Summary: Luonnosta on helpompaa löytää ihmisestä toiseen helposti tarttuva virus kuin tehdä sellainen laboratoriossa, muistuttaa virologian dosentti Matti Jalasvuori. Lopullista totuutta pandemian alkuperästä on vaikea selvittää.

Yhdysvaltalainen journalismisivusto The Intercept kertoi kaksi päivää sitten saaneensa haltuunsa 900 sivua dokumentteja, jotka koskevat Kiinan Wuhanissa toimivan virologisen tutkimuslaitoksen työtä ja sen saamaa rahoitusta.
 Sivusto sai tiedot julkisuuslain perusteella Yhdysvaltain kansalliselta terveysinstituutilta. Amerikkalainen tutkimuslaitos oli mukana rahoittamassa Wuhanin tutkimusta.
 Koronavirus lähti leviämään Wuhanista joulukuussa 2019. Viruksen leviämisen lähtöpaikan paljastuttua on pyritty selvittämään sitä, karkasiko virus wuhanilaisesta laboratoriosta. Maailman terveysjärjestön WHO:n tutkimusten mukaan näin ei todennäköisesti tapahtunut, vaikkei täyttä varmuutta asiaan saatu.
 The Interceptin artikkelissa  pohditaan sitä, pääsikö pandemian aiheuttanut virus sittenkin karkaamaan laboratoriosta.
 WHO:n tutkijat vierailivat Wuhanissa tammikuussa selvittämässä viruksen alkulähdettä.  Nicolas Asfouri / AFP
 Suomalaistutkijat eivät usko viruksen karanneen laboratoriosta
 Ylen haastattelemien suomalaisten virustutkijoiden mukaan artikkelissa ei ole sellaisia tietoja, jotka viittaisivat viruksen karanneen laboratoriosta.
 – Artikkeli ei mitenkään varmista sitä, että kyse olisi laboratoriosta karanneesta viruksesta. Luonnossa on valtava määrä viruksia eli siellä on niin sanotusti luonnon laboratorio tekemässä koko ajan variantteja, sanoo virologian dosentti  Matti Jalasvuori  Jyväskylän yliopistosta.
 Tutkija  Minna Hankaniemi  Tampereen yliopistosta on samaa mieltä.
 – Se ei anna minkäänlaista viitettä siihen suuntaan, että koronavirus olisi karannut laboratoriosta.
 Sekä Jalasvuori että Hankaniemi pitävät todennäköisimpänä vaihtoehtona sitä, että koronavirus on siirtynyt ihmiseen luonnossa lepakosta.
 – Luonnosta on helpompaa löytää ihmisestä toiseen helposti tarttuva virus kuin tehdä vastaava uudentyyppinen virus laboratoriossa, kertoo Jalasvuori.
 Koronavirus lähti leviämään kymmenen miljoonan asukkaan Wuhanin kaupungista joulukuussa 2019.   Ivan Kargapoltsev / AOP
 "Wuhanin tutkimukset olivat osa varautumista pandemioihin"
 Koronaviruksen lähtiessä leviämään Wuhanissa oli käynnissä tutkimus, jossa laboratorioon koottiin tuhansia lepakoilta otettuja koronavirusnäytteitä. Tutkimukseen otettiin myös näytteitä eläinten parissa työskenteleviltä ihmisiltä.
 Tutkija Minna Hankaniemen mukaan tutkimukset vaikuttavat täysin normaaleilta.
 – Tällaiset tutkimukset ovat tärkeitä, koska niistä kartoitetaan ja identifioidaan lepakoista ilmaantuvia koronaviruksia Kiinassa ja Kaakkois-Aasiassa. Ne ovat alueita, joissa on aiemmin ilmaantunut muun muassa ensimmäinen SARS-epidemia.
 – Tutkimusperusteet on helppo selittää sillä, että halutaan tietää, millaisia viruksia luonnossa on ja sillä että pystytään varautumaan pandemioihin, sanoo virologian dosentti Matti Jalasvuori.
 Koronavirus levisi alkuvaiheessa Wuhanin ruokamarkkinoilla. Kuva on otettu viime marraskuussa, kun epidemia oli saatu hallintaan Wuhanissa.  AOP
 Aasiassa uusien, ihmisille tautia aiheuttavien virusten ilmaantuminen on todennäköisempää, koska väestötiheys on korkeampi ja villieläimiä metsästetään enemmän ravinnoksi kuin esimerkiksi Euroopassa.
 – Tässä esille nostetut tutkimukset ovat nähdäkseni todella tärkeitä varautumisen kannalta. Tällaisia hankkeita kannattaa toteuttaa, Hankaniemi toteaa.
 Viruksen muuntelu on normaalia tutkimustyötä
 Wuhanilaisessa laboratoriossa muunneltiin koronavirusta osana amerikkalaisen tutkimuslaitoksen osittain rahoittamaa tutkimusta. Tässäkään ei ole suomalaistutkijoiden mukaan mitään ihmeellistä.
 Pyrkimyksenä on ollut ennakoida ja varautua siihen, millä tavalla virus voi muuntua ihmisten välillä helposti leviäväksi.
 – Tavoitteena lienee ollut pystyä ennustamaan, miten virus muuttuu tai minkälainen muutos olisi. Vastaavaa on tehty esimerkiksi lintuinfluenssaviruksissakin, Matti Jalasvuori toteaa.
 – Virustutkijan silmään virusten muuntelu näyttää täysin järkevältä tutkimukselta, koska ihmisillä on ollut jo näitä vaarallisia viruksia, kuten SARS, MERS ja SARS2. On täysin mahdollista, että mutaatioiden kautta voi kehittyä uusi virus, jossa on osia näistä kaikista. Sitten oltaisiin ison katastrofin edessä, Minna Hankaniemi jatkaa.
 Wuhanin virologisen tutkimuskeskuksen työntekijöitä kuvattuna vuonna 2017.  Getty Images
 The Intercept nosti esille saamansa aineiston perusteella myös sen, että tutkimuksia tehtiin bioturvallisuustason 3 laboratoriossa, jollaista vaaditaan hengenvaarallisten aineiden käsittelyyn.
 Tämä on virustutkimuksessa normaali käytäntö, sanovat suomalaistutkijat.
 – Juuri näin pitää toimia, että suojataan ihmisiä, jotka työskentelevät viruksen ja näytteiden kanssa, Hankaniemi summaa.
 Tutkijoita myös varoitettiin tutkimuksen riskeistä, kuten lepakonpuremista. Tämäkin on normaalia.
 – Lepakot kantavat monia vaarallisia viruksia, joista tällä hetkellä leviävä korona on lievimmästä päästä. Siksi niiden puremat pitää ottaa tosissaan, toteaa Jalasvuori.
 Lue tästä artikkelista tuoreimmat tiedot koronaviruksesta
 Viruksen alkuperää voi olla hankalaa selvittää aukottomasti
 Tutkijat pohtivat, että koronaviruksen alkuperää voi olla hyvin vaikeaa selvittää täysin aukottomasti.
 – Todennäköisyys on sen puolella, että virus on peräisin luonnosta. Kaikki on kuitenkin mahdollista eikä mitään voi sulkea pois, arvioi virologian dosentti Matti Jalasvuori Jyväskylän yliopistosta.
 Myös Tampereen yliopiston tutkijan Minna Hankaniemen mukaan on epätodennäköistä, että virus olisi päässyt karkuun laboratoriosta.
 – Todennäköisintä on edelleen, että koronavirus on siirtynyt ihmiseen lepakosta, koska sieltä on löydetty 94-prosenttisesti samanlaisen perimän omaava virus.
 Vaikkei todisteita laboratoriosta leviämiselle ole, jää spekuloinnin mahdollisuus.
 – Voi olla mahdotonta osoittaa, että jokin virus olisi karannut laboratoriosta. Jos joku haluaisi tehdä viruksen, vaikka bioaseeksi, niin totta kai toteuttaja haluaa toimia niin, ettei jää kiinni, Hankaniemi toteaa.
 Voiko koronaviruspandemian alkuperä jäädä selvittämättä?
 – Tutkijana uskon, että se voidaan saada selville, mutta siihen voi mennä vuosia, Hankaniemi sanoo.
 Uskotko, että koronaviruksen alkuperä saadaan koskaan selville? Voit keskustella aiheesta lauantaihin kello 23:een saakka.
 Lisää aiheesta:
 The Intercept: Wuhanin laboratoriossa tutkittiin ja muunneltiin lepakoiden koronaviruksia – Yhdysvaltain rahoituksella
 Koronapassi saa rokotettujen elämän näyttämään liki normaalilta monessa EU-maassa – rokottamattomia odottaa jatkuva testirumba

Suomalaistutkijat amerikkalaissivuston koronaväitteistä: Todennäköisyys on edelleen sen puolella, että virus on peräisin luonnosta, ei laboratoriosta


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Yle selvitti: Naisia kunnanhallitusten puheenjohtajina aiempaa enemmän
 Uudet kunnanvaltuustot nimittivät puheenjohtajansa elokuussa. Naiset johtavat valtuuston työskentelyä aiempaa harvemmassa kunnassa, mutta hallitusten puheenjohtajina ja varapuheenjohtajina heitä on viime vaalikautta enemmän.
 Katso Ylen koneesta , ketkä käyttävät nyt valtaa Manner-Suomen 293 kunnassa.
 Tutkijat: Todennäköisyys edelleen sen puolella, että virus on luonnosta
 Amerikkalainen tutkimuslaitos oli mukana rahoittamassa Wuhanin virologian instituutin tutkimusta. Kuvassa vartija yrittää estää valokuvaajaa ottamasta instituutista kuvia 27. tammikuuta 2021. Roman Pilipey / EPA
 Yhdysvaltalainen journalismisivusto The Intercept kertoi kaksi päivää sitten saaneensa haltuunsa 900 sivua dokumentteja ja pohti niiden pohjalta sitä, pääsikö pandemian aiheuttanut virus sittenkin karkaamaan laboratoriosta.
 Luonnosta on helpompaa löytää ihmisestä toiseen helposti tarttuva virus kuin tehdä sellainen laboratoriossa,  muistuttaa virologian dosentti   Matti Jalasvuori . Lopullista totuutta pandemian alkuperästä on vaikea selvittää.
 Joe Bidenilta tiukat koronamääräykset yhdysvaltalaisyrityksille
 Joe Biden puhui deltavariantin pysäyttämisestä Valkoisessa talossa 9. syyskuuta. Brendan Smialowski / AFP
 Yhdysvaltain presidentin  Joe Bidenin  hallinto  määrää  yli sadan työntekijän yritykset rokotuttamaan kaikki työntekijänsä tai testaamaan rokottamattomat työntekijät koronaviruksen varalta vähintään kerran viikossa. Määräys vaikuttaa noin 80 miljoonaan ihmiseen.
 – Tässä ei ole kyse vapaudesta tai henkilökohtaisesta valinnasta, kyse on itsensä ja ympärillä olevien suojelemisesta, Biden sanoi.
 Ostoliikenne viidelle maakuntakentälle jatkuu ensi syksyyn
 Jyväskylän ja Helsinki-Vantaan välisellä reitillä matkusti elokuussa 229 henkilöä. Keskimäärin yhdellä lennolla oli kolme matkustajaa. Jari Tanskanen / Yle
 Valtio ostaa lentoliikennettä Joensuun, Kajaanin, Jyväskylän, Kokkola-Pietarsaaren ja Kemi-Tornion kentille  ensi syksyyn asti , koska koronapandemian pitkittymisen takia matkustajamäärät ovat jääneet alhaiseksi. Ilman valtion tuen jatkumista lennot olisivat loppuneet kentille vuodenvaihteessa.
 Perjantai tarkoittaa poutasäätä
 Yle
 Viikonloppu alkaa poutaisissa merkeissä, kiitos hetkellisen korkeapaineen. Sateet vähenevät ja sää on melko aurinkoista. Viimeistään illalla pilvisyys lisääntyy alkaen lännestä, ja yön aikana saapuu seuraava sadealue, joka liikkuu maan etelä- ja keskiosan yli kohti itää.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Ylen kone paljastaa kuntien vallankäyttäjät, suomalaistutkijat uskovat koronan syntyneen luonnossa, lennot maakuntakentille jatkuvat


Summary: Budjetti on talouskasvuun nähden liian elvyttävä ja vaikutukset työllisyyteen vähäisiä, sanoo Elinkeinoelämän valtuuskunnan ekonomisti Sanna Kurronen. Hänen mukaansa nyt olisi pitänyt kasvattaa työn tarjontaa ja vahvistaa julkista taloutta. Palkansaajien tutkimuslaitoksen johtaja Mika Maliranta kiittelee kuitenkin nopeavaikutteisia työllisyystoimia.

Hallituksen päätökset  ensi vuoden budjetista  saivat ristiriitaisen vastaanoton Yle Uutisten haastattelemilta ekonomisteilta.
 Palkansaajien tutkimuslaitoksen johtaja  Mika Malirannan  mukaan budjetti on pääosin uskottava ja johdonmukainen.
 – Hyvää on se, että siinä on kiinnitetty huomiota nopeavaikutteisiin työllisyystoimiin ja ennen kaikkea osaavan työvoiman saatavuuteen.
 Osaavan työvoiman saatavuus uhkaa hidastaa investointeja, joten siitä on tulossa myös tutkimus- ja kehityspanostusten jarru ja sitä kautta tuottavuuden kasvun ja pitkän aikavälin talouskasvun jarru, Maliranta sanoo.
 – Tämä on meidän julkisen talouden tasapainon kannalta uhkaava tilanne.
 Elinkeinoelämän valtuuskunnan ekonomisti  Sanna Kurrosta  hallituksen esitys ei vakuuttanut. Hän pitää budjettia aivan liian elvyttävänä ja työllisyystoimia vähäisinä.
 – Tuntuu, ettei mitään vaikeita päätöksiä ole taaskaan tehty.
 Hallituksen oma tavoite oli tehdä 110 miljoonan euron edestä julkista taloutta vahvistavia työllisyystoimia, mutta päätöksiä niistä lykättiin, Kurronen sanoo.
 – Ne olisi ollut hyvä tehdä nyt, erityisesti kun meillä on tämä tilanne, että kärsitään jo pahoista työvoiman saatavuusongelmista. Työn tarjontaa olisi näillä uudistuksilla pitänyt lisätä enemmän.
 Nyt päätettyjä tukia tehokkaampaa päästöjen vähentämistä olisi se, että saastuttamisesta tehtäisiin nykyistä kalliimpaa, sanoo Elinkeinoelämän valtuuskunnan ekonomisti Sanna Kurronen. - Sitten yritykset ja kotitaloudet voisivat itse miettiä, miten ne parhaiten sopeutuvat nouseviin päästöhintoihin. Mikko Koski / YLE
 "Kunnianhimoisia tavoitteita"
 Hallituksen mukaan Suomen talouskasvun pitäisi olla yli kaksi prosenttia vuodessa ja työllisyysasteen 78 prosenttia, että julkinen talous tasapainottuisi. Sekä Maliranta että Kurronen pitivät näitä hyvinä, mutta vaikeina tavoitteina.
 – Meillähän tehtyjen työtuntien määrä työikäiseen väestöön nähden on kansainvälisesti verraten sangen korkea. Tästä kun lähdetään vielä lisäämään työtunteja ja sitä kautta työllisyyttä, niin tarvitaan monenlaisia toimia, että siinä onnistutaan, Maliranta muotoili.
 – Suomen kasvu on ollut huomattavasti hitaampaa finanssikriisin jälkeen, mistä me löydettäisiin sellainen pysyvä spurtti, että saataisiin kasvu yli kahden prosentin kieppeille, se on aika haastavaa, Kurronen mietti.
 Osaavan työvoiman saatavuus uhkaa hidastaa investointeja, tuottavuutta ja pitkän aikavälin talouskasvua, sanoo Palkansaajien tutkimuslaitoksen johtaja Mika Maliranta. – Tämä on meidän julkisen talouden tasapainon kannalta uhkaava tilanne. Pekka Koli / Yle
 Ekonomistit olivat yhtä mieltä siitä, että tutkimus- ja kehitystukien kasvattaminen on positiivinen asia. Se on tuottavuuden ja talouskasvun kannalta tärkeää, mutta vaatii osaavaa työvoimaa, sanoo Mika Maliranta.
 – Se on niitä harvoja yritystukia, joita ekonomisti voi lämpimästi kannustaa, sillä tutkimusta ja kehitystä tarvitaan enemmän kuin mitä yritykset sitä ilman tukia harrastavat, Kurronen sanoo.
 Kurronen: Pitäisi sanoa rehellisesti, että polttoaineiden hinnat tulevat nousemaan
 Hallituspuolueiden oli vaikea sopia päästöjen vähentämiseen tähtäävistä toimista. Kurrosen mukaan kovin tehokkaaseen kompromissiin ei nyt päästy.
 – Näin kunnianhimoisiin päästövähennyksiin on vaikea päästä ilman polttoaineiden hintojen nousua. Hallituksen olisi pitänyt rehellisesti sanoa suomalaisille, että polttoaineiden hinnat todennäköisesti tulevat nousemaan, Sanna Kurronen sanoo.
 Nyt tehtyjen päätösten kaltaiset pistemäiset tuet toimivat harvoin yksinään ilman hintaohjausta, hän sanoo.
 – Saastuttamisesta pitäisi yksinkertaisesti tehdä nykyistä kalliimpaa. Sitten yritykset ja kotitaloudet voisivat itse miettiä, miten ne parhaiten sopeutuvat nouseviin päästöhintoihin.
 Mika Maliranta kiittelee hallituksen päätöstä sitoutua tarkastelemaan ilmastotoimien tehoa tieteellisesti ilmastopaneelin avulla.
 Lue lisää:
 Budjettiriihi valmistui – Näin muutokset näkyvät kukkarossasi vuonna 2022: Opiskelijoiden tuloraja nousee, biokaasu kallistuu tankilla
 Hallitus helpottaa opiskelijoiden työssäkäyntiä ja turvaa poliisin määrärahat – näitä asioita valtion ensi vuoden budjetti merkitsee
 Asiantuntijat ovat pettyneitä hallituksen ilmastosopuun ja erityisesti liikenteen päästöihin: "Oikeasti vain selvitetään ja perustetaan työryhmiä"

Ekonomistit erimielisiä budjetista: "Tuntuu, ettei mitään vaikeita päätöksiä ole taaskaan tehty"


Summary: Ylen haltuunsa saaman muistion mukaan virkakunta esitti ilmastotoimiksi useita veronkorotuksia sekä muun muassa liikenteen päästökauppaa. Hallitus torppasi esitykset.

Hallituksen tavoitteena oli sopia budjettiriihen yhteydessä toimista, joilla hiilineutraalius saavutetaan vuoteen 2035 mennessä. Ennen riihen alkua päätöksiä päästövähennyksistä uupui noin 11 miljoonan hiilidioksiditonnin edestä.
 Eilen torstaina kerrottiin , että riihen yhteydessä on päätetty jopa 14–15 miljoonan tonnin vähennyksistä.  Asiantuntijat ovat kuitenkin arvostelleet  tehtyjä ilmastopäätöksiä riittämättömiksi.
 Esimerkiksi Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen (VATT) johtava tutkija  Marita Laukkanen  arvioi Ylelle, että ”ilmastotoimet ovat vailla konkretiaa” ja että ”hallitus nojaa liian toiveikkaasti siihen, että liikenne sähköistyy”.
 – Puhutaan keinoista, mutta oikeasti vain selvitetään ja perustetaan työryhmiä. Halutaan vähentää päästöjä, mutta ei sanota miten, Laukkanen arvioi eilen.
 Yle kävi läpi hallituksen  budjettiriihessä hyväksymät ilmastokirjaukset  ja vertaili niitä haltuunsa saamaan virkamiesmuistioon. Ympäristöministeriön virkamiehet esittivät elokuussa useita erilaisia toimia päästövähennysten saavuttamiseksi hallituksen ilmasto- ja energiapoliittiselle ministerityöryhmälle.
 Esitykset koskevat niin kutsutun taakanjakosektorin päästövähennyksiä. Useat niistä päätyivät sellaisenaan hallituksen sopimaan pakettiin. Sen sijaan moni liikenteeseen liittyvä toimi jäi paketin ulkopuolelle.
 Muun muassa seuraavat toimet olivat esillä virkakunnan esityksessä, mutta niistä ei tehty päätöksiä:
 Lämmityspolttoaineiden energiasisältöveron korottaminen asteittain, ”esimerkiksi 3+7 euroa/megawattitunti” vuoteen 2030 mennessä. Tämä olisi tuottanut koko taakanjakosektorille 0,5 miljoonan tonnin (Mt) päästövähenemän, josta arvion mukaan esimerkiksi 0,15 Mt olisi tullut päästökaupan ulkopuolisesta teollisuudesta ja muista päästöistä, 0,1 Mt työkoneista ja 0,15 Mt rakennusten lämmittämisestä.
 Useita autoilun verotukseen liittyviä toimia, kuten vero-ohjaus ajoneuvoveron perusverosta polttoaineveroon (0,1–0,5 Mt), dieselin verotuen vaiheittainen poistaminen ja käyttövoimaveron alentaminen (0,1–0,9 Mt) ja polttoaineveron indeksitarkistukset (0,2–0,9 Mt). Ainakin osa toimista perustuu  liikenteen verotuksen uudistamista pohtineen työryhmän työhön , joka sai  toukokuussa nihkeän vastaanoton poliitikoilta .
 Kansallinen päästökauppa tai ajokilometreihin ja tieluokkiin perustuva liikenneveromalli. Mittakaava riippuisi siitä, miten hyvin niin kutsutun fossiilittoman liikenteen tiekartan ensimmäisen ja toisen vaiheen toimet olisivat vähentäneet päästöjä. Kansallinen päästökauppa tarkoittaisi pääpiirtein sitä, että polttoaineen jakelijat ostaisivat valtiolta huutokaupassa fossiilista polttoainemäärää vastaavan jakeluoikeuden.
 Raivausmaksu, jota perittäisiin, jos metsää raivataan pelloksi tai rakentamiseen.
 Maatalouden energiaveron palautuksen vaiheittainen poistaminen.
 Toimet olivat esillä riihen neuvotteluissa
 Ylen tietojen mukaan vihreät ja vasemmistoliitto pitivät riihen ilmastoneuvotteluissa esillä useaan otteeseen virkamiesten esityksiä.
 Puolueet edistivät neuvotteluissa mallia, jossa jokin toimi tai osa toimista olisi kirjattu perälaudaksi hiilineutraaliustavoitteelle. Käytännössä tämä olisi tarkoittanut sitä, että mikäli riittävää määrä päästövähenemiä ei olisi sovittuun ajankohtaan mennessä saatu muuten kasaan, toteutettaisiin automaattisesti perälaudan mukaiset toimet.
 Perälaudasta väännettiin myös keskiviikkoisessa, vihreiden ja keskustan kahdenvälisissä neuvotteluissa. Ylen tietojen mukaan vihreät esittivät perälaudaksi muun muassa juuri kansallista päästökauppaa tai ajokilometreihin ja tieluokkiin perustuva liikenneveromallia.
 Päästökauppa ja liikenneveromalli on kirjattu jo alkuvuodesta hallituksen hyväksymään  fossiilittoman liikenteen tiekarttaan . Tiekartassa tosin vasta puhutaan toimien valmistelusta.
 Esitykset eivät käyneet keskustalle.  Yle kertoi eilen , että keskusta puolestaan esitti neuvotteluissa muun muassa pienituloisille perheille rahoitusohjelmaa öljylämmityksestä luopumiseen laina- tai leasing-menettelyn avulla sekä kotitalousvähennyksen korottamista pientalojen lämmitystavan muuttamiseksi öljylämmityksestä uusiutuviin energioihin perustuviin lämmitystapoihin.
 Lopulta hallitus päätyi pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) esityksestä seuraavanlaiseen perälautakirjaukseen:
 ”Hallitus arvioi maaliskuussa 2022, nojautuen ministeriöiden, tutkimuslaitosten ja Ilmastopaneelin arvioihin, ovatko päästövähennystavoitteet saavutettavissa KAISU-suunnitelmassa esitetyin toimin ja päättää tässä yhteydessä mahdollisesti tarvittavista sitovista taloudellisista ja lainsäädännöllisistä ohjauskeinoista tavoitteen saavuttamiseksi. Ilmastotavoitteiden pitkäjänteisen ja suunnitelmallisen toimeenpanon tueksi perustetaan parlamentaarinen seurantaryhmä.”
 ”Tölkkiä potkittiin eteenpäin”
 Keskustalaiset hallituslähteet arvioivat eilen torstaina Ylelle yllättyneensä, että Marinin kirjaus kelpasi lopulta vihreille. Se ei sisällä mitään konkreettista toimenpidettä, joka perälautana toteutetaan.
 Vihreät hallitus- ja puoluelähteet painottivat, että asiantuntijoiden arvioihin nojaaminen tekee heille kirjauksesta merkittävän.
 – Tämähän tarkoittaa käytännössä päätöksiä veronkorotuksista ja päästökaupasta, jos nyt sovitut toimet eivät ole riittäviä, vihreä puoluelähde arvioi Ylelle.
 Keskusta on suhtautunut hyvin torjuvasti juuri tällaisiin toimiin. SDP:n hallituslähteet arvioivatkin Ylelle, että käytännössä väännöt jatkuvat ensi maaliskuussa.
 – Tölkkiä potkittiin tässä eteenpäin, yksi hallituslähde arvioi.
 Voit keskustella aiheesta huomiseen lauantaihin 11. syyskuuta klo 23 saakka.
 Lue myös:
 Asiantuntijat ovat pettyneitä hallituksen ilmastosopuun ja erityisesti liikenteen päästöihin: "Oikeasti vain selvitetään ja perustetaan työryhmiä"
 Hallitus sai sovittua ilmastoriitansa ja budjetti valmistuu – Marin kiitteli yhteistyöstä, Saarikon mukaan "notkopaikkojakin osuu reitille"
 Vihreät ja keskusta taistelevat ilmastopäästöistä – mitä ovat lämmityspolttoainevero, pellonraivausmaksu ja liikenteen päästökauppa?

Nämä virkamiesten esittämät toimet jäivät uupumaan hallituksen ilmastosovusta


Summary: Uudet kunnanvaltuustot valitsivat puheenjohtajansa elokuussa. Naisia on valtuustojen puheenjohtajina aiempaa vähemmän, mutta hallitusten puheenjohtajina enemmän. Hallitusten johdossa naiset pääsevät käyttämään todellista valtaa, sanoo tutkija.

Suomessa on nyt enemmän naisvaltuutettuja kuin koskaan aiemmin, 40,3 prosenttia.
 Ylen selvityksen mukaan naisvaltuutettujen määrä siivitti naiset aiempaa suurempaan valtaan myös kunnanhallitusten puheenjohtajistoissa.
 Naisia on kunnanhallitusten puheenjohtajina nyt 36 prosenttia, mikä on kolme prosenttiyksikköä enemmän kuin viime vaalikauden lopussa.
 Valtuustojen puheenjohtajina naisia on aiempaa vähemmän. Kun otetaan varapuheenjohtajat laskuihin mukaan, naisia on valtuustojen puheenjohtajistoissa saman verran kuin aiemminkin.
 Suomessa on kaksi kuntaa, joissa valtuustojen ja hallitusten puheenjohtajistot koostuvat yksinomaan naisista: Viitasaari ja Taivassalo. Täysin miesten vallassa puheenjohtajanpaikat ovat 23 kunnassa.
 Yllä oleva kone kertoo, ketkä johtavat Manner-Suomen kuntien poliittista päätöksentekoa. Tiedot perustuvat Ylen tietopyyntöön, joka lähetettiin 293 kuntaan. Vastaus saatiin 290 kunnasta. Kolmen kunnan tiedot on poimittu kuntien verkkosivuilta ja valtuustojen pöytäkirjoista.
 Vastauksissaan kunnat ilmoittivat, että kaikki puheenjohtajat ovat joko naisia tai miehiä. Tietopyynnössä oli vaihtoehtona myös muu tai se, ettei sukupuoli ole tiedossa.
 Katso tästä tiedot edellisen vaalikauden kuntapäättäjistä
 Asmo Raimoaho / Yle
 Kun tarkastellaan asiaa numeroina, niin hallituksen puheenjohtaja on nainen nyt 105 kunnassa. Vielä keväällä luku oli 95.
 Valtuuston kokouksissa naiset johtavat puhetta aiempaa harvemmin. Naispuheenjohtajia on nyt 101, kun heitä vielä viime vaalikauden lopussa oli 111.
 Asmo Raimoaho / Yle
 Kuntaliiton tutkimuspäällikkö  Marianne Pekola-Sjöblom  harmittelee sitä, että naisten osuus valtuustojen puheenjohtajista on vähentynyt.
 Toisaalta naiset pääsevät hallitusten puheenjohtajina käsiksi todelliseen valtaan.
 – Hallitusten puheenjohtajat johtavat kunnan päivittäistä poliittista päätöksentekoa, ja he toimivat myös kuntajohtajien työparina operatiivisissa kysymyksissä. Heillä on suurta vaikutusvaltaa. Näin ollen naisten ääntä ja näkökulmaa saadaan entistä enemmän kuuluville.
 Pekola-Sjöblom muistuttaa, että puheenjohtajaneuvotteluissa sukupuoli on vain yksi huomioonotettavista asioista. Myös ikä ja kokemus ovat ratkaisevia tekijöitä.
 – Poliittiset voimasuhteet ja niissä tapahtuneet muutokset vaikuttavat keskeisimmin paikkajakoon. Kyseessä on iso palapeli, jossa paikkoja sovitetaan monen eri toimielimen ja puolueiden kesken, eikä välttämättä mennä aina sukupuoli edellä.
 Sukupuolikiintiö määrää, että hallitusten ja lautakuntien jäsenistä kumpaakin sukupuolta on oltava 40 prosenttia. Aiemmin tämä osuus ei ole heijastunut puheenjohtajiston kokoonpanoon.
 Nyt naisia on hallituksen puheenjohtajistoissa 40,2 prosenttia.
 Viitasaaren kaupunginvaltuuston nuorin valtettu Hilma Vepsäläinen (sd.) oli vaalien aikaan 27-vuotias. Äänikuningattarena hän nousi hallituksen varapuheenjohtajaksi.  Niko Mannonen / Yle
 Viitasaarella naisten vallankumous tuntui arkiselta
 Viitasaari on pohjoisen Keski-Suomen keskuskaupunki. Kesän kuntavaaleissa valtuustoon valittiin 14 naista ja 13 miestä.
 Kaupungin äänikuningatar oli 27-vuotias sairaanhoitaja  Hilma Vepsäläinen  (sd.). Puolueidensa ääniharavia olivat myös  Pirjo Grönholm-Paananen  (kesk.) ja  Sirkka Tenhunen  (ps.).
 Nyt Grönholm-Paananen johtaa kaupunginhallitusta ja Vepsäläinen on hänen varapuheenjohtajansa. Tenhunen on valtuuston 2. varapuheenjohtaja.
 – Tällä kertaa ehdokkaana oli enemmän naisia ja he saivat hyvin ääniä. Meillä on kunnioitettu hyvin näitä käytäntöjä, että eniten ääniä saavat pääsevät valitsemaan paikkaansa, Grönholm-Paananen sanoo.
 Pirjo Grönholm-Paananen (kesk.) on istunut Viitasaaren valtuustossa vuodesta 2000 alkaen.  Tällä kaudella hän toimii kaupunginhallituksen puheenjohtajana.  Niko Mannonen / Yle
 Viitasaaren valtuustosalin seinälle ripustettu kuvagalleria kertoo, että viimeisen parinkymmenen vuoden aikana kokouksia ovat johtaneet pääasiassa naiset.
 Ehkä juuri sen vuoksi Viitasaaren uusi johtoviisikko ei ollut kiinnittänyt huomiota poikkeukselliseen kokoonpanoonsa ennen Ylen haastattelupyyntöä.
 – Toki se hyvältä tuntuu, mutta ei tämä ole ollut meillä aikaisemminkaan mikään ongelma, tai että se olisi herättänyt tällaista mielenkiintoa. En ole tiennytkään että tämä on niin harvinaista Suomessa, sanoo Grönholm-Paananen.
 Kunnanvaltuustoa johtaa  Sisko Linna  (sd.), joka on ollut mukana Viitasaaren poliittisessa elämässä 40 vuoden ajan.
 Vuonna 2010 hän oli kunnanhallituksen ensimmäinen naispuheenjohtaja.
 – Muistan kyllä tarkkaan kun aloitin vuonna 1980. Silloin meistä 35 valtuutetusta kymmenen oli naisia. Alkuun ei olisi tullut kuuloonkaan, että naisille olisi puheenjohtajapaikkoja avautunut, vaikka he olisivat menestyneet vaaleissa hyvin.
 Viitasaaren kaupunginvaltuuston puheenjohtaja Sisko Linna (sd.) on toiminut kuntapolitiikassa jo 40 vuoden ajan.  Niko Mannonen / Yle
 Viitasaaren naapurikunnista Pihtiputaalla on kolme naisvaltuutettua ja Kinnulassa kaksi. Kummallakin paikkakunnalla myös kaikki puheenjohtajapaikat ovat miesten hallussa.
 Sisko Linnan mukaan syynä Viitasaaren valtuuston naisvaltaisuuteen on se, että ryhmissä on keskusteltu ehdokasasettelusta ja pidetty ovia avoinna nuorille ja etenkin naisille.
 – Viitasaari on joissakin muissakin asioissa edelläkävijä, eikä meillä ole taantumaa tälläkään alalla, hän kehaisee.
 Viitasaaren kaupunginvaltuuston 1. varapuheenjohtajaksi valittiin  Maria Kaisa Aula  (kesk.).
 Valtiovarainministeri  Mika Lintilän  valtiosihteerinä työskentelevä Aula toimi aikoinaan 20 vuoden ajan Lapin vaalipiirin kansanedustajana, mutta nyt hän asettui ensimmäistä kertaa ehdolle kuntavaaleissa.
 Valtiosihteeri Maria Kaisa Aulalla on pitkä historia politiikassa, mutta valtuustotyöstä hänellä ei ole aiempaa kokemusta. Niko Mannonen / Yle
 Jo viime vaalikaudella Aula oli mukana kaupunginhallituksessa, jonne puolueet voivat valita jäseniksi muitakin kuin valtuutettuja.
 – Päätöksenteon ilmapiiri on hyvä, yhteistyöhakuinen. Naisista on varmaankin apua siinä, ettei eri puolueiden välillä pidetä valtaisia rajoja. Yhteistyö on hyvää ja haetaan oman kotiseudun, kuntalaisten ja ihmisten parasta, Aula sanoo.
 Espoossa on 47 naisvaltuutettua, Evijärvellä vain yksi
 Naisia on kaikista valtuutetuista 40,3 prosenttia. Heitä asettui ehdolle jonkin verran tätä vähemmän, mikä sai Kuntaliiton tutkimuspäällikkö Marianne Pekola-Sjöblomin pelkäämään, että naisten määrä valtuutettuina laskisi.
 Valtaosalla puolueista naisehdokkaiden määrä nousi. Kokonaiskuvan käänsi Perussuomalaiset, jonka ehdokkaista naisten osuus väheni viidennekseen.
 – Äänestäjille ratkaisevinta on sopivaksi ja päteväksi koettu ehdokas. Naisvaltuutettujen osuuden kasvu kertoo siitä, että puolueiden listoilta löytyy yhä enemmän äänestäjän valintakriteerit täyttäviä naisehdokkaita, Pekola-Sjöblom sanoo.
 Sirkka Tenhunen (ps.) on ensimmäisen kauden valtuutettu. Puolueensa ääniharavana hän nousi valtuuston toiseksi varapuheenjohtajaksi. Niko Mannonen / Yle
 Kuten Viitasaaren ja sen naapurikuntien esimerkki osoittaa, naisvaltuutettujen määrä vaihtelee suuresti alueittain. Pekola-Sjöblomin mukaan Suomessa on 17 kuntaa, joissa naisia on valtuutetuista alle neljäsosa. Toisaalta 29 kunnassa naisvaltuutettuja on yli puolet.
 Ääripäitä edustavat Evijärvi, jossa valtuustoon valittiin vain yksi nainen, ja Espoo, jossa valtuutetuista 63 prosenttia on naisia.
 – Tasa-arvon suhteen kunnat ottavat hyvin erimittaisia askelia. Joissain kunnissa saattaa jossain vaiheessa tulla ongelmia siinä, että saadaanko miehiä riittävästi valtuutetuiksi, Pekola-Sjöblom sanoo.
 Tutkimuspäällikkö toivoo, että jo seuraavissa, vuoden 2025 kuntavaaleissa, naisia ja miehiä tulisi valituksi yhtä paljon. Todennäköisempää kuitenkin on, että tämä tapahtuu vasta seuraavalla vuosikymmenellä.
 Viitasaaren valtuustosaliin on ripustettu valokuvat kaikista entisistä ja nykyisistä puheenjohtajista. Viime kausilla puheenjohtajat ovat olleet pääsääntöisesti naisia. Niko Mannonen / Yle
 Viitasaarella sukupuolten tasa-arvo on jo politiikan arkipäivää.
 – Kyllähän me täältä Viitasaarelta levitetään sivistys ympäristöön ihan omalla esimerkillä! Koitetaan tsempata naapurikuntia. Mutta se on äänestäjistä hyvin paljon kiinni myös, oli naapurikunnissakin naisehdokkaita, sanoo Maria Kaisa Aula.
 Voit keskustella aiheesta 10.9.2021 klo 23 saakka.

Yle selvitti: Naiset kahmivat aiempaa enemmän kuntapolitiikan huippupaikkoja – katso, ketkä käyttävät valtaa sinun kotikunnassasi


Summary: Miljoonilta liittovaltion työntekijöiltä sekä liittovaltiolta korvauksia saavissa sairaaloissa työskenteleviltä vaaditaan täyttä rokotussuojaa.

Yhdysvaltain presidentin  Joe Bidenin  hallinto määrää yli sadan työntekijän yritykset rokotuttamaan kaikki työntekijänsä tai testaamaan rokottamattomat työntekijät koronaviruksen varalta vähintään kerran viikossa. Määräys vaikuttaa noin 80 miljoonaan ihmiseen.
 Lisäksi miljoonilta liittovaltion työntekijöiltä sekä liittovaltiolta korvauksia saavissa sairaaloissa työskenteleviltä vaaditaan täyttä rokotussuojaa.
 – Tässä ei ole kyse vapaudesta tai henkilökohtaisesta valinnasta, kyse on itsensä ja ympärillä olevien suojelemisesta. Työkaverien, tärkeiden ja rakkaiden ihmisten suojelemisesta, Biden kommentoi uusia toimia.
 Presidentti puhui maan koronatilanteesta televisioidussa puheessa torstaina paikallista aikaa.
 – Suojelemme rokotettuja työntekijöitä rokottamattomilta työntekijöiltä.
 Bidenin hallinto pyrkii uudella suunnitelmallaan nostamaan rokotusastetta ja hillitsemään koronan deltamuunnoksen leviämistä.
 Uusien rokotusvaatimusten lisäksi esimerkiksi suuria tapahtuma-areenoita vaaditaan edellyttämään kävijöiltä todistusta rokotuksista tai negatiivisesta testituloksesta.
 Hallinto myös tuplaa sakot esimerkiksi lentomatkustajilta, jotka kieltäytyvät käyttämästä kasvomaskia.
 Kongressin republikaaniedustajilta uudet koronatoimet saivat heti kritiikkiä. Republikaanien mukaan hallinto ylittää valtuutensa uusilla toimillaan.
 "Teidän kieltäytymisenne on tullut kalliiksi meille kaikille"
 Biden kritisoi suorin sanoin niitä noin 80 miljoonaa yhdysvaltalaista, jotka eivät ole vielä ottaneet koronarokotetta, vaikka niitä on ollut saatavilla jo kuukausia.
 – Olemme olleet kärsivällisiä. Mutta kärsivällisyytemme on käymässä vähiin, ja teidän kieltäytymisenne on tullut kalliiksi meille kaikille, presidentti sanoi.
 Bidenin mukaan rokottamaton vähemmistö "voi aiheuttaa paljon vahinkoa, ja aiheuttaakin".
 – Rokottamattomat täyttävät sairaalamme, ensiapuasemamme ja tehohoitoyksikkömme täpötäyteen, eikä tilaa jää jollekin, jolla on sydänkohtaus, haimatulehdus tai syöpä.
 "Olemme vaikeassa tilanteessa, ja se voi kestää jonkin aikaa"
 Presidentti Biden ehti kaksi kuukautta sitten jo julistaa Yhdysvaltojen päässeen eroon viruksesta.
 Viime vuoden vastaavaan ajankohtaan verrattuna maan koronaluvut näyttävät kuitenkin huonoilta: tartuntoja raportoidaan päivittäin noin kolminkertainen määrä, sairaalaan joutuu noin 2,5-kertainen määrä koronapotilaita, ja koronaan liittyviä kuolemantapauksia raportoidaan lähes kaksinkertainen määrä.
 Koronakuolemia todetaan Yhdysvalloissa nyt keskimäärin 1 000 päivässä.
 – Olemme vaikeassa vaiheessa, ja se voi kestää jonkin aikaa, Biden kommentoi tilannetta torstaina.
 Ainakin yhden rokoteannoksen on saanut Yhdysvalloissa yli 208 miljoonaa ihmistä, mikä on  Our World in Data  -tilastosivuston mukaan noin 62 prosenttia Yhdysvaltain väestöstä.
 Täysin rokotettuja Yhdysvalloissa on noin 53 prosenttia väestöstä. Osuus on hieman pienempi kuin esimerkiksi Suomessa (54,5 %).

Biden kritisoi tiukasti rokottamattomia kansalaisia – yli 100 työntekijän yrityksille velvoite huolehtia rokotuksista tai viikoittaisista testeistä


Summary: Hailuodossa tänään tavattu siperianlepinkäinen pesii Siperiassa ja talvehtii Kaakkois-Aasiassa. Lintu on hyvin harvinainen loppusyksyn vierailija Euroopassa. Siitä on vain muutamia pohjoismaisia havaintoja.

Hailuodossa tehtiin harvinainen lintuhavainto tänään torstaina, kun Suomessa tavattiin ensimmäistä kertaa siperianlepinkäinen. Lintuharrastajien järjestö BirdLife Suomi kertoo asiasta  tiedotteessaan .
 Ensimmäisenä havainnon harvinaisesta linnusta teki lintuharrastaja  Saana Meski . Hän seurasi mökkinsä ikkunasta rantakivellä istunutta merikotkaa ja sattui kiinnittämään huomiota ohi vilahtaneeseen pikkulintuun.
 Lintu istahti tyrnikköön ja näytti pikkulepinkäiseltä, joka kesällä oli pesinyt samassa pensaassa. Jokin ei kuitenkaan täsmännyt, joten Meski kuvasi lintua kaukoputken läpi.
 Meski on harrastanut lintuja 30 vuotta.
 – Tein havainnon puoli kahdeksalta aamulla. Se on ollut siinä varmaan aamusta aikaisin. Ei yhtään kestänyt mennä mökin terassille kuvaamaan. Lintu oli arka ja lensi paikalta. Kun tajusin, että kyseessä on harvinaisuus, se oli hämmentävää ja uskomatonta.
 Kokeneemmat harrastajat määrittivät linnun kuvista siperianlepinkäiseksi. Nuori siperianlepinkäinen muistuttaa nuorta pikkulepinkäistä, mutta sen selkä on kuviottomampi ja pään kuviot voimakkaammat. Siperianlepinkäisen pyrstö on punaruskea.
 Siperianlepinkäinen pesii Siperiassa ja talvehtii Kaakkois-Aasiassa. Euroopassa se on hyvin harvinainen loppusyksyn vierailija. Ruotsissa ja Tanskassa laji on havaittu kahdesti ja Norjassa kuusi kertaa. Useimmat pohjoismaiset havainnot ovat lokakuulta.
 BirdLife Suomen rariteettikomitea tarkastaa Suomessa tehdyt valtakunnallisesti harvinaiset lintuhavainnot ja arvioi, ovatko määritysperusteet riittävät ja onko lintu luonnonvaraisesti harhautunut. Tähän mennessä Suomessa on havaittu hyväksytysti 483 luonnonvaraista lintulajia. Edellinen hyväksytty uusi lintulaji oli  toukokuussa havaittu kivikkosatakieli .
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 10. syyskuuta kello 23:een asti.
 Lue seuraavaksi:
 Hailuodossa pesii avosettipari – havainto lajin pesinnästä on ensimmäinen Suomessa
 Kurki, kotka vai kottarainen? Testaa, tunnistatko 30 yleistä lintulajia
 Kuinka hyvin tunnistat lintuja? Testaa Yle Luonnon lintutestissä

Suomessa havaittiin täysin uusi lintulaji: hailuotolaisen mökin edustalle lennähti harvinainen siperianlepinkäinen


Summary: Yli 100 000 helsinkiläistä rokotusten piiriin kuuluvaa ihmistä ei ole vielä käynyt ottamassa rokotetta. Tartunnat painottuvat selkeästi rokottamattomiin.

Helsingin pormestari  Juhana Vartiainen  kertoi tänään torstaina koronavirustilanteeseen liittyvistä ajankohtaisista asioista kaupungintalolla.
 Vartiainen kritisoi hallituksen päivittämää hybridistrategiaa konkretian puutteesta sen suhteen, miten tai missä järjestyksessä rajoituksia purettaisiin.
 – Kaupungit osaavat kyllä linjata, mutta myös kansallisia linjauksia tarvitaan.
 Uudenmaan koordinaatioryhmä keventää testausta
 Viimeksi tiistaina koolla ollut pääkaupunkiseudun  koronakoordinaatioryhmä  kertoi jatkavansa rajoitusten purkamista. Samalla se linjasi, että koronatestaamisen periaatteita muutettaisiin. Testaamisen muutoksilla halutaan helpottaa taudinjäljityksen ruuhkaa.
 Koordinaatioryhmä on tehnyt esityksen sairaanhoitopiirille, että kaksi rokotetta saaneiden ei tarvitsisi enää käydä koronatestissä oireita saatuaan. Muutamia poikkeuksia tästä olisi, kuten hoitohenkilöstö.
 Tänään Vartiainen totesi, että testauskäytännön muuttamisesta on tarpeen saada koko HUS-aluetta koskeva linjaus ennen sen toimeenpanoa.
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri HUS  tiedottikin  pian Vartiaisen koronainfon jälkeen Uudenmaan alueellisen koordinaatioryhmän päättäneen tänään torstaina, että koronatestauksen kriteereitä muutetaan koko alueella.
 Uudenmaan koordinaatioryhmän kokouksessa päätettiin, että koronavirustestiä ei pääsääntöisesti tarvita lievästi oireilevilta henkilöiltä, jos henkilö on täysin rokotettu ja toisesta rokotuksesta on kulunut vähintään viikko, tai jos henkilö on sairastanut varmennetun koronavirusinfektion edeltävän kuuden kuukauden aikana.
 Muutos ei koske niitä, joiden tiedetään altistuneen koronavirukselle, sosiaali- ja terveydenhuollon asiakastyössä olevia työntekijöitä, ikääntyneiden hoiva- ja hoitoyksiköiden asukkaita ja henkilökuntaa sekä koronavirusinfektion vakavaan riskiryhmään kuuluvia.
 Ohjeistus astuu voimaan heti.
 Helsingin ilmaantuvuusluvussa on pientä laskua
 Vartiainen kertoi, että kaupunki on saanut lukuisia huolestuneita viestejä koululaisten vanhemmilta kouluissa tapahtuneista altistumisista. Hän myönsi, että viesti karanteeniin asettamisesta ei aina ole tullut riittävän nopeasti perille.
 Samalla Vartiainen toi esille, että vain harvat altistumiset kouluissa johtavat jatkotartuntoihin. Hän muistutti, että kouluihin ja harrastuksiin ei pidä mennä sairaana, ja että rokotteen ottaminen on hyvä keino suojautua tartunnalta.
 Tällä hetkellä tartuntojen ilmaantuvuusluku 100 000 asukasta kohden 14 päivän aikana on 279. Viikko sitten se oli 299. Pientä laskua on siis tapahtunut.
 Positiivisten näytteiden osuus testituloksista on kolme prosenttia.
 Vartiaisen mukaan tartunnat painottuvat selkeästi rokottamattomiin ihmisiin, mutta rokotukset kuitenkin etenevät Helsingissä hyvin.
 – Rokotesaatavuuden osalta tilanne on hyvä ja rokotuskapasiteetti mahdollistaisi vilkkaamman rokottamisen.
 Tällä hetkellä 12 vuotta täyttäneistä helsinkiläisistä ensimmäisen rokotuksen on saanut 84 prosenttia ja toisen annoksen 66 prosenttia.
 Yli 100 000 rokotusten piiriin kuuluvaa helsinkiläistä ei ole käynyt ottamassa rokotusta.
 Kaupunki tukee kulttuuri- ja liikunta-alan toimijoita
 Tilaisuudessa puhui myös kaupungin kulttuurin ja vapaa-ajan toimialajohtaja  Tommi Laitio.
 Hän kertoi, että kaupunki haluaa tukea pandemiasta kärsineitä kulttuuri- ja tapahtuma-alan toimijoita 3,5 miljoonan määrärahalla. Haku avataan syyskuun 20. päivä.
 Liikuntaseuroille ja muille alan toimijoille osoitetaan määrärahasta 1 050 000 euroa, nuorisotoimijoille 330 000 euroa ja kulttuurin toimijoille 2 120 000 euroa.
 – Tällä rahalla tuemme lasten ja nuorten harrastustoiminnan sekä kulttuurin ja tapahtumien toipumista, Laitio sanoi.
 Harrastustoiminnan rajoituksia lievennettiin jo viime tiistaina. Harrastuksissa ei ole enää enimmäismäärää osallistujille.
 Tänään Laitio kuitenkin sanoi, että tarvittaessa ryhmäkokoja mitoitetaan tavallista pienemmiksi.
 Maskin käyttöä suositellaan edelleen ohjaajille ja yli 12-vuotiaille sisätiloissa, mutta sitä ei tarvitse käyttää liikuntasuoritusten aikana.

 Lisää aiheesta:
 Kaksi kertaa rokotettujen testaamista aiotaan vähentää pääkaupunkiseudulla – Koronaryhmä: lievissä oireissa ei enää tarvitsisi hakeutua testiin

Kaksi kertaa rokotettuja ei enää pikku nuhassa testata Uudellamaalla – Helsingin pormestari perää rajoitusten purkuun kansallisia linjauksia


Summary: Tutkintanimikkeet ovat vaihtuneet taposta ja törkeästä pahoinpitelystä kuolemantuottamukseen ja kahteen törkeään pahoinpitelyyn. Poliisi on tehnyt kuulusteluja, mutta ei pääse kuulemaan kaikkia pitkälle edenneiden muistisairauksien takia.

Turun kaupungin vanhuspalveluyksikkö Kurjenmäkikodissa sattunut väkivallanteko nostaa jälleen esille hoitajien työolosuhteet ja työn kuormittavuuden.
 Poliisin mukaan väkivallan kohteeksi joutui myöhään tiistai-iltana kaksi vanhuspalveluyksikön asukasta, joista toinen kuoli tapahtumapaikalla. Toinen uhri sai sairaalahoitoa vaativia vammoja.
 Poliisi tutkii asiaa kuolemantuottamuksena ja kahtena törkeänä pahoinpitelynä. Aluksi asiaa tutkittiin tappona ja törkeänä pahoinpitelynä.
 Poliisi on kuullut asiasta useita henkilöitä. Kaikkia Kurjenmäkikodin asukkaita ei voida kuulustella pitkälle edenneiden muistisairauksien takia, kertoo tutkinnanjohtajana toimiva rikoskomisario  Kristiina Kontio  poliisin tiedotteessa.
 Teoista epäillään yksikön asukasta, jonka tämänhetkistä sijaintia poliisi ei kerro. Ketään ei ole vangittu. Osana esitutkintaa poliisi selvittää myös Turun kaupungin järjestämien vanhus- ja vammaispalveluiden vastuukysymyksiä.
 Aiheesta aiemmin:   Yksi kuoli ja toinen loukkaantui väkivallanteossa vanhuspalveluyksikössä Turussa – epäilty todennäköisesti yksikön asukas
 Avustavaa henkilökuntaa kaivataan
 Sairaanhoitaja, Tehyn Turun kaupungin luottamushenkilö  Jutta Ekman  kuvaa Kurjenmäkikodissa tapahtunutta järkyttäväksi tragediaksi.
 Tapaus nostaa jälleen esille sen, millaisissa oloissa hoitajat pahimmillaan työskentelevät.
 – Normaalin hoitotyön lisäksi hoitajat valmistavat usein ilta- ja aamupalan ja hoitavat pyykkihuollon. Ennen näihin muihin tehtäviin oli omat henkilöt, Ekman sanoo.
 Paikalla oli tapahtuma-aikaan kaksi yöhoitajaa.
 Jutta Ekman kuuntelee luottamushenkilönä hoitajien huolia. Irtisanomisista kysellään paljon, moni olisi halukas siirtymään toiselle alalle. Minna Rosvall / Yle
 Hoitajia hakeutuu muille aloille
 Luottamushenkilönä Jutta Ekman kuulee paljon hoitajien huolia kentältä.
 Hoitajien työ on ollut kuormittavaa jo ennen koronaa.
 – Sairaslomia ja uupumista on paljon. Myös irtisanomisista kysellään, irtisanomisajoista ja muusta. Ihmisiä lähtee muille aloille töihin.
 Omaiset saatu kiinni
 Turun sosiaali- ja terveysjohtaja  Riitta Liuksa  kertoi torstaina Ylelle, ettei Kurjenmäkikodin tapauksesta ole vielä mitään uutta kerrottavaa.
 – Poliisin tutkinta etenee ja kaupungin sisäinen tarkastus on käynnistynyt ja etenee myös, Liuksa sanoo.
 Turun kaupungille on tullut jonkin verran yhteydenottoja tapauksen johdosta. Kaikkien Kurjenmäkikodissa asuvien henkilöiden omaiset on saatu kontaktoitua.
 – Omaiset ovat suhtautuneet rauhallisesti, vaikka ovat totta kai järkyttyneitä.
 Liuksa kertoo, että yleisimmin vanhustenpalveluyksiköissä käydään tarkistamassa huoneet viisi kertaa yössä. Lisäksi joillain asukkailla saattaa olla yksilökohtaisia käyntejä.
 – On mahdotonta valvoa, jos joku menee toisen huoneeseen, eikä ovia voida myöskään lukita.
 Hoitotyö on tämänkin tapauksen jälkeen turvallista, vakuuttaa Riitta Liuksa. Yle
 Avustavaa henkilökuntaa lisää?
 Kurjenmäkikodin väkivallanteko on järkyttänyt ihmisiä ympäri maan.
 Vastaavanlaiset väkivallanteot ovat onneksi harvinaisia, sanoo Riitta Liuksa.
 – Omaiset voivat olla rauhassa, hoito on turvallista tästä eteenpäinkin.
 Liuksa uskoo, että jatkossa oltaisiin palaamassa taas siihen suuntaan, että hoitolaitoksissa olisi myös avustavaa henkilökuntaa. Tällöin hoitajat voisivat keskittyä nykyistä enemmän varsinaiseen hoitotyöhön.
 – Näyttää siltä, että oltaisiin palaamassa sellaiseen. Että eri tehtävillä olisi eri tekijät.
 Juttua on korjattu 9.9.2021 kello 17:16. luottamushenkilön nimi oli väärin. Hän on Jutta Ekman eikä Annaliisa Kalves.
 Aiheesta aiemmin:
 Yksi kuoli ja toinen loukkaantui väkivallanteossa vanhuspalveluyksikössä Turussa – epäilty todennäköisesti yksikön asukas

Turkulaisen hoivakodin väkivaltatapaus nosti taas tapetille hoitajien työolot – poliisi epäilee tapauksesta kodin asukasta


Summary: Syyttäjää pyydetään tutkimaan kahta päivittäistavarakauppaketjua sekä kahta tekstiilialan suuryritystä. Ranskassa aloitettiin vastaava tutkinta heinäkuussa. Kiinan on epäilty teettävän Xinjiangin "uudelleenkoulutuskeskuksissa" uiguureilla pakkotyötä.

Saksalainen ihmisoikeusjärjestö on tehnyt tutkintapyynnön useiden saksalaisyritysten toimista uiguurien pakkotyöepäilyihin liittyen. Pyynnön teki maanantaina liittovaltion syyttäjänvirastolle European Centre for Constitutional and Human Rights -niminen järjestö.
 Sen mukaan muun muassa päivittäistavarakauppaketju Lidl ja vaatevalmistaja Hugo Boss ovat hyötyneet uiguureilla Kiinassa teetetystä pakkotyöstä. Tutkintapyynnön kohteena ovat myös toinen päivittäistavarajätti Aldi sekä vaatekauppaketju C&A.
 Länsimaissa on pitkään epäilty Kiinan teettävän uiguureilla pakkotyötä maan läntisessä Xinjiangin maakunnassa. Yhdysvallat on syyttänyt Kiinaa jopa uiguurien kansanmurhasta.
 – Ei ole hyväksyttävää, että eurooppalaiset yritykset saattavat hyötyä uiguurien hyväksikäytöstä samalla, kun Euroopan valtiot kritisoivat Kiinaa ihmisoikeusrikkomuksista sanoo ohjelmapäällikkö  Miriam Saage-Maass  ECCHR:stä.
 Järjestön mukaan rikostutkinnalla voitaisiin saada saksalaisyritysten johto vastuuseen ja havahduttaa kuluttajat väärinkäytöksiin hankkimiensa tavaroiden tuotannossa.
 Kerroimme kesäkuussa Lidlin käyttämien alihankkijoiden yhteyksistä mahdolliseen uiguurien pakkotyöhön, lue juttu täältä:   Yle jäljitti tuttujen ketjujen yhteyksiä uiguurien sortoon Kiinassa – Reiman takki on kuvattu pakkotyöhön liitetyssä yrityksessä, Lidlin toppahousuja on tehty Xinjiangissa
 Kaikki yritykset kiistävät syytökset
 Lidlistä todettiin, että syytökset "perustuvat vanhaan listaan tavarantoimittajista ja koskevat menneitä ajanjaksoja ja tilauksia". Lidlin mukaan yhtiö noudattaa nollatoleranssia pakkotyön ja lapsityön suhteen ja edellyttää alihankkijoidensa noudattavan tiettyjä standardeja.
 Myös Hugo Boss kiisti syytökset. Yhtiö kertoi olettavansa, että "tavaroidemme valmistuksessa on noudatettu arvojamme ja standardejamme".  Saksalaisen Spiegel-lehden mukaan  C&A toteaa, ettei se tilaa tavaraa Xinjiangista. Aldi puolestaan kertoo lopettaneensa yhteistyön alueen yritysten kanssa.
 Myös Ranskassa tutkitaan vastaavia syytöksiä. Siellä tutkinnan kohteena ovat muun muassa japanilainen vaatemerkki Uniqlon Ranskan-yhtiö ja muotiketju Zaran omistava Inditex.
 Asiantuntija-arvioiden mukaan Kiinassa noin miljoona uiguurimuslimia työskentelee Xinjiangin leireillä. Kiina kiisti aluksi koko leirien olemassaolon, mutta kuvaili järjestelyjä myöhemmin "uudelleenkoulutuskeskuksiksi".
 Lue lisää:
 Kiina rakentaa Xinjiangista maailman valvotuinta teemapuistoa – Vainotusta uiguurialueesta on muokattu matkakohde kiinalaiseen makuun
 Amnestyn laaja raportti kuvaa muslimivähemmistöjen sortoa Kiinan Xinjiangissa – Leireillä kidutus on arkista ja rangaistukset mielivaltaisia
 Reima lopettaa yhteistyön Xinjiangiin kytkeytyvän kiinalaisyrityksen kanssa – Ylen selvityksessä Reiman alihankkija yhdistettiin mahdolliseen pakkotyöhön

Saksalainen ihmisoikeusjärjestö teki tutkintapyynnön uiguurien kohtelusta Kiinassa – syyttää Lidlin ja muiden yritysten hyötyneen pakkotyöstä


Summary: Sosiaali- ja terveysministeriö on esittämässä nykyisille matkustusrajoituksille jatkoa vuoden loppuun saakka. Matkailualalla pelätään, että matkailijavirrat tyrehtyvät jälleen. Rajoitusten jatko liittyy tartuntatautilakiin ja terveysturvallisuuteen.

Sosiaali- ja terveysministeriö haluaa Ylen tietojen mukaan matkustusrajoituksille jatkoa vuoden loppuun saakka. Rajoitukset liittyvät tartuntatautilakiin ja terveysturvallisuuteen rajoilla. Tällä hetkellä valtioneuvoston asettamat maahantulorajoitukset ovat voimassa 15. lokakuuta saakka.
 Matkailuväki erityisesti Lapissa odottaa pelolla sosiaali- ja terveysministeriön linjauksia ja eduskunnan päätöstä asiasta. Rajoitukset saattavat karsia ulkomailta saapuvia matkailijoita.
 – Matkailuväki on äärimmäisen huolestunut tästä kehityksestä. Juuri kun maailma avautuu, niin me jatkamme rajoituksia nykyisen suunnitelman pohjalta. Tässä on pitkään menty hyvin pienillä matkailijavirroilla ja matkailuelinkeinon tuottaminen on ollut mahdotonta, sanoo Visit Rovaniemi Oy:n toimitusjohtaja  Sanna Kärkkäinen .
 Muun muassa Matkailu- ja ravintola-alan etujärjestön Maran toimitusjohtaja  Timo Lappi  on sanonut, että alalla pidetään erittäin tärkeänä sitä, että matkailu on aidosti mahdollista realistisin ehdoin.
 Ulkomaalaiset työntekijät saattavat pelastaa Lapin matkailun ahdingolta – ensi talvena joka neljäs osaaja voi tulla rajojen takaa
 Broas: "Kestämätöntä testauskapasiteetille"
 Tällä hetkellä ulkomailta maahan saapuvat henkilöt joutuvat esittämään rajalla rokotustodistuksen kahdesta koronarokotteesta tai kuuden kuukauden sisällä sairastetusta koronataudista.
 Jos todistuksia ei ole, maahan saapuvalla on oltava negatiivinen tulos koronatestistä, joka on otettu lähtömaassa tai kohdemaassa. Testi täytyy uusia molemmissa malleissa 3–5 päivän kuluttua.
 Kärkkäisen mukaan Rovaniemelle odotetaan joulukuussa noin 40 000 ulkomaalaista matkailijaa. Lapin sairaanhoitopiirin infektioylilääkäri  Markku Broas  arvioi, että noin 20 prosenttia heistä olisi rokottamattomia, joiden täytyisi käydä 3-5 päivän sisällä uudessa koronatestissä.
 – Tämä tarkoittaisi lähes 10 000 ihmistä. Se olisi kestämätöntä Rovaniemen kaupungin testauskapasiteetille.
 Lisää aiheesta:
 Saako Suomeen tulla Isosta-Britanniasta, Japanista tai Romaniasta? Katso esimerkkitapaukset tuoreista maahantulorajoituksista
 Vuosi sitten syyskuussa Napapiirin pajakylässä oli hiljaista. Tulevan talven varaustilanne lupaisi parempaa, jos matkailijat vain pääsevät maahan riittävän sujuvasti.  Vesa Vaarama / Yle
 Varaustilanne on lupaava
 Lapin matkailu on parhaillaan elpymässä vaikean korona-ajan jälkeen ja varauksia on kirjattu lähes samaan tahtiin kuin ennen korona-aikaa. Esimerkiksi tilauslentoja on reittilentojen lisäksi satoja Lapin lentokentille.
 – Olemme aika hyvin saaneet kiinni koronapandemian aiheuttamaa menetystä ja nyt kysyntä käy kuumana. Varauksia on noin 70 prosenttia verrattuna 2019 ennätysvuoteen, Sanna Kärkkäinen toteaa.
 Hänen mukaansa varausten toteutuminen edellyttäisi sujuvaa matkustuskäytäntöä joulukuussa, jolloin ulkomaalaisten matkailijoiden määrät ovat suurimmillaan.
 – Tämähän on Suomesta viestinä äärimmäisen huono ja kriittinen Lapille ja Rovaniemelle tähän alkavaan talvikauteen.
 Sosiaali- ja terveysministeriö järjestää perjantaina 10.9. kuulemistilaisuuden, johon osallistuvat muun muassa matkailualan järjestöt ja sairaanhoitopiirit.
 Lopullisesti maahantulorajoituksista päättää hallituksen esityksestä eduskunta.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  perjantaihin 10.9. kello 23 saakka.
 Juttuun tarkennttu 9.9. klo 16.25: Rajoitukset liittyvät tartuntatautilakiin ja terveysturvallisuuteen rajoilla.
 Lue lisää:
Yhden viruksen jahtaaminen alkaa jo riittää – kysyimme lääkäreiltä eri puolilta Suomea, mitä koronatestaamiselle pitäisi nyt tehdä

STM haluaa jatkaa maahantulorajoituksia vuoden loppuun saakka, matkailuväki järkyttyi: "Viestinä äärimmäisen huono"


Summary: Marokon eilisissa vaaliessa tapahtui tuntuva vallansiirtymä, sillä pitkään vallassa ollut maltillinen islamilainen PJD-puolue kärsi suurtappion.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Marokossa vuosikymmenen hallinneen PJD-puolueen kerrottiin torstaina saaneen vain 12 paikkaa parlamentissa keskiviikon parlamenttivaaleissa. Maltillisella PJD:llä oli aikaisemmin 125 paikkaa Marokon 395-paikkaisessa parlamentissa.
 Yllätystä lisäsivät se, että kannatusmittaukset oli kielletty vaalien lähestyessä ja mediat sekä asiantuntijat olivat arvioineet PJD:n voittavan vaalit.
 Suurimmaksi puolueeksi nousi liberaali RNI, jonka paikkamäärä nousi 39:stä 97:ään. Myös toinen maan liberaalipuolue PAM sai 82 paikkaa. Kolmanneksi eniten paikkoja sai keskustaoikeistolainen Istiqlal-puolue 78 paikalla.
 RNI on ollut mukana PJD:n johtamassa hallituksessa. Nyt on epäselvää, otetaanko PJD mukaan RNI:n johtamaan hallitukseen.
 RNI noussee kuitenkin johtavaksi puolueeksi ja sen puheenjohtaja, miljardööri maatalousministeri  Aziz Akhannouch , pääministeriksi. Hänen tiedetään olevan hyvissä väleissä Marokon kuninkaan kanssa.
 Kuninkaan on määrä nimittää pääministeri voittajapuolueesta.
 Kuningas  Mohammed VI:n  käsissä pysyvät edelleen tärkeimmät päätökset. Palatsista annetaan esimerkiksi ohjeet maan talouden suunnalle. Kuningas valitsee myös perinteisesti sisäministerin, puolustusministerin ja ulkoministerin.
 Jalal Morchidi / AOP
 Äänestysaktiivisuus parlamenttivaaleissa oli 50,3 prosenttia. Vaali oli ensimmäinen, kun Marokossa valittiin parlamentin lisäksi myös paikallis- ja kuntahallinnon johto. Äänestysaktiivisuus nousi yli 7 prosenttiyksikköä verrattuna vuoden 2016 vaaleihin.
 Vaalit sujuivat alustavien tietojen mukaan ilman välikohtauksia. Marokon islamistit ovat esittäneet väitteitä asiattomuuksista, kuten ääntenostosta.

Marokon vaalit toi voiton liberaaleille – tärkeimmät päätökset tekee jatkossakin kuningas


Summary: Hallitus on tänään budjettiriihessä päättänyt asettaa kaivoksille nettotuottoon perustuvan veron. Tuotosta 60 prosenttia tulee kaivospaikkakunnille.

Kaivoksille on tulossa erillinen kaivosvero aiemmin suunnitellun  sähköveron korotuksen sijaan . Veron tuotosta merkittävä osa hyödyttää kaivosten sijaintipaikkakuntia, kertoo keskustan lappilainen kansanedustaja  Markus Lohi .
 Tähän saakka Suomessa ei ollut erillistä kaivosveroa, jolla maksettaisiin korvaus maasta kaivetuista mineraaleista. Erillisellä kaivosverolla on kuitenkin ollut  laaja poliittinen kannatus.
 Uutta veroa vaikea kiertää
 Hallituksen nyt asettama vero lasketaan kaivosten nettotuotosta, joten sitä on vaikea kiertää, sanoo kansanedustaja Lohi.
 – Budjettiriihessä on sovittu, että Suomeen tulee erillinen kaivosvero, jolla kerätään lähtötilanteessa 25 miljoonaa euroa kaivoksilta. Jatkovalmistelussa ratkaistaan, mistä vero lasketaan, mutta olen varma, että tunnusluku tulee olemaan sellainen, että veroa ei voi kiertää.
 Aiemmin kaivosalalla veroja on voitu kiertää varsinkin konsernilainojen kautta. Eli esimerkiksi Suomessa toimiva kaivosyhtiö on lyhentänyt emoyhtiölle siltä saamaansa velkaa. Näin tuottoa ei ole jäänyt Suomessa verotettavaksi.
 Jatkossa osa uuden kaivosveron tuotoista ohjautuu suoraan kaivospaikkakunnille.
 – Verolla kerätään lähtötilanteessa kaivoksilta 25 miljoonaa euroa. Tästä kaivosveron tuotosta menee 60 prosenttia eli 15 miljoonaa euroa kaivosten sijaintikunnalle ja 40 prosenttia eli 10 miljoonaa valtiolle, Lohi sanoo.

Erillinen kaivosvero tulee, poliittinen kannatus ollut jo vahva – kaivospaikkakunnille yli puolet veron tuotosta


Summary: Suomen Romukauppiaiden Liitto pelkää alan villien toimijoiden pilaavan kaikkien maineen. Liitto tekee tiivistä yhteistyötä poliisin kanssa estääkseen varastettujen katalysaattorien jälleenmyyntiä.

Puolivalmisteiden, jätteiden ja romun vähittäiskauppa

Itä-Uudenmaan poliisi nappasi viime viikonloppuna kiinni kaksi katalysaattorivarkauksista epäiltyä miestä. Poliisi pysäytti heidät tavallisessa liikenneratsiassa Vantaalla. Miesten autosta löytyi kymmenen henkilöauton pohjasta irrotettua katalysaattoria ja rikoksentekovälineet.
 Poliisi vangitsi noin 20-vuotiaan ja noin 40-vuotiaan miehen keskiviikkona 8. syyskuuta todennäköisin syin epäiltynä useisiin eri puolilla Suomea tapahtuneisiin katalysaattorivarkauksiin.
 Epäillyt ovat kertoneet kuulusteluissa varastaneensa jopa kymmeniä katalysaattoreja. Poliisi selvittää nyt rikoskokonaisuuden laajuutta. Tapausten selvittäminen on poliisille työlästä, koska katalysaattoreissa ei ole yksilöiviä tunnisteita.
 – Käymme läpi kaikki ilmi tulleet varkaudet ja vertaamme tapahtuma-aikoja siihen, missä tiedämme kyseisen kaksikon liikkuneen. He vaikuttavat olleen varsin aktiivisia, kertoo tapauksen tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Rauno Jämsä .
 Poliisin tietojen mukaan miehet ovat toimineet niin sanotusti omaan pussiinsa eivätkä esimerkiksi osana järjestäytynyttä rikollisuutta.
 Yli 1 800 varkautta tänä vuonna
 Autojen pakokaasuja puhdistavien katalysaattorien varkaudet ovat yleistyneet huomattavasti tänä vuonna. Poliisihallituksen tietoon on tullut noin 1 800 tapausta syyskuuhun mennessä.
 – Se on moninkertainen määrä aiempiin vuosiin verrattuna. Nyt on sesonki käynnissä tämän osalta, kertoo poliisitarkastaja  Tuomas Pöyhönen  Poliisihallituksesta.
 Katalysaattorit houkuttelevat varkaita niiden sisältämien jalometallien, kuten rodiumin, palladiumin ja platinan vuoksi. Niiden maailmanmarkkinahinta on noussut viime aikoina.
 Erityisen paljon jalometalleja on käytetty vanhempien autojen katalysaattoreissa. Vanhasta katalysaattorista voi romuliikkeessä saada jopa useita satoja euroja.
 – Auto on ajokelvoton ilman katalysaattoria. Tämä aiheuttaa harmia monille, Pyöhönen toteaa.
 Katalysaattori irti muutamassa minuutissa
 Varkaan näkökulmasta keikka on helppo, koska oikeilla välineillä katalysaattorin saa irti auton pohjasta vain muutamissa minuuteissa. Poliisin havaintojen mukaan varkaudet tehdään yleensä öiseen aikaan, mutta rikoksia tehdään myös keskellä kirkasta päivää.
 Rikolliset ajavat autonsa kohdeauton viereen. Heillä on mukanaan työkalut ja tunkki, jolla auton helmaa kohotetaan. Rikoksen tekijä sujahtaa auton alle ja sahaa katalysaattorin irti muutamassa minuutissa, jonka jälkeen tekijät kaikkoavat paikalta.
 Katalysaattorivarkauksia on tehty niin kerrostalojen pihoissa, suuremmilla parkkipaikoilla kuin katujen varsillakin. Varkaiden kohteeksi ovat joutuneet myös useat autojen purkamot.
 Joskus varkaat ovat tyhjentäneet katalysaattorin jalometalleja sisältävästä keramiikkamassasta tai vaihtaneet arvokkaan katalysaattorin tilalle vähemmän jalometalleja sisältävän version. Tällainen rötös lisää auton päästöjä ja on havaittavissa katsastuksessa.
 – Varkauksia tapahtuu kaikkialla, missä tilaisuus on, Pyöhönen kertoo.
 Romualan villit toimijat pilaavat alan maineen
 Rahaksi varastettu tavara muunnetaan myymällä se esimerkiksi romukauppiaalle. Osa varastetuista katalysaattoreista kuljetetaan ulkomaille myytäväksi.
 Romukauppiaat lajittelevat metallit ja myyvät ne eteenpäin. Suurin osa alan toimijoista pyrkii selvittämään katalysaattorien alkuperän, mutta alalla toimii monenlaisia yrittäjiä. Suomen Romukauppiaiden Liitto yrittää kitkeä laitonta toimintaa.
 – Me olemme huolissamme alan villeistä toimijoista, koska ne pilaavat koko toimialan maineen. Jäsenyritykset tekevät parhaansa siinä, että he varmistavat, että romun alkuperä on laillinen, toteaa liiton toiminnanjohtaja  Mia Nores .
 Suomen Romukauppiaiden Liiton nettisivuilla on mahdollista kenen tahansa tehdä varkausilmoitus, jonka kautta tieto varastetusta metallituoteteollisuuden tavarasta, kuten katalysaattorista menee kaikille liiton jäsenille ja poliisille. Tämän lisäksi on tärkeää tehdä rikosilmoitus.
 Liiton tavoitteena on vähentää alan toimijoiden käteiskauppaa ainakin yli 500 euron kaupoissa. Tilille maksaminen helpottaa kaupan rehellisyyden varmistamista.Lisäksi liitto on ohjeistanut yritykset kirjaamaan myyjien tiedot ylös.
 Liittoon kuuluvat yritykset ovat sitoutuneet alan sääntöihin. Tiedossa ei ole, miten paljon Suomessa on liittoon kuulumattomia romualan toimijoita.
 – Kaikilla alan toimijoilla ei ole kiinnostusta noudattaa liiton ohjeita. Toivomme siksi, että asiaan puututaan myös lainsäädännön kautta, Nores toteaa.
 Lisää aiheesta:
 Metsästä löytyi poltettuja kaapeleita, metalleja ja litiumakkuja – poliisi tutkii laajaa kansainvälistä ympäristörikoskokonaisuutta
 Jo viitisenkymmentä katalysaattoria anastettu alkuvuonna autoista Pohjois-Karjalassa
 Katalysaattorivarkaita jälleen liikkeellä eri puolilla Pohjois-Savoa
 Seitsemän katalysaattoria varastettu Lappeenrannassa viime viikolla – poliisi toivoo rikosilmoitusta jokaisesta varkaudesta
 Autojen katalysaattorit kiinnostavat varkaita – Kaakkois-Suomessa tänä vuonna noin 30 varkaustapausta, joista viisi heinäkuussa

Varas tarvitsee vain muutaman minuutin ja autosi on ajokelvoton – katalysaattorivarkaat iskeneet lähes 2 000 kertaa tänä vuonna


Summary: Muun muassa Yhdysvaltojen ja Kanadan kansalaisia lähti torstaina Qatarin valtion lentoyhtiön koneella kohti Qatarin pääkaupunkia Dohaa. Kabulin lentokenttä on ollut käytännössä suljettuna siitä lähtien, kun Yhdysvaltojen joukot lähtivät Afganistanista 30. elokuuta.

Afganistanin pääkaupungin Kabulin lentokentältä on lähtenyt ensimmäinen ulkomaalaisia kuljettanut lento sitten elokuun. Uutistoimistojen mukaan noin 200 ihmistä oli lähdössä torstai-iltapäivänä kohti Qatarin pääkaupunkia Dohaa.
 Kentältä välitetyissä kuvissa näkyi Qatar Airways -yhtiön lentokone, ja kymmeniä ihmisiä odottamassa pääsyä koneeseen. Uutistoimistojen mukaan joukossa oli ainakin Yhdysvaltojen, Kanadan, Saksan ja Unkarin kansalaisia.
 Tiedossa ei ole, oliko lentoa järjestelemässä muita valtiollisia tahoja kuin Qatar.
 Elokuun loppupuolen mittavassa evakuointioperaatiossa yhteensä yli 120 000 ihmistä lennätettiin pois Afganistanista. Maan turvallisuustilanne kiristyi nopeasti elokuun puolivälissä, kun ääriliike Taliban valtasi nopeasti useita maakuntapääkaupunkeja sekä lopulta Kabulin.
 Yhdysvallat veti viimeisetkin sotilaansa Afganistanista 20 vuoden jälkeen elokuun 30. päivänä, mutta maa on senkin jälkeen vakuuttanut pyrkivänsä evakuoimaan kaikki halukkaat kansalaisensa.
 Kabulin lentokenttä on syyskuussa pysynyt toistaiseksi kiinni, mutta Taliban on pyrkinyt aloittamaan liikenteen mahdollisimman pian. Qatarin erikoislähettiläs arvioi torstaina Kabulissa, että kenttä alkaa avautua kansainväliselle liikenteelle asteittain. Qatarin lisäksi myös Turkista on lähetetty teknistä henkilöstöä korjaamaan lentoaseman kärsimiä vaurioita.
 Lue myös:
 Taliban ilmoitti hallitusnimityksistä: Pääministeriksi nousee mullah Mohammad Hassan Akhund
 ”Menetin toivoni” – Yle tapasi Islamabadissa Suomen Kabulin-suurlähetystön vartijan, jonka onnistui paeta Pakistaniin
 Taliban sanoo vallanneensa koko Panjshirin laakson – äärijärjestön mukaan vastarintajoukot torjuivat neuvottelut

Kabulista lennetään taas: Parisataa siviiliä jätti Afganistanin ensimmäisellä lennolla Yhdysvaltojen vetäytymisen jälkeen


Summary: Kaksoisraiteen puolesta on puhuttu pitkään. Pohjois-Pohjanmaan liitto ja alueen kansanedustajat ovat korostaneet kaksoisraiteen tärkeyttä pääradan tavara- ja henkilöliikenteelle sekä vientiteollisuudelle

Limingan ja Oulun välille toivottu kaksoisraidehanke etenee.
 Väylävirasto alkaa laatia osuudelle ratasuunnitelmaa, joka pitää sisällään myös tarvittavien siltojen sekä tie- ja katuyhteyksien suunnittelun. Suunnittelualue alkaa Limingan liikennepaikan eteläpuolelta ja päättyy Oulun liikennepaikalle.
 Väyläviraston projektipäällikkö  Eero Virtanen  kertoo, että suunnittelupäätös on tehty ja työ alkaa lähtötietojen hankinnalla ja maastotutkimuksilla. Suunnitteluun on käytettävissä viiden miljoonan euron erillisrahoitus, josta EU:n tukirahoitusta on puolet.
 – Vuodenvaihteessa alkaa varsinainen kaksoisraiteen suunnittelu, kun lähtötiedot on saatu kerätyksi.
 Esimerkiksi maakuntaliitto ja alueen kansanedustajat ovat korostaneet kaksoisraiteen tärkeyttä pääradan tavara- ja henkilöliikenteelle sekä vientiteollisuudelle. Liminka-Oulu kaksoisraiteen kustannusarvio on aiemmin ollut noin 60 miljoonaa euroa.
 – Kriittisin on juuri Liminka-Oulu välin rataosuus. Yritetään tällä ratkaisulla poistaa pahimpia pullonkauloja, mutta pitkällä tähtäimellä tietysti Ylivieska-Oulu vaatii kokonaisuudessaan toimenpiteitä, Virtanen toteaa.
 Kiinteistön omistajilla ja muilla asianosaisilla sekä niillä, joiden asumiseen, työntekoon tai muihin oloihin suunnitelma saattaa vaikuttaa on oikeus olla tutkimuksissa saapuvilla ja lausua mielipiteensä asiassa.
 Suunnittelun edetessä varataan myöhemmin tilaisuus mielipiteen ilmaisemiseen suunnitelmasta. Valmistuttuaan suunnitelma asetetaan yleisesti nähtäville, jolloin asianosaisilla on mahdollisuus tehdä kirjallinen muistutus suunnitelmasta.
 Lue lisää:
 Väylärahat jaetaan entistä suunnitelmallisemmin: isoimmat summat päätynevät pääradan raiteille ja Turun kehätielle Raisiossa
 880 miljoonaa euroa ja 335 raidekilometriä – 11 vuoden ratatyö Seinäjoen ja Oulun välillä on valmis
 Mihin unohtuivat pohjoisen nopeat junamatkat? Oulusta halutaan neljässä tunnissa Helsinkiin ja ratayhteys Ruotsiin

Odotettu kaksoisraide Limingan ja Oulun välille etenee – Väylävirasto aloittaa ratasuunnitelman laatimisen


Summary: Radio-ohjelma laitettiin tauolle jo heinäkuussa, kun siihen oli viitattu punkmusiikin seksuaalista häirintää käsittelevällä Instagram-tilillä.

YleX:n Uuden musiikin rockshow ei jatku ja sen toimittaja vetäytyy. Radio-ohjelma  laitettiin tauolle  heinäkuussa sen jälkeen, kun se oli nostettu esiin punkstoo-keskustelussa.
 YleX tiedottaa myöhemmin, mikä ohjelma  Uuden musiikin rockshow 'n tilalle tulee.
 Punkstoo oli anonyymi Instagram-tili, jossa julkaistiin lukuisia Suomen punk-piireihin liittyviä kokemuksia häirinnästä, ahdistelusta ja väkivallasta. Vastaavanlaisia sosiaalisen median tilejä ilmaantui myös muiden musiikkigenrejen ympärille.
 Punkstoo-tili oli heinäkuussa toiminnassa reilun viikon ajan, jonka aikana yli sadassa julkaisussa ihmiset kertoivat anonyymisti kokemastaan seksuaalisesta häirinnästä. Lopettamisen jälkeen tilin pitäjät kertoivat saavuttaneensa tavoitteensa eli aloittaneensa keskustelun punk-piirien sisäisistä ongelmista.
 YleX on Yleisradion musiikkimedia, joka toimii radiossa ja digitaalisilla alustoilla.
 Juttua muokattu 9.9. 2021 klo 18.18. Lisätty tieto, että toimittaja vetäytyy ja otsikon ensimmäinen lause muutettu muotoon: 'YleX:n Uuden musiikin rockshow lopetetaan'.
 Lue myös:
 YleX laittoi Uuden musiikin rockshow’n tauolle toistaiseksi – ohjelma liitetty punkstoo-keskusteluun
 Punkstoo paisui musiikkialalla jopa koronaa suuremmaksi keskusteluksi – kysyimme, miten keikkapaikat aikovat kitkeä häirintää ja ahdistelua
 Punkstoo toi musiikkialan ahdistelun päivänvaloon, mutta perässä seurasi kritiikki – mitä anonyymista someaktivismista tulisi ajatella?

YleX:n Uuden musiikin rockshow lopetetaan – ohjelma liitettiin punkstoo-keskusteluun


Summary: Maailman terveysjärjestö arvostelee rikkaita maita siitä, että ne eivät ole toimittaneet lupaamiaan rokote-eriä köyhempiin maihin. Mikäli pandemiaa ei saada kuriin kaikkialla, virus voi muuntua hallitsemattomaksi rokotuksista huolimatta.

– Minä en aio pysytellä hiljaa, kun maailman rokotteiden jakelua kontrolloivat yritykset ja valtiot ajattelevat, että maailman köyhien pitäisi olla tyytyväisiä jämiin, sanoi Maailman terveysjärjestön WHO:n johtaja  Tedros Adhanom Ghebreyesus  tiedotustilaisuudessa keskiviikkona.
 WHO vaati, että länsimaissa pidättäydyttäisiin koronaviruksen kolmannesta rokotekierroksesta tämän kuun ajan.
 Tedros toisti jälleen kerran huolensa siitä, että samaan aikaan kun rikkaissa maissa aletaan rokottaa kansalaisia jo kolmannella koronavirusrokotteella, maailman köyhissä maissa ihmisillä ei ole vielä ensimmäistäkään rokotetta.
 Lupauksia kyllä on riittänyt. Rokotteita ei vain ole näkynyt.
 WHO:n mukaan maailman 5,5 miljardista rokoteannoksesta 75 prosenttia on ohjattu pelkästään kymmeneen maailman valtioon.
 Maailmanlaajuisesti vain yksi viidestä köyhän tulotason maan asukkaasta on saanut rokotteen. Afrikan koko mantereen rokotekattavuus puolestaan on tällä hetkellä kaksi prosenttia.
 Ainakin Israel, Yhdysvallat, Britannia, Saksa, Ranska, Espanja, Tanska – ja Suomi ovat aloittamassa tai aloittaneet kolmansia rokotuksia.
 Suomi lahjottaa miljoonia rokotteita
 Ulkoministeriö kertoi torstaina , että Suomi lahjoittaa käyttämättömäksi jääviä koronarokotteitaan COVAX-rokoteyhteistyömekanismin kautta.
 Syksyn aikana lahjoitetaan noin 3,6 miljoonaa Astra Zenecan ja Johnson & Johnsonin koronarokotetta kehittyville maille. Rokotteita tarjotaan matalan ja keskitulotason valtioille, joilla on ollut ongelmia niiden saatavuudessa.
 – Rokotteiden lahjoittaminen ei hidasta rokotusten etenemistä Suomessa, ulkoministeriön tiedotteessa korostetaan.
 Ulkoministeriön mukaan kyse on rokoteannoksista, jotka Suomella jäävät käyttämättä sen osuudesta EU:n rokotehankintojen kokonaisuudessa. Rokotteita oli varattu Suomen käyttöön yli kansallisen tarpeen.
 EU-maat ovat sitoutuneet yhteisesti lahjoittamaan vähintään 100 miljoonaa rokoteannosta vuoden loppuun mennessä. Tiettävästi EU kuitenkin aikoo lahjoittaa 200 miljoonaa rokoteannosta tämän vuoden aikana.
 Kaiken kaikkiaan COVAX odottaa saavansa 1,425 miljardia rokoteannosta vielä tämän vuoden aikana.
 Tavoite vielä kaukana
 WHO:n tavoitteena on rokottaa maailman jokaisen maan asukkaista ainakin kymmenen prosenttia syyskuun loppuun mennessä edes yhdellä rokoteannoksella. Tavoite näyttää tällä hetkellä melko kaukaiselta.
 Vuoden loppuun mennessä rokotettuja pitäisi olla kaikkialla 40 prosenttia ja ensi vuoden puoliväliin mennessä 70 prosenttia.
 Ainakin vuoden lopun tavoitteeseen olisi vielä mahdollista päästä, mutta se vaatii rikkaiden maiden vastaantuloa – ja sitä, että kolmostehosteita ei annettaisi laajamittaisesti terveille kansalaisille rikkaissa länsimaissa ennen kuin köyhät maat ovat saaneet edes yhden annoksen.
 Samaan aikaan korkean tulotason maista 70 prosenttia on rokottanut tähän mennessä ainakin 40 prosenttia kansalaisistaan.
 Maailman terveysjärjestön pääjohtaja Tedros Adhanom Ghebreyesus. Martial Trezzini / EPA
 – Yksikään matalan tulotason maista ei ole päässyt tavoitteeseensa. Se ei ole heidän syytään, Tedros sanoi.
 – Korkean tulotason maat ovat luvanneet lahjoittaa yli miljardi annosta, mutta alle 15 prosenttia noista annoksista on ilmaantunut, Tedros lisäsi.
 Rokotteita on luvattu niiden markkinoilletulosta saakka. Sen ei pitänyt mennä niin, että rikkaat saavat omansa ensin ja sitten vasta köyhät.
 – Emme halua enää yhtään lupauksia, me haluamme vain rokotteet, Tedros jyrähti.
 Sitä paitsi kyse ei ole pelkästä solidaarisuudesta köyhiä kohtaan. Kyse on myös rikkaiden valtioiden kansalaisten ja talouden suojelusta.
 – Mitä hitaammin rokotusohjelmat toteutuvat kaikissa maissa, sitä enemmän viruksen on mahdollista muuntautua ja kehittää vastustuskykyä Covid-19 rokotteita vastaan, sanotaan ulkoministeriön tiedotteessa.
 Lue lisää:
 Keskustelu kiihtyy: tulisiko rikkaiden maiden antaa kansalaisilleen kolmas rokoteannos vai lähettää rokotteet kehitysmaihin?
 Täältä löydät kaikki  tuoreimmat uutiset koronaviruksesta .

Länsimaat ovat rohmunneet valtaosan koronarokotteista: kun toisaalla alkaa kolmas rokotuskierros, toisaalla ei ole ensimmäistäkään


Summary: Ikäihmisten hoivakodeissa järjestettävä viriketoiminta ei ole vieläkään yhtä vilkasta kuin ennen korona-aikaa. Vanhustyön keskusliitto toivoo, että kasvava rokotekattavuus tuo asiaan muutoksen – mielellään pian.

Ikäihmisten hoivakotien viriketoimintaa ei ole vieläkään saatu koronaa edeltävään vauhtiin.
 Vanhustyön keskusliiton mukaan hoivakodit ovat edelleen varovaisia päästämään laitoksiin muita kuin ikäihmisten omaisia. Tämän vuoksi esimerkiksi monet musiikki-, hartaus- ja jumppatilaisuudet ovat edelleen harvinaisia.
 Toiminnanjohtaja  Anni Lausvaara  toivoo tilanteen muuttuvan loppuvuoden aikana.
 – Terveysturvallisuus huomioiden olisi hyvä saada jotakin toimintaa taas alulle. Vanhuksilla ei ole aikaa odottaa, Lausvaara sanoo.
 – Monen ikäihmisen elämän laatu ja sosiaaliset suhteet ovat koronan takia kärsineet. Rokotekattavuuden noustessa tähän saadaan toivon mukaan helpotusta.
 Toimintaa pidetty laajalti ulkona
 Lausvaara pitää ilahduttavana, että usea hoivakoti on järjestänyt viriketoimintaa koronaturvallisesti myös poikkeusaikana. Yksi tällainen on Joensuun Reijolassa sijaitseva Attendo Aliisa, jossa tilaisuudet vietiin viime vuonna ulkotiloihin.
 Tällä viikolla Aliisan asukkaita piristivät läheisen maatilan suomenhevoset.
 Aliisa-hoivakodin asukkaat saivat tällä viikolla ihasteltavakseen suomenhevosia. Tempaus liittyi valtakunnalliseen suomenhevosen päivään. Ari Haimakainen / Yle
 – Jopas on hauska eläin! En taida uskaltaa silittää, asukas  Mirjami Pelkonen  sanoo naurahtaen.
 Hoivakodin johtaja  Sisko Ratilainen  kertoo viriketapahtumia järjestettävän tällä hetkellä noin kerran kolmessa kuukaudessa. Ilman koronaa määrä olisi selvästi suurempi. Tauolla ovat esimerkiksi paikallisen seurakunnan kuukausittaiset hartaudet.
 – Pidän koronan suhteen tiukkaa linjaa, vaikka kaikki meillä onkin jo rokotettu. Sisällä liikkuvat vain henkilökunta, asukkaat ja asukkaiden omaiset, Ratilainen sanoo.
 – Sanoisin, että aika hyvin tässä on kuitenkin pärjätty. Olisi tietysti mukavaa palata hiljalleen normaalimpaan, mutta kaikki aikanaan, hän jatkaa.
 Arjesta poikkeavat virikkeet piristävät ikäihmisiä siinä missä nuorempiakin. Vesa Marttinen / Yle
 "Ihanaa vaihtelua arkeen"
 Viriketoimintaahoivakodeille tarjoavat pitkälti vapaaehtoiset ja yhdistykset. Aliisan pihaan suomenhevoset näytille tuonut  Henna Piironen  kertoo olevansa entinen hoiva-alan ammattilainen, joka tiedostaa virikkeiden merkityksen vanhuksille.
 – Varsinkin eläimillä on yleensä ilahduttava vaikutus, niin se vain on, Piironen tietää.
 Ikäihmisten iloa hoivakodin työntekijänä seurannut sairaanhoitajaopiskelija  Alisa Pekkarinen  allekirjoittaa Piirosen näkemyksen.
 – Tämä on aivan ihanaa vaihtelua arkeen. Asukkaille on todella tärkeää, että jokainen päivä ei ole samanlainen. Näistä kokemuksista keskustellaan vielä monta päivää, Pekkarinen arvelee.
 Lue myös:
 Vaatimukset kiristyvät, mutta hoitajien määrä hoivakodeissa ei nouse samaan tahtiin – Asiantuntija: "Hoitajien puute on todellinen ongelma”
 Vanhustenhoidon hoitajamitoituksissa on yhä puutteita Pohjois-Karjalassa - viidennes tutkituista yksiköistä jäi alle minimin
 Lisää  Pohjois-Karjalan uutisia Yle Areenassa : kuuntele, katsele ja lue, mitä lähelläsi tapahtuu.

Hoivakotien viriketoiminta yhä hiljaista koronan jäljiltä – ikäihmisten etujärjestö toivoo muutosta: "Vanhuksilla ei ole aikaa odottaa"


Summary: Palkansaajien ansiotulovero laskee ensi vuonna jo aikaisemmin tehtyjen veropäätösten seurauksena. Budjettipäätöksillä kannustetaan omakotitaloasujia vaihtamaan öljylämmityksestä maalämpöön ja kiristetään etenkin pikkusikarien verotusta.

Valtion budjetti  tarkoittaa arviota valtion ensi vuoden menoista ja tuloista.
 Valtion tulot koostuvat pääasiassa erilaisista veroista, velasta sekä esimerkiksi rahapeleista tulevista tuotoista. Menot ovat yhteiskunnan palveluiden, kuten terveydenhoidon, sosiaalipalvelujen tai opetuksen kustannuksia.
 Jo aikaisemmin tehtyjen veropäätösten takia palkansaajien ansiotuloverotus laskee ensi vuonna.
 Lue lisää: Palkkaverotus kevenee ensi vuonna – "Keskituloisen verotuksessa se tarkoittaa noin sataa euroa vuodessa", laskee Veronmaksajain Keskusliitto
 Alla on koottu lyhyt lista siitä, miten tänään julkistetut budjettipäätökset voivat näkyä sinun arjessasi.
 Budjetin päätöksillä pyritään myös ohjaamaan ihmisten toimintaa. Esimerkiksi, mitä korkeampi työllisyys, sitä enemmän verotuloja kertyy. Tai mitä enemmän tuetaan sähköautoilua, sitä enemmän toivotaan liikenteen päästöjen vähenevän.
 1. Opiskelijat saavat ensi vuonna tienata noin viidenneksen enemmän
 Tarkka kirjaus korotuksen määrästä ei ole valmis. Alustavasti hallitus on kaavaillut, että opiskelija saisi ansaita ensi vuonna noin 20 prosenttia enemmän kuin tänä vuonna.
 Tulorajan nosto on tilapäinen ja koskee vuotta 2022.
 Tällä hetkellä Kelan tuloraja on 8 352 euroa vuodessa, jos opiskelija nostaa täydet 12 kuukautta opintotukea.
 Viidenneksen lisäys tarkoittaisi, että ensi vuonna opiskelija voi ansaita yhteensä hiukan yli 10 000 euroa menettämättä opintotukea.
 Samalla periaatteella, kun tuloja saa nyt olla yhtä tukikuukautta kohti 696 euroa, ensi vuonna tuloraja nousisi noin 835 euroon.
 Muutoksen syynä on se, että talous kasvaa kovaa vauhtia, ja yrityksissä on työvoimasta monella alalla suorastaan pulaa.
 Myös opiskelijoista toivotaan työmarkkinoille tekijöitä. Opintotuen tulorajan korotuksen takia on mahdollista tehdä enemmän lisätöitä ilman, että opintotuki pienenee.
 Kympin hintaisen tupakka-askin hinta nousee keskimäärin 60 senttiä seuraavina vuosina, mutta pikkusikarit kallistuvat suhteessa enemmän. Nella Nuora / Yle
 2. Tupakanpoltto kallistuu, etenkin pikkusikarien poltto
 Tupakkavero nousee 117 miljoonalla eurolla seuraavien kahden vuoden aikana.
 Se tarkoittaa, että kahden vuoden aikana savukeaskin hinta nousee noin kuusi prosenttia. Kymmenen euron askin hinta nousee 10,6 euroon.
 Veronkorotuksia painotetaan niin, että tietyt tupakkatarvikkeet, kuten pikkusikarit ja sätkäpaperit kallistuvat suhteessa enemmän kuin muut tupakat.
 3. Sähköauton ostoon saa lisää tukea, autojen biokaasu kallistuu
 Sähköautojen 2,7 prosentin autovero poistuu. Esimerkiksi 50 000 euron sähköautossa säästö olisi 1350 euroa. Verovapaus koskee 1. lokakuuta jälkeen rekisteröitäviä autoja.
 Lisäksi sähköautojen hankintatukea jatketaan, mikä tarkoittaa 1000–2000 euron hyötyä sähköauton ostajalle. Sähköauton käyttäminen sen sijaan kiristyy, koska vuosittain maksettava sähköautojen ajoneuvovero nousee.
 Vähäpäästöisten työsuhdeautojen, kuten vähäpäästöisten hybridien ja kaasulla kulkevien työsuhdeautojen verotusarvo laskee 85 eurolla. Siitä kertyy joidenkin kymmenien eurojen säästö.
 Sen sijaan biokaasuautolla ajaminen kallistuu. Ajoneuvoveroa tai autoveroa ei biokaasuautoille ole tulossa, mutta hinta näkyy tankilla, koska liikennebiokaasun verotus kiristyy.
 Taustalla on 2022 voimaan tuleva biokaasun jakeluvelvoite.
 4. Jos luovut öljylämmityksestä, saat verohelpotuksia
 Omakotitalon tai muun pientalon öljylämmittäjä saa korotetun kotitalousvähennyksen remonttikuluihin, jos hän vaihtaa kodin lämmitysjärjestelmän uusiutuviin energioihin perustuvaksi.
 Lämmitykseen käytetään uusiutuvista energiamuodoista etenkin maalämpöä.
 Kotitalousvähennystä saa maksimissaan 3 500 euroa, ja remonttimenojen korvausprosentti nousee 60:een. Muutos on voimassa ensi vuodesta alkaen vuoteen 2027 asti.
 5. Hoivatyön teettämisen tuki nousee
 Myös hoivatyöstä ja hoitotyöstä sekä kotitaloustyöstä maksettujen korvausten tueksi saa kahden vuoden kokeilun ajan korotetun kotitalousvähennyksen.
 Hoito- ja hoivatyön korvauksen enimmäissumma on 3500 euroa. Vähennyksen korvausprosentti nousee 40:stä 60:een. Muutos tulee voimaan 2022.
 6. Yli 60-vuotiaiden ansiotuloverotus laskee, mutta tapa ja aikataulu auki
 Hallitus on jo aikaisemmin sopinut, että yli 60-vuotiaiden palkkaveroa huojennetaan korottamalla palkasta tehtävää työtulovähennystä. Se tulisi voimaan vuoden 2023 alussa.
 Nyt huojennukseen esitetään lisäksi porrastusta niin, että se kasvaisi sitä mukaa kun työvuosia tulee lisää.
 Porrastuksen tarkka toteutustapa on vielä auki, koska sen sitominen veronmaksajan ikään on hankalaa.

Budjettiriihi valmistui – Näin muutokset näkyvät kukkarossasi vuonna 2022: Opiskelijoiden tuloraja nousee, biokaasu kallistuu tankilla


Summary: Mitä puolustuspoliittinen selonteko muuttaa Suomen puolustuksessa? TV1:n Ykkösaamun vieraana on puolustusministeri Antti Kaikkonen (kesk.).

Eduskunta sai torstaina hallituksen puolustuspoliittisen selonteon. Keskeistä selonteossa on kyber-turvallisuus, paikallinen puolustus ja arktinen alue. Mitä muutoksia Suomen puolustamiseksi tarvitaan?
 Miten puolustusvoimat on selviytynyt koronarajoituksista ja pandemian torjunnasta tähän saakka? Mitä pysyviä muutoksia korona sotaväelle aiheuttaa?
 Useat maat Euroopassa pienentävät puolustusbudjettejaan, kun rahaa on ohjattava koronan vuoksi terveydenhuoltoon. Suomessa puolustusbudjetti on kasvussa. Miksi meillä on eri suunta?
 Edessä on ratkaistavana hävittäjähankinta. Miten suuri turvallisuuspoliittinen ratkaisu hankinta on?
 TV1:n Ykkösaamussa lauantaina 11.9. klo 10.05 alkaen on vastaamassa ja keskustelemassa puolustusministeri  Antti Kaikkonen  (kesk.).  Seija Vaaherkumpu  haastattelee.
 Puolustusministerille voi lähettää kysymyksiä sähköpostitse osoitteella tv1.ykkosaamu@yle.fi tai alla olevalla lomakkeella.

Puolustusministeri Antti Kaikkonen TV1:n Ykkösaamussa: Mitä haluat kysyä?


Summary: Suuri riski, suuri tuotto -nyrkkisääntö näyttää olevan uhattuna, kun roskalainoiksi luokiteltujen yrityslainojen reaalituotto painui Euroopassa miinukselle. Vaarana on, että riskin oikea hinnoittelu hämärtyy, sanoo pääekonomisti Pasi Kuoppamäki.

– Onhan tämä iso juttu, sanoo kokenut pääekonomisti  Pasi Kuoppamäki  Danske Bankista.
 Ensimmäistä kertaa koskaan roskalainaluokan yritysvelkakirjojen tuotto on laskenut miinukselle. Historiallinen raja rikottiin elo-syyskuun vaihteessa. Tänään korkotuotto oli jo 0,7 prosenttia miinuksella.
 Kuoppamäki arvelee, että alamäki saattaa jatkua vielä lähikuukausina.
 Euroopan keskuspankki EKP on halunnut varmistaa, että talous pääsee nousuun koronakriisin jälkeen. Siksi se on kasvattanut rahan määrää markkinoilla. Käytännössä EKP ostaa yritysten lainapapereita 80 miljardilla eurolla joka kuukausi. Tämä on johtanut velkarahan hinnan laskemiseen – aivan kuten on ollut tarkoituskin.
 Edullisesta rahoituksesta ovat saaneet nauttia myös yritykset, joiden toiminnassa on ongelmia.
 Tällaiset niin sanotut roskalainaluokan yritykset saavat nyt lainaa vain vajaan kahden prosentin korolla. Ne siis kyllä maksavat lainastaan korkoa, mutta rahoitusta antavan sijoittajan kannalta lainalle saatava todellinen tuotto jää miinukselle, koska inflaatio Euroopassa on kiihtynyt kolmeen prosenttiin.
 Kuoppamäen mukaan on odotettavissa, että inflaatio jatkaa kiihtymistään lähikuukausina. Se tarkoittaa todellisen korkotuoton laskemista edelleen syvemmälle nollan alapuolelle.
 Lainan hinnoittelun pitäisi heijastaa siihen liittyvää riskiä, mutta nyt tasapainossa on tapahtunut ennen näkemätön muutos.
 – Nyt voidaan ajautua siihen pisteeseen, että riskiä ei ole hinnoiteltu kunnolla, Kuoppamäki sanoo.
 Mårten Lampén / Yle
 Hänen mukaansa siinä pisteessä ei olla vielä, mutta vaara kasvaa ainakin silloin, jos talouden suhdanne muuttuu heikommaksi ja yritysten kasvunäkymät heikentyvät. Silloin saattaa monella yrityksellä jäädä lainan takaisinmaksu hoitamatta.
 – Vaarana on, että riskin hinnoittelu hämärtyy.
 Roskaluokituksen yrityslainoja on monessa sijoitussalkussa, niin yksityishenkilöillä, sijoitusrahastoilla kuin pääomasijoittajillakin. Kuoppamäen mukaan pankeille ne eivät ole houkuttelevia sijoituskohteita, koska ne vaativat suuren riskin vastapainoksi paljon pääomaa.
 Edellisen finanssikriisin jälkeen pankkien riskinsietokykyä vahvistettiin ja juuri tämän vuoksi Kuoppamäki ei nyt pidä riskipapereita uuden kriisin siemenenä.
 – Riski siitä, että tämä aiheuttaisi uuden finanssikriisin kaltaisia tapahtumaketjuja on huomattavasti pienempi kuin runsas kymmenen vuotta sitten. Pankkien pääomitusta on vahvistettu ja tehty stressitestejä, hän muistuttaa.
 Edellisessä kriisissä opittiin, että rahoitusalalla voi olla vahvoja kytköksiä, eikä niitä aina tunneta. Silloin ongelmakerrointa kasvatti sekin, että talouden nopea syöksy pudotti hyviä yrityksiä roskalainaluokkaan.
 Kuoppamäki ei odota, että roskalainojen tilanne muuttuu olennaisesti vaikka  EKP muuttaa arvopeperien osto-ohjelmaansa .
 – Ohjauskorkoa EKP:n ei odoteta nostavan muutamaan vuoteen, joten turvallisten sijoituskohteiden tuotot tulevat pysymään alhaalla. Siksi kiinnostus riskillisiin omaisuuseriin tulee pysymään suurena, hän tiivistää.

Historiallinen ennätys rikottiin lainamarkkinoilla – jopa suuren riskin roskalainojen tuotot putosivat miinukselle


Summary: Kouluilla ei ole velvollisuutta järjestää erillistä tilaa rukoilulle, mutta opiskelijoilla on oikeus rukoilla, kun se ei häiritse koulutyöskentelyä.

Saara Taha , 22, opiskelee kansainvälisen bisneksen ja logistiikan AMK-tutkintoa Myyrmäen ammattikorkeakoulussa. Joulukuussa valmistuvan musliminaisen elämää on rytmittänyt rukoileminen viisi kertaa päivässä lapsesta saakka.
 Nykyisessä oppilaitoksessa on hiljainen huone, johon Taha voi vetäytyä viideksi minuutiksi rukoilemaan. Hän laittaa oveen "varattu" -kyltin, jolloin hän saa omaa rauhaa. Se helpottaa hänen oloaan etenkin silloin, jos hän tuntee itsensä stressaantuneeksi tai ahdistuneeksi.
 Rukoilemisen kokemus on hänelle meditatiivinen. Hän kuvailee sen merkitystä muslimeille tähän tapaan.
 – Jos joku haluaisi kuunnella musiikkia, että voi rauhoittua tai olla itsensä kanssa, niin meille se on vähän samantyyppistä, että voidaan mennä rukoilemaan ja olla siinä jumalan kanssa, miettiä ja rauhoittua.
 Rukoushetken jälkeen Taha tuntee itsensä virkistyneeksi ja jaksaa jatkaa päivää eteenpäin.
 Ammattikorkeakoulussa, jossa opiskelutoverit ovat jo aikuisia, rukoilu ei ole herättänyt negatiivista huomiota.
 Sitä hän kuitenkin kertoo saaneensa osakseen lapsuudessaan ja nuoruudessaan erilaisen ulkonäkönsä ja taustansa vuoksi.
 – Peruskoulussa oli kiusaamista ja rasistisia kommentteja. Minua ei pyydetty leikkeihin mukaan. Lukiossa ei pyydetty sosiaalisiin tapahtumiin tai hengailemaan.
 Kokonaan yksin Taha ei jäänyt vaan kavereitakin oli, jotka puolustivat häntä. Vanhemmat rohkaisivat häntä olemaan oma itsensä eikä huolehtimaan liikaa siitä, mitä muut hänestä ajattelevat.
 – Raskasta oli se, että joka päivä kouluun mennessä täytyi kuitenkin pitää yllä omaa suojamuuria.
 Peruskoulussa Tahan oli vaikea päästä rukoilemaan omassa rauhassa, koska luokat lukittiin välituntien ajaksi. Hänellä oli kynnys pyytää opettajia avaamaan ovea, koska hän ei halunnut herättää huomiota rukoilullaan.
 Taha ei ole ainoa oppilas, jolla on ollut vaikeuksia harjoittaa uskontoaan koulussa. Hän kertoo, että monia hänen ystäviään ei ole päästetty luokkiin rukoilemaan, koska koulujen sääntöjen mukaan oppilaita ei saa jättää luokkiin yksin.
 Itä-Suomen yliopistossa julkaistun tuoreen väitöskirjatutkimuksen mukaan koulujen tulisi tunnistaa ja kuunnella herkemmin oppilaiden uskonnonharjoittamisen tarpeita.
 Jotkut rukoilevat salaa koulussa
 Kasvatustieteen maisteri  Ulla Vähärautio-Halonen  haastatteli 15 perus- tai keskiasteella opiskelevaa musliminuorta Kasvot kohti Kaabaa -väitöskirjaansa varten. Nuoret asuvat pääkaupunkiseudulla ja Keski-Suomessa.
 Hänen mukaansa rukoileminen onnistuu vaihtelevasti koulusta riippuen.
 – Joissakin se onnistui erinomaisesti. Nuoret olivat saaneet avainlukukortteja tyhjiin luokkiin, missä he voivat käydä rukoilemassa ja harjoittamassa uskontoa, mutta joissakin kouluissa sitä ei oltu otettu ollenkaan puheeksi.
 Haastatteluista kävi ilmi, että osa nuorista etsi koulusta omin neuvoin tilaa ja rukoili salaa. Toiset rukoilivat vasta koulupäivän jälkeen kotona.
 Vähärautio-Halonen toivoo kouluihin uskontodialogia eli keskustelua, jonka kautta oppilaat ja opettajat tunnistavat toistensa erilaisuuden ja uskontojen sekä katsomusten merkityksen kaikille yhteisessä koulussa.
 – Nuoret tutkimuksessa olivat sitä mieltä, että sitä ei voi erottaa ihmisestä samalla tavalla kuin ei voi erottaa vegaanista ruokavaliotakaan.
 Oppilailla on oikeus rukoilla, kun se ei häiritse koulutyöskentelyä
 Opetushallituksen opetusneuvos  Kati Mikkola  kertoo, että kouluista tulee toisinaan viestejä, joissa kysytään, miten oppilaiden rukoiluun tulisi suhtautua.
 – On tärkeää tiedostaa sekä koulun yhteiset pelisäännöt että toisaalta omat oikeutensa uskonnon harjoittamiseen.
 Mikkolan mukaan kouluilla ei ole velvollisuutta järjestää erillistä tilaa rukoilulle, mutta toisaalta opiskelijoilla ja oppilailla on oikeus rukoilla, kun se ei aiheuta häiriötä koulutyöskentelyyn.
 – Kannustan rohkeasti keskustelemaan tästä asiasta ja ottamaan sen esiin joko koulun johdon kanssa tai kenen tahansa työntekijän kanssa, joka voi sitä edistää. Hyvässä hengessä asiaa esiin tuomalla päästään yleensä ratkaisuun, joka tyydyttää kaikkia osapuolia.

Saara Tahalle rukoileminen on kuin meditaatiota, joka auttaa jaksamaan huonoina päivinä – kouluissa se ei aina onnistu, kertoo väitöskirjatutkimus


Summary: Ylen toimittaja Antti Kuronen kertoo Pohjois-Afganistanista, että ääriliike Talibanilla on alueella runsaasti tarkastuspisteitä. Liikkeellä näyttää Kurosen mukaan olevan paljon ihmisiä, mutta naisista suurin osa peittää itsensä.

POHJOIS-AFGANISTAN / HELSINKI  Ylen toimittaja  Antti Kuronen  saapui torstai-iltana Afganistaniin Uzbekistanin rajan yli. Kuronen kertoi Afganistanin puolelta, että ääriliike Taliban on pystyttänyt kaikkialle tarkastuspisteitä.
 – Läheisessä kylässä oli paljon ihmisiä ulkona, mutta naisista suurin osa peittää itsensä. Täällä on tavallaan alistuttu siihen, että Taliban todella on vallassa koko Afganistanissa, myös täällä pohjoisessa, Kuronen kertoi.
 Kuronen raportoi noin sadan kilometrin päästä Mazar-i-Sharifista, jossa suomalaissotilaat partioivat pitkään osana kansainvälistä liittoumaa.
 Taliban sai aivan maan pohjoisosassa sijaitsevan Mazar-i-Sharifin haltuunsa vain pari päivää ennen pääkaupunki Kabulin valtausta elokuun puolivälissä. Suomalaissotilaat kotiutettiin Afganistanista jo kesäkuussa.
 Juttua on päivitetty klo 20.37: Vaihdettu video uuteen versioon, jossa mukana Taliban-komentajan haastattelu.
 Lue myös:
 Kabulista lennetään taas: Parisataa siviiliä jätti Afganistanin ensimmäisellä lennolla Yhdysvaltojen vetäytymisen jälkeen
 Taliban ilmoitti hallitusnimityksistä: Pääministeriksi nousee mullah Mohammad Hassan Akhund
 Taliban sanoo vallanneensa koko Panjshirin laakson – äärijärjestön mukaan vastarintajoukot torjuivat neuvottelut

Yle Afganistanissa: "Täällä on alistuttu siihen, että Taliban todella on vallassa" – katso Antti Kurosen videoraportti