Summary: Suomeen on saapunut syyskuun loppuun mennessä enemmän ulkomaista työvoimaa kuin ennen korona-aikaa 2019. Suurin osa heistä on kausityöntekijöitä.

Erityisesti matkailu- ja ravintola-ala kaipaa lisää työperäistä maahanmuuttoa. Työvoimapulan vaivaamalla alalla työskentelee tänä talvena runsaasti ulkomaalaisia työntekijöitä ja alalla toivotaan, että osa jäisi maahan pysyvämmin.
 Matkailu- ja ravintola-ala menetti korona-aikana runsaasti työvoimaa muille aloille ja takaisin palanneita on vähän.
 Lue myös:   Ajatteletko vaihtaa alaa? Asiantuntijat: Nyt on työntekijän markkinat – ”Näin laajaa alalta toiselle siirtymää on tapahtunut tuskin koskaan”
 – Ilman todella aktiivista työperäistä maahanmuuton houkuttelua ravintolat joutuvat pitämään toimipaikkojaan kiinni, rajoittamaan aukioloa tai heikentämään palvelua, kun ei ole tarpeeksi työntekijöitä. Tilanne on todella hankala, toteaa Matkailu- ja ravintola-alan etujärjestö Maran toimitusjohtaja  Timo Lappi .
 Alalla kaivataankin lisää  Ana Emilia Martinez Halen  kaltaisia työntekijöitä. Meksikolainen Martinez Hale työskentelee Rovaniemen Sky Hotel Ounasvaarassa ja huolehtii ravintolan aamupalatarjoilusta.
 – Pidän asiakaspalvelusta, olen pitänyt siitä aina. Muut työntekijät täällä hotellissa ja ravintolassa ovat ymmärtäväisiä ja ottaneet minut hyvin vastaan, hän toteaa.
 Tällä hetkellä Martinez Hale työskentelee kausityöntekijänä, mutta Suomeen jääminen pysyvämminkin olisi hänen mukaansa hyvä vaihtoehto.
 Ana Emilia Martinez Hale tulee asiakkaiden kanssa hyvin toimeen englannin ja espanjan kielillä. Antti Mikkola / Yle
 Lyhyt kausityö kiinnostaa seikkailunhaluisia nuoria
 Työperäinen maahanmuutto on kasvanut. Esimerkiksi tänä vuonna oleskelutodistuksilla ja -ilmoituksilla Suomessa työskenteli syyskuun loppuun mennessä 13 145 henkilöä.. Se on runsaat puolet koko ulkomailta saapuneesta työvoimasta. Iso osa heistä on kausityöntekijöitä.
 Määrä on suurempi kuin ennen koronapandemiaa 2019. Myös koronavuonna 2020 luku oli suurempi kuin 2019.
 Alankomaista kotoisin oleva  Ellen de Boer  ja ranskalainen  Laura Lequilliez  ovat kausityöntekijöitä. He saapuivat muutama viikko sitten Rovaniemelle. Sesonkityö siistijöinä kestää näillä näkymin maaliskuun loppuun.
 Ellen de Boerille ja Laura Lequilliez'lle Lappi on työn ohessa seikkailu, jossa luonto on tärkeässä roolissa. Antti Mikkola / Yle
 Molemmat päättivät yhteisellä ulkomaan reissulla muutama vuosi sitten suunnistaa Pohjois-Eurooppaan. Määränpääksi sementoitui Rovaniemen joulupukin pajakylä ja siellä sijaitseva Santa Claus Holiday Village -huoneistohotelli.
 – Luin, että 70 prosenttia Suomesta on metsää ja se vaikutti hyvältä. Luin, että ilma on täällä terveellistä ja puhdasta, Ellen de Boer kertoo.
 – Täällä on tilaa ihmisille ja rauhallista. Sen huomaa, kun saapuu Helsingistä ja Pariisista, Laura Lequilliez säestää.
 Ulkomaalaisten osuus työvoimasta kasvaa koko ajan
 Mara ry:n Timo Lappi painottaa, että pelkästään sesonkityöläisten varaan ei voi ravintoloiden ja hotellien toimintaa laskea. Ja olivatpa työntekijät pysyviä tai kausiluontoisia, heitä tarvitaan hänen mukaansa todella paljon.
 – Arvio on hyvin laajalla skaalalla, mutta kyllä se viisinumeroinen luku on joka tapauksessa.
 Henkilöstövuokrausyrityksissä arvioidaan, että ulkomaalaisten työntekijöiden määrä Suomen työelämässä kasvaa koko ajan. Kaksi suurta alan yhtiötä, Staffpoint ja Barona rekrytoivat ihmisiä eri puolilla Eurooppaa ja osaksi myös mantereen ulkopuolella.
 Ulkomaista työvoimaa houkutellaan muun muassa somekampanjoilla ja rekrytointitapahtumissa.
 – Kansainvälinen rekrytointi on vaikeutunut, koska työvoimapula on ilmiö myös muissa maissa. Itä-Euroopasta lähteville työpaikat löytyvät nyt Keski-Euroopasta eli lähempää kotia, miettii Staffpointin toimitusjohtaja  Anu Ahokas .
 Lue lisää:   Ulkomaalaiset työntekijät saattavat pelastaa Lapin matkailun ahdingolta – ensi talvena joka neljäs osaaja voi tulla rajojen takaa
 Kimmo Gauriloff toivottaisi Lappiin reilusti enemmänkin ulkomaalaisia työntekijöitä. Antti Mikkola / Yle
 Henkilöstövuokrausyhtiö Baronalla on Euroopassa oma organisaatio, joka hakee asiakkaiden toiveiden perusteella uusia toimeksiantoja. Ulkomaalaisten työntekijöiden palkkaaminen Suomeen kasvaa tulevaisuudessa, uskoo myös Baronan Lapin aluejohtaja  Kimmo Gauriloff .
 – Noin kolmannes tulee olemaan tänä vuonna ulkomailta, se on varovainen arvio. Siinä on kasvua edellisiin vuosiin toistakymmentä prosenttia ja luku on koko ajan kasvamaan päin.
 Kalifornian niemimaalta, 250 000 asukkaan La Pazin kaupungista kotoisin oleva Ana Emilia Martinez Hale päätyi Suomeen ja Rovaniemelle opiskelujen kautta, sillä takana on kaksivuotiset matkailualan opinnot Lapin yliopistossa ja maisterin tutkinto.
 – Olen aina halunnut tulla Suomeen, koska täällä tuotannossa otetaan huomioon ympäristöasiat. Täällä kaikki eivät ajattele pelkästään rahaa, vaan myös ympäristöä. Yliopistossa kiinnitetään niihin myös huomiota.
 Palkkauksessa ei eroja suomalaisilla ja ulkomaalaisilla
 Tällä hetkellä Martinez Hale työskentelee Suomessa sesonkityöntekijänä Staffpoint henkilöstövuokrausyrityksen kautta Lapland Hotels -ketjussa.
 – Olen enemmän kuin tyytyväinen. Ansaitsen tarjoilijana paljon enemmän rahaa kuin Meksikossa. Olen tarjoilija aamuisin, mutta joskus myös iltaisin.
 Ana Emilia Martinez Hale pitää pientä asuntoaan riittävän kokoisena, sillä aika kuluu pääasiassa töissä ja sosiaalinen elämä on jäänyt opiskelujen jälkeen vähemmälle. Antti Mikkola / Yle
 Sky Hotel Ounasvaaran johtajan  Mira Söderlundin  mukaan työehdoissa ei ole eroja ulkomaalaisten ja suomalaisten työntekijöiden välillä.
 – Ulkomaiset työntekijät saavat meillä ihan samaa palkkaa kuin suomalaisetkin kokemuksen mukaisesti.
 Söderlund painottaa, että palkkaus hoidetaan vallitsevan työehtosopimuksen mukaan.
 Hän tietää tapahtumia menneiltä vuosilta, jolloin pienten yritysten lupauksille palkkauksesta ja asunnosta ei ollut aina lopulta katetta. Nykyisin yhdelläkään yrityksellä ei ole sellaiseen varaa.
 – Jatkossa talvikausien ja sesonkien toiminta riippuu pitkälle siitä, että ulkomaalaista työvoimaa on käytettävissä.
 Ana Emilia Martinez Halen työsopimus tarjoilijan työssä kestää ainakin kesäsesonkiin asti, mutta tulevaisuus on sen jälkeen avoin.
 – Jos kysyt nyt, niin haluan olla täällä. Olen avoin kaikille mahdollisuuksille. Katsotaan mitä tapahtuu, antaa Jumalan päättää, hän sanoo.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella ulkomaalaisesta työvoimasta  Yle Tunnuksella  keskiviikkoon 17.11. kello 23 saakka.

Ana Emilia Martinez Hale tuli Suomeen opiskelemaan, mutta jäi töihin – ja juuri hänenlaisiaan työntekijöitä matkailuala kaipaa


Summary: Palkittu ruotsalaistoimittaja Måns Mosesson sai kirjaansa varten lukea muun muassa 40 000 sähköpostia Aviciin eli Tim Berglingin uralta. Niistä piirtyi kuva pohdiskelevasta ihmisestä, joka mietti musiikkinsa lisäksi paljon mielenterveyttään.

– Hän oli utelias ja rohkea musiikin visionääri, jolla oli myös paljon ongelmia.
 Näin  Aviciita  kuvailee  Måns Mosesson , joka on kirjoittanut elämäkerran edesmenneestä ruotsalaisesta elektronisen musiikin supertähdestä.
 Tiistaina julkaistu kirja  Tim - Aviciin elämäkerta  (Johnny Kniga) piirtää kuvaa  Tim Berglingin  elämästä, joka  päättyi itsemurhaan vuonna 2018 vain 28-vuotiaana .
 Bergling nousi yhdeksi elektronisen tanssimusiikin eli EDM:n maailmanvalloituksen kärkinimistä 2010-luvulla. Hän tehtaili ympäri maailmaa soineita megahittejä lähes kymmenen vuoden ajan.
 Samaan aikaan sisäänpäinkääntynyt nuori kärsi mielenterveysongelmista sekä päihderiippuvuuksista kuten alkoholista ja opioideista. Ahdistunut artisti jätti keikkailun vuonna 2016 keskittyäkseen hyvinvointiinsa. Pari vuotta myöhemmin hän riisti hengen itseltään.
 Elämäkerran kirjoittanut Mosesson on sanomalehti Dagens Nyheterin tutkiva toimittaja. Hänet on palkittu kahdesti Bonnierin Suurella journalistipalkinnolla, ja hänelle on myönnetty Prix Italia -palkinto parhaasta dokumentista.
 Mosesson kirjoitti Aviciin eläkertaa kahden ja puolen vuoden ajan. Sitä varten hän haastatteli artistin vanhempia, ystäviä ja kollegoita eri puolilla maailmaa.
 Palkittu ruotsalaistoimittaja Måns Mosesson kirjoitti elämäkerran edesmenneestä Aviciista eli Tim Berglingistä haastattelemalla hänen läheisiään ja kollegoitaan sekä käymällä läpi tuhansia sähköpostiviestejä. WSOY
 Måns Mosesson päätyi kirjoittamaan elämäkertaa Aviciista sen jälkeen, kun oli tehnyt hänestä artikkelin Dagens Nyheteriin.
 Vuosi artistin kuoleman jälkeen julkaistiin albumi nimeltään  Tim , ja Mosesson pääsi haastattelemaan tämän isää  Klas Berglingiä .
 Hän kertoi haastattelussa avoimesti vaimonsa kanssa tekemästä surutyöstä ja siitä, kuinka päästä elämässä eteenpäin.
 – Hän puhui siitä, että vaikka Tim ei enää koskaan tule takaisin, he voivat vanhempina tehdä jotain positiivista. He toivoivat, että tapahtumat voivat aloittaa keskustelun mielenterveysongelmista, Mosesson kertaa.
 Haastattelun jälkeen Mosessonille tuli tunne, että Berglingin tarinassa on paljon enemmän kerrottavaa kuin pelkkä lehtiartikkeli. Toimittajan mukaan monet nuoret voivat pahoin ja yhä useammat tulevat riippuvaisiksi opioideista, kuten Berglingille oli käynyt. Päälle tulevat vielä sosiaalisen median tuomat paineet ja stressi.
 Berglingin vanhemmat olivat myös tahollaan miettineet, että heidän pojastaan pitäisi kirjoittaa kirja. Lehtiartikkelin ilmestymisen jälkeen he pyysivät Mosessonia tehtävään.
 Apua mielenterveys- ja päihdeongelmiin Akuuteissa tilanteissa soita aina 112 tai mene päivystykseen Mieli ry:n Kriisipuhelin päivystää neljällä eri kielellä Sekasin-chat, 12–29-vuotiaiden keskustelupalvelu Päihdeneuvonta Surunauha - vertaistukea itsemurhan tehneiden läheisille
 40 000 sähköpostia
 Henkilökuvan piirtäminen Aviciista tuntui Mosessonista aluksi lähes mahdottomalta tehtävältä. Hän ei koskaan ehtinyt tavata artistia, joten kaikki hänen mielikuvansa perustuivat julkisuudessa olleisiin tietoihin.
 Kirjailija pääsi lähelle henkilöä sähköpostien kautta, jotka Aviciin vanhemmat antoivat hänelle luettavaksi. Niitä oli kertynyt lähes kymmenen vuotta kestäneen artistiuran aikana 40 000 kappaletta. Tuona aikana hän kasvoi underground-piireistä kansainväliseksi ilmiöksi.
 – Sähköpostien kautta pääsin sisään Timin maailmaan. Hän kirjoitti niissä musiikkinsa ykstiyiskohdista, mutta myös mielenterveydestään. Ihmisille voi tulla yllätyksenä kuinka pohdiskeleva hän oli. Hän pohti itseään ja maailmanmenoa.
 Mosessonille suurin yllätys Berglingistä oli se, että hän kamppaili mielenterveytensä kanssa jo paljon ennen kuin hänestä tuli Avicii.
 – Jotkut ovat ajatelleet, että Tim oli onnellinen tyyppi, joka masentui ja ahdistui vasta musiikkibisneksen pyörteissä. Mutta hänen vanhempansa ja läheisensä näkivät, millainen hän oli jo sitä ennen. Hän ahdistui sosiaalisissa tilanteissa ja esimerkiksi teininä hän kärsi aknesta, ja hänen oli vaikea lähteä kavereidensa kanssa bileisiin. Hän koki olevansa rento ainoastaan makuuhuoneessaan tietokoneen ääressä.
 Tukholmassa varttunut Avicii eli Tim Bergling isänsä Klasin sylissä lapsena. Kuva löytyy juuri julkaistusta edesmenneen artistin elämästä kertovasta elämäkerrasta. WSOY
 Itsetutkiskelua loppuun asti
 Uransa huipulla Tim Bergling joutui kesken kiertueidensa moneen otteeseen sairaalan ensiapuun ja osastohoitoon. Tilanne paheni koko ajan, ja vuoden 2015 syksyllä hän hakeutui vieroitushoitoon Ibizalle.
 Mosessonin mukaan siellä hän pystyi käsittelemään negativiisia ajatuksiaan, jotka hän oli aikaisemmin sysännyt syrjään.
 Seuraavana vuonna Avicii ilmoitti, että hän lopettaa kiertueiden tekemisen. Hän koki niiden tekemisen liian ahdistavaksi ja streessaavaksi.
 Avicii ei koskaan nauttinut kiertue-elämästä, vaikka teki uransa huipulla yli 300 keikkaa vuodessa. Balazs Mohai / EPA
 Mosessonin mukaan Bergling alkoi keskittyä omaan hyvinvointiinsa ja pyrki löytämään vastauksia esimerkiksi buddhalaisuudesta ja meditaatiosta. Hän myös luki paljon kirjallisuutta ihmisyydestä ja suunnitteli videopeliä, jossa tavoittena oli löytää valaistuminen.
 Mosessonin mukaan Bergling jatkoi itsensä tutkiskelua loppuun asti.
 – Hän ei tyytynyt yhteen vastaukseen, sillä hän oli rauhaton. Surullista on se, että hän oli jo paranemaan päin. Keikkailun lopettamisen jälkeen hänen elämänsä rytmi rauhoittui huomattavasti, ja hän saattoi tehdä sitä, mistä tykkäsi eli olla vain boksereissaan studiossa tekemässä musiikkia.
 Bergling jatkoi musiikin tekemistä Hollywoodin kodissaan, jonne hän pyysi muusikkokavereitaan. Hän halusi kehittää itseään musiikin kirjoittajana ja haki vaikutteitta esimerkiksi arabialaisesta ja itäafrikkalaisesta musiikista. Hänen oli tarkoitus matkustaa Keniaan Masai-heimon luokse viimeistelemään projektiaan.
 Kaikesta huolimatta Bergling teki itsemurhan Omanissa vuonna 2018. Mosessonin mukaan mielenterveysongelmien kanssa ei voi tietää, kuinka asiat voivat muuttua hyvästä huonoksi hyvin lyhyessä ajassa.
 – Yhtäkkiä perspektiivi kutistuu kutistumistaan. Silloin ei näe enää huomista.
 Vuonna 2017 ilmestyneessä  Avicii: True Stories  -dokumentissa näytetään, kuinka juuri sairaalasta päässyttä uupunutta artistia viedään seuraaville keikoille. Dokumentista jää mielikuva, että ympärillä olleet musiikkialan ihmiset ajoivat Berglingin loppuun.
 Mosesson sanoo, ettei hän halua elämäkerrassa syyttää ketään Berlingin kohtalosta.
 – Hänen tarinansa on siihen liian kompleksinen. Hänen ympärillään oli ihmisiä, jotka olivat huolissaan ja yrittivät auttaa. Kirjassa ihmiset kertovat pohtineensa jälkeenpäin, näkivätkö he merkit ja tekivätkö he tarpeeksi.
 Aviciin kappaleet kuten Wake Me Up ja Hey Brother olivat viime vuosikymmenen soitetuimpia biisejä. Ne soivat ympäri maailmaa edelleen. /All Over Press
 Ongelmista puhuminen ei ole enää tabu
 Aviciin kuoleman jälkeen hänen vanhempansa perustivat Tim Berglingin nimeä kantavan hyväntekeväisyyssäätiön. Sen tarkoituksena on lisätä tietoa mielenterveysongelmista ja itsemurhien ehkäisystä.
 Tähän mennessä säätiö on esimerkiksi kerännyt rahaa ruotsalaiselle auttavalle puhelimelle, jotta sinne voi soittaa vuorokauden ympäri.
 Mosessonin mukaan Ruotsissa yhä useampi nuori kärsii mielenterveysongelmista. Hän kertoo, että samaan aikaan kun itsemurhat ovat yleisesti vähentyneet, niiden määrä on kasvanut 14–24-vuotiaiden parissa.
 Hänen mielestään on kuitenkin hyvä asia, että parin viime vuoden aikana asioista on alettu puhua entistä avoimemmin ja ongelmiin osataan hakea apua.
 – Asia ei ole enää tabu, ja nuoret miehetkin pystyvät puhumaan ongelmistaan.
 Lue myös:
 Edesmennyt EDM-tähti Avicii saa museon Tukholmaan
 Aviciin hittibiisi auttoi isää tajuamaan teini-ikäisen poikansa musertavan ikävän – Jensenin veljesten poikkeuksellinen suhde on vanhemmille suurempi lahja kuin jalkapallomenestys
 Ensimmäinen kappale Aviciin postuumilta albumilta on julkaistu – tähti ehti valita kappaleet ennen kuolemaansa
 Avicii haudattiin Tukholmassa
 Aviciin tyttöystävä avautui surustaan Instagramissa – Lehti: artisti kuoli Omanin sulttaanin sukulaisen kartanossa
 Aviciin perhe julkaisi tiedotteen: "Hän ei jaksanut enää"
 Ruotsin tv: Omanin poliisi vaitonainen Aviciin kuolemasta – "Tiedämme mitä tapahtui"
 Analyysi: Avicii oli nuorten ääni, vaikka viina ei sovi Instagram-aikaan
 Avicii on poissa – näin häntä on muistettu
 DJ Orkidea Aviciista: Hän vauhditti alakulttuurin murtautumista valtavirtaan
 Ruotsalainen huippu-dj ja musiikkituottaja Avicii kuoli 28-vuotiaana

Kun EDM-tähti Avicii kuoli, kaikki halusivat löytää syyllisen – tuoreen elämäkerran kirjoittaja Ylelle: “Tarina on siihen liian kompleksinen”


Summary: Pietarin ja Helsingin välillä on määrä liikennöidä kaksi junavuoroa päivässä 12. joulukuuta lähtien. VR:n mukaan tarkasta päivämäärästä ei tosin ole vielä päätetty.

Venäjä sallii junaliikenteen Helsingin ja Pietarin välillä jälleen 12. joulukuuta alkaen. Asiasta kertovat venäläiset uutistoimistot  TASS  ja  RIA .
 Kaupunkien välillä on määrä alkaa liikennöidä kaksi junavuoroa päivässä.
 – Junaliikenteen palauttamisesta Suomeen on päätetty yhteisymmärryksessä -- edellyttäen, että hygienia- ja epidemiavaatimuksia seurataan tarkasti, Venäjän koronakriisikeskus sanoo
 Vainikkalan rajanylityspaikka avautui lokakuun lopulla. Lentoliikenne Suomen ja Venäjän välillä on avattu aiemmin tänä syksynä.
 VR: Päivämäärästä ilmoitetaan niin pian kuin mahdollista
 Suomen puolella VR ei vielä vahvista, että Allegro-juna kulkisi jo 12. joulukuuta. VR:n viestinnästä kerrotaan, että mitään tarkkaa päivämäärää ei ole vielä lyöty lukkoon. Keskusteluja on käyty maiden viranomaisten ja junayhtiöiden välillä.
 – Tiedotamme tarkasta päivämäärästä heti, kun se varmistuu, VR:n viestinnästä kerrotaan.
 Venäjän koronatilanne yhä huolestuttava
 Venäjän koronatilanne on edelleen huolestuttava. Maassa todettiin maanantaina 1 211 koronakuolemaa, mikä hipoo maan viime viikolla rikottua ennätystä, joka oli 1 241 koronakuolemaa vuorokaudessa. Lisäksi Venäjällä todettiin 38 000 uutta koronatartuntaa.
 Maan hallitus on pyrkinyt vauhdittamaan maan rokotuskampanjaa erilaisilla rajoituksilla, sillä vain 40 prosenttia maan väestöstä on täysin rokotettuja.
 Lue lisää aiheesta:
 Junaliikenne itärajan yli aiotaan avata ennen joulua, vaikka Venäjän koronatilanne heikkenee – kuinka huolissaan pitäisi olla? Ei kovin, vastaa tutkija

Venäjä sallii junaliikenteen Helsingin ja Pietarin välillä joulukuussa – VR: Tarkkaa päivämäärää ei ole vielä lyöty lukkoon


Summary: Poliisihallituksen tietojen mukaan suomalaiset ovat menettäneet nettihuijaireille varojaan jo 33 miljoonan euron verran. Huijareiden ansoihin on langennut etenkin ikäihmisiä, mutta myös nuoria aikuisia. Jotkut ovat menettäneet koko omaisuutensa.

Pankkitilisi tyhjentäjiä ja henkilötietojesi kalastajia vaanii jo kaikkien palvelujen liepeillä.
 Voimissaan ovat edelleen muun muassa rakkaushuijaukset, "sukulaispoika"-huijaussoitot, fyysiset valepoliisihuijaukset sekä uusimpina tulijoina sijoitushuijaukset esimerkiksi kryptovaluuttaan, pankkien tai postin nimissä lähetetyt sähköposti tai tekstiviestihuijaukset sekä alkuperäistä muistuttavat valeverkkosivut.
 – Näitä tietoverkkoavusteisia petoksia, joissa ihmisiä huijataan menettämään rahansa, niitä on tältä vuodelta yhteensä noin 2300 kappaletta ja menetetty rikoshyöty on noin 33 miljoonaa eli varsin isoja lukuja, sanoo Poliisihallituksen poliisitarkastaja  Tuomas Pöyhönen .
 Kun päälle lasketaan vielä lukuisat muut kuten netistä tilatut saamatta jääneet tavarat tai konserttiliput, niin huijauksen uhreiksi joutuneiden määrä nousee noin 20 000:een.
 Tänä vuonna huijareille ollaan menettämässä rahaa ennätysmääriä, sillä koko viime vuoden menetyssaldo oli noin 25 miljoonaa euroa.
 Poliisihallituksen poliisitarkastajaa Tuomas Pöyhöstä surettaa kuulla tarinoita, joissa ihmisiltä on huijattu tuhansia euroja tai jopa kaikki säästöt.  Rami Moilanen / Yle
 Moni nuori aikuinen tai ikäihminen on voinut menettää huijauksissa koko omaisuutensa.
 – Kyllä ne tarinat riipaisee, kun ikäihmiseltä koko elämän säästöt lähtee tai opiskelijalta säästötili tyhjenee.
 Huijauksen uhriksi joutuu useammin ikäihminen, mutta eivät tottuneet netinkäyttäjätkään aina erota oikeaa viestiä tai sivua väärästä.
 – Ikähaarukassa 70-79-vuotiaita on suurin osa noin 25 prosenttia ja seuraavaksi suurin ryhmä on 60-70 noin 20 prosenttia, mutta kyllä huijausten määrät lähtee nousemaan tasaisesti naisilla ja miehillä 20 vuodesta alkaen.
 Aitous hämää monia
 Huijauksiin haksahtaa varsinkin jos on kiire, koska viestit ovat jo useimmiten sujuvaa suomea tai näyttävät tulevan siitä samasta lähteestä kuin mistä aiemminkin.
 Esimerkiksi viime kesänä  Poliisi varoitti  rikosilmiöstä, jossa rikolliset kalastelevat verkkopankkitunnuksia pankkien verkkosivuja muistuttavien valesivustojen avulla.
 Verkkokauppaostajillekin on kehitelty oma versionsa.
 – Esimerkiksi puhelimeen tulee viesti, että emme ole pystyneet toimittamaan pakettiasi, joten klikkaa tästä eteenpäin. Jos sinulle on tullut aiemmin postilta paketteja, niin viesti tulee samaan viestiketjuun, jolloin se näyttää tulevan postin nimissä. Tämän rikollisten osaaminen ja tekniikka valitettavasti mahdollistavat, Pöyhönen sanoo.
 Sijoitushuijauksiinkin suomalaiset ovat menettäneet rahojaan miljoonien eurojen edestä.  Berislav Jurišić / Yle
 Pelko huijatuksi joutumisesta voi vähentää halua käyttää netin palveluja ja sen myös aidot toimijat kuten pankit, kaupat ja palvelumyyjät tietävät.
 – Tämä on ydinongelma. Onneksi tästä puhutaan ja yritykset ja toimijat kehittävät palvelujaan turvallisemmaksi koko ajan. Mutta kyllä tämä vaatii palvelujen käyttäjiltäkin jatkuvaa opettelua.
 Mitä tehdä ensimmäiseksi jos havahtuu joutuneensa huijauksen kohteeksi?
 – Ensin ilmoitus mahdollisesta huijauksesta omaan pankkiin, jolloin rahan liikkeitä voi hidastaa tai estää ja seuraavaksi soitto poliisille. Sitten kannattaa myös kertoa läheisillesi, että näin on nyt käynyt, Pöyhönen tiivistää.
 Lue lisää:
 Päivi Happonen: Nainen osti Jopon 150 eurolla, sai ajaa pyörällä vain 10 minuttia – Rikolliset vaanivat joka kulman takana
 Talousrikosten tutkinta ruuhkautui Helsingissä – poliisi nostaa yhdeksi syyksi kryptohuijaukset, joihin langetaan liian helposti
 Voidaanko tietoni varastaa, toimiiko väärennös, pääseekö kaverin passilla baariin? Kokosimme tiedot koronapassin turvallisuudesta
 Näin tunnistat verkkokauppahuijarin
 Nettipetokset, huumerattijuopumukset ja rajut ylinopeudet lisääntyivät huomattavasti koronavuonna 2020

Miksi suomalaiset eivät opi? Nettihuijareiden saama saalis kipuaa tänä vuonna ennätykseen – tuhansilta suomalaisilta on viety jo 33 miljoonaa euroa


Summary: Saimaan vesiensuojeluyhdistys haluaa suojella Imatralla sijaitsevan Immalanjärven kirkkautta nyt, eikä vasta sitten, kun on liian jo myöhäistä. Nyt pohditaan, miten metsää voisi hoitaa niin, ettei se rasita vesistöjä.

Marraskuusta huolimatta Immalanjärven vesi näyttää houkuttelevalta. Kun auringonsäteet osuvat veteen, pohjaan asti näkee helposti.
 Immalanjärvi on keskikokoinen järvi, joka sijaitsee Imatran kupeessa, Etelä-Karjalassa. Järven eteläosaan sijoittuu Suurisuon valuma-alue. Järvi laskee Unterniskan jokea pitkin Vuokseen ja sieltä edelleen Venäjälle Laatokkaan.
 Immalanjärvi on poikkeuksellinen, sillä se on ekologisesti erinomaisessa tilassa. Vesi on hyvin kirkasta. Mikko Savolainen / Yle
 Immalanjärvi on Suomessa poikkeuksellinen, sillä se on puhdas. Ekologiselta tilaltaan Immalanjärvi on erinomainen. Se on luonteeltaan karu ja hiekkapohjainen.
 – Yleensä järvet omat Suomessa tummahkoja ja humuspitoisia, sanoo Immalanjärvi-hankkeen koordinaattori  Maarit Moisio  Saimaan vesiensuojeluyhdistyksestä (SVSY).
 Kesäisin Immalanjärven uimarannat täyttyvät ihmisistä ja kalastajista. Järvi on kuuluisa suurista lahnoista, ja sen vesissä elää 18 eri kalalajia.
 Mutta Immalanjärvelläkin on oma murheensa.
 Metsä kasvaa, mutta vesi rehevöityy
 Murheen nimi on lähellä Venäjän rajaa sijaitseva Laitilanlahti.
 Siinä kohdassa Immalanjärven vesi on fosforipitoisempaa ja sameampaa kuin muualla järvessä, sillä valuma-alueelta mukaan kertyy järveä rehevöittäviä ravinteita.
 Ravinteiden alkuperä on turvepohjainen suometsä.
 Immalanjärvi sijaitsee Imatralla, aivan Suomen kaakkoisrajan tuntumassa. Otso Ritonummi / Yle
 Yleisesti järvi heijastelee aina valuma-alueen yläpuolella olevan alueen tilaa ja sitä, millaisessa käytössä se on.
 Immalanjärven tapauksessa metsässä risteävät ojat, jonne kertyy vettä. Osassa vesi virtaa vauhdilla, osassa se näyttää seisovan paikallaan.
 – Mitä suurempi virtaus, sitä suurempi riski, että ravinteet ja kiintoaines lähtevät liikkeelle, hankekoordinaattori Maarit Moisio kuvailee.
 Suomessa on ojitettu suoalueita 1800-luvun lopulta lähtien. Kosteaa turvemaata on haluttu kuivattaa, jotta metsä kasvaisi paremmin.
 Maarit Moisio on tyytyväinen siihen, että vesiä voidaan suojella myös ennen kuin ne ehtivät rehevöityä. Mikko Savolainen / Yle
 Suolta virtaava vesi päätyy kuitenkin aina jonnekin ja vie mukanaan ravinteita ja kiintoaineita.
 Jos vesistöjä ei huomioida metsänhoidossa, voivat seuraukset olla vakavat. Niin kävi esimerkiksi Lappeenrannan eteläpuolella, kun maanomistaja ojitti omaa metsäänsä ilman asianmukaisia lupia.
 Lue lisää:  Metsänomistajat kaivattivat suolle luvatta yli neljä kilometriä ojaa – oikeus määräsi tuhansien eurojen sakot
 Turvepohjaisia metsiä on ojitettu Suomessa 1800-luvulta alkaen. Vesi siirtyy ojia pitkin vesistöihin. Mikko Savolainen / Yle
 Immalanjärven tapauksessa ravinteita päätyy Laitilanlahteen. Rehevöitymistä tapahtuu luontaisesti, mutta ihmistoiminta vaikuttaa ja nopeuttaa sitä. Ilmastonmuutos voi tulevaisuudessa aiheuttaa Laitilanlahteen yhä suurempaa kuormituspainetta, mikä voi heikentää tilannetta entisestään.
 Nyt Saimaan vesiensuojeluyhdistyksen johdolla on aloitettu kolmivuotinen  Immalanjärvi-hanke , jossa lahden huolestuttava rehevöitymiskehitys halutaan pysäyttää.
 – Mielestäni on hyvä tehdä vesiensuojelua vaihteeksi niin, että pyritään ennaltaehkäisevästi vaikuttamaan vesistöön. Yleensä ajatellaan, että kunnostetaan ja tehdään vesiensuojelutoimenpiteitä vasta sitten, kun vesistö on jo rehevöitynyt, Moisio sanoo.
 Uusia keinoja metsien hoitoon
 Hankkeessa on kaksi vaihetta.
 Työ alkaa niin, että vesiensuojeluyhdistys ottaa vesinäytteitä ja on yhteydessä metsänomistajiin. Mukana hankkeessa ovat jo Metsähallitus sekä metsäyhtiö Tornator, joiden metsiä on alueella, mutta myös yksityisiä maanomistajia kaivataan mukaan. Metsänomistajat otetaan mukaan suunnittelemaan ja pohtimaan millaisia vesiensuojelutoimenpiteitä alueella voisi tehdä.
 Toisessa vaiheessa ryhdytään hommiin.
 Kosteikot ovat osa vesiensuojelurakenteita. Ne suodattavat ravinteita, ennen veden virtaamista järveen. Maarit Moisio / Saimaan Vesiensuojeluyhdistys ry
 Vaihtoehtoja on monia.
 Alueelle on jo nyt rakennettu vesiensuojelurakenteita, mutta niitä voidaan tehdä lisää ja parantaa jo olemassa olevia.
 Vesiensuojelurakenteet tarkoittavat valuma-alueella kosteikkoja ja valuma-altaita, jotka sijaitsevat ojien ja järven välissä. Niiden tarkoitus on pysäyttää vedestä rehevöitymistä edistävät ravinteet ja kiintoaineet valuma-alueelle.
 Uusia materiaaleja
 Myös sillä on merkitystä, millä tavalla suopohjaista metsää hakataan. Puut sitovat itseensä nestettä, minkä vuoksi avohakkuu tekee maaperästä entistä kosteampaa. Jatkuvalla kasvatuksella voidaan ehkäistä ravinteiden karkaamista, kun kunnostusojitustarve vähenee.
 – Tavoitteemme on ylläpitää Immalanjärven erinomaista ekologista tilaa ja saada metsänomistajat aktiivisiksi ja sitoutumaan vesien hallintaan ja suojelutavoitteisiin, Maarit Moisio sanoo.
 Mitä nopeammin vesi virtaa ojissa, sitä enemmän mukaan tarttuu ravinteita.  Mikko Savolainen / Yle
 Ojitusuomissa voidaan kokeilla myös uudenlaisia suodattavia materiaaleja, esimerkiksi biohiiltä. Ojiin voidaan laittaa myös esimerkiksi hakkuujätettä tai puita. Vastaavia kokeiluja on tehty Etelä-Karjalassa aiemminkin.
 Lue lisää:  80 joulukuusta upotettiin talvella järveen – nyt niitä peittää limainen mönjä, joka sai tutkimusprofessorin innostumaan: "Ooh, kyllä"
 Alueella voidaan tehdä myös ennallistamista eli ojien täyttöä tai patoamista, jos metsänomistajat suhtautuvat asiaan myönteisesti.
 – On meidän velvollisuutemme pitää vesistöjä kunnossa. Ihmistoiminta on vaikuttanut järviin, mutta sen vaikutusta voidaan minimoida, Immalanjärvi-hankkeen koordinaattori  Maarit Moisio  Saimaan vesiensuojeluyhdistyksestä kertoo.
 Puut varastoivat vettä itseensä, siksi hakkuut lisäävät maaperän kosteutta.  Mikko Savolainen / Yle
 Suurisuon valuma-alueelle laaditaan päivitetty vesiensuojelusuunnitelma, jossa määritetään vesiensuojelullisia tulevaisuudennäkymiä.
 Immalanjärvi toimii myös esimerkkikohteena. Kokemuksia voidaan hyödyntää tulevaisuudessa myös muilla vastaavilla alueilla.
 Lue lisää:   Lisääntynyt metsänhakkuu tummentaa ennestään kirkkaita järviä – ilmiön hillitsemiseen voisi löytyä ratkaisu hakkuujätteestä

Poikkeuksellisen kirkas järvi lainehtii itärajan pinnassa – nyt tutkijat haluavat estää sen pilaantumisen


Summary: Hugo-pelin juontaminen vaati improvisaatiokykyä etenkin silloin, kun peli meni jumiin. Kun minuutit piti täyttää puheella, kertasi Valkeapää vaikka lihapullareseptiä.

Vuonna 1993 Suomessa nähtiin televisiossa jotain aivan uutta. Interaktiivinen televisiopeli Hugo oli tuotu Suomeen Tanskasta ja Suomessa sen juontajaksi valittiin tv-juontajana vielä kokematon  Taru Valkeapää.
 Päätöstä edelsivät useat koekuvauskierrokset. Ohjelman tuotanto oli etsinyt juontajaehdokkaita mallitoimistoista ja harrastelijateattereista. Valkeapään koekuvauksiin ilmoitti hänen malliemonsa  Leena Sarvi .
 – Hän oli sanonut, että meillä olisi tässä nyt yksi ja muita teidän ei tarvitse enää etsiäkään, Valkeapää muisteli Puoli seitsemän -ohjelmassa.
 Viimeisellä karsintakierroksella juontajaehdokkaita oli enää kolme, joista Valkeapää valittiin tehtävään.
 – Sitten he ilmoittivat, että: "Me olemme valinneet sinut – me otamme riskin ja otamme sinut", Valkeapää kertaa.
 Hugo-peliohjelma oli suora lähetys, johon katsojat soittivat lankapuhelimella ja pelasivat suorassa lähetyksessä videopeliä. Valkeapään tehtävänä oli selostaa peliä, mutta tärkeää oli myös pelaajien jututtaminen.
 Taru Valkeapään kyky olla luontevasti kameran edessä ja jutustella spontaanisti kilpailijan kanssa ihastutti monia. Ja toisinaan improvisaatiokykyä koeteltiin ihan tosissaan – muun muassa silloin, kun videopeli meni tilttiin.
 – Siellä oli yksi poika pelaamassa ja totesin sitten, että "ethän sä vielä pääse pelaamaan, meidän pitää ensin käydä läpi lihapullaresepti, että osaat sitten tehdä niitä", Valkeapää nauraa.
 Koska peli oli jumissa eikä pelaamista voitu aloittaa, piti Tarun täyttää odotusaika puheella. Siihen tilanteeseen sopi mainiosti lihapullareseptin kertaus.
 Taru Valkeapää tuli julkisuuteen ensimmäisen kerran jo vuonna 1986 ja esiintyi samana vuonna Lontoossa Sky Channelin hittiohjelmassa. Katso koko lähetys Areenasta:

Taru Valkeapää muistaa yhä sanat, joilla hänet valittiin supersuositun Hugo-peliohjelman juontajaksi: "Otamme riskin ja otamme sinut"


Summary: Eduskunta keskusteli täysistunnossa kansalaisaloitteesta, jossa vaaditaan avohakkuiden kieltämistä valtion omistamissa metsissä. Aloite on jo käytännössä kaatunut, sillä valiokunta esitti sen hylkäämistä aiemmin.

Avohakkuiden kieltämistä valtion mailla vaatinut kansalaisaloite kuumensi tunteita vielä loppumetreillä.
 Eduskunnan keskusteli aloitteesta täysistunnossa tänään tiistaina.
 Kansalaisaloitteella ei ole käytännössä enää läpimenon mahdollisuuksia, sillä  maa- ja metsätalousvaliokunta on esittänyt sen hylkäämistä  aiemmin tässä kuussa.
 Valiokunta otti kansalaisaloitteen käsittelyyn reilu vuosi sitten, kun se keräsi vaaditut 50 000 allekirjoitusta.
 Ympäristöjärjestöjen alulle paneman kansalaisaloitteen allekirjoittajat vaativat, että valtio ei saisi tehdä lainkaan avohakkuita omistamissaan metsissä.
 Käytännössä kielto olisi tarkoittanut siirtymistä jatkuvapeitteiseen metsäkasvatukseen. Siinä puustoa ei poisteta kokonaan, vaan hakkuissa poimitaan vain suurimmat puut.
 Vihreiden ja vasemmiston kansanedustajat kiittivät eduskunnassa kansalaisaloitetta muun muassa siitä, että se on herättänyt julkista keskustelua jatkuvasta metsänkasvatuksesta.
 Jatkuva kasvatus oli kielletty Suomen metsälaissa vuoteen 2014 saakka.  WWF:n parin vuoden takaisen kyselyn  mukaan metsänomistajille ei edelleenkään tarjota siitä tarpeeksi tietoa.
 – Muutoksen tuulet puhaltavat suhtautumisessa avohakkuisiin. On selvää, että aika on ajanut tehometsätalouden ohi, vihreiden  Jenni Pitko  sanoi.
 Tiina Elo  (vihr.) piti jatkuvaa kasvatusta keinona metsien uhanalaisten lajien suojeluun.
 – Suomen metsäluonto on hätätilassa, Elo sanoi.
 Vaikka maa- ja metsätalousvaliokunta esittää kansalaisaloitteen hylkäämistä, se esittää myös jatkotoimia.
 Valiokunnan mukaan eduskunnan pitäisi selvityttää mahdollisuutta lisätä jatkuvan kasvatusta valtion metsissä. Selvitys pitäisi tehdä jo ensi vuoden loppuun mennessä.
 Valiokunta ehdottaa myös, että valtion metsiä hallinnoivan Metsähallituksen tuottotavoite pitäisi tarkistaa siten, ettei se olisi esteenä metsien kestävälle käytölle.
 Tuottotavoite tarkoittaa rahamäärää, joka Metsähallituksen pitää tilittää valtiolle muun muassa puuta myymällä. Tuottotavoitetta  kevenne ttiin viime vuonna.
 Vasemmistoliiton  Jari Myllykosken  mielestä ehdotukset ottavat "askeleen oikeaan suuntaan". Vihreiden  Satu Hassi  taas luonnehti kansalaisaloitetta niiden perusteella "suunnilleen puoliksi hyväksytyksi".
 Keskustan Hoskonen syytti vihreitä "biologisesta epätotuudesta"
 Keskustan ja perussuomalaisten kansanedustajat ilmaisivat tyytyväisyytensä sen sijaan siihen, että kansalaisaloite kaatui valiokuntakäsittelyssä. He pitivät jatkuvaan kasvatukseen siirtymistä uhkana muun muassa metsäteollisuuden puunsaannille.
 Keskustan  Hannu Hoskonen  ja  Tuomas Kettunen  nostivat esiin sahateollisuuden, vaikka jatkuvassa kasvatuksessa  keskitytään korjaamaan  juuri rakentamiseen kelpaavaa tukkipuuta.
 – Avohakkuiden myötä tulee järeätä tukkia rakentamiseen sen sijaan, että tehtäisiin kaikki vain betonista, Kettunen sanoi.
 Hoskonen väitti useaan kertaan, että metsäkoneet vahingoittavat puiden juuria jatkuvan kasvatuksen hakkuiden yhteydessä.
 Hän äityi vihjaamaan istuntosalissa, että erityisesti vihreiden edustajat olisivat vääristelleet totuutta puheenvuoroissaan.
 – Täällä levitellään biologisia epätotuuksia, Hoskonen sanoi.
 Eduskunta käsittelee aloitetta viimeisen kerran perjantaina.
 Lue lisää:
 Kansalaisaloite avohakkuiden kieltämisestä kaatui, valiokunta julisti pelastavansa Suomen metsät – Luonnonsuojeluliitto: "Plussan puolelle jäätiin"
 Avohakkuiden kieltämistä vaativa kansalaisaloite repi kiistan maaperän sitomasta hiilestä – Luonnonvarakeskuksen professori vetoaa tutkimustulokseen, jota ei ole julkaistu missään
 Suomen valtio kaataa vanhoja metsiä, vaikka niistä on löydetty tuhansia uhanalaisia lajeja – asiantuntija: "En voi ymmärtää, miksi niin tapahtuu"
 50 000 allekirjoitusta rikki: Avohakkuiden kieltämistä valtion metsissä vaativa kansalaisaloite etenee eduskuntaan
 Miksi Metsähallitus hakkaa keskeneräistä metsää, ihmettelevät monet metsäomistajat – syynä laskentakaava ja tulospaineet

Keskustelu avohakkuista äityi väittelyksi – vihreiden Pitko: "Aika on ajanut tehometsätalouden ohi", keskustan Hoskonen syytti "epätotuudesta"


Summary: Syytteiden mukaan rikollisorganisaatio toi Ruotsista Suomeen suuria määriä huumeita ja sai apua tietoja vuotaneelta lakimieheltä. Pääkaupunkiseudulla toimiva uusi rikollisjengi Mantaqa oli mukana levittämässä huumeita.

Helsingin käräjäoikeudessa alkoi tällä viikolla massiiviseen huumausainerikoskokonaisuuteen liittyvien syytteiden käsittely. Syytekohtia on yli 60 ja syytettyjä 20. Heistä kahdeksan on edelleen vangittuna.
 Osa syytetyistä on mukana keskusrikospoliisin järjestäytyneenä rikollisryhmänä pitämässä Mantaqassa, ja osalla on rikostaustaa muissa rikollisryhmissä. Joukossa on yksi Katiska-huumejutussa tuomittu henkilö, ja syytteet saa myös oikeusavustajana toiminut varatuomari.
 Yli 60 syytekohdasta valtasosa koskee törkeitä huumausainerikoksia.
 Suurin osa syytteistä liittyy Helsingissä, Espoossa ja Vantaalla tapahtuneisiin järjestäytyneen rikollisryhmän organisoimiin huumausainerikoksiin. Syytteissä ei kerrota rikollisryhmän nimeä.
 Ryhmää on johtanut mies, joka on aikaisemmin liitetty niin sanottuun Lepakkojengiin. Tällä jengillä on tatuoituna lepakon kuva peukalon juureen. Mies on vuonna 2004 tuomittu pitkään vankeustuomioon törkeistä huumausainerikoksista Lepakkojengin joukoissa.
 Syytteiden mukaan syytetyt ovat tuoneet Ruotsista vuosien 2019 ja 2021 välisenä aikana useita eriä erilaisia huumeita, muun muassa amfetamiinia ja kokaiinia. Rikollisryhmän johtajana pidetty mies on organisoinut toimintaa salatussa SkyECC-viestijärjestelmässä.
 Kun poliisi tutki Helsingin keskustassa sijainneen varaston elokuussa 2020, sieltä löytyi 40 kiloa amfetamiinia ja 10 kiloa kokaiinia. Lisäksi varastossa oli useita laittomia aseita, kuten rynnäkkökivääri, pistooli ja äänenvaimentimella varustettu konepistooli.
 Huumekaupassa liikkuivat suuret rahat. Huumerahoja toimitettiin eri puolille pääkaupunkiseutua kymmenien ja jopa satojen tuhansien eurojen erissä. Rahat kulkivat vastaanottajalle välikäsien kautta. Niitä vietiin muun muassa yksityisasuntoon Vantaalla.
 Varatuomari välitti tietoja rikollisjengille
 Syyttäjälaitoksen  mukaan rikosvyyhdissä syytetty oikeudenkäyntiavustaja on toiminut lakimiehenä pitkään muun muassa useissa huumausaineisiin liittyvissä rikosjutuissa.
 Syytteiden mukaan mies on saanut työnsä puolesta tietoja vireillä olevista esitutkinnoista, jotka liittyvät nyt kyseessä olevaan rikollisorganisaatioon.
 Oikeudenkäyntiavustaja on syytteiden mukaan välittänyt tietoja rikollisjengille. Hän on toiminnallaan auttanut rikollisia tuomaan huumeita maahan sekä levittämään niitä pienemmällä riskillä. Lakimiehen toiminta on vahvistanut rikollisjengin johtajan asemaa organisaatiossa.
 Rikollisorganisaation johtajana pidetty mies oli syytteiden mukaan pyytänyt lakimiestä käymään Ruotsissa ja viemään sinne 80 000 euroa huumekaupasta peräisin olevaa rahaa. Lakimies lensi Ruotsiin rahat mukanaan ja antoi ne eteenpäin.
 Syytteiden mukaan kyseessä on avunanto törkeään huumausainerikokseen, koska lakimies tiesi rahojen rikollisesta alkuperästä ja toiminta liittyi järjestäytyneeseen rikollisryhmään. Ennen Ruotsin keikkaa lakimies oli hankkinut luvattomasti pistoolin.
 Lakimiestä syytetään lisäksi törkeästä huumausainerikoksesta. Syytteiden mukaan hän on pitänyt hallussaan tai ainakin yrittänyt hankkia amfetamiinia omaan käyttöön ja myyntiin.
 Mies kiistää syytteet.
 Mantaqaan liittyvät henkilöt levittivät huumeita
 Rikoskokonaisuus kytkeytyy syyttäjien mukaan keskusrikospoliisin järjestäytyneenä rikollisryhmänä pitämään Mantaqaan. KRP:n mukaan Mantaqan johdossa on neljästä viiteen henkilöä. Heistä ainakin kolme on veljeksiä.
 Mantaqaan liittyvät henkilöt ovat toimineet yhteistyössä järjestäytyneen rikollisryhmän kanssa ja levittäneet Ruotsista tuotuja huumeita.
 Tässä on syytteiden mukaan ollut mukana myös Katiska-jutussa tuomittu mies, jolla vaikuttaa olevan yhteyksiä Mantaqaan. Mies oli myös myynyt kokaiinia Lepakkojengiin liitetylle rikollispomolle.
 Suurimmassa osassa syytteitä koventamisperusteena on rikoksen tekeminen osana järjestäytynyttä rikollisryhmää. Päätekijöille vaaditaan pitkiä vankeustuomioita.
 Kovimpia tuomioita vaaditaan huumeita Ruotsista Suomeen masinoineelle jengipomona pidetylle miehelle ja tämän rikoskumppanille sekä Mantaqaan liittyvälle miehelle. Syyttäjät vaativat kaikille kolmelle 13 vuoden vankeustuomioita.
 Katiska-jutussa tuomitulle miehelle vaaditaan 10 vuoden vankeustuomiota. Useille muille päätekijöille vaaditaan yli 10 vuoden vankeustuomioita.
 Oikeudenkäyntiavustajalle vaaditaan viiden vuoden ja kuuden kuukauden mittaista vankeustuomiota. Syytetyt kiistävät syytteet pääosin. Tapaukseen käsittelyyn on Helsingin käräjäoikeudessa varattu 24 päivää aina helmikuun puoliväliin saakka.
 Mantaqaan liittyviä osittain samoja henkilöitä syytetään myös muun muassa useista muista törkeistä huumausainerikoksista ja törkeästä rahanpesusta, joiden käsittely alkoi oikeudessa jo aiemmin. Tästä kokonaisuudesta annetaan tuomio joulukuun alussa.
 Lisää aiheesta:
 Veljekset pyörittivät huumekauppaa, kovistelivat poliisia ja perivät velkoja väkivalloin, sanoo syyttäjä – Mantaqa-jengille vaaditaan kovia tuomioita
 Tällainen on uusi järjestäytyneeksi rikollisryhmäksi epäilty Mantaqa: rahanpesua, huumekauppaa, viranomaisten röyhkeää uhkailua

Mantaqa-jengi taas käräjillä – vyyhdissä mukana lakimies, jonka syytetään vuotaneen tietoja ja vieneen Ruotsiin 80 000 euroa huumerahaa


Summary: Yle ei ole tavoittanut Itä-Uudenmaan poliisia kommentoimaan tapausta.

Nurmijärvellä sijaitsevan huoltoaseman pihalla tapahtui tiistai-iltana ampumatilanne, kertoo Itä-Uudenmaan poliisilaitos.
 – Poliisi on eristänyt paikan, eivätkä sivulliset ole enää vaarassa, Itä-Uudenmaan poliisilaitos kertoo Twitterissä.
 Poliisi kertoi asiasta Twitterissä noin kahdeksan aikaan illalla.
 Yle ei ole tavoittanut Itä-Uudenmaan poliisia kommentoimaan tarkemmin tilannetta.
 Iltalehti kertoi ampumavälikohtauksen tapahtuneen saamiensa lukijahavaintojen perusteella Nesteen huoltamoketjuun kuuluvalla Myllykukolla.
 Itä-Uudenmaan poliisi kertoo Twitter-päivityksessään tiedottavansa tapauksesta lisää aikaisintaan keskiviikkona.
 Hieman poliisin ilmoitusta myöhemmin Keski-Uudenmaan sosiaali- ja kriisipäivystys jakoi Twitterissä kriisinumeron, johon tapauksesta järkyttyneet voivat soittaa.

Poliisi: Nurmijärvellä huoltoaseman pihalla ampumatilanne – "Sivulliset eivät ole enää vaarassa"


Summary: Johtajaylilääkäri Sally Leskinen Kanta-Hämeen sairaanhoitopiiristä aloittaisi 5–11-vuotiaiden rokotukset pikimmiten. THL:n ylilääkärin Hanna Nohynekin mukaan rokotteella täytyy olla lapselle itselleen riittävää hyötyä.

Suomi ei pidä kiirettä kolmansien koronarokotusten aikaistamisessa, sillä jo kaksi rokotetta suojaa suurinta osaa väestöstä vaikeilta tautimuodoilta.
 Näin arvioivat THL:n ylilääkäri  Hanna Nohynek  ja johtajaylilääkäri  Sally Leskinen  Kanta-Hämeen sairaanhoitopiiristä. Leskinen pitää tärkeämpänä sitä, että nuorten lasten eli 5–11-vuotiaiden rokotukset saataisiin käytiin. Tartuntoja tapahtuu myös koulu- ja tarhaympäristössä.
 – Vaikka meillä olisi kaksi tai kolmekin rokotetta [aikuisilla], niin kotona, jossa altistumisaika on pitkä, tartunnat ovat edelleen mahdollisia. Kierre on silloin valmis, vaikka vakavilta taudeilta säästytään, Leskinen sanoo.
 Kansallinen rokotusasiantuntijaryhmä pohtii lasten rokottamista joulukuun alussa. THL:n Hanna Nohynekin mukaan ryhmä tekee tällä hetkellä kuumeisesti työtä kerätäkseen tietoa suomalaisten lasten sairastumisesta, tartunnoista ja tartuntojen eteenpäin levittämisestä.
 Nohynek painottaa, että ennen rokotusten aloittamista pitää selvittää, onko rokote turvallinen tälle ikäryhmälle.
 – Rokotteella täytyy olla myös lapselle itselleen riittävää hyötyä suhteessa sen aiheuttamaan haittaan, Nohynek sanoo.
 Lapsille on jo annettu rokotteita esimerkiksi Yhdysvalloissa ja Aasiassa. Nohynekin mukaan Suomen aikataulu riippuu siitä, koska rokotteille saadaan Euroopan lääkeviranomaisen suositus ja myyntilupa.
 Lisäksi rokotuksiin vaikuttaa se, koska rokotteita saadaan tarpeeksi maahan. THL:n laskelman mukaan Suomeen jää nyt jaettavien ensimmäisten ja toisten annosten jälkeen noin 2,6 miljoonaa annosta. Suunnilleen tämän kokoinen on se ryhmä, jolle tarjotaan nyt kolmansia rokotuksia.
 Mahdollinen lasten rokottamiseen tarvittaisiin luultavasti myös valtioneuvoston asetuksen muutos.
 – Ymmärrän huolen, tuskan ja toiveen, mutta tässä on nämä eri stepit, mitä täytyy vielä askeltaa, Nohynek sanoo.
 Katso koko A-studion lähetys  täältä .
 Lisää aiheesta:
 Jos haluat lätkämatsiin tai konserttiin, saatat jatkossa tarvita koronapassin – katso, missä rajoitukset laajenevat ja mitä se tarkoittaa
 Koronaepidemiat hoivakodeissa ja sairaaloissa lisääntyneet – THL:n Tervahauta toivoo, että kuurupiilo rokottamattomien hoitajien kanssa loppuisi
 Katso, miten koronatilanne kehittyy ja rokottaminen etenee kunnassasi – grafiikka näyttää maailman ja Suomen tilanteen

Johtajaylilääkäri kiirehtisi yli 5-vuotiaiden rokotuksia – tartuntoja tapahtuu myös koulu- ja tarhaympäristössä


Summary: Armenia ja Azerbaidžanin välisellä kiistellyllä rajalla Vuoristo-Karabahissa puhkesi tänään yhteenottoja. Kahakka herätti kansainvälistä huolta uudesta laajamittaisesta konfliktista.

Armenia ja Azerbaidžanin välisellä rajalla Vuoristo-Karabahissa puhkesi tänään yhteenottoja. Armenian puolustusministeriön mukaan maiden välille saatiin illalla paikallista aikaa Venäjän välittämänä tulitauko, mutta kuolonuhreilta ei ehditty välttyä.
 – Venäjän välittämänä saavutettiin tulitauko Armenian itärajalle kello puoli seitsemästä eteenpäin. Tilanne on suhteellisen rauhallinen, Armenian puolustusministeriö tiedottaa.
 Puolustusministeriön mukaan Armenia menetti kaksi armeijan asemapaikkaa.
 Molemmat osapuolet syyttävät toisiaan konfliktin tämänpäiväisestä leimahtamisesta.
 Armenian puolustusministeriö syyttää Azerbaidžanin armeijaa sen tulittamisesta ja pyrkimyksestä murtautua rajalinjojen läpi. Azerbaidžan puolestaan syyttää Armeniaa "laajamittaisesta" provokaatiosta rajalla sekä hyökkäämisestä sen raja-asemiin.
 Armenian mukaan Azerbaidžanin joukot surmasivat yhden henkilön ja vangitsivat 12 sotilasta. Aiemmin Armenian parlamentin ulkoasiaintoimikunnan puheenjohtaja  Eduard Aghajanyan  sanoi 15 armenialaissotilaan kuolleen, mutta uutistoimisto AP:n mukaan asiaa ei ole virallisesti vahvistettu.
 Azerbaidžanin armeijan mukaan kaksi sen sotilasta loukkaantui.
 Huoli laajamittaisesta konfliktista
 Kahakka herätti kansainvälistä huolta uudesta laajamittaisesta konfliktista Vuoristo-Karabahin alueella. Muun muassa Ranska, EU ja YK vaativat osapuolia pitäytymään vuoden 2020 tulitauossa.
 Viime vuoden marraskuussa päättyneissä kuusi viikkoa kestäneissä väkivaltaisuuksissa kuoli yli 6 500 ihmistä. Venäjän välittämän tulitauon myötä Armenia joutui luopumaan joistakin kymmeniä vuosia hallussaan pitämistään alueista.
 Vuoristo-Karabahin separatistimieliset armenialaiset julistivat alueen itsenäiseksi Azerbaidžanista 1990-luvun alussa. Kansainvälisen oikeuden mukaan alue kuuluu yhä Azerbaidžanille, mutta käytännössä se on riippuvainen Armeniasta. Aluekiistasta seuranneessa konfliktissa kuoli noin 30 000 ihmistä.
 Lue lisää aiheesta:
 Vuoristo-Karabahin taisteluissa yritetään saada aikaan tulitauko – siviilit ovat joutuneet keskelle sotaa
 Asiantuntija Vuoristo-Karabahista: Yhä pidemmän kantaman aseita käytössä, siviilikohteita tulitettu – täysimittainen sota uhkaa
 Vuoristo-Karabahin sota päättymässä Armenian tappioon – Suuri osa alueista Azerbaidžanille
 Vuoristo-Karabahin sodan osapuolet allekirjoittivat sopimuksen sodan lopettamisesta – protestoijat valtasivat Armenian parlamentin

Vuoristo-Karabahissa leimahtaneet yhteenotot päättyivät Venäjän välittämään tulitaukoon – räjähdysherkkä tilanne herättää huolta uudesta sodasta


Summary: STM:n ohjeistuksen mukaan henkilöllisyyden tarkistamiseen on kuitenkin oikeus.

Koronapassi otettiin käyttöön useassa paikassa eilen keskiviikkona. Passin käytöllä esimerkkisi ravintolat voivat välttyä asiakaspaikkojen vähennykseltä.
 Passi tulee esittää sen tarkastajalle ja pyydettäessä myös henkilöllisyys täytyy varmentaa. Henkilöllisyyden varmentamisen vapaaehtoisuus on herättänyt paikoin pelkoja koronapassien väärinkäytöstä.
 – Toiminnanharjoittajalle säädetään väärinkäytösten estämiseksi oikeus tarkastaa asiakkaan ja toimintaan osallistuvan henkilöllisyys. Kyse on siis siitä, että toiminnanharjoittajalla on oikeus, ei velvollisuus, tarkastaa koronatodistuksen käyttäjän henkilöllisyys, lakimies  Ville Heikkinen  Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirastosta kirjoitaa sähköpostilla.
 Sosiaali- ja terveysministeriön ohjeen mukaan henkilöllisyys voidaan tarvittaessa tarkistaa henkilöllisyystodistuksesta, passista tai muulla luotettavalla tavalla kuten esimerkiksi huoltajan antamalla suullisella vakuutuksella alaikäisen henkilöllisyydestä. Myös kuvallinen Kela-kortti ja opiskelijakortti voisivat toimia luotettavana selvityksenä henkilöllisyydestä.
 – Aiempaa hallituksen esitystä valmisteltaessa pidettiin riittävänä, että henkilöllisyys tarkastettaisiin tarvittaessa riskiperusteisesti, kuten ikärajojenkin osalta, hallitusneuvos  Kirsi Ruuhonen  STM:stä kirjoittaa sähköpostilla.
 Tarkastuksia pistokokeina
 Tampere-talon palvelupäällikkö  Mika Mäen  mukaan passintarkastus on sujunut Tampere-talossa ‘yllättävän jouhevasti’.
 – Paljon on tullut kiitosta passin käyttöönotosta. Enemmän ihmisillä menee aikaa narikassa kuin passintarkistuksessa, Mäki toteaa.
 Tampere-talo palvelupäällikkö Mika Mäki toteaa koronapassin käyttöönoton sujuneen jouhevasti. Marko Melto / Yle
 Tampere-talossa henkilöllisyyden tarkistuksia tehdään pistokokeina. Mäen mukaan oletus on, että ihmiset tulisivat omalla todistuksella.
 – Kiristämme käytäntöjä tarpeen vaatiessa.
 Myös 500-paikkaisessa panimoravintola Plevnassa otettiin koronapassi käyttöön eilen. Panimomestari  Sam Viitaniemen  mukaan koronapassi tulee puoli vuotta myöhässä.
 – Passia vaaditaan meillä koko aukiolon ajan heti kello 11 alkaen. Tämä on varmasti kipeä päätös joillekin. Kuitenkin suurin osa palautteesta on ollut hyvää, Viitaniemi kertoo.
 Kahden rintaman sota
 Plevnan panimoravintolassa henkilöllisyystodistus tarkistetaan, jos passin käyttöoikeudesta herää epäilyksiä.
 Panimomestari Sam Viitaniemen mukaan palaute koronapassista on ollut valtaosin hyvää. Marko Melto / Yle
 – Koronassa tuntuu olevan kahden rintaman sota, vaikka yhdessä tässä pitäisi olla. Osa on ollut todella kiukkuisia päätöksestä, Viitaniemi suree.
 Hän huomauttaa, että ensimmäistä kertaa 20 kuukauden aikana ravintola saa itse päättää koronaan liittyvistä toimista. Tähän asti kaikki ravintoloiden toimintaan liittyvät päätökset on annettu valmiina.
 Lue lisää:
 Tampereen Työväen Teatteri ottaa käyttöön koronapassin – perusteena talon ravintolatoiminta
 Tampere-talon tapahtumiin ei pääse ilman koronapassia – toimitusjohtaja: "Ei ollut oikeastaan mitään muuta mahdollisuutta"

Henkilöllisyyden varmentaminen ei ole pakollista koronapassin tarkastuksen yhteydessä – osa pelkää väärinkäytöksiä


Summary: Kainuulaislukiossa ruotsin kielen opetus ja tehtävät ovat räätälöityjä ja yksilöllisiä. Se on lisännyt oppiaineen suosiota, kertoo opetusta uudistanut opettaja.

Ruotsin kieli kasvattaa suosiotaan Sotkamon lukiossa Kainuussa.
 Jopa siinä määrin, että monelle lukiota ensimmäistä vuotta käyvälle ruotsista on tullut syksyn aikana lempiaine.
 Näin kertoo ruotsin kielen lehtori  Pauliina Järvelä  oppilaitoksesta. Hän sanoo yllättyneensä itsekin asiasta.
 – Tästä on tullut pienimuotoinen buumi. Se on todella ilahduttavaa.
 Suosion syynä on uusi opetustapa: Sotkamon lukiossa opiskelija voi tätä nykyä valita, millaista taitotasoa ja arvosanaa tavoittelee ruotsin kurssilla. Opetus on räätälöityä, ja opiskelija saa taitotasonsa mukaisia tehtäviä kurssin aikana.
 Järvelä aloitti työt lukion ruotsin kielen lehtorina Sotkamossa elokuussa. Uudet opit ovat olleet siitä asti käytössä.
 Lähtökohtana on yksilöllinen opiskelu. Jokainen saa edetä omassa tahdissaan, Järvelä toteaa.
 – Minulla on aikaa kiertää luokkaa ja auttaa, jos jollakin on kysyttävää. Kynnys kysymiselle on pieni, koska luokkakoot ovat pienemmät kuin etelässä. Täällä kaikki tuntevat toisensa.
 Lukion ykkösluokkalaiset  Lilja Kämäräinen ,  Osku Hoikka  ja  Sanni Väisänen  vahvistavat opettajan esiin nostaman ilmiön: luokalla ruotsista on todella tykätty, sanoo esimerkiksi Kämäräinen.
 – Parempaa tämä on ollut kuin yläasteella. Siellä ruotsi ei kiinnostanut niin paljon kuin täällä, säestää puolestaan Hoikka.
 Lilja Kämäräinen kertoo tavoittelevansa ruotsin kursseilla yhdeksikköä. Joni Takalo / Yle
 Osku Hoikan silmissä siintää kahdeksikko. Hän ei ole vielä varma, aikooko kirjoittaa ruotsin ylioppilaskirjoituksissa. Joni Takalo / Yle
 Järvelän mukaan hänen tavoitteenaan on luoda rento ilmapiiri oppimiskokemusta varten, jotta tunneilla olisi kivaa ja niille olisi mukava tulla.
 – Se on ykkösajatukseni.
 Kaikki lähtee nimittäin motivaatiosta. Siitä, että on halua oppia.
 Ruotsin kielen kohdalla sitä saa välillä kaivella, Järvelä on huomannut.

 Sotkamon lukion abiturientti  Viivi Heikkinen  on hänkin viihtynyt uudenlaisilla ruotsin tunneilla.
 – Tuntuu, että saa enemmän aikaan tunnilla. Itse tavoittelen korkeampia arvosanoja ja saan haastetta. Aikaa ei mene niin paljoa, kun ei tarvitse käydä perusjuttuja koko ryhmän kesken.
 Tulostakin on tullut: ylioppilaskirjoituksissa Heikkinen kirjoitti ruotsista parhaan arvosanan eli laudaturin.
 Hyvä ratkaisu, sanoo Opetushallitus
 Lukiokoulutuksen kehittämisestä vastaavassa Opetushallituksessa Sotkamon lukion kaltainen opetustapa toivotetaan tervetulleeksi.
 Opetusneuvos  Anu Halvari  kuvailee käytäntöä lukion uuden opetussuunnitelman mukaiseksi. Siinä yritetään kohdentaa opetusta juuri opiskelijan omalle tasolle.
 – Mikä tahansa, mikä innostaa ja motivoi opiskelijaa, on hyvä ratkaisu, Halvari toteaa.
 Ainoana huolena asiantuntija pitää sitä, että opiskelija päättäisi jo lukioon tullessaan olevansa vaikkapa viitosen opiskelija eikä muuta haluaisikaan tavoitella.
 – Mutta kun tällaiset ongelmat saadaan ratkaistua ja saadaan ketteryyttä vaikeustasolta toiselle siirtymisessä, silloin tämä on varsin toimiva ratkaisu.
 Ruotsi ei ole monenkaan lempiaine, ja siksi motivaation eteen saa tehdä töitä, sanoo Pauliina Järvelä Sotkamon lukiosta. Joni Takalo / Yle
 Pauliina Järvelä kertoo, että opetustapa on saanut innoitusta matematiikan opetuksesta. Hän sanoo kehittäneensä oppeja kahdeksan vuotta. Hänen tietojensa mukaan Suomessa on muutamia opettajia, jotka hyödyntävät samankaltaisia menetelmiä lukion ruotsin kielen tunneilla.
 Opetushallituksen Halvari toteaa, että Sotkamon lukion ruotsin kurssien käytäntö ei ole tavaton, mutta tarkkaa tietoa yleisyydestä ei ole.
 – Kyllä tällaista harrastetaan. Se kertoo kielten opettajien pedagogisista haasteista – ja rakkaudesta lajiin.
 Opettaja Pauliina Järvelä kertoo havainneensa, että ruotsin opiskelusta on tullut Sotkamon lukiossa jopa pienimuotoinen buumi. Timo Sihvonen
 Myös Järvelän mukaan yksilöllinen ja räätälöity opetus vaatii opettajalta paljon. Hänellä itsellään on mennyt satoja tunteja, kun hän on työstänyt videoita ja muita lisämateriaaleja opiskelijoille.
 – Jos on perhe ja paljon harrastuksia, se on kiinni omasta ammattiin panostamisesta. Minä olen panostanut ammattiini ja työhöni.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 19. marraskuuta kello 23:een asti.
 Lue seuraavaksi:
 Onnea syksyn ylioppilaille! Katso Ylen ylioppilaskoneesta, kuka saa valkolakin ja millaisia arvosanoja Suomen lukioissa on kirjoitettu
 Lotta Yli-Hukkala-Siira suoritti oikeustieteellisen vuodessa – vastaa nyt somen epäilijöille: "Koen olevani yhtä pätevä kuin kuka tahansa"

Sotkamossa lukiolaiset saavat nyt päättää, mihin ruotsin kielen arvosanaan tähtäävät – alkoi buumi, joka yllätti opettajankin


Summary: Mies oli yhteydessä vuosien 2016–2020 aikana satoihin alaikäisiin sosiaalisen median kautta. Poliisin tietoon tulleet seksuaalirikokset ovat kasvussa.

Lounais-Suomen poliisilaitoksella Turussa on ollut tutkinnassa laaja, lapsiin kohdistuva seksuaalirikoskokonaisuus. Uhrit löytyivät pitkälti poliisin paljastavan tutkinnan keinoin, kertoo poliisi tiedotteessaan.
 Poliisi epäilee , että noin 40-vuotias Satakunnan alueella asuva mies on syyllistynyt yhteensä 81 lapsen seksuaaliseen hyväksikäyttöön tai lapsen houkuttelemiseen seksuaaliseen tekoon.
 Uhrien ikäjakauma on 10–15-vuotta. Miehen epäillään myös jakaneen haltuunsa saamaa sukupuolisiveellisyyttä loukkaavaa materiaalia. Kokonaisuus on siirtymässä poliisilta syyteharkintaan.
 Poliisin mukaan teot ovat tapahtuneet useissa eri sosiaalisen median palveluissa, ja uhreja on ympäri Suomea. Tutkinnan kohteena olevat teot ovat tapahtuneet vuosien 2016 ja 2020 välisenä aikana.
 Epäilty yhteydessä satoihin alaikäisiin
 Tutkinnassa on käynyt ilmi, että epäilty on vuosien aikana ollut yhteydessä satoihin alaikäisiin sosiaalisessa mediassa.
 Tapauksen tutkinnanjohtaja, rikoskomisario Kirsi Alaspää muistuttaa, että seksuaalirikokset ja varsinkin sosiaalisessa mediassa tapahtuvat seksuaalirikokset ovat usein piilorikollisuutta.
 – Tämänkin kokonaisuuden osalta vain yksi uhri oli asiassa yhteydessä poliisiin ja vain muutama oli kertonut asiasta jollekulle toiselle henkilölle, Alaspää kertoo tiedotteessa.
 Poliisin paljastavalla tutkinnalla löydettiin uhreja, jotka eivät olleet pystyneet puhumaan asiasta kenellekään. Uhreille on tarjottu esitutkinnan aikana apua, ja kaikki apua tarvitsevat on ohjattu avun piiriin.
 Seksuaalirikokset lisääntyneet viime vuodesta
 Lounais-Suomen poliisilaitos on viimeisen parin vuoden aikana tehostanut paljastavaa seksuaalirikostutkintaa.
 Paljastavassa tutkinnassa on tehty työtä verkossa tapahtuvien lasten hyväkäyttöjen paljastamiseksi. Lisäksi poliisi on aktiivisesti kaivanut esiin reaalimaailmassa tapahtuneita hyväksikäyttöjä, jotka ovat saaneet alkunsa verkosta.
 Lounais-Suomen poliisin tiedossa olevat seksuaalirikokset ovat kasvussa. Tänä vuonna rikoksia on kirjattu 39 prosenttia enemmän kuin tammi-lokakuussa 2020.
 – Seksuaalirikosten määrän lisääntymistä selittää osittain se, että pelkällä paljastavalla tutkinnalla on löydetty viimeisen parin vuoden aikana yli 200 seksuaalirikoksen uhriksi joutunutta lasta, jotka eivät ole kertoneet asiasta kenellekään, Alaspää sanoo poliisin tiedotteessa.

Keski-ikäisen miehen epäillään syyllistyneen yli 80 lapsen seksuaalisen hyväksikäyttöön – nuorimmat uhrit kymmenvuotiaita


Summary: Salakuljettaja kertoo, että jotkut puolalaiset rajavartijat saattavat päästää kiinnijääneitä siirtolaisia menemään lahjuksia vastaan. Miehen mukaan alalla on lukuisia kirjoittamattomia sääntöjä.

CHAMCHAMAL  Irakin Kurdistanissa sijaitsevan pikkukaupungin Chamchamalin keskustan yhdessä kellarissa on biljardisali.
 Näky ei ole tavanomainen Lähi-idässä, mutta toisaalta olen tapaamassa ihmissalakuljettajan.
 Vain parikymppinen, nimettömänä pysyttelevä mies tulee perheestä, jota täälläpäin luonnehditaan “mafiaksi”.
 Hän on siististi pukeutunut college-paitaan ja farkkuihin. Katse ja olemus huokuvat itsevarmaa rauhallisuutta.
 Karussa biljardisalissa olevat nuoret tervehtivät häntä kunnioittavasti.
 Biljardisalin nuoret kohtelevat salakuljettajaa kunnioittavasti Pohjois-Irakissa. Yle / Antti Kuronen
 Nuori mies haluaa kertoa ihmissalakuljetuksesta, koska hän toivoo sen auttavan Valko-Venäjän ja Puolan rajalla jumissa olevia tuhansia kurdeja.
 – Heillä ei ole mitään tekemistä salakuljettajien kanssa, mies väittää.
 Hänen mukaansa rajalla olevat ihmiset eivät joko halua tai sitten heillä ei ole varaa käyttää salakuljettajia. He toivovat, että Saksa tai jokin muu maa ottaisi heidät vastaan.
 – On todella ikävä nähdä, missä olosuhteissa he ovat.
 Mies kertoo, että salakuljettajat veivät viidentoista hengen ryhmän rajan yli edellisenä päivänä. Yksi siirtolaisista oli Chamchamalista.
 Yle ei voi varmistaa, että kaikki salakuljettajan kertoma on totta. Esimerkiksi salakuljetusreittien hinnat vastaavat kuitenkin sitä, mitä Yle on kuullut suoraan siirtolaisilta.
 Salakuljetusreitti ei sovi lapsiperheille
 Nuori mies kuvailee, kuinka Puolaan pääsee rajan läpikotaisin tuntevien salakuljettajien avulla.
 – Tiedämme, mistä mennä yli, hän toteaa.
 Joissakin kohdissa on tasan seitsemän minuuttia aikaa katkoa aita, juosta rajan yli vastapuolella olevaan metsään ja yrittää edetä mahdollisimman paljon.
 Seitsemän minuutin jälkeen rajavartijat kulkevat paikan ohi.
 Miehen mukaan tämä reitti on tarkoitettu yksin matkaaville henkilöille, koska pienet lapset eivät pysty liikkumaan riittävän nopeasti.
 Puolalaiset rajavartijat seisoivat Valko-Venäjän vastaisella rajalla lähellä Usnarz Gornyn kylää elokuun lopussa.  Artur Reszko / EPA
 Puolassa siirtolaiset kävelevät monta tuntia salakuljettajan opastamina maantielle, jossa odottaa vähintään kaksi ajoneuvoa.
 – Etummaisessa autossa on vain salakuljettajia. Jos he havaitsevat poliisin tarkastuspisteen tai muuta viranomaistoimintaa, he soittavat perässä tulevaan autoon. Näin auto, jossa on siirtolaisia, tietää kääntyä takaisin.
 Nämä salakuljettajat vievät siirtolaiset yleensä Saksaan tai Alankomaihin.
 Salakuljettajan mukaan matka Valko-Venäjältä Saksaan maksaa 6 000–9 000 dollaria per henkilö.
 Britannia kurdien ykköskohde
 Nuori salakuljettaja kertoo, että kurdeista suuri osa haluaa Britanniaan, etenkin Lontooseen. Siellä on hänen mukaansa EU:ta paremmat työmarkkinat paperittomille.
 Siksi Britanniaan pyrkivät jatkavat Saksasta Ranskaan uusien salakuljettajien avulla. Ranskasta ylitetään Englannin kanaali lopulliseen päämäärään.
 Ihmissalakuljettajien järjestämä matka Valko-Venäjältä Britanniaan on tänä kesänä maksanut arviolta 15 000 dollaria per henkilö.
 Salakuljettajan ja Ylen muiden Kurdistanissa haastattelemien henkilöiden mukaan Suomi ei ole kurdien pääkohteita.
 Ylen toimittaja Antti Kuronen (vasemmalla) haastattelee salakuljettajaa, joka ei halua näyttää kasvojaan kameralle, eikä kertoa nimeään julkisuuteen. Yle / Antti Kuronen
 Valko-Venäjän reitti on erilainen, koska maan itsevaltias  Aljaksandr Lukašenka  avasi sen painostaakseen EU:ta.
 Lukašenka ilmoitti kesäkuussa julkisesti, että raja EU:hun on auki, eikä Valko-Venäjä aio estää ihmisiä menemästä Liettuan, Puolan ja Latvian rajoille.
 Lukašenka myös varmisti, että ihmiset Kurdistanissa ja Bagdadissa saavat vaivatta Valko-Venäjän viisumeita.
 – Ihmiset tarvitsivat salakuljettajia vasta Valko-Venäjällä. Se oli paljon halvempaa heille, ja siksi niin monet lähtivät, bisneksessä mukana oleva mies kertoo biljardisalilla.
 Hänen mukaansa muut salakuljetusreitit ovat kalliita, koska EU:hun on yhä vaikeampi päästä.
 Vaikka biljardisali on hyvin karu, on sinne asennettu valvontakamerat, joiden avulla näkee kadulle. Yle / Antti Kuronen
 Miestä kuunnellessa alkaa ymmärtää, kuinka järjestelmällisesti salakuljettajat toimivat. Reittejä, kikkoja ja alan kirjoittamattomia sääntöjä on lukuisia.
 Pohjois-Irakin Kurdistanista on vuosikymmenien ajan lähdetty kohti Eurooppaa. Esimerkiksi 1980-luvun lopussa Irakin johtaja  Saddam Hussein   tappoi kymmeniä tuhansia kurdeja  tällä alueella al-Anfal-operaatiossa.
 Tänä päivänä Kurdistanista paetaan ennen kaikkea taloudellista kurjuutta, heikkoja palveluja ja näköalattomuutta.
 Tehokkaasti organisoitua toimintaa
 Ihmissalakuljetus muistuttaa mitä tahansa logistiikka-alan toimintaa. Hinta määräytyy reitin pituuden ja hankaluuden mukaan.
 Kurdeja salakuljettavat pääasiassa eri maissa asuvat toiset kurdit.
 Salakuljettajan mukaan arabeilla ja iranilaisilla on omat verkostonsa.
 Lue myös:   Irakilaisella torilla puhutaan nyt pääsystä Eurooppaan Valko-Venäjän kautta – "Lähden pian itsekin", kertoo nuori mies Ylelle Irakissa
 Rahaliikenne toimii myös kurdiverkostojen avulla. Siirtolaiset eivät maksa suoraan salakuljettajille, vaan luotetuille kolmansille osapuolille Kurdistanissa.
 Kun asiakas pääsee määränpäähänsä, esimerkiksi Saksaan, hän vahvistaa viestillä välikädelle, että on saapunut perille. Sen jälkeen salakuljettaja saa palkkionsa.
 – Kutsumme sitä OK-viestiksi, salakuljettaja selventää.
 Salakuljettajat häikäilemättömiä
 Miehen mukaan salakuljettajat ovat usein fiksuja, mutta häikäilemättömiä.
 – Pitää olla todella varovainen salakuljettajien kanssa.
 Salakuljettajalle ei esimerkiksi ikinä pidä maksaa käteisellä etukäteen. Riski on todella suuri, että salakuljettaja häviää kuin tuhka tuuleen rahojen kanssa.
 – Turkissa on paljon ihmisiä, jotka joutuvat elämään kadulla, koska salakuljettaja varasti heidän rahansa.
 Miehen mukaan salakuljettajat voivat myös valehdella reitin vaativuudesta.
 – He sanovat, että kävelemistä on pari tuntia, vaikka todellisuudessa matkaa on pari vuorokautta.
 EU:sta on monia esimerkkejä salakuljettajien häikäilemättömyydestä. Vuonna 2015 Itävallassa löydettiin  71 turvapaikanhakijaa tukehtuneena kuorma-autosta . Kuolleista nuorin oli alle vuoden ikäinen vauva.
 Chamchamalissa ja sen ympäristössä asuu noin 60 000 ihmistä. Yle / Antti Kuronen
 Asunnottomia käytetään kuskeina, veneitä jaetaan
 Salakuljetusringissä on yleensä johtoporras, jonka ei tarvitse ottaa riskejä kentällä.
 Esimerkiksi Valko-Venäjällä käytetään paikallisia “oppaita”, jotka vievät ihmisiä rajan yli. He eivät ole salakuljetusringin pysyviä jäseniä, vaan saavat maksun joka keikasta.
 EU:n alueella salakuljettajat käyttävät rahapulassa olevia, usein kodittomia, ihmisiä heittämään keikkaa. He joutuvat esimerkiksi ajamaan ajoneuvoja, joissa on siirtolaisia.
 Salakuljetusringit voivat tehdä yhteistyötä keskenään. Salakuljettaja kertoo esimerkin Turkista.
 Sanotaan, että kolme eri salakuljetusrinkiä ostaa kolme venettä. He voivat hajauttaa riskin käyttämällä veneitä yhdessä. Jos viranomaiset takavarikoivat yhden veneen, voi toiminta jatkua kahdella jäljelle jäävällä veneellä.
 Biljardisali on piilossa katseilta Irakin Kurdistanissa. Yle / Antti Kuronen
 Turkista Italiaan suosittu reitti
 Jos Lukašenkan avaamaa Valko-Venäjän reittiä ei oteta huomioon, niin Turkki on portti EU:hun salakuljettajille.
 Etenkin laivareitti Turkista suoraan Italiaan on lisännyt suosiotaan.
 – Turkissa on asunto, jossa siirtolaiset odottavat. Kun sopiva hetki koittaa, he menevät pienillä veneillä merellä odottavaan laivaan. Se vie Italiaan tai jonnekin muualle.
 Kreikkaan olisi lyhyempi matka meren yli, mutta sieltä on lähes mahdotonta päästä maata pitkin Länsi-Balkanin läpi EU:hun. Siksi harva haluaa sinne.
 Pienillä veneillä Englannin kanaalin yli
 Nuori mies kertoo, että Ranskassa salakuljettajat seuraavat tarkasti säätietoja. He tarkkailevat aaltoja. Ennusteessa voi olla, että esimerkiksi 15 päivässä on yksi tyynempi päivä. He valmistautuvat siihen päivään.
 He ylittävät Englannin kanaalin pienellä veneellä.
 Toinen tapa on rekan kyydissä. Silloin salakuljettajalla on sopimus rekankuljettajan kanssa, ja siirtolaiset ylittävät rajan rekkaan piiloutuneina.
 Rekkoihin yritetään päästä myös salaa. Maahanpyrkijät voivat esimerkiksi roikkua rekan alla kanaalin ylityksen ajan. Tämä on erittäin vaarallinen tapa.
 Kurdistanin sijainti on haasteellinen.  Leena Luotio / Yle
 Viranomaisia lahjotaan
 Joskus rajavartijoita lahjotaan. Salakuljettajan mukaan on ollut tilanteita, kun rajavartija on päästänyt kiinnijääneen salakuljettajan menemään tämän maksettua lahjuksen.
 – On todella hyvä, jos salakuljettaja osaa rajaviranomaisten äidinkieltä.
 Salakuljettaja kertoo esimerkin. Pari päivää sitten Puolan rajavartija sai kiinni ryhmän siirtolaisia.
 Rajavartija vaati kymmenen tuhatta dollaria jokaisesta siirtolaisesta päästääkseen heidät eteenpäin. Salakuljettajalla ei ollut niin paljon rahaa, joten sopimusta ei syntynyt.
 Miehen mukaan usein tilanne voidaan silti ratkaista, jos salakuljettajalla on paljon käteistä mukana. Etenkin Turkissa on yleistä, että salakuljettajat ostavat itsensä vapaiksi.
 Kalleimmat keinot vain harvoille
 Kurdistanissa maine on salakuljetusringille kaikki kaikessa. Jos saa mainetta paikallisesti, asiakkaita riittää. Salakuljetus perustuu luottamukseen.
 Salakuljettaja antaa muutaman esimerkin hintavista salakuljetusreiteistä.
 Rekan kyydissä rahtilaivalla voi päästä Italiaan tai Britanniaan saakka. Ihmisille annetaan ruokaa konttiin useiksi päiviksi.
 Passeja voidaan väärentää. Joskus haetaan Schengen-viisumeita väärennetyillä dokumenteilla.
 Tietotekniikan kehityksen myötä nämä keinot ovat vaikeutuneet. Lisäksi hintalappu asiakkaalle on kova.
 Aiemmin rajoja ylitettiin tuttavien passeilla, mutta nykyään sekään ei tahdo onnistua.
 Huumeet vievät kadulle
 EU:ssa ja Turkissa elävien salakuljettajien elämänkaari ei yleensä ole kovin kadehdittava.
 Toiminta on vaarallista, ja vankilaan tai karkotetuksi joutumisen riski käsinkosketeltava.
 Etenkin Turkissa monet salakuljettajat hatkahtavat nopeiden tulojen mahdollistamaan nopeaan elämään: huumeisiin ja naisiin.
 – Yhtenä päivänä he huomaavat olevansa koukussa aineisiin. Salakuljetuksesta saadut rahat on tuhlattu ja he päätyvät kadulle.
 – Aniharva toimii riittävän fiksusti rikastuakseen, nuori mies toteaa.
 Lue lisää:
 Irakilaisella torilla puhutaan nyt pääsystä Eurooppaan Valko-Venäjän kautta – "Lähden pian itsekin", kertoo nuori mies Ylelle Irakissa
 Ylen kirjeenvaihtaja Valko-Venäjän rajalla: Siirtolaiset kertovat turhautumisestaan ja Puolan kovista toimista
 Voiko Suomi sulkea rajan, jos turvapaikanhakijoita tulee joukoittain? Kysyimme asiantuntijoilta, mitä laillisia vaihtoehtoja Suomella olisi

Yle tapasi Kurdistanissa salakuljettajan, joka kertoi, miten ihmisiä viedään vaivihkaa rajojen yli Euroopassa – "Tiedämme, mistä mennä"


Summary: Sisäministeri Maria Ohisalon mukaan määrää nostetaan Afganistanin tilanteen vuoksi. Tänä vuonna kiintiö on 1050 henkeä.

Suomi nostaa kiintiöpakolaisten määrää Afganistanin tilanteen vuoksi. Sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.) kertoo Twitterissä, että hallitus on päättänyt nostaa ensi vuoden 2022 pakolaiskiintiön historiallisen korkealle tasolle 1500 henkeen.
 Kiintiöpakolaiset ovat henkilöitä, jotka YK:n pakolaisjärjestö UNHCR valitsee ja jotka vastaanottavat maat noutavat kohdemaasta tai sen lähellä olevasta pakolaisleiristä.
 Syyskuussa hallitus linjasi, että ensi vuoden pakolaiskiintiötä varauduttaisiin nostamaan korkeintaan 2 000 paikkaan.
 Toissa vuonna pakolaiskiintiö oli 850 henkeä ja viime vuonna 1050.
 Lue myös:
 Hallitus teetti tutkimuksen nykyisiä järjestelmiä täydentävistä laillisista maahantulon reiteistä – kapasiteetti vielä vaatimaton

Suomi nostaa kiintiöpakolaisten määrän 1500:aan ensi vuonna – kyseessä historiallisen korkea taso


Summary: Kaupunki sitoutuu antamaan LUT-yliopistolle yhteensä 10 miljoonaa euroa viiden vuoden aikana, jotta se voisi aloittaa yhteiskuntatieteen opetuksen. Nyt LUTissa opetetaan tekniikkaa ja kauppatieteitä.

Etelä-Karjalan kunnat ja maakuntaliitto tukevat vahvasti Lappeenrannan–Lahden teknillisen yliopiston hakemusta aloittaa yhteiskuntatieteellisten aineiden opetus Lappeenrannassa.
 Maakunnan keskuskaupunki Lappeenranta sitoutuu tukemaan LUT-yliopiston yhteiskuntatieteellistä opetusta yhteensä enintään 10 miljoonalla eurolla viiden vuoden aikana. Summa on mukana valmisteilla olevassa kaupungin lähivuosien taloussuunnitelmassa.
 – Koulutusvastuun laajentaminen olisi huomattava koulutus- ja elinkeinopoliittinen lisä Lappeenrantaan, minkä vuoksi kaupunki on valmis näin merkittävään panostukseen, kertoo kaupunginjohtaja  Kimmo Jarva .
 Taustalla on se, että LUT on kertonut tarvitsevansa laajentamiseen kymmenen miljoonan euron ulkopuolisen rahoituksen.
 – Raha löytyy viime kädessä meiltä, mutta toivomme, että takana on laajempikin rahoituspohja, Jarva kertoo Ylelle.
 Hän kuvailee kaupungin panostusta erittäin merkittäväksi. Vertailukohtaa voi hakea esimerkiksi verotuksesta.
 – Meillä esimerkiksi yksi veroprosentti on nykyään noin 12 miljoonaa euroa, Jarva sanoo.
 Tällä hetkellä LUT-yliopistossa opetetaan tekniikkaa ja kauppatieteitä.
 Ministeriöön kirje
 Etelä-Karjalan liitto ja Lappeenrannan kaupunki ovat lähettäneet yhteiskuntatieteiden opetusta puoltavan kirjeen tiede- ja kulttuuriministeri  Antti Kurviselle  (kesk.), tämän esikunnalle ja ministeriön keskeisille virkamiehille.
 Kirjeessä todetaan muun muassa, että yhteiskuntatieteellinen koulutus antaisi ennennäkemättömiä mahdollisuuksia kehittää Kaakkois-Suomen elinvoimaa, suomalaisten yritysten osaamista ja LUT-yliopiston kansainvälistä kilpailukykyä.
 Yhteiskuntatieteiden opetus toisi yliopiston mukaan Lappeenrantaan tuhatkunta uutta opiskelijaa 2030-luvulla. Arkistokuva. Kare Lehtonen / Yle
 Kirjeen mukaan yhteiskuntatieteellisen opetuksen saaminen LUT-yliopistolle tekniikan ja kauppatieteiden rinnalle auttaa vastaamaan muuttuvan työelämän osaamistarpeisiin ja kestävyyskysymyksiin.
 – Ongelmat ovat globaaleja, entistä monimutkaisempia ja haastavampia. Niiden ratkaisemiseksi tarvitaan kestävää teknologista edelläkävijyyttä, monimuotoista liiketoiminnallista uudistumista, mutta myös syvällistä ymmärrystä ihmisten ja yhteisöjen toiminnasta ja vuorovaikutuksesta, Lappeenrannan kaupunginjohtajan Kimmo Jarvan ja Etelä-Karjalan maakuntajohtajan  Satu Sikasen  allekirjoittamassa kirjeessä sanotaan.
 Opetus alkaisi syksyllä 2023
 Päätöksen koulutuksen aloittamisesta tekee tiede- ja kulttuuriministeri Antti Kurvinen. Päätös tulee todennäköisesti vuoden 2022 alussa.
 Mikäli opetuslupa heltiää, alkaisi kansainvälisellä otteella toteutettava, uudenlainen opetus yliopiston Lappeenrannan kampuksella syksyllä 2023.
 Koulutus valmistaisi yhteiskuntatieteilijöitä yksityissektorille liikkeenjohtoon sekä sen tutkimukseen.
 LUT-yliopistossa on jo yli 40 yhteiskuntatieteiden tutkijaa.
 LUT-yliopiston rehtori  Juha-Matti Saksa  on  aiemmin kuvaillut  koulutusalaa käyttäytymistieteiksi yhteiskuntatieteiden näkökulmasta.
 – LUT-yliopistoon yhteiskuntatieteet toisi 2030-luvulla tuhatkunta uutta opiskelijaa sekä toistasataa tutkijaa. Aluksi sisään otettaisiin 60–70 opiskelijaa, Saksa kaavailee.
 Ministeriö käy parhaillaan läpi korkeakoulujen esityksiä uusista koulutuksista. Yliopistoista hakemuksia ovat tehneet LUTin lisäksi Helsingin yliopisto, Lapin yliopisto, Vaasan yliopisto, Turun yliopisto sekä Åbo Akademi.

Lappeenrannan kaupunki on valmis tukemaan LUT-yliopiston yhteiskuntatieteiden opetusta miljoonilla euroilla – vetoaa nyt ministeriöön


Summary: Saarikko arveli keskiviikkona, että pääministeri ei onnistunut taksonomiakiistassa, koska hallitus jäi eripuraiseksi.

Valtiovarainministeri, keskustan puheenjohtaja  Annika Saarikko  on pahoitellut pääministeri  Sanna Marinille  (sd.) keskiviikon sanavalintaansa hallituksen eripurasta. Hallitus ei kyennyt yksimieliseen ratkaisuun EU:n ilmastopolitiikkaan liittyvässä asetuksessa.
 – Vilpittömästi tätä pääministerille pahoittelin, koska sanavalintani oli epäonnistunut. Se oli huono, Saarikko arvioi torstaina iltapäivällä.
 – Mutta tilanne kokonaisuudessaan hallitukselle taksonomiassa ei tietenkään ollut helppo.
 Saarikko ei torstaina eduskunnassa kertonut, miten Marin vastasi hänen pahoitteluunsa.
 Saarikko sanoi eilen  Ylen haastattelussa , että "pääministeri ei tässä kokonaisuudessa onnistunut vaan hallitus on nyt eripurainen. Oleellista on kuitenkin itse asia, eli se, että Suomi äänestää vastaan".
 Saarikko oli keskiviikkona pettynyt, että hallitus ei saanut rivejä kasaan EU:n ilmastopolitiikkaan liittyvässä asetuksessa.
 Kerromme kohta lisää aiheesta.
 Katso lisää:
 Suomi päätti äänestää metsiin ja ilmastoon liittyvää asetusta vastaan EU:ssa, ja hallitus riitautui – pääministeri Marin taipui keskustan kannalle

Annika Saarikko pahoitteli sanavalintaansa hallituksen ja pääministerin epäonnistumisesta Sanna Marinille


Summary: Antibioottien kokonaiskulutus laskee edelleen kaikissa sairaanhoitopiireissä. Alueelliset erot ovat kuitenkin suuria.

Koronapandemia on vähentänyt antibioottien kulutusta Suomessa. Vastaava ilmiö on havaittavissa myös useissa muissa Euroopan maissa, käy ilmi tuoreista raporteista.
 Vuosina 2019–2020 bakteerilääkkeiden eli antibioottien kokonaiskulutus laski Suomessa 19,3 prosenttia sekä EU- ja ETA-maissa 16,6 prosenttia.
 Korona-aikana antibioottien käyttöä ovat vähentäneet muun muassa vaikeus päästä perusterveydenhuoltoon ja kiireettömien leikkausten peruuntuminen.
 Lisäksi sosiaalisten kontaktien välttäminen, hyvä käsihygienia, yskimisetiketti ja matkustusrajoitukset ovat vähentäneet kaikkia hengitystie- ja suolistoinfektioita.
 – Pandemian takia infektioiden esiintyvyys on kaiken kaikkiaan laskenut lukuun ottamatta koronaa. Se on muutoksen suurin syy, mutta trendi on ollut jo pitkään laskeva. Olemme menneet hyvään suuntaan jo useita vuosia, sanoo Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) ylilääkäri  Emmi Sarvikivi  Radio Suomen Päivässä.
 Antibiootteja ei enää määrätä varmuuden vuoksi
 THL kertoi tuoreista mikrobilääkkeiden kulutuksen seurantaraporteista  Suomessa  ja  Euroopassa , koska tänään vietetään Euroopan antibioottipäivää.
 Suomen raportista käy ilmi, että antibioottien kokonaiskulutus laskee edelleen kaikissa maamme sairaanhoitopiireissä. Alueelliset erot ovat kuitenkin suuria.
 – Eri lääkeryhmissä on selvästi erilaista käytäntöä eri alueella. Toki Suomi on pieni maa ja saamamme data on karkeaa. Saattaa olla, että pienellä alueella yksikin vaikeahoitoinen potilas voi joissain harvinaisissa antibiooteissa keikauttaa venettä, Emmi Sarvikivi sanoo.
 Tietoisuus antibioottiresistenssistä eli antibiooteille vastustuskykyisistä bakteereista on johtanut hoitokäytäntöjen muutoksiin Suomessa.
 – Reseptien määräämisestä ei ole viime vuosilta tarkkaa tietoa, mutta 10–20 vuotta sitten oli paljon yleisempää määrätä virushengitystieinfektioiden antibioottikuureja varmuuden vuoksi. Sellainen määräämiskäytäntö on kliinisen kokemukseni perusteella vähentynyt huomattavasti, Sarvikivi kertoo.
 Hänen mukaansa kansalaisetkin ovat nykyään valveutuneita antibioottikuurien suhteen eivätkä mene pyytämään niitä enää varmuuden vuoksi.
 Antibioottiresistenssi huolestuttaa edelleen
 Antibioottiresistenssin tilanne on pysynyt melko vakaana sekä Suomessa että Euroopassa.
 Tilanne vaihtelee edelleen suuresti eri maiden välillä. Suomessa se on hyvä.
 Viime vuonna resistenssilöydöksiä tehtiin aiempaa vähemmän koko Euroopassa. Silti monille eri antibiooteille vastustuskykyisten bakteereiden lisääntyminen Euroopassa on THL:n mukaan huolestuttavaa.
 Onneksi kulttuurinmuutosta on nähtävissä. Esimerkiksi monissa Euroopan maissa oli muutama vuosi sitten ostettavissa antibiootteja vapaasti ilman reseptejä, mutta tilanne on nyt muuttunut.
 – Globaalisti ajatellen tähän ei vaikuta pelkästään ihmisten antibiootin käyttö, vaan myös eläinten antibioottihoidot ja ympäristöön päätyvät antibioottijäämät, Sarvikivi sanoo.
 Lue myös:
 Antibioottiresistentit bakteerit ovat ilmastonmuutoksen kaltainen uhka, jonka korona toi esiin – tavallinen infektio voi tappaa Suomessakin
 Viisi syytä, miksi antibioottien käyttö romahti Suomessa koronavuonna – näin hyvin ei ole käynyt monessa muussa maassa ja se kostautuu
 Ihmiskunnan käsistä karannut into antibiootteihin näkyy Ruotsin karhujen hampaissa ja Saksan villisikojen kärsissä

Koronapandemia on vähentänyt antibioottien kulutusta Suomessa – käyttö vähäisempää kuin muualla Euroopassa


Summary: SAK ehdottaa, että yli 55-vuotiaat voisivat lyhentää omalla kustannuksellaan työaikaansa. Koronapassin laajentamiseen työpaikoille SAK suhtautuu torjuvasti.

Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK

SAK haluaa työntekijöille lisää valtaa päättää omasta työajastaan. SAK:n puheenjohtaja  Jarkko Eloranta  ehdottaa kokeilua, jossa yli 55-vuotiaille palkansaajille tulisi subjektiivinen oikeus työajan lyhentämiseen omalla kustannuksellaan.
 Se tarkoittaisi, että työaikaa voisi lyhentää, mutta myös palkka pienenisi.
 – Nyt työajat joustavat työnantajan tarpeista, tulevaisuudessa niiden pitää joustaa myös työntekijän tarpeesta, Eloranta sanoi torstaina puheessaan SAK:n edustajiston kokouksessa.
 Eloranta perusteli Ylelle, että koronakriisin hoidon jälkeen aika olisi kypsä uudelle avaukselle.
 – On aika radikaalia, että ehdotamme, että ihmiset voisivat omalla kustannuksella tehdä työajan lyhennyksiä. Se ei välttämättä koske kovin paljoa SAK:laista matalapalkkaista väkeä, mutta veisi suomalaista työelämää oikeaan suuntaan, Eloranta kuvasi.
 Hän uskoo, että työajan lyhentämiselle olisi kysyntää erityisesti ikääntyneempien työntekijöiden keskuudessa. Tällä hetkellä oikeus työajan lyhentämiseen ja osittaiseen hoitovapaaseen on pienten lasten vanhemmilla.
 Elorannan mukaan SAK:n ehdotus voisi myöhentää eläköitymistä, parantaa työssä jaksamista sekä kohottaa työhyvinvointia ja tuottavuutta.
 – On otettava rohkea ja pitkä askel kohti työntekijöiden työaika-autonomiaa. Kun työnantajat päästävät irti menneestä patruunamentaliteetista, niin he huomaavat tämän uudistuksen olevan win–win-ratkaisu, Eloranta maalaili puheessaan.
 Eloranta sanoo, että työnantajapuoli on yleensä tyrmännyt vastaavat avaukset, mutta toivoo ennakkoluulottomuutta.
 Myös pääministeri  Sanna Marin  (sd.) puhui SAK:n kokouksen aluksi. Marin korosti puheessaan, että Suomi pärjää vain koulutuksella, mutta ei ikinä halvoilla palkoilla ja työehdoilla.
 SAK suhtautuu torjuvasti koronapassin laajentamiseen
 Kaavailut laajentaa koronapassin käyttöä työpaikoille saavat SAK:sta kylmän vastaanoton.
 Eloranta suhtautuu torjuvasti siihen, että työnantajat voisivat edellyttää työntekijöiltä koronapassia.
 Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.)  on kertonut hallituksen pohtivan , voisiko koronapassin käyttöä laajentaa ravintoloista ja tapahtumista työpaikoille. Ilman passia ei pääsisi siis töihin.
 Eloranta sanoi puheessaan SAK:n edustajistossa, että koko työelämää koskevaa koronapassia ei voi kevein perustein ja ilman perinpohjaista valmistelua ottaa käyttöön.
 SAK on torjunut suoraan työnantajapuolen ehdotuksen, että passittomat voisi lomauttaa.
 – Rokotustieto on luottamuksellinen terveydentilatieto, eikä yksityisyyden tietosuojaa pidä kevein perustein horjuttaa. Kysymys on myös aina siitä, mitä tietoja seuraavaksi työnantaja vaatii, jotta työtekijä saa tehdä työtään ja ansaita elantonsa.
 Eloranta sanoo, että tilanne on toinen sosiaali- ja terveydenhuollon työntekijöillä, jotka työskentelevät riskiryhmien kanssa. Eloranta hyväksyy, että tartuntatautilain täsmennyksellä olisi syytä edistää sote-alan henkilöstön rokotuksia.
 Eloranta sanoi Ylelle, että koronapassin laajentaminen yleisesti työpaikoille on erittäin vaikeaa ja SAK:n lähtökohta on kriittinen.
 – Voi olla, että tyydyttävää ratkaisua ei löydy. Mutta jos valmistelu lähtee liikkeelle, olemme totta kai siinä mukana.
 Puheessaan Eloranta korosti, että jokaisen, jolla on mahdollisuus ottaa rokote tulee se ottaa.
 – Jotta ei syntyisi väärää kuvaa, sanon vielä kerran. SAK kannattaa rokotuksia ja rokottautumista.
 – Huuhaatiedon ja hopeavesihumpan ei saa antaa sekoittaa ihmisten mieliä. Pakko kuitenkin vain kasvattaisi vastakkainasettelua ja voisi johtaa muihin ongelmiin niin yhteiskunnassa kuin työpaikoillakin.
 Eloranta vetosi, että sijoittajat painostaisivat UPM:ää
 Meneillään olevista työehtoneuvotteluista Eloranta tarttui etenkin metsäyhtiö UPM:n toimintaan.
 Metsäteollisuuden etujärjestö irtautui vuosi sitten työehtosopimusten tekemisestä ja ala siirtyi yrityskohtaiseen sopimiseen. Erityisesti neuvotteluista metsäyhtiö UPM:n työehdoista odotetaan vaikeita.
 Eloranta moitti UPM:n työnantajapolitiikkaa ay-vastaiseksi ja arvosteli, että yritys ei halua tehdä toimihenkilöille työehtosopimusta.
 – Yrityksen harjoittama yksisilmäinen, menneisyydestä kumpuava isäntävaltaan nojaava työantajapolitiikka voi aiheuttaa häiriöitä työmarkkinoille, Eloranta varoitti.
 Hän vetosi yhtiön omistajiin ja asiakkaisiin, että nämä lähettäisivät "vahvan viestin yhtiön johdolle, että ideologian toteuttaminen muiden rahoilla ei ole hyväksyttävää".
 – Monet suursijoittajat ovat myös sitoutuneet erilaisiin eettisen sijoittamisen koodistoihin, joissa työntekijöiden oikeuksien, ay-oikeuksien, kunnioittaminen on yksi keskeinen vaatimus. Ei uskoisi, että näihin joutuu Suomessa vetoamaan, mutta siihen yhtiön toimet näyttävät johtavan, Eloranta moitti.
 Eloranta arvosteli myös työnantajien puheita työvoimapulasta. SAK:n tuoreesta luottamushenkilöpaneelista käy Elorannan mukaan ilmi, että rekrytointiongelmia on useammin työpaikoilla, joilla on huono maine työnantajana.
 Hyvämaineisista työpaikoista 59 prosentilla on ollut rekrytointivaikeuksia, huonomaineisista 86 prosentilla, hän sanoi.

SAK haluaa yli 55-vuotiaille vallan päättää omasta työajastaan, ehdottaa kokeilua – Eloranta: Aika radikaalia


Summary: Valtio haluaa satsata sähköistyvän, miehittämättömän ilmailuliikenteen kehittämiseen. Siksi Pyhtäästä ryhdytään kehittämään Suomen sähköisen ilmailun keskusta.

Valtio on myöntänyt Pyhtään lentokentän kehittämistä varten 2,5 miljoonaa euroa.
 Lentokentästä kehitetään nyt digitaalisen lentokentän prototyyppiä.
 – Nyt on erittäin voimakkaasti tulossa tällainen sähköistyvä, miehittämätön ilmailuliikenne. Pyhtää on se paikka, josta lähdemme kehittämään tätä, elinkeinoministeri  Mika Lintilä  (kesk.) kertoi Ylelle tänään.
 Rahoitus hyväksyttiin torstaina talousarvion täydennykseksi. Sillä pyritään mahdollistamaan Pyhtäällä sijaitsevan alueen kehittyminen ilmailuteknologioiden edelläkävijäksi. Hankkeen tavoitteen on digitalisaation edistäminen, innovointi, kaupallistaminen ja uuden kehittäminen.
 – Tämä on merkittävä avaus. Vuoteen 2025 mennessä tällä sektorilla olisi jopa noin 10 000 työpaikkaa, Lintilä sanoo.
 Lintilän mukaan Ruotsissa on jo parhaillaan menossa samansuuntainen kehitystyö. Sitä tehdään Eskilstunassa verkkokauppajätti Amazonin johdolla.
 – Meidän olisi tarkoitus tehdä Pyhtäästä Suomen sähköisen ilmailun keskus, Lintilä sanoo.

Pyhtään lentokentästä Suomen sähköisen ilmailun keskus – valtio maksaa 2,5 miljoonaa euroa


Summary: Tartunnat ovat kasvussa erityisesti Keski- ja Itä-Euroopassa. Monessa maassa rajoituksia ollaan kiristämässä, muun muassa Saksassa hyväksyttäneen tänään uusi rajoituspaketti.

Koronavirustartunnat ovat edelleen kasvussa yli puolessa EU-maista.
 Lista on turhauttavan pitkä: tartuntakäyrät nousevat Suomen ohella Irlannissa, Tanskassa, Hollannissa, Belgiassa, Unkarissa, Tšekissä, Slovakiassa, Itävallassa, Puolassa, Sloveniassa, Kroatiassa, Kreikassa ja Saksassa.
 Sen sijaan esimerkiksi Baltiassa käyrä on kääntynyt hitaasen laskuun marraskuun alun jälkeen, vaikka ilmaantuvuus on edelleen suuri.
 Samoin Venäjällä päivittäiset viralliset tartuntamäärät ovat isoja – mutta ne ovat laskeneet muutamalla tuhannella viime viikosta.
 Epidemia aaltoilee, muistutti THL:n projektipäällikkö  Anna Katz  torstaina Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen ja sosiaali- ja terveysministeriön tiedotustilaisuudessa.
 – Jollakin alueella tilanne voi äkisti myös kääntyä parempaan suuntaan esimerkiksi rajoitustoimien ja rokotuskattavuuden edistyessä, Katz sanoi.
 Nainen ja mies katselivat donitsikaupan kylttiä Berliinissä maanantaina. Kyltissä on kerrottu alueellisista koronarajoituksista, Berliinissä alettiin jo maanantaina vaatia ravintoloiden sisätiloissa joko täyttä rokotesarjaa tai todistusta hiljattain sairastetusta koronasta. CHINE NOUVELLE / SIPA / Shutterstock / AOP
 Vuoden takaiseen tilannetta ei voi suoraan verrata, koska nyt kaksi kolmasosaa EU-maiden väestöstä on saanut kaksi rokoteannosta. Tartunnat nousivat silloin kuten nytkin sään kylmetessä.
 – Ihmiset pakkautuvat enemmän sisätiloihin ja heillä on enemmän kontakteja, selitti projektipäällikkö Anna Katz.
 Kaksi kolmasosaa EU-kansalaisista rokotettu
 EU- ja Eta-maiden alueella keskimäärin 65 prosenttia koko väestöstä (lapset mukaanlukien) on saanut täydet kaksi koronarokotetta. Monessa maassa rokotusaste nousee enää vain hitaasti.
 Suomessa luku on 72 prosenttia, mikä on linjassa muiden Pohjoismaiden kanssa: Ruotsissa ja Norjassa rokotuskattavuus on hieman alhaisempi, Tanskassa ja Islannissa hieman korkeampi.
 Koronarajoituksia on viime viikkoina kiristetty useassa maassa. Esimerkiksi  Virossa koronapassirajoituksia tiukennettiin  pari viikkoa sitten niin, että esimerkiksi museoihin ja ravintoloihin vaaditaan täyttä rokotussuojaa tai sairastettua koronaa, pelkkä testitulos ei enää riitä.
 Latviassa alkoi maanantaina käytäntö, jossa yksityisetkin  työnantajat voivat siirtää  työntekijän palkattomalle pakkolomalle, jos hänellä ei ole rokotuksia.
 Saksassa hyväksyttäneen tänään kiristyksiä
 Saksassa rokotekattavuus on koko väestössä keskimäärin 67,5 prosenttia. Koska tartuntoja oli  esimerkiksi eilen  ennätyksellinen määrä, 68 366, kovat keinot ovat tarpeen.
 Nyt kaavaillaan  uusia rajoituksia,  muun muassa etätyön lisäämistä jopa täysin rokotetuille. Rokottamattomien tulisi jatkossa näyttää tuore, negatiivinen koronatestitulos voidakseen käyttää julkisia liikennevälineitä tai käydäkseen työpaikalla. Paketti on määrä hyväksyä liittopäivillä tänään.
 SPD:n puheenjohtaja ja tuleva liittokansleri Olaf Scholz neuvotteli torstaina liittopäivillä virkaatekevän liittokanslerin, CDU:n Angela Merkelin kanssa. Clemens Bilan / EPA / AOP
 Paketti korvaa aiemmat, 25. marraskuuta päättyvät rajoitukset ja antaa osavaltioille laajemman liikkumavaran rajoitusten kiristämiseksi.
 Pahimmilla tartunta-alueilla, kuten Baijerissa, terveydenhoitojärjestelmä on pahasti kuormittunut. Freisingin pikkukaupungista jouduttiin viime viikolla jopa siirtämään koronapotilaita Italian puolelle Meranoon hoitoon.
 Myös osavaltion pääkaupungissa Münchenissä tilanne on vaikea, teho-osastot ovat täynnä. Lääkäreiltä ei riitä ymmärrystä rokottamattomille. Kaikki hengenvaarassa olevat on hoidettava.
 – Ei ole merkitystä, ovatko he aiemmin olleet koronavastaisia, rokotevastaisia vai kahdesti rokotettuja, joskin meillä ei ole viimeksi mainittuja osastolla, sanoi tohtori  Niklas Schneider  uutistoimisto AFP:lle.
 Lue lisää:
 Rokottamattomien osuus sairaalahoidosta 70 prosenttia, myös 33-kertainen riski joutua tehohoitoon – tässä katsaus Suomen koronatilanteeseen
 Saksassa koronatartuntojen määrä kasvaa  – Merkeliltä viesti rokottamattomille: "Edessä on vaikeita viikkoja"
 Eurooppa on nyt ainoa maanosa, jossa koronatapaukset ovat kasvussa – näin eri maat ovat reagoineet kasvaviin tautilukuihin
 Viro lisää koronataistelun kierroksia: Kaikki koululaiset pannaan pikatestiin kolmesti viikossa
 Kirjeenvaihtajalta: Putin kertoo tarinaa Sputnik-rokotetta halajavista eurooppalaisista, kun virus on voinut viedä jo puoli prosenttia kansasta
 Analyysi: Koronapassi tai ulos työpaikalta – Italia pakottaa työntekijät rokottautumaan, seuraako muu Eurooppa perässä?

Euroopassa koronatartunnat ovat edelleen nousussa, vaikka rajoituksia on monessa maassa kiristetty uudelleen


Summary: Tilaisuuden järjestäjä voi ottaa käyttöön koronapassin, jolloin aluehallintoviraston määräämiä rajoituksia ei tarvitse noudattaa. Uudenmaan koronakoordinaatioryhmä esitti rajoituksia viime viikon lopulla terveydenhuollon kantokyvyn turvaamiseksi.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Etelä-Suomen aluehallintoviraston päätöksellä  rajoitetaan niin sanotuissa korkeariskisissä sisätiloissa järjestettäviä yleisötilaisuuksia Uudellamaalla: tilaisuuksia, joissa on yleisöä seisomakatsomoissa, ja yhteislaulutilaisuuksia.
 Rajoitukset tulevat voimaan viikon kuluttua torstaina. Niiden vaihtoehtona tilaisuuden järjestäjä voi ottaa käyttöön koronapassin.
 Rajoitukset ovat voimassa jouluaattoon asti.
 Sisätiloissa seisomakatsomojen henkilömäärä voi olla enintään 20 henkilöä, joilla ei ole istumapaikkaa. Istumapaikallisten katsomojen osallistujamäärää ei rajoiteta, poikkeuksena ovat yhteislaulutilaisuudet.
 Rajoitus ei koske yleisötilaisuuksia, joissa koko yleisölle on istumapaikat. Rajoitus ei myöskään koske sellaisia tilaisuuksia, joissa seisomakatsomoon tai -katsomoihin otetaan yhteensä enintään 20 henkilöä.
 Rajoitus koskee katsomoita eli tilaa, josta yleisö voi seurata esitystä, ottelua tai vastaavaa tapahtumaa. Siten päätös ei kohdistu esimerkiksi messutoimintaan.
 Rajoitus kohdistuu vain tilaisuuden yleisöön, ei henkilökuntaa, esiintyjiä tai esimerkiksi urheiluotteluiden pelaajia.
 Yhteislaulutilaisuuksiin vain puolet tilaan sallitusta määrästä
 Yhteislaulutilaisuuksiin, joihin osallistuu yli 20 henkilöä, saa ottaa enintään puolet muun lainsäädännön nojalla tilaan hyväksytystä henkilömäärästä. Päätös koskee myös yhteislaulutilaisuuksia, joissa on istumapaikat.
 Tilaisuuden järjestäjä voi ottaa käyttöön koronapassin, jolloin aluehallintoviraston määräämiä rajoituksia ei tarvitse noudattaa. Jos koronapassi otetaan käyttöön kokoontumisrajoitusten vaihtoehtona, sitä tulee edellyttää koko tilaisuuden osalta.
 Rajoituksia valmisteltu viime viikosta lähtien
 THL:n ja STM: koronakatsauksessa  tänään torstaina kävi ilmi, että yli puolet kaikista Suomen tehopotilaista on HUS-erityisvastuualueen sairaaloissa. Tehohoitopaikkojen riittävyyden turvaamiseksi on jo nyt tehty potilassiirtoja ja niitä tarvitaan jatkossakin.
 Uudenmaan koronakoordinaatioryhmä esitti viime perjantaina, että aluehallintovirasto rajoittaisi osallistujamäärää sisätilojen seisomakatsomoissa ja yhteislaulutilaisuuksissa.
 Avi puolestaan kertoi tiistaina valmistelevansa rajoituksia. Tuolloin rajoitusten laajuus ja sisältö oli vielä pohdinnassa.
 Pääkaupunkiseudun  koronakoordinaatioryhmä suositteli  jo lokakuun lopussa, että rokottamattomat 12 vuotta täyttäneet ja tätä vanhemmat noudattavat toiminnassaan erityistä varovaisuutta. Samalla jokaista kannustettiin edelleen hakeutumaan koronarokotukseen.
 Uutinen täydentyy.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 19.11.2021 kello 15 saakka.
 Lue myös:
 HUSin alueella ollaan enää yhden potilaan päässä leikkausten siirtämisestä – tehohoitoa koordinoiva professori: Tilanne on huolestuttava
 Avi valmistelee Uudellemaalle kokoontumisrajoituksia – järjestäjät voivat välttää rajoitukset ottamalla koronapassin käyttöön
 Tapahtumarajoitukset saattavat palata Uudellemaalle – perinteisissä joululaulutilaisuuksissa varaudutaan jo koronapassin käyttöön

Kokoontumista ilman koronapassia rajoitetaan Uudellamaalla: rajoitukset koskevat sisätilojen seisomakatsomoita ja yhteislaulutilaisuuksia


Summary: Aiempien leikkausten takia Kela-korvauksen osuus lääkärilaskusta on enää noin 10–15 prosentin luokkaa.

Ylen tietojen mukaan yksityisen sairaanhoidon Kela-korvauksia pohtinut parlamentaarinen työryhmä ei esitä muutoksia nykyjärjestelmään.
 Nyt ei esitetä korvausten poistamista, niiden tason leikkaamista tai muutoksia korvausten kohdentamisessa eri palveluihin.
 Kaikkien puolueiden yhteinen ryhmä sai työnsä valmiiksi keskiviikkona ja luovuttaa mietintönsä sosiaali- ja terveysministeriölle tänään torstaina.
 Monikanavaisen rahoituksen parlamentaarinen työryhmä on päätynyt siihen, että Kela-korvausten kohtaloa on parempi tarkastella sitten, kun sote-uudistuksen hyvinvointialueet aloittavat vuonna 2023.
 Mietinnössä on kuitenkin pohdittu sitä, pitäisikö Kela-korvauksia kohdentaa enemmän sellaiseen yksityiseen hoitoon, jota ei ole saatavilla julkisella puolella tai johon on pitkät jonot. Tällaisia voisivat olla esimerkiksi gynekologit tai hammaslääkärit.
 Työryhmän mietintö on yksimielinen. Kokoomus jätti siihen lisälausuman, jossa se ehdotti korvausten nostoa väliaikaisesti koronan takia. Koronaepidemia on aiheuttanut hoitovelkaa ja hoitojonot julkisella puolella ovat kasvaneet.
 Hallitus on halunnut ohjata yksityisen hoidon korvausten rahoitusta hyvinvointialueiden järjestämiin julkisiin palveluihin.
 Yksityislääkärin vastaanotolla kävi vuonna 2019 noin kaksi miljoonaa suomalaista. Eniten yksityisellä puolella käydään hammaslääkärillä, silmälääkärillä ja gynekologilla.
 Jo aiemmilla hallituskausilla tehtyjen leikkausten takia korvauksen osuus hoitolaskusta on enää noin 10–15 prosentin luokkaa.
 Yksityisen hoidon Kela-korvausten lisäksi työryhmän pöydällä olivat Kelan järjestämät ja korvaamat lääkinnällinen kuntoutukset, matkakorvaukset ja lääkekorvaukset. Yksityisten lääkärikäyntien tai muun hoidon osuus on hyvin pieni. Lääkekorvausten osuus on kokonaisuudessa suurin, noin 1,6 miljardia euroa vuodessa. Myös nämä korvaukset säilyisivät toistaiseksi ennallaan.
 Parlamentaarisen työryhmän tueksi tehdyssä  virkamiesselvityksessä  vaihtoehdoina esiteltiin Kela-korvausten lakkauttamista kokonaan tai niiden maksamista edelleen, mutta rahoituksen siirtämistä hyvinvointialueiden vastuulle.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin kello 23 asti.
 Lue lisää:
 Yksityislääkärikäynneistä saanee Kela-korvausta jatkossakin – poliittinen vääntö monikanavarahoituksesta loppusuoralla
 Kokoomus vastustaa yksityisen Kela-korvauksen leikkausta – Orpo: "Haluamme päinvastoin kasvattaa korvausta"
 Sosiaali- ja terveysvaliokunnan puheenjohtaja Lohi: "Kela-korvausta ei pidä poistaa yksityisestä terveydenhuollosta"
 Kela-korvauksista ei haluta luopua, koska se voisi sekoittaa koko terveydenhoitojärjestelmän – rahoituksen purkaminen osuisi pienituloisiin
 Tarvitseeko yksityislääkärillä kävijä Kela-korvausta? Julkista rahaa halutaan ohjata hyvinvointialueille ja pois yksityisten palveluista

Yksityislääkärikäyntien Kela-korvauksiin ei esitetä nyt muutoksia – työryhmä lykkäsi uudistukset parin vuoden päähän, kun hyvinvointialueet toimivat