Summary: MOT selvitti kehitysvammaisten kohtelun ongelmia Suomessa. Mehiläisen omistamasta asumispalveluyksiköstä paljastui valtava määrä epäkohtia.

Hoivajätti Mehiläisen nykyisin omistamassa hämeenlinnalaisessa Onnikoti Omenapuussa on sidottu alaikäistä asukasta laittomasti teipillä ja kuormaliinoilla.
 Häntä on lisäksi pahoinpidelty useaan otteeseen.
 Pojan kaltoinkohtelu jatkui vuosikausia. Yksikön työntekijät ovat kertoneet epäkohdista myös paikallisjohdon ohi Mehiläisen ylempään johtoon.
 Mehiläinen myöntää epäonnistuneensa pojan hoidossa.
 Tätä juttua varten on haastateltu yhdeksää eri ihmistä. He ovat yksikössä työskennelleitä henkilöitä tai asukkaiden omaisia.
 Haastateltavista ei paljasteta nimiä tai mitään muutakaan, koska he pelkäävät seurauksia joko työelämässä tai läheiselleen.
 Jutussa olevat sitaatit ovat seitsemältä eri ihmiseltä.
 Teippi, kuormaliinat ja omatekoinen pakkopaita hoitokeinoina
 Alaikäinen poika saapui asumispalveluyksikköön vajaat kymmenen vuotta sitten.
 Tuolloin yksikkö oli yksityisomistuksessa ja sen nimi oli Hämeen Tukikoti. Mehiläinen osti yksikön osana suurempaa yrityskauppaa myöhemmin vuonna 2015.
 Poika kärsii vaikea-asteisesta autismista. Hänellä on pakko-oireita, joiden seurauksena hän saattaa vahingoittaa itseään muun muassa lyömällä päätään kovia pintoja vasten.
 Koska poika satutti itseään usein, yksikön johto ohjeisti sitomaan häntä kiinni eri tavoin.
 Päivisin poikaa sidottiin tuoliin teipillä ja kuormaliinoilla.
 – Pomon ohjeistus oli se, että sidotaan tuoliin kiinni jeesusteipillä, mikä oli aivan hirveää.
 Yksi haastateltavista kertoo, että teippiä käytettiin myös muilla tavoin.
 "Päivisin hänellä sidottiin teipeillä kädet hihan sisään niin, että hän ei saanut käsiään vapaaksi. Siitä syystä hänellä oli painehaavoja kyynärpäissä."
 Tämän lisäksi poikaa on päivisin puettu itse tehtyyn pakkopaitaan.
 – Hänellä oli vanha farkkutakki päällä väärin päin. Se napitettiin selän puolelta kiinni. Takin hihoihin oli ommeltu pitkät kangaskaistaleet. Kädet laitettiin edestä ristiin ja narut solmittiin selän taakse. Hän oli paidan sisällä, eikä kyennyt liikkumaan. Tämä perusteltiin sillä, että on turvallinen olo, kun on paidan sisällä.
 Öisin poika sidottiin kiinni sänkyynsä muun muassa kuormaliinoilla. Yhden haastateltavan mukaan poika nukkui välillä myös patjalla. Silloin hän oli kiinni patterissa.
 Haastateltavat kertovat yhtenevästi siitä, että ohjeet sitomiseen tulivat yksikön johdosta.
 "Meidän esimies on sanonut, että hänet pitää laittaa tiukasti tähän tuoliin. Tämä on ollut käsky."
 MOT:n tietojen mukaan eriasteista lainvastaista sitomista on jatkunut noin viisi vuotta. Sitominen on päättynyt vuonna 2019.
 Valviran ylitarkastaja Sari Vuorilampi on järkyttynyt pojan kohtelusta. Vuorilammen mukaan pojan sitominen on täysin lainvastainen rajoitustoimenpide ja asia vaatii lisäselvityksiä.

"Tämä on tosi surullista. Täysin epäinhimillistä kehitysvammaisten näkökulmasta ja yleensä ihan kenen tahansa ihmisen näkökulmasta", Vuorilampi sanoo. Hänen mukaansa vaikuttaa siltä, että asiassa tulisi olla yhteydessä poliisiin.
 Terhi Liimu / Yle
 “Haavoja peiteltiin omaisilta”
 Sitomisesta huolimatta poika pääsi satuttamaan itseään.
 – Pojalla oli päässä reikä. Veikkaan että se oli puolitoista senttiä syvä.
 Haastateltavien mukaan pojan haavoja ei kuitenkaan hoidettu asianmukaisesti ja asiaa peiteltiin omaisilta.
 – Omaiset vaativat, että pojan päätä käytäisiin kuvaamassa, että tiedettäisiin minkälaisia vaurioita siellä on. Mutta vaikka hän sai kolautettua päähänsä uuden avohaavan, häntä ei saanut viedä lääkäriin ettei vaan näyttäisi huonolta.
 "Esimies totesi melkein tarkalleen näillä sanoilla, että "joskus se viimeinen isku tulee kuitenkin, niin ei ole mitään väliä"."
 Tätä tarkoittaa rajoitustoimenpide MOT selvitti sitä, miten ja missä olosuhteissa kehitysvammaisten itsemääräämisoikeutta rajoitetaan. Puhutaan niin sanotuista rajoitustoimenpiteistä, joiden käytöstä säännellään kehitysvammalaissa. Rajoitustoimenpiteitä on laaja kirjo sängynlaitojen nostamisesta aina lepositeisiin laittamiseen. Jos rajoittaminen on toistuvaa tai pitkäkestoista, rajoitustoimenpiteen tarvetta tulee arvioida ensin asiantuntijatyöryhmässä ja sitten päätöksestä tulee tehdä valituskelpoinen päätös. Suomessa tehdään vuosittain noin neljännesmiljoona päätöstä rajoitustoimenpiteestä.
 Pahoinpitelyjä hoivakodin suojissa
 Poikaa myös pahoinpideltiin yksikössä. Haastateltavien mukaan pahoinpitely alkoi, kun pojan ohjaajaksi palkattiin mies, jolla ei ollut minkäänlaista alan ammattipätevyyttä.
 Kun tilanne kävi hankalaksi, isokokoinen mies ratkaisi tilanteet riepottelemalla pienikokoista ja alaikäistä poikaa. Useampi haastateltava on ollut todistamassa tällaista tilannetta.
 – Poika yritti alkaa lyödä päätään seinään. Siinä kohtaa tämä (mies) heitti pojan kivilattiaan, väänsi hyvinkin solmuun ja istui vielä päälle.
 "Poika harvemmin näytti mitään tunteitansa. Hän ei osannut oikeastaan kommunikoida. Silloin hän itki."
 Poika pelkäsi miestä.
 – Aina kun hän näki tämän miehen tulevan taloon työvuoroon, hän kutistui. Hän kutistui pieneksi lapseksi.
 Usea haastateltava kertoo, että yksikön johto tiesi miehen kovista otteista, mutta ei puuttunut niihin.
 Poikaa riepotellut mies ei MOT:n tietojen mukaan koskaan joutunut tilille teoistaan. Hän ei kuitenkaan enää ole useaan vuoteen ollut töissä yksikössä.
 Toinen yksikön työntekijä sen sijaan on saanut tuomion. Naistyöntekijä löi poikaa kahteen eri otteeseen kasvoihin vuonna 2016.
 Vuonna 2019 käräjäoikeus tuomitsi naisen kahdesta pahoinpitelystä 50:een päiväsakkoon. Maksettavaa kertyi naisen tuloilla 1 200 euroa.
 Nainen ei enää työskentele yksikössä.
 Hätänumeroon soitto kielletty
 MOT:n haastattelemien henkilöiden mukaan Onnikoti Omenapuun epäkohdat eivät rajoitu pelkästään sidotuksi joutuneeseen poikaan.
 Ennen saapumistaan yksikköön poika oli kiertänyt useissa kehitysvammaisten yksiköissä. Haastavan käytöksen vuoksi häntä ei haluttu mihinkään.
 Tukikotiin hänet kuitenkin otettiin. MOT:n haastateltavien mukaan yksikön tapana on ollut haalia vaikeakäytöksisiä ja aggressiivisia asiakkaita, koska heistä maksetaan suurempaa korvausta.
 – Yritys saa isot rahat siitä. Ei ole ihan halvimmasta päästä tämä porukka hoitaa.
 – Sillähän sitä rahaa saadaan firmaan kun otetaan kaikki, mitkä ei minnekään muualle (mene).
 Riittävää osaamista tai työvoimaa ei kuitenkaan ole ollut. Seurauksena yksikössä on vuosikausien ajan ollut väkivaltaa ja erilaisia uhkatilanteita.
 Sekä asukkaiden että henkilökunnan turvallisuus oli säännöllisesti vaarassa.
 – Asukkaat ovat purreet, lyöneet ja päässeet vahingoittamaan muita asukkaita, henkilökunnasta puhumattakaan.
 "Sain viikoittain turpaani."
 – Väkivalta johtui paljolti siitä, että asiakkailla ei ollut strukturoitua päiväohjelmaa. Asiakkaat olivat yhtä sekaisin kuin työntekijätkin. Että mitä tehdään, mitä tapahtuu.
 Ongelmia lisäsi haastateltavien mukaan se, että uhkatilanteissa hätänumeron näppäily ei ollut sallittua.
 – Ei saanut soittaa ambulanssia, ei saanut soittaa poliiseja. Avun pyytäminen oli aina epäonnistumista, silloin oltiin ammattitaidottomia. Piti pärjätä itse.
 Epäkohtia esiin ottaneet joutuivat pulaan
 Haastateltavat kertovat, että he yrittivät vuosikausien ajan saada asioihin muutosta. Epäkohdista kanneltiin myös useampaan kertaan sekä aville että kaupungille.
 Kun epäkohtia yritettiin selvittää johdon kanssa, seurauksena oli kuitenkin usein vain nuhtelu.
 Usea haastateltava kertoo myös, että “hankalat” työntekijät saivat varautua siihen, että johto teki työnteosta epämukavaa.
 – Tällaista uhkailua, että jos ette tee sitä tai tätä, niin sitten hän (johtaja) ei jousta, ja vie työvuorotoivelistat pois. Että ette saa nyt toivoa mitään. Se oli semmoista ihmeellistä kyykyttämistä.
 Useampi työntekijä kertoo myös aiheettomasti annetuista varoituksista.
 Kun puhe yksikön johdon kanssa ei auttanut, työntekijät ottivat epäkohtia esiin muun muassa työnohjauksessa ja työterveydessä.
 Tieto luottamuksellisista tapaamisista päätyi kuitenkin työnjohdolle.
 Epäkohdista vihiä jo vuonna 2013
 Yksikön valvonnasta vastaavat ensi sijassa Hämeenlinnan kaupunki ja sen jälkeen Etelä-Suomen aluehallintovirasto (avi).
 Epäkohtien paljastuessa valvojilla on erilaisia mahdollisuuksia toiminnan korjaamiseksi. Valvojat voivat esimerkiksi antaa määräyksiä muuttaa toimintaa. Kaupunki voi myös vaatia seuraamusmaksuja sopimusrikoista.
 Jos epäkohtiin ei saada muutosta, yksikön toiminta voidaan jopa keskeyttää kokonaan.
 Omenapuun taapauksessa näin ei kuitenkaan ole tapahtunut.
 Muun muassa tällaiseen sänkyyn poikaa on sidottu. MOT-toimitus
 MOT tutki tätä juttua varten kaikki yksikköä koskevat valvonta- ja tarkastusasiakirjat vuodesta 2010 lähtien. Tuona aikana avi teki yksiköstä viisi valvontapäätöstä ja kaupunki kaikkiaan 12 tarkastusta.
 Vain pienessä osassa tarkastuksia löydettiin vakavampia epäkohtia. Kuitenkin jo vuonna 2013 käynnistyneessä valvonnassa yksikön ohjaaja kertoi aville “äärimmäisen vaarallisesta tilanteesta”, jonka yhteydessä henkilökuntaa oli kielletty soittamasta poliisille.
 MOT:n saama valvontapäätös on osittain salattu, joten vaarallisen tilanteen yksityiskohdat eivät ole toimituksen tiedossa.
 Asiakirjan mukaan yksikön johtaja vähätteli tilannetta tarkastuskäynnin yhteydessä ja totesi tapahtuneen olleen arkipäiväistä. Avin mukaan asiakasturvallisuus oli tilanteessa vaarantunut.
 Yksikköä pyydettiin kiinnittämään huomiota asiakasturvallisuuteen, rajoitustoimenpiteisiin ja henkilökunnan koulutukseen. Suurempia seurauksia ei kuitenkaan ollut.
 Tarkastajat löysivät teippirullan
 Lainvastaisesta sitomisesta valvojat puolestaan ovat saaneet tietoa jo vuonna 2017.
 Tuolloin kaupungin tekemällä tarkastuskäynnillä paljastui, että yksikössä muun muassa teipattiin yhden asiakkaiden hihansuita yhteen, koska hän oli vahingoittanut itseään.
 Tarkastuskäynnin aikana teippirullaa oli säilytetty yksikön kansliassa.
 Yksi asiakas oli puolestaan ollut sidottuna vöillä sänkyyn. Työntekijät kertoivat tarkastajille päivittäisestä väkivallan uhasta. Tarkastuspöytäkirjan mukaan rajoitustoimenpidepäätökset oli tehty puutteellisesti.
 MOT:n tiedossa ei ole, oliko joku tarkastuksen aikana sidottuna olleista henkilöistä tässä jutussa mainittu poika.
 Epäkohdista huolimatta tarkastajat katsoivat yksikön ilmapiirin olevan hyvä. Työntekijät eivät tuoneet johtamiseen liittyviä epäkohtia esille tarkastuskäynnin aikana.
 Tarkastajat muistuttivat, että yksiköllä on velvollisuus ilmoittaa sitomisesta aluehallintovirastoon.
 Ilmoitus tehtiin, mutta sitominen jatkui.
 MOT selvitti kehitysvammaisten kohtelua Kävimme läpi kaikki aluehallintoviranomaisten ja Valviran rajoitustoimenpiteisiin liittyvät valvontapäätökset sekä oikeusasiamiehen ratkaisut vuodesta 2017 alkaen. Päätöksiä kertyi yhteensä 64 ja niistä 56:ssa on annettu moitteita. Käytössä on ollut muun muassa lainvastaisia välineitä, kuten häkkisänkyjä sekä jalka- ja käsisidoksia. Ihmisiä on rullattu mattojen sisään rauhoittamistarkoituksessa ja heitä on kuvattu lainvastaisesti huoneissaan valvontakameroilla. Suurin osa päätöksistä koskee virheitä rajoitustoimenpiteiden kirjaamisessa tai ohjeistuksessa.
 Aville ilmoitettiin sitomisesta 2017 – tarkastusta ei käynnistetty
 Yksikön johtaja teki niin kuin tarkastajat pyysivät ja ilmoitti huhtikuussa 2017 aluehallintovirastolle, että sen asukas on sidottu lepositeisiin päivälevon ajan ja öisin.
 Kahdeksan kuukautta myöhemmin aluehallintovirasto pyysi yksiköltä lisäselvityksiä asiasta. Se ei kuitenkaan koskaan saanut niitä.
 Tästä huolimatta avi päätti olla tekemättä mitään asian suhteen.
 Miksi näin on menetelty?
 Etelä-Suomen aluehallintoviraston sosiaalihuollon johtava ylitarkastaja  Maija Gartman  kirjoittaa sähköpostitse, että yksikön tarkastamisen ei katsottu olevan aiheellista, vaikka lisäselvityksiä ei saatukaan.
 Gartmanin mukaan yksikön ilmoitus siteiden käytöstä ei antanut erityistä aihetta tarkastukseen.
 Vyyhti alkoi purkautua vasta vuonna 2019, jolloin Hämeenlinnan kaupungin lääkäri kävi yksikössä tarkastuskäynnillä ja havaitsi epäkohdat sitomisessa.
 Vuonna 2020 avi antoi lopulta viisi huomautusta Mehiläiselle ja Onnikoti Omenapuun vastuuhenkilölle lainvastaisten siteiden käytöstä.
 Avin näkemys on, että yksikön tilanne korjaantui lain mukaiseksi valvontaprosessin aikana.
 Niinpä tarvetta jatkotoimille ei nähty olevan.
 Työntekijä tarkastuksista: “ihan potaskaa”
 Haastateltavat kertovat turhautuneensa valvojien hampaattomuuteen. Paikat ehdittiin usein “siivota” ennen tarkastajien saapumista.
 – Tarkastukset olivat ennalta sovittuja. Käskettiin viedä asukkaita ulos.
 – Ihan potaskaa. Siivottiin, laitettiin kaikki niin kuin perfecto. Minut ja tämä (autistinen) poika laitettiin kävelemään ulos. Tuli vaikutelma, että kaikki on hyvin. Kaikki on hyvin.
 Yhden haastateltavan mukaan sidotuksi tulleen pojan huonetta paranneltiin valvojia varten.
 – Esimies käski meidät laittamaan hetkellisesti seinälle pehmusteet, että se näyttäisi turvallisemmalta paikalta. Se oli pieni vaahtomuovin palanen.
 Epäkohdista valvojille ilmoittaneet saivat johdon vihan niskaansa.
 – Esimies huusi, että kuka tämmösiä on menny tekemään. Se on ollut typerää ja tietää vain lisää töitä teille. Että teidän pitää itse tehdä vastine näille (valvojille).
 Moni haastateltava on kokenut olleensa voimaton tilanteessa.
 – Se tuntui aivan hirveältä. Kaikkein eniten totta kai se, että johtaja ei puuttunut siihen mitenkään, mutta että ulkopuolelta tuleva tarkastaja ei puutu… Kyllähän sitä lähtee miettimään, että mikä ihmeen yhteiskunta tää on.
 "Luottamus tavallaan meni kaikkeen."
 Asukkaiden koteja vuokrattiin salaa eteenpäin
 Vaikka avi katsoo yksikön ongelmien loppuneen vuonna 2020 päättyneeseen valvontaan, MOT:n haastattelemien ihmisten mukaan epäkohtia on ollut myös sen jälkeen.
 Väkivaltaa ja sen uhkaa on haastateltavien mukaan edelleen säännöllisesti.
 Yksikön kerrotaan myös edelleen haalivan asiakkaita, joista huolehtimiseen resurssit tai osaaminen eivät riitä.
 Yksikössä on myös ollut merkillinen käytäntö.
 Vakituisten asukkaiden huoneistoja on vuokrattu eteenpäin tilapäisille asukkaille. Vuokraaminen on tapahtunut esimerkiksi viikonloppuisin, kun vakituiset asukkaat ovat lähteneet viikonloppulomille.
 Onnikoti Omenapuu avattiin heinäkuussa 2018. Sitä ennen yksikön nimi oli Hämeen Tukikoti, ja se sijaitsi toisessa paikassa. Terhi Liimu / Yle
 Haastateltavien mukaan näin on toimittu järjestelmällisesti.
 – Se oli tietoista toimintaa, koska yksikön johtaja itse valitsi ihmiset, ketkä sinne pääsevät viikonlopuksi hoitoon.
 Haastateltavien mukaan rahat tilapäisasukkaista menivät Mehiläiselle, vaikka vakituiset asukkaat maksoivat asunnoistaan vuokraa.
 Vakituisille asukkaille tai heidän omaisilleen eteenpäinvuokrauksesta ei kerrottu.
 "Jokainen voi miettiä miltä tuntuu, kun omaan kotiin tulisi joku asumaan kun on itse pois."
 Hämeenlinnan kaupungille tieto vuokraamisesta päätyi alkuvuodesta 2021. Yksikkö kertoi lausunnossaan kaupungille, että kyseessä oli yhden asukkaan huoneiston tilapäinen vuokraus eteenpäin.
 Haastateltavien mukaan tämä ei pidä paikkaansa. Ylimääräisiä ihmisiä on yksikössä välillä ollut niin paljon, että tilapäisasukkaat eivät ole mahtuneet muiden asuntoihin, vaan heitä on majoitettu muun muassa yhteisen olohuoneen sohvalla.
 – Se meni koko ajan holtittomammaksi. Ihmismäärät olivat sellaisia, että mietin miten viikonlopusta selviää, koska ne tilapäisasukkaatkaan eivät olleet helppoja.
 Mehiläinen pyytää anteeksi
 MOT pyysi tätä juttua varten haastattelua Onnikoti Omenapuun nykyiseltä omistajalta Mehiläiseltä sekä entiseltä omistajalta. Entinen omistaja ei vastannut pyyntöön.
 Mehiläinen kieltäytyi haastattelusta, mutta antoi vastauksensa sähköpostitse.
 Laatujohtaja  Mikko Purhonen  kirjoittaa, että autistisen pojan tapauksessa yksikössä on toimittu ohjeiden vastaisesti ja väärin.
 – Pyydämme tapahtunutta anteeksi. Korjaavat toimenpiteet on tehty yhteistyössä läheisten ja kaupungin kanssa yli kaksi vuotta sitten ja toimintaa yksikössä seurataan tarkasti.
 Purhosen mukaan pahoinpitelytuomion jälkeen yksikön toimintaa on kehitetty laadukkaan ja hyvän hoidon turvaamiseksi.
 – Korjaavia toimenpiteitä on tehty laajasti: tilanteissa osallisina olleet henkilöt eivät työskentele enää yksikössä, yksikön johtamista on vahvistettu ja ohjeistuksia sekä toimintamalleja on käyty tehostetusti läpi.
 Purhosen mukaan vammoihin yksikössä järjestetään asianmukainen hoito.
 Hätänumeroon soittaminen ei Purhosen mukaan ole ollut kategorisesti kiellettyä.
 – Tietojeni mukaan tällaista kieltoa ei ole ollut. Yksikössä on tehty tilannekohtaisia ratkaisuja yksittäisissä tilanteissa, joissa on katsottu, ettei poliisin kutsuminen ole kliinisesti perusteltua autistisen asukkaan kohdalla.
 Purhosen mukaan asukkaiden huoneiden eteenpäin vuokrausta on tapahtunut vuodesta 2018 alkaen viidessä tapauksessa. Purhosen mukaan tapaukset on käsitelty yksikössä ja kaupungin kanssa.
 – Jatkossa näin ei enää toimita. Maksut näistä tapauksista tullaan hyvittämään vuokranmaksajille.
 Purhosen mukaan tiedot siitä, että epäasialliseen toimintaan on ohjeistettu yksikön johdosta, että yksikön johto on pelotellut työntekijöitä ja että yksikköä on “siivottu” tarkastuskäyntien ajaksi, otetaan hyvin vakavasti.
 – Emme ole yksikössä onnistuneet omavalvonnassamme sekä laatustandardiemme mukaisessa työssä kaikelta osin.
 Lue lisää:
 Lisää tutkivaa journalismia

Päivät teipattuna tuoliin ja yöt kuormaliinoilla kiinni sängyssä – kehitysvammaisen pojan lainvastainen kohtelu ja pahoinpitely hoivakodissa sai jatkua vuosia


Summary: Kaikille kansanedustajille lähetettiin kutsu tapaamaan köyhiä ihmisiä. Paikalle tulivat vain ne harvat, jotka ovat jo valmiiksi perehtyneimpiä asiaan. Pelottaako kohtaaminen? kysyy Viitala.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Olin pari viikkoa sitten juontamassa tilaisuutta, jossa kansanedustajat keskustelivat köyhyyttä kokeneiden ihmisten kanssa. He miettivät yhdessä ratkaisuja ongelmiin, joista seuraa köyhyyttä. Tilaisuus oli sisällöllisesti muhkea, mutta jäin jälkeenpäin miettimään ennen kaikkea kohtaamista. Kohtasiko kaksi maailmaa, niin kuin järjestäjät (Työttömien Keskusjärjestö, Köyhyyden vastainen verkosto EAPN-FIN, Kuka kuuntelee köyhää -verkosto ja Kirkkohallitus) toivoivat?
 Yksi ryhmä pohti ylisukupolvista köyhyyttä, sillä köyhien vanhempien lapsilla on suuri todennäköisyys elää koko elämänsä niukasti. Toinen ryhmä pureutui siihen, että kuntouttavasta työtoiminnasta ei useinkaan pääse oikeaan työhön ja palkkaan kiinni; pitkäaikaistyötön jää palvelulimboon kuluttamaan voimavarojaan ja motivaatiotaan. Yhden ryhmän erityisasiantuntija oli työtön korkeakoulutettu, joka ei koskaan ollut kunnolla päässyt työmarkkinoille ja 49-vuotiaana se tuntui jo liki mahdottomalta. Toinen työtön korkeakoulutettu oli saanut työn 3001. hakemuksella, tosin määräaikaisen, eikä palkkakaan vastannut työtehtävien vaativuutta.
 Tavoitteena oli, että kansanedustajat tutustuisivat köyhiin ihmisiin ja heidän elämäntilanteisiinsa. Toteutuiko se? Kuka tahansa paikalla ollut vastaisi, että toteutui. Keskustelu oli vilkasta ja osapuolia arvostavaa.
 Kun päivästä toiseen tuntuu, että yhteiskunta vain potkii päähän, tekee hyvää nähdä sellaisia päättäjiä, jotka haluavat muuttaa yhteiskuntaa.
 Vika olikin pikemminkin poissaolleissa  kuin läsnäolleissa. Tyypillistä on, että tällaisiin tilaisuuksiin osallistuvat jo valmiiksi “uskossa olevat”, tässä tapauksessa ne kansanedustajat, jotka kuuluvat eduskunnan köyhyysryhmään ja ovat profiloituneet köyhien asian ajajiksi. Ne, jotka vähiten tuntevat pienituloisimman kansanosan arkea, eivät ilmeisesti kaipaakaan kontaktia. Kaikki kansanedustajat oli tietenkin kutsuttu.
 Työryhmien ratkaisuehdotukset olivat asiantuntevia, mutta eivät kuitenkaan ehkä poliittisesti realistisia. Olkoonkin, että hallituspuolueet SDP, vasemmistoliitto, keskusta ja vihreät olivat edustettuina, kun taas opposition isot puolueet kokoomus ja perussuomalaiset loistivat poissaolollaan (kristillisdemokraateista oli edustaja). Se ei kuitenkaan ikävä kyllä tarkoita sitä, että koko hallitus olisi juuri näiden köyhyyskansanedustajien ajatusten takana.
 Sellaistahan se politiikka on: poliitikot hengaavat niiden parissa, joilta todennäköisimmin olisi tulossa ääniä seuraavissa vaaleissa. No okei, tämä oli epäreilu kärjistys: tietenkin politiikan taustalla ovat arvot ja ihmiskuva. Pulmana onkin se, että arvojaan voi tarkistaa vain jos altistaa itsensä uusille ajatuksille. Eli epätyypillisille kohtaamisille. Se vain ei ole kovin, niin, tyypillistä. On helpompaa toimia samanmielisten kanssa, ja mitä enemmän samanmielisiä tapaa, sitä isompi samanmielisten verkosto muodostuu.
 Samanmielisten liittyminen yhteen  on tietysti myös välttämätöntä. On tärkeää, että eri piireissä pyörivät samanmieliset löytävät toisensa. Esimerkiksi eri puolueiden naisliikkeiden yhteistyön ansiosta on saatu aikaan suuria muutoksia sukupuolten tasa-arvoon. Ja samoissa kokouksissa, joissa on vaadittu äänioikeutta, samapalkkaisuutta tai kunnallista päivähoitoa, ovat osallistujat myös saaneet toimivia sanoja, argumentteja ja muutosintoa vietäväksi kukin omaan puolueeseensa, järjestöönsä tai työpaikkaansa.
 Samanmielisyydestä saatava voima oli varmaankin myös tuon lokakuisen tilaisuuden varsinainen anti. Kun päivästä toiseen tuntuu, että yhteiskunta vain potkii päähän, tekee hyvää nähdä sellaisia päättäjiä, jotka haluavat muuttaa yhteiskuntaa. Kun päivästä toiseen työkseen muistuttelee kollegoita pienituloisista, tekee hyvää saada preppausta asianosaisilta.
 Silti toivoisin, että köyhien kanssa keskustelemaan tulisivat  juuri ne, jotka eivät asiasta mitään tiedä tai ymmärrä. Sellainen teko olisi arvostettavaa, kunniallista. Ja ei kai nyt kansanedustaja voi arvostelua pelätä! Pelkureita emme tietenkään halua yhteisiä asioitamme hoitamaan. Haluamme ihmisiä, jotka katsovat silmiin ja ojentavat käden. Haluavat tietää, miten maa makaa.
 Auli Viitala
 Kirjoittaja on nuori eläkeläinen.
 Kolumnista voi keskustella 9.11. klo 23.00 saakka.

Auli Viitalan kolumni: Arvojaan voi tarkistaa vain jos altistuu uudelle


Summary: Suomeen rakennetaan yhä enemmän koulurakennuksia, joilla on oppilaiden ja kouluhenkilökunnan lisäksi muitakin käyttäjiä.

Kaivinkone kuopaisee maata rakennustyömaalla Kouvolan Valkealassa ja kippaa kauhan sisällön kuorma-auton kyytiin.
 Työmaalla rakennetaan uuden monitoimitalon perustuksia. Muutaman vuoden päästä uusiin tiloihin muuttavat Valkealan ala- ja yläkoulu. Lisäksi tiloihin tulee paljon muitakin käyttäjiä, kuten päiväkoti, kirjasto, nuorisopalvelut, kansalaisopisto ja perhekeskus.
 – Uskoisin että meillä tulee olemaan vahva yhteisöllisyys ja yhdessä tekemisen meininki, Valkealan yläkoulun rehtori  Pauli Pölönen  sanoo.
 Valkealassa rakennetaan uuden monitoimitalon perustuksia. Juulia Tillaeus / Yle
 Vastaavia monitoimitaloja rakennetaan eri puolille Suomea. Useissa kouluhankkeissa pedagogisena asiantuntijana mukana olleen  Raila Oksasen  mukaan monitoimitalojen rakentaminen on lisääntynyt viimeisten kymmenen vuoden aikana.
 Oksanen työskentelee nykyään johtavana konsulttina konsulttiyritys FCG:ssä, mutta hänellä on tausta luokanopettajana, rehtorina ja koulutoimenjohtajana.
 – Esimerkiksi kirjastot kouluissa ovat loistava esimerkki siitä, miten eri kellonaikoina eri käyttäjät hyödyntävät samoja palveluja. Itse näen, että näiden niukkenevien resurssien maailmassa tämä on suurta viisautta, Raila Oksanen sanoo.
 Muunneltavuus on muotia
 Raila Oksasen mukaan myös muunneltavuus ja joustavuus ovat tällä hetkellä keskeisiä asioita koulurakennusten suunnittelussa. Ne on otettu huomioon myös Valkealassa.
 – Luokkahuoneita pystyy yhdistämään, ja niistä pystyy avaamaan seiniä oppimisauloihin. Sitä kautta tilanteen ja oppiaineen mukaisesti meillä on sellainen rakennus ja koulu, jossa pystyy 30 vuodenkin kuluttua sen ajan vaatimuksilla opettamaan ja oppimaan, rehtori Pauli Pölönen sanoo.
 Lue lisää:   Lasten ja nuorten määrä laskee jopa ennakoitua rajummin – "Tulossa on väestötsunami, joka läpäisee kaikki koulutusasteet", sanoo kokenut aluetutkija
 Valkealan yläkoulun rehtori Pauli Pölönen odottaa uuden monitoimitalon valmistumista innolla. Juulia Tillaeus / Yle
 Joitakin vuosia sitten Suomeen rakennettiin hallimaisia, avoimia kouluja, joissa on koettu häiriöitä huonon akustiikan ja valaistuksen vuoksi. Raila Oksanen uskoo, että tällaiset ratkaisut jäävät lyhyeksi välivaiheeksi.
 – Niitä ei Suomessa montaa ole ja uskoisin, että sellaisiin ei olla enää menossa. Avautuvat ympäristöt ovat sen sijaan kyllä tulevaisuuden trendi, Oksanen sanoo.
 Jättiläisen portaat ovat viimeistä huutoa
 Uusissa kouluissa on johtava konsultti Raila Oksasen kanssa paljon yhteneväisyyksiä. Monikäyttöisyyden lisäksi esimerkiksi turvallisuus ja esteettömyys otetaan huomioon kaikissa uusissa kouluissa.
 – Koulun sisätiloissa on tällä hetkellä hyvin muodikasta keskusalue eli joko aula tai ruokasali, ehkä jopa niin, että se ruokasali avautuu juhlasaliin. Näin saadaan iso kokoontumistila, Oksanen kertoo.
 Valkealan uuteen yhtenäiskouluun tulee nykyaikaisia oppimisauloja. Havainnekuva. YIT
 Melkein jokaisesta uudesta koulusta löytyvät Oksasen mukaan myös niin sanotut jättiläisen portaat.
 – Jos rakennetaan kaksikerroksinen koulu, niin ei tehdäkään pelkkää portaikkoa, vaan isot istumaportaat, joissa voi istuskella ja ehkä jopa työskennellä. Portaita vastapäätä voi olla esimerkiksi iso valkokangas, jolta voidaan porukalla katsoa vaikka elokuvaa, tai jonka avulla voidaan pitää pieniä infotilaisuuksia ja opetustuokioitakin, Raila Oksanen sanoo.
 Valkealan uuden yhtenäiskoulun osalta suunnittelu on vaiheessa, jossa suuret linjat, kuten seinien paikat ja luokkien sijainnit on päätetty. Yksityiskohdat, kuten kalusteet, värimaailma ja muut arjen viihtyisyyteen liittyvät asiat ovat vielä avoinna.
 Yhdeksäsluokkalaiset Ruusa Seppälä ja Milja Muikku ovat tyytyväisiä siihen, että Valkealaan rakennetaan uusi koulu. Juulia Tillaeus / Yle
 Koulun henkilökunta on jo päässyt mukaan uuden koulun suunnitteluun. Myöhemmin mielipiteitä kysytään myös oppilailta.
 Valkealan yläkoulussa yhdeksännellä luokalla opiskelevat  Ruusa Seppälä  ja  Milja Muikku  ehtivät päättää peruskoulunsa ennen uuden monitoimitalon valmistumista, mutta heidän mukaansa nuoremmat oppilaat odottavat uusien tilojen valmistumista kovasti.
 Tällä hetkellä sekä ala- että yläkoulun tunteja pidetään Valkealassa parakkeihin perustetuissa väistötiloissa. Molemmissa kouluissa on kärsitty sisäilmaongelmista. Vanha alakoulu on jo purettu.
 – Nuorempien oppilaiden mielestä on kivaa, kun jatkossa ei tarvitse enää olla parakeissa vaan pääsee kunnon kouluun, Ruusa Seppälä sanoo.
 Vanhaa rakennuskantaa on yhä paljon
 Asiantuntija Raila Oksamen kertoo, että valtaosa Suomen yleissivistävistä kouluista eli käytännössä peruskouluista ja lukioista on rakennettu 1950–1960-luvuilla. Tällä hetkellä kouluja uusitaan paljon, koska vanhat koulut alkavat viimeistään nyt olla tiensä päässä.
 Valkealan nykyinen yläkoulu on rakennettu 1960-luvulla. Juulia Tillaeus / Yle
 Oksasen mukaan koulun uusimista mietittäessä päädytään usein kokonaan uuteen koulurakennukseen vanhan peruskorjaamisen sijaan, koska uusi koulu nähdään kunnan kilpailuvalttina.
 – Tämä on sidoksissa väestökatoon. Asia tulee esille lähes poikkeuksetta tarveselvitysvaiheen keskusteluissa, Oksanen sanoo.
 Pelkästään Uudellemaalle on Oksasen mukaan vuosina 2010–2018 rakennettu 76 uutta koulua. Koko Suomeen samassa ajassa on noussut lähes 260 uutta opinahjoa.
 – On tietysti oma kysymyksensä, pitääkö aina rakentaa uusi koulu vai voitaisiinko vanhasta peruskorjaamalla ja muokkaamalla saada hyvä. Se on iso kysymys ehkä tulevaisuudessa, Oksanen sanoo.
 Valkealan uusi monitoimitalo nousee Likolammen rannalle.  YIT
 Suomessa on Oksasen mukaan edelleen valloillaan myös trendi, jossa pieniä kouluja lakkautetaan ja tilalle rakennetaan yksi iso.
 – Haja-asutusalueilla on isoja kouluja, jotka on rakennettu isojen ikäluokkien tarpeisiin. Niissä saattaa tällä hetkellä olla vaikka vain kymmenesosa tai viidennes niistä lapsista, joille se on alun perin suunniteltu. Se alkaa olla yhtälönä niin kallis, että vain pitkien välimatkojen alueilla yritetään enää ylläpitää huonommassa kunnossa olevia rakennuksia.
 Lue lisää:
 Suomen suurin puukoulu mitoitettiin tulevaisuuden putoavalle lapsimäärälle – jo vuoden jälkeen yli 100 oppilasta joutui evakkoon, koska se on liian pieni

Nyt rakennetaan kouluja, joissa on jättiportaat ja muodikas keskusalue – tulevaisuuden koulu ei ole enää vain koululaisia varten


Summary: Lähes 40 prosentilla suomalaisista työnantajista on hyvin heikot valmiudet tai tahtotila palkata kansainvälistä työvoimaa.  Henkilöstöpalveluyritys Baronan kyselyn mukaan suurin este kielitaito.

Suomalaiset yritykset kärsivät pahimmasta osaajapulasta kuin koskaan. Samaan aikaan kansainvälistä työvoimaa ei uskalleta palkata.
 Ongelma ei ole byrokratia tai hankalat lait vaan huono englanninkielen taito, kertovat yritykset itse.
 – Noin puolet suomalaisyrityksistä on jo käyttänyt kansainvälistä työvoimaa, mutta noin 40 prosentilla yrityksistä on aika heikot valmiudet ottaa heitä vastaan. Suurimmaksi haasteeksi nousi työnantajan oma kielitaito, sanoo Baronan globaalin rekrytoinnin johtaja  Elina Koskela .
 Lainsäädäntö ja byrokratiakin jäivät kielihaasteiden taakse.
 Tiedot ovat peräisin Baronan Taloustutkimuksella teettämästä kyselystä, jossa kartoitettiin 500 yksityisen ja julkisen organisaation työvoimatilannetta, näkemyksiä ja asenteita. Kansainvälisellä työvoimalla tarkoitetaan tässä ulkomaista työvoimaa sekä Suomessa asuvia ulkomaalaistaustaisia, joilla ei ole sujuvaa suomen kielen taitoa.
 Erityisen hankalalta vieraskielisen palkkaaminen tuntui olevan niille organisaatioille, joissa ei muutoinkaan ole totuttu käyttämään englantia tai joilla ei ole ulkomaisesta rekrytoinnista aiempaa kokemusta.
 Kun organisaatiossa ei ole ollut tapana englantia käyttää, niin se näkyi kyselyssä myös siinä, että lähes 40 prosentissa työnantajia ei ole myöskään edes puhuttu kansainvälisen työvoiman palkkaamisesta.
 – Toki meillä on sellaisia tehtäviä, joissa suomenkielentaito on välttämätöntä kuten hoito- ja hoivatyö, mutta haluammekin vähän haastaa nyt yrityksiä. Odotammeko itseltämme vähän liian hyvää kielitaitoa sen sijaan, että rohkeasti lähtisimme vähän heikomallakin kielitaitotasolla liikkeelle, sanoo Koskela.
 Toisin sanoen ryhdyttäisiin etsimään työvoimapulaan ratkaisua muistakin kuin sujuvaa suomenkieltä puhuvista. Kyselyssä mukana olevissa työnantajista puolet kertoi kärsivänsä jonkinasteisesta työvoimapulasta.
 – Osalle kansainvälistyminen on jo tuttua, mutta yllättävän iso joukko ei ole tunnistanut kansainvälistä työvoimaa lainkaan ratkaisuna osaajapulaan, toteaa Baronan toimitusjohtaja  Lassi Määttä .
 Apuakin kielimuurin ylittämiseen, molemmin puolin, on tarjolla.
 – Ei se ole niin hankalaa. Toki siinä on monta askelta ennen työllistymistä, mutta kaikkiin vaiheisiin on saatavissa apua ja ongelmat ovat ratkottavissa, vakuuttaa Koskela.
 Ministeriössä tunnistetaan ongelmat
 Isoille yrityksille byrokratia ja oleskeluluvat ovat suurin kysymys, sanoo Työ- ja elinkeinoministeriön johtava asiantuntija  Laura Lindeman.
 Lisäksi tulevat mahdollisen puolison työllistyminen ja lasten koulut. Yritykset kokevat, että näihin niiden on vaikea vaikuttaa, Lindeman sanoo.
 Lindeman sanoo, että käytännön kieli on myös haaste. Jos työpaikalla on totuttu puhumaan vain ruotsia ja suomea voi olla vaikea ottaa englanninkielistä työntekijää. Joko työskentelykieltä pitää vaihtaa tai sitten pitäisi panostaa paljon tulijan kielikoulutukseen.
 – On myös inhimillisiä pelkoja että mitä tämä tekee vaikka kahvipöytäkeskusteluille, Lindeman snaoo.
 Pienissä yrityksissä taas ei ole osaajia. Henkilöstöhallinto ei ole tottunut kansainväliseen rekrytointiin, eikä siihen ole resursseja, arvioi Työ- ja elinkeinoministeriön johtava asiantuntija Laura Lindeman. Marko Melto
 Pienissä yrityksissä taas ei ole osaajia. Henkilöstöhallinto ei ole tottunut kansainväliseen rekrytointiin, eikä siihen ole resursseja.
 – Usein rekrytoinnit tapahtuvat verkostojen kautta, eivätkä yritykset osaa löytää osaajia, Lindeman sanoo.
 Toisaalta osa firmoista syrjii ulkomaalaisia. Tutkimusten mukaan jo ulkomaalainen nimi aiheuttaa sen, että osa yrityksistä ei edes kutsu hakijaa haastatteluun, vaikka tämä olisi kuinka pätevä.
 – Tuomme mielellämme esiin, että ministeriö ja eri toimijat pyrkivät tukemaan tässä yrityksiä, Lindeman sanoo.
 Kansainvälisten osaajien ja työvoiman maahanmuuttoa kehitetään kansallisella Talent Boost -toimenpideohjelmalla, jota koordinoivat työ- ja elinkeinoministeriö ja opetus- ja kulttuuriministeriö.
 Balilta vaantaalaiselle varastolle
 Vantaalaisella Baronan operoimalla varastolla suomenkielen sujuva taito ei ole tarpeen. Varastolla työskentelee toistakymmentä eri kansalaisuutta.
 Palvelupäällikkö  Christine Hagman  kertoo, että jos osaa suomea tai englantia, pärjää hyvin. Työt on myös järjestetty niin, että oppiminen olisi helppoa vajaallakin kielitaidolla.
 Yksi työntekijöistä on Indonesian Balilta kotoisin oleva kolmikymppinen  Juliana I Nengah .
 Hänkin on huomannut, että ilman kielitaitoa työllistyminen on hankalaa. Työhaastatteluissa yritykset kysyvät suomen taitoa.
 – Alkujaan ajattelin hotellialaa, mutta koronan vuoksi sille oli vaikea työllistyä.
 Balilla Nengah oli opiskellut hotellialaa ja työskennellyt yhdeksän vuotta alalla.
 Juliana I Nengah ehti huomata työtä etsiessään, että ilman suomenkielen taitoa työllistyminen on hankalaa.  Esa Syväkuru / Yle
 Hän päätyi varastotöihin harjoittelun kautta, ja viihtyy hyvin.
 – Tässä firmassa pärjään englannilla, mutta yritän puhua suomea työnjohtajan ja työkavereiden kanssa, myös indonesiaa ja balin kieltä puhuva Nengah sanoo.
 Lue lisää:
 Savolaiset metallialan yritykset eivät olisi kasvaneet ilman ulkomaista työvoimaa – osaajista kilpaillaan, valtteja ovat palkka ja työolot
 Teknologiateollisuus pelkää Suomen näivettyvän osaajapulaan – Nokia: Jos emme saa työvoimaa, työt tehdään sitten muualla
 18-vuotias Gleb Shumaev kokee, että pelkkä nimi riittää leimaamaan hänet – idän ja lännen kireät välit tuntuvat venäläistaustaisten arjessa
 Rakennusalan yrittäjää harmittaa, kun ei voi palkata osaavia työntekijöitä yhden puutteen takia: kaikkien ammattiopiskelijoiden kielitaito ei riitä työelämään
 Maahanmuuttajayrittäjät: Miksi Suomessa maksetaan kotona istumisesta?

Vieraalla kielellä työskentely pelottaa – Työvoimapulasta huolimatta yritykset eivät uskalla palkata ulkomaalaisia, koska englantia ei osata, kertoo kysely


Summary: TYKSin vanhuspsykiatrian osastolla epäillään potilaita kohdellun kaltoin muun muassa liiallisilla pakkokeinoilla ja ylilääkinnällä. Yle sai käsiinsä tapauksen dokumentit.

Turun yliopistollinen keskussairaala (TYKS)

Yle on saanut julkisuuslain mukaisella tietopyynnöllä haltuunsa Lounais-Suomen aluehallintoviraston selvityspyynnön Kupittaan vanhuspsykiatrian osaston V1:n toimintaan liittyen sekä Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin vastineen aville.
 Sairaanhoitopiirin vastineessa myönnetään osa aluehallintovirastoon kannelluista V1-osaston epäkohdista, puutteista ja laiminlyönneistä.
 Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin johtajaylilääkäri  Mikko Pietilä  sanoo kuitenkin, että osastolla olevien vanhusten tai heidän omaistensa ei tarvitse olla huolissaan.
 – Toiminta osastolla on ollut varsin asiallista. Käsitykseni mukaan osaston tilanne on kyllä parempi, mitä julkisuudessa olleiden väitteiden perusteella voisi ajatella.
 Selvityspyyntö sairaanhoitopiirille
 Aluehallintovirasto alkoi tutkia kesäkuussa saamaansa epäkohtailmoitusta eli kantelua, joka liittyy TYKSin vanhuspsykiatrian osaston V1 toimintaan.
 – Siinä esitettiin väitteitä muun muassa liiallisesta lääkkeiden käytöstä ja pakkotoimista. Me arvioimme, että asiaa on syytä lähteä selvittämään, sanoo Lounais-Suomen aluehallintoviraston lakimies  Niina Tainio .
 Ylen tietopyynnöllä saamaan epäkohtailmoitukseen on kirjattu hyvinkin tarkkaan, minkälaista toiminta osasto V1:llä on ollut.
 Kantelun mukaan osastolla sattuu muuan muassa runsaasti kaatumisia. Niin ikään epäkohtailmoituksen tekijä väittää potilaita kohdeltavan epäasiallisesti ja pakkokeinoja käytetyn tarpeettomasti. Hän epäilee myös osaston ulkomaalaistaustaisen lääkärin vaarantavan potilasturvallisuutta.
 Pitävätkö tiedot paikkaansa, sitä nyt selvitetään.
 Aluehallintovirasto pyysi Varsinais-Suomen sairaanhoitopiiriltä selvitystä V1-osaston toiminnasta.
 Ylen saaman selvityspyynnön perusteella avi pyysi vastauksia sairaanhoitopiiriltä muun muassa seuraaviin asioihin:
 – kantaa väitteeseen , että potilaiden kaatumiset liittyvät lähes poikkeuksetta liialliseen lääkitykseen
 –   kirjataanko potilaiden  kaatumiset tai muut vaaratilanteet potilasasiakirjoihin
 –   miten turvallisen  lääkehoidon toteuttaminen on varmistettu
 – kanta osaston  lääkärin kielitaitoa ja lääkkeiden sekä pakkotoimien määräämistä koskeviin väitteisiin
 – kanta potilaiden  epäasiallista kohtelua koskeviin väitteisiin
 – onko osastolla  riittävästi henkilökuntaa osaston potilasmäärään nähden
 Sairaanhoitopiirin vastine
 Varsinais-Suomen sairaanhoitopiiri lähetti vastineen aluehallintovirastoon 23. syyskuuta. Siinä myönnetään osa epäkohtailmoituksen tiedoista oikeiksi.
 Vastineessa todetaan muun muassa seuraavat asiat:
 – tarvittavien lääkkeiden  määräämiseen on pyydetty lääkärien kiinnittämään enemmän huomiota, koska on ilmennyt, että ainakin yksi hoitaja on antanut muita herkemmin lääkemääräyksen puitteissa isomman annoksen
 – jotkut lääkehoitajat  eivät ole lääkekaapin osalta ohjeistuksia noudattaneet, vaan lääkekaapin oveen olisi jätetty avaimet roikkumaan
 – kaikissa yövuoroissa  ei ole sairaanhoitajaa, mutta kaikilla lääkehoitoon osallistuvilla työntekijöillä on oltava lääkeluvat
 – kaatumisten suoraa  syy-yhteyttä liialliseen lääkitykseen on vaikea osoittaa, sillä kaatumiseen on vaikuttamassa moni tekijä
 – potilaiden kaatumiset  kirjataan sairaskertomukseen. Kaatumisista tehdään Haipro-ilmoitus
 – kaatumiset tulisi  myös kirjata hoitotaulukkoon, mutta sen käyttöönotossa on vielä ollut puutteita
 – pakkotoimissa noudatetaan  ns. pienimmän pakon periaatetta. Aina pyritään käyttämään ensiksi muita keinoja kuin pakkoa hyväksi
 – on epätodennäköistä , että potilaiden hoito olisi osastonlääkärin kielitaidon vuoksi jäänyt toteutumatta tai viivästynyt
 Lisää selvityksiä tarvitaan
 Sairaanhoitopiirin vastine aluehallintoviraston selvityspyyntöön ei kaikilta osin tyydytä avia.
 – Kun asian käsittely on kesken, en voi arvioida selvitystä. Olemme kuitenkin tietyiltä osin pyytäneet lisätietoja muun muassa lääkitykseen ja pakkotoimien käyttöön liittyen, sanoo avin lakimies Niina Tainio.
 Hän arvelee, että selvityksen tekemiseen aluehallintovirastolta menee joitain kuukausia. Toistaiseksi selvitystä tehdään asiakirjojen pohjalta, eikä esimerkiksi osastolle ole tehty tarkastuskäyntiä.
 – Toki ei ole poissuljettu sekään. Kun saadaan lisämateriaalia, sitten arvioidaan mihin toimenpiteisiin tämän suhteen on syytä ryhtyä.
 Kaikki rikossyytteet hylättiin
 TYKSin vanhuspsykiatrian V1-osaston mahdolliset epäkohdat nosti näkyvästi esiin  Turun Sanomat lokakuun lopulla .
 Artikkelissa annettiin ymmärtää, että vanhuspsykiatrian osasto V1:n toimintamallit olisivat perua Turun kaupungin vanhuspsykiatrian osastolta G1.
 Turun Sanomat paljasti viisi vuotta sitten  vanhusten kaltoinkohtelua G1-osastolla. Nykyään Turun vanhuspsykiatriasta vastaa Kupittaan V1-osasto, kun G1 lakkautettiin.
 Aluehallintoviraston lakimies Niina Tainio ei halua ottaa kantaa, onko osastojen toimintakulttuurissa yhteneväisyyttä.
 – En halua verrata, kun V1-tapauksen käsittely on kesken. Tästä voi sanoa ehkä enemmän sitten, kun selvittely on saatu valmiiksi.
 Tainio sanoo, että nyt käsillä olevassa tapauksessa avi ei ole ollut yhteydessä poliisiin.
 G1-osaston toiminnasta nostettiin aikanaan rikossyyttet neljää hoitajaa vastaan.  Kaikkien syytteet kuitenkin hylättiin . Sen sijaan kolme kaupungin korkeaa  virkamiestä sai kirjallisen varoituksen  väärinkäytöksistä.
 Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin johtajaylilääkäri Mikko Pietilän mielestä V1-osastolla esiin tulleet asiat eivät ole lähelläkään sitä, minkälainen tilanne oli G1:llä.
 – Minun on vaikea nähdä, että asiat olisivat aivan näin vaikealla tolalla. Mielestäni vanhusten hoidossa on menty, erityisesti takavuosiin nähden, huimasti eteenpäin.
 Ylen aiemmin haastattelema TYKSin sairaalajohtaja  Petri Virolainen  piti tärkeänä, että Turun Kupittaan vanhuspsykiatrisella V1-osastolla ilmenneet  ongelmat selvitetään perin pohjin .
 Virolaisen mukaan sairaanhoitopiiri aloittaa asiassa myös oman sisäisen tutkinnan.
 Myös johtajaylilääkäri Mikko Pietilä pitää tärkeänä, että asiat selvitetään kunnolla.
 – Mikäli käy ilmi, että näissä asioissa, erityisesti potilaiden epätyydyttävän kohtelun osalta olisi perää, niin toki näihin puututaan.
 Lue lisää:
 TYKSin sairaalajohtaja: Uudelleen julki tulleet epäillyt Kupittaan vanhuspsykiatrian väärinkäytöksistä tutkitaan perin pohjin
 Hovioikeus vapautti vanhusten pahoinpitelystä tuomitun Kupittaan sairaalan hoitajan
 Hovioikeus piti näyttöä riittämättömänä – viimeinen Turun G1-pahoinpitelyepäily kaatui hovissa
 Yle kävi läpi poliisin esitutkintamateriaalin: Todistajat kertovat fyysisestä väkivallasta turkulaissairaalassa – epäillyt kiistävät vanhusten kaltoinkohtelun
 Hallinto-oikeus: Turun kaupungin annettava tiedot Kupittaan psykiatrisen sairaalan sisäisestä tarkastuksesta

Sairaanhoitopiiri myöntää osan Kupittaan vanhuspsykiatrian osaston V1:n epäkohdista – aluehallintovirasto perää nyt lisäselvityksiä


Summary: Ammattijärjestö Talentian näkemys on, että KT:n ohjeistus rikkoo palkkausjärjestelmää.

Turun yliopiston työoikeuden emeritusprofessori  Seppo Koskinen  ei näe ongelmaa Kunta- ja hyvinvointialuetyönantajien (KT) antamassa ohjeistuksessa, jonka mukaan kuntien tulisi pidättäytyä harkinnanvaraisista palkankorotuksista hyvinvointialueiden perustamisen alla. Sosiaalialan korkeakoulutettujen ammattijärjestö Talentia on pitänyt ohjeistusta palkkatasoon vaikuttamisena siten, että osaa työehtosopimuksen määräyksistä ohjeistetaan olemaan käyttämättä.
 Talentia ilmoitti lokakuun viimeisenä viikonloppuna epäilevänsä Itä-Uudenmaan kuntia sosiaali- ja terveysalan palkoista sopimisesta niin, että kyseessä voisi olla palkkakartelli. Epäily lähti liikkeelle  Hufvudstadsbladetin  uutisesta, jonka mukaan alueen kunnissa on sovittu sosiaali- ja terveysalan työntekijöiden palkkojen pitämisestä yhtäläisinä eikä palkoilla kilpailla kuntien välillä hyvinvointialueuudistuksen alla.
 Porvoon sosiaali- ja terveysjohtaja  Ann-Sofie Silvennoinen  kertoi HBL:n jutussa, että kunnat ovat keskustelleet palkoista ja siitä, kuinka ne voidaan pitää samalla tasolla siten, etteivät ihmiset vaihda työpaikkaa palkan perässä. STT:lle Silvennoinen sanoi, että kuntien sopimuksissa ei ole kyse palkkakartellista vaan siitä, että henkilöstöasioista on puhuttu yleisellä tasolla.
 Kuun vaihduttua Talentia kertoi epäilevänsä samanlaista toimintaa Pohjois-Savossa ja viittasi KT:n antamaan ohjeistukseen.
 Talentian neuvottelupäällikkö  Tuomas Hyytinen  katsoo, että olipa toiminta laitonta tai ei, Talentian näkemyksen mukaan palkoista sopiminen rikkoo työehtosopimuksia.
 – Näkemyksemme mukaan palkkakatosta sopiminen kuntien kesken rikkoo työehtosopimusta, sillä se kaventaa sopimuksissa määriteltyä neuvotteluvaraa.
 Talentian mukaan rikkoo palkkausjärjestelmää
 Seppo Koskinen kuvailee palkkakartelli-sanaa harhaanjohtavaksi ja "ammattiyhdistysliikkeen kielenkäytöksi". Hän huomauttaa, että kartelli on kilpailu-, ei työlainsäädännöllinen termi. Sillä viitataan yritysten keskinäisen kilpailun rajoittamiseen esimerkiksi hintatasoon tai saatavuuteen vaikuttamalla.
 – Sanalla kuvataan työmarkkinoiden yhteydessä sitä, että eri työnantajat olisivat sopineet noudattavansa samaa palkkatasoa tai samoja palkkaperiaatteita. Se ei ole kiellettyä kilpailun rajoittamista, eikä kiellettyä kilpailua sääntelevä kilpailulaki edes koske työmarkkinoita. Työvoiman vapaata liikkumista se toki välillisesti saattaa hillitä, mutta ei se sitä rajoita.
 Koskisen mukaan jotkut kutsuvat ammattiyhdistyksiä ja työehtosopimuksia työelämän kartelleiksi. Hän painottaa, etteivät nekään sellaisia ole eikä niitä sellaisina pidetä.
 Kartellityyppinen tilanne voisi Koskisen mielestä olla se, jos yksityisellä sektorilla olisi tiukka sidonnaisuus yleiseen linjaan. Kunta ja valtio ovat sikäli erilaisia, että kummassakin virka- ja työehdoista sopii yleensäkin vain yksi taho, ja kunnat ja kaupungit soveltavat tätä sopimusta.
 Talentian näkemyksen mukaan epäilty mahdollinen kartelli rajoittaa työvoiman vapaata liikkuvuutta ja rikkoo palkkausjärjestelmää, sillä palkat tulisi määrittää työn vaativuuden perusteella eikä kuntien keskinäisissä sopimuksissa. Syynä kuntien linjaukseen olisi KT:n ohjeistus, joka on annettu siksi, että kuntien ja kuntayhtymien palveluksessa oleva sosiaali- ja terveydenhuollon sekä pelastustoimen henkilöstöä siirtyy hyvinvointialueiden palvelukseen vuonna 2023. Tämän seurauksena palkkoja harmonisoidaan eli yhtenäistetään.
 – Henkilöstöään luovuttavissa työnantajayksiköissä on pidättäydyttävä tekemästä tasakorotuksenomaisia harkinnanvaraisia palkankorotuksia, jotka voivat nostaa kustannuksia hyvinvointialueilla, ohjeistuksessa lukee.
 Talentian Hyytisen mukaan ohjeistuksen muotoilu voi johtaa siihen, että palkkoja yritetään hillitä kunnissa kaikin keinoin, jopa palkoista sopimalla.
 – Tämä tuo mieleen sanan kartelli siksi, että siinä sovitaan hyödykkeen, tässä tapauksessa työn, hinnasta.
 "Myrsky munakupissa"
 Koskinen sanoo vastaavien sopimusten olevan hyvin tavallisia yksityisellä sektorilla liikkeenluovutusneuvotteluissa. Kun ratkaisu on tulossa, tapana on Koskisen mukaan sopia, ettei luovuttaja lähde nostamaan palkkoja. Siinä mielessä KT:n ohjeistuksessa ei hänen mielestään ole "mitään ihmeellistä".
 – Ainakin kun minä katson KT:n ohjeita, niin eiväthän he mitenkään neuvo, että työehtosopimuksia pitäisi noudattaa jotenkin väärin. Ohjeena on pidättäytyä tekemästä sellaisia korotuksia tai muutoksia, jotka voi nyt jättää tekemättä, hän sanoo.
 – Tämä on nyt myrsky ei edes vesilasissa vaan jossain munakupissa.
 Siinä mielessä hän ymmärtää Talentian reaktion, että uudistus on valtava ja hyvinvointialueen toteutumiseen on vielä pitkä aika. Yksityiseen sektoriin verrattuna ero on se, että liikkeenluovutukset toteutuvat siellä yleensä huomattavasti nopeammin.
 Koskinen kuitenkin painottaa, että palkkaharmonisaatiossa on näin mittavassa uudistuksessa jo nykyiselläänkin töitä vuosikausiksi.
 – Vaikka sitä nyt helpotettaisiin niin, ettei eroja enää kasvateta, edessä on silti vaikea ja pitkäkestoinen homma.
 Palkankorotuksia saa edelleen antaa
 KT:n neuvottelupäällikkö  Henrika Nybondas-Kangas  sanoo, ettei KT ymmärrä Talentian tulkintaa. Hänen mukaansa kukaan ei ole antanut ohjetta olla noudattamatta kunkin työnantajan omaa palkkausjärjestelmää, ja lisäksi hän painottaa päätösvallan olevan edelleen kunnilla itsellään.
 – Kukaan ei ole antanut sellaisia ohjeita, että perusteltuja palkankorotuksia ei voisi antaa.
 Nybondas-Kangas painottaa, että tavoitteena on estää se, että kunnat ikään kuin läksiäislahjaksi nostavat palkkoja tietäen, että kustannuksista vastaa kohta hyvinvointialue ja sen rahoittaja valtio. Tällaisia tapauksia on hänen mukaansa aiemmin tullut ilmi esimerkiksi kuntaliitosten ja kuntayhtymien perustamisen yhteydessä. Nybondas-Kankaan näkemys on, että tällainen toiminta voisi johtaa jopa vahingonkorvausvelvollisuuteen.
 Koskinen muistaa tapauksen, jossa yksityisen puolen liikeluovutuksen alla luovuttaja nosti työntekijöiden palkkoja reilusti ja perusteli sitä työntekijöiden palkitsemisella. Tätä hän kuvailee luovutuksen saajan luottamuksen pettämiseksi.
 Vahingonkorvausvelvollisuuteen Koskinen ei kuitenkaan usko.
 – Jos joku sanoo vain palkitsevansa työntekijöitä, nostapa siinä sitten vahingonkorvausjuttu. Ei se menesty, koska on todella vaikea saada näytetyksi, että luovuttajan menettelystä aiheutui vahingonkorvauslainsäädännön mukainen korvausvelvollisuus.
 Vahingonkorvausvelvollisuus siis edellyttäisi, että esimerkiksi ennen liikkeenluovutusta annetut harkinnanvaraiset erät tulkittaisiin hyvinvointialueen tahalliseksi vahingoittamiseksi. Tämä näyttäminen olisi Koskisen mukaan melko mahdotonta.
 Palkat nousevat "joka tapauksessa"
 KT:n Nybondas-Kangas sanoo, että annettu ohjeistus on enimmilläänkin pelkkä suositus, sillä päätösvalta on kunnilla. Suositusten mukaisestikin niillä on edelleen mahdollisuus maksaa rekrytointilisiä ja tehdä palkankorotuksia esimerkiksi työn vaativuuden ja työkokemuksen vuoksi tai henkilökohtaisina lisinä.
 Se, että tavoitteena olisi hillitä naisvaltaisen ja työvoimapulasta kärsivän alan palkankorotuksia periaatteellisella tasolla, ei Nybondas-Kankaan mukaan pidä paikkaansa. Hän huomauttaa, että jo nyt tilanne on se, että jollakin työnantajalla on alueensa korkein palkka. Palkkojen harmonisoinnin yhteydessä monien palkat nousevat, koska palkkojen madaltaminen ei yleensä ole mahdollista.
 – Kuntatyönantajilla on ollut samat mahdollisuudet käytettävissään aika monta vuotta. Yhteensovittaminen tulee nostamaan lähes kaikkien palkkoja joka tapauksessa.
 Nybondas-Kangas ei usko myöskään kuntien tulkinneen suosituksia Talentian esittämällä tavalla.
 – Työnantajayhteistyö on eri asia kuin että sovittaisiin, että kenenkään palkat eivät nouse.
 Lue myös:
 Ammattijärjestö epäilee sosiaalialan palkkakartellin levinneen myös Pohjois-Savoon – harkinnanvaraisista palkankorotuksista pidättäydytään
 HBL: Itä-Uudenmaan kunnat sopineet keskenään sosiaali- ja terveysalan työntekijöiden palkoista

Kuntatyönantajat haluaa estää ohjeistuksella palkkojen nostamisen "läksiäislahjaksi" – työoikeuden asiantuntija ei näe ohjeessa ongelmaa


Yhdysvallat avaa rajansa täyden rokotussarjan saaneille vapaa-ajan matkustajille tästä päivästä alkaen. Vapaa-ajan matkustus vapautuu rokotetuille lentomatkustajille sekä maitse Kanadasta tai Meksikosta saapuville.
 Yhdysvallat asetti ensimmäiset matkustusrajoituksensa jo viime vuoden tammikuussa, jolloin matkustusta estettiin koronaviruksen kanssa painivasta Kiinasta. Pandemian levitessä ympäri maailman matkustamista rajoitettiin myös muualta, muun muassa Euroopasta. Maarajalla vapaa-ajan matkustus on ollut pysähdyksissä viime vuoden maaliskuusta lähtien.
 Jatkossa Yhdysvaltoihin matkaavien ulkomaalaisten pitää todentaa saaneensa rokotteet jo ennen lentoa. Lentomatkustajilla pitää lisäksi olla todistus hiljattain otetusta negatiivisesta koronatestistä. Maarajalla koronatestiä ei tarvita. Matkustaminen ei enää edellytä karanteenia.
 Yhdysvaltain tautikeskuksen mukaan Yhdysvaltoihin voi matkustaa Yhdysvaltain ja Maailman terveysjärjestö WHO:n hyväksymien rokotteiden turvin.
 Yhdysvaltain matkailuala on arvioinut pandemian aikaisten menetysten kohoavan yli 250 miljardiin dollariin eli lähes 220 miljardiin euroon.

USA asetti ensimmäiset matkustusrajoitukset viime vuoden tammikuussa – nyt rajat avautuvat rokotetuille turisteille


Summary: Perusterveydenhuollon palveluiden saavutettavuus joukkoliikenteellä on parasta Uudellamaalla sekä muissa väestöltään suurissa eteläisen Suomen maakunnissa. Tutkija varoittaa, ettei sote-uudistuksessa tulisi mennä keskittämisessä liian pitkälle.

Noin puolet Suomessa asuvista saavuttaa perusterveydenhuollon palvelut joukkoliikenteellä 20 minuutissa, mikäli he asuvat joukkoliikenteen toiminta-alueella. Puolessa tunnissa palveluihin pääsee joukkoliikenteellä lähes kolme neljästä suomalaisesta.
 Maakuntien välillä on kuitenkin selviä eroja, ilmenee tuoreesta Oulun yliopistossa tehdystä tutkimuksesta. Tutkimuksessa selvitettiin ensimmäistä kertaa koko maan laajuisesti perusterveydenhuollon palvelujen maantieteellistä saavutettavuutta joukkoliikenteellä.
 Tutkimuksessa perusterveydenhuoltoon luetaan terveyskeskukset, neuvolat, hammashoito ja apteekit. Tutkimus on julkaistu  Applied Geography -tiedejulkaisussa .
 – Kokonaisuutena tilanne näyttää hyvälle, mutta alueelliset ja paikalliset erot ovat merkittäviä. Ongelmat saattavat jäädä piiloon, kun kokonaistilanne valtakunnallisesti katsottuna vaikuttaa hyvälle, sanoo yliopistotutkija, geoinformatiikan dosentti  Harri Antikainen  Oulun yliopistosta.
 Antikaisen mukaan isot kaupungit ja suuret taajamaseudut dominoivat tulosta, vaikka löytyy alueita, joissa saavutettavuus on heikko. Tilanne korostuu erityisesti joukkoliikenteessä.
 – Ongelmana on, onko joukkoliikennettä yleensä saatavissa lainkaan tai millaisilla vuoroväleillä. Tässä mielessä epätasa-arvo on erityisen voimakasta ja syrjäseudut ovat ongelmallisessa asemassa, Antikainen sanoo.
 Perusterveydenhuollon palveluiden saavutettavuus joukkoliikenteellä on parasta Uudellamaalla sekä muissa väestöltään suurissa eteläisen Suomen maakunnissa. Saavutettavuus on heikointa Lapissa, Kainuussa, Etelä-Savossa ja Etelä-Karjalassa. Erityisen pitkiä reittejä on myös saaristoalueilla.
 Eroja on havaittavissa myös eri ikäryhmissä. Erot ovat kuitenkin melko vähäisiä.
 – Ikääntyneiden eli terveyspalveluja tyypillisesti eniten käyttävien osalta tilanne on suhteellisen hyvä. Tämä johtuu muun muassa siitä, että he asuvat kaupunki- ja kuntakeskuksissa palvelujen läheisyydessä, Antikainen sanoo.
 Sen sijaan teini-ikäisten, erityisesti 15–17-vuotiaiden osalta tilanne on hankalampi.
 – Esimerkiksi jos teini-ikäiset haluavat käyttää terveyspalveluja itsenäisesti, eivätkä halua käyttää vanhempien kyytiä ja joukkoliikennettä ei ole tarjolla, niin tilanne on ongelmallisempi, sanoo tutkimusjohtaja, dosentti  Ossi Kotavaara  Oulun yliopistosta.
 Kotavaaran mukaan tilanne on vaikea myös joukkoliikenneverkon ulkopuolella, jos ei ole ajokorttia tai omista autoa. Saavuttaminen jää taksin tai tuttavien kuljetuksen varaan.
 Tutkimuksessa käytettiin paikkatietoperusteista saavutettavuusanalytiikkaa eli taustalla on tieverkon paikkatietomalli, jolla voi mitata henkilöautojen matka-aikoja sekä avoimesti saatavilla olevia digitaalisia joukkoliikenneaineistoja.
 – Tämä mahdollisti sen, että ehkä ensimmäistä kertaa maailmassa saavutettavuutta pystyttiin tutkimaan koko valtion tasolla, Kotavaara sanoo.
 Kaikkia liikennöitsijöitä tutkimukseen ei saatu mukaan, mikäli niiden tiedot eivät ole julkisesti sähköisessä muodossa.
 Voimakas keskittäminen heikentää tilannetta
 Joukkoliikenteen merkitys terveyspalveluiden saavutettavuudelle on suurin kaupunkien reuna-alueilla. Taajama-alueilla liikennettä on, mutta mitä kauemmaksi keskuksista mennään, sitä heikommaksi tilanne muuttuu.
 Kuntatasolla yksi keino olisi miettiä kuljetuspalveluja tilanteen helpottamiseksi.
 – Jatkossa saavutettavuus tulisi aina huomioida niin terveyspalveluiden kuin myös joukkoliikenteen kehittämisessä. Vaikka ihmiset asuisivat kohtuullisen matkan päässä, mutta joukkoliikennettä ei ole, niin saavutettavuus on huono, Kotavaara sanoo.
 Käytännössä yksi vaihtoehto olisi Kela-kuljetuskorvausjärjestelmän uudistaminen.
 – Rahoitus tulisi jatkossa sote-alueelle. Alueen sisällä sitten päätettäisiin, miten kuljetukset olisi hyvä järjestää, Antikainen sanoo.
 Antikainen ei kuitenkaan kannata palveluiden keskittämistä liian pitkälle. Syrjäseuduilla tulisi säilyttää vähintään riittävät peruspalvelut, erikoissairaanhoito on sitten yliopisto- ja keskussairaaloissa.
 – On ymmärrettävää, että keskittämisellä halutaan taata laadukkaat ja turvalliset terveyspalvelut, mutta jokin raja siinä on oltava. Esimerkiksi Pohjois-Suomen syrjäseuduilla keskittäminen on uhkakuva. Jos palveluiden järkevä saavuttaminen on jo nyt rajalla, niin voimakas lisäkeskittäminen pudottaa paljon ihmisiä palveluiden ulkopuolelle, Antikainen toteaa.
 Yksi mahdollisuus olisi lisätä sähköisiä terveyspalveluita, mutta ne eivät korvaa kasvokkain tapahtuvaa hoitotilannetta. Lisäksi niiden käyttämisessä erityisesti ikäihmisillä on omat vaikeutensa ja rajalliset mahdollisuudet käyttää niitä.
 Oulun yliopisto jatkaa tutkimusta laajemmasta näkökulmasta.
 – Kun tilannekuva laajenee ja tutkimus syvenee, niin lopputulos voi olla heikompi, Antikainen sanoo.
 Oulun yliopiston tutkimus toteutettiin osana IMPRO-hanketta, joka tuottaa tietoa sote-palvelujen rakenteesta, niiden toimivuudesta ja tuloksellisuudesta. IMPRO on Suomen Akatemian Strategisen tutkimuksen neuvoston rahoittama hanke.

Puolet suomalaisista pääsee 20 minuutissa julkisella liikenteellä terveydenhoitoon – keskittäminen uhkaa lisätä maakuntien eroja


Summary: Terveyden ja tieteen disinformaation asiantuntijan mukaan ihmiset eivät oikein osaa ajatella numeroissa ja tilastoissa, vaan yleensä ihmiset ajattelevat tarinoissa ja hyvissä kertomuksissa.

Ongelma toistuu jatkuvasti: täyden rokotesarjan saanut julkisuuden henkilö saa koronavirustartunnan, minkä seurauksena sosiaalinen media täytyy väitteistä, joiden mukaan tapaus on osoitus rokotteiden toimimattomuudesta.
 Esimerkiksi Yhdysvalloissa Valkoisen talon tiedottaja  Jen Psaki , korkeimman oikeuden tuomari  Brett Kavanaugh  ja yhdysvaltalaiskoomikko  Chris Rock  ovat kertoneet saaneensa positiivisen testituloksen rokotteiden jälkeen, ja Yhdysvaltain entinen ulkoministeri  Colin Powell  kuoli saatuaan koronaviruksen. Paljon julkisuutta saaneet tapaukset ovat saaneet väärän tiedon leviämään.
 Yhdysvaltain terveysviranomaiset ovat painottaneet, että tapaukset, joissa ihminen saa tartunnan rokotuksesta huolimatta, ovat odotettuja eivätkä ne tarkoita, että rokotteet eivät toimisi. Englanniksi tapauksia kutsutaan termillä "breakthrough case". Suomessa on puhuttu läpäisyinfektiosta.
 Atlantic Council -ajatushautomon  Andy Carvin  huomauttaa, että nämä tapaukset herättävät epäilyksiä huolestuneissa ihmisissä, sillä ne vahvistavat jo heidän mielessään olevaa käsitystä.
 Kertoessaan tartunnasta Psaki kiitti rokotusta siitä, että tauti on lievä. Silti häntä kutsuttiin Twitterissä "eläväksi todisteeksi rokotteen tehottomuudesta". Vastaavia väitteitä esitettiin Powellin kuoleman jälkeen, vaikka Powellilla oli syöpä ja vieläpä tyypiltään sellainen, jonka asiantuntijat sanovat heikentävän rokotteen tehoa.
 Terveenä pysyvät eivät nouse uutisiin
 "Breakthrough caseista" uutisoinnin vuoksi väärän tiedon korjaaminen on entistä tärkeämpää, sanoo kansanterveystieteen tutkija  Devon Greyson  Brittiläisen Kolumbian yliopistosta. Rokotusten edetessä myös yhä useampi rokotettu saa tartunnan, ja joukossa tulee olemaan myös vakavia tautimuotoja.
 – Rokote on mieletöntä teknologiaa, mutta se ei ole maaginen voimakenttä, Greyson kuvailee.
 Terveyden ja tieteen disinformaation asiantuntija  Yotam Ophir  New Yorkin osavaltionyliopistoon kuuluvasta Buffalon yliopistosta penää terveysviestijöiltä parempaa kykyä vastata yleisön odotuksiin kertomalla rokotteiden hyödyistä ja haitoista. Toinen ongelma on hänen mukaansa se, että ihmisillä on taipumusta kiinnittää paljon huomiota näkyviin tapauksiin.
 – Emme oikein osaa ajatella numeroissa ja tilastoissa, vaan yleensä ajattelemme tarinoissa ja hyvissä kertomuksissa, hän kuvailee.
 Ophir muistuttaa, että uutisissa ei kerrota kaikista niistä ihmisistä, jotka ovat saaneet rokotteen ja pysyneet terveinä.
 Kontekstointi vai kiivas vauhti?
 Disinformaatioasiantuntija  Nina Jankowicz  Wilson Center -ajatushautomosta pitää erityisesti Powellin tapausta seuranneita väitteitä pettymyksenä. Väärää tietoa lietsoi hänen mielestään se, että media ei kertonut koko tarinaa.
 – Suuressa osassa jutuista, jopa maamme luotetuimmissa uutismedioissa, ei kerrottu ministeri Powellin syövän tilanteesta, hän perustelee.
 Carvin sanoo, että kontekstoinnin tarve uutisissa on ristiriidassa nykyisen mediailmaston vaatimusten eli kiivaan vauhdin ja tiiviin kerronnan kanssa. Päätös siitä, mistä tapauksista julkisuuteen kerrotaan, on hänestä mediaeettinen kysymys, joka edellyttää medialta ja toimittajilta luovaa ajattelua.
 Ophir penää poliittisen tason muutoksia väärän terveystiedon leviämisen estämiseksi. Nykytilanteessa asiantuntijat ovat hänen mielestään Facebookin ja Twitterin kaltaisten yksityisten korporaatioiden armoilla.
 – Nyt me vain sammutamme tulipaloja, ja siinä taistelussa tulee todennäköisesti häviö. Lopulta meidän on löydettävä järjestelmällisempi ratkaisu.

Rokotettujen julkkisten koronatartunnat lietsovat väärää tietoa rokotteiden tehosta


Summary: Kulttuurivieras, säveltäjä-sanoittaja Janne Rintala sanoo, että junttius ja nostalgia pitäisi ajatella uudelleen. Häntä riepoo, että joidenkin nostalgisuutta ylistetään, kun samaan aikaan toisia syytetään laskelmoinnista.

– Elän tylsää espoolaisen perheenisän elämää. Siitä ei paljon lauluja synny.
 Näin niukan ironisesti sanoo biisintekijä  Janne Rintala , joka on kuitenkin tehtaillut viime vuosien isoimpia hittejä.
 Tänä vuonna Teosto palkitsi 37-vuotiaan Rintalan  vuoden musiikintekijänä  ja Suomen Musiikkikustantajat vuoden kevyen musiikin tekijänä.
 Rintala perusti kymmenisen vuotta sitten Mökkitie Records -tuotantoyhtiön  Arttu Wiskarin  ja  Olli Saksan  kanssa. Myöhemmin mukaan tuli  Mika Laakkonen .
 Wiskarin lisäksi Mökkitie tekee musiikkia muun muassa  Erika Vikmanille  ja  Dannylle .
 Mökkitien musiikintekijät ammentavat inspiraationsa suomalaisesta nostalgiasta ja vanhasta iskelmästä. Siksi tuotantoyhtiö on saanut myös junttileiman. Sitä Rintala ei purematta niele.
 – Se on suurimpia vääriä mielikuvia Mökkitiestä, että me olemme täällä vaimonhakkaajapaidat päällä, grillaamme punaista lihaa ja olemme sovinisteja.
 – Kun katson taaksepäin niin musiikki on ollut selkeästi minun matkaani kirjoitettu juttu. Musiikki on niin syvällä identiteetissäni, että en pysty erottelemaan musaa ja Jannea, pohtii säveltäjä-sanoittaja Janne Rintala. Henrietta Hassinen / Yle
 Naama edellä asfalttiin
 Janne Rintala on opiskellut ja harrastanut musiikkia lapsesta asti. Runsaat 10 vuotta sitten hän rustaili biisejä Arttu Wiskarin kanssa vuokrakämppänsä sohvalla.
 Yksikään levy-yhtiö ei innostunut. Tilanne näytti epätoivoiselta.
 – Olimme töissä rautakaupassa ja 25-vuotiaita. Ajattelimme, että pian olemme nelikymppisiä ja sitten musiikkiunelma on kuollut. Päätimme julkaista musiikkia itse.
 Vuonna 2010 ilmestyi ensimmäinen kappale  Mökkitie  ja se oli menestys. Yhtäkkiä levy-yhtiöt kolkuttelivat ovella.
 Seuraavana vuonna Wiskarin ura lähti todelliseen nousukiitoon jättihitillä  Tuntematon potilas .
 Rintala muistelee, että Wiskarin alkumenestyksen aikaan vauhti oli kova. Hän kiersi artistin kosketinsoittajana ympäri Suomea ja otti kiertue-elämästä kaiken irti, kun ei enää tarvinnut syödä pelkästään tonnikalaa ja nuudeleita.
 Juhlinnan alle jäi kuitenkin varsinainen työnteko eli biisien kirjoittaminen.
 Wiskarin toinen albumi floppasi. Rintalan oma kynttiläkin paloi molemmista päistä loppuun.
 – Se oli yhdeksän kuukauden mittainen ihana nousuhumala ja sen jälkeen vauhdista suoraan asfalttiin naama edellä.
 Vuonna 2013 Rintala hyppäsi pois keikka-autosta ja päätti keskittyä pelkästään kappaleiden säveltämiseen ja sanoittamiseen. Hän sanoo sen olleen uransa tärkein päätös. Sillä päätöksellä saatiin Wiskarinkin suosio jälleen nousuun.
 – Musiikkia tekee oman historiansa kautta. Se on hyvin alitajuista ja intuitiivista toimintaa. Sitä ei pysty järjellä tekemään, sanoo säveltäjä-sanoittaja Janne Rintala. Henrietta Hassinen / Yle
 Lonkeron värinen taivas
 Janne Rintala kehittelee biisiensä aiheita lähipiiristään kuulluista tarinoista ja maustaa niitä omilla muistoillaan. Esimerkiksi Arttu Wiskarin jättihitissä  Suomen muotoisen pilven alla  (2018) poltetaan tupakkaa liesituulettimen alla.
 – Mutsi teki niin, ja yritti salata sen meiltä lapsilta, vaikka se liesituuletin ei edes aina toiminut.
 Silti muusikko varoo kertomasta liikaa omasta elämästään. Yksi poikkeus on Arttu Wiskarin ensimmäinen iso hitti  Tuntematon potilas . Se tuli hänelle jälleen ajankohtaiseksi tänä vuonna.
 Kappaleessa kerrotaan Alzheimeria sairastavasta vanhuksesta, joka luulee, että hänen kotiinsa murtaudutaan joka yö.
 Kappaleen tekemiseen innoitti Rintalan isoäiti, joka sairasti tautia 15 vuotta. Kesällä Rintala oli kantamassa häntä viimeisellä matkalla kirkkomaan multiin.
 – Se kappale on suoraan omasta elämästä. Se on kauheaa, kun niin tärkeän ihmisen mieli on rikkoutunut.
 – En usko perinteiseen jumalaan, mutta uskon, että päälinjat meidän elämästä on piirretty, miettii säveltäjä-sanoittaja Janne Rintala. Henrietta Hassinen / Yle
 Rintalan kirjoittamissa kappaleissa ollaan suomalaisten perusasioiden äärellä. Niissä lauletaan esimerkiksi autoilusta, lottoamisesta, viinan juomisesta ja parisuhteista.
 Suomalaisen kevyen musiikin perinteeseen liittyen mukana on slaavilaista melankoliaa.
 – Elämä pitää ottaa ilolla vastaan, mutta kyllä teksteissä ja yleisfiiliksessä on usein mukana sellainen lonkeron värinen taivas.
 Rintalan mukaan Mökkitien musiikki on perinteitä kunnioittavaa, nostalgisoivaa ja ytimekästä iskelmää. Musiikkimedioissa on kirjoitettu, että kappaleissa kaivataan takaisin yhtenäiskulttuurin aikaan.
 – Vihaan yhtenäiskulttuuri-sanaa, vaikka löydän kyllä musiikistamme yhtymäkohtia 1980- ja 1990-lukujen Suomeen.
 Muusikon mukaan nostalgian kanssa pitää olla tarkkana, koska kaikki ei ollut ennen paremmin. Aika kultaa usein muistot.
 Hän kuitenkin kaipaa lapsuusaikojaan ja palaa mielessään sen ajan tunnelmiin.
 – Minulla oli onnellinen elämä ensimmäiset kuusi vuotta. Sitten tuli 90-luvun lama ja vanhempani erosivat ja heidän elämänsä menivät omilla tahoillaan aika haastaviksi. Lapsuuteni loppui siihen.
 – Olen omasta mielestäni ihan positiivinen ja ulospäin suuntautunut ihminen, mutta kyllä minussakin on sellanen Aki Kaurismäen elokuvien harmaa pohjavire, pohtii säveltäjä-sanoittaja Janne Rintala. Henrietta Hassinen / Yle
 Syytteitä laskelmoinnista
 Mökkitie Recordsin musiikkiin on liitetty voimakkaasti junttileima. Arttu Wiskaria on pidetty kansojen syvien rivien tunteiden tulkkina ja  Erika Vikman on julistautunut junttidiskon kuningattareks i.
 Rintala huomauttaa, että junttiuden käsite on muuttunut. Vielä kymmenen vuotta sitten junttius oli kirosana ja siihen liitettiin maalaisuus ja ahdasmielisyys. Se ei hänen mukaansa pidä enää paikkaansa ainakaan Mökkitien artistien kohdalla.
 – Esimerkiksi Arttu on todennäköisesti koko ikänsä äänestänyt vihreitä ja ollut kiinnostunut sähköautoista. Erika on puolestaan räiskyvä ja seksuaalivähemmistöihin liberaalisti suhtautuva persoona, joka koettelee artistiuden rajoja.
 Ennen kaikkea junttiutta ei pidä ottaa liian vakavasti, Rintala muistuttaa.
 – Kaikkihan me olemme juntteja kuin oikein silmiin katsotaan. Muutama sukupolvi sitten kaikkien mummot ja papat ovat asuneet kahden lehmän ja sian kanssa saunassa. Ei olla kuin jossain Italiassa, missä on asuttu 600 vuotta kalustetuissa huoneissa.
 – Olen monesti tiennyt, että biisi on hyvä, jos se on hävettänyt minua tai olen miettinyt, että mitähän äiti tästä ajattelee, sanoo säveltäjä-sanoittaja Janne Rintala. Henrietta Hassinen / Yle
 Janne Rintala on saanut usein kuulla, että hänen tekemänsä kappaleet kuulostavat suomalaisen popin ja rockin klassikoilta kuten Leevi and the Leavingsiltä.
 Hän allekirjoittaa mielikuvat osittain, sillä hän sai lapsena kuullakseen aimo annoksen kotimaista musiikkia.
 – Kun lähdettiin kesämökille Evitskogiin, niin autossa soi aina esimerkiksi  Kirka , Eppu Normaali ja Yö. Kun on ensimmäiset 15 vuotta aivopesty sellaisella musiikilla, niin olisihan se outoa, jos se ei kuuluisi musiikissani.
 Rintalaa kuitenkin ärsyttää se, että kriitikot kohtelevat suomalaiseen musiikkiperinteeseen kumartamista eriarvoisesti. Kun toiset saavat siitä kehuja, hän saa siitä erittäin negatiivista palautetta.
 – Jos tekijöinä ovat arvostamani  Paula Vesala  tai Maustetytöt, niin silloin se on ihanaa, kun  Gösta Sundqvistin  tai  Junnu Vainion  perinnettä vaalitaan. Jos meidän talo on tehnyt jotain juttuja, niin silloin on saanut kuulla, että Arttu Wiskarin tuotanto pitäisi polttaa Senaatintorilla ja nämä jätkät pitää kivittää. Se on loukannut.
 Hän saa myös kaikista Wiskarin isoista hiteistä sähköpostia ja puheluita, joissa häntä syytetään laskelmoinnista.
 – Niissä sanotaan, että tämä on ihan naurettavaa sosiaalipornoa ja äijä laskee siellä juttuja excelin kanssa. Jos tekisin niin, olisin varmaan tällä hetkellä Ibizalla omalla jahdilla, muusikko virnistää.
 – Ihmisten keskittymiskyky lyhenee koko ajan. Jos joskus kissavideo sai kestää minuutin, niin nyt se saa kestää Tiktokissa 15 sekuntia. Biisissä ihminen pitää saada koukkuun ensimmäisestä lauseesta lähtien, sanoo säveltäjä-sanoittaja Janne Rintala. Henrietta Hassinen / Yle
 Huoli nuorista biisinkirjoittajista
 Viime viikolla julkaistiin Dannyn elämäkerta sekä uusi albumi, jota Janne Rintala oli tekemässä. Mediassa pyörivät otsikot pelkästään konkariartistin naissuhteista.
 Rintalan mukaan lauluntekijän ja artistin välinen suhde on hyvin henkilökohtainen. Biisintekijän on hyvä tietää ja ymmärtää, mitä laulajan siviilielämässä on meneillään.
 – Se saa kuitenkin minut surulliseksi, miten ihmisiä riepotellaan julkisuudessa. Minun pääni ei sellaista kestäisi.
 – Me musiikintekijät teemme musiikkia sellaisista lähtökohdista, millaista elämää olemme viettäneet ja minkälaista maailmaa olemme nähneet. Sieltä ne sielunmaisemat tulevat, sanoo säveltäjä-sanoittaja Janne Rintala. Henrietta Hassinen / Yle
 Rintala on huolissaan kotimaisen musiikin tulevaisuudesta. Suomessa kulutetusta musiikista kotimaisen osuus on ollut parhaimmillaan 60 prosenttia, mutta nyt se on tippunut jo 50 prosenttiin.
 Hälyttävintä on Rintalan mukaan se, ettei nuoria biisintekijöitä pian saada innostumaan alasta. Ongelmana on, ettei musiikin tekeminen ole kannattavaa kuin muutamille harvoille.
 Rintala kertoo esimerkin. Suomessa julkaisusta saa kultalevyn, kun sitä on striimattu kaksi miljoonaa kertaa. Siitä tienaa 1 400 euroa, joka jaetaan kaikkien tekijöiden kesken. Kultalevyyn yltäviä julkaisuja tehdään Suomessa vuosittain kourallinen.
 – On mennyt melko mahdottomaksi löytää uusia tekijöitä, jos ei voi tienata edes minimipalkkaa. Uhkana on, että pian isot levy-yhtiöt julkaisevat vain ulkomaista musiikkia ja kotimainen musiikki kuihtuu pois.
 Keskustelua on käyty jo pitkään siitä, että suoratoistopalveluista saadut rahat valuvat muualle kuin tekijöille. Britanniassa kilpailuviranomainen selvittää johtaako kolmen suurimman levy-yhtiön, Sonyn, Warnerin ja Universalin, valta-asema taiteilijoiden poljentaan.
 – Ei pidä unohtaa sitä, mistä ne uudet hitit alalle tulevat. Ne eivät tule toimitusjohtajan lasikopista.
 Rintala muistuttaa, että hänen menestyksensäkin on vaatinut vuosien työn. Ja kokenut tekijäkään ei voi olla koskaan varma, mistä kappaleesta tulee hitti.
 – Päänsärkylääkebisneksessä voidaan arvioida, että tämä pilleri toimii paremmin kuin toinen. Musiikissa ei voi tehdä niin. Sen takia tämä on kiinnostavaa.
 – Elämme Mökkitie Recordsilla unelmaamme. Sen aina välillä unohtaa, kun vauhti on ollut aika kova viimeiset pari vuotta, sanoo säveltäjä-sanoittaja Janne Rintala samalla kun kuvauspaikalle sattuneet työmiehet juoksevat ohi. Henrietta Hassinen / Yle
 Lue myös:
 Näin Erika Vikmanista tuli junttidiskon kuningatar – seksi ja samaistuttavuus tekivät entisestä tangokuningattaresta tähden
 Dannyn uudessa musiikissa lauletaan kuolemasta, Herran kohtaamisesta ja helvetistä: "Tällä hetkellä ihmiskunta kestää erilaisia näkemyksiä"
 Teoston Vuoden musiikintekijä -palkinto Janne Rintalalle
 Arttu Wiskari teki kansanmiesimagostaan hitin ja hetkeksi suosio meni päähän: "Rahaa oli kuin rakennusmestarilla, sitten tuli herääminen"
 Arttu Wiskarin ja Erika Vikmanin laulujen tekijä pohtii suomalaisen hitin kaavaa:  "Näistä kolmesta elementistä se mun mielestä muodostuu"

Janne Rintala tekee rakastettuja hittejä Arttu Wiskarille ja Erika Vikmannille, mutta saa moitteita laskelmoinnista ja junttiudesta


Summary: Kerromme päivän uutis- ja puheenaiheet lyhyesti.

Pankit patistelevat asiakkaitaan luopumaan pankkikirjoistaan
 Pankeissa on yhä kymmeniätuhansia tilejä, joiden käyttöväline on perinteinen pankkikirja. Se ei enää täytä turvallisille tilinkäyttövälineille asetettuja vaatimuksia, joten muun muassa Nordea ja OP patistelevat asiakkaitaan luopumaan jäljellä olevista pankkikirjoistaan. Muistoesineiksi niitä ei mielellään  anneta edes mitätöityinä .
 Suurta populistien liittoumaa ei ole oikeasti olemassa
 Eurooppalaisten oikeistopopulistipuolueiden edustajia Milanossa keväällä 2019. Mukana muun muassa perussuomalaisten Laura Huhtasaari (oik.), Ranskan Kansallisen liittouman Marine Le Pen (3. oikealta) ja Italian La Legan johtaja Matteo Salvini (4. oikealta.) Alain Robert / AOP
 Euroopan oikeistopopulistit ovat kotimaissaan vahvoilla mutta unionissa hajallaan. Isot egot ja oman edun ajaminen hankaloittavat liittoutumista EU-parlamentissa.  Lue täältä kuusi syytä siihen , miksi populistien yhteistyö ei onnistu EU:ssa.
 Janne Rintala tekee jättihittejä – toisten mielestä ne pitäisi polttaa
 – Ihmisten keskittymiskyky lyhenee koko ajan. Jos joskus kissavideo sai kestää minuutin, niin nyt se saa kestää Tiktokissa 15 sekuntia. Biisissä ihminen pitää saada koukkuun ensimmäisestä lauseesta lähtien, sanoo säveltäjä-sanoittaja Janne Rintala. Henrietta Hassinen / Yle
 Mökkitie Records on noussut viime vuosina esiin  Arttu Wiskarin  ja  Erika Vikmanin  hittien ansiosta. Kaiken takana on säveltäjä-sanoittaja  Janne Rintala , joka ammentaa innoituksensa suomalaisesta nostalgiasta. Häntä on usein syytetty lakelmoinnista,  jonka hän kiistää .
 Sää kylmenee koko maassa
 Yle
 Sunnuntaina pohjoiseen vahvistuu korkeapaine ja sää on Lapissa laajalti aurinkoista. Etelä- ja keskiosassa maata pilvisyys on runsasta ja iltapäivän aikana etelärannikolle yltää myös vesisateita. Lämpötila vaihtelee plussan ja pakkasen välillä, minkä vuoksi myös etelässä on syytä harkita talvirenkaiden vaihtoa.
 Lue lisää Ylen  sääsivuilta .

Herätys: Vanhat pankkikirjat jäämässä historiaan, populistien yhteistyö takkuilee EU:ssa, sää selkenee ja liukastaa tiet


Summary: Euroopan oikeistopopulistit ovat kotimaissaan vahvoilla mutta unionissa hajallaan. Isot egot ja oman edun ajaminen hankaloittavat liittoutumista EU-parlamentissa.

Perussuomalaisten europarlamentaarikko  Laura Huhtasaarella  oli viime heinäkuussa suomalaismeppien toimittajatapaamisessa kerrottavaa.
 Euroopan parlamenttiin oli syntynyt uusi poliittinen ryhmä. Se kokoaisi Euroopan nationalistiset puolueet saman katon alle. Viimein yhdistyisivät ne, jotka aiheuttavat liki päivittäin harmaita hiuksia EU-johtajille.
 Helsingin Sanomat  teki aiheesta uutisen otsikolla “EU-parlamenttiin syntyy uusi oikeistolaidan puolueryhmä”.
 Uutisessa muun muassa listattiin uuteen ryhmään liittyvät laitaoikeistopuolueet.
 – Tämän piti syntyä jo 2019, tätähän me haaveilimme, Huhtasaari sanoi lehden mukaan.
 Seuraavana päivänä keskustan  Suomenmaa-lehti  ilmoitti pääkirjoituksessaan, että [perussuomalainen] puolue liitetään EU-parlamentin laitaoikeiston ryhmään. ”Näin Euroopan äärimmäinen oikeisto yhdistää voimiaan”, lehti kirjoitti.
 Perussuomalaisten europarlamentaarikko Laura Huhtasaari italialaisen kansallismielisen La Lega -puolueen järjestämässä tapahtumassa Italian Milanossa keväällä 2019. Mikko Ahmajärvi / Yle
 Monet eurooppalaiset populistipuolueet ovat todella haaveilleet laitaoikeiston yhdistymisestä.
 Mutta yksi vika heinäkuisessa uutisessa kuitenkin oli. Se ei ollut aivan totta. Suurta laitaoikeistolaista ryhmää ei syntynyt kesällä, eikä sitä ole olemassa vieläkään.
 Myös Suomenmaa on korjannut pääkirjoitustaan. Sen alla on nyt merkintä:  Kirjoituksessa käytettyä aikamuotoa on muutettu 21.7., sillä laitaoikeiston ryhmää ei ole vielä virallisesti rekisteröity EU-parlamenttiin.
 Tässä jutussa kerromme kuusi asiaa Euroopan oikeistopopulististen puolueiden yhteistyöstä ja siitä, miksi se on niin vaikeaa.
 1. Uutta ryhmää ei ole olemassa, eikä se ole virallisessa valmistelussa
 Uuden ryhmän syntyä koskevista uutisista on nyt neljä kuukautta.
 Ylen tietojen mukaan Euroopan parlamentin elimissä ei ole käynnissä valmistelutyötä ryhmän perustamiseksi.
 Uudesta ryhmästä  on aina ilmoitettava  Euroopan parlamentin puhemiehelle. Vasta sen jälkeen ryhmä voi toimia.
 Puhemiehen kabinettiin ei ole annettu tällaista ilmoitusta tai ennakkotietoa siitä.
 Myös Euroopan parlamentin työjärjestystä valvovasta yksiköstä kerrotaan Ylelle, ettei se ole saanut tietoa uudesta ryhmästä.
 Hallinnollinen työ ryhmän perustamiseksi ei vie kauan, mutta puhemiehen on ilmoitettava ryhmän syntymisestä Euroopan parlamentin täysistunnossa, jotta ryhmästä tulee virallinen. Täysistuntoja pidetään noin kerran kuukaudessa.
 Italian Salvini järjesti ennen vuoden 2019 eurovaaleja suuren eurooppalaisten oikeistopopulistien tapaamisen Milanossa. Kuvassa vasemmalta: Geert Wilders (PVV), Matteo Salvini (La Lega), Jörg Meuthen (AfD), Marine Le Pen (FN), Vaselin Marehki (Volya) ja Tomio Okamura  (SPD). EPA
 Ajatus yhteistyöstä ei kuitenkaan ole tuulesta temmattu. Heinäkuun alussa 16 eurooppalaista oikeistopopulisti- ja nationalistipuoluetta julkaisi  yhteisen julkilausuman  siitä, mihin suuntaan ne haluaisivat Eurooppaa viedä.
 Sen julkaisemisen jälkeen Huhtasaari siis julisti laitaoikeiston parlamenttiryhmän syntyneeksi.
 Myös itävaltalainen oikeistopopulistinen FPÖ oli optimistinen, mutta hieman Huhtasaarta varovaisempi. FPÖ:n  mukaan  oli luotu "Euroopan laajuinen suuri liitto vapaiden isänmaiden puolesta" ja "pohja yhteistyölle Euroopan parlamentissa".
 Samaan aikaan Belgiassa asia nähtiin toisin.
 Populistipuolue Vlaams Belangin jäsen  Gerolf Annemans  kommentoi mahdollista yhteisen ryhmän perustamista  Euronewsille  näin:
 – Tottakai se voisi olla tavoitteena, mutta ei ole suunnitelmissa nyt. Se ei ole kiireisin asia.
 Huhtasaari ei tällä viikolla halunnut kommentoida mahdollisen uuden ryhmän nykytilannetta Ylelle.
 2. Laitaoikeiston yhdistävällä ryhmällä olisi valtava symboliarvo
 Jos oikeistopopulistien yhteinen ryhmä toteutuisi, siitä tulisi Euroopan parlamentin kolmanneksi suurin.
 Uusi ryhmä kokoaisi yhteen Euroopan nimekkäimmät laitaoikeiston edustajat 14 eri maasta. Jäseniä olisi julkilausuman perusteella vajaat 120. Tämä tarkoittaisi, että populistiryhmästä tulisi 705-paikkaisen Euroopan parlamentin kolmanneksi suurin.
 Uuteen ryhmään kuuluisivat esimerkiksi  Victor Orbánin  johtama Unkarin valtapuolue Fidesz, Puolan abortti- ja EU-vastainen Laki ja oikeus -puolue ja Italiassa eurovaalit voittanut kansallismielinen La Lega.
 Näillä puolueilla on kotimaissaan paljon valtaa, mutta EU:ssa niiden vaikutus on jäänyt pieneksi. Ne eivät ole kyenneet tarjoamaan vaihtoehtoa EU:n nykykehitykselle. Uusi ryhmä voisi olla askel kohti kovempaa yhtenäistä ääntä.
 Unkarin pääministeri Victor Orbán ja Ranskan Kansallinen rintama -puolueen johtaja Marine Le Pen keskustelivat uuden populistiryhmän perustamisesta  Budapestissä lokakuun lopussa.      Alain Robert / AOP
 Parlamentin kolmanneksi suurin ryhmä pystyisi vaikuttamaan lainsäädäntöön. Ryhmälle olisi annettava parlamentin valiokuntien puheenjohtajuuksia ja runsaasti puheaikaa parlamentin istunnoissa. Iso koko tarkoittaisi myös enemmän rahaa ja medianäkyvyyttä.
 Mutta juhla jäisi lyhytaikaiseksi, jos ryhmä ei pärjää vuoden 2024 Euroopan parlamentin vaaleissa. Siksi EU-kriittisten puolueiden pitäisi pian alkaa ponnistella sen eteen, että ne saisivat EU:hun karsaasti suhtautuvat äänestäjänsä sankoin joukoin uurnille.
 Tammikuussa ollaan vaalikauden puolivälissä. Sen jälkeen uuden ryhmän perustaminen alkaa jo olla vaalityön kannalta myöhäistä.
 Populistijohtajat Matteo Salvini ja  Marine Le Pen ottivat selfien.  EPA
 3. Populistiryhmä ajaisi perhearvoja
 Juutalais–kristilliselle perinteelle kyllä, monikulttuurisuudelle ei.
 Tietoa uuden ryhmän yhteisistä tavoitteista on saatavilla niukasti. Paras johtolanka on heinäkuussa allekirjoitettu  yhteinen julkilausuma . Siitäkin konkretiaa saa hakemalla hakea, mutta jotain kuitenkin löytyy.
 Julkilausuman mukaan Euroopan valtioiden yhteistyön pitäisi perustua Euroopan "juutalais–kristillisen perinteen" kunnioittamiseen. Samoin se korostaa "perhemyönteistä politiikkaa vastauksena ikääntymiseen ja alhaiseen syntyvyyteen joukkomaahanmuuton sijaan".
 Populistipuolueiden hallitsemassa Euroopassa siis monikulttuurisuus tai perhesuunnittelu tuskin olisivat avainsanoja.
 Samaan aikaan puolueet ovat varsin erimielisiä siitä, miten EU:hun lopulta pitäisi suhtautua. Yhdet haluaisivat hajottaa EU:n, toiset löyhentää liittoa, kolmannet muuttaa EU:ta sisältäpäin.
 Käytännössä isonkaan poliittisen ryhmän on liki mahdotonta kääntää EU:ta suuntaan taikka toiseen. Päätöksenteko vaatii aina yhteistyötä muiden ryhmien kanssa. Eikä yksikään päätös mene läpi, elleivät jäsenvaltiot sitä hyväksy.
 Mielenosoittajat vaativat Puolan EU-eroa Varsovassa lokakuun alkupuolella.  Maciej Luczniewski / AOP
 4. Yhteisen velan puolesta vai sitä vastaan – oma ja toisen etu näyttää erilaiselta pohjoisessa ja etelässä
 Syntyy ristiriita, kun oman maansa etua ajavat puolueet yrittävät löytää yhteistä säveltä. Euroopan populistipuolueet eivät ole yksimielisiä talouteen liittyvistä kysymyksistä, eikä maahanmuutonkaan suhteen agenda ole selvä.
 Miten tehdä yhteistyötä, kun kaikki pyrkivät ajamaan omaa etuaan?
 Yksi esimerkki on keskustelu Euroopan koronaelvytyspaketista ja yhteisestä velanotosta.
 Italia saa paketista lainaa ja suoraa tukea unionin maista määrällisesti eniten. Italian oikeistopopulistipuolueen La Legan edustajat  äänestivät  europarlamentissa elvytyspaketin puolesta. Perussuomalaiset puolestaan oli kautta linjan sitä vastaan.
 Perussuomalaiset nosti Italian koronatuet tikunnokkaan kesällä 2020 viestipalvelu Twitterissä. "Miksei Italia nosta veroja? Esimerkiksi Suomen tasolle? Koska italialaiset tietävät muiden maksavan?" puolue kysyi tviitissään.
 Maahanmuuton vastustaminen on politiikan kulmakivi kaikille Euroopan oikeistopopulisteille. Se yhdistää puolueita, mutta käytännössä asia ei ole näin yksinkertainen.
 La Legan johtaja  Matteo Salvini  on ajanut unioniin politiikkaa, jossa kaikkien EU-maiden pitäisi ottaa tasavertaisesti vastuuta turvapaikanhakijoista ja siirtolaisista. Nykyisin asian pääosin hoitavat muutamat Keski- ja Etelä-Euroopan jäsenmaat.
 Unkarin ja Suomen kannalta tämä voisi tarkoittaa lisää turvapaikanhakijoita. On vaikea nähdä, miten tällainen sopisi esimerkiksi Unkarin Fideszille tai perussuomalaisille.
 Matteo Salvini (kesk.) poseeraa kannattajiensa kanssa Italiassa Milano Marittiman rantakohteessa elokuussa 2019.  AOP
 5. Johtajien isot egot törmäyskurssilla
 Oikeistopopulistipuolueet tunnetaan voimakkaista ja näkyvistä johtajistaan. Jos kaikki haluavat johtaa Eurooppaa, on vaikea päästä yhteisymmärrykseen vallanjaosta.
 Oikeistopopulistisilla puolueilla on tyypillisesti vahva keulakuva. Puoluejohtajat ovat karismaattisia ja osaavat käyttää taitavasti mediatilaa.
 Myös parlamentin oikeistopopulistiryhmälle tarvittaisiin johtaja, ja suosittu ehdokas tuntuisi olevan juuri Italian Salvini.
 Hän on vuosien ajan  luvannut  perustaa oikeistopopulistien ryhmän parlamenttiin. La Legan EU-tiedottaja  Cristiano Bosco  kertoi lokakuussa Ylelle, että uusi ryhmä todellakin on tekeillä ja La Lega on liittymässä siihen.
 Salvini on myös luonut hanakasti suhteita mantereen muihin nationalistijohtajiin.
 Ennen vuoden 2019 eurovaaleja hän  järjesti  Italiassa ainakin  kaksi  kokoontumista eurooppalaisille kansallismielisille puolueille. Milanossa pidettyihin tapaamisiin osallistui perussuomalaisista eurovaaliehdokas  Olli Kotro  sekä Laura Huhtasaari.
 Salvini sai kehuja myös aivan hiljattain, kun Unkarin Orbán ja Ranskan Kansallisen liittouman johtaja  Marine Le Pen  tapasivat lokakuussa. Silloin Orbán  nimitti  italialaista liittolaista sankariksi.
 Salvini on myös isojen oikeistopopulististen puolueiden johtajista ainoa europarlamentaarikko, ja siksi hyvä ehdokas ryhmän puheenjohtajaksi Euroopan parlamentissa.
 Kysymys siitä, kenestä tulee koko liikkeen johtaja, on kinkkisempi. Unkarin Orbánin kaltaiset hahmot eivät suostu suuren laitaoikeistolaisen liikkeen seinäruusuiksi.
 La Legan johtaja Matteo Salvini tapasi Unkarin pääministerin Viktor Orbánin Budapestissä toukokuussa 2019. AOP
 Toki myös puolueiden kansallinen kannatus heijastuu Eurooppaan. Italiassa Salvinin tähti on hiipumassa. Pahoista sisäisistä ristiriidoista kärsivän La Legan kannatus on  laskenut  eurovaalivoitosta noin 15 prosenttiyksikköä.
 6. Monella populistipuolueella on tiiviit yhteydet Venäjään
 Lukuisia Euroopan oikeistopopulistisia puolueita yhdistää yksi yllättävä asia: venäläinen raha.
 Siihen liittyvien skandaalien historia on kirjava.
 Yksi suurimmista paljastui Itävallassa, missä maan varakanslerina toiminut populistijohtaja  Heinz-Christian Strache  jäi kiinni  oudoista sopimuksista Venäjän kansa.
 Hän oli tarjonnut Venäjän edustajana esiintyneelle naiselle valtion rakennusurakoita vastineeksi poliittisesta tuesta. Suunnitelmissa oli myös kaapata itävaltalainen päivälehti ja muuttaa se salaa puolueen äänenkannattajaksi. Skandaali johti Strachen ripeään eroon.
 Myös Italiassa on esitetty väitteitä  siitä , että La Lega olisi ainakin neuvotellut venäläisen rahan vastaanottamisesta. Buzzfeed-media sai vuonna 2019 selville, että Salvinin läheiset poliittiset liittolaiset olivat keskustelleet kymmenien miljoonien dollarien arvoisten venäläisten rahoitustukien ehdoista.
 Ranskalaismedia puolestaan paljasti jo 2014, että Marine Le Penin Kansallinen liittouma -puolue oli lainannut rahaa Venäjältä. Venäläislainalla on rahoitettu esimerkiksi Le Penin omaa presidentinvaalikampanjaa.
 Muun muassa yhdysvaltalainen Atlantic Council -ajatushautomo on  useissa raporteissaan  todennut, että Venäjän strategia on tukea puolueita, joiden se uskoo lisäävän EU:n hajaannusta. Se  on tukenut  myös kreikkalaista äärioikeistolaista Kultainen aamunkoitto -puoluetta.
 Vahva ja yhtenäinen nationalistinen joukkovoima Euroopassa ei kuitenkaan Venäjän tavoitteisiin sovi.
 Niinpä yhteisen populistiryhmän muodostaminen voisi jopa sulkea joidenkin puolueiden venäläisiä rahahanoja.
 Pohjoismaisten puolueiden taustalla ei venäläisen rahan tiedetä liikkuneen.
 Ruotsissa Venäjä-kytkökset ovat olleet jopa este yhteiseurooppalaiselle liittoutumiselle. Ruotsidemokraatit  ilmoitti jo keväällä 2019 , ettei puoluetta kiinnosta yhteistyö eurooppalaisten oikeistopopulistien kanssa.
 Syynä oli, että puolue ei halunnut olla tekemisissä Venäjän kanssa.
 Nämä puolueet voisivat muodostaa uuden oikeistopopulistiryhmän Fidesz – Unkari Laki ja oikeus (PiS) – Puola Kansallinen rintama – Ranska La Lega – Italia Italian veljet – Italia Vox – Espanja Vapauspuolue (FPÖ) – Itävalta Vlaams Belang (VB) – Belgia/Flanderi VMRO – Bulgaria Tanskan kansanpuolue (DF) Ekre – Viro Perussuomalaiset (PS) - Suomi Ellinikí Lýsi [kreikkalainen ratkaisu] – Kreikka Lietuvos lenkų rinkimų akcija - Liettua JA21 – Hollanti PNT-CD – Romania Lähde: Itävallan tietotoimiston lista heinäkuisen julkilausuman allekirjoittaneista puolueista
 Juttua varten on haastateltu populismin tutkija Emilia Palosta Helsingin yliopistosta, eurooppalaista populismia tutkivaa väitöskirjatutkija Yannick Lahtea Bolognan yliopistosta sekä eurooppapolitiikan professori Piero Ignazia Bolognan yliopistosta.
 Itävaltalainen FPÖ-puolue ei vastannut Ylen haastattelupyyntöön.
 Voit keskustella jutun aiheesta maanantaihin 8. marraskuuta kello 23 asti.
 Lue lisää:
 Italian populistijohtaja julkaisee somessa kuvia spagettiannoksestaan ja lainaa Mussolinia – Tutkija: Kuin naapurin mies, joka viljelee väkivaltaista puhetta
 Kuka lobbaa Euroopan parlamentissa ja ketä? Kävimme läpi 23 000 meppien ilmoittamaa lobbaritapaamista
 "Hän on täysin kontrollissamme" – Itävallan skandaalivideo on vain yksi esimerkki Venäjä-kytköksistä, joita perussuomalaisten uusilla EU-liittolaisilla on

Laura Huhtasaari julisti kesällä suuren liittouman syntyneeksi, mutta sitä ei ole oikeasti olemassa – lue 6 syytä, miksi populistien yhteistyö ei EU:ssa onnistu


Summary: STT:n haastattelemat sosiaalialan viranomaiset painottavat, että omaisten ja naapurien lisäksi huolensa voi ilmaista lisäksi vaikka taksikuski tai kaupan kassa.

Naapurin vanhus eksyy jatkuvasti rappukäytävässä, aikuisen ystävän arjenhallinta näyttää lipsuvan päihteiden vuoksi, tai huoltoyhtiö huomaa kerrostaloasunnon olevan täpötäynnä roinaa. Miten puuttua läheisen, tutun tai joskus tuntemattomankin aikuisen huolestuttavaan tilanteeseen?
 Yksi väylä on huoli-ilmoitus, jonka voi tehdä aikuisesta, jonka pärjääminen, terveys tai turvallisuus herättää huolta. STT kysyi eri alueilta Suomesta, miten huoli-ilmoitusten määrä on kehittynyt ja onko koronapandemia vaikuttanut ilmoitusmääriin. Kaikkialta kerrottiin, että erityisesti yksityishenkilöiden tekemien ilmoitusten määrässä on viime vuosina ollut kasvua.
 Haastateltavat sanovat, että huoli-ilmoituskynnystä on pyritty aktiivisesti madaltamaan ja samalla lisäämään kansalaisten tietoisuutta sen olemassaolosta. Vaikka paikoin koronasulun kerrotaan osittain vaikuttaneen ilmoitusten määrään ja sisältöön, suurimpana tekijänä pidetään juuri ilmoitusmekanismin tunnettuuden lisääntymistä.
 Esimerkiksi palvelupäällikkö  Anna Pekkarinen  Tampereen kaupungin sosiaali- ja terveyspalveluista kertoo, että korona-aikana ilmoituksissa ilmi tulleet ongelmat olisivat olemassa ilman koronaakin.
 – Toki jonkin verran on sitä, että kun läheisiä ei ole päästy tapaamaan, omaiset eivät välttämättä tiedä, mikä tilanne on. Merkittävästi tämä ei kuitenkaan ole määriin vaikuttanut.
 Ilmoitusmäärien nousun taustalla Pekkarinen näkee paitsi tavoitettavuuden ja palveluiden tunnettuuden myös tuen tarpeen kasvun.
 "On enemmän välittämisen ilmapiiriä"
 Oulussa huoli-ilmoitusten määrässä koronan kerrotaan näkyvän. Kaupungin sosiaalijohtaja  Arja Heikkinen  sanoo, että kun viime vuoden tammi-syyskuussa ilmoituksia oli tehty reilut 3 000, tänä vuonna luku on vastaavassa ajassa reilusti yli 4 000. Kasvua on erityisesti yli 65-vuotiaista tehtyjen ilmoitusten määrässä, ja heidän kohdallaan yleisin syy on toimintakyvyn heikkeneminen.
 Kyse ei ole vain siitä, että koronapandemia olisi herättänyt huolta, vaan kaupunki on Heikkisen mukaan lisännyt huoli-ilmoituksesta tiedottamista pandemian vuoksi. Lisäksi hän uskoo pandemian saaneen aikaan sen, että ihmiset huomioivat läheisiään enemmän.
 – On enemmän välittämisen ilmapiiriä. Koen huoli-ilmoituksen niin, että se on välittämistä.
 Helsingin Seniori-infon neuvontapäällikkö  Minna Nummi  kertoo ilmoitusten määrän olevan yleisesti kasvusuunnassa, minkä hän uskoo johtuvan entistä paremmasta tiedotuksesta ja kansalaisten yleisestä valveutuneisuudesta. Korona-aika on näkynyt siten, että kun omaishoidettavien lyhytaikaispaikat ovat koronasulun aikaan olleet kiinni, monet omaishoitajat ovat uupuneet.
 Koronasta ehkä välillisiä vaikutuksia
 Jyväskylän sosiaali- ja terveyspalvelut vastasi STT:n kysymyksiin eri palveluista kootusti sähköpostitse. Kaupungin tilastojen mukaan ilmoitusten määrä on kasvanut vuosittain, mutta koronan vaikutusta on vaikea arvioida.
 – Tuntuma on, että (korona) on lisännyt ilmoitusten määrää, viestissä kerrotaan.
 Myös Turun kaupungin sosiaalityön johtaja  Minna Virta  ja palveluohjauksen päällikkö  Eira Helin  kertovat, että huoli-ilmoitusten määrä kaupungissa on kasvanut. Ensimmäisenä koronakeväänä 2020 ilmoituksissa oli Virran mukaan notkahdus samoin kuin lastensuojeluilmoitusten määrässä, mutta tilanne kurottiin loppuvuoden aikana kiinni.
 Johtavat sosiaalityöntekijät  Tarja Husso  ja  Jaana Väyrynen  Pohjois-Karjalan sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymästä Siun sotesta kertovat niin ikään yksityishenkilöiden tekemien ilmoitusten määrän kasvaneen. Väyrysen mukaan määrää voi osin selittää se, että Itä-Suomessa asuu iäkkäitä ihmisiä ja monien iäkkäiden omaishoitajana on itsekin iäkäs läheinen.
 Johtopäätöksiä koronan seurauksista ei voi tehdä.
 – Jotain voi liittyä siihen, että palveluissa on ollut ruuhkaa tai niitä ei ole ollut. Se voi olla koronan välillinen vaikutus, Väyrynen arvioi.
 Taustalla usein arjen horjunta
 Kaikki haastateltavat kertovat, että huoli-ilmoitusten taustalla on usein moninaisia ja osin kasautuneita ongelmia, joiden vuoksi elämän ja arjen hallinta horjuu. Siksi myös tuen tarpeissa on usein päällekkäisyyttä.
 – Yleisesti ilmoituksissa on yleensä kyse terveydentilan tai fyysisen toimintakyvyn heikkenemisestä. Yleistä on yksinäisyys ja arjessa pärjäämisen vaikeudet, ja vahvasti näkyvät ikääntyneiden päihteidenkäyttö sekä mielenterveyden ongelmat, Helsingin Nummi sanoo.
 Ilmoituksia tehdään myös esimerkiksi puutteellisista asumisolosuhteista, taloudellisista ongelmista ja ikäihmisten muistiongelmista. Joskus on kyse muistisairaista, jotka eivät itse ymmärrä olevansa sairaita ja kieltäytyvät avusta.
 Tampereen Pekkarinen kertoo, että vaikka suuri osa ilmoituksista tehdään yli 65-vuotiaista, kokonaisjoukossa on mukana hyvin monenikäisiä ihmisiä. Syitä on moninaisia, mutta ne ovat kaikissa ikäryhmissä samankaltaisia.
 – Voi olla päihteiden käyttöä, mielenterveysongelmia, monimutkaisiakin asumisen ongelmia tai vaikkapa vuokravelkaantumista. Melko paljon tulee tietoon hyvin siivottomia asuntoja, joissa on raivaussiivouksen tarve, sekä taloudellista tai muuta lähisuhteisiin liittyvää kaltoinkohtelua.
 Taloudellinen kaltoinkohtelu voi tarkoittaa vaikkapa sitä, että joku muu käyttää vanhuksen varoja omiin tarkoituksiinsa.
 Ilmoituksen voi tehdä kuka vain
 Huoli-ilmoituksia tulee viranomaisille sekä sähköisistä palveluista että puhelimitse. Merkittävä osa kaikista ilmoituksista tulee esimerkiksi poliisilta tai ensihoidolta, ja viranomaisilla on myös virkavelvollisuus ilmoittaa huolestaan. Ilmoituksen saa kuitenkin tehdä aivan kuka tahansa.
 Helsingin Nummi painottaa, että omaisten ja naapureiden lisäksi huoli voi herätä vaikkapa apteekin farmaseutilla tai taksinkuljettajalla.
 – Ihan kuka tahansa kaupan kassaa myöten voi tehdä ilmoituksen.
 Ilmoituksen voi jättää halutessaan täysin anonyymisti.
 Kun tekijä on tuttu ihminen, huoli-ilmoitus ei likimainkaan aina tule sen kohteelle yllätyksenä. Tampereen Pekkarinen sanoo, että suurimmassa osassa tapauksista ihminen tietää, että ilmoitus on tehty.
 Oulun Heikkisen mukaan ihmiset tekevät hyvin usein huoli-ilmoituksia itse itsestään. Myös Jyväskylässä ilmoituksia on tullut tänä vuonna Kelan jälkeen eniten henkilöltä itseltään, ja omaiset tulevat vasta neljäntenä.
 Siivottomassa kodissa saa asua
 Jonkin verran on toki myös tilanteita, ettei huoli-ilmoituksen kohdetta lainkaan tavoiteta tai tämä kieltäytyy yhteistyöstä yhtä lailla viranomaisten kuin läheistensäkin kanssa. Silloin sosiaalihuollonkin keinot ovat vähissä.
 Nummi huomauttaa, että ilmoitus saattaa tulla sen kohteelle myös järkytyksenä.
 – Voi olla järkyttäväkin tieto, että ulkopuolinen on puuttunut omaan elämäntilanteeseen. Siitäkin selvitään yleensä hyvällä, vahvalla ja luottamuksellisella keskustelulla.
 Siun soten Husso korostaa, että huoli-ilmoitusten jälkeisissä selvittelyissä kunnioitetaan aina ihmisen itsemääräämisoikeutta. Esimerkiksi siivoton koti on tavanomainen syy huoli-ilmoitukselle, mutta aihe saattaa olla hyvinkin arka: ihmisellä kun on täysi oikeus elää sotkuisessa kodissa.
 – Koti voi olla siivoton muistisairauden vuoksi, mutta se voi olla myös elämäntapa. Näitä asioita työkentällä ratkotaan, että onko kyse valinnasta vai siitä, ettei ihminen enää pysty ja kykene.
 Tuen tarpeen arvioi ammattilainen
 Jotkut saattavat epäröidä ilmoituksen tekemistä ja pohtia, onko ongelma vielä riittävän suuri. Tampereen Pekkarinen painottaa, että ensisijaista toki on keskustella ihmisen itsensä kanssa ja kannustaa tätä ottamaan yhteyttä sosiaalihuoltoon. Jos huoli säilyy, ilmoitus on syytä tehdä.
 – Ilmoittajan ei tarvitse pystyä arvioimaan, millaista tuen tarvetta ihmisellä on, vaan se on sosiaalihuollon ammattilaisten asia, hän muistuttaa.
 Myös Helsingin Nummi sanoo, että kynnyksiä ei pidä olla.
 – Meidän tehtävämme viranomaisena on arvioida, miten tilannetta lähdetään selvittämään. Kenenkään ei tarvitse miettiä, onko huoli riittävän suuri vai pitäisikö sen olla vielä suurempi.
 Huoli-ilmoitusten määrän kasvu on siis viranomaisten näkökulmasta hyvä asia. Kaikki haastateltavat painottavat, että ilmoitus on syytä tehdä mieluummin ennen kuin myöhemmin, jotta ongelmiin voidaan puuttua ajoissa tai ne voidaan jopa ehkäistä ennalta. Esimerkiksi asumiseen liittyviä vaikeuksia ratkomalla voidaan vähentää asunnottomuutta.
 – Huoli-ilmoituksen kautta tuen tarpeisiin päästään varhemmin kiinni. Jos tilanteet pitkittyvät, monesti ne myös vaikeutuvat, Oulun Heikkinen korostaa.
 Lue myös:
 Sosiaalihuolto jää terveydenhuollon varjoon sote-keskustelussa – Talentian puheenjohtaja: Huolestuttaa
 Vapaaehtoiset paikkaavat tukijärjestelmän aukkoja – ahdinko ajaa vähävaraiset perheet anomaan apua Facebookissa
 Koukussa ollut hoitaja varasti lääkkeitä, piikitti ne suoniinsa ja salasi arvet perheeltään: “Oli pakko alkaa käyttää pitkähihaisia paitoja"

Aikuisista tehtyjen huoli-ilmoitusten määrä on kasvanut – ei koronan vuoksi vaan siksi, että ilmoitus tunnetaan entistä paremmin


Summary: Konsertissa kuoli ainakin kahdeksan ihmistä. Houstonin palopäällikön mukaan useita ihmisiä piti elvyttää opioidien yliannostuksen hoitoon tarkoitetulla lääkkeellä.

Yhdysvalloissa Texasin viranomaiset ovat aloittaneet tutkinnat perjantaina Astroworld-musiikkifestivaalilla  tapahtuneesta tallautumisesta , jonka yhteydessä kuoli ainakin kahdeksan ihmistä.
 Yleisö pakkautui liian tiivisti esiintymislavan edustalle rap-artisti  Travis Scottin  konsertin aikana. Syntyi paniikki ja jotkut ihmiset menettivät tajuntansa. Yhteensä yli 300 ihmistä loukkaantui tapahtumassa. Heistä 11 kärsi sydämenpysähdyksestä.
 Houstonin pormestarin  Sylvester Turnerin  mukaan ainakin kaksi kuolleista oli alaikäisiä. Toinen heistä oli 14-vuotias ja toinen 16-vuotias. Muut uhrit olivat 21–27-vuotiaita. Yhtä vainajaa ei ole vielä tunnistettu.
 Sylvesterin mukaan viranomaiset pyrkivät selvittämään kokonaiskuvan festivaalin tapahtumista ja siitä, mikä järjestelyissä meni pieleen.
 Viranomaisten mukaan kuolonuhreille tehdään ruumiinavaukset mahdollisimman pian.
 Houstonin poliisipäällikkö  Troy Finner  sanoi tiedotustilaisuudessa, että poliisi on aloittanut tapauksesta rikostutkinnan, johon osallistuu huume- ja murharyhmät.
 Finnerin mukaan jonkun henkilön väitetään piikittäneen huumeita tai lääkkeitä toisiin ihmisiin yleisössä.
 Houstonin palopäällikkö  Samuel Pena  kertoi, että useita ihmisiä piti elvyttää opioidien yliannostuksen hoitoon tarkoitetulla lääkkeellä. Heidän joukossaan oli järjestyksenvalvoja, jonka kaulaan joku yleisöstä oli ilmeisesti pistänyt tuntematonta ainetta injektioruiskulla.
 Festivaalilla oli perjantaina 50 000 osallistujaa. Tapahtuman toisen päivän ohjelma peruttiin.

 Lisää aiheesta:
 Rap-keikka päättyi paniikkiin ja yleisön musertumiseen – ainakin 8 ihmistä kuoli ja useita loukkaantui Astroworld Festivalilla Yhdysvalloissa

Rap-keikan tallautumisesta alkoi rikostutkinta Yhdysvalloissa – henkilön väitetään pistäneen ruiskulla ainetta toisiin ihmisiin yleisössä