Summary: Lapset ja nuoret rakentavat kotitekoisia räjähteitä ympäri Suomea, ja se huolestuttaa poliiseja. Osa kaupoista kieltäytyy jo myymästä pommin tarvikkeita alaikäisille.

TikTok-videolla on muovipullo, joka alkaa paisua ja venyä. Pian se on lähes pallon muotoinen. Sitten se räjähtää suurella pamauksella. Kyseessä on pullopommi, joka on niin helppo tehdä, että lapsikin sen osaa. Se huolestuttaa poliisia.
 Videot räjähtelevistä pulloista leviävät nyt nuorten käyttämissä sosiaalisissa medioissa.
 Pullopommin tarvikkeet löytyvät kotoa ja lähikaupasta. Pommin toiminta perustuu kemialliseen reaktioon, josta vapautunut vety venyttää muovipullon äärimmilleen ja räjäyttää sen.
 Itä-Suomen poliisilaitos kertoi viime viikolla Facebook-sivuillaan olevansa huolissaan pullopommi-ilmiöstä, joka on huomattu poliisilaitoksen alueella.
 Poliisi muistuttaa, että räjähdyksestä syntyvät kemikaaliroiskeet voivat aiheuttaa vakavia vammoja iholle, silmiin ja korviin. Voimakas ääni voi aiheuttaa kuulovaurioita. Muovinsirpaleet voivat vahingoittaa alueella liikkuvia. Lisäksi luontoon pääsee kemikaaleja, jotka eivät sinne kuulu.
 Pommeja räjähtelee monilla alueilla
 Samanlaisia huolenaiheita on herännyt ympäri Suomen.
 Esimerkiksi Lounais-Suomen poliisi törmäsi ilmiöön jo aiemmin tänä vuonna. Pommien räjäyttely alueella on jatkunut. Viimeksi syyskuun alussa salolaisen kotitalon pihalle heitettiin pommi, jonka ääni säikäytti talon asukkaat. Myös Lapissa pullopommit räjähtelivät jo keväällä.
 Pullopommin rakentaminen voi olla rikos Kotitekoisen pommin rakentaminen voi täyttää rikoksen tunnusmerkistön. Pullopommin rakentaja voi syyllistyä esimerkiksi toisen vahingoittamiseen soveltuvan esineen tai aineen hallussapitoon, vammantuottamukseen tai räjähderikokseen. Alle 15-vuotias ei ole rikosoikeudellisessa vastuussa, mutta rikoksen tehnyt nuori puhutellaan. Alle 18-vuotiaasta tehdään lastensuojeluilmoitus. Yli 15-vuotias voidaan tuomita rikoksesta riippuen vaikkapa sakkoihin. Vahingonkorvausvastuu koskee kaikkia. Lähde: Poliisi
 Ylikonstaapeli  Sanna Lautamatti  Kaakkois-Suomen poliisista kertoo, että Kouvolassa tehtiin ensimmäinen asiaan liittyvä rikosilmoitus keskiviikkona. Nuoret olivat räjäytelleet pullopommeja ympäri aluetta ja tuhonneet muun muassa postilaatikon.
 Kaakkois-Suomessa on lisäksi tullut muutamia ilmoituksia hätäkeskukseen.
 Länsi-Uudenmaan poliisi tiedottaa, että heidän alueellaan pommeja ovat löytäneet jopa päiväkoti-ikäiset lapset. Ongelma on, että pommi on arvaamaton. Joskus se saattaa jäädä “suutariksi” tai räjähtää myöhemmin kuin on luultu.
 Ylikonstaapeli Sanna Lautamatti keskittyy työssään ennaltaehkäisevään työhön ja sosiaaliseen mediaan. Juulia Tillaeus / Yle
 Kauppa voi kieltäytyä myymästä
 Lapsi tarvitsee harvoin kaupasta nestemäistä putkenavaajaa tukkeutuneen viemärin avaamiseen. Jos kassahihnalle laitetaan myös alumiinifoliopakkaus ja muovipullo, päätelmän tekeminen voi olla helppoa. Siinä on pullopommin aineksia.
 Haminassa Kymenlaaksossa sijaitseva K-Market Itäväylä ilmoitti sosiaalisessa mediassa, että he ovat ohjeistaneet henkilökuntaansa kieltäytymään myymästä pommien aineksia lapsille. Monet muutkin myymälät ovat tehneet samoin.
 Myymälän toinen kauppias  Sari Savinen  kertoo, että ilmiö tuli Haminassa vastaan viime viikolla. Kauppiaiden toiselta kaupalta Uudesta-Summasta oli tullut WhatsApp-ryhmään viestiä siitä, että nuoret ostavat leivinjauhetta ja vesipulloja.
 – Päädyimme yksissä tuumin siihen, että laitamme ainekset myyntikieltoon buumin ajaksi. Emme halua, että kukaan loukkaantuu tai sokeutuu leikeissä, Savinen kertoo.
 Kiellossa ovat nyt ainakin viemärinavausaineet, leivinjauheet ja ruokasooda. Tilannetajua saa kuitenkin käyttää.
 – Jos pojat tulevat ostamaan tyhjää pulloa ja leivinjauhetta, se on yksi yhteen -homma. Jos tytöt tulevat ostamaan muffinssitarpeita, leivinjauhe saa kyllä lähteä mukaan.
 Yhtenäistä linjausta ei vielä ole
 Pullopommin tarvikkeita ostamaan pyrkineet ovat olleet Savisen mukaan noin 8–15-vuotiaita.
 Keskon turvallisuusjohtaja  Petri Käyhkö  kehuu kaikkia tilanteeseen nopeasti reagoineita kauppiaita vastuullisiksi.
 Yhtiöllä ei ole toistaiseksi yhtenäistä linjausta siitä, pitäisikö pommitarvikkeiden myynti kieltää alaikäisiltä. Tilanteeseen voi vaikuttaa jo nyt, jos epäilyttävä ostoaikomus tunnistetaan.
 Myös SOK on tietoinen ilmiöstä, marketkaupan ketjuohjauksen ryhmäpäällikkö  Sari Ristaniemi  kertoo. Yhtenäistä myyntikieltoa ei ole asetettu.
 Leivinjauhetta ei ole pakko myydä, jos arvellaan sen menevän väärään käyttötarkoitukseen. Juulia Tillaeus / Yle
 Myymälähenkilökuntaa on muistutettu ohjeistuksesta, jonka mukaan esimerkiksi putkenavaajan myynnistä voi kieltäytyä.
 – Asiakkaalta voi kysyä, mihin käyttötarkoitukseen tuote tulee ja onko asiakas tutustunut käyttöohjeisiin. Henkilökunnan valppaus on estänyt pullopommiaikeita, Ristaniemi kertoo.
 Sosiaalinen media yllyttää
 Pommin teko-ohjeet saa tänä päivänä helposti verkosta ja sosiaalisesta mediasta.
 Youtubessa esimerkiksi yli 100 000 seuraajan tili on julkaissut videon, jossa pommi tehdään vaihe vaiheelta. Videolla kerrotaan, että pommin tekoa ei missään nimessä kannata kokeilla itse.
 Itä-Suomen poliisi kertoo, että ilmiössä on tärkeänä osana myös räjähdyksen julkaisu sosiaalisessa mediassa.
 Ylikonstaapeli Sanna Lautamatin mukaan näyttää siltä, että nuoret lähtevät mukaan somevillityksiin aika herkästi.
 – Lasten ja nuorten medialukutaito ei ole yhtä aina hyvä kuin meillä aikuisilla. Ei pystytä ajattelemaan samalla tavalla, mikä on järkevää ja totta ja mikä ei. Mukaan lähtevä nuoriso on kuitenkin vain pieni osa kaikista nuorista.
 Kannattaa puuttua jo kotona
 Kauppias Sari Savisella on itselläänkin lapsia, jotka ovat samanikäisiä räjäyttelijöiden kanssa. Hän toivoo, että aikuiset ottaisivat yhdessä vastuun siitä, että lasten leikit ovat turvallisia. Kodilla on tärkeä rooli, mutta niin myös opettajilla ja kauppiailla.
 Kauppias Sari Savisen asiakkaat ovat jo tuttuja. Hän tahtoo myyntikiellolla suojella alueen lapsia ja nuoria. Juulia Tillaeus / Yle
 Myös ylikonstaapeli Sanna Lautamatti kannustaa keskusteluun kotona.
 – Esimerkit voivat auttaa. Kannattaa käydä läpi kaikkea sitä, mitä pommit voivat aiheuttaa aina pahoista vammoista suuriin vahingonkorvauksiin.
 Savinen on keskustellut omien lastensa kanssa siitä, että jos he törmäävät pullopommeista käytävään keskusteluun, asiasta kannattaa kertoa aikuisille. Lautamatti on samoilla linjoilla.
 – Se on järkevä, joka pyytää lopettamaan sen hölmöilyn. Voi myös poistua paikalta, ettei ainakaan aiheuta itselleen vaaraa. Jos jotain tapahtuu, niin pitää uskaltaa pyytää apua.

Kaupat voivat nyt kieltäytyä myymästä leivinjauhetta nuorille – pullopommien räjäyttely lähti käsistä: "Päädyimme yksissä tuumin myyntikieltoon"


Summary: THL ja sosiaali- ja terveysministeriö ovat hyvin eri linjoilla matkailijoiden testauksen tarpeellisuudesta ja koronapassin vaatimisesta lapsilta.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) suomii kovin sanoin hallituksen esitystä koronapassista ja rajojen testauksesta.
 THL nostaa eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunnalle toimitetussa lausunnossa esiin useita epäkohtia, joihin terveysviranomainen haluaa muutoksia.
 Isoja erimielisyyksiä liittyy esimerkiksi koronapassin ikärajaan. THL vapauttaisi myös matkustusta enemmän kuin hallitus esittää. Terveysviranomainen myös haluaisi hoitajille koronarokotukset, mihin ministeriö ei ole taipunut.
 Yle on saanut tartuntatautilain muutoksia kommentoivan lausunnon tietopyynnöllä. THL:n lausunto on osoitettu eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunnalle, joka käsittelee hallituksen lakiesitystä parhaillaan.
 1. Suomeen pitäisi päästä vähemmällä testaamisella
 THL:n kanta on, että nykyisten  maahantulosääntöjen jatkaminen vuoden loppuun  on epidemiologiselta ja lääketieteelliseltä välttämättömyydeltään selvästi kyseenalaista.
 THL perustelee kantaansa rokotekattavuuden nousulla sekä Euroopassa että Suomessa. Rokotteet ja sairastetun taudin antama immuniteetti pysäyttävät tartuntojen leviämisen tehokkaasti, terveysviranomainen katsoo.
 Nyt Suomeen  saapuvilta henkilöiltä vaaditaan  todistus täydestä rokotesarjasta, kuuden kuukauden sisällä sairastetusta koronasta tai negatiivinen koronatestitulos. Muuten koronatesti on pakollinen. Osa tulijoista joutuu yhteen, osa kahteen testiin Suomessa.
 EU:n rokotustodistus toimii koronapassina. Antti Kolppo / Yle
 THL:n mukaan epidemiologinen tilanne on muuttunut niin, ettei toisen testin vaatiminen 3–5 päivän jälkeen Suomeen saapumisesta ole enää välttämätöntä.
 THL ehdottaa tilalle mallia, jossa maahantulijoilta edellytettäisin ennakkotesti tai heidät testattaisiin 24 tunnin kuluessa Suomessa. Koska testaaminen ja todistusten tarkastaminen vie paljon työvoimaa, EU- ja ETA -maista ja EU:n vihreän listan maista tulevien matkustajien todistuksia voitaisiin tarkastaa enää vain pistokokein.
 THL ehdottaa vielä, että venäläinen  Sputnik-rokote lisätään maahantuloon hyväksyttyjen rokotteiden  listalle erillisellä valtioneuvoston asetuksella. Sputnikilla ei ole vielä Euroopan lääkeviraston tai Maailman terveysjärjestön hyväksyntää.
 2. Pitääkö lapsi testata ennen harrastusta?
 Lakiesityksen mukaan koronapassiin vaaditaan täysi rokotussarja, sairastettu koronatauti tai negatiivinen testitulos. Koronapassi on vaihtoehto rajoitusten noudattamiselle.
 Passia voidaan vaatia yli 12-vuotiailta. Alaikäiset saavat testin ilmaiseksi julkisessa terveydenhuollossa, muut maksavat sen itse.
 THL pitää erittäin kyseenalaisena, että lapsilta vaaditaan koronapassi. Lasten testaamista harrastusten takia useita kertoja viikossa ei pidetä oikeasuhtaisena tai välttämättömänä.
 Terveysviranomainen pitää 12 vuoden ikärajaa liian matalana ja ehdottaa sen nostamista 16 vuoteen. Vastaava ikäraja on käytössä tartuntatautilaissa maahantulossa. Alle 16-vuotiailta ei vaadita ennakkotestausta tai muuta maahantulotodistusta.
 Ikärajan tulisi siis olla sama sekä koronapassissa että maahantulossa.
 3. Lakiesitys on THL:n mielestä ristiriitainen
 THL katsoo, että alhainen ikäraja tulee rajoittamaan alaikäisten lasten harrastuksiin ja muihin toimintoihin osallistumista. Tämä taas vaikuttaa kielteisesti lasten terveydenhuoltoon, kehitykseen ja hyvinvointiin. Jo nyt lapset ovat kärsineet pahoin koronarajoituksista.
 THL huomauttaa, että alaikäisten testaaminen koronapassin takia on suuressa ristiriidassa sen kanssa, että lasten testaussuosituksia on juuri lievennetty. Lieväoireisia lapsia ei enää tarvitse viedä koronatestiin.
 THL paheksuu sitä, ettei lapsiin vaikuttavista kohdista ole tehty perusteellista lapsivaikutusten selvittämistä.
 Sosiaali- ja terveysministeriö on korostanut lapset ja nuoret ensin -periaatetta. THL löytää lakiesityksestä useita kohtia, jotka ovat ristiriidassa tavoitteen kanssa.
 Lakiesityksen mukaan on epätodennäköistä, että alle 16-vuotiaiden lasten toimintaa tarvitsisi enää aiempaan tapaan rajoittaa. THL kysyy, jos näin on, miksi lapsille on välttämättömänä säätää koronapassi.
 4. Hoitajilla tulisi THL:n mielestä olla koronarokote
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos katsoo lisäksi,  että koronarokote pitäisi lisätä rokotteisiin,  joka vaaditaan niiltä sosiaali- ja terveydenhuollon työtekijöiltä, jotka työskentelevät tartuntataudeille alttiiden ryhmien parissa.
 Koronapassiin vaadittavasta testauksesta THL toteaa, että sen hinta tulee todellisuudessa estämään rokottamattomien ihmisten palveluiden käyttöä ja harrastuksia. Lakiesityksessä testauksen hinnaksi arvioidaan yksityisellä puolella 98–200 euroa.
 THL on myös vakavasti huolissaan siitä, että lakiin ei ole ehdotettu mitään poikkeusta henkilöille, jotka eivät voi pysyvistä tai väliaikaisista terveydellisistä syistä ottaa koronarokotusta. Koronapassiin pitäisi sisällyttää poikkeus, muuten heitä syrjitään tai he joutunut jatkuvasti testeihin. Ministeriön mukaan testaus olisi heille ilmaista.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin kello 23 asti.
 Lue lisää:
 THL:n mielestä Sputnikilla rokotettujen pitäisi päästä matkustamaan Suomeen ilman testejä – hallitus päätyi eri kannalle
 Hallitus sopi matkustussäännöistä, myös esitys koronapassista valmistui: passin ikäraja 12 vuotta, perustuu EU:n koronatodistukseen
 Kukaan ei tiedä, monellako hoivatyöntekijällä on koronarokote – nyt THL:n pääjohtaja ajaa heille rokotevaatimusta, lähihoitajat kavahtavat

THL säästäisi lapset koronapassilta ja vapauttaisi matkustusta nopeammin – lausunto paljastaa rajun näkemyseron hallituksen kanssa


Summary: Espanjan länsiosassa sijaitsevan Extremaduran alueen yli pyyhkäisi tänään voimakas sadealue. Tulvissa ei tiettävästi ole loukkaantunut ketään.

Läntisessä Espanjassa Extremaduran alueen yli pyyhkäisseet rankat sateet ovat nostaneet mittavia tulvia useissa kaupungeissa ja kunnissa, kertoo Espanjan yleisradioyhtiö TVE.
 Kenenkään ei ole raportoitu loukkaantuneen.
 Vesimassat veivät mukanaan autoja ja huonekaluja, kun kaupunkien kadut muuttuivat virtaaviksi puroiksi Badajozin maakunnassa.
 Tulvavesi tukki Almendralejon ja Villafranca de los Barrosin kaupunkeja yhdistävän tien. Paikallisten tiedotusvälineiden mukaan myös A66-moottoritie suljettiin tulvan takia.
 Pelastusviranomaiset ovat kehottaneet paikallisia pysymään valppaina ja varovaisina.
 Vastaavat sääolosuhteet kurittivat myös Huelvan maakuntaa, jossa Lepen kaupunki kärsi erityisen pahoin.

Espanjassa rankkasateet muuttivat kadut virtaaviksi puroiksi – katso videolta, kuinka autot kelluvat tulvavedessä


Summary: Kuluttajien kannattaa varautua koviin sähkön hinnan korotuksiin tulevana talvena.

Suomen ilmastopaneelin jäsen, professori  Peter Lund  Aalto-yliopistosta pitää tärkeänä, että kansalaiset ottavat mahdollisen energiakriisin ja sähkön hinnan nousun tosissaan.
 – Suuri kysymys tulee Suomen ja Pohjoismaiden kohdalla olemaan se, yhdistyykö pohjoismainen sähkömarkkina Keski-Eurooppaan, jossa sähkön hinta on korkeampi kuin Suomessa.
 Pahimmillaan sähkömarkkinoiden yhdistyminen tietää Lundin mukaan suomalaisille 25-30 prosenttia kalliimpaa sähköä, norjalaisille jopa 40 prosentin korotusta.
 A-Talkissa vierailleen professori Lundin mukaan siirtymä ympäristöystävälliseen energiaan on hyppy tuntemattomaan aikaan.
 – Energiasiirtymä on yhtä suuri kuin teollinen vallankumous. Otamme pari askelta eteenpäin, yhden taaksepäin. Olemme tulossa vaikeaan aikaan, jossa on sekä uutta että vanhaa.
 Kuluttajille suuri muutos on luvassa Lundin mukaan vuoden 2030 jälkeen.
 – Kun uudet teknologiat ovat käytössä, niin kuluttajien sähkölasku tippuu Suomessakin jopa 25 prosenttia. Nyt joudumme investoimaan, hyödyt tulevat myöhemmin.
 Ministeri Mikkonen ei usko sähkökriisiin
 Ympäristöministeri  Krista Mikkonen  (vihr.) ei usko sähkökriisiin Suomessa.
 – Piikki on selvästi näkyvissä. Sähköhinta riippuu Norjan olosuhteista ja meidän tulevasta talvesta. Valtaosalla kuluttajista sähkön hinta ei kuitenkaan heilahtele sähköpörssin mukaan, yrityksillä samoin, korostaa Mikkonen.
 Sähkön hintaa nostavat pohjoismaisen sähköntuotannon kannalta keskeiset Norjan vesivarastot, jotka ovat kuivan kesän jäljiltä tavallista niukemmat. Sähkölaskuun aiheuttavat paineita myös fossiilisten polttoaineiden korkea hinta sekä EU:n päästöoikeuksien kallistuminen.
 Keski-Euroopassa fossiilisilla polttoaineilla on Pohjoismaita suurempi rooli. Keski-Euroopan markkinoilla väläytellään nyt jopa sähkökriisin mahdollisuutta. Esimerkiksi Italiassa ja Norjassakin pelätään, että kuluttajien sähkölasku saattaa kallistua lähikuukausina rajusti.
 A-Talkissa torstaina energia- ja ilmastoasioista keskustelivat myös Energiateollisuuden toimitusjohtaja  Jukka Leskelä  ja eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Ville Tavio  (ps.).
 Juttua päivitetään.
 Katso koko A-Talkin lähetys  Yle Areenasta .
 Lue lisää:
 Ilmastonmuutos lisää Suomen sademääriä, ja näin se tuntuu eri maakunnissa – katso kotialuettasi lähivuosikymmeninä kohtaavat tulvariskit
 Ilmastopaneeli kehottaa Suomea varautumaan sademäärän merkittävään kasvuun ja vakavien tuhotulvien riskiin – "On keskitytty liikaa siihen, lämpeneekö"
 Pörssisähkön hinta noussut reilusti vuodentakaisesta – Pohjoismaiden sähköpörssissä tuntihinta kävi tällä viikolla korkeimmalla sitten helmikuun

Ilmastopaneelin Peter Lund A-Talkissa: "Suomalaisten sähkölaskuun saattaa tulla lisää jopa 25 prosenttia”


Summary: Porin kaupungin järjestämässä tilaisuudessa palautetaan mieliin Tokion mitalisuoritus. Olympiasankari itsekin hyppää altaaseen. Tilaisuudessa kuullaan myös puheita ja haastatellaan Mattssonia.

Porin kaupunki järjestää olympialaisten pronssimitalisti  Matti Mattssonille  oman juhlan Porin keskustan kymmenvuotiaassa uimahallissa.
 Tilaisuudessa palautellaan mieliin Tokion olympiakisojen mitalisuoritus sekä kuullaan juhlapuhujia.
 Tapahtuman alkajaisiksi Mattsson ui viimeisen altaanvälin olympiaselostuksen tahtiin. Paikalla ovat myös Porin uimaseuran juniorit esittelemässä taitojaan.
 Seuraa juhlallisuuksia kello 16 alkaen tässä artikkelissa tai  Yle Areenassa . Juhlan juontaa Yle Porin uutisjuontaja  Tapio Pukkila .
 Lue myös:
 Olympiapronssia uinut Matti Mattsson saa intoa pieniltä lapsiltaan: "Olen oppinut heiltä periksiantamattomuutta ja itsevarmutta"
 Matti Mattsson toistaa itselleen ennen altaaseen hyppäämistä ”sää riität” ja ”tonne ja takas” – puhuu nyt henkisen valmennuksen puolesta
 Olympiasankari Matti Mattsson nauttii nyt kesälomasta, mutta miettii jo uran jatkamista Pariisin kisoihin: "En pidä mitenkään mahdottomana"
 25 vuoden odotus päättyi! Katso, kuinka Matti Mattsson ylsi hurjalla vedolla olympiapronssille Tokiossa

Olympiamitalisti Matti Mattssonia juhlitaan Porissa – seuraa suorana kello 16 alkaen


Summary: Sähkön ja kaasun hinnat ovat nousseet ennätyskalliiksi eri puolilla Eurooppaa, ja aihe on noussut EU-ministereiden listalle. Energiayhtiö Fortumin Vesa Ahoniemi kuvaa tilannetta hyvin poikkeukselliseksi.

Sähköstä ja kaasusta on tullut ennätyskallista eri puolilla Eurooppaa.
 Espanjassa ja Portugalissa sähkön pörssihinta on  suunnilleen kolminkertaistunut  puolen vuoden takaisesta. Britanniassa useampi kaasun jakeluyhtiö  on mennyt nuri n maakaasun nopean kallistumisen seurauksena.
 Myös Suomessa sähkön pörssihinta  on noussut.
 Aihe on noussut esille Euroopan unionin pöydissä. EU-maiden energiaministerit keskustelivat sähkön ja kaasun rajusta noususta tällä viikolla epävirallisessa kokouksessaan. Asiasta puhutaan todennäköisesti myös jäsenmaiden johtajien lokakuussa pidettävässä huippukokouksessa.
 Pelkona on, että talven tullessa ihmisillä ei ole varaa maksaa lämmityslaskujaan. Siksi useissa maissa ollaan jo turvautumassa tukipaketteihin. Esimerkiksi Italiassa pääministeri  Mario Draghin  hallitus aikoo panna toimeen kolmen miljardin tukipaketin, joilla jarrutetaan sähkön ja kaasun hintojen rajua nousua. Suurimmat tukitoimet kohdistuvat köyhimpien ja haavoittuvimpien kotitalouksien auttamiseen.
 Kuinka poikkeuksellinen tilanne Euroopan sähkömarkkinoilla on?
 Energiayhtiö Fortumin strategiapäällikkö  Vesa Ahoniemi  kuvaa kaasun ja sähkön nopeaa kallistumista hyvin poikkeukselliseksi. Erityisesti maakaasun hinnat ovat kohonneet ennennäkemättömällä tavalla. Näin korkeita hintoja ei todennäköisesti olla nähty koskaan aikaisemmin, hän arvioi.
 Energiateollisuus ry:n EU-edunvalvontapäällikkö  Antti Kohopää  sanoi  Ylen Jaa, Ei, Tyhjiä, Poissa -ohjelmassa , että sähkön hinnat ovat olleet verrattain alhaisia jo pidemmän aikaa. Nykyhintoja hän kuvaa niin ikään poikkeuksellisen korkeiksi.
 Korkeat hinnat eivät todennäköisesti ole kuitenkaan tulleet jäädäkseen.
 – Me puhumme aika nopeasti tulleesta ilmiöstä, ja näillä näkymin myös nopeasti ohimenevästä ilmiöstä, Kohopää sanoi ohjelmassa.
 Samaa sanoo Fortumin Ahoniemi. Sähköä myydään markkinoilla myös pidemmän aikavälin sopimuksilla, ja ensi keväälle ulottuvat hinnat näyttävät selvästi nykyhintoja alhaisemmilta.
 Mistä hinnannousu johtuu?
 Ensinnäkin energiantuotantoon liittyvät kustannukset ovat nousseet, kun päästöoikeuden hinta on kohonnut tänä vuonna nopeasti ennätystasolle.
 Energia-alan yritykset kuuluvat EU:n päästökaupan piiriin. Ne siis maksavat hiilidioksidin päästämisestä ostamalla päästöoikeuksia. Päästöoikeuden hinnan nousua taas selittää pitkälti EU:n kiristyneet päästövähennystavoitteet.
 Maakaasumarkkinoilla on lisäksi tapahtunut monta samanaikaista, osin sattumanvaraista tapahtumaa, jotka ovat nostaneet maakaasun hintaa, sanoo Ahoniemi.
 Maakaasumarkkinat ja sähkömarkkinat ovat sidoksissa toisiinsa. Sähkön tuotannon ja kulutuksen pitää olla koko ajan tasapainossa eli sähköä on tuotettava juuri sen verran kuin sitä kulutetaan.
 Tuotannossa on siis oltava paljon joustoa ja sitä saadaan ennen muuta tuottamalla sähkö juuri maakaasulla, sanoo Ahoniemi. Koska sähkön hinnan on oltava riittävän korkea kattamaan maakaasuvoimalan tuotantokustannukset, heijstuu hinnanmuutokset maakaasussa myös sähkömarkkinoille.
 Suomi kuuluu Pohjoismaiseen sähkömarkkinaan, joka on yhä tiiviimmin osa koko Euroopan sähkömarkkinoita. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Maakaasu on Keski-Euroopassa suosituin yksittäinen lämmitysmuoto. Koska viime talvi oli poikkeuksellisen kylmä, pääsivät maakaasuvarastot tyrehtymään. Pitkien huoltoseisokkien takia varastojen täyttäminen on kesällä ollut tavallista hitaampaa.
 – Suuret kaasun tuottajamaat kuten Norja ja Britannia eivät pystyneet viime vuonna tekemään vuosittaisia huoltojaan koronaviruksen takia, joten niitä tehtiin tänä kesänä kaksin verroin. Siksi seisokit olivat normaalia pidempiä eikä maakaasun tarjontaa ollut niin paljon, sanoo Ahoniemi.
 Yksi hintojen nousua selittävä tekijä on maailmantalouden kasvu.
 Teollisuustuotanto on käynnistynyt vauhdilla ja sähkön kysyntä on siksi noussut. Nopea talouden elpyminen on lisännyt etenkin nesteytetyn maakaasun eli LNG:n kysyntää. LNG:tä käytetään suoraan esimerkiksi laivojen polttoaineena.
 Sen markkinat ovat maailmanlaajuiset, sillä nesteytettyä maakaasua on helppo rahdata pitkiäkin matkoja. Siksi esimerkiksi yksittäisten Aasian maiden toimilla on suuri vaikutus LNG:n hintaan.
 Esimerkiksi Etelä-Koreassa rajoitettiin kesällä hiilivoimaloiden käyttöä, Ahoniemi kertoo. Tämä tarkoitti sitä, että eteläkorealaiset sähköntuottajat ostivat LNG:tä paljon aiempaa enemmän, koska sillä korvattiin hiilivoimaloiden menetettyä tuotantoa.
 Onko Venäjä vaikuttanut kaasun ja sähkön kallistumiseen Euroopassa?
 Venäjä on Euroopan suurin yksittäinen maakaasun toimittaja. Noin 40 prosenttia EU:n alueelle tulevasta maakaasusta, ja noin kaksi kolmasosaa Suomeen tulevasta maakaasusta on peräisin Venäjältä.
 Yhtenä syynä kallistuneelle maakaasulle on pidetty Venäjän kaasuyhtiö Gazpromin toimia. Se ei ole kasvattanut vientiään Eurooppaan kallistuneista hinnoista huolimatta.
 Kansainvälinen  energiajärjestö IEA on  osoittanut syyttävää sormea Venäjän suuntaan. Järjestön mukaan Venäjä voisi tehdä enemmän sen eteen, että kaasua on paremmin saatavilla Euroopassa.
 Gazprom on kiistänyt väitteet siitä, että se tahallisesti rajoittaisi kaasutoimituksia Eurooppaan ja olisi syy hintojen nousuun. Gazpromin mukaan yhtiö on valmis nostamaan tuotantoaan tarpeen vaatiessa. Kuva Viipurista. Yle / Liisa Lehmus
 Venäjän energiapolitiikkaan perehtynyt Helsingin yliopiston professori  Veli-Pekka Tynkkynen  arvioi  Helsingin Sanomille , että Venäjä haluaa lähettää Euroopalle viestin rajoittamalla toimituksia.
 – Moskova viestii, että energian hinta nousee, jos heidän ääntään ei kuunnella. Avatkaa Nord Stream 2 -putki täysillä ja antakaa energian virrata sen kautta Eurooppaan, professori Tynkkynen sanoi lehdelle.
 Putki on valmis, mutta sen käyttöön ottamiselle ei olla vielä annettu lupaa.
 Fortumin Ahoniemi arvio, että kapasiteetin rajoittamisen taustalla on todennäköisemmin käytännöllisiä syitä. Gazprom on siirtämässä kaasutuotantoaan pohjoisemmaksi. Tämän vuoksi Venäjän puolella oleviin putkiin on saattanut syntyä pullonkauloja, jotka rajoittavat vientimahdollisuuksia Eurooppaan, Ahoniemi sanoo.
 – Samalla kaasun kysyntä on myös Venäjällä kasvanut kylmien ilmojen takia.
 Miten Euroopan sähkömarkkinat vaikuttavat Suomeen?
 Suomi kuuluu Pohjoismaiseen sähkömarkkinaan, joka on yhä tiiviimmin osa koko Euroopan sähkömarkkinoita.
 Siirtoyhteydet Pohjoismaista muualle Eurooppaan ovat vahvistuneet viime vuosina. Pääsyy Pohjoismaiden sähkömarkkinoiden hinnan nousuun löytyy siksi koko Euroopan markkinoilta.
 Toisaalta Suomen pörssisähkön hinnan kallistumista selittää osaltaan myös Pohjoismaiden, etenkin Norjan, vesitilanne. Norjan vesivarastot ovat vajavaisia kuivan kesän takia.
 Pohjoismainen sähköjärjestelmä on hyvin vahvasti vesivoimajärjestelmä, totesi Fingridin markkinakehityspäällikkö  Juha Hiekkala  Ylelle  viime viikolla .
 – Kun on paljon vettä, hinnat ovat alhaalla ja kuivalla kaudella ne puolestaan tuppaavat nousemaan, Hiekkala sanoi.
 Myös tuuliolosuhteilla on merkitystä ainakin lyhyellä tähtäimellä. Tuulivoiman osuus Pohjoismaiden sähköntuotannossa on kasvanut, mikä on lisännyt hintojen vaihtelua: vähätuuliset päivät näkyvät nopeasti tuotannossa ja sitä myöten hinnoissa.
 Energiantuotanto nojaa jatkossa entistä vahvemmin tuulivoimaan. Kuva Reposaaren tuulipuistosta. Henrietta Hassinen / Yle
 Johtavatko ilmastotoimet yhä kallistuvaan sähköön?
 Espanja on varoittanut Euroopan komissiota siitä, että nyt koettu energiakriisi saattaa heikentää kansalaisten tukea EU:n ilmastotavoitteille.
 Energiateollisuuden Kohopää arvioi perjantaisessa radio-ohjelmassa, että ilmastotoimien vaikutukset nykyiseen hintapiikkiin ovat "yllättävän" vähäisiä.
 – Muut syyt nostavat tällä hetkellä sähkön ja kaasun hintaa enemmän kuin ilmastopolitiikka.
 Kohopää sanoi, että pitkällä aikavälillä ilmastotoimien ja päästöttömiin tuotantomuotoihin kohdistuvien investointien pitäisi itseasiassa pienentää energiakuluja.
 Kun ilmastotoimia on Euroopassa enemmän, päästöoikeuden hinta todennäköisesti kallistuu yhä, mikä heijastuu myös sähkön hintaan. Mutta korkeaa päästöoikeuden hintaa tarvitaan ilmastotavoitteiden toteuttamisessa.
 Kun hiilidioksidin päästäminen ilmakehään tulee yhä kalliimmaksi, on enemmän halukkuutta tehdä tarvittavia investoida päästöttömiin tuotantomuotoihin.
 – Korkea päästöoikeus on edellytys sille, että saadaan investointeja päästöttämään sähköntuotantoon. Sitähän tässä tällä hetkellä tapahtuukin eli uusiutuvaa sähköntuotantoa rakentuu markkinaehtoisesti koko ajan enemmän, sanoo Fortumin Ahoniemi.
 Lue lisää:
 Syökö kallis sähkö innon tehdä ilmastotoimia?
 Sähkön hinnan nousu yllätti monet – kuluttajalla on kuitenkin monta keinoa oman sähkölaskun pienentämiseksi
 Pörssisähkön hinta noussut reilusti vuodentakaisesta – Pohjoismaiden sähköpörssissä tuntihinta kävi tällä viikolla korkeimmalla sitten helmikuun
 Ilmastopaneelin Peter Lund A-Talkissa: "Suomalaisten sähkölaskuun saattaa tulla lisää jopa 25 prosenttia”

Sähkön ja kaasun ennätyshinnat suistivat Euroopan energiakriisiin, jota setvitään jo EU-pöydissä – Suomessakin sähkö on kallistunut


Summary: Eurooppa siirtyy aikaan ilman Angela Merkeliä sunnuntain vaaleissa. Merkelin kauden valtakapula on ollut liittokanslerin kännykkä. Tämä juttu paljastaa, miten Merkel tekstaili kulisseissa.

Saksan kristillisdemokraattinen unioni (CDU)

Berliini.  Suomen entinen pääministeri  Jyrki Katainen  ei muista, minä vuonna tai missä yhteydessä hän sai numeron. Mutta hän muistaa, millä nimellä tallensi yhteystiedon.
 "Angela". Ei titteleitä.
 Kun numerosta tuli tekstiviesti, siinä mentiin heti asiaan. Muoto oli hyvin tuttavallinen "Dear Jyrki", hyvä Jyrki.
 Katainen aloitti omat viestinsä samalla tyylillä. "Dear Angela" ja sitten asiaan.
 Saksan liittokansleri  Angela Merkel  jättää politiikan sunnuntain liittopäivävaaleissa. Hän on johtanut Saksaa 16 vuotta ja noussut maailman vaikutusvaltaisimmaksi naiseksi.
 Eurooppa siirtyy aikaan ilman Angela Merkeliä.
 Merkel ei ole  poliittisten palopuheiden tai suurten sanojen poliitikko. Hän fiksaa kulisseissa – oli kyse Kreikan pitämisessä eurossa tai pakolaiskriisin käännekohdasta.
 Merkel ei twiittaa eikä someta.
 Hän tekstaa.
 Angela Merkelin kauden valtakapula on ollut hänen kännykkänsä. Ensin Siemensin perusmalli, myöhemmin Nokian E51 ja muut älypuhelimet.
 Tekstiviestit ovat olleet tapa pitää Eurooppa ja maailmanjärjestys pystyssä.
 Angela Merkel harrastaa historiaa ja on julkisuudessa viitannut teoksiin, joiden viesti on varoittava: miten nopeasti vakaana pidetty rauhan aika voi päättyä suursotaan tai katastrofiin.
 Läntinen demokratia ei ole hänelle vakaa rakennelma. Se on huojuva torni, jonka pystyssä pitäminen vaatii jatkuvaa jalkatyötä.
 Tai käsityötä sormet kosketusnäytöllä.
 Suomen entiset pääministerit  Jyrki Katainen ,  Matti Vanhanen ,  Mari Kiviniemi  ja  Antti Rinne  sekä presidentti  Tarja Halonen  kertovat Ylelle, miten Merkel vaikutti vallan kulisseissa.
 Ja kenellä heistä on ollut Angela Merkelin suora numero.
 Angela Merkel  on kertonut nukkuvansa samalla taktiikalla kuin kameli varastoi vettä.
 Kun liittokanslerilla on aikaa, hän kerää unta varastoon. Pitkä valtakausi on vaatinut erityistä fyysistä kestävyyttä.
 Heinäkuun alussa 2019 aikaa nukkumiseen ei ollut.
 Merkel oli juuri palannut Japanin Osakasta G20-maiden kokouksesta ja jatkanut lähes samoilla silmillä Brysseliin. Asialistalla oli uuden EU-komission puheenjohtajan valinta.
 Merkel alkoi tekstailla kulisseissa, kun sopua ei tahtonut syntyä ja kokous venyi kolmipäiväiseksi maratonkokoukseksi.
 Jossain vaiheessa Rinteen kännykkään ponnahti tekstiviesti. Lähettäjä oli Angela Merkel.
 – Viesti tuli tilanteessa, jossa haettiin kompromissia komission puheenjohtajaksi. Viesti oli tuttavallinen, ja sen tarkoituksena oli selvittää erilaisia ratkaisuvaihtoehtoja, Rinne kertoo Ylelle.
 Kompromissi syntyi. Komission puheenjohtajaksi valittiin saksalainen  Ursula von der Leyen .
 Kun Jyrki Katainen toimi pääministerinä, koko euroalueen kohtalo oli vaakalaudalla.
 Vuoden 2008 globaalin talouskriisin jälkeen oli paljastunut, että Kreikka oli isolla kädellä vääristänyt talouslukujaan. Dramaattisimmat käänteet koettiin vuosien 2011–2012 aikana.
 Kohtalokkaista EU-kokouksista Katainen sanoo muistavansa ennen kaikkea hetket, kun hän, Merkel ja Hollannin pääministeri  Mark Rutte  istuivat – tai usein myös seisoivat – virkamiehet ympärillään ja etsivät ratkaisua käynnissä olevaan poliittiseen vääntöön.
 Kokouksissa puhuttiin kasvotusten. Muina aikoina tekstailtiin.
 – Tekstiviesti oli hänen kanssaan tosi hyvä tapa kommunikoida, Katainen sanoo.
 – Kanssakäyminen oli hyvin välitöntä.
 Tekstiviestit olivat sellaisia kuin tekstiviestit yleensä ovat. Vaikka kyse oli pääministeristä ja liittokanslerista, niillä hoidettiin Kataisen mukaan nopeita asioita.
 Katainen saattoi tekstata, että hänellä olisi idea liittyen vakaus- ja kasvusopimukseen, ehtisikö liittokansleri keskustella.
 – Vastaus oli ok. Tai tänään ei, mutta huomenna kyllä, Katainen sanoo.
 Joskus Katainen tekstasi ja kysyi Merkeliltä, oliko tämä kuullut, mitä mieltä Ranska oli jostain kysymyksestä. Kaikki olivat yhteydessä Merkeliin, joten hänellä oli parhaat tiedot.
 Saksan kantoja Merkel ei viesteissä yrittänyt myydä. Kataisen mukaan siinä näkyi suuruuden voima: kaikki tiesivät erikseen kertomatta, mitä mieltä Saksa oli.
 Euroalueen suurimman talouden johtajalla oli Kataisen mukaan aina aikaa vastata, jos ei heti, niin muutaman tunnin viiveellä.
 Katainen muistaa yhä sen kännykän, joka Merkelillä oli 2010-luvun alussa. Kännykkä oli Nokian sitä mallia, jossa oli numeronäppäimet ja kirjaimet löytyivät numeronäppäinten takaa. Kosketusnäyttö oli vielä harvinainen.
 – Esimerkiksi r-kirjaimen saamiseksi piti näpytellä kolme kertaa, Katainen muistelee.
 Suomen pääministerit ovat usein istuneet fyysisesti lähellä Angela Merkeliä, sillä Eurooppa-neuvoston istumajärjestys on määräytynyt eri maiden puheenjohtajuuskausien mukaan.
 Suomen puheenjohtajuuskausi on osunut usein lähelle Saksan vuoroa. Antti Rinne toimi pääministerinä vuonna 2019, kun Suomella oli viimeksi EU-puheenjohtajuus.
 – Hän oli kyllä aktiivinen mobiililaitteidensa kanssa, siitä on paljon myös itselläni näköhavaintoja kokousten aikana. Istuimme usein lähekkäin, Rinne kertoo.
 Muuten erityistä henkilökohtaista suhdetta ei Rinteen mukaan ehtinyt syntyä. Rinteen kausi jäi lyhyeksi ja Angela Merkel tuli toisesta poliittisesta ryhmästä kuin sosiaalidemokraattien Rinne. Tekstailu liittyi nimenomaan Suomen puheenjohtajuuskauteen.
 Keskustalaisen pääministerin  Mari Kiviniemen  kausi ajoittui vuosille 2010–2011, jolloin EU-johtavat kokoustivat tiheään finanssikriisin jäljiltä.
 Merkelin kanssa Kiviniemi puhui saksaa.
 – Istuimmehan usein vierekkäin. Emme kuitenkaan lähetelleet tekstareita.
 Se, miksi Jyrki Katainen oli aktiivisissa tekstariväleissä liittokanslerin kanssa, liittyy myös puoluetaustaan. Kataisen edusti kokoomusta ja Merkel sen sisarpuoluetta CDU:ta. He olivat tutustuneet molempien toimiessa oppositiojohtajina 2000-luvun alussa.
 Ylen saamien tietojen mukaan myös toisella kokoomuspääministerillä  Alexander Stubbilla  oli tekstiviestiyhteys liittokanslerin kanssa – ja on edelleen.
 Merkelin vieressä istuminen  oli toisinaan hauskaa. Katainen sanoo, että kännykän lisäksi Merkel kantoi mukanaan tablettia. Katainen muistaa yhä mustat kuoret ja Saksan logon laitteen kuorissa.
 Eräässä Eurooppa-neuvoston kokouksessa Merkel seurasi tabletiltaan Saksan jalkapallopeliä. Saksa pelasi Kataisen muistikuvan mukaan Brasiliaa vastaan.
 – Istuttiin vierekkäin, Angela laittoi pelin pyörimään, ja sitten Saksa teki maalin.
 – Tuuletimme molemmat spontaanisti.  Herman van Rompuy  pyöritti päätään ja sanoi, että täällä olisi puheenvuorojakin menossa, Katainen sanoo.
 Van Rompuy toimi Eurooppa-neuvoston puheenjohtajana ennen  Charles Michelia .
 Kataisen mukaan Merkelin laitteiden käyttöä ei voi verrata poliitikkoihin, jotka seuraavat Twitteriä tai muita sosiaalisen media kanavia jatkuvasti.
 Merkel luki kokousten aikana lehtiä, katsoi toisinaan jalkapalloa ja oli yhteydessä avustajiinsa.
 Piru piilee yksityiskohdissa mutta niin myös Angela Merkelin johtajuus. Jyrki Katainen muistaa Merkelin olleen "hirveän hyvin" perillä kaikesta.
 Kataisen mukaan Merkel halusi ymmärtää pienetkin yksityiskohdat ja veti niistä sitten ison kuvan, johon alkoi sovittaa erimielisyyksiä.
 Mobiililaitteet olivat tässä tärkeä työkalu. Niiden kautta Merkel sai tietoonsa taustat, poliittiset kannat ja tuoreimmat uutiset myös kesken EU-kokousten.
 Käytännönläheiseen työtapaan  liittyvät myös  Matti Vanhasen  muistot Merkelistä. Hän oli pääministerinä vuosina 2003–2010, aikana, jolloin kännykän käyttö valtionjohtajien viestikanavana ei ollut yhtä yleistä.
 Vanhasella itsellään ei ollut Merkelin kännykkänumeroa, mutta tuttu johtamistyyli näkyi ilman digilaitteitakin. EU-kokouksissa meni usein tunteja siihen, kun johtajat luonnostelivat päätösasiakirjaa ja väänsivät sanamuodoista.
 Vanhanen muistaa, miten Merkel kiersi printattu paperi ja kynä kädessä niiden maiden edustajien luona, jotka eivät johonkin kohtaan olleet tyytyväisiä.
 Merkel puhuu hyvää englantia eikä vieroksu vieraan kielen käyttöä kulisseissa, jos sen avulla voidaan edistää asioita. Monen ison EU-maan johtaja vaati saada käyttää omaa kieltään ja tulkkeja.
 – Heti, kun mentiin ratkaisujen hakemiseen, niin Merkel käytti myös englantia itse. Se helpotti huomattavasti asioiden käsittelyä, Vanhanen sanoo.
 Presidentti  Tarja Halonen  jakaa arvion Merkelin välittömyydestä. Hänen mukaansa liittokanslerin kanssa on aina ollut helppo työskennellä.
 Hän kuvaa Merkelin tapaa toimia "jollain tavalla suomalaiseksi", positiivisella tavalla arkiseksi.
 – Kun sanon arkiseksi, tarkoitan sitä, ettei hänessä ole Etelä-Euroopan ja miksei USA:nkin johtajille tyypillistä lievää itsetehostusta, Halonen sanoo.
 – Ja sana lieväkin on nyt kohtelias.
 Halonen toimi Suomen tasavallan presidenttinä vuonna 2005, kun Merkel nousi ensimmäisenä naisena Saksan liittokansleriksi.
 Silloin valtionjohtajina oli vähemmän naisia kuin nyt. Halonen kertoo vaihtaneensa Merkelin kanssa vinkkejä siitä, miten lehdistö kohtelee naispoliitikkoja.
 Pukeutumisen ruotiminen koski jo silloin erityisesti naispoliitikkoja.
 – Muistan hyvin sen, kun Merkel pukeutui avonaiseen normaaliin iltapukuun. Saksan lehdistö oli kiinnostunut suunnilleen siitä, mitä näkyi, Halonen sanoo.
 – Onhan se kiusallista, sitä tekevät yhtä hyvin nais- ja miestoimittajat. Se on ympäri maailmaa oleva ilmiö, Halonen sanoo.
 Iltapukukohu ei toistunut. Nykyään Merkelillä on lähes aina suorat housut ja yhdenmallinen jakku. Vain väri ja kangaslaatu vaihtelevat. Univormumaisella pukeutumisella Merkel tappoi lehdistön kiinnostuksen ulkoasuunsa.
 Kännykkänumeroita Halonen ei vaihtanut Merkelin kanssa.
 Halosen mukaan häntä oli kielletty luovuttamasta suoraa numeroaan. Aika oli eri, ja protokollassa liittokansleri vastaa pääministeriä eikä tasavallan presidenttiä.
 Presidentti Halonen  sanoo, että Merkelin tausta on näkynyt hänen tavassaan suhtautua maailmanpolitiikan käänteisiin.
 Merkel ei ole vain lukenut sivilisaatioiden katoamisesta tai siitä, miten Eurooppa on ennenkin unissakävellyt suursotaan.
 Merkeliltä itseltään on kadonnut valtio alta. Hän on kotoisin Itä-Saksasta, jota ei enää ole.
 Kun Berliinin muuri murtui marraskuun 9. päivä 1989, itäpuolella alkuillasta saunomassa ollut Merkel käveli ihmismassojen mukana rajalinjan yli.
 Muuri, jonka murtuminen saman vuosikymmenen alussa oli tuntunut mahdottomalta, oli hakattu auki.
 – Hän tuntee sen, mitä maailma on ollut, mikä on mahdollisesti ollut hyvää ja mikä huonoa ja ollut sillä tavalla ollut paljon vahvempi päättäjä kuin ne, jotka ovat nähneet toisen todellisuuden, Halonen sanoo.
 Saksan päätös avata rajat vuoden 2015 pakolaiskriisissä on tulkittu aidosti humanitaariseksi ilman taktikointia. Päätöksen teki kansleri, jonka oma tausta on maassa ilman kansalaisoikeuksia.
 Se ei tarkoita kuitenkaan sitä, että Merkel olisi valmis kokemaan pakolaiskriisin uudestaan.
 Talibanin vallattua Afganistanin kesän lopussa Merkel sanoi, ettei vuoden 2015 tilanne saa toistua. Merkelin mukaan viime pakolaiskriisin yksi virheistä oli jättää YK:n avustusjärjestöt ilman tarvittavaa rahoitusta sotia käyvien maiden naapurimaissa.
 Se sai ihmiset lähtemään kohti Eurooppaa.
 Nyt afganistanilaispakolaisille on Merkelin mukaan tarjottava riittävää apua YK:n kautta ja nimenomaan Afganistanin lähimaissa.
 Presidentti Halosella on käytännön esimerkki Merkelin tuesta maailmanjärjestölle.
 Presidenttikautensa jälkeen Halonen toimi toisena puheenjohtajana seksuaali- ja lisääntymisterveyttä edistävässä YK:n korkean tason työryhmässä, kun  Juha Sipilän  hallitus päätti olla myöntämättä sille lisärahoitusta.
 Halonen otti yhteyttä Merkeliin. Aiemmin luodusta suhteesta, Halosen sanojen mukaan “siskoudesta”, oli hyötyä.
 Saksa hoiti rahoituksen kuntoon.
 Toisinaan välittömät ja suorat yhteydet pieniin maihin auttavat myös Merkelin omia tavoitteita.
 Elokuussa 2020 venäläinen oppositiopoliitikko  Aleksei Navalnyi  lojui myrkytysoireisena Omskin sairaalassa. Saksa oli valmis ottamaan hänet hoitoon, mutta Venäjä ei antanut lähtölupaa. Tilanne oli kriittinen ja Navalnyin henki tunneista kiinni.
 Merkel ei soittanut Putinille.
 Merkel soitti  Sauli Niinistölle .
 Suomen tasavallan presidentti ja Putin olivat sopineet samalle päivälle puhelun, josta oli päätetty jo aiemmin ennen tietoa myrkytyksestä. Merkel ehti aiemmin ja lähetti terveiset Putinille.
 Niinistö on kertonut julkisuudessa välittäneensä Putinille viestin, että Merkel kannatti Navalnyin siirtoa Saksaan ja että Niinistö oli asiasta samaa mieltä.
 Pian puhelun jälkeen Venäjä antoi Navalnyin ambulanssikoneelle luvan lähteä maasta.
 Jyrki Kataisen  mukaan Merkelin valmius hoitaa asioita tekstiviestitse ei ole ollut vain tekstaamista vaan Merkelin vallan ydintä ja "täysin olennaista" Saksan vaikutusvallan kannalta.
 Osa Saksan vallasta selittyy matemaattisesti väestön ja talouden koolla. Mutta nimenomaan välitön tapa viestiä ja valmius pitää yhteyttä pieniin maihin selittää sen, miksi Saksa on Euroopan johtava valtio eikä Ranska.
 – Olen sanonut ranskalaisille poliitikoille, että te voisitte vähän rentoutua – teidän kanssanne asioiminen on vaikeampaa kuin Saksan liittokanslerin, Katainen sanoo.
 Ranska on esittänyt usein visioita siitä, mitä Euroopan pitäisi tehdä ja mihin suuntaan kehittyä. Kataisen mukaan Saksa on ollut maa, jonka avustamana päätökset ovat lopulta syntyneet.
 – Saksa on kuunnellut pienempiä maita ja siksi ollut vaikutusvallassa sata kilometriä edellä, Katainen sanoo.
 Jostain kertoo sekin, että Euroopan uudet pääministerit ovat usein kiirehtineet tapaamaan ensin Angela Merkeliä, eivät Ranskan valtionjohtoa. Sekä Antti Rinne että  Sanna Marin  kävivät pian nimityksiensä jälkeen Berliinissä.
 Angela Merkelin  puhelin vaihtuu yksityishenkilön puhelimeksi ehkä vasta kuukausien päästä vaaleista, kun Saksaan on neuvoteltu uusi hallitus ja sen johdossa istuu uusi liittokansleri.
 Vielä 16 vuotta valtaannousun jälkeen Saksassa tiedetään vain vähän yksityishenkilöstä Angela Merkel. Kuka muistaa, miltä hänen aviomiehensä näyttää? Haastatteluissa toistuvat kiintymys perunakeittoon ja saksalaissäveltäjä  Richard Wagnerin  oopperoihin.
 Epämuodollisia tekstiviestejä ei arkistoida yhtä säännönmukaisesti kuin virallisia sähköposteja tai kirjeitä. Merkittävä puoli kanslerin persoonallisesta tavasta luotsia Eurooppa kriisien läpi on jäämässä historiankirjojen ulkopuolelle.
 Merkelin arvoitus ei ehkä koskaan täysin aukea.
 Merkel on kertonut hyvin vältellen siitä, mitä aikoo poliittisen uransa jälkeen tehdä. Kysymys on esitetty viime vuosien aikana toistuvasti. Tarkimman vastauksen hän antoi amerikkalaisessa John Hopkins -yliopistossa tänä kesänä.
 – Ehkä yritän lukea, mutta silmäni menevät kiinni, koska olen väsynyt. Sitten yritän nukkua ja katsotaan mitä tapahtuu, Merkel vastasi.
 Katainen, Vanhanen ja Halonen on haastateltu puhelimitse. Kiviniemi ja Rinne vastasivat kysymyksiin sähköpostitse.
 Keskustelu on avoinna 26.9. klo 23 asti.

Maailman mahtavin nainen hallitsi tekstareilla – näillä suomalaisilla on ollut suora linja "Dear Angelalle"


Summary: Mengin tapaus oli kiristänyt Kanadan ja Kiinan välejä. Vain muutamaa päivä Huawein liikejohtajan kiinnioton jälkeen Kiina otti kiinni kaksi kanadalaista. Myös heidät on nyt vapautettu.

Kanadassa korkeimman oikeuden tuomari on päättänyt lakkauttaa kiinalaisen matkapuhelinjätti Huawein talousjohtajan  Meng Wanzhoun  luovutustoimet.
 Samalla tuomari poisti Mengin vapautusehdot, mikä tarkoittaa, että tämä vapautetaan.
 – Kolmen viime vuoden aikana elämäni on kääntynyt ylösalaisin. Tämä on ollut hajottavaa aikaa minulle äitinä, vaimona ja talousjohtajana.
 – Uskon, että jokaisella asialla on valoisa puoli. Tämä oli korvaamaton kokemus elämässäni, Meng sanoi toimittajille Vancouverissa kiittäen aiemmin Kiinan Kanadan-suurlähetystöä tuesta.
 Meng teki aiemmin perjantaina syytesopimuksen yhdysvaltalaisten syyttäjien kanssa. Ratkaisuehdotusta käsiteltiin Yhdysvalloissa osavaltion tuomioistuimessa New Yorkissa. Oikeusministeriön asianajaja  David Kessler  kertoi, että Yhdysvallat suostuu lykkäämään Mengin syytteeseen asettamisen 1. joulukuuta 2022 asti ja jos tämä noudattaa sopimuksen ehtoja, syytteistä luovutaan.
 Diplomaattinen kiista kesti vuosia
 Kanada otti Mengin kiinni vuoden 2018 lopulla Vancouverissa. Mengiä syytettiin Iranin vastaisten talouspakotteiden rikkomisesta.
 Tuolloin Kanadan pääministeri  Justin Trudeau  sanoin, että Mengin pidätys ei ollut poliittinen. Kanada pidätti Mengin koska Yhdysvallat oli antanut hänestä pidätysmääräyksen.
 8. joulukuuta vuonna 2018 Kiina uhkasi Kanadaa vakavilla seurauksilla, ellei Kanada vapauttaisi Mengiä.
 10. joulukuuta Kiina pidätti Kanadan entisen diplomaatin  Michael Kovrigin  sekä liikemies  Michael Sparovin  epäiltynä osallistumisesta turvallisuutta uhkaavaan toimintaan.
 Kiinan pidätyksiä on pidetty laajalti kostotoimina Mengin pidätyksestä.
 Tammikuussa 2019 Trudeau ja Yhdysvaltain silloinen presidentti  Donald Trump  tuomitsivat Kiinan tekemät pidätykset.
 Trudeaus myös erotti tammikuussa 2019 Kanadan Kiinan suurlähettilään  John McCallumin  tämän Mengistä antamistaan lausunnoista kiinalaismedialle.
 Samana vuonna Kiinan ja Kanadan väliset diplomaattiset suhteet jännittyivät, kun Kiina langetti kuolemantuomion kanadalaiselle  Robert Lloyd Schellenbergille .
 Tapaus herätti keskustelua Kiinan kostotoimista. Kiinan mukaan Schellenbergin tapauksen uudelleenkäsittely päätettiin pitää, sillä Kiina piti 15 vuoden vankeutta lievänä tuomiona.
 Kiina pidätti Schellenbergin vuosia ennen Huawein jupakkaa.
 Kuolematuomion jälkeen Kiina päivitti matkustusohjeensa ja varoitti kansalaisiaan "paikallisten lakien mielivaltaisesta täytäntöönpanosta".
 Vastaukseksi Kiina varoitti kansalaisiaan Kanadaan matkustamisen vaaroista.
 Kesäkuussa 2020 Kiina syytti Kovrigia ja Spavoria vakoilusta ja valtionsalaisuuksien paljastamisesta. Vuonna 2021 heidät tuomittiin 11 vuodeksi vankeuteen.
 Kiina ja Kanada pääsivät vihdoin sopuun
 Meng oli Kanadassa kotiarestissa liki kolme vuotta.
 Tammikuussa 2021 Mengin asianajajat pyysivät tuomioistuinta lieventämään kotiarestiehtoja. Mengin kotiarestiin kuului nilkkapanta, ulkonaliikkumiskielto ja vartijan päivittäinen valvonta.
 24. syyskuuta Meng teki syytesopimuksen yhdysvaltalaisten syyttäjien kanssa. Hänet on vpaautettu ja Meng voi palata Kiinaan.
 Myös Kiinassa vangittuna olleet kanadalaiset ovat päässeet vapaaksi ja he ovat matkalla kotiin, kertoo Kanadan pääministeri Trudeau.

Huawein johtaja pääsi vapaaksi – Kiinan ja Kanadan suhteita vuosikausia heirtänyt kiista saatiin päätökseen


Hämeenlinnassa on ammuttu poliisia tehtävän yhteydessä, ja poliisi on käyttänyt virka-asetta vaarallisen henkilön pysäyttämiseksi. Poliisi kertoi asiasta tiedotteessaan puoli kolmen jälkeen lauantain vastaisena yönä. Aseenkäyttötilanne oli noin kello 23.30 perjantaina.
 Poliisi kertoi yöllä, että tehtävä on yhä kesken ja että tilanne on hallinnassa eikä kenellekään aiheudu enää vaaraa.
 Poliisi ei kommentoinut ampumisen kohteeksi joutuneen poliisin tilaa. Tiedotteessa ei myöskään avattu, millaisesta tehtävästä on kyse. Poliisi vetosi tutkinnallisiin syihin ja aikoo tiedottaa asiasta lisää myöhemmin lauantaina.
 Tapauksesta on informoitu päivystävää syyttäjää, koska poliisi on käyttänyt tilanteessa virka-asetta.
 Poliisia ammuttiin myös elokuussa
 Viimeksi poliisin kohdistuneet ampumiset nousivat Suomessa keskusteluun, kun poliiseja ammuttiin kotihälytystehtävän yhteydessä Varsinais-Suomen Ruskossa 23. elokuuta. Tilanteessa sekä poliisi että poliisin kohteena ollut henkilö käyttivät asetta. Poliisi haavoittui ampumatilanteessa. Keskusrikospoliisin (KRP) esitutkinnan mukaan kolme poliisia oli hengenvaarassa tilanteessa. Poliiseja ampunut mies kuoli ampumisessa saamiinsa vammoihin sairaalassa.
 Poliisia kohti on ammuttu myös esimerkiksi Porvoossa ja Pirkanmaalla kaksi vuotta sitten. Tuolloin kaksi ruotsalaisveljestä ampui Porvoossa kahta poliisia, jotka haavoittuivat tilanteessa. Lisäksi veljekset ampuivat poliiseja kohti takaa-ajotilanteissa Pirkanmaalla.
 Kesällä 2016 poliiseja kohti ammuttiin rynnäkkökiväärillä Vihdissä. Yksi poliisi kuoli ja toinen haavoittui. Toukokuussa 2012 Hyvinkäällä haavoittui poliisi ampumisessa, jossa kuoli kaksi ihmistä.
 Lue lisää:
 Poliisin virka-autoa ammuttiin Kuopiossa poliisiaseman parkkipaikalla
 Poliisi edennyt Ruskon ampumävälikohtauksen tutkinnassa – epäillyltä löytyi useampi laiton ase ja räjähteitä
 Poliisia ei epäillä rikoksesta Ruskolla miehen kuolemaan johtaneessa ampumavälikohtauksessa

Poliisia ammuttiin tehtävän yhteydessä Hämeenlinnassa – poliisi kertoo käyttäneensä virka-asetta vaarallisen henkilön pysäyttämiseksi


Summary: Suomessa on Fimean mukaan melko yleistä, että lääkärit määräävät iäkkäille uusia lääkkeitä vain olemassa olevien oireiden hoitoon ja katsomatta hoitokokonaisuutta.

Lähes jokaisella 75 vuotta täyttäneellä suomalaisella on käytössään vähintään yksi lääke, Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimeasta kerrotaan.
 13 prosenttia ikääntyneistä käyttää samanaikaisesti kymmentä tai useampaa lääkettä. Kymmenenkin lääkkeen hoito voi olla täysin perusteltu ja aiheellinen, kunhan jokaisen lääkkeen taustalla on oikea sairaus ja lääkkeet sopivat keskenään yhteen, kertoo Fimean tutkija  Johanna Jyrkkä .
 – Tavoitteena ei ole pysyä lääkkeettömänä, sillä elimistön ikääntyessä tulee väistämättä vaivoja ja sairauksia, joita voidaan hoitaa tai lievittää lääkkeillä. Tärkeintä on käyttää oikeita lääkkeitä, oikeilla annoksilla. Tällöin lääkkeet ovat turvallisia ja parantavat elämänlaatua, Jyrkkä toteaa.
 Jyrkän mukaan yli 75-vuotiaat suomalaiset ostavat reseptillä eniten parasetamolikipulääkkeitä sekä sydän- ja verisuonitauteihin tarkoitettuja lääkkeitä, joilla hoidetaan muun muassa verenpainetautia ja sydämen vajaatoiminnan oireita.
 Ikääntyneiden yleisimmin käyttämissä lääkkeissä tai käytössä olevien lääkkeiden määrissä ei ole tapahtunut viime vuosina merkittäviä muutoksia. Sen sijaan suuri muutos on tapahtunut siinä, että viimeisen 20–30 vuoden aikana on saatu lääkkeitä sellaisiin sairauksiin, joihin ei ole aikaisemmin ollut lääkkeitä. Tällaisia ovat esimerkiksi osteoporoosi- ja dementialääkkeet.
 Lisäksi käyttöön on saatu muun muassa uusia, entistä tehokkaampia reuma-, syöpä-, diabetes- ja sydän- ja verisuonitautilääkkeitä.
 Lääkelista turvaksi lompakkoon
 Jyrkän mukaan on melko yleistä, että lääkärit määräävät iäkkäille uusia lääkkeitä vain olemassa olevien oireiden hoitoon ja katsomatta hoitokokonaisuutta.
 – Lääkärillä pitää olla aina tiedossa, mitä lääkkeitä ikääntynyt käyttää ennestään ja millä annoksilla. Varsinkin useilla eri lääkäreillä käyvien potilaiden koko lääkehoito ei välttämättä ole lääkärin saatavilla, ja lääkitystietojen antaminen onkin potilaan omalla vastuulla.
 Käytössä olevat lääkkeet olisi Jyrkän mukaan hyvä kirjoittaa ylös myös sitä varten, jos akuutin sairastumisen takia ei pysty itse kertomaan terveydenhuollon ammattilaisille, mitä lääkkeitä on kyseisenä päivänä ottanut. Lääkelistaa voi säilyttää esimerkiksi lompakossa.
 – Jos oma lääkehoito epäilyttää, omasta apteekista voi kysyä lääkehoidon kokonaisuuden arviointia, jossa käydään läpi kaikki käytössä olevat lääkkeet ja niiden yhteensopivuus, Jyrkkä neuvoo.
 Suurin osa yli 75-vuotiaiden lääkkeistä määrätään Jyrkän mukaan sellaisiin sairauksiin, joista ei ole enää mahdollista parantua, mistä syystä lääkkeitä syödään usein koko loppuelämän ajan. On kuitenkin hyvä ottaa huomioon, että vaikka olisi ollut pitkään käytössä sama lääke, annostusta pitää mahdollisesti ajan kuluessa muuttaa. Ikääntymisen myötä esimerkiksi joidenkin lääkkeiden vaikutukset voimistuvat, minkä seurauksena annostusta tulee laskea.
 Tätä ei kuitenkaan saa koskaan tehdä omatoimisesti, vaan asiasta pitää aina keskustella lääkärin kanssa.
 – Myös tilapäiseen käyttöön määrätyt lääkkeet, etenkin rauhoittavat tai unilääkkeet, jäävät helposti pysyvään käyttöön, vaikka niitä ei kannattaisi koskaan syödä turhaan. Ne voivat aiheuttaa ikääntyneille esimerkiksi huimausta ja kaatumisia.
 Reseptejä myös vältettävien listalta
 Yli 75-vuotiaille suomalaisille määrätään myös sellaisia lääkkeitä, joiden määräämistä tulisi ikääntyneiden osalta välttää, kertoo Jyrkkä.
 Fimealla on Lääke75+-tietokanta, johon on listattu tällaiset lääkkeet. Tietokanta löytyy osoitteesta www.fimea.fi, kohdasta "lääkehaku".
 Lääkehakuun voi kirjoittaa oman lääkeaineensa. Lääkkeen tiedoissa on "soveltuvuus iäkkäälle" -kohta, joka kertoo, kuinka hyvin lääke sopii ikääntyneen käyttöön. Tietokannasta löytyy noin sata vältettävää lääkeainetta.
 – Palvelu ei ole tarkoitettu pelkästään terveydenhuollon ammattilaisille, ja monet iäkkäät ja heidän omaisensa ovatkin jo löytäneet sen. Jos oma lääke löytyy vältettävien lääkkeiden listalta, sitä ei tulisi lopettaa, vaan kannattaa kysyä lääkäriltä, löytyisikö sen tilalle turvallisempia vaihtoehtoja.
 Jyrkkä sanoo, että Fimeassa seurataan tarkkaan, minkä verran suomalaiset ikääntyneet ostavat vältettäviä lääkkeitä, ja määrät ovat olleet jo pidempään laskussa. Tällä hetkellä noin joka viides 75 vuotta täyttänyt suomalainen ostaa vuosittain vähintään yhtä tällaista lääkettä.
 Jos ikääntyneelle on määrätty vältettävää lääkettä, taustalla voi Jyrkän mukaan olla esimerkiksi se, että joissakin sairauksissa ei ole muita vaihtoehtoja. Joskus kyse voi olla tottumuksesta.
 – Joku on saattanut käyttää kyseistä lääkettä jo niin pitkään, että ei yksinkertaisesti halua lopettaa sen käyttöä. Tällöin lääkäri voi itse punnita, onko lääkitystä turvallista jatkaa.
 Vältettävien listalle päätyvät lääkkeet, joiden riskit ovat tyypillisesti hyötyjä suuremmat. Jos iäkkäälle kuitenkin määrätään tällainen lääke, on Jyrkän mukaan tärkeää muistaa, että lääkkeen käyttöön liittyy riskejä ja lääkehoitoa tulee mahdollisesti seurata tavanomaista tarkemmin.

Moni ikääntynyt käyttää jopa kymmentä eri lääkettä yhtä aikaa – eniten ostetaan kipulääkkeitä sekä sydän- ja verisuonitauteihin tarkoitettuja lääkkeitä


Summary: Viime aikoina Kanadassa on löytynyt useita joukkohautoja, joihin oli haudattu noin 1 200 alkuperäisväestöön kuuluneen lapsen ruumiit. Lapset joutuivat sisäoppilaitoksissa usein väkivallan ja seksuaalisen hyväksikäytön uhreiksi.

Katolinen kirkko on esittänyt anteeksipyynnön Kanadan alkuperäiskansoille liittyen kaltoinkohteluun kirkon ylläpitämissä sisäoppilaitoksissa.
 – Me Kanadan katoliset piispat ilmaisemme syvän katumuksemme ja pyydämme yksiselitteisesti anteeksi, lausunnossa sanottiin.
 Kanadan katoliset piispat kertovat lausunnossaan tunnustavansa oppilaiden kokeman kärsimyksen sekä heihin kohdistuneen vakavan kaltoinkohtelun.
 Kanadassa oli toista sataa katolisen kirkon sisäoppilaitosta, joihin pakotettiin noin 150 000 lasta. Näissä alkuperäisväestöä yritettiin sulauttaa pakolla valtaväestöön 1800-luvun lopulta 1990-luvulle asti. Oppilaitosten rehtorit ja opettajat syyllistyivät usein lasten fyysiseen kurittamiseen ja seksuaaliseen hyväksikäyttöön samalla kun lapsilta riistettiin heidän oma kultuurinsa ja kielensä. Tuhansia lapsia katosi kouluissa.
 Viime aikoina Kanadassa on löytynyt useita joukkohautoja, joihin oli haudattu noin 1 200 alkuperäisväestöön kuuluneen lapsen ruumiit.
 Matka Vatikaaniin suunnitteilla
 Alkuperäiskansojen ryhmät ja johtajat ovat pyytäneet paavin anteeksipyyntöä kirkon roolista sisäoppilaitoksissa. Piispojen mukaan alkuperäiskansojen edustajien on tarkoitus matkustaa Vatikaaniin joulukuussa tapaamaan paavia.
 Kirkko esitti anteeksipyynnön vain vajaa viikko ennen kuin Kanadassa vietetään ensimmäistä kertaa Kansallista totuuden ja sovinnon päivää kadonneiden alkuperäiskansojen lasten ja sisäoppilaitoksista selvinneiden kunniaksi. Muistopäivä on määrä järjestää 30. syyskuuta.
 Kanadan hallitus esitti vuonna 2008 virallisen anteeksipyynnön koulujen vuoksi.
 Lue lisää:
 Kadonneiden lasten hautausmaan seudun päällikkö Ylelle: "Tätä
virtaa on melottava yhdessä" – Kanada etsii sovintoa  alkuperäiskansojen historian vääryyksiin
 Kanadasta löytyi taas lisää hautoja alkuperäisväestön lasten koulun läheltä – kirkkoja poltettu, paavia vaaditaan tilille
 Kanadassa löydettiin 751 ihmisten joukkohauta alkuperäiskansojen lapsille tarkoitetun "pakkokoulun" läheltä
 Alkuperäiskansoille tarkoitetun koulun alueelta löydettiin satojen lapsien jäänteet Kanadassa

Katolinen kirkko pyysi anteeksi Kanadan alkuperäiskansojen lasten kaltoinkohtelua sisäoppilaitoksissa


Summary: Kyseinen ottelu pelattiin Kouvolassa heinäkuussa 2020. Syyttäjän mukaan tilanne on poikkeuksellinen, koska kyse on julkisen kirjoittelun tai sosiaalisen median sijaan huutelusta.

Rasistinen huutelu harrastejoukkueiden välisessä jalkapallo-ottelussa Kouvolassa johtaa syytteeseen yhden ihmisen osalta.
 Kihlakunnan syyttäjä  Matti Torkkel  kertoo, että syytteen saa katsomossa istunut henkilö.
 – Meillä on siinä hyvä ulkopuolinen todistaja, jota tullaan kuulemaan myös oikeudessa aikanaan. Myös syytetty on myöntänyt osin tekonsa, Torkkel sanoo.
 Kyseinen ottelu pelattiin paikallisten joukkueiden Bar Jokerin ja Kouvolan Lakujen välillä toissa kesänä, heinäkuussa 2020.
 Huutelu kohdistui monikulttuurikeskus Saagan maahanmuuttajataustaiseen joukkueeseen Kouvolan Lakuihin.
 Monikulttuurikeskus Saagan silloisen Facebook-päivityksen mukaan rasistista huutelua esiintyi kentällä koko pelin ajan. Keskuksen mukaan huuteluun syyllistyivät sekä katsojat että vastustajajoukkueen pelaajat.
 Poliisin tutkinta kohdistui kuitenkin yhteen katsomossa olleeseen ihmiseen. Huutelua läheltä seurannut toinen katsoja teki huutelusta rikosilmoituksen poliisille.
 Syyttäjän mukaan tilanne on poikkeuksellinen, koska kyse on julkisen kirjoittelun tai sosiaalisen median sijaan huutelusta.
 Syyttäjä on vienyt asian Kymenlaakson käräjäoikeuteen. Rangaistusvaatimuksena tämän kaltaisissa tapauksissa on yleensä muutamia kymmeniä päiväsakkoja.
 Poliisi tutki pitkään
 Poliisi  tutki asiaa rikosnimikkeellä kiihottaminen kansanryhmää vastaan . Tapauksen esitutkinta kesti pitkään.
 – Kiihottaminen kansanryhmää vastaan on vakava rikos, jota poliisi tutkii erityisellä huolella. Kuulemisia ja puhuttamisia oli runsaasti, kommentoi asiaa rikosylikonstaapeli  Juha Lehtoranta  Kaakkois-Suomen poliisilaitokselta Kouvolasta.
 Lue lisää:  Jalkapallopelissä tapahtunut rasistinen huutelu syyteharkintaan Kouvolassa – vastustaja luopui sarjapaikasta heti

Jalkapallokatsomossa rasistisia solvauksia huudellut henkilö saa syytteen – Syyttäjä: "Meillä on siinä hyvä todistaja, jota tullaan kuulemaan myös oikeudessa"


Summary: Vuosisatojen ajan paikalliset ovat uskoneet kuilun olevan muiden muassa portti helvettiin.

Luolatutkijat ovat laskeutuneet tiettävästi ensimmäistä kertaa yli 100 metriä syvään "helvetinkuiluun" Jemenissä. Itä-Jemenin autiomaalla sijaitseva Barhoutin kaivo on noin 30 metriä leveä ja 112 metriä syvä luonnonihme.
 Vuosisatojen ajan paikalliset ovat uskoneet kuilun olevan henkien asuinpaikka tai vankila, ja kuilua on myös pidetty porttina helvettiin. Monet ovat jopa vältelleet luolasta puhumista, koska se on pelätty tuovan huonoa onnea.
 Luolatutkijoita 100 metriä syvän "helvetinkuilun" yläpuolella. Oman Cave Exploration Team / AFP
 Ryhmä naapurivaltio Omanin luolatutkijoita laskeutui kuiluun viime viikolla. Kahdeksan tutkijan ryhmä löysi kuilun pohjalta käärmeitä, kuolleita eläimiä sekä luolahelmiä muttei kuitenkaan merkkejä yliluonnollisesta. Tutkijat keräsivät näytteitä vedestä, kivistä sekä maaperästä, ja niitä analysoidaan vielä.
 Tippukivipatsas 100 metriä syvän "helvetinkuilun" pohjalla. Oman Cave Exploration Team / AFP
 Lähi-idässä sijaitsevassa Jemenissä on jatkunut sisällissota vuodesta 2014, ja se on vaatinut kymmeniätuhansia ihmishenkiä. Yli kolme miljoonaa ihmistä on joutunut pakolaisiksi. YK pitää sitä pahimpana humanitaarisena kriisinä maailmassa.
 Lue lisää:
 Uskomaton video: Suuri valas leikkii varovasti sup-laudan kanssa
 Hyviä uutisia: Australialainen hiirilaji ei kuollutkaan sukupuuttoon – viimeinen havainto jyrsijästä oli yli 150 vuoden takaa
 Kiinassa vaeltava norsulauma suuntasi viimein kotiin – takana jo kuukausia kestänyt satojen kilometrien matka
 Syvänmeren kaivostoiminta on lähtökuopissa, vaikka sen vaikutuksista tiedetään vähän – Casper-mustekalan ja pikkuvaltioiden kohtalot huolettavat
 Järjestö: Sukupuutto uhkaa lähes 30:a prosenttia eliölajeista
 BBC: Kiina poisti jättiläispandan uhanalaisten lajien listalta – luonnossa elävien pandojen määrä ylitti 1800 yksilön rajan

Luolatutkijat laskeutuivat yli sata metriä syvään "helvetinkuiluun" Jemenissä – katso videolta, miltä rotkon pohjassa näyttää


Summary: Henkirikos tapahtui toukokuussa 2021. Uhriksi joutunut puoliso oli paennut turvakotiin aiemmin yhteensä viisi kertaa.

Länsi-Uudenmaan käräjäoikeus antoi tänään tuomionsa Vihdin Nummelassa toukokuussa tapahtuneesta henkirikoksesta.
 Henkirikos tapahtui 6. toukokuuta, ja poliisi otti tekijäksi epäillyn kiinni pian tapahtumien jälkeen tekopaikalta.
 Kuolemansyytutkinnan perusteella mies on surmannut puolisonsa lyömällä tätä usealla eri teräaseella yhteensä 78 kertaa.
 Useiden todistajanlausuntojen mukaan tekijä on käyttäytynyt jo aiemmin vuosien ajan väkivaltaisesti ja uhkaavasti uhria kohtaan. Uhri on aiemmin hakeutunut turvakotiin yhteensä viisi kertaa, ja tekijä on kertaalleen määrätty väliaikaiseen lähestymiskieltoon.
 Tekijä on saapunut perheineen Suomeen pakolaisena Irakista vuonna 2015.
 Länsi-Uudenmaan käräjäoikeus katsoo, että teko täyttää murhan tunnusmerkit. Tekijä tuomitaan elinkautiseen vankeusrangaistukseen.
 Tekijä on kiistänyt syyllistyneensä murhaan, mutta tunnustanut syyllisyytensä hätävarjelun liioitteluna tehtyyn tappoon.
 Tekijä on vaatinut, että hänen mielentilansa tekoajankohtana selvitetään. Käräjäoikeus puolestaan katsoo, että tekijän syyntakeisuutta ei ole syytä epäillä.
 Tuomio ei ole vielä lainvoimainen.
 Yle ei kerro tuomitun nimeä lapsiin mahdollisesti liittyvän turvallisuusriskin takia.
 Juttua täydennetty 24.9.2021 kello 14.10. Lisätty tieto siitä, että Yle ei kerro tuomitun nimeä lapsiin mahdollisesti liittyvän turvallisuusriskin takia.
 Aiheesta lisää:
 Poliisi epäilee miehen murhanneen puolisonsa Vihdin Nummelassa − uhrista ehti jo levitä vääriä huhuja

Mies surmasi puolisonsa kymmenillä veitseniskuilla Vihdin Nummelassa – käräjäoikeus antoi murhasta elinkautisen vankeustuomion


Summary: Valtiovarainministeriö ja sosiaali- ja terveysministeriö kertovat arvioineensa, että lokakuun puoliväliin mennessä rokotekattavuus olisi lähellä hallituksen tavoitetta.

Valtiovarainministeriö sekä sosiaali- ja terveysministeriö esittävät valtakunnallisen etätyösuosituksen päättymistä 15. lokakuuta.
 Valtiovarainministeriön tiedotteen mukaan työpaikoilla voidaan nyt alkaa valmistautua etä- ja läsnätyön yhdistämiseen.
 Tiedotteessa todetaan, että paluu työpaikoille voidaan aloittaa jo aiemmin, jos se on mahdollista alueellisen epidemiatilanteen risken arvioinnin perusteella.
 Sosiaali- ja terveysministeriön kansliapäällikkö  Kirsi Varhilan  mukaan tarkoituksena ei ole, että työpaikoille palataan kertarysäyksellä.
 – Ei ole suinkaan tarkoitus, että kaikki rynnistävät työpaikoille kerralla, vaan tehdään se porrastetusti ja riskit tunnistaen, Varhila sanoo.
 Lokakuun puoliväliin osuvat myös koulujen syyslomaviikot, mikä Varhilan mielestä on porrastetun lähityöhön paluun kannalta eduksi.
 Valtakunnallisen suosituksen päättyessä vastuu riskien arvioinnista ja terveysturvallisuudesta siirtyy entistä enemmän työpaikoille ja työnantajille, Varhila muistuttaa.
 Ministeriöt kertovat arvioineensa, että lokakuun puoliväliin mennessä rokotekattavuus olisi lähellä hallituksen tavoitetta. Hallituksen tavoitteena on, että yli 12-vuotiaista 80 prosenttia on rokotettu kahdesti tai saanut mahdollisuuden kahteen rokotteeseen.
 Ministeriöt ovat hyödyntäneet valmistelutyössään Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) ja Työterveyslaitoksen arviointeja.
 Varhilan mukaan Työterveyslaitos olisi ollut valmis purkamaan etätyösuosituksen jo syyskuun puolella. THL sen sijaan olisi Varhilan mukaan pitänyt lokakuun loppua syyskuuta parempana ajankohtana rokotetavoitteen kannalta.
 Juttua korjattu 24.9. klo 12.50: Kyse on ministeriöiden esityksestä.

Etätyösuositus päättynee lokakuun puolivälissä – STM:n Varhilan mukaan "tarkoitus ei ole rynnistää työpaikoille kerralla"


Summary: Itsenäisyyden juhlavuoden lastensäätiö Itla lahjoittaa lapsiperheköyhyyden tutkimukseen liittyvän professuurin Tampereen yliopistoon. Tutkimuksen tavoitteena on löytää ratkaisuja köyhien lapsiperheiden auttamiseksi Suomessa.

Itsenäisyyden juhlavuoden lastensäätiö Itla lahjoittaa lapsiperheköyhyyden tutkimukseen liittyvän professuurin Tampereen yliopistoon. Professuuri on tarkoitus täyttää heti.
 Lahjoitusprofessuuri on osa Itlan kolmivuotista lapsiperheköyhyyteen keskittyy tutkimus- ja kehittämisohjelmaa. Ohjelman tavoitteena on löytää ratkaisuja lapsiperheköyhyyden poistamiseksi Suomesta.
 Suomessa noin  150 000 alle 18-vuotiasta, eli 14 prosenttia kaikista alaikäisitä lapsista, elää pienituloisissa perheissä.
 Yhteiskuntatieteiden tiedekuntaan sijoittuva professuuri lahjoitetaan Tampereen yliopistolle vuoden 2022 alusta 3,5 vuodeksi. Lahjoitukseen sisältyy optio 1,5 lisävuodesta.
 Dekaani  Juho Saari  sanoo, että tehtävä avataan ilman tieteenala- tai oppiainemääritystä, joten hakijoita toivotaan kaikilta soveliailta tieteenaloilta.
 Professuurin tavoitteena on haavoittuvassa asemassa olevien lapsiperheiden pärjäävyyden ja toimintakyvyn vahvistaminen.
 Tampereen yliopistolle lahjoitettava professuuri on Itlan kolmas lahjoitusprofessuuri. Lisäksi Itla on lahjoittanut interventio- ja implementointitutkimuksen professuurit Turun ja Oulun yliopistoihin.

Tampereen yliopistoon uusi lahjoitusprofessuuri tutkimaan lapsiperheiden köyhyyttä


Summary: Joidenkin Britanniaan saapuvien EU-kansalaisten on jatkossa esitettävät passi päästäkseen maahan, vaikka heillä olisi oleskelulupa.

Euroopan unioni on huolestunut siitä, että Britannian hallituksen uudet säännöt voivat estää Britanniassa asuvia EU-kansalaisia pääsemästä maahan, kertoo brittiläinen  The Guardian.
 Britannia teki äskettäin uuden linjauksen henkilökorteista ja passeista.
 Linjauksen mukaan 1. lokakuuta alkaen viisumilla saapuvien tai lyhytaikaiselle vierailulle saapuvien EU-kansalaisten on esitettävä passi maahantulon yhteydessä. Tämä tarkoittaa, että jatkossa nämä henkilöt eivät voi käyttää EU:n, ETA:n tai Sveitsin myöntämiä henkilökorttejaan,  hallituksen sivuilla kerrotaan.
 Ennen Britannian EU-eroa pitkäaikaisen oleskeluluvan hankkineet henkilöt voivat jatkaa henkilökortin käyttöä matkustusasiakirjana vuoteen 2025 saakka.
 EU pelkää, että lentoyhtiöillä voi olla vaikeuksia ymmärtää uutta linjausta
 EU pelkää, että Britanniassa oleskeluluvan omaavat ja henkilökortilla matkustavat henkilöt käännytetään automaattisesti lennolta, koska he ovat EU:n kansalaisia.
 Britannia ei ole myöntänyt maassaan asuville EU-kansalaisille fyysistä asiakirjaa oleskeluluvasta. EU:n kansalaiset ovat kuitenkin saaneet digitaalisen koodin, jolla heidän statuksensa voidaan tunnistaa.
 Statuksen tarkistamiseksi lentoyhtiön pitäisi kuitenkin kirjautua hallituksen verkkosivuille.
 Britannia monimutkaisti oleskelulupamenettelyään, kun se erosi EU:sta. Britannia on muiden muassa luokitellut EU:n kansalaiset kolmeen ryhmään, joiden oleskelulupia koskevat erilaiset säännöt.
 Noin 450 000 EU:n kansalaista odottaa edelleen Britannian sisäministeriön päätöstä oleskeluluvasta.

Brexit synnytti sekavia maahantulokäytäntöjä – Euroopan unioni pelkää nyt, että EU:n kansalaiset käännytetään lennoilta


Summary: Vakavasti immuunipuutteiset eivät ole sama asia kuin aiempien rokotuskierrosten riskiryhmäläiset, ja tämä tieto ei ole saavuttanut kaikkia. Koko muun väestön kolmannet rokotteet eivät ole vielä ajankohtaisia, ja päätös etenemisestä tehdään syksyn aikana.

Kolmansia koronarokotteita pistetään jo monilla paikkakunnilla, mutta tieto siihen oikeutetuista on osin epäselvää. Kyselyjä tulee niin kuntiin kuin THL:ään.
 Etelä-Pohjanmaalla Seinäjoen kaupunki on joutunut sulkemaan kolmansien koronarokotuksien nettiajanvarauksen vain parin päivän jälkeen, sillä ajanvarauksia tuli paljon kohderyhmään kuulumattomilta.
 Kolmatta koronarokotetta annetaan nyt niille, joiden immuunipuolustus on voimakkaasti heikentynyt ja ensimmäisten ryhmien joukossa lyhyellä annosvälillä rokotetuille.
 Jälkimmäiseen joukkoon kuuluu koronapotilaiden parissa toimivaa terveydenhuoltohenkilöstöä ja esimerkiksi hoivakotien iäkkäitä asukkaita ja heitä hoitavia työntekijöitä. He ovat saaneet ykkös- ja kakkosrokotteen aikanaan alle kuuden viikon välein.
 Voimakkaan immuunipuutteisiksi taas katsotaan henkilöt, joille on tehty esimerkiksi elin- tai kantasolusiirto tai jotka saavat immunosuppressiivista syöpähoitoa. Koko listan voit katsoa  THL:n sivuilta .
 Seinäjoen kaupunki muistuttaa, että immuunipuutteiset ovat lähes poikkeuksetta erikoissairaanhoidossa hoidettavia tai siellä vastikään hoidettuja potilaita.
 Tiedonpuutetta pidetään ymmärrettävänä
 Seinäjoella väärien ajanvarausten syynä ei ole röyhkeys, vaan epätietoisuus.
 – Ihmisiä ei ole saavuttanut tieto siitä, ketkä kuuluvat vakavasti immuunipuutteisiin. Monet ovat käsittäneet, että siihen kuuluvat esimerkiksi samat riskiryhmät kuin influenssarokotuksissa, sanoo Seinäjoen terveyskeskuksen johtava ylilääkäri  Tiina Perä .
 Nettivarausjärjestelmä ei pysty tekemään rajauksia, ja ihmisten käännyttäminen rokotustilanteista on ikävää. Siksi aikoja saa nyt vain puhelimitse, jolloin oikeus rokotteeseen voidaan varmistaa etukäteen.
 Keski-Pohjanmaalla oikeutta kolmanteen rokotteeseen on tultu aika ajoin kysymään walk in -tilaisuuksissa, mutta kyse on pienistä määristä. Pääsääntöisesti tilanne on tiedossa.
 Vaasassa kolmannen koronarokotteen antaminen on vasta alkamassa. Rokotusajan saa puhelimitse, jolloin selvitetään, että asiakas kuuluu voimakkaasti immuunipuutteisiin henkilöihin.
 Johtava asiantuntija  Mia Kontio  THL:stä pitää ymmärrettävänä sitä, että osa on mieltänyt immuunipuutteisten ryhmän tarkoittavan aiempia riskiryhmiä. Kunnat ovat kuitenkin tiedottaneet siitä, ettei näin ole.
 Seinäjoellakin rokotteita olisi annettavaksi myös muille kuin nyt määritellyille ryhmille, mutta asiassa edetään valtakunnallisen ohjeistuksen mukaan. THL on linjannut, että kolmansilla rokoteannoksilla muulle väestölle ei ole kiire, sillä valtaosa on saanut rokotukset myöhemmin ja pidemmällä aikavälillä.
 Tarvetta kolmansiin annoksiin arvioidaan Kontion mukaan nyt syksyn aikana.
 Lue myös:   Kaikki suomalaiset eivät tarvitse kolmatta koronarokotetta syksyn aikana, katsoo rokotusasiantuntijaryhmä
 Voit keskustella aiheesta lauantaihin kello 23:een asti.

Oikeus kolmanteen koronarokotteeseen on monelle epäselvä – Seinäjoella nettiajanvaraus jouduttiin sulkemaan, koska aikoja varasivat nekin, joille rokote ei kuulu


Summary: Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiirin ylilääkäri ja Savitaipaleen kunnanjohtaja kiittelevät kuntalaisten sitoutumista rokotuksiin. Myös rokotusten käytännön järjestelyjen onnistuminen auttoi tavoitteen saavuttamisessa.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Savitaipale on saavuttanut ensimmäisenä kuntana Suomessa koronarokotustavoitteen.
 Rokotustavoite 80 prosenttia täyttyi  eilen torstaina .
 Valtakunnallisesti 80 prosentin rokotuskattavuuteen on pyritty, jotta koronarajoitukset voitaisiin poistaa.
 Rokotukset etenivät Savitaipaleella  alusta asti nopeasti , sillä kunnassa on paljon iäkkäitä ja riskiryhmiin kuuluvia asukkaita, jotka on rokotettu ensimmäiseksi. Yli kolmannes Savitaipaleen noin 3 300 asukkaasta on yli 65-vuotiaita.
 Savitaipalelaiset ovat myös olleet hyvin aktiivisia hakemaan rokotteen itselleen.
 Sekä Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksoten ylilääkäri  Sami Raasakka  että Savitaipaleen kunnanjohtaja  Johanna Mäkelä  kiittelevät ihmisten sitoutumista rokotuksiin. Heidän mukaansa ihmiset ovat ymmärtäneet, miksi rokotuksen ottaminen on tarpeen.
 Mäkelän mielestä Savitaipaleella, niin kuin varmasti myös muuallakin, on perinteisesti hyvin kuuliaista kansaa.
 – Täällä ei ole virinnyt laajempaa rokotevastaisuutta. Päinvastoin keskusteluissa on tuotu avoimesti esille, milloin kukin on tullut rokotetuksi. Tapahtumia ja ihmiskontakteja on kaivattu kovasti ja rokotteet on nähty avaimena tähän, Mäkelä kertoo.
 Savitaipaleella koronavirusrokotuksia jaettiin tehokkaasti ja ihmiset suhtautuivat
rokotuksiin myönteisesti. Kuvituskuva. Kare Lehtonen / Yle
 Raasakan mielestä rokotukset on myös organisoitu Etelä-Karjalassa poikkeuksellisen hyvin. Etelä-Karjalassa on tehty työtä sen eteen, että joukkorokotuspisteet on saatu toimimaan tehokkaasti.
 – Ne ovat palvelleet koko aluetta varsin mainiosti. Lisäksi paikalliset eri kunnissa toteutetut niin sanotut rokotusiskut ovat toteutuneet hyvin ja ne ovat olleet suosittuja, Raasakka sanoo.
 Savitaipaleen hyvinvointiasemalla järjestettiin omia rokotuspäiviä. Osa kuntalaisista kävi myös hakemassa rokotuksensa reilun 30 kilometrin päässä Lappeenrannassa, jossa Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri on rokottanut ihmisiä joka päivä.
 Rokotteita ei ole mennyt hukkaan, vaan ne on saatu jaettua tarvitseville.
 – Varmasti pienellä paikkakunnalla on pystytty hyvin tehokkaasti keräämään rokotuspäivät niin täyteen kuin vain on ollut mahdollista. Hyvinvointiaseman henkilöstö on tiedottanut hyvin tilanteista ja he ovat tehneet kaikkensa, että kaikki rokotteet on saatu pistetyksi, Mäkelä summaa.
 Etelä-Karjala jakaa rokotettujen saaneiden ykköstilan Itä-Savon maakunnan kanssa. Rokotettuja on molemmissa maakunnissa yli 78 prosenttia. Koronatartuntoja Etelä-Karjalassa on tällä hetkellä Suomen maakunnista neljänneksi eniten.
 Eksoten ylilääkäri Sami Raasakka uskoo, että 80 prosentin rokotustavoitteen raja rikkoutuu myös muissa Etelä-Karjalan pienissä kunnissa pian.
 – Suuremmissa kaupungeissa tavoitteeseen päästään aina hieman hitaammin, Raasakka ennakoi.

3300 asukkaan Savitaipale saavutti 80 prosentin rokotuskattavuuden ensimmäisenä Suomessa – näin se onnistui


Summary: Teollisuusliiton mukaan teknologiateollisuuden työnantajat ajavat toimialaa kohti sopimuksetonta tilaa. Työnantajayhdistyksen johtaja rauhoittelee ja uskoo yleissitovan työehtosopimuksen syntyvän.

Elinkeinoelämän järjestöt, työnantaja- ja ammattialajärjestöt

Riitaisasti alkanut palkkakierros on päässyt vaiheeseen, jossa palkansaajapuoli antaa jo ymmärtää työtaisteluiden olevan mahdollisia myöhemmin syksyllä.
 Perinteisesti palkkakierroksen päänavaussopimuksen neuvotellut, teollisuuden palkansaajia edustava Teollisuusliitto arvostelee kovin sanoin työnantajan toimintaa jo ennen kuin varsinaiset neuvottelut ovat edes alkaneet.
 Teollisuusliiton hallitus julkaisi perjantaina kannanoton, jossa se sysää mahdollisten työmarkkinahäiriöiden syyn yksinomaan työnantajalle.
 Teknologiateollisuuden työehtosopimukset umpeutuvat marraskuun lopussa.
 – Toimiala on työnantajien toiminnasta ja hajaannuksesta johtuen matkalla kohti sopimuksetonta tilaa. Elleivät työnantajat saa rivejään suoriksi lähiviikkojen aikana, teknologiasektorin työmarkkinatoiminnan häiriötön jatkuminen on uhattuna. Vika on tällöin yksinään työnantajapuolessa, Teollisuusliiton hallitus toteaa tiedotteessa.
 Teollisuusliiton mukaan sen ensisijainen tavoite ja halu on edelleen päästä uuteen sopimukseen marraskuun loppuun mennessä.
 – Mutta tarvittaessa liitto on valmis puolustamaan jäsenten etua kaikilla niillä toimilla, joita etujen puolustaminen vaatii. Mitään yksittäistä keinoa ei ole suljettu pois, liitosta jyristään.
 Taustalla riita uudesta työnantajayhdistyksestä
 Teollisuusliiton sanamuodot ovat koventuneet, koska teknologiateollisuuden työnantajat lähtivät alkaneeseen työmarkkinakierrokseen uusilla, yksipuolisesti muuttamillaan säännöillä.
 Työnantajien Teknologiateollisuus ry ei enää neuvottele valtakunnallisesta työehtosopimuksesta, vaan tätä tarkoitusta varten on perustettu uusi yhdistys Teknologiateollisuuden työnantajat ry.
 Uusi työnantajayhdistys kerää jäseniä, mutta tahti on palkansaajien mielestä liian hidas. Palkansaajien Teollisuusliitto haluaa alalle yleissitovan työehtosopimuksen, joka on mahdollinen vain, jos työnantajaliitossa on riittävästi jäsenyrityksiä.
 Viime keskiviikkona Teknologiateollisuuden työnantajat ry ilmoitti, että jäsenyrityksiä on nyt 391 kappaletta ja näissä yrityksissä on yhteensä noin 85 000 työntekijää ja toimihenkilöä.
 Kaikkiaan Teknologiateollisuus ry:ssä on noin 1600 jäsenyritystä, joten noin neljännes niistä on liittynyt uuteen yhdistykseen.
 – Jotta neuvottelut voidaan aloittaa, järjestäytyneiden yritysten ja niiden palveluksessa työskentelevien työntekijöiden määrän pitää olla merkittävästi suurempi kuin nyt, Teollisuusliitto ilmoitti perjantaina.
 Teollisuusliiton mukaan työnantajan toiminta vaarantaa niin kutsutun Suomen mallin, eli periaatteen, jonka mukaan vientiteollisuuden palkkasopimukset avaavat työmarkkinakierroksen ja määrittelevät palkankorotusvaran myös muille aloille.
 Teknologiateollisuuden työnantajat ry:n toimitusjohtaja Jarkko Ruohoniemi arvioi, että uuden työnantajayhdistyksen jäsenmäärä tulee riittämään yleissitovan sopimuksen syntymiseen. Vesa Moilanen / Lehtikuva
 Työnantajat: Jäseniä tulee koko ajan lisää
 Teknologiateollisuuden uuden työnantajayhdistyksen toimitusjohtaja  Jarkko Ruohoniemi  suhtautuu Teollisuusliiton ulostuloon rauhallisesti.
 – Totta kai Teollisuusliitto on huolissaan siitä, että neuvottelukumppanilla on riittävä kattavuus neuvotteluihin. Tällaisessa uudessa työmarkkinatilanteessa on tietyllä tavalla ymmärrettävää, että vähän nostetaan miekkaa tupesta.
 Ruohoniemen mukaan Teknologiateollisuuden työnantajat ry on saanut pelkästään keskiviikon jälkeen "kymmeniä jäseniä lisää". Hän uskoo edelleen, että Teollisuusliiton kaipaama valtakunnallisen työehtosopimuksen yleissitovuus tullaan saavuttamaan.
 – Kyllä se tältä puolelta pöytää näyttää siltä, että se kattavuus alkaa olla kohdillaan ja koko ajan paranee, Ruohoniemi sanoo.
 Teollisuusliiton hallituksen kannanoton mukaan palkkakierroksen avaussopimuksen onnistuminen ja sitä myöden vientivetoisen Suomen mallin kohtalo on nyt Jarkko Ruohoniemen harteilla.
 Ruohoniemi toteaa, että alan yritykset liittyvät tai ovat liittymättä Teknologiateollisuuden työnantajat ry:hyn itsenäisen harkintansa mukaan, kukin omista lähtökohdistaan.
 Työnantajayhdistyksen ja Teollisuusliiton edustajat tapaavat toisiaan ensi viikolla. Kyseessä ei vielä ole virallisten neuvottelujen alku, vaan yhteinen keskustelu neuvotteluedellytyksistä.
 Kierroksen kuumin peruna metsäyhtiö UPM
 Teknologiateolliuuden työehtosopimus on avainroolissa, koska sen odotetaan avaavan koko palkkakierroksen ja näyttävän myös muille aloille suuntaa. Kyseessä on myös selvästi suurin teollisuuden toimiala.
 Työmarkkinasyksyn ja -talven kuumimmaksi kysymykseksi teollisuudessa voivat kuitenkin lopulta nousta sopimusneuvottelut metsäteollisuudessa.
 Mitään yleissitovaa sopimusta ei voi syntyä, koska työnantajajärjestö Metsäteollisuus ry ei enää tee lainkaan työehtosopimuksia ja neuvottelut työehdoista käydään yrityskohtaisesti.
 Voimakkaimmin uutta näkemystä on ajanut metsäjätti UPM, joka ei halua solmia edes yrityskohtaista sopimusta, vaan vaatii yrityksen sisälle useita työehtosopimuksia liiketoiminta-alueittain.
 UPM:n ja palkansaajien välit ovat pahasti tulehtuneet. Metsäteollisuuden sopimukset umpeutuvat vuoden vaihteessa eli kuukautta myöhemmin kuin teknologiateollisuudessa.
 Lue lisäksi:
 SAK:n Eloranta ennustaa arvaamatonta syksyä työmarkkinoille – EK:n Häkämies: "Neuvottelut aina alkuun vaikeita"
 TES-kiista hämmentää UPM:n työntekijöitä, jotka voivat vain odottaa: "Ei tämä hirveän hienolta vaikuta"
 Paperiliiton Vanhala: Käytännössä kaikkialla muualla neuvotellaan nyt paitsi UPM:ssä
 Paikallinen sopiminen voi nostaa tessien määrää sadoilla ja lisätä työmarkkinariitelyä – Palkansaajapuoli haluaa lisää sovittelijoita

Teollisuusliitto syyttää työnantajaa palkkakierroksen hajaannuksesta ja vannoo puolustavansa jäsentensä etua – "Mitään keinoa ei ole suljettu pois"


Summary: Anderssonin mukaan Saarikon vaatimusten toteuttaminen voisi sysätä Euroopan pitkään lamaan.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

EU-maat ovat velkaantuneet rajusti koronaepidemian takia, eikä niiden ole tarvinnut noudattaa kriisin aikana unionin velka- ja alijäämäsääntöjä. Säännöt ovat hyllyllä vielä ensi vuoden, mutta edessä on iso kiista siitä, millaisiin sääntöihin sen jälkeen on tarkoitus palata.
 Suomen hallituksessa kysymys on vaikea. Tuoreessa muistissa on eduskunnan viime kevään toistuva ohjelmanumero, riitely EU:n elvytyspaketista.
 Valtiovarainministeri  Annika Saarikko  (kesk.)  on kiinnittänyt Suomea osaksi  niin sanottua nuukien EU-maiden joukkoa, joka vaatii velkakuria. Saarikko  on sanonut , että Suomi tulee ajamaan EU:ssa paluuta velka- ja alijäämäsääntöihin.
 Hallituksen toisessa ääripäässä on vasemmistoliitto, jonka puheenjohtaja, opetusministeri  Li Andersson  pitää keskustajohtajan vaatimusta koronakriisiä edeltäviin velkasääntöihin palaamisesta ”täysin epärealistisena”.
 Saarikko on ajanut palaamista EU-sääntöihin, joissa jäsenmaiden velkaantumisen rajana on 60 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen. Raja on määritetty EU:n vakaus- ja kasvusopimuksessa, jonka tarkoituksena on korjata jäsenvaltioiden liiallisia budjettialijäämiä ja liiallista julkista velkarasitetta.
 Andersson huomauttaa, että EU-maiden keskimääräinen velka nousee koronan seurauksena yli 90 prosentin.
 – Jos ajatellaan, että läpi Euroopan pitäisi nyt palata 60 prosentin velkarajaan, se vaarantaisi totaalisesti Euroopan elpymisen koronan jälkeen ja puhuttaisiin niin mittavista julkisten menojen leikkauksista koko Euroopassa, että se hyvin todennäköisesti sysäisi Euroopan pitkäkestoiseen lamaan, Andersson sanoo.
 Myös sisäministeri, vihreiden puheenjohtaja  Maria Ohisalo  painottaa, että moni EU-maa, joukossa Suomi, on mennyt yli velkarajoista.
 – En tiedä miksi vaatia tällaisessa maailmantilanteeseen sääntöjä, joihin hyvin harva voisi päästä, Ohisalo sanoo.
 – Kannattaa palauttaa mieleen mitä tapahtui eurokriisissä. Moni taloustieteilijä on ottanut siitä opiksi. Pahimmillaan katkaistaan hyvä, orastava kasvu sillä, että tehdään liian tiukkaa sääntelyä.
 Saarikko myöntää, että vaatimustaso on tällä hetkellä monelle EU-maalle liian korkea, varsinkin korona-ajan jälkeen.
 – On tärkeää huomioida, että nyt olemassa olevat säännöt, jotka korona-aikana ovat olleet hyllyllä, perustuvat syvästi EU:n perussopimuksiin. Niiden muuttaminen vaatisi jäsemaiden yksimieliset näkemykset, Saarikko painottaa.
 Monella EU-maalla ei välttämättä ole halua 60 prosentin rajan muuttamiseen siksikään, että se voisi johtaa uuteen määrittelyjen suohon ja muutosten vaatimiseen sopimuksen muihinkin osiin.
 Maria Ohisalo haluaa varmistaa, että velkarajat eivät heikennä investointeja ilmastonmuutoksen torjuntaan. Emmi Korhonen / Lehtikuva
 Andersson ja Ohisalo eivät määrittele Suomea nuukaksi maaksi
 Li Andersson ei ota suoraan kantaa siihen, toimiko Saarikko oikein, kun Suomi osallistui  kahdeksan EU-maan kirjeeseen , jossa vaaditaan velkakuria.
 – Hän on valtiovarainministerinä tehnyt oman ratkaisun ja lähtenyt kirjeeseen mukaan, Andersson muotoilee.
 Hallituslähteen mukaan olennaisinta kirjeessä on, kenen kanssa se on tehty. Saarikon allekirjoittaman kirjeen on katsottu asemoineen Suomen osaksi EU:n niin sanottuja nuukia maita.
 Andersson ja Ohisalo kiistävät, että leima olisi nyt lyöty.
 – Hallituksen viralliset kannat muodostetaan myöhemmin. Tällaiset vaikuttamiskirjeet eivät ole itsessään vielä hallituksen virallisia kantoja, Ohisalo vastaa.
 Ohisalo huomauttaa, ettei kirjeen muotoilu lähde siitä, että täysin vanhassa täytyy pysyä.
 – Sinänsä en pidä kirjeen muotoilua loputtoman pahana.
 Saarikon mukaan kirjeen linjaukset olivat niin yleisluontoisia, että hän katsoi osallistumisen Suomen osalta mahdolliseksi pelkästään eduskunnan ja hallituksen aiempien kantojen pohjalta.
 – Kirje viestittää ennen kaikkea siitä, että kun me EU:ssa monin muinkin tavoin haluamme katsoa yhteisiä pelisääntöjä vaikkapa ilmastonmuutoksen suhteen, on hyvä, että näin tapahtuu myös talouden osalta, Saarikko kuittaa.
 Li Anderssonin vasemmistoliitto on kritisoinut pitkään, että nykyiset velkasäännöt rajaavat liikaa kansallista talouspoliittista liikkumavaraa, eli esimerkiksi elvyttämistä.  Roni Rekomaa / Lehtikuva
 Andersson: Suomi on vaikutusvaltaisempi, jos vanhaan ei takerruta
 Anderssonin mukaan nyt pitää käydä laaja-alainen keskustelu EU:n tulevaisuudesta, sääntöjen uudistamisesta ja Suomen asemasta.
 – Suomi on vaikutusvaltaisempi ja vahvempi toimija, jos meillä on realistisia esityksiä sääntöjärjestelmän uudistamiseen, sen sijaan että takerrumme vanhoihin sääntöihin, jotka eivät ole enää ajankohtaisia Euroopan nykytilanteessa.
 Päähallituspuolue SDP:n riveistä on arvosteltu Saarikon kiinnittymistä EU:n nuukien maiden joukkoon, mutta Ylen tietojen mukaan SDP:n linja ei ole niin kaukana keskustasta kuin julkisuudessa on näyttänyt.
 Eurooppaministeri  Tytti Tuppurainen  (sd.) ei ottanut velkakysymykseen suoraan kantaa  keskiviikkona Ylen haastattelussa  ja pääministeri  Sanna Marinilta  (sd.) ei saatu kommentteja tähän juttuun.
 Li Andersson ja Maria Ohisalo odottavat, että keskustelu velkasääntöjen uudistamisesta lähtee Suomessa ja Euroopassa todella käyntiin Saksan viikonloppuna pidettävien vaalien jälkeen.
 Anderssonin mukaan velka- ja alijäämäsäännöt pitää uudistaa niin, että ”niillä on kytköstä reaalimaailmaan, jossa maat ovat”.
 – On täysin epärealistista ajatella, että tilanteessa, jossa keskimääräinen velkaantumisaste on yli 90 prosenttia, pystyttäisiin lähitulevaisuudessa tai ollenkaan palaamaan 60 prosentin tasoon.
 Todennäköisimpänä pidetään, että sääntöjen soveltamiseen tulee lisää joustoja. Liialliseksi velanotoksi ei katsottaisi tuottavia julkisia investointeja, jotka eivät mene vain syömävelaksi. Kriteerin ulkopuolelle voisi jäädä esimerkiksi julkinen rahankäyttö ilmastonmuutoksen torjuntaan.
 – Tästä on ollut jonkin verran keskustelua. Mielestäni olisi hyvä, että vihreä, uusi orasta kasvu ei tule pysähtymään. Tämä pitää ottaa myös Suomessa huomioon, Ohisalo sanoo.
 Ohisalo haluaa varmistaa, että velkarajat eivät heikentäisi "vihreää siirtymää", eli investointeja puhtaampaan energiaan, liikkumiseen ja asumiseen.
 Myös Andersson painottaa, että ilmastonmuutos tuo EU-maille suuren tarpeen toteuttaa julkisia investointeja, joiden takia liikkumavaraa pitää olla.
 Andersson korostaa, että säännöt eivät saa estää järkevän suhdannepolitiikan, eli julkisten investointien tekoa tilanteessa, jossa pitää elvyttää.
 – Olemme olleet puolueena hyvin kriittisiä nykyisiä sääntöjä kohtaan, koska ne rajaavat liikaa maiden talouspoliittista liikkumavaraa ja Suomen mahdollisuuksia toteuttaa talouspolitikkaa kansallisista intresseistä käsin.
 Elvytyspolitiikan puolestapuhujille Suomen nopea nousu koronakriisistä on osoitus elvytyksen voimasta.
 Jäsenvaltion ei tarvitse vanhojen sääntöjenkään mukaan laskea velan määrää heti alle 60 prosentin, vaan velkaa pitää pienentää tietyssä ajassa. Jo ennen korona-aikaa monet EU-maat ovat rikkoneet sääntöjä, ja osalla velkaraja on paukkunut pitkään.
 Lue lisää:
 Suomessa pelätään puhua EU:n yhteisistä taloussäännöistä populistien ja perussuomalaisten pelossa, meppi Sirpa Pietikäinen sanoo

Suomen kiinnittäminen EU:n talousnuukien joukkoon jakaa hallitusta – Li Andersson moittii Annika Saarikon puheita täysin epärealistisiksi


Summary: Puhemiesneuvoston mukaan koronarajoituksia voidaan purkaa kansanedustajien rokotussuojan ansiosta. Myös valiokunnat pääsevät takaisin niiden omiin huoneisiin.

Eduskunnassa kaikki kansanedustajat pääsevät taas samaan aikaan täysistuntosaliin 5. lokakuuta lähtien.
 Puhemiesneuvoston mukaan koronarajoituksia voidaan purkaa, koska kansanedustajista 82 prosenttia on saanut täyden rokotussuojan.
 Tämä tarkoittaa sitä, että 36 kansanedustajaa ei ole saanut ainakaan täyttä rokotussuojaa tai jätti vastaamatta eduskunnan työterveyshuollon kyselyyn.
 Eduskunnan pääsihteerin  Maija-Leena Paavolan  mukaan kysely oli kansanedustajille vapaaehtoinen eli kenenkään ei ollut pakko kertoa omasta rokotussuojastaan.
 Tieto kansanedustajien rokotuksista jää Paavolan mukaan vain työterveyshuollolle. Hän pitää rokotekattavuutta hyvänä.
 –Toiminta on palautumassa normaaliksi askel kerrallaan. Tiistaina puhemiesneuvostossa mietitään varmasti vielä yksityiskohtia. Lähtökohta on, että kaikki 200 edustajaa voivat osallistua istuntoon 5.10. lukien, Paavola sanoo.
 Korona-aikana permantopaikoilla on voinut olla samaan aikaan vain 74 edustajaa.
 Puhemiesneuvosto päätti eduskunnan rajoitusten purkamisesta perjantaina. Myös valiokunnat pääsevät palaamaan nimettyihin kokoushuoneisiinsa.
 Perussuomalaiset kiisti rokotuskritiikin
 Puolueiden suhtautuminen koronarokotuksiin nousi esiin myös kyselytunnilla torstaina, kun hallituspuolueista tulkittiin perussuomalaisten koronapassikritiikki rokotusten arvostelemiseksi.
 Perussuomalaisten ryhmäjohtaja  Ville Tavio  sanoo, että ryhmä suhtautuu rokottamiseen myönteisesti. Kyselytunnilla puolue kyseenalaisti hänen mukaansa hallituksen koronapassiesityksen.
 –Rokotteen ottaminen on jokaisen aikuisen ihmisen oma päätös ainakin toistaiseksi, kun rokote ei ole pakollinen. Me olemme kehottaneet yleisesti suomalaisia niitä ottamaan ja suomalaiset ovat ottaneetkin hyvin kattavasti, Tavio sanoi perjantaina.
 Lisätty Maija-Leena Paavolan kommentit kello 16.15. Kaikki kansanedustajat eivät ole välttämättä kertoneet rokotuksistaan.

Kansanedustajista 82 prosenttia saanut täyden rokotussuojan – eduskunnassa palataan normaaliin


Summary: Euroopan korkeimmalla vuorella kuolee vuosittain useita ihmisiä.

Viisi kiipeilijää on kuollut lumimyrskyssä Venäjällä sijaitsevalla Elbrus-vuorella, Venäjän hätätilaministeriö kertoo.
 Kiipeilijäseurueen 14 muuta jäsentä pelastettiin vuorelta 20 pakkasasteen keskeltä. Yksitoista heistä vietiin sairaalaan.
 Hätäministeriö kertoi pelastusolosuhteiden olleen hyvin vaikeita kovan tuulen, kylmyyden ja huonon näkyvyyden vuoksi.
 Uutistoimisto Tassin mukaan 23. syyskuuta kaikkiaan 23 kiipeilijää lähti matkaan. Ryhmän saapuessa ensimmäiselle leiriytymispaikalle sääolosuhteet olivat heikentyneet merkittävästi.
 Muutama ihminen päätti keskeyttää vuoren valloituksen ja kääntyi takaisin. 19 ihmistä jatkoi matkaa. Noin kello 14 paikallista aikaa lämpötila laski 20 pakkasasteeseen ja rinteellä alkoi kova tuuli.
 Ryhmä lähetti hätäviestin torstaina kello viiden jälkeen iltapäivällä paikallista aikaa. Seurue oli tuolloin noin 5 400 metrin korkeudessa.
 Hätäviranomaisten mukaan seurue päätti jakautua kolmeksi ryhmäksi sen mukaan, kuinka nopeasti ryhmän jäsenet pystyivät laskeutumaan vuorelta.
 Ainakin kahden ihmisen kerrotaan kuolleen hitaimman ryhmän laskeutuessa alas hypotermian seurauksena.
 Seureen mukana oli neljä kokenutta kiipeilijää.
 Venäjän viranomaisten ovat aloittaneet onnettumuuden tiimoilta rikostutkinnan. Matkanjärjestäjän epäillään syyllistyneen rikokseen.
 Yli 5 600 metrin korkuinen Elbrus on Euroopan korkein vuori. Vuorella kuolee kymmeniä kiipeilijöitä vuosittain.
 Lue lisää:
 Mount Everest sai uuden korkeuden – kasvoi 86 sentillä
 Yhä useampi kiipeilijä saavuttaa Mount Everestin huipun: "Seuraa vain roskapolkua, karttaa ei tarvita"
 Viimeinen Norjassa lumivyöryn alle kuollut suomalainen löytyi
 Pohjois-Norjan lumivyöryn suomalaisuhrien reitti selvisi urheilukellosta: ryhmä oli normaalista poikkeavalla reitillä

Viisi kuoli lumimyrskyssä Euroopan korkeimmalla vuorella Elbruksella Venäjällä


Summary: Lou Salomé oli kirjailija, filosofi ja psykoanalyytikko. Hän rikkoi tabuja ja hurmasi miehet Sigmund Freudista Friedrich Nietzscheen. Me muistamme miehet, mutta emme heihin vaikuttanutta naista. Nyt Salomésta on tehty näytelmä KOM-teatteriin.

Miksi  Lou Salomé  sivuutettiin ja unohdettiin? Kysymykseen hakee vastausta  Aina Bergrothin  kirjoittama näytelmä  Lou Salomé , joka saa kantaesityksensä helsinkiläisessä KOM-teatterissa.
 Lou Andreas-Salomé (1861–1937) oli monella tapaa poikkeuksellinen. Hän syntyi Pietarissa ja hakeutui sveitsiläiseen korkeakouluun aikana, jolloin naisen odotettiin menevän naimisiin ja päätyvän kotiäidiksi. Liiallista opiskelua ei katsottu hyvällä.
 Salomé ei kuitenkaan piitannut naiselle varatusta roolista. Hänestä tuli kirjailija, filosofi ja psykoanalyytikko. Hän oli tuottelias intellektuelli, mutta aikalaiskuvauksissa myös femme fatale, kohtalokas nainen, johon miehet hullaantuivat.
 Salomé eli omalaatuisessa kolmiodraamassa muun muassa filosofi Friedrich Nietzschen ja kirjailija-filosofi  Paul Réen  kanssa. Aviossa olleen Salomén rakastettuihin kuului myös nuori runoilija  Rainer Maria Rilke .
 Lou Andreas-Salomélla oli omalaatuinen kolmiodraama yhdessä kirjailija Paul Reen ja filosofi Friedrich Nietzschen kanssa. Kuva on vuodelta 1882, jolloin Salomé oli 21-vuotias. AOP
 Vaikutti myös psykoanalyysin kehitykseen
 50-vuotiaana Lou Salomé tapasi Saksan Weimarissa Sigmund Freudin, joka vasta muotoili mullistavaa oppialaansa, psykoanalyysia.
 – Salomé itse oli tuolloin kuuluisa kirjailija mutta Freud vielä tuntematon, hyvin kyseenalaisena pidetyn uuden tieteenalan kehittäjä, Bergroth muistuttaa asetelmasta.
 Salomésta tuli Freudin oppilas Itävallan Wienissä, sitten läheinen ja tärkeä kollega, jonka näkemyksiä Freud arvosti. Bergrothin mielestä Salomén rooli psykoanalyysin kehityksessä on suuri.
 – Salomén kommentit ja kritiikki vaikuttivat Freudin ajatteluun ja hän myös salli Salomélle enemmän vapautta kuin muille opiskelijoilleen.
 Viimeiset 25 vuotta elämästään Salomé toimi psykoanalyytikkona ja otti potilaita vastaan kotonaan. Hän kävi laajaa kirjeenvaihtoa Freudin kanssa ja vieraili myös tämän kotona.
 Bergroth ajattelee, että on sääli, että Lou Salomé unohdettiin, eikä hänen tuotantoaan ole jatkokehitetty samalla tavalla kuin vaikkapa Freudin tai Nietzschen ajattelua.
 – Me olisimme pidemmällä, jos olisimme voineet käydä samanlaisen kierroksen myös tämän 1900-luvun alun naisajattelijan kanssa.
 Salomé kirjoitti myös seksuaalisuudesta, muun muassa  Erotiikka -nimisen teoksen 1900-luvun alussa.
  Lou Andreas-Salomé oli Sigmund Freudille tärkeä ja läheinen kollega. He tapasivat, kun Salomé oli 50-vuotias ja Freud vasta kehitteli psykoanalyysiaan. Tässä psykoanalyytikot saman pöydän äärellä reippaasti yli 10 vuotta myöhemmin, 1920-luvulla. AOP
 Liian tiedonjanoinen nainen on pahasta
 Bergroth kertoo törmänneensä Salomén hahmoon opiskeluaikanaan ja hämmästyneensä jo silloin tämän sivuuttamisen määrää. Kun hän alkoi hahmotella aiheesta näytelmää, hän kahlasi läpi Salomésta kirjoitettua kirjallisuutta, ja provosoitui.
 – Kirjojen holhoava ja seksistinen suhtautuminen tähän liian tiedonjanoisena nähtyyn naiseen alkoi ärsyttää. Oli käsittämätöntä, että elämäkertojen kirjoittajat käyttivät sivutolkulla aikaa sen pohtimiseen, milloin hän menetti neitsyytensä ja kenelle. Se tuntui sopimattomalta, pöyristyttävältä suorastaan.
 Turhautumisesta syttyi kipinä. Bergroth päätti kirjoittaa näytelmän, joka tekisi oikeutta Salomélle. Tarkoitus ei ollut esittää historiallista totuutta Salomén elämän yksityiskohdista, vaan kirjoittaa “mahdollisimman iloista ja törkeää materiaalia”.
 Elämänsä hauskimman parenteesin eli näyttämöohjeen Bergroth kertoo kirjoittaneensa juuri tähän tekstiin.
 – Se kuuluu näin: ”Lou Salomén orgasmi valaisee näyttämön ja ajaa tohtorit pakosalle.”
 Lou Salomé (Vilma Melasniemi, keskellä) sekä tämän ystävä Ellen Key (Ella Mettänen) ja kirjailija Paul Rée (Miiko Toiviainen) lukevat päivän lehdestä Salomén kirjaa ylistävää kritiikkiä. Noora Geagea
 Mies edustaa ihmisyyttä, nainen vain naista
 Kantaesityksen ohjaa  Riikka Oksanen . Hänen mukaansa Lou Salomén hahmo on esityksessä ristiriitainen ja monimutkainen.
 – Ja se on fantastisen upeata. Me tarvitsemme ristiriitaisia naishahmoja teatteriin. Salomé pystyi säilyttämään positiivisen draivin elämässään ja riippumatta siitä, mitä häneltä odotettiin, piti kiinni mahdollisuudesta toimia toisin, Oksanen sanoo.
 Oksasen mielestä Salomén sivuuttaminen historiankirjoituksessa liittyy siihen, ketkä saavat tilaa, ketkä koetaan kiinnostaviksi ja ihmisyyden edustajiksi.
 – Perinteisestihän mies edustaa ihmisyyttä ja nainen naista.
 Oksanen soisi, että jokainen pohtisi muun muassa sitä, keitä me luemme ja keiden tarinoihin samastumme esimerkiksi näyttämöllä.
 – Kyse on siitä, kuka mielletään uskottavaksi ja miksi me ajattelemme niin. Toivon, että esitys herättää pohtimaan näitä asioita.
 Lou Salomé ensi-ilta 24.9. KOM-teatterissa, Helsingissä.
 – Halusin viettää aikaa naisen seurassa, joka omisti koko elämänsä maailman katsomiselle ja itsensä haastamiselle. Lou Salomé uskalsi avata silmänsä ja nähdä mahdollisimman selkeästi ja tarkasti. Se oli upea elämäntehtävä ja olen kiitollinen ajasta, jonka olen saanut uppoutua häneen, näytelmäkirjailija Aina Bergroth sanoo. Mårten Lampén / Yle
 – Salomé pystyi säilyttämään vapauden ja oman ajattelun tilan. Hän oli ihmeellisellä tavalla immuuni ympäristöstä tuleville odotuksille. Hänessä oli uskomatonta valoisuutta ja iloa, ohjaaja Riikka Oksanen kuvailee. Mårten Lampén / Yle
 Millaisia ajatuksia artikkeli herätti? Keskustele aiheesta 25.9. klo 23 asti.

Miksi muistamme Freudin ja Nietzschen, mutta emme Lou Saloméa? Uusi näytelmä esittelee tuotteliaan älykön, joka sai kohtalokkaan naisen leiman