Summary: Saat olennaiset jutut Euroopan unionista perjantaisin suoraan sähköpostiisi, kun tilaat Ylen Eurooppa-uutiskirjeen. Tilauslomakkeen löydät jutun lopusta.

Ranskan panttivangit, junantuomat, herrasväki... miten vain. Europarlamentti on palannut kaupunkiin!
 Kirjoitan tätä parlamentin pressilehteriltä Strasbourgista. Kesän täysistunnot toki pidettiin jo täällä Ranskan armottoman painostuksen jälkeen, mutta tuolloin valtaosa osallistui vielä etänä. Nyt rokotteet ovat potkineet ja mökki on ollut jo yli puolillaan.
 Myös me suomalaiset toimittajat olemme olleet pitkästä aikaa joukolla paikalla. Kaikki on kuin ennenkin. Logiikan rajoja rikkova toimistoarkkitehtuuri, loputtomat käytävät, helvetilliset kahvilajonot. Vessoja tauotta hinkkaavat pienipalkkaiset siivoojat ja ulkona pikkusikareilla käväisevät salimestarit.
 Strasbourgin täysistuntoviikko  on historian oikku ja  performanssi , josta Ranska ei luovu. Nelipäiväiseen keikkaan mahtuu totaalinen aivo- ja kalenterimyrsky. Moni miettii torstaina paluujunaan noustessaan, mitä helvettiä juuri tapahtui.
 Mutta on näissä aikuisten luokkaretkissä puolensa. Brysselissä kaikilla on oma elämä, Strasbourgissa ei. On aikaa pohtia työasioita yömyöhään ja käväistä välillä hotkimassa alsassilainen perinneruoka  choucroute royale , jossa vadille on ahdettu niin paljon lihaa, että vatsa on loppureissun ajan betonia.
 Asiapuolella europarlamentin syksy  on kiireinen . Ilmastopaketin valmistelu vie aikaa valiokunnissa, samoin digipakettien viimeistely. Ja jälleen otetaan kantaa ihmisoikeusasioihin, konflikteihin, kriiseihin – ja vaaditaan EU:ta tekemään enemmän.
 Tiedätkö googlaamatta,  mikä on Kakuma?
 Minä en, ennen kuin istuin äsken lehtereille ja kuulin, että  Kakuma  on yksi maailman suurimmista pakolaisleireistä. Noin 200 000 ihmistä elää leiriolosuhteissa Kenian köyhällä puoliaavikolla paossa kotimaidensa runsasta konfliktikirjoa.
 Seksuaalivähemmistöihin kuuluvia pakolaisia uhkaillaan, ja Keniakin haluaisi sulkea koko pahaa verta paikallisissa herättäneen leirin. Ihmiset pitäisi saada järjestelmällisesti johonkin, muuten edessä on muutaman sadantuhannen ihmisen hallitsematon pakolaiskriisi ja lisää pyrkijöitä Eurooppaan.
 Parlamentin raportöörit vaativat EU:lta toimia Kakuman katastrofaaliseksi kuvatun tilanteen ratkaisemiseksi. Komissaari  Ylva Johansson  vastasi, että paljon tehdään. Tehdäänkö oikeasti? Jäi ilmaan. EU:n toiminta kestää kuukausia, vuosia, vuosikymmeniä. Siinä ajassa Kakumassa syntyy ja kasvaa jo kokonainen leirisukupolvi vailla näkymiä.
 Strasbourg pysyy kuitenkin paikkana, jossa konflikteista ainakin keskustellaan kuukaudesta toiseen, tuodaan asioita valokeilaan ja meidän toimittajien ulottuville.  Lue täältä  raporttini parlamentin kulissientakaisesta elämästä.
 Haluan samalla toivottaa  teidät kesätauon jälkeen takaisin Eurooppa-kirjeen pariin. Jatkamme kirjeen julkaisua tutulla kaavalla perjantaiaamuisin. Teemme syksyn aikana kirjeeseen maltillisen remontin, jossa raikastamme visuaalista ilmettä ja jäsentelemme sisältöpuolta hiukan uusiksi.
 Kirjeen ydinajatus pysyy samana. Tavoitteena on tarjota kattaus viikon tärkeimpiä EU-puheenaiheita ja kiinnostavimpia sisältöjä. Ideoita tai toiveita kirjeeseen? Kirjoita meille osoitteella eurooppa-kirje@yle.fi.
 Tot straks,
 Janne
 Seuraavaksi kollegani  Anna Karismon  poimintoja eurooppalaisista puheenaiheista viikon varrelta ja katsaus ensi viikkoon:
 SOME: Twitter-tunnus #AUKUS kertoo EU:n ja Yhdysvaltojen heikentyvistä väleistä
 Seppo Suvela / Yle
 Eurooppalaista Twitteriä on  hallinnut pari päivää #AUKUS-tunniste. Se on yhdistelmä kolmen maan englanninkielisistä nimistä: Australia, UK ja US.
 Nämä maat  kertoivat  torstaina yhteistyön syventämisestä ennen kaikkea Kiinan vallan patoamiseksi "indopasifisella" eli Aasian ja Tyynenmeren alueella – ja tulivat lyöneeksi luun kurkkuun EU:lle. Etenkin ranskalaiset  kokivat  tulleensa karvaasti petetyksi Australian taholta, joka vetäytyi samalla liki 60 miljardin euron sukellusvenehankkeesta Ranskan kanssa.
 Sopimus oli märkä rätti vasten EU:n kasvoja, sillä juuri torstaina komissio  julkisti oman  indopasifisen alueen strategiansa tietämättä etukäteen "AUKUS"-hankkeesta. AUKUS vetää maton EU:n strategian jalkojen alta, toteaa Financial Times lehden Brysselin-kirjeenvaihtaja tviitissä.  Bloombergilla  on hyvä yhteenveto tapahtuneesta.
 FAKTA: Merkel pesee Macronin eurooppalaisten äänestäjien keskuudessa – myös etelän maissa
 Jos  EU:lle valittaisiin presidentti ja  jos  ehdokkaina olisivat kahden suurimman EU-maan nykyiset johtajat, Saksan liittokansleri  Angela Merkel  voittaisi Ranskan presidentin  Emmanuel Macronin  ylivoimaisesti – myös Ranskassa. Kaikista äänistä 41 prosenttia menisi Merkelille, kun Macronia äänestäisi vain 14 prosenttia.
 Kyselyn teki ECFR-tutkimuslaitos  selvittäessään , mitä muu Eurooppa odottaa Saksalta syyskuun lopun vaalien jälkeen. Kansan mieleen voi olla se, että toisin kuin Macron, joka on perännyt radikaaleja uudistuksia ja halunnut edetä isoin harppauksin, Merkel on halunnut kehittää EU:ta pienin askelin. Jokaisesta maasta haastateltiin vähintään tuhatta ihmistä, Saksasta ja Ranskasta yli kolmea tuhatta.
 TÄRPIT: Hallituksia pidetään syyllisinä ilmastonmuutokseen ja pilvenpoltto nousee asialistalla muuallakin kuin Suomessa
 "Puita toimistojen sijaan", mielenosoittajan kyltissä luki syyskuun alussa Berliinissä. AOP
 Kansainvälisen   kyselyn mukaan  peräti 65 prosenttia nuorista katsoo hallitusten pettäneen heidät ilmastonmuutoksen torjunnassa. Saksassa joukko nuoria on ollut  jo viikkoja  syömälakossa ilmastokriisin takia ja 22-vuotias  Sophie Backsen   haastoi  valtion taannoin oikeuteen liian vähäisten ilmastotoimien vuoksi. Jos hallitukset eivät ryhdy ilmastotoimiin,  niitä uhkaa  yhä useammin oikeustupa.
 Maapallo lämpenee  nyt hyvin epätasaisesti. Lämpeneminen johtuu sataprosenttisesti fossiilisten polttoaineiden käytöstä, Oxfordin yliopiston  johtaja sanoo  BBC:lle. Jos olet kiinnostunut ilmastonmuutoksen etenemisestä,  Bloombergilta löytyy  ajantasaista seurantaa.
 ERI MIELIPITEITÄ BRYSSELIN KONEESSA
 Ilmastonmuutos on EU-päättäjille vain tekosyy lisätä yhteisvastuuta ja "panna varakkaammat ja paremmin taloutensa hoitaneet jäsenmaat maksamaan muiden maksuja yhä enemmän", perussuomalaisten puheenjohtaja  Riikka Purra  väittää  Brysselin koneessa . Varman toimitusjohtajalla  Risto Murrolla  taas on  toisenlainen näkökulma  suomalaiseen EU-keskusteluun – onko se jälkijättöistä?
 PILVIPOLITIIKKAA EUROOPASSA
 Suomessa on puhuttanut tällä viikolla vihreiden päätös kannattaa kannabiksen laillistamista.  Lue täältä , miten pilvenpolttoon suhtaudutaan muualla Euroopassa.
 GEOPOLITIIKKA ON PÄIVÄN SANA
 Keskiviikkona komission puheenjohtaja  Ursula von der Leyen  piti jokavuotisen Unionin tila -puheensa,  lue täältä  analyysi puheesta. Puhe poikkesi aiemmista ennen kaikkea siinä, että komissio hakee nyt EU:lle selvästi vahvistuvaa geopoliittista asemaa. Yhdysvaltoihin ei voi enää luottaa kumppanina kuten ennen, Kiina vahvistuu. Uutta oli myös nuorten näkyvä esiinnostaminen. Nuorten teemavuosi ja uusi kansainvälinen  vaihto-ohjelma  sai sekä suomalaiset mepit että  nuorisojärjestöt  innostumaan.
 DOKUMENTTISUOSITUS:  Sodan häviämisen kynnyksellä Natsi-Saksassa kuului käsky: Polttakaa kaikki! Valtavat määrät valokuvia ja muuta todisteaineistoa tuhottiin. Eivätpä tienneet natsijohtajat kuitenkaan, että Mauthausenin keskitysleirin kuvaaja  Francisco Boix  oli muiden vankien avustamana onnistunut piilottamaan ja kuljettamaan leiristä ulos kaksi tuhatta valokuvaa vuosien saatossa.  Yle Areenasta  voit katsoa, miten tämä nerokas todisteiden pelastusoperaatio toteutettiin kuolemanleirillä.
 TULOSSA: Runsas viikko Saksan vaaleihin ja ilmastokiistat alkavat
 Seuraavien kahden viikon  suurin eurooppalainen puheenaihe on tietenkin Saksan liittopäivävaalit, jotka pidetään sunnuntaina 28. syyskuuta. Vaalikampanjointi ei saksalaiseen tyyliin ole ainakaan toistaiseksi ollut  järin  räiskyvää, vaikkakin tulos on kaikkea muuta kuin kirkossa kuulutettu. Parhaat kysymykset kuullaan taas lapsilta: lue  täältä  Ylen Berliinin-kirjeenvaihtaja  Suvi Turtiaisen  tviitistä, mitä lapset kysyvät.
 Tiistaina Eurooppa-ministerien  "yleisten asioiden neuvosto" tapaa valmistellakseen  lokakuun  EU-huippukokousta. Ministerien  pöydälle  nousee myös suhde Britanniaan. Pohjois-Irlannin rajan tilanne  hiertää yhä  naapurusten välejä.
 Syksyn mittaan  jäsenmaat alkavat käsitellä myös komission heinäkuussa esittelemää suurta ilmastopakettia eri ministerikokoonpanoissa. Ensi viikolla liikenne- ja energiaministerit käyvät  alustavia keskusteluja  fossiilisten polttoaineiden korvaamisesta muilla, ilmastoystävällisemmillä tavoilla.
 Piditkö Eurooppa-kirjeestä? Voit tilata sen tästä linkistä suoraan omaan sähköpostiisi.

Eurooppa-kirje: Mepit palasivat hapankaalipatojen äärelle Strasbourgiin – entä tiedätkö, miksi AUKUS on ikävä kirjainyhdistelmä EU:n kannalta?


Summary: Saunayrittäjä ja kulttuuriseteleitä tarjoava yritys toivovat Verohallinnolta selkeää kannanottoa siihen, voisiko saunominen päästä liikunta- tai kulttuuriedun piiriin.

Suomalainen saunaperinne  hyväksyttiin viime joulukuussa  Unescon aineettoman kulttuuriperinnön luetteloon. Perinteiset korttelisaunat eivät kuitenkaan lain määritelmän mukaan kuulu kulttuuritoiminnan piirin, ja tämän vuoksi kulttuuriseteli ei käy maksuvälineenä saunassa.
 Helsingissä kahta yleistä saunaa pyörittävä  Kimmo Helistö  pitää määritelmää valitettavana.
 – Sillä voisi olla iso merkitys meidän toiminnallemme. Varsinkin nyt korona-aikana monet asiakkaat ovat sanoneet, että heillä on käyttämättömiä seteleitä kasapäin, kun niitä ei ole pystynyt oikein missään käyttämään.
 Virikeseteleitä tarjoavan Smartumin verkostojohtajan  Maria Meurmanin  mukaan saunominen voisi hyvin kuulua joko kulttuuri- tai liikuntaseteleiden piiriin, mutta tämän verottaja käytännössä estää.
 – Muutama vuosi sitten saimme verottajalta linjauksen, jonka mukaan saunan yhteydessä tulee olla mahdollisuus johonkin muuhun liikunta-aktiviteettiin, jotta saunominen voidaan hyväksyä liikuntaedun piiriin.
 Verohallinnon ylitarkastaja  Minna Palomäki  vahvistaa asian. Hänen mukaansa liikuntaseteleitä voi käyttää liikuntasuorituksen maksamiseen.
 Esimerkiksi uiminen on liikuntaa ja sen vuoksi liikuntaseteitä voi käyttää uimahallissa, vaikka siellä voi uimisen lisäksi myös saunoa. Samalla periaatteella käsitellään vaikkapa joogastudiota, jonka yhteydessä on sauna.
 Palomäen mukaan pelkkä saunominen ei riitä täyttämään sen enempää liikunnan kuin kulttuurin määritelmiä.
 – Verohallinnon ohjeessa kerrotaan yleisesti, mitä liikunnalla tarkoitetaan. Sen määritelmän mukaan, joka ohjeissa on, saunominen ei ole tällaista liikuntaa.
 Kulttuurisetelien piiriin kuuluvat palvelut on määritelty tuloverolaissa. Palomäen mukaan näihinkään määritelmiin pelkkä saunominen ei riitä.
 "Ilman muuta se on kulttuuria – puhtaimmillaan"
 Liikunta- ja kulttuurisetelit ovat työnantajan tarjoamia verovapaita etuja, joilla voi ostaa liikunta- tai kulttuuripalveluja. Etuus on verovapaa 400 euroon saakka työntekijää kohti vuodessa.
 Kulttuurisetelien piiriin kuuluvat palvelut määritellään siis tuloverolaissa, ja liikuntaseteleihin liittyvä ohjeistus on verohallinnon laatima. Verohallinnon tehtävänä on tulkita lakia ja avata sen sisältöä käyttäjille.
 Verohallinnon ylitarkastajan Minna Palomäen mukaan tarkkaa ja yksityiskohtaista listausta kielletyistä ja sallituista lajeista ja toiminnoista on mahdotonta ylläpitää, sillä uusia liikunta- ja kulttuurimuotoja syntyy koko ajan.
 – Lainsäätäjä on pyrkinyt laissa määrittelemään, mitä kultturilla tarkoitetaan. Liikunnan määritelmää ei löydy suoraan laista, ja sitä on yritetty siksi verohallinnon ohjeissa avata. Viime kädessä näitä täytyy sitten soveltaa ja käyttää vähän maalaisjärkeäkin.
 Palomäen mukaan on varmasti rajatapauksia, joista on vaikea sanoa, onko joku asia liikunta- tai kulttuuritoimintaa.
 – Viime kädessä Verohallinto voi ratkaista tällaisen asian ennakkoratkaisuhakemuksen perusteella.
 Ennakkoratkaisun hakijana tulee olla joko työnantaja tai työtekijä, koska Verohallinto ottaa ennakkoratkaisulla kantaa tulon veronalaisuuteen tai ennakonpidätysvelvollisuuteen. Siten yksittäinen palvelutarjoaja tai maksuvälineen tarjoaja ei voi hakea ennakkoratkaisua muutoin kuin työnantajan roolissa.
 Smartumin verkostojohtaja Maria Meurman toivoo Verohallinnolta selkeää kannanottoa siihen, voisiko saunominen olla jatkossa liikunta- tai kulttuuriedun piirissä. Saunayrittäjä Kimmo Helistö on samoilla linjoilla.
 – Saunominen ei ole vuosikymmeniin ollut pelkkää peseytymistä vaan sosiaalinen tapahtuma, osa urbaania kanssakäymistä. Ilman muuta se on kulttuuria – puhtaimmillaan, Helistö sanoo.
 Seteleillä saa nyt maksaa virtuaalitapahtumia
 Ohjeistukset voivat myös muuttua. Tästä tuoreimpana osoituksena on  tänä syksynä voimaan astunut muutos , jonka myötä kulttuuriseteliä voi käyttää myös virtuaalisiin kulttuuritapahtumiin sekä urheilu- ja kulttuurialan messujen sisäänpääsymaksuihin.
 Muitakin muutoksia on vireillä: Juuri päättyneen  budjettiriihen yhteydessä päätettiin , että kulttuuri- ja liikuntasetelien käyttöalan laajentamisesta teetetään selvitys.
 Selvityksessä arvioidaan, mitkä harrastusmuodot olisi perusteltua ottaa soveltamisalaan mukaan. Neuvotteleva virkamies  Timo Annala  valtiovarainministeriöstä kertoo, että selvitys on tarkoitus toteuttaa virkatyönä ensi vuoden aikana siten, että tulokset olisivat käytettävissä syksyn 2022 budjettiriihessä mahdollisesti tehtäviä päätöksiä varten.
 Voit keskustella aiheesta perjantaina 17.9.2021 kello 23 saakka.
 Lue lisää:
 Näin kansainvälistäkin huomiota saanut Sompasauna pantiin pakettiin ja kärrättiin uuteen osoitteeseen – Löylyjä saadaan vielä odotella
 Rinnat paljaana saunovat tissiaktivistit poistettiin yleisestä saunasta – "Nänni ei ole genitaali"
 "Meno oli kuin Irwinin laulussa" – telakkaduunarit joivat kossua Hernesaaren vanhassa saunassa

Saunominen pääsi osaksi Unescon kulttuuriperintöä, mutta verottajan mukaan saunominen ei ole kulttuuria


Summary: Läpi pandemian olemme olleet huolissaan talouskasvusta. Talous on kuitenkin toisarvoista, jos emme enää voi luottaa edes läheisimpiimme, kirjoittaa Nuorgam.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Jokin aika sitten olin tavalliseen tapaani kauppahallin kalatiskillä odottamassa omaa vuoroani. Ohitseni käveli entinen kollegani, jonka kanssa meillä on ollut tapana tervehtiä halaamalla. Kollegani lähestyi minua, mutta torjuin hänen halausaikeensa. Kysyin, miksi työkaverillani ei ollut kasvoillaan maskia, johon hän vastasi, ettei usko maskeihin tai jaksa tälläistä pelleilyä. Nopeiden kuulumisten vaihtamisen jälkeen hän jatkoi matkaansa ja minä jäin typertyneenä tuijottamaan kalakaupan jonotusnumeroa.
 Ylitseni pyyhkäisi tuohtumuksen aalto. Minun teki mieli huutaa kollegani perään, että ei kai tässä kukaan jaksaisi yhtään mitään! Miten voit ajatella noin, eikö meidän pitänyt olla samassa veneessä? Jaksetaan nyt vielä hetki!
 En huutanut mitään. Tein ostokseni ja lähdin kotiin.
 Pitkittyneiden poikkeusolojen vuoksi näemme uhkia muissa ihmisissä ja tavassa, jolla nämä toimivat.
 Muutaman päivän päästä kahvipöydässä keskusteltiin henkilöstä, joka halusi avioeron, koska puoliso oli ottanut salaa koronarokotteen. Olen saanut huolestuneita someviestejä nuorilta, joiden vanhemmat ovat kieltäneet rokotteen ottamisen. Eräs tyttö halusi tietää, voiko terveystietojen perusteella evätä oikeuden viikkorahaan.
 Somessa on seurattu vaikuttajien korona-ajan ulkomaanmatkoja ja juorupalstoilla raportoitu julkisuuden henkilöistä, jotka on nähty ruokakaupassa ilman kasvomaskia. Sukuja on riitaantunut, kun osa on kieltäytynyt rippijuhlakutsusta pandemia-aikana. Vanhemmat ovat loukkaantuneet, kun nuoret ovat menneet vihille kahdestaan maistraatissa.
 Läpi pandemian on oltu huolissaan  terveydenhuollon kantokyvystä ja talouden elvyttämisestä. Meillä on jos jonkinlainen strategia siihen, miten jatkuva talouskasvu mahdollistetaan tai kuinka konkurssikypsä yritys pelastetaan.
 En kuitenkaan ole nähnyt ainuttakaan suunnitelmaa siitä, miten ihmisten välinen luottamus palautetaan.
 Ilman empatiaa ja luottamusta toisten hyväntahtoisuuteen ei ole perhettä tai työyhteisöä. Voiko ilman näitä olla siis myöskään toimivaa yhteiskuntaa?
 Luottamus ja nähdyksi tulemisen tunne ovat  olleet olennaisia ihmislajin säilymisen kannalta.  Saamme mielihyvää niistä asioista, jotka vahvistavat yhteisymmärryksen tunnetta . Aivomme janoavat oksitosiinia, jota tuntemattomienkin ihmisten auttaminen vapauttaa. Yksin jääminen on ollut uhka selviytymisen kannalta.
 Koronapandemia on vienyt monet meistä taistele tai pakene -tilaan. Pitkittyneiden poikkeusolojen vuoksi näemme uhkia muissa ihmisissä ja tavassa, jolla nämä toimivat. Suurissa väkijoukoissa oleminen aiheuttaa stressitilan ja suhtautumisemme aiemmin läheisiin ihmisiin on muuttunut epäileväksi. Hyväntahtoisuutemme on korvaantunut katkeruudella ja tunteella siitä, että olemme lopulta tilanteessa yksin.
 Stressin purkamiseksi ja uhan tunteiden vähentämiseksi meidän olisi välttämätöntä kokea empatiaa. Levollisuus parantaa paitsi fyysistä jaksamista myös henkistä hyvinvointiamme. Stressaantuneena ajattelumme on puuroista, eikä tilaa uusille ideoille, ajatuksille tai näkökulmille ole. Tarvitsemme myös psykologisia turvallisuuden tunteita, jotta voimme luottaa toisiimme.  Ilman empatiaa ja luottamusta toisten hyväntahtoisuuteen ei ole perhettä tai työyhteisöä . Voiko ilman näitä olla siis myöskään toimivaa yhteiskuntaa?
 Syyskuun alussa päivitettiin  hallituksen hybridistrategia. Somessa riehaannuttiin. Palaamme normaaliin elämään vielä tämän vuoden aikana! Iloitsin muiden mukana, totta kai, mutta samaan aikaan olin myös huolissani.
 Tarkoittaako normaali elämä sitä, että minun on palattava ihmisten pariin? Ja jos kyllä, miten se tapahtuu?
 Emmi Nuorgam
 Kirjoittaja on Tampereella asuva vaikuttavuustuottaja, joka haluaisi oppia taas ajattelemaan ihmisistä hyvää.
 Kolumnista voi keskustella 18.9. klo 23.00 saakka.

Emmi Nuorgamin kolumni: Haluan nähdä suunnitelman siitä, miten ihmisten välinen luottamus palautetaan


Summary: Etenkin varhaiskasvatuksen opettajista ja erityisopettajista on huutava pula. Kunnat yrittävät selättää sijaispulaa houkuttelemalla esimerkiksi eläkeläisiä töihin.

Elokuun alussa voimaan tullut varhaiskasvatuslain muutos tuo entistä paremmin esiin alaa vaivaavan työvoimapulan. Lakia muutettiin henkilöstön poissaoloista johtuvan tilapäisen mitoituksen osalta.
 Muutoksen myötä päiväkodeissa täytyy pitää aiempaa tiukemmin huoli siitä, että kasvatus- ja opetushenkilökuntaa on tarpeeksi jokaista lasta kohden joka päivä.
 – Laissa on ollut tilapäisen ylityksen osalta aiemmin paljon tulkinnanvaraa ja kunnissa sitä on noudatettu vähän niin ja näin, Varhaiskasvatuksen opettajien liiton puheenjohtaja  Anitta Pakanen  kertoo.
 Pakasen mukaan päiväkodeissa ollaan aiemmin saatettu työskennellä vajaalla miehityksellä esimerkiksi silloin, kun työntekijä on lähtenyt koulutukseen, lomalle tai sairastunut. Ennen lakiuudistustakin ennalta sovittuihin poissaoloihin olisi kuitenkin pitänyt hankkia aina sijaiset.
 Nyt sijainen täytyy hankkia pikaisesti myös äkillisissä poissaolotilanteissa, esimerkiksi, jos työntekijä sairastuu.
 – Nyt pitää vain valvoa, että kunnissa noudatetaan lakia. Omat haasteet aiheuttaa tietenkin työntekijäpula.
 Pulaa erityisesti varhaiskasvatuksen opettajista
 Tampereen Niemenrannan päiväkodissa sijaisten saaminen erityisesti nopealla aikataululla on ollut vaikeaa.
 – Olemme toistaiseksi onnistuneet löytämään sijaisia, mutta päivä päivältä se muuttuu vaikeammaksi. Joskus joudutaan kysymään apua toisesta päiväkodista, Niemenrannan päiväkodin varhaiskasvatuksen opettaja  Tuula Lätti  kertoo.
 Päiväkodissa seurataan myös entistä tarkemmin hoitoon saapuvien lasten määrää. Jos lapsia tulee ennakoitua vähemmän, työntekijöitä voidaan siirtää sellaisiin ryhmiin, joissa on hoitajavajetta.
 Tampereella on pulaa lastenhoitajista, varhaiskasvatuksen opettajista ja etenkin erityisopettajista. Niemenrannan päiväkotiin ollaan ainakin toistaiseksi löydetty aina sijainen tarvittaessa.  Timo Turpeinen / Yle
 Tampere ei ole ainoa kaupunki, jossa varhaiskasvatuksen työntekijöistä on pulaa.
 Yle kysyi yhteensä seitsemästä kaupungista, onko päiväkoteihin ollut vaikea saada työntekijöitä. Kaikkien kaupunkien vastaus oli sama: kyllä.
 Kysely lähetettiin Helsinkiin, Turkuun, Jyväskylään, Kuopioon, Joensuuhun, Rovaniemelle ja Kajaaniin.
 Kyselystä kävi ilmi, että pulaa on erityisesti varhaiskasvatuksen opettajista ja -erityisopettajista. Sen vuoksi joissain kaupungeissa lastenhoitajat ovat hoitaneet opettajien ja erityisopettajien sijaisuuksia. Ongelmia monessa kaupungissa aiheutti myös lyhytaikaisten sijaisten saaminen.
 Tampereella töihin houkutellaan eläkeläisiä
 Ainoa lääke työntekijöpulaan on OAJ:n Anitta Pakasen mukaan se, että jokaiseen kuntaan palkataan vakinaista varahenkilöstöä – mieluiten jokaiseen päiväkotiin.
 Henkilöstöpulan ratkaisee Pakasen mielestä se, että varhaiskasvatuksen työntekijöille maksetaan tarpeeksi palkkaa ja parannetaan työolosuhteita.
 – Koko ajan koulutetaan lisää opettajia, mutta nyt täytyy huolehtia siitä, että heidät saadaan pidettyä kentällä.
 Ainakin Ylen kyselyyn vastanneet kaupungit ovat alkaneet toimiin, jotta sijaispula helpottuisi. Useassa kaupungissa on hankittu vakituisia sijaisia. Myös rekrytointitapoja aiotaan monessa kaupungissa muuttaa.
 Esimerkiksi Joensuussa varhaiskasvatukseen haetaan jatkossa julkisella haulla työntekijöitä useita kertoja toimintavuoden aikana, eikä vain keväällä.
 Joissain kaupungeissa, kuten esimerkiksi Tampereella ja Jyväskylässä on tehty yhteistyötä alan oppilaitosten kanssa.
 "Tampereen varhaiskasvatuksen tulee tehdä imagotyötä, houkutella alalle opiskelevia meille töihin", Tampereen varhaiskasvatusjohtaja Elli Rasimus sanoo. Timo Turpeinen / Yle
 Tampereella kaupunki aikoo paikata työvoimapulaa houkuttelemalla eläkeikää lähestyviä varhaiskasvatuksen työntekijöitä jatkamaan töitä vielä eläkkeellä.
 – Meillä on hyvää, osaavaa ammattitaitoista henkilöstöä jäämässä eläkkeelle. Heillä on merkittävää kapasiteettia, Tampereen varhaiskasvatusjohtaja  Elli Rasimus  sanoo.
 Laki velvoittaa ilmoittamaan epäkohdista päiväkodeissa
 Varhaiskasvatuslain uudistus pitää sisällään myös työntekijöitä koskevan ilmoitusvelvollisuuden. Jatkossa päiväkotien työntekijöiden tulee ilmoittaa kirjallisesti päiväkodin johtajalle havaitsemastaan epäkohdasta tai sen uhasta.
 Epäkohdat voivat liittyä esimerkiksi päiväkodin tiloihin, henkilöstömitoitukseen ja kelpoisuuteen tai lasten epäasialliseen kohteluun.
 OAJ:n Pakanen sanoo, että epäkohdista on pitänyt ilmoittaa aiemminkin, mutta siihen ei ole ollut lain vaatimaa velvoitetta. Kirjallisia ilmoituksia päiväkotien epäkohdista on hänen mukaansa tehty todella vähän.
 – Moni ei välttämättä ole uskaltanut kertoa epäkohdista, koska on pelännyt joutuvansa silmätikuksi. Tai on ollut epävarma siitä, minkälaisista asioista tulee ilmoittaa eteenpäin.
 Ilmoitusvelvollisuus on Pakasen mukaan yksi keino lisätä varhaiskasvatuksen laadunvalvontaa. Ohje siitä, miten epäkohdista ilmoitetaan, tulee olla kirjallisena ja julkisesti nähtävillä päiväkodeissa.
 – Enää henkilöstö ei voi jättää ilmoittamatta, jos huomaa epäkohdan. Ilmoituksen tehneeseen henkilöön ei missään nimessä saa kohdentaa vastatoimia sen vuoksi, että hän on tehnyt ilmoituksen.
 Millaisia ajatuksia juttu herätti? Keskustele aiheesta lauantaihin kello 23:een saakka.

Päiväkotien henkilöstömitoituksesta ei saa poiketa enää edes sairaustapauksissa – moni kunta on ongelmissa, kun sijaisia ei ole


Summary: Eläketurvakeskuksen tanskalaisprofessorilta tilaamassa raportissa patistellaan ennakoiviin uudistuksiin, jotta tulevaisuuden eläkkeet saadaan turvattua. Syynä ongelmalle on etenkin Suomen alhainen syntyvyys.

Eläketurvakeskuksen tilaama raportti patistelee tekemään uudistuksia eläkkeiden rahoituksen varmistamiseksi jo ennakoivasti.
 Nykyinen eläkemaksutaso ei riitä tulevaisuudessa eläkkeiden maksamiseen, käy ilmi  tuoreesta selvityksestä . Rahoitusongelma kehittyy vähitellen, mutta vakaasti. Se johtuu etenkin Suomen alhaisesta syntyvyydestä.
 Eläketurvakeskuksen tilaamassa arviossa eläkejärjestelmästä kehotetaan, että Suomen on jatkettava uudistuksiaan eläkkeiden rahoituksen varmistamiseksi. Raportin mukaan seuraavien 20–25 vuoden ajan tarvittava eläkemaksutaso on melko vakaa ja sen nousukäyrä loiva, mutta sitten se nousee merkittävästi.
 Eläketurvakeskus on arvioinut, että nykyinen eläkemaksutaso riittää noin 30 vuotta. Sen jälkeen työllisten määrä suhteessa eläkkeen saajien joukkoon ei ennusteiden mukaan olisi enää riittävä.
 Eläketurvakeskuksen toimitusjohtajan  Mikko Kauton  mukaan eläkemaksujen riittävyyteen vaikuttavat tulevaisuudessa myös esimerkiksi työllisyyden, ansioiden ja maailmantalouden kehitys sekä työeläkevarojen tuotto.
 – Jos näissä tulee vaikeuksia, kolmekymmentä vuotta ei riitä, vaan vaikeuksia tulee vastaan jo aiemmin, Kautto sanoo.
 Eläkemaksujen korotus vai sopeutuskeinot?
 Kauton mukaan raportin tärkein huomio liittyy siihen, että nykyiset säännöt eläkejärjestelmässä eivät vastaa matalan syntyvyyden haasteeseen eivätkä tilanteeseen, jossa tulisi esimerkiksi taloussokki.
 Raportin on laatinut tanskalainen professori  Torben M. Andersen . Siinä kiitellään, että Suomessa elinajan piteneminen on otettu eläkemaksuissa hyvin huomioon. Käytössä on jo elinaikakerroin ja elinajan pitenemisen huomioiva vanhuuseläkkeen nousu. Nämä eivät kuitenkaan täysin korvaa muutoksia eliniässä.
 Tulevaisuuden rahoitusongelma voidaan ratkaista selvityksen mukaan kahdella tavalla. Joko siihen reagoidaan, kun paha tilanne tulee vastaan tai sitten päätetään etukäteen sopeutuskeinoista, joiden mukaan toimitaan, jos vaikeuksia tulee.
 – Minusta aika selkeästi Andersen kannattaa sitä, että parempi on sopia säännöstä, koska se poistaa epävarmuutta ja siitä tulee eri sukupolville ymmärrys, mitä on odotettavissa, ja sukupolvierot voidaan huomioida etukäteen, Kautto sanoo.
 Mikä sukupolvi maksaa?
 Rahoituksen ratkaisutapa vaikuttaa eri tavoin eri sukupolviin. Jos maksutason korotuksia lykätään, se johtaa tulevien sukupolvien taakan lisääntymiseen, kun taas maksun korottaminen heti kohdistuu nyt työssä oleviin.
 – Sopeutuksen lykkääminen ei ole tulonjaon kannalta neutraalia, ja siksi rahoitushaasteesta on syytä keskustella, vaikka se ei ole akuutti ongelma, Andersen sanoo selvityksessä.
 Suomessa keskimääräinen kuukausipalkka on Kauton mukaan noin 3 600 euroa. Palkasta maksetaan tällä hetkellä työeläkevakuutusmaksuja 24,4 prosenttia siten, että työnantaja maksaa suurimman osan.
 Jos tulevaisuudessa tarvittava lisäys rahoitukseen tehtäisiin eläkemaksujen korotuksin, reilun 60 vuoden päästä palkasta noin 30 prosenttia menisi työeläkemaksuihin, käy ilmi raportista. Jos eläkemenojen nousuun pyrittäisiin varautumaan ennalta, maksutasoa pitäisi nostaa saman tien reilulla parilla prosentilla ja jatkaa sillä tasolla vuoteen 2085 asti.
 Julkistalouden huono kestävyys tuo epävarmuutta
 Eläkejärjestelmään tuo epävarmuutta myös julkisen talouden huono kestävyys. Andersenin mukaan julkisen talouden kestävyysongelman ratkaiseminen olisi tärkeää ja se lisäisi myös koko sosiaali- ja eläketurvan uskottavuutta.
 – Emme tiedä, mitä valtion päättäjät tulevat tekemään. Jos he eivät saa aikaiseksi päätöksiä valtion puolella, voi olla, että sopeutus tulee eläkejärjestelmän puolelle, Kautto tulkitsee.
 Selvityksessä pohditaan myös työeläkevaroihin liittyvää sääntelyä ja sen optimaalisuutta. Selvityksen mukaan sääntely kannattaisi perata kunnolla, jotta riskin ja tuoton tasapaino olisi parempi kuin nykyisin.
 – Meillä voisi olla työeläkevaroille, joita on 240 miljardia euroa, saatavissa nykyistä parempi tuotto. Näin paine maksutason nostoon ei myöskään olisi niin suuri, Kautto sanoo.
 Lue lisää:
 Raportti vaati eläkeläisiä töihin – Eläkeläiset suuttuivat: lietsoo ristiriitoja, kymmenet tuhannet eläkeläiset ovat töissä jo nyt
 Varma teki alkuvuonna historiansa parhaan sijoitustoiminnan puolivuosituloksen
 Poikkeuksellinen rahasade punnitsee virolaisten harkintakykyä – pannaanko 1,3 miljardia euroa eläkesäästöjä heti lihoiksi?

Professorin raportti: Nykyiset maksut eivät riitä kattamaan tulevaisuuden eläkkeitä, jotain on tehtävä


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Päiväkotien tiukentunut henkilöstömitoitus aiheuttaa ongelmia sijaispulasta kärsiville kunnille
 Elokuun alussa voimaan tullut varhaiskasvatuslain muutos tuo entistä paremmin esiin alaa vaivaavan työvoimapulan. Lakia muutettiin henkilöstön poissaoloista johtuvan tilapäisen mitoituksen osalta. Muutoksen myötä päiväkodeissa täytyy pitää aiempaa tiukemmin huoli siitä, että henkilökuntaa on tarpeeksi jokaista lasta kohden joka päivä. Useissa kunnissa on  vaikeuksia löytää päiväkoteihin sijaisia .
 Kouluterveyskysely paljastaa ahdistusta, masennusta ja uupumista
 Suuri osa nuorista voi hyvin. Erityisesti ala-asteikäiset ovat vielä varsin huolettomia. Lauri Pietarinen, Anatasia Kari, Wiivi Byckling ja Minka Vahtikari viettivät välituntia Paloaukean koulussa Liperissä 15. syyskuuta. Heikki Haapalainen / Yle
 Joka kolmas yläasteella, lukiossa tai ammattioppilaitoksessa opiskeleva tyttö on kokenut ahdistuneisuutta kahden viime viikon aikana. Tulos selviää tänään julkistettavasta Kouluterveyskyselystä. Ahdistus ja muut mielenterveyteen liittyvät asiat ovat olleet jo pitkään esillä, mutta koronapandemia  näyttäisi pahentaneen tilannetta erityisesti tyttöjen kohdalla .
 17-vuotias Darja kritisoi kotimaataan Venäjää Tiktokissa – ja joutui ongelmiin
 "Olen syntynyt Putinin kaudella enkä halua kuolla Putinin kaudella." Darja Heikinen ei pelkää haukkua Venäjän johtoa Tiktokissa. Nikolai Gontar
 17-vuotias  Darja Heikinen  asuu pienessä Kingiseppin kaupungissa Venäjällä, lähellä Viron rajaa. Vuosi sitten hän järkyttyi toimittaja  Irina Slavinan  itsemurhasta ja teki siitä videon sosiaaliseen mediaan. Tämän vuoden toukokuussa hän järjesti Pietarissa ensimmäisen oppositiokokouksensa. Vanhemmat kutsuttiin turvallisuuspalvelun puhutteluun, ja heinäkuussa Darja itsekin pidätettiin kahdesti.
 Nyt Heikinen johtaa Pietarissa perustamaansa  nuorten oppositioliikettä . Mutta mikä nuorta naista motivoi, ja mitä hän ajattelee Venäjän hallinnosta?
 Viileä poutasää jatkuu
 Yle
 Vahvistuva korkeapaine vaikuttaa Suomen säähän, joka on ajankohtaan nähden viileää ja pääasiassa pilvipoutaista. Ajoittain aurinkokin tervehtii pilvipeitteen raoista.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Päiväkoteja vaivaa pula sijaisista, korona koettelee tyttöjen jaksamista, venäläisteini johtaa nuorten oppositiota Pietarissa


Summary: Nuorten alkoholin käyttö on vähentynyt, mutta huumekokeilujen määrä on pysynyt pitkällä aikavälillä ennallaan. Ylen tapaamat nuoret pitävät varsinkin kannabiksen hankkimista vaivattomana. Enemmistölle nuorista päihteiden käyttö ei kuitenkaan ole hyvä idea.

Koululaisten ja toisen asteen opiskelijoiden päihteiden käyttö on vähentynyt koronan aikana, selviää Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) uudesta kouluterveyskyselystä. Sekä alkoholin, tupakan, nuuskan, kannabiksen että muiden huumeiden käyttö on laskenut vuoden 2019 kyselyyn verrattuna.
 Erikoistutkija  Kirsimarja Raitasalon  mielestä yksi mahdollinen selitys muutokselle on koronaepidemia. Nuoret eivät ole päässeet kokoontumaan yhtä paljon kuin tavallisesti, mikä on voinut vaikuttaa myös päihteiden käyttöön.
 – Nuorten päihteiden käyttö on yleensä sosiaalista. Voi olla, että koronarajoitusten vuoksi esimerkiksi päihdekokeiluita on tullut vähemmän. Mutta siitä ei ole tieteellistä näyttöä, Raitasalo sanoo.
 Toisaalta korona voi olla lisännyt nuorten pahoinvointia tavalla, joka kääntää päihteiden käytön myöhemmin taas kasvuun.
 16-vuotias "Kasper": Aina on porukassa joku, joka saa hankittua pilveä
 Pidemmällä aikavälillä koululaisten ja toisen asteen opiskelijoiden suhteessa päihteisiin on tapahtunut huomattava muutos. Samaan aikaan kun kannabiksen ja muiden huumeiden käyttö on pysynyt ennallaan tai kasvanut, säännöllisesti juovien määrä on laskenut selvästi.
 Mikäli trendi jatkuu, nuorissa on lähivuosina enemmän huumekokeiluita tehneitä kuin kuukausittain humalassa olevia.
 THL:n kyselyn mukaan yli puolet lukion 1.–2.-luokkalaisista nuorista sekä ammattiin opiskelevista pitää huumeiden hankkimista omalta paikkakunnalta helppona.
 16-vuotiaasta  Kasperista  tuntuu, että varsinkin kannabista käyttää nykyään yhä useampi ja yhä nuorempi. Hän kertoo kokemuksistaan Ylelle nimettömänä. Kasper jäi nuorempana kiinni kannabiksen ostamisesta ja sen kertomisesta omalla nimellä voisi aiheutua hänelle haittaa.
 – Eihän se tosiaan hankalaa ollut. Aina porukassa on joku, joka saa aika helposti läheltä hankittua pilveä. Ei siihen tarvittu muuta kuin rahaa ja mennä paikan päälle, hän kertoo.
 Pilvenpoltto tuntui Kasperilta kiinnostavalta ja hauskalta ajatukselta. Parista kerrasta ei tule mitään ongelmia, hän arveli. Mutta sitten siviiliasuiset poliisit osuivat paikalle erään kaupanteon yhteydessä.
 Sakkoja nuorukainen ei saanut, mutta hän joutui läpäisemään huumeseulan ja tapaamaan sosiaalityöntekijöitä vanhempiensa kanssa. Muita ongelmia hänellä ei elämässään ollut.
 – Nyt ajattelen, että on parempi juoda alkoholia kuin koskea mihinkään aineisiin, jos haluaa pitää hauskaa, Kasper miettii.
 Juomatavat ovat siistiytyneet vuosikymmenten saatossa
 16-vuotias Niklas Malmberg ei kertomansa mukaan käytä päihteitä. Kalle Mäkelä / Yle
 Vaikka nuorten asenteet huumeita kohtaan huolestuttavat monia vanhempia, tilastojen mukaan nuorten päihteiden käyttö on siistiytynyt pitkällä aikavälillä selvästi.
 Aiemmin Suomen nuoret olivat esimerkiksi humalahakuisessa juomisessa Euroopan kärkitasoa, nyt keskiarvon alapuolella. Kehitykselle ei ole mitään yhtä yksittäistä syytä, sanoo THL:n erikoistutkija Kirsimarja Raitasalo.
 – Yksi mahdollinen syy on se, että nuorilla on paremmat suhteet vanhempiinsa kuin ennen, minkä on todettu useissa tutkimuksissa olevan yhteydessä vähäisempään alkoholinkäyttöön. Nuoret ovat myös aiempaa tietoisempia alkoholiin liittyvistä riskeistä.
 18-vuotiaat  Otto Salminen  ja  Leevi Tuominen  sanovat käyttävänsä lähinnä tupakkatuotteita. Alkoholi ja huumeet eivät sovi yhteen heidän uskonnollisen kasvatuksensa kanssa.
 – Meillä on aina sanottu, että se voi pilata elämiä tosi helposti, Tuominen sanoo.
 Kumpikin nuorista kuitenkin arvelee voivansa hankkia kannabista, jos haluaisi niin tehdä. Salmista ei innosta ajatus kannabiksen laillistamisesta, "koska alkoholi on jo tarpeeksi iso ongelma Suomessa".
 – Mutta luultavasti kun meidän ikäluokka pääsee päättämään, se tekee kannabista laillista, hän sanoo.
 THL:n kyselyn mukaan nuoret pitävät huumeiden käyttöä tuomittavampana kuin alkoholin juomista humalaan asti, nuuskaamista tai tupakoimista. Yllä olevassa kuvassa näet 8.–9.-luokkalaisten näkemyksiä asiasta.
 Päihteiden käyttö on yleisempää ammattiin opiskelevien kuin lukion 1.–2.-luokkalaisten keskuudessa. Pojat käyttävät päihteitä kyselyn mukaan hieman useammin kuin tytöt. Ero ei ole kuitenkaan suuri ja ammattioppilaitoksissa tytöt käyttävät kannabista poikia useammin.
 Kannabiksen nimityksiä slangissa Pilvi, paukku, paukut, poltto (myös substantiivina), hatsi, kukka, savu, sauhu, hamppu, vihreä, vihree, paja, pajat, pajari, pajatso, blossi, blosse, budi, dänkki, hitti, hasis, marihuana Lähteet: Sami Heino: "Huumeidenkäyttäjien slangi verkkokeskusteluissa" (opinnäytetyö), Pesäpuu ry:n raportti: "Nopeet, hitaat, dissot, deelit"
 THL:n kouluterveyskysely toteutettiin maalis–huhtikuussa 2021. Siihen vastasi noin 160 000 lukion 1.–2.-luokkalaista, ammattiin opiskelevaa ja 8.–9.-luokkalaista. Lisäksi kouluterveyskysely tehtiin 4.–5.-luokkalaisille, mutta tässä jutussa ei ole käsitelty tuloksia heidän osaltaan.

"Meidän ikäluokka tekee kannabiksesta laillista", ennakoi 18-vuotias Otto – näin teinien suhtautuminen päihteisiin on muuttunut


Summary: Sinclair kehitti ensimmäisen elektronisen taskulaskimen lisäksi muun muassa edullisia kotikäyttöön tarkoitettuja tietokoneita.

Elektronisen taskulaskimen ja varhaisten kotikäyttöön suunnattujen tietokoneiden kehittäjä  Clive Sinclair  on kuollut. Syöpään torstaina menehtynyt Sinclair oli kuollessaan 81-vuotias.
 Brittiläinen Sinclair kehitti suureen suosioon nousseen elektronisen taskulaskimen vuonna 1972. Myös Sinclairin nimeä kantanut edullinen kotitietokone Sinclair ZX80 oli myyntimenestys 1980-luvun alussa.
 Keksijän uralle mahtui myös epäonnistumisia, kuten esimerkiksi sähköllä toiminut vuonna 1985 lanseerattu kolmipyörä Sinclair C5. Aikaansa edellä ollut "ympäristöystävällisen matkustamisen tulevaisuudeksi" mainostettu kulkuneuvo ei innostanut ostavaa yleisöä, ja tuotanto lopetettiin vain vajaa vuosi pyörän julkistuksen jälkeen. Myös Sinclairin kehittämä varhainen taskutelevisio floppasi aikanaan pahoin.
 Itseoppinut keksijä jatkoi ideoimista loppuun asti
 Vuonna 1940 syntynyt Sinclair oli itseoppinut keksijä, joka jätti koulut kesken 17-vuotiaana. Viisi vuotta myöhemmin hän perusti ensimmäisen yrityksensä, joka valmisti muun muassa maailman pienimpiä transistoriradioita.
 Sinclair aateloitiin vuonna 1983. Hän jatkoi keksintöjen tekemistä tyttärensä  Belinda Sinclairin  mukaan loppuun saakka.
 – Hän oli kekseliäs ja idearikas, ja hänelle keksintöjen tekeminen oli jännittävä seikkailu, intohimo, tytär totesi  Britannian yleisradioyhtiö BBC:lle.

Taskulaskimen keksinyt Clive Sinclair on kuollut – sairasti syöpää yli vuosikymmenen


Summary: Joka kolmas yläasteella, lukiossa tai ammattioppilaitoksessa opiskeleva tyttö on kokenut ahdistuneisuutta. Tulos selviää tänään julkistettavasta Kouluterveyskyselystä.

Paloaukean koulussa Liperissä on välitunti.
 Kiipelytelineet ovat ahkerassa käytössä muutenkin liikkuvaisilla ala-asteikäisillä.
 – Harrastan balettia, jalkapalloa, hiihtoa ja ratsastusta, viidesluokkalainen  Anastasia Kari  luettelee.
 Ja koulunkäyntiinkin jää sopivasti aikaa
 – Hyvin menee. Meillä on mukava opettaja!
 Neljäsluokkalaiset Minka Vahtikari ja Wiivi Byckling (edessä) sekä viidesluokkalaiset Lauri Pietarinen ja Anastasia Kari käyvät Paloaukean koulua Liperissä. Heikki Haapalainen / Yle
 Suuri osa K ouluterveyskyselyyn  vastanneista lapsista ja nuorista kertoi olevansa tyytyväinen elämäänsä.
 Tyytyväisyys oli kuitenkin laskenut edellisestä tutkimuksesta, joka julkistettiin syksyllä 2019.
 Erityisesti tyttöjen kohdalla moni mittari osoittaa alaspäin.
 – On ahdistuneisuutta, masennusta ja koulu-uupumusta, sanoo Kouluterveyskyselyn kehittämispäällikkö  Jenni Helenius  Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksesta.
 Kohtalaista tai vaikeaa ahdistuneisuutta on kokenut joka kolmas yläasteella, lukiossa tai ammattioppilaitoksessa opiskeleva tyttö. Pojilla osuus on selvästi pienempi.

 Tyttöjen ja poikien ero on selkeä myös yksinäisyyden kokemisessa.
 Tytöistä lähes joka neljäs koki itsensä yksinäiseksi melko usein tai jatkuvasti, kun pojista vain joka kymmenes kertoi olevansa yksinäinen.
 Yksinäisyyden tunne on kasvanut kaikissa ikäryhmissä.

 Kun edellinen tutkimus julkistettiin, mielialastaan huolestuneiden nuorten osuus oli pienempi, mutta jo silloin puhuttiin  aikapommista .
 Lapsiasiavaltuutettu  Elina Pekkarinen  piti silloin kouluilmapiirin koventumista osasyynä tilanteeseen.
 Myös Jenni Helenius nostaa esiin kovan vaatimustason.
 – Jotain tässä ajassa on sellaista, jonka erityisesti tytöt kokevat haastavana.
 Korona on koetellut nuoria
 Yksi selkeä selittäjä huonontuneille tuloksille on koronapandemia.
 Edellinen tutkimus julkistettiin syksyllä 2019 eli juuri ennen pandemian puhkeamista.
 Sen jälkeen moni koulu on ollut kuukausia etäopetuksessa ja harrastukset tauolla.
 – Puolitoista vuotta on pitkä aika nuoren elämässä. Esimerkiksi kyselyyn vastanneet kahdeksas- ja yhdeksäsluokkalaiset ovat olleet lähes koko yläkouluajan poikkeusoloissa, tutkimuspäällikkö Jenni Helenius huomauttaa.
 Korona on tietysti vaikuttanut samalla tavalla myös poikien koulunkäyntiin ja harrastuksiin.
 – Osittain tyttöjen ja poikien eroa saattaa selittää se, miten kysymyksiin vastataan. Ehkä tytöt kertovat poikia enemmän tai tunnistavat paremmin ahdistuksen? On tärkeä muistaa, että myös pojat tarvitsevat tukea.
 Samalla Helenius huomauttaa, että Kouluterveyskyselyn kokonaisotos on niin laaja, että sen antama tulos on luotettava: tytöt kokevat nyt poikia enemmän uupumusta, ahdistusta ja yksinäisyyttä. Ja tunne on voimistunut.
 Heleniuksen mukaan tulokset ovat sen suuntaisia, mitä asiantuntijat ja päättäjät ovat pelänneet: koronaan liittyvät poikkeusolot ovat koetelleet kovalla kädellä juuri nuoria.
 – Ahdistuneisuuteen ja yksinäisyyden kokemukseen liittyvät asiat ovat sellaisia, missä korona näkyy. Ja jos ajatellaan 4.–5. -luokkalaisia eli nuorimpia vastaajia, heistä joka kolmas on ollut huolissaan läheisensä sairastumisesta koronaan.
 Seksuaalista häirintää kokenut puolet lukioikäisistä tytöistä
 Yksi viime vuosien Kouluterveyskyselyjen paljastamista ilmiöistä on seksuaalisen häirinnän yleistyminen.
 Kun neljä vuotta sitten alle viidesosa tytöistä kertoi kokeneensa seksuaalista häirintää, oli osuus  kaksi vuotta sitten 30 prosenttia.
 Nyt peräti puolet lukioikäisistä tytöistä kertoo kokeneensa häirintää viimeisen vuoden aikana.
 Yleensä häirintä on tapahtunut puhelimessa tai internetissä, jonkin verran myös julkisilla paikoilla.

 Kaksi vuotta sitten nousua selitettiin muun muassa sillä, että seksuaalinen häirintä tunnistetaan paremmin #metoo-kampanjan johdosta.
 Yleensä tapaukset tulivat esiin oppilaan muiden vaikeuksien selvittelyn yhteydessä.
 Kouluterveyskyselyjä on tehty vuodesta 1996 lähtien. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tekemän vuoden 2021 kyselyn tulokset perustuvat 264 878 lapsen ja nuoren vastauksiin. Kyselyyn osallistui peruskoulun neljättä ja viidettä luokkaa käyviä lapsia, kahdeksatta ja yhdeksättä luokkaa käyviä nuoria sekä lukion ja ammatillisten oppilaitosten ensimmäisen ja toisen vuoden opiskelijoita. Kouluterveyskyselyn tiedonkeruu toteutettiin keväällä 2021.
 Lue lisää:
 Lapsiasiavaltuutettu on huolissaan kouluterveyskyselyn mielenterveystuloksista – "Tässä on käsillä aikapommi"
 Kouluterveyskysely: tyttöjen seksuaalinen häirintä somessa on selvästi lisääntynyt

Kouluterveyskysely paljastaa: Ahdistusta, masennusta, uupumista – Korona on koetellut erityisesti tyttöjen jaksamista


Summary: Afganistanin ajautuminen islamistijärjestön hallintaan yllätti myös maan lähetystöväen eri puolilla maailmaa. Palkanmaksu on lykkääntynyt, mutta kotimaahan ei juuri kukaan halua palata.

Taliban-järjestön  nopea marssi Kabuliin  elokuun puolivälissä jätti monet Afganistanin kansalaiset hämmennykseen sekä kotimaassa että ulkomailla.
 Afganistanilla on eri puolilla maailmaa 49 lähetystöä ja parikymmentä konsulaattia. Myös diplomaattien tulevaisuus on hämärän peitossa.
 Taliban kehotti ulkoministerinsä  Amir Khan Muttaqin  suulla tiistaina lähetystöjen henkilökuntaa jatkamaan työtään edustustoissa. Diplomaatteja ja muuta henkilökuntaa on eri maissa yhteensä noin 3 000.
 Töiden jatkuminen arveluttaa monesta syystä.
 Diplomaattien perheitä ja sukulaisia on jäänyt uuden vallan alle, lähetystön pyörittämiseen osoitetut varat ovat loppumassa ja palkanmaksu takkuilee.
 Monet ovat myös anoneet kohdemaistaan turvapaikkaa, sillä työskentely maasta paenneen presidentti  Ashraf Ghanin  hallinnolle ei ole suositus nykyhallinnon silmissä.
 Afganistanin presidentti Ashraf Ghani pakeni Kabulista elokuussa. Hän oleskelee tiettävästi Yhdistyneiden arabiemiraattien alueella. Shawn Thew / EPA
 Uutistoimisto Reuters haastatteli kahdeksaa lähetystötyöntekijää muun muassa Kanadassa, Saksassa ja Japanissa.
 Työntekijät esiintyivät nimettöminä turvallisuussyistä. Haastateltujen mukaan afganistanilaiset hakevat kaikin keinoin turvapaikkaa lähetystöjen isäntämailta.
 Työntekijät kertovat yrittävänsä myydä omaisuuttaan Kabulissa saadakseen varoja elämiseen ulkomailla.
 Talibanin ulkoministeri: "Olette Afganistanin voimavara"
 Afganistanin virkaa tekevä ulkoministeri Muttaqi kehotti ulkomailla olevia afganistanilaisia diplomaatteja jatkamaan työtään luottavaisin mielin
 Hänen mukaansa Afganistan on investoinut ulkomaan komennuksille lähteneisiin kansalaisiinsa paljon.
 Myös maanpaossa oleva presidentti Ghani on avoimessa kirjeessään vedonnut lähetystöihin työn jatkamiseksi.
 Lähetystöt ovat eri puolilla maailmaa normaalistikin erittäin työllistettyjä muun muassa viisumi- ja perheenyhdistämisasioiden vuoksi.
 Esimerkiksi Intiassa on suuri lähetystö. Reutersin tietojen mukaan varat ovat kuitenkin loppumassa.
 Lähettiläät kritisoivat talibania myös julkisesti
 Muutamat ulkomailla työskentelevät afganistanilaiset diplomaatit arvostelevat Taliban-hallintoa avoimesti.
 Itävallan lähettiläs  Manizha Bakhtari  raportoi säännöllisesti epäillystä ihmisoikeusrikkomuksista.
 Manizha Bakhtari on työskennellyt aiemmin muun muassa Pohjoismaiden yhteisenä suurlähettiläänä.
 Myös Kiinan lähettiläs  Javid Ahmad Qaem  on varoittanut uskomasta Taliban-hallinnon lupauksiin.
 Diplomaattipiireissä toivotaan laajalti, ettei uusi hallinto saisi kansainvälistä tunnustusta.
 Ensimmäinen puntaroinnin paikka on ensi viikolla New Yorkissa alkava YK:n yleiskokous. Toistaiseksi on epävarmaa, kuka käyttää Afganistanin äänivaltaa istuntosalissa.
 Lue myös:
 Taliban-johtajat ohjasivat ääriliikettä varjoista 20 vuotta, mutta nyt he astuvat päivänvaloon – esittelemme heistä viisi keskeisintä
 ”Tämä ei ole Saigon” – Kun Kabul kaatui, historian sivuilta nousi kummittelemaan Vietnamin sodan loppunäytös

Satoja afganistanilaisia diplomaatteja jäi maailmalla pulaan Talibanin nopean valtaantulon vuoksi


Summary: Perheväkivallan osalta raportoijan tehtävät kattaisivat myös esimerkiksi miehiin ja poikiin kohdistuvan väkivallan. Lain on tarkoitus tulla voimaan jo vuoden 2022 alussa.

Hallitus esittää naisiin kohdistuvan väkivallan raportoijan tehtävän perustamista. Raportoija seuraisi naisiin kohdistuvaa väkivaltaa ja perheväkivaltaa, kansallisen lainsäädännön toimivuutta ja kansainvälisten velvoitteiden toteutumista.
 Tehtävä olisi itsenäinen ja riippumaton. Raportoijana toimisi yhdenvertaisuusvaltuutettu, jolla olisi oikeus saada tietyin edellytyksin myös salassa pidettäviä tietoja.
 Oikeusministeri  Anna-Maja Henriksson  (r.) sanoo naisiin kohdistuvan väkivallan oleva vakava ihmisoikeus- ja tasa-arvo-ongelma Suomessa.
 – On tärkeää, että Suomeen perustetaan itsenäinen ja riippumaton tehtävä, joka muun muassa seuraa miten lainsäädäntö ja työ väkivaltaa vastaan toimii. Tavoitteena on, että naisiin kohdistuvaan väkivaltaan ja perheväkivaltaan voitaisiin puuttua tehokkaammin ja uhrien asema parantuisi, Henriksson sanoo  tiedotteessa .
 Perheväkivallan osalta raportoijan tehtävät kattaisivat myös esimerkiksi miehiin ja poikiin kohdistuvan väkivallan.
 Lain on tarkoitus tulla voimaan vuoden 2022 alussa. Naisiin kohdistuvan väkivallan raportoijan tehtävän perustaminen sisältyy pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) hallitusohjelmaan.
 Lue lisää:
 Naisiin kohdistuvaan väkivaltaan halutaan puuttua lujemmin – Oikeusministeriö: "Merkittävä ongelma Suomessa"
 Sadat naiset eivät pääse läpi ruuhkautuneeseen apupuhelimeen – jos rahaa olisi, Naisten Linja avaisi toisen puhelinlinjan väkivallan uhreille

Hallitus haluaa puuttua naisiin kohdistuvaan väkivaltaan – esittää uutta riippumatonta tehtävää


Summary: Pihlajanmarjasato on tänä vuonna runsas ja sadonkorjuuaika on nyt parhaimmillaan. Ennen poimintaa kannattaa tehdä makutesti.

Luonnonvaratuottaja  Karoliina Laitinen  haluaa kumota sanonnan, jonka mukaan runsas pihlajanmarjasato enteilee vähälumista talvea.
 – Pihlaja marjoo joka toinen vuosi ja joka toinen vuosi se lepää. Siksi aina ei ole näin runsasta satoa, Laitinen kertoo.
 Pihlajanmarjojen paras poiminta-aika on juuri nyt. Mutta jos omassa pihassa ei ole pihlajaa, mistä uskaltaa poimia raaka-aineet pihlajanmarjahyytelöön?
 – Mistä vaan! Pihlajanmarjoja saa poimia jokamiehenoikeudella. Marjat huuhdellaan ennen käyttöä mutta ihan ydinkeskustasta en keräisi.
 Tee makutesti!
 Pihlajanmarjojen välillä saattaa olla isokin makuero. Siksi kannattaa maistella eri puiden antimia ennen poimimista.
 – Makuerot johtuvat puun perimästä. Meille tutun pihapihlajan marjat ovat vähemmän kitkeriä kuin vaikkapa metsikössä kasvavan.
 Pihlajanmarjoille ominaista kitkeryyttä saa sokerin lisäksi taitettua esimerkiksi omenalla tai tilkalla konjakkia. Myös pakastaminen poistaa happamuutta. Laitisen mukaan pihlajan mausteeksi sopivat esimerkiksi vanilja ja kaneli.
 Yksi tunnetuimmista pihlajanmarjatuotteista on ollut Alkon valikoimiin kuulunut Sorbus eli "Soppa". Väkevän viinin valmistus kuitenkin lopetettiin vuonna 2010.
 Uhkean makunsa puolesta pihlaja sopisi kyllä juomiin, mutta saatavuutensa vuoksi se on hankala raaka-aine.
 – Tuotteilla pitää olla jatkumo eikä pihlajanmarjoja varmuudella saa joka vuosi, sanoo  Titta Sydänheimo-Auer  marjaviinejä valmistavasta Teiskon viinistä.
 Karoliina Laitinen esittelee itsetehtyjä "kettukarkkeja" eli pihlajanmarjamarmeladia.
– Sokeriahan näissä on, mutta väitän silti karkkia terveellisemmäksi tuotteeksi. Maria Salovaara/Yle
 Kotimaista supermarjaa vierastetaan
 Pihlaja on ollut aikanaan tärkeä ravintokasvi juuri marjojen vitamiinipitoisuuden vuoksi. Karoliina Laitisen mukaan pihlajanmarjoissa on enemmän c-vitamiinia kuin appelsiinissa ja lähes yhtä paljon kuin lakassa.
 Onkin siis suorastaan tuhlausta, ettei pihlajanmarja kovinkaan helposti löydä ihmisten hillo- ja hyytelöpurkkeihin.
 Laitisen mukaan tämä on kuitenkin muuttumassa.
 – Mielenkiinto kaikkea luonnosta löytyvää ruokaa kohtaan on kasvanut. Sen huomaa kursseilla ja ihmisten puheissa.
 Myös Titta Sydänheimo-Auer kannustaa käyttämään pihlajanmarjoja kotikeittiössä.
 – Pihlajanmarjahyytelö sopii loistavasti esimerkiksi broilerin kylkeen.

Pihlajat notkuvat nyt superruokaa – pakastaminen poistaa happamuutta marjoista


Summary: Kyttyrälohi on vieraslaji, jonka määrä on noussut pohjoisen lohijoissa kohisten. Norja päätti vastikään, että se rahoittaa 15,3 miljoonalla kruunulla kyttyrälohen leviämisen estämistä. Suomessa toimenpiteet ovat edenneet vasta ajatuksen tasolle, kertoo maa- ja metsätalousministeriön Tapio Hakaste.

Suomen maa- ja metsätalousministeriössä ollaan huolissaan kyttyrälohen kohisten kasvavasta määrästä Tenon vesistössä. Ministeriössä valmistaudutaankin seuraavaan kyttyrälohien aaltoon, joka on odotettavissa arviolta kahden vuoden kuluttua.
 Konkreettista toimintasuunnitelmaa kyttyrälohen leviämisen estämiseen ei ole kuitenkaan vielä, kertoo neuvotteleva virkamies  Tapio Hakaste . Toimenpiteiden valmisteluun on aikaa noin vuosi ja yhteistyötä sekä Norjan ja mahdollisesti myös Venäjän kanssa viritellään.
 Norja ilmoitti vastikään, että se panostaa 15,3 miljoonaa kruunua, euroissa puolitoista miljoonaa, kyttyrälohen leviämisen estämiseen. Asiasta uutisoi muun muassa  NRK .
 Tyynenmeren kyttyrälohi on vieraslaji, joka valtasi Suomen ja Norjan Jäämereen laskevat lohijoet tänä kesänä. Sen määrä yllätti niin paikalliset kuin tutkijatkin. Vesistön oman lohilajin, atlantinlohen, pyynti on ollut kiellettyä kuluneena kesänä kantojen uhkaavan heikentymisen vuoksi ja tällä hetkellä Tenossa onkin enemmän vieraslajia.
 Lue lisää:   Tenojoki täyttyi vieraslajiksi luokitelluista kyttyrälohista, ja tutkijoita ja paikallisia se huolettaa – kalat uhkaavat atlantinlohta ja mätänevät jokeen
 Kyttyrälohta voidaan joutua estämään jatkuvin toimin
 Tällä hetkellä pohdittavana on, millaisin toimenpitein kyttyrälohta vastaan kannattaa toimia. Toimenpiteitä on harkittava tarkasti, sillä niiden ei tule aiheuttaa vaaraa atlantinlohelle. Maa- ja metsätalousministeriön Hakaste sanookin, että nyt on opin paikka. Siitä, mitä muualla maailmalla ollaan saatu aikaan ja opittu, on hyvä ottaa selvää.
 Maa- ja metsätalousministeriön neuvotteleva virkamies Tapio Hakaste kertoo kyttyrälohen aiheuttavan huolta. Kyttyrälohien määrä on tuplaantunut parissa vuodessa. Vesa Toppari / Yle
 Hakaste muistuttaa, että kyttyrälohi on varsin erilainen kala, kuin se mihin ollaan totuttu. Estämistoimet ovatkin poikkeuksellisia ja niiden suunnittelu haastavaa. Kokonaisuudessaan tilannetta pidetään hyvin huolestuttavana.
 – Olen seurannut tilannetta hyvin huolestuneena ja apeinkin mielin. Eihän tällaista tilannetta kukaan halua. Tulevaisuudessa kyttyrälohien estämistoimista voi tulla pysyvämpääkin toimintaa, Hakaste toteaa.
 Norjassa kyttyrälohia poistettu jo lähemmäs 80 000 yksilöä tänä kesänä
 Kyttyrälohen määrä pohjoisen joissa on kaksinkertaistunut kahden vuoden takaisesta. Norjan puolella paikalliset ovat tehneet hartiavoimin töitä kalastaakseen ei-toivottuja vieraita pois vesistöistä.
 Elävänä mätäneviä kyttyrälohia. On mahdollista, että ne tartuttavat tauteja myös atlantinloheen. NILS JOHN PORSANGER / NRK
 Vapaaehtoiset ovat norjalaisten lehtitietojen mukaan kalastaneet tänä kesänä jo lähes 80 000 kyttyrälohiyksilöä. Väsymys alkaa painaa ja viranomaisten toimenpiteitä ja apua tarvitaan.
 – Ihmiset ovat väsyneitä ja allapäin, toteaa ilmasto- ja ympäristöministeri  Sveinung Rotevatn  NRK:lle.
 Norjan varaamalla 15,3 miljoonan kruunun summalla rakennetaan kelluvat pyyntijärjestelmät viiteentoista Pohjois-Norjan lohijokeen.

Norjalta kyttyrälohen leviämisen estämiseen 15 miljoonaa kruunua, Suomikin valmistautuu seuraavaan aaltoon: "Eihän tällaista tilannetta kukaan halua"


Summary: Tutkijatohtori Pauliina Tuomen mukaan tosi-tv-ohjelmat tuovat vertaistukea ja samaistumista katsojille. Niistä voi oppia myös ihmissuhdetaitoja, tai ainakin mitä ei kannata tehdä.

Ensitreffit alttarilla, Love Island, Remppa tai muutto, Maajussille morsian, Gossip Moms Suomi, Big Brother...
 Tosi-tv-ohjelmien tarjonta on taas Suomessa hyvin monipuolinen.
 Tampereen yliopiston tutkijatohtori  Pauliina Tuomi  pitää syksyllä alkavien tosi-tv-ohjelmien kattausta monipuolisena. On kilpailugenreä, perhettä, remontoimista, elämäntapamuutosta ja parisuhteen löytymistä koskevia ohjelmia. Musiikkiohjelmat tuovat korona-aikaan keveyttä.
 Ohjelmia yhdistää Tuomen mukaan dramaattisuus.
 – Jokaisesta haetaan suuria tunteita ja jonkinlaista reaktioita, reaktio saattaa olla negatiivinen tai positiivinen.
 Tutkijan mukaan motiiveja katsoa sarjoja on yhtä monta kuin katsojia. Uteliaisuus, tirkistelynhalu ja vahingonilo eivät ole ainoita syitä.
 Vertaistuki ja samaistuminen ovat myös syitä katsoa ohjelmia. Tosi-tv-ohjelmista voi parhaimillaan oppia.
 – Formaateilla olisi hirveä voima ravistella tabuja ja tuoda esille asioita, Tuomi sanoo.
 Usein myös tuotanto perustelee ohjelmaa ihmisten valistamisella. Tapa, jolla ohjelma tehdään, ratkaisee tutkijan mukaan, mitä oppia siitä voi ammentaa. Osa ohjelmista mässäillään kevyeksi viihteeksi, vaikka aineksia voisi olla myös muuhun.
 Tunnistaa omia käytösmalleja
 Tosi-tv-sarjoja on niin paljon, että kilpailu katseluluvuista on kovaa. Ohjelmilla on Tuomen mukaan selkeä hierarkia: tutkija kutsuu esimerkiksi paritusohjelma Temptation Islandia Love Islandin härskiksi serkuksi. Maajussille morsian on vielä näitä kesympi.
 Leipomisohjelmista voi oppia leipomista, remonttiohjelmista saada ideoita, mutta voi ihmissuhderealitystakin oppia.
 – Koska ohjelmissa katsotaan tavallisia ihmisiä, voi olla, että siitä tunnistaa omia käytösmallejaan. Tosi-tv voi toimia peilinä katsojalle, Tuomi sanoo.
  "Tositunteet ratkaisevat"
 Katsojat vahvistavat tutkijan havainnot.
 Sirpa Pakkanen  seuraa Tanssii tähtien kanssa ja Voice of Finland -ohjelmia. Hänestä on kiinnostavaa seurata, kuinka laulua ja tanssia opetetaan.
 Pakkasesta on mielenkiintoisinta seurata, miten tarina etenee. Parisuhdesarjoja hän ei seuraa.
 – Katsoin yhden jakson, ehkä oppisin jotain, jos katsoisin useampia, hän naurahtaa.
 Jasper  katsoo tyttöystävän kanssa Love Islandia ja Selviytyjiä. Parisuhdeohjelmiin liittyy pelaamista ja hänen mukaansa niistä voi oppia, ettei pelaaminen kannata.
 – Tositunteet ratkaisevat, kuka pääsee jatkoon ja voittaa.

Tosi-tv-sarjoja moralisoidaan helposti, vaikka tutkijan ja katsojien mukaan niistä voi myös oppia: "Voi toimia peilinä katsojalle"


Summary: Varsinais-Suomen käräjäoikeus on päättänyt jatkaa vuonna 1994 kadonneen lakimiehen murhasta epäillyn vangitsemista. Oikeuden mukaan vangitun vapauttaminen ei ole perusteltua.

Turussa 27 vuotta sitten kadonneen Ilpo Härmäläisen murhasta epäilty mies pysyy vangittuna.
 67-vuotias mies vangittiin  pari viikkoa sitten todennäköisin syin epäiltynä murhasta.
 Hän oli pyytänyt vangitsemisen uudelleenkäsittelyä. Käräjäoikeus käsitteli asiaa tänään kaksi tuntia. Oikeus ei katsonut miehen vapauttamisen olevan perusteltua.
 33-vuotiaana kadonneen lakimiehen murhan epäillään tapahtuneen katoamispäivänä 3. elokuuta 1994 Turussa.
 Poliisi ei ole ottanut kantaa siihen, miten epäilty on kuulusteluissa murhaepäilyyn vastannut.
 Mies liittyi petosvyyhteen, joka paljastui katoamistutkinnan yhteydessä. Petosjutulla uskotaan olevan tekemistä Härmäläisen epäillyn henkirikoksen kanssa.
 Poliisilla on käsitys  henkirikoksen motiivista ja rikospaikasta. Lisäksi  poliisi on kertonut , että sillä on olettamus myös tekotavasta ja Härmäläisen ruumiin sijainnista. Härmäläistä ei kuitenkaan ole toistaiseksi löydetty.
 Syytteen nostamisen määräpäivä asiassa on 23. marraskuuta.
 Lisää aiheesta:
 Lakimies Ilpo Härmäläinen, 33, astui ulos kotiovestaan ja katosi jäljettömiin – poliisi uskoo ratkaisevansa 27 vuotta vanhan murhamysteerin
 Vuonna 1994 kadonneen Ilpo Härmäläisen murhasta vangittiin 67-vuotias entinen mainosmies – puhuivat puhelimessa hetkeä ennen katoamista
 Poliisilla on olettamus, miten 27 vuotta sitten kadonnut lakimies Ilpo Härmäläinen surmattiin ja minne ruumis kätkettiin
 Poliisilla on nyt käsitys motiivista ja rikospaikasta – näin vuonna 1994 kadonneen Ilpo Härmäläisen murhan tutkinta etenee

Ilpo Härmäläisen murhasta epäilty halusi vapaaksi – oikeus päätti pitää 67-vuotiaan miehen vangittuna


Summary: Väyläviraston näkökulmasta asia ei aiheuta enää jatkotoimia. Äänen syy on yhä arvoitus.

Myöskään Väylävirasto ei löytänyt selitystä lauantaina ympäri Helsinkiä kaikuneelle pamaukselle.
 Tähtitieteellinen yhdistys  Ursa kertoi keskiviikkona, että pamauksen paikallistettiin tapahtuneen Pasilassa . Sijainti paikallistettiin Seismologian instituutin toimittamien mittausten perusteella Pasilan ratapihan pohjoisosiin.
 Tämän seurauksena Väylävirasto päätti torstaina tarkastaa Ilmalan ratapihan alueen.
 – Tarkastuksessa ei ole havaittu mitään erityistä ratainfrassa eikä kameroissakaan ole ilmennyt mitän asiaan liittyvää. Väyläviraston näkökulmasta asia ei aiheuta enää jatkotoimia, kertoo Väyläviraston kunnossapito-osaston johtaja  Magnus Nygård .
 Tarkastuskäynnistä kertoi aiemmin  Ilta-Sanomat .
 Sosiaalisessa mediassa kerrotun perusteella ääni kuului lauantaina noin varttia ennen puoltayötä ainakin Oulunkylässä, Kumpulassa, Käpylässä, Arabiassa, Kulosaaressa, Metsälässä, Maunulassa, Meilahdessa ja Kulosaaressa. Jotkut ovat kertoneet myös nähneensä välähdyksen.
 Toistaiseksi selitystä kovalle äänelle ei ole kuitenkaan löytynyt.

Helsinkiläisiä hämmästyttänyt pamaus sai myös Väyläviraston liikkeelle – selitystä ei löydy vieläkään


Summary: Afganistanin väliaikaisen hallituksen kokoonpanon on nähty todistavan vanhoillisten paluusta valtaan.  Tutkija Olli Ruohomäki muistuttaa kuitenkin, että julkisivun takana kytee Talibanin poliittisen johdon ja sotapäälliköiden erimielisyys maan suunnasta.

Julkisuudesta kadonneita ja kuolleiksi väitettyjä johtajia, mustakaapuisten naisten marssi, tietoja teloituksista Panshirin laaksossa – Afganistanin Taliban-hallinnon aloitus ei näytä lupaavan maailmalle hyvää.
 Vielä jokin aika sitten mullah  Abdul Ghani Baradar , joka edusti Talibania neuvotteluissa Yhdysvaltojen kanssa, sanoi liikkeen tavoittelevan kaikkia Afganistanin kansoja edustavan hallituksen muodostamista,  raportoi BBC:n toimittaja Lyce Doucet Kabulista.
 Sitten vanhakantaisten johtajien esiinnousu on näyttänyt pyyhkivän toiveet "uudesta Talibanista" syrjään.
 Uutistoimisto AFP:n mukaan jännite ideologisen ja pragmaattisen siiven välillä on kiristynyt kulissien takana. Afganistanissa huhuttiin kiistan jopa johtaneen presidentin palatsissa aseelliseen yhteenottoon ja maltillisemman siiven johtajana pidetyn Abdul Ghani Baradarin haavoittumiseen tai jopa kuolemaan.
 Mullah Abdul Ghani Baradar Afganistanin rauhanneuvotteluissa maaliskuussa 2021. Venäjän ulkoministeriö / AOP
 Huhut otettiin niin vakavasti, että vainajaksikin väitetyn piti tulla julkisuuteen. Keskiviikkona Abdul Ghani Baradar sanoi Afganistanin televisiossa, että hänen hämminkiä herättänyt poissaolonsa tapaamisista johtui matkasta Kandahariin.
 Ulkopoliittisen instituutin vieraileva johtava asiantuntija  Olli Ruohomäki  muistuttaa Ylen haastattelussa, että mustavalkoisiin tulkintoihin ei kannata kiirehtiä.
 – Prosessi on kesken, ja tilanteen voi luonnehtia olevan yhä valinkauhassa.
 Ruohomäen mukaan Kabulin kukistumisen nopeus oli yllätys myös Taliban-liikkeelle. Sille on nyt tullut kiire hakea islamilaisen emiraatin ja hallinnon muotoa.
 Johtava asiantuntija Olli Ruohomäki Ulkopoliittisesta instituutista. Emmi Korhonen / Lehtikuva
 Talibanin poliittinen siipi, jonka edustajat kävivät Dohassa neuvotteluita, näkee maan tilanteen toisin kuin sotakentillä tovereitaan menettäneet kovan linjan taistelijat.
 Qatar pyrkii olemaan välittäjänä Afganistanin ja muun maailman välillä. Tämä saattaa muistuttaa Talibaneja siitä, että myös kansainvälisellä yhteisöllä on merkitystä, etenkin maan romahtamassa olevan talouden kannalta.
 Toisaalta maan väliaikaisen hallinnon kokoonpanon on katsottu kertovan vanhoillisten voimien vallasta.
 Yhdysvaltalaisen  Vox-julkaisun haastattelema  apulaisprofessori   Haroun Rahimi  Afganistanin Amerikkalaisesta yliopistosta katsoo, että korkeimmat johtopaikat on jaettu vanhalle kaartille, joka käytti valtaa jo Talibanin edellisellä kaudella. Lisäksi eräät sisällissodan aikaiset päälliköt on nyt palkittu merkittävillä asemilla.
 Taliban pysyy paštujen liikkeenä
 – Vuosien mittaan olemme nähneet, että huolimatta ristiriidoista Taliban on säilynyt yhtenäisenä, arvioi apulaisohjelmajohtaja  Michael Kugelman  uutistoimisto AFP:n haastattelussa. Kugelman työskentelee Wilson Center -tutkimuskeskuksessa Washingtonissa.
 Laura Merikalla / Yle
 Vanhakantaisena on pysynyt myös Talibanin kansallinen tausta. BBC:n mukaan sen eliitti muodostuu lähes täysin paštuista. Muiden kansojen – kuten tadžikkien ja uzbekkien – edustajia on mahtunut mukaan vain yksittäin.
 Myös Ruohomäki muistuttaa, että Taliban on taustaltaan paštujen liike.
 – Se on edelleen kova ydin, vaikka liike on yrittänyt laajentaa joihinkin muihin kansallisuuksiin. Mutta pääseekö tiikeri raidoistaan, hän kysyy.
 Perinnettä pitää yllä myös miesvalta. Talibanin väliaikaiseen hallituksen nimilistaan on mahtunut vain miesten nimiä. Yksikään nainen ei ole saanut edes apulaisministerin tehtävää.
  "Mielenosoitus oli konservatiivien viesti"
 Afganistania seuraavan Ruohomäen mukaan myös naisten asemasta esitetään Afganistanissa ristiriitaisia näkemyksiä.
 – Tilanne ei ole mustavalkoinen. Se ei mene niin, että kun Taliban nousi valtaan, heti alkoi pimeä keskiaika.
 Synkkiä merkkejä on kuitenkin ilmassa. Viime lauantaina Kabulissa nähtiin  mustiin kaapuihin kätkeytyneiden naisten mielenosoitus , jota raskaasti aseistautuneet Taliban-taistelijat paimensivat.
 Ruohomäen mukaan mielenosoitus oli selvästi järjestetty.
 – Tuollaista ei ollut edes Talibanien entisen, hirmuhallinnoksi kutsutun vallanpidon aikana. Ilmeisesti jokin taho Taliban-liikkeessä haluaa viestiä äärikonservatiivista, antimodernistista ideologiaa.
 Taliban-taistelija seisoi vartiossa kun afganistanilaisnaiset osallistuivat Pakistanin  vastaiseen mielenosoitukseen Kabulissa 8. syyskuuta. Hoshang Hashimi / AFP
 Ruohomäki muistuttaa, että samaan aikaan esimerkiksi terveydenhuoltoon kutsutaan naisia takaisin töihin.
 Politiikka saattaa vaihdella sen mukaan, mikä on paikallisen komentajan linja ja tausta. Kabulin valtauksen jälkeen kaksi Taliban-komentajaa oli Ruohomäen mukaan eri mieltä siitä, saavatko naiset opiskella.
 Pelko ja itsesensuuri hallitsevat
 Kokonaisuutena ei Talibanin tyly linja ole kuitenkaan jäänyt epäselväksi. Tällä voi olla seurauksensa koko maan kannalta. Haroun Rahimi muistuttaa, että naisten rooli hallinnossa olisi parantanut Afganistanin mahdollisuuksia saada kipeästi tarvittua taloudellista tukea kansainväliseltä yhteisöltä.
 Talibanin ulkoministeri Mawlawi Amir Khan Muttaqi piti lehdistötilaisuuden Kabulissa 14 syyskuuta. Bilal Guler / AOP
 Sananvapauden alasajoa nopeuttaa yhteiskuntaan levinnyt pelko:
 – Se on itsesuojelua, jonka taustalla on 1990-luvun Taliban-hallinnon haamu, muistuttaa Ruohomäki.
 – Näyteikkunoita ja muotiliikkeiden mainosten kasvoja on maalattu peittoon, ja televisiokanavat ovat poistaneet ohjelmistosta suosittuja Bollywood-elokuvia.
 Ruohomäen mukaan syynä on itsesensuuri, ei vielä Talibanin käsky.
 – Toistaiseksi ei ole tullut määräystä parran pituudesta, tai muita yksityiskohtaisia kieltoja.
 Ruohomäki näkee ristiriitaisia viestejä myös asevoimissa. Hänen mukaansa Taliban on lupaillut rivimiehille ja poliiseille paluuta takaisin riveihin.
 – Toisaalta entisen hallinnon turvallisuusjoukkojen jäseniä on teloitettu. Tämäkin osoittaa, että emme voi vielä todella tietää, millaiseksi Talibanin hallinto muodostuu.
 Myös korkein johtaja näkymättömissä
 Epävarmuuden huippuna on myös maan korkeimmaksi johtajaksi korotettu mullah  Haibatullah Akhundzada  ollut poissa julkisuudesta jo kuukauden päivät.
 Afganistanin korkein johtaja, mullah Haibatullah Akhundzada on viime aikoina nähty vain Kabulin katukauppiaiden julisteissa.  EPA
 The Guardian-lehden mukaan  tämä on jo johtanut arvailuun siitä, onko ylin johtajakaan enää elossa.
 Kysymyksille antaa kaikupohjaa myös historia.  Vielä 2010-luvulla tieto  Taliban-liikkeen perustajan mullah  Mohammed Omarin  kuolemasta pidettiin piilossa kaksi vuotta.
 Abdul Ghani Baradarin tavoin myös korkea hengellinen johtaja näyttäytynee vielä Afganistanin televisiossa. Silti huhumylly kertoo sekin sekasorrosta vallanpitäjien vaihtuessa.
 Päivitetty klo 16.37: Lisätty kuva mullah Haibatullah Akhundzadaa esittävistä julisteista Kabulissa.
 Lue myös:
 - Toimittajalta: Olen jälleen Kabulissa, mutta kaikki on muuttunut
 -Suomi jätti evakuoimatta Afganistanista tulkit ja vartijat, Ruotsi ei – Tutkijat: Hallitus väisteli vastuuta ja teki mielivaltaisia rajauksia
  - YK:n pääsihteeri: Afganistanille luvattu yli miljardin dollarin arvosta avustuksia
 - Taliban-johtajat ohjasivat ääriliikettä varjoista 20 vuotta, mutta nyt he astuvat päivänvaloon – esittelemme heistä viisi keskeisintä

Onko Afganistanissa noussut valtaan vanha kaarti vai "uusi Taliban"? Tutkijan mukaan viestit Afganistanista ovat ristiriitaisia


Summary: Uuden päiväkodin valmistuminen viivästyy. Lapualla epäillään, että syynä urakoitsijoiden kaikkoamiselle on epävarmuus koronan nostamista materiaalihinnoista.

Yleiset talonrakennustyöt sekä maa- ja vesirakennustyöt

Etelä-Pohjanmaalla Lapuan Ritavuoren uuden päiväkodin rakentaminen viivästyy, sillä kaupunki ei saanut hankkeelle ainuttakaan tarjousta urakoitsijoilta.
 Kaupungissa on mietitty syytä asiaan, kertoo tekninen johtaja  Anu Muurimäki .
 – Vaikka meillä ei tietenkään tarkkaa vastausta erikoiseen tilanteeseen ole, niin uskomme, että tämä johtuu koronan tuomasta epävarmuudesta materiaalihintoihin. Se on varmasti yksi syy, miksei ole yhtään tarjousta tullut, Muurimäki.
 Muurimäen työuran aikana ei ole koskaan aiemmin käynyt vastaavaa. Normaalisti tämän kokoluokan hankkeet ovat tuoneet kaupungin pöydälle vähintään yhden käden sormin tarjouksia.
 – En tiedä, onko ennen minua tällaista tapahtunut, mutta erikoista tämä on joka tapauksessa. En ole ennen tällaiseen törmännyt.
 Ritavuoren uuden koulun yhteyteen on suunnitellun 105-paikkaisen päiväkotirakennuksen rakentaminen oli tarkoitus aloittaa jo elokuussa.
 Ritavuoren koulun vieressä piti alkaa uuden päiväkodin rakentaminen jo elokuussa.  Tuomo Mäenpää
 Toiveissa nopea ratkaisu
 Tekninen johtaja Muurimäki toivoo, että urakoitsija löydetään nyt muita reittejä pitkin.
 – Hankintalaki antaa mahdollisuuden toteuttaa suorahankintaa. Periatteessa kaupungilla on siis mahdollisuus aloittaa suoraan neuvottelut jonkin rakennusliikkeen kanssa.
 Kaupungin pyytäessä tarjouksia keväällä ja kesällä oli epävarmuus rakennusliikkeissä vahvasti läsnä.
 – Kun on kiinteä urakkahinta, niin epävarmuus materiaalikustannuksista on iso asia. Ehkä rakennusliikkeet siinä sitä riskiä miettivät, miten hintojen kanssa käy. Nythän hinnannousu on jo tasaantunut ja on sillä tavalla yritykset pystyvät luotettavammin arvioimaan kustannuksia.
 Lapualla toivotaan, että uusi päiväkoti saadaan avattua helmikuussa 2023.
 – Neuvotteluja käydään jo erään urakoitsijan kanssa. Tässä pitää vielä saadaa neuvottelut loppuun ja myös uudelleen rahoituspäätös kaupunginvaltuustosta. Jos rakennustyöt olisivat valmiina ensi vuoden loppuun mennessä, siihen päälle kalustaminen, niin helmikuussa -23 voisi olla realistista avata ovet, Muurimäki laskee.
 Lue myös:
 Vaasan Onkilahteen kaavaillun Portti tulevaisuuteen -maamerkin rakennustyöt siirtyvät ensi vuodelle kustannussyistä
 Suunnitteletko remonttia? Toivottavasti aloitit jo: "Enää ei kysytä hintaa, vaan mitä on tarjolla"
 Rakennusmateriaalien hinnat nousevat, kun kysyntä on kovaa kaikkialla – "Talonrakentajat voivat joutua viilaamaan budjettia"

Uutta päiväkotia rakentamaan ei löytynyt urakoitsijaa Lapualla – kaupungin tekninen johtaja: "En ole ennen tällaiseen törmännyt"


Summary: Käräjäoikeus hylkäsi Keijo Vilhusen murhasyytteen, hovissa syyttäjä hakee hänelle edelleen elinkautista vankeustuomiota. Vilhunen sanoo yrittäneensä estää rikoksen kertomalla siitä Jari Aarniolle.

Ex-jengipomo  Keijo Vilhunen  kutsui torstaina itseään rauhanmieheksi Helsingin Vuosaaren palkkamurhan hovikäsittelyssä.
 Viime vuonna käräjäoikeus hylkäsi Vilhusen murhasyytteen, mutta tuomitsi Helsingin huumepoliisin entisen päällikön  Jari Aarnion  elinkautiseen liki 20 vuotta sitten tehdystä murhasta.
 Hovioikeudessa syyttäjä hakee United Brotherhoodin entiselle johtohahmolle edelleen elinkautista vankeusrangaistusta.
 – Omasta mielestäni en ole koskaan syyllistynyt mihinkään väkivaltarikokseen, enkä pidä väkivallasta ollenkaan. Vilhunen tunnetaan rauhanmiehenä ja sovittelijana, Vilhunen, 61, sanoi kuulemisessaan.
 Vilhusen tai Aarnion ei syytetä suoraan osallistuneen uhrin, ruotsalais-turkkilaisen ammattilaisrikollisen  Volkan Ünsalin  surmaamiseen. Murhasta on aiemmin tuomittu elinkautisiin vankeusrangaistuksiin neljä miestä, joista kolme murhasi uhrin vuosaarelaisasunnossa baari-illan jatkoilla lokakuussa 2003 ja neljäs, ruotsalaismies, oli murhan tilaaja.
 Aarniota syytetään siitä, että hän ei poliisina pyrkinyt estämään rikosta, vaikka syyttäjän mukaan tiesi siitä etukäteen. Vilhusen syytetään olleen mukana murhan järjestelyissä.
 Vilhunen kiisti yhteisen intressin Aarnion kanssa
 Torstai käytettiin hovioikeudessa kokonaan Vilhusen kuulemiseen. Vilhunen on sanonut, että murhasta aiemmin tuomitut tekivät hänestä väärän ilmiannon kostoksi siitä, että hän teki yhteistyötä Aarnion kanssa ja toimi poliisin tietolähteenä. Vilhusen mukaan hän oli vuonna 2003 Helsingin huumepoliisin tietolähde ja välitti tiedot murhahankkeesta Aarniolle ajatellen, että tämä puuttuisi asiaan.
 Vilhusen asianajaja  Markku Fredman  kysyi hovioikeudessa, mitä mieltä Vilhunen on syyttäjien näkemyksestä, jonka mukaan Vilhusella ja Aarniolla oli yhteinen intressi saada murhasta sittemmin tuomitut miehet telkien taakse.
 – Heidän mielestään olet Aarnion kanssa juoninut, että murha olisi sopiva keino, jolla saadaan kilpailijoita pois markkinoilta eli suorittamaan elinkautista. Miten suhtaudut ajatukseen? Fredman kysyi.
 Vilhunen kiisti väitteen.
 – Ei ollut mitään intressiä. Ymmärtäisin, jos kyseessä olisi ollut joku eri kerho (johon tuomitut olisivat kuuluneet), siinä voisi jotenkin olla jotain intressejä, hän sanoi.
 Vilhunen murha-asunnosta: "Eivätkö parempaa paikkaa keksineet?"
 Syyttäjät nostivat esiin puhelinkeskusteluja Vilhusen ja palkkamurhasta tuomitun, sittemmin myös itse murhan uhriksi joutuneen  Raimo Anderssonin , välillä.
 Syyttäjien mukaan ne kertovat siitä, että Vilhunen oli murhan toimeksiantaja, jolta Andersson haki vihreää valoa murhahankkeen toteuttamiselle ja jota Andersson myöhemmin informoi, kun palkkiorahojen saamisessa Ruotsista oli ongelmia.
 Ünsal surmattiin asunnossa, jonka Vilhunen oli alivuokrannut yhdelle sittemmin murhasta tuomituista miehistä. Vilhunen on kuitenkin koko ajan pitänyt kiinni väitteestään, ettei hän tiennyt murhapaikkaa etukäteen.
 Aluesyyttäjä  Perttu Könönen  tivasi Vilhuselta, miten tämä ei saanut Anderssonia paljastamaan tekopaikkaa, vaikka muuten Vilhunen sanoi Anderssonin kertoneen hänelle kaikesta.
 – Olisi järjenvastaista, että minulle kerrottaisiin tällainen asia, että tehdään tällaista minun vanhassa asunnossani, joka on täynnä minun dna:tani. Eivätkö parempaa paikkaa keksineet, se on tyhmin asia, mitä voi olla, Vilhunen puuskahti.
 Aiheesta aiemmin:   Syyttäjä valittaa kohutuomiosta – käräjäoikeus vapautti ex-jengipomon murhasyytteestä, mutta tuomitsi Jari Aarnion elinkautiseen

Vuosaaren palkkamurhasta syytetty ex-jengipomo Vilhunen sanoi hovioikeudessa, ettei pidä väkivallasta – "Tunnetaan rauhanmiehenä ja sovittelijana"


Summary: Eduskunnassa keskusteltiin uudesta puolustusselonteosta. Kansanedustajia kiinnosti erityisesti EU:n puolustusyhteistyön mahdollinen tiivistyminen, jonka EU-komission puheenjohtaja nosti esiin eilisessä puheessaan.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Puolustusministeri  Antti Kaikkonen  (kesk.) on varovaisen toiveikas EU:n puolustusyhteistyön tiivistymisestä Ranskan puheenjohtajakauden aikana.
 – En ihan usko mihinkään jättiloikkaan, mutta ehkäpä reipas askel on näköpiirissä ensi keväänä. Suomen on hyvä olla tässä aktiivinen, Kaikkonen sanoi eduskunnan täysistunnossa.
 Eduskunnassa käytiin lähetekeskustelua Suomen puolustusta linjaavasta puolustusselonteosta. Keskustelun aikana monet kansanedustajat nostivat esiin EU-komission puheenjohtajan  Ursula von der Leyenin  eilen pitämän puheen, jossa tämä painotti puolustusyhteistyön tiivistämisen tarvetta. Hänen mielestään Euroopan on aika "nousta uudelle tasolle".
 Odotukset kohdistuvat keväälle, sillä silloin EU:n puheenjohtajamaana toimiva Ranska järjestää puolustukseen keskittyvän huippukokouksen. Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  on pitänyt EU:n puolustusyhteistyötä esillä myös aiemmin.
 Kaikkosen mukaan Suomi suhtautuu myönteisesti yhteistyön tiivistymiseen ja kertasi eurooppalaiseen puolustukseen liittyviä prosesseja. Eurooppalaisen puolustusyhteistyön kehittämiseen tarkoitettu ”strateginen kompassi” on parhaillaan valmistelussa.
 – Työ on ollut käynnissä jonkin aikaa ja tarkoitus on, että kompassi hyväksytään keväällä, Kaikkonen sanoi.
 Lue myös:
 Tätä mieltä poliitikot ja asiantuntijat ovat EU-johtajan puheesta: yhteisen puolustuksen tiivistämistä kehutaan, talous loisti poissaolollaan
 Puolustusvoimille esitetään lisähenkilöstöä
 Puolustusyhteistyön lisäksi lähetekeskustelussa puhuttiin paljon puolustusselonteon uusista painotuksista kyber-, ja informaatiopuolustukseen. Muun muassa näitä alueita on tarkoitus vahvistaa lisähenkilöstöllä. Selonteossa esitetään 500 henkilötyövuoden lisäystä Puolustusvoimiin 2020-luvun loppuun mennessä.
 Kaikkonen toivoi, että henkilöstöresurssien lisäykset tehdään etupainotteisesti, eikä niitä jätetä vuosikymmenen loppuun.
 Kristillisdemokraattien puheenjohtaja  Sari Essayah  epäili, riittääkö tämä.
 – Kun ottaa huomioon aiemmin tehdyt henkilöstövähennykset ja lisääntyneet ja yhä haasteellisemmat tehtävät on syytä kysyä riittääkö selonteossa esillä oleva 500 henkilötyövuoden lisäys, Essayah sanoi ryhmäpuheenvuorossaan.
 Selonteon mukaan Suomen puolustuksen toimintaympäristö säilyy jännitteisenä ja vaikeasti ennakoitavana, mutta Suomeen ei toisaalta kohdistu välitöntä sotilaallista uhkaa. Selonteon Nato-kirjauksen mukaan Suomi säilyttää mahdollisuuden hakea Nato-jäsenyyttä.
 Voit lukea vuoden 2021 puolustusselonteon  kokonaan täältä .
 Lisää aiheesta:
 Hallitus esittää 500 uutta työpaikkaa Puolustusvoimiin – puolustusministeri: "Nykyinen määrä ei yksinkertaisesti riitä"

Puolustusministeri Kaikkonen EU:n puolustusyhteistyöstä: "Ehkäpä reipas askel on näköpiirissä ensi keväänä"


Summary: Noin kahdellesadalle sijoittajalle on määrätty jopa tuhansien eurojen veronkorotus, koska he ovat lainvastaisesti avanneet enemmän kuin yhden osakesäästötilin. Ainakin osa ylimääräisistä tileistä on avattu vahingossa. Osakesäästötilejä on avattu odotettua enemmän.

Sijoittajalle veroedun, mutta myös jättimätkyjen mahdollisuuden tarjoavan osakesäästötilin lainsäädäntöä saatetaan joutua muuttamaan, arvioi erityisasiantuntija  Antti Sinkman  valtiovarainministeriöstä.
 Noin kahdellesadalle sijoittajalle on määrätty jopa tuhansien eurojen veronkorotus, koska he ovat lainvastaisesti avanneet enemmän kuin yhden osakesäästötilin.
 Ainakin osa ylimääräisistä tileistä on avattu epähuomiossa, koska niillä ei ole ollut toimintaa. Kaikki sijoittajat eivät ole tienneet, millaisia sijoittamiseen tarkoitettuja tilejä heillä on käytössään.
 – Katselin tällä viikolla keskustelua lehdistössä tapauksista, mitä on ilmennyt. Näyttää kohtuuttomalta joissain tilanteissa, mikä ei ole tarkoitus.
 Onko osakesäästötiliä koskevaan lainsäädäntöön tarpeen tehdä muutoksia?
 – Sitä täytyy arvioida erikseen, tällä hetkellä meillä ei ole vireillä muutoksia osakesäästötiliä koskevaan lainsäädäntöön, Sinkman sanoo.
 – Eihän tietenkään verolainsäädäntö saa kohtuuttomuuksiin johtaa. Toisaalta nykyinenkin lainsäädäntö antaa mahdollisuuden kohtuuttomissa tilanteissa hakea veronkorotuksesta vapautusta.
 "Ei niin kovin toivottu seuraus"
 Jos tilin on avannut puhtaasti vahingossa, veronkorotus voidaan hakemuksesta perua. Siitä voi kuitenkin joutua maksamaan osan, jos verohallinto ei ehdi tehdä päätöstä ennen jäännösveron eräpäivää.
 – Se, että se menee maksuun hakemuksesta huolimatta, ei ole niin kovin toivottu seuraus, varsinkin jos puhtaasti vahingossa avaa toisenkin tilin, Sinkman sanoo.
 Osakesäästötilin avulla halutaan houkutella suomalaisia sijoittamaan, sillä sen avulla voi käydä osakekauppaa ilman välittömästi myyntiin liittyviä veroja. Verot maksetaan vasta, kun varoja nostetaan osakesäästötililtä.
 Jotta verotulot valtiolle eivät vähentyisi liikaa, osakesäästötilille saa laittaa enintään 50 000 euroa. Tämän rajan takia tilejä voi olla vain yksi.
 Koottua tietoa osakesäästötilien omistajista ei ole, joten tiliä avatessa asiakkaan täytyy antaa pankille vakuutus, ettei hänellä jo ole osakesäästötiliä jossain muualla.
 – Rekisterin rakentaminen lakia säätäessä ei ollut kustannustehokasta, siksi päädyttiin tähän, että asiakkaan pitää itse tietää.
 "Emme ilmeisesti osanneet ottaa huomioon kaikkia mahdollisia tilanteita"
 Rangaistus eli veronkorotus kahden tilin avaamisesta on kymmenen euroa päivässä tiliä kohti.
 – Minä olen sen valitettavasti keksinyt. Veronkorotus on sen suuruinen, että se poistaa taloudellisen hyödyn kahden tilin avaamisesta, Sinkman sanoo.
 Hän sanoo yllättyneensä siitä, etteivät ihmiset tiedä, onko heillä jo osakesäästötili avattuna vai ei.
 – Veronkorotuksen määrän mitoittamisen osalta keskityttiin lähinnä siihen, että se on tarpeeksi suuri pitäen silmällä tilanteita, joissa henkilöllä on kaksi 50 000 euron tiliä. Emme ilmeisesti osanneet ottaa huomioon kaikkia mahdollisia tilanteita, mitä tilien avaamiseen voi liittyä.
 Huomattava osa tileistä on tyhjiä
 Osakesäästötilejä on avattu paljon enemmän kuin lakia valmistellessa arvioitiin, Sinkman kertoo. Tileille siirrettyjen rahojen summa ensimmäisen vuoden aikana on kuitenkin lähellä arvioitua, eli noin 900 miljoonaa euroa.
 – Huomattava osa tileistä on tyhjiä tai niillä on vain vähän varoja.
 Kun osakesäästötilille saa laittaa enintään 50 000 euroa, sen on arvioitu vähentävän valtion verotuottoja noin 100 miljoonaa euroa vuodessa vuonna 2025. Sijoittajien etujärjestöt ovat vaatineet ylärajan poistoa.
 – Jos raja poistettaisiin, verotuotot vähenisivät arviomme mukaan vuonna 2025 noin 350–400 miljoonaa euroa vuodessa, Sinkman sanoo.
 Lue lisää:
 Mistä tiedän, mikä sijoitustili minulla on? Jättimätkytkin voi saada anteeksi, jos on avannut kaksi osakesäästötiliä vahingossa

Ministeriö: Jättimätkyt tuottavaa lakia osakesäästötilistä saatetaan joutua muuttamaan – lain valmistelija yllättyi ihmisten tietämättömyydestä


Summary: Helsingin sairaalan johtajalääkäri toteaa hoitajien rokottamisesta: "Vaatimus koronarokotteesta on asia, joka pitää vielä lainsäädännöllisesti arvioida."

Helsingin hoivakodeissa on ilmennyt syksyn aikana useita koronavirusepidemioita.
 Muutos on suuri, sillä maaliskuun jälkeen kaupungin toimipaikoissa ei ilmaantunut koronavirusepidemioita useampaan kuukauteen.
 Elo–syyskuussa kuitenkin kuudessa palvelutalossa tai seniorikeskuksessa tartuntoja on todettu vähintään kahdella asiakkaalla. Koronavirusta havaittiin muun muassa Roihuvuoren ja Myllypuron seniorikeskuksissa, Itäkeskuksen palvelutalossa ja Suursuon sairaalassa.
 Viimeisimmät epidemiat on todettu Kontulan seniorikeskuksessa ja Puistolan palvelutalossa, joissa yhteensä 10 asukasta on saanut tartunnan.
 Elokuussa tartuntoja todettiin Helsingissä yhteensä 19:llä hoivapalvelujen asukkaalla. Tähän mennessä syyskuussa tartuntoja on havaittu jo 57. Luku sisältää sekä Helsingin kaupungin omat paikat että yksityiset palveluntuottajat.
 – Neljännestä aallosta tämä ennen kaikkea johtuu. Virusta on liikkeellä enemmän kuin kesällä, mikä näkyy läpi väestön, Helsingin sairaalan johtajalääkäri  Laura Pikkarainen  kertoo.
 Suuri osa koronaan sairastuneista palvelutalojen ja seniorikeskusten asukkaista on saanut kaksi rokotetta. Pikkaraisen mukaan näyttää kuitenkin siltä, ettei suoja muodostu ikääntyneillä yhtä vahvaksi kuin nuoremmilla.
 – Rokote ei suojaa sataprosenttisesti, ja valitettavasti on aina pieni osa heitä, jotka saavat vakavamman infektion.
 Viime kuukausina Helsingin hoivakotiepidemioissa on menehtynyt reilut 10 asukasta.
 Kolmansiin rokotuksiin on jo valmius
 Helsingin kaupunki on valmis aloittamaan ympärivuorokautisen hoivan asukkaiden tehosterokottamisen saman tien, jos kansallisella tasolla päätetään kolmansien koronarokotteiden antamisesta, kertoo johtajalääkäri Laura Pikkarainen.
 Useiden hoivakotien asukkaiden rokotuksista on kulunut jo kahdeksan kuukautta.
 – Itse ajattelen, että ikäihmisillä rokotteiden tehon hiipuminen saattaa olla hyvinkin mahdollista. Toisaalta myös todennäköisyys viruksen kohtaamiselle on suurempi kuin keväällä, Pikkarainen sanoo.
 Valtaosassa tapauksista tartunnan alkuperää ei ole saatu selville.
 Pikkarainen painottaa, että koronavirusrokotteen ottaminen ja muiden suositusten noudattaminen ovat parhaita keinoja suojata ikäihmistä koronavirustartunnalta.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) pääjohtaja  Markku Tervahaudan  mielestä  Suomessa pitäisi varmistaa, että hoivatyössä työskentelee vain rokotettuja ammattilaisia . Hän haluaa, että hauraiden potilasryhmien parissa työskentelevien hoitajien rokotuslistaa pitäisi päivittää covid-19:ää vastaan annettavilla rokotuksilla.
 Helsingin sairaalan johtajalääkäri Laura Pikkarainen toivoo, että jokainen ymmärtäisi vastuunsa varjella itseään ja muita virukselta.
 – Vaatimus koronarokotteesta on asia, joka pitää vielä lainsäädännöllisesti arvioida. Itse olen nähnyt, kuinka influenssarokotteen olemassaolo tartuntatautilaissa on auttanut rokotekattavuutta ja tuonut turvaa sairaaloihin ja hoivakoteihin.

Helsingin hoivakodeissa useita koronaepidemioita – asukkaiden kolmanteen rokotuskierrokseen on jo valmius, vain kansallinen päätös puuttuu


Summary: Uudistusta tarvitaan kipeästi, koska koronakriisi vaikeutti avun saantia entisestään. Mielenterveysjärjestöt uskovat, että hallitus haluaa parantaa mielenterveyspalveluja. Varmuutta ei ole, riittävätkö rahat muutokseen.

Jasmin Tuomi  on monen muun tavoin odottanut yli kaksi vuotta, meneekö kansalaisaloite terapiatakuusta läpi.
 Lahtelainen Tuomi seurasi tarkasti, kun kansalaisaloite lähestyi vaadittua määrää allekirjoittaneita.
 – Räpläsin sitä kansalaisaloitesivua varmaan vuorokauden, kun se oli niin lähellä vaadittua 50 000 nimeä.
 Alaikäisenä Tuomi ei itse voinut allekirjoittaa aloitetta, mutta hän jakoi sitä sosiaalisessa mediassa muille ja oli kerran kadullakin nimilistan kanssa.
 Terapiatakuun on tarkoitus nopeuttaa ja helpottaa hoidon saantia mielenterveyshäiriöihin. Aloite tuntui Tuomesta tärkeältä, koska hän oli itse kokenut ja nähnyt myös kavereidensa kohdalla, kuinka vaikeaa on saada apua.
 Kun päämäärä saavutettiin, Tuomi iloitsi siitä sosiaalisessa mediassa.
 – Silloin tuntui, että asia voisivat muuttua.
 Terapiatakuu sai eduskunnassa kannatusta yli puoluerajojen. Aloite lähetettiin sosiaali- ja terveysministeriöön, jossa päätettiin, että aloitetta käsitellään hoitotakuu-uudistuksen yhteydessä. Ja sen käsittely on viivästynyt toistuvasti.
 Tuomen mielestä mielenterveyspalveluiden uudistamisella on jo kiire. Moni nuori voi huonosti, ja apua on hyvin vaikea saada tällä hetkellä. Janne Nykänen / Yle
 Tuomi oli varautunut siihen, että päätöstenteko on usein hidasta. Hänestä on kuitenkin turhauttavaa, että asian käsittelyssä on mennyt näin kauan. Tuomi on jo varautunut, ettei aloite mene eduskunnassa läpi sellaisenaan.
 – Haluaisin olla optimistinen, että aloite menisi sellaisenaan läpi, mutta olen vähän pessimistinen luonne. Luulen, että siihen tulee väkisin lievennyksiä.
 Näin terapiatakuu muuttaisi hoitoon pääsyä Hoito kuuluu kaikille ikään tai elämäntilanteeseen katsomatta. Hoito annetaan julkisessa perusterveydenhuollossa tai palveluseteleiden avulla yksityisiä palveluita hyödyntämällä niin, että se on asiakkaalle maksuton. Terveydenhuollon ammattilainen tekee hoidon tarpeen arvioinnin viimeistään kolmen arkipäivän sisällä eli hoitoon pääsy ei enää vaatisi erikoislääkärin diagnoosia. Arvioinnissa asiakkaan omalle arvioinnille annetaan suuri painoarvo, sillä usein ihminen tunnistaa itse tarpeen saada apua. Hoitoa ei saa, jos asiakkaalla ei todeta mielenterveyden häiriötä, tai jos takuuseen sisältyvä hoito ei lääketieteellisesti arvioiden sovellu hänelle. Hoito on järjestettävä neljän viikon sisällä arviosta. Hoito on joko psykoterapiaa tai muuta vaikuttavaa psykososiaalista hoitoa, ei mitä tahansa keskusteluapua. Takuu sisältää enintään kaksikymmentä hoitokäyntiä. Jos potilas tarvitsee pidempää hoitoa, hänet ohjataan erikoissairaanhoitoon arvioitavaksi.
 Mielenterveysjärjestöt pohtivat, riittävätkö rahat uudistukseen
 Mielenterveysjärjestöjen mielestä mielenterveyshoidon parantamisella on ollut kiire jo pitkään.  Useampi kuin joka toinen  lievää tai keskivaikeaa mielenterveyden häiriötä sairastavista ei saa hoitoa. Koronakriisi on lisännyt ihmisen pahoinvointia entisestään, ja samalla se on  hidastanut hoitoon pääsyä .
 Yli kolmenkymmenen mielenterveysjärjestön verkosto Mielenterveyspooli teki terapiatakuu-kansalaisaloitteen ja keräsi siihen nimiä. Mielenterveyspoolin viestinnän asiantuntija  Kalle Erkkilän  mukaan järjestöt uskovat odotusajan jälkeenkin siihen, että hallitus haluaa nopeuttaa pääsyä mielenterveysapuun.
 Kansalaisaloite lähetettiin sosiaali- ja terveysvaliokuntaan, joka kuuli aloitteen edustajia. Terapiatakuun ajatuksia pidettiin valiokunnassa hallituksen tavoitteiden kanssa samansuuntaisina.
 Ministeriössä ei kuitenkaan haluttu erottaa fyysisten ja psyykkisten sairauksien hoitoa, vaan antaa molempien hoitoon pääsyyn samanmittainen takaraja.
 Aloitteen käsittely sidottiin hoitotakuun uudistukseen. Uudistuksen tavoitteena on, että hoitoon pääsisi viikon sisällä hoidontarpeen arvioinnista. Uudistus oli mielenterveyden häiriöiden hoidon osalta jopa kunnianhimoisempi kuin terapiatakuun esittämä kuukauden aikaraja.
 – Silloin katsoimme, että hoitotakuuseen sitoutuminen voi vauhdittaa asian etenemistä, Erkkilä kertoo.
 Pandemia kuitenkin lähes pysäytti lakimuutosten valmistelun.
 Budjettiriihessä hoitotakuuta varten osoitettiin lisärahaa, mutta lopullinen rahoitus ratkaistaan vasta myöhemmin. Mielenterveyspoolin mukaan on edelleen epäselvää,  saadaanko terapiatakuun tavoitteet toteutettua hoitotakuulle varatulla rahalla .
 Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) on todennut, että hoitotakuu-uudistuksen pitäisi astua voimaan tämän hallituskauden aikana eli parin vuoden sisällä.
 Helsingissä kokeillaan jo terapiatakuuta
 Jasmin Tuomen mielestä kansalaisaloite on jo onnistunut joissain asioissa: se on antanut lisää tilaa mielenterveyskeskustelulle. Mielenterveysasiat eivät ole niin suuri tabu kuin ennen.
 Moni suuri kaupunki ei ole jäänyt odottamaan lakimuutosta. Helsinki aikoo  ottaa ensi vuoden alussa käyttöön oman terapiatakuun , jossa hoitoon pitäisi päästä kahdessa viikossa. HUSin alueella on jo  käynnissä Terapiat etulinjaan -hanke , joka toteuttaa terapiatakuun vaatimuksia. Terapiatakuu on kirjattu myös Turun ja Tampereen pormestariohjelmiin. Terapiatakuusta on tehty valtuustoaloite viime kaudella myös  Vantaall a ja  Oulussa .
 Vaikka osa kaupungeista on jo alkanut kehittää omin päin mielenterveyspalvelujaan, aloitteen kannattajat odottavat lakimuutosta, jotta avun saanti olisi tasapuolista ympäri Suomen.
 Voit osallistua keskusteluun 18.9. kello 23.00 asti.
 Lue lisää:
 Koronan päättyminen ei välttämättä ratkaise puhjenneita mielenterveyden ongelmia – osa toipuu hyvin, mutta asiantuntijat ovat huolissaan nuorista
 Terapiaa kalvaa epätasa-arvo: hoitoon pääsevät korkeasti koulutetut naiset kuten Laura, mutta hänkään ei jaksa etsiä terapeuttia
 Olenko muka laiska, jos en mene terapiaan? Selvitimme, kuinka monta vaihetta pitää selättää ennen kuin pääsee terapeutin juttusille

Kansalaisaloite antoi Jasmin Tuomelle toivoa paremmasta mielenterveyshoidosta – nyt terapiatakuu on junnannut eduskunnassa jo kaksi vuotta


Summary: Yle kysyi pääministerin esikunnalta, miksi politiikan superjulkkis antaa näkyvyyttä yksittäisen yrityksen tuotteelle. Ministerin avustaja toteaa, että Marin on maksanut laukun itse. Tuotteen valmistaneen yrityksen omistaja yllättyi iloisesti.

Pääministeri  Sanna Marin  on julkaissut  Instagram-tilillään videon , jossa hän kehaisee suomalaisen Pihka Collectionin reppua ja esittelee sitä kuvassa.
 – Päivän ensimmäiset tapaamiset on jo tänään ollut täällä Kesärannassa ja nyt me lähdetään kohti valtioneuvoston linnaa. Ja mulla on uus, hieno, kotimaisen Pihkan reppu, joka tuli tänään ensimmäistä kertaa käyttöön, Marin sanoo videolla.
 Pihka Collection on muutaman ihmisen työllistävä suomalaisyritys, jolla on toimipisteet Tampereella ja Helsingissä. Yrityksen omistaja ja toimitusjohtaja  Sofia Salmi  kuvaa Marinin päivitystä iloiseksi yllätykseksi.
 – Todella hienoltahan se tuntuu. Tuli ihan häkeltynyt olo, kun nähtiin tämä julkaisu. Hän kävi täällä kyllä ostoksilla, mutta emme osanneet odottaa tällaista, Salmi sanoo.
 Yle kysyi pääministerin esikunnasta, mistä on kyse, kun Suomen pääministeri esittelee laajasti seuratulla some-tilillään yksittäisen yrityksen tuotetta. Marinin Instagram-tilillä on lähes puoli miljoonaa seuraajaa.
 Kysymyksiin vastasi sähköpostilla pääministerin erityisavustaja  Pirita Ruokonen .
 Sanna Marin mainostaa Instagramissa Pihka Collectionin laukkua. Tekeekö pääministeri kaupallista yhteistyötä mainitun yrityksen tai muiden yritysten kanssa?
 Pääministeri ei ole tehnyt kaupallista yhteistyötä Pihka Collectionin tai muiden yritysten kanssa.
 Saako pääministeri Pihka Collectionin tuotteita ilmaiseksi?
 Pääministeri ei ole saanut yrityksen tuotteita ilmaiseksi vaan ostanut tuotteet itse.
 Kuka hallinnoi pääministeri Instragram-tiliä, Marin itse vai joku muu?
 Instagram-tiliä hallinnoivat sekä Marin itse että minä.
 Keitä pääministeri haluaa tavoittaa markkinoimalla kotimaista laukkua?
 Pääministerin mielestä suomalaiset yrittäjät ja tuotteet ansaitsevat kiitoksen.
 Näettekö mitään ongelmaa siinä, että pääministeri käyttää näkyvyyttään yhden tai joidenkin yritysten eduksi?
 On hyvä, että suomalaista työtä ja osaamista tuetaan. Monet kansanedustajat ja ministerit suosivat suomalaista suunnittelua ja valmistusta pukeutumisessaan. Myös pääministeri suosii kotimaista suunnittelua ja tuotantoa, ja haluaa omalta osaltaan tukea suomalaisia yrityksiä ja toimijoita saamaan myös kansainvälistä huomiota. On Suomen etu, että suomalaiset yritykset pärjäävät ja menestyvät.
 Pääministerin instagram-tili on viime aikoina käsitellyt entistä enemmän vapaa-aikaa ja Marinia henkilönä. Miksi näin?
 Suurin osa pääministerin Instagram-tilin julkaisuista liittyy hänen työhönsä pääministerinä. Koska kyse on pääministerin henkilökohtaisesta tilistä, on hänellä mahdollisuus laittaa sinne myös tavallista elämää ja vapaa-aikaa käsittelevää sisältöä. Poliitikotkin ovat ihmisiä.
 Lue lisäksi:
 Voiko pääministerin vanhaa kuvaa käyttää yhä hääpukujen mainostamiseen? Politiikan huipulle nousseiden kuvia katsotaan uusin silmin

Sanna Marin kehuu suomalaisyrityksen laukkua Instagramissa, erityisavustaja ei koe pääministerin yritysmainintoja ongelmaksi


Summary: Kemissä sijaitsevilla paperi- ja sellutehtailla työt loppuvat tai ovat jo loppuneet 550 henkilöltä. Työpaikan löytämistä on helpottanut avoimien työpaikkojen runsaus.

Tuotanto Stora Enson Veitsiluodon paperi- ja sellutehtailla Kemissä päättyy tämän kuun lopussa.
 Noin puolet 550 irtisanotusta on jo löytänyt uuden suunnan elämälleen. Tehtaalla trukkikuskina työskennelleen  Tero Lehtisalon  arki on jo ehtinyt muuttua.
 – Työvelvoite loppui tuossa kuun vaihteessa. Nyt olen voinut keskittyä opiskeluihin, hän kertoo.
 Lehtisalolla on takanaan puolitoista vuotta logistiikkainsinöörin opintoja, eli hän ehti aloittaa opintonsa jo hyvissä ajoin ennen Stora Enson  päätöstä  sulkea Veitsiluodon tehtaat.
 – Ajattelin, että tuskin olen loppuelämääni trukkikuskina.
 Sen sijaan puoliso  Tia-Maria Korhonen  työskentelee edelleen Veitsiluodossa.
 – Vielä tämä kuukausi paperikone kakkosella ja kolmosella varastohommissa. Sitten sen pitäisi olla siinä, hän kertoo.
 Töiden loputtua edessä on työ- tai opiskelupaikan etsintä.
  Ammattilaisille kysyntää
 Stora Enso ilmoitti Veitsiluodon tehtaiden sulkemisesta kesäkuussa yt-neuvottelujen jälkeen.
 Stora Enson viestintäjohtaja  Satu Härkönen  kertoo, että irtisanotuista lähes puolet on tällä hetkellä joko eläkkeellä, uudessa työpaikassa tai opiskelemassa. Osa irtisanotuista on siirtynyt työn perässä Stora Enson muille tehtaille Ouluun, Varkauteen, Uimaharjulle ja Imatralle.
 Eläköityneiden määrä on hiukan yli 150. Työ- tai opiskelupaikan löytäneitä on runsas sata. Tarkkoja lukuja yhtiö ei pysty kertomaan.
 Veitsiluodon koneet käyvät, kunnes sellutehdas saadaan ajettua alas. Alasajo vie viikosta kahteen viikkoon. Tarkkaa päivämäärää ei Stora Enson mukaan ole mahdollista kertoa. Tehtaat kuvattiin huhtikuussa.
 Antti Ullakko / Yle
 – Onneksi valtaosa on löytänyt töitä Lapista ja erityisesti Kemi–Tornio-alueelta, kertoo Kemin kaupungin elinvoimajohtaja  Mervi Nikander .
 Työpaikan löytämistä on helpottanut avoimien työpaikkojen runsaus. Esimerkiksi heinäkuussa Kemi–Tornio-alueen viidessä kunnassa etsittiin tekijää runsaaseen tuhanteen työpaikkaan.
 – Esimerkiksi sähköpuolen osaajista on pula, sanoo Nikander.
 Tiettävästi uusia työpaikkoja on löydetty muun muassa Metsä Fibren rakennustyömaalta, kaivokselta, terästehtaan alihankintayrityksistä ja nostopalveluyrityksestä.
 Lue myös:   Vaihtuuko Veitsiluodon paperikoneiden jyly serverien huminaan, onko selluhaaveille pohjaa? Moni lakkautettu tehdasalue elpyy, mutta vuosien kuluessa
  Tavoitteena tuhat uutta työpaikkaa
 Kemi sen naapurikunnat Keminmaa ja Simo ovat äkillisen rakennemuutoksen aluetta, mikä helpottaa rahoituksen saamista erilaisiin hankkeisiin. Alueen kunnilla onkin kunnianhimoisena tavoitteena luoda seuraavan viiden vuoden aikana tuhat uutta työpaikkaa.
 Nikanderin mukaan ajatuksena on saada seutukunnalle pari kookkaampaa pk-yritystä, jotka työllistäisivät 250 ihmistä.
 – Sen lisäksi tehdasalueelle joka tapauksessa syntyvään yrityspuistoon tarvitaan vähän pienempiä pk-yrityksiä, jotka työllistävät kymmeniä ihmisiä, hän lisää.
 Myös olemassa olevia yrityksiä on tarkoitus auttaa kasvamaan ja lisäämään työvoimaa.
 Nikanderin mukaan äkillisen rakennemuutoksen rahoitus ja tarjolla oleva työvoima ovat herättäneet muualla toimivien yritysten kiinnostusta sijoittaa toimintaansa Kemiin ja lähiseudulle. Rahoituksen avulla on mahdollista esimerkiksi toteuttaa muuntokoulutusta.
 – Tuhannen uuden työpaikan tavoite on kunnianhimoinen, mutta mahdollinen, hän arvioi.
 Kuuntele. Näin Tero Lehtisalo ja Tia-Maria Korhonen ajattelivat asioista, kun tehtaan sulkemissuunnitelma tuli julki huhtikuussa:
 Lue myös:
 Mitä Kemi voi oppia Kouvolasta, joka menetti kaksi tehdasta ja yli tuhat työpaikkaa? – ex-luottamusmies Jari Lindström: "Pahinta on jäädä odottamaan ihmettä"
 Kuuntele paperimies Kimmo Hyöppisen, 38, ajatukset tulevaisuudesta, kun Veitsiluodon tehdas suljetaan ja työt lähtevät alta: "Ei pelota"
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  17.9. kello 23 saakka.

Osa Veitsiluodon tehtailta irtisanottavista on jo löytänyt uuden suunnan – Tero Lehtisalo: Ajattelin, että en aja trukkia koko ikääni