Summary: Vetyperoksidikaasutus on ollut viime päivinä tärkeässä roolissa Suonenjoen Veljeskodilla. Ilman tarkkaa puhdistusta huonekaluja ja tavaroita ei voisi ottaa mukaan väliaikaistiloihin.

Suonenjoella on puhdistettu Veljeskodin asukkaiden tavaroita ennen muuttoa väliaikaistiloihin. Veljeskodin tiloissa on ollut sisäilmaongelmia ja myös sädesientä.
 Asukkaiden tavaroita on koottu suljettuun tilaan puhdistettavaksi. Runsaat kaksi tuntia kestävä vetyperoksidikaasutus tappaa tavaroista sädesienen itiöitä ja bakteereja.
 VTT:n testaamalla ja kehittämällä kaasutuksella tavarat voidaan pelastaa eikä niitä tarvitse poistaa käytöstä. Kiinteistön välikäytävässä on ollut puhdistuskäsittelyssä viime päivinä muun muassa patjoja, tuoleja, pöytiä ja valokuvakansioita.
 Ennen kaasutusta tavarat on puhdistettu pölystä. Kaasutuksen ja tuuletuksen jälkeen tavarat on siirretty terveyskeskuksen puolelle Veljeskodin uusiin väliaikaistiloihin. Tarvittaessa omaiset voivat viedä osan tavaroista pois.
 Kaasu tappaa homeitiöt
 Rautalampilainen Kiinteistötekniikka Ykkösen yrittäjä  Juha Jauhiainen  teippaa vielä kaasutustilan väliovia tiiviiksi. Viimeisten varmistusten jälkeen Jauhiainen laittaa tietokoneella kaasutuskäsittelyn käyntiin.
 – Vetyperoksidikaasu tappaa tavaroissa olevat homeitiöt. Käsittelyn voi tehdä kiinteille tavaroille, mutta ei ruokatarvikkeille ja kukille, sanoo Juha Jauhiainen.
 Tavarat laitetaan käsittelytilaan mahdollisimman väljästi. Lisäksi irtotuulettimet kierrättävät kaasuseosta. Tyypillinen kaasutusaika on vähintään kaksi tuntia.
 Kaasutuskäsittelyä odottavia huonekaluja Suonenjoen Veljeskodin aulatilassa. Jukka Eskanen / Yle
 Juha Jauhiainen arvioi vetyperoksidikaasutusten lisääntyvän selvästi jatkossa. Kaasutuksella voidaan puhdistaa tavaroiden lisäksi myös muun muassa ilmanvaihtokanavia.
 – Kanavat voi ensin nuohota ja sitten tehdä perusteellisen puhdistuksen vetyperoksidikaasulla, tämä on mullistava juttu, miettii Juha Jauhiainen.
 Käsittelyn hinta on tapauskohtainen tavaramäärästä riippuen. Suonenjoen Veljeskodin hoivapalveluesimies  Anna-Maria Leskinen  on tyytyväinen, että asukkaiden vanhat tavarat voidaan pelastaa kaasutuksella.
 Suonenjoen Veljeskodin hoivapalveluesimies Anna-Maria Leskinen Jukka Eskanen / Yle
 Omaisilta kysymyksiä kaasutuksesta
 Idea tavaroiden käsittelystä tuli Suonenjoen tekniseltä toimelta. Kaasutus on herättänyt huomiota asukkaiden omaisten keskuudessa.
 – On tullut kysymyksiä ja olemme vastanneet niin hyvin kuin on osattu. Käsittelyn tekevä yritys takaa omasta puolestaan, että kaasutettuja tavaroita on yhä turvallista käyttää, sanoo Anna-Maria Leskinen.
 Asukkaiden tavaroita on käsitelty kaksi erää päivässä, sillä niiden puhdistus ja asettelu aulatilaan vie oman aikansa.
 Veljeskodin asukkaille muutto väliaikaistiloihin terveyskeskukselle on iso muutos. Hoivapalveluesimies Anna-Maria Leskinen iloitsee, että tilat löytyivät viereisestä kiinteistöstä.
 – Nyt asukkaat jakavat huoneen toisen kanssa kun Veljeskodilla kaikilla oli oma asunto. Yhteisöllisyys korostuu aiempaa enemmän, sanoo Leskinen.
 Sängyt odottavat vielä vuodevaatteita Suonenjoen Veljeskodin väliaikaistiloissa. Jukka Eskanen / Yle
 Veljeskodin asukkaat asuvat nyt toistaiseksi väliaikaistiloissa. Jatkossa Suonenjoella on toiveissa saada 30-paikkainen uusi hoivakoti.
 – Tämä väliaikaistila on käytössä ainakin vuoden, mutta toivottavasti ei montaa vuotta. Tahdomme uuden hoivakiinteistön tänne, mutta vaihtoehdot ovat vielä auki, sanoo Anna-Maria Leskinen.
 Aiheesta voi keskustella 21.11.2021 kello 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Haistatko kassajonossa hometalossa asujan? Olet todennäköisesti väärässä – huono sisäilma voi tuoksua jopa omenalle ja kanelille

Palvelukodin asukkaiden tavarat altistuivat homeitiöille – VTT:n kehittämän kaasutuskäsittelyn ansiosta niitä ei tarvinnut heittää roskiin


Summary: Saarikko sanoi keskustan puoluevaltuuston kokouksessa pitämässään puheessa tunnistavansa, että hallituksesta syntyy nyt riitelevä kuva.

Keskustan puheenjohtajan, valtiovarainministeri  Annika Saarikon  mukaan keskusta ei tule olemaan mukana hallituksessa, jossa keimaillaan talousryhdin hylkäämisen kanssa. Hänen mukaansa sovitun menokehyksen horjuttaminen on hallituksen horjuttamista.
 Saarikko sanoi keskustan puoluevaltuuston kokouksessa Rovaniemellä pitämässä puheessaan, että "sosialidemokraattien, vasemmistoliiton ja vihreiden joukoissa on aika lopettaa haaveilu yhteisen kehyssopimuksen rikkomisesta". Kaikki syyt kehysten avaamiselle koronan jälkeen ovat Saarikon mukaan tekosyitä.
 – Valtiovarainministerinä vastuullani on ensi vuoden talousratkaisujen valmistelu. Se työ ensi kevään kehysriihtä varten on nyt aluillaan. Aion käydä tämän periaatteellisen keskustelun kaikkien hallitusryhmien puheenjohtajien kanssa vielä ennen joulua. En jää odottamaan jäiden lähtöä Kemijoesta, jos tästä on erimielisyyttä.
 Saarikko nosti puheessaan esille myös hallituspuolueiden välit.
 – Uskoimmeko ja luotimmeko hallituskumppaneiden sanaan ja arvoihin kenties liikaa? Uskoimmeko liikaa siihen, että politiikassa sovitut asiat pitävät, Saarikko pohti.
 Hänen mukaansa yhteistyö ei ole kaikilta osin ollut sitä, mitä odotettiin ja puolueet ja niiden tapa tehdä politiikkaa on muuttunut. Asialista tai aina edes päätökset eivät Saarikon mukaan ratkaise, vaan yhteistyö ja yhteisymmärrys pöydän ympärillä ovat monesti tärkeämpiä.
 – Siksi yritän etsiä usein yhteisiä nimittäjiä ja kokoan mielelläni erilaisista ihmisistä koostuvia porukoita yhteen. Arvostan keskustelua ja kykyä asettua toisen asemaan.
 – Tunnistan, että hallituksesta syntyy nyt riitelevä kuva. En pidä siitä itsekään. Puolustan silti oikeuttani pitää keskustan ydinarvoista kiinni.
 "Maahanmuutto- ja turvapaikka-asioissa EU ei ole kovin vahva"
 Saarikko nosti puheessaan esille myös muun muassa Puolan ja Valko-Venäjän rajatilanteen. Hänen mukaansa parempia elinehtoja tavoittelevien ihmisten huijaaminen ja isoja maksuja vastaan kuljettaminen EU:n ulkorajoille kolmansista maissa on vihamielistä vaikuttamista.
 – Tuhannet ihmiset ovat pelinappuloita, ihmisiä käytetään suorastaan aseina. Yhteys turvapaikanhakuun tai pakolaisuuteen on vähäinen, ellei olematon.
 Saarikon mukaan on rehellistä todeta, että maahanmuutto- ja turvapaikka-asioissa EU ei ole kovin vahva.
 – Ja tähän nyt isketään. Yhtenäiseen yhteisöön iskeminen olisi aina vaikeampaa. Painotan, että EU:n sisärajojen vapaa liikkuvuus perustuu siihen, että ulkorajat pitävät.
 Keskusta on Saarikon mukaan valmis lainsäädäntömuutoksiin, joilla Suomen rajalla pystyttäisiin nykyistä paremmin vastaamaan hybridivaikuttamisen kaltaiseen vihamieliseen toimintaan.
 Saarikko sivusi puheessaan myös aluevaaleja, joissa keskustan pääviesti hänen mukaansa on lähipalveluiden vahvistaminen.
 – Miksi? Siksi, koska paikallisuus ja tasa-arvo ovat keskustan ydintä. Ei sen enempää eikä vähempää.
 Keskusta julkisti aluevaaliohjelmansa jo syyskuussa. Siinä puolue linjasi muun muassa, että jokaisessa kunnassa pitää olla vähintään yksi sosiaali- ja terveydenhuollon asema.

Saarikko: Keskusta ei tule olemaan mukana hallituksessa, jossa keimaillaan talousryhdin hylkäämisen kanssa


Summary: Lahti korvaa uuden pientaloalueen aiheuttamaa luonnon heikentymistä säilyttämällä vanhaa rantametsää toisaalla. Ympäristöprofessorin mielestä "pilaaja maksaa" -periaatetta tarvitaan uudeksi keinoksi arkisen luonnon suojeluun.

Lahti kokeilee, miten ekologista kompensaatiota voi toteuttaa kaupunkiympäristössä. Tämä tarkoittaa, että taloudellisen toiminnan luonnon monimuotoisuudelle aiheuttama haitta hyvitetään parantamalla elinympäristön tilaa toisaalla.
 Heikennettävä alue sijaitsee Kytölässä muutaman kilometrin päästä keskustasta. Asuinalueen rakentamisessa pientalotonttien alle jäi yhteensä noin seitsemän hehtaaria peltoa ja puronvarren rehevää metsää.
 Kytölän alueelta on kaadettu puita ja tilalle on rakennettu kunnallistekniikkaa asuinaluetta varten. Petri Niemi / Yle
 Kaupunki hyvittää tätä säilyttämällä 30 hehtaarin Alvojärven rantametsän Nastolassa. Metsä on ollut kaupungin omistuksessa 1950–luvulta asti.
 Metsän puut ovat monimuotoisia ja vanhoja. Noin 200–vuotiaat männyt ovat alueen vanhimpia puita. Metsässä on muun muassa paljon pysty- ja maalahoja koivupuita. Alueen kosteikot ja noronvarret ovat metsälain suojelemia erityisen tärkeitä elinympäristöjä. Metsässä kulkee myös virkistyspolkuja.
 – Tässä vaiheessa voimme sitoutua siihen, että alue säilytetään. Alue viedään lahden kaupungin luonnonsuojeluohjelmaan, sanoo Lahden kaupungin ympäristöjohtaja  Elina Ojala .
 Suojeluprosessi on kesken, ja lopullisen päätöksen tekevät Lahden kuntapäättäjät.
 Laskelmat eivät yksinkertaisia
 Lahden pilotti on arvokas tutkimuskohde, joka toteutetaan yhdessä EKOTEKO-hankkeen kanssa. Mukana ovat Helsingin yliopisto, Suomen ympäristökeskus ja Akordi Oy.
 Tutkijat ovat saaneet Lahdesta käytännön esimerkkikohteet heikennysten ja hyvityksen laskemiseksi. Hyvityksen suuruus riippuu heikennetyn kohteen pinta-alasta ja muutoksen suuruudesta.
 Metsäkohteiden kehitystä laskettiin 30 vuotta eteenpäin. Petri Niemi / Yle
 Metsäkohteista on mitattu lahopuun, järeiden puiden ja lehtipuiden määrä.
 – Sitten olemme verranneet, miten kaukana määrät ovat luonnontilaisesta. Lisäksi olemme arvioineet, miten säilyttäminen vaikuttaa elinympäristön kuntoon. Urakka ei ole ollut helppo, tutkija  Peter Kullberg  Suomen ympäristökeskuksesta sanoo
 Lahden tapauksessa kompensaatiokeinoksi on valittu metsän säilyttäminen ja suojelu.
 – Metsä jää kehittymään, jolloin sinne tulee monimuotoisuutta tukevia piirteitä, Kullberg lisää.
 Heikennys pyritään korvaamaan aina vähintään samankaltaisella tai suuremmalla hyvityksellä.
 Laki ei toistaiseksi vaadi kompensaatiota
 Ekologinen kompensaatio saattaa tulla mukaan, kun luonnonsuojelulakia uudistetaan. Asiaa on pohdittu ympäristöministeriön asettamassa  työryhmässä .
 Lakiluonnoksen lausuntokierros päättyi syyskuussa. Esimerkiksi ympäristöjärjestö  WWF Suomen  mielestä ekologinen kompensaatio ei lähtökohtaisesti sovellu kaikkein uhanalaisimman tai hyvin harvinaisen luonnon turvaamiseen. Näitä luontoarvoja ei tulisi saada heikentää lainkaan lisää.
 –  Lahden kokeilu antaa arvokasta tietoa, miten kompensaatio voidaan hoitaa kaupungin kaavoitustoiminnassa, sanoo professori Markku Ollikainen.  Petri Niemi / Yle
 Lahden pilottihankkeessa mukana oleva professori liputtaa hyvitysperiaatteen puolesta.
 – Luonnon monimuotoisuuden suojeluun saadaan vähän samanlaista ohjausta kuin meillä on päästöjen vähentämisessä päästökaupassa, sanoo ympäristöekonomian professori  Markku Ollikainen  Helsingin yliopistosta.
 Kompensaatio, eli suojelu tai ennallistaminen, tuo kustannuksia haitan tekijälle.
 – Pilaaja maksaa -periaate ohjaa kuntaa tai yritystä luontokadon hillitsemiseen. Tämä auttaa suojelemaan arkisia elinympäristöjä. Kaikkia arvokkaita ja uhanalaisia ympäristöjä suojellaan lain avulla.
 Ollikaisen mukaan Yhdysvalloissa kompensaatio on pakollinen virtavesien ja kosteikkojen osalta. Markkinoilla pyörii miljardiluokan liikevaihto.
 – Nyt olisi aika uudistaa Suomen luonnonsuojelukäytäntöjä ja ottaa kompensaatiot käyttöön.
 Lue myös:
 Asiantuntijat kehottavat hallitusta puoliväliriihessä näihin kuuteen keinoon luontokadon pysäyttämiseksi
 Tutkijat: Luonto pitää ottaa huomioon kaikissa valmisteilla olevissa laeissa – luonnonsuojelulaki ei riitä turvaamaan luonnon monimuotoisuutta

Rantametsän suojelu paikkaa uuden asuinalueen aiheuttamaa luontokatoa – Lahden kaupunki  kokeilee ensimmäisenä ekologista kompensaatiota


Summary: Jyväskylän Messukeskuksen parivuotinen koronahiljaisuus päättyy, kun hallit täyttyvät yhdistelmämessuilla viikonloppuna. Yle Jyväskylä lähetti suorana haastatteluja Kirjamessuilta lauantaina.

Jyväskylän Paviljongissa järjestetään lauantaina ja sunnuntaina Kirja-, ruoka- ja viinimessut. Messuviikonloppuun siirrettiin myös Joulu-, Lahja- ja Käsityömessut.
 – Haluttiin pitkän tauon jälkeen tarjota tapahtumaviikonloppu, joka sopii kaikille, niin perheen nuorimmille kuin vanhemmillekin, kertoo projektipäällikkö  Mika Venäläinen  Jyväskylän Messut Oy:stä.
 Kirjamessujen ohjelmapäällikkö  Iida Simes  uskaltaa iloita, kun tiiviistä aikataulusta huolimatta messut voidaan järjestää välivuoden jälkeen.
 – Jännitys on tietysti korkealla, vaikka messuohjelma on valmis. Luvassa on toistasataa kirjallista ohjelmanumeroa.
 Lisäarvoa Kirjamessuille tuo tuore tieto kaunokirjallisuuden Finlandia-ehdokkaista.
 – Millään muilla suomalaisilla kirjamessuilla ei ole mahdollista tuoda esiin Finlandia-ehdokkaita. Ne julkistettiin sopivasti Jyväskylän messujen alla, hyrisee Simes.
 Yle Jyväskylän Kirjamessulähetys näkyy ja kuluu Yle Areenassa kahdessa osassa. Kello 13-15.30  Arvo Vuorela  ja  Vihtori Koskinen  haastattelevat kymmenkunta kirjailijaa.
 Nojatuoleihin istuvat kello 13 alkaen vuorollaan muun muassa Finlandia-ehdokkaat  Matias Riikonen  ja  Dess Terentjeva , dekkaristit  Jarkko Sipilä ,  Max Manner   ja  Tuire Malmstedt  sekä Tolkien-kääntäjä  Kersti Juva , stand up mestari  Ismo Leikola ,  Roope Lipasti ,  Elina Saksala & Eija Ahvo  ja  Ritva Kylli , jonka uutuuskirja kiteyttää suomalaisen ruokahistorian suolalihasta sushiin.
 Kello 16-17 lähetetään suorana paneelikeskustelu kaunokirjallisuuden Finlandia-palkinnosta ja tämän vuoden ehdokkaista.
 Voit keskustella kirjoista ja kirjallisuudesta 21.11. klo 23.00 saakka.

Dekkaritähtiä, elämäkertakirjailijoita ja paljon muuta – Messutoiminta palautui Jyväskylän Paviljonkiin, katso täältä Ylen lähetys


Summary: Suomelan mukaan on surullista, että monet suomalaiset poliitikot eivät ole valmiita tukemaan sijoittajien ja yritysten pyrkimyksiä toimia kestävästi.

Suomen on kiritettävä EU:n ilmastopolitiikkaa, ei jarrutettava sitä, sanoo vihreiden puheenjohtajaa  Maria Ohisaloa  sijaistava varapuheenjohtaja  Iiris Suomela .
 Suomela kommentoi pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) hallitusta rassannutta taksonomiakiistaa puheessaan vihreiden puoluevaltuuskunnalle Helsingissä.
 – Kello tikittää ja lähivuodet ovat kriittisen tärkeitä ilmastokriisin torjunnan kannalta. Sen takia onkin valtavan surullista, miten moni suomalainen poliitikko ei ole valmis tukemaan edes vapaaehtoista ilmastotyötä, sijoittajien ja yritysten pyrkimyksiä toimia kestävästi, Suomela sanoi viitaten taksonomiakeskusteluun.
 Taksonomialla eli kestävien rahoitustuotteiden määritelmällä EU pyrkii ohjaamaan sijoituksia tulevaisuudessa niin, että ne tukisivat ilmaston ja ympäristön kannalta kestäviä hankkeita. Suomelan mukaan taksonomian myötä sijoittajat voivat luottaa, että heidän rahansa eivät mene saastuttamiseen tai ympäristölle haitalliseen toimintaan. Näin ei Suomelan mukaan tällä hetkellä ole, koska alalla ei ole riittäviä kansainvälisiä standardeja.
 – Tämä on tärkeää, koska ilmastokriisin torjunta ei onnistu vain julkisella rahalla, vaan me tarvitaan kaikki, myös yritykset ja sijoittajat mukaan tekemään tätä muutosta, Suomela painotti.
 Hallitus jakautunut kahtia
 Hallituksessa SDP, keskusta ja RKP ovat vastustaneet EU:n taksonomia-asetukseen liittyvää säädösehdotusta, koska ne eivät ole tyytyväisiä metsien käsittelyn teknisiin kriteereihin. Hallitus pitää kriteerejä osin vaikeasti ymmärrettävinä ja tulkinnanvaraisina.
 Tulkinnanvaraisuudesta voisi seurata, että metsätalous voisi rajautua taksonomian ulkopuolelle ja mahdollisuudet saada rahoitusta metsätalousinvestoinneille voisivat heiketä.
 Suomi katsoo myös, että yksityiskohtaisen metsätalouden sääntelyn tulee pysyä jäsenmaiden toimivallassa. Vihreät ja vasemmistoliitto ovat olleet asiassa eri mieltä kolmen muun hallituspuolueen kanssa. Marinin mukaan asiassa pyrittiin löytämään yhteistä näkemystä hallituspuolueiden välillä, mutta kannat olivat kaukana toisistaan. Marinin mukaan hallituspuolueiden puheenjohtajaviisikko päätyi menettelemään siten, että hallituksen enemmistön kanta on hallituksen kanta.
 Emma Kari hallitusyhteistyöstä: Välillä vähän kalistellaan, sen jälkeen sovitaan ja sitten mennään eteenpäin
 Uuden ympäristö- ja ilmastoministerin  Emma Karin  (vihr.) mukaan on luonnollista, että hallituksessa erilaiset näkemykset välillä törmäävät, kun hallituksessa on viisi erilaista puoluetta, joilla kaikilla omat arvonsa ja painotuksensa.
 Karilta kysyttiin vihreiden puoluevaltuuskunnan kokouksen yhteydessä järjestetyssä tiedotustilaisuudessa hallituksen toimintakyvystä, kun sen toiminta näyttäytyy ulospäin varsin riitaisalta.
 Karin mukaan hallitus on päässyt eteenpäin kaikissa suurissa, yhdessä sovituissa linjauksissa.
 – Me olemme tehneet isoja linjauksia yhdessä erityisesti ilmastokriisin pysäyttämiseksi, hiilineutraaliustavoitteessa, meillä on kovat työllisyystavoitteet, me olemme yhdessä sopineet jatkosta kehysten suhteen. Vihreät lähtee siitä, että yhdessä on sovittu ja sen mukaan mennään, se on selvä asia, Kari sanoi.
 Karin mukaan on hyväkin, että erilaiset painopisteet politiikassa näkyvät. Se on hänen mukaansa avoimuuden ja demokratian kannalta hyvä asia.
 – Lähtökohta on kuitenkin se, että sopimalla mennään eteenpäin. Siihen tämä hallitus on ennenkin pystynyt. Välillä vähän kalistellaan, sen jälkeen sovitaan ja sitten mennään eteenpäin, Kari luonnehti.
 Kari muistutti, että hallitus on luotsannut Suomen läpi historiallisen ja poikkeuksellisen koronakriisin.
 – Vaikeita päätöksiä on pystytty tekemään hyvin vaikeissa paikoissa ja jokaisesta vaikeasta paikasta on päästy yhdessä eteenpäin. Itse ainakin uskon, että näin päästään jatkossakin, Kari sanoi.
 Lue myös:
 Vihreät kipuilee hallituksen metsälinjan kanssa – kansanedustaja Satu Hassi: Ilmastoasioita ei edistetä johdonmukaisesti
 Saarikko: Keskusta ei tule olemaan mukana hallituksessa, jossa keimaillaan talousryhdin hylkäämisen kanssa

Vihreiden Iiris Suomela: Suomen on kiritettävä EU:n ilmastopolitiikkaa, ei jarrutettava


Summary: Marinin mukaan hallituspuolueet ovat tiukkojenkin vääntöjen jälkeen pystyneet ratkaisemaan kaikki eteen tulleet kysymykset.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

SDP:n puheenjohtaja, pääministeri  Sanna Marin  sanoo suhtautuvansa hallitusyhteistyöhön rakentavasti ja uskovansa, että kaikki asiat ovat ratkaistavissa, jos halua siihen löytyy. Hänen mukaansa hallituspuolueet ovat välillä tiukkojenkin vääntöjen jälkeen pystyneet tähän asti ratkaisemaan kaikki eteen tulleet kysymykset, eikä hänellä ole epäilystäkään siitä, ettei sama onnistuisi myös tulevaisuudessa.
 Marinin mukaan SDP lähtee liikkeelle siitä, että yhdessä sovitusta pidetään kiinni. Keskustan puheenjohtaja, valtiovarainministeri  Annika Saarikko  sanoi aiemmin tänään, ettei keskusta tule olemaan mukana hallituksessa, jossa keimaillaan talousryhdin hylkäämisen kanssa. Marin kommentoi Saarikon puheita toimittajille Oulussa SDP:n aluevaaliohjelman julkistustilaisuuden yhteydessä.
 – Tietenkin me lähdemme siitä, että se mistä yhdessä sovitaan, niin siitä pidetään kiinni. Viime kevään kehysriihessä yhdessä sovimme kehyksistä ja siitä minkälaisia sopeutustoimia tulemme tekemään, Marin sanoi.
 Hänen mukaansa tulevassa kehysriihessä ensi keväänä katsotaan yhdessä, mistä 370 miljoonan euron pysyvät säästöt löytyvät.
 – Tämä on tietenkin normaali neuvotteluprosessi ja normaalilla tavalla tässä etenemme. Ilman muuta vastuullinen taloudenpito on SDP:lle tärkeä asia.
 "Koronapandemia on näyttänyt, että pohjoismainen hyvinvointivaltio tarjoaa parhaat edellytykset selvitä kriiseistä"
 Sanna Marinin mukaan koronapandemia on näyttänyt, että pohjoismainen hyvinvointivaltio tarjoaa parhaat edellytykset selvitä kriiseistä.
 Marin painotti SDP:n puoluevaltuuston kokouksessa Oulussa pitämässään puheessa, että on virheellistä puhua sosiaalidemokratiasta auringonlaskun liikkeenä. Hän muistutti, että sosiaalidemokraatit ovat valtioiden johdossa esimerkiksi Saksassa, Espanjassa ja Portugalissa sekä kaikissa Pohjoismaissa Islantia lukuun ottamatta.
 Lue myös:
 Saarikko: Keskusta ei tule olemaan mukana hallituksessa, jossa keimaillaan talousryhdin hylkäämisen kanssa
 Vihreiden Iiris Suomela: Suomen on kiritettävä EU:n ilmastopolitiikkaa, ei jarrutettava

Marin hallitusyhteistyöstä: Kaikki asiat ovat ratkaistavissa, jos halua siihen löytyy


Summary: Kärkikolmikko erottui viikon varrella, ja ennätyksellisen tasaisessa kilpailussa päädyttiin jakamaan voitto.

Kahdeksannen kansainvälisen Jorma Panula -kapellimestarin voitto jaettiin kolmen kapellimestarin kesken. Finaali kisattiin Vaasassa perjantaina.
 Ensimmäisen palkinnon saivat  Jascha Von der Goltz  Saksasta,  Nathanaël Iselin  Ranskasta ja  Henri Christofer Aavik  Virosta. Ranskalainen oli myös orkesterin suosikki.
 Ratkaisuun päädyttiin, koska kilpailu oli ennätyksellisen tasainen, kuvaa tuomariston puheenjohtaja, akateemikko  Jorma Panula.
 Tulos oli nähtävissä pitkin viikkoa.
 – Päätökseen päästiin hyvän keskustelun ja äänestämisen perusteella. Kaikki kilpailijat olivat erilaisia omalla tavallaan ja omasivat omat vahvuutensa, kommentoi tuomariston jäsen  Jan Söderblom  tiedotteessa.
 Kukaan voittajista ei ole Söderblomin mukaan vielä täysin valmis, eikä tässä vaiheessa tarvitsekaan. Heillä kaikilla on mahdollisuus erittäin hyvään menestykseen tulevaisuudessa.
 Illan solistina lauloi sopraano Camilla Nylund. Kilpailuorkesterina soittivat Vaasan kaupunginorkesteri ja Jyväskylä sinfonia.

Jorma Panula -kapellimestarikilpailun voitto jaettiin kolmen kesken: palkinnot Saksaan, Ranskaan ja Viroon


Summary: Katso kartalta, missä maissa Suomeen ehdolla olevia hävittäjiä käytetään ja mihin maihin niitä on jo tilattu. Hävittäjäasiantuntija kertoo oman arvauksensa Suomen valinnasta.

Suomen tuleva häivittäjähankinta on paljon muutakin kuin konekauppa. Päätös kertoo, mihin seuraan Suomi haluaa kuulua.
 Suuntia on neljä.
 Suomi voi jatkaa jotakuinkin nykyistä linjaa ja valita Super Hornetin. Toinen vaihtoehto olisi kääntyä vielä läheisempään Ruotsi-kumppanuuteen ja valita Gripen, ja kolmas päätyä yhteiseurooppalaiseen Eurofighteriin tai ranskalaiseen Rafaleen.
 Entäs se neljäs vaihtoehto?
 Se olisi vielä nykyistäkin tiiviimpi olisi yhteistyö Naton ja Yhdysvaltojen kanssa F-35:n kanssa. Koneesta on tulossa yleisin hävittäjämalli Nato-maissa tulevina vuosina.
 Suomella ja USAlla on jo nyt läheinen kahdenvälinen suhde puolustuspolitiikassa, kuvailee johtava tutkija  Charly Salonius-Pasternak  Ulkopoliittisesta instituutista. Suhde perustuu siihen, että meillä on tällä hetkellä käytössä amerikkalaiset F-18 Hornet -hävittäjät ja niihin hankitut aseet ja järjestelmät.
 Hävittäjävalinta tulkitaan ulkopolitiikaksi, halusi Suomi sitä tai ei
 Hävittäjähankinta ei ole pelkästään lentokoneen valinta vaan myös ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa.
 – Jos Suomi valitsisi jonkun muun kuin amerikkalaisen hävittäjän, se varmaan lähentäisi Suomen puolustus- ja turvallisuuspoliittista yhteistyötä sen maan kanssa, Salonius-Pasternak arvioi.
 – Samaan aikaan poliittisten päättäjien pitäisi hahmottaa, miten ylläpidetään suhdetta Yhdysvaltoihin, koska se ei enää yhtä selvästi perustuisi tällaiseen yhteiseen käyttökokemukseen ja tarpeeseen.
 Entäpä, jos hävittäjävalinta kohdistuu Yhdysvaltoihin?
 – Silloin turvallisuuspoliittinen signaali on pienempi, koska jatketaan nykytiellä, Salonius-Pasternak kiteyttää.
 Jos valinta päätyy muuhun kuin ruotsalaishävittäjään, tutkijan mukaan poliitikkojen pitäisi varautua selittämään Ruotsin suuntaan, että Suomi arvostaa maiden välistä yhteistyötä, vaikka maat lentävät eri koneilla.

 Päättää Suomi mitä tahansa, se kumartaa jonnekin ja pyllistää toisaalle
 Ilmailu- ja avaruusteollisuuteen keskittyvän FlightGlobal-verkkojulkaisun toimituspäällikkö  Craig Hoyle  pitää Suomen valintaan merkittävänä koko Euroopan mittakaavassa, mutta ennen kaikkea päätös kertoo paljon Suomen tulevasta linjasta.
 – Muutos olisi merkittävä, jos Suomi päättäisi lopettaa amerikkalaisten koneiden käyttämisen.
 Jos taas Suomi valitsee edelleen amerikkalaisen koneen, se olisi Hoylen mukaan suuri pettymys eurooppalaisille.
 Hän vertaa Suomen kauppaa Sveitsin päätökseen, joka oli kooltaan lähes puolta pienempi kuin Suomen. Sveitsi ilmoitti kesällä, että se on päätynyt amerikkalaiseen F-35-hävittäjään. Sveitsissä olivat ehdolla samat koneet kuin Suomessa ruotsalaista Gripeniä lukuunottamatta.
 – Päätöspäivään saakka eurooppalaiset olivat voitonvarmoja.
 Euroopassa Sveitsi ja Espanja käyttävät nykyisin samaa Hornetia kuin Suomi. EPA/JAVIER CEBOLLADA
 Eurooppalaiset valmistajat ja Sveitsin oppositio ovat arvostelleet äänekkäästi Sveitsin päätöstä. Keskiviikkona Sveitsin parlamentti ilmoitti, että se asettaa työryhmän selvittämään, onko hävittäjien vertailu tehty oikein.
 Kun tarkastelee koneiden myyntimääriä, voi joka tapauksessa havaita, että amerikkalainen F-35 parantaa jatkuvasti asemiaan Euroopassa, muusta maailmasta puhumattakaan.
 Hävittäjäkaupan perustiedot Suomi ostaa yli 60 hävittäjää. Konekauppa ja tukikohdat maksavat yhteensä 10 miljardia euroa. Ehdolla ovat ruotsalainen Gripen E, yhteiseurooppalainen Eurofighter, ranskalainen Rafale, yhdysvaltalainen F-35 ja yhdysvaltalainen Super Hornet. Koneiden vuosittaiset käyttökulut saavat olla enintään 250 miljoonaa euroa. Myyntihinnan ja käyttökulujen lisäksi valintaan vaikuttavat huoltovarmuus, teollinen yhteistyö ja suorituskyky. Koneita arvioi Puolustusvoimien HX-tiimi, ja lopullisen päätöksen tekee valtioneuvosto.
 F-35 on nousemassa uudeksi Nato-koneeksi
 Euroopan ilmatilaa valvoo tällä hetkellä tiukimmin Eurofighter. Hävittäjämalli ei ole kuitenkaan onnistunut keräämään Euroopassa merkittävästi uusia tilauksia, Saksaa ja mahdollisesti Espanjaa lukuunottamatta. Molemmat valtiot ovat koneen valmistajamaita.
 Alla olevan grafiikan luvut ovat FlighGlobal-sivuston julkaisusta  World Air Forces 2021 . Eri maiden ilmavoimia vertaileva tilasto on koottu Cirium fleets -analyysivustolta saaduista tiedoista.
 Grafiikassa on käytetty myös lentokonevalmistajilta saatuja lukuja. Kaikki luvut eivät välttämättä ole täysin ajantasalla, sillä tilanteet eri maiden ilmavoimissa muuttuvat koko ajan.
 Eurofightereita on valmistajan mukaan mantereella noin 540 kappaletta. Tosin näistä Itävallan viisitoista konetta ovat vanhoja malleja, ja maa pyrkii niistä eroon.
 Amerikkalainen viidennen sukupolven F-35 on alustavien myyntitilastojen perusteella jo kirimässä Eurofighterin rinnalle. Noin 450 koneesta kuitenkin valtaosa on vasta alustavasti valittuja eikä lopullista tilausta ole vielä tehty.
 Esimerkiksi Norjaan on tilattu 52 kappaletta F-35-hävittäjiä, mutta tilausvahvistusta odottaa yhä 24 konetta. Suurin kysymysmerkki saattaa olla Britannia. Maa on alustavasti kertonut tilaavansa noin 140 kappaletta F-35-konetta, mutta varmoja tilauksia on ilmeisesti vasta 25.
 Silti ei ole liioittelua sanoa, että F-35:stä on tulossa uusi Nato-kone, vaikka kaikki muutkin hävittäjät ovat Nato-yhteensopivia. Amerikkalaiskone saattaa sitä paitsi päästä neuvottelemaan kaupoista vielä ainakin Kreikassa, Espanjassa ja Tšekissä.
 – F-35 on luonnollinen seuraaja amerikkalaiselle F-16-koneelle, joka on nykyinen hallitseva Nato-hävittäjä. On eri asia, onko sillä Naton ulkopuoliselle Suomelle merkitystä, sanoo FlightGlobalin toimituspäällikkö Craig Hoyle.
 Ranskalaista Rafalea on myyty Ranskan lisäksi Kreikkaan ja ainakin alustavasti käytettynä Kroatiaan.
 Lukumääräisesti heikoimmilla Euroopassa ovat amerikkalainen Super Hornet ja ruotsalainen Gripen. Gripenin E/F-mallia on myyty Ruotsiin, ja vanhempia C/D malleja käytetään Ruotsin lisäksi Tšekissä ja Unkarissa vuokrattuina. Super Hornetia ja sen elektronisen sodankäynnin versiota Growleria on alustavasti myyty vain Saksaan.
 Charly Salonius-Pasternak muistuttaa, ettei Suomen hävittäjävalinta ratkea toki sillä perusteella, kuinka suosittu jokin kone on muissa maissa tai Nato-maissa.
 – Suomi hankkii kokonaispaketin, joka sopii parhaiten olemassa olevaan puolustusjärjestelmään. Kyse ei ole siitä, että hankitaan ehkä objektiivisesti paras yksittäinen hävittäjäkone, vaan hankitaan paras paketti, joka parhaiten sopii Suomeen.
 Muualla maailmassa peli on jo selvä
 Amerikkalainen F-35 on tällä hetkellä ainut myynnissä oleva länsimainen viidennen sukupolven hävittäjä. Sitä on alustavasti myyty suuria määriä muun muassa Yhdysvaltoihin, Australiaan ja Japaniin.
 Tilannekuvan muodostaminen, tiedon jakaminen, aseistus, rungon muoto ja sitä kautta häive eli heikko havaittavuus tutkassa ovat ominaisuuksia, jotka erottavat viidennen sukupolven neljännestä sukupolvesta, kertoo Maanpuolustuskorkeakoulun ilmasotaopin opettaja, majuri  Lasse Louhela .
 Ulkopoliittisen instituutin Charly Salonius-Pasternak tosin arvioi israelilaistutkimuksiin vedoten, että F-35:n häiveominaisuuksien merkitys vähenee ajan myötä.
 Amerikkalaisten lyömiseksi Euroopassa on meneillään kaksikin seuraavan sukupolven hävittäjähanketta. Uusien hävittäjien vakuutetaan hyödyttävän myös neljännen sukupolven koneita, siis Gripeniä, Rafalea ja Eurofighteria.
 Eurooppalaisen hävittäjän valinta kertoisi siitä, että Suomessa uskotaan eurooppalaisiin viidennen sukupolven hävittäjiin. Niitä kehittävät juuri samat maat, jotka kauppaavat neljännen sukupolven koneitaan Suomeen. Tosin ero viidennen ja neljännen sukupolven välillä on häilyvä.
 Kun eurooppalaiset koneet haastavat F-35:tä, toista tarjolla olevaa amerikkalaiskonetta, Super Hornetia valmistava Boeing on jäänyt vähemmälle huomiolle. Super Hornetin valinta ei silti olisi valtava yllätys, sillä Suomi käyttää tällä hetkellä Boeingin valmistamaa niin sanottua klassista Hornetia.
 Boeingin uskosta voittoon kertoo sekin, että Super Hornet kilpailee kaikin voimin suuresta tilauksesta myös  Kanadassa  F-35:n ja Gripenin kanssa.
 Yksi suuri hävittäjälaivue koko mantereelle
 Hävittäjä ei ole enää pelkkä aselavetti vaan sen tehtävä on myös  välittää tietoa . Mitä enemmän koneita on ja mitä tehokkaammin ne pystyvät välittämään tietoa toisilleen ja muille puolustushaaroille, sitä parempi kokonaiskuva taistelutilanteesta saadaan.
 Yksi Yhdysvaltain sotavoimien keskeisiä tavoitteita on kaikkien puolustushaarojen  reaaliaikainen linkittyminen  datayhteyksien kautta. Ainakin  Yhdysvaltojen näkökulmasta  F-35:llä on tässä merkittävä tehtävä.
 Kaikki Suomeen ehdolla olevat koneet on varustettu Nato-operaatioiden taistelunjohdossa käytettävällä Link 16 -tiedonsiirtojärjestelmällä.
 F-35-koneet on kuitenkin suunniteltu ensisijaisesti toimimaan keskenään. Koneet käyttävät tiedonvaihtoon MADL eli Multifunction Advanced Data Link -nimistä järjestelmää. Ilmeisesti aivan kaikkea tietoa ei edes pystytä välittämään Link 16:n kautta, vaikka se koneessa onkin.
 Valmistajan eli Lockheed Martinin mukaan MADL pystyy välittämään tietoa nopeasti, automaattisesti ja ennen kaikkea huomaamattomasti nykyiseen Nato-järjestelmään verrattuna.
 Tiedon nopea välittäminen on yksi perusteista, joiden vuoksi Sveitsi päätyi viidennen sukupolven F-35:n. Maan liittoneuvosto  perusteli koneen  hankintaa muun muassa sen tehokkaalla ja täydellisesti verkottuneella sensorijärjestelmällä ilmatilan puolustamiseksi.
 – Tilannetietoisuus on keskeinen ohjaajan päätöksentekoa tukeva tekijä lentotehtävällä, sanoo Maanpuolustuskorkeakoulun ilmasotaopin opettaja, majuri Lasse Louhela.
 Louhelan mukaan nykypäivän ilmasodassa pärjää, jos ohjaaja kykenee muodostamaan oikean kuvan ympäristöstä ja uhkaavista tekijöistä vastustajaa paremmin ja nopeammin.
 Lentääkö Suomi F-35:llä Yhdysvaltojen tiedusteluverkkoon?
 Mutta kenelle kaikille kerätty tieto menisi?
 Suomen naapurimaita saattaa kiinnostaa, välittäisivätkö Suomen mahdolliset F-35-koneet kaiken keräämänsä tiedon automaattisesti Yhdysvalloille ja Natolle. Hävittäjävalmistaja ainakin itse kiistää tämän.
 – Eivät välitä. Suomi voi päättää itse, mitä tietoa se jakaa ja kenelle, vakuuttaa F-35:n myyntikampanjaa Suomessa vetävä  Scott Davis .
 USAlle F-35 on  keskeinen hävittäjä , jonka avulla se pyrkii säilyttämään ylivoimansa Kiinan Chengdy J-20 ja Venäjän Su-57 häivehävittäjiä vastaan. Mitä enemmän eri mailla on F-35-hävittäjiä, sitä suuremman kokonaisuuden ne muodostavat.
 Toistaiseksi Kiina ja Venäjä eivät ole viidennen sukupolven konemäärissä lähelläkään Yhdysvaltoja ja sen liittolaisia.
 Craig Hoyle arvioi, että vuosikymmenen lopussa Euroopassa on suuri määrä maita, jotka käyttävät F-35-hävittäjiä.
 - Keskinäisen toimintakyvyn ja operatiivisen toiminnan kannalta Suomella olisi teoriassa paljon enemmän kumppaneita F-35:llä kuin Gripenillä.
 Kansainvälisissä julkaisuissa  on spekuloitu, että Suomi kääntyisi Venäjän suuttumisen pelossa nimenomaan Gripenin suuntaan eikä amerikkalaiskoneeseen.
 Elektronisen sodankäynnin erikoiskoneilla on suuri merkitys
 Tiedon keräämiseen, jakamiseen ja vastustajan eliminoimiseen ei kuitenkaan välttämättä tarvita viidennen sukupolven konetta.
 Amerikkalaisen Boeingin ja ruotsalaisen Saabin mahdollisuuksia parantavat niiden erikoiskoneet.
 Boeingin Super Hornetin mukana Suomi saisi Growlereita. Ne ovat elektroniseen sodankäyntiin erikoistuneita koneita, joilla pystytään valmistajan mukaan sokaisemaan ja harhauttamaan vastapuolen elektronisia järjestelmiä ja tutkia.
 Hornet-hävittäjä sotaharjoituksessa vuonna 2015. Ilmavoimat
 Saab puolestaan tarjoaa Gripenien lisäksi Suomeen kahta GlobalEye-tutkavalvontakonetta. Koneita on myyty Arabiemiraatteihin, ja hiljattain Ruotsin hallitus päätti mahdollisesti kahden koneen hankkimisesta Ruotsiin.
 FlighGlobalin toimituspäällikkö Craig Hoyle pitää sekä Growlerin että GlobalEyen kykyjä merkittävänä lisänä, sillä koneita ei ole juurikaan nähty muiden maiden hävittäjäkilpailuissa.
 – Growler on elektronisessa sodankäynnissä kyvykkäämpi kuin F-35, Hoyle sanoo.
 GlobalEye puolestaan on valvonta- ja ennakkovaroitusjärjestelmä, joka on rakennettu Bombardierin pitkän kantaman lentokoneeseen.
 – Se pystyy paljon enempään maalla, merellä ja ilmassa kuin tavallinen valvontakone.
 Tulevaisuudessa hävittäjien kyky kerätä ja käsitellä tietoa sekä kyky vastustajan elektroniseen häirintään tulee paljon tärkeämmäksi kuin esimerkiksi häive.
 – Joskus erikoisvarustellut koneet vain ovat parempia siinä tehtävässä sen tilalla, että yksi kone hoitaisi kaikki erilaiset tilanteet.
 Salonius-Pasternak viittaa siis juuri Suomelle tarjottuihin erillisiin elektronisen sodankäynnin erikoiskoneisiin osana hävittäjäkauppaa.
 – Varmaan juuri näitä eroja on etsitty Ilmavoimien ja Puolustusvoimien eri kokeiluissa nyt ihan viimeisten viikkojen aikana näissä skenaarioissa.
 – Suurin kysymys ehkä on, miten Suomi rakentaa oman tiedustelujärjestelmänsä, jos valitaan tällainen kone. Dataa saadaan hyvin paljon enemmän. Miten sitä osataan hyödyntää rauhan aikana, mutta myös kriisi- tai sotatilassa, Salonius-Pasternak pohtii.
 Suomen määrittelemät käyttökustannukset eivät saa ylittyä
 Kesän jälkeen hävittäjävalmistajien julkisuuskampanjat ovat ottaneet uusia kierroksia.
 Valmistajat ovat kutsuneet toimittajia auliisti tutustumaan tuotantolaitoksiinsa, osin hävittäjävalmistajien kustantamana. Toimitukset päättävät itse, ottavatko ne ilmaismatkoja vastaan. Muun muassa Yle on niistä kieltäytynyt.
 Muut hävittäjävalmistajat näyttävät viestinnällään haastavan ennakkosuosikiksi arveltua F-35 nimenomaan sen käyttö- ja ylläpitokustannusten ja ehkä teollisen yhteistyön vuoksi. Koneen kuluja on kuitenkin ulkopuolisen vaikea saada selville, sillä käyttäjienkin antamat tiedot lentotuntihinnasta vaihtelevat  11 000 eurosta  noin 30 000 euroon.
 Johtava tutkija Charly Salonius-Pasternak olisi kuitenkin yllättynyt, jos Puolustusvoimat ehdottaisi ratkaisua, josta he jo etukäteen tietäisivät, etteivät numerot pidä paikkansa eikä koneella voisikaan lentää niin paljon kuin tarvitaan.
 Temppu heikentäisi Suomen kokonaispuolustusta ja uskottavuutta.
 – Jos Puolustusvoimissa sisäisesti uskotaan omiin laskelmiin, ulkopuolisen on tavallaan luotettava siihen, Salonius-Pasternak tiivistää tilanteen.
 FlightGlobalin toimituspäällikkö Craig Hoyle pitää kysymystä F-35:n käyttökuluista niin ikään vaikeana.
 Hän arvioi, että F-35-koneiden määrä nousee lopulta kaiken kaikkiaan yli kolmeen tuhanteen. Suuri määrä voi vaikuttaa ylläpito- ja käyttökuluihin samalla tavalla kuin valmistusmäärien kasvu on laskenut koneiden myyntihintaa.
 Entä mikä kone valitaan Suomessa, Craig Hoyle?
 – Pelkäsinkin, että kysyt sitä.
 Katso alla olevasta videosta, mitä Hoyle vastaa kysymykseen.

 Voit keskustella Suomen hävittäjähankinnasta sunnuntaihin 21.11. 2021 kello 23 asti. Napauta jutun jälkeen keskustele-painiketta.
 Juttua muutettu 20.11. 2021 klo 19.30. Jutussa luki aiemmin, että 'Amerikkalaisten lyömiseksi Euroopassa on meneillään kaksikin viidennen sukupolven hävittäjähanketta' . Lause muutettu muotoon 'Amerikkalaisten lyömiseksi Euroopassa on meneillään kaksikin seuraavan sukupolven hävittäjähanketta'.
 Katso lisää:
 Tutkijan visio Suomen hävittäjähankinnasta: Rafale, Typhoon tai Gripen 20 vuodeksi, sitten mukaan uuteen eurooppalaiseen projektiin
 Tekoäly voittaisi jo nyt ihmisen oikeassa sodassa – ja sen ymmärtäminen on olennaista, kun Suomi tekee päätöksen historiallisesta hävittäjähankinnasta
 Liian kallis, liian vanha, liian uusi? Näin hävittäjävalmistajat vastaavat kysymyksiin koneen heikkouksista ja vahvuuksista
 F-35 faces stiff competition as European nations decide on future fighters

Suomeen on tarjolla viisi hyvää hävittäjää – yksi niistä vie niin lähelle Natoa ja Yhdysvaltoja kuin on mahdollista


Summary: Uudet Finlandia-ehdokkaat kolmessa sarjassa ovat vahvasti esillä Jyväskylän Kirjamessuilla. Yle Jyväskylä välitti suorana Yle Areenaan kaunokirjallisuuden Finlandia-paneelikeskustelun.

Kaunokirjallisuuden Finlandia-palkinnon saajaksi on ehdolla kuusi kirjailijaa. Paneelikeskustelussa on mukana kaksi ehdokasta:  Matias Riikonen  ja  Joel Elstelä .
 Paneelin vetäjä, Kirjamessujen ohjelmapäällikkö  Iida Simes  esittelee myös neljä muuta ehdokasta ja kirjaa. Paneelikeskusteluun osallistuvat lisäksi  Hannu Paloviita  ja  Anna-Riikka Carlson .
 Paloviita on Rosebud Bookin toimitusjohtaja ja hänet palkittiin Rakkaudesta kirjaan -palkinnolla Helsingin Kirjamessuilla lokakuussa. Carlson on Finlandia-palkinnon takana olevan Kirjasäätiön hallituksen puheenjohtaja ja WSOY:n kustantaja.
 32-vuotias Riikonen on julkaissut jo neljä kehuttua teosta. Uusin kirja  Matara  kertoo poikajoukon leikistä, joka on hyvin säänneltyä ja kurinalaista. Matarassa leikki on hyvin vakava asia.
 Kirjailija ja teatteriohjaaja Joel Elstelän romaani  Sirkusleijonan mieli  sijoittuu natsi-Saksaan. Sirkuskaravaani kulkee halki Saksan, ja ennen pitkää natsit kolkuttelevatkin sirkuksen ovella. Lähes 600-sivuiseen romaaniin mahtuu käänteitä ja rakkauttakin.
 Finlandia-palkinto on tärkein kirjallisuuspalkinto
 Muut Finlandia-ehdokkaat ja kirjat ovat:  Rosa Liksom : Väylä,  Marjo Niemi : Kuuleminen,  Pirkko Saisio : Passio ja  Jukka Viikkilä : Taivaallinen vastaanotto.
 Kolmihenkinen esiraati valitsi kuusi Finlandia-ehdokasta noin 200 kirjan joukosta. Tämän vuoden ehdokkaista Liksom, Saisio ja Viikkilä ovat voittaneet Finlandia-palkinnon jo aiemmin.
 Voittajavalinnan tekee elokuvaohjaaja  Zaida Bergroth.  Viime vuonna kaunokirjallisuuden palkinnon voitti  Anni Kytömäki  teoksellaan  Margarita .
 Finlandia-palkinto on maamme tärkein kirjallisuuspalkinto. Palkinnon arvo on 30 000 euroa.
 Kaunokirjallisuuden sekä muiden Finlandia-palkintojen voittajat julkistetaan keskiviikkona 1. joulukuuta.
 Voit keskustella kirjallisuudesta ja Finlandia-palkinnosta 21.11. klo 23.00 saakka.

Finlandia-ehdokkaat ja asiantuntijat keskustelivat kirjallisuuspalkinnosta Jyväskylän Kirjamessuilla – katso täältä Ylen lähetys


Summary: Koronatoimia vastustavat ovat keräntyneet mielenosoituksiin eri puolilla maailmaa. Esimerkiksi Hollannissa mielenilmaukset ovat jatkuneet. Eilen niissä pidätettiin yli 50 ihmistä.

Koronatoimia vastustavien mielenilmaukseen Helsingin Rautatientorille kokoontui lauantaina iltapäivällä noin 1 500 ihmistä, arvioi Helsingin poliisi. Poliisin mukaan tapahtuma sujui hyvin rauhallisesti.
 Suomen ohella koronatoimia on protestoitu monissa Euroopan maissa.
  Wieniin kokoontunut jo tuhansia protestoijia
 Itävallan pääkaupungin Wienin keskustaan on kokoontunut tuhansia koronatoimia vastustavia mielenosoittajia. Itävalta ilmoitti eilen  rokotepakosta kaikille kansalaisilleen ensi vuoden helmikuusta alkaen .

 Lisäksi Itävalta määräsi koko maan täyteen sulkutilaan, joka kestää korkeintaan 20 päivää. Sulkutila tulee voimaan maanantaina.
 Vain 66 prosenttia Itävallan väestöstä on saanut tarvittavat rokotteet. Rokotuskattavuus on läntisen Euroopan matalimpia.
 Itävallan pääkaupungin Wienin keskustaan on kokoontunut tuhansia koronatoimia vastustavia mielenosoittajia. Joe Klamar / AFP
 Maassa on kirjattu viime päivinä korkeita tartuntalukemia. Nyt lauantaina uusia tartuntoja oli reilut 15 000.
 Hollannissa uusia protesteja, eilen pidätettiin yli 50
 Hollannissa Amsterdamiin ja Bredaan kokoontui muutama sata mielenosoittajaa vastustamaan koronatoimia.
 Eilen Rotterdamissa pidätettiin 51 ihmistä mellakoissa, joita on kuvailtu ”väkivallan orgioiksi”.
 Protestoijat olivat heitelleet poliisia kivillä ja laukaisivat ilotulitteita heitä kohti. Poliisiautoja sytytettiin palamaan.

 Kaksi ihmistä on edelleen sairaalassa ampumahaavojen takia. Poliisi kertoi ampuneensa varoituslaukauksia ja käyttäneensä vesitykkiä mielenosoittajien hajottamiseen perjantai-iltana.
 Hollannissa on voimassa osittainen koronasulku lisääntyneiden koronavirustartuntojen takia. Sulku alkoi viime viikon lauantaina ja sen on määrä kestää kolme viikkoa.
 Mielenosoituksia kaavaillaan uutistoimisto AP:n mukaan myös Sveitsiin, Kroatiaan ja Italiaan.
 Lue myös:
 "Rokotetut eivät voi olla rokottamattomien panttivankina", sanoo THL:n Hanna Nohynek – tämä tiedetään heistä, joita ei ole rokotettu
 Helsingin poliisi aloittaa esitutkinnan koronarajoituksia vastustaneesta mielenilmauksesta – maailmalla tuhannet osoittivat mieltään

Koronatoimia vastustavien mielenilmaus keräsi 1 500 ihmistä Helsingin keskustaan, protesteja eri puolilla maailmaa


Summary: Psykoottiset ihmiset tekevät runsaasti pikkurikoksia ja kuormittavat vankiloita. Hannu Lauerman mukaan nykyinen järjestelmä ei toimi toivotulla tavalla, sillä avohoitoon ei ole satsattu tarpeeksi.

Psykiatrisen vankisairaalan vastaavana ylilääkärinä pitkään toiminut  Hannu Lauerma  on seurannut huolestuneena oman kotikaupunkinsa Turun katukuvaan ilmaantuneita, omissa maailmoissaan eläviä, harhaisia ihmisiä.
 Tilanne on samansuuntainen koko maassa.
 – Näyttää siltä, että katuskitsofreenikot on saatu Suomeenkin. Ilmiöstä puhuttiin Britanniassa jo 1980-luvulla, kun sairaalapaikkoja vähennettiin.
 Lauerman mukaan kyse on poliittisesta valinnasta.  Kalliista sairaalahoidosta on siirrytty avohoitoon . Pahiten tilanne on vaikeuttanut eniten avun tarpeessa olevien elämää.
 – Vakavammin psykoottisesti sairaitten hoito huolestuttaa kaikkein eniten. Pelkkä avohoito ei riitä kaikille.
 Nykyinen avohoitojärjestelmä perustuu potilaan omaan aktiivisuuteen. Se on Lauerman mielestä huono asia osalle potilaista.
 – Heidän pitää soittaa tiettyyn puhelinnumeroon, jossa heille kerrotaan minne ja milloin heidän pitää mennä tapaamiseen. Moni ei välttämättä kykene palvelua edes käyttämään.
 Moni vanki ei kuuluisi vankilaan lainkaan
 Kun sairaalapaikkoja vähennettiin 1990-luvun laman aikana, rahoitus ei lupauksista huolimatta siirtynyt avohoitoon. Osasyy voi olla, että poliitikot eivät koe mielenterveydenhoitoa priorisoitavaksi, koska  potilaat eivät ole kyenneet ajamaan asiaansa tehokkaasti .
 – Vaikeimmin sairaat eivät pysty muodostamaan mitään lobbaus- ja painostusryhmiä. Myös heidän omaisensa ovat usein hiljaa, koska kokevat tiettyä stigmaa läheisen sairaudesta.
 Lauerman mielestä kaduilla päivänsä viettävät mielenterveyspotilaat ovat yhteiskunnallinen ongelma, joka pitäisi hoitaa.
 – Pitäisi lisätä sairaalapaikkoja ja toteuttaa avohoito niin, että myös vakavasti sairaat siitä hyötyisivät.
 Lauerman mukaan kadulla oudosti käyttäytyvää, selvästi mielenterveyshäiriöistä ihmistä ei tarvitse useimmiten pelätä.
 – Yleensä psykoottiset ihmiset ovat arkoja, eivätkä käy sivullisten kimppuun. Jos käytös vaikuttaa selvästi aggressiiviselta, on syytä väistää.
 Psykiatrisessa vankisairaalassa edelleen osa-aikaisena asiantuntijaylilääkärinä työskentelevä Hannu Lauerma sanoo, että moni mielisairas päätyy vankilaan, koska ei ole saanut hoitoa.
 – Nykyään heitä on ajelehtimassa kaduilla huomattava määrä: sitten he päätyvät vankiloihin pääasiassa lyhyille tuomioille erilaista rötöksistä.
 Hannu Lauerma Turun terrori-iskun tapahtumapaikalla Turun kauppatorilla. Yrjö Hjelt / Yle
 Mielisairauksista kärsivien vankien määrä onkin kasvanut jatkuvasti.
 – Psykoottisten vankien määrä on noussut kehitysmaatasolle. Vuodesta 2005 lähtien vuosittainen virtaama on kymmenkertaistunut, ja päivittäinen määrä yli kaksinkertaistunut.
 Suomen vankiloissa on noin 3 000 vankia. Lauerman mukaan joukossa on runsaasti  vankeja, jotka eivät sinne oikeastaan kuuluisi .
 – Heistä muutama prosentti, kymmeniä tai jopa toista sataa, on kroonisesti mielisairaita, jotka kuuluisivat psykiatriseen sairaalahoitoon.
 Mielentilatutkimuksia pitäisi tehdä enemmän
 Syksy toi myös uusia haasteita kesällä 60 vuotta täyttäneen Lauerman uralle. Hän aloitti työelämäprofessorina Turun yliopistossa, jossa hän vastaa oikeuspsykiatriaan erikoistuvien lääkärien koulutuksesta.
 Työn aloittaminen on tosin hieman viivästynyt polvileikkauksesta johtuvan sairausloman vuoksi.
 Samoin uusi ja juuri Lauermalle räätälöity työ, on toimia Turun yliopistollisen keskussairaalan oikeuspsykiatrian ylilääkärinä. Tehtäviin kuuluu esimerkiksi vastata Länsi-Suomen vaarallisten ja vaikeahoitoisten potilaiden sijoittamisesta hoitoon.
 Vankilaan päätyy Lauerman mukaan entistä useammin mielisairaita. Mitä sitten pitäisi tehdä, että näin ei tapahtuisi?
 – Mielentilatutkimusten määrä on vähentynyt dramaattisesti vuodesta 2005 alkaen. Tutkimuksia pitäisi lisätä niin, että ne olisivat aikaisemmalla tasolla.
 Lauerma sanoo, että rikokseen syyllistyneiden joukosta ei mielenterveyshäiriöistä kärsiviä löydetä, koska heitä ei haluta edes etsiä.
 – Nykyään jaotellaan selvästi psykoosisairaisiin ja täysin syyntakeisina pidettyihin. Väliluokka eli alentuneesti syyntakeinen, jolloin olisi mahdollista saada lievempi tuomio, on nykyään harvinainen ratkaisu.
 Turkulaiset ovat kokeneet muutakin kuin psykoottisten ihmisten lisääntymisen katukuvassa.
 Turun kauppatorilla tapahtui elokuussa 2017 Suomen ensimmäinen  jihadistisessa tarkoituksessa tehty terrori-isku . Turun puukotuksissa kuoli kaksi ihmistä ja kahdeksan loukkaantui.
 Abderrahman Bouananen  tuomittiin terroristisessa tarkoituksessa tehdyistä murhista ja murhan yrityksistä elinkautiseen vankeusrangaistukseen. Hän oli saapunut Suomeen turvapaikanhakijana, mutta  radikalisoitunut tutustuttuaan Isis-järjestön toimintaan  netin kautta.
 Terrori-iskun jälkeen viranomaiset Suomessa alkoivat pohtia, miten voitaisiin ennalta tunnistaa ihmisten radikalisoituminen. Asian takia perustettiin työryhmiä.
 – Radikalisoitumisen tunnistaminen on edelleen lähinnä kehittelemisen alla, sanoo Hannu Lauerma, joka on ollut mukana miettimässä, mitä asiassa voitaisiin tehdä.
 Hän itse on hakenut oppia ulkomailta.
 – Kävin tähän liittyen hollantilaisyhdysvaltalaisen kouluttajan kurssin. Hän on perehtynyt juuri tähän radikalisaation tunnistamiseen ja riskinarvioon.
 Eräänä pelkona on vankiloissa tapahtuva värväystoiminta.
 – Vankiloista saattaa pahimmassa tapauksessa muodostua ääriradikaalien hautomoita ja värväyspaikkoja, mutta mitään selviä merkkejä tällaisesta ei ole Suomessa onneksi havaittu.
 Asia on kuitenkin otettu vakavasti. Uhkaan on varauduttu.
 – Esimerkiksi islaminuskoisten vankien käyttöön pyritään hankkimaan maltillisia imaameja, kun he haluavat keskustella uskonasioista.
 Turun puukotusiskun jälkeen Turun kauppatori täyttyi päiväkausiksi kukista ja muistokynttilöistä, kun ihmiset osoittivat tukeaan terrori-iskun uhreille ja heidän omaisilleen. Linus Hoffman/Yle
 Hannu Lauerma ei osaa arvioida, mitä radikalisaation tunnistamiseen panostamisella on saatu aikaan. Uusia terrori-iskuja ei kuitenkaan ole Suomessa sattunut.
 – Mistä se johtuu, sitä ei pysty sanomaan.
 Mistä radikalisoitumisen sitten tunnistaa? Lauerman mukaan on helpompi tunnistaa ihminen, joka ei ole radikalisoitunut.
 – Pitää selvittää, minkälaisia konkreettisia tulevaisuuden suunnitelmia hänellä on. Jos hän on kouluttautumassa, hankkimassa perhettä ja pyrkii elämässä eteenpäin eikä hänellä ole traumataustaa, on vähemmän todennäköistä, että hän radikalisoituisi.
 Julkisuus ja esimerkin voima saa tappamaan
 Yksi viime vuosien puhutuimpia rikoksia Suomessa on ollut vuosi sitten  joulukuussa tapahtunut Koskelan surma . 16-vuotiaan koulupojan tappoivat kolme hänen ikätoveriaan. Heidät tuomittiin pitkiin vankeusrangaistuksiin.
 Asia sai runsaasti julkisuutta, puhuttiin  käsittämättömän väkivallan lisääntymisestä ja raaistumisesta . Hannu Lauerman mukaan asia on pikemminkin päinvastoin.
 – Suomessa väkivalta on vähentynyt koko 2000-luvun. Esimerkiksi henkirikokset ovat vähentyneet kolmanneksella.
 Lauerman mukaan väkivallan näyttäytyminen entistä raaempana, ja  näennäinen lisääntyminen, johtuu uutisoinnista .
 Aiemmin raa'atkin henkirikokset kuitattiin yhden palstan pikku-uutisella paikallislehdessä.
 – Kyllä äärimmäisen raakaa väkivaltaa on ollut niin kauan kuin minä olen alalla ollut, mutta  uutisoinnin tavat ovat muuttuneet . Yksikään suomalainen ei voi nykyään käydä kaupassa näkemättä rikoslööppejä.
 – Ryhmässä ihminen saattaa tehdä hirmutekoja, joita hän ei muuten tekisi, Hannu Lauerma sanoo. Yrjö Hjelt / Yle
 Lauerma sanoo, että väkivaltatapauksilla mässäily julkisuudessa saattaa poikia arvaamattomia seurauksia.
 – Esimerkiksi itsemurhista tiedetään, että jonkun julkkiksen tekemä itsemurha näkyy pienenä, mutta selvänä piikkinä itsemurhatilastoissa. Tehdään perässä, kun esimerkki on tarjolla.
 Myös koulusurmaajat ovat usein hakeneet  toimintaansa innoituksen aiempien tapausten saamasta julkisuudesta .
 Hannu Lauerma epäilee, että Suomessa joidenkin  perhesurmien taustalla  on julkisuudesta napattu toimintamalli.
 – Olen miettinyt, että ajallisia perhesurmaryppäitä on ollut 2000-luvulla kaksi, ja niiden ytimenä on itsemurhahanke. Onko tapausten käsittely julkisuudessa ollut syynä näihin ryvästymisiin? Uutisioinnissa olisi hyvä tuoda esiin mahdollisuudet hakea ahdinkoon apua.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 21.11. kello 23.
 Lue lisää:
 Harhainen vanki saattaa jäädä huomaamatta, sanoo psykiatri Lauerma – nyt puretaan "rästivankien" jonoa, eivätkä kaikki heistä voi hyvin
 Psykoottisten vankien määrä kymmenkertaistunut kymmenessä vuodessa
 Julkisuus antaa väärän kuvan henkirikoksista – oikeasti niitä tehdään yhä vähemmän, yleensä ryyppyporukoissa
 Psykiatri Hannu Lauerma: Ihminen on harvinaisen paha peto – se tappaa omiaan

Työelämäprofessorina ja oikeuspsykiatrian ylilääkärinä aloittanut Hannu Lauerma uusien haasteiden edessä – "Katuskitsofreenikot on saatu Suomeenkin"


Summary: Yliajossa kuoli muun muassa kulkueessa esiintyneitä tanssijoita ja loukkaantui useita lapsia. Kiinniotetulla miehellä on aiempaakin rikostaustaa Wisconsinissa.

Yhdysvalloissa viisi ihmistä kuoli ja yli 40 loukkaantui, kun katumaasturi ajoi joulukulkuetta päin Waukeshan kaupungissa Wisconsinissa.
 Keräsimme yhteen keskeiset asiat, jotka tapauksesta tiedetään tähän mennessä.
 Auto ajoi keskelle joulukulkuetta
 Katumaasturin kuljettaja ajoi Waukeshan keskustassa keskelle vuosittaista joulukulkuetta noin kello 16.40 sunnuntaina paikallista aikaa.
 Useiden silminnäkijöiden kuvaamilla kännykkävideoilla näkyy, miten auto ajaa paraatia ympäröivien esteiden läpi ja törmää muun muassa kulkueessa esiintyneisiin tanssijoihin ja esiintyjiin.
 Waukesha on osavaltion suurimman kaupungin Milwaukeen esikaupunkialuetta.
 Kiinniotetulla aiempia rikosepäilyjä
 Poliisi otti yhden henkilön kiinni tapahtumapaikalta. Tätä ennen poliisi ampui kohti katumaasturia pysäyttääkseen sen.
 Rikostutkijat kertovat nimettöminä uutistoimisto AP:lle ja paikalliselle  Milwaukee Journal Sentinel -lehdelle , että epäilty on 39-vuotias mies. Hän on ennestään poliisille tuttu.
 Miestä epäillään Milwaukeessa marraskuun 5. päivänä kirjatussa tapauksessa pahoinpitelystä, turvallisuuden vaarantamisesta, järjestyshäiriön aiheuttamisesta ja virkavallan vastustamisesta.
 Heinäkuussa 2020 kirjatuissa rikosepäilyissä häntä epäillään turvallisuuden vaarantamisesta ja tuliaseen laittomasta hallussapidosta.
 Kuljettaja saattoi olla pakomatkalla
 Nimettömänä pysyttelevä rikostutkija kertoo AP:lle, että katumaasturin kuljettaja saattoi olla pakenemassa toiselta rikospaikalta kun hän törmäsi kulkueeseen.
 Lähteen mukaan mahdollinen rikos liittyi veitsen kanssa tapahtuneeseen yhteenottoon. Hän ei kuvaillut tilannetta medialle tämän tarkemmin ja painotti, että tutkinta on vielä alkuvaiheessa ja miestä kuulustellaan.
 Uhreina tanssiryhmän jäseniä
 Tanssiryhmä Milwaukee Dancing Grannies kirjoittaa sosiaalisessa mediassa, että kuolleiden joukossa oli sen jäseniä.
 Silminnäkijöiden mukaan tapauksessa loukkaantui muun muassa kulkueeseen osallistuneita katolisen koulun oppilaita sekä pappi.
 AP:n tietojen mukaan 18 loukkaantunutta lasta vietiin sairaalaan tapauksen jälkeen. Heistä ainakin kuusi on kriittisessä tilassa. Sairaalaan tuoduilla on vakavia päävammoja ja luunmurtumia.
 Tapahtuman jälkeisenä päivänä maanantaina Waukeshan koulut ja kaupungintalo on suljettu ja tapauksesta järkyttyneille ihmisille tarjotaan kriisiapua.
 Myös osa kaupungin keskustassa kulkevasta pääkadusta on suljettu liikenteeltä poliisin suorittaessa tutkintaa tapahtumapaikalla.
 Poliisi pitää tiedotustilaisuuden maanantai-iltana Suomen aikaa. Päivitämme tähän uutiseen lisätietoja.
 Lue lisää:
 Yhdysvalloissa ainakin viisi ihmistä on kuollut ja yli 40 loukkaantunut katumaasturin ajettua joulukulkueen sekaan

Wisconsinin joulukulkueeseen ajanut mies saattoi olla pakenemassa rikospaikalta, kuusi lasta loukkaantunut vakavasti – tämä kaikki tiedetään nyt


Summary: Rajoitukset voi välttää, jos tapahtumajärjestäjä ottaa käyttöön koronapassin.

Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto on päättänyt Pirkanmaata koskevista kokoontumisrajoituksista.
 Päätös kieltää sisätiloissa järjestettävät yleisötilaisuudet, joihin osallistuu yli sata henkilöä eikä katsomoissa ole osallistujille määriteltyjä istumapaikkoja. Rajoitus koskee myös yleisiä yhteislaulutilaisuuksia, vaikka istumapaikat olisikin.
 Kokoontumisrajoitus on voimassa 24.11–19.12.2021.
 Tapahtumajärjestäjä voi välttää rajoituksen ottamalla käyttöön koronapassin.
 Vastaavat rajoitukset otettiin viikko sitten käyttöön Pohjanmaalla.
 Avin päätös oli odotettu, koska Pirkanmaan pandemiaryhmä pyysi rajoitusta viikko sitten. Myös avi vetoaa päätöksessään siihen, että koronatartuntojen määrä on kasvussa Pirkanmaalla.
 Pirkanmaan sairaanhoitopiiri on koronaepidemian leviämisaluetta.
 Koronartartuntojen määrä pysyy korkealla
 Tampereen yliopistollinen keskussairaala TAYS ilmoitti maanantaina aamupäivällä 83 uudesta koronatartunnasta. Viikonloppuna koronatartuntoja todettiin yhteensä 220 kappaletta.
 Pirkanmaan sairaanhoitopiirin viimeisen kahden viikon ilmaantuvuusluku on 210. Ilmaantuvuus kertoo kuinka monella ihmisellä on todettu koronavirustartunta sataa tuhatta asukasta kohden.
 Ravintolarajoitukset jo voimassa
 Viime viikolla Pirkanmaalla tulivat voimaan ravintolarajoitukset. Ravintolat voivat olla auki kello yhteen ja alkoholin tarjoilu on lopetettava puoliltaöin.
 Myös ravintoloiden asiakasmääriä rajoitettiin. Anniskeluravintoloihin voi ottaa puolet tavallisesta asiakasmäärästä, ruokaravintoloihin 75 prosenttia. Asiakkailla pitää olla oma istuinpaikka.
 Nämäkin rajoitukset voi jättää huomioimatta, jos ravintola ottaa käyttöön koronapassin. Esimerkiksi Tampere-talo ja Tampereen Työväen Teatteri ottivat koronapassin jo käyttöön, sillä niiden aulat ovat ravintolatilaa.
 Lue lisää:
 Tampereen Työväen Teatteri ottaa käyttöön koronapassin – perusteena talon ravintolatoiminta
 Tampere-talon tapahtumiin ei pääse ilman koronapassia – toimitusjohtaja: "Ei ollut oikeastaan mitään muuta mahdollisuutta"
 Torniossa ja Keminmaassa käyttöön 50 henkilön kokoontumisrajoitukset – rajoituksista vapautuu koronapassilla
 Yli sadan hengen kokoontumiset seis pariksi viikoksi Etelä-Pohjanmaalla – istumapaikoilla ja koronapassilla rajoitukset voi välttää

Avi määräsi Pirkanmaalle kokoontumisrajoitukset: sisätiloissa saa kokoontua ilman nimettyjä istumapaikkoja vain alle sata henkeä


Summary: Moni ei uskalla ostaa päästökompensaatioita, koska niiden laatua on sääntelyn puutteen vuoksi vaikea arvioida. Alalle kaivataan tiukempia sääntöjä ja niin sanotun kaksoislaskennan estämistä.

Vapaaehtoiset päästökompensoinnit ottivat juuri suuren harppauksen eteenpäin.
 Tänään astuu voimaan muutos rahankeräyslaissa, johon  liittyvät epäselvyydet  ovat jumittaneet päästökompensointien käyttöä viime vuodet. Moni kompensointipalveluiden myyjä on laittanut viime vuosina toimintansa kokonaan jäihin.
 Jatkossa esimerkiksi firmat voivat helpommin kompensoida valmistamistaan tuotteista aiheutuvia päästöjä vapaaehtoisilla päästöhyvityksillä.
 Lue lisää: rautalankesimerkki kuvaa, miten päästökompensoinnit käytännössä toimivat
 Nyt lakisotkut ovat ohitse, mutta alan kehittymisen esteenä on se, että kompensaatioille ei ole Suomessa juuri minkäänlaisia pelisääntöjä.
 Kirjava kompensoijien joukko: osa erinomaisia, toiset kyseenalaisia
 Suomessa on runsaat 25 päästökompensointipalveluiden tarjoajaa. Osa tekee kompensointia Suomessa, toiset välittävät suomalaisrahaa ulkomailla tehtäviin kompensointeihin.
 Kansalaisjärjestö  Finnwatchin kesällä valmistuneen selvityksen  perusteella hankkeiden laatu vaihtelee erittäin paljon.
 – Kun ei ole ollut yhteisiä pelisääntöjä, jokainen on lähtenyt tekemään kompensointia vähän omallaan tavallaan. On vaikea sanoa, missä menee huijauksen ja tietämättömyyden raja, mutta oma tulkintani on ollut, että huonoissakin hankkeissa tarkoitus on hyvä, muttei ihan tiedetä, mitä tehdään, sanoo Finnwatchin ilmastoasiantuntija  Lasse Leipola .
 Suurista luotettavuuseroista puhuu myös ympäristöministeriölle kompensaatioiden sääntelystä selvitystä tehnyt konsultti  Hanna-Mari Ahonen . Hänen mukaansa moni suomalainen kompensointihanke ei täyttäisi esimerkiksi kansainvälisesti vakiintuneita vähittäisvaatimuksia.
 – On todella hyviä toimijoita, vähän kyseenalaisempia ja lisäksi paljon sellaisia hankkeita, joita on hirveän vaikea arvioida.
 Perspectives Climate Groupin konsultti, ympäristötaloustieteilijä Hanne-Mari Ahonen on työskennellyt päästökompensointien parissa vuosikausia. Janne Lindroos / Yle
 Sääntelyn puutteesta kärsii koko ala – sekä tietysti ilmasto
 Sääntöjen puutteesta kärsii asiantuntijoiden mukaan koko ala.
 – Kaikkeen kompensaatioon suhtaudutaan epäluuloisesti ja sitä epäillään viherpesuksi. Se vähentää kiinnostusta käyttää kompensaatiota ylipäätään, Ahonen harmittelee.
 Kärsijänä on tietysti myös ilmasto.
 Ongelmia riittää. Yleinen puute on esimerkiksi se, että kompensoinnin ilmastovaikutuksia ei mitata luotettavasti. Tällöin vaikutukset jäävät pitkälti arvailujen varaan.
 Toinen tyypillinen ongelma on kompensoinnin ilmastovaikutusten pysyvyydessä.
 Esimerkiksi joissakin metsityshankkeissa kompensointi kumoutuu, kun metsä hakataankin myöhemmin maan tasalle. Osassa metsäistutuksista taas saatetaan jättää huomioimatta, että hiilen sidonta alkaa kunnolla vasta, kun taimet ovat vuosien päästä kasvaneet riittävän suuriksi puiksi.
 – Jos hiilen sidonta peruuntuu, kompensoinnista ei ainakaan ole hyötyä, mutta se voi olla haitallistakin, jos kompensoinnin ostaja on sen perusteella lykännyt omia päästövähennyksiään, Ahonen sanoo.
 Kolmas esimerkki ongelmista koskee sitä, lisääkö kompensointi aidosti ilmastotoimia. Esimerkiksi joissakin uusiutuvaa energiaa rahoittavissa kompensointihankkeissa aitoa hyötyä ei tule, jos rahoitettava energiahanke olisi toteutunut ilman kompensointirahaakin.
 Ulkomailla kompensointiprojektien tieltä on toisinaan ajettu pois paikallisväestöä. On esimerkiksi rakennettu vesivoimaloita, missä kokonaisia kyliä on jäänyt veden alle.
 Asiantuntijat: Sääntely lisäisi kompensaatioiden käyttöä, osa toimijoista karsiutuisi pois
 Sääntelyn ensimmäiset askeleet otetaan keväällä, kun ympäristöministeriössä aletaan valmistella rekisteriä luotettavista kompensointipalveluiden tarjoajista.
 Rekisteriin liittyvä kompensointifirma sitoutuisi täyttämään kompensaatioille sovitut vähittäisehdot.
 – Sillä kompensointihankkeet saataisiin vertailukelpoiseksi, ja samalla varmistettaisiin, että laadussa tietty minimitaso täyttyisi, Finnwatchin Leipola sanoo.
 Finnwatchin ilmastoasiantuntija Lasse Leipola arvioi, että kompensointirekisteri lisäisi merkittävästi luottamusta kompesointia kohtaan. Janne Lindroos / Yle
 Rekisteri ja vähimmäisvaatimukset lisäisivät luottamusta kompensaatioihin, asiantuntijat arvioivat. Sen seurauksena firmat uskaltaisivat rohkeammin ostaa kompensointipalveluita. Sääntely myös selkeyttäisi markkinoille tuloa uusille yrityksille.
 Moni kompensointia myyvä yhtiö taas joutusi kehittämään nykyistä malliaan.
 – Osalle ei ehkä olisi enää toimintaedellytyksiä, Ahonen toteaa.
 Kysyntää kompensaatioille riittää, koska lukuisat firmat lupailevat tuotteidensa olevan hiilineutraaleja, mihin harvoin pääsee ilman kompensointia. Maailmalla päästökompensoinnin käytön uskotaan jopa kymmenkertaistuvan kuluvan vuosikymmenen aikana.
 Osa sääntelyä kaipaavista yrityksistä on tarttunut Suomessa itse toimeen.
 Kompensointiyhtiö Green Carbonin toimitusjohtaja  Matti Toivosen  johdolla perustettiin edellisviikolla edunvalvontajärjestö Hiilensidonta ry. Yhdistyksen tavoitteena on saada alan toimijoita sitoutumaan laadukkaan kompensaation kriteereihin jo ennen ministeriön toimia.
 Toivonen sanoo katsovansa tuoretta yhdistystä jonkinlaisena "väliaikaisena itsesääntelyelimenä".
 – Ilmastokriisin näkökulmasta aikaa odotteluun ei ole, ja siinä taas menee helposti vuosi tai pari, että muutoksia saadaan aikaan lainsäädännöllä.
 Toivonen uskoo, että yrityksen jäsenyys yhdistyksessä toimisi laatutakuuna kompensaatioiden ostajille.
 Ylen kysely: sääntelyä halutaan, ehdoista kiistaa
 Palveluiden myyjät kannattavat yksissä tuumin rekisterin perustamista. Yksityiskohdat ja vähimmäiskriteerit kuitenkin jakavat mielipiteitä.
 Osa haluaisi ulkopuolisen tarkkailijan valvomaan, että ehtona olevat kriteerit täyttyvät kussakin kompensointihankkeessa, toiset omaan ilmoitukseen perustuvan järjestelmän.
 Ulkopuolinen valvoja on Leipolan ja Ahosen mukaan ainut järkevä vaihtoehto seurata kompensointihankkeiden minimiehtojen toteutumista.
 – Jos suomalainen kompensointi halutaan kansainväliselle tasolle, ilmastovaikutuksissa on välttämättä oltava ulkopuolinen todentaja, Ahonen sanoo.
 Kaksoislaskenta syö ilmastotekoja
 Rekisteri luotettavista toimijoista ja kompensointihankkeista on vasta ensimmäinen askel sääntelyssä.
 Tällä hetkellä ainut päästökompensointiin vaikuttava sääntely tulee kuluttajansuojalaista, jossa kielletään harhaanjohtava markkinointi. Sen nojalla laitonta on markkinoida vääristelevästi esimerkiksi kompensoidun tuotteen ilmastovaikutuksista.
 Uusia sääntöjä tarvitaan Ahosen mukaan koko kompensointiketjuun.
 Kompensoinnin ostajien suhteen pitäisi pohtia esimerkiksi sitä, voivatko ne käyttää päästöhyvityksiä milloin tahansa, vai tulisiko ehtona olla, että omat päästöt on ensin minimoitu.
 Tarkempaa sääntelyä tarvittaisiin myös markkinointiin eli esimerkiksi siihen, millä ehdoilla kompensointia ostanut firma voi väittää tuotteensa olevan vaikkapa täysin hiilineutraali.  Ruotsissa viranomaiset haastoivat juuri oikeuteen Arlan , joka on markkinoinut maitonsa olevan nollapäästöistä.
 Moni alan toimija pitää kaikkein tärkeimpänä niin sanotun kaksoislaskennan estämistä. Siihen alalla kaivataan lakimuutosta.
 Nykyisin kompensointihankkeiden ilmastovaikutukset kirjataan esimerkiksi hyvityksen ostaneen firman lisäksi myös valtion päästötavoitteisiin. Tarkoitus olisi, että vapaaehtoiset päästöhyvitykset lisäisivät kompensointia Suomen joka tapauksessa tekemien ilmastotekojen päälle.
 – Silloin vapaaehtoinen kompensaatiohanke on enemmänkin hyväntekeväisyyttä, jolla tuetaan Suomen valtion ilmastotavotteen täyttämistä, eikä sen päälle tuleva ilmastoteko, joka vie ilmastokriisin torjuntaa eteenpäin, Leipola kuvaa.
 Ahonen toteaa, että Suomi voisi olla edelläkävijä, jos kotimaisten hankkeiden kaksoislaskenta estettäisiin kompensointirekisterillä.
 Moni ulkomainen kompensaatioiden ostaja, kuten digijätti Microsoft, ei käytä lainkaan sellaisia kompensointeja, jotka kaksoislasketaan.
 Ympäristöministeriössä kaksoislaskennan ratkaiseminen on vasta pohdinnassa.
 Glasgow'n ilmastokokouksessa päästiin sopuun  kaksoislaskennan kieltämisestä kahden valtion välillä . Sääntöihin kirjattiin myös mahdollisuus estää kaksoislaskenta vapaaehtoisissa kompensaatioissa.
 Käytännössä kirjauksen vaikutus jää kuitenkin vähäiseksi, koska kaksoislaskennan estäminen edellyttäisi kansallisia poliittisia päätöksiä, jossa valtio lupaa jättää vapaaehtoiset kompensoinnit laskematta omiin ilmastotavoitteisiinsa.
 Heti ilmastokokouksen jälkeen Suomi oli mukana allekirjoittamassa muutaman maan yhteistä julkilausumaa, jossa todetaan, että kaksoislaskentaa tulisi välttää myös vapaaehtoisissa päästökompensaatioissa.
 Lue lisää:
 Vapaaehtoinen päästökompensointi helpottuu Suomessa – näin omien päästöjen hyvittäminen käytännössä toimii
 Moni puu jää istuttamatta, koska Suomessa ole sovittu selkeästi, miten päästöjä kompensoidaan
 Rantametsän suojelu paikkaa uuden asuinalueen aiheuttamaa luontokatoa – Lahden kaupunki kokeilee ensimmäisenä ekologista kompensaatiota

Päästökompensaatioiden lakisotkut ratkesivat, mutta nyt haasteena on sääntöjen täysi puute – osa kompensoinneista voi olla jopa haitallisia


Summary: Sosiaalidemokraattien puheenjohtaja Magdalena Andersson on hakenut viikonlopun ajan tukea pääministerin tehtävälleen.

Ruotsissa neuvottelut enemmistöhallituksesta eivät ole toistaiseksi onnistuneet.
 Sosiaalidemokraattien puheenjohtajan  Magdalena Anderssonin  neuvottelut vasemmistoliiton kanssa päättyivät tuloksetta maanantaina, kertovat ruotsalaiset  tiedotusvälineet .
 Neuvottelut saivat jatkoaikaa, kun sopua ei viime viikolla syntynyt.
 Kiistaa on ollut ainakin vasemmistopuolueen vaatimuksesta korottaa eläkkeitä. Puolueen mukaan eläkkeiden korottaminen on ehdoton edellytys sille, että se tukee Anderssonia uudeksi pääministeriksi.
 Valtiopäivien puhemieheltä  Anders Norlénilta  odotetaan seuraavaksi tietoa siitä, miten neuvottelut jatkuvat.
 TT:n lähteiden mukaan Andersson on ilmoittanut valtiopäivien puhemiehelle Norlénille, ettei hallituksen muodostaminen ole onnistunut.
 Matkallaan Norlénin luokse Andersson ei halunnut puhua toimittajille.
 Andersson tarvitsee tukea sekä keskustapuolueelta että vasemmistopuolueelta. Hän on ensimmäinen nainen Ruotsin pääministerinä, jos tulee nimitetyksi.
 Juttua päivitetään

Ruotsiin ei vielä saatu hallitusta – vasemmistoliiton ja sosiaalidemokraattien neuvottelut päättyivät tuloksetta


Summary: Valko-Venäjän johtaja Aljaksandr Lukašenka kohdisti sanansa ennen muuta Puolalle ja Saksalle. Puolan mukaan siirtolaisten yritykset ylittää sen raja ovat jatkuneet.

Valko-Venäjän itsevaltainen johtaja  Aljaksandr Lukašenka  on kommentoinut Euroopan unionin kanssa meneillään olevaa kriisiä maan viralliselle uutistoimisto Beltalle.
 Uutistoimiston mukaan Valko-Venäjä odottaa EU:lta vastausta siihen, ottaako unioni vastaan tuhannet raja-alueella yhä olevat siirtolaiset. Lukašenka vaatii, että Saksa ottaisi vastaan ainakin osa siirtolaisista, kertoo Belta.
 Valko-Venäjän johtajan kerrotaan sanoneen myös, että hän ei halua yhteenottoa Puolan kanssa.
 Beltan mukaan Lukašenka kommentoi myös mahdollisuutta, että Puola sulkisi rajan yli kulkevan rautatien. Siinä tapauksessa junaliikenne voitaisiin Lukašenkan mukaan ohjata kulkemaan konfliktiherkän Itä-Ukrainan kautta.
 Valko-Venäjän kerrotaan valmistelevan toista palautuslentoa
 On arvioitu, että Valko-Venäjän ja Puolan rajalla on yhä noin 2000 siirtolaista, pääosin Lähi-idästä. Osa siirtolaisista on siirretty rajalta puretuista leireistä lähellä olevaan logistiikkakeskukseen, osa on lähetetty takaisin Irakiin.
 Beltan mukaan Valko-Venäjä toista lentoa, jolla siirtolaisia palautettaisiin heidän kotimaihinsa.Lennon olisi tarkoitus olla kuun lopussa.  Yksi palautuslento järjestettiin viime viikolla.
 EU syyttää Valko-Venäjää siirtolaisten järjestelmällisestä kuljettamisesta rajalle.
 Yritykset ylittää EU:n raja ovat jatkuneet
 Puolan rajavartioisto kertoi sunnuntaina, että rajanylityksen yritykset ovat jatkuneet myös viime päivinä.
 EU syyttää Valko-Venäjää siirtolaisten järjestelmällisestä kuljettamisesta rajalle.
 Puolan pääministeri mukaan rajakriisi on kylmän sodan jälkeen vakavin yritys horjuttaa vakautta Euroopassa. Pääministeri  Mateusz Morawiecki  kommentoi lauantainaraja kriisiä Twitterissä kirjoittaen, että meneillään on kylmän sodan jälkeen "vakavin yritys horjuttaa Euroopan vakautta".
 Morawiecki esitti kommenttinsa samaan aikaan, kun hän hakee Baltian mailta ja muulta Euroopalta tukea Valko-Venäjää vastaan. Hän vieraili eilen Virossa.
 Puolalla on EU:n kanssa myös vakavia riitoja, ennen muuta oikeusvaltion periaatteiden noudattamisesta.
 Lue myös :
 Ylen kirjeenvaihtaja kertoo Valko-Venäjän pakottaneen siirtolaisia rajanylityspaikalle
 Lukašenka BBC:lle Valko-Venäjälle tulleista siirtolaisista: "En kutsunut heitä tänne"
 Kirjeenvaihtajalta: Valko-Venäjän kyynisellä siirtolaisoperaatiolla isketään myötätuntoomme, jonka pitäisi olla arvojemme perusta

Lukašenka odottaa EU:lta vastausta siihen, otetaanko rajalla olevat siirtolaiset vastaan


Summary: Poliisin mukaan henkirikoksessa oli suunnitelmallisia piirteitä. Epäiltyä murhaa oli edeltänyt ristiriitatilanne työpaikalla.

Noin 40-vuotias tuusulalainen mies vangittiin tänään maanantaina epäiltynä noin 60-vuotiaan työkaverinsa murhasta. Epäilty murha tapahtui miesten yhteisellä työpaikalla Tuusulassa perjantaina 12. marraskuuta.
 Teosta epäilty pakoili poliisia lähes viikon ajan. Poliisi julkaisi kuvan hänestä vihjeiden saamiseksi. Poliisi pääsi miehen jäljille muutaman yleisön vinkin ja omien tutkimustensa avulla.
 Lopulta mies saatiin kiinni viime torstaina 18. marraskuuta. Hän oli piileskellyt poliisia Tuusulan Hyrylässä sijaitsevan rakennuksen kellaritiloissa.
 Tutkinnanjohtajan, rikoskomisario  Tero Tyynelän  mukaan mies on tunnustanut teon. Rikosta oli edeltänyt jonkinlainen ristiriitatilanne.
 – Tapauksessa on suunnitelmallisia piirteitä ja väkivalta oli sellaista, että epäilemme murhaa, Tyynelä kertoo.
 Poliisi jatkaa tapauksen tutkintaa.

Miehen epäillään murhanneen työkaverinsa Tuusulassa – epäilty piileskeli kellarissa, mutta vihjeet auttoivat poliisin hänen jäljilleen


Summary: Viime kuukausina Suomessa on julkaistu useita tutkimuksia työvoimapulasta ja kohtaanto-ongelmasta. "Rekryrointitavoissa ja -asenteissa pitää tapahtua muutoksia", sanoo työministeri Tuula Haatainen (sd.).

Työministeri  Tuula Haatainen  (sd.) penää työnantajilta asennemuutosta, jotta työntekijöitä voidaan tulevaisuudessa houkutella Suomeen. Hänen mukaansa muutosta tarvitaan niin kielivaatimuksiin, työntekijän ikään kuin vierasperäiseen sukunimeen liittyvissä asenteissa.
 – Rekryrointitavoissa ja -asenteissa pitää tapahtua muutoksia. Jos on 50-vuotias työntekijä, niin hänellä on työuraa kepeästi 20 vuotta jäljellä monissa eri tehtävissä. Ja vierasperäinen nimi ei saisi vaikuttaa mihinkään.
 Viime kuukausina Suomessa on julkaistu useita tutkimuksia ja kannanottoja eri alojen työvoimapulasta ja kohtaanto-ongelmasta.
 Teknologiateollisuus ilmoitti syyskuun lopussa, että  sen edustamat alat tarvitsevat 130 000 uutta osaajaa  seuraavien kymmenen vuoden aikana.
 Etujärjestön varatoimitusjohtaja  Minna Helle  vaati työperäistä maahanmuuttoa, koska työikäinen väestö vähenee Suomessa tulevaisuudessa.
 Samaan aikaan  henkilöstöpalveluyritys Barona teki marraskuun alussa kyselyn , johon vastasi hieman yli 500 yritystä ja julkisen alan organisaatiota.
 Kyselyn mukaan suurin este vieraskielisten palkkaamisessa liittyi työnantajien heikkoon englannin kielen osaamiseen.
 – Kansainväliset yritykset ovat tottuneet tähän ja siellä työkieli on englanti. Sitten voi kuvitella, että pienissä ja keskisuurissa yrityksissä askel on aika iso otettavaksi.
 Haataisen mukaan asennemuutosta pitää tapahtua nimenomaan suhteessa siihen, kuinka täydellistä kotimaisen kielen hallintaa työntekijöiltä voidaan vaatia.
 – Kun ihmisiä rekrytoidaan, pitäisi miettiä, miten työntekijän suomen kielen oppimista tuetaan työnteon rinnalla.
 Haatainen sanoo, että yritysten lisäksi myös koulutusjärjestelmän pitäisi tarjota mahdollisuuksia kotimaisen kielen oppimiseen.
 Työ- ja elinkeinoministeriö käynnisti marraskuun toisella viikolla työn, jossa kartoitetaan osaavan työvoiman saatavuutta eri aloilla. Työhän osallistuvat hallituksen lisäksi työnantajien ja työntekijöiden etujärjestöt.
 Pitkään työttöminä olleiden määrä kasvaa
 Marraskuun alussa julkaistu  työ- ja elinkeinoministeriön työmarkkinaennuste  kertoo osaltaan työvoiman saatavuudesta.
 TE-toimistojen kautta ilmoitettujen avoimien työpaikkojen määrä oli ennätyslukemissa marraskuussa, ja raportin mukaan osalla aloista työvoimapula oli jo muodostunut kasvun esteeksi.
 Suurinta työvoimapula oli rakennusalalla, mutta ongelma koski myös muita ammatteja.
 Keskeisimmät työnantajien listaamat syyt palkkaamisvaikeuksille ovat riittämätön työkokemus tai koulutus. Kolmanneksi yleisimmäksi selitykseksi korona-aikana nousi muu alaan tai työhön liittyvä syy.
 Vasta seitsemänneksi yleisin syy liittyi palkkaan.
 Suomessa on kuitenkin merkittävä määrä työttömiä, jotka eivät syystä tai toisesta työllisty avoimina oleviin työpaikkoihin.
 – Se, mikä on huolestuttavaa, on sitkeä pitkäaikaistyöttömyys, Haatainen sanoo.
 Työmarkkinaennuste ennakoi, että pitkäaikaistyöttömien ryhmän koostumuksessa on tapahtumassa muutos. Talouden elpyminen vetää 1–2 vuotta työttöminä olleita mukaan työelämään, kun taas pidempään työttöminä olleiden määrä kasvaa ennätyslukemiin ensi keväänä.
 Ministeri Haatainen sanoo saavansa jatkuvasti myös vastavalmistuneilta palautetta siitä, etteivät yritykset palkkaa heitä kokemuksen puutteen vuoksi. Haatainen penääkin yrityksiä ottamaan nykyistä enemmän vastuuta osaajien kouluttamisesta tehtäviinsä.
 – Meillä on loistava koulutusjärjestelmä, ja jos ihminen saa meillä tutkinnon, hänellä kyllä on valmiudet olemassa. Sitten pitää vain työpaikoilla alkaa kerryttää osaamista.
 Hallitukselle on esitetty vaatimuksia siitä, että koulutusmääriä pitäisi nostaa aloilla, joilla on pulaa tekijöistä.
 Haatainen myöntää, että osaamiseen pitää kaikin puolin panostaa jatkossa nykyistä enemmän.
 Elinkeinoelämän keskusliiton johtaja  Taina Susiluoto  ei täysin hyväksy väitettä, että yritykset eivät kouluta vastavalmistuneita tehtäviinsä tarpeeksi.
 – Tällä hetkellä yritykset kouluttavat itse asiassa todella paljon työntekijöitään. Korona-aikana osaamistarpeet muuttuivat ja digitalisaatio vauhdittui, jolloin satsaukset yrityspuolelta ovat miljardiluokkaa siihen, miten ihmiset pystyvät päivittämään osaamistaan.
 Suosiluoto viittaa  Elinkeinoelämän tutkimuslaitos Etlan tutkimukseen , jonka karkean arvion mukaan työnantajat käyttävät koulutukseen 1,5 miljardia euroa.
 EK:n johtaja Taina Susiluoto penää myös hallitukselta toimia. Erityisen kiireellisenä hän pitää työlupajonojen purkamista. Markku Rantala / Yle
 Eurostatin tilastojen mukaan suomalaisten yritysten työntekijöiden osallistuminen koulutuksiin  on kuitenkin ollut loivassa laskussa viime vuosina.
 EK vaatii työlupajonojen purkamista
 Työministeri Haatainen ja EK ovat samaa mieltä siitä, että väestön ikääntymisen takia Suomi tarvitsee jatkossa lisää ulkomaisia osaajia.
 EK:n Susiluoto heittää palloa kansainvälisten osaajien rekrytoinnista julkiselle sektorille: yrityspalvelut pitäisi saattaa ajan tasalle, yritysten tulisi saada tukea kansainväliseen rekrytointiin ja työlupajonot pitäisi saada lyhennettyä nykyisestä.
 Hallitus on asettanut itselleen kovat tavoitteet työlupien käsittelyn suhteen. Se on luvannut lyhentää työlupien käsittelyn keskimäärin kuukauteen. Huippuosaajille on luvassa 14 vuorokauden ohituskaista.
 Maahanmuuttoviraston tilastojen mukaan  työperusteista oleskelulupaa koskevan hakemuksen käsittely kesti viime vuonna keskimäärin 152 päivää .
 – Pikakaista tehdään ensin, jotta erityisosaajat, startupit ja heidän perheenjäsenensä saavat työluvat mahdollisimman nopeasti. Se on tulossa kesäkuussa, Haatainen lupaa.
 Urakka muiden työlupien käsittelyn nopeuttamisessa on vielä kesken.
 – Tämä on ollut valtava vyyhti perattavaksi. Tämä on vaatinut valtavan selvitystyön, koska tämä koskee niin montaa viranomaista.
 Kansainvälisista opiskelijoista osaavaa työvoimaa
 Suomalaisista korkeakouluista valmistui viime vuonna 4 602 ulkomaista opiskelijaa. Määrä on ollut viime vuosina loivassa kasvussa.
 Näistä opiskelijoista noin puolet on jäänyt Suomeen. Kolme vuotta valmistumisen jälkeen 77–81 prosenttia heistä oli työllistyneinä.
 – Suomen ei ole realistista ajatella, että kaikki tulijat jäisivät tänne. Työn ja opiskelujen perässä tulleet ihmiset ovat liikkuvaa porukkaa. Tästä on ollut vähän tutkimuksia, mutta Suomi ei menesty kansainvälisessä vertailussa erityisen huonosti, työ- ja elinkeinoministeriön erityisasiantuntija  Liisa Larja  sanoo.
 Hallituksen tavoite on kunnianhimoinen. Se tavoittelee, että 75 prosenttia ulkomaalaisista tutkinto-opiskelijoista jäisi ja työllistyisi Suomeen.
 Hallitus suunnittelee lainsäädäntöön muutoksia, jotta tavoite voisi toteutua. Yksi konkreettinen muutos liittyy korkeakouluopiskelijoiden oleskeluluvan pidentämiseen vuodesta kahteen valmistumisen jälkeen.
 – Tämä mahdollistaa töiden hakemisen paremmin myös opintojen jälkeen, mutta työllistymistä esimerkiksi työharjoittelujen kautta on tuettava heti opintojen alussa, Haatainen sanoo.
 Työministeri Haatainen muistuttaa, että kansainvälisten osaajien houkuttelemiseen vaikuttaa myös se, miten perheen muut asiat saadaan maassa järjestettyä.
 Herättikö artikkeli ajatuksia? Voit kommentoida sitä 23.11.2021 kello 23 asti.
 Lue lisää:
 Vieraalla kielellä työskentely pelottaa – työvoimapulasta huolimatta yritykset eivät uskalla palkata ulkomaalaisia, koska englantia ei osata, kertoo kysely
 Teknologiateollisuus pelkää Suomen näivettyvän osaajapulaan – Nokia: Jos emme saa työvoimaa, työt tehdään sitten muualla

Asenneongelmat pahentavat työvoimapulaa, pohtii työministeri Tuula Haatainen: Suhtautumista vieraskielisiin ja viisikymppisiin pitäisi muuttaa


Porvoossa menehtyneen naisen työyhteisö ottaa osaa uhrien läheisten suruun. Itä-Uudenmaan sosiaali- ja kriisipäivystyksen yhdyshenkilö toi suruviestin naisen ja tämän pienen lapsensa kuolemasta työnantajalle viime torstaina.
 – Tapaus on järkyttänyt syvästi koko työyhteisöä, uhrin työkaveri kertoo.
 Poliisi epäilee noin 30-vuotiaan naisen ja tämän alle kouluikäisen lapsen joutuneen murhan uhreiksi omassa kodissaan Porvoossa torstaina. Perheen isä menehtyi auto-onnettomuudessa Helsingissä samana päivänä aamulla. Hän oli törmännyt suurella nopeudella kuorma-auton perään.
 Itä-Uudenmaan kriisipäivystys on antanut tukea kuolemantapauksista järkyttyneille heti viime torstaista lähtien. Henkirikoksen uhriksi joutuneen naisen työpaikalla kriisiapua on ollut tarjolla ympäri vuorokauden. Kriisiapua jatketaan niin kauan, että työyhteisö toipuu järkytyksestä.
 Surmattu nainen oli aloittanut uudessa luovan alan työpaikassaan marraskuun alussa. Työkaveri kuvailee naisen olleen iloinen, valoisa ja positiivinen persoona. Hän oli pidetty lisä pienessä työyhteisössä.
 Kukaan ei osannut aavistaa, että jotain tällaista voisi tapahtua. Haastateltava esiintyy jutussa nimettömänä uhrien henkilöllisyyden suojelemiseksi. Samasta syystä Yle ei kerro uhrin työpaikan nimeä.
 Poliisi: Tapahtumien kulku selvä
 Rikoksia tutkii Keskusrikospoliisi, koska isän sekä äidin ja lapsen kuolemantapaukset tapahtuivat kahden eri poliisilaitoksen alueella.
 Tutkinnanjohtajan, rikoskomisario  Jan Aarnisalon  mukaan poliisilla on tapahtumien kulku ja siihen liittyvät asiat jo tiedossa pääpiirteissään. Poliisilla on käsitys myös motiivista. Aarnisalo ei kuitenkaan voi kertoa asiasta tässä vaiheessa enempää julkisuuteen.
 Poliisi löysi lapsen ja naisen surmattuina yksityisasunnosta muun tehtävän yhteydessä. Perheen isä oli menehtynyt auto-onnettomuudessa noin kello kahdeksalta aamulla. Aarnisalo ei kommentoi sitä, olivatko nainen ja lapsi kuolleet ennen isän auto-onnettomuutta.
 Hän ei myöskään voi vielä kertoa, onko auto-onnettomuudessa menehtynyt isä epäiltynä naisen ja lapsen murhasta. Onnettomuutta tutkitaan liikenneturvallisuuden vaarantamisena.
 – En voi kertoa, keneen rikosepäilyt kohdistuvat. Varmistamme muutaman faktan tapahtumien kulusta ennen kuin kerromme enempää, Aarnisalo toteaa.
 Poliisi tiedottaa asiasta lisää esitutkinnan edettyä.
 Itä-Uudenmaan sosiaali- ja kriisipäivystys palvelee vuorokauden ympäri numerossa 040 517 4194.
 Lisää aiheesta:
 Poliisi epäilee kahta murhaa Porvoossa: Pikkulapsi ja nainen löydettiin asunnosta kuolleina
 Kolme saman porvoolaisperheen jäsentä kuoli –  Paikallinen kirkko järjestää hiljentymistilaisuuden

Porvoolaisen perheen kuolemantapaukset järkyttivät uhrin työyhteisöä: Hän oli iloinen ja valoisa persoona, kertoo työkaveri


Summary: Pirkanmaan sairaanhoitopiirin massiivinen rakennushanke voi sitoa tammikuussa valittavan aluevaltuuston kädet pitkäksi aikaa. Pirkanmaa voi olla investoinneissa täysin valtion armoilla.

Tampereen yliopistollinen sairaala (TAYS)

Pirkanmaalaiset poliitikot ovat tällä viikolla poikkeuksellisen suuren päätöksen edessä. Sairaanhoitopiirin valtuustolle esitetään keskussairaalan vanhan osan uudistuksen investoinnin hyväksymistä. Sairaala sijaitsee Tampereen Kaupin alueella.
 Tiistaina päätettävän ensimmäisen vaiheen kustannusarvio on 700 miljoonaa euroa. Yhteensä uudistus maksaa arviolta 1,1 miljardia euroa. Toisesta, arviolta 400 miljoonan euron osasta on tarkoitus päättää myöhemmin.
 Kyse on siis poikkeuksellisen suuresta investoinnista. Esimerkiksi Tampereen kansi ja sen päälle rakennettavat areena ja kaksi tornitaloa maksavat arviolta 550 miljoonaa euroa, josta areenan osuus on noin 125 miljoonaa. Tampereen Sulkavuoreen taas rakennetaan seudullista jätevedenpuhdistamoa noin 350 miljoonalla eurolla.
 Keskussairaalan uudistuksen ensimmäisessä vaiheessa siirretään vanhoissa rakennuksissa olevia toimintoja uusiin rakennuksiin.
 Sairaanhoitopiirin mukaan uudet tilat tarvitaan, jotta erikoissairaanhoito onnistuu myös 2030-luvulla. Tiloissa sijaitsevat sairaalan keskeiset toiminnot, kuten päivystys Acuta, tehohoito ja leikkaussaleja sekä vuodeosastoja ja poliklinikoita.
 Uudet tilat rakennettaisiin muun muassa TAYSin päivistykselle Acutalle. Antti Eintola / Yle
 Velkataakka uudelle aluevaltuustolle
 Kokonaan itsenäinen päätös tämä ei pirkanmaalaisilta poliitikoilta ole. Sote-uudistukseen liittyvän rajoituslain vuoksi hankkeelle pitää myöhemmin saada sosiaali- ja terveysministeriön poikkeuslupa.
 Lisäksi Pirkanmaalla on herännyt huoli siitä, miten pahasti TAYSin jätti-investointi sitoo alueen poliitikkojen kädet vuosiksi eteenpäin.
 Keskussairaalan uudistuksen rakennustyöt alkaisivat vuonna 2023. Samana vuonna aloittaa toimintansa sote-uudistuksessa syntyvä uusi Pirkanmaan hyvinvointialue. Sen päättäjät valitaan historiallisissa aluevaaleissa tammikuussa 2022.
 Sairaalan massiivisten rakennustöiden velkataakka tulee uuden hyvinvointialueen kannettavaksi.
 – Moniin vuosiin Pirkanmaa ei ehkä voisi investoida mihinkään muuhun, arvioi Pirkanmaan hyvinvointialueen muutosjohtaja  Jukka Alasentie .
 Uusi sote-laki rajoittaa sitä, miten paljon lainaa maakunnat voivat ottaa sosiaali- ja terveyspalvelujen rakennushankkeita varten. Tämä niin sanottu velkakatto voi tulla Pirkanmaalla vastaan pelkästään TAYSin jätti-investoinnista. Tämän vuoksi hyvinvointialueen muut investoinnit voivat olla kiven alla.
 Vuodesta 2023 hyvinvointialueen pitää joka vuosi esittää valtiolle investointisuunnitelma seuraaviksi vuosiksi. Suunnitelmassa pitää osoittaa rahoitus kaikille siinä esitetyille investoinneille.
 Esimerkiksi Tampere on suunnitellut Kauppiin uutta hyvinvointikeskusta, joka vastaisi 40 000 asukkaan sosiaali- ja terveysalan peruspalveluista. Tällaiset ja monet muut Pirkanmaan investoinnit voivat olla täysin valtion suopeuden armoilla. Lain mukaan valtioneuvosto voi korottaa velkakattoa, jos investointi on välttämätön palvelujen turvaamiseksi.
 Investointitarve oletettua pienempi
 Pirkanmaan sairaanhoitopiirin kehittämisjohtaja  Arto Ranta  suhtautuu tulevaisuuteen levollisesti. Rannan mielestä Pirkanmaa saa valtiolta vihreää valoa välttämättömiin ja tarpeellisiin investointeihin.
 – Alustavien selvitysten mukaan Pirkanmaan kunnissa ei ole niin paljon sosiaali- ja terveyspalveluihin liittyviä investointitarpeita kuin ehkä on oletettu.
 Sekä Tampereella että muualla on jo uusia hyvinvointikeskuksia.
 – Uusia keskuksia rakentaneet kunnat voivat olla vahvoilla, kun Pirkanmaan sote-palveluverkkoa mietitään tulevina vuosina, Ranta sanoo.
 Tampereen Kaupin sairaala-alueelle nyt suunnitellut uudistukset ovat jatkoa vuosia jatkuneelle mullistukselle. TAYSin historian mittavin rakennushanke päättyi vuoden 2020 alkupuolella.
 Syksyllä 2019 valmistuivat lasten ja nuorten sairaala, sydänsairaala, uusi pääsisäänkäynti ja maanalainen pysäköintihalli. Sisäänkäynnin kupeeseen valmistunut D-rakennus otettiin lopullisesti käyttöön tammikuussa 2020. Tämä niin kutsuttu etupihahanke maksoi noin 250 miljoonaa euroa.
 Keskustelu on auki 23.11. klo 23 asti.

Tampereella päätetään 700 miljoonan euron käytöstä: sairaalan uudistus maksaa enemmän kuin uusi areena ja keskuspuhdistamo yhteensä


Summary: Sairaalahoidon tarve puolittuisi, jos rokotekattavuus nousisi esimerkiksi kaikissa ikäryhmissä neljä prosenttiyksikköä, laskee Rokotetutkimuskeskuksen johtaja, professori Mika Rämet.

Rokotekattavuus on noussut, mutta koronaepidemia ei näytä vieläkään laantumisen merkkejä. Miksi näin?
 Tampereen yliopiston Rokotetutkimuskeskuksen johtaja, professori  Mika Rämet  näkee tähän viisi syytä.
 1. Rokotekattavuus ei riitäkään
 – Nykyinen rokotekattavuus ei ole riittävän korkea. 80 prosenttia ei riitä, sanoo Mika Rämet.
 Tämänhetkinen rokotekattavuus ei ole professorin mukaan riittävän hyvä vielä laumasuojaan. Siitä syystä tapauksia tulee jatkuvasti lisää ja siitä syystä sairaalahoidossa on yhä paljon koronapotilaita.
 Tällainen koronatilanne Suomessa on nyt
 Helpoin tapa vähentää sairaalajaksoja on ottaa rokote. Jokaista viittä rokotettua yli 60-vuotiasta kohden vähenee yksi sairaalahoitojakso.
 Epidemian kannalta nuorten aikuisten rokotekattavuuden nostaminen on keskeistä. Sairaalahoidon tarpeen kannalta puolestaan etenkin yli 60-vuotiaiden rokotekattavuuden parantaminen on tärkeää.
 – Sairaalahoidon tarve puolittuisi, jos rokotekattavuus nousisi esimerkiksi kaikissa ikäryhmissä neljä prosenttiyksikköä.
 Rämet arvioi blogissaan , miten paljon korona vie vielä suomalaisia sairaalaan. Tämänhetkisellä rokotekattavuudella vuoden aikana tulee hänen arvionsa mukaan vielä noin 30 000 sairaalahoitojaksoa. Professorin arvio ei ole edes synkimmästä päästä. HUS arvioi aiemmin, että määrä voi olla jopa kaksinkertainen tähän verrattuna.
 Rokotetutkimuskeskuksen johtaja Mika Rämet arvioi, että ilman rokotekattavuuden nousua sairaalajaksoja on Suomessa koronan takia vielä kymmeniä tuhansia. Arkistokuva.  Joni Tammela / Yle
 Kustannuksia hoitojaksoista on odotettavissa professorin mukaan lähes 500 miljoonaa, elleivät suomalaiset hae rokotteita nykyistä aktiivisemmin.
 Vaikeat sairastapaukset aiheuttavat myös paljon inhimillistä kärsimystä.
 2. Deltavariantti aiheuttaa oireita myös rokotetuille
 Koronaepidemia kestää ja kestää, koska deltavariantti tarttuu niin helposti. Virus käy professorin mukaan läpi väistämättä koko yhteiskunnan.
 – Deltavariantti tarttuu helpommin ja voi tehdä lieväoireisiä limakalvoinfektioita myös rokotetuille.
 Rokotetut voivat tartuttaa tietämättään koronavirusta rokottamattomille ja aiheuttaa heille vakavan tautimuodon, vaikka tartuttamisen riski onkin selvästi vähäisempi kuin rokottamattomilla.
 3. Deltavariantti tarttuu helposti lapsiin
 Suurin osa uusista koronatapauksista on nyt alle 20-vuotiailla. Alle 10-vuotiaiden osuus on professorin mukaan korostunut. Lapsia ei edes testata välttämättä, joten todelliset määrät voivat jäädä piiloon.
 Alle 12-vuotiaita ei Suomessa vielä rokoteta. Yleensä tauti on heillä lievä tai ei aiheuta oireita ollenkaan.
 Koronavirus voi kuitenkin tarttua lasten kautta muihin perheenjäseniin tai muihin. Tämä on yksi syy, miksi epidemia kestää.
 4. Rokottamattomia on yksinkertaisesti liian paljon
 Rokottamattomia on liian paljon, Rämet sanoo. Suomessa on yhteensä lähes 1,4 miljoonaa rokottamatonta.
 – Virus on tullut jäädäkseen meidän riesaksemme, se ei häviä minnekään. Jokaiselle tulee se joskus vastaan ja oleellinen kysymys on, onko elimistö valmistautunut.
 Viruksen vaarallisuus rokottamattomalle ei ole hävinnyt. THL:n mukaan rokottamattomat ovat päätyneet erikoissairaanhoitoon elo-lokakuun aikana 19 kertaa todennäköisemmin ja tehohoitoon 33 kertaa todennäköisemmin kuin rokotetut.
 Tautiin liittyviä kuolemia oli 17. marraskuuta mennessä ilmoitettu Tartuntatautirekisteriin yhteensä 1 236.
  5. Kontakteja ihmisten välillä enemmän
 Koronaepidemia on kestänyt jo kauan. Kohonneen rokotekattavuuden ansiosta järeitä rajoituksia ei ole nyt koko ajan voimassa.
 – Kontakteja on enemmän ja siksi tauti leviää, Rämet sanoo.
 Toisaalta rokotettujen ja lasten tulisi professorin mukaan saada elää mahdollisimman normaalisti.
 Uusi koronarokote tulossa
 Euroopan lääkevirastosta odotetaan vihreää valoa uudelle koronarokotteelle. Novavaxin proteiinipohjainen koronarokote voi houkutella niitäkin, jotka ovat suhtautuneet mRNA-rokotteisiin jostain syystä kriittisesti. Tämä koronarokote on tehty perinteisesti, eikä käytä uutta teknologiaa.
 Euroopan unionilla on hankintasopimus rokotteesta.
 – Se voisi olla houkuttava vaihtoehto. En kyllä jäisi itse rokottamattomana odottamaan tätä. Ollaan tyytyväisiä siihen, että meillä käytössä olevat rokotteet ovat osoittautuneet hyvin turvallisiksi ja hyvin tehokkaiksi vakavaa koronatautia vastaan.
 Lue lisää:
 Kunnat jakavat kolmansia koronarokoteannoksia jo täyttä häkää – näin selviää, milloin on oma vuorosi
 Onko rokottamattomuus syy rajoittaa elämää vai onko se syrjintää? Näin vastaavat eettisyyteen perehtynyt filosofi ja yhdenvertaisuusvaltuutettu
 "Terveysasemat ovat helisemässä Helsingissä" – synkentyneen koronatilanteen ja hoitovelan tuomia jonoja puretaan nyt viikonlopputöinä

Asiantuntija kertoo viisi syytä, miksi koronatartuntojen määrä nousee juuri nyt – uusi rokoteuutinen voi tuoda taas helpotusta


Summary: Sekä sairaalassa olevien potilaiden määrä että viruksen pitoisuus jätevesissä ovat kääntyneet selvään laskuun. Rokotuskattavuus laahaa silti merkittävästi Suomea jäljessä.

TALLINNA  Vielä marraskuun alkupäivinä Suomessa keskusteltiin  virolaissairaaloiden teho-osastojen täyttymisestä  ja jopa koronapotilaiden siirtämisestä Suomeen. Kauhukuvat eivät lopulta toteutuneetkaan.
 Viruksen leviäminen kääntyi selkeään laskuun pari viikkoa sitten. Sairaaloissa hoidettiin enimmillään 624:ää koronapotilasta vaikka etukäteen määrän pelättiin nousevan jopa 800:aan. Sunnuntaina koronapotilaita oli yhteensä 431.
 Välillä 1 800:n pintaan noussut  kahden viikon ilmaantuvuuslukukin  on nyt puolittunut. Jätevesitutkimukset  kertovat  viruspitoisuuksien vähenemisestä koko maassa.
 Koronataistelussa on päästy niskan päälle avoimen yhteiskunnan ja kovien toimien yhdistelmällä.
 Vieraat saapumassa koronatarkastuksen kautta PÖFF-elokuvafestivaalin avajaisiin 12. marraskuuta. Siim Lõvi / ERR
 Virossa  otettiin kuukausi sitten  käyttöön niin sanottu kovennettu koronapassi.
 Koronapassia vaativiin paikkoihin pääsee vain rokotettuna tai taudin sairastaneena. Negatiivinen testitulos ei kelpaa.
 Määräys koskee esimerkiksi pääsyä urheilutapahtumiin, saunoihin ja kylpylöihin, ravintolaan tai kahvilaan, museoihin, teatteriin, elokuviin ja konsertteihin ja muihin sisätiloissa pidettäviin tilaisuuksiin.
 Maskipakko on voimassa siellä, missä koronapassia ei vaadita, kuten kaupoissa ja joukkoliikenteessä sekä monissa koronapassilla aukeavissa tapahtumissa ja tiloissa.
 Lisäksi Virossa aloitettiin marraskuun alussa  koululaisten joukkotestaukset . Kaikki lähiopetuksessa olevat oppilaat jokaisella oppiasteella testataan pikatestein monta kertaa viikossa.
 Oppilaat tekemässä koronaviruksen pikatestiä etelävirolaisella Heimtalin ala-asteella. Olev Kenk / ERR
 "Osa ihmisistä ei välitä"
 Hallituksen tiedeneuvoston puheenjohtaja  Irja Lutsar  totesi päättyneellä viikolla  Viron yleisradiolle  että koronapotilaiden määrän laskusta huolimatta tilanne on yhä kriittinen.
 – Tilanne ratkeaa vain rokotuksilla, Lutsar korosti.
 Koronarokotuskattavuus on Virossa edelleen selvästi alempi kuin Suomessa.
 Vähintään yhden rokoteannoksen on saanut 62 prosenttia koko Viron väestöstä, Suomessa tämä luku on 76 prosenttia. Täyden rokotesarjan saaneita on Virossa 59 prosenttia väestöstä, Suomessa 71 prosenttia.
 Ulkoilen paljon, pidän maskia sisätiloissa, pesen käsiä ja olen rokotettu, Tiina Aalberg luettelee henkilökohtaisia koronavarotoimia. Tuoreen tutkimuksen mukaan vain 65 prosenttia virolaisista jaksaa noudattaa yhtä suurta varovaisuutta. Rain Kooli / Yle
 Sunnuntaikävelyltä tavoitettu  Tiina Aalberg  kertoo Ylelle olevansa "tietenkin rokotettu". Kotimaansa matalan rokotuskattavuuden syynä hän pitää ajattelemattomuutta.
 – Osa ihmisistä ei välitä eikä heitä kiinnosta.
 Samaa mieltä on koronarokotteen tehosteannosta jonottava  Riho Vahtra .
 – He vaarantavat muiden hengen ja terveyden, Vahtra puuskahtaa.
 Riho Vahtra arvostaa sitä että rokotteen ottaminen on tehty mahdollisimman helpoksi.  Rain Kooli / Yle
 Rokotuksia edistääkseen Tallinnan kaupunki alkoi viime viikolla tarjota kaupunkilaisille mahdollisuutta tilata kotiin rokotuspartio. Palvelun suosio yllätti apulaiskaupunginjohtaja  Betina Beškinan .
 – Kotirokotuksen on varannut 600 ihmistä, Beškina sanoi Viron yleisradion haastattelussa lauantaina.
 Kaupunki myös perusti neuvonta-, rokotus- ja testausaseman ydinkeskustassa sijaitsevalle Vapauden aukiolle.
 Vapauden aukion korona-asemalla sekä rokotukset että testaus hoituvat ilman ajanvarausta. Rain Kooli / Yle
 Sen edustalla odottaa vuoroaan valkovenäläinen  Dmitri Belutik  perheineen. Lapsiperhe on muuttanut hiljattain Viroon.
 Viro näyttää hänen mukaansa ottavan koronatilanteen vakavasti. Toisin kuin entinen kotimaansa.
 – Virossa et pääse paljon minnekään ilman koronapassia. Valko-Venäjällä ei ole mitään tällaista, ei edes maskipakkoa. Valitettavasti, Belutik toteaa.
 Yrityksiä määrätty toimintakieltoon koronapassin takia
 Maski, käsihygienia ja koronapassi ovat sekä Tiina Aalbergin että Riho Vahtran jokapäiväisiä keinoja välttyä virukselta. Dmitri Belutik mainitsee myös väenpaljouden välttämisen.
 Dmitri Belutik vaimoineen haki sunnuntaina koronarokotteen tehosteannoksen Valko-Venäjällä saatujen kiinalaisrokotteiden jatkoksi. Rain Kooli / Yle
 – Olemme kotona niin paljon kuin mahdollista. Kolmas aalto leviää kaikkialla emmekä halua ottaa tarpeettomia riskejä, Belutik kertoo.
 Kovennetusta koronapassista on tullut kuukaudessa osa virolaista arkea.
 Aalberg on joutunut näyttämään passia lähinnä kahviloissa ja elokuvateatterissa, Vahtra lounasravintolassa.
 – On hienoa että koronapassin lisäksi kysytään myös henkilöllisyystodistus. Tarkastukset eivät siis ole ylimalkaisia, Vahtra sanoo.
 Koronapassin käytössä koettiin ryhtiliike sen jälkeen kun Viron terveysvirastolle annettiin oikeus määrätä toimintakieltoon yritykset, joissa johdonmukaisesti laiminlyödään koronapassin tarkistusvelvollisuutta.
 Viime keskiviikkona  tällaisen kohtalon koki  Sparta-kuntoklubi. Päätöstä edelsi klubin omistajan  Mart Kajarin  viikkoja kestänyt julkinen kapina koronarajoituksia vastaan.
 Myös Virossa on tänä vuonna protestoitu koronarajoituksia vastaan. Kuva 23. lokakuuta pidetystä mielenosoituksesta. Ken Märk / ERR
 Lue lisää:
 Virolaiset koronarokotuksesta kieltäytyneet upseerit saivat potkut ja haastavat valtion oikeuteen
 Viron koronatilanne pahenee ja Suomi valmistautuu auttamaan – Päätöksiä potilaiden siirtämisestä Suomeen ei ole vielä tehty
 Virossa ennätysmäärä koronatartuntoja – "Jos hoidon priorisointia joudutaan tekemään, sellaisia kuolee, joita olisi voitu pelastaa"
 Viro lisää koronataistelun kierroksia: Kaikki koululaiset pannaan pikatestiin kolmesti viikossa
 Viro koventaa koronarajoituksia jälleen maanantaina – koronapassiksi ei kelpaa testitulos ja maskipakko tiukentuu

Viro kävi äsken katastrofin partaalla, mutta sai koronan hallintaan – keinoina kovennettu koronapassi, maskipakko ja koululaisten testaukset


Summary: Keski-Suomen käräjäoikeudessa tänään alkaneessa oikeudenkäynnissä vaaditaan viidelle syytetylle vuosien vankeusrangaistuksia ja kahdelle ehdollista vankeutta.

Keski-Suomen käräjäoikeudessa  tänään alkaneessa kansainväliseen Greenlight-operaatioon liittyvässä huumeoikeudenkäynnissä  syyttäjä vaatii kolmelle pitkiä, yli kymmenen vuoden mittaisia vankeusrangaistuksia. Operaatiossa Yhdysvaltain liittovaltion poliisi FBI pääsi käsiksi eri maissa toimivien rikollisten salattuun viestinvaihtoon ja luovutti tiedot maiden viranomaisille.
 Syytettyinä oikeudenkäynnissä on seitsemän 1980-luvun paikkeilla syntynyttä miestä. Kovimmat syyttäjän ajamat vankeudet ovat 12,5 vuotta, 11,5 vuotta ja 11 vuotta.
 Lisäksi yhdelle miehelle vaaditaan viiden vuoden ja neljän kuukauden mittaista ja yhdelle kolmen vuoden ja kuuden kuukauden mittaista rangaistusta.
 Kahdelle syytetylle vaaditaan vähintään kymmenen kuukauden mittaista ehdollista vankeusrangaistusta.
 Kolme syytetyistä on ollut vangittuna kesäkuun alkupuolelta saakka. Mies, jolle vaaditaan kaikkein kovinta vankeusrangaistusta, on asetettu syyskuussa matkustuskieltoon.
 Juttu täydentyy.

Päätekijöille vaaditaan yli 10 vuotta vankeutta – syyttäjää ajaa kovia tuomioita Greenlight-operaatioon liittyvässä huumejutussa Jyväskylässä