Summary: Itä-Suomen hovioikeus on antanut tuomion Kuopiossa lokakuussa 2019 tapahtuneesta kouluhyökkäyksestä. Myös Pohjois-Savon käräjäoikeus antoi surmasta aiemmin elinkautisen vankeusrangaistuksen ja katsoi tekijän olleen syyntakeinen teon tehdessään.

Itä-Suomen hovioikeus on pääosin pitänyt voimassa  Pohjois-Savon käräjäoikeuden tuomion  Kuopion koulusurmasta. Kouluhyökkäyksen tekijä, 27-vuotias  Joel Marin  tuomitaan elinkautiseen vankeusrangaistukseen.
 Hovioikeus katsoo, että Marinin kuulemisessa ei ole tullut esille sellaista uutta, jonka perusteella hovioikeudella olisi syytä päätyä syyntakeisuusarvioinnissa toiseen lopputulokseen kuin mihin käräjäoikeus on päätynyt. Hänen katsotaan siis olleen syyntakeinen teot tehdessään.
 Hovioikeuskäsittelyssä kerrattiin kouluhyökkäyksen tapahtumia yksityiskohtaisesti. Pääkäsittely kesti neljä päivää, sillä oikeussalissa kuultiin pariakymmentä asianomistajaa.
 Isku tapahtui vuonna 2019  lokakuun ensimmäinen päivä  tuolloisissa Savon ammattiopiston tiloissa.
 Nuori ukrainalainen nainen kuoli ja hyökkääjän lisäksi yhdeksän ihmistä haavoittui tai loukkaantui, kun mies hyökkäsi pitkän miekan kanssa opettajien ja opiskelutoveriensa kimppuun.
 Muutosta ratkaisuun saa hakea vain, jos korkein oikeus myöntää valitusluvan. Valitusluvan tekemisen määräaika on 3.1.2022.
 Juttua täydennetään.
 Lue myös:
 Hovioikeus antaa tuomion Kuopion kouluhyökkäyksestä – syytetyn mielentila ja uhrien pakomahdollisuudet keskeisiä kysymyksiä
 Kuopion koulusurman hovioikeuskäsittely päättyy: Puolustus vaatii määräaikaista vankeusrangaistusta, syyttäjät vaativat edelleen elinkautista
 Kuopion koulusurman käsittely alkoi hovioikeudessa – ensimmäisenä päivänä kuultiin asianosaisia ja näytettiin valvontakameravideo
 Kuopion koulusurman käsittely hovioikeudessa alkaa torstaina – tekijän syyntakeisuus keskeinen kysymys

Kuopion koulusurmasta hovioikeuden tuomio: Hyökkääjälle elinkautinen vankeusrangaistus


Summary: Brittitutkimus seurasi rokotettuja tyttöjä vuodesta 2008 alkaen. Tulokset ovat niin vaikuttavia, että kohdunkaulan syöpä saattaa tulevaisuudessa olla lähestulkoon mennyttä historiaa.

Maailman ensimmäinen tutkimus HPV-rokotteen tehosta ei jätä mitään arveluiden varaan. Vaikutus on kiistaton: parhaimmillaan rokotus vähentää kohdunkaulan syövän riskiä 87 prosenttia.
 HPV eli papilloomavirus on herkkä tarttumaan. Se tarttuu ihon ja limakalvojen kautta, yleisimmin yhdynnässä.
 HPV-rokotus  on aiemmin annettu vain tytöille ennen kaikkea kohdunkaulan syövän torjumiseksi. Rokotuksilla voidaan kuitenkin vähentää useita muitakin syöpiä, kuten peniksen, peräaukon ja nielurisojen syöpää. Siksi  rokotusohjelmaan on otettu mukaan myös pojat .
 Mitä nuorempi saa rokotuksen, sitä parempi
 Britanniassa tyttöjä alettiin rokottaa vuonna 2008.  Lancet-lehdessä  julkaistussa tutkimuksessa seurattiin näitä Cervarix-rokotteen saaneita tyttöjä.
 Tutkimuksessa havaittiin, että mitä nuorempana tyttö oli rokotettu, sen voimakkaampi rokotuksen vaikutus oli. Niillä, jotka oli rokotettu 12–13-vuotiaana, kohdunkaulan syövän riski pieneni 87 prosenttia.
 Jos tyttö oli rokotettu 14–16-vuotiaana, riski pieneni 62 prosenttia verrattuna rokottamattomiin. 14–16-vuotiaana rokotetuilla riski putosi 34 prosenttia.
 99 prosenttia kohdunkaulan syövistä on papilloomaviruksen aiheuttamia. Sen vuoksi viruksen pysäyttäminen rokotuksilla voi pyyhkäistä lähes koko syövän pois maan päältä.
 Tutkijoiden mukaan myös kohdunkaulan syöpien seulontaa eli papakokeita voidaan tulevaisuudessa vähentää rokotuksen ansiosta.
 Lisääkö tutkimustulos "seksirokotuksen" ottamista?
 HPV-rokotuksen oli viime vuonna ottanut noin 70 prosenttia suomalaistytöistä. Osassa maata rokotuskattavuus oli tätä korkeampi, osassa matalampi.
 HPV-rokotus on herkkä aihe, koska se kytkeytyy seksuaalisuuteen. Siksi kaikki eivät kannusta lapsiaan ottamaan rokotetta.
 THL:n erityisasiantuntija  Mia Kontio   kertoi Ylelle aiemmin , että osa vanhemmista mieltää rokotteen seksirokotteeksi ja ajattelee, ettei heidän lapsellaan ole viidesluokkalaisena vielä seksisuhteita. Osa vanhemmista saattaa myös olettaa, ettei heidän lapsellaan ole koko elämänsä aikana kuin yksi seksikumppani.
 – Tämä on vähän herkkä aihe. Todellisuus kuitenkin on, että tartunnan voi saada siltä yhdeltäkin kumppanilta. Siksi tämä on tärkeä rokote kaikille. Rokote on suositeltava jokaiselle mahdollisesta tulevasta seksuaalisesta suuntautuneisuudesta huolimatta, Kontio totesi.
 Tuoreen tutkimuksen tekijät toivovat, että tulokset vakuuttavat myös ne, jotka ovat epäilleet HPV-rokotusta.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta 5.11. klo 23:een saakka.
 Lue lisää:
 HPV-rokotteella on mainehaitta, jota on vaikea poistaa – Tutkija: "Mikään tieteellinen näyttö ei riitä, kun on omakohtainen ja lukittu kokemus"
 Poikiakin aletaan rokottaa papilloomavirusta vastaan – HPV-rokote suojaa useilta viruksen aiheuttamilta syöviltä
 Nuorten aikuisten ja keski-ikäisten syöpätapaukset hitaassa kasvussa – grafiikat näyttävät syöpätilanteen Suomessa eri ikäryhmissä

HPV-rokote vähentää kohdunkaulan syövän riskiä melkein 90 prosenttia – voi johtaa siihen, että ihmiskunta pääsee sairaudesta lähes kokonaan eroon


Summary: Yhtiö julkaisi miljardin euron suunnitelman, jonka avulla se alkaa tuottaa paljon muutakin kuin sähköä ja kaukolämpöä.

Nimensä mukaisesti sähkön ja kaukolämmön tuottamiseen keskittynyt Vantaan Energia on muuttumassa vähähiiliseksi kiertotalousyhtiöksi.
 Vuosikymmenen loppuun asti ulottuvan ja osin jo toteutuneen investointiohjelman hintalappu on noin miljardi euroa.
 Hiilidioksidi, joka nyt nousee savupiipusta ilmastoa lämmittämään, muuttuu polttoaineeksi tai vaikkapa muoviksi. Ohjelmaan kuuluu myös muita laitoksia, jotka hidastavat hiilen vapautumista ilmakehään.
 – Me siirrymme todella vahvasti kiertotalousmaailmaan ja se tulee muodostamaan ison osan meidän toiminnastamme, sanoo Vantaan Energian liiketoimintajohtaja  Kalle Patomeri.
 Yle kokosi yhteen merkittävimmät palaset, joista miljardin euron kiertotalousmurros koostuu.
 Laajeneva jätevoimala muuttaa roskat sähköksi ja energiaksi
 Kaiken ytimessä on vuonna 2014 valmistunut  jätevoimala , joka polttaa 1,5 miljoonan suomalaisen sekajätteet sähköksi ja kaukolämmöksi. Sähkön ja lämmön määrä kasvaa entisestään, kun  laitoksen laajennus  valmistuu ensi kesänä.
 Valtava kallioluola varastoi lämpöä kesältä talvelle
 Koska jätevoimala käy ympäri vuoden, tuottaa se kesäisin kaukolämpöä enemmän kuin sitä tarvitaan.
 Siksi yhtiö suunnittelee miljoonan kuution kokoista kallioluolaa, johon varastoidaan 140-asteista vettä. Sen avulla kesällä tuotettavaa lämpöä voi varastoida talven varalle 90 gigawattituntia, joka vastaa keskikokoisen suomalaiskaupungin, esimerkiksi Tuusulan koko vuoden lämmöntarvetta.
 Vantaalle louhitaan maailman suurin lämpövarasto, turpeen käyttö lopetetaan ja jätevoimalaa laajennetaan – fossiiliset polttoaineet jäävät pois vuonna 2026
 Metaanilaitos tekee hiilidioksidista ja vedestä vihreämpää polttoainetta
 Vantaan Energia ja Wärtsilä suunnittelevat jätevoimalan viereen metaanilaitosta, jonka on määrä käynnistyä vuonna 2026.
 Sen tuottamalla polttoaineella yhtiö voi korvata fossiilisen maakaasun lämpövoimaloissaan, joita käytetään kovimmilla pakkasilla. Suurin osa polttoaineesta menee myyntiin.
 Fossiilinen maakaasu ja biokaasu ovat metaania (CH4), joka koostuu hiilestä (C) ja vedystä (H). Hiiltä saadaan hiilidioksidista (CO2) ja vetyä vedestä (H2O). Prosessi vaatii paljon sähköä ja tuottaa paljon lämpöä.
 Vantaan valtti on se, että lämpö ei mene hukkaan, vaan saadaan hyötykäyttöön kaukolämpöverkkoon tai -varastoon.
 Havainnekuva näyttää, miten metaanilaitos toimisi osana Vantaan jätteenpolttolaitosta ja kaukolämpöverkkoa. Vantaan Energia, Wärtsilä
 Ratkaisu ilmastonmuutoksen torjuntaan: Vantaalle suunnitellaan metaanilaitosta, joka tuottaisi vihreämpää polttoainetta maakaasun tilalle
 Biojätteet käsitellään ilman hiilidioksidipäästöjä
 Vantaalle on tarkoitus rakentaa uusi biojätteen käsittelylaitos vuonna 2026. Nykyisin mädätysprosessissa syntyvistä kaasuista 40 prosenttia on hiilidioksidia. Uudessa laitoksessa hiilidioksidi joko otetaan talteen tai siitä tehdään polttoainetta vedyn avulla.
 Hiilidioksidi talteen ja myyntiin
 Vuonna 2027 jätevoimalan savukaasuista otettavan hiilidioksidin määrää kasvatetaan. Hiilidioksidi myydään sellaisenaan sitä raaka-aineena käyttävälle teollisuudelle.
 Kierrätyspuusta biohiiltä viherrakentamiseen
 Vuonna 2027 Vantaalle rakennetaan laitos, joka valmistaa puujätteestä, esimerkiksi vanhoista terassilaudoista, biohiiltä. Esimerkiksi viherrakentamiseen sopiva biohiili parantaa maata ja sitoo hiilen pitkäksi ajaksi.
 Biohiili ei maadu, vaan säilyttää olomuotonsa maaperässä. Samoin on esimerkiksi metsäpalojen jäljiltä olevissa puissa. Biohiilen valmistukseen voidaan käyttää esimerkiksi puuta harvennushakkuista tai kaupunkien biojätettä. Janne Lindroos / Yle
 Musta kulta sitoo hiilidioksidia ilmakehästä ja saa kasvit kukoistamaan – biohiilelle ladataan jopa myyttisiä odotuksia, mutta monta asiaa on vielä ratkaistavana
 Voimalan hiilidioksidipäästöistä tehdään rakennusmateriaaleja
 Yhtiön uusin idea on tehdä voimalan hiilidioksidista kokonaan uusia tuotteita vuonna 2029.
 Sen sijaan, että talteen otettu hiilidioksidi varastoitaisiin sellaisenaan tai käytettäisiin polttoaineen raaka-aineena, se on tarkoitus sitoa kiinteisiin materiaaleihin, esimerkiksi muoviseksi eristeeksi rakennuksiin.
 – Meillä on vielä monta polkua, joita voimme edetä ja sitten valita, että mikä materiaali on paras meille, sanoo liiketoimintajohtaja Patomeri.
 Tämä osuus tavallaan sulkee hiilenkierron. Jätteisiin sitoutunut hiili on ensiksi palanut hiilidioksidiksi ja tämän jälkeen sitoutunut uudeksi pysyväksi materiaaliksi.
 Edistyksellinen, mutta hiilinegatiivisuudeltaan tulkinnanvarainen
 Vantaan Energian suunnitelmat sisältävät paljon sellaista teknologiaa, jollaista kiistatta tarvitaan vähähiilisessä ja kiertotalouteen perustuvassa yhteiskunnassa.
 Yhtiön oman määritelmän mukaan siitä tulee jopa hiilinegatiivinen, eli se poistaa ilmakehästä enemmän hiilidioksidia kuin mitä tuottaa.
 Määritelmä on sinänsä kyseenalainen, että yhtiön suunnittelema kokonaisuus tarvitsee toimiakseen paljon sähköä. Vantaan Energian tämänhetkisissä laskelmissa uusiutuva sähkö lasketaan kokonaan päästöttömäksi.
 Tarkalleen ottaen täysin päästötöntä sähköä ei ole olemassa. Vaikka tuulivoimalat eivät pyöriessään aiheuta päästöjä, niiden valmistaminen ja rakentaminen aiheuttaa päästöjä.
 Mikään suunnitelman palanen ei myöskään suoraan hidasta ilmastonmuutosta poistamalla hiilidioksidia suoraan ilmakehästä. Osa vähennyksistä perustuu siihen, että uusissa prosesseissa hiilen kierto hidastuu tavanomaiseen toimintamalliin verrattuna.
 Jos hiilidioksidia käytetään polttoaineen valmistamiseen, sen poltosta myöhemmin aiheutuvat päästöt menevät polttajan piikkiin.
 Vantaan Energialla myönnetään, että hiilinegatiivisuuden määritelmä on tulkinnanvarainen.
 – Toki kaikki lasketaan oikein viimeisen päälle sitten aikanaan. Olen täysin varma, että vuonna 2030 on jo ihan olemassa EU-säännöstö, miten lasketaan oletko hiilineutraali tai hiilinegatiivinen. Se ei ole ihan päivänselvää tänä päivänä, sanoo liiketoimintajohtaja Patomeri.
 Tavoite on lopulta täyttää tarkemmatkin määritelmät.
 – Jos tulee tilanne, että kokonaisuus ei meinaa kääntyä hiilinegatiiviseksi, niin sitten me viilaamme jotakin osaa, että se menee hiilinegatiiviseksi, Patomeri sanoo.
 Voit keskustella aiheesta torstaina 4.11.2021 kello 23 saakka.
 Lue lisää aiheesta:
 Uraauurtavan geolämpölaitoksen poraukset alkoivat Vantaalla, ja pian se tuo kesän lämpöä talveen – minuutin animaatio näyttää, miten laitos toimii
 Näin energiayhtiöt aikovat korvata ilmastonmuutosta kiihdyttävät polttoaineet – tarkoittaako muutos kaupunkilaisille isompaa lämmityslaskua?
 Maalämpö toi lämpövaraston pyykkitupaan, energiayhtiö rakentaa omansa kallioluolaan – kumpi vastaa paremmin energiamurroksen haasteisiin?

Jätevoimala aikoo muuttaa ilmastopäästönsä muoviksi – näillä keinoilla Vantaan Energiasta tulee "hiilinegatiivinen”


Summary: Kiina haluaa siirtyä rakentamisesta ja raskaasta teollisuudesta kohti palveluita ja korkeaa teknologiaa. Kun tämä tapahtuu, myös päästöt laskevat.

Kiinassa rakennetaan parhaillaan 186 uutta kivihiilivoimalaa ja useita kymmeniä voimaloita odottaa viranomaisten hyväksyntää. Uusia hiilivoimaloita pystytetään enemmän kuin vanhoja suljetaan.
 Tiedot selviävät  Global Energy Monitor -verkkosivustolta , joka kerää tietoa hiilivoimaloiden tilanteesta ympäri maailman.
 Pohjois-Amerikassa hiilivoimaloita ei ole rakenteilla ja Euroopassa vanhoja voimaloita lähinnä puretaan. Euroopan runsaasta 300 hiilivoimalasta puolet on suljettu vuoteen 2030 mennessä.
 Kiina kuitenkin rakentaa voimaloita lisää. Yli puolet maailman rakenteilla olevista hiilivoimaloista sijaitsee sen maaperällä.
 Satojen saastuttavien voimaloiden rakentaminen sopii huonosti yhteen Kiinan presidentti  Xi Jingpingin  antaman ilmastolupauksen kanssa. Kiinasta tulee hiilineutraali vuoteen 2060 mennessä, XI julisti  viime vuonna YK:n yleiskokouksessa.
 Maan kokonaispäästöt kääntyvät Xin mukaan laskuun ennen vuotta 2030.
 – Kiinan sähkönkulutus nousee, koska maan talous kasvaa. Kiinalla on omia kivihiilivaroja ja siksi hiilivoimalat nähdään vielä hyvänä ratkaisuna, kertoo vanhempi ekonomisti  Juuso Kaaresvirta  Suomen pankin nousevien talouksien tutkimuslaitokselta.
 Yksi monista hiilivoimaloista Anhuin maakunnassa Itä-Kiinassa. EPA-EFE / LI BIN
 Voimalat vähässä käytössä
 Kiinan kivihiilivoimaloita koskevia lukuihin ja niiden merkitykseen on syytä suhtautua pienellä varauksella, sanoo johtava analyytikko  Lauri Myllyvirta.
 Hän työskentelee yksityisessä CREA-tutkimuskeskuksessa, joka seuraa energia-alaa, saasteita ja ilmastoa.
 Myllyvirran mukaan Kiinan hiilivoimaloiden käyttöaste on hyvin matala, noin 50 prosenttia. Joka toista rakennettua voimalaa ei siis oikeastaan tarvittaisi ollenkaan.
 – Voimaloita voidaan rakentaa, vaikka energialle ei olisi kysyntää. Provinsseissa rakennushankkeita laitetaan käyntiin, koska ne ruokkivat paikallista taloutta ja esimerkiksi hiilikaivostoimintaa.
 Nykyään Helsingistä käsin työskentelevä Myllyvirta on asunut vuosia Pekingissä ja seurannut läheltä Kiinan energiapolitiikkaa.
 Hänen mukaansa Aasian suurimman talouden energiasektoria muutetaan enemmän keskushallinnon määräyksillä kuin markkinoiden todellisen tarpeen mukaan.
 Markkinoiden ohittamisessa on omat riskinsä. Esimerkiksi tänä syksynä Kiinassa on koettu sähkökatkoksia, jotka liittyvät maassa vallitsevaan sähkön hintasäätelyyn.
 Kivihiilen hinta on noussut voimakkaasti, mutta voimaloiden omistajat eivät ole pystyneet siirtämään tätä nousua etukäteen määrättyihin kuluttajahintoihin.
 Lopputuloksena on ollut, että monet kivihiilivoimalat ovat vähentäneet tuotantoaan - ja sähköstä on alkanut olla pulaa.
 Päästövähennykset sopivat Pekingin suunnitelmaan
 Kiinan johdossa talouskasvua on pidetty vuosikymmeniä yhtenä maan tärkeimmistä päämääristä.
 Tämä on saanut monet epäilemään, miten sitoutunut Kiina todella on ilmastotavoitteisiin ja laajemmin ympäristöarvoihin.
 Myllyvirran mukaan oleellista on, että pitkällä tähtäimellä päästöjen vähentäminen ei ole ristiriidassa Kiinan visioiman talouden suuren rakennemuutoksen kanssa.
 Kiina aidosti haluaa tulla jälkiteolliseksi – ja siinä samalla vihreäksi – yhteiskunnaksi.
 Nyt päästöjä vielä syntyy, koska rakentaminen ja raskas teollisuus vaativat paljon energiaa. Palvelualan kasvaminen ja siirtyminen korkeaan teknologiaan tulevat aikanaan laskemaan päästöjä.
 Samaan aikaan maan energiasektori on pikkuhiljaa kääntymässä pois fossiilisista polttoaineista.
 Myllyvirta muistuttaa, että ydinvoima sekä aurinko- ja tuulivoima ovat jo hyvin pitkälle kehittyneitä aloja Kiinassa.
 – Nyt tuotanto uusiutuvissa pitäisi vielä kaksin-kolminkertaistaa, jotta vuoden 2060 nettonollatavoitteiseen päästäisiin. Se on haastavaa, muttei mahdotonta, Myllyvirta kiteyttää.
 Voit keskustella jutusta 5.11. klo 23 asti.
 Lue lisää:
 Tuoreimmat uutiset YK:n ilmastokokouksesta
 Hautaako Kiina 1,5 asteen tavoitteen? Lue tästä 5 tärkeintä pointtia tänään alkavasta Glasgow'n ilmastokokouksesta
 Hiilellä grillaus on kielletty, hiilivoimalaa ei – kiinalainen Yunchengin kaupunki elää hiilestä, mutta nyt sitä puhdistetaan päästöistä kovin ottein

Kun Eurooppa leikkaa päästöjä, Kiina rakentaa liki 200 uutta hiilivoimalaa


Ruostumatonta terästä valmistavan Outokummun oikaistu liiketulos nousi heinä-syyskuussa 234 miljoonaan euroon, kun vuotta aiemmin yhtiö teki tappiota 39 miljoonaa euroa. Liikevaihto kasvoi 1,95 miljardiin euroon vuoden takaisesta 1,25 miljardista eurosta.
 Outokumpu kertoo, että sen ruostumattoman teräksen toimitukset nousivat kolmannella vuosineljänneksellä 575 000 tonniin, kun ne viime vuonna vastaavaan aikaan olivat 488 000 tonnia. Yhtiön mukaan ruostumattoman teräksen toteutuneiden hintojen nousu tuki sen kannattavuutta.

Ruostumattoman teräksen hinnan nousu pönkitti Outokummun tulosta


Summary: Rust-elokuvan kuvaaja Halyna Hutchins kuoli näyttelijä Alec Baldwinin käsittelemän aseen lauettua elokuvan kuvauspaikalla lokakuussa. Tähän asti turmassa ei ole epäilty tahallista väärinkäytöstä.

Rust-elokuvan asemestari  Hannah Gutierrez-Reed  kertoo asianajajansa välityksellä epäilevänsä lokakuisen ampumaturman taustalla olevan sabotaasin.
 – Pelkäämme että näin on voinut käydä. Joku yritti sabotoida kuvauksia laittamalla oikean patruunan laatikkoon, jossa oli paukkupatruunoita, Gutierrez-Reedin asianajaja  Jason Bowles  sanoi ABC-televisiokanavan Good Morning America -ohjelmassa.
 Bowles tarkensi, ettei Gutierrez-Reed usko kenenkään yrittäneen murhata kuvauspaikalla olleita.
 – Mutta joku halusi saada aikaan tapaturman kuvauspaikalla, Bowles jatkoi.
 Elokuvan tuotantotiimi ei kommentoinut väitteitä sabotaasista. Se kertoi tutkivansa tapausta edelleen. Myös viranomaiset tutkivat tapahtunutta, eikä ketään ole vielä syytetty turmasta.
 Gutierrez-Reed on aiemmin arvostellut elokuvan kuvauspaikan turvallisuutta. Hänen asianajajiensa mukaan tuotannon rajoitteet vaikeuttivat Gutierrez-Reedin keskittymistä työhönsä, eikä aseiden huoltamiseen ja niiden käytön valmisteluun tarjottu tarpeeksi aikaa.
 Gutierrez-Reed on aiemmin kertonut tarkistaneensa aseen, jolla Alec Baldwin ampui kuoliaaksi kuvaaja  Halyna Hutchinsin  ja haavoitti ohjaaja  Joel Souzaa . Bowlesin mukaan Gutierrez-Reed avasi revolverin kuusipesäisen rullan, pyöritti sitä ja näytti sitä apulaisohjaaja  Dave Hallsille .
 Gutierrez-Reed näki revolverin rullassa kuusi patruunaa, joiden hän uskoi olevan paukkupatruunoita. Siksi hän epäileekin nyt, että joku oli laittanut patruunalaatikkoon oikeita patruunoita, jotka näyttivät samalta kuin paukkupatruunat.
 Lisää aiheesta:
 Baldwinille ladatun aseen antanut apulaisohjaaja kommentoi ampumistapausta ensimmäistä kertaa julkisesti – kertoo olevansa "järkyttynyt ja surullinen"
 Kuvaajan kuolemaan johtaneen lännenelokuvan nuori asemestari ei tiedä, miten Baldwinin turma-aseeseen päätyi kovia panoksia
 Räjähde-ekspertti varoitti turmaelokuvan apulaisohjaajan käytöksestä jo kaksi vuotta sitten – ala vaatii oikeiden aseiden kieltoa kuvauksista
 Turma-aseen Baldwinille ojentanut apulaisohjaaja myöntää, ettei tarkistanut asetta kunnolla
 Surmaluoti löytyi lopulta ohjaajan olkapäästä – viranomaiset kertoivat lisätietoja Alec Baldwinin turmaelokuvan ampumistapauksesta

Baldwinin ampumaturman asemestari epäilee sabotaasia: Joku laittoi tahallaan oikeita patruunoita laatikkoon


Summary: Rikosepäilyssä oli kyse 5 miljoonan euron suojainhankinnasta maaliskuussa 2020.

Syyttäjä on tehnyt päätöksen jättää syyttämättä Huoltovarmuuskeskuksen entistä toimitusjohtajaa, hallintojohtajaa ja osastonjohtajaa rikoksesta. Heitä epäiltiin luottamusaseman väärinkäyttämisestä.
 Rikosepäilyssä oli kyse Huoltovarmuuskeskuksen tekemästä noin viiden miljoonan euron suojainhankinnasta maaliskuussa 2020. Esitutkinnassa selvitettiin, ovatko Huoltovarmuuskeskuksessa työskennelleet henkilöt väärinkäyttäneet asemaansa ryhtymällä toimeen, johon heillä ei ole ollut oikeutta tai jättämällä tehtävänsä kokonaan tai osaksi suorittamatta.
 Hätäinen kauppa sopimattomista maskeista
 Huoltovarmuuskeskus sopi keväällä 2020 yhteensä 10 miljoonan euron hengityssuojainkaupoista ulosottovelkaisen liikemiehen  Onni Sarmasteen  ja talousrikoksista tuomitun kauneusyrittäjä  Tiina Jylhän  kanssa.
 HVK maksoi Sarmasteen yhtiölle Sarmasteen osuudesta kaupoissa noin viisi miljoonaa euroa.
 Sarmasteen toimittamat maskit eivät olleet sopivia sairaalakäyttöön eikä niiden määrä HVK:n mukaan vastannut sovittua.
 Huoltovarmuuskeskuksen toimitusjohtaja  Tomi Lounema  erosi maskikauppojen epäselvyyksien vuoksi viime vuoden huhtikuussa.  Lounema pahoitteli  tuolloin sitä, että kriisitilanteessa ja kovassa kiireessä ei ehditty tehdä tarpeeksi kattavaa taustaselvitystä kaupan osapuolista.
 Maskikauppoihin osallistuneet ja johtoryhmään kuuluneet hallintojohtaja ja perustuotanto-osaston johtaja irtisanottiin toukokuussa. Syynä oli  HVK:n hallituksen mukaan  se, että hankinnoissa ei noudatettu hankintalakia, keskuksen sisäistä ohjeistusta eikä hyvää tapaa.
 Päätös syyttämättä jättämisestä on tehty, koska esitutkinnan perusteella ei ole ollut todennäköisiä syitä epäillä henkilöitä rikoksesta.
 Tämä on päivittyvä uutinen.

Syyttäjä: Huoltovarmuuskeskuksen johto ei syyllistynyt rikokseen epäonnisissa maskikaupoissa


Summary: Syyttäjän ratkaisujen mukaan Hätäkeskuslaitoksen ohjeistukset eivät olleet selkeitä ja vaikuttaa siltä, että päivystäjillä oli virkatehtäviin perustuva syy katsoa operatiivisia tietoja.

Syyttäjä on päättänyt lopettaa esitutkinnan tapauksessa, jossa 58 hätäkeskuspäivystäjää epäiltiin virkavelvollisuuden rikkomisesta.
 Hätäkeskuslaitoksessa huomattiin Erica-hätäkeskusjärjestelmän käytön valvonnan yhteydessä tavallisesta poikkeavia lokitietoja 25. elokuuta 2019. Tuona yönä  Porvoossa oli ammuttu  kahta poliisia kohti.
 Teosta epäiltyjä ruotsalaisveljeksia ajettiin takaa päivän ja illan aikana Pirkanmaalle, jossa heidät otettiin kiinni suuressa poliisioperaatiossa. Operaation aikana lukuisat hätäkeskuspäivystäjät katsoivat tapahtumiin liittyviä kirjauksia hätäkeskuksen tietojärjestelmästä.
 Hätäkeskuslaitoksen mukaan kaikille lokitiedoille ei löytynyt virkatehtäviin liittyvää välitöntä perustetta, joten Hätäkeskuslaitos saattoi yhteensä 58 päivystäjän kirjautumiset poliisin tutkittavaksi.
 Poliisi epäili päivystäjiä virkavelvollisuuden rikkomisesta.
 Ohjeistuksissa puutteita
 Hätäkeskuslaitoksen ohjeistukset eivät kuitenkaan olleet yksiselitteisiä.
 Ylelle puhuneet hätäkeskuspäivystäjät kertoivat, että tapauksissa oli kyse siitä, että työvuoroon tulleet päivystäjät pyrkivät saamaan tilannekuvaa meneillään olevasta poliisioperaatiosta. He olivat käyttäneet omaa jokapäiväistä operatiivista järjestelmäänsä.
 Tutkinnanjohtaja  Pasi Nieminen  teki lopulta esityksen syyttäjälle, että esitutkinta lopetetaan. Esitutkinnan perusteella oli Niemisen mukaan varsin todennäköistä, että syyttäjä tulisi jättämään syytteen nostamatta ei näyttöä -perusteella.
 Loka-marraskuun aikana syyttäjä on tehnyt päätöksen esitutkinnan rajoittamisesta kaikkien epäiltyjen osalta. Aluesyyttäjä  Jooseppi Kiviharju  totesi, että hätäkeskuslaitoksen ohjeistukset järjestelmän käytöstä eivät olleet riittävän selkeitä.
 Vaikuttaa myös siltä, että hätäkeskuspäivystäjillä oli perusteltu syy katsoa tietoja Erica-järjestelmästä, jotta he saisivat tilannekuvan meneillään olevasta operaatiosta.
 – Ei saatu näyttöä siitä, että olisi katsottu tietoa, jota ei saa katsoa ottaen huomioon kokonaisuus ja tilanne, Kiviharju sanoo.
 Esitutkinnan rajoittaminen tarkoittaa sitä, että esitutkinta lopetetaan.
 Lue lisää:
 Kymmeniä hätäkeskuspäivystäjiä epäillään rikoksesta – päivystäjien mukaan he ovat käyttäneet jokapäiväistä työkaluaan
 58 hätäkeskuspäivystäjää epäiltynä rikoksesta: poliisi selvittää, katsoivatko perusteetta rekistereitä Porvoon poliisiampumisesta
 Porvoossa yllätetty poliisi uskoi loppunsa lähestyvän, kun asemies piti pistoolia ohimolla: "Pystyin näkemään, että sormi oli liipaisimella"

Syyttäjä: Kukaan ei tehnyt rikosta tapauksessa, jossa 58 hätäkeskuspäivystäjää oli epäiltynä Porvoon poliisiampumisen tietojen urkkimisesta


Summary: Ruotsin sosiaalidemokraattien uusi puheenjohtaja haluaa torjua ilmastonmuutosta ja jengirikollisuutta. Budjettineuvottelut ja ensi vuonna siintävät vaalit lupaavat kuoppaista kyytiä.

Tänään torstaina Ruotsin sosiaalidemokraattien johtoon kruunataan valtiovarainministeri  Magdalena Andersson .
 Puoluejohtajan vaihdos ei olisi normaalisti valtava uutinen kansankodin rajojen ulkopuolella, mutta uuden tittelin myötä Anderssonista tulee mitä todennäköisimmin Ruotsin seuraava pääministeri – ja vieläpä ensimmäinen naispääministeri.
 Nykyinen demarijohtaja ja pääministeri  Stefan Löfven  luopuu kymmenen vuoden jälkeen puolueen puheenjohtajuudesta. Hänen seuraajansa noussee – valtiopäivien siunauksen saatuaan – uudeksi pääministeriksi.
 Mutta kuka oikein on Magdalena Andersson?
 Löfvenin aisapari
 Puolueen sisällä Anderssonin käytännössä yksimielinen kannatus Löfvenin seuraajaksi ei ole mikään yllätys.
 Andersson on ollut Löfvenin luotettu aisapari, joka on toiminut valtiovarainministerinä seitsemän vuotta eli yhtä pitkään kuin Löfven on ollut pääministerinä.
 Rivikansanedustaja Andersson ei ole koskaan ollut. Hän nousi valtiovarainministeriksi heti tultuaan valituksi valtiopäiville ensimmäisen kerran vuonna 2014.
 Aiemmin Anderssonilla on ollut pitkä ura puoluekoneistossa ja ministeriöissä. Politiikan ulkopuolella hän toimi Ruotsin verohallinnon ylijohtajana vuosina 2009–2012.
 Magdalena Andersson on ollut Stefan Löfvenin hallitusten valtiovarainministeri alusta saakka. Kuva vuodelta 2016. Christine Olsson / EPA
 "Talouselämän vaikutusvaltaisin nainen"
 Anderssonin, 54, ura on edennyt niin sanotusti oman alan töissä. Hän on Tukholman kauppakorkeakoulussa koulutuksensa saanut taloustieteilijä.
 Usein Anderssonista mainitaan, että hän on opiskellut myös Harvardin eliittiyliopistossa Yhdysvalloissa. Siellä hän vietti yhden lukukauden vuonna 1995.
 Tänä vuonna Ruotsin suurin talouslehti  Dagens Industri  nimesi Anderssonin korona-ajan valtiovarainministerinä ruotsalaisen talouselämän vaikutusvaltaisimmaksi naiseksi.
 – Kun suuri osa ruotsalaisesta elinkeinoelämästä halvaantui, hän on herkästi reagoiden, mutta valtion kirstua varjellen tukenut pieniä ja suuria yrityksiä satojen miljardien kruunujen kriisiavulla, lehti kirjoittaa.
 DI:n mukaan erityisesti koronapandemian aikana yhteistyö valtion ja elinkeinoelämän välillä on osoittautunut tärkeäksi.
 Ruotsin valtiovarainministeri Magdalena Andersson ja Suomen silloinen valtiovarainministeri Alexander Stubb kohtasivat Eurooppa-neuvoston päämajassa Brysselissä vuonna 2015. Olivier Hoslet / EPA
 "Suorapuheinen ja peloton"
 Hallituslähteet kehuvat Anderssonia  Dagens Nyheterille  suorapuheiseksi, pelottomaksi ja päteväksi. Häntä kuvaillaan diplomaattisena neuvottelijana tunnettua Löfveniä suorasukaisemmaksi.
 Moni Anderssonin kanssa työskentelevä mainitsee, ettei hän neuvotteluissa millään muotoa peittele mahdollista ärsyyntymistään tai huonotuulisuuttaan.
 Nuoruudessaan Andersson tunnettiin myös menestyvänä kilpauimarina, joka DN:n mukaan lakkasi kilpailemasta kun lakkasi voittamasta. Useissa lehtijutuissa kerrotaan, että Anderssonilla on edelleen kenties kilpauralta jäänyt tapa kantaa aina laukussaan vähintään yhtä keitettyä kananmunaa välipalaksi.
 Andersson on kertonut  Expressen-lehden  haastattelussa pyrkivänsä kävelemään joka päivä 10 000 askelta.
 – Tulen hyvin levottomaksi, jos en pääse kävelemään. Siinä kävellessä voi samalla osallistua kokouksiin ja puheluihin, Andersson sanoi.
 Anderssonilla on aviomies ja kaksi parikymppistä lasta.
 Andersson esitteli valtion vuosibudjettia huhtikuussa 2021.   Fredrik Wennerlund / AOP
 Uppoavan laivan kapteeni?
 Magdalena Andersson jatkanee puoluejohtajana ja pääministerinä suurin piirtein edeltäjänsä Löfvenin keskitien linjaa sosiaali- ja talouspolitiikassa, kirjoittavat DN ja uutistoimisto Reuters.
 Välejään Löfveniin Andersson on muutenkin kuvaillut haastatteluissa erinomaisiksi, mutta painotuserojakin löytyy.
 Kun puolueen nimitysvaliokunta ehdotti syyskuussa Anderssonia uudeksi puheenjohtajaksi, hän julkaisi somessa päivityksen tavoitteistaan.
 Taloudesta Andersson sanoi, että yksityistäminen, sääntelyn purkaminen ja veronkevennykset eivät ratkaise Ruotsin ongelmia. Hän nosti keskeisiksi tavoitteikseen ilmastonmuutoksen torjunnan sekä syrjinnän ja jengirikollisuuden nitistämisen.
 Andersson otti vastaan puoluejohtajan ehdokkuuden syyskuun 2021 lopulla. Jessica Gow / EPA
 Andersson joutuu aloittamaan työnsä syvästä päädystä. Ylen Pohjoismaiden-kirjeenvaihtaja kirjoitti  analyysissään  elokuussa, että Löfven näyttää jättävän seuraajansa uppoavan laivan ruoriin.
 Nykyhallituksella on suuria vaikeuksia saada budjettiesityksensä läpi valtiopäivillä. Jos siitä selvitään, alle vuoden päästä on tiedossa vaalit, eivätkä kannatuskyselyt lupaa demareille kevyttä kampanjakautta.
 Määrätietoisuutta ei uudelta kapteenilta kuitenkaan puutu.
 – Ruotsi on fantastinen maa, mutta me sosiaalidemokraatit tiedämme, että se voi olla vielä parempi. Meillä on edessämme kova työrupeama ennen vaaleja, ja olen valmis johtamaan sitä työtä, Andersson  sanoi syyskuussa .
 Voit keskustella aiheesta 5.11. klo 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Ruotsi saanee ensimmäisen naispääministerin Magdalena Anderssonista – valtakausi voi jäädä lyhyeksi
 Analyysi: Stefan Löfven sai tarpeekseen – jättääkö Ruotsin konkaripääministeri seuraajalleen uppoavan laivan?
 Ruotsin pääministeri Stefan Löfven jättää syksyllä pääministerin ja puoluejohtajan tehtävät

Tiukka neuvottelija ja ex-kilpauimari, jolla on aina kananmuna laukussaan – tällainen on Ruotsin todennäköinen ensimmäinen naispääministeri Magdalena Andersson


Summary: Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksote aloittaa ensi viikolla eli viikolla 45 yhteistoimintaneuvottelut.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Terveydenhuollon, opetuksen, kulttuurin ja muiden yhteiskuntapalvelujen hallinto

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksote aloittaa yhteistoimintaneuvottelut.
 Yt-neuvottelut alkavat viikolla 45 eli ensi viikolla.
 Tuoreessa  tiedotteessa  kerrotaan, että yt-neuvottelut voivat johtaa irtisanomisiin ja lomautuksiin.
 Neuvotteluihin osallistuvat Eksoten työnantajaedustajien lisäksi henkilöstön edustajat.
 Yt-neuvottelut aloitetaan, koska Eksotelta vaaditaan ensi vuodelle merkittäviä säästötoimia suhteessa Eksoten esittämään talousarvioon.
 Eksoten rahoitus tulee alueen kunnilta ja nyt arvioituja menoja tulee karsia seitsemällä miljoonalla eurolla.
 Eksoten omistavat kunnat toivovat, että vaadittavat säästöt eivät vaikuta Eksoten tarjoamiin palveluihin niitä heikentävästi.
 Eksoten arvion mukaan esitetyt merkittävät säästötoimet, jotka vaikuttaisivat palveluihin mahdollisimman vähän, edellyttäisivät lomautuksia noin 1 100 henkilölle.
 Mikäli lomautukset kestäisivät esimerkiksi kaksi viikkoa, toisi lomautuskokonaisuus toteutuessaan noin kahden miljoonan euron säästöt.
 Uutista päivitetään.

Eksote aloittaa yt-neuvottelut, jotka voivat johtaa irtisanomisiin ja lomautuksiin


Summary: Yhtiön mukaan vuokrausaste parani kolmannella neljänneksellä Tampereella ja Turussa. Helsingin seudulla elpyminen on lähdössä käyntiin hitaammin.

Vuokra-asuntoyhtiö Kojamon voitto ennen veroja pieneni 69,3 miljoonaan euroon heinä–syyskuussa, kun se vuotta aiemmin oli 72,8 miljoonaa euroa.
 Yhtiön mukaan voittoon sisältyy 17,9 miljoonan euron nettovoitto sijoituskiinteistöjen käypään arvoon arvostamisesta.
 Kojamon kolmen kuukauden liikevaihto kasvoi 1,9 prosenttia viime vuodesta 98,1 miljoonaan euroon.
 – Koronarokotusten hyvästä etenemisestä huolimatta COVID-19-pandemia ja siihen liittyvät rajoitustoimet sekä niiden purkamiseen liittyvät epävarmuudet ovat tilapäisesti vaikuttaneet muuttoliikkeeseen. Tämä yhdessä lisääntyneen tarjonnan kanssa vaikutti yhä toimintaamme erityisesti pääkaupunkiseudulla, ja katsauskauden taloudellinen vuokrausasteemme laski, Kojamon toimitusjohtaja  Jani Nieminen  kertoo tiedotteessa.
 Nieminen sanoo, että muuttoliikkeen palautuminen on keskeinen tekijä kysynnän elpymisessä. Niemisen mukaan Kojamo on hyvissä asemissa vastaamaan kysynnän elpymiseen.
 – Elpymisessä on nähtävissä alueellisia eroja, ja Suomen muissa isoissa yliopistokaupungeissa markkinan normalisoitumista nähtiin jo kesän aikana. Esimerkiksi vuokrausasteemme parani kolmannella neljänneksellä Tampereella ja Turussa, kun taas Helsingin seudulla elpyminen on lähtemässä käyntiin hitaammin.
 – Keskitymme luomaan pitkäjänteistä kasvua sinne, mihin kysyntä tulevaisuudessa keskittyy. Portfoliomme 36 484 asuntoa sijaitsevat Suomen suurimmissa kaupungeissa, lisäksi vahva hankeputkemme sijaitsee kokonaan Helsingin seudulla, Nieminen jatkaa.
 Kojamo arvioi, että konsernin liikevaihto kasvaa tänä vuonna 2-4 prosenttia viime vuodesta.
 Lue myös:
 Sekä Saton että Kojamon vuokrausaste laski – monet asiakkaat hakivat lisätilaa ja edullisempia neliöitä
 MOT selvitti: Asuntosijoitusyhtiö Kojamo ollut todellinen kultakaivos ammattiliitoille – yhteensä yli 900 miljoonan euron tulot verottomana

Muuttoliikkeen hidastuminen koronan vuoksi heijastui Kojamon tulokseen


Summary: Kymenlaaksossa ulkoistetaan kotihoidon palveluja. Tällä pyritään helpottamaan hoitajien työtaakkaa. Työntekijäpuolta mietityttää yritysten rekrytoinnin onnistuminen ja palvelujen laatu.

Kymenlaakson sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymä Kymsote siirsi ensimmäiset kotihoidon asiakkaat yksityisen yrityksen hoitoon Kotkassa lokakuun alussa.
 Kotkan Metsolan hoitoringistä vastaa Med Group Oy. Asiakkaiden siirto yhtiön hoitoon on vielä kesken.
 Kymsote kertoi aiemmin syksyllä lisäävänsä kotihoitajien määrää ostopalvelun avulla. Tällä pyritään keventämään hoitajien työtaakkaa kotihoidossa. Kymsoten mukaan siirto on jo tuonut parannusta hoitajapulaan.
 Palvelualuepäällikkö Kaisa Tuurin mukaan Kymsotella on suuret odotukset ulkoistuksesta.

 – Pyrimme siihen, että työntekijöiden työhyvinvointi paranee ja että ennen kaikkea työkuorma on tasainen kotihoidon jokaisella työntekijällä koko Kymsoten alueella, Tuuri sanoo.
 Lue lisää:   Kymsote ostaa lisää kotihoitoa – osa työstä siirtyy palveluntuottajan hoidettavaksi lokakuussa
 Lähihoitajien ammattiliitto Superissa usko kotihoidon ostopalveluihin on varovaisen myönteinen. Liittoa mietityttää se, miten yksityiset yritykset saavat rekrytoitua hoitajia, joista on pulaa koko maassa.
 – Heidän täytyy varmaan tarjota jonkinlaista porkkanaa joko palkkauksessa tai muissa työsuhteen ehdoissa. Onnistumisen suhteen voi olla vähän skeptinen, arvioi Superin Kotkan ammattiosaston puheenjohtaja  Seija Piipponen-Pekkola .
 Yöhoito pysyy Kymsotella
 Tämän vuoden aikana Kymsote siirtää yksityisen yrityksen hoitoon vielä yhden kotihoidon hoitoringin Etelä-Kymenlaaksossa. Ensi vuonna ostopalveluja laajennetaan Pohjois-Kymenlaaksoon.
 Yöaikainen kotihoito on jatkossakin kokonaan Kymsoten omaa toimintaa. Kymsote perustelee tätä sillä, että yöaikaisen kotihoidon tarve on pientä.
 Yhdessä hoitoringissä voi olla esimerkiksi 50 säännöllistä kotihoidon asiakasta, joista 3–4 henkilöä saattaa tarvita yöhoitoa.

 Superin Kotkan ammattiosaston puheenjohtajan Seija Piipponen-Pekkolan mielestä olisi kuitenkin parempi, että kokonaisvastuu hoidosta olisi yhdellä tuottajalla.
 – Oletusarvo pitää olla se, että hoitaja, joka tulee yöllä asiakkaan luokse, tuntee asiakkaan. Tietää, mitä asiakas tarvitsee yöllä ja mitä päivällä, Seija Piipponen-Pekkola sanoo.
 Palvelujen laatu mietityttää
 Kymsote kilpailutti kotihoidon palvelujen hankinnan kesällä. Kilpailuun vastasi kahdeksan yritystä. Niistä kahden kanssa on nyt tehty sopimus. Med Group Oy:n lisäksi Kymsotella on sopimus Kaakon Hoiva Oy:n kanssa.
 Osalla yrityksistä on ollut ongelmia toimilupien kanssa, minkä vuoksi sopimuksia ei vielä ole voitu tehdä.
 Superin Kotkan ammattiosaston puheenjohtajassa huolta aiheuttaa se, miten yritysten palvelujen laatu varmistetaan Kymenlaaksossa. Huolen ovat nostaneet viime aikaiset uutiset esimerkiksi Tampereelta.
 Tampereella  aluehallintovirasto määräsi  lokakuussa kaupungin hoitamaan kotihoidon palvelut itse, koska yksityisen palveluntarjoajan toiminnassa oli jatkuvia puutteita.
 Kymsoten palvelualuepäällikkö Kaisa Tuuri vastaa, että palveluja seurataan ja tarkkaillaan jatkuvasti.
 – Jokaisesta hoitoringistä siirretään porrastetusti kymmenen asiakasta kerrallaan. Viikon päätteeksi tarkastelemme, miten olemme onnistuneet ja olemmeko pystyneet vastaamaan jokaiseen käyntiin ja niin edelleen. Asiakasturvallisuus on kaiken a ja o.

Kymenlaakso hakee suurin odotuksin apua yrityksiltä kotihoidon hoitajapulaan – ammattiliitossa suhtaudutaan epäillen hoitajien löytymiseen


Summary: Torstaiaamuna valtatiellä 25 tapahtunut henkilöauton ja kuorma-auton kolari vei yhden ihmisen hengen. Lisäksi yksi ihminen loukkaantui. Tie on suljettu liikenteeltä ja käytössä on kiertotie.

Lohjalla Hankoniementiellä on tapahtunut torstaiaamuna yhden ihmisen kuolemaan johtanut liikenneonnettomuus.
 Henkilöauton ja kuorma-auton kolari tapahtui valtatiellä 25 Tynnyrinharjun kohdalla. Kolarissa kuoli yksi ihminen ja yksi loukkaantui, Länsi-Uudenmaan pelastuslaitos kertoo Twitterissä.
 Pelastuslaitos sai hälytyksen onnettomuudesta puoli seitsemän aikaan.
 Onnettomuspaikalla on käynnissä raivaustyöt.
 Länsi-Uudenmaan poliisi kertoo Twitterissä, että Hankoniementie on suljettu liikenteeltä molempiin suuntiin ja käytössä on kiertotie onnettomuuspaikan pohjoispuolelta Maksjoentien ja Virkkalantien kautta.

Yksi kuoli henkilöauton ja kuorma-auton kolarissa Lohjalla


Summary: Hallitus on myöntänyt, että sillä ei ollut toimivaltaa lopettaa terveitä minkkejä. Nyt viranomaiset selvittävät, tiesikö pääministeri Mette Fredriksen lopetuspäätöksen olevan lainvastainen.

Tanskan minkkijupakka on noussut uudelleen otsikoihin sen jälkeen kun viranomaiset kertoivat, etteivät pääse käsiksi maan pääministeri  Mette Fredriksenin  viranomaispuhelimen tekstiviesteihin.
 Viranomaiset haluaisivat tutkia Fredriksenin ja hänen hallintonsa aiheeseen liittyviä tekstiviestejä, mutta heidän mukaansa ne ovat kadonneet.
 Tämä johtuu siitä, että Fredriksen ja hänen hallintonsa ovat asettaneet virkapuhelimensa tuhoamaan kaikki tekstiviestit 30 päivän jälkeen.
 Tekstiviestien lukeminen on osa parlamentin asettamaa tutkintaa siitä, tiesivätkö maan johtavat ministerit viime vuonna päätöstä tehdessään, että maan kaikkien minkkien lopettaminen oli laitonta.
 Tanska päätti koronakriisin aikana lopettaa kaikki maan 17 miljoonaa minkkiä sen jälkeen kun osa minkeistä oli sairastunut koronavirukseen.
 Myöhemmin paljastui, että päätös oli lainvastainen. Hallituksella oli toimivaltaa määrätä pelkästään sairastuneet minkit lopetettaviksi.
 Fredriksen kiistää tietäneensä päätöksen lainvastaisuudesta. Nyt Fredikseniä syytetään tutkinnan vaikeuttamisesta.
 – Miksi hallitus ei olisi kertonut päätöksen lainvastaisuudesta (jos se olisi tiennyt siitä)? Haluan tehdä tämän selväksi: Minä en tiennyt, hän kommentoi asiaa eilisessä tiedotustilaisuudessaan.
 Tanskan pääministeri Mette Fredriksen. AOP
 Tanskan oikeusministeriö tekee nyt yhteistyötä poliisin kanssa saadakseen palautettua hallinnon poistetut tekstiviestit.
 Frederiksen on aiemmin pyytänyt anteeksi hallinnon toimia minkkikriisissä ja maatalousministeri  Morgens Jensen  erosi tilanteen takia.
 Tanska on EU:n suurin minkkitarhaajamaa. Ala työllistää arviolta 6 000 ihmistä. Kasvattajien mukaan päätös joukkolopettamisesta oli alalle musertava isku.
 Lisää aiheesta:
 Tanskassa lopetettiin miljoonia minkkejä – nyt ruhot halutaan kaivaa esiin ja polttaa, sillä raatoja on noussut maan pinnalle joukkohaudoista

Tanska lopetti koronakriisin aikaan kaikki maan 17 miljoonaa minkkiä – laitonta päätöstä tutkitaan, mutta valtiojohdon tekstiviestit ovat kadonneet


Summary: Puolueiden kannatus saattaa vaihdella päivän kohujen mukaan.  Mutta kahden päähallituspuolueen – SDP:n ja keskustan – keskinäinen ärhentely näyttää tympivän suurten ikäluokkien edustajia eli boomereita kuukaudesta toiseen.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Vihreät on Ylen loka-marraskuun kannatusmittauksen täsmällisin kannatuksen palauttaja.
 Pienehköllä, yhden prosenttiyksikön pyräyksellä puolue nousi viime kuun kannatuskuopasta täsmälleen samoihin syyskuun lukemiin, joista se kuukausi sitten putosi.
 Tuolloin yksi pudotuksen syy lienee ollut kannabiksen laillistamista koskevan puoluekokousaloitteen hyväksymisestä aiheutunut kiivas keskustelu.
 Tunnettu ilmiö on, että SDP:n, vihreiden ja vasemmistoliiton kannattajat liikkuvat kannatusmittauksissa eräänlaista kolmiota puolueesta toiseen, mutta loikkaavat harvemmin tämän kolmion ulkopuolelle. Siksi näiden kolmen puolueen kokonaiskannatus pysyy yleensä suurin piirtein samantasoisena.
 Tuoreimmassa mittauksessa kävi juuri näin. Sen minkä vihreät mittauksessa sai, SDP menetti. Vasemmistoliitto taas pysyi desimaalia myöten samassa lukemassa kuin kuukausi sitten.
 Taloustutkimuksen tausta-aineistosta selviää, että SDP:stä kannatusta siirtyi nimenomaan vihreisiin. Eniten siirtyi yli 50-vuotiaita ja eläkeläisiä.
 Oli SDP:n vuoro kokea boomerin kosto.
 Taloustutkimuksen tutkimusjohtajan  Tuomo Turjan  mukaan SDP:n notkahdus ajoittuu juuri samoille lokakuun keskivälin viikoille, kun julkisuudessa velloivat pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) Kesäranta-bileet sekä Instagram-päivitys, jossa Marin kehotti "boomereita" rauhoittumaan.
 – On ollut kiistelyä Veikkauksen rahoista, kohua pääministerin järjestämistä jatkoista Kesärannassa ja boomer-päivitys. Kaikki nämä selittävät osittain kannatuksen laskua, Turja sanoi Ylelle.
 Vihreiden puheenjohtajan  Maria Ohisalon  vanhempainvapaan takia tehdyt puheenjohtajavalinnat ja ministerikierrätys toivat puolueen henkilöitä ja asiakysymyksiä julkisuuteen.
 Kohuihin kyllästyneet ja politiikan sisällöistä kiinnostuneet boomerit liikahtivat takaisin punavihreän kolmion vihreään kulmaan.
 Hallituspuolueiden nokittelu: Uhka vai mahdollisuus?
 Pääministerin vapaa-ajan viettoa merkityksellisempi politiikan vääntö käytiin lokakuussa SDP:n ja keskustan välillä valtion rahankäytöstä.
 Marinin aloitteesta hallitus päätti korvata menetetyt Veikkaus-miljoonat kulttuurialan työntekijöille – siitä huolimatta, että keväällä puolueet olivat sopineet toisin. Tähän suostuneen keskustan aloitteesta varat päätettiin korvata kaikille muillekin Veikkauksen edunsaajille ensi vuonna kokonaan.
 Sekä keskusta että SDP ovat siinä mielessä boomer-puolueita, että molemmilla on laajaa kannatusta niin suurten ikäluokkien kuin sitä vanhempien keskuudessa.
 Vaikka itse asia on politiikan ydintä, valtion rahankäyttöä ja budjettiperiaatteita, ei kahden merkittävimmän hallituspuolueen pitkään jatkunut keskinäinen valtataistelu näytä sekään olevan voittava strategia.
 Veikkaus-linjaus tuotti paljon näkyvyyttä, mutta kumpikaan ei kerryttänyt sillä itselleen kannatusta, päinvastoin. SDP:n ja keskustan kannatusnotkahdukset osuivat juuri Veikkaus-varoja koskevan budjettiriidan aikaan.
 Ironista onkin, että keskusta on pitkin hallituskautta yrittänyt haastaa ja nokittaa SDP:tä, ja nyt näyttää että SDP:n kannatusnotkahduksen aiheutti Marinin oma toiminta.
 Mutta keskustan todellinen päänsärky ei johdu yhdestä kannatusmittauksesta vaan pitkän aikavälin kannatuksesta. Kuntavaalipiristyminen nuupahti, vaikka puheenjohtaja  Annika Saarikko  (kesk.) on yrittänyt peliliikkeitä: esittänyt yllättäviä avauksia, kuten palkkaveron madaltamista, profiloinut keskustaa julkisuudessa vastuullisen taloudenpidon puolueena.
 Kuten Taloustutkimuksen Turja kysyy:
 – Mikä on, kun mikään ei vaikuta, vai vaikuttaako mikään?
 Uusi strategia pitäisi keksiä, sillä tammikuun aluevaalit tulevat pian.
 Toivoa voi tuoda tuore  puoluebarometri , jonka mukaan keskustan kannattajista selvästi suurin osa, 68 prosenttia, aikoo äänestää aluevaaleissa varmasti.
 Heille pitäisi olla jotain tarjottavaa, varsinkin kun pahimmat vastustajat eli kokoomus ja perussuomalaiset ovat vielä äänestysinnokkuudessa kaukana takana. Kokoomuslaisista 52 ja perussuomalaisista 32 prosenttia kertoi äänestävänsä aluevaaleissa varmasti.
 Hallituspuolueiden yhteinen kannatus nousi hivenen
 Lue myös:  Ylen puoluekannatusmittaus: SDP:n ja keskustan kannatus pudonnut hallituksessa, kokoomus jatkaa kärjessä

Analyysi: Vihreiden kannabiskohu unohtui jo, nyt oli SDP:n vuoro kokea "boomerin kosto"


Summary: Männyn uusi jalostussukupolvi on valmis monistettavaksi jo lähivuosina. Jalostuksella voitetaan aikaa, sillä omin päin luonto sopeutuu lämpenevään ilmastoon ja pidentyvään kasvukauteen hitaammin.

Suomen 132 siemenviljelyalueella seisoo lähes 2000 hehtaarin suuruinen havupuiden klooniarmeija. Ne tuottavat käpysatoa, josta syntyy perimältään toivotunlaisia taimia talousmetsiin.
 Puut ovat ominaisuuksiltaan tarkasti valittujen hyväkasvuisten ja -laatuisten kantapuiden varttamalla monistettuja kopioita. Niiden jälkeläisillä on saatu 20 prosentin lisäys puuntuotantoon Suomessa.
 Yksi valioyksilöiden viljelmä sijaitsee Akaan Hinkan alueella. Sen nuoret männyt jököttävät geometrisen tarkoissa rivistöissä 20 hehtaarin alueella. Otsikkokuvan video kertoo lisää sen käpysadosta.
 Ilmastonmuutokseen sopeutuminen edellyttää puilta uusia ominaisuuksia. Tutkijat mittaavat parhaillaan valintakentillä kasvavien puiden risteytettyjä jälkeläisiä ja valitsevat seuraavaa jalostussukupolvea numero 2.0.
 Siemen Forelian omistamalta ja LUKE:n suunnitelamalta  Hinkan viljelmältä tuli melko vaatimaton käpysato,  koska männyt ovat vielä nuoria. Käpyurakoitsija Janne Kososen työporukka keräsi  kuudessa viikossa noin 15 000 litran käpysaaliin eli vajaat 800 litraa hehtaarilta.  Hyvänä satona pidetään 2000 litraa hehtaarilta. Matias Väänänen / Yle
 Suomen Luonnonvarakeskuksen (LUKE) erikoistutkija  Matti Haapanen  arvio, että seuraavan jalostussukupolven kuuset voidaan istuttaa siemenviljelmille 2030-luvun vaihteessa. Männyt ovat valmiina kloonattavaksi käpytuotantoon jo lähivuosina.
 Superselviytyjää ei synny
 Vaikka kasvinjalostuksella pystytään ennakoimaan ilmastonmuutoksen tuomia riesoja, on vielä avoimia kysymyksiä. Yksi niistä on kuusen kuivuuden kestäminen. Sen perinnöllistä vaihtelun laajuutta ei toistaiseksi tunneta.
 – Ilmastonmuutoksen riskit liittyvät uusiin tuholaisiin ja kuivuusstressiin. Tuhokestävyyttä voidaan osittain parantaa jalostuksella, mutta täyttä suojaa ei saavuteta, Haapanen kertoo.
 Männyn käpyjen kehittyminen tapahtuu kolmen kesän aikana. Ensimmäisenä kesänä syntyvät silmut, toisena ne kehittyvät pikkukävyiksi ja kolmantena kesänä kasvavat isoiksi kävyiksi ja siemen tuleentuu kypsäksi. Matias Väänänen / Yle
 Suomen koekenttien lisäksi LUKE kehittää havupuiden ominaisuuksia myös ulkomailla. Yksi koepaikoista sijaitsee Virossa.
 – Puut, jotka testausaikana kasvavat ja kestävät parhaiten erilaisissa ilmastoissa, ovat todennäköisimmin niitä, joiden jälkeläiset kestävät parhaiten tulevaisuuden ilmastonvaihteluja.
 Mänty ja kuusi selviytyisivät ilman jalostustakin
 Ilmastonmuutoksen myötä kuusen taimille tuhoisat keväthallat lisääntyvät. Niinpä tutkijat karsivat jatkosta sellaiset puut, jotka alkavat kasvunsa aikaisin keväällä. Eli jalostuksella muutetaan puun kasvurytmin periytyvyyttä.
 – Tulevaisuuden siemenviljelyssiemenestä kasvatettavat kuusen taimet tulevat siten olemaan aikaisempaa kestävämpiä keväthalloille, Matti Haapanen sanoo.
 Mänty ja kuusi ovat miljoonia vuosia vanhoja puulajeja ja ne ovat selvinneet monista ympäristön muutoksista. Erikoistutkija Matti Haapanen kertoo, että luonto sopeutuu itsekseen vähitellen, mutta metsän jalostuksen avulla se tapahtuu nopeammin.
 Hinkan siemenviljelyalueen puut ovat jalostussukupolvea 1.5. Jokaisella viljelmän noin 4000:lla puulla on oma tunnistenumero. Suomen talousmetsiin istutettavista taimista 75 prosenttia on  jalostettujen puiden siemenalkuperää. Matias Väänänen / Yle
 Metsäpuiden jalostuksessa sukupolvien väli on noin 25 vuotta. Sen sijaan talousmetsältä menee uudistumiseen 60–70 vuotta. Luonnonvaraisissa metsissä puusukupolvien väli on vielä pidempi. Jalostamisella voitetaan siis aikaa.
 Haapasen mukaan kaikki siemenviljelysiemenissä esiintyvät perintötekijöiden yhdistelmät voisivat syntyä myös luonnossa, mutta se tapahtuisi paljon hitaammin.
 – Jalostus mahdollistaa luontoa nopeamman ja tehokkaamman geneettisen sopeutumisen. Jalostetut puut ovat todennäköisesti tuottoisia viljelypuita myös nykyilmastoa lämpimämmässä ilmastossa.
 Janne Kosonen on yksi Suomen siemenviljelmien käpy urakoitsijoista. Kaikki uusimmat  siemenviljelyalueet on suunnittelut LUKE . Alueiden käpytuotannon kaupallisen puolen hoitaa kaksi yhtiötä, jotka ovat Metsähallituksen tytäryhtiö Siemen Forelia ja valtio-omisteinen Tapio Palvelut.  Matias Väänänen / Yle
 Metsänjalostuksen menetelmät pitävät pintansa
 Metsän jalostustutkijat oppivat koko ajan lisää puiden geeniperimästä eli genomista.
 – Jalostukseen ilmaantuu jatkuvasti uusia työkaluja. Metsäpuiden genomia opitaan hitaasti mutta varmasti tuntemaan paremmin.
 Matti Haapasen mukaan tieto geeniperimästä voi täsmentää jalostusvalintaa. Tulevaisuudessa voidaankin saada paremmin tietoa esimerkiksi puiden taudinkestävyydestä ja puuaineen laatuominaisuuksista. Genomitiedon käytäntöön soveltamista hidastaa kuitenkin menetelmän kalleus.

Suomi jalostaa havupuusukupolvea, joka sopeutuu nopeammin ilmastonmuutokseen – tulevaisuudessa kuusen taimi kestää paremmin keväthallaa


Summary: YTHS:n opiskeluterveydenhuollon palveluiden piiriin on kuulunut tästä vuodesta alkaen yliopisto-opiskelijoiden lisäksi myös ammattikorkeakouluopiskelijat.

Korkeakouluopiskelijoiden mielenterveyspalveluiden kysyntä on tänä syksynä ollut korkeampaa kuin aiemmin koko vuonna, kerrotaan Ylioppilaiden Terveydenhoitosäätiöstä (YTHS).
 Syyskuussa noin 3 300 opiskelijalle tehtiin mielenterveyssyistä hoidon tarpeen arviointi ja lokakuussa lukumäärä oli lähes yhtä suuri, kertoo YTHS:n mielenterveys- ja opiskeluyhteisötyön johtava ylilääkäri  Tommi Väyrynen . Aikaisempina kuukausina tämän vuoden aikana näitä arvioita oli tehty keskimäärin 2 100.
 Väyrysen mukaan 85 prosenttia käynneistä liittyy ahdistuneisuuteen ja masentuneisuuteen.
 Jo viime vuonna mielenterveyssyistä tehtyjen hoidon tarpeen arviointien määrä kasvoi neljänneksellä verrattuna vuoteen 2019.
 – Opiskelijoiden palaaminen kampuksille ei ole näkynyt tilanteen helpottumisena, vaan päinvastoin, Väyrynen toteaa.
 Hän kertoo, että paikoin YTHS:n palvelupisteillä hoitoon pääsemistä joutuu odottamaan kahdesta kolmeen kuukautta, paikoin ammattilaisen vastaanotolle pääsee nopeammin.
 – Se on aika pitkä aika odottaa. Suosittelen, että opiskelija tutustuu erilaisiin omahoito-ohjelmiin, sillä se on tärkeä osa hoidon kokonaisuutta. Liikunta, unirytmistä ja sosiaalisista kontakteista kiinni pitäminen ja terveellisesti syöminen edistävät toipumista.
 Väyrynen vakuuttaa, että töitä jonojen purkamiseksi tehdään jo.
 – YTHS on saanut valtionavustusta lisätoimenpiteiden tekemiseen, ja olemme avanneet anonyymin chatin ja helpottaneet hoidontarpeen arviointia chatin avulla. Odotamme päätöksiä uusista valtionavustuksista, jotta voisimme palkata lisää henkilökuntaa.
 Hän muistuttaa, ettei asiaa ratkaista kuitenkaan vain terveydenhuollossa.
 – On tärkeää, että opiskelijat saavat tukea ja muita hyvinvointipalveluja esimerkiksi korkeakouluissaan. Me paikkaamme silloin, jos se ei riitä.
 Opiskelija: "Ongelma, joka tulee räjähtämään"
 29-vuotias tamperelainen opiskelija  Johanna Rita   on kerännyt kymmenittäin korkeakouluopiskelijoiden tositarinoita  siitä, kuinka korona-aika on romuttanut opiskelijoiden fyysistä ja henkistä hyvinvointia. Rita kirjoittaa kokemuksista kirjaa.
 Tänä syksynä Rita itse pääsi palaamaan lähiopetukseen.
 – Sillä on ollut aivan uskomaton vaikutus omaan motivaatiooni ja elämänilooni, kun joka aamu nousee sängystä, meikkaa, menee kouluun, näkee ihmisiä ja keskustelee heidän kanssaan spontaanisti, Rita kuvailee.
 Toisaalta hän kertoo havainneensa, etteivät koulun käytävät ole yhtä täynnä kuin ne olivat ennen koronaa.
 – Kaikilla ei ole samanlaista intoa palata kouluun, mikä vetää hieman surulliseksi. Nyt kun ihmiset ovat tottuneet olemaan kotona, sieltä voi olla aika vaikea lähteä pois. Se on mielestäni seuraava asia, mihin pitäisi alkaa pureutumaan.
 Rita toteaa, että osalla kyse saattaa olla siitä, että he nauttivat etäopetuksesta enemmän kuin lähiopetuksesta. Kirjaa kirjoittaessaan hän on kuitenkin kuullut lukemattomia kertomuksia siitä, kuinka haitallisia vaikutuksia etäopetuksella on ollut ja kuinka mielenterveyspalveluihin on jouduttu jonottamaan kuukausia.
 – Uskon, että tämä on suuri ongelma, joka tulee vielä räjähtämään.
 Palveluiden muutos osui koronavuoteen
 YTHS:n opiskeluterveydenhuollon palveluiden piiriin ovat tästä vuodesta alkaen yliopisto-opiskelijoiden lisäksi kuuluneet myös ammattikorkeakouluopiskelijat.
 Muutoksen jälkeen YTHS:n palvelujen piirissä on noin 270 000 korkeakouluopiskelijaa.
 Osana muutosta YTHS:lle tuli paljon uusia palvelupisteitä. Suuri muutos osui keskelle koronavuotta.
 – Uudistuksen valmistelu ja toimeenpano koronan varjossa vaikuttivat moneen asiaan, myös itse työn tekemiseen. Onneksi digitalisaatio oli jo laitettu käyntiin, joten etävastaanotoille tuleminen ei ollut potilaille tai henkilökunnalle kynnyskysymys, sanoo johtajahammaslääkäri  Anne Komulainen .
 Komulainen kertoo, että eniten painetta kohdistuu tällä hetkellä YTHS:n puhelinpalveluihin, joista opiskelija ohjataan eteenpäin palveluihin.
 – Tietenkin myös mielenterveyspalveluihin on kasvanutta kysyntää. Suunterveyden puolella etenkin ammattikorkeakouluopiskelijat ovat hakeneet palveluita erittäin aktiivisesti.
 On kuitenkin vaikea arvioida, kuinka suuri osa kysynnän kasvamisesta liittyy koronatilanteeseen ja kuinka suuri osa puolestaan palveluiden laajentumiseen, toteaa Komulainen.
 – Kenties hoitoon on nyt matalampi kynnys hakeutua.
 Komulaisen mukaan hoitoon pääsy on toteutunut YTHS:ssä koko tämän vuoden ajan hoitotakuun mukaisesti lukuun ottamatta joitakin yksittäisiä rekrytointiviiveistä johtuneita määräaikaylityksiä keväällä. Hän kertoo, että työtä ruuhkien purkamiseksi ja hoitoon pääsyn sujuvoittamiseksi tehdään aktiivisesti.
 – Yritämme välttää turhaa väärälle ammattilaiselle menemistä. Alueen vastuutiimi arvioi opiskelijan hoidontarpeen arvioinnin perusteella, millaista apua hän tarvitsee. Kun takaisinsoitto opiskelijalle tulee, se tulee suoraan oikealta ammattilaiselta.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 5. marraskuuta kello 23:een saakka.
 Lue seuraavaksi:
 Koronan päättyminen ei välttämättä ratkaise puhjenneita mielenterveyden ongelmia – osa toipuu hyvin, mutta asiantuntijat ovat huolissaan nuorista
 Ajatus tavallisesta arjesta ahdistaa, ja se kuuluu nuorten tukipalveluissa: näillä 9 vinkillä paluu pitkästä eristyksestä sujuu helpommin
 Korkeakouluopiskelijoiden mielenterveysongelmat lisääntyivät harpaten viime vuonna – näillä 5 tavalla se näkyy

Korona-aika romutti opiskelijoiden henkistä hyvinvointia, eikä paluu kampuksille tuonutkaan helpotusta – mielenterveyspalveluiden kysyntä kasvoi


Summary: Miksi ei sanota suoraan, että työttömät työnhakijat ovat osaamatonta rupusakkia, kirjoittaa Seppänen.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Suomessa on työvoimapula. Esimerkiksi sosiaali- ja terveysalalle tarvitaan seuraavan runsaan kymmenen vuoden aikana  200 000 uutta työntekijää .
 Teknologiateollisuus taas ilmoittaa tiedotteessaan, että tarvitsee samaan aikaan  130 000 uutta työntekijää .
 Ja niin edespäin. Työntekijäpula on nyt  akuutti ,  hirveä, huutava, valtava  tai yksinkertaisesti  paha . Samaan aikaan työttömiä työnhakijoita on noin 300 000. Kuulostaa ristiriitaiselta, mutta ei ole.
 Julkisista puheenvuoroista päätellen työnantajat eivät nimittäin kaipaa työntekijöitä, saati työttömiä työnhakijoita. Mitä työnantajat sitten kaipaavat?
 He kaipaavat  osaajia . Teknologiateollisuuden edellä mainitussa tiedotteessa puhutaan osaajista, osaajatarpeesta, osaajapulasta, kansainvälisistä osaajista, ammattiosaajista, osaamisvajeesta, moniosaamisesta, digitalisaatio-osaamisesta ja kärkiosaamisista.
 Kuvittelisin arvaavani, miltä työttömistä työnhakijoista tuntuu, kun heitä muistutetaan päivittäin siitä, että osaajille kyllä olisi töitä.
 Silloin kun tiedotteessa tarkoitetaan jo entuudestaan teknologiateollisuuden palveluksessa olevia, ei puhuta osaajista, vaan työntekijöistä.
 En tiedä, miltä nykyisistä työntekijöistä tuntuu , kun he lukevat tiedotteita osaamisvajeesta. Mutta kuvittelisin arvaavani, miltä työttömistä työnhakijoista tuntuu, kun heitä muistutetaan päivittäin siitä, että osaajille kyllä olisi töitä.
 Miksi ei sanota suoraan, että työttömät työnhakijat ovat osaamattomia, pelkkää rupusakkia.
 Tuossa osaamattomien eli  työnhakijoiden joukossa on  muun muassa 5000 insinööriä, 4000 filosofian maisteria, 4000 tradenomia, 2000 ekonomia ja 2000 diplomi-insinööriä.
 Tarvitaan ilmeisen pitkä koulutus siihen, että pätevöityy osaamattomaksi.
 Voi olla, että olen ymmärtänyt väärin.  Ehkä osaaja on vain uusi sana, joka tarkoittaa samaa kuin työntekijä. Vähän siihen tapaan kuin työpaikoilla ei enää ole alaisia, vaan pelkkiä tiimiläisiä.
 Työntekijä on tosin siitä mainio sana, että sen merkityksen ymmärtää. Työntekijä on työn tekijä. Osaaja-sana on kenties keksitty, jotta ei luultaisi, että johtajat, päälliköt, asiantuntijat ja muut herrat eivät tee työtä.
 Ennen oli sellainenkin sana kuin työläinen. Nykyään eivät edes työläiset kutsu itseään työläisiksi. SAK:n jäsenliitoista enää yksi, Suomen Elintarviketyöläisten Liitto, haluaa nimestä päätellen ajaa työläisten asiaa.
 Kun säännöt eivät jousta, niihin voi luottaa.
 Työvoimapula on  tuttu vieras. Sillä on tapana tulla, kun on nousukausi.
 Työnantajan näkökulmasta katsottuna tosin on aina työvoimapula. Työnantajan rooli on myydä työntekijän työn tulos kalliimmalla kuin on siitä itse maksanut. Lisäarvoa tuottava ihminen kannattaa aina palkata töihin.
 Nousukaudella työntekijöistä saatetaan alkaa kilpailla tarjoamalla heille enemmän palkkaa. Mutta mitä enemmän työntekijälle joutuu maksamaan, sitä vaikeampi hänen työllään on tehdä voittoa.
 Siksi työnantajat ovat perustaneet järjestöjä, joiden tehtävä on pitää palkat tasapuolisen pieninä.
 Tänä syksynä on kohistu siitä, että Teknologiateollisuus ry:n kylkeen perustettiin erillinen työantajaliitto, Teknologiateollisuuden työnantajat ry.
 Ei mitään uutta työmarkkina-auringon alla. Viime vuosituhannen lopulla tuolla samalla alalla oli erikseen Metalliteollisuuden keskusliitto ja palkoista neuvotellut Metalliteollisuuden työnantajaliitto.
 Kaikesta päätellen liittoja tarvitaan, sekä työntekijöiden liittoja että työnantajien liittoja. Ne sopivat työelämän pelisäännöistä. Yksittäiset työnantajat ja yksittäiset työntekijät voivat keskittyä työhönsä eikä heidän tarvitse nahistella ja neuvotella jokaikisestä työsuhteen yksityiskohdasta.
 Joskus tätä keskitettyä ja laaja-alaista sopimista kutsutaan joustamattomuudeksi. Yhtä hyvin sitä voisi kutsua tehokkuudeksi.
 Kun säännöt eivät jousta, niihin voi luottaa. Ehkä ei kannata ottaa mallia maista, joissa kaikki joustaa, niin työelämän säännöt kuin perustuslaki ja oikeusvaltioperiaatekin.
 Pekka Seppänen
 Kolumnin kirjoittaja on riippumaton tarkkailija.
 Kolumnista voi keskustella 5.1. klo 23.00 saakka.

Pekka Seppäsen kolumni: Osaaja kelpaa, rupusakki ei


Summary: SDP:n kannatuksen lasku osuu ajalle, jolloin pääministeri Sanna Marin oli keskellä kiistelyä Veikkauksen rahoista ja julkisuuteen levisivät kuvat juhlista Kesärannassa.

Hallituspuolueiden keskinäinen kiistely Veikkauksen rahoista näyttää syöneen sekä SDP:n että keskustan kannatusta.
 SDP:n kannatus Ylen tuoreimmassa kannatusmittauksessa on 18,1 prosenttia, ja se on tullut hieman yli prosenttiyksikön alaspäin.
 Keskustan kannatus on puolestaan laskenut 0,7 prosenttiyksikköä 11,9 prosenttiin.
 – SDP:n kannatuksen lasku lähti liikkeelle mittausjakson toiselta viikolta, ja siihen ajoittuu monenlaisia poliittisia tapahtumia. On ollut kiistelyä Veikkauksen rahoista, kohua pääministerin järjestämistä jatkoista Kesärannassa ja boomer-päivitys. Kaikki nämä selittävät osittain kannatuksen laskua, Taloustutkimuksen tutkimusjohtaja  Tuomo Turja  sanoo.
 Turja viittaa boomer-päivityksellä pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) Instagram-julkaisuun, jolla hän vastasi Kesärannan jatkoista syntyneeseen keskusteluun.
 Hallituspuolueet keskusta ja SDP ovat puolestaan kiistelleet Veikkauksen rahoista. Kiistan ydin on ollut se, kuinka paljon valtio korvaa laskeneita Veikkauksen tuottoja eri edunsaajille.
 Lopulta osapuolet pääsivät sopuun asiassa ja edunsaajien leikkaukset peruttiin kokonaisuudessaan vuodelta 2022.
 Mielenkiintoista SDP:n mollivoittoisissa lukemissa on se, että kannatus on laskenut iäkkäiden parissa, eikä puolue ole saanut nuoremmista ikäpolvista lisää tukea.
 – En nimittäisi tätä boomereiden kostoksi, mutta SDP:n ympärillä käyty keskustelu ei välttämättä miellytä varttuneempaa väkeä, Turja sanoo.
 Boomer-sanalla on alunperin viitattu sukupolveen, joka syntyi toisen maailmansodan jälkeen. Nykyään termi on alkanut tarkoittaa ihmisiä, jotka eivät enää ole ajan hermolla.
 Kokoomus jatkaa vahvaa menoaan
 Kokoomus jatkaa yhä kannatusmittauksen kärjessä, eikä puolueen kannatus hievahda kymmenykselläkään.
 Turja pitää yli 20 prosentin kannatusta hyvänä saavutuksena nykyään, koska kokonaiskannatusta on jakamassa aiempaa enemmän puolueita.
 – Läheskään aina gallupien kärkipuolueella ei ole tällaista kannatusta. Nykyään tilanne näyttää olevan se, ettei ole yhtä selkeää kärkipuoluetta, Turja sanoo.
 Nykyinen asetelma näyttää kokoomukselle hyvältä tammikuussa pidettäviä aluevaaleja silmällä pitäen.
 Perussuomalaiset jatkaa myös tasaista suorittamista. Puolueen kannatus on noussut hieman, 17,9 prosenttiin.
 – Kannatus ei ole muuttunut suuntaan, eikä toiseen. Riikka Purra on puheenjohtajana jatkanut edeltäjänsä linjaa, ja se on varmasti ollut kannattajille mieluinen asia, Turja sanoo.
 Muut hallituspuolueet parantavat juoksuaan
 Vihreiden kannatus on noussut edellismittauksesta prosenttiyksiköllä 11,4 prosenttiin.
 – Vihreillä on ollut viime kuukautena selkeä lasku ja uusi mittaus on paluuta vanhan kannatuksen tasolle. Vihreät saa tällä kertaa kannatusta osittain lisää niistä ryhmistä, joissa SDP menettää suosiota, Turja sanoo.
 RKP on kasvattanut kannatustaan selkeästi ja vasemmistoliiton kannatus säilynyt entisellä tasollaan.
 – RKP:n kannatuksen nousu selittyy sillä, että puolue pitää tällä kertaa todella tiukasti kiinni omista äänestäjistään, Turja sanoo.
 Kristillisdemokraattien kannatus on laskenut vähän ja Liike Nytin kannatus säilynyt hieman alle kahdessa prosentissa.
 Näin kannatusmittaus  tehtiin Taloustutkimus haastatteli 2 535 ihmistä, joista kantansa ilmoitti 1 753 haastateltavaa. Haastateltavilta kysyttiin, minkä puolueen ehdokasta he äänestäisivät, jos eduskuntavaalit olisivat nyt. Haastattelut tehtiin 6.10.2021–02.11.2021. Mittauksen virhemarginaali on kaksi prosenttiyksikköä suuntaansa. Voit ladata kannatusmittauksen  tausta-aineiston täältä .
 Herättikö juttu ajatuksia? Voit keskustella artikkelista 5.11.2021 kello 23 asti.
 Lue lisää:
 Sanna Marinin hallituksen suosio on romahtanut – puolueista myönteisimmin suhtaudutaan kokoomukseen ja SDP:hen
 Pääministeri Sanna Marin haluaa somekäyttäytymisellään ravistella instituutiota: "Välillä tuntuu, että pelkkä olemassaoloni on provokaatio joillekin"
 Valtioneuvoston turvallisuusjohtaja: Kesärannassa ei ole ollut turvallisuusriskejä, pääministeri on toiminut virka-asunnon ohjeiden mukaan
 Marin: Hallituksen Veikkaus-kiista on sovittu, edunsaajien leikkaukset perutaan "sataprosenttisesti"

Ylen puoluekannatusmittaus: SDP:n ja keskustan kannatus pudonnut hallituksessa, kokoomus jatkaa kärjessä


Summary: Afrikan pitää olla Glasgow'n ilmastokokouksen keskiössä, mantereen neuvotteluryhmä vaatii.

– Madagaskarin tilanne on sydäntäsärkevä ja alkusoittoa sille, mitä voimme odottaa, kun ilmasto lämpenee.
 Näin varoitti YK:n alaisen Maailman ruokaohjelman johtaja  David Beasley   uutistoimisto AP:n haastettelussa  alkuviikosta.
 Intian valtameressä sijaitsevassa Madagaskarissa jo 1,1 miljoonaa ihmistä kärsii nälästä. Saarella on koettu poikkeuksellista kuumuutta ja kuivuutta, ja sadot ovat epäonnistuneet.
 Sään ääri-ilmiöt moukaroivat maata, joka aiheuttaa vain murto-osan maailman kasvihuonekaasupäästöistä. Samoin on monen muun Afrikan maan laita.
 Afrikan pitää nousta Glasgow'n ilmastokokouksen keskiöön, mantereen neuvotteluryhmä vaatii.
 Mitä Afrikka toivoo Glasgow'n ilmastokokoukselta?
 Afrikan maat toivovat ensinnäkin huomiota. Manner on vastuussa vain noin neljästä prosentista maailman päästöistä, mutta sen talouden ja yhteiskuntien kehitys on vaarassa ilmastonmuutoksen takia. Näin sanoi Afrikan maiden neuvotteluryhmän johtaja  Tanguy Gahouma-Bekale   jo kesällä .
 Huomion lisäksi Afrikka vaatii lisärahoitusta. Vuonna 2009 maailman kehittyneet maat lupasivat rahoittaa kehittyvien maiden sopeutumista ilmastonmuutokseen 100 miljardilla dollarilla vuodessa. Tavoitteeseen ei ole päästy.
 Kongon demokraattisen tasavallan presidentti  Felix Tshisekedi   pyysi tiistaina Glasgow'ssa  kehittyneitä maita rahoittamaan puolet 25 miljardista dollarista, jonka Afrikka tarvitsee viiden seuraavan vuoden aikana ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi. Puolet rahasta tulee Afrikan kehityspankilta.
 YK:n ympäristöohjelma UNEP laskee , että ilmastonmuutokseen sopeutuminen maksaa kehittyville maille vuonna 2030 jopa 300 miljardia dollaria vuodessa. Vuonna 2050 kustannuksiksi arvioidaan jopa 500 miljardia dollaria.
 Eri Afrikan maat aikovat Glasgow'ssa julkaista suunnitelmia toimista, joilla ne pyrkivät sopeutumaan ilmastonmuutokseen. Kokous on mahdollisuus nostaa Afrikan ongelmia valokeilaan, Gahouma-Bekale sanoo.
 Mies kuljetti vesiastioita kuivuneen kastelukanavan yli Madagaskarissa syyskuussa 2021. Majority World CIC / Alamy/All Over Press
 Millä tavalla raha voi auttaa?
 Ilmastonmuutoksen seuraukset näkyvät monessa Afrikan maassa jo nyt. Suuri osa mantereen ihmisistä on riippuvaisia maanviljelystä selviytyäkseen. Kun sateet eivät tule totuttuun tapaan ja tulvat tai kuivuus tuhoavat satoja, ihmiset tarvitsevat paitsi hätäapua, myös mahdollisuuksia muunlaiseen toimeentuloon.
 Tälläkin hetkellä yli viisi miljoonaa ihmistä esimerkiksi Madagaskarissa ja Somaliassa kärsii ilmastonmuutoksen seurauksista ja näkee nälkää epäonnistuneiden satojen takia.
 Afrikka toivoo etenkin rahoitusta omien päästövähennys- ja sopeutumisohjelmien kehittämiseen. Se tarvitsee tukea myös ilmastoystävällisten teknologioiden hankkimiseen ja kehittämiseen.
 Tehtävää riittää muun muassa jätteiden kierrättämisessä, tulvankestävässä rakentamisessa, ympäristön kannalta kestävän toimeentulon mahdollisuuksien tarjoamisessa ja maanviljelyn sopeuttamisessa muuttuviin olosuhteisiin.
 Rahaa tarvitaan myös motivoimaan ihmisiä ympäristön suojelemiseen. Jos ihmiset esimerkiksi saavat korvausta siitä, että he istuttavat puita, puiden istuttaminen kannattaa. Jos metsistä saadaan tuloja esimerkiksi turismin kautta, metsiä kannattaa suojella.
 Esimerkiksi Keniassa toimii pilottihankkeita, joissa myydään päästöoikeuksia mangrovepuita istuttamalla. Se on tapa tuottaa paikallisille rahaa ja hyötyä ympäristön suojelemisesta.
 Mitä järkeä Afrikan auttamisessa on?
 Viime vuonna maailmassa lähes 40 miljoonaa ihmistä joutui jättämään kotinsa ilmastonmuutoksen aiheuttamien ongelmien takia.
 Ilmastonmuutos aiheuttaa paitsi ruokapulaa, vesipulaa ja pakolaisuutta, myös nostaa konfliktien riskiä. Jopa puolessa Afrikan maista voi syntyä ilmastonmuutoksen aiheuttamia paikallisia konflikteja, pääneuvottelija Gahouma-Bekale sanoo.
 Ympäristön tuho kulkee käsi kädessä ihmisten toimeentulon kanssa. Jos toimeen ei voi tulla muuten kuin kaatamalla metsää rakennusmateriaalien ja puuhiilen takia, metsä tuhoutuu.
 Yksi ensimmäisistä lupauksista Glasgow'n ilmastokokouksessa oli  lopettaa metsien tuho  vuoteen 2030 mennessä ja rahoittaa metsittämistä kehittyvissä maissa.
 Lue myös:
 "Tulvat, kuivuus ja heinäsirkat, ne kaikki ovat todellisuutta" – YK-johtaja kertoo Ylelle, mitä ilmastonmuutos tekee köyhien viljelijöiden elämälle
 Ilmastonmuutos useimmiten kuivattaa jo ennestään kuivia seutuja, mutta näillä aavikoilla sademäärä voi kasvaa merkittävästikin
 Talousmahtien johtajat sitoutuivat tavoittelemaan ilmaston lämpenemisen rajoittamista 1,5 asteeseen – "vaatii merkittäviä ja tehokkaita toimia kaikilta mailta"

Afrikan päästöt ovat maailman pienimpiä, mutta manner kärsii ilmastonmuutoksesta jo nyt – mitä Afrikan maat tahtovat ilmastokokouksesta?


Summary: Kerromme päivän uutis- ja puheenaiheet lyhyesti.

Ylen puoluekannatusmittaus: SDP:n ja keskustan kannatus putosi, kokoomus jatkaa kärjessä
 Suosituimman puolueen kokoomuksen kannatus pysyi 20,9 prosentissa  Ylen tuoreessa kannatusmittauksessa . Toisena mittauksessa on SDP, jonka kannatus laski 18,1 prosenttiin. Perussuomalaisten kannatus nousi hivenen 17,9:ään ja keskustan laski 11,9 prosenttiin. Vihreät nousi 11,4:ään ja vasemmistoliitto pysyi 8,6 prosentissa. SDP:n kannatus laski samaan aikaan, kun pääministeri  Sanna Marin  (sd.) joutui kohujen keskelle Kesärannan jatkoista ja Veikkauksen rahoista.
 Afrikka tuottaa nelisen prosenttia kasvihuonepäästöistä, mutta ilmastonmuutos koettelee mannerta pahoin
 Mies kuljetti vesiastioita kuivuneen kastelukanavan yli Madagaskarissa syyskuussa 2021. Majority World CIC / Alamy/All Over Press
 Afrikan maat kärsivät ilmastonmuutoksesta monin tavoin. Kuivuus ja hirmumyrskyt koettelevat ja sadot jäävät usein heikoiksi mantereella, jossa iso osa asukkaista on riippuvaisia maanviljelystä. Maat tuottavat vain noin neljä prosenttia kasvihuonekaasuista ja siis joutuvat kärsimään teollisuusmaiden aiheuttamasta ilmiöstä ilman omaa syytään. Siksi  maat toivovat nyt Glasgow'n ilmastokokoukselta selkeitä sitoumuksia taloudellisesta avusta , jolla ne voisivat sopeutua ilmastonmuutokseen ja vähentää päästöjä.
 Muovi hiipi tuikkukynttilöiden ympärille
 Suomessa kynttiläsesonki on kiivaimmillaan syksyllä ja talvella, kun taas Euroopassa kynttilöitä poltetaan enemmän ympäri vuoden. MIki Wallenius / Yle
 Muovi on tullut alumiinin rinnalle tuikkukynttilöiden kuoriin. Valmistajien mukaan  kynttilän valo ja väri tulevat paremmin esiin läpinäkyvässä kuoressa . Metallia pystytään kuitenkin käyttämään aina uudelleen, kun taas muovikuori päätyy polttoon ja energiaksi. Lämpökynttilät ovat suomalaisten kestosuosikki. Esimerkiksi Havi valmistaa Riihimäellä vuosittain noin 30 miljoonaa tuikkua.
 Epävakaista säätä koko maahan
 Yle
 Tänään torstaina maan etelä- ja keskiosassa sää on utuinen, sumuinen ja monin paikoin sataa vettä tai tihkua. Lapissa sää kylmenee ja sateet tulevat siellä lumena tai räntänä. Etelärannikolla pilvipeite voi illalla vähän rakoilla. Lämpötila on lähes koko maassa nollan yläpuolella. Lue lisää Ylen  sääsivuilta .

Herätys: Kokoomus jatkaa kärjessä, Afrikka toivoo tukea ilmastonmuutoksen haittoihin, muovi korvaa alumiinia tuikuissa


Summary: Lämpökynttilöitä poltetaan suomalaiskodeissa miljoonittain. Muovikuorissa liekki on näyttävämpi. Metallipesän etuja ovat edullisuus ja mahdollisuus käyttää materiaalia uudestaan.

Muovi on noussut alumiinin rinnalle tuikkukynttilöiden kuorissa. Tuikkuinakin tunnetut lämpökynttilät tehdään perinteisesti alumiinikuoreen, mutta 5–10 viime vuoden aikana niitä on alettu myydä myös läpinäkyvässä muovipesässä.
 Lämpökynttilöitä valmistavien Havin ja Finnmarin mukaan muovikuorien käyttö perustuu lähinnä siihen, miltä kynttilä näyttää käytössä. Liekki ja kynttilän väri näkyvät muovikuoren läpi, kun taas alumiini peittää osan kynttilästä.
 – Läpinäkyvä kuori mahdollistaa sen, että kun kynttilä palaa ja nesteytyy, valo näkyy jopa alaspäin. Metallikuoressahan se ei näy kuin ylöspäin, selittää Finnmarin toimitusjohtaja  Markus Nummela .
 Finnmari ei enää valmista Viron-tehtaallaan lainkaan alumiinikuorisia lämpökynttilöitä. Nummelan mukaan yhtiön ei kannata kilpailla isojen, massoittain metallituikkuja valmistavien tehtaiden kanssa. Yritys keskittyy tuottamaan asiakkaiden suosimia pienempiä, värjättyjä sarjoja..
 Havin tuotannossa Riihimäellä sen sijaan syntyy vielä enimmäkseen metallikuorisia lämpökynttilöitä. Yrityksessä ei ole nähty, että muovikuoristen tuikkujen suosio olisi kasvanut merkittävästi. Tehdaspäällikkö  Päivi Määtän  mukaan materiaaleissa ei ole käytössä juurikaan eroa, mutta metallikuoriset ovat halvempia.
 – Jos on ahkera kynttilän polttaja, alumiini tulee varmasti edullisemmaksi, hän pohtii.
 Suomessa kynttiläsesonki on kiivaimmillaan syksyllä ja talvella, kun taas Euroopassa kynttilöitä poltetaan enemmän ympäri vuoden.  MIki Wallenius / Yle
 Muovin matka kiertoon on erilainen kuin metallin
 Muovituikun kuoren lajittelu riippuu siitä, missä päin Suomea ollaan. Monin paikoin muovikippo laitetaan sekajätteeseen. Toisaalla läpinäkyvä muovi eli polykarbonaatti kuuluu energiajätteeseen.
 Polykarbonaattia olisi teknisesti mahdollista kierrättää, mutta käytännössä sitä ei Suomessa tehdä, koska volyymit olisivat pieniä.
 Muun muassa kauppojen yhteydessä oleviin Rinki-ekopisteisiin kelpaavat vain metalliset tuikunkuoret. Ne lajitellaan kotitalouksien pienmetalleihin.
 Ekopisteillä kerätään muovipakkauksia, mutta muovisia kynttilänkuoria ei lasketa pakkauksiksi, eivätkä ne siten kelpaa samaan astiaan kuin vaikkapa pesuainepullot.
 Jos kuluttaja haluaa suosia uudelleenkäyttöä sen sijaan että materiaalia poltetaan energiaksi, on alumiinipesä parempi valinta, arvioi operatiivinen johtaja  Pertti Tammivuori  Suomen Pakkauskierrätys RINKI ry:stä.
 – Metalli kiertää käytännössä ikuisesti. Sen voi aina uudestaan sulattaa ja käyttää kuten lasin, hän sanoo.
 Kestosuosikkia ostetaan miljoonittain
 Suomalaiset polttavat runsaasti lämpökynttilöitä. Esimerkiksi pelkästään Havi valmisti viime vuonna tehtaallaan Riihimäellä noin 34 miljoonaa lämpökynttilää eli tuikkua. Niistä valtaosa jää kotimaahan, osa menee muualle.
 – Tämä vuosi on haasteellinen joka puolella, kun raaka-aineiden hinnat nousevat. Mutta kyllä meillä on ollut vientiä lähinnä Pohjoismaihin, kertoo tehdaspäällikkö Päivi Määttä.

 Yleisnimitykseksi muodostunut tuikku onkin alun perin  Havin rekisteröimä tuotemerkki .
 Havin tehdaspäällikön Päivi Määtän mukaan kynttiläpakettien pakkausmateriaalit pyritään valitsemaan siten, että ne olisivat mahdollisimman ekologisia.  Miki Wallenius / Yle
 Turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukesin mukaan metalli- ja muovikuoristen lämpökynttilöiden välillä ei ole havaittu turvallisuuseroja. Virastoon on tullut joitakin yksittäisiä ilmoituksia tilanteista, joissa liekki on osunut muovikuoreen ja aiheuttanut savuttamista. Yleisesti ottaen lämpökynttilät ovat Tukesin mukaan turvallisia, kunhan niitä käyttää oikein.
 Valmistajat muistuttavatkin, ettei esimerkiksi useita kynttilöitä saa polttaa liian lähellä toisiaan, jottei niistä synny allaspaloa. Tällöin steariini höyrystyy kupissaan ja alkaa palaa.
 Näin käytät lämpökynttilää oikein Polta kynttilää aina tasaisella alustalla. Aseta lämpökynttilät vähintään 5 cm päähän toisistaan. Huolehdi, että kynttilä saa riittävästi ilmaa. Jos poltat tuikkua astiassa, valitse avonainen. Älä koskaan jätä palavaa kynttilää valvomatta. Lähde: Havi ja Finnmari
 Voit keskustella aiheesta perjantai-iltaan klo 23:een saakka.

Perinteinen valontuoja on saanut rinnalleen läpinäkyvän version – tuikkukynttilän ympärillä on alumiinin sijaan entistä useammin muovia


Summary: Tuore raportti ei helpottane Glasgow'n ilmastokokouksen jännitteitä kolmen suurvallan välillä. Yhdysvallat on syyttänyt Kiinaa ja Venäjää siitä, etteivät maiden ilmastopyrkimykset ovat riittäviä.

Lähinnä fossiilisista polttoaineista johtuvat maailmanlaajuiset hiilidioksidipäästöt ovat palaamassa koronapandemiaa edeltävälle tasolle vielä tämän vuoden aikana. Asia selviää Global Carbon Project -järjestön vuosittaisesta raportista.
 Raportissa kerrotaan myös, että Kiinan osuus päästöjen kokonaismäärästä on jo lähes kolmasosa.
 Kaasun ja kivihiilen polttamisesta aiheutuvat päästöt kasvavat kuluvan vuoden aikana enemmän kuin niiden määrä laski edellisvuonna. Päästömäärien odotetaan jäävän vain hieman jälkeen vuoden 2019 ennätyslukemista.
 Ilmastonmuutosta puidaan paraikaa Skotlannin Glasgow'ssa järjestettävässä ilmastokokouksessa. YK:n ilmastohuippukokous COP26 alkoi sunnuntaina ja se kestää ensi viikon perjantaihin.
 Pariisin vuoden 2015 ilmastosopimus jätti monia tärkeitä yksityiskohtia selvitettäväksi, joten Glasgow'n tapaaminen on hyvin merkittävä. Kokous on monien mielestä viimeinen mahdollisuus pitää ulottuvilla ilmaston lämpenemisen tavoiteltu raja, 1,5 astetta.
 Kuolemia ja vahinkoja rajoittavan lämpötilan nousun ylärajan saavuttaminen vaatii kuitenkin hiilipäästöjen leikkaamista puoleen vuoteen 2030 mennessä ja hiilineutraaliuteen pääsemistä vuoteen 2050 mennessä.
 – Se (raportti) näyttää, mitä maailmassa todella tapahtuu, kun me olemme täällä Glasgow'ssa puhumassa ilmastonmuutoksen torjumisesta, raporttia kirjoittamassa ollut Britanniassa ilmastonmuutoksen professorina toimiva  Corrine Le Quere  kertoo uutistoimisto AFP:lle.
 Kuljetussektorin elpyminen voi johtaa uusiin huippulukemiin
 Tuore raportti ei helpottane ilmastokokouksen jännitteitä kolmen suurvallan välille syntyneen kinan keskellä. Yhdysvallat on syyttänyt Kiinaa ja Venäjää siitä, etteivät maiden ilmastopyrkimykset ovat riittäviä.
 Pelkästään Kiina vastaa tänä vuonna noin 31 prosentista kaikista maailman päästöistä. Maa on päässyt elvyttämään talouttaan pandemian jälkeen muita maita aiemmin.
 Öljystä aiheutuvat päästöt pysyvät selvästi vuoden 2019 tason alapuolella. Niiden määrä voi kuitenkin lähteä jälleen kasvuun, kun kuljetus- ja ilmailusektorit alkavat palautua pandemian aiheuttamista häiriöistä, arvioi Earth System Science Data -tiedejulkaisussa julkaistu tutkimus.
 Monet ovat toivoneet ja toiset jopa ennustaneet, että toissavuoden päästötaso jäisi myös päästöhuipuksi, mutta tuoreiden tietojen valossa hiilidioksidipäästöt voivat jatkossa jopa ylittää vuoden 2019 tason.
 – Emme voi sulkea pois päästöjen kokonaismäärän lisäkasvua vuonna 2022, kun kuljetussektori jatkaa elpymistään, Le Quere sanoi ja painotti lähivuosina nähtävän päästöjen osalta niin ylä- kuin alamäkiä.
 Tuoreet luvut ovat linjassa Kansainvälisen energiajärjestö IEA:n ennusteiden kanssa. IEA on arvioinut, että energiantuotannon päästöt nousisivat ennätyslukemiin vuonna 2023, eikä selkeää päästöhuippua olisi näköpiirissä.
 Oslon kansainvälisen ilmastotutkimuskeskuksen  Glen Peters  arvioi, että päästöhuipusta voidaan mahdollisesti alkaa puhua vuonna 2023 tai 2024. Peters on ollut niin ikään mukana kirjoittamassa Globan Carbon Projectin raporttia.
 Päästömäärissä laskua Yhdysvalloissa ja EU:ssa
 Kansallisella tasolla maailman neljän kovimman saastuttajan päästöt ovat palaamassa raportin mukaan koronaa edeltävälle mallille. Näiden maiden osuus kaikista hiilidioksidipäästöistä on noin 60 prosenttia.
 Kiina on sitoutunut siihen, että maa saavuttaisi päästöhuippunsa vuoteen 2030 ja hiilineutraaliuden puolestaan vuoteen 2060 mennessä.
 Petersin mukaan Kiinassa päästömäärät ovat kuitenkin kovassa kasvussa. Vuoteen 2019 verrattuna kasvua on tänä vuonna 5,5 prosentin verran.
 Intia puolestaan on matkalla vastaavantasoiseen nousuun ja tänä vuonna maan osuus kokonaispäästömääristä on seitsemän prosentin luokkaa.
 Yhdysvalloissa ja EU:ssa päästömäärät sen sijaan laskevat 3,7 ja 4,2 prosenttia. Yhdysvaltain osuus kokonaismäärästä pysyy 14 ja EU:n seitsemässä prosentissa.
 Raportin mukaan se, miten nopeasti päästökäyrät saadaan taittumaan alaspäin, riippuu kivihiilestä.
 Le Quere alleviivaa sitä, kuinka vain pieni osuus pandemian jälkeisistä elvytysvaroista ohjattiin vihreään energiaan.
 – Talouskannustimissa on nyt kyse kulutuksen lisäämisestä, ja tämä lisää toden teolla teollisuutta, tuotantoa ja kivihiilen käyttöä, Le Quere sanoi.
 Tavoitteet vaatisivat liki koronavuoden tasoista laskua
 Raportissa oli kuitenkin positiivistakin virettä. Yhteensä 23 maassa on nähty samaan aikaan voimakasta talouskasvua ja toisaalta taas päästömäärien laskua, mikä osoittaa, etteivät nämä kaksi osa-aluetta sulje toisiaan pois.
 Edellä mainittuihin maihin kuuluvat muun muassa Yhdysvallat, Japani, Saksa, Ranska ja Britannia. 23 maan ryhmä vastasi edellisellä vuosikymmenellä noin neljänneksestä kaikista maailman päästöistä.
 Le Quere kuitenkin painottaa, että Pariisin sopimukseen pääseminen vaatii sitä, että päästöjä vähennetään keskimäärin 1,4 miljardin tonnilla vuodessa. Viime vuonna koronapandemia sai koko maailman seisahduksiin ja laskua oli vuoden aikana noin 1,6 miljardia tonnia.

Raportti: Maailman hiilidioksidipäästöt palaamassa pandemiaa edeltävälle tasolle – Kiinan kontolla jo lähes kolmasosa kokonaispäästöistä


Summary: Perussuomalaisten budjettineuvottelijan Juhani Strandénin mukaan Helsinki on tuplaamassa velkansa neljässä vuodessa. Hän sanoo, että kiistaa tänään julkistettavassa budjetissa aiheutti iso investointiohjelma.

Helsingin tulevan vuoden budjetin valmistelu on herättänyt runsaasti hämmennystä.  Lähes viiden miljardin potin jakamisesta ei juuri ole hiiskuttu julkisuuteen.
 Perussuomalaisten budjettineuvottelija  Juhani Strandén  kertoo, että Helsinki on tuplaamassa velanottonsa kahteen miljardiin seuraavan neljän vuoden aikana. Hänen mukaansa kaupungin menoja ovat kasvattamassa muun muassa sotemenojen kasvu ja suuri investointiohjelma.
 Strandénin kertoo ryhmänsä jättäytyneen ulos budjettineuvotteluista, koska sopua ei ollut mahdollista saavuttaa.
 Stranden nostaa esimerkeiksi kiistaa aiheuttaneista asioista mittavan uusien asuntojen rakentamisen tulevina vuosina ja tulevat suuret raideinvestoinnit, jotka on tarkoitus toteuttaa velkarahalla.
 – Kaupungista kaikkoaa työssäkäyvää väkeä ja veroja maksavia perheitä, joten investoinnit eivät ole kestävällä pohjalla, Strandén sanoo.
 Pormestari Vartiainen kertoo budjetista aamun aikana
 Talousarvion laatimisesta ja sen etenemisestä on kerrottu julkisuuteen syksyn aikana poikkeuksellisen niukasti. Helsingin uusi pormestari  Juhana Vartiainen  (kok.) on vienyt budjetin valmistelua eteenpäin edeltäjstään poikkeavalla tavalla.
 Hän päätti olla tekemättä perinteistä pormestarin pohjaesitystä.
 Vartianen halusi sopia asioista suurten poliittisten ryhmien kanssa ennen budjettiehdotuksensa julkistamista. Vartiasen tapaa on kritisoitu, koska kaupunkilaisten nähtäväksi budjettiehdotus tulee nyt siis vasta sen jälkeen, kun kaikesta on jo käytännösä päätetty.
 Vartiasen on määrä julkistaa budjettiehdotuksensa muun pormestariston kanssa aamun aikana.
 Entinen pormestari  Jan Vapaavuori  (kok.) esitteli budjettiehdotuksensa toimittajille ja kameroille jo ennen kuin siitä oli sovittu suurimpien poliittisten ryhmien kanssa.
 Strandén pitää Vartiaisen toimintatapaa hyvin ongelmallisena avoimuuden kannalta. Strandénin mukaan perussuomalaisten irtautuminen salamyhkäisistä budjettineuvotteluista on jatkumoa sille, ettei ryhmä allekirjoita kaupungin strategisia linjauksia.
 Näkemyserot liittyvät tältäkin osin kaupungin holtittomaan kasvuun ja velkaantumiseen.
 Strandén toteaa, että esimerkiksi  varhaiskasvatuksen synkentyneestä tilanteesta on käyty viime aikoina vilkasta keskustelua.
 – Palvelut eivät pysy perässä. Meillä ei toimi esimerkiksi kaupunkilaisten varhaiskasvatus-, vanhus- ja terveyspalvelut, Strandén sanoo.
 Hän hämmästelee, että tulevassa budjetissa rahaa aiotaan kuitenkin edelleen suunnata holtittomasti kasvavan kaupungin maahanmuuttoon.
 Lue myös:
 Kuntien talouskurimus jatkuu – Helsinki on aivan omassa sarjassaan, muut isot kaupungit miinuksella  (2020)
 Pormestarin budjettiesitys: Helsingin veroprosentti pysyy ennallaan – investoinnit kasvavat ensi vuonna huimasti  (2019)

Helsingin velka paisumassa kahteen miljardiin – "Kaupungista kaikkoaa työssäkäyvää väkeä, investoinnit eivät ole kestävällä pohjalla"


Summary: Nuori ukrainalainen nainen kuoli ja useita ihmisiä haavoittui tai loukkaantui lokakuussa 2019, kun mies hyökkäsi miekan kanssa koululuokkaan Savon ammattiopistossa. Käräjäoikeus tuomitsi tekijän muun muassa murhasta ja 20:stä murhan yrityksestä.

Itä-Suomen hovioikeus antaa tänään ratkaisunsa kahden vuoden takaisesta Kuopion kouluhyökkäyksestä.
 Yksi ihminen kuoli ja kymmenkunta haavoittui tai loukkaantui, kun tapahtuma-aikaan 24-vuotias mies hyökkäsi luokkahuoneeseen Savon ammattiopistossa lokakuun ensimmäisenä päivänä 2019. Mies oli opiston opiskelija ja uhrit hänen luokkatovereitaan. Osalle heistä jäi miekaniskuista elinikäisiä vammoja.
 Pohjois-Savon käräjäoikeus tuomitsi miehen viime vuonna elinkautiseen vankeuteen muun muassa murhasta ja 20:stä murhan yrityksestä. Sen lisäksi käräjäoikeus määräsi miehen maksamaan uhreilleen sekä Savon koulutuskuntayhtymälle satojentuhansien eurojen korvaukset.
 Hyökkääjä vaatii murhan yritystä koskevien syytteiden hylkäämistä
 Tuomittu valitti käräjätuomiosta hovioikeuteen. Valituksessaan hän ei vaadi murhasyytteen hylkäämistä mutta katsoo, ettei tekoa tehty erityisen raa’alla tai julmalla tavalla.
 Lisäksi mies vaatii, että suurin osa murhan yritystä koskevista syytteistä hylätään kokonaan ja kolme niistä luetaan hänen syykseen törkeänä pahoinpitelynä.
 – On sinänsä mahdollista ajatella, että kaikkien luokassa olleiden henkilöiden surmaaminen olisi tavoite – nimenomaan ajatuksen tasolla. Mutta objektiivisesti arvioiden on käsittääkseni riidaton tosiseikka, että ottaen huomioon tilan (luokkahuoneen) laatu ja henkilöiden määrä, on selvää, että osa heistä pääsee pakenemaan vahingoittumattomana, syytetyn asianajaja  Matti Niiranen  sanoi hovioikeudessa.
 Syyttäjä: Halusi tappaa mahdollisimman monta ja saada huomiota
 Syyttäjä ja asianomistajat ovat miehen puolustuksen kanssa jyrkästi eri mieltä tarjolla olleista pakomahdollisuuksista. Hovioikeudessa esitettiin kirjallisina todisteina valokuvia, jotka heidän mukaansa osoittavat, kuinka ahdas luokkahuone oli ja miten vaikea sieltä oli paeta.
 Opiskelijat kertoivat oikeudelle paniikista ahtaassa luokkahuoneessa.
 – Luokassa oli vain yksi käytävä keskellä, mitä kuljettiin. Pöydät olivat riveittäin ja seinää vasten. Kun surmaaja oli keskikäytävällä, siitä ei voinut kulkea. Joten ihmiset nousivat pöydille ja yrittivät paeta pöytiä pitkin, yksi heistä kertoi.
 Useampi todistaja kertoi, että ei ensin ymmärtänyt, mitä on tapahtumassa. Suuri osa asianosaisista halusi tulla kuulluksi ilman, että tekijä on samassa salissa paikalla. Moni kertoi oikeussalissa painajaisista.
 Syyttäjän mukaan on selvää, että miehen tavoitteena oli tappaa niin monta ihmistä kuin pystyi.
 – Mitään muuta syytä (syytetyn) teolle ei ollut kuin selkeä pyrkimys tappaa mahdollisimman monta ja saada sitä kautta huomiota, syyttäjä  Ulla Oinonen  sanoi.
 THL ja käräjäoikeus pitivät miestä syyntakeisena
 Keskeistä miehen valituksessa on, että hän katsoo olleensa teot tehdessään alentuneesti syyntakeinen ja että hänet tulisi sen vuoksi tuomita elinkautisen vankeuden sijasta määräaikaiseen vankeuteen.
 Elinkautinen vankeusrangaistus ja vuosissa mitattava rangaistus eroavat siinä, että elinkautisesta voi päästä ehdonalaiseen vapauteen aikaisintaan vasta 12 vuoden jälkeen. Määräajaksi tuomittu ensikertalainen sen sijaan voi päästä ehdonalaiseen vapauteen suoritettuaan rangaistuksesta puolet.
 Miehelle tehtiin mielentilatutkimus jo esitutkinnan aikana. Lausunnossaan siitä Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) oikeuspsykiatristen asioiden lautakunta katsoi, että mies oli tekojen aikaan ollut syyntakeinen eli ymmärsi tekonsa. Käräjäoikeus oli samaa mieltä.
 Koska kyse on terveystiedoista, mielentilaa koskeva osuus käsiteltiin hovioikeudessa suljetuin ovin.
 "Olihan se todella väärin tehty"
 Hovioikeudessa kuultiin myös syytettyä. Mies vastaili kysymyksiin kuten käräjäoikeudessakin, rauhallisesti ja ilman silminnähtäviä tunnereaktioita.
 Väkivaltateoistaan hän oli lyhytsanainen. Esimerkiksi kun hyökkäyksessä surmansa saaneen 23-vuotiaan ukrainalaisnaisen aviomiehen asianajaja  Markku Savolainen  kysyi mieheltä, missä vaiheessa mies aiheutti tietyt uhrin vammoista, hänen vastauksensa jokaiseen kysymykseen oli "en muista".
 Kuten käräjäkäsittelyssä, myös hovioikeudessa mies kertoi, että olisi tappanut kaikki opiskelijat luokkahuoneessa, jos se olisi ollut mahdollista. Mieheltä myös kysyttiin, miltä teko tuntuu hänestä nyt.
 – Olihan se todella väärin tehty, ei siitä voi muuta sanoa. Mutta se nyt meni sillä lailla, hän sanoi.
 Miehen vastaus oli samankaltainen kuin käräjäkäsittelyssä viime vuoden syksyllä. Alun perin esitutkinnassa mies ei ilmaissut poliisille katumusta teostaan. Käräjäoikeudessa hän kuitenkin sanoi, että tilanne oli muuttunut, eikä hän tekisi enää samoin jos voisi valita.
 Syytetty  Joel Marin  on aiemmin kertonut tunteneensa vihaa toisia ihmisiä ja maailmaa kohtaan. Hänen mukaansa teon perimmäisenä tarkoituksena oli kuolla poliisin luoteihin.
 Kuopion koulusurman oikeudenkäynti oli poikkeuksellinen. Aiemmissa Suomessa 2000-luvulla tapahtuneissa kouluhyökkäyksissä tekijät ovat surmanneet itsensä eivätkä ole siten vastanneet teoistaan oikeudessa.
 Lue lisää:
 Kuopion koulusurman käsittely hovioikeudessa alkaa torstaina – tekijän syyntakeisuus keskeinen kysymys
 Kuopion kouluhyökkääjä tuomittiin elinkautiseen vankeusrangaistukseen – tuomio murhasta ja 20 murhan yrityksestä syyntakeisena
 Analyysi: Suomessa koulusurmaajaa ei syytetä terrorismista, vaikka hän käytännössä tunnustaa – tutkijan mukaan kotimaisia iskuja vähätellään

Hovioikeus antaa tuomion Kuopion kouluhyökkäyksestä –  syytetyn mielentila ja uhrien pakomahdollisuudet keskeisiä kysymyksiä


Summary: Avulla on kiire, kun teltoissa asuvat tuhannet ihmiset joutuvat kohtaamaan talven.

YK:n pakolaisjärjestö UNHCR lähetti tiistaina 30 tonnin lähetyksen tarvikkeita Afganistaniin auttamaan maan asukkaita varautumisessa kylmään talveen.
 UNHCR:n hätäavun koordinaattori  Takeshi Moriyama  kertoi, että humanitaarinen tilanne Afganistanissa on hyvin huono.
 – Talvi tulee ja lämpötilat laskevat. Meidän täytyy toimittaa tämä apu ihmisille mahdollisimman nopeasti.
 Afganistaniin saapuneet varusteet on tarkoitettu erityisesti kodeistaan pakenemaan joutuneille ihmisille. Ne kuljetettiin Kabuliin lentokoneella. UNHCR:n mukaan tällä viikolla tarvikkeita on tulossa vielä kahdella lennolla.
 Avun tarve maassa kasvaa edelleen, kertoi Moriyama.
 – Arvioimme, että ensi vuoteen mennessä 24,4 miljoonaa ihmistä tarvitsee ruokaa, suojaa, terveyttä ja ravitsemusta. On erittäin tärkeää, että tarjoamme apua.
 Tällä kertaa avuksi tuotiin muun muassa lattioita lämmittäviä peitteitä tilapäismajoituksiin.
 UNHCR on arvioinut, että noin 50 000 afganistanilaista eri alueilta jätti kotinsa ja pakeni konflikteja Kabuliin. Monet heistä nukkuvat esimerkiksi teltoissa ympäri kaupunkia.
 Jo ennen ääri-islamistisen Talibanin valtaannousua, yli 18 miljoonaa afganistanilaista tarvitsi YK:n pakolaisjärjestön mukaan humanitaarista apua.

Yli 24 miljoonaa ihmistä pian humanitaarisen avun tarpeessa Afganistanissa, arvioi UNHCR


Summary: Avajaiset järjestettiin koruttomasti ilman juhlallisuuksia. Turun ratapihan ylittävän kevyen liikenteen sillan valmistuminen venyi vuosia ja hinta nelinkertaistui.

Turun Logomonsilta otetaan käyttöön keskiviikkona. Sillan päissä olevat portaat ja hissit Ratapihankadulla sekä Logomon edustalla avattiin kello 14.
 Läheisellä Juhannuskukkulalla opiskelevat Emmi Lindgren ja Carolina Ilo pitivät siltaa "loppupeleissä" hienona, ja tulevat sitä jatkossa käyttämään matkatessaan opinahjoonsa. Johanna Manu / Yle
 Ratapihan ylittävää kevyen liikenteen siltaa voivat käyttää jalankulkijat sekä pyöräänsä taluttavat pyöräilijät. Myös sähköpotkulautaa voi käyttää sillalla.
 Ensimmäiset Logomonsillan käyttäjät pääsivät keskiviikkona sillalle. Johanna Manu / Yle
 Turun kaupunki ei järjestä Logomonsillan valmistumisen kunniaksi erityisiä avajaisjuhlallisuuksia.
 Magnus Taxell piti sillan valmistumista hienona asiana. Johanna Manu / Yle
 Yle seurasi Logomonsillan ensikäyttäjien tunnelmia ja kyseli rakentajien mietteitä, katso  tallenne Yle Areenassa.  Kaksikielisen lähetyksen toimittavat  Minna Rosvall  ja  Pontus Nyqvist .
 Logomonsilta oli autio vielä hetki ennen avautumistaan. Johanna Manu / Yle
 Sillan valmistumisaikataulua on rukattu moneen otteeseen alkuperäisestä vuoden 2018 lopusta. Samalla hinta on noussut 5,02 miljoonasta eurosta 21,6 miljoonaan euroon.
 Rakennuttajalle sillan valmistuminen on helpotus, sanoo kaupunkirakentamisjohtaja  Kimmo Suonpää .
 – Olemme toteuttaneet sen, mitä kaupungin kehittämisen kannalta on katsottu tarpeelliseksi. Silta on rakennettu kaupungin ja kaupunkilaisten parhaaksi. Nyt tuntuu hyvältä, että silta on valmis, ja kaupunkilaisten ja vieraiden käytettävissä, sanoo Suonpää.
 – Selvää on, että kun aikataulu venyy ja kustannukset kasvavat, se harmittaa ja todella paljon, myönsi rakennuttamispäällikkö Jukka Mäenpää. Johanna Manu / Yle
 Katso  minidokumentti Logomon sillan tarinasta sekä aikajana , kuinka liki kymmenen vuoden hanke on päätynyt nykypisteeseensä.
 Vielä avautumisen jälkeenkään silta ei ole täysin valmis. Kertaalleen jo rakennetut portaat asemalaitureille on väliaikaisesti poistettu  Turun ratapihan ensi vuonna alkavan suurremontin  takia.
 Ainoastaan sillan päädyissä olevat portaat ovat käytössä, mutta ei vielä asemalaitureille. Johanna Manu / Yle
 Koko lähialueen myllerrys jatkuu vuosia
 Turun ratapiha-aluetta kehitetään osana kaupungin keskustan kehittämistä.
 Alueen koillispäähän  on suunnitteilla matkakeskus , joka mahdollistaa juna- ja linja-autoliikenteen saumattoman matkaketjun. Matkakeskuksen suunnittelu liittyy laajempaan, koko Aninkaisten alueen kehittämiseen.
 Ratapiha-alueen luoteispäähän on suunnitteilla  uusi asuinalue ja monitoimiareena . Logomonsilta palvelee myös näihin liittyvää kävelyliikennettä, vaikka asuinalueen yhteyteen onkin suunnitteilla myös uusi Humalistonsillan korvaava yhteys ratapiha-alueen yli.
 Logomonsilta on noin 140 metriä pitkä ja 6 metriä leveä. Johanna Manu / Yle
 Alueen keskiosassa on toiminut jo kymmenen vuotta kulttuurin, taiteen ja luovan talouden keskus Logomo. Kävely-yhteys rata-alueen yli palvelee paitsi Logomon asiakkaita, myös sen viereen rakentuneen uuden kerrostaloalueen asukkaita.
 Sillan valaistus on muuntuvaa, sen kattorakenteisiin sijoitetut älykkäät tutkat havaitsevat käyttäjien määrän ja liikkeen suunnan. Silta mahdollistaa myös valotaiteen esittämisen.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 4.11. kello 23.
 Lue myös:
 Vuosikymmen sitten turkulaiset keksivät rakentaa hienon sillan, ja sen jälkeen kaikki mahdollinen meni pieleen: tämä on Logomon sillan tarina
 Turun Logomon silta on neliöhinnaltaan todennäköisesti Suomen kallein – puolet yli 21 miljoonasta menee ylimääräisiin kuluihin ja korvauksiin
 Yli 21 miljoonaa maksanut Logomon silta hämmentää Turussa: Miten sinne pääsee, miksi silta loppuu kesken? Saimme vastauksia kysymyksiin

Yli 21 miljoonan euron Logomonsilta avautui viimein Turussa – katso ensikäyttäjien mietteet uudesta radan ylityspaikasta


Summary: Sisäministeri Maria Ohisalo on myöntänyt Helsingin pelastuskoululle toistaiseksi voimassa olevan toimiluvan. Koulu on ollut lakkautusuhan alla ja opetusta on suunniteltu siirrettäväksi Kuopioon.

Helsingin pelastuskoululle on myönnetty toistaiseksi voimassa oleva toimilupa. Pelastuskoulussa koulutetaan pelastajia ja paloesimiehiä Helsingin pelastuslaitoksen tarpeisiin.
 Koululle myönnetty pysyvä toimilupa vastaa kasvavaan pelastajatarpeeseen, sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.) kirjoittaa Twitterissä.
 Ohisalo viittaa sisäministeriön selvitykseen, jonka perusteella seuraavien kymmenen vuoden aikana Suomeen tarvitaan 1 000 lisäpelastajaa.
 Helsinkiin on tulossa neljä uutta pelastusasemaa, mutta niistä ei juuri ole hyötyä ilman ammattitaitoista henkilökuntaa, Ohisalo toteaa.
 Helsingin pelastuslaitoksen pelastuskomentaja  Jani Pitkänen  iloitsee pysyvästä koulutustoimiluvasta.
 – Toimintavalmius paranee uusien asemien myötä ja koulutuksen jatko turvaa henkilöstön saatavuutta. Helsingin pelastuskoulun opetuksessa panostetaan ensihoitoon ja pääkaupunkiseudun erityispiirteisiin. Täällä aidot toimintaympäristöt tulevat tutuksi jo koulutuksen aikana, Pitkänen toteaa.
 Lisäksi sisäministeriö hakee täydentävästä talousarviosta lisärahoitusta Kuopiossa toimivalle Pelastusopistolle ja ruotsinkieliseen pelastajakoulutukseen.
 Helsingin pelastuskoulu toimii tällä hetkellä määräaikaisella, vuoteen 2023 voimassa olevalla luvalla. Pelastuskoulu on kouluttanut pelastushenkilöstöä jo 48 vuotta.
 Juttua muokattu 3.11.2021 klo 17:33. Lisätty Pitkäsen kommentti.
 Lue myös:
 Helsingin pelastuskoulu sai jatkoluvan kesään 2023 saakka
 Nyt se on varmaa: pelastusalan peruskoulutus loppuu Helsingistä – Kuopiossa toimiva Pelastusopisto vastaa kaikista tutkinnoista vuodesta 2021 eteenpäin
 Avi asetti uhkasakon Helsingin pelastustoimelle huomattavien epäkohtien takia – palokunnan saapuminen kestää liian kauan

Pelastuskoulu pysyy sittenkin Helsingissä – pelastajia tarvitaan tulevaisuudessa niin paljon, että päätös koulun siirrosta Kuopioon peruttiin kokonaan