Summary: Lisääntyneet vierailijamäärät ovat alkaneet näkyä kirkossa ja sen ympäristössä. Saamelaismuseo Siida aikoo ripustaa kirkolle ohjetauluja ja seurata, muuttuuko matkailijoiden käytös.

Inarin kirkonkylän läheisyydessä sijaitsevan vuonna 1760 valmistuneen Pielpajärven erämaakirkon seinille on ensimmäisen kerran kirjoitettu nimikirjaimia ja tehty piirustuksia arvion mukaan jo 1700-luvun lopussa. Patikoijien suosiman kirkon vanhojen piirrosten sekaan on kuitenkin alkanut ilmestyä runsaasti uusia, ei-toivottuja piirroksia ja kirjoituksia.
 Kyseessä on enimmäkseen nimikirjaimia ja tekstejä. Edes kirkon penkit ja parvi eivät ole säilyneet töherryksiltä. Etenkin viime kesän suuri vierailijamäärä on havaittavissa kirkossa ja sen seinillä.
 – Tämä on surullinen tilanne, sanoo saamelaismuseo Siidan virkaa tekevä museonjohtajan  Eija Ojanlatva .
 Pielpajärven sakastiin ilmestyneet nimikirjoitukset ovat vuosiluvun perusteella verrattain tuoreita.  Anneli Lappalainen / Yle
 Pelko saamelaisten kulttuuriperinnön pilaantumisesta
 Inarilainen yhteiskuntavaikuttaja  Tiina Sanila-Aikio  asuu Pielpajärven kirkolle menevän polun vieressä. Hän on seurannut huolestuneena vuosien varrella lisääntyviä turistimääriä ja kirkkoon ilmestyneitä nimikirjaimia.
 – Minun mielestäni on kamalaa, että ihmiset tulevat sellaiseen paikkaan piirtämään nimikirjaimensa. Eikö hälytyskellot soi, että onkohan tämä luvallista, kysyy Sanila-Aikio.
 Ihmismäärästä on jäänyt muitakin jälkiä. Kirkon luokse johtaa enimmillään jopa viisi polkua rinnakkain – se on kuin polkujen "highway", kuvailee Sanila-Aikio.
 Eija Ojanlatva saamelaismuseo Siidasta pelkää, että polun levetessä ja maan kuluessa esiin voi tulla arkeologisia tavaroita ja muinaismuistoja.
 Saamelaismuseo Siidan virkaa toimittava museojohtaja Eija Ojanlatva kertoo, että viimeinen vaihtoehto kirkon suojelemiseksi on sulkea kirkko vierailijoilta. Anneli Lappalainen / Yle
 Pelastavatko opastustaulut kirkon?
 Inarin seurakunta, saamelaismuseo Siida, Metsähallituksen luontopalvelut ja Lapin ELY-keskus ovat neuvotelleet siitä, miten tämän valtakunnallisestikin merkittävän saamelaisten kulttuuriperintökohteen suhteen tulisi toimia.
 Eija Ojanlatvan mukaan nyt tärkeintä on opastaa ihmisiä toimimaan oikein Pielpajärven kirkossa ja sen ympäristössä. Lähipäivinä kirkkoon ripustetaan ohjetauluja, joissa opastetaan, miten tulee toimia: seinille ei saa kirjoittaa eikä ympäristöön jättää minkäänlaisia merkkejä itsestään, kertoo Ojanlatva.
 Pielpajärven erämaakirkko on vanhin näin hyvin säilynyt kirkko Saamenmaalla. Kirkon ympäristö on inarinsaamelaisten vanha talvikyläpaikka. Anneli Lappalainen / Yle
 Tiina Sanila-Aikio kantaa huolta kulttuuriperinnön säilymisestä jälkipolville ja epäilee opastustaulujen toimivuutta. Hänestä yksi toimiva vaihtoehto olisi, että kirkolla olisi vuoden ympäri opas vastaanottamassa vieraita, jotta uusilta töherryksiltä säästyttäisiin.
 Saamelaismuseo aikoo seurata, muuttuvatko vierailijoiden toimintatavat opasteiden myötä. Viimeinen vaihtoehto kirkon suojelemiseksi on sulkea kirkko vierailijoilta.

Turistit töhrivät yli 250 vuotta vanhan erämaakirkon seiniä Inarissa: mikäli opasteet eivät auta, pohditaan kirkon sulkemista


Summary: Lounais-Suomen aluehallintoviraston johtaja Heikki Mäki sanoo, että jotkut kansalaiset ovat tulkinneet pääministerin lausunnot niin, ettei rokotuksia tarvitse ottaa.

Lounais-Suomen aluehallintoviraston johtaja  Heikki Mäki  on seurannut ihmeissään viime aikojen päättäjien ja erityisesti pääministerin lausuntoja.
 Pääministeri  Sanna Marin  (sd.)  kertoi lokakuun alussa Ylen haastattelussa , miten ihanaa on päästä jälleen kahviloihin ja ravintoihin.  Ilta-Sanomien jutussa  hän sanoi toivovansa, että "kaikki suomalaiset nyt kokevat, että saavat mennä, tehdä, kokea ja viettää aikaa ystävien ja läheisten seurassa".
 – Meidän näkökulmastamme se oli ainakin yllätyksellinen viesti, johtaja Mäki sanoo Ylelle.
 – Ymmärrän että poliitikoilla pitää olla tehtävänä luoda valoisaa tulevaisuutta. Mutta ainakin osalla väestöstä tuo viesti on johtanut siihen, että he ovat katsoneet, että rokotetta ei tarvitse ottaa, eikä itseään ja lähimmäistä tarvitse suojella. Tai ainakaan käyttäytyä kovin vastuullisesti.
 Lounais-Suomen aluehallintoviraston johtaja Heikki Mäki on huolissaan rokottamattomien määrästä. Arash Matin / Yle
 "Ihmiset tekevät helposti johtopäätöksen, että tilanne on ohi"
 Hallitus kertoi  syyskuun lopussa  ravintoloiden koronarajoitusten lievenemisestä.
 Ravintolarajoituksissa yllätyskäänne: viimeisetkin laulu- ja tanssikiellot poistuvat, tunti lisää aukioloon
 Terveyden- ja hyvinvoinninlaitos kertoi samoihin aikoihin, että  maskia voi alkaa käyttää  "oman harkinnan" mukaan.
 Myös Etelä-Suomen aluehallintovirastossa katsotaan, että moni kansalainen on voinut tulkita väärin viime ajan koronapäätökset ja niistä tiedottamisen.
 – Kokoontumisrajoitukset ja iso osa ravintorajoituksista lähtivät. Kun myös maskisuositukset muuttuivat ja etätyösuositukset poistuivat, ihmiset tekevät helposti johtopäätöksen, että tilanne on ohi, sanoo Etelä-Suomen aluehallintoviraston alkoholihallintoyksikön päällikkö  Riku-Matti Lehikoinen .
 Aluehallintovirastoissa mietitään kuumeisesti keinoja, miten kansalaiset saadaan rokotuksiin.
 Pahimpien korona-alueiden avit pohtivat myös, joudutaanko pian palaamaan koronarajoituksiin.
 – Ilman muuta tätä pohditaan. Etelä-Suomen alueella koronanyrkki ei ole vielä suosittanut esimerkiksi kokoontumisrajoituksia, sanoo Lehikoinen.
 Lounais-Suomessa ollaan jo pidemmällä rajoitusten suunnittelussa.
 Lounais-Suomen aluehallintovirasto pyytää lausuntoja asiantuntijoilta, jonka jälkeen voidaan tehdä päätöksiä mahdollisista rajoituksista.
 – Siinä (lausuntopyynnössä) pyritään selvittämään olosuhteita, joissa tauti leviää. Ja sitä, onko säädösten perusteella tehtävissä jotain, kertoo Lounais-Suomen aluehallintoviraston johtaja Heikki Mäki.
 Koronakäyrät näyttävät pahalle
 Sairaaloissa olevien koronapotilaiden määrä on kääntynyt kesän jälkeen lähes yhtä jyrkkään nousuun kuin viime keväänä. Siitäkin huolimatta, että täysin rokotettuja on nyt lähes 70 prosenttia väestöstä.
 Keväällä kansalaisia ei ollut vielä rokotettu laajasti.
 Viime keväänä osa kouluista oli etäopetuksessa. Ja hallitus suunnitteli  jopa ulkonaliikkumiskieltoa , kun sairaaloissa koronapotilaiden määrä kääntyi jyrkkään nousuun.
 Viime viikkoina rokotustahti on hiipunut. Hallitus purki syys-lokakuun vaihteessa lähes kaikki ravintolarajoitukset, vaikka sairaalahoidon kuormitus oli selvässä kasvussa.
 Grafiikka näyttää, miten sairaalahoidon tarve on noussut jyrkästi rokotekattavuuden kasvusta huolimatta.
 Milloin kiskaistaan hätäjarrusta?
 Nyt koronaa yritetään torjua alueellisia toimenpiteillä, eikä hallitus ole ottamassa hätäjarrua käyttöön.
 Hätäjarrumekanismi tarkoittaa sitä, että hallitus  voisi määrätä  alueelliset ja paikalliset viranomaiset ottamaan käyttöön nykyistä kovempia toimia koronan torjumisessa.
 Hätäjarrun käyttämiseen on vielä kuitenkin pitkä matka, arvioi sosiaali- ja terveysministeriön johtaja  Pasi Pohjola .
 – Se on viimesijainen keino. Tehdään paljon muita asioita, ennen kuin mennään siihen, että tällaista hätäjarrua lähdetään miettimään, Pohjola sanoi tänään Ylen Ykkösaamussa.
 Lue myös:
 Katso, miten koronatilanne kehittyy ja rokottaminen etenee kunnassasi - grafiikka näyttää Suomen ja maailman tilanteen
 Missä ja keneltä koronapassia vaaditaan? Tässä tärkeimmät tiedot koronapassista, jonka on tarkoitus tulla voimaan lauantaina
 Pääministeri Marin kertoo Ylelle, miksi hallitus ohitti THL:n näkemyksen ravintoloista: "Rokotetuilla on täysi oikeus normaalimpaan elämään"
 Hallituksen uusi koronastrategia tähtää Suomen avautumiseen pian – valtakunnalliset toimet loppuvat, alueiden rooli kasvaa

Koronatilanne huononee, mutta hallitus ei vedä vielä hätäjarrua – Avin johtaja ihmettelee pääministerin myönteisiä koronalausuntoja


Summary: Koronapassia voidaan käyttää silloin, kun tilaa tai tilaisuutta koskevat koronarajoitukset esimerkiksi yleisömäärän suhteen.

Eduskunta on hyväksynyt koronapassin käyttöönoton Suomessa, ja tasavallan presidentti on vahvistanut asiaa koskevan lakimuutoksen. Koronapassi tulee siten käyttöön lauantaina.
 Sosiaali- ja terveysministeriö kertoi perjantaina illalla tiedotustilaisuudessa yksityiskohtia koronapassin käyttöönotosta.
 Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) korosti, että koronapassi on tarkoitettu nimenomaan alueille, joilla on koronarajoituksia.
 – Koronapassi ei ole yleinen rajoitustoimi eikä terveyspassi vaan se on nimenomaan vaihtoehto rajoitustoimille ja rajoitustoimista vapautumisen passi, Kiuru sanoi.
 Koronapassi luetaan mobiilisovelluksella
 Koronapassi on käytännössä EU:n rokotustodistus, jonka saa Omakannasta tai tulosteena terveydenhuollosta. Se luetaan mobiilisovelluksella, jonka voi ladata ilmaiseksi sovelluskaupasta. Lukija-applikaation voi ladata Applen ja Googlen sovelluskaupoista.
 Lukijasovellus on tarkoitettu toiminnanharjoittajien, kuten ravintoloiden, yökerhojen, yleisötilaisuuksien sekä muiden tapahtumajärjestäjien käyttöön.
 Koronapassilla voi osoittaa, että on saanut täyden rokotussarjan vähintään seitsemän vuorokautta aiemmin, negatiivisen koronatestituloksen enintään 72 tuntia aiemmin tai sairastanut covid-19-taudin enintään kuusi kuukautta aiemmin. Sovellus näyttää vain "kyllä" tai "ei" sen mukaan täyttyvätkö ehdot. Lukijasovellus ei lue mitään terveystietoja eikä se tallenna mitään.
 Sosiaali- ja terveysministeriön mukaan koronapassia voidaan edellyttää ravintoloissa ja yökerhoissa sekä yleisötilaisuuksissa, kuntosaleilla ja muissa urheiluun tai liikuntaan käytettävissä sisäliikuntatiloissa, uimahalleissa ja kylpylöissä, tanssipaikoissa ja ryhmäharrastustoimintaan käytettävissä tiloissa, huvi- ja teemapuistoissa, eläintarhojen sisätiloissa, sisäleikkipuistoissa ja sisäleikkipaikoissa sekä museoissa, näyttelytiloissa ja muissa vastaavissa kulttuuritiloissa.
 STM kertoo, että koronapassi on vaihtoehto silloin, kun kyseistä tilaisuutta tai tilaa koskevia rajoituksia on voimassa.
 Tällaisia rajoituksia voivat olla esimerkiksi aukioloaikoja tai yleisömääriä koskevat rajoitukset. Koronapassi ei kuitenkaan ole vaihtoehto rajoituksille silloin, jos viranomainen on kieltänyt yleisötilaisuuden tai sulkenut tilan kokonaan koronatilanteen vuoksi.
 Koronapassia voidaan edellyttää 16-vuotiailta ja sitä vanhemmilta. STM tähdentää, että 16–17-vuotiaiden testaaminen koronatodistuksen saamista varten olisi turvattava maksutta julkisessa terveydenhuollossa, jos henkilö ei ole saanut koronarokotteita.
 Matalan riskin maista tulevat vapautuvat testeistä
 Perjantaina päivitettiin myös maahantulosääntöjä.
 Suomeen saapuvilta vuonna 2005 tai sitä aiemmin syntyneiltä henkilöiltä edellytetään edelleen joko todistusta kuuden kuukauden sisällä sairastetusta koronavirustaudista, saadusta hyväksyttävästä koronavirusrokotussarjasta tai ennen Suomeen saapumista tehdystä negatiivisen tuloksen osoittavasta koronavirustestistä.
 Valtioneuvoston asetuksella voidaan vapauttaa matalan riskin maista saapuvat tartuntatautilain rajaterveysturvallisuustoimista. Velvollisuus esittää todistus ja osallistua testiin ei koske henkilöä, joka on viimeisen 14 vuorokauden aikana ennen Suomeen saapumistaan oleskellut vain sellaisessa maassa tai sellaisella alueella, jossa koronavirustaudin ilmaantuvuus tai muuntuneen viruksen yleisyys ei aiheuta suhteessa Suomen ja sen eri alueiden koronavirustilanteeseen erityistä epidemian leviämisen riskiä.
 Ilmaantuvuusluvuksi on nyt otettu 25 sairaustapausta sataa tuhatta henkeä kohti viimeisen kahden viikon aikana. Aiemmin luku oli 10.
 Asetuksessa määritelty koronavirustaudin ilmaantuvuusluku perustuu kokonaisarvioon, jossa on otettu huomioon maan eri alueiden erot. Asetus tulee voimaan huomenna lauantaina 16. syyskuuta 2021.
 Asetuksen mukaan todistusta tai koronavirustestiä ei edellytetä henkilöltä, joka on viimeisen 14 vuorokauden aikana ennen Suomeen saapumistaan oleskellut vain Bhutanissa, Hongkongissa, lndonesiassa, Intiassa, Japanissa, Kiinassa, Kuwaitissa, Macaossa, Saudi-Arabiassa, Taiwanissa, Uudessa-Seelannissa, Vatikaanissa tai Norjan Etelä-Varangin, Kaarasjoen, Omasvuonon, Raisin tai Tenon kunnassa.
 Nykyinen lista on voimassa vuoden loppuun asti, mutta sitä voidaan tautitilanteen mukaan tarkistaa jo aiemmin.
 Lue myös:
 Eduskunta hyväksyi koronapassin äänin 105–33 – yökerhot ja ravintolat voivat ottaa käyttöön heti vuorokauden vaihtuessa
 Ravintolat voivat ottaa koronapassin käyttöön jo tänä yönä, mutta moni yrittäjä on vielä ymmällään: "Ei mitään hajua, mitä tapahtuu"
 Lähdetkö viikonloppuna baariin? Tiedä ainakin tämä koronapassista

Rokotustodistus toimii Suomessa koronapassina, maahantulosäännöissä käytetään aiempaa suurempaa ilmaantuvuuslukua


Summary: Peruskouluissa on käytetty kasvomaskeja jo lähes vuoden ajan. Niistä luopuminen syysloman jälkeen saa laajan kannatuksen, ainakin Itäkeskuksen peruskoulussa, Helsingissä.

Helsingin Itäkeskuksen peruskoulussa lähdettiin syyslomalle iloisissa tunnelmissa. Loman jälkeen kaverit, opettajat ja oppilaat voivat kohdata toisensa ilman kasvomaskeja.
 Pääkaupunkiseudulla koulujen ja oppilaitosten yleinen maskisuositus päättyy tänään alkavan syysloman jälkeen eli 25. lokakuuta. Samalla poistuu myös koulujen ja päiväkotien henkilökuntaa koskeva maskivelvoite.
 Maskia tulee yhä käyttää, jos ei ole täyttä rokotussuojaa tai jos ei ole sairastanut koronaa. Kouluissa suositus on edelleen voimassa muun muassa isoissa kokoontumisissa.
 Taustalla ovat opetus- ja kulttuuriministeriön ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen uudet suositukset ja ohjeet.
 Theresa Nsambu ja Mio Salovesi ovat helpottuneita, jatkossa kuulee ja näkee paremmin, kun kasvomaskit ovat poissa. Kristiina Lehto / Yle
 Theresa Nsambu  mielestä on tosi hyvä, että hän voi näyttää vihdoinkin muille omat kasvonsa ja hän näkee myös muiden kasvot. Luokkakaveri on samaa mieltä.
 – Mä olen odottanut sitä jo aika pitkään, koska on ollut joskus aika vaikea kuulla opettajien ääntä,  Mio Salovesi  sanoo.
 Molempia ärsytti maskit alussa, mutta vähitellen niitä tottui käyttämään.
 Koulunsa kirjastossa istuvat Tuba Rashid, Teemu Lassila ja Bradley Jordan eivät jää kaipaamaan kasvomaskeja. Kristiina Lehto / Yle
 – Vihdoinkin pääsee näkemään toisten ilmeitä ja hymyjä. Uskon, että kommunikointi ehkä sujuu paremmin, kun ei ole maskia,  Tuba Rashid  iloitsee.
 Rashidin mielestä maskeihin tottui niin hyvin, että nyt niistä luopumiseen joutuu totuttelemaan. Olo tuntuu vähän paljaalta.
 Bradley Jordan  kertoo, että kavereiden kanssa on puhuttu paljon maskeista. Nyt kaikki ovat tyytyväisiä, kun niistä pääsee vihdoinkin eroon.
 Teemu Lassila  arvelee luopuvansa maskeista kokonaan, jos maskia ei tarvitse käyttää koulussakaan.
 – Ehkä käytän joissakin julkisissa paikoissa, hän toteaa.
 Yhdeksäsluokkalaiset Seif Maharzah ja Halima Ouled Toumi riisuvat maskit mielellään. Kristiina Lehto / Yle
 Seif Maharzah  kertoo, että ilman maskia on helpompi hengittää, eikä hikoilu maskin alla aiheuta enää näppylöitä tai ihottumaa.
 – Maskien käyttö oli ensin vaikeaa, mutta kun ne tulivat kouluun, aloin käyttää niitä enemmän myös vapaa-ajalla.
 – Tosi raikastavaa, tuntuu paremmalta nähdä opettajan ja kaikkien muiden kasvot, sanoo  Halima Ouled Toumi.
 Lue myös:  Kävimme kysymässä tunnelmia samassa koulussa vajaa vuosi sitten, kun maskit otettiin käyttöön kuudennesta luokasta ylöspäin.
 Maskisuositus tulee tänään voimaan pääkaupunkiseudun yläkouluihin – oppilaat ottavat sen tosissaan: "Olen huojentunut, että en laita muita riskiin"
 Rehtori ja opettajat tyytyväisiä: "Arki helpottuu"
 Rehtori Jutta-Riina Karhunen kokee, että maskeista luopuminen helpottaa sekä henkilökunnan että oppilaiden arkea Itäkeskuksen peruskoulussa. Kristiina Lehto / Yle
 – Olen tosi onnellinen ja iloinen siitä, että päästään maskeista eroon. Se on ollut opettajille yksi työhyvinvointiin voimakkaasti vaikuttava tekijä ja samoin myös opetukseen, sanoo rehtori  Jutta-Riina Karhunen  Itäkeskuksen peruskoulusta.
 Karhusen mukaan osalle maskien pitäminen on aiheuttanut esimerkiksi päänsärkyä.
 – Vuorovaikutus paranee, hymyllä voi ilmentää paremmin myötätuntoa ja ystävällisyyttä.
 Maskien saatavuus on ollut hyvä. Uusia maskeja on tullut koululle jopa päivän varoitusajalla. Roskienkin kanssa on rehtorin mukaan pärjätty.
 – Joinain aamuina maskeja on ollut koulun pihalla, kun viimeiseltä tunnilta lähteneet ovat niitä heitelleet. Myös roskikset ovat täyttyneet nopeasti, ilolla luovumme maskeista, Karhunen sanoo.
 Itäkeskuksen peruskoulun yksi luokanvalvojista Piia Saario pohtii, että maskittomuuteen pitää totutella. Kristiina Lehto / Yle
 Tyytyväinen on myös luokanvalvoja ja ruotsin kielen opettaja  Piia Saario .
 – Tosi ihanaa! Ei tarvitse jakaa maskeja enää pihalla aamuisin ja joka tunnin alussa. Näen oppilaiden ilmeet ja kuulen heitä paremmin. Kielten opettajana pystyn ehkä vähän paremmin ymmärtämään, miten oppilaat ääntävät.
 Saarion mukaan luopuminen tuntuu ehkä alkuun vähän oudoltakin, jopa turvattomalta.
 – Maskin suojaan pääsee niin opettaja kuin oppilaatkin.
 – Maski vaimentaa puhetta, mahtava päästä niistä eroon, sanoo luokanvalvoja ja aineopettaja Mervi Haverinen Itäkeskuksen peruskoulusta. Kristiina Lehto / Yle
 Luokanvalvoja, historian ja yhteiskuntaopin aineopettaja  Mervi Haverinen  kokee tilanteen mahtavana.
 – Vuosi on pelattu näiden maskien kanssa. Pidetty omilla kasvoilla, jaettu oppilaille. Välillä on ollut vähän vaikeuksia, ehkä väsymistä kaikilla, jaksaako pitää niitä.
 Hankalinta on ollut se, että maski vaimentaa puhetta. Teini-ikäisillä on äänenmuutos menossa, joten välillä on hankala saada selvää vastauksista. Lisäksi maskin takaa ei näe oppilaiden tunnetiloja.
 Osalla oppilaista vastaanotto oli aluksi negatiivista. He eivät olisi halunneet käyttää maskia, mutta sitten siihen totuttiin.
 – Kaikki meidän koulussa ovat käyttäneet jotain maskia. Allergisille on jaettu puuvillamaskeja tai visiirejä.

Luokanvalvoja ja kielten aineopettaja Anne Kananen on käyttänyt maskeja suositusten mukaan alusta asti. Jatkossa hän aikoo käyttää joukkoliikenteessä ja ostoksilla, mutta ei enää koulussa. Kristiina Lehto / Yle
 – Se on loistavaa, mutta koronan myötä olen oppinut, että mitä vaan voi käydä. En ihan niin täysillä vielä uskalla juhlia, mutta on tämä odotettu tapahtuma, sanoo luokanvalvoja sekä kielten aineopettaja  Anne Kananen.
 Kanasen mukaan tilanne helpottuu erityisesti pienten oppilaiden kanssa, sillä omat ilmeet ovat tosi tärkeitä.
 – Testasin jo nyt, kun tilanne helpottui ja olin riittävän kaukana oppilaistani. He näkivät, miten äännän, missä kieli on ja niin edelleen. Huomasin heti, että myös oppilaat äänsivät ihan eri tavalla, kun näkivät kasvoni.
 Lue myös:
 Oppilaiden ei enää syysloman jälkeen tarvitse käyttää maskia pääkaupunkiseudun kouluissa ja oppilaitoksissa
 Helsingin yläkouluissa maskeja menee nyt 35 000–70 000 päivässä – asiantuntija vetoaa, että maskisuositus olisi velvoittava kaikissa joukkoliikennevälineissä

"Vihdoinkin pääsee näkemään toisten ilmeitä ja hymyjä" – peruskoulun oppilaat ja opettajat riemastuivat maskisuosituksen päättymisestä


Summary: Ruokaviraston tutkimista kuolleista fasaaneista löytyi korkeaa kuolleisuutta aiheuttavaa H5N1-tyypin lintuinfluenssaa. Esimerkiksi kaikkien lintulajien metsästys tartuntavyöhykkeeltä on kielletty.

Ruokaviraston mukaan Varsinais-Suomessa ja Etelä-Suomessa on havaittu viime viikkojen aikana useampi suuri taudinpurkaus luontoon lasketuissa fasaaneissa.
 Janakkalassa, Kanta-Hämeessä, ensimmäiset merkit kuolleista fasaaneista  ilmenivät syyskuun lopussa . Uusista tartunnoista tiedotettiin perjantaina, kun uudella tilalla havaittiin H5N1-tyypin lintuinfluenssaa luontoon istutetuista fasaaneista.
 Ruokavirasto päätti laajentaa Janakkalaan perustettua tartuntavyöhykettä fasaanikuolemien takia. Vyöhykkeen laajuus on kymmenen kilometriä esiintymispaikasta.
 Etelä-Suomen aluehallintovirasto on ohjeistanut tarkemmin tartuntavyöhykkeen siipikarjan pitäjiä. Ohjeet ovat lähteneet niille, jotka ovat ilmoittaneet tietonsa maaseutuelinkeinoviranomaisen kautta eläintenpitäjärekisteriin. Siipikarjan pitäjän on rekisteröidyttävä jo yhden yksilön pitämisestä, muistuttaa aluehallintovirasto.
 Siipikarjan pitäjien, jotka eivät ole vielä rekisteröityneet, pitäisi ilmoittautua myös kunnaneläinlääkärille. Näin heille voidaan lähettää tarvittavat ohjeistukset.
 Lintujen syysmuutto on lisännyt lintuinfluenssan leviämisriskiä
 Janakkalan tartuntavyöhykkeellä on kielletty muun muassa siipikarjan ja muiden lintujen ulkonapito ja siirrot sekä asetettu vaatimuksia lintujen pitopaikkojen suojaamiseksi tartunnalta.
 Ruokavirasto muistuttaa, että kaikkien lintulajien metsästys ja riistalintujen kerääminen vyöhykkeeltä tarhattavaksi on kielletty. Ruokavirasto suosittelee, ettei metsästyskoirien koulutuksia tai kokeita järjestettäisi alueilla, joissa on luontoon laskettuja riistalintuja tai riistalintujen tarhausta.
 – Tautialueella ei pidä liikkua tarpeettomasti, painottaa Etelä-Suomen aluehallintoviraston läänineläinlääkäri  Tiina Juselius  avin tiedotteessa.
 Liikkuminen tautialueella lisää taudin leviämisriskiä.
 Koiriin ja kissoihin lintuinfluenssavirukset tarttuvat huonosti. Ruokavirasto kuitenkin kehottaa pesemään lemmikin huolellisesti, jos eläin on tahrinut itsensä linnun ulosteisiin. Samalla on syytä huolehtia myös omasta hygieniasta.
 Lintuinfluenssaepidemian pitkittyminen ja luonnonvaraisten lintujen syysmuutto ovat lisänneet lintuinfluenssan leviämisriskiä myös muualla Suomessa.
 Ruokavirasto muistuttaa, että lintuinfluenssaan viittaavista tautiepäilyistä, luonnonvaraisten lintujen joukkokuolemasta ja yksittäisistä kuolleista petolinnuista tulee ilmoittaa kunnan- tai läänineläinlääkärille.
 Lue myös:
 Herkästi tarttuva lintuinfluenssa leviää Janakkalassa – tilanhoitaja: "Joka päivä löytyy lisää kuolleita"
 Janakkalasta on löytynyt lintuinfluenssaan kuollut kettu – Ruokavirasto laajentaa tartuntavyöhykettä entisestään
 Paraisilla löytynyt harmaahaikarasta lintuinfluenssaa – Salossa tauti on tappanut fasaaneja
 Luontoon lasketuissa fasaaneissa todettu lintuinfluenssaa Salossa – siipikarja ja kotieläinlinnut tulee suojata kosketukselta luonnonvaraisiin lintuihin

Janakkalasta löytyi uudesta paikasta lintuinfluenssaan kuolleita fasaaneja – Ruokavirasto laajensi tartuntavyöhykettä


Summary: Putkirikot yleistyvät, kun vesijohtoverkoston korjausvelka kasvaa. Suuri vesijohtovuoto piinasi Tammelan kuntaa syyskuun puolivälistä lähtien. Vuotopaikka löytyi vasta, kun vedenjakelu keskeytettiin.

Yleiset talonrakennustyöt sekä maa- ja vesirakennustyöt

Vihdoin se löytyi. Lounais-Hämeessä pienessä Tammelan kunnassa etsittiin kuukauden ajan putkirikon aiheuttamaa vesijohtovuotoa. Putkirikko korjattiin perjantaiaamuna.
 Vettä valui hukkaan 300 kuutiometriä vuorokaudessa. Se on puolet Tammelan keskusta-alueen päivittäisestä kulutuksesta.
 Putkirikot näyttävät yleistyneen viime vuosina, selviää vesihuollon Veeti-tietojärjestelmästä. Tilastojen mukaan Suomen vesijohtoverkostossa todettiin 0,33 putkirikkoa sataa vesijohtokilometriä kohden vuonna 2016. 2019 luku oli peräti 1,39 mutta laski viime vuonna 0,78:aan.
 Vesijohtoja on Suomessa yhteensä 107 000 kilometriä.
 Yle  uutisoi keskiviikkona , että vesihuollon vuosittaiset investoinnit pitäisi tuplata, jotta korjausvelkaa saadaan kurottua kiinni. Muutoin suomalaisen juomaveden laatu kärsii. Eniten rahaa tarvitaan vesijohto- ja viemäriverkostojen saneeraukseen.
 Vaarana vesiepidemioiden lisääntyminen
 Suomen ympäristökeskuksen (SYKE) ryhmäpäällikön  Jyrki Laitisen  mukaan on selvää, että lisääntyvien putkirikkojen taustalla on kasvava saneerausvelka.
 – Jos putkirikkoa ei huomata nopeasti, voi juomaveteen päätyä haitta-aineita ja syntyy vesiepidemioita, Laitinen varoittaa.
 Putkirikot aiheuttavat osan vesiepidemioista. Arkistokuva. Jarkko Heikkinen / Yle
 Vanhat vesijohtoverkostot tai putkirikkokorjaukset aiheuttavat pienen osan vesiepidemioista.  Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen mukaan  tällaisia tapauksia on ollut kahdeksan viime vuoden aikana kolme. Esimerkiksi  Nousiaissa  putkirikon saastuttama juomavesi aiheutti vatsatautiepidemian 2018.
 Tammelassa epidemialta vältyttiin, mutta kunta joutui turvautumaan naapurikaupunki Forssan apuun, että vettä saatiin riittävästi.
 Vuotopaikan selvittämiseksi kunnan vesilaitos katkaisi tiistain ja keskiviikon välisenä yönä keskustan vedenjakelun. Venttiilejä sulkemalla vuotokohta paikannettiin vähän ennen aamuneljää kahden venttiilin väliselle osuudelle.
 Tien rakenteita piti purkaa ja maata kaivaa parin metrin syvyyteen ennen kuin kunta pääsi korjaamaan vuotokohdan.
 – Vuodon etsiminen oli työlästä, Tammelan maanrakennusmestari  Heimo Tuomola  huokaa.
 Tammelan kunnalla on runsaat 50 kilometriä vesijohtoverkostoa. Osa verkostosta on 1980-luvulta. Tuomolan mukaan verkosto on kohtalaisessa kunnossa. Huonokuntoisemmat linjat on saatu korjattua, mutta venttiiliryhmiä joudutaan uusimaan.

Yleistyvät putkirikot voivat lisätä vesiepidemioita – Tammelassa katosi tuhansia kuutioita vettä, kun suurta vuotoa etsittiin viikkoja


Summary: Rikhard Husu siirtyy Yle uutisten kirjeenvaihtajaksi Brysselissä vuoden 2022 alussa.

39-vuotias  Rikhard Husu  on tällä hetkellä Svenska Ylen Eurooppa-kirjeenvaihtaja. Hän on hoitanut tehtävää vuodesta 2018.
 Husulla on pitkä kokemus Yleisradion ruotsinkielisellä puolella. Hän on ollut politiikan toimittajana sekä politiikan ja talouden toimituksen tiiminvetäjänä. Hän on myös juontanut keskusteluohjelmia.
 Husu kuvailee Euroopan unionin olevan murroksessa, jonka takia uudessa tehtävässä aloittaminen on erityisen kiinnostavaa. Pöydällä on monta isoa asiaa yhtä aikaa.
 – Meneillään on samanaikaisesti koronasta toipuminen, vihreä siirtymä, taloussääntöjen tarkastelu ja keskustelu yhteisistä arvoista, Husu sanoo.
 Vihreä siirtymä voi muuttaa merkittävästi EU-kansalaisten elämää
 Esimerkiksi ympäristöön liittyvä vihreä siirtymä on Husun mukaan niin iso asia, että jos päätökset todella pannaan täytäntöön, se vaikuttaa jokaisen EU-maissa asuvan arkeen.
 – Uskon, että edessä on mullistavakin kehitys sekä kansalaisten että unionin kannalta.
 Yhdysvaltojen ja Kiinan kiihtyvän kilpailun keskellä EU:n on päätettävä, minkä linjan se tulevaisuudessa ottaa.
 – On päätettävä lähdetäänkö kilpailemaan kasvavan Kiinan ja dynaamisen Yhdysvaltojen kanssa. EU voi ehkä olla arvoja korostava, tasapainottava tekijä, Husu pohtii.
 EU-päättäjien päänsärkyihin kuulunee jatkossakin se, miten EU:ta voisi tuoda lähemmäs kansalaisten arkea. Myös toimittajilla on tässä hänen mielestään tärkeä rooli.
 "Brysselhän on kiehtova kaupunki"
 Bryssel ja Belgia ovat Rikhard Husun mielestä mainettaan kiehtovampia paikkoja
 – Eihän Bryssel ole mikään Pariisi, johon voi rakastua ensi silmäyksellä. Kaupungin parhaat piirteet nousevat esiin ajan myötä kohtaamisissa ihmisten kanssa.

Ylen uusi EU-kirjeenvaihtaja Rikhard Husu: "EU käy läpi murrosta, joka tekee tehtävästä erityisen kiehtovan"


Summary: Britannian hallitus sallisi myös 800 työntekijän tulon teurastamoille, mutta vain vuoden loppuun saakka.

Kiperään työvoimapulaan ratkaisuja etsivä Britannian hallitus on joutunut ilmiriitaan maan kuljetusyritysten kanssa.
 Britanniassa tarvittaisiin jopa 100 000 rekka- ja kuorma-autonkuljettajaa. Pula kuskeista on johtanut esimerkiksi bensa-asemien tyhjenemiseen. Kauppa pelkää, että joululahjamyynti kärsii, sillä lahjatavaroita ei saada toimitettua kaupan hyllyille.
 Lue lisää tavarapulasta:
 Hei, me kävellään! Brexitin tuoma bensa- ja ruokapula voi tuoda Britanniaan tyytymättömyyden talven
 Eilen torstaina hallitus ilmoitti aloittavansa neuvottelut kuljetusalan kanssa niinsanotun kabotaasi-säännön väljentämisestä. Kabotaasilla tarkoitetaan kuljetustoimintaa, jota suorittavat ulkomaalaiset yritykset.
 Nykyisten säädösten mukaan ulkomaalainen kuljettaja saa tehdä kaksi matkaa Britanniaan viikossa. Hallitus esittää, että kuljettaja voisi tehdä kahden viikon jaksolla rajoittamattoman määrän matkoja. Muutos voisi astua voimaan ennen vuodenvaihdetta ja se olisi voimassa puoli vuotta.
 Britannian EU-eron yksi tärkeä syy oli, että maassa haluttiin eroon suureksi paisuneesta ulkomaalaisesta työvoimasta. Kuljetusministeri  Grant Shappsin  mukaan kabotaasisääntöjen väljennys auttaisi ongelmassa ilman että brexitin tavoitteista pitäisi tinkiä.
 Britannian kuljetusala ei hyväksy kuljetusministeri Grant Shappsin (kuvassa) esitystä lainkaan. Neil Hall / EPA
 – [Kabotaaasin väljentäminen] vastaa tuhansien uusien kuorma-autojen tuloa maanteille ilman että meidän tarvitsee tehdä viisumisäännöille mitään, Shapps sanoi  Sky Newsin haastattelussa .
 Lisätietoa polttoainepulasta:
 Britannian polttoainekriisi tuskin ratkeaa pelkästään EU-maista tulevilla kuljettajilla, arvioi asiantuntija
 Kuljetusala nousi takajaloilleen
 Britannian kuljetusala ei hyväksy Shappsin esitystä lainkaan. Alan mielestä hallitus on tekemässä juuri sitä, mistä brexitin avulla haluttiin päästä eroon.
 – Ulkomaalaiset firmat ja kuskit tulisivat tänne jopa kuudeksi kuukaudeksi kahden viikon jaksoissa tekemään rajoittamattoman määrän työtä pikkupalkoilla. Tämä haittaisi Britannian kuljetusyhtiöitä, jotka kärsivät kuljettajapulasta ja kustannusten ja palkkojen noususta, sanoi BBC:n radiohaastettelussa esiintynyt kuljetusalan järjestöjohtaja  Rod McKenzie .
 Kuljetusyhtiöiden mielestä sääntömuutos veisi työt brittiyhtiöiltä, ja ansiot siirtyisivät eurooppalaisille yhtiöille, jotka maksavat kuljettajilleen heikompaa palkkaa, eivätkä lainkaan veroja Britanniaan.
 Felixstowen satamassa oli täyttä 13. lokakuuta. Kuljetusyritykset ovat valittaneet viivästyksistä lastinpurussa. Paul Greenwood / AOP
 – Puhuin eilen eräiden jäsenyritystemme kanssa, ja he olivat järkyttyneitä. "Naurettavaa" ja "säälittävää" olivat heidän julkaisukelpoiset kommenttinsa, McKenzie jatkoi. Hänen mukaansa "kabotaasi on sabotaasia" brittifirmoille.
 Britannian hallitus sopi viime kuussa myös, että 5 000 ulkomaalaista kuljetusalan työntekijää saa tulla maahan määräaikaisilla viisumeilla. Toistaiseksi tämä järjestely on tuottanut maahan vain kourallisen kuljettajia.
 Teurastamoille helpotusta
 Nyt Britannian hallitus on luvannut, että maahan voidaan ottaa 800 teurastamojen työntekijää ulkomailta. Andy Rain / EPA
 Britannian jouluvalmisteluja varjostaa myös pula teurastamohenkilökunnasta. Suuri osa ammattilaisista on poistunut Britanniasta. Tästä syystä siankasvattajat ovat varoittaneet, että maassa on pian tuhottava 10 000 sikaa viikossa, koska teurastamojen kapasiteetti ei riitä.
 Jos tilanne jatkuisi kauemmin, edessä voisi olla pula jouluruuista.
 Nyt Britannian hallitus on luvannut, että maahan voidaan ottaa 800 teurastamojen työntekijää ulkomailta. He voisivat saapua kausityöntekijöille tarkoitetuilla viisumeilla.
 Britannian lihantuottajien yhdistyksen toiminnajohtaja  Nick Allen  sanoo  Financial Times -lehdelle , että hallituksen tekemä myönnytys helpottaa teurastamojen tilannetta. Jää kuitenkin nähtäväksi, kuinka nopeasti uutta työvoimaa saadaan.
 – Tämä ilmoitus on nähtävä sitä taustaa vasten, että meiltä puuttuu 12 000–15 000 ammattitaitoista työntekijää. 800 on aika vähän siihen verrattuna.
 Hallitus auttaa lihatuottajia myös poistamalla marraskuun ajaksi sikatuotteiden verot. Teurastetuille sioille etsitään kylmäsäilytystiloja, joissa ruhoja voitaisiin pitää kunnes suma lihanleikkaamoilla alkaisi purkautua.
 Lue lisää:
 Hei, me kävellään! Brexitin tuoma bensa- ja ruokapula voi tuoda Britanniaan tyytymättömyyden talven
 Britanniassa sotilaat alkavat kuljettaa polttoainetta huoltoasemille ensi viikolla
 Kalja loppu, bensa loppu, kana loppu: briteillä menevät hermot, kun kaikesta on pulaa – ehkä vielä kuukausia
 "Ihmiset ovat ihan sekaisin", sanoo Briteissä asuva Mari Powney – pula polttoaineista ajoi saarivaltion hamstrauskaaokseen

Vaikka Britanniaa vaivaa kuljettajapula, kuljetusyhtiöt vastustavat EU-kuskien tuloa – "Hallituksen esitys on naurettava, säälittävä"


Summary: Muslimiseurakunnat ja vieraskielisten yhdistykset ovat aktivoituneet rokotekattavuuden nostamisessa. Suomi-Syyria ystävyysseura järjestää yhdessä Espoon kanssa pop-up -rokotustilaisuuden arabiankielisille.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Vieraskieliset yhteisöt ovat ryhtyneet konkreettisiin toimiin rokotusten ottamisen lisäämiseksi. Koronarokottaminen on  ollut jäljessä  esimerkiksi 20–39-vuotiaiden ja vieraskielisten keskuudessa.
 Helsingissä muslimiseurakuntien imaamit ovat tarttuneet hanakasti kaupungin tarjoukseen saada pop-up -rokotuspisteitä moskeijoiden läheisyyteen.
 – Olemme olleet rokottamassa moskeijoilla. Käsitykseni mukaan on käytetty lähellä olevia pisteitä, missä on pystynyt väljästi rokottautumaan, kertoo yhteyspäällikkö  Hanna Laine  Helsingin kaupungin koronavalmistelusta.
 Kaupungin yhteistyö imaamien kanssa juontaa juurensa pormestari  Juhana Vartiaisen  (kok.) elokuun lopussa järjestämään uskonnollisten johtajien tapaamiseen, jossa keskusteltiin rokotusten tärkeydestä.
 – Uskonnollisten johtajien tuki on oikeasti tosi merkityksellistä, eikä siellä ei ole ollut soraääniä. Heidän kanssaan ei ole tarvinnut käydä yhtään keskustelua rokotusvastaisuudesta vaan päinvastoin, kertoo yhteyspäällikkö Laine Helsingin kaupungilta.
 Vieraskielisten suuri osuus sairaalahoitoon joutuneista koronapotilaista  on huolestuttanut  Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirissä ja myös Turun seudulla. Syksyllä noin puolet HUS-alueella sairaalassa hoidettavista koronapotilaista on ollut muuta kuin suomea äidinkielenään puhuvia.
 Husin diagnostiikkajohtaja  Lasse Lehtosen  mukaan ulkomaalaistaustaisten yliedustus ei liity mihinkään yhteen etniseen ryhmään, vaan sairaaloissa on hoidettu monista eri maista Suomeen tulleita ihmisiä.
 Somessa levinnyt väärää tietoa rokotuksista
 Muslimiseurakunnissa näyttää yhteyspäällikkö Laineen mukaan olevan positiivinen suhtautuminen rokotuksiin, mikä on hänen mukaansa erityisen iso asia.
 Moskeijoissa muun muassa jaetaan tietoa rokotuksista maahanmuuttajataustaisille heidän omalla äidinkielellään.
 – Siellä kerrotaan, että tässä vieressä on rokotuspiste. Käy siellä ja vie mielelläsi perheesikin mukana, Laine kertoo.
 Suurimmaksi ongelmaksi vieraskielisten osalta on osoittautunut väärä tieto, jota jaetaan sosiaalisessa mediassa. Rokotuskielteiset viestit tavoittavat vieraskieliset täysin toisella tavalla kuin valtamedian piirissä olevat suomen- ja ruotsinkieliset.
 – Väärää tietoa näyttää leviävän todella paljon ja heillä on vääriä uskomuksia rokotuksista, Laine toteaa.
 Sodan kokeneet eivät välttämättä pidä koronavirusta vaarana
 Myös Suomi-Syyria ystävyysseura on aktivoitunut edistämään vieraskielisten rokottamista. Yhdistys aikoo järjestää vajaan kahden viikon päästä tiloissaan pop-up rokotustapahtuman yhdessä Espoon kaupungin kanssa.
 – Meillä oli keskustelu THL:n kanssa siitä, miten voisimme tavoittaa arabiankielisiä, jotta koronarokotteiden antaminen sujuisi hyvin. Sen jälkeen me ehdotimme, että me voimme tehdä meidän tiloissa pop-up rokotuspisteen, kertoo Suomi-Syyria ystävyysseuran toiminnanjohtaja  Mania Alkhatib .
 Tilaisuus järjestään Alkhatibin mukaan siksi, että yhdistys haluaa auttaa viranomaisia tavoittamaan arabiankieliset.
 – Rokotus pitää ottaa, koska se vähentää riskiä ja mahdollistaa sen, että kaikki palaavat normaaliin arkeen ilman rajoituksia.
 – Haluaisin muistuttaa, että meidän kohderyhmä on tullut vasta vähän aikaan sitten Suomeen ja osa sota-alueelta. Myös lukutaidottomuuden takia viestintä saattaa onnistua paremmin oman yhteisön kautta, hän sanoo.
 Sotataustalla Alkhatib tarkoittaa sitä, että sodassa olleilla saattaa olla luonnostaan erilainen käsitys siitä, mikä on vaarallista ja mikä ei. Se voi vaikuttaa koronarokotteen ottamishalukkuuteen.
 – Sota-alueelta tulleet eivät välttämättä pidä koronavirusta vaarallisena.
 Yhdistys aikoo kutsua Espoon Nihtisillassa 26. lokakuuta pidettävään pop-up rokotukseen ihmisiä mahdollisimman laajalti. Vaikka järjestäjänä on Suomi-Syyria ystävyysseura, tilaisuus on tarkoitettu kaikille arabiankielisille. Alkhatib odottaa paikalle kymmeniä ihmisiä.
 – Sosiaalisen median kautta tavoitamme tuhansia ihmisiä, Whatsapp- ja Facebook-ryhmissä. Laitamme myös tulostettuja ilmoituksia erilaisiin arkipäivän asiointipaikkoihin, kuten moskeijoihin.
 Lue lisää:
 Sairaaloiden koronapotilaista paikoin jopa puolet vieraskielisiä – HUSin Lehtonen: Tutun lääkärin välittämä tieto rokotuksista auttaisi
 Yhteiskunnan avaaminen voi yllättäen viivästyä, koska rokottaminen ei olekaan edennyt toivotusti – HUSin Mäkijärvi: ”Kaikki riippuu rokotusinnosta"

Helsinki kehuu imaameja rokotusten edistämisestä – yhteyspäällikkö: "Ei ole tarvinnut käydä yhtään keskustelua rokotusvastaisuudesta"


Summary: Suomen pääneuvottelija korostaa, että julistus on pakettiratkaisu, jonka kaikki kohdat ovat tärkeitä. Ensimmäinen osa YK:n konferenssista sujui Marina von Weissenbergin mukaan jopa hämmentävän jouhevasti ja kitkattomasti.

Ihmisen ja planeetan terveys, maailman talouskasvu sekä kestävä kehitys ovat kaikki riippuvaisia toimivista ekosysteemeistä ja niiden tarjoamista palveluista.
 Näin julistivat tällä viikolla Kiinan Kunmingiin ja etävastaanottimien ääreen kerääntyneet maiden ministerit ja neuvottelijakunnat, kun YK:n biodiversiteettineuvottelujen osapuolet kirjasivat kunnianhimoiset ympäristötavoitteet  tuoreeseen julkilausumaansa .
 Julistuksessa huomioidaan luontokadon vaarat: osapuolet tunnustivat, että luontokato uhkaa ihmiskunnan olemassaoloa.
 Nyt tehdyn  linjauksen takana seisovat kaikki 196 YK:n biodiversiteettisopimuksessa mukana olevaa maata  ja Euroopan unioni. Yhdysvallat ei ole sopimuksen osapuoli.
 Useat maat edellyttivät, että globaalisti vähintään 30 prosenttia maa- ja merialueista suojellaan vuoteen 2030 mennessä. Aiempi tavoite oli, että luonnonsuojelualueita olisi 17 prosenttia maiden maa-alasta ja 10 prosenttia merialueista.
 Tällä julkilausumalla maat sitoutuvat siihen, että uusi raami luontokadon pysäyttämiseksi kehitetään ja toimeenpanoon vaadittavat mekanismit seurannan ja raportoinnin osalta toteutetaan.
 Luonnon köyhtyminen aiotaan kääntää viimeistään vuoteen 2030 mennessä.
 Vihreiden ilmasto- ja ympäristöministeri Krista Mikkonen ehti seurata YK:n luontoneuvotteluiden ensimmäisen vaiheen ennen kuin salkku vaihtuu sisäministeriksi. Arkistokuva elokuulta. Benjamin Suomela / Yle
 Ympäristöministeri  Krista Mikkosen  (vihr.) mukaan julistus herättää toivoa siitä, että tiedeyhteisön painava viesti on kantautunut maailman johtajien korviin.
 – Kunmingin julistuksen myötä olo on toiveikkaampi. Maat, jotka ovat perinteisesti ilmastopolitiikassa vahvasti vastakkain, puhuvat, että luonnosta ja ekosysteemistä pitää pitää huolta. On historiallista, että maat tunnistavat monimuotoisuuden hupenemisen perustavanlaatuisena kriisinä, Mikkonen sanoo.
 Julistuksen myötä vaikuttaa Mikkosen mukaan siltä, että luontopolitiikassa valtioiden yhteisymmärrys on ilmastopolitiikkaa suurempi. Hän uskoo, että havainto voi johtua luontokadon näkyvämmistä vaikutuksista. Sellaisia ovat esimerkiksi kiihtyvässä tahdissa yleistyvät sukupuutot ja pölyttäjien alueelliset kadot ympäri maailmaa.
 Esimerkiksi näihin asioihin osapuolet sitoutuvat:
 Luonnonsuojelun ja luonnonhoidon tehokkuutta, kytkeytyneisyyttä ja laajentamista parannetaan maailmanlaajuisesti. Luonnonvarojen kestävää käyttöä vahvistetaan entisestään. Tehostetaan globaalia ja kansallista ympäristölainsäädäntöä. Myös varmistetaan, että luonnolle haitallisia tukia ajetaan alas ja korostetaan kannustinpolitiikassa luontoarvoja. Pandemian jälkeisen elvytyspolitiikan pitää edistää luonnon monimuotoisuuden säilyttämistä. Huolehditaan ihmisoikeuksista sopimuksen toimeenpanossa esimerkiksi tukemalla kehitysmaita ja mahdollistamalla alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen, naisten sekä nuorten osallistuminen.
 Suomen pääneuvottelija  Marina von Weissenberg  on ministeri Mikkosen tapaan aurinkoisissa tunnelmissa, sillä julistukseen saatiin paljon sellaisia kirjauksia kuin Suomi ja EU toivoivat.
 – On ollut hyvä osapuolikokous, ja tietenkin lisää on tulossa. Ensi maanantaista lähtien kevääseen valmistaudutaan EU:n sisäisissä valmistelukokouksissa.
 Ympäristöneuvos Marina von Weissenberg arkistokuvassa vuodelta 2020. Markku Pitkänen / Yle
 Julistus tukee von Weissenbergin mukaan ainakin sitä, että kunnianhimo pysyy korkeana neuvottelujen edetessä. Vaikka jotkut kirjaukset julistuksesta nousevat esiin voimakkaampina esimerkkeinä, pääneuvottelija korostaa laaja-alaisen kokonaisuuden tarvetta.
 – Kaikki 17 kohtaa julistuksessa ovat tärkeitä: tämä on pakettiratkaisu. Kannattaa huomioida, ettei voi nostaa vain yhtä esimerkkiä paketista ja ajatella, että tällä homma hoidetaan.
 Samoin tilanteen korjaaminen ei ole yksin valtioiden ja ympäristöjärjestöjen harteilla, vaan yhteiskuntien pitää aktivoida entistä enemmän yrityksiä ja muita toimijoita.
 Ensi keväänä käydään konferenssin toinen, päättävä osa. Silloin uusi sopimus olisi tarkoitus allekirjoittaa.
 Neuvottelujen ensimmäinen vaihe sujui jopa yllättävän seesteisesti
 Kun alustava sopimusesitys julkaistiin viime vuonna, eivät kunnianhimoiset tavoitteet ja ehdotukset tarkoista sekä vertailevista seurantamekanismeista  miellyttäneet kaikkia osapuolia .
 Erityisesti Brasilia kannatti neuvotteluiden jäädyttämistä. Maan kynnyskysymykset liittyvät pitkälti luonnonvarojen kestävään käyttöön, jonka suhteen presidentti  Jair Bolsonaron  ja länsivaltojen näkemykset  ovat aiemminkin ristenneet .
 Tämän osapuolikokouksen tärkeä ennakkoasetelma oli  päästä luotaamaan asenneilmapiiriä , jossa osapuolet sopimuksesta neuvottelevat.
 Euroopan unioni seisoi tavoitteiden takana, ja koska neuvottelut sujuivat jouhevasti, ei unionilta vaadittu järeämpää otetta. Suomen pääneuvottelija von Weissenberg kertoo jopa yllättyneensä siitä, miten vähän soraääniä neuvottelujen ensimmäisessä vaiheessa ja julistusta laadittaessa kuultiin.
 – Olen ollut hämmentynyt ja yllättynyt siitä, että Brasilia oli neuvotteluissa niin vaatimaton. Ei vahvoja tai poikkileikkaavia kannanottoja.
 On kuitenkin mahdollista, että maa niin sanotusti säästelee paukkuja keväälle, jolloin päättävässä kokouksessa voi olla odotettavissa vielä vääntöä, von Weissenberg pohtii. Toisaalta myös isäntämaa Kiinan ja Brasilian suhteet ovat voineet vaikuttaa keskusteludynamiikkaan.
 Myös Intia on ollut neuvotteluissa melko näkymätön, mutta von Weissenberg arvioi, että kansalliset huolenaiheet esimerkiksi maataloudessa ovat voineet viedä pontta kansainväliseltä toiminnalta.
 Kokousta isännöinyt Kiina on luonnon monimuotoisuuden supervaltio. Kuvassa Zhangjiajien luonnonsuojelualueen vehreä maisema. CC / severin.stalder
 Isäntämaa Kiina korosti puheenvuoroissaan erityisesti kansainvälisen ympäristölainsäädännön merkitystä ja osoitti nostaneensa rimaa tavoitteissaan.
 Kiina on monelta osin kunnostautunut biodiversiteettiasioissa esimerkiksi suurilla satsauksilla alan tutkimukseen.
 Kiinan tuki sopimukselle on tärkeää jo siksi, että se on yksi maailman biodiversiteettisupervalloista. Noin 10 prosenttia maailman kasvi- ja 14 prosenttia maailman eläinlajeista elää  Kiinan maantieteellisten rajojen sisäpuolella .
 Kiina on nostanut erityisesti norsujen suojelun jalustalle, osin  selittämättömän kesäisen vaelluksen  tuoman mediahuomion johdosta. Aasiannorsukanta on onnistuneen luonnonsuojelun ansiosta kasvanut  180 yksilöstä noin 300 yksilöön .
 Von Weissenberg kertoo jääneensä kuitenkin kaipaamaan paljon norsuja pienempien luontokappaleiden eli pölyttäjien huomioimista retoriikassa. Niitä isäntämaa Kiinan puheenvuoroissa ei mainittu.
 Lue myös:
 Ensi viikolla alkavissa neuvotteluissa laaditaan sopimusta luontokadon pysäyttämiseen – tavoite on venynyt jo vuosikymmenillä alkuperäisestä
 Maailman maat yrittävät saada lajien sukupuutot loppumaan kansainvälisellä sopimuksella – Suomen neuvottelija: "Jos ei ole lajeja, ei ole elämääkään"

Maailman maat julistivat: tavoitteena ihmisen ja luonnon harmonia – luontoneuvottelut Kiinassa sujuivat ilman suurempaa kitkaa


Summary: Syyskuun valtiopäivävaalien voittajat SPD, vihreät ja liberaalit, ryhtyvät kasaamaan Saksaan uutta hallitusta. Suurista linjauksista on jo sovittu esimerkiksi energiapolitiikassa.

Saksa on saamassa ensimmäistä kertaa hallituksen, jossa on enemmän kuin kaksi puoluetta. Sosiaalidemokraatit, vihreät ja liberaalit ovat tekemässä historiaa myös harvinaisen kunnianhimoisilla suunnitelmilla maan uudistamiseksi.
 Puolueet olivat yhtä mieltä siitä, että Saksa on jäänyt muuta maailmaa jälkeen digitalisaatiossa – nyt tilanteeseen on luvattu parannusta.
 Hitaita nettiyhteyksiä pyritään nopeuttamaan ja hallintoa yritetään uudistaa niin, että se pystyisi hyödyntämään paremmin nykyaikaista teknologiaa ja toimimaan ketterämmin.
  Kivihiili pannaan jo vuoteen 2030 mennessä
 Energiapolitiikassa Saksasta kuuluu myös Suomea kiinnostavia asioita. Vihreät saivat nimittäin tahtonsa läpi, ja nyt Saksan on tarkoitus sulkea kivihiilivoimalansa jo vuoteen 2030 mennessä. Aiempi takaraja oli vuonna 2038.
 Ympäristöaktivistit vastustavat Datteln 4 hiilivoimalan avaamista. Toukokuu 2020. Friedemann Vogel / EPA
 Tämä voi tietää vaikeuksia suomalaiselle energiayhtiö Fortumille, joka omistaa 73,4 prosenttia saksalaisesta Uniper-yhtiöstä. Uniper puolestaan avasi runsas vuosi sitten uuden kivihiilivoimalan, Datteln 4:n, Ruhrin alueelle Dortmundin kaupungin kupeeseen.
 Viimeiset ydinvoimalansa Saksa on jo aiemmin päättänyt sulkea ensi vuoden loppuun mennessä.
 Energiaa on tarkoitus hankkia jatkossa enenevässä määrin tuulivoimalla, ja  aurinkopaneeleita on määrä asentaa  kaikkien uusien rakennusten katoille - joko pakolla tai suositusten avulla.
 Kova vauhti jatkuu moottoriteillä
 Myös liberaalit jättivät vahvat puumerkkinsä alustaviin hallituspapereihin. Oikeistolaista talouslinjaa vetävä puolue piti huolen siitä, että veronkorotuksia ei Saksaan ole luvassa, eikä myöskään lisää valtionvelkaa.
 Tuleva hallitus ei halua nopeusrajoituksia moottoriteille. Frankfurt, huhtikuu 2020. Mauritz Antin / EPA
 Liikennevalo-koalitioksi nimetty trio (SPD punainen, liberaalit keltainen ja vihreät vihreä) otti kantaa myös liikennepolitiikkaan.
 Vihreät vaati ennen vaaleja 130 km/h rajoituksia kaikille moottoriteille, ja se sopi myös sosiaalidemokraateille. Tässä väännössä liberaalit veivät kuitenkin voiton – Saksassa saa jatkossakin ajaa useimmilla moottoriteillä niin lujaa kuin haluaa.
 Demarit kansleripuolueeksi
 Varsinaiset hallitusneuvottelut on määrä aloittaa ensi viikolla.
 Mikäli matkaan ei tule mutkia, sosiaalidemokraattien puheenjohtaja  Olaf Scholz , 63, nousee liittokansleriksi ja päättää samalla kristillisdemokraaattien 16 vuotta jatkuneen valtakauden.
 Hallitusneuvotteluista povattiin etukäteen poikkeuksellisen vaikeita.
 Osa asiantuntijoista oli sitä mieltä, että nykyinen liittokansleri  Angela Merkel  joutuu pitämään kansalaisille vielä  vuoden 2022 uudenvuodenpuheen .
 Scholz puolestaan on ollut arvioissaan  paljon optimistisempi . Hän on vakuuttanut koko ajan, että Saksassa on uusi hallitus kasassa jouluun mennessä.
 Lue myös:  Kirjeenvaihtajan analyysi: Rikkaat maat kunnioittavat enää tietotyöläisiä ja väheksyvät muita – Saksan vaalivoittajaa Olaf Scholzia ajaa kirkas ideologia
 Monessa saksalaiskylässä ei toimi edes Youtube – yhä useampi berliiniläinen haluaa maalle, mutta vain jos Saksa saa nettiyhteydet kuntoon

Saksa aloittaa viralliset hallitusneuvottelut demarien johdolla – kristillisdemokraattien 16 vuotta kestänyt valtakausi on päättymässä


Summary: Koriseva palkittiin kesällä kevyen musiikin Iskelmä-Finlandialla. Muilta alan ammattilaisilta saatu tunnustus tuntuu pitkän linjan iskelmälaulajasta hyvältä. Nyt Koriseva on innostunut myös laulujen kirjoittamisesta itse.

Arja Koriseva  on totuttu näkemään konserttisaleissa ja esiintymislavoilla iltapuvuissa, mutta kotioloissa on toinen meininki. Koriseva on hankkinut itselleen raivaussahan ja muut varusteet.
 – Se on minun voimaantumistani ja korona-aikaista touhua. Ostin itselleni vermeet ja olen nyt opetellut raivaussahan käyttöä. Sain lahjaksi sähkömoottorisahankin. Minä en tykkää pienestä pipertämisestä vaan isolla pensselillä maalaamisesta.
 Koriseva kertoo olevansa myös innokas nikkaroija ja remontoija.
 Viime aikoina hän on innostunut myös laulujen tekemisestä. Biisileirejä on pidetty yhdessä  Eija Hinkkalan ,  Antti Kleemolan  ja  Samuli Turusen  kanssa myös Arjan kotona Toivakassa.
 – Mun oli ihan mahtava hypätä siihen kelkkaan. Ja ajatella, että on syntynyt lauluja meillä kotonakin!
 Yksi ryhmän yhteistyönä syntynyt kappale, jonka sanoituksessa Koriseva on ollut mukana, kuultiin myös Puoli seitsemän -ohjelmassa.
 Katso koko Puoli seitsemän -lähetys tästä:

Laulaja Arja Koriseva hommasi itselleen raivaussahan ja rentoutuu sen varressa: "Minä en tykkää pienestä piipertämisestä"


Summary: Poliisi ei kesällä aloittanut esitutkintaa perussuomalaisten tekemästä rikosilmoituksesta. Suomen Kuvalehden mukaan syyskuussa jätetyn haastehakemuksen asianomistajiksi on merkitty puolue ja perussuomalaisten Helsingin piiriyhdistys.

Perussuomalaiset on nostanut rikossyytteen Helsingin kaupungin liikennelaitoksen (HKL) toimitusjohtajaa  Ville Lehmuskoskea  vastaan,  kertoo Suomen Kuvalehti .
 Syytettä ajavat haastehakemuksen perusteella puolue ja perussuomalaisten Helsingin piiriyhdistys.
 Rikossyytteen taustalla on viimekesäinen vaalimainoskohu. HKL päätti kesällä poistaa liikennevälineistään ja bussipysäkeiltään perussuomalaisten vaalimainoksen, jossa vihjattiin kaupungin suosivan maahanmuuttajia vuokra-asuntojen myöntämisessä. Puolue syyttää Lehmuskoskea virkavelvollisuuden rikkomisesta.
 Perussuomalaiset teki jo kesäkuussa mainosten poistamisesta tutkintapyynnön Helsingin poliisille. Poliisi kuitenkin päätti nopeasti, ettei esitutkintaa aloiteta.
 Asianomistaja voi lain mukaan nostaa rikossyytteen itse, jos syyttäjä on päättänyt jättää syytteen nostamatta tai mikäli poliisi on päättänyt olla aloittamatta esitutkintaa rikosilmoituksesta tai keskeyttänyt esitutkinnan.

SK: Perussuomalaiset nosti syytteen kuntavaalimainosten poistamisesta


Summary: Voimakas ja kääntynyt tuuli sai hyppyoppilaan ajautumaan reitiltään sivuun. Hyppääjää ei voitu irrottaa johdoista ennen kuin niistä oli katkaistu virta.

Laskuvarjohyppääjä ajautui sunnuntaiaamuna Asikkalan Vesivehmaalla sähkölinjaan ja jäi roikkumaan siihen. Sähkölinjassa oli 20 000 voltin jännite ja pelastuslaitos joutui odottamaan jännitteen katkaisemista ennen kuin hyppääjä saatiin irrotetuksi.
 Kaikkiaan hyppääjä roikkui johdoista noin viiden metrin korkeudella puolitoista tuntia. Onnettomuudesta ensiksi kertoneen  Etelä-Suomen sanomien  mukaan hyppääjä oli hyvässä kunnossa ja ensihoito oli tarkastanut hänen vointinsa heti sähköjohdoista irrottamisen jälkeen.
 Onnettomuus tapahtui hieman ennen aamukymmentä Urajärventien varressa lähellä Lahti-Vesivehmaan lentokenttää. Sähköjohdot kulkevat lähellä tietä sen suuntaisesti. Onnettomuuspaikka on noin reilun kilometrin päässä lentokentän keskustasta.
 Hämeen laskuvarjourheilijoiden puheenjohtajan  Jussi Laheniuksen  mukaan onnettomuuteen joutunut hyppääjä on seuran alkeisoppilaita eikä vielä siten kovin kokenut hyppääjä.
 Lahenius kertoo, että hyppääjää seurasi kaksi kouluttajaa, yksi koneessa ja yksi maassa, ja että heillä oli radioyhteys oppilaan kypärään neuvoja varten.
 – Ylätuulet olivat olleet ilmeisesti aika kovat ja ne ovat kääntyneet hypyn aikana, eivätkä kouluttajat ole sitä pystyneet näkemään, Lahenius sanoo.
 – Kouluttaja on arvioinut sen hetkisen tuuliarvion mukaan uloshyppypaikan ja jos tuuli onkin kääntynyt eri suuntaan, niin uloshyppypaikka ei olekaan ollut ihan oikea, eikä oppilas ole päässytkään kentälle asti.
 Laheniuksen mukaan oppilas sai maassa olleelta ohjaajalta ohjeita erityisesti välttää sähkölinjoja ja ohjaamaan hyppynsä läheiselle pellolle.
 – Vielä kokematon oppilas ei ehkä ollut hahmottanut tilaa ja oli päätellyt, että pääsee linjan viereen laskeutumaan. Mutta sitten tuuli oli ollut sen verran kova, että se oli painanut varjon linjaan.
 Onnettomuudessa oli onnea matkassa, eikä hyppääjä itse osunut sähköjohtoihin. Lahenius kertoo, että varjot ja varusteet ovat muovinsekaista kangasta tai punosta ja pikemminkin eristävät kuin johtavat sähköä.
 – Pahimmassa tapauksessa tällaisesta voisi olla hyvinkin dramaattiset seuraukset.
 Laheniuksen mukaan matkassa oli tuuria ja onneksi hyppääjää oli pystytty ohjeistamaan johdoista poispäin.
 Hypääjä jäi roikkumaan hieman hankalaan asentoon johdoista noin viiden metrin korkeudelle. Hyppääjiä on ohjeistettu niin, että roikkumistilanteissa he eivät itse irrottaudu varjosta, vaikka se olisikin mahdollista.
 Hyppääjien maahenkilö oli häyttänyt heti pelastuslaitoksen paikalle. Hyppääjää ei voitu irrottaa heti, sillä myös pelastajien turvallisuuden takia sähköjohdoista piti katkaista virrat, joka kesti puolisentoista tuntia.

Lakuvarjohyppääjä roikkui puolitoista tuntia 20 000 voltin sähkölinjasta Asikkalassa


Summary: THL:n ylilääkäri pitää epäkohtana sitä, etteivät yli kuusi kuukautta sitten sairastaneet ja yhden rokotuksen saaneet voi hyödyntää digitaalista koronapassia ilman erillistä testiä.

Terveyden ja hyvinvoinnin laitos myöntää, että voimaan tulleessa koronapassissa on valuvika. Tällä hetkellä ne suomalaiset, jotka ovat sairastaneet  koronataudin yli puoli vuotta sitten ja saaneet vain yhden rokotuksen, eivät saa koronapassia suoraan Omakannan kautta . Passi edellyttää maksullisessa testissä käyntiä.
 Koronapassina pitäisi toimia EU:n digitaalinen koronatodistus, jonka saa Omakannasta.
 Tieto yli puoli vuotta sitten sairastetusta koronataudista ei poistu Omakannan tietojärjestelmästä eli kanta.fi:stä, mutta koronatodistus ikään kuin vanhenee eli todistusta ei enää muodostu, kun sairastumisesta on yli kuusi kuukautta.
 – Tässä on selkeä epäkohta, jota ymmärtääkseni ollaan ratkaisemassa. Tieto sairastetusta koronataudista säilyy kanta.fi:ssä, joten sen hyödyntäminen on tekninen kysymys, sanoo THL:n ylilääkäri  Hanna Nohynek.
 Koronapassin edellytyksenä on joko täysi rokotesuoja, todistus sairastetusta koronataudista tai 72 tunnin sisällä saatu negatiivinen koronatesti. Aikuisille koronapassia varten otetut testit ovat maksullisia.
 Nohynekin mukaan ilmennyt ongelma on selvä yhdenvertaisuuskysymys Suomessa.
 – Kun ei ole lääketieteellisiä perusteita ainakaan toistaiseksi antaa toista rokoteannosta taudin sairastaneille, niin silloin tämä täytyisi voida todeta myös rokotepassista, hän sanoo.
 Kohdemaan mukaan matkustusasiakirjaksi voi pyytää lääkärintodistuksen, jossa kerrotaan todennetusta koronaan sairastumisesta.
 Etelä-Suomen aluehallintoviraston, avin mukaan monissa ravintoloissa käyttöön otettu koronapassisovelluskaan ei toimi aukottomasti. Kun sovellus näyttää punaista, henkilöt eivät pääse sisälle, vaikka rokotesuoja onkin riittävä.
 Ravintoloissa on ilmennyt, että passi näyttää tarkastuksessa punaista, jos sen haltija on saanut jo kolmannen rokotteen tai muun muassa Belgiassa, Virossa ja Espanjassa käytetyn Janssenin rokotteen, jota annetaan vain yksi annos.
 Tällä hetkellä EU:n hyväksymässä koronapassissa ovat mukana vain Euroopan lääkeviraston, EMA:n hyväksymät rokotteet, mutta eivät Maailman terveysjärjestön, WHO:n hyväksymät rokotteet.
 Tiedon näkyminen korjattavissa Suomen koronapassiin
 THL:n ylilääkäri Hanna Nohynekin mukaan suomalaisen koronapassi on teknisesti korjattavissa kotimaassa, mutta EU-tasolla neuvotteleminen vie enemmän aikaa.
 EU:n koronapassi hyväksyy tällä hetkellä koronataudin antaman suojan kestoksi korkeintaan kuusi kuukautta sairastumisesta.
 – Tutkimusten mukaan koronan sairastaneella vasta-aineet säilyvät 6–12 kuukautta, ja sen lisäksi syntyy myös immunologinen muisti. On esitetty, että vakavasti sairastettu korona antaisi vahvemman suojan kuin rokote. Aika tulee näyttämään onko näin, Nohynek sanoo.
 Hänen mielestä asia on sopimuskysymys.
 – Suomessa voisi ilman muuta laittaa ajan puolta vuotta pidemmäksi, koska tiedetään, että suoja on hyvä pidempäänkin kuin kuusi kuukautta.
 Nohynek mukaan teknisiä muutostöitä tehdään parhaillaan, mutta kauanko aikaa menee, on vielä epävarmaa. Asiasta vastaa koronapassia valmistellut sosiaali- ja terveysministeriö.
 Rokotuksilla ei voi ratkaista
 Ongelmaa ei ole toistaiseksi syytä ylilääkäri Nohynekin mukaan korjata ylimääräisillä rokotuksilla.
 – THL:n lääketieteellinen suositus tällä hetkellä on, että todennetusti koronan sairastanut ei tarvitse kuin yhden rokoteannoksen.
 Rokotteiden antamisessa on aina punnittava hyödyt ja haitat. Jos rokottamisesta ei nähdä lääketieteellistä hyötyä, vaan pikemmin mahdollista haittaa, niin sellaista ei anneta. Nohynek viittaa erityisesti sydänlihaksen tulehdusriskiin toisen rokotteen jälkeen nuorilla miehillä.
 Kun aika kuluu ja rokotteiden teho hiipuu, tilannetta on arvioitava uudelleen. Tällä hetkellä sairastaneilla taudin jälkeen suoja on säilynyt hyvin.
 – Toki voi olla poikkeustapauksia, esimerkiksi ikäihmisillä immuniteetti voi muodostua koronaan sairastumisesta huolimatta heikommaksi ja siksi tehosteita tarvitaan nopeammin.
 Rokotteiden antamisessa on kuntakohtaisia eroja. Osa kunnista antaa toisen rokotteen koronan sairastaneille, osa ei.
 – Varmasti on kuntakohtaisia eroja. Kunnat soveltavat varsin itsenäisesti THL:n ohjeistuksia, sillä ne ovat suosituksia ja ohjausta, ei lakeja, Nohynek myöntää.
 THL:n uudet rokotesuositukset ovat työn alla, niistä aiotaan kertoa alkavalla viikolla.
 Suomessa Covid-19-tauti on todettu lähes 150 000. Osa on sairastanut taudin jopa kaksi kertaa. Ongelma koskettaa tuhansia, jopa kymmeniätuhansia ihmisiä.
 Lue myös:
 Osa kokee koronapassin syrjiväksi – päänvaivaa aiheuttaa yli puoli vuotta sitten sairastettu koronatauti: "Tämä on mittava epäkohta"
 Rokotustodistus toimii Suomessa koronapassina, maahantulosäännöissä käytetään aiempaa suurempaa ilmaantuvuuslukua
 Koronapassilakiin jäi viruksen mentävä aukko – yritys saa kysyä passia asiakkaaltaan, mutta oman työntekijänsä rokotustietoja se ei saa vaatia
 Koronatilanne huononee, mutta hallitus ei vedä vielä hätäjarrua – Avin johtaja ihmettelee pääministerin myönteisiä koronalausuntoja
 Voidaanko tietoni varastaa, toimiiko väärennös, pääseekö kaverin passilla baariin? Kokosimme tiedot koronapassin turvallisuudesta

THL:n Nohynek myöntää, että koronapassissa on selvä valuvika, joka pitää korjata – yli puoli vuotta sitten sairastettu koronatauti ei kelpaa passiin


Summary: Pitkäaikaisasunnottomien määrä on kasvanut kaikissa ikäluokissa, ja se huolettaa tutkijaa. Oululainen Aleksi eli kadulla neljä vuotta, kunnes sai vihdoin oman kodin, kiitos uuden nuorille suunnatun hankkeen.

Yksiö on pieni, mutta siellä on kaikki elämään tarvittava.
 Sänky. Keittonurkkaus. Kylpyhuone.
 Kaikki asioita, joita saattaa arjessa pitää itsestäänselvyytenä mutta joita osaa arvostaa, kun niitä ei ole.
 Talon asukas, Aleksi, istuu nojatuolilla ruutukuvioisessa flanellipaidassaan. Päässä on musta lippalakki.
 Aleksi ei ole oululaismiehen oikea nimi. Hän ei halua puhua omalla nimellään aiheesta sen arkaluonteisuuden vuoksi, mistä syystä Yle ei kerro tunnistettavia tietoja paikkakuntaa lukuun ottamatta.
 Aleksi on asunut tässä asunnossa joitakin kuukausia. Sitä ennen hän ehti olla ilman omaa kotia nelisen vuotta.
 Se on pitkä aika, eikä Aleksi suosittele sitä kenellekään.
 Haastavaa, hankalaa, ahdistavaa, niin hän asunnottomuutta kuvailee.
 – Sillä tavalla ei kauaa jaksa elää. Se on raakaa, se syö ihmistä. En halua kokea sitä uudelleen.
 Seinällä roikkuu vihreä koripallopaita. Nuoren miehen elämässä viriää taas toivo.
 Radikaali muutos
 Monella muulla näin ei ole. Itse asiassa: nuorten asunnottomien määrä on kasvanut Oulussa vuosittain, kertoo päihdeasumispalvelujen palveluesimies ja asunnottomien sosiaali- ja terveyspalveluiden  Aste-hankkeen  projektipäällikkö  Katja Karppinen  Oulun kaupungilta.
 Koko maan tilastoissa nuorten asunnottomuus on pysynyt pari viime vuotta ennallaan. Esimerkiksi  viime vuonna  nuoria, alle 25-vuotiaita oli ilman kotia yhteensä 854, heistä useampi kuin joka neljäs Helsingissä.
 Tilastot eivät ole kuitenkaan koko totuus. Karppinen sanoo, että esimerkiksi Oulussa asunnottomat ovat tulleet entistä nuoremmiksi.
 – Asiakaskuntamme on muuttunut kahdessa–kolmessa vuodessa radikaalisti. On yhä nuorempia huumeidenkäyttäjiä, jotka ovat täysin asunnottomia ja huonossa kunnossa. Asiat ovat erittäin solmussa ja päihteiden käyttö on aktiivista.
 Karppisen edustaman, tammikuussa toimintansa aloittaneen Aste-hankkeen kohderyhmänä ovat juuri 18–30-vuotiaat nuoret, jotka ovat jääneet kodittomiksi päihde- tai mielenterveysongelman vuoksi ja ovat siten palvelujen ulkopuolella.
 Tarkoitus on auttaa heikossa asemassa olevia väliinputoajia uuteen alkuun ja löytää heille koti.
 Sellaisille kuin oululainen Aleksi.
 Oululaisessa Aste-hankkeessa on löydetty tähän mennessä koti 13 asunnottomalle nuorelle. Hanke kestää ensi vuoden syksyyn, ja tavoite on löytää asunto yhteensä 20:lle. Kuuntele, kun Katja Karppinen kertoo hankkeesta toimittaja Ville Muikkulan haastattelussa:
 Aina ei nukuttu
 Päihteet leimasivat Aleksinkin asunnottomuutta. Niistä kaikki sai oikeastaan alkunsa.
 Aleksi oli aluksi työelämässä ja käytti päihteitä viihdetarkoituksessa, pääasiassa viikonloppuisin.
 Kaikki muuttui, kun työt loppuivat ja nuorukainen jäi tyhjän päälle.
 – Kun kävi töissä, oli velvoitteita. Mutta kun töitä ei ollut, päihteet valuivat viikolle ja tilanne riistäytyi käsistä.
 Aleksi menetti asunnon, auton ja lopulta vähänkin jäljellä olleen omaisuutensa. Hän eli ja nukkui missä milloinkin: tuttavien luona, rappukäytävässä, ulkona.
 Oli öitä, jolloin majapaikkaa ei löytynyt. Silloin ei nukuttu ollenkaan.
 – Talvisin piti olla kiltti ja nöyrtyä. Piti luoda kaverisuhteita, uskaltaa pyytää yösijaa. Piti olla riitelemättä sen kanssa, jonka katon alla oli.
 Alkoholin sijaan päihteiden käyttö painottui Aleksilla huumeisiin. Ne hän kertoo rahoittaneensa toimeentulotuella ja rikoksilla, käytännössä varkauksilla.
 – Jollain piti aina elättää oma käyttö.
 Mitä nyt ajattelet tekemistäsi rikoksista?
 – Tietenkin on pettynyt ja paha mieli siitä, mitä pahaa on aiheuttanut. Siinä hetkessä se tuntuu jopa oikeutetulta, mutta nyt se tuntuu todella pahalta. Väärältä.
 Aleksi toteaa, ettei saa kuitenkaan tehtyä tekemättömäksi. Rikoksensa hän on sovittanut vankilassa. Nyt hän voi vaikuttaa vain tulevaan.
 Huolestuttava trendi
 Kokemus on tyypillinen. Mitä kauemmin asunnottomuus jatkuu, sitä suurempi on todennäköisyys riskialttiille käytökselle, sanoo tutkimuspäällikkö  Saija Turunen  Y-Säätiöstä.
 – Siksi olisi suotavaa, että asunnottomuuteen tartuttaisiin ajoissa.
 Y-Säätiö on voittoa tavoittelematon toimija, jonka tehtävänä on vähentää asunnottomuutta tarjoamalla kohtuuhintaisia asuntoja ja joka tekee muutenkin asunnottomuuden vastaista työtä.
 Suomessa asunnottomuus on vähentynyt asiaa tilastoivan  Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskuksen  mukaan jatkuvasti. Turunen kiittää siitä vuonna 2008 alkanutta Asunto ensin -periaatetta, jossa ihmiselle annetaan ensin asunto eikä sitä tarvitse erikseen ansaita, vaikkapa huumeiden tai alkoholin käytön lopettamalla.
 Suomen malli on kiinnostanut  ulkomailla asti .
 Y-Säätiön tutkimuspäällikön mukaan hyvään kehitykseen ei kannata kuitenkaan tuudittautua: pitkäaikaisasunnottomien määrä on kasvanut Suomessa kaikissa ikäluokissa.
 – Trendi on yleinen ja todella huolestuttava.
 Oululaishankkeen kaltaista nuorille räätälöityä tavoitetta ja toimintaa Turunen pitää tervetulleena. Samankaltaisia hankkeita on Oulun lisäksi esimerkiksi Jyväskylässä ja Tampereella.
 – Enää ei osoiteta sormella asunnotonta nuorta, vaan katsotaan rakenteellisia tekijöitä: mikä palveluissa on vikana ja miksi ne eivät tavoita nuoria. Se on positiivinen ilmiö.
 Toinen mahdollisuus
 Aleksin kohdalla rikokset johtivat lopulta siihen, että hänet tuomittiin vankilaan.
 Siellä hän päätti, että asioiden olisi muututtava. Huumeista alun perin saatu hyvän olon tunne oli kehkeytynyt joksikin aivan muuksi.
 – Se oli loppuvaiheessa vain päivästä toiseen selviytymistä. Joka aamu piti saada seuraava annos, jotta sai puskettua pahan olon tunteen pois.
 Vankilasta päästyään Aleksi ei ole koskenut päihteisiin. Hän on ollut selvin päin useita kuukausia, ensimmäistä kertaa aikuiselämänsä aikana.
 Se ei ole ollut helppoa.
 – Välillä tulee epätoivoinen olo. Jännittää ja pelottaa, mutta ei tiedä, minkä takia. Sitä on niin tottunut puskemaan kaikki tunteet pois.
 Aleksi sanoo, että muutos on mahdollinen vasta sitten, kun itse sitä haluaa. Vasta kun ymmärtää ja hyväksyy, että päihteiden käyttö on ongelma, pystyy ottamaan apua vastaan. Paulus Markkula / Yle
 Vankilan jälkeen Aleksi päätyi työskentelemään Oulun kaupungin sosiaalityöntekijän kanssa. Se valoi uskoa raitistumiseen. Työntekijä auttoi myös asunnon hakemisessa.
 Aleksi oli alusta asti rehellinen taustastaan. Kun koti lopulta löytyi, hänestä tuntui kuin olisi voittanut lotossa.
 – Vuokranantaja sanoi, että kaikille pitää antaa toinen mahdollisuus.
 Asunnon saatuaan Aleksi on maksanut myös ulosottovelkojaan. Hän tahtoisi palata vielä työelämään. Ehkä opiskelemaankin.
 – Tällä hetkellä arki pyörii sen ympärillä, että opiskelen olemaan ja opiskelen itseäni: mistä minä tykkään ja mitä haluaisin tehdä. Mutta pienin askelin. Kaikki tuntuu uudelta koko ajan. On kuin opettelisi uudelleen elämää.
 Yksi unelma Aleksilla on. Että hän pystyisi pitämään kiinni siitä, mitä hänellä on nyt.
 Toinen toive on, että hän saisi kokea taas elämäniloa.
 – Se on vielä hämärän peitossa, mutta ainakin olen selvä. Se on parempaa kuin se toinen elämä.
 Tänään sunnuntaina vietetään  Asunnottomien yötä . Päivä on myös YK:n köyhyyden ja syrjäytymisen vastainen päivä.
 Lue seuraavaksi:
 Halvat huumeet houkuttelevat nuoria asunnottomia pääkaupunkiseudulle – seurasimme Villen, 30, päivää kadulla
 Kukaan ei voinut auttaa 35-vuotiasta miestä, joka asuu nyt metsässä – äiti ja isä vievät ruokaa lähestymiskiellosta huolimatta: "Hän on kuitenkin ihminen"
 Sara, 28, on viettänyt yli viisi vuotta rappukäytävissä ja kodittomien suojissa: "En ymmärrä vieläkään, miten siihen pisteeseen joutuu"

Aleksi oli vuosia asunnoton ja vietti unettomia öitä kadulla, mutta sitten kaikki muuttui: "On kuin opettelisi uudelleen elämää"


Summary: Pohjoiskorealaisia uhkaa nälänhätä surkean sadon ja ulkomaankaupan romahduksen takia. Kiina on rientänyt apuun, mutta vaatii Pohjois-Koreaa lopettamaan ydinaseilla uhittelun.

Tutkija Leo Byrne ihmetteli  pari kuukautta sitten satelliittikuvassa näkyviä rakennelmia aivan Yalujoen suulla, Pohjois-Korean ja Kiinan rajalla.
 Kuvat paljastivat jotain outoa. Jokisuiston rantapenkereelle oli ilmestynyt betonista rakennettuja laitureita.
 Laitureihin oli köytetty proomuja, tasapohjaisia jokilaivoja, joita työnnetään tai vedetään hinaajalla. Niillä tavaraa voidaan viedä ja tuoda huomaamatta.
 – Pohjois-Korea näyttää käyttävän pieniä proomuja, koska niitä on vaikea jäljittää, Byrne arvioi Ylen haastattelussa.
 Byrnellä on tapana  tarkistaa säännöllisesti satelliittikuvista , onko Pohjois-Korean satamiin ilmaantunut mitään uutta. Hän on Pohjois-Korean pakotteisiin erikoistunut riippumaton tutkija, joka on aiemmin työskennellyt Pohjois-Koreaa analysoivalle kansainväliselle Korea Risk Group -tutkimuslaitokselle.
 Satelliittikuvat näyttävät , miten maailman suljetuinta valtiota pidetään pystyssä salakuljetuksen voimin.
 Byrne uskoo, että nimenomaan proomut ovat Pohjois-Korean uusin ase ulkovaltojen asettamia pakotteita vastaan. Niiden käyttöä on dokumentoitu myös  YK:n raportissa .
 Proomulaiturit rakennettiin jo ennen koronapandemian alkua. Näin Byrne kertoo, miten muutos näkyy satelliittikuvissa.
 Juuri proomujen käyttö Sinuijun rajakaupungissa todistaa, että salakuljetuksen toinen osapuoli on nimenomaan Kiina.
 Vastarannalle Kiinaan on vain kolme kilometriä. Pienet proomut eivät ole merikelpoisia, mutta joen ne ylittävät vaivatta.
 Proomujen pikapyrähdykset rajan yli eivät välttämättä paljastu edes tiedustelusatelliittien avulla. Lisäksi niiden omistajista on paljon vaikeampi saada tietoja kuin tavallisten laivojen omistajista.
 – Proomujen takana olevien yritysverkostojen selvittäminen on erittäin haasteellista, Byrne sanoo.
 Kiina on jo pitkään ollut Pohjois-Korean  tärkein  tukija ja kauppakumppani .
 Pohjois-Korealle on ydinohjelman takia asetettu kansainvälisiä pakotteita, jotka rajoittavat sen ulkomaankauppaa. Muun muassa ylellisyystuotteiden sekä tiettyjen polttoaineiden ja raaka-aineiden vienti Pohjois-Koreaan on kiellettyä.
 Kiina periaatteessa tukee pakotteita, mutta käytännössä se auttaa Pohjois-Koreaa kiertämään niitä.
 YK:n turvallisuusneuvosto ja Pohjois-Koreaa seuraavat tutkijat ovat toistuvasti onnistuneet  jäljittämään laivoja , joilla Pohjois-Korea  on tuonut maahan kiellettyjä tavaroita  Kiinasta.
 Proomut tarjoavat oivallisen keinon piilotella Kiinan Pohjois-Korealle antamaa suoraa apua. Siitä on tullut erakkovaltion henkireikä pandemian oloissa.
 Pohjois-Korea on sulkeutunut  muulta maailmalta nyt voimakkaammin kuin kertaakaan puoleen vuosisataan. Ulkomaanlennot on keskeytetty ja lähes kaikki länsimaalaiset ovat poistuneet maasta.
 Virallinen syy on koronapandemia.
 Siksi myös ulkomaankauppa on tyrehtynyt lähes kokonaan – ainakin virallisesti. Kiinan tullin tilastojen mukaan kaupankäynti Pohjois-Korean ja Kiinan välillä  on romahtanut lähes 90 prosenttia  pandemiaa edeltäneestä tasosta.
 Rajakaupunkien pitäisi siis nyt olla ennätyksellisen hiljaisia. Näin ei kuitenkaan ole.
 Tutkijat ovat paljastaneet satelliittikuvista proomusataman lisäksi myös muita rakennushankkeita. Ne kielivät siitä, että tavaraa kyllä kulkee rajan yli, mutta erilaisia ja entistäkin salaisempia väyliä pitkin.
 Erikoisin muutos on tapahtunut Sinuijun kaupungin lentokentällä.
 Oikorata lyhentää tavarajunien matkaa  Kiinasta Sinuijun kentälle. Myös itse lentokentälle on rakennettu  uusia junaraiteita .
 Tutkijoiden mukaan raiteiden viereen nousseet uudet rakennukset on todennäköisesti tarkoitettu tuontitavaran desinfiointiin.  Satelliittikuvista päätellen  tiloja ei oltu otettu käyttöön ainakaan vielä syyskuun puoliväliin mennessä.
 Tutkijat ovat löytäneet satelliittikuvien avulla vastaavia uusia desinfiointirakennuksia myös Pohjois-Korean  tärkeimmistä satamakaupungeista .
 Näin yritetään helpottaa ruoka- ja tavarapulaa. Puute alkoi kärjistyä tammikuussa 2020,  kun Pohjois-Korea sulki rajansa .
 Ahdingolla on suomalainen silminnäkijä.
 Pohjois-Korea piti ulkomaalaisia  mahdollisena tartunnanlähteenä, joten heidän tekemisiään rajoitettiin kaikkein eniten.
 – Elämä meni muutenkin hankalaksi.  Tuontitavarat alkoivat hävitä kaupoista , kertoo Pjongjangissa asunut  Sakari Koivula .
 Koivula työskenteli tanskalaisen Mission East -kehitysapujärjestön palveluksessa. Hän lähti Pohjois-Koreasta viimeisenä suomalaisena maaliskuussa 2020.
 Koivula antoi kollegoilleen luvan käydä tyhjentämässä kotinsa ruokakomeron. Kun tuontiruoka kävi vähiin, loputkin ulkomaalaiset kaikkosivat maasta.
 Pohjois-Koreassa oli ennen pandemiaa noin 70 ulkomaalaista avustustyöntekijää YK:n ja muiden järjestöjen palveluksessa. Nyt jäljellä ei ole yhtäkään.
 Ulkomaalaisia diplomaattejakin on enää kourallinen. Viimeisenä EU-maana  Romania sulki suurlähetystönsä  Pjongjangissa viikko sitten.
 Kun ulkomaalaisetkaan eivät enää  saa sellaista ruokaa mihin ovat tottuneet, voi vain arvailla, miten ruokaa riittää tavallisille pohjoiskorealaisille.
 Viime viikkoina Maailman terveysjärjestö  WHO on saanut toimitettua  Pohjois-Koreaan ensimmäisen avustuskuorman yli vuoteen.
 Nälänhädän vaara maassa on  YK:n mukaan nyt todellinen .
 Siitä on kokemusta 1990-luvulta, jolloin ulkomaankaupan ja ulkomaisen avun romahtaminen synnyttivät Pohjois-Korean nykyhistorian pahimman kriisin.
 Nälkään kuoli arviolta puoli miljoonaa ihmistä.
 Keväällä Pohjois-Korean  johtaja  Kim Jong-un  kehotti kansalaisia  uudelle "ankaralle marssille" . Se oli suora ja poikkeuksellinen viittaus 1990-luvun katastrofiin.
 Tuontirajoitusten lisäksi Pohjois-Korean ruokatilannetta ovat pahentaneet  helteet ja tulvat .
 Tilanteessa on kuitenkin jotain hyvin outoa.
 Katovuoden ja ja tuontiruoan loppumisen  pitäisi näkyä ruoan rajuna hinnannousuna kauppahalleissa ja toreilla, mistä suurin osa kansasta ostaa ruokansa.  Ruoka on kuitenkin kallistunut  maassa vain maltillisesti.
 Se kertoo, että markkinoille  tulee ruokaa jostakin  Pohjois-Korean ulkopuolelta.
 Pohjois-Korean asiantuntija,  professori  Andrei Lankov  uskoo vakaasti, että kaiken takana on Kiinan salainen apu.
 Hän perustelee näkemystään yksinkertaisella matematiikalla: pandemiarajoitukset, ulkomaankaupan vaikeudet, hallinnon tehottomuus ja toistuvat luonnonkatastrofit olisivat johtaneet Pohjois-Korean kaltaisessa rutiköyhässä maassa jo nälänhätään, mutta nyt niin ei ole tapahtunut.
 Satelliittikuvat Sinuijun rajakaupungin muutoksista osoittavat hänen mielestään vähintäänkin sen, että Kiinasta odotetaan lisää talousapua.
 Eikä Kiinan ja Pohjois-Korean välisessä kaupassa ole oikeastaan kyse ollenkaan aidosta ulkomaankaupasta vaan avusta, Lankov korostaa. Kiina auttaa Pohjois-Koreaa ruokatoimitusten lisäksi myös  salaa toimitettavilla polttoaineilla .
 Lankov arvioi, että Kiinan Pohjois-Korealle antama apu on noin 1–2 miljardia dollaria vuodessa.
 – Pohjois-Korea on maa, joka voi luottaa saavansa ikään kuin perustuloa, teki se mitä tahansa, Lankov sanoo Ylen haastattelussa.
 Lankov työskentelee Kookminin yliopistossa Etelä-Korean pääkaupungissa Soulissa. Hänet tunnetaan yhtenä maailman parhaista Pohjois-Korean asiantuntijoista.
 Lankovin mielestä Kiinan apu on Pohjois-Korealle sikäli hyödyllistä, että avun ansiosta Pohjois-Korean  ei tarvitse uudistaa  tehotonta suunnitelmatalouttaan millään tavalla. Uudistukset olisivat maan diktaattorille suuri poliittinen riski.
 Ja jos Kiina auttaa Pohjois-Koreaa tarpeeksi, ei muita hyväntekijöitä enää tarvita. Siksi esimerkiksi ulkomaalaisia kehitysaputyöntekijöitä ei ole kutsuttu takaisin.
 Pohjois-Korean johtaja Kim Jong-un  luottaa Kiinan avun jatkumiseen. Siitä kielivät hänen  uudet ja kalliit rakennushankkeensa .
 Diktaattorin käskystä pääkaupunkiin Pjongjangiin nousee parhaillaan pikavauhdilla  uusi asuinalue 10 000 asukkaalle . Maanrakennustyöt alkoivat maaliskuussa, ja ensimmäisten asukkaiden olisi juuri pitänyt päästä muuttamaan taloihin.
 Lankovin mukaan Pohjois-Koreassa osataan kyllä valmistaa riittävästi terästä ja betonia, mutta rakennusten pintamateriaalit ja sisustaminen vaativat kiinalaista tuontitavaraa.
 – Luultavasti korkeimmasta pilvenpiirtäjästä tulee tyhjä runko, joka näyttää hienolta, mutta jonka valmistuminen jää ainakin muutaman vuoden päähän, Lankov arvelee.
 Joka tapauksessa kunnianhimoinen rakennusvauhti on jo johtanut  vakaviin rakennusvirheisiin : Rakennuksissa on käytetty suunniteltua heikompia materiaaleja ja työvoima on ollut kokematonta. Alueen asukkaat uskovat, että rakennuksia joudutaan korjaamaan heti kun ne valmistuvat.
 Kiinan apu Pohjois-Korealle sai  lisää pontta Kiinan ja Yhdysvaltain välirikosta.
 Kiinan suhtautumisessa Pohjois-Koreaan on tapahtunut täyskäännös vain muutamassa vuodessa, professori Lankov sanoo. Vielä vuonna 2017 Kiina tuki YK:ssa Yhdysvaltain ajamia uusia pakotteita Pohjois-Koreaa vastaan.
 Presidentti  Donald Trumpin  kaudella Kiinan ja Yhdysvaltain suhde kuitenkin kärjistyi. Pohjois-Koreasta tuli Kiinalle aiempaa paljon tärkeämpi puskurivaltio Etelä-Koreaan sijoitettuja amerikkalaisjoukkoja vastaan.
 Kiina on siksi valmis tukemaan Pohjois-Koreaa – ei hyvää hyvyyttään, vaan oman strategisen etunsa takia.
 – Kiina ei halua rajalleen uutta Syyriaa tai yhdistynyttä Koreaa, joka olisi demokraattinen ja kansallismielinen, Lankov visioi.
 Siksi Kiina antaa Lankovin mukaan apua, mutta vain sen verran, että Pohjois-Korea pysyy tolpillaan eikä romahda.
 Vastapalvelukseksi talousavusta Kiina  haluaa, ettei Pohjois-Korea aiheuta uutta kriisiä.
 – Ehkäpä Kiina on kieltänyt Pohjois-Koreaa laukaisemasta mannertenvälisiä ballistisia ohjuksia sekä tekemästä ydinkokeita. Ja todennäköisesti Pohjois-Korea noudattaa neuvoa, Lankov arvioi.
 Lankovin mukaan Kiinan kiristysruuvia voidaan kiittää siitä, ettei Pohjois-Korea ole konkreettisesti uhitellut Yhdysvaltain presidentille  Joe Bidenille .
 Pohjois-Korea ei enää vaadi pakotteiden purkamista yhtä kiihkeästi kuin ennen, koska Kiina maksaa sen laskut.
 – Niin kauan kun Kiina rahtaa sinne tarpeeksi paljon heikkolaatuista riisiä ja maissia, mikään ei muutu, Lankov sanoo.
 Yhdysvalloilla puolestaan ei ole kiirettä  neuvotella Pohjois-Korean ydinaseista, sillä tavoite Pohjois-Korean ydinaseiden riisumisesta on mahdoton.
 Optimistien mielestä  humanitaarinen apu Pohjois-Korealle voisi edistää ydinaseriisuntaa, mutta Lankov ei siihen usko.
 – Pohjois-Koreaan ei tehoa sen paremmin kiristys kuin lahjontakaan. He uhraavat tarvittaessa puolet väestöstään pitääkseen ydinaseensa, Lankov sanoo.
 Kiistan kaikki osapuolet saavat nyt mitä haluavat: Pohjois-Korea saa  jatkaa ohjusten kehittämistä  sekä rakentaa lisää ydinpommeja.
 Kiina ja Yhdysvallat ovat tyytyväisiä, kun Pohjois-Korea ei ainakaan heti järjestä ikäviä yllätyksiä.
 Kunnes jonain päivänä kaikki muuttuu, Lankov varoittaa.
 – Joskus Pohjois-Korea vielä muistuttaa olemassaolostaan, esimerkiksi laukaisemalla ohjuksen Kalifornian edustalle, Lankov ennustaa.
 Voit keskustella aiheesta maanantaihin 18. lokakuuta kello 23 asti.
 Lue lisää:
 Harvinainen video: Tältä näyttää ajomatka maailman suljetuimmassa pääkaupungissa Pjongjangissa
 Pohjois-Korea on valmis puhumaan 40 vuotta vanhasta velasta Suomelle – Ylen erikoishaastattelu Pjongjangissa
 Pohjois-Koreassa kommunismi on vain kulissi: Kaupoista löytyy luksusta skottiviskistä ökykelloihin
 Yle Pohjois-Koreassa: Luksusasunnosta paljastui tiukka valvontakoneisto

Katso satelliittikuvista, miten erakkovaltioon keplotellaan salaa apua – Näin Kiina pönkittää Pohjois-Korean diktatuuria


Yhdysvaltain entinen presidentti  Bill Clinton  joutuu viettämään vielä yhden yön sairaalassa, mutta hänen odotetaan pääsevän kotiin sunnuntaina. Asiasta kertoi hänen edustajansa  Angel Urena  Twitterissä lauantaina paikallista aikaa.
 Urena Clinton
 Clinton joutui sairaalaan tiistaina tulehduksen vuoksi. Asiasta aiemmin tällä viikolla kertoessaan Urena alleviivasi erikseen, ettei tulehdus liity koronavirukseen.
 Uutiskanava  CNN :n mukaan 75-vuotiaalla ex-presidentillä olisi ollut virtsatietulehdus, joka pääsi leviämään hänen verenkiertoonsa.  New York Times  -lehden mukaan presidentin avustaja on sanonut, että kyseessä on verenmyrkytys.
 Kaliforniassa käymässä ollut Clinton oli hakeutunut sairaalaan tunnettuaan olonsa uupuneeksi. Häntä on hoidettu yksityisyyden ja turvallisuuden vuoksi sairaalan teho-osastolla.
 Urenan mukaan Clintonin terveydentila on kehittynyt jälleen parempaan suuntaan edellisen vuorokauden aikana. Yön aikana hänelle on määrä antaa edelleen suonensisäisiä antibiootteja.
 Ex-presidentti on edustajansa mukaan hyvällä mielialalla ja on viettänyt aikaansa sairaalassa perheensä parissa, ollen yhteydessä ystäviinsä ja katsoen yliopistotason jalkapalloa.
 Urena kertoo Clintonin olevan kiitollinen saamastaan hoidosta sekä hänen itsensä ja perheensä saamista viesteistä. Ex-presidentti odottaa innolla pääsevänsä pian kotiin.
 Bill Clinton on ollut hoidettavana UC Irvine Douglas -sairaalassa Kaliforniassa. Etienne Laurent / EPA
 Clintonilla on ollut terveysongelmia ennenkin
 Clinton toimi presidenttinä kaksi kautta vuodesta 1993 vuoteen 2001. Hänen puolisonsa Hillary Clinton oli demokraattien presidenttiehdokas vuoden 2016 vaaleissa.
 CNN kertoo maan ulkoministerinäkin aiemmin toimineen  Hillary Clintonin  ja Clintonien tyttären  Chelsea Clintonin  vierailleen sairaalassa lauantaina.
 Lauantaina Bill Clintonille ovat soittaneet muun muassa Yhdysvaltain varapresidentti  Kamala Harris , Clintonia tehtävässään seurannut ex-presidentti  George W. Bush  ja Clintonin oma varapresidentti  Al Gore . Asiasta kertoo CNN lähteisiinsä viitaten. Perjantaina Clintonille puolestaan soitti maan nykyinen presidentti  Joe Biden .
 Uutiskanavan lähteen mukaan Clinton on käynyt toipuessaan kävelyillä ympäri sairaalaa. Lähteen mukaan sairaalan henkilökunta on joutunut pyytämään ex-presidenttiä hidastamaan tahtiaan.
 Ex-presidentillä on ollut terveysongelmia aiemminkin. Presidenttikautensa jälkeen hän joutui esimerkiksi vuonna 2004 sydämen ohitusleikkaukseen ja alkoi sen jälkeen noudattaa vegaanista ruokavaliota.

Yhdysvaltain ex-presidentin Bill Clintonin on määrä päästä sairaalasta sunnuntaina


Summary: Kolumbialainen liikemies Alex Saab on ollut pidätettynä Kap Verdessä viime vuoden kesäkuusta asti.

Venezuelan yhdistynyt sosialistinen puolue

Kolumbialainen liikemies  Alex Saab  on karkotettu Yhdysvaltoihin Kap Verden saarivaltiosta. Saab on ollut etsintäkuulutettuna ja häntä odottaa Yhdysvalloissa syyte rahanpesusta Venezuelan hallituksen puolesta.
 Hän on kuulunut Venezuelan presidentin  Nicolás Maduron  lähipiiriin. Hänen nimensä nousi esiin myös Suomessa laajalti uutisoiduissa  Panaman papereissa .
 Saab pidätettiin Kap Verdessä kesäkuussa 2020, kun hänen lentokoneensa pysähtyi saarelle tankkaamaan.
 Venezuelan hallituksen oli määrä jatkaa elokuussa alkaneita neuvotteluja opposition kanssa Mexico Cityssä, mutta neuvottelut on nyt laitettu jäihin hallituksen puolelta Saabin karkottamisen vuoksi.
 Hallituksen pääneuvottelijan  Jorge Rodriguezin  oli määrä matkustaa Meksikoon, mutta tuo matka jää nyt tekemättä. Rodriguezin mukaan Saabin pidätys on ollut Yhdysvaltain laiton hyökkäys.
 Pitkittyneessä poliittisessa ja taloudellisessa kriisissä olevassa Venezuelassa presidentti Nicolás Maduron hallinto nojaa asevoimien tukeen. Jo viisi miljoonaa venezuelalaista on lähtenyt kotimaastaan talouskriisin vuoksi.
 Opposition ja sitä tukevien länsimaiden painostuksesta huolimatta Maduro on pitänyt kiinni vallasta ja maan turvallisuuskoneisto on pysynyt hänen takanaan. Kiina, Kuuba ja Iran ovat osaltaan tukeneet Maduron sosialistihallintoa.
 Neuvottelut ovat olleet jäissä pari vuotta
 Maduro  sanoi keväällä  olevansa valmis Euroopan unionin ja Norjan välittämään tapaamiseen. Neuvottelut katkesivat elokuussa 2019.
 – Nyt  (Jean) Guaidó  on valmis istumaan alas kanssani. On mahdollista, että imperiumi antoi hänelle määräyksen, Maduro sanoi viitaten Yhdysvaltoihin.
 Maduro on pitkälti antanut asevoimien komentajalle laajan toimivallan maan talouden hoitamiseen: ruoan jakelusta satamien hallinnointiin ja valuutanvaihdon kontrolliin. Armeijan johto toimii hänen talousjohtajinaan.
 Yhdysvallat ja useat muut länsimaat tunnustivat vuonna 2019 parlamentin puheenjohtajana toimineen Guaidón Venezuelan presidentiksi, kun tämä tammikuussa 2019 vetosi perustuslakiin ja ilmoitti ottavansa presidentin tehtävät hoitaakseen.
 Venezuelan parlamentissa oli tuossa vaiheessa opposition enemmistö.
 Taustalla olivat vuoden 2018 kiistellyt presidentinvaalit. Opposition mukaan Maduron voitto perustui vaalivilppiin.
 Viime joulukuussa suurin osa Venezuelan oppositiosta boikotoi parlamenttivaaleja, koska katsoiolevan epärehelliset. Tämä mahdollisti Maduron puolueen vaalivoiton.
 YK:n nimittämä tutkijaryhmä syytti viime syyskuussa Venezuelan hallinnon syyllistyneen ihmisyyden vastaisiin rikoksiin: laittomiin teloituksiin, pakotettuihin katoamisiin, mielivaltaisiin pidätyksiin ja kidutukseen sitten vuoden 2014.
 Lue lisää:
 Latinalaisen Amerikan politiikka on murroksessa pandemian ja talouskriisin keskellä (2.7.)
 Venezuelan johtaja Maduro sanoo olevansa valmis neuvotteluihin opposition kanssa – Oppositiojohtaja väläytti pakotteiden helpottamista (13.5.)

Venezuelan hallituksen epäilty rahanpesijä karkotettiin Yhdysvaltoihin – Neuvottelut opposition kanssa jäihin


Summary: Koronavirukseen sairastuneista monet eivät ole edes ladanneet sovellusta. Vilkun hyöty näyttää jäävän melko pieneksi. Ylelle koronakokemuksiaan kertoneita ärsytti se, että sovellus ei ilmoittanut varmoina pidetyistä altistumisista.

Tampereen yliopistollinen sairaala (TAYS)

Espoolainen  Seppo Väyrynen  ei vielä tänäkään päivänä tiedä, missä hän altistui koronavirukselle. Todennäköisesti lähijunassa.
 Väyrysen Koronavilkku-sovellus on  välähtänyt  kahdesti alkuvuodesta. Sovellus siis ilmoitti, että hän oli altistunut koronavirukselle. Molemmilla kerroilla Väyrynen meni testiin ja tulos oli negatiivinen.
 – En koe saaneeni erityistä turvaa Koronavilkusta. Positiivista on se, että altistumiset olisivat muuten jääneet huomaamatta.
 Koronavilkku-sovelluksen käyttäjien määrä on laskenut roimasti huippulukemista. Korkeimmillaan käyttäjien määrä oli 2,4 miljoonaa tammi-helmikuussa, kun nyt Koronavilkku on enää 1,7 miljoonassa älypuhelimessa.
 Myös Koronavilkkuun ilmoitettujen koronatartuntojen määrä on pudonnut yli 75 prosenttia tämän vuoden maaliskuun korkeista luvuista. Tartunta ilmoitetaan sovellukseen tartunnanjäljityksestä tai suoraan laboratoriosta saatavalla avauskoodilla.
 Pirkanmaan tartunnanjäljityksessä Koronavilkun merkitys on ollut hyvin pieni, sanoo ylilääkäri  Jaana Syrjänen  Tampereen yliopistollisesta sairaalasta TAYSista.
 – Tämän vuoden helmikuun loppuun mennessä vain yksi prosentti kaikista tartunnan saaneista on sellaisia, että Koronavilkun hälytys olisi saanut hakeutumaan koronatestiin. Kaikilla muilla tieto altistumisesta oli tullut muuta kautta: jäljityksestä tai suoraan tartuttajalta, Syrjänen sanoo.
 Syrjäsen mukaan tartunnan saaneet eivät juuri enää kysy avauskoodeja sovellusta varten, sillä ainakin Pirkanmaalla harva tartunnan saanut on Koronavilkun käyttäjä.
 – En usko, että Koronavilkulla on tässä nykytilanteessa merkitystä epidemian hallinnassa, sanoo Syrjänen.
 Myös muualla maassa on merkkejä siitä, että koronavirus leviää niiden keskuudessa, jotka eivät käytä Koronavilkkua, sanoo sovelluksesta vastaava tiedonhallintajohtaja  Aleksi Yrttiaho  Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksesta.
 – Keväällä tartuntoja tuli yhä nuoremmille, mutta altistumisilmoitusten määrä laski. Tämä viittaa siihen, että Koronavilkun käyttäjät ja tartunnan saaneet eivät ole samoja ihmisiä, sanoo Yrttiaho.
 Koronavilkku on tähän asti maksanut 4,3 miljoonaa euroa, joista osa on mennyt markkinointiin ja omaolo-palvelun kehittämiseen. Tiina Jutila / Yle
 Sadat lukijat kertoivat kokemuksiaan Vilkusta
 Samaa mieltä Koronavilkun hyödyllisyydestä ovat monet Ylen joukkoistukseen vastanneista. Yle pyysi nettisivuillaan ihmisiä kertomaan kokemuksiaan sovelluksesta. Vastauksia tuli vuorokaudessa 370.
 Vastaajia ärsytti muun muassa se, että sovellus koettiin epäluotettavaksi ja se söi akkua, kun Bluetooth-yhteys oli jatkuvasti päällä. Osa poisti Koronavilkun käytöstä, koska ei halunnut joutua karanteeniin altistumisilmoituksen takia.
 Julkaisemme kokemukset nimettöminä, mutta vastaajien henkilöllisyys on toimituksen tiedossa.
 Mieheni sairastui koronaan ja minä hänen jälkeensä, koronavilkku ei inahtanut kummallakaan. Ei edes minulla vaikka asuin samassa taloudessa sairastuneen ja koronavilkun koodin saaneen kanssa. Aiheuttaa turhaa huolta ja ahdistusta. Kun altistumisen ajankohtaa ei kerrota, ei myöskään voi tietää todellista riskiä. Tästä syystä olen poistanut sovelluksen puhelimesta. Sairastuin itse tautiin maaliskuussa. En koskaan saanut koodia, jonka olisin voinut syöttää koronavilkkuun tiedottamaan muita heidän mahdollisesta altistumisestaan. Kukaan terveydenhoidon henkilökunnasta ei myöskään koskaan maininnut mitään koronavilkusta.
 Monella vastaajalla Koronavilkku on pysynyt hiljaa, joten todellista käyttäjäkokemusta siitä ei ole. Osa vastaajista kokee sovelluksesta olleen hyötyä itselleen.
 Ilman Koronavilkkua en olisi tiennyt tartunnasta mitään. En ollut mielestäni käynyt paikoissa, joissa sen olisin voinut saada. Olen käyttänyt koko ajan yleisillä paikoilla maskia. Antaa mielenrauhaa, sillä luotan, että sairastuneet ilmoittautuvat siihen. Varsinkin alussa tarkistin ahkerasti, mitä vilkku väitti. Se toimii samoin kuin vakuutus: mitään ei satu, kun sellainen on. Ei vilkkunut kertaakaan. Ehkä paras anti Vilkusta oli, että sieltä voi tarkistaa, mikä koronatilanne oli ja ohjeet, kuinka menetellä, jos oli sairastunut tai saanut oireita. Poistan Vilkun tämän kyselyn jälkeen. Ei hälyttänyt kertaakaan, ja niin pitääkin. Vastuullista jokaisen osallistua jäljitykseen, kun virallinen oli hidasta ja tukossa. Poistin kahden rokotuksen jälkeen, kun en enää näe tarpeelliseksi.
 Tietoturvallisuus syö Koronavilkun tarkkuutta
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tiedonhallintajohtaja Aleksi Yrttiaholla on omat arvionsa siihen, miksi Koronavilkun käyttäjien määrä on laskenut.
 – On luonnollista, että Koronavilkun käyttö vähenee, kun rokotuskattavuus kasvaa. Esimerkiksi puhelinta vaihtaessa se saattaa jäädä pois, ja Suomessa vaihdetaan 2 miljoonaa puhelinta vuodessa, sanoo Yrttiaho.
 Ison loven käyttäjämäärään teki myös tämän vuoden helmi-maaliskuussa mediassa käyty keskustelu siitä, onko sovelluksesta hyötyä tartunnanjäljityksessä. Sairaanhoitopiirit totesivat silloin, että  Koronavilkusta on tartunnanjäljittäjille jopa ennemmän haittaa  kuin hyötyä.
 Yrttiaho korostaa, että Koronavilkkua ei kehitetty tartunnanjäljityksen työkaluksi, vaan altistuneiden tavoittamiseen tilanteissa, joissa kaikkia altistuneita ei osata nimetä. Sellainen voisi olla altistuminen julkisella paikalla, esimerkiksi junassa tai kauppakeskuksessa.
 – Lähdimme sille linjalle, että sovelluksesta haluttiin tehdä mahdollisimman tietoturvallinen. Siksi emme tiedä, kuka käyttää sovellusta, kuka saa altistusilmoituksen ja miten ihmiset toimivat sen jälkeen.
 Yrttiahon mukaan Koronavilkulla on edelleen tarpeeksi käyttäjiä, että siitä on hyötyä. Iso-Britanniassa on arvioitu, että 15 prosentin käyttöaste on kriittinen raja, josta ylöspäin sovelluksesta on hyötyä.
 – Koronavilkusta ei ole paljon haittaa tai vaivaa, joten miksi sitä ei pitäisi puhelimessa. Pidän itsekin sitä jatkuvasti käytössä, Yrttiaho sanoo.
 Käytössä ainakin vuoden loppuun asti
 Seppo Väyrysen Koronavilkku on välähtänyt kahdesti alkuvuodesta Tiina Jutila / Yle
 Koronavilkun on määrä olla käytössä vuoden loppuun asti. Pian arvioidaan, olisiko siitä hyötyä sen jälkeenkin.
 TAYSin ylilääkäri Jaana Syrjäsen mukaan ei olisi.
 – En näe sitä kovin oleellisessa roolissa epidemian hallinnassa. Tätä voidaan hallita vain niin, että rokotekattavuus nousee merkittävästi nykyisestä, sanoo Syrjänen.
 Seppo Väyryselle Koronavilkku on tuntunut jo pidemmän aikaa turhalta.
 – Olen saanut kaksi rokotusta ja tunnen olevani turvallisilla vesillä, sanoo Väyrynen.
 – Todennäköisesti poistan sovelluksen tämän jutun jälkeen, jos ei mitään ihmeellistä ilmaannu.
 Koronavilkku on ollut käytössä yli vuoden Älypuhelinsovellus Koronavilkku tunnistaa toistensa läheisyydessä olleet puhelinlaitteet ja ilmoittaa altistuneille, jos jollain käyttäjistä todetaan koronavirustartunta. Sovellus kerää älypuhelimeen tietoja muista sovellusta käyttävistä ihmisistä, joiden kanssa puhelimen omistaja on ollut kahden metrin etäisyydellä vähintään 15 minuuttia. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos julkaisi sovelluksen kaikkien käytettäväksi 31. elokuuta 2020.

Tuplarokotettu Seppo Väyrynen harkitsee Koronavilkun poistoa – sovelluksen käyttö hiipuu ja jäljityksessä enää harva edes kysyy sitä