Summary: Muistuttelu on kuitenkin vasta pienimuotoinen kokeilu. Vaikka sähköpostia ei olisi tullut, ei voi tuudittautua siihen, että oma prosentti olisi kohdillaan.

Yli 920 000 suomalaista voi joutua maksamaan joulukuussa veroja lisäprosentin mukaan, jos tulot pysyvät alkuvuoden tasolla eikä muutosverokorttia tehdä.
 Ongelma on jokavuotinen, mutta Verohallinto on ottanut käyttöön uusia tapoja herätelläkseen ihmisiä.
 Noin 40 000 veronmaksajaa on saanut maaliskuusta alkaen sähköpostitse ehdotuksen veroprosentin muutoksesta. Tämä on mahdollista vain niille, jotka ovat ottaneet käyttöön Suomi.fi-viestit.
 Verohallinto on verrannut tuloja tuoreen verokortin tietoihin, ja jos palkka on muuttunut olennaisesti, Omaveron sähköpostiin on tupsahtanut valmiiksi laskettu ehdotus uudeksi prosentiksi.
 Vajaa kolmannes ehdotuksen saaneista on hyväksynyt sen joko sellaisenaan tai muutosten jälkeen. Hylkyjä on tullut vain parisataa.
 – Ongelma on, että 24 000 ehdotuksen saanutta ei ole reagoinut mitenkään, sanoo ylitarkastaja  Päivi Ylitalo  Verohallinnosta.
 Koska ehdotus on perustunut senhetkiseen tilanteeseen, se vanhenee kahdessa viikossa.
 Lisäksi Verohallinto on lähettänyt pilottikokeilussa tekstiviestejä 7 000 asiakkaalle. Tekstiviestejä kokeiltiin jo viime vuonna.
 Yhteydenotot on suunnattu niille, joiden verotus näyttää olevan reippaasti vinksallaan ja veroprosenttia pitäisi korottaa vähintään 1,5 prosenttiyksikköä. Vaikka postia ei ole tullut, ei siis voi tuudittautua siihen, että kaikki olisi hyvin.
 Suomalaiset muuttavat kuitenkin veroprosenttiaan ahkerasti pitkin vuotta. Tähän mennessä muutoksia on tehty 1,6 miljoonaa. Määrä on hieman suurempi kuin ennen koronaa, mikä voi johtua tulojen heilahtelusta.
 Ensi vuonna muistutellaan eläkkeistä ja kotitalousvähennyksistä
 Matka kohti reaaliaikaista verotusta etenee, mutta liian suuria loikkia Verohallinto ei halua kerralla tehdä.
 Ensi vuonna on tarkoitus alkaa hoksautella niitä, joilla on hakematonta kotitalousvähennystä siitä, että verorahat voi saada käyttöönsä samana vuonna odottelemisen sijaan.
 Suomalaiset muuttavat veroprosenttiaan ahkerasti pitkin vuotta. Tänä vuonna muutoksia on tehty 1,6 miljoonaa. (Kuvituskuva) Derrick Frilund / Yle
 Ensi vuonna aletaan myös muistuttaa eläkkeelle jääville, että verokotti kannattaa uusia pikimmiten. Tämä vaatii kuitenkin sitä, että eläkelaitokset ja etuudenmaksajat ilmoittavat Verohallintoon eläkkeistä ja etuuksista.
 – Silloin voimme laskea suoraan uuden prosentin tai lähettää asiakkaalle kirjeen, että nyt kannattaisi reagoida. Varsinkin eläkkeissä kortinhakuun on kova intressi, mutta välillä se tahtoo unohtua. Silloin pidätetään 40 prosenttia, ja se on suuri pidätys. Viimeistään siinä vaiheessa asiakas yleensä herää, sanoo Päivi Ylitalo.
 Yhä useampi hoitaa veroasiat verkossa
 Väärän prosentin kanssa elävien määrä ei ole tänä vuonna juuri tavallista suurempi, vaikka viime vuosi koronan aiheuttamine poikkeuksineen muutti monen tuloja.
 Jos viime vuonna tulot laskivat ja verotettava muutti prosenttiaan pienemmäksi, perusverokortti tälle vuodelle on tullut sen mukaisena. Jos näkymät ovatkin tänä parantuneet, tuloraja ei välttämättä riitä.
 Korona-aika on kuitenkin lisännyt selvästi sähköistä asiointia. Nyt muutoksista jo 75 prosenttia tehdään sähköisesti, kun vuonna 2019 osuus oli 66 prosenttia.
 Aiheesta voi keskustella maanantaihin 11. lokakuuta kello 23:een asti.
 Lue seuraavaksi:
 Mistä tiedän, mikä sijoitustili minulla on? Jättimätkytkin voi saada anteeksi, jos on avannut kaksi osakesäästötiliä vahingossa
 Verottaja odottaa tavallista enemmän muutoksia esitäytettyihin veroilmoituksiin – etenkin etätyöläisten kannattaa nyt syynätä vähennyksensä tarkkaan

Lähes miljoona suomalaista voi saada joulukuussa selvästi tavallista pienemmän tilin – pahimmista veroprosentin vinoumista on muistuteltu sähköpostilla


Summary: Anti-gender-liikkeeseen kuuluu muun muassa äärioikeistoa ja uskonnollisia tahoja. Niiden yhteinen keksitty vihollinen on "gender ideologia", jonka väitetään romuttavan perinteiset perhearvot.

Seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen oikeuksia ajavat Trasek ry ja Seta, sekä osa tutkijoista ovat huolissaan anti-gender-liikkeestä, joka pyrkii heikentämään naisten sekä seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen oikeuksia.
 Anti-gender-toimijoita yhdistää Jyväskylän yliopiston nykykulttuurin tutkimuksen yliopistonlehtori  Tuija Saresman  mukaan konservatiiviset arvot, eli niin sanottu perinteinen perhemalli, heteroseksuaalinen avioliitto ja ajatus siitä, että sukupuolia on vain kaksi: mies ja nainen.
 – Anti-gender-liikkeeseen kuuluu äärioikeistoa ja kristillisiä tahoja. Monien tausta on herätysliikkeissä, erityisesti evankelisissa herätysliikkeissä, Saresma sanoo.
 Näiden tahojen yhteinen keksitty vihollinen on gender-ideologia, johon anti-gender-toimijat niputtavat niin seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen oikeudet kuin sukupuolineutraalin kasvatuksen.
 Anti-gender-toimijat perustavat some-tilejä, joissa he esiintyvät sateenkaarijärjestöinä.  Kasper Kivistö
 Saresman mukaan gender-ideologian esitetään muun muassa vievän perinteisen perheen merkityksen ja kieltävän lapsien olevan joko tyttöjä tai poikia.
 Gender-ideologiasta on puhunut muun muassa  Päivi Räsänen   KD-lehden artikkelissa , jossa hän ilmaisi huolensa siitä, miten ideologialla pyritään vaikuttamaan lasten maailmankuvaan kouluissa ja päiväkodeissa sukupuolia häivyttämällä ja normalisoimalla samaa sukupuolta olevien suhteet.
 – Ei ole olemassa mitään gender-ideologiaa. On todella ihmeellistä, että voidaan perustaa tällainen liikehdintä keksityn asian vastustamiseksi. Se on ollut kuitenkin yllättävän tehokasta ja levinnyt maasta toiseen, Saresma sanoo.
 Valheita sateenkaariväestä
 Uhkaavampi ja järjestäytyneempi. Niin anti-gender-liike eroaa Setan ja Trasekin mukaan muista heidän toimintaansa vastustavista tahoista.
 Sukupuolivähemmistöjen oikeuksia ajavan Trasekin hallituksen puheenjohtaja  Kasper Kivistö  kertoo, että anti-gender-liike vaikuttaa heidän toimintaansa erityisesti väärää tietoa levittämällä esimerkiksi sosiaalisessa mediassa.
 – Anti-gender-toimijat perustavat some-tilejä, joissa he esiintyvät sateenkaarijärjestöinä ja jakavat väärää tietoa.
 Sellaista on esimerkiksi valheet sukupuolenkorjaukseen liittyvien hoitojen haittapuolista tai yhdistyksen ajamien arvojen vääristely. Yksi esimerkki on sukupuolisensitiivinen kasvatus.
 Trasek puhuu esimerkiksi siitä, että kouluissa pitäisi olla sukupuolisensitiivisiä pukeutumistiloja ja ymmärtää sukupuolen moninaisuus. Kivistön mukaan anti-gender-toimijat vääntävät viestin niin, että sukupuolia ei saisi olla ja kaikkien pitäisi pukeutua harmaisiin säkkeihin.
 Anti-gender-toimijat perustavat Kivistön mukaan myös satenkaarijärjestöjä ja esiintyvät niiden edustajina. Hän epäilee, että motiivina on hankkia tietoa ja pyrkiä aiheuttamaan eripuraa yhteisön sisälle.
 Trasekille tulee säännöllisesti yhteydenottoja, joissa ehdotetaan kansainvälistä yhteistyötä. Kivistö kertoo, että usein on vaikea selvittää, ovatko tahot oikeita vai onko kyseessä feikkijärjestö.
 – Tällainen toiminta tekee työn tekemisestä ahdistavaa ja hieman pelottavaakin. Se aiheuttaa luottamuspulaa ja järjestöjen aitouden selvittely vie aikaa.
 Myös Seta joutuu oikomaan valheita, joita anti-gender-toimijat levittävät.
 Setan pääsihteeri  Kerttu Tarjamon  mukaan yksi piirre sateenkaari-ihmisten oikeuksia vastustavien tekemisessä on viime vuosina ollut, että viranomaisilta tivataan, miksi ne edistävät seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen oikeuksia.
 Jotkut tahot myös levittävät kieltolappua, jolla voidaan ilmoittaa, että ei haluta lasten osallistuvan koulutunneille, jos Seta on paikalla – tai osallistuvan oppitunneille, joissa kerrotaan sukupuolen ja seksuaalisen suuntautumisen moninaisuudesta.
 – Kyse on kuitenkin opetussuunnitelman mukaisista oppisisällöistä, joita ei voi lapselta evätä.
 Anti-genderistinen liikehdintä myös vahvistaa sateenkaari-ihmisiin kohdistuvaa vihamielistä puhetta ja ilmapiiriä.
 Se vaikuttaa Tarjamon mukaan suoraan sukupuoli- ja seksuaalivähemmistöjen arkeen ja siihen, miten he tulevat kohdatuksi kouluissa, terveydenhuollossa ja muualla yhteiskunnassa.
 – Osassa Eurooppaa myrkyllinen ilmapiiri sateenkaari-ihmisiä kohtaan ajaa jo ihmisiä piilottamaan oman itsensä ja osa harkitsee maasta muuttoa. Vihamielinen ilmapiiri, jota esimerkiksi poliitikot tukevat tai edistävät vaikuttaa kielteisesti myös ihmisten mielenterveyteen.
 Antigender-liikkeen historia Antigender-liikkeen historia alkaa 1990-luvulta, jolloin astui voimaan Pekingin julistus, eli YK:n kaikkea naisten syrjintää poistava ohjelma. Julistukseen kirjattiin sana gender, joka tarkoittaa sosiaalista sukupuolta. Vatikaani vastusti gender-sanan käyttöä julistuksessa, koska se antaisi ymmärtää, ettei sukupuolta jaoteltaisi kaksinapaisesti mieheksi ja naiseksi, jotka määrittyisivät aina yksinomaan genitaalien, tiettyjen hormonien tai kromosomien kautta. Antigender-liikehdintä on voimistunut viime vuosien aikana, kun transihmisten ihmisoikeuksista on alettu puhua ja tasa-arvoinen avioliittolaki sekä naisparien hedelmöityshoitolaki astui voimaan. Lähde: Helsingin yliopiston politiikan ja sukupuolentutkimuksen tutkija Julian Honkasalo
 Tutkijoita maalitetaan
 Seta ja Trasek eivät ole ainoita, joiden toimintaan anti-gender-liike vaikuttaa. Erityisesti sukupuolentutkijat ovat joutuneet anti-genderistien hampaisiin niin Suomessa kuin muuallakin maailmassa.
 Tutkija Tuija Saresma kertoo, että hän on itse joutunut masinoitujen hyökkäysten kohteeksi Twitterissä. Hyökkääjät eivät Saresman mukaan tosin ole olleet anti-gender-toimijoita. Vakavimman hyökkäyksen takana oli perussuomalaisten puolueen tunnettu jäsen.
 – Anti-gender-liikehdintä yhdistää konservatiivisia uskonnollisia liikkeitä ja oikeistopopulistisia puolueita eri puolilla Eurooppaa, joten tämä ei ole yllättävää.
 Hyökkääjät kyseenalaistavat, onko Saresma oikea tutkija, koska hän on sukupuolentutkija. Heidän mielestään sukupuolentutkimus ei ole tiedettä.
 Hyökkäysten kohteeksi ovat joutuneet Saresman mukaan myös useat Suomen Akatemian rahoituspäätöksiä saaneet tutkijat, joiden tutkimuksissa sukupuoli oli keskeinen tutkittava asia.
 – Jotkut tutkijat eivät enää tutki aiheita, joita haluaisivat ja joita pitävät tärkeinä, koska pelkäävät saavansa somessa tai muualla aggressiivista palautetta.
 Anti-gender-liikehdintä ei ole irrallista toimintaa, vaan taustalla on kansainväliset verkostot.  Kerttu Tarjamo
 Myös Helsingin yliopiston politiikan ja sukupuolentutkimuksen tutkija  Julian Honkasalon  tutkimuksen vapautta on yritetty rajoittaa maalittamisella.
 Sen lisäksi esimerkiksi perussuomalaisten ylläpitämä Suomen uutiset otti Honkasalon sukupuolivähemmistöjen historiaa käsittelevän tutkimushankkeen, sekä usean rasismia tutkivan tutkijan silmätikukseen.
 – Jutussa useita Suomen Akatemian tutkijoita, kuten esimerkiksi Suomen ja Natsi-Saksan kytköksiä tutkivaa historioitsija  Oula Silvennoista  väitettiin valetutkijoiksi ja propagandan levittäjiksi. Tietyt tutkimusaiheet siis valikoituvat sosiaalisessa mediassa kohteiksi.
 Honkasalo kertoo, että anti-gender-toimijat vaarantavat muun muassa tutkijoiden, toimittajien ja ihmisoikeustoimijoiden turvallisuuden esimerkiksi doksaamalla. Se tarkoittaa ihmisten yksityisten tietojen selvittämistä ja niiden levittämistä netissä.
 Somessa maalittamisen lisäksi anti-gender-toimijat levittävät ideologiaansa esimerkiksi tekemällä poliittisia aloitteita sekä perustamalla yhdistyksiä ja nettisivustoja.
 Anti-gender-liikkeillä on Setan pääsihteeri Kerttu Tarjamon mukaan maailmanlaajuisesti taustallaan vaikutusvaltaisia tahoja, mikä vaikuttaa siihen, mitä se voi saada aikaan. Esimerkkejä kielteisestä kehityksestä nähdään parhaillaan Unkarista ja Puolasta. Timo Turpeinen / Yle
 Anti-gender-toiminta on järjestäytynyttä
 Anti-gender-toimijat ovat hyvin verkostoituneita kansainvälisesti.
 Vastustus esimerkiksi sukupuoli- ja seksuaalivähemmistöjen oikeuksille Suomessa ei ole irrallista kansainvälisestä trendistä. Samoja argumentteja kuullaan Setan Kerttu Tarjamon mukaan muissakin Pohjoismaissa kuten esimerkiksi Ruotsissa, Norjassa tai Tanskassa.
 – Se kertoo siitä, että anti-gender-liikehdintä ei ole irrallista toimintaa, vaan taustalla on kansainväliset verkostot, joista ideat ja argumentit leviävät.
 Tämä vuoden kesäkuussa ilmestyi Euroopan parlamentin anti-rasismin ja lisääntymisoikeuksien verkoston  tutkimus .
 Siinä listataan yli 50 eurooppalaista toimijaa, yhdysvaltalaisia herätysliikkeitä sekä ajatushautomoita, jotka ovat rahoittaneet miljoonilla dollareilla eurooppalaisen äärioikeiston aktivistiliikkeitä, anti-gender liikehdintää sekä erilaisia konservatiivisia tahoja.
 Myös Suomessa on tutkija Julian Honkasalon mukaan useita erilaisia toimijoita, jotka ajavat anti-gender-arvomaailmaa, mutta eivät silti halua nimetä itseään antigenderisteiksi.
 Gender-ideologiaa vastustavat eivät ole yksi taho, eikä toiminta ole keskusjohtoista.
 – Toimijat saattavat olla tavoitteissaan keskenään ristiriitaisia, mutta niitä yhdistää tekaistu väite, että yhteiskuntaa uhkaa perinteisiä arvoja romuttava ”gender-ideologia”, Honkasalo kertoo.
 Yksi sellainen toimija on World Congress of Families, eli Aito avioliitto ry:n kattojärjestö.
 Vuonna 2019 Valtioneuvosto nimesi ihmisoikeuksia käsittelevässä  raportissaan  Aito Avioliitto ry:n anti-gender-toimijaksi. Yhdistys itse kieltää sen verkkosivuillaan julkaistussa  kirjoituksessa .
 Voisiko Suomi olla seuraava Unkari?
 Antigender-liikkeillä on Kerttu Tarjamon mukaan maailmanlaajuisesti taustallaan vaikutusvaltaisia tahoja, mikä vaikuttaa siihen, mitä se voi saada aikaan. Esimerkkejä kielteisestä kehityksestä nähdään parhaillaan Unkarista ja Puolasta.
 Unkarissa ja  Puolassa seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen oikeuksia  on poljettu systemaattisesti.
 Unkari ei esimerkiksi  tunnusta  samaa sukupuolta olevien avioliittoja, ja vuonna 2020 samaa sukupuolta olevilta pareilta kiellettiin maassa adoptointi. Unkarilaiset eivät myöskään saa muuttaa sukupuoltaan laillisesti.
 Tarjamo kertoo, että viime vuonna sateenkaarioikeuksien kehitys meni ensimmäistä kertaa Euroopassa taaksepäin. Hänen mukaansa myös vihanilmaukset satenkaari-ihmisiä ja -toimijoita kohtaan ovat lisääntyneet koko Euroopassa.
 – Osittain syynä ovat vahvat anti-genderistiset toimijat, joilla on valtaa ja rahaa vaikuttaa tavalla, joka vahingoittaa tiettyjä ihmisryhmiä.
 Voisiko Suomessa tapahtua sama kuin Puolassa ja Unkarissa? Tutkija Tuija Saresma ajattelee, että se ei ole mahdotonta.
 – En haluaisi, että kukaan tuudittautuu siihen, ettei Suomessa voisi tapahtua samanlaisia asioita. Kyllä voi.
 Seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen oikeuksien ja esimerkiksi aborttilainsäädännön kehittyminen Suomessa riippuu paljolti poliittisista voimasuhteista.
 Hyvin konservatiivisia arvoja kannattava hallitus ja pääministeripuolue voisivat Trasekin Kasper Kivistön mielestä muuttaa tilanteita nopeastikin. Hänen mukaansa Suomessa toimii jo puolueita, joiden kannat ovat anti-genderististen liikkeiden kanssa hyvin samanlaisia.
 – Jos sellainen puolue pääsee valtaan, pitää oikeasti alkaa pelätä, mitä tapahtuu seuraavaksi.
 Millaisia ajatuksia juttu herätti? Keskustele aiheesta maanantaihin kello 23:een saakka!

Anti-gender-liike pyrkii heikentämään naisten sekä vähemmistöjen oikeuksia ja häiriköi sateenkaarijärjestöjä – Seta: "Valtaa ja rahaa vaikuttaa"


Summary: Paikkaa yliopistosta tavoitellaan kilpailluilla aloilla vielä pääsykoetulosten julkistamisen jälkeen. Oikishakijat ovat onnistuneet useammin kuin lääkishakijat. Eroja on myös yliopistojen välillä.

Kaikkein innokkaimmin korotuksia koepisteisiinsä vaativat lääketieteellisille aloille ja oikeustieteen opintoihin pyrkivät.
 Vain pieni osa oikaisua vaativista onnistuu saamaan opiskelupaikan. Tänä vuonna oikaisuvaatimukset menestyivät aiempia vuosia paremmin.
 Lääkishakijat lähettivät yliopistoihin liki 290 oikaisuvaatimusta ja oikikseen pyrkineet 280. Lääkishakijoiden tekemien oikaisuvaatimusten määrä kasvoi tuntuvasti.
 Luvut ovat muihin yhteisvalinta-aloihin verrattuna isoja. Vaikka kauppatieteelliselle alalle on hakijoita useita tuhansia enemmän, jäi oikaisuvaatimusten määrä tänä vuonna noin 70:een.
 Yhteisvalinta-aloilla pääsykokeen perusteella valittavat opiskelijat ovat vuodesta 2018 lähtien tehneet saman alakohtaisen kokeen.
 Lääkishakijoissa paljon koepisteiden tarkistajia
 Lääketieteellisten alojen pääsykokeeseen osallistui tänä vuonna runsaat 6 000 hakijaa. Heistä joka viides tilasi kopion omasta pisteytetystä kokeestaan.
 Oikaisua pisteisiinsä vaati määräajassa liki 130 hakijaa. Hakija saattoi tehdä samalla kertaa oikaisuvaatimuksen useaan hakukohteeseen, joten niitä kertyi yhteensä 290.
 Oikeustieteellisen alan pääsykokeeseen osallistui yli 3 000 hakijaa ja heistä noin 500 halusi tarkistaa oman kokeensa arvostelun.
 Oikaisua piti hakea erikseen jokaisesta yliopistosta ja vaatimuksia lähetettiin yhteensä 280.
 Aiempina vuosina oikishakijoilla on ollut selvä ykköspaikka oikaisuvaatimusten määrässä. Tänä vuonna lääkishakijat rynnistivät niukasti ohi.
 Vuosi 2020 oli poikkeuksellinen, koska koronapandemian vuoksi pääsykokeet järjestettiin kaksivaiheisina. Perinteiseen pääsykokeeseen päästettiin vain pieni osa hakijoista. Tämän vuoksi oikaisuvaatimuksia kertyi tavanomaista vähemmän.
 Oikaisua voi vaatia vaikka olisi päässyt opiskelemaan. Tällöin voi vaatia paikkaa yliopistoista, jotka olivat hakutoiveissa ylempänä. Osa pyrkiikin saamaan oikaisuvaatimuksella mieluisamman opiskelupaikan.
 Lääkishakijat ovat vetäneet usein vesiperän
 Lääketieteellisten alojen yhteisvalinnassa eniten oikaisuvaatimuksia on tehty yliopistoihin, joissa opiskelupaikkaan oikeuttavat pisterajat ovat matalimmat: Itä-Suomen ja Oulun yliopistoihin.
 Tänä vuonna oikaisuvaatimuksia hyväksyttiin aiempia vuosia enemmän, yhteensä 21.
 Yliopistot ovat alla olevassa taulukossa lääketieteen tämän vuoden pääsykokeen pisterajojen mukaisessa järjestyksessä. Luvuissa ovat mukana lääketieteen ja hammaslääketieteen oikaisuvaatimukset sekä Helsingin yliopiston luvuissa myös eläinlääketieteellisen oikaisuvaatimukset.
 Lääkiksen oikaisuvaatimuksista keskimäärin keskimäärin 5,3 prosenttia on johtanut opiskelupaikan myöntämiseen.
 Jos poikkeuksellista koronapandemiavuotta 2020 ei huomioida, prosenttiosuudet nousevat grafiikan luvuista muutamalla kymmenyksellä. Näin laskettuna keskimääräinen luku on 5,8 prosenttia.
 Korjatuilla koepisteillä saadun opiskelupaikan otti vastaan tänä vuonna 18 hakijaa. Kolme hakijaa, joille tarjottiin paikkoja Oulun yliopiston lääketieteen koulutuksesta, oli vaatinut oikaisua myös muualta. Heidän pisteensä riittivät myös ylempiin hakukohteisiin.
 Aiempina vuosina jokainen hyväksytty oikaisuvaatimus on johtanut paikan vastaanottamiseen.
 Ruotsinkieliseen koulutukseen hakeneiden oikaisuvaatimuksista yksikään ei ole johtanut opiskelupaikan myöntämiseen. Hakijat ovat tehneet vain muutamia oikaisuvaatimuksia vuosittain.
 Lääkikseen haluavat metsästävät puuttuvaa pistettä
 Lääketieteellisten alojen valintakokeessa  ratkaistaan muun muassa monivalinta- ja aineistotehtäviä sekä laskuja, tulkitaan tilastoja ja kaavioita ja vastataan tiiviisti sanallisiin tehtäviin
 – Oikaisuvaatimuksia tekevät etenkin hakijat, jotka ovat vain pisteen päässä sisäänpääsystä, sanoo lääketieteellisten alojen valtakunnallisen valintatoimikunnan puheenjohtaja yliopistonlehtori  Arto Liljeblad  Turun yliopistosta.
 – He käyttävät luovuutta siinä, mistä voisi saada lisää pisteitä, vaikka kokeen arvostelussa ei olisi näkyvää virhettä. Iso osa oikaisuvaatimuksista on tällaisia. Mutta osa on hyvinkin fiksuihin asioihin tarttuvia.
 Liljebladin mielestä kevään pääsykoe oli tavanomainen eikä siinä ollut tulkinnanvaraisia tehtäviä, joten tämä ei selitä oikaisuvaatimusten kasvanutta määrää eikä niiden menestymistä aiempaa paremmin.
 – Jokaista yksittäistä tehtävää koskevat oikaisuvaatimukset käsittelee sama korjaustiimi, joten pisteytyksessä on yhtenäinen linja yliopistosta riippumatta.
 Liljeblad arvioi, että parin vuoden päästä näkyy, onko kyseessä trendi vai satunnainen vaihtelu.
 Oikishakijat pääsevät oikaisulla varmimmin Lappiin
 Oikeustieteellisellä alalla oikaisuvaatimuksia tehdään eniten Lapin yliopistoon. Lapissa sisäänpääsyyn oikeuttava pisteraja on ollut perinteisesti matalin, joten sen saavuttaminen oikaisuvaatimuksella on todennäköisintä.
 Yliopistot ovat alla olevassa taulukossa  tämän vuoden pääsykokeen pisterajojen mukaisessa järjestyksessä . Helsingin yliopiston luvuissa ovat mukana Vaasan yksikön ja ruotsinkielisen koulutuksen luvut.
 Oikiksen oikaisuvaatimuksista keskimäärin 8,5 prosenttia on johtanut opiskelupaikan myöntämiseen.
 Lapin yliopiston lukua kasvattaa se, että vuoden 2020 pääsykokeen pisteiden laskussa tapahtui satoja hakijoita koskenut virhe. Virheen korjaamisen vuoksi pisterajat nousivat alkuperäisistä.
 Pohjois-Suomen hallinto-oikeus päätti valitusten perusteella , että Lapin yliopiston oli annettava opiskelupaikka viidelle hakijalle. Turun hallinto-oikeus ja myöhemmin myös Helsingin hallinto-oikeus puolestaan katsoivat, että samasta asiasta valittaneet eivät olleet oikeutettuja opiskelupaikkaan.
 Jos poikkeuksellista koronapademiavuotta 2020 ei huomioida, luvut nousevat hieman Lapin yliopistoa lukuun ottamatta. Näin laskettuna keskimääräinen osuus kolmelta vuodelta on 8,7 prosenttia.
 Helsingin yliopiston lukua nostaa se, että sen Vaasan yksikön pisterajat ovat alemmat kuin Helsingissä ja Turussa. Tänä vuonna puolet oikaisuvaatimuksella Helsingin yliopistoon päässeistä sai opiskelupaikan Vaasasta.
 Oikaisuvaatimuksia Helsingin yliopiston ruotsinkieliseen koulutukseen on tehty vuosittain vajaat kymmenen ja niillä on irronnut yhteensä kolme opiskelupaikkaa. Ruotsinkieliseen koulutukseen ei haeta lääketieteellisistä aloista poiketen yhteisvalinnassa ja koe on erillinen.
 Oikishakijat odottivat ratkaisuja pitkään
 Lääkishakijat saivat tiedot oikaisuvaatimustensa tuloksista viimeistään elokuun lopulla. Oikeustieteessä viimeiset oikaisuvaatimukset ratkaistiin vasta lokakuun ensimmäisellä viikolla.
 Aiempina vuosina hyväksyttyjen oikaisuvaatimusten ja opiskelupaikkoja vastaanottaneiden määrät ovat olleet jotakuinkin samat.
 Tänä vuonna samojen hakijoiden oikaisuvaatimukset menestyivät useammassa kuin yhdessä yliopistossa.
 Hyväksyttyjä oikaisuvaatimuksia kertyi yhteensä 35, mutta opiskelupaikan sai 18 yhden kieltäydyttyä tarjotusta paikasta.
 Lapin yliopiston pisterajan ylittäneistä kolmasosa otti paikan vastaan ja Turussa puolet. Itä-Suomen yliopistossa oikaisuvaatimuksia hyväksyttiin seitsemän, mutta paikan otti vastaan kaksi.
 Helsingin yliopistoon hyväksytyistä paikan jätti vastaanottamatta yksi. Hän sai opiskelupaikan neljän muun tavoin Vaasasta, mutta oli jo aloittanut oikeustieteen opinnot toisessa yliopistossa.
 Oikishakijan oikaisuvaatimusta verrataan tarkoin mallivastaukseen
 Eroa lääkiksen ja oikiksen oikaisuvaatimusten menestymisessä voi selittää ainakin osin se, että  oikeustieteellisen alan valintakokeessa  on enemmän tulkinnanvaraisuutta.
 – Meillä ei ole laskutehtäviä vaan kokeessa tuotetaan kohtuullisen täsmällistä tekstiä, jota arvioidaan suhteessa arvosteluperusteisiin, sanoo oikeustieteellisen alan valintakoelautakunnan puheenjohtaja professori  Antti Aine .
 Antti Aine toimii Helsingin ja Turun yliopistojen yhteisenä urheiluoikeuden professorina. Hanna Oksanen / Turun yliopisto
 Kokeissa on monivalintatehtävien lisäksi muun muassa oikeustapaus-, aineisto- ja esseetehtäviä. Mikäli hakija ei saa monivalintatehtävistä riittävästi pisteitä, ei loppuosaa kokeesta arvostella.
 – Kakkosvaiheen tehtävien oikaisupyynnöissä on usein kysymys siitä, onko vastauksessa ilmaistu asiat, joita arvosteluperusteissa edellytetään. Tärkeä rooli on myös sillä, miten käsitteitä käytetään, sanoo Aine.
 – Sellaisiakin tapauksia on, jossa haetaan oikaisua, vaikka matka pisterajaan on pitkä. Tyypillisimpiä tapauksia voi luonnehtia niin, että pisteet ovat kohtuullisen lähellä valintarajaa.
 Vaikka oikaisuvaatimuksia hyväksyttiin oikeustieteessä tänä vuonna aiempaa enemmän, ei valintakoe Aineen mukaan poikennut olennaisesti aiempien vuosien kokeista.
 Oikaisuvaatimuksessa kannattaa keskittyä olennaiseen
 Helsingin yliopistossa opiskeleva oikeusnotaari  Iiro Ruolahti  on auttanut viime vuosina useita kymmeniä hakijoita valvomaan oikeuksiaan opiskelijavalinnoissa.
 Ruolahti sanoo, että hyvä oikaisuvaatimus on ytimekäs, asiaan keskittyvä ja helppolukuinen.
 – Hakija saattaa käyttää jonkin mallivastauksen sanan sijaan samaa tarkoittavaa synonyymia. Valintakokeen tarkastajalta saattaa mennä tämä ohi, sillä he tarkistavat useita satoja vastauksia.
 Iiro Ruolahti arvioi, että kevään valintakokeessa ei ollut mitään yksittäistä huonosti muotoiltua tehtävää, joka selittäisi sen, että oikaisuvaatimuksia on hyväksytty aiempaa enemmän. Benjamin Suomela / Yle
 Ruolahti kannustaa hakijoita huolehtimaan omasta oikeusturvastaan.
 – Jos valintakoelautakunnan perustelut eivät ole hyvät ja kestävät, tällöin on hyvä valittaa hallinto-oikeuteen asti, jossa päätöksiä tekevät puolueettomat tuomarit.
 Yksi hakija sai oikaisulla oman valintakokeen
 Yksi sinnikkäimmistä oikeustieteen hakijoista teki viime vuonna kaksi oikaisuvaatimusta.
 Ensimmäisen oikaisuvaatimuksen perusteella hänelle järjestettiin syksyllä 2020 erikseen toisen vaiheen lähikoe kevään etäkoetta haitanneen teknisen vian vuoksi.
 Hakija vaati oikaisua myös syksyn kokeen arvosteluun ja vei riidan lopulta Pohjois-Suomen hallinto-oikeuteen. Hallinto-oikeus päätti, että Lapin yliopiston on myönnettävä hakijalle opiskelupaikka.
 Antti Aine ei halua kommentoida yksittäistä tapausta, mutta toteaa, että oikaisuvaatimuksen tekeminen ja valittaminen ovat osa hakijoiden oikeusturvaa.
 – Yksittäisten hakijoiden kohdalla nämä ovat erittäin isoja asioita ja silloin näitä viimeisiäkin kiviä lähdetään kääntämään. Se kuuluu pelin henkeen.
 Lue myös:
 Oikiksen pääsykoemokan outo lopputulos: valittajille opiskelupaikat Lapista yhdenvertaisuuden vuoksi, Turussa valittaja jäi vaille paikkaa
 Katso Ylen yhteishakukoneesta, kuinka moni kilpailee kanssasi samasta opiskelupaikasta – tutut alat suosiossa myös tänä keväänä

Lääkiksestä ja oikiksesta ulos jääneet rustaavat satoja oikaisuvaatimuksia vuodessa – Yle selvitti, kuinka moni vaatimuksista on johtanut opiskelupaikkaan


Summary: Pakistanissa Khan oli kansallissankari mutta lännessä hän tuli tunnetuksi ydinaselaitteiston levittämisestä muihin maihin. Khan tunnusti asian vuonna 2004 mutta sanoi sittemmin joutuneensa syntipukiksi.

Pakistanin ydinaseohjelman isänä pidetty  Abdul Qadeer Khan  on kuollut 85 vuoden iässä, Pakistanin valtiollinen televisio PTV kertoo.
 Khan on maassaan kansallissankari, mutta lännessä hänet muistetaan salaisista kaupoista, joissa Pakistanin ydinaseteknologiaa vietiin Iraniin, Libyaan ja Pohjois-Koreaan.
 PTV kertoo, että Khan oli siirretty sairaalaan keuhko-ongelmien takia. Elokuussa hänet vietiin samaan sairaalaan koronaviruksen aiheuttaman taudin takia. Khan oli sittemmin päässyt sairaalasta.
 Pakistanin presidentti  Arif Alvi  sanoi Twitter-viestissään olevansa syvästi suruissaan Khanin poismenosta. Alvi tunsi Khanin vuodesta 1982.
 – Hän auttoi meitä kehittämään kansakunnan pelastaneen ydinpelotteen, eikä kiitollinen kansakunta koskaan unohda hänen palveluksiaan, Alvi kirjoitti.
 Khanin ansiosta Pakistan pääsi samalla tasolle vanhan vihollisensa Intian kanssa.
 Khan vapautettiin kotiarestista oikeuden määräyksellä helmikuussa 2009. T. Mughal / EPA
 Khan syntyi Bhopalissa Intiassa vuonna 1936. Hänen isänsä oli opettaja. Perhe muutti Pakistaniin viisi vuotta sen jälkeen, kun Britannian siirtomaavallan alaisuudesta itsenäistyneet Intia ja Pakistan erosivat verisissä tunnelmissa vuonna 1947.
 Karachissa yliopistosta valmistunut metallurgian insinööri lähetettiin jatko-opintoihin Länsi-Saksaan ja Belgiaan. Hän sai töitä Almelon kaupungissa Hollannissa brittiläis-hollantilais-saksalaisesta Urenco-yhtiöstä, joka kehtti uraanin rikastamista.
 Vuonna 1979 hän palasi Pakistaniin ja hänet nimitettiin maan ydinohjelman johtoon. Verivihollinen Intia oli tehnyt onnistuneen ydinasekokeen vuonna 1974, mikä kiihdytti Pakistanin ponnistuksia oman ydinaseen kehittämiseksi.
 Hollannissa tuomioistuin antoi Khanille neljän vuoden vankeustuomion teollisesta vakoilusta. Hänen syytettiin varastaneen arkaluonteisia rikastusteknologian suunnitelmia. Tuomio kumottiin myöhemmin.
 Khanin johtamasta tutkimuslaboratoriosta Kahutassa tuli Pakistanin ydintutkimuksen keskus.
 Pakistan liittyi ydinasevaltojen kerhoon, kun maa teki ensimmäisen ydinkokeensa vuonna 1998.
 Abdul Qadeer Khanin kannattajat rukoilivat Karachissa hänen terveytensä puolesta syyskuussa 2006. Akhtar Soomro / EPA
 Tiedemies tunnusti ja armahdettiin
 Ydinaseen kehittely teki Khanista kansallissankarin, mutta kansainvälistä huomion kohteeksi hän joutui, kun Iran, Pohjois-Korea ja Libya käyttivät ydinohjelmissaan lähes identtistä teknologiaa.
 Nämä olivat maita, joita Yhdysvaltain johto piti "roistovaltioina".
 Vuonna 2003 Yhdysvaltain viranomaiset pysäyttivät saksalaisen BBC China -aluksen, joka oli kuljettamassa Libyaan uraanin rikastuksessa tarvittavia sentrifugeja. Se nostatti painetta saada ydinaseteknologian pimeät markkinat kuriin.
 Libya luopui ydinaseohjelmastaan ja kertoi saaneensa laitteistoa ja osaamista Pakistanista Khanin tutkimuslaboratoriosta.
 Vuonna 2004 Khan tunnusti televisiossa julkisesti pyörittäneensä ydinaseosaamista levittäneitä verkostoja näihin kolmeen maahan maahan.
 Presidentti  Pervez Musharraf  armahti Khanin mutta hänet asetettiin vuosiksi kotiarestiin.
 "Jäävuoren huippu"
 Tunnustuksessaan Khan sanoi toimineensa yksin Pakistanin hallituksen tai asevoimien tietämättä.
 Pakistanin viranomaiset eivät päästäneet Kansainvälisen atomienergiajärjestön IAEA:n tai Yhdysvaltain ja Euroopan maiden tutkijoita kuulustelemaan Khania.
 IAEA:n johtaja  Mohamed ElBaradei  sanoi vuonna 2004, että Khan tarvitsi monien ihmisten apua luodakseen verkostonsa.
 – Tohtori Khan ei työskentele yksin. Meille tohtori Khan on jäävuoren huippu, ElBaradei sanoi toimittajille.
 Myöhemmin Khan sanoi joutuneensa syntipukiksi.
 Esimerkiksi vuonna 2011 Khan  kertoi välittäneensä  Pohjois-Korean maksamia lahjuksia Pakistanin armeijan korkea-arvoisille upseereille, jotka hyväksyivät osaamisen ja laitteiston toimittamisen Pohjois-Korealle.
 Vuonna 2009 Islamabadin tuomioistuin päätti Khanin kotirestin, mutta Pakistanin viranomaiset valvoivat tarkkaan hänen liikkeitään.
 Kun yhdysvaltaisen  ABC-television uutiset kysyi  kotiarestista juuri vapautetulta Khanilta, mitä hän sanoo niille, jotka sanovat hänen tehneen maailmasta vaarallisemman paikan, Khan vastasi:
 – En välitä muusta maailmasta. Välitän omasta maastani.
 Aiemmin aiheesta:
 Lehti: Kiina auttoi Pakistania ydinaseen valmistamisessa  13.11.2009
 Pakistanin ydinpommin isä vapautetaan kotiarestista  6.2.2009
 Pakistan: Iran sai kovan luokan ydintekniikkaa  10.3.2005
 Pakistanin Khan myönsi ydintietovuodot  4.2.2004

Pakistanin ydinaseen isä Abdul Qadeer Khan on kuollut – Khan kauppasi ydinaseteknologiaa myös Iraniin, Pohjois-Koreaan ja Libyaan


Summary: Hämeenkatu oli katkaistu joksikin aikaa. Poliisin mukaan tehtävä oli yksityisasunnossa eikä sivullisille aiheutunut vaaraa.

Tampereen keskustassa oli tänään lauantaina poliisioperaatio. Hämeenkatu oli hetken aikaa suljettu liikenteeltä.
 Poliisi kertoo saaneensa tehtävän yksityisasuntoon kello 10.22 alkaen.
 – Sivullisille ei aiheutunut vaaraa. Poliisilla ei ole asiassa muuta tiedotettavaa, Sisä-Suomen poliisi kertoo Twitterissä.
 Myöhemmin poliisi kertoi Twitterissä, että se jatkaa asian selvittämistä kuolemansyyntutkintana eikä siksi voi tiedottaa tutkinnan etenemisestä enempää. Lisäksi poliisi pyytää asiassa hienotunteisuutta omaisia kohtaan.
 Paikalla olleen STT:n toimittajan mukaan Keskustoria ja Tampereen Teatteria vastapäätä oli lukuisia poliisiautoja ja ambulanssi. Poliisi oli varustautunut liivein ja kypärin.
 Hämeenkatu oli puolenpäivän aikaan hetkeksi suljettu liikenteeltä. Aluksi katkaistiin jalankulku Hämeenkadun toisella puolella vastapäätä Tampereen Teatteria, ja sitten kaikki liikenne Hämeenkadulla teatterin ja Tempon talon välissä.
 Tempon talon eli Hämeenkatu 15:n yläpuolella lensi drooni.
 Aiemmin paikalle oli kertynyt kymmeniä ihmisiä, joita poliisi kehotti siirtymään Tampereen Teatterin kulmalta kauemmas Keskustorille.
 Aamulehden  mukaan liikenne pääsi jälleen kulkemaan alueella noin kello 12.10.

Tampereen keskustassa poliisioperaatio – poliisi: Tehtävä yksityisasunnossa


Summary: Tuhkahautauksen yleistyminen muuttaa hautajaiskulttuuria. Myös vainajalle tärkeitä asioita halutaan tuoda esiin yhä enemmän. Tutkijan mukaan uskonnottomat hautajaiset ovat todennäköisesti yleistymässä lähivuosikymmeninä.

Kyllikki Forsius  silittää kädellään hautakiven pintaa. Vantaalaisessa hautaustoimistossa on esillä erilaisia hautakiviä: pelkistettyjä ja koristellumpia, sileitä ja rosopintaisempia.
 – Asiakkaat haluavat usein koettaa, miltä pinta tuntuu, hän sanoo.
 Hautaustoimistojen liiton puheenjohtaja ja hautaustoimistoyrittäjä Kyllikki Forsius kertoo, että hautausalalla muutokset ovat hitaita. Tällä hetkellä suurimmat muutokset aiheuttaa Suomessa tuhkauksen yleistyminen. Se näkyy hautakivissäkin – ne ovat aiempaa pienempiä.
 Pääkaupunkiseudulla valtaosa hautauksista on tuhkauksia, ja koko Suomenkin mittakaavassa tuhkaus on jo arkkuhautausta yleisempää. Suomen evankelis-luterilaisen kirkon hautauksista 58 prosenttia oli viime vuonna tuhkahautauksia.
 Eeva Hausalo oli käymässä miehensä haudalla Maunulan uurnalehdossa Helsingissä. Hausalo toi haudalle syyskukan. Katriina Laine / Yle
 Tuhkahautaus vaikuttaa hautajaiskukkiinkin
 Arkkuhautauksessa hautajaistilaisuus, arkun laskeminen hautaan ja muistotilaisuus muodostavat useimmiten yhden kokonaisuuden.
 Tuhkahautaus muuttaa hautajaiskulttuurin yksityiskohtia, sillä hautajaisten eri osuudet tapahtuvat eri ajankohtina, toteaa tietokirjailija  Sarianne Hartonen . Hartonen käy Kuolevaisen käsikirja -kirjassaan (Otava) läpi läheisen kuolemaan liittyviä käytännön järjestelyitä. Käytännöt vaihtelevat alueittain.
 Tuhkan hautaaminen saatetaan tehdä erikseen vain läheisimpien läsnäollessa.
 – Ihmiset miettivät, kannattaako esimerkiksi tilata paljon kukkalaitteita, jos niitä ei olla laskemassa hautakummulle, Sarianne Hartonen sanoo.
 Arkku tarvitaan aina, olipa kyse tuhkahautauksesta tai arkkuhautauksesta.
 – Osa ehkä miettii, ettei ole järkeä ostaa kovin kallista arkkua, koska se menee välittömästi tuhkaukseen, Sarianne Hartonen sanoo.
 Monille läheisille huolella valittu kaunis arkku on kuitenkin siunaus- tai saattotilaisuudessa hyvin tärkeä. Arkku on hautajaisissa esillä yhtä pitkään sekä tuhkahautauksessa että arkkuhautauksessa.
 Tuhkahautauksia oli viime vuonna 58 prosenttia evankelis-luterilaisen kirkon hautauksista. Metsähautakortteli Maunulan uurnalehdossa. Katriina Laine / Yle
 Tuhkahautauksen yleistymistä edistää muun muassa se, että krematorioita on tullut Suomeen lisää ja tuhkahautaukseen suhtaudutaan aiempaa myönteisemmin.
 Kulut ovat tuhkahautauksessa monilla paikkakunnilla arkkuhautausta pienemmät. Uurnahautaus vie arkkuhautausta vähemmän tilaa ja mahdollistaa monille vanhojen sukuhautojen käyttämisen.
 Värikästä designia hautajaisiin
 Yleistyvään tuhkahautaukseen tarvitaan myös uudenlaisia tuotteita, ajattelee tuhkahautauspalvelu Peacefulin yrittäjä  Anna Karvosenoja .
 Suureksi osaksi netin välityksellä toimiva yritys toi viime keväänä markkinoille tunnettujen suomalaisten suunnittelijoiden, kuten  Paola Suhosen ,  Jukka Rintalan  ja  Sasu Kaupin  suunnittelemat arkkuliinat. Arkkuliina on vanha perinne, mutta yritys on luonut siitä modernin version.
 – Olemme lähteneet lanseeraamaan aika värikkäitä malleja. Silti olemme saaneet positiivisen vastaanoton, Anna Karvosenoja sanoo.
 Arkkuliinalla voidaan koristella arkku hautajaistilaisuudessa. Kuvassa on Paola Suhosen suunnittelema arkkuliina. Jussi Määttä
 Yksilöllisellä arkkuliinalla voi koristella arkun siunaus- tai saattotilaisuuden ajaksi. Tuhkahautauksessa arkku siirretään tilaisuuden jälkeen krematorioon, ja liinan alla voi siten olla yksinkertainen puuarkku, Karvosenoja kertoo. Liinan voi halutessaan säilyttää muistona tai sitä voidaan käyttää suvun hautajaisissa pitkäänkin.
 Havukuvioitu arkkuliina on ollut tähän mennessä kaikkein suosituin.
 – Luonto puhuttelee ihmisiä.
 Yrityksen myymissä tuhkauurnissa on samaa designia kuin arkkuliinoissa. Uusia tuotteita ei ole tarkoitettu syrjäyttämään vanhoja, vaan vaihtoehdoiksi muiden rinnalle, Anna Karvosenoja korostaa.
 – Toivomme, että pystymme saamaan ihmisten juhliin kauniita asioita ja tuomaan sillä tavalla lohtua hankaliin ja raskaisiin tilanteisiin.
 Hautajaisista halutaan vainajan näköiset
 Yhä vahvemmin korostuu myös se, että vainajan elämään liittyneitä asioita halutaan tuoda hautajaisissa esiin. Se on vahvistunut aivan viime vuosina, kertoo Hautaustoimistojen liiton puheenjohtaja, hautaustoimistoyrittäjä Kyllikki Forsius.
 – Omassa toimistossani olen noin kolmen viime vuoden aikana nähnyt sitä, että persoonaa tulee yhä enemmän näkyviin, Kyllikki Forsius sanoo.
 Eläinrakkaan ihmisen arkun tai uurnan pintaan voidaan laittaa kuva vaikkapa hänelle tärkeästä koirasta. Vesillä viihtyneen ihmisen arkku voi puolestaan olla tavallisen muodon sijaan veneen mallinen.
 Yksilöllisyyttä halutaan ilmaista paljon myös kukkien avulla. Kyllikki Forsius kertoo tehneensä hiljattain omaisen pyynnöstä arkkukoristeen kasveista, joita tämän läheinen oli eläessään vaalinut ikkunalaudallaan. Arkkukoristeessa oli mukana saintpauliaa, kaktusta, joulukaktusta sekä murattia.
 Forsiuksen mukaan hautaustoimiston takahuoneessa on usein myös henkareilla vaatteita, joita omaiset ovat valinneet läheisilleen arkkuun. Arkkuun puettavat vaatteet ja arkkuun laitettavat pienet muistoesineet ovat monille erityisen tärkeä asia.
 Lyhyessäkin ajassa ehditään usein toteuttaa toiveiden mukaiset hautajaiset, sanoo hautaustoimistoyrittäjä Kyllikki Forsius. Kyllikki Forsius (vas.) ja hänen poikansa Harrison Forsius työskentelevät samassa perheyrityksessä. Aapo-koira on mukana toimistossa Katriina Laine / Yle
 Muistotilaisuuksiin voi juhlapaikan säännöistä riippuen järjestää omannäköistä ohjelmaa ja musiikkia. Monet tekevät muistotilaisuuteen valokuvakirjoja.
 Muistotilaisuuksia voidaan myös järjestää erilaisissa paikoissa, vaikka kotona, omalla pihalla tai puistossa.
 – Pidän tärkeänä, että ihmiset saavat järjestää omannäköiset hautajaiset. Etteivät ihmiset miettisi, mitä muut ajattelevat tai miten muut ovat tehneet, Kyllikki Forsius sanoo.
 Hautajaisissa kirkon rooli on yhä suuri
 Nykyisin vajaat 70 prosenttia suomalaisista kuuluu evankelis-luterilaiseen kirkkoon, Helsingin asukkaista enää hiukan alle puolet. Suuri osa hautajaisista on Suomessa silti edelleen kirkollisia siunauksia.
 Viime vuonna Suomessa kuoli runsaat 55 000 ihmistä. Seurakunnilta kerättyjen tietojen perusteella heistä haudattiin evankelis-luterilaisissa seurakunnissa vajaat 52 000 ihmistä, joista seurakuntien jäseniä oli 83,5 prosenttia.
 Evankelis-luterilaiset papit myös siunasivat hautaan useita tuhansia vainajia, jotka eivät kuuluneet evankelis-luterilaiseen kirkkoon.
 Muistomuuri Maunulan uurnalehdossa Helsingissä. Katriina Laine / Yle
 Valtaosa haudoista on Suomessa evankelis-luterilaisten seurakuntien hautausmailla. Seurakunnilla on oltava myös tunnustuksettomia hauta-alueita, mutta tietokirjailija Sarianne Hartosen mukaan tunnustuksettomien hauta-alueiden käyttö on vähäisempää kuin voisi kirkosta eronneiden ihmisten määrästä päätellä.
 – Halutaan ehkä lähimmälle hautausmaalle tai sinne, missä on sukuhauta tai muita läheisiä. Ehkä kirkkoon kuulumattomuus ei kaikille ole hirveän ideologinen valinta. Varmaankin on jonkin verran ihan tietämättömyyttä, Sarianne Hartonen sanoo.
 Esimerkiksi ortodoksisella kirkolla on toki omat hautausmaansa. Myös muslimeilla on omia hauta-alueita. Lisäksi esimerkiksi yhteisöillä ja yhdistyksillä on omia yksityisiä hautausmaitaan.
 Hautapaikan valintaan voi vaikuttaa sekin, että osa perheestä kuuluu kirkkoon ja osa ei tai suvussa on eri uskontoja.
 – Helpottaa paljon, jos vaihtoehtoja mietittäisiin silloin, kun niille ei ole tarvetta, Sarianne Hartonen sanoo.
 Tuhkan sirotteluun tai hautaamiseen muualle kuin hautausmaalle tarvitaan lupa maa- tai vesialueen omistajalta.
 Esimerkiksi vesistöhautaus näyttää pikku hiljaa yleistyvän, mutta vielä sekin on melko vähäistä. Monilla kunnilla tai seurakunnilla on valmiiksi nimettyjä vesialueita, joihin tuhkan voi sirotella tai laskea yhteisluvalla.
 Monilla kunnilla tai seurakunnilla on tiettyjä vesialueita, joille tuhkan saa sirotella yhteisluvalla. Helsingissä tuhkan voi sirotella esimerkiksi Harmajan länsipuolella sijaitsevalle alueelle Outi Kuitunen / Yle
 Kuolemantutkija: uskonnottomat hautajaiset yleistyvät
 Uskonnottomista hautajaisista kirjaa kirjoittava vapaa tutkija  Ilona Kemppainen  arvioi, että tulevaisuudessa suomalaisen hautajaiskulttuurin suuri muutos on todennäköisesti uskonnottomien hautajaisten yleistyminen. Hän arvioi niiden yleistyvän seuraavien 10–20 vuoden aikana. Niin on jo käynyt esimerkiksi Ruotsissa.
 – Kun ihmiset rupeavat hautaamaan vanhempiaan, jotka ovat eronneet kirkosta eikä heitä itseään ole koskaan kastettu, alkaa olla paljon luontevampaa tarjota vanhemmille mahdollisuus tulla haudatuksi ilman uskonnollisia menoja, Ilona Kemppainen sanoo.
 Jos ihmisillä ei ole kirkkoon mitään suhdetta, he eivät tulevaisuudessa todennäköisesti käänny kirkon puoleen omaisiaan haudatessaankaan. Tällä hetkellä kirkkoon kuulumattomatkin saattavat Kemppaisen mukaan kääntyä kirkon puoleen esimerkiksi siksi, että muu suku kuuluu kirkkoon tai asiaa ei ole etukäteen erityisesti mietitty.
 Ilona Kemppaisen mukaan hautajaisissa lisääntynee tulevaisuudessa myös virtuaalisuus.
 Korona-aikakin on tehnyt etäyhteydet tutuiksi niin, että virtuaalisiin tilaisuuksiin osallistuminen tuntuu monista paljon luontevammalta kuin pari vuotta sitten.
 – Jos asuu toisella puolella maailmaa tai ikääntyessä kunto ei salli enää matkustamista, netin välityksellä voi päästä osallistumaan hautajaisiin. Se tulee yleistymään varsinkin, kun teknologia koko ajan vielä kehittyy, Ilona Kemppainen sanoo.
 Kauniilla hautajaisilla on surussa suuri merkitys
 Hautajaisten yksityiskohtien miettiminen on monille omaisille osa surutyötä. Lintu on uurnissa suosittu symboli. Katriina Laine / Yle
 Korona-aikana hautajaisia on jouduttu viettämään hyvin pienellä osallistujamäärällä. Osa on siirtänyt muistotilaisuuden viettämisen koronarajoitusten vuoksi myöhemmäksi.
 Tietokirjailija Sarianne Hartosen mukaan korona-aika on nostanut näkyviin sen, kuinka suuri merkitys kauniilla hautajaisilla ja yhteisillä rituaaleilla on läheisensä menettäneille ihmisille.
 – Luulen, että moni on korona-aikana oivaltanut uudella tavalla, mikä merkitys hautajaisilla on. Jos ei pääse lainkaan hautajaisiin, kuolema jää jotenkin epätodelliseksi ja irralliseksi, Sarianne Hartonen sanoo.

Värikästä designia, lemmikin kuva uurnaan – hautajaiskulttuuri muuttuu pikku hiljaa, ja vainajalle rakkaat asiat korostuvat aiempaa enemmän


Summary: Apulaispoliisipäällikkö Heikki Kopperoisen mukaan poliisin ristiriitainen viestintä johtuu väärinymmärryksistä.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Helsingin poliisi myöntää arvioineensa Elokapinan mielenosoituksen aiheuttaman turvallisuusuhan Valtioneuvoston linnalla väärin ja epäonnistuneensa tapahtumiin liittyvässä viestinnässä.
 Apulaispoliisipäällikkö  Heikki Kopperoisen  mukaan poliisin ja valtioneuvoston valmiusyksikön tilannekuva poikkesi perjantai-iltapäivänä toisistaan.
 – Ulkopuolella toimineet poliisit ovat tehneet omat havaintonsa ja linnan sisällä olevat henkilöt omansa. Tässä on varmaan käynyt niin, että kun tietoja on vaihdettu, on syntynyt väärinkäsityksiä tai arvioitu eri asteilla se tilanne, Kopperoinen sanoo.
 Poliisin kuva turvallisuustilanteesta on nyt tarkentunut.
 – Kaikki on ollut rauhallista linnan sisällä eikä konkreettista uhkaa ole ollut.
 Poliisi: "En koe, että kukaan olisi valehdellut tai antanut tahallaan väärää tietoa"
 Poliisi kertoi eilen, että Valtioneuvoston linnan turvahenkilöt ohjasivat presidentin, ministerit ja virkamiehet ulos vaihtoehtoisten reittien kautta, koska Elokapinan mielenosoitus oli heikentänyt turvallisuutta.
 – Tilanteessa arvioitiin turvallisuuden heikentyneen siten, että Valtioneuvoston linnan turvallisuushenkilökunta ohjasi rakennuksessa olevat henkilöt – tasavallan presidentin, ministerit ja muut virkamiehet – ulos rakennuksesta vaihtoehtoisten reittien kautta,  tiedotteessa  sanottiin.
 Tasavallan presidentin kansliasta tarkennettiin sunnuntaina Ylelle, että presidentti  Sauli Niinistön  osalta saapuminen paikalle Valtioneuvoston linnaan sujui normaalisti eikä sisätiloissa ollut häiriötä.
 Kanslian mukaan tasavallan presidentin esittelyn jälkeen tasavallan presidentin ja ulko- ja turvallisuuspoliittisen ministerivaliokunnan kokous (TP-UTVA) järjestettiin poikkeuksellisissa tiloissa. Tästä syystä siirtyminen ja poistuminen tapahtuivat poikkeuksellisesti.
 Ylen tietojen mukaan poikkeuksellisesta järjestelypaikasta oli päätetty jo ennen perjantain mielenosoituksen alkua.
 Perjantaina Valtioneuvoston linnassa olleet ministerit  Li Andersson  (vas.) ja  Annika Saarikko  (kesk.)  kertoivat puolestaan poistuneensa rakennuksesta samalla tavalla kuin ennenkin .
 Apulaispoliisipäällikkö Heikki Kopperoisen mukaan ristiriitainen viestintä johtuu väärinymmärryksistä.
 – En koe, että kukaan olisi valehdellut tai antanut tahallaan väärää tietoa. Ennemminkin kyse on tiedonkulusta ja varomattomista lausunnoista. Tiedottaminen on varmaan ollut epätarkkaa ja epätarkoituksenmukaista.
 Valtioneuvoston linnan valmiusyksikkö ei pitänyt tilannetta uhkaavana, vaan kuvasi tunnelmaa linnassa perjantai-iltapäivänä rauhalliseksi.
 Turvallisuusasiantuntija  Mika Tikkasen  vahvistaa tänään Ylelle, että mielenosoitus ei vaikuttanut Valtioneuvoston linnan toimintaan.
 – Valtioneuvoston linnassa toiminta jatkui normaalina koko ajan, hän sanoo.
 Mielenosoittaja: “Olemme olleet pidätettyinä täysin väärin perustein”
 Elokapinan mielenosoitukseen perjantaina osallistunut  Okko-Aaretti Aittola  oli kiinniotettuna reilun vuorokauden. Hän pääsi vapaaksi lauantai-iltana.
 Okko-Aaretti Aittola painottaa Elokapinan mielenosoituksen olleen rauhanomainen. Hän ei pidä epäilystä törkeästä julkisrauhan rikkomisesta tai kokouksen estämisestä asiallisena. Mikko Ahmajärvi / Yle
 Poliisi epäilee häntä törkeästä julkisrauhan rikkomisesta, kokouksen estämisestä ja niskoittelusta poliisia vastaan. Aittola myöntää niskoittelun, mutta kiistää muut rikosnimikkeet.
 – Olemme olleet pidätettyinä täysin väärin perustein.
 Aittola korostaa, että mielenosoittajat eivät pyrkineet estämään kokousta tai tunkeutumaan rakennukseen. Poliisia hän moittii tilanteen virhearvioinnista ja harhaanjohtavasta viestinnästä.
 Eilisessä  tiedotteessaan  ympäristöliike Elokapina myös kiisti estäneensä kulun rakennukseen.
 Lue myös:
 Poliisin mukaan presidentti ja ministerit ohjattiin ulos Valtioneuvoston linnasta vaihtoehtoisten reittien kautta – Niinistö, Andersson ja Saarikko kiistävät
 Poliisi otti kiinni 51 Elokapinan mielenosoittajaa – Valtioneuvoston linnan sisäänkäynnin tukkineita epäillään törkeästä julkisrauhan rikkomisesta

Poliisi myöntää epäonnistuneensa Elokapinan mielenilmauksen tilannearviossa – mielenosoittaja sanoo tulleensa pidätetyksi väärin perustein


Summary: Brittien huoli polttoaineen saatavuudesta saattaa vaihtua pian huoleksi bensan hinnasta.

Britanniassa polttoainevaikeudet ovat jatkuneet jo pari viikkoa, eikä täydellistä ratkaisua ongelmaan ole löydetty. Tilanne on kuitenkin jonkun verran parantunut.
 Polttoainejakelijajärjestö  PRA kertoi tällä viikolla , että Lontoossa ja Kaakkois-Englannissa Lontoossa ja Kaakkois-Englannissa 13 prosenttia itsenäisistä huoltoasemista oli sellaisia, joissa pumput olivat edelleen tyhjillään. Järjestön tekemän kyselyn mukaan muualla maassa tällaisten huoltoasemien osuus oli noin viisi prosenttia.
 Huoltoasemia häiritsee ylipäätään epävarmuus, sillä seuraavista polttoainekuljetuksista ei ole kaikilla tarkkaa tietoa.
 Samaan aikaan polttoaineen hinta on noussut, ja  Guardian-lehden  mukaan sen on ennustettu nousevan jopa ennätyslukemiin ennen joulua. Autoilijoiden huoli polttoaineen saatavuudesta saattaakin pian vaihtua huoleksi bensan hinnasta.
 Polttoainekriisin syynä on ollut ennen kaikkea pula kuljettajista. Britannian EU-ero ja koronapandemia ovat saaneet monet eurooppalaisista kuljettajista palaamaan kotimaahansa.
 Lisäksi pandemia-aika on luonut ruuhkaa lupapalveluihin, joten uudet kuljettajat ovat joutuneet jonottamaan tarvittavia lupiaan.
 Pääministerin puheessa ei kuulunut suurta huolta
 Suurta huolta polttoainevaikeuksien pitkittymisestä ei juuri kuulunut pääministeri  Boris Johnsonin  puheessa tällä viikolla, kun hän nostatti uskoa tulevaisuuteen konservatiivipuolueen kokouksessa Manchesterissa.
 – Olemme astumassa uuteen suuntaan, mitä on odotettu kauan Britannian taloudessa, Johnson sanoi uutistoimisto AFP:n mukaan.
 Johnsonin mukaan Britannia ei aio palata "hallitsemattoman maahanmuuton" aikaan.
 Brittihallitus onkin yrittänyt ratkoa kuljetusongelmaa passittamalla sotilaita ajamaan säiliöautoja ja tarjoamalla tilapäisiä työviisumeja rekkakuskeille.
 Kiinnostuneita kuljettajia on kuitenkin toistaiseksi löytynyt vain kourallinen.
 Yleisradioyhtiö  BBC:n  mukaan pääministeri Johnson sanoi tällä viikolla, että hakijoita olisi tullut 127, mutta asiasta vastuullinen ministeriö ei vahvistanut Johnsonin mainitsemaa lukua. Sen sijaan ministeriö oli tunnistanut vasta 27 hakijaa.
 Kuljettajille tilausta myös muualla Euroopassa
 Liikennealan työnantaja- ja elinkeinojärjestöjen yhteisen EU-edunvalvonnan FinMobilityn toimitusjohtaja  Pasi Moisio  sanoo, että Britannian kuljettajapula ei ratkea nopeasti pelkillä sotilailla ja kourallisella EU-maista tuotuja kuljettajia.
 – Epäilen, että tilanne ratkeaisi EU-alueelta tulevalla avulla, ainakaan tuollaisilla järjestelyillä, mitä brittihallinto on esittänyt, Moisio kommentoi STT:lle.
 Moisio arvioi, että brexit on keskeisin syy Britanniaa vaivaavassa kuljettajapulassa, vaikka maan johto pyrkiikin selittämään asiaa myös muilla seikoilla.
 Pieni kiinnostus Britannian tarjoamia tilapäisiä työviisumeja kohtaan on Moision mukaan osoitus siitä, että kynnys lähteä Britanniaan töihin on ylipäätään kasvanut EU-kuljettajilla.
 – Kyllä se kielii siitä, että EU-maissa on kuljettajille työtä tarjolla ja ansiotaso on parantumassa, Moisio sanoo.
 Toisaalta kuljettajista on jopa pulaa myös Manner-Euroopan puolella. Vaje kasvaa, kun vanhoja kuljettajia eläköityy, eikä uusia tule alalle yhtä paljon.
 – Ongelma on ainakin osassa jäsenmaita akuutti ja jopa pahenemassa, Moisio pohtii.
 Kansainvälinen maantiekuljetusliitto IRU on julkaissut lukuja, joiden mukaan Euroopassa olisi jopa joka viides kuljettajanpaikka täyttämättä.
 Moisio kehottaa kuitenkin suhtautumaan arvioihin varauksella. Kuljetusalan yritykset ovat kirjava joukko eri kokoisia toimijoita ja paikkaansa pitävän luvun antaminen todellisesta työvoimantarpeesta voi olla vaikeaa.
 – Iso kysymys on tietysti työn houkuttelevuus ja imago. Monissa maissa on tehty erilaisia kampanjoita ja pyritty tuomaan esiin työn todellista kuvaa, joka poikkeaa aika paljon stereotypioista, Moisio sanoo.
 Lue myös:
 "Ihmiset ovat ihan sekaisin", sanoo Briteissä asuva Mari Powney – pula polttoaineista ajoi saarivaltion hamstrauskaaokseen
 Eurooppa-kirje: Brexitillä valtaan ratsastanut brittihallituskin myöntää nyt, että EU-ero vaikeutti bensapulaa – Brexit-peltihevosesta loppui löpö
 Britanniassa sotilaat alkavat kuljettaa polttoainetta huoltoasemille ensi viikolla

Britannian polttoainekriisi tuskin ratkeaa pelkästään EU-maista tulevilla kuljettajilla, arvioi asiantuntija


Summary: Moni veteraaniauto ja -moottoripyörä on talvisäilytyksessä Vaasan auto- ja moottorimuseon tiloissa. Osa autoista kuuluu vakiasiakkaille ja on ollut museon suojassa monta talvea.

Vaasan auto- ja moottorimuseossa käy vilinä. Museon pihamaalle virtaa tasaisena virtana autoja, jotka ovat tulossa museon tiloihin talviunille.
 Yksi talvisuojaan tuleva kulkupeli on vuoden 1966 valkoinen Dodge. Sitä ajaa maalahtelainen  Johanna Ögård  . Auto on kulkenut suvussa vuosikymmeniä, kertoo Johannan äiti  Helena Ögård .
 – Auto on ollut isälläni aikoinaan, ja sillä tehtiin paljonkin ajeluita. Myöhemmin se siirtyi minulle ja nyt se on Johannalla, kertoo Ögård.
 Dodge on viettänyt jo kohta toistakymmentä talvea Vaasan auto- ja moottorimuseossa.
 – Täältä saa hyvin apua sen kanssa jos tarvitsee keväällä. Se on turvassa täällä ja sillä on hyvä olla täällä, naurahtaa Johanna Ögård.
 Vakiosasiakkaita läheltä ja vähän kauempaakin
 Vaasan auto- ja moottorimuseossa on tilaa usealle kymmenelle autolle ja moottoripyörälle. Rakennuksen alakertaan ajetaan isommat autot, ja ne ovat Veteraanisautoseuran puheenjohtajan  Matti Maartosen  mukaan pääasiassa amerikanrautoja.
 – Ne ovat niin pitkiä, että ne sopivat tänne alas. Niitä menee tänne nelisenkymmentä, laskeskelee Maartonen.
 "Täällä sen on hyvä olla", sanovat vuoden 1966 Dodgen museolle säilytykseen tuoneet Helena ja Johanna Ögård. Terhi Varjonen / Yle
 Autoja tuovat ovat Ögårdien perheen tapaan vakioasiakkaita, jotka ovat tuoneet oman autonsa jo vuosien ajan museolle talvisäilytykseen.
 – Suurin piirtein tiedetään, mihin koloon haluavat oman autonsa, naurahtaa Maartonen.
 Rakennuksen toiseen kerrokseen menevät pienet, maksimissaan 4,5 -metriset autot. Illan aikana hissillä nostetaan toiseen kerrokseen mm. Mini sekä Fiat 127.
 Pääasiassa autoja tuodaan Vaasasta ja ihan lähialueelta, mutta joitakin autoja tulee myös naapurimaakunnasta Etelä-Pohjanmaalta.
 Talvisäilytyksen käyttö on kasvanut viime vuosina. Autoja on vuosittain säilytyksessä 50-60 ja moottoripyröriäkin kymmeniä. Varsinkin moottoripyörien säilytyksen suosio on kasvanut.
 – Rakennuksessa on paksut kivirakenteet, jolloin lämpötilavaihtelut eivät ole suuria vaikka rakennus jäähtyykin talvella. Ei tule kosteutta ja on vartioitu tila, listaa Maartonen.
 Autojen ajaminen sisään sujuu vakiasiakkailta jo rutiinilla. Uusi ajokausi alkaa keväällä. Jarkko Heikkinen / Yle
 "Suunpielet menee alaspäin"
 Veteraaniautojen kausi on tältä vuodelta päättymässä, ja osalle se aiheuttaa hieman haikeutta.
 - Taas on se aika vuodesta kun suunpielet menee alaspäin, huikataan autojen ohjailun lomassa.
 Ögårdeilla ei kauden päättyminen sureta. Dodgella kun ei ole talvisin oikein mitään asiaa maantielle.
 – Tällä ei ole varmaan 40 vuoteen ajettu talvella ollenkaan. Joskus kun isä ajoi talvikelillä, niin se auto vain ajautui ojaan, että ei tämä oikein ole mikään talviauto, nauraa Helena Ögård.
 Aiheesta voi keskustella maanantaihin 11. lokakuuta kello 23:een asti.
 Lue seuraavaksi :
 Sotavuosilta tuttu häkäpönttöauto on harvinaisuus – vaikka ylämäet mennään tuskaisen hitaasti, eivät muut tielläliikkujat keskaria heiluttele
 Museoajoneuvo saa päät kääntymään: "Jos haluaa mennä salaisesti johonkin paikkaan, niin tämä ei silloin ole se oikea auto"

Kun ajokausi päättyy, alkaa veteraaniautojen talvilepo –  moni auto viedään talveksi museon tiloihin: "Sillä on hyvä olla täällä"


Summary: Pandemia on maailmanlaajuinen uhka eikä se ole ohi ennen kuin rokotuskattavuus on hyvä kaikkialla maapallolla.

Koronarajoitusten purkaminen ja Suomen rokotuskattavuuden melko hyvä tilanne saattavat saada ajattelemaan, että pandemia olisi ohi. Näin ei kuitenkaan ole. Niin kauan kun koronavirus leviää maailmalla, pandemia ja vaara sen kiihtymiseen myös täällä ovat olemassa.
 Koronarokotteet jakautuvat erittäin epätasaisesti maailman rikkaiden ja köyhempien maiden kesken.
 – Tilanne on aika toivoton köyhimmissä maissa varsinkin Afrikassa. Monilla mailla ei ole varaa itse ostaa rokotteita, sanoo lähetystöneuvos  Eija Limnell  ulkoministeriöstä.
 Tilannetta yritetään kohentaa kansainvälisen Covax-rokoteyhteistyöjärjestelmän avulla. Sen ensisijainen tavoite on nostaa rokotuskattavuus 20 prosenttiin maailman kaikissa maissa.
 Niissä haluttaisiin saada suojattua ainakin terveydenhoitohenkilökunta ja terveydentilansa tai ikänsä takia suurimmassa sairastumisriskissä olevat.
 Lähes sata maata odottaa rokotelahjoituksia
 Suomi  lahjoittaa Covaxin kautta  syksyn aikana noin 3,6 miljoonaa ennakkoon ostamansa koronarokotetta kehittyville maille. Lahjoitus on pisara meressä, mutta tärkeä sellainen:
 – Pyrimme etenemään askel askeleelta ja kuukausi kuukaudelta. Todennäköisesti päätämme vielä tänä vuonna lisälahjoituksista, koska meillä on jo hyvä tilanne, Limnell sanoo.
 Lahjoitettavat rokotteet toimitetaan suoraan valmistustehtaalta kohdemaihin. Rokotuksia odottaa peräti 92 keski- ja matalan tulotason maata.
 Lahjoitukset eivät hidasta rokotustahtia Suomessa. Ylimääräisiä rokotteita on kertynyt, sillä pandemian alkuvaiheessa EU-maat tekivät ostositoumuksia rokotteista yli omien tarpeiden.
 Tuolloin ei tiedetty, mitkä rokotteet saisivat myyntiluvan. Siksi maksettuja rokotteita on nyt jäämässä yli.
 Lisäksi Suomi on luvannut tukea kansainvälistä rokoteliittoutuma Gavia 10 miljoonalla eurolla tänä vuonna. Gavi pystyy hankkimaan rokotteita lääkevalmistailta kohtullisemmilla hinnoilla ja lahjoittamaan ne köyhille maille.
 Rokotteiden itsekäs haaliminen uhkaa ihmisoikeuksia
 Vauraampien maiden rokoterohmuamista on arvosteltu pitkin pandemiaa, mutta nyt arvostelu on kiihtynyt. Monessa vauraammassa maassa jaetaan jo kolmansia rokotuksia, vaikka moni köyhempi maa on pystynyt rokottamaan ensimmäisen kerran vasta kymmenisen prosenttia väestöstä.
 Rokotteiden epätasainen jakautuminen aiheuttaa kehittyvissä maissa muita maita enemmän sairastumisia ja kuolemia. Lisäksi rokottamattomassa väestössä jylläävällä koronaviruksella on hyvät mahdollisuudet kehittää uusia variantteja. Ne puolestaan saattavat kiertää nykyisillä rokotteilla saavan suojan.
 Tampereen yliopiston kansainvälisen terveyspolitiikan professori  Meri Koivusalo  muistuttaa, että pandemia on koko ihmiskuntaa koetteleva asia. Se on yhteinen uhka ja siksi sitä vastaan pitäisi myös toimia yhdessä.
 YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston mukaan rokotteiden epätasainen jakautuminen ja nimenomaan niiden hamstraus ovat kansainvälisen oikeuden vastaisia. Kyse on solidaarisuudesta, mutta myös ihmisoikeuksista.
 – Kaikilla ihmisillä on oikeus terveyteen. Jos rokotteet jakautuvat hyvin epätasaisesti ja osa maista hamstraa niitä, se ikään kuin kieltää muilta mailta oikeuden kansalaistensa terveyden turvaamiseen.
 Kansainvälisen terveyspolitiikan professori Meri Koivusalo muistuttaa, että oikeus terveyteen on yksi kaikille kuuluvista ihmisoikeuksista. Matias Väänänen / Yle
 YK: Rokotteet ovat julkishyödykkeitä, eivät markkinahyödykkeitä
 Meri Koivusalo nostaa esiin myös vähemmän keskustellun näkökulman, joka liittyy rokotteiden epätasaiseen jakautumiseen. Itsekäs rokotteiden varaaminen yli oman maan tarpeiden sekä lääkevalmistajien yksinoikeuksien koskemattomuus voivat haitata Suomen ja EU:n mainetta ulkopolitiikassa.
 – Jos Suomen ulkopolitiikka perustuu ihmisoikeuksiin ja monenväliseen yhteistyöhön, niin miksi yhtäkkiä lääkkeiden ja rokotteiden osalta ollaan valmiita priorisoimaan teollisia tekijänoikeuksia ohi ihmisoikeuksien, Koivusalo kysyy.
 Muun muassa koronasta pahasti kärsineet Intia ja Etelä-Afrikka ovat Maailman kauppajärjestössä esittäneet yksinoikeuksista luopumista pandemian aikana, jotta rokotteiden ja pandemian hoitamiseen tarkoitettujen lääkkeiden valmistusta ja saatavuutta voitaisiin nopeuttaa.
 Lisäksi kiistaa on siitä, kuinka paljon lääkefirmat voivat yksinoikeudella rahastaa tuotteillaan, joiden kehitystä ja tutkimusta yhteiskunta on laajasti rahoittanut. YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimisto kutsuukin rokotteita julkishyödykkeiksi, ei markkinahyödykkeiksi.
 Vaikuttaa siltä, että valmistajien yksinoikeudet ovat jarruttaneet rokotetuotannon laajentamista ja siten vaikeuttaneet köyhempien maiden mahdollisuuksia hankkia rokotteita.
 – Ongelmana on millä edellytyksillä rokotteita tuotetaan nimenomaan pandemian aikana. Meidän pitäisi arvioida uudelleen ennen kaikkea mikä on teollisuus- ja tekijänoikeuksien merkitys globaalin pandemian aikana, sanoo professori Meri Koivusalo.
 Lue lisää:
 Länsimaat ovat rohmunneet valtaosan koronarokotteista: kun toisaalla alkaa kolmas rokotuskierros, toisaalla ei ole ensimmäistäkään

Suomi lahjoittaa ylijäämärokotteita köyhempiin maihin – arvostelijoiden mukaan rokotteiden hamstraus rikkoo ihmisoikeuksia


Summary: Tasavallan presidentin puoliso piti saarnan Lotta Svärd 100 vuotta -juhlamessussa Helsingin tuomiokirkossa.

Tasavallan presidentin puoliso, rouva  Jenni Haukio  saarnasi sunnuntaina lottien juhlamessussa Helsingin tuomiokirkossa.
 Haukio on toiminut sata vuotta täyttävän Lotta Svärd -järjestön juhlavuoden suojelijana.
 Saarnassa Haukio esitti kiitokset lotille ja pikkulotille.
 – Kun katson tässä juhlamessussa tänään mukana olevia lapsia ja nuoria, näen, rakkaat lotat, heidät sen tulevaisuuden kallisarvoisimpina edustajina, jotka te työllänne meille lunastitte.
 – Jokaisella teistä on Suomen historiassa oma korvaamaton kädenjälkenne.
 Haukio nosti saarnassa esiin erityisesti sen, mitä myöhemmät suomalaiset sukupolvet voisivat oppia lottien elämäntyöstä. Hänen mukaansa se on esimerkiksi vastuuta ja velvollisuudentuntoa.
 – Älkää kysykö, mitä maanne voi tehdä teidän puolestanne. Kysykää, mitä te voitte maanne puolesta, Haukio sanoi lainaten Yhdysvaltojen entisen presidentin  John F. Kennedyn  virkaanastujaispuhetta.
 Saarnan lopuksi Haukio kiitti vielä lottien jälkeensä jättämää perintöä.
 – Te lahjoititte meille tulevaisuuden. Sen suurempaa lahjaa ei kansakunta voi saada ja juuri siksi tulee kiitollisuutemme teoistanne säilymään ikuisesti. Sen tulemme välittämään rakkaudella yli sukupolvien.
 Saarnan voi lukea kokonaisuudessaan  Lotta Svärd -järjestön nettisivuilta .
 Juhlamessua kunnioitti läsnäolollaan myös tasavallan presidentti  Sauli Niinistö .
 Saarna herkisti
 Helsingin tuomiokirkon Rakkautta yli sukupolvien -juhlamessuun osallistui kunniavieraina lottia ja pikkulottia. Heitä oli saapunut paikalle parisen sataa saattajiensa kanssa.
 Yksi kunniavieraista oli juhlamessussa avustanut ja aikoinaan pikkulottana työskennellyt  Asta Heickell . Messussa avustaminen oli hänelle suuri kunnia ja ilonaihe.
 – Syntyessäni vuonna 1929 itsenäinen Suomi oli vasta 12-vuotias. Itsenäisyys ei ollut itsestäänselvyys. Olen saanut kulkea hyvinvointivaltion syntyvaiheet samassa tahdissa Suomi-neidon kanssa. Toiminta pikkulotissa käynnisti minussa yhteiskunnallisen ajattelun ja se on vaikuttanut kaikkiin valintoihini, niin ammatillisiin kuin muihinkin kiinnostuksen kohteisiin, toimittajana Ylellä uransa tehnyt Heickell toteaa.
 Lotta Svärd Säätiön toiminnanjohtajan  Anne Nurmisen  mukaan Haukion saarnan sanoma herkisti.
 – Nyt on viimeisiä hetkiä kiittää lottajärjestössä palvelleita. On hyvä muistaa, että heidän joukkonsa harvenee päivä päivältä. Rouva Haukio avasi koskettavalla tavalla messun teeman ylisukupolvisesta rakkaudesta.
 Vuonna 1944 lakkautettu Lotta Svärd -järjestö oli aikoinaan maailman suurin naisten vapaaehtoinen maanpuolustusjärjestö. Enimmillään siihen kuului 240 000 naista ja tyttöä.
 Lue myös:
 Hämeenkyröläiseltä vintiltä löytyi avaamaton muonituslotan varustereppu – tiesitkö, että lottien kädenjälki näkyy myös työpaikkalounaassasi?

Jenni Haukio kiitti lottia juhlamessun saarnassa: "Te lahjoititte meille tulevaisuuden"


Summary: Äärioikeistolaisen puolueen johtajia otettiin kiinni.

Italian pääkaupungissa Roomassa tuhannet ihmiset osoittivat lauantaina mieltään koronapassia vastaan. Paikoin mielenosoittajat ottivat yhteen poliisin kanssa, joka käytti vesitykkiä ja kyynelkaasua hillitäkseen protestoijia.
 Poliisi otti mielenosoituksen jälkeen sunnuntaina kiinni kaksitoista henkilöä, joukossa on äärioikeistolaisen Forza Nuova -puolueen johtajia ja jäseniä. Italian median mukaan kiinni otettujen joukossa oli ainakin kaksi puolueen johtohahmoa.
 Vuonna 1997 perustettu uusfasistinen Forza Nuova vaatii abortin täyskieltoa, maahanmuuton lopettamista sekä vihapuhelakien kumoamista. Puolue ei ole vaaleissa yltänyt 0,5 prosentin kannatukseen, edes liittoutuessaan muiden äärioikeistolaisten ryhmien kanssa.
 Poliisi hajoitti vesitykein vihreää passia vastustaneen mielenosoituksen Roomassa lauantaina. Giuseppe Lami / EPA
 Mielenosoittajien hampaissa oli erityisesti koronapassin laajentaminen työpaikoille. Koronapassia on jo elokuusta asti vaadittu sisäänpääsyyn ravintoloihin, museoihin ja urheilutapahtumiin.
 Lokakuun puolivälistä lähtien passia ollaan kuitenkin laajentamassa myös työpaikoille, ja sen käytöstä kieltäytyviä työntekijöitä odottaa palkaton hyllyttäminen.
 Koronapassijärjestelmässä vaaditaan todistusta rokotuksista, sairastetusta koronavirustaudista tai negatiivisesta testituloksesta. Järjestelmä on jo käytössä terveydenhoidon työntekijöillä.
 Mielenosoittajien mielestä järjestelmä kiristää ihmisiä vieden monilta valinnanvaran rokotuksen ottamisen suhteen.
 Rooman keskustassa järjestetyllä protestimarssilla oli laillinen lupa, mutta sadat ihmiset erkanivat pääjoukosta ja yrittivät marssia kohti parlamenttirakennusta. Tuolloin poliisi käytti vesitykkiä ja kyynelkaasua pysäyttääkseen heidät ja otti kiinni muutamia väkivaltaisesti käyttäytyneitä mielenosoittajia.
 Lähes 80 prosenttia yli 12-vuotiaista italialaisista on saanut molemmat rokoteannokset. Italia on yksi pandemian pahimmin koettelemista Euroopan maista, ja siellä on kirjattu yli 130 000 koronavirukseen liittyvää kuolemaa.
 Lue myös:
 Euroopan lääkevirasto suosittaa pikaista kolmatta koronarokotusta heille, joiden puolustusjärjestelmä on heikko
 Israelissa tiukennettiin sähköisen koronapassin säännöksiä – jatkossa passin saa kolmannen rokotteen jälkeen
 Britanniassa ja Israelissa epidemia laajeni, Tanskassa ei – näin kävi viidessä maassa, kun koronarajoituksia purettiin

Poliisi ja koronapassia vastustaneet mielenosoittajat ottivat yhteen Roomassa


Summary: Vaalit pidetään tilanteessa, jossa työttömyys on korkealla, korruptiota on paljon eikä Irak muutoinkaan ole noussut jaloilleen diktatuurin ja sotien jäljiltä.

Šiia-muslimit ovat hallinneet Irakin lainsäädäntöelintä eli parlamenttia vuodesta 2003 lähtien. Tuolloin Yhdysvaltain johtama liittouma tunkeutui maahan ja syrjäytti diktaattori  Saddam Husseinin  hallinnon.
 Entisen, romahtaneen järjestelmän tilalle syntyi hallinto, jossa valta jakaantui pienelle eliitille.
 Tyytymättömyys elinoloihin johti väkivaltaisiin mielenosoituksiin
 Irak on yksi maailman öljyrikkaimmista maista, mutta talous ei ole kohentunut kansan mielestä riittävästi sotien ja sekasorron jälkeen.
 Kaksi vuotta sitten nähtiin väkivaltaisia mielenosoituksia muun muassa pääkaupungissa Bagdadissa. Niihin osallistui satojatuhansia mielenosoittajia, joista pääosa oli nuoria, jotka ilmaisivat tyytymättömyyttään taloustilanteeseen ja elinoloihin.
 Tuolloinen pääministeri erosi, mutta sekään ei mielenosoittajille riittänyt. Tyytymättömyyttä oli myös koko poliittista järjestelmää kohtaan.
 Se näkyy ja kuuluu vielä tänäkin päivänä, kun maassa pidetään viidennet parlamenttivaalit sitten Saddam Husseinin diktatuurin kaatumisen.
 Vaalit eivät kuitenkaan ole muuttamassa käytännössä juuri mitään Irakissa, arvioivat monet irakilaisviranomaiset, ulkomaalaiset diplomaatit ja analyytikot Reutersin mukaan.
 Irakilaismies tutkii äänestyspaikan vaalilistoja sunnuntaina Sulaimaniassa. AOP
 "En aio äänestää"
 Heikko talous ja pettymys poliitikkoihin on saanut monet irakilaiset boikotoimaan äänestystä. Yksi heistä on 27-vuotias  Murtadha Nassir . Hän osallistui vuoden 2019 mielenosoituksiin ja näki monen ystävänsä kaatuvan turvallisuusjoukkojen luoteihin.
 – En aio äänestää, eikä perheenikään äänestä. Ihmiset, jotka todennäköisesti tulevat valituksi ovat juuri niitä, jotka ovat meitä vastaan.
 Parlamentin 329:stä paikasta taistelee ainakin 167 puoluetta ja 3 200 ehdokasta.
 Isoin kamppailu käytäneen šiialaisen  Moqtada al-Sadrin  johtaman populistiliittouman ja Iran-mielisen Fatahin liittouman välillä. Kurdeilla on kaksi pääpuoluetta, jotka hallitsevat autonomisella alueella ja sunneilla kaksi pääblokkia.
 Vaikka moni on menettänyt uskonsa demokraattiseen järjestelmään, on Irakissa heitäkin, jotka edelleen toivovat maan suunnan muuttuvan vaalien avulla.
 – Tulin jo aikaisin aamulla ollakseni ensimmäisenä paikalla. Haluan osallistua tapahtumaan, joka toivottavasti tuo muutoksen nykytilaan, sanoi  Abu Abdullah .
 Irakilainen sotilashelikopteri lensi äänestyspaikan yllä Baghdadissa sunnuntaina. AOP
 Irakissa rauhallisempaa kuin vuosiin
 Irakissa on nyt turvallisempaa kuin vuosiin, mutta osa maan poliittisista johtajista ja viranomaisista katsoi parhaakseen käydä äänestämässä Bagdadin niin sanotulla vihreällä vyöhykkeellä sijaitsevassa hotellissa. Alueella sijaitsee ulkomaisia lähetystöjä ja hallintorakennuksia.
 Korruptio jyllää edelleen, on työttömyyttä, terveydenhuollossa vakavia puutteita, koulutus heikkoa ja sähkönjakelussa ongelmia.
 Samaan aikaan maa on edelleen ulkovaltojen temmellyskenttänä. Sen kautta vaikutusvallasta Lähi-Idässä taistelevat Yhdysvallat, Persianlahden arabimaat sekä Israel.
 Vielä jokin aika sitten valta-asemaa tavoitteli myös terroristijärjestö Isis.

Irakissa parlamenttivaalit – moni irakilainen on menettänyt demokratiaan uskonsa, jos sitä koskaan on ollutkaan


Summary: Kuluttaja voi unohtaa hintapiikkien jännittämisen, jos tekee kiinteähintaisen sähkösopimuksen. Tosin edullinen sopimus olisi pitänyt tehdä vuosi sitten.

Jokainen suomalainen näkee sähkölaskussaan, että energiamurros on täällä.
 Varsinkin sähkölämmittäjien sydäntä on saattanut kylmätä, kun hinnat ovat selvästi yli kaksinkertaistuneet viime vuoteen verrattuna.
 Vuosi sitten syys-lokakuun vaihteessa sähkö maksoi pörssissä alle kolme senttiä kilowattitunnilta. Tänä vuonna hinta oli vastaavaan aikaan yli seitsemän senttiä.
 Vaikka hinta on kallistunut vauhdilla, se ei ole ennätystasolla. Kuukauden keskimääräiset hinnat ovat olleet selvästi kovempiakin. Esimerkiksi vuoden 2010 helmi- ja joulukuussa kuukauden keskihinta onnistui rikkomaan yhdeksän sentin rajan.
 Mutta keskiarvojen taakse kätkeytyy uuden energiamurroksen ominaispiirre. Hintojen vaihtelu ylös ja alas on yhä rajumpaa.
 Hintojen heilahtelu on seurausta tuulivoiman osuuden kasvusta sähkön tuotannossa. Kun tuulee hinnat putoavat, kun ei tuule hinnat nousevat. Energiaviraston laskelman mukaan hintapiikit ylös- ja alaspäin ovat kasvaneet tuntuvasti lyhyessä ajassa.
 Toissavuoden alussa vuorokauden alimman ja ylimmän hinnan ero oli alle pari senttiä kilowattitunnilta. Tämän vuoden lokakuussa kahdeksan sentin hinnanvaihtelut ovat olleet tavallisia. Syyskuussa oli paljon yksittäisiä päiviä jolloin hinta heilahteli kymmenen senttiä halvan yön ja kalliin päivän välillä.
 Tuuli, pakkanen ja yhdentyvä Eurooppa määräävät tahdin
 Tuulivoiman hajautuminen yhä laajemmalle alueelle saattaa tasata hintaheilahteluja. Tuulta pitäisi riittää todennäköisesti jollekin alueelle, vaikka jollain toisella alueella olisikin tyyntä. Ainakaan vielä ei ole tällaista tasaantumista havaittavissa.
 – Hintojen vaihtelu todennäköisesti kasvaa, koska tuulen osuus sähköntuotannosta kasvaa, ennakoi kantaverkkoyhtiö Fingridin strategisen verkkosuunnittelun päällikkö  Mikko Heikkilä .
 Tuulivoiman tuotantovaihtelua voitaisiin tasata esimerkiksi vesivoimalla, mutta tänä vuonna Pohjoismaiden vesivoimavarannot ovat kärsineet kuivasta kesästä. Energiaviraston  Antti Paanasen  mukaan kaikkien Pohjoismaiden vesivoiman tilanne on selvästi huonompi kuin vuosiin.
 – Juhannuksen jälkeen vesivarastot eivät ole nousseet lainkaan, Paananen ihmettelee harvinaista tilannetta.
 Tuulivoiman lisääntyminen Suomessa ja muissa Pohjoismaissa on jo mullistanut sähkömarkkinat. Sääriippuvainen tuotanto kasvattaa hintavaihteluja yhä enemmän. Miki Wallenius / Yle
 Pohjoismaiden sähkömarkkinat ovat viime vuosina kytkeytyneet entistä tiiviimmin osaksi Euroopan markkinoita. Fingridin Heikkilä sanookin, että muusta Euroopasta irralliset "pohjoismaiset sähkömarkkinat" alkavat olla vanhentunut käsite. Tämäkin näkyy tämän vuoden hintakehityksessä.
 Hintoja nostavat nyt muun muassa Norjan alhaiset vesivarastot, mutta myös Euroopassa käytettyjen fossiilisten polttoaineiden kova hinta ja sähkön myynti Keski-Eurooppaan yhteisillä sähkömarkkinoilla.
 Sähkömarkkinoiden koko alkaa olla jo niin suuri, että edes Loviisaan ydinvoimaloiden palautuminen huoltokatkon jälkeen markkinoille ei juurikaan vaikuttanut hintoihin. Ensi kesäksi luvattu Olkiluodon kolmas reaktori ei sekään muuta perusasetelmia.
 – Yksittäisten ydinvoimaloiden tuotannolla on aika marginaalinen vaikutus sähkön hintaan. Huomattavasti suurempi vaikutus on säällä, sademäärillä ja kysynnällä eli Pohjoismaiden pakkasilla, tiivistää tilanteen sähkönmyyntiyhtiö Väreen toimitusjohtaja  Juha Keski-Karhu .
 Huhtikuussa voi odottaa alennusta
 Sähkömarkkinoiden ennustaminen on vaikea ja rahanarvoinen taitolaji.
 Fingridin Heikkilän mukaan markkinat pystyvät ennustamaan hintoja melko luotettavasti vuoden tai muutaman vuosineljänneksen eteenpäin. Sen pidemmälle ulottuvat ennusteet alkavat olla epävarmoja, kun niin paljon riippuu säästä ja muusta markkinatilanteesta. Käytännössä ennustaminen tarkoittaa tulevien sähkökauppojen tekemistä eripituisia futuuri-sopimuksia hinnoittelemalla.
 Tämän vuoden kovimmat viikkohinnat olivat pari viikkoa sitten, jolloin keskihinta nousi lähes kymmeneen senttiin kilowattitunnilta. Tämän vuoden lopulla hinta vähän laskee, mutta pysyy noin 8,5 sentissä, markkinoilla lasketaan.
 Mutta talven jälkeen hinta putoaa tuntuvasti.
 Markkinoilla katsotaan nyt, että keväällä, huhti-kesäkuun kuluessa hinta laskee kymmeniä prosentteja melkein viiteen senttiin kilowattitunnilta. Loppuvuonna 2022 hintataso laskee vielä aavistuksen. Silloin oltaisiin vuoden 2019 alun lukemien alapuolella. Samansuuntaista kehitystä  ennakoi lauantaina Ykkösaamussa  vieraillut elinkeinoministeri  Mika Lintilä  (kesk.).
 Miten hyötyä alennuksista?
 Teollisuus voi optimoida kulutustaan ja tehdä joustoillaan jopa bisnestä. Tavallinen kuluttaja voi ajoittaa  pyykinpesua ja saunomista , mutta sen lisäksi on toinenkin keino kalliiden hintapiikkien välttämiseksi.
 Kiinteähintaisella sähkösopimuksella voi unohtaa hintojen vaihtelut. Energiaviraston Antti Paanasen mukaan suomalaisten kotitalouksien sähkösopimuksista oli vuoden vaihteessa määräaikaisia vähän yli puolet. Tunneittain vaihtelevan hintaista pörssisähköä käytti alle kymmenen prosenttia.
 Kuluttaja voi hyötyä sähkön hintavaihteluista, jos pystyy seuraamaan sähkömarkkinoiden muutoksia ja ajoittamaan kulutuksensa oikein.  Viktor Cap / AOP
 Kiinteähintainen sopimus on ollut eduksi nyt, kun hinnat ovat nousseet vauhdilla. Mutta milloin hinta kannattaa lyödä lukkoon ja kuinka pitkäksi aikaa, sitä Energiavirasto ei opasta. Totuus paljastuu vasta jälkeenpäin.
 – Vuoden vaihteesta määräaikaisten sopimusten hinnat ovat nousseet sähkölämmittäjällä noin 45 prosenttia. Silloin olisi ollut kannattavampaa tehdä määräaikainen sopimus, kuin tällä hetkellä, Paananen muotoilee.
 Kuluttajalle yksi keino nousua vastaan on ottaa vähäksi aikaa toistaiseksi voimassa oleva kiinteähintainen sopimus ja uusia määräaikainen sopimus vasta sitten, kun ne ovat halvempia. Pörssisähköä käyttävät voivat keskittää kulutusta halvimpiin tunteihin.
 Tarvittaessa sähkölaskun äärellä voi hakea mielenrauhaa muistuttamalla itselleen, että vaikka sähkön hinta on noussut ankarasti, on se vielä kalliimpaa esimerkiksi Saksassa. Perjantaina 8.10. tukkusähkön hinta oli Suomessa runsas kymmenen senttiä kilowattitunnilta, mutta Saksassa yli 20 senttiä.
 Lue myös
 Kuka kärsii ja kuka hyötyy, kun Suomi siirtyy puhtaaseen sähköön?  Ilmastopaneeli listasi 6 seikkaa, jotka uhkaavat oikeudenmukaisuutta
 Sitra etsi tehokkainta tapaa leikata Suomen päästöjä: sähkönkulutus tuplaantuu, ja se tietää valtavasti uutta tuulivoimaa
 Sähkön ja kaasun hintojen pelätään karkaavan käsistä, tilannetta kuvataan poikkeukselliseksi – mistä raju hinnannousu johtuu?

Sähkön hinta nousi korkealle, edullisen sopimuksen tekeminen on nyt myöhäistä – puolen vuoden päästä hintoihin odotetaan tuntuvaa muutosta


Summary: Korona on paljastanut myös työsuojelulainsäädännön reikäisyyden ja repaleisuuden. Erityisenä ongelmana ovat nyt työntekijöiden koronarokotukset, kirjoittaa Ylen oikeustoimittaja Ari Mölsä.

Saako työnantaja vaatia työntekijältään koronatodistusta tai edes suullista vakuutusta siitä, että piikit on otettu ja että kaikki on muutoinkin koronan osalta kunnossa?
 Viime päivinä otsikoihin ovat nousseet erityisesti Turun ja Rauman telakoiden koronaepidemiat. Telakat ovat päätyneet saman suuntaisiin ratkaisuihin, mutta eri tahdissa.
 Turun Meyer-telakka on jo päättänyt, että se  vaatii täyttä koronarokotussarjaa  ja siitä esitettävää todistusta alihankkijoiltaan joulukuun alusta alkaen.
 Rauman RMC-telakka puolestaan  etenee hitaasti kiiruhtaen . Se pohtii parhaillaan mallia, kuinka se saisi verkostoyrityksiinsä vain rokotettuja työntekijöitä.
 Saako sitä piikitystietoa kysyä vai eikö saa?
 Jopa ykkösketjun työoikeusjuristit ovat uudessa tilanteessa sormi suussa.
 Kuka näitä työntekijän rokotustietoja sitten saa kysellä ja kuka käsitellä?
 Vastaus riippuu siitä,  keneltä asiaa kysyy .
 Vielä heinäkuussa työnantajajärjestö EK oli sitä mieltä, että työntekijöiden rokotustiedot eivät ole terveystietoja laisinkaan. Niitä siis olisi EK:n mukaan voinut kysyä.
 Työntekijäjärjestö SAK oli jo silloin toista mieltä.
 Elokuussa  tietosuojavaltuutettu  puuttui peliin.
 Tietosuojavaltuutettu totesi ykskantaan, että koronarokotustiedot ovat arkaluontoisia terveystietoja.
 Työnantajan oikeudesta työntekijän terveystietojen kysymiseen on säädelty äärimmäisen tarkasti.
 Pelkkä työpaikan rokotuskattavuuden selvittäminen ei anna oikeutusta tietojen kysymiselle.
 Työelämää koskevan tietosuojalain mukaan terveystietoja voidaan kysyä ja käsitellä oikeastaan vain palkanmaksuun ja sairauslomiin liittyvissä asioissa.
 Silloinkaan terveystiedot eivät ikinä saa levitä työnantajan sisällä edes työntekijän lähiesimiehelle. Työntekijöiden terveystietoja saavat nähdä ja käsitellä vain tarkasti määritellyt henkilöt, kuten palkanlaskija ja yrityksen omien Kela-korvausten käsittelijä.
 Lainsäädännössä tulkintaerimielisyyksiä
 Suomen lainsäädännössä on vain yksi pykälä,  tartuntalain  48 §, joka käsittelee työntekijän rokottautumisvelvollisuutta.
 Sekin koskee pelkästään sellaista sosiaali- ja terveyshuollon henkilöstöä, joka saattaisi tartuntataudilla vaarantaa potilasturvallisuuden.
 Rokotesuojaa voidaan edellyttää esimerkiksi leikkaussaleissa työskenteleviltä.
 Asian juridista monitulkintaisuutta kuvaa se, että oikeustieteilijöillä on erilaisia näkemyksiä pelkästään tuon yhden pykälän ensimmäisestä ja toisesta momentista.
 Ykkösmomentissa – ja lakia koskevassa hallituksen esityksessä – kerrotaan, suomeksi sanottuna, että potilasturvallisuutta vaarantavissa tehtävissä työskentelevillä on oltava  riittävä rokotesuoja . Lakitekstissä asia on tosin muotoiltu erityisen kiemuraiseksi sanomalla, että kyseisessä työssä ” saa käyttää vain erityisestä syystä henkilöä, jolla on puutteellinen rokotussuoja ”.
 Kakkosmomentissa puolestaan luetellaan nimeltä neljä rokotesuojaa vaativaa tautia: tuhkarokko, vesirokko, influenssa ja ”imeväisikäisiä hoitavilla” hinkuyskä. Koronaa tuossa luettelossa ei ole.
 Yhden juristikoulukunnan mielestä ykkösmomentti on pääsääntö, joka sisältää myös koronan. Kakkosmomentti taas luettelee vain esimerkkejä, jolloin ainakin rokotesuojaa on vaadittava. Kun tartuntatautilakia kirjoitettiin, koronasta ei ollut vielä tietoakaan.
 Toisen koulukunnan mielestä taas kakkosmomentin yksityiskohtainen luettelo neljästä taudista on sitova eikä sitä voi tulkinnoilla laventaa.
 Sekä työnantajat että työntekijät vaikeassa tilanteessa
 Nykytilanne on tukala sekä työnantajien että työntekijöiden näkökulmasta.
 Työturvallisuuslaki vaatii, että jokaisen työnantajan on huolehdittava siitä, että  työpaikka on turvallinen  ja että kukaan ei sairastu omalla työpaikallaan työolojensa takia.
 Koronarokotuskaan ei varmuudella estä virukseen sairastumista, joten myös rokotetun työntekijän suojelusta on huolehdittava.
 Myös aluehallintovirastojen (AVI) työsuojelutarkastajat ovat vaikeuksissa. Edes ahtaiden telakkatyömaiden, suurten rakennusparakkityömaiden ja avokonttoreiden rokotusvaatimuksista laki ei sano halaistua sanaa.
 Rohkeimmat työsuojeluvirkamiehet ovat tuoneet oman voimattomuutensa esiin poikkeuksellisesti jopa  yleisönosastokirjoituksessa .
 Lounais-Suomen aluehallintoviraston työsuojelulakimiehet  Aki Eriksson  ja  Anna Pärtty  ovat sitä mieltä, että “työelämän lainsäädäntö ei vastaa nykytilanteeseen riittävästi – ei työnantajien, työntekijöiden eikä edes valvovan viranomaisen näkökulmasta”.
 Kun rajoituksista luovutaan, rokotusvaatimukset ovat erityisen ongelmallisia
 Työelämään liittyvän koronajuridiikan soppaa sakeuttaa vielä sekin, että työsuhteissa ja julkista valtaa käyttävissä virkasuhteissa sovelletaan erilaisia pelisääntöjä.
 Turun yliopiston työoikeuden professori emeritus  Seppo Koskinen  pitää selvänä, että sekä valtion että kuntien ja hyvinvointialueiden  virkamieslakien poikkeussäännökset antavat työnantajalle laajat mahdollisuudet  selvitellä virkamiehen terveydentilaa niin työhön otettaessa kuin virkasuhteen jo voimassa ollessa.
 Sen sijaan työsuhteessa olevia työntekijöitä koskeva työsopimuslaki ei samanlaisia poikkeussäännöksiä sisällä. Työnantajalla ei ole lakisääteistä oikeutta vaatia koronarokotustietoja sen enempää työhön otettaessa kuin työsuhteen ollessa jo voimassa.
 Koskinen kuitenkin muistuttaa, että nykytilanteessa, jossa koronarajoituksista ollaan laajasti luopumassa, rokotustietojen vaatiminen millä tahansa työpaikalla – myös virkamiehiltä – olisi erityisen ongelmallista.
 Se johtaisi helposti rokottamattomien syrjintään. Lisäksi: rokotettukin voi olla taudin levittäjä.
 Oikeuskäytäntöä koronarokotusten vaatimisesta ei ole.
 Siksi lopullisen juridisen totuuden koronarokotuskiistoista saamme kuulla vasta tuomioistuimista, jos joku päättää asiansa sinne asti viedä.
 Kirjoittaja on Ylen oikeustoimittaja.
 Voit keskustella aiheesta 11.10.2021 kello 23 saakka.
 Aiheesta lisää:
 Vierashuoneessa työoikeuden emeritusprofessori Seppo Koskinen: Terveydentilatietojen kerääminen työnhakijasta (8.10.2021, Edilex.fi)
 Kysymyksiä ja vastauksia koronasta ja työsuojelusta (Työsuojelu.fi)

Analyysi: Saako työnantaja vaatia työntekijältään täyttä koronapiikkien sarjaa?


Summary: 77-vuotias presidentti Miloš Zeman  vietiin Prahan keskussotilassairaalaan saamaan tehohoitoa sunnuntaina.

Toimittajien mukaan ambulanssi haki presidentti  Miloš   Zemanin  presidentinlinnasta pian sen jälkeen, kun hänellä oli tapaaminen väistyvän pääministerin  Andrej Babišin  kanssa.
 Tšekin presidentin terveydentilan heikentyminen sattui valtakunnan näkökulmasta lähes pahimpaan mahdolliseen aikaan.
 Maassa saatiin lauantaina päätökseen parlamenttivaalit ja presidentin tehtäviin kuuluu keskeinen rooli uuden hallituksen muodostamisessa. Hän johtaa neuvotteluja.
 Perustuslain mukaan presidentillä on myös oikeus nimittää pääministeri eli hän ohittaa hierarkiassa parlamentin puhemiehen.
 Vaalitulos oli presidentille pettymys
 Nykyinen pääministeri kärsi viikonlopun vaaleissa tappion, mikä oli Zemanille, Babišin liittolaiselle karvas pettymys.
 Hyvä uutinen on se, että terveydenhuollon henkilökunta on todennäköisesti hyvin perillä, mikä presidenttiä vaivaa.
 – Tiedämme diagnoosin tarkalleen, mikä mahdollistaa kohdennetun hoidon, sanoi Prahassa sijaitsevan sotilassairaalan johtaja  Miroslav Zavoral .
 Hän kuitenkin lisäsi, ettei hänellä ole lupaa kertoa yksityiskohtia diagnoosista julkisesti muuta kuin, että kyse on kroonisesta sairaudesta. Hän ei myöskään kertonut, kuinka vakava presidentin tila on. Zemanin tiedetään sairastavan ainakin diabetestä.
 Presidentti sai äänestää menemättä äänestyspaikalle perjantaina
 Presidentinkanslia kertoi aiemmin, että presidentti on sairastellut ja joutui viime kuussa viettämään kahdeksan päivää sairaalahoidossa. Tuolloin kyse ei kanslian mukaan ollut hengenvaarallisesta tilasta vaan presidentti kärsi nestehukasta ja väsymyksestä.
 Presidentti ei perjantaina mennyt itse äänestämään äänestyspaikalle vaan äänestäminen järjestettiin hänen luonaan.
 Yleensä hallituksen muodostaminen kestää viikkoja tai kuukausia, nyt tilanne on kuitenkin täynnä kysymysmerkkejä.

Tšekin presidentti joutui tehohoitoon juuri, kun olisi pitänyt johtaa neuvotteluja uuden hallituksen muodostamiseksi


Summary: Vihreiden on määrä päättää ministerivalinnoistaan huomenna eduskuntaryhmän ja puoluevaltuuskunnan yhteiskokouksessa. Syynä ministerivaihdoksille on puheenjohtaja Maria Ohisalon vanhempainvapaa.

Vihreiden eduskuntaryhmä ja puoluevaltuuskunta kokoontuvat huomenna iltapäivällä yhteiskokoukseen päättämään puolueen ministereistä.
 Puoluejohtaja, sisäministeri  Maria Ohisalo  on luvannut tehdä oman esityksensä valinnoista kokousväelle. Esityksen laatiminen on kuitenkin osoittautunut vaikeaksi.
 Ylen tietojen mukaan Ohisalon kaavailut ovat muuttuneet viikonlopun aikana. Erityistä päänvaivaa vaikuttaa aiheuttavan sisäministerivalinta.
 Useampi puoluelähde kertoo Ylelle, että ensimmäisessä esitysversiossa  Emma Kari  olisi noussut ympäristö- ja ilmastoministeriksi. Nyt tehtävässä oleva  Krista Mikkonen  olisi puolestaan ottanut sisäministerin salkun.
 Mikkonen ei kuitenkaan halunnut sisäministeriksi.
 Tätä seuranneessa versiossa sisäministeriksi olisi valittu  Atte Harjanne  ja Mikkonen olisi jäänyt ilman ministeripestiä. Myös tällöin Kari olisi noussut ympäristö- ja ilmastoministeriksi.
 Kari on vihreiden eduskuntaryhmän puheenjohtaja ja toisen kauden kansanedustaja. Harjanne on puolueen varapuheenjohtaja ja ensimmäisen kauden kansanedustaja. Molemmat ovat helsinkiläisiä.
 Kaikissa esityksissä  Pekka Haavisto  jatkaisi ulkoministerinä.
 Mikkosta yritetään vielä suostutella sisäministeriksi
 Vihreiden eduskuntaryhmä on ollut koolla tänään. Ylen tietojen mukaan Ohisalon viimeisimmät kaavailut ovat joutuneet puolueen piirissä vastatuuleen, sillä niiden ei arvioida välttämättä menestyvän puoluevaltuuskunnan kokouksessa.
 Mikkosen pudottaminen ministerijoukosta jakaa mielipiteitä. Yksi syy tähän on aluepoliittinen: Ohisalon tuoreimassa kaavailussa kaikki puolueen ministerit tulisivat jatkossa Helsingistä.
 – Tämä olisi paitsi aluevaaleja, mutta myös seuraavia eduskuntavaaleja ajatellen virhe, yksi vihreä puoluelähde  arvioi Ylen eilisessä jutussa.
 Mikkonen on toisen kauden kansanedustaja Savo-Karjalan vaalipiiristä. Tiettävästi häntä yritetään vielä suostutella sisäministerin tehtävään sunnuntai-illan aikana.
 Useat vihreät arvioivat Ylelle, että Karin ja Harjanteen nouseminen ministereiksi samaan aikaan voisi olla haastavaa. Karin kannattajat nostavat esiin tämän pidemmän kokemuksen. Harjanteen kannattajat taas muistuttavat tuoreen varapuheenjohtajan äänisaaliista puoluekokouksen vaalissa.
 Eduskuntaryhmän ja puoluevaltuuskunnan huominen yhteiskokous alkaa klo 16.30 Pikkuparlamentissa.
 Suomela valittiin puheenjohtajan sijaiseksi
 Vihreät on päättämässä ministerinimityksistä, sillä sisäministeri Maria Ohisalo jää vanhempainvapaalle myöhemmin syksyllä.
 Vihreiden puoluehallitus päätti viime viikolla , että  Iiris Suomela  sijaistaa Ohisaloa puolueen puheenjohtajana tämän vapaan aikana.
 Valintaa perusteltiin erityisesti sillä, että puheenjohtajan sijaisen tärkein tehtävä on johtaa puolueen aluevaalikampanjaa. Suomela on ensimmäisen kauden kansanedustaja Pirkanmaalta.
 Suomela arvioi valintansa yhteydessä, että puolueessa ”vallitseva näkemys” tukee puheenjohtajan sijaisen ja ministerin sijaisen tehtävin erottamista toisistaan.
 – Jos tunnelmat vaihtuu puolueen sisällä, niin voin olla käytettävissä (myös ministerin tehtävään), hän arvioi viime viikolla.
 Lue myös:
 HS: Ohisalo esittää Emma Karia ministerin sijaiseksi, Kari ja Harjanne ennakkosuosikit
 Iiris Suomela nousee Maria Ohisalon sijaiseksi vihreiden puheenjohtajana

Sisäministerivalinta aiheuttaa päänvaivaa vihreille – Ylen tiedot: Ohisalon kaavailut muuttuneet viikonlopun aikana, tilanne edelleen auki


Summary: Liikemies Onni Sarmaste sanoo, ettei muista mitään kahdesta veroparatiisiyhtiöstään. Häntä epäillään tällä hetkellä törkeästä petoksesta liittyen Huoltovarmuuskeskuksen maskihankintoihin koronakriisin alussa.

Pandoran paperit -tietovuoto paljastaa maskikaupoistaan tunnetuksi tulleen liikemies  Onni Sarmasteen  salaiset veroparatiisikytkökset. Vuodosta selviää, että Sarmaste on omistanut yhtiöitä ainakin Kyproksella ja Brittiläisillä Neitsytsaarilla.
 Sarmasteen Kyproksen-yhtiön Shallowaters Tradingin todellinen omistaja salattiin. Julkiseen osakasrekisteriin kerrottiin osakkaaksi DadLaw eli Kyproksella toimiva palveluntarjoaja.
 Todellisen omistajan eli Sarmasteen nimi lisättiin vain sisäisiin asiakirjoihin. Kyproksen kaupparekisteristä tietoa omistajasta ei löydy. Ilman tietovuotoa Sarmasteen veroparatiisiyhtiö olisi pysynyt salassa.
 Asiakirjoista selviää, että Kyproksen yhtiöstä rahaa on siirretty myös Sarmasteen neitsytsaarelaiselle yhtiölle Maxivantagelle.
 – En minä muista tuollaisia firmoja, vastaa liikemies Onni Sarmaste, kun Ylen MOT-toimitus soittaa hänelle kysyäkseen yhtiöiden toiminnasta.
 Jatkamme kysymällä, miksi yhtiöt on perustettu. Sarmaste alkaa kuitenkin kertoa kolmannesta veroparatiisiyhtiöstä.
 – Minulla on ollut ihan huumorilla sellainenkin firma Karibialla kuin Wolf of Wall Street Ltd. Nimi oli vapaana, ja minusta se oli hyvä leffa, Sarmaste sanoo.
 Sarmaste viittaa tunnettuun Hollywood-elokuvaan, jota tähdittää  Leonardo DiCaprio . Elokuva pohjautuu samannimiseen kirjaan, joka on tunnetun yhdysvaltalaisen pörssimeklarin  Jordan Belfordin  rötöstelymuistelmat.
 MOT ei kyennyt varmistamaan Wolf of Wall Street -yhtiön olemassaoloa.
 DadLaw – kyproslainen veroparatiisitehdas Vuonna 1966 perustettu kyproslainen perheomisteinen asianajotoimisto. Yksi 14:sta veroparatiisipalveluja myyvästä yhtiöstä, joiden asiakirjoista Pandoran paperit -vuoto koostuu. DadLaw perustaa asiakkailleen pöytälaatikkoyhtiöitä ja trusteja sekä järjestää bulvaanijohtajia. Yhtiöllä on runsaasti venäläisiä asiakkaita. Asiakkaiden joukossa on talousrikollisia sekä poliittisesti vaikutusvaltaisia henkilöitä. DadLaw markkinoi itseään verosuunnittelulla ja anonymiteetillä.
 Onni Sarmaste nousi suuren yleisön tietoon vuonna 2020, kun hän koronakriisin alussa teki Huoltovarmuuskeskuksen kanssa viiden miljoonan euron kaupat suojamaskeista.
 Sarmastetta epäillään kauppoihin liittyen törkeästä petoksesta.  Poliisi selvitti esitutkinnassaan  muun muassa sitä, antoiko Sarmaste Huoltovarmuuskeskukselle virheellisiä tietoja tai jättikö hän kertomatta kauppojen kannalta keskeisiä asioita.
 Kyproksen yhtiön synty
 Syksyllä 2007 Sarmaste lähestyi Kyproksella toimivaa veroparatiisipalveluita myyvää yhtiötä nimeltä DadLaw.
 DadLaw ei vastannut kansainvälisen toimittajajärjestö ICIJ:n haastattelupyyntöihin.
 Sarmasteelle perustettiin yhtiö ja sille pankkitili Kyprokselle. Sarmasteen ilmoituksen mukaan hän aikoi keskittää omistuksiaan suomalaisissa, ruotsalaisissa ja virolaisissa yhtiöissä Kyprokselle.
 Asiakirjojen mukaan Sarmaste arvioi, että rahaa yhtiöön tulisi vuosittain noin 250 000 euroa. Suurin osa rahoista tulisi Suomesta ja Sveitsistä. Mitä rahaa Sveitsistä tulisi, jää epäselväksi tietovuodossa. Kyprokselta kuitenkin lähetettiin kuriiripalvelu DHL:n kautta asiakirjoja myös Sveitsiin.
 Sarmaste vahvistaa Ylen MOT-toimitukselle, että hänellä oli yhtiö myös Sveitsissä. Lisäksi hän kertoo käyttäneensä sveitsiläisen verokonsultin palveluita. Sveitsistä tulleista mahdollisista rahoista Sarmasteella ei ole muistikuvaa.
 Tietovuodosta löytyy Sarmasteen kyproslaisen yhtiön tiliote. Sen mukaan Sarmasteelle on siirretty rahaa Suomesta veroparatiisiin. Kyprokselta rahoja on siirretty edelleen Sarmasteen toiseen Brittiläisille Neitsytsaarille rekisteröityyn yhtiöön. Ote Bank of Cypruksen tiliotteesta
 Perintäbisnesrahoja veroparatiisiin
 Sarmasteen kyproslainen yhtiö toimi vuosina 2007–2014.
 Suomessa Sarmaste on toiminut etenkin perintä- ja pikavippibisneksessä. Sarmaste oli osakkaana FC Perintä Oy:ssä. Tietovuodosta löytyy Sarmasteen veroparatiisiyhtiölle avatun Bank of Cyprusin tilin tiliote.
 Siitä selviää, että Sarmasteen suomalaisesta perintäfirmasta lähetettiin rahaa kyproslaisen yhtiön tilille.
 Liittyivätkö veroparatiisiyhtiöt jollain tavalla liiketoimintoihin Suomessa?
 – Miten minä voin sanoa muistavani jotain, kun en muista mitään, Sarmaste vastaa.
 Tietovuodossa on vain yksi Sarmasteen kyproslaisen yhtiön tiliote vuodelta 2011 eli kokonaiskuvaa rahaliikenteestä se ei kerro. Tiliotteessa on listattu muutamien kymmenien tuhansien eurojen tilisiirrot Suomesta veroparatiisiin.
 Vuodossa on myös maksumääräys, jonka Onni Sarmaste on allekirjoittanut. Siinä annetaan ohjeet lähettää 20 000 euron lasku Sarmasteen yhtiölle Suomeen. Mitään perustetta sille, miksi Suomesta ohjataan maksuja Kyprokselle ei dokumentissa kerrota.
 MOT kysyy Sarmasteelta tilisiirroista.
 – Mistä sinä tuollaisia tietoja olet kaivanut esiin, Sarmaste kysyy.
 Pandoran papereiden tietovuodosta.
 – Mistä minä voisin tietää… Minulla on ollut kymmeniä miljoonia euroja liikevaihtoa ja eri paikkoihin on siirrelty rahaa. En minä voi tietää kaikkia paikkoja, mihin niitä on siirrelty, kun en ole itse siirtoja tehnyt, Sarmaste sanoo.
 Sarmaste: Harrastan veroparatiisiyhtiöden perustamista
 Pandoran papereiden mukaan Sarmasteella on yhtiö myös Brittiläisillä Neitsytsaarilla, ja Kyproksen yhtiöstä on siirretty sille rahaa.
 Sarmaste kiistää ensin tiedon voimakkaasti.
 – Minulla ei ole koskaan ollut rahaa Brittiläisillä Neitsytsaarilla. Se on fakta, Sarmaste sanoo.
 Veroparatiisiyhtiön pankkitili on useimmiten eri maassa kuin mihin yhtiö on rekisteröity. Rahoja ei siis siirretä juuri koskaan veroparatiisiin, vaan esimerkiksi jonkin eurooppalaisen pankin tilille.
 Sarmasteen yhtiön tiliotteesta ei selviä, minkä pankin tilille rahat on siirretty.
 Brittiläisille Neitsytsaarille rekisteröity Maxivantage Ltd ei siis ole ollut sinun yhtiö? Asiakirjojen mukaan olet sen ainoa osakas.
 – (Naurua) Ai jai, nyt tuli mieleen mikä toi on. Toi oli läppä silloin… No, en viitsi sanoa tätä julkisesti. Mutta se on ollut ihan vitsi.
 Sarmaste kertoo olleensa jonkun kaverinsa kanssa Hongkongissa ja sillä reissulla ”ihan läppänä” perustaneensa yhtiön.
 Mitä tarkoitat läpällä?
 – Yhtiöllä ei ollut ikinä mitään liiketoimintaa. Sillä ei ollut edes pankkitiliä.
 Olet nyt kahdesta eri yhtiöstä kertonut, että ne on perustettu ”läpällä”. Eli haluat huvin vuoksi perustaa yhtiöitä jonnekin kaukaisiin maihin?
 – Jos sattuu olemaan lomalla jossain ja se tuntuu hauskalta, niin miksi ei, Sarmaste sanoo.
 Okei.
 – Minulle bisnes on muutenkin harrastus, niin miksei tekisi tuollaista harrastuksen vuoksi.
 Toki ihminen saa harrastaa mitä haluaa.
 – Nimenomaan. Mitä tässä sitten pitää lässyttää.
 Asiakirjoista ilmenee, että Sarmasteen kyproslaisella yhtiöllä on ollut käytössä myös Visa-luottokortti. Kortti ja sen tunnusluku lähetettiin Sarmasteelle maaliskuussa 2011.
 Heti seuraavana kuukautena eli huhtikuussa 2011 kortilla tehtiin kolmen tuhannen euron arvosta käteisnostoja pääosin espanjalaisista pankeista. Tiedot luottokortin käytöstä ovat kuitenkin varsin suppeita eli ne koskevat vain yhtä kuukautta.
 Sarmaste sanoo asuneensa pitkä aikoja ulkomailla 2010-luvulla, eikä hän omien sanojensa mukaan ole ollut verovelvollinen Suomeen. Väitettä ei ole mahdollista varmistaa, sillä tieto ei ole julkinen.
 MOT kysyi Sarmasteelta useaan otteeseen, mihin maahan hän maksoi veroja tuohon aikaan. Vasta toisen haastattelun yhteydessä Sarmaste lopulta sanoi, että hän oli ”todennäköisesti” verovelvollinen Maltalla.
 Vuosina 2010–2016 Sarmasteella ei ollut lainkaan verotettavia tuloja Suomessa.
 Mistä Pandoran papereissa on kyse? Uusi tietovuoto Pandoran paperit sisältää lähes 12 miljoonaa salaista asiakirjaa veroparatiisiyhtiöistä pääosin vuosilta 1996-2020. Tiedot ovat peräisin 14:stä veroparatiisipalveluita myyvästä yhtiöstä. Tiedot on luovutettu kansainväliselle toimittajajärjestölle ICIJ:lle. Ylen MOT-toimitus on Suomessa ainoa media, joka on tutkinut tietovuotoa. Yhteensä vuotoa on tutkinut noin 600 toimittajaa 117 eri maasta. He edustavat noin 150 mediaa.
 Perintäyhtiö ajautuu konkurssiin
 Ylen MOT-toimitus selvitti tätä juttua varten myös Sarmasteen liiketoimia Suomessa.
 Sarmaste oli pääosakas perintäyhtiössä FC Perintä Oy. Etelä-Suomen aluehallintovirasto puuttui toistuvasti yhtiön toimintaan. Lopulta  viranomaiset peruuttivat yhtiön perintäluvan .
 Vielä tämän jälkeenkin FC Perintä lähetti perintäkirjeitä, joista moni oli perusteettomia.
 Vuonna 2019 FC Perintä ajautui konkurssiin. Konkurssia hoitaneen pesänselvittäjän mukaan perintäyhtiötä on pyörittänyt Sarmaste, vaikka hänellä ei ole ollut virallista asemaa yhtiössä.
 ”Pesää selvitettäessä pesänhoitajalle on tullut käsitys, että yhtiötä on hallinnoinut Onni Eevert Sarmaste. Sarmaste ilmoittaa olleensa vain yhtiön työntekijä. Yhtiön ainoa työntekijä kertoo ottaneensa häneltä käskyt ja neuvot ja Sarmaste on ilman erityistä valtuutusta tai virallista asemaa yhtiössä käyttänyt pankkitilejä”, pesänhoitaja kirjoittaa FC Perintää koskevassa selvityksessään.
 Pesänselvityksestä käy ilmi, että Sarmasteen virolainen yhtiö oli veloittanut suomalaista perintäyhtiötä 4 000 euroa viikossa perintäohjelman käytöstä. Pesänhoitajan mukaan on epäselvää, omistaako Sarmaste edes ohjelmaa.
 Sarmasteen mukaan asiassa ei ole mitään epäselvää, ja ohjelmisto on hänen omistuksessaan.
 MOT ei saanut selvyyttä siihen, mistä pesänhoitajan ja Sarmasteen näkemyserot johtuvat.
 Perintäyhtiö oli maksanut myös toisen yhtiön puolesta vuokraa asunnosta. Vuokran suuruus ja asunnon sijainti eivät selviä asiakirjasta. Pesänselvittäjän mukaan asunnossa asui ”tiettävästi” Sarmasteen silloinen vaimo.
 Konkurssiin liittyen on määrätty erityistarkastus, joka on edelleen kesken. Siinä selvitetään muun muassa, onko konkurssi aiheutunut sopimattomasta menettelystä.
 Onni Sarmaste oli pääosakas vuonna 2019 konkurssiin ajautuneessa suomalaisessa perintäyhtiössä. Konkurssia hoitanut pesänhoitaja kiinnitti huomiota muun muassa suurin kuluihin, joita oli maksettu Sarmasteen virolaiselle yhtiölle. Ote velallisselvityksestä
 Mittavat ulosottovelat
 Onni Sarmaste on Suomen ulosoton vakioasiakas.
 Hänellä on maksamattomia ulosottovelkoja yli 160 000 euroa. Sarmaste on jättänyt maksamatta sakkoja, pysäköintivirhemaksuja ja luottoja. Suurimmat velat koostuvat maksamattomista veroista ja elatusmaksuista.
 Veloista huolimatta Sarmaste näyttää elävän sosiaalisessa mediassa julkaistujen kuviensa perusteella varsin leveästi.
 Kun Huoltovarmuuskeskus maksoi Sarmasteelle hänen toimittamistaan maskeista noin viisi miljoonaa euroa, liikemies osti kaksi arvoautoa eli Bentleyn ja Porschen. Kauppojen aikaan hänellä oli  Ilta-Sanomien tietojen mukaan ulosotossa 46 000 euroa .
 Bentleyn  hinta oli noin 500 000 euroa .
 Onni Sarmasteella on ulosottovelkaa yli 160 000 euroa. Suurin velkoja on verohallinto. Ote ulosottorekisteristä
 Aiheesta voi keskustella 11.10.2021 klo 23 saakka.
 Lue myös:
 Ylen visualisointi esittelee Pandoran papereiden suomalaiset pähkinänkuoressa

Pandoran paperit paljastaa maskikauppias Onni Sarmasteen veroparatiisiyhtiöt – Suomessa nollatulot, rahasiirtoja Brittiläisille Neitsytsaarille ja käteisnostoja luottokortilla