Summary: Metsien kasvu on kääntynyt laskuun ensimmäistä kertaa 60 vuoteen. Kasvu on olennainen tekijä hiilineutraaliuden saavuttamisessa, sillä metsien lasketaan imevän noin kolmanneksen Suomen päästöistä.

Suomen metsien kasvu on kääntynyt laskuun, ja se voi vaikuttaa ilmastotavoitteiden saavuttamiseen, arvioi asiantuntija.
 Kasvun muutos käy ilmi  tuoreesta valtakunnan metsien inventoinnista VMI:sta , jossa mitataan puuston määrää, kasvua ja laatua Suomen metsissä.
 Luonnonvarakeskuksen ylläpitämä aikasarja täytti tänä vuonna sata vuotta, ja juhlavuoden kylkiäisinä tilastoissa odotti yllätys.
 Metsien kasvua kuvaava käyrä on kääntynyt laskuun ensimmäistä kertaa 60 vuoteen. Kasvu on tähän saakka kiihtynyt joka vuosi 1960-luvulta saakka.
 Kasvu mitataan koealoilla maastossa ja se ilmoitetaan puuston tilavuutena eli kuutioina. Tuore mittaustulos kuvaa vuosia 2016–2020.
 Suomen ympäristökeskuksen ryhmäpäällikkö  Sampo Soimakallio  pitää tulosta yllättävänä. Hän sanoo, ettei kasvun taittumista ole ennakoitu aiemmin juuri missään.
 – En ole nähnyt sellaisia arvioita, että metsien kasvu kääntyisi laskuun. On arvioitu, että kasvu tasaantuu. Mutta koko ajan on rummutettu, että metsä kasvaa.
 Metsän kasvun määrä on olennainen tieto muun muassa ilmastotavoitteiden kannalta.
 Suomen tavoite hiilinieutraaliudesta vuonna 2035 lepää sen varassa, että metsät imisivät tuolloin kolmanneksen, 21 miljoonaa hiilidioksiditonnia kaikista Suomen ilmastopäästöistä.
 VMI:n mukaan puuston kasvu on laskenut yhteensä 4,3 miljoonaa kuutiometriä vuodessa. Nyt kasvu on enää 103,5 miljoonaa kuutiota, kun edellisellä mittauskerralla se oli 107 miljoonaa kuutiota.
 – Mitä vähemmän kasvua sitä pienempi hiilinielu. Tällainen kasvun lasku tulee leikkaamaan hiilinielua varsin reippaasti, Soimakallio sanoo.
 Hiilinielun kokoa arvioidaan kasvihuonekaasuinventaariossa, jonka Tilastokeskus laatii Suomen ilmastopäästöistä vuosittain.
 Soimakallion mukaan miljoona kuutiota runkopuuta vastaa noin 1,25:tä miljoonaa tonnia hiilidioksidia puustossa. Metsien hiilinielu voisi pienentyä nyt nähdyn laskun myötä kuusi miljoonaa hiilidioksitonnia.
 Kasvihuonekaasuinventaariossa taas voidaan nähdä uusimpien tilastovuosien osalta jopa 10 miljoonaa hiilidioksiditonnia pienemmät nielut, Soimakallio arvioi.
 – Puuston kasvu on niiden osalta arvioitu ennustamalla lineaarisen trendin perusteella. Nyt tuo trendi kääntyy kasvavasta pieneneväksi.
 Soimakallion mukaan metsien kasvun muutoksen pitäisi näkyä hiilinielulaskelmissa jo tulevassa inventaariossa, joka julkaistaan vielä loppuvuodesta.
 Soimakallio uskoo, että kasvun hyytyminen voi tehdä myös EU:n hiilinieluvelvoitteen täyttämisestä haastavaa.
 Jäsenmaiden metsien hiilinielujen kokoa linjataan LULUCF-asetuksessa. Asetusta uudistetaan parhaillaan osana EU:n uutta ilmastolakia.
 Suomen maankäytön nettonielun vähimmäisrajaksi on tulossa reilut 17 miljoonaa tonnia hiilidioksidia.
 Maankäytön nettonielu lasketaan niin, että metsien ja puutuoteiden muodostamasta nielusta vähennetään muun maankäytön eli lähinnä turvepeltojen ja metsäkadon päästöt. Hiilinielun pitäisi siis olla 25–27 miljoonaa tonnia hiilidioksidia, sillä päästöjä syntyy nykyisellään kymmenisen miljoonaa tonnia.
 Soimakallio sanoo, ettei tiedä korjaako EU Suomen hiilinielutavoitetta tuoreen kasvuarvion valossa.
 – Jos näin ei tapahdu, kasvun taittuminen tarkoittaa, että voi olla vaikeuksia saavuttaa LULUCF-tavoitetta, Soimakallio sanoo.
 LULUCF-asetus on sitova, ja jäsenmaiden pitää kompensoida liian pieneksi jäävä hiilinielu.
 Suomessa hakattiin viime vuonna 69 miljoonaa kuutiota puuta. Ennätysmäärä, 78 miljoonaa kuutiota, hakattiin vuonna 2018. Pyry Sarkiola / Yle
 Jos metsiä hakataan liian nuorena, muutos voi jäädä pysyväksi
 Myös VMI:tä laativa tutkimuslaitos Luonnonvarakeskus (Luke) pitää muutosta merkittävänä.
 Metsein kasvu on yhä suurempaa kuin hakkuiden ja muun poistuman määrä: Suomessa hakattiin viime vuonna 69 miljoonaa kuutiota ja ennätysvuonna 2018 78 miljoonaa kuutiota puuta.
 – Kyseessä on kuitenkin huomattava kasvun alenema näin nopeasti tapahtuneena muutoksena, johtava tutkija  Kari T. Korhonen  Lukesta sanoo.
 Hän vertaa kasvussa tapahtuvaa laskua, reilua neljää miljoonaa kuutiota vuodessa suurimpiin tunnettuihin myrskytuhoihin Suomessa. Myrskyt kaatoivat kahdeksan miljoonaa kuutiota puuta.
 Korhosen mukaan kasvun taittumisen syytä ei vielä tiedetä. Hän sanoo, että tutkimus ja tarkempi analyysi on vasta aloitettu.
 Hän sanoo, että mahdollisia syitä kasvun taittumiseen voi olla kolme: sään vuosittainen vaihtelu, puuston ikärakenteen muutos sekä vääränlaiset hakkuut.
 Viime vuosina on ollut kuivia kesiä. Se on voinut hidastaa männyn kasvua. Kuusen kasvu on VMI:n mukaan sen sijaan lisääntynyt. Mänty ja kuusi ovat yleisimpiä puita Suomen metsissä.
 Toinen syy voi Korhosen mukaan olla Suomen metsien ikärakenne. Erityisesti Pohjois-Suomen metsien puusto on jo varttunutta, 60–80 vuotiasta. Se on ohittanut nopeimman kasvun vaiheen.
 Jos kasvun notkahdus johtuu vääräntyyppisistä hakkuista, silloin se jää pysyvämmäksi ilmiöksi.  Kari T. Korhonen, Luonnonvarakeskus
 Kolmas mahdollinen syy on muita huolestuttavampi: hakkuiden kohdistuminen liian nuoriin metsiin.
 – Jos kasvun notkahdus johtuu vääräntyyppisistä hakkuista, ne ovat muuttaneet metsien rakennetta ja se voi jäädä pysyvämmäksi ilmiöksi, Korhonen sanoo.
 Puusto kasvaa eniten 40–vuotiaana, minkä jälkeen kasvu alkaa taittua. Jos päätehakkuuikää siirretään lähemmäksi nopean kasvun vaihetta, syntyy kasvutappiota.
 – Hakkamisen jälkeen, kun uusi taimikko istutetaan, pariinkymmeneen vuoteen ei tapahdu juuri mitään verrattuna siihen, että olisi annettu metsän kasvaa, Sampo Soimakallio sanoo.
 Soimakallio sanoo, ettei osaa arvioida, onko hakkuuiässä tapahtunut muutosta.
 Muutos on sen sijaan tapahtunut metsälaissa, jota uudistettiin vuonna 2014. Laissa ei enää ole ikä- tai läpimittarajoja sille, milloin metsän voi uudistushakata. Käytännössä metsänomistaja voi tehdä sen milloin vain.
 Voisiko lakimuutos näkyä metsissä jo nyt niin, että metsät hakattaisiin nuorempina?
 – Pidän mahdollisena, että se näkyisi jo nyt, Soimakallio sanoo.
 Kari T. Korhonen korostaa, että metsien hakkuutavan muutosta ei ole toistaiseksi tutkimuksissa todettu. Viitteitä on siitä, että hakkuuikä on laskenut, mutta samalla puuston järeys hakkuuhetkellä on noussut, Korhonen sanoo.
 Hänen mukaansa on myös liian aikaista arvioida, vaikuttaako nyt nähty kasvun pieneneminen ilmastoskenaarioihin tai hakkuumahdollisuuksiin.
 – Jos tässä on kyse yksittäisistä kasvuvuosista, tällä ei ole vaikutusta, hän sanoo.
 Tutkimusprofessori Raisa Mäkipää sanoo, että hakkuiden määrä ylittää kestävän rajan jo joissain maakunnissa. Markku Pitkänen / Yle
 Kasvu on tähän saakka lisääntynyt muun muassa soiden ojitusten takia
 Tutkimusprofessori  Raisa Mäkipää  Lukesta taas sanoo, että kasvun lasku oli odotettavissa. Hänen mukaansa puuston kasvua edistäviä metsänhoitotoimia on tehty talousmetsissä vähemmän kuin vielä 1980–90-luvuilla.
 – Olennaista on, tuleeko kasvunopeus hidastumaan entisestään.
 Hoitotoimet sekä ilmaston lämpeneminen ovat syitä kasvun kiihtymiseen.
 Vielä 1950–60-luvun taitteessa oli vuosia, jolloin hakkuut ylittivät metsien vuotuisen kasvun. Metsän kasvua tehostettiin sen jälkee uudistamalla vajaapuustoisia ja aukkoisia metsiä ja jalostamalla puita.
 Viime vuosisadan alkupuoliskolla metsien kasvua heikensi myös kaskeaminen ja se, että karja tapasi laiduntaa metsissä.
 Hiilidioksidin lisääntyminen ilmakehässä ja typpilaskeuma ovat niin ikään lisänneet kasvua.
 Suuri vaikutus on ollut soiden eli turvepohjaisten maiden kuivattaminen ojittamalla: niin on saatu lisää metsämaata.
 Ojituksen ympäristövaikutukset ovat sein sijaan olleet kielteisiä. Metsien kuivattaminen heikentänyt vesistöjen kuntoa.
 Kuivattamisesta johtuvista ilmastopäästöistä on keskusteltu julkisuudessa viime aikoina erityisesti peltoihin liittyen. Sama päästöongelma koskee myös  suometsien kuivattamista .
 Kasvun jatkuvalla kiihtymisellä on usein myös perusteltu mahdollisuutta lisätä hakkuiden määrää metsissä.
 Suurin puuntuotannollisesti ylläpidettävissä oleva hakkuumäärä on laskelma siitä, kuinka suuria hakkuita voidaan ylläpitää ilman, että tulevista hakkuumahdollisuuksista jouduttaisiin tinkimään. Laskelmaan ei sisälly esimerkiksi ekologinen kestävyys.
 Mäkipään mukaan vuosittaiset hakkuut ylittävät paikoin jo nyt suurimman ylläpidettävissä olevan rajan.
 – On huomionarvoista, että joissakin maakunnissa hakkuut ovat suuremmat, mitä on puuntuotannollisesti mahdollista ylläpitää, Mäkipää sanoo.
 Luke julkaisee alkuvuosta tiedot viime kesän mittauksista jolloin saadaan lisää tietoa siitä, onko kasvun taittumisessa kyse pysyvmmästä ilmiöstä.
 Aiheesta voi keskustella perjantaihin 17.12. klo 23 saakka.
 Lue lisää:
 Suomen metsien kasvu hidastunut – puuston määrä kuitenkin kasvaa
 Monet lajit hätää kärsimässä – katso, missä päin Suomea metsää on hakattu liikaa
 "Ollaan sitten hiiliviljelijöitä ja päästöjen vähentäjiä" – turvepellon omistaja kertoo, miksi maatalouden ilmastotoimet jumittavat
 Suomessa luotiin valtava ongelma, jonka korjaamiseen menee vuosisatoja: soista tehtiin metsää vuosia, koska sen ilmastovaikutuksia ei tajuttu

Suomen metsissä on tapahtunut yllättävä muutos, joka voi vaikuttaa ilmastotavoitteisiin, tutkija: "Kasvun tyrehtyminen voi pienentää hiilinielua reippaasti"


Summary: EU-vuoden päätöskokous näyttää, tuottaako Olaf Scholzin ja Emmanuel Macronin yhteispeli heti tulosta. EU:lta odotetaan muun muassa vakavaa varoitusta Venäjälle.

Tänään torstaina se tapahtuu: Saksan uunituore liittokansleri  Olaf Scholz  johtaa maataan ensi kertaa EU-areenalla.
 Scholz on tiukan arvioinnin alla, kun EU-johtajat kokoontuvat vuoden viimeiseen huippukokoukseen Brysselissä.
 Kaikkia kiinnostaa, millainen on Scholzin johtamistyyli ja löytääkö hän yhteisen sävelen Ranskan presidentin  Emmanuel Macronin  kanssa.
 EU:lla on vuoden lopuksi käsissään isoja ongelmia, joihin tulisi löytää ratkaisuja.
 Alla viisi tärkeintä ja Ulkopoliittisen instituutin EU-ohjelmajohtaja  Juha Jokelan  kommentit niihin.
 1) Venäjälle viritetään vakavaa varoitusta
 Akuutein ongelma sijaitsee Venäjän ja Ukrainan rajalla. Venäjä on keskittänyt rajalle joukkojaan, ja ilmassa on jopa sodanuhkaa.
 EU:n odotetaan nyt voimakasta varoitusta Venäjälle: jos Venäjä hyökkää Ukrainaan, EU ei tyydy katsomaan asiaa sivusta.
 – EU halunnee alleviivata, että se on valmis ottamaan käyttöön kovemmat pakotteet, Jokela sanoo.
 Sotilaallinen apu Ukrainalle olisi lähinnä Yhdysvaltojen, Britannian ja Nato-maiden heiniä.
 Kokous antanee Venäjälle vakavat ukaasit ja päättänee samalla jatkaa nykyisiä pakotteita puolella vuodella. Ukrainan presidentti  Volodimir Zelensky  keskusteli keskiviikkona kolmisin Scholzin ja Macronin kanssa.
 2) Omikron leviää, pysyvätkö rajat auki?
 EU on uudelleen sulkutilojen partaalla. Suomessa ja monessa muussa maassa tartuntoja on nyt enemmän kuin kertaakaan koko korona-aikana.
 Maat tekevät pääasiassa omia toimiaan. Rokotteita riittää komission tekemien sopimusten pohjalta, joten johtajien tehtävänä on nyt lähinnä pysyä kärryillä eri maiden tilanteista ja koordinoida yhteistoimia.
 – Esimerkiksi miten rajat pystytään pitämään auki, vaikka omikron uhkaisikin, Jokela tiivistää avainkysymyksen.
 Tärkein tieto olisi, miten vaarallinen omikron-muunnos lopulta on ja miten hyvin rokotteet siihen purevat. Siinä EU-johtajat eivät ole sen viisaampia kuin muutkaan eli tietoa ei ole vielä tarpeeksi.
 Kokonaan toinen kysymys on, tukeeko EU rokotepatenttien purkamista jotta rokotustahti kiihtyisi myös köyhimmissä maissa. Nobel-taloustieteilijä  Joseph Stiglitz   vaati  tätä keskiviikkona Scholzilta.
 3) Sähkön hintaa halutaan alas, kun talvi tulee
 Talvi on alkamassa, ja energian hinnat ovat nousseet pilviin.
 Erityisesti itäiset jäsenmaat ovat huolissaan, riittääkö talveksi lämpöä ja sähköä. Osa niistä syyttää EU:n päästökauppaa, jossa hiilipäästöjen tonnihinta on tänä syksynä noussut korkeammaksi kuin koskaan.
 Asiantuntijoiden mukaan taustalla on kuitenkin monimutkaisempia markkinasyitä. Hinnat ovat nousseet myös monissa EU:n ulkopuolisissa maissa kuten Britanniassa.
 Suomi ja monet muut EU-maat haluavat pitää kiinni sovituista ilmastotoimista. Pöydällä on tukimekanismeja, joilla leikattaisiin kotitalouksien sähkölaskuja.
 – Huippukokouksesta yritetään varmaan hakea ymmärrystä joidenkin maiden erityistilanteelle, Jokela sanoo.
 4) "Strateginen kompassi" -sanahirviö puhuttaa
 EU-johtajat kertovat kantansa myös niin sanottuun "strategiseen kompassiin". Kryptinen sanahirviö pitää sisällään selkeän ajatuksen.
 – Siinä pyritään iskemään pöytään EU:n turvallisuutta koskevat uhkakuvat ja tarvittavat toimet niihin vastaamiseksi, Jokela sanoo.
 Kompassin pohjalta EU:n on määrä luoda yhteinen turvallisuus- ja puolustuspolitiikka seuraaviksi kymmeneksi vuodeksi. Mukana paketissa ovat hybridivaikuttaminen, kyberturvallisuus ja jonkinlainen optio 5 000 hengen vahvuisiin EU-joukkoihin.
 Suomi on ollut tyytyväinen kompassin valmisteluun. Keskustelun jälkeen kompassi on määrä hyväksyä ensi vuonna.
 5) Miten suhtautua Valko-Venäjään – tai Puolaan
 EU on aloittanut uuden pakotekierroksen Valko-Venäjää kohtaan.
 – EU on jo kiristänyt tuntuvasti pakotteita Valko-Venäjää kohtaan. Mutta tilanne on monimutkainen, ja siihen vaikuttavat myös Puolan ja Brysselin väliset jännitteet, Jokela sanoo.
 Puola vaatii EU:ta osallistumaan ulkorajan aitaamisen kustannuksiin, mutta pitänyt toimet itsellään ja pitkälti poissa julkisuudesta. Se on julistanut poikkeustilan, jonka nojalla toimittajat ja kansalaisjärjestöt eivät pääse kolmea kilometriä lähemmäksi rajaa. Puola ei ole myöskään pyytänyt apuun EU:n rajavalvontavirastoa Frontexia.
 EU joutuu pohtimaan, miten se suhtautuu Puolan toimiin, ei-kenenkään-maalle jumiutuneisiin turvapaikanhakijoihin ja ylipäätään itärajansa aitaamiseen. EU:n maahanmuuttopolitiikan uudistus on jäänyt jumiin jäsenmaiden erimielisyyksien vuoksi.
 Voit keskustella aiheesta. Keskustelu on avoinna torstaina klo 23:een asti.
 Lisää aiheesta:
 Ajavatko suuret maat EU:ta kohti liittovaltiota? Unionin muutoksessa kannattaa kiinnittää huomio näihin seitsemään asiaan
 Biden uhkasi Putinia ankarilla pakotteilla, jos Venäjä hyökkää Ukrainaan – Reuters: Nord Stream 2 -kaasuputki laitettaisiin jäihin
 Ranska haluaa väljyyttä EU:n budjettikuriin – presidentti Emmanuel Macron linjasi maan tavoitteet puheenjohtajuuskaudelle
 Eurooppa on nyt ainoa maanosa, jossa koronatapaukset ovat kasvussa – näin eri maat ovat reagoineet kasvaviin tautilukuihin

Saksan uusi johtaja käärii EU-hihansa ja ryhtyy hommiin, kun Brysselissä ratkotaan viittä kiperää ongelmaa


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet lyhyesti.

Metsien kasvu kääntyi laskuun, eikä kukaan tunnu tietävän miksi
 Suomen metsien kasvu on kääntynyt laskuun ensimmäistä kertaa 60 vuoteen. Kasvu on olennainen tekijä hiilineutraaliuden saavuttamisessa, sillä metsien lasketaan imevän noin kolmanneksen Suomen päästöistä. Suomen ympäristökeskuksen ryhmäpäällikkö  Sampo Soimakallio   pitää tulosta yllättävänä .
 Saksan uusi johtaja käärii EU-hihansa – Brysselissä ratkotaan viittä kiperää ongelmaa
 Saksan uusi liittokansleri Olaf Scholz junailee muun muassa Ranskan Macronin kanssa vakavaa varoitusta Venäjälle. Clemens Bilan / AOP
 EU-vuoden päätöskokous näyttää , tuottaako Saksan uunituoreen liittokansleri  Olaf Scholzin  ja Ranskan presidentti  Emmanuel Macronin  yhteispeli heti tulosta. EU:lta odotetaan muun muassa vakavaa varoitusta Venäjälle.
 Jouluelokuvista löytyy aikuisten satumaa, joissa rakastuneet saavat toisensa ja ihmisillä on hyvä tahto
 Jouluelokuvissa on lähes poikkeuksetta onnellinen loppu: erimielisyydet selviävät ja prinsessa saa prinssinsä. Christmas Prince: The Royal Baby on elokuva vuodelta 2019.  Netflix / Courtesy Everett Collection / All Over Press
 Jouluelokuvien ystäville löytyy netin suoratoistopalveluista vuosi vuodelta runsaampi tarjonta. Jouluelokuvat ovat aikuisten satuja ja harmitonta jouluhömppää, josta jää hyvä mieli ja piparin muruja lakanoihin. Helsinkiläinen somevaikuttaja  Iina Hyttinen   rakastaa jouluelokuvia ja jakaa katseluvinkkejään  lifestyleblogissaan.
 Aurinko näyttäytyy monin paikoin

 Sää on pääosin poutaista ja pilvisyys on vaihtelevaa. Aurinko pääsee näyttäytymään monin paikoin. Länsirannikolla voi tulla sadekuuroja. Lämpötila on lännessä useita asteita plussan puolella, pohjoisemmassa on pikkupakkasia.
 Lue lisää  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Suomen metsien kasvu tyrehtyi | EU pohtii vakavaa varoitusta Venäjälle | Jouluelokuvat ovat aikuisten satuja


Summary: On mahdollista, että Fimlab ei pysty aamulla palvelemaan asiakkaita alueellisissa laboratorioissaan Pirkanmaalla ja Kanta-Hämeessä.

Laboratoriopalveluja tarjoavassa Fimlabissa on laaja tietojärjestelmähäiriö. Fimlab tiedotti asiasta eilen illalla ennen kymmentä.
 – Käytännössä häiriö ilmenee siten, että Taysin hoitoyksiköt eivät pysty tekemään laboratoriotutkimuspyyntöjä eikä Fimlab pysty välittämään tutkimusvastauksia takaisin hoitoyksiköihin sähköisesti. Pyynnöt joudutaan tällä hetkellä tekemään varamenetelmällä eli käsin ja vastaukset välitetään laboratoriosta hoitoyksiköihin puhelimitse, Fimlab kertoo tiedotteessa.
 Vikaa on yritetty korjata yön aikana, mutta tuloksista ei ole vielä kerrottu. Mikäli tilanne jatkuu, Fimlab ei pysty aamulla palvelemaan asiakkaita alueellisissa laboratorioissa. Potilaille tullaan varaamaan tässä tapauksessa uusi aika.
 Fimlabin mukaan koronanäytteenotto Nekalassa pyritään hoitamaan mahdollisuuksien mukaan, mutta vastausviiveisiin on syytä varautua.
 Sama tietojärjestelmähäiriö vaikuttaa myös Kanta-Hämeen alueella Fimlabin toimintoihin.
 Fimlabin mukaan häiriö ilmeni tavanomaisen huoltotoimenpiteen jälkeen eilen keskiviikkona noin kello 16.
 Fimlab on Suomen suurin laboratorioalan yritys, joka tuottaa terveydenhuollon laboratoriopalveluja Pirkanmaalla, Kanta-Hämeessä, Keski-Suomessa, Päijät-Hämeessä ja Pohjanmaalla.

Fimlabissa laaja tietojärjestelmähäiriö – vaikuttaa näytteenottoon Pirkanmaalla ja Kanta-Hämeessä


Summary: Vuosi sitten joka kymmenes aikuinen aikoi kieltäytyä koronarokotuksesta. Nyt tiedämme, että huuhaatiedon levittäjät ovat onnistuneet pitämään rokotuskielteiset tiukassa otteessaan, kirjoittaa Järvi.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Kuuntele kolumneja Yle Areenassa
 Viime päivinä moni tavallinen ihminen on uskaltautunut kertomaan, miten selviytyi takaisin elävien kirjoihin teho-osastolta.  Ylen juttu kertoo , miten vakava Covid-19-tauti vei hyväkuntoisen, mutta ulkomaankomennuksella olleen rokottamattoman helsinkiläispoliisin yli kuukaudeksi teholle nukutukseen.
 Heräämisen jälkeen 55-vuotias mies pystyi liikuttelemaan vain varpaitaan. 25 kilon käsipainot vaihtuivat puolen kilon painoihin.
 Miksi terveet työikäisetkin sairastuvat vakavasti? Eivätkö he vain yrittäneet tarpeeksi?
 Nykyisin monet terveysgurut vakuuttavat, miten ”oikeat elämäntavat” muka aina suojaisivat Covid-19-tartunnalta. Elimistön omaa puolustuskykyä voi vahvistaa ostamalla tiettyjä tuotteita tai verkkokursseja tai oikeita kirjoja.
 Erityisen suuri painoarvo annetaan sisäiselle voimalle, joka tuottaa iloa, valoa ja vapautta. Tämän saavuttaminen on luonnollisesti vaikeaa, joten sairastuminen koronaan voidaan aina tulkita ihmisen omaksi epäonnistumiseksi.
 Henkisyyttä korostavien piirien kietoutuminen  koronasalaliittoihin ei ole mikään ihme, koska molemmat suuntaukset korostavat yksilön vapautta ajatella ja tehdä omat johtopäätöksensä. Osa suomalaisista ei välttämättä vieläkään tunnista, kuinka  monilla koronakriitikkojen väitteillä on yhteyksiä salaliittoteorioihin .
 Kuuluminen hyvin koulutettuun ylempään keskiluokkaan on vain vahvistanut ihmisten ylemmyyden tunnetta myös koronaa kohtaan.
 Marraskuussa brittiläinen  Guardian-sanomalehti kirjoitti  laajasti joogapiirien koronakriittisyydestä. Artikkelissa pohdittiin myös yhteiskuntaluokan merkitystä maailmankuvan muodostumisessa.
 Kuuluminen hyvin koulutettuun ylempään keskiluokkaan on vain vahvistanut ihmisten ylemmyyden tunnetta myös koronaa kohtaan. Sairastuminen ja etenkin kuolemat on nähty epäterveellisesti elävien, huonosti koulutettujen, ylipainoisten ja vanhojen ihmisten väistämättömänä kohtalona.
 Vaikka  osa joogaohjaajista on jo julkisesti irtautunut koronan kieltävistä ryhmittymistä , ehtivät he tartuttamaan epäilevän ilmapiirin seuraajiensa keskuuteen.
 Jos ihminen on jo parisen vuotta uskonut estävänsä koronatartunnan tietyillä elämäntavoilla eikä ole itse sairastunut, oma kokemus vain vahvistuu. Niinpä rokotteen ottaminen voidaan mieltää painostuksen edessä lannistumiseksi.
 Suomessa rokotuskattavuus  on perinteisesti ollut korkea, ja viranomaisten jakamaan tietoon on luotettu. Koronakriisi on osoittanut, miten tätä luottamusta voidaan horjuttaa yllättävän nopeasti ja monella yhteiskunnan tasolla.
 Koronan kieltäjät kohdistavat mediaan, viranomaisiin ja poliittisiin päättäjiin jatkuvaa viestipommitusta. Sosiaali- ja terveysministeriöltä on esimerkiksi vaadittu asiakirjoja todisteeksi Sars-Cov-2-viruksen eristämisestä. Kun sellaisia ei kysyjille lähetetty, pidettiin tätä osoituksena siitä, ettei virusta olisi eristetty.
 Syksyllä kansanedustajille lähetettiin viesti, jossa vaadittiin perusteluja sille, miksi koronapassi ja rokotus ovat tarpeellisia. Kysymyksiä oli kolmisenkymmentä ja niille viitteitä yhteensä 37. Jokainen voi ymmärtää, ettei tuollaiseen kirjeeseen kukaan ehdi vastaamaan.
 Sitä paitsi sosiaalinen media on monesti osoittanut, että jos joku suostuu koronan kieltäjille vastaamaan, vaaditaan yhä lisää perusteluja uusiin kysymyksiin.
 Kysymyksillä ja kymmenillä lähdeviitteillä viestit  ja kirjoitukset saadaan näyttämään päteviltä, jopa tieteellisiltä. Kyse on kuitenkin ilmiöstä, jota sanotaan kirsikanpoiminnaksi ( cherry picking ).
 Luotetaan siihen, ettei yleisö ehdi tai osaa selvitellä todellisia faktoja.
 Valitaan sellaisia kohtia tieteellisestä artikkelista, jotka miellyttävät omia näkemyksiä tai sopivat omien päämäärien ajamiseen. Niitä sitten viljellään omissa puheissa, somepäivityksissä ja kirjoituksissa. Samalla luotetaan siihen, ettei yleisö ehdi tai osaa selvitellä todellisia faktoja.
 Kaikki nämä keinot: oman vastuun korostaminen, henkilökohtaisen vapauden vaatimus ja tieteen näköisillä väitteillä ratsastaminen ovat osittain onnistuneet murentamaan rokotuskattavuutta.
 Jo vuosi sitten saimme tietää, että joka kymmenes suomalainen aikuinen ei aio ottaa koronarokotetta. Joka viides kyselyihin vastannut epäröi.
 Vaikka liikahduksia on tapahtunut, rokotustilastot osoittavat, että valtaosa sekä kieltäytyjistä että epäröijistä on pysynyt kannassaan.
 Koronankieltäjät ja eräät rokotusten vastustajat  jatkavat tahallisten valheiden levittämistä ja lietsovat rokottautumista epäröivissä ihmisissä huolta ja pelkoa.
 Tämän porukan tavoite on synnyttää yleistä epäluottamusta viranomaisia ja asiantuntijoita kohtaan.
 Vaikka toiminta on järjestelmällistä ja päämäärähakuista, sen edessä yhteiskuntamme on suojaton ja oikeuslaitos kädetön.
 Ulla Järvi
 Kirjoittaja on halikkolainen tiedetoimittaja, joka seuraa entistä huolestuneempana sananvapauden nimissä harjoitettavaa valheiden levittämistä.
 Kolumnista voi keskustella 17.12 klo 23:00 asti.

Ulla Järven kolumni: Voiko enää mikään kääntää rokotuskielteisen pään?


Summary: Jouluelokuvat ovat ennalta arvattavaa ja harmitonta viihdettä, josta jää hyvä joulumieli ja piparin muruja patjalle.

Jouluelokuviin hurahtanut aloittaa katselumaratonit jo hyvissä ajoin ennen aattoa.
 Helsinkiläinen  Iina Hyttinen  on sellainen. Hän sanoo olevansa "jouluhullu".
 30-vuotiaan somevaikuttajan perheessä suuri joulukuusi koristeltiin jo marraskuussa. Samalla alkoi myös jouluelokuvien katselu.
 Hyttinen kirjoittaa niistä lifestyleblogissaan, jolla on 80 000 lukijaa.
 Somevaikuttaja Iina Hyttistä voi seurata myös Instagramissa. Siellä hänen nimimerkkinsä on iinalaura. Mikko Ahmajärvi / Yle
 Iina Hyttinen kertoo suosikkielokuvansa myös tässä jutussa.
 Jouluyön ritari ja ihanan pirunmoinen joulu
 Yllätysten sukujoulu, Ihanan pirunmoinen joulu, Operaatio joululahja, Joulusafari, Joulusormuksen tarina, Jouluprinssi, Jouluksi kotiin  ja  Jouluyön ritari . Sen nimisiä jouluelokuvia löytyy suoratoistopalveluista ja lisäksi vielä ainakin sata muuta.
 Juonipaljastus: Netflixin jouluelokuvassa A Castle For Christmas (2021) Cary Elwes ja Brooke Shields saavat toisensa.   Mark Mainz / Netflix / Courtesy Everett Collection / All Over Press
 Jouluelokuvien määrä netin maksullisissa suoratoistopalveluissa kasvaa  vuosi vuodelta. Erityisen paljon niitä on tarjolla Netflixissä. Jos laittaa hakusanaksi joulu, esiin lävähtää kymmenittäin vaihtoehtoja.
 Jouluelokuvat ovat lasten ja koko perheen tonttuilua, koristeiden yltäkylläisyyttä, kommelluksia, harmitonta jouluhömppää ja onnellisesti päättyviä rakkaustarinoita.
 Mikä niissä katsojia kiehtoo, Yle Draaman tuottaja  Anna-Maija Halonen ?
 – Niissä kiehtoo satu. Jouluelokuva on kuin satuhetki – aikuinen pääsee hetkeksi irti arjesta sadun maailmaan.
 – Ihmisillä on jouluelokuvissa yleensä hyvä tahto, Halonen jatkaa.
 Keinolumelle oli käyttöä, jotta Skotlantiin saatiin loihdittua talvinen maisema. Kuva elokuvasta A Castle For Christmas.  Mark Mainz / Netflix / Courtesy Everett Collection / All Over Press
 Iina Hyttinen nauttii jouluelokuvien huolettomuudesta, iloisesta joulutunnelmasta ja romantiikasta.
 – Yleensä niissä on syntymässä rakkaustarina. Sitten tulee massiivinen, romanssia uhkaava ongelma, joka kuitenkin lopuksi ratkaistaan.
 Höttö juoni ja kököt vitsit
 Jouluaiheisia elokuvia ei voi sietää tai sitten niitä rakastaa niin paljon, etteivät edes höttö juoni tai kömpelö näytteleminen haittaa.
 – Ne ovat anteeksi annettavissa. Ei ihminen välttämättä odota laatudraamaa katsoessaan jouluelokuvaa, sanoo Anna-Maija Halonen.
 Lontoossa asuva Kate (Emilia Clarke) on oman elämänsä sählääjä. Elokuvassa Last Christmas (2019) hän työskentelee myyjänä  joulurihkamakaupassa. Universal Pictures / Kobal/Shutterstock / All Over Press
 Katsojat tietävät, mitä saavat. Iina Hyttisen mielestä juonen ennalta arvattavuus ja elokuvan huonot vitsit ovat osa viehätystä.
 – En kaipaa monimutkaisia juonenkäänteitä ja taiteellisuutta. Jouluelokuvien kliseet ja kököt vitsit naurattavat ja niiden parissa viihtyy.
 Hyttiselle on tärkeintä, että elokuvalla on onnellinen ja joulutunnelmaa tihkuva loppu. Sitä se lähes poikkeuksetta onkin.
 Lopuksi riidat sovitaan, lapset saavat pakettinsa ja prinssi prinsessansa. Onnellinen loppu on kuin joululahja katsojalle.
 Anna-Maija Halonen on tehnyt käsikirjoituksen tv-sarjaan Aikuisen naisen joulukalenteri (2019). Se on komedia jouluhullusta naisesta. Mikko Ahmajärvi / Yle
 – Jouluelokuvissa saatetaan käsitellä isojakin asioita kuten surua ja menetystä, mutta yleensä sitten lopussa odottaa lahja ja palkinto: joulun ihme, tuottaja Anna-Maija Halonen summaa.
 Suosikkielokuva tihkuu rakkautta
 Iina Hyttinen toteaa tyytyväisenä, että onneksi hänen miehensä ja lapsensa ovat jouluihmisiä, eikä hänen täydy katsoa elokuvia yksin.
 – Kun paketoimme lahjoja, laitamme mieheni kanssa joululeffan pyörimään.
 Nelilapsisessa perheessä niitä katsotaan myös yhdessä loikoillen. Pyjamabileet ennen joulua on jo perinne.
 – Laitamma patjoja ja tyynyjä lattialla ja teemme joulupesän olohuoneeseen. Katsomme monta joululeffaa putkeen ja syömme jouluherkkuja; pipareita ja joulukarkkeja.
 Mitä Iina Hyttinen katsoisi, jos hän valitsisi elokuvan vain itselleen?
 Ykkösvalinta on amerikkalainen  Holiday  (2006).
 Jokainen jouluelokuviin hurahtanut tietää, mistä romanttisesta komediasta kuva on. Cameron Diaz ja Jude Law ovat Holiday-elokuvan tähtiä. Columbia Pictures / Courtesy Everett Collection / All Over Press
 Hyttinen on nähnyt elokuvan lukuisia kertoja. Se kuuluu sarjaan elokuvat, joita voi katsoa uudestaan ja uudestaan.
 Romanttisessa  Holiday -elokuvassa on nimekäs näyttelijäkaarti:  Cameron Diaz ,  Kate Winslet ,  Jude Law  ja  Jack Black .
 – Se on klassikko, jossa on ihana tarina sekä upeat näyttelijät ja miljöö.
 Toinen suosikki on englantilainen  Last Christmas  (2019), jota Hyttinen kutsuu "hyvän mielen elokuvaksi".
 Sen pääosassa nähdään suositussa  Game of Thrones  -sarjassakin näyttelevä  Emilia Clarke .
 Joulutarina on koskettava elokuva siitä, kuinka joulupukista tuli joulupukki. Koko perheen elokuva lumoaa joulutunnelmallaan.  Snapper / Kobal/Shutterstock / All Over Press
 Koko perheelle sopivia elokuvia Iina Hyttinen valitsee kaksi: kotimainen  Joulutarina  (2007) sekä  Mauri Kunnaksen  kirjaan perustuva animaatioelokuva  Joulupukki ja noitarumpu  (1996).
 Ihan loputtomiin ei hänkään jaksa jouluelokuvien parissa tunnelmoida. Stoppi tulee välipäivien jälkeen ja elokuvien katselu hiipuu.
 – Sitten siirrytään jo kohti kevättä.
 Kerro oma jouluelokuvasuosikkisi ja osallistu keskusteluun.

Jouluelokuvista löytyy aikuisten satumaa, joissa rakastuneet saavat toisensa ja ihmisillä on hyvä tahto


Summary: Paperiliitto kertoi eilen uhkaavansa lakolla UPM:n paperitehtaita. Lakon on määrä alkaa tammikuun alussa.

Metsäyhtiö UPM:n tehtailla vuoden alussa mahdollisesti alkava lakko olisi tavallista laajempi.
 Paperiliitto antoi lakkovaroituksen tiistaina. Se koskee metsäyhtiö UPM:n tehtaita. Esimerkiksi Kouvolassa Kuusankoskella sijaitsevalla Kymin tehtaalla lakko on alkamassa 1. tammikuuta klo 6.00, ellei neuvottelutulosta uudesta työehtosopimuksesta saavuteta sitä ennen. Lakko voisi kestää kolme viikkoa.
 – Lakko koskee kaikkea työtä. Kukaan ei tule töihin, UPM Kymin paperitehtaan pääluottamusmies  Jari Huomo  sanoo.
 Lue lisää:   Paperiliitto uhkaa metsäyhtiö UPM:ää lakolla, tehtaat pysähtyisivät vuodenvaihteessa
 Aikaisemmin lakkotilanteissa on sovittu lakkorajoista, eli lakon ulkopuolelle jäävistä töistä. Esimerkiksi Kymin tehtaalla voimalaitos ja vesilaitos on pidetty käynnissä normaalisti. Lisäksi töissä on ollut jonkin verran palovahteja.
 Nyt hekään eivät olisi tulossa töihin.
 – Ihmettelemme sitä kovasti, että tällaiseen tilanteeseen on tultu. Aikaisempien neuvottelukierrosten alla ei ole tällaista ollut, ettei vanha työehtosopimuksen jälkisuojaa olisi, UPM Kymin sellutehtaan pääluottamusmies  Hannu Mentula  sanoo.
 Lakko koskisi 600 paperiliittolaista
 Aikaisemmin työnantaja ja työntekijät ovat sopineet niin, että vanhan työehtosopimuksen ehtoja voidaan noudattaa sen umpeuduttua, kunnes uusi sopimus saadaan solmittua. Tällä kertaa UPM ei ole tähän suostunut.
 – Ei tällaista ole ikinä ollut, sotien jälkeisenä aikana ainakaan. UPM on ollut täysin ehdoton, Mentula sanoo.
 Paperiliitto ei ole toistaiseksi rajannut lakon ulkopuolelle mitään tehtäviä. Esimerkiksi juuri vedenpuhistamojen ja voimalaitosten operointia ja kunnossapitoa on aiemmin pidetty ympäristöturvallisuuden ja omaisuuden suojan kannalta keskeisinä ja ne on jätetty lakon ulkopuolelle.
 – Tämä poikkeaa aikaisemmista työtaisteluista, UPM Kymin tehdasintegraatin johtaja  Jyri Kylmälä  sanoo.
 Hän kommentoi Ylelle, että selluliiketoiminta on laatinut varautumissuunnitelman lakon varalta ja sellua pyritään toimittamaan asiakkaille lakon aikanakin.
 – Toivomme, että pääsemme kuitenkin neuvottelemaan lakon sijaan.
 Kylmälän mukaan UPM on määritellyt työehdot myös tilanteessa, jossa sopimusta ei ole. Näillä ilmoitetuilla ehdoilla töihin on mahdollista tulla vuoden vaihteen jälkeenkin.
 – Lisäksi maksamme erillistä määräaikaista palkanlisää niille henkilöille, jotka ovat lakon aikana työssä. Ansiot määräaikaisen palkanlisän kanssa ylittävät päättyvän työehtosopimuksen mukaisen ansiotason, Kylmälä sanoo.
 Lakko koskisi UPM Kymin tehtailla noin 600 työntekijää.
 Tehtaiden alasajo alkaa etukäteen
 Kiista johtuu siitä, että Paperiliitto haluaisi tehdä UPM:n kanssa yrityskohtaisen työehtosopimuksen ja noudattaa samaa linjaa, kuin muissakin tekemissään sopimuksissa. UPM puolestaan haluaa tehdä Paperiliiton kanssa sopimukset viidelle eri liiketoiminta-alalleen.
 Vuoden vaihteeseen asti Kymin paperi- ja sellutehtaalla tehdään töitä normaalisti. Työnantaja on ilmoittanut, että tehtaat käyvät normaalisti myös jouluna.
 Lakkoon valmistautuminen alkaa kuitenkin joitain päiviä ennen kuin lakko varsinaisesti alkaa. Isojen teollisuuslaitosten alasajo ei käy hetkessä. Etenkin sellutehtaan hallittu alasajo ottaa useamman päivän.
 – Varaudumme lakkoon edellisellä viikolla. Pyrimme saamaan tehtaat sellaiseen tilaan, ettei laiterikkoja tule, Huomo sanoo.
 Lue lisää:   Kovia väitteitä paperiteollisuudesta: Pääluottamusmiehen mukaan UPM uhkaa sulkea paperikoneita pysyvästi, jos lakko alkaa
 Täydennetty 15.12.2021 klo 17.19. Lisätty UPM Kymin tehtaanjohtajan Jyri Kylmälän kommentit.

Paperiliiton lakko olisi toteutuessaan tavallista laajempi – UPM Kymin tehtaalla edes palovahdit eivät tulisi töihin


Summary: Koronavirustartuntojen määrä nousee ja samalla nousevat omikronmuunnoksen osuudet tartunnoista. Seuraavina viikkoina paljastuu, miten tämä näkyy sairaalahoidon tarpeessa.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Suomessa on todettu tänään 2 225 uutta koronavirustartuntaa. Tartuntamäärä on suurin yhdelle päivälle tähän mennessä, tosin luvussa on mukana jonkin verran keskiviikkoaamun tartuntoja.
 Esimerkiksi HUSin alueella omikronvariantti näyttää valtaavan alaa kasvavissa tartuntaluvuissa.
 – Parin viime päivän näytteistä 28 prosenttia on ollut S-geeninegatiivisia. Tämä viittaa omikronvarianttiin, eli kyllä sen potentiaalinen osuus lisääntyy hyvin nopeasti, kertoo HUSin diagnostiikkajohtaja  Lasse Lehtonen .
 HUSin infektiotautien ylilääkäri  Asko Järvinen  kertoo, että viime viikolla HUS-alueen tartunnoista noin seitsemän prosenttia oli S-geeninegatiivisia. Potentiaalisten omikronvarianttitapausten määrä on siis kasvanut viime viikosta melkoisesti.
 Tätä osattiin kuitenkin Järvisen mukaan odottaa sen perusteella, miten naapurimaiden epidemiatilanne on viime aikoina kehittynyt. Todennäköistä on, että omikronista tulee hyvin nopeasti valtavariantti.
 – Jos tätä vauhtia mennään ylöspäin, niin kyllä potentiaalisten omikrontartuntojen osuus on jo ensi viikolla tai kuluvan viikon lopussa ylittänyt 50 prosenttia tartunnoista, Lasse Lehtonen arvioi.
 Vielä ei ole selvää, mitä omikronin nousu valtavariantiksi tarkoittaa väestölle ja terveydenhuollolle. Lehtosen ja Järvisen mukaan tartuntaluvut nousevat, mutta se voi osittain liittyä myös aikaisempaa matalampaan kynnykseen mennä testeihin. Toistaiseksi sairaalakuormitus on ollut nousevista tartunnoista huolimatta tasaista.
 – Jos omikron alkaa aiheuttaa rokotetuilla vakavaa tautia ja tarvetta sairaalahoidolle, niin sitten meillä on kyllä iso ongelma edessä, Lehtonen sanoo.
 HUSin diagnostiikkajohtaja Lasse Lehtonen siirtäisi mahdollisten koronatoimien huomiota kouluihin. Antti Haanpää / Yle
 Vielä ei ole varmuutta siitä, onko omikronin taudinkuva samanlainen, vahvempi vai lievempi kuin esimerkiksi deltavariantin taudinkuva. Jos taudinkuva olisi lievempi, niin HUSin Järvisen mukaan voisi olettaa, etteivät kaksi kertaa rokotetut juuri sairaalahoitoon joutuisi.
 Järvinen uskoo sairaalakuormituksen pysyvän aisoissa
 Muualta maailmasta kuuluvia uutisista omikronin taudinkuvasta on Järvisen mukaan vaikea vetää suoria johtopäätöksiä Suomeen verraten. Tämä johtuu rokoteannosten aikavälistä, joka on Suomessa ollut muita pidempi ja täten rokotesuoja toimii pidempään.
 – Selvää on kuitenkin se, että jos tautitapausten määrä kasvaa voimakkaasti, niin sairaalahoitoon tulee potilaita enemmän, vaikka kyseessä olisikin lievempi tauti, Järvinen lisää.
 Järvisen mukaan muiden Pohjoismaiden tilanne on "yllättävän jännä". Ennen omikronin löytämistä alkanut tautitapausten nousu on jatkunut neljä viikkoa, mutta sairaalakuormitus on silti samaa luokkaa väestöön suhteutettuna, kuin Suomessa.
 – Rokotussuojalla on iso merkitys. Itse uskon, että tulevan talven epidemia tulee sairaaloiden kannalta olemaan edellistä helpompi, Järvinen sanoo.
 Lievän taudinkuvan omikron muuttaisi paljon
 Valtavariantin taudinkuva siis ratkaisee. Mitä, jos omikronvariantin taudinkuva olisi erittäin lievä? Voisiko variantti jopa auttaa kansallisen immuniteetin hankkimisessa ilman valtavaa sairaalahoidon tarvetta?
 – Ei se täysin mahdotonta ole. Jos omikron tarttuu hyvin voimakkaasti, tämä voisi olla tietynlainen loppusota, Järvinen miettii.
 HUSin infektiotautien ylilääkäri Asko Järvinen uskoo, että talvesta tulee sairaaloiden koronakuormituksen suhteen edellistä helpompi. Benjamin Suomela / Yle
 Järvisen mukaan kaikki eivät siltikään tulisi omikroniinkaan sairastumaan, mutta iso osa kuitenkin. Jos omikron leviäisi voimakkaasti mutta lievänä, se voisi kasvattaa koko väestön immuniteettia.
 Tartuntojen määrä kasvaisi tässä skenaariossa todennäköisesti hiihtolomien tienoille, jonka jälkeen tartuntamäärät lähtisivät laskuun. Helpotus voisi olla kuitenkin vain hetkellinen.
 – Me tulemme tämän jälkeen kohtaamaan uusia koronavariantteja, saamaan tartuntoja ja sairastumaan. Taudinkuvat tulevat riippumaan sairastetun taudin tai rokotteen antamasta suojasta, Järvinen sanoo.
 Omikron langettaa varjon joulun ylle
 Jos omikronin myötä tartuntojen nousu ja sairaalahoidon tarve olisi hirveän voimakasta, ongelmissa voitaisiin olla jo jouluna. Terveydenhuoltoalan ammattilaisten lomien takia hoitopaikkoja ja työvoimaa on vähemmän, ja sairaalaan ajautuu ihmisiä nyt myös esimerkiksi RS-virusepidemian takia.
 Jos lisärajoituksia haluttaisiin vielä ottaa käyttöön, HUSin Lasse Lehtosen mukaan pitäisi tarkkaan miettiä, mihin ne kohdistaa.
 – Koronapassin myötä ravintolatartuntojen määrä on selkeästi vähentynyt. Tartuntoja tulee kouluista, tällä hetkellä puolet tartunnoista on alle 16-vuotiailla.
 Lehtosen mukaan koulujen joululoman aikaistaminen olisi yksi keino vähentää tartuntojen määrää.
 – Opetukseen ja kouluihin ollaan kuitenkin hyvin haluttomia puuttumaan, vaikka ne ovat aika merkittävä tartuntojen lähde tällä hetkellä.
 Joulunvieton turvaamiseksi Lehtonen suosittelee klassikkotoimia: rokotukset kuntoon, sisätiloissa maski naamalle ja jos hengitystieoireita esiintyy, kannattaa juhla-aika viettää omassa kodissa.
 Lue lisää:
 THL haluaa rajoille kireämmän linjan kuin hallitus suunnittelee – Ruotsikin on omikronin riskimaa
 Ministeri Kiuru: Maahantulorajoitukset kiristyvät – kolmansiin rokotuksiin on pyydetty apua puolustusvoimilta

HUSin lääkärit: Omikronista näyttäisi tulevan valtavariantti jopa tällä viikolla – sen taudinkuvasta riippuu nyt paljon


Summary: Venäläinen mies tuomittiin elinkautiseen kylmäverisestä murhasta, joka tehtiin berliiniläisessä puistossa elokuussa 2019. Saksa  päätti keskiviikkona karkottaa kaksi venäläistä diplomaattia murhan takia.

Saksassa annettiin keskiviikkona tuomio murhasta, joka herätti kansainvälistä huomiota kaksi vuotta sitten.
 Venäläinen 56-vuotias  Vadim Krasikov  tuomittiin elinkautiseen tšetšeenitaustaisen  Zelimhan Hangošvilin  surmaamisesta ampumalla. Tuomioistuinen mukaan kyseessä oli Venäjän tiliin tehty palkkamurha.
 Hangošvili ammuttiin Kleiner Tiergarten -puistossa Berliinissä keskellä elokuista päivää vuonna 2019. Surmatusta on käytetty myös nimeä  Tornike Kavtarashvili.
 Poliisi pidätti Krasikovin jo samana päivänä. Hänet otettiin kiinni sen jälkeen, kun kaksi teinipoikaa oli raportoinut miehen heittäneet puiston lähellä virtaavaan Spreejokeen aseen, peruukin ja polkupyörän.
 Surmattu oli Georgian kansalainen, mutta hänellä oli tausta Venäjän vastaisissa konflikteissa. Hän on lähtöisin Venäjän ja Georgian rajaseudulta, ja taisteli 2000-luvun alussa käydyssä toisessa Tšetšenian sodassa Venäjää vastaan.
 Hänellä kerrotaan olleen myös yhteyksiä Georgian entiseen presidenttiin  Mihail Shaakasviliin , joka johti Georgiaa Venäjää vastaan vuonna 2008 käydyn sodan aikana.
 Hangošvili oli joutunut murhayrityksen kohteeksi myös Georgiassa ja oli hakenut Saksasta turvapaikkaa.
 Venäjä: Tuomio heikentää Venäjän ja Saksan suhteita
 Saksassa heräsi heti surman tapahduttua epäilyjä, et tä Venäjällä olisi osuutta tapahtumiin.
 Oikeusjuttua johtanut tuomari sanoi keskiviikkona, että Venäjän viranomaiset tilasivat murhan kostoksi siitä, että uhri oli Kremlin vastustaja.
 – Venäjän valtion viranomaiset määräsivät syytetyn likvidoimaan uhrin, berliiniläisen tuomioistuimen puheenjohtaja  Olaf Arnoldi  sanoi uutistoimisto AFP:n mukaan.
 Median edustajat haastattelevat puolustusasianajaja Robert Ungeria Berliinissä 15. joulukuuta 2021.  Filip Singer / AOP
 Venäjä on pitkin matkaa kiistänyt, että se olisi sekaantunut surmaan. Keskiviikkona Venäjä kuvasi tuomiota poliittiseksi.
 – Tuomio on mielestämme puolueellinen, poliittisesti motivoitu, ja se heikentää entisestään vaikeita Venäjän ja Saksan suhteita, Venäjän suurlähettiläs Saksassa  Sergei Netsajev  sanoi lausunnossaan.
 Berliinin surmatyö synnytti vertailuja Skripalien murhayritykseen
 Keskiviikkona Saksa ilmoitti, että se karkottaa kaksi venäläistä diplomaattia, ja kutsuu Venäjän suurlähettilään puhutteluun. Venäjä ilmoitti, että se ryhtyy vastatoimiin.
 Oikeudenkäyntiä on pidetty koetinkivenä Saksan vastikään nimitetylle hallitukselle, ja testinä sille, onko hallitus valmis koventamaan linjaansa Venäjää kohtaan.
 Diplomaatteja karkotettiin myös kaksi vuotta sitten, pian surmatyön jälkeen.
 Surma herätti heti suurta kansainvälistä huomiota ja sitä verrattiin venäläisen kaksoisagentin  Sergei Skripalin  ja tämän tyttären murhayritykseen.
 Skripalien myrkytys johti vakavaan  diplomaattiseen kriisiin Venäjän ja läntisten Euroopan maiden välillä.
 Lähteet: AP, Reuters, AFP

Saksalainen tuomioistuin: Tšetšeenimiehen murhan takana oli Venäjä – Venäjä arvosteli heti tuomiota poliittiseksi


Summary: Tutkinta liittyy Oulun Kaukovainiolla 4. joulukuuta tapahtuneeseen välikohtaukseen. Poliisi käytti ampuma-asetta hyökkääjän pysäyttämiseksi. Syyttäjä päätti sittemmin, että poliisin aseenkäytöstä ei aloiteta esitutkintaa. Lapin poliisilaitos tutkii nyt kahta murhan yritystä tapaukseen liittyen.

Lapin poliisi tiedottaa aloittaneensa tutkinnan kahdesta murhan yrityksestä. Tutkinta liittyy Oulun Kaukovainiolla 4. joulukuuta tapahtuneeseen välikohtaukseen, joka päättyi  poliisin aseenkäyttöön .
 Poliisin aseenkäytöstä tilanteessa on tehty  esiselvitys  ja syyttäjä päättänyt, ettei asiasta aloiteta esitutkintaa.
 Poliisipartio oli menossa suorittamaan tehtävää, jonka mukaan joku oli murtautunut tyhjänä olevaan asuntoon. Partio havaitsi pihalla henkilön, joka kävi partion päälle teräaseen kanssa. Tapaukseen liittyen Lapin poliisilaitos tutkii kahta murhan yritystä.
 Poliisi käytti ampuma-asetta hyökkääjän pysäyttämiseksi. Henkilö sai tilanteessa ampumahaavan alaraajaansa, eikä hänellä ole hengenvaaraa.
 Esiselvityksen aikana on hankittu selvitykset tilanteessa voimakeinoja käyttäneiltä poliiseilta. Lisäksi tutkinnanjohtajan käytössä ovat olleet partioauton tallenne, poliisin tapahtumapaikkatutkinnassa laatima piirrosluonnos ja voimankäytön kohteena olleen henkilön videolle annettu lausuma.
 Kyseessä on ollut poliisilaissa tarkoitetulla tavalla välitöntä vaaraa toisen hengelle tai terveydelle aiheuttavan henkilön toiminnan pysäyttäminen.
 Poliisi joutui käyttämään aseenkäytön jälkeen vielä etälamautinta henkilön taltuttamiseksi. Esiselvityksen perusteella asiassa ei ole poliisin voimankäytön osalta syytä epäillä rikosta.
 Lue lisää:
 Oulun Kaukovainiolla tapahtuneesta poliisin aseenkäytöstä ei aloiteta esitutkintaa
 Poliisi ampui teräaseella aseistautunutta ihmistä kiinniottotilanteessa Oulussa

Lapin poliisi tutkii kahta murhan yritystä Oulun Kaukovainion parin viikon takaisiin tapahtumiin liittyen


Summary: Utin jääkärirykmentti vastaa jatkossa koko Puolustusvoimien erikoisjoukkotoiminnasta. Joukko-osasto toimii kahdella paikkakunnalla. Erikoistoimintaosaston tukikohta on jatkossakin Upinniemen varuskunnassa Kirkkonummella.

Puolustusvoimat keskittää erikoisjoukkotoimintansa Maavoimiin vuoden 2022 alussa.
 Puolustusvoimien komentajan päätöksellä Merivoimien alaisuudessa Rannikkoprikaatissa toimiva Erikoistoimintaosasto siirtyy osaksi Maavoimien alaista Utin jääkärirykmenttiä.
 Utin jääkärirykmenttiin Kouvolaan on keskitetty Maavoimien erikoisjoukkotoiminta, Puolustusvoimien helikopteritoiminta sekä niitä tukevat toimialat.
 Ensi vuoden alusta lähtien Utin jääkärirykmentin alaisuudessa on koko Puolustusvoimien erikoisjoukkotoiminta. Joukko-osasto toimii kahdella paikkakunnalla. Rannikkoprikaatista osaksi Utin jääkärirykmentin erikoisjääkäripataljoonaa siirtyvän erikoistoimintaosaston tukikohta on jatkossakin Upinniemen varuskunnassa Kirkkonummella.
 Puolustusvoimien erikoisjoukot muodostavat yhtenäisen kokonaisuuden, jota käytetään Puolustusvoimien lakisääteisissä tehtävissä kotimaassa ja ulkomailla. Maavoimat johtaa erikoisjoukkoja. Maavoimien operaatiopäällikkö toimii kansallisena erikoisjoukkovalmentajana.
 – Muutos parantaa erikoisjoukkojen valmiutta ja toimeenpanokykyä. Yhdenmukaistamalla erikoisjoukkojen johtosuhteita voimme vastata entistä paremmin toimintaympäristöm muutokseen, normaaliolojen häiriötilanteisiin ja laaja-alaisiin uhkiin, sanoo Maavoimien operaatiopäällikkö, prikaatikenraali  Tero Ylitalo  tiedotteessa.
 Merivoimat on jatkossakin erikoisjoukkojen keskeinen yhteistyökumppani. Rannikkoprikaati kouluttaa muun muassa taistelusukeltajia erikoisjoukkotehtäviin.
 – Yhteistoiminnalla taataan erikoisjoukkojen paras mahdollinen suorituskyky sekä kokonaisturvallisuuden tavoitteiden saavuttaminen, Ylitalo sanoo tiedotteessa.

Puolustusvoimat keskittää erikoisjoukkonsa Utin jääkärirykmenttiin Kouvolaan – muutos tulee voimaan ensi vuoden alussa


Summary: Keinovalikoimaa riittää tartuntojen hillitsemiseksi: alueellisten tai valtakunnallisten rajoitusten kiristykset, kolmansien rokotusten nopeuttaminen,  rajavalvonnan ja -testauksen tiukennukset sekä hätäjarrun tai valmiuslain käyttö.

Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) kertoi  tiistaina , mitä hallitus aikoo tehdä korkeiden tartuntalukujen ja omikronmuunnoksen takia.
 Keskiviikkona tehtiin uusi päiväkohtainen ennätys  2 225 koronatartuntaa .
 Tässä keinoja, joilla hallitus voi yrittää estää  koronan omikronmuunnoksen leviämisen  Suomeen.
 1. Lisää vauhtia rokottamiseen
 Koronan kakkosrokotteiden antama suoja alkaa hiipua. Kolmansia rokotteita voidaan antaa nyt kaikille yli 18-vuotiaille, mutta rokotukset ovat edenneet hitaasti.
 Ministeri Kiuru haluaa vauhdittaa rokotuksia lisäämällä rokottajien määrää: heitä voitaisiin  kouluttaa lähihoitajista , värvätä työterveyshuollosta, terveydenhuollon eläkeläisistä sekä opiskelijoista. Kiuru toivoi rokotusurakkaan apua myös Suomen Punaiselta Ristiltä ja sosiaali- ja terveysalan järjestöistä sekä puolustusvoimista.
 Puolustusvoimien lääkintämiehiä sekä terveydenhuollon koulutuksen omaavia reserviläisiä ja kantahenkilökuntaa voitaisiin käyttää tartuntojen jäljityksessä ja rokotuksissa.
 Vaadittavat asetusmuutokset on tarkoitus saada valmiiksi nopeasti. Sote-ministeriryhmässä on hyvä yhteisymmärrys siitä, että muun muassa työterveyshuolto otetaan mukaan rokotustalkoisiin. Sen sijaan puolustusvoimien mahdollinen apu koronatoimissa vaatii vielä lisävalmistelua.
 Kansallinen rokotusasiantuntijaryhmä KRAR puolestaan kokoontuu torstaina pohtimaan kolmansia rokotteita ja niiden antovälin lyhentämistä.
 2. Suomeen tulijat testattava ennakkoon ja rajoille valvontaa
 Kaikilta EU- ja Schengen-alueen ulkopuolelta maahan tulevilta vaaditaan jatkossa alle 48 tuntia vanha koronatesti.
 Sisäministeri  Krista Mikkosen  (vihr.) mukaan muutos astuu voimaan  ensi tiistaina . Hallitus tekee tästä päätöksen torstaina.
 Nyt matkustajat, jotka ovat saaneet täyden hyväksytyn rokotussarjan, voivat tulla Suomeen kaikista maailman maista ilman rajalla tehtävää koronatestausta. Tällä hetkellä Suomeen ei voi matkustaa omikronin takia  eteläisen Afrikan maista.
 Kiurun mukaan kaikilta maahan matkustavilta suositellaan myös pikatestin ottamista Suomessa.
 Hallitus ja aluehallintovirastot voivat myös laajentaa maahantulokieltoa tai matkustajien pakkotestausta uusiin maihin.
 Tarvittaessa myös EU- ja Schengen-maiden sisärajavalvonta voidaan ottaa uudestaan käyttöön.
 Lue myös:   THL haluaa rajoille kireämmän linjan kuin hallitus suunnittelee – Ruotsikin on omikronin riskimaa
 3. Kireämpiä rajoituksia alueille
 Aluehallintovirastot ja kunnat voivat vielä  tiukentaa oman alueensa  kokoontumisrajoituksia, määrätä asiakastiloja suljettavaksi tai vähentää liikennevälineiden matkustajamääriä.
 Rajoitukset voi kiertää vaatimalla koronapassia. Tilojen sulkemista tai yleisötilaisuuksien täyskieltoa taas ei voi kiertää käyttämällä koronapassia.
 Sosiaali- ja terveysministeriö on ohjeistanut alueita joulukuun alussa ottamaan käyttöön entistä tiukempia rajoituksia epidemian hillitsemiseksi. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksella on lista merkittävien, kohtalaisen ja matalan riskin  tilanteista ja tapahtumista .
 Uudet rajoitukset tulee ensisijaisesti kohdistaa aikuisiin, ei lapsiin.
 4. Ravintoloiden sulkeminen tai uudet tiukennukset
 Hallitus voi kiristää entisestään ravintolarajoituksia. Se voi kohdentaa rajoituksia uusille alueille, vähentää ravintoloiden asiakasmääriä tai määrätä ne suljettavaksi, mikäli sairaalakapasiteetti on uhattuna.
 Nykylain mukaan ravintolat voidaan määrätä sulkemaan ovensa aikaisintaan kello 18 ja anniskelu loppumaan kello 17. Lisätiukennukset aukioloaikoihin vaatisivat lainmuutoksen.
 Koronan leviämisalueella olevissa 14 maakunnassa, Länsi-Pohjan sairaanhoitopiirissä ja Rovaniemen kaupungissa on voimassa tällä hetkellä tiukimmat  ravintolarajoitukset .
 Anniskeluravintolat voivat olla auki leviämisalueilla iltakuuteen ja alkoholin tarjoilu pitää lopettaa tuntia aiemmin. Anniskeluravintoloissa on käytössä puolet normaalista asiakasmääristä ja ruokaravintoloissa 75 prosenttia. Sisätiloissa asiakkailla on oltava oma istumapaikka pöydän tai tason ääressä.
 Koronapassi on vaihtoehto rajoitusten noudattamiselle, mutta ei ravintoloiden sulkemiselle.
 Lue myös:  Sairaalapomot eivät näe hätäjarrulle tarvetta hoidon kuormituksen takia – johtajalääkäri: "vaikuttavin toimi olisi puuttuminen ravintoloiden aukioloihin"
 5. Hallitus vetää tarvittaessa hätäjarrusta
 Hallitus neuvottelee koronatoimista ensi viikon tiistaina.
 Odotuksena on, että hallitus arvioi silloin, riittävätkö nyt käytössä olevat keinot koronatilanteen hallintaan. Tautilukujen ja  sairaaloiden kuormituksen  kehitystä seurataan tällä hetkellä tarkasti.
 Hallituksen hybridistrategiassa on mahdollisuus  hätäjarrun käyttöön . Käytännössä tämä tarkoittaisi valtakunnallisten rajoitusten käyttöönottoa alueellisten sijaan.
 Keinovalikoimassa on esimerkiksi kokoontumisrajoituksia koko maahan, maahantulon tai rajatestauksen tiukennuksia sekä lasten ja nuoren siirtämistä etäkouluun.
 Rajoitukset voisivat kohdistua myös matalan riskin tilanteisiin, kuten elokuvateattereihin, kauppakeskuksiin tai hengellisiin tilaisuuksiin. Etäopinnot voisivat koskea peruskoulun, ammattiopiston tai lukion oppilaita.
 Rajoituksia ei voisi kiertää koronapassilla. Tämä rajoittaisi myös rokotettujen elämää ja tapaamisia.
 6. Jos mikään muu ei auta, siirrytään poikkeusoloihin
 Jos koronatilanne äityy erittäin pahaksi, hallitus voi julistaa yhdessä presidentin kanssa poikkeusolot, mikä avaa mahdollisuuden valmiuslain toimivaltuuksien käyttöönottoon.
 Hallitus on koronaepidemian aikana julistanut poikkeustilan kaksi kertaa. Hallituksesta on todettu valmiuslain käytön olevan korkean kynnyksen takana.
 Valmiuslain pykälät mahdollistavat esimerkiksi maakunnan eristämisen muusta maasta kuten keväällä 2020 tehtiin Uudellemaalle. Laissa on säädetty myös hoitohenkilöstön pakottamisesta töihin.
 Voit keskustella aiheesta torstaihin 16. joulukuuta kello 23 asti.
 Lue lisää:
 Uusimmat tiedot koronapandemiasta
 HUSin lääkärit: Omikronista näyttäisi tulevan valtavariantti jopa tällä viikolla – sen taudinkuvasta riippuu nyt paljon
 Ministeri Kiuru: Maahantulorajoitukset kiristyvät – kolmansiin rokotuksiin on pyydetty apua puolustusvoimilta
 Kolmansiin rokotuksiin halutaan nyt vauhtia – SuPer: Lähihoitajien perehdytys tapahtuu nopeasti, HUS: eläkeläiset ja opiskelijat apuun

Ennakkotestit, rokottajia lisää ja hätäjarru – näillä aseilla Suomi käy omikronin valloitusta vastaan


Summary: Tytöt tytöt tytöt kilpailee Berliinissä Kristallikarhu-palkinnosta. Viime viikolla kerrottiin, että elokuva pääsee Pohjois-Amerikan tärkeimpiin elokuvafestivaaleihin lukeutuvaan Sundanceen.

Alli Haapasalon  ohjaama  Tytöt tytöt tytöt  -draamaelokuva on valittu kilpailemaan Berliinin elokuvajuhlille eli Berlinaleen. Se saa myös Euroopan ensi-iltansa siellä.
 Berlinale järjestetään helmikuussa 2022. Se on Euroopan tunnetuimpia elokuvajuhlia.
 Tytöt tytöt tytöt  kilpailee elokuvajuhlien Generation 14plus -kilpasarjassa. Sarjassa esitellään nuorista kertovia elokuvia, ja siinä kilpaillaan Kristallikarhu-palkinnosta.  Selma Vilhusen  ohjaama  Hölmö nuori sydän  voitti  samaisen palkinnon  vuonna 2019.
 Berliinin elokuvajuhlien pääpalkinto on Kultainen karhu.
 Uutinen pääsystä Berlinaleen tulee alle viikko sen jälkeen, kun kerrottiin, että  Tytöt tytöt tytöt  sekä kaksi muuta suomalaiselokuvaa on valittu  Sundancen elokuvajuhlille . Sundance lukeutuu Pohjois-Amerikan tärkeimpiin elokuvafestivaaleihin.
 Sundancessa elokuva saa maailman ensi-iltansa tammikuussa.
 – Se, että  Tytöt tytöt tytöt  on puhutellut festivaalivalitsijoita sekä Sundancessa että Berlinalessa, antaa uskoa, että elokuvassa on universaalia kosketuspintaa, ohjaaja Alli Haapasalo sanoo tiedotteessa.
 Tytöt tytöt tytöt  kertoo kolmesta teini-ikäisestä suomalaistytöstä sekä nähdyksi tulemisen halusta ja pelosta. Pääosia esittävät  Aamu Milonoff ,  Eleonoora Kauhanen  ja  Linnea Leino .
 Suomalaisille elokuville on sadellut viime aikoina poikkeuksellisen paljon kansainvälistä huomiota. Maanantaina kerrottiin Suomen Oscar-ehdokkaan  Hytti nro 6  -elokuvan päässeen ehdolle Golden Globeihin.
 Voit lukea lisää suomalaisen elokuvan menestyksen syistä  tästä jutusta .
 Lue myös:
 Hytti nro 6 pääsi Golden Globe -ehdokkaaksi – elokuvan tuottaja sanoo, että nyt kohoavat odotukset myös Oscar-kisassa
 Cannes, Venetsia, Berliini ja pian Sundance: suomalainen elokuva nauttii nyt poikkeuksellista menestystä maailmalla – kysyimme asiantuntijalta, miksi

Alli Haapasalon Tytöt tytöt tytöt pääsee kilpailemaan Berliinin elokuvajuhlille


Summary: Aikaisemmin Unescon aineettoman kulttuuriperinnön listalta löytyi Suomesta vain saunaperinne. Keskiviikkona sinne nimettiin myös kaustislainen viulunsoitto.

Pohjoismainen limisaumaveneperinne on nimetty Unescon aineettoman kulttuuriperinnön luetteloon.
 Perinteinen limisaumainen puuvene on ollut Suomessa vuosisatoja tuttu näky niin sisävesillä kuin merillä.
 Limisaumaisia puuveneitä on rakennettu Suomessa vuosisatojen ajan. Vielä nykyäänkin mökkirannoilta löytyy lukuisia limisaumaisia puuveneitä, joilla soudetaan, purjehditaan ja kalastetaan.
 Museoitukin se on. Esimerkiksi Suomen Merimuseossa Kotkassa on näytillä kirjailija ja taidemaalari  Tove Janssonin  ja  Tuulikki Pietilän  käytössä ollut limisaumainen Victoria-perämoottorivene. Sen rakensi vuonna 1962 pellinkiläinen  Albert Gustafsson .
 Limisaumaisia puuveneitä on veistetty muun muassa Suomen Puuvenekeskuksessa Kotkassa. Olli Törönen / Yle
 Ammattiveistäjät ovat kuitenkin harvassa. Heitä löytyy Suomesta enää vain noin 50.
 – Veneenrakennustaito on turvattava jatkossakin. Unescolta saatu tunnustus on omiaan tukemaan tämän kulttuurihistoriallisen perinnön säilyttämistä ja kehittämistä, Suomen puuveneveistäjien puheenjohtaja  Jari Vanhatalo  sanoo Museoviraston tiedotteessa.
 Verrattuna esimerkiksi tasasaumaiseen puuveneeseen, limisaumaveneessä ylemmän laudan sisäpuolen alareuna tulee jonkin verran alemman laudan yläosan päälle.
 Pohjoismaat yhdessä
 Suomi haki limisaumaista puuvenettä Unescon aineettoman kulttuuriperinnön listalle yhdessä muiden pohjoismaiden kanssa. Kyseessä on ensimmäinen yhteispohjoismainen hakemus. Päätös nimeämisestä tehtiin tiistaina.
 Pohjoismaiden yhteisen hankkeen tavoitteena on ollut se, että veneenveiston perinnettä ja koulutusta pystytään säilyttämään ja suojelemaan. Luettelointi tuo myös lisää näkyvyyttä.
 Limisaumaisen puuveneen perinteeseen kuuluu kyseisen veneen veiston lisäksi ne tiedot ja taidot, mitä veneilyyn liittyy, kuten huoltaminen, kalastus ja näiden perinteiden eteenpäin vieminen.
 Lue lisää:   Pohjoismaat yhdistävät voimansa – tavoitteena saada limisaumainen puuvene Unescon listalle
 Suomen ensimmäinen kohde aineettoman kulttuuriperinnön suojelussa oli saunaperinne, joka lisättiin listalle vuosi sitten.
 Limisaumaveneen lisäksi listalle on nyt nimetty Suomesta myös kaustislainen viulunsoitto. Se lisättiin listalle tänään keskiviikkona Unescon hallitustenvälisen komitean kokouksessa Pariisissa.
 Lue lisää:   Kaustislainen viulunsoitto on päässyt Unescon aineettoman kulttuuriperinnön listalle

Perinteinen limisaumainen puuvene on saanut paikan Unescon listalta – tunnustus tukee kulttuurihistoriallisen perinnön säilyttämistä


Summary: Suomen monimuotoisimmat metsät katoavat parhaillaan noin prosentin vuosivauhtia, käy ilmi Ylen laajasta data-analyysista. Ympäristöministeri kertoi tiedotustilaisuudessa tänään keskiviikkona, että muun muassa vanhojen ja luonnontilaisten metsien suojelua varten perustetaan työryhmä.

Ilmasto- ja ympäristöministeri  Emma Kari  (vihr.)pitää huolestuttavana, että Suomessa hakataan jatkuvasti suojeluarvoiltaan kaikkein arvokkainta metsää.
 Yle kertoi  tänään keskiviikkona, että koko maan monimuotoisimmiksi ja lajirikkaimmiksi merkittyjä metsiä hakattiin tai aiottiin hakata yhteensä yli 20 000 hehtaaria vuonna 2020.
 Se tarkoittaa, että arvokasta metsää katoaa noin prosentin vuosivauhtia.
 Jos tahti jatkuu samana, lähes puolet monimuotoisimmista suojelemattomista metsistä on hakattu 50 vuodessa.
 Kaikkiaan metsiä avohakattiin Suomessa reilut 130 000 hehtaaria vuonna 2020.
 Tieto kävi ilmi, kun Yle tutki Suomessa kolmen viime vuoden aikana tehtyjen  metsänkäyttöilmoitusten  ja  monimuotoisuuskarttojen  päällekkäisyydet.
 Metsänomistajat ilmoittavat hakkuista metsäkeskukseen. Monimuotoisuuskartat taas ovat Suomen ympäristökeskuksen laatimia.
 – Tämä on äärimmäisen huolestuttavaa ja vaarantaa Suomen mahdollisuudet pysäyttää luontokato. Se on kuitenkin tavoite, johon olemme sitoutuneet, Kari kommentoi Ylen tietoja.
 Suomessa luontokato näkyy erityisesti metsissä. Luontopaneelin  Janne Kotiaho  kävi läpi ministerin tiedotustilaisuudessa aiemmin tänään, että uhanalaisista lajeista merkittävä osa, 833 kappaletta, elää ensisijaisesti metsissä.
 – Luontokadon pysäyttäminen edellyttää juuri arvokkaiden luonnonmetsien suojelmista, ministeri Kari sanoo.
 Tiedotustilaisuus oli ensimmäinen uuden ympäristöministerin aloittamista säännöllisistä, luontokatoa ja ilmastokriisiä käsittelevistä tilaisuuksista.
 Työryhmä aloitti vanhojen, luonnontilaisten metsien etsimisen
 Ministerin mukaan suojeluarvoisten metsien löytämiseksi on olemassa tuoreet valmiit suunnitelmat. Ne liittyvät  EU:n biodiversiteettistrategiaan . Strategia edellyttää kaikkien vanhojen metsien suojelua. Lisäksi 30 prosenttia kaikista maa- ja merialueista pitäisi muuttaa suojelualueiksi.
 Suomen täytyy selvittää ensi vuoden loppuun mennessä, miten strategia pannaan toimeen kansallisesti.
 Kari kertoi tiedotustilaisuudessa, että strategiaa varten perustetaan oma työryhmä, joka selvittää vanhojen ja luonnontilaisten metsien suojelua ja sitoutumista suojelupinta-alan kasvattamiseen. Työryhmä aloittaa ensi vuoden alussa.
 Vanhojen metsien osalta on käynnissä myös erillinen selvitys, joka valmistuu loppuvuoden aikana. Tähän saakka vanhojen ja suojeluarvoisten metsien kartoittamista ovat  tehneet lähinnä vapaaehtoiset .
 Kari uskoo, että kun kaikki metsät viimein paikannetaan, niiden omistajat ovat halukkaita vapaaehtoiseen suojeluun. Hallituksen METSO-ohjelma, jossa metsää voi tarjota suojeluun korvausta vastaan, on Karin mukaan ollut menestys.
 – Se on suojeluohjelma, jota tuetaan kaikkialla. Niin tutkijat kuin luonnonsuojelijat ja maanomistajatkin ovat pitäneet sitä hyvänä ohjelmana.
 Kari tärkeänä pitää tiedon jakamista siitä, että arvokkaan metsän suojelusta voi saada korvausta,
 – Ainoa tapa hyötyä metsästä ei ole avohakkaaminen, hän sanoo.
 Ministeri Leppä: Luonnon monimuotoisuus ei katoa vaan muuttuu
 Maa- ja metsätalousministeri  Jari Leppä  (kesk.) pitää tärkeänä, että luontoarvojen kannalta tärkeät kohteet tunnistetaan. Ministerin mukaan luontoarvot pitäisi myös huomioida, kun hakkuita suunnitellaan.
 Hän kuitenkin uskoo, että hakkuut ja luontoarvojen säilyminen on sovitettavissa yhteen. Lepän mielestä metsälajit sopeutuvat ja vaihtavat asuinpaikkaa, kun metsä hakataan.
 – En ole huolissani, että luonnon monimuotoisuus katoaisi, se vain muuttaa muotoaan. Yksisilmäisuus ei sovi suomalaiseen metsäpolitiikkaan, hän sanoo.
 Luontopaneelin puheenjohtaja korosti aiemmin tänään, että merkittävä osa Suomen uhanalaisiksi luokitelluista lajeista elää juuri metsissä. Hakkaaminen luonnon kannalta arvokkaissa kohteissa voi vähentää lajien määrää entisestään.
 – Kun luonto vaikkapa polttaa metsän, se aiheuttaa samanlaisen tilanteen, Leppä kommentoi.
 Hänen mukaansa koko hallitus seisoo silti luontokadon pysäyttämisen takana. EU-strategian kannattamisen lisäksi hallitus on linjannut myös omassa ohjelmassaan, että luontokato pysäytetään vuoteen 2030 mennessä.
 Ministeri toivoo, että metsän omistajien omaisuuden suojaan kiinnitetään huomiota, kun suojelutavoitteita pannaan toimeen.
 – Metsä on aina jonkun omaa, sitä pitää kunnioittaa.
 Lue lisää:
 Data-analyysi paljastaa: Kaikkein monimuotoisin metsämme on jatkuvasti avohakkuiden kohteena, ja se johtaa luontokatoon
 Suomen valtio kaataa vanhoja metsiä, vaikka niistä on löydetty tuhansia uhanalaisia lajeja – asiantuntija: "En voi ymmärtää, miksi niin tapahtuu"
 Selvitys: Suomi on yksi huonoimpia metsien monimuotoisuuden säilyttäjiä – tutkijan mukaan ikuinen kiista avohakkuista ei ole ratkaisevaa
 Keskustelu avohakkuista äityi väittelyksi – vihreiden Pitko: "Aika on ajanut tehometsätalouden ohi", keskustan Hoskonen syytti "epätotuudesta"
 Kaikki Euroopan vanhat metsät täytyy suojella, linjaa luonnon köyhtymiseen puuttuva EU-strategia

Ympäristöministeri Kari pitää hakkuita suojelun arvoisissa metsissä äärimmäisen huolestuttavina – ministeri Leppä:  "Monimuotoisuus muuttaa muotoaan"


Summary: Saksan, Britannian, Norjan ja Ruotsin koronaohjeistukset poikkeavat toisistaan huomattavasti. Ruotsissa jaksetaan vielä pitäytyä suosituksissa, Saksassa ja Britanniassa on siirrytty jo rokotepakkoon.

Koronaohjeistukset ja -määräykset kiristyvät monessa Euroopan maassa, kun tartunnat lisääntyvät.
 Selvitimme, mitkä ovat olennaisimmat koronaohjeistukset neljässä Suomen lähimaassa.
 Saksan hoitohenkilökunnalla rokotepakko
 Saksan liittopäivät hyväksyi viime viikolla lain, jonka mukaan kaikilla hoitohenkilökuntaan kuuluvilla tulee olla rokotukset otettuina tai vaihtoehtoisesti todistus parantuneesta koronasairaudesta, jotta he voivat tehdä työtään, kertoo  Saksan hallitus tiedotussivullaan .
 Määräys on voimassa tällä erää maaliskuun puoliväliin saakka. Työnantajilla on sakon uhalla velvollisuus valvoa, että määräyksiä noudatetaan.
 Hallitus on myös antanut apteekeille ja eläinlääkäreille väliaikaisen luvan jakaa rokotuksia, jotta rokotustahti kiihtyisi.
 Saksassa rokottamattomien oikeutta käydä muissa kuin ruokakaupoissa ja apteekeissa on rajoitettu. Ravintoloissa, elokuvissa, teattereissa ja muissa viihdetapahtumissa saavat käydä vain rokotetut tai taudista parantuneet.
 Kouluissa vallitsee maskipakko kaikilla luokkatasoilla.
 Perhekunnan jäsen saa tavata kerrallaan vain kahta toisen perhekunnan jäsentä, mikäli nämä ovat rokottamattomia.
 Saksan osavaltioilla on oikeus rajoittaa niin yksityisiä juhlia kuin julkisia yleisötapahtumiakin, jos ilmaantuvuusluku on alueella enemmän kuin 350 per 100 000 asukasta seitsemän päivän aikajaksolla.
 Uudeksivuodeksi on jo annettu määräys, ettei ilotulitteiden myynti ole sallittu.
 Sairaanhoitaja antaa koronavirusrokotetta opiskelijalle Oslossa Heiko Junge / AOP
 Britanniassa koronapassi käyttöön kiistelyn jälkeen
 Britanniassa parlamentti hyväksyi tiistaina kovan poliittisen väännön jälkeen koronapassin käyttöönoton julkisiin tilaisuuksiin. Passia edellytetään nyt, jos haluaa mennä esimerkiksi yökerhoon tai jalkapallo-otteluun.
 Britanniassa vaaditaan hoitohenkilökunnalta täysi rokotesuoja tai äskettäin otettu negatiivinen koronatesti. Asiasta kertoo muiden muassa  yleisradioyhtiö BBC .
 Kasvosuojat vaaditaan lähes kaikkialla sisätiloissa kuten kaupoissa, julkisessa liikenteessä ja paikoissa, joissa ihmisiä liikkuu paljon, esimerkiksi rautatieasemilla.
 Ihmisiä ulkona jonottamassa koronavirusrokotuskeskukseen Britanniassa. Tolga Akmen / AFP
 Lisäksi ohjeisiin on listattu lukuisia paikkoja, joissa asiakkailla ja henkilökuntaan kuuluvilla on oltava maski. Näitä ovat muiden muassa kampaamot, postitoimistot, kiinteistöesittelyt, eläinlääkärit, noutoruokapaikat, huutokaupat, taksit sekä ajo-opetustunnit.
 Kasvomaskia ei tarvita kuntosaleilla tai jos on istumapaikalla ravintolassa tai pubissa. Lisäksi maskin voi poistaa, jos se on "kaiken järjen mukaan ymmärrettävää", kuten laulukuoroissa tai teattereiden näyttelijöillä.
 Liikennevälineissä voi saada sakot, jos maski puuttuu. Ensimmäisen sakon suuruus vaihtelee Skotlannin 30 punnasta Lontoon liikennelaitoksen sataan puntaan, mutta sakko nousee jokaiselta rikkeeltä kaksinkertaiseksi ja voi enimmillään olla tuhansia puntia.
 Norjaan alkoholin anniskelukielto
 Norjassa on omikron-muunnoksen nopean leviämisen takia otettu käyttöön aiempaa selvästi tiukemmat säännökset, jotka ovat voimassa kuukauden.
 Näkyvin määräys on ravintoloille annettu alkoholin tarjoilukielto.
 Ihmisiä kehotetaan noudattamaan yhden metrin turvaväliä. Jos julkisilla paikoilla turvavälin pitäminen ei onnistu, on käytettävä suojamaskia, tiedottaa  Norjan hallitus.

 Yksityistilaisuuksiin saa osallistua isäntäväen lisäksi kymmenen ihmistä, joskin joulun ja uudenvuoden juhlallisuuksissa määrä saa olla 20. Pienet lapset saavat tavata ystäviään, vaikka turvaluku ylittyisi.
 Koululuokat pyritään pitämään erillään toisistaan.
 Hallitus esittää myös lykkäämään aikuisten sisäurheilutapahtumia tai perumaan ne, samoin kuin ulkourheilutapahtumat, joissa eri ryhmät sekoittuisivat. Tämä tarkoittaa siis esimerkiksi otteluita.
 Hallitus kannustaa ihmisiä viettämään aikaa ulkosalla turvavälit säilyttäen.
 Työpaikoille suositetaan etätyötä. Jos se on vaikea järjestää, on harkittava työvuorojen porrastamista, jotta samaan aikaan olisi vähemmän ihmisiä paikalla.
 Suomen kokoiseen Norjaan alkoholin anniskelukielto – viranomaisen mukaan uusia tartuntoja voi pian tulla jopa 300 000 päivässä
 Ruotsissa vastuuta annetaan työnantajille
 Ruotsissa koronaohjeet ovat selvästi naapurimaita lievemmät ja perustuvat lähinnä suosituksiin.
 Ihmisiä kehotetaan pitämään turvaväliä. Jos julkisessa liikenteessä näyttää olevan ruuhkaista, ihmisiä kehotetaan matkustamaan muilla tavoin: kävellen, polkupyörällä tai omalla autolla.
 Julkisessa liikenteessä kehotetaan käyttämään kasvosuojusta, joskin kehotus ei koske lapsia, ilmenee  Krisinformation-sivustolta .
 Työnantajien on pidettävä huoli siitä, että työntekijät eivät joudu olemaan lähellä toisiaan.
 Yleisöltä tarkastetaan koronatodistukset Avicii Arenalla Tukholmassa. Anders Wiklund / AOP
 Ravintoloitsijoiden on huolehdittava riittävästä väljyydestä. Tämä toteutetaan esimerkiksi rajoittamalla asiakkaiden määrää, sijoittamalla pöydät kauemmas toisistaan ja ohjeteippauksilla. Jonotusta tulee välttää ottamalla käyttöön vuoronumerojärjestelmä.
 Korona-uutisten päivittyvä seuranta.

Anniskelukielto, pakkorokotuksia, jopa tuhansien puntien sakot maskittomille – näin Euroopassa varaudutaan koronaepidemian kiihtymiseen


Summary: Hankkeen nimessä viulu symboloi paljon muutakin kuorolaulusta kansantanssiin ja perinteen tallentamiseen. Eikä kyse ole vain Kaustisen perinnöstä, vaan laajemmasta tekemisestä ja kokemisesta.

Kaustislainen viulunsoitto on päässyt Unescon ihmiskunnan  aineettoman kulttuuriperinnön luetteloon . Kyse on vasta toisesta kansallisesta kohteesta listalla; aiemmin mukaan on päässyt suomalainen saunakulttuuri.
 Takana on monivuotinen työ ja tarkkaan muotoiltu hakemus, jossa hankkeen nimi kertoo kuitenkin vain syvän ytimen ja pienen osan siitä, mistä on kyse.
 Kuvaavampaa olisi puhua "musiikki- ja tanssiperinteen harjoittamisesta Perhonjokilaaksossa", mutta tuollaista muotoilua pidettiin hakemusta valmisteltaessa turhan abstraktina.
 Ja sekin olisi määrittelynä suppea. On helpompi kertoa, miten asiaa ei voi rajata kuin rajata se.
 1. Kyse ei ole vain viulunsoitosta
 Viululla on kiistämätön rooli Kaustisella, mutta perinteeseen kuuluvat yhtälailla esimerkiksi kuorolaulu ja kantele. Kanteleperinne on alueella on sekin vahva, vaikka kantele soikin vain harvoin yhdessä viulujen kanssa.
 Koko hankkeen ideologiaan kuuluu, että yhteisö itse määrittelee, mikä on tärkeää. Pitkien haarukointien tulos oli, että perinteen keskellä elävien mielestä Kaustinen ja viulu symboloivat kokonaisuutta parhaiten.
 1b. Toisaalta kyse on viulunsoitosta
 Viulunsoiton juuret ulottuvat alueella lähes 300 vuoden taakse. Aikansa "nuorisomusiikista" löytyy merkintöjä 1700-luvulta kirkkoraatien pöytäkirjoista, kun soittajat rikkoivat sunnuntaista tanssisoittokieltoa.
 Vaikka niin soitin, tanssit kuin sävelmätkin olivat aluksi vierasta perua, soittajat kehittivät oman tyylin ja viulusta tuli erityisesti hääjuhlien soitin, joka johdatti uudenlaisen musiikin aikakauteen.
 Häät kestivät useita päiviä, ja viulu soi niissä tuntikausia. Koska häitä ei kuitenkaan ollut kovin usein, järjestettiin myös tansseja – nekin usein monipäiväisiä.
 Myöhemmin viulut saivat säestyssoittimia, ja 1950-luvulla kaustislaisen pelimanniyhtyeen kokoonpanoksi vakiintui viulut, kontrabassot ja harmoni. Tuolloin vanha soittotyyli oli isojen häiden harvennuttua enää yksittäisten soittajien varassa, mutta se saatiin pidettyä elävänä kehittämällä uutta toimintaa.
 Purppuripelimannit, Konsta Jylhä ja lopulta Kaustisen kansanmusiikkijuhlat nostivat lopulta kansanmusiikin uuteen kukoistukseen.
 Pelimanniperinne on siirtynyt sukupolvelta toiselle. Monessa suvussa soittajia onkin useissa sukupolvissa ja suvuilla tai perheillä omia yhtyeitään, kuten myös useimmilla kylillä.
 Viulu on ollut ja on kotona seinällä, ei soitinkotelossa. Siihen voi tarttua yhtä lailla talon väki kuin kylään tulija.
 1c. Kyse on aivan omanlaisestaan viulunsoitosta
 Korvakuulolta soittaminen ja vapaa yhdessä jammailu on osa perinnettä, mutta traditio kulkee eteenpäin myös koulutuksen kautta. Kansainvälistäkin huomiota saaneen Näppärit-pedagogiikan koulumia nuoria soittajia löytyy jo sadoittain.
 Kaustislaisen soiton erottaa kuullessaan, mutta mistä tyyli syntyy?
 – Kaustislainen pelimannimusiikki eli fiulimusiikki on tunnettua siitä, että siinä on nykäisy eli aksentti, jota joku sanoo puntitukseksieli voimakas korostus iskuttomilla tahtiosilla. Siitä tulee oma svenginsä, selittää Tallarin viulisti  Arto Järvelä .
 Lisäksi melodiaa kruusataan eli koristellaan: rungon ympärille lisätään maustetta ja höystettä.
 Tyyliä onkin aika ankala opettaa, koska siihen liittyy paljon mikrotason hienouksia.
 – Itsellä se on selkärangassa ja sen tuntee tarkoin, mutta se on vaikea saada puettua sanoiksi, sanoo Tallarin  Esko Järvelä .
 Samasta syystä nuotinnus on kaksiteräinen miekka: kirjoittamista ja nuotista oppimista hankaloittaa se, ettei kaikkea voi paperista lukea.
 2. Kyse ei ole vain soitosta
 Samaan aineettoman kulttuuriperinnön kokonaisuuteen kuuluu myös kansantanssi.
 Yksi omaleimainen osa sitä on moniosainen, hovitansseista periytyvä purppuri. Purppuria on tanssittu alueella jo 1800-luvulla, ja tanssitaan yhä niin häissä kuin Nuorisoseurassa.
 Ja kuuluu asiaan paljon muutakin: esimerkiksi soitinten rakentaminen, pukujen ompelu ja käyttö, tarinankerronta ja leikkien perinne. Oikeastaan kaiken perintöön liittyvän tallentaminen, ylläpitäminen ja eteenpäin siirto.
 Kansanmusiikkijuhlilla kulttuuriperinnöstä pääsevät osallisiksi nekin, jotka eivät itse soita tai tanssi tai edes asu lähimaillakaan. Risto Savolainen
 3. Kyse ei ole vain Kaustisesta
 Perinne ei rajaudu vain Kaustiselle, vaan mukana hakemuksessa ovat koko ajan olleet naapurikunnat Veteli ja Halsua.
 Oikeastaan kyse on perinteestä, joka elää myös Ullavassa, ruotsinkielisissä lähikunnissa, koko Keski-Pohjanmaalla ja vielä laajemmallakin.
 – Se kuuluu kaikille, jotka kokevat sen omakseen. Oli se sitten helsinkiläinen bussikuski, joka tulee kerran vuodessa soittamaan festareille tai kyläläinen, joka ei itse soita tai ole muuten mukana, mutta pitää perinnettä kunnia-asiana, sanoo Kansanmusiikki-instituutin johtaja  Matti Hakamäki , joka on myös Unesco-työryhmän puheenjohtaja.
 4. Kyse on osiensa summaa isommasta asiasta
 Kun puhutaan elävästä perinnöstä, keskiössä ei ole tuote, kuten tietyllä tavalla soitettu kappale, vaikka ne tärkeitä ovatkin. Kyse on syvimmillään sosiologisesta perinteestä.
 – Siitä miten ihmiset pitävät asiaa tärkeänä, tietotaidon siirtyminen, halu hakea identiteettiä historiasta ja välittää sitä omille lapsille... yhteenkuuluvuuden tunne, se on keskiössä, sanoo Hakamäki.
 Kaustislainen viulunsoitto kaikkine ulottuvuuksineen ei ole uhattu, vaan elävä perinne, eikä sitä pidä säilyttää vitriinissä ja suojella muutoksilta.
 – Se on tulossa jostain, elää tässä päivässä ja on menossa johonkin. Tätä halutaan tehdä myös huomenna eikä vain muistella vanhaa tai rekonstruoida mennyttä, sanoo Matti Hakamäki.
 Hakamäki myöntää, että täysin vailla uhkakuvia ei modernisaation puristuksessa silti voida porskuttaa.
 – Ei kannata ajatella, että kyllä se siellä elää ihan itsekseen. Aineettomat asiat vaativat erikoishuomiota, että tietotaito säilyy. Ne ovat ihmiskunnan kannalta merkittäviä.
 Mikä muuttuu listalle pääsyn myötä?
 Unescon listalle pääsy on valtava tunnustus paikalliselle perinteelle ja vuosisatojen aikana tehdylle työlle, sanoo Hakamäki.
 – Tunnistaminen, tunnustaminen ja näkyvyys lisääntyy. Listalla on muun muassa portugalilainen fado ja muuta globaalisti tuttua – suurempaa tunnustusta ei voi kuvitellakaan.
 Maine kasvaa, mutta sen kääntäminen vahvuudeksi on vielä arvoitus. Hakamäen mukaan tärkeää on, että työn ohjakset pysyvät koko ajan yhteisön käsissä, sillä ylikaupallistamisen vaara on olemassa.
 – On todella tärkeää, ettei hankkeisteta hengiltä vapaaehtoistyön riemua. Perinteen harjoittamisessa on kyse perinteen harjoittamisesta.
 Pohjimmiltaan kyse on juuri yhteisölle tärkeän perinteen noteeraamisesta – muiden tärkeiden perinteiden rinnalla.
 – Ei tässä huudella, että se olisi arvokkaampaa kuin perinteet muualla. Kulttuurinen diversiteettipohja on tarpeen siinä kuin luonnon monimuotoisuuskin, sanoo Matti Hakamäki.
 Lue myös :  Viuluopetus elää nousukautta Perhonjokilaaksossa – ennätysmäinen ryntäys syksyn soittotunneille
 Kansanmusiikkipitäjässä tiedetään, miten lapset saadaan soittamaan läpi elämän – 40 vuotta sitten kehitetty näppäripedagogiikka on kovassa nosteessa
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun torstaihin 16.12. kello 23:een saakka.

Kaustislainen viulunsoitto pääsi Unescon listalle – ja samalla sinne pääsivät myös naapurikuntien tanssivat lapset ja helsinkiläinen bussikuski


Summary: Helsingin pormestari Juhana Vartiainen vetosi kaupungin koronainfossa rokotusten puolesta. Helsingissä on tällä hetkellä noin 75 000 rokotusten piiriin kuuluvaa yli 12-vuotiasta, jotka eivät ole hankkineet rokotteita.

Helsingin pormestari  Juhana Vartiainen  vetosi tänään Helsingin kaupungin koronainfossa rokottamattomiin, että nämä hankkisivat itselleen rokotesuojan pian.
 Helsingissä on tällä hetkellä noin 75 000 rokotusten piiriin kuuluvaa yli 12-vuotiasta, jotka eivät ole hankkineet rokotteita.
 – Kehotan kaikkia, joiden rokotesuoja on vielä puutteellinen, hakeutumaan rokotukseen viipymättä, Vartiainen sanoi infotilaisuudessa  Helsinki-kanavalla .
 Vartiaisen mukaan koko väestölle tarvitaan edelleen mahdollisimman laajaa rokotesuojaa. Ensimmäisten ja toisten rokotteiden ottaminen on kiirelistan kärjessä.
 – Olemme tänään käynnistäneet koronarokotuskampanjan, jota kohdennamme etenkin 16–29-vuotiaisiin. Se tulee näkymään somessa, joukkoliikenteessä ja vaikuttajayhteistyökumppaneiden kautta, Vartiainen sanoi.
 Koronan ilmaantuvuusluku on huomattavasti korkeampi rokottamattomien keskuudessa, ja lähes poikkeuksetta on niin, että nuoremmilla sairaalahoidossa olevilla ei ole rokotuksia.
 – Haastankin erityisesti teidät nuoret panemaan rokotuksissa meitä keski-ikäisiä paremmaksi.
 Rokottamattomilla koronan ilmaantuvuusluku on viimeisen 14 vuorokauden aikana 1 059 sataatuhatta asukasta kohden. Vastaava luku on yhden annoksen saaneilla 370, kaksi annosta saaneilla 306 ja kolme annosta saaneilla 82.
 Sotealalle tulossa rokotepakko
 Vartiainen vetosi myös sosiaali- ja terveysalan työntekijöihin, jotka eivät ole vielä ottaneet rokotteita. Hallitus on esittänyt tartuntatautilakiin väliaikaista muutosta, jolla rokottamattomien sotealan työntekijöiden käyttö työntekijöinä kielletään.
 – Sotealan työntekijöiden rokottautumisvelvollisuus on siis tulossa, ja siihen kannattaa nyt oikeasti valmistautua, Vartiainen sanoi.
 Kun lakimuutos on tehty, toimeenpanoaika voi olla lyhyt.
 – Kehotan menemään rokotukseen pikaisesti ja varmistamaan työnteon jatkumisen mahdollisuuden. On varmistettava, että virus ei pääse leviämään hoitohenkilökunnan kautta.
 Kolmansiin rokotuksiin vauhtia
 Helsingissä 12-vuotta täyttäneistä 87 prosenttia on nyt saanut ensimmäisen rokotteen ja 83 prosenttia toisen rokotteen. Kolmannen rokoteannoksen on saanut 10 prosenttia.
 Helsingin kaupunki on lyhentänyt vaadittua toisen ja kolmannen rokoteannoksen väliä viiteen kuukauteen. Vartiaisen mukaan lukuisilla 18–59-vuotiailla tulee vaadittava taukoaika täyteen tammikuun lopulla.
 Kolmansien rokotteiden antaminen alle 60-vuotiaille aloitetaan mahdollisimman pian, kuitenkin viimeistään tammikuun aikana.
 Rokotteiden etenemisen ongelmana on rokotushenkilökunnan puute. Muun muassa  HUS vetosi tänään opiskelijoihin, alan eläkeläisiin ja alanvaihtajiin, että he tulisivat antamaan kolmansia rokotusannoksia .
 Koronaviruksen takia sairaalahoidossa olevien ihmisten määrä on vaihdellut HYKS-erityisvastuualueella viimeksi kuluneen kuukauden aikana jonkin verran.
 Lapsia testataan eniten
 Alle 12-vuotiaita koululaisia testataan noin 1,5–2 kertaa enemmän kuin muita. Vartiainen muistutti ohjeista, mikäli lapsella on oireita.
 – Alle 12-vuotiaille suositellaan testiä, jos heidän tiedetään altistuneen ja heillä on koronaan viittaavia oireita.
 Oireiset lapset tulee viedä testiin myös, jos perheessä on rokottamattomia 16-vuotta täyttäneitä.
 Yksi vaihtoehto on tehdä kotitesti, jos tartunnan mahdollisuus mietityttää. Jos tulos on positiivinen, pitää hakeutua laboratoriotestiin. Jos tulos on negatiivinen, mutta lapsella on oireita, on jäätävä kotihoitoon.
 Koronainfossa muistutettiin myös  koronapassikäytännöistä . Kirjastoissa ja nuorisotiloissa koronapassia ei oteta käyttöön, ellei niissä järjestetä yleisötilaisuuksia yli 16-vuotiaille. Tuolloin passi vaaditaan.
 – Koronapassi on työkalu riskien vähentämiseen, Vartiainen sanoi.
 Lopuksi Vartiainen kiitteli koronan parissa työskenteleviä ja yleisesti kansalaisia kärsivällisyydestä ja jaksamisesta pandemian aikana.
 – Joulupyhät lähestyvät kovaa vauhtia. Jokainen meistä varmasti haluaa, että joulua voi viettää perhepiirissä hyvillä mielin. Pidetään omalla vastuullisuudella huolta, että voimme nauttia läheistemme seurasta.
 Alla olevasta grafiikasta voit tarkastella, miten koronavirustartuntojen määrä on kehittynyt postinumeroalueittain Helsingissä lokakuun alusta joulukuun puolivälin paikkeille.
 Lue myös:
 HUS pyytää: Opiskelijat, eläkeläiset ja alanvaihtajat apuun koronavirusrokotuksissa
 Uusimmat koronatiedot Uudellamaalla: HUS pyytää rokotusapua eläkeläisiltä ja hoitajaopiskelijoilta, vantaalaiset voivat varata kolmannen rokotuksen nyt sähköisesti, HSL edellyttää kasvomaskin käyttöä
 Koronapassia tarkistetaan jatkuvasti väärin – “Valituksia tulee joka päivä”

Helsingin pormestari Vartiainen: "Sotealan työntekijöiden rokottautumisvelvollisuus on tulossa, ja siihen kannattaa oikeasti valmistautua"


Summary: Yleisin syy kuolemantuomioille on ollut eteläkorealaisten videoiden katselu tai jakaminen. Nykyisen johtajan Kim Jong-unin kaudella sitä on alettu pitää entistäkin vakavampana rikoksena.

Pohjois-Korea on alkanut osittain salailla teloituksia, jotka olivat aiemmin hyvin julkisia tilaisuuksia. Varsinkin aiempina vuosikymmeninä kansalaisia komennettiin seuraamaan teloituksia, jotka toimivat samalla varoituksena muille.
 Ulkomainen arvostelu Pohjois-Korean ihmisoikeustilannetta kohtaan on kuitenkin johtanut siihen, että nykyisin kaikista teloituksista ei enää kerrota julkisuudessa.
 Näin päätellään eteläkorealaisen kansalaisjärjestön  tutkimuksessa , joka julkaistiin keskiviikkona Etelä-Korean pääkaupungissa Soulissa.
 Transitional Justice Working Group (TJWG) -järjestön tekemässä tutkimuksessa analysoidaan, miten  Kim Jong-unin  valtakausi on muuttanut kuolemantuomioita Pohjois-Koreassa.
 Kim Jong-un on hallinnut Pohjois-Koreaa lähes vuosikymmenen. Perjantaina tulee kuluneeksi kymmenen vuotta maan edellisen johtajan, Kim Jong-unin isän  Kim Jong-ilin  kuolemasta.
 Pohjois-Korean johtaja Kim Jong-un vastaanotti sotilasparaatin Pjongjangissa lokakuussa 2020. KCNA / EPA
 Ulkomaiset videot, huumeet ja prostituutio johtivat useimmin kuolemantuomioon
 Kuusi vuotta kestänyt tutkimus perustuu lähes 700 loikkarin haastatteluihin sekä teloitus- ja hautapaikkojen analysointiin satelliittikuvien avulla.
 Kim Jong-unin kaudella järjestö dokumentoi 27 teloitusta, joista 23 oli julkisia. Erityisesti opiskelijoita on komennettu seuraamaan teloitustilaisuuksia.
 Julkisista teloituksista 21 pantiin täytäntöön ampumalla ja kaksi hirttämällä.
 Yleisimmäksi kuolemanrangaistuksen syyksi Pohjois-Korea on kertonut sen, että tuomitut ovat katsoneet tai levittäneet eteläkorealaisia videoita.
 Eteläkorealaisen median seuraamisesta määrättäviä rangaistuksia  kiristettiin viime vuonna . Lailla pyrittiin kaikin puolin  rajoittamaan  ulkomaisia vaikutteita sekä erityisesti eteläkorealaisten elokuvien, TV-sarjojen sekä musiikin salakuljetusta maahan. Jopa eteläkorealainen aksentti ja eteläkorealaiset ilmaisut kriminalisoitiin.
 Esimerkiksi pääkaupungissa Pjongjangissa kurinpalautusta on yritetty vaatimalla jokaisen TV-vastaanottimen  rekisteröintiä . Näin ratsioissa voidaan paremmin valvoa televisioiden käyttöä.
 Pohjoiskorealaisilla ei harvoja poikkeuksia lukuunottamatta ole pääsyä internetiin. Sen sijaan Pohjois-Koreassa on  oma maan sisäinen tietoverkko .
 Eteläkorealaisen median käytön jälkeen seuraavaksi tavallisimpia kuolemanrangaistukseen johtaneita rikoksia ovat olleet huumerikokset sekä prostituutio.
 Teloituksia siirretään piiloon satelliittien katseelta
 Todistajien mukaan tuomittuja on ennen teloitusta kohdeltu hyvin epäinhimillisesti, mikä oli tavallista myös ennen Kim Jong-unin valtakautta.
 Tutkimuksessa ei esitetä vertailukelpoisia tietoja teloitusten määrän kehityksestä. Koska teloituksia tehdään nykyisin myös salaa, niiden tarkkaa määrää ei liioin tiedetä.
 Tutkimuksen mukaan teloituksia ei ole enää nykyisin tehty asutuskeskuksissa, aivan Kiinan vastaisen rajan lähellä eikä sellaisissa paikoissa, joissa niitä voidaan helposti seurata satelliittien avulla.
 Järjestö on dokumentoinut  Pohjois-Korean teloituspaikkoja jo aiemmin. Valtaosa loikkareiden raportoimista teloituksista on tapahtunut maan köyhässä pohjoisosassa, kaukana pääkaupungista Pjongjangista.
 Pohjois-Korean  ihmisoikeustilanne arvioidaan  vuodesta toiseen yhdeksi maailman huonoimmista.
 Lue myös:
 Salainen apu pitää maailman suljetuimman valtion pystyssä – katso satelliittikuvista, miten Kiina ujuttaa Pohjois-Koreaan ruokaa ja tavaraa

Pohjois-Korea on alkanut salailla teloituksia, joihin ennen käskettiin yleisö paikalle


Summary: Kuurojen liiton toiminnanjohtaja Markku Jokinen toivoo Suomen valtiolta anteeksipyyntöä kuurojen kokemasta kaltoinkohtelusta.

Oulussa oli 60-luvulla kuurojen koulu, jossa kuuroja lapsia vietiin kokeellisiin korvien leikkauksiin ilman heidän lupaansa. Tavoitteena oli korjata lasten kuulo, mutta lopputuloksena osan kuulo jopa heikkeni tai he saivat muita komplikaatioita.
 Ainakin 37 iältään 7–17-vuotiasta lasta joutui kokeellisiin korvien leikkauksiin. Helsingin yliopiston tutkijan  Maija Koiviston  mukaan Oulun kuurojen koulun tapauksessa olivat mukana ainakin koulun rehtori ja korvalääkäri. On mahdollista, että lasten vanhemmatkaan eivät tienneet, mitä heille koulussa tehtiin.
 Kuurojen yhteisöissä tapauksista on kulkenut tietoa, mutta tänään julkistettu laaja selvitys kuurojen kokemista vääryyksistä 100 vuoden ajalta tuo ihmisoikeusloukkaukset yleiseen tietoon. Selvityksen toteutti Helsingin yliopiston johdolla viisi korkeakoulua ja kymmenen tutkijaa.
 Korvien leikkaaminen on yksi esimerkki selvityksessä esiin nousseista kuurojen kokemista vakavista fyysisen koskemattomuuden loukkauksista, mutta ei suinkaan ainoa. Selvitykseen vastanneiden noin 200 kuuron kokemukset ovat karuja. Hanke palautti vastaajille mieleen muistoja vuosikymmenten takaa.
 Abortteja tehtiin ilman lupaa
 Vuonna 1929 säädetyn avioliittolain mukaan syntymäkuurot eivät saaneet mennä keskenään naimisiin kuin erityisluvalla, jonka saaminen oli selvityksen mukaan mielivaltaista.
 Avioliittoluvan saamiseksi ainakin naisilta oli saatettu vaatia sterilisaatiota. Ilmi tuli tapaus, joissa kuuro nainen oli ollut raskaana avioliittolupaa hakiessaan. Häntä oli vaadittu tekemään sterilisaatio lapsen syntymän jälkeen ja vasta sen jälkeen vihkiminen voitiin toimittaa. Osalle naisista tehtiin abortti ilman heidän lupaansa.
 Tapaukset liittyvät rotuhygieeniseen ajattelutapaan, jossa kuuroutta ja kuurojen kulttuuria pyrittiin hävittämään. Kuurojen yhteisöä on selvityksen mukaan syrjitty koko ajanjakson ajan. Syrjinnän takia monet yhteisön jäsenet ovat sisäistäneet kielteisen kuvan itsestään ja yhteisöstään.
 Lapsi ei voinut kertoa
 Selvityksessä käsiteltiin rotuhygieeniseen ajattelutapaan liittyvien loukkauksien lisäksi rakenteellista syrjintää muun muassa kouluissa.
 Viittomakielen käyttö oli 1900-luvun alusta aina 1970-luvulle saakka kielletty kuurojen kouluissa. Ne olivat sisäoppilaitoksen kaltaisia laitoksia, joissa lapset asuivat yleensä lukuvuodet kaukana perheestään.
 Näissä kouluissa käytettiin oralismiksi nimettyä opetusmenetelmää, jossa kuuroja oppilaita yritettiin opettaa puhumaan puheen kautta. Viittomakielen käytöstä sai fyysisen rangaistuksen. Lapsia lyötiin muun muassa kepillä sormille.
 Opetus keskittyi puheen opettamisen, jonka seurauksena muiden oppiaineiden opetus jäi heikommalle. Tämä vaikutti negatiivisesti kuurojen luku- ja kirjoitustaitoon sekä muuhun koulusivistykseen.
 Kuurojen kouluihin tulleet lapset eivät välttämättä osanneet viittomakieltä kouluun tullessaan. Myöskään henkilökunta ei aina osannut viittoa. Lapsilta saattoi puuttua yhteinen kieli koulun aikuisten kanssa.
 Tämä vaikeutti kaltoinkohtelusta kertomista. Selvityksen mukaan kuurojen kouluissa ja niiden yhteydessä olleissa asuntoloissa käytettiin monenlaisia mielivaltaisia rangaistuksia. Myös seksuaalista väkivaltaa tapahtui.
 Kuuroilla lapsilla ei välttämättä ollut yhteistä kieltä edes perheensä kanssa.
 – He eivät käytännössä voineet kertoa tapahtumista kenellekään, Koivisto toteaa.
 Valtiollinen anteeksipyyntö tärkeää
 Kuurojen Liiton toiminnanjohtajan  Markku Jokisen  mukaan selvitys toi arvokkaasti esille ensimmäistä kertaa kuurojen kokemat vääryydet. Hänen mielestään on tärkeää, että koko suomalainen yhteiskunta saa tietoa asiasta.
 Vaikka moni asia ja lainsäädäntö on kehittynyt nykypäivään mennessä, epäkohtia on edelleen olemassa. Selvityksen mukaan ongelmat alkavat jo neuvolassa, jatkuvat varhaiskasvatuksessa, koulussa ja lopulta työelämässä.Esimerkiksi viittomakielisten lapsiperheiden oikeudet viittomakielen opetukseen eivät usein toteudu.
 Kuuroista ja kuulovammaisista lapsista yli 90 prosenttia syntyy kuuleville vanhemmille, mutta lapsen kanssa tarvittavan viittomakielen kotiopetusta on kunnasta usein vaikea saada. Lapsi tarvitsee vahvan kielitaidon jo ennen kouluunmenoa ja koulun puolestaan tulee tarjota myös viittomakielen opetusta opetussuunnitelman mukaisesti niin kuuroille kuin kuuleville viittomakielisille oppilaille.
 Valtioneuvoston sivuilla julkaistu  selvitys  toteutettiin hallitusohjelman mukaisesti osana kuurojen kokemien vääryyksien sovintoprosessin aloittamista. Kuurojen Liitto haluaa selvityksen jälkeen käynnistää varsinaisen totuus- ja sovintoprosessin valtion kanssa. Selvityksessä esiteltiin malleja prosessin jatkolle.
 Liitolle on tärkeää, että kuurojen oikeuksia haittaavat esteet poistetaan. Liitto toivoo myös voivansa sopia valtion kanssa, miten tutkimuksen esiin nostamat vääryydet hyvitetään.
 Anteeksipyyntö on kuuroille tärkeää.
 – Toivomme korkean tason anteeksipyyntöä valtiolta, esimerkiksi pääministerin esittämänä, Jokinen toteaa.
 Lisää aiheesta:
 Palkittu Coda-elokuva kertoo ristiriidoista kuurojen ja kuulevien maailmojen välissä – saman ovat kokeneet räppäri Signmark ja hänen tyttärensä
 Saara-Lotta Laukkanen oppi viittomaan jo vauvana – "Minulle ei ole koskaan kotona sanottu, etten voisi tehdä jotakin kuurouteni takia"
 Kolumnivieras Kaisa Alanne: Viittomakieli raivasi itselleen sijan Suomessa
 Äidinkielenä suomi ja viittomakieli – lapsen kaksikielisyys tarvitsee tukea molemmilla kielillä

Lasten korvia leikattiin koulussa ilman lupaa, avioparit pakotettiin sterilisaatioon – selvitys paljastaa kuurojen kokemat ihmisoikeusloukkaukset