Summary: Suomen käsityön museo on yli sadan vuoden ajan seurannut, millaista on olla käsityöläinen Suomessa. Tänä syksynä talteen on kerätty pohjoiskarjalaisten kädentaitajien tarinoita.

Dreija pyörähtää käyntiin ja  Sisko Sutinen  tarttuu tottuneesti savimöykkyyn. Niin hän on tehnyt miltei joka päivä yli 40 vuoden ajan. Tällä kertaa alkamassa ei kuitenkaan ole tavallinen työpäivä savipajalla, vaan Sutinen työstää savea kirkkaiden valojen ja kameroiden edessä. Suomen käsityön museo on tullut dokumentoimaan hänen arkeaan.
 Amanuenssi  Seija Hah l seuraa Sutisen työskentelyä tarkasti. Hän kertoo, että käsityön museo on seurannut koko olemassa olonsa ajan eli 1900-luvun alusta saakka käsityöläisyyttä.
 – Luotamme, että historia kiinnostaa myös tulevaisuudessa. Kyllähän nytkin tutkitaan, millaista käsityöläisyys oli 1600-luvulla tai 1800-luvulla. 2020-luku on helpompi ottaa talteen nyt kuin sadan vuoden päästä, Hahl toteaa.
 Käsitöille kasvot ja tarina
 2000-luvulla Suomen käsityön museon dokumentointimatkat ovat suuntautuneet Suomen rannikko- ja saaristoseudulle sekä pohjoisen poronhoitoalueelle. Nyt vuorossa on Pohjois-Karjala.
 Syksyn ja alkutalven aikana tehdyillä kenttämatkoilla museon asiantuntijat ovat vierailleet kuuden pohjoiskarjalaisen käsityöyrittäjän luona. Seija Hahl kertoo, että tavoitteena on tuoda esiin eri materiaalien taitajia ja antaa samalla käsitöille kasvot ja tarina.
 Kahden keraamikon lisäksi omasta työskentelystään on päässyt kertomaan puuseppä, suutari ja kaksi tekstiiliyrittäjää. Osalla heistä takana pitkä ura, osa on vasta uransa alussa.
 Museon kokoelmien lisäksi taitajien tarinat kootaan  Craftstories -verkkosivustolle.
 Suomen käsityön museon amanuenssi Sari Jantunen kuvaa, kun hänen kollegansa Seija Hahl haastattelee Sisko Sutista. Tarinaa tallentuu yli tunti. Pauliina Tolvanen / Yle
 Käsityöläisen vuosi on erilainen etelässä ja pohjoisessa
 Pohjois-Karjalan kenttämatkojen haastatteluja ei ole ehditty purkaa lainkaan, joten vielä on aikaista sanoa, millaista käsityöyrittäminen Pohjois-Karjalassa on vuonna 2021. Amanuenssi Seija Hahl kertoo kuitenkin panneensa merkille, että kaikki kädentaitajat ovat puhuneet lämpimästi kotimaakunnastaan.
 – Kotiseuturakkaus nousee esiin todella vahvana. Vaikka samalla lailla voisi työskennellä muuallakin, niin kaikki haluavat elää Pohjois-Karjalassa.
 Hahlin mukaan tämä heijastuu esimerkiksi käsityöyrittäjien väliseen yhteistyöhön. Jos joku ei pääse lähtemään toiselle puolelle Suomea messuille, voi kollega viedä tuotteita myytäväksi.
 Rannikolle ja pohjoiseen suuntautuneet kenttämatkat osoittivat, että alueiden välillä on eroja. Esimerkiksi sesongit vaihtelevat: siinä missä pohjoisessa joulu ja hiihtolomat ovat käsityöläisille vuoden vilkkainta aikaa, saaristossa kauppa käy parhaiten kesällä.
 Sisko Sutinen sanoo olevansa vähän hämmentynyt, että juuri hänen tarinansa tulee museon kokoelmiin. Hänelle keramiikka on arkista työtä, missä ei ole mitään ihmeellistä. Pauliina Tolvanen / Yle
 Korona ja käsityöbuumi näkyy kysynnässä
 Sisko Sutisen sesonki kestää syksystä jouluun. Tänä vuonna on ollut niin kiire, että keraamikko on joutunut jopa jättämään väliin joulumessuja, jotta ehtisi tehdä kaikki tilaukset.
 Yllättäen korona-aika on lisännyt tuotteiden kysyntää. Ihmiset ovat matkustaneet kotimaassa ja pienten käsityöpuotien asiakasmäärät kasvaneet. Sutinen kertoo toimittaneensa esimerkiksi Valamon luostariin ennätystahtiin tavaraa.
 – Hiljaisinta oli 1990-luvun lopussa. Mutta leivässä pysyi, kun teki paljon töitä, Sutinen muistelee.
 Sutisen aloittaessa vuonna 1980 Suomessa ei ollut montaa keraamikkoa. Sutinen epäilee olleensa ainoa, joka teki pitsikeramiikkaa. Nykyään ammattilaisia on enemmän ja käsitöiden arvostus noussut.
 Pallomainen kynttilälyhty on ollut yksi suosituimmista tuotteista koko Sisko Sutisen uran. Vasemmalla olevan lyhdyn hän on tehnyt 1980-luvulla, oikealla on tänä vuonna valmistunut lyhty. Pauliina Tolvanen / Yle
 Töitä kahdessa vuorossa
 Pitsikeramiikka on Sisko Sutisen erikoisalaa. Hän kertoo opetelleensa dreijaamaan savesta hyvin ohuita esineitä, jotka hän rei'ittää itse kehitetyillä terillä.
 – Veljeni on autonasentaja ja hän on tehnyt minulle teriä vanhoista auton antenneista, Sutinen kertoo.
 Sutisen tyypillinen työpäivä alkaa aamulla kahdeksalta. Hän dreijaa, rei'ittää, täyttää ja tyhjentää uunia, lasittaa, pakkaa tuotteita ja vie niitä postiin. Joskus Sutisella on ollut apuna palkattu työntekijä, mutta nyt hän vastaa kaikesta yksin.
 Viiden aikaan iltapäivällä Sutinen lopettaa työt ja käy juoksemassa tai hiihtämässä. Sen jälkeen syö ja jatkaa töitä. Sutisen lapset ovat aikuisia, joten nykyään äiti saa työskennellä, milloin huvittaa.
 – Olen yökukkuja ja usein menee myöhään.
 Nykykäsityöläisen arki kuulostaa työläältä, mutta Sutinen kertoo elävänsä elämänsä parasta aikaa. Hän saa tehdä sitä mitä rakastaa.
 Aiheesta voi keskustella 6.12. kello 23 saakka.
 Lue lisää:
 Muistojen ja jämälankojen nyssykkä on kolmekymppisen Jenni Äijälän aarre – käsityöt siirtävät tietoa ja tarinoita eteenpäin
 Saamenkäsityöalan yllä lepää synkkä varjo: ostajat ovat kaikonneet, ja syyksi arvellaan keskustelua kulttuurisesta omimisesta
 Automaatio ja halpatuotanto tekivät lasinpuhalluksesta uhanalaista – nyt Suomi hakee katoavalle taidolle turvaa Unescosta

Sisko Sutinen on ansainnut elantonsa pitsikeramiikalla yli 40 vuotta – nyt hänen tarinansa ja kädentaitonsa tallennetaan museoon


Summary: Pohjois-Karjalan käräjäoikeus päätyi vapauttamaan naisen syytteestä, sillä terveystarkastuksen määritelmä oli sen mukaan epäselvä. Etelä-Karjalan käräjäoikeus puolestaan tuomitsi syytetyn.

Kaksi käräjäoikeutta antoi marraskuussa päinvastaiset tuomiot asioissa, joissa Venäjältä Suomeen matkustanut kieltäytyi koronavirustestistä. Käräjäoikeudet tulkitsivat eri tavoin sitä, mitä pakollinen terveystarkastus tarkoittaa.
 Ensimmäisessä tuomiossa oli kyse tapahtumista Niiralan rajanylityspaikalla Tohmajärvellä.
 Kolmikymppinen nainen saapui kesäkuussa Venäjältä Suomeen, jossa hänet ohjattiin Itä-Suomen aluehallintoviraston määräämään tartuntatautilain mukaiseen pakolliseen terveystarkastukseen. Kyseessä oli tarkastus koronaviruksen riskimaista saapuville matkustajille.
 Tarkastuksessa naiselle ilmoitettiin, että hänen on suostuttava koronavirustestiin. Naisen mukaan hän pelkäsi nenänielutestiä ja sitä, että hän saisi paniikkikohtauksen. Nainen pyysi saada puhua lääkärin kanssa, mutta hän sai puhelimitse yhteyden vain terveydenhoitajaan.
 Terveydenhoitaja kertoi naiselle, että hänet määrätään karanteeniin. Rajalla naiselle kirjoitettiin sakko terveydensuojelurikkomuksesta, koska hän ei ollut suostunut testiin.
 Nainen ei suostunut maksamaan sakkoa, joten asia eteni Pohjois-Karjalan käräjäoikeuteen. Käräjäoikeus antoi asiassa tuomion 15. marraskuuta.
 Terveystarkastuksen määritelmä epäselvä
 Käräjäoikeus totesi, että aluehallintoviraston päätöksestä ei käy ilmi, sisältyykö pakolliseen terveystarkastukseen nimenomaan koronavirustesti. Käräjäoikeuden mukaan lain esitöistä löytyy perusteluja sekä puolesta että vastaan.
 Valmisteluaineiston perusteella näytti käräjäoikeuden mukaan siltä, että tapauskohtaisesti voitaisiin riittäväksi toimenpiteeksi katsoa myös karanteenipäätös ilman testiä.
 Käräjäoikeus hylkäsi syytteen, sillä se katsoi, ettei nainen ollut rikkonut aluehallintoviraston päätöksen mukaista velvollisuutta osallistua tartuntatautilain mukaiseen pakolliseen terveystarkastukseen, vaikka hän kieltäytyi testistä.
 Syytteen hylkäämisestä kertoi ensimmäisenä  Karjalainen . Tuomio on lainvoimainen.
 Seuraavana päivänä päinvastainen tuomio
 Vain päivä Pohjois-Karjalan käräjäoikeuden tuomion jälkeen naapurikäräjäoikeus antoi tapausta muistuttavassa jutussa päinvastaisen tuomion.
 Etelä-Karjalan käräjäoikeudessa käsiteltiin niin ikään Venäjältä Suomeen saapuneen naisen tapausta. Nainen oli huhtikuussa saapunut Nuijamaan rajanylityspaikalle, jossa hänet ohjattiin Etelä-Suomen aluehallintoviraston määräämään terveystarkastukseen.
 Nainen kieltäytyi koronavirustestistä, koska hänen kokemuksensa mukaan nenän kautta otettava testi oli epämiellyttävä. Nainen pyysi, että testi otettaisiin sen sijaan nielusta.
 Tähän ei suostuttu, ja naiselle kirjoitettiin sakko terveydensuojelurikkomuksesta. Nainen kieltäytyi maksamasta sakkoa, joten asia eteni Etelä-Karjalan käräjäoikeuteen.
 Pohjois-Karjalan käräjäoikeuden ratkaisusta poiketen Etelä-Karjalan käräjäoikeus katsoi, että terveystarkastus tarkoitti nimenomaan koronavirustestausta. Käräjäoikeuden mukaan vastaajalla ei ollut oikeutta määrittää suoritettavan terveystarkastuksen tapaa.
 Käräjäoikeus tuomitsi naisen terveydensuojelurikkomuksesta viiteentoista päiväsakkoon. Tuomio ei ole lainvoimainen, sillä nainen on ilmoittanut tyytymättömyytensä tuomioon.
 Lue lisää:
 Nuorison bileet, hätävale kuolevasta mummosta ja mies jota "rajoitukset eivät koske" – Yle selvitti: näin valmiuslakia on rikottu
 Ensimmäiset rikossyytteet nostettu koronatestin laiminlyöntiä koskevasta rikkomuksesta – rangaistukseksi voi saada sakkoja

Kaksi naista saapui Venäjältä Suomeen ja kieltäytyi koronatestistä – toinen käräjäoikeus hylkäsi syytteen ja toinen tuomitsi rikoksesta


Summary: Okkultismi ja usko salaisiin voimiin kiinnostivat suomalaisia aina tunnetuimpia taiteilijoita ja presidentin puolisoa myöten, kertoo Uuden etsijät -kirja, joka käsittelee esoteriaa Suomessa 1880-luvulta 1930-luvulle. Tekijöiden mukaan aiheesta on kuitenkin haluttu vaieta.

"Musiikkia esittävät esiintyjät ovat teosofisen hengen täyttämiä ja panevat korkeampia astraalisia värähtelyjä liikkeelle, vuodattaessaan sielunsa ulos säveliin. Tällaiset soitto-esitykset muistuttavat mieleen niitä esoterisia ja maagillisia kokouksia, joita oli vanhalla Atlantis-mantereella. Siellä maagikot ja oppilaat kokoontuivat yhteen ja lauloivat mantroja".
 Näin lennokkain sanankääntein kuvaa kirjailija  Väinö Valvanne  musiikin merkitystä Suomen Teosofisen Seuran tapahtumissa vuonna 1910.
 Valvanne ei ollut henkistyneine ja ei-näkyvään maailmaan tähtäävine ajatuksineen kotimaisessa kulttuuriympäristössä mikään poikkeus: 1800-luvun lopulla myös Suomen ylitse pyyhkäisi uusien kansainvälisten aatteiden myräkkä, jonka laineilla keikkui teosofiaa, antroposofiaa, okkultismia, spiritualismia, esoteriaa ja muita salatieteitä. Teosofia on ottanut vaikutteita monista eri uskonnoista ja salatieteistä, ja antroposofiaan kuuluu vastaavia käsityksiä.
 – Tällaisen liikehdinnän voi nähdä osana modernisoituvaa maailmaa. Ja kun maailma muuttuu, samalla muuttuu myös yksilön käsitys itsestään. Toisenlaisen henkisyyden pariin hakeutuminen on tarjonnut enemmän vastauksia vaikeisiin kysymyksiin kuin perinteinen kirkko, ja esimerkiksi teosofian ja spiritualimin kaltaiset liikkeet on koettu yksilölähtöisemmiksi ja henkilökohtaisemmiksi,  Uuden etsijät  -kirjaa (Teos, 2021) toimittanut  Maarit Leskelä-Kärki  toteaa.
 Vaikka okkultismi ja esoteerinen henkisyyys kiinnostivat myös  Akseli Gallen-Kallelan ,  Hugo Simbergin  sekä  Pekka Halosen  kaltaisia kansallista identiteettiämme ja kuvastoamme rakentaneita huipputaiteilijoita, aihepiiriä on loppujen lopuksi tutkittu Suomessa hämmästyttävän vähän ja siitä ollaan mieluuummin oltu hipihiljaa.
 Leskelä-Kärjen mukaan hiljaisuus liittyy osittain siihen, millaista imagoa Suomen historiasta on haluttu rakentaa ja millaisena se ylipäätään on haluttu esittää.
 – Suomen historiassa on korostettu asioita, joita nyt tutkittu esoteerinen näkökulma rikkoo. Esimerkiksi kristinuskoon ja luterilaiseen perinteeseen kuulumatonta maailmaa ei ole haluttu kirjoittaa auki.
 Toinen syy lienee se, että esoteerisissa liikkeissä oli mukana outoja tai vähintäänkin erikoisia persoonallisuuksia, jotka eivät oikein ole sopineet kansallisen historiamme pirtaan. Heidän sfääreissä leijailevat näkemyksensä menneisyydestä on koettu jopa kiusallisiksi.
 Esoteerikko ja taiteilija Sigurd Wettenhovi-Aspa (oik) ja taiteilija Sergei Wlasoff noin 1910–1911. Wettenhovi-Aspa oli erityisen kiinnostunut Kalevalasta, muinaisesta Egyptistä ja etymologiasta.  Uuden etsijät -kirja / Verner von Heidenstamin arkisto, Övralidsarkivet, Linköpingin kaupunginkirjasto
 Sigurd Wettenhovi-Aspan Kalevala ja Egypti -kirjaa. Kansikuvassa Kalevalan suuri härkä, joka on piirretty Egyptissä tuhansia vuosia sitten.  Uuden etsijät -kirja
 Esimerkiksi taiteilija ja self made -egyptologi  Sigurd Wettenhovi-Aspa  (1870–1946) oli tutkimuksissaan sitä mieltä, että Suomi linkittyy vahvasti pyramidien maahan. Wettenhovi-Aspa rakensi Suomelle intoa puhkuen uudenlaista mytologiaa, jossa  Kalevala  ja muinaisen Egyptin korkeakulttuuri kietoutuivat tiukasti toisiinsa.
 Teorioitaan hän todisteli muun muassa etymologialla eli kielellisillä lähtökohdilla: Gizan kuuluisa leijonamainen sfinksi esittää Harmakis-jumalaa, joten on loogista, että Harmakis on muovautunut sanaparista  harmaa kissa . Wettenhovi-Aspan mukaan suomen kieli oli myös säilynyt puhtaimpana maailmassa, koska se oli välttynyt  Raamatussa  mainitulta Baabelin kielten sekoittumiselta.
 – Tässä kirjassa ja tutkimushankkeessa Wettenhovi-Aspa pyritään näkemään henkilönä, joka linkittyy oman aikakautensa suuriin kansainvälisiin taide- ja aatevirtauksiin. Totta kai hän kehitti omalaatuisia näkemyksiä ja ajatusrakennelmia, mutta ne eivät olleet niin omituisia, jos niitä suhteutetaan siihen, mitä tuolloin muutenkin tapahtui, Maarit Leskelä-Kärki toteaa.
 Antroposofisen liikkeen johtaja Rudolf Steiner. Suomen kansainvälisyydestä esoterian saralla kertoo sekin, että Steiner vieraili myös täällä.   Uuden etsijät -kirja / Tyyne Böök (Museovirasto)
 Salatiedettä musiikissa (ja politiikassakin)
 Uuden etsijät  -kirjasta käy selvästi ilmi, että etenkin naiset kokivat aikakauden normeja ravistelleen ja omalla tavallaan tasa-arvoisemman esoteerisen liikehdinnän omakseen. Reilu vuosisata sitten perinteinen suomalainen luterilainen kulttuuri ei juuri pystynyt tarjoamaan naisille vastaavia vallan paikkoja kuin miehille.
 – Teosofian ja spiritualismin kaltaiset liikkeet, kuten varhaiset herätysliikkeetkin mahdollistivat naisille laajempaa ja vapaampaa toiminnan kenttää. Näissä liikkeissä sukupuoli ei rajoittanut kenenkään tekemisiä, Maarit Leskelä-Kärki sanoo.
 Niinpä aikakautensa mahtavinta ja vaikutusvaltaisinta esoteerista liikettä eli kansainvälistä Teosofista seuraa johti 1800-luvulla nainen, karismaattinen  Helena Petrovna Blavatsky , jonka jalanjälkiä myöhemmin seurasi  Annie Besant .
 Maarit Leskelä-Kärjen mukaan on erityisen kiinnostavaa ja huomionarvoista, että monella unohduksiin painuneella suomalaisella naissäveltäjällä ja -muusikolla on ollut vahvoja yhteyksiä teosofiaan ja antroposofiaan.
 Tuoreisiin löytöihin kuuluu muun muassa  Ida Moberg  (1859–1947), jota pidetään myös Suomen ensimmäisenä naissäveltäjänä. Säveltäminen liittyi Mobergin kohdalla vahvasti henkiseen kehitykseen, jonka pohjana oli teosofinen ja antroposofinen ajattelu. Sen mukaan maanpäällinen musiikki on kaikua ja heijastusta taivasmaailman musiikista – eräänlaista sfäärien harmoniaa. Ja tällaiseen lopputulokseen musiikissaan pyrki myös Moberg.
 Säveltäjä Ida Mobergin musiikin pohjana oli teosofinen ja antroposofinen ajattelu. Uuden etsijät -kirja / Per-Olof Mobergin valokuva-albumi
 Ida Moberg käytti viesteissään nimimerkkiä SS eli S(annings) S(ökäre), mikä tarkoittaa totuudenetsijää. Vastaavaa nimimerkkiä, joskin eri kielillä, käyttivät ja käyttävät useat esoteerikot.  Uuden etsijät -kirja / SV
 Suomessa Moberg oli perustamassa teosofista kuoroa, ja hän kiersi myös ahkerasti keskistä Eurooppaa. Hän osallistui useille antroposofisen liikkeen johtohahmon  Rudolf Steinerin  järjestämiin tapahtumiin, joista yksi oli  Okkultistisen fysiologian kurssi.
 Sinänsä Mobergin kiinnostus esoteriaan ei kotimaisten säveltäjien parissa ollut mikään poikkeuksellista: esimerkiksi Suomen Teosofiseen Seuraan kuuluivat muun muassa  Oskar Merikannon ,  Erkki Melartinin  ja  Leevi Madetojan  kaltaiset nimekkäät kulttuurivaikuttajat.  Jean Sibelius  taas oli tunnetusti vapaamuurari.
 Uuden etsijät  -kirjassa tuodaan myös mielenkiintoisella tavalla esille teosofian ja työväenliikkeen välisiä yhteyksiä. Primus motoreina olivat useimmiten naispuoliset aktivistit, joita ei ehkä aiemmin ole nähty isoina aatteellisina vaikuttajina.
 – Kotimaisessa työväenliikkeessä on ollut paljon toimijoita, joiden ajatukset tasa-arvosta, yhteiskunnan kehittämisestä ja rauhanpolitiikasta olivat peräisin pitkälti teosofiasta, Maarit Leskelä-Kärki kiteyttää.
 Opettaja ja SDP:n kansanedustaja  Hilja Pärssinen  toi poliittisessa ajattelussaan 1900-luvun alussa esille teosofian peruspilareita, ja samoihin aikoihin toimittaja-kirjailija  Hilda Tihlä  ilmoitti, että sosialismin manifestoiman "maailmanhengen" tavoitteena oli edistää valoa, vapautta, veljeyttä ja tasa-arvoa ihmiskunnan keskuudessa.
 Aarni Kouta kuuluu marginaaliin  jääneisiin kotimaisiin esoteerisiin kirjailijoihin. Kouta suomensi myös Friedrich Nietzschen ja August Strindbergin teoksia. Hän teki yhteistyötä Eino Leinon ja L. Onervan kanssa Päivä-viikkolehden tiimoilta.  Uuden etsijät
 Henkien pauloissa
 Esoterian ilmenemismuotoihin kuului sata vuotta sitten myös spiritualismi ja siihen kuuluva yhteydenpito henkien kanssa. Henkimaailmasta haettiin neuvoja, inspiraatiota ja opastusta – kyse oli kommunikoinnista näkyvän ja näkymättömän maailman seitinohuen pinnan välillä.
 – Spiritualismiin kuuluu oleellisena osana se, että henget voivat ohjata meitä kohti parempaa ajattelua ja kohti parempaa elämää. Ihmisen henkinen kehitys jatkuu tuonpuoleisessa ja siellä "asuu" korkea-arvoisia henkioppaita, jotka jakavat tietoa toisesta maailmasta, Maarit Leskelä-Kärki kertoo.
 Spiritualismiin liittyy automaattipiirtäminen ja -kirjoittaminen, jota Suomessakin harjoitettiin ahkerasti. Ihminen on ikään kuin välittäjä tai kanavoija, jonka kautta henget manifestoivat asioitaan ja oppejaan.
 Kirjailija Helmi Krohn 1920-luvulla. Krohn loi kirjoja automaattikirjoituksella. Teosten taustalla vaikutti Ispahan -henki.  Uuden etsijät / Museovirasto
 Turun Sanomat vuodelta 1937. Vasemman puoleisessa jutussa Helmi Krohn kertoo spiritualismin uusista tuulista.  Uuden etsijät -kirja
 Materialisoituvia henkiä ja henkioppaita, eli Suomen Kuvalehti vuodelta 1952. Suomessa vieraili myös ulkomaisia meedioita Helmi Krohnin kutsumana.  Uuden etsijät
 Kirjailija  Helmi Krohnin  (1871–1967) ensimmäinen automaattikirjoitettu teos ilmestyi vuonna 1936.   Sanomia henkimaailmasta I  -kirjan sisäsivulla kerrotaan, että ”Ispahanin mukaan kirjoittanut Opetuslapsi”. Krohnin mukaan Ispahan oli persialainen korkea henki, joka oli elänyt maan päällä pari tuhatta vuotta sitten.
 – Tällaiset henkien sanelemat kirjat ovat useimmiten tyypiltään henkisiä elämäntapaoppaita, ja niissä henkinen tieto ja henkien maailma on aina läsnä. Henget ovat joskus sanelleet myös satukirjallisuutta, Maarit Leskelä-Kärki kertoo.
 Krohn ja tulevan presidentti  Risto Rytin  puoliso  Gerda Ryti  paneutuivat yhdessä hyvinkin syvällisesti spiritualismiin ja järjestivät istuntoja, joissa Krohn toimi meediona.
 Myös Suomen ensimmäisenä naispuolisena kuvanveistäjänä pidetty  Sigrid af Forselles  (1860-1935) oli vahvasti henkien pauloissa. Vuonna 1893 taiteilija kertoi näkevänsä henkimaailmaan, ja siellä hänen oppaanaan toimi renesssanssiajan mestari Brunelleschi. Henkiopas neuvoi af Forsellesia taiteen tekemisessä, mutta vaikutti myös hänen arkielämäänsä, kuten ihmissuhteisiin, joita taiteilija ilmeisesti henkioppaan toiveiden mukaisesti katkaisi.
 Hengiltä haettiin myös lohtua. Kun  Hilda Aspin  nuori puoliso  Elias Erkko  menehtyi vuonna 1888 vain 25-vuotiaana, kääntyi Asp salatieteiden puoleen. Hän sai meediolta varmistuksen, että traagisesti menehtynyt puoliso voi hyvin ja että elämä jatkuu tuolla jossakin:
 –  Ei sitten ihmiset ole luodut vaan tässä elämässä toisiansa varten vaan ainiaaksi. Ja minä tiedän ja tunnen, että me olimme luodut toisiamme varten.
 Mitä mieltä olet esoteriasta ja henkioppaista? Voit keskustella aiheesta 6.12. klo 23 saakka.
 Lisää aihepiiristä:
 Spiritualismin ja  okkultismin pauloissa: Akseli Gallen-Kallela, Hugo Simberg ja Pekka Halonen etsivät totuutta salatieteistä, ja se näkyy myös heidän taiteessaan
 Uuden aikakauden profeetta Aleister Crowley harjoitti rituaaliseksiä sekä naisten että miesten kanssa ja loi uuden uskonnon: "Hän oli nero joka osasi myös huijata ihmisiä"
 Saatana saapui kirjankustantamoon – henkistymisen tavoittelu on lisännyt kiinnostusta myös satanistista kirjallisuutta kohtaan
 Tuomas Rytkösen black metal -musiikki ammentaa saatananpalvonnasta ja rienaamisesta – mutta onko kristinuskon pilkkaamisessa enää mitään shokeeraavaa?

Uusi kirja kertoo, kuinka salatieteet kukoistivat Suomessa sata vuotta sitten: Toiset keskustelivat henkien kanssa, toiset sävelsivät sfäärien musiikkia


Summary: Seuraavat kaksi viikkoa näyttävät, ottaako hallitus niin sanotun hätäjarruasetuksen käyttöön. Sen turvin ministeriö voisi ohjeistaa koko maan yhteneväisiin rajoituksiin. HUSin johtajan mukaan hätäjarru on huonosti valmisteltu ja toteutuessaan liian kankea koronaa hillitsemään.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Juhlakausi on alkanut ja uusi virusmuunnos omikron on rantautunut myös Suomeen.
 Hallitus on valmistautunut vetämään niin sanotusta hätäjarrusta, jos koronatilanne pahenee merkittävästi.
 Seuraavat kaksi viikkoa ovat ratkaisevia. Jos koronatilanne ei ala  helpottaa nykyisillä rajoituksilla  ja sairaaloiden kuormitus uhkaa nousta liian korkeaksi, hätäjarrusta ollaan valmiina vetämään.
 Se tarkoittaisi sitä, että ministeriö voisi ohjata alueita yhdenmukaisesti tartuntatautilain mukaisiin, tiukempiin rajoituksiin. Koko maassa olisi tuolloin samat rajoitukset käytössä.
 – Se merkitsee sitä, että kaikkia rajoitustoimia alueilla kiristetään ja tehdään tiukempia rajoituksia kuin mitä tällä hetkellä on käytössä. Että jos nykyiset toimet eivät riitä, niin sitten pitää ottaa kovemmat työkalut käyttöön, kertoo strategiajohtaja Pasi Pohjola sosiaali- ja terveysministeriöstä.
 Hätäjarru on siis työväline, joka voidaan ottaa käyttöön ennen kuin tarvitsee ottaa valmiuslakia käyttöön ja julistaa poikkeusolot.
 Kuntosaleja kiinni, teatterihin ja liikennevälineisiin rajoituksia?
 Käytönnössä ministeriö voisi ohjata hätäjarrun avulla esimerkiksi kokoontumisrajoituksia ja koronapassin käyttöön alueilla, jotka eivät vielä ole taudin leviämisvaiheessa. Nämä rajoitukset saattaisivat koskea esimerkiksi Lappia, jossa joulusesonki on pian kuumimmillaan.
 Kuntosaleja ja muita liikuntatiloja voitaisiin sulkea määräajaksi, ja teattereihin ja oopperaan voitaisiin ottaa jälleen käyttöön rajoituksia. Myös matkustajarajoituksia voisi määrätä liikennevälineisiin.
 Hallitus voisi päättää myös siitä, että rajoitustoimista ei voisi enää vapautua koronpassilla. Tosin tämä vaatisi myös asetuksen muutoksen, mikä ei ole Pohjolan mukaan välttämättä nopea prosessi.
 Vaikka tarkkoja kriteereitä tai mittareita ei hätäjarrun vetämisen ajankohdalle ole, sairaaloiden kuormitusta, uuden koronavirusmuunnoksen omikronin vaikutusta sekä muun muassa sitä, tehoavatko nykyiset rokotukset siihen, seurataan nyt ministeriössä tarkkaan.
 – Jos sairaalahoito ja sen toimintakyky esimerkiksi olisi vakavasti uhattuna, tai se uhkaisi ylikuormittua, niin se on yksi peruste, jolla voisi harkita hätäjarrun käytöönottoa.
 Jos hallitus päättää sosiaali- ja terveysministeriön esityksestä ja THL:n lausunnon perusteella ottaa hätäjarrumekanismin käyttöön, se voi tapahtua nopeastikin. Hätäjarrun käyttöön ottaminen vaatii valtioneuvoston periaatepäätöksen.
 Hallitus on sanonut välttävänsä hätäjarrun käyttöönottoa,  koska se pyrkii strategiansa mukaisesti pitämään yhteiskunnan avoimena. Ministeriöstä kuitenkin kerrotaan, että käytännössä jarruttaminen olisi nopeasti mahdollista, jos tilanne niin vaatii.
 Vaikka sosiaali- ja terveysministeriö ohjaisi alueita ja kuntia valtakunnallisesti yhdenmukaisiin rajoituksiin, lopullinen päätäntävalta säilyisi yhä alueilla ja paikallisesti, kuten aluehallintovirastoilla ja kunnilla.
 HUSin vt.toimitusjohtaja Markku Mäkijärvi ihmettelee, miksi ministeriö ei ole ottanut sairaanhoitopiirien asiantuntijoita mukaan suunnittelemaan niin sanottua hätäjärrutoimintoa. Jyrki Ojala / Yle
 HUSin johtaja pitää hätäjarrua täysin teoreettisena ja monimutkaisena
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin vt. toimitusjohtaja Markku Mäkijärvi suhtautuu epäillen hätäjarrutoimintoon.
 Hän pelkää, että koko Suomen jarruttaminen kerralla olisi pikemminkin kankeaa kuin tehokasta. Hän pitää paikallista sopimista rajoituksista yhä parempana ja ketterämpänä tapana hillitä koronaa.
 – Hätäjarrulla voisi olla käyttöä sellaisilla alueilla, joila koronapandemia on riistäytymässä käsistä ja jossa paikalliset keinot eivät riitä. Mutta kyllä se aika monimutkaiselta vaikuttaa, eikä siitä ole vielä mitään käytännön kokemusta, Mäkijärvi sanoo.
 Esimerkiksi Uudellamaalla on käytössä jo niin paljon rajoituksia, ettei Mäkijärvi usko, että hätäjarrusta sinänsä olisi erityistä apua.
 Hän pitää valtakunnallista ohjausta parempana paikallisia päätöksiä epidemian hillitsemiseksi, koska se olisi ketterämpää ja nopeampaa.
 – Olen aika epäileväinen tuon täysin teoreettisen ja monimutkaisen mallin suhteen, koska sitä ei ole ollenkaan kokeiltu, eikä suunniteltu siten, että siinä olisi ollut kenttäväki mukana, Mäkijärvi sanoo.
 Mäkijärvi: "Jos hätäjarrusta vetää, autoa ei voi enää ohjata"
 Mäkijärven mielestä ministeriö voisi keskustella hätäjarrumekanismista myös sairaanhoitopiirien johtajien ja muiden asiantuntijoiden kanssa.
 – Meillä on tässä kohta kahden vuoden aikana kertynyt aika paljon kokemusta koronapandemian ehkäisystä, hallinnasta ja johtamisesta. Se kokemus kannattaa kyllä hyödyntää, Mäkijärvi sanoo.
 Mallia pitäisi Mäkijärven mukaan nyt pikaisesti kehittää ja kokeilla käytännössä.
 Mäkijärvi tosin ihmettelee koko hätäjarrukäsitettä.
 – Minusta se hätäjarrutermi on huono. Oikeasti pitäisi puhua lukkiutumattomista abs-jarruista. Niissä on se hyvä puoli, että rattia voi kääntää ja auto tottelee ohjausta.
 Miten nämä Mäkijärven lukkiutumattomat jarrut parantaisivat epidemian hallintaa?
 – Silloin kun sitä osataan käyttää oikein, niin voidaan kohdentaa vaikuttavia toimenpiteitä paikallisesti ja saada aikaan muutosta parempaan ilman, että tarvitsee koko maata jarruttaa. Minusta se olisi fiksumpi tapa, Mäkijärvi sanoo.
 Lue myös:   Hallitus haluaa aveilta nopeasti päätöksiä tapahtumien uusista rajoituksista – laaja etätyösuositus kaikille leviämisalueille
 Rajoitustoimien tulokset nähdään joulun kynnyksellä – HUSin Eeva Ruotsalainen: Tarvitsemme nopeita päätöksiä

Hallitus on valmiudessa vetää hätäjarrusta koronatilanteen pahentuessa jo ennen joulua – hätäjarru voisi sulkea kuntosalit, rajoittaa teattereita ja pistää koronapassinkin jäihin


Summary: Taustalla on paikallinen kehityshanke, joka tähtää nälän ja köyhyyden vähentämiseen Rio de Janeirossa.

Brasilian toiseksi suurimmassa kaupungissa Rio de Janeirossa entinen kaatopaikka on kokenut täyden muodonmuutoksen.
 Köyhässä kaupunginosassa,  favelassa , nimeltä Manguinhos sijaitsi ennen pahamaineinen kaatopaikka, jossa myös tuhannet huumeenkäyttäjät viettivät aikaa.
 Nyt paikallisen kehityshankkeen myötä kaatopaikan tilalle on kohonnut Horta de Manguinhos, joka on Latinalaisen Amerikan suurin kaupunkiviljelmä. Siellä alueen asukkaat kasvattavat luomuruokaa noin 800 paikalliselle perheelle.
 Kehityshanke on osa Hortas Cariocas -projektia, joka tähtää nälän ja köyhyyden vähentämiseen Rio de Janeirossa.
 Brasilian väestöstä 12,8 prosenttia eli noin 27 miljoonaa ihmistä elää köyhyysrajan alapuolella. Koronapandemia on vaikeuttanut tilannetta entisestään.
 Lue lisää:
 Yhdysvaltain rajalla jää nyt kiinni ennätysmäärä brasilialaisia ja se näkyy Alpercatan pikkukaupungissa, jossa edes futisjoukkueita ei saada kasaan
 Senaattorit haluavat Bolsonaron vastuuseen pandemian huonosta hoidosta – syytteiden mukaan Brasilian presidentti antoi viruksen levitä tahallisesti
 Brasiliassa satoi taas lunta – katso videolta, kuinka innostuneet lapset ja aikuiset iloitsivat valkoisesta lumipeitteestä

Katso video: Entinen kaatopaikka Riossa sai uuden elämän – on nyt Latinalaisen Amerikan suurin kaupunkiviljelmä


Summary: "Minun itse olisi pitänyt käyttää siinä parempaa harkintaa”, Marin sanoi Helsingin Sanomien haastattelussa.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Pääministeri  Sanna Marin  (sd) juhli Helsingin yöelämässä lauantaina, kertoo  Seiska-lehti .
 Tätä ennen pääministeri oli omien sanojensa mukaan saanut tietää ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.) koronatartunnasta. Hän kertoi itse asiasta Twitter-tilillään sunnuntai-iltana.
 Marin kertoi Twitterissä lisäksi, että tieto turvallisuusjohtajan ohjeistuksesta liittyen varotoimenpiteisiin tavoitti hänet vasta sunnuntaina. Marin kertoo, että alkoi välittömästi tuolloin noudattaa ohjeistusta.
 Marin kommentoi asiaa  Helsingin Sanomille  sunnuntaina.
 Marin kertoo saaneensa puhelimitse tiedon Haaviston tartunnasta noin kello 19 lauantaina. Marinin mukaan tässä puhelussa ei käynyt ilmi, että pääministerin pitäisi välttää kontakteja.
 – Minun itse olisi pitänyt käyttää siinä parempaa harkintaa. Ja ymmärtää asettaa informaatio sellaiseksi, että tarkistan toisen kerran, sanoi pääministeri HS:lle viitaten saamaansa puheluun.
 Myöhemmin lauantai-iltana valtioneuvoston kanslian virkakunta lähetti kaikille ministerille viestin, jossa kehotettiin kaikkia ulkoministerin kanssa tekemisissä olleita välttämään kontakteja toistaiseksi.
 Marinin mukaan kyseinen viesti tuli puhelimeen, jota hänellä ei ollut mukana.
 Pääministeri kertoi myös sunnuntai-iltana saaneensa negatiivisen testituloksen ja aikovansa käydä maanantaina toisessa testissä.
 – Toiseen testitulokseen saakka vältän kontakteja, kirjoitti pääministeri Twitterissä.
 Seiska-lehden tietojen mukaan Marin olisi ollut kahdessa eri ravintolassa yhteensä useiden tuntien ajan ja isomman seurueen kanssa.
 Esimerkiksi työministeri  Tuula Haatainen  (sd.) ilmoitti sunnuntaina jäävänsä varotoimena pois maanantain EU-ministerineuvoston kokouksesta.

Seiska: Sanna Marin juhli yöelämässä, kun Haaviston koronatartunta oli tiedossa – "Olisi pitänyt käyttää parempaa harkintaa"


Summary: Presidentti Niinistön mukaan kysessä on "ehkä yksi tärkeimmistä puhelinkeskusteluista tällä vuosituhannella".

Maailma seuraa tänä iltana jännityksellä, miten käy Yhdysvaltain ja Venäjän presidenttien  Joe Bidenin  ja  Vladimir Putinin  odotetussa kahdenvälisessä videopuhelussa.
 Presidentti  Sauli Niinistö  arvioi eilen, että jännitteisessä maailmanpoliittisessa tilanteessa käytävä neuvottelu on "ehkä yksi tärkeimmistä puhelinkeskusteluista tällä vuosituhannella".
 Yllä olevalta videolta voit seurata tapaamisen alusta lähetettävää kuvaa noin kello 17.15.
 Keskusteltavaa riittää Ukrainan rajan kiristyvästä tilanteesta Naton laajentumiseen, kyberturvallisuuteen ja ydinaseisiin. Odotusten taso ei ole kuitenkaan korkealla.
 Sekä Valkoinen talo että Kreml ovat jo etukäteen toppuutelleet toiveita uusista läpimurroista. Molemmin puolin on tosin huomautettu, että puhelinkeskustelun toteutuminen on jo itsessään edistysaskel.
 Voit  lukea täältä tarkemmin , mistä kaikesta suurvaltojen johtajat todennäköisesti keskustelevat.
 Keskustelu käydään suljetuin ovin salatulla videoyhteydellä, mutta sen sisällöstä kerrotaan julkisuuteen jälkeenpäin.
 Täydennämme tähän päivittyvään juttuun tiedot keskustelun sisällöstä ja osapuolten kommenteista.

 Lue lisää:
 Biden ja Putin käyvät tänään puhelinkeskustelun – Ukraina ja viisi muuta todennäköistä puheenaihetta
 Asiantuntija: Venäjän välitön hyökkäys Ukrainaan ei ole näköpiirissä, mutta tilanne on silti "vakavasti huolestuttava"
 Naton pääsihteeri Jens Stoltenberg: Venäjällä ei ole veto-oikeutta Ukrainan Nato-jäsenyyteen – Yle seuraa Venäjän ja Naton kiihtyvää sanasotaa
 Venäläiset hakkerit murtautuivat Yhdysvaltojen valtiollisiin järjestelmiin mittavassa operaatiossa – CIA:n entinen johtaja: “Ehkä vahingollisin isku koko Yhdysvaltain kyberhistoriassa”

Biden ja Putin kohtaavat korkeiden panosten videopuhelussa – katso tapaamisen alku noin klo 17.15


Summary: Keskustajohtaja Saarikko kertoo peruneensa itse osallistumisensa valtiovarainministerikokoukseen Brysselissä saatuaan tiedon ministerien korona-altistuksesta.

Valtiovarainministeri, keskustan puheenjohtaja  Annika Saarikko  sanoo, että toiminta korona-altistuksen jälkeen on pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) omassa harkinnassa.
 Saarikolta kysyttiin tiistaina eduskunnassa viikonlopun tapauksesta, jossa eristäytymisohjeistus ei tavoittanut baarissa ollutta Marinia.
 Marin lähti lauantaina yökerhoon siitä huolimatta, että oli saanut tiedon ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.) koronatartunnasta. Marin altistui Saarikon tapaan koronavirukselle tavattuaan Haaviston perjantaina.
 Iltalehden mukaan pääministeri Marin olisi rikkonut valtioneuvoston omaa ohjeistusta.  Lehti uutisoi tiistaina , että valtioneuvoston kanslian vajaat kaksi viikkoa sitten päivittämien toimintaohjeiden mukaan ministerien tulisi välttää kontakteja heti, kun he ovat saaneet tiedon altistumisesta.
 Marin itse kertoi viikonloppuna, että häntä ei ohjeistettu lauantai-iltana välttämään kontakteja tai jäämään karanteeniin.
 Saarikko sanoi tiistaina toimittajille, että ei ole oikea henkilö tuomaroimaan, pettikö Marinin harkinta.
 Saarikko kertoi, että hän sai lauantai-iltana korona-altistuksesta kaksi valtioneuvoston tekstiviestiä ja oli tuolloin itse yhteydessä valtioneuvoston turvallisuusjohtajaan. Linjausten pohjalta hän perui osallistumisensa tärkeään valtiovarainministerikokouksen Brysselissä. Sijaiseksi lähti valtiosihteeri.
 – Molemmissa viesteissä, joita lähetettiin ministereille lauantai-iltana kello 20:n ja 22:n aikaan, todettiin suositus välttää kontakteja toistaiseksi. Olin vielä yhteydessä turvallisuusjohtajaan, koska omalla kohdallani se tarkoitti monen sovitun menon perumista ja sijaisten hankkimista valtiovarainministerikokoukseen, Saarikko kertasi.
 Saarikko sanoo varmistaneensa heti lauantai-iltana turvallisuusjohtajalta tulkintansa, että hänen on syytä jäädä karanteeniin omaehtoisesti ja hakeutua koronatestiin. Taustalla oli, että Saarikon ja Haaviston ohjelmat olivat perjantaiaamupäivänä hyvin yhtenäiset.
 Saarikolla vain yksi puhelin käytössä
 Marin on kertonut, että hän ei saanut lauantai-iltana virkapuhelimeen lähetettyjä kehotuksia välttää kontakteja, koska hänellä oli mukana baarissa vain eduskuntapuhelin.
 Toisin kuin Marinilla, Saarikolla on käytössään vain yksi puhelin, johon hän kertoo saavansa kaikki puhelut.
 Marin sai lauantai-iltana tiedon Haaviston tartunnasta valtiosihteeriltään. Marin sanoi maanantaina Ylelle, että jälkikäteen ajateltuna hänen olisi pitänyt ymmärtää tarkistaa puhelimitse saamansa informaatio vielä toiseen kertaan.
 Saarikon mukaan yksittäisten ministerien toiminta tilanteessa ei ole puoluepoliittinen kysymys, vaan kunkin omassa harkinnassa.
 – Kun on kyse omasta koronaratkaisusta, ei vastata toisille puolueille, vaan vastuussa ollaan kanssaihmisille. En ota puoluepoliittiseksi kysymykseksi välillemme, miten kukin on tänä viikonloppuna toiminut. Kerroin omasta ratkaisustani, Saarikko muotoili eduskunnassa.
 Juttua päivitetään.

Saarikko koronalle altistuneen Marinin yökerhoon menosta: Kukin toimii oman harkintansa mukaan


Summary: Eduskunta käy palautekeskustelun valtioneuvoston puolustusselonteosta. Kansanedustajat ottanevat kantaa myös ajankohtaisiin turvallisuuspolitiikan aiheisiin.

Eduskunta keskustelee tänään ajankohtaisista puolustuskysymyksistä.
 Virallisesti aiheena on valtioneuvoston puolustusselonteon palautekeskustelu, mutta puhe polveilee todennäköisesti päivän polttaviin aiheisiin hävittäjähankinnasta aina kiristyneeseen tilanteeseen Ukrainan ja Venäjän rajalla.
 Voit seurata eduskunnan keskustelua yllä olevasta linkistä.
 Valtioneuvosto on päättämässä lähiaikoina Suomen seuraavan hävittäjän. Viikonloppuna  Iltalehti kertoi  nimettömiin lähteisiin pohjaten, että Puolustusvoimien esitys Hornetien seuraajaksi on yhdysvaltalainen F-35, jonka valmistaja on Lockheed Martin.
 Muut ehdokkaat ovat Boeingin Super Hornet, Dassaultin Rafale, Eurofighter Typhoon ja Saabin Gripen. Valtioneuvoston on tarkoitus tehdä päätös vielä tämän vuoden aikana.
 Hävittäjävalinnalla Suomen arvioidaan vahvistavan puolustusyhteistyötään kyseiseen valmistajamaahan.
 Myös sotilasliitto Natosta on käyty viime viikkoina keskustelua. Presidentti  Sauli Niinistö  linjasi viime viikolla tiukasti, että jäsenyydestä päättäminen on hakijamaan ja Naton jäsenmaiden välinen asia.
 Niinistö kommentoi asiaa STT:lle sen jälkeen kun Venäjän presidentti  Vladimir Putin  oli vaatinut sotilasliitolta sitoumusta siitä, ettei se laajene kohti itää.
 Putinin ja Bidenin puhelusta odotetaan tietoa Ukrainan tilanteesta
 Tänään odotetaan lisätietoa myös siitä, miten kiristynyt tilanne Ukrainan ja Venäjän rajalla voisi kehittyä. Venäjän presidentti Vladimir Putin ja Yhdysvaltain presidentti  Joe Biden  keskustelevat tänään etäyhteyksin.
 Uutistoimisto AP:n mukaan Biden on valmistautunut varoittamaan Putinia siitä, että Ukrainan häirinnällä olisi kipeät seuraukset Venäjän taloudelle. Putinin odotetaan puolestaan vaativan takeita siitä, ettei Nato ota Ukrainaa sotilasliiton jäseneksi.
 Lue myös:
 Kaikkonen: Puolustusvoimien esitys hävittäjähankkeesta valmis – hallitus päättää ennen joulua
 Suomeen on tarjolla viisi hyvää hävittäjää – yksi niistä vie niin lähelle Natoa ja Yhdysvaltoja kuin on mahdollista

Lähestyvä hävittäjähankinta sähköistää eduskunnan keskustelua puolustuksesta – katso suora lähetys klo 14


Summary: Kinnusen sijaisena toimii Keski-Suomen sairaanhoitopiirin johtajaylilääkäri Juha Paloneva.

Keski-Suomen sairaanhoitopiirin hallitus esittää sairaanhoitopiirin johtajan  Juha Kinnusen  irtisanomista.
 Sairaanhoitopiirin hallitus esittää perjantaina kokoontuvalle valtuustolle, että se asettaisi tilapäisen valiokunnan valmistelemaan Kinnusen irtisanomista tai siirtämistä muihin tehtäviin.
 Hallituksen päätös asettaa tilapäinen valiokunta valmistelemaan irtisanomista kertoo siitä, että sairaanhoitopiirin johtajaan kohdistuu epäluottamus.
 Kinnusella on voimassa oleva johtajasopimus, joka tarkoittaa, että irtisanoutuessaan hänellä on oikeus erokorvaukseen.
 KSSHP:n johtaja Juha Kinnunen on vuosilomalla vuoden 2021 loppuun saakka. Sijaisena toimii KSSHP:n johtajaylilääkäri  Juha Paloneva .
 Juttua päivitetään.

Keski-Suomen sairaanhoitopiirin luottamus johtaja Juha Kinnuseen loppui – hallitus esittää irtisanomista


Summary: Ilpo Härmäläisen epäillyn murhan oikeudenkäynti alkoi tänään tiistaina Turussa. Syyttäjä esitteli palapelimaisen näytön, joka koostuu muun muassa teletunnistetiedoista ja syytetyn tekemisiin liittyvistä pienistä ristiriidoista ja epätavallisesta käytöksestä.

Varsinais-Suomen käräjäoikeus on aloittanut harvinaisen murhajutun käsittelyn. 68-vuotiasta miestä syytetään edelleen kateissa olevan lakimiehen  Ilpo Härmäläisen  murhasta.
 Murhasta syytetty entinen mainostoimistoyrittäjä saapui tiistaina oikeussaliin pipo päässään ja maski kasvoillaan. Hän peitteli kasvojaan, kunnes media lopetti kuvaamisen.
 Tiistaina ensimmäisessä käsittelyssä käytiin läpi muun muassa syyttäjän ja omaisten vaatimukset sekä puolustuksen vastaus. Lisäksi läpi käytiin kirjallista todistelua, kuten teletietoja. Salissa oli paikalla muun muassa Ilpo Härmäläisen nyt jo aikuinen poika, joka oli isänsä katoamisen aikaan vauva.
 Syyttäjä uskoo, että murha tapahtui pian sen jälkeen, kun Härmäläinen nähtiin viimeisen kerran 3. elokuuta 1994 noin kello 12.15 kotirappunsa Eerikinkatu 20 B:n edustalla Turussa.
 Syyttäjän mukaan nyt murhasta syytettynä oleva mainosmies otti Härmäläisen auton kyytiin ja ajoi muutaman kilometrin päähän venerantaan, jossa surmasi Härmäläisen.
 Puolustus kiistää syytteen. Puolustuksen mukaan vastaajalla ei ole ollut motiivia surmata Härmäläistä.
 Härmäläisen pojan asianajaja  Hanna-Maria Seppä  sanoo, etteivät omaiset usko Härmäläisen kadonneen omasta tahdostaan. Omaiset yhtyvät syyttäjän rangaistusvaatimukseen.
 Rauhallisesti käyttäytynyt vastaaja pyöritteli päätään kuunnellessaan aluesyyttäjä  Niina Merivirran  näkemystä tapahtumainkulusta.
 Syyttäjän näyttö perustuu useisiin päätelmiin esimerkiksi teletiedoista ja vastaajan käytöksestä. Syyttäjä katsoo, että hänen rakentamansa palapelimainen näyttö riittää todistamaan, ettei Härmäläistä ole voinut surmata kukaan muu kuin mainosmies.
 Oikeustieteen kandidaatti Ilpo Härmäläinen oli kadotessaan 33-vuotias. Poliisi
 Syyttäjä: Mainosmies punoi murhasuunnitelman
 Poliisi on uskonut Ilpo Härmäläisen katoamisen linkittyvän laskutuspetokseen, josta nyt murhasta vastaajana oleva mainosmies  tuomittiin  vuonna 1996.
 Vastaaja on halunnut pelastaa taloudellisissa vaikeuksissa olleen mainostoimistonsa hankkimalla Saksasta valuuttalainaa, jonka vakuudeksi on tarvittu käteistä. Tätä varten on tarvittu factoring-sopimus, jolla laskusaatavat voi muuttaa rahaksi.
 Vastaaja on solminut rahoitusyhtiön kanssa keväällä 1994 kaksi factoring-sopimusta laskusaatavien rahoittamisesta.
 Vastaaja on tuonut asiakkaaksi Ilpo Härmäläisen, jonka edustaman konsulttiyrityksen nimissä on valmisteltu kolme rahoitusyhtiölle laskutettavaksi mennyttä tekaistua laskua. Laskut oli tehty yhteensä 790 000 markan summille, joista rahoitusyhtiö on maksanut mainosmiehen yritykselle 60 prosenttia summasta. Vastaaja on nostanut rahoitusyhtiöltä 474 000 markkaa.
 Syyttäjän mukaan Ilpo Härmäläinen on suostunut edellä mainittuun järjestelyyn 10 000 markan palkkiota vastaan, jonka vastaaja on tälle maksanut.
 Härmäläinen ei ole kuitenkaan maksanut tekaistuja laskuja eikä syyttäjän mukaan hänen ole pitänyt niitä alkuperäisen suunnitelman perusteella maksaakaan. Laskut on pitänyt maksaa vastaajan suunnittelemalla valuuttalainalla, joka ei kuitenkaan ole toteutunut.
 Vastaaja on heinäkuussa 1994 saanut rahoitusyhtiöltä tiedon, ettei Härmäläinen ole maksanut laskuja. Syyttäjän mukaan vastaaja on painostanut Härmäläistä maksamaan erääntyneet laskut rahoitusyhtiölle, mutta Härmäläinen ei ole tähän suostunut.
 Syyttäjä uskoo, että tajutessaan joutuneensa erehdytetyksi Härmäläinen on aikonut mennä ilmoittamaan asiasta poliisille. Tämän estääkseen ja pelastaakseen yrityksensä ajautumasta konkurssiin vastaaja on syyttäjän näkemyksen mukaan tehnyt suunnitelman Härmäläisen surmaamiseksi.
 Syyttäjä: Murha tehtiin Satavan venerannassa
 Syyttäjän mukaan vastaaja on 1. elokuuta 1994 kesälomalta palattuaan varannut Härmäläisen katoamispäivän aamulle lainaneuvotteluajan pankkiin kiinteistön tai asunto-osakkeen ostamista varten. Tällä on syyttäjän näkemyksen mukaan haluttu varmistaa tulevaa alibia.
 Pankinjohtaja oli ihmetellyt, miksi vastaaja tuli pyytämään lainaa, kun hän ei esittänyt mitään konkreettista suunnitelmaa sitä varten.
 Vastaaja on soittanut 2. elokuuta 1994 Härmäläiselle ja he ovat tavanneet toisensa.
 Teletiedoista selviää, että vastaaja on jälleen katoamispäivänä 3. elokuuta soittanut Härmäläiselle kello 9.29 ja rahoitusyhtiöön kello 9.33. Vastaajalla on ollut kello 10 aiemmin sopimansa lainaneuvottelu Suomen Yhdyspankissa.
 Syyttäjän mukaan vastaaja on katoamispäivänä tavannut Härmäläisen noin kello 11.40:n aikaan mainostoimistonsa kanssa samassa rakennuksessa sijaitsevassa kahvila Fontanassa Turun keskustassa. Härmäläinen on tapaamisen jälkeen palannut kotiinsa Eerikinkadulle.
 Murhasta syytetyn miehen mainostoimisto sijaitsi 1990-luvun puolivälissä tässä rakennuksessa Turun keskustassa. Johanna Manu/Yle
 Vastaaja on soittanut uudestaan Härmäläiselle kello 12.15. Syyttäjän mukaan hän on houkutellut Härmäläisen mukaansa katsomaan jotain olemassa olevaa tai keksittyä asuntoa. Härmäläinen on lähtenyt mainosmiehen puhelun jälkeen kotoaan tapaamaan vastaajaa. Syyttäjän mukaan Härmäläinen on mennyt Eerikinkadulla tämän käytössä olleen ajoneuvon kyytiin.
 Vastaajan auto oli lainassa hänen sukulaisillaan, mutta syyttäjän mukaan vastaajalla oli käytössä vanhempiensa Nissan Sunny.
 Syytteen mukaan vastaaja ja Härmäläinen ovat menneet Satavan venerantaan, jossa vastaajalla on ollut venepaikka ja omistamansa purjevene. Paikka sijaitsee Turussa Hirvensalon ja Kakskerran alueella.
 Syyttäjän mukaan vastaaja on saanut houkuteltua Härmäläisen purjeveneeseensä ja tahallaan surmannut tämän ennalta suunnittelemallaan tavalla. Syyttäjä uskoo, että vastaajana oleva mainosmies on teon jälkeen kätkenyt Härmäläisen ruumiin. Vainaja on edelleen kateissa.
 Katoamishetkestä lähtien mainosmiehen puhelutiedoissa on kahden tunnin tauko. Hän oli soittanut taksinumeroon kello 14.10, jonka jälkeen syyttäjän mielestä oli lähtenyt taksilla Raisioon.
 Motiivina tekoon on syyttäjän mielestä ollut estää Ilpo Härmäläistä ilmoittamasta laskutuspetoksesta poliisille ja näin ollen välttää törkeän petoksen ilmitulo ja mainostoimistonsa ajautuminen konkurssiin.
 Syyttäjä katsoo, että surmaaminen on tapahtunut vakaasta harkinnasta ja omanvoitonpyynnöstä. Surmaamista on syyttäjän mukaan kokonaisuutena pidettävä erityisen törkeänä.
 Ilpo Härmäläinen nähtiin viimeksi elossa 3. elokuuta 1994. Hän nousi todennäköisesti auton kyytiin kotitalonsa Eerikinkatu 20 B:n edustalta Johanna Manu/Yle
 Raivostui työntekijöilleen tappopuheista
 Syyttäjän mukaan vastaaja oli puolitapäivin eli Härmäläisen katoamisaikaan passittanut kaikki kolme mainostoimistonsa työntekijää lounaalle ja maksanut sen. Työntekijöiden mukaan tämä oli täysin poikkeuksellista.
 Syyttäjä uskoo tämän osoittavan, ettei mainosmies ole halunnut työntekijöidensä tietävän, ettei ole ollut Härmäläisen katoamisen aikaan työpaikallaan.
 Myöhemmin mainosmies on syyttäjän mukaan väärentänyt lounaskuitin näyttämään siltä, että lounaalla olisivatkin käyneet erään toisen yrityksen työntekijät.
 Haastehakemuksesta selviää, että Ilpo Härmäläisen vaimo yritti katoamisen jälkeen aktiivisesti ottaa yhteyttä vastaajaan, mutta ei saanut tätä kiinni koko päivänä. Härmäläisen vaimo jätti myös soittopyynnön mainostoimistoon, jonka työntekijät välittivät tiedon tavoittelusta ja Härmäläisen katoamisesta mainosmiehelle.
 Työntekijät vitsailivat vastaajalle, onko tämä tappanut Härmäläisen. Syyttäjän mukaan työntekijät kertoivat mainosmiehen raivostuneen tästä silmittömästi.
 Seuraavana päivänä 4. elokuuta vaimo teki katoamisilmoituksen Ilpo Härmäläisestä.
 Puolustus: Ei motiivia eikä varmuutta henkirikoksesta
 Murhasta syytettynä oleva mainosmies kiistää syyllistyneensä Härmäläisen surmaamiseen. Vastaaja on asunut tapauksen aikaan Naantalissa.
 Puolustuksen näkemys vastaajan soittamista puheluista ja muusta tapahtumainkulusta on täysin erilainen kuin syyttäjällä.
 Puolustuksen mukaan mies ei ole painostanut Härmäläistä maksamaan kolmea satojen tuhansien markkojen laskua eikä hän ole tavannut uhria tämän katoamispäivänä.
 Puolustus sanoo, että vastaaja on lähtenyt työpaikaltaan mainostoimistosta kello 13 aikaan Raisioon erään tutun miehen luo. Mainostoimiston työntekijät ovat tällöin olleet lounaalla poissa toimistolta. Puolustuksen mukaan vastaaja on ollut poissa toimistoltaan noin tunnin ajan.
 Hänen puhelimensa on paikannettu kello 13.44 Naantalin viljavaraston tukiasemaan. Puolustuksen mukaan tämä osoittaa, että hän on ollut Naantalissa kuten on kertonutkin.
 Puolustus sanoo, ettei vastaajalla ole ollut mitään motiivia surmata Härmäläistä. Vastaaja on olettanut, että maksut rahoitusyhtiölle tulevat kyllä hoidetuksi. Puolustus myös katsoo, ettei teolle ole voinut jäädä riittävästi aikaa.
 Puolustuksen mukaan vastaaja ja uhri ovat olleet puhelimitse yhteydessä sinä päivänä, mutta asia on todennäköisesti liittynyt maksamattomiin laskuihin. Mainosmies on puolustuksen mukaan ollut kyseisenä päivänä lainaneuvottelussa, mutta ei siksi, että olisi halunnut vahvistaa alibiaan. Vastaaja ei ollut aluksi esitutkinnassa muistanut kyseistä lainaneuvottelua.
 Puolustusasianajaja  Heikki Uotila  vetosi istunnossa todistajankertomusten epäluotettavuuteen. Hän viittasi väitöstutkimukseen, jonka mukaan muistikuvien ja todistajien kertomusten yksityiskohdat voivat 27 vuodessa muuttua merkittävästi, mikä vaikuttaa niiden luotettavuuden arviointiin.
 Puolustus muistutti myös, ettei ole vainajaa eikä teknistä näyttöä, joka tukisi väitettyä henkirikoksesta. Näin ollen puolustuksen mukaan ei ole saatu riittävää varmuutta siitä, onko Härmäläinen joutunut henkirikoksen uhriksi.
 Lisäksi vastaajan tiedossa ei puolustuksen mukaan ole ollut, että Härmäläinen olisi ollut aikeissa kertoa laskutuskuviosta poliisille.
 Jutun käsittely jatkuu käräjäoikeudessa ensi viikon maanantaina 13. joulukuuta. Käsittelylle on kaikkiaan varattu viisi päivää.
 Lisää aiheesta:
 Liikekumppania epäillään jo yli 27 vuotta kateissa olleen Ilpo Härmäläisen murhasta – harvinainen tutkinta on valmis, vainajaa etsitään Turun Airistolta
 Lakimies Ilpo Härmäläinen, 33, astui ulos kotiovestaan ja katosi jäljettömiin – poliisi uskoo ratkaisevansa 27 vuotta vanhan murhamysteerin
 Syyttäjä yrittää todistaa "mainosmiehen" syylliseksi 27 vuotta vanhaan murhaan, jonka uhri on kateissa – harvinainen oikeudenkäynti alkaa Turussa

Syyttäjä: Mainosmies punoi murhajuonen ja surmasi Ilpo Härmäläisen venerannassa pian viimeisen havainnon jälkeen – puolustus kiistää 27 vuotta vanhan teon


Summary: Syyte liittyy palkkakiistaan Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksotessa.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Etelä-Karjalassa kaksi sosiaali- ja terveyspiiri Eksoten entistä johtajaa saa syytteen virkavelvollisuuden rikkomisesta.
 Erikoissyyttäjä  Heikki Ylisirniö  on toimittanut syytteen Etelä-Karjalan käräjäoikeuteen viime viikolla.
 Syytettynä ovat Eksoten entinen toimitusjohtaja  Pentti Itkonen  ja entinen hallintojohtaja  Keijo Siiskonen . Syyte liittyy Eksoten palkkakiistaan.
 Sosiaali- ja terveyspiirissä alkoi kertyä palkkarästejä vuonna 2010, kun henkilöstön palkat jäivät sote-piirin perustamisen aikaan yhtenäistämättä.
 Lue myös:   Sote-piiri tekee 30 miljoonan euron palkkamokasta tutkintapyynnön poliisille – haluaa selvittää, syyllistyivätkö vastuuhenkilöt rikokseen

Kahdelle sote-piiri Eksoten entiselle johtajalle syyte virkavelvollisuuden rikkomisesta


Summary: Lyhennetty työaika täydellä palkalla lisäsi työhyvinvointia ja työntekijöiden sitoutumista turkulaisyrityksessä. Puolen vuoden kokeilun jälkeen palattiin silti tavalliseen viikkotuntimäärään.

Lastensuojelun avohuollon palveluita tarjoavan turkulaisen Särskildin työntekijät tekivät lyhennettyä työaikaa täydellä palkalla viime kesäkuun alusta marraskuun loppuun, eli puolen vuoden ajan.
 Viikkotyöaika oli 32 tuntia ja työt sai halutessaan tehdä neljässä päivässä.
 Kokeilun tarkoituksena oli lisätä työhyvinvointia ja kokeilla käytännössä, olisiko mahdollista siirtyä pysyvästi lyhyempään työaikaan. Särskildissä on 15 työntekijää, joista seitsemän kokopäiväisiä.
 Toimitusjohtaja  Jesse Särs  teki kokeilun lähestyessä loppuaan päätöksen, että joulukuun alussa siirryttiin takaisin työehtosopimuksen mukaiseen työaikaan.
 – Kokeilu oli sinänsä onnistunut, mutta realiteetit tulivat vastaan.
 Särskild otti joulukuussa palveluvalikoimaansa jälkihuoltonuorten tuetun asumisen. Tukiasunnoissa tarjottava tiivis tuki vaatii Särsin mukaan henkilöstöresurssia niin paljon, ettei lyhennetty työaika olisi enää mahdollista.
 Myös taloudelliset syyt painoivat vaakakupissa päätöstä tehtäessä.
 – Teimme kokeilun aikana suurin piirtein nollatuloksen. Tarvitsemme pääomaa kehittääksemme uusia jälkihuollon palveluita. Tuloksen tekeminen ei ole mahdollista lyhennetyllä työajalla, etenkin kun haluamme tarjota uusia palveluitamme kustannustehokkaaseen hintaan, Jesse Särs kuvaa tilannetta.
 Työntekijät sitoutuneet tehtäviinsä
 Lyhyemmän työajan kokeilu täydellä palkalla on herättänyt huomiota alalla, missä työssä jaksaminen ja uupuminen on ollut esillä.
 Särskildin työntekijät ovat Jesse Särsin mukaan suhtautuneet työaikakokeilun päättymiseen silti ymmärtäväisesti.
 – Meiltä ei ole vielä yksikään vakituinen työntekijä irtisanoutunut, eli sitoutuminen yritykseen on ollut hyvää, Särs sanoo.
 Osa työntekijöistä koki henkilöstöön panostamisen sitouttaneen yritykseen ja lisänneen työhyvinvointia. Kokeilusta on tekeillä myös gradututkimus Turun yliopistoon. Tarkastelussa ovat kokeiluun osallistuneiden kokemukset ja muutokset arkeen eli sekä työhön että vapaa-aikaan.
 Uusia tapoja työhyvinvoinnin ylläpitoon
 Yhtiössä on Särsin mukaan otettu käyttöön erilaisia tapoja ylläpitää työntekijöiden hyvinvointia. Uusi työntekijä saa esimerkiksi kolmen viikon palkallisen vapaan työuran alussa, kun vuosilomat eivät ole vielä kertyneet.
 Joka perjantai yritys kustantaa työkykyä ylläpitävää toimintaa ja tukee ammattiosaamisen kehittymistä maksamalla täydennyskoulutuksia tai antamalla mahdollisuuden opiskella työajalla.
 Yhtiön johtamista ja työtapoja on rukattu, ja organisaatiorakenne on pidetty työntekijöiden toiveiden mukaisesti matalana.
 – Kuuntelen jatkossakin työntekijöiden toiveita ja tykkään yllättää positiivisesti. Innovatiivisuus on yksi arvoistamme ja ajattelen työhyvinvointiasioissa mielelläni laatikon ulkopuolelta, hyvänä esimerkkinä tämä työaikakokeilu, Jesse Särs miettii nyt.
 Yhtiön kokeilu herätti laajaa kiinnostusta ja vierailijoina kävi niin poliitikkoja, opiskelijoita kuin liiton edustajia. Särskild ei ole Jesse Särsin mukaan kokenut alaa vaivaavaa työvoimapulaa, sillä kokeilu on lisännyt halukkuutta tulla yhtiöön töihin.
 Työajan lyhentämistä kokeiltu monta kertaa
 Särskildin kokeilu ei ole ainutlaatuinen, mutta ehkä ensimmäinen sosiaalipalvelualan yrityksessä. Reilu vuosi sitten Yle Uutiset kertoi vaasalaistehtaan 16 vuotta kestäneestä työajan lyhennyksestä.
 Kuuden tunnin työpäivä paransi tuottavuutta ja hyvinvointia, muistaa pääluottamusmies – kysyimme, mitä 16 vuoden kokeilusta opittiin vaasalaisyrityksessä
 Mainostoimisto Wörksissä kokeilu  oli menossa, kun koronaepidemia alkoi. Työajanlyhennys jäi tauolle.
 Viime vuosilta ehkä tunnetuin avaus lyhennetystä työajasta saatiin pääministeri  Sanna Marinilta  SDP:n 120-vuotisjuhlissa elokuussa 2019 hänen ollessaan liikenne- ja viestintäministeri. Aiheesta lisää tässä jutussa:
 Sanna Marin unelmoi neljän päivän työviikosta: "Tänään ehkä utopiaa, tulevaisuudessa voi olla totta" – Talousviisaat tyrmänneet idean aiemmin .
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 8.12. 2021 kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Työajan lyhentäminen oli suosittua 1990-luvulla – nyt työvoimapulan aikana hankalampaa
 Lyhyempi työaika lisää hyvinvointia ja motivaatiota, silti siihen suhtaudutaan varauksellisesti

Työaikakokeilu antoi hyvät tulokset pienessä sosiaalialan yrityksessä, mutta oli taloudellinen riski


Summary: Työnhakijoissa on työ- ja elinkeinoministeriön arvion mukaan noin 65 000 osatyökykyistä ihmistä. Myös hallitus pyrkii helpottamaan heidän työllistymistään.

Syntymästään saakka näkövammainen  Heli Kiimalainen  löysi itselleen elämänsä ensimmäisen työpaikan 47-vuotiaana. Kiimalainen käy töissä Kuopion Maaningalla sijaitsevassa Konditoria Malmbergin leipomossa.
 Kiimalainen opiskeli peruskoulun jälkeen käsityöalaa. Hän kävi kankaankudonta-linjan näkövammaisille tarkoitetussa ammattiopistossa. Valmistuminen osui lama-aikaan vuoteen 1994, eikä hän löytänyt tuolloin työpaikkaa itselleen. Vaihtoehtona olisi ollut yrittäjäksi ryhtyminen. Kelan suosituksesta Kiimalainen jäi työkyvyttömyyseläkkeelle 21-vuotiaana. Jälkeenpäin ajateltuna päätös oli virhe.
 – Eläkepäätös masensi minua tuolloin. Ajattelin, että eipähän tässä sitten tarvitse mitään töitä tehdä, Kiimalainen kertoo.
 Työ- ja elinkeinoministeriön arvion mukaan Suomessa on tällä hetkellä 65 000 osatyökykyistä ihmistä, jotka haluaisivat tehdä työtä. Työnantajan näkökulmasta ongelma on, että työ pitäisi räätälöidä sopivaksi kunkin työnhakijan tilanteen mukaan. Esimerkiksi Kiimalainen käy töissä kuusi tuntia päivässä ja neljänä päivänä viikossa. Hänen työskentelyään rajoittaa huono näkö, joka on selkeä syy muokata työnkuva ja työolot sopiviksi.
 Monella on kuitenkin taustalla hankalampi tilanne. Osatyökykyisistä työllistyvät helpoiten Downin oireyhtymä -diagnoosin saaneet ihmiset. Vaikeinta työllistyminen on heille, joilla on alentunut työkyky masennuksen tai mielen häiriön takia.
 Heli Kiimalaisen työtehtäviin kuuluu laatikoiden paperointia ja tuotteiden pussittamista.  Marianne Mattila / Yle
 Kiimalaisella oli tukena myös Näkövammaisten liitto, jonka tavoitteena on näkövammaisten tasavertainen työllistyminen. Liiton edustaja oli mukana muun muassa TE-toimiston kanssa käydyissä neuvotteluissa.
 Itsenäistymisen myötä kohti työtä
 Kiimalaisen matka kohti työpaikkaa alkoi oikeastaan jo vuonna 2016, kun hän muutti asumaan omilleen pois vanhempiensa luota. Parin vuoden kuluttua Näkövammaisten liiton järjestämässä kuntoutuksessa suuntauduttiin jo kohti työmarkkinoita, mutta lopullinen askel oli pääsy TE-toimiston kautta työvalmennukseen.
 Tämän vuoden helmikuussa alkaneessa valmennuksessa Kiimalainen sai tukea työelämätaitoihin, työkokeilupaikan etsintään ja itsensä markkinointiin.
 Valmennuksen aikana Kiimalainen otti yhteyttä kaikkiaan 34:ään työnantajaan, kunnes  Sami Malmberg  otti hänet työkokeiluun leipomoonsa toukokuussa. Kokeiluun Kiimalainen lähti avoimin mielin.
 – Ajattelin, että katsotaan, mitä tässä on tarjolla. Olin toki kotona leiponut, mutta leipomo oli minulle ihan uusi paikka, hän kertoo.
 Ensin hän oli mukana leipomassa, mutta siirtyi pakkauspuolelle, koska linjalla tahti oli näkövammaiselle liian nopea.
 Ryhmäkuvassa Kiimalaisen työllistänyt tiimi: Pohjois-Savon TE-toimiston työkykykoordinaattori Marjaana Pitkänen-Pääkkönen, Kiimalainen itse, yrittäjä Sami Malmberg ja Valo-Valmennusyhdistyksen työhönvalmentaja Paula Ettanen. Marianne Mattila / Yle
 Työnantaja ei maksa työntekijälle palkkaa työkokeilun aikana.
 – Taloudellisesti riskitön työkokeilu madaltaa kynnystä ottaa sellainenkin ihminen töihin, jolla on rajoituksia tai esimerkiksi puutteellinen kielitaito, Malmberg sanoo.
 Työkokeilun jälkeen Kiimalainen on työskennellyt Malmbergilla palkkatuella. Tuolloin TE-toimisto korvaa osan palkkakustannuksista. Lisäksi Malmberg on hakenut työolosuhteiden järjestelytukea TE-toimistolta. Tukea maksetaan korvaukseksi siitä, että Kiimalainen tarvitsee välillä toisen työntekijän apua työpäivän aikana.
 Asenne ratkaisee saako työtä vai ei
 Kaiken kaikkiaan Kiimalaisen työllistymisen kohdalla ratkaiseva tekijä oli asenne. Tätä korostavat niin Valo-Valmennuksen työhönvalmentaja  Paula Ettanen  kuin Malmberg.
 – Mikäs sen parempaa työnantajalle kuin työntekijä, joka tulee aina mielellään töihin, Malmberg toteaa.
 – Heli oli koko valmennuksen ajan hyvin motivoitunut, ja hän on myös hyvin positiivinen persoona, joka jaksoi yrittää aina uudelleen epäonnistumisen jälkeen, Ettanen kertoo.
 Vapaa-ajalla Heli Kiimalainen käy avustajan kanssa kuntosalilla ja kävelyllä. Uusi harrastus on tanssi.  Marianne Mattila / Yle
 Työpaikka vaikutti Kiimalaisen elämään monella tavalla. Elämässä on säännöllinen rytmi.
 – Olen niin monta vuotta istunut kotona ja miettinyt, mitä tekisin, hän kertoo.
 Puolitoista vuotta Pohjois-Savon TE-toimiston työkykykoordinaattorina toiminut  Marjaana Pitkänen-Pääkkönen  haluaa rohkaista työnantajia miettimään työpaikan työtehtäviä uudella tavalla.
 – Olisiko sellaista räätälöityä työtä, johon voisi ottaa henkilön työkokeiluun ja mahdollisesti sen jälkeen töihin palkkatuella sekä hyödyntää työolosuhteiden järjestelytukea, hän sanoo.
 Samaa asiaa ajaa myös Suomen hallitus Työkyky-ohjelmallaan. Ensi vuoden puolella perustetaan valtionyhtiö, joka työllistää osatyökykyisiä ja auttaa heitä siirtymään avoimille työmarkkinoille.
 Myös julkisten hankintojen työllistämisehtoja halutaan muuttaa niin, että hankinnoissa suosittaisiin yhteiskunnallisia yrityksiä. Ne palkkaavat muun muassa osatyökykyisiä työnhakijoita.
 Kaikkiaan tavoitteena on inklusiiviset eli kaikki työikäiset huomioivat työmarkkinat.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta keskiviikkoiltaan kello 23 saakka.
 Lue lisää aiheesta:
 Uuden valtionyhtiön on tarkoitus työllistää 1 000 osatyökykyistä – hallitus antoi esityksensä eduskunnalle
 Kehitysvammaiset ja osatyökykyiset saivat hostellin pyöritettäväkseen – yksi työntekijöistä on Sara Kakkonen: "Välillä juostaan, välillä ei"

Näkövammainen Heli Kiimalainen haluaa tehdä työtä vaikka on eläkkeellä – 47-vuotiaan elämän ensimmäinen työ löytyi lopulta leipomosta


Summary: Pääministeri Sanna Marinia ei saatu lauantai-iltana kiinni virkapuhelimestaan, kun hänelle haluttiin välittää uusia turvaohjeita liittyen ulkoministeri Pekka Haaviston koronatartuntaan. Marin oli ystävineen juhlimassa helsinkiläisessä ravintolassa.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Oikeusoppineet pitävät pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) viikonlopun yökerhovierailusta syntynyttä kohua ylimitoitettuna.  Ylen aamussa  tiistaina vierailleiden oikeusoppineiden mielestä Marinin toiminnassa ei ollut suuria laillisuusongelmia.
 Oikeushistorian emeritusprofessori  Jukka Kekkosen  mukaan Marin oli koko ajan tavoitettavissa turvamiehineen ja valtioneuvostossa on varajärjestelyt tilanteissa, joissa jokin yhteydenpitoväline ei toimi.
 – Kyllä tässä on aika paljon tekemällä tehtyä kohua, mikä ei ole ollut suomalaisessa, varsinkaan iltapäivälehtien mediajulkisuudessa mitenkään poikkeuksellista viime kuukausina ja vuosina. Kaikkeen tällaiseen tartutaan, mutta on ihan hyvä, että asia selvitetään, Kekkonen sanoi.
 Marinia ei saatu lauantai-iltana kiinni virkapuhelimestaan, kun hänelle haluttiin välittää turvaohjeita liittyen ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.) koronatartuntaan. Marin oli ystävineen juhlimassa helsinkiläisessä ravintolassa.
 Valtioneuvoston jäsenillä pitäisi olla virkapuhelin mukana ja käyttövalmiudessa, jotta he olisivat koko ajan tavoitettavissa. Marinilla oli ravintolassa mukanaan vain eduskuntapuhelin.
 "Virkapuhelimen käyttö sitovampaa viranomaisen määräyksellä"
 Itä-Suomen yliopiston julkisoikeuden professori  Tomi Voutilaisen  mukaan ei ole kuitenkaan juridisesti selvää, että ministerin tulee olla tavoitettavissa virkapuhelimestaan.
 Voutilainen muistutti tiistaina Ykkösaamussa, että ministerin virkapuhelimen käytöstä on ohjeistettu nimenomaan  ministerin käsikirjassa , joka on opaskirja tai tietopaketti. Voutilaisen mukaan virkapuhelimen käyttö olisi sitovampaa viranomaisen määräyksellä.
 – Työnantaja-asemakaan ei ole tässä pelastamassa, koska sellaista tässä ei varsinaisesti ole, kun ministerit hoitavat luottamustehtäviään, Voutilainen totesi.
 Työoikeuden emeritusprofessori: "Hänhän oli sentään aviopuolison kanssa juhlimassa"
 Työoikeuden emeritusprofessori  Seppo Koskinen  kehottaa kuitenkin pääministeriä tulemaan ravintolasta kotiin nykyistä aikaisemmin. Marinin kerrotaan juhlineen ravintolassa yön pikkutunneille saakka.
 – Eli älä juhli niin myöhään julkisilla paikoilla. Jos lopettaisit julkiset esiintymiset ravintoloissa kello 23, tällaisia kohuja ei tulisi, Koskinen neuvoi.
 Koskisen mukaan Marinin juhlimiseen kiinnitetty erikoisella tavalla huomiota mediassa viime aikoina. Juhli Marin sitten virka-asunnossaan tai ravintolassa, on se nostanut keskustelun, Koskinen näkee.
 – Vapaa-aikaa on myös pääministerillä. Hänhän oli sentään aviopuolison kanssa juhlimassa, että ei tästä mitään suurempaa kohua tästäkään syystä saada.
 Jukka Kekkosen mukaan Marinin meneminen ravintolaan koronalle altistuneena ei kuitenkaan näyttänyt kansalaisille hyvää esimerkkiä. Marinin toiminta ei silti ollut Kekkosen mielestä niin iso juttu kuin lehdet ovat kirjoittaneet.
 – Kyllä Marin viisaana ihmisenä ottaa tästä opiksi, Kekkonen sanoi.
 Kekkonen on ollut SDP:n ehdokkaana eduskuntavaaleissa vuonna 2019.
 Lue myös:
 Pääministeri Sanna Marinin toinenkin koronatestitulos negatiivinen – palaa lähitöihin tiistaina
 Pääministeri Marin jätti virkapuhelimen tarkoituksella kotiin – "Olisi suotavaa, että saisin viestit myös eduskunnan puhelimeen"
 Valtioneuvoston kanslian turvallisuusjohtaja: Pääministeri on noudattanut ohjetta, hän on tavoitettavissa koko ajan
 Analyysi: Marinin yökerhoillasta tuli itsenäisyyspäivän kriisi, jonka kruunasi epäonnistunut viestintä

Oikeusoppineet Marinin yökerhokohusta: Tekemällä tehtyä – professori kehottaa kuitenkin pääministeriä tulemaan aikaisemmin kotiin ravintolasta


Summary: Tiistaina julkaistu 39 sivuinen kirjallinen lausunto sisältää yksityiskohtia Britannian ulkoministeriön toteuttamasta operaatiosta.

Afganistanin evakuointioperaatio puhuttaa Britanniassa.
 Ulkoasiainvaliokunnalle osoitetussa 39 sivuisessa kirjallisessa lausunnossa operaatioon osallistunut ex-diplomaatti  Raphael Marshall  kuvailee, että evakuoinnit olivat kaoottisia ja huonosti suunniteltuja.
 Tiistain julkaistusta asiakirjasta ovat uutisoineet ainakin Britannian yleisradioyhtiö  BBC  ja sanomalehti  Daily Mail .
 Vain viisi prosenttia evakuoitiin
 Taliban-liike otti vallan Afganistanissa elokuussa. Elokuun lopussa Britannia haki 15 000 ihmistä evakuointilennoilla pois maasta. Evakuoiduista 5 000 oli Britannian kansalaisia, 8 000 afganistanilaisia ja 2 000 lapsia.
 Ulkoasiavaliokunnalle osoitetussa asiakirjassa Marshall arvioi, että jopa 150 000 afganistanilaista olisi vaarassa Britannian kanssa tehdyn yhteistyön vuoksi. Marshall pyysi evakuoimaan ihmiset, mutta lopulta vain viisi prosenttia pääsi pelastuslennoille.
 – On selvää, että Taliban-liike on sittemmin murhannut ainakin osan näistä ihmistä, Marshall toteaa.
 Marshallin mukaan evakuoitavien valintaprosessi oli sattuman kauppaa.
 Esimerkiksi kokkeja ja siivoojia evakuoitiin, vaikka suojelua olisivat tarvinneet ennen kaikkea ihmiset, jotka tekivät tiivistä yhteistyötä Britannian kanssa, kuten tulkit.
 Marshallin mukaan ulkoministeriössä jäi lukematta tuhansia avunpyyntöjä sisältäviä sähköposteja. Ne, jotka luettiin, saivat automaattivastauksen, että asia oli käsittelyssä.
 Todellisuudessa näin ei aina ollut. Läheskään kaikkia avunpyyntöjä ei syötetty ulkoministeriön tietokantaan, jonka perusteella evakuoitavat valittiin.
 Ihmisten hätää käsiteltiin virka-aikaan
 Marshall toimi evakuointien aikaan ulko- ja kansainyhteisöasiainministeriössä vanhempana virkailijana. Hän erosi tehtävästään syyskuussa.
 Marshallin mukaan osastolla oli riittämätön määrä osaavaa henkilökuntaa.
 Tilanteen kiireellisyydestä huolimatta osastolla jatkettiin kahdeksan tunnin työpäiviä, eikä viikonloppuisin töitä tehty lainkaan. Lisäksi töitä tehtiin pääosin etänä.
 Käsittelijöillä oli vain vähän tietoa ja ymmärrystä Afganistanin tilanteesta. Kukaan pyyntöjä käsittelevästä ryhmästä ei ollut esimerkiksi aiemmin työskennellyt Afganistanin parissa. Kukaan tiimistä ei myöskään puhunut Afganistanin kieliä.
 Henkilöstöongelmiin haettiin ratkaisua värväämällä sotilaita käsittelemään avunpyyntöjä. Heille ei kuitenkaan annettu sähköpostin salasanoja, mikä Marshallin mukaan johti siihen, että kahdeksan henkeä työskenteli yhdellä tietokoneella.
 Ulkoministerille kritiikkiä
 Kabulin kentällä työskenteli 21. elokuuta tuhansia länsimaiden sotilaita.  Victor Mancilla / U.S. Marine Corps / AOP
 Marshall kertoo olleensa ainoa ihminen, joka hoiti sähköpostitulvaa lauantaina 21. elokuuta. Hänen mukaansa kukaan ei ollut lukenut sähköposteja perjantai-iltapäivän jälkeen. Lukemattomia sähköposteja oli tuolloin kertynyt 5 000 kappaletta.
 Samana viikonloppuna ihmiset piirittivät Kabulin lentokenttää päästäkseen pelastuslennoille.
 Yhdysvaltain ja Britannian joukot yrittivät hillitä kaaosta.
 Marshallin mukaan puolustusministeriön ja ulkoministeriön välillä ilmeni ongelmia viestinnässä, mikä uhkasi horjuttaa koko operaation.
 Afganistan-operaation aikana ulkoministerinä toiminut  Dominc Raab  ei ollut läheskään aina tavoitettavissa. Raab vastasi sähköposteihin tuntien viiveellä ja teki päätöksiä hitaasti, mikä hidasti evakuointeja.
 Marshallin mukaan eräs virkamies vastusti evakuointiluetteloiden jakamista, sillä se olisi saattanut rikkoa Euroopan tietosuoja-asetuksia.
 Myöskään Yhdysvaltojen kanssa ei neuvoteltu, mikä on Marshallin mukaan saattanut johtaa siihen, että ihmisiä kirjattiin kahden maan evakuointilennoille.
 Lue myös:
 Länsimaat vaativat Afganistania tutkimaan tiedot teloituksista ja katoamisista
 Talvi tulee Afganistaniin, ja väestöä uhkaa humanitaarinen painajainen – epätoivoiset ihmiset kasvattavat unikkoa tai jopa myyvät lapsiaan
 YK:n järjestö: Akuutin nälänhädän uhkaamien ihmisten määrä kasvanut maailmassa nopeasti
 Talibanin valtaannousu koettelee Afganistanissa myös partureita ja kampaamoita – ihmiset varovat nyt muodikkuutta
 Kabulin pakolaisleirillä moni saa syödäkseen vain kuivia leivänpaloja – teltassa asuva leski Ylelle: ”Muuta toivoa ei ole kuin Allah”
 Kabulilainen naistoimittaja juonsi ohjelmaa naisten oikeuksista, nyt hän haastattelee Talibanin johtajia vaikka pelkää – "Haluan tehdä töitä"

Ilmiantajan mukaan Afganistan-operaatio oli silkkaa sekasotkua – ihmisiä valittiin pelastuslennoille sattumanvaraisesti


Summary: Ilmasto on lämmennyt jo 1,1 astetta esiteollisesta ajasta. Turvallisena pidetty 1,5 asteen raja tulee vastaan alle kymmenessä vuodessa, jos ilmastopäästöt eivät vähene. Lue tästä jutusta, mitä luvuista pitää ymmärtää.

Hiilidioksidi palauttaa auringon lämmön maahan
 Ilmasto lämpenee, kun ilmakehän hiilidioksidipitoisuus kasvaa.
 Niin tapahtuu, kun energiantuotannossa, teollisuudessa ja liikenteessä poltetaan fossiilisia polttoaineita.
 Maataloudesta taas syntyy metaania ja typpioksidia, jotka lämmittävät ilmakehää hiilidioksidin tavoin.
 Ihminen on lähes tuplannut hiilidioksidin ilmakehässä
 Ilmakehän hiilidioksidipitoisuus on viimeisen 150 vuoden aikana noussut ihmisen toiminnan seurauksena.
 Nousu alkoi teollistumisesta. Sitä ennen luonnolliset päästöt ja hiilinielut olivat vielä tasapainossa. Ilmakehään päätyi eliöiden soluhengityksestä, biomassan hajoamisesta ja vaikkapa tulivuorenpurkauksista syntyvää hiilidioksidia.
 Esiteollisena aikana ilmakehässä oli hiilidioksidia 270 miljoonasosaa,  parts per million . Nyt pitoisuus on 420 ppm.
 Lähes kaikki maailman maat tavoittelevat parhaillaan hiilineutraaliutta. Jos tavoitteet toteutuvat, käyrä eli hiilidioksidipitoisuuden kasvu pysähtyy.
 Se ei kuitenkaan riitä pysäyttämään lämpenemistä. Lämpeneminen voi kääntyä laskuun vasta, kun ihmisen aiheuttamat päästöt lakkaavat kokonaan. Silloin hiilinielut eli metsät ja meret alkavat poistaa hiiltä ilmakehästä.
 Ilmakehän hiilidioksidipitoisuutta on mitattu pisimpään Mauna Loan saarella Havajilla. Käyrä sahaa vuodenaikojen vaihtelun vuoksi: kesäisin metsä pohjoisella pallonpuoliskolla imee hiilidioksidia enemmän kuin talvella, jolloin puiden yhteyttäminen vähenee.
 Jäljellä on pieni budjetti hiilipäästöille
 Tiedepaneeli IPCC:n mukaan maailman ilmastopäästöjen pitäisi puolittua 2020 aikana, jotta 1,5 asteen raja ei ylittyisi vuosisadan lopussa. Hiilineutraaliuteen pitäisi päästä vuoteen 2050 mennessä.
 IPCC on laskenut maailmalle muutaman suuntaa antavan päästöbudjetin, joiden puitteissa pysyminen voisi rajata lämpenemisen 1,5 asteeseen.
 Yhden budjetin mukaan maailma voisi päästää ilmakehään vielä noin 500 gigatonnia hiilidioksidia vastaavia päästöjä. Yksi gigatonni on miljardi tonnia.
 Epävarmuudet ovat kuitenkin suuria. IPCC:n mukaan todennäköisyys päästä 1,5 asteeseen hiilibudjetissa pysymällä 500 gigatonnin budjetissa on 50 prosenttia.
 Maailman päästöt kasvavat kuitenkin edelleen. Poikkeus oli viime vuosi 2020, jolloin päästöt laskivat pandemian seurauksena. Mutta kasvu on alkanut uudelleen. Vuonna 2021 päästöjen arvioiden kipuavan lähelle vuoden 2019 tasoa.
 Maailman suurimmat päästäjät ovat Kiina, Yhdysvallat ja Intia.
 Yhdysvalloilla on tavoite vähentää päästöjä 50–52 prosenttia vuoteen 2030 mennessä verrattuna vuoden 2005 tasoon. Kiinan ja Intian hiilineutraalisuustavoitteet ovat vasta vuosissa 2060 ja 2070.
 EU toimii kansainvälisessä ilmastopolitiikassa yhtenä yksikkönä. EU-maiden päästöt taas ovat yhteensä suuremmat kuin Intian.
 Päästöjen vähentäminen on pakollista
 Vaikka Suomi on pieni ilmastopäästäjä maailman mittakaavassa, jokaisen maan vastuulla on vähentää omia päästöjään. Suomella on päästöjen vähentämiseen myös juridinen velvoite, joka tulee EU:sta.
 EU:n hyväksyi uuden ilmastolain kesällä 2021. Nyt valmistelussa on siihen liittyvä valmiuspaketti, jossa määritellään, miten lain tavoitteeseen päästään. EU on päättänyt vähentää päästöjä 55 prosenttia vuoteen 2030 mennessä.
 llmastotavoitteiden taustalla on Pariisin ilmastosopimus, jossa kaikki maailman maat – Suomi osana EU:ta – ovat sitoutuneet rajoittamaan ilmaston lämpenemisen 1,5 asteeseen. Ilmastosopimusta päivitettiin  Glasgow'n ilmastokokouksessa .
 Suomen oma, kansallinen tavoite on olla hiilineutraali vuonna 2035.
 Hiilineutraaliuden kohtalo ratkeaa keväällä
 Hallituksen ilmastotoimien yhteydessä puhutaan usein päästökuilusta. Kuilu tarkoittaa päästömäärää, joka pitää vähentää, että ilmakehään pääsevää hiilidioksidia olisi jäljellä vain sen verran kuin metsänielut sitä imevät.
 Syksyllä 2021 kuilu oli 11 miljoonaa tonnia hiilidioksidia. Hallitus päätti budjettineuvotteluissa toimista, jotka vähentäisivät 14–15 hiilidioksiditonnia. Asiantuntijat laskevat keväällä, mihin päätetyt toimet tarkalleen riittävät.
 Suomen kaikki päästöt olivat viime vuonna 48,3 miljoonaa tonnia hiilidioksidia vastaavia päästöjä, mutta koronavuosi oli poikkeuksellinen. Hallitus on laskenut toimiaan suhteessa vuoden 2019 tasoon, jolloin päästöt olivat 52,8 miljoonaa tonnia.
 Energian päästöt vähenevät, muista kiistellään
 Suomen päästöt ovat vähentyneet kolmanneksen vuodesta 1990. Lasku johtuu pääosin energiantuotannosta, jossa on siirrytty pois esimerkiksi kivihiilen polttamisesta.
 Energia on yhä suurin päästöjen aiheuttaja. Suurin osa energiasta sekä teollisuus kuuluvat EU:n omaan päästökauppaan, jossa päästöt vähenevät parhaillaan tehokkaasti. Päästökaupassa päästäjä maksaa päästämistään hiilidioksiditonneista, ja hinta on parhaillaan korkea.
 Poliittiset kiistat taas liittyvät ilmastoimiin, joiden vähentämisestä päätetään kansallisesti. Päätökset koskevat liikenteen ja maatalouden päästöjä.
 Liikenteen päästöistä pitäisi vähentää puolet vuoteen 2030 mennessä. Maataloudelle taas ei ole vielä olemassa omaa, virallista päästövähennystavoitetta.
 Hiilinielu lasketaan usein maankäytön nettonieluna, joka saadaan vähentämällä maankäytön päästöt metsänieluista. Maankäyttösektorilla päästöjä aiheuttavat turvepellot ja metsäkato eli metsän hakkaaminen esimerkiksi rakentamisen tieltä. Päästöjä imevien metsänielujen koko taas riippuu muun muassa metsähakkuista.
 Suomalainen kuluttaa enemmän kuin intialainen
 Suomi on pieni päästäjä maailman mittakaavassa, mutta yksilöiden tasolla suuri. Suomalaisen päästöt ovat moninkertaiset esimerkiksi intialaisen päästöihin verrattuna.
 Huomionarvoista on, että kulutuksen päästöt  eivät ole Suomessa laskeneet  samalla vauhdilla kuin muut päästöt. Kaikki kulutuksen päästöt eivät myöskään näy Suomen päästölaskelmissa, sillä kulutustavaroita valmistetaan esimerkiksi Kiinassa.
 Lämpeneminen kiikkuu kahden asteen molemmin puolin
 Ilmaston lämpenemistä arvioidaan maailman maiden tekemien päästövähennyslupausten perusteella. Virallisista arvioita vastaa YK, jonka alaisuudessa maailman maat ovat solmineet Pariisin ilmastosopimuksen.
 YK on arvioinut, että jos maailman maat jatkavat sitä ilmastopolitiikkaa, joka on kussakin maassa parhaillaan voimassa, maailma lämpenee 2,7 astetta.
 Viimeisimmät lämpenemisarviot laskettiin Glasgow'n ilmastokokouken aikana. Niissä otettiin huomioon maiden ilmastosopimusta varten tekemät, uudet lupaukset, joita ei ole vielä viety poliittiseen päätöksentekoon. Alimillaan lupaukset riittävät 2,1 asteen lämpenemiseen.
 Optimistisin on arvio, 1,8 astetta, tulee Kansainvälisen energiajärjestön IEA:n laskelmista. Ne sisältävät sekä maiden ilmastosopimusta varten antamat lupaukset että muita päästöjen vähentämiseen liittyviä aloitteita.

Nämä yhdeksän grafiikkaa näyttävät, mitä ilmaston lämpeneminen oikeasti tarkoittaa


Summary: Junttaan pettyneet vaalivoittajat ovat perustaneet maanpakolaishallituksen, joka kouluttaa nyt viidakossa nuoria myanmarilaisia taistelijoiksi.

76-vuotiaan syrjäytetyn siviilijohtajan  Aung San Suu Kyin  saama vankeustuomio ei yllätä myanmarilaisia.
 "Täysin absurdia", on ollut yleisin kommentti, kertoo pitkään Suomessa asunut myanmarilainen  May Kyeemyint-Koski . Hän on ollut yhteydessä entiseen kotimaahansa ja seurannut paikallista keskustelua muun muassa Facebookissa.
 – Ihmiset eivät ole järkyttyneitä, mutta vihaisia kylläkin. Aung San Suu Kyita vastaan esitetyt syytteet ovat aivan naurettavia, Kyeemyint-Koski sanoo.
 Aung San Suu Kyi  tuomittiin neljäksi vuodeksi vankilaan  epäjärjestyksen lietsomisesta ja koronasääntöjen rikkomisesta. Hyvin pian tuomio puolitettiin kahteen vuoteen. Myös edellisen hallinnon aikainen presidentti  Win Myint  sai yhtä pitkän tuomion.
 Suu Kyita odottaa vielä liuta muita syytteitä, joista tuomiot voivat olla kymmeniä vuosia vankeutta.
 Suu Kyin johtama NLD-puolue sai murskavoiton viime vuoden marraskuun vaaleissa. Sotilaat kaappasivat vallan vain hetkeä ennen kuin uuden parlamentin oli määrä kokoontua 1. helmikuuta.
 Kaappauksen syynä oli armeijan pelko vallan menettämisestä, sanoo pitkään Myanmarin eli entisen Burman kehitystä seurannut Kaakkois-Aasian historian tutkija  Marja-Leena Heikkilä-Horn.  Edes, se että perustuslaki takaa sotilaille 25 prosenttia parlamentin paikoista, ei enää riittänyt.
 Mielenosoitus Aung San Suu Kyin pidätystä vastaan. AFP
 – Vaalitappio oli sotilaille hyvin häpeällinen. Lisäksi tiedettiin, että siviilihallinto pyrki ennen pitkää syrjäyttämään armeijan täysin, Heikkilä-Horn sanoo.
 Vallankaappaus synnytti uuden aseellisen vastarinnan
 Vaaleissa voittaneet kansanedustajat perustivat kevään vallankaappauksen jälkeen National Unity Government (NUG) -nimellä kutsutun pakolaishallituksen, joka toimii ainakin osin ulkomailla. Suomessa heidän edustajansa on May Kyeemyint-Koski.
 Hänen mukaansa tavoitteena on, että kansainvälinen yhteisö hyväksyisi NUG:n maan lailliseksi vaaleilla valituksi edustajaksi. Pakolaishallitus  avasi lokakuussa edustuston Prahaan.
 Sotilaiden hyökättyä rauhanomaisia mielenosoittajia vastaan, myös juntan vastustajien otteet ovat koventuneet. Mielenosoituksissa on kuollut arviolta 1300 ihmistä. Viimeksi eilen sunnuntaina viisi ihmistä kuoli turvallisuusjoukkojen ajettua autolla mielenosoitukseen päälle Yangonissa.
 – Harjoitimme pitkään rauhanomaista vastarintaa, mutta kun ihmisiä tapettiin, totesimme, että meidänkin on ryhdyttävä taistelemaan, Kyeemyint-Koski sanoo.
 Hänen mukaansa strategian muutoksen syynä on paitsi se, että juntan kanssa ei voi neuvotella, myös se että kansainvälinen yhteisö on saamanton.
 Myös maanantaina ilmoitetut vankeustuomiot on otettu kovin sanoin vastaan maailmalla. Ainakin YK, EU, Britannia ja Yhdysvallat ovat pitäneet tuomioita poliittisina. Tutkijan mukaan kansainvälisillä lausunnoilla tai edes sanktioilla ei kuitenkaan ole saatu mitään aikaan.
 – Muutosta on tapahtunut vain silloin, kun armeija itse päätti alkaa seurata omaa demokratiaan pyrkivää suunnitelmaansa, Heikkilä-Horn sanoo.
 Aung San Suu Kyi vapautettiin 15 vuoden kotiarestista vuonna 2010, minkä jälkeen Myanmarissa alkoi asteittainen muutos kohti demokratiaa. Nyt tuo kehitys on pysähtynyt.
 Vähemmistöarmeijat kouluttavat pakolaishallituksen sissejä
 Maanpakolaishallitus perusti viime keväänä aseellisen siiven, People's Defence Forcen (PDF).
 Käytännössä PDF:n joukkoihin on siirtynyt kaupunkien mielenosoittajia. May Kyeemyint ei osaa arvioida, miten paljon koulutuksen saaneita joukkoja PDF:llä on. Käytännössä aseellista koulutusta antavat Myanmarin etniset armeijat, kuten Chin-vähemmistön ja Kachin-vähemmistön joukot.
 Myanmarissa tai entisessä Burmassa on käyty vähemmistöjen sotia koko ajan vuoden 1947 itsenäistymisen jälkeen.
 kenraali  Min Aung Hlaing. Lynn Bo Bo
 – Tietysti Myanmarin armeija on paljon vahvempi, koska se saa tukea Kiinalta ja Venäjältä, Kyeemyint-Koski sanoo.
 Marja-Leena Heikkilä-Horn seuraa myös mielenosoittajien toimintaa. Hänen mukaansa juntan vastaiset protestit vaimenivat välillä sotilaiden raakojen otteiden takia. Viime aikoina vastarinta on jälleen lisääntynyt.
 – Näyttää siltä, että alueilla, joilla on pakolaishallituksen sissejä, uskalletaan taas osoittaa mieltä, hän sanoo.
 "Suu Kyi sanoi, ettei armeijan edessä tarvitse enää nöyristellä"
 Armeijan kovista otteista huolimatta myanmarilaiset ovat valmiita jatkamaan vastarintaa, jopa henkensä uhalla. Ihmiset ovat saaneet maistaa vuoden 2011 jälkeen vapauksia, joista he eivät enää halua luopua.
 May Kyeemyintin mukaan yksi syy tähän on Aung San Suu Kyin antama esimerkki.
 – Ennen oli niin, että jopa alempiarvoisten sotilaiden saapuessa huoneeseen, meidän oli painettava päämme alas. Aung San Suu Kyi sanoi, että armeijan edessä ei tarvitse nöyristellä. Emme halua paluuta diktatuuriin, siksi emme pelkää taistelua emmekä edes kuolemaa, hän sanoo.
 Nobelin rauhanpalkinnon vuonna vuonna 1991 voittanut Aung San Suu Kyi joutui kansainväliseen paitsioon rohingya-vähemmistön kohtelun takia. Armeija iski rohingyojen asuinalueille vuonna 2017, ja satojatuhansia vähemmistön edustajia pakeni Bangladeshiin. Ihmisoikeusjärjestöt ja YK raportoivat hurjista julmuuksista.
 Historioitsija Heikkilä-Horn arvioi, että Suu Kyi joutui toimimaan armeijan painostuksen alla.
 Haagin kansainvälinen tuomioistuin käsitteli vuonna 2020 Gambian esittämää kannetta, jonka mukaan Myanmar rikkoi joukkotuhonnan torjumiseksi tehtyä sopimusta rohinga-vähemmistönsä kohtelussa.
 – Kun Suu Kyi matkusti Haagiin vastaamaan kansainvälisen tuomioistuimen syytteisiin, hän todennäköisesti yritti ottaa niskaotetta armeijasta, ja ajatteli että sotilaat jäävät hänelle velkaa, Heikkilä-Horn arvioi.
 Sotilasvallankaappaus olisi Heikkilä-Hornin mukaan voinut tapahtua jo aiemmin, jos Suu Kyi olisi asettunut voimakkaammin sotilaita vastaan.

Aung San Suu Kyin tuomiota pidetään Myanmarissa täysin "absurdina" – Ulkomaiden painostus ei ole pelästyttänyt maan sotilasjunttaa


Summary: Koronan takia tehdyt rajoitukset saivat lapset ja nuoret hakeutumaan koulupsykologien vastaanotoille vuosi sitten. Nyt tilanne on helpottanut, mutta koulupsykologeista on silti edelleen jatkuva pula.

Koulupsykologien vastaanotoille oli viime lukuvuonna suuri ryntäys Helsingin kouluissa.
 Koronan takia tehdyt rajoitustoimet ahdistivat koululaisia niin paljon, että koulupsykologikäynnit kasvoivat hetkessä viidenneksellä. Helsingin kokoisessa kaupungissa tämä tarkoittaa satoja lapsia ja käyntejä tavallista enemmän.
 – Keskusteluiden aiheina ei ollut suoranaisesti korona, vaan rajoitustoimista aiheutuva turhautuneisuus ja ahdistus, oppilaiden hyvinvointipäällikkö  Vesa Nevalainen  Helsingin kaupungilta kertoo.
 Nyt tilanne on rauhoittunut. Nevalaisen mukaan lähiopetus on johtanut siihen, että koululaisten psykologin tarve on ainakin toistaiseksi tasaantunut koronaa edeltävään aikaan.
 Nevalaisen mukaan tieto on heikko signaali siitä, ettei etäkoulu ole hyvä asia. Koulu on enemmän kuin paikka, jossa opitaan asioita.
 Lisäksi se kertoo Nevalaisen mielestä siitä, että oppilaiden toipuminen yllättävistä tilanteista on nopeaa.
 – Ja toisaalta sitä, että he osaavat käyttää hyvin tarjolla olevaa apua.
 Nuoria syyllistävä keskustelu loppunut
 Korona on kurittanut pahiten Suomessa juuri Helsinkiä koko pandemian ajan.
 Eniten asiasta ovat joutuneet kärsimään lapset ja nuoret. Yläkoululaiset olivat pitkään etänä kotona, kouluissa ei saanut laulaa ja harrastukset olivat poikki.
 Muutenkin kaikki on ollut poikkeavaa. Nevalaisen mielestä jossain vaiheessa pandemiaa nuoriin kohdistui julkisuudessa myös syyllistävää puhetta.
 – Keskustelu siitä, saavatko lapset ja nuoret tavata kavereitaan oli harmillista, mutta se on nyt onneksi loppunut. Se on varmasti myös helpottanut nuorten paineita, Nevalainen arvelee.
 Sama ilmiö myös Espoossa
 Kouluun palaamisen myötä koulupsykologien tarve vähentynyt myös Espoossa.
 Espoon opiskeluhuollon päällikkö  Terhi Pippuri  sanoo, että koulupsykologien tarve näyttää nyt vakiintuneen koronaa edeltävälle tasolle.
 Pippuri uskoo, että koulun merkitys on koronapandemian myötä tullut entistä selvemmin esille.
 – Koulu on muutakin kuin pelkkä oppimisen paikka. Koulu mahdollistaa kohtaamisia arjessa. Se on hyvinvoinnin edellytys.
 Tänä syksynä lapset ovat päässeet myös harrastamaan normaalimmin kuin vuosi sitten. Pippuri uskoo, että myös sillä on ollut nuorten hyvinvoinnille merkitystä.
 – Kaikki tämä luo struktuuria arkeen ja mahdollistaa kontakteja muiden ihmisten kanssa. Me aikuisetkin tunnemme tämän saman asian.
 Psykologien tarve kouluissa edelleen kova
 Vaikka psykologisen tuen tarve näyttää rauhoittuneen Helsingin ja Espoon kouluissa, tarve koulupsykologeille ei ole kadonnut mihinkään.
 Helsingin kaupungin oppilaiden hyvinvointipäällikön Vesa Nevalaisen mukaan ne oppilaat eivät ole kadonneen mihinkään, joilla menee huonosti. Yksi ongelma on se, ettei kaikkia lapsia vieläkään pystytä tapaamaan Helsingissä lain edellyttämässä ajassa, vaikka koulupsykologeja on palkattu kaksitoista lisää viiden viime vuoden aikana.
 Espoossa koululaisten ahdistuneisuus ja mielenhyvinvoinnin haasteet ovat Espoon opiskeluhuollon päällikön Terhi Pippurin mukaan myös edelleen läsnä.
 Mutta ainakin koronarajoitusten raukeaminen on hieman parantanut lasten ja nuorten oloa.
 Nevalaisen mukaan tämä kertoo siitä, että koulun aikuiset ovat monelle lapselle ja nuorelle ainoita aikuisia, joille he uskaltavat puhua – kavereidensa lisäksi.
 – Yleisesti ottaen tiedämme, että lapset viihtyvät koulussa. Tämä on hyvä muistutus siitä, että ihminen on sosiaalinen olento.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 8. joulukuuta kello 23:een saakka.
 Lue seuraavaksi:
 Lukiotunnit venytettiin 95 minuuttiin ja koeviikollakin istutaan tunneilla – oululaisopiskelijat turhautuivat: "Ei tämä mielenterveyttä ole parantanut"
 Nuoret voivat korona-aikana huonommin, ja se näkyy jo lukuina - Kouvolan Nuorten Matalassa asiakkaiden määrä on tuplaantunut viime vuodesta
 Lasten laulukielto Helsingin kouluissa jatkunee enää syyskuuhun asti - jos tartuntamäärät jatkavat laskua, saa laulu taas raikua
 Helsingin väite pääsystä koulupsykologin puheille kuukaudessa suututtaa opettajaa: Tiedän oppilaita, jotka ovat jonottaneet yli vuoden

Kun oppilaat palasivat kouluun, käynnit psykologien luona vähenivät – silti kaikki lapset ja nuoret eivät saa tukea lain edellyttämässä ajassa


Summary: Kesällä vangittua porilaista pariskuntaa on epäilty muun muassa törkeästä lapsenraiskauksesta, törkeästä raiskauksesta, törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja törkeästä vapaudenriistosta.

Satakunnan käräjäoikeudessa Raumalla luetaan tiistaina syytteet porilaiselle pariskunnalle useista törkeistä rikoksista.
 Noin kolmikymppinen pariskunta  vangittiin kesällä  epäiltynä yli kolme vuotta kestäneistä törkeistä seksuaalirikoksista.
 Oikeuden välittämissä tiedoissa kaksikkoa epäillään törkeästä lapsenraiskauksesta, törkeästä raiskauksesta, törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä, törkeästä vapaudenriistosta, pakottamisesta seksuaaliseen tekoon ja pahoinpitelystä.
 Käsittely ei ole julkinen
 Käräjäoikeuden kolmipäiväiseksi suunniteltu istunto pidetään Raumalla, koska Porin käräjäsalit ovat täynnä. Vangittujen henkilöiden syytteet on käsiteltävä kahden viikon kuluessa asian vireilletulosta.
 Asiakokonaisuutta käsitellään suljettujen ovien takana. Oikeus antaa ratkaisustaan julkisen selosteen, mutta tuomio on mitä todennäköisimmin pääosin salainen.
 Tapausta käsittelee Satakunnan käräjäoikeudessa kolmen ammattituomarin kokoonpano. Ennakkoarvion mukaan tuomiota tuskin saadaan vielä torstaina, vaan sen antaminen kestää pidempään.
 Törkeä lapsenraiskaus on uudehko rikosnimike
 Rikosnimikkeiden joukossa olevasta törkeästä lapsenraiskauksesta voidaan tuomita 4–12 vuotta vankeutta. Nimike on varsin uusi.  Eduskunta hyväksyi lain vuonna 2019.
 Törkeässä lapsenraiskauksessa on kyse teosta, jossa ihminen syyllistyy sekä törkeään raiskaukseen että törkeään lapsen seksuaaliseen hyväksikäyttöön.
 Nimikettä sovelletaan väkivaltaa käyttäen tehtyihin raiskauksiin ja tilanteisiin, joissa lapsi on kykenemätön puolustamaan itseään tai muodostamaan tai ilmaisemaan tahtoaan.
 Tapaus puhutti kesällä
 Julkisuuteen tullut tieto epäillystä törkeästä seksuaalirikoksesta herätti kesällä runsaasti keskustelua sosiaalisessa mediassa. Epäiltyjen henkilöiden nimiä ja perhekuvia jaettiin julkisilla keskustelualustoilla.
 Poliisi joutui muistuttamaan  keskustelijoita, että loukkaavaa tietoa kirjoittamalla tai jakamalla voi syyllistyä esimerkiksi kunnianloukkaukseen tai yksityiselämää loukkaavan tiedon levittämiseen.
 Yle ei julkaise syytettyjen nimiä tapaukseen liittyvien muiden henkilöiden yksityisyyden suojelemisen takia. Toinen syytetyistä on vaihtanut etunimeään tapauksen tutkinnan aikana.

Lapsiin kohdistuneista törkeistä seksirikoksista epäilty porilainen pariskunta oikeuden eteen


Summary: 68-vuotias entinen mainostoimistoyrittäjä on syytteessä elokuussa 1994 kadonneen Ilpo Härmäläisen epäillystä murhasta. Syyttäjä vaatii miehelle elinkautista vankeusrangaistusta. Syytetty kiistää teon.

Varsinais-Suomen käräjäoikeudessa Turussa alkaa tänään tiistaina hyvin harvinainen rikoskäsittely. 68-vuotias mies on syytteessä vuonna 1994 tapahtuneesta epäillystä murhasta.
 Tapauksen tekee erikoiseksi se, että epäillyn rikoksen ja oikeuskäsittelyn välillä on kulunut yli 27 vuotta. Lisäksi uhri, lakimies Ilpo Härmäläinen, on edelleen kateissa. Hän katosi Turun keskustassa 3. elokuuta 1994.
 Syytteen sisältö ja esitutkintapöytäkirja tulevat julkisiksi tänään, kun oikeudenkäynti alkaa. Käsittelylle on varattu viisi päivää. Viimeiseksi käsittelypäiväksi on määrätty 21. joulukuuta.
 Epäilty otettiin kiinni ja vangittiin elokuun lopulla todennäköisin syin. Murhasyyte nostettiin 23. marraskuuta. Hän kiistää syyllistyneensä Härmäläisen henkirikokseen.
 Vainajaa etsitään yhä
 Tutkinta on ollut erityislaatuinen.
 Ensinnäkään Härmäläisen ruumista ei ole toistaiseksi löydetty, mutta poliisilla on siitä huolimatta käsitys  vainajan sijainnista ,  rikoksen motiivista  sekä tekotavasta ja -paikasta. Härmäläistä on etsitty viime viikkojen ajan aktiivisesti Turun Airistolta.
 Vaikka tapausta on tutkittu 1990-luvun puolivälistä saakka epäiltynä henkirikoksena, ruumiin puuttuminen hankaloitttaa rikoksen todistamista. Muun näytön on oltava siinä tapauksessa erityisen vahvaa.
 Suomen rikoshistoriasta tiedetään tosin useita tapauksia, joissa henkilöitä on tuomittu murhasta tai taposta, vaikka uhria ei ole löydetty. Esimerkiksi vuonna 2005 kadonneen ilomantsilaisen  Jari Pesosen  henkirikoksesta tuli tappotuomio ilman ruumista. Vuonna 2003 tapahtuneeseen  Volkan Ünsalin  katoamiseen todistettiin liittyvän murha, vaikka ruumista ei ole löytynyt.
 Poikkeuksellisen tapauksesta tekee myös se, että Suomessa on ainoastaan kerran aikaisemmin vangittu henkilö yhtä vanhasta henkirikoksesta epäiltynä. Kyseessä oli vuonna 1960 tapahtunut Bodominjärven kolmoissurma, josta epäilty mies  vangittiin  Espoon käräjäoikeudessa vuonna 2004. Käräjäoikeus  vapautti  miehen syytteistä seuraavana vuonna.
 Vuonna 1987  Viking Sally  -aluksella tapahtuneista murhasta ja murhan yrityksestä  nostettiin syytteet  viime joulukuussa. Asiaa käsiteltiin tuomioistuimessa toukokuussa, mutta epäilty ei ollut missään vaiheessa vangittuna, vaan vastasi syytteisiin vapaalta jalalta.
 Oikeustieteen kandidaatti Ilpo Härmäläinen oli kadotessaan 33-vuotias. Poliisi
 Syytetty karhusi Härmäläiseltä satoja tuhansia markkoja
 Ilpo Härmäläisen katoamisen jälkeen paljastui, että kaksi miestä oli huijannut rahoitusyhtiötä tekaistuilla laskutuksilla. Toinen heistä oli nyt murhasta syytteessä oleva mies, joka omisti tuolloin mainostoimiston.
 Petoskuviossa mainosmiehen yrityksen myyntisaatavat muutettiin rahaksi niin sanotun factoring-rahoituksen avulla. Rahoitusyhtiö maksoi laskuja vastaan sovitun osuuden rahaa.
 Rahoitusyhtiöltä saadut rahat oli tarkoitus käyttää vakuudeksi lainaan, jonka toinen liikemies lupasi järjestää saksalaisesta pankista. Lainalla oli määrä pelastaa mainosmiehen vaikeuksissa ollut yritys.
 Liikemies järjesti mainosmiehelle asiakkaita, joiden teettämät työt laskutettiin rahoitusyhtiöltä. Yksi asiakkaista oli Ilpo Härmäläisen yritys.
 Työt olivat näennäisiä, mutta niistä laskutettiin rahoitusyhtiötä satojen tuhansien markkojen edestä.
 Mainosmies siirsi rahoitusyhtiölle myydyistä laskuista saamansa rahat liikemiehelle. Tämä kuitenkin piti rahat itsellään eikä ollut aikeissakaan järjestää lupaamaansa lainaa.
 Nyt murhasta epäilty mainosmies teki pari viikkoa Härmäläisen katoamisen jälkeen tutkintapyynnön poliisille. Mies pyysi selvittämään, onko hänen yrityksensä joutunut rikoksen kohteeksi.
 Tutkintapyynnössään mainosmies esitti, että Härmäläisen yritys oli teettänyt keväällä 1994 hänen yhtiöllään lähes 800 000 markan (n. 195 000 euron) hintaiset markkinatutkimukset.
 Härmäläisen yritys oli kuitenkin jättänyt maksamatta laskunsa rahoitusyhtiölle, jolloin se oli alkanut karhuta saataviaan mainosmieheltä.
 Tässä vaiheessa Härmäläinen oli jo kadonnut.
 Ilpo Härmäläinen nähtiin viimeksi elossa 3. elokuuta 1994. Hän nousi todennäköisesti auton kyytiin kotitalonsa Eerikinkatu 20 B:n edustalta. Johanna Manu/Yle
 Alibi kumoutui
 Vuonna 1994 tutkinnassa selvisi, että mainosmies ja Ilpo Härmäläinen olivat keskustelleet puhelimessa juuri ennen kuin Härmäläinen poistui kotoaan ja katosi.
 Härmäläinen oli kertonut vaimolleen lähtevänsä katsomaan mainosmiehen kanssa jotakin asuntoa, jonka voisi muuttaa rahaksi tai vakuudeksi.
 Katoamistutkinnan alkuvuosina julkisuuteen kerrottiin, että mainosmiehellä oli työntekijöidensä antama alibi tapahtuma-ajalle. Nykyisen tutkinnanjohtajan, rikostarkastaja  Aki Lahtisen  mukaan näin ei kuitenkaan ole. Miehen alibi siis kumoutui.
 Aamupäivällä ennen katoamistaan Ilpo Härmäläinen nähtiin keskustelemassa tuntemattomaksi jääneen miehen kanssa Turun keskustassa sijaitsevassa kahvila-ravintola Fontanassa. Mainosmiehen yritys toimi samassa rakennuksessa.
 Murhasta syytetyn miehen mainostoimisto sijaitsi 1990-luvun puolivälissä tässä rakennuksessa Turun keskustassa. Johanna Manu/Yle
 Mainostoimisto ajautui konkurssiin syksyllä 1995.
 Mainosmies on myöhemmin saanut tuomioita muun muassa törkeästä veropetoksesta, väärennyksistä ja kirjanpitorikoksista.
 Vuosia Härmäläisen katoamisen jälkeen hänet tuomittiin myös laittomasta uhkauksesta sakkorangaistukseen. Mainosmies oli kohdannut sattumalta entisen alaisensa ja alkanut syyttää tätä yrityksensä tuhoamisesta. Välikohtauksen lopuksi hän oli uhannut tappaa miehen.
 Lisää aiheesta:
 “Mainosmies” sai murhasyytteen Ilpo Härmäläisen 27 vuoden takaisesta katoamistapauksesta
 Lakimies Ilpo Härmäläinen, 33, astui ulos kotiovestaan ja katosi jäljettömiin – poliisi uskoo ratkaisevansa 27 vuotta vanhan murhamysteerin
 Vuonna 1994 kadonneen Ilpo Härmäläisen murhasta vangittiin 67-vuotias entinen mainosmies – puhuivat puhelimessa hetkeä ennen katoamista

Syyttäjä yrittää todistaa "mainosmiehen" syylliseksi 27 vuotta vanhaan murhaan, jonka uhri on kateissa – harvinainen oikeudenkäynti alkaa Turussa