Summary: Ympäristöministeriö teki syyskuun lopulla päätöksen kansallisen kaupunkipuiston perustamisesta Savonlinnaan. Päätös ei ole lainvoimainen, sillä siitä on valitettu hallinto-oikeuteen.

Savonlinna on hamuillut kansallista kaupunkipuistoa Olavinlinnan ympärille jo pitkään, ja tänä syksynä ympäristöministeriö päättikin puiston perustamisesta.
 Kansallinen kaupunkipuisto tarkoittaa laajaa yhtenäistä aluetta, jossa rakennettu kulttuuriympäristö yhdistyy katkeamattomasti luontoon. Savonlinnan puistoalue on kooltaan noin 77 neliökilometriä.
 – Olavinlinna on koko tämän kaupunkipuiston keskus. Siitä se lähtee, ja se on alueen tärkein kulttuuriperintökohde, sanoo Savonlinnan seudun matkailun toimitusjohtaja  Jaana Komi .
 Suomessa on  kymmenen kansallista kaupunkipuistoa  (kansallisetkaupunkipuistot.fi). Konsepti ei ole kovinkaan tunnettu, mutta, Savonlinnan seudun matkailun toimitusjohtajan Jaana Komin mukaan statuksella on merkitystä.
 – Harvalla Suomen kaupungilla on tällaiset luonto- ja kulttuuriperintökohteet kuin Savonlinnalla. Kaupunkipuisto antaa mahdollisuuden hyödyntää tätä statusta, Komi sanoo.
 Kaupunkipuiston statuksella on merkitystä myös hankkeelle, jossa  Saimaan norppasaaristoa ajetaan Unescon maailmanperintökohteeksi .
 Tiedätkö mikä on kansallinen kaupunkipuisto? Harva tietää, vaikka kaupungit hinkuvat titteliä matkailijoita houkutellakseen
 Puistopäätöksestä valitus
 Puistopäätös ei ole lainvoimainen, sillä siitä on valitettu Itä-Suomen hallinto-oikeuteen.
 – Ei kai se Savonlinnassa yllättävää ole, että täällä valitetaan päätöksistä. Sitähän se demokratia on, Komi sanoo.
 Yksityishenkilön tekemä valitus koskee kaupunkipuistoon merkittyä Virtasaarta. Valittajan mukaan se kuuluu kuolinpesään liittyvään tilaan, ja pitäisi poistaa puiston alueesta.
 Savonlinnan kansallisen kaupunkipuiston hoito- ja käyttösuunnitelman laadinta on tarkoitus aloittaa ensi vuonna.
 Matkailu elpymässä
 Korona pysäytti ulkomaanmatkailun lähes täysin; Suomesta ei matkustettu ulkomaille, eikä ulkomailta Suomeen.
 Uudet matkailutilastot näyttävät positiivisia pilkahduksia matkailun elpymisestä.
 – Heinäkuussa ulkomaisia matkailijoita oli vielä vähän, mutta elokuussa jo selvästi enemmän. Yöpymisvuorokausien määrä näytti jo tosi hyvältä silloin, Komi sanoo.
 Kun matalalta lähdetään, kasvuprosentit ovat kovia. Ulkomaisten matkailijoiden määrä Savonlinnan seudullla on kasvanut edellisen vuoden vastaavista ajoista jopa satoja prosentteja. Sillä on merkitystä, sillä neljännes seudun matkailijoista tulee ulkomailta.
 Mitä ajatuksia aiheesta heräsi? Voit keskustella tässä sunnuntaihin 14.11. kello 23 saakka.

Savonlinnan kansallinen kaupunkipuisto kietoutuu Olavinlinnan ympärille – "Harvalla Suomen kaupungilla on tällaiset kulttuuri- ja luontokohteet", sanoo matkailupomo


Summary: Turvapaikanhakijan on jätettävä anomuksensa Suomen rajojen sisäpuolella. Tällä hetkellä laki ei salli sitä, että hakemusten vastaanotto keskeytettäisiin.

Valko-Venäjän toiminta Puolan vastaisella rajalla on herättänyt suomalaiset pohtimaan, miten Suomi reagoisi, jos sen rajoille tulisi taas suuria määriä turvapaikanhakijoita.
 Tuoreessa muistissa on vielä 2015–2016 vuodenvaihde, jolloin Suomeen saapui Venäjältä muutamissa kuukausissa 1 757 turvapaikanhakijaa Raja-Joosepin ja Sallan rajanylityspaikkojen kautta.
 Rajavartiolaitoksen tilanne- ja riskianalyysiyksikön päällikkö  Mikko Lehmus,
 Missä tilanteissa Suomi voisi sulkea rajansa?
 Rajan sulkeminen on termi, jota ei ole lainsäädännössämme.
 Lainsäädäntö tuntee kaksi tekijää. Toinen on rajanylityspaikkojen sulkeminen, mikä tarkoittaa liikenteen katkaisua ja liikkumisen rajoittamista sen rajanylityspaikan läpi.
 Toinen on se, että Schengen-rajasäännöstössä on määritelty, että ulkorajaa tulee pyrkiä valvomaan siten, että rajanylitykset pystytään estämään ennalta. Jos ei pystytä, rajanylitykset tulisi havaita ja ylittäjät saattaa edesvastuuseen joko rikosprosessiin tai mikäli he esimerkiksi hakevat turvapaikkaa niin ottaa turvapaikkaprosessiin.
 Miten rajanylityspaikkojen sulkeminen tapahtuu käytännössä?
 Rajanylityspaikoilla on estelaitteita, lähinnä puomeja, joilla liikenne voidaan katkaista.
 Suomen lainsäädäntö ei estä myöskään esimerkiksi aidan rakentamista.
 Sanoisin, että koko matkalta aidan rakentaminen on kustannusten perusteella mahdotonta. Ihan referenssinä voin mainita, että Kaakkois-Virossa rakennettava aita maksaa julkisten lähteiden tietojen perusteella 500–1 000 euroa per metri ja Suomella on maastossa ulkorajaa runsaat 1 300 kilometriä.
 Mikä tämän hetken tilanne on, kuinka paljon Valko-Venäjän kautta on tullut turvapaikanhakijoita?
 Ulkorajalle eli Suomen ja Venäjän rajalle tai ulkorajaliikenteen kautta ei ole tullut ketään tähän ilmiöön liittyen.
 Sisärajojen kautta on tullut heinäkuun alun jälkeen yhteensä runsas kolmekymmentä henkilöä. Heistä noin 20 on hakenut turvapaikkaa ja loput ovat tiedossa muun muassa esitutkintojen perusteella.
 Minkäänlaista isompaa joukkoa ei ole tullut. Yksittäisiä henkilöitä silloin tällöin.
 Missä tilanteissa Suomi voisi päättää, että se ei ota vastaan turvapaikkahakemuksia?
 Tällä hetkellä sellaista säädöstä meidän lainsäädännössä ei ole. Rajavartiolaitoksen virkamiehelle esitetty turvapaikkahakemus on aina otettava vastaan ja henkilöä ei saa palauttaa ennen kuin asia on käsitelty ja siitä on tehty laissa edellytetty päätös.
 Onko niin että turvapaikanhakijan on päästävä Suomen rajojen sisään jättämään hakemuksensa?
 Tällä hetkellä vakiintunut käytäntö on juuri tämä, että Suomen valtion alueella esitetty turvapaikkapyyntö otetaan vastaan.
 Se ei johda toimenpiteisiin, jos se saatetaan jollain muulla tavalla Suomen viranomaisen tietoon ulkomailla oleskellen. Tällöin katsotaan, että se maa, missä henkilö oleskelee, on vastuussa siitä siirtolaisesta tai pakolaisesta.
 Miten Rajavartiolaitos varautuu siihen, että Suomen rajoille tulee turvapaikanhakijoita?
 Rajavartiolaitos on valmiusorganisaatio eli pidämme yllä korkeaa valmiutta toimia kaikissa turvallisuustilanteissa.
 Meillä on välitön valmius aloittaa toiminnan tehostaminen ja yhteensovitetut suunnitelmat keskeisten kumppanien kanssa siitä, kuinka toimitaan, jos turvapaikanhakijoiden määrä Suomen rajoilla alkaa kasvaa.
 Kansainvälisen oikeuden professori: hätätila voi oikeuttaa poikkeamaan joistakin sopimuksista
 Suomi ei voi menetellä omilla rajoillaan miten haluaa vaikka turvapaikanhakijoiden määrä kasvaisi.
 Kansainvälinen oikeus, sopimukset ja velvoitteet rajoittavat toimintaa myös poikkeusoloissa. Kysyimme rajoitteista kansainvälisen oikeuden emeritusprofessori  Martti Koskenniemeltä.
 Muutaman sadan, ehkäpä tuhannen ihmisen ilmestyminen rajalle ei emeritusprofessori Martti Koskenniemen mukaan olisi hätätila. Kalevi Rytkölä / Yle
 Onko Suomen missään tilanteessa mahdollista käännyttää pois turvapaikanhakijaa, joka on päässyt maan rajojen sisäpuolelle?
 Jos hakija on päässyt rajojen sisälle, käännytystä ei voi tehdä ennen kuin hakemus on käsitelty. Jos hakijalla on oikeus turvapaikkaan, häntä ei saa lähettää maahan, jossa hän voi tulla vainotuksi. Sitävastoin muu järjestely – siis myös muuhun maahan siirtäminen – voi olla mahdollinen.
 Voidaanko turvapaikan hakeminen estää siten, että ei päästetä hakijaa Suomen alueelle?
 Maahan pääsyn estäminen, jos tarkoituksena on estää turvapaikka-anomuksen tekeminen, voi tilanteesta riippuen johtaa Euroopan ihmisoikeussopimuksen kolmannen artiklan rikkomiseen. Eli se voi olla epäinhimillistä tai loukkaavaa kohtelua.
 Voiko Suomi omaan suvereenisuuteen vedoten rikkoa kansainvälisiä sopimuksia poikkeusoloissa?
 Pelkkä suvereenisuuteen viittaaminen ei milloinkaan oikeuta sopimuksista poikkeamiseen. Jos kyseessä on hätätila – mitä sillä tarkoitetaankin – poikkeaminen eräistä sopimuksista voi olla laillista. Tämä koskee myös osaa Euroopan ihmisoikeussopimuksen määräyksistä, ei kuitenkaan epäinhimillisen ja loukkaavan kohtelun kieltoa.
 Millä tavalla hätätila määritellään?
 Hätätilan määritys ei täyty helposti. Muutaman sadan, ehkäpä tuhannen ihmisen ilmestyminen rajalle ei mielestäni riitä. Kysymys on tulkinnanvarainen.
 Mitä kansainvälisten sopimusten rikkomisesta seuraisi?
 Valtiosopimuksen tai kansainvälisen oikeuden loukkaaminen on vakava teko. Se oikeuttaa muut valtiot erilaisiin vastatoimiin. Ennen kaikkea se luo ennakkotapauksen, jota muut valtiot voivat tulevaisuudessa käyttää hyväksi oikeutta rikkonutta valtiota vastaan.
 Voit keskustella aiheesta alla olevasta linkistä huomiseen, 14. marraskuuta 2021 kello 23 saakka.
 Lue myös:
 Presidentti Niinistö pohtii, houkutteleeko löysä lainsäädäntö turvapaikanhakijoita Suomeen: "Me erotumme pohjoismaisista kumppaneista"
 Die Welt: Suomi ja Saksa ovat Valko-Venäjän kautta tulevien siirtolaisten pääkohteet salaisen EU-asiakirjan mukaan
 Irakilaisseurue maksoi tuhansia euroja lentolipuista, mutta matka tyssäsi lähtöportille – Turkki tuli EU:n tueksi ja tukki siirtolaisreitin Valko-Venäjälle

Voiko Suomi sulkea rajan, jos turvapaikanhakijoita tulee joukoittain? Kysyimme asiantuntijoilta, mitä laillisia vaihtoehtoja Suomella olisi


Summary: Puolan poliisin mukaan nuori syyrialaismies löytyi kuolleena metsästä lähellä Valko-Venäjän rajaa. Puolalaiset rajavartijat syyttivät valkovenäläisjoukkoja raja-aitojen rikkomisesta yön aikana.

Venäjän presidentti  Vladimir Putin  vakuuttaa, että Venäjällä ei ole mitään tekemistä Valko-Venäjän ja Puolan rajakriisin kanssa.
 Länsimaat ovat syyttäneet Valko-Venäjää tuhansien siirtolaisten houkuttelemisesta Lähi-idästä, jotta heidät voidaan lähettää rajan yli EU:n alueelle kostoksi Valko-Venäjää vastaan asetetuista pakotteista. Länsimaiden mielestä Valko-Venäjän hallinto toimii tässä Venäjän tuella.
 – Haluan kaikkien tietävän. Meillä ei ole mitään tekemistä sen kanssa, Putin sanoi lauantaina valtiollisen tv:n haastattelussa.
 Presidentti sanoi, että Euroopan johtajien pitää keskustella Valko-Venäjän johtajan  Aljaksandr Lukašenkan  kanssa, jos ne haluavat ratkaista kriisin.
 – Ymmärtääkseni Lukashenka ja (Saksan liittokansleri Angela) Merkel ovat valmiita puhumaan toisilleen. Toivottavasti tämä tapahtuu lähitulevaisuudessa, se olisi hyvin tärkeää, Putin sanoi.
 Putin myös syytti jälleen länsivaltoja kriisistä ja totesi, että siirtolaisten pyrkiminen Lähi-idästä Eurooppaan on lännen aiheuttamien kriisien seurausta.
 – Meidän ei pidä unohtaa, mistä nämä siirtolaisiin liittyvät kriisit ovat alkaneet. Onko Valko-Venäjä muka näiden ongelmien aiheuttaja?
 Valko-Venäjäkin on kiistänyt olevansa vastuussa siirtolaisten pyrkimisestä EU:hun sankoin joukoin.
 Metsästä kuolleena löytyneen miehen kuolinsyy ei tiedossa
 Nuori syyrialaismies on löytynyt kuolleena metsästä Puolassa läheltä Wolka Terechowskaa Valko-Venäjän rajan tuntumassa, Puolan poliisi kertoi lauantaina.
 Poliisin mukaan miehen kuolinsyy ei ole vielä tiedossa. Noin sata siirtolaista oli yrittänyt ylittää rajan Valko-Venäjältä Puolaan samalla alueella yön aikana. Poliisin mukaan siirtolaiset pakenivat metsään nähtyään poliiseja ja sotilaita.
 Puolan rajavartiosto arvioi, että noin 4 000 siirtolaista on leiriytyneenä metsään Valko-Venäjän ja Puolan rajan tuntumaan.
 Avustusjärjestöjen mukaan yhteensä 11 siirtolaista on löytynyt kuolleena Valko-Venäjän rajan tuntumasta sen jälkeen, kun siirtolaisten pyrkiminen EU:hun Valko-Venäjän kautta alkoi viime kesänä.
 Puolan rajavartiosto syytti Valko-Venäjän joukkoja rajalle rakennettujen aitojen osittaisesta tuhoamisesta lauantain vastaisen yön aikana. Heidän mukaansa valkovenäläiset kaatoivat rajapylväitä ja rikkoivat piikkilankaa ajoneuvon avulla. Puolalaisjoukkoja taas sokaistiin lasereilla ja strobovaloilla.
 Rajavartiosto myös kertoi, että valkovenäläiset olivat antaneet siirtolaisille kyynelkaasua, jota nämä käyttivät puolalaisjoukkoja vastaan.
 Turkki pesi kätensä kriisistä
 Turkin presidentin  Recep Tayyip Erdoğanin  ulkopoliittinen neuvonantaja sanoi lauantaina, että Turkin syyttäminen Puolan ja Valko-Venäjän rajan kriisistä on väärin.
 EU-komission puheenjohtaja  Ursula von der Leyen  sanoi aiemmin tällä viikolla, että "ihmissalakuljetukseen" osallistuviin lentoyhtiöihin voidaan kohdistaa pakotteita. Turkkilaisyhtiö Turkish Airlines on ollut tärkeässä osassa siirtolaisten kuljettamisessa Valko-Venäjän pääkaupunkiin Minskiin.
 Perjantaina Turkki vahvisti kieltäneensä Syyrian, Irakin ja Jemenin kansalaisia lentämästä Turkista Valko-Venäjälle.
 Erdoganin neuvonantajan  Ibrahim Kalinin  mielestä Turkin yhdistäminen kriisiin on kuitenkin epäoikeudenmukaista.
 – Tällä laittomasti maahaan pyrkiviin liittyvällä kriisillä Valko-Venäjän, Puolan, Liettuan ja muutamien muiden Euroopan maiden välillä ei ole mitään tekemistä Turkin kanssa, Kalin kertoi uutistoimisto AFP:n haastattelussa.
 – Matkustajat menevät Valko-Venäjälle ja sieltä Liettuaan, Puolaan ja muihin EU-maihin. Turkin tai Turkish Airlinesin syyttäminen siitä on täysin väärin kohdistettua.
 Lue lisää:
 Voiko Suomi sulkea rajan, jos turvapaikanhakijoita tulee joukoittain? Kysyimme asiantuntijoilta, mitä laillisia vaihtoehtoja Suomella olisi
 Suomi vahvisti jo ulkomaalaisvalvontaansa – ulkoministerin mukaan Valko-Venäjän rajalla sattaa olla suomalaisia ihmissalakuljettajia
 Irakilaisseurue maksoi tuhansia euroja lentolipuista, mutta matka tyssäsi lähtöportille – Turkki tuli EU:n tueksi ja tukki siirtolaisreitin Valko-Venäjälle
 “Me lämmitämme Eurooppaa, mitä jos katkaisemme kaasun?” Lukašenkan uhkaus voi saada EU:n neuvottelupöytään, sanoo suomalaisprofessori

Putin vakuuttaa, ettei Venäjällä ole mitään tekemistä Valko-Venäjän ja Puolan rajatilanteen kanssa


Summary: Lapin sairaanhoitopiirissä on tällä hetkellä Manner-Suomen matalin koronatartuntojen ilmaantuvuusluku. Ainoastaan Ahvenanmaan maakunta on niukasti edellä. Alueella otettiin jo varhain käyttöön pikatestit tartuntojen seulonnassa.

Länsi-Pohjan sairaanhoitopiiri Meri-Lapin alueella siirtyi keskiviikkona leviämisvaiheseen. Samassa maakunnassa, naapurissa Lapin sairaanhoitopiirissä ollaan päinvastaisessa tilanteessa.
 THL on ollut pandemian aikana tiiviissä yhteistyössä sairaanhoitopiirien kanssa, ja Lapin sairaanhoitopiirin koronatilanteen hoitoa pidetään onnistuneena. Se on pystynyt torjumaan useiden koronaryppäiden leviämisen tehokkaalla jäljityksellä ja pikatestiseulonnoilla.
 – Lapissa on tehty erittäin hyviä asioita alusta asti ja ammattimaisesti hoidettu pandemian torjuntatoimia. Lapissa otettiin muun muassa nopeasti käyttöön pikatestit. Niistä on huomattavia etuja, tuloksen saa nopeasti ja toimenpiteet voidaan heti käynnistää, Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen terveysturvallisuusosaston johtaja  Mika Salminen  suitsuttaa.
 Lapin sairaanhoitopiirissä on käytetty runsaasti pikatestejä koronaviruksen torjunnassa. Infektioylilääkäri  Markku Broas  haluaa nostaa pikatestien rinnalle koronantorjunnan onnistumisessa sairaanhoitopiirin yhteistyöhengen.
 – Se on ollut äärimmäisen hyvä. Sairaanhoitopiiri, terveyskeskukset, lappilaiset, yritykset ja yhteisöt ovat tehneet loistavaa työtä ja sitoutuneet torjuntatoimenpiteisiin.
 Infektioylilääkäri Markku Broas muistuttaa, että koronapandemia ei ole vielä ohi, mutta hän jakaa kiitosta kaikille sijuvasta yhteistyöstä. Mikko Koski / Yle
 Pikatestien hyödystä on kiistelty pitkin korona-aikaa
 Pikatestit eli antigeenitestit ovat jakaneet voimakkaasti mielipiteitä Suomen sairaanhoitopiirien välillä. Esimerkiksi Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri HUS on vannonut laboratoriossa analysoitavien PCR-testien nimeen, ja se solmi noin vuosi sitten 100 miljoonan euron sopimuksen PCR-analytiikasta Synlabin kanssa.
 HUS on julkisuudessa vähätellyt pikatestien arvoa ja pitänyt niiden luotettavuutta kyseenalaisena koronaviruksen torjunnassa. Salmisen mukaan pikatestit ovat kuitenkin erinomainen lisä pandemian torjunnassa, sillä kaikki riippuu näkökulmasta, josta katsotaan.
 – Monet ajattelevat, että ne ovat osa taudin toteamista. Tässä yhteydessä nämä ovat toimineet riskinhallintakeinona, jonka avulla voidaan vähentää nimenomaan lisätartuntoja, ja silloin painotetaan eri asioita. Tässä yhteydessä nämä pikatestit ovat olleet erinomaisen hyviä.
 Ammattikunnan sisällä näkemyseroja
 Broas näkee pikatestien ja PCR-testien kannajien keskuudessa lääkärikunnan sisällä näkyvät ammatilliset näkemyserot.
 – Laboratoriolääkärit katsovat laboratoriotestiä. He eivät ole epidemian torjunnan ammattilaisia. Epidemian torjunta on paljon muutakin kuin laboratoriotestit, valaisee Markku Broas.
 Markku Broaksen mukaan olennaista on nopeus, positiivisten ja altistuneiden kiinni saaminen sekä tartuntaketjujen sulkeminen.
 – Se on tartuntatautiviranomaisen työtä, jossa testi on yksi työkalu.
 Infektioylilääkäri Broas toteaa, että koronapandemia ei ole missään vielä ohi, vaikka ilmaantuvuusluku olisi alhainen. Työtä on vielä paljon.
 Lue myös:
 Länsi-Pohja siirtyy epidemian leviämisvaiheeseen, ravintoloihin esitetään rajoituksia – muualla Lapissa tilanne on rauhallinen
 Infektioylilääkäri: "Vaikka Lapin sairaanhoitopiirin koronatilanne on rauhallinen, maski kannattaa pitää perusvarustuksena"

THL:n Mika Salminen: Lapin sairaanhoitopiirissä koronatilanne hoidettu ammattitaidolla ja laadukkaasti, pikatestit ratkaisevassa osassa


Summary: Saksan viranomaiset kokoontuvat ensi viikolla päättämään koronarajoituksista. Useissa osavaltioissa on jo käytössä koronapassi.

Pian alkava joulusesonki aiheuttaa päänvaivaa saksalaisviranomaisille.
 Saksan koronatilanne heikkenee nopeasti. Tällä viikolla tartunnat ovat lähteneet maassa ennätysmäiseen nousuun.
 Lauantaina Robert Koch -instituutin tietojen mukaa Saksan seitsemän päivän ilmaantuvuusluku nousi 277:ään 100 000 asukasta kohden.
 Viime vuoden joulukuussa luku oli 197.
 Saksalaisviranomaiset pelkäävät, että joulusesonki voi kuormittaa terveydenhuoltoa, jos koronatartuntojen määrä jatkaa kasvuaan.
 Sanomalehti  Der Spiegel  raportoi, että Saksan armeija valmistautuu mobilisoimaan 12 000 varusmiestä terveydenhuollon tehtäviin. Tähän asti noin 630 varusmiestä on avustanut terveydenhuollon tehtävissä.
 Merkel kehotti rokottautumaan
 Saksan väistyvä liittokansleri  Angela Merkel  lähetti lauantaina videoterveiset kaikille rokotuksia vastustaville.
 Viestissään hän pyysi kaikkia, jotka syystä tai toisesta eivät ole vielä rokottautuneet harkitsemaan päätöstään.
 – Pyydän kaikkia niitä, jotka eivät ole vielä rokottautuneet: harkitkaa päätöstänne uudelleen.
 – Edessä on vaikeita viikkoja ja olen erittäin huolissani, Merkel sanoi.
 Saksassa on ollut voimassa vuoden alusta hätätila, jonka on määrä päättyä 26. marraskuuta.
 Ensi viikolla Saksan osavaltioiden johtajat kokoontuvat keskustelemaan koronatilanteesta. Osa 16 osavaltion johtajista kannattaa rajoitustoimenpiteiden ja hätätilan jatkamista.
 Koronatilanne heikkenee koko Euroopassa
 Maailman terveysjärjestö (WHO) on ilmaissut huolensa Euroopan koronatilanteesta.
 WHO sanoi tällä viikolla, että maailman uusista koronatartunnoista jopa kaksi kolmasosaa todetaan nyt Euroopassa.
 Myös kuolemantapauksien määrä kasvaa Euroopassa suhteellisen korkeasta rokotekattavuudesta huolimatta.
 WHO:n mukaan koronavirukseen liitetyt kuolemantapaukset lisääntyivät 10 prosentilla marraskuun ensimmäisellä viikolla.

Saksassa koronatartuntojen määrä kasvaa  – Merkeliltä viesti rokottamattomille: "Edessä on vaikeita viikkoja"


Summary: Suomessa julkaistiin viime vuonna noin 1 200 lastenkirjaa. Suosittuja aiheita ovat nyt esimerkiksi ilmastonmuutos ja ruutuaika.

Jusan perheeseen tulee bonussisko, kun äiti löytää uuden puolison. Bonussisko laittaa kaiken hyrskyn myrskyn energiallaan, ja vanhemmat tanssivat ja halailevat sohvalla yhdessä.
 Tältä uusperheen vastamuodostunut elämä voi näyttää lapsen silmin. Uusperheet ovat olleet toistaiseksi suhteellisen harvinainen aihe lastenkirjoissa, etenkin verrattuna siihen, miten  paljon uusperheitä Suomessa on.
 Lokakuussa vajetta ilmestyi paikkaamaan  Tittamari Marttisen  kirjoittama ja  Johanna Ilanderin  kuvittama  Bonussisko -kuvakirja.
 Lähes sata lastenkirjaa kirjoittanut Tittamari Marttinen kertoo, että ajatus uusperhettä käsittelevästä lastenkirjasta on ollut olemassa jo pitkään, sillä sekä hän itse että monet hänen lähipiirissään elävät uusperheissä.
 – Uusperheessä tulee paljon uusia asioita ja uusia ihmisiä. Se on voimavara, mutta aina myös haasteellinen tilanne. Halusin tässä ensimmäisessä kirjassa kuvata sitä positiivisesti, Marttinen kertoo.
 Bonussiskosta on tekeillä myös toinen osa, jossa syvennytään enemmän uuden perhetilanteen tuomiin haasteisiin, kuten mustasukkaisuuteen.
 Kotimaisen lastenkirjallisuuden määrä kasvussa
 Suomessa julkaistaan koko ajan enemmän kotimaista lastenkirjallisuutta.  Lastenkirjainstituutin tilastojen  mukaan vuonna 2020 julkaistiin noin 1200 lastenkirjaa, josta reilut 600 oli kotimaisia. Kotimaisten lastenkirjojen määrä suhteessa käännöskirjoihin on kasvanut jatkuvasti.
 Lastenkirjainstituutin toiminnanjohtajan  Kaisa Laaksosen  mukaan kustantamot alkoivat muutamia vuosia sitten panostaa kotimaisiin lastenkirjoihin samalla kun käännettyjen julkaisumäärää vähennettiin.
 Karkkilalainen Kustannus-Mäkelä on kustantanut lastenkirjoja 1980-luvun alkupuolelta, ja nykyisin lastenkirjat muodostavat suurimman osan kustantamon julkaisuista. Toimitusjohtaja  Atso Mäkelä  kertoo, että kustantamo julkaisee vuosittain noin 125 lastenkirjaa, joista noin 15 on kotimaisia. Kotimaisten kirjojen määrää päätettiin kasvattaa viitisen vuotta sitten.
 – Ajattelimme kokeilla ja huomasimme, että monella kirjailijalla oli sanottavaa ja kuvittajilla kuvitettavaa. Nykyinen määrä on siihen nähden sopiva, että meillä on töissä vain kolme kustannustoimittajaa, kertoo Atso Mäkelä.
 Kustannus Mäkelän toimitusjohtaja Atso Mäkelän mukaan jotkut teemat kiertävät lastenkirjoissa. Esimerkiksi tyttöjen voimaa korostavat kirjat olivat suosittuja jo 1980-luvulla. Toni Määttä / Yle
 Identiteettiasiat ovat lapsille tärkeitä
 Lastenkirjoissa on aina käsitelty monenlaisia aiheita, mutta niissä myös näkyy ajan kuva. Joskus toiset aiheet nousevat esiin isompana trendinä kuin toiset.
 Atso Mäkelä kertoo, että jotkut aiheet myös kiertävät aikojen saatossa. Esimerkiksi nyt suosittuja tyttövoimaa-aiheisia kirjoja julkaistiin kustantamossa jo 1980-luvulla, mutta sen jälkeen aihe jäi taka-alalle ja on nyt tehnyt uuden nousun.
 Muita tällä hetkellä suosittuja trendejä ovat Mäkelän mukaan ruutuaika ja erilaiset perheet, kuten juuri Bonussisko-kirjassa.
 Lastenkirjainstituutin toiminnanjohtaja Kaisa Laaksosen mukaan erilaisista perheistä kertovia kirjoja voisi olla enemmänkin.
 – Se on vasta tulossa, että moninaisuus olisi kirjoissa luonteva osa tarinaa. Nyt ollaan vielä siinä vaiheessa, että kirja esimerkiksi kertoo siitä, että lapsella on kaksi äitiä, eikä se vain ole osa taustarinaa, Laaksonen pohtii.
 Erilaisten perheiden kuvaaminen on Tittamari Marttisen mukaan tärkeää, koska kirjat luovat puheenaiheita keskusteluihin sekä lasten että aikuisten kesken.
 – Lapsethan miettivät identiteettiasioita, kuten minkälaisia he itse ovat ja millaisia heidän perheensä ovat.
 Lastenkirjainstituutin toiminnanjohtaja Kaisa Laaksosen mukaan moninaisuus ei ole aina luonteva osa lastenkirjojen tarinaa. Toni Määttä / Yle
 Erilaisia perheitä ja lapsia on kuvattu aiemmin esimerkiksi  Mikko Mallikas  -kirjoissa, joissa Mikko asuu yksinhuoltajaisänsä kanssa,  Johanna Lestelän   Tuikku -kirjoissa ja  Jani Toivolan   Poika ja hame  ja  Poika ja perhostunne  -kirjoissa.
 Monipuolinen ihmis- ja perhekuvaus tuo Marttisen mukaan paitsi samaistumispintaa lapsille, myös mahdollisuuden tutustua monenlaisten perheiden elämään.
 Sen lisäksi että Bonussisko kertoo uusperheestä, sen kaksi neljästä henkilöstä on kuvattu niin, että lukija voi itse määritellä heidän sukupuolensa – tai olla määrittelemättä.
 – Se oli minulle tärkeä päätös. Se antaa liikkumavaraa omalle samaistumiselle ja toisaalta kuvittelullekin. Joillekin voi olla helpompaa kuvitella äidin uusi puoliso mieheksi ja joillekin naiseksi tai muunsukupuoliseksi, Marttinen sanoo.
 Kaisa Laaksonen lisää, että ilmastonmuutos ja ympäristö ovat teemoja, jotka ovat viime vuosina lyöneet läpi lastenkirjallisuudessa pienten lasten kirjoista nuortenkirjoihin ja faktasta fiktioon. Myös tunnekasvatus on ollut aiempaa suositumpi aihe etenkin kuvakirjoissa.
 – Kiusaaminen ja erilaisuus ovat olleet aina aiheina, mutta ehkä viime vuosina erilaiset erilaisuuden kohtaamisen aiheet ovat korostuneet, Laaksonen sanoo.
 Lastenkirjallisuus tuskin katoaa mihinkään
 Lastenkirjallisuus on Tittamari Marttisen mukaan tärkeää, sillä se kasvattaa uusia lukijoita ja tuo elämyksiä lapsille.
 – Monet nuoret vanhemmat ovat erilaisten lukutempausten myötä huomanneet, että lukemalla pääsee uusiin maailmoihin lasten kanssa. Joistain asioista on voi olla helpompi puhua kirjojen ja tarinoiden kautta.
 Marttinen itse löysi lastenkirjojen pariin lähes 30 vuotta sitten kun hänen esikoispoikansa syntyi. Sitä ennen hän keskittyi runoihin.
 – Huomasin, että viihdyn lastenkirjojen maailmassa. Kaikessa kirjallisuudessa voi käyttää mielikuvitustaan, mutta lastenkirjoissa ehkä vielä enemmän kuin muussa.
 Atso Mäkelän mukaan lastenkirjojen kysyntä on ollut pitkään suhteellisen vakaata.
 Viime vuosina on maalailtu huolia lasten lukemisen vähenemisestä. Mäkelä ei usko, että lastenkirjat olisivat kuitenkaan katoamassa.
 – Mistä sitten opetellaan lukemaan jos ei lastenkirjoista? Olisi hyvin vaikeaa kuvitella, että ne katoaisivat kokonaan, vaikka muoto muuttuisi e-kirjojen ja äänikirjojen myötä.
 Tittamari Marttisen mukaan huoli lasten lukemisesta on ollut olemassa koko hänen uransa ajan.
 – Paras tapa saada lapsi lukemaan on mielestäni se, että kirjoja on saatavilla: käydään kirjastossa, jutellaan kirjoista ja kotona on ehkä jopa se lapsen oma kirjahylly.
 Lue myös:
 Tässä ovat lasten- ja nuortenkirjallisuuden Finlandia-ehdokkaat – mukana kirjoja luontokadosta, karhun kohtaamisesta ja panseksuaalisuudesta
 Äiti, mitä sun tatuoinnille tapahtuu, kun sä kuolet? Lapset kysyvät kuolemasta mutkattomasti, ja vastaamiseen löytyy nyt apua uusista kirjoista

Kotimaisia lastenkirjoja tehdään yhä enemmän – silti uusperheet tekevät vasta tuloaan kirjojen tarinoihin


Summary: Intian pohjoisosissa sijaitsevassa Delhissä ilmansaasteiden tilanne on katastrofaalinen.

Intian suurkaupungissa Delhissä suljetaan maanantaista alkaen koulut viikoksi.
 Syynä on kaupungin peittänyt savusumu.
 Delhin pääministerin  Arvind Kejriwalin  mukaan Delhin ilmansaasteiden taso on vaarallisen korkealla.
 – Maanantaista alkaen koulut suljetaan viikoksi, jotta lasten ei tarvitsisi hengittää saastunutta ilmaa, Kejriwali sanoi tiedotustilaisuudessa.
 Lauantaina Delhin ilman saastuneisuusluvuksi mitattiin 437. Asteikossa on kaikkiaan 500 pykälää.
 Saasteiden määrä on siis yli kymmenkertainen Maailman terveysjärjestön suositukseen nähden.
 Kejriwalin mukaan taistelu ilmansaasteita vastaan aloitetaan sunnuntaina. Kaupungin alueella kaikki rakennustyöt kielletään neljäksi päiväksi. Viranomaiset toivovat, että näin rakennusmailta nousevan pölyn määrää saadaan vähennettyä ilmassa.
 Huonon ilmanlaadun vuoksi ihmisiä on kehotettu pysymään kotona. Virastojen ja yritysten työntekijöille on suositeltu etätöitä.
 Delhin taivas on peittynyt saasteista harmaaksi ja näkyvyys on heikkoa. Savusumun odotetaan pysyvän kaupungin yllä vielä ainakin viisi päivää.
 20 miljoonan asukkaan Delhi on yksi maailman saastuneimmista alueista. Saasteita aiheuttavat tehtaat, liikenne ja jätteenpoltto.
 YK:n mukaan neljätoista maailman viidestätoista saastuneimmasta kaupungista sijaitsee Intiassa.
 Lue myös:
 Analyysi: Päästöjätit jakelevat kauniita sanoja hetkellä, jona maailma janoaa rajuja ilmastotekoja
 Kiina ja Yhdysvallat julkistivat yhteisen ilmastohankkeen – Bidenin ja Xin on määrä tavata virtuaalisesti maanantaina
 Delhi ja Peking peittyivät savusumuun – näkyvyys paikoin vain 200 metriä

Intian Delhissä ilmansaasteet vaarallisen korkealla tasolla – ihmisiä kehotetaan pysymään kotona, koulut suljetaan ensi viikolla


Summary: Cumbre Vieja -tulivuoren purkaus La Palmalla jatkuu viidettä viikkoa. Saarella arvaillaan, milloin tuhkan ja laavavirran tulo loppuu. Maanjäristykset ovat olleet voimakkaita ja saarelaiset heräävät yöllä talojen täristessä. Leijaileva tuhka tunkeutuu joka paikkaan.

La Palmalla on useita tähtitaivaan ja avaruuden tutkimukseen tarvittavia isoja teleskooppeja. NOT eli Nordic optical telescope on Turun yliopiston hallinnassa ja sen operatiivisesta toiminnasta vastaa tanskalainen Aarhusin yliopisto.
 Tutkijoita paikan päälle tulee kaikista pohjoismaista, ja yksi heistä on tanskalaisyliopistoon väitöskirjaa valmisteleva  Joonas Viuho . Hän on viihtynyt La Palmalla jo kaksi ja puoli vuotta, sillä koronan aiheuttamien matkustamisrajoitusten takia hän päätti jäädä saarelle.
 Viuho asuu saaren itäreunalla Santa Cruzissa, missä tulivuorenpurkaus näkyy tuhkasateina. Maanjäristykset tuntuvat koko saarella.
 – Viime viikolla oli voimakkaita järistyksiä ja usein. Koirat ovat olleet pelokkaita, kun ne ovat aistineet heikotkin järistykset.
 Purkaus on tuhonnut taloja saaren länsiosissa. Reuters
 Viuho kertoo, että seismistä aktiivisuutta on, ja järistyksissä on päästy melkein viiteen richteriin: riittävän voimakkaita, että niihin herää yöllä. Parhaimmillaan järistyksiä on ollut useita pieniä tunnin aikana ja isompia tunnin, puolentoista välein. Viime viikolla oli aktiivista, mutta nyt rauhallista, Viuho kertoo.
 Kun tulivuori ampuu tuhkaa ja kaasuja ilmaan saaren itäpuolella, niitä sataa maahan myös Santa Cruzissa. Kaupungin kadut ja talot ovat peittyneet muutaman sentin tuhkakerrokseen pari kertaa.
 – Täällä itäpuolella siivotaan tuhkaa sitä mukaa kuin sitä sataa. Se on hyvin hienojakoista ja muodostaa ikään kuin sementtiä sekoittuessaan veteen. Tuhka voi tukkia vesiputkia, ja sitä on vaikea saada pois, Viuho kuvailee tilannetta.
 Ravintoloiden toiminta vaikeutuu, jos leijaileva tuhka tukkii ilmanvaihtojärjestelmiä. Tuhka leijailee myös sisälle taloihin ja esimerkiksi autonmoottoreihin, eli vaikutusta on monin tavoin, Joonas Viuho kertoo.
 Katot ja terassit ovat pari kertaa La Palman Santa Cruzissakin peittyneet tuhkaan. Joonas Viuho
 Laavavirran alle jäänyt kyliä ja banaaniplantaaseja
 Tilanne on aivan toinen La Palman länsiosissa lähellä purkautuvaa tulivuorta. Laavavirta on edennyt kohti merta lähellä saaren päätietä, joka johtaa Santa Cruzista toiseen isoon kaupunkiin Los Llanosiin.
 Päätien lähellä laavavirta on pyyhkinyt tasaiseksi monta hehtaaria.
 – Aiemmin siinä oli taloja ja banaaniviljelmiä, nyt vain tasainen aakee laakee laavakenttä, Joonas Viuho kuvailee muuttunutta maisemaa.
 Los Llanosin lähellä tulivuori kuuluu ja näkyy joka puolelle käytännössä koko ajan. Purkaus jyrisee ja tuhkaa sataa.
 Saaren länsiosissa on viime aikoina annettu varoituksia ilmanlaadun huononemisesta tuhkan ja kaasujen takia. Ihmisiä on kehotettu pysymään sisällä.
 Laava ja tuhka ovat peittäneet kyliä ja viljelyksiä.  Ramon De La Rocha / EPA
 Purkausalue on La Palman saaren aktiivisia viljelyalueita. Satoa on jäänyt laavan ja laskeuman alle.
 Joonas Viuho arvioi, että banaanisato kärsii purkauksen takia. Banaani vaatii hoitoa ja pitää poimia oikeaan aikaan. Plantaaseilla ei ole voitu kerätä banaaneja liikkumisrajoitusten, laavavirtojen ja kaasupilvien takia.
 Asukkaita on lähtenyt pois alueelta. Osa on siirtynyt naapurisaarille sukulaisten luo odottamaan purkauksen päättymistä.
 – Ihmiset ovat auttaneet toisiaan. Todella nopeasti on saatu apua talonsa menettäneille. Periaatteessa tunnelma on hyvä, mutta vähän varautunut, Joonas Viuho kuvailee saarelaisten mielialoja.
 Saarelaiset miettivät, voiko purkaus aiheuttaa myös toisen aukon saaren eteläosiin. Viuho pitää tällaista arvailua toistaiseksi hypoteettisena.
 – Tällaisesta ei ole viitteitä, että aukeaisi, mutta on mahdollista, että etelämmäs saaren itäpuolelle aukeaisi. Tämä nykyinen purkaus on pidempi kuin pitkään aikaan ja toiseksi pohjoisin viimeisen 300 vuoden aikana, Viuho kertoo.
 Cumbre Viejan purkauksen laavavirta on yltänyt jo mereen saakka. AFP / Lehtikuva
 Vuoden 1949 purkauksessa tapahtui juuri niin, että ensimmäinen purkaus saaren länsipuolella päättyi ja sen jälkeen toinen alkoi. Se aiheutti pienen laavavirran myös saaren itäpuolelle. Purkaus aukesi ensinnä Cumbre Vieja kompleksin kylkeen hieman tämän hetkisen purkauksen eteläpuolelle ja muutama sata metriä ylemmäksi.
 Mutta koska laavavirta ehtyy ja tuhkan ja kiven syökseminen loppuu?
 Joonas Viuho ei ole nähnyt tästä kunnollista ennustetta. Aiempia purkauksia vertailemalla on arvioitu humoristisesti, että nykyisen vulkaanisen toiminnan olisi pitänyt päättyä jo aikoja sitten. Mutta tulivuori ei sitä tiedä.
 Tutkimustyö on vaikeutunut tuhkapilvien takia
 Pohjoismaisella teleskoopilla kukin tutkija työskentelee keskimäärin kolme-neljä yötä kuukaudessa. Havainnointi on jatkunut tulivuoresta ja maanjäristyksistä huolimatta.
 Ongelmana on ollut tuhka, jota leijuu myös saaren pohjoisosan vuorilla oleville teleskoopeille. Myös hengitykselle vaarallisia typpioksideja on ollut syytä varoa.
 Lukuisat teleskoopit sijaitsevat kauan sitten mereen romahtaneen tulivuoren kraaterimaisen Caldera de Taburienten laakson pohjoisreunalla noin kilometrin korkeammalla kuin purkautuva tulivuori.
 Ilmaan on päässyt ihmisille haitallisia kaasuja. EPA-EFE/All Over Press
 Maan järistessä myös teleskooppi tärisee eikä se tee hyvää kalliille laitteistolle. Toistaiseksi tähtitaivaan havainnointi on kuitenkin sujunut, jos ilmanlaatu on ollut hyvä.
 – Olemme mitanneet tuhkalaskeumaa vuorella ja pitäneet huolen, että teleskooppi osoittaa aina alatuuleen. Näin minimoidaan hiukkaslaskeuma teleskoopin sisällä, Viuho kertoo.
 Hän tutkii ilmäkehän taustasäteilyä ja tapoja vähentää sen vaikutusta havaintoihin uusilla 30–40 metrin peilinhalkaisijalla varustetuilla teleskoopeilla niiden valmistuessa.
 Linkki tutkimuslaitoksen sivulle, jossa seurataan  La Palman seismistä aktiivisuutta .
 Lue myös:
 La Palman tulivuoren laavavirta saavutti meren – viranomaiset varoittavat myrkkykaasuista
 La Palman tulivuori aktivoitui jälleen – Kanariansaarten vulkonalogian laitos julkaisi tuoreen videon laavavyörystä
 Kanariansaarten La Palman tulivuorenpurkaus jatkuu – katso suoraa lähetystä
 La Palmalla asukkaita  jättänyt kotinsa  tuliuorenpurkauksen takia – katso videolta, kuinka laavaseinä hiipii espanjalaiskylään
 La Palman tulivuorenpurkaus ei toistaiseksi vaikuta saarella olevaan Turun yliopiston teleskooppiin – observatoriossa kolme suomalaista tutkijaa
 Tulivuori purkautuu Kanariansaariin kuuluvalla La Palmalla – saarella on myös suomalaisia

"Viime viikolla oli voimakkaita järistyksiä ja usein" – Joonas Viuho seuraa lähietäisyydeltä viidettä viikkoa jatkuvaa tulivuorenpurkausta La Palman saarella


Summary: Tietokirjailija Juha Kauppinen mielestä ongelmana on järjestelmä, jossa moni ansaitsee rahaa hyödyntämällä luontoa.

Ensilumi on juuri peittänyt puiden oksat. Tietokirjailija ja luontotoimittaja  Juha Kauppinen  kävelee varmoin askelin pois polulta. Aina välillä hän pysähtyy ja kaivaa kameransa esiin. Voi vain arvailla, kuinka monta kuvaa hän on ottanut aivan tavallisista puista.
 Metsästäkin Kauppinen tietää paljon. Hän on koulutukseltaan biologi ja kirjoittanut 20 vuotta luonnosta ja luonnon monimuotoisuuden köyhtymisestä. Samalla hän on kerännyt itselleen valtavan määrän tietoa siitä, mitä luonnolle kuuluu nyt.
 Kuulumiset eivät ole hyviä. Suomessa  jo joka yhdeksäs eliölaji on vaarassa kuolla sukupuuttoon  ihmisten toiminnan vuoksi.
 Tietokirjailijan mielestä harva suomalainen on edes ollut oikeassa metsässä. Talousmetsät kun eivät ole säntillisyydessään sellaisia kuin luonto on: jatkuvasti vaihtelevaa, arvaamatontakin.
 Evon metsissä kasvaa monen ikäisiä puita, kun ihminen ei ole puuttunut kiertokulkuun. Pystyyn lahoavat puut ovat useiden hyönteisten ravintoa ja lintujen pesimäpaikkoja. Kun puu kuolevat, taimet saavat tilaisuutensa kasvaa. Ville Välimäki / Yle
 Hänen niskakarvansa nousevat pystyyn, kun hän ajattelee, kuinka vähän koskematonta luontoa planeetallamme on.
 – Näen luonnon aarreaittana. Jos joku haluaa polttaa tämän aarreaitan, se on iljettävää.
 Luonnonsuojelijaksi leimaaminen pelotti
 Nykyään Kauppinen pitää itseään luonnonsuojelijana. Vuosia hän kiirehti vakuuttamaan kaikille, ettei hän ole luonnonsuojelija, jotta häntä ei leimattaisi sellaiseksi. Ristiriita sai hänet lopulta kirjoittamaan kirjan  Heräämisiä – kuinka minusta tuli luonnonsuojelija , jossa Kauppinen kertoo lomittain omasta kasvustaan ja luonnonsuojelun historiasta.
 Kirjan julkaisun jälkeen ilmestynyt Kirjastolehti järkytti kirjailijaa. Kannessa oli hänen kuvansa ja sana "luonnonsuojelija".
 – Se oli alaston hetki. Että näin voi nyt tehdä minulle. Huomasin siitä, että tämä on aika painava asia.
 Vaikka  valtaosa suomalaisista pitää itseään luontoihmisenä , luonnonsuojelija-sana on Kauppisen mielestä yhä latautunut. Moni ajattelee luonnonsuojelijoiden olevan radikaaleja fanaatikkoja, joille ihmisillä ei ole väliä.
 Juha Kauppista harmittaa, kun Etelä-Suomen metsissä on mahdotonta eksyä. Evon aarniometsät ovat käyneet tutuiksi hämeenlinnalaiselle tietokirjailijalle. Ville Välimäki / Yle
 Juha Kauppinen on liikkunut mielellään luonnossa pikkupojasta asti. Hän uskoo, että yhteiskunta 1980–1990-luvuilla esti häntä kuitenkin osin kuoriutumasta luonnonsuojelijaksi: Talaskankaan metsätaisteluissa luonnonsuojelijat kuvattiin omituisina hippeinä ja Natura-konfliktissa vaatimus luonnon suojelemisesta nähtiin laajasti yhteiskunnassa pöyristyttävänä.
 Sovinnolliselle luonteelle ei tullut mieleenkään ryhtyä luonnonsuojelijaksi. Tärkeämpää Kauppiselle oli olla mahdollisimman normaali.
 Myöhemmin biologista tuli toimittaja, joka ajatteli, ettei voi olla uskottava, jos joku pitää häntä luonnonsuojelijana.
 Kieltäminen antoi Kauppiselle luvan olla välittämättä omista teoistaan. Silloin omalla hiilijalanjäljellä ja kestävällä tavalla elää ei ollut juuri väliä.
 Lopulta valtava määrä tietoa siitä, mitä luonnolle tapahtuu, sai hänet muuttamaan mielensä.
 Ihminen ei pärjää ilman luontoa
 Puiden keskellä Kauppinen kertoo kuukkelista, uteliaasta linnusta, joka tulee usein Lapissa katsomaan retkeilijöitä. Moni luulee, että huonosti lentävä kuukkeli viihtyisi vain Lapissa, mutta todellisuudessa metsien hakkuut ovat ajaneet linnun pois eteläisestä Suomesta.
 Metsän hupeneminen ahdistaa Juha Kauppista. Innokas luonnossaliikkuja on pettynyt usein, kun metsä on loppunut yllättäen hakkuuseen tai peltoon. Ahdistus on ollut yksi syy luonnonsuojelijaksi ryhtymiseen.
 Kauppinen uskoo myös, että hänen vetäytyvä luonteensa on auttanut asettumaan luonnon puolelle.
 – Se saa pääkopan ja maailmantarkastelun asentoon, jossa luonnon löytää helposti. Silloin löytää alistetun, hiljaisen, puhumattoman asian, johon voi samaistua.
 Muuttumista luonnonsuojelijaksi Kauppinen kuvaa heräämiseksi. Kirjoittaessaan kirjaa  Suomen lajien häviämisestä  hänellä oli viimein mahdollisuus pohtia asioita kunnolla ja herätä. Lopulta Kauppinen myönsi itselleen, että jos luonnon suojeleminen on hänelle niin tärkeä asia, hän on luonnonsuojelija.

 Hän ei vaadi kaikilta, että luonto on tärkeysjärjestyksen ensimmäinen. Lähtökohta voi olla vain, että pitää luonnosta. Kaiken takana on kuitenkin tieto siitä, ettei ihminen selviä ilman ekosysteemeitä.
 – Ihminen on yrittänyt synnyttää keinoekosysteemejä lasikuvun alle, mutta ei ole onnistunut siinä edes maapallolla. Kun kasvatamme viljaa tai metsää, se tapahtuu ekosysteemin sisällä.
 Maailma ei toimi kuten haluamme
 Luontokadosta Kauppinen syyttää järjestelmää. Sen muuttaminen vaatii hirveästi työtä, sillä ihmisten luontosuhde on muodostunut satojen vuosien aikana.
 – Luontoa alistava ajatusmaailma on syntynyt työllä, jota on tehty joka arkipäivä ja lauantaisinkin kahdeksasta neljään. Sitä ei pysty muuttamaan muuten kuin tarttumalla siihen kaikella tarmolla.
 Maailma ei toimi Kauppisen mielestä niin kuin ihmiset haluaisivat sen toimivan. Vaikka 99 ihmistä sadasta haluaisi, että yhteiskunta toimisi luontoa säästäen, luontoa tuhotaan. Järjestelmä on täynnä tahoja, jotka tienaavat hyödyntämällä luontoa. Yritysten täytyy tuottaa voittoa jollain keinoilla.
 Kauppisen poika nimittää välillä isäänsä leikkimielisesti kommunistiksi. Kauppinen ei usko kommunistisen järjestelmän olevan ratkaisu, mutta myöskään nykyinen järjestelmä ei ole toiminut. Sen vuoksi olemme ekokriisissä.
 Ratkaisua tilanteeseen hänellä ei ole muuta kuin yleisellä tasolla: luonnonvarojen haaskaaminen pitäisi lopettaa, ja luonnon säästämisen tulisi olla päämäärä. Jatkuvan kasvun tavoittelu ei hänestä toimi.
 – Haluaisin osata sanoa tarkkaan, mitä pitäisi tehdä, mutta minä en osaa. Se on ahdistavaa.
 Toivoa kuitenkin yhä on. Kauppinen uskoo, että joukkovoima voi ratkaista kaiken.
 Mitä jos 3,5 prosenttia suomalaisista ryhtyisi Elokapinaan?
 Luonnonsuojelijaksi ryhtyminen näkyy Kauppisen valinnoissa: lautaselta löytyy yhä useammin kasvisruokaa, ja hän käyttää aikaa löytääkseen koko elämän kestäviä esineitä.
 Kauppinen on huomannut, että moni luonnonpuolestapuhuja on niin ahdistunut, että ajaa itsensä elämään äärimmäisen niukasti. Ihmisten pienet teot eivät kuitenkaan pelasta luontoa.
 – Tulen varmasti rajoittamaan itseäni lisää, koska se on ainoa siedettävä tapa minulle. Se ei kuitenkaan ratkaise ongelmaa. Yksilöistä puhuminen on keino välttää puhumasta siitä, mitä pitää muuttaa.
 Silti Kauppinen löytää toivon paradoksaalisesti ihmisistä. Muutos syntyy, kun riittävän moni ihminen yhdistää voimansa. Ja riittävän moni on lopulta hyvin pieni joukko.
 Vuoden 2019 ilmastolakkoon osallistui arviolta 3 000 nuorta eri paikkakunnilla. Arkistokuva. Marja Väänänen / Yle
 Kauppinen mainitsee yhteiskunnallisessa tutkimuksessa puhutun 3,5 prosentin säännön:  3,5 prosenttia ihmisistä voi yhdessä saada aikaan isoja yhteiskunnallisia muutoksia . 3,5 prosentin voiman voi nähdä esimerkiksi  Filippinien diktaattori Marcosia vastustaneessa kansannousussa ,  Anti-Apartheid-boikotissa Etelä-Afrikassa  ja  Viron laulavassa vallankumouksessa .
 Ihmiset aliarvioivat usein oman vaikutusvaltansa.
 – Minäkin ajattelen herkästi, etten saa kaikkein jääräpäisintä tuntemaani ihmistä muuttumaan. En saa edes puolta ihmisistä. Mutta ei tarvitse. Entä jos Elokapinassa olisi 3,5 prosenttia suomalaisista mukana? 175 000 ihmistä olisi viikkoja Helsingin kaduilla.
 Se vaikuttaisi asioihin.
 Voit keskustella aiheesta 15.11. kello 23:een asti.
 Lue lisää:
 Ilmastokriisi ei ratkea yksilön valinnoilla – Näin eri alojen asiantuntijat ja vaikuttajat vastaavat tähän ja kolmeen muuhun väitteeseen
 Kutsuntalakko, Koijärvi ja turkistarhaiskut tasoittivat tietä Elokapinalle – kansalaistottelemattomuudella on Suomessa pitkät juuret
 Sijoittajien ja kuluttajien ilmastovaatimukset näkyvät yritysten toiminnassa – tuulivoiman suosio kasvaa ja kauppa lupaa tietoa ostoskorin hiilijalanjäljestä
 20 vuotta sitten professori olisi esittänyt tutkijoiden vaatimaa metsien suojelun tasoa – emeritusprofessori suojelisi heti lisää valtion metsiä Etelä-Suomessa

Juha Kauppinen kielsi vuosia olevansa luonnonsuojelija – nyt hän uskoo, että 3,5 prosenttia suomalaisista voi estää luontokadon


Summary: Rikostoimittaja Marko Niemi tutkii Piia Ristikankareen katoamista Piikkiöstä podcastissaan Viimeinen johtolanka. Mitä tapahtui vuonna 1988, kun teinityttö katosi jäljettömiin?

Kun temperamenttinen teinityttö polttaa päreensä ja poistuu kotoaan ovet paukkuen, niin se ei herätä omaisissa heti kovin suurta huolta.
 Juuri näin tapahtui Piikkiössä lokakuussa 1988, kun  Piia Ristikankare  katosi. Kiltin perhetytön katoaminen ei herättänyt suurta huomiota pienellä paikkakunnalla. Lisäksi kaksi väärinkäsitystä hidastivat tutkinnan alkua yli viikolla.
 Piian katoamiseen hakee ratkaisua muun muassa Poliisi-TV:stä tuttu rikostoimittaja  Marko Niemen  Viimeinen johtolanka -podcast, jonka uusin kausi julkaistiin Yle Areenassa marraskuun alkupuolella.
 "Turvallista eskapismia"
 True crime -podcastit ovat huippusuosittuja ympäri maailman.
 Erilaiset rikosdraamat ovat varsinkin koronan aikana kasvattaneet suosiotaan. Marko Niemi uskoo, että pandemialla on oma vaikutuksensa asiaan.
 – Ihmisillä on enemmän aikaa kotona. Ehkä tämä on sellaista turvallist eskapismia.
 Aiemmilla kausilla Niemi on tutkinut muun muassa  Raisa Räisäsen  kohtaloa. Vaikka jutut tulevat uniin, painajaisia hän ei kuitenkaan ole juttujen takia nähnyt.
 – Yön tunteina tulee mietittyä näitä juttuja.
 Vaikka Piia Ristikankareen kohtalo ei ole selvinnyt, Niemi lupaa kuulijalle mielenkiintoisen kokemuksen.
 – Sen voin luvata, että kuulija ei pitkästy, ja siellä on yllätyksiä ihan viimeisen kuudennen jakson loppuun asti.
 Viimeinen johtolanka -podcastiin pääset  tästä linkistä

Teinityttö katosi Piikkiöstä yli 30 vuotta sitten – rikostoimittaja etsii vastauksia podcastissa: "Yön tunteina tulee mietittyä näitä juttuja"


Summary: Viime päivien tapahtumat Puolan ja Valko-Venäjän raja-alueella olivat Euroopan unionin ulkoministereiden kokouksen asialistan kärjessä.

EU-maiden ulkoministerit ovat keskustelleet maanantaina Brysselissä muiden muassa uusista pakotteista Valko-Venäjää vastaan Puolan Valko-Venäjän rajalla olevan siirtolaiskriisin vuoksi.
 Ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.) kertoi tiedotustilaisuudessa, että EU aikoo laajentaa Valko-Venäjän vastaisia pakotteita.
 Uudet pakotteet kohdistuisivat tahoihin, jotka ovat osallisia siirtolaisten kuljetuksiin Puolan rajalle.
 Haaviston mukaan käytännössä pakotteiden piirissä voisi olla esimerkiksi lentoyhtiöitä, lentokenttiä, matkanjärjestäjiä sekä henkilöitä, jotka syyllistyvät siirtolaisten tuuppimiseen rajavyöhykkeelle.
 – Ministereiden yhteinen toivomus oli se, ettei Valko-Venäjä voisi käyttää pakoalaisia aseena, Haavisto sanoi.
 Pakotteet voisivat tulla voimaan jo marraskuun lopussa tai joulukuun alussa.
 Työkaluista käyttöön diplomatia
 Erityisesti Puola ja Baltian maat, Viro, Latvia ja Liettua, ovat vaatineet Valko-Venäjää vastuuseen kärjistyneestä tilanteesta EU-rajalla.
 Haaviston mukaan Puola on toivonut, että EU pysyisi yhtenäisenä rintamana Valko-Venäjän siirtolaiskriisissä. Ulkoministerin mukaan se tarkoittaa, että EU sitoutuu osoittamaan diplomaattista tukea Puolalle.
 Suomen Puolalle kohdistettavasta materiaalisesta avusta ei ole käyty keskustelua. Haavisto kuitenkin huomautti, että jos tilanne kärjistyisi esimerkiksi Baltian alueella, Suomi voisi harkita sellaista tukea osana Frontex-ohjelmaa.
 Puola kertoi sunnuntaina, että se selvittää yhdessä Baltian maiden kanssa, voiko sotilasliitto Natoa pyytää apuun. Haaviston mukaan EU-ministereiden kokouksessa ei arvioitu sotilaallista uhkaa Valko-Venäjän ja Puolan rajalla.
 Ministerin mukaan Naton sekaantumien voisi kuitenkin tarkoittaa uhkaskenaarioiden kasvua.
 – Kun Nato on liikkeessä, myös vastavoimat käynnistyvät, Haavisto sanoi.
 Lennolla takaisin Irakiin?
 EU:n ulkoasioiden korkea edustaja  Josep Borrell  sanoi aiemmin, että EU on neuvotellut 35 edustuston kanssa yhteistyöstä. Haavisto kertoi, että yhteistyöllä on jo ollut rajoittava vaikutus. Monet lentoyhtiöt ovat ilmoittaneet muutoksista lennoillaan.
 EU:n ulkopoliittinen edustaja Josep Borrell EU:n ulkoministerikokouksen päätyttyä lehdistötilaisuudessa. Stephanie Lecocq / EPA / AOP
 Esimerkiksi Turkki ja Syyria ovat rajoittaneet lentojaan Valko-Venäjälle ja Irak on tarjoutunut järjestämään paluulentoja kansalaisilleen, jotka haluavat vapaaehtoisesti palata kotimaahansa Valko-Venäjältä.
 Valko-Venäjän valtion lentoyhtiö Belavia ilmoitti tänään, että se ei Dubain pyynnöstä enää päästä Arabiemiraateista lähteville lennoilleen syyrialaisia, irakilaisia, jemeniläisiä ja afganistanilaisia.
 Tilanne Valko-Venäjän ja Puolan rajalla vaikea
 Haaviston mukaan EU-ministereiden kokouksessa keskusteltiin myös kriisin humanitäärisestä ulottuvuudesta.
 Valko-Venäjän ja Puolan rajalla on jumissa satoja EU:n alueelle pyrkiviä ihmisiä. Raja-alueella on tiedettävästi kurdeja, irakilaisia, afganistanilaisia, syyrialaisia – miehiä, naisia ja lapsia.
 – Ihmisryhmää työnnetään aseellisesti rajaa kohti. Siviilit ovat käytännössä kahden aseistetun ketjun välillä. Toisella puolella on Valko-Venäjä ja toisella Puola. Huonolta näyttää näiden henkilöiden näkökulmasta, Haavisto sanoi.
 Muiden muassa EU humanitaarisen avun komissaari  Janez Lenarčič  on vedonnut Punaiseen ristiin ja YK:n avustusjärjestöön, jotta nämä tarjoaisivat apua siirtolaisille Valko-Venäjällä.
 Haaviston mukaan järjestöillä on edustus Minskissä ja logistiikka, jonka avulla ne pääsisivät rajan tuntumaan auttamaan siirtolaisia. Ongelma on kuitenkin Valko-Venäjän haluttomuus päästää avunantajia raja-alueelle.
 Ylen Moskovan kirjeenvaihtaja  Erkka Mikkonen  kertoi maanantaina,  että Valko-Venäjän sotilaat  ovat pakottaneet ihmiset jättämään rajaleirinsä ja siirtymään lähemmäs Puolan rajaa.
 EU:n kanta on se, että Valko-Venäjän pitää YK:n pakolaissopimuksen osapuolena tarjota turvapaikkaa tulijoille tarvittaessa. Se ei siis voi missään nimessä tuuppia ihmisiä kohti EU-rajaa.
 Ministeri Haavisto kertoi, että keskustelua siitä, kuinka unioni voisi vastata nopeammin Valko-Venäjän siirtolaiskriisin kaltaisiin tilanteisiin jatketaan maanantai-iltana.
 Lue myös:
 Ylen kirjeenvaihtaja kertoo Valko-Venäjän pakottaneen siirtolaisia rajanylityspaikalle: "Tilanne on jännittynyt, muttei vaarallinen"
 Asiantuntijat erimielisiä Valko-Venäjän pakotteiden tehosta – Tutkija varoittaa: Kriisi saattaa eskaloitua
 Yle vieraili siirtolaiskriisin polttopisteessä Valko-Venäjän ja Puolan rajan leirillä – kumpikaan ei halua tulijoiden jäävän maahansa
 Irakilaisella torilla puhutaan nyt pääsystä Eurooppaan Valko-Venäjän kautta – "Lähden pian itsekin", kertoo nuori mies Ylelle Irakissa

EU-maiden ulkoministerit keskustelivat siirtolaiskriisistä Valko-Venäjällä – Haavisto: "Huonolta näyttää näiden henkilöiden näkökulmasta"


Summary: "Inflaatio kiihtyy nyt nopeammin kuin odotimme", Lagarde myöntää. Pula raaka-aineista kestää vielä kuukausia ja nostaa hintoja.

Energian hinta kääntyy laskuun ja inflaatiopiikki hellittää ensi vuoden ensimmäisen puoliskon aikana, Euroopan keskuspankin pääjohtaja  Christine Lagarde  arvioi maanantaina.
 Tähän perustuu keskuspankin näkemys siitä, että korkoja ei ole tarpeen nostaa ainakaan ihan lähiaikoina.
 – Energiafutuurien hinnat markkinoilla ennakoivat, että hinnat laskevat selvästi vuoden 2022 alkupuoliskolla, Lagarde sanoi EU-parlamentin talous- ja raha-asioiden valiokunnan kuulemisessa.
 Puolet kuluttajahintojen noususta eli inflaatiosta johtuu kallistuneesta energiasta, Lagarde painotti.
 Kova energianhinta painaa nyt talouskasvua, samoin pula raaka-aineista, materiaaleista ja laitteista. Teollisuus joutuu maksamaan tuotannostaan selvästi aiempaa enemmän, mikä nostaa myös kuluttajahintoja.
 Jos energian hinnat jatkavat nousuaan ja teollisuuden toimitusongelmat jatkuvat, inflaatio voi Lagarden mukaan jäädä korkealle pidemmäksi aikaa.
 – Keskipitkällä aikavälillä inflaatio pysyy alle tavoitteemme eli kahden prosentin, Lagarde sanoi. Hän ei täsmentänyt "keskipitkää aikaa" tarkemmin.
 Inflaation hidastumista tukisi juuri nyt se, että merirahtien hintoja mittaava  indeksi kääntyi  lokakuussa laskuun.
 Mepit kyselivät Lagardelta eniten hintojen noususta ja siitä mahdollisesti seuraavasta korkojen nostosta.
 Tarvetta koronnostolle tuskin on vielä ensi vuonna, Lagarde vastasi. Sen sijaan hän ei halunnut arvioida, voisivatko korot nousta vuonna 2023.
 – Rahapolitiikan tiukentamisesta olisi nyt epävarmassa tilanteessa enemmän haittaa kuin hyötyä.
 "Inflaation sinnikkyys yllätti"
 Keskuspankki on joutunut syömään sanojaan pandemian edetessä. Viime päivinä koronatartunnoissa on mitattu eurooppalaisia ennätyksiä, ja sulkutoimia on otettu käyttöön monissa maissa. EKP arvioi tilannetta seuraavan kerran joulukuussa.
 Lagarde myönsi parlamentille, että toimitusketjun pullonkaulat ja energian huima kallistuminen pitävät inflaation korkeana pidempään kuin keskuspankin ekonomistit alun perin arvioivat.
 Suomessa hinnat nousivat lokakuussa 3,2 prosenttia  maanantain  tilaston mukaan.
 Euroopan keskuspankin ongelmana on se, että eri puolilla euroaluetta hintakehitys on hyvin erilaista.
 Eri palveluiden ja tuotteiden hinnat kehittyvät myös hyvin eri tavoin.
 Esimerkiksi Hollannissa asuntojen hinnat ovat ampaisseet lähes 20 prosentin vuosinousuun, kun joissakin maissa ei ole nousua lainkaan. Samoin kodinkoneiden hinnat ovat nousseet Keski-Euroopassa, kun Suomessa niissä on jopa laskua.
 Lagarden mukaan inflaatio-ongelma voisi syntyä, jos palkat alkaisivat nousta ripeästi. Se siirtyisi hintoihin ja kiihdyttäisi inflaatiota.
 – Siitä ei ole todisteita.
 Inflaation kiihtymiselle on EKP:n mukaan nyt kolme pääsyytä: energian hinnannousu, tarjontaa suurempi kysyntä talouden uudelleenavautumisen jälkeen ja Saksan arvonlisäveron nousu.
 Näistä viimeisen vaikutus poistuu ensi vuoden alussa.
 Voit keskustella aiheesta 16.11. klo 23 saakka.
 Aiheesta lisää:
 Tuleeko koronnosto ensi vuonna? Euroopan keskuspankki päätti jatkaa elvytystä toistaiseksi entiseen malliin inflaatiosta huolimatta
 Tällä viikolla tapahtui rahapolitiikan "käännepiste", mutta markkinoilla se ei näkynyt – onko osto-ohjelmien alasajo pelättyä helpompaa?
 Inflaatio laukkaa Yhdysvalloissa kovinta tahtia yli 30 vuoteen

Inflaatio voi kiihtyä odotettua pidempään, Euroopan keskuspankin Lagarde varoittaa – korot tuskin kuitenkaan nousevat vielä ensi vuonna


Summary: Metsänomistaja kaivoi mailleen Lappeenrannassa kilometrikaupalla uusia ojia ilman asianmukaisia lupia. Oikeus antoi tuomion ympäristön turmelemisesta.

Etelä-Karjalan käräjäoikeus on tuominnut kaksi metsänomistajaa sakkorangaistukseen ympäristön turmelemisesta.
 Mies ja nainen omistavat yhdessä reilun sadan hehtaarin alueen suometsää Lappeenrannassa, Etelä-Karjalassa. Metsä oli ostettu vuonna 2016.
 Kesällä 2019 alueelle kaivettiin 4,4 kilometriä ojia, joiden syvyys oli 1–1,5 metriä. Ojien kaivamiseen ei haettu vesilainmukaisia lupia, vaikka ne laskivat läheisiin vesistöihin, Tehtaanlampeen ja Hanhijärveen.
 Alueella kasvavista puista oli tehty hakkuusopimus, josta ostaja oli maksanut puolet jo etukäteen. Hakkuut jäivät kuitenkin pahasti kesken, sillä maasto osoittautui liian vaikeaksi.
 Hakkuukoneet upposivat maastoon ja alueelle jouduttiin jättämään jo hakattua puutavaraa.
 Omistajat kielsivät syyllistyneensä rikokseen
 Syyttäjän mukaan ojien kaivamisen motiivina oli parantaa suoalueen puun kasvua ja helpottaa sen keräämistä.
 Ojien kaivuut tilannut mies omistaa alueesta yhden neljäsosan. Hänen mukaansa ojat olivat normaaleja tienvarsiojia, joilla ei ole kuivatettu suota.
 Suurimman osan alueesta omistanut nainen kertoi kuulleensa ojista ensimmäisen kerran alkuvuonna 2020, kun poliisi otti häneen yhteyttä.
 Tuomitut kiistivät syyllistyneensä rikokseen.
 Vahinkoa vesistöille
 Tapauksen asianomistajana toimi Kaakkois-Suomen ely-keskus.
 Ely-keskus teki alueelle maastotarkastuksen syksyllä 2019. Silloin havaittiin, että kiinteistön ojat johtivat lähellä sijaitseviin Hanhijärveen ja Tehtaanlampeen.
 Molemmat vesistöt olivat jo valmiiksi huonossa kunnossa. Hanhijärven vedenlaatua on seurattu säännöllisesti, sillä se kuuluu EU:lle raportoitaviin vesimuodostumiin. Syksyllä 2019 otetussa näytteessä Hanhijärven vedenlaatu oli huonontunut yhdellä tilaluokalla.
 Tehtaanlammelle ojat laskevat kahden lietekuopan kautta. Kuopat olivat kiintoaineen laskeutumista ajatellen kuitenkin liian pieniä suhteessa yläpuoliseen valuma-alueeseen. Muunlaisia vesiensuojelutoimenpiteitä alueelle ei ollut tehty.
 Tehtaanlammella oli lajitietokeskuksen mukaan havaittu rauhoitettuja lummelampikorentoja. Luonnonsuojelulain mukaan lajin lisääntymis- ja levähdysalueiden hävittäminen ja heikentäminen ovat kiellettyjä.
 Ely-keskuksen todistajan mukaan ojitus valuma-alueella oli omiaan heikentämään vesistöjen tilaa.
 Luvista oli kyselty, mutta niitä ei haettu
 Käräjäoikeudessa selvisi, että ely-keskus oli jo vuonna 2017 ilmoittanut kiinteistön omistavalle miehelle, että kiinteistölle tehty ojitussuunnitelma vaatii vesilain mukaisen ilmoituksen tekemistä. Vuonna 2019 valvontaviranomainen oli palannut asiaan ja pyytänyt selvitystä mahdollisesta ojitussuunnitelmasta. Mies oli vastannut, ettei ojitusta ollut suunnitteilla.
 Käräjäoikeus katsoi, että mies syyllistyi toiminnallaan tahalliseen ympäristön turmelemiseen. Ojitus oli tilattu valvontaviranomaisilta salassa.
 Kolme neljäsosaa alueesta omistava nainen väitti, ettei tiennyt miehen tekemisistä alueella.
 Käräjäoikeus piti väitettä epäuskottavana, sillä ojitusten hinta oli useita tuhansia euroja ja ne kestivät useita viikkoja. Oikeus ei uskonut, että mies olisi toiminut ilman naisen hyväksyntää.
 Ankarat sakkorangaistukset
 Etelä-Karjalan käräjäoikeus tuomitsi miehen maksamaan 100 päiväsakkoa, mikä oli hänen tuloillaan 6 200 euroa.
 Naisen oikeus tuomitsi maksamaan 70 päiväsakkoa, mikä oli hänen tuloillaan 8 400 euroa.
 Lisäksi tuomitut korvaavat yhdessä valtiolle rikoksen tuottamana taloudellisena hyötynä 3 668 euroa.
 Käräjäooikeus antoi tuomionsa lokakuun lopussa. Tuomio ei ole lainvoimainen.

Metsänomistajat kaivattivat suolle luvatta yli 4 kilometriä ojaa – oikeus määräsi tuhansien eurojen sakot


Summary: Maanantaina HUSissa tehohoidossa oli 13 potilasta. Tehohoitoon päätyy tällä hetkellä pääasiassa rokottamattomia ihmisiä.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Tehohoidon kantokyvyn raja on tulossa vastaan Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirissä.
 Maanantaina HUSissa tehohoidossa oli 13 potilasta, kun viime viikkoina potilaita on ollut noin kymmenen. Kantokyvyn rajaksi on asetettu 15 potilasta.
 – Kun potilasmäärä nousee noin viiteentoista, joudumme avaamaan toisen tehohoitoyksikön Meilahteen koronapotilaita varten, kertoo HUSin infektioylilääkäri  Asko Järvinen .
 Järvisen mukaan tartuntamäärät nousevat HUSissa nyt kolmatta viikkoa. Tämä heijastuu viiveellä niin vuode- kuin tehohoitopaikkojen tarpeeseen.
 – Lähiviikkoina potilasmäärissä pyöritään optimistisissakin arvioissa tämänhetkisellä tasolla. Riski on, että määrät nousevat.
 Viimeisten neljän päivän aikana koko maassa on raportoitu yhteensä 3 166 uutta koronavirustartuntaa, kertoo Terveyden ja hyvinvoinnin laitos. Näistä reilu kolmasosa eli 1298 kirjattiin HUS-alueella.
 Rajoituksia vain rokottamattomille?
 HUSissa tehohoitoon päätyy tällä hetkellä pääasiassa rokottamattomia ihmisiä.
 – Paljon puhutaan rajotuksista ja sairaanhoidon kuormittumisesta. Jos rajoituksia pitää tehdä, fiksuinta olisi, että ne kohdentuisivat rokottamattomiin. En tosin tiedä, onko tämä mahdollista nykyisellä lainsäädännöllä, infektioylilääkäri Asko Järvinen toteaa.
 Esimerkiksi Itävallassa alkoi maanantaina  tiukka koronasulku rokottamattomille .
 Järvisen mukaan tällä hetkellä tehokkain keino hillitä epidemian etenemistä olisi rokotteiden ottaminen ja koronapassin käytön laajentaminen etenkin ravintola- ja yöelämässä.
 – Ilman sitä ihmiset saavat ottaa kontaktia vapaasti ennen puoltayötä, mikä vie passilta osin terää pois. Tehokkainta olisi, että passilla voitaisiin kiertää ravintolarajoituksia, mutta niin, että heiltä joilla passia ei ole anniskelu loppuisi selvästi nykyistä aikaisemmin.
 Suomessa kaikki koronarokoteannokset on tähän mennessä saanut 80,5 prosenttia yli 12-vuotiaista.
 – Taudilla on yhä aika lailla tilaa liikkua ja levitä, toteaa Järvinen.
 Valtioneuvoston on määrä päättää ravintolarajoitusten jatkamisesta tänään maanantaina. Pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmä  ilmoitti viime viikolla  haluavansa, että ravintoloiden aukioloa rajattaisiin nykyistä enemmän ja anniskelu lopetettaisiin nykyistä aikaisemmin.
 Etelä-Suomen aluehallintovirasto puolestaan kertoi perjantaina harkitsevansa  kohdennettuja kokoontumisrajoituksia Uudellemaalle . Päätöksiä asiasta odotetaan tämän viikon lopulla.
 Lue seuraavaksi:
 Rokotteen teho, maskisuositukset, kasvavat tartuntaluvut – koronatilanteen monimutkaisuus hämmentää, tässä kahdeksan kysymystä ja vastausta
 Alueiden koronaohjeita pidetään sekavina ja toimia riittämättöminä – HUSin ylilääkäri: "Lakipykälien hankaluus tekee tästä ongelmallista"
 Eurooppa on nyt ainoa maanosa, jossa koronatapaukset ovat kasvussa – näin eri maat ovat reagoineet kasvaviin tautilukuihin

HUS varautuu avaamaan lisää tehohoitopaikkoja koronapotilaille – Asko Järvinen: Rajoituksia olisi järkevää kohdistaa rokottamattomiin


Summary: Ylen Moskovan kirjeenvaihtaja Erkka Mikkonen seuraa Valko-Venäjän ja Puolan rajan kriisiä paikan päällä Bruzgin rajanylityspaikan tuntumassa. Lue jutustamme päivän käänteet Puolan ja Valko-Venäjän rajakriisissä.

Ylen Moskovan kirjeenvaihtaja  Erkka Mikkonen  haastatteli alkuiltapäivästä Valko-Venäjällä, Bruzgin rajanylityspaikalla mieltään osoittavaa kurdiryhmää. Haastateltavat eivät uskaltaneet esiintyä tässä jutussa nimellään tai kasvoillaan.
 Eräs haastateltavista kertoi, että Valko-Venäjän sotilaat pakottivat siirtolaiset siirtymään rajanylityspaikalle ja hylkäämään raja-alueella olevan leirinsä. Toinen sen sijaan sanoi tulleensa rajalle omasta halustaan.
 Mikkosen mukaan yksi kurdeista kertoi, että joukosta siepattiin yöllä viisi, eikä leirissä ole enää ketään. Sotilaat ovat Mikkosen haastattelemien kurdien mukaan luvanneet heille jopa aseita, joiden avulla he voisivat tunkeutua Puolan puolelle.
 Puolan puolustusministeriön ja rajavartioston julkaisemat videot näyttävät myös, että Valko-Venäjän puolelle rajaa ilmaantui maanantaina suuri joukko siirtolaisia. Puola ei ole päästänyt rajan välittömään läheisyyteen toimittajia.
 Erkka Mikkosen valokuva siirtolaisista, jotka ovat leiriytyneet maanantaina Bruzgin rajanylityspaikalle Valko-Venäjän puolelle rajaa.  Erkka Mikkonen / Yle
 – Valko-Venäjän joukot tuovat Kuznican rajanylityspaikalle lisää ja lisää siirtolaisryhmiä, Puolan puolustusministeriö sanoo  Twitterissä.
 Tilanteen jatkuessa Puolan rajalla EU:n ulkoministerit ovat päättäneet tänään kokouksessaan raameista uusille Valko-Venäjän-vastaisille pakotteille. EU:n ulkoasioiden korkean edustajan  Josep Borrellin  mukaan  EU aikoo laajentaa pakotteita niihin , jotka ovat osallisia siirtolaisten kuljetuksiin. Pakotteet koskisivat muun muassa  lentoyhtiöitä, matkatoimistoja ja viranomaisia .
 Suomea kokouksessa edustaa ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.), jonka odotetaan kertovan kokouksen annista lehdistötilaisuudessa alkuillasta.
 Valko-Venäjältä sovittelevia ja uhittelevia viestejä
 Valko-Venäjän ulkoministeriö tuomitsi maanantaina venäläisen uutistoimisto RIA:n mukaan "absurdeiksi" EU:n syytökset siitä, että maan hallinto olisi järjestänyt siirtolaisia EU-rajoille.
 Valko-Venäjän itsevaltainen presidentti  Aljaksandr Lukašenka  otti tänään kuitenkin kokouksen alla aiempaa sovittelevamman sävyn kommentoidessaan tilannetta Valko-Venäjän valtio-omisteiselle uutistoimista Beltalle.
 Presidentti toisti, että Valko-Venäjä vastaa pakotteisiin. Samalla hän korosti, ettei hän halua rajatilanteen eskaloituvan konfliktiksi. Lisäksi Lukašenka väitti, että Valko-Venäjä pyrkii suostuttelemaan siirtolaisia palaamaan rajalta kotimaihinsa.
 – Mutta on sanottava, että nämä ihmiset ovat hyvin jääräpäisiä. Kukaan ei halua palata, Lukašenka sanoo.
 Lukašenka myös ehdottaa, että Valko-Venäjän lentoyhtiö Belavia voisi kuljettaa siirtolaisia Puolan rajalta Saksaan, mikäli Puola ei tarjoa heille "humanitääristä käytävää".
 Valko-Venäjän johtaja Aljaksandr Lukašenka on uhannut katkaista Euroopan kaasuhanat. Shamil Zhumatov / EPA
 Lukašenkan näennäisestä kädenojennuksesta huolimatta Saksan ulkoministeri  Heiko Maas  varoitti saapuessaan Brysselin kokoukseen, että Valko-Venäjää odottavat tiukemmat pakotteet.
 Lentoreittejä suljettu
 Irakin hallitus ilmoitti tänään, että se järjestää torstaina palautuslennon kansalaisilleen, jotka haluavat vapaaehtoisesti palata kotimaahansa.
 Sunnuntaina Valko-Venäjän valtion lentoyhtiö Belavia ilmoitti, että se ei Dubain pyynnöstä enää päästä Arabiemiraateista lähteville lennoilleen syyrialaisia, irakilaisia, jemeniläisiä ja afganistanilaisia.
 Turkki esti syyrialaisten, irakilaisten ja jemeniläisten lennot Valko-Venäjälle  jo perjantaina . Samana päivänä Irak keskeytti suorat lennot maahan.
 Venäjä tarjoutuu neuvottelujen välittäjäksi
 Kreml vahvisti tänään Venäjän presidentti  Vladimir Putinin  aiemman tarjouksen ryhtyä välittäjäksi neuvotteluissa Valko-Venäjän ja EU:n välillä.
 Putinin tiedottaja  Dmitri Peskovin  mukaan Putin aikoo puhua tilanteesta Lukašenkalle. Lisäksi Peskov sanoo, ettei Venäjä ole aikeissa muuttaa maakaasun toimitusreittejä. Lukašenka  uhkasi viime viikolla  katkaista Valko-Venäjän halki kulkevaa Yamal-kaasuputkea pitkin tehtävät maakaasutoimitukset Eurooppaan.
 Lue lisää aiheesta:
 EU aikoo laajentaa Valko-Venäjän pakotteita – "Nykytilannetta ei voida hyväksyä ja sen tulee loppua"

Ylen kirjeenvaihtaja kertoo Valko-Venäjän pakottaneen siirtolaisia rajanylityspaikalle, Brysselistä on tulossa pakotteita – lue Puolan rajakriisin tuoreet käänteet


Summary: Uudistetussa koronastrategiassa vastuuta rajoitustoimista vieritetään yhä enemmän alueellisten viranomaisten vastuulle. Hallitus haluaisi, että aluehallintovirastot tekisivät kokoontumisrajoituksia. Muutama on jo näin tehnyt.

Hallitus päättää Ylen tietojen mukaan ravintolarajoitusten laajenemisesta uusiin maakuntiin.
 Valtioneuvosto kokoontuu ylimääräiseen istuntoon tänään maanantaina kello 18. Hallitus ei kuitenkaan tiukenna nykyisiä leviämisalueen ravintolarajoituksia.
 Neljällä uudella alueella tulee voimaan ravintolarajoituksia, mutta muuten aukiolo- ja anniskeluajat sekä asiakasmäärät pysyvät ennallaan.
 Ylen tietojen mukaan leviämisalueella olisi tämän jälkeen kaikkiaan 12 maakuntaa tai sairaanhoitopiiriä.
 Koronan leviämisalueella ovat Etelä-Pohjanmaa, Keski-Pohjanmaa, Kymenlaakso, Pohjanmaa, Päijät-Häme, Satakunta, Uusimaa ja Varsinais-Suomi.
 Uusia alueita olisivat Pohjois-Pohjanmaan, Pirkanmaan, Kanta-Hämeen maakunnat ja Länsi-Pohjan sairaanhoitopiiri.
 Koronapassin käyttö on vaihtoehto rajoitusten noudattamiselle. Tänään päätettävät rajoitukset tulevat voimaan keskiviikkona.
 Ravintolat voivat olla auki pahimmilla epidemia-alueilla kello yhteen ja alkoholin tarjoilu on lopetettava puoliltaöin. Myös ravintoloiden asiakasmääriä rajoitetaan. Anniskeluravintoloihin voi ottaa puolet tavallisesta asiakasmäärästä, ruokaravintoloihin 75 prosenttia. Asiakkailla pitää olla oma istuinpaikka.
 THL ja avit vaatineet ravintolarajoitusten kiristyksiä
 Hallituksen ja aluehallintovirastojen edestakainen vastuun pompottelu koronatoimissa jatkuu.
 Pääministeri  Sanna Marin  (sd.) on  pitänyt tilannetta vakavana  ja perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) on  vaatinut alueilta rokottamattomiin kohdistuvia rajoitustoimia.
 Lähipäivinä nähdään, miten aluehallintovirastot reagoivat hallituksen kehotuksiin rajoittaa esimerkiksi tapahtumien tai yleisötilaisuuksien asiakasmääriä.
 Hallituksen uudistettu hybridistrategia astuu voimaan maanantaina. Siinä pääajatus on yhteiskunnan pitäminen auki. Vastuuta epidemian torjunnasta siirretään aiempaa enemmän alueellisille viranomaisille eli kunnille ja aluehallintovirastoille. Rajoitustoimia pitäisi tehdä jatkossa paikallisesti kohdentaen.
 Ravintoloita koskevat rajoitukset sen sijaan pysyvät yhä hallituksen päätösvallassa.
 Terveyden ja hyvinvoinninlaitos (THL) ja aluehallintovirastot sekä  koronan koordinaatioryhmät  ovat katsoneet, että ravintolarajoitukset olisivat tehokkain keino, jolla tartuntalukuja ja sairaanhoidon kuormitusta saataisiin alas.
 Erityisesti alkoholin anniskeluun keskittyneiden baarien, pubien ja yökerhojen aukioloaikojen merkittävät tiukennukset olisivat THL:n mukaan tarpeen rokottamattomien suojelemiseksi tartunnoilta.
 Epidemia riehuu nyt erityisesti rokottamattomien parissa ja valtaosa sairaalahoidossa koronan takia olevista on rokottamattomia. Maanantain tietojen mukaan sairaalahoitoon koronan takia päätyneiden ihmisten  määrä on vain kasvanut .
 Tuleeko aveilta yleisötilaisuuksiin ja tapahtumiin lisää rajoituksia?
 Etelä-Pohjanmaan ja Keski-Pohjanmaan sairaanhoitopiirissä on jo maanantaina  astunut voimaan aluehallintoviraston päättämiä kokoontumisrajoituksia . Varsinais-Suomessa kokoontumisrajoituksia tulee voimaan tiistaina.
 Myös Uudenmaan ja Pirkanmaan koronakoordinaatioryhmät ovat suosittaneet kokoontumisrajoituksia. Etelä-Suomen aluehallintovirasto on kertonut harkitsevansa tällä viikolla kokoontumisrajoituksia.
 Sosiaali- ja terveysministeriö (STM) lähetti  alueellisille viranomaisille perjantaina ohjauskirjeen , jossa ohjeistettiin, miten alueiden pitäisi toimeenpanna uudistettua hybridistrategiaa ja käyttää tartuntatautilain toimivaltuuksia tästä eteenpäin.
 STM pyysi sairaanhoitopiirejä lähettämään tiedot, ovatko ne koronan leviämisvaiheessa, THL:lle maanantaihin kello 11 mennessä.
 Ohjauskirjeessä  leviämisvaiheen tunnusmerkeiksi  katsottiin muun muassa se, että alueen rokotuskattavuudessa on puutteita, sosiaali- tai terveydenhuollon kuormitus kasvaa, positiivisten näytteiden osuus ylittää kolme prosenttia tai palvelujärjestelmän toimintakyky heikkenee.
 Lue lisää:
 Hallitus jatkaa ravintolarajoituksien voimassaoloa – pääministeri Marin: "Tilanne on huolestuttava"
 Alueiden koronaohjeita pidetään sekavina ja toimia riittämättöminä – HUSin ylilääkäri: "Lakipykälien hankaluus tekee tästä ongelmallista"
 Ministeri Kiuru penää alueilta suurempaa vastuunkantoa: Toimet kohdistettava rokottamattomaan väestöön – kontaktit saatava vähenemään

Ylen tiedot: Neljälle uudelle alueelle napsahtaa ravintolarajoituksia


Summary: Helsingin Sörnäisiin suunnitellaan 1,6 kilometriä pitkää autotunnelia, joka helpottaisi pohjois-eteläsuunnan liikennettä laajenevalla Kalasataman alueella.

Siltojen, tunnelien, sähkölinjojen ym. rakentaminen

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Päätös Sörnäisten autobaanalle suunnitellun jättimäisen autotunelin rakentamisesta on yllättäen lykkääntymässä.
 SDP:n apulaispormestari  Nasima Razmyar  kertoo, että SDP:n valtuustoryhmä tulee esittämään tunnelipäätöksen jättämistä pöydälle kaupunginhallituksen iltapäivän kokouksessa.
 Razmyarin mukaan tunnelin rakentaminen olisi jatkossa nähtävä rakentamista olisi arvioitava osana kaupungin, Kalasataman ja Sörnäisten rantatien laajempaa liikenteen suunnittelua..
 Hän kummeksuu viime aikoina käytyä keskustelua, jossa tunneli on nähty muusta kaupungin liikennesuunnitelusta irrallisena projektina.
 –Sörnäistentunneli on Helsingin muille liikennehankkeille tärkeä, Razmyar sanoo.
 Razmyarin mukaan tunneli on osa monimutkaista alueen liikennehankkeiden kokonaisuutta ja sen toteuttamatta jättämisen vaikutus muihin hankkeisiin olisi pystyttävä avaamaan myös julkisessa keskustelussa.
 Razmyarin mukaan SDP:n valtuustoryhmä tulee jatkossa vaatimaan selvityksen siitä, miten alueen liikenne järjestyisi jos tunnelia ei rakennettaisi.
 – IIman tällaista selvitystä tunnelihanke saatettaisiin hylätä vailla vaihtoehtoja ja tietoa hylkäämispäätöksen vaikutuksesta, Razmyar korostaa.
 Sörnäistentunnelista on syntynyt todella lihava poliittinen riita. Vihreät ja vasemmistoliitto ovat vastustaneet hanketta jyrkästi.
 Tunnelia ovat puolestaan kannattaneet kokoomus, SDP, perussuomalaiset, RKP, KD ja Liike Nyt.
 SDP:n tunnelipäätöstä lykkäävää väliintuloa voidaan pitää erittäin suurena yllätyksenä, koska hankkeen piti mennä ennakko-odotusten mukaan läpi kaupunhallituksessa jo tänään. Näin tunneliprojekti olisi päässyt kaupunginvaltuuston käsiteltäväksi.
 Apulaispormestari Razmyar perustelee demarien väliintuloa silllä, että tunnelia on kritisoitu muun muassa siitä, että se lisäisi suuresti autoliikennettä. Razmyar toteaa, että kaupungin viranomasselvitysten mukaan ajoneuvoiikenne kävisi suorastaan mahdottomaksi, jos tunnelia ei rakennettaisi.
 – Tämä pitää nyt ehdottomasti selvittää, Razmyar sanoo.
 Razmyar toteaa, että alueelle on suunniteltu jopa toistakymmentä muuta projektia, jotka ovat riippuvaisia tunnelin rakentamisesta.
 Läpiajoliikenne haluttaisiin viedä maan alle, jotta Hermannin rantatielle jäisi enemmän tilaa jalankululle ja pyöräilylle. Myös liikenteen melu- ja päästöhaitat vähenisivät. Kaupungin selvitysten mukaan erityisesti Kalasataman metroaseman ja kauppakeskus Redin välinen alue rauhoittuisi läpiajoliikenteen poistuessa.
 "Perusteet tunnelin takana ovat joukkoliikenteen ja kävely-ympäristön kehittämisessä"
 Razmyar viittaa kaupungin selvityksiin, joiden mukaan Sörnäistentunneli parantaisi Kalasataman alueen jalankulkuympäristön viihtyisyyttä ja antaisi tilaa lisääntyville joukkoliikenneyhteyksille, kuten tulevalle Kalasatama-Pasila-raitiotielle sekä ns. Jokeri 0:lle.
 Tunneli vapauttaisi maanpäällistä tilaa myös Suvilahden ja Teurastamon tapahtuma-alueiden kehittymiselle siirtämällä autoliikennettä tunneliin.
 – Tunneli yhteys helpottaisi yksityisautoilua, mutta perusteet tunnelin takana ovat erityisesti joukkoliikenteen ja kävely-ympäristön kehittämisessä, Razmyar sanoo.
 Kiistellyn tunnelin rakentamisen on suunniteltu alkavan jo ensi vuonna. Sörnäisiin suunnitellun 1,6 kilometriä pitkän autotunnelilla olisi siis tarkoitus helpottaa pohjois-eteläsuunnan liikennettä etenkin laajentuvalla Kalasataman alueella.
 Kalasatamassa asuu tällä hetkellä noin 8 000 asukasta. Kalasataman valmistuttua noin 2030-luvun lopulla alueella ennakoidaan olevan jo noin 30 000 asukasta ja yli 10 000 työpaikkaa..
 Razmyar myöntää, että kokonaisuus on monimutkainen. Tunneli saattaa aiheutaa liikennevirtaan pullonkauloja erityisesti Kustaa Vaasan tien risteykseen sekä Siltavuorenrannan suuntaan.
 Tunneli olisi tarkoitus toteuttaa kahdessa vaiheessa
 Molempiin päihin tunnelia on suunniteltu lähes 200 metrin ajorampit. Tunnelin ajorampit sijaitsisivat pohjoisessa päässä Hermannin rantatiellä Haukilahdenkadun eteläpuolella ja eteläisesä päässä Sörnäisten rantatiellä Vilhonvuorenkadun eteläpuolella.
 Tunneli olisi tarkoitus toteuttaa kahdessa vaiheessa. Pohjoisen betonitunnelin ja suuaukon rakentaminen on suunniteltu vuosille 2022–2024. Ensimmäinen vaihe toteutettaisiin siis samassa aikataulussa kuin Kalasatamasta Pasilaan –raitiotiehanke.
 Tunnelin loppuosan toteuttamiselle on varattu rahat investointiohjelmaan vuodesta 2028 alkaen.
 Ensimmäisen vaiheen kustannusarvio on 50 miljoonaa euroa kuluvan vuoden 2021 kustannustasossa. Toisessa vaiheessa rakennettavan Sörnäistentunnelin loppuosan suunnittelua ja toteutuksen valmistelua siis jatkettaisiin. Tunnelin loppuosaa koskeva kustannusarvio tuotaisiin erikseen valtuuston päätettäväksi.
 Helsingin kaupunginvaltuusto on jo hyväksynyt tunnelin mahdollistavan kaavan vuonna 2018.
 Tunnelin tämän hetkinen kustannusarvio on noin 180 miljoonaa euroa. Näillä näkymin tunneli olisi mahdollista avata liikenteelle 2030-luvun alkupuollla.
 Lue myös:
 180 miljoonaa euroa maksavan Sörnäistentunnelin rakentamishanke etenee – kaupunkisuunnittelulautakunta hyväksyi suunnitelman
 Sörnäisten autotunneli nytkähti eteenpäin – Helsingin valtuusto hyväksyi asemakaavan muutoksen alueelle

Lähes 180 miljoonan tunneliprojekti on yllättäen lykkääntymässä – Razmyar: "Sörnäistentunneli on Helsingin muille liikennehankkeille tärkeä"


Summary: Yleisötilaisuuksien rajoitus on voimassa Varsinais-Suomessa kuukauden ajan 16. marraskuuta alkaen.

Lounais-Suomen aluehallintovirasto (avi) kieltää tiistaista 16. marraskuuta lukien kuukaudeksi tartuntalain 58 pykälän perusteella sisätiloissa järjestettävät yleiset kokoukset ja yleisötilaisuudet, joihin osallistuu yli 50 henkilöä.
 – Määräys ei koske tapahtumia, joissa on käytössä EU:n digitaalinen koronatodistus, sanoo Lounais-Suomen avin johtaja  Heikki Mäki .
 Päätös on voimassa Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin kunnissa.
 Aiemmin avi kertoi miettivänsä rajoituksia suurehkoille yleisötilaisuuksille, jolloin yleisömääritelmä olisi ollut yli 100.
 Maanantaina tehtyyn päätökseen vaikuttivat perjantaina tullut sosiaali- ja terveysministeriön ohjaus, mutta myös Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin maanantaina aamulla täydentämä asiantuntija-arvio alueen koronan kokonaistilanteeesta.
 – Huolimatta hyvin edenneistä koronarokotuksista tilanne on tällä hetkellä erittäin kriittinen ja päätös nähtiin välttämättömänä. Toivottavasti tämä motivoi ottamaan rokotuksen, sanoo Mäki.
 Mäki kertoo olleensa maanantaiaamupäivän aikana jo yhteydessä suurten yleisötilaisuuksien järjestäjien kanssa ja saaneensa päätöksestä hyvää palautetta. Muun muassa  Turun messukeskus ehätti jo ilmoittamaan  ottavansa käyttöön tapahtumissaan koronapassin 16. marraskuuta lähtien.

Varsinais-Suomen sisätilojen yleisötilaisuuksiin 50 hengen rajoitus – koronapassilla pääsee sisään


Summary: Valtiovarainministeriö kritisoi Sosiaali- ja terveysministeriön erimielisen työryhmän loppuraporttia. VM:n mukaan palkka-avoimuus menee nyt eri tahdissa EU:n kanssa. Lisäksi VM:n mukaan “kolminkantaisuutta pitää vaalia”. EK: “Esityksessä ei päätä eikä häntää”

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Palkkatasa-arvotyöryhmä julkisti tänään esityksensä, jossa  ehdotetaan keinoja palkkasyrjinnän vähentämiseen.
 Työryhmä haluaa muuttaa tasa-arvolakia. Muutos koskisi työntekijän oikeuksia saada tietoa muiden palkoista.
 Palkka-tasa-arvotyöryhmän loppuraporttia leimaavat erimielisyydet. Elinkeinoelämän keskusliitto EK lähti jo vuosi sitten työryhmästä ovet paukkuen. Nyt kritiikkiä antavat sekä työnantajapuolen edustajat (jotka vastustavat lain muuttamista), työntekijäpuolen edustajat, (joista se on osin liian lepsu) että Valtiovarainministeriö (joka asettuu työnantajapuolen kantille).
 Työryhmän loppuraportin mukaan työnantajan olisi vuoden välein selvitettävä henkilöstölle, millaista palkkajärjestelmää se käyttää. Työpaikkojen tasa-arvosuunnitelmien ja palkkakartoituksien olisi oltava vapaasti työntekijöiden saatavilla. Henkilöstön edustajilla olisi oikeus saada palkkakartoitusta laadittaessa yksittäisten työntekijöiden palkkatietoja palkkavertailun kattavuuden varmistamiseksi tai palkkaerojen syiden selvittämiseksi. Sukupuoleen perustuvaa palkkasyrjintää epäilevällä työntekijällä olisi oikeus saada mahdollisen syrjinnän arviointia varten toisen työntekijän palkkatietoja suoraan työnantajalta. Työntekijällä olisi salassapitovelvollisuus saamiinsa tietoihin.
 Esitys liittyy pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) hallituksen ohjelman työelämän tasa-arvon parantamista koskevan tavoitteen palkka-avoimuuskirjaukseen. Ehdotettu laki on tarkoitettu tulemaan voimaan keväällä 2023.
 Työryhmän tavoite on, että naiset ja miehet saisivat samasta työstä saman palkan. Silja Viitala / Yle
 VM kritisoi STM:n työryhmää: Kolmikantaisuus hylätty
 Työryhmä oli siis kaikkea muuta kuin yksimielinen. Työryhmässä eriävän mielipiteen jättivät yhdessä Suomen Yrittäjät, Kunta- ja hyvinvointialuetyönantajat sekä Kirkon työmarkkinalaitos.
 Kritiikkinsä antaa “täydentävässä mielipiteessä” myös Valtiovarainministeriö. Sisällöltään VM:n täydentävä mielipide on eriävä mielipide.
 Valtiovarainministeriö toteaa, että palkka-avoimuutta ei pidä laajentaa niin, että henkilöstö saa tiedot kaikkien työpaikalla työskentelevien palkkatiedot palkkakartoituksen yhteydessä.
 Lisäksi VM näpäyttää työryhmää siitä, että Elinkeinoelämän keskusliitto jätti työryhmän protestina. VM:n edustajan mukaan ”olisi ollut mahdollista muodostaa kompromissi työntekijäpuolen ja työnantajapuolen näkemyksistä. Hyvän kolmikantaisen lainvalmistelun periaatetta olisi syytä vaalia jatkossakin.”
 Lisäksi VM kritisoi sitä, että työryhmä on edennyt eri tahtiin kuin EU-lainsäädäntö.
 Euroopan unioni on julkaissut ehdotuksen direktiiviksi miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen soveltamisen lujittamisesta palkkauksen läpinäkyvyyden ja täytäntöönpanomekanismien avulla.
 Valtiovarainministeriön mukaan työryhmän olisi pitänyt aloittaa toiminta vasta, kun eurooppalainen viitekehys olisi ollut tiedossa. “Nyt Suomen lainsäädäntö ei tule tältä osin vastaamaan eurooppalaista viitekehystä. Suomalaista lainsäädäntöä tullaan peilaamaan EU-lainsäädännön läpi Euroopan Unionin tuomioistuimessa."
 VM kritisoi myös sitä, että työryhmän työskentelyssä selittämättömien palkkaerojen käsittely jäi vähäiseksi. Iso osa naisten ja miesten palkkaeroista selittyy VM:n mukaan eri aloilla työskentelystä. “Tarkasteltaessa palkkaeroja miesten ja naisten välillä samassa ammatissa havaitaan, että erot kutistuvat hyvin pieneksi tai lähes olemattomaksi”, VM toteaa. Siis: Selittämätön ja syrjivä palkkaero eivät ole sama asia.
 Tämän päälle VM:n neuvotteleva virkamies  Jouko Hämäläinen  toteaa, että vaikutusarviointeja ei ole tehty kunnolla.
 Elinkeinoelämän keskusliitto: “Esityksessä ei päätä eikä häntää”
 Elinkeinoelämän keskusliitto EK on kritisoinut jo aiemmin palkka-avoimuustyöryhmän työtä “täysin käsittämättömäksi”.
 EK jätti työryhmän jo noin vuosi sitten protestina.
 EK:n asiantuntija  Katja Leppänen  sanoo, että STM:n tasa-arvoyksikkö on päättänyt lopputuloksesta jo ennen työryhmän perustamista.
 – Tässä toteutetaan STM:n tasa-arvoyksikön toiveita, Leppänen sanoo.
 – Esityksessä ei ole päätä eikä häntää, hän sanoo.
 Leppänen arvioi, että poliittinen keskustelu on vasta edessä. Esitys on hänen mukaansa STM:n tasa-arvoyksikön läpirunnoma ja koko prosessi poikkeuksellinen.
 – Poikkeuksellinen negatiivisessä mielessä, mielenkiinnolla odotamme, mitä jatkossa tehdään. Mietinnön saa mielestäni jättää täysin omaan arvoonsa, Leppänen lataa.
 Hänen mukaansa esityksen mukaan jokaisella työntekijällä olisi oikeus saada koska tahansa kenen tahansa työkaverinsa tarkat palkkatiedot ilman tämän suostumusta.
 – Esityksen perusteluissa on todettu suoraan, että työntekijän ei tarvitsisi perustella palkkatietopyyntöään, ja että työnantaja ei voisi kieltäytyä antamasta tietoja, vaikka katsoisi pyynnön perusteettomaksi, Leppänen sanoo.
 Leppäsen mukaan STM:n esittämät lakimuutokset eivät todennäköisesti johtaisi työpaikkojen ilmapiirin parantumiseen, vaan päinvastoin kateuden ja uteliaisuuden lisääntymiseen. Lakimuutokset voisivat johtaa palkkojen epäreiluun tasapäistämiseen, kun työnantajat eivät enää uskaltaisi palkita työntekijöitään näiden henkilökohtaisesta osaamisesta ja tuloksista perusteettomien syrjintäriitojen pelossa.
 EK:n mukaan STM ajaa Suomeen Euroopan pisimmälle menevää pakollista palkka-avoimuutta koskevaa lainsäädäntöä. Sen mukaan kyseessä on “raju” lainsäädäntö.
 EK:n mukaan STM:n esitysten mukainen pakollinen palkka-avoimuus ei todennäköisesti johtaisi työpaikkojen ilmapiirin parantumiseen, vaan päinvastoin kateuden ja uteliaisuuden lisääntymiseen.
 “Pakollinen palkka-avoimuus voisi myös johtaa palkkojen epäreiluun tasapäistämiseen, kun työnantajat eivät enää uskaltaisi palkita työntekijöitään heidän henkilökohtaisesta osaamisestaan ja suoriutumisestaan perusteettomien palkkasyrjintäriitojen pelossa”, EK kirjoitti jo keväällä tiedotteessaan.
 SAK: Liian lepsu, esitys ei toteuta palkka-avoimuutta
 Suomen Yrittäjät, Kunta- ja hyvinvointialuetyönantajat sekä Kirkon työmarkkinalaitos vastustavat esitystä eriävässä mielipiteessä.
 “Esityksen tavoitteet ovat perusteltuja, mutta on huomattava, että tasa-arvolaki sisältää jo nyt riittävät keinot varmistaa, että samasta ja samanarvoisesta työstä samalla työnantajalla maksetaan samaa palkkaa naisille ja miehille”, järjestöt toteavat. “Kokonaisuutena katsomme, että nyt esitettävän sääntelyn haitat käytännön työelämässä olisivat huomattavan paljon sen mahdollisia hyötyjä suuremmat.”
 SAK:n edustajat taas toteavat eriävässä mielipiteessään, että esitys ei vastaa hallitusohjelmaa eikä työryhmän asettamispäätöstä. Toisin sanoen esitys ei takaa riittävää avoimuutta. Samaa toteaa STTK.
 “Vastaamatta jää kuitenkin, miten yksittäinen työntekijä osaa epäillä syrjintää jos hän ei tiedä, mitä muille työntekijöille yrityksessä maksetaan”, SAK:n  Anu-Tuija Lehto  ja  Anne Mironen  kirjoittavat eriävässä mielipiteessä. “Henkilöstön edustajan tiedonsaantioikeus on kytketty palkkakartoitukseen ja palkkakartoitus on tehtävä vain niissä yrityksissä, joissa on töissä vähintään 30 työntekijää.
 "Pahimmillaan palkkakartoitus tehdään joka kolmas vuosi, jos niin on paikallisesti sovittu. Tällöin henkilöstön edustaja saisi tietoja palkkauksesta vain kolmen vuoden välein. Henkilöstön edustajan tosiasiallinen mahdollisuus puuttua palkkasyrjintään ei siten paranisi alle 30 työntekijän yrityksissä.”
 Työryhmän vetäjä: Kyseessä on kompromissi
 STM:n Työ- ja tasa-arvo-osaston johtaja  Tanja Auvinen  sanoo, että kyseessä on kompromissiesitys.
 – Työ ei ole valmis, mutta tämä on iso etappi, Auvinen toteaa.
 – On selvää, että työryhmä on erimielinen. Laidasta laitaan tuli erimielisiä mielipiteitä. Mutta lähtökohta oli hallitusojelman kirjaus, joka oli selkänojana, hän sanoo.
 – Tämä on kultainen keskitie.
 Voit keskustella aiheesta 16.11.2021 klo 23 saakka.
 Lue myös:
 Epäiletkö palkkasyrjintää? Kohta voit pyytää työkaverisi palkkatiedot, jos työryhmän ehdotus toteutuu
 Puolet suomalaisista ei ole koskaan pyytänyt palkankorotusta, Liisa Salonen keräsi siihen rohkeutta viikkoja – "On tuntunut ahneelta ja likaiselta"
 Analyysi: Rahasta puhuminen on työpaikoilla hankalaa – eivätkä työntekijät ja työnantajat ole löytäneet yhteistä näkemystä vuosien yrittämisestä huolimatta

Jos epäilet syrjintää työpaikalla, saat pyytää työkaverin palkkatiedot, ehdottaa työryhmä – Työnantajat tyrmistyivät: Lisää kateutta ja uteliaisuutta


Summary: Koronatartuntojen määrä kasvaa rokottamattomien keskuudessa jyrkästi Itävallassa.

Itävallassa alkoi tänään tiukka koronasulku rokottamattomille.
 Seuraavan kymmenen päivän aikana miljoonat rokottamattomat saavat poistua kotoa vain  rajoitetuista syistä , kuten ruokaostoksille, töihin, lääkäriin tai ottamaan rokotteen. Rajoitukset eivät koske alle 12-vuotiaita, raskaana olevia tai koronataudin puolen vuoden sisällä sairastaneita.
 Koronatartuntojen ilmaantuvuusluku on Euroopan korkeimpia. Maassa on todettu kahden viikon aikana yli tuhat tartuntaa 100 000 asukasta kohden, Euroopan tartuntatautikeskuksen 11. marraskuuta  julkaistut tiedot kertovat .
 Sunnuntaina vajaan yhdeksän miljoonan asukkaan maassa todettiin yli 11 500 uutta koronatartuntaa. Maassa pelätään nyt tehohoidon kantokyvyn puolesta.
 Vain noin 65 prosenttia Itävallan väestöstä on saanut täyden rokotussarjan.
 – Tartuntojen ilmaantuvuus laskee rokotettujen keskuudessa, mutta jatkaa jyrkkää kasvua rokottamattomien keskuudessa, liittokansleri  Alexander Schallenberg  perusteli päätöstä sunnuntaina lehdistötilaisuudessa.
 – Käytännössä olemme sanoneet kolmasosalle väestöstä: Ette poistu enää kotoanne tiettyjä poikkeuksia lukuunottamatta. Tämä tarkoittaa rokotettujen ja rokottamattomien välisten kontakien valtavaa vähenemistä.
 Poliisin on määrä valvoa rajoitusten noudattamista julkisilla paikoilla suoritettavilla pistotarkastuksilla. Rajoitusten rikkomisesta seuraa 500 euron sakko. Poliisitarkastuksesta kieltäytymisestä seuraava sakko on 1450 euroa.
 Rokotustahti takkuaa
 Jo viime maanantaista alkaen rokottamattomilta estettiin pääsy esimerkiksi ravintoloihin, baareihin, kampaamoihin ja yli 25 henkilön yleisötilaisuuksiin.
 Itävallan parlamentin kolmanneksi suurin puolue, oikeistopopulistinen vapauspuolue FPÖ sekä sen puheenjohtaja  Herbert Kickl  ovat lietsoneet epäluuloa koronarokotteita kohtaan. Rokottamattomien koronasulkua Kickl on kutsunut  "koronafasismiksi" .
 Itävallassa ihmisiä on pyritty kannustamaan rokottautumaan rajoitusten lisäksi myös muilla keinoin. Viime viikolla wieniläinen bordelli alkoi tarjota ilmaista palvelua asiakkailleen, jotka suostuvat ottamaan koronarokotteen  bordellin tiloihin perustetulla rokotusklinikalla .
 Lue lisää aiheesta:
 Eurooppa on nyt ainoa maanosa, jossa koronatapaukset ovat kasvussa – näin eri maat ovat reagoineet kasvaviin tautilukuihin

Rokottamaton saa poistua kotoa vain välttämättömistä syistä kuten lääkäriin ja töihin – Itävalta otti käyttöön kovan kurin


Summary: Kela maksaa nuoren kuntoutusrahaa vuosittain yli 12 000 henkilölle. Osa nuorten kanssa toimivista ammattilaisista arvostelee tukimuotoa ja pitää sitä jopa passivoivana.

Jyväskyläläinen  Milla Nurmela , 17, on matkalla kouluun talven ensimmäisenä pakkasaamuna. Hän käy kesken jäänyttä peruskoulua loppuun Gradia Jyväskylässä.
 Hän on vuoden verran saanut nuoren kuntoutusrahaa. Kelan myöntämä etu on suuruudeltaan noin 800 euroa kuukaudessa.
 Nurmela kuuli mahdollisuudesta hakea nuoren kuntoutusrahaa asuessaan vielä vuosi sitten nuorisokodissa. Nyt hän asuu yhdessä poikaystävänsä kanssa, eikä saa muita tukia.
 – Nuoren kuntoutusraha on tosi iso plussa. Rahat menevät vuokraan, vaatteisiin ja muuhun elämiseen. Sain kuntoutusrahasta motivaatiota lähteä käymään koulun loppuun.
 Milla Nurmelalle nuoren kuntoutusraha on toiminut porkkanana jatkaa kesken jäänyttä peruskoulua. Jaana Polamo / Yle
 Nurmela käyttää nuoren kuntoutusrahaa niin kuin on tarkoitettu eli motivaatioksi opiskeluun.
 Nuoren kuntoutusrahaa voidaan myöntää 16–19-vuotiaalle nuorelle, jonka työ- tai opiskelukyky on olennaisesti heikentynyt, ja nuorella on tarve erityisille tukitoimille.
 Ylen haastattelemien asiantuntijoiden mukaan nuorten kuntoutusraha ei aina kohdennu oikein. Rahana maksettava etuus puhuttaa osaa nuorista sekä nuorten parissa opetus- ja sote-alalla toimivia ammattilaisia.
 Osa nuorista hupuloi rahat
 Kolme nuorten parissa pitkään toiminutta opettajaa tietää monta tarinaa kuntoutusrahaan liittyvistä ongelmista. Ylen haastattelemat ammattilaiset esiintyvät nimettöminä, jotta luottamus nuoriin säilyisi jatkossakin.
 – Vastikkeettomasti maksettu raha ei ole edistänyt nuoren kuntoutumista, vaan kääntynyt nuorta vastaan ja passivoinut häntä, kertoo eräs anonyymisti esiintyvä opettaja.
 Opettajien mukaan nuoret eivät ole esimerkiksi hakeneet kesätöitä tai menneet työharjoitteluun, koska saavat jo rahaa.
 He kertovat nuoren etuuden käytön kuitenkin riippuvan aina nuoresta ja hänen tilanteestaan. Nuorten tilanteet vaihtelevat ja usein tukea käytetään tarkoituksenmukaisesti. Osa nuorista käyttää opettajien mukaan etua kuitenkin väärin ja kuluttaa tuen esimerkiksi päihteisiin.
 Nuoren kuntoutusrahaa voi saada myös neljän kuukauden ajalta takautuvasti.
 – Nuori asuu vielä kotona ja voi saada ensin kolme tuhatta takautuvasti käteen ja sen jälkeen 800 euroa kuussa. Mihin 16-vuotias käyttää sellaisen rahan? kysyy opettaja.
 Kuntoutusraha on tarkoitettu esimerkiksi terapioihin, lääkkeisiin ja apuvälineisiin. Omilleen muuttaneilla nuorilla se on tarkoitettu peruselinkustannuksiin, kun he eivät saa esimerkiksi opintotukea. Gradialla toimivan kuraattorin mukaan kuntoutusrahaa käytetään useimmiten oikein.
 – Ei varmasti aukotonta järjestelmää olekaan, ja raha ei aina kohdennu oikein. Minun kokemukseni mukaan kuitenkin kuntoutusrahan taustalla on joku opiskelua hidastava ongelma, kertoo kuraattori  Anne Konttinen  Jyväskylän kaupungilta.
 Kela ei seuraa etuuden käyttöä
 Nuorten parissa toimivat ammattilaiset toivovat, että kuntoutusrahan käyttöä seurattaisiin.
 Kela ei kuitenkaan valvo, mihin nuori rahan käyttää.
 – Sitä ei ole säädetty Kelan tehtäväksi. Me emme sitä selvitä emmekä kysy, mihin hän sen rahan käyttää, sanoo erikoissuunnittelija  Marjut Hevosmaa  Kelalta.
 Haastateltujen opettajien ehdotus on, että etu kanavoitaisiin nuoren tarvitsemiin tukitoimiin esimerkiksi palveluseteleinä tai maksusitoumuksina. Nykyinen laki ei kuitenkaan salli sitä.
 – Alunperin nuoren kuntoutusrahan tarkoituksena oli välttää nuoren siirtymistä työkyvyttömyyseläkkeelle. Kun nuorella on opiskelukykyyn vaikuttava diagnosoitu sairaus tai vamma, hän silti pystyisi jatkamaan opiskelua, sanoo neuvotteleva virkamies  Milja Tiainen  sosiaali- ja terveysministeriöstä.
 Kelan tutkimusten mukaan nuoren kuntoutusrahan myötä nuorten siirtyminen  työkyvyttömyyseläkkeelle on vähentynyt  (Kela). Sosiaali- ja terveysministeriöön ei ole kantautunut tietoa nuoren kuntoutusrahan väärinkäyttötapauksista.
 Opettajat toivovat opintojen seurantaa
 Kela ei opettajien ja kuraattorin mukaan seuraa opiskelujen toteutumista yhtä tarkasti kuin esimerkiksi opintorahaa saadessa.
 Juttuun haastatellut opettajat kertovat, että Kela tarkistaa heidän oppilaidensa opintojen edistymisen kerran vuodessa.
 Heidän mukaansa Kela perii etuuksia takaisin hyvin harvoin. Nuori voi tehdä lyhennettyä opiskelupäivää tai -viikkoa, ja siksi nuoren kuntoutusraha on armollisempi kuin opintoraha.
 – Kyllä nuori voi olla hukassa elämänhallintaongelmiensa vuoksi. Häntä ei koulussa näy, ja hän saa silti nuoren kuntoutusrahaa, sanoo kuraattori Anne Konttinen.
 Toisinaan Kela on Konttisen mukaan pyytänyt selvityksiä nuoren poissaoloista.
 Kelan mukaan he seuraavat opintoja.
 – Silloin kun nuoren kuntoutusrahaa maksetaan opiskelun ajalta, Kela seuraa opintojen etenemistä, sanoo Hevosmaa.
 Lääkäri isossa roolissa
 Nuoren kuntoutusrahahakemuksen liitteeksi tarvitaan ajantasainen lääkärinlausunto ja kotikunnassa laadittu henkilökohtainen opiskelu- sekä kuntoutumissuunnitelma. Se varmistaa Kelan mukaan nuoren ammatillista kuntoutumista ja edistää hänen työllistymistään.
 Mielenterveyden ongelmat ovat lääkärin mukaan yleisin syy hakea nuoren kuntoutusrahaa.
 – Kelan mukaan 80 prosentilla hakijoista on mielenterveydellisiä haasteita. Lisäksi on neuropsykiatrisia tai kehityksellisiä haasteita, vaikeaa kehitysvammaa ja vaikeita oppimishäiriöitä, kertoo nuorisolääkäri  Riikka Vuori  Jyväskylän kaupungin opiskeluterveydenhuollosta.
 Vuoren mukaan erilaisten lausuntojen laatiminen työllistää lääkäreitä huomattavasti.
 – Aloite nuoren kuntoutusrahan hakemiseen voi tulla erikoissairaanhoidosta tai muualta terveydenhuollosta, oppilaitokselta, oppilashuollosta tai perheeltä. On yksittäisiä tapauksia, että vastaanotolle on tullut nuori, joka pyytää lausuntoa, koska kaverikin saa nuoren kuntoututusrahaa.
 Vuoren mukaan erilaisia tukitoimia ja palveluja nuorten auttamiseksi on paljon. Tukiviidakossa selviäminen vaatii lääkäriltä perehtyneisyyttä, ja jatkuvaa yhteistyötä muiden toimijoiden kanssa oikean tukitoimen löytämiseksi.
 Edunsaajien määrät lisääntyneet rajusti
 Kela myöntää nuoren kuntoutusrahaa yli 12 000 nuorelle vuosittain.
 Edunsaajien määrät ovat lähes kolminkertaistuneet viimeisen kymmenen vuoden aikana.
 Nuori tekee hakemuksen useimmiten yhdessä vanhempiensa kanssa.
 – Edunsaajien määrää on todennäköisesti lisännyt se, että tietoisuus nuoren kuntoutusrahasta on kasvanut, sanoo kuraattori Anne Konttinen.
 Nuoren kuntoutusrahaa on maksettu vuodesta 1999 alkaen. Aluksi sitä maksettiin 18-vuotiaaksi saakka, mutta sittemmin yläikäraja on nostettu 20 vuoteen. Etuutta saavien määrä lähti kasvuun vuonna 2008.
 – Kasvuun on vaikuttanut vuoden 2014 ammatillisen kuntoutuksen lainmuutos. Sen seurauksena myöntöedellytyksiin lisättiin opiskelukyvyn heikkeneminen ja kokonaistilanteen huomioiminen, kertoo erikoissuunnittelija Marjut Hevosmaa Kelalta.
 Opiskelu muuttunut maksuttomaksi
 Oppivelvollisuus laajeni tämän vuoden elokuusta alkaen 18 ikävuoteen. Toisen asteen opinnoista tuli maksuttomia. Nuorten parissa toimivia pohdituttaa nuoren kuntoutusrahan tarpeellisuus tilanteessa, jossa toisen asteen opiskelu on maksutonta.
 – Ennen opiskelijat käyttivät nuoren kuntoutusrahaa myös koulukirjoihin, työvaatteisiin ja muihin työvälineisiin, mutta nyt kaikki on ilmaista. Ehkä tätä olisi siltä osin hyvä pohtia uudelleen, sanoo Konttinen.
 Elias Rantasuo (edessä), Roni Nikonen ja Hiski Koivuniemi pitävät nuoren kuntoutusrahaa hyvänä juttuna, vaikkeivat itse sitä saa.  Jaana Polamo / Yle
 Gradian pihalle tulee opiskelijoita haukkaamaan raitista ilmaa. Nuoren kuntoutusraha herättää nuorten parissa kuraattorin ja opettajien mukaan paljon keskustelua ja joskus kateuttakin. Nuorten keskuudessa puhutaan ADHD-rahasta.
 Sähköasentajaksi opiskeleva  Elias Rantasuolle  nuoren kuntoutusraha on tuttu.
 – Pari kaveriani saa sitä. He käyttävät sitä rahaa harrastuksiinsa eli pyöräilyyn ja motocrossiin sekä yleensä vaan elämiseen. Tosi hyvä, että nuoret voi saada tuollaista rahaa, sanoo Rantasuo.
 Rantasuo ei ole kuullut, että nuoren kuntoutusrahaa käytettäisiin väärin.
 Milla Nurmela kertoo laittaneensa takautuvasti saamansa kolme tuhatta euroa säästöön. Hänellä sujuu koulu nyt hyvin.
 – Haaveilen, että pääsisin tulevaisuudessa työskentelemään lasten tai eläinten pariin, kertoo Nurmela.
 Voit keskustella aiheesta tiistaihin kello 23.00 saakka.

Kotona asuva 16-vuotias voi saada Kelalta 800 euroa kuntoutusrahaa kuussa – nyt opettajat arvostelevat etuutta, joka pahimmillaan menee päihteisiin


Summary: Maanantaina selviää, onko Pirkanmaa uudenkin määritelmän mukaan leviämisalue eli tarvitaanko maakuntaan rajoituksia.

Tampereen yliopistollinen sairaala (TAYS)

Tampereen yliopistollinen sairaala kertoi sunnuntaina pysäyttävän koronanumeron: 158 positiivista testitulosta. Vielä kertaakaan aiemmin lukema ei ole noussut näin korkealle Pirkanmaan sairaanhoitopiirissä.
 Elokuun 6. päivä kerrottiin 106 tartunnasta, mikä oli tähän mennessä suurin lukema.
 Pirkanmaan ilmaantuvuusluku on THL:n mukaan 139,5 . Ilmaantuvuus kertoo kuinka monta tartuntaa on 100 000 asukasta kohden. Luku on perjantailta, joten siinä ei näy vikonlopun tartunnat. Tilanne päivitetään maanantaina kello 12.
 Sosiaali- ja terveysministeriö määritteli koronan leviämisalueen viime viikolla uudelleen. Ilmaantuvuusluvun lisäksi leviämisalueeksi määrittelemisessä katsotaan esimerkiksi koronan määrää jätevesissä, sairaanhoidon kuormitusta ja jäljitystyön ajantasaisuutta.
 Maanantaina selviää, onko Pirkanmaa uudenkin määritelmän mukaan leviämisalue. Käytännössä tämä määrittelee sitä, millaisia rajoituksia mahdollisesti annetaan.
 Lue lisää:
 Päivittyvä seuranta: Työpaikkojen koronapassia vastustava aloite eduskuntaan, Itävalta määrää rokottamattomat koteihinsa, Israel alkaa rokottamaan lapsia
 Yksi kuollut palvelukodin koronaepidemiassa Tampereella
 TAYSin infektiolääkäri toivoo, että koronapassia voisi käyttää vaikka alueella ei olisi voimassa rajoituksia

Pirkanmaalla tehtiin koronaennätys: 158 todettua koronatartuntaa päivässä