaisen fosfaatin tuotanto ja työpaikat.
 – Siinä on katsottava kumpiakin puolia. Kummatkin ovat tärkeitä, sanoo  Seppo Hiltunen.
 Hiltunen asuu kymmenen kilometrin päässä kaivosalueesta eikä itse ottaisi sivukivikasoja pihansa tuntumaan. Kuitenkin ajatukset esimerkiksi työpaikoista ja kotimaisuudesta saattaisivat muuttaa mielen.
 – Siinä vaiheessa se on tarpeellinen kasa. Minä muuttaisin sitten pois, Hiltunen sanoo.
 Yara Siilinjärven kaivoksenjohtaja Antti Savolainen haluaa pitää yllä tiivistä keskustelua ympäröivän yhteiskunnan kanssa. Sami Takkinen / Yle
 Mikäli kaivostoiminta jatkuu vielä vuosikymmenten ajan, tehtaan kipsinläjitysalueita sekä kaivoksen sivukivikasoja tarvitaan lisää.
 – On selvää, että ympäristössä olevat sivukivikasat riittävät vuoteen 2035 saakka. Samassa yhteydessä kun mietitään louhoksen laajentamista, niin mietitään minne sivukivikasoja saadaan laajennettua tai korotettua, kertoo kaivoksenjohtaja Antti Savolainen.

EU:n ainoa apatiittikaivos Pohjois-Savossa tähyää vuosikymmenten päähän – toiminnan jatkuminen turvaisi kotimaisen fosfaattituotannon


Summary: Kesän mökkikausi on päättymässä. Mökit, jotka on tarkoitettu vain kesäkäyttöön, on syytä huoltaa kunnolla vahinkojen estämiseksi ennen pakkasten ja lumen tuloa.

Syksy on mökkitalkkari  Kai Hakalan  vuoden kiireisintä aikaa kevään ohella. Hän toimii mökkitalkkarina Etelä-Karjalan alueella.
 – Töitä on ollut niin hyvin, että välillä olisi pitänyt olla kolmessa paikassa yhtä aikaa, kertoo mökkitalkkari Kai Hakala, Kotipehtoori-yrityksestä.
 Mökkien talvikuntoon laittamisessa on monta käytännön asiaa, jotka on syytä tehdä ennen pakkasten ja lumien tuloa. Pyysimme Hakalalta listan tärkeimmistä asioista, jotka mökillä on nyt muistettava tehdä.
 Räystäskourun voi puhdistaa kätevästi maalta pitkävartisella erityisharjalla. Sirkka Haverinen / Yle
 1. Puhdista räystäskourut
 Räystäät pitää puhdistaa lehdistä ja neulasista, jotta vesi pääsee virtaamaan kourussa kunnolla ja esteettä.
 – Jos kouru on täynnä roskia niin vesi ei pääse siinä virtaamaan niin kuin pitäisi. Pakkasten tultua, vesi jäätyy kouruun ja sulaessaan se voi valua kourujen yli rakenteisiin, sanoo Hakala.
 2. Suojaa piippu
 Jos savupiipun päällä ei ole suojapeltiä, niin piipun päälle pannaan erillinen pelti. Irrallinen pelti tuo suojaa lumi- ja vesisateilta.
 – Lisäksi sillä estetään lintuja pääsemästä hormiin. Pellin päälle kannattaa laittaa painoksi painava kivi, ettei tuuli vie sitä mennessään.
 Jos mökki jätetään täysin kylmilleen ja savupiipun päällä on erillinen suojapelti, mökin uunien pellit voi jättää auki, jolloin ilma kiertää hormissa ja mökissä.
 Monen mökin piipun päällä on jo pysyvä suojapelti, jolloin erillistä peltiä piipun suojaksi ei tarvita talven ajaksi. Sirkka Haverinen / Yle
 3. Vedä veneet ja laituri maalle
 Soutuveneet käännetään nurin ja tuodaan maalle. Myös pienet laiturit nostetaan vedestä. Ne on vedettävä riittävän kauas vesirajasta.
 – Veden pinnan korkeus vaihtelee ja myös jäät saattavat irrottaa veneet, jos ne jätetään liian lähelle rantaviivaa.
 Tämä vene pitää siirtää kauemmaksi vesirajasta. Sirkka Haverinen / Yle
 4. Tyhjennä ulkovessa
 Kuivakäymälä tai ulkohuussi on hyvä tyhjentää syksyllä, jolloin sitä on mukava käyttää uuden mökkikauden alkaessa.
 – Jätös kannattaa siirtää jälkikompostiin, jolloin siitä saa keväällä multaa esimerkiksi puiden ja pensaiden juurille.
 5. Vie ruokatavarat pois mökistä
 Mökin sisältä kannattaa ottaa kaikki ruoka-aineet pois talveksi. Uuden mökkikauden alkaessa keväällä siivoaminen on huomattavasti helpompaa, kun hiiret eivät ole ottaneet mökkiä talvipesäkseen.
 – Hiiret voivat pienestäkin reiästä päästä mökin sisälle, joten niille ei pidä jättää mitään syötävää. Mökin siivoaminen keväällä on paljon mukavampaa, kun hiirenpapanoita ei ole joka puolella mökkiä.
 6. Vie arvotavarat kotiin
 Myös mökin elektroniikka, kuten televisio, tietokoneet ja radio kannattaa viedä kotiin talveksi.
 – Kun kesämökit ovat tyhjillään asukkaista, niin se on houkuttava kohde kutsumattomille vieraille. Mökkeihin ei pidä jättää mitään arvokasta varkaita varten.
 Jos laitteita ei halua viedä pois, niin ne kannattaa piilottaa.
 7. Tyhjennä vesiputket
 Jos mökki jätetään kylmäksi talven ajaksi, vesiputket pitää tyhjentää.
 – Pakkanen rikkoo helposti vesiputket kylmässä mökissä, joten putket pitää tyhjentää vahinkojen estämiseksi.
 Mökkitalkkari Kai Hakala vinkkaa, että myös riistakameroiden käyttö mökeillä on lisääntynyt. Näin on käynyt erityisesti niillä mökeillä, jotka ovat hieman arvokkaampia.
 – Se antaa hyvän lisäturvan ja siitä näkee, jos mökillä on sattunut jotain esimerkiksi myrskyn jälkeen.

Moni tekee syksyllä ison virheen veneen kanssa – 7 vinkkiä, joiden avulla varmistat mukavan paluun mökille keväällä


Summary: Ykkösaamussa vieraillut kokoomuksen Petteri Orpo ei vakuuttunut valtiovarainministeri Annika Saarikon (kesk.) ansiotuloverojen keventämistä koskevasta avauksesta. Piristyneestä talouskasvusta Orpo kiittelee edellisen hallituksen toimia.

Oppositiopuolue kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  arvostelee Ykkösaamussa valtiovarainministeri  Annika Saarikon  (kesk.) puheita ansiotuloverotuksen keventämisestä.
 Keskuskauppakamarin tilaisuudessa tällä viikolla Saarikko  esitti veronkevennyksiä vielä tämän hallituskauden aikana .
 Orpo huomauttaa, että eduskunnassa aletaan käsitellä ensi viikolla Saarikon ensimmäistä budjettia, eikä siellä ole sanaakaan ansiotuloverojen keventämisestä.
 – Näen tämän tällaisena pienenä falskina temppuna. Hän kävi tilaisuudessa väläyttämässä veronkevennyksiä ansiotuloihin vuodelle 2023 ja totesi lähes seuraavassa lauseessa, että tuskin tämä käy hallituskumppaneille, Orpo sanoo.
 Orpo antaa talouskasvusta kiitosta edelliselle hallitukselle
 Eduskunnassa budjetin käsittely alkaa tilanteessa, jossa Suomen talousnäkymät ovat yllättäen kirkastuneet. Suomen Pankki on  nostanut kasvuennustettaan  ja bruttokansantuotteen ennakoidaan nousevan reippaaseen 3,5 prosentin kasvuun tänä vuonna. Ensi vuonnakin bruttokansantuotteen arvioidaan kasvavan 2,8 prosenttia.
 Orpon mielestä talouskasvua ei voi lukea istuvan hallituksen ansioksi. Orpon mukaan voimakkaassa kasvussa on kyse koronakriisin jälkeisestä voimakkaasta talouden myötätuulesta ja edellisen hallituksen toimista.
 – Se on kiistatonta, että edellisen hallituksen ansiosta kustannuskilpailukykyä laitettiin kuntoon. Ne uudistukset ovat siellä pohjalla. Tämän hallituksen olisi pitänyt jatkaa samaa politiikkaa, mutta he valitsivat tämän velkatien, eivät uudistusten tietä, Orpo sanoo.
 Orpon peräänkuuluttaa keinoja kilpailukyvyn turvaamiseksi, mutta Sipilän hallituksen aikaista kiky-sopimusta hän kuvailee ”aikansa ratkaisuksi”, jota tuskin tullaan samassa muodossa näkemään.
  Säästöjä työttömyysturvasta ja asumistuesta
 Orpo arvostelee hallituksen talouspolitiikkaa liiasta velkaantumisesta ja julkisen sektorin paisuttamisesta. Hallituksen budjetti ensi vuodelle on lähes 7 miljardia euroa alijäämäinen.
 – Hallitus heitti 20 vuotta kunnioitetut menokehykset roskiin. Kaikki hallitukset ovat sitä toteuttaneet, mutta kun hallitus ei pysty tekemään poliittisia valintoja eri menokohteiden välillä, he antavat kaikille kaiken, Orpo sanoo.
 Orpon mukaan kokoomuksen vaihtoehtobudjetissa pysytään menokehyksissä. Kokoomus esittelee vaihtoehtobudjetin myöhemmin syksyllä ja Orpon mukaan budjetissa puhutaan noin miljardin euron säästöistä julkiseen talouteen. Kokoomus tekisi säästöjä porrastamalla ansiosidonnaista työttömyysturvaa ja puuttumalla asumistukimenoihin.
 – Meidän asumistukimenomme ovat kymmenessä vuodessa kaksinkertaistuneet. Tällä hetkellä loppusumma on 2,3 miljardia euroa. En ole ollenkaan varma, että pienituloisen ihmisen toimeentulo tai asumisen mukavuus olisi siitä parantunut, vaan rahat ovat valuneet jonnekin muualle, eli korkeampiin vuokriin.
 Orpo seuraa mielenkiinnolla, mihin suuntaan perussuomalaiset kehittyy
 Suomalaisen politiikan yksi suuria kysymyksiä on se, löytävätkö nyt oppositiossa olevat kokoomus ja perussuomalaiset yhteisen sävelen ja mahtuvatko puolueet mahdollisesti samaan hallitukseen tulevaisuudessa.
 Orpo ei lähde vielä arvioimaan, miten perussuomalaisten puheenjohtajan vaihtuminen  Jussi Halla-ahosta Riikka Purraan  vaikuttaa tähän pohdintaan.
 – Katsotaan, miten heidän politiikkansa tässä kehittyy. Kun yhteistyöstä puhutaan olen edelleen sitä mieltä, että Suomessa mitään puoluetta suljeta ennalta pois.
 Orpo korostaa puolueiden eroja liittyen kansainvälisyyteen, kansainväliseen yhteistyöhön ja suhtautumisessa ulkomaalaisiin.
 – Suomi tarvitsee kansainvälisyyttä ja haluamme olla Euroopan unionin jäseniä. Olemme myös sitä mieltä, että meidän pitää auttaa ihmisiä, eli tehdä humanitaarista työtä ja ottaa kiintiöpakolaisjärjestelmän kautta Suomeen myös niitä kaikkein suurimmassa hädässä olevia.
 Orpon mukaan kiintiöpakolaisjärjestelmän pitäisi olla ensisijainen keino auttaa kriisimaista tulevia turvapaikan hakemisen sijaan.
 Orpon mukaan pakolaiskiintiö on tällä hetkellä Suomessa hyvällä tasolla, mutta myös sen nostamiseen pitää olla valmius, mikäli Afganistanin tilanne johtaa humanitaariseen kriisiin.
 Lisää aiheesta:
 Saarikko esittää palkkojen veroalea: ”Voisi sopia tämänkin hallituksen pöydälle” – SDP ja vasemmistoliitto peruisivat ensin tiedeleikkaukset
 Suomen talouskasvun kiihtyminen yllätti Suomen Pankin: Nopeaa kasvua odotetaan ensi vuodeksikin

Kokoomuksen Orpo lyttää valtiovarainministeri Saarikon veronalennuspuheet: "Näen tämän falskina temppuna"


Summary: Vaatimus on esimerkiksi tasa-arvon kannalta ongelmallinen, mutta yksituumaisuutta sen poistamiseen laista ei ole aiemmin löytynyt.  Jälkitarkastuksia muutos ei poista, eikä sen uskota vaikuttavan neuvoloiden käyttöön, joka on Suomessa lähes tapissaan.

Vauvaperheiltä poistuu pian vuosikymmeniä vanha vaatimus, joka asettaa vanhempainrahan saamiselle ehdoksi sen, että äiti käy synnytyksen jälkeen jälkitarkastuksessa.
 Vanhempainvapaa alkaa äitiysvapaan jälkeen eli kun lapsi on noin kolmen kuukauden ikäinen. Vanhempainvapaata voi pitää kumpi vain vanhemmista tai kauden voi jakaa.
 Äidin jälkitarkastus ja siitä Kelalle toimitettava todistus on ainoa ehto vanhempainrahan saamiselle. Todistuksen tarvitsee myös vanhempainrahaa hakeva isä.
 Näissä tapauksissa äiti on yleensä jo toimittanut todistuksen oman, aiemman hakemuksensa yhteydessä, mutta voi olla niinkin, että äiti ei ole halunnut jälkitarkastukseen.
 – Esimerkiksi toisista kulttuureista tuleville kynnys jälkitarkastukseen voi olla korkea, varsinkin jos äidillä ei ole vaivoja, sanoo ylilääkäri  Ritva Halila  sosiaali- ja terveysministeriöstä.
 Lain mukaan tuki voidaan kuitenkin erityisestä syystä myöntää myös ilman todistusta.
 Tilanne muuttuu viimein, kun pitkään hiottu perhevapaauudistus astuu voimaan. Vaikka asiasta on käyty keskusteluja aiemminkin, aiemmin ehdosta luopumiseen ei ole löytynyt yksimielisyyttä.
 Esimerkiksi Kela on yrittänyt saada lainmuutosta aikaan jo vuosia, koska lainkohta ei sen mukaan ole esimerkiksi tasa-arvon näkökulmasta ongelmaton.
 Myös sosiaali- ja terveysministeriössä asiasta on keskusteltu.
 – Siellä se edelleen kummittelee, vaikka kieltämättä johtaa vähän omituisiin tilanteisiin ja tiettyihin ongelmiin, sanoo neuvotteleva virkamies  Eva Ojala  STM:n sosiaali- ja vakuuutusturvaosastolta.
 Perhevapaauudistus tarjoaa luontevan paikan muutokselle. Lausuntokierroksella asia ei Ojalan mukaan saanut mitään huomiota eikä herättänyt poliittista intohimoa.
 Ajatus oli kaunis: terveys edellä vauva-arkeen
 Vaatimus on kirjattu lakiin jo aikana, jolloin vanhempain- ja isyysrahoja ei edes tunnettu. Vuonna 1963 vahvistetussa, nykyistä edeltäneessä sairausvakuutuslaissa määrätään, että äitiysrahan viimeisen kolmanneksen voi nostaa vasta, kun on lääkärintodistuksella vahvistanut käyneensä jälkitarkastuksessa. Muuten se voidaan maksaa vain erityisestä syystä.
 Säännös on siirretty lähes identtisesti muotoiltuna vanhempainrahan saamisen edellytykseksi. Siellä se on myös pysynyt.
 Ajatus pykälän takana on toki ollut hyvä, vaikka vauvan terveyteen tai hoitoon jälkitarkastus ei suoranaisesti liity.
 – Alunperin tarkoitus on ollut motivoida äitiä menemään jälkitarkastukseen oman terveytensä ja myös vauvan terveyden suojelun näkökulmasta eli ajatus on ollut hyvä, sanoo Eva Ojala.
 Terveys edellä on menty, vahvistaa ylilääkäri Ritva Halila STM:n lasten ja nuorten yksiköstä. Jälkitarkastuksessa tutkitaan äidin toipumista raskaudesta ja synnytyksestä: vuodon loppumista, imetyksen sujumista, mutta nykyään hyvinvointia yhä laajemmin: myös mielenterveyttä ja jaksamista.
 – Tilanne on muuttunut sen jälkeen, kun isät ovat alkaneet pitää enemmän vanhempainvapaata. Isä voi ottaa vapaan myös kokonaan, ja silloin on hullunkurinen ajatus, että vanhempainrahan saaminen riippuisi äidin tarkastuksesta, sanoo Halila.
 Neuvolaan ei tarvitse houkutella
 Tukea vaatimukselle ei enää löydy siitäkään, että jälkitarkastus varmistaisi neuvolakäynnit jatkossa. Todistuksen kun voi kirjoittaa myös yksityislääkäri.
 Toisaalta erityistä pakkomotivointia neuvolaan ei Suomessa tarvita: sekä äitiys- että lasten neuvoloiden käyttö on lähes 100-prosenttista. Raskauden aikana neuvolakäynnit jättää väliin alle puoli prosenttia odottavista äideistä.
 Kunnilla säilyy jatkossakin velvollisuus tarjota jälkitarkastuksia, ja Halila uskoo, että niissä käydään ilman porkkanaa tai keppiäkin.
 – Niistä on tullut luonnollinen osa raskausterveyttä. Mutta kun puhutaan isistä, niin vaatimushan on ihan absurdi. Karsastan sitä, että palvelut olisivat pakkoja tai etuuden estoja tai vaatimuksia.
 Lue seuraavaksi:
 Neljä kuukautta isille suunnattua täsmävapaata on nyt uusi keino saada isät perhevapaille – ministeri uskoo isien tarttuvan vapaisiinsa ennen pitkää
 "Kerrankin puhutaan lapsista ja perheistä eikä aina huoltosuhteesta" – tutkija kiittelee uudistusta, mutta isien tuleva käytös on arvoitus
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun sunnuntaihin 26.9. kello 23 saakka.

Vauvan isäkään ei saa vanhempainrahaa ilman äidin jälkitarkastusta – hullunkurinen ehto poistuu viimein kun perhevapaauudistus astuu voimaan


Summary: Kanadasta vapautetun Huawei-johtajan tapaus osoittaa, miten koviin keinoihin Kiina on valmis suojellakseen talousetujaan, kirjoittaa Ylen Aasian-kirjeenvaihtaja Kirsi Crowley.

Radio-, televisio- ja tietoliikennevälineiden valmistus

Kiina kiisti kaiken aikaa, että kahden kanadalaismiehen vangitseminen olisi kostotoimi. Mutta eilisen tapahtumat saavat epäilemään päinvastaista.
 Kiina vapautti kanadalaisen liikemiehen ja entisen diplomaatin perjantai-iltana ripeästi pian sen jälkeen, kun Kanada päästi kolme vuotta kotiarestissa olleen Huawein talousjohtajan  Meng Wanzhoun  lähtemään kotiin Kiinaan.
 Teknologiajätti Huawein perustajan ja miljardöörin  Ren Zhengfein  tytär Meng Wanzhou oli istunut kotiarestia Kanadassa nilkassaan liikkeet tunnistava GPS-panta. Kanada pidätti Mengin joulukuussa 2018, koska Yhdysvallat vaati tämän luovutusta vastaamaan syytteisiin Iranin vastaisen kauppasaarron rikkomisesta.
 Vain muutama päivä Mengin pidätyksen jälkeen  Kiina vangitsi kaksi kanadalaista. Se syytti  Michael Kovrigia  ja  Michael Spavoria  vakoilusta.
 Kanadalaiset ovat istuneet kakkua suljetussa vankilassa oletettavasti kurjemmissa oloissa kuin kotonaan Vancouverissa arestissa ollut Meng. Kanadalaiset ovat vakuuttaneet olleensa syyttömiä. Kanadan pääministeri  Justin Trudeau  sanoi, että miehet ovat käyneet läpi “uskomattoman vaikean koettelemuksen”.
 Kanada vapautti Mengin, kun Yhdysvaltain syyttäjäviranomainen suostui luopumaan ajan kuluessa petossyytteistä tätä vastaan.
 Mengin ja Yhdysvaltain syyttäjäviranomaisen välisessä sopimuksessa Meng myöntää olevansa vastuussa yhtiön Iranin toimien harhaanjohtavista selvityksistä.
 Niin Kanada kuin Kiina ovat syyttäneet toisiaan  panttivankidiplomatiasta ja poliittisesta vankeudesta. Maiden suhteet ovat olleet syöksylaskussa kolme viime vuotta. Yhdysvaltain ja Kiinan välisessä kamppailussa Mengin pidätys on yksi monista kriisiytyneistä kysymyksistä.
 Neuvottelut ovat näyttäneet ajoittain kiristykseltä – erityisesti kun Kiina viime kuussa tuomitsi liikemies Michael Spavorin yhdentoista vuoden vankeuteen vakoilusta.
 Tämä nähtiin Kanadassa ja Yhdysvalloissa vihjailevaksi viestiksi Mengin oikeudenkäynnille, joka oli lopuillaan. EU:n, Kanadan ja Yhdysvaltain diplomaatit Kiinassa arvostelivat tuomiota voimakkaasti.
 Huawei on ollut länsimaissa tikun nokassa.  Monet Euroopan maat ovat hylänneet sen osallistumisen maiden 5G-verkkojen rakentamiseen. Sen pelätään luovuttavan tietoja Kiinan valtiolle. Yhdysvaltain teknologian vientikielto on jumiuttanut Huawein älypuhelinten edistyneimpien versioiden valmistuksen.
 Kiina on nähnyt Mengin kotiarestin pyrkimyksenä nöyryyttää Huaweita ja Kiinaa entisestään.
 Kiinassa media ei ole maininnut halaistua sanaa kanadalaisista. Se hurraa Kiinan johdon “väsymättömille toimille, joiden ansiosta Meng pääsee kotiin perheensä luo”. Viesti on, että Mengin vapautus todistaa Kiinan kasvanutta voimaa ja vaikutusvaltaa.
 Kiina ei vieläkään myönnä, että kanadalaisten vankeus oli vastavuoroista Mengin arestille. Englanninkielinen valtion media Global Times kirjoitti tänään, että Meng oli “poliittinen panttivanki”. Kiinalaismediassa kerrotaan, että Meng julistautui syyttömäksi ja pääsi irti GPS-nilkkapannastaan. Se ei kerro, että Meng myönsi vastuun harhaanjohtavan tiedon antamisesta Iranin suhteen.
 Jupakan päätteeksi nähtiin myös  Kiinan valtion ja Huawein suhteiden läheisyys.
 Kun Meng lähti Kiinan valtion lähettämällä lentokoneella kohti kotia Shenzheniä, hän kiitti vuolaasti “äitimaataan”, Kiinan johtoa ja kommunistista puoluetta hänen auttamisestaan vapauteen.
 Huawei on vuosia painottanut epäileville länsimaille, että se on itsenäinen ja poliittisesti riippumaton yhtiö, jota kommunistinen puolue ei kontrolloi.
 Vankidraaman päättyessä Kanadan ja Kiinankin suhteet  voivat lämmetä. Mutta se on vain yksi osoitus siitä, että Kiina vastaa poliittisissa konflikteissa kovilla ja yllättävillä toimilla, joihin nähdään sisältyvän myös sijaiskärsijöitä.
 Kun Australian ja Kiinan suhteet kääntyivät rajuun laskuun, Kiina pidätti vuosi sitten Kiinassa toimineen australialaistoimittajan syyttäen häntä kansallisen turvallisuuden vaarantamisesta. Kiina on myös jäädyttänyt ison määrän australialaistuotteiden tuontia.
 Kiinan harjoittama poliittinen painostus nähtiin myös muun muassa länsimaisten vaatebrändien boikottikampanjassa, kun vaatebrändit ilmoittivat etteivät käytä Xinjiangissa tuotettua puuvillaa pakkotyöväitteiden takia.
 Aiheesta aiemmin:
 Huawein johtaja pääsi vapaaksi – Kiinan ja Kanadan suhteita vuosikausia hiertänyt kiista saatiin päätökseen   25.9.2021
 Kanadalaiselle kova tuomio Kiinassa ja lisää seurannee – Kanadassa odotetaan päätöstä kiinalaisen Huawei-johtajan luovutuksesta Yhdysvaltoihin  11.8.2021
 Vakoilusta syytettyjen kanadalaisen oikeudenkäynnit ohi Kiinassa – epäillyn vaimo: ”He ovat jääneet keskelle suurempaa geopoliittista kiistaa”  22.3.2021
 "Kiina on kuin anakonda kattokruunussa" – kysyimme tutkijalta ja turvallisuuspoliisilta kiistelyn kohteena olevasta Ruotsin 5G-päätöksestä 10.11.2020
 Yle kävi Huawein päämajassa Kiinan Piilaaksossa kysymässä, miten 5G-jätti suhtautuu sitä kohtaan kasvavaan epäluuloon Euroopassa  10.11.2020

Kirjeenvaihtajalta: Kiinan ja Kanadan vankien vaihto oli voitto panttivankidiplomatialle


Summary: Savonlinnalle ei jäänyt pelkkä luu käteen, vaikka Euroopan kulttuuripääkaupunkititteli vuodelle 2026 meni Oululle. Saimaa-ilmiön jatkosuunnitelmat kaipaavat kuitenkin vielä rahoitusta.

Savonlinnan haku Euroopan kulttuuripääkaupungiksi ei mennyt hukkaan. Titteli jäi saamatta, mutta Saimaa-ilmiöksi nimetty hakuprosessi on jo poikinut uuden luovien alojen yhteisön Savonlinnaan.
 – Meillä on täällä hyvä ilmapiiri ja innokas fiilis. Se on Saimaa-ilmiön ansiota, sanoo savonlinnalainen vaatesuunnittelija  Kaisa Turtiainen .
 Neljän taiteentekijän voimin aloittanut  S creatives  haluaa koota kaikki seudun luovien alojen osaajat yhteen. Saimaa-ilmiö on heille uskonluoja ja hengennostattaja.
 Turtiainen on yksi yhteisön kantavista voimista. Hän uskaltaa unelmoida isosti.
 – Yhdessä me olemme niin paljon enemmän. Miksi emme tekisi tästä kaupungista kulttuurin kehtoa?
 Turtiainen iloitsee elokuun puolivälissä järjestetystä ensimmäisestä  Art & Design festivaalista . Poikkitaiteellisessa tapahtumassa oli parin päivän aikana yli 20 tapahtumaa. Jokavuotiseksi suunniteltu festivaali on luovien alojen yhteisön ydintä.
 Jatkosuunnitelmat kaipaavat rahoitusta
 Saimaa-ilmiö on Itä-Suomen neljän maakunnan ja niiden keskuskaupunkien yhteishanke, jonka jatkosuunnitelmat kaipaavat vielä rahoitusta.
 Hankejohtaja  Sari Kaasinen  kertoo, että tarkoitus on ottaa mallia  Tampereesta , joka käyttää 10 prosenttia suunnitellusta kulttuuripääkaupunkibudjetista hakukirjassa olleiden tapahtumien toteuttamiseen.
 Konkretiaa tuo  Saimaa-ilmiön hakukirjassa  ollut itäsuomalaisten teemavuosien sarja, joka käynnistyy ensi vuonna  Mikkelistä .
 Kaupunki on saanut hankkeeseen oman, Saimaa-ilmiöstä riippumattoman 600 000 euron rahoituksen.  Hankkeen rahoittavat  Etelä-Savon maakuntaliitto Euroopan aluekehitysrahastosta sekä Mikkelin kaupunki.
 Mikkelin jälkeen vuorossa ovat Joensuu 2023, Lappeenranta 2024 ja 250-vuotisjuhlaa viettävä Kuopio 2025. Savonlinnassa kulttuurin unelmavuotta vietetään vuonna 2026. Jokainen kaupunki hankkii unelmavuodelleen itsenäisen rahoituksen.
 Sari Kaasinen sanoo kaupunkien ja maakuntien rakentavan unelmavuotensa omiin kulttuurintekijöihin ja alueen erityispiirteisiin nojaten.
 Saimaa-ilmiön hankejohtajan  Sari Kaasisen mielestä taide syntyy siellä, missä on hyvä olla. Esa Huuhko / Yle
 Toiveissa tyhjiä tiloja kulttuurin käyttöön
 Kaasinen muistuttaa kansainvälisen valintaraadin arvioineen Savonlinnan olevan on paras mahdollinen kulttuuripääkaupunki Suomelle.
 – Ei muille hakijoille puhuttu kansallisesta kulttuuripääkaupunkiudesta. Savonlinnan täytyy nyt ottaa siitä kaikki irti, Kaasinen sanoo.
 Kaisa Turtiainen haluaa nostaa esiin luovien alojen merkityksen matkailulle. Matkailijat etsivät usein kulttuuri- ja taide-elämyksiä.
 – Meidän pitää nostaa omaa häntäämme ja tehdä itsemme näkyväksi. Tietysti toivomme, että myös kaupunki haluaa meidän näkyvän, hän sanoo.
 Molemmat peräänkuuluttavat tyhjien tilojen valjastamista kulttuurin käyttöön.
 – Savonlinnassa on ihan mieletön vapaan kentän kulttuuritoiminta. Koko kaupunki olisi elävämpi, jos tyhjien tilojen pimeistä ikkunoista loistaisi talvella valo, Sari Kaasinen sanoo.
 Paluumuuttaneet taiteentekijät vahvuutena
 Savonlinnan seudulle on paluumuuttanut paljon taiteilijoita, kulttuurintekijöitä ja luovien alojen ammattilaisia.
 – Jokainen kuntahan suorastaan tappelee heistä tällä hetkellä. Taide syntyy siellä, missä on hyvä olla, Kaasinen sanoo.
 Hänestä jo yhdenkin taiteilijan läsnäolo voi lisätä kunnan virkeyttä ja elinvoimaa.
 – Sinne voi esimerkiksi syntyä tilataidetta tai vaikka taidereitistöjä. Taiteilija voi mennä vaikkapa hoitokotiin tekemään kulttuurityötä.
 Myös Kaisa Turtiainen on mielissään Savonlinnan seudulle muuttaneista taiteilijoista. Luovien alojen osaajien joukkoa kootaan kaupungin kulttuuritoimen avulla.
 Vaatesuunnittelija Kaisa Turtiaisen mielestä luovien alojen hyvä ilmapiiri Savonlinnassa on Saimaa-ilmiön ansiota. Esa Huuhko / Yle
 Turtiainen muistuttaa luovien alojen olevan elinkeino siinä missä muutkin. Usein rahoituksen saaminen on työn ja tuskan takana.  S creatives  yrittää löytää luovia keinoja rahan tekemiseen.
 – Tarkoitus on, että kaikki ei nitistyisi siihen, jos haettua apurahaa ei jostain syystä saadakaan.
 Kaupungin vähäiset satsaukset kulttuuriin syövät uskottavuutta
 Savonlinnan kulttuuripääkaupunkihaun aikana selvitettiin Saimaa-ilmiössä mukana olevien kaupunkien lähimenneisyyden kulttuuribudjetteja. Lopputulos syö Savonlinnan uskottavuutta kulttuurikaupunkina.
 Kaupungin kulttuuribudjettiin sisältyvät teatteri, museot, kirjastot, kulttuuritoimen myöntämät avustukset sekä orkesterin ja tapahtumatuotannon tuki, taiteen perusopetus, yleinen kulttuuritoimi ja kansalaisopisto.
 Saimaa-ilmiön keulakuvana Savonlinnan kaupungin satsaus kulttuuriin on ollut vähäinen suhteutettuna kaupungin kokonaisbudjettiin viiden viime vuoden aikana. Muiden Saimaa-ilmiö -kaupunkien (Joensuu, Kuopio, Lappeenranta ja Mikkeli) kulttuuribudjetit ovat ihan toista luokkaa.
 Savonlinnan kaupungin kulttuurimäärärahat ovat kutistuneet jo vuosia. Kulttuurijohtaja  Outi Rantasuo  sanoo, että vuodesta 2017 avustuksista, pois lukien teatteri, on leikattu lähes kolmannes.
 – Teatterin avustus on reilut puoli miljoonaa euroa, tosin sitäkin on jouduttu leikkaamaan, hän kertoo.
 Savonlinnan kulttuuritoimen isoimmat avustukset menevät teatterille, orkesterille ja metsämuseo Lustolle. Oopperajuhlien avustus menee elinkeinojaoston budjetista.
 Savonlinnassa on tekeillä kaupunkistrategia seuraavalle nelivuotiskaudelle. Luonnoksessa kulttuuri on nostettu esiin kahden sanan voimin: “Kulttuurista hyvinvointia”.
 Sari Kaasisen mielestä kulttuuriin panostaminen jää sanahelinäksi, ellei Savonlinna tiedosta sen merkitystä vetovoiman lisääjänä.
 – Kulttuurin pitäisi olla kuntapäättäjien vahva työkalu.
 Saimaa-ilmiö haluaa pureutua itäsuomalaisten ajatuksiin kotiseudun kulttuuripalveluista ja kulttuurin merkityksestä asukkaille. Itä-Suomen yliopiston toteuttamaan  kyselyyn  voi vastata syyskuun loppuun saakka.
 Voit keskustella aiheesta sunnuntaihin 26.9. klo 23 saakka.
 Lue myös :
 Savonlinna sai kiitosta hakemuksestaan, mutta Euroopan kulttuuripääkaupungiksi 2026 on tulossa Oulu
 Savonlinnan kulttuuripääkaupunkihaku kulminoituu rahaan – Saimaa-ilmiön puuhamies: "Kysytään, kuka lystin maksaa ja mitä me tästä hyödymme?"

Kulttuuripääkaupungin titteliä ei tullut, mutta Savonlinnaan syntyi luovien alojen yhteisö – oopperakaupungin kitulias kulttuuribudjetti syö uskottavuutta


Summary: Sähkön ja kaasun hinnat ovat nousseet ennätyskalliiksi eri puolilla Eurooppaa, ja aihe on noussut EU-ministereiden listalle. Energiayhtiö Fortumin Vesa Ahoniemi kuvaa tilannetta hyvin poikkeukselliseksi.

Sähköstä ja kaasusta on tullut ennätyskallista eri puolilla Eurooppaa.
 Espanjassa ja Portugalissa sähkön pörssihinta on  suunnilleen kolminkertaistunut  puolen vuoden takaisesta. Britanniassa useampi kaasun jakeluyhtiö  on mennyt nuri n maakaasun nopean kallistumisen seurauksena.
 Myös Suomessa sähkön pörssihinta  on noussut.
 Aihe on noussut esille Euroopan unionin pöydissä. EU-maiden energiaministerit keskustelivat sähkön ja kaasun rajusta noususta tällä viikolla epävirallisessa kokouksessaan. Asiasta puhutaan todennäköisesti myös jäsenmaiden johtajien lokakuussa pidettävässä huippukokouksessa.
 Pelkona on, että talven tullessa ihmisillä ei ole varaa maksaa lämmityslaskujaan. Siksi useissa maissa ollaan jo turvautumassa tukipaketteihin. Esimerkiksi Italiassa pääministeri  Mario Draghin  hallitus aikoo panna toimeen kolmen miljardin tukipaketin, joilla jarrutetaan sähkön ja kaasun hintojen rajua nousua. Suurimmat tukitoimet kohdistuvat köyhimpien ja haavoittuvimpien kotitalouksien auttamiseen.
 Kuinka poikkeuksellinen tilanne Euroopan sähkömarkkinoilla on?
 Energiayhtiö Fortumin strategiapäällikkö  Vesa Ahoniemi  kuvaa kaasun ja sähkön nopeaa kallistumista hyvin poikkeukselliseksi. Erityisesti maakaasun hinnat ovat kohonneet ennennäkemättömällä tavalla. Näin korkeita hintoja ei todennäköisesti olla nähty koskaan aikaisemmin, hän arvioi.
 Energiateollisuus ry:n EU-edunvalvontapäällikkö  Antti Kohopää  sanoi  Ylen Jaa, Ei, Tyhjiä, Poissa -ohjelmassa , että sähkön hinnat ovat olleet verrattain alhaisia jo pidemmän aikaa. Nykyhintoja hän kuvaa niin ikään poikkeuksellisen korkeiksi.
 Korkeat hinnat eivät todennäköisesti ole kuitenkaan tulleet jäädäkseen.
 – Me puhumme aika nopeasti tulleesta ilmiöstä, ja näillä näkymin myös nopeasti ohimenevästä ilmiöstä, Kohopää sanoi ohjelmassa.
 Samaa sanoo Fortumin Ahoniemi. Sähköä myydään markkinoilla myös pidemmän aikavälin sopimuksilla, ja ensi keväälle ulottuvat hinnat näyttävät selvästi nykyhintoja alhaisemmilta.
 Mistä hinnannousu johtuu?
 Ensinnäkin energiantuotantoon liittyvät kustannukset ovat nousseet, kun päästöoikeuden hinta on kohonnut tänä vuonna nopeasti ennätystasolle.
 Energia-alan yritykset kuuluvat EU:n päästökaupan piiriin. Ne siis maksavat hiilidioksidin päästämisestä ostamalla päästöoikeuksia. Päästöoikeuden hinnan nousua taas selittää pitkälti EU:n kiristyneet päästövähennystavoitteet.
 Maakaasumarkkinoilla on lisäksi tapahtunut monta samanaikaista, osin sattumanvaraista tapahtumaa, jotka ovat nostaneet maakaasun hintaa, sanoo Ahoniemi.
 Maakaasumarkkinat ja sähkömarkkinat ovat sidoksissa toisiinsa. Sähkön tuotannon ja kulutuksen pitää olla koko ajan tasapainossa eli sähköä on tuotettava juuri sen verran kuin sitä kulutetaan.
 Tuotannossa on siis oltava paljon joustoa ja sitä saadaan ennen muuta tuottamalla sähkö juuri maakaasulla, sanoo Ahoniemi. Koska sähkön hinnan on oltava riittävän korkea kattamaan maakaasuvoimalan tuotantokustannukset, heijstuu hinnanmuutokset maakaasussa myös sähkömarkkinoille.
 Suomi kuuluu Pohjoismaiseen sähkömarkkinaan, joka on yhä tiiviimmin osa koko Euroopan sähkömarkkinoita. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Maakaasu on Keski-Euroopassa suosituin yksittäinen lämmitysmuoto. Koska viime talvi oli poikkeuksellisen kylmä, pääsivät maakaasuvarastot tyrehtymään. Pitkien huoltoseisokkien takia varastojen täyttäminen on kesällä ollut tavallista hitaampaa.
 – Suuret kaasun tuottajamaat kuten Norja ja Britannia eivät pystyneet viime vuonna tekemään vuosittaisia huoltojaan koronaviruksen takia, joten niitä tehtiin tänä kesänä kaksin verroin. Siksi seisokit olivat normaalia pidempiä eikä maakaasun tarjontaa ollut niin paljon, sanoo Ahoniemi.
 Yksi hintojen nousua selittävä tekijä on maailmantalouden kasvu.
 Teollisuustuotanto on käynnistynyt vauhdilla ja sähkön kysyntä on siksi noussut. Nopea talouden elpyminen on lisännyt etenkin nesteytetyn maakaasun eli LNG:n kysyntää. LNG:tä käytetään suoraan esimerkiksi laivojen polttoaineena.
 Sen markkinat ovat maailmanlaajuiset, sillä nesteytettyä maakaasua on helppo rahdata pitkiäkin matkoja. Siksi esimerkiksi yksittäisten Aasian maiden toimilla on suuri vaikutus LNG:n hintaan.
 Esimerkiksi Etelä-Koreassa rajoitettiin kesällä hiilivoimaloiden käyttöä, Ahoniemi kertoo. Tämä tarkoitti sitä, että eteläkorealaiset sähköntuottajat ostivat LNG:tä paljon aiempaa enemmän, koska sillä korvattiin hiilivoimaloiden menetettyä tuotantoa.
 Onko Venäjä vaikuttanut kaasun ja sähkön kallistumiseen Euroopassa?
 Venäjä on Euroopan suurin yksittäinen maakaasun toimittaja. Noin 40 prosenttia EU:n alueelle tulevasta maakaasusta, ja noin kaksi kolmasosaa Suomeen tulevasta maakaasusta on peräisin Venäjältä.
 Yhtenä syynä kallistuneelle maakaasulle on pidetty Venäjän kaasuyhtiö Gazpromin toimia. Se ei ole kasvattanut vientiään Eurooppaan kallistuneista hinnoista huolimatta.
 Kansainvälinen  energiajärjestö IEA on  osoittanut syyttävää sormea Venäjän suuntaan. Järjestön mukaan Venäjä voisi tehdä enemmän sen eteen, että kaasua on paremmin saatavilla Euroopassa.
 Gazprom on kiistänyt väitteet siitä, että se tahallisesti rajoittaisi kaasutoimituksia Eurooppaan ja olisi syy hintojen nousuun. Gazpromin mukaan yhtiö on valmis nostamaan tuotantoaan tarpeen vaatiessa. Kuva Viipurista. Yle / Liisa Lehmus
 Venäjän energiapolitiikkaan perehtynyt Helsingin yliopiston professori  Veli-Pekka Tynkkynen  arvioi  Helsingin Sanomille , että Venäjä haluaa lähettää Euroopalle viestin rajoittamalla toimituksia.
 – Moskova viestii, että energian hinta nousee, jos heidän ääntään ei kuunnella. Avatkaa Nord Stream 2 -putki täysillä ja antakaa energian virrata sen kautta Eurooppaan, professori Tynkkynen sanoi lehdelle.
 Putki on valmis, mutta sen käyttöön ottamiselle ei olla vielä annettu lupaa.
 Fortumin Ahoniemi arvio, että kapasiteetin rajoittamisen taustalla on todennäköisemmin käytännöllisiä syitä. Gazprom on siirtämässä kaasutuotantoaan pohjoisemmaksi. Tämän vuoksi Venäjän puolella oleviin putkiin on saattanut syntyä pullonkauloja, jotka rajoittavat vientimahdollisuuksia Eurooppaan, Ahoniemi sanoo.
 – Samalla kaasun kysyntä on myös Venäjällä kasvanut kylmien ilmojen takia.
 Miten Euroopan sähkömarkkinat vaikuttavat Suomeen?
 Suomi kuuluu Pohjoismaiseen sähkömarkkinaan, joka on yhä tiiviimmin osa koko Euroopan sähkömarkkinoita.
 Siirtoyhteydet Pohjoismaista muualle Eurooppaan ovat vahvistuneet viime vuosina. Pääsyy Pohjoismaiden sähkömarkkinoiden hinnan nousuun löytyy siksi koko Euroopan markkinoilta.
 Toisaalta Suomen pörssisähkön hinnan kallistumista selittää osaltaan myös Pohjoismaiden, etenkin Norjan, vesitilanne. Norjan vesivarastot ovat vajavaisia kuivan kesän takia.
 Pohjoismainen sähköjärjestelmä on hyvin vahvasti vesivoimajärjestelmä, totesi Fingridin markkinakehityspäällikkö  Juha Hiekkala  Ylelle  viime viikolla .
 – Kun on paljon vettä, hinnat ovat alhaalla ja kuivalla kaudella ne puolestaan tuppaavat nousemaan, Hiekkala sanoi.
 Myös tuuliolosuhteilla on merkitystä ainakin lyhyellä tähtäimellä. Tuulivoiman osuus Pohjoismaiden sähköntuotannossa on kasvanut, mikä on lisännyt hintojen vaihtelua: vähätuuliset päivät näkyvät nopeasti tuotannossa ja sitä myöten hinnoissa.
 Energiantuotanto nojaa jatkossa entistä vahvemmin tuulivoimaan. Kuva Reposaaren tuulipuistosta. Henrietta Hassinen / Yle
 Johtavatko ilmastotoimet yhä kallistuvaan sähköön?
 Espanja on varoittanut Euroopan komissiota siitä, että nyt koettu energiakriisi saattaa heikentää kansalaisten tukea EU:n ilmastotavoitteille.
 Energiateollisuuden Kohopää arvioi perjantaisessa radio-ohjelmassa, että ilmastotoimien vaikutukset nykyiseen hintapiikkiin ovat "yllättävän" vähäisiä.
 – Muut syyt nostavat tällä hetkellä sähkön ja kaasun hintaa enemmän kuin ilmastopolitiikka.
 Kohopää sanoi, että pitkällä aikavälillä ilmastotoimien ja päästöttömiin tuotantomuotoihin kohdistuvien investointien pitäisi itseasiassa pienentää energiakuluja.
 Kun ilmastotoimia on Euroopassa enemmän, päästöoikeuden hinta todennäköisesti kallistuu yhä, mikä heijastuu myös sähkön hintaan. Mutta korkeaa päästöoikeuden hintaa tarvitaan ilmastotavoitteiden toteuttamisessa.
 Kun hiilidioksidin päästäminen ilmakehään tulee yhä kalliimmaksi, on enemmän halukkuutta tehdä tarvittavia investoida päästöttömiin tuotantomuotoihin.
 – Korkea päästöoikeus on edellytys sille, että saadaan investointeja päästöttämään sähköntuotantoon. Sitähän tässä tällä hetkellä tapahtuukin eli uusiutuvaa sähköntuotantoa rakentuu markkinaehtoisesti koko ajan enemmän, sanoo Fortumin Ahoniemi.
 Lue lisää:
 Syökö kallis sähkö innon tehdä ilmastotoimia?
 Sähkön hinnan nousu yllätti monet – kuluttajalla on kuitenkin monta keinoa oman sähkölaskun pienentämiseksi
 Pörssisähkön hinta noussut reilusti vuodentakaisesta – Pohjoismaiden sähköpörssissä tuntihinta kävi tällä viikolla korkeimmalla sitten helmikuun
 Ilmastopaneelin Peter Lund A-Talkissa: "Suomalaisten sähkölaskuun saattaa tulla lisää jopa 25 prosenttia”

Sähkön ja kaasun hintojen pelätään karkaavan käsistä, tilannetta kuvataan poikkeukselliseksi – mistä raju hinnannousu johtuu?


Summary: Kansallisteatterin Tunnit, viikot, kuukaudet perustuu kirjailija-ohjaaja Reko Lundánin ja hänen Tina-puolisonsa romaaneihin. Ne kertovat, mitä tapahtuu kun perheen isä saa tietää kuolevansa syöpään ja millaista elämä on kun isä on kuollut. Reko Lundán kuoli aivokasvaimeen 15 vuotta sitten.

Tarina on pohjattoman surullinen etenkin siksi, että se on totta.
 Nelihenkisen perheen kirjailija-ohjaaja isälle selviää, että hänellä on aivokasvain. Hetkellisistä toivonpilkahduksista huolimatta on pian selvää, että syöpä ei parane. Jäljellä on viikkoja tai kuukausia.
 Täytyy päättää miten kerrotaan lapsille, täytyy saattaa loppuun taiteellinen työ, täytyy tehdä tiliä eletyn elämän kanssa ja täytyy jättää hyvästit. Täytyy pitää toivosta kiinni, vaikka sitä ei oikeastaan ole, ja lähtijän täytyy lohduttaa sitä, joka jää.
 Sitten sen, joka jää, pitää oppia elämään. Kuiluun ei voi pudota, lastenkaan takia.
 Timo Tuominen työskenteli aikoinaan paljon Reko Lundánin kanssa. Esitys syntyi Tuomisen ja säveltäjä Jussi Tuurnan aloitteesta. Kansallisteatteri
 Kansallisteatterin ja Tampereen Työväen Teatterin yhteistuotanto  Tunnit, viikot, kuukaudet  perustuu kirjailija-ohjaaja  Reko Lundánin  ja hänen  Tina -puolisonsa yhteiseen romaaniin  Viikkoja, kuukausia  (2006) ja Tina Lundánin kirjaan  Ensimmäinen kesä  (2008).
 Kirjailija-ohjaaja Reko Lundán kuoli aivokasvaimeen 15 vuotta sitten 37-vuotiaana.
 Tyhjyys on tärkein lavaste
 Vaikka mies pysyy hädin tolpillaan, hän lähtee puolipakolla lenkille metsään. Vaimo yrittää välttää parisuhteen muuttumista hoitosuhteeksi, mutta ei onnistu. Mies menettää sädehoidolle hiuksensa, mutta on turhamaisesti huolissaan lähinnä ulkonäkönsä rapistumisesta.
 Mies pelkää vaimon löytävän uuden miehen, huonomman. Vaimo on raivoissaan miehelle, joka ei ymmärrä lohduttaa. Kun vaimo yrittää päästä miehen kuoltua eteenpäin, tulee mies kummittelemaan.
 Tunnit, viikot, kuukaudet  käsittelee elämän rajallisuutta ja ihmisen avuttomuutta kuoleman edessä. Se ei kuitenkaan vello surussa, vaan käy läpi koko inhimillisten tunteiden skaalan pelkistetysti.
 Jussi Tuurna on säveltänyt esityksen laulut. Hän sävelsi aikoinaan paljon musiikkia myös Reko Lundánin näytelmiin. Kansallisteatteri
 Tarinaa kuljettavat pitkälti  Jussi Tuurnan  säveltämät laulut. Yhtye on näyttämöllä koko esityksen ajan – samalla näyttämöllä, jolle Reko Lundán teki viimeisen ohjauksensa, jossa näytteli hänen hyvä ystävänsä  Timo Tuominen , joka näyttelee nyt kuollutta toveriaan. Esitys syntyi Tuomisen ja Tuurnan aloitteesta.
 Ohjaaja Tuomas Rinta-Panttilan mielestä oli alusta lähtien selvää, että esityksestä ei rakenneta spektaakkelia. – Sisältö on itsessään tarpeeksi suurta. Esa Fills / YLE
 Armi Aavikko -kuunnelmasarjasta tunnettu näytelmäkirjailija Kati Kaartinen halusi kunnioittaa Lundánien alkuperäistä tekstiä ja antaa sille esityksessä tilaa. Esa Fills / YLE
 Käsikirjoittaja  Kati Kaartiselle  Lundánien kirjat ovat olleet aina henkilökohtaisesti tärkeitä. Näkökulman pohtiminen tuntui alkuun jopa vähän pelottavalta. Hänestä oli tärkeää, että näyttämöversiossa näkyy alkuperäistekstien tavoin elämän kirjo, ei pelkkä luopumisen tuska.
 – Jos teatterilavalla vain keskitytään pöyhimään surua viimeisen päälle, se suru häviää. Tämä taidemuoto on otettava huomioon. Esitys ei mitenkään kiellä tunteita, mutta siinä eletään elämää siinä hetkessä aivan kuin kirjoissa. Jussin ja bändin säveltämät ja minun sanoittamani laulut ovat mielestäni sellaisia suvantokohtia, joissa katsoja saa olla rauhassa niissä tunteissa joissa haluaa olla. Se tuntuu hirveän tärkeältä ja lohdulliselta.
 Näyttämöratkaisu on pelkistetty ja näyttelijöitä vain kaksi. Suureen tyhjyyteen ihmisten ylle heijastuu valokuvia pariskunnan yhteisen ajan varrelta.  Ohjaaja Tuomas Rinta-Panttilan  mukaan tyhjyys on tärkein lavaste.
 – Tässä meidän versiossamme on naisen näkökulma, hänen, joka on jäänyt yksin maailmaan. Suuri mittakaava, jonka keskellä on yksi pieni ihminen, tuntui palvelevan tätä teosta hienosti.
 Esityksen lavastuksen, videot ja valot on suunnitellut Teemu Nurmelin. Valokuvat pariskunnan yhteisiltä vuosilta ovat tärkeässä roolissa. Kansallisteatteri
 Mukana kaikki rumatkin tunteet
 Vaimon roolin tekevälle TTT:n  Petra Karjalaiselle  juuri tämän teoksen tekeminen juuri näiden ihmisten kanssa on erityisen koskettavaa.
 – Me ollaan Timo Tuomisen kanssa kurssikavereita teatterikoulusta vuodelta 1991, ystäviä 30 vuoden takaa. Ja nyt teemme yhdessä tarinaa aikalaisistamme.
 Petra Karjalainen on laulanut Jussi Tuurnan säveltämiä lauluja jo teatterikoululaisena. – Niitä on aivan ihana laulaa.  Kansallisteatteri
 Karjalaiselle  Tunnit, viikot, kuukaudet  -esityksen teemojen käsittely on ollut hetkittäin raskasta, mutta näytelmän inhimillisyys, toivo ja huumori ovat auttaneet matkalla.
 – Se mikä tässä on erityisen hienoa on, että surua tai rakkautta tai huolta toisesta ei kuvata pelkästään jalosti ja ymmärtävästi. Tässä ovat mukana myös kaikki mahdolliset rumat tunteet: viha, inho, pelko, raivo, väsymys. Ne kulkevat koko ajan sen rakkauden ja huolen rinnalla. Se on niin aitoa ja totta ja erityislaatuista, ettei suru ole aina jaloa.
 Erityisen ihanaa Karjalaisesta on ollut saada laulaa Jussi Tuurnan säveltämiä lauluja.
 – Olen saanut laulaa hänen musiikkiaan teatterikoululaisesta asti. Jussi tekee aina sävellyksiä, jotka kantavat tarinaa ja sanoituksia. Silti ne ovat yllättäviä. Niitä on ihana laulaa. Laulamisen myötä pääsee nopeasti sisälle tunteisiin, laulu menee suoraan sieluun niin, ettei välissä ole mitään.
 Tunnit, viikot, kuukaudet   siirtyy Tampereen Työväen Teatteriin ensi keväänä.
 Pitkästä aikaa pääsee teatteriin, ja tarjolla on harvinaisen kiinnostavia ensi-iltoja – poimimme syksyn tarjonnasta 7 tärppiä

Suru ei ole aina jaloa – Tunnit, viikot, kuukaudet käsittelee kuolemaa kaikilla inhimillisillä tunteilla


Summary: Suomen Jättikasvisyhdistys ry järjesti vuotuiset SM-kisat jo 14. kerran. Kilpailuun osallistui lauantaina puutarhaharrastajia eri puolilta maata.

Mäntsälässä, ammattiopisto Keudan Saaren kartanon puutarhalla on kisattu tänään lauantaina jättivihannesten SM-kisoissa. Kisaan osallistui kymmeniä kilpailijoita eri puolilta maata ja kullakin oli mukana useita kasviksia.
 Suomen tämän vuoden suurin vihannes on kurpitsa Hauholta. Kooltaan  Marja ja Timo Iisakkilan  kasvattama vihannes on 306,2 kiloa.
 Voiton vienyt kurpitsa ei ollut ainoa, sillä suurimman kurpitsan tittelistä kisasi kaikkiaan 18 kurpitsaa. Kurpitsat olivat muutoinkin esillä kilpailussa, sillä tämän  vuoden vihanneksena on kurpitsa .
 Suurimmat kurpitsat jonossa punnittaviksi SM-kisoissa Mäntsälässä. Elina Vuori / Suomen Jättikasvisyhdistys ry
 Yli kuusikiloinen lanttu, lähes kolmikiloinen punajuurikas, useita kiloja painavat kaalit ja monet muut vihannekset kilpailivat  omissa sarjoissaan vuoden 2021 suurimman vihanneksen tittelistä . Tuloksia verrataan aina myös kilpailuhistorian aiempien vuosien suurimpaan vihannekseen.
 Jättivihannesten kasvattaminen nostaa suosiotaan.
 – Kilpailuun osallistujia oli tänä vuonna ehkä aiempaa enemmän. Ainakin ihan uusia kasvoja näkyi joukossa, sanoo vuosia mukana ollut Suomen Jättikasvisyhdistys ry:n kilpailuvastaava  Elina Vuori .
 Tohmajärveläisen Laura Pirhosen kesäkurpitsa toi uuden suomenennätyksen 52,11 kiloa. Edellinen ennätys samassa sarjassa on Mika Tiilikaisen 48,8 kiloa painanut kurpitsa vuodelta 2019. Elina Vuori / Suomen Jättikasvisyhdistys ry
 Suomen Jättikasvisyhdistyksessä on jäseniä enemmän kuin koskaan. Vuoren mukaan ilahduttavaa on, että myös lapset ja nuoret innostuvat kasvattamaan ja kilpailemaan.
 – Mitattavana oli tuossa juuri 180-kiloinen lapsen kasvattama kurpitsa, Vuori kertoo puhelimessa.
 Tapahtuma kiinnosti myös yleisöä. Vuoren mukaan paikalla oli satoja ihmisiä.
 Suomen Jättikasvisyhdistys ry järjesti vuotuiset SM-kisat jo 14. kerran.
 Kurpitsat olivat esillä erillisessä näyttelyssä Mäntsälän SM-kilpailussa, sillä tämän vuoden vihanneksena on kurpitsa.  Elina Vuori / Suomen Jättikasvisyhdistys ry
 Kuuntele Yle Areenasta  Jani Aarnion  tekemä haastattelu moninkertaisesta suomenmestarista  Mika Tiilikaisesta . Jutussa on mukana myös tunnelmia Siikajoelta, jossa ensimmäisiin SM-kisoihinsa valmistautui jättikasvisharrastaja  Katja Pasanen .
 SM-kilpailussa vihannesten rinnalla kilpailevat myös kukat. Elina Vuori / Suomen Jättikasvisyhdistys ry
 Lue myös:
 Helteinen kesä sai tomaatit ja kurpitsat kasvamaan mahtavan kokoisiksi – katso kuvat kotipuutarhureiden runsaasta sadosta
 Näissä kisoissa vain koolla on väliä! Lähes kolmekiloinen peruna ja kaksimetrinen porkkana pyyhkivät pienemmillä pöytää jättikasvisten SM-kisoissa

Jättikasvikset ottivat toisistaan mittaa Mäntsälässä – SM-kisan voitti kurpitsa, joka painaa 306,2 kiloa


Summary: Porin kaupungin järjestämässä tilaisuudessa palautetaan mieliin Tokion mitalisuoritus. Olympiasankari itsekin hyppäsi altaaseen ja ui altaanmitan mitaliuinnin loppumetrien tahtiin. Kaupunki myös palkitsi Mattssonin saavutuksistaan.

Porin kaupunki järjesti olympialaisten pronssimitalisti  Matti Mattssonille  oman juhlan Porin keskustan kymmenvuotiaassa uimahallissa.
 Tilaisuudessa palauteltiin mieliin Tokion olympiakisojen mitalisuoritus sekä kuultiin juhlapuhujia.
 Juhlan aluksi yleisö sai kuulla Tokion olympiauinnin selostuksen. Matti Mattsson itse kuunteli selostusta Porin uimahallissa altaan laidalla vakavin ilmein.
 Oikealla hetkellä Mattsson hyppäsi itse altaaseen ja ui selostuksen tahtiin viimeisen altaanmitan. Pronssimitalistia vastaanottamassa olivat Porin uimaseuran nuoret uimarit.
 Altaasta noustessa Mattssoniltakin irtosi hymy.
 – Kun tuossa starttipallilla seisoi ja kuunteli selostusta, vieläkin se laittaa sykkeen vähän koholle, Mattsson sanoo.
 Pronssimitali on mielessä joka päivä. Se tuntuu hyvältä, vaikkei sitä ihan aina vieläkään ymmärrä.
 Mikä nyt jälkikäteen ajateltuna oli se asia, joka johti pronssimitaliin?
 –  Karvosen Eetun  kanssa on tehty hyvää työtä unelman eteen. Keskitytty olennaiseen ja pystytty haasteiden jälkeen saavuttamaan silti hyvä kausi. Kova työ on tehty ja tässä on tulos.
 Seuraava tavoite on kolmen vuoden kuluttua Pariisissa.
 Pori-palkinto Mattssonille ja Karvoselle
 Porin kaupunki palkitsi Matti Mattssonin ja hänen valmentajansa Eetu Karvosen Pori-palkinnolla. Perusteluissa nostettiin esille historiallinen olympiamitali, ja se, miten Mattsson ja Karvonen ovat tuoneet Poria ja porilaisuutta esille. Kaupunginhallituksen valinta oli yksimielinen.
 – Nämä ovat isoja hetkiä. Harvoin olympiamitaleja tulee Suomeen, mutta toivottavasti tämä ei jää viimeiseksi kerraksi, Karvonen kommentoi.
 – Tämä on äärettömän hieno kunnianosoitus. Porissa on kaikki, mitä ihminen tarvitsee, Mattsson totesi.
 Palkinnot ja tunnustukset eivät jääneet tähän. Mattssonin uimahallin harjoitusrata, nelosrata, nimettiin Matin radaksi. Isomäen mestarien portaisiin kiinnitetään olympiapronssimitalistin nimilaatta neljäntenä porilaisena urheilusankarina.
 – Nelosradalla on painettu 95-prosenttisesti kaikki harjoitukset, joita täällä on tehty. Äärimmäisen hieno asia, että sain nimikkoratani. Täällä nelonen on sopivasti lyhyen radan vieressä, saa harjoituksen aikana vaihdettua rataa, Mattsson itse kommentoi.
 Mattssonin harjoitusrata nimettiin Matin radaksi. Jari Pelkonen / Yle
 Lisäksi Mattsson nimettiin Porin kaupungin palkatuksi urheilulähettilääksi vuoden 2024 Pariisin olympiakisoihin saakka. Urheilulähettiläänä hän näyttää esimerkkiä erityisesti lapsille ja nuorille. Porin kaupunki myönsi Mattssonille urheilusaavutuksista myös 10 000 euron stipendin.
 – On hienoa päästä auttamaan lapsia ja nuoria ja tekemään Poria liikkuvammaksi kaupungiksi, Mattsson sanoi.
 Lue myös:
 Olympiapronssia uinut Matti Mattsson saa intoa pieniltä lapsiltaan: "Olen oppinut heiltä periksiantamattomuutta ja itsevarmutta"
 Matti Mattsson toistaa itselleen ennen altaaseen hyppäämistä ”sää riität” ja ”tonne ja takas” – puhuu nyt henkisen valmennuksen puolesta
 Olympiasankari Matti Mattsson nauttii nyt kesälomasta, mutta miettii jo uran jatkamista Pariisin kisoihin: "En pidä mitenkään mahdottomana"
 25 vuoden odotus päättyi! Katso, kuinka Matti Mattsson ylsi hurjalla vedolla olympiapronssille Tokiossa

Olympiamitalisti Matti Mattssonia juhlittiin Porissa – mitaliselostus laittoi edelleen uimarin sykkeen koholle


Summary: Ylen tv-uutisten tekstitysongelmien takia Ylessä palataan nyt toistaiseksi vanhaan tekstitysjärjestelmään. Näkövammaiset joutuvat muutoksen takia olemaan ilman tekstistä puheeksi -palvelua.

Viime aikoina Ylen tv-uutisten käännöstekstityksissä on ollut teknisiä ongelmia, jotka ovat näkyneet katsojille suomenkielisten tekstien puutteena.
 Ongelmien taustalla on se, että viime keväänä Yleisradiossa siirryttiin niin sanottuun äänitekstitykseen: kun tv-uutisissa on vieraskielisiä haastatteluja, näiden suomenkielisten käännöstekstityksien on tarkoitus kuulua näkövammaisille puhuttuna tekstinä. Yleisradion toimintaan kuuluu tarjota tämä palvelu näkövammaisille.
 – Muutos saatiin toteutettua viime keväänä, mutta tekninen järjestely on sen verran monimutkainen, että se on viime aikoina aiheuttanut ongelmia, kertoo Ylen teknologia- ja kehitysjohtaja  Janne Yli-Äyhö .
 Käytännössä käännöstekstejä ei ole näkynyt tv-uutisten jutuissa välttämättä ollenkaan.
 – Olemme todenneet, että järjestelmä on parempi ottaa nyt pois päältä ja palata vanhaan järjestelmään, jossa tekstistä puheeksi -toimintoa ei ole olemassa, Yli-Äyhö sanoo.
 Näkövammaiset joutuvat nyt siis olemaan ilman tekstistä puheeksi -palvelua, joten he eivät kuule vieraskielisten haastattelujen käännöstä suomeksi uutislähetyksissä.
 Yli-Äyhö ei voi sanoa, kuinka kauan ongelmien selvittäminen kestää.
 – Toistaiseksi mennään näin, toivottavasti mahdollisimman lyhyen aikaa. Ongelmaa haetaan, etukäteen ei voi sanoa, koska se löytyy. Tämä ei ole tavoitetila. Mutta totesimme, että meidän on syytä palata pykälää taaksepäin, Yli-Äyhö pahoittelee.

Puuttuvat tekstitykset ovat vaivanneet Ylen tv-uutisia, Yle palaa  vanhaan tekstitysjärjestelmään