Summary: Poliisia ammuttiin maanantaina illalla kotihälytystehtävän yhteydessä Varsinais-Suomessa Ruskolla. Myös poliisi käytti tilanteessa asettaan, ja poliisia kohti ampunut mies kuoli saamiinsa vammoihin.

Keskusrikospoliisi selvittää Varsinais-Suomen Ruskon maanantai-iltaista ampumavälikohtausta. Lisäksi poliisin aseenkäytön tutkii Länsi-Suomen syyttäjävirasto Tampereella.
 Välikohtaus tapahtui, kun Lounais-Suomen poliisi vastasi kotihälytykseen Ruskon Vahdolla maanantaina illalla. Mies ampui kohti poliisia ja myös poliisi käytti asettaan. Poliisia kohti ampunut mies kuoli saamiinsa vammoihin. Poliisi loukkaantui välikohtauksessa. Haavoittuneella poliisilla ei ole hengenvaaraa.
 Lounais-Suomen poliisin rikostarkastaja  Aki Lahtinen  toivoo, että syyttäjänvirasto tutkii poliisin aseenkäytön mahdollisimman nopeasti.
 – Poliisin aseenkäytöstä on tehty esiselvitys jo maanantaina. Vaihtoehtoina seuraavaksi on, että syyttäjä katsoo esiselvityksen olevan riittävä. Hän voi pyytää lisätutkintaa, tai aloittaa esitutkinnan poliisin ampuma-aseen käytöstä. Yleisesti toivotaan, että asia hoidetaan mahdollisimman ripeästi, tarpeettoman kauan ei tätä viivytetä. Se on kaikkien etu, niin kansan, poliisin kuin menehtyneen omaisten, Lahtinen sanoo.
 Koska kohdehenkilö on menehtynyt, murhayrityksenä tutkitun asian esitutkinta tullaan päättämään. Poliisi on toistaiseksi ollut vaitonainen ampumavälikohtauksen tapahtumista.
 – Ja tämän takia asiassa ei tulla enempää julkisuuteen, koska poliisin aseenkäytön tutkinta syyttäjällä on kesken, sanoo Lahtinen.
 Lue lisää:
 Kotihälytyksellä Varsinais-Suomen Ruskolla ammutulla poliisilla ei hengenvaaraa, poliisia ampunut kuoli vammoihinsa sairaalassa – syyttäjä ja KRP selvittävät tapahtumia

Länsi-Suomen syyttäjävirasto tutkii seuraavaksi poliisin aseenkäytön Ruskolla – "Yleisesti toivotaan, että asia hoidetaan mahdollisimman ripeästi"


Summary: Syyttäjä vaatii tuntuvia sakkorangaistuksia kuntapäättäjille, joiden katsoo halunneen rangaista Esa Mäkistä tai kostaa tälle. Kaikki syytetyt ovat kiistäneet syytteet. Yleisö voi seurata julkisia istuntoja.

Lapin käräjäoikeudessa alkaa tänään tiistaina Kittilän kuntasotkujen sivuhaaran käsittely. Kyseessä on rikosasia, jossa syytettynä on peräti 34 Kittilän kuntapäättäjää. Heistä jokaista syytetään ensisijaisesti virka-aseman väärinkäyttämisestä.
 Syyttäjän mukaan Kittilän kunnanhallitus ja -valtuusto ovat vuosina 2015–2017 useissa tilanteissa poistaneet silloiselta hallintojohtajalta,  Esa Mäkiseltä , tämän virkaan keskeisesti kuuluneita tehtäviä. Sittemmin eläköitynyt hallintojohtaja Mäkinen on jutun asianomistaja. Syyttäjä  Sari Anttonen  katsoo syytettyjen myös laiminlyöneen Esa Mäkisen kuulemisen sekä tekemiensä päätösten perustelemisen. Haastehakemuksessa syyttäjä pitää vastaajien motiivina Mäkisen rankaisemista tai hänelle kostamista. Hän katsoo syytettyjen halunneen ilman painavaa ja hyväksyttävää syytä syrjäyttää Mäkisen ja aiheuttaa tälle vahinkoa. Anttonen vaatii syytetyille haastehakemuksessa "tuntuvia sakkorangaistuksia".
 Syyttäjä: motiivina kosto tai rangaistus
 Syyttäjän tulkinta rankaisumotiivista kytkeytyy Esa Mäkisen toimintaan  oikeudessakin puidussa lakipalvelulaskutapauksessa.  Hallintojohtajana työskennellyt Mäkinen oli pyrkinyt puuttumaan lakipalvelulaskuun, joka haluttiin maksattaa Kittilän kunnalla. Kyseessä on lasku palveluista, jotka tilattiin kunnan nimissä, mutta ilman tarvittavaa hankintapäätöstä.
 Lakipalveluita oli tilattu entisen kunnanjohtajan,  Anna Mäkelän  potkujen selvittämiseksi. Ex-kunnanjohtaja Anna Mäkelän potkuja käsiteltiin hovioikeudessa viimeksi viime keväänä. Tuolloin Rovaniemen hovioikeus antoi vapauttavan tuomion kaikille 28 syytetylle Kittilän virkarikosjutussa.
 Lue myös: Hovioikeus vapautti kuntapäättäjät Kittilän virkarikosjutussa – Kunnanjohtaja Antti Jämsén: Unohtakaa puheet suhmuroinnista, Kittilässä noudatetaan lakia
 Nyt pääkäsittelyyn tulevassa uudessa jutussa syytettyjen joukossa ovat muun muassa kunnanhallituksen nykyinen puheenjohtaja  Pekka Rajala  (kesk.) sekä valtuuston nykyinen puheenjohtaja  Aki Nevalainen  (vas.). Kaikki vastaajat ovat kiistäneet syytteet jo viime toukokuussa pidetyssä valmistelevassa istunnossa. Lisäksi neljän syytetyn osalta syytteet on jo aiemmin hylätty vanhentuneina.
 Myös asianomistaja Esa Mäkisellä on omat vaatimuksensa. Hän vaatii korvaukseksi rikoksella aiheutetusta kärsimyksestä 18 kuukauden palkkaa vastaavaa summaa, eli 93 600 euroa korkoineen. Vaatimus kohdistuu kaikkiin vastaajiin. Tämän lisäksi entinen hallintojohtaja vaatii osalta syytetyistä yhteensä 2 600 euroa korvauksena ansionmenetyksestä.
 Esa Mäkinen jäi eläkkeelle Kittilän hallintojohtajan tehtävästä vuonna 2018. Annu Passoja / Yle
 Yleisö voi seurata julkisia istuntoja
 Nyt alkavalle asian pääkäsittelylle on varattu peräti seitsemäntoista istuntopäivää ja lisäksi viisi varapäivää. Loppulausunnot on tarkoitus antaa syyskuun lopulla.
 Pääkäsittelyn istunnot ovat julkisia, ja ne pidetään Rovaniemen hovioikeuden auditoriossa. Myös yleisö pääsee seuraamaan käsittelyä sekä paikan päällä että etänä Kittilän istuntopaikasta käsin. Molemmissa paikoissa kasvomaski on yleisölle pakollinen varuste.
 Asiaa käsitellään hybridi-istunnoin. Esimerkiksi vastaajat voivat valita, osallistuvatko hovioikeuden tiloissa Rovaniemellä, videoyhteyksin Kittilän istuntopaikasta käsin vai ainoastaan avustajansa kautta. Myös syyttäjät työskentelevät käsittelyn alkaessa Oulusta käsin etäyhteyksin.
 Lue myös: Hovioikeus: Kittilän entistä hallintojohtajaa Esa Mäkistä koskevan oikeudenkäynnin tietoja julkistetaan jo etukäteen – Mäkinen pitää päätöstä kohtuuttomana
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  25.8. kello 23 saakka.

Kymmeniä Kittilän kuntapäättäjiä käräjillä virka-aseman väärinkäyttämisestä – syyttäjä: "Tarkoituksena ollut syrjäyttää hallintojohtaja"


Summary: Kotkan Sunilaan vanhalle jätevedenpuhdistamolle rakennetun harjoitteluympäristön viimeistelytyöt on nyt saatu valmiiksi.

Suomen suurin öljyntorjunnan testaus- ja harjoitteluympäristö on valmistunut Kotkan Sunilassa.
 Vanhassa jätevedenpuhdistamon altaassa voidaan harjoitella öljyntorjuntaa ja -keräystä ensimmäistä kertaa oikealla öljyllä ja veneillä. Muita vastaavia altaita ei Suomessa ole.
 Tähän mennessä harjoittelu oikealla öljyllä ei ole ollut mahdollista, vaan öljyntorjuntaa on harjoiteltu esimerkiksi turpeella tai muulla mereen lasketulla kelluvalla materiaalilla.
 Harjoitteluympäristön viimeistelytyöt saatiin valmiiksi muutama viikko sitten. Viimeisimpänä altaan ulkopuolelle valmistui iso puhdistus- ja harjoitusalue. Lisäksi piha on hiljattain asfaltoitu ja aluetta järjestelty kuntoon.
 Kotkan testausaltaasta on povattu merkittävää edistysaskelta öljyntorjunnalle. Altaassa tapahtuvan harjoittelun tarkoituksena on saada öljyonnettomuudet entistä paremmin hallintaan. Harjoittelun myötä varautuminen onnettomuuksiin paranee ja toiminta onnettomuustilanteissa tehostuu.
 Lisää aiheesta:   Öljyntorjunnan harjoittelu mullistuu Suomessa – uudessa altaassa torjuntaa voidaan vihdoin harjoitella oikealla öljyllä
 Öljyntorjuntaa harjoitellaan Sunilassa vanhassa jätevedenpuhdistamon altaassa. Arkistokuva. Minna Heikura / Yle
 Toiveissa uusia altaita
 WWF harjoittelee altaalla tänään tiistaina Itäisellä Suomenlahdella alkavan suuronnettomuusharjoituksen yhteydessä. Kyseessä on ensimmäinen isompi altaalla järjestettävä varsinainen harjoitus. Aiemmin allasta on testattu pienimuotoisemmin.
 Lue lisää:   Itäisellä Suomenlahdella alkaa tänään kansainvälinen jättiharjoitus – kuvitteellisessa tilanteessa mereen pääsee vaarallista kemikaalia ja öljyä
 Syksyn mittaan altaalle ovat tulossa harjoittelemaan esimerkiksi Varsinais-Suomen ja Pohjois-Karjalan pelastuslaitokset.
 – Kysyntää on ollut kyllä ihan hyvin. Olemme saaneet palautetta, että ympäristö on monipuolinen ja toimii hyvin, projektipäällikkö  Antero Myrén  Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulusta sanoo.
 Testausaltaan on rakentanut Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu Xamk yhdessä Kymen Vesi Oy:n kanssa.
 Jatkossa testausympäristöä olisi Antero Myrénin mukaan toiveena kehittää siten, että alueella pystyttäisiin harjoittelemaan enemmän uusiutuvien aineiden käyttöä esimerkiksi maaöljyvahinkojen yhteydessä. Tätä varten alueelle tarvittaisiin lisää altaita, joissa olisi erilaisia maa-aineksia.
 – Lisäksi pelastuslaitos on toivonut, että alueella voitaisiin demonstroida vahinkoja joissa, puroissa ja ojissa. Sellaisia tapahtuu aika paljon, Myrén kertoo.
 Testausympäristön kehittämiseen on haettu lisää rahoitusta Euroopan aluekehitysrahastosta.

Kotkaan valmistui ainutlaatuinen paikka, jossa öljyntorjuntaa voidaan harjoitella oikealla öljyllä – alueelle halutaan lisää altaita


Summary: Tilastokeskuksen työvoimatutkimuksen mukaan työllisiä oli heinäkuussa 86 000 enemmän kuin vuosi sitten. Työttömiä taasen oli 5 000 vähemmän.

Työllisyys kasvoi ja työttömyys väheni heinäkuussa, kertoo  Tilastokeskus .
 Työllisyysasteen trendiluku oli heinäkuussa 72,7 prosenttia ja työttömyysasteen trendiluku 7,9 prosenttia. Työllisiä oli heinäkuussa 86 000 enemmän kuin vuosi sitten ja työttömiä 5 000 vähemmän.
 Työttömiä työnhakijoita oli heinäkuussa 65 000 vähemmän kuin samaan aikaan viime vuonna. Eniten työttömyys laski Pohjanmaalla (27 %), Pirkanmaalla (26 %) ja Etelä-Pohjanmaalla (25 %), vähiten Keski-Suomessa (11 %).
 Heinäkuun lopussa kokoaikaisesti lomautettuja oli 32 000 eli 50 000 vähemmän kuin vuosi sitten.
 Luvut käyvät ilmi Tilastokeskuksen  työvoimatutkimuksesta .

Tilastokeskus kertoo hyvästä heinäkuusta: Työllisyys kasvoi ja työttömyys väheni


Summary: Ylen kyselyyn vastanneet kertovat, kuinka rokotekannoista keskusteleminen on aiheuttanut eripuraa perheissä, ystävyyssuhteissa ja jopa työpaikoilla.

Tamperelainen  Sybila Pitkänen  yllättyi, kuinka voimakkaasti lähipiiri reagoi siihen, ettei hän aio ottaa koronarokotetta. Pitkänen kertoo, että osa lähipiiristä ei ole enää hänen kanssaan tekemisissä lainkaan.
 – Oletin aina, että meillä on ollut todella läheiset ja hyvät suhteet, mutta jotenkin on alkanut ymmärtää sitä, kuinka hirveän herkkiä ihmissuhteet ovat.
 Luomukosmetologina työskentelevä Pitkänen kertoo olleensa jo pitkään lääkekriittinen ja jättäneensä käyttämättä esimerkiksi hänelle määrättyjä antibiootteja. Suhtautuminen koronarokotteeseen oli kuitenkin läheisille liikaa.
 – Se on todella hurjaa, miten tällainen asia voi mennä kaiken edelle. Se on surullista, mutta eihän minulla ole vaihtoehtoja. En voi väkisin olla toisen elämässä.
 Pitkänen on yksi monista suomalaisista, joiden ihmissuhteissa suhtautuminen koronarokotteisiin on aiheuttanut kiistaa.
 Yle kysyi elokuussa kansalaisilta, miten rokotekannat näkyvät heidän arjessaan ja ihmissuhteissaan.
 Kyselyyn vastasi 190 ihmistä. Yli sadassa vastauksessa kerrotaan erilaisesta eripurasta esimerkiksi perheen, sukulaisten ja ystävien kesken. Vastauksista löytyy samoja teemoja: kontrollointia, kiristämistä, pelottelua, syyllistämistä ja uhkailua rokotteen ottamisella tai ottamatta jättämisellä. Ystävyydet ovat katkenneet, perheet ovat hajonneet.
 Kiistoja on ollut myös harrastuksissa ja työpaikoilla. Osalla välit ovat katkenneet täysin erimielisyyksien vuoksi.
 Ylen kysely ei ole tilastollisesti pätevä, mutta ilmiö on tuttu myös Väestöliitossa. Väestöliiton pari- ja perhesuhteiden asiantuntija  Minna Jaakkola  kertoo, että tapauksia on todella paljon.
 – Meillä on käsitys, että jokainen tuntee jonkun, jolle koronarokote on aiheuttanut riitaa, kitkaa ja vaikeuksia perheessä tai ystävyyssuhteissa.
 Jaakkolan mukaan ihmiset ovat todella ahdistuneita, uupuneita ja epätoivoisia.
 – Todella moni haluaisi saada muutettua läheisensä mielipiteen, ja sitten ollaan tosi vastakkain. Sitten on sitäkin, että välit on mennyt kokonaan poikki ja on haastavia tilanteita vaikka perhejuhlien takia.
 – Tämä repii perheitä, sukupolvia ja ystävyyssuhteita, Jaakkola sanoo.
 Perhe-chatti täyttyy rokotevastaisista viesteistä
 Ylen kyselyyn tulleissa vastauksissa korostuivat erityisesti perheen ja suvun sisällä aiheutuneet kiistat.
 Vastaajien mukaan rokotteen ottaminen tai ottamatta jättäminen on herättänyt kireyttä sekä johtanut suoranaisiin riitoihin ja painostukseen. Osalla yhteydenpito on väljähtynyt erimielisyyksien vuoksi, joillakin välit ovat jopa rikkoutuneet.
 Monet vastaajista eivät halunneet antaa haastattelua nimellään asian arkaluontoisuuden vuoksi.
 Nimettömänä pysyttelevä nainen kertoo Ylelle, että välit omien vanhempien kanssa ovat kiristyneet aika ajoin äärimmilleen.
 Nainen kertoo, että hänen isänsä innostui pandemian alussa seuraamaan salaliittoteorioita ja on saanut käännytettyä myös hänen äitinsä rokotevastaiseksi. Naisen mukaan perheen sisäiset suhteet ovat hetkittäin olleet pahasti tulehtuneet.
 – Yritän itse välttää asian puhumisesta, kun vanhempia harvemmin edes tapaa, mutta joka kerta he sortuvat puhumaan rokotteista. Viestejä ja linkkejä rokotteiden haitoista ja koronasta satelee viikoittain perhe-chattiin puhelimessa, vaikka olemme pyytäneet lopettamaan.
 Erityisesti välejä hiertää se, että kaikki perheen sisällä ovat korkeakoulutettuja.
 – Surua, pettymystä, ahdistusta ja häpeää koen joka päivä tilanteen takia. Toivon todella, että he eivät sairastu koronaan, koska he ovat molemmat riskiryhmäläisiä.
 Väestöliiton pari- ja perhesuhteiden asiantuntija Minna Jaakkola ei kommentoi yksittäisiä tapauksia, mutta puhuu yleisesti. Hän sanoo, että tämänkaltaisten ristiriitojen taustalla on yleensä juuri pelko.
 – Pohjimmiltaan riidan aiheuttaa välittäminen. Meillä on huoli ja pelko läheisestämme, miten hänelle käy.
 Jaakkola sanoo, että moni usein suuttuu, kun yrittää saada muutosta aikaan toisessa. Uhkaus,  “sitten minä en ole enää sinun kanssasi tekemisissä”  , on Jaakkolan mukaan usein vain yritys vaikuttaa toiseen.
 Jaakkolan mukaan me usein kuvittelemme, että suuttumalla, uhkailemalla, kiristämällä ja olemalla vihainen saamme toisen muuttumaan.
 – Mutta kun se ei tutkitusti toimi. Suuttumalla saa vähemmän aikaan kuin sillä, että kuuntelee toista ihmistä.
 Rokote hiertää myös ystävyyssuhteita
 Perheen ja suvun lisäksi rokotekiistat ovat Ylen kyselyn perusteella rasittaneet myös ystävyyssuhteita. Näin kävi myös lahtelaiselle  Leo Aarrevaaralle .
 Leo Aarrevaara suree sitä, että hänen ottama koronarokote katkaisi ystävyyden. Aarrevaaralle rokotteen ottaminen oli arkinen ja itsestään selvä asia.  Jorge Gonzalez / Yle
 Aarrevaaran ystävyyssuhteet ovat olleet koetuksella, ja rokotteen ottaminen on jakanut mielipiteitä vahvasti.
 Aarrevaara on itse käynyt ottamassa koronarokotteen. Tämä oli liikaa yhdelle hänen ystävistään.
 – Hänestä vaaransin oman terveyteni ottamalla rokotteen. Hän kiihtyi ja kaivoi minulle tietoa Youtubesta ja ulkomaisista nettisivuista, Aarrevaara kertoo.
 Aarrevaara koitti perustella omaa kantaansa, mutta kertoo ystävän lopulta katkaisseen yhteydet.
 Aarrevaara pitää tilannetta hämmentävänä ja surullisena. Hänelle rokotteen ottaminen oli arkinen ja itsestään selvä asia. Yllätyksenä tuli, kuinka iso vaikutus sillä oli nuorten ystävyyssuhteeseen.
 – Haluan toivoa, että tälle vielä joku päivä naureskellaan yhdessä, Aarrevaara sanoo.
 Pari- ja perhesuhteiden asiantuntija Jaakkola sanoo yleisellä tasolla, että käyttäytymistieteissä tiedetään hyvin vahvasti, että faktoilla harvemmin muutetaan ihmisten käyttäytymistä. Myötätuntoinen kuunteleminen on kaikkein tärkeintä. Mitä ystävä pelkää?
 – En tarkoita, että ystävän esittämiä faktoja pitäisi hyväksyä. Mutta pitäisi päästä puhumaan siitä, miksi tämä herättää minussa niin vahvoja tuntemuksia ja mitä minä pelkään.
 Vanhempien kesken kiistaa lapsen rokottamisesta
 Suomessa on rokotettu jo pari viikkoa 12–15-vuotiaita lapsia. Lasten ja nuorten rokottaminen nousi esiin myös muutamissa Ylen saamissa vastauksissa.
 Erityisesti huolta vastauksissa aiheuttivat tilanteet, joissa toinen vanhempi on eri mieltä yhteisten lasten rokottamisesta. Vastaajien pelkona oli, että huoltajuussopu rikkoutuu kiistojen seurauksena. Rokottaminen on voinut aiemmin sujua yhteisymmärryksessä, mutta nyt ei.
 Myös Väestöliitossa lasten rokotuksista nousevat kiistat näkyvät selvästi eroperheissä, mutta myös niissä perheissä, joissa vanhemmat ovat yhdessä.
 – Tämä on monessa perheessä vanhempien välillä ratkaisematon riita, Jaakkola sanoo.
 THL:n mukaan rokotteen ottamisesta päätöksen tekee lähtökohtaisesti lapsi itse.
 Siinä tapauksessa, ettei lapsi halua tai pysty päätökseen, suostumus kysytään huoltajilta. THL:n mukaan suostumus tarvitaan kaikilta huoltajilta.
 Väestöliiton Jaakkola sanoo, että jos tilanne on riitaisa vanhempien välillä, lapselle pitäisi antaa mahdollisuus keskustella ulkopuolisen terveydenhuollon asiantuntijan kanssa. Lapsi tarvitsee tukea ja apua päätökseensä.
 – Lapselle tilanne on aivan kauhea, kun häntä revitään kahteen suuntaan. Tekisi mieli vain sanoa, että vanhempien tulisi olla hiljaa ja antaa lapsen päättää.
 Työpaikoilla keskustelu voi kärjistyä
 Ylen kyselystä käy ilmi, että aihe on herättänyt kitkaa myös työpaikoilla. Työterveyslaitoksen pääjohtaja  Antti Koivula  varoitti aiemmin,  että työpaikoilla tulee varautua rokotuskeskustelun kärjistymiseen.
 Viime viikolla puolestaan Iltalehti uutisoi, että  tavarataloketju Kärkkäisessä oli kehotettu työntekijöitä olemaan ottamatta koronarokotetta.
 Yksittäiselle työntekijälle tilanne ei ole välttämättä helppo.
 Eräs rakennusalalla työskentelevä nainen kertoo Ylelle jääneensä vähemmistöön työpaikallaan olemalla ainoa rokotemyönteinen henkilö kyseisessä yrityksessä.
 – Olen itse vanhempi nainen, mutta kollegani ovat nuoria miehiä. Joskus kun olen mennyt maski päässä työpaikalle, joku on kuittaillut, että "vappu oli jo".
 Nainen sanoo, että hän kertoo kyllä keskusteluissa oman kantansa, mutta ei suostu lähtemään asiasta "vänkäämiseen".
 – Minulle on tullut epäuskoinen olo siitä, kuinka paljon rokotevastaisia ihmisiä on rakennusalalla ja uskonnollistaustaisissa henkilöissä. En usko, että rokotekattavuutta saadaan enää merkittävästi nostettua näissä ikäryhmissä, joilla on ollut rokotusmahdollisuus jo pidempään.
 Väestöliiton Jaakkolan mukaan kaikenlainen mustamaalaaminen ja painostaminen työpaikoilla kuulostaa selkeältä työpaikkakiusaamiselta, ja siihen tulisi puuttua heti.
 Työpaikkojen omat käytännöt ja sopimukset ovat Jaakkolan mukaan nyt tärkeitä, sillä niiden pitäisi suojella työntekijöitä.
 Rokottamattomuudesta kertominen vaikeaa
 Rokottamattomuudesta kertominen koettiin Ylen kyselyn perusteella myös vaikeaksi. Usea vastaaja kertoi, ettei mielellään kerro työpaikallaan rokottamattomuudestaan. Osa koki, että rokottamattomia ihmisiä syyllistetään ja mustamaalataan.
 Väestöliiton Jaakkolan mukaan työpaikoilla olisi nyt todella tärkeää puhua siitä, miksi näitä vaikeita tunteita herää, mitä niissä on taustalla.
 Pitäisi pohtia, että voitaisiinko me ymmärtää toisiamme ja toimia yhdessä sovitusti.
 Yhteisen linjan löytyminen työpaikalla voi olla hankalaa. Eräs Ylen kyselyyn vastannut kertoi irtisanoneensa rokotevastaisen yrittäjän sopimuksen, koska tämä ei noudattanut yhteisiä pelisääntöjä yhteisissä toimitiloissa.
 Irtisanomisen perusteena oli yleisen turvallisuuden vaarantaminen ja viranomaissuositusten toistuva rikkominen.
 – Hän kieltäytyi pitämästä turvavälejä ja maskia sekä ei noudattanut käsihygieniaa. Hän saattoi vaihdella tavalliset pyyhkeet käsipapereiden tilalle.
 Ylen kyselyyn vastanneen mukaan asiakkaat ja työkaverit antoivat rokotekriittisestä henkilöstä kielteistä palautetta. Toistuvista kehotuksista huolimatta hän ei suostunut noudattamaan viranomaismääräyksiä.
 – Tämä oli äärimmäinen tapaus. Mutta irtisanominen oli ainoa oikea ratkaisu, sillä meidän muiden työntekijöiden ja asiakkaiden toiminta kärsi. Hänen toiminta oli ristiriidassa meidän toimintaperiaatteidemme kanssa.
 Työntekijän irtisanonut ihminen ei usko, että he voivat enää koskaan työskennellä yhdessä.
 – Arvomaailmamme oli niin vastakkainen. Minä tunnen kiitollisuutta yhteiskuntaa kohtaan, että saamme rokotteet ilmaiseksi. Hän ei arvostanut rokotteita ollenkaan ja uskoi salaliittoteorioihin. En tiedä mistä se kumpuaa. Omasta mielestäni se on ymmärtämättömyyttä.
 Koronapassi voi myös jakaa mielipiteitä
 Sosiaali- ja terveysministeriössä  valmistellaan parhaillaan koronapassia koskevaa lainsäädäntöä . Koronapassilla voitaisiin rajata esimerkiksi sitä, että tapahtumiin tai tiloihin pääsisivät vain rokotetut henkilöt.
 Voiko rokotepassi lisätä kiistoja entisestään ihmisten välillä?
 Väestöliiton pari- ja perhesuhteiden asiantuntija Jaakola toivoo, että koronapassi toisi selkeyttä yhteiskuntaan ja perheisiin. Että löydettäisiin tapa toimia ja olla koronan kanssa niin, että kaikilla olisi tunne siitä, että he ovat turvassa.
 – Koronapassi voisi innostaa perheitä menemään yhdessä taas vaikka konsertteihin, Jaakkola miettii.
 Jaakkola näkee koronapassissa kuitenkin myös riskejä. Se voi jättää jonkun ulkopuolelle, joka ei halua olla siinä mukana. Ulkopuoliseksi jäämistä ei pidetä Jaakkolan mukaan tutkimuksissa pidemmän päälle hyvänä. Siitä seuraa usein pahoinvointia ja monenlaisia huonoja sivuvaikutuksia.
 – Radikalisoitumista ja syrjäytymistä ehkäisee parhaiten se, että ei rikota ja katkaista välejä, vaan pyritään rinnakkaiseloon.
 Kuplaantumisen sijasta pitäisi kuunnella
 Sybila Pitkänen on huolissaan siitä, että ihmiset vetäytyvät omiin kupliinsa ja kuuntelevat vain omia mielipiteitään tukevia väitteitä – oli kyse sitten rokotteiden kannattajista tai vastustajista.
 – Se on pelottavaa ja surullista, Pitkänen sanoo.
 Väestöliiton pari- ja perhesuhteiden asiantuntijan Jaakkolan mukaan tärkeintä olisi myötätuntoinen kuunteleminen. Eri tavalla ajattelevien ihmisten pitäisi pystyä kuuntelemaan toisiaan.
 – Ei lähdetä sellaiseen faktapingikseen, vaan puhutaan siitä, mikä on ihmisen ajatus siellä taustalla. Mikä huoli tai pelko siellä on. Ja etsitään yhteisiä ratkaisuja ja käytänteitä.
 Se, että laittaa välit poikki läheisen kanssa, se ei ole Jaakkolan mukaan ratkaisu.
 – Vaan miten voimme todeta, että olemme tosi eri mieltä asioista, mutta ollaan silti rakkaita ja tärkeitä toisillemme.
 Jaakkolan vinkki on, että asioihin voi suhtautua myötätuntoisella uteliaisuudella, vaikka se vaikeaa onkin. Mutta niin, että yrittää ajatella, että tämän ihmisen kanssa minun täytyy tulla toimeen - voisiko minua kiinnostaa, mitä hän ajattelee tästä ja mitä hän tuntee.
 Yksityisyyden kunnioittaminen on Jaakkolan mukaan myös yksi ratkaisu. Voisiko rokottaminen tai rokottamatta jättäminen olla perheissä ja suvuissa yksityisasia?
 – Voidaan pohtia, että tarvitseeko meidän puhua tästä? Voisiko se olla vain yksityisasia?
 – On yhteiskunnallinen valinta, että on tarve rokottaa riittävä määrä ihmisiä. Mutta perhetasolla voitaisiin ehkä vain ajatella, että minä olen valinnut näin, tuo on valinnut noin. Ja sitten vain eletään siinä.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon kello 23 asti. Nousevatko tunteet pintaan, kun juttelet koronarokotteesta? Miten olet pystynyt keskustelemaan ihmisten kanssa, jotka ovat olleet asiasta eri mieltä?
 Lue myös:
 Katso suuren ihmiskokeen tulokset: Berliinin klubeilla kokeiltiin, voiko yön bilettää ilman koronapassia, maskeja ja turvavälejä

Sybila Pitkänen menetti läheisen, koska koronarokote jakoi heidät eri leiriin – Väestöliitto: Tämä repii perheitä ja ystäviä


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Ruskolla ammutulla poliisilla ei hengenvaaraa, ampuja kuoli
 Varsinais-Suomen Ruskolla kotihälytystehtävän yhteydessä ammutulla poliisilla ei ole hengenvaaraa, Lounais-Suomen poliisilaitos tiedotti  tiistain vastaisena yönä . Myös poliisi käytti asetta, ja poliisia kohti ampunut henkilö kuoli myöhemmin sairaalassa saamiinsa vammoihin. KRP selvittää tapahtumia, syyttäjänvirasto tutkii poliisin aseenkäyttöä.
 Päiväkotien pihat jäävät usein pieniksi kaupunkien ahtailla tonteilla
 Pienen pihan hyvä puoli on, että pelkästään pienten lasten tekemisten seuraaminen on siellä helpompaa. Marianne Mattila / Yle
 Uuden päiväkodin pieni piha on herättänyt närää kuopiolaisissa vanhemmissa. Päiväkodin leikkipiha on vain 660 neliömetriä. Viimeisimmän kyselyn mukaan pihat ovat huomattavasti suurempia. Pihan  pienuus vaikuttaa lapsen motoriseen kehitykseen , ja tilanpuute saa aikaan myös riitoja.
 Talibanien naisvihalla pitkä tausta heimoperinteissä ja sotatilassa
 Pohjois-Afganistanista Kabuliin taisteluiden alta paennut nainen seisoi kadulla 14. elokuuta. Hedayatullah Amid / EPA
 Islamilaisessa maailmassa naisten asema vaihtelee suuresti maittain. Afganistanissa ääri-islamilaisten talibanien naisia alistaviin linjauksiin vaikuttavat vanhoillisten heimojen perinteet ja pitkään jatkunut sotatila. Talibanit tulkitsevat islamilaista  šaria-lakia mahdollisimman jyrkästi  ja omalla tavallaan. Se eroaa selvästi esimerkiksi naapurivaltiosta Iranista, pohtii Edinburghin yliopiston islamin tutkimuksen professori  Jaakko Hämeen-Anttila .
 Auttaisiko työvoimapulaan parempi palkka?
 Kuopiolaisen hotelli IsoValkeisen yrittäjä Mika Moisander sai huomata, kuinka asiakasmäärä pomppasi yllättäen koronakuopasta, mutta työvoimaa olikin vaikeampaa löytää. Antti-Petteri Karhunen / Yle
 Työpaikkojen ja työttömien työnhakijoiden kohtaanto-ongelma on ollut paljon esillä viime päivinä. Suomen talous nousee koronakuopasta, ja työtä olisi tarjolla taas muun muassa ravintola-alalla ja rakennustyömailla, mutta työntekijöistä on jopa pulaa. Löytyisikö ratkaisu paremmasta palkasta? Kysyimme  työmarkkinajärjestöjen näkemyksiä asiasta .
 Puolustusvoimat testaa syksyllä yhdysvaltalaista Reaper-jättidroonia
 MQ-9 Reaperin siipienväli on 20 metriä, se voi kantaa jopa 1 700 kilon lastin ja lentää kerrallaan 23-30 tuntia. Michael Fitzsimmons / AOP
 Miehittämättömät ilma-alukset ovat ilmasodankäynnissä kovassa nosteessa. Aluksia haluavat sekä terroristit että sotilaat. Myös Suomi valmistautuu aiempaa enemmän hyödyntämään drooneja ja puolustautumaan niiltä. Puolustusvoimat kertoo testaavansa tänä syksynä myös  yhdysvaltalaista jättidroonia .
  Tiistaista tulossa poutainen
 Nina Karusto / Yle
 Tiistaina sateet väistyvät hetkellisesti, ja päivä on pitkälti poutainen koko maassa. Pilvisyys on runsasta lähinnä Itä-Suomessa, ja itärajalla voi tulla yksittäisiä sadekuuroja. Länsi- ja Pohjois-Suomessa voi nauttia paikoitellen myös auringosta.
 Lue lisää Ylen  sääsivuilta .

Herätys: Ruskolla poliisia kohti ampunut kuoli, päiväkodin pieni piha hiertää vanhempia, Talibanin naisviha kumpuaa heimoperinteistä


Summary: Nähtävästi oikeudet ovat vain sivistyksen ohut kuoritakki, joka ollaan paniikin tullessa valmiit heti heittämään pois. Vielä nopeammin hän korvaa rationaalisen ajattelun maagisella, kirjoittaa Konstig..

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 En kuulu heihin, joiden mielestä kapinointi on aina cool ja huikeeta. Yhteistyö on paljon rakentavampaa. Yhteisten pelisääntöjen oppiminen on ihmisyyden ydintä.
 Mutta joidenkin mielestä on ansiokasta jo itsessään, kun esitellään kuinka ollaan kapinallisia ja rebel ja nostetaan vaikka nyrkkiä ilmaan että resistance. Yleensä nämä yksilöt häiritsevät muita ihmisiä vähäsen ja itseään aika paljon. Kauhean vaarallisia temppuja he eivät yleensä saa aikaan.
 Tiedättekö, ketkä sitten saavat aikaan kauhean vaarallisia temppuja? Järkyttävän pahoja asioita? Ketkä luovat pelottavimmat dystopiat?
 Kaikkein kuuliaisimmat ihmiset. Ne, jotka ovat  aggressiivisesti kuuliaisia ; etupenkin kielikellot, jotka palvovat sääntöjä ja vaativat sääntöjen rikkojille rangaistusta. Vanha toimistovitsi kuului: erehtyminen on inhimillistä, emämunaukseen tarvitaan tietokone. Samoin yksinäiset rentut ja rebelit sotkevat kyllä asioita, mutta jos haluat luoda helvetin maan päälle, tarvitset luokan innokkaimpia tottelijoita.
 Olen herkistynyt näille aggressiivisille konformisteille kuten jotkut homeelle. Tarvitsee vain haistaa tuulahdus heistä, ja ihoni puhkeaa nokkosrokolle.
 Koronavuosi on ollut lähes traumaattinen kokemus  meille, joita aggressiiviset konformistit kavahduttavat. On ollut pelottavaa huomata, kuinka kuuliaisesti ihmiset kautta maailman ovat omaksuneet vallanpitäjien säännöt; kuinka tyytyväisesti eurooppalaiset ihmiset ovat suostuneet lockdowneihin ja rajoituksiin, puolentoista vuoden kaappaamiseen heidän elämästään.
 Kiinalaisvirus levitti samalla kiinalaisen järjestelmän.
 Länsimaiset ihmiset ovat vuosisatojen ajan kamppailleet saavuttaakseen oikeuksia: Oikeus elää elämäänsä lain puutteissa vallanpitäjien siihen sekaantumatta, oikeus liikkua vapaasti maassa, kokoontua, harjoittaa elinkeinoa ja uskontoa, keskustella asioista julkisesti eriäviäkin mielipiteitä esittäen, harjoittaa tieteellistä ajattelua eli kyseenalaistamista.
 Mutta oikeudet luovutettiin saman tien. Kiinalaisvirus levitti samalla kiinalaisen järjestelmän.
 Nähtävästi oikeudet ovat vain se sivistyksen ohut kuoritakki, joka ollaan valmis heti heittämään yltä, kun vastaan tulee riittävän yllättävä paniikki – taikka sitten riittävän ”hyvä tarkoitus”. Tarkoitus oli tietysti hyvä, mutta tarkoitus on aina hyvä. Hyvä tarkoitus oli  Leninilläkin , ja  Darth Vader  näkee olevansa oikealla asialla. Hyvä tarkoitus on huono perustelu millekään.
 Mitkä olisivat parempia perusteluja?  Riskinhallintaan perustuva analyysi ja vaihtoehtoiskustannusten punnitseminen. Mutta vielä nopeammin kuin ihminen luopuu oikeuksistaan, hän luopuu tällaisesta rationaalisesta ajattelustaan. Luonnostaan ihminen ajattelee maagisesti.
 Meille on paljon luontevampaa nähdä maailma paikkana, jossa on puhtautta ja saastaa. Tämä koskee toisia ihmisiäkin. Saastaisiksi leimattuja on kutsuttu eri nimillä kautta historian: he ovat olleet barbaareja, kristittyjä, kataareja, dhimmejä, juutalaisia, kommunisteja, kulakkeja, kansanvihollisia, kapitalistisen tien kulkijoita, ja niin edelleen.
 Olennaista on ulkoistaa kaikki paha ihmissydämessä yhteen syntipukkiin tai syntipukkiryhmään ja  puhdistaa  heidät pois.
 Tietysti olemme sen verran edistyneet, ettei saastaisina pidettyjä sentään olla likvidoimassa. Nettiä valvomalla on helppo vain hiljentää heidät. Puhtauttaan ja kuuliaisuuttaan ihminen voi todistella esittelemällä somessa pistosarpiaan.
 Puhtaat saavat passiin oman leiman, joka erottaa heidät saastaisista. Moni varmasti toivoo, että saastaiset voisi tunnistaa jo päältä vaikkapa jostakin hihamerkistä.
 Oma pelkoni taas kohdistuu aggressiivisen kuuliaisiin  ihmisiin. Nykyään heidät tunnistaa päältä: siinä missä normaalit ihmiset suostuvat vetämään maskin ylleen käydessään kaupassa, aggressiivisen kuuliaat ihmiset kävelevät maski kasvoillaan yksin kadulla.
 Raskasta ei ole se, että ollaan kotona. Raskasta on se, ettei saa olla toisten kotona.
 Niinpä kuluneena vuonna olen ollut kiitollinen ihmisille, jotka ovat olleet valmiit kohtaamaan minut kasvokkain. Niin hullulta kuin tuo lause kuulostaakin.
 Kun koronavuosia verrataan sotavuosiin, on selvää, että pääsimme vähällä. Mutta yhdessä asiassa voimme huonommin. Korsussa ja pommisuojassa ihmiset olivat yhdessä. Kokemukset jaettiin toisten kanssa, ja ne yhdistivät ihmisiä ainutlaatuisesti. Korona taas sulki ihmiset yksittäisselleihin. Sosiaaliselle lajille eristys voi olla kuolemanpelkoakin vaikeampi kokemus. Ihmisyys on jotain mikä elää ihmisten välissä. Ihmisyys vaatii kosketusta.
 Raskasta ei ole se, että ollaan kotona. Raskasta on se, ettei saa olla toisten kotona.
 Onneksi olemme vuoden aikana jo oppineet, ettei ihmisiä voi eikä saa eristää toisistaan liian pitkään.
 Emmekö olekin?
 Joonas Konstig
 Kirjoittaja on espoolainen kirjailija, joka on viime vuosina oppinut arvostamaan koirien hyväntahtoista kuuliaisuutta.
 Kolumnista voi keskustella 25.8. klo 23:00 saakka.

Joonas Konstigin kolumni: Ihmiset ovat pelottavan kuuliaisia ja pari muuta asiaa, jotka koronavuosi on opettanut


Summary: Koodareista ja it-alan huippuosaajista kilpaillaan huimin palkkatarjouksin, mutta työvoimapulasta kärsivissä duunariammateissa vastaavaa ei näy. Edessä tosin häämöttää jo tes-neuvottelut, syyskuussa ravintola- ja matkailualalla puidaan palkankorotuksia.

Suomen talous on elpynyt koronakuopasta ja työtä on taas enemmän tarjolla – joillakin aloilla jopa pulaksi asti.
 Yli puoleen avoimista työpaikoista oli huhti–kesäkuussa vaikeaa löytää työntekijöitä, arvioivat työnantajat arvioivat  Tilastokeskuksen kyselyssä , joka julkaistiin hiljattain. Vaikeuksia oli etenkin ravintola- ja matkailualalla, rakennusalalla ja tietenkin sosiaali- ja terveysalalla.
 Työvoimapulan vuoksi pikaruokaketjut Subway ja Hesburger ovat jopa joutuneet sulkemaan ravintoloidensa ovia, kertoi  Helsingin Sanomat  viime viikolla. Alalla jo ennen koronakriisiä orastanut työvoimapula on pahentunut, kun osa ammattilaisista nosti kytkintä rajoitusten ja sulkujen epävarmuudessa.
 Sote-alalla jäi viime vuonna puolestaan 32 000 työpaikkaa syntymättä, koska tekijöitä ei löytynyt, kertoo  työ- ja elinkeinoministeriön tuore raportti .
 Voisiko ratkaisu työvoimapulaan olla yksinkertaisesti paremmalla palkalla houkuttelu?
 Hotelliyrittäjä uskoo, että ravintola-alan palkkoja on nostettava
 Rekrytoinnin haasteiden kanssa on tuskaillut myös kuopiolaisen hotelli IsoValkeisen yrittäjä  Mika Moisander .
 Työntekijöitä hakiessaan Moisander on tarjoutunut maksamaan alan työehtosopimuksen taulukkopalkkoja parempaa liksaa. Hiljattain löytyikin keittiömestari ja hotellivirkailija, mutta ravintolaesimiehen paikka on Moisanderin mukaan ollut auki hyvän tovin eikä siihen ole tullut juuri kyselyitä.
 Koronatilanteesta riippuen syksyllä tarvittaisiin mahdollisesti vielä muutama työntekijä, mutta työvoiman saatavuus huolettaa.
 Hän näkee, että pulan jatkuessa edessä voi olla koko alalla palkkojen nostaminen, jotta alan houkuttelevuutta ja kiinnostavuutta saadaan lisätyksi.
 – Eiväthän nuoret ole hölmöjä. He vertaavat palkkoja, ja aika nopeasti löytyy taulukoista, että ravintola-ala on aika kehnosti palkattu.
 – Palvelualalla me olemme riippuvaisia niistä asiakaskokemuksista, joita alan ammattilaiset tuottavat. Isompaa vahinkoa syntyy, jos henkilöstö ei ole osaavaa tai halukasta töihin. Kyllä ammattilaiselle pitää maksaa työstä kunnolla.
 Jenni Kokander aloitti hiljattain hotelli IsoValkeisessa keittiömestarina. Työpaikkana ei ole mikään pieni hotelli, sillä IsoValkeisessa on satakunta huonetta ja kokous- sekä ravintolatilat vetävät tuhat asiakasta. Antti-Petteri Karhunen / Yle
 Myöhemmin nähdään, kuinka kipeä pula lopulta on
 Moisander arvioi, että pääkaupunkiseudulla työntekijöitä on jo pidempään houkuteltu joissakin yrityksissä paremmalla palkalla. Uudenmaan Työ- ja elinkeinotoimiston ja Palvelualojen ammattiliitto PAMin tiedossa on joitakin tällaisia tapauksia.
 Tilastoissa ei toistaiseksi näy, että alan sisäänottopalkat olisivat lähteneet nousuun, kertoo PAMin tutkimuspäällikkö  Antti Veirto . Työvoimapulan vallitessa palkkojen voi kuitenkin odottaa nousevan hänen mukaansa normaalia nopeammin.
 – Lähitulevaisuudessa tilastot varmaan kertovat, kuinka kipeä pula lopulta on, Veirto lisää.
 Asia on pian neuvottelupöydillä, sillä PAMin ja työnantajajärjestö MaRan on määrä sopia syyskuussa alan palkankorotuksista. Jos sopua ei synny, alan työehtosopimus menee katkolle lokakuun lopussa.
 Niin ikään akuutista työvoimapulasta kärsivällä rakennusalalla ei myöskään ole näkynyt korkeampia palkkatarjouksia, kertoo alan työntekijäjärjestö Rakennusliitto. Alan työehtosopimukset päättyvät alkuvuodesta.
 Rakennusliitto myös huomauttaa, että tälläkin hetkellä moni alan avoimista työpaikoista ei suinkaan ole kokoaikatyötä, vaan lyhyitä määräaikaisia puitesopimuksia, joiden allekirjoittaminen ei automaattisesti takaa vielä työtunteja vaan päätymistä esimerkiksi vuokratyöläisten reserviin.
 Vuokratyö ja alihankinnat ovatkin alalla lisääntyneet viimeisen vuosikymmenen aikana talouden suhdannevaihteluiden seurauksena, kertoo alan työnantajajärjestö Rakennusteollisuus. Suhdanteiden mukana nousee ja laskee myös alan työvoiman tarve, eli nykyinen työvoimapula ei ole ainutkertainen ilmiö.
 PAMin tutkimusjohtaja Antti Veirton mukaan syy kohtaanto-ongelmaan ei löydy ansiosidonnaisesta.
- Jokainen voi miettiä päässään, kuinka pieneksi ansiosidonnaisen määrä jää, kun sen perusteena on jo valmiiksi pieni palkka.  Eeva Anudi
 Palkkakilpailua it-alan osaajista, mutta ei duunareista
 Perinteisissä duunariammateissa ei samanlaista palkkatarjousten kilpailua tai houkuttelevia etuisuuksia nähdä kuin it-alan koodaripulassa.
 – Kun puhutaan normaaleista töistä ravintoloissa, rakennuksilla tai hotelleissa, niin ei siellä pystytä ikinä menemään samanlaiseen rekrytointi- ja palkitsemiskulttuuriin kuin niin sanotuista huippuosaajista puhuttaessa, toteaa Suomen Yrittäjien pääekonomisti  Mika Kuismanen .
 Kuismasen mukaan pienet ja keskisuuret yritykset kyllä pyrkivät joustamaan potentiaalisen työntekijän tarpeissa niin paljon kuin mahdollista.
 – Mutta se on aika hankalaa näissä työehtosopimusjärjestelmien puitteissa. Nykyjärjestelmässä ei ole työnantajilla kovin paljoa vapausasteita tai mahdollisuuksia hyödyntää kaikkia houkutus- ja rekrytointikeinoja, Kuismanen näkee.
 Suomen Yrittäjien pääekonomisti Mika Kuismasen mukaan yksi ratkaisu kohtaanto-ongelmaan olisi oppisopimusjärjestelmän uudistaminen vastaamaan paremmin yritysten ja nuorten tarpeita. Mårten Lampén / Yle
 Uusien työntekijöiden houkuttelu paremmalla liksalla olisi Kuismasen mukaan monille yrityksille hankalaa. Kirstun pohja tulisi vastaan, kun samalla heräisi kysymys työpaikalla jo olevien työntekijöiden palkoista.
 Ravintola-alan työnantajajärjestö MaRa ja Elinkeinoelämän keskusliitto (EK) eivät myöskään näe palkkojen nostoa ratkaisuna työvoimapulaan.
 – Ongelmana yritysten kannalta on se, että kassat ovat tyhjiä, velkaa on paljon, samoin kuin pandemian ajalta maksamatta jääneitä laskuja, toteaa MaRan toimitusjohtaja  Timo Lappi .
 EK:n työelämä-vastuualueen johtaja  Ilkka Oksalan  mukaan palkkatarjousten nosto ei voi olla yleisratkaisu, sillä se johtaa tuotantokustannusten nousuun ja heikentää siten Suomessa valmistettujen tuotteiden tai palveluiden hintakilpailukykyä.
 Työnantajajärjestöt hakisivat ratkaisua ennemmin työttömyysetuuksia tarkastelemalla, uudistamalla ja lisäämällä koulutusta sekä työperäisellä maahanmuutolla. Rakennusteollisuus painottaa ammatillisen koulutuksen uudistamista vastaamaan yritysten tarpeita.
 Muun muassa MaRa, rakennusalan järjestöt ja Yrittäjien Mika Kuismanen haluaisivat myös lisää kohtuuhintaista asumista kasvukeskuksiin, joissa työtä on eniten tarjolla etenkin rakennusalalle. Esimerkiksi kirvesmiestä ei välttämättä houkuta myydä omakotitaloa muuttotappioalueella ja muuttaa työn perässä kalliimpaan kämppään pääkaupunkiseudulla.
 Sote- ja kunta-alan kroonista pulaa palkkakilpailu ei korjaisi, sillä nykyiset koulutusmäärät eivät vastaa hoitajien, lääkäreiden ja muiden ammattilaisten kasvavaa tarvetta, toteaa Kunta- ja hyvinvointityönantajat KT:n työmarkkinatutkija  Juho Ruskoaho . Ruskoahon ensisijainen ratkaisu olisikin kuroa kasvavaa tarvetta kiinni koulutusmääriä lisäämällä.
 Rakennusliiton mukaan alan houkuttavuus paranisi, jos kaikille maksettaisiin työehtosopimuksen mukaista palkkaa. Liiton mukaan alan mainetta ovat lianneet tapaukset ulkomaisen työvoiman hyväksikäytöstä. Juuso Stoor / Yle
 Palkka ei ole ainoa ratkaiseva asia
 Uudenmaan TE-keskuksen johtava asiantuntija  Jaana Kanerva  kertoo, että palkan suuruus ja rahalliset etuudet eivät ole enää se isoin ja määräävin tekijä, jolla työntekijä valitsee työnantajan. Merkitystä on esimerkiksi työn ja perhe-elämän yhteensovittamisella ja oppimaan kannustavalla ilmapiirillä.
 Samaa sanoo PAMin tutkimuspäällikkö Antti Veirto. Veirton mielestä esimerkiksi sosiaaliturvan syyttelyn sijaan ratkaisu työvoimapulaan olisi se, että tarjolla olisi mielekästä ja laadukasta työtä, jossa työtunteja on riittävästi tarjolla.
 – Sellainen, jossa on työyhteisö, työhyvinvointi on hoidossa, esimiestyö on laadukasta, palkka riittävää ja tuntimäärä on sellainen, joka vastaa työntekijän tarvetta.
 Mitä ajatuksia juttu herätti sinussa? Voit keskustella aiheesta 25.8. kello 23.00 saakka.
 Lue lisää:   Työpaikkoja on auki yli 50 000, mutta löytyykö tekijöitä? Maria Kosonen on töissä kahvilassa ja Riina Vartiainen kaupassa – molemmilla aloilla riittäisi töitä muillekin
 Nyt se on näköpiirissä: Lapin matkailun uusi nousu – matkailupomo: “Tässä on entisaikojen tuntua, kysyntää on hämmentävän paljon”
 Hoitajapula syvenee, ja ammattilaisten pelätään kaikkoavan alalta – alanvaihtaja Terhi Vallineva kertoo, miksi hän päätyi päinvastaiseen ratkaisuun

Voisiko parempi palkka ratkaista työvoimapulan? – kuopiolainen hotelliyrittäjä: "Ammattilaiselle pitää maksaa kunnolla"


Summary: Taliban-liikkeen juuret ovat konservatiivisessa heimoyhteiskunnassa, jossa naisen asema on ollut perinteisesti heikko. Talibanin islamilaisen lain tulkinta muodostui tuon heimoyhteiskunnan kautta, professori Jaakko Hämeen-Anttila muistuttaa. Maaperänä oli myös Afganistanin pitkällinen sotatila.

Islamin jyrkkää tulkintaa ajavan Talibanin paluu on herättänyt pelkoja erityisesti Afganistanin naisten tulevaisuudesta.
 Ylelle  päiväkirjaa  kirjoittanut afganistanilainen nainen kuvailee ahdistavia tunnelmia Kabulissa ääri-islamilaisten talibanien paluun ensimmäisinä päivinä. Edellisellä valtakaudellaan Taliban käytännössä sulki naiset koteihinsa.
 – Ajatus siitä, että en voisi enää koskaan poistua kotoa, on tehdä minut hulluksi. Olen ihan poikki. Menen nukkumaan kyyneleet silmissäni ja huolesta ahdistuneena, nainen kirjoittaa päiväkirjassaan.
 Aiemmin arkisista asioista tulee yhtäkkiä vaarallisia.
 – Minä taas murehdin, että kaikki vaatteeni ovat värikkäitä. Miten voisin niillä vaatteilla nyt liikkua ulkona. Kukaan ei voinut kuvitella, että talibanit valloittavat Kabulin näin nopeasti ja tällä tavalla.
 Lue lisää afganistanilaisnaisen kokemuksista Talibanin valloittamassa Kabulissa:   Kuusi päivää, jotka veivät vapauteni – Kabulissa piileskelevä nainen kirjoittaa Ylelle elämänsä muuttaneesta viikosta
 Mistä oikein juontaa Talibanin halu peittää naiset burka-vaatteiden alle?
 – Se tulee uskonnon tulkinnasta, mutta se uskonnon tulkinta taas tulee käytännössä heimotavoista. Hyvin konservatiivisessa heimojärjestelmässä naiset Afganistanissa olivat poissa näkyvistä ja pukeutuivat burkaan, islamin tutkija, professori  Jaakko Hämeen-Anttila  Edinburghin yliopistosta sanoo
 Tälle Taliban hakee oikeutuksen Koraanista ja islamilaisesta laista, joissa puhutaan hijabista. Tulkinta on äärimmäinen: Valtaosa muslimeista tulkitsee sen huivin käyttämiseksi ja yleensä säädylliseksi pukeutumiseksi.
 Esimerkiksi Iranin kaltaisessa islamilaisessa valtiossa naisten kasvoja ei peitetä ja usein naisilla näkyy huivin alta otsatukkaakin, Hämeen-Anttila huomauttaa.
 Kabulilaisen kauneussalongin naisia esittäviä mainoksia oli maalattu piiloon viime tiistaina, pian talibanien vallattua kaupungin. EPA
 Taliban ammentaa tulkintansa heimoperinteestä
 Talibanien tausta siis värittää voimakkaasti heidän islamin-tulkintaansa.
 – Se on aika paljon kiinni paikallisesta heimoperinteestä. Niillä alueilla, joissa vanhoilla heimorajoilla on suurempi merkitys, naisten asema tapaa olla heikko, Hämeen-Anttila sanoo.
 Hän mainitsee samankaltaisina yhteiskuntina Pakistanin ja Saudi-Arabian, joissa vanhat heimorakenteet ovat vahvemmin voimassa kuin useimmissa arabimaissa.
 Talibanin johtajat tulivat Afganistanin köyhimmistä, konservatiivisimmista paštu- eli pataanienemmistöisistä maakunnista, joissa lukutaito oli heikolla tolalla, huomauttaa  Ahmed Rashid  teoksessaan  Taliban. The Story of Afghan Warlords  (2001).
 –  Mullah Omarin  [Talibanin alkuperäisen johtajan] kylässä naiset olivat aina kulkeneet täysin peitettyinä eikä kukaan tyttö ollut käynyt koskaan koulua, koska niitä ei ollut, Rashid kirjoittaa.
 – Omar ja hänen kollegansa heijastivat oman miljöönsä, omat kokemuksensa naisista tai kokemuksen puutteen koko maahan ja oikeuttivat sen Koraanilla.
 Katukuva Afganistanista vuonna 1996 talibanien ensimmäisen valtakauden alkaessa. Ääri-islamilainen liike pyrki monin tavoin rajoittamaan naisten elämää. Pukeutumista koskevat kireät määräykset menivät hyvin yksityiskohtaisiksi: liike muun muassa kielsi naisia pitämästä korkeakorkoisia kenkiä. David Turnley / Getty Images
 Talibanit tulkitsivat islamia siten, että nainen ei saa yhteiskunnassa näkyä käytännössä juuri ollenkaan.  Taliban-hallnnon aikana  1996–2001 naisten kontaktit vieraisiin miehiin pyrittiin pitämään aivan minimissä, naisääntä ei saanut kuulua radiosta, naisilla ei ollut mitään julkisia tehtäviä.
 – Kyllä he varmasti ihan vilpittömästi itse sanoisivat, että uskonto säätää näin, mutta vain heimoalueilla sitä uskontoa tulkitaan tällä tavalla, Hämeen-Anttila arvioi.
 Hän vertaa tilannetta Iraniin, jossa on islamilainen hallinto.
 – Iranissa naiset näkyvät vahvasti, he ovat palvelu- ja työtehtävissä ihan yhteiskunnan sisällä, eivät mitenkään takahuoneissa, Hämeen-Anttila huomauttaa.
 Talibanin suhtautuminen naisiin on tiukka jopa verrattuna Isisiin, joka vuonna 2014 otti haltuunsa laajoja alueita Syyriassa ja Irakissa ja julisti niille kalifaatin. Isis joutui todennäköisesti käyttämään naisia eri tehtävissä taistelujen takia, Hämeen-Anttila arvioi.
 Afganistanilaiset pakolaisnaiset osoittivat maanantaina mieltään talibaneja vastaan New Delhissä. Harish Tyagi / EPA
 Jatkuva konflikti ruokki jyrkkyyttä
 Afganistanissa on vallinnut 70-luvulta lähtien lähes jatkuva verenvuodatus, sota ja kaaos. Hämeen-Anttila muistuttaa, että Euroopassa kansallissosialismi nousi aatteena juuri ensimmäisen maailmansodan jälkeen.
 – Missä tahansa sekasorto, kaaos ja väkivalta luovat äärijärjestöjä, ja Afganistanissa äärijärjestöt ovat olleet viime vuosikymmeninä uskonnollisia äärijärjestöjä, Hämeen-Anttila sanoo.
 Taliban-järjestön johtoa ei ole pidetty suurina uskonoppineina. Afganistan ei ole ollut perinteisen islamilaisen oppineisuuden kehto.
 Se voi selittää järjestölle ominaista konservatiivisuuden ja radikaalisuuden sekoitusta.
 – He edustavat radikaalia uskontulkintaa, joka ei lähde perinteisestä oppineisuudesta, ei perustu siihen, että luetaan käsikirjoja keskiajalta lähtien, Hämeen-Anttila sanoo.
 Talibanin uskonoppineet eivät ole kovin syvällisesti koulutettuja, mikä näkyy heidän tavassaan tulkita šaria-lakia.
 – Heillä ei ole käsitystä, miten vuosisataisen perinteen aikana asioita on tulkittu. He vetävät mutkat suoriksi ja tekevät sellaisen laintulkinnan, joka ei ole koskaan voimassa ollutkaan.
 Kabulista Taškentiin, Uzbekistaniin saapuneet afganistanilaispakolaiset nousivat jatkolennolle Saksaan 19. elokuuta. Monet afganistanilaiset yrittävät nyt pakoon talibanien vallan alta. Marc Tessensohn/Saksan puolustusvoimat/EPA
 Šaria-lakia tulkitaan monin tavoin
 Taliban sanoo nyt kunnioittavansa naisten oikeuksia šaria-lain puitteissa. Mitä se oikeastaan tarkoittaa?
 –Kun talibanit näin sanovat, toki herää ensimmäisenä epäilys, että heidän tulkintansa on hyvin konservatiivinen. Yleisesti toteamus, että islamilainen laki takaa naisille suuren määrän oikeuksia, pitää paikkansa liberaalisti tulkittuna, Hämeen-Anttila sanoo.
 Islamilla on periaatteessa yksi ainoa laki, šaria, joka on jumalan muuttumaton ja ikuinen tahto.
 – On hyvin suuri skaala siinä, miten lakia tulkitaan, Hämeen-Anttila muistuttaa.
 Täysin tasa-arvoista asemaa islamilainen laki ei naisille anna, mutta liberaalisti tulkittuna epäsuhta ei välttämättä ole valtava, Hämeen-Anttila sanoo.
 – Kyllähän naisilla on suhteellisen hyvä asema islamilaisen lain puitteissa tietyissä maissa, joissa naisten toiminta, koulutus, ammatillinen toiminta, liikkuminen yhteiskunnassa on hyvinkin vapaata verrattuna konservatiivisiin ei-islamilaisiin maihin.
 Hämeen-Anttila huomauttaa, että Taliban itse myös selvästi rikkoi šaria-lakia. Järjestö nousi esillä alun perin huumeidenvastaisena liikkeenä, joka tuhosi oopiumviljelmiä.
 – Sitten kun he olivat vallassa, he totesivat, että on parempi rahoittaa itseään huumeilla kuin polttaa pellot. Sitten he olivat osana maailmanlaajuisessa huumekaupassa, mitä ei millään tavalla pysty islamin lain mukaan perustelemaan.
 Kabulaistytöt matkasivat tuulessa kotiin koulusta joulukuussa 2017. Taustalla muuriin maalatussa mainoksessa kannustetaan miehiä ja naisia äänestämään. Vuosien 1996–2001 Taliban-hallinto suhtautui kielteisesti tyttöjen ja naisten koulutukseen. Taliban on nyt lupaillut, että naisten opiskelu sallitaan. Francois-Olivier Dommergues/Alamy/AOP
 Voiko taliban liberalisoitua?
 Edellisen Taliban-hallinnon aikana naiset käytännössä suljettiin pois näkyvistä, jopa kuuluvista. Hämeen-Anttila muistuttaa, että hyvin konservatiivisessa Afganistanissa naisten asema ei ollut erityisen hyvä lännen tukeman hallinnon aikanakaan tai sitä ennen.
 Miljoonat tytöt pääsivät kouluun, mutta esimerkiksi vuonna 2017 ihmisoikeusjärjestö Human Rights Watch  raportoi , että 16 vuotta Taliban-hallinnon kaatamisen jälkeen kaksi kolmesta afganistanilaisesta tytöstä ei edelleenkään käynyt koulua.
 Syyskuussa 2020 Brookings-instituutti  arvioi , että parannukset naisten elämään jakautuivat epätasaisesti: Kaupunkilaisen keski- ja yläluokan naisten asema oli kohentunut mutta maaseudun naisten elämä oli usein ennallaan ja he kärsivät jatkuvasta konfliktista. Talibanin paluu uhkaa hauraita kohennuksia naisten asemaan.
 Hämeen-Anttila varoittaa helpoista hyvä–paha-vastakkainasetteluista. Talibanien vastustajatkaan eivät aina ole olleet kovin puhtoisia.
 Monilla sotapäälliköillä, jotka vuonna 2001 liittoutuvat Yhdysvaltain kanssa Talibania vastaan, oli tunnollaan pitkä lista  sotarikoksia . Yhdysvaltain joukot syyllistyivät itsekin  ihmisoikeusloukkauksiin  miehityksen alusta asti.
 Taliban itse syntyi vastareaktiona Afganistania kaoottisesti hallinneiden sotapäälliköiden valtaan, ja nämä taas saivat asemansa Neuvostoliiton vastaisessa sodassa, jossa Yhdyvaltain keskustiedustelu CIA rahoitti heitä hyvinä vapaussankareina pahaa Neuvostoliittoa vastaan.
 Nyt Taliban yrittää antaa itsestään maltillisen kuvan, mutta harva luottaa järjestön imagonrakennukseen. Vielä on vaikea tietää, onko Taliban oikeasti muuttunut vuosien 1996–2001 valtakaudestaan.
 Hämeen-Anttila pohtii, että vakauttaakseen valtansa Taliban tarvitsisi kansansuosiota. Kansansuosio ei välttämättä säily entisenlaisen äärimmäisen tiukan hallinnon alla.
 Jos Taliban olisi valtansa säilyttääkseen valmis kompromisseihin ja kykenisi samalla takaamaan rauhan, sillä voisi pitkällä aikavälillä olla jopa positiivisia vaikutuksia Afganistanille. Se on yksi skenaario, joskaan ei välttämättä todennäköisin, Hämeen-Anttila pohtii.
 – Yksi asia, jota Afganistan ehdottomasti tarvitsisi verrattuna viime 20 vuoteen, olisi rauhan kausi.
 Lue lisää:
 Suomen Kabulin-suurlähetystön evakuoimatta jääneet vartijat sanovat olevansa hengenvaarassa – "Emme aio antaa Suomelle anteeksi"  23.8.2021
 Talibanin 21-vuotias taistelija Hamza valvoo nyt Pakistanin rajaa – Yle kävi Torkhamin rajanylityspisteellä, jossa liehuu Talibanin valkoinen lippu  22.8.2021
 Vahva valtio on ollut vain unelma Afganistanissa – Talibanille ilmoittautui jo vastustaja  21.8.2021
 Afganistanin yllätysluhistuminen saattoi olla viimeinen niitti demokratian viemiselle asein – tutkija: Ajatus oli älytön  21.8.2021
 "Taliban voi antaa meille kunniallisen elämän" – Pakistanissa pakolaisleirillä asuva afganistanilainen suurperheen isä aikoo palata kotiin 19.8.2021
 Afganistanilaisnaisen unelma särkyi pirstaleiksi – pyytää apua, että pääsisi urheilemaan paralympialaisiin  18.8.2021

Mihin perustuu talibanien naisvihamielisyys? Šaria-lain äärimmäisen konservatiivinen tulkinta juontaa heimoyhteiskunnasta ja pitkästä sotatilasta


Summary: Nyt testattavat ilma-alukset ovat aivan eri kaliiperia kuin Puolustusvoimien tähän mennessä käyttämät droonit. Drooneille tehdyt terrori-iskut ovat kasvava ilmiö, ja maailmalla mietitään parhaillaan kuumeisesti, kuinka drooneilta voitaisiin suojautua.

Suomi alkaa syksyllä testata yhtä maailman tunnetuimmista miehittämättämistä ilma-aluksista, yhdysvaltalaisvalmisteista MQ-9 Reaperiä.
 MQ-9 Reaper on monelle tuttu konfliktialueiden uutiskuvista.
 Yhdysvallat on käyttänyt MQ-9 Reaper -lennokkeja tiedusteluun ja ihmisten tappamiseen ainakin Afganistanissa, Pakistanissa, Jemenissä ja Somaliassa. Viime vuosien tunnetuin isku oli iranilaisen sotilaskomentaja  Qassem Suleimanin  tappaminen ohjuksella Irakin pääkaupungissa Bagdadissa tammikuussa 2020.
 Lue lisää:   YK-raportoija: Iranilaiskomentajan tappanut USA:n isku oli laiton
 Puolustusvoimilla on ollut käytössä drooneja ja minilennokkeja tiedustelutehtävissä jo useamman vuoden ajan. Myös Rajavartiolaitos ja poliisi käyttävät lennokkeja valvonnassa.
 Nyt testattavat ilma-alukset ovat kuitenkin aivan eri kaliiperia kuin Puolustusvoimien tähän mennessä käyttämät droonit.
 Puolustusvoimat on kertonut varsin niukasti uusista testattavista miehittämättömistä ilma-alusjärjestelmistä.
 Se tiedetään, että lähivuosina testeihin osallistuvat uudet lennokit eivät laskeudu Suomeen. Julkisuuteen ei ole kerrottu, lentävätkö Reaper-lennokit testilentoja Suomen ilmatilassa vai jossain muualla. Tarkoitus on testata myös muita järjestelmiä.
 Parhaillaan puolustusvoimat myös tutkii miehitettyjen ja miehittämättömien ilma-alusten yhteistoimintaa. Tutkimusta tehdään Lapissa yhdessä Saksan kanssa. Tutkimuksessa droonit tuottavat tilannekuvaa tunnistamalla ja paikantamalla.
 Puolustusvoimien tavoitteena on, että uusien lennokkien testaamisella parannettaisiin suojajärjestelmiä, koulutettaisiin joukkoja ja kehitettäisiin yhteensopivuutta kansainvälisesti. Samalla on tarkoitus selvittää, sopivatko lennokit viranomaistyöhön.
 MQ-9 Reaperin siipienväli on 20 metriä, se voi kantaa jopa 1 700 kilon lastin ja lentää kerrallaan 23-30 tuntia. Michael Fitzsimmons / AOP
 Kaikki haluavat nyt drooneja
 Suomi ei ole ainoa valtio, joka panostaa nyt puolustuksessaan miehittämättömiin ilma-aluksiin. Drooneja ja muunlaisia miehittämättömiä ilma-aluksia on käytössä jo lähes kaikissa organisoiduissa asevoimissa maailmassa.
 Niiden suosion kasvuun on monta syytä: tekniikan halpeneminen, koon pienentyminen, kuljetuskapasiteetin kasvaminen, älyn lisääntyminen ohjausjärjestelmissä ja akkutehon kehittyminen.
 Yksi lennokkien kiistelty kehityssuunta on tekoäly ja parvessa toimiminen: maailmalla yleistyvät pikkuhiljaa tekoälyllä toimivat lennokit, jotka toimivat ainakin osittain autonomisesti. Oikeusoppineet kertovat myöhemmin tässä artikkelissa, miksi pitävät tekoälyn käyttöä ongelmallisena kansainvälisen oikeuden näkökulmasta.
 Turkin epäillään tappaneen ensimmäistä kertaa taistelijoita tekoälyllä toimivalla droonilla Libyassa maaliskuussa 2020. Tämä selviää YK:n turvallisuusneuvoston  asiantuntijapaneelin raportista .
 Lennokkien koko vaihtelee hyttysen kokoisesta metrin levyiseen drooniin ja jopa Reaperin tapaisiin, pienen lentokoneen kokoisiin lennokeihin.

 Yleisin käyttötarkoitus lienee tiedustelu, mutta niitä voidaan käyttää myös ohjusten tai ammusten kuljettamiseen. Droonien avulla voidaan pystyttää nopeasti tietoverkkoja – linkkiasema droonin kyytiin ja taivaalle. Virtajohdossa kiinni oleva drooni voi olla ilmassa pitkänkin ajan.
 Maanpuolustuskorkeakoulun ilmasotaopin opettajat ja asiantuntijat vastaavat kysymyksiin lennokeista kootusti sähköpostilla.
 – Yhdysvaltojen tapaisella suurvallalla kehitys on tuottanut myös toiselle puolelle maailmaa operoitavia aseistettuja lennokkeja. Pienemmät valtiot eivät ole pysyneet tai edes välttämättä katsoneet tarpeelliseksi pysyä tässä kehityksessä mukana, Maanpuolustuskorkeakoulusta kerrotaan.
 – Toki on huomioitava, että lennokkien käyttö on kansainvälisessä uutisoinnissa kovin paljon esillä ja ne ovat monesti saaneet kokoaan suuremman roolin viimeaikaisissa konflikteissa.
 Lennokkien torjuntaan olisi merkittävät markkinat Persianlahdella
 Drooni-iskut konfliktialueiden ulkopuolella ovat edelleen melko harvinainen mutta pikkuhiljaa kasvava ilmiö.
 Iranin ja Israelin välit kiristyivät entisestään heinäkuun lopussa, kun aseistettu drooni hyökkäsi öljytankkeria vastaan Omanin rannikolla.
 Drooni-isku teki tuhoa Mercer Street -tankkeriin Omanin rannikolla. Kuva on Yhdysvaltojen laivaston ottama. US Navy Captain Bill Urban / AFP
 Israelilaisen liikemiehen öljytankkeriin tehdyssä iskussa kuoli kaksi miehistön jäsentä. Yhdysvallat, Israel ja Iso-Britannia syyttävät iskusta Irania, joka itse kiistää osallisuutensa.
 Lue lisää:   Israelilaisalukseen kohdistunut hyökkäys kiristää Lähi-idän herkkää tilannetta entisestään – asiantuntijan mukaan Iran ja Israel käyvät varjosotaa
 Yksi iso kysymys tällä hetkellä on se, kuinka drooneja vastaan tulisi puolustautua. Siihen asevoimat ja esimerkiksi tankkereita suojelevat turvallisuusyritykset maailmalla etsivät kuumeisesti vastauksia.
 Lennokkeja vastaan puolustaudutaan Suomessa ja maailmalla melko samalla tavalla kuin taistelijan ohjaamaa ilma-alusta vastaan: hävittäjä- ja ilmatorjunnalla sekä ilmasuojelulla. Suomessa ilmatorjuntajoukot harjoittelevat vuosittain miehittämättämien lennokeiden torjuntaa.
 Tullaanko tulevaisuudessa näkemään drooneilla tehtyjä terroristi-iskuja? "En yhtään ihmettele. Sinällään yllättävää, että näin ei ole vielä käynyt."  Olli Ruohomäki, Ulkopoliittinen instituutti
 Suurin haaste kohdistuu tällä hetkellä siihen, miten kaupallisten droonien kokoluokkaa olevia lennokkien torjutaan kustannustehokkaasti. Yhtä yksinkertaista ratkaisua ei ole vielä kehitetty.
 – Mikäli tällainen vallankumouksellinen yksi sovellus olisi tähän kehittettävissä, olisi sen kehittäjälle tarjolla esimerkiksi Persianlahden maissa merkittävät markkinat, Maanpuolustuskorkeakoulun ilmasotaopin asiantuntijat kertovat.
 Drooneja käyttävät nimittäin muutkin kuin valtiolliset asevoimat: esimerkiksi terroristijärjestö Isis on saanut aikaan tuhoa laittamalla räjähteitä drooneihin, joita kuka tahansa voi tilata netistä.
 Ulkopoliittisen instituutin vieraileva johtava asiantuntija  Olli Ruohomäki  arvioi, että Isisin tapauksessa kohtuuhintaiset droonit tasaavat pelikenttää epäsymmetrisissä konflikteissa. Ne ovat konflikteja, joissa valtion asevoimat taistelevat ei-valtiollista toimijaa eli terroristiryhmää vastaan.
 Ruohomäen mukaan droonit ovat mullistamassa yhteiskunnan turvallisuutta. Tullaanko tulevaisuudessa näkemään drooneilla tehtyjä terroristi-iskuja?
 – En yhtään ihmettele. Sinällään yllättävää, että näin ei ole vielä käynyt, sanoo Ruohomäki.
 Droonit mukana nostamassa siviiliuhrien määrää
 Miehittämättömien lennokkien sotilaskäyttö on herättänyt huolta kansainvälisen oikeuden asiantuntijoissa jo ennen kuin lennokit oli edes varusteltu tekoälyllä.
 Yksi kuumimmista kysymyksistä on ollut se, pystyykö jopa tuhansien kilometrien päässä oleva droonin ohjaaja tunnistamaan varmasti, onko kohde siviili vai taistelija. Yhdysvaltoja on arvosteltu siitä, että sen drooni-iskuissa on kuollut kohtuuttoman suuri määrä siviilejä.
 Yhdysvaltojen armeijan sotilas ohjaa miehittämätöntä ilma-alusta Pohjankankaalla Satakunnassa toukokuussa 2017. Yhdysvaltalais- ja norjalaisjoukot osallistuivat Arrow 17 -sotaharjoitukseen suomalaissotilaiden rinnalla. AOP
 Droonien on usein katsottu rikkovan suhteellisuusperiaatetta, jonka mukaan asevoimat voivat iskeä vain sellaisella voimalla, joka on suhteessa sotilaalliseen tavoitteeseen. Kansainvälisen oikeuden professori  Martti Koskenniemi  antaa esimerkin: jos talossa on yksi taistelija ja sata siviiliä, ei liene suhteellisuusperiaatteen mukaista iskeä sinne.
 – Drooneja voidaan käyttää vastuuttomasti, kun itsellä ei ole mitään riskiä. Silloin voidaan sinkoa ohjuksia vähän sinne sun tänne sillä ajatuksella, että tuolla ehkä on jotain pahoja tyyppejä, Koskenniemi sanoo.
 Koskenniemi muistuttaa, että siviiliuhrien määrä konflikteissa on kasvanut tasaisesti 1900-luvulta lähtien, kun aseiden tuhovoima on koventunut. Jos ensimmäisessä maailmansodassa siviiliuhreja oli 25 prosenttia ja taistelijoita loput, 1990-luvulta lähtien siviiliuhrien osuus on noussut jo 75 prosenttiin.
 – Droonit ovat kuitenkin vain yksi pyssy lisää sotilaiden leikkikentässä. Ydinase on laadullisesti eri juttu, drooni ei ole, sanoo Koskenniemi.
 Tekoälyn käyttöä ei ole säädelty kansainvälisesti
 Tekoäly ja autonomiset järjestelmät tuovat oman mausteensa soppaan.
 Esimerkiksi Turkin armeija on kertonut käyttävänsä autonomisia taisteludrooneja Syyrian vastaisella rajalla. Tekoälyllä ja kasvojentunnistusteknologialla varustettujen lennokkien on tarkoitus partioida alueella ja tarvittaessa tehdä iskuja havaitsemiinsa kohteisiin.
 Lue lisää:   Tappajarobottien esiasteita on jo käytössä eri maissa – Googlen ex-insinööri muistuttaa, ettei kone välttämättä erota sotilasta kepillä leikkivästä lapsesta
 Koskenniemi näkee tekoälyn käytössä moniakin eettisiä ongelmia. Päällimmäisenä on kysymys siitä, kenellä on oikeudellinen vastuu tekoälyn tekemästä iskusta.
 Puolustusvoimat oli hankkimassa vuonna 2019 Mavic Pro Platinium -pienoiskoptereita tiedustelukäyttöön. Lennokit ovat kiinalaisvalmisteisia. Emmi Korhonen / Lehtikuva
 Tutkijatohtori  Mikko Huttunen  Lapin yliopistosta huomauttaa, että asettelu voi vielä kääntyä päälaelleen. Teknologinen kehitys voi olla niin nopeaa, että me pian mietimme sitä, tekeekö tekoäly parempia päätöksiä kuin ihminen.
 – Onko tekoäly kykeneväinen käyttämään sotilaallista voimaa tavalla, joka on aseellisia konflikteja koskevien oikeuden periaatteiden mukaista. Tai toteuttaako se sitä jopa paremmin kuin ihminen, Huttunen pohtii.
 Tekoälyn käyttöä aseellisissa konflikteissa ei tällä hetkellä ole säädelty kansainvälisesti eikä esimerkiksi EU:lla ole yhteistä kantaa asiaan. Punaisen Ristin kansainvälinen komitea (ICRC) on yksi toimijoista, joka on vaatinut uusia, oikeudellisesti sitovia sääntöjä asejärjestelmien autonomian sääntelemiseksi.
 Nämä kolme teknistä seikkaa määrittelevät droonien tulevaisuuden
 Miltä näyttää miehittämättömien ilma-alusten ja autonomisten asejärjestelmien tulevaisuus?
 Se riippuu asiantuntijoiden mukaan akkuteknologian, tietoverkkojen ja tekoälyn kehityksestä. Taivaalla voi olla jatkossa lähes äänettömiä, entistä kauemmin ilmassa pysyviä drooneja, jotka toimivat itsenäisesti. Arvioiden mukaan kansainvälisillä sopimuksilla niitä tuskin pystytään kieltämään kokonaan.
 Maanpuolustuskorkeakoulun asiantuntijat visioivat, että lisääntyvän autonomian myötä lennokkeja voi aseistaa yhä tehokkaammilla järjestelmillä, joilla voidaan iskeä huomattavasti kalliimpiin ja ihmisten operoimiin laitteisiin, kuten panssaroituihin ajoneuvoihin ja miehitettyihin ilma-aluksiin.
 Yksi iso kehittämisen paikka on se, mihin data  hillotaan  eli säilötään ja miten se saadaan droonin käyttöön.
 Miehitetyt koneet tuskin tulevat häviämään vielä pitkään aikaan.
 Maanpuolustuskorkeakoulun insinöörimajuri  Mika Niemisen  mukaan yleisin drooneihin liittyvät harhaluulo on, se että tekoäly muuttaisi kaiken hetkessä.
 – En usko siihen. Se on hyvä lisä, mutta vielä kohtuu pitkään tullaan tarvitsemaan ihmistä päätöksenteossa, sanoo Nieminen.

Suomi testaa USA:n jättidroonia – miehittämättömiä aluksia haluavat nyt sekä asevoimat että terroristit


Summary: Rajavartiolaitoksen johtamaan harjoitukseen osallistuu joukkoja Kymenlaakson ja Helsingin pelastuslaitoksilta, WWF:stä, Merivoimista, Suomen Punaisesta Rististä ja muita toimijoita Itämeren rannikkovaltioista.

Kotkan ja Pyhtään edustalla harjoitellaan tällä viikolla suuren öljyonnettomuuden torjuntaa.
 Kansainvälisessä harjoituksessa toimitaan kuvitteellisessa tilanteessa, jossa kaksi isoa säiliöalusta on törmännyt toisiinsa meriväylällä. Onnettomuuden seurauksena veteen pääsee merkittävä määrä alusten lastina ollutta vaarallista kemikaalia ja öljyä.
 Kuvitteellisen onnettomuuden myötä viranomaiset ja vapaaehtoiset ryhtyvät toimiin ihmishenkien pelastamiseksi ja ympäristövahinkojen rajoittamiseksi. Harjoituksessa pyritään esimerkiksi estämään kemikaalin ja öljyn leviämistä ja keräämään sitä talteen virtuaalisesti.
 Harjoitustoiminta keskittyy Pyhtään Munapirtin eteläpuolelle. Varsinainen harjoitus järjestetään merellä, saaristossa ja maissa tänään tiistaina ja huomenna keskiviikkona.
 Todellinen riski
 Itämeri on yksi maailman vilkkaimmin liikennöidyistä merialueista, joten suuronnettomuuden mahdollisuus on jatkuvasti olemassa.
 Rajavartiolaitoksen mukaan pelkästään Suomenlahdella liikennöi vuosittain yli 36 000 alusta, ja sen kautta kuljetetaan jopa 180 miljoonaa tonnia öljyä. Kapeutensa takia Itämeri on erityisen haavoittuva öljy- ja kemikaalionnettomuuksille. Onnettomuustilanteessa mereen päässyt öljy tai kemikaali leviää nopeasti.
 Ellei leviämistä pystytä rajoittamaan riittävän nopeasti, rantaviiva voi likaantua jopa satojen kilometrien matkalta. Yhteiskunnalle koituvat kustannukset voivat nousta suuriksi.
 Rajavartiolaitoksen johtamaan harjoitukseen osallistuu joukkoja Kymenlaakson ja Helsingin pelastuslaitoksilta, WWF:stä, Merivoimien maakuntajoukon Merikuljetusjoukkueesta, Suomen Punaisesta Rististä ja muita toimijoita Itämeren rannikkovaltioista.
 Kansainvälistä yhteistyötä
 Balex Delta 2021 -nimeä kantava harjoitus on osa Itämeren alueen merellisen ympäristönsuojelusopimuksen yhteistyötä.
 Balex-harjoitusten tavoitteena on mahdollistaa, että jokainen Itämeren rannikkovaltio kykenee johtamaan suurta öljyntorjuntaoperaatiota, omien resurssiensa lisäksi myös naapurimaiden resursseja hyödyntäen.
 Harjoitus järjestetään vuosittain eri puolilla Itämerta, vuorotellen kunkin rannikkomaan johdolla. Tänä vuonna Suomen isännöimään harjoitukseen osallistuu useita kansainvälisiä yksiköitä ja asiantuntijoita muun muassa Saksasta, Tanskasta, Puolasta, Ruotsista, Latviasta ja Virosta.

Itäisellä Suomenlahdella alkaa tänään kansainvälinen jättiharjoitus – kuvitteellisessa tilanteessa mereen pääsee vaarallista kemikaalia ja öljyä


Summary: Uuden päiväkodin pieni piha on herättänyt närää vanhemmissa. Päiväkotilapset leikkivät ja liikkuvat hyvin erilaisissa olosuhteissa ympäri Suomen. Pihan pienuus vaikuttaa lapsen motoriseen kehitykseen ja tilanpuute saa aikaan riitoja.

Päiväkotien pihat ovat usein kaupunkialueilla pieniä, koska tontit ovat ahtaita rakentaa. Kaikkialla ei ole edes käytössä omaa piha-aluetta.
 Pihan koko on noussut puheenaiheeksi myös elokuussa avatussa Kuopion kaupungin ylläpitämässä päiväkodissa, jossa on kahdeksan ryhmää ja lapsia on mahdollista ottaa hoitoon lähes 160. Ison päiväkodin piha on kuitenkin vain 660 neliömetriä.
 – Pikkusen ehkä arveluttaa se, miten mahtuvat, kun kaikki ovat paikalla, perheenisä  Mikko Niiranen  sanoo.
 Kuopiolainen Niiranen on seurannut päiväkodin touhuja kahden viikon ajan totuttaessaan perheen pienintä uuteen arkeen. Leikit kyllä sujuivat, mutta tuossa vaiheessa kaikki lapset eivät olleet vielä paikalla.
 Tapasimme Niirasen perheen illalla, kun päiväkoti oli jo kiinni. Kuvassa 1,5-vuotias Linnea ja Mikko Niiranen. Marianne Mattila / Yle
 Pieni piha on herättänyt kysymyksiä myös muissa kuin Niirasissa.
 – Vanhemmat ovat tiedustelleet, millä tavalla toimimme päiväkodissa ottaen huomioon pihan koon, päiväkodinjohtaja  Kirsi Holopainen  kertoo.
 Käytännössä tilanne on ratkaistu niin, että kaikkien päiväkotiryhmien ulkoilut porrastetaan. Niiraset epäilevät, että porrastaminen lyhentää lasten ulkoiluaikaa, koska ryhmiä on niin paljon.  Laura Niiranen  miettii jo kura- ja toppavaatekelejä.
 – Varsinkin pienillä siirtymisiin menee paljon aikaa.
 Laura Niiranen toivoo pihalle aidattua lisätilaa. Edessä 3-vuotias Jasmin. Marianne Mattila / Yle
 Lisätilaa lapsille on järjestetty viereisestä puistosta. Kaupunki on vuokrannut alueen, jolle asennettiin isompien lasten leikkivälineitä. Tilapalvelujen asiakkuuspäällikkö  Simo Hiltunen  kertoo koko puiston toimivan tarvittaessa leikkialueena.
 – Esimerkiksi palloleikeille, hippasille ja muulle liikunnalliselle toiminnalle on varsin mukavasti tilaa, Hiltunen kuvaa.
 Laura Niiranen näkee aitaamattoman alueen riskinä.
 – Isommat voivat lähteä haahuilemaan ympäriinsä lähikortteleihin, hän sanoo.
 Niirasen perhe toivoo, että kaupunki rakentaisi aidan myös vuokratun palan ympärille ja alue yhdistettäisiin osaksi päiväkodin pihaa.
 – Nyt sinne pääsee leikkimään aina pieni ryhmä kerrallaan yhden hoitajan valvonnassa. Kaikki eivät pääse siinä vapaasti touhuamaan, Mikko Niiranen kertoo.
 Lisätilaa hyödynnetään aina tilanteen mukaan. Ulkoilukäytännöt vaihtelevat viikoittain ja ryhmittäin päiväkodista kerrotaan. Marianne Mattila / Yle
 – Sitä milloin ryhmä ulkoilee puiston puolella ei olla lyöty lukkoon, koska päivät suunnitellaan lasten mielenkiinnon kohteiden ja tarpeiden mukaan, päiväkodinjohtaja Holopainen kertoo.
 Kehittyvä lapsi tarvitsee tilaa temmeltää
 Pihan koko vaikuttaa selvästi lapsen mahdollisuuksiin oppia motorisia taitoja. Tätä on selvittänyt Jyväskylän yliopiston dosentti  Arja Sääkslahti .
 Viimeisin tutkimustulos on viime vuodelta. Lähtökohta oli, että lapset viettävät ison osan päivästään varhaiskasvatuksessa.
 Hyvät leikkivälineet eivät korvaa tilaa. Monipuoliset taidot liikkua syntyvät juoksemalla, hyppimällä ja muun muassa pallopeleissä.
 – Esimerkiksi kiipeilyteline kehittää kyllä kehon oikean ja vasemman puolen rytmikästä liikuttamista, mutta se ei suoraan vaikuta esimerkiksi taitoon juosta tai hyppiä, Sääkslahti kertoo.
 Männistön päiväkoti avattiin elokuun alussa. Marianne Mattila / Yle
 Päiväkodin pihan koko näkyy myös kotona. Mitä enemmän lapsella on tilaa käytössä vauhdikkaisiin leikkeihin, sitä taitavampi ja aktiivisempi liikkuja hän on myös muulloin.
 – Lapsi haluaa lisähaasteita esimerkiksi aloittamalla liikunnallisen harrastuksen tai innostuu kasaamaan kotona joukkoja pihapeleihin, Sääkslahti kuvaa.
 Sen sijaan ahtaalla pihalla lapsi joutuu kontrolloimaan jatkuvasti itseään eikä voi päästää valloilleen kaikkea energiaansa.
 – He tarvitsevat kehityksellisestikin tällaisen päivittäisen energian irtipäästön
 Tilanpuute turhauttaa isompia lapsia
 Pienellä pihalla energianpurkaukset saattavat saada aikaan törmäyksiä varsinkin silloin, kun tilan jakavat myös pienemmät lapset.
 – Tällöin ei pystytä esimerkiksi pelaamaan jalkapalloa tai muuta vastaavaa ja tekemisen rajaaminen turhauttaa isompia, kommentoi Suomen lastenhoitoalan liiton toiminnanjohtaja  Eila Seppälä-Vessari .
 Eri-ikäisten kanssa tapahtuu myös useammin yhteentörmäyksiä.
 – Tapahtuu leikkien rikkomista ja riitoja. Ylipäänsä joudutaan enemmän kieltämään ja varoittelemaan.
 Pienen pihan hyvä puoli on, että pelkästään pienten lasten tekemisten seuraaminen on siellä helpompaa. Marianne Mattila / Yle
 Pihaa ei pitäisi myöskään ympätä täyteen välineitä, vaan mielikuvitukselle ja vapaalle touhuamiselle pitää jäädä tilaa.
 – Toiveena onkin, ettei aina tarvitse lähteä pihan ulkopuolelle näitä tekemään.
 Jokaiselle lapselle tulisi varata 20 neliötä
 Päiväkotilapset leikkivät ja liikkuvat hyvin erilaisissa olosuhteissa ympäri Suomen. Päiväkoti saattaa toimia esimerkiksi kerrostalon alakerrassa, jolloin koko talon leikkipiha on sen käytössä.  Leikkipihoja on rakennettu myös katoille .
 Rakennustieto Oy:n suositus on, että tilaa olisi käytössä jokaiselle lapselle 20 neliömetriä. Kuopiolaisen Männistön päiväkodin aidattu leikkipiha on 660 neliömetriä. Vuokratun alueen koko on 273 neliömetriä.
 Tuoreimman selvityksen  pihoista on tehnyt Liikunnan ja kansanterveyden edistämissäätiö Likes.
 Vuonna 2019 tehtyyn kyselyyn vastasi 510 varhaiskasvatusyksikköä yhteensä 105 kunnasta. Näistä 19 yksiköllä ei ollut käytössä lainkaan omaa pihaa.
 Piha-alueen kokoa arvioi 284 yksikköä ja keskimääräinen pihan koko oli noin 2 500 neliömetriä. Jos tämän kokoisen alueen ajattelee neliön muotoiseksi, sen yksi sivu on 50 metriä.
 Kaikki ulkoilu ei tapahdu päiväkodin pihalla. Tavoitteena on retkeillä ja ulkoilla myös muualla. Marianne Mattila / Yle
 Tietoja asiasta selvitetään harvakseltaan.  Edellinen laajempi selvitys  on vuodelta 2009.
 Päiväkotien pihojen suunnittelua, rakentamista ja käyttöä ohjaavat varhaiskasvatuslaki ja kuluttajaturvallisuuslaki. Sen lisäksi ulkotilojen suunnittelussa huomioidaan Rakennustieto Oy:n ohjekortteja.
 Ulkotilojen suunnittelun tavoitteet: Ympäristö mahdollistaa säännöllisen luontokosketuksen, mikä edistää lasten ja nuorten psyykkistä ja fyysistä hyvinvointia Ympäristö kannustaa monipuoliseen liikkumiseen. Kaiken ikäisillä ja taitoisilla on mahdollisuus saada myönteisiä kokemuksia liikkumisesta Ulkotila tarjoaa mahdollisuuksia oppimiseen olemalla moniaistinen sekä toimintaan ja vuorovaikutukseen kutsuva. Oppiminen tapahtuu vuorovaikutuksessa ympäristön kanssa
 Myös Opetushallitus toteaa päiväkotien osalta: Erityisesti päiväkodeissa ulkotilan merkitys on suuri, koska ulkona vietetään merkittävä osa varhaiskasvatusajasta.
 Millainen on hyvä päiväkodin leikkipiha? Voit keskustella aiheesta keskiviikkoiltaan 25.8. 2021 klo 23.00 saakka.
 Lue lisää:
 Tutkimus: Päiväkodin pihaan kannattaa laittaa muutakin kuin hiekkaa ja pensaita – maassa möyriminen saattaa vähentää lasten riskiä saada nykyajan sairauksia
 Ulkopäiväkodissa metsäretket ovat arkipäivää ja kaiken voi tehdä pihalla: unet teltassa, ruoka taivasalla, askartelu kalliolla – ja puskapissa
 Video: tältä näyttää parkkitalon katolle rakennettu leikkipaikka Kuopiossa – lapset nauttivat, mutta kaupunkia paikka epäilyttää

Päiväkotien pihat jäävät usein pieniksi kaupunkien ahtailla tonteilla – Kuopiossa uuden päiväkodin piha on poikkeuksellisen pieni


Summary: Israelin armeijan mukaan iskut olivat vastaus ilmapalloiskuihin, jotka olivat sytyttäneet tulipaloja Israelissa.

Israel on tehnyt jälleen ilmaiskuja vuosia saarrossa olleelle Gazan kaistalle. Ilmaiskuja edelsivät Gazasta käsin Israelin puolelle tehdyt ilmapalloiskut, jotka aiheuttivat tulipaloja maan eteläosassa.
 Tapahtumia nimettömänä kommentoineen palestiinalaisen turvallisuuslähteen mukaan Israelin maanantaina tekemistä ilmaiskuista ei aiheutunut henkilövahinkoja. Aineellisia vahinkoja iskut sen sijaan saivat aikaan. Iskut kohdistuivat kaistalla sijaitseviin Gazan kaupunkeihin Khan Younisiin ja Jabaliaan.
 Palestiinalaislähteen mukaan äärijärjestö Hamasille uskolliset taistelijat olivat ampuneet Israelin lentokoneita kohti.
 Israelin armeija kertoi tiedotteessa hävittäjiensä tehneen iskuja Hamasin kohteisiin. Ainakin yksi armeijan mainitsemista kohteista sijaitsi lähellä siviiliasutusta ja paikallista koulua.
 Armeijan mukaan iskut olivat vastaus Hamasin Israelin puolelle tekemiin ilmapalloiskuihin. Israel vastaa usein Gazasta tehtyihin ilmapalloiskuihin ilmaiskuilla.
 Takana väkivaltainen viikonloppu
 Lauantaina Israelin ja Gazan rajalla Israelin asevoimien ja mielenosoittajien yhteenotossa loukkaantui tai haavoittui kymmeniä. Vakavasti haavoittuneiden joukossa on 13-vuotias palestiinalaispoika ja israelilaispoliisi.
 Viikonlopun kärjistyminen tapahtui kolme kuukautta toukokuisen tulitauon solmimisen jälkeen. Israel ja Hamas sopivat tulitauosta 11 päivää kestäneiden sotatoimien jälkeen. Niiden aikana kuoli ainakin 260 palestiinalaista ja 13 israelilaista.
 Saarto vaikuttaa palestiinalaisten jokapäiväiseen elämään noin Espoon kokoisessa Gazassa. Israel päätti saartaa alueen vuonna 2007, kun Hamas oli noussut valtaan Gazassa.

Israel teki jälleen ilmaiskuja vuosia saarrossa olleelle Gazan kaistalle, josta tehtiin ilmapalloiskuja Israeliin


Summary: Osavaltion oikeusministerin määräämän tutkinnan mukaan Cuomo oli ahdistellut yhteensä 11 naista.

Yhdysvalloissa virastaan New Yorkin osavaltion kuvernöörinä eronnut vaikutusvaltainen demokraattipoliitikko  Andrew Cuomo  väitti jäähyväispuheessaan joutuneensa ajojahdin kohteeksi. Cuomon eron syynä olivat syytökset seksuaalisesta ahdistelusta.
 Osavaltion oikeusministerin määräämän tutkinnan mukaan Cuomo oli ahdistellut yhteensä 11 naista muun muassa sopimattomalla koskettelulla. Cuomo kiistää syytökset.
 Esinauhoitetussa puheessaan viimeisenä työpäivänään Cuomo väitti häneen kohdistetun tutkinnan olleen suunniteltu ajamaan hänet virastaan.
 – Se oli politiikan ja median mylläkkä, mutta totuus tulee ennen pitkää ilmi. Siitä olen varma, Cuomo sanoi.
 Cuomo vastusti pitkään painostusta irtisanoutua. Ennen eroaan Cuomoa oli kehottanut irtisanoutumaan myös presidentti  Joe Biden .
 Osavaltion johtoon nousee nainen
 Yhdysvaltain neljänneksi väkirikkaimman New Yorkin osavaltion johtoon nousee varakuvernööri  Kathy Hochul , josta tulee osavaltion ensimmäinen naiskuvernööri.
 Cuomo johti osavaltiota vuosikymmenen ajan kolmella kaudellaan. Cuomo nousi kansainvälisestikin tunnetuksi nimeksi päivittäisistä tiedotustilaisuuksistaan koronapandemian alussa New Yorkin painiessa pahimman tautiaallon kanssa.
 Kriisiaikana kuvernööri kasvatti suosiotaan, ja puolueväen parissa ehdoteltiin jopa presidenttiehdokkuutta. Sittemmin kuvernöörin suosio lähti laskuun, kun häntä syytettiin osavaltion vanhainkotien koronakuolemien todellisen määrän peittelystä.
 Perinpohjaisesti tämän maine ryvettyi seksuaaliahdistelusyytösten myötä.

Seksuaaliahdistelusyytösten vuoksi eronnut New Yorkin kuvernööri Cuomo väitti jäähyväispuheessaan joutuneensa ajetuksi virasta


Summary: Tulliportin normaalikoulussa Joensuussa toteutuvat nykykoulun uudet trendit. Kaikki nelosluokkalaiset käyvät koulua samassa tilassa, ja perinteisiä oppiaineita on vain vähän. Tässä jutussa opettajat kertovat, miten homma saadaan toimimaan.

Tulliportin normaalikoulun nelosluokkalaiset Joensuussa käyvät tulevaisuuden koulua. Heidän opiskelussaan toteutuu kolme nykykoulun suurta trendiä: ilmiöoppiminen, avoin oppimistila ja yhteisopettajuus.
 Käytännössä koko 83 oppilaan ryhmä käy koulua muunneltavassa 250 neliön tilassa. Ilmiöoppiminen puolestaan tarkoittaa sitä, ettei opetusta ole sidottu perinteisiin oppiaineisiin. Tilassa työskentelee kaikkiaan viisi opettajaa.
 Minna Haringilla, Mika Monosella  ja  Ulla Saastamoisella  on takanaan nyt noin neljän vuoden kokemus uudesta mallista ja sitä ennen pitkä ura opettajana perinteisessä luokassa. He ovat myös perustaneet yrityksen, joka järjestää muille opettajille koulutuksia ilmiöopettamisesta ja oppimistilojen hyödyntämisestä.
 Kukaan heistä ei vaihtaisi vanhaan malliin mistään hinnasta.
 Nykykoulun uusia opetusmetodeja on kritisoitu laajasti. Tässä jutussa pioneeriopettajat kommentoivat kritiikkiä ja vastaavat väitteisiin.
 1. Kun monta luokallista oppilaita kootaan samaan tilaan, koulunkäynnistä tulee kaaosta
 Tulliportin normaalikoulun neloset kokoontuvat aamuisin tilaan, joka muistuttaa ennemmin päiväkotia kuin luokkahuonetta. Se on opettajien mielestä mainio asia: tilassa viihdytään ja sitä voi käyttää monin tavoin.
 Yksi tarvitsee välillä jumppatauon kiipeilyseinällä, toinen vetäytyy opiskelemaan villasta huovutettuun hiljaiseen kotaan.
 – Tällaisessa tilassa on perinteistä luokkaa paljon monipuolisemmat mahdollisuudet tarjota kullekin parhaiten sopivat olosuhteet oppia, Minna Haring sanoo.
 Opettajat muistuttavat, ettei opetus tapahdu 83 oppilaan jättilaumassa. Ryhmä jaetaan eri kokoisiin porukoihin tarpeen ja tilanteen mukaan. Opettajia ja koulunkäynninohjaajia on paikalla 4-5.
 – Joskus yhdessä ryhmässä voi olla 40 lasta ja toisessa 5. Kun luokassa on monta aikuista, tällainen on mahdollista, Haring toteaa.
 Ulla Saastamoinen valmistelee väitöskirjaa oppilaiden hyvinvoinnista joustavissa tiloissa. Tutkimuksessa on hyödynnetty aivosähkökäyrää mittaavia pantoja. Niillä mitattiin oppilaiden keskittymistä ja sitoutumista opiskeluun luokan eri tiloissa. Lisäksi koulussa viihtymisestä kysyttiin oppilailta aamuisin ja iltapäivisin.
 – Alustavien tulosten mukaan kouluviihtyvyys oli jo aamulla erittäin hyvä ja vielä parani iltapäivää kohden, Saastamoinen sanoo.
 2. Isossa ryhmässä meteli on järjetön. Avokonttorissa opiskelusta ei tule mitään
 Ajatus yli 80 lapsen avokonttorista huolestuttaa erityisesti oppilaiden vanhempia.
 – Se on ymmärrettävää, jos ei vielä tiedä, miten toimimme isossa tilassa, Minna Haring toteaa.
 Opettajat ovat yhtä mieltä siitä, että tilasta täytyy löytyä hiljaisen työskentelyn paikkoja. Tulliportinkadun norssissa niitä ovat lasiseinällä erotettu akvaario, katsomon alle rakennettu luola ja hämärä aistihuone säkkituoleineen.
 Tunti alkaa usein työnjaolla, jossa kaikki oppilaat ovat koolla. Sen jälkeen hajaannutaan pienempiin ryhmiin, joiden työskentelyä opettajat ohjaavat. Puhetta on ja saa olla.
 – Saamme kyllä tämän porukan hiljaiseksi tarvittaessa, mutta on aika vanhanaikainen ajatus, että koulussa ei keskustella ja vaihdeta ajatuksia, Ulla Saastamoinen sanoo.
 Silti meteli nousee esille koululaisten omissa kokemuksissa, joita Saastamoinen on kerännyt väitöstutkimustaan varten. Se on oikeastaan ainoa negatiivinen asia, jonka oppilaat mainitsevat.
 – Meteli on aina subjektiivinen kokemus, ja koulussa on aina hälinää. Desibeleillä mitattuna isossa luokassa ei ole erityisen meluisaa.
 Myös tilan akustiikka on mietitty tarkkaan: lattia ei kopise, katto ja seinät on vuorattu akustiikkalevyillä.
 3. Opettaja ei enää opeta. Lapselta edellytetään sellaisia itsensä johtamisen taitoja, joita ei ole kaikilla aikuisillakaan
 Perinteistä opetusta, jossa opettaja puhuu ja oppilaat kuuntelevat hiljaa, on vain vähän. Sen sijaan oppilaat ratkaisevat ongelmia ja tekevät tehtäviä ryhmässä.
 – Onko oppiminen lopulta sitä, että opettaja kaataa tietoa hiljaa kuuntelevien oppilaiden päähän, Minna Haring kysyy.
 Itsensä johtamisen taitoja ei tarvitse olla valmiina, niitä opetellaan aluksi ihan kädestä pitäen.
 Viime vuonna lähdettiin liikkeelle siitä, että jokainen tietää oman repun paikan naulakossa. Nyt oppilaat tarkastavat luokan ulkopuolelta näyttöruudulta, mitä välineitä tarvitaan mukaan ja missä oma pienryhmä kokoontuu.
 Nelosluokkalaisilla ei ole lukujärjestyksessään kovin montaa perinteistä oppiainetta. Niiden tilalla lukee “ilmiö”. Kouluvuoteen mahtuu neljä suurempaa ilmiötä, ikään kuin kehystä, jonka ympärille opetus rakennetaan. Syksy alkaa teemalla “Joensuu ennen ja nyt”.
 – Perinteisillä kokeilla mitattuna lapset oppivat varmasti saman kuin ennenkin. Mutta sen päälle tulee paljon muuta, Minna Haring toteaa.
 Tiimityöskentelyn ja ongelmanratkaisun taitoja tarvitaan myös tulevaisuuden työelämässä, opettajat uskovat.
 Lapset oppivat myös toisiltaan ja ympäristöstä. Nyt jo yläkouluun siirtyneen ryhmän kanssa opettaja Mika Mononen veti teknologiasta kiinnostuneiden oppilaiden porukkaa. Mini-Erkeiksi kutsutut oppilaat kiersivät opettamassa pienempiä koululaisia tablettien ja tietokoneiden kanssa.
 Erityisopettaja Sanna Vänskä on mukana luokassa lähes päivittäin. Tehtäviä tekemässä Sofia Serbina. Heikki Haapalainen / Yle
 4. Erityistä tukea vaativat oppilaat kärsivät isosta ryhmästä. Yksilöllisiä tarpeita ei voida ottaa huomioon
 Perinteinen malli on tämä: luokanopettaja vetää porukkaansa yksin ja erityisopettaja on apuna silloin tällöin tai ottaa tukea tarvitsevia oppilaita opiskelemaan erilliseen tilaan.
 – Aiemmin uralla olo saattoi olla aika yksinäinen ja riittämätön, kun yritti vastata oppilaiden erilaisiin tarpeisiin, Mika Mononen sanoo.
 Isossa ryhmässä paikalla on aina monta aikuista ja vastuuta voidaan jakaa. Myös erityisopettaja on paikalla enemmän, koska hänen ei tarvitse jakaa aikaansa eri luokille.
 – Tässä mallissa voidaan tarjota tukea siinä hetkessä, kun lapsi sitä tarvitsee, sanoo erityisopettaja Sanna Vänskä.
 Tuki tuodaan mahdollisimman paljon omaan ryhmään, ei siitä irralleen. Yksi esimerkki on “klinikka”, eräänlainen päivystävä opettaja. Jos oppilas itse tai opettaja huomaa, ettei joku asia ole vielä hallussa, voi sitä kerrata klinikalla yhdessä opettajan kanssa.
 Kaiken lähtökohta on oppilaantuntemus.
 – Koen, että tunnen nämä kaikki 83 oppilasta. Jos huoli oppilaasta herää, tuen tarvetta voidaan käydä läpi useamman aikuisen voimin, Mika Mononen sanoo.
 5. Nykykoulu vaatii opettajalta mahdottomia. Työ on raskaampaa kuin ennen
 Uudet opetusmetodit vaativat opettajilta aikaa suunnitteluun ja toiminnan organisointiin. Arjen käytännöt opetellaan yhdessä lasten kanssa, vasta sitten itseohjautuvuus on mahdollista.
 Mika Monosen mielestä työssä jaksaminen on parantunut. Joensuulaisopettajien tiimi on koossa jo neljättä vuotta. Yhteistyö on ehtinyt hioutua.
 Opettajan oma halu tiimityöhön on välttämätöntä.
 – Koen, että tiimi on meillä paljon enemmän kuin osiensa summa. Työn ilo ja innostus ovat lisääntyneet. Nykyisin tuntuisi surulliselta vetää luokkaa yksin, Mika Mononen sanoo.
 Juttua täydennetty 23.8.2021 kello 10.56: Lisätty tieto siitä, että juttuun haastatelluilla opettajilla on myös yritys, joka järjestää ilmiöoppimiseen ja oppimisympäristöihin liittyviä koulutuksia.
 Osallistu keskusteluun jutun aiheesta. Keskustelu on auki 24.8 klo 23:een asti.
 Lue myös:
 Nykykoulujen menetelmiä tutkitaan oppilaiden aivoaaltoja mittaamalla – joensuulaiskoulussa uusien luokkatilojen suosituin paikka on luola
 Pontuksen koulu joutui kohun silmään modernien opetusmenetelmiensä vuoksi – muutti opetustapaa perinteisempään suuntaan
 Lapset ja opettajat oireilevat avokoulujen melussa – lasiseinät toivat opiskelurauhan yli 900 oppilaan kouluun Hämeenlinnassa

Nämä opettajat vetävät 83 oppilaan ryhmää yhdessä tilassa eivätkä vaihtaisi entiseen – nyt he kumoavat 5 sitkeää myyttiä nykykoulusta


Summary: Käräjäoikeus tuomitsi huumepoliisin ex-päällikön Jari Aarnion elinkautiseen vankeuteen liki 18 vuoden takaisessa murhassa. Ex-rikollispomo Keijo Vilhunen vapautui syytteistä. Aarnio haluaa syytteen nurin ja syyttäjä elinkautisen myös Vilhuselle.

Helsingin hovioikeus aloitti maanantaina Suomessa täysin poikkeuksellisen murhajutun käsittelyn.
 Syyttäjät moukaroivat heti oikeudenkäynnin alkaessa käräjäoikeuden tuomiosta hovioikeuteen valittaneen Helsingin huumepoliisin ex-päällikön  Jari Aarnion  puolustusta.
 Helsingin käräjäoikeus  tuomitsi Aarnion murhasta elinkautiseen viime joulukuussa. Oikeus katsoi, että Aarnio ei estänyt ruotsalais-turkkilaisen rikollisen  Volkan Ünsalin  murhaa lokakuussa 2003, vaikka tiesi suunnitelmista etukäteen.
 Näin Aarnio syyllistyi oikeuden mukaan niin sanottuun epävarsinaiseen laiminlyöntirikokseen. Tällaista tapausta kytkettynä murhasyytteeseen ei ole koskaan aiemmin käsitelty Suomessa, joten kyseessä on ennakkotapaus.
 Aarnio kiistää syytteen ja katsoo, että käräjäoikeuden tuomio on kaikilta osin virheellinen.
 Syyttäjä: Aarnio "teki tulosta" murhan selvittämisessä
 Aluesyyttäjä  Perttu Könönen  sanoi, että syyttäjä pitää kiinni aiemmista vaatimuksistaan. Hän kävi valtionsyyttäjä  Mikko Männikön  kanssa läpi lokakuussa 2003 tapahtunutta palkkamurhaa edeltäneitä tapahtumia.
 Syyttäjien mielestä ne osoittavat Helsingin huumepoliisin entisen päällikön  Jari Aarnion  ja entisen rikollispomon,  Keijo Vilhusen  syyllistyneen murhaan.
 He katsoivat, että kummankin intressissä on ollut antaa murhan tapahtua.
 – Vilhunen sai rikollispiireissä jopa Ruotsia myöten kunniaa ja gloriaa. Poliisi taas sai Aarnion ansiosta selvitettyä murhan, sanoi Männikkö.
 Könönen muistutti, että tulosajattelu oli Aarniolle tärkeää ja Ünsalin murhasta tuomittiin aikanaan neljä miestä elinkautisiin rangaistuksiin.
 Syyttäjien mielestä Aarnion tietolähteenä toimineen Vilhusen osuus murhassa tutkittiin aikanaan puutteellisesti. Könönen sanoi, että Vilhunen pystyi luottamaan Aarnion suojeluun.
 – Ei kannata laittaa lintua häkkiin, jos haluaa sen laulavan.
 Aluesyyttäjä Perttu Könönen (vas.) ja valtionsyyttäjä Mikko Männikkö vaativat myös hovioikeudessa elinkautisia vankeusrangaistuksia Jari Aarniolle ja Keijo Vilhuselle. Jorge Gonzalez / Yle
 Syyttäjä: Aarnio ei tehnyt mitään
 Syyttäjän ja käräjäoikeuden tuomion mukaan Aarniolla oli erityinen velvollisuus estää palkkamurha, mutta hän löi sen tahallaan laimin.
 Aarnion mukaan hän oli kuullut vain huhun asiasta eikä hänellä ollut sellaista tietoa, jonka perusteella henkirikos olisi voitu estää. Männikkö painotti, että puolustus ei ole kertonut sitä, mikä huhun konkreettinen sisältö on.
 Aarnion mukaan hän ei olisi voinut estää murhaa vaikka olisi saanut siitä yksityiskohtaisia tietoja. Männikkö oli toista mieltä.
 – Olisi järkevää ajatella, että poliisin näkyvä väliintulo olisi estänyt sen.
 Männikön mukaan Aarniolla oli monia muitakin mahdollisuuksia toimia, mutta hän ei tehnyt mitään.
 Aarnion puolustus: Hämmästyttävä väite syyttäjältä
 Aarniota avustava asianajaja  Riitta Leppiniemi  sanoi, että Aarnio ei saanut Ünsalin murhasta mitään etua eikä se ollut hänen intresseissään.
 – Tämä Könösen väite, että Aarnio olisi näin tehnyt, koska oli niin tuloshakuinen, on hämmästyttävä. Se oli väkivaltarikosyksikön asia ja Aarnio oli huumepoliisissa.
 Vilhusen kertomuksilla oli merkittävä osuus Aarnion käräjäoikeudessa saamaan langettavaan tuomioon.
 Leppiniemi korosti, että Vilhunen yrittää puhua itsensä eroon murhasyytteestä. Hän sanoi, että kertomus tapahtumista muuttui marraskuussa 2019.
 – Vilhusen ainoa puolustautumismahdollisuus oli se, että hän vetosi tietolähdetoimintaan.
 – Käräjäoikeus hämmästyttävällä tavalla päätyi uskomaan Vilhusta ja jopa hahmotti niin, että ei ole aihetta epäillä murhasta epäillyn vastaajan kertomaa.
 Leppiniemi huomautti, että Vilhusen kertomukset ovat ristiriidassa myös muiden henkilöiden kertomusten kanssa.
 Jari Aarniota avustivat hovioikeudessa asianajajat Mikko Ruuttunen (vas.) ja Riitta Leppiniemi. Jorge Gonzalez / Yle
 Puolustus: varoittamisesta olisi tullut väkivallan uhka
 Syyttäjän mukaan Aarnion olisi pitänyt edes soittaa Ünsalille tai murhan suunnittelijoille. Leppiniemi korosti, että Ünsalilla ei edes ollut puhelinta vaan hän soitti puhelinkopeista.
 Varoittamisesta olisi Leppiniemen mukaan seurannut odottamaton tapahtumaketju.
 – Täällä tullaan kuulemaan todistelua siitä, mikä vaaran lähde se olisi ollut. Sieltä olisi tullut todellinen väkivallan uhka Ünsalille tai Ünsalin perheeseen tai jonnekin muualle.
 Leppiniemen mukaan lopputulos olisi myös ollut sama vaikka Ünsalila olisi varoitettu.
 – Ei Suomesta lähteminen olisi Ünsalia voinut pelastaa. Missään päin maailmaan hän ei ilmeisesti ollut turvassa.
 Aarnio istuu parhaillaan tynnyrihuumejutussa saamaansa  kymmenen vuoden vankeusrangaistusta  Helsingin vankilassa. Hänet tuotiin oikeudenkäyntiin vankilasta.
 Syyttäjä pitää Vilhusen tuomiota virheellisenä
 Käräjäoikeus hylkäsi Vilhusen syytteen ja katsoi, että hänen syyllisyydestään Ünsalin murhaan jäi varteenotettava epäily. Käräjäoikeus kuitenkin katsoi Vilhusen osallistuneen murhasuunnitelman järjestelyihin.
 Syyttäjä pitää tuomiota Vilhusen osalta virheellisenä ja katsoo, että Vilhusen syyllisyyden aste on korkein mahdollinen.
 – Käräjäoikeuden rakennelma oli täysin yllättävä. Hän on järjestänyt palkkamurhaajat, voiko sen olennaisempaa osuutta murhaan olla. Asemansa perusteella hän on saanut muut tekemään likaisen työn, sanoi Perttu Könönen.
 Könösen mukaan Vilhunen olisi voinut väkivaltaisen rikollisjengin pomona estää murhan, jos olisi halunnut.
 Vilhunen: yksi tekijöistä sopi murhan
 Vilhusen avustaja, asianajaja  Markku Fredman  sanoi, että Vilhunen vaatii syytteen hylkäämistä.
 Vilhusen mukaan toinen murhan toteuttajista oli sopinut suoraan ruotsalaisten rikollisten kanssa tekevänsä murhan ja ilmoitti siitä hänelle.
 Fredman korosti, että Vilhunen kertoi tietonsa murhan suunnittelusta viipymättä Aarniolle.
 – Koska Vilhunen piti poliisin tietoisena suunnitelmista, hänellä on ollut kaikki syy uskoa, että murha voidaan estää.
 Fredman sanoi, että Vilhunen välitti murhan jälkeen Aarniolle myös tiedon ajasta, paikasta ja murhavälineestä.
 Kun Vilhusen ja Aarnion yhteistyö myöhemmin selvisi, Vilhusen ilmiantaneet rikolliset päättivät valehdella kostaakseen hänelle, kertoi Fredman.
 Vilhunen ei ollut paikalla hovioikeudessa vaan osallistui oikeudenkäyntiin videoyhteydellä Sulkavan vankilasta.
 VIlhunen ja Aarnio ovat koko ajan kiistäneet vastuunsa Ünsalin kuolemasta.
 Murha oli kosto Ünsalille
 Palkkamurhassa oli kyse alamaailman keskinäisestä välienselvittelystä.
 Volkan Ünsal oli paljastanut poliisille tietojaan vuoden 2002 Arlandan lentokenttäryöstöstä, ja hänen kerrotaan kavaltaneen osan ryöstörahoista itselleen.
 Hovioikeus on varannut jutun käsittelyyn noin 20 istuntopäivää aina marraskuun alkupäiviin asti. Todistajia oikeudenkäyntiin on kutsuttu yli 30.
 Lue myös:
 Syyttäjä valittaa kohutuomiosta – käräjäoikeus vapautti ex-jengipomon murhasyytteestä, mutta tuomitsi Jari Aarnion elinkautiseen
 Prosessioikeuden professori Mikko Vuorenpää pitää Aarnion tuomiota täysin poikkeuksellisena
 Jari Aarnio on syyllinen murhaan – käräjäoikeus tuomitsi ex-poliisipomon elinkautiseen ja vapautti rikollispomon 17 vuoden takaisesta teosta
 Yle seurasi palkkamurhakäräjiä: Ex-poliisijohtaja Jari Aarnio ja ex-jengipomo Keijo Vilhunen täysin eri linjoilla – Aarnio kiistää saaneensa tietoja murha-aikeista vasikkana toimineelta Vilhuselta
 "Rikollispomo soitti järkyttyneenä Aarniolle, miten murha pääsi tapahtumaan", Aarnio: Minulla ei ollut tietoa – Yle seurasi hetki hetkeltä

Hovioikeus pui Jari Aarnion murhatuomiota – syyttäjän mukaan elinkautisen saanut ex-poliisipäällikkö hyötyi siitä, että ei estänyt murhaa