Summary: Valtava soteulkoistus Meri-Lapissa on jälleen tapetilla. Sairaanhoitopiiri hakee purkua omille ulkoistamispäätöksilleen, mutta asiat on valmisteltu salaisina, eikä niistä ole kerrottu edes sopimusosapuolille.

Länsi-Pohjan sairaanhoitopiiri hakee Meri-Lapin sote-ulkoistuksen purkua. Sairaanhoitopiiri on jättänyt korkeimmalle hallinto-oikeudelle hakemuksen sairaanhoitopiirin hallituksen kahden päätöksen purkamisesta.
 Toisessa niistä tehtiin palveluiden hankintapäätös ja toisessa hyväksyttiin Mehiläinen Länsi-Pohjan kanssa tehty palvelusopimus.
 Sopimuksen allekirjoittivat sairaanhoitopiiri, Mehiläinen Länsi-Pohja sekä alueen kunnista Kemi, Keminmaa, Tornio ja Simo. Vaikka kunnat ovat sopijapuolia, ei niille ole kerrottu purkuhakemuksesta.
 – Kunnille ei ole sairaanhoitopiirin puolesta toimitettu asiasta minkäänlaista infoa, vahvistaa Kemin kaupunginjohtaja  Matti Ruotsalainen .
 Kemin kaupunginjohtaja Matti Ruotsalainen vahvistaa, ettei ulkoistussopimuksen purkuhakemuksesta kerrottu omistajakunnille. Juuso Stoor / Yle
 Hallintopäätösten purkuhakemus on kirjattu oikeudessa saapuneeksi 30. maaliskuuta. Samana päivänä sairaanhoitopiirin hallitus käsitteli salaisena asiana palvelusopimuksen kohtaa 5.4, joka koskee sopimuksen irtisanomista erityistilanteissa.
 Länsi-Pohjan  sotekiistassa  on kyse miljardiluokan sote-ulkoistuksesta, jossa koko keskussairaala ja iso osa neljän kunnan perusterveydenhuollon palvelutuotantoa siirrettiin kuntien, sairaanhoitopiirin ja Mehiläisen perustamalle yhteisyritykselle  15 vuoden sopimuksella vuonna 2017 .
 Asia on hiertänyt myös hallitusta ja sotelakiin on kirjattu mahdollisuus Meri-Lapin soteulkoistuksen purkamiseen.
 Lue lisää:   Ylen tiedot: Sote-esitys mitätöisi Länsi-Pohjan ulkoistamisen, myös Itä-Savosta ratkaisu
 Kaupunginjohtaja: "Vaikutukset kuntalaisille voivat olla isot"
 Kemin kaupunginjohtaja Matti Ruotsalainen luonnehtii sairaanhoitopiirin toimintaa ja päätösten salaamista poikkeukselliseksi.
 – Yleensä asioita hoidetaan yhdessä. Silloin on luonnollisesti lähtökohtana, että sopijaosapuolet tietävät missä mennään ja mitä tehdään. Jos johonkin muuhun ratkaisuun päädytään, niin kyllähän se kieltämättä aika poikkeukselliselta kuulostaa, hän sanoo.
 Ylen tavoittamat asiasta päättäneet sairaanhoitopiirin hallituksen jäsenet eivät kommentoi asiassa valittua toimintatapaa. Yle ei ole tavoittanut purkuhakemuksen allekirjoittanutta sairaanhoitopiirin johtaja  Riitta Luosujärveä .
 Länsi-Pohja Mehiläinen Oy on antanut oman vastineensa purkuhakemukseen korkeimmalle hallinto-oikeudelle elokuussa. Yhtiön toimitusjohtaja  Lasse Männistö  ei perjantaina halunnut kommentoida keskeneräistä asiaa.
 Matti Ruotsalainen arvelee, että purkuhakemuksen hyväksymisellä olisi suuria vaikutuksia Meri-Lapin palveluihin.
 – Vaikutukset voivat olla aika isot kuntalaisille palveluiden järjestämisen suhteen. Sellaisessa tilanteessa olisi myös aikamoisia riskejä taloudellisten vastuiden suhteen, hän arvelee.
 Ruotsalainen viittaa mahdolliseen  90 miljoonan euron sopimussakkoon .
 Lue myös:   Hallitus haluaa purkaa ulkoistettujen sotepalveluiden jättisopimukset – tavoite saattaa törmätä perustuslakiin ja EU-direktiiviin
 Yle ei tavoittanut Länsi-Pohjan sairaanhoitopiirin johtajaa Riitta Luosujärveä kommentoimaan. Kyösti Vaara / Yle
 Ylen saamien tietojen mukaan tietoa asiasta alkoi tulla kuntiin kesällä ja Kemi, Keminmaa, Tornio ja Simo esittivät sairaanhoitopiirin hallitukselle purkuhakemuksen perumista. Silloinen hallitus päätti äänestyksen jälkeen, että hakemusta ei peruta.
 Syksyllä sairaanhoitopiirille valittiin uusi hallitus. Ylen tietojen mukaan kunnat aikovat käyttää omistajaohjausta, jonka tavoitteena on saada uusi hallitus perumaan purkuhakemus.
 – Kemissä asia on valmistelussa, Ruotsalainen myöntää.
 Kemin ja Tornion kaupunginhallitukset ja Simon kunnanhallitus ovat päättäneet omistajaohjauksesta salaisena kohtana maanantaina. Keminmaan kunnanhallitus on päättänyt siitä tiistaina.
 Purkuhakemuksella tutut perustelut
 Korkeimmalle hallinto-oikeudelle jätetyssä hakemuksessa päätösten purkua perustellaan seikoilla, jotka ovat olleet jo aiemmin julkisuudessa ja joita eri viranomaiset ovat käsitelleet.
 Kilpailu- ja kuluttajavirasto katsoi aiemmin, että  hankintapäätös sisälsi virheitä . Keskeiset asiat olivat hankinnasta ilmoittaminen, hankinnan kohteen muuttaminen ilmoituksen julkaisun jälkeen ja sopimushinnan muuttaminen ilman uutta kilpailutusta.
 Yksi sopimukseen tehty muutos oli palvelun hinnan halpuminen kunnille noin 2,2 miljoonalla eurolla vuodessa.
 Lisäksi marraskuussa 2017 tehdyssä hankintapäätöksessä tapahtui hakemuksen mukaan virhe, kun kaksi hallituksen jäsentä jäävättiin. Eduskunnan  apulaisoikeusasiamies katsoi myöhemmin , että arvio esteellisyydestä oli virheellinen.
 Perusteluissa puututaan myös päätösaikatauluun ja ulkoistamisen laajuuteen.
 Lapin AVI katsoi aikanaan omassa selvityksessään, että ulkoistamisprosentti jäisi alle silloisen lain salliman 50 prosentin.  Sairaanhoitopiirin omien laskelmien mukaan  ulkoistuksen osuus olisi kuitenkin ollut noin 62 prosenttia.
 Sairaanhoitopiiri pitää sopimusta myös perustuslain vastaisena, koska päivystyksestä ei ole vastannut virkasuhteessa oleva lääkäri.
 Länsi-Pohja Mehiläinen Oy pitää KHO:lle jättämässään vastineessa mitätöintiperusteita kestämättöminä ja osin yksilöimättöminä. Yhtiön mukaan oikeuden tulisi hylätä hakemus kokonaisuudessaan.
 Yhteisyrityksen mukaan sopimuksen mitätöinti vaarantaisi alueen asukkaiden oikeuden riittäviin ja laadukkaisiin sosiaali- ja terveydenhuollon palveluihin. Lisäksi lainvoimaisten päätösten purkaminen loukkaisi merkittävässä määrin omaisuuden suojaa.
 Lue myös:   Meri-Lapin jättimäisestä sote-ulkoistuksesta valituksia, tutkintoja ja jopa virkarikossyytöksiä – listasimme tapaukset
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella soteulkoistuksista  Yle Tunnuksella  lauantaihin 27.11. kello 23 saakka.

Sairaanhoitopiiri haki salaa Länsi-Pohjan miljardiulkoistuksen purkua – hakemus jätettiin keväällä omistajakunniltakin piilossa


Summary: Uutismedian liiton mukaan paikallisuus on erittäin tärkeää lehtien lukijoille. Suomen parhaaksi palkitussa Alasatakunta-lehdessä tiedetään, miten euralaisten arki tuodaan esiin lehden joka sivulla.

Millaista on tehdä maan parasta paikallislehteä?
 On otettava huomioon paikalliset uutiset, ihmiset ja ilmiöt.
 – Mikään ei kerro oman alueen asioista niin hyvin kuin paikallislehti, sanoo Alasatakunta-lehden toimituspäällikkö  Mirja Linnemäki .
 Lukijat ovat aktiivisesti yhteyksissä Alasatakunnan toimitukseen. Heidän voisi sanoa jopa osaltaan osallistuvan lehden tekoon.
 – Saamme lukijoilta paljon vinkkejä tapahtumista ja oman alueen uutisista, Linnemäki sanoo.
 Eurassa ja Säkylässä sekä osittain Raumalla ja Pöytyällä kaksi kertaa viikossa ilmestyvä Alasatakunta  voitti hiljattain parhaan paikallislehden palkinnon  Uutismedian liiton järjestämässä paikallislehtikilpailussa.
 – Lehden kaikki jutut ovat vahvasti lokalisoituja, mutta samalla jutut onnistuvat herättämään myös ulkopaikkakuntalaisten mielenkiinnon, todetaan palkitsemisperusteluissa.

 Nuoria lukijoita kaivataan
 Myös paikallislehdissä hamutaan nuoria lukijoita.
 Kun tiedetään, että nuoriso lukee uutisensa puhelimella, on digitalisaatio isona kehityskohteena myös paikallislehdissä.
 – Teemme kehityssuunnittelua sen suhteen, että saisimme myös nuorempia lukijoita. Erityisesti digipuolelle on laitettu panoksia, kertoo Alasatakunnan toimitusjohtaja  Heikki Nurmela .
 Uutismedian liiton jäsenenä olevia paikallislehtiä on Suomessa 134 kappaletta.
 Eikä maasta löydy montaa lehteä, jotka eivät olisi jäseninä, kertoo Uutismedian liiton markkinointi- ja tutkimusjohtaja  Sirpa Kirjonen .
 Kirjonen iloitsee siitä, että vaikka korona-aika on iskenyt ikävästi myös monen pienemmän lehden mainostuloihin, yksikään liiton jäsenenä oleva lehti ei ole lopettanut.
 – Julkaisupäivissä on ollut joitain muutoksia. 14 lehdessä siirryttiin kahdesta julkaisusta yhteen per viikko.
 Yksi lehti, Loviisan Sanomat, jopa lisäsi julkaisupäiviä kahdesta kolmeen kertaan viikossa.
 Koronasta huolimatta lehdet ovat pitäneet suhteellisen hyvin kiinni lukijoistaan. Haasteita on ollut myynnin puolella.
 – Ennakoin, että vuosi 2021 näyttäytyy vielä jonkin verran alhaisempana kokonaismyyntinä, kun tuo mediamainonta matelee edelleen. Tilausmyynnissä lehdet ovat pitäneet hyvin tilaajansa, Kirjonen sanoo.
 Turkulaisen koronatauko jatkuu
 Vaikka lehtiä ei olla lopetettu, korona on pakottanut ainakin yhden lehden jäämään määrittelemättömän mittaiselle tauolle.
 Turussa ilmestyvä kaupunkilehti Turkulainen  ilmoitti huhtikuussa 2020  jäävänsä julkaisutauolle koronatilanteen vuoksi.
 Ilmaisjakelulehti on tauolla edelleen, eikä tarkkaa tietoa ole seuraavasta ilmestymispäivästä. Lehden toimituksesta kolme henkilöä on työllistynyt muualle konsernin sisällä, samoin kaksi henkeä myyntipuolelta.
 – Lehteä ei olla lopetettu. Elämme tilanteen mukaan. Kuten nyt on nähty taas koronatilanteen pahenemisesta, tällaisia asioita on vaikea ennakoida, kertoo Turkulaista julkaisevan Etelä-Suomen Media Oy:n paikallisjohtaja  Karri Kannala .
 Turun Tienoon päätoimittaja Matti Lehtonen on oppinut lukemaan tavaamalla Turun Tienoota lapsena. Lehtosen mielestä paikallislehdet ovat sillä tavalla hyperpaikallisia, mihin esimerkiksi maakuntalehdet eivät pysty. Kalle Talonen / Yle
 Lietolaisen Turun Tienoo -lehden päätoimittaja  Matti Lehtonen  sanoo, ettei lehdessä pidetty edes mahdollisuutena sitä, että lehti olisi jäänyt julkaisutauolle koronan takia.
 – Talouspuoli oli hankala, kun ilmoitusten määrä putosi kolmasosan. Mutta lopettaminen tai tauolle jääminen olisi ollut 20 000 lukijamme pettämistä.
 Paikallislehtien merkityksen ja aseman Lehtonen näkee vahvana.
 – Sellaista hyperpaikallisuutta, mitä paikallislehdissä on, ei juuri esimerkiksi maakuntalehdissä näe. Juuri siltä omalta kadulta ei kukaan muu kerro kuin se paikallislehti.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella  27.11. klo 23 asti.
 Lue myös:
 Alasatakunta valittu vuoden paikallislehdeksi
 Turun Sanomien vastaavaksi päätoimittajaksi valittu Jussi Orell: "En näe, että printti olisi ihan lähitulevaisuudessa kuolemassa"
 Ulkopuoliset pyrkivät jatkuvasti vaikuttamaan paikallislehtien sisältöihin – palkittu toimittaja arvioi, että Ilmajoki-lehden tapaus kirkasti journalismin periaatteita

Suomen parasta paikallislehteä tehdään yhdessä lukijoiden kanssa: "Mikään ei kerro oman alueen asioista niin hyvin kuin paikallislehti"


Summary: Kanada on yrittänyt vuosia löytää seuraajaa Hornet-hävittäjäkalustolleen. Ehdolla on samoja konetyyppejä kuin Suomelle. Kanadalaisten tiedotusvälineiden mukaan Boeingin Super Hornet on nyt putoamassa kisasta.

Kanadan hallitus on kertonut yhdysvaltalaiselle Boeing-yhtiölle, ettei sen valmistama F/A-18E/F Block III Super Hornet täytä Kanadan vaatimuksia uudelle hävittäjätyypille. Asiasta kertoo lähteisiinsä vedoten muun muassa  uutistoimisto Reuters .
 Kanada käyttää parhaillaan paikallisesti valmistettua versiota Hornet-hävittäjästä. Hornet on myös Suomen ilmavoimien kalustona.
 Kanada aikoo ostaa nyky-Hornetien tilalle jopa 88 hävittäjää, ja kaupan arvo voi nousta 13 miljardiin euroon. Päätöstä asiasta odotetaan ensi kevättalvella.
 Jos Super Hornet pudotetaan kisasta, ehdokkaiksi jäävät amerikkalainen Lockheed Martin F-35 ja ruotsalainen Saab Gripen E. Kanadalaisen  Montreal Gazetten mukaan  kummankin on todettu täyttävän vaatimukset – mutta virallista ilmoitusta puoleen tai toiseen ei ole tehty millekään konevalmistajalle.
 Riitaisa hävittäjävalinta
 Kanada aikoi alun perin ostaa ilmavoimilleen F-35-hävittäjiä, joiden kehittämiseen se on osallistunut. Vuonna 2015 pääministeriksi tullut  Justin   Trudeau  kuitenkin perui kaupat koska piti F-35:a liian kalliina, ja ilmoitti että hävittäjäksi valitaan joku toinen kone.
 Trudeau on edelleen pääministerinä, mutta hävittäjävalintaa ei ole tehty. Eurofighterin ja ranskalaisen Dassaultin vetäydyttyä jäljellä on ollut kaksi amerikkalaista ja yksi ruotsalainen ehdokas.
 Kanada on pitänyt ehdottomana vaatimuksena sitä, että uudellakin koneella on kyettävä saumattomaan yhteistoimintaan Yhdysvaltain ilmapuolustuksen kanssa. Siksi olikin odotettu, että Saab Gripen olisi se joka putoaa kisasta.
 F-35 lähti pohjoiseen
 Kanadan ilmavoimien uskotaan haluavan uudeksi hävittäjäksi F-35:n, koneen suorituskyvyn perusteella.  Politico-lehden mukaan  Lockheed Martin on korostanut F-35:n kykyä toimia arktisessa ympäristössä, ja Yhdysvallat on sijoittanut F-35-koneitaan Alaskaan.
 Pohjoisen jäämeren suunta on Kanadan ilmavoimien painopistealue. Sen merkitys vain kasvaa, kun merenkulku arktisilla vesillä lisääntyy ilmaston lämmetessä. Sillä suunnalla myös mahdollinen päävastustaja Venäjä on lähimpänä.
 Sekä Boeing että Saab ovat luvanneet Kanadan saavan runsaasti uusia työpaikkoja jos niiden kone valitaan. Saabin Gripeniä pidetään hinnaltaan edullisimpana. Lockheed Martin puolestaan sanoo Kanadan jo saaneen taloudellistä hyötyä osallistumisesta F-35-projektiin.
 Suomen Hornet-hävittäjien seuraajasta odotetaan päätöstä joulukuun aikana. Puolustusvoimien mukaan kilvassa ovat edelleen mukana kaikki viisi ehdokasta: Eurofighter, F-35, Gripen E, Rafale ja Super Hornet.
 Lue myös: Suomeen on tarjolla viisi hyvää hävittäjää – yksi niistä vie niin lähelle Natoa ja Yhdysvaltoja kuin on mahdollista

Kanada pudottamassa Suomellekin tarjotun Super Hornetin hävittäjäkisastaan – jäljelle jäisivät Gripen ja F-35


Summary: Koronapassi on jo 2,6 miljoonan suomalaisen taskussa. Suurin osa on ladannut sen sähköisenä ja viitisen prosenttia on hakenut todistuksensa paperilla.

Koronapassi on viralliselta nimeltään EU-koronatodistus. Kuukauden voimassaolon jälkeen todistuksen on ladannut tai hakenut päivittäin keskimäärin 54 000 ihmistä.
 Nopeasti laskien koronapassi kulkee jo 2,6 miljoonan kansalaisen taskussa tai kassissa.
 Omin toimin ladattava sähköinen koronapassi on ollut ylivoimaisesti suosituin, useimmat lataavat sen kännykkäänsä.
 Arviolta 150 000 ihmistä on käyttänyt mahdollisuutta hakea todistus paperilla jostakin terveydenhuollon yksiköstä.
 Koronapassi on tutustuttanut Omakantaan
 Koronapassi otettiin Suomessa käyttöön 16. lokakuuta.
 Passi ladataan tai tulostetaan Kanta-verkkopalvelun  Omakannasta , ja tähän tarvitaan tunnistautumista esimerkiksi omilla pankkitunnuksilla.
 Ensimmäinen ruuhka passin hakijoista tuli heti alkumetreillä, kertoo Kanta-palvelujen liiketoiminnan asiantuntija  Mari Holmroos .
 – Hakupiikki tuli ensimmäisenä päivänä, ja koko kuukauden hakijaennätys tehtiin heti seuraavana päivänä. Sen jälkeen on tasaantunut, mutta vilkasta on ollut koko kuluneen kuukauden ajan.
 Mari Holmroosin mainitsema piikki toisena voimassaolopäivänä tarkoittaa 190 000:tta passin lataajaa yhden päivän aikana.
 Korona on innostanut käyttämään Omakantaa muutenkin, sillä verkkopalvelu on Holmroosin mukaan saanut korona-aikana noin 400 000 uutta käyttäjää.
 Omakantaa käyttää terveydenhuollon kanssa asiointiin tällä hetkellä kaikkiaan noin 3,3 miljoonaa ihmistä.
 Hae ajoissa
 Kun rajoitukset ovat taas kiristymään päin, koronatodistusta tarvitaan yhä useammassa paikassa. Esimerkiksi  Tampere-taloon  tai  Tampereen Työväen Teatterin katsomoon  ei ole enää muutamaan päivään ollut asiaa ilman koronapassia.
 Kun on menossa jonnekin, Mari Holmroos muistuttaa lataamaan koronapassin ajoissa.
 – Koronatodistus kannattaa hakea jo etukäteen. Ei kannata jättää siihen, että vasta teatterikatsomon tai ravintolan ovella ryhtyy sitä hakemaan ja lataamaan.
 Ne jotka eivät voi tai halua ladata koronatodistusta Omakannasta, saavat sen oman kotikuntansa terveydenhuollosta.
 Miten koronapassia pyydetään tai miten se pyytäjälle toimitetaan, vaihtelee kunnittain. Parhaat toimintaohjeet saa omalta terveysasemalta tai oman kunnan verkkosivuilta.
 Koronapassista kannattaa tarkistaa, että esimerkiksi rokotustiedot ovat varmasti ajan tasalla. Mahdollisista väärin kirjatuista rokotustiedoista kannattaa olla yhteydessä omaan kotikuntaan.  Esimerkiksi  tamperelaisille on kaupungin verkkosivuilla lomake, jolla virheellisten tietojen oikaisua voi pyytää.
 Koronapassi kolmella perusteella
 Koronapassin saa kolmella perusteella: kun on ottanut kaksi koronarokotusta, sairastanut koronan tai tuore koronatesti näyttää negatiivista tulosta.
 Rokotuksilla ja sairastamisella saa pitkäaikaisen todistuksen, testituloksella vain 72 tunniksi eli kolmeksi vuorokaudeksi.
 Toisesta rokotuksesta menee viikko ennen kuin saa todistus hyväksytään koronapassina. Sairastetusta koronasta todistuksen voi saada, kun sairastuminen on varmistettu PCR-testituloksella. Oma ilmoitus tai pikatesti ei koronapassiin riitä.
 Lue lisää koronapassista:
 Anniskeluun tiukat rajoitukset viikonloppuna, ilman koronapassia ravintola ei saa myydä alkoholia kello 17 jälkeen
 Uusi etätyösuositus nosti työpaikkojen koronapassit jälleen keskusteluun – kokosimme keskeiset näkemykset puolesta ja vastaan
 Tapahtuma-ala haluaa koronapassin pakolliseksi kaikkiin tapahtumiin – Kansallisteatterin pääjohtaja: "Lipunmyynti on hyytynyt"
 Avi määräsi Pirkanmaalle kokoontumisrajoitukset – Hakametsän viimeisiin jääkiekko-otteluihin ei pääse ilman koronapassia

Jo yli puolella suomalaisista on koronapassi – jos vielä olet ilman, katso tästä kuinka se ladataan


Summary: Nuorisosäätiön hallituksen entinen puheenjohtaja Perttu Nousiainen oli kateissa puolitoista vuotta. Poliisi epäilee häntä useista Nuorisosäätiöön liittyvistä rikoksista. Osasta on jo nostettu syytteet.

Nuorisosäätiön entisen hallituksen puheenjohtajan  Perttu Nousiaisen  vangitsemista käsitellään lauantaina puoliltapäivin Helsingin käräjäoikeudessa.
 Nousiaista epäillään muun muassa törkeästä velallisen epärehellisyydestä, törkeästä petoksesta, luottamusaseman väärinkäytöstä ja törkeästä väärennyksestä.
 Tutkinnanjohtaja rikoskomisario  Antti Perälä  keskusrikospoliisista on vaatinut Pasilan poliisitalossa järjestettävää pakkokeinoistuntoa salaiseksi. Perälä ei vahvista Nousiaisen nimeä, mutta tieto on saatavissa oikeudesta.
 Mikäli käräjäoikeus päättää vangita Nousiaisen, hänet voidaan pitää vangittuna kaksi viikkoa, jonka jälkeen hän voi vaatia vapauttamista ensimmäisen kerran.
 Nousiaista on jo kuulusteltu. Perälä arvioi, että näillä näkymin kaksi viikkoa ei riitä kaikkien tarvittavien kuulustelujen järjestämiseksi.
 – Kysyttävää on tässä jutussa todella paljon ja tutkijat painavat hommia, minkä ehtivät, sanoo Perälä.
 Keskusrikospoliisin laaja esitutkintakokonaisuus liittyy Nuorisosäätiön piirissä tehtyihin liiketoimiin. Perälä sanoo, että muita tutkintaan kytkeytyviä henkilöitä ei ole tarpeen vangita.
 Tutkinnat aloitettiin sen jälkeen kun Yle toi elokuussa 2016 julki  Nuorisosäätiön ja sen johdon kiinteistöbisnekset .
 Nousiainen oli kateissa puolitoista vuotta
 Raskaista talousrikoksista epäilty 42-vuotias Nousiainen oli kateissa maaliskuusta 2020 lähtien.
 Helsingin Sanomat löysi Nousiaisen Sveitsin Alpeilta ja  poliisi otti hänet kiinni  keskiviikkoiltana, kun hän palasi Suomeen.
 Nousiaista ja Nuorisosäätiön entistä toimitusjohtajaa  Aki Haaroa  vastaan nostettiin viime viikolla  useita rikossyytteitä , jotka liittyvät säätiön toimintaan vuosina 2014–2017.
 Keskusrikospoliisin lisäksi myös Helsingin poliisilla on edelleen esitutkinnassa rikosepäilyjä Nuorisosäätiön toimintaan liittyen.
 Nuorisosäätiön talouteen liittyvien epäselvyyksien tutkinta on yksi Suomen suurimpia talousrikostutkintoja.
 Tutkinta käynnistyi Nuorisosäätiön ex-johtajien lahjusepäilystä, mutta laajentui koskemaan muun muassa säätiön kanssa toimineita liikemiehiä.
 Lue myös:
 Poliisi vaatii yhtä henkilöä vangittavaksi Nuorisosäätiön tapauksessa
 HS: Puolitoista vuotta karkuteillä ollut Perttu Nousiainen palasi Suomeen ja otettiin kiinni
 Nuorisosäätiön ex-johtajille Aki Haarolle ja Perttu Nousiaiselle useita rikossyytteitä
 Nuorisosäätiön ex-pomo tuomittiin maksamaan miljoonien eurojen vahingonkorvaukset
 KRP vahvistaa Ylelle: Nuorisosäätiön rikosvyyhdissä epäiltyjä jopa parikymmentä – tutkinta voi jatkua vielä vuosia
 Vaalirahakohussa ryvettyneellä Nuorisosäätiöllä ja sen johdolla vaiettuja kiinteistöbisneksiä

Poliisi vaatii Nuorisosäätiön ex-johtajaa vangittavaksi lauantaina – tutkinnanjohtaja: "Kysyttävää on todella paljon"


Summary: Hämeenkyrö nettosi enemmän entisestä seurantalosta löytyneistä Paavo Tynellin valaisimista kuin itse talosta. Se ei ole ainut, joka on tehnyt rahaa valaisimilla.

Hämeenkyrö on 10 000 asukkaan kunta Tampereen lähellä Pirkanmaalla. Sen keskustassa on sijainnut vuonna 1940 seurataloksi rakennettu Koskilinna.
 Harva arvasi, millainen aarre sen sisälle kätkeytyy. Kunta on netonnut jo nyt Koskilinnan valaisimilla enemmän kuin itse talolla.
 Hämeenkyrön kunnanhallitus  hyväksyi huutokaupassa  talosta tulleen korkeimman tarjouksen, joka oli 38 900 euroa.
 Pelkistä Koskilinnan juhlasalin ja portaikon valaisimista kunta on saanut noin 90 000 euroa. Nyt Bukowskin huutokaupassa on loput Koskilinnan valaisimet myytävänä.
 Valaisimet ovat  Paavo Tynellin  käsialaa. Kulttimaineeseen keräilijöiden keskuudessa noussut Paavo Tynell (1890–1973) on tunnetuimpia suomalaisia valaisinsuunnittelijoita.
 Paavo Tynellin valaisimia pidetään maailmalla jopa kalleimpina ja hienoimpina valaisimina. Tynell teki paljon valaisimia julkisiin tiloihin.
 Taloyhtiö sai 300 000 euroa
 Tynellin töistä on ennenkin maksettu maltaita Pirkanmaalla.  Yle kertoi , että tamperelainen taloyhtiö myi 2019 uskomattoman kalliit Paavo Tynellin suunnittelemat arvolamppunsa.
 Valaisimet olivat kymmeniä vuosia sitten toimintansa lopettaneessa elokuvateatteri Kino Ilveksessä. Taloyhtiö myi huutokaupassa kuusi valaisinta ja sai niistä 312 000 euroa.
 Tämän valaisimen hinta-arvio oli 40 000 - 60 000 euroa, kun tamperelaistaloyhtiö huutokauppasi sen. Kuva: Annmaris Annmaris
 Edes nämä eivät ole olleet kalleimpia Tynellin valaisimia.  Vuonna 2018 Annmaris Auctions myi  kolme Tynellin valaisinta. Niistä maksettiin yhteensä huimat 1,1 miljoonaa euroa.
 Ei tiedossa, mihin rahat käytetään
 Hämeenkyrön 90 000 eurolla myymät valaisimet päätyivät helsinkiläiseen arvokiinteistöön.
 Kaksi ostajaa kilpaili viidesta valaisinparista. Hinta nousi yli 50 000 eurosta 85 000 euroon, jolloin kunta hyväksyi tarjouksen.
 Tämän Hämeenkyrön Koskilinnassa olleen Paavo Tynellin kattovalaisimen lähtöhinta on 800 euroa.  Bukowski
 Nyt myynnissä on 21 Tynell-valaisinta. Niiden myyntiarvo on kunnanjohtaja  Antero Aleniuksen  mukaan edellisiä huomattavasti pienempi. Osan valaisimista lähtöhinnat huutokaupassa ovat 300 euroa, mutta yhden lattiavalaisimen lähtöhinta on jopa 6 000 euroa.
 Kunta jännittää, mitä niistä lopulta saadaan.
 Oliko yllätys, että Koskilinnassa oli tällainen aarre?
 – Osattiin ennakoida Tynelliksi mutta arvoa ei ennakoitu. Nytkin huutokauppatilanne osoittaa, vastaako myyntihinta odotusarvoa.
 Mihin valaisinrahat käytetetään Hämeenkyrössä?
 – Ei ole yksilöityä käyttökohdetta, Alenius kertoo.
 Lue lisää:
 Jättipotti remonttiin: Taloyhtiö saa yli 300 000 euroa, kun myi kuusi arvovalaisinta huutokaupassa
 Kuvat: Yhdestä suomalaisvalaisimesta pyydetään yli 50 000 euroa – tamperelainen taloyhtiö myy uskomattoman kalliit arvolamppunsa

10 000 asukkaan kunta onnistui tekemään pienen omaisuuden suomalaisen suunnittelijan valaisimilla


Summary: Noin 3 000 JHL:n jäsentä marssii maanantaina 29. marraskuuta ulos työpaikoiltaan Turussa. Taustalla on Julkisten ja hyvinvointialojen liitto JHL:n ja Turun kaupungin omistaman Arkean kiista työehtosopimuksen vaihtamisesta.

Julkisten ja hyvinvointialojen liitto JHL järjestää ulosmarssin Turun kaupungin omistamissa yhtiöissä ja Turun kaupungissa ensi maanantaina. Ulosmarssiin osallistuvat myös ammattiliitto Jytyn jäsenet Turun kaupungin omistamissa yhtiöissä.
 JHL:n jäsenet marssivat ulos työpaikoiltaan kello 13, kertoo ammattiliitto tiedotteessaan.
 Ulosmarssiin osallistuvat JHL:n jäsenet, joiden työpaikkana on Kaarea, Kuntec, Lounais-Suomen Jätehuolto, Turku Energia, Turun kaupunki, Turun Satama, Turun seudun puhdistamo, Turun seudun vesi tai Turun vesihuolto.
 JHL:n tiedotteen mukaan ulosmarssiin osallistuu noin 3000 työntekijää. Ulosmarssi päättyy klo 16.
 Ammattiliitot lakkoilleet jo yli viikon
 Ulosmarssin taustalla on Turun kaupungin omistaman siivous- ja ruokapalveluita tarjoavan Arkean suunnitelma vaihtaa työehtosopimusta edullisempaan.  Suunnitelman takia JLH:n jäsenet ovat olleet lakossa 17. marraskuuta lähtien . Jytyn jäsenet ovat olleet lakossa myös maanantaista lähtien toistaiseksi.
 Lakko on vaikuttanut toistaiseksi erityisesti Arkean ruokapalveluihin ja siivouksiin. Esimerkiksi Turussa koululaiset ja päiväkotilapset ovat joutuneet pakkaamaan itselleen omat eväät.
 Arkea on toistuvasti kertonut pitävänsä lakkoa laittomana.
 Kaupunginhallitus antaa Arkealle maanantaina ennakkonäkemyksensä siitä, voiko Arkea vaihtaa työehtosopimusta. Asia käsitellään salaisena, sillä kyse on yrityksen liikesalaisuudesta.
 – Kaupunginhallituksella on nyt paikka näyttää, että se välittää kaupungin työntekijöistä. Turkulaiset saavat kunnollisia palveluita, kun niitä tuottaville työntekijöille maksetaan kunnollista palkkaa. JHL on valmis lopettamaan lakon, kun Arkean työehdoista saadaan aikaan hyvä ratkaisu, JHL:n puheenjohtaja  Päivi Niemi-Laine  sanoo JHL:n tiedotteessa.
 Lue lisää:
 Turun koulujen ja päiväkotien ruokailut pysäyttäneen lakon osapuolet kiistassa hätätyöstä ja neuvotteluista – JHL:n mukaan hätätyöperustetta käytetty väärin
 Arkea-kiistan juurisyy tulee Turun kaupunginhallituksen käsiteltäväksi maanantaina
 Arkean lakko jatkuu - Turun lukiolaiset takaisin kouluun
 Turun kouluissa ja päiväkodeissa ruokaa tarjolla vaihtelevasti – omat eväät syytä varata mukaan
 Turun vasemmistoliitto haluaa tuoda Arkean työehtosopimuksen vaihtosuunnitelmat kaupunginvaltuustoon – tavoitteena valtuustokäsittely joulukuussa
 Turun kaupunki pyytää koululaisille omat eväät torstaiksi – ammattiliitto JHL:n ja Jytyn lakko seisauttaa osittain koulu- ja päiväkotiruokailut, sekä siivoukset
 Ammattiliitto JHL aloittaa lakon Turun kaupungin tytäryhtiö Arkeassa – lakko näkyy päiväkotien ja koulujen ruokailussa ja siivouksessa

Noin 3 000 työntekijää marssii ulos Turun kaupungin yhtiöistä ensi maanantaina – taustalla Arkean ja ammattiliiton kiista työehtosopimuksesta


Summary: Suomalaiset ostavat eniten vaatteita isoista marketeista, Zalandosta ja H&M:stä. Ostopäätöksiä tehdään ensisijaisesti tuotteen ulkonäön ja hinnan perusteella.

Noin sata ihmistä parveilee koruttoman, varastorakennuksen näköisen liikkeen edessä odotellen ovien aukeamista. Ruotsalaisen halpavaateketjun nimi Lager157 viittaakin varastoon. Ketjulla on Suomessa nyt neljä myymälää, joista viimeisin avattiin Lahteen sopivasti Black Fridayn alla.
 Normaalihintojen perusteella näyttää tosin siltä, että Lager157:ssa vietetään mustaa perjantaita joka päivä. T-paita viisi euroa, neuleet viisitoista.
 Halpamuoti houkuttelee, vaikka sen ongelmista on  tiedetty pitkään  ja vastuullisuudesta puhutaan nyt enemmän kuin koskaan.
 Kuluttajien arvot eivät päädy tekoihin asti
 Vastuullisuus on monelle suomalaiselle tärkeä arvo. Suomen Tekstiili ja Muoti ry:n parin vuoden takaisen  kuluttajatutkimuksen  mukaan vastuullisuusasiat ovat vaateostoksilla tärkeitä joka kolmannelle suomalaiselle.
 Sama tutkimus kuitenkin paljasti, että vastuullisuudesta kiinnostuneet kuluttajat tekevät ostoksia siellä, missä muutkin.
 – Vastuullisuusasioista kiinnostuneet kuluttajat ostavat vaatteensa samoista paikoista kuin muutkin kuluttajat. Eli vaikka eettisyys ja ekologisuus olisivat tärkeitä arvoja, se ei vielä näy käytännön kulutustottumuksissa, sanoo johtava vastuullisuusasiantuntija  Satumaija Levón  Suomen Tekstiili ja Muoti ry:stä.
 Levónin mukaan suomalaiset tekevät ostopäätöksiä ensisijaisesti tuotteen ulkonäön ja hinnan perusteella.
 – Tuotteen ekologisuus ja eettisyys tuovat lisäarvoa, mutta aika harva tekee ostopäätöksiä niiden perusteella.
 Katso, millä kriteereillä Lahdessa ostoksilla olleet tekevät ostopäätöksensä. Juttu jatkuu videon jälkeen.

 Suomalaisten suosituimmat vaatteiden ostopaikat ovat Prisma, Tokmanni, Citymarket, Zalando ja H&M, kertoo Kaupan liiton tuore  tutkimus . Myös sen yhtenä johtopäätöksenä on, ettei vastuullisuus erotu vielä kaupan valintakriteerinä.
 Silti vastuullisuuden merkitystä ei pidä vähätellä.
 – Esimerkiksi epäeettiseksi koettu toiminta voi romauttaa maineen ja karkottaa niin asiakkaita kuin sijoittajiakin, Kaupan liiton pääekonomisti  Jaana Kurjenoja  kirjoittaa  analyysissään .
 Kuluttajalla on valtaa, mutta vastuun pitäisi olla muualla
 Kaupan näkökulmasta ristiriita kuluttajien puheiden ja tekojen välillä on ongelmallinen. Fashion Finlandin talouspäällikön  Aino Kuusavan  mukaan kuluttajilta tulee kyllä painetta vastuullisuusasioiden tiimolta, mutta kestävästä tuotannosta ei välttämättä olla valmiita maksamaan.
 Yksittäisen muotikauppiaan on todella vaikea muuttaa valikoimaansa kestävämpään suuntaan ellei koko ala muutu yhtä aikaa.
 – Pienille muotikauppiaille on iso riski ostaa myytäväksi uusi, kestävästi tuotettu ja kalliimpi vaatemerkki ja kokeilla, menisikö se kaupaksi, Kuusava sanoo.
 Toisaalta vastuun ei pitäisi olla yksin kuluttajan harteilla.
 – YK:n periaatteiden mukaan yrityksillä on vastuu kunnioittaa ihmisoikeuksia ja valtioiden tehtävä on lainsäädännöllä varmistua siitä, että näin tapahtuu. Ei siis pitäisi olla kuluttajan vastuulla selvittää, onko hänen ostamansa vaatteet tuotettu inhimillisissä olosuhteissa, sanoo vastuullisuusasiantuntija  Maija Lumme  Eettisen kaupan puolesta (Eetti) ry:stä.
 Ala tarvitsee sääntelyä
 Vaatealalla on tapahtunut muutamassa vuodessa valtavia muutoksia parempaan suuntaan. Monet perinteiset pikamuotijätit, kuten H&M, ovat asettaneet itselleen kovia vastuullisuustavoitteita ja  viestivät niistä näkyvästi . On syntynyt pieniä vaatebrändejä, joiden koko liikeidea perustuu siihen, että vaatteet valmistetaan ympäristöä ja ihmisoikeuksia kunnioittaen.
 – Kun tekee töitä näiden asioiden parissa, sitä ajattelee, että asiat etenevät kohti hidasta muotia ja sertifiointeja. Mutta sitten tulee muistutuksia, jotka vesittävät kaikki kuvitelmat siitä, että vaateala olisi kokonaan muuttumassa, Eetin Maija Lumme huokaa.
 Black Friday on laajentunut monessa liikkeessä koko viikon pituiseksi alennuskamppanjaksi. Kuva on kauppakeskus Sepästä Jyväskylästä. Petri Aaltonen / Yle
 Alalla on nimittäin edelleen toimijoita, jotka ovat ottaneet päinvastaisen linjan, ja uusia tulee. Yksi esimerkki on Lahdessa juuri avajaisiaan viettänyt Lager157. Lager ei kerro verkkosivuillaan mitään tuotantoketjuistaan saati vastuullisuustavoitteistaan.
 – Kyllä me olemme aika järkyttyneitä, että miten voi vielä olla tällaisia yrityksiä, jotka eivät kerro mitään vastuullisuusasioista. Ja hinnat kirkuvat, että ihmisoikeuksia ja ympäristöasioita ei ole voitu mitenkään ottaa tuotannossa huomioon, Lumme sanoo.
 Juuri näin toimivien yritysten vuoksi ala kaipaisi Lumpeen mukaan pikaisesti sääntelyä.
 – Vastuullisesti toimivien yritysten kannalta tilanne on epäreilu, kun kentällä on myös yrityksiä, jotka eivät tee mitään ja jotka polkevat hintoja. Sen vuoksi tarvitaan pelisääntöjä.
 Lager157:n maajohtaja  Päivi Laurila  kieltäytyi Ylen haastattelusta useista pyynnöistä huolimatta.
 Päivitetty 26.11. klo 15:41: Tarkennettu Aino Kuusavan kommenttia pienten yritysten asemasta.
 Teetkö vaateostoksia tuotteen vastuullisuuden perusteella? Voit keskustella aiheesta lauantai-iltaan klo 23:een asti.

Kuluttajat haluavat vastuullisia vaatteita, mutta lopulta raha ratkaisee: Lahteen avattiin kauppa, jossa myydään kolmen euron t-paitoja


Summary: Vihreät ja vasemmistoliitto jättivät eriävän mielipiteen suuren valiokunnan lausuntoon.

Eduskunnan suuri valiokunta on asettunut hallituksen enemmistön kannalle hallituksen rivejä repineessä taksonomiakysymyksessä.
 Valiokunta päätyi äänin 21–4 valtioneuvoston kannan mukaisesti vastustamaan asiaa koskevan EU-säädöksen hyväksymistä.
 Taksonomialla eli kestävän rahoituksen luokitusjärjestelmällä EU pyrkii ohjaamaan sijoituksia tulevaisuudessa niin, että ne tukisivat ilmaston ja ympäristön kannalta kestäviä hankkeita.
 – Suuri valiokunta ilmoittaa, että se yhtyy asiassa valtioneuvoston kantaan ja katsoo, että Suomen tulee äänestää delegoitua säädöstä vastaan, eduskuntatiedotus kertoo Twitterissä.
 SDP, keskusta ja RKP ovat vastustaneet EU:n taksonomia-asetukseen liittyvää säädösehdotusta, koska ne eivät ole olleet tyytyväisiä metsien käsittelyn teknisiin kriteereihin. Hallitus on pitänyt järjestelmän kriteerejä osin vaikeasti ymmärrettävinä ja tulkinnanvaraisina.
 Tulkinnanvaraisuudesta voisi seurata, että metsätalous voisi rajautua taksonomian ulkopuolelle ja mahdollisuudet saada rahoitusta metsätalousinvestoinneille voisivat heiketä.
 Vihreät ja vasemmistoliitto ovat puolestaan olleet säädösehdotuksen kannalla, ja ne jättivätkin eriävän mielipiteen suuren valiokunnan lausuntoon.

Suuri valiokunta asettui hallituksen enemmistön kannalle taksonomiakysymyksessä


Summary: Kymenlaakso kärsii vaikeasta koronatilanteesta. Rokotuspisteet ja puhelinpalvelut ovat pahoin ruuhkautuneet. Hallintoylilääkäri vetoaa asiakkaisiin, että he siirtäisivät yhteydenotot kiireettömistä asioista viikolla eteenpäin.

Vuosia vaivannut hoitajapula näkyy nyt karulla tavalla korona-arjessa.
 Riskiryhmiin kuuluvat ihmiset ovat joutuneet Kymenlaaksossa jonottamaan kauppakeskusten käytävillä pitkiä aikoja influenssarokotuksiin. Esimerkiksi Kouvolassa kauppakeskus Hansassa oli perjantaina aamupäivällä noin sadan hengen jono. Odotusaika piikille oli puolitoista tuntia.
 – Kunnallinen terveydenhuolto on tällaisessa jamassa, että me pidämme iäkkäitä ihmisiä tuolla jonoissa. Tällainen järjestely ei todellakaan ole kunniaksi meille kenellekään, Kymsoten hallintoylilääkäri  Kari Kristeri  sanoo.
 Kristerin mukaan Kymsote ei ole pystynyt järjestämään influenssarokotuksiin ajanvarausta, kun puolestaan koronarokotuksiin voi varata ajan. Influenssarokotteen saa siis joko jonottamalla tai koronarokotuksen yhteydessä.
 Hoitajia siirretty koronatehtäviin
 Kymenlaaksossa on jo aiemmin siirretty terveysasemilta hoitajia jäljittämään koronatartuntoja, soittamaan vointipuheluita koronapotilaille ja pistämään koronarokotteita. Kymmeniä työntekijöitä on joka päivä kiinni koronatehtävissä.
 Nyt hoitajia on tarvittu myös influenssarokotuksiin. Kymsote aloitti tällä viikolla  maksuttomat influenssarokotukset  riskiryhmille.
 Kyseessä on suurin rokotusoperaatio sitten sikainfluenssan, jonka nujertamiseksi järjestettiin joukkorokotuksia vuosina 2009–2010.
 Korona- ja influenssarokotukset, hoitajapula sekä viime aikoina jyllännyt syysflunssa ovat aiheuttaneet sen, että hoitajilla pitää kiirettä. Tällä viikolla terveysasemien puhelinpalvelu ruuhkautui niin pahoin, että Kymsote hälytti apuun kuusi kouluterveydenhoitajaa.
 Lue lisää :  Rokotuspisteillä ja puhelinpalvelussa on nyt paha ruuhka – Kymsote hälytti kouluterveydenhoitajat apuun
 Kouluterveydenhoitajat ryhtyivät rokottamaan, ja puhelinpalvelun työntekijät saatiin takaisin rokotuspisteiltä purkamaan puhelusumaa.
 – Meillä on nyt kokemus vasta kahden päivän ajalta tästä lisäresurssista. Vielä ei näytä kovin hyvältä, hallintoylilääkäri Kari Kristeri sanoo.
 Hoitotakuun mukaan asiakkaille pitäisi soittaa takaisin saman päivän aikana yhteydenotosta. Kristerin mukaan takaisinsoitto venyy tällä hetkellä peräti viikkoon.
 – Tämän takia esitänkin pyynnön kymenlaaksolaisille: mikäli teillä ei ole kiireellistä asiaa perusterveydenhuoltoon, niin siirtäkää yhteydenottoa viikolla, jos se on teille mahdollista.
 Lisäkädet tarpeen
 Kouvolassa kauppakeskus Hansan rokotuspisteellä influenssarokotusten alkaminen on näkynyt siten, että hiljaisemman kauden jälkeen on taas hälinää. Rokotteita perjantaina pistänyt sairaanhoitaja  Eveliina Ekman  sanoo, että lisäkädet olisivat tarpeen – eikä vain rokotuspisteellä.
 – Täytyy sanoa, että en tiedä hoitoalalta sellaista paikkaa, mihin ei lisäkäsiä kaivattaisi. Tottakai tänne meillekin otettaisiin lisäkäsiä, jos vain saataisiin, Ekman toteaa.
 Lähihoitaja  Satu Pelkonen  kirjasi perjantaina rokotuksia tietojärjestelmään Hansan rokotuspisteellä. Hän oli kuullut asiakkailta sekä hyvää että huonoa palautetta.
 – Suurin osa, ketä tässä pisteellä käy, antaa positiivista palautetta, vaikka tuolla käytävällä ilmeisesti vähän tunteet kuumenevatkin välillä.
 Hallintoylilääkäri Kari Kristerin mukaan Kymenlaakson terveydenhuolto on nyt kantokyvyn rajoilla. Kristeri peräänkuuluttaa aluehallintovirastolta rajoituspäätöksiä. Lisäksi hän toivoo kuntalaisilta sitä, että he hakisivat koronarokotteet ja välttäisivät tarpeettomia sosiaalisia kontakteja.
 – Kymenlaaksossa alkaa olla nyt se tilanne, että kaikki hoitajat, joita voidaan siirtää, on jo siirretty kriittisiin pisteisiin.
 Voit keskustella aiheesta 27.11.2021 kello 23.00 asti.

Rokotusjonot kiemurtelevat pitkin kauppakeskuksia Kymenlaaksossa – hoitajapula näkyy nyt karulla tavalla


Summary: Talven flunssakausi näyttäisi jylläävän ainakin viime syksyä ja alkutalvea pahempana. Liikkeellä on lukuisia eri viruksia. Influenssakin saattaa iskeä tällä kaudella normaalia voimakkaampana.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Talven flunssakausi näyttää jylläävän tavanomaista voimakkaampana. Osa suomalaisista on kärsinyt jopa viikkoja kestävästä nuhasta, yskästä ja kuumesta.
 Esitimme flunssakauden viisi keskeisintä kysymystä Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin infektiotautien ylilääkäri  Asko Järviselle .
 Miltä alkutalven flunssakausi tällä hetkellä lääkärin näkökulmasta näyttää?
 Selkeää kokonaiskuvaa ei varmaan ole kellään. Esimerkiksi meidän työntekijöillä on kuitenkin tällä hetkellä sairaspoissaoloja enemmän kuin aikaisemmin syksyllä tai viime talvena samaan aikaan. Huonolla onnella influenssakin saattaa tulla normaalia voimakkaampana.
 Mitä viruksia on tällä hetkellä erityisesti liikkeellä ja minkälaisia oireita ne aiheuttavat?
 Periaatteessa ihan kaikkia hengitystieinfektioviruksia, esimerkiksi rinoviruksia, jotka aiheuttavat nuhakuumetta. Lisäksi RS-virus on sellainen, joka näyttäisi tulevan voimalla. Sehän vie imeväisikäisiä pikkulapsia ihan sairaalahoitoon ja saattaa aiheuttaa epidemioita myös vanhustenhoidossa ja monipuutossairaiden keskuudessa.
 Osa suomalaisista on kärsinyt tänä syksynä jopa viikkoja kestävästä flunssasta, mistä tämä johtuu?
 Pitkäkestoisuuteen on vaikea ottaa kantaa. Ehkä osin on kyse ihmisten omasta kokemuksesta. Yleensähän sanotaan, että flunssa kestää ilman lääkkeitä kaksi viikkoa ja antibioottikuurin kanssa 14 päivää. Osa ihmisistä yksinkertaisesti oireilee pidempään.
 Miten korona, sen aiheuttamat rajoitukset ja toisaalta vapautukset nähdäksesi vaikuttavat eri flunssien ilmaantuvuuteen ja vakavuuteen?
 Selvästi tämä tilanne kuvastaa sitä, että kontakteja on ollut enemmän. Esimerkiksi viime talven koronarajoitukset laskivat myös muiden hengitystienfektioiden esiintymistä aika voimakkaasti, vähintään kolmanneksella, ehkä jopa enemmän. Se voi olla tekijä, joka nyt myös voimistaa infektioita. Ihmiset eivät ole kohdanneet viruksia, jolloin ehkä sairastutaan hieman tavallista herkemmin.
 Minkälaisia vinkkejä haluat antaa eri tautien välttämiseen tässä tilanteessa?
 Kyllä ne ovat ne samat kuin koronaakin vastaan. Käsienpesu, lähikontaktien välttäminen ja maskinkäyttö yleisissä kokoontumisissa ja liikennevälineissä. Toki nämä hengitystieinfektiot hyvin usein leviävät lasten kautta ja heidän kokoontumistaan ei oikein voi eikä ole järkevää täysin estää.
 Voit keskustella aiheesta lauantaihin 27.11.2021 kello 23 saakka.
 Lue myös:
 HUSissa lähes 20 lasta sairaalahoidossa RS-viruksen vuoksi – Infektiolääkäri: "Imeväinen saa usein tartunnan päiväkotia käyvältä sisarukseltaan"
 Mistä voi erottaa, sairastaako nuhakuumetta, influenssaa vai koronaa?
 Luulitko tietäväsi, miten flunssa torjutaan? Pussata saa, mutta silmiä ei kannata hieroa

Flunssakausi jyllää nyt tavallista voimakkaampana – ylilääkäri avaa tilanteen syitä ja kertoo, miten suojautua


Summary: Koronan pikatestien saatavuudessa on tällä hetkellä jonkin verran ongelmia. Apteekeista ja marketeista saatavat kotitestit ovat luotettavia, mutta oireettomien on turha käyttää niitä.

Koronan pikatestejä ei tällä hetkellä saa kaikkialta. Esimerkiksi Yliopiston apteekin verkkokaupassa kotitestit on tilapäisesti loppuunmyyty. Myös Itä-Suomen yliopiston verkkoapteekin sivuilla kerrotaan, että kotitestit ovat tilapäisesti loppuneet tukkuliikkeestä.
 Pikatestien menekki on lähtenyt monin paikoin selvään kasvuun marraskuun aikana.
 – Selvästi niitä on mennyt enemmän nyt marraskuussa. Myynti on kasvanut ja tällä hetkellä hyllyssä meillä on vain muutamia kotitestejä. Lisää on tulossa joulukuun alussa, kuvailee tilannetta apteekinhoitaja  Päivi Kerkkänen  Yliopiston apteekista Joensuusta.
 Noin  puoli vuotta markkinoilla  olleet kotona tehtävät antigeenitestit näyttävät tuoreen tartunnan. Kerkkänen kertoo, että näitä testejä myydään nyt enemmän kuin kertaakaan aiemmin.
 – Kysyntään on varmasti vaikuttanut koronatilanteen paheneminen. Tartuntoja on ollut paljon ainakin täällä Joensuun seudulla, arvelee Kerkkänen.
 Kotitestien kysynnän kasvu on huomattu myös kuopiolaisessa Niiralan apteekissa.
 – Runsaasti on viime aikoina mennyt. Se varmasti vaikuttaa paljon, että monissa työpaikoissa ja terveydenhuollossakin kehotetaan ensin tekemään kotitesti, sanoo proviisori  Eetu Raatikainen.
 Apteekeista arvioidaan, että myös vilkastunut pikkujoulukausi saa ihmiset ostamaan kotitestejä aiempaa enemmän.
 Myös S-ryhmästä kerrotaan, että kotitestien myynti on viimeisen kahden viikon aikana lähtenyt jälleen kasvuun. Kuluneen viikon aikana testejä on S-ryhmän myymälöistä myyty noin 20 000 kappaletta. Keskon myymälöissä testien myynti on tuplaantunut kahdessa viikossa.
 Kotona tehtävien koronatestien määrä on lähtenyt selvään kasvuun. Keijo Salokangas / Yle
 Positiivisen pikatestin jälkeen yhteys terveydenhuoltoon
 Terveydenhuollossa apteekeista ja marketeista saatavia kotitestejä pidetään luotettavina. Virallista testiä ne eivät kuitenkaan korvaa.
 Infektioylilääkäri  Irma Koivula  Kuopion yliopistollisesta sairaalasta korostaa, että kotitestin perusteella ei esimerkiksi määrätä karanteeniin tai eristykseen.
 – Se on suuntaa antava ja jos kotitestistä saa positiivisen tuloksen, on oltava yhteydessä terveydenhuoltoon, hän muistuttaa.
 Kotitesteihin voi tukeutua esimerkiksi sellaisissa tilanteissa, joissa esimerkiksi perheen pienimmillä on flunssa ja haluaa varmistua, että kyseessä ei ole korona.
 Infektioylilääkäri Irma Koivula Kuopion yliopistollisesta sairaalasta arvioi, että koronatestimäärät ovat nyt kasvussa myös julkisessa terveydenhuollossa. Sami Takkinen / Yle
 – Ei lapsia voi jatkuvasti käyttää testattavana, Koivula kommentoi.
 Kaksi kertaa rokotettujen ja vasta koronan sairastaneiden ei myöskään tarvitse hakeutua testeihin tai tehdä koronatestejä kotona.
 – Kotitesti ei ole hyvä vaihtoehto myöskään silloin, jos henkilö on lähdössä pikkujouluja viettämään ellei ole oireinen. Oireettomien ei tule tehdä tätä testiä ollenkaan, muistuttaa Koivula.
 Testimäärät kasvussa myös terveydenhuollossa
 Koronatestien määrä on kasvanut lähiaikoina myös terveydenhuollossa. Esimerkiksi Siun soten alueella testeissä on ollut selvä nousu viimeisten parin viikon aikana.
 – Arkipäivinä otetaan keskimäärin 600 näytettä päivässä. Esimerkiksi Joensuussa kantakaupungin alueella testiin pääseminen on viivästynyt ja testauskapasiteettia onkin nostettu, kertoo Siun soten infektioylilääkäri  Jennifer Sieberns .
 Myös Kuopion seudulla testejä tehdään nyt runsaasti, mutta määrät eivät yllä vilkkaimpiin aikoihin.
 – Kapasiteettia löytyy minun käsityksen mukaan ihan hyvin tällä hetkellä, arvelee infektioylilääkäri Irma Koivula.
 Aiheesta voi keskustella 27.11.2021 klo 23 saakka.
 Lue lisää:
 Yhä useampi tekee koronan pikatestin, vaikka se ei tuo varmuutta – HUSin Lehtosen mukaan luotettavin tulos tulee oireista kärsivälle
 Koronan kotitestien myynti on lisääntynyt päivittäistavarakaupoissa, ja osasta testit ovat jopa loppuneet

Koronan pikatestejä myydään nyt enemmän kuin koskaan aiemmin – infektiolääkäri: Oireettomalle pikkujoulujuhlijalle se ei ole vaihtoehto


Summary: Padasjoen kunnanjohtaja Petri Koivula sanoo haluavansa kysyä koronapassia, jos lähellä oleva ihminen ei vaikuta toimivan terveysturvallisesti.

Padasjoen kunnanjohtaja  Petri Koivula  on julkaissut Facebook-tilillään päivityksen, jossa hän kertoo ladanneensa puhelimeensa koronapassin lukusovelluksen.
 – Olen tänään ottanut käyttööni kännykässä toimivan koronapassin lukusovelluksen. Olen tehnyt tämän oman terveysturvallisuuteni turvatakseni. Mikäli jatkossa huomaan olevani tilanteessa, että terveysturvallisuuteni voi joutua uhatuksi, tulen pyytämään kanssani olevilta henkilöiltä koronapassin tarkistuksen. Tämä siis oman terveyteni perusteella, Koivula kirjoittaa Facebookissa.
 Ylen tavoittama Koivula katsoo, ettei tällainen tapa toimia loukkaa yksityisyyttä. Hän aikoo kysyä koronapassista, jos havaitsee lähellään olevan ihmisen toimivan tavalla, joka ei vaikuta toimivan Koivulan mielestä terveysturvallisesti.
 – Jos juttelen normaalisti jonkun kanssa ja kysyn, "onko sulla flunssa", hän saa vastata tai olla vastaamatta. En minä mitenkään viranomaisena lähde sitä kysymään, eikä minulla ole mitään oikeutta siihen. Mutta minulla on oman terveysturvallisuuteni kannalta oikeus kysyä, miten ympäristöni toimii, hän selittää.

Kunnanjohtaja latasi koronapassin lukusovelluksen – aikoo käyttää, jos epäilee uhkaa terveydelle


Summary: Maailman terveysjärjestö WHO on nimennyt uuden vaarallisen virusmuunnoksen kreikkalaisista aakkosista otetulla nimellä omikroniksi. Keräsimme vastauksia siihen, mikä muunnoksessa herättää huolta.

Uusi koronavirusmuunnos B.1.1.529 EU:n jäsenmaat ovat päättäneet keskeyttää väliaikaisesti matkustamisen eteläisestä Afrikasta unioniin uuden koronavirusmuunnoksen takia. EU-komissio kehotti aiemmin perjantaina jäsenmaita keskeyttämään lennot alueelle. EU:n rajoitukset koskevat Etelä-Afrikan lisäksi lisäksi Botswanaa, Swasimaata, Lesothoa, Mosambikia, Namibiaa ja Zimbabwea. EU-maiden lisäksi monet muut maat, kuten Yhdysvallat, Sveitsi ja Kanada ovat ilmoittaneet Etelä-Afrikkaa ja sen lähialueita koskevista matkustusrajoituksista. WHO nimesi virusmuunnoksen perjantaina omikroniksi. WHO on listannut koronaviruksen huolta aiheuttavaksi. Euroopan ensimmäinen koronamuunnostartunta on löytynyt Belgiasta.
 Etelä-Afrikassa on havaittu koronavirusmuunnos, johon liittyy epätavallisen suuri määrä mutaatioita. Omikron-virus on myös hyvin erilainen kuin Kiinan Wuhanissa pandemian alkuvaiheessa levinnyt virus. Päivitämme tähän juttuun keskeisimmät kysymykset ja vastaukset uudesta koronavirusmuunnoksesta.
 1. Miten ärhäkästi omikron-virus leviää?
 Kuten alla oleva grafiikka osoittaa, virus leviää huomattavasti nopeammin kuin alfa- ja betamuunnokset. Toisilla muunnoksilla kesti kuukausia nousta vallitsevaan asemaan, kun nykyvirukselta se vei alle kolme viikkoa. Virusmuunnosta on myös kuvattu "merkittävimmäksi tähän asti".
 Etelä-Afrikan epidemiakeskuksen johtaja, professori  Tulio de Oliveira  kertoo  Financial Timesin haastattelussa , että virusmuunnos aiheutti noin 90 prosenttia keskiviikkona raportoiduista uusista tartunnoista Gautengin provinsissa. Muun muassa kaupungit Johannesburg ja Pretoria sijaitsevat provinssissa.
 Uusi virusmuunnos vaikuttaisi aloittavan uuden korona-aallon Etelä-Afrikassa.
 2. Missä virusta esiintyy?
 Virusta on havaittu Etelä-Afrikan lisäksi myös Botswanassa ja Hongkongissa. Etelä-Afrikassa tartuntoja on havaittu myös nuorilla ihmisillä.
 Euroopassa ensimmäinen koronamuunnostartunta löytyi perjantai-iltapäivällä Belgiasta. Lisäksi maassa analysoidaan kahta koronavirusnäytettä sen selvittämiseksi, ovatko ne koronaviruksen uutta, Etelä-Afrikassa havaittua muunnosta.
 Uusi muunnos on löytänyt tiensä myös Israeliin. Maassa on tähän mennessä varmistettu yksi virusmuunnoksen aiheuttama tartunta. Se havaittiin  Malawista palanneelta matkailijalta .
 3. Mikä muunnoksessa on erilaista kuin aiemmissa?
 Professori de Oliveira  kertoo BBC:lle , että omikron poikkeaa merkittävästi aiemmista koronavirusvarianteista. Virusmuunnoksella on kaikkiaan noin 50 mutaatiota, joista yli 30 viruksen niin sanotussa piikkiproteiinissa.
 Suurin osa koronarokotteista toimii niin, että ne käynnistävät piikkiproteiinisynteesin ihmisen elimistössä ja  tätä kautta saavat aikaan vasta-ainevasteen .
 Variantti leviää nopeammin kuin alfa- ja deltamuunnokset.
 4. Miten rokotteet tehoavat omikron-virukseen?
 Hoitaja valmistaa koronarokoteruiskun käytettäväksi 31 toukokuuta. AFP
 Vielä ei tiedetä, miten rokotteet tehoavat virusmuunnokseen.
 Lääkeyhtiö Biontech kertoi perjantaina tutkivansa, kuinka hyvin sen Pfizerin kanssa kehittämä koronavirusrokote suojaa uutta virusmuunnosta vastaan.
 Yhtiön mukaan tuloksia laboratoriotesteistä on odotettavissa viimeistään kahden viikon kuluttua. Tällöin myös selviää, onko nykyistä rokotetta mahdollisesti säädettävä virusmuunnoksen takia.
 Myös lääkeyhtiö Astra Zeneca on kertonut niin ikään tutkivansa, onko uusi virusmuunnos vastustuskykyinen sen koronarokotteelle. Lisäksi yhtiö kertoo suorittavansa tutkimuksia Botswanan ja Swasimaan alueella.
 Euroopan lääkevirasto EMA:n mukaan on vielä liian aikaista sanoa, tarvitseeko rokotteita päivittää uuden muunnoksen takia.
 5. Miksi se leviää juuri Etelä-Afrikassa?
 Ihmiset odottivat vuoroaan koronarokotukseen Kapkaupungissa 7. syyskuuta.  Nic Bothma / EPA
 Financial Times muistuttaa , että ei ole olemassa yhtä syytä, miksi vaarallisempaa virusmuunnosta ei ole toistaiseksi syntynyt. Ei ole myöskään yhtä syytä, miksi muunnos leviää juuri Etelä-Afrikassa.
 Asiantuntijat ovat kuitenkin laajalti yksimielisiä, että maailmanlaajuinen rokotekampanja on auttanut hillitsemään mutaatioiden syntyä.
 Etelä-Afrikan väestöstä vajaa neljännes on saanut täyden rokotesuojan koronavirusta vastaan. WHO on toistuvasti varoitellut pandemian aikana, että alhainen rokotekattavuus mahdollistaa uudet virusmuunnokset.
 Mitä enemmän virus leviää, sitä useammin sen on mahdollista muuntua. Muutokset viruksessa auttavat sitä selviytymään.
 6. Miten sen leviämistä yritetään estää?
 WHO on kehottanut harkitsemaan matkustusrajoitusten asettamisessa muunnoksen takia. WHO suositti perjantaina, että maat jatkaisivat riskiperusteisen ja tieteellisen lähestymistavan soveltamista matkustustoimenpiteitä toteuttaessaan.
 Euroopan komission puheenjohtaja  Ursula von der Leyen  kertoi perjantaina, että EU aikoo ehdottaa lentojen kieltämistä eteläisestä Afrikasta virusmuunnoksen takia. Jäsenmaiden suurlähettiläät neuvottelivat rajoituksista komission johdolla perjantaina.
 EU-komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen piti koronatilannetta käsittelevän puheen Brysselissä 26. marraskuuta.  Johanna Geron / EPA
 Perjantai-iltana EU:n jäsenvaltiot kertoivat päättäneensä keskeyttää väliaikaisesti matkustamisen eteläisestä Afrikasta unioniin uuden koronavirusmuunnoksen takia. Uutistoimisto AFP:n mukaan kyseessä ei ole virallinen päätös vaan suositus.
 Esimerkiksi Saksa, Italia, Britannia, Espanja ja Israel ilmoittivat jo aiemmin matkustusrajoituksista. Myöhemmin perjantai-iltana Suomen aikaa myös Yhdysvallat ja Kanada ilmoittivat eteläiseen Afrikkaan kohdistuvista matkustusrajoituksista.
 EU:n matkustusrajoitukset koskevat Etelä-Afrikan lisäksi Botswanaa, Swasimaata, Lesothoa, Mosambikia, Namibiaa ja Zimbabwea. Etelä-Afrikka on pahoitellut matkustusrajoituksia. Maa katsoo niiden olevan WHO:n normien vastaisia.
 Etelä-Afrikassa maan hallitus on vedonnut kansalaisiin, että kaikki yli 12-vuotiaat kävisivät koronarokotuksessa niin pian kuin mahdollista,  kertoo The Guardian .
 Mitä ajatuksia juttu herättää? Voit keskustella aiheesta 27.11. kello 23:een saakka.
 Lue lisää:
 THL:n asiantuntija suosittelee jättämään lomamatkat nyt väliin – uusi virusmuunnos voi käynnistää lentoperuutusten ketjureaktion
 Tutkija pitää Etelä-Afrikan uutta koronavirusmuunnosta huolestuttavana – nykyrokotteiden teho siihen vielä "tuhannen taalan kysymys"
 Tutkijat havaitsivat Etelä-Afrikassa huolestuttavan koronamuunnoksen, jota vastaan rokotteet eivät välttämättä suojaa tehokkaasti
 Keskustelu kiihtyy: tulisiko rikkaiden maiden antaa kansalaisilleen kolmas rokoteannos vai lähettää rokotteet kehitysmaihin?  (6.8.)

Eteläafrikkalainen koronamuunnos sai nimekseen omikron – variantti leviää ärhäkkäästi, tämä siitä tiedetään nyt


Summary: Terveyden ja hyvinvoinnin laitos kirjaisi lakiin hätäjarrun, jolla matkailua Suomeen voitaisiin rajoittaa. Mekanismia voitaisiin käyttää esimerkiksi silloin, kun rokotetta kiertävä muunnos leviää.

Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) johtava asiantuntija  Jari Jalava  ei suosittele tällä hetkellä lomamatkaa ulkomaille eikä lähtisi matkalle itsekään.
 Syynä on se, että uuden muunnoksen löytäminen voi käynnistää ketjureaktion lentojen perumisia. Etukäteen on mahdotonta ennustaa, mistä muunnosta löydetään.
 Vuosi sitten matkustajalentoliikenne keskeytettiin muunnoksen takia Britanniasta ja sen jälkeen Irlannista ja Etelä-Afrikasta.
 – Vaikka et itse saisikaan koronavirustartuntaa tai vaikka se olisi lievä, voi olla, että et pääse palamaan takaisin, koska ei ole lentoja, Jalava sanoo Ylelle.
 THL suosittelee, että ulkomaille matkustavalla on täysi rokotussuoja. Huomioon kannattaa asiantuntijan mukaan ottaa myös se, että maiden koronatilanteet voivat muuttua nopeasti.
 – Tällä hetkellä on iso riski, että matkustaminen tulee vaikeaksi.
 Muunnos saattaa olla jo levinnyt
 Uusi B1.1.529-koronamuunnos havaittiin Euroopan tautiviraston ECDC:n mukaan ensimmäisen kerran tässä kuussa Etelä-Afrikassa ja Botswanassa.
 Muunnosta on havaittu myös Hongkongissa ja Israelissa, ja  tuoreimpien tietojen mukaan myös Belgiassa .
 Muunnoksen leviämistä voidaan Jalavan mukaan hidastaa, mutta hän on epäileväinen, että sen tulo Suomeen pystyttäisiin estämään.
 – Siinä vaiheessa kun tällainen muuntunut virus löydetään, todennäköisesti se on jo levinnyt jonkin aikaa, vaikka sitä ei tiedetä varmuudella. Ja jos se on herkästi leviävä kuten oli alfa vuosi sitten ja delta, kyllähän se on jo levinnyt laajalle alueelle siinä vaiheessa kun se löydetään.
 THL esittänyt matkustamiseen hätäjarrua
 THL on ehdottanut, että tartuntatautilakiin olisi hyvä saada matkustamisen hätäjarrumekanismi. Tämä todettiin lausunnossa viimeksi lokakuun lopulla.
 Lakiin on jo nyt kirjattu maahantulon perusteet ja säännöt, mutta Jalavan mukaan tarvittaisiin mekanismi siitä, miten esimerkiksi rokotussuojaa kiertävään muunnokseen reagoitaisiin.
 – Perusajatus on se, että matkustamista rajoitettaisiin tehokkaasti ja maahantulijat ohjattaisiin pakollisiin testeihin, jotta virusmuunnokset saataisiin kiinni. Siihen voisi liittyä myös karanteenimääräyksiä tai -käytäntöjä, Jalava pohtii mekanismin mahdollista sisältöä.
 Euroopan tautivirasto ECDC  nosti perjantaina  uuden Etelä-Afrikan muunnoksen “tehostetun seurannan” -kategoriaan. Se tarkoittaa sitä, että mutaation arvioidaan mahdollisesti vaikuttavan esimerkiksi viruksen taudinaiheuttamiskykyyn, leviämiseen tai rokotteiden tehokkuuteen.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta 27.11. kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Uusimmat tiedot koronaviruksesta
 Koronavirus lukuina
 Koronavirusmuunnos pelästytti osakemarkkinat, öljyn hinta laskee rajusti – asiantuntija: "Nyt tulevaisuuden näkymä näyttää heikommalta"
 Tutkija pitää Etelä-Afrikan uutta koronavirusmuunnosta huolestuttavana – nykyrokotteiden teho siihen vielä "tuhannen taalan kysymys"
 Eteläafrikkalainen koronamuunnos sai nimekseen omikron – variantti leviää ärhäkkäästi, tämä siitä tiedetään nyt

THL:n asiantuntija suosittelee jättämään lomamatkat nyt väliin – uusi virusmuunnos voi käynnistää lentoperuutusten ketjureaktion


Summary: Rukan maailmancup järjestetään jälleen yleisön kera. Kysyimme urheilutapahtuman järjestäjiltä, onko urheilutapahtumien keskiössä jatkossa rajoitusten kanssa tasapainoilu.

Urheilutapahtumat keräsivät vielä kaksi vuotta sitten väkeä koolle tungokseen saakka kokemaan menestyksen ja myös tappion hetkiä yhdessä.
 Niin oli myös Rukalla, mistä talvilajien maailmancup-kausi on perinteiseen tapaan startannut.
 Sitten tuli korona. Tapahtumia peruttiin urakalla ympäri maailmaa. Välillä kisoja järjestettiin, mutta erilaisin rajoituksin.
 Nyt tautitilanne on vihdoin sen verran hyvä, että Rukalle päästetään taas yleisöä, tosin turvavälit huomioiden. Keskustelua tapahtumien terveysturvallisuudesta kuitenkin käydään koko ajan kansainvälisesti, kertoo Suomen hiihtoliiton toiminnanjohtaja  Ismo Hämäläinen .
 – Kansainvälinen hiihtoliitto käy koko ajan keskustelua lääketieteellisen komiteansa sisällä ja on yhteyksissä viranomaisiin ja kansallisiin hiihtoliittoihin. Pandemiatilanne huomioiden koko ajan pohditaan, että joudutaanko jopa kiristämään rajoituksia, sanoo Hämäläinen.
 Myös siitä on Hämäläisen mukaan käyty keskustelua, että onko maailmancup jatkossa auki vain niille urheilijoille ja huoltojoukoille, joilla on rokotukset. Myös Rukalla on tarkastettu portilla koronapasseja, mutta pääsihteeri  Marika Paanasen  mukaan passin esittäminen ei ollut pakollista.
 Miten pandemia on vaikuttanut urheilutapahtumien järjestämiseen? Millainen tulevaisuus tapahtumilla on, jos rajoitukset jatkuvat? Jarmo Nuotion haastattelussa kisojen pääsihteeri Marika Paananen ja Suomen hiihtoliiton toiminnanjohtaja Ismo Hämäläinen. Voit katsoa koko lähetyksen  tästä .
 Tänä vuonna Rukan maailmancupissa on voimassa yhä koronarajoituksia. Kisaturistien tulee noudattaa turvavälejä, ja jos turvavälejä ei ole mahdollista pitää, suositellaan maskien käyttöä sisätilojen lisäksi ulkonakin.
 Urheilijoilta, kansainvälisen hiihtoliitto FIS:in toimitsijoilta ja esimerkiksi median edustajilta vaaditaan tapahtumaan sekä koronapassi että negatiivinen koronatestitulos.

Rukan maailmancup järjestetään rokotustodistusten ja maskien turvin – näin pandemia vaikuttaa urheilutapahtumiin


Summary: Helsingin kaupunginvaltuutettu Pia Pakarinen (kok.) uskoo varhaiskasvatuksen laadun parantuvan työntekijöihin panostamalla esimerkiksi palkkoja korottamalla.

Varhaiskasvattajista on pulaa koko maassa. Helsingissä tilanne on niin huono, että kasvatuksen ja koulutuksen apulaispormestari  Nasima Razmyar  (sd.)  on varoitellut  päiväkotien tilanteen voivan romahtaa lähivuosina.
 Helsingin yliopiston psykologian professori emerita  Liisa Keltikangas-Järvinen  kiinnittäisi erityistä huomiota taaperoikäisten eli 1–2-vuotiaiden kasvuympäristöön. Se vaikuttaa lasten kielelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen sekä tunteiden hallintaan.
 Huonot olosuhteet päiväkodissa, kuten jatkuva melu ja liian laaja sosiaalinen verkosto, voivat nostaa lapsen stressitasoa. Tällä on yhteys stressin säätelyyn aikuisena, mikä voi pahimmassa tapauksessa johtaa terveysongelmiin, arvioi Keltikangas-Järvinen.
 – Osa taaperoista saattaa olla päivän mittaan kroonisessa stressissä. Tällä on vaikutusta stressisairauksiin aikuisena, kuten keskivartalolihavuuteen ja kakkostyypin diabetekseen, Keltikangas-Järvinen sanoo.
 Keltikangas-Järvisen mukaan taaperoiden aivot eivät ole riittävän kehittyneet monen hengen päiväkotiryhmiin.
 Valtuutettu: Panostuksia varhaiskasvatuksen palkkoihin ja työoloihin
 Helsingin kaupunginvaltuutettu  Pia Pakarinen  (kok.) tunnistaa ongelmat, mutta muistuttaa, ettei niitä suinkaan ole kaikissa Helsingin päiväkodeissa.
 – En tietenkään ole tyytyväinen tilanteeseen, mutta monia varhaiskasvattajia myös harmittaa se, että asiasta puhutaan niin kielteiseen sävyyn, koska useassa päiväkodissa tilanne on hyvä.
 – Kaikki on ratkaistavissa, kun saamme henkilöstöä, Pakarinen uskoo.
 Edellisen valtuustokauden (2017–2021) kasvatuksen ja koulutuksen apulaispormestarina toimineen Pakarisen mukaan työntekijäpulaa on pyritty ja pyritään tosissaan ratkaisemaan. Keinoista hän mainitsee palkkojen nostamisen, johtamisen vahvistamisen päiväkodeissa ja työolosuhteiden parantamisen esimerkiksi uusia opettajia paremmin tukemalla.
 Lisäksi alan koulutukseen panostetaan muun muassa varhaiskasvatuksen opettajiksi haluavia lastenhoitajia pätevöittämällä ja oppisopimuskoulutusta lisäämällä.
 Keltikangas-Järvinen toivoo poliittiseen keskusteluun varhaiskasvatuksesta enemmän kehityspsykologiaa ja laajempaa pohdintaa siitä, voitaisiinko samalla rahasummalla taaperoiden päivähoito järjestää kokonaan uudella tavalla lapsen tarpeet huomioiden. Hän mainitsee “vanhanaikaisen” perhepäivähoitomallin yhtenä vaihtoehtona.
 Perhepäivähoidon määrä kuitenkin  vähenee  vuosi vuodelta, kun uusia työntekijöitä ei tule eläköityvien tilalle. Koko maassa on Kuntatyönantajien mukaan noin 3 000 kunnallista perhepäivähoitajaa, kun vuonna 2000 heitä oli 20 000.
 Katso Marja Sannikan koko jakso alta tai  Yle Areenasta  perjantaina 26.11.2021 klo 18. Jakson voi katsoa myös Yle TV1:llä klo 20.

Professori Keltikangas-Järvinen on huolissaan hälyisistä päiväkodeista: Pienen lapsen stressi voi näkyä sairauksina aikuisena


Summary: Euroopan komissio aikoo esittää eteläisestä Afrikasta tulevan lentoliikenteen keskeyttämistä. Britannia kielsi lennot eteläiseen Afrikkaan jo eilen.

THL suosittelee välttämään matkustamista eteläiseen Afrikkaan. Syynä on Etelä-Afrikassa havaittu  uusi virusmuunnos , jonka arvioidaan olevan herkästi tarttuva.
 Euroopan komissio aikoo esittää eteläisestä Afrikasta tulevien lentoliikenteen keskeyttämistä. Britannia kielsi lennot eteläiseen Afrikkaan jo eilen.
 – Tällä hetkellä Etelä-Afrikasta ei ole suoria lentoja Suomeen, joten tämä ei aiheuta akuutteja toimenpiteitä, kertoo Liikenne- ja viestintävirasto Traficomin ylijohtaja  Jarkko Saarimäki .
 Suomessa ei ole tehty toistaiseksi havaintoja uudesta virusmuunnoksesta. Belgiassa on tehty tänään Euroopan ensimmäinen havainto.
 Päivittyvä seuranta: Belgiassa havaittiin ensimmäinen tapaus uutta varianttia, THL kehottaa välttämään matkoja eteläiseen Afrikkaan
 Finnairilla ei ole suoria yhteyksiä Afrikan kohteisiin. Finnairin mukaan tässä vaiheessa maahantuloon ei ole tullut uusia rajoituksia tai ohjeistuksia viranomaisilta.
 Jatkolennoilla Suomeen voi edelleen tulla myös eteläisestä Afrikasta.
 – Liikenne ja viestintävirasto voi puuttua vain suoraan terveysturvallisuutta uhkaaviin yhteyksiin. Jatkolentojen aiheuttamiin uhkiin on varauduttava maahantulon yhteydessä, kertoo Jarkko Saarimäki.
 Liikenne ja viestintäministeri  Timo Harakan  (sd.) mukaan nyt on oleellista, miten yksissä tuumin Euroopan maat kykenevät toimimaan.
 – Tehokkain tapa estää virusta leviämästä on estää suorat lennot eteläisestä Afrikasta Eurooppaan, sanoo Harakka.
 Viime vuoden kaltaisia maakohtaisia rajoituksia ei nähdä enää tarpeellisina
 Viime vuonna rajoituksia asetettiin Iso-Britanniasta, Irlannista ja Etelä-Afrikasta saapuville lennoille. Esimerkiksi Britanniaan matkustamista  rajoitettiin tilapäisesti  juuri uusien koronamuunnosten takia.
 Viime vuoden elokuussa  Traficom keskeytti puolestaan Pohjois-Makedonian Skopjen ja Turun välisen lentoliikenteen  kahdeksi viikoksi.
 Lentokentän koronatestauksesta vastaava Vantaan apulaiskaupunginjohtaja  Timo Aronkytö  ei pidä tällaisia rajoituksia enää tarpeellisina.
 – Viime vuonna maahantuloa rajoitettiin eri tilanteessa, koska taudista tiedettiin vähemmän ja rokotuskattavuus oli matala. Tällä hetkellä uudet rajoitukset eivät ole se keino, jolla muunnosten tulo maahan estetään.
 Eteläisestä Afrikasta Suomeen tulevia matkustajia on vähän. Lisäksi Aronkytö pitää lentokentällä tehtävää matkustajien terveysvalvontaa riittävänä.
 – Rokotustodistukset tarkistetaan maahantulijoilta. Jos tulijalla ei ole todistusta, tarkistetaan etukäteen otettu koronatestin tulos. Jos sitäkään ei ole, sitten ohjataan koronatestiin kentällä, kertoo Aronkytö.
 Hänen mukaansa koronavalvonta Helsinki-Vantaalla kohdistuu nyt erityisesti rokottamattomiin. Rokotetut pääsevät Suomeen sujuvammin.
 Aronkydön mukaan riskimaista kuten vaikkapa Etelä-Afrikasta tulijoita voidaan kyltein ja kuulutuksin ohjata testiin kentällä, mutta täysin aukottomasti kaikkia jatkolentojen kautta tulijoita ei pystytä testaamaan vaikka haluttaisiin.
 Laboratoriokokeet kertovat lähiviikkoina, onko uusi muunnos niin tarttuva kuin pelätään
 Tutkijoiden mukaan uudessa koronavariaatiossa on ehkä jopa tuplasti enemmän muunnoksia kuin deltavariantissa. Tämä voi tarkoittaa sitä, että nyt käytössä olevat rokotukset eivät välttämättä suojaa taudilta yhtä tehokkaasti. Lisäksi tauti saattaa levitä entistä ärhäkämmin.
 Toisaalta vielä ei ole tietoa, pystyykö uusi variantti kiertämään koronarokotteiden tuomaa immuunisuojaa.
 Virologian professori Olli Vapalahti Helsingin yliopistosta kertoo, että vielä on liian aikaista sanoa, kuinka vaarallinen Etelä-Afrikasta löytynyt uusi koronavirusvariantti on. Hän arvioi, että variantista kertyy tarkempia tietoja laboratoriotutkimuksissa seuraavien viikkojen aikana.
 Traficom seuraa tilannetta ja toimii sen mukaan.
 – Jos tarve rajoituksille nousee, meillä on välitön valmius toimenpiteisiin yhdessä terveysviranomaisten kanssa, sanoo Traficomin ylijohtaja Jarkko Saarimäki.
 Lue myös:
 THL:n asiantuntija suosittelee jättämään lomamatkat nyt väliin – uusi virusmuunnos voi käynnistää lentoperuutusten ketjureaktion
 Päivittyvä seuranta: Belgiassa havaittiin ensimmäinen tapaus uutta varianttia, THL kehottaa välttämään matkoja eteläiseen Afrikkaan
 Tutkijat havaitsivat Etelä-Afrikassa huolestuttavan koronamuunnoksen, jota vastaan rokotteet eivät välttämättä suojaa tehokkaasti
 Tutkija pitää Etelä-Afrikan uutta koronavirusmuunnosta huolestuttavana – nykyrokotteiden teho siihen vielä "tuhannen taalan kysymys"

Suomi ei ole kieltämässä lentoja uuden virusvariantin takia


Summary: Meneillään on kaivosbuumi, ja Suomi haluaa eettisen kaivostoiminnan edelläkävijäksi. Myös kaivoslakia ollaan uudistamassa. Voiko kaivoksen silti perustaa luonnonsuojelualueelle? Riikka Karppinen (vihr.) haluaa, että kaivostoiminnalle asetetaan selkeät rajat.

Riikka Karppisen  maailma mullistui vuonna 2004, kun hän oli kymmenvuotias koulutyttö Suomen pienimmässä kyläkoulussa. Maailman neljänneksi suurin  kaivosyhtiö Anglo American  aloitti malminetsinnät hänen kotikylässään sijaitsevalla Viiankiaavan suolla.
 – Siitä hetkestä lähtien Viiankiaapa on ollut elämässäni joka päivä, hän kertoo kirjassa  Sodankylän Jeanne d’Arc – Riikka Karppisen tie vaikuttajaksi .
 Kyllä, 27-vuotias Riikka on kirjoittanut yhdessä toimittaja  Joonas Lehtosen  kanssa muistelmat matkastaan kaivosten maailmassa. Riikasta on tehty dokumenttielokuva  Aktivisti , jonka mukana hän on kiertänyt maailmaa kertomassa kaivoksista, jotka muuttivat hänen elämänsä suunnan. Hänestä, kaivosmiehen tyttärestä, tuli ympäristövaikuttaja, aktivisti.
 Mutta ensin oli suo, Viiankiaapa.
 – Vuonna 2002 kun oli kahdeksanvuotias, Viiankiaavan alueelle valmistui pitkospuureitti. Se avasi pääsyn myös paikkoihin, joihin kesäaikaan ei ollut kenelläkään kulkua, Riikka kertoo.
 “Keväisin aapa muuttui laajaksi järveksi, ja känkkyräiset männyt ja kitukoivut näyttivät kasvavan keskeltä kirkasta vettä. Äänimaailma oli massiivinen: kurkien huuto, kuovien ujellus ja liron sirkeä viserrys, kun se toisteli omaa nimeään…. Suokukot teatraalisissa kaulureissaan olivat kuin Afrikan savannilta, jota syksyisin Viiankiaavan okranväriseksi värjäytyvät niittypellot myös mielestäni muistuttivat.”  (Ote Kirjasta Sodankylän Jean d’Arc)
 Syyskuussa 2011 Riikka antoi ensimmäisen haastattelunsa Viiankiaavan suojelijana. Lapin Kansan jutun otsikko oli Jättiläistä vastaan.   Anssi Jokiranta / Lapin Kansa
 Lieneekö sattumaa, että Riikka Karppinen syntyi kansainvälisenä soidensuojelupäivänä 30. heinäkuuta 1994? Taistelunsa lapsuuden satumaisemasta, Viiankiaavan suosta, hän aloitti kymmenen vuotta myöhemmin.
 – Ajattelin, ettei malminetsintä täällä voi olla mahdollista. Että varmasti joku aikuinen puuttuu näin epäoikeudenmukaiseen tilanteeseen. Mutta niin ei koskaan tapahtunut. Lopulta minä puutuin, hän muistelee.
 Vuonna 2009 Viiankiaavalta löytyi yksi Euroopan merkittävimmistä malmiesiintymistä.
 – Aloin puhua projektin etenemisestä kotona epätoivoiseen sävyyn. Isäni kysyi, miksen itse alkaisi vastustaa kaivosta julkisesti, Riikka muistelee.
 Tammikuussa 2011 hän pääsi isän avustuksella tapaamaan ympäristöministeriön silloista kansliapäällikköä  Hannele Pokkaa  ja ympäristöministeri  Paula Lehtomäkeä . Vaikka presidentti  Tarja Halosen  kalenterista ei löytynyt aikaa, sitä löytyi monelta kansanedustajalta yli puoluerajojen.
 Kesän kynnyksellä asiat etenivät vauhdilla. Enää piti saada media kiinnostumaan. Syksyllä  Lapin Kansa  ehdotti jutuntekoa paikan päällä Viaankiaavalla.
 Eikä aikaakaan, niin Riikka Karppisesta tuli kasvot kaivoskeskustelulle. Juttuja tekivät ensin kotimainen media, sitten saksalainen  Der Spiegel , brittiläinen  The Guardian , uutiskanava  Al Jazeera  ja niin edelleen.
 Riikka vietti 18-vuotispäivänsä Ylen  Ajankohtaisen kakkosen  haastattelussa aavan laidalla kaivosyhtiön kairausjälkiä esitellen ja tuli valituksi kunnanvaltuustoon juuri ennen kuin pääsi ylioppilaaksi vuonna 2012.
 Toukokuussa 2013 aliupseerioppilas Riikka Karppinen lomaili kotonaan. Sotilasarvoltaan hän on nykyään reservin kersantti. Elina Melamies / Lapin Kansa
 Vuoden 2019 eduskuntavaaleissa Riikka Karppisesta (vihr.) tuli 24-vuotiaana tuli  yksi koko Suomen äänikuningattarista  ja Lapin kaikkien aikojen eniten ääniä saanut vihreä ehdokas, joka ei tullut valituksi edes 7818:lla henkilökohtaisella äänellä. Kymmenellä lisä-äänellä hänestä olisi tullut kansanedustaja.
 – Se oli tiettävästi kaikkien aikojen suurin äänimäärä, jolla on jääty Suomen eduskuntavaaleissa rannalle, Riikka tietää.
 “Kyllä maailma muuttuu”
 Tällä hetkellä Riikka Karppinen työskentelee viestintätoimisto  Milttonin viestintäkonsulttina  ja toimii Sodankylän kunnanvaltuuston puheenjohtajana. Mutta kaivoksista hän haluaa puhua toisessa roolissa, luonnonsuojelijana, ympäristövaikuttajana – tai aktivistina.
 – Kaivosteollisuuden intressit eivät voi mennä muiden arvojen yli. Onhan muillakin alueiden käyttötarkoituksilla arvonsa: luonnosuojelulla, puhtaalla juomavedellä, matkailulla ja muilla elinkeinoilla.
 – Pitää nähdä iso kuva ja kaivostoiminnan yhteisvaikutukset. Kaivosten vaikutukset ympäristöön tulee olla pienemmät, talouteen suuremmat, Riikka kiteyttää.
 Riikka Karppinen kutsuttiin Linnan juhliin vuonna 2018. Hän halusi puolustaa Lapin puhdasta luontoa pukeutumalla käytettyyn rysäverkkoon, poro- ja taimennahkakenkiin sekä juurikorvakoruihin.  Jouni Porsanger / Lapin Kansa
 Kuin varkain keskustelu hiipii takaisin politiikkaan.
 Ratkaisevaa Riikan taistelussa ovat ensimetrien jälkeen sittenkin olleet vaalitulokset niin kunnallis- kuin eduskuntavaaleista. Se, että hänestä tuli ääniharava ja vieläpä pohjoisessa, jossa luonnonsuojelu on perinteisesti ollut lähinnä vitsi ja vihreillä alhainen kannatus.
 – Vaalimenestys on osoittanut, että pohjoisessa on ihmisiä, jotka ovat huolissaan huomisesta ja siitä, kuka tulevaisuudesta on päättämässä. Kyllä maailma muuttuu. Pohjoisessakaan en ole yksin näiden asioiden kanssa.
 Ennakkotapaus koko Euroopassa
 Riikka Karppisen taistelu on edelleen omaa luokkaansa myös suuressa mittakaavassa: Viiankiaapa on ennakkotapaus, koska se on luonnonsuojelualue.
 Kesällä 2021 Viiankiaavalla oli tämän näköistä. Maarit Tolppanen / Riikka Karppisen kotialbumi
 Viiankiaapa liitettiin kansalliseen soidensuojeluohjelmaan jo ennen Riikan syntymää vuonna 1988. Vuonna 1996 hänen mummonsa sai kirjeen: Viiankiaapa oli päätetty suojella EU:n alaiseen, luonnon monimuotoisuutta tukevaan Natura-ohjelmaan.
 Käytännössä se tarkoitti, että maat pakkolunastettiin valtion omistukseen – tai suojelukseen, kuten mummo silloin luuli ja lohduttautui.
 Voimassa olevan kaivoslain mukaan malminetsintä on sallittua suojelualueella.
 Ylioppilaaksi kahdessa vuodessa
 Riikka suoritti lukion kahdessa vuodessa ja painoin ylioppilaslakin päähänsä syksyllä 2012 . Runsas viikko sen jälkeen Rovaniemen hallinto-oikeus kumosi Anglo Americanin jatkomalminetsintäluvan Viiankiaavalla. Syy oli malminetsinnästä aiheutuvien ympäristövaikutusten puutteellinen arviointi.
 Kaivoshanke jäädytettiin, mutta vain väliaikaisesti.
 Vuonna 2014 Riikka tapasi Varusmiesliiton varapuheenjohtajana tasavallan presidentti Sauli Niinistön. Tasavallan presidentin kanslia
 Tällä hetkellä, lähes kymmenen vuotta myöhemmin, kaivoshanke Viiankiaavalla etenee hitaasti, mutta uhkaavasti.
 Vuoden vaihteessa kaivosyhtiö esitti ympäristövaikutusten arviointiselostuksen (YVA) ELY-keskukselle, joka palautti sen uudelleen käsittelyyn puutteellisena. Jos YVA korjausten jälkeen menee läpi, mutta kaivoshankkeen katsotaan heikentävän Natura-suojelua, asia siirtyy valtioneuvoston päätettäväksi.
 – Jos kaivostoiminta saisi vihreää valoa Viiankiaavalla, sekä Suomen että EU-komission pitää antaa lausunto siitä, saako Natura-alueelle perustaa kaivoksen, Riikka avaa vyyhtiä.
 Hänen mielestään pimentoon on jäänyt, miten suuresta ennakkotapauksesta asiassa on kyse pelkästään juridisesti:
 – Natura-alueiden purku johtaisi siihen, että moni muukin kaivosyhtiö saisi poikkeusluvan ja oikeuden toiminnalleen luonnonsuojelualueilla. Siitä alkaa koko suojeluverkoston pirstoutuminen.
 “Olisin 56-vuotias kun toiminta loppuu”
 Anglo-American-yhtiö ennustaa, että kaivostoiminta Viiankiaavalla pääsisi alkamaan vuonna 2027. Riikka ei sitä usko. Edessä on vielä monta etappia, ja lupaprosesseista tulee pitkiä.
 – Jos lupaprosessi menisi yhtiön toiveiden mukaisesti, tuotanto voisi alkaa ennen vuotta 2030. Kaivoksen toiminta jatkuisi noin 20 vuotta, eli vuoteen 2050 asti. Minä olisin silloin 56-vuotias, Riikka laskee.
 Myös edesmennyt Pentti Linkola tuki Riikkaa eduskuntavaaleissa 2019. Samana kesänä Riikka Karppinen vieraili Linkolan kotona. Riikka Karppisen kotialbumi
 Riikka on matkan varrella oppinut, että kaivosteollisuuden prosessit voivat kestää vuosikymmeniä.
 – Vastassa ovat eri mittaluokan toimijat, suuret voimat, maailman suurimmat yhtiöt resursseineen ja rahoineen. Asetelma on epätasa-arvoinen: paikalliset ihmiset taistelevat yksin ilman korvauksia ja elävät asian kanssa vuodesta toiseen.
 Kaivoskiistoja ympäri Suomen
 Rikka Karppisen taistelu jatkuu edelleen, ja nyt kaivoskiistoja käydään ympäri Suomen. Lupa- ja valvontaviranomaisena kaivoksille toimii Tukes. Sen sivustoilla kohdassa  malminetsintäluvat ja -valtaukset  tulee vastaan 1089 osumaa pelkästään tälle vuodelle.
 Kaivosten puolustajat korostavat, että Suomessa toimi vuonna 2020 vain 45 kaivosta, jotka peittävät maan pinta-alasta vaivaiset 0,1 prosenttia. Kaivoskriitikot suosivat toista näkökulmaa: malminetsintävarausten ja kaivosten yhteismäärä vastaa seitsemäsosaa Suomen pinta-alasta.
 Niin tai näin, meneillään on kaivosbuumi, ja Suomi haluaa eettisen kaivostoiminnan edelläkävijäksi.
 Eikä vähintään siksi, että ilmastokeskustelu käy kuumana – muun muassa sähköautoihin, matkapuhelimiin, tietokoneisiin, tuulivoimaloihin ja aurinkopaneeleihin tarvitaan kipeästi kaivoksista saatavia mineraaleja.
 Lue myös:   On naiivia vastustaa kaivoksia jos taistelee ilmastonmuutosta vastaan, sanoo malminetsintäyhtiön johtaja Noora Ahola
 Riikan mielestä asia on ristiriitainen.
 – Ilmastonmuutosta ei voi ratkaista luonnon monimuotoisuuden ja luonnonvarojen ylikulutuksen kustannuksella. Juuri nyt kaivostoiminnalle on asetettava tiukat rajat ja ehdot säätelemään toimintaa, koska kaivosbuumi on laajentumassa kaikkialle.
 Viiankiaavalla on Riikan mukaan sattunut jo toistakymmentä öljyvahinkoa - siitä huolimatta, että käynnissä on vasta etsintä. Yhtiö aikoo hyödyntää kaivossuunnitelmassaan uusia menetelmiä, ja se huolestuttaa Riikkaa.
 – Juuri näin toimittiin myös  Talvivaarassa , missä aiheutettiin massiivinen ympäristökatastrofi. Vaikka hankkeita suunniteltaisiin kuinka hyvin etukäteen, näin laajassa toiminnassa on mahdotonta ennakoida vahinkoja.
 Kaivoslaki menee uusiksi
 Kaivoslakia ollaan parasta aikaa  uudistamassa,  ja ilmassa on paljon muitakin kysymyksiä: minkälaiset rajat kaivostoiminnalle pitää asettaa?
 Miten taataan, että kaivosyhtiö korvaa mahdolliset ympäristöhaitat? Saako kaivoksen perustaa luonnonsuojelualueelle ja miten käy luonnon monimuotoisuuden? Kuinka monikansallisten kaivosyhtiöiden verorahat saataisiin Suomeen?
 Eduskuntavaaleissa 2019 Riikan tavaramerkiksi muodostui isältä lahjaksi saatu islanninvillapaita. Jonna Saari / Riikka Karppisen kotialbumi
 Entä mitä on eettinen kaivostoiminta? Riikan mukaan siihen on pitkä matka.
 – Vastuullisuutta viljellään muotisanana, mutta käytännössä sitä ei ole määritelty mitenkään. Nytkin luonnolle haitallista kaivostoimintaa markkinoidaan ilmastotekona, hän huomauttaa.
 – Myöskään yksikään Suomeen perustettu kaivos ei poista kaivostoimintaa Kongosta. Epäeettistä kaivostoimintaa säännellään kansainvälisin laein ja sopimuksin sekä sillä, että yhtiöt itse korjaavat ongelmallista toimintaansa.
 Kansalaisaloite kohti kestävää kaivostoimintaa
 Kansalaisaloite  Kaivostoiminnalle rajat  on kerännyt yli 60 000 allekirjoitusta.
 Riikkakin on allekirjoittanut aloitteen. Se vastaa juuri siihen tarpeeseen, josta hän on puhunut pikkutytöstä asti. Aloitteessa määritellään, minkälaisin ehdoin kaivostoiminnasta tulisi kestävämpää.
 – Kaivostoimintaa ei tule sallia luonnonsuojelualueilla, Natura-alueilla tai pohjavesialueilla. Myös matkailulle ja muille elinkeinoille kriittisen tärkeät alueet tulee rajata kaivostoiminnan ulkopuolelle.
 Riikka Karppinen haluaa, että kaivosten koko elinkaari mietittäisiin tarkasti etukäteen. Miten kaivos vaikuttaa työllisyyteen, vesistöihin ja luonnon monimuotoisuuteen? Miten käy kalojen, lintujen ja harvinaisten kasvien? Riikka Karppisen kotialbumi
 Kaivosteollisuus puolestaan julistaa, ettei Suomessa edes tehdä tarpeeksi kaivosalan edistämiseksi. Se haluaa, että raaka-ainehuollon varmistaminen nostettaisiin nykyistäkin tärkeämmäksi tavoitteeksi. Muuten, kaivosteollisuus linjaa, Suomi jää jatkossa isojen jalkoihin kovenevassa raaka-ainekisassa.
 Uusia kaivoksia kannatetaan myös siksi, että niiden sanotaan tuovan työtä, asukkaita ja tuloja. Riikka Karppisen mielestä odotukset ja laskelmat ovat epärealistisia. Hän antaa esimerkin Sodankylästä, jossa vuonna 2011 oli noin 9000 asukasta:
 – Vuoteen 2020 mennessä asukasluvun piti Kevitsan kaivoksen ansiosta nousta 20 000:een. Todellisuudessa se on vähentynyt. Kunnassa on tällä hetkellä noin 8000 asukasta, eli väestönkasvun vaikutus alueilla ei ole niin suuri kuin puheissa luvataan, Riikka sanoo.
 – Meiltä siis louhitaan luonnonvarat, mutta taloudellinen hyöty on vähäinen. Nämä ovat raskaita prosesseja pienelle kunnalle.
 Samalla, kun Riikka edelleen uskoo että yksi ihminen voi vaikuttaa, hän myöntää, että häntä pelottaa.
 – Kyse on peruuttamattomista asioista, joilla on laajat vaikutukset. Isoilla toimijoilla on isot mittakaavat. Menetetty luonto ei palaudu – siksi tämä on sukupolvikysymys: mitä me jätämme jälkeemme?
 “Tänään on marraskuinen lauantai… Aamulla Viiankiaavalla oli hiljaista. Yöpakkanen oli jäädyttänyt aavan kasvit kuuraan. Ne rouskuivat kenkieni alla, ja minun kulkuni oli kaikki, mitä suolla tapahtui. Jos sen kätköissä talveen varautuivat linnut, hyönteiset tai matelijat, tiedän, että niistä jokainen keskeytti puuhansa ja niiden uteliaat korvat, katseet ja tuntosarvet olivat kaikki kohdistuneet kulkuuni. Niin äänekkäänä jäätyneiden lätäköiden räsähdykset soivat, ehkä jopa kilometrien kantamiin.”   (Ote Kirjasta Sodankylän Jean d’Arc)
 Yle Perjantai: Hyvät, pahat ja kaivokset.  Sean Ricksin vieraina ympäristövaikuttaja Riikka Karppinen ja kaivosyhtiö Latitude 66 Cobaltin viestintäjohtaja  Jussi Lähde . Yle TV1 perjantaina 26.11 klo 21.05 alkaen, tai katso vaikka heti Areenasta alta.

 Lisää aiheesta:
 On naiivia vastustaa kaivoksia jos taistelee ilmastonmuutosta vastaan, sanoo malminetsintäyhtiön johtaja Noora Ahola
 Suomalaiset pääsivät lausumaan huolensa ruotsalaiskaivoksesta tuomioistuimelle: lisääntyville myrkkypäästöille tiukat rajat ja puolueeton valvonta
 Tavoitteena 2 500 kiloa kultaa vuodessa: kanadalaisyhtiö avaa jälleen kaivoksen Raahessa isoin odotuksin, vaikka toiminnalla on värikäs historia
 Järvi pois, louhos tilalle – Terrafame haluaa kuivattaa puolet Kolmisoppi-järvestä ja rakentaa tilalle louhoksen. Luonnonsuojeluliiton mukaan uhkana ovat louhimisesta jäävät sadat miljoonat tonnit kaivannaisjätettä.
 Etelä-Saimaa: Kaivosyhtiö Nordkalk keskeyttää ympäristölupaprosessin rikastushiekan uudesta läjitysalueesta Lappeenrannassa – selvityksiä tehdään ainakin vuoden 2022 loppuun asti

Riikka Karppinen, 27, on taistellut kaivosjättiä vastaan kymmenvuotiaasta: “Mitä jätämme tuleville sukupolville, jos luonto menetetään?”


Summary: Elinkeinoelämän keskusliitto EK selvitti ensimmäistä kertaa kyselytutkimuksella sitä, pitävätkö pienet ja keskisuuret yritykset yritysvastuuta tärkeänä ja toteutetaanko vastuullisuutta käytännössä.

Jalasjärvellä Etelä-Pohjanmaalla jo vuodesta 1967 toiminut tekstiiliyritys Lennol on selvittänyt viime vuosina omaa vastuullisuuttaan ja sen toteutumista käytännössä.
 Pirjo Pystykoski-Sopanen  kertoo työn olevan matka, joka jatkuu ja jolle ei tule loppua. Tällä hetkellä yritys viimeistelee ensimmäistä yritysvastuuraporttiaan.
 Yritys laskee tammikuussa 2022 ensimmäistä kertaa vuosittaisen hiilijalanjälkensä ja on selvittänyt myös tuotannossa käytettävien raaka-aineiden alkuperää sekä tuotantoketjuja.
 Pakkaaja Aliisa Juvonen pakkaa tyynyjä Lennolin tehtaalla Jalasjärvellä. Toimitusjohtaja Pirjo Pystykoski-Sopanen sanoo yrityksen käyttävän kuljetuksissa jo kestokasseja, mutta täysin muovista ei voida Suomen olosuhteissa luopua pakkausmateriaalina. Mirva Ekman / Yle
 Samaan aikaan vastuullisuudesta pitää pystyä kertomaan läpinäkyvästi.
 – Meillä kaikki raaka-aineet tulevat muualta kuin Suomesta, koska esimerkiksi polyesterikuituja ei täällä valmisteta. Yksi keino selvittää alkuperää on vähentää tavarantoimittajien määrää ja tuntea ne harvat entistä paremmin. Olen itsekin myös vieraillut tehtailla, joista materiaalia meille tulee, Pystykoski-Sopanen kuvailee.
 Yritys luottaa kiertotalouteen ja Pystykoski-Sopasen mukaan jo 90 prosenttia yrityksen käyttämistä pehmusteraaka-aineista muodostuu teollisuuden sivuvirroista ja kierrätyspolyesteristä.
 Pirjo Pystykoski-Sopanen kertoo yrityksen käyttäneen esimerkiksi teollisuuden sivuvirtoja pehmustemateriaalina jo yrityksen alkutaipaleella yli 50 vuotta sitten.  Mirva Ekman / Yle
 Yritykset kokevat olevansa vastuullisia
 Kun julkisuudessa puhutaan vastuullisuudesta, on Elinkeinoelämän keskusliiton yritysvastuuasiantuntija  Elina Sonnisen  mukaan yleensä kyseessä iso, kansainvälinen yritys.
 Pienten ja keskisuurten yritysten vastuullisuuden tasosta ei ole ollut vielä aiemmin kerättyä tietoa.
 Elinkeinoelämän keskusliitto EK tutki pienten ja keskisuurten pk-yritysten vastuullisuutta ensimmäistä kertaa.
 Tulokset yllättivät, kertoo Sonninen.
 – Pk-yritykset ovat paremmalla tasolla kuin mitä odotimme. Yhdeksän kymmenestä pk-työnantajasta näkee yritysvastuun merkittävänä kysymyksenä oman liiketoiminnan kannalta.
 Vastuullisuutta toteutetaan käytännössä sen kautta, miten yritys vaikuttaa ihmisiin, ympäristöön tai talouteen.
 Valtaosa kyselyyn vastanneista yrityksistä pitää tärkeimpänä vastuualueena oman henkilöstön hyvinvointia, työturvallisuutta ja osaamisen kehittämistä.
 Kuvassa on vaahtomuovilastuja, jotka valmistetaan huonekalu- ja patjateollisuuden sivuvirroista. Mirva Ekman / Yle
 Vastuuta kannetaan myös ilmastovaikutuksista ja ympäristönsuojelusta.
 Yhdeksän kymmenestä pk-työnantajasta näkee yritysvastuun merkittävänä kysymyksenä oman liiketoiminnan kannalta. Yrityksen arvot ja asiakasvaatimukset mainitaan yleisimpinä motiiveina, jotka kannustavat satsaamaan yritysvastuuseen.
 Vastuullisuusmittareita kaivataan
 Kyselyssä käy kuitenkin ilmi, että pk-yritykset kaipaavat apua esimerkiksi vastuullisuuden mittarointiin sekä hiilijalanjäljen laskemiseen.
 – EK:n toimialaliitoilla on hyvin paljon vastuullisuuteen liittyviä työkaluja olemassa jo, kuten hiilijalanjälkilaskureita. Näiden työkalujen täytyy tulla tunnetummaksi pk-sektorille ja myös yritykset keskenään voivat vaihtaa hyviä käytäntöjä, EK:n yritysvastuuasiantuntija Elina Sonninen toteaa.
 EK:sta todetaan, että pienyritykset ovat usein niin sanotun viherpesun vastakohtia.
 – Yritykset ovat saattaneet jo pitkään tehdä yritysvastuutyötä, mutta he eivät ole vain kutsuneet sitä sillä nimellä. Heillä on jo dna:ssa se, että toimitaan omien arvojen mukaan, Sonninen muotoilee.
 Lennolilla vastuullisuutta haetaan esimerkiksi tehtaan lämmitysratkaisusta, kierrätysmateriaaleista ja pakkausmuovin vähentämisestä.
 Tekstiiliyritys valmistaa tällä hetkellä tyynyjä myös Puolustusvoimille.  Mirva Ekman / Yle
 EK haluaa muistuttaa yrittäjiä myös vastuullisuuden ja vastuuraporttien vaikutuksesta rahoitukseen.
 – EU:ssa on tulossa paljon vastuullisuutta koskevaa finanssisäätelyä, joka luo pankeille ja niiden asiakkaille raportointivelvoitteita. Eli tämä tulee vaikuttamaan rahoituksen hintaan ja saatavuuteen, Elina Sonninen muistuttaa.
 Aiheesta voi keskustella lauantaihin 27. marraskuuta kello 23 asti.
 Lue seuraavaksi:
 Kuluttajat haluavat vastuullisia vaatteita, mutta lopulta raha ratkaisee: Lahteen avattiin kauppa, jossa myydään kolmen euron t-paitoja
 Miten koota vastuullinen ruokakassi? – Kuluttajan harteille asetetaan suurta taakkaa

Vastuullisuus on pk-yrityksissä odotettua paremmalla tolalla, osoittaa kysely – myös tekstiiliyritys Lennol laskee hiilijalanjälkensä nyt ensimmäistä kertaa


Summary: Virtuaalitodellisuuden oppimisympäristöt ovat olleet tähän asti harvojen yritysten käytössä. Niistä haetaan taloudellista hyötyä niin markkinointiin, huoltoihin kuin perehdyttämiseen.

Virtuaalitodellisuuden oppimisympäristöt ovat olleet jo kolmisen vuotta Savonia-ammattikorkeakoulun opiskelijoiden käytössä. Niitä on hyödynnetty sairaanhoitajien, välinehuoltajien ja bioanalyytikkojen opinnoissa.
 Virtuaalisessa tai lisätyssä todellisuudessa he ovat voineet harjoitella esimerkiksi näytteiden ottoa tai mennä virtuaaliseen leikkaussaliin ja valmistella sen käyttöön.
 Sairaanhoitajaopiskelija  Lauri Karttunen  pitää teknologiaa hyvänä tapana oppimiseen.
 – Itse olen pelannut koko ikäni ja tykkään teknologiasta. Tässä ei sitä viihdearvoa ole, mutta koen, että tämä on aika autenttinen oppimisympäristö, Karttunen kommentoi.
 Samoilla linjoilla on bioanalyytikoksi opiskeleva  Anu Pyykönen . Hän pitää teknologian käyttämisen itsenäisyydestä ja siitä, että harjoittelemaansa työtehtävään voi helposti palata.
 – Varsinkin työhön perehtymisessä virtuaalitodellisuus on hyvä, Pyykönen vastaa.
 Bioanalyytikoksi opiskeleva Anu Pyykönen haluaisi virtuaalitodellisuuden oppimisympäristöt myös työpaikoille.  Antti-Petteri Karhunen / Yle
 Teknologia vielä harvinaista suomalaisyrityksissä
 Virtuaalitodellisuuden oppimisympäristöt eivät ole suomalaisyrityksissä vielä laajasti käytössä. Korona-aika on kuitenkin lisännyt kiinnostusta todentuntuisempaan etäläsnäoloon ja sen mahdollistavaan teknologiaan.
 Nyt moni yritys haluaisi siirtyä edelläkävijöiden, kuten hissejä valmistavan Kone oyj:n tai metsäkoneyritys Ponsse Oyj:n tavoin virtuaalisen todellisuuden hyödyntämiseen. Esimerkiksi Kone on tehnyt jo huolto- ja asennuskoulutusta virtuaalitodellisuudessa.
 – Jotkut edelläkävijät ovat käyttäneet tätä teknologiaa jo muutaman vuoden, mutta kyllä tämä on laajemmalle yrityskentälle Suomessa vielä tuntematon asia, sanoo VR-asiantuntija ja projektitutkija  Merja Juntunen  Jyväskylän yliopistosta.
 XR-teknologia soveltuu etenkin vaarallisten ja haastavien työtehtävien opetteluun. Juntusen mukaan esimerkiksi kirurgit harjoittelevat tätä nykyä leikkaussalin työtehtäviä XR-teknologian avulla ja pelastusalalla hyödytään harjoittelusta virtuaalitodellisuudessa.
 Samaan tapaan koneen korjaamista ja huoltoa on kustannustehokkaampaa opetella ensin virtuaalisessa ympäristössä, kuin ensin purkaa monimutkainen kone osiin.
 Juntunen uskoo virtuaalisen todellisuuden ja lisätyn todellisuuden tulevan lähitulevaisuudessa vauhdilla yrityksiin. Tällä hetkellä hidasteena on lähinnä hyvien sisältöjen puute. Osaavia 3D-sisällöntuottajia on vähän.
 13 yritystä virtuaalitodellisuuden pariin uudessa hankkeessa
 Pohjois-Savossa halutaan siirtää Savonia-ammattikorkeakoulusta tuttu virtuaalitodellisuuden teknologia laajemmin alueen yrityksiin.
 Räätälöityjä virtuaaliympäristöjä suunnitellaan 13 yritykselle, jotka ovat lähteneet tuoreeseen Savonia-ammattikorkeakoulun VirTech-hankkeeseen mukaan.
 Mukana on nimekkäitä yrityksiä, kuten Olvi Oyj ja kuopiolainen Lignell & Piispanen.
 Teknologiasta haetaan hyötyä niin markkinointiin, huoltoihin kuin työntekijöiden perehdyttämiseen.
 – Meillä on haaveena, että saisimme kansainväliset yritysvierailijat virtuaaliseen mustikkametsään ja oppimaan, miten meidän tuotteita valmistetaan, sanoo Lignell & Piispasen toimitusjohtaja  Kirsi Räikkönen .
 Lignell & Piispasen toimitusjohta Kirsi Räikkönen seuraa liköörilinjaston etenemistä Valtteri Myllyksen kanssa. Antti-Petteri Karhunen / Yle
 Lähitulevaisuudessa yrityksissä tehdään esimerkiksi etähuoltoja, jolloin huollon henkilö voi ohjata huoltoa tekevää ihmistä etäyhteyksillä niin, että hän näkee huollon kohteen reaaliaikaisesti aidossa työympäristössä.
 Virtuaalitodellisuuden ja aidon työympäristön yhdistäminen mahdollistaa tämän, kun käytetään esimerkiksi MR-teknologiaa hyödyntäviä älylaseja.
 "Tilanteet on suunniteltu huolella etukäteen. Jos ajatellaan etähuollon tapausta, niin huollon ihminen näkee koko ajan työelämän näkymän, mitä huoltokohteessa esimerkiksi maapallon toisella puolella tapahtuu. Huoltajaa ohjataan nuolien, tekstien ja puheen avulla", kertoo Pohjois-Savon hankkeen projektijohtaja Anssi Mähönen. Antti-Petteri Karhunen / Yle
 MR-teknologiaa hyödyntäviä älylaseja käyttävä ihminen näkee aidon työympäristön sekä saa näkökenttäänsä kirjallisia ohjeita ja näin häntä voidaan opastaa lasien välityksellä.
 ELY-keskuksen rahoittama hanke alkoi lokakuussa ja rahoitus hankkeelle varmistui alkusyksystä. ELY-keskus on mukana alkuvaiheen rahoituksessa, mutta laitteet ja teknologian yritykset maksavat itse.
 Sopivatko virtuaaliympäristöt kaikille?
 Ensimmäiset pilottiversiot Pohjois-Savon yrityksiin saadaan todennäköisesti ensi vuoden lopulla.
 Vaikka virtuaalitodellisuuden oppimisympäristöt siirtyvät työelämään, perinteistä perehdyttämistä virtuaaliset oppimisympäristöt eivät voi täysin korvata.
 "En usko, että nämä sopivat kaikille. Jos ei ole koskaan tällaista teknologiaa käyttänyt, se voi ihan huimausta aiheuttaa”, sairaanhoitajaksi opiskeleva Lauri Karttunen pohtii. Antti-Petteri Karhunen / Yle
 Hyvä kysymys on sekin, sopivatko virtuaalitodellisuuden ympäristöt kaikille oppijoille. Tutkijan mukaan kokemus voi olla voimakas.
 – On tärkeää tutkia monitieteisesti sitä, miten ihmiset kokevat VR-ympäristön. Siinä on luultavasti yksilöllisiä eroja: toiset kokevat ympäristön innostavana, jotkut häiritsevänä tai jopa ahdistavana, sanoo  Tiina Parviainen , monitieteisen Aivotutkimuskeskuksen johtaja Jyväskylän yliopistosta.
 Merja Juntunenkin kehottaa teknologian kanssa maltillisuuteen. XR-teknologia ei ole ratkaisu kaikkeen. Sen parissa ei ole tarkoituskaan viettää tunteja, sillä tutkimustietoa teknologian terveysvaikutuksesta ei vielä juurikaan ole.
 Aiheesta voi keskustella 27.11.2021 kello 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Lastensuojelun työntekijät näkevät, mitä lapsen kaltoinkohtelu voi olla – uusi virtuaalitekniikka tuo lapsen kokemukset aikuisten silmille

Opiskelijat ovat hyödyntäneet virtuaalitodellisuutta jo vuosia, mutta työpaikoilla teknologiaa käytetään harvoin – nyt sitä yritetään lisätä


Summary: Teho-osastoilla pelataan nyt paikkashakkia. Uusille koronapotilaille etsitään paikkoja siirtelemällä potilaita ja lykkäämällä ei-kiireellisiä leikkauksia.

Teho-osaston ylilääkärin  Tero Varpulan  työpäivä on ollut jälleen kiireinen.
 Espoon Jorvin sairaalan teho-osasto on viimeistä paikkaa myöten täynnä. Ja uusi potilas olisi tulossa.
 – Paikkashakkia pelataan koko ajan. Yksi potilas saatiin siirrettyä toiselle osastolle ja näin vapautui paikka, Varpula selittää.
 Varpulan mukaan paikkajärjestelyt kuuluvat tehohoidon arkeen. Poikkeuksellista on se, että potilaiden siirtelyt ovat nyt jatkuvia.
 – Pari viime viikkoa ovat olleet erityisen kiivaita. Tilanteen säätäminen on mennyt päivittäiseksi.
 Jorvissa on jo jouduttu siirtämään ei-kiireellisiä leikkauksia. Jos tilanne huononee entisestään, edessä on uusia supistuksia.
 – Vielä enemmän joudutaan supistamaan aikataulutettua kirurgiaa ja vapauttamaan sieltä hoitohenkilöstöä. Haaste on se, että koko hoitoketjun tulisi toimia. Se on vähän kuin peiton jatkamista toisesta päästä.
 Potilassiirrot helpottaisivat Jorvin tilannetta, sillä tauti koettelee Etelä-Suomea kovemmalla kädellä kuin muuta maata. Varpulan mukaan viime talven ja kevään aikana potilaita siirrettiinkin Jorvista muihin sairaaloihin. Nyt samaa harkitaan.
 – Se on vain työläs ja raskas prosessi. Ei ihan yksinkertaisesti toteutettavissa.
 Jouluun on aikaa alle kuukausi, eikä epidemia ei näytä laantumisen merkkejä. Teho-osaston työntekijöiden osalta se saattaa tarkoittaa lomien jäämistä varsin lyhyiksi.
 – Joulu huolettaa. Toistaiseksi päivittäinen toimintahuumori on pysynyt hyvin yllä, mutta kyllä tämä ihmisten jaksamista koettelee.
 Jorvin teho-osastolla on hoidettu noin 250 koronapotilasta. Heistä vain yksi on ollut täysin rokotettu, sanoo ylilääkäri Tero Varpula. Antti Haanpää / Yle
 Tehohoitopaikat riittäisivät, jos potilaat jakautuisivat tasaisesti ympäri maata
 Sairaaloiden teho-osastojen kapasiteetti riittää vielä tässä tilanteessa tehohoitoa tarvitsevien hoitoon, arvioi anestesiologian ja tehohoidon professori  Matti Reinikainen  Ylen aamun haastattelussa.
 Suunta on hänen mukaansa kuitenkin huolestuttava.
 – Eilen tehohoidossa oli 49 potilasta. Se on suurin lukema sitten viime kevättalven. Viimeiset kaksi viikko on ollut nouseva kehityssuunta.
 Kriittisenä rajana on pidettu noin 50 tehohoitopotilasta. Raja on laskennallinen ja vastaa noin 20 prosenttia Suomen kaikista tehohoitopaikoista.
 – Kun 20 prosenttia ylittyy, alkaa olla paikkapulaa. Jäljellä olevat paikat eivät tahdo riittää muiden potilaiden hoitoon ja täytyy alkaa erikoisjärjestelyin lisätä tehohoitokapasiteettia. Käytännössä tämä tarkoittaa muun sairaanhoidon, erityisesti ei-päivystyksellisen leikkaustoiminnan supistamista, Reinikainen sanoo.
 Erikoisjärjestelyihin on jouduttu turvautumaan muun muassa HUS:in alueella.
 Diagnostiikkajohtaja  Lasse Lehtosen  mukaan HUS:issa mentiin tehostettuun valmiuteen jo pari kolme viikkoa sitten.
 – Tällä hetkellä alkaa olla jo osastopaikoista pulaa. Ollaan jo seuraavan valmiusasteen rajalla.
 Matti Reinikaisen mukaan 50 koronapotilasta ja vähän enemmänkin saataisiin hoidettua ilman vakavaa haittaa, jos potilaat jakautuisivat tasaisesti eri puolille maata. Näin ei kuitenkaan ole, vaan paine kohdistuu Etelä-Suomeen.
 Tehohoitoa tarvitsevista koronapotilaista noin puolet on pääkaupunkiseudulla, Kymenlaaksossa, Päijät-Hämessä ja Etelä-Karjalassa. Lisäksi  Turussa TYKS:in alueella  on kovaa kuormitusta.
 – Näillä seuduilla tilanne on jo aika tukala ja ei-päivystyksellistä leikkaustoimintaa on jouduttu jo vähentämään, Reinikainen kuvailee.
 Reinikaisen mukaan peruttavat tai lykättävät leikkaukset pyritään valitsemaan niin, että niiden siirtyminen ei aiheuta vakavaa terveyshaittaa.
 – Toki tämä on harmillista ja pidemmän päälle mahdollisesti haitallistakin.
 Hallituksen uusia tiukempia koronarajoituksia professori Matti Reinikainen pitää hyvinä.
 – Täytyy muistaa, että kiristyvät rajoitukset vaikuttavat epidemiatilanteeseen viipeellä. Eli on odotettavissa, että sairaanhoidon tarve kasvaa tulevina viikkoina.
 Lue lisää:
 HUSin alueella ollaan enää yhden potilaan päässä leikkausten siirtämisestä

"Joulu huolettaa" – Jorvin teho-osasto Espoossa on nyt täynnä, mutta sinne on jo matkalla uusi koronapotilas