Summary: Pekka Haaviston mukaan kyse on kymmenistä ihmisistä. Heidän tilannettaan selvitetään parhaillaan usean ministeriön yhteistyöllä.

Suomi valmistautuu evakuoimaan afganistanilaisia, jotka ovat tehneet Suomelle töitä. Evakuointipäätös voisi koskea kymmeniä ihmisiä.
 – Hallituksessa on yksimielisyys siitä, että heitä on velvollisuus auttaa, ulkoministeri Pekka Haavisto sanoo Ylelle.
 Hän toteaa, että velvollisuus koskee ihmisiä, jotka ovat tehneet työtä ja palveluksia Suomelle ja joutuvat sen takia uhkan alle.
 Päätökset tehdään tulevien parin viikon aikana, Haavisto sanoo. Kaikki eivät välttämättä tarvitse apua.
 – Meidän tietojemme mukaan kaikki eivät koe uhkaa tai tilannetta niin painostavaksi. Jotkut sitten kokevat tilanteen kohdallaan vaikeammaksi, ja sitä selvitämme nyt.
 Ulkoministeri Pekka Haavisto, vihr. Mikko Koski / Yle
 Afganistanin turvallisuustilanne on heikentynyt länsimaisten joukkojen vetäytyessä. Taliban on saanut useita kaupunkeja valtaansa viime päivinä. Haavisto uskoo, että etenkin tyttöjen ja naisten tilanne on vaikeutumassa.
 – Suomi on ensimmäistä kertaa joutunut tilanteeseen, että joutuisimme ottamaan kansalaisia kohteesta, jossa on tehty kehitysyhteistyötä ja rauhanturvatyötä. Sen vuoksi lainsäädäntöä ei ole aikaisemmin valmisteltu. Voimme löytää valtioneuvoston valmistelulla tavan, jolla tällainen erityiskohtelu annetaan.
 Suomi on osallistunut Afganistanin kriisinhallintaoperaatioon 20 vuoden ajan. Haaviston mukaan tietoa työntekijöistä ja heidän toiveistaan on kerätty koko kesän.
 Joukossa on henkilöitä, jotka ovat vaihtaneet työnantajaa, ja heidän tilannettaan selvitetään. Lisäksi pohditaan, miten EU:n palveluksessa olleisiin ihmisiin suhtaudutaan.
 – Tätä katsotaan sekä Suomen että koko EU:n osalta. Katsotaan, ettei kukaan joudu mahdottomaan tilanteeseen tai turvallisuusuhkaan sen takia, että on työskennellyt EU-edustustolle Kabulissa.
 Ulkoministeriö, sisäministeriö ja työ- ja elinkeinoministeriö ovat käynnistäneet selvityksen, jossa käydään läpi Suomella töitä tehneet afganistanilaiset.
 Yhdysvallat, Britannia ja Saksa evakuoivat jo tuhansia afgaanityöntekijöitä perheineen. Taliban on tappanut yli 300 kansainvälisille joukoille työskennellyttä afgaania.
 Haavisto kommentoi afganistanilaisten tilannetta aiemmin tänään  Suomen Kuvalehdelle .
 Lue lisää:
 Yhdysvallat evakuoi Afganistanista paikallisia tulkkeja, jotka voivat joutua hengenvaaraan – kysyimme, aikooko Suomikin auttaa

Ulkoministeri Haavisto: Hallitus valmistelee Suomelle töitä tehneiden afganistanilaisten evakuoimista


Summary: Korruptoitunut Afganistanin armeija ei ole pystynyt pysäyttämään Talibania. Pääkaupunki Kabulin on arvioitu kukistuvan lähikuukausina. Suomalainen sotilasasiantuntija ennustaa Kabuliin verisiä taisteluita.

Maailma on seurannut hämmästellen ääriliike Talibanin nopeaa etenemistä ja kaupunkien valtaamista Afganistanissa. Islamistinen ääriliike on vajaassa viikossa vallannut kymmenkunta maakuntakeskusta.
 Afganistanin keskushallituksen joukot ovat taipuneet kaupunki kaupungilta. Joidenkin arvioiden mukaan puolet Afganistanista on Talibanin hallinnassa, joidenkin laskelmien mukaan jopa reilusti yli puolet.
 Se ei yllätä Afganistanin tilannetta hyvin tuntevaa apulaissotilasprofessoria  Antti Parosta .
 – Jos Taliban tarjoaa rivisotilaille vaihtoehtoina kotiin palaamista tai lähes varmaa kuolemaa taisteluissa, ensiksi mainittu on monelle houkutteleva vaihtoehto, Antti Paronen sanoo.
 Hän muistuttaa, että monelle tavalliselle sotilaalle kuuluminen omaan heimoon tai perheeseen on läheisempää kuin kuuluminen asevoimien yksikköön tai vaikka kotimaahansa.
 – 20 vuotta kestänyt asevoimien koulutus ja kehittäminen ei ole tuottanut tulosta.
 Länsi oli Afganistanissa läsnä kaksi vuosikymmentä. Keväällä Yhdysvallat ilmoitti vetäytymisestä ja heinäkuussa aikataulu täsmentyi niin, että yhdysvaltalaisjoukot poistuvat Afganistanista tämän kuun loppuun mennessä.
 – Oli oletettavaa, että Taliban kiihdyttää iskujaan presidentti  Joe Bidenin  ilmoituksen jälkeen. Toki tämä menestys on ollut aikamoista kohti loppukesää tultaessa, Paronen sanoo.
 Lue myös:   Ulkoministeri Haavisto: Hallitus valmistelee Suomelle töitä tehneiden afganistanilaisten evakuoimista
 Afganistanin asevoimien sotilas tuhoaa takavarikoituja huumeita. Asevoimien suoraselkäisyys ei Talibanin uhan edessä ole aina  kuitenkaan taattu. Ghulamullah Habibi / EPA
 Korruptio jäytää armeijaa sisältä
 Apulaissotilasprofessori Paronen sanoo, että Talibanin suorituskyky ja kunnianhimo ovat kasvaneet sitä mukaa kun menestystä on tullut.
 – Yksi Talibanin menestystä siivittänyt tekijä on ollut se, että Afganistanin poliisi- ja asevoimia vaivaa merkittävä korruptio. Rivissä on väkeä, jota ei oikeasti olekaan.
 Uutistoimisto Reutersin haastattelema ja nimettömänä pysyttelevä Yhdysvaltain armeijan edustaja arvioi, että Taliban kykenee eristämään pääkaupunki Kabulin kuukaudessa ja valtaamaan sen kolmessa kuukaudessa. Arvio perustuu yhdysvaltalaisiin tiedustelulähteisiin.
 – Eivät tällaiset arviot ole tuulesta temmattuja, kun katsoo, miten kiivaasti ja miten isoja iskuja Taliban on Kabulissa pystynyt tekemään, sanoo Paronen.
 Vaikka Kabulissa on turvallisen niin sanotun vihreän vyöhykkeen sisällä lähetystöjä ja korkeita virastoja, Taliban on kaupungissa vahvasti läsnä, Paronen sanoo.
 Lähiaikoja ja -kuukausia koskevien ennusteiden tekeminen saattaa hänen mukaansa olla kuitenkin ennenaikaista.
 Kabuliin on pakkautunut kymmeniä tuhansia pakolaisperheitä. Väliaikaisia telttaleirejä on pitkin pääkaupunkia.  Haroon Sabawoon / AOP
 Siviilejä odottavat kovat ajat
 Talibanin ripeä eteneminen on pannut Afganistanissa alulle taas uuden sisäisen pakolaisuuden aallon. Sadattuhannet ihmiset pakenevat hädässä julmuuksista tunnettuja Talibanin taistelijoita.
 Lisää ja pahempaa on luvassa, sillä taistelu Kabulista saattaa olla verinen. Antti Parosen mukaan vertailukohdaksi voidaan ottaa taistelu eteläisen Lashkar Gahin hallinnasta.
 – Tosiasia on, että taistelut ovat asutuskeskuksessa aina aika kiivaita ja kysyvät paljon joukkoja. Ne ovat myös verisiä erityisesti siviiliväestölle.
 Antti Parosen mukaan tällaista on Kabulissa luvassa, jos Taliban saa paljon voimaa alueelle ja aloittaa maahyökkäyksen Kabulin ydinalueella.
 – Vaihtoehtona on, että Kabulin puolustajien johto tekee nopean johtopäätöksen siitä, että se ei altistu isoille tappioille ja vetäytyy kaupungista. Nämä ovat toki varhaisia spekulaatioita.
 Lue myös kesäkuussa julkaistu juttu:   Suomen pisin sota loppui tällä viikolla – Afganistanin operaatio maksoi satoja miljoonia, mutta mitä sillä saavutettiin?
 Katseet ensin Mazar-i-Sharifissa
 Tiistaina Taliban ehätti jo ilmoittaa, että se on vallannut Mazar-i-Sharifin kaupungin. Tieto oli ennenaikainen, eikä sitä ole vieläkään vahvistettu mistään riippumattomasta lähteestä.
 Mazar-i-Sharif sijaitsee pohjoisessa Uzbekistanin ja Tadžikistanin rajan tuntumassa. Kaupunki on tasankoalueella hyvien kulkuyhteyksien päässä. Siksi sinne on niin Talibanin kuin kaupungin puolustajienkin helppo keskittää niin joukkoja kuin raskaita aseitakin.
 Taliban on ottanut haltuunsa useita maakuntakeskuksia. Taistelut Kabulin ja Mazar-i-Sharifin hallinnasta ovat edessä. Lasse Isokangas / Yle
 Erityisen merkittävä kaupunki on siksi, että se on eräänlainen poliittisen voiman ja hallinnon ydin. Moni raskaan sarjan heimojohtaja ja poliitikko ponnistaa sieltä, ja siellä on heidän tukipiirinsä.
 – Kaupungin menettäminen Talibanille olisi symbolisesti erittäin merkittävää, apulaissotilasprofessori Antti Paronen sanoo.
 Niinpä Afganistanin presidentti  Ashraf Ghani  riensi keskiviikkona Mazar-i-Sharifiin tapaamaan heimojohtajia ja vanhoja paikallisia sotilasjohtajia.
 Kun hätä on suurin, paikallisten korruptoituneiden johtajien apu kelpaa keskushallinnolle, jotta Taliban saadaan pidettyä aisoissa.
 Lisää aiheesta:
 Taliban vahvistaa asemiaan, kaupunkeja vallattu jo seitsemässä maakunnassa – kuusi EU-maata sallisi kuitenkin palautukset Afganistaniin
 Taliban valtasi jälleen maakuntapääkaupungin Afganistanissa – nopeasti hyökkäävän äärijärjestön otteessa on nyt Taloqanin ja Kunduzin kaupungit
 Taistelut jatkuvat keskeisistä kaupungeista Afganistanissa – Taliban-liike kiistää syyllistyneensä sotarikoksiin

Ääriliike Taliban etenee vauhdilla Afganistanissa – tutkijan mukaan sitä siivittää asevoimien korruptio: "Rivissä on väkeä, jota ei oikeasti olekaan"


Summary: Koko maassa kehitys kulkee kohti isompia kouluja ja isompia oppilasmääriä, kun pienempiä kouluja sulautetaan isompiin. Isoissa kouluissa on omat hyvät puolensa.

Jyväskylän Keljonkankaalla koulutyö alkoi keskiviikkoaamuna upouudessa koulurakennuksessa.
 Pitkälti yli 20 miljoonaa euroa maksaneessa modernissa koulussa on 5.–9.-luokkalaisia oppilaita yli 600, ja heitä siirtyy uusiin tiloihin entisestä Keljonkankaan koulusta, Säynätsalon yhtenäiskoulusta sekä Muuratsalon ja Säynätsalon päiväkotikouluista.
 Jokaiselle ikäluokalle on koulussa oma "maailma" tai "kotipesä", ja omansa rakennuksen keskellä on erityisen tuen opetukselle.
 Esimerkki koulun työskentelytiloista. Isto Janhunen /Yle
 Koulutilat tuovat mieleen modernin toimiston. On isompia avokonttorimaisia tiloja ja niiden ohessa pienempiä tiloja pienempiä ryhmiä ja parityöskentelyä varten.
 Rehtori  Tarja Seppälä – Pänkäläinen  kehuu hyvää yhteistyötä rakennuksen arkkitehtien ja sisustusarkkitehtien kanssa.
 – Kokonaisuus on todella onnistunut. Nämä tilat vähän niin kuin pakottavat yhteistyöhön, Seppälä–Pänkäläinen sanoo.
 Rehtorityöpari Marja Hänninen-Helin ja Tarja Seppälä-Pänkäläinen ovat uusista tiloista iloisia.  Isto Janhunen / Yle
 "Pulmat on tehty ratkottaviksi"
 Innostus ja mielenkiinto uutta koulurakennusta kohtaan on ollut oppilaiden ja vanhempien parissa suurta, ja reittejä on käyty vakoilemassa etukäteen.
 – Heti kun piha saatiin heinäkuussa käyttöön, siellä alkoi näkyä isiä, äitejä ja koululaisia. On tosi hienoa, että ihmiset liikkuvat täällä iltaisinkin ja ottavat nämä alueet käyttöön, Seppälä–Pänkäläinen sanoo.
 Koulun piha-alue on herättänyt kiinnostusta jo ennen koulun alkua.  Isto Janhunen /Yle
 Keskiviikkona aamuvarhaisella uuden koulun ensimmäisiä käyttäjiä koottiin pihamaalle saamaan tietoa ja opastusta lukuvuoden alkuun. Rehtori on uusista tiloista ja uusista oppilaista silmin nähden innostunut.
 – Varmaan pulmia tulee, mutta ne on tehty ratkottavaksi. Kaikesta selvitään yhteistyössä kotiväen kanssa, ja huoltajia tuodaan tänne tutustumiskierroksille heti, kun tilanne muuttuu koronan osalta normaalimmaksi, Seppälä–Pänkäläinen sanoo.
 Uudessa koulurakennuksessa opiskelevat vuosiluokat 5–9.  Isto Janhunen /Yle
 Isompia kouluja kohti koko maassa
 Koko maassa kehitys kulkee kohti isompia kouluja ja isompia oppilasmääriä, kun pienempiä kouluja sulautetaan isompiin. Tilastokeskuksen mukaan vuonna 2011 Suomessa oli 2 719 peruskoulua ja viime vuoden lopussa 2 130.
 Opetushallituksen mukaan tärkein taustatekijä on yksinkertaisesti se, että koulua käyvät ikäluokat ovat pienentyneet.
 – Oppilasmäärät ovat pienentyneet sekä kasvukeskuksissa että maaseudulla, mutta kasvukeskuksissa se on käynyt hitaammin. Trendi koskee koko Suomea, sanoo Opetushallituksen erityisasiantuntija  Timo Kumpulainen .
 Rakennus sijaitsee Keljonkankaalla Eteläväylän ja Sohlberginkadun kulmauksessa. Isto Janhunen / Yle
 Toinen tekijä on se, että kunnat pyrkivät säästämään rahaa. Julkisessa keskustelussa koulujen lakkauttamiseen suhtaudutaan usein kriittisesti, mutta Kumpulainen muistuttaa myös isojen koulujen hyvistä puolista.
 – Suuremmissa kouluyksiköissä on omat ongelmansa, mutta myös myönteisiä puolia. Esimerkiksi erityisen tuen oppilaille tarjottava tuki voi olla hyvällä tasolla ja oppiainetarjonta voi olla monipuolisempaa. Ei pieni koulu aina välttämättä ole se kaikkein toimivin, Kumpulainen sanoo.
 Voit keskustella aiheesta 12.8. klo 23.00 saakka .

Peruskoululaiset aloittavat lukukauden yhä isommissa kouluissa – erityisasiantuntija: "Ei pieni koulu aina välttämättä ole se toimivin"


Summary: Perussuomalaiset valitsee viikonloppuna uuden puheenjohtajan. Ennakkosuosikit Riikka Purra ja Sakari Puisto olivat useissa asiakysymyksissä samoilla linjoilla illan A-studiossa.

Perussuomalaisten puheenjohtajaehdokkaat  Riikka Purra  ja  Sakari Puisto  eivät tyrmänneet illan A-studiossa ajatusta tarjota turvaa Suomen palkkalistoilla olleille afgaaneille. Heidän mielestään asiaa tulisi selvittää. Afganistanin turvallisuustilanne on heikentynyt Talibanin vallattua alueita vauhdilla viime päivinä.
 – Se on varmasti aivan ymmärrettävää, mikäli nämä henkilöt ovat työskennelleet Suomen valtiolle ja olleet suomalaisten kanssa tekemisissä. Yleisesti en valitettavasti usko, että humanitaarinen maahanmuutto tai turvapaikkajärjestelmä kykenee tätä tilannetta pelastamaan, Purra sanoi.
 – He ovat olleet Suomen palveluksessa. Kyllä sitä harkitsisin. Selvitystyö on perusteltu, mikäli he joutuvat henkilökohtaiseen vaaraan tämän tilanteen johdosta, Puisto kommentoi.
 Puisto ja Purra kohtasivat A-studion puheenjohtajatentissä keskiviikkoiltana.
 Samanmielisten kohtaaminen
 Puiston ja Purran kannoista asiakysymyksiin on vaikea löytää eroja. He myöntävät tämän itsekin. Puiston mukaan kyseessä on enemmän henkilövaali. Purra selittää samanlaista ajattelua sillä, että kumpikin on puolueen nykyisen linjan kannalla.
 Sähäkän väittelyn sijaan ehdokkaat vastailivat kysymyksiin maltillisesti.
 Talouspolitiikasta kysyttäessä ehdokkaat toivat esiin hieman eri asioita. Puisto korosti oikealle menemistä, Purra eroon tästä akselista.
 – Talouspoliittinen viritys on enemmän oikealla kuin se oli aikaisemmin ja retoriikka on muuttunut, Puisto sanoi.
 – Itse en tarkastele perussuomalaista talouspolitiikkaa oikeisto-vasemmisto-ulottuvuudella, Purra totesi perään.
 Purra ja Puisto olivat yhtä mieltä muun muassa siitä, että kokoomuksen vastikään esittelemän kotouttamisohjelman kiristykset maahanmuuttopolitiikkaan eivät ole riittäviä. Myös paikallista sopimista kumpikin kannatti rinta rinnan.
 Uusi puheenjohtaja valitaan viikonloppuna
 Perussuomalaisten puoluekokous kokoontuu viikonloppuna Seinäjoella. Suurin huomio keskittyy puheenjohtajan valintaan.
 Nykyinen puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  valittiin perussuomalaisten johtoon vuonna 2017. Kesäkuussa Halla-aho ilmoitti, ettei hae elokuun puoluekokouksessa jatkokautta.
 Ehdolla uudeksi puheenjohtajaksi on viisi nimeä:  Kristiina Ilmarinen , Sakari Puisto, Riikka Purra,  Ossi Tiihonen  ja  Urpo Vähäranta .
 Näistä kansanedustajat Purra ja Puisto saivat Ylen heinäkuun kyselyssä selvästi suurimman kannatuksen: Purra 65 prosenttia, Puisto 14 prosenttia.
 Lue lisää:   Ylen kysely perussuomalaisten vaikuttajille: Riikka Purra ylivoimainen suosikki uudeksi puheenjohtajaksi
 Puheenjohtajakisan kahta ennakkosuosikkia on pidetty asiakysymyksissä samanlaisina ehdokkaina.
 Katso koko A-studion lähetys  Yle Areenasta .
 Lue lisää aiheesta:
 Analyysi: Mitä tapahtui perussuomalaisten “ihmiskäsitykselle”? Puolue saa uuden puheenjohtajan ja kelpaakin ehkä taas kokoomukselle hallitukseen
 Kuka on perussuomalaisten puheenjohtajaehdokas Riikka Purra? Aloitti työnsä puolueessa keskellä kaaosta, teini-iän kokemukset vaikuttivat ajatuksiin maahanmuutosta
 Perussuomalaisten johtoon pyrkivä Sakari Puisto kannattaa EU:n paluuta juurilleen – “Yhteisömme on Eurooppa, mutta sen kehitystä tulee tarkastella kriittisesti”

Samanmieliset puheenjohtajaehdokkaat kohtasivat A-studiossa: Puisto ja Purra eivät tyrmää evakuointien selvittämistä Afganistanista


Summary: Väylähankkeiden laittaminen kiireellisyysjärjestykseen on aiempaa vahvemmin virkamiesvetoista. Väylävirasto on koonnut poliitikkojen asettamien raamien pohjalta ehdotuksen tulevien vuosien tie- ja ratahankkeista.

Suomen laajalla liikenneverkolla riittää korjattavaa, ja monella alueella on halua uusille, paremmille yhteyksille. Mille uusille väylille olisi kovin tarve, sitä arvioidaan nyt aiempaa enemmän Väylävirastossa.
 Virasto  julkaisi kesällä suunnitelmaluonnoksen , johon se kokosi tulevien kahdeksan vuoden aikana eteneväksi ehdotettuja väylähankkeita. Luonnos vuosille 2022–2029 on lausuntokierroksella alkusyksyyn asti.
 Kärkeen nousevat varsinkin hankkeet, jotka ovat tehokkaita ja jotka olisi mahdollista saada nopeasti toteutukseen.
 – Pitkäjänteisyys on tässä hyvä asia. Teemme kahdeksanvuotisen suunnitelman, jota on tarkoitus vuosittain tarkistaa budjettivalmistelun yhteydessä, sanoo Väyläviraston toimialajohtaja  Pekka Rajala .
 Vaikka virkatasolla luonnostellaan, mitkä hankkeet kannattaisi ja voisi laittaa käyntiin, lopullisen päätöksen rahoista tekee yhä eduskunta.
 Euroja ehdolla pääradalle ja Turun kehätielle
 Ensimmäisenä toteutettavaksi ehdotettavien hankkeiden "suunnitelmavalmius on riittävä päätöksentekoa varten tai ne ovat muutoin kiireellisiä", kun toiseen hankekoriin sisältyvät hankkeet edellyttävät vielä jatkosuunnittelua ennen toteuttamista.
 Listasimme kustannusten mukaan suurimpia ykköskoriin nostettuja hankkeita tie- ja rataverkolta.
 Ratahankkeista Helsinki-Riihimäki-välin kolmas vaihe täydentää aiempia hankkeita, joissa tehdään lisäraiteita Keravan pohjoispuolelle. Kolmas vaihe sisältää kaksi Jokelan ja Riihimäen välistä lisäraidetta. Sen jälkeen päärata on neliraiteinen Keravalta Riihimäelle saakka.
 Raisiossa on jo muutama vuosi sitten visioitu merkittäviä  keskustan kehittämissuunnitelmia , jos kehätien uudistaminen etenee ja sille  muun muassa  rakennetaan noin 450 metriä pitkä tunneli.
 Tampereen ratapihan uudistuksessa rakennetaan kolmas henkilöliikenteen välilaituri, uusitaan infraa ja perusparannetaan asematunneli.
 Isojen hankkeiden ohella suunnitelmassa on monia pienempiä parantamishankkeita. Aiemmin päätetyt kehittämishankkeet eivät sisälly investointiohjelmaan. Niitä voi selata  viraston karttapalvelussa .
 Vähäliikenteisille teille ei helpotusta
 Suomen Tieyhdistyksen toimitusjohtaja  Nina Raitanen  näkee nykyisessä, virkavetoisemmassa tyylissä hyviä puolia.
 – Hankkeiden järjestykseen laittaminen perustuu paljon siihen, mistä on suunnitelmat valmiina ja mitkä helposti saadaan toteutettua. Ehkä siinä virkamies- ja asiantuntijanäkemys on hyvä, Raitanen pohtii.
 – Mutta kyllä poliitikoille jää tässä paljon valtaa, Raitanen muistuttaa.
 Poliitikot vetävät linjat 12-vuotisille suunnitelmille, joissa asetetaan raamit investointiohjelman kokoamiselle.
 Raitasen suurin huoli kohdistuu väyläverkolla tuttuun ongelmaan, eli rahoituksen alhaiseen tasoon suhteessa tarpeisiin.
 – Suunnitelman ensi vuodet rahoitus on tosi alhainen. On tehty hieno suunnitelma ja tavoiteltu pitkäjänteisyyttä, mutta jo alussa rahoitus jää vajaaksi, Raitanen sanoo.
 Tampereen ratapihan uudistaminen voi edetä lähivuosina investointiohjelman rahoituksella. Tampereen aseman ympäristössä on rakennettu runsaasti viime vuosina.  Matias Väänänen / Yle
 Alemmalle tai vähäliikenteisemmälle tieverkolle uusi suunnitelma ei tuo nopeaa helpotusta.
 – Suunnitelmassa on paljon päätieverkosta ja sen kunnossapitämisestä ja kuntoon laittamisesta ja siellä todetaan useassa kohtaa, että päätieverkkoakaan ei saada kuntoon.
 – Vähäliikenteisestä tieverkosta ei paljoa puhuta. Se herättää huolta, että sillekin pitäisi saada selkeä suunnitelma, miten se aiotaan ja halutaan nostaa nykyisestä kurimuksesta, Raitanen jatkaa.
 Väyläviraston Rajala on toiveikas, että vuoden 2025 jälkeen perusväylänpidon rahoitus nousisi tasokorotuksen myötä sille tasolle, että vaikutukset alemmalle tieverkolle olisivat positiivisia.
 Tiehankkeet ratahankkeita kannattavampia
 Investointiohjelman kaikkien väylämuotojen uusien kehittämishankkeiden talouskehys on noin 2 475 miljoonaa euroa kahdeksan vuoden aikajaksolla.
 Siitä hieman yli puolet menee raidehankkeisiin, reilu miljardi euroa tieverkolle ja vesiväyläverkon kehittämiseen 82 miljoonaa euroa.
 Luonnoksen mukaan rataverkon hankearvioiduilla hankkeilla (yht. noin 700–800 milj. e) saadaan noin 465 miljoonan euron kokonaishyödyt, ja tieverkon hankearvioiduilla hankkeilla (yht. noin 740 milj. e) saadaan noin 1 660 miljoonan euron kokonaishyödyt. Lisäksi tiehankkeet vähentävät yli 10 henkilövahinkoon johtavaa onnettomuutta vuosittain.
 Miksi tiehankkeet ovat näin paljon raidehankkeita kannattavampia?
 – Ratahankkeiden kannattavuushaaste on siinä, että hankkeet ovat kalliimpia. Tieverkko on laajempi, joten sieltä pystytään nostamaan kaikkein tehokkaimmat hankkeet ensimmäisiksi ja toteutus on kustannustehokkaampaa, Rajala sanoo.
 Lue myös:
 Kuivuus koetteli myös sorateitä kovalla kädellä – Soili Kervisen perheen autoihin on vaihdettu varaosia jo tonnilla
 160-metrisille junille rakennettiin 250 metriä laituria – Tampereen Tesoman seisake maksoi yhteensä neljä miljoonaa euroa
 Lomailija: tarkista kartasta kesän suurimmat tieasfaltoinnit – kallis öljy ja romahtaneet määrärahat lähes puolittavat maanteiden päällystykset
 Moottoritie Jyväskylän pohjoispuolella valmistumassa reilusti etuajassa – video näyttää työmaan hurjat mittasuhteet
 Valtava tieremontti myllää liikenteen Kotkassa – saaressa sijaitsevaan keskustaan johtava päätie menee poikki koko loppuvuodeksi

Väylärahat jaetaan entistä suunnitelmallisemmin: isoimmat summat päätynevät pääradan raiteille ja Turun kehätielle Raisiossa


Summary: Ensi kertaa valtuustossa aloittavan ei tarvitse ottaa kaikkea kunnan päätöksentekoon liittyvää tietoa haltuun yksin. Puolueilla on tarjolla mentoriohjelmia, ja kunnat järjestävät uusille valtuutetuille koulutuksia ja seminaareja.

34-vuotias opiskelija ja järjestökoordinaattori  Henri Ramberg  (vas.) valittiin Rovaniemen kaupunginvaltuustoon 201 äänellä. Hän on valtuuston ensikertalainen, yksi 24:stä.
 Untuvikko hän ei kuntapäättäjänä silti ole. Takana on kokemusta muun muassa Rovaniemen kaupungin perusturvalautakunnan jäsenyydestä. Ramberg ei osaa nimetä mitään erityistä aihepiiriä, jonka haltuunotto jännittäisi häntä etukäteen uutena valtuutettuna.
 – No, ehkä kaupungin vuosittainen talousarvio ja tulevien vuosien taloussuunnitelmat voisivat olla sellaisia. Ne ovat niin laajoja kokonaisuuksia, että niiden kohdalla täytyy olla todella hereillä ja perehtynyt siihen, mistä ollaan päättämässä, hän sanoo.
 Uuteen tehtävään hyppääminen on nyt edessä monella tuoreella valtuutetulla erityisesti Lapissa, missä vain seitsemässä kunnassa valtuustossa jatkaa yli puolet entisistä valtuutetuista.
 Lue lisää:   19-vuotias feministi päihitti pikkukunnassa monet konkaripoliitikot  ja nousi ryhmänsä johtoon, aikoo nyt pistää tuulemaan: "Vahva mandaatti"
 Valtuustojen pöllyytys voi olla kunnalle hyvä juttu
 Kuntaliiton erityisasiantuntija  Sirkka-Liisa Piipposen  mukaan Lapin tilanne ei ole mitenkään poikkeuksellinen: koko Suomen tasolla uusia jäseniä on valtuustoissa 44 prosenttia.
 – Vaihtuvuuden prosentti on pysynyt suurin piirtein samana jo useiden valtuustokausien ajan, vaikka kuntakohtaiset erot voivat olla paikoin suuria, hän sanoo.
 Lapin 21 kunnasta seitsemässä jatkavat valtuutetut ovat enemmistönä. Kunnat ovat Keminmaa, Tornio, Kemi, Kolari, Rovaniemi ja Utsjoki. Muissa 14:ssa Lapin kunnassa väki vaihtui isolla kädellä
 Eniten vaihtuvuutta oli Ranualla, missä 71 prosenttia valtuutetuista on uusia. Myös Pelkosenniemellä uusia on nyt reilu enemmistö, 69 prosenttia. Piipponen näkee myös hyvänä asiana sen, että iso luuta pyyhkii ja väki vaihtuu valtuustoissa.
 – Kun on paljon uusia valtuutettuja, se on tavallaan suuri mahdollisuus myös muutokseen ja hyvään yhteistyöhön. Ja jos osaamista miettii, niin ensikertalaisille on tarjolla paljon koulutusta, maksutonta ja maksullista, hän sanoo.
 Lue myös:   Naisten määrä kuntien valtuustoissa kasvoi jälleen, mutta enemmistö on vain 29 kunnassa – Etelä-Pohjanmaa uhkaa pysyä tasa-arvon takapajulana
 Valtuutetuilta odotetaan moniosaamista ja ihmissuhdetaitoja
 Ramberg sai kunnalliseen päätöksentekoon sparrausta ja koulutusta jo ennen vaaleja. Taustalla on myös julkisoikeuden opinnot yliopistossa.
 – Osallistuin aikoinaan poliitikkokouluun, joka oli oman puolueeni ja Kansan sivistystyön liiton järjestämä. Sieltä sain aika paljon eväitä poliittiseen vaikuttamiseen ja toimintaan myös kuntatasolla. Sitten on ollut erilaisia lyhyempiä seminaareja ja kursseja, hän kertoo.
 Puolueet kouluttavat valtuutettujaan eri tavoin ennen vaaleja ja vaalien jälkeen.
 Kuntaliitto tarjoaa uusille ja entisillekin valtuutetuille  Kuntapäättäjä -oppimisympäristön  verkossa. Sivustolta löytyy maksutonta ja maksullista tietoa muun muassa laeista ja päätöksenteosta, kuntataloudesta sekä johtamisesta ja yhteistyötaidoista.
 Yhteistyötaitoja Piipponenkin peräänkuuluttaa uusilta valtuutetuilta. Mutta se ei riitä, sillä luottamushenkilöt tarvitsevat hyvin monipuolisia taitoja, myös ihmissuhdetaitoja.
 – Yhteistyön ja joukkuepelaamisen taitoja uudet valtuutetut tarvitsevat aivan erityisesti. Varsinkin, kun monessa kunnassa äänestysaktiivisuus jäi alhaiseksi. Valtuutettujen pitäisi nyt osata kuunnella kuntalaisia ja edistää kuntalaisten osallistumista. Kunnan henkilöstön osaamistakin pitäisi arvostaa ja ajaa kunnan etua, hän sanoo.
 Piipposen mukaan myös ennakointitaidot korostuvat nyt, kun kunnissa ollaan monella tapaa uuden edessä. Valtuutettujen pitäisi osata ennakoida ja katsoa tulevaan.
 – Kuntatalous on monen muuttujan summa, ja kunnan elinvoima ja talous ovat asioita, jotka vaativat paljon perehtymistä. Kuntaliitossa meillä on sellainen käsitys, että tuoreet valtuutetut toivoisivat enemmän kuntatalouteen liittyvää koulutusta.
 "Vuodessa kaikki on selvää pässinlihaa"
 Miten käy kuntalaisten yöunien, kun päättämässä on iso joukko ensikertalaisia? Jos asiaa kysyy Rovaniemen kaupunginvaltuustossa ensimmäistä kauttaan istuvalta Henri Rambergilta, hän uskoo, että rovaniemeläiset saavat painaa päänsä tyynyyn rauhassa jatkossakin.
 – Esitykset tulevat aina montaa reittiä, ja niihin osallistuu viranhaltijoita virkavastuulla. Tällä pyritään takaamaan päätösten laillisuus. Itselläni on hyvä luotto siihen, että meidän viranhaltijat osaavat työnsä. Päättäjät taas opiskelevat ja ottavat asioista selvää, jotta pystyvät tekemään hyviä päätöksiä.
 Valtuustokausi kestää neljä vuotta. Kauankohan vie, ennen kuin asiat ovat Rambergilla itsellään niin sanotusti näpissä?
 – Jos soitat vuoden kuluttua uudelleen, niin luulen, että kun siinä vaiheessa tehdään jo toisen kerran talousarviota, niin asia alkaa olla paremmin hahmottunut, hän nauraa.
 Ramberg valittiin Rovaniemen kaupunginvaltuuston ensimmäisessä kokouksessa myös kaupunginhallitukseen.
 – Uskon, että se on sellainen näköalapaikka, että kyllä kaikki on vuodessa jo selvää pässinlihaa.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  12.8. kello 23 saakka.

Valtuutetuista lähes puolet lähtee ensikertalaisena päättämään – näin myös rovaniemeläinen Henri Ramberg: "Vuodessa se on selvää pässinlihaa"


Summary: Lain on määrä estää Euroopan ulkopuolelta tulevia omistajia saamasta määräysvaltaa puolalaisissa mediayhtiöissä. Lain on kritisoitu rajoittavan median vapautta.

Puolassa maan parlamentti äänesti keskiviikkoiltana uuden medialain puolesta.
 Parlamentti hyväksyi lakialoitteen äänin 228-216. Kymmenen parlamentin jäsentä pidättäytyi äänestämästä.
 Lain on määrä estää Euroopan ulkopuolelta tulevia omistajia saamasta määräysvaltaa puolalaisissa mediayhtiöissä. Lain on kritisoitu rajoittavan median vapautta Puolassa.
 Esimerkiksi yhdysvaltalainen Discovery-konserni joutunee myymään pois oman osuutensa Puolan suurimmasta yksityisestä televisioyhtiöstä TVN:stä. Yhtiön TVN24-uutiskanavan linja on ollut erittäin kriittinen Puolan hallitusta kohtaan.
 Yhdysvaltain ulkoministeriö kommentoi lain hyväksymistä keskiviikkoiltana sanomalla, että Puolan päättäjillä on tilaisuus näyttää heidän seisovan niiden arvojen takana, jotka yhdistävät Yhdysvaltoja ja Puolaa.
 Ulkoministeriön tiedottaja  Ned Price  sanoi, että ministerön vanhemmat virkamiehet olivat keskustelleet lakialoitteesta puolalaisten virkamiesten kanssa keskiviikon aikana.
 Puolan oikeistokoalitio alkoi rakoilla medialain vuoksi
 Lakialoite kirvoitti riitaa oikeistopuolueiden keskuudessa ja johti Puolaa hallitsevan Laki ja oikeus (PiS) -puolueen liittolaisen eroon.
 PiS yritti aikaisemmin keskiviikkona lykätä lakialoitteen äänestystä syyskuulle, kun kävi ilmi, että sen liittolainen Porozumienie aikoo vetäytyä koalitiosta. Äänestyksessä lain käsittelyn lykkäämisestä 229 parlamentin jäsentä äänesti lykkäämistä vastaan ja 225 puolesta.
 Parlamentin puhemies ja valtapuolue PiSin  Elzbieta Witek  määräsi kuitenkin uuden äänestyksen istunnon jatkamisesta, ja hallituksen edustajat voittivat sen. Tämä aiheutti parlamentissa kovaäänisen huutokuoron, jossa opposition edustajat syyttivät hallituksen edustajia huijareiksi.
 Aiheesta lisää:
 Puolan hallitus huojuu jälleen – vapaan median rajoittamisesta syytetty lakiesitys tänään parlamentin äänestyksessä
 Puola suostuu perääntymään oikeuslaitoskiistassa – Valtapuolue: EU:n kritisoima tuomareiden kurinpitoelin lakkautetaan nykyisessä muodossaan

Puolan parlamentti äänesti kritisoidun medialain puolesta – lakialoite sai oikeistokoalition rivit rakoilemaan


Summary: Kouvolan Korialla järjestettävä festivaali palaa takaisin tunnettujen artistien ja bändien kera. Yle haastattelee Euroviisuista tutun Blind Channelin jäseniä suorassa lähetyksessä.

Kouvolan Korialla järjestettävä poprock-festivaali Koria Roll palaa tänään Suomen festivaalikesään peräti 13 vuoden tauon jälkeen.
 Festivaalin piti palata jo viime vuonna, mutta tapahtuma peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. Tänä vuonna pandemia ja sen tuomat rajoitukset ovat tuoneet viime hetken muutoksia esimerkiksi tapahtuman aikatauluihin.
 Yle on mukana festivaalilla, ja suora lähetys alkaa kello 16.15. Katso suoraa lähetystä  tästä .
 Kaksipäiväisessä tapahtumassa esiintyvät muun muassa Euroviisuista tuttu Blind Channel,  Anssi Kela , Behm,  Erika Vikman ,  Arttu Wiskari  ja kouvolalainen Viikate.
 Ensimmäisen kerran Koria Roll järjestettiin 1970-luvulla. Festivaalin toinen tuleminen nähtiin vuosina 1994–2008, jolloin tapahtuma keräsi vuosittain tuhansia kävijöitä.

Koria Roll -festari jatkaa tänään 13 vuoden tauon jälkeen – Blind Channel suorassa lähetyksessä kello 16.15


Summary: Inarissa kasataan pitkästä aikaa festivaalialuetta, kun alkuperäiskansojen musiikkifestivaali Ijahis idja pidetään lauantaina 14.8. Yle kertoo perjantain suorassa verkkolähetyksessä muun muassa tapahtuman koronaohjeistuksista ja alueen rakentumisesta poikkeuksellisessa tilanteessa.

Saamelainen perinteinen joiku, pop-musiikki ja rap vuorottelevat Inarin alkavassa syksyssä, kun Suomen ainoa alkuperäiskansojen musiikkifestivaali Ijahis idja järjestetään ulkoilmatapahtumana tulevana lauantaina.
 Viime vuonna festivaalin musiikkikattaus tarjottiin verkkolähetyksenä, mutta tänä vuonna järjestäjät ovat päässeet totuttuun tapaan rakentamaan festivaalialuetta Saamelaiskulttuurikeskus Sajoksen pihalle Inarissa.
 Paikalle odotetaan väkeä myös muualta kuin Suomesta.
 Ylen festarikatsaukset perjantaina ja lauantaina
 Yle lähettää paikan päältä livelähetyksen sekä perjantaina kello 15.00 että lauantaina kello 16.00.
 Perjantain noin puolituntisessa lähetyksessä tutustutaan festivaalin valmisteluihin ja muihin järjestelyihin sekä perehdytään siihen, kuinka koronatilanteen vavisuttama tapahtuma-ala palaa myös Saamenmaalla hiljalleen ennalleen. Mukana lähetyksessä ovat muun muassa tapahtuman tuottaja  Oula Guttorm  sekä apulaistuottaja  Aleksi Ahlakorpi .
 Perjantain lähetys toimitetaan sekä suomeksi että pohjoissaameksi.
 Lauantain saamenkielisessä livessä päästään tutustumaan festarien tarjontaan ja pitkästä aikaa oletettavasti myös ihmisvilinään. Nuoret saamenkäsityön taitajat  Eveliina Järvinen  ja  Rita Nurmenrinta  kertovat tämän hetken saamenpukutrendeistä.
 Lisäksi taiteellinen johtaja  Anna Näkkäläjärvi-Länsman  kertoo festivaalin taiteellisesta puolesta kuten siitä, millainen artistikattaus festivaaleilla tänä vuonna on ja miten se on rakentunut.

 Turvavälit pidettävissä, sairaana paikan päälle ei pidä tulla
 Ijahis idja -festivaalin tuottaja Oula Guttorm haluaa muistuttaa paikalle saapuvia siitä, että koronaviruksen aiheuttama poikkeuksellinen tilanne jatkuu yhä. Guttorm huomauttaa, että festivaalin onnistuminen vaatii yhteistyötä.
 – Olemme tietysti festivaalin puolesta valmistautuneet niin, että pystymme turvallisesti järjestämään festivaalin, mutta se vaatii tietysti myös festivaalikävijöiltä osallistumista, sanoo Guttorm.
 Ijahis idja -festivaalin tuottaja Oula Guttorm uskoo, että turvavälien pitäminen onnistuu laajalla festivaalialueella. Susanna Guttorm / Yle
 Tuottaja toivoo, että ihmiset saapuisivat paikalle ainoastaan terveenä, huolehtisivat tarkasti käsihygieniasta, maksaisivat kortilla ja pitäisivät turvavälit muihin ihmisiin. Festivaalialue on Guttormin mukaan kuitenkin sen verran laaja, että turvavälien pitäminen onnistunee helposti. Maskipakkoa festivaalilla ei kuitenkaan ole.
 Jotta festivaalin lipunmyyntipaikalle ei syntyisi jonoja, tuottaja suosittaa tulemaan paikalle ajoissa.
 Tunnettuja pitkän linjan artisteja
 Tämän vuoden Ijahis idja tarjoaa monenlaista saamelaismusiikkia. Kenties tunnetuin esiintyjistä on Ruotsin puoleiselta Saamenmaalta saapuva Talent-voittaja  Jon Henrik Fjällgren , jonka ensiesiintymistä kilpailussa on katsottu YouTubessa yli 12 miljoonaa kertaa. Fjällgren on osallistunut useampaan otteeseen Ruotsin euroviisukarsintoihin, mutta ei ole voittanut kilpailua.
 Illan aloittaa joikaaja  Iŋgá-Máret Gaup-Juuson  ja muusikko  Patrick Shaw Iversen  duo nimeltä  Tundra Electro . Duo yhdistelee perinteistä joikua elektroniseen musiikkiin.
 Suositut saamelaisräppärit Amoc ja Ailu Valle räppäävät illan viimeisinä tunteina hämärtyvässä Inarin illassa.  Vesa Toppari / Yle
 Perinteistä joikua kuullaan myös omassa osuudessaan  Niiles Jouni Aikion ,  Biggá Aikion  ja  Laura Tapiolan  esityksissä.
 Pitkän linjan saamelaisartisti  Ulla Pirttijärvi  nousee lavalle yhdessä  Ulda -bändinsä kanssa. Nuorempaa saamelaismusiikin kaartia edustaa räppäri  Yungmiqu, Mihkku Laiti , joka osallistui kuluvana vuonna Talent-kilpailuun Suomessa ja eteni aina semifinaaleihin saakka.
 Illan päättävät yhdessä esiintyen inarinsaameksi räppäävä  Amoc  ja pohjoissaamenkielinen  Ailu Valle . Tällä kertaa he esiintyvät yhdessä ja esittävät uusia kappaleita.

Katso suora lähetys klo 15: Ijahis idja -festivaali järjestetään jälleen Inarissa, mutta miten tapahtumassa huolehditaan koronaturvallisuudesta?


Summary: Kodinkoneita ja elektroniikkaa on nykyään yhä vaikeampi korjata. Valmistajien epäillään jopa tahallisesti vaikeuttavan koneiden korjausta. EU pyrkii nyt lainsäädännöllä velvoittamaan laitevalmistajat tekemään kestäviä ja korjattavia laitteita.

Lappeenrantalainen elektroniikkakorjaaja  Mika Timperi  on korjannut elektroniikkalaitteita työkseen jo 26 vuotta, ja tätä ennen hän teki samaa harrastuspohjalta. Pitkän uransa aikana hän on nähnyt selkeän kehityksen laitteissa. Ne ovat muuttuneet koko ajan yhä vaikeammiksi korjata.
 – Moni nykyaikainen halpa laite tehdään niin, että se hajoaa jo purettaessa. Sitten se heitetään roskikseen ja tilalle ostetaan uusi. Näin elektroniikkajätevuori vain kasvaa, Timperi sanoo.
 Mika Timperi on nähnyt pitkän uransa aikana
 nähnyt elektroniikkalaitteiden muuttuvan vaikeammiksi korjata.  Mikko Savolainen / Yle
 Vaikka laitteen pystyisikin korjaamaan törmätään uusiin ongelmiin. Varaosien saanti voi olla vaikeaa.
 – Viiden vuoden päästä laitteen valmistuksesta varaosien toimitus usein lopetetaan. Niitä ei voi myöskään korvata millään muilla osilla, koska varaosien ohjelmistojen pitää olla juuri siihen laitteeseen tarkoitettuja, Mika Timperi kertoo.
 Varaosien saatavuus voi estää nykyaikaisen laitteen korjauksen. Varaosa voi olla liian kallis tai sitä ei ole ollenkaan saatavilla.  Mikko Savolainen / Yle
 Laitteiden korjausta vaikeutetaan myös varaosien kovilla hinnoilla.
 – Tämänkin Marantzin vuonna 2016 valmistetun kotiteatterivahvistimen varaosamoduli maksaa enemmän kuin koko laite uutena. Siihen kun pistetään vielä työn osuus päälle, niin laitetta ei ole enää mitään järkeä korjata, Timperi selventää.
 Timperin mukaan Itsenäisillä huoltoliikkkeillä on myös vaikeuksia saada varaosia, koska laitevalmistajat pyrkivät eri tavoin keskittämään huoltotoimintaa omille huoltoliikkeilleen.
 Korjaaminen tehty vaikeaksi
 Nykyaikaiset elektroniikkalaitteet on usein myös rakennettu niin, että niiden korjaaminen on jo itsessään vaikeaa ja korjaamiseen menee paljon aikaa. Tämä merkitsee jälleen lisää kustannuksia.
 – Laite on tehty niin, että kaikkiin paikkoihin ei pääse käsiksi, vaan se pitää purkaa kokonaan, ja kasata sen jälkeen uudelleen testausta varten. Jos vieläkin löytyy vikaa, niin sama pitää toistaa. Näin kustannukset ylittävät helposti laitteen arvon, Mika Timperi selventää.
 Tandbergin vuoden 1976 virintinvahvistin vasemmalla ja Matanzin vuoden 2016 kotiteatterivahvistin. Tandberg on paljon helpompi korjata kuin Matanz.  Mikko Savolainen / Yle
 Vertailun vuoksi Timperillä on työpöydällään avoinna myös norjalaisen Tandbergin vuonna 1976 valmistama virinvahvistin. Sen korjaaminen on Timperin mukaan helppoa.
 – Tähän pystytään kaikki osat vaihtamaan, ja ne ovat helposti käsillä. Varaosia myös löytyy maailman tappiin saakka. Siellä on perustransistoreja, vastuksia ja kondensaattoreita. Tämän kanssa huollossa ei tule ikinä ongelmia.
 Timperin mukaan 1970–80-luvun elektroniikkalaitteissa näkyykin, että ne on jo alun perin suunniteltu korjattaviksi.
 Varaosia vuoden 1976 Tandbergiin riittää Mika Timperin mukaan maailman tappiin saakka. Mikko Savolainen / Yle
 Hän epäilee, että nykylaitteissa korjaamisen vaikeus on ainakin osittain tarkoituksellista.
 – Ei esimerkiksi toimiteta komponentteja, että saataisiin vaan uutta tavaraa kaupaksi, Timperi epäilee.
 Kehitys alkoi jo 1990-luvulla
 Timperin mukaan elektroniikkalaitteiden korjaaminen alkoi vaikeutua 1990-luvulla ja kehitys on jatkunut siitä lähtien.
 Osaksi kysymys on digitaalitekniikasta, joka on antanut valmistajille mahdollisuuden tuoda nopeasti markkinoille uusilla ominaisuuksilla varustettuja tuotesukupolvia.
 Samalla tuotteiden laatu kärsii, koska tuotteita ei ehditä enää testata kunnolla.
 – Laitteet tuodaan usein myyntiin keskeneräisenä ja kuluttaja toimii sitten koekaniinina, Mika Timperi huokaa.
 Hän tiivistää nykyvalmistajien tuotantofilosofian muutamaan sanaan.
 – Tehdään nopeasti tavaroita, jotka on halpoja valmistaa, mutta kalliita korjata.
 Tällaiset 1970-luvun korjatut matkaradiot ovat nyt kovassa suosiossa. Ne ovat kestäviä, niissä on hyvä äänenlaatu ja radioasemat kuuluvat hyvin mökilläkin.  Mikko Savolainen / Yle
 Swappien toimitusjohtaja havainnut saman asian
 Myös suomalaisen Swappie-yrityksen toimitusjohtaja ja yksi yrityksen perustajista  Sami Marttinen  on havainnut korjaamisen vaikeutumisen.
 – Näkisin, että se on ollut kautta linjan yleinen trendi viime vuosien aikana eri valmistajilla, Marttinen sanoo.
 Swappie on lyönyt viime vuosina voimakkaasti läpi Suomessa ja maailmalla takuuhuollettujen käytettyjen älypuhelinten markkinoilla.
 Marttinen katsoo, että asia ei koske pelkästään älypuhelimia, vaan laajemminkin kuluttajatuotteita ja erityisesti kodinkoneita.
 – Joihinkin isompiin kodinkoneisiin on enää vaikeata saada korjauspalveluita.
 Älypuhelimissa korjaamista vaikeuttaa Marttisen mukaan osin puhelinten entistä monimutkaisempi teknologia ja uusien tuotesukupolvien tuonti nopeasti markkinoille.
 Marttinen kuitenkin näkee korjaamisen vaikeutumisen taustalla osittain myös tahallista toimintaa.
 – Minulla ei ole selkeää mielipidettä siitä, kuinka paljon kysymys on tahallisesta vaikeuttamisesta ja kuinka paljon muusta. Tästä aiheesta puhuminen on kuitenkin täysin oikeutettua, Marttinen korostaa.
 EU pyrkii lisäämään korjattavuutta
 Elektroniikan ja kodinkoneiden korjaamisen vaikeutuminen on noussut viime vuosina esille myös EU:ssa, jossa asiaa halutaan edistää osana kiertotaloutta.
 EU julkaisi viime vuoden maaliskuussa uuden kiertotalouden toimintasuunnitelman, ja Euroopan komissio valmistelee parhaillaan tähän liittyvää kestävien tuotteiden aloitetta, joka koskee juuri tuotteiden korjattavuutta.
 – Se keskittyy nimenomaan siihen, että tuotteista tulisi pitkäikäisempiä ja niitä voitaisiin korjata niin, että esimerkiksi varaosia olisi tarjolla, kertoo ympäristöministeriön erityisasiantuntija  Sarianne Tikkanen .
 EU:n komission esityksen asiasta on tarkoitus tulla vielä tänä vuonna. Sen tavoitteena on asettaa pakollisia vähimmäiskestävyysvaatimuksia tietyille tuoteryhmille.
 Tuotteista halutaan näin tehdä kestäviä, huollettava, korjattavia sekä turvallisesti kierrätettäviä.
 1970-luvulla laitteilla oli usein selkeät käyttö- ja huoltoohjeet. Tässä Tandbergin viritinvahvistemen käyttöopas vuodelta 1976.  Mikko Savolainen / Yle
 Tietyille tuottelle on nähtävästi tulossa myös digitaalinen tuotepassi, joka mahdollistaisi tuotetietojen läpinäkyvyyden ja esimerkiksi materiaalien seurattavuuden.
 Lisäksi komissio aikoo rajoittaa kertakäyttötuotteita, puuttua tuotteiden tahalliseen vanhentamiseen ja kieltää myymättä jääneiden kestokulutustavaroiden hävittämisen.
 Kauppapoliittinen ongelma
 Ongelmana on, että sääntöjen pitää koskea myös EU:n ulkopuolelta tulevia, esimerkiksi suoraan kuluttajille netin kautta myytäviä tavaroita. EU:n ulkopuoliset maat voivat katsoa, että EU pyrkii säännöillä suojelemaan omaa tuotantoaan.
 Uusista EU-säännöistä saattaa nåin tulla samanlainen kauppapoliittinen ongelma EU:lle kuin unionin ulkorajoille suunnittelmista hiilitulleista. Hiilitulleja suunnitellaan niille tavaroille, joiden tuottaminen aiheuttaa enemmän päästöjä kuin EU:n normit sallivat
 EU ei ole kuitenkaan aivan yksin asiassa. Myös Yhdysvalloissa on valmisteilla samanlaista lainsäädäntöä.

Korjaaja noituu nykykoneita, joiden varaosat maksavat maltaita: "Tehdään tavaroita, joita on helppo valmistaa, mutta vaikea korjata"


Summary: Kesän aikana matkustajia on liikkunut Ruotsista Suomeen enemmän kuin toisinpäin. Laivayhtiön mukaan useasti viivästynyt Merenkurkun uusi Aurora Botnia -laiva on nyt polttoaineratkaisun viimeistelyä vaille valmis.

Wasalinelle kesä on ollut odottavaista aikaa. Laivayhtiössä on odotettu sekä uutta laivaa että matkustajamäärien parantumista. Näistä jälkimmäinen on toteutunut.
 Kulunut kesä on ollut parempi kuin laivayhtiö osasi odottaa.
 Yhtiön mukaan heinäkuussa Wasalinella oli lähes 12 000 matkustajaa. Vuotta aikaisemmin eli ensimmäisenä koronakesänä heinäkuun matkustajamäärä oli 4 700.
 – Tämä on kyllä kaukana siitä, kun vuonna 2019 matkustajia heinäkuussa oli 46 000. Teimme kuitenkin heinäkuussa plussatuloksen ja onneksi elokuukin näyttää hyvältä, kertoo Wasalinen toimitusjohtaja  Peter Ståhlberg.
 Elokuulle on varattu yli 6 500. Toisin oli viime vuoden elokuussa, jolloin matkustajia oli 2 400.
 – Päivämatkat eli niin sanotut shoppailumatkat Uumajaan ovat yleistyneet, kiitos rokotusten, Ståhlberg kertoo.
 Lue seuraavaksi :  Kotimaanmatkailun superkesä toi ruuhkat myös Merenkurkun maailmanperintöalueelle – tarvittiin korona, että maankohoamisesta tuli matkailuvaltti
 Rahtiliikenne kasvanut
 Wasalinelle rahtiliikenne on ollut aina merkittävä osa liikennöintiä. Niin myös tänä kesänä.
 – Meillä on 20 prosenttia enemmän rahtimetrejä verrattaesssa viime vuoteen. Myös tonneissa on kasvua 22 prosenttia eli se on pitänyt meidät pinnalla talouskunnossa.
 Wasaline on lisännyt vuoroja ja Ståhlbergin mukaan yhtiössä kärsitäänkin kapasiteettipulasta.
 – Kyllä se uusi laiva täällä tarvitaan.
 Yle/Alexia Sahl
 Enemmän Ruotsista Suomeen
 Alkukesän aikana Wasalinen matkustajista suurempi osa tuli Ruotsista Suomeen kuin toisinpäin.
 – Ruotsalaisia ollaan nähty todella paljon enemmän. Ruotsissa rokotustahti on ollut hyvä ja toinen rokote on annettu paljon nopeammin kuin Suomessa, Ståhlberg sanoo.
 Ståhlberg uskoo, että kahden rokotuksen ottaneet ovat innostuneet matkustamisesta.
 – Todistus kahdesta rokotuksesta kelpaa ilman karanteenia, kuten myöskin sairastettu korona. Niiden vuoksi ihmiset ovat lähteneet matkaan, Ståhlberg toteaa ja kertoo, että on itsekin päässyt matkustamaan kokouksiin Uumajaan kaksi rokotusta saatuaan.
 Uutisia luvassa lähipäivinä
 Merenkurkun uusi laiva laiva kulkee nesteytetyllä kaasulla, mutta joutuu ainakin alkuunsa turvautumaan nesteytettyyn maakaasuun eli LNG:hen.
 Sen suhteen Ståhlberg on saanut hyviä uutisia – ja lisää on hänen mukaansa odotettavissa lähipäivinä.
 – Olemme ottaneet isoja edistysaskeleita LNG:n kanssa, missä meillä oli suuria haasteita. Viime päivät on ollut positiivista suuntausta. LNG saadaan laivaan ensi viikolla.
 Laiva on Ståhlbergin mukaan polttoaineratkaisun viimeistelyä vaille valmis. Tarkkasilmäiset ovat huomanneet sen liikkuneen jo Rauman satama-alueella.
 – Siellä on tehty laiturikokeita ja tehty akuston ja LNG:n testausta, Ståhlberg toteaa.
 Vaikka laiva on myöhässä, pitää Ståhlbergin mukaan olla kärsivällinen.
 – Nyt tehdään asioita huolella. Ja kyllä pian kuullaan laivasta uutisia, Ståhlberg lupaa.
 Lue seuraavaksi :
 Aurora Botnia ei vieläkään liikenteeseen – luovutus siirtyi elokuun loppuun
 Merenkurkun uutta laivaa testataan jo simulaattorissa – tulevan aluksen kapteeni on tyytyväinen: Antaa viitteitä siitä, miltä oikea laiva tuntuu
 Merenkurkun uusi laiva käyttäisi kaiken biokaasun Pohjanmaalla – yliopisto tutkii mahdollisuuksia uudelle biokaasulaitokselle

Hyvä matkailukesä näkyy myös Merenkurkun laivaliikenteessä – uutta laivaa odottava Wasaline: "Shoppailumatkat Uumajaan yleistyneet"


Summary: The Crown -sarjan kuningatar Elisabetina tunnettu Colman kertoo Ylen haastattelussa urastaan. Isä-elokuvan käsikirjoituksesta Oscarin voittanut ohjaaja-käsikirjoittaja Florian Zeller puolestaan kertoo, miten elokuva sai alkunsa.

– Miksi katsot minua niin kuin jokin olisi vialla? Kaikki on hyvin, Anne. Olet aina ollut tuollainen huolehtija. Toisin kuin siskosi...
 Muistisairautta ei ole koskaan kuvattu elokuvataiteessa yhtä kouriintuntuvasti kuin ranskalainen  Florian Zellerin  esikoiselokuvassa  Isä  ( The Father , 2020), joka oli  yksi Oscar-gaalan voittajia .
 Elokuvassa Anthony-niminen vanhus asuu kotonaan, jossa alkaa tapahtua omituisia asioita. Niin kuin se, että tavarat ovat aina hukassa ja keski-ikäisellä tyttärellä on eri päivänä eri puoliso.
 Elokuvan nimiroolia esittää  Anthony Hopkins , joka voitti roolista parhaan miespääosan Oscar-palkinnon. Hän havainnollistaa herkkävireisesti ihmistä, joka alkaa epäillä todellisuutta.
 Hopkinsin roolista huolimatta show'n on varastaa toinen brittitähti  Olivia Colman , joka esittää Anthonyn tytärtä. Colmanin hienovaraisessa näyttelijäntyössä näkyy, miten pelottavaa on omaisen näkökulmasta, kun sairaus muuttaa tutun ihmisen vieraaksi.
 – Minun ei tarvinnut tietää mitään muistisairauksista. Esitän henkilöä, joka ei ole koskaan ennen hoitanut ketään siitä kärsivää. Hän oppii joka päivä jotain uutta ja katsoo vierestä, kun kaikki muuttuu. Sain olla juuri niin hämilläni kuin roolihahmoni oli, Colman sanoo.
 "Kuin menettäisin kaikki lehteni"
 Olivia Colman esittää Isä-elokuvassa Annea, joka pitää huolta muistisairaasta isästään. Näyttelijän mukaan hänelle tarjotut roolit ovat viime vuosina muuttuneet huomattavasti kiinnostavammiksi. "Ehkä se johtuu siitä, että ikääntyminen on kiinnostavaa", hän sanoo. SEAN GLEASON
 Koska  Isä  kuvaa sen päähenkilön alati kutistuvaa elämänpiiriä, on elokuvassa vain pari näyttelijää. Sekä Hopkins että Colman ovat suorastaan ylistäneet Florian Zellerin käsikirjoitusta, joka voitti myös parhaan sovitetun käsikirjoituksen Oscar-palkinnon.
 Tarinan taustalla ovat Zellerin omat kokemukset hänen isoäitinsä muistisairaudesta.
 – Lähipiiristäni tiesin, miten kivulias muistisairaus saattaa olla kaikille, joita se koskettaa. Tuntuu todella voimattomalta, kun rakastaa jotakuta mutta tajuaa, että rakkaus ei riitä, Zeller kertoo.
 Etenkin Ranskassa Zeller on niittänyt mainetta näytelmäkirjailijana. Myös  Isä  perustuu hänen kirjoittamaansa näytelmään  Le Père , jota on esitetty muun muassa Pariisissa, Lontoossa ja New Yorkissa ja se voitti arvostetun Molière-palkinnon vuonna 2014.
 Suomessa  Isää  on esitetty ainakin Helsingin kaupunginteatterissa sekä Turussa ja Nurmijärvellä. Helsingissä Studio Pasilassa isää esitti  Jari Pehkonen  ja tytärtä  Vuokko Hovatta .
 Vaikea uskoa, mutta Suomessakin esitetty kevyt ja hyväntuulinen Matkalla Floridaan (2015) perustuu samaan näytelmään kuin Isä. Näytelmän kirjoittaneen Florian Zellerin mukaan aiempaan elokuvaan päätyi hänen tekstistään vain yksi repliikki. Atlantic Film
 Näytelmästä on tehty myös aiempi elokuva  Matkalla Floridaan  ( Floride , 2015), joka Helsingin Sanomien mukaan kertoi  rehellisesti vanhuudesta . Kevyt aurinkoinen elokuva rikkaasta vanhuksesta on kuitenkin hyvin kaukana Zellerin älykkäästä ja vakavasta, mutta vahvan tunnelmallisesta ohjauksesta.
 Ohjaaja-käsikirjoittaja ei ole halunnut arvostella aiempaa filmatisointia vaikka hän  on todennut , että hänen näytelmästään siinä on jäljellä yksi repliikki. Kun Zeller päätti ohjata näytelmänsä valkokankaalle itse, oli yksi asia hänelle täysin selvä: hän halusi tehdä kaiken toisin.
 – En halunnut vain kuvata näytelmää. Halusin tehdä jotain, mitä vain elokuva voi tehdä. Mielestäni elokuva voi imeä katsojan vielä enemmän sisään tarinaan, hän sanoo.
 Isän  tunnelma on yhtä aikaa arkinen ja painajaismainen. Jokin on pielessä, mutta sitä on vaikea paikantaa.
 Yhdessä kohtauksessa Anthony on hädissään ja kun häntä lohdutetaan, hän sanoo tuntevansa kuin menettäisi kaikki lehtensä, oksansa, tuulen ja sateen.
 – En ymmärrä mitä tapahtuu, hän sopertaa itkuisena.
 Jotta katsoja ei olisi yhtä hukassa kuin Anthony, on elokuvan pidettävä hänet kartalla siitä, mitä oikein tapahtuu. Siinä  Isän  tärkein näyttelijä on Olivia Colman, jonka roolityö kannattelee katsojaa harteillaan.
 Komediennesta kuningattareksi
 Olivia Colman voitti parhaan naispääosan Oscar-palkinnon räväkästä roolistaan kuningatar Annana elokuvassa The Favourite (2018). Vielä elokuvaa paremmin näyttelijä muistetaan sympaattisesta ja hauskasta palkintopuheestaan. © 2018 Fox Searchlight Pictures.
 Olivia Colman on tätä nykyä tuttu lähes kaikille. Viime vuosina hänet on nähty yhtä lailla vakoojana  John le Carrén  romaaniin perustuvassa tv-sarjassa  Yövahti  ( The Night Manager ,2016) kuin seksistä taiteensa ammentavana äitipuolena komediasarjassa  Fleabag  (2016-2019).
 Näyttelijä aloitti uransa nimenomaan tv-komedioissa. Hän teki ensimmäisen läpimurtonsa vuonna 2003 komediasarjassa  Peep Show  (2003-2015), minkä jälkeen hänestä tuli brittikomedioiden vakiokasvo.
 Kymmenen vuotta myöhemmin oli toisen läpimurron aika. Rooli toisena etsivänä  Broadchurch -sarjassa (2013-2017) toi Colmanille palkintoja ja vakavampia rooleja niin elokuvissa kuin televisiossakin.
 Nyt näyttelijä sanoo, että töiden osalta asiat voisivat tuskin olla paremmin.
 – Olen onnekas, että minulla on vielä töitä. Monet teatterikoulun aikaiset ystäväni ovat vaihtaneet alaa jo aikaa sitten.
 Broadchurchin  menestys toi Colmanille roolin  Yorgos Lanthimosin  elokuvassa  The Favourite  (2018). Historiallisessa satiirissa näyttelijä esitti 1700-luvulla Britanniaa hallinnutta kuningatar Annaa. Colman voitti revittelevällä kuningatarroolillaan parhaan naispääosan Oscar-palkinnon.
 Britannian kuningatar Elisabet on yksi isoimmista rooleista, jonka näyttelijä voi saada. Colman peri The Crown -tv-sarjan pääroolin kolmannelle kaudelle Claire Foyltä ja teki pian roolista omansa. Sophie Mutevelian / Netflix
 Näyttelijän mukaan vasta Oscar-palkinto alkoi tuoda hänelle kiinnostavampia rooleja. Yksi kiinnostavimmista on ollut Netflixin hittisarjassa  The Crown , jossa Colman on näytellyt kotimaansa nykyistä hallitsijaa kuningatar Elisabetia.
 – Minusta tuntuu, että vanhempien naisten roolit ovat kiinnostavampia, Colman sanoo.
 – Kumma kyllä yritin näytellä nelikymppisiä naisia, kun olin parikymppinen. Silloin en tiennyt yhtään, mitä oikein tein. Nyt on ollut mahtavaa, kun olen päässyt näyttelemään ikään kuin itseäni.
 Lohdullista taidetta
 Isän  teatteriesityksissä asunnon esineet vaihtavat paikkaa ja katoavat tarinan edetessä. Kaikki tapahtuu kuin vaivihkaa, kunnes koko asunto on täysin erilainen. Elokuvassa murenevan muistin kuvaamiselle on löydetty omat vastineensa.
 Ohjaaja-käsikirjoittaja Zeller uskoo, että tarina vetoaa siksi, että se resonoi kaikkialla.
 Isä-elokuva tapahtuu yhdessä asunnossa, mutta sen aikana käydään läpi valtava määrä tunteita. Isästään huolta pitävänä tyttärenä nähtävä Olivia Colman toimii katsojalle ikkunana muistisairaan maailmaan. SEAN GLEASON
 – Jokaisella meistä on isoäiti tai isoisä. Tosi moni on joutunut näihin tilanteisiin. Minusta oli tärkeä jakaa nämä tunteet.
 Toisin kuin voisi kuvitella  Isä  ei ole raskas ja ahdistava elokuva. Sen aihe on toki vakava, eikä se päästä katsojaansa helpolla. Se jättää kuitenkin kevyemmän olon kuin ehkä uskoisi.
 Ohjaajan mukaan kyse on lohdusta.
 – Yhteisessä kokemuksessa on jotakin todellista ja kaunista lohtua. On tärkeä muistaa, etttä me olemme kaikki samassa veneessä.
 Kaikki ihmiset käyvät läpi samoja pelkoja, Zeller muistuttaa.
 – Uskon, että taide on olemassa juuri siksi, että voisimme jakaa asioita ja tunteita muiden kanssa. Näin minä halusin elokuvallani tehdä.
 "Tämä on oikeastaan aika stressaavaa... ja riemukasta", Olivia Colman aloitti puheensa ottaessaan vastaan Oscar-palkintonsa elokuvan The Favourite pääosasta. Copyright Rex Features Ltd 2012/All Over Press

Muistisairauden kauhut tulivat tutuiksi Isä-elokuvan tähdelle – "Sain olla juuri niin hämilläni kuin roolihahmoni oli", Olivia Colman sanoo


Summary: Naantalin kirjajuhlat järjestetään nyt toista kertaa. Perjantaina Yle välittää Areenassa tapahtuman avajaiset, joissa esiintyvät Heli Laaksonen ja Anja Erämaja sekä Paula Norosen haastattelun.

Kirjallisuustapahtuma Naantalin kirjajuhlat kokoaa kaupunkiin loppuviikosta joukon Suomen eturivin kirjailijoita ja kirjallisuuden ystäviä. Nelipäiväinen tapahtuma järjestetään nyt toista kertaa.
 Kirjajuhlia vietetään Suomen ensimmäiseksi kirjailijaksi mainitun  Jöns Budden  kotikaupungissa. 1400-luvulla elänyt Jöns Budde oli Naantalin luostarin munkki ja uskonnollinen kirjailija.
 Yle välittää osia tapahtumasta suorana Areenassa.
 Ensimmäinen  lähetys alkaa kello 12 . Tapahtuman avajaisissa munkkiveli Jöns Budde (alias näyttelijä  Eetu Känkänen ) julistaa kirjarauhan, runoilijat  Heli Laaksonen  ja  Anja Erämaja  sekä näyttelijä  Anna-Sofia Tuominen  esiintyvät. Avajaiset juontaa Ylen toimittaja ja lavarunoilija  Kalle Talonen .
 Supermarsujen äiti Paula Noronen kertoo, kuinka olla hauska
 Naantalin kirjajuhlilla lavalle nousee myös kirjailija, kolumnisti, koomikko, käsikirjoittaja ja radiojuontaja  Paula Noronen .
 Tv-ohjelmistakin tuttu Noronen aloitti uransa radiojuontajana. Jo silloin hän kehitti Rättärimarketin kassan Tarja Kulhon, jonka lomaseikkailut Noronen nyt julkaisee aikuisille suunnattuna kirjana.
 Lastenkirjallisuuden puolella Noronen on jo ehtinyt niittää suursuosiota Supermarsu-kirjoillaan.
 Naantalin kirjajuhlilla Paula Noronen kertoo työstään kirjailijana. Mitä eroa on kun kirjoittaa lapsille tai aikuisille? Entäpä kuinka vaikeaa on olla hauska?
 Paula Norosta haastattelee Yle Lounais-Suomen päällikkö  Antti Korhonen .  Suora lähetys alkaa Areenassa kello 13.15 , ja se on katsottavissa tallenteena myös jälkikäteen.
 Lue myös:
 Onko Quentin Tarantinosta kirjailijaksi ja löytyykö Lucinda Rileyn suosikkisarjan seitsemäs sisar? Lue 9 kirjavinkkiä kesään
 Paula Noronen on oikeasti ujo – rääväsuinen kaupankassa Tarja Kulho ja muut legendaariset radiohahmot syntyivät pelosta kohdata ihmisiä

Kirjatapahtumien syksy alkaa Naantalissa, lavalle nousevat muun muassa Heli Laaksonen, Anja Erämaja ja Paula Noronen – seuraa suorana kello 12


Summary: Kamux myi vajaat 17 000 autoa. Määrä kasvoi neljänneksellä vuodentakaisesta., mutta kannattavuuteen se ei vaikuttanut.

Käytettyjen autojen kauppaan erikoistunut Kamux kasvoi huhti–kesäkuussa voimakkaasti, mutta pettyi tuloksen kehitykseen.
 Yhtiön liikevaihto kasvoi runsaat 50 prosenttia 228,8 miljoonaan euroon. Liikevaihto kasvoi niin Suomessa, Ruotsissa kuin Saksassa.
 Kamux myi vajaat 17 000 autoa. Määrä kasvoi neljänneksellä vuodentakaisesta.
 Liiketoiminnan kasvusta huolimatta oikaistu liikevoitto pysyi edellisvuoden tasolla 6,8 miljoonassa eurossa.
 – Kannattavuuden kehittymistä toisella vuosineljänneksellä ei voi pitää tyydyttävänä, konsernijohtaja  Juha Kalliokoski  sanoi puolivuosikatsauksessa.
 Yritys ilmoittaa edelleen, että se odottaa koko vuoden oikaistun liikevoiton kasvavan edellisvuodesta. Tammi–kesäkuun tulos kasvoi 15 prosenttia.
 Lue myös:
 Käytettyjen autojen kauppa rallattelee samaan aikaan kun uusien autojen myynti on kuukahtanut

Voimakkaasti kasvanut Kamux pettyi kannattavuuden kehitykseen


Summary: Tampere kertoo uudesta pormestariohjelmasta perjantaina. Yle esittelee suorana, mikä muuttuu kaupungissa ja millaisia mielipiteitä suunnitelmat herättävät.

Tampereella vaihtui valta demareilta kokoomukselle viime vaaleissa, kun kokoomus voitti niukasti isoimman puolueen tittelin muutamilla kymmenillä äänillä.
 Pormestariehdokas  Anna Kaisa Ikonen  (kok.) esittelee Tampereen pormestariohjelmaa perjantaina. Yle esittelee suorana pormestariohjelmaa kello 12. 15 alkaen. Ylen toimittaja  Kai Pohjasen  haastateltavana suorassa lähetyksessä ovat pormestariehdokas Anna-Kaisa Ikonen (kok.), valtuustoryhmän puheenjohtaja  Pekka Salmi  (sd.), apulaispormestariehdokas  Matti Helimo  (vihr.) ja valtuustoryhmän puheenjohtaja  Sirpa Pursiainen  (kd.).
 Yhtiöittämisiä harkitaan, kuntavero ei nouse
 Tampere lähtee Ikosen mukaan uuteen valtuustokauteen vaikeassa taloustilanteessa koronan varjossa. Kaupunki pyrkii tasapainottamaan talouttaan ja harkitsee esimerkiksi Tampereen Veden yhtiöittämistä ja löytämään uutta kasvua.
 Tampereen Vesi pysyisi kuitenkin kaupunkikonsernin enemmistöomistuksessa.
 Samalla on Ikosen mukaan haettava ratkaisuja korona-ajan nostamiin ongelmiin, kuten mielenterveyteen.
 Tampere ei ole nostamassa kuntaveroa ennen kuin soteuudistuksen vaikutukset ovat näkyvissä kuntatalouteen.
 Velanoton nousuvauhtia on pormestariohjelman mukaan hillittävä. Velkaa voidaan ottaa vain investointien rahoittamiseen.
 Pormestariohjelmassa kerrotaan, että ratikkaa laajennetaan Koilliskeskukseen ja Härmälään. Lentäväniemen raitiotieyhteys rakennetaan Näsisaaren kautta, kun lupaprosessit valmistuvat. Kunkun parkin rakentaminen etenee ja tavoitteena on, että maanalainen verkosto, ilman Amurin tunnelia, läpäisee koko Tampereen keskustan.
 Tampereelle tulee vuosittain 3 000 uutta asukasta, mikä pitää huomioida kaavoituksessa. Uusia asuntoja ohjataan etenkin ratikkareitin varrelle. Sen sijaan asuntorakentamista ei kaavoiteta Eteläpuistokadun etelänpuoleiselle alueelle, vaan sitä kehitetään virkistyskäytön lähtökohdista.
 Kaupunki haluaa kaavoittaa myös omakotitontteja, jotta lapsiperheet eivät muuta lähikuntiin.
 Kaupunki haluaa panostaa myös nuorten koulutukseen ja hyvinvointiin. Tampere on asettanut tavoitteekseen olla vuonna 2030 suurten kaupunkien ykkönen oppimistuloksissa. Se haluaa pysyä myös suosituimpana opiskelijakaupunkina.
 Lasten harrastustakuu jatkuu ja koulutuspaikkoja lisätään.
 Terapiatakuusta halutaan luoda Tampereen malli, joka varmistaa erityisesti nuorten hoitoon pääsyn nopeasti, kun mielenterveysongelmia ilmenee. Kaupunki kehittää nuorisovastaanoton toimintaaa ja vähentää lastensuojelun työntekijöiden työtaakkaa. Kaupunki selvittää myös mahdollisuuksia lisätä lyhytterapiaa aikuisille.
 Alle 18-vuotiaiden liikuntapaikkamaksuja alennetaan.
 Tampereelle tulee rakentaa uusia tekojääratoja ja uuden uimahallin suunnittelun aloittaminen on ajankohtaista. Tampereelle tarvitaan pormestariohjelman mukaan talvikäyttöinen jalkapallohalli.
 Puolueet tehneet pitkään yhteistyötä
 Uusi pormestari valitaan virallisesti ensi maanantaina.
 Pirkanmaan maakuntajohtaja  Esa Halme  ennakoi Ylelle aiemmin perjantaina, ettei pormestariohjelma tuo suuria yllätyksiä. Puolueet ovat pitkään tehneet Tampereella yhteistyötä suurissa kysymyksissä.
 Tampere on investoinut viime vuosina paljon esimerkiksi ratikkaan ja Tampereen areenaan. Joukkoliikenteen lisäksi hän pitää tärkeänä yhteistyötä koulutuspolitiikassa.

Yle seuraa suorana klo 12.15: Tampereen pormestariehdokas Anna-Kaisa Ikonen kertoo kaupungin suurista suunnitelmista, mitkä ovat reaktiot?


Summary: Jamie Spears on toiminut tyttärensä taloudellisena holhoojana 13 vuotta. Britney Spears on joutunut maksamaan isälleen holhouksesta palkkaa, ja summa on noussut yli viiteen miljoonaan dollariin, kertoo talouslehti Forbes.

Poptähti  Britney Spearsin  isä  Jamie Spears  luopuu asemastaan tyttärensä taloudellisena holhoojana. Asiasta uutisoivat useat kansainväliset mediat,  kuten CNN . Tieto perustuu oikeusasiakirjoihin, joissa kerrotaan Jamie Spearsin päätöksestä.
 Vielä elokuun alkupuolella Jamie Spears kertoi  oikeudelle toimitetuissa asiakirjoissa, että ei ole mitään syytä kumota laulajan holhousmääräystä. Isä-Spears on kuvannut toimineensa "vastuullisesti ja uskollisesti tyttärensä varainhaltijana".
 Britney Spearsin isä James Spears käveli ulos korkeimman oikeuden oikeustalosta Los Angelesissa vuonna 2008. Isä-Spears on toiminut tyttärensä taloudellisena holhoojana 13 vuoden ajan.  AFP / Lehtikuva
 Britney Spears on syyttänyt  isäänsä toistuvasti holhousaseman väärinkäytöstä.
 Mediatietojen mukaan James Spears näkee, että holhousvastuun päättämiselle ei ole perusteita. Dokumenteissa kuitenkin todetaan, että julkinen kamppailu aiheesta ei olisi tyttären edun mukaista. Isä-Spears sanoo aikovansa tehdä yhteistyötä oikeusistuimen kanssa, jotta siirtymä uuteen holhoojuuteen onnistuisi hyvin, kertoo CNN.
 Medialähteet eivät mainitse, kenen on määrä toimia jatkossa Britney Spearsin taloudellisena holhoojana.
 Asianajaja tyytyväinen päätökseen
 Heinäkuun puolivälissä laulajan asianajaja  Mathew Rosengart  kertoi aikovansa pyytää tuomioistuimelta niin pian kuin mahdollista, että Spearsin isä poistettaisiin holhousvastuustaan.
 Rosengart sanoo laulajan olevan tyytyväinen päätökseen, kertoo uutistoimisto AFP.
 – Odotamme, että voimme jatkaa sitkeää selvitystämme herra Spearsin ja muiden menettelytavoista viimeisen 13 vuoden aikana, kun hän niitti miljoonia dollareita tyttärensä omaisuudella, Rosengart kommentoi uutistoimisto AFP:n mukaan.
 Talouslehti  Forbesin  mukaan James Spears on hyötynyt tyttärensä holhouksesta merkittävästi. Britney Spears on joutunut maksamaan hänelle holhouksesta palkkaa, ja summa on noussut yli viiteen miljoonaan dollariin. Tähti on maksanut runsaasti myös muun muassa oikeudenkäyntikuluja, joten hänen todelliset kustannuksensa ovat vielä suuremmat.
 Britney Spearsin omaisuuden on arvioitu olevan arvoltaan 60 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria.
 Sekä Britney Spears että suuri joukko hänen fanenaan ovat vaatineet holhousjärjestelyn lopettamista .
 Ihmiset pitelivät kylttejä Britney Spearsille oikeuksia vaativassa mielenosoituksessa Los Angelesissa 23. kesäkuuta.  Etienne Laurent / EPA
 Yhdysvalloissa on myös aloitettu niin sanottu "Free Britney" -lakialoite , joka antaisi holhouksen alaiselle oikeuden pyytää holhousvastuuseen määrätyn henkilön vaihtoa puolueettomaan edunvalvojaan.
 Laulajan isä Jamie Spears on ollut vastuussa 39-vuotiaan tähden taloudesta ja yksityiselämästä 13 vuoden ajan. Holhousmääräys annettiin laulajan vuonna 2007 tapahtuneen henkisen romahduksen jälkeen.
 Lisää aiheesta:
 Poptähti Britney Spearsin tapaus toi ilmiön valokeilaan – Yhdysvalloissa lakialoite holhouksen alaisuudessa elävien suojaamiseksi
 Britney Spears pyysi tuomaria lopettamaan 13 vuotta jatkuneen holhouksen – "Haluan elämäni takaisin"
 Popikoni Britney Spearsin ympärille syntynyt "vapautusliike" jatkuu sitkeästi – lue tästä, miksi takavuosien tähdestä puhutaan taas

Poptähti Britney Spearsin isä luopuu tyttärensä taloudellisesta holhousvastuusta


Summary: Virus ei jäänyt kiinni normaaleissa maahantulotesteissä, kertoo Kuusamon kaupunginjohtaa Jouko Manninen.

Kuusamossa kaikkiaan 28 ulkomaalaisella marjanpoimijalla on todettu koronavirustartunta, ensimmäisistä tartunnoista kerrottiin torstaina illalla.
 Tartunnan saaneet ja altistuneet ulkomaalaiset poimijat on asetettu karanteeniin. Virus ei jäänyt kiinni normaaleissa maahantulotesteissä, kertoo Kuusamon kaupunginjohtaja  Jouko Manninen .
 Poimijat hakeutuivat testeihin saatuaan lieviä oireita.
 Mannisen mukaan poimijat Kuusamoon tuonut marjayritys ei ole paikallinen. Kaupunginjohtaja kertoo, että koronaviruksen leviämisen estäminen on tehty parhaalla mahdollisella tavalla, ja poimijat ovat nyt omassa kuplassaan.
 Ulkomaalaisilla marjanpoimijoilla on ollut useita tartuntoja tänä kesänä myös  Kainuussa  ja  Lapissa .
 Lue lisää :  Voivatko koronaan sairastuneet marjanpoimijat poimia marjoja? Asiasta ollaan kahta mieltä
 Pitävätkö karanteenit, ja onko ulkomaisia marjanpoimijoita ohjeistettu riittävästi – Broas: "Se on hyvä kysymys"

Kuusamossa on todettu koronavirustartunta 28 marjanpoimijalla – tartunnan saaneet ja altistuneet elävät kuplassa


Summary: Tapaus liittyy Kulmunin viestintäkoulutusten laskutusepäselvyyksiin. Syytteen mukaan erityisavustaja sai valtiovarainministeriön maksamaan valmennuksesta perusteettomasti noin 13 700 euroa.

Syyttäjä on nostanut syytteet entisen valtiovarainministeri  Katri Kulmunin  (kesk.) erityisavustajana toimineelle henkilölle. Ministerin entistä erityisavustajaa syytetään petoksesta ja virkavelvollisuuden rikkomisesta. Tapaus liittyy Kulmunin viestintäkoulutusten laskutusepäselvyyksiin.
 Syytteen mukaan erityisavustaja on erehdyttämällä tai erehdystä hyväksi käyttämällä saanut valtiovarainministeriön maksamaan valmennuksesta perusteettomasti noin 13 700 euroa. Samalla menettelyllä erityisavustaja on virkamiehenä rikkonut virkatoiminnassa noudatettaviin säännöksiin ja määräyksiin perustuvan virkavelvollisuutensa.
 Vastaaja on kiistänyt syyllistyneensä rikoksiin. Erikoissyyttäjä  Anja-Riitta Rinkisen  mukaan jutussa ei ole kuultu epäiltyinä muita kuin ministerin erityisavustajana toiminutta henkilöä.
 Syyttäjä ei kerro epäillyn nimeä. Kulmunilla oli useita erityisavustajia. Julkisuudessa on kerrottu, että koulutuksen järjestämisestä vastasi heistä erityisesti  Kari Jääskeläinen . Hän ei ole kommentoinut asiaa Ylelle.
 Ministeri Kulmuni  sai yksityiseltä konsulttiyhtiöltä Tekir Oy:ltä viestintäpalveluita  vuosina 2019–2020. Tapauksesta nousi kohu, koska kalliiden koulutusten hankintaan liittyi epäselvyyksiä. Lisäksi Kulmunin epäiltiin käyttäneen koulutusta ministerin tehtävien ohella keskustan puheenjohtajan ominaisuudessa.
 Kulmuni  erosi valtiovarainministerin tehtävästä  pian hankintojen tultua ilmi. Myöhemmin poliisi kertoi aloittaneensa esitutkinnan ja epäilevänsä "laajasti koulutushankintoihin osallistunutta" virkamiestä.
 Lue lisää:   Tarkastusraportti: Kulmunin avustaja tilasi koulutuksia kertomatta hallinnolle ja Tekir laskutti koulutukseen liittyvästä työstä, josta Kulmuni kiistää tienneensä
 Kerromme kohta lisää.

Katri Kulmunin entinen erityisavustaja saa syytteet petoksesta ja virkavelvollisuuden rikkomisesta


Summary: Latvia on määrännyt maahan hätätilan, jolla rajavalvontaa saadaan tehostettua Valko-Venäjän vastaisella rajalla. Latvian noin kahden sadan kilometrin Valko-Venäjän rajalla partioi hätätilan nojalla rajavartioiden lisäksi armeija ja poliisi. Tilanne on ollut ensimmäisen hätätilaviikon aikana rauhallinen.

Latvian parlamentti on päättänyt koko maan kattavasta hätätilasta, jolla varaudutaan naapurimaa Liettuan kaltaisiin siirtolaisten  rajanylityksiin .
 Suomen Latvian suurlähettiläs  Riitta Korpivaaran  mukaan tilanne maan rajalla on ainakin tällä hetkellä rauhallinen.
 – Laki julistettiin tiistaina ja vahvistettiin eilen, ja sen aikana noin satakunta siirtolaista on käännytetty Valko-Venäjälle ja täällä on ollut noin 300 maahantulijaa. Luvut ovat Latvian osalta vielä aika pieniä, Korpivaara kertoo Yle Radio1:n Ykkösaamun  haastattelussa.
 Hyväksytyllä hätätilalailla Latvian rajalle saadaan rajavartioijoiden avuksi myös armeija ja poliisi, jotka voivat käännyttää rajan yli pyrkivät takaisin lähtömaahansa. Ohjauksen lisäksi tulijat voidaan lain nojalla pakottaa takaisin.
 Korpivaaran mukaan Latvia katsoo, että siirtolaiset eivät ole tavanomaisia turvapaikanhakijoita, jotka pitää päästää EU:n ulkorajoilta unioniin ja käsitellä EU-sääntöjen mukaan.
 Vajaan kahden sadan kilometrin rajalla on myös muutama EU:n rajavartio-operaatiossa oleva suomalainen rajavartija. Liettuassa heitä on jonkin verran enemmän muista maista tulleiden rajavartijoiden kanssa.
 – Pääosin rajalle tulijat ovat olleet kevyesti pukeutuneita irakilaisia, joista osa ei ole tiennyt tulleensa Latvian rajalle, Korpivaara kertoo suomalaisilta rajavartioijoilta saamaansa tietoa.
 Korpivaaran mukaan latvialaiset kokevat, että yhteiset EU-rajavartijat ovat osoitus siitä, että heitä ei jätetä yksin.
 Lue myös:
 Liettuan ja Valko-Venäjän rajajupakka kiristyy: Kumpikin vannoo, ettei päästä irakilaisia rajan yli

Latvia varautuu irakilaisiin rajanylittäjiin – satakunta siirtolaista on käännytetty takaisin rajalta


Summary: Nokialla Pirkanmaalla tapahtui jouluaaton ja joulupäivän välisenä yönä henkirikos. Uhri oli vuonna 1990 syntynyt mies.

Syyttäjä vaatii kolmekymppiselle miehelle elinkautista vankeusrangaistusta murhasta.
 Nokialla Pirkanmaalla tapahtui jouluaaton ja joulupäivän välisenä yönä  henkirikos , jossa sai surmansa paikallinen, vuonna 1990 syntynyt mies.
 Vuonna 1990 syntynyt nokialainen mies ilmoittautui itse poliisille asianajajansa välityksellä. Uhri ja syytetty tiesivät toisensa.
 Syytetty tunnusti esitutkinnassa ampuneensa uhria ja aiheuttaneensa tämän kuoleman. Häntä syytetään myös ampuma-aserikoksesta, koska kyseessä oli laiton ase.
 Asian käsittely alkoi perjantaina Pirkanmaan käräjäoikeudessa. Syyttäjän todisteena on esimerkiksi päiväkirjamerkintöjä ja valvontakamerakuvia.
 Pirkanmaan käräjäoikeudesta epäillyltä löytyy ennestään kuusi rikosasiaa nimikkeillä pahoinpitely, törkeä pahoinpitely ja huumausainerikos.
 Lue lisää:
 Nokian jouluyön murhasta epäilty vangittiin

Nokian joulupäivän surmasta vaaditaan elinkautista vankeusrangaistusta


Summary: Heinäkuussa kuluttajahintoja vuoden takaiseen verrattuna nostivat eniten esimerkiksi bensiinin ja dieselin sekä omakotitalojen ja osakehuoneistojen kallistuminen. Inflaatio on ollut Suomessa noin kahden prosentin tasolla huhtikuusta alkaen.

Kuluttajahintojen nousu Suomessa pysyi heinäkuussa edelliskuukausien tasolla, kertoo Tilastokeskus.
 Inflaatio heinäkuussa oli 1,9 prosenttia, kun kesäkuussa hinnat nousivat vuodentakaisesta kaksi prosenttia. Kasvun lievän hidastumisen selittää Tilastokeskuksen mukaan muun muassa rahapelien hintojen lasku.
 Myös laivalla tehtävät reittimatkat ja korvattavat reseptilääkkeet sekä asuntolainojen keskikorko ja kulutusluottojen korot halpenivat.
 Heinäkuussa kuluttajahintoja vuoden takaiseen verrattuna eniten nostivat muun muassa bensiinin ja dieselin sekä omakotitalojen ja osakehuoneistojen kallistuminen.
 Inflaatio Suomessa on ollut noin kahden prosentin tasolla huhtikuusta alkaen.
 Kesäkuusta heinäkuuhun hinnat nousivat 0,3 prosenttia. Tämä johtui Tilastokeskuksen mukaan muun muassa polttonesteiden hinnannoususta.
 Ennakkotietojen mukaan euroalueen inflaatio heinäkuussa oli 2,2 prosenttia yhdenmukaistetulla kuluttajahintaindeksillä seurattuna. Suomessa vastaava luku oli 1,8 prosenttia. Kesäkuussa euroalueen luku oli 1,9 prosenttia. Luku ei seuraa muun muassa omistusasumista ja luottojen korkoja.
 Lue myös:
 Kuluttajahinnat nousivat kaksi prosenttia kesäkuussa – nousua vauhditti bensan ja omakotitalojen kallistuminen

Inflaatio jatkoi kahden prosentin tuntumassa – polttonesteet ja asuminen kallistuivat


Summary: Turvallisuusviranomaiset vahvistivat tiedon pian sen jälkeen, kun äärijärjestö oli kertonut kaupungin valtauksesta.

Äärijärjestö Taliban on ottanut haltuunsa Etelä-Afganistanissa sijaitsevan Kandaharin kaupungin, kertovat Afganistanin turvallisuusviranomaiset uutistoimisto Reutersille.
 Viranomaiset vahvistivat tiedon pian sen jälkeen,  kun Taliban kertoi vallannensa kaupungin . Myös uutistoimisto AFP kertoo viranomaisten vahvistaneen tiedot valtauksesta.
 Uutiskanava Al Jazeeran mukaan  Taliban olisi ottanut haltuunsa esimerkiksi kuvernöörin toimiston. Tieto perustuu silminnäkijälausuntoon kaupungista.
 Kandahar on Afganistanin toiseksi suurin kaupunki pääkaupunki Kabulin jälkeen. Kandaharin valtaamisen jälkeen maan hallituksen hallussa on suurista kaupungeista enää vain pääkaupunki Kabul ja joitakin alueita muilla seuduilla.
 Valtausta voidaan pitää Talibanille merkittävänä, sillä äärijärjestö sai alkunsa kaupungissa. Kandahar on myös strategisesti merkittävä, sillä siellä sijaitsee kansainvälinen lentokenttä, ja kaupunki on yksi Afganistanin kaupankäynnin keskittymisistä.
 Reutersin mukaan hallituksen joukot pitävät kuitenkin edelleen hallussaan kaupungin kansainvälistä lentokenttää.
 Eilen torstaina järjestö kertoi vallanneensa Heratin ja Ghaznin kaupungit. Äärijärjestö hallitsee tällä hetkellä 12 maakunnan pääkaupunkia, kertoo AP. Yhteensä Afganistanissa on 34 maakuntaa.
 Taliban on edennyt nopeasti Afganistanissa Yhdysvaltojen johtaman liittouman aloitettua vetäytymisensä toukokuun alussa. Tähän mennessä jo sadattuhannet ihmiset ovat paenneet yltyneitä levottomuuksia.
 Lue myös:
 Mediat: Afganistanin hallitus on tarjoutunut jakamaan vallan Talibanin kanssa – suomalaisasiantuntija: "Ehdotus kielii tilanteen epätoivosta"
 Näin Pohjoismaat suhtautuvat afganistanilaisiin työntekijöihinsä: Norja päätti ottaa siivoojatkin, Tanskaan pääsevät tuoreimmat ja Ruotsi vielä selvittää
 Ääriliike Taliban etenee vauhdilla Afganistanissa – tutkijan mukaan sitä siivittää asevoimien korruptio: "Rivissä on väkeä, jota ei oikeasti olekaan"

Afganistanin turvallisuusviranomaiset: Taliban on vallannut maan toiseksi suurimman kaupungin Kandaharin


Summary: Tampereen ratikan tavoitekustannus alitetaan useilla kymmenillä miljoonilla euroilla. Kaupunkilaisten ei kannata kuitenkaan vielä miettiä rahalle uutta käyttökohdetta, sillä vain osa niistä tulee kaupungin hyväksi. Viimeiset summat selviävät vasta viiden vuoden kuluttua.

Tampereen ratikka aloitti liikennöinnin tällä viikolla. Samalla kerrottiin rakennusprojekteissa harvinaisesta seikasta.
 Tampereen ratikka valmistui etuajassa ja selvästi budjettia halvemmalla. Tavoitekustannus alitetaan tämänhetkisen tiedon mukaan noin 34 miljoonalla eurolla. Raitiotieallianssin asettama 300 miljoonan euron tavoitehinta alittuu näin yli kymmenellä prosentilla.
 Summa on iso ja siihen vaikutti monta onnistunutta asiaa. Jopa sääkin oli tamperelaisten puolella. Tampereen Raitiotie Oy:n toimitusjohtaja  Pekka Sirviö  sanoo, että säästöä on tullut sään takia monessa kohdassa.
 – Säät ovat ilman muuta suosineet, sillä olemme pystyneet jatkamaan rakennuskautta, jolloin työmaat ovat valmistuneet nopeammin. Suunniteltuja talvitöitä on myöskin pystytty tekemään halvemmalla, kun maa ei ole jäätynyt tai työt on voitu tehdä ilman telttoja.
 Tampereen kaupunki on alituksesta mielissään. Tavoitehinnan alitus johtui kaupunkiympäristön johtajan  Mikko Nurmisen  mukaan myös onnistuneista hankinnoista, innovaatioista ja aikataulun alittamisesta.
 Esimerkiksi Hatanpään osuuden piti valmistua vasta loppuvuodesta, mutta se valmistui jo kesällä.
 – Tavoitehinnan alitus on seurausta monista asioista ja onnistumisista, Nurminen korostaa.
 Pekka Sirviö sanoo, että allianssi onnistui saamaan säästöjä materiaaleista hyvällä hankinnalla ja kilpailutuksilla. Rakentamisprojektin aikana muutettiin esimerkiksi työmenetelmiä suunnitelluista ja tehtiin innovaatioita.
 – Taitorakenteissa eli silloissa ja tukimuureissa on löytynyt ratkaisuja, joilla on saatu säästöjä aikaiseksi, Sirviö antaa esimerkkejä.
 Summat selviävät viiden vuoden kuluttua
 Vähälle huomiolle julkisuudessa on jäänyt tieto, että Tampereen kaupunki ei suinkaan saa tätä koko summaa itselleen ja summa selviää vasta viiden vuoden jälkeen.
 – Työ on vielä osin kesken ja viimeiset summat selviävät vasta takuuajan päätyttyä viiden vuoden kuluttua, Mikko Nurminen sanoo.
 Sirviö vahvistaa, että lopullinen säästön suuruus selviää vasta silloin.
 – Alitus on toki jo todellisuutta nyt eli emme ole käyttäneet kaikkea investointiin varattua rahaa, hän lisää.
 Ratikka rakennetaan allianssimallilla.  Raitiotieallianssin muodostavat  tilaajaosapuolet Tampereen kaupunki ja Tampereen Raitiotie Oy sekä palveluntuottajat NRC Finland, Sweco Finland, YIT ja Afry Finland. Ne myös jakavat kaupallisen mallin mukaan hyödyn.
 Raitiotieallianssille on luotu oma kannustinjärjestelmä, jonka pohjalta osapuolet saavat joko bonuksia tai sanktiota. Onnistuminen tuottaa palveluntuottajille bonusta ja tilaajalle säästöä.
 Jos tavoitekustannus alittuu yli viidellä prosentilla, tilaajat saavat 40 prosenttia, palveluntuottajat 30 prosenttia ja loput 30 prosenttia summasta menee bonuspooliin.
 Bonuspoolin mittareita on useita ja ne kannustavat eettisiin valintoihin. Aikataulun pitämisen lisäksi esimerkiksi hankkeen tapaturmattomuus, julkisuuskuva ja alihankintojen paikallisuus vaikuttavat. Näissä onnistuminen ja bonusten jako selviävät viiden vuoden kuluttua.
 Summa alentaa kaupungin ratikkakustannuksia
 Alituksesta koituvalla säästöllä ei rahoiteta mitä tahansa kaupungin budjetissa. Joka tapauksessa onnistuminen laskee kaupungin kustannuksia ratikasta.
 – Alitus menee yhtiön hyväksi, mikä siten alentaa kaupungin maksamaa pääomaan kohdistuvaa vastiketta raitiotieinfran osalta järjestelmän käytön aikana, Sirviö sanoo.
 Nurmisen mukaan kaupunki hyötyy joka tapauksessa tätä kautta paljon.
 Tampereen raitiotie rakennetaan kahdessa osassa. Osan Pyynikintorilta Santalahteen pitäisi olla valmis niin, että liikenne voidaan aloittaa vuonna 2023. Loppuosa Santalahdesta Lentävänniemeen odottaa sitä, käsitelläänkö valitusta vesistön täyttöluvasta Näsisaarta varten vielä korkeimmassa hallinto-oikeudessa.
 Lue lisää:
 Tampereen raitiotie valmistuu etuajassa ja 30 miljoonaa euroa halvemmalla kuin luultiin
 Näytimme pääministeri Sanna Marinille videon legendaarisesta ratikkavaltuustosta – katso parhaat palat ratikkajuhlasta
 Tampereen raitiovaunuille on nyt annettu nimet

Jopa sää oli Tampereen ratikan puolella, kun rakentaminen tuli 34 miljoonaa luultua halvemmaksi: kaupunkilaisten ei kannata vielä nuolaista


Summary: Valtion metsiä lannoitetaan alkaneella viisivuotiskaudella noin 30 000 hehtaarin alueella. Tavoitteena on lisätä puun kasvua ja sitoutuneen hiilen määrää. Tarkalla suunnittelulla kielteiset ympäristövaikutukset voidaan minimoida, mutta esimerkiksi lajikirjoon lannoittaminen vaikuttaa.

Valtion metsissä ja niiden yläpuolella liikkuu lähivuosina aikaisempaa enemmän lannoituskoneita. Metsähallituksen tavoitteena on kaksinkertaistaa lannoitettavien metsien pinta-ala aiemmasta 15 000 hehtaarista 30 000 hehtaariin.
 – Tarkoitus on lisätä sitoutuneen hiilen määrää, kuten hallitus on tavoitteeksi asettanut, kertoo metsänhoitojohtaja  Heikki Savolainen  Metsähallituksesta.
 Hallitus on sitoutunut ohjelmassaan lisäämään maankäyttösektorin hiilensidontaa vähintään kolmella miljoonalla hiilidioksiditonnilla vuoteen 2035 mennessä.
 – Hiilensidontaa voidaan lisätä tuntuvasti metsien kasvua vahvistamalla, perusteli maa- ja metsätalousministeri  Jari Leppä  (kesk.)  tuhkalannoituksen tuen määräaikaista laajennusta viime vuoden helmikuussa .
 Lannoituksessa metsiin lisätään ravinteita, joiden niukkuus maaperässä rajoittaa puiden kasvua.
 Lannoituksen aiheuttaman kasvunlisäyksen arvioidaan sitovan jopa 10 tonnia hiilidioksidia hehtaarille sen lisäksi, mitä metsä normaalisti kasvaessaan sitoisi.
 Yhden hehtaarin hiilensidonnan kasvu vastaa siis suurin piirtein  keskivertosuomalaisen vuotuisia hiilidioksidipäästöjä  (siirryt toiseen palveluun).
 Lue lisää:   Valtion talousmetsille tulee ensimmäistä kertaa tavoite kasvattaa hiilinielua
 Rakentamisessa pitkäaikainen vaikutus
 Parhaita lannoituskohteita ovat talousmetsät, jotka lähestyvät korjuun hetkeä. Usein kohteena on kahteen kertaan harvennettu metsä, jossa puut kasvupyrähdyksensä ansiosta kasvavat tukkipuun mittoihin.
 Samalla niiden käyttömahdollisuudet muuttuvat.
 Ennen pikaista vankistumistaan puusta joka olisi kelvannut sellukattilaan ja sitä kautta esimerkiksi paperin raaka-aineeksi tulee muutamassa vuodessa kelvollista raaka-ainetta rakentamiseen.
 Rakennusmateriaalina puu voi osin korvata betonia, jolla on suurempi hiilijalanjälki kuin puulla.
 Samalla pitkittyy puuhun sitoutuneen hiilen kierto, sillä rakennuspuutavarasta hiili vapautuu huomattavasti hitaammin kuin vaikkapa vessapaperista.
 Suomessa on pyritty lisäämään puun käyttöä rakentamisessa. Puurakenteiset kerrostalot ovat edelleen harvinaisia. Jarkko Heikkinen / Yle
 Kangasmailla huomioitava vesistöt
 Lukessa tutkimusprofessorina työskentelevä  Jari Hynynen  arvioi metsähallituksen strategian olevan pääosin toimiva.
 – Turvemaiden lannoittamisesta on vaikea löytää mitään miinusmerkkistä sanomista, toteaa Hynynen.
 Soisille turvemaille levitetään lähinnä fosforia. Kivennäismaille eli kangasmetsiin puolestaan kylvetään typpeä.
 – Näiden kovien maiden lannoittaminen on haastavampaa. Vaaditaan tarkkaa suunnittelua, jotta vältytään vaikutuksilta vesistöön, sanoo Hynynen.
 Lannoitteiden valmistuksesta ja levittämisestä syntyvät hiilidioksidipäästötkin huomioiden lannoittamisen vaikutus metsän  hiilensidontaan on WWF:n mukaan  selvästi positiivinen.
 Kielteisiä ympäristövaikutuksia lannoittamisella on vesistöjen lisäksi muun muassa luonnon monimuotoisuuteen. Karuilla mailla typpilannoittaminen vähentää jäkälien kasvua. Typpeä suosivat lajit, kuten heinäkasvit sen sijaan lisääntyvät.
 Ruotsalaisissa tutkimuksissa on havaittu, että typpilannoituksen vaikutuksia näkyy myös sen jälkeen kun metsä on hakattu: esimerkiksi mustikkasato jää selvästi pienemmäksi lannoittamattomaan alueeseen verrattuna.
 Lannoituksen vaikutusaika puustoon kivennäismailla on 6–10 vuotta ja turvemailla 15 vuodesta jopa 30 vuotta. Metsien muuhun käyttöön lannoittaminen ei vaikuta, vaan esimerkiksi marjoja ja sieniä alueelta voi poimia entiseen tapaan.
 Lue lisää:   Moniongelmaisten turvemetsien kasvatukseen haetaan tasapainoa – Ylöjärvellä kokeillaan kaistalehakkuita
 Lannoitettava ala viisinkertaistuu Lapissa
 Lapissa lannoitettavien alojen kasvu on koko maata huimempaa. Aiemman runsaan tuhannen hehtaarin sijasta lannoitetaan vuosittain yli 5 000 hehtaarin alueella.
 Lannoittaminen on järkevää vain riittävän lämpimillä alueilla.
 – Karkeasti ottaen napapiiri on se raja, jonka eteläpuolella lämpösumma on riittävä. Toki pohjoisemmassa on alueita, joiden olosuhteet ovat lannoittamiselle otolliset, kertoo Lapin alueen metsänhoitopäällikkö  Antti Nurmi  Metsähallituksesta.
 Aiemmin Lapissa on metsähallitus keskittynyt lannoittamiseen lähinnä Rovaniemen ja Ranuan alueille, joissa valtion omistuksessa on paljon metsää.
 Nyt Rovaniemi–Ranua -alueen lannoitettava pinta-ala nousee tuhannesta hehtaarista noin 3 500 hehtaariin. Länsi-Lapissa lannoitetaan noin tuhannen ja muualla Lapissa 500–700 hehtaarin alalla.
 – Tätä pohjoisemmassa lannoittaminen lisää kasvuhäiriöriskiä, muistuttaa tutkimusprofessori Jari Hynynen Lukesta.
 Torniolainen metsänomistaja ja metsäammattilainen Pekka Vähä laskee, että lannoitus on sijoitus tulevaisuuteen. Kuitupuun järeytyminen tukkipuuksi nostaa hinnan kolminkertaiseksi. Juuso Stoor / Yle
 Sijoitus metsäomaisuuteen
 Lapin metsistä valtaosa, noin 70 prosenttia, on valtion omistuksessa. Valtionmetsät painottuvat kuitenkin pohjoiseen. Maakunnan eteläosassa metsät ovat valtapuolin yksityisomistuksessa.
 Toistaiseksi yksityisten metsien lannoitusalat eivät Lapissa ole kasvaneet.
 – Tänä vuonna Ranualta Kolariin ulottuvalla alueella lannoitetaan noin 500 hehtaarin alalla, viime vuonna määrä oli noin 600 hehtaaria, kertoo metsäneuvoja  Aleksi Koivisto  Lapin metsänhoitoyhdistyksestä.
 Koiviston mukaan metsänomistajia eivät aktivoi yksittäiset hintapiikit, toisin tekee pidempään jatkunut tasainen hinnannousu.
 Vuosikymmeniä metsäneuvojana toiminut  Pekka Vähä  näkee taustalla myös metsänomistajien kaupunkilaistumisen ja metsänhoitoon liittyvän osaamisen karisemisena. Lannoittaminen on metsänomistajalle taloudellinen sijoitus.
 – Tukkipuun hinta on huomattavasti korkeampi kuin kuitupuun. Lannoituksen jälkeisenä kuutena vuotena metsän arvo kasvaa moninkertaiseksi, sanoo Vähä.
 Vähällä on itselläänkin metsäomistuksia, joita pitää hoitaa. Tälle kesälle ajoittui runsaan kymmenen hehtaarin lannoitus.
 Samalla osoittautui, että Tornion Aapajärven takamaissa olevaa kohdetta ei maalevityksenä kannattanut hoitaa.
 – Kilpailutin levityksen ja lentolevitys oli nyt edullisin vaihtoehto.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  lauantaihin 14.8. kello 23 saakka.
 Lue lisää:
 Halsualaisyritys vuokraa metsää hiilinieluksi ja istuttaa taimia muiden yritysten puolesta – asiantuntija: "Lupaukset täytyy voida pitää, se ei saa olla viherpesua"
 Lappiin iski metsien ostobuumi: kaupat lisääntyivät 50 prosenttia ja hinnat nousivat eniten koko Suomessa – katso maakunnittaiset hintatilastot

Metsähallitus kaksinkertaistaa metsien lannoitukset – hiilensidonnan kasvu kattaa jopa 15 000 suomalaisen vuoden hiilidioksidipäästöt


Summary: Amerikkalainen laulaja-räppäri rohkaisee naisia rakastamaan vartaloitaan somessa, jonne hän postaa paljastavia kuvia itsestään miljoonien nähtäväksi. Kunnianhimoinen muusikko kertoo Ylen haastattelussa olleensa uupumisen partaalla ennen koronaa.

Laulaja  Lizzon  kirjahylly näyttää yllättävän tavalliselta. Maailmankuulu artisti on videoyhteyden päässä kotonaan Los Angelesissa. Taustalla näkyvä vaaleanruskea iso kirjahylly voisi olla kuin kenen tahansa kodista, sillä siellä on kirjoja, valokuvia ja muutama pehmolelukin.
 Erityiseksi hyllyn tekee kuitenkin se, että kaiken muun tavaran keskeltä pilkottaa musiikkialan arvostetuimpia pystejä kuten Grammy-palkintoja.
 Lizzo, oikealta nimeltään  Melissa Jefferson , on tullut tunnetuksi räväkkänä persoonana, joka on tuonut artistina esiin erityisesti kehopositiivisuutta.

 Lizzon ura oli kovassa nousussa juuri ennen koronaa. Nyt laulaja kertoo, että pandemia pysäytti kaiken oikeaan aikaan, sillä hän oli loppuunpalanut.
 Tauko teki hyvää, sillä muusiikin tekeminen alkoi pikku hiljaa tuntua hyvältä.
 – Kun studioon meneminen oli jälleen turvallista, suorastaan ryntäsin sinne. Siellä oli pieni ryhmä muusikoita ja teimme musiikkia. Se on ollut mahtavaa ja tietynlaista terapiaa itselle.
 Lizzon Instagram-tilillä on yli kymmenen miljoonaa seuraajaa. Kuvassa hänen ottamansa selfie heinäkuun lopulta. STELLA Pictures / ddp socialmediaservice
 Vuosi autossa asumista ennen tähteyttä
 Melissa Jefferson kasvoi musiikin parissa asuessaan lapsena Houstonissa Texasissa. Perheessä kuunneltiin musiikkia rockista gospeliin.
 Musiikin monipuolisuus on näkynyt Jeffersonin omassa tekemisessä pienestä pitäen. Kymmenenenvuotiaana hän alkoi soittaa huilua ja teini-ikäisenä hän kiinnostui räppäämisestä. Hän otti artistinimekseen Lizzo, sillä se on erottuvampi versio Melissa-nimen tyypillisestä lempinimestä Lissasta.
 Jefferson opiskeli Houstonin yliopistossa klassista musiikkia ja erikoistui huiluun.
 Kun Jeffersson oli 21-vuotias, nuori muusikonalku päätti pyrkiä toden teolla musiikkibisnekseen. Hän muutti Minneapolikseen toteuttaakseen unelmansa ja rahattomana hän asui vuoden autossa.
 Lizzo on kertonut olleensa nuorempana erittäin epävarma vartalostaan ja joutuneensa laihdutuskierteeseen. Kuvassa Lizzon ottama selfie punttisalilla, jonka hän julkaisi heinäkuun lopussa Instagram-tilillään. STELLA Pictures / ddp socialmediaservice
 Muutettuaan Minneapolisiin hän alkoi tehdä hip hop -pohjaista musiikkia. Lizzo sai kohtalaista näkyvyyttä Yhdysvalloissa kahdella ensimmäisellä albumillaan, mutta todellista läpimurtoa ei kuulunut.
 Se tuli vasta vuonna 2019, kun hänen kaksi vuotta aikaisemmin julkaisemastaan  Truth hurts  -kappaleesta tuli ilmiö videopalvelu Tiktokissa. Pian kappale nousi Yhdysvaltojen singlelistan kärkeen.
 Tämän jälkeen myös hänen toinen vanha kappaleensa, vuonna 2016 julkaistu  Good as hell , löydettiin uudelleen ja se alkoi soida radioissa ja soittolistoilla ympäri maailmaa.
 Menestyksen kruunasivat viime vuonna kirjahyllyyn saadut kolme Grammy-palkintoa.
 Kehopositiivisuuskeskustelussa eteenpäin
 Lizzo on tullut uransa aikana tunnetuksi ennen kaikkea siitä, että hän on nostanut esiin kehopositiivisuutta. Hän on halunnut rohkaista naisia olemaan omia itsejään koosta huolimatta. Sanomansa eteenpäin viemiseksi hän on käyttäny hyväkseen erityisesti sosiaalista mediaa.
 Laulajan  Instagram-tili  on nimetty itseironisesti lizzobeeating, joka lupailee, että tilin postauksissa Lizzo syö. Useimmisssa kuvissa hän kuitenkin esiintyy paljastavissa bikineissä ja videoissa hän twerkkaa. Tilillä on lähes 11 miljoonaa seuraajaa.
 Tiktokissa  Lizzolla on seuraajia vieläkin enemmän, 17 miljoonaa. Siellä hän on löytänyt uuden tavan ilmaista itseään.
 – Löysin uudelleen rakkauteni ruoan laittamiseen. Olen aina rakastanut syömistä, joten miksi en söisi ja kokkaisi myös Tiktokissa.
 – Sosiaalinen media on minulle yksi keino ilmaista itseäni. Siellä voin tuoda esiin humoristista puoltani, sanoo Lizzo. Kuvassa laulaja poseeraa kakkupalan kanssa Instagram-tilillään.  STELLA Pictures / ddp socialmediaservice
 Lizzo on iloinen, että kehopositiivisuudesta puhutaan yhä enemmän. Hänen mielestään keskustelussa pitäisi mennä myös eteenpäin. Varsinkin kun kansainväliset vaatemerkit ovat tehneet siitä kaupallista.
 – Kehopositiivisuuden ydin oli aluksi edistyksellinen ja radikaali, mutta mielestäni sen kaupallistaminen ei enää kata kaikkea. Mitä jos puhuttaisiin vain normaaleista vartaloista?
 – Voisimmeko vain sanoa, että hän on sitä kokoa ja toinen toista. Hänellä on iso vatsa tai makkaroita. Mitä sitten? Eihän sitä enää edes huomaa. Jokaisella on oma kroppansa.
 Lizzon faneissa on paljon seksuaalivähemmistöihin kuuluvia. Hän kutsuukin fanejaan nimellä Lizzbians, joka on väännös englanninkielisestä sanasta lesbians eli suomeksi lesbot. Omaa seksuaalista suuntautumistaan laulaja ei ole suostunut julkisesti määrittelemään. STELLA Pictures / ddp socialmediaservice
 Mustien oikeudet
 Viime vuonna Yhdysvalloissa nähtiin massiivisia mielenosoituksia sen jälkeen, kun tummaihoinen  George Floyd  kuoli pidätystilanteessa, kun valkoinen poliisi painoi häntä polvellaan niskasta minuuttien ajan. Black lives matter -liikehdintä levisi myös muualle maailmaan.
 Laulaja Lizzo haluaa niin ikään tuoda esiin mustien oikeuksia.
 – Olen musta, joten olen koko ikäni ollut tietoinen rodullisesta epätasa-arvosta ympäri maailmaa. Tämä aika on ollut inspiroivaa aikaa radikaalille liikehdinnälle mustien keskuudessa. Mutta se ei ole vielä loppunut.
 – Korona-aika on tuonut pintaan paljon tunteita. Tämä on ollut todella pelottavaa ja epätodellista, sillä tämä tapahtuu kaikille ihmisille ympäri maailmaa, sanoo Lizzo. Kuvassa laulaja poseeraa bikineissä Instagram-tilillään. STELLA Pictures / ddp socialmediaservice
 Muusikko sanoo, että etenkin Yhdysvalloissa tehtävää on vielä paljon mustien aseman parantamiseksi.
 – Asioiden täytyy muuttua perustavanlaatuisesti. Vaikka hallitus tekee muutoksia, mielestäni ne eivät ole riittäviä. Mutta kaikki ajallaan. Meidän täytyy vain jatkaa asioiden eteen työskentelemistä.
 Korona toi toivotun breikin
 Videohaastattelussa vilahtavat välillä Lizzon kädet, joihin on laitettu erittäin pitkät turkoosit tekokynnet. Vaikka julkisuudessa laulaja nähdään räväkkänä persoonana, nyt hän on yllättävän rauhallinen.
 Hän kertoo, että korona-aika on muuttanut häntä ihmisenä erittäin paljon. Juuri ennen pandemian puhkeamista hän oli yksi kuumimmista pop-nimistä maailmassa. Samalla armottomasti huipulle pyrkinyt artisti oli aivan lopussa.
 – Olen pienestä tytöstä lähtien puskenut itseäni eteenpäin todella kovaa. Sitten kun vauhti oli liian kova, mutta voimia ei ollut lainkaan, aloin luhistua. Minun täytyi opetella, kuinka saan voimani takaisin.
 – Pelkkä itsensä rakastaminen ei pelasta, joten minun piti antaa itselleni aikaa. Kun en päässyt oikein minnekään viime vuoden aikana, se oli hyvä alku tälle kehitykselle.
 – Olen muuttunut paljon kahden viimeisimmän vuoden aikana. Ehkä enemmän kuin koskaan. Uusi musiikkini ehdottomasti kuvastaa sitä, sanoo Lizzo. Instagram-tilille ottamassaan kuvassa laulaja makaa hoitopöydällä. STELLA Pictures / ddp socialmediaservice
 Lizzo on purkanut tuntojaan musiikkiin, jota hän on vuoden aikana tehnyt. Hän on antanut somessa vihjeitä, kenen kanssa musiikkia on syntynyt. Mukana on ainakin supertuottaja  Mark Ronson , joka on tehnyt musiikkia artisteille kuten  Amy Winehouse ,  Adele ,  Lady Gaga  ja  Bruno Mars .
 Perjantaina julkaistaan Lizzon ensimmäinen kappaleensa kahteen vuoteen. Mukana biisillä on räppäri  Cardi B .
 – Musiikista on tullut sellaista, joka tuntuu itselle hyvältä. Sain sanottua sellaisia asioita, joita olen halunnut sanoa jo pitkän aikaa. Myös sellaisia asioita joita en ole pystynyt sanomaan, Lizzo paljastaa.
 Lisäys: Uutinen julkaistiin ensimmäisen kerran virheen vuoksi liian aikaisin 11.8.
 Lue myös:
 Kehopositiivinen pop up -strippiklubi järjestettiin ensimmäistä kertaa Helsingissä – hakijoita tapahtumaan kymmenittäin, vastaavaa toivottu muuallekin
 Somessa kaikki on täydellistä, ja silti vaatimattoman luonnollista – toimittajakaksikko kysyi, mitä ulkonäköpaineita koemme somessa, ja sai viestitulvan

Grammy-palkittu Lizzo puhuu kehopositiivisuudesta, mutta kritisoi sen kaupallistamista: "Jos puhuttaisiin vain normaaleista vartaloista?"


Summary: Perjantain oikeudenkäynnissä selviää, surmasivatko kolme 16-vuotiasta poikaa ikätoverinsa täydessä ymmärryksessä.

Niin sanotun Koskelan surman käsittely jatkuu tänään perjantaina Helsingin käräjäoikeudessa tapauksen viimeisessä pääkäsittelyssä. Yle seuraa oikeudenkäyntiä paikan päällä.
 Oikeudessa käydään läpi kolmen vuonna 2004 syntyneen murhasta syytetyn pojan mielentilatutkimusten lausunnot. Lausuntojen sisältö on muilta osin salainen, mutta niiden lopputulokset tulevat julki.
 Kaikki kolme syytettyä on tutkittu kevään ja kesän aikana kukin eri psykiatrisessa sairaalassa. Lausunnoista selviää, olivatko syytetyt teon aikaan syyntakeisia, syyntakeettomia vai alentuneesti syyntakeisia.
 Useita kuukausia kestäneessä  mielentilatutkimuksessa  on selvitetty, ovatko syytetyt ymmärtäneet tekonsa seuraukset eli ovatko he olleet täydessä ymmärryksessä.
 Syyntakeinen voidaan tuomita rangaistukseen, ja syyntakeeton voidaan määrätä psykiatriseen pakkohoitoon.
 Alaikäisiä poikia syytetään 16-vuotiaan pojan murhasta Koskelan sairaalan alueella Helsingissä perjantaina 4. joulukuuta 2020. Syytetyt olivat itsekin teon aikaan 16-vuotiaita. Surmailtana vietettiin yhden syytetyn syntymäpäivää.
 Näin tapahtumat etenivät Syyttäjien mukaan pojat murhasivat seurassaan olleen pojan yksissä tuumin. Kaksi syytetyistä oli tuntenut uhrin pikkulapsesta saakka. Syyttäjien mukaan syytetyt olivat houkutelleet uhrin mukaansa yhden syytetyn syntymäpäiväjuhliin tarkoituksenaan kohdistaa häneen väkivaltaa. Uhria oli pahoinpidelty raa'alla, julmalla ja nöyryyttävällä tavalla useiden tuntien ajan. Lopulta tiedottomassa tilassa ollut uhri oli jätetty rikospaikalle kylmään ulkoilmaan. Kukaan ei hälyttänyt uhrille apua. Hänet löydettiin menehtyneenä vasta seuraavana maanantaina. Uhria oli pahoinpidelty samassa paikassa jo kolmena aiempana perjantaina. Lisäksi osittain samat tekijät olivat osallistuneet aiemmin uhrin ryöstöön ja siihen yllyttämiseen.
 Perjantaina päätetään tuomion aikataulusta
 Helsingin käräjäoikeuden 24. maaliskuuta 2021 antaman  välituomion  mukaan syyttäjien kuvaus perjantain 4. joulukuuta tapahtumista on voitu pääpiirteissään todistaa. Välituomiossa ei kuitenkaan otettu vielä kantaa rangaistuksiin tai rikosnimikkeisiin.
 Lopullinen tuomio annetaan, kun mielentutkimusten lausunnot on käsitelty oikeudessa. Tuomioistuin ottaa mielentilalausunnot huomioon harkinnassaan, mutta tekee ratkaisunsa itsenäisesti.
 Tuomionantopäivä kerrotaan perjantain istunnossa. Alaikäiset syytetyt ovat edelleen vangittuina. Perjantaina päätetään myös vangitsemisen jatkamisesta.
 Syytetyille vaaditaan pitkiä vankeustuomioita
 Syyttäjät vaativat  syytetyille 12, 11 ja 9,5 vuoden vankeusrangaistuksia nuorena tehdystä murhasta sekä aiemmista pahoinpitelyistä ja ryöstöstä sekä siihen yllyttämisestä.
 Syytetyt kiistävät tahallisen henkirikoksen. Kaksi heistä myöntää syyllistyneensä törkeään pahoinpitelyyn ja törkeään kuolemantuottamukseen, yksi pelkkään pahoinpitelyyn uhrin surmailtana.
 Puolustuksen mukaan oikea rangaistus törkeistä rikoksista olisi noin neljä vuotta vankeutta ja pahoinpitelystä alle kaksi vuotta ehdollista vankeutta.
 Helsingin poliisilla on meneillään esiselvitys uhrin koulun ja lastensuojelun toiminnasta Koskelan surmaan liittyen. Uhria oli pahoinpidelty toistuvasti ennen surmailtaa, mutta kukaan ei ollut huomannut asiaa tai puuttunut siihen.
 Lisää aiheesta:
 16-vuotiaan murhasta Koskelassa syytetyt pojat määrättiin mielentilatutkimukseen – oikeus antaa tuomion tulokset saatuaan
 Poliisi on aloittanut esiselvityksen Koskelan henkirikoksen taustoihin liittyen – selvityksen alla on lastensuojelun ja koulun toiminta
 "Minulla on jotain hirveää kerrottavaa", sanoi yksi Koskelan epäillyistä äidilleen – näin tapahtumat etenivät murhayön jälkeen
 Ylen tiedot: Viranomaiset pettivät Koskelan surman uhrin – lastenkoti ei etsinyt poikaa vaikka vanhemmat pyysivät, koulusta paljastui puutteita
 Koskelan henkirikoksen syyttäjät: Illan kuluessa syytettyjen on täytynyt ymmärtää, mihin teko johtaa – teossa kysymys tahallisuuden alimmasta asteesta
 Koskelan murhatutkinta valmistui: 16-vuotiaat epäillyt pitivät sadistisesti hauskaa uhrin kustannuksella – uhria pahoinpideltiin samassa paikassa useana perjantaina
 Koskelan henkirikoksen uhri oli lastensuojelun asiakas ja se toi esiin alan kipupisteet – asiantuntija: Hatkassa olevia nuoria ei välttämättä etsi kukaan

Koskelan surman käsittely jatkuu oikeudessa perjantaina – Yle seuraa oikeudenkäyntiä paikan päällä