Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti.

USA:n välivaaleihin on vuosi – menestyksen merkkejä luetaan jo
 Republikaanit yrittivät Kaliforniassa samaa kuin vuonna 2003, jolloin he onnistuivat kaatamaan demokraattikuvernöörin kansanäänestyksellä ja korvaamaan hänet elokuvatähti  Arnold Schwarzeneggerillä . Tällä kertaa yritys epäonnistui, sillä demokraattikuvernööri  Gavin Newsom  voitti luottamuksen äänestyksessä selvästi. Trump-retoriikka ei vedonnut rikkaan Kalifornian asukkaisiin.
 Ylen kirjeenvaihtajan  Mika Hentusen   mukaan republikaanit eivät ole onnistuneet hyödyntämään  edes presidentti  Joe Bidenin  suosion alamäkeä viime viikkojen aikana.
 Nuorille suunnattu mobiilisovellus tarjoaa talousvalmennusta arkeen
 Helsinki halusi lisätä nuorten taloustaitojen itsenäistä opiskelua mobiilisovelluksella.  Henrietta Hassinen / Yle
 Arjen taloustaitojen valmennusta  viedään nyt nuorten puhelimiin . Esimerkiksi Helsinki kustantaa lukiolaisille vuodeksi älypuhelinsovelluksen oman talouden hallinnan opetteluun. Sovellusta kokeillaan parhaillaan myös Pohjois-Karjalassa ja Seinäjoella.
 Taloustaitoja opettava sovellus on maksullinen, mutta siinä on myös ilmaista sisältöä. Yksi ilmaisia sisältöjä sovellukseen luonut taho on velka- ja talousongelmia ehkäisevä Takuusäätiö.
 Kaverit kantoivat cheerleading-joukkueen korona-ajan yli
 Minna Mannosen, Siiri Petäjän ja Nea Partian mielestä harrastuksessa on parasta kisat ja joukkueen hyvä yhteishenki. Antro Valo / Yle
 Nuorten harrastusmotivaatio on ollut koetuksella korona-aikana, mutta monille mielekäs harrastus on ollut henkireikä. Innokkaimpienkin motivaatio on ollut koetuksella, kun treenaamaan ei ole päässyt normaalisti.  Kouvolassa cheerleading-joukkue piti koota uudestaan , kun osa vanhoista harrastajista lopetti.
 Metro ja raitiovaunut eivät kulje tänään ja huomenna – Yle seuraa liikennettä
 Kuljettajien työnseisaus keskeyttää metro- ja raitiovaunuliikenteen Helsingissä kahdeksi päiväksi.  Silja Viitala / Yle
 Metrolla ja raitiovaunulla matkustavat ihmiset joutuvat keksimään muita kulkutapoja tänään ja huomenna. JHL järjestää kahden vuorokauden mittaisen työnseisauksen. Helsingin seudun liikenne eli HSL ei järjestä täysimääräisesti korvaavaa liikennettä.  HSL varoittaa, että etenkin metroradan varressa kulkevat bussit saattavat ruuhkautua.
 Pilvipoutaista ja viileää syysilmaa
 Nina Karusto / Yle
 Lähipäivinä suurelta osin sää on pilvipoutaista ja ajankohtaan nähden viileää, mutta ajoittain aurinkokin näyttäytyy. Lämpötila vaihtelee koko maassa nollan ja 10 lämpöasteen välillä, mutta etelässä voidaan kohota myös 10 asteen yläpuolelle.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Republikaanit kaipaavat uutta valttikorttia, korona ei tappanut kaikkien lasten harrastuskipinää, metro ja raitiovaunut eivät kulje


Summary: Mielekäs harrastus on ollut monen lapsen ja nuorten henkireikä korona-aikana. Innokkaimpienkin motivaatio on ollut koetuksella, kun treenaamaan ei ole päässyt normaalisti.

Uudenkarhealla harjoitushallilla Kouvolan Valkealassa vilisee valkeita tennareita. Joukkueasujen strassit kimaltelevat. 10-12 -vuotiaiden Mirage-joukkueen cheerleading-harjoitukset ovat alkamassa. Innostus ja yhdessä tekemisen meininki on lähes käsin kosketeltavissa.
 Joukkue on kasattu tänä syksynä. Mukana on sekä vasta-alkajia että useamman vuoden lajia harrastaneita. Tyttöjen entisistä joukkueista moni lopetti harrastuksen koronaepidemian aikana.
 – Niillä meni vaan motivaatio, kun ei päässyt tekemään stuntteja ja kisaamaan, kertoo 3,5 vuotta lajia harrastanut  Minna Mannonen .
 Lähikontaktissa tehtävät stuntit ovat monen cheerleaderin mieleisin juttu. Antro Valo / Yle
 Mannonen kertoo itsekin kärsineensä motivaation puutteesta, kun harjoituksissa oli rajoituksia.
 – Tehtiin vaan akrobatiaa ja isolla turvavälillä. Jossain kohtaa oli kotitreenejäkin, kertoo Mannonen.
 Myös  Siiri Petäjä  kamppaili välillä motivaation kanssa. Hän on harrastanut cheerleadingia puolitoista vuotta eli käytännössä siitä saakka, kun koronaepidemia Suomessa alkoi.
 – Oli paljon rajoituksia. Piti olla pienryhmissä eikä saanut tehdä stuntteja. Siinä meinasi mennä motivaatio, sanoo Siiri Petäjä.
 Moni kamppaili motivaation kanssa, kun lajinomainen harjoittelu oli tauolla. Minna Mannonen, Siiri Petäjä (ylhäällä) ja Nea Partia iloitsevat koko joukkueen yhteisistä harjoituksista. Antro Valo / Yle
 Vaikeuksista huolimatta tytöt jaksoivat jatkaa ja innostus lajiin säilyi. Harrastus auttoi jopa sietämään koronarajoituksia, kun välillä pääsi pois kotoa treeneihin tekemään aivan jotain muuta.
 – Valmentajat olivat huippuja keksimään yllätyksellisyyttä ja mielekkäitä treenejä, vaikka rajoitukset oli tiukat, kehuu Black Diamond Cheerleadersin valmennuskoordinaattori  Laura Kyllönen .
 Nea Partia  vaihtoi tanssiharrastuksen cheerleadingiin vuosi sitten kavereiden innostamana. Kiinnostus lajiin säilyi ajattelemalla tulevaisuutta. Tyttöjen mielestä harrastuksessa parasta ovat kisat, kaverit ja hyvä yhteishenki.
 – Tiesin, että on tulossa kisoja ja vielä joskus pääsee näkemään koko joukkuetta ja treenaamaan kunnolla ilman turvavälejä. Se auttoi jaksamaan, sanoo Nea Partia.
 Minna Mannosen, Siiri Petäjän ja Nea Partian mielestä harrastuksessa on parasta kisat ja joukkueen hyvä yhteishenki. Antro Valo / Yle
 Kaikkien motivaatio ei riittänyt
 Korona-aikana osa lapsista ja nuorista katosi liikuntaharrastuksista ja urheiluseuroista. Innostus harrastukseen katosi, kun lajinomainen harjoittelu ja yhdessä tekeminen oli tauolla.
 Olympiakomitean arvion mukaan harrastuksista putosi reilusti yli 20 000 nuorta. Lajiliitoista myönnetään, että harrastuksista korona-aikana luopuneiden määrä on huolestuttavan suuri. Kaikilla lajiliitoilla ei ole vielä tuoreinta tilastoa, mutta moni kertoo lisenssimäärien pudonneen noin 10 prosenttia.
 Lue lisää:   Yli 20 000 lasta putosi urheiluharrastuksista ja nyt heitä houkutellaan takaisin – liikuntasosiologi: "Entä jos ottaisimme lasten näkökulman?"
 Esimerkiksi Suomen Cheerleadingliiton harrastajamäärät ovat kasvaneet koko 2000-luvun, mutta koronan mukana hyvä kasvuvire notkahti. Kovin kato on käynyt yläkouluikäisissä ja toisella asteella opiskelevissa.
 Mirage -joukkueen seuraavat kisat ovat tammikuussa. Antro Valo / Yle
 – Koronarajoitukset osuivat lajiin rajusti, koska cheerleadingissa on tyypillisesti isot joukkueet ja lähikontakti toisiin harrastajiin stunteissa ja pyramideissa kuuluu olennaisesti lajiin, toteaa seurakehittäjä  Niklas Hagel  Suomen Cheerleadingliitosta.
 Jalkapallossa harrastustoiminnassa oli laskua vielä viime vuonna  , mutta seurojen aktiivisella otteella harrastajien määrä on saatu kääntymään kasvuun. Nyt määrät ovat Suomen Palloliiton mukaan lähes vuoden 2019 tasolla.
 – Pysyviä jälkiä koronasta ei ole jäämässä. Seuratoiminnan merkitys liikuttajana sekä yhteisöllisyyden luojana on korostunut, sanoo Suomen Palloliiton alue- ja seurakehityspäällikkö  Taneli Haara .
 Tanssiurheiluliiton toiminnanjohtaja  Auli Korhonen  toivoo, että negatiivinen puhe käännettäisiin niihin mahdollisuuksiin ja vahvuuksiin, joita liikunnalla ja ylipäätään harrastamisella voidaan saavuttaa.
 Kouvolassa cheerleadingin harrastajia on reippaat 300. Tavoitteena on kasvattaa seuraa tänä vuonna 400 jäseneen. Antro Valo / Yle
  Paluu harrastuksiin tapahtuu, kun se koetaan turvalliseksi
 Suomen Cheerleadingliitto uskoo lajin vetovoimaan. Kouvolalaisseura Black Diamond Cheerleaders on saanut elokuussa myös uudet harjoitustilat, jotka nekin ovat osaltaan houkutelleet uusia harrastajia mukaan tänä syksynä.
 – Laji kuitenkin vetää puoleensa. Vaikka on ollut poikkeusaika eikä ole ihan normaalisti päässyt treenaamaan, niin kyllä se intohimo sitä lajia kohtaan kuitenkin näkyy, iloitsee seurakoordinaattori  Annika Sarjus  Black Diamond Cheerleaders seurasta.
 Seurakoordinaattori Annika Sarjus ja valmennuskoordinaattori Laura Kyllönen uskovat lajin houkuttelevan uusia harrastajia. Antro Valo / Yle
 Lajiliitot urheiluseuroineen tekevät kaikkensa vakuuttaakseen, että harrastaminen on jälleen turvallista.
 – Kun ihmiset näkevät, että pääsemme normaaliin treenaamiseen ja kisoja tulee, niin tulee halu palata lajiin, uskoo seurakoordinaattori Annika Sarjus Black Diamond Cheerleadersistä.
 Black Diamond Cheerleadereiden Timanttihallilla treenataan jo suhteellisen normaalisti.
 – On päästy tekemään stuntteja ja pyramideja, mikä on kaikkien mielestä parasta, hehkuttaa valmennuskoordinaattori Laura Kyllönen.
 Lue lisää:   Harrastaminen koulupäivän yhteydessä laajenee syksyn edetessä, ryhmiin on paikoin tunkua – joka viidenneltä puuttuu mieleinen harrastus

Kaverit kantoivat cheerleading-joukkueen lapset korona-ajan yli, kun monilta muilta meni motivaatio: "Tieto tulevista kisoista auttoi"


Summary: Tiedustelua pyöritettiin kirjan mukaan yksityisellä säätiö- ja yritysrahalla.  Rahaa toiminnan pyörittämiseen tuli myös ulkomailta.

SDP-vaikuttajan, entisen ministerin ja kansliapäällikön  Kalle Lehmuksen  aiemmin salatut oikeudenkäyntiasiakirjat tuovat näkyviin täysin uutta tietoa Suomen tiedustelusta.
 Korkeimman oikeuden päätöksellä julki saadut, aiemmin ainiaaksi salatut Kalle Lehmuksen oikeudenkäyntipaperit ja Kansallisarkiston materiaali kertovat Suomen järjestäytyneestä varautumisesta Neuvostoliiton uhkaan.
 Salaista sotaa  -kirja paljastaa myös, että  Urho Kekkonen  halusi muuttaa Pariisin rauhansopimuksen ehtoja.
 Kirjan mukaan puolustusministeri Kalle Lehmus neuvoi Kekkosta harkitsemaan ydinasetta.
 Rauhansopimuksen laajentamista ehdotettiin Neuvostoliitolle, jotta Suomi voisi ottaa käyttöön taktisen ydinaseen.
 Jussi Lehmus ja Lasse Lehtinen koettivat saada vastauksia mm. kysymyksiin: Miksi tuntematon SDP:n toimitsija nimitettiin talvisotavuonna 1939 Mannerheimin esikuntaan? Minkä takia
Mannerheim ylipäätään sieti demaria lähipiirissään?  Docendo-Kustannus
 Tietokirjailijat  Jussi Lehmus  sekä  Lasse Lehtinen  kertovat Suomen sotilastiedustelun yksityisestä, pimentoon jääneestä rahoituksesta.
 "Mannerheimin demarin" Kalle Lehmuksen tarina kulkee sotilastiedustelun tähtikaartissa ministeriyteen ja kansliapäällikön pallille. Myöhemmin eversti sai tuta uran romahduttaneen oikeudenkäynnin ja ehdollisen vankeustuomion.
 Lehmus ei oikeudessa suostunut paljastamaan sotilastiedustelua rahoittaneita tahoja.
 Kalle Lehmus 29.12.1907–3.3.1987 eversti, puolustusministeri, puolustusministeriön kansliapäällikkö, toimi jatkosodan aikana majurina Päämajan tiedotusosaston päällikkönä Välirauhan aikana Mannerheim antoi käskyn SDP:n järjestösihteerinä toimineelle kapteeni Lehmukselle suunnitella Suomen armeijalle tiedotusyksikkö Vuonna 1959 Lehmus tuomittiin veronkavalluksesta neljän kuukauden vankeuteen
 Punakaartilainen pyörittää Puolustusvoimien tiedustelua pimein varoin
 SDP-vaikuttaja Lehmus nousi marsalkka Mannerheimin esikuntaan vuonna 1939.
 Lehmuksen sotilasura on tähän mennessä haluttu haudata salaisiin papereihin niin puolustushallinnossa kuin tuomioistuimissa.
 Kalle Lehmuksen lapsenlapsenlapsi Jussi Lehmus haki ja sai Kalle Lehmusta koskevat salaiset asiakirjat korkeimman oikeuden päätöksellä vuonna 2019. Jussi Lehmus kertoo, että paperit tuovat täysin uutta tietoa.
 – Nimenomaan oikeudenkäyntipaperit todistavat, että Suomessa on selkeästi ollut salaisen tiedustelun organisaatio.
 Kalle Lehmuksen vastuulla oli organisoida Puolustusvoimien sodanaikainen tiedotustoiminta uudelleen ja hakea mallia Saksan armeijan propagandatoiminnasta.
 – Kalle Lehmus loi salaisen tiedustelun puitteet ja organisaation. Rahat tulivat ohi budjetin yksityisiltä tahoilta. Toiminta oli tietojenvaihtoa vaikkapa Norjan tai (Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelun) CIA:n kanssa, kaukopartiomiesten lähettämistä itärajalle ja asehankintoja. Vain pieni piiri tiesi toiminnasta, kertoo Jussi Lehmus.
 Kalle Lehmuksen vastuulla oli organisoida Puolustusvoimien sodanaikainen tiedotustoiminta uudelleen. Reservin vänrikki Kalle Lehmus (oik.), kapteeni Reino "Palle" Palmroth ja reservin vänrikki J.O. Tallqvist valmistautuvat radiolähetykseen lokakuussa 1939 Kuva: SA-Kuva SA-Kuva
 "Putiikit" CIA:n kyljessä ja kommunistien kannoilla
 Kotimaan tiedusteluun puolustusministeriö valjasti niin sanotun  Puskalan Putiikin  ja sosiaalidemokraatit rakentamaan salaisen valvontamiesketjun, joka tiedotti havainnoistaan pääesikunnalle ja Kalle Lehmukselle.
 Puskalan Putiikki eli demareiden oma tiedustelu harjoitti kotimaan kommunistitiedustelua.
 Puskalan toimiston työ vuosina 1958–1979 keskittyi kotimaiseen urkintaan ja kommunistien vakoiluun. Sosiaalidemokraattien vaalilehtinen Risto Reunan kirjasta. Työväen Arkisto
 – Valvontamiehiltä kiellettiin kaikki yhteydet, joilla heidät voitaisiin yhdistää joko puolustuslaitokseen tai sosiaalidemokraatteihin, kertoo Jussi Lehmus.
 Tietokirjailija Lehmus pohtii Ylen haastattelussa, miten on mahdollista, että entinen punakaartilainen valjastaa sekä armeijan että demarit tiedustelijoikseen.
 – Demarit ja ammattiyhdistysliike oli suurin kommunismin vastainen kehto. Kalle Lehmus oli SDP:n puheenjohtajan ja moninkertaisen ministerin  Väinö Tannerin  suosikki. Hän pääsi  Mannerheimin  suosioon ja sitä kautta Lehmuksella oli jalka sekä politiikassa että Puolustusvoimissa.
 Puskalan toimiston työ vuosina 1958–1979 keskittyi kotimaiseen urkintaan ja kommunistien vakoiluun.
 Kalle Lehmuksesta itsestään tuli ajan merkittävin ulkovaltojen tiedustelun linkkiyhteyshenkilö. Hän piti kirjan tietojen mukaan yhteyttä norjalaisiin, yhdysvaltalaisiin, englantilaisiin ja jopa virolaisiin.
 Hän hankki Puolustusvoimille aseita ja rahoitusta sekä poliitikoille tietoja.
 – Esimerkiksi Kekkoselle Lehmus vei tietoa norjalaisista ja seuraavana päivänä toimitti taas infrapunatähtäimiä Puolustusvoimille.
 Puolustusministeri Lehmus neuvoi Kekkosta harkitsemaan ydinasetta
 Kirja paljastaa Suomen uhkarohkeasti laatineen vuonna 1957 Neuvostoliittoa varten muistion laajentaa ja muuttaa Pariisin rauhansopimuksen ehtoja.
 Sotien jälkeen Pariisin rauhansopimus oli halvaannuttanut Suomen Puolustusvoimat rajoituksin, jotka koskivat uusia aseinnovaatioita ja joukkojen määrää.
 Samaan aikaan Norja ja Tanska liittyivät sotilasliitto Natoon. Norja myös aloitti ydinasepaikkojen valmistelun Yhdysvalloille. Ruotsilla oli käynnissä ydinaseohjelma.
 Jussi Lehmus kertoo Ylelle, että hänellä on hallussaan luonnoksia Kekkoselle laadituista muistiosta.
 Kalle Lehmus ja Kekkonen laativat muistion kaksin, kertoo tietokirjailija Jussi Lehmus. Muistiossa lukee, että Pariisin rauhansopimuksen ehtoja olisi lievennettävä, jotta Suomi pystyy noudattamaan YYA-sopimuksen velvoitteita.
 – Kekkonen vei keväällä 1958 Moskovaan esitysluonnoksen. Luonnoksessa sanottiin, että Suomelta on rauhansopimuksessa kielletty strategiset ydinaseet, mutta kai ymmärrätte, että taktinen ydinase on maavoimien perusase? Kyllähän Suomella sellainen pitäisi olla. Muillakin on, kuvailee Jussi Lehmus Ylelle.
 Jussi lehmus sanoo, että Kekkonen pelasi uhkapeliä, mutta Neuvostoliitto ei rauhanehtojen lieventämiseen lähtenyt.
 – Eivät he tietenkään antaneet Suomelle asetta, joka voisi toimia myös Neuvostoliittoa vastaan, toteaa Jussi Lehmus.
 Myös Lasse Lehtinen sanoo, että venäläiset katsoivat, ettei suomalaisiin voi luottaa.
 – Meillä on ollut asekätkentää ja kaikenlaista piilotoimintaa. Samat aseet olisi tiukan paikan tullen saatettu kääntää venäläisiä vastaan.
 Tilanteeseen vaikutti myös niin sanotut yöpakkaset eli Neuvostoliiton tyytymättömyys Suomen-suhteisiin ja hallitusvalintoihin, kertoo Jussi Lehmus.
 – Sen sijaan, että ydinase olisi saatu, saatiin hermostunut ja heikko Kekkonen sekä Neuvostoliiton nimittämä hallitus.
 Tietokirjailija Jussi Lehmus haki korkeimmalta oikeudelta isoisoisänsä salattuja oikeudenkäyntipöytäkirjoja ja papereita. Hän sai alun perin ainaisesti salatut asiakirjat. Supolta ei tietoja löytynyt.  Docendo-Kustannus
 Kuin Bond: Vakoilulaitteita hiuspinneissä ja kelloissa
 Puolustusvoimien Pääesikunta toimitti vakoilukäyttöön ja kommunistivakoiluun Puskalan Putiikkiin erikoisia laitteita. Niistä ei osattu unelmoida maassa, jossa lankapuhelinkin oli harvinaisuus.
 Viestikoekeskuksen laitteet olivat kuin James Bond -elokuvista. Ne soveltuivat radio-, lennätin- ja huonesalakuunteluun.
 Kuuntelulaitteita käytettiin myös muun muassa  Hitlerin  vierailussa  Mannerheimin  syntymäpäivillä, kun Lehmuksen ryhmä taltioi salassa keskusteluja.
 Jussi Lehmus ja Lasse Lehtinen kuvaavat esimerkiksi kommunistivakoilun huipputekniikkaa.
 – Puskalan käytössä kerrotaan olleen mielikuvituksellisia kuuntelulaitteita piilotettavaksi vaatekappaleisiin, rannekelloihin, kyniin ja pinneihin. Viestiyhteyskeskukselta saadut laitteet nostivat salakuuntelumahdollisuudet ja viestiyhteydet ennennäkemättömälle tasolle.
 Kirja kertoo myös  Mauno Koiviston  havainnoista käynnillään Helsingissä SDP:n puoluetoimistossa aikana, jolloin hän toimi kenttämiehenä ammattiyhdistysliikkeessä Turun satamassa.
 Koivisto vilkaisi puoluetoimistolla kirjoituskoneella kesken jäänyttä liuskaa, kertoo  Salaista sotaa  -kirja.
 – Se oli kuuntelujärjestelmän tilaus: mikä oli läpikuunneltavan seinän paksuus, millaista johtoa tarvittaisiin. Vaikka kommunistit olivat varuillaan, heitä pääsi kuulolle esimerkiksi laskemalla mikrofonin ilmastointikanavaa pitkin kokoushuoneen kattoon.
 Nimenomaan Puolustusvoimissa kehitettiin tätä huipputeknikkaa, jatkaa Jussi Lehmus.
 – Agenttimaisesti tavattiin trenssitakkisia miehiä lähetystöjen edustoilla vaihtaen rahasalkkuja. Käytiin ulkomailla tapaamassa vaikkapa Suomesta paenneita, asekätkennästä tuomittuja upseereita.
 Lehmuksen mukaan voidaan perustellusti olettaa, että Suomesta paenneet raportoivat myös kansainvälisiä "agenttiasioita" Suomeen.
 Kalle Lehmus pysyi mykkänä myös oikeudessa "salaisen sodan" rahoittajista
 Juhlittu Lehmus ajautuu antiikin tarujen sankarin lailla lopulta tuhoon.
 Kesällä 1958 presidentti Kekkonen antoi Lehmukselle lentävän lähdön eli potkut kansliapäällikön virasta.
 Media raportoi kymmenien miljoonien (vanhojen) markkojen varoista Lehmuksen tileillä, hämäristä asekaupoista ja epäselvästä roolista vieraiden valtioiden tiedustelupalveluiden alaisuudessa.
 Lehmus joutui oikeuteen, jossa häntä syytettiin vain veronkierrosta. Miehen tilien kautta kautta oli kiertänyt kymmeniä miljoonia markkoja harmaata rahaa.
 Everstin, puolustusministerin ja kansliapäällikön Kalle Lehmuksen uran katkeaminen päätyi myös eläkkeen epäämiseen. Hän sai neljän kuukauden vankeustuomion.
 Tietokirjailijoiden mukaan Lehmuksen oudot miljoonat olivat peräisin sekä kotimaasta että ulkomailta. Kirjassa niillä sanotaan olleen tarkoitus rahoittaa tiedustelua.
 Lasse Lehtinen selittää pimentoon jääneiden rahavirtoja
 – Oikeudessa häntä ei rangaistu lopulta muusta kuin verojen välttelystä. Se oli ajojahti. Mielestäni tämä on luettavissa KGB:n "urotekoihin". He huomasivat, kuka vastatiedustelua Suomessa ohjaa.
 Entiset tukijat ja Kekkonen hylkäsivät miehen.
 Kalle Lehmuksen viimeinen joulu 1986 vanhainkodissa. Vierailulla esikoispoika Aake vaimonsa Nannen kanssa. Kalle Lehmuksen elämä sammui 3.3.1987 lähes 80 vuoden iässä. Pasi ja Outi Lehmuksen kotialbumi
 – Kekkonen ei uskaltanut Kalle Lehmusta pelastaa. Oikeudessa Kalle Lehmus ei ilmiantanut ketään rahojen lahjoittajista. Hän oli sijaiskärsijä, joka otti potkut.
 Rahojen alkuperä jäi arvoitukseksi myös oikeudelle. Loppulausuntojensa mukaan niin syyttäjä kuin tuomaritkin olivat kuitenkin vakuuttuneita siitä, että Suomessa harjoitettiin salaista, budjetin ulkopuolisilla varoilla rahoitettua tiedustelutoimintaa.
 Lue lisää:
 Tiedusteluelämäkerta paljastaa: Pääesikunta ulkoisti salaisen kommunistiurkinnan yksityiselle "Puskalan Putiikille

Sotilastiedustelun vaiettuja salaisuuksia julki SDP-everstin historiasta: Kekkosen hanke ydinaseesta Suomelle, tiedustelun pimeät rahavirrat ja kynäkuuntelulaitteet


Summary: Falcon 9 -raketin arvioidaan laskeutuvan Atlantin valtamereen noin kolmen vuorokauden kuluttua.

Ensimmäinen täysin siviileistä koostunut miehistö pääsi onnistuneesti Maan kiertoradalle SpaceX-yhtiön raketin kyydissä.
 Avaruuslennon lähtö tapahtui Kennedyn avaruuskeskuksessa Cape Canaveralissa Floridassa varhain aamulla Suomen aikaa.
 Nelihenkisen miehistön lento Falcon 9 -raketilla matkaa Maan kiertoradalla useamman vuorokauden ajan.
 Raketin arvioidaan laskeutuvan noin kolmen vuorokauden päästä Atlantin valtamereen, SpaceX:n edustajat kertovat.
 Uutinen päivittyy.

Avaruusturistit laukaistiin avaruuteen SpaceX-raketin kyydissä – ensimmäinen täysin siviileistä koostuva miehistö pääsi onnistuneesti Maan kiertoradalle


Summary: Australian pääministeri kertoi myös, että Australia aikoo rakentaa ydinsukellusveneitä Yhdysvaltojen ja Britannian kanssa. Samalla Australia hylkää sukellusvenehankkeen Ranskan kanssa. Yhdysvallat toivoi Ranskaa silti kumppaniksi maiden liittoon.

Yhdysvaltain presidentti  Joe Biden  kertoi Yhdysvaltojen strategisesta yhteistyöstä Australian ja Britannian kanssa indopasifisella merialueella kansallista turvallisuutta käsitelleessä puheessaan keskiviikkona.
 Britannian pääministeri  Boris Johnson  sekä Australian pääministeri  Scott Morrison  osallistuivat molemmat virtuaalisesti tapahtumaan, jossa turvallisuuskumppanuus julkistettiin.
 Lisäksi Yhdysvallat pyrkii läheiseen yhteistyöhön Ranskan kanssa indopasifisella merialueella, Biden kertoi.
 Biden kutsui Ranskaa avainkumppaniksi ja liittolaiseksi alueen turvallisuuden vahvistamisessa.
 – Yhdysvallat odottaa tiivistä yhteistyötä Ranskan ja muiden avainvaltioiden kanssa suunnitelman edetessä, Biden sanoi.
 Indopasifinen alue sisältää muun muassa Intian valtameren trooppisen alueen sekä Etelä-Kiinan meren.
 Australia rakentaa ydinsukellusveneitä yhteistyössä Yhdysvaltojen ja Britannian kanssa
 Turvallisuuskonferenssissa Australian pääministeri Morrison kertoi myös, että Australia aikoo rakentaa ydinsukellusveneitä yhteistyössä Yhdysvaltojen ja Britannian kanssa.
 Maiden johtajat kertoivat, että sukellusveneiden ei ole tarkoitus olla aseistettu ydinaseilla, mutta niiden on tarkoitus toimia ydinvoimalla.
 Nyt tehty sopimus johtaa siihen, että Australia hylkää hankkeensa Ranskan kanssa. Ranskalla oli Australian kanssa 90 miljardin Australian dollarin eli noin 56 miljardin euron suuruinen hanke rakentaa 12 ranskalaisten suunnittelemaa sukellusvenettä.
 Ranskalainen sotilaalliseen meriteollisuuteen keskittynyt yhtiö Naval Group ilmaisi torstaina olevansa erittäin pettynyt Australian päätökseen rakentaa ydinkäyttöisiä sukellusveneitä Yhdysvaltojen ja Britannian kanssa.
 Uusilla sukelluveneillä on määrä korvata Australian Collins-luokan sukellusveneet.
 Australia on viime aikoina lisännyt puolustusmenojaan Kiinan vahvistuessa.
 Australiassa ydinvoima on erittäin kiistanalaista, ja sen käyttö kiellettiin vuonna 1998.

Biden kertoi Yhdysvaltojen, Britannian ja Australian turvallisuuskumppanuudesta puheessaan kansallisesta turvallisuudesta


Summary: Laji on Suomessa laajalle levinnyt mutta hyvin vähälukuinen. Ikkunakärpäsiä tunnetaan maailmanlaajuisesti noin 420 lajia. Uusi laji elää metsälintujen pesäkoloissa. Siksi sen suomenkielinen nimi voisikin olla metsäikkunakärpänen.

Suomesta on löydetty tieteelle uusi kärpäslaji.
 Uusi laji on 4–5 millimetrin kokoinen, hoikka ja mustahko laji, joka kuuluu ikkunakärpästen heimoon. Suvun tunnetuin edustaja on navettaikkunakärpänen, jonka lisäksi Suomesta on tunnettu aiemmin myös mustaikkunakärpänen.
 Ikkunakärpäsiä tunnetaan maailmanlaajuisesti noin 420 lajia, joista suurin osa elää maapallon kuumilla ja kuivilla alueilla. Myös Suomessa tavatut lajit ovat sopeutuneet elämään kuivissa elinympäristöissä, kuten eläinten pesissä, joissa niiden toukat saalistavat toisia hyönteisiä.
 Uusi laji elää metsäympäristöjen lintujen pesäkoloissa ja -pöntöissä. Siksi sen suomenkielinen nimi voisikin olla metsäikkunakärpänen.
 Laji on Suomessa laajalle levinnyt mutta hyvin vähälukuinen. Toistaiseksi metsäikkunakärpänen tunnetaan vain Suomesta, mutta on todennäköistä, että se löytyy myös lähialueilta.
 Olemassaolo tiedostettu jo pitkään, vasta nyt tutkimustyö päätökseen
 Metsäikkunakärpäsen olemassaolo on tiedostettu jo parikymmentä vuotta. Laji oli ensin väärin määritetty, kunnes kaksisiipistutkija ja Helsingin Luonnontieteellisen keskusmuseon digitointikoordinaattori  Jere Kahanpää  epäili kärpästä tieteelle tuntemattomaksi.
 Selvitystyö jäi kuitenkin vuosiksi, kunnes nyt ympäristöministeriön tukeman tutkimusohjelman myötä työ on vihdoin saatu päätökseen. Laji varmistettiin aiemmin tuntemattomaksi ja se sai samalla tiedeyhteisön hyväksymän lajistatuksen nimineen.
 Tunnustaakseen Jere Kahanpään keskeisen roolin lajin keksimisessä, lajin tieteelle uutena kuvanneet tutkijat  Jaakko Pohjoismäki  ja  Antti Haarto  antoivat sille nimeksi  Scenopinus jerei .
 Itä-Suomen yliopiston ja Turun eläinmuseon tutkijoiden laatima virallinen tieteellinen kuvaus on julkaistu  Zootaxa-lehdessä .
 Lue myös:
 Suomesta löytyi juhannusviikolla uusi paarmalaji – kookas juovapaarma puree hanakasti ihmistä

Suomesta on löydetty uusi kärpäslaji, joka elää metsälintujen pesissä


Summary: Yksi nuorista joutui keskiviikkona sairaalaan mentyään huonoon kuntoon, mutta on jo päässyt pois. Nuoret vaativat, että liittokansleriehdokkaat suostuvat keskustelemaan heidän kanssaan julkisesti. Muutoin he uhkaavat jatkaa lakkoaan rajoittamattoman ajan.

Saksan kristillisdemokraattinen unioni (CDU)

Berliinissä kuusi nuorta on kolmatta viikkoa syömälakossa parlamentin edustalla vastalauseena viivyttelylle ilmastotoimissa.
 Nuoret ovat leiriytyneet teltoissa Reichstagin lähellä elokuun 30. päivästä lähtien. Kylteissään he huomauttavat, että ilmastokriisi tappaa, ja uhkaavat jatkaa syömlakkoaan rajoittamattoman ajan.
 Nuorten syömälakon päätavoite on saada julkisesti keskustella liittokansleriutta  Angela Merkelin  jälkeen tavoittelevien pääehdokkaiden kanssa: kristillidemokraattien  Armin Laschetin , sosiaalidemokraatti  Olaf Scholzin  ja vihreiden  Annalena Baerbockin . Se ei kuitenkaan ole toteutunut. He ovat saaneet ainoastaan puhelun Baerbockilta.
 Koska tapaamista ei ole järjestynyt, nuoret ovat itse asettaneet ajankohdaksi 23. syykuuta kello 19, eli kolme päivää ennen vaaleja, kertoo heidän edustajansa  Hannah Lübbert   saksalaismedian mukaan.  Jos tapaaminen toteutuu, he aikovat lopettaa silloin syömälakkonsa.
 Poliitikkokolmikko on sen sijaan sanonut olevansa valmis keskustelemaan nuorten kanssa, mutta ei julkisesti, ja vasta vaalien jälkeen. He vetoavat nuoriin, jotta nämä lopettaisivat lakkonsa.
 Nuoret vaativat myös, että tuleva hallitus perustaa yhteiskuntaa laajasti edustavan kansalaiskomitean kehittämään keinoja suojella ympäristöä.
 "Kapitalismi tappaa meidät" lukee yömälakkolaisten telttaleirin edustalla olevassa kehikossa. Abdulhamid Hosbas / AOP
 CDU, SPD ja vihreät ovat kaikki nostaneet ilmastopolitiikan yhdeksi vaalikampanjansa avainkysymykseksi, ja vihreät ovat luvanneet tehdä ilmastoneutraalisuudesta seuraavan hallituksen päätavoitteen.
 Aktivistien mukaan se ei kuitenkaan riitä. Yksi heistä,  Jacob Heinze , sanoo uutistoimisto AFP:lle, ettei mikään pääpuolueista ole valmis tarpeellisiin toimiin suojellakseen nuoria kehittymässä olevalta katastrofilta.
 Syömälakko on viimeinen keino, Heinze sanoo. Hän joutui keskiviikkonasairaalaan syömättömyyden takia, mutta on jo päässyt sieltä pois.
 – Lääkärini suositteli syöm'lakon lopettamista. Hän kuitenkin ymmärtää motiivejani. Jokainen päivä, jolloin emme painosta poliitikkoja on päivä lähempänä yhteiskuntamme hajoamista, hän tviittasi sairaalasta päästyään.

Joukko saksalaisnuoria on jo kolmatta viikkoa syömälakossa ilmastokriisin takia: "Tämä on viimeinen keino"


Summary: VTT:ssä tutkitaan mahdollisuuksia tuottaa ruokaa laboratoriossa. Se on aiemmin tutkinut muun muassa mustikan ja hillan soluviljelytekniikoita. Nyt vuorossa on kahvi, jonka massatuotanto kasvisoluista on enää muutaman vuoden päässä.

Luonnontieteen ja tekniikan tutkimus ja kehittäminen

VTT on onnistunut tuottamaan kasvisoluista kahvia laboratoriossaan Espoossa. VTT:n aistinvaraisen arviointipaneelin mukaan maku on jo hyvin lähellä peruskahvia.
 Parhaimmillaan keksinnön kaupallinen tuotanto voi käynnistyä jo neljän vuoden päästä.
 Tutkimustiimin päällikkö  Heiko Rischer  kertoo, että kahvin tuottaminen soluista on jatkoa  VTT:n muille projekteille  ruoan luomiseksi laboratoriossa.
 "Maku kahvinkaltaista, oikeastaan hyvää"
 Kahvin bioteknologinen tuotanto alkoi VTT:n laboratoriossa kahvisoluviljelmän perustamisesta. Kun solulinja saatiin kasvamaan hyvin, se siirrettiin bioreaktoreihin suuremman biomassamäärän tuottamiseksi.
 Kahvisolukon eli kasvisolubiomassan koostumus analysoitiin, ja sille kehitettiin sopiva paahtoprosessi. Lopuksi VTT:n aistinvarainen arviointipaneeli maistoi kahvia.
 – Sen maistaminen oli jännittävää. Maultaan juoma oli kahvinkaltaista, oikeastaan aika hyvää. Meillä ei kuitenkaan ole kovin vahvaa asiantuntemusta esimerkiksi kahvin paahtamisesta, joten makupuoleen tarvitaan asiaan erikoistuneita yhtiöitä, Rischer kertoo.
 Kahvisoluista kasvatettua solubiomassaa kuivatettuna. VTT
 Hän korostaa, ettei VTT:n ole tarkoitus itse luoda uusia elintarvikkeita vaan kehitellä tekniikkaa tuotantoa varten. Teolliset yhteistyökumppanit luovat lopullisen tuotteen ja vievät sen markkinoille.
 – Loppujen lopuksi kaikkien toimien seurauksena pitäisi olla kestävämpää ja terveellisempää ruokaa kuluttajien hyödyksi, Rischer sanoo.
 Kahvintuotanto johtaa metsäkatoon
 Kahvi on VTT:n mukaan esimerkkki usein kestämättömästi ja epäeettisesti tuotetusta maataloustuotteesta. Sen kysyntä kasvaa, mutta viljelyala pienenee ilmastonmuutoksen vuoksi. Viljelyalan lisääminen johtaa metsäkatoon erityisesti herkissä sademetsissä.
 Heiko Rischerin mukaan bioteknologia voi tuoda vaihtoehdon kahvin massamarkkinoille.
 – Jos löydämme vaihtoehdon massamarkkinoille, se helpottaa alan painetta ja mahdollistaa sen, että kahvinviljelijät voivat keskittyä kasvattamaan laatutuotteita.
 Tällä hetkellä kaikki laboratorio-olosuhteissa tuotettu kahvimateriaali on kokeellista ruokaa. Sen markkinointi EU-maissa edellyttää viranomaishyväksyntää uuselintarvikkeeksi.
 Kasvisoluja viljellään joskus vielä kotikeittiöissäkin
 Julkisuudessa on puhuttu paljon lihan tuottamisesta soluviljelmissä. VTT:n mukaan tulevaisuudessa kasvien soluviljelmissä voidaan kuitenkin tuottaa ravitsemuksellisesti jopa parempaa ruokaa ja mahdollisesti nopeammin, helpommin ja edullisemmin.
 VTT:n tutkimusryhmään kuuluva Elviira Kärkkäinen keitti soluteknologialla tuotetut kahvit. VTT
 Bioreaktori voi mahdollistaa kasvisolujen viljelemisen myös kotikeittiössä. Sen aika tulee todennäköisesti kuitenkin vasta sen jälkeen kun ratkaisut ovat valmiina teollisuudelle ja ravintoloille.
 Bioreaktori on laite, jolla ylläpidetään biologisen prosessin toimintaolosuhteita jonkin tehtävän suorittamiseksi. Komposti on todennäköisesti suomalaisille se tutuin bioreaktori.
 Lue myös:
 Mitä lautasellasi on tulevaisuudessa? Testaa, mitä tiedät ruuantuotannon uusista ratkaisuista
 Lihankorvikkeiden raaka-ainetta rahdataan ulkomailta – Suomeen kaavaillaan uutta kasviproteiinitehdasta
 VTT:n toimitusjohtaja Antti Vasara: EU:n elvytysrahat pitäisi suunnata tulevaisuuden aloille
 Nämä viisi alaa voisivat olla Suomen pelastus: VTT:n visioissa Suomessa panostetaan ruuan tuotantoon solutehtaissa ja pieniin ydinreaktoreihin
 Pohjoismaihinkin tulee tulevaisuuden ruokaan keskittyvä rahasto – sijoittajaksi siirtyvä tutkija uskoo keksintöjen ratkaisevan ruokakriisin

VTT tuotti kahvia kasvisoluista – kotikeittiössä voi pöristä tulevaisuudessa oma bioreaktori


Summary: Kauppakeskus Sepän takana sijaitsevassa risteyksessä on tapahtunut viime vuosina useita onnettomuuksia, joissa osallisena on ollut pyöräilijä. Liikenneturvan yhteyspäällikkö Leena Piippa muistuttaa, että autoilijan pitäisi muistaa aina käyttää vilkkua liikenneympyrästä poistuessaan ja väistää kääntyvänä ajoneuvona pyöräilijää.

Yksi Suomen vaarallisimmista suojatiealueen risteyksistä pyöräilijöille on onnettomuustilastojen valossa Jyväskylän Seppälässä, kauppakeskus Sepän takana, kertoo  Tekniikan Maailma .
 Kyse on kiertoliittymästä, josta poistutaan ja siihen tullaan katuja pitkin kolmesta suunnasta. Lisäksi yksi liittymän haara vie kauppakeskuksen parkkipaikalle.
 Lehden jutun mukaan liikenne- ja viestintävirasto Traficomin erityisasiantuntija  Riikka Rajamäki  on tutkinut Väyläviraston onnettomuusrekisteriä, joka perustuu poliisin raportoimiin suojatieonnettomuuksiin.
 Seppälässä sijaitsevassa risteyksessä on tapahtunut viidessä vuodessa kuusi suojatieonnettomuutta, joista viidessä uhri liikkui pyörällä ja yhdessä jalan.
 Liikenneturvan yhteyspäällikkö  Leena Piippa  arvioi, että jo kyseisen risteyksen vilkasliikenteisyys näkyy tilastossa.
 Seppälässä on runsaasti kauppoja, yrityksiä sekä työpaikkoja ja liikennettä on paljon erityisesti ruuhka-aikoina.
 – Tässä on todella paljon asiointiliikennettä, kun on isot kauppakeskukset ja teollisuuttakin. Jo liikennemäärä vaikuttaa, sanoo Piippa.
 Piippa toteaa, että autoliikenteen kannalta kiertoliittymän ikään kuin ylimääräinen ohittava kaista on katsottu tarpeelliseksi.
 – Vasarakadulta Merasimeen on paljon liikennettä ja on haluttu sitä varmasti sujuvoittaa, että osa autoilijoista pääsee ympyrän ohi, mutta se tekee kevyelle liikenteelle sitten sen, että paikassa on kolme suojatien ylitystä.
 Piippa painottaa, että risteyksessä sekä jalankulkijoiden että pyöräilijöiden pitää olla tarkkana, jotta liittymässä oleva autoilija varmasti huomaa heidät.
 Syyspimeiden tullen kanssaliikkujien havaitseminen on usein haastavaa erityisesti jos liikutaan pyörällä ilman valoja ja jalan ilman heijastimia.
 Kiertoliittymät sujuvoittavat yleensä autoliikennettä ja lisäävät turvallisuutta sikäli, että moottoriajoneuvojen pitää niissä hidastaa nopeutta.
 Piippa sanoo, että jonkin verran kiertoliittymistä on tutkimusta, että pyöräilijöiden turvallisuus ei ole niissä parantunut yhtä hyvin kuin jalankulkijoiden.
 – Autojen pitäisi hidastaa vauhtia silloinkin kun poistuvat ympyrästä. Siinä on pyöräilijälle ehkä se vaaran paikka, kun auto poistuu ympyrästä ja on kääntyvä ajoneuvo. Autoilijan pitää muistaa käyttää vilkkua ja väistää pyöräilijää ympyrästä poistuttaessa, muistuttaa Piippa.
 Oletko ollut vaaratilanteessa liikenneympyrässä pyöräilijänä? Voit keskustella aiheesta 16.9. klo 23.00 saakka.
 Lue myös:
 Tämä risteys Jyväskylän Seppälässä nousi otsikoihin "Suomen vaarallisimpana" – yhteensä kuusi kevyen liikenteen onnettomuutta viidessä vuodessa  (ksml.fi)

Onnettomuustilasto paljastaa: Suomen vaarallisimpiin kuuluva risteys pyöräilijöille on Jyväskylän Seppälässä


Summary: Satakunnan käräjäoikeus tuomitsi Lounais-Suomen poliisilaitoksessa työskentelevän poliisin henkilörekisteririkoksesta ja virkavelvollisuuden rikkomisesta sakkorangaistukseen. Tietojen luvaton urkinta tapahtui Porissa kolmisen vuotta sitten.

Satakunnan käräjäoikeus on antanut tuomion harvinaislaatuisesta henkilörekisteririkoksesta.
 Lounais-Suomen poliisilaitoksella työskentelevä poliisi oli etsinyt poliisiasiain tietojärjestelmän kautta tietoja henkilöistä, joille hän oli vuokraamassa asuntoa.
 Saamiensa tietojen perusteella hän oli ilmoittanut, ettei voi vuokrata asuntoa. Rikos tapahtui Porissa vuoden 2018 joulukuussa.
 Käräjäoikeus tuomitsi poliisin sakkorangaistukseen henkilörekisteririkoksesta ja virkavelvollisuuden rikkomisesta. Hänet tuomittiin maksamaan kymmenen päiväsakkoa, joka on hänen tuloillaan yhteensä 190 euroa.
 Tuomio ei ole vielä lainvoimainen.

Porilaispoliisi käytti poliisin tietojärjestelmää mahdollisten vuokralaistensa syynäykseen


Summary: Tampereen yliopistollisen sairaalan päivystyksessä on hoidettu kesän aikana 160 sähköpotkulautailijaa.  Yli puolet onnettomuuksista on sattunut yöaikaan.

Sähköpotkulautaonnettomuudet työllistävät sekä poliisia että ensiapua. Tampereen keskustassa sattui tiistaina iltapäivällä onnettomuus, jossa osallisina olivat sähköpotkulauta ja linja-auto.
 Potkulautailija vietiin ensiapuun tarkkailtavaksi, mutta tilanteesta selvittiin ilman vakavia henkilövahinkoja. Onnettomuuden tutkinta on kesken, kertoo rikoskomisario  Tuomas Luhtaniemi  Sisä-Suomen poliisista.
 – Tällä hetkellä poliisi epäilee linja-auton kuljettajaa liikenneturvallisuuden vaarantamisesta. Tutkinta jatkuu niin, että asianosaisia jututetaan tarkasta tapahtumien kulusta.
 Rikoskomisario Tuomas Luhtamäen mukaan tiistaisen onnettomuuden tutkinta jatkuu asianosaisia jututtamalla.  Mari Vesanummi / Yle
 Tiistainen onnettomuus sattui klo 16 aikaan iltapäivällä, mutta suurin osa sairaalahoitoa vaativista potkulautaonnettomuuksista sattuu kello 22–06. Tämä käy ilmi tilastosta, jota on pidetty TAYSin ensiavussa Acutassa.
 Acutan ylilääkärin, vastuualuejohtaja  Mikko Franssilan  mukaan päivystyksessä on hoidettu toukokuusta elokuun loppuun 156 sähköpotkulautailijaa. Heistä 84 on joutunut onnettomuuteen yöaikaan.
 – Tyyppivamma on sellainen, että etupyörä tökkää kadunreunaan tai kuoppaan ja siitä lennetään kasvot tai pää edellä maahan. Nämä ovat pään ja kasvojen vammoja sekä yläraajojen raajojen vammoja. Ranteet ja kyynärpäät ovat kovilla, kertoo Mikko Franssila.
 Ylilääkäri: yöllinen potkulautakielto auttaisi
 TAYSissa kesällä hoidetuista tapauksista kymmenkunta oli selvästi vakavampia, joissa on tarvittu leikkaushoitoa tai tehohoitoa. Potilaalle on esimerkiksi jouduttu rakentamaan leuka uudestaan.
 Ylilääkäri Mikko Franssilan mukaan alkoholi liittyy usein öisiin onnettomuuksiin.
 – Promillerajat pitäisi olla. Jos ei meinaa omilla jaloilla pysyä, sähköpotkulauta on todella huono vaihtoehto. Välillä ihmettelee ratkaisuja, miten huonossa kunnossa lähdetään ajelemaan.
 Acutan ylilääkäri Mikko Franssila on nähnyt sähköpotkulautailijoiden saamia vammoja. Vakavimmat tapaukset ovat vaatineet leikkausta tai tehohoitoa. Marko Melto / Yle
 Franssilan mukaan kypäräkään ei ole ratkaisu, jos kuski on voimakkaassa humalassa. Sen sijaan yöllinen sähköpotkulautailukielto vähentäisi onnettomuuksia.
 – Kyllä sillä varmasti on vaikutusta varsinkin siinä kohtaa, kun ravintolasta lähdetään kotiin. Jos se valinta onkin, että hypätään taksin kyytiin eikä skuutin selkään, kyllä se ilman muuta vaikuttaa tapaturmiin.
 Tällaiseen ratkaisuun on päädytty Helsingissä.  Sähköpotkulautojen vuokraus loppuu  Helsingissä viikonloppuöisin.
 Mitä mieltä olet uutisesta? Keskustelu on auki 16.9. klo 23 asti.
 Lue lisää:
 Sähköpotkulautaa kuljettanut nuori nainen menehtyi törmäyksessä bussin kanssa Turussa
 Sähköpotkulautojen nopeuksia lasketaan pysyvästi – firmat valmiita poistamaan laudat baarien läheltä, yöllinen ajokielto ei innosta
 Sähköpotkulaudoilla loukkaannutaan etenkin yöaikaan humalassa – Lääkärit toivovat viikonloppukieltoja: "Tämä tulee yhteiskunnalle kalliiksi"

Sähköpotkulautailun kielto öisin puolittaisi sairaalahoitoa vaativat onnettomuudet – Ylilääkäri ihmettelee, miten huonossa kunnossa laudalla ajetaan


Summary: Ursan mukaan räjähdys on selkeästi tapahtunut maanpinnan yläpuolella, matalalla ilmakehässä. Todennäköisin syy on jonkinlainen raketti tai ilotulite.

Helsingissä viime lauantaina hieman ennen puoltayötä kuulunut pamahdus on  tähtitieteellisen yhdistyksen Ursan mukaan  paikallistettu tapahtuneen Pasilassa. Sijainti on paikallistettu Seismologian instituutin toimittamien mittausten perusteella Pasilan ratapihan pohjoisosiin.
 – Tarkkuus maanpinnan tasolla on hyvä, mutta korkeus ei niin tarkka. Tämä johtuu mittausasemien sijainnista toisiinsa, mutta korkeus on parin sadan tai muutaman sadan metrin korkeudessa tapahtunut pamahdus tai räjähdys, sanoo Ursan tulipallotyöryhmän jäsen  Jaakko Visuri .
 Ursan mukaan on varmistunut, ettei pamaus ole tapahtunut maanpinnan tasolla.
 – Tämä tieto sopii hyvin siihen, että ilmiö on havaittu mittausasemilla näin laajasti eri tutkimuspisteissä.
 Kyse on ihmisen aiheuttamasta räjähdyksestä tai pamahduksesta.
 – Meteori ei aiheuta näin alhaalla tällaista yliäänipamahdusta tai jos sillä olisi näin matalalla, parin sadan metrin korkeudessa vielä yli äänennopeus, niin se olisi niin iso paukku, että se olisi särkenyt jo koko Helsingin ikkunat.
 Lopullinen syy on vielä arvailua.
 – Syy on spekulointia, jokin omatekoinen raketti tai muu vastaava. Todennäköisin syy on jonkinlainen raketti tai ilotulite. Siellä on ollut matalalla paksu pilvikerros, joten se selittäisi sen, ettei visuaalisia havaintoja ole ollut, Visuri sanoo.
 Visuri ei usko pamauksen olleen ase. Aseen olisi pitänyt olla selvästi maanpinnan tasoa korkeammalla.
 Ursa ei jatka tutkintaa, koska syy ei ole luonnonilmiö.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkona 15.9.2021 kello 23 saakka.
 Kello 16.30 muutettu otsikkoon noin 200 metriä 300 metriin.
 Lue myös:
 Mystisen pamauksen syy Helsingissä ei vieläkään selvillä – seismologit ja Ursa: todennäköisimmin räjähdys tai pamaus ilmakehässä
 Helsingissä lauantaina kuullun pamauksen syy ei ole selvinnyt – ei lähtöisin maaperästä, myös meteori epätodennäköinen

Helsingissä viikonloppuna raikuneen valtavan pamahduksen mysteeri alkaa selvitä – Ursa: ääni paikallistettu Pasilaan noin 300 metrin korkeuteen


Summary: Tuusulaan Bandidosin kerhotiloihin tehty etsintä liittyi nyt esitutkinnassa olleeseen rikoskokonaisuuteen. Tutkinta kytkeytyy Yhdysvaltain liittovaltion poliisin FBI:n johtamaan operaatioon.

Tulli kertoi keskiviikkona, että se on saanut valmiiksi useita törkeitä huumausainerikoksia koskevan esitutkinnan, joka kytkeytyy kansainväliseen suuroperaatioon Greenlightiin. Kesällä kerrottiin, että Suomen poliisi osallistui kansainväliseen FBI:n johtamaan laajaan rikostorjuntaoperaatioon.
 Operaatiossa FBI pääsi käsiksi eri maissa toimivien rikollisten salattuun viestinvaihtoon ja luovutti tietoja Suomen viranomaisille.
 Tullin mukaan esitutkinnassa on ollut epäiltynä kahdeksan 25–48-vuotiasta, joista valtaosa on pääkaupunkiseudulla asuvia suomalaisia. Heistä neljä on vangittu.
 – Osalla epäillyistä on kytköksiä rikollisina pidettyihin kansainvälisiin moottoripyöräkerhoihin, kertoo tutkinnanjohtaja, tulliylitarkastaja  Janne Kallio .
 Aiemmin on uutisoitu, että poliisi ja Tulli muun muassa tekivät etsinnän liivijengi Bandidosin kerhotiloihin Tuusulassa. Etsinnän kerrotaan liittyneen nyt esitutkinnassa olleeseen rikoskokonaisuuteen.
 "Isoimpia takavarikoita mitä täällä on tehty"
 Esitutkinnassa on ollut useita kokaiinin ja marihuanan salakuljetustapauksia, joiden organisoinnissa käytettiin salattuja puhelimia. Huumausainerikosten lisäksi tutkinnassa on epäilty ampuma-aserikosta.
 Huhtikuussa Tulli paljasti Hangon satamassa kokaiinin salakuljetusyrityksen. Saksasta saapuneesta ajoneuvoyhdistelmästä takavarikoitiin vajaat 11 kiloa kokaiinia.
 – Vaikka kokaiini on Suomessakin koko ajan yleistynyt enemmän, on tuo Suomen mittakaavassa käsittääkseni isoimpia takavarikoita, mitä täällä on tehty, Kallio sanoo.
 Esitutkinnassa on ollut myös kaksi maahantuontikertaa, joissa kokaiinia tuotiin Suomeen ja se päätyi katukauppaan. Lisäksi ulkomailla takavarikoitiin eriä, jotka olivat esitutkinnan perusteella matkalla Suomeen.
 Kaikkiaan esitutkinnassa paljastuneiden huumausaineiden katukauppa-arvo on Tullin mukaan noin 3,2 miljoonaa euroa.
 Nyt valmistunut esitutkinta on osa laajempaa kokonaisuutta.
 – Esitutkinta jatkuu edelleen muiden epäiltyjen osalta. Laajemmasta kokonaisuudesta tiedotetaan myöhemmin.
 Europol kertoi massiivisesta operaatiosta: yli 800 pidätystä, viranomaiset lukivat miljoonia rikollisten lähettämiä viestejä
 Moni rikollinen tarttui FBI:n valesovellukseen myös Suomessa – Tampereelta löytyi varasto, jossa tehtailtiin aseen osia 3D-tulostimella

Kansainväliseen operaatioon liittyvien huumausainerikosten esitutkinta valmistui – "Isoimpia takavarikoita mitä täällä on tehty"


Summary: Valtionhallinnolla on rakennusten uumenissa liki 3500 täyttä huoneellista arkistoituja asiakirjoja. Ne voivat olla vielä joskus mennyttä yhteiskuntaa kuvaavia aarteita. Paperikasat vievät kuitenkin tilaa, joten nyt ne kaikki skannataan digimuotoon.

Kuvittele, että sinun pitäisi järjestää, luetteloida ja skannata kaikki perheesi vanhat paperivalokuvat digitaaliseen muotoon. Mitä kaikkea se vaatisi?
 Kuvia on ehkä useissa osoitteissa. Osa on albumeissa, osa irrallaan laatikoissa. Joku kuva voi olla rutussa. Kaikki ne pitäisi silti kerätä yhteen, listata, poistaa tai korjauttaa ruttuiset kuvat ja sitten viedä ne skannattavaksi.
 Valtion viranomaisten on nyt tehtävä sama työ arkistoilleen. Aineisto on kuitenkin valtavasti suurempi. Kaikki valtion hallinnon asiakirjat vuosikymmeniltä 1970-1990 on päätetty digitoida ja sitten tuhota paperiversiot dokumenteista.
  14 työntekijää idigitoi aineistoja keskusarkistossa Mikkelissä.  Paperipölyn takia huoneessa on paljon poistoilmaimureita. Niko Mannonen / Yle
 Valtion hallinto tarkoittaa esimerkiksi verottajaa, käräjäoikeuksia, te-toimistoja, ministeriöitä ja ely-keskuksia. Niiden arkistoissa on vaikkapa perunkirjoja, tuomioita ja päätöksiä työttömyyskorvauksista. Virastojen uumenissa on arkistoituja asiakirjoja niin paljon, että niillä täyttäisi noin 3500 toimistohuonetta lattiasta kattoon.
 Kun vaikkapa verottaja tekee päätöksen, siitä syntyy asiakirja. Sitä säilytetään jonkun aikaa, kunnes Kansallisarkiston kriteerien mukaisesti päätetään, voiko sen tuhota vai meneekö se arkistoon. Yhdeksässä tapauksessa kymmenestä asiakirjalla ei ole arvoa. Yksi kymmenestä kuitenkin arkistoidaan osana kulttuuriperintöä. Sellaisia asiakirjoja on nyt kertynyt 3500 huoneellista.
 Arkistoimisen arvoiseksi katsotut asiakirjat kertovat kirjoitushetkensä yhteiskunnasta. Tiedot kuitenkin säilyvät samana, olivatpa ne paperille kirjoitettuja tai tietokoneelle skannattuja. Kansallisarkisto onkin päättänyt digitoida kaikki valtionhallinnon arkistot. Tavoitteena on päästä eroon tilaa vievistä arkistoista ja saada asiakirjat paremmin tutkimuksen ja suuren yleisön käytettäväksi.
 Kun asiakirjat on digitoitu niiden paperiversiot silputaan ja poltetaan pois tilaa viemästä.
 Päätös on arkistomaailmassa radikaali. Tavallisesti digitointia tehdään esimerkiksi siksi, ettei alkuperäinen fyysinen paperi kärsisi tutkimisesta.
 – Jotakuinkin missään muualla maailmassa ei ole vielä rohjettu digitoida aineistoa tavoitteena tuhota paperiversiot, Kansallisarkiston kehittämispäällikkö  Mikko Eräkaski  sanoo.
 Yhtään arkistoitua asiakirjaa ei ole vielä tuhottu, vaikka paljon on jo digitoitu. Vielä ei olla päätetty, miten tuhoaminen käytännössä tapahtuu. Niko Mannonen / Yle
 Digitointiurakka on massiivinen. Jotta arkistot saadaan sähköiseen muotoon, jokaisesta asiakirjasta on ensin poistettava käsityönä nitojien niitit, klemmarit, liimasiteet ja mitä ikinä arkistoija on saattanutkaan jättää papereiden väliin.
 – Esimerkiksi kerran oli siemenpussi. Sieltä löytyy kaikenlaista. Milloin mitäkin kulloisenkin aineiston aihepiiriin liittyvää, arkiston suunnittelija  Tiina Hölttä  Kansallisarkistosta kertoo.
 Kun jokainen asiakirja on lopulta irtonainen paperiarkki ilman mitään ylimääräistä, paperipinot syötetään skanneriin, asiakirjan kuvat ilmestyvät tietokoneelle ja ne käydään läpi virheiden varalta.
 – Emme puhu kopioista. Asiakirja on edelleen yhtä ehyt ja alkuperäinen, vaikka se muutetaan digitaaliseen muotoon, Eräkaski sanoo.
 Jos jollakin asiakirjalla on nimenomaan paperimuodossa kulttuurihistoriallista arvoa, se jätetään paperiseksi.
 Kehittämispäällikkö Mikko Eräkasken mukaan lisärahoitus digitointiin toisi Mikkeliin lisää työpaikkoja. Niko Mannonen / Yle
 Skannatut asiakirjat menevät talteen Kansallisarkiston sähköiseen palveluun. Digitoinnin hienous on, että tulevaissudessa asiakirjat eivät ole pelkkiä kuvia dokumenteista vaan ne käsitellään tekoälyn avulla niin, että myös niiden asiasisällöistä voi tehdä tietohakuja.
 – Se avaa tutkimukselle kokonaan uusia mahdollisuuksia, Eräkaski sanoo.
 1970-1990-lukujen asiakirjoja digitoidaan 24 työntekijän voimin 1500 hyllymetriä vuodessa. Koska aineistoa on kaikkiaan 130 hyllykilometriä, toiveissa on saada urakkaan lisää rahoitusta. Muuten työ kestää 86,7 vuotta.
 Voit keskustella aiheesta 16.9. klo 23.00 saakka.

Jotta historiankirjat voidaan digitoida, ensin jonkun pitää irrottaa papereista niitit, klemmarit ja liimasiteet – tällainen on projekti, joka kestää nykytahdilla 86,7 vuotta


Summary: Jopa alaikäiset nuoret tekevät ylipitkiä päiviä ja palkattomia ylitöitä huutavien pikkupomojen alaisuudessa. Moni joutuu paniikkiin jouduttuaan töihin ilman kunnon opastusta. Nuoret kertovat, että kohtuuttomat vaatimukset uuvuttavat nuoria työntekijöitä tunnetuissa yrityksissä - muissakin kuin vain Hesburgerissa.

Opiskelija  Vilma Ignatius, 19,  sai elämänsä ensimmäisen oikean työpaikan viime kesänä. Näin paistetaan hampurilainen ja näin ne rahastetaan. Siinä ainoat neuvot.
 Kaikki muut työt ABC-huoltoasemalla piti Ignatiuksen mukaan opetella yksinään.
 Nuoren Ignatiuksen kokemus työelämästä ei ole harvinaista laatua.
 Yle kysyi netissä nuorilta työoloista ja vastauksia tuli yli 300. Yksi suurimmista puutteista oli juuri perehdytyksen puute.
 Osa joukkoistukseemme vastanneista oli panikoitunut täysin jouduttuaan kiireiseen asiakaspalvelutyöhön ilman opastusta.
 “Uudet työntekijät itkivät usein paniikkiaan, koska perehdytys oli olematon ja he joutuivat osaamattomina kovan kiireen keskelle.” Pikaruokaravintoloissa työskennellyt nainen, 24, Helsinki
 Hesburgerin rankat työolot tulivat julki elokuussa.  Janne Lindroos / Yle
 Nuorten karut kokemukset ensimmäisistä työpaikoista nousivat esille elokuun loppupuolella. Tuolloin Hesburgerin työntekijät kertoivat muun muassa työstä ilman taukoja ja ilmaisesta ylityöstä.
 Tällä viikolla  Hesburgerin johto kertoi  ryhtyneensä toimenpiteisiin. Yritys aikoo kuunnella työntekijöitään ja parantaa heidän olosuhteitaan.
 Nettikyselyymme tulleiden vastausten perusteella Hesburger ei ole ainut nuorten työpaikka, jossa on ongelmia.
 Nuoret pelkäävät leimautuvansa valittajiksi
 Yleisesti ottaen nuoret ovat muita palkansaajia tyytyväisempiä työhönsä. Asiasta on kertynyt paljon  näyttöä .
 Ylelle tulleiden vastausten perusteella Hesburgerista tutut ongelmat vaivaavat kuitenkin monia muitakin pikaruokaketjuja, kahviloita ja huoltoasemia.
 Puhelimella ja viesteillä Ylen tavoittamat nuoret halusivat esiintyä nimettöminä. He pelkäsivät leimautuvansa epäluotettaviksi valittajiksi työnantajien silmissä ja joutuvansa vaikeuksiin.
 Vilma Ignatius taas pitää nuorten kohtelua työelämässä niin tärkeänä yhteiskunnallisena asiana, että haluaa puhua asiasta omalla nimellään.
 Ongelmia löytyy monista tutuista yrityksistä
 Nuorten Ylelle kertomat kokemukset koskevat niin pieniä perheyrityksiä kuin isoja tunnettuja ketjujakin. Tässä jutussa McDonaldsin, Subwayn ja ABC:n entiset työntekijät pääsevät ääneen. Vastauksissa toistuvat myös monien muiden vastaavien yritysten nimet.
 “Taukojen perään kysyttäessä liikennemyymäläpäällikkö osasi vain nauraa vasten kasvoja” Opiskelija, 22, työkokemus ABC:ltä
 “Kesäni ravintolassa antoivat itselle huonon kuvan työelämästä, mikä on mielestäni se kaikista surullisin asia. Pitkät päivät ilman taukoja ovat tietysti ikäviä ja fyysisesti raskaita, mutta mielestäni kaikkein kamalinta on huonosta kohtelusta seuraava itsetuntoon kohdistuva vahinko.” Opiskelija, työkokemus Mikkelistä
 Opiskelija Vilma Ignatius toivoo työnantajan toimivan vastuullisesti. Hänen mielestään se tarkoittaa myös sitä, että työnantaja katsoo nuoren jaksamisen perään. Veli-Martti Koivunen / Yle
 Vilma Ignatius kuvailee pudonneensa korkealta aloitettuaan kesätyönsä.
 Hän oli odottanut hyvää opastusta työhön ja työelämään. Suureen S-ryhmään kuuluva ABC-asema oli hänen silmissään turvallinen työnantaja. Työssä kukaan ei kuitenkaan kertonut, mistä Ignatius saisi turvalliset työkengät jalkaansa, miten pitää toimia jos vaikka sairastuu, milloin palkka maksetaan, kenen kanssa sovitaan työvuoroista, milloin seuraava työtehtävä opetetaan.
 "Nuoria on helppo käyttää hyväksi"
 Työelämää tutkinut Tampereen yliopiston lehtori  Pasi Pyöriä  ei usko, että nuorten negatiiviset kokemukset työuran alussa ovat sen yleisempiä kuin ennenkään.
 – On tosi tärkeää, että nuoret nostavat nyt epäkohtia esiin. Pyöriä sanoo.
 Pyöriä näkee, että nuorten työoloja koskeva keskustelu on noussut otsikoihin kahdesta syystä: Nuoria on Pyöriän mukaan liian helppo käyttää hyväksi työelämässä.
 Toisaalta nuoret työskentelevät tyypillisesti ravitsemis- ja majoitusaloilla sekä vähittäiskaupassa, jossa on Pyöriän mukaan keskimääräistä enemmän työoloihin liittyviä epäkohtia.
 – Tämän nyt käytävän julkisen keskustelun kautta tilannetta voidaan parantaa, Pyöriä sanoo.
 Sekava päälliköinti kuormittaa
 Huonon perehdyttämisen lisäksi osaamaton johtaminen kuormittaa nuoria.
 Huutavat pikkupomot ja sekava päälliköinti toistuvat Ylelle tulleissa vastauksissa usein.
 “Pelolla johtaminen ja asiaton käytös kahvilan omistajan puolelta olivat ensimmäisiä kokemuksiani työstä ja esihenkilöistä. Koen, että nämä varhaiset kokemukset ovat jättäneet pysyviä vaikutuksia minuun työntekijänä.” Entinen kahvilatyöntekijä, 27, Helsinki
 Aku Kosonen teki töitä McDonaldsilla lukion loppuvaiheessa. Hän kertoo päälliköiden huutaneen ja pompottaneen. Janne Lindroos / Yle
 Huono johtaminen johti irtisanoutumiseen
 Aku Kosonen , 24, kertoo kokeneensa elämänsä huonointa johtamista pikaruokapaikassa. Kokemuksesta on kulunut jo monta vuotta. Saimme kuitenkin myös tuoreita vastaavia kertomuksia saman ketjun työntekijöiltä. He halusivat pysyä nimettöminä, joten Aku Kosonen saa antaa kasvot asialle.
 Kosonen kertoo, että oli tehnyt kymmentuntisen työpäivän pikaruokapaikka McDonaldsissa. Viimeinen tehtävä oli mopata lattia.
 Kosonen muistaa, että se jäi päällikön mielestä liian kosteaksi.
 – Hän huusi, että seuraavaksi tulee varoitus.
 Varoituksilla uhkailu oli Kososen mukaan jokapäiväistä.
 – Sitä kuuli, jos vaikka kassakuittinauha oli kiireessä venähtänyt pitkäksi.
 Aku Kosonen kuvailee johtamistyyliä pelotteluksi. Ilmapiiri oli kireä ja työ siksi raskasta.
  "Kokemuksen pitäisi olla reilu"
 Työterveyslaitoksen vanhempi tutkija  Sampsa Puttonen  näkee, että nuoren ensimmäinen työpaikka on normaalia suuremmassa vastuussa. Hänen mielestään erityisesti ensimmäisten kokemusten tulisi olla reiluja.
 – Olisi tärkeää välittää nuorille viestiä, että työelämä ei ole vain kurjaa ja kiirettä, Puttonen sanoo.
 Puttosen mukaan nuoren kokemuksilla työelämän alkutaipaleella voi olla pitkäkantoiset vaikutukset elämään.
 Myös päälliköt ovat nuoria ja kokemattomia
 Pikaruokapaikoissa ja kahviloissa usein myös päälliköt ovat nuoria ja kokemattomia.
 Saamiemme vastausten perusteella esihenkilöt kuten vuoropäälliköt huutavat muuallakin kuin vain McDonaldsilla tai jo elokuussa esillä olleessa Hesburgerissa.
 Ikävimmissä tapauksissa päällikkö saattaa nöyryyttää jopa asiakkaiden edessä. Esimerkiksi nuori nainen pääkaupunkiseudulta kertoo joutuneensa vuosiksi häpeän valtaan, kun esihenkilö haukkui hänet tuttujen asiakkaiden edessä.
 Kokemus paniikinomaisesta tunteesta toistuu lukuisissa vastauksissa ja useissa puheluissa.
 Ylen nettikyselyssä paljastui, että monet nuoret ovat kokeneet etenkin johtamisen olleen osaamatonta myös McDonaldsilla. Janne Lindroos / Yle
 McDonaldsin toimitusjohtaja pahoittelee
 Suomen McDonaldsin toimitusjohtaja  Olli Johansson  harmittelee Aku Kososen ja muiden Ylelle vastanneiden huonoja kokemuksia yrityksessä. Hän kertoo puhelimessa, että ketjun sisäisissä työhyvinvointikyselyissä ilmapiiriä pitää hyvänä yhdeksän kymmenestä työntekijästä.
 – Tietysti toivoisin, että sata prosenttia työntekijöistämme kokisi niin.
 Talon sisäisissä kyselyissä lähes kaikki työntekijät ovat sitä mieltä, että esihenkilöt kohtelevat heitä kunnioittavasti ja kohteliaasti Johanssonin mukaan. Hän kertoo, että vain 1,6 prosenttia työntekijöistä on eri mieltä.
 – Jos jossain ravintolassa ilmenee ongelmia, ne käydään läpi ravintolan kanssa.
 S-ryhmällä on kuukauden perehdytysohjelma
 S-ryhmän kehitysjohtaja  Marko Fonsen  kertoo puhelimessa, että ABC-asemille on puolestaan laadittu kuukauden kestävä perehdytysohjelma jokaiselle uudelle työntekijälle.
 Fonsen kertoo, että perehdytyksen käsikirjassa on tarkat ohjeet esimerkiksi ensimmäisten työpäivien kulusta ja kuinka oppimista seurataan.
 Kehitysjohtaja sanoo yritysketjussa tiedostettavan, että he tarjoavat nuorelle usein hänen ensimmäisen työkokemuksensa. Viime kesänä ABC:t palkkasivat tuhat kesätyöntekijää.
 – Kyllä siihen joukkoon mahtuu paljon onnistumisiakin.
 Vilma Ignatius odotti paljon S-ryhmästä työnantajana. Ketju on muun muassa sitoutunut Vastuullinen kesäduuni -periaatteisiin. Veli-Martti Koivunen / Yle
 Myös Ylen saamien vastausten joukkoon mahtuu työkokemusta kehuvia viestejä. Joskus positiivinen käänne on tapahtunut esihenkilön vaihduttua.
 Perheenäiti heitti limut naamalle
 Nuoret kaipaavat työnantajalta alussa muutakin kuin vain ohjeita työtehtävien tekniseen suorittamiseen. Asia tulee esille Ylelle lähetetyissä vastauksissa.
 Nuoret työntekijät kaipaisivat nykyistä enemmän ohjausta etenkin asiakaspalvelutilanteisiin myös Työterveyslaitoksen vuonna 2018 valmistuneessa selvityksessä. Se koski kaupan sekä matkailu- ja ravitsemisalan työntekijöitä.
 Vantaalainen, nyt 20-vuotias nainen kertoo puhelinhaastattelussa, että olisi kaivannut kipeästi opastusta nimenomaan asiakkaiden kohtaamiseen. Myös hän työskenteli McDonaldsilla. Hänelle tuli järkytyksenä, kuinka aikuiset ihmiset voivat käyttäytyä asiakkaan roolissa.
 – Perheenäidit huutavat, heittävät päälleni limuja, salaattia ja hampurilaisia.
 Opiskelija kertoo, että esihenkilöt käskivät päästämään asiakkaiden huudot toisesta korvasta sisään ja toisesta ulos. Sellaisen päivän jälkeen opiskelija kertoo lähteensä itkusilmässä töistä kotiin.
 – Olisin tarvinnut emotionaalista tukea.
 Laki käskee perehdyttää
 Perehdyttäminen työhön on lakisääteistä. Työturvallisuuslaki velvoittaa työnantajan perehdyttämään työntekijän riittävästi työhön ja työolosuhteisiin sekä työssäkäytettäviin työvälineisiin.
 “Ensimmäisen vuoden aikana sain monet huudot sen takia, etten tiennyt miten joku asia tehdään, koska minua ei oltu siihen perehdytetty. Vuoden ajan näin myös jatkuvasti töistä painajaisia ja olin muutenkin stressaantunut.” Opiskelija, työkokemus huoltamolta, Tampere
 Työterveyslaitoksen erikoistutkija Mikko Nykänen sanoo, että työnantajan pitäisi huomioida nuorten kokemattomuus alasta ja työelämästä
 – Nuorten on paljon vaikeampi arvioida omaa onnistumista. Siksi on tärkeä antaa kannustavaa palautetta.
 Nykäsen mukaan se tukee sekä nuoren hyvinvointia että intoa työhön.
 Innokas kesätyöntekijä muuttui tympeäksi
 Vilma Ignatiuksen työinto huoltoasemalla laski kesän kuluessa.
 Hänestä alkoi tuntua, että työnantajalle on yksi lysti jaksaako hän vai ei.
 Ignatius oli halunnut ja sopinut osa-aikaisesta työstä. Työsopimuksessa sovittiin, että viikkotyötunteja on keskimäärin 20.
 – Minulta mitään kysymättä vuoroja olikin jopa 42 tuntia ja ylitöihin kysyttiin lähes joka vapaapäivänä.
 Ignatius koki, että työsopimuksella ei ollut merkitystä. Hän ihmettelee myös, miksi vuorojen määrästä ei keskusteltu hänen kanssaan.
 – Kun kysyin, kenen kanssa puhuisin niistä, sain aina eri nimen.
 Hän alkoi olla väsynyt.
 – Liiallinen työmäärä ja väsymys kiristivät työntekijöiden välejä.
 Ignatius piti työilmapiiriä lopulta niin huonona, että se alkoi vaikuttaa siihen, kuinka hän suhtautui asiakkaisiin .
 – Alkukesästä olin avulias ja ystävällinen, mutta loppukesästä tympeä ja kyyninen.
 Työtahti tuntuivat kohtuuttomilta.
 Kohtuuttomasta raadannasta kertoivat elokuussa myös Hesburgerin työntekijät.
 Nuori myy ruokaa syömättä itse
 Kokemus työtahdin raakuudesta toistui lähes kaikissa Ylelle tulleissa yli 300:ssa vastauksessa
 Nuoret kertovat Ylen nettikyselyssä työskentelevänsä usein yksin Subwayn ravintoloissa. Silloin jopa juomatauot voivat olla mahdottomia. Janne Lindroos / Yle
 Nälkäistä asiakasta saattaa palvella nuori, joka itse ei ehdi syödä tai edes käydä vessassa työvuorojen aikana. Vastaavista kokemuksista kertoo Subwaylla työskennellyt nuori nainen.
 – Ohjeistus oli, että syödään mahdollisimman nopeasti silloin kun ehditään, ja jos ei ehditä niin silloin jätetään syömättä, nainen kertoo.
 Aloittaessaan paikassa nainen oli 16-vuotias. Silti hän kertoo tehneensä jopa 12-tuntista työpäivää.
 Moitteet tulevat kotiin vapaa-päivänäkin
 Työ ja päälliköt ovat ujuttautuneet toisinaan myös nuorten työntekijöiden vapaa-aikaan.
 Niin ikään Subwaylla Helsingissä työskennellyt opiskelija kertoo, että työnantajan viesteihin piti reagoida myös vapaapäivinä.
 – Työnantaja vaati asentamaan työntekijän omaan kännykkään Whatsapp-viestisovelluksen.
 Opiskelija kertoo, että esihenkilö lähetti säännöllisesti ryhmään kaikkien työntekijöiden nähtäväksi noottiviestejä.
 – Jos edellisen illan työntekijä oli jättänyt vaikka yhdenkin leivänmurun tiskialtaaseen tai lattialle ravintolaa siivotessaan.
 Subwayn lisäksi maininta viestisovellusten vastaavasta käytöstä toistuu eri työnantajien kohdalla.
 Subway kouluttaa itse johtajiaan
 Subway-ketjun Suomen maajohtaja  Petteri Lehtimäki  kertoo kunkin ketjun yrittäjän päättävän omista tavoistaan kommunikoida työntekijöiden kanssa.
 Maajohtaja kirjoittaa sähköpostissaan, että työntekijöiden terveys, turvallisuus ja hyvinvointi on ketjussa erityisen tärkeää. Lehtimäen mukaan yrittäjät koulutetaan muun muassa huolehtimaan työntekijöidensä hyvinvoinnista.
 – Tarjoamme heille myös jatkuvaa tukea ja koulutusta työnantajana toimimiseen.
 Itse työ maistuisi
 Ylelle vastanneista nuorista kukaan ei valita itse työstä. Päinvastoin.
 Subwayllä työskennellyt nuori nainen kertoo puhelimessa, että piti paljon itse työstä.
 – Koin, että olen hyvä siinä.
 Kahden vuoden jälkeen hän ei kyennyt enää jatkamaan.
 – Irtisanouduin pomojen vuoksi.
 Myös Aku Kosonen olisi voinut jatkaa McDonaldsilla, jos johtaminen olisi ollut kunnossa.
 – Olen ollut sen jälkeen töissä esimerkiksi varastolla ja nähnyt, että raskastakin työtä jaksaa rennossa ilmapiirissä.
 McDonaldsin toimitusjohtaja Olli Johansson on harmissaan tästäkin kokemuksesta.
 – Meillä halutaan ehdottomasti pitää kiinni ihmisistä, Johansson sanoo.
 Hän huomauttaa, että työn oppiminen vie aikansa ja osaava ihminen halutaan pitää töissä.
 Pikaruokaravintolat työllistävät paljon nuoria. Nettikyselymme perusteella ensikosketus työelämään on usein liian rankka. Janne Lindroos / Yle
 Happamalta maistuva majoneesi on huono bisnes
 Tampereen yliopiston lehtori Pasi Pyöriä näkee niin, ettei nuorten kohtelu työpaikoilla ole vain inhimillisesti tärkeä kysymys. Se voi käydä kalliiksi myös yritykselle.
 – Lähitulevaisuudessa kilpailu osaavasta työvoimasta kasvaa. Se, miten nuoret otetaan työpaikalla vastaan, voi olla työnantajalle kilpailuvaltti.
 Toisaalta nuorten huonosta kohtelusta aiheutuvat mainehaitat voivat näkyä suoraan yrityksen kassassa.
 – Jos Hesburgerin kuuluisa majoneesi alkaa maistua perheellisille happamalta, he jättävät viemättä perheensä kyseiseen ravintolaan. Taloudelliset menetykset yritykselle voivat olla tuntuvia.
 Uusi yritys ensi kesänä
 Vilma Ignatius aloitti opiskelun Tampereen yliopistossa tänä syksynä.
 Viimeistään ensi kesänä hän haluaisi mennä taas töihin.
 Hän toivoo, että oma esiintyminen tässä jutussa herättää työnantajat kohtelemaan jokaista nuorta hyvin. Ignatius toivoo reiluutta.
 – Toivon, että puolin ja toisin mennään niillä pelisäännöillä, joista on yhteisesti sovittu.
 Hän sanoo olevansa valmis joustamaan ja tekemään esimerkiksi ylitöitä.
 – Ei saa mennä kohtuuttomuuksiin kummallakaan osapuolella. .
 Näin juttu tehtiin Yle kysi työoloista palvelualalla työskenteleville nuorille. Vastauksia tuli lähes 350. Yle on nähnyt jutussa esiintyvien nuorten työtodistukset tai työsopimukset, joista selviää, että nuoret ovat työskennelleet kyseisissä yrityksissä. Jutussa esiintyviä henkilöitä on myös haastateltu puhelimitse tai kasvotusten. Heidän kertomuksiaan tukevat sadat yhteydenotot, joissa jutussa esiintyvistä yrityksistä kerrotaan samankaltaisia kokemuksia.
 Lue lisää:
 Työolojensa takia kohussa ryvettynyt Hesburger aloittaa tällä viikolla toimenpiteet –  "Työntekijöiden kuunteleminen on jäänyt taka-alalle"
 Hesburgerin Salmela vastaa PAMin kritiikkiin: Emme syytä kenttäpäälliköitä tai henkilökuntaa, vaan ylin johto on vastuussa johtamisessa tehdyistä virheistä
 Mitä työntekijän pitää kestää? Hesburgerissa työskennelleet nuoret kertoivat kurjista oloista, valvova viranomainen kävi läpi pahimmat epäkohdat
 Jasmin Ristolainen ja 11 muuta nuorta kertovat karuista työoloista Hesessä – hampurilaisketjun mukaan joskus ei ole pidetty taukoja

Nuoret raatavat pitkiä työpäiviä nälissään ja kuuntelevat pikkupomojen huutoa palvelualalla – Yli 300 nuorta kertoi Ylelle hirveistä kokemuksistaan


Summary: Sähköavusteisilla kaupunkipyörillä on Kuopiossa jo reippaasti yli 30 000 käyttäjää, mikä on hurja määrä 120 000 asukkaan kaupungissa. Kuopio valitsi ensimmäisenä suomalaisena kaupunkina sähköpyöriin perustuvan kaupunkipyöräjärjestelmän.

Kuopiolaisella  Henriikka Salolla  on ollut aamulla hyvä onni. Keskustasta on löytynyt yksi kaupunkipyörä, jolla hän on ajanut muutaman kilometrin matkan Savonia-ammattikorkeakoulun edustalle.
 – Juuri eilen tein vikailmoituksen. Vasen poljin hankasi koko ajan. Nyt pyörä taas vinkui koko matkan, mutta kyllä ne yleensä toimivat ihan hyvin, Salo kertoo.
 Salo ei ole valituksen aiheineen yksin. Yhdellä pyörällä saatetaan ajaa kauniina kesäpäivinä jopa 14 kertaa. Se tarkoittaa sitä, että pyörät kuluvat, niiden tyhjiä akkuja ei ehditä vaihtaa riittävän usein ja ne katoavat hetkessä suosituimmilta pyöräasemilta.
 – Muuten hyvä idea, mutta sovellus ei oikein toimi. Huoltoa nämä kaikki kaipaavat. Oikein minkään satula ei pysy paikallaan, kritisoi puolestaan Savonian opiskelija  Atte Siponen .
 Henriikka Salon mukaan pyörät toimivat yleensä hyvin, vaikka pieniä vikoja onkin ilmennyt.  Sami Takkinen / Yle
 Ainakin sata pyörää tarvittaisiin lisää
 Korona-ajasta huolimatta kaupunkipyörät ovat saaneet tänä vuonna 10 000 uutta käyttäjää. Ainakin joka neljäs kuopiolainen, ehkä useampikin on istunut niiden satulassa. Miljoonan ajokilometrin raja on mennyt rikki jo aikoja sitten.
 Kuopion kaupunki on ostanut tälle vuodelle lisää akkuja ja ylimääräisen akkujen latauskaapin. Pyöriä hoitava yritys on palkannut lisää työntekijöitä ja kaupunkikin on tarjonnut lisäkäsiä kiireisimpiin aikoihin. Se ei kuitenkaan riitä.
 – Pyörät ovat niin kovilla, että niiden rungot väsyvät. Ne uusitaan tänä vuonna. Sellaiset sata pyörää tarvittaisiin lisää, ehkä jopa 150, sanoo Kuopion kaupungin liikkumispalveluiden kehittämispäällikkö  Jouni Huhtinen .
 Myös ilkivalta on lisääntynyt hieman edelliskesästä. Huhtisen mukaan pyörien renkaita on puhkottu ainakin keskustan pyöräasemilla. Joskus pyörän kyydissä on ylimääräisiä matkustajia, mikä rasittaa entisestään pyörän runkoa.
 Atte Siposen mielestä on erinomaista, että ammattikorkeakoulu tarjoaa opiskelijoilleen mahdollisuuden ajaa kaupunkipyörillä ilmaiseksi. Sami Takkinen / Yle
 Lahdessa seurataan Kuopion esimerkkiä
 Sähköiset kaupunkipyörät yleistyvät. Vielä kymmenen vuotta sitten kaikista avatuista kaupunkipyöräjärjestelmistä vain kahdeksan prosenttia sisälsi sähköpyöriä. Kolme vuotta sitten luku oli jo  yli 30 prosenttia .
 Suomessa ensimmäiset sähköavusteiset kaupunkipyörät otettiin käyttöön juuri tuolloin Kuopiossa. Nyt myös Lahdessa on päästy ajamaan samanlaisilla sähköpyörillä. Lahdessa samoin kuin Kuopiossa pyöriä on tällä hetkellä 250.
 – Kuopio on ollut meille todella hyvä esimerkki, miten kaupunkipyöräjärjestelmä toimii olosuhteiltaan ja asukasluvultaan samantyyppisessä kaupungissa, sanoo Lahden kaupungin projektipäällikkö  Anna Huttunen .
 Pyörillä on Lahdessa sama palveluoperaattori kuin Kuopiossa. Leosportin mukaan Lahdessa operaattorin työ on helpompaa, koska pyöräasemat sijaitsevat paljon lähempänä toisiaan.
 – Kuopiossa puolestaan tasauksia tehdään useita kertoja päivässä. Asemien pitkä välimatka syö työaikaa, jopa pari tuntia päivässä. Näin on varsinkin kiireisimpinä päivinä, jolloin tarve on suurin, yrittäjä  Leo Korhonen  toteaa.
 Pyöristä on kertynyt tappiota
 Tilanne olisi Korhosen mukaan eri, jos pyöriä ostetaan lisää. Silloin yritys voisi jakaa pyöräasemaverkoston hoitamisen useamman työntekijän kesken, mikä lyhentäisi automatkoja ja tehostaisi työtä.
 Kolmelta vuodelta pyöristä on kertynyt kaupungille tappiota 200 000 euroa. Tänä vuonna päästään voitolle, koska viime vuonna pyörien määrää ei lisätty. Kuopion saamat lipputulot ovat kattaneet pyörätoimittajalle ja palveluoperaattorille maksettavat vuosimaksut.
 Kuopion kaupungin kehittämispäällikkö Jouni Huhtinen kertoo, että ihmiset toivovat kaupungille lähettämässään palautteessa eniten lisää pyöriä sekä uusia pyöräasemia Kuopioon. Sami Takkinen / Yle
 Kuopion kaupungin Jouni Huhtisen mukaan uusien pyörien hankinta maksaisi arviolta 250 000–350 000 euroa.
 – Käyttömaksuja on kertynyt tänä vuonna 300 000 euroa, ja sillä voitaisiin kattaa osa uusien pyörien hankintamenoista, Huhtinen laskeskelee.
 Jos pyöriä ei osteta lisää, pitää pyöräasemien määrää vähentää. Samalla osa ihmisistä luopuisi pyörien käytöstä ja kausimaksujen määrä vähenisi.
 – Se olisi todella ikävä asia, koska tämä on toiminut niin hyvin. On selvää, että Kuopio kärsisi suuren imagotappion, Huhtinen sanoo.
 Lue myös:
 Kaupunkipyörien tulo Suomeen on sujunut vaihtelevasti: epäonnistuneita kilpailutuksia, yllättäviä maksuja käyttäjille, akut loppuvat kesken
 Sähköavusteiset kaupunkipyörät tulevat pian koekäyttöön Lahdessa – kympin kausimaksulla saa testiajoja pitkälle syksyyn
 Kuopion kaupunkipyörien kestävyys viety aivan äärirajoille, kun niillä ajetaan niin paljon – suosio noussut vielä viime kesästäkin

Kuopio oli edelläkävijä sähköisissä kaupunkipyörissä, mutta nyt niiden menestystarina uhkaa tyssätä – syynä liian innokkaat pyöräilijät


Summary: Hiv-positiiviset ovat yhdistyksen mukaan eläneet arkea, johon sairaus on tuonut poliisikuulusteluun joutumisen uhan.

Korkeimman oikeuden keskiviikkoinen ratkaisu on todella merkittävä hiv-positiivisille, sanoo Positiiviset ry:n toiminnanjohtaja  Sini Pasanen .
 – Se poistaa todella ison stigmatisoivan asian ja epätietoisuuden. Suomessa oikeusjärjestelmä ei ole aiemmin hyväksynyt asiaa, jonka terveysviranomaiset ovat todenneet jo aiemmin: lääkittynä hiv ei tartu, sanoo Pasanen.
 KKO kumosi Vaasan hovioikeuden vankeusrangaistuksen törkeästä pahoinpitelystä. Syytetty mies oli harrastanut suojaamatonta seksiä, mutta Korkeimman oikeuden mukaan lääkitys, veren alhainen viruspitoisuus ja olosuhteet tekivät hivin tarttumisriskistä erittäin pienen.
 Lue lisää:   Korkein oikeus: Hiv-positiivisen suojaamaton yhdyntä ei ollut rikos – lääkitys ja alhainen viruspitoisuus tekivät tarttumisriskistä erittäin pienen
 Suomessa käytännössä kaikki hiv-positiiviset ovat Positiiviset ry:n toiminnanjohtaja Sini Pasasen mukaan lääkityksellä ja virukset mittaamattomalla tasolla. Myöskään hiv-positiivisia lapsia ei ole syntynyt Suomessa yhtään, kun äidin hiv-tartunta on ollut tiedossa.
 Myös laajat  Partner -tutkimukset ovat osoittaneet, että hoidettuna virus ei ole tarttunut edes pitkissä parisuhteessa olevien kesken tuhansista yhdynnöistä huolimatta.
 Oikeusjärjestelmän haluttomuus hyväksyä terveysviranomaisten näkemys on Pesosen mukaan ollut monelle hiv-positiiviselle hyvin ahdistavaa.
 – Hiviä on kaikissa yhteiskuntaluokissa ja kaikenlaisilla ihmisillä. Rikosoikeus on tuotu heidän elämäänsä, ja ihminen on voinut joutua poliisikuulusteluun sairauden takia, sanoo Pesonen.
 Tilanne on kääntynyt jopa siihen, että hiv-positiiviseksi paljastuneen kanssa seksiä harrastanut on mennyt ennemmin poliisin puheille kuin testiin. Toisaalta julkinen puhe "hiv-tartuttajista" on voinut estää ihmistä hakeutumasta testiin.
 – Jos et tiedä olevasi positiivinen, et ole rikollinen. Jos tiedät olevasi, joku voi syyttää sinua, konkretisoi Pesonen.
 Vuodesta 1995 hivin parissa työtä tehnyt Pesonen ei ole koskaan törmännyt tapaukseen, jossa virusta haluttaisiin tarkoituksella tartuttaa.
 – Kehitys kehittyy tässäkin ja lääkitys on muuttunut. Hiv tarttuu niiden kautta, jotka eivät tiedä tartunnastaan, sanoo Pesonen.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun torstaihin 16.9. kello 23 saakka.

Hiv-positiivisille KKO:n päätös kumota pahoinpitelytuomio on iso askel – "Oikeusjärjestelmä hyväksyi viimein, että lääkittynä virus ei tartu"


Summary: Komission puheenjohtajan Unionin tila -puheessa kuultiin kaikuja EU:n sielun alkuhämäristä 1950-luvulta, kirjoittaa Ylen EU-erikoistoimittaja Janne Toivonen.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Maailma on  Ursula von der Leyenin  kohdalla sekä saanut että menettänyt: saanut EU-komission puheenjohtajan, menettänyt matkasaarnaajan.
 – Uskon, että vasta kun oikein koetellaan, henki ja sielu todella pääsevät valloilleen.
 – Vaikkakin vajavainen, unionimme on kauniin ainutlaatuinen ja ainutlaatuisen kaunis.
 – Kun katson unionia, näen vahvan sielun kaikessa mitä teemme.
 Näin muotoili Euroopan komission puheenjohtaja von der Leyen keskiviikon Unionin tila -puheessaan.
 Puheen on tarkoitus olla tiedonanto Euroopan parlamentille ja EU-kansalaisille avoimuuden ja demokratian hengessä: missä EU menee ja mitä komissio aikoo?
 Keskiviikkoaamuna mentiin reippaasti hengennostatuksen puolelle. Von der Leyen sanoi 59 minuutin puheensa aikana yhdeksän kertaa sanan  sielu  – joka oli myös puheen otsikkoteema – ja viisi kertaa sanan  spirit  eli henki.
 Hän puhui pitkästi myös  nuorista , koska 1) on aidosti ratkaisevaa, tykkäävätkö nuoret eurooppalaisuuden ajatuksesta ja 2) se antaa puheelle ajanmukaisen, kartalla olevan silauksen.
 Kovilla numeroilla on kahtalainen merkitys
 Puheessa oli toki myös kovia numeroita ja kirkkaita aloitteita:
 Neljä miljardia euroa globaaleihin ilmastotoimiin EU:n ulkopuolella.
 200 miljoonaa rokoteannosta kolmansiin maihin.
 Luonnon monimuotoisuuden tukemiseen tarkoitetun kansainvälisen budjetin tuplaaminen.
 Tuli tieto ensi vuoden EU-puolustukseen keskittyvästä huippukokouksesta ja ajatus siitä, voisiko eurooppalaista aseteollisuutta vahvistaa se, että jäsenmaat saisivat ostaa tuotteet ilman arvonlisäveroa.
 EU on vauras yhteisö. Se pystyy juhlapäivänä heittämään pöytään miljoonia euroja kuin lähikauppa tarjouseriä, ja miljoonilla on merkitystä.
 Mutta juhlapuheissa numeroita ei suhteuteta.
 Neljän miljardin euron ilmastorahoitusruiske vuosille 2022–2027 kuulostaa isolta. Samalla länsimaat ovat kuitenkin yhä noin 20 miljardia dollaria jäljessä omaa yli vuosikymmenen vanhaa lupaustaan siitä, että ne rahoittavat kolmansien maiden ilmastotoimia vuosittain 100 miljardilla dollarilla.
 YK:n ilmastopääsihteeri  Patrick Espinosa  ei kesäkuussa ollut "vonderleyenmäisen" toiveikas tai juhlava, kun hän  vaati länsimaita  vihdoin lunastamaan omat lupauksensa.
 Saisiko olla syvempää unionia?
 Puhe oli kahdessa mielessä paluu vuoteen 1950.
 Tuolloin  Robert Schuman , yksi EU:n isistä, sanoi että Eurooppa tarvitsee "sielun ja poliittista tahtoa", jotta ihanteista tulee totta.
 Samaan aikaan Schumanin ranskalainen ministerikollega,  René Pleven , esitti idean Euroopan yhteisarmeijasta.
 Von der Leyen palasi kumpaankin asiaan 71 vuotta myöhemmin.
 Ehkä momentum on olemassa? Eurooppaan uskotaan taas?
 Von der Leyen sai salilta raikuvat aplodit, kun hän ylpeili puheessaan EU:n yhteisillä koronatoimilla.
 Eikä EU:lla huonosti mene.
 Kesällä komissio esitteli mittavan ilmastopaketin, jolla pyritään 57 prosentin päästövähennyksiin vuoteen 2030 mennessä. Koronakriisin keskellä jäsenmaat sopivat myös massiivisesta elpymispaketista, jolla koko EU:ta vivutetaan vähähiilisempään asentoon.
 Mutta juhlapuheessa ei jälleen mainittu kääntöpuolia: Sitä, ettei 57 prosentin päästövähennys takaa mitenkään 1,5 asteen lämpenemisessä pysymistä. Tai sitä, ettei koronataistelu ole ohi, vaan takapakkeja voi tulla. Eikä sitä, ettei elpymispakettia hyväksytty kovinkaan monessa jäsenmaassa tuosta vain.
 Ehkä puhe oli tavallista juhlallisempi siksikin, että ensi viikolla ovat Saksan elintärkeät vaalit. Niitä EU odottaa henkeään pidätellen – niiden vaikutus EU:n tulevaisuuteen on paljon isompi kuin yhdellä von der Leyenin puheella.
 PS. Puheen lopussa von der Leyen esitteli yllätysvieraan, italialaisen tuoreen paralympiakultamitalisti  Beatrice "Bebe" Vion . Von der Leyenin mukaan 24-vuotias Vio on esimerkki "spiritistä", joka näkyy niin EU:n perustajissa kuin nykynuorten sukupolvessakin. Vion itsensä ajatuksia tilaisuudessa ei kuultu.
 Lue lisää:
 "Koska ilmastonmuutos on ihmisen aikaansaannosta, voimme korjata asian" – näin EU-pomo maalaili unionin tulevaisuutta, lue tärkeimmät nostot
 Nuorille tulee uusi kansainvälinen vaihto-ohjelma EU:ssa – moni voisi päästä töihin ulkomaille "Alman" kautta

Analyysi: Von der Leyenin puhe tulvi sielua ja spirittiä, mutta myös konkretiaa siitä, mitä EU:n pitäisi tehdä uusien kriisien vaaniessa


Summary: Velkakriisiin ajautuneen Evergranden osakkeen arvo on laskenut jyrkästi.  Nyt yhtiöllä on vaikeuksia maksaa palkkoja ja hoitaa velkojensa kustannuksia. Analyytikot uskovat Kiinan valtion valmistautuvan yhtiön pelastamiseen.

Kiinalainen kiinteistöalan jättiyhtiö Evergrande on suurissa talousvaikeuksissa.
 Yhtiön osakkeen arvosta on haihtunut Hongkongin pörssissä yli 80 prosenttia kuluneen vuoden aikana. Tiistaina Shanghain pörssi joutui keskeyttämään yhtiön joukkovelkakirjojen kaupan, kun niiden arvo putosi hetkessä yli 30 prosenttia.
 Maanantaina vihaiset piensijoittajat rynnistivät yhtiön pääkonttorin aulaan Kiinan Shenzhenissa.
 – Palauttakaa rahamme, kaikui mielenosoittajien iskulause.
 Viime viikolla kaksi luottoluokittajaa laski Evergranden luokitusta. Nyt sijoittajat pelkäävät, että yritys ei pysty hoitamaan lähes 260 miljardin euron velkataakkansa kustannuksia.
 Yle listasi neljä kysymystä ja vastausta Kiinan rakennusmarkkinoita kuohuttavasta tapauksesta, jolla voi suuri vaikutus koko maan talouteen.
 Mikä on Evergrande?
 Evergrande on yksi Kiinan suurimmista rakennuttajista. Ennen viimeisimpiä taloushuolia yli 200 000 ihmistä työllistävä yritys oli Kiinan toiseksi suurin kiinteistöalan yhtiö.
 Evergrande valmistaa asuntoja keski- ja suurituloisille kiinalaisille. Vuonna 1997 perustettu yritys on kasvanut Kiinan vaurastumisen myötä ja sillä on nyt toimintaa lähes 300 kaupungissa.
 Viime vuonna Forbes-lehti listasi yhtiön perustajan  Hui Ka Yanin  Kiinan kolmanneksi rikkaimmaksi ihmiseksi. Evergrande on viime vuosina laajentanut toimintaansa myös kiinteistöbisneksen ulkopuolelle investoimalla muun muassa elintarviketeollisuuteen ja sähköautoihin.
 Tavallinen näky. Evergrande-yhtiön rakentama asuintalojen kokonaisuus Pekingissä. Yhtiö toimii lähes 300 kaupungissa. Wu Hong / EPA
 Miksi yhtiö on vaikeuksissa?
 Evergrande liiketoimintamalli on ollut rakentaa kiinteistöjä velkarahalla. Ostajat ovat maksaneet kiinteistöistä etukäteen ja yhtiö on kuitannut velkansa valmistuneilla projekteilla.
 Tämä malli joutui kuitenkin vaikeuksiin kesällä 2020, kun Kiinan keskushallinto alkoi asettaa rajoituksia suurten rakennusyritysten velkaantumisasteelle. Kohta Evergrande joutui myymään rakentamattomia asuntoja alennetulla hinnalla saadakseen lisää rahaa varsinaiseen rakentamiseen.
 Viime vuodenvaihteessa yhtiö oli ottanut etukäteismaksun 1,5 miljoonasta kiinteistöstä,  uutistoimisto Bloomberg raportoi.
 Nyt monet asunnosta etukäteen maksaneet ovat huolissaan, saavatko he rahansa takaisin, mikäli kiinteistöt jäävät valmistumatta ja yhtiö ajautuu konkurssiin.
 Mitä Evergrande aikoo tehdä?
 Evergrande tiedotti tiistaina, että se on palkannut ryhmän talousneuvonantajia selvittämään "kaikki mahdolliset ratkaisut", joiden avulla yhtiö voisi selviytyä velkakriisistä.
 Hongkongin pörssille osoitetussa lausunnossa yhtiö totesi, että se ei voi taata selviytyvänsä kaikista taloudellisista velvoitteistaan. Evergrande syytti heikosta myynnistä median "negatiivista uutisointia", joka on yhtiön mukaan haitannut syyskuun kiinteistökauppaa.
 Toistaiseksi asuntojen alennusmyynnit eivät ole tuottaneet toivottua tulosta, sillä yhtiön voitot ovat laskeneet 29 prosentilla kuluvan vuoden ensimmäisellä puoliskolla, raportoi saksalainen  Deutche Well -uutissivusto.
 Kiinan Shenzhenissa protestoijat kiertelivät Evergranden pääkonttorin ulkopuolella. Osa mielenosoittajista marssi maanantaina sisälle yhtiön tiloihin. AFP / Lehtikuva
 Miksi yhtiöllä on merkitystä?
 Rakentaminen on yksi Kiinan talouden tukipaaluista. Hieman alle kolmannes maan talouden kokonaistuotannosta kytkeytyy kiinteistöalaan.
 – Evergranden romahdus olisi Kiinan talouden suurin testi vuosiin, arvioi Capital Economics -konsulttiyhtiön Aasian-ekonomisti  Mark Williams  Deutche Welle -uutissivustolle.
 Bloomberg-uutistoimiston mukaan Kiinan valtio on jo alkanut laatia suunnitelmia Evergranden pelastamiseksi.
 Myös Deutche Wellen haastattelemat talousasiantuntijat pitävät epätodennäköisenä, että Peking antaisi yhtiön kaatua. Konkurssi voisi huojuttaa Kiinan keskusvallan asemaa, nimetön analyytikko amerikkalaisesta Sinoinsider-konsulttiyhtiöstä perustelee.
 Lue lisää:
 Deutsche Welle: Evergrande: Why the Chinese property giant is close to collapse
  Bloomberg: What Is China Evergrande and Why Is It In Trouble?

Kiinalaisen kiinteistöjätin huojuminen huolestuttaa markkinoita – yhtiön kaatuminen lähettäisi shokkiaaltoja koko maan taloudelle


Summary: Etätyön jatkuminen koronapandemian jälkeen voi vähentää pysyvästi joukkoliikenteen reittitarjontaa. VR ja HSL päättelevät älyteknologian avulla, milloin asiakkaat haluaisivat matkustaa. Osa junavuoroista tulee myyntiin vasta viikkoa ennen lähtöpäivää.

InterCity-juna on tuonut oululaisen  Mintun  asioille Helsinkiin. Koronapandemian aikana työt on tehty lähinnä kotona, mutta hybridimalli mahdollistaa paluun toimistotöihin.
 – Varmaan teen edelleen osan töistä kotitoimistolla, mutta osan jälleen työpaikan toimistolla.
 VR ja Helsingin seudun liikenne HSL arvioivat, että juuri hybridityöhön siirtyminen tulee pysyvästi vähentämään julkisten kulkuneuvojen käyttöä Suomessa. Elokuussa VR kuljetti kotimaan kaukoreiteillä 863 000 matkustajaa. Se on 30 prosenttia vähemmän kuin ennen koronapandemiaa.
 Pääkaupunkiseudun matkustajaliikenteessä matkustajakato on tätäkin rajumpi
 – Tammi-elokuussa lipputulot ovat 45 prosenttia alhaisemmat, kuin vuonna 2019, sanoo HSL:n toimitusjohtaja  Mika Nykänen.
 Myös Nordean tilastoima korttimaksujen muutos kertoo, että juna- ja bussilippuihin käytetty rahamäärä on pysynyt koko koronapandemian ajan keskimääräistä alhaisempana. Kesälomalla hotellien käyttö lisääntyi merkittävästi, mutta elokuussa hotellihuoneisiin käytettävä rahasumma on palannut vuoden 2019 tasolle. Työmatkoista yhä suurempi osa tehdään omalla autolla.
 Älyteknologia ennustaa milloin aiot matkustaa
 Pandemia on tehnyt matkustamisen ennustamisesta vaikeaa. Aiemmin työmatkalaisten kansoittamat aamun kaukojunat kulkevat nyt puolityhjinä. Sekä VR että HSL ovat alkaneet hyödyntää suunnittelussa älyteknologiaa, jotta tappiollisten vuorojen määrää saataisiin karsittua.
 – Datapohjainen suunnittelu ja algoritmit ovat meillä jokapäiväisessä työssä. On tärkeää pystyä ennustamaan, missä matkustajat haluavat liikkua ja mihin aikaan, sanoo VR-Yhtymän suunnittelujohtaja  Juho Hannukainen .
 Älyteknologia helpottaa junavuorojen suunnittelua. Koronapandemia on tuonut ketterät äkkilähtöjunat, joiden liput tulevat myyntiin jopa viikkoa ennen lähtöpäivää, sanoo suunnittelujohtaja Juho Hannukainen VR-Yhtymästä.  Toni Määttä / Yle
 Matkustaja huomaa tämän mobiilisovelluksen aikatauluhaussa harmaina junavuoroina, jotka tulevat myyntiin vasta viikkoa ennen lähtöpäivämäärää. Esimerkiksi Lappeenrannasta pääkaupunkiseudulle pendelöivä pääsee matkalle toisinaan jo aamulla kello 5.31 lähtevällä junalla, toisinaan juna ei kulje.
 – Käytämme erilaista dataa ennustamiseen, mutta vain pieni osa on tällaisia vuoroja, jotka päätetään hyvin lähellä lähtöä.
 VR ei halua kertoa tarkemmin mitä algoritmeja yhtiössä seurataan, kun päätös äkkilähtöjunan laittamisesta myyntiin tehdään. Pandemian aikana äkkilähtöjunista on tullut keino reagoida kysyntätilanteen muutokseen, ja niistä saattaa tulla pysyvä käytäntö.
 Alennuskampanjalla lisää matkustajia juniin ja busseihin
 Nopein tapa saada matkustajia palaamaan joukkoliikenteen käyttäjiksi ovat edulliset liput. VR on tuonut hybridityöhön jääville uusia sarjalipputuotteita, ja HSL on kampanjoinut syyskuussa edullisia kausilippuja. Tavoitteena oli myydä 100 000 kausilippua alennuksella, mutta myytyjen lippujen määrä on lähes kaksinkertainen.
 – Tämä on tärkeää meille myös taloudellisesti, muistuttaa toimitusjohtaja Mika Nykänen.
 Lähivuosina käyttöönotettava Länsimetro ja Raide-Jokeri lisäävät HSL:n käyttökustannuksia, ja siksi on tärkeä saada lisää matkustajia takaisin joukkoliikenteen käyttäjiksi, sanoo HSL:n toimitusjohtaja Mika Nykänen.  Esa Syväkuru / Yle
 HSL on velkaantunut koronapandemian aikana, kun joukkoliikenteen matkustajamäärien romahduksen takia liikennettä on pidetty yllä lainarahoituksella. Jatkossa osa liikenteestä on tarkoitus hoitaa tekoälyn ehdottamina täsmävuoroina, jolloin tappiollisten vuorojen määrä vähenee.
 – Turvaamme, että ihmiset pääsevät joukkoliikenteellä eri suuntiin. Mutta pitää tarkastella milloin asiakkaat tarvitsevat yhteyksiä ja tiedon ja data avulla voimme optimoida tarjontaa niin, että asiakkaat näkisivät mahdollisimman vähän muutoksia.
 Vapaa-ajan matkustus elpyy nopeimmin
 VR:ssa on huomattu, että kaukoliikenteessä vapaa-ajan matkustus on elpynyt nopeammin kuin työmatkustus. Käytännössä se tarkoittaa, että yhtiö tulee lisäämään junavuoroja viikonlopuille. Suuri haaste yhtiöllä ovat aiemmin suositut työmatkustajien käyttämät aamujunat, joiden kannattavuus on heikko.
 Yhtiö seuraa jatkossa aiempaa tarkemmin junien käyttöastetta, ja viime hetkellä tehtävät muutokset junavuoroihin lisääntyvät.
 – Mutta liian ketterä ei saa olla. Matkustajat haluavat luottaa siihen, että työmatkustuksessa oma aamujuna on kulussa, muistuttaa suunnittelujohtaja Juho Hannukainen.
 Koronapandemiasta johtuva matkustajakato vauhdittaa myös matkaketjujen syntymistä. Työmatkalaisia halutaan houkutella junien asiakkaiksi, kun lähiaikoina paikallisliikenteellä ja takseilla tehtäviä matkoja voidaan yhdistää samaan lippuun. Moni lähtee työmatkalle tällä hetkellä omalla autolla, koska lopullinen määränpää ei ole ole rautatieaseman lähellä. Siihen ratkaisu on muutamaksi tunniksi varattava vuokra-auto, jonka voi varata samalla kun junalipun.
 15.9. klo 18.37: Korjattu, että elokuussa VR kuljetti kotimaan kaukoreiteillä 863 000 matkustajaa, eikä 836 000, kuten uutisessa ensin luki.

Junissa ja HSL:n lähiliikenteessä yhä matkustajakato – VR kauppaa äkkilähtöjunia, jotka tulevat myyntiin viikkoa ennen lähtöä


Summary: Metsä Groupin sellutehtaan rakentamiseen liittyvien katu-urakoiden vuoksi monien kemiläisten pääsy lähikauppaan ja apteekkiin on käynyt vaikeaksi. Asiointikyyti helpottaa erityisesti yksinäisten vanhusten elämää.

Metsä Groupin sellutehtaan rakennustöihin  liittyvät liikennejärjestelyt  ovat jakaneet Kemin pohjoiset Karihaaran ja Paattion kaupunginosat kahtia. Varsinkin autottomille liikkuminen asioille on käynyt paikoin hyvin hankalaksi.
 Paattiossa asuva  Elsa Korva  luopui ajokortistaan, kun täytti 80 vuotta. Nyt kauppareissut hoituvat paikallisen kauppiaan järjestämän kyydin turvin.
 – Minulla on tämmönen elämänmuutos menossa, kun luovuin kortista. Tämä on kuin nappi minulle. Olen asunut täällä 22 vuotta, mutta meinaan eksyä tämän työmaan aiheuttamien muutosten vuoksi.
 Kauppias  Jaana Lehto  järjestää kulkuvaikeuksista kärsiville asiakkaille kolmena aamuna viikossa kyydin ostoksille.
 – Asiakkaiden on haastavaa löytää kaupalle, mutta tälle alueelle tämä on mahtavaa, ja lopputulos tulee olemaan varmasti hyvä. On ihanaa, että alue kehittyy.
 Kauppias Jaana Lehto kertoo, että työmaa on kestopuheenaihe Karihaarassa. Juuso Stoor / Yle
 Työmaa on kestopuheenaihe
 Sellutehdashankkeeseen liittyvistä liikenneväylien muutostöistä johtuvat hankaluudet ovat Karihaarassa ja lähialueilla nyt suurimmillaan.
 Kaupunginosan läpi kulkeva Koivuharjunkatu on kaivettu syväksi montuksi, koska sille rakennetaan alikulku tehtaalle johtavan vilkkaasti liikennöidyn Sahasaarenkadun alitse.
 Käytännössä tehtaalle johtavan Sahasaarenkadun itäpuolen asukkaiden normaalit reitit kaupunkiin on tukittu tietyömaiden vuoksi ja kiertoreitit ovat jopa kilometrien mittaisia. Myllerys vaikuttaa tuhansien kaupunkilaisten elämään.
 Lue myös:   Jättitehtaan liikenneurakat mullistavat satojen koulutien Kemissä – asiantuntija vinkkaa, miksi aikuisen on tärkeä olla esimerkkinä liikenteessä
 Kauppias Jaana Lehto on huomannut, että työmaa on kestopuheenaihe Karihaarassa.
 – Joka päivä puidaan ja puhutaan, että koskahan se valmistuu.
 Moni ei silti tee hankaluuksista numeroa, koska sellutehdashankkeessa nähdään joka tapauksessa lähinnä positiivisia puolia.
 Elsa Korvakaan ei ole menettänyt hermojaan työmaan takia.
 – Kyllä minä ymmärrän, että näin täytyy toimia. Ja on hyvä asia, että tehdas tulee. Se tarjoaa työtä ihmisille.
 Valmista on vasta ensi heinäkuussa
 Rakennusajan haittojen lisäksi monilla voi olla mielessä myös valtava liikenne, joka alkaa kun Metsä Groupin uusi tehdas valmistuu.
 Tehdas nielee yhdeksän juna- ja 180 rekkakuormaa puuta joka päivä . Lisäksi valmista tuotetta eli sellua kuljetetaan tehtaalta satamaan.
 Päivi Kilpelän maisema vaihtui metsästä tietyömaaksi, ja myöhemmin hän voi seurata rekkojen ja junien kulkua. Kyösti Vaara / Yle
 Sellutehtaan liikennejärjestelyjen vuoksi rakennettavat uudet kulkuväylät muovaavat Karihaaraa merkittävästi.
 Lähellä Sahasaarenkatua asuva  Päivi Kilpelä  on harmistunut maiseman muuttumisesta. Aikaisemmin pihalta näkyi pelkkää metsää, nyt vilkkaaksi muuttuva Sahasaarenkatu näkyy paljaana pitkän matkaa.
 Kipelä moittii myös työmaan heikosta tiedottamista.
 – Ennen töiden aloittamista oli asukkaille tiedotustilaisuuksia. Nyt niitä ei ole. Olisi hyvä, jos olisi tarjolla havainnekuvia valmiista alueesta. Saatavilla olevista piirustuksista maallikko ei saa selvää.
 Lisähämmennystä aiheuttavat lähiaikoina tulossa olevat väliaikaiset muutokset kulkureitteihin.
 Tehtaan tieliikenteen pääreitti, Sahasaarenkadun jatkeena oleva Karihaaranväylä avataan liikenteelle ensi heinäkuussa, jolloin liikenne Kivikon ja Ristikankaan suuntaan helpottuu.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella  torstaihin 16.9. kello 23 saakka.

Kun tieurakat jättivät autottomat vanhukset pussiin, kauppias järjesti kyytipalvelun: "Tämä on kuin nappi minulle", kiittelee Elsa Korva


Summary: Ilkivalta ja aiheeton oleskelu lisääntyivät ratapihoilla ja raiteilla vuonna 2020. Tältä vuodelta ei  vielä tilastoa ole, mutta ilmiö ei ota laantuakseen: rata ja junat houkuttelevat lapsia ja nuoria ilkivaltaan ja vaarallisiin somehaasteisiin.

Toukokuussa 2021 teini-ikäinen poika kiipesi Seinäjoella junan katolle ja kuoli sähköiskusta saamiinsa vammoihin. Muutamaa kuukautta myöhemmin, syyskuun alussa, nuori tyttö osallistui Tampereella some-haasteeseen ja loukkaantui vakavasti junasta saamaastaan sähköiskusta.
 Ratapihoilta ja raiteilta riittää vakavia uutisia kaikesta valistuksesta ja valvonnasta huolimatta.
 Vuonna 2020 erilaisia vakavia vaaratilanteita kirjattiin noin 600 eli satakunta enemmän kuin vuotta aikaisemmin.
 Ilmiö ei näytä laantumisen merkkejä: Ratapihoja käytetään oikoreitteinä. Raiteilla myös kävellään tai niille kasataan kiviä ja muita esteitä. Asema-alueille kokoonnutaan viettämään aikaa, ja juniin yritetään kiipeillä. Myös paikkojen rikkominen ja töhertely on valitettavan tuttua.
 Väylävirasto ei halua tarkemmin yksilöidä mitä on tehty ja missä, ettei se innostaisi taas uusia kokeilijoita.
 VR:n matkustajaliikenteen turvallisuuspäälilkkö  Toni Pelin  kertoo, että selfiet raiteilla ja juniin kiipeämiset eli vaaralliset somehaasteet kulkevat sykleissä.
 – Näitä tapahtumia ilmenee aika ajoin useampia peräkkäin. ilmiön mentyä ohi myös tapahtumien määrä laskee. Julkisuus tuntuu myös tuovan niitä lisää, toteaa Toni Pelin.
 Hänen mukaansa oma ilmiönsä on myös varsinkin viikonloppuisin rautatieasemien ympäristössä korostuva metelöinti ja muiden ihmisten häiriköinti.
  Vain isoissa kaupungeissa kattava kameravalvonta
 Seinäjoella junan katolle kiivenneen pojan äiti kysyi ainoan lapsensa kuoleman jälkeen mediassa, voisiko nuorten tyhmiä päähänpistoja hillitä aitaamalla korkealla aidalla jokaisen ratapihan Suomessa.
 Väyläviraston turvallisuusasiantuntija  Marko Tuominen  kertoo äidin ehdotuksen toteuttamisen olevan käytännössä mahdotonta, koska pelastusviranomaisten ja kunnossapidon on päästävä radalle ja ratapihoille.
 – Suurimpien kaupunkien ratapihat on aidattu, mutta valitettavasti niitä myös rikotaan koko ajan. Niitä joudutaan korjaamaan jatkuvasti, Tuominen toteaa.
 Väylävirasto vastaa asemien ulkotilojen eli laiturialueiden ja niiden aitojen ylläpidosta.
 Suurimmilla rautatieasemilla ja esimerkiksi pääkaupunkiseudun lähiliikenneasemilla on kattava kameravalvonta. Joka paikassa näin ei Suomessa ole.
 – Valvontaa kehitetään valtakunnallisesti koko ajan. Kun asemia uusitaan, lisätään myös kameravalvontaa, Tuominen kertoo.
 Korvaukset helposti kymmeniä tuhansia euroja
 Suomessa on rataverkkoa 6 000 kilometriä. Sitä on mahdotonta valvoa koko matkalta. Esimerkiksi radoille kasatut esteet ovat hengenvaarallisia. Junan jarrutusmatka hätäjarrutuksessa on huippunopeuksissa jopa 1–1,5 kilometriä ja pienemmissäkin nopeuksissa satoja metrejä.
 Raiteelle kasatut kivet lähtevät junan pyörien alta kuin luodit, jolloin sivullisten lisäksi ovat vaarassa myös ilkivallan tekijät .
 Seinäjoen ratapihaa käytetään välillä luvattomana oikoreittinä lähellä olevalle Pohjan asuntoalueelle. Ratapihoilla ja raiteilla luvaton oleskelu on kiellettyä. Tarmo Niemi / Yle
 Liikennetuhotyö ja myös jo sen pelkkä yritys ovat rangaistavia tekoja. Ilkivallan tekijä on myös korvausvelvollinen vastaamaan aiheutuneista vahingoista. Se koskee myös lapsia ja nuoria, jotka eivät olisi ikänsä takia muuten rikosoikeudellisessa vastuussa. Korvaukset voivat helposti nousta kymmeniin tuhansiin euroihin.
 Junaradan yli oikaiseminen on myös laitonta, vaikka esimerkiksi yksittäinen kulkija yrittäisi noudattaa varoivaisuutta raiteita ylittäessään.
 – Se on määritelty rangaistavaksi teoksi. Jos sellaista havaitan, se aiheuttaa liikenteellle haittaa ja voi myös aiheuttaa korvausvelvollisuuden, muistuttaa VR:n matkustajaliikenteen turvallisuuspäällikkö Toni Pelin.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun torstaihin 16.9. kello 23 saakka.
 Lue lisää:
 Nuori tyttö osallistui somehaasteeseen Tampereella ja sai junasta hengenvaarallisen sähköiskun – tämä vanhempien olisi hyvä tietää haasteista
 Nuoret hengailevat Tesoman uudella laiturilla – VR:n matkustajaliikenteen turvallisuuspäällikkö: "Tämä on kuva mitä en haluaisi nähdä"

Ikä ei pelasta, jos lapsi tai nuori tekee ilkivaltaa rautateillä – alaikäinen on korvausvelvollinen vastaamaan tekemistään vahingoista