Summary: Valtaosa edelliskerralla tukea saaneista kauppiaista käytti tuen kauppansa palveluvalikoiman ylläpitämiseen ja monipuolistamiseen. Kaikille hakijoille tukea ei kuitenkaan myönnetty.

Elintarvikkeiden, juomien ja tupakan vähittäiskauppa

Alajärvellä Etelä-Pohjanmaalla, Kuoleman kylässä toimiva Pitkäsen kyläkauppa on toiminut samalla paikalla jo yli 70 vuoden ajan. Toissa vuonna jaettu kyläkauppatuki mahdollisti kaupan kassajärjestelmän päivittämisen nykyaikaan.
 Tukea jaetaan nyt toista kertaa. Pitkäsen kyläkaupan kauppiasperheen  Annika Pitkäsellä  on selvät suunnitelmat, jos uusi tukihakemus hyväksytään.
 – Uusi kassapöytä ja ergonominen työtuoli, sekä vitriini paistotuotteita varten. Riippuen saatavasta rahasummasta, myös uusi pakastin olisi kova sana, Pitkänen kertoo.
 Annika Pitkänen käyttäisi uuden tuen muun muassa ergonomiseen työtuoliin. Pasi Takkunen / Yle
 Tuplattu tukisumma
 Toista kertaa jaettavaa kyläkauppatukea haki lähes 190 kyläkauppaa. Monelle syrjäseudun kaupalle kyläkauppatuki on ollut merkittävässä roolissa.
 Ruokaviraston ylitarkastaja  Tommi Alangon  mukaan kauppiailta saatu palaute on ollut positiviista ja tuki on otettu hyvin vastaan.
 – Eihän tukisumma pelasta kauppaa, mutta sitä on tosi paljon arvostettu, että tukea on heille lähetetty, Alanko kertoo.
 Tällä kertaa tukimäärä on tuplattu miljoonasta kahteen miljoonaan euroon. Edellisestä hakukierroksesta poiketen tukea voi hakea nyt kaikilta maaseutualueilta. Yksittäinen hakija voi saada korkeintaan 22 500 euron tuen.
 Perhon Talouskauppa: Kylmälaiteremontti
 Keski-Pohjanmaalla Perhon Möttösessä sijaitseva Perhon Talouskauppa haki tukea nyt toista kertaa.
 Vuoden 2019 hakukierroksella sitä ei sille myönnetty.
 Kauppias  Juha Lampelan  mukaan yksi kriteeri tuen saamiselle ei viime kerralla täyttynyt. Nyt hakuehtoja on kuitenkin kevennetty, joten Lampela odottaa uuden tukihakemuksen menevän tällä kertaa läpi.
 – Meillä on oikeasti asiakkaita, joilla on huonolla kelillä 30 minuutin kauppamatka tähän. Tätä kohtaa painottaen saatiin kehotus, että hakemus voisi päästä nyt käsittelyyn, Lampela kertoo.
 Kauppias Juha Lampela toivoo tukihakemuksen menevän tällä kertaa läpi.  Raila Paavola / Yle
 Vaikka edellinen hakemus ei mennytkään läpi, oli siitä kuitenkin hyötyä uuden hakemuksen kanssa. Nyt hakemuksen täyttäminen sujui nopeammin.
 90-vuotiaasta Perhon Talouskaupasta löytyy erillisen ruokapuolen myymälän lisäksi rauta- ja maataloustavaraa tarjoava myymälä.
 Monipuolisessa kokonaisuudessa myös korjauskohteita riittää. Jos tukihakemus tällä kertaa hyväksytään, on korjauskohteet jo selvillä.
 – Kylmälaitteisiin on pakko tehdä jonkinlainen remontti. Lisäksi meillä on vanhan kansan suuret ulkoikkunat, niissä esimerkiksi energiataloudellinen asia on sellainen, Lampela sanoo.
 Södra Vallgrundin kyläkauppa: Työvoimaa

 Reilun 300 asukkaan Södra Vallgrundin kylässä Pohjanmaan saaristossa sijaitseva kyläkauppa koki ensimmäisella hakukierroksella saman kohtalon kuin Perhon Talouskauppa. Tukihakemusta ei hyväksytty, mutta nyt kokeillaan uudelleen.
 Kaupassa toimii useita eri palvelupisteitä ja esimerkiksi tuotteiden kotiinkuljetusta on tehty korona-aikana.
 Jos tukea saadaan, se käytetään palveluiden kehittämiseen ja lisätyövoiman palkkaamiseen.
 Kauppias  Birger Sebbas  kertoo, että talvisin kyläkaupassa pärjätään ihan hyvin, mutta nyt korona-aikaan ja kesälomien aikaan, kun kylässä on matkailijoita, kiire on kova. Siihen tuki toisi helpotusta.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun 6.11. kello 23 saakka.

Suomi jakaa nyt kyläkaupoille tuplasti enemmän tukea kuin ennen – jos Annika Pitkäsen hakemus hyväksytään, Kuoleman kylään tulee uusi kassapöytä


Summary: Kansainvälinen yhteistyö on korkeakoulumaailmassa kuitenkin hyödyllistä ja tärkeää, myös Kiinan kanssa, Suojelupoliisin Aishi Zidan huomauttaa.

Lappeenrannan–Lahden teknillinen yliopisto LUT

Kiinankielinen puheensorina kaikuu LUT-yliopiston Lahden kampuksen käytävillä, kun syksyn uudet kandiopiskelijat purkautuvat luentosaleistaan iltapäivällä.
 LUTin Lahden kampuksen kandiohjelmien opiskelijoista suurin osa ja opettajista noin puolet tulee Kiinasta.  Tänä syksynä alkaneet kandiohjelmat ovat samalla ensimmäiset, jotka toteutetaan Lahdessa. Ohjelmista vastaavat LUT-yliopisto ja kiinalainen Hebein teknillinen yliopisto HEBUT. Opiskelijat saavat tutkintotodistuksen molemmista korkeakouluista.
 Lahdessa ollaan innoissaan alkaneesta yhteistyöstä.
 – Meillä oli juuri Teams-palaveri kiinalaisten kumppaniemme kanssa. Homma on lähtenyt todella hyvin käyntiin, hehkuttaa LUT-yliopiston strategiajohtaja  Janne Hokkanen.
 Samaan aikaan ympäri Eurooppaa pohditaan, minkälaisia riskejä ja uhkia korkeakoulu- ja tutkimusyhteistyöhön kiinalaisten kanssa liittyy, ja miten niitä voidaan torjua. EU:ssa on käynnissä erilaisia hankkeita turvallisemman yhteistyön varmistamiseksi, ja ensimmäiset koko EU:ta koskevat suositukset julkaistaan näinä päivinä.
 Suomessakin laaditaan parhaillaan toimintaohjetta korkeakouluja varten. Suojelupoliisin mukaan riskitaso Kiinaan liittyen on noussut myös Suomessa.
 Yhteistyöstä ei voi kieltäytyä
 Kiina on nousemassa – ellei noussut jo – maailman ykköseksi monilla tieteenaloilla. Yhteistyöstä ei oikein voi kieltäytyä, mikäli haluaa olla mukana tieteen kärkikahinoissa.
 Siksi myös Suomi valmistelee omaa ohjeistustaan korkeakoulu- ja tiedeyhteisöä varten. Opetus- ja kulttuuriministeriö on laatinut sitä yhteistyössä esimerkiksi korkeakoulujen ja ulkoministeriön kanssa. Paperi on viimeistelyvaiheessa, ja tavoitteena on julkaista se joulukuussa.
 LUT-yliopistolla alkoi syyskussa yhteensä neljä uutta kandiohjelmaa, jotka toteutetaan yhteistyssä kiinalaisen HEBUT-yliopiston kanssa. Elina Rantalainen / Yle
 Toimintaohjeen tavoitteena on kasvattaa tietoisuutta Kiina-yhteistyöhön liittyvistä mahdollisista haasteista, muotoilee korkeakoulu- ja tiedepolitiikan erityisasiantuntija  Mari-Anna Suurmunne  Suomen Pekingin-suurlähetystöstä.
 – Lähtökohtana on entistä parempi ja tiedostavampi yhteistyö.
 On siis pidettävä mielessä, että Kiinan yhteiskuntajärjestelmä ja arvot ovat erilaisia kuin Euroopassa. Kilpailua tiedemaailman kärkipaikasta saatetaan käydä eri säännöillä.
 Supo: huipputeknologian tutkimus ei saa joutua vääriin käsiin
 Kaikki tätä juttua varten haastatellut korkeakoulutuksen asiantuntijat asettelevat sanansa varsin diplomaattisesti, kun puhutaan Kiina-yhteistyöhön liittyvistä riskeistä. Ilmassa näyttää olevan huoli siitä, että suora puhe saattaisi lyödä särön suomalaisen ja kiinalaisen korkeakoulumaailman hyviin suhteisiin.
 Haastatteluissa ei käy ilmi, että suomalaisessa korkeakoulumaailmassa olisi ollut ongelmia kiinalaisten opiskelijoiden, tutkijoiden tai opettajien kanssa. Muualta Euroopasta löytyy kuitenkin esimerkkejä muun muassa vakoiluepäilyistä. Samoin  Yhdysvalloista .
 Riski on suojelupoliisin mukaan todellinen myös Suomessa.
 – Autoritaariset valtiot ovat entistä valmiimpia käyttämään laajaa keinovalikoimaa päästäkseen omiin tavoitteisiinsa. Kansallisten strategisten etujen ajamisessa korostuu erityisesti kamppailu teknologiasta, viestintäasiantuntija  Aishi Zidan  Suposta kertoo.
 Suomessa tehdään paljon sellaista huipputeknologian kehitykseen liittyvää tutkimusta, jonka joutuminen vääriin käsiin olisi Supon mukaan haitallista Suomen tieteelliselle ja taloudelliselle edulle.
 – Kiinan valtio rahoittaa tyypillisesti tutkimustoimintaa, joka hyödyttää sen pitkän tähtäimen strategisia tavoitteita. Yhdessä nämä kehityskulut ovat kasvattaneet myös tutkimusyhteistyöhön liittyviä riskejä, Zidan toteaa.
 Pitääkö nyt kaikkia kiinalaisia opiskelukavereita pelätä potentiaalisina vakoojina?
 – Ei tietenkään. Kansainvälinen yhteistyö on tutkimus- ja korkeakoulumaailmassa monin tavoin hyödyllistä ja tärkeää. Tämä koskee myös Kiinan kanssa tehtävää yhteistyötä, Zidan vastaa.
 Kiina haluaa kasvaa tiedemaailman mahdiksi
 Kiina tavoittelee tiedemaailman johtajan paikkaa vuosisadan puoleen väliin mennessä. Maa on panostanut tutkimukseen ja koulutukseen viime vuosina yhä suurempia summia, ja se näkyy.
 Kiinan opetusministeriön mukaan  maa käytti korkeakoulutukseen vuonna 2019 1346,4 miljardia yuania. Silloisen kurssin mukaan summa vastaa reilua 170 miljardia euroa. Vertailun vuoksi  Suomen valtion budjetti  oli samana vuonna 55,5 miljardia euroa.
 Kiinan sijoitus on ottanut isoja harppauksia kansainvälisillä yliopistojen vertailulistoilla. Korkeakouluja paremmuusjärjestykseen panevalla  Times Higher Education World University Rankings  -listalla sadan parhaan joukossa on tällä hetkellä kuusi yliopistoa Manner-Kiinasta tai Hongkongista. Luku on kaksinkertaistunut vuodessa. Suomalaisista paras sijoitus on Helsingin yliopistolla (101. sija).
 Myös kiinalaisten tutkijoiden nimissä olevien tieteellisten julkaisujen ja niiden siteerausten määrä on nopeassa kasvussa.
 LUT-yliopiston kirjoilla olevista ulkomaalaisista opiskelijoista 25 prosenttia tulee Kiinasta. Petri Niemi / Yle
 Samaan aikaan Kiinan kommunistinen puolue on kiristänyt otettaan maan koulutus- ja tutkimusinstituutioista entisestään, mikä voi heijastua myös Kiinan rajojen ulkopuolella tehtävään korkeakoulu- ja tutkimusyhteistyöhön.
 Ja yhteistyötä tehdään paljon. Vuonna 2019 EU:n alueella alempia tai ylempiä korkeakouluopintoja suoritti yhteensä lähes  200 000 kiinalaisopiskelijaa . Kiinalaisia tohtoriopiskelijoita EU-alueen yliopistoissa oli samana vuonna noin 15 000 eli reilut 20 prosenttia kaikista kansainvälisistä tohtoriopiskelijoista.
 Tänä lukuvuonna LUT-yliopiston kirjoilla olevista ulkomaalaisista opiskelijoista 25 prosenttia tulee Kiinasta. Myös esimerkiksi Helsingin ja Turun yliopistoissa kiinalaiset ovat suurin kansainvälinen opiskelijaryhmä.
 Akateemisesta vapaudesta ei tingitä
 LUT-yliopistossa ei ainakaan HEBUT-yhteistyön osalta kanneta kovin suurta huolta vakoiluriskistä. Kysymys on kanditason opinnoista, joiden aikana harvemmin syntyy salassa pidettäviä innovaatioita.
 Hereillä pitää silti olla. Janne Hokkasen mukaan jokaisen tutkijan ja opettajan pitää ymmärtää, että Kiinalla voi olla taka-ajatuksia.
 – Kiinan valtio toimii eri tavalla kuin me. Näyttää siltä, että siellä ihmiset laittavat usein valtion edun omansa edelle.
 Käytännössä se tarkoittaa sitä, että esimerkiksi tietoturva-asioiden kanssa on oltava tarkkana.
 – Pitää olla huolellinen siinä, mihin tiedostoihin talon ulkopuoliset pääsevät käsiksi. Tämä tosin koskee kaikkia. Ei vain kiinalaisia.
 Vakoilua realistisempina riskeinä Hokkanen pitää tutkimuseettisiin asioihin liittyviä erimielisyyksiä, esimerkiksi maiden erilaisia käsityksiä akateemisesta vapaudesta.
 – Meidän lähtökohtamme tietenkin on, että akateemisesta vapaudesta pidetään kiinni. Eikä siitä ole muodostunut ongelmaa, Janne Hokkanen sanoo.
 Kiinan ja Yhdysvaltain nokittelu vaikuttaa akateemisessa maailmassa
 Myös suurvaltapolitiikka tuo Kiina-yhteistyöhön omat haasteensa. Yliopistomaailmassakaan ei voi olla huomioimatta Kiinan ja Yhdysvaltojen kireitä välejä.
 – Kiina ja Yhdysvallat ovat aika voimakkaasti napit vastakkain tieteen ja teknologian kehityksessä. Sillä voi olla heijastuksia tutkimusyhteistyöhön, erityisasiantuntija Mari-Anna Suurmunne sanoo.
 Käytännössä tietynlainen yhteistyö kiinalaisten kanssa voi tukkia tien Yhdysvaltoihin.
 – Ainakin toistaiseksi suhteemme Yhdysvaltoihin ovat tutkimuksen osalta Kiinan-suhteita tärkeämmät, mutta tilanne voi vielä hyvinkin muuttua, sanoo LUT-yliopiston strategiajohtaja Hokkanen.
 Lähteet: d'Hooghe, I. & Lammertink, J. 2020.  Towards Sustainable Europe-China Collaboration in Higher Education and Research
 Juttua varten on haastateltu myös vararehtori Hanna Snellmania Helsingin yliopistosta ja opetusneuvos Tiina Vihma-Purovaaraa opetus- ja kulttuuriministeriöstä.
 Voit keskustella aiheesta 6.11. klo 23:een saakka.

Supo huolestui vakoiluriskistä korkeakouluissa – kiinalaisista tuli isoin ulkomaalaisten opiskelijoiden ryhmä eri yliopistoissa


Summary: Ruotsin ja Suomen viranomaiset eivät ilmoittaneet kriittisiä viranomaisarvioita kaivoshankkeen ympäristöhaitoista suomalaisille. Oikeusprofessorin mukaan ne olisi pitänyt ilmoittaa.

Pohjois-Ruotsissa suunnitellaan Kaunisvaaran rautakaivoksen laajentamista. Kaivos haluaa kolminkertaistaa Tornionjoen vesistöön kuuluvaan Muonionjokeen laskettavien jätevesien määrän ilman haitta-aineiden raja-arvoja.
 Suomalaisilta pyydetään parhaillaan lausuntoja vireillä olevaan ympäristölupaan.
 Kummastusta herättää se, että usealta suomalaistaholta on jäänyt saamatta kaivokseen ja sen laajentamiseen erittäin kriittisesti suhtautuvat arviot, joita on tehnyt Ruotsin ympäristönsuojeluviranomainen, Naturvårdsverket (NV).
 Sen lausunnoista paljastuu, että kaivoksen louhosjätteistä on valunut uraania Tornionjoen vesistöön kuuluvaan Muonionjokeen. Uraanin määrä on ylittänyt kolminkertaisesti ympäristölaatunormin ainakin vuonna 2018.
 NV vaatii kaivosyhtiön lupahakemuksen hylkäämistä kaivoksen ympäristölle vaarallisten vaikutusten vuoksi. Se on vaatinut jo vuosia myös Kaunis Iron AB:n rautakaivoksen nykyisen luvan peruuttamista.
 Viraston kriittisiä lausuntoja ei mainita lainkaan Ruotsin Suomelle tekemässä ilmoituksessa hankkeen asiakirjoista.
 Suomen ympäristöhallinnon  verkkosivuilla  (siirryt toiseen palveluun) olevassa kuulutuksessa hankkeesta on mainittu vain kaivosyhtiö Kaunis Iron Ab:n teettämiä ympäristövaikutusarvioita ja uusi ympäristölupahakemus.
 Lausuntoaika Kaunisvaaran kaivoshankkeen ympäristölupaan päättyy 8. marraskuuta eli ensi maanantaina. Vesa-Pekka Hiltunen / Yle
 Professori: Kritiikki olisi pitänyt kuuluttaa Suomessa
 Ruotsissa asiantuntijaviranomaisten kriittiset lausunnot käynnistivät vilkkaan keskustelun jo kesällä. Niiden poisjättäminen Suomessa syyskuussa aloitetussa kuulemisessa herätti ihmetystä.
 Kysyimme asiaa kansainvälisen oikeuden professori emeritus  Martti Koskenniemeltä  sähköpostitse.
 Hänen mukaansa kuulutuksessa pitäisi “ilman muuta” olla mainittuna Naturvårdsverketin kaltaisen asiantuntijaviranomaisen arvio.
 Hänen mukaansa siihen velvoittaa niin kutsuttu Espoon sopimus. Kaivoshankkeiden valtioiden rajat ylittävien ympäristövaikutusten arvioinnissa ja lupahakemuksissa pitää kuulla naapurimaan kansalaisia.
 Myös EU-ohje YVA-menettelyn toteuttamisesta edellyttää informoimaan kaikista olennaisista projektiin liittyvistä näkökohdista.
 Uraania ja raskasmetalleja jokeen
 Naturvårdsverketin (NV) lausunnoissa Kaunis Iron Ab:n arviot ja suunnitelmat ympäristöhaittojen hallinnasta tyrmätään kohta kohdalta. Viraston arvion mukaan kaivoksen suunnitelmat jätevesien käsittelystä vilisevät puutteita.
 NV:n mukaan jo rajajokikomission vuonna 2010 antama kaivoksen ympäristölupa on puutteellinen, eikä kaivosyhtiö ole noudattanut edes sen säännöksiä.
 Lue myös:   Yle Uutiset paljasti vuonna 2019 Kaunis Iron Ab:n pumppaavan kaivosjätteet tulvivalle suolle
 NV:n lausunnosta ilmenee, että jätealue on suojattu ja levitetty luvan vastaisesti ja vesistöihin on päästetty metalleja ja uraania.
 Viranomaisen mukaan pohjavesivaikutuksia koskevissa Kaunis Iron AB:n arvioissa on merkittäviä epävarmuuksia ja puutteita sekä nykyisten että tulevien ympäristövaikutusten kannalta. Yhtiö arvioi pohjaveden laskevan laajennuksen seurauksena 10 senttiä.
 Konkurssiin vuonna 2014 menneen ensimmäisen kaivosyhtiön Northlandin teettämässä ympäristövaikutusten arvioinnissa pohjaveden arvioitiin laskevan parikymmentä senttiä. Arvio meni pieleen. Pohjaveden pinta laski 16 metriä avolouhoksen seurauksena Kokkovuoman aapasuolla.
 Viranomaisen mukaan kaivosyhtiön suunnitelmia ei ohjaa ympäristövaikutusten minimointi vaan kustannustehokkuus. Päästöjen käsittelyssä siis yritetään päästä halvalla.
 Ruotsin ympäristötuomioistuin käsittelee luvan peruuttamista marraskuun lopulla.
 Suomen viranomaiset ovat vaienneet Ruotsin tiedoista
 Suomessa ympäristöministeriö ja Lapin ely-keskus ovat jättäneet kertomatta kansalaisille Ruotsin viranomaisten vakavasta kritiikistä.
 NV:n lisäksi myös Ruotsin vesistöviranomainen Havs- och vattenmyndighet ja Norrbottenin lääninhallitus ovat esittäneet vakavaa kritiikkiä kaivoshankkeesta.
 Suomen vastuuviranomaisten mukaan Espoon sopimus ei vaadi ilmoittamaan asiasta.
 Suomen ympäristöministeriön mukaan NV:n lausuntoa ei ole tarvinnut mainita tai kääntää suomeksi. Lapin ely-keskus on samalla kannalla.
 Ministeriö kiistää, että kyse olisi kritiikin pimittämisestä.
 – Pimittämisestä ei tosiaan ole kysymys ollenkaan vaan kyllä me mennään ihan näiden sopimusten ehtojen mukaisesti. Meillä on tietyt vakiintuneet tavat, miten me toimitaan tässä sopimuksessa ja tavallaan me mennään sen mukaisesti, sanoo ympäristöneuvos  Seija Rantakallio  ympäristöministeriöstä.
 Myös Naturvårdsverket (NV) on itse sitä mieltä, ettei sopimus vaadi sen oman lausunnon liittämistä Suomeen ilmoitettuun kuulemismateriaaliin ja lausunnon suomentamista.
 – Espoon sopimus ei vaadi myöskään asiakirjojen kääntämistä toisten maiden kansalaisille, vastaa  Richard Kristoffersson  NV:stä sähköpostilla.
 Hän vastaa Espoon sopimuksen vaatimista ilmoituksista naapurimaille. NV:n arviot Kaunisvaaran kaivoksesta ovat viraston muiden asiantuntijoiden tekemiä.
 Miljardin kaivos maksoi 10 miljoonaa Kaunisvaaran kaivoksen aloitti vuonna 2012 ruotsalainen amatööriyhtiö Northland Rescourses, joka teki lyhyen toiminnan jälkeen Ruotsin historian suurimman konkurssin 2014. Konkurssikaivos seisoi useita vuosia. Vuonna 2018 nykyinen kaivosyhtiö Kaunis Iron osti miljardi euroa maksaneen Kaunisvaaran kaivoksen konkurssipesältä vain 10 miljoonalla eurolla. Uusi kaivosyhtiö Kaunis Iron saattoi luottaa kaivoksen kannattavuuteen, koska se sai ostaa kaivoksen pilkkahintaan.
 Kriittinen lausunto palvelisi tietopohjaa
 Kaunisvaaran kaivoksesta tehtyihin Ruotsin viranomaisten arvioihin perehtynyt  Leif Ramm-Schmidt  pitää NV:n lausuntoja olennaisina tietoina hankkeesta. Kielitaitoisena teollisuuskemikaalien asiantuntijana hän itse on pystynyt lukemaan niitä.
 – Nämä tiedot olisi ehdottomasti tarvittu myös Suomessa käyttöön kuulemisessa ja ne olisi pitänyt kääntää myös suomeksi, toteaa Ramm-Schmidt.
 Ympäristöoikeuteen perehtyneen asianajajan  Sakari Niemelän  mielestä NV:n lausunto palvelisi kansalaisten kuulemisen aitoa toteutumista Suomessa.
 – Aidon kuulemisen edellytys on se, että mielipiteet voidaan perustaa kattavaan ja mahdollisimman objektiiviseen materiaaliin ja kyllä mielestäni viranomaislausunto tässä tukisi tuota tietopohjaa.
 Niemelä on edustanut Kaunisvaaran kaivoksen naapurissa Suomen Kolarissa olevan Hannukaisen rautakaivoshanketta vastustavia Äkäslompolon kyläyhdistystä, Muonion paliskuntaa , Ylläksen matkailuyrittäjiä ja loma-asunnon omistajia.
 Kaivosyhtiön mukaan ympäristö ei vaarannu
 Kaivosyhtiö ei pidä tarpeellisena haitta-aineiden raja-arvoja Muonionjokeen ja Tornionjokeen pumpattaville jätevesille. Jätevesien määrä kolminkertaistuu kaivoslaajennuksessa.
 Kaivoksen rikastusprosessi muuttuu vaahdotukseksi, jossa käytetään kemikaaleja kuten ksantaatteja. Uusien louhosten rautamalmissa on happoa tuottavaa rikkikiisua, uraania ja sinkkiä.
 Kaivosyhtiö on kaiken aikaa kiistänyt luparikkomukset ja puolustanut viranomaisille jätetyn ympäristövaikutusten arvioinnin ja uuden lupahakemuksen laatua.
 – Uskon, että meillä on erittäin vankat tiedot toimittamassamme aineistossa ja siitä, mitä on tuotettu, joten olen luottavainen suoritetuista tutkimuksista, sanoi Kaunis Iron AB:n johtaja  Åsa Allan  SVT:n haastattelussa aiemmin syksyllä.
 Ylitornio, Pello ja Kolari vaativat, ettei kaivoksen toimintojen jatkaminen ja laajentaminen saa aiheuttaa mitään haitallisia vaikutuksia Tornionjoen vedenlaadussa.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  6.11. kello 23 saakka.

Ruotsalaiskaivos lisäisi jätevesiä lohia vilisevään rajajokeen – miksi äärimmäisen kriittisestä viranomaisraportista ei ilmoitettu suomalaisille?


Summary: Saat olennaiset jutut Euroopan unionista perjantaisin suoraan sähköpostiisi, kun tilaat Ylen Eurooppa-uutiskirjeen.

Saksassa vallanvaihto on yhä kesken, mutta saksalaistoimittajat on jo teleportattu uuteen aikaan. Vallan vahtikoirat ovat uuden edessä, koska käynnissä olevista hallitusneuvotteluista ei vuoda käytännössä mitään tietoa.
 Vaikenemisen muuri on suorastaan ihme. Neuvotteluissa on 300 osallistujaa 22 eri työryhmässä. Mutta edes skuuppikone  Bild-lehti  ei saa urkittua isoja uutisia.
 Lehdistöllä alkaa palaa hermo. Maan tapana on ollut, että tietyille politiikan toimittajille on vuodettu tietoja kesken neuvotteluiden. Nyt linjana on järjestelmällinen vaikeneminen, ja rivit todella pitävät.
 Huolena on se, mitä jää pimentoon. Mistä kysymyksistä vääntö on kovinta, mitä puolueet priorisoivat? Der Spiegel -lehden  uutiskirjeessä  todetaan, ettei toimittajien työ ole vain kertoa lopputuloksesta vaan tehdä koko prosessista avoin ja läpinäkyvä. Se ei tällä kertaa onnistu.
 Saksan uudesta  niin kutsutusta liikennevalohallituksesta neuvottelevat siis vaalivoittaja, sosiaalidemokraattinen SPD (punainen), vihreät ja liberaalipuolue FDP (keltainen).
 Neuvotteluista  tiedetään  kunkin puolueen perälaudat ja päälinjat.
 FDP vastustaa veronkorotuksia ja vaatii perustuslakiin kirjatun velkajarrun pitämistä. Silti jostain olisi saatava rahaa, kun hallitus päivittää Saksaa ilmastokestäväksi ja digiaikaan.
 Joitain kiertoteitä velkajarrun ohi on. Siksi tuleva valtiovarainministerin salkku on suurimman  spekulaation  kohde.
 Kotimaassa valtiovarainministeri on kanslerin jälkeen tärkein hallituksen jäsen – ja Euroopassa suuri vallankäyttäjä EU:n yhteisessä talouspolitiikassa.
 Esillä on kaksi nimeä, liberaalipuolue FDP:n  Christian Lindner  ja vihreiden  Robert Habeck . Vihreät sai FDP:tä suuremman kannatuksen vaaleissa, mutta FDP ajaa voimalla Lindneriä valtiovarainministeriksi.
 Viime viikolla nousi  pieni kohu, kun yhdysvaltalaisnobelisti  Joseph E. Stiglitz  ja taloushistorioitsija  Adam Tooze  varoittivat Lindneristä Die Zeitissa julkaistussa  kirjoituksessa . Taustalla on se, että Lindner kannattaa tiukkaa velkakuria.
 Stiglitzin ja Toozen mukaan valtiovarainministerin salkun pitäisi mennä vihreille, jotka ovat valmiimpia velanottoon investointien lisäämiseksi. Lindnerin lisäksi osa saksalaisista talousasiantuntijoista  on torjunut  kirjoituksen kritiikin.
 Lindnerin linja ei muuten ole kaukana Suomen valtiovarainministerin  näkemyksistä .
 Hallitusneuvottelut  huipentuvat marraskuun lopulla, kun hallitusohjelman on määrä valmistua. Kansleriksi nousevan demaripoliitikon  Olaf Scholzin  tavoite on saada hallitus pystyyn 6. joulukuuta mennessä.
 Siinä vaiheessa tämän suomalaistoimittajan suurin huoli on se, miten uutinen Saksan uuden hallituksen syntymisestä saadaan mahtumaan keskelle Suomen itsenäisyyspäivälähetyksiä.
 Mach’s gut,
 Suvi
 Sitten kollegani  Janne Toivosen  poimintoja eurooppalaisista puheenaiheista viikon varrelta:
 #SOME: Kala-baliikkia Asterixin tapaan
 Kukapa ei muistaisi  Asterixin kalakauppiasta Amaryllixiä ja hänen kalojensa tuoreuden ympärille kietoutuvia ristiriitoja? Gallialaiset kylätappelut tulevat lihaksi Britannian ja Ranskan pitkän kalastuskiistan viime käänteissä.
 Brexitin myötä aluevesien kalastusluvat menivät uusiksi. Kiista on kärjistynyt, kun Britannia on evännyt ranskalaiskalastajilta lupia kalastaa itselleen kuuluvilla, mutta lähellä Ranskan rannikkoa sijaitsevilla Kanaalisaarilla. Ranska on puolestaan uhannut sulkea satamansa brittikalastajien veneiltä, muttei ole toistaiseksi toteuttanut uhkausta.
 Kuten Asterixissakin, kiista on taloudellisesti pieni mutta symbolisesti suuri. Tarkempaa selkoa tehdään  tässä jutussamme  – asiaa perkaa hyvin myös  BBC . Sopua on hierottu ankarasti, ja kiiistaan odotettiin eilen mahdollista ratkaisua.
 FAKTA: Mikä on 7,4 prosenttia ja laski juuri koronaa edeltävän ajan tasolle?
 Vastaus:  euroalueen työttömyysaste.
 Tämä selviää EU:n tilastovirasto Eurostatin tuoreista luvuista. Työttömyys on siis vihdoin pudonnut koronaa edeltävän ajan tasolle ja jopa sen alle. Kaksi vuotta sitten syyskuussa 2019 työttömyys oli 7,5 prosenttia.
 TÄRPIT: Glasgow hallitsee agendaa, Bosniassa jakautumisen uhka, Belgian armeijassa äärioikeistojahti
 Britannian pääministeri Boris Johnson ja presidentti Sauli Niinistö kohtasivat Glasgow'ssa, kun valtionjohtajat pitivät puheitaan. Robert Perry / EPA
 Glasgow’n ilmastokokous hallitsee kansainvälistä agendaa.
 Isojen, teollistuneiden G20-maiden viime viikonlopun sopimus lämpenemisen rajoittamisesta kriittisenä pidettyyn 1,5 asteeseen on  rohkaiseva merkki  neuvotteluille, sanoo Suomen ilmastopaneelin puheenjohtaja  Markku Ollikainen .
 Suomalaisten aiheuttamat ilmastopäästöt eivät ole laskeneet. Kulutustavaroita ostetaan ulkomailta niin paljon, että niiden valmistuksessa syntyneet päästöt ovat saattaneet päin vastoin  jopa lisätä  suomalaisten hiilikuormaa 20 viime vuoden aikana.
 Entä voiko ilmastotoimien riittämättömyys johtaa oikeusjuttuihin myös Suomessa, kuten muutamissa maissa on käynyt? Tätä kysytään  Politiikkaradiossa , jossa haarukoidaan myös Glasgow’n kokouksen onnistumismahdollisuuksia.
 UHKIA BOSNIASSA
 Mitä tapahtuu Bosnia-Hertsegovinassa? Maan presidenttikolmikkoon (johdossa on aina kolme poliitikkoa kerrallaan: bosniakki, kroaatti ja serbi) kuuluva serbi  Milorad Dodik  on uhannut irrottaa Bosnian serbialueen useista instituutioista, muun muassa armeijasta ja verohallinnosta.
 Kovat puheet vaarantavat maan herkkää tasapainoa, asiantuntijat pelkäävät. "Konfliktien ja jakautumisen uhka on todellinen", sanoo Bosnian rauhansopimuksen noudattamista valvova länsiedustaja  Christian Schmidt   BBC:n jutussa .
 VAROITUS PUOLASTA
 Puolalaiset ihmisoikeusaktivistit  Eliza Rutynowska  ja  András Léderer  kävivät Helsingissä varoittamassa ulkoministeri  Pekka Haavistoa  ja Eurooppa-ministeri  Tytti Tuppuraista  Unkarin demokratiatilanteen heikkenemisestä.
 Aktivistit vaativat  jämäkkää puuttumista kehitykseen. "Huomenna tai ylihuomenna voi olla kysymys Suomesta, Saksasta tai Espanjasta. Maista, joiden kansalaiset nyt ajattelevat olevansa turvassa populistiselta komennolta", Rutynowska sanoo.
 VIRON KORONATILANNE
 Viro on vaikeassa koronatilanteessa aloittanut koululaisten  joukkotestaamisen . Kolme kertaa viikossa oppilaiden päivä alkaa vartin sessiolla, jossa koululaiset tekevät itselleen pikatestin. Kaksi rokotetta on vain 57 prosentilla virolaisista, ja tiistaina rokottamaton kulttuuriministeri  Anneli Ott  erosi.
 Tapausten määrä on kasvussa monessa maassa, myös Suomessa.  Pahin tilanne  on itäisen Keski-Euroopan ja Itä-Euroopan maissa, joissa myös rokotuskattavuus on heikoin.
 BELGIASSA RATSIOITA ARMEIJAN TILOIHIN
 Belgiassa viranomaiset tekivät keskiviikkona  useita ratsioita  ja kotietsintöjä armeijan kasarmeilla ja henkilökuntaan kuuluvien kodeissa. Tarkoitus oli kerätä todisteita armeijassa toimivaa äärioikeistoa vastaan.
 Taustalla on  tapaus , jossa äärioikeistolainen sotilas varasti toukokuussa kasarmiltaan singon, konetuliaseen ja käsikranaatteja, poistui ja uhkasi tappaa Belgian tunnetuimman virologin  Marc van Ranstin  tämän koronamielipiteiden vuoksi. Viikkojen poliisijahdin jälkeen mies tappoi itsensä metsässä.
 CDU: PIIRI PIENI PYÖRII
 Saksassa vaihtuu pääpuolueiden johtajisto. CDU:n  Armin Laschet  väistyy vaalitappion vuoksi. Puolue haluaisi uudistua, mutta muutos ei oikein näy. Esillä ovat jälleen samat nimet eli  Friedrich Merz  ja  Norbert Röttgen , jotka olivat jo viime puheenjohtajavaalissa ehdolla ja hävisivät Laschetille. Vaihto on edessä myös SPD:llä ja vihreillä.
 AREENASSA: TANSKA, MAFIA, TALOUSSÄÄNNÖT
 Italialaista 45 000 jäsenen mafiaorganisaatio Ndranghetaa ja sen suhdetta EU:hun avataan  Brysselin koneessa . Vieraana on aihetta tutkinut tietokirjailija  Mario Monti .
 Politiikkaradiossa  puhutaan EU:n taloussääntöjen uusimisesta. Vieraina ovat Helsingin yliopiston työelämäprofessori  Vesa Vihriälä  ja poliittisen talouden tutkija  Antti Ronkainen .
 Viikon  Ulkolinja-dokumentti  pureutuu Tanskan maahanmuuttopolitiikan kiristymiseen. Tanska haluaisi sijoittaa turvapaikanhakijat Euroopan ulkopuolella sijaitseviin käsittelykeskuksiin ja purkaa taloja maahanmuuttajalähiöistä. Miksi?
 ENSI VIIKOLLA: Neuvostossa uudet taloussäännöt ja Yhdysvaltain-kauppaa
 Unioni palaa  syyslomalta tositoimiin. Maanantaina ja tiistaina kokoustetaan sekä euromaiden että kaikkien valtiovarainministerien voimin. Aiheena on muun muassa EU:n taloussääntöjen kirjoittaminen uusiksi uuden pandemianjälkeisessä velkatilanteessa.
 Keskellä viikkoa kokoontuvat ulkomaankauppaministerit puimaan EU:n ja Yhdysvaltain kauppasuhteita – ja erityisesti niiden lämpenemistä. Vieraana on myös Yhdysvaltain kauppaneuvottelija  Katherine Tai . Viikonloppuna EU ja Yhdysvallat  pääsivät sopuun  alumiini- ja terästulleja koskeneessa pitkässä kiistassaan.
 Glasgow’n ilmastokokous huipentuu loppuviikosta. Lopulliset neuvottelutulokset tuskin selviävät ennen sunnuntain päätöspäivää.
 Piditkö Eurooppa-kirjeestä? Voit tilata sen tästä linkistä suoraan omaan sähköpostiisi.

Eurooppa-kirje: Saksan hallitus voi syntyä kesken Linnan juhlien – neuvotteluja käydään kurissa ja nuhteessa, eikä niistä tiedetä oikein mitään


Summary: Sumentaako uusi vertailukausi ilmastonmuutoksen näkyvyyttä, kun lämpimämmistä ja sateisemmista säistä tulee yhä tavallisempia, pohtii Kotakorpi blogissaan.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja tekee joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki blogit voit lukea täältä
 Ilmatieteen laitos otti syksyllä käyttöön uuden ilmastollisen vertailukauden , joka on laskettu vuosilta 1991-2020. Tiedon luulisi hetkauttavan lähinnä meteorologeja, mutta sillä on vaikutus koko ilmastosta käytävään keskusteluun Suomessa.
 Meteorologi sanoo jonkun olevan poikkeuksellista vain, kun niin tapahtuu keskimäärin kerran kolmessakymmenessä vuodessa tai harvemmin.
 Seuraa toimittajien lempikysymys. Kuinka poikkeuksellista tämä on? Meteorologi sanoo jonkun olevan poikkeuksellista vain, kun niin tapahtuu keskimäärin kerran kolmessakymmenessä vuodessa tai harvemmin. Uusi, kolmenkymmenen vuoden ajalta laskettu vertailukausi päivitetään kymmenen vuoden välein.
 Ilmastollisen vertailukauden  ei ole tarkoitus korostaa muuttuvaa ilmastoa, vaan nimenomaan päinvastoin. Vertailukausi on pohja, joka kuvaa mahdollisimman hyvin nykyistä ilmastoamme. Tarkoitus on asettaa tämän päivän säätapahtumat sopivaan kontekstiin, verrata niitä keskiarvoihin.
 Kolmekymmentä vuotta on valittu vertailukauden pituudeksi, jotta aika olisi tarpeeksi pitkä, ettei yksittäisellä muista poikkeavalla vuodella olisi liian suurta painoarvoa. Toisaalta ilmasto ei saisi ehtiä muuttua merkittävästi ajanjakson aikana. Nykytilanteessa riski jälkimmäiseen on ilmeinen.
 Sään harvinaisuus tai poikkeuksellisuus riippuu siitä, mihin vertaa.
 Kun verrataan  uutta ja edellistä, vain 10 vuotta vanhaa, vertailukautta, selviä eroja on jo havaittavissa. Puhumattakaan kolmekymmentä vuotta vanhasta vertailukaudesta vuosilta 1961-1990.
 Uusimman ilmastollisen vertailukauden perusteella  Suomen keskilämpötila on nyt 2,9 astetta. Kolmekymmentä vuotta aiemmin se oli 1,3 astetta viileämp i.
 Vuoden keskimääräinen lämpötila on esimerkiksi Sodankylässä noussut 0,7 astetta verrattuna aiempaan kymmenen vuoden takaiseen vertailukauteen. Aiemmin se oli 0,4 astetta pakkasella, nyt lähes saman verran plussalla. Samaan aikaan talvi on lämmennyt yli asteella.
 Kolmessa vuosikymmenessä myös sademäärä on kasvanut lähes kymmenyksen. Siinäkin isoimmat muutokset ovat tapahtuneet talvisin.
 Lämpötilojen noustessa talvi on lyhentynyt peräti kahdella viikolla  vuosikymmenessä etelä- ja länsirannikolla. Kolmenkymmenen vuoden takaiseen tilastoon verrattuna lunta on nyt maan eteläpuoliskolla keskimäärin yli kuukauden lyhyemmän aikaa.
 Talvet ovat muuttuneet kokonaisuudessaan varsin paljon – kesät huomattavasti vähemmän. Joulukuut ovat lämmenneet keskimäärin lähes kolme astetta kolmessa vuosikymmenessä. Myös talvisateet ovat lisääntyneet, vain loppukesällä sademäärät ovat vähentyneet. Kesä ja samalla kasvukausi on pidentynyt yli viikon päivät.
 Samaan aikaan talvi on lyhentynyt maan etelä- ja länsiosassa kaksi viikkoa, enimmillään yli kuukauden. Tarkalleen ottaen talvi on nykyään Ahvenanmaalla keskimäärin 36 päivää aiempaa lyhyempi. Pysyvän lumipeitteen aika on lyhentynyt lähes koko maassa viikon verran, lännessä kuukaudella. Ahvenanmaalla pysäyttävät 51 päivää. Pysyvästä lumipeitteestä ei ole siis keskimäärin paljon jäljellä, vaikka toki se aina joskus pysyy maassa pidempään.
 Ilmastonmuutoksesta puhuttaessa  sillä on iso merkitys, mihin vertaa, mitä pidetään normaalina, mikä on keskiarvo.
 Sään harvinaisuus tai poikkeuksellisuus riippuu siitä, mihin vertaa. Mitä lämpimämpi tai sateisempi on keskiarvo, sitä vähemmän poikkeuksellinen hyvin korkea lämpötila tai hyvin suuri sademäärä on.
 Ilmaston lämmetessä ja sademäärien kasvaessa hyvin sateinen tai hyvin lämmin sää on vähemmän harvinainen. Vähemmän kuin oli vielä alkuvuonna, kun vertailutaso oli toinen.
 Uudessa vertailukaudessa  lumi tulee Pohjois-Lapissa keskimäärin lokakuun loppupuoliskolla, etelä- ja länsirannikolla vuodenvaihteen tienoilla. Tämä on nyt siis ihan normaalia.
 Lumi on pysyvästi maassa maan länsiosassa nykyisessä ilmastossamme kuukauden lyhyemmän aikaa kun vielä 30 vuotta sitten.
 Nykyisessä ilmastossa ensimmäinen lumipeite on tähän aikaan vuodesta saatu keskimäärin jo lähes koko maassa, lounaisinta osaa lukuun ottamatta. Kolmekymmentä vuotta sitten jo pari viikkoa aiemmin. Kuka mahtaa arvata miltä tilanne näyttää kymmenen tai kolmenkymmenen vuoden päästä? Aivan. Vielä vähemmän lumiselta.
 Tulevaisuudessa ei taideta enää muistella kuinka lapsena hiihdettiin kouluun. Ainakaan eteläisessä ja läntisessä Suomessa.
 Kerttu Kotakorpi
 Kirjoittaja on meteorologi ja yksi  Ylen ilmastoliven  päivittäjistä
 Blogista voi keskustella 6.11. klo 23.00 saakka.
 Haluatko seurata tärkeimpiä uutisia ilmastokriisistä ja keinoista sen hillitsemiseksi?   Avaa tästä seuranta-artikkeli .

Kerttu Kotakorpi: Tänä vuonna sää ei enää ole niin poikkeuksellinen kuin ennen


Summary: Ministeriön mukaan republikaanipäättäjien läpiajama laki riistää äänioikeuden ikääntyneiltä ja vammaisilta sekä niiltä texasilaisilta, jotka eivät puhu englantia tai asuvat Yhdysvaltain ulkopuolella.

Yhdysvalloissa maan oikeusministeriö on haastanut Texasin oikeuteen osavaltion syyskuussa hyväksymien äänestysrajoitusten vuoksi, kertovat muun muassa uutistoimisto AFP ja yhdysvaltalaislehti New York Times.
 Ministeriön mukaan paikallisten republikaanipäättäjien läpiajama laki riistää äänioikeuden ikääntyneiltä ja vammaisilta sekä niiltä texasilaisilta, jotka eivät puhu englantia tai asuvat Yhdysvaltain ulkopuolella.
 Texasin tuore laki muun muassa estää vaalivirkailijoita lähettämästä äänestäjille postiäänestyshakemuksia ilman, että äänestäjät sitä erikseen pyytävät. Tämän lisäksi rajoituksissa esimerkiksi kielletään postiäänestyksen mainostaminen.
 New York Timesin mukaan oikeusministeriön torstaina jättämä haaste vaikuttaa keskittyvän rajoituksiin, jotka kohdistuvat siihen apuun, jota vaalivirkailijat voivat äänestäjille tarjota. Tällaisiin aputoimiin kuuluvat muun muassa käännöspalvelut.
 Ministeriö arvioi rajoitusten vaikeuttavan jo valmiiksi "haavoittuvaisessa asemassa olevien äänestäjien" mahdollisuutta käyttää äänioikeuttaan. Ministeriön mukaan näiden ihmisten äänestyspaikalle pääsylle on jo entuudestaan rajoitteita.
 Republikaanit puuhailevat kiristyksiä ympäri maata
 Republikaanit ovat pyrkineet  kiristämään äänestysoikeuksi a Texasissa ja monissa muissa osavaltioissa maan edellisen presidentin  Donald Trumpin  vuoden takaisen vaalitappion jälkimainingeissa.
 Republikaanien mukaan uusia lakeja tarvitaan vaalivilpin estämiseksi. Lakiuudistuksissa on pyritty muun muassa vaikeuttamaan postiäänestystä, joka oli koronapandemian vuoksi aiempaakin suositumpaa. Lisäksi republikaanit ovat halunneet muun muassa lyhyempiä äänestysaikoja sekä kovia sakkorangaistuksia virheitä tekeville vaalityöntekijöille.
 Texasin lakiuudistuksen on kuitenkin arvioitu olevan räikeää äänestäjien estämistä. Republikaanien ajamia lakialoitteita kritisoivien mukaan laeilla pyritään tekemään äänestämisestä vaikeampaa muun muassa etnisten vähemmistöjen edustajille. Vähemmistöryhmiin kuuluvat äänestävät usein demokraatteja.
 Oikeusministeri: Äänioikeus on yhteiskunnan peruspilari
 Texasin demokraattipäättäjät astelivat pariin otteeseen ulos paikallisesta edustajainhuoneesta estääkseen osavaltionsa äänestystiukennuksista äänestämisen.
 Esimerkiksi heinäkuun puolivälissä  demokraatit pakenivat  osavaltiosta Washingtoniin. Pääkaupungissa texasilaispäättäjät koittivat saada kongressiedustajia äänestämään liittovaltion tasoisen äänioikeuden turvaamiseen tähtäävän lainsäädännön puolesta.
 Texasin republikaanikuvernööri vaati kuitenkin demokraattien toimien jälkeen erityisistuntoja lain läpi saamiseksi. Tarpeeksi monta demokraattia saapui lopulta paikalle, jotta edustajainhuone oli päätösvaltainen ja asiasta voitiin äänestää.
 Yhdysvaltain oikeusministeri  Merrick Garland  painottaa tiedotteessa ministeriönsä tekevän kaikkensa puolustaakseen äänioikeutta, jota hän kuvailee yhteiskunnan keskeiseksi peruspilariksi.
 Oikeusministeriö on Texasin kanssa oikeussalissa napit vastakkain myös osavaltion syyskuussa hyväksymän aborttilain vuoksi.
 Lue lisää:
 Vaalilakivääntö kovenee Washingtonissa – Texasin demokraatit taistelun eturintamassa: "Kuvittele, että kongressiin hyökänneet tarkkailisivat vaaleja"
 Maailman tärkein demokratia hyökkäyksen kohteena: Yhdysvalloissa on säädetty ainakin 28 uutta vaalilakia vaikeuttamaan ihmisten äänestämistä
 Biden kuvailee Texasin äänestysrajoituksia hyökkäykseksi demokratiaa vastaan – republikaanit tehtailevat vaalilakiuudistuksia ympäri maata
 Floridan kuvernööri allekirjoitti kiistellyn vaalilain, joka demokraattien mielestä vaikeuttaa tarpeettomasti äänestämistä
 Suuryritykset käyvät Georgian uutta vaalilakia vastaan – Coca-Cola ja lentoyhtiö Delta syyttävät osavaltiota äänioikeuden rajoittamisesta
 Ei enää vaalipiireillä puljailua ja loppu salatuille lahjoittajille – Näin demokraattien kunnianhimoinen lakialoite myllertäisi Yhdysvaltojen vaalijärjestelmän perustan

Yhdysvaltain oikeusministeriö haastaa Texasin oikeuteen osavaltion uuden syrjiväksi arvioidun äänestyslain vuoksi


Summary: Euroopassa on paineita kanavoida rahoitusta yhä enemmän Brysselin kautta, koska EU-lainat ovat osoittautuneet menestykseksi, rkp:n Torvalds sanoo meppisarjassa. Asiantuntijat arvioivat, että yhteinen velka on järkevä rahoitusväline EU:lle.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Muistatteko vielä viime kevään kiihkeän ja tunteellisen keskustelun EU:n yhteisestä 750 miljardin euron lainasta?
 Kantaa otettiin rajusti niin somessa kuin  eduskunnassakin  – "ei ikinä enää", "tämä on kertaluonteista". Keskustelu yltyi piinalliseksi väsytystaisteluksi, kun kansanedustajat äityivät lukemaan jopa  satuja  täysistunnossa.
 Kun päätös sitten meni läpi, yhteisvelkarintamalla tuli melko hiljaista.
 Paljonko velkaa nyt on?
 Komissio on kerännyt kulisseissa jo 160 miljardia euroa yhteistä velkaa – kolminkertaisesti Suomen budjetin verran – ja jakanut saman verran rahaa lainoina, tukina ja avustuksina jäsenmaille viime vuoden kesästä lähtien.
 Velalla rahoitetaan sekä pandemian jälkihoitoa varten perustettua  elpymisvälinettä  että viime vuonna perustettua sosiaalirahasto  Surea . Komissiolla on valtuudet hankkia velkaa yhteensä 900 miljardia euroa vuoden 2026 loppuun mennessä.
 Liikkeelle on laskettu hyvin erimittaisia lainoja: niiden erääntymispäivät ovat 3, 5, 7, 10, 20 ja 30 vuoden päässä. Näin unionista on tulossa iso peluri Euroopan velka- ja korkomarkkinoilla.
 Miten velanotto on sujunut? Alla olevasta kuvasta näkyy, että EU saa lainaa erittäin edullisesti – hieman halvemmalla kuin Ranska, hieman kalliimmalla kuin Saksa ja suurinpiirtein samalla hinnalla kuin Suomi.
 Lainat on ylimerkitty eli halukkaita lainanantajia on selvästi enemmän kuin velkapapereita. Se tarkoittaa, että sijoittajat pitävät EU-velkaa turvasatamana.
 Yhteisestä velasta on nyt erittäin vaikea rimpuilla irti, parlamentin budjetti- ja ympäristövaliokunnissa istuva ruotsalaisen kansanpuolueen ja parlamentin Renew-ryhmän meppi  Nils Torvalds  uskoo.
 – Rahaa tulee erittäin halvalla. Jos yksittäinen jäsenmaa alkaa kilpailla sijoittajista, lainaaminen on sille todennäköisesti paljon kalliimpaa, Torvalds sanoo Ylen meppisarjan haastattelussa.
 Ylivoimainen enemmistö EU-maista maksaa lainoistaan enemmän kuin Suomi tai Saksa.
 Torvaldsin mukaan parlamentissa on poliittisia paineita hoitaa asioita yhä enemmän EU:n budjetin kautta. Kun yhteiset lainat tulevaisuudessa erääntyvät, kiusaus korvata niitä uusilla lainoilla niiden lyhentämisen sijaan on suuri.
 Etenkin Itä- ja Etelä-Euroopassa on haluja lisätä avustusten osuutta EU-budjetissa. Siihen löytyy Torvaldsin mielestä selitys historiasta: valtiot ovat yhä poliittisesti epävarmalla pohjalla.
 – Kun puna-armeija marssi kaduille Budapestissä, kansalaisjärjestötoiminta tuhoutui samalla. Kansalaisyhteiskunta on näissä maissa ohut ja heikko, politiikka velloo laidasta laitaan ja puolueita syntyy ja häviää.
 Kun kansalaiset eivät luota järjestelmäänsä ja ajattelevat, että oman maan hallitsijat eivät tee mitään, se herättää Torvaldsin mielestä halun siirtää valtaa ja vastuuta EU:lle.
 – Se herättää myös haluja saada ilmaista rahaa. Vanhoille jäsenmaille ja Pohjoismaille tämä on äärimmäisen vaikea kysymys. Meillä on vakaa yhteiskunta, ja siitä syystä tämä heidän tulokulmansa asioihin on aika mahdoton.
 Alkaako EU "rullata" velkoja?
 Tällä erää lainsäädäntö sallii EU:lle vain kertaluonteisen lainanoton. Komissio alkaa sovitun mukaan lyhentää lainoja viimeistään vuonna 2028. Lyhennykset maksetaan seuraavasta seitsenvuotisesta budjetista.
 Valtionvelkamarkkinoilla on kuitenkin tavallista, että velkoja ei makseta pois vaan ne "rullataan" eteenpäin. Se tarkoittaa, että vanha velka korvataan uudella. Tämä on ollut taloudellisesti järkevää etenkin viime vuosina, kun uuden lainan korko on jäänyt usein vanhaa matalammaksi.
 Jos EU haluaisi ottaa uutta lainaa vanhan tilalle, tarvittaisiin ensin kaikkien maiden ja parlamenttien hyväksyntä.
 Paineet yhteisen lainanoton jatkamiseen eivät tule vain idästä ja etelästä. Myös esimerkiksi Saksan hallitusneuvotteluissa on nostettu esiin vaihtoehto, että ilmastoinvestointeja rahoitettaisiin uudella yhteisellä EU-lainalla.
 Belgian entinen pääministeri Guy Verhofstadt (vas.) on yksi EU-parlamentin liittovaltiomyönteisenä tunnettuja poliitikkoja. Entisessä Alde-ryhmässä, nykyisessä Renew'ssä ovat puhaltaneet Emmanuel Macronin vaalivoiton jälkeen selvästi ranskalaiset tuulet, Nils Torvalds kertoo. Kuva kahvitauolta alkuvuodesta 2020. Nils Torvaldsin kotialbumi
 Torvaldsin mielestä rahanjaossa olisi itse velkaa olennaisempaa keskittyä siihen, miten rahoja käytetään ja kenelle tukia jaetaan. Ilmastotoimet ovat kiireellisiä, mutta nyt korostuu liikaa poliitikkojen rooli, hän sanoo.
 Poliittinen koneisto pelkää ilmastosiirtymää, mutta yritykset ymmärtävät toimenpiteiden tarpeet paremmin. Valtioiden sijaan pitäisi tukea suoraan yrityksiä.
 – Siirtymässä kannattaa tukea yrityksiä, mutta ei valtioita, koska se johtaa siihen, että poliittisella tasolla aletaan ajatella, että “mä voisin ehkä alentaa veroja, jos mä saan enemmän rahaa EU:sta”, Torvalds sanoo.
 Ranskalaisten valta parlamentin Renew-keskustaryhmässä on Torvaldsin mielestä kasvanut:
 "Yhteisvelassa on taloudellista järkeä"
 Myös Nordean pääanalyytikko  Jan von Gerich  ja eläkeyhtiö Elon pääekonomisti  Tiina Helenius  pitävät tärkeänä, että velkaraha käytetään kasvun tukemiseen. Kumpikin pitää todennäköisenä, että EU-velka jää pysyväksi.
 Brysselissä on nähty paljon aikaa ja vaivaa sen eteen, että rakennelma on saatu kokoon.
 – Nyt jo on kuultu aika isoja ääniä sen puolesta, että tästä tulisi pysyvä ratkaisu. Kyllä instrumentti on tullut jäädäkseen, ja sen hyödyt tulevat nähtäviksi tulevien vuosien varrella. Yllättyisin, jos se jäisi kertaluonteiseksi ja ajettaisiin suunnitelmien mukaan alas, von Gerich sanoo.
 Jo pääomamarkkinoiden logiikka tukee velanoton jatkuvuutta.
 – Euroalueelta ja EU:sta on puuttunut pitkään tämmöinen suuren mittakaavan aito turvasatama. Ei tämä [EU-velka] vieläkään sitä täysimääräisesti ole, mutta se täyttää aukkoa, joka markkinoilla on ollut.
 Eläkeyhtiö Elon pääekonomisti Tiina Helenius ja Nordean pääanalyytikko Jan von Gerich arvioivat, että yhteisessä EU-velassa on järkeä, kun sillä rahoitetaan kasvupotentiaalin vahvistamista eikä sitä käytetä esimerkiksi jäsenmaiden budjettivajeiden tilkitsemiseen. Esa Syväkuru / Yle
 Sekä uusi elpymisrahasto että yhteisvelka tukevat von Gerichin mielestä komission tavoitteita luoda "syvät, yhteiset velkakirjamarkkinat". Elpymisrahasto pönkittää myös euron kansainvälistä asemaa valuuttana.
 Von Gerichin mukaan EU-velka voisi jopa kiilata Saksan velan ohi eurooppalaisten korkomarkkinoiden vertailukohtana eli  benchmarkina . Nyt sijoittajat seuraavat esimerkiksi Italian tai Suomen velkojen hintaa suhteessa Saksan korkoihin.
 – Kun EU rakentaa korkokäyräänsä, ja tässä pikkuhiljaa selkiytyvät nämä suunnitelmat, että tämä ei ole kertaluonteinen, niin varmasti EU kilpailee Saksan kanssa benchmark-asemasta. Se ei tapahdu ihan lähivuosina, mutta kyllä EU-velassa on monta elementtiä, jotka tekevät sen ihan varteenotettavaksi kilpailijaksi, von Gerich sanoo.
 Elon Tiina Heleniuksen mielestä yhteisen EU-velanoton jatkuminen on "suorastaan järkevää", jos varat käytetään koko euroalueen kasvuedellytyksiä parantavasti.
 – Tällaisen välineen jatkuvuudesta tulee hyötyjä. Ne ovat silmälle näkymättömiä, mutta ennen kaikkea hyödyt tulevat siitä, että ne helpottavat vakauden ylläpitämistä, Helenius muotoilee.
 Velkamarkkinoilta vetäytymisessä on myös omat vaaransa. Esimerkiksi heikoimpien eurotalouksien valtionlainojen korot saattaisivat nousta, kun EU-velkainstrumenttien tarjoama vahvimpien EU-talouksien tuki poistuisi niiltä.
 – Jos rahoitusmarkkinoilla nähtäisiin, että nyt tämmöinen keskeinen vakauden ylläpitäjä poistuu, niin sen vaikutus korkoihin voisi olla ihan tuntuvakin, Helenius sanoo.
 Tämä juttu on osa sarjaa, jossa avataan suomalaisten meppien vaikuttamista ja ajankohtaisia EU-asioita – aiemmat jutut täällä:
 Mitä tapahtuu, jos Unkarilta ja Puolalta viedään pian EU-tuet? Meppi Sarvamaa: "Voi olla, että meillä on paljon hurjemmat ajat edessä"
 Suomessa pelätään puhua EU:n yhteisistä taloussäännöistä populistien ja perussuomalaisten pelossa, meppi Sirpa Pietikäinen sanoo
 EU julkistaa keskiviikkona puhutun hiilitulliesityksensä – Perussuomalaiset on kannattanut hiilitulleja jo vuosia, mutta Laura Huhtasaari ei innostu komission suunnitelmista
 Ville Niinistö syyttää Marinia ja muita ministereitä luonnonsuojelun vesittämisestä EU:ssa: "Kolhu Suomen maineelle ja metsäluonnon tulevaisuudelle"
 Ulkomaankaupalle tulee satojen miljoonien eurojen lasku, kun päästökauppa tulee merenkulkuun – "Suomen on aika toimia", meppi Elsi Katainen sanoo
 Suomi varautuu taas puolustamaan talousmetsiä EU:ssa – Mauri Pekkarisen mukaan unionin päättäjät näkevät metsän puistona
 Kuka sinun datallasi tekee ja mitä? Eurooppa patoaa vimmalla Yhdysvaltain digiylivoimaa, ja Miapetra Kumpula-Natri on meppiketjun kärkipakkeja
 Suomelta menee EU:n raidetukia sivu suun, ja se harmittaa meppi Henna Virkkusta: "Suomi pitää saada osaksi eurooppalaisia junaverkkoja"
 Nuorten pitää ottaa tila haltuun EU:ssa, koska siellä päätetään "millainen dystopia tulee", sanoo vuoden meppinä ollut Alviina Alametsä, 28
 Pankki syynää säästöpossusi, mutta rikollinen raha saa liikkua rajojen yli – Eero Heinäluoma: EU-maiden on aika toimia rahanpesussa

EU:lla on jo kolmen Suomen budjetin verran yhteisvelkaa, joka voi jäädä pysyväksi – Vaikea siitä on irrottautua, meppi Nils Torvalds arvioi


Summary: Koulupoissaolojen määrä kasvaa koko ajan. Tähän on vaikuttanut merkittävästi lasten ja nuorten mielenterveysongelmat.  Uutta toimintamallia testataan parhaillaan pilottikouluissa ympäri Suomea.

Kouluissa etsitään nyt uusia keinoja poissaolojen vähentämiseksi. Kymmeniin pilottikouluihin ympäri Suomea on tänä syksynä palkattu kouluyhteisötyöntekijöitä. Osa kouluista pitää nuorille aiempaa enemmän tunnetaitotunteja ja satsaa ryhmäyttämiseen.
 Asiantuntijat arvioivat, että varhainen puuttuminen on hyvä keino pitää putoamisriskissä olevia oppilaita kiinni koulumaailmassa.
 Ylä-Savossa tarve kouluyhteisötyöntekijälle on näkynyt jo lyhyessä ajassa. Kolmella koululla työskentelevä iisalmelainen  Nea Huttunen  kertoo, että työtehtäviä on kahden kuukauden aikana tullut lähes päivittäin.
 Hän on esimerkiksi tsempannut ja motivoinut oppilaita koulunkäyntiin.
 – Joissain tilanteissa opettaja ei pysty tunnin aikana selvittämään oppilaan voimakasta tunnereaktiota. Minä kuuntelen ja kohtaan nuoren ja sitten koulupäivä voi jatkua, kuvailee myös hankekoordinaattorina toimiva Huttunen.
 Kouluyhteisötyöntekijä puuttuu ongelmiin matalalla kynnyksellä, on läsnä ja kohtaa nuoria käytävillä, oppitunneilla ja välitunneilla sekä somessa. Työtä tehdään monin eri tavoin 5–9-luokkalaisten pienryhmien, luokkien tai yksilöiden parissa.
 – Ei mitään ajanvarausta vaan puututaan joustavasti ja nopeasti, kertoo Huttunen.
 Kouluyhteisötyöntekijä-hankekoordinaattori Nea Huttunen on läsnä koululla ja somessa. Hän tukee ja auttaa ongelmatilanteissa ilman pitkälle menevää ajanvarausta. Toni Pitkänen / Yle
 Ysiluokkalaiset pitävät turvallisuudentunnetta ja yhteisöllisyyttä tärkeänä
 Lapinlahtelaiset  Iitu Niskanen  ja  Siiri Rantonen  arvelevat, että poissaolojen syitä ovat muun muassa pitkät koulumatkat linja-autolla, läheisten kavereiden poissaolo koulusta ja mielenterveysongelmat.
 – Esimerkiksi se vaikuttaa, onko kavereita koulussa ja onko täällä turvallinen olo, pohtii Rantonen.
 Yhdeksäsluokkalaisten Niskasen ja Rantosen mielestä koulupoissaoloja voisi vähentää esimerkiksi sillä, että luokkia ryhmäytettäisiin paremmin läpi koko yläkouluajan. Tämä lisäisi turvallisuudentunnetta ja parantaisi yhteishenkeä.
 Molemmat kaipaavat myös tunteista puhumista nykyistä enemmän.
 – Tunteista ei puhuta missään ikinä. Tunneilla ei ole ollut puhetta, toteaa Niskanen.
 Mielenterveysongelmat ovat lisänneet koulupoissaoloja
 Ongelmaan on tartuttu nyt siksi, että koulupoissaolojen määrä  on kasvanut  viime vuosina. Taustalla on usein lasten ja nuorten mielenterveysongelmat.
 – Koronapandemia on lisännyt lasten, nuorten ja perheiden pahoinvointia, mikä heijastuu poissaoloina sekä mielenterveysongelmina, kertoo Siilinjärven sivistysjohtaja  Antti Jokikokko .
 Siilinjärvi koordinoi neljän kunnan Sitouttava kouluyhteisötyö -pilottia, joka sai valtion avustusta 150 000 euroa toiminnan käynnistämiseen. Mukana ovat myös Lapinlahti, Iisalmi ja Sonkajärvi.
 Halu puuttua poissaoloihin lähti liikkeelle kuitenkin jo ennen koronaa. Laukaisevana tekijänä oli Kouluakäymättömyys Suomessa -raportin tulokset, jotka julkaistiin reilu vuosi sitten.
 Tulokset osoittivat, että Suomen yläkouluissa on vähintään 4 000 oppilasta, joiden poissaolot aiheuttavat suuria ongelmia heidän koulunkäynnilleen.
 – Ajatus on panostaa nimenomaan ennaltaehkäisyyn, kouluun kiinnittymisen tukemiseen, ryhmäytymiseen ja tunnetaitoihin. Halutaan tuoda matalan kynnyksen tukea kouluihin, tiivistää kehittämispäällikkö  Johanna Sergejeff  opetus- ja kulttuuriministeriöstä.
 Toiminnassa on nyt mukana 24 pilottia ja 134 opetuksenjärjestäjää eri puolilla Suomea. Seuraavien kahden lukuvuoden aikana selvitetään, millaisilla keinoilla koulupoissaoloja pystytään nykyistä paremmin ennaltaehkäisemään.
 – Tämän pohjalta tehdään mahdollisesti tarkennuksia säädöksiin ja yhtenäistetään käytäntöjä.
 Samalla kehitetään järjestelmä, jonka avulla koulupoissaolojen määrää pystytään tarkasti seuraamaan koko maassa.
 Mitä ajatuksia artikkeli herätti? Aiheesta voi keskustella 6.11.2021 klo 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Selvitys: Suomen yläkouluissa on vähintään 4 000 oppilasta, joilla on paljon poissaoloja – ongelma pahentunut viime vuosina
 Opetusministeri Li Andersson: Koronaepidemian jälkiä lasten ja nuorten oppimiseen ei hoideta yhdessä syksyssä – ministerin mukaan koulukuraattoreille ja koulupsykologeille tulee sitova mitoitus

Nämä ysiluokkalaiset uskovat, että tunteista puhuminen vähentää poissaoloja – lintsaamista yritetään nyt ehkäistä kouluissa uusin tavoin


Summary: Susi on rauhoitettu eläin, jota saa Suomessa metsästää vain vahinkoperusteisella poikkeusluvalla. Jatkossa tilanne saattaa muuttua, sillä ministeriö esittää kannanhoidollisen metsästyksen sallimista.

Maa- ja metsätalousministeriö esittää suden  kannanhoidollisen metsästyksen sallimista . Ministeriön mukaan metsästyksellä voitaisiin säädellä susikannan kasvua ja ehkäistä vahinkoja nykyistä paremmin.
 Lausuntokierroksella parhaillaan olevan asetuksen mukaan susikantaa saisi vuodessa verottaa 20 yksilön verran siellä, missä kanta on vahva.
 Muun muassa Suomen luonnonsuojeluliitto on tuominnut ajatuksen ja haluaa, että maan susikannan suojelutason arviointi saadaan valmiiksi ennen kuin metsästys sallitaan.
 Sen sijaan  Ylen A-studion keskusteluun osallistunut  MTK:n lammasverkoston edustaja taas toivoo, että susia voitaisiin ampua enemmän kuin 20 vuodessa.
 "Susihaittojen torjunta helpompaa"
 Suomen riistakeskuksen asiantuntijan mukaan kannanhoidollinen metsästys toisi nykyistä käytännöllisempiä keinoja susivahinkojen torjumiseksi.
 Silloin susivahingon sattuessa ei tarvitsisi enää etsiä ja ampua juuri vahinkoa aiheuttanutta susiyksilöä, vaan pienentää alueella liikkuvaa susilaumaa yleensä, kertoo riistapäällikkö  Mikael Luoma  Suomen riistakeskuksesta.
 – Jos myönnetään vahinkoperustainen poikkeuslupa, se pitää kohdentaa juuri siihen yksilöön, joka sitä vahinkoa on aiheuttanut. Usein vahinkoa tehnyt yksilö on hankala määrittää paljon vahingon sattumisen jälkeen, varsinkin jos maassa ei ole lunta.
 Sudet ovat viime vuosina  siirtyneet Itä-Suomesta Länsi-Suomeen . Luonnonvarakeskuksen arvion mukaan läntisessä Suomessa oli alkuvuonna 21 suden perhelaumaa ja itäisessä Suomessa 13.
 Lue myös:
 Voiko susien aiheuttamia vahinkoja ehkäistä muuten kuin tappamalla eläimiä? Uusia keinoja etsinnässä esimerkiksi koirien suojaamiseen
 Susien lampaille aiheuttamat vahingot lisääntyivät roimasti – Riistakeskus yrittää nyt suojella lampaita gps-seurannan avulla

Kannanhoidollinen poikkeuslupa toisi uusia työkaluja susivahinkojen torjuntaan – ei tarvitsisi etsiä juuri tuhoa aiheuttanutta yksilöä


Summary: Kerromme päivän uutis- ja puheenaiheet lyhyesti.

Yhteinen EU-velka on tullut jäädäkseen, arvioivat meppi ja kaksi asiantuntijaa
 Komissio on laskenut liikkeelle EU-velkaa jo kolmen Suomen budjetin verran korona-aikana.  Ison lainanantajan voi olla vaikea vetäyä velkamarkkinoilta , ja paineet lisälainan otolle lisääntyvät, RKP:n europarlamentaarikko  Nils Torvalds  arvioi meppisarjassa. Samaa mieltä ovat Nordean pääanalyytikko  Jan von Gerich  ja eläkeyhtiö Elon pääekonomisti  Tiina Helenius .
 Kouluissa etsitään nyt uusia keinoja poissaolojen vähentämiseksi
 Lapinlahtelaiset Iitu Niskanen ja Siiri Rantonen kokevat, että luokkien ryhmäyttämistä pitäisi jatkaa koko yläkouluajan. Toni Pitkänen / Yle
 Koulupoissaolojen määrä kasvaa koko ajan, ja kouluissa etsitään ratkaisuja ongelmaan. Poissaolojen kasvuun ovat vaikuttaneet merkittävästi lasten ja nuorten mielenterveysongelmat.  Uutta toimintamallia testataan parhaillaan  pilottikouluissa ympäri Suomea. Esimerkiki Lapinlahden ysiluokkalaiset uskovat, että tunteista puhuminen voisi vähentää poissaoloja.
 Saudi-Arabiassa naiset rynnivät työelämään
 Naisia al-Janadria-kulttuuritapahtumassa Riadissa helmikuussa 2018. Amel Pain / EPA
 Konservatiivisessa islamilaisessa Saudi-Arabiassa tapahtuu kummia. Vuosikymmeniä naisten osuus työmarkkinoilla oli yksi maailman alhaisimmista, mutta  neljän viime vuoden aikana naisten määrä työelämässä on lähes kaksinkertaistunut  ja nyt kolmasosa saudinaisista käy töissä.
 Luvassa sateinen päivä
 Seija Paasonen / Yle
 Etelässä ja idässä sataa vettä, Lapissa hajanaisesti räntää tai lunta. Muualla tulee vesikuuroja tai tihkua. Lämpötila on nollan yläpuolella suuressa osassa maata. Ainoastaan Pohjois-Lapissa on heikkoa pakkasta.
 Lue lisää Ylen  sääsivuilta .

Herätys: Yhteinen EU-velka tuskin jää viimeiseksi, poissaolot piinaavat kouluja, Saudi-Arabiassa naisten määrä työelämässä kasvaa kohisten


Summary: Helsinki on menettänyt alkuvuoden aikana eniten asukkaita Espoon ja Vantaan lisäksi Tampereelle, Turkuun ja Jyväskylään. Uudellamaalla helsinkiläisiä houkuttelevat erityisesti Järvenpää, Porvoo, Sipoo ja Kirkkonummi.

Konsulttina työskentelevä  Tuija Riekkinen  on asunut Järvenpäässä nyt kuukauden päivät. Suurin syy muuttoon hamuaa herkkuja Riekkisen taskusta marraskuun auringossa.
 Suomenhevonen  Taavi  on Riekkisen silmäterä, jonka vuoksi hän ajoi aikaisemmin neljä kertaa viikossa Helsingistä Järvenpäähän ja takaisin.
 Nyt tallille on vain kymmenen kilometrin matka. Siellä voi käydä tarpeen vaatiessa vaikka useamman kerran päivässä.
 Puoleen pudonneet asumiskulut ja neljännekseen kutistunut asuntolaina, 47-vuotias Riekkinen listaa muita syitä muuttopäätökseensä.
 Radiojuontajana työskentelevä 30-vuotias Juho Keskitalo on asunut Järvenpäässä nyt viikon. Puolen tunnin junamatka Helsinkiin, perhe ja lapsuudenystävät vetivät Keskitalon takaisin kotikaupunkiin kahdeksan Kurvissa asutun vuoden jälkeen.  Paula Tiainen / Yle
 – Kun korona-aika alkoi ja kaikki kipuilivat rajoituksia, niin ajattelin, etteivät ne vaikuta minun elämääni juuri mitenkään. Helsingin keskustalla ei ole minulle oikeastaan mitään annettavaa enkä ole kaivannut sinne, Riekkinen naurahtaa.
 Etätyöhön siirtyminen mahdollisti päätöksen toteuttamisen ja uusi koti löytyi Ristinummelta. Helsingissä Riekkinen asui Kivihaassa.
 Samanlaisen päätökseen on tammi-syyskuun aikana päätynyt myös 626 muuta helsinkiläistä. Toiseen suuntaan veto sen sijaan ei ole yhtä kova: Järvenpäästä Helsinkiin muutti vain 410 ihmistä.
 Vartiainen: Helsingin kasvu jatkuu edelleen
 Helsinkiin muista kaupungeista ja kunnista suuntautuva niin sanottu nettomuutto jäi tammi-syyskuussa 3 343 henkilön verran tappiolle.
 Kotimaan sisällä Helsingistä muutetaan siis useammin pois kuin sinne muutetaan.
 Kuluvan vuoden yhdeksän ensimmäisen kuukauden aikana Helsingistä ajettiin muuttokuormia Espoon ja Vantaan lisäksi varsinkin Tampereelle, Turkuun ja Jyväskylään.
 Helsingistä muutetaan Espoon ja Vantaan lisäksi eniten Tampereelle, Turkuun ja Jyväskylään.  Miia Anttila / Yle
 Uudenmaan sisällä helsinkiläisiä houkuttelee Espoon ja Vantaan lisäksi erityisesti Järvenpää.
 Pormestari  Juhana Vartiainen  toteaa, ettei vastaavaa tilannetta ole ollut "pitkään aikaan". Hän pitää tätä epätavallisena, mutta ohimenevänä ilmiönä.
 – Uskon, että Helsingin muuttovoitto kasvaa ja kiihtyy. Esimerkiksi asuntojen hinnat jatkavat nousuaan, ja se kertoo siitä, että Helsinkiin halutaan edelleen muuttaa. Eurot eivät yleensä valehtele, Vartiainen toteaa.
 Yksi mahdollinen syy pois Helsingistä suuntautuvaan muuttoliikkeeseen voi etätyön lisäksi olla myös etäopiskelu, Vartiainen arvioi. Opiskelijat eivät välttämättä ole muuttaneet Helsinkiin tavalliseen tapaan, vaan hoitavat opintonsa esimerkiksi kotipaikkakunnaltaan.
 Vaikka kotimaan muuttoliike suuntautuu nyt Helsingistä pois, maahanmuutto ja syntyvyys pitävät kaupungin väestönkehityksen plussan puolella.
 Syntyneiden ja kuolleiden määrän erotuksen tuoma väestön määrän lisäys oli viime vuonna 1 293 henkeä. Helsinkiin muuttaneita oli maahanmuuton ansiosta 1 884 enemmän kuin pois lähteneitä.
 Pois Helsingistä ja Helsinkiin muutetaan eniten Espoosta ja Vantaalta. Muista Uudenmaan kunnista vetovoimaisin on Järvenpää. Myös Kirkkonummi, Sipoo ja Porvoo houkuttelevat enemmän helsinkiläisiä tulijoita kuin Helsinki saa niistä sisäänmuuttajia.  Miia Anttila / Yle
 Pormestari Vartiainen pitääkin Helsingin kasvun suurimpana jarruna asuntojen puutetta, ei niinkään muuttajakatoa.
 – Se, että moititaan Helsingin hintoja on vähän sama kuin sanoisi, että kukaan ei halua mennä johonkin ravintolaan syömään, koska siellä on tungosta. Kaikki, mitä Helsinkiin rakennetaan, tuppaa myös täyttymään, Vartiainen muistuttaa.
 Helsingin kasvu ajaa kauemmas maalle
 20 vuoden ikään ehtinyt Taavi on jo hevoseksi iäkäs, ja Tuija Riekkinenkin saattaa vielä palata lähityöhön ainakin muutamana päivänä viikossa.
 – Mitä tapahtuu sitten, kun Taavia ei ole, sitä en tiedä. Töihin voin kulkea junalla aivan hyvin, mutta toisaalta tekisi mieli muuttaa vielä enemmän maalle, jos rehellisiä ollaan, Riekkinen tunnustaa.
 Pääkaupunkiin hän siis tuskin palaa.
 – Kyllähän siitä Helsingin kasvutavasta tulee väistämättä mielikuva, että missä tontti, siihen tornitalo. Toki Järvenpääkin on osittain samalla tiellä, mutta Ristinummelle ei varmaan ihan lähitulevaisuudessa ole tulossa isompaa uudisasutusta, Riekkinen pohtii.
 Helsingin väkiluku ylittänee 700 000 asukkaan rajapyykin vuonna 2028.
 30-vuotias viittomakielen tulkki Anna Peuravaara ja 41-vuotias muusikko Tapani Kangas muuttivat Helsingistä Järvenpäähän helmikuussa. Edullisempi hintataso ja pikkukaupungin tunnelma, pariskunta perustelee päätöstään. Paula Tiainen / Yle
 Voit keskustella aiheesta lauantaihin 6. marraskuuta kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Jotain yllättävää tapahtuu pienissä kunnissa: puhelimet pirisevät ostajista, joille kelpaavat jopa vuosia tyhjinä seisseet syrjäiset tontit

Suomenhevonen ja tukku muita syitä elämänmuutokseen – muuttoliike muualta Suomesta Helsinkiin on vähentynyt, eikä vastaavaa ole nähty aikoihin


Summary: Sudanin armeijan komentaja Abdel Fattah al-Burhan sanoi torstaina Yhdysvaltain ulkoministerille, että uuden hallituksen muodostamista Sudaniin tulisi kiirehtiä. Myös YK:n pääsihteeri keskusteli torstaina al-Burhanin kanssa.

Neuvottelut Sudanin pääministerin  Abdalla Hamdokin  ja vallan kaappanneen sotilasjohdon välillä ovat edistyneet, kertovat uutistoimisto Reutersin lähteet. Samalla YK ja Yhdysvallat ovat jatkaneet osapuolien painostamista sopuun.
 Sudanin armeijan komentaja  Abdel Fattah al-Burhan  kaappasi vallan Sudanissa siirtymäajan hallinnolta viime viikon maanantaina. Siirtymäajan hallinto on ajanut maahan demokraattista muutosta sen jälkeen, kun Sudanissa kolme vuosikymmentä vallassa ollut diktaattori  Omar al-Bashir  syrjäytettiin keväällä 2019.
 Al-Burhan sanoi torstaina, että uuden hallituksen muodostamista maahan tulisi kiirehtiä. Hän keskusteli asiasta Yhdysvaltain ulkoministerin  Antony Blinkenin  kanssa puhelimitse, al-Burhanin kansliasta vahvistetaan.
 – Osapuolet ovat päässeet yhteisymmärrykseen siitä, että hallituksen muodostamista on tarpeellista nopeuttaa, al-Burhanin kansliasta kerrottiin puhelinkeskustelun päätyttyä.
 Myös YK:n pääsihteeri  Antonio Guterres  keskusteli torstaina al-Burhanin kanssa ja pyysi komentajaa palauttamaan perustuslaillisen järjestyksen Sudaniin ja jatkamaan siirtymäajan edistämistä.
 Vallankaappauksen yhteydessä pidätettiin pääministeri Hamdokin lisäksi useita ministereitä sekä siviilihallinnon virkamiehiä.
 Neljä pidätetyistä ministereistä päästettiin torstaina vapaaksi al-Burhanin määräyksestä. Pääministeri Hamdok on vaatinut kaikkien pidätettyjen vapauttamista ehtona neuvotteluiden jatkumiselle.
 Aiheesta lisää:
 Sudanin syrjäytetty pääministeri: Valta takaisin siviilihallinnolle – pidätettyjen hallinnon edustajien olinpaikka edelleen mysteeri
 Sudanin pääministeri on päässyt kotiinsa – muut siviilijohtajat ovat edelleen pidätettyinä
 Sudaniin julistettiin hätätila – sotilaat vangitsivat varhain maanantaina maan siviilijohdon

Sudanissa neuvottelut pääministerin ja vallankaappaajien välillä ovat edenneet – sotilasjohtaja haluaa kiirehtiä hallituksen muodostamista


Summary: Helsingin pormestari Juhana Vartiainen julkisti ensi vuoden budjettiesityksen. Kaupunki lupaa muun muassa palkankorotuksia työvoimapulasta kärsiville aloille.

Helsingin suurimmat poliittiset ryhmät ovat päässeet sopuun ensi vuoden budjettiesityksestä. Median eteen käveli tänään helpottuneen oloinen pormestari.  Juhana Vartiainen  (kok.).
 Kaupungin menot kasvavat 5,7 prosenttia verrattuna vuoden 2021 talousarvioon. Kunnallisveroprosentti 18 säilyy ennallaan ja kiinteistövero pysyy alimmalla mahdollisella tasolla.
 Vartiaisen tapaa valmistella budjettiesitys on  kritisoitu julkisuudessa  lujasti. Vartianen valmisteli budjettiehdotuksensa edeltäjistään poiketen.
 Vartianen julkisti budjettiehdotuksen vasta sen jälkeen kun asiat oli sovittu suurimpien poliittisten ryhmien kesken. Vartiaisen tapaa kritisoitiin, koska kaupunkilaisten nähtäväksi budjettiesitys tuli nyt siis vasta sen jälkeen kun kaikesta oli jo käytännössä päätetty.
 Edeltäjä  Jan Vapaavuori  (kok.) julkisti budjettiehdotuksensa jo ennen kuin siitä oli sovittu suurimpien polittisten ryhmien kanssa.
 Vartiainen apulaispormestareineen perusteli valmistelutapaa sillä, että näin budjetti voitiin laatia yhdessä, eikä pormestari laatinut sitä nyt yksin.
 – Tällä mallilla on selkeät vahvuudet, mutta varmasti on kehitettävää, apulaispormestari  Anni Sinnemäki  (vihr.) sanoo.
 Työntekijäpulaa helpotetaan palkkaohjelmalla
 Helsinki aikoo jatkaa jo käynnissä olevaa palkkakehitysohjelmaa, jolla pyritään helpottamaan työvoiman saantia aloilla, joilla kaupungilla on ollut rekrytointivaikeuksia. Palkkakehitysohjelmaan varattiin ensi vuodelle viisi miljoonaa euroa.
 Tämä mahdollistaa sen, että palkkoja voidaan korottaa ammattiryhmissä, joihin on ollut vaikea löytää työvoimaa.
 – Kaupungin houkuttelevuutta työnantajana parannetaan. Voimme korottaa palkkoja niillä aloilla, joilla on erityisiä rekrytointihaasteita. Näitä tarpeita tullaan kartoittamaan hyvin laaja-alaisesti, pormestari Juhana Vartiainen sanoo.
 Palkkakehitysohjelma sai apulaispormestareilta vankan tuen. Tiedotustilaisuudessa ei yksilöity sitä, mille aloille rahoja jaetaan, sillä tarkempia keskusteluja rahojen kohdentamisesta käydään vielä lautakunnissa.
 Viime aikoina esillä on ollut etenkin huoli sote-alan työntekijöiden ja varhaiskasvattajien palkoista ja saatavuudesta.
 Kasvatukseen ja koulutukseen lisää rahaa
 Kasvatuksen ja koulutuksen apulaispormestari  Nasima Razmyar  (sd.) on tyytyväinen neuvottelutulokseen. Hän on ollut huolissaan kasvatuksen ja koulutuksen toimialan tulevaisuudesta. Razmyar on aiemmin arvioinut varhaiskasvatuksen tilan olevan Helsingissä niin huono, että se voi romahtaa tulevina vuosina.
 Budjettiesitys tuo 550 euroa lisärahaa oppilasta kohden.
 – Kyllä nämä konkreettiset eurot varmasti auttavat, Razmyar vakuuttelee.
 Hänen mukaansa alaa vaivaava työvoimapula tulee kuitenkin näkymään jatkossakin. Razmyar arvioi, että etenkin sijaisuuksien täyttäminen on varmasti jatkossakin vaikeaa.
 Razmyar sanoo, että nyt julkistetttu kokonaisuus antaa kuitenkin hyvät lähtökohdat seuraavalle nelivuotiskaudelle.
 Viime valtuustokauden kaltaisia rajuja riitoja koulurahoista hänen mukaansa tuskin tullaan näkemään.
 – Nyt on mahdollisuuksia varhaiskasvatuksen haasteisiin vastaamiseen ja koulujen perusrahoituksen turvaamiseen, Razmyar selvensi.
 Kyseessä on kuitenkin vasta niin kutsuttu raamipäätös, jota voidaan lautakunnissa muuttaa.
 Koronakolhujen paikkaamiseen 70 miljoonaa euroa
 Budjettiesitys sisältää myös niin kutsutun koronapaketin. Koronasta palautumiseen on varattu 70 miljoonaa euroa seuraaville kehdelle vuodelle. Tästä suurin siivu eli noin 64 prosenttia suunnataan sosiaali- ja terveystoimeen, kuten jo strategiassa linjattiin.
 Sosiaali- ja terveystoimesta vastaava apulaispormestari  Daniel Sazonov  (kok.) sanoo olevansa tyytyväinen, että sosiaali- ja terveystoimen merkitys tunnistetaan näin vahvasti. Hän korosti koronan tuomaa hoitovelkaa.
 – Hoito- ja palveluvelkaa lähdetään kuromaan kiinni 45 miljoonalla eurolla, Sazonov sanoo.
 Sazonov korosti henkilöstön merkitystä koronasta toipumisessa.
 Sosiaali- ja terveystoimen potista rahaa suunnataan myös muun muassa terapiatakuun toteuttamiseen.
 Kasvatuksen ja koulutuksen osuus koronarahasta on 24 prosenttia ja kulttuurin ja vapaa-ajan toimialan osuus 11 prosenttia.
 Kulttuurin ja vapaa-ajan apulaispormestari  Paavo Arhinmäki  (vas.) oli tyytyväinen siitä, että raamiin nähden 7,5 miljoonaa euroa lisäinvestointeja suunnataan liikuntapaikkoihin ja ulkoilualueisiin.
 – Liikuntapaikkainvestointien budjetti lähes kaksinkertaistuu. Kyse on ihmisten lähipalveluista. Rahalla huolehditaan siitä, että palveluita tulee tasapuolisesti ympäri Helsinkiä.
 Lisäksi Arhinmäki on tyytyväinen kulttuurin- ja vapaa-ajan toimialalle osoitettuun 8 miljoonan koronaelpymispakettiin.
 – Se on varsin mittava toimialan budjetin koko huomioiden.
 Koronaelpymispaketista suunnataan yhteensä noin miljoona euroa sekä vuonna 2022 että 2023 kulttuuri- ja liikunta-avustuksiin. Muutoin käyttöä ei ole vielä määritelty.
 Investointejakin jatketaan ennätystahtiin
 Helsingin kaupunki jatkaa isoa investointiohjelmaansa. Ensi vuonna investoinnit ovat lähes 1,1 miljardia. Rahaa suunnataan uusien asuntojen ja koulujen rakentamiseen ja liikenneinvestointeihin.
 Kaupunkiympäristöstä vastaavan apulaispormestarin Anni Sinnemäen  (vihr.) mukaan Helsingin tavoite olla hiilineutraali vuonna 2030 vaatii paljon kaikilta toimialoilta.
 Kaupunkiympäristön toimiallalla tavoitteeseen pyritään hänen mukaansa määrätietoisesti raideliikenneinvestointeja lisäämällä.
 Sinnemäki iloitsee, että budjettiesitykseen on nyt saatu myös paljon uusia pyöräteitä kaupunkilaisille. Pyörätieinvestoinnit kasvavat viidenneksellä.
 Sinnemäki kertoo, että budjettiesitys sisältää kiistanalaisen  Sörnäisten tunnelin.  Vihreiden valtuustoryhmä on vastustanut tunnelin rakentamista jyrkästi.
 – Valtuusto tämän lopulta päättää, Sinnemäki sanoo.
 Sörnäisten tunneli on kaupunginhallituksen käsittelyssä jo ensi maanantaina.
 Iso korjausinvestointi on myös Finlandia-talon perusparannus.
 Sinnemäki: Pormestarin persoonallakin oli vaikutusta sovun syntyyn
 Sinnemäki kiittelee pormestari Vartiaisen otetta vetää budjettineuvotteluja. Hänen mukaansa sopu tuntui syntyneen nyt helpommin kuin pormestari Jan Vapaavuoren kaudella.
 – Sanotaan niin, että ylimmän johdon persoonilla ja korostetusti tietysti pormestarin persoonalla on vaikutusta.
 Sinnemäki kehuu Vartiaisen tapaa käydä rauhallisia ja huolellisia neuvotteluja. Sinnemäki ja Vapaavuori kävivät viime valtuustokaudella kiivasta sanailua julkisuudessa.
 – Minusta tuntuu, että Vartiainen on tuonut tähän tällaista ruotsalaista kulttuuria, Sinnemäki sanoo.
 Pormestari Vartiainen muistutti, että kaupungin talouden tulevaisuuteen liittyy kuitenkin myös haasteita.
 Näitä ovat hänen mukaansa esimerkiksi sote-uudistus, väestön ikääntyminen .
 Kipeitäkin päätöksiä voi siis vielä olla edessä. Lopullisesti budjetin hyväksyy kaupunginvaltuusto. Sen on määrä päättää budjetista joulukuun alussa.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 5.11.2021 kello 23 saakka.
 Lue myös:
 Helsingin budjetin valmistelu salassa hämmensi, tänään esitys tulee viimein julki – perussuomalaisten edustaja kertoo, mikä neuvotteluissa hiersi

Miten Helsinki aikoo käyttää rahansa? Lue tästä tärkeimmät nostot pormestarien budjettiesityksestä


Summary: Oulun yliopiston tutkimuksen mukaan hemoglobiinin mittaus voi tuoda apua metabolisten sairauksien varhaiseen toteamiseen. Tutkimustulokset voivat edistää myös sydänsairauksien ja diabeteksen lääkehoitojen kehittämistä.

Oulun yliopiston tuore tutkimus antaa lisänäyttöä siitä, että korkealla hemoglobiinilla on yhteys yleisiin kansansairauksiin kuten diabetekseen ja maksan rasvoittumiseen. Korkea hemoglobiini voi lisätä myös kuolleisuutta.
 Oulun yliopistossa on tehty viime vuosina laajaa hemoglobiinitutkimusta, jonka tuloksia voi väitöstutkija  Joona Tapion  mukaan voi hyödyntää monin tavoin.
 – Lyhyellä aikavälillä tämä lisää tärkeää tietoisuutta meidän keskeisten sairauksien taustoista. Se taas auttaa sairauksien havaitsemisessa ja ehkäisemisessä. Pitemmällä aikavälillä ja lisätutkimusten jälkeen lääkekehittelykin voi olla mahdollista.
 Tapion mukaan hemoglobiinin mittausta voitaisiin mahdollisesti käyttää apuna metabolisten sairauksien varhaisessa toteamisessa. Tällaisia sairauksia ovat muun muassa sydän- ja verisuonitaudit ja diabetes.
 Matalasta hemoglobiinista voikin olla hyötyä
 Hemoglobiini on veren valkuaisaine ja elimistön keskeinen hapen kuljettaja. Sen tasot vaihtelevat yksilöllisesti siten, että naisilla normaalin hemoglobiinin vaihteluväli on 117–155 grammaa litrassa ja miehillä 134–167 grammaa litrassa.
 Etenkin kestävyysurheilussa on perinteisesti korostettu korkeita hemoglobiiniarvoja, ja niiden vaikutusta hapenottokykyyn. Muutoinkin korkeita arvoja on yleisesti pidetty terveyden kannalta tavoiteltavina, mutta uusin tutkimusnäyttö osoittaa myös päinvastaisia vaikutuksia.
 – Emme ole romauttamassa ihmisten mielikuvia hemoglobiinista, vaan tarkennamme yleistä käsitystä hemoglobiinin roolista terveydelle, väitöstutkija Joona Tapio toteaa.
 Jo Oulun yliopiston aiemmassa  tutkimuksessa  osoitettiin, että matalampi hemoglobiini suojaa mahdollisesti lihavuudelta ja muutoinkin metaboliselta oireyhtymältä.
 Nyt tutkijat tarkastelivat korkeiden hemoglobiinitasojen vaikutusta metaboliseen sairastuvuuteen ja kuolleisuuteen iäkkäässä väestössä. Tutkittavana oli lähes tuhat keski-ikäistä henkilöä, joiden terveyttä seurattiin vanhuusikään saakka.
 Tutkimuksen mukaan korkea hemoglobiini nousi esille ja näytti suuntaa esimerkiksi diabetestapauksissa ja kuolemissa, mutta Joona Tapion mukaan yksittäisiä riskiprosentteja ei tutkimuksen tiimoilta kannata lähteä laskemaan.
 Sairaudet eivät ole vain Suomen ongelma
 Metabolisessa oireyhtymässä esiintyy yhtä aikaa häiriöitä verensokerissa, veren rasvoissa ja verenpaineessa.
 Oireyhtymä on viime vuosina kehittynyt maailmanlaajuiseksi epidemiaksi, ja siihen liittyvät sairaudet kuten lihavuus, diabetes sekä sydän- ja verisuonisairaudet eivät ole vain suomalaisten kansantauteja. Oululaistutkimuksella on kansainvälistäkin merkitystä.
 – Nämä sairaudet ovat niin yleisiä maailmanlaajuisesti, eikä käyrä ole ainakaan alaspäin. Sairaudet koskettavat isoa joukkoa ihmisiä, jotka saavat näin tietoa tilanteesta, väitöstutkija Joona Tapio toteaa.
 Metabolista oireyhtymää sairastaa suomalaisista aikuisista arviolta neljännes, ja Tapion mukaan maailmanlaajuisestikin ollaan samoissa lukemissa.

Korkea hemoglobiini auttaa kestävyysurheilussa, mutta se voi lisätä myös riskiä sairastua suomalaisten kansantauteihin


Summary: Ilmastonmuutos uhkaa hävittää jopa kolmanneksen tämän uhanalaisen lajin elinympäristöstä. Komodonvaraani on maailman suurin liskoeläin. Se saattaa kasvaa jopa kolmen metrin pituiseksi.

Indonesian Surabayassa sjaitseva eläintarha kertoi onnistuneista tuloksista uhanalaisen komodonvaraanin suojelussa.
 Komodonvaraani on maailman suurin liskoeläin. Se saattaa kasvaa jopa kolmen metrin pituiseksi ja painaa korkeimmillaan yli 160 kiloa.
 Ilmastonmuutos uhkaa hävittää jopa kolmanneksen sen elintilasta maapallolla, ja laji onkin luokiteltu uhanalaiseksi.
 The Guardian -sanomalehden mukaan  lajia uhkaa sukupuuttoon kuoleminen.
 Laji esiintyy vain Komodon saarella sekä joillain sen lähisaarista Indonesiassa.
 Eläintarha kertoo onnistuneensa kasvattamaan paikallisen kannan koon 143 yksilöön, minkä lisäksi 40 munaa odottaa kuoriutumistaan.
 Eläintarhan tavoitteena on siirtää kasvattamansa komodonvaraanit elämään luontoon.
 Lue lisää:
 Avara luonto: Pedoista suurimmat – eläinmaailman jättiläiset huikeita selviytyjiä

Katso video: Indonesialainen eläintarha kasvattaa uhanalaisia komodonvaraaneja estääkseen suuren liskolajin sukupuuton


Summary: Lisärahat täyttävät osan aukosta, joka on syntynyt avustusrahojen loputtua kesken.

Hallituksen tuore lisätalousarvioesitys sisältää kaksi hyvää uutista taloyhtiöille.
 Sähköautojen latauspaikkojen avustusrahoihin ehdotetaan 2 miljoonan euron lisäystä ja energiaremonttien avustukseen 10 miljoonan euron lisäystä.
 Kummatkin avustuskassat ovat ammottaneet tyhjyyttään, kun taloyhtiöt ovat hakeneet avustuksia enemmän kuin mitä niitä on jaettavissa.
 Energiaremonttien 20 miljoonan euron aukkoa tilkitään 10 miljoonalla eurolla
 Suurempi lisäpanostus tulee asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus ARAn myöntämiin energia-avustuksiin. Sitä on myönnetty vuodesta 2020 alkaen 10–50 prosenttia remonttikustannuksista, jos rakennuksen energiatehokkuus paranee riittävästi.
 Energiaremontti-into on kuitenkin ollut niin suurta, että avustuksia on haettu paljon enemmän kuin mitä rahaa on ollut jaettavana.
 Lisärahaa tarvittaisiin ensi vuoden loppuun mennessä karkeasti ottaen 20-26 miljoonaa euroa, jotta sitä riittäisi kaikille avustuskriteerit täyttäville hakijoille. Lisätalousarvioesityksessä aukosta täytettäisiin nyt noin puolet, 10 miljoonaa euroa. Tällöin rahaa riittäisi nykymenolla ensi vuoden kesän yli, mutta aivan loppuvuoden hakijoiden kohtalo jäisi vielä odottamaan tulevia lisätalousarvioita.
 Energiaremontteihin voi saada merkittävän tuen, mutta avustusrahat loppuivat jo kuukausia sitten – jääkö osa taloyhtiöistä nuolemaan näppejään?
 Sähköautojen latauspaikkojen 3 – 3,5 miljoonan euron aukkoa tilkitään 2 miljoonalla eurolla
 Energiaremonttien tapaan myös sähköautojen latauspisteiden rakentamiseen jaettavat avustusrahat ovat loppuneet kesken.
 Kiinteistöliiton mukaan uhkana on se, että rahojen loppumisen takia tämän vuoden hakijoiden päätökset tehdään vasta ensi vuonna kireämpien sääntöjen mukaan.
 Kiinteistöliitto on laskenut, että rahoitusta tarvittaisiin tälle vuodelle 3 – 3,5 miljoonaa euroa. Lisätalousarvioesityksessä aukosta täytettäisiin siis yli puolet, 2 miljoonaa euroa.
 – Lisärahalla yritämme vastata Kiinteistöliiton huoleen, jotta se ei toteutuisi tai ainakin jäisi mahdollisimman vähäiseksi, sanoo ympäristöministeri  Krista Mikkonen  (vihr.).
 Lue asiasta lisää kiinteistöliiton  lokakuun tiedotteesta .
 Juttua täydennetty ympäristöministerin kommentilla klo 15:53.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 5.11.2021 kello 15 saakka.
 Lue myös:
 Taloyhtiöt rakentavat nyt kiihtyvään tahtiin latauspisteitä sähköautoille – siihen jaettavat avustusrahat saattavat taas loppua kesken

Hallitus esittää lisärahaa sähköautojen latauspaikkoihin ja taloyhtiöiden energiaremontteihin


Summary: Valtio on saamassa ennakoitua enemmän verotuloja, koska talous on elpynyt koronapandemian jäljiltä. Lisävelkaa otetaan silti tänä vuonna noin 12 miljardia euroa.

Hallitus on antanut eduskunnalle esityksen tämän vuoden neljännestä lisätalousarviosta. Esitys pienentää valtion nettolainanoton tarvetta tänä vuonna noin 2,2 miljardilla eurolla.
 Neljäs lisätalousarvioesitys sisältää noin 1,9 miljardin euron lisäyksen tuloihin sekä noin 249 miljoonan euron vähennyksen määrärahoihin.
 Esityksen mukaan taloudellinen aktiviteetti on kehittynyt aiemmin ennakoitua myönteisemmin.
 – Talouskasvu on elpynyt koronaviruspandemian jäljiltä verrattain voimakkaasti, mikä näkyy myös valtion saamissa verotuloissa, esityksessä kerrotaan.
 Arviota tämän vuoden verotuloista ehdotetaan korotettavaksi noin 1,5 miljardilla eurolla. Merkittävin muutos koskee ansio- ja pääomatuloveroja, joita arvioidaan kertyvän 1,2 miljardia ennakoitua enemmän.
 Valtion kirstuun on tulossa ennakoitua enemmän rahaa myös päästöoikeuksien huutokaupasta, jonka tuloarviota korotetaan 148 miljoonalla eurolla päästöoikeuden hinnan kohoamisen seurauksena.
 Toisaalta esimerkiksi tupakkaveron ja autoveron tuotot ovat jäämässä odotettua pienemmiksi.
 Vartiolaivojen hankintaan esitetään kymmenien miljoonien lisärahaa
 Menopuolella lisäbudjettiesitys sisältää muun muassa runsaat 30 miljoonaa euroa poliisin toiminnan turvaamiseen. Lisäksi Veikkauksen rahapelitoiminnan tuottojen lasku kompensoidaan tältä vuodelta kokonaisuudessaan.
 Esityksen mukaan Rajavartiolaitos saisi 65 miljoonan euron lisämäärärahan kahden ulkovartiolaivan hankintaan. Hankinnan kokonaisarvo saisi kohota enintään 325 miljoonaan euroon vuoteen 2026 mennessä.
 Aiemmin myönnetty määräraha ei riitä uusien Turva-luokan laivojen hankintaan, mikä lisäbudjettiesityksen mukaan johtuu ennen kaikkea raaka-aineiden ja komponenttien hintojen noususta.
 Esityksen mukaan valtion nettolainanoton määrä tänä vuonna on 11,7 miljardia euroa. Valtionvelan arvioidaan olevan tämän vuoden lopussa noin 136 miljardia euroa.
 Lue myös:
 Hallitus esittää lisärahaa sähköautojen latauspaikkoihin ja taloyhtiöiden energiaremontteihin

Hallitus antoi esityksen vuoden neljännestä lisäbudjetista – valtion nettolainanoton tarve vähenee yli kahdella miljardilla


Summary: Kiehtovia kuvioita syntyy öljyiseen veteen tai veteen kastettuun kankaaseen.

Kankaille tai veteen piirretään värikkäitä kuvioita Ebru-tekniikan avulla. Veteen maalaaminen tunnetaan ainakin Keski-Aasiassa.
 Taiteilija  Zohra Zarougui  elvyttää harvinaista taidemuotoa kotimaassaan Tunisiassa, Pohjois-Afrikassa.
 Zohra Zarougui on opiskellut tekniikkaa vuosia ulkomailla ja opastaa nyt muita kiinnostuneita sen saloihin.
 Vesimaalaukseen tarvitaan veden lisäksi öljyä ja väriaineita.
 Zarougui yhdistää töissään arabimaailman rakennustaiteen ornamentiikkaa uuteen tekniikkaan.
 – Kaikki työt ovat ainutlaatuisia. Myös veden jokainen liike on ainutkertainen, sanoo Tunisian pääkaupungissa Tunisissa työskentelevä Zarougui.

Taideteos syntyy myös veteen – katso video harvinaisesta tekniikasta


Summary: Ylen haastattelemat lihakauppiaat ihmettelevät Helsingin kaupungin päätöstä lopettaa lihan tarjoileminen kaupungin tilaisuuksissa. Kauppiaat olisivat toivoneet kaupungin tekevän syvällisen analyysin lihan syönnin ympäristövaikutuksista ennen totaalikieltoa.

Elintarvikkeiden, juomien ja tupakan yleistukkukauppa

Helsingin kaupungin  päätös olla tarjoamatta tilaisuuksissaan lihaa  on herättänyt liha-alan yrityksissä ristiriitaisia ajatuksia.
 – Mietin, onko lihan kieltämisessä kyse ympäristöperusteista vai poliittisesta päätöksestä, kertoo Vantaan Koivuhaassa toimivan Lihatukku Tamminen Oy:n toimitusjohtaja  Pasi Tamminen .
 Hän epäilee, että ympäristövaikutuksia ei ole laskettu kaupungilla perusteellisesti, kun lihasta on päätetty luopua.
 – Lihan korvikkeeksi valmistettavien kasvispohjaisten tuotteiden hiilijalanjäljen laskennasta on hyvin ristiriitaisia tietoja. Onko ne tehty huomioiden koko ketju, vai onko laskettu vain tietyn prosessin vaiheet, hän pohtii.
 Helsingin lihasta luopumisen yrittäjät arvioivat olevan alalle negatiivista julkisuutta, mutta he eivät kuitenkaan usko sen vaikuttavan tuotteiden myyntiin ainakaan lyhyellä aikavälillä.
 – Liha käy kaupaksi vanhaan malliin. Myynnissä ei näy, että ihmiset olisivat siirtymässä kasvisruokaan, sanoo yli 40 vuotta lihakauppaa pääkaupunkiseudulla tehnyt Lihatukku Veijo Votkin Oy:n yrittäjä  Asmo Votkin .
 Lihayrittäjä Votkin ei usko ilmastokriisin vähentävän lihansyöntiä
 Tamminen kertoo, että hän on hieman huolestunut siitä, että lihattomuus saattaa levitä muihin kaupunkeihin ja maakuntiin. Jos näin tapahtuu, hän toivoo lihan arvostuksen nousevan. Lihaa voidaan syödä harvemmin, mutta panostaa määärän sijaan laatuun.
 – Henkilökohtainen mielipiteeni ja ehkä yrityksenkin edustama kanta on, että ihmisen ei tarvitse joka päivä lihaa syödäkään. Haluaisin, että mieluummin keskusteltaisiin monipuolisesta ruokavaliosta. On kasviksia, lihaa, kalaa ja niistä se syntyy, Tamminen jatkaa.
 Lihatukku Votkinin yrittäjää ei lihasta luopumisen lisääntyminen pelota.
 – Uskotaan, että liha tekee aina kauppansa, koska kasviksien proteiinipitoisuudet ovat pienempiä lihaan verrattuna, Asmo Votkin sanoo.
 Kasvisruokavalioon siirtymistä pidetään yleisesti yhtenä ratkaisuna ilmastonmuutoksen hidastamisessa. Lihakauppias Votkin katsoo, että lihatuotteiden myynti jatkuu ilmastokriisistä huolimatta entisellään.
 – Liha on ollut ravinnon perusta vuosisadat, joten en usko, että tässä muutosta tulee ilmastonmuutoksen vuoksi tapahtumaan, hän sanoo.
 Toinen lihayrittäjä, toimitusjohtaja Tamminen, kaipaisi perusteellisempaa keskustelua liha- ja kasvisvaihtoehtojen aiheuttamasta kuormasta ympäristölle.
 Mikä on maailman paras paikka tuottaa lihaa, hän kysyy ja viittaa runsasvetiseen Suomeen.
 – Syvempi ja analyyttinen tutkimus tässä olisi pitänyt tehdä ennen kuin tällainen totaalikielto tehdään, Tamminen toteaa.
 Voit keskustella aiheesta torstaina 4.11. kello 23.55 saakka.
 Lue lisää:
 Helsinki luopuu lihan tarjoamisesta tilaisuuksissaan, mutta on päätöksineen yksin: Espoossa asiasta ei ole keskusteltu vuosiin, Vantaalla aloite vireillä
 Lihan tarjoileminen Helsingin tilaisuuksissa lopetetaan – ilmastotiimin päällikkö: Linjaus ei ota kantaa esimerkiksi koulujen ruokailuihin

Lihakauppias Helsingin päätöksestä tarjoilla vain kasvis- ja kalaruokaa: Ei ihmisen tarvitse joka päivä lihaa syödäkään


Summary: Helsingin käräjäoikeus vangitsi miehen todennäköisin syin murhan yrityksestä epäiltynä keskiviikkona.

Noin 30-vuotiasta meistä epäillään poliisin murhan yrityksestä Helsingissä,  kertoo poliisi .
 Tapahtumat saivat alkunsa Kalliossa lauantain ja sunnuntain välisenä yönä 31. lokakuuta, kun poliisipartio meni selvittämään häiriötehtävää Alppikadulle. Paikalla olleiden mukaan epäilty päihtynyt mies oli häiriköinyt ja käyttäytynyt uhkaavasti useiden tuntien ajan.
 Poliisin mukaan tilanne oli aluksi rauhallinen, mutta yhtäkkiä mies juoksi yhtä poliisia kohti kädessään rikkoutuneen peilin palanen. Hän löi sillä poliisia useita kertoja.
 Mies saatiin taltutettua etälamauttimella. Tilanteen yhteydessä mies myös vastusti poliisia esimerkiksi puremalla. Poliisille aiheutui tapahtumista vähäisiä vammoja.
 Epäilty otettiin kiinni tapahtumapaikalta ja pidätettiin myöhemmin. Helsingin käräjäoikeus vangitsi miehen todennäköisin syin murhan yrityksestä epäiltynä tänään keskiviikkona.
 Lue seuraavaksi:
 Kolme tapausta kuukaudessa, kaikissa paikkana koti: Poliisiin kohdistuva väkivalta on lisääntynyt Suomessa – tutkija kertoo, mitä siitä tiedetään
 Tutkimus: Poliisitehtävissä nainen on poliisille potentiaalisesti vaarallisempi kuin mies – useimmiten väkivaltaa käyttää kuitenkin mies

Mies löi poliisia peilinpalalla Helsingin Kalliossa – tutkitaan murhan yrityksenä


Enon loukkaantuneen rautakarhun etsinnät ovat toistaiseksi päättyneet, kertoo poliisi. Karhu kantaa jalassaan pienpetorautaa.
 Karhuemoa on yritetty löytää, jotta se voitaisiin nukuttaa ja käpälän rauta voitaisiin poistaa. Karhusta ja sen neljästä pennusta ei ole tehty havaintoja yli kahteen viikkoon.
 – Asiantuntijoiden mukaan karhut ovat todennäköisesti menneet talviunille. Poliisin osalta tehtävä on toistaiseksi päättynyt, kertoo ylikomisario  Harri-Pekka Pohjolainen  Itä-Suomen poliisilaitokselta.
 Poliisi arvioi tilanteen uudestaan, mikäli karhuista tehtäisiin uusia havaintoja. Muussa tapauksessa etsinnät jatkuvat talviunien jälkeen.
 Karhu ja sen pennut ovat näyttäneet aiemmissa riistakamerakuvissa hyvävointisilta.
 – Aliravitsemuksen merkkejä karhuissa ei kuvien perusteella ole. On ollut yllätys, että loukkaantunut emo näyttää hyväkuntoiselta. Nyt on toisaalta ollut hyvä marjavuosi, Pohjolainen sanoo.
 Poliisilla ei ole kuitenkaan tietoa siitä, millaisessa kunnossa karhun loukkaantunut jalka on.
 Emo ja sen pennut ovat käyneet kaksi kertaa ravintohoukuttimen luona, mutta lähteneet pois, eikä poliisi ole löytänyt niitä toistaiseksi.
 Millainen mahdollisuus loukkaantuneella karhulla ja pennuilla on selvitä talven yli?
 – Se on vaikea kysymys. Ensi talven jälkeen pennut ovat joka tapauksessa niin sanottuja erauspentuja, Pohjolainen pohtii.
 Karhuemo havaittiin Enon Sarvingissa riistakameran kuvasta ensimmäisen kerran heinäkuussa. Karhusta oli aiemmin voimassa lopettamispäätös, mutta se kumottiin lokakuussa.
 Lue lisää:
 Enon rautakarhu halutaan nyt elävänä kiinni ennen talviunia – suurpetoasiantuntija: "Tietyn karhuyksilön löytäminen luonnosta on vaikeaa"

Enon loukkaantuneen rautakarhun etsinnät toistaiseksi lopetettu: arvioiden mukaan karhut ovat todennäköisesti jo talviunilla


Summary: Lehmien ja sikojen olot paranevat, mutta hitaasti. Eläinsuojelujärjestöt olisivat toivoneet nopeampaa muutosta. Jo monella hallituskaudella työstetty esitys lähti tänään lausuntokierrokselle.

Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto

Eläinten hyvinvointia halutaan parantaa nykyistä tiukemmalla lailla. Työ on ollut vaikeaa ja se on kestänyt yli vuosikymmenen. Siksi uudistusta on kutsuttu myös eläinmaailman sote-uudistukseksi.
 Nykyinen 25 vuotta vanha eläisuojelulaki muuttuu eläinten hyvinvointilaiksi, ja tänään esitys lähti lausuntokierrokselle.
 Yle kokosi keskeisimmät muutokset.
 Uudistuksia arvioivat maatalouden etujärjestö MTK:n asiantuntija  Leena Suojala  ja eläinoikeusjärjestö Animalian asiantuntija  Laura Uotila .
  1. Lehmät saisivat liikkua enemmän
 Uusia parsinavettoja ei saisi enää rakentaa. Parsinavetoissa lehmät on kytketty kiinni, eivätkä ne pääse liikkumaan vapaasti, toisin kuin pihattonavetoissa, jotka nykyään ovat yleisiä.
 Olemassa olevia parsinavettoja voisi edelleen käyttää, mutta niissä olevien parsipaikkojen määrää ei saisi enää lisätä. Lisäksi lehmien olisi päästävä jaloittelemaan nykyistä useammin. Nyt lehmät saavat jaloitella 60 päivänä, jatkossa 90 päivänä vuodessa.
 Tuottajapuolelta korostetaan, että parsinavettojen määrä on vähentynyt jo pitkään.
 – Parsinavetat jäävät pikkuhiljaa historiaan, mutta vaihtoehto, että uusia investointeja ei enää tehdä, on hyvin käytännönläheinen ja tarkoituksenmukainen, kiittelee MTK:n Suojala.
 Myös eläinsuojelujärjestö Animalia on tyytyväinen parsinavettojen rakentamisen kieltoon, mutta järjestö toivoo, että myös myös nykyiset parsinavetat kiellettäisiin.
 Myös pihattonavettojen rakentamiseen tulee muutoksia. Jatkossa investointitukea saisivat vain sellaiset pihatot, joiden yhteydessä on ulkoilmassa jaloittelutarha tai laidun.
 Käytännössä muutoksella on iso vaikutus, sillä Suomessa ei juurikaan rakenneta navetoita ilman investointitukea.
 Pasi Takkunen / Yle
  2. Siat viettäisivät vähemmän aikaa häkissä
 Sioille tulisi ajan kuluessa mahdollisuus synnyttää muualla kuin häkissä. Uusien porsitushäkkien rakentaminen kiellettäisiin.
 Nykyisin käytössä olevia häkkejä voisi kuitenkin edelleen käyttää. Tätä eläinoikeusjärjestö Animalia arvostelee.
 Porsitushäkissä emakot synnyttävät porsaat ja imettävät niitä. Häkissä emakko on täysin paikoillaan eikä se pääse liikkumaan. Tällä tavoitellaan sitä, että emakot eivät pääse tallomaan vastasyntyneitä porsaita.
 MTK:n Suojalan mukaan sikaloissa on jo nähtävissä, että porsitushäkkejä ei uusiin sikaloihin enää juuri rakenneta.
 Porsitushäkin lisäksi emakot viettävät aikaansa tiineytyshäkissä, jossa ne keinosiemennetään. Tiineytyshäkkien pitkäaikainen käyttö kielletään 12 vuoden siirtymäajalla.
 Jatkossa emakkoja saisi pitää tiineytyshäkissä enintään kahdeksan päivää, kun nykyisin emakot saattavat viettää häkissä neljä viikkoa.
 Uudella lailla pyritään parantamaan tuotantoeläinten hyvinvointia.  Jari Kovalainen / Yle
  3. Porsaiden kivesten leikkaaminen loppuu
 Porsaiden kirurginen kastraatio kielletään tulevaisuudessa, eli karjuporsaiden kiveksiä ei enää leikattaisi pois. Porsaat kastroidaan, jotta niihin ei tarttuisi kuluttajien vierastamaa karjun hajua.
 Tarkemmat yksityiskohdat kastraation kieltämisestä jäivät lakiluonnoksessa vielä odottamaan ratkaisua. Maa- ja metsätalousministeriö laatii selvityksen siitä, miten kirurgisesta kastraatiosta voitaisiin luopua kokonaan siirtymäajan kuluessa.
 Selvityksessä otetaan myös kantaa siihen, millaista kivunlievitystä kastraatiossa tulisi käyttää siirtymäaikana. Selvitys valmistuu vuoden loppuun mennessä.
 Porsaiden kastraatiota koskevat säännökset luvataan hallituksen lopulliseen esitykseen, kun selvitys ja lausuntokierrokselta saatu palaute ovat käytettävissä.
  4. Pentutehtailuun puututaan
 Koirien ja kissojen pentutehtailuun ja kauppaan puututtaisiin kieltämällä alle puolivuotiaiden pentujen tuonti Suomeen, jos tarkoituksena on myydä pentu eteenpäin kahden kuukauden sisällä. Tällä pyrittäisiin estämään ulkomailla huonoissa oloissa tuotettujen pentujen tuontia Suomeen.
 Lisäksi koirien ja kissojen myynti-ilmoituksista pitäisi jatkossa käydä ilmi muun muassa ammattimaisesti toimivan myyjän rekisterinumero sekä maa, jossa myytävä eläin on syntynyt.
 Animalian Uotila näkee ehdotettujen muutosten heikkoutena sen, että lailla ei päästä puuttumaan Suomen sisällä tapahtuvaan pentutehtailuun tai pentujen salakuljetukseen.
 Pentutehtailulla tarkoitetaan sitä , että esimerkiksi koirat saavat lisääntyä rajoituksetta keskenään. Ongelmia pentutehtailussa aiheuttavat usein eläinten sisäsiittoisuus ja eläimistä taudit. Pentuja syntyy myös oloihin joissa niitä ei voida kunnolla hoitaa.
 Lisäksi koirien ja kissojen jalostuksen valvonta tehostuisi, kun eläinlääkärit joutuvat ilmoittamaan, miten he yrittävät korjata perinnöllisiä vikoja.
  5. Kalat lopetettava mahdollisimman kivuttomasti
 Saaliiksi otettava tai syöttinä käytettävä kala olisi lopetettava mahdollisimman nopeasti ja kivuttomasti. Kalaa ei esimerkiksi saisi jättää elävänä jäälle säilytykseen. Kalaa ei myöskään saisi käyttää elävänä syöttinä.
 Lakiluonnoksessa kivuttomalla lopettamisella tarkoitetaan esimerkiksi sitä, että kala lopetetaan joko kovalla iskulla päähän tai taittamalla sen niska. Lopetusvelvollisuus ei koskisi kerralla saatavaa suurta saalismäärää tai sellaista tilannetta, jossa esimerkiksi kova merenkäynti tekee nopeasta kalan lopettamisesta vaikeaa.
 Myös ravut olisi lopetettava mahdollisimman nopeasti ja kivuttomasti. Rapuja saisi edelleen lopettaa keittämällä.
 Laki astuisi voimaan vuoden 2023 alusta
 Laki on tarkoitus antaa eduskunnalle kevätistuntokaudella 2022 ja sen on tarkoitus tulla voimaan vuoden 2023 alusta alkaen.
 MTK:n asiantuntijan Leena Suojalan mukaan maataloustuottajat ovat helpottuneita siitä, että vuodesta 2010 valmisteltu laki lähtee viimein lausuntokierrokselle.
 – Tuotantopuolella ollaan oltu pitkään löysässä hirressä kun kotieläintiloilla on harkittu, millaisia investointeja voidaan tehdä, Suojala sanoo.
 Suojala toivoo, että laki tulee selventämään myös eläinten hyvinvointiin liittyvä valvontaa ja tulkintoja.
 Animalian Laura Uotila pitää lakiluonnoksen suurimpana pettymyksenä sitä, että esityksessä ei puututa turkistarhaukseen millään tavalla.
 Turkistarhausta käsittelevä valtioneuvoston asetus on tarkoitus päivittää eläinten hyvinvointilain hyväksymisen jälkeen, jolloin asiaan palataan.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 5.11. klo 23:een asti.
 Lisää aiheesta:
 Turkistarhauskeskustelun osapuolet kaukana toisistaan – vastustajat haluavat täyskiellon, tarhaajat puolustautuvat omalla valvonnalla ja alan kehittymisellä

Lehmät saisivat liikkua vapaammin, pentutehtailuun puututaan – näin uusi laki parantaisi eläinten elämää


Summary: Suonenjokelainen mies löysi syyskuun lopulla nuotiosta hiiltyneen pään, joka tutkittiin Ruokaviraston laboratoriossa. Epäselväksi jää, mitä nuotioon joutuneelle ketulle tapahtui.

Itä-Suomen poliisi kertoo, että kohua herättänyt hiiltynyt pää on tutkittu Ruokavirastossa. Tulosten mukaan kyseessä oli kettu, eikä koira, kuten aluksi epäiltiin.
 Suonenjokelainen metsämies löysi syyskuun lopulla metsänuotiopaikalta hiiltyneen koiraeläimen pään. Tapauksesta uutisoi tuolloin  Savon Sanomat .
 Poliisi lähetti jäänteet tutkittavaksi Ruokaviraston laboratorioon. Nuotion läheltä löytyi eläimen raajoja, suolet ja merkkejä leiriytymisestä, mikä herätti epäilyksiä. Eläimen keskiruumista ei löytynyt, joten sen arveltiin päätyneen ruoaksi.
 – Moni pään tai siitä kuvan nähnyt oli sitä mieltä, että kyseessä oli koiran pää. Olin myös itse kuvaa katsoessani sitä mieltä, että pää oli ennemmin koiran kuin ketun pää, kertoo rikosylikomisario  Harri-Pekka Pohjolainen  Itä-Suomen poliisista.
 Ruokaviraston laboratorion tutkimustulosten mukaan näytteet kuuluvat kuitenkin nuorelle ketulle. Eläimen kuolinsyytä on mahdoton selvittää. Epäselväksi jää, oliko kettu kuollut luonnollisen kuoleman, tapettu tarkoituksella vai esimerkiksi jäänyt auton alle.
 – Tapaus on erikoinen. Kettua ei tuohon aikaan lain mukaan saa metsästää, mutta päästä tai raajoista ei löytynyt väkivallan merkkejä, toteaa Pohjolainen.
 Poliisi on päättänyt tapauksen tutkinnan, sillä asiassa ei ole syytä epäillä rikosta.

Suonenjoella nuotiosta löytynyt hiiltynyt koiraeläimen pää kuului ketulle – poliisi ei epäile rikosta ihmetystä herättäneessä tapauksessa


Summary: Päihteillä ei toistaiseksi epäillä olevan osuutta asiaan, kertoo poliisi.

Poliisin alustavien tietojen mukaan  Lohjalla  torstaiaamuna tapahtunut liikenneonnettomuus  sai alkunsa kuorma-auton puhjenneesta renkaasta.
 Kuorma-auton rengas puhkesi, jonka seurauksena se ajautui vastaantulijoiden kaistalle ja törmäsi vastaan tulleeseen henkilöautoon.
 Henkilöauton kuljettaja kuoli ja kuorma-auton kuljettaja loukkaantui onnettomuudessa. Autoissa ei ollut muita matkustajia kyydissä.
 Tapausta tutkitaan Länsi-Uudenmaan poliisin vaativassa liikennerikostutkinnassa. Poliisin mukaan esitutkinnassa pyritään selvittämään kaikki asiaan vaikuttaneet seikat, kuten ajonopeudet, autojen tekninen kunto sekä ajo- ja lepoajat. Päihteillä ei toistaiseksi epäillä olevan osuutta asiaan.
 Tutkintanimikkeet tässä vaiheessa ovat liikenneturvallisuuden vaarantaminen ja kuolemantuottamus.

Yksi henkilö kuoli kolarissa Lohjalla torstaiaamuna – poliisin alustavien tietojen mukaan tapahtumat saivat alkunsa renkaan puhkeamisesta