Summary: Ruotsalainen Jakob Lind oli koko ikänsä ihmetellyt, miksi isoisä oli Suomessa vuonna 1918. Lind kirjoitti isoisänsä tarinan ja paljasti samalla Ruotsalaisen prikaatin synkän historian Suomen sisällissodassa.

Kaikki oli tapahtunut nopeasti, liian nopeasti.
 Tiedustelupartioita ei ollut lähetetty matkaan. Suuntaohjeet osoittautuivat täysin vääriksi. Metsäinen harju oli täynnä punaisten tarkka-ampujia.
 Prikaatilaiset huonoine kivääreineen etenivät suoraan kohti vihollisen tulitusta.
 "Kärsimme pakostakin suuria tappioita, koska etenimme yli kilometrin tasaisella aukiolla syvässä hangessa kohti vihollisen poteroita. Ja mitä syytä oli ylipäänsä edetä pellolla, kun molemmin puolin olisi ollut suojaisaa maastoa?"  ihmetteli prikaatilainen  Hallberg  myöhemmin.
 Valkoisten riveissä taistellut Ruotsalainen prikaati oli saanut tulikasteensa Suomen sisällissodassa.
 Paikka oli pahin mahdollinen: käynnissä oli Pohjoismaiden sotahistorian suurin taistelu, kamppailu Tampereesta. Se ratkaisisi sisällissodan lopputuloksen. Vastassa oli 12 000 hyvin aseistautunutta punaista.
 Päivä, 28. maaliskuuta 1918, tunnetaan nimellä verinen kiirastorstai.
 Muutaman tunnin aikana 17 ruotsalaista oli kaatunut, vakavasti loukkaantuneita oli 11, parikymmentä oli kateissa.
 Prikaati oli menettänyt ensimmäisessä sotatilanteessaan neljänneksen miehistään.
 – Se oli fiasko. Jonkun oli pakko kantaa vastuu katastrofaalisesta virhearviosta, kirjailija  Jakob Lind  sanoo.
 Mannerheim oli komentanut joukon taisteluun, mutta häntä ei kukaan uskaltanut syyttää.
 – Syntipukki saatiin joukkojen komentajasta, isoisästäni  Hjalmar Frisellistä.
 Jakob Lind on kirjoittanut Ruotsalaisen prikaatin vaiheista kiehtovan teoksen  Isoisän pistooli. Tositarina häpeästä, rakkaudesta ja fiaskosta Suomen sisällisodassa.
 Samalla hän selvittää kuin salapoliisityönä sukuaan vaivanneen arvoituksen: miksi tukholmalainen herraspoika Hjalmar Frisell oli Suomessa keväällä 1918?
 Jakob Lind tutki lähes 20 vuotta isoisänsä vaiheita. Materiaalia löytyi muun muassa sukulaisten ullakolta. Richard Hammarskiöld
 Lenin ohjeistaa Ruotsin kommunisteja
 – Kun vallankumous Suomessa alkoi 27. tammikuuta 1918, se oli shokki Ruotsissa, Jakob Lind sanoo.
 Ruotsin konsuli  Walter Ahlström  sähkötti Tukholmaan: "Tilanne epätoivoinen. Väliintulo ehdottoman välttämätön."
 Myös Suomen hallitus esitti Ruotsille avunpyynnön.
 Sosialidemokraattien ja liberaalien muodostama hallitus sanoi kuitenkin ei.
 – Ruotsalainen sosialidemokratia oli pasifistisluonteista. Ruotsi oli pidetty erossa maailmansodasta, eikä sotaan itänaapurissakaan haluttu osallistua.
 Periaatteessa Ruotsin demarit suhtautuivat myönteisesti valkoisten pyyntöön. He pitivät punaisten vallankumousta työväenluokan pettämisenä ja olivat yrittäneet viimeiseen asti saada Suomen sisarpuoluetta luopumaan väkivallasta.
 Sota työväestöä vastaan oli kuitenkin mahdoton ajatus. Virallisesti Ruotsi pysyi Suomen sisällissodan ulkopuolella.
 Sisällissota, johon sekaantui monta ulkovaltaa Vuoden 1918 tapahtumien nimestä kiistelty pitkään. Nykyään puhutaan sisällissodasta. Sisällissota-termin ongelma on se, että sotaan osallistui muitakin kuin suomalaisia. Venäläissotilaita osallistui sotaan arviolta 7000-10 000. Saksan noin 10 000 sotilaan Itämeren divisioonan rooli oli keskeinen Helsingin valloituksessa. Ruotsi pysyi virallisesti erossa Suomen sisällissodasta. Suomessa taisteli kuitenkin kaikkiaan noin tuhat Ruotsalaisen prikaatin sotilasta. Lisäksi ruotsalaisia upseereita toimi Valkoisen armeijan johtotehtävissä.
 Epävirallisesti Ruotsi kuitenkin sekaantui Suomen asioihin monellakin tasolla.
 Jo ennen sodan syttymistä Ruotsi oli tukenut Suomen itsenäistymispyrkimyksiä sallimalla jääkäreiden kauttakulun Saksaan. Valkoiselle Suomelle oli myös toimitettu aseita.
 Sosialidemokraateista vasemmalla olevat vallankumoukselliset puolestaan yrittivät lakkoilemalla ja häiritsemällä junaliikennettä estää valkoisen Suomen auttamisen.
 – Ruotsin vallankumoukselliset olivat saaneet Leniniltä ohjeen olla sotimatta. Sen sijaan heidän piti pysäyttää Ruotsin vastavallankumouksellinen toiminta, Jakob Lind selittää.
 Myös Ruotsissa oli ollut levottomuuksia. Työväestö oli vuonna 1917 osoittanut mieltä ruokapulan takia ja osa oikeistoa oli järjestäytynyt aseellisiksi kaarteiksi. Uhkaava tilanne oli kuitenkin rauennut.
 Suomessa puhjennut sisällissota aktivoi uudestaan ne, jotka halusivat toimia.
 Olof Palme haluaa palauttaa Suomen Ruotsin yhteyteen
 29. tammikuuta 1918 Thulen vakuutusyhtiön pääkonttorissa Tukholman keskustassa oli koolla vaikutusvaltainen joukko.
 Salaisen kokouksen isäntänä toimi vakuutusyhtiön johtaja  Sven Palme . Paikalle oli saapunut myös Tukholman suomalaispiirien keskushenkilö  Johan Mannerheim,  valkoisen kenraalin pikkuveli.
 Oltiin perustamassa  Suomen ystävät  -yhdistystä.
 Suomen sisällissota on alkanut kolme päivää aiemmin. Oli kiire. Tavoitteena oli nopealla aikataululla rekrytoida 1500 sotilaan joukko-osasto, prikaati, ja lähettää se Mannerheimin avuksi.
 Palmen ja Mannerheimin kautta yhdistyksellä oli yhteys sekä Ruotsin rahapiireihin että Suomen valkoiseen armeijaan.
 – Ruotsalainen prikaati oli yksityinen sota-alan yritys, jota Ruotsin elinkeinoelämä ja teollisuus rahoittivat. Sillä oli vahva tuki paitsi porvariston, myös sosialidemokraattien ja kulttuurieliitin piirissä, Jakob Lind selittää.
 Suomen kohtalo koettiin Ruotsissa läheiseksi. Sisällissota liitettiin samaan jatkumoon Suomen sodan ja monien muiden Ruotsin ja Venäjän välisten sotien kanssa, joissa sotatanner oli Suomi.
 – Nykyruotsalaisen on vaikea käsittää sitä, sillä enää tällaista historiallisen yhteyden kokemusta Suomen kanssa ei ole.
 Prikaatia mainostettiin sanomalehdissä. Värväytyneistä noin 40 prosenttia tuli työväenluokasta.
 – Heille bolsevismi ja Venäjä oli arkkivihollinen, joka nyt yritti vallata Suomea. Se piti estää.
 Prikaatiin houkutteli myös rahallinen korvaus, joka ylitti monen työläisen normaaliansiot.
 Hjalmar Frisell, Olof Palme ja muutama muu Ruotsalaisen prikaatin johtohahmoista kehottivat maanmiehiään saapumaan Ouluun, jossa prikaati valmistautui taisteluihin.  Jakob Lindin kokoelma
 Prikaatilaisten joukossa oli myös paljon yläluokkaista, koulutettua väkeä.
 Yksi tunnetuimmista oli Sven Palmen poika, historioitsija  Olof Palme , tulevan pääministerin setä. Palme oli idealisti., joka haaveili Suomen sotaa edeltävistä rajoista
 – Hänen tavoitteensa oli palauttaa Suomi Ruotsin yhteyteen, Jakob Lind sanoo.
 Kolonialistinen ajatus Suomen ja Ruotsin jonkinasteisesta jälleenyhdistymisestä ei ollut harvinainen prikaatilaisten keskuudessa. Voittoisan sodan myötä Ruotsista ehkä tulisi taas Pohjolan mahtivaltio, jonka valtapiiri ulottuisi vähintäänkin Ahvenanmaalle, mieluiten koko Suomeen.
 Moni myös koki Olof Palmen tavoin lähtevänsä sotaan ruotsalaisen sivistyksen puolesta, idän barbariaa vastaan. Barbaareja olivat paitsi venäläiset, myös Suomen punainen, pääosin suomenkielinen työväestö. Taustalla vaikutti siis myös kielipoliittisia, osin rasistisia motiiveja.
 Joillekin, muun muassa Jakob Lindin isoisälle, syy lähteä Suomeen sotimaan oli seikkailunhalu.
 – Hän lähti Suomeen, koska oli työtön, rahaton, ja koska hän oli tavannut erään tytön.
 Sota onkin kauheaa, ja sitten kotimaakin kääntää prikaatilaisille selkänsä
 Jakob Lindin kertomus Ruotsalaisen prikaatin ja samalla myös isoisänsä vaiheista on kokoelma epäonnistumisia.
 Vastoinkäymiset alkoivat jo ennen varsinaisia rintamatapahtumia.
 Rekrytointi ei lopulta sujunutkaan suunnitelmien mukaan.
 – Ruotsalaiset eivät sittenkään halunneet lähteä Suomeen kuolemaan, Jabob Lind huomauttaa.
 Joukkojen vahvuus jäi suurimmillaankin noin 800 mieheen. Prikaatin sijaan pitäisikin puhua pataljoonasta.
 Ruotsalaisen prikaatin koulutus jäi puolitiehen. Komentajaksi sattumalta päätynyt Hjalmar Frisell oli kiinnostuneempi arvomerkkien ja univormujen suunnittelusta kuin prikaatin johtamisesta.
 Myös prikaatin aseistus oli kelvotonta. Miehet valittivat, ettei venäläisillä kivääreillä osu mihinkään.
 Joukko-osastolla ei myöskään ollut lääkintätarvikkeita, mikä osoittautui kohtalokkaaksi heti ensimmäisessä taistelussa: sidetarpeiden uupuessa moni haavoittunut menehtyi verenvuotoon.
 Jakob Lind halusi selvittää isoisänsä salaisuuden. Samalla hän kirjoitti Ruotsalaisen prikaatin historian. Richard Hammarskiöld
 Jakob Lindin mukaan Ruotsalainen prikaati ehti olla mukana kolmessa merkittävässä tapahtumassa: kiirastorstain järjettömältä vaikuttaneessa hyökkäyksessä, muutama päivä myöhemmin Tampereen rautatieaseman valtauksessa, jonka punaiset tosin olivat jo hylänneet sekä Tampereelta pakenevien punaisten jahtaamisessa, vangitsemisessa ja teloittamisessa.
 – Ruotsalainen prikaati ampui ilman oikeudenkäyntiä noin 60 punavankia, Jakob Lind sanoo.
 Lindin isoisä Hjalmar Frisell sai lopulta potkut komentajan tehtävästä. Olof Palme menehtyi Kalevankankaan hautausmaan portille.
 Virallisesti Ruotsalaista prikaatia kuitenkin juhlittiin voittoisan sisällissodan sankarijoukkona.
 Helsingin Kauppatorin lähtoseremoniassa Mannerheim kiitti prikaatia urheasta taistelusta. Sotavoimaa enemmän Ruotsalainen prikaati oli ollut hänelle kuitenkin politiikan pelinappula. Saksaa vieroksunut Mannerheim pyrki Ruotsalaisen prikaatin avulla vesittämään Helsingin vallanneen Saksan armeijan vaikutusvaltaa.
 Sodan jälkeen monelle prikaatilaiselle kävi huonosti.
 Mieliala Ruotsissa oli muuttunut. Työpaikoilla ei katsottu hyvällä punaisia ampuneita entisiä prikaatilaisia. Moni jäi työttömäksi tai liittyi lakkorikkureihin. Itsemurhatkaan eivät olleet harvinaisuuksia: sota, erityisesti teloitukset, olivat traumaattinen kokemus, josta ei voinut puhua kenellekään.
 Hjalmar Frisellin maine oli niin ryvettynyt, että hän jätti Ruotsin useaksi vuodeksi ja yritti aloittaa uutta elämää Afrikassa.
 Jotain myönteistäkin Jakob Lind kuitenkin löytää Ruotsalaisen prikaatin tarinasta.
 – Prikaatin kokemukset Suomen sisällissodassa olivat varoittava esimerkki. Poliittiset äärilaidat ymmärsivät, että niiden täytyy liikkua kohti maltillista keskustaa. Tämä puolestaan lisäsi demokratian kannatusta.
 Lue lisää:
 Nälkä, pelko ja vihapuhe eli miksi Suomessa alkoi sata vuotta sitten sisällissota
 "Kuva sisällissodasta on nyt entistäkin raaempi"
 Joka kolmas päätyi joukkohautaan – Tammisaari oli vankileirihelvetti

Ruotsalaisen sivistyksen puolesta barbariaa vastaan – Ruotsalainen prikaati lähti Suomen sisällissotaan sankariteot mielessä, mutta ne hautautuivat Kalevankankaan veriseen lumeen


Summary: Porin kaupunki neuvotteli telakkayhtiön kanssa telakan ostamisesta pitkään viime vuonna, mutta tämä suunnitelma hautautui elokuussa. Kiinteistön toteutunut kauppahinta oli 8 miljoonaa euroa.

Porin kaupungin omistama Suisto Kiinteistöt ostaa Mäntyluodon telakkakiinteistön.
 Enersense Works on puolestaan ostanut Pori Offshore Constructions Oy:n koko osakekannan 4. lokakuuta.
 Osana järjestelyä on sovittu, että Suisto Kiinteistöt vuokraa telakan maa- ja vesialueet sekä rakennukset takaisin Enersense-konsernille. Kyseessä on 110 hehtaarin alue, josta 80 hehtaaria maata ja 30 vesialuetta.
 Kiinteistön kauppahinta on 8 miljoonaa euroa. Enersense-konserni on sitoutunut vuokraamaan kiinteistön vähintään viideksi vuodeksi ja vuosittainen pääomavuokra on 800 000 euroa, kerrotaan Porin kaupungin tiedotteessa. Vuokralaiselle jää kannettavaksi kaikki käyttökustannukset.
 – Porin kaupungin kannalta on tärkeää, että kyseisen alueen toiminta säilytetään. Kaupunki uskoo siihen kasvunäkymään, jonka Enersense tuo ja että alue työllistää tulevaisuudessa enemmän kuin tällä hetkellä. Uskomme myös Porin satama-alueeseen, johon kohdistuu yritysten kasvavaa kysyntää, toteaa tiedotteessa Porin kaupunginhallituksen puheenjohtaja  Arja Laulainen.
 Lue myös:
 Porin poliitikot panttaavat kantaansa telakkakaupasta – "Selvennyksiä tarvitaan vielä aika tavallakin"
 Satakunnan Kansa: Aino-Maija Luukkonen: Mäntyluodon telakka-alueen osto ei ole kaupungin valmistelussa

Porin kaupungin kiinteistöyhtiö ostaa Mäntyluodon telakkakiinteistön – vuokralaiseksi tulee toiminnan ostanut Enersense


Summary: Poliisin odotetaan nyt peruvan suunnitelmansa YT-neuvotteluista, joissa olisi päätetty työntekijöiden vähennyksistä. Poliisi odottaa kuitenkin vielä varmistusta iltapäivällä julkistettavasta valtiovarainministeriön lisäbudjettiehdotuksesta.

Hallitus pystyy toteuttamaan lupauksensa poliisin 30 miljoonan euron lisärahoista niin, että valtion muista menoista ei tarvitse leikata. Ylen tietojen mukaan hallitus ottaa lisärahat poliisille niin sanotusta lisäbudjettien varauksesta.
 Lisäbudjettien varaus on hallituskaudelle budjetoitua rahaa, jota voidaan käyttää yllättäviin menoihin. Nämä rahat sisältyvät niin sanottuun kehysbudjettiin. Menokehystä eli hallituksen sopimaa valtion menojen enimmäismäärää ei siis ylitetä.
 Tälle vuodelle lisäbudjetteja varten oli varattu 300 miljoonaa euroa. Lisäksi odottamattomia koronamenoja varten oli oma varauksensa.
 Valtiovarainministeriö julkistanee ehdotuksensa tämän vuoden neljänneksi lisäbudjetiksi iltapäivällä.
 Poliisi ei vielä perjantaina lopettanut yt-neuvottelujen valmistelua
 Jo perjantaina valtiovarainministeri  Annika Saarikko  (kesk.) sanoi, että poliisin 30 miljoonan euron  lisärahat ovat osa tänään julkistettavaa valtiovarainministeriön ehdotusta lisäbudjetiksi . Ministeriön ehdotuksen jälkeen hallitus käsittelee lisäbudjettia ja tekee koko hallituksen esityksen eduskunnalle.
 Poliisiylijohtaja  Seppo Kolehmainen   on silti jo aiemmin sanonut , että Poliisihallitus jatkaa yt-neuvotteluiden valmistelua niin kauan, kunnes rahoituksesta on “mustaa valkoisella”.
 Heti valtiovarainministeriön lisäbudjettiehdotuksen jälkeen poliisiylijohtajan odotetaankin kertovan, että yhteistoimintaneuvottelujen valmistelu Poliisihallituksessa ja poliisin eri yksiköissä lopetetaan. Poliisi arvioi syyskuun lopulla, että henkilöstön vähennystarve olisi 200–250 työntekijän verran.
 Poliisi saa siis ensi vuodeksi tarvitsemansa lisärahat jo tänä vuonna. Mutta: rahat siirretään niin sanottua siirtomäärärahamenettelyä käyttäen ensi vuoden tarpeisiin.
 Saman siirtomäärärahamenettelyn avulla  poliisi on myös siirtänyt aiempina vuosina säästyneitä rahoja  käytettäväksi seuraaville vuosille.
 Voit keskustella poliisin määrärahoista tiistaihin 5.10. 2021 kello 23 asti. Napauta keskustele-painiketta jutun jälkeen.
 Katso lisää:
 Poliisiylijohtaja: Nyt toimintakyky voidaan turvata ensi vuodeksi – Saarikko esittää poliisille 30 miljoonan euron lisärahoitusta
 Poliiseja saatetaan yhä vähentää – rikosoikeuden professori ihmettelee luottamuspulaa poliisijohdon ja ministerien välillä
 Poliisi aloittaa yt-neuvottelut – henkilöstö vähenee 200–250 henkilötyövuodella, syynä rahapula
 Poliisi elää jo nyt yli varojensa ja budjettiriihestä on tulossa lisää kylmää vettä niskaan – selvitimme, mihin poliisi määrärahat käyttää
 Poliisilta on puuttunut 30 miljoonaa miltei joka vuosi kuten nytkin – jo 1998 silloinen rahaministeri Sauli Niinistö ihmetteli, minne rahat valuvat

Poliisin lisärahoja ei tarvitse leikata valtion muista menoista, hallitus ottaa 30 miljoonaa euroa lisäbudjettien jakamattomista rahoista


Summary: Sisä-Suomen poliisi tutkii onnettomuutta kuolemansyyntutkintana. Onnettomuus sattui tapahtumassa, jossa siivottiin Ratinan suvantoa. Paikalla oli kokeneita sukeltajia.

Kokenut sukeltaja hukkui sunnuntaina Tampereella järjestetyssä sukellustapahtumassa. Onnettomuuden syytä ei vielä tiedetä, oliko kyseessä esimerkiksi laitevika tai sairaskohtaus tai jokin muu yllättävä syy.
 Laukontorin rannassa järjestettiin sunnuntaina puoliltapäivin Ratinan suvannon siivoustapahtuma. Tampereen seudun sukellusseurojen yhteistyössä järjestämässä tapahtumassa sukeltajat siivosivat vapaaehtoisvoimin suvannon pohjaa tavarasta ja roskasta.
 Sisä-Suomen poliisi tutkii onnettomuutta kuolemansyyntutkintana, eikä epäile rikosta. Syyn saaminen selville voi kestää kauan ja jäädä hämäräksi, koska poliisi ei tiedota kuolemansyyntutkinnasta.
 Ari Kuusela  sukellusseura Scuba Libresta sanoo, että sukellusseura odottaa poliisin tutkintaa. Järjestäjällä ei ole mitään tietoa tapahtuneen mahdollisesta syystä, koska kaikki tapahtui veden pinnan alla.
 – Nämä ovat äärimmäisen harvinaisia onnettomuuksia. Normaalissa onnettomuuksissa silminnäkijöitä on, mutta nyt, kun tapahtuu pinnan alla, sitä ei näe kuin ehkä sukeltajapari.
 Tarkoitus oli siivota suvantoa
 Ari Kuusela on harrastanut sukeltamista toistakymmentä vuotta eikä ole törmännyt ennen tätä edes läheltä piti -tilanteeseen.
 Siivoustapahtuma järjestettiin nyt kolmatta kertaa, ja sen pääyhteistyökumppani oli Tampereen kaupunki.
 Kuva Ratinan suvannosta on otettu maanantaina, päivä onnettomuuden jälkeen.  Marjut Suomi / Yle
 Tapahtuman järjestivät vapaaehtoisvoimin Tampereen seudun sukellusseurat.
 Tapahtuman tarkoituksena oli nostaa ylös pohjassa makaavaa tavaraa ja roskaa, jotka aiheuttavat ympäristöhaittoja ja turvallisuusriskejä. Esimerkiksi viime vuonna sukeltajat nostivat suvannosta 42 sähköpotkulautaa, joista valtaosa kunnostettiin takaisin käyttöön.
 Tarkat turvajärjestelyt
 Tapahtumassa oli Kuuselan mukaan tarkemmat turvallisuuskäytännöt kuin olisi ollut tarpeen. Yleensä on yksi sukellusvanhin valvomassa tilannetta, nyt heitä oli useita.
 Sukellusvanhin vastaa sukelluksen teknisestä toteutuksesta. Jos sukeltajia on enemmän kuin yksi, joku pinnalla olevista sukeltajista on määrättävä sukellusvanhimmaksi.
 – Tapahtuma oli tehty niin toimivaksi kuin pystyy tekemään.
 Turvallisuuden ja järjestelyiden vuoksi tapahtumaan pyydettiin etukäteisilmoittautumista. Järjestäjät eivät kuitenkaan ottaneet aloittelijoita mukaan. Turvallisuudesta oli huolehdittu Sukeltajaliiton laatimilla turvasäännöillä.
 Tampereen urheilusukeltajien puheenjohtaja  Jouko Laitinen  kertoi aiemmin STT:lle, että tapahtumassa katsottiin, että laitteet ovat kunnossa ja että sukeltaja saa kahdesta lähteestä ilmaa.
 – Tuossakaan ei ole erityisen vaikeat olosuhteet syvyyden puolesta, jonkin verran siinä on virtaa, Laitinen kertoi.
 Ari Kuusela sanoo, että onnettomuuden jälkeen saatiin kriisiapua. Kriisiavun jäljiltä kaikilla on tieto siitä, minne soittaa ja olla yhteydessä, jos tapahtuma jää vaivaamaan.
 Lue lisää:
 Sukeltaja hukkui sukellustapahtumassa Tampereella – vapaaehtoiset sukeltajat olivat siivoamassa Ratinan suvannon pohjaa roskasta

Mitä veden pinnan alla tapahtui? Kokeneen sukeltajan kuolinsyytä Tampereella ei tiedetä, ja selvittäminen voi kestää pitkään


Summary: Eläinsuojeluilmoitusten määrä on kasvanut tämän vuoden aikana. Eläimiä koulutetaan yhä väkivaltaisin keinoin, vaikka eläinjärjestöt ovat kampanjoineet eettisen kouluttamisen puolesta.

Eläinsuojeluilmoitukset erityisesti väkivaltaisesta koirien kohtelusta ovat lisääntyneet tänä vuonna. SEY Suomen eläinsuojelu sai viime vuonna noin 8 000 eläinsuojeluilmoitusta. Tänä vuonna ilmoitusten määrä on ollut kasvusuunnassa.
 Tyypillisimmät ilmoitukset liittyvät lemmikkieläimiin ja niiden pitotapoihin. Yli 90 prosenttia ilmoituksista on lemmikki-ilmoituksia ja niistä suurin osa koskee koiria ja kissoja.
 Ylen aamun lähetyksessä maanantaiaamuna vierailleen SEY:n vs toiminnanjohtaja  Maria Lindqvistin  mukaan kasvua on ollut erityisesti ilmoituksissa, joissa kerrotaan arkisesta väkivallasta.
 Arkisella väkivallalla tarkoitetaan eläimen paineistamista ja pelottelua, kuten karjumista, kiskomista tai läpsimistä. Myös möykkääminen aamusta iltaan koiralle on paineistamista ja ikävän tunnetilan tuottamista.
 Pahimpia esimerkkejä on tullut koulutuskentiltä, joissa koiria on esimerkiksi sähkötetty peräpäähän.
 Eläimiä koulutetaan yhä väkivaltaisin keinoin
 Viime helmikuussa eläinten epäeettinen kouluttaminen nousi otsikoihin, kun Yle uutisoi  suojelukoirien koulutuksessa  käytetyistä väkivaltaisista keinoista. Edelleen koulutusmenetelminä käytetään yleisesti rankaisemista ja pakotteita, mutta eläinjärjestöt kampanjoivat yhä enemmän  eettisen kouluttamisen puolesta .
 Pakotteisiin ja rangaistuksiin pohjautuvien koulutusmetodien on tutkittu olevan perusteettomia ja eläimelle haitallisia.
 – Osa ihmisistä ei tunnu tiedostavan, että nykii, painostaa tai aiheuttaa ikäviä tuntemuksia koiralle tai eläimelle. Ei asettauduta eläimen asemaan ja oteta huomioon sen tunnekokemuksia, sanoi puheenjohtaja  Sofia Haapanen  Suomen eläintenkouluttajat ry:stä Ylen aamun lähetyksessä maanantaiaamuna.
 – Sanotaan vaan, että se nyt vaan on tuollainen pelokas tai aggressiivinen. Sen sijaan, että mietittäisiin, miksi se käyttäytyy niin, mitä voin tehdä asialle, miten voin auttaa eläintä.
 Haapanen työskentelee lemmikkikoirienja koiranomistajien kanssa. Koiran hyvinvoinnin kannalta on suuri ero sillä, onko koira paikallaan odottamassa rennosti vai pelokkaana.
 – Koiralle voi kertoa myös positiivisesti vahvistaen, mitä siltä toivotaan, millaisia käyttäytymismalleja siltä halutaan ihmisen maailmassa ja ympäristössä.
 Korona-ajan pentubuumin lieveilmiöt näkyvissä
 SEY:n mukaan korona-aikana eläimiä on otettu koteihin enemmän kuin koskaan. Esimerkiksi Kennelliittoon on rekisteröity ennätysmäärä koiria.
 Ihmiset myös viettävät enemmän aikaa kotonaan. He myös havainnoivat aiempaa enemmän ympäristöään ja sitä, miten naapurit kohtelevat eläimiään. Tyypillisin ilmoittaja onkin naapuri.
 Pentuja ei ole totutettu olemaan erilaisissa ympäristöissä tai opetettu olemaan yksin, jolloin ne huolestuvat. Kouluttamista voi harjoitella ja siihen saa myös ohjausta.
 Tällä viikolla vietetään Eläinten viikkoa. Järjestöt kampanjoivat eettisen kouluttamisen puolesta. Lindqvistin mukaan asenteissa on tapahtumassa muutos yhä enemmän eettisen koulutuksen suuntaan.
 Voit keskustella aiheesta maanantaina 4.10.2021 kello 23 saakka.
 Lue myös:
 Eettinen koulutus alkoi koirapiireissä suojelukoirakohun jälkeen – osallistujat joutuvat sitoutumaan 8 sääntöön, jolla taataan koiran hyvinvointi
 Vaiettu salaisuus
 Koiraihmisille napsahtaa lisälasku: kaikki koirat, myös sekarotuiset on sirutettava ja ilmoitettava valtion koiratietokantaan
 Koiraa ei voi ottaa vain koronakaveriksi, vaan sitä pitää myös kouluttaa – Kennelliitto on huolissaan koirabuumin lieveilmiöistä

Karjumista, kiskomista ja läpsimistä – tuhannet lemmikit kärsivät huonosta kohtelusta, eläintenkouluttaja: Arkinen väkivalta lisääntyy


Summary: Savonlinnan ja Helsingin väliä on lennetty viimeksi puolitoista vuotta sitten. Reittiä liikennöi julkisen palvelun velvoitteella liettualainen Transaviabaltika vuoden 2024 loppuun saakka.

Savonlinnan ja Helsingin välinen reittilentoliikenne on käynnistynyt varhain tänä aamuna puolentoista vuoden tauon jälkeen. Lentoaseman päällikkö  Mauri Vihavainen  on helpottunut pitkän lentotauon päättymisestä.
 Reittiä liikennöi liettualainen Transaviabaltika, jonka liikenne- ja viestintävirasto Traficom valitsi  lentoliikenneoperaattoriksi  julkisessa tarjouskilpailussa syyskuussa. Savonlinnan ja Helsingin lentoyhteys varmistetaan  julkisen palvelun velvoitteella .
 5,7 miljoonan euron sopimus on voimassa reilut kolme vuotta eli vuoden 2024 loppuun saakka.
 Savonlinnan ja Helsingin väliä lennetään edestakaisin kahdesti päivässä maanantaista torstaihin, ja perjantaisin on yksi edestakainen lento. Varhaisaamun lento lähtee Savonlinnasta klo 6, ja iltapäivällä kone nousee ilmaan klo 14. Lento Helsinkiin kestää vajaan tunnin.
 Transaviabaltika lentää Savonlinnan-reitillä 19-paikkaisella Jetstream 32 -potkurilentokoneella. Lentolippu maksaa tällä hetkellä edullisimmillaan 45 euroa.
 Uutuutena lentoyhteys Savonlinnasta Tallinnaan
 Perjantaiaamun lennolla Savonlinnasta pääsee Helsingin kautta Tallinnaan. Kyseessä on suora jatkoyhteys ilman koneenvaihtoa. Perjantaina iltapäivällä pääsee Tallinnasta Helsingin kautta takaisin Savonlinnaan.
 Transaviabaltikan asiainhoitaja  Jyri Koponen  kertoo koneen olevan viikonloput Tallinnassa, joten perjantai-iltaisin Savonlinnasta pääsee suoralla lennolla Tallinnaan ja sunnuntai-iltaisin Tallinnasta Savonlinnaan.
 Tallinnan-yhteys käynnistyy viimeistään lokakuun puolivälissä.
 Lentoliikenteen maapalveluita hoitaa savonlinnalainen höyrylaivoistaan ja risteilypalveluistaan tunnettu  LP Management.
 Maapalveluihin sisältyvät muun muassa matkustajapalvelut lähtöselvityksessä, matkatavaroista huolehtiminen ja koneiden vastaanottaminen. Lisäksi lentoyhtiön tekniikka hoitaa esimerkiksi jäänpoiston, koneen siirron halliin ja hallista pois sekä koneen maatarkastukset.
 Finavian henkilökunta huolehtii lentoaseman ja kiitotien toimivuudesta.
 Kustannukset puoliksi kaupungin ja valtion kesken
 Lentoliikenteen kustannukset jakautuvat puoliksi Savonlinnan kaupungin ja Suomen valtion kesken. Valtio tukee Savonlinnan ja Helsingin välistä lentoliikennettä vuosittain enintään miljoonalla eurolla.
 Savonlinnan kaupunginvaltuusto päätti  1,2 miljoonan vuosittaisesta määrärahavarauksesta  lentoliikenteeseen viime vuoden joulukuussa. Pöytäkirjan mukaan Savonlinnan lentoliikenteen kustannukset vuonna 2019 olivat yhteensä vähän yli 2 miljoonaa euroa.
 Ennen Transaviabaltikaa Savonlinnan ja Helsingin välistä reittiä liikennöi  Maavoima Oy:n  sopimuskumppanina latvialainen Raf-Avia. Savonlinnan  lentoliikenne on ollut keskeytettynä  koronan takia viime vuoden huhtikuusta lähtien.
 Lentoliikenteen keskeyttämiskorvausta Traficom ja Savonlinnan kaupunki maksoivat viime vuonna yhteisesti Maavoima Oy:lle  1321,65 euroa per lento . Lasku lentämättä jääneistä lennoista oli lähes 24 000 euroa viikossa vuoden 2020 loppuun saakka, jolloin sopimuskausi päättyi.
 Voit keskustella aiheesta tiistaihin 5.10. klo 23 saakka.
 Lue myös :
 Lennolla vain kaksi matkustajaa ja valtion tuki jopa tuhat euroa per matkustaja – ostoliikenne jatkuu viidelle maakuntakentälle ensi syksyyn
 Lentomatkustamisen suosio romahti Jyväskylässä – matkustajakadon suurimpana syynä pidetään ulkomaan lentoyhteyksien vähäisyyttä
 Kajaanin ja Helsingin välillä lentää jatkossa Raf-Avia – tällaiset ovat lentovuorot

Katso suorana klo 13: Riittääkö Savonlinnan lennoille matkustajia? – kustannukset jakautuvat kaupungin ja valtion kesken


Summary: Neuvottelujen piirissä on yhteensä noin 600 työntekijää. Yhtiön alustavan arvion mukaan vähennystarve on yhteensä enintään 130 työpaikkaa. Oriolan tulos ei ole ollut toimitusjohtajan mukaan tyydyttävää.

laboratorio- ja sairaanhoitovälineiden sekä apteekkitavaroiden tukkukauppa

Lääkkeiden ja terveystuotteiden tukkumyyntiä harjoittava Oriola aloittaa yt-neuvottelut Suomessa ja Ruotsissa. Neuvottelujen piirissä on yhteensä noin 600 työntekijää. Yhtiön alustavan arvion mukaan se saattaa vähentää enintään 130 työtehtävää.
 Neuvottelujen ulkopuolelle jäävät tuotannon työntekijät lääkejakelussa ja annosjakeluliiketoiminnassa, apteekkien henkilöstöpalveluiden työntekijät Suomessa sekä apteekkien työntekijät Ruotsissa.
 Oriola aikoo siirtyä maakohtaiseen organisaatioon, jossa nykyiset liiketoiminta-alueet Pharma ja Retail sekä Operations-toiminto yhdistyvät maantieteellisiksi liiketoiminta-alueiksi Suomessa ja Ruotsissa. Ruotsin apteekkitoiminta jatkaa erillisenä.
 Toimitusjohtaja  Elisa Markkulan  mukaan yhtiön taloudellinen tulos ei ole viime vuosina ollut tyydyttävä. Oriola aikoo siksi yksinkertaistaa prosesseja parantaakseen tehokkuutta ja vähentääkseen kustannuksia.
 – Paikallisella liiketoimintamallilla pystymme täyttämään asiakkaidemme tarpeet ja vastaamaan markkinaympäristön muutoksiin nopeammin. Suunnitellut toimenpiteet eivät vaikuta lääkejakelun luotettavuuteen Suomessa ja Ruotsissa, Markkula sanoi tiedotteessa.

Lääketukkuri Oriola aloittaa yt-neuvottelut Suomessa ja Ruotsissa


Summary: Valtava tietovuoto herättää kysymyksiä Euroopan unionin kyvystä kitkeä salailua ja rahanpesua. Ykkösaamussa vierailleet suomalaismepit uskovat edistykseen, mutta eri suuntiin vetävät maat hankaloittavat työtä.

Valtavan tietovuodon  nostattamat aallot lyövät korkeina myös Euroopan unionissa. Huomio kiinnittyy muun muassa Tšekin pääministeriin  Andrej Babišiin , jolta on  paljastunut salattuja omistusjärjestelyjä .
 RKP kuuluu Euroopan parlamentissa samaan Uudistuva Eurooppa -ryhmään Babišin johtaman ANO 2011 -puolueen kanssa. RKP:n europarlamentaarikko  Nils Torvalds  uskoo, että asiaa käsitellään ryhmäkokouksessa vielä tämän päivän aikana.
 – Vaatimukset toimenpiteisiin tulevat olemaan aika lailla tiukkoja. Kyllä varmasti erotusvaatimus tullaan esittämään, Torvalds sanoi  Yle Radio 1:n Ykkösaamussa  maanantaina.
 Uusi, Pandoran papereiksi nimetty tietovuoto paljastaa salaisia veroparatiisiomistuksia yli 300 poliitikolta ja virkamieheltä. Joukossa on 35 entistä tai nykyistä valtionpäämiestä, ja lisäksi aineistossa on tietoja kymmenien rikkaiden venäläisten liikemiesten toiminnasta veroparatiiseissa.
 Vihreiden europarlamentaarikko  Heidi Hautala  nosti esiin Ykkösaamussa, että entiset valtionjohtajat ovat hyvin haluttuja pr-neuvonantajia autoritaarisille hallituksille. Hautala käänsi valokeilan erityisesti kahteen suomalaiseen.
 – En pidä mitenkään ongelmattomana, päinvastoin, että esimerkiksi  Paavo Lipponen  on toiminut Nord Streamin neuvonantajana. Samoin  Esko Aho  on Sberbankin hallituksen jäsen.
 Hautalan mielestä Euroopan unionin tasolla isoin ongelma löytyy jäsenmaiden toisistaan poikkeavista tavoitteista: kaikki eivät tunnu edes haluavan eroon salailusta.
 – Suurin ongelma on, että jäsenvaltioilla on intressejä, jotka estävät valtioita ajamasta ja toimeenpanemasta EU:n rahanpesunvastaisia säädöksiä. Myös verotietojen vaihtoa ja maakohtaista veroraportointia vastustetaan kansallisen suvereniteetin nojalla.
 Kokoomuksen europarlamentaarikko  Sirpa Pietikäinen  on sitä mieltä, että EU-maat voisivat tehdä nykyistä enemmän salailun estämiseksi. Edistys on joka tapauksessa hidasta.
 – Vaikka nämä ovat ikävää luettavaa, joka ikisen tietovuodon jälkeen eurooppalainen lainsäädäntö ja miksei kansainväliset sopimuksetkin verojulkisuuden osalta hetkahtavat eteenpäin, mutta toki hyvin hitailla askeleilla.
 Lue myös:
 Valtava tietovuoto paljastaa Putinin lähipiirin salaiset omistukset – presidentin suomalaiselle ystävälle järjesteltiin miljardi euroa
 Kahdeksan kysymystä ja vastausta Pandoran papereista eli uudesta jättimäisestä tietovuodosta

Torvalds povaa Tšekin pääministerille hikisiä hetkiä tietovuodon takia, Hautala muistuttaa entisten valtionjohtajien Venäjä-kytköksistä


Summary: Lähetti- eli mRNA-rokoteteknologian kehittäjien palkinnosta ollaan ennakkoon jokseenkin yhä mieltä. Nobel-komiteat ovat kuitenkin yllättäneet usein.

Ruotsin Karoliinisen instituutin Nobel-komitea kertoo puolenpäivän jälkeen, ketkä saavat tämänvuotisen lääketieteen ja fysiologian Nobel-palkinnon. Ehdottomana suosikkina veikkailuissa ovat koronataistelun ykkösaseen eli mRNA-rokotetekniikan kehittäjät.
 Voittajan valinta on kuitenkin pitkä prosessi. Ehdokasasettelu umpeutui jo runsas vuosi sitten. Silloin mRNA-rokoteteknologian voittokulku SARS-CoV2-virusta vastaan ei ollut vielä alkanut, vaikka teknologiaa sinänsä on tutkittu jo 1980-luvulta.
 Korkealla arvailuissa on toinenkin koronapandemian aikana etulinjaan noussut aihe, immuunijärjestelmän kaksijakoisuuden eli T- ja B-solujen toiminta, mutta suosikkien listalla on myös muun muassa rintasyövän perinnöllisyystutkimus.
 Viime vuonna lääketieteen Nobel-palkinnon saivat  hepatiitti C:tä aiheuttavan viruksen löytäjät, yhdysvaltalaiset  Harvey J. Alter  ja  Charles M. Rice  sekä brittiläinen  Michael Houghton.
 Sekä akuuttia että kroonista maksatulehdusta aiheuttava virus on pahimmillaan hengenvaarallinen. Ennen Alterin, Ricen ja Houghtonin tutkimuksia virusta ei tunnettu eikä siksi osattu täsmänujertaa.
 Nobel-palkitut saavat mitalin, kunniakirjan ja noin 985 000 euroa eli kymmenen miljoonaa Ruotsin kruunua.  Angela Weiss / EPA
 Ruotsalaiskemisti ja -liikemies Alfred Nobelin perinnön pohjalta vuodesta 1901 jaetut palkinnot annetaan Nobelin testamentin perustelujen mukaan heille, jotka ovat parhaiten edistäneet ihmiskunnan hyvää tieteen tai taiteen keinoilla.
 Testamentissaan Nobel edellytti myös, että palkinto annetaan edellisen vuoden saavutuksen perusteella.
 Sitä sääntöä Nobel-komiteat ovat venyttäneet, sillä tieteelliset ja taiteelliset saavutukset eivät synny tyhjästä. Palkituissa kaksikoissa tai kolmikoissa on yleensä myös perustututkijoita, joiden työlle läpimurto on saattanut alkaa rakentua jo vuosikymmeniä sitten.
 Nobel-viikko jatkuu lääketieteen jälkeen muilla luonnontieteillä eli fysiikalla ja kemialla. Tällä viikolla selviävät myös kirjallisuus- ja rauhan-Nobelien saajat ja ensi maanantaina vielä talouden palkitut, vaikka he eivät virallisesti nobelisteja olekaan.

Nobel-viikko alkaa lääketieteellä, koronarokote on ykkössuosikki mutta muitakin veikkauksia on – katso Nobel-tilaisuus suorana puolenpäivän jälkeen


Summary: Syyte koskee perussuomalaisten kansanedustaja Sebastian Tynkkysen kirjoittamia tekstejä, joita hän julkaisi sosiaalisessa mediassa vuonna 2017.  Tynkkynen kiistää syytteen.

Oulun käräjäoikeus antaa tänään maanantaina tuomionsa Oulun vaalipiirin kansanedustaja  Sebastian Tynkkysen  kirjoituksista.
 Perussuomalaisten kansanedustajana toimivaa Tynkkystä syytetään kiihottamisesta kansanryhmää vastaan. Syyte koskee Tynkkysen kirjoittamia tekstejä, joita hän julkaisi sosiaalisessa mediassa vuonna 2017.
 Syyttäjä vaatii Tynkkyselle sakkorangaistusta maahanmuuttajien ja turvapaikanhakijoiden panettelusta ja solvaamisesta.
 Tynkkynen kiistää syyllistyneensä rikokseen. Hän on aiemmin kertonut, että kirjoituksissa on kyse kuntavaalikampanjoinnista, jossa on tuotu esiin kansalaisten hänelle lähettämiä viestejä. Viestit ovat Tynkkysen mukaan koskeneet ihmisten huolta maahanmuuton lieveilmiöistä.
 Oululaislähtöinen Sebastian Tynkkynen on kahdesti aiemmin tuomittu kiihottamisesta kansanryhmää vastaan vuosina 2017 ja 2020.
 Aiemmin aiheesta:
 Perussuomalaisten Sebastian Tynkkynen käräjillä syytettynä kiihottamisesta kansanryhmää vastaan – takana jo kaksi tuomiota
 Lisää  Pohjois-Pohjanmaan  uutisia Yle Areenassa. Kuuntele, katsele ja lue, mitä lähelläsi tapahtuu.

Oulun käräjäoikeus antaa tänään tuomionsa Sebastian Tynkkysen oikeusjutussa – syytetään kiihottamisesta kansanryhmää vastaan


Summary: Rukan rinteet saavat tänään päälleen talviturkkinsa. Viime talvesta asti säilöttyä lunta levitetään tavoitteena saada laskettelukausi avattua tulevana lauantaina.

Rukan rinteillä lasketellaan pian.
 Ruka avaa laskettelukautensa perjantaina 8. lokakuuta kello 9.30. Laskettelijat pääsevät siis virittelemään talvista harrastustaan jo tulevana viikonloppuna.
 Laskea voi kolmessa rinteessä, jonne on säilötty kesän ajan viime talven lunta. Parhaillaan lumimassoja levitetään valmiiksi viikonloppua varten. Lunta on noin 90 000 kuutiota.
 – Kesän alussa lunta oli säilöttynä noin 140 000 kuutiota, mutta lämmin kesä on sulattanut lumesta reilut 30 prosenttia. Näin tapahtuu joka kesä, kertoo Rukakeskuksen paikallisjohtaja  Matti Parviainen .
 Miltä Rukan lumen levitys näyttää, ja kuinka lumi jatkossa riittää? Toimittaja Ensio Karjalainen on paikalla seuraamassa talvikauden valmistelua. Voit katsoa suoraa artikkelin päävideon paikalta.
 Lumet on säilötty rinteisiin sahanpurun alle ja osin pressuin. Laskettelukausi jatkuu Rukalla perinteisesti toukokuulle äitienpäivään saakka. Rukan lisäksi laskettelukausi avautuu ensi lauantaina myös Kittilän Levillä.
 Aiotko sinä lasketella jo tulevana viikonloppuna? Voit keskustella aiheesta tiistaihin 5. lokakuuta kello 23:een asti.

Rukalla levitetään nyt lunta tulevaa viikonloppua varten – katso suorana, kuinka viime talven lumi riittää rinteisiin kello 10 alkaen


Summary: Lahjoituksena saatuja ämpäreitä oli jaossa 1 000 kappaletta. Niitä on jakamatta vielä kolme neljäsosaa. Jo aiemmin Kainuussa on jaettu 20 euron lahjakortteja rokotteen ottajille.

Kainuun sote jakoi koronarokotteen ottajille viikonvaihteessa ämpäreitä Kajaanissa.
 Prisman rokotepisteessä annettiin perjantaina ja lauantaina yhteensä 230 rokoteannosta eli enemmän kuin viikkoa tai kahta aiemmin: 17.–18.9. rokotteita pistettiin 169 annosta ja 23.–24.9. 170 annosta.
 Kainuun sote twiittasi perjantaina ottavansa  äärimmäiset keinot käyttöön  ja jakavansa rokotteen ottajille ämpäreitä rokotekattavuuden nostamiseksi.
 – Tuoreet luvut ovat hyvin rohkaisevia. Olipa syy siihen mikä tahansa, toivomme mitä lämpimämmin saman jatkuvan, sanoo Kainuun soten pandemiapäällikkö  Olli-Pekka Koukkari .
 Sote sai ämpärit lahjoituksena. Niitä oli jaossa 1 000 kappaletta, joten jakamatta on vielä kolme neljäsosaa. Ämpäritempaus huomioitiin mediassa laajalti, ensimmäisenä siitä kertoi  Verkkouutiset .  Iltasanomille  Koukkari kommentoi, että ämpäreillä vedotaan marjastusviettiin, koska Kainuusta löytyy vielä myös rokottamattomia yli 50-vuotiaita.
 Yritykset ovat lähteneet  kannustamaan  kainuulaisia ottamaan ensimmäisen koronarokotteen pienillä palkitsemisilla. Esimerkiksi Kajaanissa reilu viikko sitten järjestetyssä Yritysten yössä oli tarjolla kahvilakuponkeja. Kuhmossa jaossa oli 20 euron arvoisia lahjakortteja. Myös keilailulahjakortteja on ollut jaossa Kajaanissa ja Sotkamossa.

 Kainuun rokotuskattavuus edistyy esimerkiksi Kajaanin Prisman rokotuspisteellä noin tuhannella rokotteella viikossa. Viime viikolla Kainuun sote kuitenkin muistutti, että toisen annoksen 80 prosentin kattavuudesta puuttuu edelleen tuhansia, joten kainuulaisten rokotesuoja ei ole aukoton.
 THL:n rokotusrekisterin tiedot Kainuun rokotekattavuudesta. Erityisesti nuoria aikuisia on kannustettu ottamaan rokotteita, koska heillä rokottautumisinto on ollut laimeampaa. THL:n rokotusrekisteri
 Loppukesän ja alkusyksyn aikana koronaviruksen ilmaantuvuus oli Kainuussa pandemian ajan suurimmissa lukemissa ja Kajaani oli ensimmäistä kertaa leviämisvaiheessa. Viime viikolla Kainuu palasi takaisin perustasolle. Etätyösuositus on kuitenkin voimassa lokakuun loppuun asti, kouluissa maskisuosituksesta luovutaan vasta 22. lokakuuta.

Kainuun soten "äärimmäinen keino" saattoi tehota,  koronarokotteen ottajille jaettiin ämpäreitä – Pandemiapäällikkö: Tuoreet luvut rohkaisevia


Summary: Koronatilanne hellittää, ja moni perhe suunnittelee jo ulkomaanmatkoja. Lapsen koronatodistuksen hankkimiseen kannattaa varata aikaa. Monessa tapauksessa se on hankittava tulosteena terveysasemalta tai rokotuspisteeltä.

Matkaa suunnitellessa kannattaa varmistaa, miten perheenjäsenten koronarokotukset, sairastettu koronatauti tai koronatestitulokset saadaan osoitettua kunkin maan vaatimusten mukaan.
 Aikuiset pystyvät käyttämään matkustaessaan  Omakannasta  löytyvää sähköistä EU:n koronatodistusta näyttämällä sitä kännykkänsä näytöltä. Oman koronatodistuksen pystyy myös tulostamaan Omakannasta.
 Jos ei pääse verkkopalveluun, rokotustodistuksen voi pyytää kotipaikkakunnan terveydenhuollosta tulosteena.
 Rokotuspaikalta annettu paperi koronarokotteen saamisesta ei ole rajanylitykseen riittävä asiakirja, sillä siihen on merkitty vain käsin rokotuksen tiedot eikä siinä ole edes henkilötietoja.
 Lapsen koronarokotustodistusta on pyydettävä paperisena
 Vain osa huoltajista saa näkyviin lapsen koronatodistuksen sähköisessä muodossa ja pääsee tulostamaan sen Omakannasta.
 Osasyynä tähän on, että koronarokotteen Suomessa saaneet ovat yli 12-vuotiaita. Kanta-palveluissa noudatetaan kuitenkin edelleen ikärajaa, jonka mukaan 10-vuotiaiden ja sitä vanhempien lasten kaikki terveystiedot eivät automaattisesti näy huoltajille.
 – Useimmissa tilanteissa paras vaihtoehto on pyytää lapsen koronarokotustodistusta tulosteena. Joissain kunnissa on annettu sähköpostiosoite, jonka kautta voi olla yhteydessä, sanoo Kanta-palvelujen liiketoiminnan asiantuntija  Mari Holmroos  Kelalta.
 Käytännöissä on eroja kunnittain. Tietoa oman alueen ohjeista löytyy kuntien tai sairaanhoitopiirien ylläpitämiltä verkkosivuilta. Esimerkiksi Helsingin kaupungin  verkkosivuilla neuvotaan , että todistuksen voi tulostaa rokotuspisteellä henkilöllisyystodistusta tai Kela-korttia vastaan.
 Sen sijaan Kuopiossa ohjeistus on, että yhteyttä otetaan oman asuinalueen terveyskeskustiimiin soittamalla. Pohjois-Karjalassa Siun sote taas neuvoo pyytämään todistuksen  pyyntölomakkeen kautta tai soittamalla .
 Jos oman paikkakunnan terveydenhuollossa ei pystytä tulostusta hoitamaan, Holmroos vinkkaa pyytämään sitä naapuripaikkakunnalta.
 Mikäli lapsella tai nuorella on jo käytössään pankkitunnukset tai mobiilivarmenne, hän voi  käyttää Omakantaa itsekin .
 Tietosuojan vuoksi koronarokotustodistusta ei myöskään voida lähettää vanhemman sähköpostiin.
 Osa huoltajista saa todistuksen esiin Omakannasta
 Osa vanhemmista kuitenkin näkee Omakannasta jo myös yli 10-vuotiaiden huollettaviensa tietoja kuten tiedon koronarokotuksesta.
 Tämä johtuu siitä, että eri terveydenhuollon yksiköt ovat ottaneet eri tahdissa käyttöön mahdollisuuden kirjata näkyviin niitä terveystietoja, joiden jakamisesta huoltajille lapsen katsotaan olevan valmis päättämään.
 Lähtökohtaisesti Suomessa on paljon esimerkiksi erovanhempia, jotka eivät näe mitään lapsensa tietoja Omakannasta. Jos lapsen tietoihin on merkitty, että hänestä on tehty huollonjakosopimus tai -määräys, Kanta-palvelut ei pysty automaattisesti varmentamaan,  kenellä on oikeus asioida lapsen puolesta .
 Tietoa eri maiden rokotussuosituksista tai -vaatimuksista löytyy esimerkiksi  Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen verkkosivuilta  tai Euroopan Unionin  ylläpitämiltä sivuilta .
 EU:n koronarokotustodistuksessa  näkyvät henkilötiedot ja viimeisimpänä saadun rokotteen valmistenimi ja antopäivä sekä rokoteannosten määrä. Jos on saanut kaksi rokotusta, vain jälkimmäisen rokoteannoksen valmistenimi näkyy todistuksessa. Lisäksi todistuksessa on QR-koodi, josta todistuksen sisältö ja aitous voidaan varmistaa.
 EU:n koronatodistus muodostuu kolmesta eri todistuksesta: todistus koronarokotuksesta, todistus koronatestituloksesta ja todistus sairastetusta koronavirustaudista.
 Lue myös:
 Voiko täysin rokotettu osallistua turvallisin mielin tapahtumiin tai lomailla ulkomailla? Asiantuntija vinkkaa, miten elää auenneessa yhteiskunnassa

Suunnitteletko matkaa ulkomaille? Varmista hyvissä ajoin, miten saat lapsellesi koronarokotustodistuksen


Summary: Helsingin lähiöiden ostoskeskuksista lähes puolet on purettu 2000-luvulla. Samalla katoaa keskeinen osa sodanjälkeisestä lähiörakentamisesta.

Puotilan ostarilla vallitsee lopun ajan tunnelma.
 Liiketilat ovat tyhjentyneet, ja niiden julkisivut ovat peittyneet valtavien, värikkäiden graffitien alle.
 60-luvun alussa rakennetun, itähelsinkiläisen lähiön sydämen suunnitteli  Erkki Karvinen . Nyt rakennus on saanut purkutuomion.
 Viimeisenä ostarilla sinnittelee vielä kaksi ravintolaa, joista toisesta kantautuu menevä musiikki tyhjälle sisäpihalle.
 Puotilan ostoskeskuksessa on jäljellä enää pari yrittäjää. Markku Ristevirran perustama olutravintola Pikkulintu näkyy sisäpihan perällä ja pitää ovensa auki loppuun asti.  Matti Myller / Yle
 Olutravintola Pikkulinnun perustaja  Markku Ristevirta  ehti seurata ostarin elämää parinkymmenen vuoden ajan.
 – Pelataan sitten jalkapalloa tai istutaan baarissa, niin yhteisö on Puotilassa äärimmäisen vahva. Me-henki ja, että tämä on meidän kylä, Ristevirta kertoo.
 Ristevirta myöntää, että aika kuitenkin ajoi ostarin ohi ja rakennus ehti päästä teknisesti huonoon kuntoon. Tiedossa oli, että lähtö ostarilta olisi joka tapauksessa edessä.
 – Viesti kaupungilta on ollut, että jotain tarttis tehdä. Mutta ajattelimme, että mitäs me [yrittäjät] tehdään, kun ei tiedetä kuinka kauan saamme tässä olla.
 1960-luvun alussa rakennetun Puotilan ostoskeskuksen suunnitteli Erkki Karvinen. Rakennus puretaan loppuvuodesta 2021.  Matti Myller / Yle
 Korjausvelka ehti kertyä niin suureksi, että Puotilan Ostoskeskus Oy:n osakkaiden enemmistön mielestä rakennusten korjaaminen ei enää ollut järkevää.
 Pikkulintu sulkee ovensa lokakuun lopussa, juuri ennen purkutöiden aloittamista.
 Puotilan ostoskeskus liittyy purettujen ostareiden ketjuun. 2000-luvulla liki puolet helsinkiläisistä ostareista on jyrätty maan tasalle.  Matti Myller / Yle
 Suojelutavoitteet eivät toteudu pyrkimyksistä huolimatta
 Helsingin ostareista on 2000-luvun aikana kadonnnut jo lähes puolet.
 Kaupunginmuseo inventoi ostarit vuonna 2004, kun kävi ilmi, ettei museolla tai Helsingin kaupungilla ollut koottua tietoa lähiörakentamiseen keskeisesti liittyvistä ostoskeskuksista.
 Vuonna 2004 Helsingissä oli vielä 26 ostaria. Nyt niitä on jäljellä tusinan verran.
 Kartalla näkyvät jäljellä olleet helsinkiläisostarit vuonna 2020. Puotilan ostoskeskuksen purkaminen alkaa tänä vuonna ja kaupungin mukaan Konalan pienen ostarin säilymismahdollisuudet ovat erittäin huonot. Helsingin kaupunki (2020)
 Inventoinnissaan kaupunginmuseo arvioi rakennuksia arkkitehtonisen, kaupunkikuvallisen ja säilyneisyysarvon perusteella ja jakoi rakennukset kolmeen eri arvoluokkaan.
 Työhön osallistunut kaupunginmuseon kulttuuriympäristötiimin projektipäällikkö  Sari Saresto  kertoo, että kolmasosan ostareista katsottiin kuuluvan korkeimpaan ykkösluokkaan – myös Puotilan ostarin.
 Puotilan ostoskeskus 1960-luvulla.  Museovirasto / kuvaaja Teuvo Kanerva 1960-luku
 Aina rakennusten suojelutavoitteet eivät kuitenkaan toteudu.
 – Puotilassakin kaupunginmuseo oli mukana neuvotteluissa ja yritimme tuoda näitä arvoja esille, mutta emme onnistuneet siinä. Ostarilla ei ollut säilymisedellytyksiä täydennysrakentamiskuviossa.
 Helsingin kaupunginmuseon kulttuuriympäristötiimin projektipäällikkö Sari Saresto on yksi alkuperäisen ostarikartoituksen tekijöistä. Antti Kolppo / Yle
 Kaupunginmuseon arviossa parhaimpaan arvoluokkaan kuuluvat myös Munkkivuoren, Kulosaaren, Pohjois-Haagan, Pihlajamäen, Puotinharjun, Lehtisaaren ja Vuosaaren pohjoinen ostoskeskus sekä Herttoniemen Erätori.
 "Nyt on jo suorastaan kiire selvittää ostarien kohtalo"
 Roihuvuoressa kolme rakennusta sekä niiden keskelle jäävä pieni sisäpiha muodostavat ostarin.
 Esko Korhosen  suunnittelema ostari on yksi Helsingin ensimmäisistä. Se rakennettiin vuosina 1956–1959. Kokonaisuus on säilynyt, vaikka ainoastaan yksi rakennuksista on enää alkuperäinen.
 Uudisrakennuksessa on ison pitseriaketjun ravintola ja ruokakauppa. Rakennuksen tyyli on alkuperäistä kunnioittaen matala ja horisontaalinen.
 Helsingin kaupungin arkkitehti Sakari Mentu päivittää parhaillaan ostarien tilannetta. Roihuvuoressa on vielä jäljellä yksi Helsingin vanhimmista ostarirakennuksista (kuvassa vasemmalla). Muut liiketilat aukion ympärillä ovat uudisrakennuksia, jotka toistavat alkuperäistä ideaa. Matti Myller / Yle
 Toisella puolella aukiota seisoo apeana ainoa jäljelle jäänyt alkuperäinen ostarirakennus. Entisen apteekin peltisen pulpettikaton alla voi tänä päivänä laulaa karaokea.
 Paikalle saapuu Helsingin asemakaavapalvelun arkkitehti  Sakari Mentu . Hän tekee parhaillaan päivitystyötä ostari-inventointiin.
 – Syynä on se, että lähes kaikkiin ostareihin kohdistuu jonkinlaisia muutospaineita, ja on havaittu myöskin, että niissä on tehty aika paljon muutoksia.
 Mentu sanoo, että nyt on jo suorastaan kiire selvittää ostoskeskusten kohtalo. Osa rakennuksista on vajaakäytöllä, ja paine rakentaa niiden ympäristö entistä tehokkaammin on suuri.
 – Pitäisi myöskin tarkastella paljon tarkemmin ostoskeskusten suhdetta lähiympäristöön ja niiden kaavallista eheyttä. Löytää kohteet, joiden poistaminen tekee suurta vahinkoa lähiympäristölleen, Mentu lisää.
 Arkkitehti Sakari Mentu sanoo, että nyt on jo kiire selvittää ostarien kohtalo, sillä osa rakennuksista on vajaakäytöllä, ja paine rakentaa niiden ympäristö entistä tehokkaammin on suuri. Matti Myller / Yle
 Roihuvuoren ostoskeskuksen alkuperäinen osa on ns. apteekkitalo. Kadun puoleinen julkisivu kertoo rakennuksen käytöstä tänä päivänä.  Matti Myller / Yle
 Kanta-asiakkaat ovat uskollisia Munkkivuoren ostarille
 Ostarit olivat oman aikansa uutuuksia, joihin mallia haettiin Yhdysvalloista ja Ruotsista.
 Ensimmäinen arkkitehtikilpailun perusteella syntynyt ostari rakentui Munkkivuoreen, kun Helsingin Kauppakamari järjesti vuonna 1957 Pohjois-Munkkiniemen suunnittelukilpailun.
 Munkkivuoren ostoskeskuksen suunnittelivat arkkitehdit Antero Pernaja, N-H. Sandell, Pertti Pernaja sekä Juhani Kivikoski. Kilpailuehdotuksen mukaisesti rakennuksen ensimmäisessä vaiheessa toteutettiin kolme erillistä paviljonkia sekä niitä vastapäätä seisova suorakaiteen muotoinen rakennus. Helsingin kaupunginmuseo
 Ensimmäinen osa valmistui vuonna 1959. Ostoskeskusta täydennettiin vielä vuonna 1962 rakennuksella, jonka kellarissa on yhä varaus metroasemaa varten.
 Yli 60-vuotias Munkkivuoren ostari on toistaiseksi säilynyt elävänä ja onnistunut välttämään purkutuomion. Sen kolme paviljonkia sekä länsipääty on suojeltu asemakaavassa.
 Kuvassa vasemmalla näkyvät kolme noppamaista paviljonkirakennusta on suojeltu. Myös kuvassa kauimmaisena näkyvä länsipääty on suojeltu asemakaavassa. Sen sijaan pitkän rakennuksen tilalle suunnitellaan uutta liiketilaa ja asumista. Antti Kolppo / Yle
 Arki-iltapäivänä asiakkaita näyttää riittävän kukkakauppaan, optikolle, kirjakauppaan ja ruokaostoksille. Liikkeiden edustalla törmää välittömästi kanta-asiakkaisiin.
 Helsingin Pajamäessä asuva  Eija Suokko  on kahvittelemassa ulkosalla. Hän kertoo asioineensa Munkkivuoressa vuosikymmeniä, koska pitää ostarin valikoimaa hyvänä.
 –Tämä on minun kauppa! Käyn mielummin täällä kuin Prismassa tai muualla, koska tämä on kodikas.
 Autoaan pysäköimässä ollut munkkiniemeläinen  Leif Björkholm  on kiirehtimässä ruokakauppaan.
 – Kolmisenkymmentä vuotta olen käynyt täällä. Pankit ovat tosin hävinneet ja vähemmän palveluja, mutta muuten ihan kiva, ihmisen kokoinen paikka. Isot ostarit ovat sellaisia, että heti katoaa siinä väkimäärässä.
 Tontille tulijat eivät kunnioita matalaa mittakaavaa
 Ostareissa näkyy sodanjälkeinen rakennusaika sekä 50- ja 60-lukujen lähiöelämä Helsingissä. Arkkitehti Sakari Mentun mukaan se sisältää paljon ilmiöitä ja arvoja, joiden soisi näkyvän myös nykyisen yhdyskuntarakentamisen läpi.
 – Olisi kyllä aika murheellista, mikäli kaikki ostoskeskukset, jotka kuitenkin ovat olleet oman aikansa keskuspisteitä häviäisivät.
 Kasvavan Helsingin yleiskaava kuitenkin edellyttää entistä tiiviimpää kaupunkirakennetta erityisesti hyvien joukkoliikenneyhteyksien varrella.
 Myöskään Munkkivuoren ostari ei tule säästymään myllerrykseltä sen osittaisesta suojelusta huolimatta.
 Havainnekuva Munkkivuoren ostoskeskusalueesta vuodelta 2020. Suunnitelmassa keskellä näkyvät neljä korkeaa asuintaloa ja niiden alla oleva liiketila korvaisivat nykyisen ostarin pohjoissiiven. Kaupungin mukaan suunnitelmat täsmentyvät yhä tämän syksyn aikana.  JKMM Arkkitehdit Oy
 Alueella on käynnissä kaavamuutos, jossa ostoskeskuksen nykyinen pohjoissiipi on tarkoitus purkaa ja korvata uudella, leveämmällä liikerakennusosalla, jonka yhteyteen tulee asumista.
 Helsingin kaupunki omistaa alueen, kaavoitus on tullut vireille Munkkivuoren Ostoskeskus Oy:n hakemuksesta. Kaupungin mukaan suunnitelmat täsmentyvät vielä tämän syksyn aikana.
 Havainnekuva asuinrakennuksesta, joka on suunnitteilla Puotilan ostoskeskuksen tilalle. Kivijalassa on liiketilaa.  Arkkitehtitoimisto Petri Rouhiainen Oy (2019)
 Kaupungin itälaidalla, olutravintola Pikkulintu tietää jo palaavansa Puotilaan.
 Kiinteistösijoitusyhtiö Kojamo on kaavaillut tontille 5–8-kerroksisia rakennuksia, joissa on asuntoja noin 200 ihmiselle.
 Talojen kivijalassa on liiketilaa ja sieltä myös Pikkulinnulle on varattu uudet tilat, omistaja Markku Ristevirta kertoo.
 – Me olemme lähiseudun olohuone ja kohtaamispaikka. Se ei muutu. Ei ole karaokea eikä muuta ränttätänttää.
 Emme tavoittaneet Munkkivuoren Ostoskeskus Oy:n toimitusjohtajaa kommentteja varten.
 Millaisia muistoja ostarit herättävät? Voit keskustella aiheesta tiistaihin 5.10. klo 23 asti.

Hiljaisuudessa hävinneet – kuvat näyttävät Helsingin ostareiden lumon ja tuhon, nyt kun lähiöhistoriaa puretaan pala kerrallaan


Summary: Valtavassa tietovuodossa on mukana yli kaksi sataa suomalaista. Kymmenillä heistä on yli 50 000 euron ulosottovelka tai rikostuomioita.

Pandoran papereista selviää, että useat rikostaustaiset suomalaiset ovat hankkineet itselleen veroparatiisiyhtiön. Useimmilla heistä on tuomioita talousrikoksista ja merkittäviä määriä ulosottovelkaa.
 Tietovuodosta löytyy yhteensä yli kaksisataa suomalaista veroparatiisiyhtiön omistajaa tai johtajaa. Heistä rikoksiin, joista on tuomittu vähintään ehdollista vankeutta, on syyllistynyt parisenkymmentä.
 22 henkilöllä on kontollaan yli 50 000 euron ulosottovelat. Näiden velkojen yhteenlaskettu summa nousee liki 20 miljoonaan euroon.
 Summasta yli puolet on maksamattomia rikosasioihin liittyviä vahingonkorvauksia. Viidellä vuodosta löytyneellä suomalaisella ulosottovelan määrä on yli miljoonaa euroa.
 Mistä Pandoran papereissa on kyse? Uusi tietovuoto Pandoran paperit sisältää lähes 12 miljoonaa salaista asiakirjaa veroparatiisiyhtiöistä pääosin vuosilta 1996-2020. Tiedot ovat peräisin 14:stä veroparatiisipalveluita myyvästä yhtiöstä. Tiedot on luovutettu kansainväliselle toimittajajärjestölle ICIJ:lle. Ylen MOT-toimitus on Suomessa ainoa media, joka on tutkinut tietovuotoa. Yhteensä vuotoa on tutkinut noin 600 toimittajaa 117 eri maasta. He edustavat noin 150 mediaa.
 Syyttäjä: “Meitä kiinnostaa veroparatiisiyhtiön nimi”
 Suomen etsityimpiin miehiin lukeutuva  Tuomo Ahonen  on malliesimerkki siitä, kuinka rikolliset hyödyntävät salaisia ulkomaisia yhtiöitä. Ahonen on ammattirikollinen.
 Hänet on tuomittu useista törkeistä talousrikoksista ja hän on parhaillaan syytettynä muun muassa rahanpesusta eli rikoksilla hankittujen varojen alkuperän häivyttämistä.
 Ahonen pakoilee viranomaisia tällä hetkellä todennäköisesti Espanjassa. Häntä odottaa Suomessa tuomio talousrikoksista.
 – Ahonen ei ole tällä hetkellä valtion majoituksessa, sanoo erikoissyyttäjä  Johanna Hakanen .
 Vuodosta selviää, miten Ahonen vuonna 2014 perusti kesken pakomatkansa Belizeen veroparatiisiyhtiön nimeltä Phoenix Black Fire Limited. Vuodossa ei ole yhtiön tilitietoja, joten sen rahankäyttö jää epäselväksi.
 – Meitä varmasti kiinnostaa tietää veroparatiisiyhtiön nimi, Hakanen sanoo.
 Ahonen jäi kertaalleen jo kiinni vuonna 2018 ja hän kävi istumassa yhdestä talousrikosvyyhdistä saadun tuomion vankilassa. Ennen kuin hänet oli ehditty määrätä vangittavaksi tuomioonsa liittyen, Ahonen oli ehtinyt karata jälleen.
 Ahosen tapauksen käsittelyä vaikeutti se, että hänet oli luovutettu Espanjasta Suomeen tuomion täytäntöönpanoa varten.
 – Koska Ahonen oli luovutettu Espanjasta Suomeen, hänen vapauttaan ei saanut riistää samoin edellytyksin kuin jos hänet olisi aikanaan tavoitettu Suomesta, Hakanen sanoo.
 Pakomatkaansa varten Ahonen hankki rahaa tavalla, joka johti uusiin talousrikossyytteisiin.
 – Rahaa kierrätettiin eri puolille Eurooppaa avattujen pankkitilien kautta. Rahaa on varmasti vieläkin kateissa, erikoissyyttäjä Hakanen sanoo.
 Ahosella on Suomessa lähes yhdeksän miljoonan euron ulosottovelat.
 Tapaus osoittaa, miksi rikolliset käyttävät mielellään veroparatiiseja.
 Näin selvitys tehtiin Tiedot veroparatiisiyhtiöiden suomalaisista omistajista on kerätty uudesta Pandoran paperit -tietovuodosta. Ylen MOT-toimitus tarkisti vuodosta löytyneiden henkilöiden tietoja ulosottoviranomaisilta. Rikostuomiot Ylen MOT-toimitus selvitti Oikeusrekisterikeskukselta saatujen diaaritietojen avulla. Toimitus tilasi ja kävi läpi tuomiot. Kaikkien yli kahdensadan vuodosta löytyneen suomalaisen tietoja toimitus ei hankkinut, sillä jokaisen tarkkaa henkilöllisyyttä ei kyetty varmistamaan esimerkiksi puuttuvan syntymäajan takia.
 Keskusrikospoliisin julkaisema kuva Tuomo Ahosesta. Ahonen piilottelee poliisia ilmeisesti Espanjan Aurinkorannikolla.  Keskusrikospoliisi
 Veroparatiisiyhtiö pikapalveluna
 Ahosen belizeläisen yhtiön perusti palveluntarjoaja nimeltä AABOL. Se kertoo perustavansa yhtiön jopa alle vuorokaudessa. Asiakkaan taustojen tarkistaminen jää siinä ajassa väistämättä pinnalliseksi, vaikka rahanpesusäädösten mukaan taustat ja rahojen alkuperä pitäisi selvittää huolella.
 Ahonen valitsi yhtiön hankkiessaan tilauksen nimeltä “ Ultra Protection Package ”. Kyse on palvelusta, jossa yhtiön todellinen omistaja salataan käyttämällä bulvaania, eikä osakasrekisteriin laitettu Ahosen nimeä.
 Tietovuodosta ei löydy mitään merkkejä siitä, että AABOL olisi selvittänyt Ahosen taustoja. Kansainväliselle toimittajajärjestölle ICIJ:lle lähettämään vastauksessa AABOL sanoo, ettei se voi kommentoida yksittäisten asiakkaiden asioita.
 Yhtiö kiistää laiminlyövänsä rahanpesun torjunnan ja sanoo tarkistavansa asiakkaiden taustat.
 Ulosotto ei yllä ulkomaille
 Valtakunnanvouti  Juhani Toukola  ei ole yllättynyt, että suomalaisia velallisia löytyy veroparatiiseista.
 – Ilmiö, jossa ulosottokelpoista omaisuutta yritetään kätkeä veroparatiisiyhtiöiden avulla, on tuttu. Näitä tapauksia tulee aina silloin tällöin vastaan, Toukola sanoo.
 Toukola johtaa Ulosottolaitoksen toimintaa.
 Omaisuuden kätkeminen ulkomaille on usein tehokas keino vältellä suomalaisten viranomaisten toimenpiteitä. Toukolan mukaan eri maiden ulosottoviranomaisten yhteistyö on edelleen vähäistä.
 Vähäinen yhteistyö selittyy muun muassa sillä, että Euroopan maissa on hyvin erilaiset ulosottolait.
 – Suomalainen ulosottovelallinen voi omistaa vaikka linnan Ranskassa, mutta me emme siihen pääse käsiksi. Näissä tilanteissa jää velallisen omalle vastuulle yrittää periä velkoja ja palkata esimerkiksi paikallinen asianajaja, Toukola sanoo.
 Tilanne on helpompi, mikäli tapaukseen liittyy myös poliisin esitutkinta, kuten epäily velallisen epärehellisyydestä.
 – Poliisilla on vakiintuneet menettelyt, toimiva kansainvälinen yhteistyö ja omaisuutta voidaan rikostapauksissa saada asetettua takavarikkoon, Toukola sanoo.
 Poliisi saa tietoa – mutta ei aina
 Keskusrikospoliisissa tulee eteen säännöllisin väliajoin rikostutkintoja, joihin liittyy veroparatiisiyhtiöitä. Rikostarkastaja  Tomi Taskilan  mukaan ne ovat yleensä tapauksia, joissa myös rikosvahingot ovat suuria.
 Kansainvälisiä virka-apupyyntöjä veroparatiiseihin Keskusrikospoliisi tekee vuosittain kymmenkunta.
 –  Follow the Money,  seuraamme yleensä rahaa eli jäljitämme rikoshyötyä ja keräämme samalla tietenkin todisteita tutkittavaan juttuun, Taskila sanoo.
 Työ on hidasta. Taskilan mukaan kansainväliseen virka-apupyyntöön saatu “nopea vastaus” tarkoittaa noin vuotta.
 Välillä tietoja, kuten tiliotteita, ei saa ollenkaan.
 – Tämä vaihtelee todella paljon. Esimerkiksi Panamasta ja Jerseystä olemme saaneet tietoja viime aikoina oikein hyvinkin, Taskila sanoo.
 Ylen MOT-toimituksen tietojen mukaan poliisilla on vaikeuksia saada virka-apua välillä jopa EU-maista, kuten Kyprokselta. Maa on etenkin venäläisten suosiossa oleva veroparatiisi.
 Rikollisille hidas tiedonsaanti on etu, sillä se mahdollistaa rahojen rikollisen alkuperän häivyttämisen eli rahanpesun. Yksi tietovuodosta löytyvistä henkilöistä on Viron kansalainen, joka on epäiltynä  Suomen historian suurimmassa rahanpesutapauksessa . Hovioikeus antaa tuomionsa tapauksessa todennäköisesti joulukuussa.
 Veroparatiiseja rikolliset hyödyntävät erityisesti siksi, että yhtiöiden todellisia omistajia on vaikea selvittää. Veroparatiisipalveluita myyvät yhtiöt eivät usein myöskään tarkista asiakkaiden taustoja.
 Miltä poliisista kuulostaa, että talousrikoksista tuomittu ja kotimaassaan etsintäkuulutettu mies voi perustaa pikavauhtia yhtiön ja hankkia sille pankkitilin?
 – Maailmassa on paljon vääryyttä. Näihinkin tilanteisiin voisi olla mahdollista kohdemaissa puuttua rahanpesun estämiseen liittyvän sääntelyn perusteella – ainakin EU:n sisällä, Taskila sanoo.
 Veroparatiisiyhtiötä tilatessaan Tuomo Ahonen hankki palveluntarjoajalta “Ultra Protection Package” -mallin, joka auttaa häivyttämään yhtiön todellisen omistajan.  Yle MOT / ICIJ
 Haamuomistajia veroparatiiseissa
 Myös kotimaisissa talousrikoksissa käytetään usein bulvaaneja. Ulosottovirasto tutkii jatkuvasti keinotekoisia omistusjärjestelyjä, joissa omaisuutta siirretään toisen henkilön nimiin.
 Entä jos sama järjestely tehdään Panamassa? Mitkä mahdollisuudet Suomen viranomaisilla on puuttua asiaan?
 – Se määräytyy kohdemaan mukaan, eli sitten selvitetään onko Panamassa mahdollisuus purkaa tällaisia keinotekoisia järjestelyjä. Jos omaisuutta on Suomessa, niin sitten se on kansallinen asia, sanoo valtakunnanvouti Juhani Toukola.
 Kiinteään omaisuuteen on helpompi päästä käsiksi. Mikäli panamalainen yhtiö omistaa talon Suomessa, mutta sen todellinen omistaja on ulosottovelkainen suomalainen, voi ulosottolaitos hakea talon takavarikkoon.
 Entäpä jos ulosottoa pakoilevan suomalaisen rahat ovat panamalaisen yhtiön tilillä? Silloin ulosottomies ei voi asialle mitään?
 – Käytännössä näin, Toukola toteaa.
 Näissä tapauksissa asia siirtyy lähes poikkeuksetta poliisin tai verottajan pöydälle, sillä kyse on todennäköisesti velallisen epärehellisyydestä tai verorikoksista.
 Edesmennyt MV-lehden perustaja Ilja Janitskin hankki vuonna 2013 veroparatiisiyhtiön Seychelleiltä.  Mikko Koski / Yle
 MV-lehden perustaja hankki yhtiön Seychelleiltä
 Valemediajulkaisu MV-lehden perustaja  Ilja Janitskin  hankki vuonna 2013 veroparatiisiyhtiön Seychelleiltä. Yhtiön perustamisen aikaan Janitskin asui Barcelonassa.
 Tietovuodossa ei ole Janitskinin yhtiön tiliotteita tai muita dokumentteja, joista selviäisi, minkälaista rahaliikennettä yhtiöllä oli.
 Vuonna 2016 Janitskin etsintäkuulutettiin ja seuraavana vuonna vangittiin poissaolevana, epäiltynä muun muassa kansanryhmää vastaan kiihottamisesta. Janitskin sai 22 kuukauden ehdottoman vankeusrangaistuksen käräjäoikeudessa kuudestatoista eri rikoksesta.
 Janitskin valitti tuomiosta hovioikeuteen. Se ei kuitenkaan ehtinyt käsitellä asiaa, sillä Janitskin kuoli vuonna 2020 vain 42-vuotiaana.
 Keskusrikospoliisi julkaisi vuonna 2017 kuvan Markus Pöngästä, kun tämä pakoili poliisia. Sillä kertaa murhasta tuomittua Pönkää epäiltiin talousrikoksista. Keskusrikospoliisi / Lehtikuva
 Paloittelumurhaaja haluaa veroparatiisiyhtiön
 Suomalaisten rikoksesta tuomittujen veroparatiisiasiakkaiden rikoshistoria on varsin monipuolinen: talousrikoksia, pahoinpitelyjä, huumausaine- ja ampuma-aserikoksia sekä lapsen seksuaalista hyväksikäyttöä.
 Rikoshistorialtaan yksi heistä on kuitenkin ylitse muiden.  Markus Pönkä  tuomittiin vuonna 2007 murhasta Tallinnassa. Hän on syyllistynyt myös Suomessa esimerkiksi talousrikoksiin.
 Elokuussa 2016 Pönkäpyysi merkittävää veroparatiisipalveluita myyvää yhtiötä nimeltä SFM perustamaan itselleen yhtiön Belizeen.
 Yhtiön edustaja teki Google Translate -työkalulla käännöksen MTV Uutisten suomenkielisestä artikkelista. Siinä kerrottiin, että paloittelumurhasta tuomittu ja pitkän vankeusrangaistuksen kärsinyt Pönkä oli saanut uuden rikossyytteen.
 Hän oli suunnitellut “jonkun erittäin rikkaan henkilön” kidnappausta.
 SFM-yhtiön asiakkaana on ollut talousrikollisia ja se on auttanut asiakkaitaan verojen välttelyssä. Tietovuodosta löytyvistä asiakirjoista ei selviä, suostuiko SFM lopulta auttamaan Pönkää yrityksen perustamisessa.
 SFM kertoi kansainväliselle toimittajajärjestölle ICIJ:lle lähettämässään kirjeessä tarkistavansa huolellisesti asiakkaiden taustat ja noudattavansa lakia toiminnassaan. Yksittäisiä asiakkaita SFM ei kommentoi julkisesti.
 Ylen MOT-toimitus ei tavoittanut Pönkää kommenttia varten. Syyskuussa 2020  Pönkä luovutettiin Ruotsiin , jossa häntä epäillään törkeästä aserikoksesta.

Paloittelumurhaaja, huumekauppias ja poliisia pakoileva rahanpesuepäilty – salaisen veroparatiisiyhtiön perustaminen houkutti suomalaisrikollisia


Summary: On aika palauttaa seksi takaisin makrotalouteen, kirjoittaa Siivonen.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Millainen on sinun makrotaloussuhteesi? Kenties etäinen? Itse en tuntenut makrotaloutta entuudestaan, mutta yhtäkkiä huomasin, että olen aivan  toutally  rakastunut siihen! Ja aivan kuten vastarakastuneet aina, ihmettelen miksi ihan kaikki eivät näe makrotalouden ihanuutta. Elämmehän vallankumouksellista aikaa talouden lainalaisuuksien suhteen.
 Siksi on aika palauttaa seksikkyys takaisin taloustieteeseen. Se on sikäli hankalaa, että monien mielestä makrotaloustiede on kuollut, ja suurimman osan mielestä siinä ei ole koskaan seksiä ollutkaan. Kyse on kuitenkin näkökulmasta ja mielikuvituksesta.
 Sekulaarinen stagnaatio on paitsi kiihottava termi, myös ilmaus sille, että olemme joidenkin näkemysten mukaan pysyvässä taantumassa, jossa tuottavuus ei kasva. Semmoista perusjurnutusta ilman hekumallista kasvua.
 Aloitetaan vaikka parista käsitteestä:   hystereesi  ja  sekulaarinen stagnaatio ! Huh huh! Ensimmäinen kuulostaa pitkittyneeltä orgasmilta ja jälkimmäinen erikoisen vinolta erektiolta. Kyllähän ne kiinnostavat, eikä menoa haittaa se, että pohjimmiltaan hystereesi tarkoittaa sitä, että jos lamassa ei elvytetä kunnolla, nousukaudella ei päästä lamaa edeltäneeseen tilanteeseen, vaan jäädään rakenteellisesti heikommalle tolalle.
 Sekulaarinen stagnaatio on paitsi kiihottava termi, myös ilmaus sille, että olemme joidenkin näkemysten mukaan pysyvässä taantumassa, jossa tuottavuus ei kasva. Semmoista perusjurnutusta ilman hekumallista kasvua. Tämä taas liittyy siihen, miksi juuri nyt meidän kaikkien kannattaisi rakastaa makrotaloutta. Kukaan ei nimittäin tiedä, miten talouden iso kuva tästä eteenpäin toimii.
 Ymmärtääkseni olemme  nimittäinhamaan tulevaisuuteen kestävässä pitkässä taantumassa, jossa korot ovat superalhaalla ja jossa keskuspankit painavat biljoonia uutta rahaa tyhjästä, mutta inflaatio ei ehkä laukkaakaan. Koska kasvua ei ole, valtiot voivat ja niiden ehkä jopa pitää ottaa velkaa ja investoida enemmän kuin ennen. Perusfundamentit ovat muuttuneet. Tavallaan vasemmistolaisen taivas, mutta samalla pääomankin etu. Oli miten oli, näin toimivat jo kaikki suuret länsimaat. Sitten on vielä digitaalinen talous, josta kuulemma kukaan ei ymmärrä miten se lopulta toimii – ja tietysti uudet ajatukset siitä, miten luonnon ja ihmisen hyvinvointi pitäisi kompata meidän kasvumalleihimme.
 Itse käyn kuumana teoreettiseenkin keskusteluun, mutta lähivuosina alkaa varmasti myös käytännön peitto heilua jossain puolella maailmaa.
 Seksikkyyden kannalta on harmillista, että sytyttävä lähtötilanne lakastuu heti, kun suomalainen poliitikko alkaa puhua taloudesta. Sitä oikein kuulee verisuonten supistuvan, kun peruspoliitikko alkaa jankata kommunismista ja tarkan markan taloudesta tai näkee tässä kaikessa vain tilaisuuden ajaa valtion rahaa omalle kannattajakunnalleen.
 Minulle on aivan sama ottaako Suomi lisää velkaa  kuinka paljon vai ei, mutta kiinnostaa että mitäs mitäs tässä on tapahtumassa. Sitä paitsi olisi kai hyvä, että Suomessa tehtäisiin päätökset uusimman ymmärryksen mukaan. Ihan käytännössä se voi tarkoittaa sitä, että jos muu Eurooppa sijoittaa ziljardeja vihreisiin siirtymiin ja uusiin aloihin mutta Suomi taas ei, huomaamme 10 vuoden päästä olevamme isosti takamatkalla.
 Itse käyn kuumana teoreettiseenkin keskusteluun, mutta lähivuosina alkaa varmasti myös käytännön peitto heilua jossain puolella maailmaa. Maailmallahan viriää kaikenlaisia ajatelmia siitä, mikä voisi korvata nykymuotoisen kasvukapitalismin.
 Tai ei ehkä korvata!  Ehkä talouden kieli, instituutiot ja välineet muuttuvat ja tulee useita opinkappaleita. Sillä nyt puhutaan  heterodoksaalisesta taloustieteestä  – uijuijuijui! Se tarkoittaa, että tulevaisuudessa ei enää katsella yhtä käppyrää ylivelkaantumisesta, vaan yhdessä sen kanssa esimerkiksi köyhien kokemuksesta kertovia tutkimuksia. Merkityksiin ja kokemuksiin liittyvät asiat aletaan nähdä kovana datana. Talouden välineitä yritetään kohdistaa yhä enemmän niihin. Kyseessähän ei ole pelkkä finanssijärjestelmän murros, vaan se koskee pohjimmiltaan ihmiskuvaamme.
 Makrotaloustieteen kuolemasta puhutaan siksi, että aiemmat selitysmallit eivät tunnu enää toimivan. Juuri salaperäisyys tekee siitä niin kiinnostavan. Taloushan on ennen kaikkea uskon asia – ja nimenomaan itse rahakin on vain sitä. Se on vähän niin kuin rakkaus ja hyvä seksi: kyse on luottamuksesta. Kun sitä löytyy, kaikki on mahdollista. Sellainenkin, mitä ei ole aiemmin uskaltanut kokeilla.
 Riku Siivonen
 Kirjoittaja on kirjailija ja käsikirjoittaja.
 Kolumnista voi keskustella 5.10. klo 23.00 saakka.

Riku Siivosen kolumni: Erikoinen erektio vaikuttaa sinunkin rahapussiisi


Summary: Energiajärjestelmän siirtyminen sähköön voi aiheuttaa energiaköyhyyttä, fossiilienergiasta luopuminen taas osuu epätasaisesti eri alueille ja ihmisryhmiin. Suomen Ilmastopaneelin raportti esittää liudan keinoja ongelmien ennaltaehkäisemiseen.

Fossiiliset polttoaineet minimiiin, tilalle mahdollisimman puhtaasti tuotettua sähköä.
 Tämä on yksi keskeisimmistä keinoista, joilla hiilidioksidipäästöjä pyritään vähentämään esimerkiksi liikenteessä, teollisuudessa, lämmityksessä ja muussa energiankäytössä.
 Suomen Ilmastopaneeli esitti kesällä julkaistussa selvityksessään, että  laajalla sähköön siirtymisellä Suomen päästöt voitaisiin vuoteen 2050 mennessä painaa lähes nollaan .
 Sähköistämisessä on kuitenkin sivuvaikutuksia, eivätkä ne kohdistu tasapuolisesti eri ihmisryhmiin ja alueille.
 Ilmastopaneelin tänään julkaistussa raportissa on nimetty kuusi ilmiötä, joiden hyödyt ja haitat jakautuvat yhteiskunnassa epätasaisesti esimerkiksi tulotason ja asumismuodon perusteella.
 Yksi raportin laatijoista, tutkimusprofessori  Paula Kivimaa  Suomen ympäristökeskuksesta (Syke) sanoo, että energiamurrokseen liittyviä kysymyksiä oikeudenmukaisuudesta on tärkeää käsitellä, jotta ongelmia voidaan ennaltaehkäistä.
 – Ideana on, että mahdollisimman moni saataisiin mukaan energiamurrokseen ja kukaan ei kärsisi siitä kohtuuttomasti.
 1. Energiaköyhyys: sähkön hinta jakautuu epätasaisesti
 Yhteiskunnan sähköistymisen kustannukset ja hyödyt jakautuvat epätasaisesti.
 Uhkana on energiaköyhyys. Sillä tarkoitetaan tilanteita, joissa kotitalouksilla ei ole varaa tarvittuun energiaan esimerkiksi matalien tulojen tai asuinpaikan korkeiden energiakustannusten takia.
 Sähköistymisen hyötyjiä ovat Ilmastopaneelin mukaan esimerkiksi kunnat, joille  kertyy roimia verotuloja uusiutuvasta energiasta  eli etupäässä tuulivoimaloista. Omakotitaloissa taas on mahdollista hyödyntää esimerkiksi maalämpöpumppuja ja sähköauton latauspisteitä, mikä ei useimmiten onnistu kerrostaloissa.
 Keskimääräistä korkeampia kustannuksia taas koituu etenkin syrjäseutujen asukkaille, missä sähköverkon käyttäjiä on vähemmän kuin kaupungeissa. Siksi asiakaskohtainen kustannus siirtomaksuista ja verkkojen ylläpidosta nousee selvästi kaupunkilaisten hintoja korkeammaksi.
 Ilmastopaneeli esittää ratkaisuiksi muun muassa lisäinvestointeja syrjäseutujen sähköverkkoihin.
 Energiaköyhyyttä taas pitäisi torjua systemaattisella energiaköyhyyden seurannalla ja haavoittuvien ryhmien tunnistamisella. Ilmastopaneeli esittää, että energiatukia tulisi kohdentaa tehostetusti näille ryhmille.
 – Sähköistyminen alkaa edistyä yhä nopeammin, joten on tärkeää tunnistaa ketkä ylipäätään voivat kärsiä tästä murroksesta ja ketkä kaipaavat lisäapua, tutkimusprofessori Paula Kivimaa sanoo.
 Energiatukien ja -neuvonnan saatavutta tulisi Ilmastopaneelin mukaan parantaa myös kohdentamalla tiedottamista vaikeimmin tavoitettaville kuluttajaryhmille.
 2. Fossiilisista polttoaineista luopuminen uhkaa elinkeinoja, mutta tuo samalla uusia mahdollisuuksia
 Siirtymä sähköön vähentää fossiilisiin polttoaineisiin perustuvia työpaikkoja ja elinkeinoja.
 Ratkaisuna Ilmastopaneeli esittää panostuksia uudelleenkouluttamiseen. Työllisyyttä tulisi ohjata korostetusti uusille, kehittyville energia-aloille, kuten tuulivoimaan.
 Tutkimusprofessori Kivimaa korostaa, että on tärkeää tunnistaa ajoissa, miltä aloilta sähköistyminen esimerkiksi uhkaa viedä työpaikkoja.
 – Hiipuville aloille tulisi luoda kannustimia esimerkiksi uudelleenkouluttamiseen ja uusiin elinkeinoihin siirtymiseen.
 Yksilöiden välillä epätasa-arvoa aiheutuu esimerkiksi öljylämmitystä käyttäville kotitalouksille ja polttomoottoriautoilijoille. Ilmastopaneelin mukaan kuluttajia tulisi tukea lisäämällä energianeuvontaa ja tietoa erityisesti energiatukien saamisesta ja jakautumisesta.
 Kerrostaloissa ja vuokra-asunnoissa asuville taas tulisi sääntelyllä ja neuvonnalla helpottaa siirtymistä sähköautolaturien tai maalämmön käyttöönottoon.
 3. Energiapoliittiseen päätöksentekoon osallistuu liian harva
 Ilmastopaneeli vaatii lisää "energiademokratiaa" eli kansalaisten vaikutusmahdollisuuksia energiapolitiikkaan.
 Syken Kivimaa toteaa, että vaikuttamismahdollisuuksia on viime vuosina lisätty esimerkiksi kansalaiskyselyillä. Ero aiempaan on merkittävä, koska energiapolitiikassa ovat perinteisesti korostuneet lähinnä teollisuuden tarpeet.
 Ongelmana on, että osallistuminen edellyttää vähintään perustason ymmärrystä energiajärjestelmästä ja sähköntuotannosta sekä markkinoista.
 – Lähtisin siitä, että huomioidaan paremmin eri ryhmiä, alueellisia näkökohtia ja esimerkiksi vuokra-asujia.
 Osallistumista tulisi Ilmastopaneelin mukaan lisätä myös paremmalla tiedottamisella ja viestinnällä.
 4. Kuka voi tuottaa itse energiaa?
 Kun yhteiskunnat sähköistyvät, entistä useampi on sekä energiankäyttäjä että -tuottaja.
 – Yksilöille tulee koko ajan uusia mahdollisuuksia tuottaa itse energiaa etenkin aurinkopaneeleilla ja päättää, minkälaista energiaa haluaa käyttää.
 Oikeudenmukaisuuskysymys piilee siinä, kenellä on mahdollisuus omaan energiantuotantoon vaikkapa maalämmöllä tai aurinkopaneeleilla.
 – Tähän vaikuttaa esimerkiksi, missä sattuu asumaan, paljonko on omaa varallisuutta ja asuuko vuokralla vai omistusasunnossa, Kivimaa toteaa.
 Kivimaan mukaan olisi tärkeää tarkastella, miten uusien energiaratkaisuiden käyttöönottoa voidaan edesauttaa kerrostaloissa esimerkiksi asunto-osakeyhtiölaissa. Noin puolet suomalaisista nimittäin asuu taloyhtiöissä.
 Vaikka omakotiasujat ovat etulyöntiasemassa, mahdollisuuksia on jatkuvasti enemmän myös kerrostaloissa. Esimerkiksi joitalkin sähköyhtiöiltä voi hankkia aurinkopaneeleita, jotka sijaitsevat muualla kuin oman kodin yhteydessä.
 5. Älyteknologiat vähentävät energiankulutusta – jos niitä osaa käyttää
 Digitalisaatio ja älyteknologiat mahdollistavat asumisen energiankäytön optimoimisen tai jopa sähkön paikallisen varastoinnin.
 Älyratkaisuilla voidaan esimerkiksi säätää kodinkoneet ja lämmitys toimimaan tiettynä kellonaikana ja valaistus sammumaan automaattisesti, kun asukkaat lähtevät kotoa. Näin energiankäyttö vähenee.
 Uusien ratkaisuden saavutettavuus edellyttää Ilmastopaneelin mukaan yleensä joko tietotaitoa teknologioista – tai paksua lompakkoa, sillä älyratkaisuita löytyy etenkin uusista asunnoista.
 – Haaste on siinä, miten tekniikasta kiinnostumaton ihminen saisi käyttöönsä energiaa säästäviä teknologioita, Syken Kivimaa sanoo.
 Kivimaa toteaa, että esimerkiksi kunnat voisivat pilotoida uusia teknologioita omistamissaan kiinteistöissä. Se vähentäisi teknologiaosaamisen tarvetta ja toisi uudenlaisille energiapalveluille lisää kysyntää, mikä puolestaan lisäisi niiden tarjontaa.
 Energiaa säästäviä teknologioita saataisiin laajempaan käyttöön lisäämällä neuvontaa, Ilmastopaneeli suosittaa.
 6. Lapset kaivavat älypuhelinmetalleja kehittyvissä maissa
 Yksi kansainvälisesti merkittävimmistä energiamurroksen vaikutuksista kohdistuu kaivosmaihin, joissa tuotetaan mineraaleja ja metalleja uusiutuvan energian teknologian, sähköautojen, tietokoneiden ja älypuhelimien tarpeisiin.
 Ongelmat on ulkoistettu pitkälti Euroopan ulkopuolelle kehittyviin maihin.
 – Otetaan esimerkiksi Kongo, josta tulee suurin osa maailman koboltista. Siellä on huonoja työoloja, lapsityövoimaa ja paikallisia ympäristöhaittoja, Kivimaa sanoo.
 Kaivosten ihmisoikeusrikkomusten hillitsemiseksi tarvitaan Kivimaan mukaan nopeasti lisää kansainvälistä sääntelyä.
 Sama kysymys liittyy sähköistymisen lisäksi esimerkiksi öljyntuotantoon.
 – Fossiilisissa on ollut ihan samoja ongelmia. Nyt olisi tärkeää, että niitä ei siirretä uusiutuvan energiaan ja sähköön nojaaviin järjestelmiin, Kivimaa sanoo.
 Sääntelyn lisäksi Ilmastopaneeli suosittelee innovaatiotukia, joilla kannustettaisiin kehittämään vaihtoehtoja teknologian tarvitsemille mineraaleille ja metalleille. Lisäksi innovaatioilla voitaisiin parantaa mineraalien kierrätystä.
 Ilmastopaneelin raportti perustuu kansainväliseen tutkimuskirjallisuuteen ja suomalaisen sidosryhmätyöpajan arvioihin.
 Raportissa ei käsitelty liikenteen sähköistymistä, johon Ilmastopaneeli keskittyy myöhemmin julkaistavassa raportissa ilmastopolitiikan oikeudenmukaisuudesta.
 Lue lisää:
 Sitra etsi tehokkainta tapaa leikata Suomen päästöjä: sähkönkulutus tuplaantuu, ja se tietää valtavasti uutta tuulivoimaa
 Ilmastopaneeli: sähkön avulla Suomen päästöt voitaisiin painaa lähelle nollaa
 Tuulivoimasta on tullut vaivihkaa rahasampo riutuville kunnille – voimalat tuottavat niin paljon rahaa, että Suomeen syntyy kohta "veroparatiiseja"
 Uusi selvitys: Useilla kunnilla jo kovemmat ilmastotavoitteet kuin valtiolla, ne kattaisivat toteutuessaan yli puolet koko Suomen hiilineutraalisuudesta

Kuka kärsii ja kuka hyötyy, kun Suomi siirtyy puhtaaseen sähköön? – Ilmastopaneeli listasi 6 seikkaa, jotka uhkaavat oikeudenmukaisuutta


Summary: Von der Leyen viipyy Suomessa vain muutaman tunnin ja jatkaa sitten Tallinnaan. Voit seurata erikoislähetystä ja vierailun tiedotustilaisuutta tässä jutussa klo 17:35 alkaen.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Komission puheenjohtaja  Ursula von der Leyen  vierailee Suomessa tänään maanantaina. Hän tapaa iltapäivällä pääministeri  Sanna Marinin  ja esittelee komission arvion Suomen elpymis- ja palautumissuunnitelmasta.
 Johtajien yhteisen tiedotustilaisuuden on määrä alkaa klo 17:40. Sitä ennen von der Leyen ja Marin tutustuvat VTT:n kvanttialan osaamiseen. Koko vierailun teema on kvanttilaskenta.
 Kun muut EU-maat ovat hyväksyneet Suomen suunnitelmat, Suomi saa vielä loppuvuonna noin 250 miljoonaa euroa investointeihin muun muassa digitalisaatioon, tutkimukseen ja innovaatiotoimintaan.
 Koska näiden investointien rahoitushakuja ei ole vielä avattu, ei vielä tiedetä, saako juuri VTT elpymisrahoitusta. VTT:n kvanttilaskenta on kuitenkin yksi Suomen suunnitelman painopisteitä.
 Myös esimerkiksi Suomen Akatemia on varautunut hyödyntämään EU-rahaa kansallisten "tutkimusinfrastruktuurien" rahoitukseen vielä tänä vuonna. Muista hankkeista löytyy tietoa  työ- ja elinkeinoministeriön  sekä Business Finlandin  sivuilta .
 Avustuksilla rahoitetaan vihreää siirtymää
 Suomi julkisti suunnitelmansa rahojen käytöstä toukokuussa. EU-tuilla rahoitetaan Suomen kestävän kasvun ohjelmaa, joka koostuu neljästä osasta: vihreä siirtymä, digitalisaatio, työllisyys ja osaaminen sekä sosiaali- ja terveyspalvelut. Vihreä siirtymä on niistä selvästi suurin.
 Suomi luovuttaa vihdoinkin suunnitelmansa kiisteltyjen elvytysrahojen käytöstä EU:lle –Vanhanen: Tämä on uudistusohjelma, ei niinkään elvytystä
 Muut EU-maat antavat vielä hyväksyntänsä paketille neljän viikon kuluessa komission esittelystä.
 Suomelle on tulossa paketista kaikkiaan runsaat kaksi miljardia euroa tämänhetkisen tiedon mukaan. Tämän vuoden aikana komissio maksaa kokonaissummasta 13 prosenttia eli 200–300 miljoonaa euroa.
 Suomi saa maksatuksia vuoden 2023 loppuun asti sitä mukaa kuin kansallisen suunnitelman toteuttaminen etenee. Komissio seuraa säännöllisesti, miten kunkin jäsenmaan välitavoitteet täyttyvät.
 Tiistaina Viroon
 Edellisen kerran von der Leyen vieraili Helsingissä kaksi vuotta sitten Suomen EU-puheenjohtajuuskaudella.
 Von der Leyen on kiertänyt jäsenmaiden pääkaupunkeja sitä mukaa kuin komissio on näyttänyt vihreää valoa niiden elpymissuunnitelmille. Tiistaina hän vierailee Tallinnassa. Viro saa avustuksia koko elpymispaketista vajaat 800 miljoonaa euroa.
 Tallinnassa von der Leyen vierailee muun muassa tulevan Rail Baltica -junayhteyden terminaalissa. 870 kilometriä pitkän Rail Baltican on tarkoitus yhdistää Baltian maat Euroopan rautatieverkkoon. Hanketta tuetaan EU:n elpymispaketista.
 Elpymisväline rahoitetaan velalla
 EU ottaa elpymis- ja palautumistukivälinettä varten lainaa 750 miljardia euroa. Suomen vastuut lainasta ovat noin 13 miljardia euroa. Osa summasta on lainojen lyhennyksiä, osa takausvastuuta.
 Vajaa puolet 750 miljardin euron elpymistuista jaetaan lainoina, joita maksavat lähtökohtaisesti pois lainoja nostavat maat. Suomen takausvastuu toteutuu vain, jos jokin maa jättää velkansa maksamatta.
 Paketin 390 miljardin avustukset jäsenmaat sen sijaan rahoittavat yhdessä. Näitä lainoja lyhennetään jäsenmailta kerättävillä ylimääräisillä jäsenmaksuilla vuosina 2028–2058.
 Suomen osuus lyhennyksistä 30 vuoden aikana on 6,6 miljardia eli noin 1 200 euroa per kansalainen. Vuodessa se tarkoittaa noin 40 euroa suomalaista kohden. Sen päälle tulevat korot.
 EU:lle aiotaan kehittää myös uusia rahoitustapoja kuten hiilitullit tai digijäteiltä perittävät verot. Niiden avulla jäsenmaiden rahoitusvastuut pienenisivät.
 Aiheesta lisää:
 Saksan vaalitulos voi vauhdittaa vihreää siirtymää – "Kysynnän kasvusta hyötyisi myös Suomen teollisuus", katsoo Teknologiateollisuus
 Annetaanko EU:lle yhteisen velan jälkeen oikeus verottaa? Lue tästä jutusta, mitä järkeä yhteisissä eurooppalaisissa tuloissa olisi
 Näin kiistelty EU-elpymisväline voi hyödyttää suomalaisia: Kymmenien miljardien kilpailutuksista voi lohjeta firmoille iso potti
 Suomen EU-jäsenmaksut nousevat 210 miljoonaa vuodessa EU-velanoton vuoksi – Näin hallitus perustelee elpymisrahastoa

Ursula von der Leyen tulee tänään Suomeen, Suomi saa ensimmäiset investointirahat EU:lta – katso täältä, mikä vierailun merkitys on


Summary: Eläinsuojelijat olisivat halunneet Kreikkaan lain, joka keskittyy konkreettisesti eläinten hyvinvointiin eikä lemmikinomistajien rahastamiseen. Irtokoirien kerääminen tarhoihin aiheuttaa myös arvostelua.

Roskalaatikosta kadulta löytynyt Bella, sen pentu Ragnar ja Ragnarin isä Felix tassuttelevat pikkuruisella pihalla Ateenassa.
 Ragnarin vaihdettua päällimmäiset kuulumiset koiravanhempiensa kanssa se seuraa 23-vuotiasta emäntäänsä  Francesca Malatestaa  sisälle.
 Kodittomat eläimet ovat löytäneet tien Malatestan perheeseen kukin omalla tavallaan.
 – Ensin äitini näki Bellan kuvan Facebookissa ja halusi sen, niin että hänen koirapelolleen tulisi loppu. Felixin toin koulustani, jonne oli kerätty löytökoiria adoptoitavaksi, Ateenassa elävä suomalainen Malatesta selittää.
 Bella, Felix ja Ragnar tuovat Francesca Malatestan arkeen iloa. Malatesta ei pidä siitä, että uusi laki sallii lemmikkien myynnin eläinkaupoissa. Sara Saure / Yle
 Ennen kuin Felix ehdittiin steriloida, Bella pyöräytti vielä pentueen. Pennuista Ragnar jäi Malatestalle ja muut päätyivät adoptioon, yksi Suomeen asti.
 Onkin selvää, että Kreikassa juuri voimaan astunut lemmikkejä koskeva eläinsuojelulaki kiinnostaa Malatestaa.
 ”Kaikki eläimet tarvitsevat oikeutta, ei vain koirat ja kissat”
 Päällimmäisenä Malatestaa harmittaa, että uusi laki koskee lähinnä vain koiria ja kissoja.
 – Kaikki eläimet on yhtä arvokkaita ja tarvitsevat oikeutta ja turvaa, Malatesta tiivistää.
 Korona-aikana Kreikassa kuten Suomessa on eletty lemmikkien adoptiobuumia.
 Lue lisää:   Suomalaiskoirat eivät löydä uutta kotia – samaan aikaan ulkomaisten rescue-koirien tuonti kasvaa
 – Se ei silti tarkoita, että kaikki adoptoijat olisivat hyväsydämisiä. Kreikan koronasuluissa koiria hankittiin myös tekosyynä saada liikkumislupa ulkona, Malatesta puhahtaa.
 Ateenassa kulkukoirat ovat jo harvassa. Hylätyt eläimet on siirretty koiratarhoihin ja adoptiojonoon. Sara Saure / Yle
 Malatesta kertoo, että koira-arki Ateenassa ei ole mutkatonta.
 Viheralueita on vähän  eikä uusi laki määrää koirapuistojen pystyttämistä. Ragnarin kanssa on käveltävä lähes tunti lähimpään puistoon tai lähdettävä autolla vuorelle.
 Vaikka kotikoiria onkin nyt jo kaupungeissa paljon, vanhempi sukupolvi pitää koiria yhä ”likaisina”.
 – Minulta kysytään vieläkin Ragnarista ´Asuuko tuo kodin sisällä?´ Malatesta hymähtää.
 Hylättyjen pentujen vanhempia etsitään lemmikkien dna-testillä
 Paljon kohua laissa on aiheuttanut omistajien velvoittaminen joko steriloimaan yli yksivuotiaan lemmikkinsä tai hankkimaan eläimestä 150 euron hintainen dna-näyte.
 Näytettä säilytetään dna-laboratoriossa vähintään 12 vuotta. Näytteen arvioidaan paljastavan kadulle hylätyn pennun vanhemmat, jolloin omistajalle voidaan lähettää sakko.
 Ateenan kaupungin koiratarhassa elää monia hakattuja eläimiä. Häkeissä on sokeita, korvattomia ja jalattomia koiria. Sara Saure / Yle
 Dna-testatut kotieläimet saavat lisääntyä vain kerran.
 Kreikan eläinsuojeluliiton puheenjohtaja  Irini Molfesi  hautaisi dna-testauksen tieteisfantasiana.
 – Testi voi antaa vain viitettä koirien vanhemmista. Osviitan perusteellako sakko lähetetään? Molfesi ihmettelee.
 Aiemmin  dna-testausta on kokeiltu Israelissa,  mutta ei hylättyjen pentujen vaan koiranjätösten tunnistamiseksi.
 Kotieläinten pakkosterilointi jakaa näkemyksiä
 Irini Molfesin mukaan mikään suuri kansainvälinen eläinsuojelujärjestö ei puolla lemmikkien pakollista sterilointia.
 Kreikassa aihe jakaa eläinsuojeluväen mielipiteitä. Molfesi ei kannata kotieläinten vaan irtokoirien ja -kissojen pakollista sterilointia.
 – Lemmikinomistajien velvoitteet haiskahtavat rahastukselta. Ne eivät tee heistä vastuullisempia, Molfesi muotoilee.
 Jos omistaja ei noudata sterilointia tai hanki dna-näytettä, on ensi vuoden puolella  odotettavissa tuhannen euron sakko.
 Myös Francesca Malatesta pitää pakkosterilointia ja dna-näytettä outona käytäntönä. Näistä kahdesta hän valitsisi uuden lemmikin kohdalla kuitenkin steriloinnin, mutta hintojen olisi laskettava opiskelijan kukkarolle sopiviksi.
 Hylätyille karvakuonoille etsitään uutta kotia Facebookissa, Instagramissa ja Tiktokissa. Sara Saure / Yle
 Kotieläimiä kuoli Ateenan maastopaloissa
 Laki sallii koirien pitämisen kytkettynä kotipiirissä kaksi tuntia päivässä.
 Malatesta on surullinen siitä, että koiria pidetään kiinni pidempiä aikoja. Viime kesänä  kahlittuja eläimiä jäi palavien talojen pihoille  Ateenan maastopaloissa.
 – Luulisi, että tulipalossa ihmiset ajattelisivat eläintään ja ottaisivat sen mukaan, Malatesta kummastelee.
 Malatesta ei voi hyväksyä eläinten kaltoinkohtelua. Hän ei voi sietää sitä, että kulkukissoja potkitaan ja lintuja napataan kaduilta häkkiin. Hän on vastustaa myös aasien käyttöä  turistien kuljetuksessa Santorinilla.
 Täysin sanattomaksi hänet vie eläinten silmitön kidutus, kuten  koirien hirttäminen puihin Kreetalla . Lakiin sisältyykin nyt verkkopalvelun luominen eläinsuojeluilmoituksille.
 Myös Suomessa eläinten kaltoinkohtelu ja siitä ilmoittaminen näyttää korona-aikana lisääntyneen.
 Toteutuvatko kovat tuomiot eläinrääkkäyksestä?
 Ateenan kaupungin koiratarhassa on paljon kaltoinkohdeltuja, hylättyjä kotikoiria, jotka odottavat pääsyä adoptioon.
 Joitain niistä ei ole koskaan aiemmin käytetty ulkona eivätkä ne ole tottuneet ihmisiin.
 – Kasvatus laahaa Kreikassa jäljessä. Eläinsuojelu pitäisi ottaa oppiaineeksi jo alaluokilla, toteaa koiratarhan vastaava  Kyriakos Filatopoulos .
 Ateenan kaupungin koiratarhan vastaava Kyriakos Filatopoulos kouluttaa koiria ja niiden uusia perheitä yhteiseloon. Näin pyritään vähentämään adoptoitujen eläinten palauttamista tarhaan. Sara Saure / Yle
 Eläinrääkkäys luokitellaan Kreikassa rikokseksi ja siitä voidaan tuomita sakkoon tai vankeuteen.
 Sakko eläimen tahallisesta kiduttamisesta tai lainvastaisesta taposta on nostettu nyt enimmillään 50 000 euroon. Vankeustuomio voi yltää kymmeneen vuoteen.
 – Ongelma on, miten lakia noudatetaan, kun viranomaisten valvonta puuttuu, Filatopoulos kiteyttää.
 Uudessa laissa lemmikkien suojelu on lisätty poliisikoulutukseen.
 Suunta on oikea, mutta miksi kiinnostus on taas vain lemmikeissä, Francesca Malatesta pohtii.
 Kannattaako löytökoiran hankkiminen ulkomailta? Voit keskustella aiheesta tiistaihin kello 23:een asti.
 Lue lisää:
 Pariskunta adoptoi loukkaantuneen Pepin Romaniasta – tarjoaa nyt kotihoitoa rescue-koirille: "Terveitä koiria lopetetaan naurettavista syistä"
 Sääli on huono syy ottaa koditon koira – ulkomailta adoptoitujen koirien määrä on moninkertaistunut
 Jyrsijöiden, liskojen ja kalojen myynti siirtyy kaupoista kasvattajille - eläinsuojelujärjestön mielestä asia on kaksipiippuinen juttu

Kreikassa koirat pitää nyt sterilisoida tai merkitä DNA-rekisteriin luvattomien jälkeläisten selvittämiseksi  – ja omistajien sakottamiseksi


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Kuka kärsii ja kuka hyötyy, kun fossiilienergia vaihtuu sähköön?
 Siirtyminen fossiilienergiasta sähköön on tärkeimpiä keinoja hiilidioksipäästöjen vähentämisessä. Energiajärjestelmän muutos kohdistuu kuitenkin epätasaisesti eri ihmisryhmiin ja alueille.  Suomen Ilmastopaneelin uusi raportti selvittää , mitkä seikat lisäävät ja mitkä vähentävät oikeudenmukaisuutta yhteiskunnan sähköistymisessä.
 EU:n Ursula von der Leyen tänään Helsinkiin
 Komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen vieraili viime viikon lopulla Serbiassa. EU-maat ja Länsi-Balkanin maat valmistautuvat huippukokoukseen tällä viikolla. Yves Herman / EPA
 Euroopan komission puheenjohtaja  Ursula von der Leyen  vierailee Suomessa tänään maanantaina. Hän tapaa iltapäivällä pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) ja esittelee komission arvion Suomen elpymis- ja palautumissuunnitelmasta. Von der Leyen ja Marin pitävät illansuussa yhteisen tiedotustilaisuuden. Mikä vierailun merkitys on? Lue  tämä juttu , niin tiedät.
 Poikkeuksellisen moni isä jää vanhempainvapaalle Pohjanmaalla
 Pekka Andrejeffilla ei ole lähipiirissään erityisen paljon esimerkkejä vanhempainvapaalle jääneistä isistä. Hänelle Wenlan kanssa oleminen on itsestäänselvyys. Mirva Ekman / Yle
 Pohjanmaalla ja Keski-Pohjanmaalla asuvat isät jäävät vanhempainvapaalle selvästi useammin kuin isät muualla maassa.  Pohjalaisisät myös viihtyvät kotona pidempään . Tutkijat arvelevat, että tämä saattaa selittyä paitsi korkealla työllisyydellä, myös Ruotsista omaksutulla mallilla.
 Kreikassa koiranomistajia voidaan nyt sakottaa luvattomista pennuista
 Bella, Felix ja Ragnar tuovat Francesca Malatestan arkeen iloa. Malatesta ei pidä siitä, että uusi laki sallii lemmikkien myynnin eläinkaupoissa. Sara Saure / Yle
 Kreikassa  uusi, lemmikkejä koskeva eläinsuojelulaki  säätää, että koiranomistajien pitää joko steriloida vuoden ikäinen lemmikkinsä tai hankkia siitä 150 euron hintainen dna-näyte. Näyte säilötään ja sen perusteella voidaan paljastaa kadulta löytyneen pennun vanhemmat ja sakottaa omistajia. DNA-testatut kotieläimet saavat lisääntyä vain kerran. Kreikassa laki jakaa eläinsuojeluväen mielipiteitä: onko dna-testi oikeasti kunnollinen todiste, onko lemmikkien pakkosterilointi oikein?
 Viikko alkaa sateisena
 Kerttu Kotakorpi / Yle
 Viikko alkaa sateisissa merkeissä. Tänään maanantaina lännestä saapuu sadealue, joka liikkuu pikkuhiljaa Suomen itään. Sateet painottuvat länteen, idässä on pääosin poutaista. Maan keski- ja pohjoisosissa saadaan puuskaista etelätuulta. Lämpötila pysyttelee 7 ja 15 asteen välillä. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Raportti energiasiirtymän voittajista ja häviäjistä, von der Leyen Helsingissä, luvattomista koiranpennusta sakkoja Kreikassa


Summary: Alue-erot kutkuttavat tutkijoita, mutta toistaiseksi niiden syitä joudutaan arvailemaan. Perhevapaauudistus mahdollistaa vapaiden käytön yhä tasapuolisemmin, ja jotain muuttuu varmasti. Muutoksen nopeus jää nähtäväksi.

Laihialainen  Pekka Andrejeff  palaa tänään töihin kuuden viikon isyysvapaalta, mutta jatkaa osittaisella vanhempainvapaalla. Hän tekee nelipäiväistä viikkoa ja viettää perjantait kotona pian vuoden täyttävän Wenlan kanssa ensi vuoden loppuun asti.
 Vaimo Minna Andrejeff tekee 60-prosenttista työaikaa, ja lopusta hoidontarpeesta huolehtivat isovanhemmat. Tärkeintä on, että lapsi saa olla kotona ensimmäiset pari vuottaan.
 – Emme halunneet häntä päivähoitoon vielä. Vasta sitten kun tyttö osaa sanoa, että jokin mättää, sanoo Pekka Andrejeff.
 Isyysvapaalla isä ja tytär ovat viihtyneet arkisissa touhuissa: kiikkumassa, kuuntelemassa lastenlauluja, kyläilemässä kaverella ja lempipaikassaan koskea ja hevosia katselemassa. Lisäsäpinää tuovat perheen kolme koiraa ja neljä kissaa.
 Sen kummempia aktiviteetteja ei ole tarvittu.
 – Me viihdytään kahdestaankin.
 Kieli ja työllisyys voivat selittää eroja
 Pohjalais- ja keskipohjalaisisät jäävät vanhempainvapaalle keskimäärin useammin kuin muut. Keski-Pohjanmaalla vanhempainvapaata piti viime vuonna vastaavanikäisistä miehistä 4,7 prosenttia ja Pohjanmaalla 4,5 prosenttia, kun koko maan keskiarvo on 3,4 prosenttia.
 Pohjanmaa erottuu joukosta muillakin mittareilla, kuten isien pitämien vapaiden kestossa. Alue nouseekin tällä rintamalla kirkkaasti muiden ohi. Alue-erot isien vanhempainvapaiden pidossa ovat kasvaneet vuoden 2013 uudistuksen jälkeen.
 Syyt siihen ovat valistuneita arvauksia, ja tutkimukselle on selvästi tarvetta.
 – Työttömyys vähentää vanhempainvapaan käyttöä: työttömät isät nostavat tutkitusti harvemmin vanhempainpäivärahaa kuin työlliset isät, ja Pohjanmaan hyvä työllisyystilanne voi olla yksi selittäjä. Toinen asia on kieli: ruotsinkieliset isät pitävät enemmän vapaita, sanoo erikoistutkija  Anneli Miettinen  Kelasta.
 Myös työn ja perheen yhteensovittamisen erityisasiantuntija  Anna Kokko  Väestöliitosta uskoo, että rannikon ja Ahvenanmaan edelläkävijyyttä selittää osaltaan Ruotsista otettu malli tasapuolisemmasta vanhemmuuden jakamisesta. Myös yleinen perhemyönteisyys voi olla Pohjanmaalla laajempaa.
 Osa muuttujista taas puhuu Pohjanmaan tilannetta vastaan: yrittäjäisät pitävät yleisesti vanhempainvapaita muita vähemmän, mutta yrittäjiä on Pohjanmaalla paljon. Korkeammin koulutetut pitävät vapaita enemmän, mutta Pohjanmaan koulutustaso ei eroa muista alueista merkittävästi.
 – Nämäkin asiat saavat pohtimaan, mitkä tekijät vaikuttavat tilanteeseen. Ja jos löytyy selkeitä syitä, niiden avulla voisi pohtia, miten isiä kannustettaisiin pitämään vanhempainvapaita niilläkin seuduilla, joissa vapaiden käyttö on vähäisempää, sanoo Anneli Miettinen Kelasta.
 Pekka Andrejeffilla ei ole lähipiirissään erityisen paljon esimerkkejä vanhempainvapaalle jääneistä isistä. Hänelle Wenlan kanssa oleminen on itsestäänselvyys.   Mirva Ekman / Yle
 Pekka Andrejeff ei hänkään osaa arvioida, miksi isät pitävät vielä melko vähän vapaita, ja miksi Pohjanmaalla tilanne on parempi.
 – Minulla on ollut itsestäänselvää, että olen kotona sen mitä saa. Onko monella sitten vielä perinteinen ajatus, että äiti hoitaa kaiken ja isä käy töissä, pohtii Andrejeff.
 Vaikka kyse on vain yhdestä lisäpäivästä, isä uskoo, että antaa paljon. Ainakin kokonaisen päivän aamusta asti Wenlan kanssa.
 Työnantajan kanssa asia ei ollut mikään ongelma, vaan ilmoitusasia.
 Vaikka vanhempainvapaasta puhutaankin, Andrejeff tietää, että kotipäivän jälkeen voi väsyttää enemmän kuin työpäivän jälkeen.
 – Kyllä se työstä käy. Olen joskus alussa erehtynyt vaimolle sanomaan, että sinähän olet vain kotona, mutta en enää. Kyllä tämä on ihan täyspäiväistä hommaa – hauskaa hommaa toki!
 Taloudellisesti elämä on normaalia tiukempaa, kun molemmat vanhemmat ovat töissä vain osa-aikaisesti.
 – Pääasia on lapsen viihtyminen. Elämässä on nyt tärkeämpiä asioita kuin raha, sanoo Andrejeff.
 Wenla saa olla kotona ainakin ensi vuoden loppuun. Mirva Ekman / Yle
 Tuleva perhevapaauudistus muuttaa vanhempien tilannetta ja rooleja varmasti, mutta nähtäväksi jää, tapahtuuko muutos äkkinäisesti vai vasta kypsyttelyn jälkeen.
 – Jokainen perhe joutuu miettimään aiempaa tarkemmin, miten vapaat jaetaan. Vanha malli ei enää päde, ja pitää uskaltautua eroon vanhoista roolimalleista ja ennakko-oletuksista pelkästään äidin pitkistä vapaista, sanoo erityisasiantuntija Anna Kokko Väestöliitosta.
 Perheet saavat jatkossakin valita oman tapansa eikä sitä sanella ylhäältä. Uusi laki antaa kuitenkin mahdollisuuden aiempaa tasaisempaan vanhemmuuden jakamiseen ja kannustaa siihen korvamerkitsemällä isälle enemmän vapaata.
 Ratkaisuja ei tehdä tyhjiössä, vaan niin lähipiirillä kuin työpaikoilla on iso vaikutus.
 – Myös aikuiset ajattelevat, että on helpompi tehdä kuten muut eikä uida vastavirtaan. Siksi ystävillä, medialla ja sosiaalisen median vaikuttajilla on suuri merkitys perheiden päätöksenteossa, sanoo Kokko.
 Myös esimerkiksi isovanhempien kannattaisi miettiä, miten suhtautuvat vanhempien ratkaisuihin.
 – Etteivät he tekisi oletuksia siitä, kuka perheessä käyttää vapaita ja miten paljon. Nykyvanhemmat voivat tehdä hyvin erilaisia ratkaisuja kuin aiemmat sukupolvet, ja siihen olisi hyvä suhtautua avoimesti, sanoo Kokko.
 Isossa roolissa on työpaikan kulttuuri. Kokon vetämä  Tasa-arvo ja isät -hanke  osoitti, että työpaikkojen välillä on suurta vaihtelua. Miesvaltaisilla aloilla tilanne on usein perinteisempi kuin naisvaltaisilla tai sukupuolijakaumaltaan tasaisilla aloilla.
 – Työpaikat lähtevät muutokseen hyvin eri tilanteista. Osassa työkulttuuri on painottunut perinteiseen vanhemmuuteen ja rooleihin, ja niissä muutos tulee olemaan isompi. On myös paljon edellä kävijöitä, joissa vanhempainvapaalle jäämiseen kannustetaan ja esimerkiksi sijaistamiset osataan ennakoida eikä asiasta tehdä sukupuolikysymystä, sanoo Kokko.
 Kokko toivookin, että niin työpaikoilla kuin lähipiirissä jäisi pois negatiivinen piiloviestintä hymähtelyineen, samoin suora, joskus kärkäskin kommentointi.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun tiistaihin 5.10. kello 23 saakka.

Wenla saa olla kotona pitkään, koska äiti ja isä jakavat vanhempainvapaan – Pohjanmaalla isät käyttävät vapaita enemmän kuin muualla, mutta syy on mysteeri