Summary: Hurjaa, että hiilidioksidi-imureista kaavaillaan pelastajaa ilmastonmuutoksen hillinnässä, sanoo yksi IPCC:n ilmastoraportin kirjoittajista, Annalea Lohila. Jos laskemme osankin tulevaisuudestamme teknologian varaan, alkaa joka tapauksessa olla kiire.

Hiilidioksidin talteenotto ja varastonti (CCS)

Ilmastonmuutosta kiihdyttävien päästöjen vähentämisen lisäksi muutoksen hillintä vaatii, että ilmakehästä sidotaan hiilidioksidia, painotti hallitustenvälinen ilmastonmuutospaneeli  IPCC raportissaan maanantaina . Hiilidioksidin poistomenetelmillä puolestaan on sivuvaikutuksia veden saantiin ja laatuun, ruuantuotantoon ja luonnon monimuotoisuuteen.
 Ehdotettujen poistomenetelmien kirjo on suuri, kuvailee apulaisprofessori, IPCC:n raportin kirjoittajiin kuuluva  Annalea Lohila , joka työskentelee Ilmatieteen laitoksella ja Helsingin yliopistossa.
 IPCC:n raportissa arvioitiin osaa menetelmistä. On keinoja, joilla lisätään hiilen biologista sidontaa eli tuetaan luonnon omaa prosessia: saadaan kasvit kasvamaan paremmin ja sitomaan hiiltä maaekosysteemeissä.
 Paljon on laskettu myös imureiden varaan: niillä ilmastonmuutosta kiihdyttävää hiilidioksidia voidaan imeä talteen ja sitten varastoida maankuoreen tai merenpohjaan. Suomen maaperässä hiilidioksidia voitaisiin välivarastoida, mutta pysyvään varastoon se jouduttaisiin kuljettamaan  esimerkiksi Norjaan .
 – Haaste on, että varastoitu hiilidioksidi saattaa karata, pilata pohjavedet tai karata taivaalle, Lohila muistuttaa.
 Hänen mukaansa hiilidioksidin varastointi merenpohjaan on vielä hieman teoreettista.
 – Hiilidioksidin poistobisnes on alkutekijöissään. Pienen skaalan virityksiä ja imureita on, mutta ei paljon, eikä isoja. Hurjaa, että näistä kaavaillaan pelastajaa, hän sanoo.
 Helpointa on vähentää päästöjä
 Hiilidioksidi-imurien pitäisi olla käytössä jo pian, jos tavoitteena on päästä nettonollapäästöihin eli aikaa ei ole paljoa, Lohila muistuttaa. Helpompaa olisi vähentää päästöjä: jättää fossiilinen polttoaine maahan, eikä polttaa sitä laisinkaan.
 – On työlästä saada hiilimolekyyli takaisin maahan ja pysymään siellä, parempi on antaa fossiilisen polttoaineen olla maassa. Jos teknologian varaan lasketaan näin paljon, on pian oltava pöhinä käynnissä, siinä on startup-yrityksille näytönpaikka, Lohila sanoo.
 Hiilidioksidin talteenoton ja pitkäaikaisen varastoinnin edellinen hype nähtiin 10 vuotta sitten, kuvailee Teknologian tutkimuskeskus VTT:n vety ja energia -tutkimusalueen johtaja, Suomen ilmastopaneelin jäsen  Antti Arasto .
 – Nyt se on tunnistettu uudestaan terveemmällä pohjalla, ei ratkaisuna joka paikkaan, Arasto huomauttaa.
 Hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia tarvitaan globaalisti: on paljon fossiilista polttoainetta käyttävää infrastruktuuria, jonka päästöt eivät katoa helposti ja nopealla aikataululla. Esimerkiksi  sementtiteollisuuden päästöistä  ei päästä eroon ilman jonkinlaista hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia, Arasto huomauttaa.
 "Koko elämäntapamme ei ole uhattuna"
 Arasto selittää, että kyse on siitä, miten muutamme elämäntapojamme, ja paljonko paikkaamme teknologialla.
 – Tällä aikataululla emme kummallakaan yksin pysty hoitamaan koko ongelmaa, tarvitaan molempia, Arasto painottaa.
 Hänellä on sama käsitys kuin  Maailman ilmatieteen järjestön WMO:n pääsihteeri   Petteri Taalaksella :
 – Ei meidän tarvitse koko elämäntyyliämme laittaa romukoppaan. Kyseessä on mielestäni kohtuullinen muutos, koko elämäntapamme ei ole uhattuna, Arasto sanoo.
 Hän näkee tilanteessa mahdollisuuksia Suomen kaltaisten maiden osaamiselle ja viennille.
 – Meidän kannattaa alkaa katsoa asian positiivista puolta.
 Sähköautot, synteettiset polttoaineet ja vety tuovat muutosta
 Ratkaisuja ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi on ollut kymmeniä vuosia.
 – Kaiken A ja O on fossiilisista polttoaineista ja ennen kaikkea niistä tulevista päästöistä eroon pääseminen, Arasto sanoo.
 Keinoja on toki käytössä jo nyt: on aurinkosähköä, tuulisähköä, aurinkolämpöä.  Yhteiskunta sähköistyy : Tulevaisuudessa lyhyitä lentomatkoja voitaneen tehdä sähkölentokoneilla.
 Fossiilisista polttoaineista kuten öljystä on päästävä eroon. Esimerkiksi taloyhtiöt voivat edistää asiaa ja hankkia sähköautojen latauspisteen. Yle / Mira Bäck
 Suomessa sähköautot, synteettiset polttoaineet ja  vety  ovat lähitulevaisuuden kiinnostuksen kohteita.
 Mahdollisuuksia antaa myös epäsuora sähköistäminen. Tällöin tehdään esimerkiksi ilmaston kannalta puhtaalla sähköllä puhdasta vetyä ja siitä ilmastoneutraaleja synteettisiä polttoaineita, joita voidaan käyttää nykyisessä infrastruktuurissamme esimerkiksi liikenteessä ja teollisuuslaitoksissa.
 Metsitys voi mennä monella tavalla vikaan
 Kaikki ratkaisut ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi eivät vaadi korkeaa teknologiaa.
 Maaekosysteemissä voidaan metsityksellä lisätä kasvien yhteyttämistä, eli sitä, että kasvit tuottavat auringon valoenergian avulla hiilidioksidista ja vedestä happea ja sokeria. Hiili sitoutuu metsiin.
 Ratkaistavia kysymyksiä on paljon, vaikkei kyse ole rakettitieteestä. IPCC huomautti  raportissaan  mahdollisista sivuvaikutuksista.
 Metsä voi viedä paljon vettä ja muuttaa veden kiertoa. Vaikutusta ilmastonmuutokseen on myös maan pinnan heijastavuudella: puuton alue on yleensä vaaleampi, metsä tumma: tummempi pinta imee auringon säteilyä ja lämmittää ilmastoa. Lisäksi yleensä metsiä lannoitetaan, mistä seuraa kasvihuonekaasu typpioksiduulin eli ilokaasun päästöriski.
 Peltoja korvataan helposti plantaaseilla
 Jos pelto metsitetään, sillä on vaikutusta ruuan saatavuuteen. Jos metsä korvaa luonnon ympäristöä, esimerkiksi savannia metsitetään, se vähentää luonnon monimuotoisuutta.
 Osittain samoja haittoja kuin metsityksellä, on myös bioenergian kasvattamisella. Siinä ideana on, että kasvatetaan nopeasti kasvavia lajeja, poltetaan ne voimalassa energiaksi ja otetaan piipun päästä hiilidioksidi talteen.
 – Nopeakasvuiset plantaasit eivät ole metsää nähneetkään. Ne voivat vaikuttaa vedenlaatuun ja määrään sekä ruuantuotantoon. Tällaisilla plantaaseilla korvataan helposti peltoja, Lohila havainnollistaa.
 – Metsityksen vaikutukset riippuvat metsän koosta, paikasta, ja siitä, mitä metsällä korvataan. Muuttujia on monta, metsityksen voi tehdä hyvin tai tosi huonosti.
 Tutkijat tekevät ilmastosimulaatioita: tutkitaan esimerkiksi sitä, että jos Pohjois-Amerikassa metsitettäisiin iso alue, miten koko ilmastojärjestelmä reagoi siihen.
 Hiilen maassa pysymisestä ei ole kuitenkaan taetta, Lohila muistuttaa.
 – Jos tulee esimerkiksi metsäpalo tai kuivuus, vaivalla talteen saatu hiili voi palata hetkessä takaisin taivaalle. Näissä on moneen suuntaan epävarmuuksia.
 Isoin kysymys on ruuantuotanto. Mistä löytyy maa, jonne voidaan istuttaa biomassaviljelmiä tai metsää? Mitä siitä seuraa ruuantuotannolle, jonka tarve saattaa kasvaa ilmastonmuutoksen myötä? Suuri pelko on, että tätä varten raivataan koskemattomia luonnon ekosysteemejä, joita ei kenties pidetä hiilitehokkaina.
 Kuuntele myös Takaisin Pasilaan -podcast:
 Lue lisää aiheesta:
 Kansainvälinen energiajärjestö: Ilmastotavoitteita ei enää voida saavuttaa ilman valtavaa panostusta hiilidioksidin talteenottoon suoraan tehtaista
 Vihtiläistilalliset ovat tehneet ilmastonmuutosta ehkäisevää hiiliviljelyä tietämättään jo toistakymmentä vuotta – "Se on meille helppoa"
 Maailman suurimmat hiilipäästäjät ilmastoraportista: Kiina vakuuttaa sitoutumistaan, Yhdysvallat vaatii vauhtia ja Intia osoittaa vanhoja teollisuusmaita
 Ilmastopaneeli: sähkön avulla Suomen päästöt voitaisiin painaa lähelle nollaa

Hiilidioksidin poistobisneksellä alkaa olla kiire: varastoitu hiilidioksidi voi karata ja pilata pohjavedet, professori varoittaa


Summary: Honkanen ja Björkman ideoivat teoksen elämän suuntaa muuttavista hetkistä, jolloin on pakko pysähtyä. Pakopiste-esseekokoelmassa noita tilanteita pohtii kaikkiaan kymmenen eturivin kirjailijaa. Yle välitti keskustelun Naantalin Kirjajuhlilta.

Jossain kohtaa koittaa hetki, jolloin on pysähdyttävä. Mietittävä uutta suuntaa, ja ymmärrettävä, mitä siitä seuraa. Ehkä löytää itsensä toivomasta, ettei paluuta entiseen ole.
 Kirjailija  Nina Honkasen  ja näyttelijä-kirjailija  Hannu-Pekka Björkmanin  ideoimassa  Pakopiste -esseekokoelmassa kymmenen Suomen eturivin kirjailijaa pohtii noita tilanteita, joissa seisahdumme.
 Naantalin kirjajuhlien lauantaissa näyttelijä, professori  Elina Knihtilä  haastatteli Honkasta ja Björkmania, ja kolmikko etsii elämänkulkua kääntäviä pakopisteitä. Yle välitti keskustelun suorana, ja se on nyt katsottavissa myös tallenteena.
 Katso keskustelu Naantalin kirjajuhlilta tallenteena Yle Areenassa . Näyttelijä, professori Elina Knihtilä haastatteli kirjan koonneita kirjailija Nina Honkasta sekä näyttelijä ja kirjailija Hannu-Pekka Björkmania.
 Elina Knihtilä, Hannu-Pekka Björkman ja Nina Honkanen keskustelevat pysäyttävistä hetkistä Naantalin Kirjajuhlilla. Dani Branthin / Yle
 Hannu-Pekka Björkmanin oma pakopiste on teatterilavalla, jonka ennalta-arvattavuus tarjoaa turvapaikan arvaamattomalta maailmalta. Tuo pakopiste vain on ollut puolitoista vuotta suljettuna sen maailman arvaamattomuuden takia.
 Björkmanin esseestä Knihtilä oli huolissaan, onko tämä lopettamassa näyttelemisen. Björkman myönsikin pohtineensa työnsä mielekkyyttä korona-aikana, kun tunne arvostuksen puutteesta sai katkeruudenkin nostamaan päätään.
 – Mutta en ole niille antanut valtaa. Kuitenkin tärkeintä on, että näyttämöllä kokemus on, että katse on illuusiosta todellisuuteen, ja kun se poistui, katse olikin todellisuudesta illuusioon, mietti Björkman.
 Pakopiste-kokoelman kirjailijakaartiin kuuluvat Hannu-Pekka Björkmanin ja Nina Honkasen lisäksi  Annina Holmberg ,  Juha Hurme ,  Jenni Kirves ,  Tommi Melender ,  Hannu Raittila ,  Juha Seppälä ,  Helena Sinervo  sekä Kirjallisuuden valtionpalkinnon juuri saanut  Antti Nylén .
 – Kovasti arvostamani esseisti Nylén käyttää termiä "huitoa kepillä heinää". Heinä taipuu, mutta nousee uudestaan. Hän kysyy, onko elämä vain sekavaa oleskelua. Nylén kirjoittaa hienosti, että nykyinen länsimainen ihminen on häilyvän mielekkyyden vartija. Se on hieno ilmaus aika ajoin elämässä löytyvälle mielekkyydelle – ja mielettömyydelle, kuvailee Björkman.
 – Rivien välissä esseekokoelmassa muistutetaan myös yhteisestä vastuusta; ymmärryksestä, että kannattaa itsensä lisäksi ja sijaan kääntää katseensa itsestä pois, pohti Honkanen perintöä, jonka jätämme jälkipolville.
 Kirjallisuustapahtuma Naantalin kirjajuhlat kokoaa kaupunkiin loppuviikosta joukon Suomen eturivin kirjailijoita ja kirjallisuuden ystäviä. Nelipäiväinen tapahtuma järjestetään nyt toista kertaa.
 Kirjajuhlia vietetään Suomen ensimmäiseksi kirjailijaksi mainitun  Jöns Budden  kotikaupungissa. 1400-luvulla elänyt Jöns Budde oli Naantalin luostarin munkki ja uskonnollinen kirjailija.
 Yle välitti jo perjantaina  osia tapahtumasta Areenassa . Katso muun muassa Supermarsun äidin,  Paula Norosen  haastattelu sekä runoilija  Heli Laaksosen  avajaisesitys.
 Lue myös:
 Kirjatapahtumien syksy alkoi Naantalissa – Supermarsun äiti Paula Noronen: "Älkää koskaan kuvitelko, että ette pysty kirjoittamaan tarinoita"

Hannu-Pekka Björkman, Nina Honkanen ja Elina Knihtilä keskustelivat elämän ajoittaisesta mielekkyydestä – katso tallenne Naantalin Kirjajuhlilta


Summary: Varkaudessa sijaitseva Taipaleen museokanava on kasvanut umpeen erilaista kasvillisuutta. Loppukesän aikana uoma kunnostetaan. Kunnostustyö jatkaa vuonna 1840 valmistuneen kanavan elinikää.

Kaivinkone on tehnyt siistiä työtä Varkauden museokanavan uomassa. Jopa seinämien kivet lähes hohtavat kirkkaassa kesäauringossa.
 Suurin osa kanavaa on kuitenkin vielä puhdistamatta. Näky paljastaa, kuinka historiallisesti arvokkaan kanavan uoma on kasvanut täyteen heinää ja vesakkoa.
 – Ihan mahtava juttu ja tuli täydelliseen aikaan, huokaisee Varkauden kaupungin museotoimenjohtaja  Hanna-Kaisa Melaranta  tyytyväisenä.
 Melaranta oli miettinyt juuri ennen juhannusta kesälomalle jäädessään kanavan uoman huonoa kuntoa. Väyläviraston vastuulla oleva ruoppaus olikin aloitettu loman aikana. Kunnostustyö jatkaa 180-vuotiaan kanavan elinikää.
 Hanna-Kaisa Melaranta ja Aleksi Kaukonen ihailevat putsattua uomaa.  Marianne Mattila / Yle
 Vuonna 1840 Unnukan ja Haukiveden välille valmistunut vanha kanava puhdistetaan kokonaan kasvillisuudesta ja sen pohjalla olevasta kurasta.
 – Heinät niitetään, kanavan pohjalle kertynyt maa-aines otetaan pois. Tilalle laitetaan soraa ja kiviä, kertoo Taipaleen kanavan kunnossapidossa työskentelevä  Aleksi Kautonen .
 Kanavan reunakivet puhdistetaan sammalesta, koska myös sammaleen juuristo saa aikaan vahinkoa.
 Melarannan mielestä kunnostus on hyvä myös visuaalisesti.
 – Heinittynyt kanava ei kerro kanavan historiasta yhtään mitään, koska vesi on kuitenkin kanavan elementti eikä pusikko, hän toteaa.
 Kanavan seinämän kivet on ladottu käsin paikalleen. Marianne Mattila / Yle
 Kanavalla tehtiin historiaa jo rakennusvaiheessa
 Varkauden museokanava on Suomen ensimmäinen kanava, jossa oli sulkuportit. Jo rakennusvaiheessa tehtiin historiaa. Työmaalla oli Suomen ensimmäinen rautatie vuosina 1836–1840.
 Yleisin kysymys vanhan kanavan äärellä on, miten se voi olla niin kapea?
 – Koko kertoo hyvin siitä, miten pieniä alukset olivat tuolloin sisävesillä, Melaranta selittää.
 Kanava on kapeimmalta kohdalta noin 7,4 metriä leveä.
 Museokanava loppuu ennen valtatie 23:a, joka kulkee käytössä olevan kanavan yli. Normaalisti kanavaan valuu vähäinen määrä vettä putkea pitkin. Marianne Mattila / Yle
 Suomen ensimmäiset sulkuportit olivat puuta. Portit eivät ole enää paikallaan. Sen sijaan kanavan pienoismalli sulkuportteineen löytyy läheisestä museotilasta.
 – Tekniikka ei ole muuttunut, mutta silloin sulut väännettiin auki käsin. Nykyään tarvitsee vain painaa nappia, Melaranta kertoo.
 Laivat korjattiin näppärästi kanavassa
 Loppujen lopuksi kanava oli liikennekäytössä melko lyhyen ajan, vain noin 25 vuotta. Uusien vesireittien ansiosta kaupankäynti Venäjälle kasvoi. Tämän myötä laivanrakennustekniikka kehittyi ja laivat kasvoivat suuremmiksi. Varkauden kanava oli niille liian pieni.
 1860-luvulla viereen ryhdyttiin rakentamaan uutta kanavaa. Se tuli nykyisen syväväyläkanavan paikalla ja rakennettiin suurten nälkävuosien aikana hätäaputöinä. Vanha kanava siirtyi teollisuuskäyttöön.
 Asialla oli  Albert Krank , joka oli varkautelaisen laivanvarustuksen pioneeri. Krank aloitti työnsä ensin paikallisen ruukin konepajan johtajana. Vuonna 1886 hän vuokrasi Taipaleen vanhan kanavan perustaen sinne laivojen korjaustelakan ja sahan.
 Krank hyödynsi kätevästi käytöstä poistetun kanavan uomaa. Laivat sulutettiin sinne korjattavaksi.
 – Vesi laskettiin pois altaasta, laiva korjattiin ja sen jälkeen allas täytettiin taas vedellä ja korjattu laiva lipui pois, Melaranta kuvaa tapahtumaa.
 Korjaustelakka toimi kanavassa noin 1880–90-lukujen taitteeseen saakka. Se jälkeen laivanvarustus keskittyi Lehtoniemeen.
 Kuva on otettu 16.6.1974. Lähde: Varkauden museon valokuvakokoelma, Pentti Kauppinen Varkauden museon valokuvakokoelma, Pentti Kauppinen
 Kanavat kiinnostavat ihmisiä kesäisin
 Vanhasta kanavasta tuli museo vuonna 1990. Se on Saimaan kanavamuseon jälkeen suurin kanavamuseo Suomessa. Varkauden kaupunki on kehittänyt ympäristöä aktiivisesti.
 Tänä kesänä museokanavalla vieraillut paljon ihmisiä. Osansa suosiolla on uudella kahvilayrittäjällä, joka on tuonut alueelle myös eläimiä kuten lampaita ja kanoja.
 – Hiki hatussa on saatu juosta, Melaranta kertoo.
 Kunnostettu alue näkyy hyvin Kanavakadulta päin. Marianne Mattila / Yle
 Myös sulutuksien seuraaminen on aina yhtä jännitävää.
 – Varsinkin, kun kanavaan tulee iso alus suurinpiirtein laidat paukkuen, Melaranta kuvaa.
 Suomen kaikista kanavista Varkauden Taipaleen sulku ja kanavamuseo ovat yksi suosituimmista tutustumiskohteista.
 Maita pitkin tulevien matkailijoiden keskuudessa suosituin on Vääksyn sulku. Keskeisellä paikalla sijaitsevan kanavan kautta kulkee myös eniten aluksia.
 Lue lisää:
 Vääksyn venekulkue juhlistaa Suomen vilkkaimman kanavan 150-vuotista historiaa – katso tunnelmia helteisen kanavan varrelta

Luonto valtasi historiallisesti arvokkaan vanhan kanavan Varkaudessa – näin 180-vuotias museokohde kunnostetaan uuteen loistoon


Summary: Afganistanissa taistelut kiihtyvät eri puolilla maata. Uutistoimisto AP:n mukaan Kabulin eteläpuolen taistelut sijaitsevat vain reilun 10 kilometrin päässä pääkaupungista.

Taliban on aloittanut lauantaiaamuna laajan hyökkäyksen Mazar-i-Sharifin kaupunkiin Afganistanin pohjoisosassa, kertovat afganistanilaisviranomaiset uutistoimistojen mukaan.
 Kaupunki sijaitsee pohjoisessa Uzbekistanin ja Tadžikistanin rajan tuntumassa. AP:n mukaan äärijärjestö on hyökännyt kaupunkiin lauantaiaamuna useista suunnista.
 Lue myös:   Ääriliike Taliban etenee vauhdilla Afganistanissa – tutkijan mukaan sitä siivittää asevoimien korruptio: "Rivissä on väkeä, jota ei oikeasti olekaan"
 Afganistanin pohjoisosien lisäksi äärijärjestö lähestyy pääkaupunki Kabulia. Uutistoimisto Reutersin mukaan Taliban on ottanut haltuunsa Logarin maakunnan pääkaupungin Puli Alamin. Reuters perustaa tiedon nimettömänä pysyttelevään viranomaislähteeseen.
 Uutistoimisto AP kertoo, että koko maakunta on nyt Talibanin hallussa.
 Arviot Puli Alamin ja Kabulin etäisyydestä vaihtelevat. Reutersin mukaan etäisyys olisi 70 kilometriä, ja AFP kertoo puolestaan, että Logarin maakunnan pääkaupunki sijaitsee arviolta 50 kilometrin päässä Kabulista.
 Uutistoimisto AP:n mukaan kaikista Kabulia läheisimmät taistelut käytäisiin tällä hetkellä pääkaupungin eteläpuolella. AP:n mukaan Taliban olisi saanut haltuunsa myös Char Asiab'n alueen Kabulin eteläpuolelta. Alue sijaitsee vain reilun 10 kilometrin päässä pääkaupungista.
 Lue myös:
 Hallituksen päätös oli karvas pettymys afganistanilaiselle tulkille, jolle ei heru oleskelulupaa: "Itken ja olen sanaton"
 Yhdysvaltain Kabulin-lähetystön henkilökuntaa määrätty tuhoamaan arkaluontoisia asiakirjoja
 Tämän takia Taliban huolettaa ulkomaita myöten – Viisi kysymystä ja vastausta Afganistanin yli vyöryvästä ääriliikkeestä

Taliban lähestyy Afganistanin pääkaupunkia – hyökkäys pohjoisessa, yhteenottoja Kabulin eteläpuolella


Summary: Riikka Purran nousu perussuomalaisten johtoon on ollut suoraviivainen ja nopea. Perussuomalaisten poliittisille vastustajille voi tulla Purran kyydissä vielä ikävä Jussi Halla-ahon (ps.) yksitotista tyyliä.

Riikka Purra  on ottanut nopeasti paikkansa perussuomalaisten eturivissä. Puoluetoimiston työntekijä kipusi eduskuntaan huhtikuussa 2019 ja kaksi kuukautta myöhemmin hänestä tuli puolueen ensimmäinen varapuheenjohtaja.
 Purra on kertonut , että  Jussi Halla-ahon  nousu perussuomalaisten puheenjohtajaksi  kesän 2017 dramaattisessa puoluekokouksessa  käynnisti puolueen sisällä ohjelmallisen uudistustyön.
 Puoluetoimistossa poliittisena suunnittelijana vuosina 2016–19 työskennellyt Purra oli keskeisesti mukana halla-aholaisen puolueen ohjelmien kirjoittamisessa.
 Purra on korostanut, että puolueen ensimmäisenä varapuheenjohtajana hän on yhdessä muun puoluejohdon kanssa muovannut perussuomalaisten nykyisen poliittisen linjan.
 Puheenjohtajaehdokkaiden paneelissa  5. elokuuta Purra paalutti puolueen ja puoluejohtajan välisen yhteyden.
 – Puheenjohtaja ja puolue. Se ei ole aivan sama asia kuin linja tai mielipiteet tai edes ohjelmat, vaan totta kai puheenjohtaja persoonallaan, omalla profiilillaan, myös muokkaa sitä, miten puolueeseen suhtaudutaan, millainen puolue on, mihin toimiin se lähtee ja miten se viestii.
 Kesäkuun puoluekokouksessa 2019 Riikka Purra valittiin perussuomalaisten ensimmäiseksi varapuheenjohtajaksi. Mikko Ahmajärvi/Yle
 Purra ei ole huolissaan siitä, että Halla-ahon varjo jäisi jotenkin peittämään uuden puoluejohtajan toimintaa.
 – Uuden puheenjohtajan tehtävä on huolehtia siitä, että hän vetää, Purra linjasi ennen puoluekokousta.
 Purra haastaa Sanna Marinin
 Purra ei pelkää vastakkainasettelua. Perussuomalaisten puheenjohtajana hän valitsee taisteluparinsa politiikan huipulta.
 Purra on sanonut, että nykyinen SDP ei sopisi perussuomalaisten hallituskumppaniksi. Purra harkitsisi yhteistyötä vain, mikäli SDP:n linja muuttuisi.
 Sanna Marinin  ja hänen edeltäjänsä  Antti Rinteen  johdolla sosiaalidemokraattien poliittinen linja on kääntynyt vasemmalle. Purran ehto SDP:n linjan muutoksesta vaatisi vaihdosta demareiden johdossa, eikä sitä ole näköpiirissä.
 Eduskuntakeskustelussa Purra on ollut usein perussuomalaisten terävin viiltäjä. Jussi Halla-aho on jäänyt debateissa Purran varjoon.
 Purra on käyttänyt eduskunnassa kahden vuoden aikana 369 puheenvuoroa, kun Halla-aho on ollut äänessä 374 kertaa ja esimerkiksi Purran kanssa puheenjohtajan paikasta kisanneelle  Sakari Puistolle  on tilastoitu 119 puheenvuoroa.
 Toisen suuren oppositiopuolueen puheenjohtajana Purra tulee jatkossa haastamaan pääministeri Sanna Marinia ja koko punavihreää hallitusta tiukasti.
 Oppositiossa kokoomuksen johto joutuu entistä tarkemmin seuraamaan, mitä sen oikealla sivulla tapahtuu. Purra ei ole arkaillut iskeä myös kokoomuksen vasempaan kylkeen.
  Hallitukseen vain Purran ehdoilla
 – Perussuomalaisten pitää mennä hallitukseen, mikäli perussuomalaiset onnistuu siellä oleellisia tavoitteitaan saavuttamaan ja edistämään niitä, Purra on linjannut ehtonsa hallitusyhteistyölle.
 Varoittavana esimerkkinä perussuomalaisten johdolla on mielessään  Timo Soinin  johtaman puolueen vuoristorata  Juha Sipilän  (kesk.) porvarihallituksessa.
 Perussuomalaisten kannatus romahti heti Sipilän hallituksen alkumetreillä, Soinilta karkasi puolue alta ja kesällä 2017 hallitukseen jääneen sinisen tulevaisuuden kohtalo sinetöityi kevään 2019 eduskuntavaaleissa, kun soinilaisten rippeet eivät saaneet yhtään kansanedustajan paikkaa.
 Keväällä 2019 eduskuntaan noussut Riikka Purra on ollut perussuomalaisten näkyvimpiä kansanedustajia. Arkistokuva elokuulta 2019 Karoliina Simoinen / Yle
 Purran hallitusehtojen toteutuminen vaatii perussuomalaisten voittoa kevään 2023 eduskuntavaaleissa. Vaalivoiton jälkeen Purran on vielä löydettävä hallitusneuvotteluissa kumppanit, jotka suostuvat esimerkiksi maahanmuuttopolitiikan kiristämiseen.
 Maahanmuuttopolitiikka ei ole ainoa asiakysymys, johon perussuomalaisten hallitustie voi karahtaa. Esimerkiksi kokoomuksen kanssa perussuomalaisten on vaikea löytää yhteistä näkemystä Suomen EU-politiikasta.
 – Se ei ole aivan niin yksinkertaista, kun Suomen kansa kannattaa Euroopan unionia, euroa, hyvin vahvasti, mikä minua ehkä joskus hieman hämmästyttääkin, Purra vastasi puheenjohtajaehdokkaiden paneelissa kysymykseen, pitäisikö Suomen erota EU:sta.
 Purra tunnustaa, että euro ja EU kulkevat rinnakkain, eikä Suomi voi erota vain toisesta. Perussuomalaisten uuden puheenjohtajan toiveuneksi jääkin, että euro törmää seinään ihan itsekseen.
 Oikean laidan talouspolitiikkaa
 Halla-ahon johdolla ja myös Purran tuella perussuomalaisten talouspoliittinen linja on kääntynyt Timo Soinin ajoista selvästi oikealle.
 Seuraava hallitus joutuu hyvin todennäköisesti tasapainottamaan julkista taloutta. Purran ja perussuomalaisten vastaus on ollut, että karsitaan mieluummin menoja kuin kiristetään verotusta.
 Perussuomalaisten talouslinja rajaa mahdolliset hallituskumppanit poliittisen kartan oikealle laidalle.
 Purra on vierastanut perussuomalaisten sijoittamista perinteiselle oikeisto–vasemmisto-akselille, mutta perussuomalaisten linjasta ei löydy kaivamallakaan yhtäläisyyksiä vihreisiin, sosiaalidemokraatteihin tai vasemmistoliittoon.
 Maahanmuuttopolitiikan suunnan muutosta vaatiessaan Purra on kyllä puhunut, että suomalaisille hoitajille pitäisi maksaa parempaa palkkaa, jotta he eivät karkaisi töihin ulkomaille, mutta tässäkin lähtökohtana on ollut ulkomaisen, matalapalkkaisen työvoiman tulon torjuminen.
 Maahanmuuttopolitiikan linjauksiin liittyy myös Purran vaatimus siitä, että sosiaaliturvan pitäisi olla kansalaisuusperustaista. Tässäkin kysymyksessä perussuomalaisten on vaikea löytää yhteistyökumppaneita.
 Purran poliittista ajattelua ohjaa äärimmilleen viety kansallismielisyys, johon perussuomalaisten johto puheissaan usein taitavasti vetoaa.
 – Tämä hyvä, mitä meillä täällä on, liittyy se sitten talouteen, vaurauteen, turvallisuuteen, niin se on saavutettu vuosikymmenten aikana työllä ja välillä verenvuodatuksella, Purra avasi kansallismielistä ajatusarkkuaan puheenjohtajaehdokkaiden paneelissa.
 Lisää aiheesta:
 Kuka on perussuomalaisten puheenjohtajaehdokas Riikka Purra? Aloitti työnsä puolueessa keskellä kaaosta, teini-iän kokemukset vaikuttivat ajatuksiin maahanmuutosta
 Analyysi: Mitä tapahtui perussuomalaisten “ihmiskäsitykselle”? Puolue saa uuden puheenjohtajan ja kelpaakin ehkä taas kokoomukselle hallitukseen
 Kuuntele alta myös Takaisin Pasilaan -podcast: Miten Riikka Purra nousi nopeasti perussuomalaisten johtohahmoksi?

Analyysi: Riikka Purra hyökkää oikealta punavihreän hallituksen kimppuun


Summary: Yhdysvaltain liittovaltion sää- ja valtamerentutkimusorganisaatio NOAA:n mukaan Euroopassa koettiin mittaushistorian toiseksi kuumin heinäkuu vuoden 2018 jälkeen.

Heinäkuu oli mittaushistorian kuumin kuukausi maapallolla, arvioi Yhdysvaltain liittovaltion sää- ja valtamerentutkimusorganisaatio NOAA.
 NOAA:n mukaan maan ja meren pintalämpötila oli heinäkuussa 0,93 celsiusastetta 1900-luvun keskiarvon yläpuolella. Mittaushistoria ulottuu 142 vuoden päähän.
 – Tämä uusi ennätys on yksi lisäaskel sillä pelottavalla ja tuhoisalla polulla, jolle ilmastonmuutos on ajanut maapallon, kommentoi NOAA:n johtaja  Rick Spinrad  organisaation lausunnossa.
 Heinäkuu on tyypillisesti maapallon kuumin kuukausi. Edellinen ennätys rikottiin vuonna 2016, ja myös vuosina 2019 ja 2020 yllettiin vastaavaan lukuun.
 Yhdysvaltain arviossa on eroa EU:n Copernicus-ohjelman vastaavaan , jonka mukaan kulunut heinäkuu olisi ollut mittaushistorian kolmanneksi kuumin. Ilmastotieteissä on tavanomaista, että eri organisaatioiden datassa on pieniä eroja.
 – Riippumatta siitä, mihin tarkkaan kohtaan (viime heinäkuu) sijoittuu, maailman tänä kesänä kokema lämpö on selvää seurausta ilmastonmuutoksesta, jonka syynä ovat ihmiskunnan kasvihuonepäästöt, kertoo ilmastotutkija  Zeke Hausfather  uutistoimisto AFP:lle.
 Kuumuusaallot jatkuneet elokuussa
 NOAA:n mukaan Euroopassa koettiin mittaushistorian toisiksi kuumin heinäkuu vuoden 2018 jälkeen. Aasiassa heinäkuu oli kuumin koskaan mitattu.
 Kuumuusaallot ovat jatkuneet elokuussa, ja Euroopassa rikottiin tällä viikolla mahdollisesti kaikkien aikojen helle-ennätys.
 Maailman ilmatieteen järjestö WMO pyrkii yhä vahvistamaan Italiassa keskiviikkona mitatun lukeman, järjestö kertoi perjantaina. Italian Sisiliassa mitattiin paikallisviranomaisten mukaan keskiviikkona maan uusi lämpöennätys, 48,8 astetta.
 Jos WMO saa vahvistettua tuloksen, on kyseessä samalla Manner-Euroopan uusi lämpötilaennätys.
 Viime viikolla julkaistun  YK:n ilmastopaneeli IPCC:n raportin mukaan maapallo on ylittämässä 1,5 asteen lämpenemisen esiteolliseen aikaan verrattuna jo vuoden 2030 tienoilla.
 Lue myös:
 Maailman suurimmat hiilipäästäjät ilmastoraportista: Kiina vakuuttaa sitoutumistaan, Yhdysvallat vaatii vauhtia ja Intia osoittaa vanhoja teollisuusmaita
 Äärimmäiset lämpöaallot, nälänhätä, vedenpuute, tulvat – Ilmastopaneeli varoittaa tulevassa raportissaan ilmastonmuutoksen synkistä vaikutuksista
 Sammutustyöt jatkuvat Yhdysvaltain länsiosissa, maastopalojen savu tunkee jo itärannikon kaupunkeihin asti

Yhdysvaltalainen tutkimuslaitos: Heinäkuu mittaushistorian kuumin kuukausi maapallolla


Summary: Mielenosoitus haittaa liikennettä Hämeenpuiston ja Satamakadun risteyksessä. Elokapina vaatii Suomen hallitukselta ilmastokriisin mukaisia toimia.

Elokapinan järjestämä mielenilmaus katkaisi liikenteen useaksi tunniksi Hämeenpuiston ja Satamakadun risteyksessä lauantaina.
 Mielenilmaus alkoi kello 14 ja päättyi noin kello 20 aikaan.
 Mielenilmaus levittäytyi seitsemän aikaan illalla Hämeenpuiston ja Satamakadun kaikille ajoradoille. Poliisin mukaan mielenilmaus haittasi liikennettä tällöin molempiin suuntiin, kun aikaisemmin haittaa oli vain toiseen suuntaan.
 Poliisi antoi mielenosoittajille käskyn siirtyä takaisin alkuperäiselle mielenosoituspaikalle. Poliisi kertoo ottaneensa kiinni noin 40 mielenosoittajaa, jotka eivät noudattaneet poliisin poistumiskäskyä.
 Sisä-Suomen poliisi arvioi, että paikalla oli yhteensä noin sata ihmistä.
 Mielenilmaus haittaa liikennettä Satamakadulla. Maria Salovaara/Yle
 Elokapina vaatii Suomen hallitukselta ilmastokriisin mukaisia toimia.
 Risto Lemmetti  tuli pääkaupunkiseudulta Tampereen mielenosoitukseen. Hän kertoo, että Tampere ei valikoitunut mistään erityisestä syystä tapahtumakaupungiksi.
 – Tampereella on toiseksi isoin paikallisryhmämme ja se on kasvanut voimakkaasti. Täällä oli halua järjestää tämä tapahtuma.
 Risto Lemmetti puhui poliisien kanssa mielenilmauksessa. Lemmettin mukaan Tampere valikoitui mielenosoituspaikaksi muun muassa siksi, että siellä Elokapinalla on aktiivinen paikallisryhmä. Maria Salovaara / Yle
 Elokapina järjesti kesäkuussa Helsingissä mielenosoituksia, joissa vaadittiin Suomen hallitukselta välittömiä ja välttämättömiä päästövähennyksiä.
 – Helsingin vastaaviin tapahtumiin verrattuna täällä on sujunut todella rauhallisesti, Lemmetti kertoo.
 Elokapina toteaa tiedotteessaan, että hallituksen on aloitettava säännöllinen kriisitiedotus ja julistettava ilmastohätätila.
 Osa mielenosoittajista istuu Satamakadulla.  Maria Salovaara/Yle
 Lisäksi vedotaan, että Suomen kuntien on luovuttava fossiilisten polttoaineiden käytöstä, suojeltava alueensa hiilinieluja ja luonnon monimuotoisuutta.
 Juttua päivitetään.

Mielenilmaus tukki liikenteen Tampereen Hämeenpuistossa – Ympäristöliike Elokapina vaatii hallitukselta pikaisia ilmastotoimia


Summary: Eteläisessä Suomessä päästiin torstain ja perjantain välisenä yönä todistamaan poikkeuksellisen hienoa tähdenlentoyötä. Tähdenlentojen kuvaaminen vaatii taitoa ja sinnikkyyttä, mutta yleisömme onnistuivat siinä erinomaisesti. Vai mitä olet mieltä näistä otoksista?

Torstain ja perjantain välinen yö tarjosi hienoja hetkiä kaikille taivaan ihmeiden ystäville. Oli koittanut aika, kun maapallo syöksyy läpi komeetta Swift-Tuttlen radalleen jättämän hiekan ja pölyn.
 Kun hiekanjyväset noin 100 kilometrin korkeudessa osuivat maapallon ilmakehään, ne kuumenivat ja näkyivät sävähdyttävinä tähdenlentoina.
 Pyysimme yleisöämme  kuvaamaan tähdenlentoja  ja lähettämään kuvia meille. Vaikka tähdenlennon kuvaaminen on vaikeaa, saimme kuvia todella runsaasti.
 Tässä niistä muutamia.
 Loppi 13.8.
 Tommi Piiparinen
 Tommi Piiparinen  nappasi tämän upean otoksen Lopen uimarannalta tähdenlentoparven huipun aikana. Piiparisen mukaan hän oli jo lopettanut varsinaisen kuvaamisen ja oli matkalla kotiin, kun hän päätti pysähtyä vielä matkan varrella olleelle rannalle.
 Sipoo 13.8.
 Sipoossa tähdenlento näytti tältä. Erkki Lampén
 Ruovesi 13.8.
 Pirkanmaalla Ruovedellä  Petri Kangasniemi  oli varautunut olemaan ulkona pitkään.
 – Lämpimien vaatteiden ja retkipatjan lisäksi minulla oli mukana pientä evästä ja termospullossa kahvia.
 Kangasniemi lähti kuvausreissulle Ruoveden keskustassa sijatsevalle uimarannalle noin yhden aikaan yöllä. Eväiden lisäksi mukana oli myös kaksi kameraa.
 Petri kangasniemi suuntaa lauantai-iltana kuvamaan toisenlaisia kirkkaita kohteita, nimittäin ilotulitusta. Petri Kangasniemi
 Kolmen aikaan aamuyöllä kakkoskameran muistikortille piirtyi illan paras otos.
 – Kakkoskamerassa oli tarkempi rajaus. Tuon kuvan tähdenlennon lisäksi taivaalla näkyi aika pieniä perseidejä.
 Puolen neljän aikaan aamuyöllä hän suuntasi takaisin kotiin.
 – Kylmä ei ollut, ulkona oli melkein toistakymmentä astetta lämmintä. Kosteutta oli niin paljon, että se veti kameroiden linssit huuruun ja oli lähdettävä.
 Jyväskylä 12.8. aamuyö
 Tämä värikäs otos on kuvattu torstaina aamuyöllä Jyväskylässä. Petri Toiviainen
 Kärkölä 13.8.
 Kärkölän Lappilassa perjantaina 13.8. otetussa kuvassa tähdenlento piirtyy siniselle taivaalle. Perttu Torvinen
 Vesilahti 13.8.
 Eero Sallinen.
 Pirkanmaalla otettu mahtipontinen kuva muistuttaa ihmisen pienuudesta äärettömässä maailmankaikkeudessa.
 Mustiala 13.8. noin kello 1.00
 Tammelan yötaivaalla näkyi hieman ennen kello yhtä yöllä komea tähdenlento. Aki Wassholm
 Helsingin Suutarila 13.8.
 Hannu Puukko
 Tämä taidokas kuva on otettu keskiyöllä noin tunnin valotusajalla. Oikeassa alakulmassa näkyy kirkas perseidi, muut ohuet suorat viivat lienevät satelliitteja. Kuvassa näkyvät kaarevat viivat ovat tähtien aikaansaannoksia.
 Masku 13.8. kello 1.21
 Maskussa loisti kello 1.21 tähdenlennon lisäksi kirkas tähtitaivas. Petri Mäkinen.
 "Upeaa!"
 Petteri Huoponen
 Petteri Huoposen  pitkän reissun ainut kuvaan jäänyt otos on tässä. Huoposen mukaan kaikkein hienoimmat tähdenlennot, jopa savupyrstöineen, jäivät vain katsojan mieleen.
 Torstai 12.8.
 Petri Mäkinen
 Petri Mäkinen  onnistui taltioimaan torstaina yhteensä kolme perseidiä. Tässä niistä yksi.
 Revontulia odotellaan
 Perseidiparven huippuaika, jolloin tähdenlentoja voi nähdä useita kymmeniä tunnissa, päättyy tänään lauantaina. Tähtitieteellisen yhdistyksen Ursa ry:n tiedottajan  Anne Liljeströmin  mukaan parven tähdenlentoja voi kuitenkin nähdä harvakseltaan elokuun lopulle asti.
 – Avaruudessa on sen verran pölyä ja murua, että minä tahansa yönä voi nähdä noin viisi tähdenlentoa tunnissa ilman mitään varsinaista parvea, Liljeström kertoo.
 Liljeströmin mukaan tänä vuonna on heikko planeettavuosi. Sen sijaan hän odottaa toiveikkaasti loppuvuodelta ainakin revontulia.
 – Syyskuun puolivälistä eteenpäin toivotaan revontulia. Aurinko on hieman hiljaisessa vaiheessa, joten voi mennä pari vuotta ennen kuin ne ovat oikein voimissaan eteläisessä Suomessa.

Tähdenlennot valtasivat Suomen taivaankannen – katso upeat kuvat


Summary: Vikman tunnetaan pikkutuhmista kappaleistaan, mutta esikoislevyllään hän laulaa myös yksinäisyydestä. Jos Vikman ei olisi artisti, hän olisi terapeutti.

– Jotkut eivät voi sietää, mutta jotkut ovat tosi fanaattisia.
 Näin  Erika Vikman , 28, pohtii omaa artistin imagoaan puolitoista vuotta sitten tapahtuneen radikaalin muodonmuutoksen jälkeen.
 Vuoden 2016 tangokuningatar räväytti viime vuoden Uuden musiikin kilpailussa täysin uudistuneella tyylillään. Kukkamekko oli vaihtunut lateksiasuun ja sanoitukset romantiikasta erotiikkaan.
 Vastaavanlainen nahan luominen suomalaisessa popissa oli aikaisemmin nähty vain  Antti Tuiskulta .
 Vikman haluaa artistina tuoda esiin ennen kaikkea naisellisuutta ja seksuaalisuutta, ja sitä että sen voi tehdä ilman estoja. Laulaja uskoo, että ensi viikolla julkaistava, laulajan nimeä kantava, esikoisalbumi vahvistaa tätä mielikuvaa.
 – Annan kaikille aikaa tutustua minuun ja yrittää ymmärtää, mikä juttuni on.
 – Olen aina tykännyt tietynlaisesta junttiudesta. En ole koskaan yrittänyt olla cool, sanoo laulaja Erika Vikman.  Katriina Laine / Yle
 Uusiutuminen alkoi Mökkitieltä
 Erika Vikman esiintyi vielä vuonna 2018 Iskelmä-festivaalilla tangokuningattarena tanssiyleisön edessä. Hän puhui tuolloin Ylen haastattelussa iskelmäkulttuurin puolesta.
 – Totta kai sitä haluaisi, että nuorempi sukupolvi kiinnostuisi tanssilavameiningistä. Aion olla edustamassa sitä nuorta polvea, joka pitää meininkiä elossa, Vikman sanoi.
 Samoihin aikoihin Vikman oli kuitenkin jo pohtinut uralleen aivan toista suuntaa.
 Laulaja sai tilaisuuden esitellä ideaansa, kun hän oli esiintymässä helsinkiläisellä pikkufestarilla. Hän meni esittäytymään pääesiintyjänä olleelle  Arttu Wiskarille  sekä tämän edustaman ja osittain omistaman Mökkitie Records -levy-yhtiön ihmisille.
 Hän kertoi haluavansa olla naispoppari, joka ottaa vaikutteita menneestä, leikittelee, provosoi ja kantaa ylpeästi feminiinisyyttä.
 – Taisin ehkä esitellä sen niin, että haluan olla tämän ajan junttidiskon kuningatar.
 – Olen halunnut tehdä musiikkiani pilke silmäkumassa ja luoda vapautumisen ja tuomitsemattomuuden ilmapiiriä, sanoo laulaja Erika Vikman. Katriina Laine / Yle
 Laulaja  Kikan  jalanjäljissä kulkeva Vikmanin idea sopi Mökkitie Recordsille, sillä heidän tuotantonsa Wiskaria myöten luottaa kansojen syvien rivien puhuttelemiseen ja junttiuteen.
 Yhteistyö tuotti pikaisesti tulosta ja keväällä 2020 Erika Vikman säväytti Uuden musiikin kilpailussa kappaleella  Cicciolina . Tangokuningattaresta kuoriutui kaikkien yllätykseksi häpeämättömästi naisellisuutta ja seksuaalisuutta esiin tuova artisti.
 Cicciolinasta  tuli yksi vuoden suurimmista hiteistä Suomessa, vaikka se UMK-finaalissa sijoittuikin toiseksi. Seuraava kappale,  Syntisten pöytä , oli vielä isompi radiohitti. Se osoitti, ettei Vikman aikonut jäädä yhden hitin ihmeeksi.
 – Suomalaisessa musiikkikentässä oli Erika Vikmanin mentävä aukko. Aion tehdä kaikkeni, että lunastan sen paikan ja aion olla rehellinen siinä, mitä teen.
 Ei tabuja aiheita
 Kun Erika Vikman on esillä, huomio kiinnittyy usein hänen esiintymiseensä tai vaatteisiinsa. Varjoon jää se, että hän on mukana musiikkinsa tekemisessä.
 Mökkitie Recordsin  Janne Rintala  on Vikmanin kappaleiden pääasiallinen säveltäjä ja sanoittaja, mutta laulaja osallistuu koko tuotantoprosessiin. Hän esimerkiksi heittää biiseihin ideoita ja sanoittaa.
 Vikman sanoo, ettei hänellä ole käsiteltävien aiheiden kanssa mitään tabuja.
 – Muut joutuvat välillä sensuroimaan ideoitani, laulaja nauraa.
 – Kun on tottunut menemään pää kolmantena jalkana, viime vuosi oli hyvä itsetutkiskelun paikka, pohtii laulaja Erika Vikman korona-ajasta. Tänä kesänä hän on päässyt tekemään paljon keikkoja. Katriina Laine / Yle
 Vikman pitää tärkeänä, että hän on mukana kappaleiden tekemisessä tavalla tai toisella. Silloin ne kuulostavat häneltä itseltään.
 Laulajan mukaan hän miettii tarkkaan Mökkitie Recordsin muusikoiden kanssa sitä, kuinka samaistuttavia kappaleet ihmisille ovat.
 – Se ei saa olla pelkästään omaa taidetta, jota kukaan muu ei ymmärrä. Haluamme tehdä lauluja, jotka kolahtavat.
 Ihmisten lähettämän palautteen perusteella Vikman tiimeineen on onnistunut tehtävässään. Esimerkiksi moni on samaistunut  Syntisten pöytä  -kappaleen sanoitukseen, jossa puhutaan ulkopuolisuuden tunteesta ja syrjimisestä. Ihmiset ovat kertoneet tarinoita, kuinka heidät on potkittu pois yhteisöstä.
 – Monet eivät tykkää sanasta voimaannuttava, mutta sitä nämä biisini ovat ihmisille olleet. Jotkut haluavat ilmaista seksuaalisuuttaan radikaalimmin kuin keskivertotyypit. He saavat niistä voimaa, ja voivat olla ylpeästi sellaisia kuin ovat.
 “Yksinäisyys on ollut minussa aina”
 Erika Vikmanin musiikista tulee yleensä ensimmäisenä mieleen pikkutuhmat ajatukset. Siihen sopivasti esikoislevyllä on kappale pizzasta, joka kertoo kuitenkin aikuisviihteen katsomisesta.
 Laulaja haluaa silti käsitellä vakavempiakin aiheita. Yksi kappale kertoo yksinäisyydestä. Vikmanin mukaan siihen tunteeseen voi jokainen jollakin tavalla samaistua.
 – Vaikka minullakin on paljon ihmisiä ympärillä, niin ehkä tietty yksinäisyys on ollut minussa aina. Tuntuu, että muilla menee hyvin ja itse vaan kerää niitä kiitoskortteja jääkaapin oveen muiden häistä ja ristiäisistä.
 – Fakta on, että todella monet ihmiset ovat yksinäisiä. Siitä on tärkeää tehdä myös lauluja, sanoo laulaja Erika Vikman. Katriina Laine / Yle
 Jos Vikman ei olisi artisti, hän olisi terapeutti. Häntä on aina kiinnostanut psykologia ja ihmisen mieli.
 – Jos olisin käynyt lukion hyvin ja halunnut yliopistoon, olisin varmasti halunnut lähteä lukemaan psykologiaa. Mielen kiemurat kiinnostavat minua.
 Toisaalta laulaja kokee, että hän pystyy olemaan terapeuttina ihmisille musiikkinsa kautta.
 – Musiikki auttaa vaikeiden asioiden kanssa. Se avaa tunteita ja luo niitä. Musiikki voi olla tärkeämpää kuin oikea terapia.
 Viihdyttäminen verissä
 Erika Vikman poseeraa valokuvaajalle varmoin ottein. Hän tietää, mitkä kuvakulmat ja asennot toimivat parhaiten. Laulaja on opetellut niitä tangokuningatar-ajoista lähtien.
 Hän päätyy pohtimaan, mitä ajattelee tuosta tanssilavoilla kiertäneestä aiemmasta artistiminästään.
 – Se Erika Vikman tiesi kyllä, että sillä on palo viihdyttäjäksi ja minkälaista musiikkia se haluaisi tehdä. Silloin ei vain ollut oikea aika, paikka ja ihmiset.
 Vikman sanoo, että hän on tehnyt artistimuutoksen eteen paljon töitä. Se on ollut palkitsevaa, sillä hän kokee voivansa tehdä nyt itsensä näköistä musiikkia vapautuneesti.
 Ja ennen kaikkea hän saa olla viihdyttäjä.
 – Toivon, että tulevaisuudessakin saan tuoda ihmisille hyvän ja vapautuneen fiiliksen. Viihdyttää.
 Erika Vikman valmistelee jo seuraavaa albumiaan, vaikka esikoislevyäkään ei ole vielä julkaistu. – Juuri tuottaja soitteli, että tulepas studiolle, niin aletaan rakentaa seuraavia lauluja.  Katriina Laine / Yle

Näin Erika Vikmanista tuli junttidiskon kuningatar – seksi ja samaistuttavuus tekivät entisestä tangokuningattaresta tähden


Summary: Haitiin on julistettu hätätila. Pääministeri Ariel Henryn mukaan maanjäristys aiheutti kuolemia ja tuhoa useissa paikoissa.

Haitin länsiosassa tapahtui lauantaina voimakas maanjäristys, jonka voimakkuus oli 7,2. Haitin väestönsuojeluviraston mukaan järistyksessä on kuollut ainakin 227 ihmistä. Aiemman tiedon mukaan kuolonuhreja oli 29, joten määrä on kasvanut merkittävästi.
 Lisäksi satojen ihmisten kerrotaan loukkaantuneen tai olevan kateissa järistyksen jäljiltä.
 Väestönsuojeluviraston johtaja  Jerry Chandler  kertoi uutistoimisto AP:lle, että tuhoalueelle lähetetään pelastustyöntekijöitä.
 Yhdysvaltain geologian tutkimuskeskuksen antaman varoituksen mukaan maanjäristys on todennäköisesti aiheuttanut paljon uhreja ja laajaa tuhoa.
 Pääministeri julisti hätätilan
 Haitin pääministeri  Ariel Henry  on julistanut kuukauden pituisen hätätilan koko maahan. Hän sanoi tiedotustilaisuudessa, että hän ei pyydä kansainvälistä apua ennen kuin tuhojen laajuus on selvinnyt.
 Aiemmin Henry kirjoitti viestipalvelu Twitterissä, että maanjäristys aiheutti kuolemia ja tuhoa useissa osissa maata.
 Hän sanoi hallintonsa ottavan käyttöön kaikki käytössä olevat resurssit uhrien auttamiseksi. Henry myös kehotti haitilaisia yhtenäisyyteen tässä dramaattisessa tilanteessa.
 Henry julisti kuukauden pituisen hätätilan koko maahan. Hän sanoi tiedotustilaisuudessa, että hän ei pyydä kansainvälistä apua ennen kuin tuhojen laajuus on selvinnyt.
 Sosiaaliseen mediaan ladatuissa kuvissa ja videoissa näkyy sortuneita rakennuksia. Kuvien aitoutta ei ole vielä vahvistettu.
 Yhdysvaltain geologian tutkimuskeskuksen mukaan järistyksen keskus oli noin 160 kilometrin päässä pääkaupunki Port-au-Princesta.
 Pääkaupungin asukkaat tunsivat maan värähtelyn. Monet pakenivat ulos kodeistaan.
 Alueelle annettiin järistyksen takia tsunamivaroitus. Yhdysvaltain varoitusjärjestelmän mukaan tsunamivaara on kuitenkin ohi.
 Vuonna 2010 Haitissa tapahtui valtaisa maanjäristys, joka surmasi arviolta 100 000–300 000 ihmistä.
 Juttua muokattu 14.8 kello 23.02. Päivitetty kuolonuhrien määrä.
 Juttua muokattu 14.8 kello 23.23. Lisätty tieto loukkaantuneiden ja kateissa olevien määrästä.
 Lue lisää:
 Haitin surmattu presidentti johti läntisen pallonpuoliskon köyhintä maata – Miksi avustusmiljardit eivät ole nostaneet saarivaltiota jaloilleen?

Haitissa tapahtui voimakas maanjäristys, ainakin 227 ihmistä kuollut


Summary: Seremoniaa johtanut piispa Johan Dalman äityi lässyttämään vastanimetylle Hallandin herttualle. Prinssi sai nimekseen Julian, ja hän on Ruotsin kruununperimisjärjestyksessä seitsemäs.

Ruotsin kuninkaallisilla oli viikonloppuna syytä juhlaan, kun prinssi  Carl Philipin  ja prinsessa  Sofian  nuorin lapsi kastettiin juhlallisesti.
 Keväällä syntynyt poika sai nimekseen prinssi  Julian , ja hänen koko nimekseen tuli  Julian Herbert Folke .
 Piispa  Johan Dalmanin  ja pastori  Michael Bjerkhagenin  johtamassa kastetilaisuudessa nähtiin huumoriakin.
 – Katsokaa, tässä on meillä pikku Julian, ihan vastakastettuna ja niin iloisena, piispa Dalman lässytti prinssille.
 Dalman myös keinutti poikaa edestakaisin, mikä sai kuningas  Kaarle XVI Kustaan  ja kuningatar  Silvian  hykertelemään.
 Prinssi Julianin arvonimi on Hallandin herttua ja hän on kruununperimisjärjestyksessä seitsemäs. Pojalla on kaksi isoveljeä, prinssit  Alexander  ja  Gabriel .
 Juttua korjattu 16.8. kello 19:25: Otsikosta poistettu maininta, että Julian olisi kruununprinssi.

Ruotsin hovin tuorein prinssi kastettiin – pappi irrotteli ristiäisissä, katso kuninkaan ja kuningattaren hilpeä reaktio


Summary: Tampereen kaupunginvaltuusto kokoontuu poikkeusjärjestelyin ensimmäiseen istuntoonsa maanantaina. Seuraamme kokousta tässä  jutussa.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Tampereen uusi valtuusto kokoontuu poikkeusjärjestelyin ensimmäiseen istuntoonsa maanantaina illansuussa.
 Ensimmäisessä uuden valtuuston kokouksessa valitaan muiden muassa valtuuston puheenjohtajisto, pormestari ja apulaispormestarit sekä kaupunginhallituksen ja lautakuntien jäsenet ja varajäsenet.
 Kokouksesta odotetaan paljon vähemmän dramaa kuin itse vaaleista. Tampereen uusi pormestari ratkesi tarkastuslaskennan jälkeen erittäin niukasti. Kokoomuksen lopullinen äänimäärä oli 15 enemmän kuin SDP:llä. Kokoomuksen äänimäärässä oli mukana ennen vaaleja menehtyneen rkp:n ehdokkaan saamat äänet.
 Kahden kokoomuspormestarin jälkeen valtaan noussut entinen ay-pomo  Lauri Lyly  olisi halunnut jatkaa tehtävässä, mutta tekee nyt tilaa edeltäjälleen.
 Pormestariksi nouseva  Anna-Kaisa Ikonen  (kok.) oli ennen Lylyä Tampereen pormestarina ja on pitänyt tehtävää työuransa innostavimpana. Ikonen on ollut monissa vaaleissa kokoomuksen ääniharava, kuten pääministeri  Sanna Marin  on ollut SDP:lle.
 Ikosen virallinen valinta on etukäteen käytännössä jo selvä, koska Tampereella on pitkä perinne puolueiden yhteistyöstä ja laajoista pormestarikoalitoista. Tampereen pormestarikoalition muodostavat nytkin kokoomus, SDP, vihreät, keskusta ja kristillisdemokraatit.
 Uuden valtuuston ensimmäistä kokousta voi seurata suorana  Tampereen kaupungin verkkosivuilta .
 Kuka nousee kansanedustajaksi?
 Ikonen jättää todennäköisen valintansa jälkeen eronpyyntönsä eduskunnalle.  Tilalle on nousemassa ensimmäinen varakansanedustaja   Jari Kinnunen  (kok.). Rikosylikomisario Kinnunen on Brysselissä kriisinhallintaan liittyvässä asiantuntijatehtävässä, joten on ollut epäselvää, kumman tehtävän hän ottaa.
 Jos Kinnunen jättää myös eropyyntönsä, tilalle eduskuntaan nousee toinen varakansanedustaja eli ylöjärveläinen  Juho Ojares .
 Taloutta laitetaan kuntoon
 Anna-Kaisa Ikosen edellisellä pormestarikaudella Tampere teki suuria investointeja, mistä hän sai sekä kehuja että haukkuja.
 Tampereella on uunituore ratikka ja Tampereen areena on valmistumassa. Kaupungin keskustaa on remontoitu niin paljon, että naapurikaupungit ovat kadehtineet ja tamperelaiset ovat olleet välillä tietöiden kanssa ihmeissään.
 Ikonen esitteli perjantaina uutta pormestariohjelmaa, jossa luvataan talouskuria ja velanoton hillitsemistä. Samalla Tampereen pitäisi hoitaa koronan aikana syventyneitä ongelmia, kuten nuorten mielenterveysvaikeuksia.
 44-vuotias Ikonen on koulutukseltaan yhteiskuntatieteiden tohtori Tampereen yliopistosta. Hän on ottanut hoitaakseen monta tuulista tehtävää esimerkiksi Tampereen yliopiston yhdistymisen hankejohtajana, valtiosihteerinä ja Kevan hallituksen puheenjohtajana. Kaupunginvaltuuston puheenjohtajana hän on tottunut olemaan sovitteleva. Ikonen puhuu mielellään teatterin ja muun kulttuurin puolesta.
 Voit keskustella asiasta 18.8.2021 kello 22.00 asti.
 Lue lisää:
 Tampereen dramaattinen vaalitrilleri ratkesi – kokoomuksen voitto varmistui tarkastuslaskennassa
 Tampereen pormestariehdokas Anna-Kaisa Ikonen kertoo, miltä kaupungin tulevaisuus näyttää: Ratikkaa laajennetaan haastavassa taloustilanteessa
 Tampereen uusi pormestari ratkesi vain 26 äänellä: menehtyneen ehdokkaan äänet ratkaisivat kisan ihan loppumetreillä
 Asiantuntija ei muista Pirkanmaalta yhtä tiukkaa vaalia: Tampereella ero vain 26 ääntä, Ylöjärvellä jytky, valta vaihtui monessa kunnassa
 Tampereen Trump, rautakansleri, nykyinen vai entinen: Kuka heistä on seuraava Tampereen pormestari?

Yle seuraa: Tampereen tuleva pormestari selvisi vain 15 äänellä, virallisesta valinnasta ei ennusteta yhtä dramaattista


Summary: Ainakin 260 ulkomaalaista marjanpoimijaa on siirretty Lapista Kainuuseen ja Pohjois-Karjalaan, kertoo Lapin sairaanhoitopiiri. Isolla osalla heistä on ollut koronavirusinfektio tai he ovat olleet virukselle altistuneita.

Ainakin 260 ulkomaalaista marjanpoimijaa on siirretty Lapista Kainuuseen ja Pohjois-Karjalaan, kertoo Lapin sairaanhoitopiiri. Suurimmalla osalla heistä on ollut koronavirusinfektio tai he ovat olleet virukselle altistuneita.
 Rovaniemellä jopa 70 prosenttia ulkomaisista marjanpoimijoista on saanut koronatartunnan. Kaupunki määräsi perjantaina sairastuneita poimijoita eritykseen ja altistuneita karanteeniin.
 Lapin sairaanhoitopiirin infektioylilääkäri  Markku Broaksen  mukaan siirrossa on rikottu karanteenimääräysohjetta ja toimittu tartuntautilain vastaisesti.
 Broaksen mukaan hän ei ole koko koronapandemian aikana törmännyt näin laajamittaisesti siihen, ettei karanteenimääräysohjeita noudateta.
 – Kyllä tässä nyt ilman muuta vaarantuu terveysturvallisuus. On suuri riski, että tauti edelleen leviää ryhmässä ja laajemminkin, Broas kertoo.
 Hän on huolissaan siitä, että sairastuneet ja altistuneet marjanpoimijat myös jatkavat marjojen poimintaa.
 Lue myös:   Altistuneet marjanpoimijat eristettiin yhteen tilaan, nyt 70 prosentilla on korona – infektioylilääkäri: "Lakia ei ole onnistuttu noudattamaan"
 Viranomaiset eivät tienneet
 Marjayritykset saivat perjantaina määräyksen ja ohjeet siitä, miten koronavirukseen sairastuneiden ja sille altistuneiden marjanpoimijoiden eristyksestä ja karanteenista tulee huolehtia. Tartuntatautiviranomainen eli Rovaniemen kaupunki järjesti marjanpoimijoille asianmukaiset tilat.
 Tartuntatautilain mukaan karanteeni tulee toteuttaa henkilön asunnossa tai muussa päätöksen antajan hyväksymässä tai osoittamassa paikassa.
 Broaksen mukaan Rovaniemen kaupunki tai Kainuun ja Pohjois-Karjalan viranomaiset eivät tienneet ennakolta siirrosta.
 – Tartuntatautilaki on yksiselitteinen, että nämä ovat viranomaismääräyksiä, karanteeni ja eristysmääräykset. Niiden toteuttaminen on kunnan tartuntatautiviranomaisen vastuulla. Viranomainen valvoo ja ohjaa, että karanteenia ja eristystä noudatetaan, Broas sanoo.
 Asiasta lisää hetken kuluttua.
 Lue myös:   Marjayrittäjän painajainen: kaikki oli suunniteltu viimeistä piirtoa myöten, mutta pikatestit paljastivat kymmeniä koronatartuntoja

Sairastuneita marjanpoimijoita siirrettiin Lapista etelämmäksi – Ylilääkäri jyrähti: Näin laajasti karanteenimääräyksiä ei ole ennen rikottu


Summary: Puolustusministeri sanoo, että on vain päivien tai tuntien kysymys, koska valta on Afganistanissa kaikilta osin vaihtunut. Kaikkosen mukaan Afganistanin turvallisuustilanteen heikkeneminen oli nopeampaa kuin etukäteen osattiin arvioida.

Puolustusministeri  Antti Kaikkosen  (kesk.) mukaan Afganistanissa olevien suomalaisten ja suomalaisille työskennelleiden afganistanilaisten turvallisuus on Suomelle tällä hetkellä "lähihetkien ja lähipäivien ykkösasia".
 – Tämän eteen valtioneuvosto tekee parhaillaan töitä, Kaikkonen sanoi puheessaan valtakunnallisen maanpuolustuskurssin avajaisissa Helsingissä.
 Kaikkosen mukaan Afganistanin turvallisuustilanteen heikkeneminen on ollut länsimaisten joukkojen alueelta poistumisen jälkeen nopeampaa kuin etukäteen osattiin arvioida.
 – Valitettavasti tilanne Afganistanissa on luisunut nopeasti epäedulliseen suuntaan, ja käytännössä koko maa on jo talibanien hallussa. Kabulin keskushallinnon neuvotteluasemat ovat heikot ja on vain päivien tai tuntien kysymys, koska valta on kaikilta osin vaihtunut, Kaikkonen sanoi.
 Kaikkonen toivoo, että lopullinen vallanvaihto Afganistanissa on rauhanomainen ja turvallinen myös Kabulissa olevalle kansainväliselle yhteisölle.

Puolustusministeri Kaikkonen: Suomalaisten ja suomalaisille työskennelleiden afganistanilaisten turvallisuus on lähihetkien ja -päivien ykkösasia


Summary: Seksuaalisuuden ymmärrystä ja suvaitsevaisuutta edistävä Pride-viikko alkoi tänään Jyväskylässä lippujen nostolla. Jyväskylän kaupunki päätti nostaa koko viikoksi pride- ja trans-liput kaupungintalon edustan lipputankoihin Paraatiaukiolla.

Pride-viikon liputuspäätös vaati kaupunginhallituksessa äänestyksen. Heinäkuussa Jyväskylän Setan rantabileet jouduttiin keskeyttämään väkivaltaisen hyökkäyksen vuoksi.
 Pride järjestettiin Jyväskylässä edellisen kerran kaksi vuotta sitten. Millainen ilmapiiri seksuaalisuuden eri sävyjen ymmärtämisessä vallitsee nyt? Entä missä jamassa on lasten ja nuorten seksuaalikasvatus? Kuinka kaupunki voi isona organisaationa edistää yhdenvertaisuutta?
 Näistä teemoista Paraatiaukiolla ovat keskustelemassa kaupunginjohtaja  Timo Koivisto , Jyväskylän Setan puheenjohtaja  Petri Janhunen  sekä syyskuussa aloittavan nuorten Sateenkaariryhmän ohjaajat  Carita Hänninen  ja  Paula Liimatainen . Ryhmä on tarkoitettu 13-17 -vuotiaille seksuaali- ja sukupuolivähemmistöihin kuuluville nuorille ja se alkaa kokoontua viikottain Palokassa.
 Vähemmistöjen syrjintä tuli vahvasti esille Tokion olympialaissa. Unkarissa hyväksyttiin heinäkuussa vähemmistöjä syrjivä laki ja syrjintä on lisääntynyt Puolassa ja Venäjällä.
 Pride-viikolla on ohjelmaa suunniteltu jokaiselle päivälle ja viikko huipentuu launtaina Pride-kulkueeseen ja puistojuhlaan Lounaispuistossa.
 Suora lähetys Yle Areenassa kello 10.30-10.45.

Katso suorana klo 10:30: Pride-viikko alkaa juhlaliputuksella Jyväskylässä – liputuksesta äänestettiin kaupunginhallituksessa


Summary: Kurtturuusu on kasvi, joka kasvaa siellä, missä mikään muu ei kasva. Siksi se on ollut suosittu koristekasvi. Kurtturuusu on karannut käsistä, ja sen leviäminen on luonnon monimuotoisuudelle.

Läpi kesän komeasti kukkineen kurtturuusun oksat ovat syksyn tullen täyttyneet pulleista punaisista kiulukoista eli ruusunmarjoista. Näky on tuttu monen kodin puutarhasta, taloyhtiön pihoista, kaupunkien puistoista ja teiden varsilta.
 Kurtturuusu  oli hyvin suosittu kasvi 1960-, 70- ja vielä 80-luvulla, koska se on helppohoitoinen ja sopeutui hyvin suomalaisiin olosuhteisiin. Kasvin päälle voi talvella jopa kasata lunta.
 – Se oli maailman paras tien laidoille, koska kurtturuusu kestää hyvin suolaa. Se myös peittää hyvin, on kaunis ja kestävä, luettelee puutarhuri ja vihersuunnittelija  Tarja Hernetkoski .
 Pulleat kiulukat kelpaavat linnuille, joiden avulla kurtturuusun siemenet leviävät uusille alueille. Pyry Sarkiola / Yle
 Tarja Hernetkoski on tehnyt pitkän uran Kotkan kaupungin puistotoimessa. Hän muistelee aikaa, kun Kotkan pääyhteysväylät Hyväntuulentie ja Merituulentie rakentuivat. Näyttävän näköistä kurtturuusua istutettiin tuolloin valtavina massaistutuksina uusien teiden varsille.
 – Istutettavia taimia oli välillä tuhansia, kertoo puutarhuri ja vihersuunnittelija Tarja Hernetkoski.
 Uusia kurtturuusuistutuksia ei ole tehty enää yli pariinkymmeneen vuoteen, kun lajin ikävämpi puoli selvisi. Nyt Hernetkoskella olisi edessään urakka päästä vanhoistakin eroon.
 Helppohoitoisuudessa on hyvät ja huonot puolensa
 Kurtturuusu on kiitollinen ja helppohoitoinen kasvi. Sen juurelta ei esimerkiksi ole tarvinnut kitkeä rikkaruohoja, sillä se ei päästä mitään muita kasveja kasvustonsa läpi.
 Tämä on myös yksi peruste sille, miksi kurtturuusu on saanut kansallisesti haitallisen vieraslajin leiman ja hävitystuomion.
 Kurtturuusua on istutettu aikanaan runsaasti teiden varsille, alikulkusiltojen ympärille ja muihin hankaliin kohteisiin. Pyry Sarkiola / Yle
 Kurtturuusua on istutettu ajattelematta, kuinka nopeasti se leviää. Luontoon päästessään se on vallannut tilaa ja syrjäyttänyt alueella luonnollisesti kasvavat lajit.
 Kotkassa kurtturuusu pääsi leviämään lintujen tai veden mukana läheisen Lehmäsaaren pitkille hiekkarannoille.
 – Siellähän se on omalla luontaisella paikallaan viihtynyt liiankin hyvin. Se peitti alleen kaiken luonnonkasvillisuuden, sanoo Tarja Hernetkoski.
 Kuluneena kesänä  kaupunki poisti Lehmäsaaren rannalta  20 lavallista kurtturuusun juurta ja kasvustoa. Kertakäsittely ei riitä.
 – Maahan jää juuren palasia, ja jo nyt sinne on noussut ensimmäisiä kasvustoja. Meillä on olemassa jatkosuunnitelma, miten se pidetään kurissa, lupaa työnohjaaja-puutarhuri  Mari Nenonen  Kotkan puistotoimesta.
 Isoja massoja juuria ja kasvustoa poistetaan koneellisesti. Pyry Sarkiola / Yle
 Vieraslajin torjunta on kuin laihduttamista
 Kurtturuusun, kuten muidenkin haitallisten vieraslajien hävittäminen, vaatii sitkeyttä ja kärsivällisyyttä. Ely-keskuksien yhteinen valtakunnallinen vieraslajikoordinaattori  Reima Leinonen  vertaa vieraslajeja ylimääräisiin kiloihin vyötäröllä.
 – Kilot on helppo kartuttaa, mutta otapa ne sitten pois. Niiden torjunta on pitkäveteistä puuhaa, jossa yksi vuosi ei merkitse juuri mitään, sanoo vieraslajikoordinaattori Reima Leinonen.
 Reima Leinonen kannustaa jokaista kantamaan kortensa kekoon omalta osaltaan. Jarmo Nuotio / Yle
 Laki vieraslajeista on yksiselitteinen.  Sen mukaan kurtturuusun kasvatuskielto astuu voimaan 1.6.2022, jolloin lajin pitäisi olla hävitettynä. Jo tässä vaiheessa on kuitenkin selvää, ettei kaikkea ehditä poistamaan.
 – Kurtturuusua on niin joka paikassa, ettei sitä saada pitkään aikaan pois. Hävitystyö kuitenkin pitäisi olla aloitettu ja edes joku suunnitelma aikataulusta, sanoo vieraslajikoordinaattori Reima Leinonen.
 Työnohjaaja-puutarhuri Mari Nenonen sanoo urakan olevan iso kaikkialla Suomessa yksityispihoista aina valtion maille. Pyry Sarkiola / Yle
 Kotkassa kurtturuusua on tähän mennessä poistettu muiden vihertöiden yhteydessä. Syksyn aikana laaditaan suunnitelma, miten aikanaan istutetuista kasveista päästään nyt eroon.  Urakka on iso ja kallis .
 – Kustannukset on niin suuria, että emme ei voi sormia napsauttamalla poistaa kaikkea. Vuosi kaksi niin ollaan hyvässä tilanteessa, arvelee Mari Nenonen Kotkan puistotoimesta.
 Lue lisää:   Muotikasvit voivat villiintyä uusiksi karkulaisiksi luontoon – kotipuutarhuri, näin kannat vastuusi vieraslajeista ja helpotat kitkemissavottaa
 Tässä ohjeet kurtturuusun hävittämiseen

Puutarhuri istutti sormet verillä tuhansia ruusuja – nyt ne kaikki pitää vielä suuremmalla vaivalla kaivaa ylös


Summary: Noin 30 työntekijää on altistunut ammoniakille Atrialla varhain aamulla. Osa altistuneista on viety sairaalaan hengitysoireiden takia.

13 työntekijää on viety sairaalaan Atrialla sattuneen ammoniakkivuodon takia. Loukkaantuneilla on lieviä hengitysoireita. Kaikkiaan ammoniakkivuodon takia on altistunut noin 30 työntekijää Nurmon tehtaan siipikarjateurastamolla.
 Pelastuslaitos sai ammoniakkihälytyksen Atrialle kello viiden jälkeen. Pelastusjohtaja Harri Setälän mukaan tiloissa oli tuolloin voimakas haju ja korkeat ammoniakkipitoisuudet.
 Kemikaalisukeltajat paikallistivat kuitenkin vuotokohdan nopeasti ja sulkivat venttiilit ja tuulettivat tilat. Vuodon syyksi paljastui putkistossa ollut vika. Vuodosta ei ollut vaaraa muulle ympäristölle.
 Uutista päivitetään.

Atrialla ammoniakkivuoto, toistakymmentä työntekijää sairaalaan


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Haavisto: Suomalaiset pyritään saamaan Afganistanista pois tänään
 Ylen aamussa vieraillut ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) sanoi, että Afganistanissa olevat suomalaiset pyritään saamaan  tämän päivän aikana Suomeen . Myös suomalaisille töitä tehneet paikalliset yritetään saada turvaan tänään tai viimeistään huomenna.
 Työpaikkaruokailussa on tapahtumassa iso muutos koronan jälkeen
 Apulaisravintolapäällikkö Vilma Chowdhuryn mukaan korona-aikana asiakkaat katosivat ja väkeä lomautettiin ja irtisanottiin. Nämä kaikki ja yhä jatkuva epätietoisuus tulevasta ovat stressanneet työntekijöitä.  Berislav Jurišić / Yle
 Henkilöstöravintoloiden tulevaisuus on epävarma. Lounasruokailijoiden määrä  voi lisääntyvän hybridityön takia jopa puolittua . Osittain etätyötä tekeville tarjotaan uusia palveluja, esimerkiksi mukaan ostettavia lounaskasseja etäpäiviksi.
 "En haluaisi edes tietää, missä olisin ilman jopoa", sanoo Juho Yliportimo, 21
 Juho Yliportimo, 21, löysi oman polkunsa jopo-vuonna, jonka aikana pääsi kokeilemaan eri aloja.  Antti Mikkola / Yle
 Joustavan perusopetuksen ryhmään pääseminen  voi olla käänteentekevä kokemus , sillä osalle oppilaista peruskoulu on yhtä taistelua huonommuuden tunteen ja jatkuvien epäonnistumisten keskellä. Esimerkiksi rovaniemeläiselle  Juho Yliportimolle  jopoluokalta saadut onnistumisen tunteet olivat avain oman opiskelu- ja työuran löytymiseen. Tämä ratkaisu ei kuitenkaan ole tarjolla kaikille, sillä jopoluokkia on yhä alle puolessa kunnista.
 Sää jatkuu epävakaisena
 Nina Karusto / Yle Sää
 Suomen yllä on matalapaineen alue, ja sää on hyvin epävakaista. Tänään sadekuurot ja ukkoset ovat vähän viikonloppua harvemmassa ja keskittyvät maan keskivaiheille. Poutaisinta on Lapissa, jossa on toisaalta pilvisintä ja viileintä.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Suomalaiset yritetään saada kotiin Afganistanista tänään, työpaikkaruokailu muuttuu, joustava perusopetus pelastaa monen koulunkäynnin


Summary: Rengaskaivon perushuollon hinta heittelee alle tuhannesta eurosta jopa neljään tuhanteen euroon. Vaikka kyse on puhtaasta vedestä, kaivon perushuolto ei vaadi ammattitutkintoa tai erikoisosaamista vaan sen voi tehdä maallikkokin.

Omakotitalon tai kesämökin rengaskaivo pitäisi huoltaa noin viiden vuoden välein. Silloin kaivo pestään, vanhat pohjahiekat vaihdetaan uusiin ja tarkistetaan tarvitseeko tiivistyksiä uusia.
 Tämän erikoisempia toimia kaivon huolto ei yleensä vaadi. Silti hintaa voi tulla työlle tuhansia euroja, jos kuluttaja ei ole tarkkana.
 Yle kysyi viideltä kaivohuoltoon erikoistuneelta yritykseltä, mitä alle kuusi metriä syvän rengaskaivon perushuolto maksaa. Kysyimme hintaa HRV Palveluilta, Kaivokympeiltä, Live Welliltä, Suomen Kaivohuollolta ja Vesikaivohuolto Vipeltä.
 Tarjoukset vaihtelivat 880 eurosta 4000 euroon. Hinnat sisälsivät arvonlisäveron.
 Kuten monessa muussakin kodin palvelussa, yritykset hinnoittelevat palveluitaan hieman eri tavoin, mikä vaikeuttaa vertailua. Jollakin yrityksellä kaivon perushuollon hinta sisältää kaivon desinfioinnin, mutta ei tiivistyksiä. Toinen desinfioi kaivon vain lisämaksusta, mutta tiivistykset kuuluvat hintaan. Kalleimpiin palveluihin kuuluu myös veden analysointi.
 Erot palveluissa olivat kuitenkin pieniä, eivätkä selitä hintojen satojen, jopa tuhansien eurojen vaihtelua.
 Terveystarkastajan neuvot kaivonomistajalle 1. Kurkkaa kaivoon vuoden välein ja tarkista, näkyykö renkaissa pintaveden valumisjälkiä ja kelluuko vedessä esimerkiksi myyriä ja sammakoita. Ei pitäisi. 2. Huolla kaivo viiden vuoden välein. Yleensä pesu, pohjamassojen vaihto ja desinfiointi riittää. Varaudu siihen, että kaivo on huollon aikana pois käytöstä vuorokauden tai kaksi. 3. Jos teet työn itse, perehdy asiaan kunnolla ja huomioi turvallisuus. 4. Tutkita vesi laboratoriossa 3-5 vuoden välein tai jos maku, haju tai väri muuttuu. Lähde: Mikkelin seudun ympäristöpalveluiden terveystarkastaja Marko Nyyssönen
 Kalleinta palvelua tarjonneet yritykset perustelivat hintojaan esimerkiksi sillä, että heillä on pelkästään puhtaan veden käsittelyyn tarkoitetut laitteet tai, että he tarjoavat työlleen kahden vuoden takuun.
 Halvimmat toimijat puolestaan sanoivat hinnan koostuvan lähinnä työntekijöiden palkoista, sillä tiivistysaineet, pohjamassat ja desinfiointiaineet ovat hyvin halpoja. Erityisiä laitteita ei tarvita, koska kaivo kuitenkin desinfioidaan lopuksi.
 Koska kaivon huollossa on kysymys puhtaasta vedestä, ihmisille on tärkeää, että työ tehdään huolellisesti ja oikein. Kaivon huolto ei kuitenkaan vaadi ammattitutkintoa tai sertifikaatteja. Työn voi tehdä maallikkokin.
 Kaivon huolto voi onnistua myös omin käsin
 Mikkeliläinen  Jenni Luukkonen  huomasi talvella kotinsa kaivovedessä myyriä ja sammakoita. Luukkonen päätti miehensä kanssa, että he huoltaisivat kaivon itse.
 Luukkonen on ympäristötekniikan insinööri ja on esimerkiksi analysoinut perheen kaivon veden työskennellessään laboratoriossa. Mies puolestaan on LVI-alalla, joten saatavilla oli esimerkiksi kaivon tyhjentämiseen ja ruoppaamiseen sopivia pumppuja.
 Vettä kaivon pesuun saisi pihalla olevasta vanhasta kivikaivosta, joten erillistä säiliötä ei tarvittaisi.
 – Tuumimme, ettei se ole rakettitiedettä, joten osaamme tehdä sen itsekin.
 Jenni Luukkosen kaivonhuolto valmistui parissa tunnissa. Huollon jälkeen desinfiointiaine vaikuttaa kaivossa vuorokauden, eikä kaivovettä voi silloin juoda.  Niko Mannonen / Yle
 Työlääseen hommaan ryhtyminen kuitenkin venyi kiireiden keskellä. Lopulta perhe päätti ostaa palvelun ulkopuolelta, jotta työ tulisi tehtyä.
 – Yritin etsiä paikallisia firmoja, mutta niitä oli vaikea löytää. Yksi yritys kävi tekemässä tarjouksen, mutta se oli tosi kallis. Sillä hinnalla olisi jo rakentanut uuden kaivon.
 Luukkonen ei saanut pyynnöstään huolimatta erittelyä hinnasta tai mahdollisuutta ostaa vain osaa palvelupaketista.
 Hän löysi lopulta puskaradion kautta edullisemman toimijan.
 Kuluttajaneuvoja: Kysy aina useampi tarjous
 Kilpailu- ja kuluttajavirastoon tulee aika ajoin yhteydenottoja kodin kunnostukseen liittyvien töiden hinnoittelusta. Useimmiten kyseessä on tilanne, jossa hintaa ei ole sovittu etukäteen ja laskun suuruus yllättää.
 Viraston erityisasiantuntija  Kati Korppoo  sanoo, että viranomainenkin voi todeta hinnan kohtuuttomaksi. Kohtuuttomuuden arvioimiseksi ei ole yksiselitteisiä kriteerejä vaan kuluttajariitalautakunta ratkoo asian pyydettäessä.
 – Kohtuuttomuuden raja on kuitenkin tosi korkea. Jos hinnasta on sovittu etukäteen, asiaa on vaikea tai lähes mahdoton korjata. Kallis palvelu ei suoraan ole kohtuuton.
 Kaivoremonttien suurissa hintaeroissa ei ole mitään laitonta. Yritys saa hinnoitella palvelun parhaaksi katsomallaan tavalla. Korppoo kehottaa kaivonomistajia pyytämään tarjouksen muutamalta yritykseltä selvittääkseen alan yleisen hintatason.
 – Kaivon huollon hintaerot ovat niin isot, että se pistää miettimään. Joskus ero voi selittyä esimerkiksi matkakustannuksilla. Kannattaa selvittää, vastaavatko yritysten palvelut toisiaan ja miettiä, mistä haluaa maksaa, Korppoo sanoo.
 Voit keskustella aiheesta 17.8. klo 23.00 saakka.

Rengaskaivon huollon hinnoissa on tuhansien eurojen ero – Kuluttajaneuvoja: "Pistää miettimään"


Summary: Tapahtumaa on juhlistamassa Tampereen kaupungin apulaispormestari Aleksi Jäntti, Nyssen joukkoliikennejohtaja Mika Periviita, VR:n suunnittelujohtaja Juho Hannukainen ja Väyläviraston rautatieliikennejohtaja Markku Nummelin.

Väyläviraston ja Tampereen kaupungin Tesoman seisakkeen yhteishanke huipentuu tänä aamuna sen käyttöönottoon. Yle seuraa seisakkeen avajaisia kello 8.30 alkaen.
 Tilaisuudessa paikan päällä on toimittajamme  Katri Tapola .
 Seisakkeella alkaa tästä aamusta alkaen pysähtyä sekä VR:n kauko- että lähijunia. Matkustusyhteydet esimerkiksi Tampereen keskustaan nopeimmillaan ovat alle 10 minuuttia. Tampereen kaupungin (Nysse) sekä VR:n lippuyhteistyön mahdollistaa jatkossa matkustamisen myös Nyssen lipuilla.
 Tilaisuuteen saapuu Tampereen kaupungin apulaispormestari  Aleksi Jäntti , Nyssen joukkoliikennejohtaja  Mika Periviita , VR:n suunnittelujohtaja  Juho Hannukainen  ja Väyläviraston rautatieliikennejohtaja  Markku Nummelin .
  Kallis seisake valmistui ajallaan
 Seisakkeen rakentaminen aloitettiin loppuvuonna 2020 ja hanke valmistui suunnitellussa kustannusarviossa sekä aikataulussa heinä-elokuun vaihteessa 2021. Hankkeen lopullinen yli neljän miljoonan euron hintalappu sai rautatieasintuntijoiden kulmakarvat kohoamaan.
 –  Seisakkeen rakentamiseen kuuluivat reunalaituri, kulkuyhteydet laiturille hissi- ja porrasyhteyksineen, liityntäpysäköintialue, meluntorjunta sekä seisakkeen edellyttämät varusteet, laitteet, kunnallistekniikan muutokset, valaistus sekä muut järjestelmät. Hankkeeseen liittyi myös uusi seisakkeen alittava "Vanamon alikäytävä", joka toteutettiin jo kesällä 2020, kertoo Väyläviraston projektipäällikkö  Terhi Haapaniemi  tiedotteessa.
 Lue aiheesta lisää:   160-metrisille junille rakennettiin 250 metriä laituria – Tampereen Tesoman seisake maksoi yhteensä neljä miljoonaa euroa
 Tampereen Tesomalle voi jo ostaa junalippuja elokuulle – tältä näyttää uudella seisakkeella

Tampereen joukkoliikenteeseen lisää mullistuksia, kun Tesoman seisake otetaan tänään käytöön – seuraa suoraa lähetystä klo 8.30 alkaen


Summary: Hangon Koverharin satamasta kuljetetaan muun muassa kierrätysmetallia jatkojalostukseen ulkomaille. Lähiasukkaiden mukaan laiturilla säilytettävässä kasassa on myös muovia ja sitä on päätynyt mereen. Koverharin satamaa on tarkoitus laajentaa entisestään.

elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ely)

Hanko on noussut  korona-ajan voittajiin  kotimaan matkailun kasvun seurauksena. Vielä elokuisena maanantainakin Itäsataman terasseilla riittää asiakkaita eikä venelaitureissakaan juuri tyhjää tilaa näy.
 Hangon keskustasta 20 kilometrin päässä omassa rauhassaan sijaitseva Lappohja on  Elias Vuoriolle  rakas paikka.
 Täällä ei ole tietoakaan Itäsataman humusta tai bileporukoista, vaikka kylän pitkine hiekkarantoineen on tänä kesänä löytänyt moni muukin.
 Elias Vuorio ja Vilde-tytär viettävät mielellään aikaa Lappohjassa. Vuorio on aikaisemmin työskennellyt ohjaajana taustalla näkyvässä Högsandin leirikeskuksessa. "Se oli paras duuni ikinä!" Paula Tiainen / Yle
 Vuorion arvion mukaan auringonpalvojien määrä Lappohjan pitkillä hiekkarannoilla on moninkertaistunut entisestä, eikä ihme.
 – Täällä näkee ja kuulee luonnon, kuuluu linnunlaulua, metsän ilma on tosi raikasta ja vesi puhdasta. Näitä asioita ei kuitenkaan voi pitää itsestäänselvyytenä, vaan niistä on huolehdittava.
 Sjömansro-hotellia puolisonsa kanssa pyörittävä  Ari Kapanen  havahtui alkukesästä ihmettelemään Lappohjan rantaan ajautuneita autojen muoviosien kappaleita ja muuta roskaa.
 Ne ovat Kapasen mukaan ilmiselvästi peräisin lahdenpohjukan vastarannalla siintävästä Koverharin satamasta.
 – Lähdin jäljittämään roskien alkuperää veneellä ja löysin noin 20 metriä korkean roskakasan aivan meren ääreltä. Siinä oli paalattuja autoja, muovia, eristevillaa, kovettunutta uretaania, vaikka ja mitä. Roskaa levisi tuulen mukana mereen ja leviää edelleen, Kapanen manaa.
 ELY: Toiminta on hyväksyttävissä, jos roskat pysyvät kurissa
 Koverharin nykyinen ympäristölupa on peräisin vuodelta 2006 ja se on laadittu silloin alueella toimineen terästehtaan toimintaa silmällä pitäen.
 Lupa sisältää myös satamaa koskevia määräyksiä, mutta lastityyppejä ei ole rajattu mitenkään.
 Ympäristöluvan on aikanaan laatinut Länsi-Suomen ympäristölupavirasto ja sen noudattamista valvoo Uudenmaan ELY-keskus.
 Sekapeltikasa Koverharin satamassa oli korkeimmillaan alkukesästä.  Ari Kapanen
 Ylitarkastaja  Hanna Pohjakallio  on saanut lähialueen asukkailta useita yhteydenottoja ja on siten tietoinen ongelmista.
 – Jätekasa on saamieni tietojen mukaan pääasiassa metalliromua, mutta joukossa on ollut kevyempiä materiaaleja esimerkiksi puretuista autoista. Sinänsä tuollaisen lastin käsitteleminen on hyväksyttävissä kunhan satama ja operaattori saavat toimintansa korjattua sellaiseksi, että roskaa ei leviä mereen.
 Hangon Sataman toimitusjohtaja  Anders Ahlvik  kertoo saaneensa satamaoperaattorilta tiedon, että tavaraa on pudonnut mereen laivan lastaamisen yhteydessä.
 – Se ei ole mikään roskakasa, vaan siinä on kierrätysteollisuuden raaka-ainetta, jota kutsutaan sekapelliksi. Se on Suomesta kerätty ja lajiteltu ja toimitetaan edelleen kierrätysteollisuuden raaka-aineeksi esimerkiksi Baltiaan.
 Ari Kapanen takanaan Koverharin satama-alue ja sinne Vainikkalasta saapuvia avonaisia hiilivaunuja. Hiililastin purkamisesta syntyvä melu kantautuu Kapasen mukaan kilometrien päähän ja pöly laskeutuu lähiluontoon. Koverharista hiilen matka jatkuu laivoilla Keski-Eurooppaan.  Paula Tiainen / Yle
 Kasassa on muun muassa jääkaappeja ja kaukolämpöputkia, joiden eristeet puretaan vasta kohdemaassa. Ahlvik kiistää roskaongelman jatkumisen jyrkästi.
 – Roskaaminen on tietenkin täysin kielletty. Satamaoperaattori on tarkistaa rannat viikoittain, eikä mitään ole enää löytynyt.
 ELY-keskus aikoo syksyn aikana tehdä Koverharin satamaan määräaikaistarkastuksen.
 – Tietenkin seuraamme tilannetta edelleen, Pohjakallio vakuuttaa.
 Koverharin teollisuusalueen omistaa Hangon kaupunki ja hallinnollisesti satama on Hangon Satama Oy:n osa. Alueen toiminnasta vastaavat satamaoperaattorit ovat Rauanheimo ja Adolf Lahti Yxpila Oy.
 Ympäristölupa katkolla, laajennussuunnitelma vaarassa?
 Hangon Satama ja Väylävirasto hakevat parhaillaan ympäristö- ja vesilupaa toiminnan laajentamiseen Koverharissa. Satamaan on suunnitteilla kolmas laituri ja laivaväylää on tarkoitus ruopata ja louhia kaksi metriä nykyistä syvemmäksi.
 Tämä mahdollistaisi entistä suurempien laivojen vierailun satamassa.
 – Uskomme vakaasti, että Koverharin sataman palveluille on kysyntää ja satamasta kehittyy Suomenlahden suulle tehokas, ympäristöystävällinen ja moderni satama lähivuosikymmeninä, Hangon Sataman toimitusjohtaja Anders Ahlvik toteaa.
 Etelä-Suomen aluehallintoviraston laatima uusi ympäristölupa on myönnetty toukokuussa, mutta se ei enää mahdollista hienojakoisen kuorman käsittelyä Koverharin satamassa.
 Sekapeltiä kuljetetaan Suomesta jatkojalostettavaksi esimerkiksi Baltian maihin ja Puolaan.  Ari Kapanen
 Hangon Satama Oy on valittanut päätöksestä eikä lupa siksi ole vielä lainvoimainen. Sataman mukaan luvassa pitäisi olla tarkka määritelmä sille, minkä raekoon aine katsotaan hienojakoiseksi ja mitä ei.
 Lisäksi satama toivoo linjausta säiliöissä kuljetettavan hienojakoisen tavaran käsittelymahdollisuuksiin.
 – Olisi todella hyvä, että satama saisi ajantasaisen ympäristölupapäätöksen. Prosessi on kuitenkin kesken ja Vaasan hallinto-oikeus tämän aikanaan ratkaisee, Uudenmaan ELY:n ylitarkastaja Pohjakallio toteaa.
 Sataman kautta  kuljetetaan jo nyt  muun muassa antrasiitti-hiiltä Venäjältä Keski-Eurooppaan.
 Lähiasukkaat toivovat toiminnan kehittämistä ympäristön ehdoilla
 Lappohja on vanha kalastajakylä, jonka kukoistus rakentui sittemmin teollisuuden ympärille. Koverharin terästehdas meni konkurssiin vajaa kymmenen vuotta sitten.
 Myös viime vuosi kirjoitti kylän historiankirjoihin synkän luvun, kun  SSAB:n putkitehdas  lopetti toimintansa.
 Elias Vuorio suree kylässä tapahtuvaa rakennemuutosta. Hän toivoo Lappohjaan uutta elinvoimaa, mutta ei hinnalla millä hyvänsä.
 – Luonto on tosi tärkeä asia minulle, 3-vuotiaalle tyttärelleni ja koko muulle perheelle. Sataman toimintaa pitäisi kehittää niin, että sillä olisi minimaalinen haittavaikutus alueen virkistysarvoille. Tällä hetkellä se ei näytä siltä.
 Elias Vuorio osti aikanaan ensiasuntonsa Lappohjasta. Nykyään hän asuu Helsingissä, mutta viettää miltei kaiken vapaa-aikansa Hangossa. "Tämä on ollut varsinkin nyt korona-aikana todella tärkeä henkireikä".  Paula Tiainen / Yle
 Vuosikymmenien ajan Suomenlahdella sukeltanut ja merenpohjan hapettomien alueiden laajuutta kauhisteleva Ari Kapanen on vielä jyrkkäsanaisempi.
 – Minun on vaikea uskoa, että sataman laajentamisen yhteydessä asioita tehtäisiin yhtään paremmin. Lupamääräyksistä laistetaan toistuvasti eikä valvontaa juuri ole.
 Lue myös:
 Regatta toi Hangon rannoille röykkiöittäin roskaa, siivoaminen jäi kaupungille – paikallinen Inkeri Pekkanen: "Se on aivan kaatopaikka"
 Suomen rannoilta löytyy yhä tuplasti liikaa roskia – tutkimme siistiltä näyttävän Lehmäsaaren rannan, ja saldo oli surullinen
 Roskaisuuteen ärsyyntynyt Inkeri Pekkanen aloitti vuosia sitten Hangon rantojen siivoamisen – yksistään tupakantumppeja löytynyt tähän mennessä yli 15 000

Lomaparatiisi Hangon "takapihalla" makaa epämääräinen romuvuori meren äärellä – Sataman toimitusjohtaja: "Se ei ole mikään roskakasa"


Summary: Kun koira oppii kielen, se tyhmenee. Silti se on parasta mitä meillä on sille antaa. Kieli ylläpitää vakautta maailmassa, kirjoittaa Salusjärvi.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Kirjoitusjärjestelmiä edelsivät luolapiirrokset, joita on usein tulkittu samalla tavoin kuin lasten piirroksia: Primitiiviset ihmiset ovat kuvanneet luolien seinään menestyksiään ja unelmiaan. Esimerkiksi iso mammutti kertoo mahtavasta saaliista ja rehevä nainen on haaveen kohde.
 Tuorein tutkimus  kuitenkin liittää luolapiirrokset osaksi symbolijärjestelmää, joka edelsi kirjoitustaitoa. Varhaisten luolapiirrosten toistuvilla merkeillä välitettiin erilaisia tietoja. Mitä tämä tieto tarkalleen on ja miten sitä tulkitaan, on vielä hämärän peitossa. Sen sijaan on ilmeistä, että ihmisen matka planeetan valtiaaksi kytkeytyy näihin merkkeihin.
 Ihmisen historia  sukupuuton partaalla taistelevasta lajista maailmanvaltiaaksi kytkeytyy kirjoitustaitoon. Koko ihmiskunta kattoi pahimmassa vaiheessa 70 000 vuotta sitten vain noin 20 000 yksilöä. Koko lajimme populaatio vastasi nykyisen Varkauden asukasmäärää. Noilta ajoilta ovat myös  ensimmäiset  löydetyt luolapiirrokset.
 Nyt olemme maailmanhistorian menestynein  koko maapallon valloittanut laji. Jos jollekin planeetalle on syntynyt täydellinen petoeläin, me olemme sellainen. Yksittäinen ihminen ei ole erityisen vaarallinen vastus toisille eläimille, mutta ihmisyhteisöjen suhteen asia on toinen. Ihmisellä ei ole tällä planeetalla muuta pelättävää kuin itsensä.
 Ylivoimaamme kuvaa se, että kesytimme lemmikiksemme planeetan kakkospedon, suden. Kesystä sudesta tuli koira, joka elää lapsen kaltaisena lemmikkinä, johon yksinomaan synnytämme tunnesiteen.
 Kielen merkitys on nähtävissä ihmisen ja koiran suhteessa. Kesytyksen eli villieläimen lannistamisen ensimmäinen askel on nimeäminen.
 Koiraa sanotaan ihmisen parhaaksi ystäväksi. Ravintoketjunsa ehdottomalla huipulla metsästänyt petoeläin on lastemme kanssa telmivä karvakorvainen otus, joka käyttää hampaitaan lähinnä keppien kanteluun pihalla.
 Kielen merkitys  on nähtävissä ihmisen ja koiran suhteessa. Kesytyksen eli villieläimen lannistamisen ensimmäinen askel on nimeäminen. Kun villieläin saa nimen, siitä tulee ihmisen omaisuutta. Kun koira tottelee nimeään, se on kontrolloidun todellisuutemme jäsen ja siltä odotetaan ennalta-arvattavaa käytöstä.
 Kielen merkitys kasvaa kesyyntymisen myötä. Me puhumme koirille ja ne oppivat ymmärtämään useita sanoja. Tärkeimpiä niistä ovat käskyt, kehut ja kiellot. Koiran persoonallisuus ilmenee sen suhtautumisessa kieleen. Se ilmaisee omaa tahtoaan sivuuttamalla kielelliset ohjeemme. Omistajastaan riippuen koira saa tiettyyn pisteeseen asti ilmaista tahtoaan ja persoonaansa kielen maailmaa vasten. Kieli toimii ihmisen ja koiran välisen luottamuksen mittarina.
 Susi, ehdottoman pelottava ja raivokas villieläin, kesyyntyy koiraksi kielen avulla. Se oppii toimimaan ihmisen toivomalla tavalla, ja voimme jättää lapsemme koiran kanssa kotiin piipahtaessamme ulkona. Tiedämme, että koira ei tapa lastamme, koska hallitsemme koiraa kielen avulla.
 Tämä on yksi kiinnostavimmista ja selkeimmistä kielen piirteistä, ja sen ohuus on aivan yhtä kiinnostavaa. Kun ihmiset hylkäävät asuinsijansa, sitä seuraa usein villikoirien ilmestyminen kaduille. Villi koira ei tottele kieltä, ja sen käytös on joskus aggressiivista. Tällaiset eläimet lopetetaan helposti. Emme voi luottaa eläimeen, joka ei osallistu kielen merkityksiin. Yhtä lailla on kiinnostavaa, että villit koirat ja sudet ovat todennäköisesti  älykkäämpiä  kuin kieltä osaavat kesykoirat.
 Kielen ja kirjoituksen avulla voimme hallita impulsiivisuutta ja ristiriitoja.
 Koiran ja kielen suhde  paljastaakin käsityksemme kielen merkityksestä yleensä. Kielen ja kirjoituksen avulla voimme hallita impulsiivisuutta ja ristiriitoja. Kielen avulla voimme tehdä tarpeemme ymmärrettäviksi ja luoda yhteisiä tarpeita. Kieli on yhteistoiminnan avain, jolla uhkaava susi muutetaan kumppaniksi yhteisen päämäärän nimissä.
 Jos pystymme kuvaamaan sanoilla havaintomme ja merkitsemään ne piirroksiksi, pystymme ylittämään kielen avulla ajallisia ja maantieteellisiä etäisyyksiä. Pystymme toimimaan yhdessä muualla asuvien ihmisten kanssa tai tutustumaan jo kuolleisiin ihmisiin. Kirjoitustaito on vuosituhansien kuluessa yhä selvemmin kumonnut fyysisen maailman rajoitteet. Mullistus on ollut niin perustavanlaatuinen, että se on johtanut tiedon hallitsemattomaan kasvuun. Ilmiötä kutsutaan nykyään nimellä  dataräjähdys .
 Kieli on vahvin todiste  siitä, että vanha sanonta ”jokainen on oman onnensa seppä”, on tarkemmin tarkasteluna paskapuhetta. Me olemme toistemme onnien seppiä.
 Voimme rakentaa maailmaan vakautta, jos voimme lisätä luottamusta toisiin elollisiin olentoihin. Ja sen ainoana työkaluna on kieli, ja tehokkaimpana muotona kirjoitettu kieli.
 Aleksis Salusjärvi
 Kirjoittaja uskoo kirjoitustaidon olevan yhä ihmiskunnan tulevaisuuden edellytys. Hän opettaa lukutaitoa syrjäytymisvaarassa oleville nuorille.
 Kolumnista voi keskustella 17.8. klo 23.00 saakka.

Aleksis Salusjärven kolumni: Kirjoitustaito auttoi meitä selviytymään sukupuutolta


Summary: Yläkouluvuosi työelämäpainotteisessa joustavassa perusopetuksessa on usein käänteentekevä kokemus. Monille se ei silti ole edes mahdollisuus, sillä jopo-opetusta tarjoaa alle puolet kunnista.

Toiminnallisissa ja työelämälähtöisissä joustavan perusopetuksen luokissa opiskelee vuosittain pari tuhatta yläkoululaista, ja monelle heistä tuo aika on käänteentekevä.
 Näin myös kaksikymppiselle rovaniemeläiselle  Kia Vuorenmaalle .
 – Se oli ikimuistoisin vuosi, jonka olen koulun penkillä viettänyt. Jokaisesta oppilaasta löydettiin se hyvä asia, ja siihen keskityttiin. Ei vain siihen, mikä on huonoa tai kehitettävää.
 Viivan alle jäi siis paljon.
 – Isoimpana se, että kasvoin ihmisenä. Sain ystäviä ja varmuutta omaan tekemiseen, Vuorenmaa kuvailee.
 Kia Vuorenmaa pitää monen muun entisen jopo-oppilaan tapaan vielä vuosienkin jälkeen yhteyttä opettaja Helena Puolakkaan.  Bikka Puoskari / Yle
 Koulupudokkuutta ja syrjäytymistä ehkäisevä jopo-luokka on vaihtoehto niille, joille perinteinen koulu ei syystä tai toisesta sovi.
 Paikallaan istuminen voi olla tuskaa, arvosanat laahata oman potentiaalin alapuolella tai keskittyminen isossa ryhmässä ja aineen mukaan vaihtuvan opettajan opetuksessa voi osoittautua mahdottomaksi.
 "Tiesin, että minusta on parempaakin"
 Jopo-luokalle ei voi joutua tahtomattaan tai vahingossa, vaan mukaan tullaan hakemusten ja haastattelujen kautta.
 Kia Vuorenmaa halusi ja haki jopo-ryhmään, kun koulumotivaatio oli kadoksissa ennen ysiluokkaa.
 – Oli tunne, että minusta ei ole mihinkään. Halusin muutoksen ja tiesin, että minusta on parempaankin.
 Monelle jopo-luokan aloittavista nuorista huonommuuden tunteesta on tullut tuttu seuralainen.
 – Kun pääsemme etsimään muunlaisia vahvuuksia, nuori oppii itsekin, että tosiaan, nämä ovat ihan yhtä arvokkaita, ja tämä on se minun juttuni, kertoo opettaja  Noora Palosaari .
 Juho Yliportimo, 21, löysi oman polkunsa jopo-vuonna, jonka aikana pääsi kokeilemaan eri aloja.  Antti Mikkola / Yle
 Usein ryhmästä tulee vuoden aikana tiivis. "Kuin perhe", kuvailee niin ikään jopo-opettajana työskennellyt  Helena Puolakka .
 Se on uusi mahdollisuus luoda peruskoulusta sellainen muisto, että minä olin hyvä. Hyvä koululaisena, hyvä lapsena tai nuorena, hyvä ihmisenä.  Helena Puolakka
 Kunnilla on vapaus valita
 Todellinen vaihtoehto jopo-luokka on kuitenkin vain osalle niistä nuorista, joille se voisi sopia, sillä joustavaa perusopetusta tarjoaa alle puolet Suomen kunnista.
 Kunnat arvioivat itse, mitkä tukimuodot omissa kouluissa toimivat parhaiten. Esimerkiksi Kemi-Tornio-alueella jopo-opetusta ei tarjoa yksikään kunta. Opetusministeri  Li Andersson  (vas.) toivoo, että kuntatasolla arvioidaan tarkkaan, onko jopo-ryhmille tarvetta.
 –Lainsäädäntö lähtee siitä, että kuntia ei pakoteta jopon järjestämiseen. Totta kai toivomme, että kaikkialla, missä nähdään sille tarvetta, olisi myös halukkuutta järjestää jopoa.
 Tällä hetkellä rahoitusta saa 131 kuntaa, mikä on 14 kuntaa vähemmän kuin vielä vuosi sitten. Opetusministerin korvaan pudotus kuulostaa yllättävältä.
 – Luulisi tämänkaltaisille toimintamalleille olevan pikemminkin kasvava tarve, Andersson sanoo.
 Lue lisää:   Epätoivoinen äiti antoi lapsensa sijoitukseen saadakseen tämän pienryhmään: "Se oli tosi rankka päätös" – opetuksen tuki vaihtelee kunnissa
 Erilainen arki
 Arki jopo-ryhmässä poikkeaa monella tavalla perinteisestä yläkouluarjesta. Monessa luokassa viikko aloitetaan keittämällä kahvit, vaihtamalla kuulumiset ja selaamalla uutisia.
 Oppilaita jopo-ryhmissä on vain noin kymmenen, mutta aikuisia tavallisesta poiketen kaksi.
 Opettajalla, joka opettaa ryhmälle alakoulusta tuttuun tapaan lähes kaikki oppiaineet, on työparinaan tyypillisesti nuoriso-ohjaaja. Peruskoulunsa viime keväänä päättäneelle  Reetta Vilénille  se oli iso asia.
 – Tosi paljon vaikuttaa se, että opettaja ei vaihdu joka tunti, vaan on se sama opettaja. Ja opettaja keskittyy enemmän oppilaisiin, on oikeasti oppilaiden elämässä mukana, Vilén sanoo.
 Reetta Vilén, 16, päätyi jopo-luokan myötä muuttamaan tulevaisuuden suunnitelmiaan ja hakeutumaan lukioon. Bikka Puoskari / Yle
 Yksi suurimmista eroista tavalliseen yläkouluopiskeluun nähden on se, että joustava perusopetus on työelämäpainotteista. Työssäoppimisjaksoja on runsaasti: jopa 8–12 viikkoa kouluvuodesta. Ajatuksena on, että oppia voi muuallakin kuin luokassa ja kirjan äärellä.
 Omaa tietä etsimässä
 Ennen jopo-vuotta Kia Vuorenmaata huolestutti, riittääkö oma koulumenestys avaamaan ovet lähihoitajakouluun ysiluokan jälkeen.
 – En jaksanut panostaa millään tavalla koulunkäyntiin. Tuntui, että niillä arvosanoilla en välttämättä pääse sinne.
 Ysiluokan aikana Vuorenmaa nosti keskiarvoaan ja pääsi samalla kokeilemaan hoitoalan eri puolia. Työssäoppimispaikat löytyivät vuoden aikana niin päiväkodista, husky-tarhalta kuin koulunkäynninohjaajanakin, ja peruskoulun jälkeen ovet toiveiden kouluun avautuivat.
 Työelämäpainotteisuus sopi myös Reetta Vilénille. Hän pääsi kehittämään koulunkäyntiin liittyvää sovellusta, ja työpaikkoina tutuiksi tulivat myös Prisma ja Tokmanni. Ja kun nuori tekijä oli valmiiksi tuttu, irtosi Tokmannilta vielä kesätyökin.
 – Se tuntui tosi hyvältä. Oli apua, kun oli saanut näyttää omat taidot, ja että pystyy tekemään töitä yhtä hyvin kuin kaikki muutkin, vaikka on nuorempi.
 Apua korona-ajasta kärsineille
 Jopo-ryhmiin haetaan erilaisista syistä. Jollakin painavin syy on motivaatiopula, toisella se voi olla vaikeus keskittyä. Niitäkin on, joilla koulu sujuu mukavasti, mutta kädet kaipaavat tekemistä ja paikallaan istuminen saa turhautumaan.
 Monissa kunnissa hakijoita olisi tuntuvasti enemmän kuin paikkoja. Useimmiten ryhmissä opiskellaan ysiluokka, mutta osassa kunnista on ryhmiä myös nuoremmille.
 Opetusministeri Li Andersson näkee, että joustavalla perusopetuksella voi olla erityinen asema myös niiden oppilaiden auttamisessa, joiden koulunkäynti on kärsinyt koronapandemian aikana.
 – Etäopetusjaksot erityisesti yläkoulujen osalta ovat saattaneet lisätä myös koulupudokkuutta tai sen riskiä monien nuorten kohdalla. Kyllä tämäntyyppisille toimintamalleille on suuri tarve myös koronan takia.
 Samoilla linjoilla on opetusneuvos  Riia Palmqvist  Opetushallituksesta, joka toivoo, että jopo-opetus lisääntyisi.
 – Toivoisin, että jopo-opetus voisi tarjota myöskin tällaisen poikkeuksellisen vuoden jälkeen uuden mahdollisuuden myös niille, jotka ovat pitkään olleet poissa koulusta, tai joiden oppimista etäopetus ei ole edistänyt.
 Herättikö juttu ajatuksia? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  tiistaihin 17.8. kello 23 saakka.
 Lue myös:   Kaikilla ei olekaan oikeutta maksuttomaan toisen asteen opiskeluun – moni kymppiluokalta lukioon tullut pulittaa opintoja omasta pussistaan
 Kuka ottaa kopin, jos opinnot eivät ysiluokan jälkeen jatku? Kunnat eivät ole ratkaisseet kaikkia laajemman oppivelvollisuuden kysymyksiä

"En haluaisi edes tietää, missä olisin ilman jopoa", sanoo Juho Yliportimo, 21 – joustava perusopetus on monelle peruskoulun pelastus


Summary: Työpaikkaruokailussa on tapahtumassa iso muutos koronan hellittäessä. Henkilöstöravintoloista osa säilyy, mutta ruokailijoita on selvästi vähemmän. Lähi- ja etätöissä vuorotteleville tarjotaan uusia palveluja, esimerkiksi mukaan ostettavia lounaskasseja etäpäiviksi.

Henkilöstö- ja laitosruokalat, ateriapalvelu

Koronapandemia iski lujaa työpaikka- ja opiskelijaravintoloihin heti maaliskuussa 2020. Toimistotyöntekijät siirtyivät etätöihin ja samoin opiskelijat sekä välillä koululaisetkin etäopintoihin koteihinsa. Lounasravintoloista katosi valtaosa asiakkaista lähes saman tien.
 Hiljaiselo on jatkunut. Eläkevakuuttaja Varman tiloissa toimii Compass Group Suomen henkilöstöravintola. Toissa viikolla ravintolassa oli lounasaikaan melkein yhtä hiljaista kuin huopatossutehtaalla, vaikka siellä syö päivittäin neljän eri yrityksen työntekijöitä.
 – Korona-aikana on ollut noin 90 prosenttia vähemmän lounasruokailijoita, apulaisravintolapäällikkö  Vilma Chowdhury  kertoo.
 – On jouduttu lomauttamaan henkilökuntaa, irtisanomaan ja laitettu ovia kiinni nyt yhteensä neljä kertaa koronan aikana. Se on ollut raskasta henkilökunnalle ja se, että ei ole tietoisuutta milloin asiat palaavat ennalleen vai palaavatko ollenkaan.
 Apulaisravintolapäällikkö Vilma Chowdhuryn mukaan korona-aikana asiakkaat katosivat ja väkeä lomautettiin ja irtisanottiin. Nämä kaikki ja yhä jatkuva epätietoisuus tulevasta ovat stressanneet työntekijöitä.  Berislav Jurišić / Yle
 Henkilöstöravintoloilla voi olla edessä suuri työajan murros
 Sopimusasiantuntija  Raimo Hoikkala  Palvelualojen ammattiliitto PAMista kertoo, että työpaikka- ja opiskeluruokailussa on tapahtumassa murros.
 – Mikäli etätyö lisääntyy työpaikoilla esimerkiksi niin, että etänä ollaan ainakin kaksi päivää viikossa, se tarkoittaa käytännössä, että henkilöstöravintola-alalla ei palata epidemiaa edeltäneeseen tilanteeseen.
 Henkilöstöravintoloiden työntekijöille tämä voi merkitä sitä, että kokoaikaisten työntekijöiden työsuhteet muuttuvat nykyistä enemmän osa-aikaisiksi. Tähän asti juuri nämä ravintolat ovat tarjonneet eniten kokopäivätyötä ravintola-alalla.
 PAMin sopimusasiantuntija Raimo Hoikkala sanoo, että jatkossa henkilöstöravintoloissa näkee yhä vähemmän kokoaikaisia työntekijöitä.  Antti Haanpää / Yle
 Etätyö nostaa eväspalvelun suosiota
 Henkilöstöasioista vastaava johtaja  Katri Viippola  Varmasta kertoo, että heillä hybridimalli (osa työstä etänä, osa työpaikalla) tulee varmasti jatkumaan koronan hellittäessä. He haluavat silti säilyttää lounasravintolan toimistolla, vaikkakin pienempänä.
 – Me arvioidaan tällä hetkellä, että ruokailijoiden määrä tulee lisääntyvän hybridityön kautta noin puolittumaan. Sitä kautta se myös vaikuttaa siihen, kuinka paljon henkilökuntaa tarvitaan.
 Korona-aikana Varmassa on ollut käytössä myös eväskassikokeilu, jossa on voinut perjantaina käydä hakemassa seuraavan viikon lounasruoat ja näin hyödyntää lounasedun.
 – Kokeilu on ollut suosittu ja koronan jälkeen hybridimalliin siirryttäessä sen suosio saattaa jopa lisääntyä, kun toimistolla ollaan käymässä satunnaisesti, Viippola ennustaa.
 Varman henkilöstöasioista vastaava johtaja Katri Viippola sanoo, että he näkevät työpaikkaruokailun vetovoimatekijänä ja haluavat sen takia säilyttää työntekijöillä mahdollisuuden syödä lounasta toimistolla jatkossakin.  Berislav Jurišić / Yle
 Tulossa on tapoja tarjota lounasta etätyöläisille
 Nyt henkilöstöravintola-alalla etsitään kuumeisesti uusia tapoja tarjota lounasta, kun koronan hellitettyä asiakasyrityksissä vuorotellaan lähi- ja etätöissä.
 – Joustavien ajasta riippumattomien palvelujen tarve lisääntyy. Myös Take away -palvelut ja itsepalvelukassat yleistyvät. Joillakin meidän asiakkaista on ollut myös eväskassikokeiluja, Compass Group Suomen toimitusjohtaja  Jaana Korhola  kertoo.
 – Jos ruoka maksaa siellä henkilöstö- ja opiskeluravintolassa tai koulussa tietyn summan, niin se sama palvelu voidaan ulottaa sinne kotiinkin.
 Compass Group Suomen toimitusjohtajan Jaana Korholan mukaan osittain etätyöhön siirtyminen koronan jälkeen muuttaa lounasruokailua pysyvästi. Berislav Jurišić / Yle
 Ravintola-alalla juuri henkilöstöravintolat kärsineet koronasta pahiten
 Suomen isoja henkilöstöravintolaketjuja ovat Compass Group, Sodexo, Antell ja ISS. Ne kaikki ovat julkisuudessa kertoneet koronaepidemian aiheuttamasta taloudellisesta ahdingostaan ja siitä, miten ne ovat sopeuttaneet liiketoimintaansa uudessa tilanteessa.
 Ravintola-alan edunvalvojan MaRan tilastojen mukaan henkilöstöravintoloiden liikevaihto putosi vuonna 2020 lähes 50 prosenttia edellisvuoteen verrattuna. Se oli suurin pudotus ravintola-alalla.
 Entisiin volyymeihin ei nähdä paluuta, vaikka uusia palveluja kehitetäänkin.
 – Muutos on pysyvä ja meidän täytyy sopeutua uuteen tilanteeseen, Compass Group Suomen Korhola sanoo.
 Yhtiö on asiakasyritysten etätyösuositusten seurauksena irtisanonut 400 ja lomautettuna on koronatilanteesta riippuen ollut 800–1500 työntekijää. Työpaikkaravintoloita on suljettu paitsi osittain myös pysyvästi.
 Työntekijöitä yhtiöllä oli ennen koronaa 3000, nyt enää 2100.
 Liikevaihto sukelsi koronan alkaessa 70 prosenttia, nyt pudotus on tasaantunut.

Lounasruokaloiden tulevaisuus on epävarma – Henkilöstöjohtaja: "Ruokailijoiden määrä tulee lisääntyvän hybridityön kautta noin puolittumaan"


Summary: Tutkimusten mukaan Rooman julkinen liikenne on Euroopan hitaimpien joukossa. Asukkaat ovat löytäneet jaetuista liikkumispalveluista helpotusta arkeen ruuhkaisessa kaupungissa.

– Juna, metro, bussi ja usein myös taksi.
 Näitä kaikkia kulkuvälineitä italialainen elokuva-alalla työskentelevä  Jacopo Saraceni , 43, käytti aiemmin selvitäkseen työpäivistään.
 Nyt hän huristelee vuokrattavalla sähköskootterilla.
 Saraceni pendelöi joka päivä kotoaan Rooman ulkopuolelta töihin kaupungin keskustaan ja takaisin, ja käyttää matkoihin yhteensä noin kaksi ja puoli tuntia. Työpäivät koostuvat toimistotyön lisäksi tapaamisista eri puolilla suurkaupunkia.
 Saraceni kertoo elämänsä helpottuneen huomattavasti sitä mukaa, kun minuuttihintaiset jaetut liikkumispalvelut ovat yleistyneet Roomassa.
 – Taksin ja bussin sijaan käytän nykyään enemmän näitä palveluita. Ne toimivat hyvin silloin, kun on vähän aikaa ja pitää olla varma, että ehtii ajoissa, sanoo Saraceni.
 Käyttäjien määrä moninkertaistui ennen pandemiaa
 Jakamistalouteen perustuvat liikkumispalvelut ovat moninkertaistaneet suosionsa viime vuosina Italiassa. Pääkaupunki Roomassa ja muissa maan kaupungeissa sähköllä toimivia autoja, skoottereita, pyöriä ja potkulautoja kuluttajille tarjoavat jo kymmenet yritykset.
 Palvelut toimivat mobiilisovellusten avulla, ja niiden käytöstä maksetaan minuuttihintaa. Esimerkiksi sähköllä toimivasta smart-autosta maksetaan 24 senttiä minuutilta, sähköpyörästä taas yhden euron aloitusmaksun lisäksi vajaat 20 senttiä minuutilta.
 Italian liikenneministeriö on selvittänyt, että vuodesta 2015 esimerkiksi jaettavaa autoa käyttävien kuljettajien määrä on  yli kolminkertaistunut.
 Minuuttitaksalla vuokrattavat sähköpotkulaudat ovat kasvattaneet suosiota myös Roomassa. Francesco Bellina / Cesura
 Koronapandemia vähensi liikkumista ja samalla jaettujen  kulkuneuvojen käyttöä , mutta kasvun odotetaan jatkuvan kriisistä toipumisen myötä. Yhä enemmän suositaan skootteria, sähköpyörää ja -potkulautaa.
 Myös Jacopo Saraceni suosii niitä arjessaan, koska ne ovat autoa helpompia pysäköitäviä suurkaupungissa.
 – Roomassa liikenteessä yksi ikuinen ongelma on parkkipaikkojen löytäminen. Roomalaiset pysäköivät katujen varsille jopa kahteen vierekkäiseen riviin, meille laiton parkki on kaikkien tuntema käsite, hän sanoo.
 Tehoton julkinen liikenne lisää tarvetta
 Roomassa myös julkisen liikenteen tuskallinen hitaus ja epäluotettavuus kasvattaa vaihtoehtoisten liikkumispalvelujen suosiota.
 Jokainen kaupungissa asuva tietää, että julkisessa liikenteessä lakot, myöhästymiset ja vuorojen poisjäämiset ovat arkipäivää.
 Yhtä lailla arkipäivää on julkisen kulkuvälineiden huono kunto ja puutteellinen kunnossapito. Roomassa on viime vuosina yleistynyt esimerkiksi se, että  bussit syttyvät tuleen  kesken ajon.
 Metroasemien liukuportaissa on tapahtunut viime vuosina loukkaantumisiin johtaneita onnettomuuksia, ja asemat ovat olleet jopa kuukausia kiinni korjausten takia.
 Rooman metroliikenne takkuu. Asemien korjaustyöt vaikeuttavat sujuvaa liikkumista. Francesco Bellina / Cesura
 Syksyllä vuonna 2019 Moovit-nimisen julkista liikennettä eri puolilla maailmaa seuraavan palvelun mukaan Rooman julkinen liikenne oli  Euroopan hitaimpien joukossa.
 Keskimäärin Roomassa julkisia joutui odottamaan pysäkillä 20 minuuttia, mikä tekee kaupungin julkisesta liikenteestä yhtä hidasta kuin Kolumbian pääkaupungissa Bogotássa. Lähes 40 prosenttia käyttäjistä odotti kulkuneuvoa tätäkin pidempään.
 – Erityisesti busseja olen alkanut välttää. Ne ovat Roomassa todella hitaita, vaikka pikkuhiljaa julkista liikennettä parannetaankin, toteaa Jacopo Saraceni.
 Varjopuolena liikkumisen epätasa-arvoistuminen
 Saracenilla on nelihenkisessä perheessään yksi henkilöauto. Hänen mukaansa roomalaista liikennettä hidastaa myös se, että monilla perheillä autoja on enemmän.
 Italia on yksi Euroopan maista, joissa on  eniten henkilöautoja asukasta kohden.  Myös Suomi kuuluu listauksen kärkipäähän.
 – Antiikin kaupunkia ei ole suunniteltu henkilöautoille, ja nyt tuntuu, että täällä hukutaan niiden alle. Autojonot ja pysäköinti kaduille paitsi rumentavat kaupunkia, myös hidastavat bussien ja raitiovaunujen kulkemista, sanoo Saraceni.
 Italian pääkaupungissa kadunvarret ovat monesti täynnä autoja. Pysäköintitilaa on vaikea löytää. Francesco Bellina / Cesura
 Jaettavien kulkuneuvojen yleistyminen on helpottanut roomalaisten arkea, mutta samalla se on herättänyt keskustelua liikkumisen epätasa-arvoistumisesta: kaikilla kun ei ole varaa maksaa liikkumisesta kymmeniä senttejä minuutilta.
 Saracenilla kuluu uusiin liikkumispalveluihin muutama kymppi kuussa, eli suunnilleen saman verran kuin julkisen liikenteen kuukausilippu Roomassa maksaa.
 – Se on kohtuullista, koska olen voinut vähentää taksin käyttöä ja elämäni helpottuu.
 Mitä mieltä sinä olet jaettavien kulkuneuvojen yleistymisestä? Voit keskustella aiheesta tiistaihin 17.8. kello 23:een asti.

Roomassa yhä useampi liikkuu minuuttihintaisella sähköskootterilla tai -autolla, koska julkisen liikenteen toimimattomuus lisää niiden kysyntää