Summary: Länsiliittouman valtiot ovat riippuvaisia Yhdysvaltojen tuesta Afganistanin evakuointien toteuttamisessa. Kun Yhdysvallat poistuu maasta alle viikon päästä, muidenkin on lähdettävä.

Eurooppalaisjohtajien vetoomukset Kabulin lentoaseman evakuointien pitkittämisen puolesta kaikuivat tiistain G7-kokouksessa kuuroille korville. Presidentti  Joe Biden   ilmoitti kollegoilleen ja hieman myöhemmin muulle maailmalle , että Yhdysvallat poistuu Afganistanista 31. elokuuta, kuten oli aiemmin suunniteltu.
 – Mitä nopeammin voimme lopettaa, sen parempi, Biden sanoi televisiopuheessan keskiviikon vastaisena yönä Suomen aikaa.
 Politico-lehden  mukaan Britannian ja Ranskan oli suorastaan taivuteltava Yhdysvaltoja osallistumaan etänä pidettyyn G7-maiden hätäkokoukseen. Jo ennen kokouksen alkua kaikille oli selvää, ettei Yhdysvallat suostuisi pidennykseen.
 Perusteltuna huolenaiheena on, ettei nykyisellä aikataululla läheskään kaikkia evakuoitaviksi tarkoitettuja millään ehditä evakuoida ajoissa.
 New York Timesin  mukaan pelkästään amerikkalaisia on Afganistanissa edelleen tuhansia, ja Yhdysvalloille työskennelleitä afganistanilaisia kymmeniä tuhansia.
 Ihmisiä saatettiin evakuointilennolle Kabulin lentoasemalla tiistaina. AOP
 Bidenin mukaan Yhdysvaltojen on kuitenkin pysyttävä aikataulussa, koska 31. elokuuta on takaraja, josta on päästy yksimielisyyteen Talibanin kanssa. Afganistanissa vallan kaapannut ääriliike sanoo, että se ei enää salli evakuointeja tuon päivän jälkeen.
 Lisäksi Biden sanoi, että mitä pidempään evakuoinnit Kabulin lentoasemalla jatkuvat, sitä todennäköisempi on terroristijärjestö Isisin Afganistanin-haaran isku lentoasemalle tai sen läheisyyteen.
 Tällä hetkellä lähes 6 000 Yhdysvaltojen sotilasta turvaa Kabulin lentoasemaa. Ilman heitä muiden länsiliittouman valtioiden on käytännössä mahdotonta jatkaa omia evakuointioperaatioitaan.
 Vielä eilen tiistaina eurooppalaisvaltiot esittivät kilvan julkisia toivomuksia, että evakuointia jatkettaisiin vielä syyskuun puolelle. Tänään keskiviikkona yksi toisensa jälkeen on ilmoittanut evakuointien loppumisesta lähipäivinä.
 Ihmiset jonottivat evakuointikoneeseen Kabulin lentoasemalla tiistaina. AOP
 Eurooppalaiset kiiruhtavat pois jo aiemmin
 Britannian ulkoministeri  Dominic Raab  sanoo, että evakuointi lopetetaan ja brittisotilaat lähtevät maasta elokuun loppuun mennessä.
 Ranska aikoo todennäköisimmin lopettaa omat evakuointinsa huomenna torstaina. Tuoreimpien tietojen mukaan Ranskan operaatio saattaa kestää vielä päiviä tai ainoastaan joitakin tunteja.
 Saksan yleisradioyhtiö  ARD  kertoi, että Saksan viimeiset evakuoinnit saatettaisiin lentää jo tänään keskiviikkona.
 Liittokansleri  Angela Merkel  painotti kuitenkin myöhemmin, että Saksa jatkaa evakuointeja niin pitkään kuin se on vastuullisesti mahdollista. Apua Saksaa auttaneille afganistanilaisille on Merkelin mukaan tarjolla vielä elokuun jälkeenkin, vaikka lennot loppuvat.
 Puola kertoi tänään jo lopettaneensa omat evakuointinsa kasvaneiden turvallisuusriskien vuoksi. Myös Unkarista viestittiin, että operaatio alkaa olla sen osalta ohi.
 Yhdysvallat aikoo myöskin lopettaa siviilien evakuoinnin lähipäivinä. Syy siviilievakuointilentojen lopettamiselle jo ennen elokuun 31. päivää on, että sotilaiden poistuminen vie lisäksi oman aikansa.
 Ihmiset odottivat evakuointia lentoaseman lähistöllä tiistaina. AOP
 Tuhannet jäävät jälkeen
 Kanadan pääministeri  Justin Trudeau   sanoi vielä G7-kokouksen jälkeen , että turvallisuustilanteen salliessa kanadalaissotilaat voisivat jäädä Afganistaniin jatkamaan evakuointeja vielä syyskuun puolelle.
 Myöhemmin pääministerin esikunnasta tarkennettiin, että tämä tulisi kyseeseen vain, jos Yhdysvallat päättäisi sittenkin jäädä pidemmäksi aikaa.
 Biden nimittäin jätti vielä pienen takaportin auki. Yhdysvaltain puolustusministeriö ja ulkoministeriö selvittävät presidentin mukaan b-suunnitelmia sen varalle, että Afganistaniin olisikin pakko jäädä vielä pidemmäksi aikaa.
 Afganistanista on Bidenin mukaan evakuoitu viimeisen kymmenen päivän aikana jo lähes 71 000 ihmistä. Viime päivinä tahti on kiihtynyt, ja takarajan lähestyessä se kiihtyy entisestään.
 Ikkuna on kuitenkin sulkeutumassa tuhansilta ihmisiltä, jotka vielä pyrkivät epätoivoisesti Talibania pakoon ja joilla muuten olisi edellytykset tulla evakuoiduksi.
 Lue lisää:
 Tuoreimmat käänteet Afganistanin tilanteesta Ylen päivittyvässä liveartikkelissa
 Biden ei taipunut G7-maiden pyyntöön pitää amerikkalaissotilaita Afganistanissa suunniteltua pidempään – Talibania vaaditaan päästämään kaikki halukkaat pois maasta
 Tapahtumien vyöry pääsi yllättämään Suomen suurlähettilään Afganistanissa – "En vieläkään ymmärrä, miten tässä pääsi näin käymään"
 Airbnb tarjoaa ilmaista majoitusta 20 000 afganistanilaiselle
 Mistä Afganistanin kriisissä on kyse? Afganistanin hallinnasta on taisteltu monesti. Neuvostoliitto ja sen tukema Afganistanin hallinto soti arabimaiden ja Yhdysvaltojen tukemia islamilaisia taistelijoita vastaan 1979–1989. Ääri-islamilainen Taliban-liike oli  ensimmäisen kauden vallassa  1996–2001. Yhdysvaltain johtama liittouma syrjäytti talibanit 2001 ja myöhemmin Nato-johtoiseksi muuttunut kansainvälinen kriisinhallintaoperaatio tuki Afganistaniin muodostettua hallintoa 20 vuotta.  Suomikin osallistui kriisinhallintaan . Kun Yhdysvallat vetäytyi maasta, Taliban aloitti laajentumisen. Lopulta kaupungit kaatuivat nopeasti ja järjestö valtasi pääkaupungin Kabulin 15. elokuuta. Järjestön  johtajista voit lukea täältä . Taliban pohjaa oppinsa  äärimmäiseen tulkintaan islamista ja šaria-laista . Taliban-liike suojaa  terroristijärjestö al-Qaidaa . Afganistanissa asuu 40 miljoonaa ihmistä, heistä  maan sisäisiä pakolaisia  on 3,5 miljoonaa ja naapurimaihin on paennut yli kaksi miljoonaa ihmistä. Maan väestön muutoksista  voit lukea täältä . Heimoja on toistakymmentä heimoa. Voit lukea  etnisestä kirjosta täältä .

Siviilien evakuointi loppuu Kabulin lentoasemalta lähipäivinä kokonaan – tuhansia ihmisiä jää jälkeen


Summary: Spencer Eldenin mukaan hänen vanhempansa eivät koskaan antaneet valtuuksia käyttää lapsensa kuvaa levyn kannessa. Lisäksi hänen asianajajansa sanoo, että kuvassa näkyvä raha saa lapsen näyttämään seksityöntekijältä.

Nirvana-yhtyeen Nevermind-klassikkoalbumin kannessa vauvana esiintynyt mies haastaa yhtyeen oikeuteen, uutisoivat muun muassa viihdelehti Variety ja Britannian yleisradioyhtiö BBC.
 Nykyisin 30-vuotias  Spencer Elden  syyttää hänestä vauvana otetun kansikuvan olevan lapsipornoa. Lisäksi Eldenin mukaan hänen vanhempansa eivät koskaan allekirjoittaneet lupaa käyttää lapsensa kuvaa levyn kannessa.
 Vuonna 1991 ilmestyneen levyn kansikuvassa neljän kuukauden ikäinen Elden on alasti veden alla ja näyttää uivan kohti dollarin seteliä, joka on lisätty kuvaan jälkikäteen. Kuvan on yleisesti ajateltu kommentoivan kapitalismia, Variety kirjoittaa.
 Asianajaja: Raha saa lapsen näyttämään seksityöntekijältä
 Yhdysvalloissa lasten kuvia ei yleensä ole lain mukaan pidetty lapsipornona, jos ne eivät ole seksualisoituja. Eldenin asianajajan  Robert Y. Lewisin  mukaan kuva kuitenkin ylittää lapsipornon rajan. Lewisin mukaan kuvassa näkyvä raha saa lapsen näyttämään seksityöntekijältä.
 – Vastaajat markkinoivat tarkoituksellisesti Spencerin lapsipornoa ja hyödynsivät kuvan shokeeraavaa luonnetta mainostaakseen itseään ja musiikkiaan hänen kustannuksellaan, kanteessa kirjoitetaan.
 Yhtyeen syytetään myös luvanneen peittää Eldenin sukuelimet kuvassa tarralla, mutta näin ei tehty.
 Elden vaatii ainakin 150 000 dollaria eli lähes 130 000 euroa jokaiselta vastaajalta, joihin kuuluvat muun muassa jo kuopatun yhtyeen jäsenet  Dave Grohl  ja  Krist Novoselic , edesmenneen keulahahmon  Kurt Cobainin  leski  Courtney Love  sekä kuuluisan valokuvan ottanut  Kirk Weddle .
 Elden on useaan otteeseen poseerannut kansikuvan uusintaversioissa uimahousut päällään. Haastatteluissa hän on kuitenkin puhunut ristiriitaisista tunteistaan kansikuvan ja kuuluisuutensa suhteen.
 Lue myös:
 Kurt Cobainin kitara huutokaupattiin kuudella miljoonalla dollarilla
 Nirvana-yhtyeen laulajan Kurt Cobainin pesemätön ja tupakan polttama villatakki myytiin huutokaupassa 334 000 dollarilla
 "Kurt Cobain oli erittäin kurinalainen, ennen studiota piti harjoitella kuukausia" – Manageri muistelee 25 vuotta sitten kuollutta rocktähteä
 Konsertti, jonka ei pitänyt toteutua – lähes alkuperäinen Guns N`Roses valtaa Hämeenlinnan
 Ystävyys toi ulkomaalaisten pop- ja rocktähtien valokuvat Kuopioon – katso video

Vauvana Nevermind-levyn kannessa esiintynyt mies haastaa Nirvanan oikeuteen – syyttää yhtyettä lapsipornon julkaisemisesta


Summary: Pornografisen sisällön kieltävä sääntömuutos olisi alun perin tullut voimaan lokakuussa. Onlyfans on tullut tunnetuksi nimenomaan seksuaalisen sisällön myynti- ja ostopaikkana.

Sosiaalisen median tilauspalvelu Onlyfans on perunut päätöksensä kieltää pornografia sivuiltaan. Yhtiö kertoo asiasta Twitterissä.
 Pornografisen sisällön kieltävä sääntömuutos olisi alun perin tullut voimaan lokakuussa. Onlyfans kertoo peruneensa kiellon, koska yhtiö on saanut "tarvittavat vakuutukset" sille, että se pystyy jatkossakin tukemaan erilaisia sisällöntuottajia.
 Onlyfansissa sisällöntuottajat tarjoavat maksua vastaan tilaajilleen kuvia, videoita ja kahdenkeskisiä keskusteluja. Sivusto on tullut tunnetuksi erityisesti seksuaalisen sisällön myynti- ja ostopaikkana.
 Onlyfans on ollut monelle seksityöntekijälle paikka hankkia tuloja. Yhtiö ottaa myyjän tuloista noin 20 prosentin osuuden.
 Sivuston suosio on vain kasvanut koronapandemian aikana.
 Aiemmin Onlyfans perusteli pornokieltoa maksujenvälityspalveluiden siihen kohdistamalla paineella. Onlyfans etsii merkittäviä sijoittajia yli miljardin dollarin arvostusta vastaan.
 Onlyfansilla on yli 130 miljoonaa käyttäjää ympäri maailman. Palvelun perusti  Tim Stokely , ja sen omistaa  Leonid Radvinsky .
 Lue lisää:
 Onlyfans kieltää pornografisen sisällön

Onlyfans perui pornokieltonsa


Summary: Nyrkkeilijä Mira Potkonen päätti uransa Tokion olympialaisissa voittamaansa pronssimitaliin. Kahden olympiamitalin lisäksi hän on saavuttanut kaksi MM-pronssia sekä EM-kisoista kaksi kultaa ja yhden hopean.

Yle näyttää suorana nokialaisen nyrkkeilijä  Mira Potkosen  mitalijuhlat. Pronssia Tokion olympialaisissa voittanut 40-vuotiaasta Potkosesta tuli ensimmäinen suomalainen nainen, joka voitti olympiamitalin kaksissa peräkkäisissä kesäolympialaisissa.
 Potkonen palkittiin juhlassa 10 000 euron arvoisella stipendillä. Lisäksi ensi keväänä aiotaan avata Potkosen nimeä kantava ulkoliikuntapaikka Nokialla.
 Liikuntapaikan on tarkoitus olla joko kuntoportaat tai ulkokuntosali, ja se suunnitellaan yhdessä Mira Potkosen kanssa. Liikuntapaikka toteutetaan keväällä 2022.
 Juhla alkoi Nokialla Tapio Rautavaaran kentällä kello 18.15 alkaen. Koronatilanteesta johtuen yleisöä otettiin rajoitetusti paikan päälle.
 Mitalijuhlassa Mira Potkonen pääsee kertomaan urheilijan urastaan juhlahaastattelun merkeissä. Luvassa on myös onnitteluja ja musiikkiohjelmaa.
 Katso pitkä lähetys juhlasta  täältä .

Olympiamitalisti Mira Potkosta juhlittiin Nokialla – palkintona 10 000 euron stipendi ja Potkosen mukaan nimetty ulkoliikuntapaikka


Summary: Helsingin Kruunusillat-hanke aiotaan rakentaa aiemmasta suunnitelmasta poiketen useammassa osassa. Ensimmäisen raitiotieosuuden Laajasalosta Hakaniemeen on määrä valmistua 2026. Hakaniemestä rautatieasemalle pääsisi 2028.

Helsinkiin rakennettava Kruunusillat-hanke etenee kustannusten nousua koskevasta kiistelystä huolimatta. Raideyhteys aiotaan kuitenkin rakentaa aiemmasta suunnitelmasta poiketen useammassa osassa.
 Ensimmäisen raitiotieosuuden Laajasalosta Hakaniemeen on määrä valmistua 2026.
 Hakaniemestä rautatieasemalle kulkevan osuuden valmistelua ollaan niin ikään jatkamassa, mutta tätä osuutta koskeva kustannusarvio tuodaan vielä erikseen valtuuston päätettäväksi. Hakaniemestä rautatieasemalle pitäisi suunnitelman mukaan päästä kulkemaan 2028.
 Kolmas osuus eli niin kutsuttu Yliskylän lenkki ei ollut valtuuston käsiteltävänä vielä tänään ollenkaan, vaan siitä päätetään mahdollisesti erikseen.
 Yle / Derrick Frilund
 Kustannuksista kiistaa
 Kruunusillat-hankkeen kustannuksista syntyi iso kiista, mutta sen palauttamista valmisteluun esitti kaupunginhallituksen käsittelyssä vain RKP. Helsingin kaupunginvaltuusto käsitteli asiaa illan kokouksessaan tänään ja hankkeen edistäminen sai valtuuston enemmistön kannatuksen.
 Ennen päätöstä salissa käytiiin vilkas ja kiivas keskustelu. Perussuomalaisten  Laura Korpisen  mielestä koko hanke olisi ollut syytä hylätä. Perussuomalaisten  Mari Rantanen  sanoi, ettei kustannusten noususta ole saatu kunnon selvitystä, joten hanketta ei olisi pitänyt lähteä viemään eteenpäin.
 RKP:n  Marcus Rantalan  esitys asian palauttamisesta valmisteluun ei mennyt läpi.
 Vihreiden  Otso Kivekäs  piti hankkeen eteenpäin viemistä tärkeänä. Hänen mukaansa hanke on myös hyvin valmisteltu. Kivekäs sanoi, että mahdolliset lisäselvitykset olisivat vain lykänneet rakentamista entisestään.
 Kristillisten  Mika Ebeling  puolestaan hämmästeli vihreiden Kivekkään näkemystä valmistelusta.
 – Hyvin valmisteltu vaikka budjetit paukkuvat, Ebeling ihmetteli.
 Vasemmistoliiton apulaispormestari  Paavo Arhinmäki  korosti, että raitiotie on tärkeä Itä-Helsingin sujuvamman liikenteen vuoksi.
 – Jos haluaa, että lähiöistä pääsee sujuvammin liikkumaan tätä pitää kannattaa, Ahinmäki sanoi.
 Kustannuksista syntyi kiista,  koska Kruunusillat-hankkeen kustannusarvio nousi viidessä vuodessa valtuustolle esitetystä 430:stä miljoonasta eurosta lähes 800:aan miljoonaan euroon. Kustannukset ovat ylittymässä sekä varsinaisen raiderakentamisen että muiden siihen liittyvien rakennushankkeiden osalta.
 Raideosuuden alustava kustannusarvio oli 260 miljoonaa euroa, kun Helsingin valtuusto hyväksyi hankesuunnitelman vuonna 2016.
 Kuluvan vuoden tammikuussa raideosuuden kustannusarvio oli 350 miljoonaa euroa vuoden 2015 hintatasossa, mikä tarkoittaa noin 370 miljoonaa euroa vuoden 2021 hintatasossa.
 Nyt päätettävän ensimmäisen vaiheen kokonaiskustannusarvio on 326 miljoonaa euroa, joten kustannusylitys ensimmäisen vaiheen osalta on noin 70 miljoonaa euroa.
 Kalustohankintojen ja Laajasalon varikkohankkeen osalta kustannusarvio on noussut 115 miljoonasta yhteensä noin 180 miljoonaan euroon.
 Vuonna 2016 raitiotietä koskevaa päätöstä tehtäessä todettiin, että raitiotiehankkeen rakentamisen yhteydessä tulee toteuttaa myös niin sanottuja siihen liittyviä hankkeita reitin varrella Kruunuvuorenrannassa, Kalasatamassa, Hakaniemessä ja keskustassa. Näiden kustannuksiksi arvioitiin 50 miljoonaa euroa.
 Raitiotien rakentamiseen liittyvien hankkeiden kustannusarvio on nyt noussut lähes viisinkertaiseksi, 235 miljoonaan euroon, mikä selittää valtaosan kokonaishankkeen kustannusten noususta.
 Vihreiden Reetta Vanhanen: Kruunusillat on tärkeää saada etenemään
 Vihreiden valtuustoryhmän puheenjohtajan  Reetta Vanhasen  mukaan Kruunusillat on tärkeä saada etenemään, sillä Laajasalossa odotetaan nopeaa raitiotieyhteyttä.
 – Uudet asuinalueet tarvitsevat toimivat joukkoliikenneyhteydet, Vanhanen sanoo.
 Hänen mukaansa kustannuksista on tärkeää käydä keskustelua valtuustossa ja kehittää jatkossa hankesuunnittelua.
 Vanhanen kuitenkin huomauttaa, että kustannusten nousua selittävät pitkälti juuri raiderakentamiseen liittyvien hankkeiden kustannusten kasvaminen.
 Esitetyssä kokonaiskustannusten nousussa on siis mukana esimerkiksi radan varteen sijoittuvan asuntorakentamisen infrastruktuurin liittyviä projekteja, jotka on arvioitu olevan järkevää toteuttaa samalla kun raideyhteyttä rakennetaan.
 SDP:n valtuustoryhmän varapuheenjohtaja  Ville Jalovaara  sanoo, että kustannuksista on hyvin tarpeellista keskustella.
 – Kustannuksista on syytä keskustella ja selvittää niitä. Selvää on kuitenkin, että asuntoalueille on saatava hyvät liikenneyhteydet, Jalovaara summaa.
 Kokoomuksen Dadiel Sazonov: Kaupunkilaisten voitava luottaa päätöksiin
 Kokoomuksen ryhmää kaupunginhallituksessa johtavan apulaispormestarin  Daniel Sazonovin  mukaan on kestämätöntä, että kustannukset julkisissa hankeissa ylittävät budjetin lähes säännönmukaisesti.
 Sazonov sanoo, että kaupunkilaisten on kuitenkin voitava luottaa kaupungin päätöksentekoon.
 – On kestämätöntä, että kustannukset julkisissa hankkeissa ylittävät budjetin lähes säännönmukaisesti. Samaan aikaan on kuitenkin muistettava, että kaupunkilaisten on voitava luottaa kaupungin päätöksentekoon ja siihen, että luvatut liikenneyhteydet toteutetaan, Sazonov sanoo.
 Sekä Helsingin Kruunuvuorenrantaan että Laajasaloon rakennetaan paljon uusia asuntoja.
 Helsingin entinen pormestari  Jan Vapaavuori  (kok.) käynnisti ulkopuolisen selvityksen voimakkaasti kohonneiden kustannusten vuoksi.
 Selvitys Suomen pisimmän sillan huimasti paisuneesta budjetista valmistui viime kesänä.
 Selvityksen mukaan Helsingillä on parannettavaa sekä hankkeita koskevassa päätöksenteossa että tiedonkulussa, jotta vastaavaa budjetin paukkumista ei tapahtuisi.
 Ulkopuolisen selvityksen mukaan päätökset olisi hyvä tehdä kaksivaiheisena, jolloin ensin päätettäisiin hankkeiden suunnittelun jatkamisesta ja varsinainen toteutuspäätös tehtäisiin vasta myöhemmin.
 Selvityksen mukaan kustannustaso tulisi hyväksyttää uudelleen valtuustossa ennen hankkeeseen ryhtymistä.
 Voit keskustella Kruunusillat-hankkeesta torstaihin kello 23 asti.
 Lue myös:
 Selvitys Suomen pisimmän sillan huimasti paisuneesta budjetista valmistui: Helsingillä on petrattavaa päätöksenteossa ja tiedonkulussa
 Helsingin Kruunusillat-raitiotiehankkeen hinta tuplaantui 800 miljoonaan euroon, nyt pormestari Vapaavuori vaatii selitystä tilanteelle

Suomen pisin silta ja miljoonahanke Kruunusillat etenee kustannuskiistoista huolimatta – sen raitiotie valmistuu useammassa osassa


Summary: Sosiaali- ja terveysministeriö on asettanut asiantuntijaryhmän analysoimaan pitkäkestoisesta koronasta saatavia tietoja. Tietoa kaipaavat myös tautiin itse sairastuneet. Sini Lindelliä huolestuttaa erityisesti omien aivojen tila ja taudin kulku.

Sosiaali- ja terveysministeriön asettama asiantuntijaryhmä  alkaa analysoida niin kutsutusta long covid -taudista kertyvää tietoa. Tietoa on tarkoitus käyttää päätöksenteon tukena.
 Työryhmän puheenjohtaja neurologian professori  Risto O. Roineen  mukaan Suomessa on arviolta joitakin kymmeniätuhansia pitkäkestoisen koronataudin oireista kärsiviä. Toimintakykyä rajoittavia tapauksia on arviolta muutama tuhat.
 Pitkäkestoiselle koronataudille ei ole olemassa vielä hyväksyttyjä kriteereitä, mutta Maailman terveysjärjestö WHO valmistelee niitä. Taudin oireet ovat moninaiset, ja sen ennuste on vielä epäselvä.
 Lisää tietoa kaipaavat myös pitkäkestoista koronatautia sairastavat henkilöt.
 Pitkäaikainen koronatauti voi aiheuttaa jatkuvaa kipua
 Helsinkiläinen  Sini Lindell , 50, sairastui koronaan helmikuun lopussa . Maaliskuussa Lindell joutui kolmeksi viikoksi sairaalaan.
 Kotiutuksen jälkeen hän oli terve. Epäilys siitä, että kaikki ei kuitenkaan ole hyvin, heräsi töihinpaluun yhteydessä.
 – En pystynyt työskentelemään. Nukahtelin koko ajan, en pysynyt hereillä. Sitten lähipiirini alkoi sanoa, että puheeni on outoa – se on hidasta, ja sanon vääriä sanoja. Ja unohtelen myös, Lindell kertoo.
 Lääkärissä hänellä diagnosoitiin pitkäkestoinen koronatauti. Kuten taudissa yleensä, ovat Lindellin oireet moninaiset.
 Aivosumun ja väsymyksen lisäksi Lindellin hiuksista on lähtenyt noin kaksi kolmasosaa. Myös hänen haju- ja makuaistinsa ovat kärsineet, joskin ne ovat hiljalleen palaamassa.
 – Saatan haistaa vääriä asioita. Esimerkiksi ruoka voi haista pesuaineelta. Maut ovat myös erilaisia, minttu-maut maistuvat myös pesuaineelle.
 Vaikeinta on kuitenkin jatkuva kipu.
 – Minulle tulee vähän ikään kuin sähköiskuja jalkoihini. Kun kävelen, jalat voivat pettää yhtäkkiä alta. Ja sitten minulla on hirveitä särkyjä koko ajan, Lindell kertoo.
 Sini Lindell toivoo, että pitkäkestoista koronaa tutkittaisiin enemmän, ja että siihen suhtauduttaisiin vakavasti.  Toni Määttä / Yle
 Henkisen tuen saaminen huolettaa Lindelliä
 Lindellin elämä on muuttunut niin työn kuin harrastusten osalta roimasti. Palveluasiantuntijana sosiaali- ja terveysalalla työskentelevä Lindell kykenee enää kolmen tunnin työpäiviin.
 – Olen ollut ehkä noin kuukauden ajan taas töissä. Töitteni ei tarvitse olla yhtenä putkena, vaan saatan tehdä tunnin töitä, ja sitten nukkua tunnin, ja sitten taas tehdä tunnin töitä, hän kuvailee.
 Vapaa-ajalla tehtävät käsityöt eivät Lindelliltä enää onnistu, joten harrastaminen on pitkälti kävelyllä käymistä. Lisäksi Lindell on käynyt kesän aikana vesijuoksemassa.
 Arkiset asiat, kuten kauppakassien kantaminen, ovat myös vaikeutuneet. Lindell saa apua fyysistä voimaa vaativiin arkiaskareisiinsa lähipiiriltään.
 Apu, jota hän eniten kaipaisi, on henkistä.
 – Kipu on sellainen, ettei jaksa eikä pysty tekemään mitään. On päiviä, ettei pääse edes vessaan kävelemään kunnolla.
 Tällä hetkellä Lindell on käynyt työterveytensä kautta juttelemassa psykologille. Psykologikäynnit ovat pian loppumassa, ja tuleva jaksaminen huolettaa.
 – Kaikista tärkein apu on, että saa puhua. Minulla on nyt vain tietty määrä kertoja. Kyllä minua huolettaa, että mitä sitten, kun ne kerrat on käytetty. Putoanko sitten ihan tyhjän päälle? Lindell miettii.
 Kerro meille: oletko sairastanut pitkäkestoista koronatautia ja millaisia oireita olet potenut?
 Taudin kehittymisestä kaivataan lisää tietoa
 Lindell kokee, että Suomessa ei suhtauduta yleisesti pitkäkestoiseen koronatautiin tarpeeksi vakavasti.
 – Itseäni harmittaa se, että näytän ehkä terveeltä. Monet sanovat, että hienoa kun olet parantunut ja päässyt pois sairaalasta, mutta kipuni eivät näy minnekään. Se, että en muista asioita, ei näy ulospäin. Jos en ala puhua, voin näyttää aivan normaalilta. Kyllä tähän koko hommaan pitäisi saada tukea ja apua, Lindell sanoo.
 Hän toivoo kovasti, että pitkäkestoista koronatautia tutkittaisiin enemmän.
 – Minä olen ainakin valmis tutkittavaksi ihan joka paikkaan, kun vain saisi apua tähän oloon.
 Yhdeltä kauppareissulta saadun koronavirustartunnan takia Lindellin tulevaisuus on nyt epävarma.
 – Olisi ihana tietää, että mitä siellä aivoissani tapahtuu. Onko se pysyvää, meneekö se huonompaan suuntaan? Parantuuko se ajan kanssa? En halua tämän ikäisenä kuitenkaan dementoitua, hän toteaa.
 Lue myös:
 Täältä voit lukea  kaikki tuoreimmat uutiset koronaviruksesta .
 Sini Lindell ehti saada vakavan koronatartunnan juuri ennen rokotusvuoroaan ‒ MOT seurasi riskiryhmäläisten taistelua koronarokotteista
 Vesi alkoi kesällä haista hirveälle, ja siitä Johanna Pekari huomasi koronan jälkioireet – hänen ja Sanna Vainionpään haju- ja makuaistit ovat vieläkin sekaisin

Sini Lindell sai koronan ja parani – sitten iski pitkäkestoinen koronatauti ja sen lamauttavat oireet: "Minulla on hirveitä särkyjä koko ajan"


Summary: Sairaalahoidon tarve on sen sijaan kasvanut HYKS-alueella viimeksi kuluneiden kahden viikon aikana.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Helsingin seudun yliopistollinen keskussairaala

Neljäs korona-aalto näyttäisi jäävän Helsingissä maltillisemmaksi kuin maaliskuinen kolmas aalto.
 Vielä kaksi viikkoa sitten tartuntamäärät olivat nousussa ja monet jännittivät, miten koulujen alkaminen ja lomien loppuminen vaikuttavat tilanteeseen. Uhkakuvista huolimatta tartunnat näyttäisivät kääntyneet laskuun ainakin toistaiseksi.
 Helsingin ilmaantuvuusluku 331 on edelleen selvästi korkeampi kuin muualla Suomessa, jossa se on keskimäärin 168.
 Ilmaantuvuusluku kertoo, kuinka monta uutta tartuntaa on todettu edellisen 14 päivän aikana 100 000 asukasta kohden.
 Sairaalahoidon tarve on edelleen kasvanut
 Sairaalahoidon tarpeessa koronatartuntojen väheneminen ei näy ainakaan vielä. Viimeisten kahden viikon aikana hoidon tarve on päinvastoin kasvanut Helsingin yliopistollisen keskussairaalan alueella. Se kattaa suurimman osan Uudestamaasta.
 Etelä-Helsingissä tartunnat vähenivät, idässä kasvoivat
 Helsingissä koronatartuntojen painopiste on siirtynyt jälleen vahvemmin itään.
 Kaikki postinumeroalueet, joiden ilmaantuvuusluku ylittää 600, ovat Itä-Helsingissä.
 Näitä ovat Etelä-Vuosaari, Kontula-Vesala, Puotinharju ja Itäkeskus-Marjaniemi ja Kaitalahti.
 Voit tarkastella oman alueesi koronatilannetta seuraavasta liikuteltavasta kartasta.
 Korkein ilmaantuvuusluku, 996, on Kaitalahden postinumeroalueella. Se kuitenkin kuuluu niihin vähäväkisiin alueisiin, joiden ilmaantuvuuslukua yksittäisetkin tautitapaukset heiluttavat tuntuvasti. Uusia koronavirustartuntoja on todettu viimeisten kahden viikon aikana Kaitalahdessa yhdeksän.
 Vaikka uudet tartuntatapaukset ovat vähenemään päin, kaikilla postinumeroalueella ilmaantuvuusluku on yli 25. Se on yksi rajapyykki sille, määritelläänkö jokin alue kiihtymisvaiheeseen vai leviämisvaiheeseen.
 Koronatartunnat vähentyneet Etelä- ja Luoteis-Helsingissä
 Kaupunki julkaisi postinumerokohtaiset tiedot edellisen kerran kaksi viikkoa sitten. Tuolloin koronatilanne näytti pahimmalta Etelä- ja Luoteis-Helsingissä.
 Voit tarkastella Helsingin alueellisen koronatilanteen kehitystä vuoden alusta lähtien seuraavasta kartasta.

Koronatartuntojen kasvu näyttäisi taittuneen Helsingissä koulujen alusta huolimatta – tartuntojen painopiste kääntyi etelästä itään


Summary: Alakouluikäinen autistinen poika alkoi oireilla keväällä.  Pojan epäasiallinen kohtelu paljastui, kun huolestuneet vanhemmat nauhoittivat salaa koulussa käytyjä keskusteluja.

Rasistisen pilkan kohteeksi joutunut alakouluikäinen ilmajokelaispoika palasi palasi kouluun tämän viikon maanantaina.
 Koulunkäynti keskeytyi viime keväänä, kun autistisen poika alkoi oireilla ja hänen vanhemmilleen paljastui, että poikaa oli kohdeltu epäasiallisesti koulussa.
 Vanhemmille asia varmistui, kun he piilottivat nauhurin pojan reppuun. Tallenteen perusteella epäilykset kohdistuivat kahteen koulun työntekijään. Tapaus tuli julkisuuteen heinäkuussa.
 Lue myös:   Alakoululainen kuunteli puolustuskyvyttömänä, kun aikuiset pilkkasivat häntä koulussa rasistisesti – kunnan sivistysjohtaja: "Olen todella järkyttynyt"
 Asiassa edetään suunnitelman mukaan
 Ilmajoen kunnan sivistysjohtajan  Janne Hakalan  mukaan kohua herättäneessä tapauksessa edetään nyt yhdessä sovitun suunnitelman mukaan.
 Kunnan kasvatus- ja opetuslautakunta on käsitellyt asiaa elokuun alussa, kuullut asianosaisia ja merkinnyt suunnitelman tiedoksi.
 – Muun muassa erityisopeuksen resurssia on lisätty, toteaa sivitysjohtaja Hakala.
 Ilmajoella aloitti myös elokuun alussa erityispeuksen rehtori.
 Janne Hakalan mukaan kysymys on käyttännössä tehtävänimikkeen muutoksesta, joka ei liity autistisen pojan tapaukseen. Tehtävää hoitava henkilö on toiminut aikaisemmin kasvun ja oppimisen tuen koordinaattorina.
 Äiti mukana luokassa
 Sivistysjohtaja ei voi julkisuudessa avata enempää yksittäisen oppilaan tapausta, mutta pojan äiti kertoo, että pienluokassa koulua käyvälle pojalle on luvattu oma koulunkäynninohjaaja.
 Äiti ei halua tuoda nimeään esiin asian arkaluontoisuuden vuoksi.
 Koulun alku on viivästynyt, koska tehtävään jo valittu henkilö perui tulonsa. Uutta haetaan parhaillaan.
 Tällä viikolla poika on kuitenkin palannut kouluun. Pojan äiti on toistaiseksi mukana tunneilla. Koska autistinen poika ei pysty kotona kertomaan koulupäivän tapahtumista, haluaa äiti olla paikalla itse näkemässä.
 – Kunnes luottamus palaa, sanoo äiti.
 – Olemme sopineet, että poika on koulussa 2–3 tuntia päivässä. Tässä mennään nyt päivä kerrallaan.
 Vanhempien toive olisi ollut, että poika olisi päässyt kouluun naapurikuntaan Kurikkaan, mutta äidin mukaan se ei onnistunut. Uutta kouluarkea rakennetaan nyt pala palalta vanhassa koulussa Ilmajoella.
 – Toivomme kovasti, että poika voisi palata mahdollisimman pian normaaliin koulurytmiin.
 Kantelu ja tutkintapyyntö
 Vanhemmat ovat tehneet asiasta kantelun aluehallintovirastoon sekä jättäneet tutkintapyynnön poliisille.
 Viranomaisprosessit ovat alkuvaiheessa. Pohjanmaan poliisilaitokselta kerrotaan, että asiasta on kirjattu esiselvitysilmoitus eli poliisi selvitää, onko asiassa syytä aloittaa esitutkinta.

Rasistisen kohtelun takia koulusta pois jäänyt ilmajokelaispoika osallistuu taas opetukseen – tunneilla mukana on oma äiti "kunnes luottamus palaa"


Summary: Vähennystarve kohdistuu yhtiön konttoreilla työskenteleviin toimihenkilöihin.

Rakennusten tai niiden osien rakentaminen

Rakennusyhtiö YIT kertoi tänään aloittavansa yt-neuvottelut. Vähennystarve on Suomessa enintään 200 toimihenkilöä.
 YIT:ssä työskentelee toimihenkilöitä noin 2500. Tuosta joukosta ovat kuitenkin tehostamistoimilta turvassa ne, jotka työskentelevät yhtiön lukuisissa rakennuskohteissa.
 Tästä voi päätellä, että konttoreilla työskentelevään valkokaulusväkeen kohdistuu tuntuva leikkaus.
 Kriisitunnelmissa yhtiössä ei eletä. Varsinkin asuntorakentaminen on kelpo kunnossa – aivan samaa ei voi sanoa toimitila- tai infrastruktuurihankkeista.
 Infrarakentamisella tarkoitetaan muun muassa maa- ja pohjarakentamista, louhintaa, ratoja, teitä, siltoja ja erilaisia teollisuushankkeita.
 Osuuspankin analyytikko  Markku Moilanen  – joka sattumalta on YIT:n toimitusjohtajan täyskaima – arvailee vähennysten kohdistuvan juuri esimerkiksi infrarakentamisen alueella työskentelevään konttoriväkeen.
 – Yhtiö on aiemmin kertonut, että se tarkastelee infrarakentamista kriittisesti. Voi olla, että sieltä ollaan nyt erityisesti vähentämässä valkokaulusväkeä, OP:n Moilanen kuvaa.
 Kesän tulosjulkistuksensa yhteydessä yhtiö kertoi jatkavansa infra-alueella entistä suppeammin.
 – Norjassa ja Virossa yhtiö on jo vähentänyt infrarakentamista ja voi olla, että niin tehdään myös Suomessa, OP:n Moilanen sanoo.
 Uusi johto, uusi aika
 Yt-uutisessa on kyse myös yhtiön uudesta johdosta. YIT on juuri saanut uuden toimitusjohtajan ja yhtiöön on nimitetty myös tukku muita johtajia.
 – Uusi toimitusjohtaja puhdistaa usein pöydän ja karsii löysät pois. Uudistuksia tehdään nopeasti ja niiden kertaluonteiset kulut otetaan sisään, jotta jatkossa voidaan esittää parempaa tulosta, OP:n Moilanen kuvaa.
 Inderesin analyytikko  Olli Koponen  on samoilla linjoilla.
 – Yt-uutinen oli odotettavissa. Uusi toimitusjohtaja haluaa luoda omannäköistään organisaatiota, hän kuvaa.
 Myös Koponen arvioi, että toimihenkilöitä saatetaan vähentää erityisesti infrarakentamisen alueella.
 YIT:n viestintäjohtajan  Pii Raulon  mukaan tällaista johtopäätöstä ei voi tehdä.
 – Yhtiön toimintamallia tarkastellaan nyt kokonaisuutena, ei vain yhden liiketoiminnan näkökulmasta, Raulo sanoo.
 YIT työllistää noin 7700 henkeä, joista Suomessa noin 4400.

Uuden toimitusjohtajan hiljattain saanut YIT vähentää valkokaulusväkeä – analyytikkojen mukaan "uusi johto puhdistaa pöydän"


Summary: Mielikuva yliopisto-opintoihin pääsemisen reitistä on yhä väärä. Noin joka kymmenes uusi yliopisto-opiskelija on suorittanut aiemmin ammatillisen tutkinnon. Elia Aholan kaverit pitivät haavetta mahdottomana, mutta kolmas kerta toden sanoi.

Mahdotonta. Tätä sanaa oululainen  Elia Ahola  on kuullut kyllästymiseen asti. Ahola on istunut koulun penkillä viimeksi peruskoulussa. Merkonomiksi hän opiskeli oppisopimuksella.
 Vastaavalla taustalla pääsee harvoin opiskelemaan yliopistoon. Ahola osoitti kuitenkin, että mahdotonta se ei ole.
 Tiistaina hän kävi ensimmäistä kertaa opiskelupaikassaan Tampereen yliopistolla.
 – Minun piti olla mahdotonta saada opiskelupaikka kauppatieteistä taustallani, mutta valtava työ palkittiin. Pitkä matka on raivattu läpi ja opiskelut ovat virallisesti alkaneet.
 Seiskan keskiarvolla
 Elia Aholan peruskoulun keskiarvo oli 7,8. Hän oli omien sanojensa mukaan vilkas oppilas, jota ei kiinnostanut muut kuin liikuntatunnit.
 Yläkoulussa Ahola ei nähnyt, mitä hyötyä koulutuksesta on. Opiskelu ei innostanut kauppaoppilaitoksessakaan.
 – Koko oppisopimuskoulutuksen aikana lähikoulupäiviä oli yhteensä alle kymmenen, ja ne vietin pääasiassa puhelinta näpytellen. Vannoin aikoinaan, etten istu koulunpenkillä juuri ollenkaan, ja toimin sen mukaan.
 Elia Ahola halusi pitkään opiskelemaan juuri Tampereelle.  Marjut Suomi / Yle
 Elia Ahola oli päättänyt luoda uran ilman kouluja. Hän työskenteli myyjänä puhelin- ja rakennusfirmoissa. Lisäksi hän oli parin kaverinsa kanssa sivutoiminen vaatealan yrittäjä.
 Sitten hän huomasi, ettei ilman koulutusta olekaan niin helppo edetä.
 – Jos haluan päästä liike-elämässä korkealle tasolle, tarvitsen jotain koulutusta. Haluan toimia joko yrittäjänä tai yrityksen johtotehtävissä.
 Kaverit pitivät vitsinä
 Varusmiespalveluksen aikana syntyi motivaatio opiskella. Elia Ahola päätti selvittää, voisiko keskinkertaisilla peruskoulun arvosanoilla oppisopimuspohjalta päästä joskus suoraan yliopistoon.
 – Kyse oli kunnianhimosta. Halusin saada korkeinta mahdollista opetusta.
 Kaverit pitivät Aholan unelmaa vitsinä. Monet ehdottivat, että hän pyrkisi ensin ammattikorkeaan. Myös keskustelupalstat ja nettihaut tuntuivat tyrmäävän Aholan haaveen.
 Mahdollista, mutta harvinaista
 Yliopistoon voi päästä kuitenkin monenlaisella pohjakoulutuksella. Noin joka kymmenes uusi yliopisto-opiskelija Suomessa on suorittanut aiemmin ammatillisen tutkinnon. Määrä on kymmenessä vuodessa vähän kasvanut.
 Elia Aholan kaltaiset ovat silti todella harvinaisia, koska isolla osalla ammatillisen koulutuksen käyneistä on tosiasiassa myös ylioppilastutkinto ja muita tutkintoja. Tilastot eivät anna tästä tarkkaa kuvaa.
 Tampereen yliopiston opiskelijapalvelujen päällikkö  Kaisa Keskitalo  sanoo, että vuosittain Tampereen yliopistoon valitaan muutama kymmenen ammatillisen tutkinnon suorittanutta. Todellinen määrä ei ole tarkasti tiedossa, koska hakijalla voi olla useita taustatutkintoja ja reittejä hakea korkeakouluun on useita.
 Tiedossa oleva määrä on pieni, kun vertaa sitä hakijamääriin. Tänä vuonna kandi-maisterikoulutuksiin Tampereen yliopistoon haki noin 29 000, heistä vajaa kymmenes haki oman ilmoituksen mukaan ammatillisen tutkinnon perusteella. Heilläkin voi olla kuitenkin ammattitutkinnon lisäksi ylioppilas- tai korkeakoulututkinto.
 Keskitalon mukaan syitä vähäiseen määrään hyväksyttyjä on ainakin kaksi. Lukiokoulutuksen tarkoituksena on antaa opiskelijalle valmiudet aloittaa korkeakoulututkintoon johtavat opinnot, siksi moni varmasti tulee hyväksytyksi sen kautta. Toiseksi mielikuvat vaikuttavat vahvasti.
 – Jostain syystä tuntuu olevan valloillaan mielikuva siitä, että reitti yliopistoon on mahdollista vain valkolakki päässä.
 Tämä ei kuitenkaan pidä paikkaansa.
 – Hakukelpoisuus syntyy toisen asteen tutkinnolla, oli se ammatillinen tai ylioppilastutkinto, Keskitalo sanoo.
 Kyse on siitä, miten hakija hankkii tarvittavan osaamisen tullakseen hyväksytyksi valintatavasta riippuen.
 Myös maisterihaussa yliopistoon tullaan usein ammattikorkeatutkinnon kautta. Vuosittain Tampereen yliopistoon valitaan satoja ammattikorkeakoulututkinnon suorittaneita esimerkiksi suoraan ylempää korkeakoulututkintoa suorittamaan.
 – Siellä on varmasti joukossa myös ammatillisen koulutuksen suorittaneita.
 .
 Elia Ahola kannustaa muitakin toteuttamaan unelmiaan, vaikka ne tuntuvat mahdottomilta. Hän aloitti yliopisto-opinnot tällä viikolla.  Marjut Suomi / Yle
 Pikkusiskon matematiikan kirjoista se lähti
 Elia Aholan urakkaa vaikeutti vielä se, että hän oli opiskellut oppisopimuksella. Opiskelu ei ollut tuttua.
 Ahola luki ensin pikkuveljensä peruskoulun matematiikan kirjoja. Niiden ymmärtäminen teki tiukkaa. Muutaman kuukauden kuluttua hän pystyi raottamaan jo lukion kirjoja.
 – Asiat olivat niin vaikeita, että päätin ilmoittautua matematiikan, yhteiskuntaopin ja historian kurssille iltalukiossa.
 Ensimmäisenä vuotena Elia Ahola oli päivät töissä ja pänttäsi iltamyöhään, mutta jäi kymmenen pisteen päähän opiskelupaikasta.
 Seuraavana vuonna Ahola aloitti opiskelun jo tammikuussa, lopetti työt maaliskuussa ja ilmoitti kavereilleen, ettei ole tavoitettavissa. Hän osti valmennuskurssin ja opiskeli kuutena päivänä viikossa 10–12 tuntia päivässä.
 Pääsykokeen toinen vaihe jäi kahden pisteen päähän. Pettymys oli karvas.
 1 168 tuntia täyttä opiskelua
 Tämäkään ei saanut nuorukaista luovuttamaan. Elia Ahola ilmoittautui avoimeen yliopistoon ja suoritti siellä 34 opintopistettä kauppatieteiden yliopisto-opintoja.
 Kova opiskelu jatkui, mutta tällä kerralla Ahola näki myös kavereita, kävi harrastuksissa ja teki hieman töitä.
 – Oikea energiataso oli lopulta salaisuus kovan työnteon lisäksi.
 Elia Ahola haluaa yrittäjäksi tai johtajaksi.  Marjut Suomi / Yle
 Kolmas kerta toden sanoi. Tavoitteen saavuttaminen vaati lopulta miehen laskujen mukaan 1 168 tuntia opiskelua.
 Ahola sai opiskelupaikan Tampereen yliopistosta ja varasijan Aalto-yliopistosta. Hän pääsi tiistaina ensimmäistä kertaa käymään Tampereen yliopistossa.
 – Tunnelmat ovat erittäin hyvät.
 Ahola haluaa opiskella alle viidessä vuodessa, mutta saada hyviä arvosanoja.
 – Minulla on yliopistolle kaksi tavoitetta. Saada niin hyvä oppi kuin yliopistolla on tarjota. Toiseksi haluan verkostoitua laajasti työelämää varten. En todennäköisesti kuitenkaan kierrä bileissä kamalasti.
 Elia Ahola kertoo tarinansa, jotta muutkaan eivät antaisi määrittää unelmia mahdottomiksi.
 – Jos ihmisellä on unelma tai seuraava steppi, mutta todennäköisyydet eivät ole sen puolella, on silti kannattavaa tehdä työtä sen hyväksi. Muuten ihminen tekee loppuikänsä sitä, mitä ei halua. Kova työnteko mahdollistaa, että pääsee sinne, minne itse haluaa.

Elia Ahola, 23, istui koulun penkillä viimeksi peruskoulussa, nyt hän aloitti yliopisto-opinnot – "Valtava työ palkittiin"


Summary: Suosittu ravintolalautta on pahasti kallellaan Kotkassa. Välitöntä uppoamisvaaraa ei ole, mutta pelastuslaitoksen mukaan tilanne voi muuttua nopeasti. Ravintolalautan uhkaava tilanne on alkanut herättää huomiota kaupungissa.

Kaupunkilaisten huomio on kiinnittynyt pahasti keikahtaneeseen ravintolalauttaan Kotkassa.
 Kesäkautensa Kantasatamassa jo päättäneen Ocean Barin lautta on vinossa laituriin päin. Yle ei ole toistaiseksi tavoittanut ravintolan yrittäjää kommentoimaan tilannetta.
 Kymenlaakson pelastuslaitoksella ravintolalautan kallellaan olo on pantu merkille. Ravintola on ollut vinossa ainakin tiistaista lähtien. Tehtävää pelastuslaitoksella ei kuitenkaan ole ollut lauttaan liittyen.
 – Sattumalta eilen ajoin siitä ohi ja katsoimme, että se on kallistunut, pelastusjohtaja  Vesa Parkko  kertoo.
 Pelastuspäällikkö  Veli-Matti Heininen  sanoo, että on ensisijaisesti omistajan asia estää ravintolalautan mahdollinen uppoaminen. Välitöntä vaaraa ei tällä hetkellä ole.
 – Me lähdemme liikkeelle, jos asia muuttuu kiireelliseksi, eli jos lautta alkaisi äkillisesti upota. Silloin siitä tulisi meille hälytystehtävä.
 Sivulta päin näkee selvästi, miten ravintolalautta on kallistunut. Yle /Mirjam Tahkokorpi
 Ongelmia alusta asti
 Ocean Bar avasi ovensa Kotkassa kaksi kesää sitten. Yökerhon ja kattoterassin yhdistävä lautta hinattiin Kotkaan Helsingin Hakaniemestä, josta kaupunki ajoi sen pois.
 Helsinki purki ravintolalautan vuokrasopimuksen syksyllä 2019. Helsingin Sanomien mukaan taustalla oli se,  ettei lautalla ollut rakennuslupaa.
 Kaikki ei ole sujunut ongelmitta Kotkassakaan. Aluksi ravintolalla oli pulmia tarvittavien lupien kanssa, ja ravintolan avaaminen viivästyi alkuperäisestä aikataulusta.
 Lue lisää:   Yrittäjä rakentaa keskelle kaupunkia isoa lauttaravintolaa – lupaa ei vielä ole ja yli 100 000 euroa tuli jo takkiin: "Mikään ei ole kiinnostanut ihmisiä näin paljon"
 Tänä kesänä Ocean Bar päätyi otsikoihin, kun ravintolasta pääsi jätevettä suoraan mereen.
 Ravintola julkaisi kesäkuussa Facebook-päivityksen, jonka mukaan kaksi ravintolalautan vessanpöntöistä oli vaihdettu toukokuun puolessavälissä. Ravintolan mukaan virheellisesti tehdyn asennuksen vuoksi vessojen jätevesi oli mennyt suoraan mereen.
 Tuolloin Kaakkois-Suomen poliisi sulki Kotkan Kantasatamassa sijaitsevan ravintolan tilapäisesti. Poliisi on epäillyt kahta yrityksen edustajaa törkeästä ympäristön turmelemisesta.
 Lue lisää:  Ravintola tyhjennettiin asiakkaista ja ravintola suljettiin Kotkassa – ravintolan mukaan syynä olivat väärin asennetut vessanpöntöt

Ocean Bar -ravintolalautta kallistunut pahoin Kotkassa – pelastuslaitos: "Lähdemme liikkeelle, jos se alkaisi äkillisesti upota"


Summary: Kiina ja Venäjä luovat Talibaniin käytännönläheisiä suhteita. Ne haluavat pitää Afganistanin naapurimaat vakaina ja estää huumeiden ja terrorismin leviämistä. Kumpikaan ei ole kaatamassa Afganistaniin kasoittain rahaa, asiantuntijat ennustavat.

– Venäläisiltä diplomaateilta ei taiteta hiustakaan, lupasi Taliban noustuaan valtaan Kabulissa 16. elokuuta.
 Talibanin asemiehet olivat tuolloin ottaneet hoitaakseen Venäjän Kabulin-lähetystön turvallisuuden, kertoo brittiläinen  The Guardian -lehti .
 Venäjän Afganistanin-lähettiläs  Dmitri Žirnov  kehui Venäjän televisiossa talibanien tapaa hoitaa tehtävänsä.
 – He tekivät meihin hyvän vaikutuksen. Kunnon kavereita ja hyvin aseistettuja, Žirnov kuvaili  The New York Timesin  mukaan.
 Talibanin edustajia oli käynyt vierailulla Moskovassa jo kuukausia aiemmin, samoin Kiinassa  heinäkuussa . Molemmat suurvallat ottivat ääriryhmäksi luokittelemansa liikkeen vastaan lämpimästi.
 Mitä Kiina ja Venäjä haluavat Afganistanista nyt, kun länsi on poissa?
 Venäjä patoaa radikaali-islamismia
 Venäjä tavoittelee rauhanomaista rinnakkaiseloa Talibanin kanssa, sanoo Ulkopoliittisen instituutin Venäjä-tuntija  Arkady Moshes .
 Kukaan Venäjällä ei halua asettua Talibania vastaan.
 Päätavoite on pitää Afganistanin lähialueet vakaina: estää sodat ja kontrolloida, ettei rajojen yli virtaa islamistitaistelijoita.
 Venäjää huolettaa radikaali-islamismin leviäminen sen liittolaismaihin, kuten Tadžikistaniin ja Uzbekistaniin.
 – Jos Venäjän liittolaisten rajat ovat turvattuja, se tarkoittaa että Venäjän omat rajat ovat turvattuja, Moshes sanoo.
 Toinen tärkeä tavoite on estää huumeiden tuloa Venäjälle, joka on Afganistanin oopiumista jalostettavan heroiinin suuri markkina.
 Venäjä pyrkii siis Afganistanissa ennen kaikkea estämään kielteistä kehitystä kuin hakemaan myönteistä kehitystä.
 – Taloudellisesti en usko, että Venäjällä on paljon saavutettavaa Afganistanissa, Moshes sanoo.
 Talibanin delegaatio vieraili Moskovassa maaliskuussa 2021.  Venäjän ulkoministeriö / AOP
 Kiina haluaa turvata Silkkitie-investoinnit
 Kiinalla on Afganistanissa myös taloudellisia intressejä, arvioi Ulkopoliittisen instituutin Afganistan-asiantuntija  Olli Ruohomäki .
 Ruohomäki toteaa, että Kiina on neljäs suurvalta, joka astuu Afganistanin näyttämölle britti-imperiumin, Neuvostoliiton ja Yhdysvaltain jälkeen.
 – Kiina lähtee ihan erilaisella otteella kuin kolme edellistä. Sillä on bisnesintressi. Se saattaa olla tietyllä tavalla kestävämpikin lähestymistapa, Ruohomäki aprikoi.
 Hän uskoo, että Kiinalla on aito kiinnostus Afganistanin  maamineraaleihin , mutta kaikkein tärkeintä sille on turvata Silkkitie-hankkeet eli taloudelliset megainvestoinnit, joita Kiinalla on kaikissa lähialueen maissa.
 Silkkitie-hankkeita vastaan on isketty viime aikoina muun muassa Pakistanissa, huomauttaa Kiinan ulkopolitiikkaan perehtynyt tutkija  Jyrki Kallio  Ulkopoliittisesta instituutista.
 – Jos Afganistan pysyy epävakaana, on vaarana, että konflikti laajenee koskettamaan muitakin ympäristön valtioita, Kallio sanoo.
 Taliban-taistelijoita Kabulissa elokuussa. EPA
 Kiina pelkää separatistisia vaikutteita
 Kiina-tutkija Jyrki Kallio ei usko, että Kiina aikoo kaataa kasoittain rahaa Afganistaniin. Kiina pyrkii taloudellisella avulla etupäässä patoamaan sitä, että radikaali-islamistinen liikehdintä leviäisi sen omalle maaperälle.
 Kiina pelkää, että uusi Taliban-johto tukisi separatistien toimintaa esimerkiksi Kiinan ankarasti kontrolloimalla uiguurialueella.
 Siksi Kiina on korostanut, ettei terrorismia voida poistaa, ellei paranneta taloutta. Tämä on myös viesti, jonka Kiinan hallitus lähettää kotimaiselle yleisölle, Kallio sanoo. Monet kiinalaiset ovat kritisoineet veljeilyä Talibanin kanssa.
 Talibanin poliittisen komitean johtaja  Abdul Ghani Baradar  antoikin heinäkuussa lupauksen, jonka mukaan Afganistanin aluetta ei käytetä Kiinalle haitallisiin hankkeisiin, kertoo  Financial Times -lehti .
 Kiinalaisilla on jo ollut Afganistanissa kaivoshankkeita, joista on ollut huonoja kokemuksia. Kiina ei siis lähde kaatamaan rahojaan "kankkulan kaivoon", Kallio sanoo.
 – Toki sijoitukset Afganistaniin Kiinaa kiinnostavat, mutta niiden hyödyntämisen aika on varsin kaukana. Afganistaniin sijoitetaan siinä vaiheessa, kun näyttää, että sieltä pystytään myös voittoja kotiuttamaan.
 Kiinalla on kuitenkin kärsivällisyyttä odottaa sopivaa investointihetkeä, Olli Ruohomäki sanoo.
 – Aikakäsite on toisenlainen, kun ei ole neljän vuoden vaalisykliä, Ruohomäki huomauttaa.
 Kiinan ulkoministeri Wang Yi ja Taliban-johtaja Mullah Abdul Ghani Baradar tapasivat heinäkuussa Kiinan Tianjinissa. Li Ran / AFP
 Käytännönläheiset suhteet
 Venäjä ja Kiina suhtautuvat suhtautuvat Taliban-hallintoon lähtökohtaisesti epäluuloisesti eivätkä ole tunnustaneet sitä, Jyrki Kallio ja Arkady Moshes sanovat.
 Maat pitävät Talibaniin käytännönläheistä keskusteluyhteyttä.
 – Kiinassa katsotaan, ettei tapahtuneelle mitään voi. Jos Taliban on se, joka pystyy tuomaan vakauden, sitten sen kanssa keskustellaan, Kallio sanoo.
 Myös Venäjä on varautunut pitkään siihen, että amerikkalaiset lähtevät Afganistanista ennemmin tai myöhemmin. Venäjä ei näe Taliban-yhteistyölle vaihtoehtoja.
 – Omien joukkojen lähettäminen Afganistaniin oli poissa laskuista, samoin vastarinnan tukeminen Afganistanissa, koska vastarintaa ei ole. Joten teki mitä tahansa, edessä oli Talibanin tulo. Ja jos se on Talibanin tulo, sitten pitää rakentaa siltoja Talibaniin, Moshes kuvaa.
 Taliban on Venäjällä edelleen luokiteltu terroristijärjestöksi, joten sen kanssa ei saisi olla kanssakäymistä, mutta se on Moshesin mukaan tässä vaiheessa vitsi.
 Venäjä on pakkoraossa: kun aiemmin on voinut lähinnä heitellä kapuloita Yhdysvaltojen rattaisiin Afganistanissa, nyt kapuloita ei ole enää heiteltävänä.
 – Venäjä joutuu nyt miettimään, mitä näiden kaiffareiden kanssa oikein tehdään. Tokko Venäjäkään tunnustaa heti Talibania valtiollisena toimijana, Afganistan-tutkija Olli Ruohomäki sanoo.
 Venäläiset sotilaat harjoittelivat elokuussa lähellä Afganistanin rajaa. Nozim Kalandarov / AOP
 Venäjä ja Kiina pullistelevat muskeleitaan
 Venäjä ei ole jättänyt viestiään vain diplomatian varaan. Heti kun Taliban oli vakiinnuttanut valtansa Afganistanissa, Venäjä aloitti suuret sotaharjoitukset naapurimaa Tadžikistanissa.
 Esillä oli poikkeuksellisen paljon raskasta aseistusta, kuten taistelupanssarivaunuja ja helikoptereita.
 Moshesin mukaan Venäjä haluaa sotaharjoituksillaan näyttää sekä Talibanille että liittolaisilleen, että Venäjä toimii, jos tulee tarve puolustaa sille tärkeitä alueita.
 Keski-Aasian maat tarvitsevat Venäjän suojelua, koska Afganistanin hallinnon romahdus uhkaa niiden omia yhteiskuntamalleja.
 – Afganistanin kaatunut hallitus oli sekulaari [ei-uskonnollinen], klaanipohjainen ja korruptoitunut. Siis täysin samannäköinen kuin Uzbekistanissa ja Tadžikistanissa, Arkady Moshes kuvaa.
 Kiina ja Venäjä ovat pitäneet myös yhdessä vuosien mittaan yhteisiä sotaharjoituksia Keski-Aasiassa. Niillä on luotu ensisijassa pelotevaikutusta Talibanin suuntaan, Jyrki Kallio sanoo.
 Kummallakaan maalla ei ole todellisuudessa halua lähettää sotilaitaan Afganistaniin.
 Afganistanin naapurivaltiot. Harri Vähäkangas / Yle
 Propagandavoitto, mutta todellisuudessa tappio
 Yhdysvaltojen ja Naton sotavoiman nöyryyttävä poistuminen on ollut autoritaarisille maille propagandavoitto.
 Sekä Venäjällä että Kiinassa on rummutettu "länsimaisen mallin" viennin epäonnistumista. Venäjä viestii esimerkiksi Ukrainalle, ettei toivoa kannata laskea epäluotettavan lännen varaan.
 Silti amerikkalaiset olivat molemmille suurvalloille Talibania turvallisempi vaihtoehto.
 – Alueella oli tiettyä ennustettavuutta. Nyt sitä ei enää ole, Moshes sanoo.
 – Kiina on ollut suuri hyötyjä Yhdysvaltain läsnäolosta. Niin kauan kuin Yhdysvallat oli läsnä, Afganistanin tilanne pysyi jollakin tavalla hallinnassa, Kallio sanoo.
 Kiinan vaikutusvalta Afganistanissa kasvaakin lähinnä siksi, että siellä on nyt valtatyhjiö – ei siksi, Kiina olisi aktiivisesti Afganistaniin tunkemassa, Jyrki Kallio sanoo.
 – Kiina tasapainottelee tässä kahden pahan välissä, hän toteaa.
 Kiina ei esimerkiksi myönnä lainaa Talibanille tuosta vain, vaikka tarjoaakin todennäköisesti suurieleisesti humanitaarista apua Afganistanille, Kallio uskoo.
 Kiinan pääministeri Li Keqiang ja Pakistanin silloinen pääministeri Nawaz Sharif allekirjoittivat Kiinan Tie ja vyö -hankkeen Pekingissä vuonna 2017.  Thomas Peter / EPA
 Pakistanin vaikutusvalta Kabulissa kasvaa
 Myös Iranilla ja Pakistanilla on merkittäviä syitä vaikuttaa Afganistanin kehitykseen, Olli Ruohomäki sanoo.
 Iranin syyt liittyvät pelkoihin pakolaisten ja huumeiden virroista. Yksi merkki suhteiden luomisesta on se, että Iran on aloittanut polttoainekuljetukset Talibanille.
 Iran tekee asioita Afganistanissa myös Venäjän puolesta, Pakistan taas Kiinan puolesta, Ruohomäki sanoo.
 Kiinalla on Pakistanissa käynnissä lukuisia investointeja, joiden talousvaikutus voi heijastua Afganistaniin.
 – Pakistan on Kiinalle tärkeämpi kuin Afganistan, mutta epävakaus naapurustosta heijastuu Pakistaniin. Sen takia Afganistanin tilanne on tärkeä Kiinalle, Ruohomäki sanoo.
 Pakistanin vaikutusvalta kasvanee Kabulissa. Pääministeri  Imran Khan  on jo juhlinut Talibanin voittoa.
 Pakistanin vuoristoinen rajaseutu on ollut kauan Taliban-taistelijoiden turvapaikka huolimatta siitä, että virallisesti Pakistan on taistellut heitä vastaan Yhdysvaltain tuella. Pakistan on syvästi islamilainen valtio ja moni on mielissään uudesta hallinnosta, joka sanoo noudattavansa islamin oppeja.
 Toisaalta Kiinalla on niin suuri vaikutusvalta Pakistaniin, että sen kautta Kiinan voi jopa kontrolloida Talibanin toimintaa, sanoo Financial Times -lehden haastattelema Afganistan-asiantuntija  Andrey Serenko .
 Voit keskustella aiheesta torstaihin 26. elokuuta klo 23 asti.
 Lue lisää:
 Tuleeko Kiinasta Talibanin paras kaveri? Maailmalla seurataan tarkasti nousevan suurvallan ja vanhoillisen ääriliikkeen suhdetta
 Kiina otti Taliban-liikkeen lämpimästi vastaan, kun USA:n joukot poistuivat Afganistanista – Kiinalle oma uiguuriväestö on Talibania suurempi uhka
 Köyhä Afganistan sijaitsee satumaisten rikkauksien päällä – Suomi on kouluttanut paikallisia geologeja löytämään esiintymiä sodan keskellä
 "Pelko heroiinitsunamin tulemisesta perustuu tietämättömyyteen", sanoo keskusrikospoliisi Talibanin vaikutuksesta huumekauppaan Suomessa
 Mistä Afganistanin kriisissä on kyse? Afganistanin hallinnasta on taisteltu monesti. Neuvostoliitto ja sen tukema Afganistanin hallinto soti arabimaiden ja Yhdysvaltojen tukemia islamilaisia taistelijoita vastaan 1979–1989. Ääri-islamilainen Taliban-liike oli  ensimmäisen kauden vallassa  1996–2001. Yhdysvaltain johtama liittouma syrjäytti talibanit 2001 ja myöhemmin Nato-johtoiseksi muuttunut kansainvälinen kriisinhallintaoperaatio tuki Afganistaniin muodostettua hallintoa 20 vuotta.  Suomikin osallistui kriisinhallintaan . Kun Yhdysvallat vetäytyi maasta, Taliban aloitti laajentumisen. Lopulta kaupungit kaatuivat nopeasti ja järjestö valtasi pääkaupungin Kabulin 15. elokuuta. Järjestön  johtajista voit lukea täältä . Taliban pohjaa oppinsa  äärimmäiseen tulkintaan islamista ja šaria-laista . Taliban-liike suojaa  terroristijärjestö al-Qaidaa . Afganistanissa asuu 40 miljoonaa ihmistä, heistä  maan sisäisiä pakolaisia  on 3,5 miljoonaa ja naapurimaihin on paennut yli kaksi miljoonaa ihmistä. Maan väestön muutoksista  voit lukea täältä . Heimoja on toistakymmentä heimoa. Voit lukea  etnisestä kirjosta täältä .

Kiina ja Venäjä veljeilevät Talibanin kanssa mutta vastentahtoisesti, sanoo tutkija: "Ei Kiina ole tunkemassa Afganistaniin aktiivisesti"


Summary: Koronatilanteesta ja -rokotteista puhutaan mediassa usein masentavaan, jopa syyllistävään sävyyn. Voisiko julkisuuden henkilöiden kannustava Ota rokote -kampanja innostaa loputkin suomalaiset piikille, kysyy kulttuuritoimittaja Päivi Puukka.

Korona ei ole missään vaiheessa ollut iloinen asia, mutta viime viikot se on ollut suorastaan masentava.
 Ministeri Kiuru maalailee hallitsematonta epidemiaa.  Ministeri Ohisalo twiittaa, että  tämä ei ole ohi.  Ravintola-ala  murmuttaa.  Kulttuurilaitokset lohkovat  katsomoita ja tilaavat bajamajoja . Hyvä sentään niin, sillä myös huussibisneksellä ovat olleet laihat ajat viimeiset kaksi vuotta.
 Tyttären cheerleadingjoukkue valmistautuu kisoihin, mutta huutaa ei saa, eikä katsojia saa tulla. Rokotekriittiset setämiehet h iippailevat koulujen liepeillä.
 Rokotteiden avulla pandemiasta pitäisi päästä pois, mutta houkutteleeko tällainen ilmapiiri vielä rokottamattomia liikkeelle?
 Olen jo pidemmän aikaa odottanut iloista, myönteistä, hulluttelevaakin rokotekampanjaa. Sellaista, jossa  Antti Tuisku  twerkkaa itsensä rokostuspisteelle ja Huuhkajat ja muut eläinjoukkueet jonottavat vahvat käsivarret paljaina piikille pääsyä. Hymy huulilla, yhdessä.
 Artistit ja kulttuuriväki ovat osoittaneet voimakasta kritiikkiä koronarajoituksia ja päättäjiä kohtaan. Eivätkö he voisi myös kampanjoida äänekkäästi rokotteiden puolesta, kun muuta keinoa päästä pandemiasta kuiville ei ole näköpiirissä?
 Soitan muusikoiden äänitorvena koronakurimuksessa toimineelle  Mikko Kososelle  ja esittelen ideani. Kosonen sanoo kannattavansa rokotekampanja-ajatusta lämpimästi. Hän sanoo, ettei voi puhua kaikkien muusikoiden puolesta. Kososen näppituntuma kuitenkin on, että suurin osa muusikoista on ottanut koronarokotteen ja että alalla toivotaan rokotekattavuuden nopeaa kasvua.
 – Aika paljon on Face-päivityksiä siitä, että nyt on toinenkin piikki saatu, Kosonen toteaa.
 Mukaan lähtevien pitäisi tosin ennalta varautua rokotekriittisten hyökkäykseen. Kosonen on huomannut, että palautetta kilahtaa herkästi. Suurimmat likasangot lentävät yleensä hänen havaintojensa mukaan kantaaottavien naisartistien niskaan. Moni olisi silti valmis, Kosonen uskoo.
 Kulttuuriväestä voisi siis löytyä riemukkaan rokotekampanjan kasvoja, mutta entäpä urheilijat?
 Myös Olympiakomitean toimitusjohtaja  Mikko Salonen  hyväksyy idean tsemppikampanjasta oitis. Salonen sanoo uskovansa, että huippu-urheilijat lähtisivät riemumiellä rokotuskampanjan kasvoiksi. Hänen mukaansa yksikään urheilija ei mukissut rokotteista, kun ne pistettiin kaikille  ennen Tokion olympialaisia . Urheilijat pääsivät matkaan, pysyivät terveinä ja tekivät hyviä tuloksia.
 Salosen mielestä valtiovallan pitäisi rahoittaa tsemppikampanja.
 – Tai Yleisradion. Heitänkin nyt pallon  Merjalle  ( Ylä-Anttila , Ylen toimitusjohtaja). Ylehän on sitoutunut yhteiskuntavastuuseen ja pystyisi hyvin toteuttamaan tällaisen, Salonen vinkkaa.
 Taiteilijoita tai urheilijoita on näkynyt julkisuudessa tuulettamassa koronarokotteen ottamista aika vähän. Ehkä rokottaminen koetaan yksityiseksi, jopa intiimiksi asiaksi. Tai sitten sen ottaminen on itsestäänselvyys. Asia jaetaan lähipiirin kesken ja somepäivityksellä halutaan viestiä, että kohta tavataan. Julkisilla rokotekuvilla tai tsemppaavalla kampanjalla olisi nyt tilausta. Tuntuu, että suomalaiset kaipaavat toivonkipinää.
 Lue lisää :
 Lähihoitaja Tero Nikkanen suosittelee asiakkailleen koronarokotetta, vaikka ei itse sitä toistaiseksi halua – mielipide ei muuttunut edes teho-osastolle joutumisen jälkeen
 Analyysi: Ooppera voi kantaa koronakapinaviittaa – asetelma olisi toinen, jos kyse olisi parikymppisten teknobileistä
 Poliisi ilmestyi eilen Kansallisoopperan ensi-iltaan: “Kysyttiin, onko niin, että kuudelta oopperaan ja seitsemältä putkaan?”
 Vieraat aikuiset kiersivät yläkouluja Riihimäellä jakaen rokotevastaista materiaalia – kaupunki otti yhteyttä poliisiin
 Helsingin kaupunki kokeili koronapassin käyttöä – katso videolta, mistä passi löytyy ja miten se toimii

Toimittajalta: Nyt tarvitaan iloista rokotekampanjaa, ja tahtoa sille on kulttuuri- ja urheilualoilla – twerkkaisiko Antti Tuisku rokotettavaksi tempauksen kärjessä?


Summary: Sami Sadat nousi 36-vuotiaana kolmen tähden kenraaliksi Afganistanin armeijassa. Hänen mukaansa sota Talibania vastaan olisi ollut voitettavissa.

Nuori afganistanilaiskenraali,  Sami Sadat , on kirjoittanut  The New York Times -lehteen  oman versionsa siitä, miksi Afganistanin armeija hävisi sodan.
 Lyhyt versio kuuluu, että Afganistanin armeija teki kaiken voitavansa, mutta maan korruptoitunut hallitus ja Yhdysvaltain vetäytyminen tekivät sodasta mahdottoman voittaa.
 Sadat johti 15 000 miehen vahvuisia joukkoja Helmandin maakunnassa Etelä-Afganistanissa. Läntisille tiedotusvälineille hän puhui suorin sanoin sodankäyntitavoistaan.
 – Jokainen tänne tuleva taliban joko kuolee tai vammautuu loppuiäkseen, Sadat sanoi  ranskalaiselle France 24 -televisiokanavalle  vielä muutama päivä ennen pääkaupungin Kabulin murtumista.
 Afganistanin armeijan sotilaita Heratissa helmikuussa 2014. Jalil Rezayee / EPA
 Saksassa, Britanniassa ja Yhdysvalloissa sotilas- ja johtamiskoulutusta saanut Sadat oli jo aiemmin herättänyt maailmalla huomiota aktiivisilla somepäivityksillään sotatapahtumista.
 NYT:in kirjoituksessaan hän myöntää, että Afganistanin armeija kyllä lopetti taistelemisen, mutta se johtui pääosin ulkoisista syistä.
 – Valtapeli ja presidentit pettivät meidät, Sadat kirjoitti ja antoi konkreettisen esimerkin.
 – Sodan viimeisten päivien taistelut olivat epätodellisia. Olimme kovassa tulitaistelussa Talibanin kanssa, ja samaan aikaan yhdysvaltalaiset hävittäjät pyörivät yläpuolellamme tekemättä mitään. He olivat vain katsojia.
 Sadat arvioi, että yksi ratkaiseva tekijä sodan kululle oli Yhdysvaltain helmikuussa 2020  tekemä epävirallinen rauhansopimus  Talibanin kanssa.
 Sen jälkeen länsi ei enää osallistunut yhtä aktiivisesti suoranaisiin Talibanin vastaisiin hyökkäyksiin.
 Lue myös: Mihin perustuu talibanien naisvihamielisyys? Šaria-lain äärimmäisen konservatiivinen tulkinta juontaa heimoyhteiskunnasta ja pitkästä sotatilasta
 Pakolaisuus Afganistanista on kysymysmerkki – naapurimaat Pakistan ja Iran ovat kovimmassa paineessa
 Taliban on vahvempi kuin koskaan, mutta Afganistankaan ei ole sama kuin vuonna 2001 – grafiikat kertovat tärkeimmistä muutoksista
 Mistä Afganistanin kriisissä on kyse? Afganistanin hallinnasta on taisteltu monesti. Neuvostoliitto ja sen tukema Afganistanin hallinto soti arabimaiden ja Yhdysvaltojen tukemia islamilaisia taistelijoita vastaan 1979–1989. Ääri-islamilainen Taliban-liike oli  ensimmäisen kauden vallassa  1996–2001. Yhdysvaltain johtama liittouma syrjäytti talibanit 2001 ja myöhemmin Nato-johtoiseksi muuttunut kansainvälinen kriisinhallintaoperaatio tuki Afganistaniin muodostettua hallintoa 20 vuotta.  Suomikin osallistui kriisinhallintaan . Kun Yhdysvallat vetäytyi maasta, Taliban aloitti laajentumisen. Lopulta kaupungit kaatuivat nopeasti ja järjestö valtasi pääkaupungin Kabulin 15. elokuuta. Järjestön  johtajista voit lukea täältä . Taliban pohjaa oppinsa  äärimmäiseen tulkintaan islamista ja šaria-laista . Taliban-liike suojaa  terroristijärjestö al-Qaidaa . Afganistanissa asuu 40 miljoonaa ihmistä, heistä  maan sisäisiä pakolaisia  on 3,5 miljoonaa ja naapurimaihin on paennut yli kaksi miljoonaa ihmistä. Maan väestön muutoksista  voit lukea täältä . Heimoja on toistakymmentä heimoa. Voit lukea  etnisestä kirjosta täältä .

Nuori afganistanilaiskenraali syyttää omaa hallitusta ja Yhdysvaltoja tappiosta – "Meidät petettiin"


Summary: Aake Kalliala sai koronatartunnan ja uupui viikoiksi sängyn pohjalle. Suosittu näyttelijä toivoo, että rokotuksen kanssa epäröivät rientäisivät heti rokotettavaksi.

Kotikaupunkiinsa Mikkeliin eläkepäivikseen palannut Aake Kalliala vietti monille suomalaisille tuttua koronaelämää heinäkuun puoliväliin saakka. Eleli hissukseen, vältteli väkijoukkoja ja huolehti turvallisuusohjeista.
 Kunnes eteen tuli valinta: lähteäkö kavereiden kanssa pienelle retkelle Ouluun vai mennäkö sattumalta samalle päivälle osuneeseen toiseen koronarokotukseen.
 – Kaverit houkuttelivat siirtämään rokotusta. Nyt he potevat turhaan huonoa omaatuntoa, sillä eiväthän he tienneet kantavansa koronaa, Aake muistuttaa.
 Asian laita selvisi muutamaa päivää myöhemmin, kun yksi kavereista ilmoitti saaneensa tartunnan. Kallialan testi paljasti pian saman.
 – Alussa oli vain pientä nuhaa ja ehdin jo ajatella, että tämähän on pikku homma.
 Yhteinen mökkiloma lapsen ja lapsenlapsen kanssa sai jäädä, ja totuus koronasta valkeni muutamassa päivässä.
 – Voimat katosivat aivan täysin. Oli täysi työ päästä tuolista ylös ja kävellä sänkyyn. Onneksi kaverit toivat oven taakse kaupasta tavaraa.
 Vähäisetkin lihakset hävisivät
 Kalliala on vakuuttunut, että yksi saatu rokote suojeli vielä pahemmalta.
 – Ilman sitä olisi varmaan tullut lähtö lasarettiin.
 Hän on edelleen hämmästynyt taudin erikoisuudesta.
 – Kaikki tuntuvat sairastavan sen eri tavalla. On kaamea tauti, aivan tautien tauti, kuningastauti. Jos paha tauti pitää sanoa niin kyllä tämä hiihtelee siellä aivan kärjessä.
 Kallialan päivittäiset askareet rajoittuivat viikoiksi sängyn, vessan ja tv-tuolin välille.
 – Onneksi oli olympialaiset. Katsoin nekin lajit, joita en olisi ikinä kuvitellut katsovani.
 Pitkän paikallaan olon ja istumisen jälkeen myös suhde tuttuun tv-tuoliin muuttui erikoiseksi. Se muistuttaa osaltaan taudin kauheudesta.
 – Nyt se on sellainen musta möllikkä, joka jumalan kiitos piti minua sylissään aika pitkään.
 Kalliala arvelee, että ruokaa kantaneiden kavereiden lisäksi pahimman yli auttoi koira Hönö, joka piti seuraa voipuneelle isännälleen.
 Elokuun lopulla, kuusi viikkoa tartunnan jälkeen Kalliala sanoo olevansa yhä voipunut ja kaukana siitä kunnosta, jossa ennen koronatartuntaa oli.
 – Jalat on kuin kelkan narut. Ne vähäisetkin lihakset ovat hävinneet. Sanovat, ettei saisi rasittaa itseään, mutta ei kunto sillä tavalla kasva.
 Aake Kalliala viihtyy Mikkelin satamassa. Juho Liukkonen / Yle
 Elokuvarooli vie kuukaudeksi Saksaan
 Aake Kalliala muistetaan parhaiten sketsisarjoista  Pirkka-Pekka Peteliuksen  kanssa ja Kotikatu-sarjan Mauri Alhona. Eläkepäivilläkin vienti riittää.
 Parhaillaan Kalliala on mukana seuraavassa Mielensäpahoittaja -elokuvassa. Hän näyttelee Mielensäpahoittajan,  Heikki Kinnusen , veljeä. Veljekset lähtevät hakemaan Saksasta tiettyä Ford Escortia
 – Nykyisin teen joskus sellaisia pikkukeikkoja, joissa pääsee Helsingistä yöksi kotiin. Tästä en voinut kieltäytyä. Hyvä porukka, jolla lähdetään kuukaudeksi Saksaan.
 Mieluisia töitä olisi tarjolla myös lähitulevaisuudessa, mutta niiden osa Kalliala on varovainen.
 – Tässä kunnossa ei uskalla edes ajatella. Ensin pitää nähdä, että milloin tämä tauti oikein päättyy.

Näyttelijä Aake Kalliala sairastui koronaan ja järkyttyi sen voimasta: “Ilman ensimmäistä rokotusta olisi tullut lähtö lasarettiin”


Summary: Uusia hakemuksia tulee sisään enemmän kuin lupia ehditään myöntää. Tuulivoimaloiden osien kuljetus maanteillä kasvanee vielä vuosia.

elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ely)

Erikoiskuljetusten raju lisääntyminen on ruuhkauttanut lupahakemukset. Jonossa on nyt 270 hakemusta, ja käsittelyaika on venynyt jopa kymmeneen päivään.
 Osasyynä on lomakausi, mutta pääasiassa tilannetta selittää tuulivoimaloiden osien kuljetus, joka on lisääntynyt tänä vuonna lähes räjähdysmäisesti.
 – Uusia hakemuksia tulee sitä mukaa kuin vanhoja käsitellään – ja enemmänkin. Olisi pitänyt pystyä ennakoimaan kristallipallosta, mutta tuli kyllä yllätyksenä, että tuulivoimalarakentamisen vuoksi osia kuljetetaan näin isolla volyymilla, sanoo lupapäällikkö  Petteri Pietilä  Pirkanmaan ELY-keskuksesta, joka myöntää kaikki Manner-Suomen erikoiskuljetusluvat.
 Alkuvuoden ja heinäkuun lopun välisellä jaksolla lupia kirjoitettiin noin 50 prosenttia enemmän kuin vuosi sitten vastaavaan aikaan. Pietilä ennakoi, että tänä vuonna lupamäärä nousee 12 500:aan normaalivuoden 10 000:sta.
 Eniten tuulivoimarakentamiseen liittyviä erikoiskuljetuksia lähtee Kokkolan ja Raahen satamista.
 ELY-keskus tarvitseekin lisävoimia: yksi määräaikainen asiantuntija on saatu ja lisää on toiveissa. Pietilä arvioi, että tuulivoimalakuljetusten lisääntyminen näkyy vielä vuosia.
 Lupaprosessin venymisestä eivät kuitenkaan kärsi tuulivoimalan osien kuljetukset, joihin lupia on haettu paljon. Sen sijaan muiden erikoiskuljetusten aikataulut voivat olla tiukoilla, kun luvan saantiin menee jopa kymmenen päivää.
 Liikennettä maalla, merellä ja ilmassa ohjaavan  Fintrafficin mukaan  keväällä erikoiskuljetuksia kulki lähes kymmenkertainen määrä aiempiin vuosiin verrattuna. Esimerkiksi toukokuussa ajettiin peräti 165 erikoiskuljetusta, kun vuonna 2020 ajoja oli samassa kuussa 21 kappaletta.
 Kuljetusyritykset hakevat lupia varmuuden vuoksi koko kalustolle
 Pirkanmaan ELY-keskus luvittaa sekä kuljetuskaluston että reitin. Jos ja kun kuljetukset liikkuvat usein samaa reittiä, tietoja voi hyödyntää seuraavassa luvassa.
 Raskaiden kuljetusten reitin tarkastelu keskittyy ensisijaisesti siltojen kantavuuteen. Joskus kuljetus vaatii maksullisen sillanvalvonnan.
 Luvanmyöntäjä lähtee siitä, että itse tieverkko kestää. Erikoiskuljetukset liikkuvat vakiintuneita, suunniteltuja väyliä ja tietoja voidaan hyödyntää toistuvissa kuljetuksissa.
 Todella raskaiden kuljetusten pintapaine voi vaatia myös maaperärakenteen tarkastelua. Silloin luparyhmä joutuu konsultoimaan alueellisten ely-keskusten asiantuntijoita, mikä venyttää lupaprosessia entisestään.
 Pirkanmaan ELY-keskus luvittaa reitin lisäksi kaluston, ja sitä riittää, sillä joka kalusto vaatii käytännössä oman lupansa. Toki samanlaista kalustoa pystyy yhdistämään samaan lupaan. Esimerkiksi yhden akselin lisääminen tarkoittaa jo kokonaismassan kasvua ja uutta lupaa.
 Kuljetusliikkeet hakevat tuulivoimakuljetuksia varten lupia kaikelle kalustolle, mitä firmasta löytyy ja ennakoi näin kaluston mahdollisimman laajaa käyttöä. Ely-keskuksessa se tarkoittaa joka tyypin kaluston läpikäymistä ja luvittamista.
 – Tyypillisesti kalusto määritellään muuten hakemukseen aika tarkasti, sanoo lupapäällikkö Petteri Pietilä.

Tuulivoimaloita kulkee Suomen teillä nyt niin paljon, että erikoiskuljetusten lupaprosessi on ruuhkautunut – "Olisi pitänyt pystyä ennakoimaan kristallipallosta"


Summary: Afganistanin evakuoinneille on enää muutama päivä aikaa, sillä Ylen tietojen mukaan Suomi lopettaa operaationsa perjantaina. Maassa on yhä noin 170 Suomeen evakuointia odottavaa ihmistä. Ulkoministeriön mukaan kaikkia Suomen listalla olevia ei välttämättä ehditä auttaa pois Afganistanista määräaikaan mennessä.

Suomeen oli tuotu Afganistanista  noin 250 ihmistä tiistai-iltaan mennessä , kertoi ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) tiistaina. Suurin osa heistä on naisia ja lapsia.
 Heistä 150 ihmistä on afganistanilaisia Suomen suurlähetystön, EU-edustuston ja Naton kriisinhallintaoperaation työntekijöitä perheineen.
 Loput sata ovat Suomen kansalaisia tai pysyvän oleskeluluvan saaneita ihmisiä, jotka ovat pyytäneet konsuliapua.
 Kaikki Suomen suurlähetystön paikalliset työntekijät ja heidän perheensä on evakuoitu Afganistanista.
 Tuhannet ihmiset odottavat evakuoimista Kabulin lentokentällä. Ulkoministeriö
 Suomi päätti evakuoida 128 ihmistä lisää – keitä he ovat?
 Suomen hallitus päätti tiistaina, että se aikoo ottaa vastaan 128 ihmistä lisää Afganistanista aiempien päätösten lisäksi.
 Tämä joukko koostuu 45 Suomen Kabulin-suurlähetystön entisestä työntekijästä perheineen sekä 83 lähetystön turvamiehestä perheineen. Kyse on afganistanilaisista, jotka ovat pyytäneet Suomelta turvaa.
 Suomi teki aiemmin päätökset yhteensä 170 afganistanilaisen auttamisesta Suomeen. He työskentelivät Suomelle, EU:lle tai Natolle.
 Määrä nousi elisen päätöksen jälkeen kaikkiaan 298 afganistanilaiseen. Heidän pelätään olevan vaarassa, koska he ovat tehneet töitä länsimaille.
 Suomalaissotilaat suojaavat evakuointitoimintaa. Ulkoministeriö
 Kuinka paljon ihmisiä odottaa vielä evakuointia?
 Afganistanissa on edelleen arviolta 170 ihmistä, jotka odottavat evakuointia Suomeen.
 Joukossa on parikymmentä konsuliapua pyytänyttä Suomen kansalaista tai pysyvän oleskeluluvan haltijaa sekä noin 150 Suomelle, EU:lle tai Natolle työskennellyttä paikallista.
 Voivatko tuotavat ihmiset olla uhka Suomen turvallisuudelle?
 Britanniassa ja Ranskassa on huomattu, että evakuoitujen joukossa on ollut turvallisuusuhan muodostavia ihmisiä, joilla on ollut yhteyksiä Talibaniin tai muihin ääri-islamistisiin järjestöihin.
 Sisäministeriön hallitusneuvoksen  Eero Koskenniemen  mukaan Suomeen autettavien taustat on selvitetty silloin, kun heidät on palkattu.
 – Eri viranomaiset ovat valmistelleet poikkihallinnollisesti evakuoitavien listaa. Suojelupoliisi ei ole nähnyt mitään estettä näiden ihmisten siirtämisessä Suomeen. He ovat työskennelleet Afganistanissa pääosin Suomen ulkoministeriön palveluksessa. Heille on palkkauksen yhteydessä tehty ministeriössä taustaselvitys. Tämä on ihan yleinen tapa, Koskenniemi kertoo.
 Evakuointivirkailija tervehtii koneeseen astuvia ihmisiä. Ulkoministeriö
 Missä kunnossa evakuoidut ovat olleet?
 Suomeen tulleilla ei ole ollut vakavia fyysisiä vammoja, kertoo sosiaali- ja terveysministeriön erityisasiantuntija  Krista Lyyra . Heiltä on hoidettu haavoja ja nirhaumia, joita on tullut pakomatkalla. Sairastumiseen tai loukkaantumiseen liittyviä evakuointeja ei ole vielä tarvinnut tehdä.
 Evakuoituja on Suomessa lentokentällä vastassa tukitiimi, joka antaa tekee koronatestit, antaa terveydenhoitoa, kartoittaa avun tarvetta ja antaa keskustelutukea. Ensin on ollut tarvetta erityisesti ruuasta ja vaatteista.
 – Nämä ihmiset ovat tosiaan tulleet lentokoneella ilman mitään matkatavaroita tai omaisuutta, joten heillä ei ole muuta mukana kuin ne vaatteet, jotka heillä oli silloin päällä, kun he koneeseen saapuivat, Lyyra kuvailee.
 Evakuoitavat astelevat jonossa lentokoneeseen. Ulkoministeriö
 Mitä evakuoiduille tapahtuu Suomessa?
 Afganistanilaisten vastaanotosta Suomessa vastaa Maahanmuuttovirasto. Heille on luvattu myöntää neljän vuoden oleskelulupa.
 Tulijat sijoitetaan ensin vastaaottokeskuksiin eri puolille Suomea. Kun heiltä on kerätty henkilötiedot ja biometriset tunnisteet, heidät siirretään eri kuntien vastuulle.
 Maahanmuuttoviraston vastaanottoyksikön johtaja  Pekka Nuutinen  vakuuttaa, että he selviävät kyllä satojen ihmisten sijoittamisesta lyhyelläkin varoitusajalla.
 – Vuonna 2015 majoitettiin 30 000 ihmistä parissa kuukaudessa. Toki tämä on työllistänyt meidän tilannekeskusta, ja on tehty ympäripyöreitä päiviä, Nuutinen toteaa.
 Nuutisen mukaan Suomeen autetut ihmiset ovat olleet väsyneitä ja helpottuneita sekä hieman odottavalla kannalla.
 – Useimmilla on jäänyt läheisiä sukulaisia Afganistaniin. Huoli heistä on suuri. Myös Kabulin lentokentälle pääsy ja koko prosessi on varmasti ollut kova paikka, Nuutinen kertoo.
 Ehditäänkö kaikki listalla olevat tuoda turvaan ennen kuun loppua?
 Aika alkaa käydä vähiin Afganistanin evakuoinnissa, sillä Ylen tietojen mukaan Suomen on määrä saada operaationsa päätökseen perjantaina. Ulkoministeriön mukaan kaikkia ei välttämättä ehditä saada pois Afganistanista siihen mennessä.
 – On hyvin mahdollista, että käytettävän ajan puitteissa emme välttämättä pysty auttamaan kaikkia tässä vaiheessa. Keskitymme nyt ilmaoperaatioon. Sen jälkeen sitten katsotaan muita keinoja ja arvioidaan, kuinka näitä ihmisiä pystytään auttamaan jatkossa, Ulkoministeriön Afganistanin erityisedustaja  Pekka Kaihilahti  kertoo.
 Kun ilmakuljetukset loppuvat, reitit naapurimaihin maateitse tulevat kyseeseen. Rajat esimerkiksi Iraniin ja Pakistaniin ovat vielä osittain auki.
 Ihmiset odottavat pääsyä sisään evakuointikoneeseen. Ulkoministeriö
 Ovatko suomalaissotilaat joutuneet vaaratilanteisiin?
 Ylen tietojen mukaan suomalaisjoukot eivät ole joutuneet uhkatilanteisiin Kabulin lentokentällä. Heidän ei ole tarvinnut käyttää aseitaan.
 Suomi lähetti kolmisenkymmentä sotilasta Kabulin lentokentälle turvaamaan Suomen evakuointia. Sotilaat voivat turvata toimintaa vain lentoasemalla ja sen välittömässä läheisyydessä. Puolustusvoimien suojausjoukot saapuivat alueelle lauantaina.
 Puolustusvoimien tukioperaatio ulkoministeriölle on sujunut toistaiseksi erittäin hienosti, kertoo vanhempi osastoesiupseeri, komentajakapteeni Matti Sirkkola  puolustusministeriöstä.
 – Tulokset puhuvat puolestaan. Käytettävissä olevan ajan loppuminen on kuitenkin tosiasia, johon on varauduttu suunnittelemalla hallittu päättäminen tälle operaatiolle. Tavoite on, että suomalaiset virkamiehet ja suojausosasto saadaan evakuoitua kotimaahan tehtävän päätyttyä. Toistaiseksi toiminta jatkuu Kabulin kentällä menestyksekkäästi, Sirkkola sanoo.
 Evakuoitavat odottavat koneen sulkeutumista ja lähtöä. Ulkoministeriö
 Voivatko suomalaiset virkamiehet ja sotilaat jäädä vielä kentälle auttamaan, kun Yhdysvallat lähtee?
 Yhdysvaltojen on määrä vetää viimeisetkin joukkonsa Afganistanista elokuun loppuun mennessä. Yhdysvaltojen joukot ovat turvanneet Kabulin lentokentän toimintaa, jotta evakuointilentoja on päästy tekemään.
 Matti Sirkkolan mukaan suomalaiset eivät voi jäädä auttamaan maassa vielä olevia evakuoitavia.
 – Yhdysvalloilla on merkittävä määrä sotilaita Kabulin lentokentällä, ja he ovat keskeisiä tekijöitä, kun puhutaan kentän turvallisuudesta. Kaikki muut valtiot lentokentällä ja sen läheisyydessä toimivat läheisessä yhteistyössä tärkeimmän toimijan, Yhdysvaltojen kanssa ja tukeutuvat heidän tarjoamaansa turvallisuuteen. Kun Yhdysvallat poistu lentokentältä, sinne jääminen ei käytännössä ole muilta mahdollista, Sirkkola kertoo.
 Jutun kuvat ovat ulkoministeriön median käyttöön julkaisemia kuvia Suomen evakuointioperaatiosta Kabulissa, Afganistanissa. Ulkoministeriö on sumentanut kuvista siviilien kasvoja heidän yksityisyytensä suojelemiseksi.
 Lue lisää:
 Biden: Lähes 71 000 evakuoitu Afganistanista, Taliban julkaisi kuvia erikoisjoukoistaan
 Siviilien evakuointi loppuu Kabulin lentoasemalta lähipäivinä kokonaan – tuhansia ihmisiä jää jälkeen
 Puolustusvoimilta uusia kuvia suomalaissotilaista työssään Kabulin kentällä – Pelastusoperaatio jatkuu

Suomi lopettaa lentoevakuoinnit perjantaina ja selvittää maareittejä lopuille evakuoitaville – 170 odottaa yhä kuljetusta Afganistanista Suomeen


Summary: Afrikan vuoristometsiä koskenut ranskalaistutkimus paljasti uusia ilonaiheita. Mantereen vuoristometsät sitovat hiiltä lähes 70 prosenttia enemmän kuin aiemmin luultiin.

Ranskan luonnontieteellisen tutkimuksen keskuksen ja Montpellierin yliopiston tekemä tutkimus toi uutta tietoa Afrikan vuoristometsien kyvystä varastoida hiiltä.
 Laaja selvitys osoitti, että vuoristometsät ovat hiilinielultaan jopa kaksi kolmasosaa tehokkaampia kuin Hallitustenvälinen ilmastopaneeli (IPPC) oli aiemmin arvioinut.
 Tutkijat mittasivat yli 72 000 puun korkeuden ja tiheyden pystyäkseen arvoimaan korkeilla alueilla sijaitsevien metsien tehokkuuden hiilinielussa.
 Lopputulos osoitti aiemmat käsitykset vuoristometsien tehottomuudesta vääriksi.
 Vuoristometsien kohtalo vaarassa
 – Afrikan vuoristometsät ovat äärettömän tärkeitä ilmastonmuutoksen vastaisessa toiminnassa, tutkimukseen osallistunut tohtori  Nicolas Barbier  kertoi uutistoimisto AFP:lle.
 Vuoristometsien kohtalo kuitenkin huolestuttaa tutkijoita. Puiden hakkuut, kaivostoiminta ja maanviljely ovat nimittäin vähentäneet tärkeiden metsien määrää tuntuvasti.
 Esimerkiksi Mosambikissa vuoristometsien määrä on vähentynyt lähes kolmanneksella vuodesta 2000. Pahimmat tappiot on kärsinyt Kongon demokraattinen tasavalta, joka on menettänyt metsävuoristoa puolen miljoonan hehtaarin verran samassa ajassa.
 Yhteensä 12:sta Afrikan maalla on metsävuoristoa.

Afrikan hiilinielut ovatkin paljon luultuja paremmat  – Uusi tutkimus toi esiin vuoristometsien tehokkuuden


Summary: Kuntatyönantajien laskelmien mukaan Suomesta puuttuu 3 000 lääkäriä. Järjestö kuroisi vajetta umpeen koulutusta lisäämällä, vaikkei se olisikaan nopea ratkaisu ongelmaan. Lääkäriliiton mielestä todellista tarvetta tulisi arvioida maltilla.

Hallitus haluaa, että suomalaiset pääsevät hoitoon seitsemässä päivässä. Yhtenä keinona tavoitteen saavuttamiseksi hallitusohjelmassa esitetään noin 1 000 yleislääkärin lisäämistä terveyskeskuksiin.
 Kuntien etujärjestön Kuntatyönantajien laskelmien mukaan Suomessa olisi kysyntää jopa 3 000 lääkärille.
 Järjestön työmarkkinatutkijan  Juho Ruskoahon  mukaan pulaa on niin syrjäseuduilla kuin isoissa kaupungeissa, kuten Helsingissä, Turussa, Tampereella ja Oulussa.
 – Nämä ovat kaikki paikkoja, joissa koulutetaan lääkäreitä, eikä niihinkään saada tarpeeksi, koska kysyntää ja työpaikkoja on enemmän, Ruskoaho sanoi illan A-studiossa.
 – Meillä on työvoimapula, ei kohtaanto-ongelma.
 Lääkäriliitto: Koulutuspaikkojen lisääminen auttaa vasta vuosien päästä
 Kuntatyönantajat ehdottaa ratkaisuksi lääkärien koulutuspaikkojen lisäämistä, mutta lääkäreiden etuja ajava Lääkäriliitto suhtautuu tähän penseästi. A-studiossa politiikkatoimialan johtaja  Heikki Pärnänen  muistutti, että koulutuspaikkojen lisääminen on kallista ja auttaa vajeeseen vasta pitkällä aikavälillä.
 – Uudella samankokoisella tiedekunnalla kuin nykyiset saadaan 3000 lääkäriä lisää 26 vuoden kuluttua, Pärnänen laskee.
 – Kun mietitään lääkäritarvetta, sen täytyy perustua huolelliseen ja analyyttiseen pohdintaan, eikä pelkästään numeroiden heittelyyn.
 Lääkäriliiton arvion mukaan julkisella puolella on täyttämättä noin tuhat lääkärinvirkaa.
 Koulutuspaikkojen määrästä päättää sosiaali- ja terveysministeriö.
 Sen mukaan hallituksen tavoitteena on lisätä korkeakoulutettujen määrää, ja lääkärikoulutuksen aloittajamääriä on nostettu jo vuodesta 2013 lähtien. Tarkkaa lukumäärää hallituksen halukkuudesta lisätä lääkärien aloituspaikkoja ei ministeriöstä kerrottu. STM arvioi, että nykyisillä koulutusmäärilläkin lääkäreitä tulee alalle enemmän kuin eläköityy.
 Katso koko  A-studion lähetys .
 Lue myös:
 Hoitojonosta viikon sisällä vastaanotolle pääsee perusterveydenhuollossa noin 60 prosenttia – Päijät-Hämeessä jono talttui etäpalveluilla

Lääkäripula vaivaa jo isoissa kaupungeissa, työnantajajärjestö lisäisi koulutuspaikkoja lääkäreille – Lääkäriliitto suhtautuu varauksella


Summary: Juupajoella sijaitsevalla mehiläistarhalla on käynyt kutsumaton vieras kahtena perättäisenä yönä tällä viikolla. Mehiläisharrastaja Leo Järvenpää arvioi, että kyseessä on yksi ja sama karhu, joka palaa hakemaan helppoa ruokaa.

Metsän kuningas, karhu, on tehnyt tällä viikolla selvää Juupajoella sijaitsevasta mehiläistarhasta. Mesikämmen on käynyt ruokailemassa tarhalla sekä keskiviikon että torstain välisinä öinä.
 Mehiläisharrastaja  Leo Järvenpään  pihapiirissä olleet viisi pesää ovat nyt tuhoutuneet.
 – Kyllä se aika karua jälkeä on. Karhu tulee pesälle, kaataa sen ja katsoo, mitä sisällä on. Karhu haluaa syödä sieltä toukkia ja jos on hunajaa tai talviruokaa, ne kelpaavat myös.
 Karhu teki tuhojaan samalla tarhalla myös toukokuun lopussa. Lisäksi se kävi toisen tarhaajan pesillä. Järvenpää arvioi, että kyseessä voi olla sama karhu, joka muistaa hyvän ruokapaikan.
 – Toukokuussa luonnossa on vähän ruokaa, ja karhut tulevat hakemaan toukkia. Nyt elokuussa luonnossa on ruokaa, mutta karhu on tullut silti pesilleni. Se on oppinut, että mehiläispesillä on helppoa ruokaa.
 Tuhotut mehiläispesät sijaitsevat pihapiirissä noin 50 metrin päässä Järvenpään perheen kodista. Ajatus pihalla liikkuvasta pedosta hiukan huolettaa.
 – Ei minua varsinaisesti pelota, koska ajattelen, että karhu ei ole vaarallinen ihmiselle. En ole nähnyt sitä, joten luulen, että se väistää ihmistä. Meillä on kuitenkin pieniä lapsia, ja on mahdollista, että tulee jonkinlainen vaaratilanne, sanoo Leo Järvenpää.
 Hallinto-oikeus jäädytti karhujahdin
 Längelmäveden riistanhoitoyhdistyksen petoyhdyshenkilö  Juha Jokinen  on käynyt paikan päällä toteamassa vahingot ja asentamassa riistakameran. Karhu ei tullut tarhalle perjantain vastaisena yönä.
 – Laitoimme riistakameran, jotta näkisimme, millainen kaveri tai keitä siellä käy. Paikka on sellainen, että ei oikein löytynyt mitattavaa jälkeä, kertoo Juha Jokinen.
 Pirkanmaalle on myönnetty kolme karhun kaatolupaa Mänttä-Vilppulan ja Oriveden välisille alueille. Jokisen mukaan yhden luvan olisi voinut käyttää juuri tähän yksilöön. Karhujahti on kuitenkin pantu jäihin.
 Hämeenlinnan hallinto-oikeus kielsi välipäätöksellään Pirkanmaalle myönnettyjen karhun kannanhoidollisten poikkeuslupien toimeenpanon, kunnes  ympäristöjärjestön tekemät valitukset  on ratkaistu.
 Hallinto-oikeuden esittelijän mukaan Suomen luonnonsuojeluliiton Pirkanmaan piirin valitukset karhunkaatoluvista pyritään ratkaisemaan tavanomaista nopeammalla aikataululla. Tarkkaa aikataulua ei ole tiedossa, mutta valitukset on tarkoitus käsitellä nopeammin kuin normaalin 8–12 kuukauden kuluessa.
 Ongelmia tai vahinkoja aiheuttavan pedon karkottamiseen tai poistamiseen voi hakea poikkeuslupaa Suomen riistakeskukselta tai akuuteissa tapauksissa poliisilta. Tämä on nyt mietinnässä Juupajoella.
 Lue lisää:
 Karhujahti viime tipassa jäihin Pirkanmaalla – metsästäjä: "Kaikki kaatajat eivät halua naamaansa julkisuuteen"

Karhu on tuhonnut samaa mehiläistarhaa jo kahtena yönä – kotipihassa käyvä mesikämmen huolettaa tarhuria: on mahdollista, että tulee vaaratilanne


Summary: Suuret teknologiayhtiöt seulovat sisältöjä lasten seksuaalista hyväksikäyttöä sisältävän materiaalin varalta. Apple aikoo hoitaa seulonnan omalla tavallaan ja tämä on saanut monet huolestumaan.

Teknologiayhtiö Apple ajautui elokuun alussa yhtiölle poikkeuksellisen kohun keskelle, kun se  ilmoitti alkavansa seuloa lasten hyväksikäyttöä sisältävää materiaalia iphone-puhelimissa . Ilmoitus synnytti vastareaktion, johon sulavasta muotoilusta, hiotuista yksityiskohdista ja tarkkaan mietityistä julkistuksista tunnettu Apple ei ollut tottunut.
 Käytännössä kyse oli kolmesta uudesta ominaisuudesta, jotka kaikki liittyvät lasten suojeluun. Ensimmäinen uudistus koskee virtuaaliavustaja Siriä, joka vastaisuudessa ohjaa ihmisiä hankkimaan apua, jos he hakevat lasten hyväksikäyttöä esittävää materiaalia netistä. Tämä ominaisuus ei ole aiheuttanut keskustelua.
 Toinen päivitys antaa vanhemmille mahdollisuuden seurata tarkemmin lastensa viestittelyä. Tekoälyä hyödyntävä ominaisuus tarkastaa kaikki lähtevät ja tulevat viestit arkaluontoisen sisällön varalta. Jos puhelin havaitsee, että alle 13-vuotias on saamassa tai lähettämässä esimerkiksi alastonkuvan, se ilmoittaa tästä vanhemmille. Alle 18-vuotiaiden kohdalla puhelin varoittaa nuorta arkaluontoisen materiaalin lähettämisestä.
 Tämä ominaisuus on herättänyt keskustelua lasten oikeudesta yksityisyyteen. Yli 90 kansainvälistä ihmisoikeusjärjestöä on  ilmaissut huolensa  etenkin seksuaalivähemmistöjä edustavien nuorten puolesta. Suojellessaan lapsia, ominaisuus asettaa toiset lapset vaaraan.
 Kaikista eniten kuohuntaa on kuitenkin synnyttänyt kolmas uudistus, eli päätös alkaa seuloa lasten seksuaalista hyväksikäyttöä sisältävää materiaalia ihmisten iphoneissa.
 Kuohunta tämän päivityksen ympärillä on jatkunut jo useita viikkoja ja yhtiö on joutunut tarkentamaan ja perustelemaan linjaustaan useaan otteeseen. Niin  tietoturva-asiantuntijat  kuin  Applen omat työntekijät  ovat esittäneet kritiikkiä Applea kohtaan.
 Toki yhtiö on saanut myös kiitosta, mutta se on jäänyt täysin kritiikin varjoon.
 Miten lasten seksuaalista hyväksikäyttöä sisältävän materiaalin seulominen voi synnyttää näin ison kohun? Etenkin, kun Facebookin ja Googlen kaltaiset teknologiayhtiöt ovat jo vuosien ajan seuloneet materiaalia omissa palveluissaan.
 Kohun taustalla on iänikuinen vääntö ihmisten yksityisyyden ja toisten ihmisten turvallisuuden välillä. Mutta tämä ei ole kohun ainoa syy.
 Apple avasi silmänsä
 Viime vuonna Facebook raportoi Yhdysvalloissa  yli 20 miljoonaa tapausta , joissa se oli havainnut lasten seksuaalista hyväksikäyttöä sisältävää materiaalia palveluissaan. Googlella vastaava luku oli vajaat 550 000 kappaletta. Applen tekemien ilmoitusten määrä oli 265.
 Jopa pahamaineinen kaiken salliva keskustelusivusto 4chan on tehnyt ilmoituksia enemmän kuin Apple.
 Apple on markkinoinut itseään ja tuotteitaan käyttäjiensä yksityisyyden suojelijoina. Hyväksikäyttöä sisältävästä materiaalista tehtyjen ilmoitusten perusteella mainoslause  “mitä tapahtuu iphonessasi, pysyy iphonessasi”  pitää paikkansa. Apple ei urki käyttäjiensä tietoja.
 Eikä sen ole tarvinnut. Monet valtiot velvoittavat teknologiayhtiötä ilmoittamaan viranomaisille, kun ne havaitsevat lasten hyväksikäyttöä sisältävää materiaalia palveluissaan. Lait eivät kuitenkaan velvoita yhtiöitä aktiivisesti etsimään materiaalia.
 Tämä on muuttumassa. Sekä Britanniassa että EU:ssa on vireillä lakiesitykset, jotka velvoittaisivat teknologiayhtiöt seulomaan hyväksikäyttömateriaalia palveluissaan.
 Applen päätös alkaa seuloa käyttäjiensä tietoja voi hyvinkin johtua tästä. Yhtiö haluaa olla lainsäätäjiä edellä ja toteuttaa seulonnan omalla tavallaan omien periaatteidensa mukaisesti.
 Mitkä sitten ovat Applen tavat ja periaatteet?
 Apple mainosti iPhonen yksityisyydensuojaa muun muassa Los Angelesissa toukokuussa 2019. Etienne Laurent / EPA
 Apple ulkoistaa seulonnan puhelimelle
 Tällä hetkellä esimerkiksi Facebook ja Google seulovat lasten seksuaalista hyväksikäyttöä sisältävää materiaalia omilta palvelimiltaan. Myös Apple voisi toimia näin ja seuloa iphone-käyttäjiensä iCloud-varmuuskopiot. Kaikki Applen iCloud-palvelimelle tallennetut tiedot eivät ole läpisalattuja ja  Apple on luovuttanut pyynnöstä näitä tietoja viranomaisille .
 Tavallaan Apple toimii jo näin. Kaksi vuotta sitten  yhtiö lisäsi pilvipalvelunsa käyttöehtoihin , että se  saattaa  seuloa iCloud-palveluun ladattuja tiedostoja laittoman sisällön varalta. Applen tekemien ilmoitusten vähäisen määrän perusteella voidaan todeta, ettei se seulo läheskään kaikista sovelluksista pilvipalveluun ladattuja tiedostoja. Tällä viikolla yhtiö vahvisti, että se on  rajoittanut seulonnan sähköposteihin .
 Apple ei kuitenkaan halua tehdä kuvien seulontaa pilvipalvelussaan. Sen sijaan yhtiö on päättänyt hoitaa työn ihmisten puhelimissa. Tämä tapahtuu lataamalla jokaiseen iphone-puhelimeen tiivistekokoelma viranomaisten tiedossa olevasta hyväksikäyttömateriaalista. Nämä ovat niin sanottuja digitaalisia sormenjälkiä yksittäisistä kuvista ja videoista.
 Tämän jälkeen puhelin luo samalla menetelmällä tiivisteen jokaisesta puhelimeen tallennetusta kuvasta. Jos luotu tiiviste täsmää viranomaisilta saadun tiivisteen kanssa, puhelin lähettää ilmoituksen Applelle, jonka työntekijä tarkistaa tiedostot manuaalisesti pilvipalveluun ladatuista varmuuskopioista. Jos materiaali todetaan laittomaksi, Apple ottaa yhteyttä viranomaisiin.
 Itse asiassa osumia pitää tulla yli 30 ennen kuin puhelin hälyttää Applelle. Tämän rajapyykin Apple perustelee sillä, että se haluaa varmistaa, että kyseessä todella on hyväksikäyttöä esittävää materiaalia omaava henkilö, eikä yksittäinen virheellinen osuma.
 Applen mukaan puhelimessa tapahtuva seulominen on käyttäjien yksityisyyden suojan kannalta parempi vaihtoehto kuin palvelimella tapahtuva seulominen. Kun tietojen läpikäynti tapahtuu puhelimessa, Applella ei ole mahdollisuutta nähdä mitään ylimääräistä. Jos kuva ei tuota osumaa, järjestelmä ei opi mitään eikä Applelle kerry mitään dataa. Tavallaan sinä (puhelimesi) hoidat seulomisen, eikä Apple.
 Apple luo portin, jota se ei ole halunnut luoda
 Apple on tähän asti suojellut käyttäjiensä yksityisyyttä rakentamalla puhelimistaan erittäin suojattuja. Iphonet salaavat kaikki puhelimeen tallentuvat tiedot. Salauksen avaamisen tarvittavat avaimet luodaan puhelimessa ja ne ovat vain siellä.
 Malliesimerkin tästä tarjosi Applen kiista Yhdysvaltain viranomaisten kanssa vuonna 2015, kun viranomaiset vaativat Applea auttamaan San Bernardinossa 14 ihmistä surmanneen miehen iphonen salauksen murtamisessa. Apple ei yksinkertaisesti pystynyt purkamaan salausta. Se olisi voinut helpottaa viranomaisia salauksen murtamisessa  muuttamalla puhelimen ominaisuuksia siten , että salasanoja olisi voinut syöttää automaattisesti raa’alla laskentateholla. Avainta ampujan puhelimeen Apple ei olisi voinut antaa, koska sillä ei sitä ollut.
 Apple kuitenkin kieltäytyi kaikesta yhteistyöstä. Sen sijaan yhtiö käytti tapausta hyväkseen  kiillottamalla julkisuuskuvaansa  yksityisyyden suojelijana.
 Yhdysvalloissa viranomaiset ovat vaatineet teknologiayhtiöitä luomaan järjestelmiinsä takaportteja San Bernardinon kaltaisia tapauksia varten.  Apple on ollut eturintamassa  vastustamassa näiden takaporttien rakentamista.
 Nyt Apple on kuitenkin luomassa mahdollisuuden päästä puhelimen tietoihin käsiksi, kuten teknologia-analyytikko  Ben Thompson   huomauttaa . Enää kyse ei ole siitä, voiko Apple nähdä puhelimeen, vaan siitä, millä perusteella Apple näkee puhelimeen.
 Ainoa tapa, jolla iphonen omistaja voi estää puhelimessaan tapahtuvan seulonnan, on ottaa iCloud-varmuuskopiointi pois päältä.
 Ihmiset muistelivat ampumisessa menehtyneitä läheisiään Inland Regional Centerillä San Bernardinossa joulukuussa 2015. Tapauksen jälkeen Yhdyvaltain viranomaiset vaativat useaan otteeseen Applea auttamaan ampujan puhelimen salauksen purkamisessa. Apple kieltäytyi ja lopulta viranomaiset saivat murrettua salauksen ulkopuolisten tietoturvayritysten avulla. Tämän jälkeen liittovaltion poliisi FBI veti Applea koskevat vaatimuksensa pois oikeusistuimista. Mike Nelson / EPA
 Entä Kiina?
 Applen ilmoituksen jälkeen tietoturva-asiantuntijat nostivat ensimmäiseksi esille mahdollisuuden, että autoritääriset hallinnot vaativat saada seulontaominaisuuden käyttöönsä toisinajattelijoiden etsimiseen.
 Tällä hetkellä Applen järjestelmä saa tiivistekokoelmat Yhdysvalloissa lasten hyväksikäyttöä tutkivalta virastolta NCMEC:ltä. Kun ominaisuus otetaan käyttöön muissa maissa, Applen täytyy olla varma, että tiivistekokoelmalla todella etsitään lasten seksuaalista hyväksikäyttöä sisältävää materiaalia.
 Suurimmaksi uhaksi on nostettu Kiina, joka on ottanut kaikki mahdolliset teknologiat käyttöönsä toisinajattelijoiden vaimentamiseksi. Kiinaa ei kuitenkaan Applen uusi ominaisuus välttämättä kiinnosta, sillä jo nyt Apple on käytännössä luovuttanut Kiinan hallinnolle avaimet käyttäjiensä salattuihin tietoihin.
 Kiina on osoittanut, että valtioilla on mahdollisuus lainsäädännön avulla painostaa Applea. Kehitystä on varmasti seurattu Intiassa, jossa  hallinto on kiristänyt otettaan teknologiayhtiöistä . Myös Venäjällä vaatimukset opposition sensurointiin ovat  koventuneet .
 Apple on vakuuttanut, ettei se aio taipua valtioiden vaatimuksiin. Tämä ei kuitenkaan ole ainoa ongelma.
 Applen järjestelmä tuottaa vääriä osumia
 Princetonin yliopiston tutkijat kertoivat  Washington Postissa  rakentaneensa vastaavanlaisen järjestelmän kuin Apple ja tulleensa siihen lopputulokseen, että kyseinen teknologia on vaarallinen.
 Vaarallisuus johtuu siitä, ettei järjestelmä ole täydellinen. Kahdesta eri kuvasta voi syntyä sama tiiviste. Toisaalta hieman kuvaa muuttamalla myös tiiviste muuttuu, jolloin tunnistamista ei tapahdu.
 Applen järjestelmä on jo käänteismallinnettu ja nämä  ongelmat on siinä havaittu . Kun kyse on lasten seksuaalisesta hyväksikäytöstä, väärät osumat voivat aiheuttaa isoa haittaa viattomille henkilöille.
 Tutkijoita harmittaa, että Apple ei ole tehnyt yhteistyötä tietoturvayhteisön kanssa. Omaan tyyliinsä yhtiö katsoi tietävänsä parhaiten, miten asia pitäisi hoitaa. Applelle seula oli vain yksi ominaisuus, jonka se lisää käyttöjärjestelmäänsä.
 Applen saama kritiikki johtuu suurimmaksi osaksi juuri tästä. Puhelimessa tapahtuva seulonta tuntuu henkilökohtaisemmalta kuin palvelintasolla tehty seulonta, vaikka lopputulos on molemmissa sama. Lopulta kyseessä on melko semanttinen ero.
 Ehkä asiaa vain teknisellä tasolla tarkastellut Apple ei voinut uskoa, että semanttisesta erosta voisi nousta näin iso kohu. Jos yhtiö olisi käynyt asiasta keskustelua tietoturvayhteisön kanssa, se olisi saanut tietää, miltä asia näyttää ulkopuolisin silmin.
 Nyt päällimmäisenä on mielikuva siitä, että Applella on laitteisiinsa täysi kontrolli.
 Kaiken kohun jälkeen Applen toimintamalli vaikuttaa erikoiselta, mutta sille on selitys. Yhtiön arvellaan aikovan tulevaisuudessa  läpisalata puhelimista iCloud-palvelimille lähetetyt kuvat . Tällöin yhtiöltä katoaa mahdollisuus päästä käyttäjiensä kuviin käsiksi. Puhelimissa ennen salausta tapahtuva seulonta on Applen tapa varmistaa, että se voi käydä läpi käyttäjiensä tiedostoja tavalla, jota se voi markkinoida yksityisyyttä suojelevana.

Analyysi: Miksi Applen päätöksestä seuloa lasten hyväksikäyttöön liittyviä kuvia puhelimissa nousi poikkeuksellinen kohu?


Summary: Tanska purkaa kaikki koronarajoitukset kahden viikon kuluttua.

Koronaviruksen aiheuttamaa tautia ei enää luokitella Tanskassa yhteiskunnan kannalta kriittiseksi tekijäksi.
 Tanskan terveysministeriö ilmoitti perjantaina, että maassa luovutaan kaikista koronapandemian takia määrätyistä rajoituksista kahden viikon kuluttua 10. syyskuuta.
 Terveysministeri  Magnus Heunicke  perusteli päätöstä sillä, että tautitilanne on Tanskassa hallinnassa. Hän myös sanoi, että rokotuskattavuus kaikissa Pohjoismaissa on ennätyksellisen korkea.
 Tanskassa yli 12-vuotiaista on tällä hetkellä rokotettu 80 prosenttia.
 Rajoituksia puretaan suunniteltua aiemmin
 Viranomaisten mukaan koronavirus ei enää ole yhteiskunnallisesti kriittinen tekijä, koska se ei tällä hetkellä uhkaa yhteiskunnan kriittisiä toimintoja kuten terveydenhuoltoa. Tämän vuoksi Tanska päätti, että monista rajoituksista voidaan luopua suunniteltua aikaisemmin.
 Käytännössä Tanska  luopuu esimerkiksi  koronapassista.
 Digitaalinen koronaviruspassi on ollut maassa käytössä 1. heinäkuuta alkaen. Passia on voitu edellyttää esimerkiksi konserteissa ja yökerhoissa. Passien käytön piti alunperin olla voimassa ainakin 1. lokakuuta asti.
 Terveysministeri kuitenkin muistutti, ettei pandemia ole vielä ohi eikä hallitus epäröi toimia nopeasti, jos tauti alkaa jälleen uhata yhteiskunnan kannalta tärkeitä toimintoja.
 Lue lisää:
 Testataanko kaksi kertaa rokotettuja kohta lainkaan, kun vain harva sairastuu? Pirkanmaa lopetti jo, THL:n Salminen: Syysflunssassa voi pysyä kotona
 200 000 alaikäistä rokotettu Suomessa – THL arvioi, että 12–17-vuotiaista 70 prosenttia on saanut ensimmäisen koronarokotteen syyskuun alussa
 Yhdysvalloissa deltamuunnoksesta on tulossa rokottamattomien lasten sairaus – koulut vaativat nyt rokotuspassia

Tanska ei enää luokittele koronavirusta vaaralliseksi sairaudeksi – rajoitukset puretaan pian


Summary: Wilma-viesti Helsingin kouluista kertoo, että vanhempia ihmetyttänyt laulukielto saattaa päättyä syyskuun puolessavälissä. Laulukiellolla on pyritty estämään koronaviruksen leviämistä.

Helsingin kouluissa on alkaneella lukuvuodella ollut laulukielto. Lasten laulelu musiikkitunneilla on ollut pannassa koronatartuntojen ja täten laajojen karanteenien välttämiseksi. Isommassa kuvassa varotoimilla pyritään säilyttämään lähiopetus. Laulukielto on herättänyt vanhemmissa ihmetystä.
 Tänään vanhemmille tulleen Wilma-viestin mukaan laulukielto saattaa päättyä syyskuun puolessavälissä. Jos koronatartuntatapaukset jatkavat tämänhetkistä laskuaan, pääsevät lapset syyskuun loppupuolella taas laulamaan.
 Viestin mukaan yläkoululaisten koronarokotukset ovat edenneet hienosti ja pienempienkin koululaisten huoltajien ikäluokissa rokotekattavuus on jo varsin hyvällä tasolla.
 Hyvän kehityksen jatkuessa laulaminen sallitaan sisätiloissa syyskuun puolessavälissä. Tällöin yläkouluikäisten rokotuksista on kulunut kaksi viikkoa ja rokotevaste on ehtinyt käynnistyä.
 Lue lisää:
 200 000 alaikäistä rokotettu Suomessa – THL arvioi, että 12–17-vuotiaista 70 prosenttia on saanut ensimmäisen koronarokotteen syyskuun alussa

Lasten laulukielto Helsingin kouluissa jatkunee enää syyskuuhun asti, jos tartuntamäärät jatkavat laskemista