Summary: Kysyimme rokoteasiantuntijalta Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen ylilääkäriltä Hanna Nohynekilta rokotettujen läpäisytartuntojen määrästä ja rokotteen tarjoaman suojan kestosta.

Suomessa noin 4,2 miljoonaa ihmistä on ottanut koronarokotuksen tähän mennessä. Heistä noin 28 000 on saanut koronatartunnan joko ensimmäisen tai toisen rokotteen antamisen jälkeen. Määrä on terveysviranomaisten mukaan odotettu, sillä mikään rokote ei suojaa tartunnoilta sataprosenttisesti.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) mukaan vain pienestä osasta näytteitä selvitetään viruksen tyyppi, mutta tällä hetkellä kaikki läpäisytartunnoista sekvensoidut kannat ovat olleet Delta-varianttia ja sen alatyyppejä.
 Miksi rokotettujen tartunnansaajien määrä on kasvussa?
 – Siinä on useitakin tekijöitä. Yksi on se, että rokotteen teho tartuntoja ja lieviä tauteja vastaan lähes puolittuu kuuden kuukauden kuluessa. Niillä, jotka rokotteesta huolimatta saavat infektion ja lieviä oireita, tartunta johtuu tästä suojaavien vasta-aineiden vähenemisestä ajassa.
 –Niillä, jotka saavat vaikean taudin kahden annoksen jälkeen ja joutuvat ehkä sairaalaan, on usein jokin perustauti. Heidän kykynsä muodostaa suojaa rokotteen avulla ei ole niin hyvä kuin perusterveellä nuoremmalla ihmisellä. Näissä tapauksissa koronainfektion aiheuttama perustaudin paheneminen on usein se syynä sairaalaan joutumiselle.
 – Kolmas syy on, että mitä enemmän ihmisiä rokotetaan, sitä suuremmalla todennäköisyydellä läpäisytartunnan saajat ovat rokotettuja. Kyse on niin sanotusta tilastollisesta perustasoharhasta (base rate bias).
 Onko rokotettujen läpäisytartuntoja paljon vai vähän?
 – Suhteessa rokotettujen kokonaismäärään vähän. Mutta näitä ei pitäisi tarkastella absoluuttisina lukumäärinä vaan siten, että verrataan rokotettujen läpäisyinfektioiden riskiä rokottamattomien koronavirusinfektioriskiin.
 Millainen on läpäisytartunnan saaneiden sairastusmisriski?
 – Läpäisytartunnat ovat erilaisia kuin tartunnat ja sairastumiset ilman rokotesuojaa. Kollegoiden mukaan ihmiset, jotka joutuvat kahden rokoteannoksen jälkeen sairaalahoitoon, ovat yleensä vanhempia ihmisiä, joilla on joitakin perussairauksia.
 – He eivät samalla tavalla sairasta vakavaa koronatautia kuten rokottamattomat, vaan infektio pahentaa heidän perussairauksiaan.
 Pitääkö rokotettujen olla läpäisytartunnoista huolissaan?
 – Valtaosa läpäisytartunnoista on lieviä, eivätkä ne vaadi sairaalahoitoa. Rokottamattomien riski joutua koronan vuoksi sairaalahoitoon on 19-kertainen rokotettuihin verrattuna ja heidän riskinsä joutua tehohoitoon on 33- kertainen. Se mielestäni kertoo, että meidän pitäisi olla pikemminkin huolissaan niistä, jotka eivät ole ottaneet rokotteitaan syystä tai toisesta.
 – Meillä on rokote jonka teho on yli 90 prosenttia vakavaa tautia vastaan ja se tarkoittaa sitä, että yksi rokotettu ihminen kymmenestä tulee saamaan jonkinlaisen koronataudin ja useimmiten hyvin lievän ja se on hyvin odotettua.
 Miten muut rokotteet käyttäytyvät? Poikkeaako koronavirusrokote jollain tavalla muista rokotteista?
 – Esimerkiksi influenssarokotekaan ei estä tautia sataprosenttisesti. Influenssarokotteen jälkeen voi tulla sairastumisia, etenkin vanhemmille ihmisille. Heillä influenssarokotteen teho kaudesta riippuen on 20–60 prosenttia. Mutta rokotuksen jälkeen läpäisyinfektiot ovat yleensä lievempiä kuin ilman rokotetta.
 – Tuhkarokossa taas voimakas virusaltistus voi tartuttaa ihmisen kahden tai jopa kolmenkin annoksen jälkeen. Tuhkarokossa toisin kuin koronassa rokotteen saanut ei kuitenkaan yleensä välitä virusta eteenpäin.
 Mitä tiedämme kahden annoksen rokotussuojan kestosta tällä hetkellä?
 – Se riippuu siitä, millä välillä kaksi annosta on annettu. Kanadalaiset ovat tehneet hyvän tutkimuksen aiheesta. Tutkimuksessa on verrattu eri aikavälillä annettujen annosten tehoa ja vertailut on tehty 3–4 viikon, 6–7 viikon, 8–9 viikon ja niin edelleen aina 16 viikkoon saakka.
 – Tulosten mukaan yli 12 viikon annosvälillä rokote on suojannut 90 prosenttisesti vakavaa tautia vastaan jopa kahdeksan kuukautta. Kuinka pitkään tämän yli suojataso tulee säilymään niin hyvänä, sitä emme vielä tiedä.
 Ajan kuluessa rokotettujen suoja heikkenee, vesittääkö rokottamattomien suuri määrä, noin 20 prosenttia Suomen väestöstä myös rokotettujen hankkiman suojan?
 – Ei se sitä vesitä. Meillä on kolme syytä ottaa koronarokote: rokote suojaa sinua koronan vakavalta taudilta ja ottamasi rokote suojaa lähipiirissäsi olevia riskiryhmäläisiä. Tiedämme, että rokotettu välittää virusta eteenpäin vähemmän aikaa kuin täysin rokottamaton. Kolmas syy on, että rokotettuna autetaan turvaamaan sitä, että koronaa sairastavat eivät vie sairaalahoitopaikkoja muilta vakavia tauteja sairastavilta.
 Suomessa ei ole tehty vielä päätöstä kolmannen rokotteen antamisesta alle 60–vuotiaille. Tällä hetkellä kolmansia rokoteannoksia annetaan lääketieteellisiin riskiryhmiin kuuluville ja yli 60-vuotiaille. Mikä vaikutus kolmansilla rokotteilla on uusien tartuntojen määrään?
 –Jos ihmiset ovat ajatelleet, että me pääsisimme eroon tästä viruksesta rokottamalla, niin se ei valitettavasti pidä paikkaansa. Sinne jää aina viruksen mentävä aukko. Myös nuorilla ihmisillä kahdenkin annoksen jälkeen. Mitä se tulee olemaan kolmen annoksen jälkeen nyt 60 vuotta täyttäneillä ja lääketieteellisiin riskiryhmiin kuuluvilla, sitä me emme vielä tiedä.
 –Israelista saadut tutkimustulokset näyttävät hyviltä. Kolmansien rokotusten jälkeen todettiin, että tutkittavilla vasta-ainevasteet moninkertaistuivat ja rokotteen vaikutus sairaalahoitoista ja tehohoitoista tautia ja kuolemaa vastaan tehostui. Myös infektioiden määrä aleni oleellisesti. Mutta kuinka pitkään teho tulee pysymään hyvällä tasolla, sitä me emme vielä tiedä.
 Missä vaiheessa kaksi kertaa rokotteen saaneen ihmisen on jälleen suojauduttava toden teolla uudelta tartunnalta? Onko jokin aikajänne viimeisestä rokotuksesta?
 – Kansallisen koronarokotusstrategian mukaan rokotuksilla pyritään estämään vakavaa tautia ja kuolemia. Niitä vastaan kaksi annosta suojelee hyvinkin pitkään perustervettä ihmistä.
 – Jos ihminen on iäkäs tai hänellä on vakavia perustauteja, niin silloin suositellaan kolmatta annosta. Vajaa kolme prosenttia 12 vuotta äyttäneistä eli noin 220 000 on käynyt sen jo hakemassa. Alle 60-vuotiaiden kohdalla me tulemme tarkastelemaan suomalaista ja ulkomaalaista dataa. Kansallinen rokkotusasiantuntijaryhmä KRAR keskustelee siitä ja antaa oman lausuntonsa joulukuun ensimmäisenä päivänä.
 Jos kysytään toisin päin: missä vaiheessa kaksi kertaa rokotetun tulee ryhtyä suojaamaan muita toden teolla?
 – Israelissa kolmansia rokotteita on annettu neljästä kuukaudesta puoleen vuoteen toisen rokoteannoksen jälkeen. Suomessa tällä hetkellä alle 60-vuotiaille ei vielä suositella kolmatta rokotetta. Katsomme parhaillaan, mikä tulee olemaan se todennäköisin ajanhetki, jolloin se tarvitaan ja minkälaisella aikataululla rokotemäärät riittävät. Onko se sitten seitsemän kuukautta, kahdeksan kuukautta vai vähemmän kuin kuusi kuukautta, sitä en osaa vielä sanoa.
 THL:n ylilääkäri  Hanna Nohynekin mukaan Kansallinen rokotusasiantuntijaryhmä KRAR pohtii seuraavaksi tulisiko alle 60 vuotiaille suositella kolmatta rokoteannosta. Sen jälkeen ryhmä punnitsee 5–11-vuotiaiden tarvetta rokotuksiin.  Benjamin Suomela / Yle
 Miten rokottamattomat voivat suojata itseään ja muita?
 – Heille tärkein viesti on, että suojaa itsesi vakavalta koronataudilta rokottautumalla. Se, että muut ihmiset ympärillä on rokotettu, ei riitä, sillä kaksi kertaa rokotettu voi läheisessä ja pitkäkestoisessa kontaktissa huonolla tuurilla tartuttaa rokottamattoman.
 –Kun rokotettu tapaa hauraan ihmisen, joka on rokotettu kaksi tai kolme kertaa, on maskin käyttö suotavaa. Maskilla suojataan niitä, joiden rokotevaste jää keskimääräistä heikommaksi.
 Kun kolmansista rokoteannoksista päästään ratkaisuun ja on saatu suositus 1.12. Mitä seuraavaksi?
 – Seuraava asia on 5–11-vuotiaiden rokotusten tarkastelu: kuinka pian he tarvitsevat rokotteen, tarvitsevatko kaikki vai riskiryhmään kuuluvat, mikä rokotteen hyöty ja haitta on heille. Pienillä lapsilla vakava koronatauti on harvinainen, toisin kuin vanhemmilla lapsilla ja aikuisilla. Lasetkin tartuttavat, mutta heidän roolina tartuntaketjuissa on erillainen kuin nuorilla ja aikuisilla. On mietittävä tarkkaan, mikä on rokottamisen suora hyöty lapsille itselleen.
 – Lisäksi täytyy miettiä kolmansien annosten merkitystä terveyden- ja sosiaalihuollon ammattilaisille. Jos heidän oma suojansa vakavaa tautia vastaan pysyy hyvänä vielä useamman kuukauden riittääkö se? Vai tarvitaanko kolmansia annoksia sen vuoksi, etteivät he saisi edes lievää tautia? Onko se terveydenhuollon kantokyvyn kannalta tärkeä asia? Kuinka paljon annetaan painoarvoa tartunnan ehkäisemiselle ja sitä kautta potilasturvallisuudelle.
 – Kun saamme lisää tietoa, kauanko kolmannen annoksen suoja kestää, mietimme seuraavaksi tarvitaanko neljänsiä annoksia tai mahdollisesti viidensiä annoksia ja koska niitä tarvitaan ja kuka niitä tarvitsee. Paljon on vielä avoimia kysymyksiä.

Mitä tiedämme koronarokotussuojan kestosta tällä hetkellä? Asiantuntija vastaa


Summary: Miss Universum kruunataan Israelin Eilatissa 12. joulukuuta. Boikotoinnin vastapainona kisoissa nähdään kilpailijoita arabimaista, joihin Israel on solminut diplomaattisuhteita.

Kansainvälisestä kauneuskilpailusta, Miss Universumista, on kehkeytynyt tänä vuonna poliittinen soppa etenkin Etelä-Afrikassa.
 Syynä on kisojen järjestäjämaa. Kauneuskilpailu pidetään tänä vuonna ensimmäistä kertaa Israelissa.
 Edesmenneen maanisän  Nelson Mandelan  jälkeläiset ovat vaatineet Miss Etelä-Afrikan vetäytymistä kisoista. He ovat vahvoja mielipidevaikuttajia.
 Etelä-Afrikan voimapuolue ANC rinnastaa usein Israelin toimet palestiinalaisia kohtaan oman maansa historiallisiin rotusortotoimiin. Vertausta käytti myös Mandelan pojanpoika  Zwelivelile Mandla Mandela , kun hän vaati Etelä-Afrikan vetäytymistä kisoista.
 – Kisojen pidon tarkoituksena apartheid-Israelissa on selvästi hämärtää palestiinalaisiin kohdistuvaa miehitystä ja päivittäisiä ihmisoikeusrikkomuksia, Mandla Mandela sanoi  sosiaalisen median kanavissaan .
 Muun muassa Nelson Mandelan jälkeläiset ovat vaatineet Miss Etelä-Afrikkaa Lalela Mswanea vetäytymään Israelissa pidettävistä MIss Universum -kisoista. Getty Images
 Maanantaina myös maan hallitus sanoi irti tukensa paikalliselta missiorganisaatiolta, jonka kanssa se tekee yhteistyötä muun muassa matkailun edistämiseksi.
 Viime viikonloppuna Etelä-Afrikan kulttuuriministeriö ja missiorganisaatio neuvottelivat hallitsevan Miss Etelä-Afrikan  Lalela Mswanen  vetäytymisestä kisasta, mutta neuvottelut päättyivät tuloksettomina.
 – Humanitaarisista, poliittisista ja kulttuurisista syistä emme voi olla tekemisissä sellaisen maamme edustajan kanssa, joka tukee kansalaisiaan sortavaa valtiota, sanoo kulttuuriministeriön tiedottaja  Maschaba Khumalo .
 Israel ja Etelä-Afrikka olivat rotuerotteluvuosina läheiset kumppanit. Sittemmin välit ovat viilenneet.
 Vuonna 1995 Israel solmi diplomaattisuhteet palestiinalaishallinnon kanssa. Reilut kaksi vuotta sitten Etelä-Afrikka ilmoitti vetävänsä suurlähettiläänsä pois Tel Avivista ja muuttavansa lähetystön aseman yhteystoimistoksi.
 Liennytys tuomassa Israeliin arabimissejä
 Kun Israel oli varmistunut järjestäjämaaksi, kisoista vetäytyivät ensimmäisinä Indonesian ja Malesian edustajat. Molemmissa maissa on merkittävä muslimienemmistö ja suhde Israeliin olematon.
 Maailmanpolitiikka toimii Miss Universum -kisoissa boikottien vastapainoksi toiseenkin suuntaan.
 Koska Israel solmi viime vuonna  diplomaattisuhteet Arabiemiraattien  ja Marokon kanssa, molemmista on määrä tulla Eilatissa pidettäviin kisoihin edustaja: Arabiemiraateista ensimmäistä kertaa ja Marokosta ensimmäisen kerran 40 vuoteen.
 Palestiinalaisten mukaan suhteiden normalisointi tarkoitti sitä, että Israelin kanssa suhteet solmineet maat irtautuivat arabivaltioiden yhteisestä linjasta. Palestiinalaishallinnon mukaan suhteiden solmiminen olisi voinut tapahtua vasta, kun Israelin ja palestiinalaisten kahden valtion malli oli toteutunut.
 Missit ovat joutuneet nyt takinkäännöksen sijaiskärsijöiksi. Myös Marokkoa ja Arabiemiraatteja on vaadittu sosiaalisessa mediassa boikotoimaan kisoja.
 Miss Suomi osallistuu suunnitellusti
 Suomea Miss Universum -kisoissa edustaa hallitseva Miss Suomi  Essi Unkuri .
 Miss Suomi -kilpailua järjestävän Finnartist Oy:n toimitusjohtajan  Sunneva Sjögrènin  mukaan järjestävän maan tilanteeseen ei oteta kantaa.
 – Kun on aina ollut niin, että politiikkaan ja uskontoon ei oteta kantaa tässä kilpailussa, niin pyrimme pysymään sillä linjalla, Sjögrèn sanoo Ylelle.
 – Ymmärrän toki sitten vahvemmatkin mielipiteet.
 Suomea MIss Universum -kisassa Eilatissa edustaa Essi Unkuri, joka valittiin syyskuussa Miss Suomeksi. Pasi Murto / All Over Press
 Miss Suomen on määrä matkustaa Israeliin marraskuun lopulla, kaksi viikkoa ennen loppuhuipennusta.
 Missit ennenkin politiikan pyörteissä
 Israelin kisojen boikotointihankkeet eivät millään muotoa ole ainutlaatuisia. Politiikka on ennenkin ravistellut missikisoja. 1970-luvulla ne olivat tavan takaa naisasialiikeen tempauksien kohteena.
 Japanin ja Etelä-Korean kauppasodan vuoksi korealaiset kieltäytyivät osallistumasta vuonna 2019 Japanin järjestämiin kauneuskilpailuihin.
 Surullisin esimerkki lienee vuoden 2002 Miss Maailma -kilpailu, joka oli tarkoitus järjestää Nigeriassa. Kisaa edelsi maailmanlaajuista huomiota saanut oikeustapaus, jossa nigerialainen  Amina Lawal  tuomittiin kuolemaan kivittämällä aviorikosoikeudenkäynnissä.
 Tuen osoituksena useat maat vetäytyivät kisoista. Lopulta kisa toimi sytykkeenä muslimien ja kristittyjen keskinäisiin väkivaltaisuuksiin, joissa kuoli yli 200 ihmistä. Miss Maailman valinta siirrettiin väkivaltaisuuksien tieltä Lontooseen.
 Lue myös:
 Tutkija pitää Israelin ja Arabiemiraattien päästöstä solmia diplomaattisuhteet historiallisena – viisi kysymystä sopimuksen merkityksestä

Israel järjestää ensimmäisen kerran Miss Universum -kisan ja boikottihankkeet virisivät – politiikka näkyy kisoissa puolesta ja vastaan


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet lyhyesti.

Mitä koronarokotusten tehosta tiedetään nyt? Asiantuntija vastaa
 Rokotettujen osuus koronapotilaista kasvaa, koska rokotettuja on jo paljon. Rokotteen tehokin hiipuu ajan kuluessa.  Kysyimme Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen ylilääkäriltä   Hanna Nohynekilta  rokotettujen tartuntamäärästä ja rokotteen tarjoaman suojan kestosta.
 Huuhkajille valtava pettymys – MM-kisapaikka jäi haaveeksi
 Joona Toivio ja Teemu Pukki kiittivät yleisöä Ranska-tappion jälkeen Helsingin olympiastadionilla. jussi Nukari / Lehtikuva
 Suomen miesten jalkapallomaajoukkueen haave paikasta jalkapallon MM-kisoissa mureni tiistaina. Huuhkajat taisteli Ranskaa vastaan jatkokarsintapaikasta mutta joutui pettymään.  Ranska voitti Helsingin olympiastadionilla pelatun ottelun  2–0.
 Naiset kokevat yhä joutuvansa sivuun metsänomistajina
 Ladyforest-facebookryhmän perustajat unelmoivat, että erillisestä ryhmästä tulisi tarpeeton. Olisi yksi yhteinen ryhmä, jonka kaikki tuntisivat omakseen sukupuoleen katsomatta. Janne Nykänen / Yle
 Lähes puolet suomalaisista metsänomistajista on naisia.  Silti he kokevat tulevansa sivuutetuiksi  metsää koskevissa keskusteluissa. Koulutustilaisuudet ja viralliset metsäfoorumit ovat miesvaltaisia. Naismetsänomistajat toivovatkin uudenlaisia kanavia metsänomistajuuden vahvistamiseksi. Ensimmäinen askel on oma Facebook-ryhmä, joka syntyi tarpeesta verkostoitua ja jakaa tietoa.
 Israelin Miss Universum -kisat törmäävät politiikkaan
 Lalela Mswane kruunattiin Etelä-Afrikan kauneimmaksi lokakuun puolivälissä. Nyt häntä vaaditaan vetäytymään Miss Universum -kisasta. Getty Images
 Miss Universum kruunataan tänä vuonna ensimmäistä kertaa Israelissa.  Järjestäjämaan vuoksi maailmalla viritellään boikottihankkeita . Poliittinen soppa on kehkeytynyt etenkin Etelä-Afrikassa, jossa edesmenneen  Nelson Mandelan  jälkeläiset ovat vaatineet Miss Etelä-Afrikan vetäytymistä kisoista. Boikotoinnin vastapainona kisoissa on määrä nähdä kilpailijoita arabimaista, joihin Israel on solminut diplomaattisuhteita.
 Lauhaa ja kosteaa ilmaa virtaa Suomeen
 Yle
 Keskiviikkopäivä on pilvinen. Pohjoisessa sataa lunta, räntää ja vettä, myös jäätävät sateet ovat mahdolllisia. Etelässä sataa vähän tihkua. Etenkin Keski- ja Pohjois-Lapissa keli voi muuttua lauhtumisen myötä huonoksi.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Kysyimme rokotusten tehosta, Huuhkajien haave MM-kisoista kaatui, politiikka sekoittuu Miss Universum -kisoihin


Summary: Melkein puolet metsänomistajista on naisia. Silti naiset kokevat, että heidät sivuutetaan metsää koskevissa keskusteluissa.  Naismetsänomistajien someryhmä syntyi tarpeesta verkostoitua ja jakaa tietoa.

Päivi Kankaanmäki  huomasi yhteisillä metsäretkillä, ettei hän ymmärtänyt mitään metsäopettajina työskentelevien ystäviensä  Päivi Korhosen  ja  Terhi “Tiiti” Mäkisen  metsäjutuista. Siitä huolimatta, että hän on itsekin metsänomistaja. Näin sai alkunsa naismetsänomistajien Facebook-ryhmä Ladyforest.
 – Ruvettiin miettimään, että meitä on varmaan monta muuta samanlaista kuin minä, jotka erottavat kuusen männystä ja haluaisivat tietää enemmän, kertoo Kankaanmäki.
 Suomessa on Luonnonvarakeskuksen mukaan noin 632 000 vähintään kahden metsähehtaarin omistajaa. Heistä reilut 40 prosenttia on naisia. Luvussa on mukana metsänomistus yksin, yhdessä puolison kanssa, yhtymän tai kuolinpesän jäsenenä. Viime vuosina naisten osuus metsänomistajista on pysynyt vakiona, mutta pidemmällä aikavälillä se on kasvanut.
 Päivi Korhonen sanoo huomanneensa, että moni nainen kokee edelleen tulevansa ohitetuksi metsäasioissa.
 – Jos puoliso on mukana puukaupoilla, ostaja puhuu miehelle, vaikka nainen olisi metsänomistaja, sanoo Korhonen.
 Miksi naisten omaa someryhmää tarvitaan?
 Muun muassa nuoria metsänomistajia  käsittelevässä tutkimuksessa  on noussut esiin, että nuoret naiset ovat kokeneet perinteiset metsänomistajille suunnatut tilaisuudet miesvaltaisina. Sellaisina, ettei nuori ja nainen tohdi kysyä ”tyhmiä kysymyksiä”. He toivovat uudenlaisia kanavia ja foorumeita metsänomistajuuden vahvistamiseksi, kertoo yliopistotutkija  Nina Tokola  Itä-Suomen yliopistosta.
 Ladyforest-ryhmän perustajat unelmoivat maailmasta, jossa naisten oma ryhmä kävisi tarpeettomaksi. Olisi yksi yhteinen ryhmä, jonka kaikki tuntisivat omakseen sukupuoleen katsomatta.  Janne Nykänen / Yle
 Tokolan mukaan nuorille naispuolisille metsänomistajille toivottiin myös omia koulutustilaisuuksia. Yleensäkin kaivattiin moniäänisyyttä koulutustilaisuuksiin: eri ikäisiä ja sukupuolisia osallistujia.
 Naismetsänomistajien FB-ryhmän ylläpitäjät ovat tehneet samoja huomioita. Metsäasioissa on lisättävä tasa-arvoa ja yhdenvertaisuutta metsänomistajien kesken. Naisten on rohkaistuttava osallistumaan keskusteluihin erilaisilla metsäfoorumeilla.
 – Koulutustapahtumissa ei uskalleta kysyä niitä tyhmiä kysymyksiä, sanoo Korhonen.
 Mies vastaa kyselyyn, vaikka omistaja olisi nainen
 Helsingin yliopiston Metsätieteiden osaston  Metsänomistaja 2020-projektissa  vierailevana tutkijana työskentelevän  Heimo Karppisen  (MTT) mielestä kuulostaa uskottavalta, että naismetsänomistajat kokevat joutuvansa sivuutetuiksi.
 – Ala on edelleen miesten dominoima. Esimerkiksi metsänomistajille lähetettyyn kyselyyn vastaa useimmiten mies, vaikka omistaja olisi nainen.
 Karppisen mukaan ilmiö näkyy myös kansainvälisesti. Hän kertoo esimerkin Yhdysvalloista. Siellä naiset ovat tehneet verkostoja, joissa on naispuolinen neuvoja.
 – Koetaan helpommaksi kysyä häneltä, sanoo Karppinen.
 Jatkuva kasvatus ja metsän monimuotoisuus nousevat näinä päivinä usein esille someryhmän kysymyksissä.  Janne Nykänen / Yle
 Verkostoituminen ja vertaistuki
 Vuonna 2017 perustetussa Ladyforest-ryhmässä on nyt 1 500 jäsentä. Keskusteluissa puidaan metsään liittyviä asioita laidasta laitaan. Ryhmäläisten joukossa on runsaasti alan asiantuntemusta ja vastaukset kysymyksiin ropsahtavat nopeasti.
 Tänä päivänä kiinnostaa esimerkiksi metsän monimuotoisuus. Samoin jatkuva kasvatus herättää ryhmässä runsaasti kysymyksiä. Monipuolinen aiheiden kirjo on ylläpitäjien mielestä rikkaus.
 – Joku on hankkimassa omaa sahaa itselleen. Hän kyselee hintoja ja sitä, minkälainen kannattaisi ostaa tai onko akkusaha hyvä. On myös paljon puun myyntiin liittyviä kysymyksiä, kertoo Terhi Mäkinen.
 Opettaessaan metsänomistajia Päivi Korhonen on huomannut, että viime aikoina metsää koskevissa asioissa keskusteluilmapiiri on vapautunut.
 – Kai meidän unelma on sellainen maailma, että ei tarvitse olla erikseen naisille tällaista ryhmää. Olisi kaikille yhteinen, sanoo Päivi Korhonen.
 Lue lisää:
 Elisa Lähdesmäki osti ensimmäisen metsänsä 18-vuotiaana: “Hoidan metsiäni aktiivisesti, jolloin ne sitovat enemmän hiilidioksidia puustoon ja maaperään”
 Auktoriteetit vaikuttavat nuoren metsänomistajan ratkaisuihin

Naisiin suhtaudutaan metsäpiireissä usein alentuvasti – "Jos puoliso on mukana puukaupoilla, ostaja puhuu miehelle, vaikka nainen olisi metsänomistaja"


Summary: Kokoomus on HS-gallupin mukaan yhä suosituin puolue, mutta kannatuksen kasvu on pysähtynyt.

Helsingin Sanomien kannatuskyselyn  mukaan kokoomus on yhä suosituin puolue, mutta kannatuksen kasvu on pysähtynyt. Jos eduskuntavaalit järjestettäisiin nyt, kokoomusta äänestäisi vastaajista 21,1 prosenttia. Kannatus laski 0,1 prosenttiyksikköä. SDP on toiseksi suosituin 19,4 prosentilla. Kasvua oli 0,9 prosenttiyksikköä.
 Kolmantena olevan perussuomalaisten kannatus nousi 0,2 prosenttiyksikköä 18 prosenttiin. Neljäntenä olevan keskustan kannatus laski 0,6 prosenttiyksikköä 11,9 prosenttiin. Viidentenä oleva vihreät nousi 0,4 prosenttiyksikköä 10,5 prosenttiin.
 Pienempien eduskuntapuolueiden kannatuksessa näkyi lievää laskua. Kuudentena olevaa vasemmistoliittoa äänestäisi 7,6 prosenttia vastaajista, eli 0,1 prosenttiyksikköä vähemmän kuin viimeksi.
 Kantar TNS haastatteli loka-marraskuun vaihteessa 2 402 ihmistä. Muutokset jäivät alle virhemarginaalin, joka oli noin 2,1 prosenttiyksikköä suuntaansa suurimpien puolueiden kohdalla.
 Ylen  kahden viikon takaisessa mittauksessa tulos oli SDP:n kannalta päinvastainen, sillä puolueen kannatus laski 1,2 prosenttiyksikköä 18,1 prosenttiin. Ylen otanta oli ajalta 6.10.-2.11. ja HS:n kyselyn 18.10.-15.11. Ylen kannatuskyselyn toteutti Taloustutkimus.
 Lue myös:
 Yle sai käsiinsä tuoreen puoluebarometrin, ja se paljastaa vihreiden ahdingon – puolueen imago romahti heikommaksi kuin pitkään aikaan
 Ylen puoluekannatusmittaus: SDP:n ja keskustan kannatus pudonnut hallituksessa, kokoomus jatkaa kärjessä

HS-gallup: Sdp:n ja vihreiden kannatus nousi, keskustan suosio laskussa


Summary: Yhä useampi yrittää tehdä vaarallisen matkan kanaalin yli Ranskasta Britanniaan.

Ranskalainen urheilutarvikeketju Decathlon on päättänyt, että se ei enää myy kanootteja osassa Pohjois-Ranskan liikkeistään. Päätöksellä yritetään hillitä siirtolaisten yrityksiä ylittää Englannin kanaali.
 Ketju kertoi tiistaina ranskalaiselle uutistoimisto AFP:lle, että kanootteja ei enää myydä kanaalin rannalla sijaitsevassa Calais'ssa eikä Grande-Synthessa. Ketjun mukaan tuotteita ei käytetä niiden alkuperäisiin urheilutarkoituksiin vaan niitä "voitaisiin käyttää kanaalin ylitykseen".
 Decathlon perusteli, että "ihmisten henkiä voisi joutua vaaraan" tällaisissa tapauksissa. Turvavarusteita kuten pelastusliivejä ja lämpösuojia tullaan yhä myymään Pohjois-Ranskan liikkeissä.
 Liikkeet olivat itse päättäneet lopettaa kanoottien myynnin, ja johto on hyväksynyt päätöksen. Kanootteja voi jatkossa ostaa verkosta tai muista liikkeistä.
 Ennätysmäärä Britanniaan pyrkiviä ylitti kanaalin
 Perjantaina kolme Britanniaan pyrkinyttä raportoitiin kadonneeksi sen jälkeen, kun he olivat yrittäneet ylittää kanaalia.
 Ranskan viranomaiset kertoivat tiistaina pelastaneensa kymmenessä eri operaatiossa yhteensä yli 270 siirtolaista, jotka olivat pyrkineet vaarallisen kanaalin yli Ranskasta Britanniaan.
 Viime torstaina ennätysmäärä Britanniaan pyrkiviä ylitti Englannin kanaalin pienillä veneillä. Britannian tilastojen mukaan heitä oli 1 185.
 Ranskan viranomaisten mukaan tämän vuoden alusta elokuun loppuun noin 15 400 oli yrittänyt ylittää kanaalin. Heistä noin 3 500 oli pelastettu hädässä olevista veneistä ja tuotu takaisin Ranskaan.
 Viime vuonna noin 9 500 ihmistä ylitti kanaalin tai yritti päästä sen yli. Vuonna 2019 luku oli 2 300 ja sitä edeltävänä vuonna 600.
 Lisää aiheesta:
 Britannia alkaa käännyttää siirtolaisten veneitä takaisin Ranskaan – taustalla kesällä lisääntyneet venematkat Englannin kanaalin yli

Ranskalainen urheilutarvikeketju lopettaa kanoottien myynnin pohjoisissa liikkeissään – pyrkii hillitsemään Englannin kanaalin ylitysyrityksiä


Summary: Hyvien asioiden ajaminen voi kääntyä päälaelleen, jos keinot ovat huonot. Esimerkiksi cancel-kulttuuri voi lisätä vastakkainasettelua ja vihaa. Mikä olisi paras tapa edistää yhdenvertaisuutta, miettii Marja Sannikka videoblogissaan.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja tekee joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki blogit voit lukea täältä
 Vaikka elämme nyt monin verroin oikeudenmukaisemmassa, tasa-arvoisemmassa ja paremmassa maailmassa kuin sukupolvet ennen meitä, ei maailma ole vielä valmis. Suomessakin on vielä epätasa-arvoa ja epäoikeudenmukaisuutta, ja on hienoa, että on myös ihmisiä, jotka haluavat ratkoa näitä ongelmia.
 Kaikki keinot eivät kuitenkaan ole hyviä. Välillä hyvien asioiden ajaminen uhkaa jakaa meitä entistä enemmän toinen toisiamme vastaan: meihin hyviin ja noihin pahoihin. Vaikka tavoite on tismalleen päinvastainen.
 Yksi meitä toisiamme vastaan yllyttävä ajan ilmiö on niin sanottu cancel-kulttuuri. Leimaamme nopeasti ihmisen pahaksi ja epäkelvoksi, vaadimme hänet viralta tai kokonaan pois julkisesta keskustelusta, jos hän sanoo jotakin vähänkään epäilyttävää, tai jotain, jonka voi tulkita epäilyttäväksi. Joskus täysin ilman syytäkin.
 Cancel-kulttuurin kanssa meiltä on kadoksissa yksi hedelmällisen keskustelun perusperiaattesta eli se, että tulkitsisimme toisiamme suopeasti. Canceloinnin kohteeksi joutunutta tulkitaan päinvastoin usein pahimmalla mahdollisella tavalla. Tätä ilmiötä on kritisoinut muun muassa  Yhdysvaltain entinen presidentti Barack Obama . Voimakkain näkemäni puheenvuoro sitä vastaan on  yhdysvaltalaisen aktivistin Loretta Rossin TED-puhe .
 Katso videolta kuusi esimerkkiä keinoista, joiden kanssa täytyy olla varovainen, etteivät ne käänny hyvää tarkoitustaan vastaan, ja tule kertomaan, mitä sinä ajattelet niistä. Entä mikä on sinun mielestäsi paras tapa edistää yhdenvertaisuutta? Olen mukana keskustelussa kello 21:een saakka.
 Kirjoittaja on politiikasta ja yhteiskunnasta kiinnostunut toimittaja, jonka mielestä totuutta täytyy katsoa silmiin, jotta maailmaa voi muuttaa paremmaksi.
 Lisää aiheesta Marja Sannikka -ohjelmassa Yle Areenassa perjantaina 19.11.2021 klo 18 ja TV1:llä klo 20.

Marja Sannikka: Hyviä asioita ajetaan huonoilla keinoilla


Summary: Mänttä-Vilppulan lentokentän taustaselvityksiä pidettiin puutteellisina ja hankkeen riskiä liian suurena.

Hämeenlinnan hallinto-oikeus on antanut ratkaisunsa Mänttä-Vilppulan lentokenttäkaupunkia koskeneeseen asiaan. Oikeus katsoo, että osallistuminen Lakeside Airpark -hankkeeseeen ei valtuuston päättämällä tavalla kuulunut kaupungin toimialaan ja hankkeen suunnitelma sisälsi huomattavia taloudellisia riskejä.
 Oikeuden mielestä myös odotukset siitä, että lentopuisto houkuttelisi alueelle asukkaita ja yrityksiä olivat epävarmoja. Hallinto-oikeus kumosi valtuuston päätöksen asiasta.
 Hankkeen rahoittajana piti olla italialaistaustaien yhtiö. Osanna ACI Finland Oy ilmoitti  syyskuussa kirjeellä vetäytyvänsä hankkeesta .
 Haave omasta lentokentästä
 Lakeside Airpark -hankkeen tarkoituksena oli vanhan lentopaikan kunnostaminen teollisuuden sekä palveluiden liiketoimintojen käyttöön. Lisäksi suunnitelmissa oli asumiseen ja matkailuun kohdistettu rakentaminen. Asiakkaiksi oli tarkoitus hankkia kotimaisia ja kansainvälisiä ilmailu- ja matkailualan yrityksiä sekä yksityishenkilöitä.
 Lentokenttä oli tarkoitus rakentaa asuinalueen yhteyteen Mänttä-Vilppulassa. Yle
 Hallinto-oikeus katsoi päätöksessään, että kunnan tehtävänä on ensisijaisesti huolehtia siitä, että edellytykset elinkeinotoiminnan harjoittamiseen ovat kunnossa. Sen sijaan esimerkiksi tuen antaminen yksittäiselle yritykselle edellyttää erityisiä, esimerkiksi työllisyyden lisäämiseen tähtääviä syitä, jotta toimenpide voitaisiin katsoa osaksi kunnan toimialaa.
 Hallinto-oikeuden lausunnon mukaan yritysriskien ottamista ei katsota kuuluvaksi osaksi kunnantoimialaan. Yritystoiminnan edistämiseen hallinto-oikeus sutautuu sallivammin silloin, kun kunta itse osallistuu elinkeinotoimintaan, esimerkiki tytäryhtiön kautta.
 Taustalla puutteelliset selvitykset
 Hallinto-oikeuden päätöksessä todetaan, että hankkeen asiakirjoista ei ilmennyt, että asiaa valmisteltaessa olisi luotettavalla tavalla selvitetty, onko markkinoilla riittävästi kysyntää lentokentän välittömään läheisyyteen rakennettaville asunnoille ja alueelle suunnitelluille palveluille. Hankkeen toteutumisen mahdollisuuksissa katsottiin olevan huomattavia epävarmuuksia.
 Lauselmassa katsottiin kaupungin odotusten hankkeen myönteisistä vaikutuksista alueen elinvoiman kehitykseen perustuvan oletukseen siihen, että lentopuiston rakentaminen houkuttelisi uusia asukkaita ja yrityksiä sekä asiakkaita alueelle.
 Näiden odotusten toteutumista pidettiin loppulauselmassa hyvin epävarmana.
 Hankkeen taustalla toiminut kehitysyhtiö on suunnitellut jatkavansa hanketta pienemmässä mittakaavassa. Yle ei tavoittanut yhtiön toimitusjohtaja  Otto Huttusta  kommentoimaan asiaa.
 Minkälaisia ajatuksia uutinen herätti? Voit keskustella aiheesta 17. marraskuuta klo 23:een asti.
 Lue aiheesta lisää:
 Pienen kaupungin kohuttu miljoonien luksushanke kariutuu: italialainen liikemies ilmoitti vetäytymisestä kirjeellä Mänttä-Vilppulalle
 Taas uusi valitus Mänttä-Vilppulan kohuhankkeesta – valittajat pelkäävät italialaisyhtiön pääsevän käsiksi veronmaksajien miljoonapottiin Mänttä-Vilppulan lentokaupunkihankkeesta valitettu hallinto-oikeuteen: "Varmaan valtaosa kaupungissa on sitä mieltä, että tässä haisee jokin" Mänttä-Vilppulan johto lentokaupungista: taloudellinen riski on ulkopuolisilla rahoittajilla Rutiköyhiä ja olemattomia yhtiöitä, rahan lähde arvoitus – tällainen on Mänttä-Vilppulan jättihankkeen salaperäinen rahoittaja

Pikkukaupungin kohuttu miljoonien luksushanke olisi hallinto-oikeuden mukaan ollut virhesijoitus – valtuuston päätös kumottiin


Summary: Vuonna 1994 uponneen matkustajalautan hylystä löytyi viime syksynä iso repeämä. Viron ja Ruotsin onnettomuustutkintakeskusten johtajat kertoivat tiistaina Tallinnassa, että todennäköisin syy vaurioon on hylyn osuminen merenpohjan kallioon.

TALLINNA  Estonia-hylyn tutkimukset päätettiin käynnistää uudelleen sen jälkeen kun  Henrik Evertssonin  johtama kansainvälinen tv-ryhmä oli viime vuonna löytänyt aluksen rungosta entuudestaan tuntemattoman repeämän.
 Tiistaina pidetyssä tutkimusten väliraportin julkistamistilaisuudessa Viron onnettomuustutkintakeskuksen johtaja  Rene Arikas  kertoi Ylelle, että mikään ei toistaiseksi kumoa matkustajalautan virallista uppoamissyytä.
 Estonia-hylyn tutkimusta heinäkuussa 2021, mittauslaitteita lasketaan tutkimusalus R/V Electra af Asköltä mereen. Stefan Jerrevang / EPA / AOP
 Vuonna 1997 päättyneessä onnettomuustutkinnassa syyksi ilmoitettiin aluksen keulavisiirin irtoaminen kovassa merenkäynnissä.
 – Tällä hetkellä ei ole minkäänlaisia perusteita väittää, etteivät vuoden 1997 raportin päätelmät pitäisi paikkansa, Arikas sanoi.
 Hänen mukaansa tarvitaan kuitenkin lisätutkimuksia muun muassa hylystä löytyneiden vaurioiden alkuperän selvittämiseksi.
 Viron onnettomuustutkintakeskuksen johtajan Rene Arikasin mukaan Estonian uppoamisesta selvinneet pitää haastatella uudelleen. Rain Kooli / Yle
 Kansainvälisen kuvausryhmän löytämä repeämä vahvistettiin uusimmissa tutkimuksissa vähintään neljä kertaa 22 metrin kokoiseksi. Sen tarkan muodon vahvistaminen on hankalaa, koska vaurio yltää hylyn alle.
 Sekä Rene Arikas että Ruotsin onnettomuustutkintalautakunnan varajohtaja  Johan Bäckstrand  olivat tiistaina Tallinnassa yhtä mieltä siitä, että repeämän todennäköisin syy on hylyn osuminen kallioperäiseen merenpohjaan.
 – Tukholman yliopiston tutkimusten perusteella on erittäin todennäköistä että vaurio on syntynyt kontaktista merenpohjaan, Bäckstrand kertoi.
 – Heti repeämän vieressä on avointa peruskalliota, ja repeämän kuvio vastaa kallioperän kuviota siinä kohtaa merenpohjaa, lisäsi Arikas.
 Kyseisen repeämän lisäksi Estonian hylyssä on pienempiä vaurioita ja repeämiä, joiden alkuperän selvittämistä jatketaan. Tutkimuksia johtaa Viron onnettomuustutkintakeskus yhteistyössä ruotsalaisten onnettomuustutkijoiden ja Tukholman yliopiston kanssa.
 Varsinaiset tutkimukset käyntiin maaliskuussa 2022
 Rene Arikasin mukaan tänä vuonna toteutettiin vasta esitutkimus. Hylkyä, merenpohjaa ja virtauksia tutkittiin kaikuluotaimilla, robottikameroilla sekä erilaisilla antureilla.
 Estonia-aluksen hylkyä ja merenpohjaa tutkittiin heinäkuussa 2021, tutkijat katsovat pohjasta otettuja kuvia tutkimusaluksella. Stefan Jerrevang / EPA / AOP
 Varsinaiset tutkimukset jatkuvat ensi keväänä. Maaliskuussa käynnistyvät ferromagneettiset tutkimukset antavat lisätietoa siitä, minkälaista metallia ja mihin kohtaan merenpohjaa Estonian hylystä on uppoamisen aikana irronnut.
 – Lasertutkimuksella piirretään puolestaan hyvin tarkka kuva Estonian hylystä, Arikas kertoi.
 Lisäksi tutkijoiden on tarkoitus haastatella uudelleen onnettomuudesta selvinneitä. Heti onnettomuuden jälkeisinä vuosina tehdyt haastattelut eivät hänen mukaansa olleet kovin laadukkaita.
 – Kaikkia pelastuneita ei ole edes haastateltu. Toisia on puhuteltu hyvin pintapuolisesti, Rene Arikas totesi.
 Lisätutkimuksilla on tarkoitus myös kartoittaa syitä autokannen rampin irtoamiseen. Irtonainen ja hylyn vieressä makaava ramppi tuli heinäkuussa suoritetuissa kuvauksissa yllätyksenä.
 – Meillä oli alun perin tieto että se olisi toispuolisesti kiinni hylyssä. On kuitenkin aivan liian aikaista tehdä sen irtoamisen syistä mitään johtopäätöksiä, Arikas sanoi.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta 17.11. klo 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Ruotsin radio sai videomateriaalia Estonian hylyn repeämästä – Professori: "Vauriot näyttävät paljon pahemmilta kuin odotin"
 Estonian hylyltä julki uusia kuvia – tutkinnan johtaja: "Arviointi onnistui paremmin kuin uskalsimme toivoa"
 Estonian hylystä löytyi kaksi uutta repeämää – Onnettomuustutkija: "Haluamme varoa johtopäätösten vetämistä"
 Lähes 30 vuotta sitten uponneen Estonian hylkyä tutkitaan jälleen – löytyykö dokumenttisarjassa paljastuneille repeämille selitys?
 Estonian hautarauha perutaan väliaikaisesti, jotta uudet tiedot aluksen uppoamisen syistä voidaan tarkistaa
 Estonian tutkintatoimet salliva lakiluonnos valmisteilla – hylyn vauriot halutaan tutkia

Estonia-hylyn uusissa tutkimuksissa ei ole löytynyt mitään sellaista, mikä kumoaisi virallisen uppoamissyyn


Summary: Keski-ikäinen nainen löytyi kuolleena asunnostaan maanantaina. Epäiltyyn tekoon liittyen on otettu kiinni kaksi henkilöä.

Poliisi epäilee keski-ikäisen naisen joutuneen henkirikoksen uhriksi Helsingin Maunulan kaupunginosassa. Nainen löydettiin kuolleena asunnostaan maanantaina.
 Tapausta tutkitaan tappona ja poliisi on ottanut kiinni kaksi henkilöä.
 Poliisipartio meni tarkastuskäynnille naisen asuntoon hätäkeskukseen tehdyn puhelun perusteella. Paikalta löytyneessä ruumiissa oli merkkejä ulkoisesta väkivallasta, Helsingin poliisi tiedottaa.
 Tutkinta on alkuvaiheessa. Poliisi ei tutkinnallisiin syihin viitaten kerro epäillystä rikoksesta enempää.

Nainen löydettiin kuolleena asunnostaan Helsingin Maunulassa – poliisi epäilee henkirikosta


Summary: Pirkanmaa on leviämisvaiheessa ja sitä odottavat uudet koronasuositukset. Aluehallintovirastolle esitetään rajoituksia yleisötilaisuuksiin, joissa tartuntariski on korkea. Rajoituksista voi vapautua koronapassia näyttämällä.

Tampereen yliopistollinen sairaala (TAYS)

Pirkanmaa on suurin alue, jolle ravintolarajoitukset laajenevat Suomessa tällä viikolla.  Ravintolarajoitukset koskevat keskiviikosta  lähtien yhteensä 12 maakuntaa tai sairaanhoitopiiriä.
 Pirkanmaalla valmistellaan lisäksi kokoontumisrajoituksia. Tilanne on pandemiaryhmän mukaan vaikea ja rajoituksia tarvitaan lisää.
 – Nyt alamme olla aika lähellä kuluneen kesän pandemiahuippua. Joudumme siksi valmistelemaan rajoituksia myös korkean riskin tilaisuuksiin, toteaa johtajaylilääkäri  Juhani Sand  TAYSista.
 Tartuntatautilain 58 pykälän mukaisesti pandemiaohjausryhmä esittää aluehallintovirastolle Pirkanmaan sairaanhoitopiirin alueelle kokoontumisrajoituksia sisätiloissa järjestettäviin korkean riskin yleisötilaisuuksiin.
 – Korkean riskin tilaisuuksia ovat esimerkiksi massakonsertit, joissa on seisomakatsomopaikkoja tai sisätiloissa urheilukatsomot. Myös suuret yhteislaulutilaisuudet ovat korkean riskin tapahtumia, Sand sanoo.
 Jos aluehallintovirasto näin määrää, korkean riskin tilaisuuksia ilman nimettyä istumispaikkaa voisi järjestää vain koronapassin avulla.
 Sandin mukaan henkilömäärän määrää aluehallintovirasto. Joillakin alueilla raja on mennyt Sandin mukaan esimerkiksi sadassa.
 Tilanne Pirkanmaalla on pahentunut, sillä uusia tartuntoja on nyt tullut paljon. Tartuntoja oli viime viikon aikana noin sata enemmän kuin edellisviikolla.
 Koronapassi vaihtoehto
 Valtioneuvoston uusien ravintolarajoitusten mukaan ravintolat voivat Pirkanmaalla olla auki kello yhteen ja alkoholin tarjoilu on lopetettava puoliltaöin. Ravintolarajoitukset voivat olla voimassa vuodenvaihteeseen asti.
 Koronapassin käyttö olisi vaihtoehto rajoitusten noudattamiselle samalla tavoin kuin valtioneuvoston Pirkanmaalle asettamissa tuoreissa ravintolarajoituksissa.
 Pirkanmaan alueellinen pandemiaohjausryhmä kokoontui tiistaina. Ylen toimittajat  Anu Leena Koskinen  ja  Clarissa Jäärni  seurasivat suorana infoa.
 Mediainfossa käytiin läpi Pirkanmaan koronatilanne ja mahdolliset suositukset ja rajoitukset. Asiantuntijoina ovat johtajaylilääkäri Juhani Sand ja apulaisylilääkäri  Janne Laine  TAYSista.
 Tartuntojen määrä lisääntynyt
 Pirkanmaalla on todettu epidemian aikana 11 788 koronavirustartuntaa. Ennätyspäivä oli sunnuntaina, jolloin kerrottiin 158 uudesta tartunnasta.
 Pirkanmaalla sairaalahoidon kuormitus on pysynyt viime viikkojen tasolla.
 TAYSin apulaisylilääkäri  Janne Laineen  mukaan viime viikolla koronavirusta todettiin ennätysmäärät Tampereen Viinikanlahden jätevesinäytteissä. Myös tämä antaa osviittaa siitä, että tartunnat ovat kasvussa.
 Pirkanmaan sairaanhoitopiirin alueella koronan ilmaantuvuus on nyt 186 tapausta 100 000 asukasta kohden kuluneen kahden viikon ajalta. Positiivisten testien osuus Fimlabissa testatuista oli viikon ajalta 10,3 prosenttia. Testaus on suunnattu erityisesti arokottamattomiin henkilöihin.
 Viime viikolla Pirkanmaalla todettiin 572 uutta koronatapausta. Tartunnan lähde saatiin selville 62 prosentissa tapauksista. Tartunnat ovat lisääntyneet kaikissa alle 60-vuotiaiden ikäryhmissä.
 Iäkkäiden tartuntamäärät ovat Laineen mukaan onneksi vähentyneet.
 Kaksi rokoteannosta Pirkanmaalla on saanut nyt 80,8 prosenttia yli 12-vuotiaista. Rokottamattomilla on noin kymmenkertainen riski joutua sairaalahoitoon. Rokottamattomien tehohoidon riski on liki 20-kertainen rokottamattomiin verrattuna.
 Koronapassin käyttöönotto on vaikuttanut rokotusintoon joillakin alueilla. Näin voi Janne Laineen mukaan käydä myös Pirkanmaalla.

Koronapassilla ravintolaan, yhteislauluihin ja urheilukatsomoon: Pirkanmaalle halutaan nyt myös kokoontumisrajoitus – Yle seurasi suorana


Summary: Tampereen yliopiston yhteistoimintaneuvotteluiden tavoitteena on vähentää 215 henkilötyövuotta. Neuvottelut alkoivat syyskuun puolessavälissä.

Tampereen yliopiston yhteistoimintaneuvottelut ovat päättyneet erimielisinä, kertovat henkilöstön edustajat tiedotteessa.
 Henkilöstöä edustavat neuvottelijat katsovat, että työnantaja ei pystynyt neuvottelujen aikana osoittamaan tuotannollisia tai taloudellisia syitä henkilöstön vähennystarpeeseen.
 Työnantaja on asiasta eri mieltä. Työnantajan edustajan mielestä henkilöstön kysymyksiin vastattiin kattavasti noin kuukauden kestäneiden neuvotteluiden aikana.
 Irtisanottavien henkilöiden määrä selviää myöhemmin. Niin sanottuihin muutoskeskusteluihin kutsuttavien henkilöiden määrä ratkeaa kahden viikon päästä marraskuun lopulla.
 Työntekijöille on tarjolla sekä sekä työsuhteen päättymisen paketti että eläköitymispaketti. Nämä vaikuttavat mahdollisesti irtisanottavien määrään.
 Tukipalveluista vähennetään väkeä
 Tampereen yliopistolla alkoi syyskuun puolessavälissä 1 100 työntekijää koskevat yhteistoimintaneuvottelut. Tampereen yliopiston johdon tavoite on vähentää 215 henkilötyövuotta.
 Vähennykset koskevat tukipalveluita eli esimerkiksi tutkimus- ja opetushenkilöstö on rajattu ulos.
 Vähennyksiä ei tavoitella vain irtisanomisilla, vaan toimintoja myös ulkoistetaan. Henkilöstöstä pitäisi yliopiston mukaan säästää 14 miljoonaa euroa vuodessa.
 – Henkilöstöä edustavat neuvottelijat eivät ole saaneet työnantajalta vastausta kysymykseen, mitkä työt päättyvät tai vähentyvät olennaisesti ja pysyvästi niin, että työntekijöiden irtisanominen olisi välttämätöntä, sanoo pääluottamushenkilö  Jorma Viikki  tiedotteessa.
 – Työnantaja ei myöskään ole pystynyt osoittamaan taloudellisia perusteita työvoiman vähentämiselle, sanoo pääluottamushenkilö  Sinikka Torkkola .
 Henkilöstön edustajille ei käynyt neuvottelujen aikana ilmi, miten mahdollisten irtisanottujen työt hoidetaan uudistuksen jälkeen. Pääluottamushenkilöt arvioivat, että tukipalveluhenkilöstöön kohdistuvat irtisanomiset heikentävät yliopiston opetusta ja tutkimusta.
 Viime viikolla henkilöstön edustajat jättivät työnantajalle  vaihtoehtoisen suunnitelman rakenteellisesta uudistamisesta . Suunnitelmassa esitettiin 14 miljoonan euron menovähennyksiä vuosina 2022–2024 toteutettavassa ohjelmassa. Lisäksi siinä esitettiin, että tarpeen vaatiessa henkilöstön lomautuksilla voisi säästää viisi miljoonaa euroa.
 Työnantaja pyrkii parantamaan palveluja
 Työnantajan mukaan henkilöstön lukuisiin kysymyksiin on vastattu neuvottelujen aikana. Neuvotteluihin kokoonnuttiin yksitoista kertaa.
 – Perusteita on avattu kirjallisesti ja niitä on käyty syvällisesti läpi myös neuvotteluissa. Keskusteluja ja tarkasteluja on ollut paljon, sanoo toiminnanohjauksen ja hallintopalveluiden johtaja  Emilia Katajajuuri  Ylelle.
 Yliopiston tavoitteena on toteuttaa rakenteellinen ja toiminnallinen muutos palveluissa, jotta yliopiston ydintoimintoja eli opetusta ja tutkimusta pystytään palvelemaan nykyistä paremmin.
 Lue lisää:
 Tampereen yliopiston yt-neuvottelut etenevät – työntekijät esittelivät vaihtoehdon irtisanomisille
 "Märkä rätti yhteisön naamalle" –  ylioppilaskunnalta suorat sanat Tampereen yliopiston yt-neuvotteluille
 Tampereen yliopistolla alkavat suuret yt-neuvottelut – lähtöpassit uhkaavat 215 työntekijää

Tampereen yliopiston yt-neuvottelut päättyivät: henkilöstö ei saanut vastauksia kysymyksiinsä, työnantaja on toista mieltä


Summary: Nesteen vetyhanke yksi seitsemästä projektista, jotka valittiin rahoitettaviksi.

Euroopan komissio on valinnut Nesteen vetyhankkeen Porvoon jalostamolla yhdeksi kohteeksi, joka saa merkittävää tukea EU:n innovaatiorahastosta. Komission mukaan hankkeessa kehitellään puhtaan vedyn tuotantoa.
 Puhtaasta vedystä toivotaan ratkaisua siihen, että etenkin teollisuudessa mutta myös liikenteessä voitaisiin vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista.
 Vedyn tuottaminen polttoaineeksi perustuu siihen, että vesimolekyylit hajotetaan vedyksi ja hapeksi elektrolyysin avulla. Menetelmä itsessään ei tuota päästöjä.
 Elektrolyysi kuluttaa kuitenkin runsaasti sähköä, joten vedyn ympäristöystävällisyys riippuu siitä, minkä avulla sitä valmistetaan.
 Harmaaksi vedyksi kutsutaan vetyä, joka on tuotettu fossiilisilla polttoaineilla. Vihreä vety on taas tehty uusiutuvan energian avulla.
 Harmaasta kohti vihreää
 Komission mukaan Nesteen hankkeessa pyritään vähentämään Porvoon jalostamon päästöjä siirtymällä harmaasta vedystä kohti vihreää vetyä. Lisäksi päästöjä aiotaan vähentää sinisen vedyn kautta.
 Siniseksi vedyksi kutsutaan fossiilisilla polttoaineilla tuotettua vetyä, jonka päästöjä on vähennetty hiilen talteenotolla.
 Porvoo hävisi keväällä Rotterdamille, kun Neste valitsi sijaintipaikkaa seuraavalle uusiutuvien tuotteiden jalostamolle. Tuolloin päätöksessä painoi yhtenä perusteena vähähiilisen vedyn saatavuus.
 Seitsemälle hankkeelle yhteensä yli miljardi euroa
 Innovaatiorahaston varat ovat peräisin EU:n päästökaupan päästöoikeuksien huutokauppatuloista. Seitsemälle hankkeelle jaetaan nyt yhteensä 1,1 miljardia euroa.
 Muut rahoitettavat hankkeet sijaitsevat Belgiassa, Italiassa, Ranskassa, Hollannissa, Norjassa, Espanjassa ja Ruotsissa.

Porvoon jalostamon vetyhankkeelle merkittävää tukea EU:n innovaatiorahastosta


Summary: Avin mukaan mahdollista on esimerkiksi rajoittaa yleisötilaisuuksien osallistujamääriä. Päätös kokoontumisrajoituksista on tarkoitus antaa tämän viikon torstaina, ja se tulisi voimaan viikkoa myöhemmin.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Etelä-Suomen aluehallintovirasto valmistelee kokoontumisrajoituksia Uudenmaan alueelle.
 Heikentyneen koronatilanteen vuoksi terveydenhuollon kantokyky on tällä hetkellä uhattuna HUSin sairaaloissa. Alueellinen koronakoordinaatioryhmä  on esittänyt kokoontumisrajoituksia  epidemian hillitsemiseksi.
 Lisää aiheesta:   HUS varautuu avaamaan lisää tehohoitopaikkoja koronapotilaille – tehohoidon kantokyvyn raja lähes saavutettu
 Etelä-Suomen aluehallintovirasto on nyt valmistelemassa päätöstä kokoontumisrajoituksista mahdollisesti koko Uudellemaalle, avin  tiedotteessa  kerrotaan. Rajoitusten laajuus ja sisältö täsmentyvät päätöksenteon edetessä, kun avi on arvioinut tarkemmin asiantuntijatahoilta saamansa selvitykset ja lausunnot.
 Avin mukaan mahdollista on esimerkiksi rajoittaa yleisötilaisuuksien osallistujamäärää tiettyyn osuuteen tilan enimmäishenkilömäärästä. Tilaisuuden järjestäjä voi ottaa käyttöön koronapassin vaihtoehtona rajoituksille.
 Päätös kokoontumisrajoituksista on tarkoitus antaa torstaina 18. marraskuuta, ja se tulisi voimaan viikkoa myöhemmin torstaina 25. marraskuuta. Avi tiedottaa rajoituksista tarkemmin päätöksen valmistumisen jälkeen.
 Etelä-Suomen aluehallintoviraston muun toimialueen osalta epidemiatilanne on vaikea erityisesti Päijät-Hämeessä, jonne aluehallintovirasto harkitsee kokoontumisrajoituksia alueellisen koronakoordinaatioryhmän esityksen perusteella. Rajoituksista tiedotetaan tarkemmin tilanteen edetessä.
 Voit keskustella aiheesta 17.11. kello 23:een saakka.
 Lue seuraavaksi:
 Tapahtumarajoitukset saattavat palata Uudellemaalle – perinteisissä joululaulutilaisuuksissa varaudutaan jo koronapassin käyttöön
 HUS varautuu koronatilanteen vaikeutumiseen ja on nostanut valmiustilaansa tehostettuun valmiuteen
 HUSin Markku Mäkijärvi kaipaa hallitukselta selkeyttä koronatoimiin: "Hätäjarrun kriteerit on määriteltävä"

Avi valmistelee Uudellemaalle kokoontumisrajoituksia – järjestäjät voivat välttää rajoitukset ottamalla koronapassin käyttöön


Summary: Etätyö ja lasten hoitaminen kotona aiheuttivat vanhemmille stressiä ja pakottivat jakamaan vastuuta uudella tavalla.

Kun koronavirus iski Suomeen keväällä 2020 työssäkäyville suositeltiin etätyön tekemistä, jos se työtehtävät huomioiden oli mahdollista. Tartuntariskin takia maan hallitus suositteli alle kouluikäisten lasten jäämistä pois varhaiskasvatuksesta.
 Monessa perheessä näin pystyttiin toimimaan. THL:n ja Jyväskylän yliopiston kyselyn mukaan keväällä 2020 koronasulkutilan aikana 5-vuotiaista lapsista kaksi kolmasosaa hoidettiin päiväkodin sijaan kotona.
 – Aika monessa perheessä pääteltiin hallituksen suosituksen olevan niin vahva, että se koski myös tilanteita, joissa on mahdollista ottaa lapsi kotiin vaikka etätyö kärsii, sanoo erikoistutkija  Johanna Närvi  THL:stä.
 Arki mullistui, kun monen kodin seinien sisäpuolella oli arkipäivisinkin etätyöläisiä ja päiväkoti-ikäisiä. Monessa perheessä oli lisäksi etäkoululaisia. Lastenhoitoa ja kotitöitä oli yhtäkkiä totuttua enemmän.
 Poikkeustilanne kuormitti varsinkin äitejä
 Muuttunut tilanne koettiin perheissä varsin stressaavana. Tämä käy ilmi  Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen sekä Jyväskylän yliopiston raportista .
 – Moni vanhempi koki lastenhoidon ja työnteon yhteensovittamisen erityisen hankalana. Äidit kertoivat hankaluuksista isiä yleisemmin, mutta myös isät kokivat laajasti tilanteen kuormittavana.
 Äideistä 43 prosenttia koki tilanteen erittäin tai melko vaikeana. Isistä näin koki 29 prosenttia.
 Erikoistutkija Johanna Närvi huomauttaa, että perheiden tilanteet olivat hyvin monenlaisia. Osassa työt jatkuvat työpaikoilla ja lapset menivät normaalisti päivähoitoon. Painetta lastenhoidon ja kotitöiden uusjakoon ei tällöin syntynyt.
 Sen sijaan toisen vanhemman siirtyminen kotiin etätöihin muutti tilannetta.
 – Lastenhoidon jakaminen uudella tavalla oli yleisempää, jos äiti jatkoi läsnätyössä ja isä siirtyi etätöihin, Närvi sanoo.
 Isät ottivat enemmän vastuuta lastenhoidosta
 Sukupuoli vaikuttaa yhä vahvasti kotitöiden jakautumiseen siten, että naiset käyttävät niihin enemmän aikaa kuin miehet.
 – Suurin muutos tapahtui lastenhoidossa, johon isät osallistuivat normaalitilannetta enemmän. Muissa kotitöissä muutos pienempi, sanoo erikoistutkija Johanna Närvi.
 Joissakin perheissä äidit ottivat normaalitilannetta enemmän vastuuta, ja toisissa isät. Työnjakoon heijastui se, olivatko he läsnä työpaikalla tai etätöissä tai työvoiman ulkopuolella.
 Kun lapset muutaman kuukauden kestäneen tiukan koronasulun hellittäessä palasivat päiväkotiin, loksahti työnjako aiempiin uomiinsa. Vaikka etätyösuositus jatkui, kotityöiden jakautuminen palasi pandemiaa edeltävään aikaan.
 – Kevään 2020 koronasulku kesti vain pari kuukautta. Se oli niin lyhyt aika, että muutokset eri sukupuolta olevien vanhempien työnjaossa eivät ehtineet vakiintua.
 Pandemia toi esiin myös etätyön hyödyt
 Koronavuoden loppupuolella työn ja perhe-elämän yhteensovittaminen koettiin samoin kuin ennen pandemiaa. Äideistä enää 10 ja isistä kahdeksan prosenttia koki tilanteen vaikeaksi.
 Etätyössä jatkaneet äidit kokivat työn ja perhe-elämän yhteensovittamisen helpommaksi kuin työpaikalla työskentelevät äidit. Pakotettu etätyö toi esiin myös sen mahdolliset hyödyt, kuten työmatkoissa säästetyn ajan.
 Tämä voi vaikuttaa perheiden hyvinvointiin myös tulevina vuosina, kun kynnys etätyön tekemiseen on madaltunut.
 – Etätyö on jo pitkään nähty työn ja muun elämän yhteensovittamisen keinona, silloin kun varsinkin varhaiskasvatus on arjen tukena.
 Yhteenvetona tutkimuksesta voidaan todeta, että lastenhoidon ja kotitöiden jakautumisen taustalla vaikuttavaa vahvoja ajatuksia ja ihanteita vanhempien rooleista. Lisäksi työelämän rakenteissa on käytännön esteitä, jotka vaikeuttavat yksilöllisten ratkaisujen tekemistä työn ja perheen yhteensovittamisen palapelissä.
 THL:n ja Jyväskylän yliopiston kyselyyn vastasi 1 800 noin 5-vuotiaan lapsen vanhempaa. Äidit vastasivat siihen isiä useammin. Muun muassa tästä syystä tulokset eivät ole täysin yleistettävissä koko väestöön.

Koronapandemia tasasi lastenhoitovastuuta ja kotitöitä isien ja äitien välillä – mutta muutos oli vain väliaikainen


Summary: Jämsän Eväjärvellä oli tiistaina aamulla usean poliisipartion pitkään kestänyt piiritystilanne, jonka päätteeksi poliisi otti kiinni yhden henkilön. Kyseinen henkilö oli loukkaantunut yöllisessä ammuskelussa. Poliisi hälytettiin Eväjärvelle alun perin aivan tavanomaiselle poliisitehtävälle.

Keski-Suomessa, Jämsän Eväjärvellä on tapahtunut viime yönä yksityisen kiinteistön alueella ampumavälikohtaus, jossa myös poliisi käytti ampuma-asetta, kertoo keskusrikospoliisi tiedotteessaan.
 Yöllä tapahtunutta aseenkäyttöä seurasi tiistaina aamupäivälle jatkunut pitkäkestoinen piiritystilanne, jossa poliisi otti kiinni yhden henkilön. Kyseinen henkilö oli loukkaantunut yöllisessä aseenkäyttötilanteessa ja hän on sairaalahoidossa, kertoo tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Hans Fagerström  keskusrikospoliisista.
 Henkilöä epäillään poliiseihin kohdistuneista murhan yrityksistä.
 – Poliisi on mennyt paikalle eilen hyvin tavanomaiselle tehtävälle, sitten poliisia on uhattu ja siitä on alkanut pitkä piiritystilanne ja viime yönä on ammuskeltu puolin ja toisin. Näyttää siltä, että henkilöllä on ollut hallussaan useita ampuma-aseita, kuvailee Fagerström.
 Keskusrikospoliisi tutkii tapahtumien kulkua ja syyttäjä johtaa poliisin virka-aseen käyttöä koskevaa esiselvittelyä.
 Poliisin aseenkäytöstä tehdään esitutkintalain mukainen esiselvitys. Syyttäjä arvioi, onko poliisin toiminnasta syytä aloittaa esitutkinta. Kyseessä on tavanomainen menettely.
 Poliisi käyttää Suomessa hälytystehtävissä asetta hyvin harvoin. Poliisi ampuu ihmistä kohti vain noin viidessä tehtävässä vuosittain.
 Poliisitarkastaja  Ari Alanen  Poliisihallituksesta kertoi elokuussa Ylelle, että poliisin aseen käyttö on viime vuosina aavistuksen verran lisääntynyt, koska myös vastapuoli on alkanut käyttää kovempia otteita.
 Lisätty Hans Fagerströmin kommentti kello 17.11.
 Lue myös:
 Keskusrikospoliisi tutkii yöllistä aseenkäyttöä Jämsän Eväjärvellä
 Poliisin voimankäytössä on kuollut 10 ihmistä 2000-luvulla – mukaan mahtuu yksi vahingonlaukaus sekä etälamauttimen käyttö

Poliisi joutui käyttämään ampuma-asetta Jämsässä, yksi henkilö loukkaantui – henkilöä epäillään poliiseihin kohdistuneista murhan yrityksistä


Summary: Turun arkkihiippakunnan tuomiokapituli on määrännyt lääninrovasti Heimo Hietasen selvittämään Kokemäen seurakunnan työntekijöiden jaksamista. Taustalla on luottamushenkilöiden toiminta.

Kokemäen seurakunnan luottamushenkilöt joutuvat selvityksen kohteeksi.
 Turun arkkihiippakunnan tuomiokapituli on määrännyt Porin lääninrovasti  Heimo Hietasen  selvittämään seurakunnan työyhteisön jaksamista. Taustalla on työsuojeluvaltuutettujen lähettämä kirje, jossa todetaan luottamushenkilöiden kohdistaneen työntekijöihin epäasiallista käytöstä.
 Raskaita syytöksiä
 Selvityksessä on kuultava sekä viranhaltijoita, työntekijöitä että luottamushenkilöitä.
 – Työterveyshuoltoa on syytä pyytää tekemään työhyvinvointikartoitus ja antamaan sen pohjalta lausunto, ovatko työntekijät kokeneet terveydelleen haittaa tai vaaraa aiheuttavaa epäasiallista kohtelua, tuomiokapituli lausuu.
 Selvityksen perusteella tuomiokapituli kertoo tekevänsä tarvittavia johtopäätöksiä.
 Luottamushenkilöt kirkkoherroja vastaan
 Kokemäen seurakunnan luottamushenkilöt ovat vuosien varrella ajautuneet eri linjoille jo  useamman kirkkoherran  kanssa.
 Taustalla ovat olleet muun muassa seurakunnan remontit.
 Uusin kirkkoherra  Timo Waris  on ehtinyt olla seurakunnassa vasta syksyn alusta. Luottamushenkilöt ovat jo tehneet hänestä kanteluita tuomiokapitulille ja ilmaisseet epäluottamuksensa häneen. Kahta kantelua käsitellään joulukuun alkupuolella.
 Johtava luottamushenkilö ei kommentoi manipulointisyytöksiä
 Kirkkoherra Waris kuvasi  viime viikolla Ylelle, että seurakunta on lamaantunut. Kirkkoherra puhui muun muassa uhkailusta ja manipuloinnista.
 Myös aiemmin kirkkoherrana toiminut, nyt virkavapaalla oleva  Hannu Tomperi on syyttänyt Kokemäen kirkkopoliitikkoja  muun muassa työpaikkakiusaamisesta ja häirinnästä. Turun edellinen piispa  Kaarlo Kalliala  totesi vuonna 2016, että Kokemäen seurakunnan kiistat ovat henkilöityneet.
 Kokemäen seurakunnan kirkkoneuvoston varapuheenjohtaja  Hannu Heikola  on kieltäytynyt kommentoimasta seurakunnan asioita Ylelle.

Tuomiokapituli määräsi tutkinnan Kokemäen seurakuntaan – luottamushenkilöiden käytös sai työsuojelun huolestumaan


Summary: Missä paikoissa koronapassia pitää näyttää ja missä ei? Keräsimme vastaukset tärkeimpiin kysymyksiin koskien koronapassia ja kokoontumisrajoituksia.

Koronapassia vaaditaan yhä useammassa paikassa, kun yleisötilaisuuksia koskevat kokoontumisrajoitukset tulivat voimaan  Varsinais-Suomessa sekä Etelä- ja Keski-Pohjanmaalla.  Myös  Uudellamaalla  koronapassia aletaan kysyä yhä useammassa tapahtumassa ensi viikolla. Lisäksi niitä selvitetään myös Pirkanmaalle, Päijät-Hämeeseen ja Pohjois-Pohjanmaalle.
 Miten uudet rajoitukset näkyvät tavallisten ihmisten arjessa? Kysymyksiin vastaavat strategiajohtaja  Pasi Pohjola  sosiaali- ja terveysministeriöstä sekä Lounais-Suomen aluehallintoviraston ylijohtaja  Leena Räsänen .
 1. Millaisissa paikoissa koronapassia nyt kysytään?
 Ravintoloissa ja yleisötilaisuuksissa, kuten jääkiekko-ottelussa, konsertissa ja teatterissa. Yritys saa itse valita, vaatiiko se koronapassia asiakkailta vai noudattaako rajoituksia.
 Koronapassia voidaan kysyä sisätiloissa järjestettävissä kertaluonteisissa yleisötilaisuuksissa Varsinais-Suomessa sekä Etelä- ja Keski-Pohjanmaalla. Yleisötilaisuuksiksi katsotaan esimerkiksi urheilutapahtumat, elokuvateatterit, messut, teatteri, konsertit, festivaalit, markkinat sekä päiväkotien ja oppilaitosten juhlat. Tarkka lista löytyy  Aluehallintovirastojen sivuilta .
 Varsinais-Suomessa koronapassia voidaan kysyä yli 50 henkilön tapahtumissa ja Etelä- ja Keski-Pohjanmaalla yli 100 henkilön yleisötilaisuuksissa, joissa kaikille osallistujille ei ole määritelty istumapaikkoja tai joissa on yhteislaulua.
 Koronapassi on vaihtoehto rajoituksille. Yritys tai tapahtumanjärjestäjä saa siis itse päättää, vaatiiko se asiakkaalta koronapassia vai noudattaako se henkilömäärää koskevia rajoituksia. Todennäköistä kuitenkin on, että moni toimija ottaa koronapassin käyttöön, koska tapahtumien järjestäminen ei ole kannattavaa alle 50 tai 100 henkilölle.
 2. Missä koronapassia ei vaadita?
 Liikuntaharrastuksissa, museoissa, terveysasemalla tai kirjastossa.
 Koronapassia ei kysytä jatkuvaluonteisessa toiminnassa, esimerkiksi uimahalleissa, kuntosaleilla, urheiluseurojen vakiovuoroissa, taloyhtiön tai järjestön hallituksen kokouksessa, sisäleikkipuistoissa, museoissa, huutokaupoissa, yksityistilaisuuksissa tai uskonnollisissa kokoontumisissa. Syynä on se, että kokoontumisrajoitukset eivät näitä tapahtumia tällä erää koske.
 Jos yksityistilaisuus kuitenkin järjestetään ravintolassa, saattaa ravintola vaatia koronapassia.
 Koronapassia ei voi vaatia välttämättömissä julkisissa palveluissa, kuten terveysasemalla, sairaalassa, koulussa, kirjastossa ja virastoissa. Tällä hetkellä koronapassia ei voi myöskään vaatia alueilla, joissa ei ole voimassa rajoituksia.
 3. Missäpäin Suomea ravintolat voivat vaatia koronapassia?
 Isossa osassa Suomea.
 Lisäksi huomisesta eli keskiviikosta lähtien ravintolan ja baarien ovilla saatetaan kysyä koronapassia 12 maakunnassa tai sairaanhoitopiirissä, joissa on voimassa ravintolarajoituksia. Koronan leviämisalueella ovat nyt Etelä-Pohjanmaa, Keski-Pohjanmaa, Kymenlaakso, Pohjanmaa, Päijät-Häme, Satakunta, Uusimaa ja Varsinais-Suomi.
 4. Voiko yritys jollakin tavalla välttää koronapassin vaatimista asiakkailta?
 Noudattamalla aukiolon tai asiakasmäärän rajoituksia.
 Yrityksen ei tarvitse vaatia koronapassia, jos se noudattaa voimassa olevia rajoituksia. Varsinais-Suomessa se tarkoittaa, että ilman koronapassia saa järjestää enintään 50 henkilön tapahtumia sisätiloissa ja Etelä- ja Keski-Pohjanmaalla enintään 100 henkilön tapahtumia sisätiloissa.
 Ravintolarajoitusten alueella ilman koronapassia anniskelu on sallittu puoleenyöhön asti, asiakaspaikkojen määrää on rajattu ja sisätiloissa asiakkaalla on oltava istumapaikka pöydän ääressä.
 5. Voidaanko teatterin tai ravintolan työntekijöiltä vaatia koronapassia töihin tullessa?
 Ei.
 Työntekijöiltä ei voida edellyttää koronapassia, koska nykylainsäädäntö ei sitä salli.
 6. Kuka rajoituksista päättää?
 Ravintolarajoituksista päättää  Sanna Marinin  (sd.) hallitus, kokoontumisrajoituksista aluehallintovirastot ja yksityistilaisuuksien rajoituksista kunnat ja sairaanhoitopiirit.
 7. Onko suunnitteilla, että koronapassin käyttö laajenisi muuallekin?
 Koronapassi on tulossa tapahtumiin myös Uudellamaalla ja mahdollisesti Pirkanmaalla, Päijät-Hämeessä ja Pohjois-Pohjanmaalla.
 Etelä-Suomen aluehallintovirasto ilmoitti tänään, että koko Uudellemaalle valmistellaan parhaillaan kokoontumisrajoituksia. Käytännössä se tarkoittaisi sitä, että moni tapahtumanjärjestäjä ja yritys ottaisi käyttöön koronapassin välttääkseen rajoitukset.
 Päätös Uudenmaan kokoontumisrajoituksista on tarkoitus antaa torstaina, ja se tulisi voimaan ensi viikon torstaina 25.11. Rajoitusten laajuus ja sisältö ei ole vielä tiedossa.
 Myös Pirkanmaalle, Päijät-Hämeeseen ja Pohjois-Pohjanmaalle harkitaan kokoontumisrajoituksia. Jos rajoitukset hyväksytään Pohjois-Pohjanmaalla, ne astuisivat voimaan aikaisintaan ensi viikon tiistaina 23.11.
 Voit keskustella jutusta 17.11. klo 23:een saakka.
 Juttua korjattu 16.11. klo 18.03: Otsikossa mainittiin aiemmin Vaasa, mutta Pohjanmaan maakunnassa koronapassi ei tullut käyttöön.
 Otsikkoa muutettu 16.11. kello 21.44: Poistettu viittaus Seinäjoen teattereihin.

Jos haluat lätkämatsiin tai konserttiin, saatat jatkossa tarvita koronapassin – katso, missä rajoitukset laajenevat ja mitä se tarkoittaa


Summary: Kirkkonummen kunta yrittää jouduttaa Turun moottoritien meluaidan viimeistelyä Veikkolan kylän kohdalla. Tämänhetkinen toispuoleinen toteutus heijastaa moottoritien melua uusille alueille, muun muassa Nuuksion kansallispuistoon.

Turun moottoritielle Kirkkonummen Veikkolan kylän kohdalle  vuosi sitten valmistunut meluaita  lennättää tien melua Nuuksion kansallispuistoon asti.
 Luontopalveluyrittäjä  Katja Lahdella  on asiasta omakohtaista kokemusta, sillä hän asuu aivan puiston rajalla.
 – Minulla on pihalla asiakkaille telttailumahdollisuus ja laavu, mutta tällä hetkellä ulkomajoitusta on aika vaikea tarjota, kun moottoritien ääni kuuluu läpi vuorokauden.
 Nuuksioon on tulossa Kirkkonummen puolelle uusi tulipaikka lähiaikoina. Se todennäköisesti lisää alueen käyttöä entisestään, Katja Lahti arvioi.  Paula Tiainen / Yle
 Lahti on havainnut, että vuorokauden ainoa hiljaisempi tunti koittaa aamuöisin puoli kolmen ja puoli neljän välillä. Muulloin liikennevirta on loputon. Aikaisemmin tien melu ei puistoon saakka kantautunut.
 – Nuuksion kansallispuiston alueella se kuuluu ihan koko Kirkkonummen omistaman alueen halki, eli ei ole sellaista kohtaa, jossa voisi nauttia kansallispuiston luontoarvoista ilman moottoritien säestystä, Lahti pahoittelee.
 Toteutukselle ei ole muuta estettä kuin raha
 Veikkolan kohdalla on tällä hetkellä meluaita moottoritien eteläpuolella. Tien pohjoispuolella on matala betoniaita, mutta ei varsinaisia meluesteitä.
 Kyläläisten kertoman ja paikalla tehtyjen melumittausten mukaan tien meteli on sekä vähentynyt että voimistunut Veikkolassa aidan valmistuttua, sijainnista riippuen.
 Perjantaina sisäministeriksi siirtyvä ympäristö- ja ilmastoministeri  Krista Mikkonen  (vihr.) tutustui ongelmakohteeseen tänään tiistaina.
 – Totta kai pitäisi pystyä varmistamaan, ettei melu kantaudu Nuuksioonkaan liian kovana, kun ihmiset tulevat rauhoittumaan ja etsimään luonnonrauhaa. Toivottavasti tähän löytyy ratkaisu, koska tälle alueelle mietitään myös lisää asuntoja, Mikkonen kommentoi.

 Kunnan näkemyksen mukaan loppuosan rahoittaminen, noin neljä miljoonaa euroa, on valtion vastuulla.
 – Meillä on Väyläviraston kanssa sopimus, jonka lähtökohtana on myös tämän pohjoispuolen aidan rakentaminen, kunnan yhdyskuntatekniikan johtaja  Anna-Kaisa Kauppinen  tähdentää.
 Osaltaan moottoritien pohjoispuolen aidan toteutusta on hidastanut Veikkolaa niin ikään halkovan Espoon ja Salon välisen oikoradan linjaus ja yleissuunnittelu.
 – Moottoritie on tässä ja nyt ja radan rakentaminen on aika paljon pidemmän aikavälin projekti. Meidän täytyy saada ratkaisu jo ennen radan rakentamista, Kauppinen jatkaa.
 Myös Katja Lahti toivoo pikaista ratkaisua pattitilanteeseen.
 – On tosi surullista, että olemassa oleva meteli on voimistettu moninkertaiseksi kuulumaan paljon kauemmas moottoritiestä kuin aikaisemmin, vaikka on tarkoitettu hyvää. Koen, että tilanne on tällä hetkellä tosi ikävä.
 Lue myös:
 Pientä kylää halkoo moottoritie, ja siksi asukkaat vaativat vuosikausia meluaitaa – nyt se on viimein valmis, mutta ongelma vain paheni

Meluaidan piti vähentää moottoritieltä tulevaa ääntä, mutta ongelma vain paheni – liikenteen jyly kuuluu nyt jopa Nuuksion kansallispuistoon asti


Summary: Haaviston mukaan Suomi pyrkii vauhdittamaan ilmastotoimia Barentsin neuvostossa, vaikka kaikki maat eivät sitoutuneet siihen Glasgow'n ilmastokokouksessa.

Suomi aikoo nopeuttaa ilmastonmuutoksen vastaisia toimia Barentsin alueella kaksivuotisen puheenjohtajuuskautensa aikana. Ulkoministeri  Pekka Haaviston  mukaan ympäristö- ja ilmasto-ohjelma on keskeisessä roolissa Barentsin alueella.
 – Syksyn Tromssan kokouksen yhteydessä sovittiin, että ilmastonmuutoksen torjunta on yksi Barentsin alueen keskeisiä päämääriä. Tästä tullaan pitämään kiinni Suomen puheenjohtajuuskauden aikana. Lisäksi Barentsin alueella tullaan avittamaan ja vauhdittamaan ilmastoinvestointeja, Haavisto sanoo.
 Ulkoministeri Pekka Haavisto vieraili tiistaina Rovaniemellä Barentsin alueeseen keskittyvässä konferenssissa.
 Lue myös:   Haavisto tapaa Venäjän ulkoministerin Tromssassa – kohtaaminen lyö ensitahdit Suomen puheenjohtajuuskaudelle Barentsin euroarktisessa neuvostossa
 Haavisto kertoi pettyneensä Glasgow’n ilmastokokoukseen siinä vaiheessa, kun hiilen sulkemissuunnitelmat muuttuivat hiilen vähentämissuunnitelmiksi.
 – Se antaa enemmän tilaa ja aikaa niille maille, jotka haluavat nojautua hiileen, hidastaa voimaloiden sulkemista tai jopa tehdä uusia hiili-investointeja. Se on huono uutinen ympäristön kannalta ja se on huono uutinen arktisen luonnon kannalta.
 Haaviston mukaan ilmastokokouksessa syntynyt sopu ei vaikuta Suomen suunnitelmiin, vaan hallitus pitää yhä kiinni vuoden 2035 hiilineutraaliudesta. Lisäksi pyritään jopa etsimään keinoja nopeuttaa tavoitteeseen pääsyä.
 – Nyt esimerkiksi liikenteessä päästöt ovat vähentymässä nopeammin kuin on arvioitu, ja se on hyvä asia.
 Haavisto otti kantaa myös Valko-Venäjän tilanteeseen
 Haavisto vastasi Rovaniemellä myös Valko-Venäjän tilannetta koskeviin kysymyksiin. Hänen mukaansa tilanne Valko-Venäjän ja Puolan rajalla eroaa täysin vuoden 2015 pakolaiskriisistä, jolloin ihmiset pakenivat Syyrian sotaa.
 – Valko-Venäjän ja Euroopan rajoille on luotu täysin keinotekoinen tilanne. Kyse ei ole aidosta pakolaiskriisistä, vaan presidentti Lukashenkan järjestämistä matkoista Minskiin. Samoja henkilöitä työnnetään poliisin ja sotilaiden voimin kohti rajoja.
 Haaviston mukaan on erittäin tärkeää, että EU on vastannut Valko-Venäjälle yhteistoiminnassa.
 – EU on antanut yhteisvoimin tuen Puolalle, Latvialle ja Liettualle, mutta samalla käynnistänyt lisäsanktioita Valko-Venäjää kohtaan, mutta myös niitä lentoyhtiöitä, lentokenttiä ja matkatoimistoja kohtaan, jotka mahdollistavat tällaisen liikenteen.
 Lue myös:   EU laajentaa Valko-Venäjän vastaisia pakotteita
 Vuoden 2015 pakolaiskriisissä Ruotsista tuli Tornion kautta Suomeen noin 30 000 turvapaikanhakijaa. Haavisto ei näe Suomen rajoilla olevan tällä hetkellä paineita vastaaviin tapahtumiin kuin mitä on nyt käynnissä Valko-Venäjän ja Puolan rajalla.
 – Suomelle on hirveän tärkeää, että meidän oma rajamme on rauhallinen. Meillä on 1300 kilometriä yhteistä rajaa Venäjän kanssa. Rajaa valvotaan molemmilta puolilta ja molempien puolien rajaviranomaiset tekevät yhteistyötä, joten en näe tällaista painetta rajoja kohden, Haavisto sanoi.

Suomi pyrkii vauhdittamaan ilmastotoimia arktisella alueella – ulkoministeri Haavisto: Ilmastonmuutoksen torjunta on puheenjohtajuuskauden keskeisiä päämääriä


Summary: Lokakuussa toteutettu kyselytutkimus osoittaa, että kokoomuksella on tällä hetkellä paras kokonaisimago suomalaisten keskuudessa. Vihreiden imago on ollut luisussa koko hallituskauden.

Sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.) jää perjantaina perhevapaille. Samalla hän luovuttaa sijaistensa luotsattavaksi puolueen, jonka imago on tuoreen mittauksen mukaan heikentynyt puolueista eniten.
 Puolueet tilaavat yhdessä puolueiden julkikuvaa kahdesti vuodessa selvittävää puoluebarometria. RKP, kristillisdemokraatit ja Liike Nyt eivät ole kyselytutkimuksessa mukana.
 Tutkimuksen teettävä Kantar TNS  kertoo osia siitä julkisuuteen , mutta suurin osa tiedoista jää puolueiden itsensä käyttöön. Sellaisiin kuuluu esimerkiksi tutkimuksen imago-osa, joka selvittää puolueiden imagoa eli julkikuvaa suomalaisten silmissä.
 Yle on saanut koko barometrin haltuunsa. Tutkimuksen mukaan paras kokonaisimago on tällä hetkellä kokoomuksella, joka on nostanut sijoitustaan huomattavasti viime keväästä. Heikoin imago on puolestaan vihreillä.
 Vihreät on ollut jo neljässä viimeisimmässä barometrissa kokonaisimagolla mitattuna joko viimeinen tai toiseksi viimeinen. Pudotus on merkittävä: lokakuusta 2015 aina marraskuuhun 2019 saakka vihreillä oli joko paras tai toisiksi paras kokonaisimago, lokakuun 2018 kyselyä lukuunottamatta.
 Puoluebarometrissa arvioidaankin, että viiden viimeisimmän tutkimuksen perusteella vihreiden tilanne on muuttunut "pikku hiljaa, mutta johdonmukaisesti heikommaksi".
 Vihreät haastaa kokoomusta ylimielisimmän puolueen asemasta
 Mielikuvia kuudesta puolueesta tarkastellaan kysymyksellä, jossa on 15 erilaista ominaisuutta ja luonnehdintaa. Vastaajia pyydettiin merkitsemään kaikki ne puolueet, joihin luonnehdinnat sopivat.
 Viidestä eniten vihreisiin liitettävistä luonnehdinnoista yksi on positiivinen: yhteiskuntaa uudistava. Loput neljä ovat puolueelle ikävää luettavaa: luottamukseni on vähentynyt, toimii etujeni vastaisesti, taitamattomat johtajat sekä toiminnassaan ylimielinen.
 Puoluebarometri summaa, että "pitemmän aikavälin tarkastelu vihjaa vihreiden imagon olevan heikompi kuin pitkään aikaan".
 Viime keväästä lähtien puolueen on ajateltu toimivan suomalaisten etujen vastaisesti enemmän kuin kertaakaan aiemmin mittausjakson aikana. Lisäksi huippumäärä vastaajia liittää vihreisiin nyt ylimielisyyden.
 Kokoomus on ollut pitkään ylimielisyydessä puolueiden ykkönen, mutta vihreät ovat jo erittäin lähellä kokoomuksen lukemaa. Tutkimuksen mukaan kuluneen kymmenen vuoden aikana kokoomukseen ei ole liitetty ylimielisyyttä kertaakaan yhtä vähän kuin nyt.
 Perussuomalaisten johto vähemmän vetovoimainen kuin ennen
 Puoluebarometreissa liikkeet ovat nopeita.
 Kolmen vuoden aikana esimerkiksi SDP on ensin romahtanut ykkössijalta neloseksi – ja sitten taas palannut korona-aikana ykköseksi. Nyt se on sijalla kaksi.
 Kokoomus puolestaan on taiteillut kakkos- ja kolmossijoilla, romahtanut viidenneksi – ja noussut nyt ykköseksi.
 Kokoomuksen imago onkin kohentunut merkittävästi. Lähes kaikkia positiivisia ominaisuuksia liitetään puolueeseen nyt enemmän kuin vielä vuoden alkupuolella. Barometrikin summaa, että arviot kokoomuksesta ovat paitsi johdonmukaisesti positiivisempia kuin muilla ne ovat myös parantuneet kautta linjan.
 Kuvat keskustasta ja vasemmistoliitosta ovat pysyneet melko muuttumattomina. Perussuomalaisten imago on kokonaisuudessaan ennallaan, mutta johtajien vetovoimaisuuden katsotaan hieman vähentyneen.
 Kantar TNS haastatteli puoluebarometria varten 1 223 suomalaista 12.–21.10.2021. Tutkimustulosten virhemarginaali on 2,8 prosenttiyksikköä suuntaansa.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta 17.11. klo 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Sanna Marinin hallituksen suosio on romahtanut – puolueista myönteisimmin suhtaudutaan kokoomukseen ja SDP:hen

Yle sai käsiinsä tuoreen puoluebarometrin, ja se paljastaa vihreiden ahdingon – puolueen imago romahti heikommaksi kuin pitkään aikaan


Summary: Linja-automatkailu on varsinkin tilausajoissa pahasti hyydyksissä koronan jäljiltä. Bussimatkoista on hävinnyt noin puolet verrattuna tilanteeseen  ennen koronaa. Edes kustannustukisysteemi ei auta kaikkia.

Moni linja-autoalan yritys on ajautunut vakaviin talousvaikeuksiin korona myötä. Varsinkin tilausajoja on yhä todella vähän verrattuna aikaan ennen koronaa. Yksi talousongelmien kurimuksessa kamppaileva yritys on Hollolalainen Inter Kuljetus. Se työllistää tällä hetkellä 70 työntekijää, heistä noin 50 vakituisesti.
 – Tilausajojen osalta autot seisovat pihassa ja kulut juoksevat. Viime kesän alussa ajattelimme, että homma elpyy, mutta heinäkuussa rajoitusten myötä tilausajot loppuivat kuin seinään, kuvailee liikennejohtaja  Kari Kerkelä .
 Kesäkuussa yritys vielä ajoi  jalkapalloturisteja  EM-kisoihin, mutta nyt  verottaja vaatii  saataviaan kerralla maksuun. Kyse on noin 185 000 eurosta.
 – Olen yrittänyt neuvotella rahoitusta verovelan maksamiseksi ja samalla löytää uutta ajoa kalustollemme. Näyttää siltä, että isotkaan yritykset eivät tarvitse tilausajoja, vaikka marraskuu on pikkujoulukautta.
 Rahoitusneuvottelut eivät ole tuottaneet tulosta, joten aika käy vähiin.
 Ala on saanut kustannustukea noin 20 miljoonaa
 Linja-autoliiton toimitusjohtaja  Mika Mäkilä  sanoo, että ala toipuu koronasta hitaasti. Liikenne on palautunut noin puoleen koronaa edeltävästä tasosta. Tilanne vaihtelee eri puolilla maata.
 – Yritykset ovat lomauttaneet väkeä ja liikennettä on voitu ajaa alas. Kulut juoksevat silti. Koronan vaikutus linja-autoalalla näyttää jäävän pidempiaikaiseksi.
 Yritykset, joiden liikevaihto on pudonnut yli 30 prosenttia koronapandemian vuoksi, ovat voineet hakea  kustannustukea valtionkonttorista . Neljännen kierroksen tukihaku päättyi syyskuun lopussa. Mäkilä arvioi, että linja-autoala on saanut tukea toistaiseksi noin 20 miljoonaa euroa.
 Inter Kuljetuksen liikennejohtaja Kari Kerkelä arvostelee kustannustukisysteemiä yksipuolisuudesta eli liikevaihtomittarista.
 – Olemme hakeneet tukea monta kertaa, mutta emme ole saaneet mitään. Vuonna 2019 panostimme koululaiskuljetuksiin, mikä näkyi seuraavan vuoden liikevaihdossa. Kun korona alkoi, tulot katosivat, mutta kulut jäivät.
 Kerkelä harmittelee, ettei yhtiö ole voinut saada tukea eri liiketoimintasektoreille.
 – Jos olisimme saaneet tuet tilausajojen ja taksiliikenteen liiketoimintatappioihin, niin meillä ei todennäköisesti olisi lainkaan velkaa.
 Linja-autoliiton toimitusjohtaja tunnistaa yritysten haasteet.
 – Meille on tullut palautetta, että järjestelmä ei kohtele kaikkia yrityksiä samalla tavalla. Väittäisin kuitenkin, että kustannustuen kautta on voitu välttää toimialalla useampia konkursseja. Myöskään suurta konkurssiaaltoa ei ole tullut, sanoo Mika Mäkilä.
 Vuoden 2019 tilikaudella Inter Kuljetus teki lähes viiden miljoonan euron liikevaihdon. Petri Niemi / Yle
 Hollolalaisyrityksen rahoitusneuvottelut tiukassa
 Pari viikkoa sitten Inter Kuljetus myi neljä liikennöimäänsä Hämeenlinnan paikallisliikenteen linjaa ja sai velkavastuita pois kontoltaan. Tilannetta on yritetty ratkaista viime päiviin asti, jotta konkurssi tai selvitystilaan joutuminen voitaisiin välttää.
 Yhtiö ajaa taksien lisäksi tällä hetkellä muun muassa koululaiskuljetuksia Iitissä ja Mäntsälässä.
 Lue myös:
 Koronatukia on jaettu jo miljardeja suomalaisfirmoille – tarkastusviraston tyly arvio: Tukea meni yrityksille, jotka eivät olisi tukea tarvinneet
 Valtiontalouden tarkastusvirasto: Nopeus peittosi harkinnan ensimmäisten koronatukien jakamisessa yrityksille
 Bussimatkojen järjestäjät ahdingossa – yrittäjä: "Syksy ei näytä hyvältä, eikä kysyntä palaudu ehkä ollenkaan entiselle tasolle"

Linja-autoala toipuu hitaasti, kun korona vei tilausajot – yrittäjä: "Autot seisovat pihassa ja kulut juoksevat"


Summary: EU:n puolustusministerit käsittelivät kokouksessaan EU:n puolustusstrategian kehittämistä. Sopimusluonnos esittää korkeintaan 5 000 sotilaan joukkojen perustamista vuoteen 2025 mennessä.

EU harkitsee uusia, yhteisiä nopean liikekannallepanon joukkojen perustamista. Asiasta kertoi EU:n ulkopoliittinen edustaja  Josep Borrell  EU:n puolustusministerikokouksen jälkeen.
 – EU:n on kyettävä toimimaan jämäkämmin, nopeammin ja päättäväisemmin kriisitilanteissa. Meidän on tehtävä päätöksiä nopeammin, oltava joustavampia ja toimittava jämäkämmillä mandaateilla, Borrell sanoi tiedotustilaisuudessa Brysselissä.
 Reutersin näkemän sopimusluonnoksen mukaan kyseessä olisi korkeintaan 5 000 sotilaan joukkojen perustaminen vuoteen 2025 mennessä. Tarkoituksena on kehittää EU:n kykyä vastata erilaisiin kriiseihin ilman tukeutumista Yhdysvaltoihin.
 EU:n puolustusministerit ovat käsitelleet EU:n puolustusstrategian kehittämistä, eli "strategiseksi kompassiksi" nimettyä suunnitelmaa kokouksessaan Brysselissä maanantaina ja tiistaina.
 Tiistain aikana kokoukseen osallistui myös Naton pääsihteeri  Jens Stoltenberg . Borrellin mukaan uusi strategia tähtää kunnianhimoisempaan sekä yhteensovitettavampaan puolustus- ja turvallisuuspolitiikkaan Naton kanssa.
 Borrellin mukaan strategisella kompassilla pyritään vastaamaan muun muassa hybridiuhkiin, jollaisesta esimerkkinä on nähty Valko-Venäjän masinoima kriisi Puolan ja Liettuan rajoilla.
 – Näemme jotain, mitä muutamia kuukausia sitten oli vaikeaa kuvitella. On hyvin ajankohtaista muistaa, että sodan ja rauhan välinen klassinen ero on kaventumassa, Borrell sanoo.
 Borrellin mukaan strateginen kompassi sisältää ehdotuksen hybridityökalupakista, joka sisältäisi puolustuspolitiikan kehittämisen kyberuhkia vastaan sekä avaruusstrategian.
 Kriiseihin on vastattava itsenäisemmin
 Strategisen kompassin mukaan EU:lla tulisi olla maa-, meri-, tai ilmavoimista koostuvat joukot, jotka myös harjoittelisivat yhdessä EU:n alaisuudessa.
 Käytännössä EU panostaisi erityisesti logistiikan, pitkän matkan ilmakuljetusten sekä komentokapasiteetin kehittämiseen, joiden osalta sotilasliitto Naton EU-jäsenet ovat tähän saakka joutuneet tukeutumaan Yhdysvaltoihin.
 Borrellin mukaan strateginen kompassi sai puolustusministerikokouksessa jäsenvaltioilta laajan tuen. Tavoitteena on, että EU-maat hyväksyisivät lopullisen suunnitelman yhteisistä joukoista maaliskuussa.
 EU:n 1 500 sotilaan taisteluosastot perustettiin jo vuonna 2007, mutta toistaiseksi niitä ei ole yrityksistä huolimatta hyödynnetty.
 Keskustelua EU:n puolustusyhteistyön kehittämisestä kiihdytti erityisesti Afganistanin evakuointioperaatio elokuussa.
 Lue lisää aiheesta:
 EU virittelee yhteistä armeijaa, mutta sen pitäisi ensin oppia virheistään: "Onko meillä oikeasti tarjota jotain ihmisille Valko-Venäjällä?"
 Suomi on mukana Saksan aloitteessa EU:n taisteluosastojen vahvistamiseksi – puolustusministeri: Pettymys, ettei niitä ole käytetty vielä kertaakaan
 Suomi liittyy mukaan uusiin EU-puolustushankkeisiin – Viron kanssa harjoitellaan kyberuhkia vastaan, myös ilmakuljetukset ja toimintakyky avaruudessa kiinnostavat

EU suunnittelee uusia nopean toiminnan joukkoja – Borrell: Puolan rajakriisi on esimerkki tulevaisuuden hybridiuhista


Summary: Auringonvalosta tuotettu energia on tulevaisuudessa yhä merkittävämpi keino vastata maailman energiahaasteisiin. Aurinkovetypaneelien avulla tuotetulla vedyllä voitaisiin korvata perinteisiä fossiilisia ratkaisuja ja käyttää päästötöntä vetyä esimerkiksi ajoneuvojen polttoaineena.

Pienet kuplat nousevat hiljalleen lasilevyn alla olevassa läpinäkyvässä aurinkovetypaneelissa. Sen sisällä on vettä.
 Kuplat näyttävät vesihöyryltä, mutta kyseessä on vetykaasu, joka pyrkii pintaan.
 Japanilaisen Naganon Shinshun yliopiston tutkijat esittelivät hiljattain uraa-uurtavia tuloksia tutkimuksessa, joka tähtää valokatalyysiin. Se tarkoittaa auringonvalon muuntamista vedyksi kaupallisesti.
 Valokatalyysi olisi yksi tapa vastata maailman energiahaasteisiin.
 Tällä hetkellä vuosittain käytettävästä noin 70 miljoonasta vetytonnista 99 prosenttia tehdään fossiilisista polttoaineista, pääasiassa maakaasusta. Siinä maakaasun sisältämästä metaanista erotetaan vetyä.
 Vetyä voidaan valmistaa myös päästöttömästi vaikkapa tuulisähkön avulla, jolloin sähkö käytetään veden pilkkomiseen vedyksi ja hapeksi.
 – Toistaiseksi vain yksi prosentti vedystä valmistetaan maailmalla uusiutuvasti, ja hyvin pieni osa fotokatalyysin eli auringonvalon avulla. Meidän täytyy hyvin nopeasti kääntää tämä suhde niin, että valtaosa vedystä valmistetaan uusiutuvasti, sanoo materiaalikemian apulaisprofessori  Jarkko J. Saarinen  Itä-Suomen yliopistosta.
 Aurinkovetyä valmistetaan niin, että kemiallisessa prosessissa reaktion käynnistäjänä toimiva aine kerää energiaa auringonvalosta. Se käyttää sitä vesimolekyylin hajottamiseen, jolloin syntyy vetyä ja happea.
 Vetypaneelit pystyvät hyödyntämään noin prosentin auringonvalon energiasta. Kaupallinen vedyn valmistaminen auringonvalolla vaatii hyötysuhteen parantamista.  Kazunari Domen / Shinshu University & The University of Tokyo
 Vetyä voitaisiin käyttää polttokennojen avulla ajoneuvoissa, polttokennoilla tehtyä energiaa voitaisiin syöttää sähköverkkoon tai käyttää vaikkapa teräksen ja erilaisten kemikaalien valmistuksessa.
 Vedyn avulla voitaisiin myös tasata energiatuotannon ja kulutuksen heilahteluja, jolloin vety toimisi energian varastona. Tällöin aurinko- ja tuulivoiman käyttöä voitaisiin lisätä merkittävästi nykyisestä.
 – Auringossa on loputon energianlähde, joka pitää oppia valjastamaan päästöttömän energian tuotannossa, apulaisprofessori Saarinen jatkaa.
 Heikko hyötysuhde on ollut suurin este aurinkovedyn tuotannon aloittamiseen. Nyt japanilaistutkijat ovat pystyneet satakertaistamaan vedyn tuottopotentiaalin, mutta sekään ei riitä.
 – Tällä hetkellä pystymme hyödyntämään noin yhden prosentin auringonvalon energiasta. Meidän täytyy päästä vähintään 10 prosentin hyötysuhteeseen. Silloin vedyn hinta olisi kilpailukykyinen, sanoo apulaisprofessori  Takashi Hisatomi  Shinshun yliopistosta.
 Suurissa aurinkovetypaneelikentissä vetyä kyettäisiin valmistamaan vuodessa 6300 tonnia
neliökilometrillä. Kazunari Domen / Shinshu University  & The University of Tokyo
 Hisatomin mukaan tutkimus on niin pitkällä, että kaupallinen tuotanto on mahdollista aloittaa vuosikymmenen kuluessa. Ongelmana on kuitenkin se, että maakaasusta valmistettu vety on tällä hetkellä niin edullista, ettei se kannusta käynnistämään tuotantoa päästöttömillä vaihtoehdoilla.
 – Fossiiliset polttoaineet ovat liian halpoja, joten meidän on saatava tuotanto vakaaksi ja kustannukset alhaisemmiksi, jotta aurinkovetyä olisi kannattavaa tuottaa, pohtii Takashi Hisatomi.
 Aurinkovedyn tuotannon käynnistäminen tarkoittaa valtavia investointeja. Ne eivät tapahdu hetkessä.
 Hisatomi laskee, että mikäli kaikki maailmalla vuosittain käytettävä vety valmistettaisiin pelkästään auringonvalon tuottamalla energialla, aurinkovetypaneeleita tarvittaisiin 750 000 km² suuruinen ala.
 Se olisi yli kaksi kertaa Suomen kokoinen pinta-ala. Alue kuulostaa valtavalta, mutta apulaisprofessori katsoo asiaa toisin.
 – Jos pystyisimme hyödyntämään näin laajan alueen, se kattaisi silti vain muutaman prosentin maapallon aavikkoalueesta, apulaisprofessori Hisatomi laskee.
 Sopivia alueita löytyisi esimerkiksi Australiasta ja Lähi-Idästä. Sieltä vety täytyisi kuljettaa säilöaluksilla sinne, missä sitä käytetään. Omaa tuotantoa voisi olla myös Euroopassa. Esimerkiksi Suomesta löytyisi hyvin alueita, joissa auringonvaloa on tarjolla runsaasti.
 Opiskelija Juho-Pekka Hautala ja apulaisprofessori Jarkko J Saarinen tutkivat elektronimikroskoopilla titaanidioksidin nanorakennetta.  Jari Tanskanen / Yle
 Kilpajuoksu käynnissä hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi
 Kymmenissä yliopistoissa eri puolilla maailmaa tutkijat pohtivat, mitkä materiaalit pystyvät hyödyntämään parhaiten auringonvaloa ja erottamaan veden vedyksi ja hapeksi.
 Suomessa tutkimusta tehdään Itä-Suomen yliopiston lisäksi Oulun ja Tampereen yliopistoissa sekä Aalto-yliopistossa.
 Itä-Suomen yliopiston kemian laitoksella Joensuussa tutkitaan, miten aurinkorasvoissakin käytetty titaanidioksidi toimisi katalyyttina, eli aineena, joka käynnistää kemiallisen reaktion. Tutkijat ovat huomanneet, että katalyyttiin kannattaa lisätä esimerkiksi kuparia tai kultahiukkasia.
 – Titaanidioksidi absorboi eli imee itseensä energiaa kapealla ultravioletti- eli uv-alueella, mutta jos sekoitamme siihen kultananopartikkeleita, voimme hyödyntää paremmin myös näkyvän valon aallonpituutta, kertoo apulaisprofessori Jarkko J. Saarinen.
 Itä-Suomen yliopisto ja Tampereen yliopisto hakevat yhdessä Suomen Akatemialta rahoitusta tutkimukseen, jossa prosessin hyötysuhdetta voitaisiin lisätä magneettisten nanorakenteiden avulla.
 Vetypaneeleilla saadaan auringonvalon energia kemialliseen muotoon
 Käytännössä aurinkovetyä tehtäisiin nykyisiä aurinkosähköpaneeleita muistuttavissa paneeleissa, joissa on sisällä vettä.
 – Päiväsaikaan voisimme varastoida auringon valoenergiaa kemialliseen muotoon, ja se vapautettaisiin myöhemmin esimerkiksi polttokennon avulla uudelleen käytettäväksi, sanoo Saarinen.
 Aluksi auringonvalolla tuotettua vetyä voitaisiin hyödyntää pienimuotoisesti esimerkiksi mökkien ja asuntojen lämmityksessä ja sähköistyksessä. Mutta tähtäin on paljon isompi.
 Teollisesti valmistetusta päästöttömästä vedystä voisi varsin nopeasti tulla yksi ratkaisu teollisuuden ja liikenteen isoihin hiilidioksidiongelmiin.
 Meidän on päästävä kaupalliseen toimintaan mahdollisimman nopeasti ja uusiutuvilla polttoaineilla
pystyttävä korvaamaan perinteisiä fossiilisia ratkaisuja, sanoo apulaisprofessori Jarkko J. Saarinen. Jari Tanskanen / Yle
 Lentokoneiden kerosiini voitaisiin korvata päästöttömällä polttoaineella
 Saarinen näkee aurinkovedystä tulevaisuudessa hyötyä erityisesti teollisuuden, raskaan liikenteen sekä ilmailun hiilidioksidipäästöjen vähentämisessä.
 Yksi sovellusala olisi lentoliikenteessä käytettävän kerosiinin korvaaminen päästöttömällä polttoaineella. Kyseessä olisi  tekniikka , jossa raaka-aineina käytettäisiin hiilidioksidia ja vetyä. Polttoaine sopisi sellaisenaan käytettäväksi lentokoneiden moottoreissa.
 – Teräs- tai betonitehtaiden savukaasusta talteenotettavasta hiilidioksidista ja uusiutuvasti tuotetusta vedystä voitaisiin valmistaa päästötöntä synteettistä kerosiinia.
 Tällainen koelaitos on suunnitteilla Lappeenrannan Joutsenoon Etelä-Karjalassa. Tosin se käyttäisi vedyn valmistuksessa aurinkoenergian sijasta ainakin aluksi uusiutuvaa tuulisähköä.
 Lue lisää:
 Visiot ovat muuttumassa todeksi juuri nyt: Vihreä vety on tuomassa ennennäkemätöntä mullistusta Suomen teollisuuteen ja energian tuotantoon
 Mullistava teknologia saattaa tehdä pian läpimurron: Sellutehtaiden savukaasuista voisi valmistaa polttoainetta koko Suomen autoille
 Oulussa kehitetään menetelmää, joka voisi mullistaa maailman energiatalouden – ratkaisun avaimet ovat auringossa
 Suomen ensimmäinen vihreän vedyn tuotantolaitos suunnitteilla Harjavaltaan

Aurinko on loputon energian lähde, mutta nykyiset menetelmät ovat tehottomia – nyt käsillä voi olla kaiken mullistava teknologia: valokatalyysi


Summary: Rokottamattomat hoitajat ovat merkittävä osasyy yleistyviin hoivakotiepidemioihin tällä hetkellä, sanoo THL:n pääjohtaja Markku Tervahauta. Työnantajat eivät voi varmistaa, onko hoitajillla rokotuksia.

Hoivakoti- ja sairaalaepidemioita tulee Suomessa nyt viikottain esille, kerrotaan Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksesta THL:stä.
 THL:n pääjohtaja  Markku Tervahauta  sanoo Ylelle, että suunta on ollut tänä syksynä huonompaan, samalla kun koronan ilmaantuvuus ja sairaalahoidon tarve ovat olleet muutenkin nousussa.
 Suurin osa tartunnoista on Tervahaudan mukaan levinnyt hoivakoteihin ja sairaaloihin hoitohenkilökunnan mukana. Useissa tapauksissa on Tervahaudan mukaan pystytty varmentamaan, että tartunnan on tuonut hoitolaitokseen rokottamaton työntekijä.
 Hän sanoo, että rokottamattomat hoitajat ovat merkittävä osasyy yleistyviin hoivakotiepidemioihin tällä hetkellä.
 Hoivakotien ja sairaaloiden suojaaminen koronalta on tärkeysjärjestyksessä erittäin korkealla. Tervahauta muistuttaa, että korona on luonteeltaan tauti, joka on pahimmillaan ikääntyneessä väestössä ja niiden keskuudessa, jotka potevat riskiä lisääviä sairauksia.
 Tervahauta sanoo, että sairaanhoitopiirien raporttien perusteella rokottamatonta henkilökuntaa on ollut yllättävänkin paljon.
 – Useassa tapauksessa on päästy jäljityksessä siihen käsitykseen, että henkilökunta on tavalla tai toisella tartunnan tuonut, hän sanoo.
 – Varmasti voi olla myös tapauksia, että tauti on tullut vierailijan mukana. Aina alkuperä ei selviä.
 Varsinaista tilastotietoa hoivakotiepidemioista ei THL:llä ole, mutta tilannekuva on syntynyt sairaanhoitopiirien raporteista THL:lle. Tarkkaa tietoa ei ole, minkä verran hoidossa olevia on eri tapauksissa kuollut.
 Tervahauta kaipaa apua tilanteeseen lainsäädäntötulkinnoista: hän toivoo, että työnantajat voisivat varmistaa, onko henkilöstö saanut täyden rokotussuojan.
 – Toivottavasti missään ei olisi kuurupiiloa, että mahdollisesti rokottamattomat henkilökunnan jäsenet eivät ilmaisisi tilannetta omalta osaltaan. Varmasti on näinkin, että työnantaja ei tiedä, että rokottamatonta henkilöstöä on.
 Tervahauta sanoo, että tilannetta on kuitenkin helpottanut hoidettavien ja hoitohenkilökunnan rokotekattavuuden nousu varsin korkeaksi. Hän lisää, että koska rokotetutkin voivat tartuttaa, hoivayksiköissä on tärkeää noudattaa edelleen huolellisia hygienia- ja suojakäytäntöjä.
 Tartuntoja henkilökunnalta on havaittu
 Myös sairaanhoitopiireissä ollaan huolestuneita ja turhautuneita henkilökunnan rokotuskattavuudesta. Sitä ei saa udella – ja altistumisia tapahtuu hoivakodeissa ja sairaaloissa.
 Esimerkiksi Kymenlaakson sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymän Kymsoten johtajaylilääkäri  Marja-Liisa Mäntymaa  kertoo, että Kymsoten alueella koronaepidemia aiheuttaa edelleen tartuntaryppäitä.
 – Meillä oli pitkä aika, että ei ollut hoivakotitapauksia. Nyt marraskuun puolella on ollut yksi tehostetun palvelun yksikkö, jossa on ollut laitosepidemia. Se ei ole vieläkään ihan kokonaan sammunut. Kertaalleen ajateltiin, että nyt se sammui, mutta sieltä on putkahtanut joitain tapauksia tällä viikolla, Mäntymaa kertoo.
 – On ollut kuolemantapauksiakin, mutta sen verran vähän, että en määrää sen tarkemmin avaa.
 Mäntymaa korostaa, että kyse on ollut joka tapauksessa elämänsä loppuvaiheessa olleista hauraista vanhuksista, ja koronaviruksen osuutta kuolemissa ei ole aina kovin helppo selvittää.
 Jäljitys on onnistunut Kymsotessa verrattain hyvin, ja tartuntalähteistä noin 40 prosenttia on peräisin perheestä tai aivan lähipiiristä.
 – Tartuntalähteitä on aika paljon ja monesta lähteestä, Mäntymaa sanoo.
 Altistus voi olla peräisin myös hoivahenkilökunnasta.
 – On meillä yksittäisinä niitäkin ollut.
 Mäntymaa harmittelee, että henkilökunnan rokotuskattavuutta ei nykytilanteessa voi tietää. Jos rokotukset olisi hoidettu kokonaisuudessaan työterveyden kautta, silloin voisi olla jonkinlainen kuva rokotettujen määrästä. Koska rokotukset on otettu julkisella puolella, tätä tietoa ei ole.
 – Influenssarokotusten kohdalla voi kysyä, soveltuuko henkilö hoitamaan altistunutta ja jos rokotus puuttuu, niin työterveys voi vastata, että ei ole ihan soveltuva. Ja henkilö voidaan siirtää muihin tehtäviin.
 Myös sairaalassa altistumisia
 Etelä-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin johtajaylilääkäri  Kirsi Juvila  kertoo, että jäljityksen perusteella altistukset hoivakodeissa tulevat heilläkin joko vierailijoista tai henkilökunnasta. Henkilöstön rokotekattavuus hoivakodeissa ei ole Juvilan mukaan yhtä korkea kuin sairaaloissa.
 – Etelä-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin alueella meillä on ollut valitettavasti parissa hoivakodissa altistumisrypäs. Toki jäljityksemme on saanut niistä nopeasti kiinni, ja ne on saatu rajoitetuiksi.
 – Juuri tällä hetkellä ei ole suurempaa hoivakotiepidemiaa. Mutta kyllä näitä on nyt tullut: pari hoivakotia ja sitten sairaalan sisällä on ollut myös yksi tartuntatapahtuma, joka on nyt ohi ja saatu nopeasti rajoitettua. Valitettavasti näitä nyt tulee ja hoivakodeissa riski on olemassa.
 Kymsoten Mäntymaan tavoin Juvila on turhautunut siihen, että henkilökunnan rokotuskattavuudesta ei ole varmaa tietoa. Hän kertoo, että rokotusten puolesta on kampanjoitu henkiökunnalle paljon.
 – Rokotuksista on ohjeistettu ja kerrottu. On kerrottu myös riskistä, että rokottamaton saattaa olla vaaratekijä ympäristölleen. Rokotusten ottamista on painotettu, mutta rokotuspakkoahan Suomessa ei ole. Ja tämä on nyt sitten tilanne, Juvila sanoo
 Lue myös:
 Voidaanko hoitajilta vaatia koronarokotusta? Oikeuskansleri ja STM eri linjoilla, hoitajaliitot ja työnantajat kiirehtivät selvyyttä sekavaan tilanteeseen
 Korona ryöpsähti Ylä-Savossa: erityisesti Kiuruvedellä runsaasti uusia tartuntoja
 Kiuruveden kotihoidossa koronavirustartunta – altistuneet työntekijät karanteenissa, vanhuksia voinut altistua
  Iissä vanhusten hoitokoti Kartanonväessä lisää koronatartuntoja
 Yksi kuollut palvelukodin koronaepidemiassa Tampereella

Koronaepidemiat hoivakodeissa ja sairaaloissa lisääntyneet – THL:n Tervahauta toivoo, että kuurupiilo rokottamattomien hoitajien kanssa loppuisi