Summary: Britannia haluaa rukata jo sovittuja brexit-tullisääntöjä, mikä ärsyttää EU:ta. Mutta kumpikin pelkää, että tilanne voi lietsoa jopa väkivaltaa.

Kahden miljoonan asukkaan Pohjois-Irlannista on tullut kiistakapula, jota koko Eurooppa seuraa.
 Kyse on uudesta brexit-taistelusta. Britannian mukaan Pohjois-Irlanti on kärsijän roolissa, ja brexit-sopimusta on muutettava. EU on haluton isoihin muutoksiin.
 Mistä kiistassa on kyse? Tässä tiivis kertaus.
 Kukaan ei halua, että väkivalta palaa Pohjois-Irlantiin
 Pohjois-Irlannin lähimenneisyys on väkivaltainen. Syynä on se, että alue on jakautunut peräti kolmella tavalla.
 Se sijaitsee Britannian ja itsenäisen Irlannin välissä. Osa kansasta kannattaa kuulumista Britanniaan, osa yhtenäistä Irlantia. Myös uskonto jakaa: osa on katolisia, osa protestantteja.
 Jännitteet purkautuivat 1970- ja 80-luvuilla riehuneina väkivaltaisuuksina. Väkivalta päättyi 1990-luvulla, mutta pinnan alla kytee yhä.
 Sekä EU että Britannia haluavat visusti välttää väkivallan leimahtamisen uudelleen.
 Tulliraja kulkee nyt Irlanninmerellä. Harri Vähäkangas / Yle
 Pohjois-Irlanti jäi brexitissä välitilaan
 Britannia irtosi EU:sta  brexitissä  tammikuussa 2020.
 Myös EU:n ja Britannian välisen kaupan ehdot piti neuvotella uusiksi. Asiasta päästiin sopuun viime jouluna, ja sovussa Pohjois-Irlanti jäi kaupankäynnin osalta ikään kuin osaksi EU:ta.
 Alue toki irtosi EU:sta Britannian mukana, mutta koska se sijaitsee samalla saarella EU-Irlannin kanssa, emämaasta tuotavat tuotteet tullataan nyt sen satamissa.
 Jos Britanniasta tulisi vapaasti elintarvikkeita ja tavaroita Pohjois-Irlantiin, Irlannin kautta EU-alueelle voisi virrata tuotteita joita EU:ssa ei hyväksytä. Pohjois-Irlannin ja Irlannin välillä ei ole tullirajaa.
 Tätä Britannia haluaa
 Britannia ei nyt olekaan tyytyväinen sopimukseen.
 Se haluaa, että tavarat ja elintarvikkeet liikkuisivat vapaammin. Britannia on esimerkiksi ehdottanut, että vain EU-alueelle tarkoitetut tuotteet tullattaisiin.
 Britannia on tyytymätön myös siihen, että kiistojen ratkaisijaksi on sovittu Luxemburgissa sijaitseva EU-tuomioistuin.
 Kyse on myös rahasta. Britannia haluaa pitää Pohjois-Irlannin tiiviisti omana markkina-alueenaan.  Tilastojen mukaan  kuitenkin tuonti Irlannista Pohjois-Irlantiin ja toisinpäin on kasvanut selvästi.
 Ja tämä on EU:n kanta
 EU on haluton tekemään vaivalla aikaan saatuun sopimukseen isoja muutoksia.
 Se on kuitenkin ollut valmis käytännön myönnytyksiin, sillä sekään ei halua lietsoa tilannetta liiaksi. Syyskuussa EU suostui jatkamaan siirtymäaikaa, jolla raskaimpia tullimenettelyjä siirretään myöhemmäksi.
 EU:lle sisämarkkinoiden sääntely on pyhä asia. Se haluaa välttää  kaikkia riskejä siitä , että EU-markkinoille päätyisi Pohjois-Irlannin "takaportin" kautta vaikkapa yhdysvaltalaista klooripestyä kanaa tai hormoneilla kasvatettua lihaa.
 EU ei myöskään halua antaa periksi EU:n tuomioistuimen ratkaisuvallasta.

 Tilanne on solmussa
 Kyse on arvovaltakysymyksestä, joka on karkaamassa käsistä.
 Britannian pääministerillä  Boris Johnsonilla  on kovat sisäpoliittiset paineet näyttää kannattajilleen, että brexitistä on enemmän hyötyä kuin haittaa.
 EU:ta taas ärsyttää, että vaikka säännöistä on sovittu vain vajaa vuosi sitten, Britannia haluaisi yksipuolisia muutoksia.
 EU on jatkuvasti muistuttanut Britanniaa siitä, että EU-erolla on seurauksia. Se ei halua antaa kiistassa liikaa periksi.
 Kukaan ei halua tulleja Irlannin ja Pohjois-Irlannin maarajalle – levottomuuksien pelossa.
 Seuraavat askeleet
 EU-komissio julkistaa keskiviikkoiltana ehdotuksensa kiistan ratkaisuksi.
 EU:lta odotetaan joustoja ainakin elintarvikkeiden tullaukseen. Mutta merkittäviä myönnytyksiä tuskin tulee.
 Britannia on etukäteen vaatinut ehtojen perinpohjaista rukkaamista, mikä on tulehduttanut tilannetta.
 Lisää aiheesta:
 Britannia lisää kierroksia Pohjois-Irlannin brexit-kiistassa – EU: britit ovat katkaisemassa neuvotteluja ennen kuin ne ovat edes alkaneet

Piskuinen mutta rauhaton Pohjois-Irlanti on Britannian ja EU:n välinen avohaava – tässä jutussa selitetään, miksi se on nyt tapetilla


Summary: Suomi on evakoinut Afganistanista yli 400 ihmistä. Maassa on edelleen henkilöitä, joita yritetään saada Suomeen. Humanitaarinen tilanne Afganistanissa pahenee ja EU on luvannut hätäapua alueelle.

Eduskunnan täysistunnossa keskustellaan tänään keskiviikkona Afganistanin tilanteesta. Ääriliike Taliban otti vallan maassa elokuussa ja eduskunta  kokoontui kesken kesän istuntotauon  päättämään suomalaisjoukkojen lähettämisestä Afganistaniin turvaamaan evakuointeja.
 Eduskunnassa keskustellaan pääministerin ilmoituksesta Afganistanin tilanteesta. Yle näyttää keskustelun suorana. Keskustelua seurataan tässä päivittyvässä artikkelissa.
 Suomi evakuoi Afganistanista operaation aikana yli 400 ihmistä. Afganistanissa on edelleen noin 30 suomalaista valtioneuvoston evakuointipäätöksen piiriin kuuluvaa ja noin 20 konsuliavustettavaa, eli Suomen passin tai oleskeluluvan omaavaa henkilöä. Heitä yritetään edelleen saada Suomeen.
 Ylen Ykkösaamun haastattelussa ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.) mukaan Suomesta on saatu evakuoitua turvaan myös ”joitakin ihmisiä” suuren evakuointioperaation päättymisen jälkeen. Heidät on evakuoitu Qatarin pääkaupungin Dohan kautta.
 Evakuointioperaatio herätti keskustelun myös  lakimuutoksista , jotka helpottaisivat suomalaissotilaiden lähettämistä ulkomaille tapauksissa, joissa apua annettaisiin ulkomailla toimiville Suomen viranomaisille.
 Tällä viikolla Talibanin ja EU:n edustajat ovat  neuvotelleet ensimmäistä kertaa kasvokkain . EU on luvannut kaikkiaan miljardi euroa hätäapua Afganistaniin ja sen naapurimaille, jotka ottavat vastaan pakolaisia Afganistanista.
 Eduskunnassa annetaan pääministerin ilmoitus, jossa todennäköisesti saadaan tarkempia tietoja evakuointien tilanteesta ja Afganistanille annettavasta avusta. Esittelypuheenvuoron pitää ulkoministeri Pekka Haavisto.
 Keskustelulle on varattu aikaa 1,5 tuntia.
 Lisää aiheesta:
 Ulkoministeri Haavisto: Afganistanissa on edelleen noin 50 henkilöä, jotka Suomi pyrkii evakuoimaan
 Talibanin ja EU:n edustajat keskustelivat ensi kertaa Qatarissa –  Samaan aikaan EU lupasi miljardin hätäavun Afganistaniin ja naapurimaille

Katso suorana klo 14: Eduskunnassa keskustellaan Afganistanin tilanteesta


Summary: Terveysviranomaiset miettivät parhaillaan ankarasti keinoja, millä rokotuskattavuus saataisiin nostettua mahdollisimman korkealle. Kauppakeskus Valkeassa järjestettävässä rokotustapahtumassa on vetonauloina Oulun Kärppien jääkiekkopelaajia.

Oulussa kovimmat keinot alkavat olla jo käytössä, kun kaupunkilaisia houkutellaan koronapiikille Kärppä-pelaajien avulla keskiviikkoiltapäivänä kauppakeskus Valkeassa. Jaossa on myös 1 000 ämpäriä.
 Rokotustapahtumassa keskustellaan rokotuskattavuuden nostamisen tärkeydestä yhteiskunnan avaamisen vuoksi.
 Oulun Kärppien mukaan he haluavat tukea Oulun kaupunkia koronarokotuksissa, jotta tapahtumiin osallistuminen ja yhteiskunnan avautuminen olisi mahdollisimman turvallista kaikille.
 Voit seurata rokotustempausta suorana klikkaamalla pääkuvaa. Toimittaja  Marko Siekkisen  haastattelussa on muun muassa Oulun kaupungin terveysjohtaja  Jorma Mäkitalo .
 Tempauksella halutaan kannustaa ottamaan ensimmäinen rokote ja muistuttaa toisenkin rokotteen ottamisesta. Vain reilu puolet alle 35-vuotiaista oululaisista on saanut  toisen rokotteen  (THL). Sen voi ottaa, kun ensimmäisestä koronarokotteesta on kulunut 6 viikkoa. Valkean rokotuspisteellä pistetään sekä Pfizerin että Modernan rokotteita.
 Oulussa alle 40-vuotiaista on rokotettu vasta noin 75 prosenttia ikäluokasta. Yli 50-vuotiaista on rokottamatta noin 10–15 prosenttia, heidän suositellaan ottavan koronarokote ennen syksyn flunssakautta.
 Kärppäpelaajia on tavattavissa kauppakeskus Valkean rokotustapahtumassa keskiviikkona 13. lokakuuta kello 14–16. Valkean walk in -rokotuspiste on avoinna 13.–14.10. kello 12–18.
 Ämpäreitä on käytetty rokotehoukuttimina aiemmin ainakin  Kajaanissa .

Ämpäreitä ja Kärppä-pelaajia, näin oululaisia houkutellaan koronarokotteelle – katso suorana klo 14.06


Summary: Valtakunnallisista koronavirusrajoitteista ja -suosituksista on määrä luopua, kun koko Suomessa tavoitetaan 80 prosentin koronarokotekattavuus.

Etelä-Savon sosiaali- ja terveydenhuollon kuntayhtymä (Essote)

Etelä-Savossa kuntayhtymä Essote saavutti tiettävästi ensimmäisenä alueena Suomessa 80 prosentin rokotekattavuuden.
 Valtiovalta kertoi syyskuussa, että kun koronarokotuskattavuus ylittää 80 prosenttia yli 12-vuotiailla, luovutaan valtakunnallisista koronavirusrajoitteista ja -suosituksista.
 Hallituksen tavoite on vähintään 80–90 prosentin rokotuskattavuus – asiantuntijat kertovat, mitä se koronaepidemian kannalta tarkoittaa
 Kuntayhtymä Essoten terveyspalvelujen johtaja  Santeri Seppälä  kertoo olevansa asiasta hyvillä mielin.
 – Seuraavaksi lähdetään tavoittelemaan alueella 90 prosenttia. Se olisi oikein hyvä luku kansainvälisissäkin vertailuissa.
 Seppälä myöntää, että uusi tavoite on jo hankalampi tavoittaa. Siihen kuitenkin pyritään.
 – Jokainen prosentti, mitä me saadaan, suojaa ihmisiä kaikista hankalimmalta taudinmuodolta. Jos epidemia leviää rokottamattomien keskuudessa, jokaisella prosentilla vältetään todennäköisesti sairaalahoito ja sitä kautta hankalia sairastumisia sekä kuolemia.
 Koronatilanne voi pahentua Essotenkin alueella
 Valtakunnallisesti vasta vajaat 74 prosenttia on saanut täyden rokotesarjan. Myöskään Etelä-Savossa myös toimiva sairaanhoitopiiri Sosteri ei ole vielä tavoittanut 80 prosentin rajaa.
 Suomessa terveydenhuoltoa kuormittaa Seppälän mukaan tällä hetkellä voimakas rokottamattomien epidemia.
 Naapurialueilla, kuten Lahdessa, Kuopiossa ja Jyväskylässä koronatilanne on pahentumassa. Seppälän mukaan tämä heijastuu myös Etelä-Savoon.
 – Eikä se riski täysin meiltäkään ole pois, että samanlaista piikkiä voitaisi meidän alueella nähdä, Seppälä myöntää.
 Koronavirus ei ole säästänyt yhtäkään ikäryhmää vakavalta sairaudelta. Seppälä kertoo, että virusmuunnosten myötä sairaalahoidossa on nähty aina 20-vuotiaiden ikäluokkaan saakka vakavia sairastumisia, ilman että henkilö kuuluisi riskiryhmään.
 Rokotteen teho yllätti
 Seppälä kannustaa kaikkia ottamaan koronarokotteen. Hän kertoo yllättyneensä koronarokotteiden tehosta sairaalahoitoista infektiota vastan.
 – En olisi itse edes aluksi uskonut, että näin nopealla rokotekehitykselle päästäisiin lokakuuhun mennessä näin suureen rokotekattavuuteen Etelä-Savossa.
 Koronarokotteen teho vaihtelee kuitenkin yksilöittäin, Seppälä myöntää. Rokotteen suoja heikkenee ajan kanssa, eikä rokote välttämättä takaa sitä, etteikö kaksi kertaa rokotettukin voisi taudin saada tai jopa tartuttaa koronavirusta muihin.
 Essoten alueella kaksi kertaa rokotettuja ei juurikaan sairaalahoidossa ole näkynyt.
 – Ihan yksittäisiä on näkynyt, mutta tietysti heidän kohdallaan on puhuttu monesta muustakin perussairaudesta, jotka ovat hankaloittamassa. Toki rokotevasteet on yksilöllisiä, Seppälä toteaa.
 Suosituksista ei lähdettäisi kiireellä luopumaan
 Seppälä pitäisi edelleen kiinni siitä, että koronaa testataan matalalla kynnyksellä.
 – Edelleen suosittelen käymään testeissä, jopa herkemmin kuin mitä Terveyden ja hyvinvoinninlaitos THL suosittelee.
 – Myös tuplarokotettujen kannattaa mennä testiin flunssaoireissa, mikäli aikovat muita ihmisiä nähdä. Tämä on yksiselitteinen viesti, mikä kansallisesti pitäisi saada läpi.
 Koronan jäljitystä sekä maskisuositusta Seppälä ei lähtisi purkamaan. Hän ei lähtisi syyllistämään kuitenkaan ketään ilman maskia liikkuvaa.
 – Voi hyvinkin olla, että henkilö pystyy välttämään kontaktit muihin. Suosittelisin käyttämään maskia kuitenkin silti tilanteissa, jossa ei voi välttää lähikontaktia tuntemattomien kanssa.
 Lue lisää:
 Ministeri Krista Kiuru: Lähdemme siitä, että 80 prosentin rokotekattavuus saavutetaan – "Se on meille elinehto"

Valtakunnallinen koronarokotetavoite saavutettiin Etelä-Savossa tiettävästi ensimmäisenä alueena – terveyspalvelujen johtaja: "seuraavaksi tavoitellaan 90 prosenttia"


Summary: Ruotsissa RS-virusepidemia on alkanut jopa kolme kuukautta normaalia aikaisemmin, kun koronavirusrajoituksia on purettu. Myös Suomessa sairaalat varautuvat epidemiaan.

Suomeen ennakoidaan täksi talveksi vaikeaa RS-virusepidemiaa.
 Hengitystieinfektioihin kuuluva RS-virusepidemia on alkanut naapurimaassamme Ruotsissa poikkeuksellisen aikaisin ja erittäin rajuna. Ruotsin sairaalat ovat kuormittuneet RS-viruspotilaista ympäri maata ja tapauksia todetaan viikoittain satoja.
 RS-virus on ennen kaikkea pikkuvauvojen ja pienten lasten tauti, mutta myös ikääntyneet voivat saada sen aiheuttaman vakavan keuhkokuumeen. Vauvoille tai vanhuksille tauti voi olla kohtalokaskin.
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin HUSin infektiotautien apulaisylilääkäri  Eeva Ruotsalainen  sanoo, että toistaiseksi vielä tähän vuodenaikaan HUS-alueen RS-viruksen tartuntaluvut ovat aiempien vuosien tasolla.
 Syyskuussa HUS-alueella todettiin 11 laboratoriovarmistettua RS-virustapausta ja lokakuussa 12. päivään mennessä kahdeksan.
 – Mutta koska naapurimaassamme on epidemia käynnissä, odotamme sitä alkavaksi myös Suomessa influenssaepidemian tavoin koronarajoitusten purkamisen myötä, Ruotsalainen arvioi.
 Esiintyy joka toinen vuosi rajummin
 Yleensä RS-virus esiintyy rajumpana talviepidemiana parillisina vuosina ja parittomina vuosina on pienempi kevätepidemia. Rajumpi talviepidemia alkaa normaalisti marras–joulukuussa.
 – Tähän voi kuitenkin tänä vuonna liittyä yllätyksellisiä piirteitä, esimerkiksi miten voimakkaasti ja missä ajankohdassa RS-virusepidemia alkaa kiihtyä. Se johtuu siitä, että meillä ei ollut viime kaudella epidemiaa koronarajoitusten vuoksi, Ruotsalainen muistuttaa.
 Ruotsissa RS-epidemia on alkanut kolme kuukautta normaalia aiemmin. Myös sairastuneiden määrät ovat normaalia epidemiaa suuremmat.
 Ruotsissa on raportoitu tänä vuonna RS-viruksen sairastuttaneen poikkeuksellisen paljon myös aikuisia. Kuitenkin ennen kaikkea lastensairaalat ovat kuormittuneet pahoin eri puolella Ruotsia.
 – Aikainen ja intensiivinen alku tämän vuoden epidemialle selittyy ennen kaikkea väestön alhaisesta immuniteetista. Se koskee erityisesti nuorempia lapsia, koska kahden viime vuoden aikana on ollut vain vähän RS-virusta, sanoo tutkija  AnnaSara Carnahan   Ruotsin kansanterveyslaitoksen tiedotteessa .
 HUSin Uudessa lastensairaalassa RS-viruspotilaita on toistaiseksi ollut vain muutamia yksittäisiä tapauksia, sanoo lasten infektiolääkäri  Tea Nieminen .
 – Kaikkialla odotetaan jännittyneinä, tuleeko epidemiasta poikkeuksellisen raju, koska epidemiaa edeltää yleensä edeltävänä keväänä selvästi pienempi pikkuepidemia, joka tänä vuonna jäi kokonaan väliin. Siksi pohditaan, että tämä syksyn epidemia saattaa tulla poikkeuksellisenkin rajuna, Nieminen kertoo.
 Epidemia alkanut aikaisin kautta Euroopan
 Ruotsin lisäksi epidemia on alkanut aikaisin muissakin Euroopan maissa. Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen EDCD:n 23:stä maasta kaikkiaan 19:ssä  on raportoitu  poikkeuksellisen aikaisesta RS-virusepidemiasta.
 Eeva Ruotsalaisen mukaan Suomea on RS-virusepidemialtakin toistaiseksi saattanut säästää se, että koronarajoituksia on purettu naapurimaita myöhemmin.
 – Ennustan toki, että se tulee vastaavanlaisena myös Suomeen. Ehkä kuitenkin pienellä viiveellä, mutta kyllä se epäilyksettä tulee Suomeenkin.
 Lähimaiden luvut huolestuttavat Ruotsalaista, sillä hänen mukaansa se tulee lisäämään sairaalakuormitusta ainakin lasten ja todennäköisesti naapurimaiden tapaan myös ikääntyneiden osalta.
 – Meillä voi olla kyllä aika ikävä epidemiatautikausi tulossa, kun influenssakaudestakin ennustetaan rajua ja koronaepidemia on yhä päällä.
 Sairaalakuormitukseen varaudutaan
 Toistaiseksi influenssaepidemiasta ei ole ollut vielä suurempia merkkejä. Ruotsalaisen mukaan Uudellamaalla on ollut yksi influenssapotilas sairaalahoidossa. Influenssaepidemiaa kuitenkin odotetaan, kun rajoituksia on nyt purettu. Hengitystieinfektiot alkavat jälleen levitä.
 – Toivoisin ettei olisi, mutta valitettavasti nyt merkit näyttävät siltä. Kun meiltä puuttuu yksi epidemiakausi sekä RS-viruksen että influenssan osalta lähes kokonaan koronarajoitusten vuoksi. Ihmisillä ei ole sairastetunkaan taudin tuomaa vastustuskykyä.
 Sairaalat saattavat ylikuormittua kolmen päällekkäisen epidemian takia. RS-viruksen kohdalla kuormitus keskittyy ennen kaikkea lasten erikoissairaalahoitoon, mutta ikääntyneitäkin se voi viedä sairaalahoitoon. Lisäksi influenssa ja korona toisivat kuormitusta sekä vuodeosastohoitoon että tehohoitoon.
 Ruotsalainen kertoo, että HUS-alueella on viime vuosina hoidettu vakavan influenssan takia on joka kausi noin 70–115 potilasta teho- ja tehovalvontaosastoilla.
 – Nyt jos meille tulisi vakava epidemia, epidemiakautena odotamme tietysti vastaavanlaista kuormitusta teho- ja tehovalvontaosastoille. Sen lisäksi kuormitusta tulee tietysti vuodeosastoille, sen päälle kun meillä on jo nyt koronapotilaita hoidossa.
 Epidemian hallinnan takia väestön toteuttamat varotoimet ovat nyt äärimmäisen tärkeitä: edelleen jatkuva kasvomaskin käyttö joukkoliikennevälineissä ja yleisissä sisätiloissa korona- ja influenssarokotusten ottamisen lisäksi, Ruotsalainen muistuttaa.
 Lisäksi koronasta opitut muutkin varokeinot, kuten käsien pesu ja turvavälien pitäminen, voivat estää muitakin hengitystietauteja.
 – Mutta kyllä kaiken kaikkiaan, jos on kolmen hengitystieinfektion aiheuttama samanaikainen kuormitus sairaaloissa, kyllä se tulee vaikuttamaan merkittävästi meidän terveydenhuoltoomme, Ruotsalainen päättää.
 Lue myös:
 HUSin infektiotautien ylilääkäri Asko Järvinen ennakoi viime vuotta rajumpaa influenssakautta – myös RS-viruksen odotetaan iskevän voimakkaammin
 Vuosi sitten influenssa jäi saapumatta – tänä vuonna influenssakausi voi olla tavanomaista rajumpi

Suomeenkin ennustetaan Ruotsin kaltaista vaikeaa RS-virusepidemiaa – kolme yhtäaikaista virusepidemiaa kuormittaisi sairaaloita vaikeasti


Summary: Nyt olisi viisainta, että työnantajat ja työntekijät keskustelisivat avoimesti henkilökunnan rokotustilanteesta. Se olisi pienimmän riesan tie, sanoo työoikeuden emeritusprofessori Seppo Koskinen.

Lauantaina voimaan tulevaa koronapassilakia on valmisteltu poikkeuksellisen suuren kiireen vallassa.
 Hallitus antoi eduskunnalle koronapassilakiesityksen 21.9.2021. – eli kolme viikkoa sitten.
 Lakia valmisteltiin kuuden ministeriön voimin. Työ- ja elinkeinoministeriö kertoi heti lakiesityksen antamisen jälkeen, että  lakiesitykseen jätettiin tietoisesti ja tahallaan iso aukko : koronapassi ei koske laisinkaan työntekijöitä.
 Työntekijän koronapassipakko vaatisi ison lakiremontin
 Turun yliopiston työoikeuden emeritusprofessori  Seppo Koskinen  ymmärtää lainsäätäjän tuskan.
 – Nykyinen lainsäädäntömme ei salli koronapassin vaatimista työntekijältä.
 Lakeja voidaan tietysti aina muuttaa, mutta tässä kiireessä se oli mahdoton tehtävä.
 – Koronapassipakon ulottaminen koskemaan myös työntekijöitä olisi vaatinut laajaa ja käytännössä kolmikantaista lainvalmistelua. Tällainen lainvalmistelu vie normaalisti kuukausia, jopa vuosia.
 Uutta lakia valmisteltaessa olisi otettava huomioon muun muassa perustuslaki, EU:n tietosuoja-asetus, yksityisyyden suojaa työelämässä koskeva laki, työturvallisuuslaki ja työsopimuslaki.
 Torsoksi jäänyt laki koskee siis vain asiakkaita ja yleisöä
 Koronapassi koskee esimerkiksi kulttuuri- ja urheilutapahtumia, ravintoloita ja yökerhoja sekä kuntosaleja.
 Koronapassia käytetään alueilla, joilla on voimassa koronarajoituksia.
 Yritykset ja muut tapahtumanjärjestäjät voivat välttää koronarajoitukset, jos ne vaativat  asiakkailtaan  koronapassia.
 Tällä hetkellä  rajoituksia on viidellä alueella:  Varsinais-Suomessa, Satakunnassa, Pohjanmaalla, Päijät-Hämeessä ja pääkaupunkiseudulla.
 Koronapassiinkaan ei saa luottaa sinisilmäisesti
 Luoko koronapassi ihmisille katteettoman turvallisuuden tunteen, kun tapahtumien ja ravintoloiden työntekijöiden rokotustilanteesta ei kenelläkään ole tarkkaa käsitystä?
 Seppo Koskisen mielestä koronapassi on hieno ja hyvä keksintö, mutta siihenkään ei tule luottaa liian sinisilmäisesti.
 – Ainakin negatiivisen testituloksen perusteella sisäänpäässeet voivat muodostaa uhan, sillä kyseinen testitulos on aina jonkin verran vanha.
 Myös työvuorossa olevat työntekijät ovat pieni mutta varteen otettava koronatartuntojen riski, koska työnantajalla ei ole oikeutta vaatia heidän koronatietojaan.
 Koskinen opastaakin niin yrittäjiä, muita tapahtumien järjestäjiä kuin työntekijöitäkin reiluun avoimuuteen.
 Työnantajalla on oikeus keskustella työpaikan koronatilanteesta työntekijöidensä kanssa yleisellä tasolla, vaikka tarkkaa dataa se ei saakaan tivata.
 – Jos luottamus on molemminpuolista, ei siinä todistuksia tarvita. Se olisi pienimmän riesan tie. Tätä kautta työpaikoille valikoituisi turvallisia työntekijöitä.
 Työntekijän yksityisyydensuojalaki on kansainvälinen harvinaisuus
 Miksi sitten Suomessa työntekijältä ei saa vaatia koronapassia, mutta monessa muussa EU-maassa sen saa tehdä?
 – Jokainen valtio ratkaisee koronapassiasian kansallisen lainsäädäntönsä puitteissa.
 EU:n tietosuoja-asetus ei yksin anna työnantajalle valtaa työntekijöiden arkaluntoisten terveystietojen käsittelyyn.
 Suomen laki yksityisyyden suojasta työelämässä on poikkeuksellisen tiukka. Se on kansainvälinen harvinaisuus.
 – Missään muussa Euroopan maassa ei ole samanlaista lakia.
 Koskisen mielestä yksityisyydensuojalakia olisikin ehkä viisasta viilata uuteen uskoon.
 Ainakin siten, että se antaisi työnantajalle oikeuden käsitellä edes yleisvaaralliseen tautiin liittyviä työntekijän terveydentilatietoja.
 – Tällöin myös koronapassi voitaisiin ottaa käyttöön työelämässä saman tien.
 Lue lisää:
 Analyysi: Saako työnantaja vaatia työntekijältään täyttä koronapiikkien sarjaa?

Koronapassilakiin jäi viruksen mentävä aukko – yritys saa kysyä passia asiakkaaltaan, mutta oman työntekijänsä rokotustietoja se ei saa vaatia


Summary: Taliban-hallinnon yleisohjeet rajoittavat Afganistanin mediaa monin tavoin. Verkoston mukaan julkaistuissa jutuissa ei saa olla Afganistanin maineelle vahingollista sisältöä.

Afganistanin karussa vuoristossa Ghorin maakunnassa risuja ja pensaikkoa on kerätty tulentekoon vuosisatoja. Niin ovat tehneet myös freelance-toimittaja  Ghul Ahmad Almasin  vanhemmat ja isovanhemmat.
 Nyt myös Ghul Ahmad Almas vaeltaa vuorilla. Hän kaupittelee kuormaansa kyläläisille tulisijojen polttopuuksi. Lehtiö ja kynä ovat vaihtuneet kuokkaan ja säkkiin.
 Hän ei enää saa tuloja toimittajan töistä.
 Myös monet Ghul Ahmad Almasin kollegat ovat menettäneet työnsä tai kokevat sen liian vaaralliseksi. Toimittajia, erityisesti naistoimittajia on uhkailtu ja pahoinpidelty.
 Afganistanin vilkas media-ala kutistumassa
 Afganistanissa on määrällisesti laaja mediakenttä.
 Uhkaukset ja islamin tiukan tulkinnat vaateet ovat lisänneet tiedotusvälineiden itsesensuuria. Monet ovat paenneet ulkomaille hengenvaaran vuoksi.
 Afganistanin pääkaupungin Kabulin elokuussa vallannut Taliban-liike ilmoitti alussa sallivansa toimittajien työskentelyn. Uusien vallanpitäjien kanta on sittemmin jyrkentynyt.
 Maan maineelle vahingollisten juttujen tekeminen on kielletty. Hallinnon aiemmista julmuuksista ja väärinkäytöksistä ei myöskään ole suotavaa kysellä.
 Taliban-hallinto ei ole antanut toistaiseksi erityisiä määräyksiä medialle, mutta yleisen ohjeistuksen mukaan kaikkien julkaisujen pitäisi perustua islamin lakeihin ja kansallisten intressien turvaamiseen.
 Toimittajien työskentelymahdollisuudet ovat nopeasti kaventumassa.
 Lue myös:
 Kabulilainen naistoimittaja juonsi ohjelmaa naisten oikeuksista, nyt hän haastattelee Talibanin johtajia vaikka pelkää – "Haluan tehdä töitä"
 NYT: Afghan Reporters Face an Intolerant Regime
 Kabulin pakolaisleirillä moni saa syödäkseen vain kuivia leivänpaloja – teltassa asuva leski Ylelle: ”Muuta toivoa ei ole kuin Allah”
 Kenraali Mobin on talibanjohtaja ja sometähti, jonka kanssa vanhoilliset haluavat selfien – tällaista on Talibanin levittämä propaganda

Toimittajien ahdinko kasvaa Afganistanissa: Journalistin työt vaihtuivat risusavottaan


Summary: Epäillyn yritys surmata itsensä johti kolmen murhan yrityksen, sekä törkeän liikenteen vaarantamisen tutkintaan Nokialla.

Nokian Porintiellä 22.9.2021 tapahtuneen liikenneonnettomuuden seurauksena on käynnistetty rikostutkinta.
 Pirkanmaan käräjäoikeus vangitsi syyskuun lopussa vuonna 1981 syntyneen miehen todennäköisin syin epäiltynä kolmesta murhan yrityksestä. Tapausta tutkitaan myös törkeänä liikenteen vaarantamisena.
 Poliisi pyytää liikenneonnettomuuden silminnäkijöitä ilmoittautumaan poliisille.
 Rikoksesta epäillyn henkilön epäillään ajaneen vastaantulevaa ajoneuvoa päin Tampereen-Porin välisellä 11-tiellä Nokialla noin kello 17.30, tarkoituksenaan surmata itsensä. Vastaantulevan ajoneuvon kyydissä oli kuljettajan lisäksi kaksi henkilöä. Henkilövahingoilta vältyttiin.
 Poliisi pyytää onnettomuuden ja siihen johtaneiden tapahtumien silminnäkijöitä ilmoittautumaan poliisille puhelimitse 0295445329 tai sähköpostitse vihjeet.pirkanmaa@poliisi.fi.
 Lue lisää:   Kolmesta murhan yrityksestä epäilty vangittiin: liikenneonnettomuuden selvittely muuttui Nokialla rikostutkinnaksi

Itsemurhayritys johti kolmeen murhan yrityksen tutkintaan Pirkanmaalla – poliisi kaipaa silminnäkijöitä


Summary: IEA:n raportin mukaan uusiutuvan energian investoinnit pitäisi kolminkertaistaa vuoteen 2030 mennessä. Koronarajoitusten jälkeen hiilidioksidipäästöt kasvavat voimakkaasti takaisin.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Maailmanlaajuinen siirtymä vihreään energiaan etenee liian hitaasti ilmastotavoitteiden kannalta, varoittaa kansainvälinen energiajärjestö IEA.
 IEA varoittaa, että riittämättömät investoinnit vain lisäävät energiamarkkinoiden epävakautta tulevaisuudessa.
 Vuosittaisessa raportissaan  maailman energianäkymistä IEA arvioi, että investoinnit puhtaan energian hankkeisiin ja infrastruktuuriin pitää kolminkertaistaa vuosikymmenen loppuun mennessä, jos maailman maat haluavat taistella tehokkaasti ilmastonmuutosta vastaan ja pitää samalla energiamarkkinat vakaina.
 Jos maailma haluaa tavoittaa hiilineutraaliuden vuoteen 2050 mennessä, puhtaan energian vuosittaisten investointien pitäisi nousta 4 tuhanteen miljardiin dollariin eli noin 3,5 tuhanteen miljardiin euroon vuoteen 2030 mennessä.
 IEA julkaisi vuosittaisen raporttinsa etuajassa tänä vuonna opastukseksi kuun lopussa alkavaan YK:n ilmastokokoukseen Glasgow'ssa.
 Kokouksen keskeisenä tavoitteena on nostattaa ilmastotoimien kunnianhimoa, jotta ilmaston lämpeneminen saataisiin rajattua  1,5 asteeseen . Tätä lämpenemistä pidetään vielä ihmiskunnan kannalta siedettävänä.
 – Me emme investoi tarpeeksi tulevaisuuden energiatarpeiden tyydyttämiseksi ja epävarmuudet valmistelevat näyttämöä epävakaalle kaudelle, IEA:n johtaja  Fatih Birol  sanoi uutistoimisto AFP:n mukaan.
 Noin 70 prosenttia lisäinvestoinneista pitäisi tehdä nouseviin ja kehittyviin talouksiin.
 Hiilidioksidipäästöissä tapahtuu huima vuosikasvu
 Pariisissa päämajaansa pitävä IEA sanoo, että uusiutuvat energiamuodot kuten tuuli- ja aurinkoenergia ovat kasvaneet nopeasti ja sähköautot tekivät myyntiennätyksiä viime vuonna.
 Edistysaskeleista huolimatta öljyn ja hiilen käyttö tekee tänä vuonna suuren paluun, IEA huomauttaa.
 Fossiilisten polttoaineiden kysyntä on elpynyt, kun maailman maat hellittävät koronapandemian takia asetettuja rajoituksia.
 Koronapandemian jälkeinen ponnahdus nostattaa hiilidioksidipäästöjä voimakkaasti.
 Järjestö arvioi, että tänä vuonna päästöt kasvavat 1,5 miljardia tonnia viime vuoden tasosta. Se olisi  IEA:n mukaan  toiseksi suurin hiilidioksidipäästöjen vuosikasvu mittaushistorian aikana.
 Osa investoinneista maksaisi itsensä takaisin
 IEA:n mukaan vaaditut lisäinvestoinnit eivät välttämättä ole niin suuri taakka kuin voisi ajatella.
 – Yli 40 prosenttia vaadituista päästövähennyksistä tulisi toimista, jotka kustantavat itse itsensä, kuten tehokkuuden kohentamisesta, kaasuvuotojen rajoittamisesta tai tuuli- tai aurinkovoiman asettamisesta paikkoihin, joissa ne ovat nyt kilpailukykyisimpiä sähköntuotantoteknologioita, raportissa kerrotaan.
 Viime viikkoina energiahinnat ovat rynnistäneet ennätyksellisen korkeiksi, kun öljyn ja maakaasun hinnat nousivat korkeimmilleen moniin vuosiin ja energiapula vaivasi Aasiaa, Eurooppaa ja Yhdysvaltoja.
 Lisää aiheesta:
 Kaikista tulevista fossiilisten polttoaineiden hankkeista on luovuttava, sanoo Kansainvälinen energiajärjestö  18.5.2021
 Kansainvälinen energiajärjestö: Ilmastotavoitteita ei enää voida saavuttaa ilman valtavaa panostusta hiilidioksidin talteenottoon suoraan tehtaista  29.4.2020

Kansainvälinen energiajärjestö IEA: Siirtymistä puhtaaseen energiaan pitää kiihdyttää, jos ilmaston lämpeneminen halutaan pitää kurissa


Summary: Pelikortteihin liittyy yllättäviä historiallisia asioita. Tiesitkö, että Tarot-kortit olivat alun perin pelikortit ja vasta myöhemmin niitä alettiin käyttää ennustamiseen.

Pelikortteja iskettiin pöytään jo muinaisessa Kiinassa, josta ne vuosisatojen kuluessa valuivat Intian ja Persian kautta Egyptiin ja sieltä Italian ja Espanjan kautta muuallekin Eurooppaan.
 Korttipakka sellaisena kuin me sen tunnemme valikoitui käyttöön suunnilleen 1470-luvulla Ranskassa. Ranskalaiset kortit tunnetaan myös angloamerikkalaisina kortteina.
 Korttien historiaan liittyy monia eri vaiheita ja mielenkiintoisia faktoja. Tässäpä muutama, olkaa hyvät!
 1.  Toisin kuin yleisesti kuvitellaan,  Marco Polo  (1254–1324) ei tuonut pelikortteja Kiinasta. Polo oli kuollut ja kaupankäynti Kiinaan hiipunut siinä vaiheessa, kun ensimmäiset kirjalliset merkinnät kuvaavat pelikortteja uudeksi ideaksi.
 2.  Jokerikortti on keksitty Yhdysvalloissa, ja sen taustat ovat euchre-pelissä. Euchressa samanväriset sotilaat ovat erityisen arvokkaita. Amerikkalaiset lisäsisvät peliin yhden sotilaan lisää, muita arvokkaamman  best bowerin.  Tästä kortista syntyi myöhemmin jokeri. Varhaiset jokerikortit eivät kaikki olleet hovinarreja, vaan esimerkiksi lapsia ja eläimiä.
 Teorian mukaan best bower -korttia kutsuttiin nimellä "euchre card" tai "juker card", mistä jokerin nimi olisi johdettu. Kirjallisia todisteita teoriasta ei kuitenkaan ole.  Jari Pussinen / Yle
 3.  Herttakuningasta kutsutaan myös itsemurhakuninkaaksi, koska perinteisessä kuvaversiossa hän näyttää työntävän miekkaa päänsä läpi. Herttakuningas on myös ainoa viiksetön kuningas.
 4.  Tarot-kortit ovat ennen kaikkea pelikortit. Kortit syntyivät alunperin Italiassa tarocco-pelin pelaamiseen 1400-luvulla, ennustuskäyttöön ne valjastettiin vasta 1700-luvulla.
 5.  Itä-Saksassa käytettiin aikoinaan skat-pelin pelaamiseen saksalaistyyppisiä kortteja, Länsi-Saksassa ranskalaistyylisiä. Kun Saksat yhdistyivät, yhdistyivät myös kortit. Kompromissipakassa oli ranskalaiset maat ja saksalaisen pakan värit: punainen (hertta), vihreä (pata), musta (risti) ja keltainen (ruutu).
 Entäpä tiedätkö, miksi pataässä on usein eri näköinen kuin muut ässät? Tai miksi pienet kortit voittavat monissa peleissä kuninkaan? Katso Puoli seitsemän juttu aiheesta ja opi!

 Jutussa käytetty lähteenä Lautapelioppaan päätoimittajan  Mikko Saaren  haastattelua sekä hänen kirjoittamaansa kirjaa  Tarotista texas hold'emiin 600 vuotta korttipelejä .

Korttipeleissä piilee anarkiaa: ässä ja muut pienet kortit päihittävät monessa pelissä kuninkaan, ja se kauhistutti ainakin keskiajalla


Summary: Suomalaisten vesijohdot ruostuvat maan alla. Tulevina vuosina veden hintaan kohdistuu kymmenien prosenttien korotuspaine. Kuka maksaa jättilaskun?

Yleiset talonrakennustyöt sekä maa- ja vesirakennustyöt

Kouvolalainen  Pertti Halsola  on jo vuosia tehnyt töitä, että juomavesi olisi hyvää ja jätevedet tulisivat puhdistettua. Hän on mukana vesiosuuskuntien toiminnassa sekä paikallisesti että valtakunnallisesti.
 Halsolan mukaan vesiosuuskunnan töissä ei tunteja lasketa.
 – Puhelimeni on auki puoleenyöhön, herään taas puoli viiden maissa, ja vastaan aina.
 Halsolan vesiosuuskunta Elimäellä korotti veden hintaa heinäkuun alussa. Osuuskunta ostaa vetensä Kouvolan Vedeltä. Yhtiö nosti tälle vuodelle hintaa yhdeksällä prosentilla.
 – Meidän piti mennä korotuksen perässä, Halsola sanoo.
 Osuuskunta pyrkii varautumaan tuleviin korjaustarpeisiin keräämällä riittävästi rahaa kassaan.
 – Esimerkiksi meille tulevat etäluettavat mittarit vievät rahaa. Lisäksi teimme itse veden desinfiointilaitteen, koska ei saatu Kouvolalta lainaksi. Vähän kylähulluutta vaatii, että hommia voi kehittää.
 Halsola uskoo, että vesiosuuskunnilla on myös tulevaisuudessa tärkeä rooli Suomen vesihuollossa. Joillekin osuuskunnille väen ikääntyminen ja veden hinnan korotuspaineet voivat aiheuttaa vaikeuksia.
 – Osa on liemessä. Ei tiedä, miten heidän käy.
 Suomen vesihuolto-osuuskunnat ry:n puheenjohtaja  Vesa Arvonen  sanoo, että varautuminen vaihtelee.
 – Tiedän vesiosuuskuntia, jotka ovat jo vuosia keränneet isoja perusmaksuja varautuakseen esimerkiksi jätevesipumppaamoiden uusimiseen tai saneeraamiseen. Sitten on niitä, jotka ovat, että “aha eipäs huomattukaan aikanaan, että näihin pitäisi kerätä rahaa”.
 Vesiosuuskunnat perustuvat usein pitkälti talkootyölle. Nuorilla ei välttämättä ole aikaa, halua eikä taitoa vesiverkostojen ylläpitoon ja kunnostukseen.
 – Kun porukka vanhenee, joudutaan väistämättä käyttämään entistä enemmän ostopalveluja. Silloin hinnat nousevat, Pertti Halsola sanoo.
 Poliitikoilta puuttuu kanttia nostaa vesimaksuja
 Viime vuosikymmenellä vesilaitosten kustannukset kasvoivat enemmän kuin tulot. Tämä paljastuu Suomen ympäristökeskuksen SYKEn vuonna 2020 tekemästä selvityksestä.
 Kustannusten ripeä kasvu voi olla merkki siitä, että laitokset ovat saneeranneet verkostoja. Päättäjät eivät kuitenkaan ole korottaneet vesimaksuja, vaikka tarvetta olisi.
 SYKEn ryhmäpäällikkö  Jyrki Laitista  tämä hämmästyttää.
 – Loppujen lopuksi vesimaksujen määrääminen on poliittinen päätös. Poliittista tahtoa nostaa maksuja ei ole ollut.
 Vesilaitosyhdistyksen toimitusjohtajan  Osmo Seppälän  mukaan kuntapäättäjät varovat turhaankin äänestäjien reaktioita.
 – Esimerkiksi vesihuoltomaksujen korottamiseksi ei yleensä löydy rohkeutta tehdä tarvittavia päätöksiä, koska vedenkäyttäjät ovat myös äänestäjiä. Pelätään, että äänestäjät kääntävät selkänsä maksujen nostajille, Seppälä sanoo.
 SYKE selvitti vesihuollon kustannuskattavuutta 2011–2018. Selvityksen otokseen valittiin 55 erikokoista laitosta ympäri Suomea.
 Maaperäämme on kaivettu yli 100 000 kilometriä vesijohtoja ja yli 50 000 kilometriä jätevesiviemäreitä. Erittäin huonokuntoisia putkistoja on tuhansia kilometrejä.
 Vesilaitoksen toiminta on periaatteessa yksinkertaista saada kannattavaksi. Lasketaan investointi- ja käyttökustannukset, jonka jälkeen peritään asiakkailta riittävän suurta vesimaksua kustannusten kattamiseksi.
 Käytännössä näin ei tapahdu.
 – Korjausvelka kasvaa, mutta tämän mukaan ei ole toimittu, Jyrki Laitinen sanoo.
 Osa kunnista perii vesihuoltolaitoksilta tuloutusta. Silloin laitoksen tuotot eivät välttämättä mene laitoksen itse suunnittelemiin investointeihin vaan kunnan muihin tarpeisiin. Tämä ei tue vesilaitoksen itsenäisyyttä yhtään sen enempää kuin liian alhainen vesimaksukaan.
 Vesilaitosten vaatimukset voivat tiukentua
 Valtio patistelee vesilaitoksia ryhtiliikkeeseen. Maa- ja metsätalousministeriön tilaama kansallisen vesihuoltouudistuksen ohjelma julkaistiin keväällä 2021.
 Vesihuoltolainsäädäntöön voi lähivuosina tulla muutoksia, esimerkiksi nykyistä tarkemmat velvoitteet investointien suunnitteluun ja tiukemmat pätevyysvaatimukset henkilöstölle. Vesilaitosten yhdistymispakkoa ei valmistella.
 Maa- ja metsätalousministeriön vesitalousjohtaja  Olli-Matti Verta  katsoo, että vesihuollon rakennemuutoksessa laitosten lukumäärä tai koko eivät ole pääasia.
 Eduskunnassa yksimielisesti hyväksytty Vesi on meidän -kansalaisaloite tuo uuteen vesilakiin kirjauksen siitä, että julkisomisteiset vesihuoltotoiminnot säilyvät kuntien omistuksessa ja määräysvallassa.
 – Tämä on tärkeä linjanveto. Kuntien paine tarttua haasteisiin kasvaa entisestään, Verta sanoo.
 Juomaveden laatu kärsii
 Juomaveden laadun kanssa on ongelmia jo nyt.
 – Tänäkin vuonna on aika monessa paikassa vuotavien putkistojen takia on jouduttu antamaan vedenkeittokehotuksia, SYKEn ryhmäpäällikkö Jyrki Laitinen sanoo.
 Alihinnoittelua on eri puolilla Suomea sekä pienissä että isoissa vesilaitoksissa.
 – Pienissä laitoksissa asiantuntemus voi olla heikkoa. Siellä ei osata laskea, mitkä pitkän ajan kustannukset ovat, Laitinen sanoo.
 Hänen mielestään pienten laitosten yhdistymisistä voisi olla apua. Hallintokustannuksia saataisiin pienennettyä ja asiantuntemusta jaettua. Omistusjärjestelyjen ei tarvitse tarkoittaa sitä, että putkistoja pitää yhdistää rakentamalla kilometrien johtoja peltojen poikki.
 Moni pieni laitos toimii hyvin, eikä sellaisten ole tarve yhdistyä.
 Jos vesilaitos joutuu vaikeuksiin huonon taloudenpidon takia, kunnan on tultava apuun.
 Laitisen mukaan valtio voi esittää suosituksia, mutta ennen kaikkea ratkaisun avaimet ovat kunnallisten päätöksentekijöiden käsissä.
 Poliitikkojen mielestä Lapualla oli kerätty tarpeeksi rahaa
 Poliitikot ja vesilaitos ovat vääntäneet kättä vesimaksun hinnasta esimerkiksi Etelä-Pohjanmaan Lapualla.
 Lapualla käyttövesi maksaa 1,69 euroa kuutiolta ja jätevesi 3,29 euroa kuutiolta. Yhteishinta on noin viisi euroa. Tämä on alle Suomen vesilaitosten keskiarvon.
 Vuodelle 2022 suunnitellut maksujen korotukset herättivät Lapuan teknisessä lautakunnassa keskustelua.
 – Oli kauhea paine saada taksoja alennettua. Se on tätä politiikkaa. Yritin selittää, mutta selitykset eivät menneet perille, sanoo vesihuoltopäällikkö  Anssi Kylkisalo .
 Hänen mukaansa veden hintaa haluttiin laskea, koska naapurikunnissa vesi on halvempaa. Päättäjät eivät ottaneet huomioon naapurikunnan verkostojen kuntoa ja investointitarpeita.
 Lautakunnan mielestä näytti siltä, että Lapualla on jo kerätty riittävästi rahaa tulevia investointeja varten. Vesimaksutuloista oli säästetty noin viisi miljoonaa euroa.
 –Ei kukaan kiistä sitä, paljonko korjausvelkaa on. Mutta minkä verran puskuria on oltava? Ei vuodessa pystytä määräänsä enempää korjaamaan, sanoo teknisen lautakunnan puheenjohtaja  Olli-Matti Lahdensuo  (kok.).
 Vesihuoltopäällikön ja lautakunnan keskustelun tuloksena oli, että käyttöveden hinta pysyi ennallaan ja jäteveden hintaa laskettiin kuusi senttiä.
 Lapualla on uusittava ensimmäiseksi kolme kilometriä valurautaputkea ja sen jälkeen 12,5 kilometriä asbestibetoniputkea. Lisäksi saneerattavana on jätevesipumppaamoja.
 Loviisassa poliitikot ymmärsivät investointitarpeen
 Liljendal, Pernaja ja Ruotsinpyhtää liitettiin Loviisaan 2010. Samalla yhdistyivät kuntien vesilaitokset.
 Jo tuolloin veden hinnat olivat keskimääräistä korkeammat. Lisäksi vesilaitosta perustettaessa päätettiin, että laitos tulouttaa kaupungille vuosittain vain nimellisen summan. Tällä hetkellä se on noin 30 000 euroa vuodessa.
 Vesiliikelaitoksen johtajan  Markku Paakkarisen  mukaan alussa oli puolustettava tiukasti sitä, että vesilaitoksen on tultava toimeen omillaan.
 – Kun laitosta perustettiin, käytiin kovat poliittiset väännöt. Edelleenkin on tullut matkan varrella esille erilaisia käsityksiä, kun on tullut uusia johtajia ja päättäjiä, Paakkarinen sanoo.
 Loviisan alueella toimii useita vesiosuuskuntia. Paakkarisen mukaan neuvotteluissa on ollut hyötyä, että monet päättäjät ovat olleet osuuskuntalaisia ja ymmärtäneet, mitä hyvä vesihuolto vaatii.
 – Tapana on vetää ensin asfaltit ja katulamput ja sitten vasta katsoa, onko vesijohtoihin varaa. Etenkin osuuskuntaihmiset ymmärsivät, ettei siitä tule mitään ilman pelimerkkejä.
 Vesilaitos on varautunut investointeihin tuntuvilla hinnankorotuksilla. Vuonna 2015 hintoja nostettiin 10 prosenttia, tänä keväänä viisi prosenttia.
 – Olisimme ehkä pärjänneet vielä tämän vuoden, mutta otimme ennakkoa asiassa, ettei taloutta tarvitse vetää kuiville. Ajatuksena on ollut, että jos nostetaan hintoja, nostetaan reilusti.
 "Vanhoista pitää puristaa kaikki irti"
 Kouvolalainen Pertti Halsola aikoo jatkaa vesiosuuskunnan töitä niin pitkään kuin terveyttä riittää.
 – Meidän vesiosuuskunnassamme on nuorempaa porukkaa mukana, mutta niinhän ne sanoo, että vanhoista pitää puristaa kaikki irti.
 Halsola uskoo, että rakennemuutosta vesiosuuskunnissa tulee. Osa voi liittyä kunnalliseen vesilaitokseen, jos laitos vain huolii.
 – Ne ovat olleet aika nihkeitä toistaiseksi ottamaan vesiosuuskuntia.
 Myös osuuskuntien yhteistyö ja yhdistymiset lisääntyvät. Kouvolassa vesiosuuskunnat muun muassa varastoivat yhdessä varaosia.
 – Jos jouluaattona sattuu jokin hajoamaan ja Helsingistä ei löydy varaosia, täältä naapuri voi auttaa.
 Grafiikoiden lähteet: Kuulas, A., Renko, T. & Kuivamäki, R. 2020. Vesihuollon investointitarpeet vuoteen 2040. Vesilaitosyhdistyksen monistesarja nro 63. Suomen Vesilaitosyhdistys ry; Kansallisen vesihuoltouudistuksen ohjelma.

Yle selvitti: Suomessa myydään liian halpaa vettä, eikä poliitikoilla ole kanttia nostaa hintaa – se voi vielä kostautua kukkarollesi


Summary: Oulun lukioissa on otettu käyttöön 95 minuutin oppitunnit ainoana Suomessa.  Myös koeviikolla opiskelijat joutuvat jäämään pakollisille tunneille tenttien jälkeen. Muutos koetaan kuormittavana, vaikka alun perin sen tarkoituksena oli helpottaa opiskelijoiden taakkaa.

Lähes kaikissa Oulun lukioissa otettiin syyslukukauden alussa käyttöön  uuden opetussuunnitelman  myötä 95 minuutin oppitunnit. Muutos koskee noin 3 000 opiskelijaa ja 300 opettajaa.
 Opiskelijalla on enimmillään neljä oppituntia päivässä. Yksittäinen oppitunti katkaistaan viideksi minuutiksi puolivälissä, joten 95 minuutin oppitunti on jaettu kahteen 45 minuutin osioon.
 Osa opiskelijoista on kokenut uuden käytännön raskaaksi. Muun muassa Pateniemen lukion kakkosluokkainen  Mette Manninen  pitää puolentoista tunnin rupeamaa uuvuttavana. Varsinkin iltapäivän tunneilla apatia valtaa mielen.
 – Pitkähän se on. Viiden minuutin tauko on puolestaan lyhyt. Ei siinä ehdi tehdä mitään aktiviteettia. Päässä pyörii ajatus, etten jaksa olla täällä ja keskittyminen herpaantuu. Ei tämä ainakaan kenenkään mielenterveyttä ole parantanut, kertoo Manninen.
 Myös lukion syksyllä aloittanut  Oliver Tihinen  pitää pitkiä oppitunteja haastavina.
 – Kun sama oppiaine jatkuu koko oppitunnin ajan, siinä helposti lähtee ajatukset muualle, kertoo Tihinen.
 Ykkösluokan Oliver Tihinen huomaa iltapäivisin, että vireys laskee. Paulus Markkula / Yle
 Tihisen mukaan muillakin lukiolaisilla on samankaltaisia kokemuksia kuin hänellä.
 – Ne kommentit, mitä minä olen kuullut, eivät ole positiivisia. On rankkaa keskittyä yhteen oppiaineeseen puolitoista tuntia putkeen, ilman kunnollista taukoa.
 Lukiojohtaja: tarkoituksena helpottaa opiskelijoiden taakkaa
 Pidemmät oppitunnit ovat käytössä tällä hetkellä Suomen lukioista vain Oulussa.
 Oulun lukiojohtaja  Pekka Fredriksson  perustelee oppituntien pituutta lukion uudella opetussuunnitelmalla. Sitä halutaan Fredrikssonin mukaan toteuttaa Oulussa kunnianhimoisesti ja tavoitteellisesti.
 Pidemmät oppitunnit mahdollistavat opetusjaksossa vähemmän oppiaineita. Kun ennen niitä oli jaksossa viisi, on aineiden määrä vähentynyt neljään.
 – Näin läksyjen määrä vähenee ja jää paremmin aikaa vaikkapa harrastuksiin, kertoo Fredriksson.
 – Haluamme vapauttaa opiskelijan aikaa itsenäiselle opiskelulle, rauhoittaa opiskelurytmiä ja vähentää työtehtäviä. Esimerkiksi keskiviikkoisin opiskelu loppuu jo puoliltapäivin.
 Lukiojohtaja Peka Fredriksson perustelee muutoksia pedagogisilla syillä.  Paulus Markkula / Yle
 Uuden opetussuunnitelman tuoma muutos koskee Oulussa lukion ykkösluokkalaisia, mutta samalla 95 minuutin käytäntö laajeni koskemaan muitakin. Kakkos- ja kolmosluokkalaiset kokevat olevansa järjestelyssä sijaiskärsijöitä.
 –Ymmärrän huolen, mutta 95 minuutin oppitunti on mielestäni hiukan harha. Eihän siellä koko aikaa istuta paikallaan, vaan voidaan pitää tauko jos toinenkin, kertoo Fredriksson.
 Raskas päättöviikko ja turhat iltapäivän tunnit
 Uuden mallin myötä Pateniemen lukiolaiset Mette Manninen ja Oliver Tihinen ovat kokeneet jakson päättävän koeviikon jopa pitkiä oppitunteja raskaammaksi.
 Jokaisen jakson päättöviikolla tulee opiskelijan pitkän kokeen jälkeen vielä palata iltapäivällä pakollisille oppitunneille kouluun. Aiemmin pystyi lähtemään kotiin valmistautumaan seuraavaan tenttiin.
 – Moni opettajakin on ihmetellyt, mitä järkeä iltapäivän tunneissa on, kun voisimme lukea kotona seuraavaan kokeeseen. Olen antanut negatiivista palautetta päättöviikosta ja niin on moni koulukaverini, kertoo Mette Manninen.
 Mannisen mukaan monet opiskelijat ovat jättäneet päättöviikolla tunteja välistä.
 – Jos oli koe ensin, niin iltapäivän tunneilla puoletkaan oppilaista ei ollut paikalla.
 Oliver Tihinen on samoilla kannoilla.
 – Kolme tuntia kestävä opiskelu iltapäivisin on ollut koeviikolla turhauttavaa. Niitä ovat vastustaneet kaikki, opettajatkin.
 Oulussa pidemmistä oppitunneista ja päättöviikosta on kokemusta yhden jakson osalta. Ainoastaan Kastellin ja Normaalikoulun lukioissa tunteja ei ole pidennetty.  Palautetta uudistuksesta kerätään parhaillaan.  Paulus Markkula / Yle
 Lukiojohtaja Pekka Fredriksson puolustaa iltapäivän tunteja päättöviikolla. Taustalla vaikuttavat opetuksen järjestäjille asetetut vaatimukset.
 – Opetussuunnitelmassa on nyt ensimmäistä kertaa määritelty paljonko opetusta yksi opintopiste ykkösluokkalaiselle vaatii ja paljonko koulutusta pitää pystyä tarjoamaan. Tähän uudistuksemme perustuu, kertoo Fredriksson.
 Opintojakson päättöviikko ei siis voi olla vain koeviikko, vaan iltapäivissä pitää olla opetusta, jotta opintopisteiden vaatimat määrät täyttyvät.
 – Meillä on myös opintokokonaisuuksia, jotka jatkuvat useamman jakson ajan. Tällaisissa aineissa on opetuksellisesti huono asia, jos tulee taukoja, kertoo Fredriksson.
 Pidemmistä oppitunneista ja päättöviikosta on nyt kokemusta yhden jakson osalta. Muutosta valmisteltiin Fredrikssonin mukaan laajasti.
 – Suunnitteluvaiheessa oli mukana oli opiskelijoita, opettajia, lukioiden rehtoreita ja opinto-ohjaajia. Jos muutos koetaan huonoksi, voidaan tehdä korjausliike, lupaa Fredriksson.
 Miltä 95 minuutin oppitunnit kuulostavat? Voit keskustella Oulun lukioiden uudistuksesta 14.10 kello 23:een asti.

Lukiotunnit venytettiin 95 minuuttiin ja koeviikollakin istutaan tunneilla – oululaisopiskelijat turhautuivat: "Ei tämä mielenterveyttä ole parantanut"


Summary: Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin vs. johtajaylilääkäri Jari Petäjä on huolissaan koronan vuoksi jonoutuvista muista sairauksista. Esimerkiksi kriittisissä sydänleikkausjonoissa odottaminen merkitsee konkreettista kuolemanvaaraa.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin johdossa ollaan huolestuneita pitkittyvän korona-ajan vaikutuksista lähivuosien terveydenhuoltoon.
 Sairaanhoitopiirin mukaan jo nyt koko maahan tarvittaisiin jäljellä olevien rokottamattomen koronapotilaiden hoitoon lähivuosille noin miljardi euroa lisää rahaa, Uudellamaalla noin 700 miljoonaa euroa.
 – Jos tuo summa jää pelkästään terveydenhoidon sisällä ratkaistavaksi, se on poissa muusta hoidosta. Tätä painetta ei nykyjärjestelmä kestä, se vaurioittaa muuta hoitoa, sanoo HUSin vs. johtajaylilääkäri  Jari Petäjä.
 Petäjän mukaan tulisi pikaisesti käydä kansallista keskustelua siitä, miten Suomi aikoo käsitellä koronan aiheuttaman lisärasitteen sote-uudistuksen keskellä.
 Pitkittynyt korona yhtenä haasteena
 Talouspaineiden lisäksi on korona-ajan jättämä muu hoitovelka. Petäjän mukaan on vielä mahdotonta arvioida hoitovelan tarkkaa määrää lukuina, sillä koronapotilaitakin voi olla Suomessa vielä useita vuosia. Tämän lisäksi on hoidettava long covidin eli pitkittyneen koronan tuomia oireita.
 – On varauduttava pitkäkestoiseen pandemian jälkihoitoon ja ennakoitava sairaanhoidon kestävyys. Tilanne on pitkittynyt. Meille näyttää jäävän suuri määrä rokottamattomia, joten korona on keskuudessamme vielä pitkään ja rasittaa pitkäaikaisesti myös teho- ja sairaalahoitoa.
 HUSin alueella hoitojonot ovat ruuhkautuneet pahasti. Hoitotakuun toteutumisessa on HUS-alueella jääty pahasti jälkeen korona-aikana. Hoitotakuuajan ylityksiä on jopa 3–4-kertaisesti verrattuna vuosiin 2018–2019.
 Petäjä: "Kaikki sairaudet on hoidettava ajallaan"
 Koronahoitoon liittyy myös eettisiä kysymyksiä. Petäjän mukaan tulisi linjata, mikä on oikea ja riittävä mitoitus koronapotilaille erikoissairaanhoidossa, että myös lukuisat muut sairaudet voidaan hoitaa.
 HUS-alueella keskimääräinen tehohoitojakso koronapotilaalla on ollut noin 11 vuorokautta, kun tyypillinen tehohoitojakso muissa sairauksissa on keskimäärin 3–4 vuorokautta.
 – Näin ollen koronatehopotilaan vuoksi voidaan joutua perumaan 3–4 muun potilaan leikkaushoito. Kuormitusta ei saa päästää liian tiukaksi. Jos kaikki kapasiteetti on käytössä, tehohoitoon syntyy liiallista priorisointipainetta, Petäjä sanoo.
 Petäjä on huolissaan koronan vuoksi jonoutuvista muista sairauksista. Esimerkiksi kriittisisssä sydänleikkausjonoissa odottaminen merkitsee konkreettista kuolemanvaaraa.
 – Kaikki sairaudet on hoidettava ajallaan. Yksi sairaus ei voi olla etuoikeutettu, kuten korona tähän asti, Petäjä summaa.
 Tehohoito on mitoitettu väestömäärään nähden niin, että sillä pärjätään normaaleissa oloissa ja siinä on pieni, lyhytkestoinen jousto.
 Petäjän mukaan on tehtävä linjauksia siitä, että korona on uusi pitkäkestoinen, tehohoitoa verrattain usein vaativa sairaus. Tämä vaatii myös suurempia henkilöstöresursseja terveydenhuoltoon.
 – Tehohoidossa potilaalle on mitoitettu yksi hoitaja vuoteen vierelle. Koronahoito on osoittautunut työmäärältään raskaaksi tehohoidoksi.
 Jo nyt ongelmana on henkilöstön saatavuus.
 – Hoitajista oli pulaa jo ennen korona-aikaa, eikä korona ole tilannetta helpottanut. Sijaisia on vaikea saada ja osaamisen hankkimiseen menee aikaa.
 Tiukkoja rajoituksia vain kohdennetusti
 HUSissa hoidetaan tällä hetkellä päivittäin noin 40 koronapotilasta vuodeosastoilla. Tehohoidossa on 7–8 potilasta päivässä.
 Rokotesuojan vuoksi tiukkojen, uusien koronarajoitusten antaminen on Petäjän mukaankorkean kynnyksen takana. Jos rajoituksiin joudutaan vielä menemään, niiden on hänen mukaansa oltava välttämättömiä ja vaikuttavia. Rokotettujen tartunta- ja levittämisriski on olennaisesti pienempi kuin ennen rokotuksia.
 – Jotta rajoitukset voitaisiin arvioida vaikuttaviksi, niillä täytyisi tavoittaa mahdollisimman suuri joukko nimenomaan rokottamattomia, Petäjä toteaa.
 Näillä kriiteereillä Petäjä toteaa nimenomaan ravintoloihin kohdistuvat rajoitukset eniten vaikuttaviksi.
 – Esimerkiksi stadionin täyttävä konsertti tai peli on satunnainen tapahtuma, ravintolat ovat täynnä joka viikko.
 – Harva tietää, että pelkästään Uudellamaalla on 685 000 anniskeluoikeutettua ravintolapaikkaa. Koko maassa yli kolme miljoonaa.
 Tähän vedoten Petäjä puoltaa vahvasti koronapassin käyttöön ottamista. Hän uskoo, että mikäli ravintolarajoituksiin joudutaan, passin käyttöönotto nostaisi myös nuorten aikuisten rokotekattavuutta, kun kavereiden tapaaminen vapaa-ajan riennoissa edellyttäisi koronapassia tai viikoittaista testeissä käyntiä.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkona 13.10.2021 kello 23 saakka.
 Lue myös:
 Tehohoidon tarve yllätti, sillä koronapotilaiden määrä ei ole laskenut toivotusti – professori: "Syynä rokottamattomien suuri määrä"
 Mitä koronapotilaiden hoidosta on kuukaudessa opittu? Ylilääkärin mukaan ainakin se, että seuraavasta päivästä ei tiedä kukaan
 Mitä koronapotilaan tehohoidossa käytännössä tapahtuu? Ylilääkäri: Ihminen ei kestä hengitysputkea selvin päin
 TYKSissä on hoidossa ennätysmäärä koronapotilaita – teholla olevista suurin osa rokottamattomia
 Missä ja keneltä koronapassia vaaditaan? Tässä tärkeimmät tiedot koronapassista, jonka on tarkoitus tulla voimaan lauantaina

Leikataanko 3 potilasta vai hoidetaanko yhtä koronaan sairastunutta? Näiden kysymysten äärellä sairaaloissa ollaan nyt


Summary: Ulkoministeriössä on myös ryhdytty valmistelemaan perheenyhdistämisten nopeuttamista. Kabulin elokuisen evakuointioperaation jälkeen Suomeen on saatu evakuoitua "joitakin ihmisiä" Qatarin pääkaupungin Dohan kautta, ulkoministeri Pekka Haavisto (vihr.) arvioi.

Afganistanissa on edelleen noin 30 suomalaista valtioneuvoston evakuointipäätöksen piiriin kuuluvaa ja noin 20 konsuliavustettavaa, eli Suomen passin tai oleskeluluvan omaavaa henkilöä. Heidät yritetään edelleen evakuoida Suomeen, ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) arvioi Ylen Ykkösaamussa.
 Suomi evakuoi elokuussa Afganistanista yli 400 ihmistä sen jälkeen, kun ääriliike Taliban oli ottanut vallan maasta.
 Haavisto arvioi, että Afganistanin pääkaupungissa Kabulissa elokuussa tehdyn suuren evakuointioperaation jälkeen Suomeen on saatu evakuoitua turvaan "joitakin ihmisiä" Qatarin pääkaupungin Dohan kautta. Nämä henkilöt ovat olleet niitä, joita on ollut alun perin tarkoitus auttaa Suomeen, eli he ovat olleet Suomen evakuointilistalla.
 – Tämä työ jatkuu. Pyrimme auttamaan niitä, joille apua on luvattu ja saada heidät maasta ulos.
 Haaviston mukaan Suomen ulkoministeriössä on myös ryhdytty valmistelemaan perheenyhdistämisten nopeuttamista. Ministeriössä selvitetään, voidaanko Pakistanin pääkaupungin Islamabadin tai Iranin pääkaupungin Teheranin kautta kiertävien konsulien avulla saada perheenyhdistämisiä nopeutettua.
 Aikataulu evakuoinneille ja perheenyhdistämisille on auki, koska tilanne Afganistanissa ei ole vielä stabiili. Kabulin lentokenttä ei Haaviston mukaan vieläkään toimi normaalisti ja kaupalliset lennot eivät edelleenkään kulje normaalien pelisääntöjen mukaan.
 Suomi on saanut Haaviston mukaan vietyä evakuoitavia ihmisiä Kabulin lentokentälle ja lentokoneeseen tiettyjen valtioiden, kuten esimerkiksi Qatarin avulla. Tätä pyritään jatkamaan.
 – Ulkoministeriön puolelta pidämme säännöllisesti yhteyttä kaikkiin avustettaviin ja pyrimme takaamaan heidän turvallisuutensa kaikilla mahdollisilla keinoilla, joita meillä on, jotta reitti Afganistanista ulos olisi mahdollisimman turvallinen, Haavisto kertoi.
 Lue lisää:
 Yle vieraili Afganistanissa kansainvälisten joukkojen hylkäämässä tukikohdassa – nyt leiriä hallitsee Taliban, katso raportti paikan päältä
 Suomi jätti evakuoimatta Afganistanista tulkit ja vartijat, Ruotsi ei – Tutkijat: Hallitus väisteli vastuuta ja teki mielivaltaisia rajauksia
 ”Menetin toivoni” – Yle tapasi Islamabadissa Suomen Kabulin-suurlähetystön vartijan, jonka onnistui paeta Pakistaniin
 "Porteilla oli kasvava totaalinen kaaos" – UM:n Jussi Tanner evakuoi ihmisiä Kabulin kentällä ja kertoo nyt, kuinka sotilaiden tulo muutti kaiken

Ulkoministeri Haavisto: Afganistanissa on edelleen noin 50 henkilöä, jotka Suomi pyrkii evakuoimaan


Summary: Ponsse arvioi tämän vuoden liiketuloksestaan tulevan merkittävästi viimevuotista paremman. Metsäkoneiden valmistusmäärät ovat kasvaneet hyvin verrattuna vuoteen 2020.

Vieremäläinen metsäkonevalmistaja Ponsse on antanut positiivisen tulosvaroituksen.
 Ponsse arvioi tämän vuoden euromääräisen liiketuloksensa olevan merkittävästi viimevuotista suurempi. Aiempi tulosohjaus oli helmikuulta, jolloin Ponsse arvioi euromääräisen liiketuloksen olevan tänä vuonna hieman suurempi kuin viime vuonna, jolloin liiketulos oli 57 miljoonaa euroa.
 Ponssen mukaan sen metsäkoneiden kysyntä ja asiakkaiden työtilanne ovat olleet läpi vuoden erinomaisella tasolla. Vieremän tehdas on toiminut tuotanto-ohjelman mukaisesti. Uusien metsäkoneiden valmistusmäärät ovat hyvässä kasvussa verrattuna poikkeukselliseen kriisivuoteen 2020.
 Suurimmat haasteet liittyvät osien ja komponenttien saatavuuteen ja niiden kustannusten nousuun on yhtiön mukaan edelleen voimakasta painetta. Kannattavuutta on kasvattanut myös huoltopalveluiden ja irtoharvesteripäiden myynnin kasvu.
 Ponsse julkistaa kolmannen neljänneksen vuosituloksensa 26. lokakuuta.

Metsäkonevalmistaja Ponsselta positiivinen tulosvaroitus


Summary: Oululaisen viljelijän Seppo Helasen pellolta satoa on tänä syksynä luvassa jopa nelisen tuhatta kiloa. Sadonkorjuu vaatii käsivällisyyttä ja omanlaiset konstinsa: marjat irrotetaan käsityönä piikkioksista.

Viitisen vuotta sitten oululainen viljelijä  Seppo Helanen  katseli kivisiä peltojaan Oulunsalossa ja tuumasi, ettei siinä kannata ainakaan viljaa kasvattaa. Niinpä hän päätti kokeilla tyrniä.
 – Aiemmin viljeltiin viljaa, mutta pelto on niin kivinen, että koneet olivat aina rikki. Tyrni on helppo siitä, että kun se on kerran viljelty, kasvi ei vaadi paljon hoitoa.
 Ratkaisua ei ole tarvinnut katua: satoa tulee vuosi vuodelta enemmän, ja vitamiinipommina tunnettu marja käy hyvin kaupaksi.
 Tänä vuonna tyrniä on viljelyssä kahden hehtaarin alueella Oulussa ja Limingassa 1 600 pensasta ja satoa on odotettavissa arviolta 3 000–4 000 kiloa. Marjat menevät jatkojalostukseen mehukäyttöön tai smoothieiksi. Siemenistä saa myös tehtyä öljyä.
 Voit seurata suorassa verkkolähetyksessä kello 8.15 alkaen, miltä ammattimainen tyrnin viljely näyttää. Toimittaja Päivi Seeskorpi vierailee Seppo Helasen viljelmillä.
 – Tavoitteena on, että muutaman vuoden sisällä pensaita on viitisen tuhatta noin kuuden hehtaarin alalla, kertoo Seppo Helanen, joka viljelee luomutyrniä yhdessä vaimonsa  Kristina Helasen  kanssa.
 Myös jatkossa pensaat löytyvät Oulunsalosta. Helasten tavoitteena on istuttaa lisää pensaita ensi kesänä.
 Kahtena ensimmäisenä kasvuvuotena tyrni tarvitsee paljon vettä, mutta kasvuun päästyään se on varsin helppohoitoinen ja vähään tyytyvä. Kunnon sato saadaan kuitenkin vasta 4–5 vuoden kuluttua istuttamisesta.
 Pensas ei sadostaan kuitenkaan hevillä luopuisi, sillä marjat kätkeytyvät piikkioksien suojiin. Poiminta on hidasta käsityötä ja vaatii omat niksinsä.
 Helanen kertoo, että marjat pakastetaan oksineen ja ravistellaan jäisinä irti oksista. Koneellisesti poimintaa ei voi tehdä, koska koneita tyrnin poimimiseen ei ole keksitty.
 Tyrnin poiminta ajoittuu syys-lokakuuhun. Helasen viljelimillä tyrniä on alettu poimia tänä syksynä hieman normaalia myöhemmin.
 – Ratkaisu oli hyvä. Marjat ovat nyt kypsiä ja meheviä.

Tällä pellolla kasvaa 1 600 tyrnipensasta, mutta marjojen poimiminen on haaste – katso suorana kello 8.15, miten viljelijä on ratkaissut pulman


Summary: Ravintoloissa odotetaan pikkujoulukautta kaksijakoisin mielin. Alan etujärjestön kyselyssä noin 40 prosenttia uskoo ennätykselliseen vilkkauteen. Itä-Suomessa tilat ovat jo vähissä isoille ryhmille.

Pian alkavaa pikkujoulukautta odotetaan suomalaisissa ravintoloissa kaksijakoisin mielin. Asia käy ilmi matkailu- ja ravintola-alan etujärjestön MaRan tuoreesta jäsenkyselystä.
 Kyselyyn vastanneista yrityksistä vajaat 40 prosenttia odottaa pikkujoulusesongista vilkkaampaa kuin vuonna 2019, joka oli ennätyksellisen hyvä. Runsaat 60 prosenttia uskoo ennätysvuotta heikompaan tulokseen.
 MaRan toimitusjohtaja  Timo Lappi  pitää edessä olevaa sesonkia vedenjakajana koronakriisin runtelemalle alalle.
 – Korona on vienyt yrittäjiltä pääomat ja säästöt, ja monella on niskassaan valtava määrä velkaa. Pikkujoulukauteen on ladattu nyt poikkeuksellisen paljon odotuksia, Lappi myöntää.
 Timo Lapin mukaan matkailu-, ravintola- ja tapahtuma-alalla odotetaan nyt koronarajoitusten lopullista purkamista. Jarkko Riikonen / Yle
 Kysyntä paikoin kovaa
 Paikka paikoin pikkujouluille on selvästi patoutunutta kysyntää. Tästä näkyy esimerkkejä muun muassa Itä-Suomessa, jossa useat ravintoloitsijat kertovat ennätyksellisistä ennakkovarausmääristä.
 Kuopiolaisen Ravintolamestarit Oy:n ravintoloissa sesongin suosituimmat ajankohdat alkavat olla loppuun varattu.
 – Marras-joulukuun viikonlopuille on vaikea luvata suoralta kädeltä enää mitään. Välillä joudumme myymään eioota, toimitusjohtaja  Eeva Mertanen  kertoo.
 Mertasen mukaan Ravintolamestareiden kiirettä lisäävät erilaisten projektien päätösjuhlat eli karonkat. Niillekin on varattu syksyn aikana tiloja kiihtyvällä tahdilla.
 Pikkujoulukausi on lähes kaikille ravintoloille tärkein yksittäinen sesonki. Sen aikana alan yritykset muodostavat suuren osan liikevaihdostaan. Jyrki Lyytikkä/ Yle
 – Jos tilaa ei ole siinä ravintolassa, johon halutaan, ehdotamme jotakin toista. Tarvittaessa ohjaamme muiden yrittäjien puoleen. Joten kysyä kannattaa yhä, ehdottomasti, Mertanen kannustaa.
 Kymmeniä ravintoloita ja useita majoitusliikkeitä omistavan Pohjois-Karjalan Osuuskaupan toimipisteissä pikkujouluja pääsee varmasti järjestämään – ainakin, jos juhlien paikkakunnalla ei ole väliä.
 – Isoille ryhmille vapaata on Nurmeksen Bomballa ja Lieksan Kolilla, pienemmille porukoille myös Joensuussa. Kannattaa kuitenkin pitää kiirettä, matkailu- ja myyntijohtaja  Tiina Kanninen  sanoo.
 Hankalat ajat hillitsevät odotuksia
 Joensuun Teatteriravintolan ravintoloitsija  Karina Sälting  kertoo lähiviikkojen ratkaisevan, kuinka vilkas pikkujoulukaudesta lopulta tulee. Useat pienet ja keskisuuret yritykset empivät yhä juhlien järjestämistä.
 Sältingin mukaan onnistunut sesonki tulisi kipeästi tarpeeseen.
 – Ravintoloitsijana kannan huolta taloudellisesta kannattavuudesta, mutta myös työvoimatilanne uhkaa käydä vakavaksi. Jos nyt ei saada hyvää sesonkia, yhä useampi pitkän linjan osaaja voi vaihtaa alaa, mikä olisi kova isku laaturavintoloille, Sälting sanoo.
 Toistaiseksi varauskalenteri ennustaa Teatteriravintolalle hyvää pikkujoulukautta. Kivenheiton päässä sijaitsevassa musiikkiravintola Kerubissa näkymät ovat jopa historiallisen kovat.
 Joensuulaisen Kerubin ravintolapäällikkö Elina Nenonen on optimistinen pikkujoulukauden suhteen. Ari Haimakainen / Yle
 – Vuonna 2019 oli toistaiseksi vilkkain pikkujouluvuotemme ja sen yli taidetaan nyt mennä, ravintolapäällikkö  Elina Nenonen  sanoo.
 Lue myös:
 Ravintoloitsijat iloitsevat koronarajoitusten päättymisestä – asiakkaita, mutta myös nahinointia riitti heti ensimmäisenä "vapaana yönä" Tampereella
 Pikkujoulujen varaaminen alkoi Pohjois-Pohjanmaalla heti ravintolarajoitusten poistumisen myötä
 Pääministeri Sanna Marin: "Emme ole vapauttaneet yhteiskuntaa liian aikaisin"

Pikkujoulukauteen on ladattu ravintoloissa poikkeuksellisen kovat odotukset – paikoin varauksia tehty ennätysmäärä


Summary: Seinäjoen Aalto-keskuksen naapuritontin rakentamisesta noussut kohu on saanut myös Alvar Aalto -säätiön osallistumaan keskusteluun. Se kritisoi arvostelee toimintatapaa, mutta istuisi mielellään vielä myös neuvottelemaan.

Keskustelu Seinäjoen koulutuskuntayhtymän uuden ammattikoulun rakentamisesta Kirkkokadulle Aalto-keskuksen naapuriin on käynyt kiivaana viime päivät.
 Nyt myös Alvar Aalto -säätiö ottaa siihen kantaa.
 Säätiö ihmettelee sitä tapaa, millä kaupunki ja koulutuskuntayhtymä ovat vetäneet säätiön mukaan tiedottaessaan hankkeen kariutumisesta viime viikon torstaina. Tiedotteessa väitetään Aalto-säätiön tehneen hyvää yhteistyötä kaupungin ja koulutuskuntayhtymän kanssa. Tätä säätiö ei allekirjoita.
 – Ihan niin ei voi sanoa. Annettiin kriittinen lausunto silloin, kun on ollut lausuntokierros poikkeusluvasta. Sen jälkeen olemme kerran kokoustaneet Seinäjoen kaupunginjohtajan kutsusta, sanoo säätiön toimitusjohtaja  Tommi Lindh .
 Säätiö on vastustanut Kirkkokadun tontin poikkeamislupahakemusta. Se olisi toivonut tontin kehittämistä asemakaavoituksella. Säätiö kirjoitti myös vastineen tiedotteeseen  tiistain Ilkka-Pohjalaisen  mielipidesivulle.
 Tästä on kyse:   Sedun Kirkkokadun rakennushanke viivästyy pahasti – kaupunki, koulutuskuntayhtymä ja kotiseutuyhdistys napit vastakkain
 Lue myös:   Sedun Kirkkokadun tonttiasiassa tehtiin virhe: lainvoimaisuus jäi tarkistamatta hallinto-oikeudesta
 Unesco-riski olemassa
 Lindh sanoo, ettei Alvar Aalto -säätiö ole viranomainen, jolla olisi valtaa estää rakentamishankkeet Aallon kohteiden ympärillä. Sen tehtävä on esittää näkemyksnsä ja antaa asiantuntijalausuntoja.
 Säätiö olisi kuitenkin vielä valmis istumaan vielä samaan pöytään Seinäjoen kaupungin ja koulutuskuntayhtymän kanssa.
 Lindh muistuttaa, että harkitsematon rakentaminen liian lähelle Aalto-keskusta voi vaarantaa pyrkimyksen lisätä Aallon arkkitehtuurikohteet Unescon maailmanperintöluetteloon.
 – Etenkin kun ollaan vasta tekemässä itse esitystä ja vasta muodostamassa suojavyöhykkeitä, niin jos se on vaikeaa tai näyttää siltä, ettei suojavyöhykettä saada syntymään, se voi estää koko hakemuksen tekemisen. Rauman esimerkki todistaa sen, että maailmanperintökomitea ottaa suojavyöhykkeen vakavasti, muistuttaa Lindh.
 Raumalla  suunnitellaan kauppakeskusta lähelle Vanhaa Raumaa , joka on Unescon maailmanperintökohde. Unesco on moittinut Suomea tästä.
 Jos Aalto-keskuksesta tulisi maailmanperintökohde, sille määritettäisiin suojavyöhyke.
 – Se tarkoittaa sellaista aluetta varsinaisen esityksen kohteen ulkopuolella tai välittömässä läheisyydessä, jolla on vaikutusta kohteeseen eli esimerkiksi näkymäsuunnat, katualueet, nurmikentät ja muut, josta on näkymiä kohteeseen ja kohteesta ulospäin, selittää Lindh.
 Lue myös:   13 Alvar Aallon suunnittelemaa kokonaisuutta tarjolla Unescon maailmanperintökohteeksi – mukana myös Helsingin Kulttuuritalo ja Finlandia-talo
 Kansainvälinen arkkitehtijärjestö "syvästi huolissaan" Aalto-keskuksen ympäristön rakentamisesta Seinäjoella
 Usein hyödynnetty kuvakulma todistaa, että Apila-kirjasto ja Aalto-keskus käyvät vuoropuhelua keskenään.  Elina Niemistö / Yle
 Seinäjoki osaa kyllä
 Sinänsä kiivas keskustelu uusien rakennusten suhteen ei ole mitään uutta. Seinäjoellakin muistetaan, miten keskustelu velloi Kirkonkrannin ja Apila-kirjaston ympärillä ennen niiden rakentamista. Myös Aalto-säätiö oli silloin kriittinen, etenkin Kirkonkranniin.
 – Sekin olisi pitänyt tutkia paremmin. Kirkonkrannissa ongelma oli korkeus ja se, että se on niin lähellä, että se sekoittuu arkkitehtonisesti Aalto-keskukseen. Lisäksi siinä oli vielä kopioituna Aallon teemoja hieman kömpelöllä tavalla.
 Sen sijaan JKMM Arkkitehtien suunnittelemasta Apila-kirjastosta tuli onnistunut ja se nousi Finlandia-ehdokkaaksikin.
 – Se vuoropuhelee Aallon keskuksen kanssa ja on tehty toimivasti ja hyvin. Siinä järjestettiin arkkitehtikilpailu, mutta syntyykö yhtä hyvää jälkeä poikkeamislupamenettelyllä Sedun tontin kohdalla, pohtii Lindh.
 Toisaalta Lindh uskoo, että Seinäjoen kaupunki osaa pitää huolen aallon rakennuksista. Saihan kaupunki Aalto-keskuksen rakennusten konservoinnista  tunnustustakin arkkitehtiliitolta .
 – Seinäjoella on pitkät perinteet Aalto-kohteiden huolellisesta korjauksesta ja heidät on siitä myös palkittu. Se sama linja tässä saisi jatkua. Tämä ei poikkea siitä, mitä on jo noudatettu, toteaa Lindh.
 Lue myös:   Sopeutuen ja nöyristelemättä – Alvar Aallon perintö määrittelee kaupunkia ympärillään
 Alvar Aallon suunnittelema, suojeltu kaupungintalo peruskorjattiin vihdoin Seinäjoella – "Silloin on mennyt hyvin, kun ei huomaa, että kaikki on laitettu kuntoon"

Alvar Aalto -säätiö uskoo Seinäjoen kykyyn pitää huolta Aallon kohteista – "Sama linja saisi jatkua"


Summary: Useissa yrityksissä pohditaan parhaillaan pandemian jälkeistä arkea. Lähi- ja etätyötä yhdistävä niin sanottu hybridimalli yleistyy, ja esimerkiksi Technopolis kertoo toimitilojen kysynnän kääntyneen kasvuun.

Viestintätoimisto Mellakka Helsingin toimitusjohtaja  Santtu Parkkonen  avaa oven Merikorttelin vanhan tehdasrakennuksen neljännessä kerroksessa.
 Avarassa aulatilassa on vastaanotto ja heti sen vieressä avokeittiö, jossa huippukokki  Peppi Aralehto  valmistaa päivän lounasta, kasviskaalikääryleitä kastikkeineen.
 Ikkunoista avautuisi merinäkymä, jos talo ei olisi parhaillaan julkisivuremontissa.
 Mellakka Helsinki on osa N2-konsernia, jolla on Punavuoren ytimessä kaikkiaan 1 800 neliötä toimitilaa.
 60 työntekijälle tilaa on siis paljon, mutta sitä tarvitaan lisää. Mellakka Helsinki on perustanut tänä syksynä kaksi uutta yritystä. Niiden vaatima lisätila löytyy sopivasti samasta kerroksesta toisen yrityksen jäljiltä tyhjilleen jääneestä kulmasta.
 Mellakka Helsingin työntekijä Jessica Benissan työskentelee mieluummin konttorissa kuin kotona. Paula Tiainen / Yle
 – Meillä on tällä hetkellä kasvava tilantarve ja itse asiassa tilanne, että viisi työntekijää on ilman työpistettä, koska toimistokalusteiden saatavuudessa on ollut ongelmia, Parkkonen manaa.
 Suurin osa Mellakan työntekijöistä tekee nyt lähityötä toimistolla. Esimerkiksi  Jessica Benissan  kertoo tekevänsä työt mieluummin konttorilla kuin kotona.
 – Täällä on helpompi keskittyä työhön. Lisäksi luovat ideat syntyvät mielestäni paremmin kasvokkain kuin etäpalavereissa.
 Moni yritys pohtii nyt valtakunnallisen etätyösuosituksen päättymisen kynnyksellä työnteon pelisääntöjä ja toimitilaratkaisuja.
 Mellakka Helsinki ei ole tehnyt linjausta esimerkiksi etä- ja lähityön jakautumisesta työntekijää kohden. Toimistolle saapumiselle on kuitenkin tiukat reunaehdot: kaksi rokoteannosta, sairastettu korona tai tuore negatiivinen testitulos esimerkiksi toimitilassa tarjolla olevista pikatesteistä, Parkkonen huomauttaa.
 Hybridimalli vaatii uusia pelisääntöjä ja tilaratkaisuja
 Suomessa 370 000 toimistoneliötä omistava Technopolis kertoo toimitilojen kysynnän kääntyneen tänä syksynä kasvuun pitkän hiljaiselon jälkeen. Yhtiöllä on Suomessa toimitiloja pääkaupunkiseudun lisäksi Tampereella ja Oulussa.
 Myös Sponda ja YIT vahvistavat sekä liike- että toimitilojen kysynnän kasvun.
 – Nyt on aistittavissa se, että yhteiskunnassa ja yrityksissä aletaan katsoa eteenpäin. Mietitään, miten tulevaisuudessa eletään, toimitaan ja tehdään töitä, Technopoliksen toimitusjohtaja  Niko Pulli  luonnehtii.
 Pullin mukaan yritykset ovat pääosin luopuneet ajatuksesta, jossa mahdollisimman paljon työntekijöitä sullotaan mahdollisimman vähiin neliöihin.
 Joillekin yrityksille oma toimitila on brändin osa. Esimerkiksi Solar Films toimii omistamassaan, suojellussa rakennuksessa Lauttasaaressa.  Paula Tiainen / Yle
 Ihmiset näyttäisivät tarvitsevan paitsi entistä enemmän tilaa ympärilleen, myös paikkoja toistensa kohtaamiseen.
 – Henkilökohtaisesti ajatellen vaikuttaa siltä, että patoutunutta tarvetta nähdä ja toivottavasti pian myös halata kollegaa on paljon, Pulli miettii.
 Moni yritys pohtii parhaillaan niin sanottua uutta normaalia, eli työnteon pelisääntöjä ja toimitilaratkaisuja.
 Esimerkiksi Teknologian tutkimuskeskus VTT:lle valmistui uudet tilat juuri pandemian kynnyksellä toissa keväänä. Yhtiöllä on Suomessa 2 100 työntekijää, joista Espoossa 1 400.
 Tästä määrästä noin kolmasosa työskentelee niin sanotuissa kokeellisissa toiminnoissa ja laboratorioissa. He ovat olleet koko pandemian ajan lähityössä.
 Toimistojen henkilökunta on juuri palannut etätöistä hybridimalliin, eli noin puolet työajasta tehdään toimistolla ja puolet etänä. Käytännöt sovitaan tiimeittäin.
 VTT on itse asiassa toteuttanut erilaiset työmuodot ja tiimien väliset tapaamiset mahdollistavaa monitoimitilamallia jo ennen pandemiaa.
 – Nyt sitten mietitään, miten tästä hybridimallista saadaan paras hyöty irti. Totta kai hyödynnetään teknologiaa, mutta täytyy myös opetella pois esimerkiksi liian täysistä etäpalaveripäivistä, VTT:n henkilöstöjohtaja  Kirsi Nuotto  antaa esimerkin.
 Solar Filmsin toimistolla työskennellään kahdessa kerroksessa. Suojeltuun rakennukseen ei saa tehdä kiinteitä rakenteita.  Paula Tiainen / Yle
 Esimerkiksi Neste kertoo aloittavansa Espoon pääkonttorilla kokeilun, jossa selvitetään erilaisten tilaratkaisujen toimivuutta tulevaisuuden muuttuvassa työympäristössä.
 K-ryhmän Tampereen palvelukeskus ja aluetoiminnot muuttavat pian uusiin tiloihin, joiden suunnittelussa hybridityömalli on pystytty huomioimaan suunnittelusta lähtien.
 SOK:n toimistoissa on palattu hybridityömalliin lokakuun alussa. Suomen Osuuskauppojen Keskuskunnan toimistotiloihin Helsingissä ja Kajaanissa tulee muutoksia, kun SOK ottaa käyttöön uusia fyysisiä ja virtuaalisia työskentelytiloja.
 Hybridityöskentely näyttäisikin tulleen jäädäkseen.
 – En usko, että koskaan enää palataan täysin konttorille, eikä toisaalta täysin etäänkään, vaan hyödynnetään joustoa, VTT:n Kirsi Nuotto arvioi.
 Solar Filmsin toimistorakennus Helsingin Lauttasaaressa. "Emme lähde täältä koskaan mihinkään. Jos tarvitsemme lisätilaa, vuokraamme sitä muualta", yhtiön omistaja ja vastaava tuottaja Markus Selin kommentoi.  Paula Tiainen / Yle
 Muutos on iso, vaikka joillain aloilla etätyötä on tehty paljon jo ennen pandemiaa, Technopoliksen toimitusjohtaja Niko Pulli muistuttaa. Hänen mukaansa esimerkiksi tietotyötä on tehty Pohjoismaissa etänä jo pitkään.
 – Osittain siksi tähän uuteen tekemiseen on varmaan pystytty hyppäämään niin nopeasti. Silti hyvin suunnitelluille ja hyvin tehdyille toimistoille on edelleen tarvetta. Kyllä toimiston pitäisi mielestäni aina olla kotia houkuttelevampi työntekopaikka.
 Työkavereiden kanssa syöty lounas peittoaa kodin pikapöperöt
 Mellakka Helsingin toimistolla koiranpentu  Nacho  järsii kokoushuoneen tuolin jalkaa ja ihmistenkin lounasaika lähestyy. Parkkonen päästää Nachon moikkaamaan vierasta.
 – Hän on meidän toimistokoiraperheen uusin jäsen. Meille ei oikeastaan edes pääse töihin, jos ei tykkää koirista, toimitusjohtaja Santtu Parkkonen vitsailee.
 Nacho-koira on Mellakka Helsingin "toimistokoiraperheen" uusin jäsen. Uni maistuu emännän palaverissa.  Paula Tiainen / Yle
 Kun kello lyö 12, lounastiskille ilmestyy heti nälkäisten ihmisten jono konttorin sopukoista. Työkaverit, viihtyisä toimisto, ruoka ja ne koirat ovat ainakin Parkkoselle painavia syitä saapua konttorille.
 – Itse koen ruuanlaiton aika raskaaksi, ja se, mitä kotioloissa etätöissä tulee syötyä, ei välttämättä ole kovin laadukasta. Meillä on myös aika vahva perhehenki tässä yrityksessä. Onneksi nyt olemme päässeet toimistolle aika pitkälti takaisin.
 Voit keskustella aiheesta torstaihin 14. lokakuuta kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Etätyö toi tietotyöläisen arkeen joustoa, eikä siitä haluta luopua – moni työnantaja hakee nyt mallia etätyön ja läsnäolon yhdistämiseen
 Työpaikoilla varaudutaan etäsuositusten loppumiseen – Anna Valkonen palasi toimistolle ensimmäisten joukossa: "sitä ihan liikuttui"

Tälle konttorille väkeä vetävät huippukokki ja toimistokoirat – lähityön lisääntyminen pakottaa yritykset pohtimaan tilaratkaisujaan


THL:n mukaan alustavia koronarokotetilauksia on tehty vuodelle 2023
 On mahdollista, että koronarokotukset jatkuvat vielä vuosia eteenpäin, mutta asia riippuu epidemiatilanteesta ja Suomen linjauksista. Suomessa on tehty  alustavia tilauksia koronarokotteista  vielä vuodelle 2023. Kansallinen rokoteasiantuntijaryhmä kokoontuu tänään ratkaisemaan, keiden tulisi Suomessa saada kolmas tehosteannos koronarokotetta.
 Rekikoirat eivät jääneet työttömiksi, kun safariyritysten konkurssipommi ei räjähtänyt
 Yrittäjä Kaj Erkkilä ja toiminnanjohtaja Kristian Erkkilä uskovat, että sesonkiin riittää asiakkaita. Kyselyjä ja varauksia on jo hyvin tulevalle talvelle. Pekka Viinikka / Yle
 Ohjelmapalvelualan yrityksiä hakeutui kahtena viime vuonna konkurssiin  jopa vähemmän kuin koronaa edeltävänä aikana . Koronakriisin pelättiin johtavan konkurssisumaan ja rekikoirien joutuvan laumoittain lopetettaviksi, mutta toisin kävi. Tuleva sesonki näyttää lupaavalta, vaikka taustalla häilyy epävarmuus.
 Kabulin pakolaisleirin teltassa asuva leski Ylelle: "Muuta toivoa ei ole kuin jumala"
 Kamila (takana vasemmalla), hänen poikansa ja lapsenlapsensa pakenivat Kabuliin elokuussa.  Mushtaq Ahmed / Yle
 Afganistanin humanitäärinen kriisi syvenee nyt hyvin nopeasti, varoittaa Maailman ruokaohjelma. Vain viisi prosenttia väestöstä saa tarpeeksi ruokaa, eikä talven tuloon ole varauduttu.  Ylen toimittaja vieraili Kabulissa  maan sisäisten pakolaisten leirillä.
 Etelässä sataa, pohjoisessa poutaa
 Nina Karusto / Yle
 Tänään keskiviikkona sataa Itä- ja Etelä-Suomessa. Myös lännessä sadekuurot ovat mahdollisia. Lapissa on poutaista ja osittain aurinkoista.
 Lue lisää säästä Ylen  sääsivuilta .

Herätys: Koronarokotukset voivat jatkua vielä vuosia, rekikoirasesonki näyttää lupaavalta, Kabulin pakolaisleirin tilanne lohduton


Summary: Perinteiset opiskelijatapahtumat ovat murroksen edessä, kun pelkkä ronski ryyppääminen ei enää riitä täyttämään uuden opiskelijasukupolven asettamia hauskanpidon kriteerejä, kirjoittaa Malinen.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Osallistuin viisi vuotta sitten  ensimmäistä kertaa Kauppakadun appro -tapahtumaan.
 Perinteikkäässä jyväskyläläisessä opiskelijatapahtumassa tuhannet korkeakouluopiskelijat kiertävät baareja ja keräävät paperinpalaan leimoja juomalla alkoholia.
 Ensimmäisenä opiskeluvuonna leimoja on tarkoitus kerätä kahdeksan. Viidennen vuoden opiskelijoiden tavoitteena on kerätä jopa 19 leimaa. Aikaa on muutama tunti ja palkinnoksi annetaan haalarimerkki.
 Illan agenda oli fuksillekin selkeä: Tänään pidetään hauskaa. Eli ryypätään.
 Approtapahtumat ovat hyviä esimerkkejäopiskelijatapahtumista, joissa hauskanpidon idea rakentuu pääasiassa alkoholin varaan. Kokoonnutaan juomaan viinaa, ja tehdään kännissä uusia tuttavuuksia, joita kutsutaan myöhemmin työhakemuksissa verkostoiksi.
 Opiskelijoiden alkoholinkulutus on ollut jo pitkään laskussa, eikä muistin menettäminen shottirallin jälkimainingeissa ole yhtään niin coolia kuin ennen.
 Nyt perinteikkäät alkoholipainotteiset opiskelijatapahtumat ovat  merkittävän murroksen edessä.
 On nimittäin käynyt niin, että ronski ryyppääminen ja humalassa koheltaminen kiinnostavat entistä harvempaa uutta opiskelijaa.  Opiskelijoiden alkoholinkulutus  on ollut jo pitkään laskussa, eikä muistin menettäminen shottirallin jälkimainingeissa ole yhtään niin coolia kuin ennen.
 Alkoholittomasta elämäntavasta– tai ainakin oman alkoholinkäytön kyseenalaistamisesta – on tullut sosiaalisen median trendi-ilmiö,  jota kutsutaan termillä sober curious . Somessa jaetaan mocktail-reseptejä ja  podcasteissa kerrotaan kokemuksia  siitä, kuinka alkoholinkäytön vähentäminen on helpottanut ahdistusta. Ja ylipäätään tehnyt elämästä kivempaa.
 Opiskelijajärjestöjen on aika pohtia, kuinka perinteiset tapahtumat pidetään kiinnostavina uudelle opiskelijasukupolvelle, jonka ensisijainen käsitys hauskanpidosta ei ole änkyräkänni ja kaamea krapula.
 Vaikuttaakin siltä, että tämän päivän opiskelijat eivät odota aamuun asti kestäviä ryyppäjäisiä yhtä innokkaasti kuin aiemmat sukupolvet. Esimerkiksi eräs  lääketieteen opiskelija kertoi pari vuotta sitten Helsingin Sanomille  yllättyneensä siitä, kuinka keskeinen rooli kännäämisellä on opiskelijatapahtumissa.
 Vaikka alkoholi ei niin kiinnostaisi , odotetaan opiskeluajalta epäilemättä edelleen hauskanpitoa. Etenkin mälsän korona-ajan jälkeen yhteisöllisyyttä kaivataan kipeämmin kuin koskaan.
 Opiskelijajärjestöjen on aika pohtia, kuinka perinteiset tapahtumat pidetään kiinnostavina uudelle opiskelijasukupolvelle, jonka ensisijainen käsitys hauskanpidosta ei ole änkyräkänni ja kaamea krapula. Jallupullo-leikit eivät enää riitä illanvieton vetonaulaksi, vaan tilalle on keksittävä jotain uutta.
 Tyhjästä ei tarvitse nyhjäistä,  sillä monissa opiskelijajärjestöissä on jo vuosia panostettu myös alkoholittomiin tapahtumiin, kuten erilaisiin liikuntatempauksiin ja kulttuuritapahtumiin.
 Viime vuosina biletapahtumissakin on ollut tapana korostaa, että tervetulleita ovat nekin, jotka eivät halua juoda alkoholia.
 Jo viisi vuotta sitten Kauppakadun approilla kerrottiin, että leimakortin voi täyttää myös ostamalla kokista ja vettä. Alkoholittoman vaihtoehdon korostaminen tuntui kuitenkin aika päälleliimatulta tapahtumassa, jonka idea oli selvästi alun perin suunniteltu alkoholin ympärille.
 Opiskelijatapahtumista saadaan houkuttelevia kaikille  suunnittelemalla niiden ohjelma niin, että yhteinen tekeminen on hauskaa, olipa osallistujan juomapolitiikka mikä tahansa.
 Siitä lähtökohdasta suunnitellut tapahtumat ovat taatusti viihdyttäviä myös meistä, jotka tykkäävät välillä lipittää bileissä viiniä. Pelkkä juominen kun ei ole kovin ikimuistoista tekemistä.
 Kauppakadun approistakin mieleeni ovat jääneet lähinnä ällömakeat shotit, hirveä tungos ja liian kiireiset moikkailut tuttujen kanssa. Hauskempiakin tapahtumia on opiskeluvuosieni varrelle mahtunut.
 Niissä alkoholi on ollut korkeintaan hauskanpidon lisämauste.
 Johanna Malinen
 Kirjoittaja on toimittaja ja yliopisto-opintojaan viimeistelevä humanisti.
 Kolumnista voi keskustella 14.10. klo 23.00 saakka.

Johanna Malisen kolumni: Opiskelijakulttuuri muuttuu entistä hauskemmaksi, kun alkoholin hallitseva rooli murenee


Summary: Korona-ajan peloista huolimatta ohjelmapalvelualan yrityksiä hakeutui kahtena viime vuonna konkurssiin jopa vähemmän kuin koronaa edeltävänä aikana. Tuleva sesonki näyttää lupaavalta, vaikka taustalla häilyy epävarmuus.

Ohjelmapalvelualalle odotettiin korona-aikana suurta konkurssiaaltoa, mutta toisin kävi: rekikoirat välttivät  kylmän kohtalon  ja työttömyyden, yritykset ponnistavat pahimman korona-ajan jälkeen tukiverkoston turvin uuteen nousuun.
 Safariyrityksiä hakeutui konkurssiin jopa vähemmän kuin koronaa edeltävänä aikana. Vuonna 2019 moottorikelkka- ja koiravaljakkosafareita järjestävistä yrityksistä kuusi hakeutui konkurssiin ja vuonna 2020 neljä.
 Kuluvan vuoden elokuun loppuun mennessä oikeudessa oli käsiteltävänä kaksi konkurssihakemusta.
 – Tietysti tämä on sillä lailla kummallinen tilanne, että talous kärsii koronapandemiasta, mutta silti konkurssien määrä ei ole kasvanut, ihmettelee Tilastokeskuksen yliaktuaari  Tommi Veistämö.
 Koronakriisin vuoksi alalta on joka tapauksessa poistunut vuosittain kymmeniä yrityksiä. Toimintansa lopettaneita ohjelmapalvelu- varaus- ja matkaopastoimintaa harjoittavia yrityksiä kirjattiin tilastoihin kahtena viime vuonna yhteensä 160 kappaletta.
 Koronavuonna 2020 lopettaneita yrityksiä oli 20 enemmän kuin vuonna 2019.
 – Siinä on varmaankin kyse siitä, että kun koronakriisi on pitkittynyt, niin yritys on todennut, että toimintaa on mahdoton jatkaa. Silloin vaan jäädään pois markkinoilta, analysoi Veistämö.
 Lue lisää:   Viime talvena Juha-Pekka Mikkolan safarifirmassa oli 26 työntekijää, nyt enää hän itse – yritykset ovat ahtaalla, kun konkurssisuoja päättyy
 Yrittäjä Kaj Erkkilä ja toiminnanjohtaja Kristian Erkkilä uskovat, että sesonkiin riittää asiakkaita. Kyselyjä ja varauksia on jo hyvin tulevalle talvelle. Pekka Viinikka / Yle
 Kustannustuki piti safariyrityksiä hengissä
 Ohjelmapalvelualalla, kuten matkailun pienissä safariyrityksissä on kituuteltu pääasiassa valtion kustannustukien ja lahjoitusten turvin.
 Rovaniemellä, napapiirillä sijaitseva Husky Park sai kustannustukea noin 100 000 euroa ja ruoka-apua eläinruokintaan erikoistuneilta yrityksiltä. Ilman taloudellista tukea ja ruoka-apua selviytyminen olisi ollut vaikeaa tai jopa mahdotonta.
 – Menot on karsittu niin pieneksi kuin mahdollista, mitään ylimääräistä ei tehdä ja oikeastaan muuta ei voida. Homman on pakko pyöriä, sillä meillä on eläimiä, joista täytyy huolehtia, toteaa yrittäjä  Kaj Erkkilä.
 Valtionkonttori myöntää kustannustukea yrityksille, joiden liikevaihto on pudonnut dramaattisesti.
 Safariyrityksille maksetuista tukimuodoista kustannustuen osuus on noussut useita muita yrityksiä huomattavasti korkeammaksi, koska liikevaihdon pudotus oli nopea ja äkkijyrkkä.
 Koronapandemian vuoksi maksetuista yritystuista noin 30 prosenttia on ollut kustannustukea, mutta varaus-, ohjelma- ja matkaopaspalveluyrityksille kustannustuen osuus on ollut noin 60 prosenttia kaikesta koronan vuoksi maksetuista tuista.
 – Tämä juuri selittää sen että kustannustuki on auttanut näitä yrityksiä tässä vaikeassa tilanteessa, toteaa Veistämö.
 Valtion kustannustuen neljännen kierroksen hakuaika päättyi syyskuun lopussa.
 Lue myös:   Pelättyä koronakonkurssiaaltoa ei tullut: Syynä tukitoimet ja velkojien kärsivällisyys – nyt firmojen odotukset ovat mullistuneet parempaan päin
 Liikevaihdosta katosi 85–95 prosenttia
 Erilaisista yritystuista huolimatta selviytymistaistelu on ollut kovaa, sillä safaripalveluja tarjoavien yritysten liikevaihto kuihtui lähes olemattomiin. Esimerkiksi perheyritys Husky Park menetti viime tilikaudella liikevaihdostaan 85 prosenttia.
 Husky & Co Safaris kertoo samaa luokkaa olevasta liikevaihdon pudotuksesta.
 Viime talvena yritystä pitivät kustannustuen lisäksi pystyssä kotimaan matkailijat ostamalla safaripalveluja, kuten lumikenkävaelluksia, moottorikelkka- ja koiravaljakkosafareita.
 – Siitä saa olla kiitollinen, iloitsee operatiivinen johtaja Marjaana Lähteenmäki.
 Lapland Safaris pyöritti noin 35 miljoonan euron liikevaihtoa ennen korona-aikaa, mutta pandemian iskettyä liikevaihdosta haihtui ilmaan lähes kaikki. Yhtiön pääasiakkaat ovat ulkomailta, Aasiasta, Euroopasta ja Australiasta.
 – Meiltä lähti 95 prosenttia liikevaihdosta, vaikka tehtiin kotimaan markkinaan tuotekehitystä. Kyllä se näyttää, missä on meidän pääkysyntä, miettii yrityksen operatiivinen johtaja  Rami Korhonen .
 Lapland Safaris Oy:n työnjohtajat Ari-Matti Maunuvaara ja Sami Lapinniemi valmistelevat safariasusteita sesonkia varten. Ensi talvena niille on pitkästä aikaa käyttöä. Pekka Viinikka / Yle
 Koiria ei jouduttu pitämään nälässä
 Osa pelkäsi talousvaikeuksiin joutuvien safariyritysten ryhtyvän lopettamaan rekikoiria, ja huskyjen tueksi järjestettiin keräyksiä ja kummitoimintaa. Lapin avin mukaan koronapandemiasta johtuvia eläinsuojelulain rikkomuksia ei ole safariyrityksissä ilmaantunut.
 Perusasiat, kuten ravinto ovat olleet kunnossa.
 – Missään yrityksessä koirat eivät ole olleet meille saapuneiden tarkastuskertomusten perusteella nälissään, toteaa läänineläinlääkäri  Ulla Rikula .
 Eläinsuojeluviranomaiset ovat joutuneet puuttumaan yksittäisiin asioihin joissakin rekikoiratarhoissa, kuten esimerkiksi koppien laatuvaatimuksiin. Rovaniemen alueen valvontaeläinlääkäri Johanna Isaksson kertoo, että rekikoiria on hoidettu pääsääntöisesti hyvin.
 – Ne ovat saaneet muun muassa tärkeää liikuntaa säännöllisesti, jolloin niiden mieli on pysynyt virkeänä.
 Rovaniemen napapiirillä sijaitseva Husky Park ja Saariselällä sijaitseva Husky & Co Safaris kiittelevät vuolaasti muun muassa ruoka-apua, jota saatiin yrityksiltä ja yksityisiltä.
 Husky & Co Safaris päätyi silti antamaan iäkkäitä valjakkokoiriaan adoptoitavaksi somen välityksellä.
 – Luovuimme koirista siitä syystä, että viime talvena oli ihmisiä töissä normaalia vähemmän. Koirille olisi ollut vähemmän aikaa. Löysimme niille hyvät perheet, toteaa operatiivinen johtaja  Marjaana Lähteenmäki .
 Lue myös:   Suomen koiravaljakkoyrittäjät toivoo alalle valtion tukijärjestelmää talven yli – koomikko Zaanin kampanja huomattu Kanadaa ja Meksikoa myöten
 Harjoittelija Sonja Kasurinen huolehtii Husky Parkin koirien hyvinvoinnista. Pekka Viinikka/Yle
 Varaukset ovat vielä "vessapaperia"
 Safariyritysten ensi talven varauskalenteri näyttää paremmalta kuin pitkään aikaan ja ulkomaalaiset matkailijat ovat palaamassa.
 – Kyllä se ehdottomasti paremmalta näyttää ja nyt on tullut paljon omatoimimatkailijoilta kyselyjä, että mitä tarjotaan tulevana talvena, sanoo Husky Parkin toiminnanjohtaja  Kristian Erkkilä .
 Erkkilä toteaa kuitenkin, että tässä vaiheessa varaukset ovat vielä "vessapaperia", sillä niitä voidaan perua vuorokautta ennen saapumista.
 Tällä hetkellä safariyritysten asiakkaat saapuvat Euroopasta, sillä Aasian markkinat ovat tällä hetkellä koronaviruksen vuoksi jäissä. Iso-Britannia, Ranska, Hollanti ja Espanja ovat ykköskohteet, joista matkailijoita odotetaan.
 Lapland Safaris palkkasi ennen koronaa keskimäärin 700 sesonkityöntekijää, nyt määrä on noin 550 henkilöä.
 – Ei me koronaa edeltävään aikaan päästä. Jos kaikki menee kuin nyt näyttää, niin 80 prosenttia koronaa edeltävästä ajasta voitaisiin saavuttaa, toteaa operatiivinen johtaja Rami Korhonen.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  14.10. kello 23 saakka.

Rekikoirat eivät jääneet työttömäksi, kun safariyritysten konkurssipommi jäi piippuun – kriisin yli sinnitellyt yrittäjä: "Homman on pakko pyöriä"


Summary: Kansallinen rokoteasiantuntijaryhmä kokoontuu tänään ratkaisemaan, keiden tulisi Suomessa saada kolmas tehosteannos koronarokotetta.  Rokotteita on Suomessa varattu koko väestön rokottamiseen. Siksi osa rokotteista jää tämänhetkisen arvion mukaan käyttämättä.

Kansallinen rokoteasiantuntijaryhmä KRAR valmistelee suositusta koronarokotteen kolmannen tehosteannoksen saajista. Päätettävänä on muun muassa rokotusten laajuus.
 – Tarvitaanko kolmosrokote koko väestölle, millaisella antovälillä kakkosannoksen jälkeen, ja tarvitaanko ehkä neljäs annos riskiryhmäläisille vai kenelle sitä sitten tarvitaan, pohtii Terveyden ja Hyvinvoinnin laitoksen (THL) johtava asiantuntija  Mia Kontio .
 THL on tähän saakka suositellut kolmatta tehosterokoteannosta voimakkaasti immuunipuutteisille henkilöille, ja niille, jotka saivat koornarokotteen ensimmäisten joukossa vuoden 2020–2021 vaihteessa lyhyellä annosvälillä. Heitä on yhteensä noin 140 000. Kontion mukaan kolmansia tehosterokoteannoksia on annettu tähän mennessä noin 62 000 ihmiselle.
 Osa rokotteista jää väistämättä yli
 Tulevasta suosituksesta riippumatta osa rokotteista voi vanhentua käsiin. Tällä hetkellä varastoissa eri puolilla maata on noin miljoona rokoteannosta. Biontech-Pfizerin rokotteet säilyvät pakastettuna yhdeksän kuukautta, Modernan puoli vuotta.
 – Kyllä sellainen tilanne väistämättä tulee. Suomi on hankkinut tarpeeksi rokotteita kolmeen annokseen koko väestölle. Se tarkoittaa yli 5,5 miljoonaa henkilöä kolmen vuoden aikana, niin tottakai meillä jää käyttämättä rokotteita. Mutta ilman muuta pyritään siihen, että liikaa rokotteita maahan ei oteta, toteaa Kontio.
 Tällä hetkellä ylijäämää seurataan, mutta tilannetta on Kontion mukaan vaikea arvioida tarkasti.
 – Vielä ei ole kovin tarkkaa arviota siitä, mikä on ykkös-, kakkos- ja kolmosannoksien oikea tarve vuoden loppuun tai ensi vuoden alkupuolelle.
 Pyrkimys on, että ylijäämä pystyttäisiin estämään lopettamalla tilaukset tehtaalta hyvissä ajoin ja ohjaamaan toimitukset tehtailta sinne, missä rokotteita puuttuu. Maahan jo tulleita rokotteita on hankala enää lähettää esimerkiksi kehittyviin maihin.
 – Lääkkeitä ja rokotteita koskevat hyvin tarkat säännökset ja on kohtuullisen vaikeaa siinä vaiheessa, kun ne ovat johonkin maahan toimitettu, lähettää niitä enää kolmanteen maahan. Toki tätäkin mahdollisuutta tutkitaan, mutta pyritään siihen, että liikaa rokotteita tänne ei oteta, vaan ne menisivät suoraan tehtaalta, sanoo Kontio.
 On mahdollista, että koronarokotukset jatkuvat vuosia eteenpäin, mutta asia riippuu epidemiatilanteesta ja Suomen linjauksista. Suomessa on tehty alustavia tilauksia koronarokotteista vielä vuodelle 2023. Tämä tarkoittaa sitä, että ensimmäisiä ja toisia rokoteannoksia tarjotaan kaikille 12 vuotta täyttäneille koko maassa toistaiseksi.
 – Periaatteessa ykkösannoksia ja kakkosannoksia tarjotaan niin pitkään, kun ihmiset haluavat niitä ottaa. Kaikki yli kaksitoista vuotiaat ovat oikeutettuja niitä saamaan ja tätä jatketaan toistaiseksi.
 Rokotustahti on hidastunut
 THL arvioi, että Suomeen tulee loppuvuoden aikana keskimäärin 150 000–200 000 rokoteannosta viikottain. Tämän on katsottu riittävän rokotuksiin.
 Rokotustahti on tällä hetkellä hidastunut, ja se huolestuttaa asiantuntijoita.
 – Teho-osastoilla on edelleen potilaita ja varsinkin rokottamattomia. Vaikka näissä yli 40-vuotiaissa rokotuskattavuudet ovat varsin hyvät, niin heitä sairaalahoidossa kuitenkin on. 40-vuotiaiden rokottamattomien pitäisi vielä ehdottomasti ottaa rokotteita, muistuttaa Kontio.
 Tämän hetkisen arvion mukaan 80 prosenttia väestöstä on saanut toisen annoksen rokotetta loka-marraskuun vaihteessa.
 Lue lisää:
 Suomi lahjoittaa ylijäämärokotteita köyhempiin maihin – arvostelijoiden mukaan rokotteiden hamstraus rikkoo ihmisoikeuksia
 Katso Yle Areenasta:
 Rankka vuosi – Dokumenttisarja poikkeusajasta.  Suomi siirtyi poikkeustilaan keväällä 2020. Huoli, pelko ja ahdistus alkoivat leimata päätöksentekoa ja toimintaa. Ihmiset hamstrasivat vessapaperia ja käsidesiä, ja päättäjät olivat kauhuissaan. Kolmiosainen dokumenttisarja seuraa poikkeusajan elämää maaliskuusta 2020 aina vuoden loppuun asti.

Koronarokotukset voivat jatkua vuosia eteenpäin – THL:n mukaan alustavia tilauksia on tehty vuodelle 2023


Summary: Afganistanin humanitäärinen kriisi syvenee. Vain viisi prosenttia väestöstä saa tarpeeksi ruokaa, eikä talven tuloon olla varauduttu. Ylen toimittaja vieraili Kabulissa maan sisäisten pakolaisten leirillä.

KABUL . Pieneen puistoon Kabulin laidalle kyhätty telttojen meri on ollut kohta kolme kuukautta noin kahden tuhannen Afganistanin pohjoisosista sotaa paenneen perheen koti. Puiden väliin viritetyillä vaijereilla kuivataan vaatteita, ruokaa laitetaan avotulella. Lapsia taapertaa paljain jaloin roskien seassa.
 Nuori mies ei suostu tulemaan ulos teltastaan – hän katsoo käsiinsä lasittunein silmin. Mies on muiden leirillä asuvien mukaan vajonnut niin syvään masennukseen, ettei hän puhu enää kellekään.
 Puistoihin kyhätyillä leireillä ei ole varauduttu lähestyvään talveen. Kaikilla ei ole edes telttaa. Heppoisia kankaita on viritetty puiden oksien väliin katoksi.
 Humanitääristen järjestöjen mukaan heinä-elokuussa Kabuliin saapui noin 17 600 pakolaista varsinkin pohjoisista maakunnista, jossa asuu suurimmaksi osaksi etnisiä vähemmistöjä. Sitten Taliban otti vallan, ja ihmisten liikkuminen loppui.
 Maan sisäisten pakolaisten leirillä Kabulissa ei ole juoksevaa vettä, ja ihmiset elävät roskien keskellä. Mushtaq Ahmed / Yle
 Kabulin kupeeseen on noussut noin kahden tuhannen perheen koti. Kuvassa isosisko paimentaa perheen nuorimpia. Mushtaq Ahmed / Yle
 Vain muutama prosentti voi syödä mahansa täyteen
 Maailman ruokaohjelman mukaan Afganistanin humanitäärinen kriisi syvenee ennennäkemättömällä vauhdilla. Jopa puolet maan lähes 40 miljoonasta asukkaasta ovat nyt yleisesti avun tarpeessa, ja noin 3,2 miljoonan alle 5-vuotiaan lapsen pelätään pian kärsivän aliravitsemuksesta. Vain viidellä prosentilla talouksista on tarpeeksi ruokaa.
 Haavoittuvaisimmassa asemassa ovat maan sisäiset pakolaiset, joita on kaikkiaan noin neljä miljoonaa Afganistanissa, kertoo Amnesty International.
 Tänä vuonna kotinsa on jättänyt sodan vuoksi noin 270 000. Heistä hieman alle kolmasosa on palannut koteihinsa, koska sota on ainakin tällä erää päättynyt ja Taliban on vallassa.
 Tytöt tiskasivat astioita teltassa Kabulissa sijaitsevalla maan sisäisten pakolaisten leirillä. Mushtaq Ahmed / Yle
 Moni Kabuliin jääneistä haluaisi jo palata kotiin, mutta ihmisillä ei ole varaa korjata pommituksissa tuhoutuneita talojaan. He jäivät Kabuliin siinä toivossa, että he saisivat edes jotain avustusta.
 Kamila , 40-vuotias burkaan pukeutunut leski, istuu kankaista viritetyssä teltassa poikansa ja lapsenlapsiensa kanssa. He saapuivat Kabuliin heinäkuussa pohjoisesta Kunduzin maakunnasta.
 Kamila kertoo kotitalonsa tuhoutuneen pommituksessa.
 – Talomme luhistui. Menetin miniäni iskun takia, Kamila kertoo.
 Kamila (vas.), hänen poikansa ja lapsenlapsensa pakenivat Kabuliin elokuussa. Mushtaq Ahmed / Yle
 Kaikilla puistossa asuvilla ei ole edes telttoja. Jotkut ovat virittäneet kankaita puiden väliin suojaksi. Mushtaq Ahmed / Yle
 Siviilit jäivät ristituleen
 Kun Taliban alkoi kesällä ottaa entistä enemmän alueita valtaansa, Yhdysvallat tarjosi vielä viime hetkellä ilmaiskutukea Afganistanin hallitukselle.
 Siviilit jäivät monella alueella Talibanin ja hallituksen taisteluiden väliin.
 Etnisesti monimuotoisesta Kunduzin kaupungista on jo vuosia taisteltu kiivaasti. Saman nimisen maakunnan pääkaupunki on ollut pariin otteeseen hetkellisesti Talibanin vallassa viime vuosien aikana.
 Vuosia kestäneiden väkivaltaisuuksien vaikutukset näkyvät selvästi leirillä.
 Kätensä loukannut tyttö äitinsä seurassa. Mushtaq Ahmed / Yle
 Eräs nainen näyttää pienen taaperoikäisen lapsensa sodassa saamia vammoja: suuri arpi leikkaa vatsan poikki, kämmen ei enää aukea sormeen tulleen vamman vuoksi.
 Monet leirillä olevista lapsista ovat sairastuneet epähygieenisien olojen vuoksi ripuliin.
 Faiz ur Rehman , Kunduzista kotoisin oleva hazara-vähemmistöön kuuluva mies kertoo, ettei lääkkeisiin ole varaa.
 – Ongelma on, että talvi on tulossa. Lapseni ja vaimoni ovat sairaita. Olen todella huolissani heistä, mutten pysty viemään heitä lääkäriin, hän kertoo.
 – Minulla on vain 10 afgaania (0,1 euroa) jäljellä, mies sanoo.
 – Ihmiset eivät näe vaikeaa tilannettamme täällä. Emme voi juosta rahan perässä.
 Rehmanin mukaan Talibanin edustajat ovat käyneet leirillä ja jakaneet jonkin verran avustusta, mutta se ei ole tarpeeksi.
 Poika seurasi aikuisten tekemisiä leirillä. Mushtaq Ahmed / Yle
 Tyttö mietteliäänä puistoon kyhätyllä pakolaisleirillä. Mushtaq Ahmed / Yle
 Talibanin valtaannousu tukki rahahanat
 Talibanin tultua valtaan elokuussa kansainvälinen avustus Afganistaniin lopetettiin suurimmaksi osaksi. Monet maat yrittävät löytää keinoja avustaa Afganistania ilman, että rahat menisivät Taliban-hallinnon käsiin. Avusta riippuvaisen maan talous on romahtamassa.
 YK:n avustajamaat ovat nyt luvanneet yli miljardi dollaria Afganistanille, mutta summasta on tähän mennessä kerätty vasta alle 40 prosenttia. Myös Yhdysvallat lupautui viikonlopulla avustamaan maata.
 Ruokapula vaivaa leirillä
 Kabulissa leirillä Kamila näyttää kuivuneita leivän palasia, joita hän säilyttää muovipussissa. Se on kaikki ruoka, mitä on saatavilla.
 – Joskus ihmiset tuovat ruokaa meille, mutta sitä ei tapahdu säännöllisesti. Joskus me pyydämme leipää lähistön taloista, hän sanoo ääni murtuen.
 – Rukoilemme, että hyvät ajat palaavat. Muuta toivoa ei ole kuin jumala.
 Lue myös :
 Kabulilainen naistoimittaja juonsi ohjelmaa naisten oikeuksista, nyt hän haastattelee Talibanin johtajia vaikka pelkää – "Haluan tehdä töitä"
 Kenraali Mobin on talibanjohtaja ja sometähti, jonka kanssa vanhoilliset haluavat selfien – tällaista on Talibanin levittämä propaganda
 Kabulin kaduilla totutellaan uuteen normaaliin, talouden romahtaminen on saanut monet epätoivon valtaan
 Kuuntele lisää Afganistanin tilanteesta Maailmanpolitiikan arkipäivää -ohjelmasta :

Kabulin pakolaisleirillä moni saa syödäkseen vain kuivia leivänpaloja – teltassa asuva leski Ylelle: ”Muuta toivoa ei ole kuin jumala”