Summary: Uusi James Webb -teleskooppi on sata kertaa tehokkaampi havaintolaite kuin avaruusteleskooppi Hubble. Se saattaa kuvata ensimmäisen elinkelpoisen eksoplaneetan.

KOUROU, RANSKAN GUAYANA  Mitä yhteistä on uudella avaruusteleskoopilla ja Olkiluodon kolmosvoimalalla?
 Yllättävän paljon: niitä on tehty lähes yhtä pitkään, ja kumpikin on noin vuosikymmenen myöhässä. Lisäksi kummankin budjetti on paukkunut, ja lopulta hintalapuissa lukee noin 8,5 miljardia euroa.
 James Webbiksi nimetyn teleskoopin tekijöiden tunnelmat ovat vaihdelleet projektin kuluessa hurmiosta epätoivoon. Hanketta on haukuttu ja arvosteltu, mutta nyt tutkijat odottavat innolla sen saamista käyttöön.
 Havainnekuva James Webb -teleskoopista avaruudessa ja sen kohteista.  ESA / ATG medialab
 Yksi heistä on Euroopan avaruusjärjestön tiedeohjelman neuvonantaja  Mark McCaughrean , jokaon ollut hankkeessa mukana 1990-luvulta asti.
 – Tuntuu todella upealta nähdä teleskooppi viimein valmiina odottamassa pääsyä avaruuteen, McCaughrean sanoi Ylelle Kouroun avaruuskeskuksessa.
 Koronapandemian vuoksi McCaughrean ei päässyt näkemään teleskooppia kokonaisena ennen kuin se tuotiin Ranskan Guyanassa Etelä-Amerikassa sijaitsevaan avaruuskeskukseen.
 Euroopan avaruusjärjestön tiedeohjelman neuvonantaja Mark McCaughrean. Jari Mäkinen
 Yhdysvaltain ilmailu- ja avaruushallinto Nasa on maksanut suurimman osan hankkeen kustannuksista. Teleskooppi on myös nimetty Nasan entisen johtajan mukaan.
 James Webb -teleskooppi on suuri infrapunasilmä
 Laukaisuvalmistelut olivat täydessä touhussa, kun Yle kävi Kouroun avaruuskeskuksessa marraskuun puolivälissä.
 Kymmenisen metriä korkea teleskooppi seisoi hallin reunassa kuin mustan, hopean ja kullan värinen toteemi. Laitteen luokse niin sanottuun puhdastilaan pääsi vain avaruuspukumaisessa suojavaatteessa ja kulkemalla ilmalukon kautta.
 Webb-teleskoopin ohjausrakettimoottorit käyttävät typpitetraoksidia ja hydratsiinia, jotka ovat terveydelle haitallisia. Siksi tankatessa täytyy suojautua hyvin. Arianespace / ESA
 Webbin peili koostuu 18 kuusikulmaisesta osasta. Kukin osa on halkaisijaltaan noin 1,3 metriä ja massaltaan vain noin 20 kg. Nasa
 Maan pinnalle rakennettuihin kaukoputkiin verrattuna avaruustelekooppi näkee tähtitaivaalta tulevan valon häiriöttä ja sellaisenaan.
 Ilmakehä paitsi vääristää valonsäteitä, myös suodattaa osan aallonpituuksista pois. Ilma myös vaimentaa voimakkaasti esimerkiksi infrapunasäteilyä. Monet tähtitaivaan ilmiöt ovat kuitenkin parhaiten havaittavissa sen avulla.
 Siksi uusi avaruusteleskooppi on viritetty juuri infrapunan alueelle. Se voi siksi havaita esimerkiksi maailmankaikkeuden alussa syntyneitä, nyt kaikkein kauimpana olevia kohteita. Niiden lähettämä valo on painottunut punaisen puolelle.
 Infrapunavalon avulla voidaan myös nähdä paremmin erilaisten kaasupilvien sisään. Siksi Webb sopii hyvin kehityksensä alkuvaiheissa olevien tähtien ja eksoplaneettojen etsintään. Ne ovat planeettoja, jotka kiertävät muita tähtiä kuin omaa Aurinkoamme.
 – Webbin avulla pääsemme todennäköisesti kuvaamaan suoraan eksoplaneettoja ja jopa saaman tietoa niiden elinkelpoisuudesta, McCaughrean kertoo.
 Itse hän aikoo tutkia kohteita, jotka ovat kuin liian pienten tähtien ja ylipainoisten jättiläisplaneettojen sekasikiöitä.
 – Niitä pitäisi olla olemassa, mutta aikaisemmin emme ole pystyneet niitä tutkimaan. Webb-teleskooppi pystyy.
 Valoa viipaleiksi
 Luvassa ei kuitenkaan ole niin komeita kuvia kuin nykyinen avaruusteleskooppi Hubble ottaa.
 Hubble-teleskooppi laukaistiin avaruuteen jo vuonna 1990. ESA
 Simuloitu kuva siitä, mitä Webbin NIRSpec-havaintolaite "näkee". Se hajoittaa havaintokohteiden valon osiin ja pystyy havaitsemaan kerrallaan useita eri kohteita. ESA
 Syy on paitsi siinä, että Webb on viritetty toimimaan infrapunan alueella, myös teleskoopin tärkeimmässä tavassa tehdä havaintoja.
 Teleskoopin kyydissä olevista neljästä erilaisesta havaintolaitteesta kolme on niin sanottuja spektrografeja. Ne hajoittavat kohteesta tulevan valon eri aallonpituuksiin, jolloin siitä saadaan paljon enemmän tietoa kuin vain kuvaa katsomalla.
 Spektrit paljastavat esimerkiksi eksoplaneetan kaasukehän koostumuksen ja tähtiä synnyttävän kaasupilven olemuksen.
 Yksi Webbin havaintolaitteista voi toimia myös niin sanottuna koronagrafina. Se pystyy peittämään kuvakentässään olevan kirkkaan kohteen kuten tähden ja katsomaan erittäin tarkasti, mitä kohteen lähellä on. Laite on tehty ennen kaikkea eksoplaneettojen tutkimiseen.
 Suuri ero Hubbleen on myös se, että Webb ei jää kiertämään maapalloa, vaan se laukaistaan noin 1,5 miljoonan kilometrin päähän Maasta niin sanottuun Lagrangen pisteeseen. Sieltä sillä on esteetön näkymä joka puolelle tähtitaivasta.
 Aurinkosuoja on suurin huolenaihe
 Suurimmat riskit tulevina kuukausina liittyvät laitteen osien avautumiseen avaruudessa.
 Jotta avaruudessa kirkkaasti paistava Aurinko ei sokaisisi ja kuumentaisi teleskooppia liikaa, sen alapuolella on lähes tenniskentän kokoinen aurinkosuoja. Pääpeili ja havaintolaitteet ovat sen varjossa.
 Kooltaan noin 21 x 14 metriä oleva teleskoopin aurinkosuoja koostuu viidestä lähes saman kokoisesta kaptonista tehdystä kerroksesta. Northrop Grumman
 Näin suurta laitetta ei pystytä laukaisemaan avaruuteen kokonaisena. Siksi laukaistaessa peili on taipuneena kolmeen osaan ja aurinkosuoja on rypytettynä tukirakenteidensa ympärille. Lopullisen muotonsa kumpikin saa vasta avaruudessa.
 Avautumista on suunniteltu, simuloitu ja harjoiteltu lukemattomia kertoja, mutta silti avaamisen aikana on 344 kriittiseksi luokiteltua tapahtumaa, joiden täytyy mennä oikein.
 – Jos esimerkiksi lämpösuoja ei avaudu tai avautuu vain osittain, voi olla, että teleskoppi on täysin toimintakyvytön, McCaughrean sanoo.
 Laukaisu tietysti jännittää vähän. Sitä mukaa kun avaaminen etenee, hymyni leviää.  Mark McCaughrean, ESA
 Nasan puolelta laukaisuvalmisteluja johtava  Mark Voyton  rauhoittelee.
 – Jos avaaminen ei suju ensi yrittämällä, varastossa on paljon kikkoja. Ainoa todella kriittinen toimi on sähköä teleskoopille tuottavan aurinkopaneelin avaaminen heti avaruuteen päästyä.
 Laukaisuvalmisteluja johtava Mark Voyton. Jari Mäkinen
 Euroraketilla taivaalle
 Euroopan avaruusjärjestö on toimittanut teleskooppiin yhden sen havaintolaitteista ja kustantaa sen kyydin avaruuteen. Syy on paitsi talouspoliittinen, myös käytännöllinen: eurooppalaisen Ariane 5:n rahtitila oli laukaisusta päätettäessä markkinoiden suurin.
 Ariane 5 on luotettava ja koeteltu kantoraketti. Silti laukaisu on projektin kannalta hermoja raastava vaihe.
 Ylen vierailun aikaan marraskuussa Nasan työntekijät valmistelivat teleskoopin kiinnittämistä niin sanottuun laukaisusovittimeen. Se on teleskopin pohjaan asennettava rinkula, jonka avulla laite kiinnitetään kantoraketin nokkaan. Jokaista työvaihetta tehtiin hitaasti ja harkiten, toisen valvoessa vieressä.
 Samaan aikaan teleskoopin avaruuteen vievän raketin kasaaminen aloitettiin. Laukaisusta vastaavan Arianespace-yhtiön työntekijät nostivat teleskoopin raketin keskiosan pystyyn kuljetuslaatikostaan.
 Marraskuun aikana siihen liitettiin apuraketit kylkiin, ja nyt viime viikonlopun aikana teleskooppi kiinnitettiin Ariane 5 -kantoraketin nokkaan. Nokkakartio laitetaan paikalleen tällä viikolla, ja sen jälkeen huomio kiinnittyy laukaisuun. Laukaisualustalle raketti viedään 21. joulukuuta ja seuraavana päivänä nousee rakettimoottorit rätisten kohti kiertorataa.
  Laukaisupäällikkö Thierry Wilmart. Jari Mäkinen
 ESA:n edustaja Charlotte Beskow. Jari Mäkinen
 Laukaisuaika 22. joulukuuta on klo 14.20 Suomen aikaa, ja jotta Webb pääsisi oikealle radalleen, pitää laukaisun tapahtua siitä 30 minuutin kuluessa. Lopullisen päätöksen lähdöstä tekee laukaisupäällikkö  Thierry Wilmart .
 – Meille tämä on ainutlaatuinen ponnistus, sillä Webb on aivan erityisen tärkeä kuljetettava. Siihen kohdistuu valtava huomio ja siihen on lastattu niin paljon toiveita. Lisäksi emme ole koskaan laukaisseet Arianella Nasan avaruusalusta.
 Laukaisukeskuksessa Wilmartin takana istuu lennon virallinen asiakas, Euroopan avaruusjärjestö ESA:n edustaja  Charlotte Beskow.  Hän kertoo monikansallisen operaation sujuneen hyvin, vaikka pandemia on haitannut liikkumista.
 Suomalaisia ei hankkeessa ole mukana, joskin suomalaistähtitieteilijät tulevat varmastikin käyttämään teleskooppia tulevaisuudessa.
 –Tämä on yksi Ariane 5 -raketin viimeisistä lennoista ennen kuin uusi Ariane 6 otetaan käyttöön. Webb-teleskoopin laukaisu on varmasti meille ja Ariane 5:lle kansainvälisesti eniten huomiota saava laukaisu, Beskow sanoo..
 Jos huono sää lykkää laukaisua joulunpyhille, Wilmartlupaa laittaa tonttuhatun päähän.
 Niin hän on tehnyt myös aikaisempien jouluksi osuneiden laukaisuiden aikaan.
 Mitä mieltä olet teleskoopista ja sillä tehtävästä tutkimuksesta? Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon, 15.12.2021 klo 23 saakka.

Uuden sukupolven avaruusteleskooppi laukaistaan pian matkaan Etelä-Amerikasta – Yle tutustui tutustui isosilmäiseen jättiläiseen avaruuskeskuksessa


Summary: Vantaan kaupunki aloittaa lastenhoitajien oppisopimuskoulutuksen ensi vuoden alusta. Vantaalla on jatkuvasti avoinna 100–200 lastenhoitajan paikkaa.

Varhaiskasvatuksen työvoimapulaan etsitään nyt kuumeisesti ratkaisuja. Vantaan kaupunki ilmoitti viime viikolla, että se yrittää paikata ongelmaa uudella lastenhoitajien oppisopimuskoulutuksella.
 Koulutuksen idea on, että opiskelijat sijoitetaan jo opintojen alussa päiväkoteihin niin, että työvoimapulaa voidaan helpottaa välittömästi. Heidät on tarkoitus saada vakituisiin työsuhteisiin.
 Opiskelijat saavat heti työsopimustensa alussa 2 044,30 euron kuukausipalkan. Aloittavien lastenhoitajien keskipalkka Vantaalla on noin 2 188 euroa kuukaudessa.
 – Meillä on jatkuvasti suuri määrä henkilöstön poissaoloja ja siitä syntyviä sijaisuuskustannuksia. Näitä paikkaavat opiskelijat eivät ole lisäkustannus vaan päinvastoin, sanoo Vantaan kaupungin varhaiskasvatuksen johtaja  Mikko Mäkelä .
 Mäkelän mukaan monet sijaistyöntekijät ovat alalle kouluttamattomia, joten opiskelijat ovat yhtä pätevää työvoimaa.
 – Sitoutumisen osalta ehkä parempaakin.
 Oppisopimuskoulutus järjestetään yhdessä henkilöstöpalvelu Seuren ja Järvenpään seurakuntaopiston STEP-koulutuksen kanssa. 1,5–2 vuotta kestävään koulutukseen on 24 aloituspaikkaa.
 Espoossa aloitettiin jo syyskuussa
 Henkilöstöpalvelu Seure järjestää varhaiskasvatuksen työntekijöitä ja sijaisuuksia pääkaupunkiseudun päiväkoteihin. Oppisopimuskoulutuksen mahdollisuudesta on kyselty heiltä jo pitkään.
 – Moni työntekijä on ollut spontaanisti itse yhteydessä meihin ja kaivannut tällaista koulutusta. Hienoa, että nyt niitä voidaan järjestää, sanoo Seuren asiakaskokemuksen ja myynnin johtaja  Kaarina Liimatainen .
 Lastenhoitajien suomenkielinen oppisopimuskoulutus aloitettiin Espoossa syyskuun alussa. Siellä kaikki 25 opiskelupaikkaa saatiin heti täytettyä.
 – On tullut positiivista palautetta sekä opiskelijoilta että Espoon kaupungilta. Saimme tosi hyviä hakemuksia.
 Liimataisen mukaan oppisopimuskoulutus on tärkeä lisä, jotta kaikki alasta kiinnostuneet saadaan työn pariin. Seurella varhaiskasvatuksen työntekijöiden kysyntä on kasvanut noin 20 prosenttia vuodesta 2019.
 – Kaikkia sijaisuuksia ei saada täytettyä. Emme pysty vastaamaan kysyntään, koska osaavia varhaiskasvatuksen ammattilaisia ei yksinkertaisesti ole riittävästi, Liimatainen sanoo.
 Espoo ja Vantaa ovat molemmat sitoutuneet yhden opiskelijaryhmän perustamiseen. Jos koulutus ja työllistyminen sujuvat hyvin, oppisopimuspaikkoja saatetaan avata lisää.
 – Katsotaan, miten tämä ensimmäinen menee ja päätetään sitten jatkosta, Mikko Mäkelä sanoo.
 Kielitaitoa maahanmuuttajille
 Seuren hakemuksen mukaan oppisopimuskoulutukseen hakijoilta vaaditaan sosiaalisten taitojen ja empatiakyvyn lisäksi riittävää kielitaitoa.
 Kouluun ei ole kielikoetta, eikä täydellistä kielitaitoa vaadita, mutta suomen kielellä pitää pystyä toimimaan ja ottamaan ohjeita vastaan.
 Vantaalla toivotaan alalle lisää maahanmuuttajia. Yksi koulutuksen tarkoitus olisi myös lisätä heidän kielitaitoaan.
 – On etumme, että heikon kielitaidon maahanmuuttajat saadaan koulutuksen ja työelämän piiriin, ja heidän kielitaitonsa paranee, Mäkelä sanoo.
 Haku Seuren oppisopimuskoulutukseen päättyy 16. tammikuuta. Koulutus ja työsuhde alkaa 24. tammikuuta.
 Varhaiskasvatus jo romahduksen partaalla
 Varhaiskasvatuksen työvoimapula on heikentynyt tasaisesti jo vuosia. Korona-aikana tilanne on pahentunut entisestään.
 Vantaan kaupunginvaltuusto päätti eilen noin puolen miljoonan euron lisärahoituksesta varhaiskasvatukseen. Raha käytetään henkilöstötilanteen, työhyvinvoinnin ja palkkausjärjestelmän parantamiseen sekä työn kuormittavuuden vähentämiseen.
 Lisäksi tiede- ja kulttuuriministeri  Antti Kurvinen  (kesk.) on luvannut  lähes 400 uutta varhaiskasvatuksen opiskelupaikkaa ensi vuoden syksylle.
 Sijaisten löytäminen on ollut kuluneen syksyn aikana äärimmäisen vaikeaa. Työntekijät perustivat syksyllä  Instagram-tilin , missä jaetaan karuja kokemuksia alalta.
 Vantaan kaupungilla on jatkuvasti avoinna noin 100–200 lastenhoitajan paikkaa. Osin tämä selittyy normaalilla vaihtelulla, kun ihmiset liikkuvat työmarkkinoilla. Espoon suomenkielisessä varhaiskasvatuksessa oli viime syyskuussa avoinna 276 lastenhoitajan paikkaa.
 Mäkelän mukaan monilla varhaiskasvatuksen lastenhoitajilla on lähihoitajan koulutus. Lähihoitajista on kysyntää, sillä moni heistä valitsee mieluummin työt terveys- tai vanhustenhoitoalalla.
 – Meille on iso kysymys, miten osaavaa väkeä saataisiin houkuteltua varhaiskasvatuksen pariin. Alan vetovoimaan pitää panostaa yhä enemmän, Mäkelä sanoo.
 Varhaiskasvatuksen opettajien tilanne on vielä pahempi: Vantaan kaupungin noin 900 paikasta yksi kolmasosa on vakituisesti täyttämättä. Usein tilalla on ei-kelpoinen sijainen.
 Tilannetta vaikeuttaa entisestään vuonna 2018 päätetty varhaiskasvatuslain muutos, missä henkilöstön kelpoisuusehtoja muutettiin.
 Kun aiemmin päiväkotiryhmää kohden piti olla kaksi lastenhoitajaa ja yksi varhaiskasvatuksen opettaja, on vaatimus nyt yksi lastenhoitaja ja kaksi opettajaa. Siirtymäaikaa muutokselle on vuoteen 2030 asti.
 Lue myös:
 Varhaiskasvatuksen ahdinkoa helpotetaan lähes 400 uudella opiskelupaikalla – ministeri: Tässä tavoitellaan nyt vanhempiakin henkilöitä alalle
 Varhaiskasvatuksen työvoimapula syvenee – opettaja: "Kuka tätä työtä tekisi, jos minä kävelen ulos päiväkodista?"
 Varhaiskasvatuksen tilanne Helsingissä on niin huono, että sen pelätään romahtavan – Kysyimme, miten kaupungin päättäjät aikovat ratkoa asiaa

Vantaan kaupunki paikkaa lastenhoitajapulaa oppisopimuskoulutuksella – jo opiskeluajalta maksetaan palkkaa 2 044 euroa kuussa


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet lyhyesti.

Miten nuoret kokevat uskonnon ja elämänkatsomustaidon opetuksen?
 Katsomusaineiden didaktiikan opettaja  Marjaana Kavoniuksen  tuore väitöskirja perehtyi katsomusopetukseen nuorten näkökulmasta. Pääosin nuoret pitivät uskonnon- ja elämänkatsomustiedon tunneista ja kokivat saavansa niistä tietoa ja työkaluja käsitellä asioita.  Joissain tapauksissa uskonnonopetusta kuitenkin pidettiin ahdistavana , ja opettajien koettiin painostavan tiettyyn tapaan harjoittaa uskoa.
 Rikollisia vartioivat entistä useammin epäpätevät sijaiset
 Vankiloissa henkilöstövaje heikentää turvallisuutta ja syö vartijoiden jaksamista. Saana Sjöblom-Hasselblatt / Yle
 Suomen vankilat kärsivät osaavan työvoiman puutteesta. Vanginvartijoiden koulutuspaikkoja vähennettiin kymmenkunta vuotta sitten, eikä kaikkiin  avoimiin virkoihin enää riitä päteviä hakijoita . Vankiloissa on jouduttu turvautumaan sijaisiin, joilla ei ole tarvittavaa koulutusta.
 Biden kiitteli Niinistöä hävittäjävalinnasta
 Presidentti Niinistö sanoi Bidenille arvostavansa, että Nato ylläpitää avoimien ovien politiikkaansa. Benjamin Suomela / Yle
 Presidentin kanslia tiedotti myöhään maanantai-iltana tasavallan presidentti  Sauli Niinistön   käyneen puhelinkeskustelun Yhdysvaltain kollegansa   Joe Bidenin  kanssa Ukrainan rajalla vallitsevasta tilanteesta. Puhelimessa Biden myös kertoi Niinistölle ottaneensa ilolla vastaan Suomen hävittäjävalinnan, kertoo puolestaan Valkoinen talo tiedotteessaan.
 8,5 miljardin euron arvoinen teleskooppi avaruuteen
 Webb-teleskooppi etsii maailmankaikkeudesta sitä, mitä Maasta käsin ei näe. ESA / ATG medialab
 Yle pääsi Kouroun avaruuskeskukseen tutustumaan James Webbiksi ristittyyn teleskooppiin, joka laukaistaan avaruuteen Ariadne 5-kantorakentilla 22. joulukuuta. Avaruusteleskooppia on suunniteltu ja rakennettu parikymmentä vuotta ja se on tullut maksamaan huikeat 8,5 miljardia euroa. Infrapunan alueelle viritetyllä teleskoopilla on määrä saada  informaatiota kaikkein kauimpana avaruudessa olevista kohteista .
 Sää on lauhaa ja sateista
 Matti Huutonen / Yle
 Etelässä sää jatkuu lauhana ja sade tulee pääosin vetenä tai räntänä. Idässä ja pohjoisessa olomuoto on enimmäkseen lunta, mutta paikoin jäätävät sateet ovat mahdollisia. Päivän mittaan sateet liikkuvat kohti itää. Lue lisää  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Uskonnonopetus voidaan kokea ahdistavana | vanginvartijoita on liian vähän | Avaruuden reunalle kurkkaava teleskooppi laukaistaan


Summary: Tuore hävittäjäpäätös oli vahva merkki Suomen sitoutumisesta Yhdysvaltojen johtamaan länsiliittoumaan, kirjoittaa Riiheläinen.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Kuuntele kolumneja Yle Areenassa
 Suomalaisilta kysytään jatkuvasti heidän kantaansa Nato-jäsenyyteen. Vuosittaisessa  Maanpuolustustiedotuksen suunnittelukunnan tutkimuksessa  luvut kertoivat, että neljännes kannattaa ja puolet vastustaa. Näiden selkeiden kantojen väliin jäävä neljäsosa on ollut kasvava ryhmä.
 Maaseudun Tulevaisuudessa  vastikään julkaistu kysely  puolestaan kertoi, että noin puolet suomalaisista haluaisi lisätä puolustusyhteistyötä Yhdysvaltain ja noin kolmasosa Naton kanssa.
 Sen sijaan Suomen Nato-keskusteluun pyytämättä, muttei niin yllättäen, osallistunut Venäjän presidentti  Vladimir Putin  osasi kertoa kantansa selkeästi.  Hän vaati , ettei Nato leviä enää yhtään itään.
 Putinin asiasta vaatimaan  sopimukseen pitäisi sisällyttää  myös Venäjää uhkaavien asejärjestelmien ja sotaharjoitusten kieltäminen sen rajojen läheisyydessä. Naton pitäisi myös peruuttaa lupauksensa Georgialle ja Ukrainalle vuodelta 2008 siitä, että niistä voisi tulla puolustusliiton jäseniä joskus tulevaisuudessa.
 Käytännössä Venäjä vaatii näin itselleen oikeutta  puuttua siihen, miten sen naapurimaat järjestävät puolustuksensa ja millä puolustautuvat. Venäjä haluaa siis historiasta tuttuun tapaan suurvaltojen etupiirijaon Euroopassa.
 Tavoitteena on todennäköisesti mahdollisuuksien mukaan myös heikentää Natoa ja Euroopan unionia.
 Vaatimukseen ei lännessä suostuta ja Putin kyllä tietää sen. Vaatimuksensa taustalle Venäjä on järjestänyt asevoimiaan Ukrainan rajoille niin, että ne pystyvät vaativaan hyökkäysoperaatioon.
 Venäjän aikeita arvioitaessa haksahdetaan usein ajattelemaan asioita vain läntisestä näkökulmasta.
 Näin Putin ilmaisee, että hän on valmis jatkamaan politiikkaa sodan keinoin, Ukrainassa tai muualla.
 Venäjän aikeita arvioitaessa haksahdetaan usein ajattelemaan asioita vain läntisestä näkökulmasta. Siis mikä lännessä on järkevää ja hyvää. Näistä lähtökohdista Krimin miehitys on järjetöntä, samoin sota Syyriassa.
 Läntisestä näkökulmasta on vaikeaa myöskään ymmärtää, miksi kallis ja pakotteita aiheuttava sota Ukrainassa on Kremlin mielestä kannattavaa.
 Kaikilla näillä toimilla on Kremlistä katsottuna rationaalisia syitä. Shakkikansan johdon voi uskoa ajattelevan monia siirtoja eteenpäin ja ennen kaikkea sitä, mihin suuntiin vallitsevat kehityskulut vievät.
 Jos jonkin toimen taustalla on epäsuotuisten kehityskulkujen katkaiseminen, voi se tässä hetkessä näyttää huonosti perustellulta, jopa järjettömältä. Se, mitä pidämme itse järkevänä voi estää meitä uskomasta mahdollisuuksiin, jotka Putinin Venäjän mielestä ovat järkeenkäypiä.
 Valtiot ajavat etujaan omilla vahvuuksillaan.  Venäjän vahvuuksia ovat autoritäärisen hallinnon nopeus ja häikäilemättömyys,  sotakokemusta järjestelmällisesti Syyriassa hankkineet  asevoimat ja  kyky laaja-alaiseen vaikuttamiseen . Venäjän  valtionkassaa on myös täytetty  pitkäjänteisesti.
 Suomen  ulkopolitiikka on perustunut  Krimin valtauksen jälkeen aktiivisen vakauspolitiikan neljän pilarin varaan. Pilareita ovat maanpuolustus, Venäjä-suhteet, liittolaisuudet lännessä ja kansainvälinen yhteistyö. Jos jokin pilari heikkenee, on muiden vahvistuttava vakautta tavoiteltaessa.
 Pilareista idänsuhteet voivat Venäjän toimien takia heikentyä rajusti lähiaikoina. Kansainvälinen yhteistyö sääntöpohjaisine maailmanjärjestyksineen taas on ja pysyy heikkouden tilassa.
 Maanpuolustuksesta Suomi on huolehtinut poikkeuksellisen vahvasti tähänkin asti. Oikeastaan ainoa pilari, jota voidaan vahvistaa merkittävämmin, on läntinen yhteistyö.
 Hävittäjähankinta,  tietynlaisesta vähättelystä huolimatta , oli vahva päätös sotilaallisesta ja poliittisesta sitoutumisesta Yhdysvaltoihin ja sen johtamaan länsiliittoumaan.
 Suomi on kokonaisuudessaan Venäjän vaatimuksissaan mainitsemaa lähialuetta eli sen ainakin jonkinasteiseksi etupiirikseen haluamaa.
 F-35-koneet ovat tehokas osa Suomen puolustusjärjestelmää. Niin tehokas, että ne on helposti tulkittavissa Venäjää uhkaavaksi asejärjestelmäksi, jotka Putin haluaa kieltää maansa rajojen läheisyydessä.
 On olennaista ymmärtää, että Suomi on kokonaisuudessaan Venäjän vaatimuksissaan mainitsemaa lähialuetta eli sen ainakin jonkinasteiseksi etupiirikseen haluamaa.
 Venäjän yrittäessä mahdollisesti voimatoimin estää  Naton laajenemisen,  voi sillä olla jopa päinvastaisia vaikutuksia . Joka tapauksessa tilanteen kiristyminen kaventaa liikkumavaraa. Mitä jyrkempi vastakkainasettelu, sitä selvemmin on otettava puolta. Suomi on toki jo puolensa valinnut
 Kremlissä on arvioitu, että nyt on hyvä aika lähteä voimalla muuttamaan eurooppalaisia turvallisuusrakenteita. Tämä koskee myös Suomen asemaa.
 Nyt Suomen pitää arvioida oma järkevämme sen suhteen, mitä Putin pitää järkevänä Venäjän suhteen. Putin ei voi enää perääntyä, vaan muutosta on yritettävä vaikka väkisin. Suomen on järkevää varautua nyt tähän.
 Janne "Rysky" Riiheläinen
 Kirjoittaja on joensuulainen bloggari, joka on aktiivinen turvallisuuspolitiikan keskustelija. Riiheläinen on vapaa toimija, joka ei ole sidottu mihinkään asemaan, organisaatioon tai ajatussuuntaan.
 Aiheesta voi keskustella 15.12. klo 23.00 asti.

Janne “Rysky” Riiheläisen kolumni: Natokeskustelu kiihtyy Suomessa kun Venäjä ryhtyy puhumaan etupiiristään


Valtiontalouden tarkastusvirastossa (VTV) on käynnissä prosessi, jolla on tarkoitus hyllyttää viraston entinen pääjohtaja  Tytti Yli-Viikari  ylijohtajan virasta. Asiasta kertoo  Uutissuomalainen .
 Uutissuomalaisen mukaan prosessi pohjaa eduskunnan virkamieslain kohtaan, jonka mukaan virkamies voidaan pidättää virantoimituksesta rikossyytteen ajaksi, jos syytteellä voi olla vaikutusta virkamiehen edellytyksiin hoitaa tehtäväänsä. Yli-Viikarin oikeudenkäynti alkoi viime viikolla. Hän on syytettynä törkeästä virka-aseman väärinkäyttämisestä.
 – Kyse on virkamiesoikeudellisesta menettelystä, jossa seuraava vaihe on kuulemiskirje. Yli-Viikari voi esittää näkemyksensä asiasta ennen päätöstä, johtaja  Tuula Sandholm  VTV:stä kertoo Uutissuomalaiselle.
 Pidättämisen ajalta Yli-Viikarille maksettaisiin virkaehtosopimuksen mukaisesti puolet palkasta.
 Yli-Viikari on kertonut aiemmin, että hän haluaa palata VTV:n ylijohtajan tehtävään. Hänet vapautettiin ylijohtajan pestistä, kun hän siirtyi viisivuotiseen pääjohtajan tehtävään vuoden 2016 alussa.
 Virkarikosoikeudenkäynnin taustalla on se, että sopimuksella VTV:n ylitarkastajalle maksettiin kaksi vuotta palkkaa ilman työvelvoitetta ennen eläkkeelle jäämistä. Sopimuksen vuoksi syytteessä ovat Yli-Viikari ja sopimuksen tekoaikaan hallintojohtajana toiminut  Mikko Koiranen . Heitä syytetään törkeästä virka-aseman väärinkäyttämisestä. Molemmat kiistävät syytteen.
 Lisää aiheesta:
 [Syyttäjä tylytti VTV:n johtajia: "Voidaan moittia virkamiestä vielä kolme tuntia, mutta sillä ei ole merkitystä"  – Yle seurasi käräjiä]( https://yle.fi/uutiset/3-12227040 )
 Tytti Yli-Viikari kantoi taas kirjaa mukanaan – tällainen teos on käräjäoikeudessa nähty Ruusutarha
 VTV:n virkamies koki kummallisen sopimusjärjestelyn kultaisena kädenpuristuksena: "Kai virasto piti minua huonona tarkastajana"

Uutissuomalainen: VTV valmistelee Yli-Viikarin hyllyttämistä ylijohtajan tehtävästä


Summary: Vanginvartijoiden koulutuspaikkoja vähennettiin kymmenkunta vuotta sitten, eikä kaikkiin virkoihin enää riitä päteviä hakijoita. Kouluttamattomat sijaiset heikentävät vankiloiden turvallisuutta.

Suomen vankiloissa työskentelee iso joukko vartijoita, joilla ei ole tarvittavaa koulutusta.
 Epäpäteviin vartijoihin on jouduttu turvautumaan, koska koulutettua työvoimaa ei ole riittävästi saatavilla.
 Ongelma on ollut tiedossa jo pari vuotta ja se koskee liki kaikkia maamme vankiloita. Esimerkiksi Pyhäselän vankilassa Joensuussa kaikkiin avoimiin virkoihin ei ole löytynyt kelpoisuusvaatimukset täyttävää hakijaa.
 – Merkittävä määrä vartijakunnasta on tällä hetkellä kouluttamatonta sijaistyövoimaa, kertoo vankilan johtaja  Jaana Leinonen-Nielsen .
 Hän ei kerro tarkkaa määrää, sillä tietoa voisi käyttää vääriin tarkoituksiin.
 Rikosseuraamuslaitoksen (Risen) mukaan vaikein tilanne on suurissa suljetuissa laitoksissa, kuten Helsingissä, Vantaalla, Turussa ja Sukevalla Pohjois-Savossa.
 Vakiväki kuormittuu
 Henkilöstövaje heikentää turvallisuutta ja syö vartijoiden jaksamista. Vaikka sijaiset tekevät töitä samalla virkavastuulla kuin koulutettu vakiväki, he eivät ole täysin samalla viivalla.
 Esimerkiksi Pyhäselän vankilassa on sovittu, että tietyissä tehtävissä täytyy olla vartijan koulutus. Se edellyttää, että työvuorossa on aina myös koulutettua työvoimaa.
 – Sijaisten perehdyttäminen pitää tehdä oman työn ohessa ja se lisää työkuormaa, kertoo vanginvartija  Atso Pesonen .
 Hän työskentelee Pyhäselän vankilassa ja on alan ammattijärjestön Vankilavirkailijain liiton paikallisosaston puheenjohtaja.
 Vankilavirkailijain liiton kyselyssä 60 prosenttia vanginvartijoista on harkinnut alan vaihtoa. Pyhäselän vankilassa alan vaihtajia on toistaiseksi ollut vähän. Saana Sjöblom-Hasselblatt / Yle
 Risen säästökuuri kostautuu
 Rikosseuraamuslaitoksen pääjohtajan  Arto Kujalan  mukaan vajeen taustalla on vuosina 2006–2016 läpi viety säästöohjelma. Sen yhteydessä vartijoiden koulutusta leikattiin rajusti: kun vuonna 2008 koulutukseen otettiin 80 opiskelijaa, on vuodesta 2010 lähtien määrä ollut 36–40 opiskelijaa.
 Kujalan mukaan tilanne pääsi kärjistymään, koska siihen havahduttiin liian myöhään.
 – Koulutusmääriä olisi pitänyt kasvattaa jo vuosia sitten, jotta meillä olisi nyt henkilökuntaa mitä palkata.
 Risessä on noin 2 600 työntekijää, joista arviolta puolet työskentelee valvonta- ja vartiointitehtävissä.
 Vartijoihin kohdistuva uhkailu yleistynyt
 Vartijat näkevät yhdeksi syyksi myös työolot.
 Yle uutisoi runsas vuosi sitten vankiloissa rehottavasta  rikollisuudesta ja vartijoihin kohdistuvasta uhkailusta ja maalittamisesta . Yli 30 vuotta vanginvartijana työskennellyt  Juha Ovaskainen  kokee, että työ on muuttunut vaativammaksi.
 – Vankiaines on muuttunut haastavammaksi. Lähes kaikilla on päihdeongelma. Myös mielenterveysongelmat ovat lisääntyneet, Pyhäselän vankilan luottamusmiehenä toimiva Ovaskainen sanoo.
 Väkivallan uhka ja maalittaminen ovat syy siihen, etteivät Ovaskainen ja hänen kollegansa Atso Pesonen esiinny tässä jutussa kasvoillaan. Vankilan sisällä heidät toki tunnetaan, mutta miesten mukaan Suomessa on sattunut uhkatilanteita myös siviilissä.
 Vankilavirkailijain liiton alkuvuodesta tekemän jäsenkyselyn mukaan  yli 60 prosenttia vartijoista on harkinnut alan vaihtoa . Perusteluissa nousevat esiin työkuorma ja turvallisuusuhat. Vankilavirkailijain liiton mukaan ongelmiin on tartuttu hitaasti. Liitto perää Rikosseuraamuslaitokselta järeämpiä toimia.
 Rikosseuraamuslaitoksen pääjohtaja Arto Kujala myöntää, että henkilöstövaje on lisännyt työntekijöiden kuormitusta. Jaani Lampinen / Yle
 Vankiloiden turvallisuutta uhkaavat vangit omille osastoille
 Rikosseuraamuslaitoksen pääjohtaja Arto Kujala vakuuttaa, että esiin nousseet ongelmat on otettu vakavasti.
 Alkuvuodesta Rise teetti vankiloiden turvallisuudesta useita selvityksiä, joiden pohjalta on laadittu joukko toimenpiteitä. Kujalan mukaan osa näistä on jo viety käytäntöön. Esimerkiksi yksin työskentelemistä on vähennetty ja turvatekniikkaa päivitetty. Syksyllä luovuttiin miesten ja naisten yhteisistä avovankiloista, mikä on vähentänyt naisvankien kokemaa häirintää.
 Ensi vuonna vankien sijoitteluun on tulossa merkittäviä muutoksia.
 – Perustamme uusia osastoja, joihin sijoitetaan vankilaturvallisuutta vakavasti vaarantavat vangit, Kujala kertoo.
 Jatkossa vaaralliset vangit keskitetään Riihimäelle, Turkuun, Sukevalle ja Mikkeliin.
 Uusia osastoja on perusteilla myös nuorille ja alaikäisille vangeille sekä naisvangeille. Ajatuksena on, että omilla osastoilla erityisryhmien tarpeet pystytään ottamaan nykyistä paremmin huomioon.
 Pyhäselän vankilan selleistä on kerätty talteen vankien itse tekemiä tatuointikoneita. Tällä hetkellä vankilassa on paikkoja sekä miehille että naisille, mutta ensi vuonna naisvangit siirretään toisiin yksiköihin. Ari Haimakainen / Yle
 Koronaepidemia parantanut turvallisuutta
 Pyhäselän vankilassa työturvallisuus on parantunut osin koronan ansiosta. Epidemian alkaessa vankilassa siirryttiin ulkoilemaan ja ruokailemaan osastoittain. Se rauhoitti vankilan ilmapiiriä ja käytäntöä on tarkoitus jatkaa tautitilanteen rauhoituttua.
 – Aiemmin meillä saattoi olla ulkoilemassa 60 vankia yhtä aikaa. Nyt heitä on 10–15. On selvää, että sellaisen joukon hallitseminen on helpompaa, jos siellä sattuu tulemaan kärhämää, vankilan johtaja Jaana Leinonen-Nielsen kertoo.
 Kääntöpuolena osastointi vaatii enemmän henkilökuntaa, kun jokainen osasto on valvottava erikseen. Lisäksi eristäminen sotii osin vankien kuntoutumista vastaan, kun vuorovaikutustilanteet vähenevät.
 Pyhäselän vankilan johtaja Jaana Leinonen-Nielsen toivoo vartijan koulutukseen joustavuutta. Tällä hetkellä vanginvartijaksi voi kouluttautua Rikosseuraamusalan koulutuskeskuksessa Vantaalla. Ari Haimakainen / Yle
 Paukkuja johtamiseen, rikollisuuden ehkäisyyn ja koulutukseen
 Pääjohtaja Arto Kujala kertoo, että Riseen perustetaan oma yksikkö vankila-aikaisen rikollisuuden torjumiseksi. Se on osa ensi vuonna voiman tulevaa Risen organisaatiouudistusta. Toinen asia, mihin puututaan on johtaminen.
 – Selvitykset osoittivat, että vankilaturvallisuutta ei osata johtaa. Koen, ettei kyse ole yksittäisten johtajien kyvyistä, vaan meillä on rakenteellisia ongelmia, Kujala tarkentaa.
 Myös koulutusta lisätään. Pohdinnassa on muun muassa monimuoto-opinnot ja oppilaitosyhteistyö.
 Tällä hetkellä ainoa oppilaitos, jossa voi suorittaa vanginvartijan tutkinnon on Rikosseuraamusalan koulutuskeskus Vantaalla.
 Pyhäselän vankilan johtaja Jaana Leinonen-Nielsen kertoo, että moni sijainen olisi kiinnostunut koulutuksesta ja soveltuisi työhön, mutta opiskelu kaatuu käytännön esteisiin.
 – Heidän täytyisi lähteä hakemaan koulutus Etelä-Suomesta, mutta esimerkiksi perheellisille se ei ole aina niin yksinkertaista.
 Vaikka kaikki paikat täytetään, henkilöstövaje pysyy
 Pyhäselän vankilan vartijat Atso Pesonen ja Juha Ovaskainen katsovat, että ammatin houkuttelevuutta pitäisi parantaa. Heidän mielestään Rikosseuraamuslaitoksen työnantajakuva on tällä hetkellä kaikkea muuta kuin mairitteleva.
 Pääjohtaja Arto Kujalan mielestä tilanne on sikäli hyvä, että kiinnostusta vartijan työtä kohtaan on. Hän huomauttaa, ettei henkilöstövaje ratkea, vaikka kaikki virat saataisiin täytettyä. Jälleen kerran taustalta löytyy 2010-luvun taitteen säästöohjelma.
 – Meiltä vähennettiin noin 500 työntekijää, mutta työ ei vähentynyt. Eli kun otetaan huomioon Risen tehtävät ja laitosrakenne, meillä on lähtökohtaisesti liian vähän henkilökuntaa, Kujala myöntää.
 Jutusta voi keskustella 15.12. kello 23 saakka.
 Lue lisää:
 Jopa yli 60 prosenttia kyselyyn vastanneista vanginvartijoista miettinyt alanvaihtoa – "Pitääkö jonkun menettää henkensä ennen kuin tähän saadaan muutos"
 Huumeilla täytettyjä yllätysmunia peräsuolessa, väkivaltaa ja pyrkyrien antamia hierontoja vankiloissa – vartijoiden turvallisuus vaarassa
 Järjestäytynyt rikollisuus johtaa vankiyhteisöä, sanoo työntekijä – Yle selvitti: Raju kiista turvallisuudesta Rikosseuraamuslaitoksessa paljastuu sisäisissä keskusteluissa

Vankiloita piinaa vartijapula ja vaikein tilanne on suljetuissa laitoksissa – rikollisia vartioivat entistä useammin epäpätevät sijaiset


Yhdysvaltain Etelä-Dakotassa viikonloppuna järjestetystä hyväntekeväisyystapahtumasta on noussut jupakka.
 Paikallinen junioreiden jääkiekkoseura ja pankki järjestivät tapahtumassa tempauksen, jossa paikalliset opettajat saivat kahmia maasta vaatteisiinsa mahdollisimman paljon dollarin seteleitä viiden minuutissa. Maassa seteleitä kontaten kahmineet opettajat aikoivat käyttää varat koulutarvikkeisiin, kertoo paikallislehti  Argus Leader .
 Etelä-Dakotan opettajien palkka on huonompi kuin missään muualla Yhdysvalloissa. Heidän vuoden keskipalkkansa on 49 000 dollaria eli reilu 43 400 euroa.
 Maanantaina Sioux Falls Stampede -jääkiekkoseura sekä CU Mortgage Direct bank -pankki julkaisivat anteeksipyynnön tempauksesta.
 – Vaikka tarkoituksemme oli tarjota opettajille positiivinen ja hauska kokemus, ymmärrämme, että se saattoi vaikuttaa nöyryyttävältä ja loukkaavilta opettajia – ja koko opettajan ammattikuntaa kohtaan.
 Tapahtumajärjestäjät olivat valinneet tempaukseen 31 opettajahakijan joukosta 10 seteleiden keruuta varten. Tempauksessa mukana olleet opettajat saivat kukin kahmittua noin 500 dollaria viiden minuutin aikana.
 Nyt tapahtumajärjestäjät lupasivat antaa kullekin osallistujalle 500 dollaria lisää sekä 500 dollaria kaikille niille 21 opettajalla, jotka eivät tulleet valituksi tapahtumaan.
 Etelä-Dakotan opettajia edustavan ammattiliiton puheenjohtaja  Loren Paul  toivoo, että osavaltio ymmärtäisi panostaa koulutukseen.
 – Osavaltiona meidän ei pitäisi pakottaa opettajia konttaamaan pitkin jääkenttää, jotta he saisivat varoja rahoittaakseen luokkiaan, hän sanoi.
 Yhdysvalloissa opettajien odotetaan usein maksavan omista varoistaan koulu- ja opetustarvikkeet.
 Aiheesta muualla:
 BBC: Apology to US teachers over 'dash for cash' charity stunt

USA:ssa opettajat konttasivat ja kahmivat dollareita koulutarvikkeita varten – tapahtumajärjestäjä pahoittelee tempausta


Summary: Pietarin ja Helsingin välinen henkilöjunaliikenne jatkui koronatauon jälkeen eilen sunnuntaina. Maanantaina Allegro-juna oli odotettu vieras rajanylityspaikalla Lappeenrannassa.

Vaalea juna lipuu äänettömästi rautatieasemalle. Kevyt pakkassää toivottaa sinipunaisin raidoin maalatun Allegro-junan tervetulleeksi itärajalle Lappeenrannan Vainikkalan rajatarkastusasemalle.
 Tätä näkyä on odotettu Etelä-Karjalassa puolitoista vuotta. Pietarin ja Helsingin välinen henkilöjunaliikenne on ollut koronan takia keskeytyksissä vuoden  2020 maaliskuusta  lähtien.
 Allegro-juna palasi jälleen raiteille sunnuntaina. Aloituspäivämäärään liittyy vahvaa symboliikkaa, sillä ensimmäinen Allegro aloitti liikennöinnin  tasan 11 vuotta  sitten.
 Matkoja varattu maltillisesti
 Allegro-junalla matkustaminen on kuitenkin vielä tiukasti rajoitettua. Sillä voivat tällä hetkellä matkustaa ainoastaan Suomen ja Venäjän kansalaiset.
 Tämä johtuu Venäjän valtion junaliikennettä varten tekemästä erityisasetuksesta.
 – Junaan ei pääse ilman terveystodistusta. Sen lisäksi tarvitaan normaalit turvallisuuteen liittyvät asiakirjat eli Venäjälle päin matkatessa viisumi, sanoo VR:n Venäjän liikenteen johtaja  Viktoria Hurri
 Terveystodistus tarkoittaa, että Venäjältä Suomeen saapuvalla henkilöllä tulee olla EU:n hyväksymä koronarokotustodistus, todistus alle puoli vuotta sitten sairastetusta koronavirustaudista tai negatiivinen koronatestitodistus.
 Suomesta Venäjälle matkaavilta taas vaaditaan alle kolme vuorokautta vanha negatiivinen koronatestitodistus.
 Ensimmäisillä Allegro-vuoroilla on ollut muutamia kymmeniä matkustajia. Mikko Savolainen / Yle
 Hurrin mukaan matkoja on varattu ensimmäisille vuoroille maltillisesti.
 – Uskomme, että ensimmäiset matkustajat ovat ennen kaikkea työ- tai asiointimatkalaisia, esimerkiksi välttämättömän syyn takia matkustavia, tai kaksoiskansalaisia, joilla on sukua molemmin puolin rajaa.
 Hurri uskoo, että junissa on vuoroilla väljää, vaikka junien täyttöastetta ei tällä hetkellä rajoiteta.
 – Hajapaikka-algoritmi sijoittaa matkustajat mahdollisimman kauas toisistaan, jotta turvavälit ovat suuret.
 Allegron lisäksi Suomen ja Venäjän välillä liikennöi normaalisti myös Tolstoi-juna. Hurrin mukaan vielä ei ole tarkempaa tietoa, milloin Tolstoi voisi jälleen alkaa kulkea Moskovan ja Helsingin väliä.
 Allegron liikennöinti luo itärajalla toivoa paremmasta.
 Ravintolan arki muuttui
 Vainikkalan asemalla sijaitsevassa Ukko-Pekka ravintolassa ollaan varovaisen optimistisia. Ravintolan asiakkaista karkeasti puolet on Venäjältä tulevia matkailijoita.
 – Oli kyllä kova isku, kun junat lakkasivat kulkemasta. Pelkäämme, että he ovat unohtaneet meidät, mutta saa nähdä mitä käy. Vielä on vaikea sanoa, toteaa yksi perheyrityksen omistajista,  Ville Laihia .
 Laihian mukaan aukioloaikoja ja toimintaa jouduttiin maaliskuussa 2020 miettimään radikaalisti uusiksi.
 – Kaikista vaikeinta oli aluksi, kun kaikki piti myydä take awayna. Oman haasteensa tuo se, että meillä on pienenä yrityksenä rajalliset voimavarat, miten pystymme valvomaan ja toteuttamaan kaikkia rajoituksia.
 Laihian mukaan tilanne on nyt kuitenkin helpottanut.
 – Junien kulku muuttaa arkeamme niin, että avaamme aiemmin ja suljemme taas myöhemmin.
 Positiivinen signaali
 Tavallisesti Allegrolla kulkee vuosittain noin puoli miljoonaa ihmistä. Vaikka suuri osa matkustajista on pääkaupunkiseudulta, on sillä ollut iso merkitys Kaakkois-Suomen matkailulle.
 Katja Vehviläinen  on eteläisen Saimaan matkailua edistävän GoSaimaan kehitysjohtaja. Hänen mielestään Allegro-liikenteen alkaminen on pitkään kaivattu postitiivinen signaali.
 – Tässä vaiheessa on erittäin vaikeaa arvioida sen vaikutusta Etelä-Karjalaan. Venäläisten turistien paluuta odotetaan toki kovasti, joka päivä Etelä-Karjala menettää arvioiden mukaan miljoona euroa matkailutuloja koronan takia, Vehviläinen kertoo.
 Katja Vehviläisen mukaan Vainikkalan asemalle saapuminen tuntui erikoiselta. Viimeksi hän oli siellä tasan vuosi ja yhdeksän kuukautta sitten. Mikko Savolainen / Yle
 Vehviläinen sanoo tietävänsä, että rajan toisella puolella on patoutunutta kysyntää ja halua matkustaa Suomeen heti, kun se on mahdollista.
 Hän kehottaa myös suomalaisia matkustajia olemaan tarkkana rajoituksista Venäjälle suunnatessa.
 – Koronapandemian aiheuttamat rajoitukset muuttuvat useasti ja meidän koronapassit eivät valitettavasti ainakaan toistaiseksi toimi siellä.

 Lue lisää:
 Vain kourallinen matkustajia nousi kyytiin, kun Allegro-juna alkoi jälleen kulkea Pietarista Helsinkiin

Puolentoista vuoden hiljaiselo Vainikkalan rautatieasemalla päättyi: "Pelkäämme, että he ovat unohtaneet meidät"


Summary: Kiinteistöt siirtyvät uusien hyvinvointialueiden käyttöön, mutta niiden omistus säilyy kunnissa. Lyhyiden vuokrasopimuksen takia kunnat empivät remontteihin ryhtymistä. Kuntaliitto arvioi, että kiinteistöjen kunnostus maksaisi kaikkiaan 2–2,5 miljardia euroa.

Kunnilta siirtyy uusille hyvinvointialueille liki 9 000 terveysasemaa, paloasemaa ja muuta kiinteistöä, kun hyvinvointialueet aloittavat toimintansa vuoden 2023 alussa.
 Yli puolet näistä kunnat vuokraavat alueille aluksi ainakin kolmeksi vuodeksi. Hankausta vuokraneuvotteluihin tuo, että liki 40 prosenttia toimitiloista on rakennettu 1970–1980-luvuilla: ne alkavat olla peruskorjausiässä.
 Osa rakennuksista olisi jo kaivannut vasaraa ja sahaa, mutta pitkään valmisteltu sote-uudistus on saanut kunnat lykkäämään remontteja. Niillä ei ole ollut varmaa tietoa kiinteistöjen tulevaisuudesta vuosiin. Kuntaliitto arvioi sote-kiinteistöjen kunnostuksen maksavan noin 2–2,5 miljardia euroa, jos kaikki tarvittava lopulta korjataan.
 – Kaikkia rakennuksia ei varmaankaan korjata, vaan osa tarpeesta purkautuu uudisrakentamiseen ja erilaisiin vuokratilojen hankintaan, arvioi tilapalvelupäällikkö  Jussi Niemi  Kuntaliitosta.
 Pituutta sopimuksiin
 Nyt kuntien remonttihaluja syövät lyhyet vuokrakaudet. Vuokrasopimukset tehdään 3–4 vuodeksi. Kunnat haluaisivat suoraan paljon pidempiä vuokrasopimuksia alueiden kanssa.
 – Jos hyvinvointialue ja kunta eivät pääse järkeviin neuvotteluihin sopimusten kestosta ja ehdoista, ei ole edelleenkään järkeä investoida korjauksiin ja peruskorjaukset lykkääntyvät tulevaisuuteen, kuvaa Niemi tilannetta kuntanäkökulmasta.
 Kuntaliiton Jussi Niemi rohkaisee alueita pitkiin vuokrasopimuksiin kuntien kanssa sote-kiinteistöistä.  Esa Syväkuru / Yle
 Kunnat eivät halua investoida miljoonia rakennusten remontointiin, koska remonttirahoja ei muutamassa sopimusvuodessa ehdi saada takaisin vuokratuloina.
 Alueet taas eivät vielä halua sitoutua pitkiin vuokrasopimuksiin, koska osa alkuvuosien sote-tiloista voi myöhemmin käydä tarpeettomiksi. Kuinka monelle kiinteistölle lopulta näin käy, sitä ne eivät tiedä vielä itsekään.
 – Palveluverkkosuunnitelmaa ei vielä ole, joten meiltä puuttuvat suuret suuntaviivat, joiden avulla voitaisiin kuntien investointitarpeisiin vastata, toteaa Satakunnan sote-rakenneuudistuksen kehittämishankkeen kiinteistövalmistelija  Miia Hietapakka .
 Hietapakan mukaan minimiksi määrätty 3+1 vuoden siirtymäkausi on itseasiassa kestoltaan sopiva, ei liian lyhyt tai liian pitkä.
 – Siirtymäajan napakkuus pakottaa hyvinvointialueet aloittamaan palveluverkon suunnittelutyön viimeistään käynnistymisen jälkeen, Hietapakka sanoo.
 Heli Sjöblom toimii Itä-Uudenmaan hyvinvointialueen valmistelutoimielimen sihteerinä.   Esa Syväkuru / Yle
 Itä-Uudenmaan hyvinvointialueen valmistelutoimielimen sihteeri  Heli Sjöblom  sanoo, että palveluverkkoselvitys on kesken, mutta mahdollisesti kiinteistöjä jää vaille jatkokäyttöä niistä noin 200 sote-kiinteistöstä, jotka tulevat Itä-Uudenmaan hyvinvointialueen käyttöön.
 Muutosjohtaja  Ville-Veikko Ahonen  valtiovarainministeriöstä sanoo suoraan, ettei kaikkia sote-tiloja tarvita jatkossa.
 – Osa jää varmasti pois käytöstä. Toivomme kunnilta malttia siinä, etteivät ne tee näistä mitään pikapäätöksiä. Huomioitavaa on myös, että kunnille kompensoidaan vuokrakauden jälkeen ylimääräisistä tiloista syntyviä kustannuksia.
 Muutosjohtaja Ville-Veikko Ahonen valtiovarainministeriöstä sanoo suoraan, ettei kaikkia sotetiloja tarvita jatkossa. Esa Syväkuru / Yle
 Ylijäävät tilat palautuvat kuntien päänsäryksi. Ahonen heittää mietintämyssyn perustettaville maakunnallisille aluevaltuustoille.
 – Tulevilta aluevaltuutetuilta tarvitaan paljon viisautta siitä, minkälaisia tiloja jatkossa tarvitaan ja toisaalta pitää rehellisesti käydä keskustelua siitä, mitä tiloja ei tarvita. Valtion näkökulmasta on olennaista, että vain niitä tiloja peruskorjataan, joille oikeasti on jatkossa tarvetta, Ahonen sanoo.
 Vaihtoehtona myynti
 Kuntaliiton Jussi Niemi väläyttää yhtenä ratkaisuna sote-kiinteistöjen myyntiä hyvinvointialueille vuokraamisen sijaan.
 – Sitten alueet voisivat itse toteuttaa tarvittavat korjausinvestoinnit ja jatkaa tilojen käyttöä omistajina.
 Niemen mukaan kunnat voisivat kaupata sote-kiinteistöjä myös ulkopuolisille, jotka toteuttaisivat remontit ja vuokraisivat ne sitten hyvinvointialueille.
 – Ratkaisuvaihtoehtoja on monia.
 Itä-Uudenmaan Heli Sjöblom ei lämpene kaupanhierontaan.
 – Tässä vaiheessa ei ole kiinnostusta. Palveluverkkoselvitys on kesken ja missä palvelutarvetta on, siellä tarvitaan kiinteistöt myös jatkossa. Jatketaan neuvotteluita sen jälkeen, Sjöblom linjaa.
 Satakunnan Miia Hietapakan mielestä tulevaisuudessa voisi olla hyvä, että hyvinvointialue omistaisi itse isot sote-keskukset ja sairaalat.
 – Omistajan intressissä on kuitenkin pitää rakennus kunnossa ja investoida siihen.
 Vääntöjä tiedossa
 Toistaiseksi kunnat ja alueet ovat edenneet tilaneuvotteluissa sopuisasti, koska kiperät palaverit ja päätökset ovat edessä vasta myöhemmin.
 Ahosen mukaan vääntöä voi tulla siitä, minkälaisia tiloja vuokrakauden jälkeen hyvinvointialueet kunnilta vuokraavat ja mitä tehdään tiloille, joille hyvinvointialueilla ei ole tarvetta.
 – Paikallisia kiistoja syntyy varmasti myös siitä, miten tiloihin panostetaan vuokrakauden aikana eli esimerkiksi miten vanhoja, 1970–80-luvuilla rakennettuja kiinteistöjä korjataan vuokrakauden aikana ja miten niiden kustannukset näkyvät alueitten vuokrissa, Ahonen sanoo.
 Asetus määrää vuokran
 Kuntien ja hyvinvointialueiden välisiä vuokrausehtoja määrittävä asetus on parhaillaan lausuntokierroksella.
 – Hyvinvointialueille siirtyy kunnilta vuokrattavia tiloja noin 5 000. Käytännössä vuokra määräytyy tilojen kunnon, arvon ja ylläpitokustannuksten mukaan. Vuokra-ajasta voi sopia toisin ja myös siitä, että joitain tiloja ei vuokrata ollenkaan, Ahonen kertoo.
 – Olennaista on, että kunnat saavat oikeudenmukaisen korvauksen tiloista. Ajatus on, ettei yksikään kunta saisi jäädä pulaan myöskään siksi, että omaisuutta ja tiloja siirtyy nyt uusille hyvinvointialueille, Ahonen painottaa.
 Lue lisää:
 Historiallinen sote-uudistus hyväksyttiin eduskunnassa – katso täältä, miten kansanedustajat äänestivät
 13 kysymystä ja vastausta: Mikä muuttuu, kun hyvinvointialue korvaa Eksoten ja pelastuslaitoksen?

Tuhannet sote-kiinteistöt ovat jo peruskorjausiässä – yli 2 miljardin euron remonttilasku hiertää sote-uudistuksessa


Summary: Suojainmallit eivät Tukesin mukaan anna sellaista suojaa, mitä niissä luvataan. Toista malleista on myyty ainakin Tokmannin myymälöissä.

Turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukes kertoi perjantaina, että Suomessa on kuluttajille myynnissä kahta hengityssuojainmallia, jotka eivät täytä pakkauksessa ilmoitettua suojaustasoa.
 Tuotteissa ilmoitetaan, että ne yltäisivät korkeampaan FFP2-suojaustasoon, mutta Tukes kertoo testaustulosten perusteella suojaustason olevan vain FFP1.
 – Tuote ei yllä ilmoitettuun standardin EN 149 mukaiseen suojaustasoon FFP2, Tukes kertoo verkkosivuillaan.
 Varoitus koskee kahta myynnissä ollutta tuotetta:  Xique kertakäyttöinen  hengityksensuojain, malliltaan LK-Z1510 ja  Cambridge Mask PRO -hengityssuojain , malliltaan Churchill.
 Tukes tiedottaa, että se on antanut toiminnanharjoittajalle määräyksen poistaa Xique-tuote markkinoilta. Cambridge-maskien osalta "toiminnanharjoittaja on vapaaehtoisesti ryhtynyt korjaaviin toimenpiteisiin eli keskeyttänyt tuotteen uudet toimitukset ja poistanut tuotteen markkinoilta", Tukes kertoo.
 Xique-merkin hengityssuojaimet eivät Tukesin mukaan täytä luvattua suojausvaatimusta, ja ne pitää vetää myynnistä.  Tukes
 Oikein käytettynä ja vaatimukset täyttäessään FFP2-tason suojamaski suojaa myös käyttäjäänsä, kun se vähentää hengitettävän ilman aerosolipitoisuutta.
 Xique-maskeja oli myynnissä Tokmannilla vielä maanantaina
 Ainakin halpatavaraketju Tokmanni on myynyt pois vedettyjä Xique-mallin hengityssuojaimia. Ne olivat Tokmannin verkkokaupassa myynnissä vielä maanantaina päivällä.
 Verkkokaupan sivujen mukaan tuotetta oli saatavilla myös kymmenissä Tokmannin myymälöissä eri puolilla Suomea. Monissa myymälöissä kymmenen maskin pakkauksia oli hyllyssä yli 25 kappaletta.
 Maskit poistuivat verkkokaupan valikoimasta iltapäivällä kahden jälkeen. Yle oli aiemmin tiedustellut asiasta Tokmannilta.
 Tokmannin viestintäjohtaja  Maarit Mikkonen  kommentoi sähköpostilla, että yhtiö noudattaa kaikessa toiminnassaan viranomaisten määräyksiä.
 – Heti kun saimme tiedon Tukesin Xique kertakäyttöisten hengityksensuojainten takaisinvedosta, aloitimme kyseisen tuotteen takaisinvedon myymälöistämme. Kyseinen tuote on tällä hetkellä myyntikiellossa. Myöskään verkkokaupasta kyseistä maskia ei enää pysty ostamaan, Mikkonen kirjoittaa.
 Tukes kertoo sivuillaan ajantasaisesti , missä tuotteissa se on havainnut virheitä ja puutteita. Viime päivinä ilmoituksia on esimerkiksi tietynmallisista pelastusliiveistä, tunkista ja tikkaista.
 Lue myös koronatilanteesta
 Tautiekologi Tuomas Aivelo: Omikron on Suomessa valtamuunnos ennen joulua
 Nuorten koronapotilaiden kohtaaminen pysäytti tehohoitolääkäri Jenni Puoliväli-Oksalan, 31: "Tämän piti olla vanhusten ja monisairaiden tauti"
 Korona nousi yhdeksän yleisimmän kuolinsyyn joukkoon Suomessa viime vuonna

Kaksi FFP2-hengityssuojainmallia vedettiin myynnistä, eivät Tukesin mukaan täytä luvattuja vaatimuksia


Summary: Euroopan nuorten talviolympiafestivaaleilta etsitään tulevaisuuden kiekkotaitureita. Kainuuseen on saapunut noin sata kykyjenetsijää, jotka tarkkailevat nuorten pelaajien turnauksia.

Vuosi 2001 oli merkittävä jääkiekkoilija  Aleksandr Ovetškinille .
 Kainuussa järjestettiin tuolloin Suomen ensimmäiset nuorten talviolympiapäivät. Kyseessä oli tapahtuma, jossa Ovetškin löi itsensä läpi ja tuli kiekkopiirien tietoisuuteen. Sittemmin venäläislähtöinen pelaaja on palkittu muun muassa kolme kertaa NHL:n arvokkaimpana pelaajana.
 Nyt, 20 vuotta myöhemmin, tulevaisuuden kiekkolupauksilla on mahdollisuus samaan temppuun samassa maakunnassa.
 Tulevaisuuden lupauksien lisäksi Kainuuseen on saapunut noin sata kykyjenetsijää eli NHL-scouttia, jotka tarkkailevat nuorten pelaajien otteita tulevia varauskierroksia silmällä pitäen.
 Seurasimme tapahtuman alkua suorana Kajaanin jäähallilla. Voit katsoa koko lähetyksen  täältä .
 Jääkiekkovastaava  Eino Kiiveri  tapahtuman järjestelytoimikunnasta kertoi Ylen suorassa verkkolähetyksessä maanantai-iltapäivänä, että hän odottaa näkevänsä jäällä juuri tulevia NHL-huippuja.
 Kiiveri oli mukana tapahtumassa myös silloin, kun se järjestettiin Kainuussa edelliskerran. Hän todisti tuolloin muun muassa Aleksandr Ovetškinin pelaamista.
 – Hän ei erottunut millään tavalla Venäjän joukkueesta silloin, mutta parin–kolmen vuoden päästä alkoi erottua, Kiiveri totesi lähetyksessä.
 Tapahtuman pääsihteeri  Marita Kaipaisen  mukaan nuorten talviolympiapäivät ovat suositummat ja näkyvämmät esimerkiksi Keski-Euroopassa kuin Suomessa.
 Hänkin odottaa tapahtumalta suuria: joka lajissa voi nähdä tulevia aikuisten olympiakävijöitä.
 Kisat kahdessa osassa
 Vuokatin isännöimät talviolympiafestivaalit järjestetään vuodenvaihteen molemmin puolin. Koronapandemia on vaikuttanut tähänkin järjestelyyn.
 Alun perin kisat piti pitää vuotta aiemmin, mutta koronan takia niitä siirrettiin kahteen otteeseen.
 Joulun alla ratkaistaan poikien jääkiekkomestaruus. Turnausviikon avausottelu käydään Valko-Venäjän ja Tsekin välillä. Samana iltana Suomi avaan oman urakkansa, jossa se kohtaa Venäjän.
 Euroopan alle 18-vuotiaiden nuorten kiekkoherruus ratkeaa suoralla sarjalla, koska  Sveitsi jäi pois  viime metreillä koronan takia.
 Lue lisää:   Nuorten talviolympiapäivät Vuokatissa siirtyvät jälleen – uusi ajankohta on jo kolmas
 Loput lajeista kisataan maaliskuussa: alppihiihto, ampumahiihto, lumilautailu, maastohiihto, short track ja taitoluistelu ovat vuorossa Vuokatissa. Mäkihyppy ja yhdistetty kisataan Lahdessa.
 Olympiafestivaalit järjestetään parittomina vuosina sekä kesä- että talvilajeissa.
 Tulevaisuuden kiekkolupauksia ja kykyjenetsijöitä on nyt koolla Kainuussa. Jarmo Nuotio / Yle
 Joukkueiden kotimaat ovat näyttävästi esillä majoituspaikalla. Jarmo Nuotio / Yle
 Voit keskustella aiheesta tiistaihin 14. joulukuuta kello 23:een asti.
 Lue myös:
 Kykyjenetsijöitä ja tulevaisuuden urheilulupauksia: tällaiset ovat Vuokatin isännöimät EYOF-kisat, jotka järjestetään isompana kuin koskaan

Löytyykö Kainuusta uusi Aleksandr Ovetškin? Sata kykyjenetsijää seuraa tulevaisuuden lupauksia nuorten talviolympiafestivaaleilla


Summary: Viime viikonloppuna Maiju Hannonen oli kolaamassa jäälle luistinrataa, kun hän yllättäen joutui eläimen pelastajaksi. Kaislikossa vinkui orpo saukko.

Lappeenrantalainen  Maiju Hannonen  koki viime lauantaina kesämökillään elämänsä yllätyksen, kun lumihangesta kuului jotain odottamatonta.
 Hannosen kesämökki on Saimaan rannalla Lappeenrannan naapurikunnassa Taipalsaarella. Jää oli pakkasten ansiosta jo niin paksua, että hän oli päättänyt kolata itselleen luistelupaikan.
 – Muuten en niin rannassa olisi ollutkaan, kertoo Hannonen.
 Kolailun keskeytti kimeä vinkuna. Äänen Maiju Hannonen paikansi lähikaislikkoon.
 – Siellähän olikin apua tarvitseva kaveri.
 Pian Maiju Hannonen havaitsi, että kaislikossa olevan pienoisen avannon ympärillä oli pieni saukonpoikanen.
 Saukko painoi vain 600 grammaa. Aikuinen saukko voi painaa jopa 10 kiloa. Maiju Hannonen
 Kaikki merkit viittasivat siihen, että saukonpoikanen on yksin ja emolle käynyt huonosti.
 – Mitään tuoreita jälkiä ei avannon äärellä näkynyt, kertoo Maiju Hannonen.
 Hannonen jäi vähäksi aikaa saukkoa seuraamaan. Välillä lähempää, välillä kauempaa.
 Pesän suulla ei näkynyt liikettä, oli aivan rauhallista, kunnes saukonpoikanen havaitsi Maiju Hannosessa viimeisen turvan.
 – Saukko halusi tulla tekemään kanssani tuttavuutta. Peruutin vähän taakse päin, ettei poikaseen tarttuisi ihmisen hajua, jos emo kuitenkin olisi lähellä.
 Kaipasi tukea
 Koska emoa ei näkynyt ja poikanen vinkui surullisesti sekä halusi tulla syliin, päätti Maiju Hannonen ottaa seuraavan askeleen.
 Hän soitti Korkeasaaren villieläinhoitolaan selvittääkseen, mitä saukolle pitäisi nyt tehdä.
 – He olivat sitä mieltä, että eläimellä on hätä, koska se päästää ihmisen noin lähelle ja hytisee avannon reunalla, kertoo Hannonen
 Eläinsairaalan seuraava ohje oli, että saukko piti saada kiinni. Mökiltä löytyi pahvilaatikko ja pari pahvinpalasta.
 – Sain houkuteltua saukkoa sen verran, että hän nousi avannosta kokonaan pois. Yhden pahvinpalasen laitoin avannon päälle, ettei saukko enää pääse sinne takaisin.
 Lopulta kiinniotto tapahtui varsin nopeasti ja helposti. Eläin alkoi olla jo kohmeessa.
 – Raasu oli jo niin kylmissään, että sen liikkuminen ei enää kovin vikkelää ollut. Saukko meni pahvilaatikkoon, ja sitten uusi soitto eläinsairaalaan, että nyt on kaveri kiinni.
 Kaupunkilomalle
 Vielä lauantaina saukko ei automatkalle 230 kilometrin päähän Korkeasaareen päässyt. Yöksi eläin pääsi nauttimaan kaupunkilomasta.
 – Hän oli oikein spa-osastolla saunassa yötä, naurahtaa Hannonen.
 Aamiaiseksi oli tarjolla herkkuja.
 – Kävimme marketin kalatiskiltä ostamassa haukifilettä. Siskoltani sain karjalanpaistilihoja, joita pilkoin pienemmiksi. Hyvällä ruokahalulla söi, kertoo Maiju Hannonen.
 Lappeenrantalainen pariskunta oli tarjoutunut viemään saukon poikasen sunnuntaina Korkeasaareen. Siellä selvisi, että saukko painoi vain 600 grammaa. Se oli niin pieni, ettei olisi yksinään ilman emoa selvinnyt.
 Pieni saukko pääsi kuljetuslaatikossa kohti Korkeasaarta.  Maiju Hannonen
 Nyt Korkeasaaresta kuuluu hyviä uutisia.
 – On siellä kuulemma hyvävointisena tutustumassa uusiin tiloihin ja uuteen saukko-kaveriinsa, joka oli tuotu sinne Etelä-Kymenlaakosta paria päivää aiemmin.
 Syksyn poikanen
 Saukko on vikkeläliikkeinen näätäeläin, joka on tottunut elämään vedessä. Se metsästettiin Suomessa liki sukupuuttoon kahteen otteeseen 1930- ja 1950-luvuilla. Nyt kanta on nyt vahvistunut ja sitä tavataan koko Suomessa.
 Aikuinen saukko on pituudeltaan 60–90 senttimetriä. Sillä on komea, pitkä häntä.
 Saukko-tutkija, biologi  Risto Sulkava  kertoo, että yleensä saukko saa toukokuussa 1–3 poikasta.
 Kuitenkin jos talvi on ollut ankara, parittelevat saukot vasta toukokuussa ja poikaset syntyvät vasta elo-syyskuussa.
 – Viime talvihan oli pakkasiltaan aika tiukka. Saukot saivat vasta myöhään kevällä kunnolla ravintoa, kuten sammakoita ja kevätkutuista särkeä, joten ne pääsivät vasta toukokuussa parittelemaan.
 Taipalsaarelta löytyneen saukonpoikasen iän Risto Sulkava arvelee painon perusteella olevan noin puolentoista kuukauden ikäinen.
 – Kuulostaa siltä, että sen emolle on käynyt huonosti. Pieni poikanen kyllä pärjäisi, jos sillä olisi emo mukana.
 Sulkavan mukaan on myös mahdollista, että emolla on saattanut olla useampi poikanen, ja niistä yksi on väsähtänyt.
 – Sellainen jää muista jälkeen ja kuolee, jos ei sille tule apua.
 Oikea ratkaisu
 Maiju Hannoinen kävi vielä eilen sunnuntaina katsomassa, olisiko emo tai joku käynyt avannon äärellä poikasta etsimässä. Ei ollut jälkiä ja avanto oli jäässä.
 Saukon talteen ottaminen osoittautui oikeaksi ratkaisuksi.
 – Ei ollut kukaan käynyt häntä siellä avannon äärellä tavoittelemassa, sanoo Hannonen.

Rantavedestä kuului kimeää vinkunaa: "Siellähän olikin apua tarvitseva kaveri"


Summary: Viime viikolla paljastui, että pääministeri Sanna Marin, puolustusministeri Antti Kaikkonen ja elinkeinoministeri Mika Lintilä eivät eristäytyneet korona-altistuksesta huolimatta.

Pääministeri  Sanna Marin  (sd.) vastasi Teslan toimitusjohtaja  Elon Muskin  Twitter-viestiin maanantaina.
 Musk julkaisi sunnuntaina tviitin, jossa vitsaillaan  Marinin viime viikon yökerhokohusta .
 – Myös Suomi on cool, Marin kirjoitti Muskille, joka totesi, että "Marin vaikuttaa coolilta".
 Marin jakoi viestinsä yhteydessä linkin Britannian yleisradion  BBC:n juttuun , joka käsittelee Suomen valintaa maailman onnellisimmaksi maaksi.
 Samalla Marin kuvaili Suomea "cooliuden" lisäksi pohjoismaiseksi hyvinvointivaltioksi, jonka tavoite on olla hiilineutraali vuoteen 2035 mennessä.
 – Maailman onnellisimmat ihmiset asuvat Suomessa, Marin päätti Twitter-kirjoituksensa.
 Muskin sunnuntaina julkaisemassa vitsailevassa tviitissä on usein verkossa kiertävä meemi, jossa mies huutaa yökerhossa naisen korvaan.
 Kuvan alla on sananvaihto, jossa mies kysyy naisen ammattia. Muskin julkaisemassa meemikuvassa nainen vastaa olevansa Suomen pääministeri.
 Muskin kommentti Marinin "cooliudesta" on vastaus Twitter-kommenttiketjun myöhempään viestiin, johon toinen Twitter-käyttäjä on liittänyt kuvan Marinista jakussa Trendi-lehden kuvassa.
 Elon Musk tunnetaan ahkerasta tviittaamisesta. Hänen kirjoituksensa ovat toisinaan aiheuttaneet suuria muutoksia esimerkiksi Muskin johtaman Teslan osakekurssiin.
 Musk on  talouslehti Forbesin mukaan  maailman rikkain ihminen.
 Marin, Lintilä ja Kaikkonen eivät eristäytyneet altistumisesta huolimatta
 Muskin tviitin taustalla on pääministeri Marinin yökerhoilta joulukuun alussa.
 Marin istui tuolloin iltaa yökerhossa, vaikka hän oli aiemmin ollut samassa kokouksessa ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.) kanssa, jolla todettiin koronatartunta.
 Viime viikon keskiviikkona Marin  pyysi toimintaansa anteeksi  ja totesi, että hänen "olisi pitänyt itse käyttää harkintaa ja olla varmuuden vuoksi olematta ihmisten ilmoilla".
 Viime viikolla paljastui, että myöskään elinkeinoministeri  Mika Lintilä  (kesk.) ja puolustusministeri  Antti Kaikkonen  (kesk.)  eivät jättäytyneet karanteeniin Haaviston koronatartunnan jälkeen .
 Lintilä kävi katsomassa salibandyottelua ja Kaikkonen taas osallistui keskustanuorten 75-vuotisjuhlaan.
 Lue lisää:
 Koronasuosituksen ohittanut Marin pyytää anteeksi: Minun olisi pitänyt olla tietoinen ohjeistuksesta, tiedonkulussa ongelmia
 HS ja IS: Mika Lintilä kävi sunnuntaina salibandyottelussa, Kaikkonen keskustanuorten vuosijuhlassa, kumpikin oli saanut viestin kontaktien välttämisestä
 Marin-kohuista rakentuu jatkokertomus – Asiantuntija vertaa tapausta kasvavaan lumipalloon: ”Tässä kertyy uutta lunta matkan varrella"

Sanna Marin vastasi Elon Muskille Twitterissä – Musk julkaisi ensin vitsailevan meemin Marinista


Summary: Arkea maailmalta: Puolet virolaistytöistä on kokenut seksuaalista ahdistelua tai väkivaltaa. Sen ovat mahdollistaneet sekä asenteet että lainsäädäntö, kirjoittaa Ylen Viron-toimittaja Rain Kooli.

Miltä aikuisen miehen tai naisen ja 14-vuotiaan lapsen välinen seksi sinusta kuulostaa? Entä miltä tuntuisi ajatus siitä, että tämä olisi täysin laillista?
 Niinpä.
 Virossa jopa 14-vuotias on kuitenkin  lain mukaan  aikuiselle sallittu seksikumppani. Tai kuten se täällä muotoillaan: 14-vuotiaasta lähtien lapsella on seksuaalinen itsemääräämisoikeus.
 Laitonta on pakottaa alaikäinen seksiin tai käyttää aikuisena hyväkseen auktoriteettiasemaa. Mikäli tällaisesta ei ole kunnon näyttöä, kaikki on  juriidiliselt korrektne  eli juridisesti korrektia.
 Jokainen   grooming -ilmiöön vähänkin perehtynyt kuitenkin tietää, että hyväksikäyttö on usein taitavaa toimintaa. Luottamussuhteen rakentaminen ja sen väärinkäyttö on mahdollista muillekin kuin opettajille tai valmentajille. Lasta saatetaan käsitellä pitkään ennen varsinaisia tekoja.
 Usein mitään groomingia ei edes yritetä.
 Olen jutellut aiheesta monien eri-ikäisten ja erilaisissa ympäristöissä kasvaneiden virolaisnaisten kanssa. On suorastaan tyrmäävää, kuinka monella on lapsuudestaan ja nuoruudestaan henkilökohtaisia kokemuksia suorasukaisesta seksin vaatimisesta, kourimisesta ja raiskauksista.
 Viron oikeusministeriön tilaama ja Tarton yliopiston toteuttama laaja  tutkimus  kertoo, että vähintään kolmannes virolaisnuorista on kokenut seksuaalista hyväksikäyttöä tai väkivaltaa. Tytöistä tällaista on kokenut jopa puolet.
 Aikuisen uhriksi  on alle 15-vuotiaana joutunut 17 prosenttia virolaisista.
 Miten tämä on mahdollista?
 Virolainen Tujurikkuja-  eli Ilonpilaaja-sketsiohjelma  esitteli jo vuonna 2012  uuden hahmon, Heino-sedän. Tämä ilmestyy sukulaisperheen juhliin ryyppäämään, kertomaan seksistisiä vitsejä ja kourimaan perheen äitiä ja alaikäistä tytärtä.
 Kuvaavinta sketsissä on, ettei kukaan puutu tapahtumiin millään lailla.
 Sysimustasta huumoristaan tunnettu ohjelma kiteytti sen, mikä on ollut virolaislasten kasvuympäristössä pielessä jo pitkään: aikuisille on sallittu räikeä seksuaalinen käyttäytyminen ilman seuraamuksia.
 Kun jopa omat vanhemmat antavat sen tapahtua, varsinkin tyttöjen mieleen on iskostettu sukupolvesta toiseen, että he ovat muiden mielestä "vapaata riistaa".
 Myös seksuaalirikoksen   uhrin syyllistäminen  on Virossa edelleen hyvin tavallista.
 Tänä vuonna valmistuneen tutkimuksen mukaan virolaisten mielissä on eräänlainen punainen viiva. Kymmenenteen ikävuoteen asti seksuaalirikosten uhreja ymmärretään ja säälitään. Mutta jopa 11-vuotiaiden lasten kohdalla ulkonäköä, pukeutumista ja luonteenpiirteitä saatetaan pitää uhriksi joutumisen syynä.
 Oman viestinsä on lähettänyt myös seksuaalisen kanssakäymisen 14 ikävuoden suojaikäraja.
 Nyt sitä  ollaan kuitenkin poistamassa .
 Viron hallitus  on saanut aikaan lakialoitteen, joka on tällä hetkellä parlamentin käsittelyssä. Se nostaa suojaikärajan 16 vuoteen. Poikkeuksena laki sallii seksisuhteen vähintään 14-vuotiaan ja korkeintaan viisi vuotta vanhemman kumppanin välillä.
 Eläköön-huudot ovat kuitenkin harvassa.
 Lastensuojelujärjestöt arvostelevat päätöksenteon hitautta. Suojaikäraja saatiin muutettua vasta pari vuosikymmentä kestäneen jahkailun jälkeen.
 Moni virolainen pelkää, että ahdistelun ja hyväksikäytön mahdollistavat asenteet muuttuvat vielä lakiakin hitaammin.
 Ylen kirjeenvaihtajien ja avustajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa Yhdysvallat:  10 vuotta Yhdysvaltain pääkaupungissa – näitä asioita olen oppinut arvostamaan ja karsastamaan Washingtonissa Ruotsi:  Suomalaiset vertaavat kaikkea Ruotsiin, mutta ruotsalaisille Suomi on harvoin verrokkimaa Kiina:  Toimittajan työ vaatii kärsivällisyyttä Kiinassa – poliisi pysäyttelee mielivaltaisesti ja lehdistökorttia tivaa välillä jopa tavallinen kaduntallaaja Venäjä:  Mitkä ihmeen "ei-työpäivät"? Kirjeenvaihtajamme kokosi venäläisen koronasanaston Saksa:  Berliinin leikkipuistot rakennetaan hurjiksi – luottavatko saksalaiset lapsiin riskinotossa enemmän kuin suomalaiset?
 Lue lisää:
 Lapsiin kohdistuneiden seksuaalirikosten vanhenemisaika haluttaisiin poistaa – rikosoikeuden professori näkee asiassa käytännön ongelmia
 Ihailun hakeminen kuuluu nuoren kasvuun – tytöt ja nuoret naiset eivät ole somessa tyrkyllä aikuisille ja siksi häirintään pitää puuttua
 Lapsi harvoin unohtaa kokemansa seksuaalisen hyväksikäytön
 Ei riitä, ettei itse raiskaa tai ahdistele – pitkän linjan muusikko Satu Kuru vaatii vastuuta erityisesti cis-miehiltä punkstoo-keskustelussa
 Grooming-ilmiö on arkipäivää monelle alaikäiselle – iso osa 11–17-vuotiaista saa seksuaalissävytteisiä viestejä netissä

Virossa jopa eläkeikäinen voi harrastaa seksiä 14-vuotiaan kanssa – nyt laki on vihdoin muuttumassa


Summary: Ministeri on tuomion mukaan määrännyt turvapaikkaa hakeneita pariskuntia erotettaviksi toisistaan laittomalla tavalla. Støjbergin mukaan tarkoituksena oli estää lapsiavioliittoja.

Tanskassa maan entinen maahanmuuttoministeri  Inger Støjberg  on tuomittu ehdottomaan vankeusrangaistukseen 60 päiväksi.
 Korkein oikeus katsoi Støjbergin toimineen laittomasti, kun hän vuonna 2016 linjasi, että turvapaikkaa hakevien pariskuntien ei voida sallia majoittuvan yhdessä, jos toinen osapuoli on alaikäinen. Erotettuja pariskuntia oli reilut 20.
 Myös alemmat oikeusasteet olivat todenneet ministerin menettelyn laittomaksi.
 Støjbergin mukaan alaikäisten erottamispäätöksen tarkoituksena oli estää lapsiavioliittoja. Ongelmana pidettiin kuitenkin parien kategorista erottamista ilman tarkempia selvityksiä.
 Osalla erotetuista pareista oli keskenään suuri ikäero. Valtaosa erotetuista oli kuitenkin lähes samanikäisiä.
 Støjberg: "Otan tuomion vastaan kumartelematta"
 Støjberg kommentoi tuomiotaan  Tanskan yleisradio DR:lle .
 – Otan tuomioni vastaan, ja teen sen kumartelematta, Støjberg sanoo.
 Hän kertoo myös olevansa erittäin yllättänyt.
 – Minun lisäkseni hävisivät myös tanskalaiset arvot, entinen maahanmuuttoministeri sanoi.
 Støjberg sanoo, ettei kadu toimintaansa.
 – En kadu mitään. Uskon, että minulla oli moraalinen velvollisuus suojella tyttöjä.
 Støjberg on edustanut liberaali-konservatiivista Venstre-puoluetta ja hän on ollut tunnettu ankarista mielipiteistään maahanmuuttajien suhteen.
 Uutistoimisto Reutersin mukaan tuomio on lopullinen, eikä siitä voi valittaa.

Tanskan entinen maahanmuuttoministeri tuomittiin ehdottomaan vankeuteen – Støjberg Tanskan yleisradiolle: tanskalaiset arvot hävisivät


Summary: Mediataiteilija Milja Viita kerää raumalaisten merenkävijöiden työhön ja elämään liittyvää visuaalista aineistoa. Kyseessä on raumalaisen Lönnströmin taidemuseon kuudes nykytaiteen projekti.

Raumalaisen Lönnströmin taidemuseon kuudes nykytaiteen projekti on kokeellinen elokuva.
 Projektin tekijäksi on valittu vuonna 1974 syntynyt, porvoolainen mediataiteilija  Milja Viita . Elokuvan työnimi on  Fata Morgana . Se valmistuu kahden seuraavan vuoden aikana.
 Lönnströmin taidemuseo on varannut elokuvan tuotantoon yhteensä 100 000 euroa.
 Projektiin tuli tällä kertaa 35 hakemusta.
 Erikoisnäytös Raumalla syksyllä 2023
 Elokuvaan säveltää musiikin instrumentalisti, pedagogi ja tutkija  Juho Laitinen .
 Musiikin esittää Rauman poikasoittokunta. Elokuvan tehosteäänet tehdään Raumalla nuorille suunnatussa työpajassa ammattilaisen ohjauksessa.
 Projekti huipentuu Raumalla dokumentaarisen teatterin muodossa esitettävään erikoisnäytökseen syksyllä 2023.
 Materiaalia luovuttaneita henkilöitä kutsutaan näyttämölle kertomaan elokuvakokemuksen osaksi sulautuvia tarinoita ja muistoja. Teoksesta viimeistellään myös pidempiaikaiseen esitykseen soveltuva installaatioversio.
 Matka rahtilaivalla inspiroi taiteilijaa
 Teoksen työnimi tulee erityisesti merellä esiintyvästä kangastusilmiöstä.
 – Teosidea on alkanut itää Pohjois-Atlantilla matkustaessani rahtilaivalla Kanadaan vuonna 2018. Sumuisen viikon aikana tutustuin valtamerellä raskasta työtä tekeviin, laivalla kuukausikaupalla eläneisiin merenkävijöihin. Heistä monet kertoivat kaipauksesta sekä tuhansien kilometrien päässä odottavista perheistään, kertoo tiedotteessa Milja Viita.
 Valintaraati uskoo, että teoksesta tulee runollinen taide-elokuva, jonka tekoprosessia rikastuttavat paikallisuus, historia ja yhteisöllinen työskentely.
 – Lopputuloksena syntyy taiteellisesti korkeatasoinen ja paikallisesti merkityksellinen elokuva, jonka ensiesitys Raumalla toteutettavana erikoisnäytöksenä tulee olemaan riemukas ja ainutkertainen tapahtuma. Elokuvan teemat ovat herkkiä, samastuttavia ja ajattomia, sanoo valintaraati taidemuseon tiedotteessa.
 Valintaraadissa työskentelivät museojohtaja  Silja Lehtonen , amanuenssi  Arja Roivainen  ja valokuvataiteilija  Jorma Puranen .
 Kaksi aiempaa projektia valmistumassa
 Ensi vuonna valmistuvat yleisön nähtäville kaksi edellistä Lönnströmin taidemuseon nykytaideprojektia.
 Raimo Saarisen  ympäristöteos  Kelluva saari  ankkuroidaan paikalleen kesäkuussa 2022, ja  Nastja Säde Rönkön  videoinstallaatio  Selviytymisopas maailmanlopun lapselle  saa ensiesityksensä syksyllä.
 Aiheesta aiemmin:
 Lönnströmin taidemuseon uusi nykytaideprojekti: Nastja Rönkkö tekee selviytymisoppaan maailmanlopun lapselle – "Haluamme museona osallistua yhteiskunnalliseen keskusteluun"
 Sata tuhatta euroa taas jaossa – Lönnströmin taidemuseo etsii uutta nykytaidetekijää

Raumalaisten merenkävijöiden tarinoista kokeellinen elokuva – Lönnströmin taidemuseolta 100 000 euroa Milja Viidalle


Summary: Yhtiö kertoi jo syksyn osavuosikatsauksessaan, että Tampereen areenan loppuunsaattamiseen liittyy kustannusriskejä. Nyt riskit ovat toteutuneet.

Rakennusyhtiö SRV heikentää tulosnäkymäänsä ja muuttaa liikevoiton ohjeistustaan vuodelle 2021. Taustalla ovat Tampereen areenan töiden kasvaneet kustannukset sekä Pearl Plaza –kauppakeskuksen myynnin siirtyminen, kertoo yhtiö tiedotteessaan.
 Aikaisemmin koko vuotta 2021 koskeva liikevoiton näkymä 16–21 miljoonaa euroa ei tule toteutumaan. Uuden arvion mukaan operatiivinen liikevoitto on kuitenkin positiivinen.
 Yhtiö kertoi syksyn osavuosikatsauksessaan, että Tampereen areenan loppuunsaattamiseen liittyy kustannusriskejä. Nyt riskit ovat realisoituneet. Tampereen areenan urakan negatiivinen vaikutus yhtiön koko vuoden 2021 operatiiviseen liikevoittoon on arviolta noin -20 miljoonaa euroa, josta noin -13 miljoonaa euroa sisältyi jo kesän ja alkusyksyn tulokseen.
 Pearl Plaza -kauppakeskuksen myyntineuvottelut jatkuvat aktiivisina, mutta ennusteesta poiketen kauppa ei tule toteutumaan vuoden 2021 aikana.
 Lue lisää:
 26 000 ihmistä katsoi jääkiekkoa Tampereen areenalla – matsin jälkeen koronaan sairastunut: "Jälkiviisaana sanon, että ilman muuta maski kaikille"
 Tampereen Kannen alue on arkkitehti Daniel Libeskindin mielestä todellinen 2000-luvun hanke – "Uskon, että alueesta tulee ikoninen ja kiinnostava"

Tampereen areenan rakentaminen heikensi rakennusyhtiö SRV:n tulosennustetta


Summary: Vilkkaasti liikennöidyllä Itämerellä sattuu harvoin vakavia onnettomuuksia.

Aamuyöllä kaksi rahtialusta törmäsi toisiinsa Itämerellä Ruotsin etelärannikolla. Suomalaisten asiantuntijoiden mukaan tällaiset onnettomuudet ovat harvinaisia.
 – Itämeri on yksi maailman tiheimmin liikennöidyistä vesialueista. Siihen nähden meillä sattuu aika harvoin onnettomuuksia, ainakin vakavia sellaisia. Kaikki on kuitenkin mahdollista kun merellä kuljetaan, merikapteeni  Päivi Söderholm  Merenkulkualan koulutus- ja tutkimuskeskuksesta sanoo.
 Syy aamuöiseen onnettomuuteen on yhä epäselvä. Söderholm arvelee, että vallitsevat sääolosuhteet ovat osaltaan saattaneet vaikuttaa ikävään tapahtumaan, mutta hän korostaa, että syyt voivat olla aivan mitä vain.
 Merenkulun johtava asiantuntija  Juha-Matti Korsi  liikenne- ja viestintävirasto Traficomilta muistuttaa, että myös yllättävä tekninen ongelma, kuten moottorin sammuttaminen voi johtaa siihen, että alus ajautuu ongelmiin merellä.
 – En tunne tätä tapausta yksityiskohtaisesti, mutta teknisen poikkeaman mahdollisuus on tietysti olemassa. Silloinkin pitää reagoida nopeasti ja ilmoittaa radiolla, että nyt on ohjaushallinta menetetty ja pistää tietynväriset mastovalot loistamaan, jotta muut alukset osaavat väistää, hän sanoo.
 Inhimillinen tekijä yleisin syy onnettomuuksiin
 Onnettomuuksiin taustalla on usein monta eri tekijää. Esimerkkinä Söderholm mainitsee ihmisen oman toiminnan.
 – Aikaisemmin sanottiin, että noin 80 prosenttia kaikista onnettomuuksista johtuu inhimillisistä tekijöistä. (Euroopan meriturvallisuusvirasto) Emsan viimeisissä tilastoissa se oli noin 65 prosenttia, mikä sekin on iso luku.
 Korsi nostaa esille merenkulkijoiden jaksamisen, jota pitkät päivät ja aikaisempaa pienempi miehistö verottavat.
 – Väsymys voi olla aika kova. Satama-ajat ovat lyhentyneet aika merkittävästi. Kiireesti puretaan ja lastataan alus ja sitten taas jatketaan matkaa. Välillä saattaa olla, että lepoaika käy hieman riittämättömäksi ja sitä kautta saattaa uupua, hän sanoo.
 Söderholmin mukaan ihmisen käyttäytymiseen on paljon vaikeampi vaikuttaa kuin tekniseen kehitykseen, mutta hänestä siihen olisi syytä panostaa.
 – Ihminen tekee virheitä, mutta ihminen on myös hyvin luova ja osaa ratkaista ongelmia. Sitä kautta pitäisi kokonaisuutta pyrkiä parantamaan ja tekemään merenkulusta entistä turvallisempaa.
 Meriturvallisuudesta säädetään yhteisin säännöin
 Meriturvallisuus on jo tällä hetkellä hyvin tärkeä osa merenkulkua. Meriliikenteessä on yhtenäiset kansainvälisesti sovitut liikennesäännöt, joissa on määritelty muun muassa, miten toimia yhteentörmäysten välttämiseksi vilkkaasti liikennöidyillä vesillä.
 – Aluksilla on nykypäivänä paljon teknisiä apuvälineitä: Navigoinnin apuvälineitä, tutkia, automaattisia tunnistuslaitteita ja elektronisia merikarttoja, millä pystytään riittävän ajoissa havaitsemaan vastaantulevat ja risteävät alukset, ja sitä kautta ajoissa ryhtymään väistämistoimenpiteisiin, Korsi kertoo.
 Kansainvälisen meriturvallisuusjärjestö IMO:n sääntöjen mukaan on tehty reittijakoalueita, joissa aluksille on jaettu omia kaistoja, joilla liikkua.
 Ympäristö- ja muille onnettomuuksille alttiita huonokuntoisia aluksia koetetaan puolestaan saada pois Itämeren liikenteestä säännöllisillä satamavaltiotarkastuksilla.
 – Itämeren ympärysvaltioiden viranomaiset käyvät tarkistamassa ja varmistamassa, että alus noudattaa kansainvälisiä säädöksiä ja on tekniseltä kunnoltaan ja miehistön osaamisen osalta kunnossa, Korsi sanoo.
 Myös miehistön osaamiseen ja koulutukseen panostetaan. Söderholmin mukaan meriturvallisuus on keskiössä kaikessa merenkulun koulutuksessa.
 – Puhutaan sitten laivan rakentamisesta tai vaikka asenteista, niin kyllä se on koko ajan siellä mukana. Ja ainakin päällystöpuolella on paljon kursseja, mitä jatkuvasti pitää uusia. Sertifikaatit menevät yleensä vanhaksi viiden vuoden välein.
 Varautumisesta huolimatta onnettomuuksia kuitenkin sattuu. Silloin meripelastusviranomaisten rooli korostuu.
 – Meripelastus ja sen rooli Itämeren turvallisuudessa on äärettömän tärkeä. Meripelastusviranomaiset tekevät hyvää yhteistyötä muiden valtioiden kanssa, kun onnettomuuksia sattuu, Korsi sanoo.
 Lue myös:
 Yksi Itämeren laivaonnettomuudessa kadonneista löydetty kuolleena

Merivahingon taustalla voi olla lukuisia tekijöitä: Uupunut miehistö, epäotolliset sääolosuhteet ja tekniset häiriöt


Summary: Vaikka Lucia-neito on sokeiden suojeluspyhimys, hänen edustajaansa valittaessa painottuu usein ulkonäkö. Lucia-perinteen alkuaikoina Lucia ei kuitenkaan ollut edes neito, vaan mieskin saatettiin valita valontuojaksi.

Valkomekkoiset nuoret naiset saapuvat kulkueena kirkon käytävää pitkin alttarille. Muilla on päässään havuseppeleet, mutta pieni hahmo kulkueen etujoukoissa kulkee paljain päin, pitkät vaaleat hiukset selkää pitkin valuen.
 Hän on tämän vuoden Mikkelin lukion Lucia-neito  Mirella Snellman , joka saa kynttiläkruununsa vasta alttarilla.
 Lucia-neito kulkee yleensä kulkueen kärjessä, mutta Snellman tulee vähän toisen tytön takana. Se johtuu siitä, että tyttö auttaa sokeaa Snellmania kulkemaan kirkon läpi ja nousemaan muutaman askelman alttarille.
 Snellman on kuin malliesimerkki siitä, millainen Lucia-neidon perinteen mukaan kuuluu olla: vaalea, pohjoismainen ja suloinen nuori nainen. Mikkelin lukion Lucia-neidon tämän vuotiselle valintaraadille Snellmanin ulkonäkö oli kuitenkin yhdentekevä.
 Niinkuin se on syntymäsokealle Snellmanille itselleenkin.
 Lucian valintaan otettiin mallia kauneuskilpailuista
 Kun Mirella Snellman ajattelee Lucia-perinteitä, hänen mieleensä ei nouse kynttiläkruunupäinen neito, sillä hän ei ole koskaan nähnyt Luciaa. Ensimmäisenä hänen ajatuksiinsa nousee sen sijaan Lucian päivän tunnelma.
 – Se fiilis, jota Lucian on tarkoitus tuoda: iloisuus ja positiivinen energia. Ja sitten tietenkin laulut, joita Lucia-kulkueessa lauletaan, Snellman kertoo.
 Mirella Snellman on harrastanut laulua lapsesta saakka. Kuvassa Snellmanin kanssa laulaa koulukaveri Anna Läntinen.  Esa Huuhko / Yle
 Vaikka Lucia-neito on hyväntekeväisyyden keulahahmo, Lucian valinta on rinnastunut kauneuskilpailuihin jo 1950-luvulta saakka. Silloin sanomalehti Huvudstadsbladet julkaisi ensimmäistä kertaa kilpailun, jossa lukijat saattoivat äänestää vaaleahiuksisten nuorten naisten joukosta suosikkinsa Lucia-neidoksi.
 Lucia-perinteeseen perehtynyt  kulttuurihistorian tutkija  Fanny Reinikka  arvelee, että Lucian valintaan otettiin mallia sen aikaisista kauneuskilpailuista.
 – Tapa, jolla ehdokkaita esiteltiin ja kuvia otettiin, muistutti kauneuskilpailuehdokkaiden esittelyä. Etenkin 50-luvulla valokuva oli todella tärkeä Lucia-kilpailuun haettaessa.
 Lucia-neitojen ulkonäköä myös kuvailtiin tarkasti lehdissä. Esimerkiksi hiusten väristä ei kerrottu ainoastaan, että tukka on vaalea vaan sävyt eriteltiin esimerkiksi kullanvaaleaksi, tuhkanvaaleaksi ja tummanvaaleaksi.
 Heti ensimmäisenä vuonna kritiikkiä herättikin se, eikö Lucia voisi olla myös ruskeahiuksinen.
 Lucian ulkonäkö on säilynyt muuttumattomana vuosikymmeniä. Tältä Lucia-neito näytti vuonna 1957.  Volker von Bonin / Museovirasto
 Lehti-ilmoituksissa alettiin pian hakea pesäeroa kauneuskilpailuihin korostamalla ehdokkaiden sisäistä kauneutta. Ehdokkaat ovat kuitenkin olleet näihin päiviin saakka nuoria, viehättäviä naisia.
 – Ja kuvahan on edelleen läsnä nykyään, kun vaikka Folkhälsanin sivuilla äänestetään Lucia-neitoa. Voisihan sitä miettiä, onko kuva niin tarpeellinen, Reinikka sanoo.
 Snellman valittiin pelkän luonnekuvauksen perusteella
 Mikkelin lukiossa on ollut jo vuosikymmeniä perinne, jossa lukion abipojat valitsevat Lucia-neidon tokaluokkalaisten tyttöjen keskuudesta. Tänä vuonna perinne rikottiin ja Luciaa valitsemaan pääsi koko abien ikäluokka.
 Samalla päätettiin, että Lucia valittaisiin anonyymisti pelkän ehdokkaan itsestään kirjoittaman luonnekuvauksen perusteella. Snellman kirjoitti muun muassa näin:
 "Sopisin mielestäni hyvin Luciaksi, koska olen luonteeltani iloinen, hauska ja sosiaalinen ja tykkään myös ilahduttaa muita. Lisäksi rakastan laulamista. Lucia on sokeiden suojeluspyhimys, ja omasta sokeudestani johtuen hän on minulle erittäin tuttu ja läheinen hahmo. "
 Mirella Snellmanin lisäksi Mikkelin lukion Lucia-kulkueessa olivat Aino Helanneva,  Hilja Kauppinen,  Kerttu Kirjalainen, Lotta Korvenpää, Siiri Kurvinen,  Silla Lampinen ja Anna Läntinen. Esa Huuhko / Yle
 Snellmanista lukiolaisten tapa valita Lucia tietämättä lainkaan tämän ulkonäköä, oli hyvä. Hänelle itselleen ulkonäköön liittyvillä asioilla on elämässä hyvin pieni merkitys.
 Hän tietää omasta ulkonäöstään perusasiota, kuten hiusten ja silmien värin. Vaatekaapissa on vaatteita, joiden Snellman haluaa olevan siistejä, puhtaita ja hyvän tuntuisia.
 – Minulla ei ole mitään tarvetta käyttää merkkivaatteita. Riittää, että pukeutumiseni ja hiukseni ovat normaalin oloiset.
 Ulkonäön merkityksestä sokean elämässä kertoo se, että Snellman ei esimerkiksi osaa kuvailla parhaan ystävänsä ulkonäköä erityisen tarkasti. Ulkonäön sijaan hän kuvailee fiilistä, joka ystävän seurassa tulee.
 – Tiedän hänen ulkönäöstään ihan perusasiat. Minulle hän on tyyni ja rauhallinen ihminen, joka osaa aina piristää minua, Snellman sanoo.
 Lucia-neitoon liitettyjä ihanteita on kyseenalaistettu vuosi toisensa perään. Esimerkiksi useilla paikkakunnilla on valittu jo vuosia Lucia-mummo. Kokkolassa Lucia valitaan tänä vuonna yhdenvertaisuus-teemalla kehitysvammaisten nuorten naisten joukosta.
 Ruotsissa yritettiin muutama vuotta sitten valita Luciaksi poika, mutta  silloin se oli monille liikaa . Aivan perinteen alkujuurilla Lucian sukupuolella ei kuitenkaan ollut väliä.
 Ennen vanhaan Lucia saattoi olla renkipoika
 Lucia-perinne yhdistelee monien muiden juhlien tapaan kristillistä ja kansanperinnettä. Kansanperinteessä 13.12. vietettiin talven pimeimmän päivän juhlaa, jonka osaksi kristillinen valontuoja solahti vähin erin.
 – Kansanomaisessa Lucia-perinteessä sukupuolen merkitys ei ollut vahva. Esimerkiksi renki saattoi tulla kruunatuksi Lucia-juhlan valontuojaksi. Myös miesopiskelijat olivat usein myös kouluissa Lucioita, tutkija Fanny Reinikka sanoo.
 Reinikka uskoo, että Lucia-neidot ovat olleet vuosikymmeniä niin toistensa kaltaisia, että mielikuvan muuttaminen voi olla vaikeaa. Mutta se ei tarkoita, etteikö perinne voisi muuttua.
 – Sen lisäksi, että on suuria lehtikilpailuja, pieniä, paikallisia perinteitä voisi tuoda enemmän esille. Silloin nähtäisiin kuinka eri tavalla Luciaa voi juhlistaa.
 Kulttuurihistorian tutkija Fanny Reinikka on tehnyt pro gradunsa Lucia-perinteestä Helsingissä. Martin Pettersson
 Mikkelin tuomiokirkossa Mirella Snellman on saanut päähänsä kynttiläkruunun, hänen vyötärölleen on sidottu punainen nauha ja käsissä on kauralyhde. Hän laulaa Walking in The Air-kappaletta soolona pianon säestyksellä.
 Laulaminen oli yksi syy, miksi Snellman halusi Luciaksi.
 – Halusin haastaa itseäni. En ole pitkään aikaan uskaltanut laulaa kenellekään, kenenkään kuullen. Tämä on tunnustelua, miltä esiintyminen tuntuisi.
 Tärkeää oli myös esiintyä juuri koulun juhlassa. Snellman on ainoa ikäisensä sokea Mikkelissä, eikä porukoihin pääseminen ole itsestään selvää.
 – Mielestäni oli kiva ajatus olla mukana porukassa, joka yhdessä suunnittelee ja toteuttaa esityksen. Sain tutustua uusiin ihmisiin ja kokeilla tällaistakin osaa koulunkäynnistä.
 Lue myös:
 13-vuotias Mirella Snellman ei näe mitään, mutta elää keskellä kuvien ja videoiden maailmaa
 Voit keskustella aiheesta 14.12. klo 23.00 saakka.

Sokea Mirella Snellman on Lucia-neidon kauneusihanteiden ilmentymä, mutta hän ei ole koskaan nähnyt itseään


Summary: Parlamentaarisen työryhmän tehtävänä oli miettiä keinoja nostaa Suomen tutkimus- ja kehittämismenot neljään prosenttiin suhteessa bruttokansantuotteeseen vuoteen 2030 mennessä.

Parlamentaarinen työryhmä ehdottaa, että Suomen tutkimus- ja kehittämisrahoituksen nostamiseksi säädetään rahoituslaki.
 TKI-työryhmän tehtävänä on ollut pohtia keinoja nostaa Suomen tutkimus- ja kehittämismenot neljään prosenttiin suhteessa bruttokansantuotteeseen vuoteen 2030 mennessä.
 Tavoite tarkoittaa sitä, että julkiset tutkimus- ja kehittämismenot tulisi kasvattaa 1,33 prosenttiin bruttokansantuotteesta vuoteen 2030 mennessä.
 Rahoituslaki määrittäisi tätä.
 – Kukin hallitus päättää, miten tämä rahoituslain mukainen tutkimus- ja kehittämismenojen korotus rahoitetaan, työryhmän puheenjohtaja, kansanedustaja  Matias Mäkynen  (sd.) sanoi tiedotustilaisuudessa.
 Julkista rahaa tarvittaisiin tutkimus- ja kehittämismenoihin jo vuodesta 2023 lähtien 200 miljoonaa euroa lisää.
 Kaikki eduskuntapuolueet ovat sitoutuneet tavoitteeseen nostaa tutkimus- ja kehittämismenot neljään prosenttiin suhteessa bruttokansantuotteeseen.
 Työryhmän lähtökohta on, että rahoituslaki olisi voimassa vuoden 2023 alussa.
 Työryhmä ehdottaa myös laaja-alaisemman verokannustimen käyttöönottoa
 Työryhmän mukaan julkinen sektori kattaisi kolmasosan panostuksista ja yksityinen sektori kaksi kolmasosaa.
 – On erityisen tärkeää, että saadaan yksityinen sektori mukaan työhön. Laissa lähdetään siitä, että yksityisen tutkimus- ja kehitysrahoituksen kehittymistä seurataan hyvin tarkasti, Mäkynen sanoi.
 TKI-ryhmä aloitti työnsä kesällä. TKI:lla tarkoitetaan tutkimus-, kehitys- ja innovaatiotoimintaa.
 Työryhmä ehdottaa myös kehyskautta pidempää tutkimus- ja kehittämisrahoituksen suunnitelmaa.
 Lisäksi se esittää nykyistä laaja-alaisemman tutkimus- ja kehittämistoiminnan verokannustimen käyttöönottoa.
 Työryhmän mukaan verokannustimen on kansainvälisessä vertailussa arvioitu kannustavan erityisesti pk-yrityksiä tutkimus- ja kehittämistoiminnan lisäämiseen.
 * Voit keskustella aiheesta tiistaihin 14. joulukuuta kello 23 saakka.

Työryhmä esittää rahoituslakia tutkimus- ja kehittämisrahoituksen nostamiseksi – Mäkynen: Kukin hallitus päättää, miten korotus rahoitetaan


Summary: Oulun yliopistollinen sairaalan mukaan alueella syntyneillä vauvoilla ei ole todettu runsaasti neurologisia oireita. Sairaala on tarkistanut tiedot vastasyntyneiden rekisteristä.

Oulun yliopistollisen sairaalan synnytysosasto kumoaa huhupuheita, joiden mukaan sairaalassa olisi syntynyt poikkeuksellisen paljon aivoverenkiertohäiriöisiä ja neurologisista oireista kärsiviä vauvoja.
 OYSin lasten- ja naisten tulosaluejohtajan  Eila Suvannon  mukaan virheellistä tietoa on levitetty esimerkiksi viikonlopun aikana Eduskuntatalon portailla järjestetyssä tilaisuudessa ja sosiaalisessa mediassa.
 Oys Synnytyksen Facebook-sivulle on laadittu kirjoitus, jossa todetaan, että huhut eivät pidä paikkansa.
 – Kyse on väärän tiedon levittämisestä, sanoo Suvanto Ylelle.
 Facebook-päivityksellä on haluttu rauhoittaa odottavia äitejä.
 Suvanto kertoo, että sairaala käynyt läpi säännöllisesti vastasyntyneiden tiedot rekistereistä, eikä siellä näy merkkejä aivoverenkiertohäiriöiden tai neurologisten ongelmien lisääntymisestä.
 Kaikkien Suomessa syntyvien vauvojen tiedot tallennetaan THL:n ylläpitämään tietokantaan, josta ne pystytään tarkistamaan.
 Suvannon mukaan kyseisen kaltaiset oireet ovat vastasyntyneillä erittäin harvinaisia.
 Hän muistuttaa, että huhupuheina liikkuvaa väärä tietoa on nyt paljon.
 – Kyseessä on tyypillinen epämääräinen “heitto” joistakin oireista, ei lääketieteellinen diagnoosi. En tiedä kuka tämän on keksinyt ja miksi. Tuskin keksijällä on puhtaat jauhot pussissan.
 Somessa kehotetaan raskaana olevia rokottautumaan
 Oys Synnytysosaston Facebook-päivityksessä muistutetaan myös Pohjois-Pohjanmaan huonosta koronatilanteesta. Tartuntoja on todettu runsaasti myös raskaana olevilla ja synnyttäneillä, ja heitä kehotetaan ottamaan koronarokote.
 – Monet odottavat äidit seuraavat sivustoamme, joten haluamme välittää heille tietoa myös sitä kautta, Suvanto sanoo.
 Pohjois-Pohjanmaalla koronarokotuskattavuus on jäänyt muuta maata matalammaksi, ja se näkyy myös odottavien äitien rokotekattavuudessa.
 – Jostain syystä raskaana olevia rokottamattomia äitejä on aika paljon. Se on ihmetyttänyt meitä.
 Pohjois-Pohjanmaalla korona leviää etenkin rokottamattomassa nuorissa ja aikuisissa.
 Suvanto muistuttaa, että raskaus itsessään on elimistölle rasite, ja se lisää esimerkiksi tukostaipumusta. Korona voi vielä pahentaa oireita.
 Oulun yliopistollisessa sairaalassa raskaana olevia koronapotilaita on ollut toistaiseksi sen verran vähän, ettei Suvanto voi puhua määristä rikkomatta potilaiden yksityisyyden suojaa.
 Helsingin ja Uudenmaan alueella ja Turussa on ollut hoidossa myös vakavista koronaoireista kärsiviä potilaita.  Yle kertoi alkusyksystä , että Turussa odottavia äitejä on joutunut myös tehohoitoon.
 Lue lisää :  Raskaus kasvattaa vaikean koronataudin riskiä – miksi raskaana olevat eivät ole riskiryhmää?

Huhu vastasyntyneiden vauvojen neurologisista oireista leviää Oulussa – OYS tyrmää: Väärän tiedon levittämistä


Summary: Golden Globe -ehdokkuus jatkaa Hytti nro 6:n kansainvälistä menestystä. Golden Globeja on usein pidetty enteenä Oscar-menestyksestä.

Juho Kuosmasen  ohjaama  Hytti nro 6  -elokuva tavoittelee parhaan ei-englanninkielisen elokuvan Golden Globe -palkintoa. Ehdokkuuksista kerrottiin maanantaina neljän aikaa iltapäivällä Suomen aikaa.
 Elokuva palkittiin aiemmin tänä vuonna Cannesin elokuvajuhlilla Grand Prix -palkinnolla.
 Hytti nro 6:n  tuottaja  Jussi Rantamäki  kertoo Ylelle, että tieto Golden Globe -ehdokkuudesta tuli elokuvan tekijöille yllätyksenä.
 – Ei ollut saatu ennakkovihiä, eikä myöskään oltu langoilla, kun tämä valinta alkoi tapahtua. Kävi jopa niin, että Juho (Kuosmanen) sai ensimmäisen onnitteluviestin, ja Juho vastasi siihen, että kiitos, sitä aina tarvitaan. Mutta sitten kun tiesimme, mihin onnittelu liittyi, kyllä tässä on ollut tunnelma korkealla.
 Kaikki elokuvien ja tv-sarjojen Golden Globe -ehdokkuudet löydät tämän jutun lopusta.
 Hytti nro 6  on menestynyt jo Euroopassa, jossa se on muun muassa voittanut Cannesin elokuvajuhlien Grand Prix -palkinnon ja ollut ehdolla  European Film Awards -gaalassa . Amerikkaa elokuva ei ole vielä samalla tavalla valloittanut – eikä menestys Euroopassa ole ollut siitä mikään tae.
 – Vaikka elokuva on palkittu Cannesissa, siitä on tosi paljon esimerkkejä, ettei se tarkoita mitään Amerikassa, Rantamäki sanoo.
 Hytti nro 6 tapahtuu suurimmaksi osaksi kokonaan junassa. Kuvassa pääosan esittäjät Seidi Haarla ja Juri Borisov. Festival de Cannes
 Golden Globe -ehdokkuus on siinä mielessä vaikeaselkoinen signaali Amerikan-markkinoista, että palkinnoista päättää Yhdysvalloissa asuvien ulkomaisten elokuvatoimittajien yhdistys. Jos  Hytti nro 6  voittaisi Golden Globen, se olisi joka tapauksessa jymyuutinen. Palkinnot jaetaan 9. tammikuuta.
 Rantamäen mukaan Golden Globe -ehdokkuuden ansiosta Hytti nro 6 saa nyt Pohjois-Amerikassa sellaista huomiota, mitä Cannes-menestys ei siellä anna.
 – Onhan se ihan valtava tunnustus tietenkin. Puhutaan Oscareiden jälkeen ehkä toiseksi isoimmasta elokuvatapahtumasta Amerikassa.
 Hytti nro 6  on myös Suomen Oscar-ehdokas parhaaksi kansainväliseksi elokuvaksi. Elokuvan tuottaja Jussi Rantamäki sanoo, että Oscar-ehdokkaiden valintaprosessi on suuri mysteeri, mutta ehdokkuus Golden Globeissa on “huikea avaus” Hytti nro 6:n Oscar-kampanjalle.
 Yli 90 elokuvaa tavoittelee nyt  kansainvälisen elokuvan Oscaria . Näistä elokuvista karsittu, 15 elokuvan “shortlist” julkistetaan joulukuun 21. päivä.
 Golden Globeja on usein pidetty jonkinlaisina enteinä sille, mitkä elokuvat pärjäävät Oscareissa.
 – On kai se tunnustettava, että nyt varsinkin tämän uutisen jälkeen eiköhän se ole pieni pettymys, jos ei sillä shortlistilla olla, Rantamäki sanoo.
 Varsinaiset Oscar-ehdokkaat kerrotaan helmikuussa.
 Lue myös:
 Cannes, Venetsia, Berliini ja pian Sundance: suomalainen elokuva nauttii nyt poikkeuksellista menestystä maailmalla – kysyimme asiantuntijalta, miksi
 Golden Globet rypevät skandaaleissa
 Hytti nro 6:n  Golden Globe -ehdokkuus tulee hetkellä, jolloin palkinto ja sitä jakava yhdistys ovat kompuroineet niin sakeissa skandaaleissa, että seuraava palkintogaala tammikuussa on päätetty olla televisioimatta. Tulehtuneesta tilanteesta huolimatta tuoreet Golden Globe -ehdokkuudet paljastettiin tänään maanantaina.
 Viime vuonna Golden Globe -gaalaa lykättiin pandemian vuoksi tammikuulta helmikuulle. Pandemia on kuitenkin vain yksi palkintoja jakavan taustaorganisaation Hollywood Foreign Press Associationin (HFPA) huolista. Viime keväänä alle satajäseninen viihdetoimittajien yhdistys erotti yhden jäsenistään rasistisen sähköpostin vuoksi.
 Samaan aikaan nousi esille, että  kaikki yhdistyksen 87 jäsentä ovat valkoihoisia.  Kriitikoiden mielestä tämä johtaa siihen, että gaalassa palkitaan suhteettoman paljon valkoisia viihdelan tekijöitä.
 Uusia jäseniä ja rahankäyttö kuriin
 Järjestön rahankäyttöä ja sen vaikutusta  palkintolautakunnan päätöksiin on niin ikään kritisoitu. Norjalaistoimittaja, jonka jäsenhakemus hylättiin, nosti HFPA:ta vastaan syytteen, jossa hän väitti jäsenten ottavan vastaan tuhansien dollareiden palkkioita samoilta studioilta, verkostoilta ja julkkiksilta, joille he jakoivat palkintoja. Syyte ei edennyt alkua pidemmälle, mutta se nosti esiin siinä mainittuja kipupisteitä.
 Alalla kuulutettiin organisaation vastuuta ja muistutettiin siitä, että HFPA on yleishyödyllinen yhdistys, jonka ei tarvitse maksaa veroja.
 Kriisiviestintää varten palkattu  konsultti nosti kädet pystyyn aiemmin tänä vuonna  ja jätti yhdistyksen kiehumaan omissa liemessään.
 Kohujen seurauksena yksikään televisioyhtiö ei ole osoittanut halukkuutta lähettää aiemmin lähes Oscar-gaalan veroista palkintojuhlaa kanavillaan. Golden Globet on perinteisesti nähty NBC:n välittämänä.
 Viime viikolla julkistamassaan  avoimessa kirjeessä HFPA  vannoo muuttuneensa. Jäsenistöä on tuuletettu ja äänestyskäytäntöjä on muutettu läpinäkyvämmiksi. Yhdistykselle on nimitetty erillinen yhdenvartaisuusjohtaja. HFPA on myös jakanut huomattavan määrän rahaa stipendeinä sekä erilaisiin taidetta ja journalismia tukeviin hankkeisiin.
 Yhdistys sanoo, ettei halua antaa liki 80 vuotta jatkuneen tradition kadota.
 Tämänkertaiset ehdokkaat ovat tässä:
 Elokuva:
 Paras ei-englanninkielinen elokuva - (ennen vieraskielinen elokuva)
 Compartment no. 6, Hytti nro 6  - (Suomi, Venäjä, Saksa) (Sony Pictures Classics)
 Drive my car -  (Japani) (Janus Films)
 The Hand of God -   (Italia) (Netflix)
 A Hero  - (Ranska, Iran) - (Amazon Studios)
 Parallel Mothers  (Espanja) - (Sony Pictures Classics)
 Paras draamaelokuva
 Belfast - (Focus Features)
 Coda  -  (Apple TV+)
 Dune  - (Warner Bros.)
 King Richard  - (Warner Bros.)
 The Power of the Dog  - (Netflix)
 Paras sivuroolin esittäjä/naiset
 Caitrona Balfe  - Belfast
 Ariana Debose  -West Side Story
 Kirsten Dunst   -  The Power of the Dog
 Aunjanue Ellis  -  King Richard
 Ruth Negga -   Passing
 Paras sivuroolin esittäjä/miehet
 Ben Affleck  -  The Tender Bar
 Jamie Dornan  -  Belfast
 Ciarán Hinds  -  Belfast
 Troy Kotsur  -  Coda
 Kodi Smit-McPhee  -  The Power of the Dog
 Paras naisnäyttelijä elokuvassa - komedia tai musikaali
 Marion Cotillard  -  Annette
 Alana Haim  -  Licorice Pizza
 Jennifer Lawrence  - Don’t Look Up
 Emma Stone  -  Cruella
 Rachel Zegler  -  West Side Story
 Paras näyttelijä elokuvassa/miehet - komedia tai musikaali
 Leonardo Dicaprio  -  Don´t Look Up
 Peter Dinklage  -  Cyrano
 Andrew Garfield  -  Tick, Tick...Boom!
 Cooper Hoffman  -  Licorice Pizza
 Anthony Ramos  -  In the Heights
 Paras elokuvaohjaaja
 Kenneth Branagh  -  Belfast
 Jane Campion  -  The Power of the Dog
 Maggie Gyllenhaal  -  The Lost Daughter
 Steven Spielberg  -  West Side Story
 Denis Villeneuve  -  Dune
 Paras näyttelijä draamaelokuvassa/miehet
 Mahershala Ali  -  Swan Song
 Javier Bardem  -  Being the Ricardos
 Benedict Cumberbatch  -  The Power of the Dog
 Will Smith  -  King Richard
 Denzel Washington  -  The Tragedy of Macbeth
 Paras näyttelijä draamaelokuvassa/naiset
 Jessica Chastain  -  The Eyes of Tammy Faye
 Olivia Colman  -  The Lost Daughter
 Nicole Kidman  -  Being the Ricardos
 Lady Gaga  -  House of Gucci
 Kristen Stewart  -  Spencer
 Paras elokuva - komedia tai musikaali
 Cyrano (MGM)
 Don´t Look Up  (Netflix)
 Licorice pizza  (MGM)
 Tick, Tick...Boom!  (Netflix)
 West Side Story  (20th Century Studios / Walt Disney Studios Motion Pictures)
 Paras elokuvakäsikirjoitus
 Paul Thomas Anderson  -  Licorice Pizza
 Kenneth Branagh  -  Belfast
 Jane Campion  -  The Power of the Dog
 Adam McKay  -  Don't Look Up
 Aaron Sorkin  -  Being the Ricardos
 Paras kappale elokuvassa
 Be Alive, King Richard  -  Beyoncé Knowles-Carter ,  Dixson
 Dos Orugitas, Encanto  -  Lin-Manuel Miranda
 Down to Joy, Belfast  -  Van Morrison
 Here I Am (Singing My Way Home), Respect  -  Jamie Alexander Hartman, Jennifer Hudson, Carole King
 No Time to Die  -  Billie Eilish, Finneas O'Connell
 Paras animaatioelokuva
 Encanto
 Flee
 Luca
 My Sunny Maad
 Raya and the Last Dragon
 Paras originaali elokuvamusiikki
 The French Dispatch
 Encanto
 The Power of the Dogs
 Parallel Mothers
 Dune
 Televisio:
 Paras näyttelijä tv-sarjassa, musikaali tai komedia /miehet
 Anthony Anderson  -  Black-ish
 Nicholas Hoult  -  The Great
 Steve Martin  -  Only Murders in the Building
 Martin Short  -  Only Murders in the Building
 Jason Sudeikis  -  Ted Lasso
 Paras näyttelijä tv-sarjassa, musikaali tai komedia /naiset
 Hannah Einbender  -  Hacks
 Elle Fanning  -  The Great
 Issa Rae  -  Insecure
 Tracee Ellis Ross  -  black-ish
 Jean Smart  -  Hacks
 Paras näyttelijä draamasarjassa / miehet
 Brian Cox  -  Succession
 Lee Jung-jae  -  Squid Game
 Billy Porter  -  Pose
 Jeremy Strong  -  Succession
 Omar Sy  -  Lupin
 Paras näyttelijä draamasarjassa / naiset
 Uzo Aduba  -  In Treatment
 Jennifer Aniston  -  The Morning Show
 Christine Baranski  -  The Good Fight
 Elisabeth Moss  -  The Handmaid's Tale
 Mj Rodriguez  -  Pose
 Paras näyttelijä minisarjassa tai tv-elokuvassa / miehet
 Paul Bettany  -  WandaVision
 Oscar Isaac  -  Scenes From a Marriage
 Michael Keaton  -  Dopesick
 Ewan McGregor  -  Halston
 Tahar Raheem  -  The Serpent
 Paras näyttelijä minisarjassa tai tv-elokuvassa / naiset
 Jessica Chastain  -  Scenes From a Marriage
 Cynthia Erivo  -  Genius: Aretha
 Elizabeth Olsen -   WandaVision
 Margaret Qualley  -  Maid
 Kate Winslet  -  Mare of Easttown
 Paras tv-draama
 Lupin
 The Morning Show
 Pose
 Squid Game
 Succession
 Paras minisarja tai tv-elokuva
 Dopesick
 Impeachment: American Crime Story
 Maid
 Mare of Easttown
 The Underground Railroad
 Paras sivuosa minisarjassa tai tv-draamassa / naiset
 Jennifer Coolidge  - White Lotus
 Kaitlyn Dever  - Dopesick
 Andie MacDowell  - Maid
 Sarah Snook  - Succession
 Hannah Waddingham  - Ted Lasso
 Paras sivuosa minisarjassa tai tv-draamassa / miehet
 Billy Crudup  -  The Morning Show
 Kieran Culkin  -  Succession
 Mark Duplass  -  The Morning Show
 Brett Goldstein  -  Ted Lasso
 Oh Yeong-su  -  Squid Game
 Paras tv-sarja, musikaali tai komedia
 The Great
 Hacks
 Only Murders in the Building
 Reservation Dogs
 Ted Lasso
 Juttua on korjattu 13.12. klo 20.12: Poistettu maininta siitä, että palkinnot jaettaisiin nettistriimin välityksellä seurattavassa gaalassa tammikuussa. Vielä ei ole kerrottu, millä tavalla palkinnot tammikuussa jaetaan.
 Mitä ajatuksia ehdokkuudet herättävät? Voit keskustella uutisesta 14.12. klo 23 asti.
 Lue myös:
 Paine arvostellun Golden Globe -palkintogaalan uudistamiseksi kasvaa – televisiointi tauolle, Tom Cruise palautti palkintonsa
 Virtuaalinen Golden Globe -gaala tarjosi koskettavia puheita ja värikästä muotia ja sai Al Pacinon nukahtamaan
 Nomadland palkittiin parhaana draamaelokuvana Golden Globe -gaalassa, The Crown nappasi myös useita palkintoja
 Kritiikki viihdealan palkintogaaloja kohtaan kasvaa – kanadalaisartisti The Weeknd syyttää Grammy-palkintokomiteaa korruptiosta
 Oscar-voittaja Chloé Zhao loikkasi pienen budjetin elokuvista Marvel-dynastiaan: “Eternals-elokuvalla voin vaikuttaa satoihin miljooniin katsojiin ympäri maailmaa”

Hytti nro 6 pääsi Golden Globe -ehdokkaaksi – elokuvan tuottaja sanoo, että nyt kohoavat odotukset myös Oscar-kisassa