Summary: Valtioneuvoston viestintä näyttää pettäneen. Selitykseksi ei riitä, että Marinilla oli mukanaan yökerhossa vain eduskuntapuhelin, kirjoittaa politiikan toimittaja Kristiina Tolkki.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) koronalinjaukset keväällä 2020 ovat hyvin muistissa.  “Nyt ei ole oikea aika lähteä mökille” , Marin julisti huhtikuussa 2020. Ankarat sanat syöpyivät kaikkien mieleen.
 Tänä syksynä Suomi on nähnyt kuitenkin  aivan toisenlaisen pääministerin . Vielä lokakuussa Marin halusi ehdottomasti antaa haastattelut kahvilassa.  Kerron vapaa-ajastani, koska sellaista on , Marin totesi Ylellä. Marin halusi korostaa paikan valinnalla sitä, että uusi aika on alkanut.
 Samaan aikaan kasvoi juopa hallituksen sisällä. Pääministeri Marinin ja perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiurun  (sd.) tilannekuvat ajautuivat yhä kauemmaksi toisistaan. Kiurun mukaan oltiin veitsenterällä, Marin halusi avata maata.
 Juopa kasvoi myös hallituskumppaneiden kanssa. Marin suostui lokakuun alussa kutsumaan koronaneuvottelut koolle pitkästä aikaa, mutta vasta sen jälkeen, kun  muut hallituspuolueet olivat vaatineet siitä useita päiviä .
 Marinin viesti on ollut, että elämä jatkuu ja rokotetut voivat liikkua ja tavata ihmisiä. Koronapassilla pääsee ravintolaan. Se on jo suuressa osassa Suomea vaihtoehto rajoituksille.
 Tilannetaju petti
 Viikolla flunssasta kärsinyt Marin  lähti lauantaina yökerhoon  siitä huolimatta, että oli saanut tiedon ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.) koronatartunnasta. Marin oli altistunut tartunnalle perjantaina.
 THL:n koronaohjeistuksen mukaan kahdesti rokotetun ei tarvitse yleensä eristäytyä altistumisen jälkeen muista ihmisistä. Altistuneen on kuitenkin hyvä mennä testiin. Virallisesta karanteenista päättää tartuntalääkäri.
 Pääministeri lähti siis yökerhoon ja otti mukaansa vain eduskuntapuhelimen. Hänellä oli ravintolassa valtiosihteeri  Henrik Haapajärveltä  saatu tieto, jonka mukaan lisätoimenpiteitä ei tarvita. Sen sijaan ministeripuhelimeen myöhemmin lähetetty kehotus välttää kontakteja ei enää tavoittanut Marinia.
 Marinin ilta yökerhossa sai sosiaalisen median ryöpsähtämään. Viesti kuului: hallitus on vaatinut kansalaisilta vastuullisuutta, mutta pääministeri itse lähtee kaupungin yöhön, vaikka yksi hänen hallituksensa ministereistä on saanut tartunnan.
 Asiat ovat sitä, miltä ne näyttävät
 Pääministeri ei ole rikkonut lakia. Hän liikkui Helsingin yössä koronapassilla. Näyttää kuitenkin siltä, että valtioneuvoston viestintä on pettänyt, koska pääministeri ei saanut tietoa uusista ohjeista, joiden mukaan altistumisen jälkeen pitää välttää fyysisiä kontakteja. Sairastunut oli kuitenkin kollega, ulkoministeri Pekka Haavisto.
 Kysymys kuuluukin: olisiko pääministeri tavoitettu, jos Suomessa olisi syntynyt vakava kriisi? Olisiko valtioneuvoston pitänyt tarkistaa viestin läpimeno?
 Viime kädessä kyse on myös siitä, miltä asiat näyttävät. Koronavirustartuntojen määrissä on nähty viime päivinä ennätyksiä. Vielä on auki myös se, miten rokotukset purevat omikronmuunnokseen. Kriisitilanteessa viestinnän pitäisi pelata.
 Tilanteen tekee hankalalaksi myös se, että pääministeri on ollut viime kuukausina hankalasti tavoitettavissa. Haastatteluja on irronnut nihkeästi tiedostusvälineestä riippumatta, vaikka koronatilanne on heikentynyt päivä päivältä.
 On kyse myös luottamuksesta.
 Pääministeri on vapaa-aikanaankin instituutio
 Pääministerin asema perustuu luottamukseen. Hän voi jatkaa tehtävässään niin kauan kun hänellä on muiden hallituspuolueiden luottamus. Kaksi vuotta sitten luottamus meni pääministeri  Antti Rinteeltä  (sd.). Hallituskumppani keskusta ilmoitti postijupakan jälkeen, että luottamusta ei enää ole.
 Tähän mennessä muiden hallituspuolueiden puheenjohtajat eivät ole halunneet kommentoida lauantai-illan tapahtumia suuntaan eivätkä toiseen. Oppositiopuolueiden johtajatkin näyttävät vetäytyneet itsenäisyyspäivän viettoon.
 Vain some pauhaa.
 Pääministerin arvovaltaan voi tulla kuitenkin illanvietosta tahra. Pääministeri on myös vapaa-aikanaan instituutio. Kyse on siis paljon muustakin kuin kotiin jääneestä puhelimesta.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta 7.12. kello 23:een saakka.
 Lisää aiheesta:
 Juhlimassa ollutta pääministeri Marinia ei tavoitettu  virkapuhelimesta yrityksistä huolimatta – valtion ohjeiden mukaan ministerien pitää olla tavoitettavissa aina
 Analyysi: Sanna Marin muuttui – demarilähteet kertovat Ylelle kohdanneensa koronakriisin jälkeen toisenlaisen pääministerin

Analyysi: Marinin yökerhoillasta tuli itsenäisyyspäivän kriisi, jonka kruunasi epäonnistunut viestintä


Summary: Asiantuntijan mukaan sähkön hintaa nostavat korkea kulutus ja tuotantoon liittyvät ongelmat.

Sähkön pörssihinta nousee huomenna tiistaina uuteen ennätykseen Suomessa ja Baltiassa.  Nordpoolin  mukaan päivän keskihinta on 469 euroa megawattitunnilta. Keskihinta on tiistaina korkein koko Euroopassa.
 Sähkö on kalleimmillaan kahdeksan jälkeen aamulla, jolloin sähkö maksaa yli tuhat euroa megawattitunnilta.
 – Jos on pörssisähköön sidottu sähkösopimus, ei kannata laittaa sähkökiuasta lämpiämään kalleimmilla tunneilla, sanoo Fingridin erikoisasiantuntija  Jussi Huttunen .
 Pakkanen lisää sähkön kulutusta
 Huttusen mukaan sähkön hintaa nostaa nyt kova kysyntä sekä tuotantoon liittyvät ongelmat Pohjoismaissa. Vesivoiman tuotannossa on ollut ongelmia ja myös tuulivoiman tarjonta on jäämässä huomenna matalaksi.
 – Tuonti kattaa tarvittavan sähkön määrän, mutta hinta nousee Suomessakin korkealle, Huttunen sanoo.
 Kireät pakkaset ovat samaan aikaan nostaneet sähkön kysyntää Suomessa. Kulutus ei kuitenkaan ole vielä yhtä korkealla kuin tämän vuoden helmikuussa.
 Etelä-Suomessa sää lauhtuu keskiviikon jälkeen, mikä vähentää sähkön kulutusta.
 – Etelä-Suomen merkitys kulutukseen on suuri. Jos etelässä on yli 20 astetta pakkasta, kulutus nousee merkittävästi, Huttunen sanoo.
 Juttua muokattu 6.12. kello 19.20: Korjattu, että sähkön hinta on Suomen aikaa korkeimmillaan kahdeksan jälkeen aamulla. Korjattu, että Nordpoolin hinta ei ole ennuste vaan jo päätetty hinta.
 Lue aiheesta lisää:
 Sähkö on tänään ennätyskallista – Etelä-Ruotsin pakkaset nostavat Suomen hintoja
 Joko kallis energian hinta haittaa talouskasvua? OP:n ennuste: Inflaatioriskit ylöspäin, korkonäkymät muuttuneet

Sähkön pörssihinta kohoaa tiistaina taas ennätykseen – Suomessa ja Baltian maissa Euroopan korkein keskihinta


Summary: 8–16-vuotiaat koululaiset työskentelivät sodan aikana sairaaloissa, kanttiineissa ja muonituksessa. He olivat pikkulottia.

Rintamalle suuntaavat junat käännytettiin yhtäkkiä takaisin. Aikuiset vakavoituivat, tunnelma muuttui painostavaksi. Kyllä tästä varmaan sota tulee, he sanoivat.
 Silloin  Pirkko Joki  tajusi, että sota voi oikeasti syttyä. Hän oli noin kymmenvuotias ja työskenteli pikkulottana Pieksämäen rautatieasemalla.
 Tehtäviin kuului rintamalle menevien sotilaiden muonitus. Välillä hän myi tuotteita lottakahvilassa.
 Elettiin talvisodan kynnyksellä.
 Pikkulotat olivat 8–16-vuotiaita tyttöjä, jotka joutuivat sodan aikana  vaativiinkin tehtäviin . He työskentelivät muun muassa sairaaloissa, kanttiineissa ja muonituksessa. He auttoivat lottia. Parhaimmillaan heitä oli  yli 52 000 .
 – Tunsin olevani yksi meistä, kun olin pikkulotta. Yhteishenki oli hyvä kautta linjan siihen aikaan, Pirkko Joki, 93, muistelee.
 Lakanat ylle ja metsään, kun pommikoneet tulivat
 Sota on syttynyt! Rehtori ilmoitti sen aamurukouksessa, ja oppilaat lähetettiin kotiin.
 – Se oli järkyttävää. Menimme kotiin ja ilmoitimme, että sota on alkanut, Joki kuvaa.
 Pian pommihälytykset soivat.
 Pelotti. Sen Joki muistaa.
 Silloin perhe veti valkoiset, lakanasta tehdyt viitat päälle ja pakeni metsään.
 Venäläiset lentokoneet tulivat. Ilma rätisi, kun ne ajoivat puiden välissä.
 Toisinaan perhe kiiruhti naapurin kellariin suojaan pommeilta. Sinne kerääntyi useamman talon väki. Toistakymmentä naista ja lasta istui kynttilänvalossa perunalaatikoiden reunoilla ja odotti hälytyksen loppumismerkkiä.
 Kerran pommi putosi ihan kotitalon viereen, maantien toiselle puolelle. Siihen jäi kuoppa, ja sitä piti käydä katsomassa.
 – Pommi olisi voinut osua meidän kotiinkin, väli oli niin lyhyt, Joki muistelee.
 Vanhemmat ja kolme lasta asuivat pienessä talossa, jossa oli vain keittiö ja kamari. Samaan tilaan sulloutui sodan aikana myös kolmihenkinen siirtolaisperhe, joka pakeni sotaa.
 – Olimme aika ahtaissa oloissa ennen kuin he saivat järjestettyä asunnon siirtolaisille, Joki kertoo.
 Pikkulotat kuuluivat Lotta Svärdiin. Sari Ursin / Yle
 Kovalla pakkasella pelättiin pommituksia
 Kerran 70 Venäjän pommikonetta lensi ylitse.  Vuokko Koskinen  sisaruksineen katseli niitä Lappeenrannassa.
 Heitä ei pelottanut.
 – Ei ollut mitää erikoista pakokauhua. Jotenkin se liukui noin vain niin kuin muutkin asiat, Koski muistelee.
 Nyt, 93 vuotiaana, hän miettii, miksi.
 Ehkä se johtui siitä, että heitä ei peloteltu kotona sodalla.
 Isä tosin kielsi menemästä kellariin pakoon pommikoneita. Piti mennä mahalleen lattialle, koska silloin olisi päässyt nopeammin ulos, jos pommi olisi pudonnut päälle.
 Päivät olivat rauhallisia, mutta öisin tapahtui. Kirkkaana päivänä kovalla pakkasella pelättiin pommitusta.
 Silloin Koskinen heräsi ajattelemaan pommituksen uhkaa.
 Hälytykset eivät kuuluneet kotipihaan, koska talo seisoi kolmen kilometrin päässä kaupungista. Kaupan pihan puuhun oli ripustettu ratakisko ja viereen rautanuija. Ratakiskoa piti lyödä nuijalla, kun hälytys tuli. Silloin pimennysverhojen raoista ei saanut näkyä ollenkaan valoa.
 Koululaiset kirjottivat kirjeitä rintamalle
 Pirkko Joki kirjoitti kirjeitä isän velipuolelle rintamalle. Se kuului pikkulotan tehtäviin.
 Hän kertoi tavallisista asioista. Hän kirjoitti siitä, miten kävi koulua, teki vähän kotitöitä ja pelkäsi lentokoneita.
 – Viljo-setä varmaan nauroi rintamalla, kun näki koulutytön lapsellisia kirjeitä. Minulla ei kuitenkaan ollut muita sukulaisia siellä, joten kirjoitin hänelle urhoollisesti, Joki kuvaa.
 Hän odotti vastauksia innokkaasti, ja niitä luki koko perhe. Kirjeissään Viljo-setä kertoi, millaista rintamalla oli. Hän kuvaili muun muassa, miten kuuli ampumista.
 Toimistolotaksi tietämättä, mitä se tarkoittaa
 Vuokko Koskisen piti täyttää kaavake. Siinä kysyttiin, millaisiin töihin hän haluaa. Vaihtoehtoja olivat muun muassa hoitoala ja toimistoala.
 Koskinen oli yhdeksän vanha ja liittymässä pikkulottiin vuodenvaihteessa 1939–1940.
 Koskinen valitsi toimistolotan työt. Se ihmetyttää häntä nyt.
 – Mistä minä keksin sen? En minä ymmärtänyt, mikä se toimistolotta edes on. Laitoin sen ja näinhän minun elämäni oli toimistilottaa kokonaan.
 Koskisella on yhä tallessa pikkulottien rintamerkki.  Sari Ursin / Yle
 Aluksi Koskinen oli aivan liian pieni toimistohommiin. Sen sijaan pikkulotat kokosivat kerhossaan paketteja rintamalle. Isommat kutoivat, Koskinen leipoi ja kirjotti kirjeitä.
 Rintamalta tuli paluupostia.
 – Silloin minua nolotti, kun olin niin lapsi ja aikaihmiseltä tuli kirje! En jaksa muistaa, mitä siinä oli. Hän kiitti paketista ainakin, Koskinen kertoo.
 Jälkeenpäin hän on pohtinut, että kenttäposti on ollut tärkeää.
 – Se oli varmasti suuri juttu heille rintamalla. Se olisi ollut suuri juttu meillekin, jos olisimme oikeasti ymmärtäneet, miten tärkeää se oli.
 Itsetehtyjä perunajauhoja ja teetä vaapukkapensaasta
 Ruokapula. Sen Vuokko Koskinen muistaa sota-ajasta. Kotona oli kyllä aina ruokaa pöydässä, mutta se oli puutteellista.
 Koskinen kasvatti ruokaa kerhomailla. Sinne istutettiin perunaa, porkkanaa ja sokerijuurikasta. Lapset keräsivät voikukan juuria ja vaapukkapensaiden lehtiä ja tekivät niistä teetä.
 Osa perunoista heitettiin kuorineen päivineen koneeseen, joka teki niistä jauhoja. Sen jälkeen tuotosta piti huuhtoa moneen kertaan, jotta siitä tuli valkeaa.
 Silti sota-aika ei ollut lapsille pelkkää työtä. Koskinen kavereineen leikki ja paljon. Kauppaleikkeihin he rakensivat huonekalut sammalesta. Mäenlaskua piristämään he pystyttivät porukalla sauvoja pujotteluesteiksi.
 – Se oli siinä mielessä kivaa aikaa, että oli yhteisiä juttuja, Koskinen sanoo.
 14-vuotias laitettiin laskemaan rahoja
 Sitten tuli ilouutinen: Sota loppuu!
 Sotilaat pääsivät rintamalta. Koskinen laski pikkulottana kotiuttamisrahoja toimistossa ja maksoi niitä sotilaille keskuskoululla Pieksämäellä, jonna perhe oli juuri muuttanut. Hän oli vasta 14-vuotias.
 Jälkeenpäin tilanne hämmästyttää.
 – Mitenhän olen saanut niin vakavan homman niin nuorena? Ne erehtyivät vissiin iästä, Koskinen miettii.
 Sotakuvat maailmalta hirvittävät sodan kokeneita
 Pirkko Joella nousee tippa silmään ja sota-ajat mieleen, kun Veteraanin iltarukous kajahtaa ilmoille itsenäisyyspäivän juhlassa.
 Päivällä on suuri merkitys.
 – Olemme itsenäisiä. Ei ole turhaan taisteltu ja oltu rintamalla, Joki sanoo.
 Nykyään hän katselee uutisista, kuinka ihmislaumat vaeltavat toivottomina pakoon sodan jaloista. Se tuntuu hirveältä.
 – Jokainen sodan kokenut varmasti muistaa ja toivoo, että sotaa ei tule koskaan minnekään päin maailmaa. Se on niin kauheaa, Joki toteaa.
 Jatkuvat sotakuvat maailmalta saavat Vuokko Koskisen miettimään, uskaltaako televisiota avata ollenkaan. Omat lapset ja lapsenlapset saavat suhtautumaan sotaan eri tavoin kuin lapsena keskellä tilannetta.
 – Sotaa ei pääse sen paremmin pakoon kuin koronaakaan. Se on rankka juttu, jos tulee sota. Toivotaan, että ei tule mitään sellaista.

"Viljo-setä varmaan nauroi rintamalla, kun näki koulutytön lapsellisia kirjeitä" – pikkulotta Pirkko Joki riensi apuun, kun pommikoneet kiisivät kylän yli talvisodassa


Summary: Ministerin käsikirjan mukaan ministerin on pidettävä virkamatkapuhelinta aina mukana ja käyttövalmiina. Pääministerillä vaatimus ei kuitenkaan ole yhtä tiukka, sillä hänet saadaan tarpeen tullen kiinni turvahenkilöstön kautta.

Viikonloppuna sattui erikoinen tilanne, jossa pääministeri  Sanna Marinia  (sd.) ei tavoitettu puhelimitse eristäytymisohjeistuksella.
 Marin altistui koronavirukselle tavattuaan ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.) kanssa perjantaina. Tieto Haaviston koronatartunnasta tuli lauantaina pääministerille valtiosihteerin kertomana kello 19.20. Tiedosta huolimatta Marin lähti lauantai-iltana juhlimaan Helsingin yöhön.
 Marin ei Twitterissä kertomansa mukaan saanut ohjeistusta kontaktien välttämiseen ensitiedon yhteydessä. Valtioneuvoston turvallisuusjohtajan antama ohje välitettiin tekstiviestitse  kaksi kertaa illan aikana , mutta tieto ei tavoittanut pääministeriä.
 Valtioneuvoston kanslian turvallisuusjohtaja  Ahti Kurvinen  kertoo Ylen haastattelussa, että kanslia seuraa tiiviisti Suomen virustilannetta ja päivittää ohjeistuksiaan sen muuttuessa. Nyt voimassa on yleisohje, joka ohjaa valtioneuvostossa työskenteleviä käyttäytymään virusturvallisesti.
 Ministereille ei tällä hetkellä ole erillistä ohjeistusta, vaan tilanne arvioidaan aina tapauskohtaisesti. Jos ministeri altistuu, ohjeistaa Kurvinen ottamaan yhteyttä turvallisuusjohtoon, joka laatii tilanteeseen sopivan ratkaisun.
 Lauantaina ilmenneessä altistumistilanteessa edettiin tyypillisin turvajärjestelyin. Ensimmäisellä soittokierroksella asiasta tiedotettiin pääministerille valtiosihteerin kautta.
 Sen jälkeen kerättiin lisää tietoa ja lähetettiin ministereille ensitieto ja lisäohjeistusta. Nämä viestit eivät kuitenkaan ilmeisesti tavoittaneet pääministeriä enää illalla.
 Pääministeri on poikkeus puhelinlinjaukseen
 Pääministeri kertoi  Helsingin Sanomille  ja  Iltalehdelle , ettei hänellä ollut mukanaan valtioneuvoston puhelinta, johon valtioneuvoston viestit tulevat.
 Marinilla oli mukanaan illanvietossa vain eduskunnan puhelin, jolla hän sai ensimmäisen tiedon Haaviston koronatartunnasta.
 Valtioneuvoston ministereitä koskevan ohjeistuksen mukaan ministerien pitää olla koko ajan tavoitettavissa. Valtioneuvoston laatiman  Ministerin käsikirjan  mukaan ministerin on pidettävä virkamatkapuhelinta aina mukana ja käyttövalmiina.
 Pääministeri on kuitenkin tavallaan erityistilanteessa, sillä hänen tavoitettavuutensa ei rajoitu yhteen puhelimeen.
 – Kyllä pääministeri on ohjeistusta noudattanut. Pääministeri on tavoitettavissa koko ajan. Ei ole sellaista tilannetta, jossa pääministeriä ei tavoitettaisi, Kurvinen sanoo.
 Kurvisen mukaan turvajärjestelyt ovat jatkuvasti läsnä, ja se on varma reitti pääministerin tavoittamiseen työ- ja vapaa-ajalla. Esimerkiksi sen takia pääministerin ei tarvitse välttämättä kantaa valtioneuvoston puhelinta mukanaan kaikkialla.
 Turvallisuusjohtaja ei siis pidä ongelmallisena sitä, ettei pääministeriä tavoitettu valtioneuvosten kanslian virallisia viestimiä pitkin lauantaina.
 Valtioneuvostolla tiukka linja altistumistilanteissa
 Kurvinen myös korostaa, että valtioneuvoston omat koronalinjaukset, joista ministerejä muistutettiin lauantaina, ovat huomattavasti tiukempia kuin Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) ohjeet.
 – Tällä hetkellä THL:n ohjeistus mahdollistaa sen, että kahden rokotteen saanut henkilö voi altistuttuaan jatkaa normaalia elämää, omaa kuntoaan seuraten. Valtioneuvoston päätöksenteon turvaaminen kuitenkin edellyttää sitä, ettei talon sisällä tule jatkotartuntoja, Kurvinen kertoo.
 Tulevaisuudessa valtioneuvoston kanslian viesteihin tulee kuittausmahdollisuus, jolloin turvahenkilöstö tietää, kenet viesti on tavoittanut, siltä varalta ettei toinen puhelin ole aina mukana.
 Kurvinen haluaa yhä korostaa, että pääministerin olinpaikka oli koko ajan turvallisuushenkilöstön tiedossa ja ministeri olisi ollut tavoitettavissa tarpeen tullen.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta 7.12. kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Juhlimassa ollutta pääministeri Marinia ei tavoitettu virkapuhelimesta yrityksistä huolimatta – valtion ohjeiden mukaan ministerien pitää olla tavoitettavissa aina
 Analyysi: Marinin yökerhoillasta tuli itsenäisyyspäivän kriisi, jonka kruunasi epäonnistunut viestintä

Valtioneuvoston kanslian turvallisuusjohtaja: Pääministeri on noudattanut ohjetta, hän on tavoitettavissa koko ajan


Summary: Laakson sairaalassa itsenäisyyspäivä rullasi eteenpäin siinä missä muutkin päivät. Ruuaksi oli lohta ja perunaa, televisiosta joku katsoi Tuntematonta sotilasta. Hoitajille vuosi on ollut äärimmäisen raskas.

Hoitajat ovat juuri jakaneet kiireellä jokaisen potilaan eteen lohiperunamuusiannoksen itsenäisyyspäivän lounaaksi.
 – Matti! Matti, haloo, oletko mukana? lähihoitaja  Ayman Saleh  käy kyselemässä sänkynsä laidalla istuvalta, ruokapöydän ääressä nuokkuvalta vanhalta mieheltä.
 Mies ei oikein jaksa puhua, ei avata silmiään.
 – Onko kipuja? Mennäänkö pitkälleen?
 Saleh auttaa miehen sänkyyn. Hän menee kertomaan heti Matin omahoitajalle, että hänelle ei nyt ruoka maistunut ja että hän lepää.
 Omahoitaja vastaa, että Matti on ollut väsynyt viime aikoina. Lääkäri kutsutaan apuun, jos kivut lisääntyvät.
 Yhteistilaan ei saa korona-aikaan viedä ruokaa. Lohi ja perunamuussi, rosolli ja rahka täytyi sairaalassa nauttia oman sängyn ääressä myös itsenäisyyspäivänä. Tiina Jutila / Yle
 Kaikki potilashuoneet ovat täynnä.
 Joku pitää herätellä syömään, osa syö, jotkut potilaista vain katselevat ympärilleen.
 Laakson sairaalan akuuttisisätautiosastolla on paljon muistisairaita. Hoitajat kertovat, että potilaat ovat nyt paljon vaikeammin sairaita kuin aiemmin ja monisairaita on enemmän.
 Se johtuu siitä, että Meilahden sairaala on myös kuormittunut sekä siitä, että korona-aikana yksinäisten vanhusten aktiviteetit ovat vähentyneet tai loppuneet kokonaan.
 Timo Tynin päivät kuluvat Laakson sairaalassa televisiota katsellen aamusta iltaan. Tupakallekaan ei pääse.  Tiina Jutila / Yle
 Saleh kertoo, että hän on puhunut muistisairaiden potilaiden kanssa sitä, että tänään on itsenäisyyspäivä ja siitä mitä se tarkoittaa.
 Yhteistilassa ei saa syödä itsenäisyyspäivänäkään. Paikalle rullaa itsensä pyörätuolissa mies nimeltään  Timo Tyni . Hän liikkuu pyörätuolilla, sillä diabetes vei toisen jalan.
 Potilas Tyni on huumorimies. Hän kiittelee, että hoitajat eivät ole säätäneet pyörätuolin nopeutta viiteenkymppiin.
 Ruoka maistui hyvin ja nyt mies haluaisi katsoa yhteistilassa televisioita – vaikka omassakin huoneessa olisi telkkari.
 – Aiempina itsenäsyyspäivinä olen katsonut Linnan juhlia ja juonut oluttakin. Nyt Linnan juhlia ei tule, ja oluttakaan täällä ei saa juoda, harmittelee Timo Tyni.
 Formulat saavat kelvata. Sen jälkeen tulee Tuntematon sotilas.
 Sairaanhoitaja Karel Suvitie alkaa jakaa vuoronsa aluksi lääkkeitä.  Tiina Jutila / Yle
 Toinen mieshoitaja pyyhkäisee yhteistilaan.
 Sairaanhjoitaja  Karel Suvitie  saa yleensä heti kaikenlaisia yleistehtäviä hoidettavakseen kun työvuoro alkaa. Usein apua tarvitaan teknisten laitteiden kanssa, kuten tietokoneiden ja salasanojen kanssa.
 Niin nytkin: Suvitie saa tehtäväkseen auttaa Tyniä saamaan televisiosta oikea kanava näkyviin. Ykkösen jumalanpalvelus ei nyt kiinnosta.
 – Meillä on paljon henkilöstä vaihtunut viimeisen vuoden aikana. Meille on tullut paljon uusia työntekijöitä ja olen ollut tällaisessa mentorin roolissa. Harvoin työvuoroni alkaa rauhallisesti., Suvitie kertoo.
 Suvitie on silminnähden streessaantunut ja vaikuttaa siltä, että hän käy ylikierroksilla jo heti vuoron alussa.
 Hän kertoo, että hän on tehnyt enemmän töitä viime vuoden aikana, kuin koskaan aiemmin seitsemän vuotisen uransa aikana.
 – Olen kuormittunut enemmän kuin koskaan aiemmin urani aikana. Milloinkaan aiemmin en ole ollut huolissani omasta jaksamisestani, mutta nyt olen, hän kertoo.
 Työkyvystään hän ei vielä ole huolissaan, mutta hän käy työterveyspsykologilla puhumassa ylikuormittumisen aiheuttamista oireistaan. Niitä ovat ärtyneisyyys ja palautumisen vaikeus.
 Potilaiden kuulumiset löytyvät raportista. Karel Suvitie on ensimmäistä kertaa sairaanhoitajan uransa aikana huolissaan omasta jaksamisestaan.  Tiina Jutila / Yle
 Suvitie kertoo tehneensä ylitöitä sekä aamu- ja iltavuoroja putkeen, jos joku hoitajista on puuttunut. Pahinta on kuitenkin eettinen kuormitus.
 – Jokaisella hoitajalla on omat standardinsa sille millä tarkkuudella haluaa työnsä tehdä. Meillä on kiire, sama määrä potilaita ja samat tehtävät pitäisi pystyä tekemään. Työt ovat entistä raskaampia ja ne vaativat enemmän voimavaroja, ja silloin tätyy tinkiä jostain muusta.
 Tinkiminen "jostain muusta" aiheuttaa kuormitusta, koska potilastyössä joutuu punnitsemaan, mitä jättää tekemättä.
 Suvitie soimaa itseään hieman siitä, että hänelle joustamiseen ja ylitöihin suostuminen ovat olleet vähän liiankin helppoja, koska hän on perheetön. Se on johtanut liialliseen töiden tekemiseen.
 Suvitie yrittää nyt säätää Timo Tynille oikean kanavan, mutta kaikki kaukosäätimet temppuilevat. Hän tempaisee television johdon irti.
 – Jospa tähän auttaa sama temppu kuin tietokoneille, hän sanoo
 Yes! Kaukosäätimet alkavat toimia ja Tyni pääsee katsomaan formulaa.
 Lähihoitaja Ayman Saleh jakaa potilaille ruokia ja auttaa iltatoimissa. Irakissa asuessaan hän opiskeli historiaa.  Tiina Jutila / Yle
 Kauaa Tyni ei jaksa kuitenkaan istua yksin televisiohuoneessa.
 – Mitäs me tehtäsiin nyt, kun ei ole mitään tekemistä? hän kysyy ohi kiitävältä hoitajalta.
 Hoitaja ehdottaa television katselua.
 Tynin mielestä hoitajat ovat Laakosssa mukavia, vaikka tyttöystäviksi naishoitajista kukaan ei ole halunnut hänelle ryhtyä.
 – Me juttelemme hoitajien kanssa monista asioista, ja aina he vaihtavat vaipat ja auttavat suihkussa käynnissä, hän kehuu.
 – On heillä monipuolinen homma, hän toteaa.
 Helsinkiläisessä Laakson sairaalassa vuodepaikat ovat jatkuvasti täynnä. Jos joku potilaista lähtee, toinen tulee heti tilalle. Sairaanhoitaja Karel Suvitie avaa ovea. Tiina Jutila / Yle
 Sairaalassa päivä jatkuu tavanomaiseen tapaan: Suvitie lukee potilaidensa kuulumiset raportista ja jakaa lääkeet.
 Saleh kertoo, että pian on kahvit, sitten illallinen ja potilaiden iltahoitotoimenpiteet.
 – Sitten kirjoitetaan raportti mitä tänään tehtiin ja päivä on ohi kello 21.30.
 Koronavuosi on ollut rankka myös Ayman Salehille. Potilaita on ollut niin paljon.  Tiina Jutila / Yle
 Vaikka päivä jatkuu Laakson sairaalassa samalla tavalla kuin muinakin päivinä, vuonna 2015 Suomeen Irakista turvapaikanhakijana Suomeen saapuneelle Ayman Salehille tämä itsenäisyyspäivä on erityisen tärkeä: hän on hiljattain saanut Suomen kansalaisuuden.
 – Itsenäisyyspäivä merkitsee minulle paljon hyviä asioita, erityisesti Suomen kansalaisuuden saamisen jälkeen, Saleh liikuttuu.
 Maskin takana ääni värähtää ja silmät näyttäisivät kostuvan.
 – Suomi on antanut minulle turvallisuuden, hyvän elämän, töitä ja perheen.
 Hän sanoo olevansa todella kiitollinen.
 – Kun tulin tänne Suomeen, ihmettelin mitä minun pitäisi tehdä ja miten pärjään täällä. Mutta nyt rakastan tätä maata päivä päivältä enemmän ja haluan kasvattaa 2-vuotiasta lastani rakkaudella täällä, hän sanoo.
 Lue lisää:
 Jo peruttuihin Linnan juhliin kutsuttu tehohoitaja: "Valehtelisin jos sanoisin ettei harmita, mutta yksikään varotoimi ei ole liioittelua"

Sairaanhoitaja on töissä itsenäisyyspäivänäkin: "OIen ensimmäistä kertaa urani aikana huolissani omasta jaksamisestani"


Summary: Marin kertoo, että hän käyttää virkapuhelinta kansainvälisten kollegojen kanssa asioimiseen.

Pääministeri  Sanna Marin  (sd.) kertoo Ylelle, että hän jätti virkapuhelimen tarkoituksella kotiin lähtiessään illanviettoon lauantaina.
 – Tarkoituksella jätin (virka)puhelimen illanvietosta pois ja minulla oli eduskunnan työpuhelin mukana, josta minut tavoitti ja josta minut aina tavoittaa, Marin sanoo.
 Marinia yritettiin tavoittaa kaksi kertaa lauantai-iltana, jotta hänelle olisi voitu kertoa valtioneuvoston uudet turvaohjeet liittyen hallituksen korona-altistukseen.
 Marin sai tiedon ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.) koronatartunnasta lauantai-iltana puhelimitse. Marin sai samalla ohjeistuksen, että muiden ministereiden ei tarvitse asettaa itseään karanteeniin, jos he ovat saaneet kaksi rokoteannosta.
 – Näin jälkikäteen ajateltuna minun olisi pitänyt ymmärtää tarkistaa tämä informaatio vielä toiseen kertaan eli varmistaa se, että onhan varmasti niin, että karanteenia ei aseteta ja testiin ei hakeuduta, Marin sanoo.
 Marin luki valtioneuvoston virkapuhelimeen lähetetyt viestit vasta seuraavana aamuna eli sunnuntaina. Viesteissä kaikkia Haaviston kanssa tekemisissä olleita ministereitä kehotettiin välttämään kontakteja altistumisen vuoksi.
 – Luin nämä viestit sunnuntaina aamulla ja hakeuduin välittömästi testiin, jonka tulos oli negatiivinen. Tänään olen käynyt toisessa testissä ja myös sen tulos oli negatiivinen pikatestissä, mutta odotan vielä PCR-testin tulosta, Marin sanoo.
 Valtioneuvoston kanslia kertoi myöhemmin maanantaina, että myös Marinin toisen koronatestin tulos oli negatiivinen ja pääministeri palaa lähitöihin tiistaina.
 Puhelimen käyttö käydään vielä läpi
 Ministerin käsikirja  ohjeistaa valtioneuvoston jäseniä pitämään virkapuhelimensa "mukana ja käyttövalmiudessa". Marinin mukaan hän käyttää valtioneuvoston virkapuhelinta pääsääntöisesti kansainvälisten kollegojen kanssa asioimiseen.
 – Pidän virkapuhelimen tarkoituksella puhtaana, eli siinä ei esimerkiksi ole ladattuna sovelluksia ja muutenkin pyrin siihen, että pidän puhelimen turvallisessa paikassa, Marin sanoo.
 Marinin mukaan pääministerin virkapuhelimen käyttö käydään tarkasti läpi valtioneuvoston kanslian ja turvallisuusyksikön kanssa.
 – Tähän asti minulla on ollut se käsitys, että riittää, että minut tavoittaa ja minut tavoitettiin myös lauantaina. Minulla on aina mukana puhelin, josta minut tavoittaa kaikkina vuorokauden aikoina, Marin sanoo.
 Marin ei vielä lähde arvioimaan, millaisia muutoksia käytäntöihin on mahdollisesti luvassa. Marinin mukaan hän käyttää työtehtävissä pääsääntöisesti eduskunnan puhelinta.
 – Tämä tullaan käymään tarkasti läpi. Se olisi varmasti suotavaa, että saisin nämä viestit myös eduskunnan puhelimeen vastaisuudessa, Marin sanoo.
 Voit keskustella aiheesta 7.12. kello 23:een saakka.
 Juttua muokattu 6.12. kello 21.35: Lisätty tieto, että Marinin toisen koronatestin tulos oli myös negatiivinen.
 Lue aiheesta lisää:
 Valtioneuvoston kanslian turvallisuusjohtaja: Pääministeri on noudattanut ohjetta, hän on tavoitettavissa koko ajan
 Analyysi: Marinin yökerhoillasta tuli itsenäisyyspäivän kriisi, jonka kruunasi epäonnistunut viestintä
 Juhlimassa ollutta pääministeri Marinia ei tavoitettu  virkapuhelimesta yrityksistä huolimatta – valtion ohjeiden mukaan ministerien pitää olla tavoitettavissa aina

Pääministeri Marin jätti virkapuhelimen tarkoituksella kotiin – "Olisi suotavaa, että saisin viestit myös eduskunnan puhelimeen"


Summary: Peruuntuneen puolustusvoimien valtakunnallisen paraatin sijaan Lahdessa nähtiin armeijan koptereiden ja hävittäjien ylilennot.

Koronan takia Lahdessa ei nähty puolustusvoimien valtakunnallista itsenäisyyspäivän paraatia.
 Paraati jouduttiin koronan takia perumaan toista kertaa. Paraatin sijaan armeija lennätti Lahden taivaalle Utista maavoimien neljä kopteria.
 Viime vuonna huono sää esti ylilennon, mutta tänä vuonna lento onnistui kirkkaalla pakkassäällä.

 Paikan päällä Lahden torilla kirpakassa kelissä oli ylilentoa seuraamassa kourallinen ihmisiä.
 Ilmavoimat teki osaltaan ylilennon neljällä Hornet -hävittäjällä seppeleenlaskun yhteydessä Lahden Ristinkirkolla.

Korona perui puolustusvoimien paraatin itsenäisyyspäivänä, mutta helikopterien ylilennot pelastivat päivän – katso videot


Summary: Elastisella on nyt hallussaan harvinainen Linnan juhlien värisuora: hän on ollut juhlissa vieraana ja esiintyjänä, minkä lisäksi hän on noussut myös Linnan juhlien etkojen ja jatkojen lavoille.

Räppäri  Elastinen  eli  Kimmo Laiho  esiintyi Ylen  Linnan juhlat  -lähetyksessä Kaartin Combon säestyksellä.
 Hän esitti kappaleet  Supervoimii  ja  Sun puolella , jotka olivat artistin mukaan presidenttiparin toivomia.
 –  Supervoimii  sopii illan teemaan, jossa huomioidaan erityisesti koronapandemian eturintamassa työskennellyttä hoitohenkilökuntaa, kertoo Elastinen etukäteen tehdyssä haastattelussa.

 Keväällä julkaistun  Sun puolella  -kappaleen räppäri on kirjoittanut pojalleen. Siinä tarjotaan turvaa, kun ympärillä myrskyää.
 Kutsu tulla esiintymään Linnaan oli Elastiselle mieluinen yllätys.
 – Eikö se ole enemmän presidentin päiväkäsky, räppäri nauraa.
 – Olen huolissani musiikki- ja kulttuurialan pärjäämisestä korona-aikana. Itselle korona tuli hyvään saumaan, sillä olin tauon tarpeessa, Elastinen sanoo. Tiina Jutila / Yle
 Jännittävä ilta Linnassa
 Elastisella on nyt koossa harvinainen Linnan juhlien värisuora.
 Hän on ollut kerran kutsuvieraana, esiintymässä etkoilla sekä jatkoilla ja viimeisenä tuli kutsu esiintymään paikan päälle.
 Vuonna 2014 Elastinen oli Linnassa kutsuvieraana, ja ilta oli täynnä erikoisia tilanteita.
 Räppäri muistelee olleensa kättelyn jälkeen edelleen aivan hämmentynyt, kun hänet jo ohjattiinkin pieneen huoneeseen.
 Siellä olivat yllättäen jääkiekkotähdet  Teemu Selänne  ja  Saku Koivu , joiden kanssa artisti päätyi kilistelemään.
 Myöhemmin hän oli Ylen haastattelussa yhdessä aloittelevan yrittäjän  Miki Kuusen  kanssa, joka tuolloin pyöritti Slush-tapahtumaa ja aloitteli uutta projektia. Se oli ruokakuljetuksia järjestävä Wolt, jonka Kuusi kumppaneineen myi juuri seitsemällä miljardilla eurolla.
 – Olen nauranut tässä pari viikkoa, että meikä yrittää edelleen tehdä hyvää biisiä ja toinen on tehnyt miljardikaupat. Jos kahta edellisvuotta katsoo, niin ei kyllä muusikoksi kannata ruveta.

 Ilta Linnassa vei Elastisen niin mukanaan, että hän meinasi unohtaa esiintymisen jatkoilla Hotelli Kämpissä.
 Hän kuitenkin pyyhälsi paikalle vajaassa vartissa ja oli lavalla kaksi minuuttia ennen suoraa tv-lähetystä.
 Ylpeyttä isänmaallisuudesta
 Tämä itsenäisyyspäivä on Elastiselle erityinen. Hänen 98-vuotias mummunsa kuoli keväällä. Hän oli ollut sodassa lottana.
 Elastinen haluaa kunnioittaa veteraaneja. Hän nosti heidät esiin myös ollessaan vieraana Linnassa, kun hän räppäsi suorassa lähetyksessä papastaan, joka eli lopun elämästään sirpale olkapäässä.
 – Itsenäisyys merkitsee minulle ihan kaikkea. Kun pystyy yksilötasolla olemaan itsenäinen ihminen, niin pystyy huolehtimaan muista, ja se heijastuu koko yhteiskuntaan.
 Suomen itsenäisyyden merkitys on entisestään korostunut Elastiselle aikuistumisen myötä.
 Hän on reissatessaan nähnyt maailmaa sekä lukenut lehdistä, miten monissa paikoissa ihmiset taistelevat itsenäisyytensä puolesta.
 – Se tuntuu aika hurjalta, että sellaisessa tilanteessa on täällä oltu. Kun kotimaan matkailu on nyt nostanut päätään, niin ehkä sen ymmärtää, mitä täällä on suojeltu.
 Elastinen pitää itseään erittäin isänmaallisena. Se lähtee jo pelkästään siitä, että suomen kielestä on tullut räppärille niin voimakkaasti häntä määrittelevä asia.
 – Isänmaallisuus merkitsee minulle ylpeyttä historiasta ja perinteistä. Mutta se ei missään nimessä tarkoita sulkeutuneisuutta tai muukalaisvihaa, että näpit irti meidän Suomesta. Se tarkoittaa rakkautta ja avoimuutta.
 – Olen yllättynyt, kuinka hyvin olen pystynyt hellittämään töistä. Ennen perhettä ajattelin, että minulla on kovempi työmoraali kuin kenelläkään muulla ja kukaan ei syrjäytä minua sillä saralla. Nyt olen tajunnut, että onhan elämässä muutakin, Elastinen sanoo. Tiina Jutila / Yle
 Riitelyn aikakausi
 Parin viime vuoden ajan korona on hallinnut suomalaisten mielialaa. Lisäksi puheenaiheina ovat olleet esimerkiksi ilmastonmuutos ja rasismi.
 Elastisen mukaan keskustelu on mennyt turhan usein vastakkainasetteluksi.
 – Nyt on riitelyn aikakausi. Korona-aikana ihmisillä on ollut liikaa aikaa viettää somessa ja keskittyä muiden asioihin. Keskustelukulttuurin muutos vie meitä erilleen toisistaan.
 Artisti lainaa arvostamaansa kirjailijaa  Saku Tuomista :
 – Entä jos olennaista ei ole se, kuka on oikeassa. Entä jos olennaista on ymmärtää toisiaan.
 – Olen oppinut korona-aikana sen, miten paljon tarvitsen sosiaalista verkostoa, vaikka minusta on tullut aikuisiällä enemmän erakkoluonne, Elastinen sanoo. Tiina Jutila / Yle
 Elastinen tunnetaan positiivisesta elämänasenteestaan.
 Hänet valittiin vuoden positiivisimmaksi suomalaiseksi jo vuonna 2013. Siksi häneltä kysytään usein neuvoja, kuinka vaikeista hetkistä päästään eteenpäin.
 Hän uskoo, että koronastakin päästään yli yhdessä ja toisia auttamalla.
 – Meillä jokaisella on väliä. Pienempienkin juttujen ja tekojen merkitykset ovat isompia kuin ihmiset ehkä uskovatkaan.
 Elastinen on 5- ja 3-vuotiaiden lasten isä ja kolmas lapsi syntyy tammikuussa.
 Minkälaisen tulevaisuuden Suomen hän haluaisi lapsilleen?
 – Avoimen, turvallisen, luottavaisen ja vahvan.
 Voit keskustella aiheesta 7.12. kello 23:een saakka.
 Elastinen tekee sanojensa mukaan uutta musiikkia hiki hatussa. – En ole ikinä ollut näin motivoitunut musiikin suhteen. Toisaalta minulla ei ole paineita, sillä alla on urani suurin hitti Epäröimättä hetkeekään. Tiina Jutila / Yle
 Lue myös:
 Lähes sata räppäriä piirtää kuvaa suomalaisesta hiphopista Ylen dokumenttisarjassa – Cheek muistelee uransa alkua: "Mä olin niin sairaan huono"
 Elastisen mielestä lääkkeet nuorison ongelmiin löytyvät nuorisotyöstä: "Että olisi tekemistä, mahdollisuuksia ja fiilis, että jotain voi saavuttaa"

Linnassa esiintynyt Elastinen kokee ylpeyttä Suomesta, mutta keskustelukulttuurin muutos huolettaa: "Nyt on riitelyn aikakausi"


Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  ja rouva  Jenni Haukio  sanovat, että korona on muuttanut suomalaista yhteiskuntaa monella tavalla.
 Itsenäisyyden saavuttaminen ja ylläpitäminen vaati aiemmilta sukupolvilta suunnattomia uhrauksia. Nykypolville vaikeuksia tuottaa koronavirus.
 – Nyt oma sukupolveni on ensimmäistä kertaa tilanteessa, jossa meillä on vaikeuksia. Vaikeudet ovat voittamista varten. Olen aivan varma, että COVID selätetään, presidentti sanoo Linnan juhlat -lähetyksessä.
 Perinteinen Presidentinlinnan juhlavastaanotto peruttiin tänä vuonna pahentuneen koronatilanteen takia jo toisen kerran putkeen.
 Ylen Linnan juhlat -lähetyksessä illalla keskustellaan presidenttiparin ja suomalaisten kanssa. Lähetyksessä huomioidaan korona-aikana ansioituneita henkilöitä sekä veteraaneja ja lottia.
 Presidentti Sauli Niinistö ei oikein usko, että Itävallan kaltainen rokotuspakko on ratkaisu koronakriisiin.
 – Se on hyvin vaikea kysymys. Pakko ei sovi hyvin moderniin demokratiaan.
 Sitä vastoin rokottamattomille pitää presidentin mukaan kertoa ja vakuuttaa, että heidän oman etunsa ja muiden vuoksi on tärkeä ottaa rokotus.
 Voit seurata Ylen Linnan juhlat -lähetystä suorana  täältä .
 Suomessa on paljon hyvää
 Pandemia on muuttanut suomalaisia. Rouva Jenni Haukio sanoo, että se on vaikuttanut päivittäiseen toimintaan.
 – Toivoisi, että olemme havainneet, että ihmisen on turha kuvitella olevansa luontoa väkevämpi voima.
 Haukion mukaan myös keskinäisriippuvuuden tunne on vahvistunut.
 – Kaikki olemme vastuussa toinen toisistamme.
 Yhteisvastuun kantaminen tuo suomalaisille Haukion mukaan onnea.
 Illan teema on Suomessa on paljon hyvää.
 Presidenttipari haluaa nostaa esille esimerkiksi vaikean koronatilanteen eteen työtä tekeviä ihmisiä. He haastattelivat suorassa lähetyksessä esimerkiksi koronahoitajia, opettajia ja kuljettajia.
 – Minusta tuntuu, että pandemian aikana olemme oppineet arvostamaan ihmisiä, jotka tekevät jokapäiväistä työtään. Siivoaminen, liikenne, kaupan kassa ja kaikki palvelemme tietyllä tavalla toisiamme. Se on antia, Niinistö kertoi.
 Malttava pääoma yksi ratkaisu
 Tänä vuonna on puhuttu paljon myös ilmastonmuutoksesta. Presidentti Niinistö puhui itse  YK:n ilmastokokouksessa Glasgow'ssa .
 – Tunsin itse omalta kohdaltani ja kollegoiden osalta, että nyt on omistautumista enemmän kuin aikaisemmissa kokouksissa.
 Niinistö kertoo tavanneensa Ilmastoraportin kirjoittajan  Sir Nicholas Sternin  ensimmäistä kertaa positiivisella tuulella.
 – Hän puhuu malttavasta pääomasta, pääomasta, joka jaksaa odottaa hyvää ja uskoi, että tätä kautta elinkeinoelämässä tapahtuu paljon.
 Siirtolaistilanne kärjistyi tänä vuonna. Niinistön mukaan tilanne sekä Suomen länsi- että itärajalla on varsin rauhallinen. Valmiuslainsäädännön pitäisi olla valmiimpi.
 – Meidän täytyy ymmärtää hybridimaailmaa. Se pitää sisällään sellaisia asioita, joita kaikkia emme osaa edes kuvitella. Uskon, että me pärjäämme tässä kyllä.
 Niinistö pitää diplomatiaa ja dialogia ainoana tienä jatkaa keskustelua Venäjän ja Yhdysvaltain valtionpäämiesten välillä.
 Kansalaiset lähettivät presidenttiparille kysymyksiä.
 Presidentti Sauli Niinistö tunnetaan pipolätkän pelaajana. Hän kertoi ottaneensa tuntumaa jo pipolätkään.
 Rouva Jenni Haukio kertoi, että pariskunnan joululahjoista löytyy ainakin kirjoja.
 – Paras joululahja meille kaikille olisi, jos COVID yhtäkkiä alkaisi hävitä, presidentti kertoi suurimman toiveensa.
 Koko presidenttiparin  haastattelu löytyy täältä .
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta 7.12. kello 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Presidenttipari kiitti veteraaneja ja sairaanhoitajia, suora lähetys Linnan juhlien jatkot alkaa kello 20.45 – Yle seuraa itsenäisyyspäivää
 Sairaanhoitaja Inka Häkkinen sai kutsun Linnaan – juhlat peruttiin, joten hän menee  yövuoroon päivystykseen

Presidentti Sauli Niinistö ei usko pakkorokotuksiin, mutta on varma, että korona vielä selätetään: "Vaikeudet ovat voittamista varten"


Summary: Aikaa asun sunnitteluun ja valmistamiseen oli vain viikko. Kiireistä aikataulua helpotti, että Otsamo on tehnyt artistille esiintymisasuja jo useamman vuoden ajan.

Loppuvuosi on yleensä muotisuunnitelija  Mert Otsamolle  vuoden kiireisintä aikaa. Hän on suunnitellut vuosittain Linnan juhliin 5-7 juhlapukua.
 Viime vuonna presidentin itsenäisyyspäivän vastaanotto peruttiin koronan takia, ja siinä menivät myös Otsamon työt. Tänä vuonna eläteltiin toiveita juhlien järjestämisestä. Kun niistä ilmoittaminen alkoi venyä, Otsamo arvasi, ettei niitä pidetä.
 Tarkoituksena oli kutsua Linnaan sata hoitohenkilökuntaan kuuluvaa seuralaisineen, jotka ovat työskennelleet koronapandemian eturintamassa.
 Kutsu tuli niin nopealla aikataululla, että muotialan ihmiset halusivat auttaa kutsuttuja pukeutumaan juhlavasti tumma puku -koodin mukaisesti. Myös Mert Otsamo lupautui lainaamaan pukuja mallistoistaan sekä stailaamaan ihmisiä.
 Juhlat kuitenkin peruttiin kutsuvieraiden osalta heikentyneen koronatilanteen takia.
 Reilu viikko ennen itsenäisyypäivää Otsamo sai kuitenkin työtilauksen Linnan juhliin.  Kaija Koo  oli kutsuttu esiintymään paikan päälle ja hänelle piti suunnitella esiintymisasu.
 Aikataulu oli kiireinen, sillä yleensä suunnittelija haluaa varata puvun tekemiseen noin kuukauden. Tällä kertaa painetta helpotti se, että Otsamo on tehnyt Kaija Koolle esiintymis- ja juhla-asuja jo usean vuoden ajan.
 Linnassa esiintymistä varten Otsamo suunnitteli artistin kanssa yhteistyössä puvun, joka ei ole varsinainen gaalamekko mutta kuitenkin täyspitkä puku.
 – Asu on mustavalkoinen, graafinen ja kauniisti laskeutuva. Siinä on paljettikivikirjailua miehustassa ja jujuna ovat isot kimono-henkiset hihat, suunnittelija kuvaa.
 Otsamo kertoo kuuntelevansa Kaija Koon musiikkia, jossa häntä inspiroi sen voimauttava sanoma.
 – Hänellä on lavalla rock’n’roll-meininkiä ja hän liikkuu paljon, mutta halusimme nyt kunnioittaa Linnaa ja tapahtumaa. Halusimme tehdä kauniin ja eteerisen kokonaisuuden, mutta haimme kontrastia väreissä ja mustavalkoisista graafisista leikkauksista. Puvun designilla halusimme henkiä lempeyttä.
 Kaija Koo esitti Linnan juhlissa Kaartin Combon säestyksellä kappaleet  Taipumaton  ja  Vapaa .
 – Eletään sellaisia aikoja, että joutuu muutenkin olemaan varpaillaan tapahtumien kanssa, joten ei ole voinut laittaa kaikkia pelinappuloita Linnan juhlien varaan, kertoo muotisuunnittelija Mert Otsamo. Antti Kolppo / Yle
 Tuhansien eurojen menetykset
 Linnan juhlat on ollut Mert Otsamolle aina vuoden kohokohta. Hänen suunnittelemiaan pukuja on nähty presidentin vastaanotolla jo vuodesta 2010 lähtien.
 Juhlapukujen suunnitteleminen on ollut Otsamolle myös merkittävä tulonlähden. Niiden avulla hän on voinut pitää vapaata alkuvuoden hiljaisempina kuukausina.
 Korona on kuitenkin perunut Linnan juhlien vierasvastaanoton jo kaksi kertaa ja se näkyy muotisuunnittelijan kukkarossa.
 – Kyllä se rahallinen menetys on huomattava. Puhutaan tuhansista euroista. Kun tekee töitä muodin parissa, niin osaa varautua muutoksiin. Nyt elantonsa puolesta on pitänyt olla luova.
 Otsamo odottaa, että pääsisi taas suunnittelemaan juhlapukuja presidentin itsenäisyyspäivän vastaanotolle, sillä se on näyttävin juhla Suomessa. Hän on kuitenkin kiitollinen, että häntä ovat korona-aikana työllistäneet gaalat ja muut juhlat.
 – Olen optimistinen ja pidän mieleni kirkkaana ja en jää vellomaan menetyksiin.
 Lue lisää:
 Linnassa esiintynyt Elastinen kokee ylpeyttä Suomesta, mutta keskustelukulttuurin muutos huolettaa: "Nyt on riitelyn aikakausi"

Mert Otsamo menetti jälleen kaikki Linnan juhlien pukutilaukset – sitten hän sai tehdä esiintymisasun Kaija Koolle


Summary: Ensimmäinen jäänmurtaja on lähtenyt avustamaan laivaliikennettä pohjoiseen, kun vuodenaikaan nähden tavallista kylmempi sää on jäätänyt merireittejä. Ilmavirtaukset ovat kääntymässä vähitellen etelän puolelle.

Alkuviikoksi on odotettavissa maanantain kaltaista säätä, mutta Itä-Suomeen saattaa olla luvassa tiistaina ja keskiviikkona lumisadetta, kertoo Ilmatieteen laitoksen päivystävä meteorologi  Jani Parviainen .
 – Tiistain ja keskiviikon välisenä yönä menee Laatokan itäpuolella matalapaine, mutta siitä ei ehkä yllä paljon sateita. Ehkä aivan itäisimpään Suomeen, Itä-Suomeen, Koillismaalle ja Kainuuseen tulee tiistai-iltana sekä keskiviikkona lumisadetta. Se on kuitenkin aika heikkoa, Parviainen kertoo.
 Muualla maassa on tiistaina poutaa, sillä korkeapaine vaikuttaa edelleen – varsinkin Länsi-Suomessa, missä pakkanen on kireää. Myös Lapissa on 20–30 astetta pakkasta.
 Parviaisen mukaan torstaiksi on odotettavissa ainakin pientä käännettä säähän. Silloin lounaasta alkaa lähestyä matalapaine tai ainakin tuulet kääntyvät enemmän eteläkaakon puolelle.
 – Eteläinen virtaus alkaa voimistua ja samalla lauhtuu lännestä alkaen. Perjantaina olisi ehkä odotettavissa lumisadetta Lounais- ja Länsi-Suomeen, Parviainen jatkaa.
 Silloin lämpötilat alkavat nousta 10 pakkasasteesta "ihan pikkupakkasiin". Perjantaina lounaissaaristossa elohopea saattaa nousta jopa plussan puolelle.
 – Itä-Suomessa ja Lapissa on tuolloin vielä 10–20 astetta pakkasta.
 Talvinen sää on vaikuttanut siihen, että talven ensimmäinen jäänmurtaja on lähtenyt Helsingistä kohti Perämerta avustamaan Kemin, Oulun ja Tornion alueille.
 Talven pakkasennätys rikki itsenäisyyspäivänä
 Muonion kirkonkylän sääasemalla Lapissa mitattiin maanantaiaamuna tämän talven alin pakkaslukema, Ilmatieteen laitos kertoi Twitterissä. Pakkasta Muoniossa oli maanantaina aamukymmeneltä –35,2 astetta.
 Itsenäisyyspäivää vietettiin kylmissä oloissa ympäri Suomea. Ilmatieteen laitoksen mukaan myös usealla muulla asemalla saavutettiin maanantaina tämän talven alin lukema.
 Ennen maanantaita kuluvan talven kovin pakkaslukema, 34,3 miinusastetta, mitattiin sunnuntaina Utsjoen Kevojärvellä Pohjois-Lapissa.

Sää lauhtumassa loppuviikosta – lämpötila saattaa kivuta paikoin plussan puolelle


Summary: Tuoreen tutkimuksen mukaan Venetsian merenpinta saattaa pahimmillaan nousta keskimittaisen suomalaismiehen pituuden verran vuoteen 2100 mennessä.

Italian Venetsian tunnetuimpiin nähtävyyksiin kuuluva Pyhän Markuksen tori tulvii vettä. Turistit talsivat kenkien päälle vedettävissä kertakäyttökumisaappaissa ja ottavat kuvia toisistaan.
 Unescon maailmanperintökohteisiin lukeutuvan Venetsian tulvista on tullut yksi nähtävyys muiden joukossa.
 Poikkeuksellisen korkea nousuvesi, niin sanottu acqua alta, ajoittuu talvikuukausille ja tapahtuu tätä nykyä useita kymmeniä kertoja vuodessa.
 Pyhän Markuksen torilla tulvi 29. marraskuuta 2021.  Andrea Merola / EPA
 Tällä hetkellä merenpinta nousee keskimäärin noin neljä millimetriä vuodessa. Yli puolet noususta tulee jäiden sulamisesta.
 – Grönlannista menetämme vuosittain noin 290 gigatonnia jäätä, mikä on hieman yli 3 000 kertaa roomalaisen Colosseumin painon verran päivittäin. Etelämantereelta menetämme suurin piirtein puolet tästä, meritieteilijä ja sotilasliitto Naton meritutkimuskeskuksen CMRE:n johtaja  Sandro Carniel  sanoo.
 Merenpinnan nousu aiheuttaa myös sen, että merimyrskyt tapahtuvat entistä useammin aavalla merellä. Tällöin tulvat yltävät entistä pidemmälle mantereelle.
 Ilmastonmuutos koettelee rannikkoalueita
 Arviot siitä, miten paljon merenpinta tulee nousemaan Venetsiassa vuoteen 2100 mennessä, vaihtelevat suuresti. Carnielin mukaan varmaa vastausta on mahdotonta antaa, sillä ihmisten toiminta tai toimimattomuus vaikuttaa suuresti hiilidioksidipäästöihin ja sitä kautta merenpinnan nousuun.
 Arviot siitä, miten paljon merenpinta nousee Venetsiassa vuoteen 2100 mennessä vaihtelevat. Vesi tulvi gondolien laiturin yli 29. marraskuuta.  Andrea Merola / EPA
 – Vuoteen 2050 mennessä merenpinta tulee nousemaan vähintään 50 senttiä vuosituhannen alkuun verrattuna. Metrin nousu vuoteen 2070 mennessä on hyvin mahdollinen skenaario, johon kannattaisi varautua, hän sanoo.
 Geomorfologi ja paleoklimatologi  Fabrizio Antonioli  on osallistunut tuoreeseen tutkimukseen, jonka mukaan merenpinta saattaa pahimmillaan nousta keskimittaisen suomalaismiehen pituuden verran vuoteen 2100 mennessä. Miten Venetsian silloin käy?
 – Venetsia ei ole suuri ongelma. Venetsialaiset ovat tottuneita acqua altaan. Jos vesi nousee esimerkiksi 180 senttimetriä, ensimmäisen kerroksen asukkaat muuttavat toiseen kerrokseen, Antonioli sanoo – ja lisää, että nyt puhutaan kaupungista, jossa autojen sijaan ajetaan veneillä.
 Isompia ongelmia on luvassa rannikkotasangoilla sijaitsevissa metropoleissa,  kuten Bangkokissa, New Yorkissa, Mumbaissa, Lagosissa ja Dhakassa.
 Litosfäärilaattojen liikehdintäkin vajottaa
 Mannerjäätiköiden sulamisen lisäksi maan liikehdintä, kuten maanjäristykset ja tulivuorenpurkaukset, vaikuttaa historiallisen kaupungin uppoamiseen.
 – Samaan aikaan kun merenpinta nousee, adriaattinen litosfäärilaatta, jolla Italia sijaitsee, on vajoamassa, Antonioli sanoo.
 Venetsia on suosittu turistikohde. Kaupunkia vaivaa merenpinnan nousun lisäksi maan liikehdintä.  Mauro Ujetto / AOP
 Venetsia sijaitsee enimmäkseen pehmeästä hiekasta koostuvalla lietemaalla, joka ajan saatossa on pakkautunut yhä tiiviimmäksi.
 Lähellä oleva teollisuusalue pumppasi vettä kaupungin alta teollisuuden tarpeisiin 1970-luvulle saakka. Vesi piti osaltaan sedimenttiä koossa – ja kun se poistui, maan vajoaminen nopeutui.
 – Viimeksi kuluneiden sadan vuoden aikana kaupunki on vajonnut vähintään 20 senttimetriä. Samaan aikaan vedenpinta on noussut vähintään 15 senttimetriä, joten yhteensä tämä johtaa ainakin 35 senttimetrin epätasapainoon, Carniel sanoo.
 Lue lisää:
 Ylen päivittyvä seuranta tärkeimmistä ilmasto- ja ympäristöuutisista
 Bangkok, Shanghai, Mexico City ja monet muut suurkaupungit vajoavat, ja se uhkaa ajaa miljoonat ihmiset kodeistaan  (30.9.)
 Ilmastonmuutos lisää Suomen sademääriä, ja näin se tuntuu eri maakunnissa – katso kotialuettasi lähivuosikymmeninä kohtaavat tulvariskit  (23.9.)
 FT: Merenpinnan nousu uhkaa valtavia omaisuuksia ja teollisuuslaitoksia Kiinan suurkaupungeissa  (17.6.)

Turistit joutuvat jo kahlaamaan – vajoava Venetsia on ilmastonmuutoksen puhutteleva symboli


Summary: Pirjo Hirvosen mukaan presidenttipari viesti asuvalinnallaan, että Linnan juhlista tuli aiottua pienempi. Heillä ei ollut esimerkiksi lainkaan kunniamerkkejä.

Linnan juhlat jäivät toista kertaa ilman perinteistä iltapukuloistoa, kun perinteinen presidentin itsenäisyyspäivän vastaanotto järjestettiin ilman kutsuvieraita.
 Poikkeuksellinen vuosi ilmeni myös illan isäntäparin pukeutumisessa kuten viime vuonna.
 Presidentti  Sauli Niinistö  juhlisti Suomen itsenäisyyttä juhlapuvun eli frakin sijaan tummassa puvussa ja harmaassa kravatissa. Presidentin puolison, rouva  Jenni Haukion  yllä puolestaan nähtiin kaksiosainen asu, jossa alaosa on musta ja yläosa hopeanhohtoinen.
 Haukio ei edellisvuoden tapaan kertonut, kuka pukukokonaisuuden on suunnitellut.
 Aalto-yliopiston muodin emeritaprofessori  Pirjo Hirvosen  mukaan presidenttipari halusi asuvalinnallaan viestiä, että juhlatilaisuudesta tuli aiottua pienempi. Siitä kertoi myös se, ettei parilla ollut tällä kertaa lainkaan kunniamerkkejä.
 Hirvosen mukaan etenkin Haukion kaksiosainen asu viesti siitä, että tilaisuus järjestettiin pienemmässä mittakaavassa.
 – Sillä hän viesti, että juhlavuutta oli laskettu alemmalle tasolle. Asuvalinta oli tehty selkeästi myös sitä ajatellen, että suunnitellussa tilaisuudessa oli tarkoitus istua, jolloin kaksiosainen asu toimii paremmin.
 Asu oli vastakohta viime vuoteen
 Asuvalinta poikkeaa Hirvosen mukaan Haukion aikaisemmista puvuista, sillä hän on usein suosinut vartalonmyötäisiä asuja. Nyt hänen asunsa oli tavanomaista väljempi.
 Viime vuonna Haukion yllä nähtiin polven alapuolelle ulottuva, yönsinisen ja mustan värinen puku. Hirvosen mukaan se oli tyttömäinen ja leikittelevä, joten tämän kertainen asu oli siihen verratuna melkein vastakohta.
 – Haukio tunnetaan hillittynä pukeutujana, mutta nyt hän oli entistä hillitympi.
 – Halusiko Haukio välittää asullaan korona-ajan raskaita ja murheellisia asioita sekä tietynlaista kunnianosoitusta Lotta Svärd -järjestön juhlavuoteen, Hirvonen pohtii.
 Haukio on toiminut Lotta Svärd 100 -juhlavuoden suojelijana.
 Lue myös:
 Mert Otsamo menetti jälleen kaikki Linnan juhlien pukutilaukset – sitten hän sai tehdä esiintymisasun Kaija Koolle

Muodin emeritaprofessori: rouva Haukio vei hillityn pukeutumisen uudelle tasolle, asussa oli mietitty mukavuutta ja käytännöllisyyttä


Summary: Marin teki ensimmäisen koronatestin sunnuntaina sen jälkeen, kun hän oli ollut juhlimassa vaikka oli altistunut mahdolliselle koronavirustartunnalle.

Pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) maanantaina tehty toinen koronatestitulos on negatiivinen,  tiedottaa valtioneuvoston kanslia . Marin palaa lähitöihin tiistaina.
 Marin teki edellisen negatiivisen koronatestin sunnuntaina sen jälkeen, kun nousi kohu siitä, että hän oli ollut juhlimassa vaikka oli altistunut mahdolliselle koronavirustartunnalle.
 Ministereille on annettu tiukemmat ohjeet eristäytymisestä kuin tavallisille kansalaisille.
 Valtioneuvosto tiedotti ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.) koronatartunnasta lauantai-iltana. Hallitus oli viimeksi koolla perjantaina.
 Valtioneuvoston linnan tiloissa pidetyissä kokouksissa on voimassa suositus käyttää maskia.
 Lue aiheesta lisää:
 Pääministeri Marin jätti virkapuhelimen tarkoituksella kotiin – "Olisi suotavaa, että saisin viestit myös eduskunnan puhelimeen"
 Valtioneuvoston kanslian turvallisuusjohtaja: Pääministeri on noudattanut ohjetta, hän on tavoitettavissa koko ajan
 Analyysi: Marinin yökerhoillasta tuli itsenäisyyspäivän kriisi, jonka kruunasi epäonnistunut viestintä

Pääministeri Sanna Marinin toinenkin koronatestitulos negatiivinen – palaa lähitöihin tiistaina


Summary: Yhdysvallat ei lähetä virallista edustajaa kisoihin Kiinan ihmisoikeustilanteen takia. Amerikkalaisurheilijat voivat osallistua kisoihin.

Yhdysvallat asettaa Pekingin 2022 talviolympialaiset diplomaattiseen boikottiin Kiinan ihmisoikeustilanteen takia.
 Presidentti  Joe Bidenin  hallinto on ilmoittanut, ettei se lähetä virallista delegaatiota Pekingin talviolympialaisiin, kertovat muun muassa  BBC  ja  CNN .
 Diplomaattiboikotin syynä ovat ihmisoikeusloukkaukset  Xinjiangin uiguurialueella , sanoo Valkoisen talon tiedottaja  Jen Psaki .
 Psakin mukaan Yhdysvaltain hallinto lähettää "selkeän viestin", jonka mukaan Kiinan ihmisoikeusloukkaukset eivät voi tarkoittaa sitä, että ollaan kuin mitään ei olisi tapahtunut.
 Diplomaattiboikotista huolimatta yhdysvaltalaiset urheilijat voivat osallistua kisoihin.
 Kun Yhdysvaltain ulkoministeriön tiedottajalta  Ned Pricelta  kysyttiin ilmoituksen jälkeen, pitäisikö amerikkalaisyritystenkin boikotoida kisoja, Price vastasi, ettei hallituksella ole asiaan sananvaltaa.
 – Haluamme, että yksityinen sektori toimii täysin tietoisena siitä, mitä Xinjiangissa tapahtuu, Price muotoili.
 Myös naisten tennisliitto WTA  perui viime viikolla  kaikki turnauksensa Kiinassa tennispelaaja  Peng Shuain  katoamistapaukseen liittyen.
 Lue lisää:
 Kiinan ihmisoikeuskysymykset ovat KOK:n ulottumattomissa
 Emma Terhon ja KOK:n videopuhelu tennistähti Peng Shuaille "ei riittänyt todisteeksi" – WTA perui kaikki turnauksensa Kiinasta
 Sean Ricks: Emme tee juuri mitään uiguurien kansanmurhalle, koska se iskee arimpaan paikkaan, eli lompakoihimme
 Yle jäljitti tuttujen ketjujen yhteyksiä uiguurien sortoon Kiinassa – Reiman takki on kuvattu pakkotyöhön liitetyssä yrityksessä, Lidlin toppahousuja on tehty Xinjiangissa
 Saksalainen ihmisoikeusjärjestö teki tutkintapyynnön uiguurien kohtelusta Kiinassa – syyttää Lidlin ja muiden yritysten hyötyneen pakkotyöstä

Yhdysvallat asettaa Pekingin talviolympialaiset diplomaattiseen boikottiin


Summary: Pääministerin yökerhossa juhliminen altistuksesta huolimatta herätti huomiota viikonloppuna. Marinilta pyydetään A-studiossa arviota myös siitä, miten heikentynyt koronatilanne saadaan kuriin.

Pääministeri  Sanna Marinilta  (sd.) kysytään illan A-studiossa mitä mieltä hän on – vahingoittiko pääministerin toiminta koronalle altistuneena hänen uskottavuuttaan korona-ajan pääministerinä?
 Marinilta tiedustellaan myös, millä tavoin maamme koronatilanne saatasiin paremmalle tolalle vai joko edessä häämöttää hätäjarrun veto?
 Marin sai lauantai-iltana tiedon korona-altistuksesta, mutta häntä ei omien sanojensa mukaan ohjeistettu välttämään kontakteja.
 Marin lähti lauantaina Helsingin keskustassa sijaitsevaan yökerhoon siitä huolimatta, että oli saanut tiedon ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.) koronatartunnasta. Marin altistui koronavirukselle tavattuaan Haaviston perjantaina.
 Marin kertoi keskiviikkona, ettei hänellä ollut toimitettu 26. marraskuuta päivitettyä altistumisia koskevaa ohjeistusta, mutta sanoo siitä huolimatta ottavansa täyden vastuun toiminnastaan ja olevansa pahoillaan toiminnastaan.
 Valtioneuvoston johto ja turvallisuusjohto kertoivat keskiviikkoiltana käyneensä läpi valtioneuvoston sisäiset koronaohjeistukset ja sopineet niihin tehtävistä tarkennuksista sekä muutoksista käytäntöihin.
 Voit katsoa A-studion lähetyksen  suorana tämän linkin alta .
 Aiheesta aiemmin:
 Koronasuosituksen ohittanut Marin pyytää anteeksi: Minun olisi pitänyt olla tietoinen ohjeistuksesta, tiedonkulussa ongelmia

Onko pääministerin uskottavuus kärsinyt kolhun? Sanna Marin vastaa A-studiossa klo 21.05 päivän polttaviin kysymyksiin


Summary: Vanha kunnon kerrospukeutuminen pelastaa palelemiselta. Siinä missä linnut pörhistävät itseään pakkasella, ihminenkin tarvitsee ilmaa kerrostensa väliin.

Talvi on tullut koko maahan, ja se vaatii totuttelemista, sillä sopeutuminen kylmään ei säily kehon muistissa.
 Kylmälle voi jossain määrin karaistua, mutta valtaosalla ei ole siihen erityistä tarvetta, sanoo vanhempi tutkija  Sirkka Rissanen  Työterveyslaitokselta.
 – Se voi olla tarpeen, jos on lähdössä vaikka pitkälle hiihtovaellukselle, mutta tavalliseen elämään riittää oikea vaatetus ja lämmin asunto, sanoo Rissanen.
 Talvipukeutumisesta puhumiselle on yhä tarvetta, sillä iso osa suomalaisista asuu kaupungeissa, joissa etäisyydet ovat lyhyitä ja matkoja taitetaan autoilla tai julkisilla, sanoo Työterveýslaitoksen erikoistutkija  Kirsi Jussila .
 Kun ulkona ollaan vain pieniä aikoja, varustautuminen voi jäädä vajaaksi, ja sen huomaa viimeistään poikkeustilanteessa.
 Asiantuntijat listaavat viisi asiaa, jotka auttavat pärjäämään kylmyydessä.
 1. Kylmän kokeminen on yksilöllistä
 Moni alkaa etsiä lämpimämpiä vaatteita lämpötilan laskiessa 10 asteen alapuolelle, mutta kylmän kokemiseen vaikuttavat monet seikat: ikä, terveys, ruumiinrakenne, pukeutumistottumukset ja kylmälle altistuminen, listaa vanhempi tutkija Sirkka Rissanen.
 Lapsilla lämmönsäätelyjärjestelmä ei ole vielä täysin kehittynyt, siksi aikuisten on huolehdittava heidän pukeutumisestaan. Iän myötä herkkyys kylmälle heikkenee, mikä voi johtaa vanhuksilla vaarallisiin tilanteisiin, kun kylmää ei tunne.
 Iän karttuessa verisuonten kimmoisuus ja supistumiskyky heikkenee, jolloin menetetään lämpöä elimistöstä.
 Myös paino vaikuttaa, sillä rasvakerros eristää hyvin.
 – Sen huomaa esimerkiksi pakaroista, joissa voi olla paljon rasvaa. Ne tuntuvat kylmiltä, koska pinta eristää lämpöä ja lämpötilaero pysyy pienenä, sanoo Rissanen.
 Myös mieliala ja pimeys voivat vaikuttaa kylmän kokemiseen; sama mittarilukema tuntuu kevätauringossa lämpimämmältä kuin syyspimeällä.
 2. Avantouinti parantaa kylmänsietoa
 Sopeutuminen talveen on hankalampaa, jos kylmäaltistusta ei ole säännöllisesti. Pohjoisemmassa Suomessa se sujuu luontaisemmin kuin etelässä, sanoo Sirkka Rissanen.
 Itseään voi jossain määrin sopeuttaa kylmään altistamalla eli vaikkapa liikkumalla liian vähissä vaatteissa.
 – Mutta kuinka miellyttävää se sitten on? Pitää muistaa myös järki ja vaarallisen raja, sanoo Sirkka Rissanen.
 Lyhytkestoiset altistukset eivät ole vaarallisia, mutta pidemmissä riskinä on paleltuminen. Vanhuksille ja sairaille lyhyempikin altistuminen voi olla vaarallista.
 Sormet ja varpaat sopeutuvat kylmään helpommin kuin koko keho. Esimerkiksi sisätiloihin tottunut toimistotyöntekijä huomaa jo muutamassa päivässä pakkasaltistuksen nostavan kipukynnystä.
 – Mutta paljaat nilkat eivät karaise, ne vain palelluttavat akillesjänteet, sanoo Rissanen.
 Paras keino karaista itseään on säännöllinen avantouinti, joka stimuloi autonomisen hermoston toimintaa. Rissanen ei kuitenkaan näe erityistä tarvetta karaisemiseen, sillä kylmään sopeutuu myös liikkuessaan pakkasessa oikealla tavalla varustautuneena.
 – Ihminen ei tarvitse erityistä altistumista selvitäkseen talvesta, jollei sille ole jotain tiettyä syytä. Jos saa avantouinnista mielihyvää, voi tietysti karaista itseään. Muuten vain sopeutuu olosuhteisiin, sanoo Rissanen.
 Lue seuraavaksi:   Voivatko aivot, nilkat tai kivekset jäätyä? Selvitimme, ovatko keski-ikäisten kautta aikain kauhistelemat muoti-ilmiöt oikeasti vaaraksi
 3. Pue sitä enemmän, mitä vähemmän aiot tehdä
 Kylmässä pärjääminen ei siis vaadi temppuja, vaan vaatetta. Ratkaisevaa pukeutumisen kannalta on se, miten aktiivinen aikoo ulkona olla.
 – Onko paikallaan vai tekeekö jotain, joutuuko kiipeämään johonkin tai onko päästävä liikkumaan ketterästi, onko suojaisella paikalla vai aukealla, listaa erikoistutkija Kirsi Jussila.
 Mitä vähemmän tekee, sitä enemmän tarvitsee: puistossa lasten leikkejä vahtivalla on hyvä olla paljon päällä.
 Jos taas hikoilee työssä tai urheillessa, liika vaate on pahasta, sillä kosteus on kylmässä myrkkyä. Silloin tärkeintä on huolehtia siitä, että tauolla tai pysähtyessä tarjolla on lämmintä ja kuivaa vaatetta.
 4. Kerrospukeutumisen tärkein osa on ilma
 Kerrospukeutuminen on yhä talvipukeutumisen perusta. Kerrospukeutumisella saadaan aikaan lämpöä eristäviä ilmakerroksia.
 – Ilma on kymmenen kertaa parempi eriste kuin itse vaate, muistuttaa Jussila.
 Tilanteen voi pilata liian pienillä vaatteilla: esimerkiksi turhan tinkeä päällystakki puristaa vaatteet kasaan, eikä niiden alla olekaan enää tilaa ilmalle. Sama koskee kenkiä, ja talvikenkien pitäisikin olla vähintään yhtä kokoa suuremmat kuin kesäkenkien.
 Toinen tehonviejä on ylipukeutuminen, joka pistää hikoilemaan
 – Kosteus on lämmöneristävyydelle pahasta: se johtaa lämpöä pois ja vie tilaa ilmalta eli jäähdyttää kehoa.
 5. Materiaaleilla on talvipukeutumisessa iso merkitys
 Aluvaatteiden tehtävä on pitää iho kuivana, sillä kosteus jäähdyttää ihoa. Vaihtoehtoja on kaksi: tekokuidut ja villa. Tekokuidut siirtävät kosteutta eteenpäin, kun taas villa imee sitä itseensä, mutta pystyy varastoimaan kosteutta paljon tuntumatta märältä.
 Tekniset materiaalit toimivat siis paljon paremmin kuin vaikkapa puuvilla, joka imee kosteutta hyvin ja tuntuu sitten kylmältä.
 Päällimmäisen kerroksen tärkein rooli on tuulenpito. Säädeltävyys on plussaa, sillä helman, hihansuiden ja lahkeiden kiristäminen poistaa hormi-ilmiön, jossa lämmin ilma pääsee karkaamaan ja lämmöneristävyys heikkenee.
 Toisaalta raskaammin liikkuessa aukkojen avulla voi halutessaan poistaa lämpöä.
 Välikerrosten tarkoitus on tuoda lämmöneristävyyttä. Kylmillä keleillä kannattaa Jussilan mukaan suosia ilmavia ja kuohkeita materiaaleja: fleecea, flanellia ja villaa. Takin tekokarvakin voi olla hyvä.
 Kerroksia voi olla tarpeen mukaan jopa kuusi, ja kerrospukeutuminen pätee myös jalkoihin, käsiin ja päähän.
 Miten pakkanen vaikuttaa sinuun? Voit osallistua keskusteluun torstaihin 9.12. kello 23:een saakka.

Kylmään voi koettaa karaistua, mutta helpommalla pääsee kun pukeutuu oikein – asiantuntijat listaavat viisi faktaa pakkasella pärjäämisestä


Summary: Pääministeri Sanna Marin jätti noudattamatta valtioneuvoston koronasuositusta. Marin lähti lauantaina yökerhoon siitä huolimatta, että oli saanut tietää altistuneensa koronavirukselle.

Pääministeri  Sanna Marin  (sd.) vastaa keskiviikkona eduskunnassa toimittajien kysymyksiin yökerhoillastaan.
 Marin lähti lauantaina yökerhoon siitä huolimatta, että oli saanut tiedon ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.) koronatartunnasta. Marin altistui koronavirukselle tavattuaan Haaviston perjantaina.
 Voit katsoa yltä, miten Marinin kommentoi asiaa.
 Marin näyttää jättäneen noudattamatta valtioneuvoston omia koronasuosituksia. Valtioneuvoston kanslian vajaat kaksi viikkoa sitten päivittämissä toimintaohjeissa suositellaan, että ministerit välttäisivät kontakteja heti, kun ovat saaneet tiedon korona-altistumisesta.
 Marin  on kertonut , että ohjeistus kontaktien välttämisestä ei tavoittanut häntä lauantai-iltana.
 Lue lisää:
 Marin ei noudattanut valtioneuvoston uusia koronasuosituksia – Saarikko Marinin yökerhoon menosta: Kukin toimii oman harkintansa mukaan

Koronasuosituksen ohittanut Marin kommentoi viikonlopun tapahtumia, katso suorana noin klo 14.15


Summary: Taideratikka saa ylleen vaihtuvia taideteoksia seuraavien 2,5 vuoden ajan. Teoksia nähdään yhteensä viisi, eli teokset vaihtuvat puolen vuoden välein.

Tampereella alkaa liikennöidä taideratikka keskiviikkona 8. joulukuuta. Taideratikka saa ylleen vaihtuvia taideteoksia seuraavien 2,5 vuoden ajan. Teoksia nähdään yhteensä viisi ja teokset vaihtuvat puolen vuoden välein.
 Tampereella on 20 ratikkaa, joista yhtä kutsutaan taideratikaksi. Viisi voittoteosta valittiin yleisöäänestyksellä viime syyskuussa. Äänestyksessä saatiin reilusti yli 17 000 ääntä.
 Ensimmäiseksi taideratikan kyljissä nähdään  Mari Hyden  pimeässä hehkuva The Glow -teos.
 Ensimmäiseksi taideratikan kyljissä nähdään Mari Hyden pimeässä hehkuva The Glow -teos.  Anne Savin / Yle
 Teoksen idea perustuu heijastavan teippaustarran käyttöön kuvituksen valkoisissa linjoissa.
 Yle esitteli kaikki viisi taideteosta tässä jutussa:
 Tarra heijastaa kuviot pimeässä: Kohta voit bongata nämä värikkäät taideteokset Tampereen ratikan kyljistä
 Tampereella oli määrä järjestää taideratikan liikennöinnin aloittamisen jälkeen kolmipäiväiset Ratikan taiteen avajaiset, mutta koronatilanteen vuoksi taideratikan pop-up -esitykset on peruttu. Avajaistapahtuma järjestetään Yo-talolla 11. joulukuuta kello 13–14.30. Tapahtumaa  voi seurata myös verkossa.  Avajaistilaisuudessa on käytössä koronapassi.
 Taideratikan taideteoksissa on paljon yksityiskohtia.  Anne Savin / Yle
 Taidekartta, Jutila ja Kytömäki opastavat taideteosten äärelle
 Tampereen ratikka on tullut muutenkin tutuksi lukuisista taideteoksista. Niitä nähtiin jo työmaa-aikana, kun aidat oli koristeltu. Myös pysäkeille on valmistunut monia erilaisia taideteoksia, lisäksi reitin varrella on useita maisemateoksia.
 Ratikan  taidekartta löytyy verkosta , ja se opastaa ratikkareitin varrella olevien teosten pariin. Taidekarttaa täydennetään teoksista kertovilla ääniselostuksilla, tietovisoilla, piirustustehtävillä sekä uusilla videoilla. Sivuilta löytyviä ääniselostuksia ovat olleet lukemassa tunnetut pirkanmaalaiset, kuten kiekkolegenda  Timo Jutila  ja Finlandia-voittaja  Anni Kytömäki .
 Taideratikan mahdollistavat Tampereen kaupunki, Lumme Energia, OP Tampere sekä Vincit Oy ja sen toiminnasta vastaa Tampereen Raitiotie Oy.
 Millaisia ajatuksia juttu herätti? Keskustele aiheesta torstaihin kello 23:een saakka!

Näin Tampereella: ratikan kyljissä aletaan esitellä taideteoksia, ja kiekkolegenda Timo Jutila on mukana menossa


Summary: Miehet olivat lähteneet ajelemaan maastoajoneuvolla jo lauantaina. Kanta-Hämeen pelastuslaitoksen sukeltajat löysivät heidät maanantaina eli itsenäisyyspäivänä.

Kaksi miestä löytyi hukkuneena järven pohjaan uponneesta maastoajoneuvosta Hattulassa itsenäisyyspäivänä. Miehet olivat lähteneet ajelemaan jo lauantaina ja Hämeen poliisille ilmoitettiin kahdesta kadonneesta maanantaina 6. joulukuuta.
 Etsintöjä tehtiin Hattulan Lehijärvellä, jossa poliisit havaitsivat maastoajoneuvoon sopivat jäljet. Jäljet päättyivät railon jälkeiseen sulaan kohtaan, jonka pintaan oli kuitenkin muodostunut jo uutta jäätä.
 Paikalle tilattiin pelastuslaitoksen sukeltajat. Sukeltajat löysivät järven pohjasta maastoajoneuvon, jonka sisällä oli kaksi mieshenkilöä.
 – Maastoajoneuvo oli mönkijän tyyppinen ajoneuvo, kertoo Hämeen poliisilaitoksen rikoskomisario  Jari Stepanoff .
 Poliisi muistuttaa, että pakkasista huolimatta jäällä saattaa paikoin olla heikkoja kohtia. Jäälle menemistä tulee harkita tarkoin ja mukana tulisi olla tarvittavat varusteet, kuten jäänaskalit.
 Hattulan hukkumistapausta tutkitaan kuolemansyyntutkintana ja poliisi ei tiedota asiasta enempää.

Kaksi miestä löytynyt hukkuneena Hattulan Lehijärvestä – sukeltajat löysivät heidät uponneesta ajoneuvosta


Summary: Norjan hallitus käytti erittäin kovaa kieltä vakuuttaessaan kansalle, että paras kone valittiin, sanoo Norjan puolustusvoimien silloinen komentaja Sverre Diesen Ylelle.

Suomen päätöstä 10 miljardin euron hävittäjähankinnasta odotetaan minä hetkenä hyvänsä.
 Odotus on kova myös Ruotsissa. Kaupan merkitys Ruotsille ja Saabille olisi valtava.
 Saabin Gripen E on yksi viidestä ehdokkaasta. Muut ovat yhteiseurooppalainen Eurofighter, ranskalainen Rafale sekä yhdysvaltalaiset F-35 ja Super Hornet.
 Iltalehti  kertoi sunnuntaina omiin lähteisiinsä perustuen, että Puolustusvoimat esittäisi Suomelle F-35-hävittäjiä.
 Ruotsissa näihin tietoihin on suhtauduttu vielä pidättyvästi. Kommentteja annetaan vasta, kun Suomi on kertonut virallisen päätöksen.
 Maan mediakeskustelussa omiin mahdollisuuksiin on suhtauduttu pitkin matkaa toiveikkaasti, mutta maltilla.
 Gripenissä katsotaan olevan monia kilpailukykyisiä ominaisuuksia, mutta puutteitakin on punnittu avoimesti.
 Ruotsin ei uskota olevan vahvoilla, jos Suomi toivoo kaupan myötä saavansa lupauksen sotiaallisesta tuesta.
 Kolme uutta F-35-hävittäjää saapumassa Ørlandiin marraskuussa 2021. Johannes Havn/ Forsvaret
 Toisaalta juuri Suomen ja Ruotsin syventynyttä puolustusyhteistyötä on pidetty asiana, joka  voi tuoda  jättikaupan kotiin.
 Jos Gripen valitaan, tullaan Ruotsissa rummuttamaan kauppaa, joka on  Saabin mukaan  maan historian suurin vientitilaus.
 Jos Gripeniä ei valita, on pettymys suuri.
 Sitä ei kuitenkaan kukaan pysty vielä sanomaan, miten syvä pettymys on ja miten se ilmenee.
 Norjan tapa kertoa päätöksestä kuohutti
 Kun Norja päätti vuonna 2008 korvata F-16-hävittäjänsä amerikkalaisella F-35:llä, viilenivät Ruotsin ja Norjan välit saman tien.
 Ruotsalaisten Jas Gripen 39 oli loppuun asti mukana kilvassa.
 Saabilla katsottiin, että Norjalle tarjottu kokonaisuus oli erittäin hyvä ja kone soveltui nimenomaan pohjoisen olosuhteisiin, kuten lyhyisiin lentomatkoihin ja operointiin pienistä lentotukikohdista.
 Norjan päätös oli lopulta  shokki .
 Kenraali Sverre Diesen toimi Norjan puolustusvoimien komentajana vuosina 2005–2009.  Sverre Diesen
 Hävittäjähankintaprojektissa oli tiiviisti mukana Norjan puolustusvoimien silloinen komentaja,  Sverre Diesen . Hän on tällä hetkellä johtava tutkija Norjan puolustusvoimien tutkimuslaitoksessa.
 – Ruotsissa loukkaannuttiin, mutta se johtui ehkä eniten tavasta, miten Norjan hallitus esitteli hävittäjävalinnan. Siinä käytettiin erittäin kovaa kieltä, Diesen sanoo Ylelle.
 Norjan silloinen pääministeri  Jens Stoltenberg  esitteli tiedotustilaisuudessa eri vaihtoehtoja siitä, millaisissa tilanteissa hävittäjää voitaisiin tarvita. Hän teki selväksi, että Gripen ei niissä pärjää.
 – Mielestäni koneiden eroa liioiteltiin, kun norjalaisille haluttiin kertoa, että paras kone on valittu. F-35 oli parempi tarpeisiimme, mutta ei ero ollut niin dramaattinen, Diesen sanoo.
 Yksi syy kielenkäyttöön johtui myös hallituksesta, jossa olivat työväenpuolue, keskusta ja Nato-vastainen sosialistinen vasemmistopuolue. Pääministerille oli tärkeää osoittaa, että valinta oli niin selvä, ettei epäröinnille jäänyt mitään sijaa.
 Varsinkin vasemmiston puolella toivottiin ruotsalaishävittäjän valitsemista, koska se olisi tuonut mukanaan teollisuusyhteistyötä. Saabin teollisuuspakettia pidettiin tuolloin parempana kuin amerikkalaisten tarjoamaa.
 – Jos Stoltenberg olisi sanonut, että erot ovat pienet, olisi sosialistinen vasemmistopuolue voinut helpommin vaatia ruotsalaisen ehdokkaan valintaa.
 Ruotsalaiset eivät nielleet kritiikkiä
 Saabilla ei hyväksytty Norjan  väitettä  siitä, että F-35 tulisi paljon halvemmaksi. Norjalaisten lukuja pidettiin tuulesta temmattuina. Norjalaiset eivät puolestaan ymmärtäneet Saabin kritiikkiä laskelmista.
 Saabilla pidettiin lisäksi käsittämättömänä sitä, että suuri osa tiedotustilaisuudesta käytettiin Gripenin mollaamiseen.
 F-16-hävittäjiä Bodøstä lentää muodostelmassa Lofooteilla elokuussa 2021. Norjan puolustusvoimat ovat taltioineet F-16-hävittäjien viimeisiä käyttövuosia Onar Digernes Aase / Forsvaret
 Diesen sanoo, että hänen ruotsalaiset sotilaskollegansa eivät kohdistaneet vihaisia reaktioita häneen.
 Ruotsin silloinen puolustusministeri  Sten Tolgfors   kommentoi , että Norja etsi selvästikin raskaan hyökkäyskyvyn konetta, jolla voi toteuttaa maahyökkäyksen itsenäisesti vihollisen hallitsemalla alueella. Hän korosti, että Gripen oli puolestaan erinomainen kone varsinkin alueellisen koskemattomuuden vaalimiseen, tiedusteluun ja valvontaan.
 Ruotsissa  oltiin  varmoja, että Norja oli tosiasiassa tiputtanut Gripenit jo aiemmin pois pelistä ja heitä käytettiin hyväksi painamaan F-35:n tarjoushintaa alas.
 – Vakuutan, että tämä ei pidä paikkaansa, sanoo Diesen.
 Norja teki lopullisen päätöksen 52:n hävittäjän ostamisesta vuonna 2012.
 Hintalappu on kivunnut lähelle 9,7 miljardia euroa.
 Pohjoismailla on yhteinen intressi
 Diesen ei usko, että Suomen ja Ruotsin välit kylmenevät, jos Suomi ei valitse Gripeniä.
 Syy on vuodesta 2014 lähtien heikentynyt turvallisuustilanne, joka on tuonut Pohjoismaita lähemmäksi toisiaan puolustuksessa.
 – Kun Norja valitsi hävittäjät, elettiin aikaa, jossa talous oli etusijalla ja turvallisuuspolitiikka taka-alalla. Silloin hävittäjähankinnasta pystyi nousemaan iso kohu. Nyt yhteiset intressit ovat isommat.
 Hankinnat ovat kuitenkin teknologisen kehityksen vuoksi tulleet niin kalliiksi, että lähivuosina Diesen uskoo talouden merkityksen taas kasvavan. Diesen toivoo, että se johtaa syvempään pohjoismaiseen puolustusyhteistyöhön.
 Pohjoismaiden pitäisi hänestä pystyä käyttämään esimerkiksi toistensa lentotukikohtia.
 Hävittäjäpäätöksessä on aina mukana myös turvallisuuspoliittinen ulottuvuus. Norja halusi pitää siteen Yhdysvaltoihin vahvana. Saab on myöhemmin kommentoinut, että se mahdollisesti aliarvioi turvallisuuspolitiikan merkityksen Norjan valinnassa.
 – Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen oli minusta selvää, että Suomi valitsee yhdysvaltalaisen ehdokkaan, F-18-koneet. Nyt on kiinnostavaa nähdä, painottaako Suomi edelleen tätä suhdetta vai vaikkapa syventynyttä puolustusyhteistyötä Ruotsiin, hän pohtii.
 Lue lisää :
 Ruotsin pääministeri Magdalena Andersson Gripen-tarjokkaasta Suomen hävittäjävalinnaksi: "Ruotsalaiset koneet ovat fantastisia"
 Suomeen on tarjolla viisi hyvää hävittäjää – yksi niistä vie niin lähelle Natoa ja Yhdysvaltoja kuin on mahdollista
 Puolustusministeri Kaikkonen: Hävittäjistä päätös jouluksi –  ehdokkaat kampanjoivat koneitaan kiinnostuneille Helsingissä
 Liian kallis, liian vanha, liian uusi? Näin hävittäjävalmistajat vastaavat kysymyksiin koneen heikkouksista ja vahvuuksista

Suomen hävittäjävalinta lähenee – kun Norja valitsi USA:n hävittäjät, suhteet Ruotsiin viilenivät


Summary: Kuopion bussiturmassa kuoli vuoden 2018 elokuussa neljä ja loukkaantui seitsemäntoista matkustajaa. Hovioikeus vahvisti kuljettajan käräjäoikeudessa saaman ehdottoman vankeusrangaistuksen.

Itä-Suomen hovioikeus piti Kuopion bussiturman tuomion ennallaan.
 Pohjois-Savon käräjäoikeus oli tuominnut kuljettajan viime vuoden joulukuussa vuoden ja 10 kuukauden ehdottomaan vankeusrangaistukseen neljästä törkeästä kuolemantuottamuksesta, kolmestatoista törkeästä vammantuottamuksesta ja törkeästä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta.
 Kuljettaja valitti saamastaan käräjäoikeuden tuomiosta hovioikeuteen ja vaati, että hänet tuomitaan törkeiden tekomuotojen sijasta rikosten perusmuotoisista tekomuodoista.
 Puolustuksen asianajajan  Lasse Vartiaisen  mukaan puolustuksen päätavoitteena oli muuttaa ehdoton vankeusrangaistus ehdolliseksi.
 Linja-auto putosi ilmalennon jälkeen alhaalla olevien junakiskojen päälle. Matti Myller / Yle
 "Ajaminen oli poukkoilevaa ja holtitonta"
 Onnettomuus sattui Kuopion Kolmisopessa kolme vuotta sitten, kun tilausajossa ollut linja-auto syöksyi sillalta kaiteen läpi alas rautatielle. Turmassa kuoli neljä ja loukkaantui seitsemäntoista ihmistä.
 Turmabussissa oli Pohjois-Ruotsissa asuvia eläkeläisiä, jotka olivat karaokekerhon matkalla kylpylähotelli Rauhalahteen.
 Pohjois-Savon käräjäoikeus tuomitsi vuonna 1951 syntyneen kuljettajan maksamaan vahingonkorvauksia ja muun muassa oikeudenkäyntikuluja asianosaisille ja vakuutusyhtiölle yhteensä toistasataa tuhatta euroa.
 Käräjäoikeuden mukaan ylitorniolainen kuljettaja rikkoi useita tieliikennelaissa kuljettajalle asetettuja velvoitteita. Kuljettajan ajaminen oli oikeuden mukaan ollut ajoaikana poukkoilevaa ja holtitonta, ja kuljettajaa oli jo aiemmin matkan aikana huomautettu ajotyylistä.
 Lue lisää:
 Kuopion bussiturman kuljettaja tuomittiin ehdottomaan vankeusrangaistukseen
 Veikko Sädesuo menetti neljä ystäväänsä ja sai itse vammoja Kuopion bussiturmassa – vaikeat muistot revitään taas auki, kun oikeudenkäynti alkaa

Itä-Suomen hovioikeus piti Kuopion bussiturman tuomion ennallaan – kuljettaja vaati ehdottoman sijaan ehdollista


Summary: Epäily terrorismirikoksen valmistelusta ajoittuu vuoteen 2019. Ryhmän epäillään kuitenkin hankkineen murtovarkaudella ampuma-aseita jo 2018. Yhden epäillyn taustasta paljastui epäily törkeästä pahoinpitelystä.

Kankaanpään terrorismiepäillyt suunnittelivat poliisin epäilyn mukaan terroritekoa runsaat puoli vuotta toukokuusta 2019 vuoden loppuun. Vyyhtiin liittyy kuitenkin mökkimurto, joka tehtiin jo lokakuussa 2018.
 Viisi epäiltyä ovat vuosina 1995–1998 syntyneitä miehiä, joiden osoitteet sijaitsevat omakotitaloissa Satakunnan Kankaanpäässä, Jämijärvellä ja Laviassa.
 Miesten epäillään kannattavan niin sanottua akselerationistista uusnatsisuuntausta, johon viittaa esimerkiksi kotietsinnässä löydetty tunnus. Akselerationistisen ajatusmaailman voi omaksua verkon kautta kuka tahansa henkilö tai mikä tahansa pienryhmä.
 Suojelupoliisin mukaan Kankaanpään ryhmällä ei ole yhteyttä tunnettuihin uusnatsiryhmiin Suomessa tai maailmalla.
 Ylen tutkimista asiakirjalähteistä paljastuu muun muassa se, mistä ryhmän epäillään hankkineen osan aseistaan. Lisäksi lähteistä ilmenee, miten vakavimmat rikosepäilyt alkoivat paljastua poliisille.
 Asiakirjoista paljastuu myös uutta tietoa jäsenten rikostaustasta.
 Vuosi 2019 – rikosvyyhti alkaa paljastua
 Poliisin mukaan ryhmän paljasti vuonna 2019 tuiki tavallisen huumejutun tutkinta. Tässä tutkinnassa tehtiin laite-etsintä, joka johti ryhmän toiminnan jäljille.
 Kun epäillyille  tehtiin kotietsintöjä , yhdestä kohteesta Jämijärvellä löytyi kymmeniä kiloja räjähteitä ja kymmenisen ampuma-asetta.
 Poliisi kertoi asevarkauden yhteydestä juttuun jo alkuvuonna 2020. Aseista neljä oli pitkiä aseita, jotka oli varastettu lokakuussa 2018 jämijärveläiseltä kesämökiltä. Pitkällä aseella viitataan siihen, että varastetut aseet ovat esimerkiksi kiväärejä tai haulikoita.
 Poliisi esitteli perjantaina Porissa aseita ja räjähteitä, joita Kankaanpään ryhmältä on takavarikoitu esitutkinnassa. Poliisi
 Kaikki viisi epäiltyä olivat jonkin aikaa vangittuina alkuvuonna 2020.
 Viisikkoa epäiltiin törkeästä ampuma-aserikoksesta ja räjähderikoksesta, joiden tekoajaksi kirjattiin 1.8.2019–2.12.2019. Neljää epäiltiin lisäksi varkaudesta, joka tapahtui 18.–20.10.2018. Kaikkien rikosten tekopaikaksi on kirjattu Jämijärvi.
 Lisäksi yhtä vuonna 1996 syntynyttä miestä epäiltiin Kankaanpäässä lokakuussa 2019 tapahtuneesta törkeästä pahoinpitelystä.
 Näistä rikoksista mikään ei ole edennyt vielä tuomioon saakka. Kaikki epäillyt vapautettiin kevään 2020 aikana tutkintavankeudesta.
 Vuosi 2021 – epäillyt vangitaan terroriepäilyistä
 Viime perjantaina Satakunnan käräjäoikeus vangitsi samat viisi miestä uudelleen. Nyt kaikkia epäillään terroristisessa tarkoituksessa tehtävän rikoksen valmistelusta. Neljää heistä epäillään myös terroristisessa tarkoituksessa tehdystä tahallisesta räjähderikoksesta.
 Poliisi uskoo, että epäillyt ovat syyllistyneet valmistelurikokseen Kankaanpäässä ja räjähderikokseen Jämijärvellä. Tämä voi viitata esimerkiksi siihen, että räjähteet on hankittu ja/tai säilytetty Jämijärvellä ja tekoa on suunniteltu Kanpaanpäässä.
 Neljällä epäillyllä valmistelurikoksen tekoajaksi on kirjattu 11.5.2019–30.12.2019 ja räjähderikoksen tekoajaksi 11.5.2019–2.12.2019. Yhdellä epäillyllä valmistelurikoksen tekoaika on lyhyempi.
 Yksi epäillyistä, vuonna 1996 syntynyt mies on vangittu epäiltynä pelkästä valmistelurikoksesta. Hän poikkeaa muista myös siinä, että käräjäoikeus vangitsi hänet heikommalla syytä epäillä -perusteella. Se tarkoittaa, että näyttö häntä vastaan on heikompi.
 Ellei poliisi vapauta häntä, käräjäoikeuden on käsiteltävä hänen vangittuna pitämistään uudelleen viimeistään perjantaina.
 Vaikka ketään ei enää joulukuussa 2021 vangittu epäiltynä varkaudesta, teko voi silti yhä sisältyä poliisin epäilemään kokonaisuuteen. Rikoslain mukaan perusmuotoista varkautta ei voi erillisenä rikoksena tehdä terroristisessa tarkoituksessa.
 Epäiltyjä tuomittu pahoinpitelystä ja näpistyksestä
 Osa epäillyistä on tuomittu rikoksista, mutta kukaan ei ole joutunut suorittamaan rangaistusta vankilassa.
 Analyysi: Terrorismista epäilty Kankaanpään äärioikeistoryhmä toimi kylmän suunnitelmallisesti mutta jäi kiinni amatöörimäisen virheen takia
 Vuonna 1995 ja 1998 syntyneet epäillyt syyllistyivät syyskuussa 2019 pahoinpitelyyn Kankaanpäässä. Tilanteessa he hakkasivat ja potkivat miehen tajuttomaksi kankaanpääläisen ravintolan edustalla.
 Lisäksi vuonna 1996 syntynyt epäilty on tuomittu näpistyksestä. Hän näpisti Kankaanpään Citymarketista lähes kolmensadan euron arvoisen videokameran vuonna 2015. Vartija otti miehen kiinni kaupan pihalla.
 Vuonna 2014 sama mies syyllistyi hätävarjelun liioitteluna tehtyyn pahoinpitelyyn tappelun yhteydessä. Mies löi häntä lyönyttä miestä nyrkkiraudalla kasvoihin ja useita kertoja muualle päähän. Teon jälkeen mies otti taskustaan metalliesineen, pani sen miehen kurkulle ja sanoi leikkaavansa miehen kurkun auki. Hän sai teosta päiväsakkoja.
 Lue lisää:
 Analyysi: Terrorismista epäilty Kankaanpään äärioikeistoryhmä toimi kylmän suunnitelmallisesti mutta jäi kiinni amatöörimäisen virheen takia
  Viisi vangittu terrorismirikoksesta – poliisin mukaan kyseessä on Suomen ensimmäinen äärioikeistoon liittyvä terrorismirikosepäily
 Terrorismirikoksista vangittu 26-vuotias kiistää syyllistyneensä rikoksiin – Miehen asianajaja Ylelle: "Ne ovat toisten henkilöiden tekemisiä"

Asiakirjalähteet paljastavat: Jämijärven maaseutu ja kolmen vuoden takainen mökkimurto ovat  Kankaanpään terrorismitutkinnan keskiössä


Summary: Korkein oikeus on laittanut pisteen Suomen laajimman poliisirikosjutun käsittelylle. Jutussa puitiin Helsingin huumepoliisin tietolähteiden valvontaa. Ylimmän poliisijohdon syytteet oli hylätty jo aiemmin.

Korkein oikeus (KKO) on hylännyt virkarikoksista tuomittujen entisten poliisijohtajien valituslupahakemukset Helsingin huumepoliisin tietolähdetoimintaan liittyvässä jutussa. Helsingin hovioikeuden tuomio jää näin voimaan.
 Virkarikosjutussa oli kyse tavasta, jolla Helsingin poliisilaitoksen huumerikosyksikkö toimi alamaailman tietolähteiden kanssa vuosina 2008–2013. Hovioikeuden mukaan Helsingin poliisilaitoksella meneteltiin lainvastaisesti, kun tietolähteitä ei rekisteröity.
 Hovioikeus tuomitsi  viime keväänä Helsingin poliisilaitoksen entisen poliisipäällikön  Jukka Riikosen  ja huumerikosyksikön entisen päällikön  Jari Aarnion  tuottamuksellisesta virkavelvollisuuden rikkomisesta.
 Hovioikeus katsoi, että Riikonen laiminlöi Helsingin poliisipäällikkönä velvollisuutensa valvoa laitoksen tietolähdetoimintaa. Aarnion puolestaan olisi pitänyt esimiehenä huolehtia, että huumerikosyksikön yleisimmin käyttämät tietolähteet rekisteröidään.
 Riikonen tuomittiin sakkorangaistukseen. Aarniolle aiemmin muista rikoksista tuomittu vankeusrangaistus katsottiin hovioikeudessa riittäväksi seuraamukseksi myös tästä rikoksesta.
 Lisäksi hovioikeus tuomitsi rikostarkastajana työskennelleen ja järjestelmällisen tietolähdetoiminnan toteuttamisesta vastanneen poliisimiehen virkavelvollisuuden rikkomisesta sakkorangaistukseen. Mies ei työskentele enää poliisilaitoksella.
 Hovioikeudessa tuomitut vaativat KKO:lta syytteidensä hylkäämistä.
 Virkarikostutkinta kesti vuosia
 Helsingin käräjäoikeus oli hylännyt kaikki tietolähdejutun syytteet  kesäkuussa 2019 .
 Jutussa oli syytettyinä korkeita entisiä ja nykyisiä poliisijohtajia sekä Poliisihallituksessa ja Helsingin poliisilaitoksella työskennelleitä henkilöitä.
 Käräjäoikeus ja hovioikeus hylkäsivät muun muassa entisen poliisiylijohtajan  Mikko Paateron , keskusrikospoliisin päällikön  Robin Lardotin  ja Helsingin poliisilaitoksen päällikön  Lasse Aapion  virkarikossyytteet.
 Tutkinta tietolähteiden käyttöön liittyvistä virkarikosepäilyistä alkoi marraskuussa 2013, kun tuolloin sisäministerinä toiminut  Päivi Räsänen  (kd.) teki tutkintapyynnön valtakunnansyyttäjänvirastolle.
 Lue myös:
 Hovioikeus: Ylin poliisijohto ei syyllistynyt rikoksiin Suomen suurimmassa poliisirikosjutussa – Helsingin ex-päällikölle sakkoja
 Suomen suurin poliisirikosoikeudenkäynti alkoi hovioikeudessa kovalla väännöllä – syyttäjä tiukkana: "Jos on sitä mieltä, tänne ei tarvitse tulla"
 Suomen suurin poliisirikosjuttu etenee hovioikeuteen – syytettyinä olivat muun muassa Jari Aarnio ja Mikko Paatero
 Entinen poliisiylijohtaja Mikko Paatero Ylelle: "Kaksi viime vuotta oli elämäni raskainta aikaa" – Näin käräjäoikeuden ratkaisua on kommentoitu
 Syyttäjälle täystappio: Kaikki syytteet nurin Suomen suurimmassa poliisirikosjutussa – Valtiolle yli 600 000 euron kulut

Suomen laajimman poliisirikosjutun tuomio jää voimaan  – Helsingin poliisilaitoksen ex-johtajat eivät saaneet valituslupaa


Summary: Pienille lapsille vaarallinen RS-virus voi tänä vuonna iskeä kovemmin myös 1–2-vuotiaisiin. Viime talven koronarajoitusten vuoksi yksi ikäluokka välttyi RS-virukselta käytännössä kokonaan.

RS-virus leviää nyt ympäri Suomea.  Helsingissä ja Uudellamaalla  epidemia alkoi jo marraskuun alussa.  Turun seudulla  tauti ryhtyi leviämään noin viikkoa myöhemmin.
 Päijät-Hämeessä tartuntojen määrä lähti selvään kasvuun marraskuun loppupuolella, ja jo nyt Päijät-Hämeen keskussairaalan lastenosasto on lähes täynnä pieniä RS-potilaita.
 – Kymmenpaikkaisella osastollamme on tällä hetkellä 19 potilasta, joista yhdeksää hoidetaan RS-viruksen takia, kertoo lastentautien ylilääkäri  Mikko Lavonius  Päijät-Sotesta.
 Tauti iskenyt rajuna myös taaperoihin
 RS-virus aiheuttaa hengitystieinfektioita kaikenikäisille, mutta hankalimmat oireet tulevat yleensä ihan pienille vauvoille. Erityisesti ennenaikaisesti syntyneet lapset kuuluvat riskiryhmään.
 Keskosena syntynyt  Elsbeth -vauva ehti olla kotonaan vain muutaman viikon ennen kuin RS-viruksen aiheuttamat hengitysvaikeudet toivat hänet takaisin sairaalaan.
 – Oli se aika pelottavaa, kun hengitys oli niin raskasta, ja monta lääkäriä pyöri ympärillä. Onneksi saatiin nopeasti apua, Elsbethin äiti,  Enni Mäkinen  kertoo.
 Tänä vuonna sairaalahoidossa on ollut myös tavallista enemmän isompia, 1–2 vuoden ikäisiä lapsia.
 – Ruotsissa epidemia alkoi voimakkaana jo alkusyksystä. Sieltä on tullut tietoa, että isommillakin lapsilla on ollut hengitysvaikeuksia, joiden takia he ovat joutuneet sairaalahoitoon, Lavonius sanoo.
 Asia on pantu merkille myös Suomessa. Esimerkiksi Tampereella on hoidettu tämän syksyn aikana kaikenikäisiä lapsia RS-viruksen vuoksi.
 – Se on epätyypillistä, toteaa apulaisylilääkäri  Nina Vuorela  TAYSista.
 Elsbeth-vauva on ollut hoidettavana Päijät-Hämeen keskussairaalassa jo toista viikkoa RS-viruksen vuoksi. Sängyn vierellä ovat äiti Enni Mäkinen ja lastentautien ylilääkäri Mikko Lavonius. Markku Lähdetluoma / Yle
 Ilmiön taustalla on todennäköisesti viime vuoden koronarajoitukset, joiden ansiosta yksi ikäluokka pikkuvauvoja välttyi RS-virukselta käytännössä kokonaan. Tämän päivän taaperoilla ei siis ole lainkaan vastustuskykyä virukselle.
 – Epidemiaa ei ollut ollenkaan viime vuonna, Päijät-Soten Lavonius sanoo.
 Sairaaloissa varaudutaan voimistuvaan epidemiaan
 Virus leviää jo hyvin voimakkaasti Etelä-Suomessa, mutta Lappiin asti se ei ole vielä ehtinyt.
 – Yksittäisiä tapauksia on ollut, mutta epidemia ei ole vielä alkanut, kertoo johtajaylilääkäri  Jukka Mattila  Lapin sairaanhoitopiiristä.
 Lapissa, kuten muuallakin maassa varaudutaan kuitenkin tilanteen heikkenemiseen esimerkiksi hankkimalla lisää hoitotarvikkeita ja varaamalla henkilökuntaa RS-potilaiden hoitoon.
 Päijät-Hämeessä tehdään jo toista lisätilausta.
 – Varauduimme epidemiaan hankkimalla lisää hengitystukilaitteita, mutta nyt täytyy tilata lisää, Mikko Lavonius sanoo.
 Lisähenkilökunnan osalta on hankalampaa. Päijät-Hämeessä on jouduttu perumaan jo sovittuja lasten poliklinikka-aikoja, jotta henkilökuntaa on saatu riittävästi osastolle.
 Voit keskustella aiheesta torstai-iltaan klo 23:een asti.
 Lue myös:
 HUSissa lähes 20 lasta sairaalahoidossa RS-viruksen vuoksi – Infektiolääkäri: "Imeväinen saa usein tartunnan päiväkotia käyvältä sisarukseltaan"

Elsbeth-vauvaa hoidetaan happiviiksillä jo toista viikkoa – RS-virus jyllää nyt ympäri maata, ja epidemia on tänä vuonna epätavallinen


Summary: Magdalena Anderssonin ensimmäinen matka pääministerinä suuntautuu perinteen mukaisesti Suomeen.

Ruotsin vastavalittu pääministeri  Madgalena Andersson  (sd.) vierailee Suomessa pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) kutsusta.
 Kyseessä on Anderssonin ensimmäinen ulkomaanmatka pääministerinä. Suomen ja Ruotsin pääministereillä on tapana tavata toisensa pian nimittämisen jälkeen. Myös pääministeri Marin teki ensimmäisen vierailunsa Ruotsiin.
 Pääministeri Andersson tapaa keskiviikkona myös tasavallan presidentin  Sauli Niinistön .
 Marin ja Andersson keskustelevat maiden kahdenvälisistä suhteista sekä ajankohtaisista EU-asioista.
 Andersson johtaa vähemmistöhallitusta
 Magdalena Andersson sai johdettavakseen  viime viikolla  sosiaalidemokraattien vähemmistöhallituksen. Anderssonista tuli Ruotsin 34. pääministeri ja ensimmäinen nainen tehtävässä.
 Anderssonin valinta vaati kaksi nimityskierrosta valtiopäivillä, koska  ensimmäinen valinta  johti perääntymiseen tehtävästä seitsemän tuntia valinnan jälkeen hallituskumppani ympäristöpuolueen vetäydyttyä hallituksesta budjettiriidan takia.
 Ympäristöpuolue, vasemmistopuolue ja keskusta kuitenkin ilmaisivat tukensa Anderssonille eivätkä vastustaneet hänen nimitystään vähemmistöhallituksen johtoon maarraskuun 29. päivän äänestyksessä.
 Ruotsin pääministeri Magdalena Andersson vierailee keskiviikkona Suomessa ensimmäisellä ulkomaanmatkallaan pääministerinä. Kuvassa hän puhuu Göteborgissa. 4. marraskuuta. Adam Ihse / AFP
 Andersson toimi  Stefan Löfvenin  hallituksessa valtiovarainministerinä. Marraskuun alussa hänet valittiin jo sosiaalidemokraattien puheenjohtajaksi Löfvenin seuraajana. Anderssonia on kuvattu tiukaksi neuvottelijaksi, joka kestää hyvin myös "huonoa tunnelmaa". Voit lukea Anderssonista  lisää tästä jutusta .
 Artikkelia päivitetään ja muokataan.

Ruotsin pääministeri Magdalena Andersson Helsingissä – tiedotustilaisuus nyt


Summary: Tuoreen tutkimuksen mukaan Suomi rakentaa enemmän miniasuntoja kuin monet muut maat. Voiko niissä elää onnellista elämää?

Ahtaasta asumisesta on tullut suomalainen kansallislaji.
 Suomessa rakennetaan enemmän pieniä kerrostaloasuntoja kuin monissa muissa Euroopan maissa. Noin 40 prosenttia rakennettavista huoneistoista on alle 37 neliömetrin kokoisia.
 Esimerkiksi Tanskassa vain 7,5 prosenttia kaikista kerrostaloasunnoista on alle 50 neliömetrin kokoisia. Britanniassa uudisrakennuksissa pienten asuntojen määrä on pysynyt pitkään 9–14 prosentissa.
 Tiedot käyvät ilmi Helsingin yliopiston kaupunkimaantieen professorin  Mari Vaattovaaran  vetämän tutkimusryhmän pian julkaistavasta tutkimuksesta, johon Yle sai mahdollisuuden tutustua etukäteen.
 Nordic Journal of Architectural Research -lehdessä julkaistavassa artikkelissa tutkijat analysoivat 4 000 valmistunutta tai lähitulevaisuudessa rakennettavaa kerrostalokohdetta kuudessa Suomen suurimmasta kaupungista.
 Tulokset yllättivät tutkijat.
 – Pienten asuntojen määrä oli paljon odotettua suurempi. Niitä rakennetaan yksinkertaisesti liikaa, professori Vaattovaara sanoo.
 Hänen mukaansa pienten asuntojen ongelma on siinä, että ne ovat usein hyvin samankaltaisia, putkimaisia huoneita vieri vieressä pitkän käytävän varrella.
 Tällaiset asunnot ovat vaikeasti kalustettavia, niissä on vähän luonnonvaloa ja säilytystilaa, Vaattovaara listaa.
 – Ei tämä ole kestävää, laadukasta rakentamista, professori väittää.
 Vaattovaara vertaa kaikista pienimpiä, alle 20 neliön koteja hotellihuoneisiin. Niitä ei ole tarkoitettu pitkään asumiseen.
 Asiassa on kuitenkin yksi mutta: pääkaupunkiseudulla miniasuntoihin jonotetaan.
 – Ei tämä minua ahdista ollenkaan,  Roope Lipsanen  sanoo levittäessään käsiään asuntonsa olohuoneessa.
 Lipsasen sormenpäistä on vielä jokunen sentti matkaa huoneen seiniin, mutta ei tässä asunnossa totta vie turhia teutaroida. Lattiapinta-alaa on 15,5 neliömetriä, ja sen huomaa.
 Eteinen on samalla keittiö, ja sieltä on yksi askel olohuoneeseen.
 Lipsanen pitää itseään yhtenä onnekkaista. Hän pääsi ensimmäisten joukossa muuttamaan vuonna 2017 valmistuneeseen minikotiin Vantaan Martinlaaksossa.
 Saton rakennuttamassa kohteessa on 68 identtistä asuntoa.
 – Pieni koko luo kodikkuutta. Täällä ei ole paljoa siivottavaa ja tavarat löytyvät, koska niitä on se verran vähemmän. Valoa täällä kyllä riittää, Lipsanen kuvailee.
 – En ymmärrä, miksi professori Vaattovaaran pitää väkisin todistella, että näissä asunnoissa on jotenkin vaikea elää, hän jatkaa.
 Lipsanen pitää kodistaan, koska hän on 24-vuotias menevä nuori.
 Minikodit on lähtökohtaisesti suunniteltu juuri hänen kaltaisilleen ihmisille, jotka eivät vietä paljoa aikaa neljän seinän sisällä.
 Tässä on tutkijoiden mukaan ongelman ydin. Suomessa ei tule pitkällä tähtäimellä olemaan tarpeeksi nuoria täyttämään näitä asuntoja.
 – Syntyvyyden laskiessa myös nuorten ikäluokkien määrä tulee laskemaan, Vaattovaara sanoo.
 Nuorten sijaan tyypillinen yksineläjä on jo nyt vanhus, joka viettää paljon aikaa kotonaan.
 Koronanepidemian tuoman etätyön myötä myös Lipsanen on saanut kosketuksen myös tähän elämään.
 – Pakkohan asunnolta oli päästä pois viikonlopuksi. Kyllä siinä alkaa päätä vähän kiristää, Lipsanen kuvailee.
 Kaikki eivät ole pandemiaa miniasunnoissa jaksaneet. Asukkaiden vaihtuvuus on ollut suurta. Lipsanen arvelee silti, että yleisin syy pois muuttamiseen on edelleen kumppanin löytyminen.
 Sama pätee tietysti myös toisinpäin. Tampereella  Atte Westerberg , 25, muutti miniasuntoon, kun parisuhde päättyi ja oli löydettävä pienempi asunto.
 Hän vuokrasi 33 neliön uuden yksiön Härmälänrannasta.
 – Tässä elämäntilanteessa en tarvitse lisää tilaa, Atte Westerberg kertoo.
 Asunto on pohjaratkaisultaan tyypillinen uusi minikoti, eli se on putkimainen. Ulkoseinän levyinen korkea ikkuna valaisee hyvin asunnon, vaikka ikkunan edessä lasitettu parveke.
 Westerbergin mielestä asunnon paras puoli on juuri valoisuus. Hän hämmästelee, miten hyvin mainiosti asunto on kaikin puolin suunniteltu.
 – Luonnonvalo on todella tärkeää itselleni.
 Yrittäjäopintojaan päättävä Westerberg kehuu myös asunnon säilytystilojen runsautta. Hän ei löydä minikodistaan sitä nurjaa puolta, mistä arkkitehtitutkijat murehtivat.
 Pieni koti ei myöskään rajoita sosiaalista elämää, koska talosta voi vuokrata viiden euron tuntitaksalla sauna- ja oleskelutilat illanviettoja varten.
 Miksi näitä pienen pieniä asuntoja rakennetaan juuri Suomessa näin paljon?
 Koska ne tuovat rakentajille enemmän voittoja kuin tilavammat ja laadukkaammat asunnot, professori Vaattovaara arvioi.
 SATOn vt. toimitusjohtaja  Antti Aarnio  ei täysin allekirjoita Vaattovaaran kritiikkiä.
 Hän muistuttaa, että asumisen hinta on Suomessa korkea ja neliöistä tinkiminen on kuluttajan keino laskea tätä kustannusta. Aarnion mielestä pieniä pieniä asuntoja ei voi ykskantaa luonnehtia laadultaan heikoiksi.
 – Yksi ihminen voi pitää avaraa tilaa laatuna. Toiselle taas edullinen, pieni ja helppohoitoinen koti voi olla laatua jossain elämänvaiheessa, Aarnio sanoo.
 Toimitusjohtajan mukaan pienten asuntojen tuotanto nousee kysynnästä, joka on perhekoon pienentyessä viime vuosina kasvanut. Aarnio korostaa, että on tärkeää tarjota erilaisia asumisvaihtoehtoja.
 Sijainti on monelle asunnon kokoa tärkeämpi valintakriteeri, toimitusjohtaja jatkaa.
 Professori Vaattovaaran näkee, että kehityksen pohjimmainen syy on siinä, rakennuskannan säätelyssä on Suomessa epäonnistuttu. Kerrostaloasuntojen minimikooksi on nykyään määritelty 20 neliömetriä, mutta tätäkin pienempiä asuntoja voidaan rakentaa poikkeusluvalla.
 Kansainvälisesti näin löyhä säätely on poikkeuksellista.
 Esimerkiksi Britanniassa uusien yksiöiden on oltava vähintään 39 neliömetrin suuruisia. Tiheään asutussa New Yorkissakin oli aina vuoteen 2016 saakka kiellettyä rakentaa alle 37 neliömetrin kokoisia asuntoja.
 Vaattovaaran mukaan myös Suomessa asuntojen suunnittelu ja tuotanto on ennen koettu tärkeäksi osaksi sosiaalipolitiikkaa. Esimerkiksi kaupunkisuunnittelussa ja erilaisia tukijärjestelmiä luotaessa on ajateltu paljon juuri huono-osaisten asemaa.
 Viime vuosikymmeninä tämä kytkös on professorin mukaan heikentynyt.
 Kaupunkisuunnittelun ja rakentamisen muuttuminen entistä markkinalähtöisemmäksi sisältää kuitenkin riskejä, sillä kuluttajat tai rakentajat eivät kykene katsomaan asioita pitkällä tähtäimellä.
 – Nyt rakennetut talot jäävät markkinoille seuraavaksi 50 vuodeksi, professori Vaattovaara muistuttaa.
 Vuokra-asuntoja rakentavan Saton toimitusjohtaja kiistää väitteet lyhytnäköisyydestä.
 – Olemme pitkäaikainen vuokra-asuntojen omistaja ja meille on tärkeää, että asuntoihimme on kysyntää tulevaisuudessakin, Aarnio sanoo.
 – Rakennusten suunnittelussa käytetään kevyitä väliseiniä, jotka poistamalla pieniä asuntoja voidaan helposti yhdistää isommiksi huoneistoiksi, mikäli niille on myöhemmin enemmän kysyntää, toimitusjohtaja jatkaa.
 Juuri nyt Vantaan Martinlaaksossa asuva Roope Lipsanen on tyytyväinen miniasuntoonsa.
 Toki näin suomalaiset ihmiset yleensä sanovat, kun heiltä kysytään elämästä tai asunnosta. Suomalaisen yhteiskuntatutkija  JP Roos  on joskus kutsunut tätä ilmiötä "onnellisuusmuuriksi".
 Miniasuntoja kritisoiva professori Vaattovaara asuu itse Espoossa hiekkatien päässä sijaitsevassa vanhassa omakotitalossa.
 Lipsaselta on pakko kysyä, eikö hän kuitenkin päivän päätteeksi haluaisi vaihtaa omaa asuntonsa professorin isoon taloon.
 – No…en...Lipsanen empii ja katsoo kysyvästi.
 Voit keskustella aiheesta 9.12. klo 23 asti.
 Lue seuraavaksi:
 Tuija Siltamäen kolumni: Lopettakaa typerien minikotien pakottaminen ja rakentakaa kunnon asuntoja
 Asunnoista rakennetaan yhä pienempiä vastoin vuokralaisten haaveita: Niina Lehtonen nukkuu olohuoneessa, jotta lapsilla on tilaa leikkiä
 Asuntosijoitusbuumille ei näy loppua – vanhukset kilpailevat asuntosijoittajien kanssa kasvukeskustojen pienistä asunnoista

Roope Lipsanen, 24, asuu miniyksiössä, jossa keittiö on eteisessä – katso kuvat "tilaihmeestä"