Summary: Vihreät haluaisivat, että kannabista voisi käyttää ja myydä vapaasti. Jotkut lääkärit sallisivat myös kovien huumeiden käytön ilman rangaistusta. Mikähän mahtaa olla seuraava heitto huumekeskustelussa, pohtii Happonen blogissaan.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja tekee joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki blogit voit lukea täältä
 Olin töissä , kun se leimahti jälleen kerran.
 Suomalainen kannabiskeskustelu.
 Se alkoi tällä kertaa kaksi viikkoa sitten, kun  vihreät hyväksyivät  aloitteen, jonka mukaan kannabiksen myynti, käyttö ja hallussapito pitäisi laillistaa.
 Tartuin puhelimeen  ja  soitin vihreiden vasta valituille varapuheenjohtajille . Heistä yksi johtaa pian puoluetta ja voi olla myös poliisiministeri, kun  Maria Ohisalo  jää vanhempainvapaalle.
 Hanna Holopainen  kertoi vastustavansa aloitetta,  Iiris Suomela  ja  Atte Harjanne  kannattivat sitä.
 Harjanteen vastaus yllätti, kun kysyin, miksi hän oli laatimassa kannabisaloitetta ja äänesti sen puolesta.
 – Olin pyynnöstä mukana, Harjanne vastasi vähättelevästi.
 Mahtoikohan joku muukin olla vain "pyynnöstä mukana". Kohualoite hyväksyttiin täpärästi äänin 183-181.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos parantaisi kansalaisten terveyttä ja hyvinvointia sallimalla kaikkien huumeiden käytön ilman rangaistuksia.
 Kannabiksesta on puhuttu  niin paljon, että moni tietää jo unissaankin, kuka on puolesta ja kuka vastaan.
 Poliisi tietenkin vastustaa kaikkien huumeiden käyttöä, eikä halua lakiin mitään lievennyksiä. Poliisi kun näkee päivittäin sitä arkea, mitä niin sanotut bilekäyttäjät ja moni muu eivät näe.
 Hieman yllättävää on, ettei Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) jo  vuonna 2018 tekemä linjaus  ole herättänyt kovin paljon ihmetystä.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos nimittäin parantaisi kansalaisten terveyttä ja hyvinvointia sallimalla kaikkien huumeiden käytön ilman rangaistuksia. Siis ihan kaikkien, kuten heroiinin ja amfetamiinin.
 Myös vihreät ovat kirjanneet saman toiveen tavoiteohjelmaansa jo aiemmin.
 Näin ajattelee myös arvostettu ja kokenut päihdelääkäri  Kaarlo Simojoki.  Hän toteaa  tässä Ylen jutussa , että vakavasti syrjäytyneiden näkökulmasta oikea ratkaisu olisi, että minkään huumeen käytöstä ei pitäisi seurata rangaistusta.
 Kaikki lääkärit  eivät ole samaa mieltä.
 Lääkäriliiton toiminnanjohtaja  Kati Myllymäki  sanoo Ylelle, että "saattaisi olla hyvä", jos kannabiksen käytön rangaistavuus poistettaisiin.
 Mutta häneltä tulee jyrkkä ei muille huumeille.
 – Heroiini, amfetamiini ja uudet synteettiset huumeet ovat tappavan vaarallisia myös kertakäyttönä, Kati Myllymäki toteaa.
 Matilainen eikä moni muukaan huumenuoren vanhempi lieventäisi nykyistä huumelakia millään tavoin.
 Niin sanottujen tavallisten kansalaisten  mielipide määräytyy usein omista tai lähipiirin kokemuksista.
 Yle on kertonut  Sirkka Linderistä ,  joka on "onnellinen pössyttelijä".  Hänelle kannabis ei tunnu olevan ongelma.
 Pekka Matilaisen  poika puolestaan  teki itsemurhan kannabispsykoosia seuranneen  vakavan masennuksen aikana. Matilainen eikä moni muukaan huumenuoren vanhempi lieventäisi nykyistä huumelakia millään tavoin.
 Lääkäriseura Duodecimin sivuilla julkaistun  käypähoidon mukaan  kannabiksen käyttö kaksinkertaistaa skitsofreniariskin.
 Yksi asia huumekeskustelussa on jäänyt minua suuresti ihmetyttämään.
 Ei kukaan voi lopulta  tietää, kuinka moni nuori aloittaisi kannabiksen käytön, jos sen käytöstä ei enää rangaistaisi.
 Tai mitä tapahtuisi, jos kannabista saisi myös myydä ja levittää vapaasti. Tai mitä siitä seuraisi, jos kaikkia huumeita voisi käyttää ilman rangaistusta.
 Yksi asia huumekeskustelussa  on jäänyt minua suuresti ihmetyttämään.
 THL ja moni muu perustelevat näkemystään sillä, että huumeriippuvaisten hoitoon pääsy paranisi, jos huumeiden käytöstä ei seuraisi rangaistusta.
 Onko todella niin, että tässä maassa ei saada huumepotilaiden hoitoa toimimaan, ellei huumelakia lievennetä?
 Eikö jokaisen päättäjän tulisi jo nyt tehdä hurjana töitä sen eteen, että jokainen hoitoa haluava saa parhaan mahdollisen avun?
 Aika näyttää, keksiikö joku vielä senkin ehdottaa, että heroiinia pitäisi voida ostaa lähikaupasta
 Se on selvää , ettei Suomen huumelaki muutu mihinkään Maria Ohisalon vanhempainvapaan aikana. Olipa sitten kuka tahansa hänen sijaisenaan.
 Muutoinkin näyttää siltä, ettei huumelaki ole ihan heti lievenemässä. Neljä suurinta puoluetta  ehti jo tyrmätä  vihreiden kannabisaloitteen.
 Yksi asia on  kuitenkin varmaa.
 Huumekeskustelu jatkuu. Ja luulen, että yhä useammin vaaditaan lakimuutosta, joka sallisi kaikkien huumeiden käytön ilman rangaistusta.
 Aika näyttää, keksiikö joku vielä senkin ehdottaa, että heroiinia pitäisi voida ostaa lähikaupasta. Jos sen myynti olisi laillista, niin siinä sitten samalla annettaisiin huumevalistusta ja vaihdettaisiin ruiskut puhtaisiin.
 Toivoa sopii, että järki pysyy päässä niin huumekeskustelussa kuin päättäjilläkin!
 Entä löytyykö meiltä  joku päivä ministeri tai kansanedustaja, joka kertoo työpäivän jälkeen iloisena kuulumisia lapselleen tähän tyyliin.
 "Me nyt sitten vihdoinkin saatiin muutettua se huumelaki. Jos satut kavereiden kanssa kokeilemaan vaikkapa amfetamiinia, niin eipä tarvitse kohta enää pelätä, että poliisi tulee pilaamaan teidän bileet."
 Toivoa sopii, että järki pysyy mukana niin huumekeskustelussa kuin päättäjilläkin!
 Ainoa tavoite kaikessa tulee olla vain ja ainoastaan huumeiden käytön ja siitä aiheutuvien kärsimysten vähentäminen.
 Ja tietenkin helpottaa huumeriippuvaisten hoitoon pääsyä.
 Päivi Happonen
 Kirjoittaja on Ylen oikeustoimittaja, joka kirjoitti edellisen kerran blogin kannabiksesta kaksi vuotta sitten. Hänen mielestään on tärkeää, että aiheesta keskustellaan. Kaikkein tärkeintä olisi kuitenkin, että jokainen hoitoa haluava huumeriippuvainen saisi avun mahdollisimman nopeasti.
 Blogista voi keskustella 28.9. klo 23.00 saakka.
 Lisää aiheesta:
 Huumekokeilut ovat teineillä lähes yhtä yleisiä kuin säännöllinen juopottelu
 Vihreät kumoai si kannabiksen "kieltolain" – Puoluekokous vaatii käyttöä, hallussapitoa ja myyntiä lailliseksi
 Analyysi: Vihreät perustelee kannabiksen laillistamista haittojen ehkäisyllä – aloite haiskahtaa eliitin ohituskaistalta suosikkipäihteelle
 Sirkka Linder, 70, on käyttänyt kannabista jo lähes 50 vuotta: "Olen samanlainen viihdekäyttäjä kuin suurin osa suomalaisista alkoholin kanssa"
 Katso video: Voiko oman lapsen itsemurhasta selvitä?

Päivi Happonen: Milloinkahan joku keksii ehdottaa, että heroiinia pitäisi saada lähikaupasta?


Summary: Työnantajat tarjoavat entistä enemmän matalan kynnyksen apua työssäjaksamisen ja myös vapaa-ajan ongelmien selättämiseen. Asiantuntijoiden mukaan vapaa-ajan kuormitus on myös työnantajan asia, sillä se heijastuu työhyvinvointiin ja työkykyyn.

Herään joka yö aamuneljältä, enkä nukahda enää uudelleen.
 Parisuhteessa tai perheessä on isoja huolia, jotka surettavat jatkuvasti.
 Olen hermostunut ja stressaantunut, enkä oikein itsekään tiedä miksi.
 Tällaiset huolet mietityttävät monia, ja myös työnantaja on entistä kiinnostuneempi siitä, mitä työntekijöille kuuluu vapaa-ajalla.
 Henkinen jaksaminen kotona heijastuu väistämättä myös työelämään, sanoo Auntie Solutions -yrityksen perustaja, itsekin uupumuksen selättänyt  Mervi Lamminen .
 Lammisen yritys keskittyy työssäjaksamisen parantamiseen erilaisten konseptoitujen pakettien kautta. Täsmäapua voi hakea esimerkiksi ylisuorittamiseen tai itsensä johtamiseen, mutta myös henkilökohtaisen elämän ongelmiin kuten unettomuuteen tai parisuhdehuoliin.
 – Poissaolopäivä on työnantajalle poissaolopäivä, oli sen syynä sitten pitkän parisuhteen päättyminen tai katkennut jalka. Jos mikä tahansa asia vie ihmiseltä kaistan, kyllä työnantajan kannattaisi olla kiinnostunut siitä, että saadaan elämä kokonaisvaltaisesti kuntoon, Lamminen sanoo.
 Yritykset voivat ostaa Auntielta valikoiman apupaketteja, joita työntekijät voivat itsenäisesti ottaa käyttöön. Käytännössä kyse on keskustelusta ammattilaisen kanssa ja erilaisista harjoituksista.
 – Yleisimmin keskusteluapua haetaan stressioireisiin ja itsensä johtamisen parantamiseen, mutta valtaosa yritysasiakkaistamme ottaa valikoimaan myös henkilökohtaiseen elämään liittyvät apupaketit, Lamminen sanoo.
 Mervi Lammisen perustama Auntie keskittyy työssäjaksamisen keskusteluapuun ennen varsinaista työterveyttä. Monet asiakkaista ovat it-alan yrityksiä. Sirje Nikulainen
 Miksi työnantaja on kiinnostunut vapaa-ajastamme?
 Työssäjaksaminen, uupumuksen ehkäisy ja mielenterveyden ylläpito työpaikoilla puhuttavat nyt paljon.
 Mielenterveysongelmista on tullut  yleisin syy työkyvyttömyyseläkkelle jäämiseen  ja pandemia-aika on  lisännyt käyntejä työterveyspsykologeilla  huimasti.
 Torstaina Työterveyslaitos julkaisi työnantajille suunnatun  Mielenterveyden tuen työkalupakin  avuksi henkilöstön jaksamisen parantamiseen.
 Mutta pitääkö työnantajan olla kiinnostunut työntekijöiden perheistä, parisuhteesta tai liikunnan määrästä?
 Kyllä pitää, sanoo Mieli ry:n Työelämän mielenterveys -yksikön päällikkö ja psykologi  Sari Nuikki.
 Vapaa-ajan yksityiskohdat sinänsä eivät kuulu työnantajalle, mutta ne vaikuttavat työkykyyn, ja siitä työnantajan on hyvä kiinnostua, Nuikki sanoo.
 Työantajan tulee olla kiinnostunut työntekijän työkyvystä, johon vapaa-ajan asiat vaikuttavat joko hetkellisesti tai pidemmän ajan.
 – Työaikainen palautuminenkin on tärkeää jaksamisen kannalta, mutta pääasiallinen palautuminen tapahtuu vapaa-aikana. Silloin on merkitystä sillä, mitä ihminen vapaa-aikanaan tekee ja miten pitää itsestään huolta, Nuikki sanoo.
 Vapaa-aikaa ja työtä ei voi erottaa toisistaan
 Nuikin mukaan erilaisten palvelujen ohella olennaista on myös hyvä keskustelukulttuuri työpaikalla.
 Vapaa-aika ja työ vaikuttavat toisiinsa hyvässä ja pahassa. Siksi vapaa-ajan kuormituksesta olisi hyvä pystyä puhumaan myös työpaikalla, Nuikki sanoo. Henkisestä kuormituksesta puhumiseen liittyy kuitenkin edelleen stigma.
 Nuikki antaa esimerkin:
 Nuorella yksinhuoltajaäidillä tai -isällä on kotona rankkaa – hän ei pysty nukkumaan ja pinna on kireällä, mikä heijastuu myös töihin. Puhuminen voisi helpottaa oireilua, mutta suun avaaminen omista ongelmista tuntuu vaikealta. Mitä muut ajattelevat?
 – Muutenkin rankkaan tilanteeseen tulee vielä lisäkuormitusta, jos omaa tilannettaan täytyy peitellä leimautumisen pelossa, Nuikki sanoo.
 Avoimeen keskusteluun pyrkimisestä on jo hyviä esimerkkejä:  Yle kertoi  viime viikolla yrityksestä, joka on kouluttanut kaikki työntekijänsä huomaamaan uupumuksen oireet työkaverissa.
 Matalan kynnyksen palveluita yhä enemmän
 Erilaiset työssäjaksamista parantavat matalan kynnyksen palvelut ovat lisääntyneet ja lisääntyvät todennäköisesti jatkossakin, arvioi myös Elinkeinoelämän keskusliiton asiantuntijalääkäri  Auli Rytivaara . Hän on mukana sosiaali- ja terveysministeriön johtaman Työelämän mielenterveysohjelman ohjausryhmässä.
 Rytivaara nostaa esimerkiksi hyvistä käytännöistä työhyvinvoinnin aamukahvit, joissa keskustellaan työn ulkopuolisista asioista sekä sparraustuokiot, joiden kautta voidaan taklata erilaisia elämänhallinnan haasteita.
 Samaan sarjaan kuuluvat yritysten sisäisessä jakelussa olevat ohjeet työergonomiasta, liikunnasta ja ravinnosta – ja myös liikunta- ja kulttuuriedut.
 – Työnantajille ja yrityksille on tärkeää, miten työntekijät kokonaisuudessaan voivat. Kun kotona asiat ovat hyvin, työntekijä jaksaa myös paremmin työssä, on motivoituneempi ja sitoutuu paremmin työhön, Rytivaara sanoo.
 Auli Rytivaaran mukaan sairauspoissaolot kokonaisuudessaan ovat pysyneet ennallaan tai  vähentyneet, mutta mielenterveyteen liittyvien poissaolojen osuus on noussut. Kaj Rehnman / Yle
 Pandemia-aikana ongelmia on jäänyt piiloon
 Pandemia-aikana työ ja vapaa-aika ovat myös kietoutuneet entistä tiukemmin yhteen, kun entistä useampi on tehnyt töitä kotona. Samalla työpaikan kahvipöytäkeskustelut ja arkiset kohtaamiset ovat monelta jääneet pois.
 Elämänhallinnan ongelmat ovat saattaneet pysyä pidempään piilossa ilman, että niihin on itse haettu apua, Rytivaara sanoo.
 – Työterveydessä kohtaan paljon etenkin nuoria, joille kynnys hakea apua on ollut korkea, mutta kun se on ylitetty, ollaan motivoituneita korjaamaan tilanne. Siksi matalan kynnyksen palveluita tarvitaan, Rytivaara sanoo.
 Työn ja vapaa-ajan tasapainoon kiinnitetään huomiota myös perinteisessä työterveydessä esimerkiksi erilaisten hyvinvointikyselyjen osana. Mieli ry:n Sari Nuikki nostaa esiin, että työntekijät ovat usein eriarvoisessa asemassa siinä, millaista apua on saatavilla.
 – Yritysten varakkuusasteissa on varmasti eroja siinä, miten paljon ja millaista tukea tarjotaan. Mielenterveyden tuen pitäisi olla saatavilla julkiselta puolelta, mutta sieltä apua ei aina kovin nopeasti saa, jolloin kriisi voi ehtiä syventyä.
 Lue myös:
 Koronan päättyminen ei välttämättä ratkaise puhjenneita mielenterveyden ongelmia – osa toipuu hyvin, mutta asiantuntijat ovat huolissaan nuorista

Työnantaja on nyt kiinnostunut myös unestasi ja parisuhteestasi – ja sille on syynsä, sanovat asiantuntijat


Summary: Pankin silmissä taloyhtiön luotonhoitokyky heikkenee, jos omistus keskittyy harvoihin käsiin.  Sijoittajavaltainen talo saa lainaa esimerkiksi putkiremonttiin muita huonommin ehdoin.

Asuntosijoitusbuumi on tuonut uusia riskejä. Yksi niistä paljastuu, kun talo tarvitsee remonttilainaa. Sijoittajavaltainen taloyhtiö saa vähemmän lainaa, lyhyemmällä maksuajalla ja korkeammalla korolla kuin talo, jossa osakkeenomistajat ovat pääosin asukkaita.
 Tilanne johtuu siitä, että pankit suhtautuvat luottavaisemmin taloyhtiöön, jossa omistuspohja on hyvin hajautunut eikä keskittynyt harvojen käsiin. Nordean taloyhtiöistä vastaavan johtajan  Anne-Mari Suovirran  mukaan yhden osakkaan ongelmat eivät niissä todennäköisesti vaikuta lainan takaisinmaksuun
 – Mutta kun omistus taloyhtiössä on hyvin keskittynyttä ja yhdellä omistajalla tulee ongelmia huolehtia velvoitteistaan, sillä voi olla iso vaikutus taloyhtiön takaisinmaksukykyyn.
 Taloyhtiön ottaessa velkaa jokainen osakas on yhteisesti vastuussa lainan takaisinmaksusta, vaikka olisi maksanut jo oman osuutensa pois.
 Asuntosijoittajien häiriönsietokyky taantumassa voi osoittautua heikoksi, sillä he rahoittavat merkittävän osan sijoituksistaan velkarahalla. Toistaiseksi tämä on jäänyt testaamatta, koska asuntomarkkinat voivat hyvin.  Timo Turpeinen / Yle
 Sijoittajien linnake voi huomata korjauslainaa kilpailuttaessaan, että tarjouksia tulee vain harvoilta rahoittajilta.
 – Ne voivat sanoa, että meillä on jo ihan riittävästi asiakkaita tai että keskitymme tavallisiin perinteisiin taloyhtiöihin, Hypoteekkiyhdistyksen pääekonomisti  Juhana Brotherus  toteaa.
 Yle kertoi kesällä  Merja Hakalan kokemuksista sijoittajavaltaisessa taloyhtiössä . Artikkeliin lukijoilta tulleet lukuisat kertomukset vahvistavat, että omistusrakenne on vaikuttanut taloyhtiön lainan saamiseen.
 Pankkien valvoja huolestui vuonna 2018
 Sijoittajien kiinnostus vuokra-asuntoihin on lisääntynyt huomattavasti viime aikoina. Juhana Brotherus arvioi, että Suomessa on nyt 150 000 vuokra-asuntoa enemmän kuin kymmenen vuotta sitten.
 Vuokra-asuntojen osuus asuntokannasta on noussut 30 prosentista noin 34 prosenttiin. Kehityksestä huolimatta omistusasuminen on edelleen yleisin tapa asua Suomessa.
 Asuntomarkkinoille on tullut myös ulkomaisia sijoittajia kuten Nrep, Morgan Stanley Real Estate Investing (MSREI) ja Round Hill Capital.
 Rahoituslaitoksia valvova Finanssivalvonta huolestui vuonna 2018 ammattisijoittajien asuntolainamarkkinoille tuomasta riskistä ja selvitti, miten pankit huomioivat taloyhtiön omistusrakenteen. Valvoja oli kyselyn tulokseen tyytyväinen.
 – Luottopäätöksiä tehdessään pankit kiinnittävät huomiota sijoittajien omistusosuuden ja maksukyvyn arviointiin, vastaa Finanssivalvonta Ylen sähköpostiin.
 Selvityksen  j älkeen  Finanssivalvonta tiedotti  kiinnittävänsä tarkastuksissaan yhä enemmän huomiota siihen, että myös taloyhtiölainat huomioidaan asiakkaan maksukyvyn stressitestissä asianmukaisesti. Toisin sanoen se vaati pankkeja hinnoittelemaan riskin tarkemmin ja huomioimaan aina omistusrakenteen.
 Brotheruksen mukaan pankit ovat kuunnelleet valvojan ohjeistusta kuuliaisesti.
 Asuntosijoitusbuumi on uusien riskien lisäksi tuonut myös hyvää. Asuntosijoittajien ansiosta kerrostalojen uudistuotanto pysyi käynnissä myös niinä aikoina, kun kodinostajat olivat finanssikriisin aikana varpaillaan.  Timo Turpeinen / Yle
 Asuntosijoittajat auttoivat finanssikriisissä
 Asuntosijoittajat ovat tuoneet riskien lisäksi myös myönteistä mukanaan. Vuosien 2012–2015 finanssikriisin aikoihin sijoittajat pitivät uudisrakentamisen käynnissä, vaikka tavalliset kodinostajat olivat varuillaan.
 – Uudistuotanto kasvukeskuksissa pysyi käynnissä myös hiljaisempina vuosina. Siinä sijoittajat kiistatta auttoivat, pääekonomisti Juhana Brotherus muistuttaa.
 Sijoittajien aktiivisuus on tuonut vuokra-asuntomarkkinoille myös lisää kilpailua ja valinnanvaraa. Nyt asuntosijoittamisen kasvu on jo hidastumaan päin.
 – Nopein vauhti on ehkä ohi. Mutta asuntosijoittajille on varsinkin kasvukeskuksissa yhä tilaa ja kysyntää.
 Asuntosijoittajien aktiivisuus lisää kuitenkin markkinoiden alttiutta isoille heilahteluille.
 – Sijoittajat ovat tulleet nopeasti ja kyllä ne voivat lähteä myös nopeasti.
 Omistusrakenne ei yksin ratkaise luoton ehtoja
 Taloyhtiön omistusrakenne ei kuitenkaan yksin ratkaise, vaan rahoituspäätös perustuu kokonaisarviointiin.
 – Sijoittajaosakkaiden omistus ei itsessään ole hyvä tai huono asia. Pankin luottoriskiä arvioidaan sekä luotonhoitokyvyn että omaisuusarvojen kautta. Omistusrakenne on yksi luotonhoitokyvyn tekijöistä, toteaa OP-ryhmän pk-yritysten ja yhteisöjen liiketoiminnasta vastaava johtaja  Heikki Peltola .
 Pankit kertovat valitsevansa huolella asiakkaat niin uudisrakentamisessa kuin peruskorjausrahoituksessakin. Timo Turpeinen / Yle
 Pankit pitävät taloyhtiön omistusta hajautuneena, vaikka jollakin osakkaalla olisi useampia huoneistoja. Pankeilla ei ole selvää raja-arvoa keskittyneen omistuksen määritteelle.
 Finanssivalvonta ei myöskään halua määrätä tarkkaa rajaa sille, milloin taloyhtiötä pidetään sijoittajavaltaisena ja milloin ei. Sen mukaan raja-arvoa on mahdoton asettaa, koska sijoittajia on niin monentyyppisiä.
 Mitä mieltä olet artikkelista? Voit keskustella aiheesta 27.9. klo 23 asti.
 Lue myös:
 Merja Hakala jätti lukematta osakeluettelon yksiökaupoilla ja katuu – talo oli sijoittajien linnake ja sen huolto harmittaa: "Piha on kuin koiran oksennus"
 Ensiasunnon ostajien määrä vähenee, sijoittajat vievät parhaat päältä – Insinööri: "Moni mun kaveri ei enää edes haaveile omistusasunnosta"
 Pankit ovat kiristäneet taloyhtiöiden lainahanoja – isonkin remonttilainan voi joutua ottamaan omiin nimiin, jos talon vakuusarvo ei riitä

Sijoitusasuntojen suuri määrä taloyhtiössä tietää kalliimpia  remonttilainoja – pankit valpastuivat Finanssivalvonnan kovistelun jälkeen


Summary: Uusi Salaliittoteorioiden filosofia – Temppeliherroista liskoihmisiin -kirja tarjoaa näkökulmia ilmiöön, joka on noussut vahvasti pinnalle koronapandemian aikana. Salaliittoteorioita syntyy nykyisin paljon etenkin sosiaalisessa mediassa.

Valtaisan viihdeimperiumin luonut  Walt Disney  menehtyi vuonna 1966 keuhkosyöpään. Disney oli jo työnsäkin puolesta kiinnostunut uudesta teknologiasta, ja pian hänen kuolemansa jälkeen maailmalla lähti kiertämään makaaberi huhu, jota siteerattiin myös mediassa.
 Sen mukaan Disneyn ruumis oli syväjäädytetty, sitä säilytettiin Kalifornian Disneylandissa ja tulevaisuudessa viihdemoguli herätettäisiin henkiin ja hän ryhtyisi jälleen ideoimaan uusia Mikki Hiiri- ja Aku Ankka -tuotantoja.
 Netissä nykyisin kiertävä sitkeä huhu on ollut puhtoisia perhearvoja vaalivalle Disney-yhtiölle mitä kiusallisin. Niinpä jättiyritys ryhtyi vastatoimiin. Se teki vuonna 2013  Frozen -elokuvan, jonka nimi voidaan kääntää suomeksi  jäädytetty . Elokuvan perimmäisenä tarkoituksena on ollut Googlen hakualgoritmien näpsäkkä muuttaminen: kun ihmiset hakevat informaatiota sanaparilla “Disney Frozen”, Google tarjoaa hakutulokseksi elokuvaa, ei syväjäädytettyä ruumista.
 Notre Dame ja parinkymmenen salaliittoteorian päivävauhti
 Syväjäädytetty Walt Disney ja samaan yhteyteen ympätty  Frozen -elokuva on yksi esimerkki nykyajan salaliittoteoriasta, josta ei mielikuvistusta tai hurjia käänteitä puutu. Äskettäin julkaistun  Salaliittoteorioiden filosofia – Temppeliherroista liskoihmisiin  - kirjan (Gaudeamus, 2021) tehneen professori  Juha Räikän  mukaan salaliittoteorioiden yksi uusi suunta liittyy politiikkaan.
 – Salaliittoteorioita viljellään nykyisin yhä enemmän julkisina poliittisina heittoina, joihin ei välttämättä edes uskota itsekään. Kun kerrotaan, että  Hillary Clinton  pyörittää pedofiilirinkiä, kyse on lähinnä halveksunnasta hänen edustamaansa puoluetta kohtaan. Samalla kokeillaan, josko omat joukot tästä innostuisivat, Räikkä toteaa.
 Hillary Clinton vuonna 2009. Yhdysvaltojen poliittiseen eliittiin kuuluvan Clintonin ympärille on kehitelty erilaisia salaliittoteorioita, joiden mukaan hän kuuluu esimerkiksi satanistikulttiin. Clintonin kohdalla salaliittoteorioissa on ollut poliittinen motiivi.   Henning Bagger / EPA
 Klassisten salaliittoteorioiden, kuten presidentti  John F. Kennedyn  murhan ja WTC-tornien terrori-iskun kohdalla tilanne on ollut toinen, ja voidaan puhua jopa yhteiskuntakritiikistä.
 – Vaikka kyse on ollut pelkästä spekulaatiosta, tällaisissa salaliittoteorioissa on usein todella perinpohjaisia perusteluja, ne ovat pitkällisen ajatustyön tulosta ja niissä on runsaasti yksityiskohtia. Lähtökohtana on ollut  The Truth Is Out There  -slogan, eli on pyritty löytämään johonkin asiaan totuus. Mitä lähemmäksi nykyhetkeä tullaan, sitä moninaisimmiksi salaliittoteorioiden motiivit ovat muuttuneet. Kyse voi esimerkiksi olla vitsistä, ilkeilystä, informaatiovaikuttamisesta tai taloudellisesta hyödystä, Juha Räikkä luettelee.
 Yhdysvaltojen presidentti John F. Kennedy murhattiin Dallasissa vuonna 1963. Kennedyn murha on inspiroinut monia perusteellisesti tutkittuja salaliittoteorioita. Yksi niistä päätyi Oliver Stonen JFK – avoin tapaus -elokuvaksi vuonna 1991.  Warner Bros /  Everett Collection / All Over Press
 Sosiaalinen media taas on arvatenkin lisännyt salaliittoteorioiden määrää ja niiden saamaa julkisuutta, muttei välttämättä niihin sokeasti uskovia ihmisiä.
 – Salaliittoteorioiden luominen sosiaalisessa mediassa on äärimmäisen helppoa. Kun Notre Damen katedraali paloi toissa vuonna Pariisissa, siitä syntyi someen jo yhden päivän aikana toistakymmentä erilaista salaliittoteoriaa. Jos joku uskoo yhteen salaliittoteoriaan, tutkimusten mukaan hän uskoo myös toiseen. Salaliittoteorioihin uskovia ihmisiä nykyään ole välttämättä määrällisesti aiempaa enemmän, Juha Räikkä sanoo.
 Yksi esimerkki modernista, huumorimielellä luodusta ja sosiaalisessa mediassa levinneestä salaliittoteoriasta liittyy kaikkien suomalaisten huijaamiseen. Sen mukaan Suomea ei ole olemassa, vaan Suomen kohdalla sijaitsee aava ja kalaisa merialue, ja oikeasti suomalaiset ovat sijoittuneet Viroon, Venäjälle ja Ruotsiin.
 Suomalaisille kuitenkin uskotellaan, että he asuvat ihanteellisessa unelmavaltiossa. Syynä tähän on japanilais-venäläinen salaliitto. Suomen merialueelta viedään valtavia määriä kalaa Japaniin, ja koska tämä asia pimitetään suomalaisilta, he eivät älyä huolestua toiminnan ympäristövaikutuksista ja kalastussäädöksien rikkomisesta.
 Viime aikoina koronaviruksen ja -rokotteiden ympärille on syntynyt useita salaliittoteorioita. Koronapandemiaa on näissä teorioissa yhdistetty muun muassa 5G-teknologiaan.  Scott Barbour / EPA
 Korona sai salaliittoteoreetikot villiintymään
 Salaliittoteorioilla on toisinaan ollut vaikutusta myös käytännön tasolla, mikä on tullut esille erilaisten pandemioiden ja epidemioiden kohdalla. Esimerkiksi AIDSista kehitettiin useita salaliittoteorioita, kuten että sairaus olisi amerikkalaisten tiedemiesten kehittämä, se leviäisi hepatiitti B -rokotuksen kautta ja että se olisi alunperin luotu mustien ihmisen tuhoamiseksi.
 Jälkimmäinen salaliittoteoria otettiin totena muun muassa Etelä-Afrikassa, jossa AIDS-denialismi eli hoidoista kieltäytyminen ja leväperäinen suhtautuminen sairauteen yleensäkin on aiheuttanut monien ihmisten kuoleman.
 – Kansalaiskeskustelua voidaan kylläkin sotkea ja ohjailla salaliittoteorioiden avulla, mutta siitä ei ole tietoa, kuinka paljon. Kuitenkin valtiot, suuret yritykset ja puolueet pystyvät – siinä missä yksityiset henkilötkin – pistämään keskustelualustoille erilaisia väitteitä. Joku näistä väitteistä voi olla salaliittoteoria. Toinen kysymys on, että jos näihin väitteisiin ei heti uskota, jaksaako väitteiden alullepanija ruokkia ja pitää niitä yllä, Juha Räikkä pohtii.
 Räikän mukaan ei ole myöskään ollut mikään yllätys, että salaliittoteorioita velloo tällä hetkellä niin paljon koronaviruksen ja -rokotteiden ympärillä.
 – Tämä on ollut ennustettavissa. Jo 1900-luvun espanjantauti aiheutti koko joukon salaliittoteorioita, joissa spekuloitiin, mikä taho tämän on aiheuttanut ja miksi sairaus iskee tuohon ryhmään lievemmin. Ihmisen mieli toimii siten, että kun tapahtuu jokin katastrofi, me emme hyväksy että kyse on pelkästä huonosta tuurista tai sattumasta. Asioille pitää kaivaa selitys.
 Espanjantautiepidemiaa Seattlessa vuonna 1918. Myös espanjantaudin, kuten muidenkin globaalien epidemioiden ja pandemioiden, ympärille syntyi salaliittoteorioita. Espanjantaudin aiheuttajaksi muun muassa epäiltiin aspiriinia.  AOP
 Koronapandemiaa on  yhdistetty  ahkerasti 5G-teknologiaan. Näiden salaliittoteorioiden mukaan 5G-teknologia on syypää koko vitsaukseen: esimerkiksi erään egyptiläisen muftin eli islamilaisen lain asiantuntijan mukaan 5G on aiheuttanut "sähkömagneettisen häiriötilan", joka on luonut otollisen olotilan viruksen leviämiselle. Iso-Britanniassa ja muualla Euroopassa protestoijat taas ovat tuhonneet useita 5G-mastoja.
 Joidenkin salaliittoteorioiden mukaan koronavirus on amerikkalaistiedemiesten kehittämä ase, tai se on ahneiden lääkeyritysten käsialaa: näin ne pystyvät tekemään bisnestä ja saavat myytyä valtavia määriä rokotteita. Teorioihin kuuluu myös väite, jonka mukaan koko pandemiaa ei edes ole olemassa, sairaaloissa ei oikeasti hoideta koronapotilaita, ja ettei kukaan ole kuollut koronaan.
 Myös koronarokotteiden ympärille on kehkeytynyt salaliittoteorioita, jotka ovat levinneet Suomeenkin. Aiemmin tänä vuonna esimerkiksi  uutisoitiin , kuinka joidenkin maahanmuuttajaryhmien keskuudessa on runsaasti rokotevastaisuutta. Tämä johtuu virheellisestä väittämästä, jonka mukaan rokote aiheuttaa lapsettomuutta.
 Salaliittoteoria, joka on lähtöisin Saatanasta
 Maailmalla on levinnyt myös useita megasalaliittoteorioita, jotka pyrkivät kyseenalaistamaan koko tuntemamme elämänmuodon perusteet.
 Megasalaliittojen kategoriaan kuuluu myös käsite uudesta maailmanjärjestyksestä, jonka takapiruna on globaaliin talouteen vaikuttava, alun perin kristillinen Illuminati-järjestö. Uskonnollisuudella leikittelee myös kapitalistinen, Saatanasta lähtöisin oleva salaliittoteoria. Sen mukaan  Johanneksen ilmestys  ennustaa viivakoodien käyttöönoton, ja siitä kertoo myös luku 666.
 Juha Räikän mukaan Illuminatin kaltaiset salaliittoteoriat lihallistuvat harvoin yleisesti hyväksytyiksi faktoiksi. Syy on ilmeinen: salaliittoväite on perusteltu sen verran huonosti, että tietoa hankkivat tahot kuten tutkijat, viranomaiset ja journalistit eivät vakuutu teoriasta.
 – Esimerkiksi prinsessa  Dianaan  kuolemaan liittyviä väitteitä määrittää se, että ne ovat virallista totuutta vastaan.
 Toisaalta maailmasta löytyy myös suorastaan häiritsevän hyviä salaliittoteorioita ja niissä on jopa potentiaalia muuttua kilpaileviksi selityksiksi joillekin tapahtumille. Virallisen selvityksen mukaan biologisten aseiden asiantuntija  David Kelly  teki itsemurhan vuonna 2003. Tämä tapahtui vain hieman sen jälkeen, kun hän oli antanut BBC:lle haastattelun jossa hän totesi, että Britannia ja Yhdysvallat olivat liioitelleet Irakin sotilaallista uhkaa.
 – Kyseisessä prosessissa on omituisia piirteitä. Virallista totuutta ei oikein ole koskaan saatu aukottomasti selville.
 Myös Suomen itänaapurista löytyy kiinnostava ja hauskakin salaliittoteoria.  Nikolai II:n  hovissa mellastanut "hullu munkki"  Grigori Rasputin  nakersi tsaarin ja hänen hallintonsa suosiota. Olikohan vallankumouksellisilla bolsevikeillä tässä asiassa sormensa pelissä?
 – Kyseisein salaliittoteorian mukaan bolsevikit olivat niin ovelia, että etsivät jostakin tällaisen henkilön, lähettivät hänet hoviin, ja tällä tavalla saivat aikaan vallankumouksen. Tämä on melko pitkä päättelyketju: jos vallankumous saadaan aikaan istuttamalla hoviin yksi Rasputin, on siinä matkan varrella aika paljon onnistumisia, Juha Räikkä summaa.

Frozen-elokuvaa on väitetty villin Disney-juonen peittelyksi – Netti on täynnä salaliittoteorioita, mutta kuinka yleistä on totinen usko niihin?


Summary: Norjassa luovuttiin lopuista koronarajoituksista lauantaina klo 17 Suomen aikaa. Norjan aikuisväestöstä yli 83 prosenttia on täysin rokotettu koronaa vastaan. Hallitus ilmoitti perjantaina, että Norjassa alkaa "normaali arki korotetussa valmiudessa".

Norjassa pantiin lauantaina piste koronapandemian poikkeusajalle. Maan hallituksen ja terveysviranomaisten mukaan klo 17 Suomen aikaa alkoi "normaali arki korotetussa valmiudessa".
 Se merkitsee, että myös kokoontumisia ja ravintoloiden asiakasmääriä koskeneet rajoitukset poistuvat. Esimerkiksi maskisuosituksista Norjassa luovuttiin jo kesällä.
 Norjan pääministeri ja terveysministeri halasivat näyttävästi ilmoittaessaan muutoksista perjantaina. Pääministeri  Erna Solberg  totesi, että lauantaina on lupa irrotella tanssilattialla.
 Norjan yleisradioyhtiö NRK kertoi  lauantaina, että Oslon keskustan kaduille pakkautui iltapäivällä runsaasti väkeä. Ravintoloiden terasseilla varauduttiin suoranaiseen kaaokseen. (Linkin takaa voi seurata myös NRK:n suoraa lähetystä juhlinnasta.)
 Euroopan tartuntatautiviraston ECDC:n tilastojen mukaan Norjassa koronarokotusta vastaan on täysin rokotettu yli 83 prosenttia täysi-ikäisistä. Suomessa osuus on ECDC:n tilastossa noin 73 prosenttia.
 Norjan terveysviranomainen Folkhelseinstituttet muistuttaa, että Norjan tavoitteena on rokottaa aikuisväestöstä 90 prosenttia ja kehottaa kaikkia hakemaan rokotteen.
 Paikallisviranomaiset voivat edelleen tarpeen vaatiessa rajoittaa ihmisten kontakteja. Terveysviranomaiset myös muistuttavat, että oireiden ilmaantuessa tulee hankkiutua koronatestiin ja muuten pysyä kotona.
 Lue täältä uusimmat tiedot koronaviruksesta .

Norjassa juhlitaan koronan jälkeen paluuta normaaliin – katso video


Toimittaja  Aarno "Loka" Laitinen  on kuollut 78-vuotiaana. Asian vahvistivat STT:lle Laitisen ystävät ja entiset kollegat Helsingin Sanomista. Laitinen kuului Suomen poliittista journalismia vuonna 1981 ravistelleen kohukirjan  Tamminiemen pesänjakajat  tekijöihin.
 Kirjan tekijöihin niin ikään kuulunut Helsingin Sanomien entinen vastaava päätoimittaja  Janne Virkkunen  luonnehtii Laitista STT:lle erinomaiseksi toimittajaksi ja itsenäiseksi ajattelijaksi, joka osasi kyseenalaistaa asioita.
 – Hän oli aivan loistava työmarkkinatoimittaja ja upea Helsingin Sanomien politiikan toimituksen esimies. Ja sitä paitsi hieno ihminen kaikin puolin. Alansa valioita, Virkkunen kuvaili.
 Virkkunen itse tutustui Laitiseen 1970-luvun alussa, ja he pysyivät ystävinä loppuun saakka. Virkkunen tapasi Laitisen viimeksi noin puoli vuotta ennen tämän kuolemaa. Laitinen menehtyi lauantaina iltapäivällä pitkäaikaisen sairastelun seurauksena.
 "Se oli tarpeellinen kirja"
 Politiikan sisäpiirin tietoa Suomessa ennenkuulumattomalla tavalla avannutta  Tamminiemen pesänjakajat  -teosta myytiin yli 160 000 kappaletta puolessa vuodessa,  Tuntemattoman sotilaan  lukuihin verrattava määrä.
 – Siinä hän oli aivan keskeinen hahmo. Ilman Aarnoa pesänjakajia ei olisi koskaan ilmestynyt. Hän näki, että se oli oikea hetki tehdä se ja että se oli tarpeellinen kirja, Virkkunen kertoi STT:lle lauantaina.
 – Nythän se on tunnustettu laajasti. Jopa Hesari pääkirjoituksessaan kirjoitti, että se oli oikea kirja oikeaan aikaan, vaikka silloin 40 vuotta sitten olivat eri mieltä.
 Kirja julkaistiin alun perin salanimen alla. Kirjan vapaa-ajallaan kirjoittaneiden Helsingin Sanomien toimittajien henkilöllisyydet paljastuivat, kun kirjan julkaisusta kieltäytyneen WSOY:n pomo  Hannu Tarmio  yllättäen nimesi heidät suorassa televisiolähetyksessä. Seurauksena Laitinen sai potkut.
 – Mikä oli aivan väärä päätös Helsingin Sanomilta, Virkkunen kommentoi.
 Vuosikymmenten takainen kohukirja nousi aiemmin tällä viikolla jälleen julkisuuteen 40-vuotispäivänsä vuoksi. Kirjan syntyhistoriaa käsittelevä dokumentti  Pesänlikaajat – erään kirjakohun anatomia  saa television ensi-iltansa Yle TV1:llä torstaina ja on  katsottavissa Yle Areenassa jo maanantaina.
 Virkkusen mukaan Laitinen ei itse ehtinyt näkemään elokuvan lopullista versiota, mutta hänelle oli näytetty elokuvan varhaisempi leikkaus.
 Korjattu klo 21.20: Dokumentin tv-ensi-ilta Ylellä on ensi viikon torstaina, Yle Areenassa se on katsottavissa maanantaista lähtien.
 Lue myös:
 "Sellainen kirja pitäisi polttaa" – Paljastuskirja sekoitti Suomen politiikan 40 vuotta sitten, eikä päättäjien asema enää palautunut entiselleen
 Elävä arkisto: Tamminiemen pesänjakajat jätti pysyvän jäljen Suomen poliittiseen journalismiin – näin kohukirjan vaikutuksia käsiteltiin Ylen ohjelmissa 1982

Tamminiemen pesänjakajien tekijöihin kuulunut Aarno "Loka" Laitinen on kuollut


Summary: Valtakunnalliset yksinyrittäjäpalkinnot jaettiin nyt kolmannen kerran. Suomen Yrittäjät ja Yksityisyrittäjäin säätiö antoivat tunnustusta myös nuorille yrittäjille uusista avauksista.

Mentalisti  Pete Poskiparta  ja seikkailutirehtööri, yrittäjä  Heikki Närvänen  on valittu Vuoden yksinyrittäjäksi. Heidät palkittiin lauantai-iltana Valtakunnallisten Yrittäjäpäivien gaalassa Jyväskylässä.
 Pete Poskiparta on pitkän linjan taikuri, mentalisti ja illusionisti. Hän on esiintynyt yli 30 vuotta, ja Poskiparta valittiin Vuoden taikuriksi jo vuonna 2003. Poskiparta on määrätietoisesti ponnistanut Varsinais-Suomesta kansainvälisille areenoille, ja hän on voittanut muun muassa alan arvostetuimman palkinnon Dunninger Memoria Awardin vuonna 2019.
 Pete Poskiparta on toiminut Suomen Taikurit ry:n varapuheenjohtajana sekä Esiintyvät Taiteilijat ry:n puheenjohtajana edistämässä oman alansa osaajien toimintamahdollisuuksia.
 Muiden esiintyvien taiteilijoiden tavoin koronavuosi 2020 tyhjensi myös Poskiparran varauskalenterin. Hän kuitenkin onnistui nopeasti innovoimaan ja investoimaan omaan lähetysstudioon, ja myymään menestyksekkäästi ohjelmistoaan striimattuna verkon kautta.
 Laaja-alaisten ohjelma- ja viihdepalveluiden ohella Pete Poskiparta on tarjonnut koulutus- ja konsultointitoimintaa. Hän on julkaissut opaskirjoja muun muassa  muistin kohentamiseen ,  huijareiden tunnistamisee n ja  mikroilmeiden havaitsemiseen .
 Kattokävelyjä ja muita elämyksiä
 Toinen valtakunnallisen Vuoden yksinyrittäjä -palkinnon saaja on Tampereen seudulla elämyspalveluja tuottavan Amazing City -yrityksen Heikki Närvänen.
 Heikki Närväsen yritys tarjoaa muun muassa kattokävelyjä Finlaysonin historiallisella alueella. Yle
 Närvänen on vienyt perinteiset pakopelit uusiin ympäristöihin, kuten Särkänniemen huvipuiston yhteyteen.
 Rohkeimmille tarjolla on Suomen ensimmäiseksi mainittu  kattokävely Finlaysonin alueella . Historiallisten rakennusten katoilta avautuvat poikkeukselliset näkymät Tampereen yli.
 Lisäksi yritys on tuottanut mobiilisovelluksia, joiden kautta Tampereen eri alueisiin voi tutustua seikkailun muodossa. Heikki Närväsen yritys järjestää myös erilaista tyhy- ja ohjelmatoimintaa ryhmille.
 Valtakunnalliset yksinyrittäjäpalkinnot jaettiin nyt kolmatta kertaa. Ehdotuksia palkinnon saajaksi tuli yli sata, mikä on yli tuplasti enemmän kuin viime vuonna. Molemmat palkitut saivat palkinnoksi 5 000 euroa. Palkinnolla halutaan korostaa yksinyrittäjyyden tärkeää merkitystä yhteiskunnassa ja nostaa yksinyrittäjien arvostusta.
 Suomen Yrittäjät ja Yksityisyrittäjäin säätiö luovuttivat palkinnot Valtakunnallisten Yrittäjäpäivien gaalassa Jyväskylässä lauantaina.
 Tunnustusta myös nuorille yrittäjille
 Samassa tilaisuudessa jaettiin myös Vuoden nuori yrittäjä -palkinto.
 Tunnustuksen sai Kormun kylässä Lopella toimivan Järki-Saneeraus Oy:n  Eerik Säkkinen . Kattoremontteja tekevä ja kattotarvikepaketteja myyvä yritys on perustettu vuonna 2013.
 Eerik Säkkisen perustama Järki-Saneeraus Oy on  tuonut alalle uudenlaisen toimintamallin. Tapio Auvinen
 Yritys panostaa kierrätykseen: nosturi kiertää kaikki työmaat ja kerää pellit, puut ja sekajätteet kyytiin. Asentajat lajittelevat roskat työmaalla. Kierrätys on paitsi vastuullista myös kannattavaa: kattopeltien kierrätyksen hinnalla saadaan katetuksi kahden työntekijän palkka ja siihen käytettävän kaluston kulut.
 Kilpailussa palkittiin myös Vertia Oy:n perustajat  Topi Jokinen  ja  Heikki Jussila  sekä  Irina Nurmi  Smooth it -ketjusta.
 Heikki Jussilan ja Topi Jokisen perustamassa Vertia Oy:ssä ei ole lainkaan esimiehiä, vaan asiat ratkaistaan koko työyhteisön voimin. Tapio Auvinen
 Helsinkiläinen Vertia Oy tuottaa rakentamisen laadunvarmistus- ja kartoituspalveluita. Vuonna 2011 perustetun yrityksen palvelutarjontaan kuuluu rakennusten tiiviys- ja kosteusmittaukset, lämpö- ja viemärikuvaukset sekä vesivahinkojen kartoitukset ja kuivaukset.
 Irina Nurmi kuvailee Smooth it -yritystään työn lisäksi myös elämäntavaksi.  Tapio Auvinen
 Smooth it sai alkunsa vuonna 2014, jolloin Turun ammattikorkeakoulussa opiskelleet Irina Nurmi ja Lina Toivonen työskentelivät Turussa Kupittaan K-Citymarketissa opintojen ohella. He kehittivät idean smoothie-baarista, joka sijaitsisi keskellä kauppaa. Nykyisin Nurmi johtaa yritystä yksin, ja Smooth it on laajentanut toimialuettaan: Helsingin seudulla myyntipisteitä on 21 ja Turussa kymmenen.
 Vuoden Nuori Yrittäjä -ehdokkaiden toiminnassa korostuivat vastuullisuus, uudenlainen johtaminen, riskinotto ja innovatiivisuus. Kilpailuun ilmoitettiin reilu 400 nuorta yrittäjää eri puolilta Suomea.
 Yksityisyrittäjäin Säätiö tukee valtakunnallisen kilpailun kolmen parhaan palkitsemista yhteensä 30 000 euron suuruisella summalla. Vuoden nuori yrittäjä -kilpailu on alle 36-vuotiaille yrittäjille suunnattu kilpailu.

Mentalisti Pete Poskiparta ja seikkailutirehtööri Heikki Närvänen ovat Vuoden yksinyrittäjiä


Summary: Tasavallan presidentti Sauli Niinistö arvioi yrittäjäpäivillä Jyväskylässä myös kotimaan talouden näkymiä. Niinistö uskoo palvelualan nousevan nopeasti koronakriisistä.

Saksan kristillisdemokraattinen unioni (CDU)

Saksassa käydään sunnuntaina liittopäivävaalit. Nykyinen liittokansleri  Angela Merkel  väistyy pitkän 16-vuotisen valtakautensa jälkeen. EU:n suurin kansantalous saa uuden liittokanslerin, joten vaaleja seurataan suurella mielenkiinnolla. Saksa on Suomen suurin vientimaa.
 Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  ei odota Saksan vaaleilla olevan mitään erillistä merkitystä Suomelle. Hän arvioi yrittäjäpäivillä Jyväskylässä vallanvaihdon merkitystä.
 – Mitään erillismerkitystä Suomelle sillä mikä Saksan vaalitulos on ei ole. Eurooppa kuitenkin menettää ehkä kuuluvimman äänensä. Luulen, että Saksassakin riippumatta poliittisista ryhmistä ollaan sitä mieltä, että valitaanpa kuka tahansa, kyllä häneltä aikaa menee väistämättä hankkiutua samanlaiseen rooliin, Niinistö sanoo.
 Kilvasta ennnakoidaan tulevan tiukka sosiaalidemokraattien kansleriehdokkaan  Olaf Scholzin  ja kristillisdemokraattien kansleriehdokkaan  Armin Laschetin  eli Merkelin seuraajaan välillä.
 Euroopan kannalta keskeistä on muun muassa, miten Saksa tulee jatkossa suhtautumaan julkiseen velkaantumiseen. Suuren jäsenmaan Saksan linja vaikuttaa EU:n talouspolitiikan linjaan.
 Niinistö uskoo palvelualan nousevan nopeasti koronakriisistä
 Niinistö puhui illalla Valtakunnallisten Yrittäjäpäivien gaalassa Jyväskylässä. Hän arvioi myös kotimaan talouden näkymiä.
 Niinistö uskoo palvelualan nousevan nopeasti koronakriisistä.
 − Nyt otetaan sitä takaisin, mitä on menetetty koronan aikana. Arvioisin, että palvelusektori tulee nousemaan aika nopeasti jaloilleen.
 Niinistö totesi, että korona on kuitenkin koetellut yrityksiä eri tavoin.
 − 90-luvun lamassa Suomi lähti nousuun syvän laman jälkeen. Pääosa yrityksistä selviytyi, mutta osa joutui syvälle. Nyt ilmassa on samanlaisia merkkejä. Nousu ja kasvu eivät koske kaikkia.
 Niinistö: Tarvitaan kotoutumistoimia ja oppisopimuskoulutuksen kehittämistä
 Suomea vaivaavaa työvoimapulaa Niinistö pyrkisi ratkaisemaan muun muassa lainsäädäntöä uudistamalla. Työvoimapulasta kärsitään monilla aloilla.
 − Ne ihmiset, jotka ovat tulleet maahan, pitäisi saada työmarkkinoiden piiriin tehokkaammin. Tarvitaan kotoutumistoimia ja esimerkiksi oppisopimuskoulutuksen modifioimista.
 Niinistön mukaan osaajien houkuttelu Suomeen on tärkeää.
 − On aika erikoinen tilanne, että kun henkilö hakee turvaa ja suojaa Suomesta, hän sen saa. Sen sijaan henkilö, joka etsii työtä, mahdollisesti uupuu prosessiin päästä tänne.
 Niinistön mukaan yrityksillä on tärkeä rooli hyvinvointivaltion rakentamisessa ja ylläpitämisessä.
 − Vierastan sitä, että yritystoiminta on tukien varassa. Sitä se ei ole. Julkisen puolen tehtävä on poistaa yritystoiminnan esteitä. Olisi jo paljon, ettei asetettaisi esteitä järkevälle yritystoiminnalle, Niinistö sanoo.

Presidentti Niinistö: Angela Merkelin myötä Eurooppa menettää kuuluvimman äänensä – Suomen kannalta Saksan vaaleilla ei ole erillismerkitystä


Summary: Työmatkavähennys aiheuttaa verottajalle harmaita hiuksia etätöiden lisääntyessä.

Kaavamaisen työhuonevähennyksen suuruutta pitäisi pohtia uudelleen etätyön tultua jäädäkseen, sanoo Veronmaksajain keskusliiton lakiasiainjohtaja  Kati Malinen .
 – On paljon palkansaajia, jotka ovat hankkineet isompia asuntoja, jolloin kustannukset oikeasti kasvavat. Toisaalta omakotitaloasujat ja asunto-osakkeita omistavat ovat eri asemassa, osakkeenomistaja ei vähennystä työhuoneen hankintahinnasta voi tehdä, Malinen sanoo.
 Hänen mukaansa lisääntyvä etätyö voi myös johtaa siihen, että moni alkaa laskea todellisia kustannuksiaan ja toimittaa verottajalle selvityksiään, mikä lisäisi verottajan hallinnollista taakkaa.
 Kaavamainen vähennys toimii tällä hetkellä niin, että esimerkiksi yli puolet vuodesta kotona töitä tehnyt voi saada työhuonevähennystä 900 euroa. Alle puolet päivistä etätöissä ollut taas saa könttäsummana 450 euron vähennyksen. Lisäksi voi vähentää etätyöskentelyyn liittyviä hankintoja.
 Koska verottaja tekee kuitenkin jo automaattisen 750 euron vähennyksen kaikille, hyötyä vähennyksistä saa vain sen ylittävästä osuudesta. Vähennys toimii niin, että esimerkiksi korkein mahdollinen työhuonevähennys vähentää työläisen verotettavaa tuloa 900 euroa. Todellista hyötyä vähennyksistä voi siis saada ehkä yksittäisiä satasia.
 Työstä johtuvien kustannusten määrittely vaikeaa
 Könttäratkaisu on tehty siksi, että todellisten juuri työstä johtuvien kustannusten määrittely on erittäin hankalaa, kun työtä tehdään kotioloissa. Se on selkeää ja yksinkertaista sekä verottajalle että kansalaiselle.
 – Se on tehty kompensoimaan asunnon ja kaluston kulumaa, joita on hankala laskea. Myöskin sen erittely, mihin muuhun tiloja kotioloissa käytetään, on vaikeaa, kertoo verottajan johtava veroasiantuntija  Sami Varonen .
 Itsekin etätöissä puhelimeen vastaava Varonen ei lämpene ajatukselle siitä, että työhuonevähennyksen määrää pitäisi entisestään kasvattaa, sillä korvaus on hänen mukaansa riittävä. Hänen logiikkansa tulee laista.
 – Laissa on säädetty, että tulonhankkimisesta aiheutuneita todellisia menoja saa vähentää, ja verottaja tulkitsee, mitkä ovat sellaisia, joita saa vähentää. Voi kysyä, kuluttaako läppäri sähköä ja kuluvatko tilat yli 900 euron edestä vuodessa?
 Varonen myös muistuttaa, että verottajalla on ollut varsin salliva linja siinä, että hankinnat, kuten lisänäytöt ja työpöydät, on voinut vähentää verotuksessa. Tätä linjaa kiittelee myös Veronmaksajien Malinen.
 Työmatkavähennys voi vaatia rukkaamista
 Verottajan Varonen pohtii työhuonevähennyksen kasvattamisen sijaan työmatkavähennyksen uudelleenjärjestämistä. Työmatkakulujen vähentäminen on lähtenyt siitä, että kulut voi vähentää halvimman joukkoliikennelipun mukaisesti silloin kun ollaan edes säällisen joukkoliikenteen piirissä, sillä se on yksinkertaista ja helppoa.
 – Etätyön yleistyessä rajusti tämä tuo uuden haasteen. Nyt ei välttämättä enää olekaan näin, että esimerkiksi kuukausilippu on se halvin. Kertalippujen ja työssäkäyntikertojen kirjaaminen saati tarkistaminen on tosi työlästä, eikä se ole tarkoituksenmukaista.
 Varonen väläyttää jopa sitä, että voisiko kodin ja työpaikan välisen matkan verovähennyksen poistaa, mutta lisää, että ainakin pitkien kalliimpien työmatkojen korvaaminen olisi syytä turvata.
 – On pohdinnan paikka, että minkälainen malli tähän asiaan pitäisi järjestää.
 Malisen mukaan Varosen pohdinta matkakuluvähennyksen yksinkertaistamisesta on tervetullutta, mutta hän muistuttaa, että kaikki eivät voi tehdä etätöitä.
 – Ei saa käydä niin, että heidän oikeutensa vähentää niitä heikkenisi tässä, Malinen sanoo.

Verottaja ei aio tulla nykyistä enempää vastaan etätyön kustannuksissa – Veronmaksajain keskusliiton mielestä työhuonevähennyksen korottamista voisi pohtia


Summary: Jos maailma haluaa puhdasta energiaa, tie sinne on likainen. Aurinkopaneelien ja tuulivoimaloiden rakentaminen on kaivosyhtiöille todellinen “kultakaivos”, kirjoittaa Kaaro.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Jos sinä päivänä, kun EU julkisti ilmastopakettinsa, olisi ollut kävelemässä Brysselin Rue Belliardilla, olisi talon numero 40 kohdalla saattanut havahtua riemunhuutoihin. Täällä sijaitsee tuulivoimateollisuuden etujärjestön toimisto, ja riemuun heillä oli syytäkin. He laskivat, että tuulivoiman osalta  EU:n ilmastotavoite tarkoittaa 451 gigawattia tuulivoimaa vuoteen 2030 mennessä, eli 30 gigawattia lisätuulivoimaa joka vuosi vuoteen 2030 saakka .
 Riemuun oli syytä myös aurinkovoimateollisuuden edustajilla. Heidän laskelmiensa mukaan  EU:n ilmastotavoite tarkoittaa 660 gigawattia aurinkovoimaa vuoteen 2030 mennessä, eli 58 gigawattia uutta aurinkovoimaa joka vuosi vuoteen 2030 asti .
 Ihanaa, ihanaa, ihanaa. Nyt sitä saadaan, uusiutuvaa energiaa. Kenelle tämä voisi olla ongelma?
 No, minulle, tavallaan. Kysyin Motivan asiantuntijalta, mitä teollisuuden laskemat luvut tarkoittavat konkreettisesti. Montako uutta tuulivoimalaa? Paljonko aurinkopaneeleja? Ja tätä se tarkoittaisi: Noin 50 000 uutta tuulivoimalaa ja noin 1,7 miljardia uutta aurinkopaneelia, jotka kattaisivat 3,3 miljardia neliömetriä. Tämä siis vain ensimmäisen kymmenen vuoden aikana. Koko maapallon vihreään siirtymään tarvittaisiin tietenkin paljon, paljon enemmän.
 Jos kaivos ei tule sinun takapihallesi, se tulee jonkun toisen takapihalle.
 Ongelmana on,  että miljardeihin aurinkopaneeleihin tarvitaan valtavasti alumiinia, piitä, grafiittia ja harvinaisia maametalleja. Satoihintuhansiin tuulivoimaloihin taas tarvitaan hurjat määrät terästä, kuparia ja joitakin harvinaisia maametalleja. Kun nämä metallit kaivetaan maasta ja prosessoidaan valmiiksi tuotteiksi, syntyy hurjaa ympäristötuhoa. Vanhoista kaivoksista on otettava irti mitä saadaan ja on avattava uusia kaivoksia.
 Tässä siis dilemma. Jos maailma haluaa ”vihreän siirtymän” tie sinne on kaikkea muuta kuin vihreä. Jos kaivos ei tule sinun takapihallesi, se tulee jonkun toisen takapihalle. Päätellen siitä, millä innolla kaivosyhtiöt akkumineraaleja Suomesta etsivät, tällä kerralla kaivos voi todellakin tulla juuri sinun takapihallesi –  kuten Heinävedellä on huomattu .
 Katsotaanpa muutaman esimerkin valossa, mitä on odotettavissa matkallamme kohti uusiutuvaa energiaa.
 Jotta pii saadaan erotettua  hiekasta tai kvartsista, se kuumennetaan valtavissa uuneissa noin 2000 celsiuasteeseen. Minne tahansa tällainen sulatto perustetaan, paikalliset yleensä vastustavat sitä ankarasti. Esimerkiksi  Islannin Reykjanesissa paikalliset kyllästyivät sulaton hajuhaittoihin ja kirveleviin silmiin , ja kun arsenikin pitoisuudet alueella lisääntyivät, he onnistuivat sulkemaan sulaton – vain havaitakseen, että samanaikaisesti perustettiin toinen vielä suurempi sulatto toisaalle Islantiin.
 Yhdysvalloissa, Pend Oreillen piirikunnassa, vastustetaan kanadalaisyhtiön sulattoa, joka olisi melkoinen energiasyöppö.  Suunniteltu sulatto kuluttaisi päivässä sähköenergiaa 105 megawattia , eli yhtä paljon kuin 68 000 amerikkalaista kotitaloutta kuluttaa päivässä. Tässä sulatossa pii poltetaan yhdessä kivihiilen kanssa, mikä tarkoittaa, että sulatto tuottaisi vuodessa 320 000 tonnia hiilidioksidia, eli suunnilleen saman verran kuin Suomen sementtiteollisuuden vuotuiset päästöt yhteensä. Lisäksi laitos tuottaisi vuodessa 760 000 tonnia rikkidioksidia, 700 000 tonnia typpidioksidia ja lisäisi rekkaliikennettä merkittävästi.
 Aurinkopaneeleja varten pii  on edelleen jalostettava polypiiksi. Tämän teollisuudenalan ehdoton markkinajohtaja on Kiina. Valitettavasti polypiin tuotannossa syntyy valtava määrä myrkyllistä jätettä. Saadaksesi tonnin polypiitä syntyy esimerkiksi 8000 tonnia erittäin vaarallista piitetrakloridia. Toinen merkittävä ongelmajäte syntyy vetyfluoridista.
 Kiinasta on vaikea saada tietoa, mutta satunnaiset reportaasit kertovat, että polypiin tuotantojäte päästetään suoraan ympäristöön – läheisten kylien viljelymaille ja jokiin.  Vuonna 2011 Zhejiangissa sadat paikalliset ryntäsivät paikallisen polypiitehtaan toimistotiloihin , kun tehtaalta jokeen päässyt fluoridijäte tappoi tuhansia kiloja kaloja. Aiemmin tänä vuonna  Finnwatch taas kertoi, että polypiin tuotannossa epäillään käytettävän uiguureista ja muista muslimivähemmistöistä koostuvaa pakkotyövoimaa .
 Myös harvinaiset maametallit tulevat lähes yksinomaan Kiinasta. Kuten polypiin tuotannossa, myös harvinaisten maametallien louhinnassa syntyy myrkyllistä jätettä. Yksi tonni harvinaista maametallia tuottaa 2000 tonnia myrkyllistä jätettä.  Baotoun kaupungin lähellä nämä myrkkyjätteet levittäytyvät ympäristöön valtavana, dystooppisena ja radioaktiivisena järvenä, jossa ei elä mitään . Vastaavia alueita, joskin pienemmässä mittakaavassa, on useita ympäri Kiinaa.
 Tuulivoimaloihin tarvittavan teräksen ja kuparin saanti  eivät ole harmittomia nekään. Teräs tehdään raudasta ja rautakaivokset ovat ympäristölle varsin haitallisia. Maailman suurin rautakaivos sijaitsee Brasilian Carajasissa, alueella, joka kerran oli osa Amazonin sademetsää. Metsää ei enää ole, sillä WWF:n mukaan kaivoksen ympäriltä hakataan metsää vuosittain yli 6000 neliökilometriä. Näin saadaan raudan sulatuksessa tarvittavaa puuhiiltä. WWF:n laskelmien mukaan noin  10 prosenttia Amazonin hävittämisestä johtuu kaivosteollisuudesta .
 Euroopan suurin rautakaivos taas sijaitsee Kiirunassa, Ruotsissa. Olette ehkä lukeneet, että  koko Kiirunan kaupunki aiotaan siirtää laajenevan kaivoksen tieltä , koska kaupunki voi vajota maahan. Ei kovin kaukana Kiirunasta, Pohjois-Norjassa, on kehkeytymässä yksi kaivossota lisää, kun saamelaiset  ovat asettuneet Nussir-yhtiön kuparikaivosta vastaan .
 Terästeollisuuden osalta on hyvä muistaa, että se on  yksi maailman pahimpia hiilidioksidin päästäjiä – paljon suurempi kuin lentoliikenne .Vaikka hiilivapaata teräksentuotantoa kehitetään, kukaan ei tiedä, milloin se on laajasti käytössä. Lisäksi kukin tuulivoimala vaatii toimiakseen 500-1500 litraa fossiilista voiteluöljyä ja 3 megawatin tuulivoimalan perustukseen menee noin 500-600 kuutiometriä sementtiä, minkä tuotannossa syntyy myös hiilidioksipäästöjä. (Kerro nämä vaikkapa 50 000:lla niin pääset mittakaavaan.)
 Mitä meillä siis on tämän pinnallisen kiertoajelun jälkeen käsissämme? Valtavia avolouhoksia, saastuneita vesistöjä, radioaktiivisia myrkkyjärviä, maahan vajoavia kaupunkeja ja sademetsien tuhoa – tämäkö todella on hinta, joka meidän on maksettava uusiutuvasta energiasta? Kun elokapinasukupolvi nyt katsoo maailmaa, jonka fossiilisiin polttoaineisiin perustuva teollisuus on meille jättänyt, he ovat luonnollisesti kauhuissaan. Pahoin vain pelkään, että kun heidän lapsensa katsovat maailmaa, josta on louhittu kaikki vihreään siirtymään tarvittavat mineraalit, he ovat yhtä kauhuissaan.
 Itselleni tulee mieleen vielä kolmas tie , sellainen, joka oli muodissa silloin, kun itse sain ympäristöherätyksen. Se meni niin, että materiaalista kulutusta pitäisi vähentää ja että voisi elää pienemmin ja hitaammin ja niukemmin. Onkohan EU:n ilmastopaketissa tästä oma lukunsa?
 Vai voiko tällaista vakavissaan edes ehdottaa talousjärjestelmässä, jossa jokaisena uutena vuotena on myytävä enemmän tavaraa kuin edellisenä vuotena tai ollaan taantumassa.
 Jani Kaaro
 Kirjoittaja on tietokirjailija ja vapaa toimittaja, jonka mielestä eräs toimittajan tehtävä on etsiä uusia näkökulmia.
 Kolumnista voi keskustella 27.9. klo 23.00 saakka

Jani Kaaron kolumni: Haluatko uusiutuvaa energiaa, mutta et kaivoksia takapihallesi?


Summary: Saksassa äänestetään sunnuntaina vaaleissa, joita on luonnehdittu sekä historiallisiksi että kaikkien aikojen tylsimmiksi. Lue tästä jutusta lyhyet vastaukset siihen, mistä Saksan vaaleissa on oikein kyse.

Saksassa äänestetään tänään liittopäivä eli- parlamenttivaaleissa. Kokosimme tähän juttuun lyhyet selitykset, joilla otat vaalit haltuun hetkessä.
 1. Saksan vaaleja on syytetty kaikkien aikojen tylsimmiksi. Mutta nämähän ovat historialliset vaalit!
 Käsillä on tiukin kilpailu Euroopan mahtimaan johtajan paikasta vuosikausiin.
 Liittokansleri  Angela Merkelin  valtakausi on kestänyt 16 vuotta. Esimerkiksi Yhdysvalloissa valta on vaihtunut neljästi tänä aikana.
 Merkelin kaudella Saksa on muuttunut " Euroopan sairaasta miehestä" mantereen talousmahdiksi . Tänä aikana Saksan yli on pyyhkäissyt niin finanssikriisi, vuoden 2015 pakolaiskriisi,  koronapandemia  kuin  kuluneen kesän tulvat .
 Merkelin kristillisdemokraattipuolueiden unioni CDU/ CSU:n kannatus uhkaa nyt kyykätä historiallisen alas.
 Käsillä on mahdollisesti ensimmäinen kerta, kun kahden suurimman puolueen kannatus jää alle puoleen annetuista äänistä. Hallitusneuvotteluista ennakoidaan ennennäkemättömän vaikeita.
 Koronapandemia on ollut esillä Saksan vaaleissa. Sekä Merkel että valtiovarainministeri Olaf Scholz käyttivät FFP2-maskeja kokouksessa Berliinissä 1. syyskuuta.  AOP
 2. Koko kansan "mutsi" eli Mutti siirtyy sivuun. Merkelin tilalle nousee todennäköisesti karismavapaa kuusikymppinen mies.
 Tulos on vielä hyvin epävarma, mutta vahvin ehdokas on tällä hetkellä Merkelin luottopoliitikko Olaf Scholz, 63.
 Arviolta jopa neljä kymmenestä äänestäjästä pohtii yhä , mille puolueelle antaisi äänensä.
 Mielipidemittauksissa suosituin on kuitenkin sosiaalidemokraattien (SPD)  Olaf Scholz .
 Hän on Hampurin entinen pormestari ja tehnyt pitkän poliittisen uran. Scholz onkin tuttu kasvo Merkelin rinnalla.
 Hän on toiminut Merkelin hallituksessa valtiovarainministerinä ja varaliittokanslerina.
 Vaikka Scholz ja Merkel edustavat eri puolueita, Scholz profiloituu silti vahvimmin Merkelin linjan jatkajaksi.
 Vielä keväällä Merkelin mantelinperijänä pidettiin oman puolueen eli CDU:n puheenjohtajaa  Armin Laschetia , 60.
 CDU:n Armin Laschetia pidettiin vielä keväällä voittajasuosikkina. Kuva Laschetin vaalitilaisuudesta Koillis-Saarlandissa 22. syyskuuta.  AOP
 Saksan asukasluvultaan suurimman osavaltion Nordrhein-Westfalenin pääministerin kannatus on kuitenkin sulanut viime kuukausina.
 Kansleriehdokkaiden persoonat ja virheet ovat nousseet vaalikeskusteluiden keskiöön. Sekä SPD:n Scholzia että CDU:n Laschetia on  kuvattu harmaiksi, virkamiesmäisiksi hahmoiksi .
 Laschetin kohdalla keskusteluissa muistetaan edelleen naureskelu Saksan tulva-alueilla heinäkuussa.

 Myös vihreiden  Annalena Baerbock , 40, on ehdolla kansleriksi.
 Vihreät on suosituin puolue erityisesti nuoren äänestäjien keskuudessa. Saksan äänestäjäkunta on kuitenkin iäkästä, mikä osaltaan jarruttaa vihreiden nousua.
 Puolue kävi jopa gallup-ykkösenä keväällä , mutta kannatus on sittemmin tasaantunut.
 Vihreät kasvanee vaalien myötä keskisuureksi puolueeksi, mutta kanslerin paikka jäänee haaveeksi.
 Saksalaisnuoret vaativat järeämpiä toimia taistelussa ilmastonmuutosta vastaan. Osa heistä on ollut viikkoja syömälakossa ilmastokriisin takia. Kuva Berliinistä 3. syyskuuta.  AOP
 3. Vaalit käydään Saksassa, mutta niillä on merkitystä myös Suomeen.
 Saksa on Euroopan talouden moottori ja Suomen suurin vientimarkkina.
 Saksan päätöksillä on vaikutusta Euroopan unionin tasolla. Maalla on unionissa suurta poliittista valtaa, ja se on EU:n suurin kansantalous.
 Kaikki kolme kansleriehdokasta suhtautuvat myönteisesti EU:hun.
 Liittokanslerilla  on väliä Suomellekin .
 Saksa on Suomen suurin vientimarkkina . Suomesta viedään maahan erityisesti moottoriajoneuvoja ja  tulevaisuudessa ehkä entistä enemmän digitaalista osaamista . Tämä tarkoittaa suomalaisille työpaikkoja, kun vienti Saksaan vetää.
 Ilmastokysymykset ovat olleet vahvasti läsnä Saksan vaaleissa. Vihreiden ehdokas Annalena Baerbock saapui kampanjatilaisuuteen Berliinissä 19. syyskuuta.  Filip Singer / AOP
 4. Saksa muuttuu ehkä viimein internetin takapajulasta paikaksi, jossa netti pelittää myös syrjäseuduilla.
 Tulevat hallituspuolueet ovat erimielisiä monista asioista, mutta yksi asia yhdistää: kaikki liittopäiväpuolueet  haluavat nopeammat ja varmemmat nettiyhteydet maan jokaiseen kolkkaan .
 Saksa on jäänyt digitalisaatiossa niin paljon muita länsimaita jälkeen, että asia pitäisi saada kuntoon nopeasti.
 Esimerkiksi tällä hetkellä  monessa saksalaiskylässä vain haaveillaan Youtube-videoiden katsomisesta .
 Siksi nettiyhteyksien parantaminen on asia, johon Saksan uusi hallitus tarttunee nopeasti. Olipa hallituskokoonpano mikä tahansa.
 Muista asioista yksimielisyyttä on vaikeampi saavuttaa. Puolueet ovat erimielisiä muun muassa verotuksesta ja ilmastotoimista. Kompromisseja on tehtävä, ja tulevan hallituksen työskentelystä odotetaan vaikeaa.
 Puoluekentän pirstaloitumisen myötä enemmistöhallitukseen tarvitaan todennäköisesti kolme puoluetta. Hallituskoalition muodostamiseen menee viikkoja ellei kuukausia.
 Mahdollisista hallituskokoonpanoista käytetään nimityksiä "liikennevalo" ja "Jamaika". Nimet viittaavat koalitiopuolueiden lippujen väreihin.
 "Liikennevaloihin" kuuluisivat punainen sosiaalidemokraattinen SPD, vihreät sekä keltainen liberaalipuolue FDP.
 "Jamaika"-koalitiossa valtaa pitäisivät puolestaan musta kristillisdemokraattien CDU/CSU, vihreät ja keltainen liberaalipuolue FDP.
 Juttua varten on haastateltu tutkija Tuomas Iso-Markkua Ulkopoliittisesta instituutista.
 Voit keskustella aiheesta maanantaihin 27. syyskuuta kello 23 asti.
 Lisää juttuja Saksan vaaleista:
 ”Liian vasemmistolainen”, moittii AfD:n paikallispoliitikko Angela Merkelin puoluetta – oikeistopopulistit odottavat Itä-Saksassa vaalimenestystä
 Berliinin lähiseudulla asuva 17-vuotias Lucie Halling soittaa yhä lankapuhelimella – Saksassa poliittinen kuilu repeää nyt kaupunkien ja reunaseutujen välille

Saksa valitsee tänään Merkelin seuraajan – Ota Saksan vaalit haltuun nopeasti näillä neljällä pointilla


Summary: Junan kyydissä oli turmahetkellä noin 160 ihmistä.

Yhdysvalloissa on kuollut ainakin kolme ihmistä vakavassa junaonnettomuudessa. Asiasta kertovat useat yhdysvaltalaismediat.
 Junan kerrotaan suistuneen raiteiltaan. Yhdysvaltalainen  ABC News  kirjoittaa, että välittömästi onnettomuuden jälkeen ei ollut selvää, mikä turman aiheutti. Median mukaan viisi vaunua suistui raiteilta.
 Amtrak-junayhtiö kertoo, että useita on loukkaantunut onnettomuudessa. Yhdysvaltalainen  New York Times  -lehti kirjoittaa, että loukkaantuneita olisi paikallisviranomaisten mukaan 50.
 Amtrakin tiedotteen mukaan sen Empire Builder 7/27 -junan kyydissä oli noin 147 matkustajaa ja 13 junan henkilökuntaan kuuluvaa.
 Yhtiö kertoo, että se on yhdessä paikallisviranomaisten kanssa siirtänyt loukkaantuneita ja evakuoinut muita matkustajia.
 – Kaikki elossa olleet on pelastettu, paikallinen katastrofi- ja hätäviranomainen Amanda Frickel sanoi New York Timesin mukaan.
 Ihmiset on evakuoitu kahteen eri kohteeseen. Heidät on tarkoitus majoittaa hotelleihin sen jälkeen, kun heidän lääkinnälliset tarpeensa on selvitetty.
 "Emmehän me voi suistua raiteilta"
 New York Timesin haastattelema junassa ollut kertoo heränneensä junan suistumiseen raiteilta.
 – Ensin ajattelin, että suistumme raiteilta, mutta totta puhuakseni minulla ahdistusta ja olin kuullut tarinoita suistumisista, Washingtonin osavaltion Seattleen matkalla ollut, Minnesotan Minneapolisissa kyytiin noussut Megan Vandervest sanoi.
 – Sitten ajattelin, että tämä on hullua, emmehän me voi suistua raiteilta.
 Onnettomuus tapahtui Montanan osavaltiossa paikallista aikaa lauantai-iltapäivänä. Juna suistui raiteiltaan lähellä Joplinin kylää osavaltion pohjoisosassa.

Ainakin kolme ihmistä on kuollut junan suistuttua raiteiltaan Yhdysvalloissa – useita loukkaantuneita


Summary: Poliisi on saanut lisää työntekijöitä selvittelemään vinkkejä lapsiin kohdistuvaa seksuaaliväkivaltaa esittävästä materiaalista. Sen seurauksena rikosilmoitusten määrä kasvoi räjähdysmäisesti. Vain pieni osa jutturuuhkasta on kuitenkin edennyt syytteeseen.

Poliisin tietoon tulee entistä enemmän tapauksia, joissa on kyse lasten hyväksikäyttöä esittävän materiaalin hallussapidosta tai levittämisestä.
 Lapsiin kohdistuvaa seksuaaliväkivaltaa esittävää materiaalia kuvataan lyhenteellä CSAM (child sexual abuse material). Se voi olla esimerkiksi kuvaa alastomista lapsista, mutta äärimmillään siinä kuvataan raiskaamista ja surmaamista.
 Materiaalin hallussapito ja levittäminen on Suomessa laitonta. Poliisin tietoon tulleiden CSAM-rikosten määrä on moninkertaistunut kahden viime vuoden aikana.
 Kun esimerkiksi sukupuolisiveellisyyttä loukkaavan lasta esittävän kuvan hallussapidosta kirjattiin toissa vuonna 168 rikosilmoitusta, viime vuonna määrä oli 549. Myös tänä vuonna luvut ovat pysyneet korkeina.
 CSA-materiaalin katselua ei ole kriminalisoitu. Tuomio hallussapidosta ei kuitenkaan välttämättä edellytä materiaalin tallentamista. Hallussapidoksi voidaan katsoa sekin, jos on esimerkiksi maksanut pääsymaksun ja kirjautunut CSA-materiaalia esittävälle sivustolle.
 Kasvu johtuu siitä, että nettivinkkeihin on päästy käsiksi
 Poliisihallituksen ylikonstaapeli  Maria Rossin  mukaan kasvu selittyy sillä, että poliisi on aiempaa paremmin pystynyt käsittelemään sille tulevia vinkkejä. Keskusrikospoliisi sai vuonna 2019 lisää työntekijöitä seksuaalirikoksia käsittelevään ryhmään.
 – CSA-materiaalin määrä on noussut maailmalla ihan räjähdysmäisesti jo kymmenen vuoden ajan. Meillä näkyy rikosilmoitusten määrässä piikki, koska olemme saaneet lisää resursseja tämän materiaalin selvittelyyn.
 Suuri osa tapauksista tulee poliisin tietoon kansainvälisen yhteistyön, erityisesti Yhdysvalloissa toimivan NCMEC-keskuksen kautta. Yhdysvaltain lain mukaan palveluntarjoajien tulee ilmoittaa CSA-materiaalista keskukselle.
 En usko, että kenenkään tätä materiaalia nähneen poliisin mielestä on OK jättää näitä tutkimatta.  Maria Rossi
 Suomen poliisi saa vuosittain tuhansia ilmoituksia. Niistä KRP seuloo rikoskynnyksen ylittävät tapaukset ja lähettää paikallispoliisille tutkittavaksi. Siellä on kuitenkin havaittu Rossin mukaan uusi ongelma.
 – Nyt kun KRP on saanut resursseja, tulppa on siirtynyt paikallispoliisiin. He ovat ongelmissa, koska heillä ei ole resursseja eikä osaamista näiden rikosten esitutkintaan.
 "Materiaali raaistuu koko ajan"
 Nyt pelkona on, että iso osa rikoksista jää edelleen selvittämättä ennen kuin syyteoikeus vanhenee. Esimerkiksi sukupuolisiveellisyyttä loukkaavan lasta esittävän kuvan hallussapidossa syyteoikeus vanhenee kahdessa vuodessa rikoksen tekoajasta. Törkeissä materiaalin levitystapauksissa vanhenemisaika on kymmenen vuotta.
 – Totta kai se tuntuu väärältä. En usko, että kenenkään tätä materiaalia nähneen poliisin mielestä on OK jättää näitä tutkimatta. Mutta poliisi tekee sen mihin pystyy, Rossi sanoo.
 Syyttäjälaitoksen tilastot osoittavat, että poliisille kahden viime vuoden aikana tullut rikostapausten suma ei ainakaan vielä näy nostettujen syytteiden määrässä. Syyttäjälle tulleiden tapausten määrä on kuitenkin kääntynyt tänä vuonna nousuun.
 Rossin mukaan Suomessakin on ollut tutkinnassa tapauksia, joissa hallussapidetty tai levitetty materiaali on ollut äärimmäisen julmaa. Sellaista on esimerkiksi aineisto, jossa uhrit ovat jopa vauvoja. Myös hyväksikäytön lähettäminen striimattuna on yleistynyt.
 – Kansainvälisesti on huomattu, että materiaali raaistuu koko ajan. Entistä suurempi osa materiaalista on raiskauksia ja väkivaltaa ja yhä pienempiin lapsiin kohdistuvaa.

Netissä jaetaan entistä raaempaa lapsiin kohdistuvaa seksuaaliväkivaltaa, mutta tutkinnat uhkaavat vanhentua käsiin – poliisi: "Tuntuu väärältä"


Summary: Sirkustaiteilija, kulttuurivieras Veera Kaijasen piti laatia Cirque du Soleil’ssa itselleen testamentti. Hän ei pelkää putoavansa köydeltä, vaan sitä, että jotain sattuu työn ulkopuolella.

Veera Kaijanen , 33, näyttää eksyneeltä kauriilta, kun hän astuu sisään kahvilaan. Askel on kevyt ja ryhti kuin balettitanssijalla. Näkee, että hän on tottunut olemaan katseiden kohteena.
 Kaijanen on yksi Suomen menestyneimmistä sirkustaiteilijoista. Hän on tehnyt uransa ulkomailla, kiertänyt Pohjois-Amerikkaa ristiin rastiin kanadalaisen Cirque du Soleil’n artistina ja muuttanut sen jälkeen Eurooppaan. Maailman tunnetuimmassa nykysirkusryhmässä Kaijanen ehti tehdä kolmen vuoden aikana lähes tuhat esitystä nuorallatanssijana ja hulavannetaiteilijana
 Ovet Cirque du Soleil’hin aukenivat Ranskasta. Kaijanen valittin ryhmään suoraan maineikkaasta pariisilaisesta Fratellinin sirkusakatemiasta. Ennen kuin sirkuksen tuleva suomalaistähti lähti ulkomaille opiskelemaan, lähipiiri oli ollut Suomessa kauhuissaan. Tutut pelkäsivät, että Veeralle sattuu jotain maailmalla.
 – Ympärilläni oli ihmisiä, joita pelotti puolestani. Minulle tehtiin selväksi, että ulkomaille lähteminen on vaarallista ja huono idea, koska olin niin nuori.
 Haavekuvan rakentamiseen tarvitaan huulipunaa. Antti Haanpää / Yle
 Vahvat egot kolisevat toisiinsa
 Sirkuksen huipulla on vain vähän tilaa, ja sinne päässeet ovat lajinsa parhaita. Cirque du Soleil’ssa esityksissä saattoi olla sirkustaiteilijoiden lisäksi myös olympiavoimistelijoita. Se kertoo tasosta.
 Kaijanen oli mukana  Amaluna -show:n loppuhuipennuksessa, akrobaattisessa numerossa, joka oli suunniteltu neljälle nuorallatanssijalle.
 Cirque du Soleil on valtava esityskone, jolla tahkotaan rahaa. Maailmalla voi kiertää yhtä aikaa lukuisia eri teoksia. Kaijanen kuvaa Cirque du Soleil’ta lämminhenkiseksi työpaikaksi.
 – Kun kaikki ryhmässä tietävät kaikkien olevan maailman parhaita, kaikki arvostavat toisiaan.
 Sirkus on kuitenkin vahvojen egojen työyhteisö, ja se aiheuttaa toisinaan jännitteitä.
 – Kaikki ymmärtävät, ettei kukaan pärjää työssä ilman toista.
 Sirkuksessa kollegojen tuki on elintärkeää. Esimerkiksi ilma-akrobatiassa, oma henki on konkreettisesti toisen ihmisen käsissä. Kun Kaijanen aloitti Cirque du Soleil’ssa hän oli vasta 23-vuotias ja yksi show’n nuorimmista taiteilijoista. Uuden tulokkaan ei ollut kuitenkaan helppo saada ääntään kuuluviin ja hänestä tehtiin helposti syntisäkki.
 – Jos jotain meni pieleen, minä sain aina haukut, vaikka vika ei ollut minussa, Kaijanen muistelee.
 Nyt asia naurattaa häntä, mutta alussa Kaijanen suivaantui. Hänen piti opetella nöyrtymään. Vaikka Kaijanen kuvaa Cirque du Soleil’ta lämminhenkiseksi työyhteisöksi, toimintaa pyörittävää organisaatiota hän piti hierarkkisena.
 – Asioiden eteenpäin viemiseen piti ensin pyytää lupa omalta esimieheltä. Se voi tuntua suomalaiselle todella vaikealta, Kaijanen sanoo.
 Cirque du Soleil’ssa korostettiin myös sitä, että sirkustaide on vain bisnestä. Kaijaselle teroitettiin, että hänkin on vain tuote nimeltä Veera Kaijanen. Se aiheutti ristiriitaisia tunteita.
 – Siinä on hankala olla, koska se tuote on sama kuin sitä esittävä henkilö. Piti vain oppia suhtautumaan asiaan kylmästi, Kaijanen sanoo.
 Myös sirkusalalla on häirintää, Veera Kaijanen sanoo. Antti Haanpää / Yle
 “Minun pitää miellyttää silmää”
 Sirkus pönkittää klassisia kauneusihanteita, ja niiden kanssa Kaijanen joutuu painimaan. Soolonumeroilla ulkomailla itsensä elättävä taiteilija tietää, että seksikkyys myy. Yleisö haluaa nähdä haavekuvia ihmisestä, jota ei ehkä oikeasti ole edes olemassa.
 Kaijanen on esittänyt sellaista satoja kertoja kabareessa, varieteessa ja firmojen juhlissa. Uuden numeron onnistumisen voi mitata rahalla. Jos ohjelmanumero myy, haavekuva toimii.
 Kaijanen on kuullut koko esiintyvän ikänsä kommentteja ulkonäöstään.
 – Show’n ostaja on tehnyt selväksi, ettei hän halua nähdä lavalla lihavaa artistia. Minun pitää miellyttää silmää, Kaijanen toteaa.
 Kehonkuvat muuttuvat, ja esimerkiksi mallimaailmassa ei enää hyväksytä anorektisen laihoja ihmisiä. Keskustelussa korostetaan kehopositiivisuutta ja terveitä elämäntapoja, Kaijanen muistuttaa.
 – Sirkuksessa katsojat kuitenkin odottavat näkevänsä jotain, mitä heillä ei ole arkielämässä. Naisen pitäisi olla kymmenen kertaa kauniimpi kuin tavalliset ihmiset. Hyvännäköinen ja treenattu, Kaijanen luettelee.
 Ja siihen hän itsekin pyrkii.

 “On tehty selväksi hyvässä ja pahassa, että olen nainen”
 Sukupuoli on ollut viime aikoina taidekeskustelun ytimessä, mutta sirkuksen yhteydessä siitä ei juuri puhuta. Koko taidemuoto perustuu pitkälti perinteisiin sukupuolirooleihin, kaksijakoiseen sukupuolikäsitykseen ja heteronormatiiviseen ajatteluun, vaikka itse sirkustaiteilijat edustavat sukupuoleltaan ja seksuaalisuudeltaan todennäköisesti kaikkia sateenkaaren värejä.
 – Sirkus on lopulta todella vanhoillinen taidemuoto, Kaijanen toteaa.
 Hän muistuttaa, että sirkustaide kuitenkin sallii uudet tyylisuunnat, vaikka taidemuoto on pohjimmiltaan perinteissä kiinni. Jonkun pitää vain alkaa venyttää rajoja. Kaijaselle on osoitettu selkeä paikka sirkusmaailmassa.
 – Minulle on tehty selväksi hyvässä ja pahassa, että olen nainen.
 #metoo-liike nosti ja nostaa yhä esiin taidemaailmassa tapahtunutta ja tapahtuvaa epäasiallista käytöstä. On erikoista, että sirkustaide on säästynyt toistaiseksi kolhuilta.
 – Häirintää on. Sitä on aina ollut, ja on jatkossakin. En usko, että sellaista ammattia on olemassakaan, jossa häirintää ei olisi, Kaijanen sanoo.
 Hän kertoo, että sirkusmaailmassa häirintä on yritetty selvittää alan sisällä. Räikeimmät tapaukset ovat voineet johtaa potkuihin. Työssä saa silti kuulla kaikenlaista, Kaijanen muistuttaa. Sirkusmaailma on täynnä hyvännäköisiä, treenattuja atleetteja, joilla on pokkaa.
 Joskus Kaijasesta toivotaan sirkustirehtöörin tyttöystävää.
 Eräs meksikolainen sirkusalan työnantaja tarjosi Kaijaselle töitä ja ilmoitti, että suomalaistaiteilijan majoitus on järjestetty sirkustirehtöörin karavaaniin. Kaijanen ilmoitti sopimusneuvotteluissa, että hän haluaa oman asuntovaunun.
 – Työnantaja totesi siihen, että emmekö voisi kuitenkin mennä yhdessä rannalle ja elokuviin. En ottanut työtä vastaan, koska työnantaja oletti, että alan hänen tyttöystäväkseen, Kaijanen sanoo.
 Edellä kerrotun kaltaiset tapaukset ovat Kaijasen mukaan kuitenkin harvassa. Häirintää hän kertoo kokeneensa ennemminkin sirkusmaailman ulkopuolella.
 – Vaikka vain kadulla Pariisissa, kun olen odottanut ystävää tapaamiseen, Kaijanen kertoo.
 Sirkustaiteilijan työ on yksinäistä puurtamista harjoitussalilla. Antti Haanpää / Yle
 “Olen oppinut pitämään varani”
 Pelko liittyy olennaisesti sirkukseen, ja juuri vaaran pelko vetää sinne todennäköisesti yleisöä. Katsojat tuntevat nahoissaan, miten nuorallatanssija juoksee metrien korkeudessa vaijerilla ilman turvaköyttä.
 Sirkustaiteilijalle pelko voi tarkoittaa jotain aivan muuta. Sama pätee vaikka syöksylaskijaan. Heille kyse on taidosta, jota on harjoiteltu niin paljon, ettei siinä ole mitään pelättävää.
 – Sirkustaiteilijalla ei ole varaa virheisiin, Kaijanen summaa.
 Cirque du Soleil’ssa hän joutui heti kättelyssä todella erikoisen tilanteen eteen: Kaijasen käteen lyötiin testamentti.
 – Minulle sanottiin, että sinun täytyy listata tähän henkilöt, joille omaisuutesi menee, jos kuolet.
 Häntä pelottaa enemmän mahdollinen loukkaantuminen kuin se, että hän kuolisi työssään. Ja sitäkin enemmän Kaijanen miettii itseään sirkusmaailman ulkopuolella. Hän on sooloartisti, joka matkustaa yksin maailmalla. Mukana kulkee seitsemän matkalaukkua, joihin on pakattu kahden ohjelmanumeron asut, välineet ja rekvisiitta.
 Kaijanen on kehittänyt itselleen turvajärjestelmän: hän ilmoittaa aina jollekin ystävistään, mihin hän on matkalla. Mistä ja milloin? Taustalla on tosielämän tarina: eräs sirkustaiteilija, nuori nainen, katosi Romaniassa. Hän poistui esityspaikan takaovesta, eikä häntä ole nähty sen jälkeen.
 – Ymmärsin jo nuorempana Pohjois-Amerikassa, että maailma voi olla myös paha ja julma paikka. Ihmisiä on laidasta laitaan. Olen oppinut pitämään varani, Kaijanen sanoo.
 Veera Kaijanen odottaa yhä Suomessa, että sirkusmaailma avautuu ulkomailla. Koronapandemia sulki esityspaikat puolitoista vuotta sitten. Antti Haanpää / Yle

Suomalaistaiteilijaa houkuteltiin työn varjolla pomon tyttöystäväksi – Veera Kaijanen: “Myös sirkusalalla on häirintää”


Summary: Työntekijöitä on houkuteltu näytteenottoon ja muuhun koronatyöhön paremmalla palkalla. Nyt runsain ylitöiden aika näyttää kuitenkin olevan ohi, sillä koronatestimäärät ovat puolittuneet uusien linjausten takia.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Parempi palkka.
 Se sai lähihoitaja  Marika Miettisen  siirtymään koronatyöhön Helsingin satamiin viime huhtikuussa. Sitä ennen hän teki sekalaisia kaupanalan töitä sekä ohjasi liikennettä satamassa.
 – Nyt on varmat tunnit ja palkka on suurempi kuin aikaisemmassa työssä, sanoo Miettinen.
 Miettinen tekee nyt kahta erilaista vuoroa Helsingin satamissa yksityisen Pihlajalinnan palkkalistoilla. Hän ottaa maahan saapuvilta laivamatkustajilta koronanäytteitä ja tarkistaa heidän koronatodistuksiaan. Samaan aikaan hän opiskelee turvallisuusalaa.
 Terveydenhuollon ammattilaisia on houkuteltu näytteenottoon ja muuhun koronatyöhön normaalia paremmalla palkalla, kertoo hoitajien ammattiliitto Tehy. Myös ylitöitä ja lisävuoroja on ollut hyvin tarjolla, joten moni hoitaja on onnistunut tekemään merkittävästi paremman tilin kuin muussa terveydenhuollon töissä.
 Vihdoinkin on varaa ostaa uusi sohva
 25. elokuuta tehtiin tämän vuoden ennätys Suomessa: 35 380 koronatestiä päivässä. Testimäärät olivat kasvaneet tasaisesti koko kesän ja näytteenottopaikoissa piti kiirettä. Kuumin kesälomakausi oli ohi, lapset ja nuoret olivat palanneet kouluun ja moni aikuinen työpaikalleen.
 Kesällä Miettinen ja moni muu näytteenottaja teki pitkää päivää. Miettinen teki niin paljon ylitöitä ja lisävuoroja kuin vain yksinhuoltajan arki antoi periksi.
 – Olen opiskelija ja minulle tästä on ollut iso apu. Olen pystynyt tekemään hankintoja, joihin ei muuten olisi varaa, Miettinen sanoo.
 Hän on nyt pystynyt panostamaan sekä itseensä että teini-ikäiseen poikaansa. Itselleen hän hankkii vihdoinkin yksilölliset tukipohjalliset sekä pystyy kokeilemaan myös kalleinta adhd-lääkettä. Reilun 80 euron hinta Kela-korvauksen jälkeen olisi muuten hänelle liikaa.
 – Olen pystynyt ostamaan junnulle vaatteita, jotka kestävät ja joista hän oikeasti tykkää. Ei joudu vain tyytymään, sanoo Miettinen.
 Entä työkaverit?
 – Moni lääketieteen opiskelija teki kesällä niin paljon töitä, että voi elää loppuvuoden ilman tukia ja keskittyä vain opiskeluun, sanoo Miettinen.
 Koronatestaus on iso ja kallis ponnistus
 Yksityisen terveysyrityksen tekemä näytteenotto maksaa HUSille keskimäärin 30–35 euroa per testi. Berislav Jurišić / Yle
 Eräs rajapyykki saavutetaan Suomessa näinä päivinä: seitsemän miljoonaa tehtyä koronavirustestiä.
 Koronatestaus on ollut sairaanhoitopiireiltä valtava ponnistus. Esimerkiksi Uudellamaalla sairaanhoitopiiri HUSin näytteenotossa on tällä hetkellä kiinni tuhat työntekijää, sanoo HUSin diagnostiikkajohtaja  Lasse Lehtonen .
 Lehtonen myöntää, että määrä on suuri. Se on poissa muusta terveydenhuollon työvoimaresurssista.
 – Muutamassa kuukaudessa saatiin sellainen määrä ihmisiä töihin tässä työvoimapulassa, onhan se aikamoinen saavutus.
 Yksityisillä terveysyrityksillä on ollut merkittävä rooli koronanäytteenotossa. Esimerkiksi iso osa Uudenmaan näytteenottopisteistä on yksityisten terveysyritysten ylläpitämiä. HUSin tuhannesta näytteenottajasta kaksi kolmasosaa on Terveystalon, Pihlajalinnan, Mehiläisen tai 9Livesin palkkalistoilla. Näytteiden analysointia hoitaa julkisen HUSLABin rinnalla kansainvälisesti toimiva yksityinen Synlab.
 Lehtonen kehuu, että näytteenotto ja analyysi on saatu kilpailutettua edulliseksi ja testiin on päässyt Uudellamaalla hyvin. Yksityisen terveysyrityksen tekemä näytteenotto maksaa HUSille keskimäärin 30–35 euroa testiä kohden.
 Heinäkuun loppuun mennessä koronanäytteenotto ja -analyysi ovat kustantaneet HUSille 261 miljoonaa euroa epidemian alusta lähtien. Lehtonen arvioi, että tästä summasta yksityisille terveysyrityksille on maksettu 150–200 miljoonaa euroa.
 Testausmäärät romahtivat lyhyessä ajassa
 Jos laivamatkustajan koronatodistus ei ole kunnossa, otetaan hänestä koronatesti satamassa. Berislav Jurišić / Yle
 Nyt runsain ylitöiden aika näyttää kuitenkin olevan ohi. Päivittäiset koronatestimäärät ovat puolittuneet elokuun lopun huippuluvuista. Jos elokuun lopulla tehtiin viikossa lähes 176 000 testiä koko maassa, oli syyskuun puolessa välissä määrä enää 89 000 testiä viikossa.
 Yhtenä syynä ovat uudet linjaukset, joiden mukaan kahdesti rokotettujen tai nuhaisten lasten ei tarvitse enää automaattisesti mennä testiin.
 Lue lisää:  Rokotettujen laajasta testaamisesta luovutaan, STM kannustaa suomalaisia kotitestien käyttöön
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri varautuu jatkossa viiteen tuhanteen koronatestiin päivässä. Ennakointia vaikeuttaa se, että päivittäiset testimäärät ovat vaihdelleet puolitoista vuotta kestäneen epidemian aikana paljon.
 – Tämä on haastavaa, koska pitäisi olla valmiutta testaamiseen, jos tulee tartuntapiikki. Näytteenottoa ei voida ajaa kokonaan alas, vaikka näytteitä tulisi jokin päivä vähän, sanoo HUSin Lehtonen sanoo.
 Rajatestaamisesta vastaavat pääkaupunkiseudun kunnat sekä HUS ovat arvostelleet  nykyisten testauskäytäntöjen jatkamista , koska ne kokevat sen  vievän kohtuuttomasti henkilöstoresursseja . Myös  THL esittää,  että rajalla matkustajien todistuksia tarkastettaisiin jatkossa vain pistokokein.
 "Tämä on omalla tavallaan helppoa ja rentoa"
 Raha ei ole ainoa asia, jonka perässä monet terveydenhuollon työntekijät ovat vaihtaneet esimerkiksi koronaneuvontaan ja näytteenottoon. Jatkossa voi olla haasteellista saada koronatöissä lainassa olleita työntekijöitä takaisin töihin sairaaloihin ja palvelukeskuksiin.
 Lue lisää:  Edessä voi olla kuormittuneiden hoitajien joukkopako alalta – Tehy: "Moni on sanonut, että nyt hoidetaan korona ja sen jälkeen goodbye"
 19-vuotias  Erik Ervasti  valmistui lähihoitajaksi puolitoista vuotta sitten. Hän ehti tehdä töitä vanhusten palvelukodissa vain reilun kuukauden ennen kuin hän vaihtoi Helsinki-Vantaan lentokentän koronaneuvontaan ja sittemmin vastaaviin tehtäviin Helsingin satamassa.
 Erik Ervasti on ollut tyytyväinen koronatyöhön Helsingin satamassa. Markku Pitkänen / Yle
 Parempi palkka houkutteli Ervastiakin vaihtamaan työpaikkaa, mutta vaakakipossa painoi muukin.
 – Palvelutalon arki on fyysisesti ja henkisesti haastavampaa kuin satamassa. Koronatyö on niin erilaista kuin mitä lähihoitajat ovat tottuneet tekemään. Tämä on omalla tavallaan helppoa ja rentoa. Asiakkaita käy paljon ja kohtaamiset ovat lyhyitä, sanoo Ervasti.
 Sekä Eerik Ervasti että Marika Miettinen kertovat viihtyvänsä työssä todella hyvin. Ervasti tosin suunnittelee alanvaihtoa, kun koronatyöt loppuvat. Miettinen aikoo painaa töitä niin kauan kuin niitä on tarjolla.
 – Meillä on poikkeuksellisen mukava porukka töissä täällä. Teen mielelläni ylitöitä, kun töissä on niin kivaa, sanoo Miettinen.

Yksinhuoltajalla oli vihdoin varaa kokeilla kallista adhd-lääkitystä – osa koronatestaajista on tehnyt hyvän tilin ylitöillä, mutta pian se loppuu


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Saksa valitsee tänään Merkelin seuraajan
 Saksassa äänestetään tänään liittopäivä- eli parlamenttivaaleissa. Samalla päättyy liittokansleri  Angela Merkelin  16 vuotta kestänyt valtakausi. Vaaleja on luonnehdittu sekä historiallisiksi että kaikkien aikojen tylsimmiksi.  Lue tästä jutusta lyhyet vastaukset siihen, mistä Saksan vaaleissa on oikein kyse.
 Osa koronatestaajista on tehnyt hyvän tilin ylitöillä, mutta pian se loppuu
 Parempi palkka sai lähihoitaja Marika Miettisen siirtymään koronatyöhön Helsingin satamiin viime huhtikuussa. Berislav Jurišić / Yle
 Terveydenhuollon ammattilaisia on houkuteltu näytteenottoon ja muuhun koronatyöhön paremmalla palkalla.  Nyt runsain ylitöiden aika näyttää kuitenkin olevan ohi , sillä koronatestimäärät ovat puolittuneet uusien linjausten takia. Yksi rajapyykki saavutetaan Suomessa näinä päivinä: seitsemän miljoonaa tehtyä koronavirustestiä.
 Myös sirkusalalla on häirintää, sanoo maailmalla kiertänyt Veera Kaijanen
 Myös sirkusalalla on häirintää, Veera Kaijanen sanoo. Antti Haanpää / Yle
 Nuorallatanssija ja hulavannetaiteilija  Veera Kaijanen  kiersi ulkomailla yksin soolonumeronsa kanssa ennen kuin koronapandemia sulki esityspaikat puolitoista vuotta sitten.  Myös sirkusalalla on häirintää, Kaijanen sanoo . Hänestä on yritetty tehdä työn varjolla työnantajan tyttöystävää.
 Sää poutaantuu ja lämpenee
 Ilmatieteen laitos
 Suomeen alkaa vahvistua korkeapaine, mikä tietää sään poutaantumista ja lämpenemistä. Aurinko paistaa sunnuntaina varsinkin etelässä ja lännessä, paikoin myös pohjoisessa. Idässä on yhä pilvistä ja sadekuurot mahdollisia.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Saksa valitsee Merkelin seuraajan, koronatestaajat ovat tehneet hyvää tiliä, myös sirkusalalla on häirintää


Summary: Kattohuoneisto Kazakstanissa vaihtui seitsemään neliöön pakettiautossa, kun Arno Dickens ja Linnea Parkkonen joutuivat koronan takia muuttamaan suunnitelmiaan. Pyörillä kulkeva minikoti antaa vapauden asua missä vain, mutta pakettiautoelämä vaatii kovaa työtä.

– Lentäminen on mieletöntä. Kun kiitoradalle rullaa, laittaa tehot päälle ja kiihdyttää koneen nousuun… Silloin tuntuu, että kaikki jää taakse. On vain tässä ja nyt. Silloin nauttii elämästä ja vapaudesta.
 Arno Dickens, 25, kuvailee, että on haaveillut lentäjän ammatista vaahtosammuttimen kokoisesta. Hän valmistui lentäjäksi Patrialta syksyllä 2019. Lentokoulutuksen suorittaminen oli kovan työn tulos. Keväällä 2020 Arnolle tarjottiin työmahdollisuutta ulkomailta, Kazakstanista.
 Linnea Parkkonen, 25, sai kyseisenä keväänä ensihoitajan opintonsa päätökseen. Hän oli myös valmis aloittamaan uudenlaisen arjen Kazakstanissa. Turkka Korkiamäki
 Arno ja Linnea olivat tottuneet aikuiselämässään opiskelijoiden tuloihin, ja pariskunnan haaveissa siinsi hieman nykyistä parempi elintaso. Arno ja Linnea olivat katsastaneet Kazakstanin asuntotarjonnan. Yhteisillä tuloilla jopa kattohuoneisto, muutamalla makuuhuoneella ja parilla parvekkeella, oli saavutettavissa.
 Yksi tekstiviesti voi kuitenkin romuttaa täydellisiltä vaikuttavat suunnitelmat.
 Haaveet kaatuu
 Yövuorosta vapautuessaan keväällä 2020 Linnea Parkkonen tunsi huolta. Arno oli ilmoittanut viestillä, että työmahdollisuus lentäjänä Kazakstanissa oli peruttu koronapandemian takia. Linnea pelkäsi, että häntä odottaisi kotona ihmisromu, jonka unelmat oli murskattu.
 Saapuessaan pariskunnan yhteiseen kotiin Tampereelle Linnea yritti kaikin tavoin etsiä ratkaisua tilanteeseen. Uuden elämän ja Arnon lapsuuden haaveen toteutumisen piti olla varmaa, ja lennot uuteen elämään oli jo varattu. Linnea ehdotti Arnolle, että he voisivat etsiä uutta työmahdollisuutta muista lentoyhtiöistä.
 – Silloin Arno sanoi tosi rauhallisesti, että meillä ei ole hätää. Meillä on toisemme ja olemme terveitä - me keksimme kyllä jonkin muun suunnitelman, Linnea kertoo.
 Reilu vuosi sitten pariskunnan yhteinen unelma ulkomailla asumisesta oli vihdoin käymässä toteen. Turkka Korkiamäki
 Kattohuoneistounelmista pakettiautohommiin
 Kesä 2021 on kuuma. Arno Dickens saapuu kotiin, Kirkkonummelaiselle pienelle parkkipaikalle. Hänellä on Postin avainnauha kaulassaan.
 Tavallisena työpäivänä Arno herää kuuden aikaan aamulla. Työpäivät vaihtelevat neljästä tunnista kahteentoista tuntiin.
 Haaveet lentäjän ammatista ovat vaihtuneet postin jakoon.
 Arno avaa suurikokoisen valkoisen pakettiauton sivuoven. Sisältä Linnea huikkaa, että on tehnyt välipalaa. Linnea on viettänyt Kirkkonummen maaseudulla vapaapäivää sillä välin, kun Arno on jakanut päivän postit.
 Pakettiauton takaluukun saa auki. Tänään Arno ja Linnea syövät salaattinsa kesäisen niityn pielessä. Pakettiauton sisällä on pieni koti. Sisusta on uudenkarhea ja siisti. Yhteensä tilaa on noin seitsemän neliötä.
 Pariskunta siirtyi Kazakstanin kattohuoneistohaaveista asumaan parkkipaikalle, pakettiautoon. Tarvittaessa pöytä, jonka ääressä Linnea ja Arno syövät, taittuu kasaan. Tällöin ruokailutila vaihtuu makuuhuoneeksi. Turkka Korkiamäki
 Pakettiautokodin mahdollistajat
 Pariskunta vietti aiemmin elämässään seitsemän viikkoa reissaten Euroopassa farmariautolla, jonka perässä he nukkuivat matkan ajan. Heille oli virinnyt jo silloin tunne siitä, että pyörillä kulkeva koti voisi olla jossain vaiheessa elämää toteuttamisen arvoinen.
 Linnea sai töitä Helsingistä, kun uusia ratkaisuja oli tehtävä Kazakstanin suunnitelmien tilalle. Pariskunta oli samalla valintojen ääressä. Hankkisivatko he uuden vuokrakodin Tampereen asunnon tilalle paikkakunnan vaihtuessa?
 Tämä ei Kazakstanin suunnitelmien jälkeen tuntunut enää vaihtoehdolta. Tällöin Arno Dickens ja Linnea Parkkonen laittoivat hihat heilumaan toisenlaisen unelman suhteen.
 "Pakettiautoprojektin alkaessa olin yöt ja päivät töissä. Tunteja kertyi suunnilleen 80 viikossa."  Arno Dickens
 – Pakettiautoasumisen mahdollistaa minun ja Linnean hulluus. Tähän tarvitaan molemmat täysin mukaan. Lisäksi, jos seitsemän viikkoa asuu toisen kanssa farmariauton perässä, on siinä jo testattu jo se, miten hyvin tullaan toimeen, Arno kertoo.
 Huhtikuussa 2020 Linnea ja Arno löysivät pakettiauton, jonka kokivat sopivan kodiksi. Se oli tullessaan tyhjä kuori, entinen Matkahuollon pakettiauto. Pakettiautokotia rakentaessaan Linnea ja Arno kävivät molemmat täysipäiväisesti työssä: Linnea ensihoitajana ja Arno postinjakajana sekä toisessa työssään rengasliikkeellä. Tämä mahdollisti pakettiautokodin hankinta ja- rakennuskustannukset, yhdessä Kazakstanin elämää varten kerättyjen säästöjen kanssa.
 – Pakettiautoprojektin alkaessa olin yöt ja päivät töissä. Tunteja kertyi suunnilleen 80 viikossa, Arno toteaa.
 Linnea ja Arno kuvailevat, että pakukodin rakentaminen oli fyysisesti ja psyykkisesti rankkaa aikaa.  Linnean ja Arnon arkisto
 Linnea kertoo, että pakukodin rakentaminen oli pariskunnan tämänhetkisen elämän haastavin prosessi.
 Ensimmäiseksi pakettiauto piti valmistella rakennuskuntoon. Oli poistettava vanhoja ruosteita ja eristeitä. Sitten vuorossa oli pakun eristys asumiskuntoon. Tämän jälkeen pakettiautoon rakennettiin sähköjärjestelmä sekä lattia-, seinä- ja kattopaneelit. Seuraavaksi rakennettiin yläkaapit, sängynrunko ja asennettiin katolle aurinkopaneelit. Lopuksi viimeisteltiin kylpyhuone ja keittiö, Linnea kuvailee.
 – Asumiskuntoon paku saatiin puolessa vuodessa ja siinä vaiheessa, kun olimme rakentaneet neljä kuukautta, olin jo ihan loppu. Kaikki aika meni töissä ja vapaa-aika rakentaessa. Se oli koetus parisuhteelle, Linnea kertoo.
 Pakettiauton toista sivua koristaa pieni keittiötaso, johon mahtuu keraaminen liesi ja tiskiallas. Pakukodissa on pieni, noin neliön kokoinen suihkutila sekä vessa. Turkka Korkiamäki
 Rullaava arki
 Kesällä 2021 Arno ja Linnea elävät arkea pakettiautossaan.
 Mikäli pariskunnan molemmat osapuolet ovat töissä, siirtyy paku kätevästi lähelle toisen työpaikkaa, jolloin työmatkaa jää noin 50 metriä. Tällöin toinen kulkee omiin töihinsä joko pakettiautokodilla tai tilanteen mukaan pariskunnan Ford Fiestalla.
 Pakettiautoaan Arno ja Linnea kutsuvat nimellä Vincent Van Go, eli tutummin Vinnie the Van.
 Arnon ja Linnean mukaan hermo ei mene vaikka tilaa on rajallisesti. Ohjaamo voi tarvittaessa toimia erillisenä tilana, mikäli haluaa taukoa toisesta. Turkka Korkiamäki
 Vaikka asumismuodossa voi säästää etenkin kesäaikana, liittyy elämäntapaan kustannuksia ja arjen haasteita. Kesällä sähkö tulee aurinkopaneeleista, eikä erillistä lämmitystä tarvita, jolloin kulut ovat minimaaliset. Talvikuukausina pakettiauton asumislämpötila ylläpidetään diesel-lämmittimellä.
 Kun koti on auto, siitä tarvitsee maksaa kulkuneuvoille oleelliset kulut, kuten verot ja vakuutukset. Lisäksi Vinnie halutaan pitää tiekuntoisena, joten kodille tehdään huoltotöitä säännöllisesti.
 Pakettiautoon kannetaan vesi itse. Sitä Arno ja Linnea saavat vedenjakelupisteistä tai sukulaisilta. Kannettua vettä käytetään juomavetenä ja lisäksi tiskaamiseen sekä suihkussa käymiseen.
 Autossa olevan vessan likavesisäiliö on tyhjennettävä säännöllisesti. Pyykkiä pestään joko pesuloissa, sukulaisilla tai Linnean mukaan vanhalla kunnon nyrkkipyykillä.
 "Linnealla on varmaan 90 prosenttia vähemmän vaatteita kaapissa kuin ennen."  Arno Dickens
 – Pieniä asioita oppii arvostamaan. Käytät vähemmän vettä, kun tiskaat ja vähemmän vettä, kun käyt suihkussa tietäessäsi, että joudut itse veden tänne kantamaan. Joudut myös itse tyhjentämään likavesisäiliöt, Linnea kertoo.
 Myös Arno kokee, että pakussa asuminen on muuttanut perspektiiviä kulutustottumusten suhteen. Pakussa on säilytystilaa vaatteille ja tavaroille rajallisesti.
 – Tuntuu, että pärjää vähällä. Meilläkin oli paljon tavaraa ennen. Kun on päässyt niistä eroon on huomannut, ettei ihminen tarvitse paljoa. Olen hävittänyt paljon vaatteita, ja myös Linnealla on varmaan 90 prosenttia vähemmän vaatteita kaapissa kuin ennen.
 Pakussa eläessä joutuu siis luopumaan jonkun verran modernin ajan mukavuuksista. Vaikka Linnean ja Arnon paku on hyvin eristetty, ovat vesiputket Lapin-reissulla kylmimmillä pakkasilla jäätyneet, ja talvella pariskunta on joutunut lumitöihin saadakseen kotinsa jälleen liikkeelle. Lumiaurojen tai rekkojen tuomaan meluun on totuttu.
 Arno ja Linnea harrastavat talvisin lumilautailua. Lumilaudat kulkevat kätevästi mukana lattian alla olevassa säilytystilassa. Turkka Korkiamäki
 Yksityisyys on pakussa eläessä omanlaistaan, sillä pimennetyt ikkunat estävät näköyhteyden sisään. Ohikulkijat puolestaan näkee välillä selkeästi auton sisältä. Toki pakettiauton voi parkkeerata syrjäiselle seudulle, mikäli ulkopuoliset häiritsevät, pariskunta toteaa.
 Arno Dickensin ja Linnea Parkkosen mukaan käytännön epämukavuudet ovat kuitenkin pieni hinta vapaudesta, jota pakussa asuessaan voi parhaimmillaan kokea.
 – Voisin suositella melkein kaikille edes kokeilemaan. Jos ei halua ryhtyä heti tämän mittakaavan projektiin, voi vuokrata esimerkiksi retkeilyauton ja asustella siinä muutaman viikon tai kuukauden. Sen jälkeen voi katsoa, mitkä fiilikset heräävät, Arno suosittelee.
 Arno ja Linnea kuvailevat pakuelämän olevan yhdeksänkymmentäprosenttisesti työtä. Jäljelle jäävää kymmenen prosentin nautintoa he kuitenkin kuvailevat parhaaksi mahdolliseksi iloksi, mitä he eivät vaihtaisi mihinkään.
 Haaveet muuttuu
 Kesän 2021 lopussa Arno ja Linnea ovat valmiita seikkailuun. Passit ovat Vinnie the Vanin hanskalokerossa. Pakettiauto lähestyy Vuosaaren sataman terminaalia. Pariskunta on lähdössä roadtripille kotinsa kanssa – ilman paluulippua.
 Suomesta poistutaan laivalla Saksaan, jonka jälkeen matka jatkuu läpi Euroopan. Sinne, minne veri tai diesel vetää. Reissussa aiotaan olla Arnon ja Linnean mukaan vuosi, kaksi tai kolme. Varmaa tietoa suunnitelmista ei ole.
 "Koko elämämme oli kytketty Arnon lentäjän uran ympärille."  Linnea Parkkonen
 Arno kertoo, että haaveiden kaatuessa keväällä 2020 ainoa pettymys ei ollut vain lentäjän työn kariutuminen.
 – Silloin meidän oli myös tarkoitus lähteä ulkomaille. Se oli haaveissa jo monta vuotta, Arno kertoo.
 – Koko elämämme oli kytketty Arnon lentäjän uran ympärille, Linnea lisää.
 – Olimme suunnitelleet elämää. Jälkikäteen ajateltuna vähän hassua. Onneksi näitä asioita voi toteuttaa muillakin tavoilla. Ihan hyvin tässä rullaa, Arno naurahtaa.
 Seikkailun mahdollistaa ennen kaikkea Arnon ja Linnean asenne siitä, että haaveilla on monenlaisia eri tapoja toteutua. Reitti ei välttämättä ole se ilmeisin tai helpoin ja vaatii uhrauksia. Unelma-ammatti voi vaihtua tyystin eri hommiin. Myös vanhoista suunnitelmista on päästettävä irti.
 – Sama vapaus on myös tässä pakussa kuin siinä lentämisessä. Pakkaa vaan kodin ja nostaa kytkintä. Silloin on vapaa lähtemään minne vain, Arno kiteyttää.
 Katso Perjantai-dokkari: Pakettiautounelmia nyt Areenassa.
 Arno ei usko pääsevänsä lentotöihin lähivuosina. Lentäjänhaaveet on laitettu toistaiseksi sivuun. Arno ei ole kuitenkaan harmissaan, sillä pariskunnalla on nyt aikaa nauttia pakettiautounelmista. Turkka Korkiamäki
 Lisää samasta aiheesta:
 Tanja luopui omaisuudestaan ja muutti asuntoautoon
 Psykologi Ilona Rauhala haaveilee muuttavansa pakettiautoon ja kiertävänsä sillä maailmaa
 Aino Huilaja irtisanoutui työstään, muutti pakettiautoon ja matkusti ympäri Eurooppaa: "Oli aika tehdä jotain muuta, ilman aikatauluja ja tavoitteita"

Arno Dickens oli juuri valmistunut haaveammattiinsa lentäjäksi, kun pandemia vei työt – nyt hän jakaa postia, asuu pakettiautossa eikä voisi olla onnellisempi


Summary: Helsingin Sanomat kertoi Suomen järjestäneen etäopetusta al-Holin leirillä. Opiskelu järjestettiin salassa leiriä vartioivilta sotilailta, koska kännykät olivat leirillä kiellettyjä.

Ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.) mukaan Suomi on pyrkinyt pitämään Syyriassa al-Holin leirillä olevat lapset koulunkäynnin piirissä niin pitkään kuin mahdollista.
 – Olemme hyvin ylpeitä, että suuri joukko leirillä olleita suomalaislapsia on päässyt etäkoulun piiriin, Haavisto sanoo Ylen haastattelussa.
 Helsingin Sanomat  kertoi Suomen järjestäneen etäopetusta leirillä oleville suomalaislapsille. Yhteensä etäopetukseen on osallistunut 23 lasta.
 Opetus toteutettiin lasten äitien avulla kännyköihin lähetetyin viestein. Syynä opetukseen oli, että ulkoministeriössä katsottiin perustuslain edellyttävän opetuksen järjestämistä.
 HS:n mukaan opiskelu täytyy järjestää salassa leiriä vartioivilta sotilailta. Leiriä hallinnoivien kurdien sääntöjen mukaan leirillä ei saisi pitää kännykkää. Ulkoministeriö ei kysynyt kurdihallinnolta etäopetukseen lupaa.
 – Kurdihallinto ei tällaista mahdollisuutta tarjonnut ja on ollut kriittinen sitä kohtaan, että siellä on ollut ihmisillä kännyköitä käytössä. Kännykät ovat olleet kuitenkin ainoa tapa, jolla etäkoulua on voitu järjestää, Haavisto sanoo.
 Haavisto: Etäopetusta pyritään jatkamaan
 Etäopetus leirillä viestien avulla aloitettiin toukokuun alussa, tehtäviä lähetettiin joka arkiaamu kello 9. Leirin suomalaislapsille opetettiin suomen kieltä, matematiikkaa, ympäristöoppia, historiaa ja englantia.
 Haaviston mukaan etäopetusta on jatkettu niin pitkään kuin se on ollut mahdollista, mutta leirillä puhelinyhteyksiä on estetty teknisin keinoin. Haaviston mukaan etäopetusta pyritään jatkamaan.
 – On ollut hienoa kuulla, että siellä on opittu lukemaan Suomen kielellä. Toivottavasti tämä jättää jäljen sekä lapsiin että perheisiin siitä, että Suomi ei ole jättänyt näitä lapsia heitteille vaan pyrkinyt kantamaan huolta siinäkin tapauksessa, että heitä ei ole heti pystytty evakuoimaan, Haavisto sanoo.
 Opetuksen lisäksi ulkoministeriö on järjestänyt lapsia varten lääkärin etävastaanoton, jossa lääkäri vastasi äitien kysymyksiin pikaviestein. Opetus järjestettiin eri ministeriöiden ja sivistyssäätiö Kansanvalistusseuran yhteistyönä.
 Koillis-Syyrian leireillä al-Holissa ja Rojissa asuu kymmeniätuhansia äärijärjestö Isisin jäseniksi epäiltyjen miesten perheenjäseniä.
 Suomi teki toissa vuoden lopulla periaatepäätöksen suomalaislasten kotiuttamisesta al-Holin leiriltä. Myös äitejä on tuotu Suomeen, mikäli viranomaiset ovat arvioineet, ettei lapsia ole mahdollista kotiuttaa ilman äitejä.
 Ulkoministeriö kertoi heinäkuussa, että kaksi kolmasosaa suomalaisista on jo kotiutettu. Suomalaislapsia kerrottiin olevan tuolloin vielä jäljellä leireillä kymmenkunta.
 Haaviston mukaan työ lasten vapauttamiseksi leiriltä jatkuu, mutta prosessi on ollut vaikea kurdihallinnon jarruttaessa luovutuksia.
 – Kurdihallinto on sanonut syyksi sen, että he haluavat jatkaa aikuisiin kohdistuvia tutkintoja ja mahdollisesti käynnistää omia oikeusprosessejaan. Nämä oikeusprosessit näyttävät hyvin hitailta. On vaikea ymmärtää, miksi lasten poispääsyä leiriltä jarrutetaan.
 * Juttua päivitetty klo 22: Lisätty ulkoministeri Pekka Haaviston kommentit.
 Lue myös:
 Saako Suomi viimein tuomittua terroristiepäiltyjä muiden Pohjoismaiden tavoin? Supo iloitsee lakien tiukennuksesta
 Päätös kotiuttaa Isis-taistelijoiden perheitä kuohuttaa Tanskassa – hallitusta syytetään sekä tanskalaisten että leirille jäävien vaarantamisesta
 Syyriasta luovutettiin Suomeen al-Holissa ollut nainen ja hänen kaksi lastaan
 Asiantuntija: Norjan Isis-tuomio ei mahdollinen Suomessa – kotityöt eivät riitä terrorismirikokseksi
 "Tämä on kestämätön tilanne" – USA hoputtaa liittolaisiaan kotiuttamaan Isisin riveissä taistelleet kansalaisensa
 EU, USA ja Syyrian kurdit puivat Isisin alueelta kiinniotettujen ulkomaalaisten kohtaloa – Suomen edustaja: "Kovin kauan ratkaisua ei voida enää odottaa"

HS: Suomi järjesti salassa etäkoulua al-Holin leirin suomalaislapsille – ulkoministeri Haavisto: Olemme ylpeitä lasten koulunkäynnistä