Summary: Perinteiset autovalmistajat kärvistelevät, mutta Tesla pelaa vahvuuksillaan ja lupaa kasvattaa tuotantomääriään. Autoteollisuuden nousukkaan etumatka on kestänyt yllättävän pitkään, kirjoittaa taloustoimittaja Juha-Matti Mäntylä.

Sähköautoyhtiö Teslan markkina-arvo ylitti juuri tuhannen miljardin dollarin rajapyykin. Sen osakkeiden arvo on vuoden kuluessa reilusti yli kaksinkertaistunut ja yhtiö on arvokkaampi kuin yksikään autovalmistaja ennen sitä.
 Tesla on markkina-arvoltaan yli nelinkertainen japanilaiseen Toyotaan verrattuna ja lähes seitsenkertainen verrattuna saksalaiseen Volkswagen-ryhmään. Teslan ystävät tosin laskevat Teslan olevan enemmän Applen kaltainen ohjelmisto- ja design-yhtiö kuin perinteinen autovalmistaja.
 Sellainen Tesla ainakin markkina-arvon puolesta jo onkin.
 Tesla on eilisellä kurssillaan maailman kuudenneksi arvokkain yhtiö Applen, Microsoftin, öljy-yhtiö Saudi Aramcon, Googlen ja Amazonin jälkeen. Kärkikymmenikkö on koostuu pääosin yhdysvaltalaisista yhtiöistä, jotka toimivat ohjelmistojen ja digitaalisen teknologian alalla.
 Maailman arvokkaimmat yhtiöt
 Viimeksi kuluneen vuoden aikana maailman arvokkaimmat yhtiöt ovat muuttuneet entistä arvokkaammiksi. Lähes 2,5-kertaistunut Tesla on ollut kasvajana ylivoimainen, seuraavana tulee 74 prosenttia vuodessa kasvanut Google.
 Kärkiyhtiöistä ainut, jonka markkina-arvo on vuoden kuluessa laskenut, on kiinalainen digijätti Tencent. Viime kuukaudet sijoittajat ovat olleet huolissaan Kiinan talouden kehityksestä ja etenkin maan johdon halusta rajoittaa teknologiayhtiöiden toimintaa.
 Mutta palataan Teslaan. Se nimittäin ylitti juuri toisenkin merkkipaalun.
 Euroopan myydyin automalli
 Teslan Model 3 oli syyskuussa Euroopan myydyin automalli,  kertoo tutkimusyhtiö Jato . Autoalan näkökulmasta suuri uutinen on, että ensimmäistä kertaa kärkipaikka meni sähköautolle.
 Tesloja myytiin lähes 24 600 kappaletta, toisena tulee Renault Clio 18 200 myydyllä autolla.
 Euroopan myydyimmät syyskuussa (26 maata)
 Lähde: Jato
 Muilla valmistajilla on toki paljon erilaisia automalleja. Kokonaisuutena Teslan markkinaosuus Euroopassa on yhä vain 2,6 prosenttia.
 Tulevaisuus on kuitenkin sähkössä ja siellä Tesla on yhä kärjessä. Syyskuussa yhtiön Euroopan markkinaosuus oli täyssähköautoissa 24 prosenttia. Toisena tuli 22 prosentin osuudella Volkswagen-ryhmä, joka valmistaa myös esimerkiksi Audeja, Skodia ja Seateja.
 Teslan asemaa kuvaa, että kaksi myydyintä täyssähköautoa olivat Teslan valmistamia.
 Tutkimusyhtiö  Canalysin mukaan  Tesla oli vuoden ensimmäisellä puoliskolla täyssähköautojen markkinajohtaja myös globaalisti. Perinteiset autovalmistajat kirivät, mutta autoteollisuuden nousukkaan etumatka on kestänyt yllättävän pitkään.
 Mutta onko Tesla tuhannen miljardin dollarin arvoinen? Tätä miettii nyt moni. Syyskuun lopulla päättyneen vuosineljänneksen aikana Tesla teki ennätysmyynnin ja -tuloksen. Yhtiön nykyisellä tulostasolla kestäisi kuitenkin satoja vuosia ennen kuin tuhannen miljardin dollarin hintalappu tulisi kuitattua.
 Teslaan sijoittaneet eivät kuitenkaan usko nykyiseen tulostasoon, he uskovat hurjaan kasvuun.
 Tesla kiersi sirupulan koodaamalla
 Siru- ja logistiikkaongelmat ovat hidastaneet Teslan toimintaa, mutta moneen kilpailijaan verrattuna yhtiö näyttää pärjäävän hyvin. Siinä missä Opelin, Fordin ja Volkswagenin kaltaiset valmistajat sulkevat komponenttipulan vuoksi  tehtaitaan , Tesla jatkaa tuotantomäärien kasvattamista.
 Yhtiö uhoaa lisäävänsä toimitusmääriä tulevina vuosina 50 prosentilla joka vuosi.
 Ainakin vuokra-autoyhtiö Hertz tuntuu uskovan Teslan kykyyn toimittaa autoja. Hertz tilasi juuri 100 000 sähköautoa  ensi vuoden loppuun mennessä . Juuri tuo uutinen nosti Teslan osakekurssin ennätyslukemiin.
 Viimeksi päättyneellä vuosineljänneksellä Tesla valmisti hieman yli 240 000 ajoneuvoa. Miksi komponenttipula ei ole Teslalle yhtä suuri ongelma kuin muille?
 Yksi ilmiselvä  syy on auton hinta. Kun auto maksaa halvimmillaankin noin 50 000 euroa, yhden komponentin hinnannousu ei tuhoa kannattavuuslaskelmia.
 Toisaalta Teslan etuna  on myös brändin haluttavuus. Jos auton hintaa on  pakko nostaa  ja  asiakastoimituksia siirtää , Teslan ystävät näyttävät olevan valmiita siihen.
 Moni komponenttitoimittajakin  haluaa pitää kiinni Tesla-sopimuksistaan. Tesla on sentään asiakas, joka kasvaa voimakkaasti ja tulee todennäköisesti jatkossakin ostamaan paljon kalliimman pään tuotteita. Siksi Tesla voi todennäköisesti etuilla sirujonossa.
 Maailman arvokkain  autovalmistaja on epäilemättä myös palkannut riveihinsä alan parhaita ostajia.
 Viides syy  menee Teslan ytimeen. Kuten artikkelin alussa todettiin, Tesla haluaa olla enemmän ohjelmistoyhtiö kuin perinteinen autovalmistaja. Globaalissa komponenttikriisissä tästä on etua.
 Teslan perustaja  Elon Musk   kertoi sijoittajille , että yhtiö otti komponenttipulan vuoksi käyttöön vaihtoehtoisia piisiruja – ja se edellytti laiteohjelmistojen uudelleenkoodausta. En tiedä, kuinka suuri työ se olisi Volkswagenille tai Toyotalle, mutta Tesla teki työn Muskin mukaan "viikoissa".
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 27.10. klo 23:een asti.

Analyysi: Tesla nappasi Euroopan myydyimmän auton tittelin ja ylitti tuhannen miljardin dollarin rajan – sirupula kukistui koodaamalla


Summary: Ylen toimitus vieraili tuholaistorjujan kanssa kerrostaloasunnossa, jota riivaa ludeongelma. Pasi Pietilä kertoo, mistä tietää, piileksiikö kodissa kutsumattomia vieraita.

Verta ihmisistä imevien luteiden määrä on lisääntynyt koko maassa tasaisesti viimeisen vuosikymmenen aikana. Suurimpia syitä lutikkakantojen kasvuun ovat  kyläily ja matkustelu .
 Viime viikolla Yle kertoi kokkolalaisesta  Carmen Pazista , joka joutui hävittämään kirpputorilta ostamansa sängyn ikkunan kautta, kun sängystä löytyi luteita. Luteet ehtivät nakertaa sekä Pazia että samassa sängyssä nukkunutta yksivuotiasta lasta.
 Lue lisää:   Carmen Paz osti SPR:n kirpputorilta sängyn, ja pian se lensi kerrostalon ikkunasta ulos – kuka on vastuussa, kun käytetty patja kuhisee luteita?
 Luteet ovat riesa, joita tuholaistorjujat hoitavat työkseen. Siksi  Pasi Pentilällä  riittää keikkaa. Hänen mukaansa on varsin yleistä, että ludeongelma kulkeutuu asuntoon nimen omaan kirpputorin kautta.
 – Vuoteen 2018 kun vertaa, niin nousua [luteiden torjuntakeikoissa] on yli 70 prosenttia, Pentilä sanoo.
 Yle vieraili Vaasassa sijaitsevassa kerrostaloasunnossa tuholaistorjujan kanssa. Asunnossa käydään nyt kolmatta kertaa.
 – Jos siellä on yksikin lutikka, käsitellään sängyt uudestaan.
 Miksi luteet viihtyvät juuri ihmisten sängyissä? Mihin kannattaa kiinnittä huomiota, jotta kutisevat kiusantekijät jäävät kiikkiin? Kuuntele audiojuttu alta tai  Yle Areenasta .
 Pasi Pietilä on asentanut sängynjalkoihin kulhot, joihin on ripoteltu talkkia. Luteet putoavat niihin ja kuivuvat. Anne Elhaimer / Yle
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun keskiviikkoon 27.10. kello 23 saakka.

Luteet ovat yhä useamman riesa, ja siksi tuholaistorjujalla riittää keikkaa – tästä syystä verta imevät syöpäläiset viihtyvät juuri sängyssä


Summary: Finnair laajentaa toimintaansa Tukholman Arlandaan, josta yhtiö on aloittanut suorat kaukolennot Thaimaahan ja Yhdysvaltoihin. Ruotsista tehtävät lennot työllistävät 270 henkilöä. Yhtiön mukaan seuraavat Airbus A350 -koneet saatetaan sijoittaa Helsinki-Vantaan sijasta Arlandaan.

Tukholman Arlandan lentoasemalla juhlittiin viikonvaihteessa Finnairin historiallisia lentoja. Tulevana talvena yhtiö lentää ensimmäistä kertaa kaukolentoja Thaimaahan ja Yhdysvaltoihin myös muualta kuin Helsinki-Vantaalta.
 – Tämä mahdollisuus syntyi pandemian aikana, ja päätimme siihen tarttua. Meillä ei ole mitään sitä vastaan, jos se kääntyy pidempiaikaiseksi laajennukseksi, sanoo Finnairin toimitusjohtaja  Topi Manner.
 Manner tarkoittaa Finnairin kilpailijan Norwegianin vetäytymistä kaukolennoista, ja näiden matkustajien saamista Finnairin asiakkaiksi. Pohjoismaiden lentomarkkinoita jaetaan uudelleen Finnairin ja SAS:n välillä.
 Finnairin Tukholman-lennot työllistävät kaksi Airbus A350 -matkustajakonetta, mikä tarkoittaa noin 270 työtehtävää. Yhtiö harkitsee myös, että lähivuosina toimitettavien uusien A350-koneiden kapasiteettia sijoitetaan Tukholmaan.
 – Finnairin kapasiteetti tulee lähivuosina kolmen A350-koneen seurauksena kasvamaan, ja sitä on mahdollista kohdentaa myöskin Arlandaan, myöntää Manner.
 Finnairilla on tällä hetkellä 16 Airbus A350-laajarunkokonetta, ja loput kolme tilattua konetta toimitetaan lähivuosina.
 Tukholman Arlandassa juhlitiin viikonloppuna Finnairin ensimmäisen suoran kaukolennon lähtöä Thaimaan Phukettiin.  Swedavia
 Tulevana talvena Finnair lentää sekä Arlandasta että Helsinki-Vantaalta Yhdysvaltojen Miamiin, New Yorkiin ja Los Angelesiin. Thaimaassa kohteita ovat Bangkok ja Phuket.
 Yhdysvaltojen-lennot tarkoittavat myös väliaikaista muutosta yhtiön strategiaan, joka perinteisesti on keskittynyt Euroopan ja Aasian välisiin lentoihin.
 Aasiassa matkustusrajoituksia puretaan kuitenkin odotettua hitaammin, ja esimerkiksi Kiina avautunee Finnairin arvion mukaan vasta vuoden 2022 ensimmäisen puoliskon jälkeen. Sen sijaan matkustusrajoitukset Yhdysvaltoihin sekä Thaimaahan poistuvat marraskuussa.
 Todennäköisesti Pohjois-Amerikan reittien tarjonta säilyy vahvana myös pandemian jälkeen.
 Tällä hetkellä Finnair lentää noin 130 lentoa päivässä, mikä on noin puolet pandemiaa edeltävästä määrästä. Muualla Euroopassa lentoliikenteestä on palautunut jo huomattavasti enemmän, noin 80 prosenttia.
 Helsinki-Vantaan Terminaali 2:n laajennus valmistuu joulukuun alussa. Aasian matkustusrajoitusten takia ensi talvena lentoasemalla ei vielä nähdä suuria kiinalaisryhmiä.  Rami Moilanen / Yle
 Finnairin tappio pieneni – matkustajamäärät kasvussa
 Finnairin vertailukelpoinen liiketulos oli heinä-syyskuussa lähes 110 miljoonaa euroa tappiolla, kun vuosi sitten samaan aikaan tappio vuosi oli 167 miljoonaa. Yhtiö arvioi olevansa tappiollinen vielä ensi vuoden ensimmäisen puoliskon ajan, koska Aasian matkustusrajoitukset vähentävät lentämistä.
 Sen sijaan ensimmäisen kerran pandemian alkamisen jälkeen yhtiön operatiivinen kassavirta kääntyi positiiviseksi rahtitulojen ja lentolippujen myynnin ansiosta. Euroopassa matkustus on avautunut ja syyskuusta alkaen yhtiö on saanut runsaasti lentovarauksia.
 – Matkustusrajoitukset Suomen ja muun Euroopan välillä poistuivat, mutta vasta heinäkuun lopussa, selvästi muuta Eurooppaa jäljessä.
 Poikkeuksellisen vahvan lentorahdin kysyntä jatkuu yhtiön arvion mukaan kesään 2022 asti.
 – Lentorahtien kysyntä on jatkunut poikkeuksellisen vahvana globaalien toimitusketjuhäiriöiden vuoksi, ja lentorahdin hinta on yli kaksinkertainen verrattuna pandemiaa edeltävään aikaan, sanoo Manner.
 Juttua korjattu 26.10.2021 klo 20.50. Otsikosta poistettu työpaikkojen siirtymistä koskeva maininta.

Finnair aloitti historialliset lennot Tukholmasta – sinne saattavat päätyä myös yhtiön uudet koneet


Summary: Pohjalainen Pedersören seurakunta saa naiskirkkoherran joulukuun alussa. Porvoon hiippakunnan piispan mukaan Dennis Svenfeltin edellytykset toimia pappisvirassa jatkossa joudutaan pohtimaan.

Pohjalaisen Pedersören seurakunnan pastori  Dennis Svenfelt  luopuu virastaan. Svenfelt kertoo syyksi sen, että ei enää voi työskennellä yhteistyössä naispappien kanssa.
 Pedersören seurakunta saa joulukuussa uuden kirkkoherran, kun  Mia Anderssén-Löf  aloittaa tehtävässä.
 – Viime aikoina Jumala on näyttänyt minulle asioita, joiden vuoksi en voi enää tehdä yhteistyötä. En ymmärtänyt sitä aiemmin, mutta tänään ymmärrän, Svenfelt sanoo viime viikolla julkaisemassaan Instagram-päivityksessä.
 Svenfelt on aiemminkin sanonut kokevansa haasteita viranhoidossa yhteistyössä naisten kanssa. Epäilyksistään toimia yhteistyössä naispappien kanssa hän kertoi  Kyrkpressen-lehdessä  syksyllä 2020 jo ennen virkaansiunaamistaan.
 – Kyse ei ole naisten ylenkatsomisesta vaan järjestyksestä, jonka Jumala on päättänyt seurakunnalleen, Svenfelt kertoo videollaan.
 Katso myös:   Dennis Svenfelt vieraana Himlaliv-ohjelmassa (ohjelma on kuvattu keväällä 2021)
 Seurakuntapastori Dennis Svenfelt on toiminut virassa pohjalaisseurakunnassa. Hänen virkasuhteensa seurakuntaan päättynee marraskuun alussa. (Arkistokuva) Yle
 Ei edellytyksiä jatkaa?
 Pedersören seurakunta on pian kaksi vuotta kuulunut Pietarsaaren seurakuntayhtymään. Seurakunnassa on noin 5000 jäsentä. Se kuuluu Porvoon hiippakuntaan, kuten muutkin Suomen ruotsinkieliset seurakunnat.
 Porvoon hiippakunnan piispa  Bo-Göran Åstrand  kertoo  Svenska Ylelle  keskustelleensa tilanteesta Svenfeltin kanssa. Tämän kannassa on tapahtunut selvä muutos verrattuna aiempaan.
 – Se tarkoittaa, että tässä tilanteessa hänellä ei ole edellytyksiä jatkaa työskentelyä Pedersören seurakunnassa. Åstrand sanoo.
 Lue seuraavaksi:  Pedersörepräst säger upp sig eftersom han inte vill samarbeta med kvinnor – biskopen: Det blir svårt att verka som präst i kyrkan
 Åstrand aikoo jatkaa keskustelua Svenfeltin kanssa tämän mahdollisuudesta toimia pappisvirassa. Åstrand arvioi, että Svenfeltin voi olla vaikea toimia Porvoon hiippakunnassa jatkossa.
 – Pappisvihkimys Porvoon hiippakunnassa ja meidän kirkossamme on pitkä prosessi. Yksi niistä asioita, joita siinä läpikäydään on, että varauksetta pystyy virassa toimimaan miesten ja naisten kanssa, kuten kirkkojärjestykseen kuuluu.
 Svenfeltin asia noussee esille torstaina tuomiokapitulissa. Tuomiokapituli peruuttanee Svenfeltin virkamääräyksen marraskuun alusta alkaen.
 Svenfelt ei kommentoi asiaa Ylelle.
 Lue seuraavaksi:
 Yllätyskäänne Kokkolan kappalaiskiistassa: Kirkkoneuvosto taipui valitsemaan Emilia Teerikankaan virkaan – hylkäsi aiemmin kahdesti
 Lestadiolaisperheen tyttärestä tulikin pappi – Mari Leppäsen mielestä erilaisuus avartaa: "Tunnen yhteyttä ihmisten kanssa, jotka kokevat ulkopuolisuutta"
 Ensimmäiset naispapit vihittiin 30 vuotta sitten – Useimmille papin sukupuolella ei ole väliä
 Sley selvittää naispappien syrjinnän Maata näkyvissä -tapahtumassa – turkulaiset seurakunnat jatkavat yhteistyötä

Ruotsinkielisen Pedersören seurakunnan pastori jättää tehtävänsä – ei koe voivansa tehdä yhteistyötä naispappien kanssa


Summary: UPM:n toimitusjohtaja Jussi Pesonen kommentoi Ylelle lyhyesti myös jumiutuneita työehtosopimusneuvotteluita Paperiliiton kanssa. UPM:n näkemys on, että erilaiset liiketoiminta-alueet vaativat kukin oman sopimuksensa.

Sellun ja sahatavaran hinnannousu siivittivät metsäjätti UPM:n kaikkien aikojen  parhaaseen vuosineljännekseen . Suuren osan tuloksesta teki Biorefining-liiketoiminta, joka sisältää sellun, sahatavaran ja biopolttoaineiden tuotannon.
 Yhtiön tulos lähes kaksinkertaistui heinä-syyskuussa vuodentakaiseen verrattuna ja liikevaihto nousi vertailukaudesta neljänneksen, lähes 2 523 miljoonaan euroon. Vertailukelpoinen liikevoitto kasvoi 424 miljoonaan euroon, kun se vuotta aiemmin oli 215 miljoonaa euroa.
 Energian hintojen nousu hyödytti yhtiön energialiiketoimintaa, mutta näkyi kustannusten nousuna muilla liiketoiminta-alueilla.
 Toimitusjohtaja  Jussi Pesosen  mukaan hyvään tulokseen vaikutti se, että yhtiö onnistui reagoimaan nousseisiin kustannuksiin.
 – Olemme pystyneet huolehtimaan tuotteidemme kannattavuusmarginaaleista. Kun on nähty energian tai raaka-aineiden hinnankorotuksia, markkinoilla on onnistuttu toimimaan niin, että kulujen nousu on voitu kattaa, Pesonen sanoo.
 Yhtiön mukaan tuotteiden kysyntä oli hyvää erityisesti Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa, ja myyntihinnat nousivat kaikissa liiketoiminnoissa.
 Toisaalta tuotantoketjujen kansainväliset ongelmat näkyivät myös metsäyhtiössä.
 – Konttiliikenteen ja globaalien toimitusketjujen ongelmat ovat aiheuttaneet lisäkuluja. Välillä on jouduttu valitsemaan toissijaisia reittejä tuotteille, mutta yllättävän hyvin logistiikkaorganisaatiomme on pystynyt tämän asian kanssa elämään, Pesonen sanoo.
 Lue myös:
 Maailmanlaajuinen kuljetuskriisi uhkaa joulukauppaa ja talouskasvua – tästä syystä kalusteet, pyörät ja muut ostokset saapuvat usein pahasti myöhässä
 Paperiliiketoiminnan tuottavuus ei riittänyt
 Painopaperit ovat yhä liikevaihdolla mitattuna UPM:n suurin toiminto.
 Kuluneella vuosineljänneksellä graafisten papereiden, kuten sanomalehtipapereiden, tulos oli tappiolla. Paperin kysynnän arvioidaan jatkossakin vähenevän ainakin viisi prosenttia vuodessa.
 – Paperiliiketoiminta teki viime kvartaalilla tappiota, eikä tuottavuus ollut riittävä kattamaan kohonneita kustannuksia, Pesonen sanoo.
 Vuosi sitten UPM ilmoitti Jämsän Kaipolan paperitehtaan sulkemisesta. Uhkaako uusia tehtaita sulkeminen?
 – Paperiliiketoiminnassa kaikki globaalit tehtaat joutuvat joka päivä sen totuuden eteen, että kilpailukyky ratkaisee niiden tulevaisuuden sekä Suomessa että Suomen ulkopuolella, Pesonen sanoo.
 Yhtiö arvioi koronapandemian aiheuttavan epävarmuutta edelleen tänä vuonna. Esimerkiksi energiamarkkinoiden tiukan tilanteen odotetaan lisäävän kustannuksia vuoden toisella puoliskolla.
 Yhtiö arvioi monien tuotteidensa, mukaan lukien graafisten papereiden, myyntihintojen nousevan Euroopassa vuoden toisella puoliskolla verrattuna ensimmäiseen. Myös sellun myyntihinnat nousivat nopeasti vuoden ensimmäisellä puoliskolla ja toisella vuosipuoliskolla niiden arvioidaan pysyvän keskimäärin korkeammalla.
 Työehtoneuvottelut Paperiliiton kanssa jumissa
 UPM:n ja palkansaajia edustavan Paperiliiton pitäisi syksyn aikana neuvotella uudet työehtosopimukset, mutta  neuvottelut ovat jumissa  ennen kuin ovat edes kunnolla alkaneet. Alan työehdoista sovitaan nyt ensimmäistä kertaa yhtiökohtaisesti sen jälkeen, kun Metsäteollisuus ilmoitti irtautuvansa tes-toiminnasta noin vuosi sitten.
 Paperiliitto haluaisi yhden sopimuksen kaikille yhtiön työntekijöille, mutta UPM haluaa neuvotella sopimukset liiketoiminta-alueittain.
 – Jokaisella liiketoiminta-alueella on omia kilpailykykyyn, tuottavuuteen, työn järjestelemiseen ja markkinoihin liittyviä erityispiirteitä. Toivotaan, että löydetään ratkaisu, joka ottaa nämä huomioon, Pesonen sanoo.
 Pesosen mukaan työehtosopimusneuvotteluissa olennaista on saada aikaan ratkaisu, joka luo mahdollisuuksia työllistää, säilyttää työpaikkoja ja investoida Suomeen.
 – Meidän pitää saada työmarkkinasopimus, joka palvelee sitä tarkoitusta, että Suomi kasvaa ja on hyvä liiketoiminta-alue.
 Lue myös:
 UPM:n hallituksen puheenjohtaja Björn Wahlroos kommentoi yhtiönsä  joutumista ratsian ja kartelliepäilyn keskiöön:  Ei merkittävää haittaa maineelle
 EU-komissio epäilee sellukartellia, yllätystarkastus UPM:n, Stora Enson ja Metsä Groupin tiloihin – Professori: Tarkastuksiin pitää olla perusteltu epäilys
 Alkavalla tuloskaudella jyvät alkavat erottua akanoista – analyytikot kertovat, mihin piensijoittajan kannattaa nyt kiinnittää huomiota

Sellun ja sahatavaran hinnannousu nostivat metsäyhtiö UPM:n huipputulokseen – toimitusjohtaja: "Kulujen nousu on voitu kattaa"


Summary: Armeija kaappasi eilen vallan Sudanissa. Vallankaappaus on saanut aikaan mielenosoituksia, joissa on saanut surmansa useita ihmisiä armeijan sotilaiden avatessa tulen mielenosoittajia kohtaan.

Maanantaina alkaneissa mielenosoituksissa Sudanissa on kuollut ainakin neljä ihmistä.
 Vallankaappauksen tehneen Sudanin armeijan komentaja  Abdel Fattah al-Burhan  kertoi tiistaina, että maan pidätetty pääministeri  Abdalla Hamdok  on hänen kotonaan.
 Al-Burhan kertoi pääministerin olevan hyvässä kunnossa ja pääsevän kotiinsa kriisin päätyttyä.
 Sudanin armeija kaappasi vallan maanantaina. Armeijan komentaja ja maata johtanutta siirtymäajan neuvostoa johtanut al-Burhan kertoi lakkauttavansa sekä neuvoston että siirtymähallituksen ja julistavansa maahan hätätilan.
 Sotilaat pidättivät maanantaina pääministeri Hamdokin sekä useita muita siirtymähallituksen ministereitä ja siirtymäneuvoston siviilijäseniä.
 Pääkaupunki Khartumin kaduille kokoontui maanantaina mielenosoittajia vastustamaan vallankaappausta ja sotilaiden toimia. Mielenosoitukset jatkuivat yön yli tiistaille.
 Mielenosoittajia kadulla Sudanin pääkaupunki Khartumissa 25. lokakuuta 2021. Ashraf Shazly / AFP
 Maanantaina sotilaat ampuivat laukauksia mielenosoittajia kohti armeijan päämajan lähellä. Mielenosoittajia on kuollut ainakin neljä ja yli 80 on haavoittunut.
 Pääkaupunkiin johtavia pääteitä ja siltoja on katkaistu, ja internet-yhteyksissä on kerrottu olevan katkoksia ympäri maata. Myös lentoliikenne Khartumin lentokentälle on keskeytetty tämän viikon lauantaihin saakka.
 Kansainvälinen yhteisö tuomitsee, vaatii pääministerin vapauttamista
 YK:n pääsihteeri  Antonio Guterres  on tuominnut vallankaappauksen ja vaatinut pääministerin vapauttamista heti. YK:n tuvallisuusneuvosto piti hätäkokouksen Sudanin vallankaappauksen takia myöhään tiistai-iltana Suomen aikaan.
 Yhdysvaltain ulkoministeri  Antony Blinken  kertoi tiistaina, että Yhdysvallat vaatii siviilihallituksen välitöntä palauttamista sekä pidätetyn pääministerin vapauttamista.
 Yhdysvallat on ollut Sudanin suurimpia tukijoita sen jälkeen, kun kolme vuosikymmentä vallassa ollut diktaattori  Omar al-Bashir  syrjäytettiin keväällä 2019. Valta siirtyi demokraattisiin muutoksiin tähtäävälle siirtymäajan neuvostolle saman vuoden elokuussa.
 Lisää aiheesta:
 Sudaniin julistettiin hätätila – sotilaat vangitsivat varhain maanantaina maan siviilijohdon

Sudanin pääministeriä pidetään vallankaappauksen tehneen armeijan komentajan kotona – kansainvälinen yhteisö vaatii vapauttamista


Summary: Espoon modernin taiteen museossa avautuu keskiviikkona japanilaistaiteilija Chiharu Shiotan näyttely. Äärirajoilla-installaatio voi tuoda mieleen esimerkiksi avaruudesta peräisin olevan, karanneen organismin tai matkan ihmisruumiin sisälle.

Ohuet punaiset säikeet ryömivät vaivihkaa pitkin seiniä ja kattoa.  Chiharu Shiotan   Äärirajoilla -teos pistää pakostakin mielikuvituksen liikkeelle: tuntuu siltä kuin Espoon modernin taiteen museon EMMAn olisi yllättäen vallannut jokin avaruudesta karannut organismi, joka kasvaa kasvamistaan ja peittää lopulta kaiken alleen.
 Toisaalta mieleen tulee ihmisen fysiologia: ihan kuin edessä olisi lukemattomien pikkuruisten suonien verta tihkuva labyrintti – tällaiseltäkö näyttää ihmisruumiin sisätiloissa?
 Äärirajoilla -teosta voi tulkita eri tavoin, ja taiteilija Chiharu Shiotanmukaan itse kukin voi löytää siitä vaikkapa kauhu- ja scifi-elementtejä, vaikkeivät ne olekaan tarkoituksellisia.
 – Tätä teosta ei kuitenkaan ole millään tavalla tarkoitettu pelottavaksi. Toisaalta jotkut kävijät saattavat aistia, että kokonaisuudessa on läsnä muutakin kuin pelkkä näkyvä osuus.
 Japanilaistaiteilija Chiharu Shiotan teoksia on ollut esillä useissa kansainvälisissä näyttelyissä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Installaation tiheitä lankalabyrinttejä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Installaation verenpunainen väri tuo mieleen ihmisen sisuskalut.  Jussi Mankkinen / Yle
 Äärirajoilla-teos muodostaa tunneleita, joita pitkin voi liikkua.  Jussi Mankkinen / Yle
 Langat mahdollistavat kolmiulotteisen piirtämisen
 Tällä hetkellä Berliinissä vaikuttava japanilaistaiteilija Chiharu Shiota tunnetaan omaperäisistä installaatioistaan, joiden pääasiallisena materiaalina toimii akryylilanka ja joiden mittasuhteet ovat melkoisia. Esimerkiksi EMMAn  Äärirajoilla -installaatioon on käytetty käsittämättömät 350 kilometriä akryylilankaa.
 Lankamäärää voi konkretisoida esimerkiksi se, että Kuopiosta on matkaa Helsinkiin linnuntietä 336 kilometriä.
 Muun muassa nykytaiteilija  Marina Abramovićin  johdolla opiskellut Shiota aloitti perinteisen maalaamisen parissa, mutta siirtyi sittemmin toisenlaisten materiaalien pariin.
 – Haluan ikään kuin piirtää kolmiulotteisessa tilassa, ja juuri langasta on muodostunut sopiva väline tällaiseen toimintaan. Lisäksi teosteni ideana on, että kokonaisuus ja punominen viedään mahdollisimman pitkälle. Lopputuloksena on installaatioita, jotka eivät enää näytä siltä, että se olisi tehty langasta.
 Näyttävillä ja erikoisilla teoksillaan taiteilija haluaa myös houkutella suurta yleisöä toisinaaan vaikeaksikin koetun nykytaiteen pariin.
 – Teosteni kohdalla yleisön ensimmäinen reaktio lienee hämmästys: kuinkahan kauan tätä on tehty ja paljonkohan tässä on käytetty lankaa. Tämän jälkeen toivon, että kävijä ryhtyy miettimään teoksen muita merkitysiä. Samalla haluaisin, että ihmisille tulisi ahaa-elämys: nykytaide onkin kiinnostavaa.
 Valtaisaa installaatiota tehtiin kaksi viikkoa kolmentoista ihmisen työpanoksella.  Jussi Mankkinen / Yle
 Installaation takia myös näyttelytilan lattia jouduttiin uusimaan.  Jussi Mankkinen / Yle
 Teoksen symboliikkaa lisäävät ovet.  Jussi Mankkinen / Yle
 Haasteellinen projekti
 Espoon modernin taiteen museolle EMMAlle Chiharu Shiotan installaation rakentaminen on ollut varsin haasteellinen urakka.
 – Koko projekti on vaatinut tiukkaa ennakkosuunnittelua. Meillähän on museossa betonilattiat, mutta tätä teosta varten tila jouduttiin päällystämään puulattialla, jotta siihen saatiin kiinnitettyä langat, kuraattori  Arja Miller  EMMAsta kertoo.
 350 kilometrin mittaista lankamäärää punoi kahden viikon ajan yhteensä kolmetoista ihmistä – taiteilija mukaanlukien.
 – Itse koen kokonaisuuden meditatiivisena. Shiotan retrospektiivisen näyttelyn Tokion Mori-taidemuseoon kuratoinut  Mami Kataoka  on verrannut näitä teoksia taifuuneihin. Tässäkin teoksessa on paljon pyörteistä energiaa, jonka keskellä on myrskyn silmä. Siellä on sitten täydellinen tyven, Miller jatkaa.
 Kuraattori Arja Millerin mukaan installaation rakentaminen oli haasteellinen prosessi.  Jussi Mankkinen / Yle
 Chiharu Shiotan installaatio on osa EMMAn ja Saastamoisen säätiön kuratoimaa teossarjaa, jonka tarkoituksena on tuoda esille kiinnostavia nykytaiteilijoita.
 – Shiotan teoksissa voi nähdä kaikuja surrealismista ja performanssitaiteesta. Tässä yhteydessä oleellista on kuitenkin yhteys tilalliseen installaatiotaiteeseen: hän kuuluu taiteilijoihin, jotka osaavat käsitellä tilaa ja muuntaa sen joksikin aivan muuksi.
 Satojen lankakilometrien kutominen  Äärirajoilla -installaation kaltaiseksi kokonaisuudeksi on äärimmäisen pikkutarkkaa puuhaa. Voisi luulla, että tällainen viikkokausia jatkuva toiminta kävisi toisinaan myös hermojen päälle – etenkin kun Chiharu Shiotan teosten tekoprosessi on aina samanlainen. Taiteilija myöntääkin, että synnytystuskilta ei voi välttyä.
 – Jokaisen teoksen loppuvaiheessa minulle tulee usein tunne, että nyt tämä saa kyllä riittää, mutta samalla ajattelen, että ei kuitenkaan ihan vielä. Jokaisen installaation kohdalla toistuu tämä sama kuvio.
 Chiharu Shiota installaationsa syvyyksiin uponneena.  Jussi Mankkinen / Yle

Japanilaistaiteilija rakensi EMMA-museoon jättiteoksen, joka vaati uuden lattian ja yli 300 kilometriä lankaa – katso miltä sen sisuksissa näyttää


Summary: Krimiläinen kokoelma jäi Hollantiin vuonna 2014. Sekä Ukraina että Krimillä sijaitsevat museot ovat vaatineet kultaisia muinaisesineitä itselleen.

Museot, näyttelyt sekä historiallisten paikkojen ja rakennusten suojelu

Hollantilainen vetoomusoikeus on päättänyt, että kokoelma muinaisia kultaesineitä Krimin niemimaalta kuuluu Ukrainan valtiolle.
 Esineet olivat näytteillä Hollannissa Allard Piersonin museossa, kun Venäjä miehitti Krimin niemimaan maaliskuussa 2014.
 Arvoesineitä ovat vaatineet itselleen niin Ukrainan valtio kuin Venäjän miehittämällä Krimillä sijaitsevat museot.
 Allard Piersonin museossa esillä olleesta skyyttien kulta-aarteesta tuli kiistakapula, kun Venäjä miehitti Krimin ja julisti sen osakseen vuonna 2014. Bart Maat / EPA
 Kokoelmassa on jalokiviä, kypäriä ja huotria. muun muassa skyyttalainen kypärä ja kaulakoriste, jotka molemmat painavat yli kilon. Kokoelmassa on yli 2 000 esinettä.
 Ratsastavana soturikansana ja taitavina jousiampujina tunnetut skyytit vaikuttivat Euraasian aroilla noin vuosina 900–200 eaa.
 Tuomari  Pauline Hofmeijer-Rutten  sanoi päätöksessään, että Ukrainan kansalliset kulttuuriedut painavat tapauksessa Krimin museoiden etua enemmän.
 – Vaikka museoesineet ovat peräisin Krimiltä ja siten niitä voidaan pitää osana Krimin perintöä, ne ovat osa vuonna 1991 itsenäistyneen Ukrainan valtion kulttuuriperintöä, tuomari päätti.
 – Me saamme aina takaisin omamme. Skyyttien kullan jälkeen saamme takaisin Krimin, Ukrainan presidentti  Volodymyr Zelenskyi  kommentoi Twitterissä.
 Venäjän presidentin edustaja  Dmitri Peskov  ei kommentoinut tapausta.
 Miehitetyn Krimin johtava poliitikko  Sergei Aksjonov  piti päätöstä epäoikeudenmukaisena ja laittomana. Hän sanoi, että taistelua esineiden palauttamiseksi Krimin museoihin pitää jatkaa.
 Kokoelmassa on yli 2 000 muinaisesinettä. Näyttelyn nimi oli Krimi: Mustanmeren kultaa ja salaisuuksia. Bart Maat / EPA
 Oikeuskamppailu voi vielä jatkua
 Jo alemmassa oikeusasteessa vuonna 2016 hollantilaiselle museolle oli annettu määräys luovuttaa esineet Ukrainan valtiolle eikä neljälle krimiläiselle museolle, jotka olivat antaneet muinaisesineet näytteille.
 Päätöksestä voi vielä valittaa Hollannin korkeimpaan oikeuteen.
 – Nämä aarteet on kaivettu esiin Krimillä, niistä on pidetty huolta, ne on restauroitu ja ne ovat aina olleet näytteillä Krimillä, museoita edustava asianajaja  Rob Meijer  sanoi uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Ukrainaa edustava asianajaja  Maarten Sanders  sanoi, että Venäjän on vaikea vaatia esineitä omistukseensa, kun niin YK kuin Euroopan unionikaan eivät ole tunnustaneet Krimiä Venäjän osaksi.
 Lue lisää skyyteistä:
 Skyyttiurho olikin tyttösoturi – Nykytutkimusten tulokset piirtävät uutta kuvaa legendaarisen ratsastajakansan naisista  12.7.2020

Hollantilainen oikeus: Skyyttien kulta kuuluu Ukrainalle – aarteista tuli kiistakapula, kun Venäjä miehitti Krimin


Summary: A-studiossa esiintyvät Pirkanmaan demarien ja keskustalaisten puheenjohtajat eivät pidä aluevaaleja eduskuntavaalien esivaaleina.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

– No kyllä tässä rupeaa vaalien läheisyys näkymään. Puolueet lähtevät profiloitumaan ja hakemaan mediatilaa. Se on toisaalta ymmärrettävää, sanoo Pirkanmaan SDP:n puheenjohtaja  Roope Lehto  (sd.).
 SDP ja Keskusta ovat viime viikkoina julkisestikin ottaneet yhteen niin poliisien kuin kulttuurin ja muiden veikkausvoittovaroista rahoitettavien alojen määrärahoista.
 Myös  pääministeri   Sanna Marinin  (sd.) virka-asunnollaan järjestämät jatkot ja pop-tähtien kestitseminen ovat olleet  otsikoissa . Vain päiviä kokoontumisen jälkeen kulttuuriministeri  Antti Kurvinen  (kesk.) ilmoitti  kulttuurialan leikkauksista, jotka sittemmin peruttiin .
 Ajoitus oli hallituksen kannalta huono. Kurvisella oli myös tiedossa, että kulttuurialan leikkausten käsittely oli vielä kesken.
 – Jos näin leikkimielisesti sanon niin pääministeri Marin voisi seuraavaksi kutsua saunottelemaan hallituskumppanit ja keskustella miten asioita hoidetaan yhdessä ja miten luotetaan toisiin, Roope Lehto tuumii.
 Aluevaalit järjestetään tammikuun lopussa. Pirkanmaan Keskustan puheenjohtaja  Tuukka Liuha  (kesk.) näkee demareiden toiminnassa vaalien lähestymisen merkkejä.  Yli 20 demarikansanedustajaa ehdottaa miljardiluokan eläkkeiden korotusta.
 – Jokainen, joka on eläkelausuntoja huomannut niin näkee, mistä siinä on kyse. Kulttuuririennossakin on ollut sellaista otetta, että on lähdetty vähän sinne vaalivaihteelle. Mukavia asioita on ihan valtavasti, mutta kyllä se haaste on siinä, että pysymme realismissa, mitä me pystymme oikeasti tarjoamaan.
 A-studion toimittaja  Pasi Peiponen  kysyy Tuukka Liuhalta, mikä demareissa ja heidän politiikassa jurppii.
 – Kun näitä poukkoilevia lausuntoja ja päivityksiä ja tällaisia julkisuussäätöjä tuli, niin kyllä juuri ne ottavat tässä politiikassa koville. Ja ei ole miellyttävää, jos asioista, jotka on sovittu, lähdetään säätämään. Yhteistyön reunaehdot ovat kuitenkin pohjimilltaan siellä hallitusohjelmassa ja näissä sovituissa asioissa.

 Roope Lehto pitää kovaa julkista nokkapokkaa oireena ongelmista.
 – Jos syntyy tällaisia tilanteita, joissa esimerkiksi Kurvisen ja Marinin välille tuntui syntyneen ja sitten niitä jouduttiin puimaan aika julkisesti ja aika kovaakin. Kyllä silloin on jotain pielessä siinä yhteiselossa. Ja siihen ei löydy mitään muuta keinoa kuin käydä se keskustelu.
 – Jos hallituksen sisällä ei pysty keskustelemaan kaikista asioista, siitä tulee se ongelma. Ei siitä, että ollaan eri mieltä, Lehto arvioi.
 Lehto ei kuitenkaan usko, että aluevaalien tulos vaikuttaisi hallituspohjaan.
 – En halua uskoa siihen, että jos jollain puolueella menee huonosti yksissä vaaleissa niin lähdetään tekemään kovin repiviä johtopäätöksiä esimerkiksi hallituksessa olon suhteen.
 Myöskään Tuukka Liuha ei nosta aluevaalimenestystä hallituksessa pysymisen kannalta merkitykselliseksi. Sen sijaan hallitusohjelmassa pysymisen kylläkin.
 –Me olemme punamultahallituksessa, jonka hallitusohjelmaa me olemme olleet tekemässä. Olemme asettaneet selkeät ehdot, millä ehdoilla olemme siinä mukana. Me pidämme sanastamme kiinni ja olemme siinä mukana. Sitten jos nämä pettävät, sitten myös yhteistyö päättyisi.
 Tiistai-illan A-studion voit katsoa  täältä.  Studiovieraina entinen pää- ja valtiovarainministeri, kansanedustaja  Matti Vanhanen  (kesk.) ja kansanedustaja  Niina Malm  (sd.).

"Kyllä tässä rupeaa vaalien läheisyys näkymään" – puolueiden aluepomot arvioivat toistensa politiikkaa


Summary: Tukipaketti sisältää merkittäviä investointeja muun muassa ilmastonmuutoksen vastaiseen taisteluun, terveydenhuoltoon sekä kouluihin.

Yhdysvalloissa presidentti  Joe Biden  on kertonut demokraattipuolueen päässeen sopuun massiivisesta 1750 miljardin dollarin eli vajaan 1500 miljardin euron kansallisesta tukipaketista.
 Sopua pidetään poliittisena voittona Bidenille huolimatta siitä, että tukipaketti poikkeaakin selvästi Bidenin alkuperäisestä ehdotuksesta.
 Bidenin oli saatava puolueen vasemmistosiipi pakettinsa tueksi, jotta se menisi läpi kongressissa.
 – Tukipaketti parantaa tuntuvasti miljoonien ihmisten elämää, Biden sanoi valkoisessa talossa kertoessaan saavutetusta sovusta.
 Biden on jo aiemmin saanut senaatin tuen 1000 miljardin dollarin eli noin 856 miljardin euron infrastruktuuripaketilleen.
 Biden kertoi, että tänään sovittuun pakettiin kuuluu muun muassa 555 miljardia dollaria ilmastonmuutoksen vastaiseen taisteluun, 400 miljardia dollaria maksuttomaan esikouluun kaikille 3- ja 4-vuotiaille, sekä 165 miljardia dollaria terveydenhuoltomaksujen alentamiseen.
 Paketti sisältää myös investointeja edullisempiin koteihin.
 Demokraatit ovat riidelleet tukipaketeista pitkään. Puolueen vasemmistosiipi on vaatinut selvästi suurempia panostuksia hyvinvointivaltioon.
 Bidenin mukaan valtaisan tukipaketin kustannukset maksetaan korottamalla veroja suurituloisille sekä yrityksille.
 Tukipaketin pitää vielä saada kongressin hyväksyntä, mutta demokraattipuolueen päästyä paketista yksimielisyyteen sitä pidetään todennäköisenä.
 Lisää aiheesta:
 Yhdysvalloissa ratkeaa, menevätkö Bidenin jättimäiset rakennussuunnitelmat läpi – Näin demokraattien välinen tappelu voi vielä kaataa koko paketin
 Kirjeenvaihtajalta: Bidenin historiallisen infrastruktuuripaketin toteutuminen on käden ulottuvilla – mutta miten kävi ilmastotoimien?

Bidenille kauan odotettu poliittinen voitto – Yhdysvaltain demokraatit pääsivät sopuun 1750 miljardin dollarin tukipaketista


Summary: EKP jatkaa rahapoliittista elvytystä, tiedotustilaisuus alkaa klo 15:30. Pankki arvioi kuluttajahintojen nousun jäävän väliaikaiseksi, mutta markkinoilla voimistuvat käsitykset sitkeämmästä inflaatiosta. Juttua täydennetään pääjohtaja Christine Lagarden tiedotustilaisuuden aikana.

Euroopan keskuspankki päätti jättää talletuskoron yhä ennalleen torstain kokouksessaan. Korko on ollut yli seitsemän vuotta miinusmerkkinen. EKP pudotti sen -0,5:een jo kaksi vuotta sitten.
 Myös tärkein ohjauskorko pysyy pyöreänä nollana. Se tarkoittaa korkoa, jonka liikepankit maksavat keskuspankilta lainaamastaan rahasta. Arvopapereiden ostotahti eri elyvytysohjelmissa pysyy entisenlaisena.
 Ristiriitoja kulisseissa
 Vaikka EKP:n neuvosto ei päättänyt konkreettisista muutoksista rahapolitiikkaan, markkinat kuuntelevat pian alkavaa pääjohtaja  Christine Lagarden  tiedotustilaisuutta korvat höröllään.
 Pinnan alla kuplii monestakin syystä.
 Ensinnäkin jälleen yksi saksalainen keskuspankkiiri lähti kävelemään sekä Saksan keskuspankista että EKP:n neuvostosta viime viikolla.
 Rahapoliittisena "haukkana" tunnettu Bundesbankin pääjohtaja  Jens Weidmann  on ollut kapulana rattaissa EKP:n elvytysohjelmissa jo edellisen pääjohtajan  Mario Draghin  kaudella.
 Myös Weidmannin erokirjeestä voi lukea tyytymättömyyttä noudatettuun rahapolitiikkaan. Kun Saksan hallituksen valtikka vaalien jälkeen siirtyy oikeistolta demareille, Weidmannin näkemykset törmännevät myös kotimaan uuden johdon kanssa.
 On taas aika valita uusi saksalainen keskuspankkiin.
 Jens Weidmann teki kymmenvuotisen uran Bundesbankin johdossa. Hän otti tehtävän vastaan keskellä eurokriisiä vuonna 2011. Samana vuonna sekä Bundesbankin pääjohtaja Axel Weber että EKP:n johtokunnan saksalaisjäsen Jürgen Stark ilmoittivat erostaan vastalauseena EKP:n elvyttävälle rahapolitiikalle. Saksaan muodostettava uusi hallitus etsii hänelle seuraajan ennen vuodenvaihdetta. Ullstein Bild / AOP
 Toiseksi kulisseissa kuohuttaa inflaatio. Tähän asti EKP:n virallinen linja on ollut, että hinnoissa on vain piikki pitkän pandemia-ajan jälkeen.
 Kuitenkin yhä useampi analyytikko ja sijoittaja on alkanut uumoilla, että inflaatio ei jääkään hetkelliseksi. Myös moni pankin 25-jäsenisestä neuvostosta  on epäillyt , että inflaatiota saatetaan nyt aliarvioida.
 Itävallan ministeri vaatii koronnostoa
 Itävallan valtiovarainministeri  Gernot Blümel  vaati juuri torstaiaamuna  julkaistussa haastattelussa , että EKP nostaisi korkoja. Ulostulo on poikkeuksellinen, koska yleensä poliitikot eivät ole puuttuneet rahapolitiikkaan.
 Blümel kertoi viettävänsä matalien korkojen vuoksi unettomia öitä ja väittää EKP:n pyrkivän korkopolitiikallaan vain suojelemaan pahasti velkaantuneita maita. Itävallassa kuluttajahinnat nousevat jo selvästi yli kolmen prosentin vuosivauhtia, Saksassa yli neljän.
 Brittilehti  Financial Times kertoi  syyskuussa, että salaisen muistion mukaan EKP valmistautuisi nostamaan liikepankkien talletuskorkoa vuotta ennakoitua aiemmin eli 2023.
 Markkinoilla pankin uskotaan joutuvan nostamaan korkoja kenties jo ensi vuonna.
 Brittiläisen Market Securities -meklariyhtiön pääekonomistin tviitin mukaan ensimmäinen 0,2 prosenttiyksikön koronnosto tulisi ensi vuoden joulukuussa.  Christophe Barraud  on valittu  maailman parhaaksi  talousennustajaksi.
 EKP:n Lagarde on todennut monta kertaa, että ohjauskorkoja ei muuteta ennen kuin arvopaperiostot on lopetettu.
 EKP  aikoo jatkaa  arvopaperiostoja "ainakin" maaliskuun loppuun asti ja siitä eteenpäin tarpeen mukaan: niin kauan, kunnes neuvosto katsoo koronapandemian kriisivaiheen päättyneen.
 Velkaostoja pohditaan joulukuussa
 Jo syyskuussa Lagarde kertoi, että koronaviruspandemian vuoksi aloitettujen arvopaperiostojen lakkauttamista käsitellään seuraavan kerran vasta joulukuussa.
 Hätärahoituksen enimmäismäärä on 1 850 miljardia euroa. Tähän mennessä EKP on käyttänyt summasta noin 1 200 miljardia. Suurin osa EKP:n jälkimarkkinoilta ostamista arvopapereista on euromaiden valtionvelkaa.
 Markkinoilla uskotaan, että EKP pyrkii tänään rauhoittelemaan hintojen noususta huolissaan olevia kuluttajia ja sijoittajia. Lagarde korostanee jälleen, että ilmiö on vain ohimenevä ja hallinnassa.
 Lue myös:
 Inflaatio näkyy kaupan kassalla, piensijoittajan salkussa ja tulevaisuudessa myös asuntolainojen koroissa – miksi hinnat nyt nousevat?
 Pitääkö asuntovelallisen huolestua inflaatiosta? Kokeile laskurilla, miten koronnousu vaikuttaa lainakuluihisi
 Näin nopeaa hintojen nousua nähtiin Suomessa viimeksi lähes vuosikymmen sitten – nousua pidetään tervetulleena, mutta PTT näkee siinä myös uhkakuvia
 Inflaatio tekee paluuta: Kuluttajahinnat alkoivat nousta Euroopassa, mutta kuinka pysyvästi ja mitä vaikutusta sillä on?

Tuleeko koronnosto ensi vuonna? Euroopan keskuspankki päätti nyt jatkaa elvytystä entiseen malliin inflaatiosta huolimatta


Summary: Glasgow’n kaksiviikkoinen ilmastokokous alkaa tulevana viikonloppuna. Suuret teollisuusmaat kokoontuvat G20-maaryhmän kokoukseen ennen sitä. Maailman suurimmilta ilmastopäästäjiltä odotetaan lupausta, aikovatko ne sitoutua 1,5 asteen rajan vaatimiin toimiin.

Glasgow'ssa alkaa sunnuntaina ilmastokokous, josta odotetaan vastausta ennen kaikkea yhteen kysymykseen. Voidaanko Pariisin ilmastosopimuksen 1,5 asteen tavoite yhä saavuttaa?
 Vastauksella on ehkä kovempi kiire kuin koskaan, sillä vaikka pandemia pisti ilmastokokoukset tauolle, ilmaston lämpeneminen on edennyt.
 Pandemia on opettanut, että fyysisellä tapaamisella maailman maiden kesken on ilmastonmuutoksen hillitsemisessä hyvin paljon merkitystä.
 – Asioista ei yksinkertaisesti voi päättää etänä. Niistä voi keskustella, mutta varsinaisia päätöksiä täytyy lykätä, ilmastoasioiden pääneuvottelija  Marjo Nummelin  sanoo.
 Hän johtaa Suomen valtuuskuntaa pääneuvottelijana ensimmäistä kertaa.
 Marjo Nummelin jakoi maanantaina Glasgow'hun lähtevälle neuvottelutiimilleen asiat, joita Suomi kaksiviikkoisen kokouksen aikana seuraa. Mårten Lampén / Yle
 Glasgow'ssa neuvottelijoita odottaa pitkä, yli satakohtainen lista päätetäviä asioita.
 Kokouksen polttavin kysymys on kuitenkin, mitä kuusi vuotta sitten solmitun ilmastosopimuksen tavoitteen saavuttamiseksi on vielä tehtävissä.
 Pariisissa kaikki maailman maat sitoutuivat rajoittamaan ilmaston lämpenemisen alle kahteen asteeseen, lähelle 1,5 astetta.
 – Valitettavasti on ihan selvää, että emme ole sillä polulla, mistä on sovittu. Glasgow on tärkeä tarkastelupiste, Nummelin sanoo.
 Tuoreimpien arvioiden mukaan tavoite on karkaamassa.
 YK julkaisi hiljattain raportin , jonka mukaan maiden päästövähennystavoitteet johtavat tällä hetkellä 2,7 asteen lämpenemiseen vuosisadan loppuun mennessä.
 Raportin mukaan päästöt ovat kasvamassa 16 prosenttia 2030 mennessä. IPCC:n mukaan niitä pitäisi vähentää 45 prosenttia, jotta lämpeneminen voitaisiin rajata 1,5 asteeseen.
 Nummelin toivoo, että Glasgow’n kokous toimisi maille kirittäjänä.
 – Toivottavasti saamme lisäsitoumuksia sille, että pysytään 1,5 asteen polulla, hän sanoo.
 Sitoimuksia tiukempiin päästövähennystavoitteisiin saatetaan kuulla valtionpäämiehiltä, jotka kokoontuvat Glasgow’hun heti kokouksen ensimmäisinä päivinä.
 Suomea edustaa presidentti  Sauli Niinistö . Viimeisellä viikolla suomalaisneuvottelijoita johtaa ympäristö- ja ilmastoministeri  Krista Mikkonen  (vihr.)
 Maailman suurimmat ilmastopäästäjät kokoontuvat jo perjantaina
 Päästövähennyksissä on kurottavaa käytännössä kaikilla mailla.
 Kunninahimoisin tavoite on isäntämaa Britannialla, joka aikoo vähentää 68 prosenttia päästöistään vuoteen 2030 mennessä. Toisena tulee EU:n 55 prosentin tavoite.
 Ilmastoyksikön päällikkö  Outi Honkatukia  ympäristöministeriöstä painottaa, että 1,5 asteen kohtalon ratkaisevat maailman suurimmat saastuttajamaat.
 Kiina ilmoitti vuosi sitten  pyrkivänsä hiilineutraaliuteen vuonna 2060 . Myös USA kertoi tavoitteensa sen jälkeen,  Joe Biden  nousi presidentiksi Pariisin sopimukseen kriittisesti suhtautuneen  Donald Trumpin  jälkeen.
 Hiilineutraalisuustavoiteet on hiljattain kuultu myös Saudi-Arabialta,  Australialta  ja Venäjältä.
 Kiinan, Saudi-Arabian ja Australian tavoitteet ovat kuitenkin liian kaukana. Honkatukian mukaan lyhyen aikavälin aikavälin tavoitteet ratkaisevat.
 Kiina on arvioinut, että sen päästöt jatkavat kasvua aina vuoteen 2030 saakka.
 Honkatukian mukaan Pariisin sopimuksen tavoite ratkeaa todennäköisesti jo huomenna perjantaina, kun suurista teollisuusmaista koostuva G20-ryhmittymä kokoontuu Roomaan.
 G20-maihin kuuluvat Australian, Kiinan, Venäjän ja USA:n lisäksi muun muassa Intia, joilla ei ole selvää tavoitetta vielä lainkaan.  Intia on myös ilmoittanut , ettei se pidä hiilineutraalisuustavoitetta tärkeänä.
 – Teollisuusmaat tuottavat 80 prosenttia maailman päästöistä. Kaikki riippuu nyt siitä, pystyvätkö G20-maat vahvistamaan toimiaan, joilla 1,5 asteen tavoite on saavutettavissa, Honkatukia sanoo.
 Nummelin tapasi Britannian uuden Suomen-suurlähettilään Theresa Bernice Bubbearin ennen lähtöään Glasgow'hun. Mårten Lampén / Yle
 Köyhien maiden ilmastorahoitus on jäänyt tavoitteesta
 Päästövähennystavoitteet ovat sopimuksen kannalta kriittisiä, mutta maat ilmoittavat niistä itse.
 Varsinainen neuvotteluvääntö käydään Glasgoswssa niistä Pariisin sopimuksen sääntökirjan osista, jotka jäivät Katowicen ja Madridin ilmastokokouksissa kesken.
 Yksi kiistakapula on niin sanottu markkinamekanismi, jossa  Brasilia asettui poikkiteloin erityisesti Puolassa .
 Maa on ajanut sääntöihin muotoilua, jossa yhdet päästövähennykset voitaisiin kirjata kahteen kertaan, kahden eri maan hyväksi – sellaisen joka toteuttaa niitä ja sellaisen, joka rahoittaa.
 Brasilia siis haluaisi päästövähennykset omiin nimiinsä esimerkiksi metsityshankkeessa, jonka maksajana toimii jokin muu maa.
 Marjo Nummelin sanoo, että kahden vuoden väännön jälkeen Brasilian kanta on yhä kaukana sovusta.
 Toinen iso asia on päästövähennyksistä raportoiminen. Se on teknisyydestään huolimatta koko Pariisin sopimuksen selkäranka, Outi Honkatukia sanoo.
 – Siitä riippuu koko sopimuksen uskottavuus. Maat asettavat itse päästövähennystavoitteet, ja jos ei ole raportointia, ei ole mitään tietoa siitä miten maat niitä toteuttavat.
 Köyhimpien kehitysmaiden osalta raportointiin on jo luvattu rakentaa alkuvaiheessa joustoja, mutta esimerkiksi Kiina on vaatinut itselleen kehitysmaan kohtelua.
 – Se tarkoittaisi, että ollaan takaisin Kioton ajassa, Honkatukia sanoo
 YK:n ensimmäisessä ilmastosopimuksessa Kioton pöytäkirjassa Kiina luettiin kehitysmaihin, joilla ei ollut velvollisuutta vähentää päästöjä.
 Asetelma eli niin sanottu palomuuri murtui vasta Pariisissa, ja nyt teollistuneet maat ja kehitysmaat kantavat yhtäläisen vastuun päästöjen vähentämisestä.
 Glasgow'n kolmas suuri kysymys on ilmastorahoitus. Pariisin sopimuksessa sen määräksi vahvistettiin jo aiemmin sovittu sata miljardia euroa vuoteen 2020 mennessä. Kaksi vuotta sitten kasassa oli vasta 80 miljardia.
 – Se on kaksi vuotta liian myöhään, Honkatukia sanoo.
 Rahoituksen tilannetta on selvitetty juuri ennen kokouksen alkua Ilmastokokouksen brittiläisen puheenjohtajan, ministeri  Alok Sharman  pyynnöstä. Selvityksen mukaan sovitut sata miljardia voisi olla kasassa aikaisintaan ensi vuonna.
 – Se on kaksi vuotta liian myöhään, Honkatukia sanoo.
 EU:n osuus ilmastorahoituksesta on tällä hetkellä merkittävä, reilusti yli kolmannes. USA taas jätti toteuttamatta aiemmat lupauksensa rahoituksesta Trumpin aikana.
 Ilmastorahoitus on tarkoitettu kehitysmaille, ja se suunnataan niille esimerkiksi maailmanpankin ja vihreän ilmastorahaston kautta. Rahoituksella tuetaan sekä ilmastonmuutokseen sopeutumista että esimerkiksi puhtaan energian hankkeita.
 Suomen viralliseen delegaatioon kuuluu ilmastokokouksessa noin 40 henkilöä virkahenkilöistä ja neuvottelijoista esimerkiksi järjestöjen edustajiin. Mårten Lampén / Yle
 Entä mitä Suomi tekee neuvotteluissa?
 Marjo Nummelin on johtaa suomalaisvaltuuskuntaa ilmastokokouksessa. Hän ei vedä mitään yksittäisiä neuvotteluja toisin kuin  edeltäjänsä Outi Honkatukia Puolan Katowicessa tek i. Nyt Honkatukia kuuluu EU:n johtoneuvottelijoiden kolmikkoon.
 Suomi neuvottelee Glasgow'ssa osana EU:ta. Nummelinin mukaan EU:n tavoite taas on ajaa päästövähennyksiin kunnianhimoa ja sitä, että Pariisin sopimuksen sääntökirja saataisiin viimein valmiiksi.
 EU:n 55 prosentin päästövähennystavoite on jo juridisesti sitova, vaikka jäsenmaat Suomi mukaan lukien muodostavat vielä kansallisia kantoja laajan lakipaketin yksityiskohtiin.
 Pääneuvottelijan tehtävä on silti pitää esillä Suomen ääntä. Missä Suomen ääni voisi neuvotteluissa kuulua, kun jäsenvaltioiden omat EU-kannat eivät ole pelissä?
 Kuvitteellinen tilanteen, jossa Pariisin sopimuksen markkinamekanismista markkinamekanismissa olisi syntymässä sopu, mutta se edellyttäisi jostain EU:n tavoitteesta luopumista.
 – Silloin kukin jäsenmaa tekisin päätöksen joustamisesta oman pääneuvottelijansa johdolla, hän sanoo.
 USA jälleen mukana neuvottelujen etulinjassa
 Glasgow’hun kohdistuu suurempi mielenkiinto kuin ilmastokokouksiin aikoihin.
 Kokoukseen on keskiviikkoon mennessä rekisteröitynyt on rekisteröitynyt lähes 30 000 osallistujaa, joka on enemmän kuin esimerkiksi Pariisin ilmastokokouksessa.
 Kokouksessa tapahtuu paljon myös varsinaisen neuvottelun ulkopuolella. Esimerkiksi isäntämaa Britannia aikoo kampanjoida näkyvästi kivihiilen alasajon puolesta.
 Odotettu uutinen on myös  USA:n paluu ilmastoneuvottelujen etulinjaan .
 Puolan Katowicessa, Trumpin kaudella USA:n neuvottelijat pitivät matalaa profiilia, vaikka käytännössä maa pysyikin mukana ilmastosopimuksessa.
 Tänä vuonna Yhdysvaltoja edustaa ilmastolähettiläs  John Kerry , joka oli keskeinen tekijä Pariisin ilmastosopimuksen synnyssä.
 Yle seuraa Glasgow'n neuvotteluja paikan päällä. Uutisia voit seurata ilmasto- ja ympäristöuutisten päivittyvässä seuranta-artikkelissa. Pääset artikkeliin  täältä .
 Lue lisää:
 YK: Maailma menee kohti katastrofia: ilmasto lämpenemässä 2,7 astetta
 Kerttu Kotakorpi: Mitä 1,5 astetta tarkoittaa ilmastolle ja miksi siitä meuhkataan niin paljon
 Trump purki lähes sata ilmastolakia ja erosi Pariisin sopimuksesta – pitääkö Bidenin aloittaa ilmastotoimet alusta?
 Ilmastoneuvottelut kivihiilikaivosten varjossa, uhka vai mahdollisuus? 5 tärkeintä asiaa uunituoreista ilmastosäännöistä, jotka nuijittiin kasaan yliajalla
 Suomen ilmastoneuvottelija Outi Honkatukia kertoo nyt, mitä Puolasta on odotettavissa ja mitä neuvotteluhuoneissa tapahtuu oikeasti: "Valtaosa ei tunne asioita, joista neuvotellaan"

Yli sadan kohdan lista ilmastopäätöksiä odottaa Glasgow'ssa – Kiina, Brasilia ja Intia ratkaisevat lämpeneekö maapallo 1,5 astetta vai enemmän


Summary: Myanmarista on viime kuukausina salakuljetettu entistä enemmän metamfetamiina naapurimaihin.

Laosissa poliisi on takavarikoinut 55,6 miljoonaa metamfetamiinipilleriä ja yli 1 500 kiloa kristallimaista metamfetamiinia ( crystal meth ).
 YK:n mukaan kyseessä on historian suurin yksittäinen huumetakavarikko Aasiassa.
 – Kyseessä on kolminkertainen määrä metamfetamiinipillereitä ja lähes kolmasosa kristallimaisesta metamfetamiinista, joka Laosissa takavarikoitiin yhteensä viime vuonna, sanoo YK:n huumerikollisuusosaston Kaakkois-Aasian edustaja  Jeremy Douglas .
 Takavarikko tapahtui Pohjois-Laosissa alueella, joka kuuluu niin sanottuun kultaiseen kolmioon. Kyseinen Laosin, Thaimaan ja Myanmarin välinen rajaseutu tunnetaan huumeiden tuotannosta ja salakuljetuksesta.
 Viime kuukausina Myanmarista on salakuljetettu yhä suurempia määriä metamfetamiinia naapurimaihin. Taustalla on Myanmarissa vuoden alussa tapahtuneen sotilasvallankaappauksen aiheuttama levottomuus.
 Uutistoimisto AFP:n mukaan viimeisin huumelasti löydettiin Beerlao-olutrekasta, jonka kuljettaja pidätettiin ratsian yhteydessä.
 Laosin suosituinta olutta valmistava panimo julkaisi tiedotteen, jossa irtisanouduttiin tapauksesta ja painotettiin, että rekka ei ollut yhtiön rekisterissä.
 – Olemme syvästi pettyneitä siihen, että konttejamme on käytetty laittomuuksiin, panimosta kommentoidaan.
 Lue lisää:
 Isabella nielaisi kokaiinipussukat Brysselissä ja lensi Suomeen – tulli iski kentällä, pikasyyte tuli päivässä
 Aasian "El Chapo" otettiin kiinni Amsterdamin lentokentällä – Epäillään Itä-Aasian suurimman huumeliigan pomoksi
 Kolumbiassa kiinniotetulla huumekartellin pomolla oli laajat verkostot, presidentti vertasi huumeparoni Pablo Escobariin

Laosissa Aasian kaikkien aikojen suurin huumetakavarikko – olutrekan kontti täynnä metamfetamiinia


Summary: Kouvolassa toissa kesänä pelatussa harrastesarjan jalkapallo-ottelussa oli paikalla 40 ihmistä. Huutelua läheltä seurannut toinen katsoja teki huutelusta rikosilmoituksen poliisille.

Jalkapallokatsomosta rasistisia kommentteja huudellut katsoja on tuomittu sakkoihin.
 25-vuotias mies tuomittiin kiihottamisesta kansanryhmää vastaan. Käräjäoikeus katsoi, että tuomittu syyllistyi panettelemaan ja solvaamaan muita ihmisiä ihonvärin ja etnisen alkuperän perusteella. Hän joutuu maksamaan 40 päiväsakkoa eli lähes 1300 euroa.
 Harrastesarjan jalkapallo-ottelu pelattiin Sarkolan jalkapallokentällä Kouvolassa toissa kesänä. Ottelu pelattiin paikallisten joukkueiden Bar Jokerin ja Kouvolan Lakujen välillä. Huutelu kohdistui monikulttuurikeskus Saagan maahanmuuttajataustaiseen joukkueeseen Kouvolan Lakuihin.
 Lue lisää:   Puulaakisarjan jalkapallopeli päättyi rasistiseen törkyyn Kouvolassa – vastustaja erosi sarjasta: "Vastuu täytyy ottaa"
 Paikalla ottelussa oli noin 40 ihmistä. Käräjäoikeus katsoi, että huutelu kentällä olleille pelaajille ja muulle yleisölle on ollut laajaa, eikä se rajoittunut vain keskusteluun oman ystäväpiirin kesken. Huutelu alkoi ottelun alkaessa ja kesti ottelun ajan, eli noin tunnin.
 Käräjäoikeus katsoi, että kyse oli täydellisestä ylilyönnistä, eikä solvaavia mielipiteitä voida pitää urheiluottelun ja oman joukkueen kannustamisen varjollakaan hyväksyttävinä.
 Käytetyt ilmaisut ovat olleet ihmisarvoa alentavia ja niissä on kannustettu väkivaltaan.

Jalkapallopelissä rasistisesti huudelleelle katsojalle sakkoja – tuomittiin ihonväriin ja etniseen alkuperään takertuvista solvauksista


Summary: Jyväskylän entinen kaupunginvaltuutettu on syyllistynyt törkeään pahoinpitelyyn, ampuma-aserikokseen ja laittomaan uhkaukseen.

Keski-Suomen käräjäoikeus on päättänyt tuomita Jyväskylän entisen kaupunginvaltuutetun  Teemu Torssosen  vuoden ja viiden kuukauden ehdolliseen vankeusrangaistukseen. Torssonen menettää myös aseensa valtiolle.
 Torssonen on syyllistynyt törkeään pahoinpitelyyn, ampuma-aserikokseen ja laittomaan uhkaukseen, käräjöoikeus toteaa päätöksessään.
 Päivitämme juttua.
 Lue lisää:
 Syyttäjä vaatii Jyväskylän ex-kaupunginvaltuutetulle Teemu Torssoselle ehdollista vankeutta useasta rikoksesta – Torssonen kiistää syytteet

Käräjäoikeus tuomitsi Teemu Torssosen vuoden ja viiden kuukauden ehdolliseen vankeuteen


Summary: Paritalon toinen puoli on tuhoutumassa tulipalossa täysin. Pelastuslaitoksen mukaan palossa ei tällä hetkellä ole leviämisen vaaraa.

Pelastuslaitos sai paritalon palosta hälytyksen ennen puolta päivää. Kun pelastajat pääsivät paikalle, palo oli jo voimakkaassa vaiheessa. Kaikkiaan paloa torjumassa on 17 pelastuslaitoksen yksikköä.
 Paikalla olevan Ylen kuvaajan  Jarkko Riikosen  mukaan paritalon päädystä nousee hyvin sankkaa savua ja kattorakenteissa näkyy liekkejä. Palomiehet purkavat kattorakenteita.
 – Olemme pystyneet estämään palon leviämisen paritalon toiseen päähän, ja pyrimme varmistamaan, ettei palo sinne myöskään leviä. Palava pääty tulee tuhoutumaan täysin, siitä ei enää asuntoa saa, sanoo päivystävä palopäällikkö  Riku Lehtinen .
 Palon syttymissyytä ryhdytään selvittämään näillä näkymin huomenna. Jarkko Riikonen / Yle
 Tällä tietoa paritalossa ei ollut ihmisiä palon syttyessä, eikä syttymissyystä ole tietoa.
 Pelastuslaitos evakuoi myös viereisen rivitalon palon leviämisvaaran vuoksi.
 – Evakuointi oli lähinnä varotoimenpide, akuuttia leviämisen vaaraa palolla ei ollut, Lehtinen sanoo.
 Rivitalon asukkaat todennäköisesti takaisin koteihinsa vielä tänään.

Paritalo syttyi tuleen Jyväskylässä, viereisen rivitalon asukkaat evakkoon


Summary: Turun arkkihiippakunnan tuomiokapituli katsoo, että seurakuntapastori Ilkka Kyllönen on toimittanut jumalanpalveluksen johdantosanojen ja saarnan osalta tavalla, joka on vastoin jumalanpalveluksen luonnetta ja papin toimintana sopimatonta.

Turun arkkihiippakunnan tuomiokapituli on antanut Kankaanpään seurakunnan seurakuntapastori  Iikka Kyllöselle  huomautuksen sopimattomasta toiminnasta jumalanpalveluksessa.
 Kyllöselle on annettu huomautus, jonka mukaan hänen pitää kiinnittää jatkossa huomiota jumalanpalveluksen tarkoitukseen ja siinä pidettävien puheiden sekä saarnojen sisältöön.
 Kirkon lainsäädännön mukaan jumalanpalvelus ja saarna on toimitettava kirkkokäsikirjan ohjeiden mukaisesti. Saarnan on oltava kirkon tunnustuksen mukainen, eikä se saa sisältää sopimatonta viittausta henkilöön tai kiihotusta.
 Kohusaarna kuultiin toukokuussa
 Pastori Ilkka Kyllösestä tehtiin kantelu Kankaanpään seurakunnassa 2. toukokuuta pidetyn jumalanpalveluksen takia. Kyllönen käsitteli jumalanpalveluksen johdantosanoissa ja saarnassaan homoseksuaalisuutta sekä translakia.
 Satakunnan Kansa  kertoi kesäkuussa tuomiokapituliin tehdystä kantelusta . Kantelun mukaan Kyllösen saarna herätti kysymyksen, ”pystyykö Kankaanpään seurakunta turvaamaan sen, että sen julistus- ja kasvatustyö ovat turvallisia paikkoja seksuaali- ja sukupuolivähemmistöihin kuuluville seurakuntalaisille ja heidän läheisilleen”.
 Kantelun tekivät helsinkiläinen pappi  Minna Mannert  sekä lohjalainen pastori ja Yhteys-liikkeen johtokunnan jäsen  Arja Majuri .
 Viittaukset olivat sopimattomia
 Tuomiokapituli toteaa Kyllösen viitanneen translakiin tavalla, joka on sopimatonta, ja jonka voidaan nähdä loukkaavan ihmisiä, joita translaki koskee.
 Kyllönen käsitteli jumalanpalveluksen johdantosanoissa yleisestä käytännöstä poiketen kielteisesti yksittäiseen ihmiseen liittyviä asioita.
 Tuomiokapituli sanoo, että papin ei sovi arvioida jumalanpalveluksessa toisten henkilöiden toimintaa nimeltä mainiten. Kyllösen viittaukset valtakunnansyyttäjään ja valtakunnan syyttäjän toiminnan arviointi ovat tuomiokapitulin päätöksen mukaan olleet tässä yhteydessä sopimattomia.

Kankaanpään seurakuntapastori sai huomautuksen – loukkaavat viittaukset translakiin ja homoseksuaalisuuteen sopimattomia


Summary: Ministeriössä nykyisin osastopäällikkönä työskentelevä Pulkkinen siirtyy uuteen tehtävään vuodenvaihteessa.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Puolustusministeriön uudeksi kansliapäälliköksi on valittu kenraaliluutnantti, ylijohtaja  Esa Pulkkinen . Pulkkinen toimii tällä hetkellä ministeriössä puolustuspoliittisen osaston päällikkönä.
 Hallitus päätti asiasta valtioneuvoston yleisistunnossa torstai-iltapäivällä. Pulkkisen virkakausi alkaa ensi vuoden alusta ja päättyy heinäkuun 2025 loppuun.
 Pulkkinen on tehnyt pitkän uran puolustusministeriössä, Puolustusvoimien Pääesikunnassa ja EU:ssa. Hän on toiminut esimerkiksi Jääkäriprikaatin komentajana Sodankylässä vuosina 2003–2006 ja EU:n sotilasesikunnan päällikkönä vuosina 2016–2020.
 Nimitys  oli odotettu , sillä Ylen ja Helsingin Sanomien mukaan Pulkkista pidettiin kahdeksan hakijan joukosta selvänä ennakkosuosikkina tehtävään.
 Muita virkaa hakeneita olivat muun muassa apulaisosastopäällikkö  Janne Kuusela  ja yksikönjohtaja  Hanna Nordström  ministeriön sisältä. Puolustusvoimista tehtävästä olivat kiinnostuneita logistiikkalaitoksen kaupallinen johtaja  Lars-Christian Schauman  ja Merivoimien entinen komentaja, vara-amiraali (evp.)  Kari Takanen .
 Nykyään ministeriön kansliapäällikkönä toimii  Jukka Juusti . Hänen viisivuotiskautensa päättyi jo viime vuoden lopulla, mutta sitä jatkettiin vuodella hävittäjähankkeen vuoksi. Hallituksen odotetaan päättävän Hornet-hävittäjien seuraajista loppuvuoden aikana puolustusministeriön esityksen pohjalta.
 Kansliapäällikkö on ministeriön ylin virkamies.
 Lue lisää:
 Ylen tiedot: Puolustusministeriön kansliapäälliköksi nousee Esa Pulkkinen

Kenraaliluutnantti Esa Pulkkinen odotetusti puolustusministeriön uudeksi kansliapäälliköksi


Summary: Kunnanjohtaja Aki Heiskasen mukaan kunnanhallituksen puheenjohtaja kyseenalaisti mielenterveyspalkinnon perusteet.   Kunnanhallituksen puheenjohtaja ei halua kommentoida asiaa.

Hailuodon kunnanjohtaja  Aki Heiskanen  irtisanoutuu tehtävästään, asiasta kertoi ensimmäisenä  Rantalakeus .
 Heiskanen kokee saaneensa epäluottamuslauseen, kun kunnanhallituksen puheenjohtaja  Maarit Parrila  kyseenalaisti Hailuodon saaman valtakunnallisen  mielenterveyspalkinnon  perusteet ja kunnan työhyvinvoinnista annetun informaation.
 Vajaan tuhannen asukkaan saarikunta Hailuoto on tunnettu muun muassa perinteisistä  tikkuröijyvillapaidoistaan  ja Bättre folk -festivaalistaan. Sairaspoissaolojen pienentämisestä kunta on saanut julkisuutta jo  aiemminkin , kun mielenterveydestä johtuvat sairauslomat kääntyivät laskuun Hailuodossa.
 – Kunnanhallituksen kokouksessa kunnanhallituksen puheenjohtaja luetteli syytöksiä siitä, että Hailuodon kunta on leimattu mielenterveyssairaiden kunnaksi ja kunnan työntekijät mielenterveyshäiriöisiksi. Koin tämän niin epäoikeudenmukaisena ja murskaavana kokemuksena, että katsoin, että ehkä on parempi, että etsin muualta töitä, Heiskanen perustelee irtisanomisratkaisuaan.
 Heiskanen pitää erityisen nöyryyttävänä sitä, että syytökset esitti hänen oma esimiehensä julkisessa kokouksessa ison ihmisjoukon kuullen. Välikohtaus tapahtui kunnanvaltuuston kokouksessa 19. lokakuuta.
 Heiskanen on tehnyt kirjallisen ilmoituksen siitä, että hän koki valtuuston kokouksessa häirintää ja  epäasiallista kohtelua  (Hailuodon kunta).
 – Ehkä oikea reagointi tässä olisi ollut, että kunnanhallituksen puheenjohtaja olisi tullut kukkapuskan kanssa ja kiittänyt kunnan työntekijöitä hyvin tehdystä työstä ja siitä, että kunta on saanut hyvää mainetta maailmalla. Nyt reagointi oli ihan päinvastainen.
 Hailuodon kunnanvaltuusto saa pohdittavakseen, asettaako se väliaikaisen valiokunnan käsittelemään kunnanhallituksen johtajiston asemaa. Kunnanhallituksen puheenjohtaja Maarit Parrila ei halua tässä vaiheessa kommentoida asiaa.
 Tulevaisuudensuunnitelmia ei vielä ole
 Kunnanjohtaja Aki Heiskanen kertoo, että hän on saanut kuntalaisilta ja luottamushenkilöiltä hyvää palautetta työstään ja toiveen jatkaa tehtävässä. Hän ei kuitenkaan pyörrä irtisanomispäätöstään.
 Tulevaisuudensuunnitelmia Heiskasella ei vielä ole.
 – Kaikki on avoinna. Meillä on koti täällä Hailuodossa, eikä me olla tällä erää minnekään lähdössä.
 Aki Heiskasen vaimo  Pia Piispanen  työskentelee Hailuodon kunnan perusturvajohtajana.
 Kunnanjohtaja on jättänyt irtisanomisilmoituksensa kunnanhallitukselle, joka kokoontuu seuraavan kerran perjantaina 29. lokakuuta.

Mielenterveyspalkinnosta yllättävä jälkipyykki Hailuodossa, kunnanjohtaja irtisanoutuu: "Epäoikeudenmukainen ja murskaava kokemus"


Summary: Pahimpien korona-alueiden ravintolat ovat voineet välttää rajoitukset käyttämällä koronapassia.

Hallitus on päättänyt, että nykyiset ravintolarajoitukset jatkuvat marraskuun puoliväliin.
 Ravintolarajoituksia jatketaan pahimmilla epidemia-alueilla eli leviämisvaiheen alueilla. Rajoitukset koskevat Varsinais-Suomen, Satakunnan, Päijät-Hämeen, Pohjanmaan, Etelä-Pohjanmaan, Keski-Pohjanmaan ja Uudenmaan maakuntia 31.10. alkaen.
 Pahimpien korona-alueiden ravintolat ovat voineet välttää rajoitukset aukiolo- ja anniskeluaikoihin sekä asiakasmääriin käyttämällä koronapassia.
 Pääministeri  Sanna Marin  (sd.) sanoi sunnuntaina Ylen Pääministerin haastattelutunnilla, että uusia rajoitustoimia ei ole suunnitteilla. Marin  täsmensi keskiviikkona STT:lle , että rajoitusten jatkaminen on toinen kysymys.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) on suosittanut ravintolarajoitusten jatkamista.
 Hallitus  on aiemmin luvannut luopua  koronarajoituksista, kun 80 prosentin rokotuskattavuus 12 vuotta täyttäneiden joukossa saavutetaan.
 THL:n arvion mukaan tämä 80 prosentin rokotuskattavuus saavutetaan marraskuun alkupuolella eli ensi viikolla.
 *Uutista päivitetään
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin kello 23 asti.
 Lue lisää:
 Hallituslähteet: Puolueet yhtä mieltä siitä, että ravintolarajoituksia olisi syytä jatkaa marraskuussa
 Koronapassi on saanut nuoret aikuiset käymään rokotuksissa, alle 12-vuotiaille ei samaa rokoteannosta kuin aikuisille

Hallitus otti aikalisän: Nykyisiä ravintolarajoituksia jatketaan marraskuun puoliväliin


Summary: Suomen, Viron ja Romanian elpymissuunnitelmat hyväksyttiin EU-maiden valtiovarainministerien kokouksessa. Suomi saa ensin käyttöönsä 13 prosenttia elpymisrahoista eli noin 271 miljoonaa euroa.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

EU-maiden valtiovarainministerit ovat näyttäneet vihreää valoa Suomen elpymissuunnitelmalle. Suomi saa näin käyttöönsä ensimmäisen osuutensa EU:n elpymispaketista.
 Valtiovarainministerit keskustelivat Suomen suunnitelmasta videoyhteyden välityksellä. Virallinen päätös suunnitelman hyväksymisestä tehdään kirjallisesti.
 Hyväksymisen jälkeen Suomi saa ensin käyttöönsä 13 prosenttia elpymisrahoistaan eli noin 271 miljoonaa euroa. Kaikkiaan Suomi on saamassa arviolta 2,1 miljardia euroa EU:n suuresta elpymispaketista.
 EU-komission varapuheenjohtaja, latvialainen  Valdis Dombrovskis  kertoo Twitterissä, että Suomen lisäksi myös Viro ja Romania saivat hyväksyvän päätöksen elpymissuunnitelmistaan.
 Dombrovskisin mukaan kaikkiaan 22 maata on saanut hyväksyvän päätöksen elpymissuunnitelmistaan.
 Hän totesi viestissään myös, että suunnitelmat on nyt pantava viipymättä käytäntöön.
 Suomi maksaa yhteiseen rahastoon enemmän kuin saa. Valtiovarainministeriön viimeisimmän arvion mukaan Suomen maksuosuus tulee olemaan 5,3 miljardia euroa vuoden 2018 hinnoilla.
 Suomi maksaa osuutensa vuosina 2028-2058.
 * Juttu päivittyy.

Suomi saa käyttöön ensimmäisen osan EU:n elpymispaketista – EU-maat näyttävät vihreää valoa elpymissuunnitelmalle


Summary: Ranska uhkaa kieltää brittiläisten kalastusalusten lastin purkamisen satamissaan ja kiristää rajatarkastuksia. Ranska syyttää Britanniaa ranskalaisalusten syrjimisestä kalastuslupien myöntämisessä.

Ranskan ja Britannian kiista kalastusoikeuksista Britannian EU-eron jälkeen saa jälleen uusia kierroksia.
 Ranska uhkaa hankaloittaa Britannian kauppaa, ellei sen kalastusaluksille anneta nykyistä enemmän kalastuslupia Britannian vesille.
 Kiistan aikana Ranska on kiristänyt brittialusten valvontaa omilla vesillään.
 Torstaina ranskalaiset viranomaiset ottivat haltuunsa brittiläisen troolarin Ranskan aluevesillä ja saattoivat sen Le Havren satamaan. Ranskan mukaan aluksella ei ollut lupaa kalastukseen.
 1. Mitä Ranska uhkaa tehdä?
 Ranska uhkaa ensi tiistaista alkaen estää Britannian kalastusaluksia purkamasta lastiaan useissa Ranskan satamissa.
 Lisäksi Ranska aikoo lisätä rajatarkastuksia brittiläisille hyödykkeille, tiukentaa brittiläisten alusten turvallisuustarkastuksia ja lisätä tarkastuksia Britanniaan meneville ja sieltä tuleville kuorma-autoille.
 Ranska myös väläyttää mahdollisia jatkotoimia, kuten Englannin kanaalissa sijaisevan Britanniaan kuuluvan Jerseyn saaren sähköntoimitusten leikkaamista.
 2. Mitä toimista seuraa?
 Ranskan toimet iskisivät Britannian vientiin.
 Brittiläinen kalastusala vie suurimman osan tuotannostaan EU:hun, joten se on hyvin riippuvainen Ranskan satamista.
 Tiukentuneet tulli- ja rajatarkastukset toisaalta hidastaisivat Britannian kauppaa.
 3. Miten Britannia reagoi?
 Britannian brexitistä vastaava ministeri  David Frost  kirjoitti Twitter-tilillään pitävänsä Ranskan uhkauksia suhteettomina. Hän sanoi, että toimet eivät ole Britannian ja EU:n kauppasopimuksen ja kansainvälisen oikeuden?
 Julkilausuman mukaan Britannia vastaa asiaankuuluvalla ja harkitulla tavalla.
 Vaarana on, että kiistasta puhkeaa ensimmäinen kauppasota Britannian EU-eron jälkeen.
 4. Mistä kiista puhkesi?
 Kalastus  hiersi suhteita  jo ennen Britannian EU-eroa. Britannian aluevesien palauttaminen brittien omaan kontrolliin oli eroa ajaneen kampanjan keskeisiä lupauksia.
 Brexit nosti kiistelyn uudelle tasolle.
 Uusin riita puhkesi toimilupasäännöistä EU:n kalastusaluksille, jotka haluavat toimia Britannian ja Kanaalisaarten vesillä.
 Britannia ja sen Kanaalissa sijaitsevat itsehallinnolliset saaret Jersey ja Guernsey eivät viime kuussa antaneet lupia kymmenille ranskalaisille kalastusaluksille. Ranska pitää sitä Britannian ja EU:n kauppasopimuksen vastaisena. Kalastajat ovat valittaneet hankalasta lupabyrokratiasta.
 Britannian mukaan alukset eivät kyenneet todistamaan toimineensa aiemmin Britannian vesillä.
 5. Mikä muu tulehduttaa suhteita?
 Ranskaa ärsyttää, että Britannian hallitus yrittää muuttaa brexit-sopimusta Pohjois-Irlannin osalta.
 Maiden välejä hiertävät myös Englannin kanaalin yli Britanniaan pyrkivät siirtolaiset.
 Ranskaa vihastuttaa sekin, että Britannia teki Yhdysvaltain ja Australian kanssa AUKUS-turvallisuussopimuksen, jonka takia Ranska menetti valtavat sukellusvenekaupat Australiaan.
 AUKUS-sopimuksessa Australia siirtyi hankkimaan yhdysvaltalaista ydinasesukellusveneteknologiaa.

 Aiheesta aiemmin:
 Englannin ja Ranskan kalastuskiista ylikierroksilla – Ranska uhkasi katkaista Jerseyn sähköt ja Britannia lähetti partioveneitä kalastajien laineille  6.5.2021

Ranskan ja Britannian kalastuskiista uhkaa yltyä kauppasodaksi – mistä riidassa oikein on kyse? Lue vastaukset viiteen kysymykseen


Summary: Rakennusyhtiö SRV ennakoi, että Tampereen areena valmistuu ajallaan. Uuden areenan ensimmäiset tapahtumat ovat 3. ja 4. joulukuuta järjestettävät SM-liigan paikallisottelut.

Kolmas vuosineljännes oli haastava rakennusyhtiö SRV:lle. Tulosta heikensi muun muassa Tampereen areenan rakentamisen ennakoitua suuremmat kustannukset.
 Myös materiaalien hintojen nousu ja joidenkin hankkeiden aloitusten lykkääntyminen materiaalien saatavuusongelmien takia rasittivat tulosta.
 SRV julkisti osavuosikatsauksen torstaina.
 – Tampereen areenan loppuunsaattamiseen liittyy loppuvuoden aikana edelleen aikataulu- ja loppukustannusriskejä, vaikka työmaahenkilöstömme on hienosti saanut monta haastetta ratkottua syksyn aikana, toimitusjohtaja  Saku Sipola  kertoo katsauksessa.
 SRV:n talous- ja rahoitusjohtaja  Jarkko Rantala  sanoo Ylelle, että Tampereen areenan urakan kustannukset ovat kasvaneet, koska kesän ja syksyn aikana töitä on kiirehditty, jotta valmista tulisi aikataulussa. Tällä hetkellä SRV ennakoi, että areena valmistuu sovitun aikataulun mukaisesti.
 Tampereen areenayhtiö kertoi torstaina, että se on  irtisanonut nimisopimuksen Uros oy:n kanssa . Toimitusjohtaja  Marko Hurmeen  mukaan areenayhtiö ei ole saanut vastauksia keskeisiin kysymyksiin Uroksen taloudellisista epäselvyyksistä.
 Areena aloittaa toimintansa nimellä Tampereen Kannen areena. Areenan nimeksi ei siis tule Uros Live, kuten aiemmin oli tarkoitus.
 Areenan ensimmäiset tapahtumat ovat 3. ja 4. joulukuuta järjestettävät SM-liigan paikallisottelut. Avajaisia vietetään 15. joulukuuta.
 Lue lisää:
 Uros oy sai potkut – Tampereen Kannen areenan toimitusjohtajan mukaan uutta nimisponsoria ei kiirehditä, katso suora lähetys 11.40

Tampereen areena rasitti rakennusyhtiö SRV:n tulosta: aikataulun kiinni kiriminen aiheutti lisäkustannuksia


Summary: Berliinistä on tullut houkutteleva kiinteistösijoitusten kohde, ja vuokrahinnat ovat nousseet jyrkästi. Syyskuisella kansanäänestyksellä haluttiin siirtää julkiseen omistukseen jopa 240 000 asuntoa.

Kun saksalainen tekstiilitaiteilija  Andrea Milde , 58, palasi neljä vuotta sitten perheineen takaisin kotimaahansa, vastassa oli Berliinin huutava asuntopula.
 Espanjassa yli kaksikymmentä vuotta viettäneen paluumuuttajan, hänen puolisonsa  Juan Sanchezin  sekä tuolloin 15-vuotiaan poikansa  Ulisesin  ensiasunto oli 25 neliömetrin yksiö.
 Aiemmin edullisena tunnetun Berliinin vuokrahinnat ovat kaksinkertaistuneet kymmenessä vuodessa, eikä asukkaiden palkkataso ole pysynyt perässä.
 Nyt esimerkiksi useilla taiteilijoilla ja kulttuurialan ihmisillä ei ole enää varaa asua kaupungissa, Milde kertoo Ylelle videopuhelussa.
 – Tänne on haluttu tulla ainutlaatuisen kulttuurin ja erityisen yhteisöelämän vuoksi. Ennen oli mahdollista tulla ja mennä tietäen, että aina löytää uuden työn ja asunnon.
 Useat osoittavat syyttävällä sormella suuria kiinteistöyhtiöitä, jotka ovat ostaneet kaupungilta ja yksityisomistajilta merkittävän määrän asuntoja.
 Milde on yksi yli miljoonasta turhautuneesta berliiniläisestä, jotka ilmaisivat syyskuussa haluavansa muutosta tilanteeseen asuntojen pakkolunastamista vaativassa  kansanäänestyksessä .
 "Asumisen kaltainen perustarve on annettu Berliinissä kiinteistösijoittajien käsiin", saksalainen Andrea Milde sanoo. Philip Kaufmann
 "Kilpailussa pärjää saksalaisella sukunimellä"
 " Pakkolunastakaa Deutsche Wohnen & Co " -kampanja vaatii lakimuutosta vuokra-asuntojen siirtämiseksi julkiseen omistukseen kiinteistöyrityksiltä, joitka omistavat yli 3 000 asuntoa.
 Näitä ovat esimerkiksi kampanjan nimessäkin esiintyvä Deutsche Wohnen sekä Vonovia, joilla on hallussaan satoja tuhansia asuntoja.
 Berliinin väkiluku on kasvanut kymmenessä vuodessa noin 200 000 asukkaalla. Samalla kaupungissa on noin 200 000 asunnon vaje,  kiinteistöfirma Guthmann arvioi . Vaikka Berliinin vuokrataso ei ole yhtä kallis kuin esimerkiksi Münchenissä, se nousee nopeammin kuin muualla Saksassa.
 Berliini gentrifioituu nopeasti. Samalla vuokra-asunnoista on kova kilpailu - yksittäinen asunto voi saada jopa satoja hakemuksia päivässä. Felipe Trueba / EPA
 Tämä on johtanut valtavaan kilpailuun vuokra-asunnoista – noin 80 prosenttia kaupungin 3,6 miljoonasta asukkaasta asuu vuokralla.
 Milden mukaan kilpailussa pärjäävät ne, joilla on saksalainen sukunimi – tilanne voi olla vaikea erityisesti Euroopan ja Pohjois-Amerikan ulkopuolelta tuleville. Myös Milden espanjalainen puoliso Juan, joka muutti Berliiniin muun perheen edellä, sai etsiä asuntoa puolitoista vuotta.
 – Berliinissä yleinen neuvo ulkomaalaiselle on, että asunnon etsimiseen kannattaa ottaa mukaan saksalainen ystävä, Milde sanoo.
 Milde kertoo, että yksiössä asuminen oli vaikeaa erityisesti perheen teini-ikäiselle pojalle. Luokkakavereiden vanhemmilla, jotka itse olivat aloittaneet elämänsä Berliinissä vuosikymmeniä aiemmin, oli suuremmat asunnot joihin mahtui ystäviä yökylään.
 Andrea Milde, Ulises Sanchez-Milde ja Juan Sanchez kotonaan Berliinissä. Milden mukaan asuntojen hankintaa ei vaikeuta ainoastaan niiden pula, vaan myös monimutkainen byrokratia ja huijaukset. Marie Jecke
 Perheen nykyisen asunnon kohdalla kävi Milden mukaan tuuri – kaksion löytymiseen kului vain puoli vuotta. Asunto kävi kolmehenkiselle perheelle kuitenkin ahtaaksi koronapandemian aikana, kun työt siirtyivät kotiin.
 – Meillä on käytännössä kaksi yksiötä, toinen minulle ja Juanille ja toinen Ulisesille ja tyttöystävälle. Keittiö toimii kohtaamispaikkana, Milde kuvailee.
 – Pärjäämme, mutta halutessamme emme voisi muuttaa.
 Kansanäänestyksestä poliittista painetta
 Pakkolunastamisella halutaan pitää vuokrahinnat kohtuullisempana. Esimerkiksi useat poliitikot ja suuret kiinteistöfirmat kuitenkin argumentoivat, että mahdolliseen pakkolunastamiseen käytettävällä rahalla pitäisi yksinkertaisesti rakentaa uusia asuntoja.
 – Meidän on tehtävä molemmat. Pakkolunastaminen on ensimmäinen askel, Milde katsoo.
 Äänestystulos ei ole laillisesti sitova. Asuntojen pakkolunastaminen on herättänyt poliittista vastustusta, ja sen uskotaan kohtaavan useita oikeudellisia esteitä.
 Berliinissä tehtyjen kiinteistösijoitusten arvo oli The Guardianin mukaan vuosina 2007-2020 enemmän kuin Pariisissa ja Lontoossa yhteensä. Filip Singer / EPA
 Päätyipä hanke laiksi tai ei, miljoonan ihmisen kannanotto lisää poliittista painetta asuntopulan ratkaisemiseksi. Esimerkiksi vuokra-asuntojen pakkolunastamista vastustava, pormestariksi nouseva sosiaalidemokraattien  Franziska Giffey  on todennut, että kansanäänestyksen tulosta tulisi kunnioittaa.
 – On poliittinen vastuu taata kansalaisten perusoikeudet, ja kunnollinen asuminen on perusoikeus. Kansanäänestys oli erittäin suuri kyllä muutoksen puolesta, mistä olen hyvin ylpeä, Milde sanoo.
 Kansalaisaloite Deutsche Wohnen & Co. enteignen -kansalaisaloite sai taakseen 343 000 allekirjoitusta. Kansanäänestyksen järjestämiseen tarvitaan 170 000 allekirjoitusta. Aloite sai kansanäänestyksessä 56 prosentin kannatuksen. Äänestäneistä 39 prosenttia vastusti sitä. Yhtenä vaatimuksena on, että vuokra-asunnot lunastettaisiin markkinahintaa huomattavasti alemmalla hinnalla. Aloitteen perusteena käytetään Saksan perustuslakia, jonka mukaan "kiinteistö edellyttää vastuuta" ja "sen käytön on palveltava yleistä etua". Pakkolunastuksen kohteena olisi yhteensä yli 240 000 asuntoa, eli noin 11 prosenttia Berliinin vuokra-asunnoista.
 Lue myös:
 Marcus, 32, asuu kimppakämpässä eikä tunne ketään, joka omistaisi asunnon Berliinissä – näin Euroopassa sinnitellään, kun vuokrat nousevat pilviin
 Monessa saksalaiskylässä ei toimi edes Youtube – yhä useampi berliiniläinen haluaa maalle, mutta vain jos Saksa saa nettiyhteydet kuntoon

Andrea muutti miehensä ja teinipoikansa kanssa yksiöön – miljoona asuntopulaan kyllästynyttä berliiniläistä vaatii asuntojen pakkolunastamista


Summary: Latvia teki EU-maille virallisen avunpyynnön maan koronatilanteen huonontumisen takia eilen keskiviikkona. STM:stä arvioidaan, että Suomi aikoo vastata avunpyyntöön, mutta vielä ei ole varmaa, kuinka paljon apua voidaan tarjota.

Suomi aikoo vastata Latvian avunpyyntöön, jonka maa on tehnyt huonontuneen koronatilanteen takia, erityisasiantuntija  Lasse Ilkka  STM:n turvallisuus ja terveysosastolta kertoi Ylen Radio Suomen päivässä.
 Latviassa sairaalahoidossa olevien potilaiden määrä pomppasi maanantaina yli 1 400:aan. Kansainvälisen avun pyytämisen rajaksi Latvia oli määritellyt 3 000 sairaalapotilasta.
 STM:n erityisasiantuntija Lasse Ilkka kertoo, että Suomi sai Latvian virallisen avunpyynnön EU:n pelastuspalvelumekanismin kautta eilen. Latvia pyytää lääkintälaitteita. Esimerkiksi Ruotsi on ilmoittanut avustavansa Latviaa lähettämällä maahan muun muassa 120 hengityskonetta.
 – Me olemme eilinen selvitelty, mitä voisimme heille tarjota. Meillä on mahdollisuuksia pieni määrä joitakin lääkintälaitteita sinne todennäköisesti saada lähetettäväksi. Suojavarusteita on mahdollisesti myös, jos heillä on tarvetta, mutta siitä ei ole vielä tietoa, onko varusteista heillä tarvetta, Ilkka sanoo.
 Hänen mukaansa Latvia pyytää lääkintälaitteita nimenomaan sairaalahoidon ja tehohoidon tarpeeseen, koska maassa sairaalakuormitus on edelleen "erittäin kovaa".
 Ilkka arvioi, että Suomella on sairaalatarvikkeita varastoissa runsaasti lähetettäväksi, mutta lääkintälaitteita taas ei ole kovinkaan paljoa ylimääräisenä. Siksi lääkintälaitteiden määrä, mitä Latviaan pystytään lähettämään, tulee olemaan pieni.
 Päätös siitä, kuinka paljon Suomi pystyy avustamaan Latviaa lääkintälaitteilla ja sairaalatarvikkeilla selviää Ilkan mukaan jo tämän päivän aikana. Asian ratkaisevat yhdessä STM ja Sisäministeriö.
 Ilkan mukaan Suomi ei ole joutunut tekemään vastaavia avunpyyntöjä EU:n pelastuspalvelumekanismin kautta koronapandemian aikana.

STM: Suomi aikoo vastata koronan takia hädässä olevan Latvian avunpyyntöön lääkintälaitteista


Summary: Pohjois-Karjalassa on jo nyt yksi toimija, Siun sote. Pohjois-Savossa sen sijaan on hiottava yhteen 18 eri toimijaa. Uudet hyvinvointialueet aloittavat reilun vuoden kuluttua.

Pohjois-Karjalan sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymä, Siun sote

Uudet  hyvinvointialueet  aloittavat reilun vuoden kuluttua ja niiden hoidettavaksi siirtyvät myös sosiaalipalvelut. Palveluihin kuuluvat esimerkiksi päihde- ja mielenterveystyö, kotipalvelu ja kotihoito sekä kasvatus- ja perheneuvonta.
 Kaikki nämä palvelut halutaan uudistuksessa tarjolle yhden luukun kautta ja matalalla kynnyksellä.
 Varhaisen tuen merkitys korostuu jatkossa nykyistä selvästi enemmän, jotta ongelmat eivät ehtisi kasvaa liian suuriksi. Tätä ainakin tavoitellaan.
 – Sosiaalipalveluissa oleellinen asia on siinä, että niitä käyttävät ihmiset tarvitsevat usein monenlaisia palveluita samanaikaisesti ja siksi tuen täytyy olla riittävä, korosti ympäristö- ja ilmastoministeri  Krista Mikkonen  hyvinvointialueen ministerikierroksella Kuopiossa keskiviikkona.
 Pohjois-Savossa sosiaalipuolen uudistuksen valmistelusta vastaava  Mari Antikainen  korostaa saavutettavuutta. Esimerkiksi hän nostaa lapsiperheiden kotipalvelun.
 – Palvelut toteutetaan koko alueella samoin periaattein ja alueen jokaisella asukkaalla on mahdollisuus saada palveluita samalla tavalla olipa se sitten omaa tuotantoa, palvelusetelituotantoa tai ostopalveluja, toteaa Antikainen.
 Varhaisen avun ajatellaan laskevan tulevaisuudessa sosiaali- ja terveyspalvelujen kuluja, kun ongelmat eivät pääse muodostumaan liian suuriksi – ja kalliiksi.
 Uusien hyvinvointialueiden päättäjät valitaan  aluevaaleissa , jotka järjestetään 23.1.2022.
 .
 Ympäristö- ja ilmastoministeri Krista Mikkonen uskoo, että varhainen, yhdeltä luukulta annettava apu pienentää kustannuksia. Sami Takkinen / Yle
 Ikääntyvä väestö tuo vanhuspalvelut tärkeään rooliin
 Lähtökohdat uudistukselle ovat maakunnissa erilaiset. Itä-Suomessa eroja on esimerkiksi Pohjois-Savon ja Pohjois-Karjalan välillä. Jälkimmäisessä sosiaali- ja terveyspalveluja on jo nyt tuotettu yhden toimijan kautta, kun koko maakunnassa on jo pitkään toiminut Siun sote.
 Pohjois-Savossa työtä riittää jo toimijoiden yhtenäistämisessä, sillä järjestäjiä on 18. Haasteen myöntävät sekä sotetyöryhmässä mukana oleva Mikkonen että Kuopion kaupungilla perusturvajohtajana työskentelevä Mari Antikainen.
 Sosiaalipalvelujen osalta haasteena molemmissa maakunnissa on ikääntyvä väestö, jonka myötä vanhuspalvelut ovat myös uusilla hyvinvointialueilla tärkeässä roolissa.
 Kuopion kaupungin perusturvapäällikkö Mari Antikainen on uudistuksen sosiaalipuolen vastuuvalmistelija Pohjois-Savossa. Sami Takkinen / Yle
 Lisäksi esiin nousee Pohjois-Savon heikot mielenterveyspalvelut, jotka ovat huolestuttaneet laajasti. Hiljattain esimerkiksi Kuopion kaupunki sai Itä-Suomen aluehallintovirastolta tiukan määräyksen saattaa  lasten ja nuorten mielenterveyspalvelut lainmukaisiksi .
 Mikkonen uskoo, että hyvinvointialueen idea yhdestä toimijasta ratkaisee ongelman.
 – Jatkossa ei voi tulla sellaista tilannetta, että avun tarvitsija sysätään jonkun toisen harteille. Katkosta ja muuria ei tule siihen, puhutaanko perus- vai erikoispalveluista tai siitä, kuka palvelun tarjoaa.
 Pohjois-Karjalassa jo nyt toimineen Siun soten osalta Mikkonen nostaa esiin rahoituksen turvaamisen.
 – Rahoitus kasvaa maakunnassa uudistuksen myötä ja silloin voidaan varmistaa, että palveluketjut ovat sujuvia.
 Joensuulaiset huolissaan työvoiman saatavuudesta
 Kyselykierros Joensuun Rantakylässä paljastaa, että palveluiden toimivuutta pidetään tärkeänä.  Sinikka Puustinen  miettii, mahtaako aluehallinnon uudistus lopulta näkyä ruohonjuuritasolla mitenkään.
 – Otetaan esimerkiksi asumispalvelut. Jo nyt on hoitajista puutetta. Millä taikasanalla heitä aletaan saada lisää, Puustinen kysyy.
 Joensuulainen Sinikka Puustinen ihmettelee, millä taikasanalla työvoimaa saadaan esimerkiksi asumispalveluihin lisää. Ari Haimakainen / Yle
 Teemu Kaikkonen  ja  Juha Ratilainen  nostavat esille  nuorten lisääntyneet mielenterveysongelmat  ja korostivat niiden hoitamisen tärkeyttä.
 – En tiedä, tuovatko hyvinvointialueet siihenkään mitään muutosta. Terveisinä päättäjille sanoisin, että hoitakaa homma – mutta onhan se tietysti rahastakin kiinni, Ratilainen pohtii.
 Ministeri Krista Mikkonen ja uudistuksen sosiaalipalvelujen vastuuvalmistelija Mari Antikainen tunnistavat huolen työvoimapulasta. Antikainen myöntää, että henkilöstön saatavuus on kriisiytynyt nopeammin kuin osattiin odottaa.
 Hän uskoo, että tilanteeseen voidaan vaikuttaa esimerkiksi hyvällä työnantajakuvalla ja työhyvinvointiin panostamisella.
 Lue lisää:
 Mistä aluevaltuutetut oikein päättävät? Kysyimme sotepomolta 5 kysymystä aluevaaleista
 Historiallinen sote-uudistus hyväksyttiin eduskunnassa – katso täältä, miten kansanedustajat äänestivät

Kun uudet hyvinvointialueet aloittavat, myös sosiaalipalvelut tarjotaan yhdeltä luukulta – Itä-Suomen maakunnissa lähtötilanteissa hurja ero


Tampereen Monitoimiareenan hallitus on irtisanonut nimisopimuksen Uros oy:n kanssa. Päätöksen myötä areena jatkaa toimintaansa aiemmalla nimellään  Tampereen Kannen areena .
 Yritys perustelee päätöstään Uros oy:n heikolla taloudellisella tilanteella, sekä yrityksen saamalla negatiivisella julkisuudella.
 – Uros oy:n saama julkisuus on liitetty vahvasti ja negatiivisesti myös areenaan. Lisäksi nimikumppanin taloudellisesta asemasta julki tulleet tiedot ovat aiheuttaneet vakavan epäilyn siitä, onko yhtiöllä kykyä vastata nimisopimuksen mukaisista velvoitteistaan jatkossa. Näiden syiden vuoksi areenayhtiö ei näe mahdollisuuksia yhteistyön jatkamiselle, joten tässä tilanteessa päätös on nähdäksemme ainoa oikea, areenayhtiön toimitusjohtaja  Marko Hurme  kertoo tiedoteessa.
 Teknologiayhtiö Urokses on jättänyt maksamatta jopa pieniä laskuja. Urokselta vaaditaan myös yli 15 miljoonan euron velkasaatavia käräjäoikeudessa. Teknologiayhtiö Urosta uhkaa myös selvitystila tai poisto kaupparekisteristä.
 Yhtiö kertoo saaneensa yhteydenottoja yrityksiltä, jotka ovat tarjoutuneet yhteistyöhön väistyvän Uros oy:n tilalle. Uutta yhteistyökumppania ei kuitenkaan ole vielä valittu. Huolimatta viimeaikaisista selkkauksista Tampereen Kannen areena kertoo avausvalmistelujen sujuvan aikataulussa.
 Uutinen päivittyy.
 Voit keskustella aiheesta 29.10.2021 kello 23:een asti.

Uros oy sai potkut – Tampereen areena jatkaa nimellä Tampereen Kannen areena


Summary: Etelä-Savossa Rantasalmen keskustassa on tapahtunut kohtalokas liikenneonnettumuus torstai-aamuna. Liikenne kulkee onnettomuuspaikalla toistaiseksi yhtä kaistaa.

Yksi henkilö on menehtynyt Rantasalmella torstaiaamuna sattuneessa liikenneonnettomuudessa.
 Poliisin tiedotteen mukaan, Rantasalmen keskustassa Ohitustiellä aamuyhdeksän aikaan sattuneessa onnettomuudessa jalankulkija on jäänyt rekan alle ja menehtynyt.
 Poliisi selvittää tapahtumien kulkua ja ohjaa liikennettä, joka kulkee onnettomuuspaikalla toistaiseksi yhtä kaistaa.
 Poliisi tiedottaa asiasta myöhemmin lisää.
 Juttua täydennetään.

Jalankulkija jäi rekan alle ja menehtyi Rantasalmella


Summary: THL:n Tupakkatilasto 2020:n mukaan noin 12 prosenttia aikuisista tupakoi päivittäin. Naisten tupakointi kääntyi nousuun. Nuuskan käyttö on yleisintä nuorilla miehillä.

Suomalaisten päivittäinen tupakointi on jatkanut vähenemistään, joskin väheneminen on epätasaista eri väestöryhmissä, selviää Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen aamulla julkaisemasta Tupakkatilasto 2020:stä.
 Tilaston mukaan suomalaisista 20–64-vuotiaista noin 12 prosenttia tupakoi päivittäin vuonna 2020. Miehistä 14 prosenttia ja naisista 11 prosenttia tupakoi päivittäin. Miesten tupakointi on vähentynyt vuodesta 2019, naisten puolestaan hiukan noussut.
 Pitkällä aikavälillä molempien sukupuolten tupakointi on vähentynyt reilusti, miehillä vielä naisia enemmän. Vielä vuosituhannen vaihteessa miehistä kärytti liki 30 prosenttia ja naisista noin 20 prosenttia.
 Myös nuorten (14–20-vuotiaat) päivittäinen tupakointi on jatkanut vähenemistään, mutta se johtuu pääsääntöisesti tyttöjen tupakoinnin laskusta. Pojista seitsemän prosenttia ja tytöistä viisi prosenttia tupakoi päivittäin vuonna 2021.
 Eläkeikäisistä (65–84-vuotiaat) seitsemän prosenttia tupakoi päivittäin, miehistä kahdeksan prosenttia ja naisista viisi prosenttia. Eläkeikäisten tupakoinnissa ei ole tapahtunut merkittäviä muutoksia viime vuosina.
 Nuoret miehet nuuskaavat
 Nuuskan käyttö on yleistynyt miehillä. Suomalaisista 20–64-vuotiaista miehistä noin seitsemän prosenttia nuuskasi päivittäin vuonna 2020, mikä on kaksi prosenttiyksikköä enemmän kuin vuonna 2019. Naisista vain prosentti nuuskasi päivittäin vuonna 2020.
 Yleisintä nuuskaaminen oli 20–34-vuotiaiden miesten ikäryhmässä, joista 12 prosenttia nuuskasi päivittäin. Päivittäin tai satunnaisesti ilmoitti nuuskaavansa joka viides 20–34-vuotiaista miehistä.
 Nuorten 14–20-vuotiaiden päivittäinen nuuskaaminen näyttää pääsääntöisesti vähenevän. Vuonna 2021 päivittäin nuuskaa käytti 14–20-vuotiaista viisi prosenttia, prosenttiyksikön vähemmän kuin vuonna 2019.
 Ammattiin opiskelevilla pojilla nuuskan päivittäinen käyttö väheni eniten vuoteen 2019 verrattuna. Ammattiin opiskelevilla tytöillä sen sijaan päivittäinen nuuskan käyttö hieman lisääntyi. Lukioissa ja peruskouluissa nuuskaus oli harvinaisempaa kuin ammatillisissa oppilaitoksissa.
 Sähkötupakoijia vähän
 Tilastoraportin mukaan sähkösavukkeita käytti päivittäin prosentti 20–64-vuotiaista miehistä ja alle prosentti naisista vuonna 2020. Myös nuorilla sähkösavukkeiden säännöllinen käyttö on pääsääntöisesti vähäistä, lukuun ottamatta ammattiin opiskelevia poikia, joista neljä prosenttia käytti sähkösavukkeita.
 Kympin haamuraja lähestyy
 Ylen laskelmien mukaan päivittäin tupakoivia on Suomessa puolisen miljoonaa ja askeja kuluu normikäryttäjältä keskimäärin noin 400 vuodessa eli reilu aski päivässä. Lompakko kevenee vuodessa muutaman etelänmatkan verran, 3 500–4 000 euroa.
 Savukeaski maksaa nyt keskimäärin yli yhdeksän euroa, ja kymmenen euron haamuraja rikkoutuu näillä näkymin reilun vuoden kuluttua veronkorotusten seurauksena. Valtiolle kertyy tupakkakaupasta tuloja noin 1,5 miljardia euroa tänä vuonna. Sillä katetaan reilu kolme prosenttia valtion tämän vuoden menoista.
 Oletko sinä lopettanut tupakoinnin viime vuosien aikana? Haluaisitko lopettaa? Voit keskustella aiheesta 29.10. klo 23:een saakka.

Päivittäinen tupakointi väheni – nuuskaaminen yleistyi


Summary: Noin neljäsosa Suomen energiahakkeesta on tuontitavaraa, ja suurin osa tulee Venäjältä. Venäjä haluaa lopettaa raakapun tuonnin Saimaan kanavan kautta

Venäjä ilmoitti yllättäen runsas kuukausi sitten lopettavansa marraskuun alusta lähtien raakapuun vientikuljetukset Venäjältä Suomeen Saimaan kanavan kautta. Ilmoitus tuli Suomelle täytenä yllätyksenä.
 Asiaa on sen jälkeen pohdittu Venäjän ja Suomen virkamiesten sekä poliitikkojen yhteisissä tapaamisissa. Viimeksi asia nousi esille Suomen ja Venäjän ulkoministereiden Pekka Haaviston ja Sergei Lavrovin  tapaamisessa Norjassa .
 Suomea tyydyttävää ratkaisua asiaan ei kuitenkaan ole saatu.
 Suomen ja Venjän ulkoministerit Pekka Haavisto ja Sergei Lavrov eivät päässeet Norjassa yhteisymmärrykseen Saimaan kanavan kuljetuksista.  Venäjän Ulkoministeriö / AOP
 Seuraavaksi asiaa saattaa nousta esille Suomen ja Venäjän presidenttien perjantain tapaamisessa Moskovassa.
 Venäjä on jo aikaisemmin ilmoittanut lopettavansa havuraakapuun viennin Suomeen tammikuun alussa.
 Itänaapurin yllätyksenä ja osin nopealla aikataululla tulleet päätökset nostavat esille erityisesti Itä-Suomen riippuvuuden Venäjän puu-, ja energiatoimituksista sekä kulkuväylistä.
 Ei vielä suurta merkitystä
 Sinällään rajoitukset eivät vielä aiheuta suuria ongelmia Suomen metsäteollisuudelle tai kuljetuksille. Tämä johtuu siitä, että noin 75 prosenttia Suomen raakapuun tuonnista Venäjältä on koivukuitupuuta ja haketta, joiden tuonti siis jatkuu Venäjältä.
 Saimaan kanavan tuontikuljetusten loppuminen kuitenkin siirtää suuria määriä puuta rautateille ja kumipyörille, mikä aiheuttaa ongelmia esimerkiksi jo nyt ruuhkaisilla ratapihoilla.
 43 kilometriä pitkä Saimaan kanava yhdistää Itämeren ja Saimaan.  Yle
 Tämän lisäksi havuraakapuuta on etsittävä kotimaisista metsistä ja muualta maailmasta, vaikka Baltiasta.
 Haketuonti uhka energiahuollolle
 Venäjän yllättävien päätösten uhka koskee erityisesti energiahaketta, jonka käytöstä Suomessa jo noin neljäsosa on tuontitavaraa. Suurin osa energiahakkeesta tulee Venäjältä.
 Jo neljännes Suomen energiahakkeesta on tuontitavaraa ja suurin osa siitä tulee Venäjältä. Kare Lehtonen / Yle
 Metsäteollisuus ry:n mukaan Venäjällä on jo käyty keskustelua hakkeen vientirajoituksista.
 – Asian ovat nostaneet esille eräät Venäjän lastulevyteollisuuden yritykset. Meillä ei kuitenkaan ole tiedossa, että Venäjällä olisi tällä hetkellä suunnitelmia rajoittaa hakkeen vientiä, Metsäteollisuus ry:n Venäjän asioiden päällikkö  Juha Palokangas  sanoo.
 Palokangas uskoo, että venäläiset lastulevyteollisuuden yritykset haluavat rajoittaa hakeraaka-aineensa hinnannousua Venäjällä ehdottamalla vientirajoituksia. Venäläisen hakkeen kysyntä Suomesta on ollut kovassa kasvussa sen jälkeen, kun Suomessa alettiin ajamaan alas turpeen energiakäyttöä.
 Tästä kertoo se, että energiahakkeen tuonti Suomeen on nelinkertaistunut vuodesta 2015. Nykyään jo noin neljännes Suomen polttamasta hakkeesta on tuontihaketta ja suurin osa siitä tulee Venäjältä.
 – Olisi pitänyt nähdä näitä vaikutuksia energiaomavaraisuuteen, kun Suomessa linjattiin turvetuotannon alasajosta. Olemme nyt enemmän tai vähemmän tuontiriippuvaisia hakkeesta, Metsäteollisuus ry:n Venäjän asioiden päällikkö Juha Palokangas sanoo.
 Lahti Energia: Ei vaikutusta
 Tuontihaketta käytetään Suomessa merkittäviä määriä suurienkin kaupunkien energiahuollossa. Esimerkiksi Lahti Energia korvasi vuonna 2019 kivihiilivoimalaitoksensa biovoimalaitoksella. Se polttaa haketta, josta 10–15 prosenttia tulee Venäjältä.
 Yritys vakuuttaa, että Venäjältä tuleva hake ei ole ongelma, vaikka tuonti lakkaisikin.
 – Voimme tarpeen tullen korvata sen käyttämällä enemmän kierrätyspolttoainetta eli jätteenpoltolla, sanoo Lahden Energian toimitusjohtaja  Jouni Haikarainen .
 Suurempana ongelmana hän näkee hakkeen hinnannousun, jos kotimainen kysyntä jatkaa edelleen kasvuaan. Tästä onkin jo ollut merkkejä.
 Lue lisää:   Kotimaista energiaturvetta korvataan nyt tuontihakkeella – hakkeen kova kysyntä voi kasvattaa monen lämpölaskua
 Saimaan kanavan investoinnit uuteen valoon
 Venäjän raakapuun vientirajoituksella on suuri merkitys kanavan toimintaan, koska raakapuun tuonti Venäjältä on käsittänyt noin 30 prosenttia kanavan kuljetuksista.
 Suomi on lähivuosina investoimassa noin 90 miljoonaa euroa  kanavan sulkujen laajentamiseen . Tarkoituksena on, että kanavassa pystyisi kulkemaan suurempia aluksia.
 Venäjän päätös on nyt herättänyt kysymyksen investoinnin järkevyydestä, jos 30 prosenttia kanavan liikennemäärästä putoaa pois.
 Etelä-Karjalassa kanavainvestoinnin järkevyyteen uskotaan yhä.
 – Ilman muuta kannattaa edelleen investoida. Missään tapauksessa Saimaan kanavan toimintaedellytykset eivät riipu siitä, millä tavalla puuta Venäjältä tulee Suomeen, Etelä-Karjalan maakuntajohtaja  Satu Sikanen  vakuuttaa.
 Merkitystä jopa EU:n huoltovarmuudelle
 Venäjän asettama Saimaan kanavan vientirajoitus on kuitenkin ikävä yllätys erityisesti Itä-Suomelle. Se on tehnyt selväksi, että keskeinen osa alueen kuljetuksista on riippuvainen Venäjästä.
 Saimaan kanavan kautta kuljetettiin vuonna 2019 noin miljoona tonnia tavaraa.
 Saimaan kanavan kautta kulkee myös EU:n ainoan fosfaattikaivoksen Yaran Siilinjärven kaivoksen lannoitteita.  Sami Takkinen / Yle
 Venäjä on osoittanut, että se voi rajoittaa tai jopa estää kuljetuksia Saimaan kanavalla. Asialla on merkitystä myös Euroopan unionille, koska Saimaan kanavan kautta kulkee myös EU:n huoltovarmuuden kannalta tärkeitä kuljetuksia.
 Tällaisia ovat esimerkiksi lannoitteet. Siilinjärvellä sijaitsee norjalaisen Yaran omistama Euroopan unionin ainoa fosfaattikaivos. Siellä tehtävät fosforilannoitteet ovat tärkeitä Euroopan lannoiteomavaraisuudelle.
 Yaran mukaan nämäkin kuljetukset voidaan tarvittaessa siirtää rautateille.
 Lue seuraavaksi:   Suomella on vuokrattuna 20 km pitkä alue Venäjältä – ainutlaatuista koko maailmassa

Itänaapurin salamapäätökset nostivat esiin Suomen Venäjä-riippuvuuden – suuri vaikutus kuljetuksiin sekä energia- ja raaka-ainetoimituksiin


Summary: Nuuskaa on tuotu kuormalavoittain Virosta Helsinkiin, ja Tulli epäilee, että tuotteita on varastoitu vuokrattuihin tiloihin ja kontteihin pääkaupunkiseudulla. Rikollisten epäillään välttäneen rikostensa ansiosta noin viiden miljoonan euron verot.

Tulli on selvittänyt viime ja tämän vuoden aikana useaa nuuskan salakuljetukseen ja levitykseen liittyvää rikoskokonaisuutta, joissa on tehty useita miljoonia euroja rikollista rahaa.
 Esitutkintojen aikana nuuskaa on takavarikoitu useita tuhansia kiloja, pääasiassa pääkaupunkiseudulla. Rikollisten epäillään välttäneen rikostensa ansiosta noin viiden miljoonan euron verot.
 Nuuskaa on tuotu kuormalavoittain Virosta Helsinkiin, ja Tulli epäilee, että tuotteita on varastoitu vuokrattuihin tiloihin ja kontteihin pääkaupunkiseudulla.
 Rikoksesta epäillään yhteensä 53:a henkilöä, jotka ovat Suomen, Viron, Latvian ja Liettuan kansalaisia. Rikosnimikkeinä ovat salakuljetus, törkeä veropetos ja laiton tuontitavaraan ryhtyminen.
 Suomen tulli on tehnyt esitutkinnassa yhteistyötä Viron tullin kanssa pysäyttäessään kuorma-autoja Helsingin ja Tallinnan satamissa.
 Tullin mukaan nuuskan salakuljetustoiminta on ollut suunnitelmallista ja sitä epäillään johdetuksi ulkomailta käsin, jonne myös nuuskan myynnistä saadun laittoman rahan oletetaan päätyneen. Maahantuotujen nuuskien epäillään olevan peräisin Ruotsista, josta ne ovat kuljetettu Keski-Euroopan kautta Baltiaan ja lopulta Suomeen.
 Tapausten esitutkinnoissa on paljastunut myös muita vakavia rikoksia, kuten törkeä huumausainerikos, törkeä rahanpesu sekä ampuma-aserikos.
 Nuuskatakavarikointien yhteydessä on takavarikoitu myös useita satoja kiloja nikotiiniannospusseja, jotka vahvan luokitellaan reseptilääkkeiksi. Toisin kuin nuuska, nikotiiniannospussit eivät sisällä tupakkaa.

Tulli paljasti laajoja nuuskan salakuljetusrinkejä pääkaupunkiseudulla – nuuskaa takavarikoitu tuhansia kiloja ja rikoshyöty miljoonia euroja