Summary: Miljoonabisneksen luoneen Kari Aron viimeiset vuodet olivat traagiset. Dokumenttielokuva forssalaisesta mailatehtailijasta nähdään Ylellä ensi vuonna.

Koho-utopia Forssasta -dokumentti kertoo ihmisestä, jolla oli monia ulottuvuuksia.  Kari Aro  kehitti ikonisen Koho-jääkiekkomailan ja perusti Kohon mailatehtaan. Hän omisti palan elämästään myös ufotutkimukselle.
 Elokuvan ohjannut  Sakari Suuronen  luki taannoin lehdestä jutun suomalaisesta jääkiekosta. Artikkelissa mainittiin, että forssalainen Kohon mailatehtaan perustaja Kari Aro oli jääkiekon lisäksi omistautunut ufoille.
 Aihe ei jättänyt Suurosta rauhaan. Hän päätti tutkia parikymmentä vuotta sitten kuolleen Kari Aron elämää tarkemmin. Kuva miehestä alkoi rakentua lukuisten Forssassa ja Turussa tehtyjen haastattelujen jälkeen. Lisäksi Suuronen uppoutui kotiarkistoihin ja kahlasi läpi runsaasti materiaalia.
 Oli aika tehdä dokumenttielokuva.
 Dokumentti antaa mielikuvan idearikkaasta, positiivisesta ja aikaansaavasta ihmisestä. Kari Aro oli dynaaminen, monessa mukana oleva ihminen.
 – Hän keksi asioita ja halusi kokeilla juttuja. Hän oli suurten linjojen mies. Ihmisdynamo. Isojen ajatusten ihminen, kuvaa Sakari Suuronen.
 Kohon mailoja vietiin kahteenkymmeneen maahan
 Jääkiekkomailat hajosivat pelin tuoksinassa helposti 1960-luvulla, joten Kari Aro ryhtyi kehittelemään kestävää mailaa, jolla olisi hyvä pelata. Silloin Suomeen oli vaikea saada ulkomailta laatumailoja, ja ne olivat kalliita.
 Aron oma tuotekehitystyö johti Kohon mailatehtaan perustamiseen vuonna 1964. Tehtaasta kasvoi kymmenessä vuodessa maailman suurin mailatehdas.
 Kari Aro (oik.) esittelee kehittämäänsä jääkiekkomailaa Ossi Toivoselle. Kohon mailat olivat oman aikansa huipputuotteita, kevyitä ja kestäviä.  Forssan Lehti
 Koho oli ekonomiksi opiskelleen Kari Aron oma projekti. Hän pystyi pelatessaan itse testaamaan mailoja. Aro tiesi ja tunsi käsissään millainen on hyvä maila.
 – Aro oli aikansa huippupelaajia, hän pelasi HJK:ssa ja TPS:ssä. Silloin pelaajat eivät olleet ammattilaisia kuten nykyisin. He olivat opiskelijoita tai kävivät töissä, kertoo Sakari Suuronen.
 Tammelan tehdas työllisti parisataa ihmistä. Koho-tuote valmisti 1970-luvun alussa jo 1,5 miljoonaa mailaa vuodessa ja mailoja vietiin 20 maahan.
 Forssalainen visionääri loi Kohosta myös NHL-tähtien rakastaman mailamerkin. Tehdas valmisti useille aikansa jääkiekon supertähdille heidän toivomustensa mukaisia mailoja mittatilauksena.
 Alpo Suhonen: tyly teolliskaupallinen näkemys tappoi Aron
 Menestysvuosina Koho oli miljoonabisnes, ja Kari Aro olisi halunnut laajentaa tuotantoa mailojen ulkopuolelle. Pankit kuitenkin lopettivat yrityksen tukemisen, sanoo Kari Aron pitkäaikainen ystävä  Alpo Suhonen . Miehet tutustuivat 1960-luvun alkuvuosina kun molemmat pelasivat Forssassa jalkapalloa ja jääkiekkoa.
 Jääkiekko ei enää viimeisinä vuosina kiinnostanut Kari Aroa, jonka elämän peli oli täyttänyt 60-luvun alkupuolelta asti.  Yle
 Koho-tuote joutui talousahdinkoon. Konkurssikin oli lähellä, kun Kari Aro myi osake-enemmistön Amer-yhtymälle vuonna 1974.
 Myytyään elämäntyönsä Kari Aro jatkoi vielä tovin Kohon toimitusjohtajana. Idearikas mies ei viihtynyt ison yhtiön palveluksessa. Hän jäi parin vuoden jälkeen sivuun mailatuotannosta.
 – Puhtaat talousinsinööriajattelijat eivät koskaan ymmärtäneet häntä. Tyly, hyvin ahdas teolliskaupallinen näkemys tappoi Kari Aron, toteaa Alpo Suhonen.
 Hänen mielestään Arolle ominainen luova ja innovatiivinen bisnesajattelu ei ole koskaan kukoistanut Suomessa.
 Amer-yhtiö myi Tammelan mailatehtaan aikanaan eteenpäin Reebok-CCM Hockeylle, joka  lopetti mailojen valmistuksen paikkakunnalla  vuoden 2013 lopussa.
 Uusi kiinnostuksen kohde ufoista
 Viimeisinä vuosina ufotutkimus vei Kari Aron mukanaan. Erityisesti kotikaupungissaan Forssassa Aro järjesti aktiivisesti näyttelyitä ufoista ja teki sävellyksiä maan ulkopuolisesta elämästä.
 Hän oli vankasti sitä mieltä, että avaruusolennot vierailevat Forssan seudulla aktiivisesti – mutta hyvässä tarkoituksessa. Avaruuden muukalaiset halusivat pelastaa ihmiskunnan ydinsodalta ja olivat muutenkin rauhan asialla.
 Aro jopa ehdotti, että Forssan keskustaan rakennettaisiin kattilan muotoinen stadion, johon ufot voisivat laskeutua. Hän uskoi, että se vetäisi paikkakunnalle avaruusolentojen lisäksi turisteja.
 Ystävät olivat huolestuneita visionäärin täydellisestä hurahtamisesta ufoihin.
 Jääkiekkovalmentaja Alpo Suhosen mukaan Kari Aro oli hyvin antelias, ihmiskeskeinen ja herkkä. Kirjakauppiaan poikana tämä oli myös lukenut paljon. Arkistokuva Suhosesta kotonaan Forssassa. Yle
 Alpo Suhosen mielestä Aron viimeiset, osittain traagiset vuodet olivat pitkän kamppailun ja kauan jatkuneen henkisen stressin lopputulos. Suhonen muutti niihin aikoihin takaisin Forssaan ja tapasi ystäväänsä säännöllisesti. Jääkiekko ei enää kiinnostanut Aroa lainkaan.
 – Karin suhde todellisuuteen muuttui burn outin ja stressin jälkeen, mutta silti hänen kanssaan pystyi hyvin keskustelemaan. Hän oli yhä iloinen ja täynnä juttuja.
 Miehet tapasivat usein myös paikallisessa uimahallissa, jonka saunassa Kari Aro kuoli sydänkohtaukseen 67-vuotiaana lokakuussa 2003. Alpo Suhonen käveli sattumalta uimahallin parkkipaikalle juuri, kun hänen ystävänsä nostettiin paareilla ambulanssiin.
 – Mutta Kari oli siinä vaiheessa jo kuollut.
 Voit keskustella aiheesta maanantai-iltaan 13.12. klo 23:een saakka.
 Lue myös:
 Suomalaismies myi aikoinaan miljoonia Titan-mailoja – keksijä ei malttanut lopettaa edes 80-vuotiaana

Legendaarisen Koho-lätkämailan isä Kari Aro omisti osan elämästään ufoille – uusi dokumentti kertoo idearikkaan ihmisdynamon tarinan


Summary: Modin tililtä julkaistussa viestissä väitettiin, että Intian hallitus alkaisi jakaa bitcoinia kansalaisille. Viestiin oli lisätty huijauslinkki. Intia aikoo kiristää kryptovaluuttojen sääntelyä.

Intian pääministeri  Narendra Modin  Twitter-tili hakkeroitiin sunnuntaina. Hakkerit julkaisivat Modin nimissä viestin, jonka mukaan Intia olisi hyväksynyt bitcoinin lailliseksi maksuvälineeksi ja jakaisi kryptovaluuttaa kansalaisille.
 Modi on innokas Twitterin käyttäjä. Uutistoimisto AFP:n mukaan hänellä on vallassa olevista poliitikoista maailman eniten seuraajia palvelussa. Modin virallista tiliä seuraa yli 73 miljoonaa ihmistä.
 Modin tililtä julkaistussa viestissä väitettiin, että Intian hallitus olisi ostanut 500 bitcoinia ja alkanut jakaa osia niistä maan asukkaille. Viestiin oli lisätty huijauslinkki.
 Valeviesti poistettiin nopeasti. Pääministerin toimisto tviittasi, että Modin tili oli "vaarantunut vähän aikaa" ja Twitter on jo palauttanut hallinnan pääministerille.
 Kyseessä oli toinen kerta, kun Modin Twitter-tili hakkeroitiin. Viime vuonna hänen tilinsä kaapattiin ja sen kautta lähetettiin viesti, jossa ihmisiä kehotettiin lahjoittamaan rahaa huijausrahastoon.
 Kryptojen sääntely kiristymässä Intiassa
 Intia valmistautuu parhaillaan kiristämään kryptovaluuttojen treidaamiseen liittyvää sääntelyä. Uuden lakialoitteen odotetaan tulevan parlamentin käsittelyyn tässä kuussa. Aloitteen sisällöstä ei ole tarkkaa tietoa.
 Intian kryptovaluuttamarkkinat ovat kasvaneet nopeasti sen jälkeen, kun maan korkein oikeus kumosi viime vuonna edellisen alan toimintaan liittyneen kiellon. Paikalliset kryptopörssit ovat esimerkiksi palkanneet mainoksiinsa Bollywood-näyttelijöitä ja krikettitähtiä.
 Modi sanoi marraskuussa, että kryptovaluutat voivat pilata nuorison. Maan keskuspankki on varoittanut toistuvasti, että kryptot voivat aiheuttaa uhkan taloudelliselle vakaudelle.
 Lue lisää:
 Kaduille on ilmaantunut luvattomia kryptovaluuttojen mainoksia – taustalla usein "pump and dump" -juoni, joka olisi osakemarkkinoilla laiton
 El Salvadorin päätös tehdä bitcoinista virallinen valuutta on enemmän julkisuustemppu kuin rahapoliittinen ratkaisu

Kryptovaluuttahuijarit kaappasivat Intian pääministeri Narendra Modin Twitter-tilin


Summary: Paperia, mainospahvia ja tukipuuta. Siitä on perinteiset risti, ankkuri ja sydän tehty. Vaikka symbolit ovat herkkiä, ne voi saada pysymään hyväkuntoisina vuosikymmeniä.

Risti, ankkuri ja sydän ovat tutut symbolit pietarsaarelaiselle  Kim Wennalle . Hänellä on menossa 43. vuosi Usko, toivo, rakkaus -jouluvalojen tekijänä.
 – Kyllä sen melkein unessakin osaa, hymyilee Wenna.
 Joulusymbolien historia on silti paljon vanhempaa perua ja sanoma vieläkin kauempaa.
 Ensimmäiset pienoismallit tehtiin Wennan mukaan vuonna 1932. Sen jälkeen valosarjoja nikkaroitiin kodeissa, kunnes jotkut alkoivat tehdä niitä laajempaan levitykseen. Wenna aloitti vuonna 1978 yhdessä jo vuonna 1955 aloittaneen kanssa.
 Symbolit liittyvät Pietarsaaren museon mukaan kaupungin merenkulun historiaan. Monet miehistä olivat merillä ja poissa kotona jouluna, joten heitä muisteltiin valojen avulla. Samalla saatiin valaistua pimeintä vuodenaikaa.
 Kolmikko on ollut myös kaupunkikuvassa olennainen jouluntuoja jo toistasataa vuotta, eikä edes rakennustöiden ole annettu katkaista perinnettä.
 Lue myös:   Toivo ja rakkaus olivat jäädä ilman kaveriaan – uskolle löytyi kuitenkin uusi paikka
 Paperisia valosarjoja koteihin tekee yhä Wennan lisäksi pari muutakin valmistajaa 50–100 setin vuosivauhtia, Wennan tuotanto on hieman suurempaa.
 – Uskoa, toivoa ja rakkautta tarvitaan ehkä enemmän kuin koskaan.
 Mies on kuitenkin siirtynyt tukkumyynnistä suoramyyntiin, sillä ikä ja terveys jarruttavat jo vauhtia. Pikku liikkeellä on myös etunsa.
 – Nyt pääsee asioimaan suoraan asiakkaiden kanssa, ja nautin kun saa vaihtaa pari sanaa ja neuvoa, miten valot ripustetaan. Aina asiakkailla on jotain kysyttävää, sanoo Kim Wenna.
 Alkuun valosarjaa ostivat lähinnä pietarsaarelaiset. Pohjanmaalta se alkoi levitä muualle maahan, ja nyt Wenna postittaa symboleja myös Ruotsiin. Valtaosalla naapurimaan asiakkaista on jokin kytky lahden tälle puolen.
 Värimaku menee aaltoina
 Uskoa symboloi risti, toivoa ankkuri ja rakkautta sydän. Alunperin ohjeena on ollut, että ristin pitäisi asettua kirkkoon päin.
 Wennan ikkunassa valot näkyvät ulospäin oikein ja sisälle peilikuvana, mutta tekijä suhtautuu asetteluun sallivasti.
 – Jokainen saa ripustaa kuten haluaa – ja myös kehittää itse kuvansa uskosta, toivosta ja rakkaudesta, sanoo Kim Wenna.
 Valojen pinta on paperia, rakenteet kaksoislaminoitua mainospahvia, tukena on puuta. Herkkyydestään huolimatta valot voivat kestää vuosikymmeniä: Wenna törmäsi vastikään lähes huippukuntoiseen 40-vuotiaaseen sarjaan.
 Valkoiset versiot ovat välillä ohittaneet suosiossa perinteiset punaiset. Raila Paavola / Yle
 Perinne on elänyt värimaailmaltaan. Alunperin punaisen linjan rikkoi vain ristin vihreä jalusta. Valkoiset valot ovat tultuaan syöneet punaisten suosiota niin, että joinakin vuosina punaiset symbolit olivat jäädä Wennalla varastoon.
 Tällä hetkellä punaisten ja valkoisten suosio on noin 60/40, mutta Wenna odottaa valkoisten suosion kasvavan yhä.
 Korjattavaksi tulee parikymmentä sarjaa vuodessa. Wenna myy mieluummin paperia halvalla, jotta asiakas voi askarrella kotona itse ja tekijä keskittyä uustuotantoon.
 – On työläämpää ottaa paperi pois, saada runko kauniiksi ja asetella uusi paperi. Siinä ei pääse tuntipalkoille, mutta eipä tuotannossakaan. Enemmän tämä on kutsumusammatti, sanoo Kim Wenna.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun maanantaihin 13.12. kello 23:een saakka.

Pohjalainen jouluvaloperinne myy nyt Ruotsissakin – "Uskoa, toivoa ja rakkautta tarvitaan ehkä enemmän kuin koskaan"


Summary: Aatu Suominen on tarjonnut apua Facebookin Puskaradiossa ja hakenut pieniä töitä Kotkasta. Häntä motivoi ennen kaikkea mahdollisuus tutustua työelämään.

13-vuotias  Aatu Suominen  tahtoi kesällä tehdä jotain hyödyllistä. Rahalle ei ollut erityistä tarvetta, mutta halu kokeilla käsien työntämistä saveen ja palo auttaa muita antoivat idean kesätöistä.
 Siksi kotkalainen Suominen klikkasi tiensä Facebookin paikalliseen Puskaradio-ryhmään ja kirjoitti ilmoituksen:
 Moi! Olen 13v poika kotkasta! Etsin kesätöitä. Multa onnistuu melkee mikä vaa siivous, lastenhoito/eläimien hoito, jotain autonkorjailua eniten tiiän volvoista! Kaupassa käynti. Jne. Tuu laittaa yv jos kiinostaa ja saa tulla ehdottaa mitä vaan töitä pientä rahaa vastaa! Minuun voi ottaa myös yhteyttä soittamalla! Terv. Aatu Suominen.
 Ja töitähän löytyi.
 "Tällaisia nuoria toivoisi enemmän"
 Facebook-ilmoitukseen tuli kymmeniä kommentteja, joissa tarjottiin töitä ja ihasteltiin nuoren aloitekykyä.
 – Tuolla reippaalla asenteellasi pääset vielä pitkälle elämässäsi!
 Suominen tarttui työtarjouksiin ja alkoi muun muassa pestä ikkunoita, putsata rännejä ja tehdä puutöitä. Monesti apuna on myös Suomisen oma isä, joka ajoi poikaansa työntekopaikoille ja auttoi samalla.
 – Me olemme hyvä tiimi! Jos on joskus ollut väsynyt, isä on sanonut, että tehdään nyt loppuun, niin päästään nopeammin kotiin ja tulee parempi mieli, kun hommat on tehty kunnolla.
 Kesä meni ohi, mutta työt jatkuivat. Suominen on syksyllä tehnyt muun muassa renkaanvaihtoa ja haravointia.
 Rahan arvo on tärkeä oppi
 Suomista motivoi ennen kaikkea mahdollisuus tutustua työelämään. Hän kertoo, että auttamisesta tulee itsellekin hyvä mieli. Suominen ei ole säästänyt rahaa mihinkään erityiseen.
 – Toki rahakin aina kelpaa. En näitä töitä ihan ilmaiseksi tekisi, Suominen kertoo.
 Suominen on ollut myös tunnollinen töissään. Kun kesällä seuraavana päivänä odotti ensimmäinen ikkunanpesukeikka, hän harjoitteli ensin oman kotinsa ikkunoilla.
 Raha ei tule helpolla, ja sen Suominen kertoo erityisesti oppineensa. Nyt isän ja äidinkin työnteko näyttäytyy ihan erilaisessa valossa.
 – Kyllä sitä osaa oikeasti arvostaa.
 Työt veivät Suomisen mukanaan syksyllä jopa niin hyvin, että kerran Suominen jätti menemättä kouluun töiden takia.
 – Kyllähän sieltä tuli palautetta, että pitäisi tulla kouluunkin, eikä olla vain töitä tekemässä. Ja kyllähän se koulu on aina tärkein, sanoo kotkalainen Aatu Suominen.

Aatu Suominen, 13, pesee muiden ikkunat ja haravoi pihat, jotta saisi kosketuksen työelämään: "On tässä oppinut, ettei raha ihan helposti tule"


Vampyyritarinoillaan suurta menestystä saavuttanut kirjailija  Anne Rice  on kuollut 80-vuotiaana. Kirjailijan poismenosta kertoi hänen poikansa  Christopher Rice  Facebookissa.
 Kauhu- ja fantasiatarinoita kirjoittanut Rice löi läpi esikoiskirjallaan Interview with the Vampire vuonna 1976. Kirja suomennettiin nimellä Veren vangit. Siitä tehtiin vuonna 1994 elokuva, jossa päähenkilöitä esittivät  Brad Pitt ,  Tom Cruise  ja  Kirsten Dunst .
 Ricelta ilmestyi hänen uransa aikana yli 30 kirjaa, joita on myyty pitkälti yli 150 miljoonaa kappaletta. Vampyyritarinoidensa lisäksi hän kirjoitti muun muassa eroottisia tarinoita kirjailijanimillä  Anne Rampling  ja  AN Roquelaure .
 Veren vangeista on parhaillaan tekeillä televisiosarja, jonka on määrä ilmestyä ensi vuoden puolella.

Vampyyritarinoiden mestari Anne Rice on kuollut


Summary: Tutkijan mukaan Kankaanpään tapaus on Suomessa monella tavalla poikkeuksellinen, mutta se heijastaa uutta suuntausta äärioikeistolaisessa toiminnassa. Aktiivien määrä on vähentynyt, mutta toiminnan aiheuttama uhka ei.

Vaikka äärioikeistolaisten toimijoiden määrä on Suomessa viime vuosina laskenut, toiminnan uhka ei ole vähentynyt. Näin arvioi äärioikeistoa tutkinut Jyväskylän yliopiston tutkimuskoordinaattori  Tommi Kotonen .
 Kankaanpään uusnatsiryhmän  edustama akselerationismi on silti radikaaliudessaan ääripäätä.
 Kotosen mukaan tällä hetkellä meillä ei tiedetä olevan muita selvästi akselerationistisia ryhmittymiä, joiden toiminta olisi yhtä konkreettista kuin Kankaanpään tapauksessa.
 – Parin viime vuoden aikana siihen ajatusmaailmaan liittyvää propagandaa on näkynyt joissain verkkokeskusteluissa, Kotonen sanoo.
 Yksi Kankaanpään tapauksen epäillyistä  vapautettiin  tutkintavankeudesta tutkinnanjohtajan päätöksellä perjantaina, mutta häntä epäillään yhä terrorismirikoksista.

 Toiminta hieman rauhoittunut
 Tommi Kotonen ei näe, että äärioikeistolaisen terrorismin uhassa olisi laajemmin tapahtunut mitään järisyttävää muutosta viime vuosina. Konkreettisin väkivallantekojen aalto oli hänen mukaansa vuonna 2015, jolloin muun muassa iskettiin vastaanottokeskuksia vastaan.
 Toisena viime vuosien kehityskulkuna hän näkee Pohjoismaisen vastarintaliikkeen radikaalin toiminnan. Äärioikeistoryhmänä se on Suomessa harvinainen, koska sen toiminta on ollut näkyvää. PVL on esiintynyt esimerkiksi itsenäisyyspäivän  mielenosoituksessa , ja sen  jäseniä on tuomittu väkivallanteoista .
 Kotosen mukaan se on myös ollut ainakin jossain määrin äärioikeistoa kokoava ryhmittymä. Korkein oikeus määräsi liikkeen lakkautettavaksi viime vuonna.
 – PVL:n lakkauttamisen myötä äärioikeistolainen toiminta näyttäisi jossain määrin rauhoittuneen, Kotonen huomauttaa.
 Poliisi otti uusnatsien Kohti Vapautta -kulkueen mielenosoittajilta pois kolme hakaristilippua itsenäisyyspäivänä 2018. Martti Kainulainen / Lehtikuva
 Suomessa joitain satoja aktiivisia äärioikeistolaisia
 Kotosen mukaan on hyvin vaikea arvioida, paljonko varsinaisia äärioikeistoryhmiä Suomessa on, koska toiminta ei pääsääntöisesti ole kovin järjestäytynyttä. Hän käyttää esimerkkinä paikallisia skinhead-ryhmittymiä, joita niitäkin edelleen Suomessa on.
 Tutkija sanoo, että järjestäytyneistä ryhmittymistä merkittävimmät ovat tällä hetkellä Soldiers of Odin ja tietyt PVL:n lakkauttamisen jälkeen syntyneet porukat.
 – Meillä on kaikenlaista alakulttuurista aktiivisuutta, mikä ei välttämättä näy julki. Näiden ajatusten kannattajat eivät välttämättä organisoidu mihinkään erityiseen ryhmään. Hyvin löyhästi organisoitunut, paljolti musiikin alakulttuuriin keskittynyt skene, jonka täsmällisiä määriä on hyvin hankala lähteä arvioimaan.
 Yhtä hankala on arvioida, paljonko äärioikeistolaiseen enemmän tai vähemmän organisoituneeseen toimintaan osallistuvia henkilöitä Suomessa tällä hetkellä on.
 – Varmaankaan ei kovin monesta sadasta henkilöstä ole kyse. Aktiivisesti toimivien määrä on vuosien 2015-16 jälkeen jonkin verran laskenut. Pakolaiskriisi mobilisoi väkeä kaduille. Maltillisempia toimijoita on sen jälkeen jättäytynyt pois ja aatteellisempi ja radikaalimpi ydin on jäänyt jäljelle, Kotonen kertoo.
 Toimijoiden määrän väheneminen ei kuitenkaan tutkijan mukaan tee liikkeestä vähemmän uhkaavaa.
 Soldiers of Odin-ryhmän jäseniä Helsingin käräjäoikeudessa 24.5. 2021. Yle
 Maailmalta otetaan vaikutteita
 Kansainvälisten väkivaltaisten äärioikeistoryhmittymien ja yksittäisten toimijoiden liikehdintä on näkynyt myös meillä. Vaikka kansainväliset ryhmittymät eivät olisi suoranaisesti levittäytymässä Suomeen, maailmalla tapahtuvasta toiminnasta saatetaan ottaa mallia ja vaikutteita.
 Lisäksi kansainvälisiin radikaaleihin toimijoihin pidetään yhteyttä verkossa. Suojelupoliisi on viitannut tähän  kansallisen turvallisuuden katsauksessaan .
 Sama ilmiö on Supon mukaan ollut nähtävissä myös radikaali-islamistisessa ideologiassa, joka äärioikeiston ohella muodostaa toisen pääasiallisen terrorismin uhan Suomessa.
 Molemmissa ideologioissa uhkaa luovat eritoten henkilöt ja pienryhmät, jotka pitävät yllä laajoja keskinäisiä verkostoja ja yhteyksiä ulkomaisiin terroristisiin toimijoihin. Merkittävä osa toiminnasta, kuten verkostoituminen, tapahtuu internetissä ja viestintäsovelluksissa.
 – Suomikaan ei ole tällaiselle immuuni. Mahdollisesti Kankaanpään tapaus on heijastuma tästä kansainvälisestä kehityksestä, tutkimuskoordinaattori Tommi Kotonen arvioi.
 Nettifoorumien ja sosiaalisen median kehittyminen muuttivat myös äärioikeistokenttää merkittävästi. Toimintaa käydäänkin tällä hetkellä suurelta osin verkon välityksellä.
 – Verkkoryhmien kehittymisen myötä PVL:n kaltaiset näkyvät ja isot organisaatiot eivät ole suurelle osalle enää mitenkään olennaisia. Ryhmittäytyminen on enemmän verkostoitunutta, ei hierarkista, Kotonen huomauttaa.
 Äärioikeistoterroria löytyy kosolti Suomen historiasta
 Poliisi  on puhunut Kankaanpään tapauksesta Suomen ensimmäisenä epäiltynä äärioikeiston terrorismirikoksena. Juridisesti se pitää paikkansa, sillä terrorismi tuli käsitteenä  rikoslakiin  vuonna 2003.
 Suomen historiasta löytyy kuitenkin äärioikeistolaisia tekoja, joita tänä päivänä voitaisiin pitää terrorismina. Esimerkki tällaisesta on muun muassa vuosina 1929–1932 toimineen  lapuanliikkeen  poliittinen väkivalta.
 Vielä sitäkin varhaisemmilta vuosilta tiedetään esimerkiksi nationalistinen poikaporukka  Verikoirat , joka teki terroritekoja 1900-luvun alussa.
 Kotosen mukaan viime vuosiltakin löytyy vähintään rajatapauksia.
 – Vuonna 2015 vastaanottokeskuksiin kohdistuneet iskut saattaisivat akateemisesti tarkasteltuna täyttää jonkin yleisemmän terrorismimääritelmän, mutta silloin niitä ei pidetty lain tarkoittamassa mielessä terroristisina eli riittävän vakavaa ja konkreettista uhkaa aiheuttavina. Kankaanpään tapauksessa vakavuuskynnys näyttää ylittyneen.
 Suomessa on tuomittu terrorismista vain yksi ihminen. 22-vuotias marokkolainen turvapaikanhakija  Abderrahman Bouanane  surmasi vuonna 2017 Turussa terroristisessa tarkoituksessa kaksi ihmistä ja haavoitti kahdeksaa.
 Lue myös:
 Yksi Kankaanpään terrorismijutun epäillyistä on päästetty vapaaksi – todennäköisiä syitä rikosepäilylle ei ole
 Analyysi: Terrorismista epäilty Kankaanpään äärioikeistoryhmä toimi kylmän suunnitelmallisesti mutta jäi kiinni amatöörimäisen virheen takia
 Asiakirjalähteet paljastavat: Jämijärven maaseutu ja kolmen vuoden takainen mökkimurto ovat Kankaanpään terrorismitutkinnan keskiössä
 Viisi vangittu terrorismirikoksesta – poliisin mukaan kyseessä on Suomen ensimmäinen äärioikeistoon liittyvä terrorismirikosepäily

Äärioikeistoryhmät ottavat mallia maailmalta ja pyrkivät toimimaan näkymättömästi – aktiivien määrä on vähentynyt, mutta radikaali ydin on jäljellä


Summary: Kaksi junavuoroa Turun ja Tampereen välillä jouduttiin perumaan törmäyksen vuoksi.

Kaksi tyhjillään ollutta VR:n Pendolinoa törmäsi toisiinsa sunnuntaina Tampereen rautatieasemalla.
 VR:n viestintäpäällikkö  Janna Viisterän  mukaan törmäys tapahtui, kun junia siirreltiin ratapihalla vaihtotöiden yhteydessä. Junat olivat täysin tyhjillään matkustajista eikä törmäys aiheuttanut vaaratilanteita.
 Veturien keulat vaurioituivat törmäyksessä. Jesse Jyrälä
 Törmäyksen liikennevaikutukset jäävät Viisterän mukaan vähäisiksi. Törmäyksen takia jouduttiin perumaan sunnuntaiaamun junayhteys Tampereelta Turkuun sekä matka Turusta Tampereelle kello 15.10.
 Viisterän mukaan törmäys saattaa mahdollisesti vaikuttaa myös Tampere-Helsinki-matkaan kello 17.04.
 Onnettomuustutkintakeskus (Otkes) kertoo tekevänsä alustavaa tutkintaa tapauksesta. Otkes arvioi  Twitter-päivityksessään , että törmäyksen aineelliset vahingot ovat mittavat.
 Asiasta kertoi ensimmäisenä  Aamulehti .
 Muokattu klo 15.07: Lisätty tieto Otkesin tutkinnasta.

Kaksi tyhjillään ollutta Pendolinoa törmäsi toisiinsa Tampereen rautatieasemalla


Summary: Pietarin ja Helsingin välinen junaliikenne oli poikki yli puolitoista vuotta koronapandemian takia. Koronarajoitusten takia valtaosa venäläisistä saa matkustaa Suomeen vain välttämättömistä syistä.

Ensimmäinen Allegro-juna yli puoleentoista vuoteen lähti Pietarista sunnuntaiaamuna Venäjän rautateiden torvisoittokunnan saattelemana. Juhlavasta tunnelmasta huolimatta kyytiin astui vain muutama kymmenen matkustajaa.
 Suomen ja Venäjän välinen junaliikenne keskeytettiin koronapandemian alkuvaiheessa maaliskuussa 2020. Normaaliliikenteeseen ei ole vieläkään palattu. Allegrolla on nyt molempiin suuntiin kaksi lähtöä vuorokaudessa, kun ennen pandemiaa niitä oli neljä.
 Matkustajamääriä hillitsevät yhä koronan takia asetetut matkustusrajoitukset. Valtaosa venäläisistä saa tulla Suomeen vain välttämättömistä syistä, kuten tapaamaan perhettään.
 Poikkeuksena olisivat EU:n tai WHO:n hyväksymän koronarokotteen saaneet, mutta heitä on Venäjällä äärimmäisen vähän. Kumpikaan järjestö ei ole toistaiseksi hyväksynyt Sputnikia tai muita Venäjän käyttämiä rokotteita.
 Matkailua rajoittavat myös molemmissa maissa laajasti käytössä olevat koronapassit. EU ja Venäjä eivät ole tunnustaneet toistensa koronapasseja.
 Suomalaiset saavat matkustaa vapaasti Venäjälle Allegrolla, mikäli heillä on viisumi ja enintään kaksi vuorokautta vanha negatiivinen koronatestitulos.
 Lue myös:
 Suomen ja Venäjän välinen junaliikenne käynnistyy jälleen – Allegro-juna palaa raiteille vielä ennen joulua

Vain kourallinen matkustajia nousi kyytiin, kun Allegro-juna alkoi jälleen kulkea Pietarista Helsinkiin


Summary: Nukketeatteri vetää nyt apurahoja ja houkuttelee aikuisyleisöjä. Tekijöitä on Suomessa satoja, kun mukaan lasketaan ammattilaiset ja harrastajat. Yksi heistä on mikkeliläinen Sari Kiiliäinen.

Kaikki alkaa mielikuvasta.
 Sari Kiiliäisen  mieleen piirtyy nuken luonne ja tapa toimia. Onko se vilkas vai ujo?
 Hän ei koskaan piirrä kasvoja etukäteen paperille. Yleensä hän ei tee mallipiirroksia lainkaan, sillä nukke syntyy tehdessä.
 Kiiliäinen on nukentekijä, jonka luomukset esiintyvät nukketeatterissa.
 – Nukke on mielestäni mieletön tarinankertoja. Sen kautta tarinankerronta on taianomaista ja helppoakin, Kiiliäinen sanoo.
 Nukketeatterissa yhdistyy moni asia, joista Sari Kiiliäinen pitää: visuaalisuus, käsillä tekeminen ja teatteri.  Simo Pitkänen / Yle
 Lastenkulttuuri aikuistuu
 Nukketeatterin tekijät saavat Suomessa reilusti aiempaa enemmän apurahoja. Erityisesti aikuisille suunnatut esitykset ovat lisääntyneet. Näin kertoo Nukketeatterialan tiedotus- ja yhteistyöjärjestö Suomen UNIMA ry:n puheenjohtaja  Katriina Andrianov .
 – Nukketeattereilla menee koko ajan paremmin, hän sanoo.
 Nukketeatteri profiloitui Suomessa pitkään vahvasti lapsille suunnatuksi taiteenalaksi, koska valtio tuki voimakkaasti lastenkulttuuria. Vuosituhannen vaihteen tienoilla tekijät innostuivat tavoittelemaan myös aikuisyleisöjä.
 – Meidän on täytynyt opettaa aikuisyleisöt siihen, että nukketeatteriesityksiä on myös heille, Andrianov sanoo.
 Tekijät osaavat hänen mukaansa myös kirjoittaa apurahahakemuksensa entistä paremmin.
 Nuken teko vie 60–80 tuntia
 Aluksi Kiiliäinen muotoilee hahmon savesta. Hän valaa veistoksesta kipsimuotin ja tekee sen avulla paperimassamallinteen.
 Hän pohjakäsittelee, hioo ja maalaa nuken. Sitten hän rakentaa vartalotekniikan ja vaatettaa teoksensa.
 Hän antaa jokaiselle nukelle nimen.
 Paperimassanuket syntyvät kipsimuottien avulla. Sari Ursin / Yle
 Kiiliäisen viimeisimmät nuket ovat valmiina 30-40–senttisiä. Sari Ursin / Yle
 Yksityiskohdat ovat tärkeitä. Niistä syntyy nuken luonne. Sari Ursin / Yle
 Viime aikoina Kiiliäinen on tehnyt paperimassanukkeja Kaamossaaga-nukketeatterin ensimmäiseen näytelmään  Kun kuu katosi , joka saa ensi-iltansa viikon päästä Mikkelissä. Yhden paperimassanuken tekemiseen vierähtää helposti 60–80 tuntia. Hintaa sille kertyisi 500–600 euroa.
 – Halusin tehdä nukeista visuaalisesti kauniita. Ne ovat mittasuhteissa oikeita toisiinsa nähden, eikä niillä ole esimerkiksi ylipitkiä käsiä tai liian suuria päitä, nukentekijä sanoo.
 Hän purkaa luomuksiinsa omia tuntojaan.
 – Nukkeen saa siirrettyä koko sielun, Kiiliäinen kuvaa.
 Rintasyöpä ajoi sairaslomalle
 Kädet, silmät ja vähän kaikki muukin reistailee. Nukkejen tekeminen on siksi juuri nyt haastavaa.
 Sari Kiiliäinen opiskelee nukkemuotoilua Jyväskylän käsityö- ja muotoilukoulussa. Käsityömestarin opinnot alkoivat vuonna 2018 ja keskittyvät taidenukkejen tekoon.
 Kesken kaiken iski rintasyöpä. Kiiliäinen taisteli sen kanssa vuoden ajan. Ensin leikattiin rinta, sitten tulivat sytostaatit, sädehoidot ja hormonihoidot.
 Hän ehti takaisin työelämään, mutta joutui viime syksynä sairaslomalle uudelleen. Hänellä todettiin sydämen vajaatoiminta, joka johtuu rintasyöpähoidoista.
 Nukketeatterissa katsojat ovat muutaman metrin päässä. Sen vuoksi nukkejen visuaalisuus korostuu. Simo Pitkänen / Yle
 Kaikesta huolimatta nukentekijä aikoo valmistua käsityömestariksi vuoden loppuun mennessä. Se on takaraja, koska tutkinto muuttuu silloin.
 – Kyllä tämä pyristellään vaikka sairaslomalla. Nukentekeminen on maailma, joka vie tosissaan mennessään. Sieltä ei ole paluuta.
 Ihmiset ympärillä auttavat ja tukevat sairaslomalaista.
 – Teatterin yhteisöllisyys on varmaan kaikkein terapeuttisin osuus, Kiiliäinen sanoo.
 Alan koulutusta vain näyttötutkintoina
 Sari Kiiliäinen on pistänyt merkille, että kiinnostus nukketeatteria kohtaan lisääntyy.
 Uusia ammattimaisia tekijöitä tulee kuitenkin Katriina Andrianovin mukaan vain harvakseltaan.
 – Koulutus on Suomessa ajettu alas, hän perustelee.
 Nukketeattereihin koulutettiin tekijöitä Turun taideakatemiassa 2014 asti. Nykyään alalle voi opiskella ainoastaan näyttöihin perustuen Savonlinnan ammattiopistossa. Tekijöitä on valmistunut viitisenkymmentä vuoden 2000 jälkeen, jolloin kyseinen koulutus alkoi.
 Reitit taiteenlajin pariin ovat kuitenkin moninaiset. Esimerkiksi Sari Kiiliäisen innostus alkoi taidenukkeharrastuksesta.
 – Voi olla, että tekijöitä tulee lisää salaa niin, että emme voi järjestössä seurata, sanoo Andrianov.
 Inspiraatio löytyy kansansaduista
 Noita saattaa ottaa teeren hahmon. Teerellä on myös taikavoimia. Jos varkaan jalanjäljissä polttaa sen sulkia, hänen jalkapohjiaan alkaa poltella niin pahasti, että hänen on pakko tunnustaa rötöksensä.
 Näin kertovat suomalaiset kansantarut. Kiiliäinen inspiroituu niistä.
 Kansantarun mukaan vain hyvät noidat ottavat teeren hahmon. Simo Pitkänen / Yle
 Luonto on nukentekijän aarreaitta. Kiiliäinen poimii sieltä mukaansa kivet ja männynkävyt. Simo Pitkänen / Yle
 Kaamossaagan tulevassa esityksessä seikkailevat kansanperinteestä ammennetut hahmot Rahko, Höyhen-Eukko, metsälintu Teeri sekä luonnottaret Päivätär ja Kuutar.
 – Annamme äänen melkein unohdetuille hahmoille, joita suomalainen perimä on täynnä, nukentekijä sanoo.
 Kansansadut innostavat myös  Henni Sammattia , jonka kanssa Kiiliäinen pyörittää Kaamossaaga-nukketeatteria.
 Kaksikko tapasi, kun molemmat esiintyivät ensimmäistä kertaa jouluisessa nukketeatterinäytelmässä mikkeliläisessä lastenkulttuurikeskus Vekkulassa. Oli vuosi 2015.
 Kiiliäinen muokkasi näytelmää varten vanhoista teatterinukeista uusia. Ohjaaja halusi hänet mukaan nähtyään artesaaniopiskelijan tekstiilitaidenukkeja. Pian Kiiliäistä pyydettiin myös nukettajaksi eli teatterin nukkejen ohjaajaksi.
 Sari Kiiliäinen on tehnyt nukkeja myös tekstiileistä. Simo Pitkänen / Yle
 Soolotaiteilijat muodostavat työryhmiä
 Nukketeatterin tekijöitä löytyy Suomesta satoja, kun mukaan lasketaan sekä ammattilaiset että harrastajat. Näin arvelee Katriina Andrianov.
 Pelkästään ammattilaisia on reippaasti yli sata. Suomen UNIMAssa on noin 160 henkilöjäsentä ja neljätoista yhteisöjäsentä, joka tarkoittaa teattereja ja teatteriverkostoja.
 Suomessa toimii kolme valtion osuuksia pysyvästi saavaa nukketeatteria. Ne ovat Teatteri Hevosenkenkä Espoossa, Teatteri Mukamas Tampereella ja Nukketeatteri Sampo Helsingissä.
 Useimmat alan ammattilaiset ovat pysyvien teatterien sijaan järjestäytyneet erilaisiin verkostoihin. Monet toimivat soolotaiteilijoina ja muodostavat projektikohtaisia työryhmiä.
 – Nukketeatteri kattaa koko Suomen. Tätä on idästä länteen ja pohjoisesta etelään. Lapissakin on oma ammattijohtoinen yhdistyksensä, Andrianov kertoo.
 Nukentekijä ideoi tarinankin
 Kiiliäinen puolisoineen leikki mehiläisiä, huhuili kuin pöllöt ja nauhoitti koiran kuorsaamista.
 Siten syntyivät taustaäänet Kun kuu katosi -näytelmään.
 Suomalaisesta kansanperinteestä riittää ammennettavaa myös tuleviin tarinoihin, Kiiliäinen pohtii. Sari Ursin / Yle
 Kiiliäisen harrastus on paljon muutakin kuin nukkejen tekemistä.
 Hän ohjaa nukkeja ja näyttelee vuorosanoja nauhalta tulevassa näytelmässä. Tarinakin on alunperin hänen mielikuvituksensa tuotosta, vaikka varsinaisen käsikirjoituksen ovat kynäilleet muut.
 – Meillä kaikilla on tarina, jonka kerrotuksi tuleminen on tosi tärkeää. On myös tärkeää kuunnella muiden tarinoita. Sosiaalinen media on nykyään täynnä tarinoita, joiden ohi selaa helposti kuulematta tai lukematta, Kiiliäinen sanoo.
 Voit keskustella aiheesta 13.12. klo 23.00 saakka.

Rintasyöpäkään ei pysäyttänyt nukentekijän intohimoa: "Nukkeen saa siirrettyä koko sielun", sanoo Sari Kiiliäinen


Summary: Monet maat velvoittavat vähintään terveydenhoitohenkilökunnan rokotuksiin. Joissakin maissa rokotuksesta kieltäytymisestä voi saada sakkorangaistuksen.

Vaatimukset pakollisista koronarokotuksista ovat viime viikkoina lisääntyneet ympäri Eurooppaa, myös Suomessa. Euroopan komission puheenjohtajan  Ursula von der Leyenin  mukaan EU:n on aika harkita koronarokotusten muuttamista pakollisiksi.
 Monissa Euroopan valtioissa pakollisia rokotuksia onkin jo määrätty osalle väestöstä.
 Itävalta on toistaiseksi yksi harvoista valtioista, joka aikoo tehdä  koronarokotuksista pakollisia  kaikille niin, että helmikuun alkuun mennessä kaikilla on oltava rokote. Rokotuksesta kieltäytyvät saavat mojovan sakon tai mahdollisesti jopa vankeusrangaistuksen.
 Saksan parlamentissa äänestetään myös vuoden loppuun mennessä siitä, määrätäänkö koronarokotteet kaikille pakollisiksi. Lisäksi maa hyväksyi perjantaina lain, joka vaatii pakollisia rokotuksia kaikille terveydenhuollon työntekijöille.
 Monissa maissa koronarokotukset onkin määrätty pakollisiksi vain osalle väestöstä, kuten terveydenhuollon työntekijöille.
 Italia oli yksi ensimmäisistä maista, joka velvoitti hoitohenkilökunnan koronarokotuksiin potilaiden suojelemiseksi.
 Syyskuussa Ranska seurasi perässä, ja samaa suunnittelevat myös Puola ja Britannia, jotka aikovat ottaa pakolliset rokotukset terveydenhoidon työntekijöille käyttöön ensi keväänä.
 Rokotuspakkoja yli 60-vuotiaille
 Kreikka ja Tšekki ovat ilmoittaneet tekevänsä rokotuksista pakolliset kaikille yli 60-vuotiaille. Kreikan mukaan se aikoo jatkossa sakottaa sellaisia yli 60-vuotiaita, jotka eivät ole ottaneet rokotetta.
 Lisäksi eri maissa on voimassa säännöksiä, jotka rajoittavat ei-rokotettujen pääsyä paikkoihin. Muun muassa Italiassa ja Ranskassa rokotuspassi vaaditaan moniin julkisiin tiloihin pääsyyn.
 Suomen etelänaapuri Viro otti syksyllä käyttöön tiukat rajoitukset rokottamattomille maan tuolloin pahan koronatilanteen kohentamiseksi.
 Rokottamattomana ei pääse valtaosaan julkisista tiloista.
 Euroopassa yksi poikkeus on muun muassa Suomen länsinaapuri Ruotsi. Ruotsin terveysministeriön edustaja on sanonut Euronewsille, ettei maa suunnittele pakollisia rokotuksia.
 Lue lisää:
 Uusimmat tiedot koronaviruksesta
 Katso oman kuntasi koronatilanne ja rokotuskattavuus – grafiikka näyttää tuoreimmat luvut
 Itävalta kertoi ensimmäisenä EU-maana ottavansa käyttöön rokotepakon – kaikkien kansalaisten otettava rokote helmikuun alkuun mennessä
 Hoitajien "rokotuspakko" saa ristiriitaisen vastaanoton – lista näyttää, missä sote-ammateissa on vähiten rokotettuja
 Koululaisille pikatestit, maskipakko ja joululomalle jo ensi viikolla – Tanska, Viro ja muut maat estävät lasten tartuntoja järeämmin kuin Suomi

Rokottamattomille sakkoja ja pääsyrajoituksia – tällaisia rokotuspakkoja on säädetty ympäri Eurooppaa


Summary: Koronapotilaat ovat teholla keskimäärin vajaat kaksi viikkoa. Jukka Otranen oli lähes kaksi kuukautta.

55-vuotias  Jukka Otranen  teki kuolemaa.
 Huhtikuun 2021 alussa kevät teki tuloaan, mutta Otranen ei tiennyt siitä mitään. Hän oli maannut Meilahden teho-osastolla jo neljä viikkoa.
 Korona oli tehnyt tuhoa Otrasen keuhkoissa. Hän oli hengityskoneessa, minkä vuoksi hänet oli intuboitu eli hänen nieluunsa oli työnnetty putki. Operaation takia hänet oli nukutettu.
 Lääkäri soitti Otrasen vaimolle ja kertoi, että nyt oli viimeinen tilaisuus puhua aviomiehelle. Osastolle omaiset eivät saaneet tulla.
 Puhelin tuotiin Otrasen pään viereen, jotta hän kuulisi vaimonsa ja parikymppisen poikansa hyvästit.
 Nukutettuna ollut Otranen ei kuitenkaan muista puhelusta mitään.
 Yllättäen puhelun jälkeisenä päivänä hänen vointinsa muuttui kriittisestä vakaaksi. Korona ei kuitenkaan vielä irrottanut otettaan.
 Korona tarttui työkomennuksella
 Vielä viisi viikkoa aiemmin Jukka Otranen pakkasi Somaliassa laukkujaan. Hän oli lähdössä lomalle Suomeen.
 Otranen on KRP:n rikoskomisario, joka työskenteli neuvonantajana EU:n siviilikriisinhallintaoperaatiossa. Hänen tehtävänään oli kehittää Somalian poliisivoimien toimintaa yhdessä paikallisten kanssa.
 Otranen arvelee, että Suomeen lomalle lähteminen todennäköisesti pelasti hänen henkensä.
 Kuvassa senior police adviser Jukka Otranen esittäytyy Puntmaan poliisikomentajalle. Kuva on otettu Somaliassa helmikuun alussa 2021. Kuvalähde: Jukka Otranen
 Samassa toimistossa työskennellyt  suomalainen työkaveri sairastui koronaan Somaliassa ja kuoli kenialaisessa sairaalassa , jonne hänet oli siirretty hoitoon.
 Nyt suurin osa suomalaisista on saanut jo molemmat rokotukset, mutta Otrasen Somalian komennuksen aikaan Suomessa oli vasta aloitettu riskiryhmien ja iäkkäimpien rokotukset. Tästä syystä hän oli vielä rokottamaton.
 THL:n mukaan  rokottamattoman riski joutua tehohoitoon on 33-kertainen täysin rokotettuun henkilöön nähden. Otranen ei ollut kuitenkaan huolissaan koronasta, koska hän oli fyysisesti hyvässä kunnossa.
 Otranen arvelee saaneensa koronatartunnan Somaliassa juuri ennen kotimatkaansa.
 Hän kävi ennen paluulentoa Somaliassa koronatestissä, joka oli negatiivinen. Hän kävi testissä varmuuden vuoksi myös Helsinki-Vantaalla koneen laskeuduttua. Sekin oli negatiivinen.
 Muutamaa päivää myöhemmin nousi kuume. Hän kävi jälleen testissä, joka oli jälleen negatiivinen. Kuume ei laskenut, joten Otranen päätti käydä myös malariatestissä. Sen yhteydessä otettiin varmuuden vuoksi vielä koronatesti, joka oli tällä kertaa positiivinen.
 Kuume oli vielä sen verran matala, että hän sai luvan mennä kotiin. Kuumeilu jatkui ja lämpö alkoi nousta. Kuume nousi lopulta yli 40 asteeseen. Otranen soitti ambulanssin, joka vei hänet Meilahden sairaalaan 3. päivä maaliskuuta.
 Kaksi päivää myöhemmin hän joutui teho-osastolle, jossa hänet nukutettiin. Seuraavan kerran hän heräsi 33 päivää myöhemmin.
 Koneet pitivät hengissä
 Nukutettuna Jukka Otranen näki usein unta siitä, että hukkuu.
 Hän muistaa, että hänellä oli monenlaisia houreita ja harhoja. Myöhemmin hoitajat kertoivat hänelle, että unet hukkumisesta ovat tyypillisiä hengityskoneessa olijoille.
 Kaikki on nukutuksen ajalta sekavaa. Jälkikäteen hän on lukenut hoitokertomuksestaan ja kuullut muilta, mitä noina päivinä tapahtui.
 Otranen kärsi koronan takia hengitysvaikeuksista. Keuhkoista yli 50 prosenttia oli vaurioitunut. Hoitajat käänsivät häntä eri asentoihin helpottaakseen hengittämistä.
 Välillä nukutuksen syvyyttä vähennettiin, jotta nähtäisiin, miten hän reagoi. Kenties juuri silloin hän kuvitteli hukkuvansa.
 Hengityskone ja kääntely eivät kuitenkaan riittäneet pitämään häntä hengissä. Hänen verensä kiersi letkuja pitkin ECMO-koneeseen, joka hapetti sitä.
 Kun ECMO-kone oli antanut keuhkoille riittävästi aikaa toipua, hänet irrotettiin siitä.
 Viikon päästä tehtiin trakeostomia eli reikä henkitorveen hengityksen helpottamiseksi, mutta sen seurauksena pulssi heikkeni vaarallisesti. Parin minuutin elvytys sai sydämen taas sykkimään normaalisti.
 Lopulta huhtikuun 8. päivä Otranen herätettiin.
 Lepo surkastutti lihakset
 Mielikuvat ensimmäisistä päivistä nukutuksen jälkeen ovat sekavia. Pikkuhiljaa hän ymmärsi, missä oli.
 Hermoradat eivät toimineet. Käsiä ei pystynyt liikuttamaan.
 – Sain vähän heilutettua varpaita, niin ymmärsin, etten ole halvaantunut, kuvailee Otranen ensimmäisiä muistojaan heräämisen jälkeen.
 Keho ei totellut aivojen komentoja. Tämä ei johtunut koronasta vaan pitkästä liikkumattomuudesta.
 – Minulta meni esimerkiksi kaksi päivää, että sain puristettua lopulta käden nyrkkiin.
 Lopulta teho-osastolla kului aikaa kaikkiaan 53 päivää. Se on poikkeuksellisen pitkä aika.
 Tyypillisesti koronapotilas viettää teho-osastolla tällä hetkellä  keskimäärin 11 päivää , mutta pisimmät hoitojaksot ovat olleet yli kahden viikon mittaisia.
 Muuta kuin koronaa sairastavat potilaat ovat teholla keskimäärin vain kolme vuorokautta, siksi pidempää hoitoa vaativat koronapotilaat täyttävät nopeasti teho-osastot. Tästä seuraa puolestaan se, että muiden potilaiden vaativia leikkauksia joudutaan siirtämään, koska leikkauksista toipuville ei ole vapaita paikkoja teho-osastolla.
 Tehohoidon tarve on jälleen kasvanut viime viikkoina koko maassa .
 Kuntoilua aktiivisesti harrastaneen Otrasen lihasmassasta katosi kahden kuukauden aikana parikymmentä kiloa. 97-kiloinen poliisi painoi enää 75 kiloa.
 Pitkän levon aikana lihakset olivat surkastuneet. Kaikki piti nyt opetella uudelleen – kävelemisestä alkaen.
 Otranen harjoittelee liikkumista kävelyrobotin avulla, koska omat jalat eivät vielä kantaneet. Hoitajat olivat huolellisia, ettei Otranen pyörtyisi kesken kaiken. Kuva on otettu toukokuussa Oulunkylän kuntoutuskeskuksessa. Kuvalähde: Jukka Otranen
 Olet toisten armoilla
 Toukokuun 2. päivä Otranen pääsi pois sairaalasta. Hänet kannettiin paareilla Oulunkylän kuntoutuskeskukseen. Siellä oli oma koronahuone, jossa Otrasella oli kaksi huonekaveria.
 – Treenasin aiemmin 25 kilon käsipainoilla, nyt kuntoilin puolen kilon punnuksilla, kertoo Otranen.
 Hän on ollut komennuksilla muun muassa Afganistanissa ja Irakissa. Otranen on tottunut pärjäämään yksin vaikeissakin tilanteissa. Vakava sairastuminen muutti tämän.
 – Olet täysin toisten armoilla. Et pysty edes itse syömään. Kaikkeen tarvitsee apua.
 Hän kertoo ihailevansa Meilahden hoitajia ja lääkäreitä.
 – Suomalaisten lääkäreiden ammattitaito pelasti henkeni. Teho-osaston hoitajilla on varmasti todella rankkaa, mutta he jaksoivat aina olla positiivisia seurassani.
 Oulunkylän kuntoutuskeskuksessa meni reilu kuukausi. Vähän ennen juhannusta Otranen pääsi kotiin.
 Hän halusi kävellä omin jaloin kotiovesta sisään. Varmuuden vuoksi hoitajat antoivat mukaan kuitenkin kyynärsauvat.
 Nyt joulukuussa, puoli vuotta sairaalasta pääsyn jälkeen, salilla treenatessa pitää varoa, ettei syke nouse liian korkeaksi. Hapenottokyky on edelleen heikompi kuin aiemmin. Keuhkot toipuvat hitaasti, mutta täysin ennalleen ne tulevat tuskin koskaan.
 Poliisi on toistaiseksi sairauslomalla työstään. Hän haluaisi palata ammattiinsa, mutta tällä hetkellä kuntoutuminen vie kaiken ajan.
 Otranen on ottanut molemmat rokotukset. Sairaudesta jäi olo, että kaiken voi menettää hetkessä.
 Hän kertoo monien kysyneen, onko joku asia kirkastunut hänelle sairauden myötä.
 – En ole saanut henkistä valaistumista, sanoo Otranen nauraen.
 "Ensimmäinen kävelyreissu kuntoutuksessa oli 35 metriä. Nyt kävelen parhaimmillaan kuusi kilometriä. Se on aikamoinen edistys." Antti Kolppo / Yle
 Lue myös:
 Tehohoitopotilaiden määrä kasvaa ja on nyt 60 – tehohoitoa koordinoiva professori: "Kehityssuunta on huono"
 Yle tapasi Ruotsin sairaimmaksi koronapotilaaksi kutsutun Kent Östlingin – 61 päivää hengityskoneessa ja 12 tunnin päässä kuolemasta

Helsinkiläinen poliisi makasi koronan takia teho-osastolla nukutettuna 33 päivää – lääkärin pyynnöstä vaimo jätti jo jäähyväiset


Summary: Liiton hallitus punnitsee työmarkkinatilannetta ja mahdollisia työtaistelutoimia tiistaina.

Paperiliitto on viikonlopun aikana jatkanut työehtosopimusneuvotteluja pienempien alan yhtiöiden kanssa, kertoo puheenjohtaja  Petri Vanhala . Ennakkotiedoista poiketen sunnuntaille kaavailtu tapaaminen UPM:n edustajien kanssa kuitenkin lykkääntyi alkavan viikon perjantaihin.
 Paperiliiton puheenjohtaja Petri Vanhala kuvattuna huhtikuussa.  Juuso Stoor / Yle
 Vanhalan mukaan UPM ilmoitti sähköpostitse, että tapaaminen siirtyy. Syy ei ollut hänen tiedossaan.
 – UPM ilmoitti, että tänään ei mitenkään käy, Vanhala kertoi.
 Metsäyhtiön työmarkkinajohtaja  Jyrki Hollmén  viestitti, että syynä neuvottelujen siirtämiseen on valmistautuminen Lappeenrannan biojalostamon alasajoon lakkouhan takia.
 – Lakkouhasta johtuva jalostamon alasajo on vaatinut jalostamon neuvotteluista vastaavien henkilöiden keskittymistä alasajoon viikonloppuna, ja neuvotteluaika sovittiin Paperiliiton kanssa siirrettäväksi ensi perjantaille, Hollmén kertoi tekstiviestitse.
 UPM kertoi marraskuun lopulla varautuvansa siihen, että biodieseliä valmistava jalostamo Lappeenrannassa joudutaan ajamaan alas lakon takia. Yhtiö varautuu lomauttamaan työntekijöitä enintään 90 päiväksi alkuvuoden aikana.
 Paperiliitto on solminut uudet yrityskohtaiset työehtosopimukset Stora Enson sekä Metsä Groupin kanssa, mutta tilanne on ollut vaikeampi UPM:n kanssa. Tapaamisia UPM:n kanssa on ollut Vanhalan mukaan reilu kymmenen. Esillä on ollut UPM:n biolaitoksen sopimus.
 UPM on halunnut solmia erilliset sopimukset viidelle liiketoiminta-alalle, joilla Paperiliitto on sopimuskumppani.
 Hollménin mukaan keskustelut Paperiliiton kanssa ovat jatkuneet ja uusia tapaamisia on sovittu ensi viikolle.
 – Toivomme edelleen, että Paperiliitto suostuisi käynnistämään neuvottelut pikaisesti myös muissa liiketoiminnoissamme, Hollmén sanoi.
 Teollisuusliiton sopimuksilla ei vaikutusta
 UPM ja Teollisuusliitto sopivat kuluneella viikolla kahdesta työehtosopimuksesta, jotka koskevat UPM Plywoodin vaneriliiketoimintaa sekä UPM Timberin sahaliiketoimintaa. Näillä ratkaisuilla ei Vanhalan mukaan ole vaikutusta Paperiliiton neuvotteluihin.
 Paperiliiton hallitus on koolla tiistaina käsittelemässä neuvottelutilannetta. Muuten kuin UPM:n osalta tilanne näyttää Vanhalan mukaan hyvältä.
 – Näyttää siltä, että hallitukseen mennessä päästään muiden osalta sopimuksiin. UPM:n osalta näyttää hyvin epävarmalta.
 Paperiliitto saattaa tiistaina päättää työtaistelutoimista, Vanhala toteaa.
 – Tottakai myös työtaistelukortti on pöydällä.
 Tällä hetkellä voimassa oleva sopimus Paperiliiton ja Metsäteollisuuden välillä päättyy vuodenvaihteessa. Metsäteollisuus ei enää neuvottele työehtosopimuksesta, joten neuvotteluja on käyty yrityskohtaisesti.
 Lue aiheesta lisää:
 Teollisuusliitto: Ylityökielto voimaan, neuvottelut eivät ole edenneet toivotusti
 Suomen mielestä EU:n sääntely menee metsäasioissa liian pitkälle, mutta EU oli toista mieltä – kiistellyt ilmastokriteerit tulevat voimaan

UPM:n ja Paperiliiton vääntö jatkuu – biojalostamon alasajoon valmistautuminen siirsi neuvotteluja perjantaille


Summary: Kysyimme kolmelta asiantuntijalta pandemian etenemisestä, kulkutautien torjunnasta aiemmin ja millaisen jäljen korona yhteiskuntaan voi jättää.

Koronavirus SARS-CoV-2 aloitti maailmanvalloituksensa Kiinan Wuhanista kaksi vuotta sitten joulukuussa 2019. Se julistettiin pandemiaksi maaliskuussa 2020.
 Kahden poikkeuksellisen vuoden jälkeen tekee mieli tehdä muutama kysymys: Koska tämä oikein loppuu? Ja millä tavalla? Olemmeko oppineet pandemiasta mitään ja kuinka se on vaikuttanut meihin? Kysyimme aiheesta evoluutiobiologilta, epidemiahistorioitsijalta ja kansainvälisen terveyspolitiikan asiantuntijalta.
 Rokotuskattavuus ja tartuntojen määrä lopun alkua
 Virusten elinkaarta tutkinut evoluutiobiologi ja tutkijatohtori  Tuomas Aivelo  antaa edes hieman lohdullisen arvion pandemian kestosta. Parisen vuotta vielä, ehkä.
 – Jos ajatellaan samanlaisia pandemioita, lähimmäksi tulevat influenssapandemiat, joista tunnetaan, millä lailla ne ovat kehittyneet. Koska tämäkin on hengitystievirus, oletettavati sen kaari on samanlainen.
 Evoluutiobiologi ja tutkijatohtori Tuomas Aivelo. Silja Viitala / Yle
 Aivelo kertoo pandemian määriteltävän siten, että on paljon ihmisiä, joilla ei ole immuniteettia ja joiden joukossa tauti voi levitä mihin tahansa aikaan vuodesta. Se tarkoittaa, että tulee erilaisia aaltoja eri aikoihin eri puolilla maailmaa. Kausivaihtelun merkitys on pieni.
 – Yleensä pandemia kestää 2–4 vuotta influenssatapauksessa. Se päättyy, kun riittävän moni on sairastanut riittävän monta kertaa taudin. Silloin virus siirtyy kausittain tautia aiheuttavaksi, kuten kausi-influenssaksi.
 Aivelon mukaan Pohjois-Amerikassa, Euroopassa ja useissa kehittynessä teollisuusmaissa rokotuskattavuus covid-19:ää vastaan alkaa olla niin korkea, että aletaan kolkutella pandemian päättymisen aikaa. Aivelo arvelee myös, että eteläisellä pallonpuoliskolla niin moni on jo saanut tartunnan, että tilanne alkaa olla sama.
 Omikronmuunnos on taas uusi pala palapelissä
 Viruksen muuntuminen, kuten uusi omikronmuunnos, voi tosin pitkittää pandemiaa. Tauti jää jylläämään muodossa tai toisessa.
 – Voidaan ajatella sellainen tilanne, että omikronmuunnos aiheuttaa tartunnan, mutta ei välttämättä vakavaa tautia, niin kyllähän se tavallaan työntää pandemian päättymistä, eli tunnelin päätä kauemmaksi.
 Mahdollisimman suuri rokotuskattavuus on avain pandemian pysäyttämiseksi. Petteri Bülow / Yle
 Maailmaa ovat koetelleet pandemiat eri vuosisadoilla ja ne ovat olleet tuhoisia ja pitkäkestoisia. Ero niiden ja nykypandemian torjunnassa on suuri. Aivelo ottaa esimerkiksi tehokkaan seurannan.
 – Se on johtanut siihen, että olemme pystyneet hidastamaan huomattavasti leviämistä ja toisaalta on suljettu teitä viruksen leviämiseltä, kun olemme rajoittaneet ihmisten välisiä kontakteja enemmän kuin muissa pandemioissa.
 – Virus ei ehkä ole kauhean erikoinen, mutta se, miten yhteiskunta pystyy estämään sen leviämistä, on ennennäkemätöntä.
 Pientä pessimismiä on havaittavissa Aivelon joulukuun alun  blogikirjoituksessa , jossa hän käsittelee omikronin tuomaa haastetta.
 – Tiedämme enemmän kuin koskaan aiemmin tämän pandemian aikana, mutta samalla laajojen päätelmien tekeminen on koko ajan vaikeampaa. Palapelin rakentaminen vaikeutuu, kun paloja on enemmän, Aivelo kirjoittaa.
 Huoli läheisistä yhdistää historian pandemioihin
 Entä millainen koronapandemia on verrattuna historian aiempiin vitsauksiin?
 Epidemioiden torjunnan historiaa väitöskirjassaan tutkiva  Elina Maaniitty  kertoo entisaikojen kulkutautien olleen rajuja: niihin kuoli suhteellisesti valtavasti väkeä.
 Eroa nykypandemiaan on myös siinä, että aiempina vuosisatoina oli helpompi ajatella sairauksien olevan Jumalan rangaistus. Koska lääketiede ei ollut nykyisen kaltaista, joutui sairastumisen seurauksien kanssa usein elämään loppuelämänsä. Nyt oletuksena on yleensä, että taudeista paranee täysin.
 Entisaikojen pandemioissa kuolleisuus oli suurta. Jerry Tavin / AOP
 Maaniitty löytää yhtäläisyyksiäkin:
 – Voimakas pelko, huoli läheisistä, epävarmuus ja eristyksen henkinen raskaus ovat aika muuttumattomia tunteita.
 – Covid-19:ssä tietysti on ollut pelottavaa se, että aluksi ei tiedetty, mistä on kyse. Eikä ollut lääkkeitä eikä rokotteita, niin silloihan se on tosi pelottava.
 Pandemian perustorjunta nykyään ei ole historioitsijan mielestä kovin erilaista: jos pitää ehkäistä taudin leviäminen, pitää estää ihmisten liikkumista.
 Aikaisemminkin hallitsijat ovat päättäneet asioista. He ovat antaneet ohjauskirjeitä, hätälakeja, karanteeneja ja ulkonaliikkumiskieltoja, Maaniitty listaa. Lisäksi on pohdittu, milloin ja keiltä voidaan sulkea rajat, mikä on riittävän paha tilanne ja keitä säännöt koskevat.
 – Voidaanko esimerkiksi tartunnan saaneita ja altistuneita teljetä koteihinsa ja onko se moraalisesti hyväksyttävää? Ja milloin voidaan kieltää laivoja saapumasta satamaan? Maanitty luettelee aikaisempienkin pandemioiden pohdintaa.
 Talous on ollut aikaisemminkin suuri tekijä. Maaniitty muistuttaa, että tietyt asiat ovat ajaneet kaiken yli, on ollut pakko priorisoida. Esimerkiksi sodat ovat löyhentäneet rajoituksia ja sodat taas linkittyvät taloudellisiin intresseihin.
 – Yhteistä entisissä ja nykyisissä pandemioissa on, että eniten kärsivät ne, jotka ovat heikoimmassa asemassa. Tämä tekee tilanteesta vaikean ihan kaikille. Nytkin se näkyy valtioiden sisällä esimerkiksi siinä, että tehdään erilaisia töitä, joissa altistutaan enemmän, mutta taloudellisista syistä sille ei voi mitään. Ja globaalisti rokotteiden saatavuus on tosi iso kysymys, joka taas pitkittää pandemiaa ihan kaikille.
 Seurauksia on ollut vaikea ennustaa
 Kriisien seurauksia on Maaniityn mukaan ollut erittäin vaikea ennustaa.
 – Esimerkiksi yksinkertaistettu käsitys, että musta surma jätti henkiinjääneille enemmän resursseja ja synnytti renessanssin, ei pidä sellaisenaan paikkaansa. Se unohtaa sekä ihmisten henkisen kärsimyksen seuraukset että sen, että valtavasta työvoiman menetyksestä seurasi myös taloudellisia ongelmia.
 Koronan torjuntaohjeissa on korostettu turvaetäisyyksiä ja eristäytymistä. Ne saattavat olla kuitenkin henkisesti raskaita toimia. Silja Viitala / Yle
 Raskaita henkisiä kärsimyksiä ja niiden yhteiskunnallisia pitkän ajan seurauksia ei saisi aliarvioida, Maaniitty muistuttaa.
 – Kriiseistä voi olla tosi ristiriitaisiakin seurauksia. Korostaisin, että eriarvoisuus kriisin aikana ja sen jälkeen ovat sellaisia, joihin tulisi kiinnittää huomiota paljon enemmän.
 Maaniityn mukaan monen menneen kriisin kohdalla nähdään, että ne johtaisivat itsekkyyteen: ihmiset hylkäävät läheisiään, koska pelkäävät tautia ja yrittävät paeta todella nopeasti. Samasta lähdemateriaalista löytyy kuitenkin jopa yhteisöllisyyden kasvua. Ihmiset ovat valmiita uhraamaan paljon, ja esimerkiksi jälleenrakennuksen aika on voinut olla hyvin toiveikasta.
 – Populaarikulttuurissa, esimerkiksi dystopiaelokuvissa, joissa ihmiset alkavat hyvin itsekkäiksi, on narratiivi, joka myy hyvin, mutta se ei ole ollenkaan se ainoa.
 Pitäisi oppia varautumaan yllätyksiin
 Sanotaan, että kärsimys jalostaa. Olemmeko siis oppineet jotain myös koronapandemiasta?
 Tampereen yliopiston kansainvälisen terveyspolitiikan professorin  Meri Koivusalon  mukaan koronapandemia on opettanut, että yhteiskunnassa ja terveydenhoidossa pitää olla valmistautunut yllätyksiin ja vaihtamaan suuntaa.
 Kansainvälisen terveyspolitiikan professori Meri Koivusalo. Matias Väänänen / Yle
 – Covid yllätti siinä, että se ei käyttäytynytkään influenssa epidemian tavoin. Pandemiatoimet ovat nojanneet oletukseen influenssapandemiasta. Uusien varianttien myötä myös covid-pandemia voi muuttua hitaasti lähemmäksi influenssaa. Mutta etenkin alkuvaiheessa se ei edennyt samalla tavalla. Se eteni ryppäissä, eikä ollut yhtä tarttuva.
 Koivusalo toteaa, että rajoitustoimet kuitenkin onnistuivat rajaamaan epidemiaa paremmin kuin mitä influenssan osalta olisi odotettu.
 Koivusalon mukaan pandemian opetus on se, että pitäisi olla valmius tehdä toisin. Epidemia voi tulla yllättäen ja silloin pitäisi olla kapasiteettia toimia. Euroopassakin luotettiin siihen, että terveydenhuollon kapasiteetti riittää, mutta sitä ei ollutkaan riittävästi pitkäaikaisiin potilaisiin ja useiden vuorokausien teho-osastojaksoihin.
 – Osaamista pitäisi myös laajentaa, jotta ollaan valmiimpia kohtaamaan odottamatonta, sillä seuraava pandemia voi olla aivan erilainen kuin tämä nykyinen.
 Koivusalo mainitsee esimerkkinä lääkärien pandemiakokemuksen, joka influenssan ohella on ollut lähinnä HIV/AIDS:in torjunnasta. Korona on kuitenkin aivan erilainen sairaus. Hänestä myös Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen roolia pitäisi vahvistaa tartuntatautien torjunnassa. Nyt THL tarjoaa asiantuntija-apua ja tutkimusta, mutta tukea perusterveydenhuollon kontrollitoimille tulisi myös vahvistaa.
 – Meidän visiomme koronapandemian hoidosta on helposti teho-osasto sairaalassa. Mutta jos ajatellaan ketkä tekevät perustyötä kontrollin kanssa ja sen kanssa tulevatko ihmiset rokotettaviksi, niin siinä perusterveydenhuolto on hyvin tärkeä.
 Pandemia paljastaa yhteiskunnan jakolinjoja
 Talousedut ovat vetäneet eri suuntaan kuin kansanterveys ja rokotuspassikeskusteluun ovat ilmestyneet myös viittaukset ihmisoikeuksista. Jakaako pandemia yhteiskuntia?
 Koivusalon mukaan pandemia pikemminkin paljastaa jakolinjoja ja katvealueita.
 – On paljastunut muun muassa, että Suomessa on ihan hirveästi keikkatyöläisiä rakennuksilla ja maaseudulla ja monissa muissa töissä. Se on hiljainen porukka, joka ei näy, mutta tuli esille tartuntaryppäiden kautta.
 Useita koronatartutaryppäitä on havaittu keikkatyöläisten keskuudessa. Silja Viitala / Yle
 Pandemia on myös ravistanut työelämää ja saanut ihmiset ajattelemaan, mitä oikeastaan itse haluaa, Koivusalo pohtii.
 – Talouden merkitys on noussut viime vuosikymmeninä ja työelämä on ottanut yhä tiukemman otteen ihmisistä paitsi kansainvälisesti myös Suomessa. Odotusten vastaisesti Yhdysvalloissa ihmiset ovat alkaneet vaihtaa työpaikkaa. Muutos voi osoittautua laajaksi.
 Koivusalon mukaan pandemia on tuonut myös etätyön vahvemmaksi osaksi tulevaisuutta. Etätyö voi heijastua myös alustatyön laajentumisessa ja uudenlaisessa ulkoistamisessa, jossa jotkut fyysiset työpaikat katoavat, eikä ole enää välttämättä omaa yhtä työtä, vaan tehdään erilaisia palveluja eri alustoille.
 Käsitys kokonaisesta valtioistakin voi muuttua
 Koivusalo mainitsee Harvardin poliittisen taloustieteen professorin  Dani Rodrikin  huomion siitä, että pandemian torjunnassa valtiot ovat tulleet "ääreisiksi" versioiksi itsestään.
 Yksi esimerkki on Ruotsi, jossa raportoitiin paljon koronaan liittyviä kuolemia pandemian alussa. Monet pitivät Ruotsin toimia hyvinä, koska taloudellista toimintaa etenkin alkuvaiheessa rajattiin vähän ja rajat pysyivät auki. Mutta monille Ruotsi näyttäytyi myös yhtäkkiä kylmänä yhteiskuntana.
 – Toisaalta Ruotsin viesti on ollut myös se, että kaikkea ei voi pitää jatkuvasti kiinni. Jos ei tiedetä kuinka kauan pandemia kestää, pitää luoda sellainen systeemi, joka kestää pidempään. Ruotsi on kyllä myös muuttanut toimiaan ja reagoinut tilanteeseen pandemian aikana.
 Kulttuuriväen mielenosoitus eduskuntatalon edessä 3.6.2021 vaati kokoontumisrajoitusten höllentämistä. Jorma Vihtonen / Yle
 Koivusalo pohtii, voisiko ihmisten motivaation kannalta ajoittainen hellittäminenkin olla tärkeää.
 – Jos yhteiskunnan toimintoja joudutaan rajoittamaan pitkään, voi auttaa, jos siinäkin on löysempiä vaiheita. Ihmiset näkevät, että tämä ei ehkä kestäkään ikuisesti, vaan toimet suhteutuvat tauti- ja rokotustilanteeseen ja että tiedon kertyessä haetaan myös uusia toimintatapoja.
 Kriisinkestävyyden kannalta on ollut haastavaa, että yhteiset tilaisuudet ja yhteiset toiminnat ovat katkenneet. Se on kohdellut myös hyvin eri tavoin erilaisia elinkeinoja.
 – Kriiseissä yhteinen tekeminen ja yhdessä oleminen vahvistavat yleensä ihmisten mahdollisuuksia. Tässä taas kaikkien on pitänyt olla erillisinä. Se syö kestokykyä – varsinkin nuorilla.
 Lue myös:
 Ylen ajantasainen koronaseuranta
 Tutkimus: Jo ihmiskunnan ensimmäinen pandemia 1 500 vuotta sitten vaati poikkeuksellisia lakeja

Koronapandemia on jyllännyt jo pari vuotta – näkyykö sen loppua ja mitä uusin kulkutauti on meille opettanut?


Summary: Yhdysvaltain ulkoministeri Antony Blinken sanoo, että Nord Stream 2 -kaasuputkea tuskin otetaan käyttöön, jos Venäjä hyökkää Ukrainaan.

Maailman johtavien talousmaiden G7-ryhmä on julkaissut ulkoministerikokouksen päätteeksi kannanoton, jossa Venäjää varoitetaan kovin sanoin olemaan hyökkäämättä Ukrainaan.
 – Venäjän ei ole syytä epäilläkään, etteikö sotilaallinen hyökkäys Ukrainaa vastaan tietäisi massiivisia seuraamuksia ja kovaa hintaa, ulkoministeriöiden julkaisemassa  tiedotteessa  sanotaan.
 Yhdysvallat on varoitellut Venäjää samansuuntaisin sanankääntein jo aiemmin, etenkin presidenttien  Joe Bidenin  ja  Vladimir Putinin  alkuviikon  videoneuvottelun  yhteydessä.
 Kannanoton ovat allekirjoittaneet G7-maat Britannia, Italia, Japani, Kanada, Saksa, Ranska ja Yhdysvallat, sekä EU:n ulkopoliittinen edustaja  Josep Borrell .
 Maat sanovat yksissä tuumin tuomitsevansa Venäjän joukkojen keräämisen lähelle Ukrainan rajaa. Yhdysvaltain tiedustelutietojen mukaan Venäjä voisi aloittaa maahyökkäyksen Ukrainaan vuodenvaihteen jälkeen.
 G7-maat vaativat Venäjää liennyttämään jännitteitä ja etsimään diplomaattisia ratkaisuja kriisiin. Tähän myös G7 sanoo pyrkivänsä.
 – Vahvistamme vankkumattoman tukemme Ukrainan suvereniteetille ja alueelliselle koskemattomuudelle. Kiitämme Ukrainaa pidättyväisyydestä.
 Nord Stream 2 vaakalaudalla
 Yhdysvaltain ulkoministeriön lähde kertoo AFP:lle, että G7:n lisäksi suuri joukko muita maita on valmiina osallistumaan tarvittaessa Venäjän vastaisiin pakotteisiin.
 Yhdysvaltain ulkoministeri  Antony Blinken  sanoi sunnuntaina uutiskanava NBC:n haastattelussa, että Nord Stream 2 -kaasuputkea tuskin otetaan käyttöön, jos Venäjä hyökkää Ukrainaan.
 – Kaasuputki on painostusväline Venäjää vastaan. Presidentti Putin haluaa, että kaasu alkaa virrata Nord Stream 2:n kautta. On hyvin epätodennäköistä, että niin tapahtuu jos Venäjä hyökkää Ukrainaan, Blinken sanoi.
 Pakotteiden kohdistumista juuri Nord Stream 2:een on pidetty todennäköisenä, mutta Yhdysvaltain hallinnosta suunnitelmia ei ole vahvistettu.
 Syksyllä valmistuneen  valtavan uuden kaasuputken  on tarkoitus kuljettaa maakaasua Venäjältä Eurooppaan.
 Lue lisää:
 Puolustusvoimain komentaja Timo Kivinen: Jos Ukrainassa alkaa avoin sota, se vaikuttaa myös Itämeren alueeseen
 Naton pääsihteeri torjuu Venäjän vaatimuksen estää Ukrainalta pääsy sotilasliittoon
 Biden uhkasi Putinia ankarilla pakotteilla, jos Venäjä hyökkää Ukrainaan – Reuters: Nord Stream 2 -kaasuputki laitettaisiin jäihin

G7-maat varoittavat Venäjää: Hyökkäys Ukrainaan tietäisi "massiivisia seuraamuksia ja kovaa hintaa"


Summary: Uusista opiskelupaikoista 300 on työn ohessa suoritettavaa monimuotokoulutusta.  Perinteisiä korkeakoulun aloituspaikkoja on luvassa 85. Opiskelupaikat tulevat hakuun ensi syksynä.

Tiede- ja kulttuuriministeri  Antti Kurvinen  (kesk.) lupaa helpotusta varhaiskasvatuksen ahdinkoon. Kurvisen mukaan hallituksen tavoitteena on lisätä alan opiskelupaikkoja jo ensi syksystä alkaen.
 – Tähän täytyy vastata. Joka puolella maata on pulaa varhaiskasvatuksen ammattilaisista, jotka päiväkodeissa pitävät lapsista huolta, Kurvinen sanoo.
 Kurvisen mukaan uusista opiskelupaikoista 300 on työn ohessa suoritettavaa monimuotokoulutusta. Luvassa on myös 85 uutta perinteistä varhaiskasvatuksen aloituspaikkaa korkeakouluissa.
 Tällä hetkellä varhaiskasvatuksen opettajien aloituspaikkoja on kaikissa yliopistoissa yhteensä 850. Monimuotokoulutuspaikkoja on nykyisellään noin 100.
 Tiede- ja kulttuuriministeri Antti Kurvisen (kesk.) mukaan uudet opiskelupaikat on tarkoitus panna hakuun jo ensi vuoden syksyllä. Tiina Jutila / Yle
 Ministerin mukaan koulutukseen toivotaan paitsi nuoria myös jo pidempään työelämässä olleita. Uudet opiskelupaikat on tarkoitus panna hakuun jo ensi vuoden syksyllä.
 – Varsinkin monimuotokoulutukseen, joka nyt lähtee liikkeelle, tavoitellaan jo työelämässä olevia vähän vanhempiakin henkilöitä, Kurvinen toteaa.
 Hänen mukaansa ajatuksena on, että voisiko uudesta usean yliopiston yhteistyöhankkeesta kenties löytyä ihmisille uusi elämänura varhaiskasvatuksen parissa.
 Kandidaatin tutkinto suoritetetaan pääosin etänä
 Työn ohessa suoritettavan koulutuksen koordinoinnista vastaa Oulun yliopisto. Tiede- ja kulttuuriministeri Antti Kurvisen mukaan opetusta tulevat antamaan kaikki jo tälläkin hetkellä varhaiskasvatuksen koulutusta tarjoavat yliopistot.
 Uudessa usean yliopiston yhteistyöhankeessa ovat mukana Helsingin, Itä-Suomen, Jyväskylän, Oulun, Tampereen ja Turun yliopistot sekä Åbo Akademi.
 – Kyseessä on työn ohessa suoritettava, ammatillisissa tehtävissä jo toimiville henkilöille annettava valtakunnallinen monimuotokoulutus, Kurvinen selventää.
 Kasvatustieteen kandidaatin tutkintoon tähtäävä koulutus suoritetaan pääosin etänä.
 Varhaiskasvatuksen työntekijöistä on pulaa eri puolilla Suomea. Silja Viitala / Yle
 Ammattiliiton puheenjohtaja: Palkkaus ja työolotkin saatava kuntoon
 Varhaiskasvatuksen opettajien liiton puheenjohtaja  Anitta Pakanen  ilahtui kuullessaan uutisen. Hänen mukaansa koulutuspaikkojen lisääminen on iso askel parempaan suuntaan alan työvoimapulan helpottamiseksi.
 – Totta kai se on iso helpotus. Varhaiskasvatuksen koulutuspaikkoja tarvitaan lisää ja tämä varmasti nyt ainakin osaltaan auttaa, Pakanen sanoo.
 Hänen mukaansa pulaa työvoimasta on koko maassa. Pakanen toteaa, että tilanne uhkaa pahentua tulevina vuosina erityisesti kasvukeskuksissa, joissa lasten määrä kasvaa.
 Pakanen sanoo, että alan koulutuksen ongelmat juontavat juurensa vuosikymmenten taakse.
 – Tämä juontaa juurensa siitä, että meillä on jo kaksikymmentä vuotta koulutettu alan osaajia liian vähän.
 Pakasen mukaan tilannetta kärjistää tällä hetkellä entisestään se, että suuret ikäluokat ovat jäämässä eläkkeelle.
 Pakanen korostaa, että koulutuspaikkojen lisääminen ei kuitenkaan yksin riitä alan ahdinkoa korjaamaan.
 – Työolot ja palkkaus olisi myös saatava kuntoon, jotta alan vetovoima ja pitovoima voisivat säilyä, Pakanen summaa.
 Huolensa varhaiskasvatuksen ongelmista ja tulevaisuudesta esitti parisen kuukautta sitten myös Helsingin kasvatuksen ja koulutuksen apulaispormestarina syksyllä aloittanut  Nasima Razmyar  (sd.).
 Razmyar kuvaili varhaiskasvatuksen tilannetta Helsingissä korttitaloksi, joka voi jopa romahtaa lähivuosina.  Razmyarin mukaan vaarana on, ettei Helsinki kohta selviäisi edes lakisääteisistä tehtävistä varhaiskasvatuksessa.
 Varhaiskasvatuslaki edellyttää korkeakoulutetun henkilöstön lisäämistä
 Ongelmia voi alalle aiheutua myös siitä, että varhaiskasvatuslaki edellyttää korkeakoulutetun henkilöstön määrän kasvua varhaiskasvatuksessa vuoteen 2030 mennessä.
 Varhaiskasvatusyksiköissä työskentelevistä kahdella kolmasosalla pitää olla joko varhaiskasvatuksen opettajan tai -sosionomin koulutus. Suurin osa varhaiskasvatuksen korkeakoulutetuista tulee olemaan varhaiskasvatuksen opettajia ja kolmasosa olisi lastenhoitajia.
 Esimerkiksi ankaran henkilöstöpulan kanssa kamppailevassa Helsingissä on nykyisellään töissä noin 2 500 varhaiskasvatuksen opettajaa. Lain edellyttämä määrä vaatisi vuoteen 2030 jopa saman määrän lisää.
 Ministeri Kurvisen mukaan uusilla aloituspaikoilla pyritään vastaamaan sekä alaa vaivaavaan työvoimapulaan että lainsäädännön kiristyviin vaatimuksiin.
 Helsingin apulaispormestari Nasima Razmyar on vaatinut aloituspaikkamäärän lisäämistä erityisesti Helsingissä, eikä tästä pitäisi hänen mukaansa tehdä aluepoliittista kysymystä, koska Helsingissä lasten määrä kasvaa.
 "Voi viedä lapsen päivähoitoon varhaisessa vaiheessa tai saada kotihoidontukea"
 Tiede- ja kultuuriministeri Antti Kurvinen puolestaan korostaa, että tarvetta koulutuksen lisäämiselle on koko maassa. Kurvisen mielestä varhaiskasvatusta koetteleva ahdinko on juuri esimerkki siitä, että Suomessa kaivataan alueellisen korkeakoulupolitiikan vahvistamista.
 – Osaajista on pula koko maassa, Kurvinen toteaa.
 Varhaiskasvatuslaki edellyttää korkeakoulutetun henkilöstön lisäämistä päivähoidossa. Tiina Jutila / Yle
 Hän sanoo, että varhaiskasvatus on jokaisen lapsen oikeus ja alan ammattilaisilla pitää olla mahdollisuus tehdä työnsä hyvin eri puolilla Suomea.
 – Ammattilaiset ovat vaihtaneet alaa, koska ovat kokeneet työn liian raskaaksi, Kurvinen sanoo.
 Kurvinen kuitenkin korostaa, että perheillä tulee olla myös vaihtoehtoja lastenhoidon ja arjen järjestämisessä. Kurvisen mukaan hallituksen tuore perhevapaauudistus antaa näitä mahdollisuuksia.
 – Uudistuksessa säilyi valinnanvapaus. Lapsen voi viedä päivähoitoon hyvinkin varhaisessa vaiheessa tai perhe voi myös saada kotihoidontukea, Kurvinen sanoo.
 Kurvinen toteaa, että tämä varmasti helpottaa myös päiväkotien ruuhkaa ja työvoimapulaa.
 Varhaiskasvatuksen osallistumisaste muihin pohjoismaihin verrattuna alhainen
 Hallituksen perhevapaauudistus ei heikentänyt lasten kotihoidontuen tasoa.
 Muun muassa oppositiopuolue kokoomus on vaatinut kotihoidontuen karsimista,  jotta yhä useammat lapset osallistuisivat varhaiskasvatukseen. Taustalla on muun muassa ajatus maahanmuuttajien sujuvammasta integroitumisesta yhteiskuntaan ja työelämään.
 Esimerkiksi Helsingissä varhaiskasvatuksen tilanne on ollut viime aikoina korostetusti tapetilla, koska kaupunki pyrkii strategiansa mukaisesti nostamaan varhaiskasvatukseen osallistuvien lasten määrää.
 Kehityksen vauhditamiseksi Helsinki päätti poistaa kotihoidontuen Helsinki-lisän maksamisen yli yksivuotiaille viime kesäkuusta alkaen.
 Yhdestä kolmeen vuotiaiden osalta varhaiskasvatuksen osallistumisaste on Suomen pääkaupungissa edelleen selvästi muihin pohjoismaihin verrattuna varsin alhainen.
 Lue myös:
 Päiväkotien henkilöstömitoituksesta ei saa poiketa enää edes sairaustapauksissa – moni kunta on vaikeuksissa, kun sijaisia ei ole

Varhaiskasvatuksen ahdinkoa helpotetaan lähes 400 uudella opiskelupaikalla – ministeri: Tässä tavoitellaan nyt vanhempiakin henkilöitä alalle


Summary: Anestesiologiaan ja tehohoitoon erikoistuva lääkäri Jenni Puoliväli-Oksala, 31, on jakanut Instagramissa ajatuksiaan nuorten koronapotilaiden hoitamisesta.

Koronatartunnan takia tehohoitoa tarvinneiden polilaiden ikäjakauma on muuttunut epidemian aikana. Kuluneena syksynä 40-vuotiaiden osuus on yli kaksinkertaistunut aiemmasta.
 Aikaisempaa nuorempien koronapotilaiden hoitaminen on pysäyttänyt myös nuoren lääkärin.
 Anestesiologiaan ja tehohoitoon erikoistuva lääkäri  Jenni Puoliväli-Oksala , 31, on seurannut koronatilanteen pahentumista Etelä-Pohjanmaalla Seinäjoen keskussairaalassa.
 – Syksyllä alkoi tulla nuoria ja kohtuu terveitä enemmän teholle. Tuntui, että ei tämä ole mahdollista, tämän piti olla vanhusten ja monisairaiden ihmisten tauti.
 Elämän ja kuoleman rajoilla olevien nuorten potilaiden hoitaminen on koskettanut. Tauti tuli jotenkin itseä lähemmäs, pohtii Puoliväli-Oksala.
 – Potilaat voivat olla samassa elämäntilanteessa kuin itsekin olen, on perhettä, pieniä lapsia. Olen miettinyt, miten kamalaa se on perheelle, se kaikki epävarmuus, kun kukaan ei osaa sanoa, kuinka kauan tehohoito kestää ja mikä on lopputulos.
 Jenni Puoliväli-Oksala jakoi noin kuukausi sitten Instagramissa rehellisiä ajatuksiaan koronatilanteesta. Kuuntele haastattelu, jossa Puoliväli-Oksala kertoo nuorten potilaiden hoitamisesta teho-osastolla. Toimittaja on Emilia Pakkala.
 Lisää aiheesta
 Koronapotilaiden tehohoidon tarve selvässä kasvussa – sairaaloissa jo 52 potilasta, alle 40-vuotiaiden osuus yli kaksinkertaistunut aiemmasta
 Hoitaja kuvasi tehohoidon arkea kännykkäkameralla Ylen pyynnöstä – vierailukiellon vuoksi kuvat sairaaloista ovat puuttuneet koronauutisista

Nuorten koronapotilaiden kohtaaminen pysäytti tehohoitolääkäri Jenni Puoliväli-Oksalan, 31: "Tämän piti olla vanhusten ja monisairaiden tauti"


Summary: Musiikki voi vähentää Tourette-oireita, kertoo asiantuntija. Kainuulaiselle Leevi Kestille kävi juuri niin. Nyt muusikonalku haaveilee isoista keikkalavoista ja toivoo voivansa näyttää esimerkkiä muille.

Tääl mesta mis voit purkaa omii juttui Voit puhua kaikest vaik olla viel tuttui Sumpit naamarii ja takas sorvin ääreen Matkal uutta matskuu heitän ääneen
 Leevi Kesti , 20, räppää itse sanoittamaansa kappaletta nuorisotyötä tekevän Spartak-yhdistyksen musiikkihuoneessa Kajaanissa.
 Räpin päätyttyä voi ohimennen kuulla lyhyen äännähdyksen, tic-oireen. Kestille oireet ovat osa elämää ja Tourettea. Hän kuvailee niitä  normiperusmeiningiksi .
 Sen, että oireet katoavat räpätessä, huomasivat ensimmäiseksi Kestin kaverit tämän ollessa 16-vuotias.
 – Kaverit kysyivät, olenko huomannut, että olen paljon rauhallisempi eikä tic-oireita tule, kun räppään. Pyysin heitä ottamaan räppiä videolle, ja sitten huomasin itsekin. Mietin, että ihan siistiä, Kesti muistelee.
 Katso videolta, kun Kesti räppää ja kertoo hetkestä, jolloin kaverit huomasivat oireiden katoavan:

 Myöhemmin musiikista tuli hänen voimavaransa. Kivuttomasti se ei kuitenkaan käynyt.
 Oireet alkoivat isän kuoltua
 Leevi Kestin ensimmäiset Tourette-oireet ilmenivät kahdeksanvuotiaana. Isä oli menehtynyt pari vuotta aikaisemmin. Kesti uskoo, että oireiden puhkeamisen ja isän kuoleman välillä on yhteys.
 Tourette on lapsuudessa alkava neuropsykiatrinen oireyhtymä, jolle tunnusomaisia ovat tic-oireet. Ne ovat tyypillisesti nopeita ja tahattomia liikkeitä tai äännähdyksiä. Oireissa esiintyy vaihtelua.
 – Aloin äkkinäisesti kääntää päätä ja avata suuta. Isäpuoli kysyi, näenkö harhoja tai kuivaako suuta. Menimme lääkäriin, ja tutkimuksissa todettiin Touretten oireyhtymä.
 Kesti löysi musiikin 13-vuotiaana. Ensin hän vain kuunteli, mutta alkoi pian kirjoittaa omia sanoituksia.
 – Ajattelin, että eihän tämä ole vaikeaa, tykkään saakelisti.
 Murrosiässä ja aikuisuuden kynnyksellä Kestin elämässä oli haasteita. Hän valmistui ammattioppilaitoksesta sähköasentajaksi, mutta huomasi pian, että työ ei kiinnostanut.
 17-vuotiaana Kestillä todettiin aktiivisuuden ja tarkkaavuuden häiriö ADHD. Kesti pohti, voiko tehdä musiikkia ollenkaan.
 Kesällä 2021 Kesti tutustui ennaltaehkäisevää nuorisotyötä tekevään Spartak-yhdistykseen. Nyt hän käy Spartakilla neljä kertaa viikossa. Nuorille suunnatuissa tiloissa on oma musiikkihuone, jossa voi muun muassa tehdä omaa musiikkia.
 Musiikista on tullut hänelle lyhyessä ajassa voimavara, tulevaisuuden unelma-ammatti ja keino rauhoittua.
 Leevi Kesti käy neljästi viikossa Spartakilla, jonka musiikkihuoneessa hän luo rap-uraansa. Mimmi Nietula / Yle
 Musiikki auttaa keskittymään
 Kestin kokemus ei ole aivan tavaton. Tourette-oireet ilmenevät tyypillisesti jännittävissä tilanteissa, jännittyneessä olotilassa ja paineen alla. Musiikki voi siirtää oireita sivuun.
 Musiikkiterapeutti  Ari Hyvösen  mukaan syy voi löytyä musiikin kokonaisvaltaisuudesta.
 – Musiikkiterapiassa huomio kiinnittyy soittamiseen tai yhteiseen vuorovaikutukseen. Siinä vaiheessa muut oireet katoavat.
 Samoilla linjoilla on musiikkilääketieteen erityisosaaja, Turun yliopistollisen keskussairaalan neurologian professori ja ylilääkäri  Seppo Soinila .
 Soinila kertoo, että Tourettea tunnetaan vielä hyvin vähän eikä esimerkiksi ole olemassa tarkkaa tietoa siitä, mitä aivoissa tapahtuu oireyhtymän käynnistyessä.
 – Me emme ymmärrä, minkä takia Tourette-oireyhtymä laantuu ja oireet häviävät tietyissä tilanteissa, Soinila pohtii.
 Hän kertoo saksalaisesta tutkimuksesta, jossa musiikin kuuntelu, soittaminen ja laulaminen vähensivät Tourette-potilaiden kasvojen nykäysten määrää.
 Siihen, johtuuko oireiden väheneminen juuri musiikista vai yleisesti mielekkäästä tekemisestä, ei ole yksiselitteistä vastausta.
 – Samassa tutkimuksessa haastatellut potilaat kertoivat tilanteista, joille yhteistä oli, että oli keskitytty intensiivisesti johonkin positiivisena koettuun asiaan ja oireet olivat kadonneet.
 Soinila haluaa rohkaista käyttämään luovia ilmaisukeinoja.
 – Jos Touretten oireyhtymän kanssa on enemmän sinut löytämällä keinoja ja tilanteita, joissa oireisto lievenee tai poistuu, on se yleisen elämänhallinnan ja sosiaalisen kanssakäymisen kannalta tietenkin tärkeää, hän sanoo.
 Räpätessä kaikki muu unohtuu
 Kestillä esiintyy Tourette-oireita, kun hän esimerkiksi stressaa tai jännittää. Myös kiire voi korostaa painetta.
 – Oireet unohtuvat täysin, kun alan räpätä. Aivot unohtavat muun, ja keskityn vain musiikkiin. On ollut helpompi olla, ja oireita on nyt vähemmän.
 Musiikista on tullut kokonaisvaltainen osa hänen elämäänsä.
 – Musiikin tekemisestä saa voimaa ja onnistumisen tunteita. Sen avulla olen selvinnyt ja oppinut rauhoittumaan.
 Vaikka Tourette-oireet ovat aiempaa pienemmässä osassa, ADHD tulee Kestin mukaan enemmän esiin nykyään. Silloin hän ei jaksa keskittyä, vaan esimerkiksi kiertelee ympäriinsä Spartakin tiloissa. Perusasiat voivat jäädä kesken.
 – Räppihommat teen aina loppuun. Niihin minä keskityn, Kesti kertoo.
 Spartakin musiikkihuone on vielä remontin alla, mutta se ei estä Leevi Kestiä luomasta musiikkia. Mimmi Nietula / Yle
 ADHD voi myös tehostaa tuotteliaisuutta.
 – ADHD:n vuoksi ajatukset pyörivät päässä, joten sanoittaminen on myös helpompaa. Kun on vilkas mieli, pystyy keksimään enemmän sanoja.
 Kesti tallentaa ideat ja sanat puhelimeensa. Vaikka pari puhelinta on hajonnut ja kappaleet niiden myötä kadonneet, suhtautuu Kesti musiikintekoon luottavaisesti. Kappaleita syntyy elämästä, tunteista ja kavereista.
 – Lauluja tulee aina lisää. Olen ottanut asian siltä kannalta, että  no stress .
 Nyt Kestillä on unelma
 Tulevaisuudessa Leevi Kesti haluaa esiintyä isoilla keikkalavoilla ja tehdä musiikkia, jota muut tahtovat kuunnella.
 Hän on esiintynyt jo nyt paikallisissa tapahtumissa. Vielä ennen joulua on tulossa keikka kainuulaisille nuorille. Samalla on käynnissä uusien kappaleiden äänitys.
 – En vielä uskaltaisi sanoa, että teen tätä työkseni. En ole vielä Suomi-räppäreiden huipulla, mutta totta kai sinne tähtään. Unelmia täytyy olla.
 Nuorille hän toivoo voivansa antaa esimerkkiä.
 – Toivon, että muut näkevät, että hekin voivat olla jonain päivänä mitä haluavat. Unelmien eteen pitää tehdä kovasti työtä ja uskoa itseensä. On mielenkiintoinen ja hyvä juttu, että vaikka on Tourette ja ADHD, voi tehdä kaikenlaista. Ei pidä luovuttaa eikä antaa sairauden tulla esteeksi.
 Musiikkihuoneessa alkaa kuulua räppi.
 Jaksanu duunaa mitää, jaksanu musaa Pelotti et lähtee menee taas liian lujaa Pysyin kovana vaik heikkous näky meiän silmist Kokokeho ja elämä pelkkä kauhufilmii Piti skarppaa piirit uusiin vaihtaa Yhtää enempää vääntö säätöö en kaipaa
 Lue seuraavaksi:
 Kun Tourette-poika Eric Iljinistä tuli pieni julkkis, kiusaaminen ja osoittelu loppuivat viimein: “Nyt on kavereitakin”
 Tubettaja Katariina Räikkönen,18, ei häpeä, vaikka rumat sanat ja oudot oireet herättävät huomiota koulussakin: "Lääkäri epäili heti Touretten syndroomaa"
 Tourettea sairastava Mikko joutuu jatkuvasti juoppoputkaan vaikka hän on raitis
 Samuel Shipwayn rohkea avautuminen sai herjaajan poistamaan videonsa Youtubesta: "Toivotimme toisillemme hyvät jatkot"

Kun Leevi Kesti alkoi räpätä, tapahtui jotain yllättävää: Tourette-oireet vain katosivat – "Mietin, että ihan siistiä"


Summary: Viron presidentti seuraa Yhdysvaltain esimerkkiä ja jättää menemättä Pekingin olympialaisten vieraaksi. Boikotin syynä ovat Kiinan ihmisoikeusrikkomukset.

Viron presidentti  Alar Karis  sanoi sunnuntaina, ettei lähde seuraamaan Pekingin talviolympialaisia poliittisista syistä. Asiasta kertoi muun muassa  virolainen Postimees-lehti . Karis viittasi muidenkin valtionpäämiesten vastaavaan päätökseen.
 Helmikuussa järjestettäviä talviolympialaisia aikovat boikotoida diplomaattisesti ainakin Yhdysvallat, Australia, Kanada ja Britannia.
 Boikottihankkeen aloitti Yhdysvallat. Presidentti  Joe Bidenin  hallinto on ilmoittanut, että se ei lähetä edustajiaan Pekingin kisoihin, koska Kiina rikkoo ihmisoikeuksia ja sortaa varsinkin uiguurivähemmistöä.
 Yhdysvallat ja muut diplomaattiseen boikottiin osallistuvat maat lähettävät kuitenkin urheilijansa kisoihin.
 Viron yleisradion  ERR:n mukaan  vielä ei tiedetä, osallistuuko Virosta talvikisoihin ministeri- tai virkamiestason edustajaa. EU ei ole toistaiseksi ottanut yhteistä kantaa asiaan, ja esimerkiksi Ranska on ilmoittanut, ettei se osallistu valtionpäämiesten boikottiin.
 Kiina on uhannut Yhdysvaltoja ja muita boikotoivia maita tarkemmin määrittelemättömillä seurauksilla. Kiinan ulkoministeriön tiedottaja  Wang Wenbin  sanoi toissapäivänä, ettei boikoteilla ole vaikutusta kisojen onnistumiseen.
 Suurempien maiden johtajista vain Venäjän presidentti  Vladimir Putin  on ehättänyt ilmoittaa hyväksvänsä kutsun talvikisoihin.
 Lue lisää:
 Pekingin talviolympialaisten diplomaattinen boikotti laajenee – Australia seuraa USA:n esimerkkiä, myös Britannia rajoittamassa edustustaan kisoissa
 Yhdysvallat asettaa Pekingin talviolympialaiset diplomaattiseen boikottiin

Viron presidentti liittyy Pekingin talvikisojen boikottiin – ei lähde kisavieraaksi "poliittisista syistä"


Summary: Yle kertoi lauantaina sosiaali- ja terveysministeriön arviosta, jonka mukaan lähes kaikki koronarajoitteita tiukentavan hätäjarrumekanismin kriteereistä täyttyvät. Mutta millaisia rajoitteita se toisi kansalaisten arkeen?

Viime viikkojen yksi toistelluimmaista koronatermeistä lienee hätäjarru. Hätäjarrulla tarkoitetaan hallituksen välinettä, jolla se voi tiukentaa koronarajoituksia Suomessa.
 Hätäjarrun käyttöönotosta ei välttämättä olla kaukana, sillä sosiaali- ja terveysministeriön strategiapäällikkö  Pasi Pohjola   kertoi Ylelle lauantaina lähes kaikkien kriteereiden  täyttyvän jo tällä hetkellä.
 Tällä hetkellä rajoituksia pohtiva poikkihallinnollinen virkamiestyöryhmä odottaa, saadaanko vasta käyttöön otetuilla rajoituksilla tautitilanne rauhoittumaan. Pohjola arvioi, että hallituksen ja aluehallintovirastojen toimeenpanemien rajoitusten pitäisi alkaa näkyä tautitilanteessa ensi viikon lopussa.
 Mutta millaisia rajoitustoimia hätäjarrumekanismilla voitaisiin ottaa käyttöön?
 1) Kokoontumisrajoitusten tiukentaminen entisestään
 Sosiaali- ja terveysministeriö kertoo hätäjarrua  koskevassa muistiossa , että kokoontumisrajoituksia voitaisiin kohdentaa myös “matalariskisen toiminnan” piiriin.
 Käytännössä tämä voisi tarkoittaa esimerkiksi henkilöstöravintoloita, elokuvateattereita, kauppakeskuksia tai hengellisiä kokoontumisia, joita  Terveyden ja hyvinvoinnin laitos  pitää omassa arviossaan vähäisen riskin tilanteena.
 Jos koronatilanne äityy todella pahaksi, rajoituksia ei voitaisi jatkossa kiertää koronapassilla. Tässä tapauksessa viranomaisten tarkoituksena olisi rajoittaa myös rokotettujen tapaamisia.
 Näiden rajoitusten pitäisi olla määräaikaisia, ja ne pitäisi kohdentaa ratkaisemaan tarkasti määritelty ongelma.
 2) Peruskoulujen siirtyminen etäopetukseen
 Hallitus on halunnut viimeiseen asti varoa lasten ja nuorten siirtämistä etäopetukseen, koska toimella on vakavia vaikutuksia heidän hyvinvointiinsa.
 Hätäjarru kuitenkin mahdollistaisi etäopetuksen lisäämisen paikallisesti ja alueellisesti, jos se koetaan välttämättömäksi ja oikeasuhtaiseksi toimeksi.
 Etäopetus voisi koskea esimerkiksi peruskoulun, ammattiopiston tai lukion oppilaita.
 3) Rajoitusten laajentaminen nykyisestään
 Hätäjarrumekanimismilla voitaisiin laajentaa jo voimassa olevia rajoituksia koskemaan kokonaista erityisvastuualuetta.
 Suomessa on viisi erityisvastuualuetta, jotka muodostuvat yliopistollisen sairaalan ympärille. Näiden lisäksi on olemassa Ahvenanmaa.
 Rajoitusten laajentaminen voisi tulla kysymykseen silloin, kun erikoissairaanhoidon kapasiteetti uhkaa loppua kesken.
 Vaikein tilanne tehohoidon osalta on tällä hetkellä  Oulun yliopistollisessa sairaalassa , mutta valtakunnallisesti kapasiteetti riittää ainakin vielä.
 4) Rajojen entistä tarkempi valvominen
 Ylen tietojen mukaan hallituksen sote-ministerityöryhmässä on keskusteltu rajakäytäntöjen muutoksista.
 Tämä muutos voisi koskea sitä, että koronapassilla ei pääsisi jatkossa maahan. Kaikilta tulijoilta vaadittaisiin sen sijaan kaksi negatiivista testitulosta, jotta omikronmuunnoksen rantautumista Suomeen voitaisiin hidastaa.
 Hätäjarrulla voitaisiin tehdä myös muita rajojen terveysturvallisuuteen liittyviä muutoksia, jos se koetaan välttämättömäksi.
 5) Muut muutokset
 Hätäjarrun yksi keskeisimmästä ajatuksista on se, että eri ministeriöistä koostuva virkamiestyöryhmä pohtii mahdollisia uusia rajoitustoimia.
 Uusien rajoitustoimien pitäisi ratkaista epidemiatilanteessa tarkkaan rajattuja ongelmia, ja niiden vaikutuksia tulisi seurata eri näkökulmista.
 Hallitus ei kuitenkaan ottaisi näitä toimia käyttöön, vaan se oli paikallisten ja alueellisten virkamiesten tehtävä.
 Viimesijaisena keinona olisi poikkeusolojen julistaminen, ja valmiuslain käyttäminen esimerkiksi hoitajien työjärjestelyihin.
 Herättikö artikkeli ajatuksia? Voit keskustella aiheesta maanantaihin 13.12.2021 kello 23 asti.
 Lue lisää:
 Ministeriö arvioi lähes kaikkien hätäjarrun kriteerien täyttyvän – ensi viikolla nähdään, alkavatko alueelliset rajoitukset purra
 Suuret sairaanhoitopiirit kritisoivat STM:n linjausta laajentaa koronatestausta – HUS:n johtaja: Ministeriö yrittää korjata syyskuun virheitä
 STM: Koronan pikatestit laajemmin käyttöön työpaikoille ja kouluihin, jatkossa myös alle 12-vuotiaat ja rokotetut pitää testata, jos oireita on
 Hallitus harkitsee alueiden patistelua lisärajoituksiin ohjauskirjeellä – neuvottelee koronatilanteesta tiistaina

Testausta rajoilla, rajoituksia kokoontumisille ja koulujen etäopetusta – tätä koronan hillintään tarkoitettu hätäjarru voisi tarkoittaa


Summary: Valkeen kehittämä korvavalo jakoi alusta asti käsityksiä. Yhtiö sai lyhyen ajan sisällä presidentin palkinnon ja Skepsiksen huuhaa-palkinnon. Laitteen kauppa kävi, mutta tutkijoita korvavalon teho ei vakuuttanut.

Valkeen tarina on päättymässä. Yhtiö on asetettu konkurssiin Oulun käräjäoikeudessa.  Konkurssia haki  yritys itse marraskuussa.
 Valkee keksi ja toi myyntiin korvavalon, jolla oli tarkoitus helpottaa kaamosmasennusta. Korviin työnnettävät nappikuulokkeet sisältävät led-valon, joka loistaa korvakäytävästä aivoihin. Valkeen mukaan kallon läpi annettava valo poistaa kaamosmasennusta samaan tapaan kuin silmiin tuleva kirkasvalo.
 Korvavalo saavutti nopeasti suosiota 2010-luvun alussa, mutta tieteellistä näyttöä pidettiin ohuena. Alkuvaiheessa yritys sai paljon julkisuutta ja pääomasijoittajien rahaa. Lyhyen ajan sisällä tilille tuli presidentin Innovaatiopalkinto ja Skepsiksen Huuhaa-palkinto.
 Konkurssihakemuksen mukaan omaisuuden arvo on satatuhatta euroa ja velat lähes 1,5 miljoonaa euroa. Suurin velkoja on tuotekehityslainoja myöntänyt Business Finland eli entinen Tekes yli 1,2 miljoonan euron osuudella.
 Korvavalo sai alkunsa pulukokeista
 Juuso Nissilä  opiskeli Oulun yliopiston fysiologian laitoksella 1990-luvun loppupuolella. Harjoitustyönä oli herättää nukkuva pulu suuntaamalla valoa linnun silmiin ja kirjata muutoksia aivosähkökäyrässä.
 Nissilä suuntasikin taskulamppunsa nukkuvan pulun niskaan. Lintu heräsi ja muutokset olivat samanlaisia kuin valon osuessa silmiin.
 Nissilä työskenteli biologiksi valmistuttuaan ensin sykemittareita valmistavassa Polarissa. Pulututkimus oli kuitenkin jäänyt mieleen. Hän halusi selvittää, voisivatko ihmisen aivot reagoida valoon muutenkin kuin silmien kautta.
 Nissilä sai mukaan ystävänsä  Antti Aunion  ja yhdessä he perustivat vuonna 2007 Valkee-nimisen yrityksen. Yhtiön alkuajoista ovat kertoneet muun muassa  Lännen Media  ja  Ylioppilaslehti .
 Insinööritaustainen Aunio suunnitteli laitteen ja Nissilä keskittyi tieteelliseen puoleen. Nissilä oli yhtiön toimitusjohtaja.
 Valkee teki tutkimuksia, joiden perusteella korvien kautta aivoihin ohjattu valo vaikuttaa kaamosmasennuksen oireisiin. Vakuuttavuutta tutkimuksille toi Oulun yliopiston professorien mukanaolo.
 Valkee sai tuotteelleen Valviran lääkelaiteluvan. Ensimmäinen korvavalolaite tuli myyntiin vuonna 2010. Valokuulokkeiden tarkoitus oli sama kuin kirkasvalolampun, mutta valo kulki korvanapeista aivoihin.
 Valkee sai taakseen kovia sijoittajia ja start up -osaajan
 Korvavalo keräsi nopeasti suosiota. Nissilä kertoi samana vuonna, etta laitetta oli myyty jo tuhansia kappaleita. Laitteen hinta oli pari sataa euroa.
 Valkee sai presidentti  Tarja Haloselta  kunniamaininnan INNOSUOMI 2010 -keksintökilpailussa.
 Tutkimus ja kasvu nielivät rahaa. Sujuvasanainen Nissilä kiersi puhumassa korvavalon ilosanomaa rahoittajien edessä.
 Tekes, josta tuli myöhemmin Business Finland rahoitti yhtiötä yli kahdella miljoonalla eurolla, josta osa oli lainaa.
 Ensimmäisten joukossa Valkeen sijoituskierrokseen osallistui Nokialta irtisanoutunut johtaja  Anssi Vanjoki . Yhtiöön sijoitti myös arvostettu business-enkeli  Esther Dyson , jonka Businessweek listasi maailman neljänneksi vaikutusvaltaisimmaksi teknologiasijoittajaksi.
 Valkeeta ryhtyi valmentamaan maineikas startup-rahoittaja  Timo Ahopelto . Hän on ollut vaikuttamassa muun muassa peliyhtiö Supercellin, kuljetuspalvelu Woltin, älysormuksia valmistavan Ouraringin ja monien muiden yhtiöiden menestykseen.
 Valkee paistatteli start up -firmojen eliitissä.
 Ahopelto toimi Nissilän jälkeen Valkeen toimitusjohtajana pari vuotta, minkä jälkeen hän siirtyi hallituksen puheenjohtajaksi. Nissilä pysyi hallituksen jäsenenä.
 Yhtiön tunnetuimpiin sijoittajiin kuului myös ranskalais-amerikkalainen pääomasijoitusyhtiö Merieux Développement.
 Tiedeyhteisö ei uskonut korvavaloon
 Keväällä 2012  Ylen MOT-toimitus  teki ohjelman, jossa kyseenalaistettiin voimakkaasti korvavalon terveysvaikutusten tutkimusnäyttö. Ohjelman mukaan Valkee markkinoi valoa valheellisesti. MOT kävi läpi Valkeen tutkimukset.
 Ensimmäisessä tutkimuksessa kolmetoista syvästä masennuksesta kärsivää henkilöä saivat joka päivä 12 minuuttia korvavaloa neljän viikon ajan. Lopussa suurimmalla osalla ei enää itsearviontien perusteella ollut masennusta. Sitä ei kuitenkaan huomioitu, että henkilöt kävivät koeaikana myös viikottain psykologin vastaanotolla.
 Tutkimuksia arvosteltiin myös siitä, että niihin osallistui korvavaloyrityksen omia miehiä. Tutkimuksen tekijöinä olivat Nissilän ja Aunion lisäksi muun muassa kaksi Oulun yliopiston professoria.
 Yhdessä tutkimuksessa pyrittiin huomioimaan placebo-vaikutus. Kolmelle ryhmälle annettiin erilaiset määrät korvavaloa. Yhden ryhmän valo oli niin heikko, että sen oli tarkoitus olla lumeryhmä. Lopputuloksena kaikki ryhmät saivat yhtä hyvät tulokset eli korvavalo ei vaikuttanut lumevaikutusta paremmin.
 Tutkimuksesta vastannut psykiatrian professori totesi, ettei voida vielä väittää korvavalo olisi tehokas kaamosmasennuksen hoidossa.
 Arvostettuihin kansainvälisiin julkaisuihin Valkeen korvavalon hyötyjä osoittavat tutkimukset eivät yltäneet.
 Tampereen yliopiston tutkimuksessa vuonna 2016 havaittiin, että  valo voi vaikuttaa  aivoihin korvien kautta kallonpohjan läpi, mutta vaikutuksesta mielialaan ei saatu näyttöä.

 Skeptikkojen yhdistys Skepsis myönsi korvavalolaitteelle vuoden 2012 Huuhaa-palkinnon harhaanjohtavasta markkinoinnista.
 Vaikka korvavalot jakoivat mielipiteitä, ne pääsivät mukaan ulkoministeri  Alexander Stubbin  vienninedistämismatkalle Kiinaan. Paikan päällä esiteltiin suomalaisia keksintöjä.
 Finnair teki Valkeen kanssa yhteistyötä, jossa osa business-matkustajista  sai testata korvavalolaitetta  ja kertoa mahdollisista vaikutuksista aikaeroväsymykseen. Koetta sanottiin leikkimieliseksi.
 Kansainvälisessä markkinoinnissa korvavalo sai nimen humancharger eli ihmislaturi.
 Suurimman rahapottinsa Valkee sai kesän 2013 rahoituskierroksella, joka tuotti yli seitsemän miljoonaa euroa.
 Nissilä arvioi Lännen Median  haastattelussa marraskuussa 2019, että ratkaiseva käänne oli MOT-ohjelma. Sen jälkeen yleinen asenne muuttui ja julkisuuskuva alkoi mustua.
 Hän kertoi lehdessä halunneensa jatkaa keskustelua korvavalolaitteen uskottavuudesta, mutta Valkeen johtoryhmän mielestä keskusteluun ei voinut enää vaikuttaa ja oli parempi olla hiljaa.
 Valkee on tehnyt koko olemassaolonsa ajan tappiota, mikä ei ole start up -yritykselle tavatonta. Tappiot kuitenkin syvenivät. Viime vuosina laitetta myytiin pääasiassa ulkomaille.
 Ahopelto kommentoi Helsingin Sanomille, että yhtiön laitteilla on ollut kymmenen vuoden aikana  sata tuhatta käyttäjää  Suomessa ja ulkomailla.
 Viime vuonna yhtiön liikevaihto oli 568 000 euroa ja tappio 718 000 euroa.
 Talvimasennuksen hoito ei olisi vaatinut tieteellisiä perusteluja
 Oliko virhe lähteä tekemään lääkinnällistä laitetta? Terveysvaikutteisia laitteita on maailma täynnä, osa tehoaa ja osa ei, pohtii yksi Valkeen avainhenkilöistä.
 Valkeessa mukana olleet henkilöt eivät halunneet julkisesti muistella vanhoja ja nostattaa aiheesta keskustelua.
 Korvavalon markkinoitiin tehoavan virallisen tautiluokituksen tautiin kaamosmasennukseen. Valkee sai korvavalolle lääkelaiteluvan ensimmäisten tutkimusten jälkeen.
 – Jouduttiin toiselle tulialueelle, jossa alettiin odottaa tieteellistä näyttöä.
 Jos laitteella olisi pyritty parantamaan vaikka talvimasennus, tieteellistä näyttöä ei olisi vaadittu.
 – Se on kadun kieltä, sillä saa myydä mitä vain.
 Suomalaisille start up -yrityksille ei hänen mukaansa ollut alussa vielä samalla tavalla rahoitusta tarjolla kuin nykyään.
 – Olisi pitänyt olla kuitenkin sama näyttö kuin kymmenien miljoonien eurojen budjeteilla toimivilla lääkeyhtiöillä, Valkeen avainhenkilö pohtii.
 – Pienellä budjetilla saatiin silti aikaan isoja asioita.
 Jutun lähteinä on käytetty Ylen MOT-ohjelmaa sekä Ylen, Lännen Median, Ylioppilaslehden, Helsingin Sanomien ja Talouselämän Valkeesta tekemiä juttuja.
 Lue lisää:
 Korvavaloista tunnettu oululainen Valkee hakeutuu konkurssiin

Ihmeellinen suomalainen keksintö nousi huippukiinnostavaksi startupiksi, mutta tiedepohja mureni julkisuudessa huuhaaksi – jäljellä on enää konkurssi


Summary: Tavallista aiemmin alkanut pakkasjakso näkyy urheiluvälineiden myynnissä. Suosituimpia välineitä voi joutua odottamaan, koska tavaran saatavuudessa on ongelmia.

Ensimmäinen pakkasjakso tuli Etelä-Suomeen tänä vuonna tavallista aikaisemmin. Innokkaimmat pääsivät pääkaupunkiseudullakin ensilumiladuille jo marraskuussa.
 Hiihtäjät lähtivät sankoin joukoin myös urheilukauppaan, kertoo Intersport- ja Budget Sport -ketjuja pyörittävän Keskon vapaa-ajan kaupan johtaja  Sami Kiiski .
 – Kauppa lähti oikeastaan heti käymään siitä, mihin se viime talvena jäi. Voi sanoa, että nyt eletään maastohiihdon buumia.
 Hiihdon suosiota selittävät hänen mukaansa viime vuoden hyvä lumitalvi sekä pandemia, jotka innostivat ihmisiä ulkoliikuntaan ja toisaalta vähensivät ulkomaanmatkailua. Lisäksi välineet ovat kehittyneet. Esimerkiksi karvapohjasukset toimivat usealla eri kelillä, hän kertoo.
 Kylmän sään vaikutus on selvä, sanoo XXL-ketjun toimitusjohtaja  Pasi Lämpsä .
 – Tämä on vuodenaika, jolloin keli on yksi meidän parhaista markkinoijistamme. Joka ikinen vuosi, kun lumi saapuu, on se sitten joulu-, tammi- tai helmikuussa, niin ihmiset ryntäävät ostoksille.
 Välineiden huoltokin on vaihtoehto, eikä vain uusien ostaminen, sanoo XXL: n toimitusjohtaja Pasi Lämpsä. Esa Syväkuru / Yle
 "Varastoja pyritään täydentämään koko ajan"
 Viime tammikuussa XXL:n myynti oli Lämpsän mukaan poikkeuksellisen hyvä. Nyt olisi taas aineksia hyvään talvimyyntiin, sillä korona rajoittaa edelleen ulkomaanmatkailua ja ensimmäinen pakkasjakso tuli aikaisin, hän arvioi.
 Mutta se, onko hyllyissä riittävästi myytävää, huolestuttaa. Pulaa voi tulla erityisesti maastohiihtomonoista.
 – Talviurheiluvälineitä ja vaatteita on tilattu suhteessa enemmän kuin koskaan aikaisemmin. Tuotesaatavuushaasteiden taustalla on sekä toimitusviivästyksiä että tehdaskapasiteetin ongelmia. Esimerkiksi viime talvena palanut suksitehdas Keski-Euroopassa vaikuttaa yhä edelleen toimitussaatavuuteen.
 Näkee, että kauppa on käynyt, mutta olemme varautuneet talven tuloon ja toimituksia tulee vielä, sanoo Keskon vapaa-ajan kaupan johtaja Sami Kiiski.  Esa Syväkuru / Yle
 Keskon ketjuissa tilanne on Sami Kiiskin mukaan hyvä, vaikka kausi alkoi aikaisin.
 – Voi olla, että jos haluaa tiettyä merkkiä tai tiettyä mallia, siellä voi olla pulaa, tai ettei jotain kokoa löydy, mutta varastoja pyritään täydentämään koko kauden ajan.
 Käytettynäkin kauppa käy
 Korona-aika on kasvattanut myös käytettyjen talviurheiluvälineiden myyntiä, kertoo myymäläpäällikkö  Päivi Vartiainen  Kierrätyskeskuksen Nihtisillan-myymälästä Espoosta.
 – Varsinkin murtsikkasuksia menee, ja laskettelusuksia menisi enemmänkin, jos niitä olisi. Lumilaudoista, laskettelusuksista ja -monoista on jo vähän pulaa. Luistimia ei ehditä teroittaa niin nopeasti kuin niitä menisi, hyllyt ovat vähän vajaita nytkin, Vartiainen valittelee.
 Urheiluvälineiden kysyntä on kasvanut koronan aikana, kertoo Kierrätyskeskuksen Nihtisillan myymäläpäällikkö Päivi Vartiainen.  Esa Syväkuru / Yle
 Vaikka Kierrätyskeskukselle on pandemian aikana lahjoitettu enemmän tavaraa kuin aiemmin, urheiluvälineitä ei ole saatu tavallista enempää. Erityisesti lumilautoja ja lasketteluvälineitä Vartiainen toivoisi lisää.
 – Kunhan ne on säilytetty lämpimässä ja kuivassa! Ruostuneille osille emme voi tehdä mitään.
 Talviurheilukauden alku näkyy myös Kierrätyskeskuksessa hiihto- ja luisteluvälineiden kasvavana kysyntänä. Esa Syväkuru / Yle
 Sopivia urheiluvälineitä voi etsiä myös omista kaapeistaan. Suksien ja luistimien huolto on vielä pientä, mutta kasvavaa liiketoimintaa, kertoo XXL:n toimitusjohtaja Pasi Lämpsä.
 – Ihmiset ovat selkeästi aktivoituneet huoltamaan omia välineitään. Verrattain vanhojakin luistimia ja suksia tuodaan teroitettavaksi, hiottavaksi ja voideltavaksi. Tuotteille, jotka eivät ole olleet käytössä, keksitään uusi elämä, esimerkiksi kengät nastoittamalla.
 Lue lisää:
 Lunta ei ole etelässä vielä nimeksikään, mutta laduille pääsee jo – näissä paikoissa Uudellamaalla suksi luistaa

Ovatko hiihtomonot vielä ostamatta? Kohta voi tulla kiire – Urheilukauppa odottaa hyvää talvimyyntiä, jos vain tavaraa hyllyssä riittää


Summary: Perhe- ja peruspalveluministeri Krista Kiuru sanoo, että koronavirus tulee pysäyttää rajoille. Sote-ministeriryhmä on jo tehnyt hallitukselle esityksen toimien kiristämisestä.

Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiurun  (sd.) kertoo, että Suomi ottaa käyttöön uusia rajoitustoimia koronavirustilanteen pahenemisen takia. Hallituksen sote-ministeriryhmä on keskustellut tänään rajaturvallisuudesta leviämään lähteneen omikronmuunnoksen myötä.
 Kiurun mukaan sosiaali- ja terveysministeriö ja sisäministeriö ovat ehdottaneet maahantulorajoitusten kiristämistä.
 – Olemme tehneet esityksen siitä, että ihmisillä pitäisi olla EU-Shengenin ulkopuolelta tultaessa alle 48 tuntia voimassa ollut ennakkotestitodistus. Olemme saaneet vastakaikua tälle ehdotukselle ja nyt keskustellaan enemmän siitä, minkälainen siirtymäaika tähän tulisi rakentaa.
 Kiuru sanoo, että STM ja THL tekevät lisäksi suosituksen kaikille matkustajille siitä, että ennakkotesti tulisi tehdä jo etukäteen. Lisäksi jokaisen tulisi tehdä kotitesti heti maahantulon jälkeen. Suositus koskee myös suomalaisia ja eurooppalaisia matkustajia.
 Kolmantena toimena terveysviranomaiset ovat Kiurun mukaan esittäneet aluehallintovirastoille terveysturvallisuustoimien ulottamista esimerkiksi Tanskasta, Norjasta ja Britanniasta saapuviin matkustajiin. Tämä tarkoittaisi käytännössä pakollisia terveystarkastuksia. Kyseisissä maissa koronavirustilanne on heikentynyt merkittävästi.
 Kiuru toteaa, että koronavirustilanne voi kriisiytyä myös Suomessa.
 – Me emme voi jäädä odottamaan, otammeko me tätä virusta rajoilla kiinni.
 Krista Kiuru on vieraana myös A-studiossa tiistaina 14.12. klo 21. Tiistain A-studio on katsottavissa  Yle Areenassa .

Ministeri Kiuru: Maahantulorajoitukset kiristyvät