Summary: Yhdellä hyvinvointialueella voi olla käytössä jopa tuhat erilaista tietojärjestelmää. Liian pieni rahoitus voi hidastuttaa järjestelmien yhteensovittamista vuosiksi.

Sote-uudistuksen takia hyvinvointialueet joutuvat sovittamaan yhteen jättimäisen määrän erilaisia tietojärjestelmiä. Kun uudet hyvinvointialueet aloittavat toimintansa tammikuussa 2023, on tärkeimpien tietojärjestelmien silloin toimittava.
 Yle kysyi hyvinvointialueiden ICT-valmistelijoilta, kuinka paljon rahaa alueet tarvitsevat välttämättömien tietoteknisten muutosten toteuttamiseen. Kaikki 21 hyvinvointialuetta vastasivat kyselyyn.
 Kyselyn perusteella alueet arvioivat tarvitsevansa työhön yhteensä reilun miljardi euroa.
 Valtio on kuitenkin varannut yhteensovittamiseen vain 440 miljoonaa euroa.
 – Arviomme on nyt, että se riittää välttämättömiin muutoksiin, sanoo johtaja  Minna Saario  sosiaali- ja terveysministeriön digitalisaation ja tiedonhallinnan ryhmästä.
 Hyvinvointialueet ovat jo kertaalleen karsineet hakemaansa summaa ministeriön pyynnöstä.
 Alueet pelkäävät viivästyksiä
 Ylen kyselystä selviää, että hyvinvointialueiden ja valtion käsitykset välttämättömistä järjestelmistä eroavat. Alueilla pelätään, että tietojärjestelmien yhteensovittaminen viivästyy rahoituksen takia.
 – Varattu määräraha on niin vähäinen, että uudistuksen toimeenpano kestänee kymmenen vuotta, arvioi tieto- ja digijohtaja  Antti Ylä-Jarkko  Keusotesta.
 Pohjois-Savon hyvinvointialueen ICT-muutosjohtaja  Tuomo Pekkarinen  jakaa huolen ja pelkää, ettei kompastuskiviä ole riittävästi ennakoitu
 – Osin valtion käsitys tilanteesta on liian optimistinen. Muutokset ovat valtavia ja kustannusarvioinnissa on epävarmuuksia kaikkien osapuolten suhteen - mukaan lukien tietojärjestelmätoimittajat.
 Edessä on tilanne, jossa ministeriön on joko karsittava alueiden hakemuksia tai käännyttävä rahakirstua vartioivien poliitikkojen puoleen lisärahoituksen saamiseksi.
 Satoja ohjelmistoja sovitettava yhteen
 Suurinta avustusta, 127 miljoonaa euroa, on hakenut HUS. Yleisesti avustustarve on iso alueilla, joissa tällä hetkellä paljon sote-palveluiden järjestäjiä. Tällaisia sirpaleisiksi kutsuttuja alueita ovat esimerkiksi Lappi, Pohjois-Pohjanmaa, Pirkanmaa ja Varsinais-Suomi. Niissä sote-palveluja järjestää sairaanhoitopiirin lisäksi vähintään parikymmentä kuntaa tai kuntien yhteenliittymää.
 Pohjois-Pohjanmaalla on yhteensovitettava 19 sote-organisaation sosiaali- ja terveydenhuollon, kahden pelastuslaitoksen pelastustoimen ja näiden kaikkien hallinnon ja tukipalveluiden tietojärjestelmät sekä ICT-infrastruktuurin ja -palveluiden järjestelmät
 Sirpaleisilla alueilla tietojärjestelmiä on syntynyt ja kehitetty hajallaan kunnissa, kuntayhtymissä, sairaaloissa ja muissa sote-palvelujen järjestäjissä. Ennen kesäkuun sote-ratkaisua tämä ei ollut ongelma.
 Nyt näillä alueilla on edessään erilaisten ohjelmistojen yhteensovittaminen. Hankejohtaja  Matti Franck  kertoo, että esimerkiksi Satakunnan alueella organisaatioilla on käytössä nelisensataa eri järjestelmää. Kahdessa kunnassa voi olla käytössä saman niminen järjestelmä, jotka eivät kuitenkaan välitä toisilleen tietoa
 – Silloin on käytännössä kyse eri järjestelmistä.
 Johtaja Minna Saarion mukaan Satakunnan nelisensataa eri järjestelmää on varsin tyypillinen luku alueille, joissa toimii keskussairaala. Ohjelmistojen määrä kasvaa selvästi yliopistosairaanhoitopiireissä.
 – Niiden kohdalla puhutaan tuhannesta ohjelmistosta.
 Tarpeet heittelevät
 Pitkien välimatkojen ja harvan asutuksen Lappi on hakenut 90,9 miljoonaa euroa. Se on tyypillinen summa sirpalealueelle.
 – Haettu summa perustuu omiin laskelmiin, joista on tehty tarkat arviot. Lappi on sirpaleinen maakunta, jossa paljon erillisiä järjestelmiä sekä kaksi erillään toimivaa sairaanhoitopiiriä, joilla omat ICT-ratkaisut, perustelee Lapin ICT-vastuuvalmistelija  Mikko Päkkilä .
 Lapin ICT-vastuuvalmistelija Mikko Päkkilä muistuttaa, että vuoden 2023 puolellakin on pystyttävä maksamaan palkat henkilöstölle . Kyösti Vaara/ Yle
 Pienimmäksi rahoitustarve arvioidaan Kainuussa, jonka hakemus on hiukan alle viisi miljoonaa euroa. Kainuussa sote-yhteistyötä on tehty jo vuosikausia. Noin kymmenellä miljoonalla ICT-urakasta selvitään Etelä-Karjalassa, Pohjois-Karjalassa ja Keski-Pohjanmaalla.
 Palkanmaksu hoidettava myös tammikuussa 2023
 Kiireinen aikataulu pakottaa hyvinvointialueet laittamaan muutostyöt tärkeysjärjestykseen.
 – Luotamme, että alueet tuntevat oman tilanteensa ja pystyvät priorisoimaan tekemisensä, sanoo Saario.
 ICT-uudistuksen tänä vuonna aloittaneilla alueilla tärkeysjärjestyksen kärjessä ovat talous- ja henkilöhallinnon järjestelmät. Lakisääteiset työantajan velvollisuudet on hoidettava.
 – Meidän pitää pystyä vuoden 2023 puolellakin maksamaan henkilöstölle palkat. Lapin hyvinvointialueella se tarkoittaa 7 000–8 000 ihmistä, sanoo Mikko Päkkilä.
 Talous- ja henkilöstöohjelmistojen yhteensovittaminen on tehtävälistan kärjessä ainakin yhdeksällä muullakin hyvinvointialueella. Potilas- ja asiakastietojärjestelmiä on jo aiemmin yhdenmukaistettu osalla alueista, toisilla työ painottuu vuoden 2023 jälkeiseen aikaan.
 – Potilastietojärjestelmien pakolliset muutokset tehdään ajoissa. Nykyiset potilastietojärjestelmät on rakennettu niin, että siirtymäajan yli kyllä selvitään, arvioi Mikko Päkkilä.
 Omat haasteensa tuo sekin, että hyvinvointialueet irtautuvat kokonaan nykyisistä kuntien tuottamista hallinnon palveluista ja perustietotekniikan infrastruktuurista. Myös tähän tarvitaan rahoitusta.
 Vielä ennen joulua on luvassa päätös ensimmäisen erän eli 200 miljoonan euron avustuksen jakamisesta alueille.
 – Nyt katsotaan, miten muutoksesta aiheutuvat menot pystytään kattamaan. Mikäli rahoitus ei näytä riittävän, niin sitten selvitetään, onko talousarvioon mahdollista saada lisää rahoitusta, sanoo Saario.
 Kaikki eivät hakemaansa rahaa saa, sillä hakemusten yhteissumma on runsaat 570 miljoonaa euroa.
 Toisesta parin sadan miljoonan valtionavustuksesta päätetään todennäköisesti loppuvuodesta 2022.
 Lue myös:
 Satojen miljoonien Aster-hankinta kaatui – Keski-Suomen sairaanhoitopiirin valtuusto hautasi potilastietojärjestelmän
 Uudet potilastietojärjestelmät maksavat satoja miljoonia, mutta niiden käytettävyys on surkea – lääkärin aika tuhraantuu klikkailuun
 Ajanvaraus ei toimi, lähetteet ja potilaskertomukset eivät löydy järjestelmästä – Apotin käyttöönotto HUSin kuvantamispalveluissa epäonnistui
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  21.12. kello 23 saakka.

Onko soten tietojärjestelmien muutosbudjetti miljardia euroa vai puolet siitä? Hyvinvointialueiden ja ministeriön laskelmat eroavat rajusti


Summary: Asiantuntijan mukaan liikenteen käyttövoimamurros on nyt käynnissä. Omaa autoa pidettiin jatkossakin ylivertaisen tärkeänä liikkumisvälineenä, josta vain harva uskoo luopuvansa.

Henkilöautojen sähköistyminen saattaa edetä yllättävän nopeasti, käy ilmi konsulttiyhtiö Rambollin teettämästä kyselystä.
 Kyselyn mukaan 42 prosenttia ajokortillisista suomalaisista ennakoi, että vuoteen 2030 mennessä sähkö- tai hybridiauto on omassa taloudessa liikkumisvälineenä. Eri mieltä oli 37 prosenttia, ja 20 prosenttia ei osannut sanoa.
 Jos 42 prosenttia ottaa ladattavan auton liikkumisvälineekseen, nousisi niiden määrä vuosikymmenen lopulla yli miljoonaan autoon.
 – Tämän tuloksen perusteella näyttää, että kansallinen tavoite 700 000 ladattavasta ajoneuvosta vuoteen 2030 mennessä olisi saavutettavissa, kommentoi Rambollin älykkään liikenteen johtaja  Markku Kivari .
 Liikenne- ja viestintäministeriö  päivitti aiemmin syksyllä  ylöspäin omaa ennustettaan sähköisten ajoneuvojen määrästä.
 Ministeriö ennustaa, että Suomessa on vuonna 2030 noin 600 000 sähkökäyttöistä henkilöautoa. Vielä alkuvuodesta sama arvio oli 350 000 henkilöautoa.
 – Kehitys ollut ennakoitua nopeampaa, ja olemme siksi päivittäneet perusennustetta uusiutuvien käyttövoimien kehityksestä, kommentoi yksikön johtaja  Päivi Antikainen  ministeriöstä.
 Liikenteen käyttövoimamurros käynnissä
 Ennusteisiin liittyy aina epävarmuuksia, joita tulee muun muassa EU-tason sääntelystä ja siitä, miten nopeasti sähköautojen hintataso saavuttaa polttomoottoriautojen hinnat.
 Antikainen katsoo sähköistymisen nyt joka tapauksessa selvästi etenevän.
 – Yhteenlaskettuna ladattavien hybridien ja täyssähköautojen määrät huitelevat ensirekisteröinneistä jo 30 prosentin paikkeilla. Tämä kertoo siitä, että käyttövoimamurros on konkreettisesti käynnissä liikenteessä, Antikainen sanoo.
 Autoala  kertoi joulukuun alussa , että täyssähköautojen autoveron poisto on lisännyt viime kuukausina selvästi täyssähköautojen kysyntää.
 Sähköauton toimivuus arjessa mietitytti
 Rambollin Kivari pitää kyselyn tuloksissa yllättävänä sitä, että monia mietitytti sähköautoon siirtymisessä enemmänkin teknologian sopivuus ja toimivuus, eikä niinkään hinta. Kaupunkialueilla korostuivat myös julkiset latausmahdollisuudet.
 – Teknologian käytettävyyteen ja luotettavuuteen liittyvät asiat hankintapäätöksen kriteerinä nousivat esille voimakkaammin, mitä yleisestä keskustelusta voisi kuvitella, Kivari toteaa.
 – Eli käytännössä akkujen toimivuus vuoden ympäri, täysin sähköisessä liikenteessä riittävä akkujen kantama ja se, kuinka paljon pystytään ajamaan.
 Osaa vastaajista mietitytti myös talouspuoli eli sähköautojen kalliimpi hankintahinta. Hankintahinnalla on eniten merkitystä alle 35-vuotiaiden keskuudessa sekä talouksissa, jotka hankkivat seuraavan auton todennäköisesti hintaluokasta 15 000–30 000 euroa.
 Latausmahdollisuudet vaikuttavat paljon siihen, nähdäänkö sähköauton hankkiminen mahdolliseksi.  Rami Moilanen / Yle
 Myös alueellisia eroja oli havaittavissa, ja vastauksista näkyi Kivarin mielestä eräänlainen kaksijakoisuus suhtautumisessa sähköisen liikenteen näkymiin.
 – Suurissa kaupungeissa ja Etelä-Suomessa kiinnostus sähköiseen liikenteeseen ja valmius siirtyä siihen oli huomattavasti suuremmalla tasolla, kun jos mennään ruuhka-Suomen ulkopuolelle ja pienempiin kaupunkeihin. Niissä tilanne näytti hyvin toisenlaiselta, Kivari sanoo.
 Oma auto ylivertaisen tärkeä liikkumisväline monelle
 Kyselyn mukaan innostusta sähkö- tai hybridiauton ostamiseen lisää erityisesti juuri auton latausmahdollisuus.
 Vastaajista 55 prosenttia katsoi, että mahdollisuus ladata autoa päivittäin kotona tai omalla pysäköintipaikalla lisäisi hyvin paljon todennäköisyyttä hankkia seuraavaksi sähkö- tai hybridiauto.
 Hybridi- ja sähköauton kanssa koettuja haasteita olivat etenkin julkisten latauspisteiden vähyys, markkinoilla oleva pienempi autovalikoima sekä vaivattoman latauspisteen puuttuminen kotoa tai työpaikalta.
 Vastaajista 50 prosenttia katsoi, että "hybridiauto on vain väliaikainen ratkaisu ennen täyssähköautoihin siirtymistä". Eri mieltä oli 30 prosenttia.
 Tuloksista näkyi myös, että oma auto on suomalaisten enemmistölle ylivoimaisen tärkeä liikkumisväline.
 Vain 18 prosenttia vastaajista uskoi, että ei tarvitse autoa päivittäisenä liikkumisvälineenä vuodesta 2030 eteenpäin. Noin puolet vastaajista ei käytä julkista liikennettä arkimatkoillaan koskaan.
 – Vastauksista välittyy se tosiasia, että joukkoliikenteen palvelutaso on arjen kannalta kilpailukykyinen vain suurissa ja keskisuurissa kaupungeissa, ja niiden ulkopuolella asuu suuri joukko suomalaisia.
 Ramboll teetti kyselyn Taloustutkimuksella online-paneelissa marraskuussa. Kyselyyn vastasi 1 061 ajokortin omistavaa, 18–70-vuotiasta Manner-Suomessa asuvaa henkilöä. Tulokset on painotettu edustamaan väestöä sukupuolen, iän, ja asuinalueen perusteella.
 Lue myös
 Pakettikuljetuksissa käynnissä vuoden kiivain aika – sähköautot tekevät nopeasti tuloaan nyt myös jakeluliikenteeseen
 Jani Viljakainen ajaa sähkötaksia, ja niin tekee pian yhä useampi hänen kollegansa – alalla on tapahtumassa käänne, jonka takana on EU
 Näin autoveron historiallinen poisto näkyy uuden sähköauton hinnassa – Riittääkö alennus nopeuttamaan liikenteen sähköistymistä?

Tuleeko Suomen teille jopa miljoona sähköautoa tällä vuosikymmenellä? Näin voi käydä, jos kyselyyn vastanneet toteuttavat aikeensa


Summary: Saksalaisista alle 70 prosentilla on täysi rokotussuoja. Koronarokotuksesta kieltäytyvät useimmiten nuoremmat ja vähemmän kouluttautuneet saksalaiset.

ORANIENBURG. Diana  ja  Kai , 33, vastaavat puhelimeen kotonaan. Heitä ei voi tavata haastattelua varten, sillä he ovat vielä koronatartunnasta johtuvassa karanteenissa.
 – Pari päivää oli nuhaa ja yskää. Olo oli kyllä viikon jälkeen jo sellainen, että voisin taas mennä salille, Kai sanoo.
 Tartunta paljastui, kun Kai testasi itsensä työpaikallaan marraskuun lopussa. Vain kaksi päivää aikaisemmin Saksan hallitus oli ilmoittanut testipakosta julkiseen liikenteeseen ja työpaikoille niille, joilla ei ole rokotussuojaa koronaa vastaan.
 Kai ei ole ottanut ensimmäistäkään koronarokotusta. Hän vietti kaksi viikkoa karanteenissa yhdessä 1,5-vuotiaan poikansa kanssa. Diana-puolison testit pysyivät negatiivisina, joten hän sai jatkaa työntekoa saman talouden tartunnoista huolimatta.
 Marraskuun lopusta alkaen saksalaiset työnantajat ovat olleet velvollisia vaatimaan koronapassin tai samana päivänä tehdyn koronatestin nähtäväkseen työntekijöiltään. Kain koronatartunta selvisi töitä varten tehdyllä kotitestillä. Dianan ja Kain perhealbumi
 Diana ja Kai esiintyvät tässä jutussa vain etunimillään, koska ovat kohdanneet niin työelämässä kuin perhepiirissäänkin vihaa rokottamattomuutensa puolesta.
 – Lähisukulainen sanoi minulle koronatartunnan varmistuttua, että se on minulle ihan oikein, Kai kuvailee.
 Usko terveellisiin elämäntapoihin painaa rokotetta enemmän
 Diana on kosmetiikan alan yrittäjä, Kai automekaanikko. Omien sanojensa mukaan he elävät terveellisesti: syövät luomuruokaa, urheilevat ja ulkoilevat paljon eivätkä polta tupakkaa.
 Heidän laillaan koronarokotuksesta kieltäytyviä saksalaisia on edelleen noin 18 miljoonaa.
 Laajan tutkimuksen mukaan rokotuksia vastustavat ennen kaikkea Kain ja Dianan kaltaiset nuoremmat, Itä-Saksasta kotoisin olevat ja vähemmän kouluttautuneet kansalaiset. Osa rokotevastustajista kuuluu lisäksi Saksan äärioikeistoon.
 Kai vietti yhteensä kaksi viikkoa joulukuun alussa karanteenissa. Diana-puolison testit pysyivät negatiivisina, joten hän sai liikkua kodin ulkopuolella.  Dianan ja Kain perhealbumi
 Kai ja Diana kertovat suhtautuneensa koronavirukseen varovaisesti. Kailla on synnynäinen sydänvika, jonka takia hänet lasketaan koronan riskiryhmään. Hänen mielestään rokotteen ottaminen oli kuitenkin suurempi riski kuin koronan sairastaminen.
 – Olemme koko ajan noudattaneet virallista maskisuositusta ja muita varotoimia, Diana ja Kai sanovat.
 Pariskunnan mielestä poliitikkojen lupaukset rokotussuojasta kumoutuvat jokaisen uuden rokotuskierroksen myötä, kun toisen tai kolmannenkaan rokotuksen ottaminen ei tunnu riittävän virukselta suojautumiseen.
 Dianaa ja Kaita epäilyttää myös se, että rokotuksen sivuvaikutuksista kerrotaan mediassa heidän mukaansa hyvin vähän.
 He eivät tosin juuri seuraa esimerkiksi julkisrahoitteista mediaa. Eri alueiden yleisradiot kuten WDR ja BR ovat raportoineet tuoreeltaan koronarokotusten mahdollisista sivuvaikutuksista.
 Kai ja Diana ovat löytäneet epäilyjään tukevaa tietoa enimmäkseen sosiaalisesta mediasta. He lähettelevät rokotekriittisiä artikkeleita eri Whatsapp- ja Telegram-ryhmissä kollegojen ja ystävien kesken.
 Kai ei saa enää käydä kuntosalilla, koska hän ei ole ottanut rokotusta.  Dianan ja Kain perhealbumi
 Rokotteen uutuus pelottaa
 Youtube-videopalvelussa Diana ja Kai seuraavat saksalaista vasemmistopoliitikkoa ja kansanedustajaa  Sahra Wagenknechtiä . Die Linke -puolueen poliitikolla on Youtubessa satoja tuhansia seuraajia. Wagenknecht on muuttunut oman puolueensa päänsäryksi rokotekriittisten ja hallituksenvastaisten kannanottojensa takia.
 – Tähän päivään asti päättäjät kertovat myyttiä, jonka mukaan rokottamattomat ovat syypäitä koronan leviämiseen, vaikka rokotuksen saaneetkin voivat yhtä hyvin levittää virusta ja varsinkin sen muunnoksia, Wagenknecht väittää joulukuun alussa julkaistussa videossa.
 Saksan terveysviranomaisen eli Robert Koch -instituutin tutkimuksen mukaan rokotteen saaneetkin tosiaan levittävät koronaa, mutta huomattavasti vähemmän kuin rokottamattomat. Syynä on, että rokotetut saavat harvemmin koronatartuntoja ja kantavat virusta rokottamattomia ihmisiä lyhyemmän aikaa.
 Diana ja Kai sanovat, etteivät he vastusta muita, Saksassa yleisesti käytössä olevia rokotuksia, koska niitä on tutkittu jo pitkään ja niiden sivuvaikutukset tunnetaan hyvin.
 – Koronarokotuksessa meitä pelottaa se, kuinka nopeasti se otettiin käyttöön. Emme halua toimia kenenkään koekaniineina, Diana selittää.
 Koronarokotteen kiireellisestä kehittämisestä huolimatta terveysviranomaiset ovat korostaneet, ettei yhtäkään kehitys- ja tarkastusvaihetta ole ohitettu. Koronarokotteita on annettu maailmalla liki 4,5 miljardia annosta, joten niiden turvallisuudesta on paljon kokemusta ja tutkimustietoa.
 Diana ei halua koronarokotusta siksikään, ettei se tilastojen valossa tarjoa sataprosenttista suojaa. Sairaaloissa on hoidossa nyt myös potilaita, jotka oli rokotettu koronaa vastaan, hän sanoo.
 Saksalaisilla joulumarkkinoilla muistutetaan, että sisään pääsee vain jos on rokotettu tai parantunut koronasta. Heta Hassinen / Lehtikuva
 “Eihän rokottamattomana saa tehdä enää mitään”
 Koska kaksi kolmesta saksalaisesta kannattaa rokotuksia, Diana joutuu usein puolustuskannalle keskusteluissa asiakkaidensa kanssa.
 Eri puolilla Saksaa on syksyn mittaan alettu noudattaa niin kutsuttua 2G-mallia, jossa vain rokotetut ja koronasta parantuneet saavat käydä ravintoloissa, baareissa ja konserteissa tai käyttää kampaaja- ja kosmetiikka-alan palveluja.
 Myös Diana saa ottaa asiakkaikseen enää rokotettuja ja viruksen sairastaneita. Hän itse joutuu tekemään koronatestin päivittäin voidakseen jatkaa työtään.
 – Rokottamattomat asiakkaat ovat jääneet pois, ja se on alentanut myös tulojani, Diana harmittelee.
 Rajoituksilla on haluttu luoda saksalaisille lisäpaineita ottaa koronarokotus. Silti rokotuskattavuus nousee vain hitaasti ja on tällä hetkellä 69 prosenttia.
 Johtavien poliitikkojen viestiminen on syksyllä keskittynyt voimakkaasti rokotuksiin ja rokotuskattavuuden nostamiseen. Saksan uusi terveysministeri  Karl Lauterbach  sanoi marraskuussa rokottamattomia “pandemian yllyttäjiksi” yhdessä Saksan tärkeimmistä tv-keskusteluohjelmista.
 Koronapassit ovat Saksassa laajasti käytössä. – Emmehän me saa tehdä enää muuta kuin käydä töissä ja ruokakaupassa, Kai sanoo.  Ole Spata / DPA
 Kain mielestä on epäreilua, että rokottamattomia syytetään koronan levittämisestä.
 – Emmehän me saa tehdä enää muuta kuin käydä töissä ja ruokakaupassa, Kai sanoo.
 Rokotuspakko “olisi demokratian loppu”
 Saksassa vastavalitun liittokanslerin  Olaf Scholzin  kolmen puolueenhallitus on väläytellyt rokotuspakon käyttöön ottamista, koska rokotuskattavuus ei juuri nouse. Hallituskumppanina toimivassa liberaalipuolue FDP:ssä enimmäkseen vastustetaan rokotuspakkoa, mutta hallitusta johtavat sosiaalidemokraatit ja juniorikumppani vihreät ovat muuttamassa kantaansa pakon puolelle.
 Diana ja Kai ovat kauhuissaan pakkokeskustelusta.
 – Se tarkoittaisi demokratian ja mielipiteenvapauden loppua, Diana sanoo.
 Diana sanoo ottavansa terveytensä ja kanssaihmisten hyvinvoinnin vakavasti. Rokotepakko olisi kuitenkin pahin mahdollinen päätös, hän ajattelee.
 – Kaikilla pitäisi olla mahdollisuus oman mielipiteensä muodostamiseen koronarokotusten suhteen. Tässä kysytään nyt suvaitsevaisuutta meiltä kaikilta, myös rokotteen puolestapuhujilta, Kai sanoo.
 Saksan parlamentin eli Bundestagin on määrä äänestää yleisestä rokotuspakosta lähiviikkoina. Joulukuun alussa YouGov-tutkimuslaitoksen julkaiseman kyselyn mukaan valtaosa, eli 63 prosenttia saksalaisista kannattaa rokotuspakkoa.

"Se on sinulle ihan oikein", sukulainen sanoi Kain sairastuttua koronaan – saksalainen pariskunta ei halua rokotuksia, vaikka taudin seuraukset epäilyttivät


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet lyhyesti.

Onko soten tietojärjestelmien muutosbudjetti miljardi euroa vai puolet siitä? Hyvinvointialueiden ja ministeriön laskelmat eroavat rajusti
 Ylen hyvinvointialueiden ICT-valmistelijoille tekemän kyselyn mukaan  alueet tarvitsevat lähivuosina yhteensä noin miljardi euroa välttämättömien tietoteknisten muutosten toteuttamiseen. Valtio on varannut tarkoitukseen 440 miljoonaa.
 Kysely: Kiinnostus sähköautoihin siirtymiseen korkealla
 Sähkö- tai hybridiautojen omistaminen keskittyy vahvasti pääkaupunkiseudulle ja muihin suurimpiin kaupunkeihin. Henrietta Hassinen / Yle
 Sähkö- ja hybridiautojen suosio voi tuoreen kyselyn mukaan kasvaa kovaa vauhtia tulevina vuosina. Konsulttiyhtiö Rambollin kyselyssä 42 prosenttia vastanneista ennakoi, että heidän käyttöönsä tulee täyssähkö- tai hybridiauto tällä vuosikymmenellä. Liikenne- ja viestintäministeriö on päivittänyt myös syksyn aikana ennustettaan  liikenteen sähköistymisestä ylöspäin .
 "Se on sinulle ihan oikein", sukulainen sanoi Kain sairastuttua koronaan – saksalainen pariskunta ei halua rokotuksia, vaikka taudin seuraukset epäilyttivät
 Saksalaisilla joulumarkkinoilla muistutetaan, että sisään pääsee vain jos on rokotettu tai parantunut koronasta. Heta Hassinen / Lehtikuva
 Saksalaisista  alle 70 prosentilla on täysi rokotussuoja . Koronarokotuksesta kieltäytyvät useimmiten nuoremmat ja vähemmän kouluttautuneet saksalaiset.
 Jouluviikko alkaa kylmänä koko maassa

 Maanantaipäivä on pääosin poutainen ja kylmä. Sää on osin selkeää, mutta paikoin voi tulla lumikuuroja. Pohjoistuuli on puuskaista ja se lisää pakkasen purevuutta.
 Voit lukea lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Tietojärjestelmien muutos voi maksaa miljardin | Liikenne sähköistyy vauhdilla | Saksassa moni vastustaa koronarokotuksen ottamista


Summary: Kirkon perusjäsenet eivät tunne laajasti kaikkia kirkkopolitiikan kiemuroita. Kirkon sisällä on syviä ristiriitoja vanhoillisten ja avarakatseisten välillä, kirjoittaa Hiilamo.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Kuuntele kolumneja Yle Areenassa
 Maanantai-iltana 8. marraskuuta Turun kristilliselle opistolle kokoontunut Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kirkolliskokous järjesti poikkeuksellisesti suljetun epävirallisen istunnon.
 Sen aiheena oli kirkkolain muutos ja erityisesti se, pitäisikö kirkolliskokouksen sisällyttää kirkkolain ensimmäiseen pykälään sanat: ”Kirkko tunnustaa sitä Raamattuun perustuvaa kristillistä uskoa, joka on lausuttu kolmessa vanhan kirkon uskontunnustuksessa sekä luterilaisissa tunnustuskirjoissa”.
 Kirkkolaki oli kirkolliskokouksessa ikään kuin sakkokierroksella. Eduskunnan hallintovaliokunta oli pyytänyt perustuslakivaliokuntaa kuultuaan kirkolliskokousta tuomaan kokonaan uuden lain eduskuntaan vanhaan esitykseen sisältyneiden perustuslakiongelmien vuoksi.
 Yksi ongelma oli kirkon tunnustuksen sisällyttäminen kirkkolakiin. Evankelis-luterilainen kirkko on ainoa uskonnollinen yhdyskunta, joka mainitaan perustuslaissa. Lakipykälän mukaan ”kirkkolaissa säädetään evankelis-luterilaisen kirkon järjestysmuodosta ja hallinnosta”.
 Eduskunnan mukaan järjestysmuodon ja hallinnon säätämiseksi ei tarvita mainintaa kirkon tunnustuksesta.
 Eduskunnalla ei ole valtaa muuttaa kirkkolakia . Se voi vain hyväksyä tai hylätä lain. Menettelyllä on nykyaikaan huonosti sopiva perustelu: sillä haluttiin estää, etteivät Venäjän keisarit voineet puuttua Suomen evankelis-luterilaisen kirkon asioihin.
 Kirkon valmisteluelin kirkkohallitus oli laatinut uuden ehdotuksen kirkkolaista, jossa tunnustuspykälää ei ollut. Tammikuussa piispainkokous hyväksyi menettelyn.
 Samaan aikaan kirkolliskokouksen lakivaliokunta käsitteli kirkkohallituksen esitystä. Taustaltaan vanhoillislestadiolainen puheenjohtaja  Antti Savela  johdatti valiokunnan niukalla äänten enemmistöllä 10-7 vastustamaan eduskunnan tahtoa tunnustuspykälän poistamisesta kirkkolaista.
 Vanhoillislestadiolaisilla ja muilla konservatiivisilla  herätysliikkeillä on vahva asema välillisellä vaalilla valittavassa kirkolliskokouksessa. Monet kirkolliskokousedustajat vastustavat naispappeutta, puhumattakaan samaa sukupuolta olevien parisuhteista.
 Kirkko pyrkii muutoin irti valtiokirkko-leimasta, mutta tässä tapauksessa erityisesti kirkolliskokouksen konservatiivit pitivät kirkon tunnustuksen mainitsemista eduskunnan säätämässä laissa eräänlaisena suojakilpenä omille näkemyksilleen.
 Monia konservatiiveja oli järkyttänyt muun muassa se, että  Päivi Räsänen   sai syytteen  homoseksuaalien ihmisarvoa väheksyvistä kannanotoistaan.
 Vanhoillislestadiolainen liike puolestaan on ollut huolissaan muun muassa siitä, että liikkeen  ehkäisykieltoa on pidetty ihmisoikeusloukkauksena .
 Evankelis-luterilaisen kirkon piispoilla on tärkeä rooli  mielipidejohtajina kirkolliskokouksessa. Alussa mainitussa junttakokouksessa piispojen selvä enemmistö asetti arvovaltansa peliin sukupuolten tasa-arvoa vastustavien ja homoseksuaalien syrjintää harjoittavien konservatiivien puolesta.
 Piispat pyörsivät oman aikaisemman kannanottonsa ja puolustivat tunnustuspykälän säilyttämistä kirkkolaissa. Tämä kanta saikin taakseen kirkolliskokouksen niukan enemmistön 57-49.
 On liian varhaista sanoa, miten eduskunta suhtautuu siihen, ettei kirkko korjannut kirkkolakia sen toivomalla tavalla. Voisiko kirkko onnistua sote-uudistajia ja koronantorjujia paremmin eduskunnan perustuslakivaliokunnassa?
 Monille voi olla uutinen se, että kirkolliskokouksessa siedetään avointa vihamielisyyttä homoseksuaaleja kohtaan.
 Tunnetusti vanhoillislestadiolaisilla on vahva asema keskustapuolueessa. Muut konservatiiviset herätysliikkeet vaikuttavat kristillisdemokraateissa.
 Enemmistö suomalaisista kuuluu kirkkoon , mutta aniharvat seuraavat kirkkopolitiikkaa. Monille voi olla uutinen se, että kirkolliskokouksessa siedetään avointa vihamielisyyttä homoseksuaaleja kohtaan.
 Esimerkiksi syyskuun kokouksessa edustaja  Hannu Kippo  vastusti samaa sukupuolta olevien parisuhteiden siunaamista  vertaamalla sitä esityksiin, joissa siunataan varastaminen, aviorikokset tai ahneus .
 Helsingin tuomiokapituli  erotti syksyllä  provosoivasti esiintyneen  Kai Sadinmaan . Samaan aikaan kirkossa palvelee kymmenittäin vanhoillislestadiolaisia pappeja – heidän joukossa myös kirkkoherroja – joiden seurakuntaopin mukaan  kukaan muu ei pääse Jumalan valtakuntaan  paitsi heidän oman liikkeensä jäsenet.
 Kirkon kannalta on hyvä, että jäsenet eivät tiedä näitä asioita. Kirkkoon kuulutaan yleisimmin siksi, että sen ajatellaan tekevän hyviä asioita.
 Edelleenkin kirkko tekee muun muassa merkittävää kasvatus- ja avustustyötä.
 Kirkon historialliset saavutukset ovat kiistattomat  esimerkiksi kansansivistyksen, hyvinvointivaltion ja ihmisoikeusajattelun kehittämisessä. Edelleenkin kirkko tekee muun muassa merkittävää kasvatus- ja avustustyötä.
 Jos kirkkopolitiikan kiemurat olisivat laajemmassa tiedossa vuoden lopussa moni kirkon perusjäsen miettisi, aikooko hän seuraavana vuonna tukea useammilla sadoilla euroilla kirkkoa, joka ylimmällä päätöksenteon tasolla hyvien asioiden sijaan suojelee epätasa-arvoa ja syrjintää.
 Kysymys on ratkaiseva kirkon tulevaisuudelle. Jos avarakatseiset perusjäsenet hylkäävät kirkon, se jää vielä selvemmin konservatiivien linnakkeeksi.
 Heikki Hiilamo
 Kirjoittaja toimii Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tutkimusprofessorina ja Helsingin yliopiston sosiaalipolitiikan professorina. Aikaisemmin hän on toiminut neljä vuotta kirkolliskokouksen maallikkoedustajana ja hänen vaimonsa on nykyään kirkolliskokouksen pappisedustaja.
 Kolumnista voi keskustella 21.12. klo 23:00 asti.

Heikki Hiilamon kolumni: Kirkko rakentaa itselleen suojakilpeä syrjinnälle


Summary: Espoossa toivotaan, ettei yrittäjyys yleistyisi varhaiskasvatuksen opettajien keskuudessa, koska se heikentäisi edelleen hakijatilannetta ja nostaisi mahdollisesti varhaiskasvatuksen kustannuksia.

Pääkaupunkiseudulla kärsitään  varhaiskasvatuksen opettajien ja erityisopettajien pulasta .
 Samaan aikaan kyseistä palvelua yrittäjänä tarjoavalta kauniaislaiselta varhaiskasvatuksen erityisopettaja  Annele Wimanilta  kunnat eivät ole suostuneet osaamista ostamaan.
 – Olen pettynyt ja järkyttynyt, koska tiedän millainen kriisi varhaiskasvatuksen kentällä on. Tämä olisi yksi ratkaisu, mutta sitä ei haluta käyttää, Wiman kertoo.
 Varhaiskasvatuksen erityisopettajan työstä Wimanilla on kokemusta yli 20 vuoden ajalta. Varhaiskasvatuksen erityisopettaja tukee henkilökuntaa osallistumalla lapsiryhmien toimintaan. Hän voi olla mukana yksittäisten lasten tai ryhmien tuen tarpeen arvioinnissa ja tukitoimien suunnittelussa ja seurannassa.
 Suurimman osan urastaan hän on työskennellyt kuntien palveluksessa Helsingissä, Espoossa, Vantaalla ja Kauniaisissa.
 Annele Wimanin mukaan päiväkotien pula osaavasta henkilökunnasta ei houkuttele ottamaan vastaan vakituista työtä. Annele Wiman
 Yrittäjäksi hän ryhtyi tänä vuonna. Hän haki ja sai toimintaa varten starttirahaa.
 – Kirjoitin ammatillista kirjaa ja ajattelin, että pystyn yrittäjänä säännöstelemään töitäni paremmin.
 Wimanin yllätykseksi hänen tarjoamaa varhaiskasvatuksen erityisopettajan palvelua ovat ostaneet vuoden aikana vain yksityiset päiväkodit, ja nekin hänen mukaansa tarpeeseen nähden vähän.
 Kunnista hänelle on sanottu, että työn ostaminen vaatisi kilpailutuksen. Marraskuussa Wiman sai kuitenkin tietää, että kuntien olisi mahdollista ostaa palvelua ilman kilpailutusta ja hänestä tuntui, että kunnat olivat valehdelleet asiasta.
 – Sain kuulla opetusalan ihmisten pitämän Facebook-keskusteluryhmän kautta, että kuntien on mahdollista tehdä pienostoja yrittäjältä suoraan tiettyyn rajaan asti, jos ne vain haluavat.
 Wiman kertoo, että hän on ollut tämän vuoksi yhteydessä varhaiskasvatuksen johdon lisäksi myös kaupunginjohtajiin.
 – Olen kysynyt, että miksi näin toimitaan, vaikka varhaiskasvatuksessa on valtava pula opettajista. Yksikään ei ole vastannut ja ottanut asiaan kantaa, hän sanoo.
 Wimanin mukaan palvelua ei haluta ostaa siksi, että kunnissa pelätään käytännön yleistyvän, jolloin kunnat joutuisivat maksamaan parempia korvauksia kyseisestä työstä.
 Vantaan ja Espoon mukaan ostopalvelut eivät sovi varhaiskasvatuksen tukeen
 Vantaan varhaiskasvatusjohtaja  Mikko Mäkelä  kiistää, että ostopalveluita jätettäisiin käyttämättä sen vuoksi, että kunnassa pelättäisiin opettajien siirtymistä laajemmin yrittäjiksi, jotka pyytäisivät työstään korkeampaa hintaa.
 – Tarjoajia on ollut vain yksittäisiä. Heidän kohdallaan emme ole tätä palkkakehitystä ajatelleet, Mäkelä sanoo.
 Kyseisen osaajan hankkiminen päiväkodin ulkopuolelta ei palvele Mäkelän mukaan lasten ja työyhteisön etua.
 – Ajatus tuntuu oudolta, koska erityisen tuen järjestäminen on kuitenkin aika paljon ryhmän yhteisen toimintakulttuurin kehittämistä, hän sanoo.
 – Työntekijän kannalta on tietysti kiehtova ja houkutteleva ajatus, että irtisanoutuu kunnan palveluksesta, perustaa oman yrityksen, tekee tuntilaskutettavana samaa työtä ja mahdollisesti saa siitä paremman korvauksen, Mäkelä jatkaa.
 Tällaisen kunnallisen lakisääteisen peruspalvelun tuottamiseen ostopalvelu ei hänen mukaansa kuitenkaan sovi, eikä sitä ole Vantaalla edes pohdittu.
 Myös Espoon varhaiskasvatuksen johtaja  Virpi Mattilan  mukaan lasten tuki pitää järjestää pääsääntöisesti oman henkilökunnan voimin.
 – Varhaiskasvatuksen erityisopettajat ovat kiinteä osa henkilökuntaamme. Heidän tulee tuntea lapsiryhmät ja lapset hyvin, jotta heidän tuottamansa tuki voi hyvällä tavalla toteutua, hän sanoo.
 Heitä ei voi korvata satunnaisella vuokratyövoimalla, mutta toki sijaisia palkataan myös vuokraamalla, Mattila jatkaa.
 – Kun työvoimaa vuokrataan, Espoon tulee käyttää pääkaupunkiseudun kuntien omistamaan Seurea.
 Espoossa ei ole Mattilan mukaan käyty keskustelua varhaiskasvatuksen erityisopettajan työn ostamisesta tai kilpailuttamisesta.
 – Käsitykseni mukaan varhaiskasvatuksen erityisopettajien osalta ei ole juurikaan ostettavissa olevaa tarjontaa yritysten taholta ainakaan tällä hetkellä, jolloin kilpailuttaminen tuskin tuottaisi tulosta, hän kertoo.
 Hankintalain mahdollistamat pienet, alle 60 000 euron ostot, olisi Mattilan mukaan toteutettavissa Espoossa.
 – Kaupungin volyymeissa hankintarajat tulisivat nopeasti ylittymään, jos haluaisimme tehdä hankintaa siinä mittakaavassa, että sillä olisi oikeasti vaikuttavuutta, Mattila kirjoittaa sähköpostivastauksessaan.
 Helsingin kasvatuksen ja koulutuksen toimialajohtaja  Satu Järvenkallas  vastaa Ylen haastattelupyyntöön sähköpostilla, että kaupungin vastuu on huolehtia riittävästä erityisen tuen osaamisesta ja että hänen tietojensa mukaan näin on toimittu.
 Järvenkallaksen mukaan ostopalvelua ei ole Helsingissä käytetty, koska tukipalvelut on saatu hoidettu kunnan omilla asiantuntijoilla.
 Espoossa toivotaan, ettei yrittäjyys lisääntyisi varhaiskasvatuksessa
 Espoon varhaiskasvatuksen johtaja Virpi Mattila toivoo, ettei tulevaisuudessa jouduta tilanteeseen, jossa varhaiskasvatuksen erityisopettajat yhä laajemmin siirtyisivät yrittäjiksi. Sen myötä hakijatilanne edelleen heikkenisi ja kaupungin olisi pakko käyttää yritysten ostopalvelu, joka olisi todennäköisesti kustannuksiltaan kalliimpaa kuin kunnan oma henkilökunta, hän sanoo.
 – Tämä lisäisi kaupungin kustannuksia, eikä se ole toivottava kehityssuunta, Mattila toteaa.
 Yrittäjänä toimivan Annele Wimanin starttiraha loppuu vuoden vaihteessa. Kirja on valmis ja tulevaisuus auki.
 Vaihtoehdoksi valikoitunut yrittäjyys saattaa jatkua, vaikka kunnilta ei tulisikaan jatkossa ostoja. Pula osaavasta henkilökunnasta ei houkuttele Wimania ottamaan vastaan vakituista työtä.
 – Kunnissa on todella rankkaa tehdä töitä tällä hetkellä sen takia, että sieltä puuttuu niin paljon päteviä varhaiskasvatuksen opettajia. Tilanne ei houkuttele. Työtä ei voi tehdä omien arvojen mukaan, hän sanoo.
 Voit keskustella aiheesta tiistaihin kello 23:een asti.
 Lue lisää:
 Helsinki kaavailee varhaiskasvatukseen miljoonapakettia henkilöstöpulan helpottamiseksi – jokaiseen päiväkotiin vakituinen sijainen
 Vantaan kaupunki paikkaa lastenhoitajapulaa oppisopimuskoulutuksella – jo opiskeluajalta maksetaan palkkaa 2 044 euroa kuussa
 Varhaiskasvatuksen tilanne Helsingissä on niin huono, että sen pelätään romahtavan – Kysyimme, miten kaupungin päättäjät aikovat ratkoa asiaa
 Varhaiskasvatuksen työvoimapula syvenee – opettaja: "Kuka tätä työtä tekisi, jos minä kävelen ulos päiväkodista?"

Varhaiskasvatuksen erityisopettaja ryhtyi yrittäjäksi – yllätys oli, että kunnat eivät halunneet häntä töihin työntekijäpulasta huolimatta


Summary: Presidentinvaalien toisesta kierroksesta povattiin etukäteen tasaista taistoa. Vaalien ensimmäisellä kierroksella Jose Antonio Kast sai lähes 28 prosenttia ja Gabriel Boric lähes 26 prosenttia äänistä.

Chilessä oikeistolainen  Jose Antonio Kast  on tunnustanut tappionsa vasemmistolaiselle ehdokkaalle  Gabriel Boricille  presidentinvaalien toisella kierroksella.
 Boricilla on 55 prosentin kannatus, kun äänistä on laskettu yli 68 prosenttia.
 Vaalihuoneistot sulkeutuivat Suomen aikaa noin kello yhdeltätoista sunnuntai-iltana.
 Presidentinvaalien toisesta kierroksesta povattiin etukäteen tasaista taistoa. Marraskuussa ensimmäisellä kierroksella laitaoikeistolainen Kast sai lähes 28 prosenttia ja Boric lähes 26 prosenttia äänistä.
 Gallupeissa Boricilla oli niukka etumatka viimeisten viikkojen aikana.
 Molemmat ehdokkaat edustavat puolueita, jotka eivät ole koskaan istuneet Chilen hallituksessa.
 Chile on käymässä läpi syvällistä muutosta sen jälkeen, kun maassa viime vuonna äänestettiin perustuslain uudistamisesta. Maan vanha perustuslaki oli hyväksytty maata vuosina 1973-1990 hallinneen diktaattorin  Augusto Pinochetin  valtakaudella.
 Ehdokkaista Kast on ilmaissut ihailevansa Pinochetia ja kannattaa muutenkin konservatiivisia arvoja.
 Boric puolestaan on kertonut haluavansa uudistaa Chilen uusliberaalia talousjärjestelmää sosiaalidemokraattisempaan suuntaan.

Oikeistolainen Kast myönsi tappionsa Chilen presidentinvaalien toisella kierroksella – vasemmistolainen Boric nousemassa presidentiksi


Summary: Anthony Fauci varoitti yhdysvaltalaisia ankeasta talvesta omikronmuunnoksen leviämisen vuoksi. Terveysviranomaisten mukaan on todennäköistä, että omikronista tulee valtavirus myös Yhdysvalloissa.

Yhdysvaltain johtava tartuntatautiasiantuntija  Anthony Fauci  varoitti sunnuntaina yhdysvaltalaisia siitä, että matkustaminen jouluna edistää koronaviruksen omikronmuunnoksen leviämistä entisestään. Samalla hän varoitti ankeasta talvesta lisääntyvien tartuntojen ja omikronmuunnoksen leviämisen valossa.
 – Omikronmuunnoksella on ennennäkemätön kyky levitä, siitä ei ole epäilystäkän, kertoi Fauci NBC-kanavan haastattelussa sunnuntaina.
 – Se vain leviää vimmatusti ympäri maailmaa, Fauci lisää.
 Fauci on myös varoittanut olemasta liian optimistinen omikronmuunnoksen vakavuuden suhteen. Jos tartunnat lisääntyvät samaa tahtia seuraavan viikon tai kahden ajan, joutuvat sairaalat koville vaikka muunnos ei olisi yhtä vaarallinen kuin deltamuunnos, Fauci kertoo.
 Terveysviranomaisten mukaan on todennäköistä, että omikronista tulee Yhdysvalloissakin valtavirus.
 Fauci myös neuvoi kolmannen koronarokotteen ottamista niille ihmisille, jotka eivät sitä ole vielä ehtineet ottaa.
 – Tämä on oikea hetki ottaa ottaa rokote. Älkää odottako yhtään, Fauci toteaa.
 Yhdysvaltojen koronatilanne huonontunut joulukuussa
 Yhdysvaltain tautikeskuksen CDC:n mukaan noin 27 prosenttia Yhdysvaltojen asukkaista ei ole ottanut vielä yhtäkään annosta koronarokotetta. Faucin mukaan rokottamattomat ovat todellinen ongelma maan sairaaloille.
 Yhdysvalloissa koronatilanne on kääntynyt joulukuussa huonompaan suuntaan.
 Maassa on todettu kaikkiaan 50,8 miljoonaa koronavirustartuntaa, selviää Johns Hopkins yliopiston laskelmista. Koronaviruksen aiheuttamaan tautiin liittyviä kuolemantapauksia on Yhdysvalloissa vahvistettu yli 806 000.
 Koronapotilaiden määrä sairaaloissa on kasvanut kuukaudessa 45 prosenttia, kertovat uutistoimisto Reutersin tilastot.
 Aiheesta lisää:
 Ranskan pääministeri: Omikron leviää salaman nopeudella   (18.12.)
 Anniskelukielto, pakkorokotuksia, jopa tuhansien puntien sakot maskittomille – näin Euroopassa varaudutaan koronaepidemian kiihtymiseen  (15.12.)
 Grafiikka kertoo Pohjoismaiden karusta koronatilanteesta – olemmeko menossa samaan suuntaan kuin Norja ja Tanska?  (14.12.)

Tautiasiantuntija Fauci varoittaa yhdysvaltalaisia: Matkustaminen joulun aikana edistää omikronmuunnoksen leviämistä


Summary: Kontiolahtelainen Kimmo Suomalainen, 56, on työhaluinen ja terve. Silti hän ei yleensä saa mitään vastausta työhakemuksiinsa, vaikka Suomessa on työvoimapula.

Jos mikä tahansa olisi mahdollista, mikä olisi unelmatyösi?
 Näin kontiolahtelaiselta Kimmo Suomalaiselta kysyttiin vähän aikaa sitten. Vastausta ei tarvinnut miettiä.
 – Olisin vahtimestarina Joensuun kaupunginkirjastossa.
 Suomalainen sai tehdä unelmatyötään reilut kolme vuotta – eli 19 pätkätyösopimuksen ajan. Työt loppuivat koronaan, kun kirjastot menivät kiinni keväällä 2020.
 Ennen vahtimestarin pestiä Suomalainen on ehtinyt paljon muutakin: hän on elättänyt itsensä lähes 20 vuotta äänilevykauppiaana ja sitä ennen sekalaisissa töissä esimerkiksi suksitehtaan linjastolla, konepajan pakkaamossa ja työkaluvaraston hoitajana.
 – Olen kotoisin maailmasta, jossa töitä sai, kun niitä meni kysymään.
 Parin viime vuoden aikana Kimmo Suomalainen on lähettänyt kymmenittäin työhakemuksia. Yleensä hän ei ole saanut niihin mitään vastausta.
 Heikki Haapalainen / Yle
 Kirjastolla kutsuttiin monitoimikoneeksi
 Nyt on toisin. Lähes kahden vuoden ajan Suomalainen on hakenut lähes kaikkia Joensuun seudulla avoinna olleita työpaikkoja, joihin ei ole ollut erityisiä koulutusvaatimuksia. Suomalainen on täysin työkykyinen ja ennen kaikkea työhaluinen.
 Hän osaa todistettavasti toimia kauppiaana ja palvella asiakkaita. Kirjastolla häntä kutsuttiin monitoimikoneeksi ja töistä hän ei ole myöhästynyt ikinä. Sitä paitsi äänilevyistä hän tietää kaiken tarpeellisen ja tarpeettoman.
 Mutta töitä ei löydy. Samaan aikaan uutisissa rummutetaan huutavasta työvoimapulasta.
 Onko todella niin, että meillä ei ole käyttöä Kimmo Suomalaiselle?
 Levyjen keräily on kulkenut mukana teini-iästä saakka. Kaikki alkoi rockabillystä, pitkäaikaisin rakkaus on punk.
 Heikki Haapalainen / Yle
 Koeajalle vaikka palkatta
 – Minä ymmärrän työnantajia hyvin.
 Tämän lauseen Suomalainen toistaa moneen kertaan, sillä hän ei halua vaikuttaa marisijalta. Hän ymmärtää, että kolmikymppinen työnhakija on työmarkkinoilla kovemmassa kurssissa kuin yli 50-vuotias.
 Entisenä pienyrittäjänä hän ymmärtää, että kynnys työntekijän palkkaamiseen on korkealla. Sen Suomalainen ymmärtää niin hyvin, että tarjoutui eräässä työhakemuksessa tekemään koeajan työtä palkatta, jos vain pääsisi näyttämään osaamistaan. Joku toinen sai paikan.
 Kun Suomalainen lähettää työhakemuksen, hän ei enää edes odota vastausta. Yleensä “ei kiitos” tipahtaa sähköpostiin vain julkisen puolen hauista. Useimmiten vastassa on täysi hiljaisuus.
 Suomalainen haki esimerkiksi osa-aikaisen kahvinkonekorjaajan tehtävää. Häntä ei valittu, mutta sen jälkeen sama työpaikka on ollut auki jo kahteen kertaan. Kaupan alalla oli auki työpaikka: 20 tuntia viikossa, harjoittelijan palkka 8 euroa tunnissa. Se tarkoittaa alle 700 euron kuukausipalkkaa.
 – Haastattelun jälkeisenä päivänä työnantaja soitti ja sanoi: “Sinua ei valittu, mutta tuskinpa olisit tullutkaan.”
 Kun Joensuun kaupunginkirjastossa oli auki osa-aikaisen kirjastoapulaisen paikka, Suomalainen innostui, sillä hän oli rakastanut kirjaston työyhteisöä. Työn kuukausipalkka oli alle 900 euroa. Paikkaan oli 246 hakijaa.
 – Ihminen saa iloa, jos hän onnistuu tehtävässään tai ratkaisee jonkin ongelman, Suomalainen sanoo.
 Työ levykauppiaana toi Suomalaiselle leivän lähes 20 vuotta. Heikki Haapalainen / Yle
 Työttömyyttä työvoimapulan aikaan
 Työttömyydessä on kyse paljon muustakin kuin toimeentulosta. Tilastokeskuksen määritelmissä Kimmo Suomalainen on pitkäaikaistyötön. Yhteiskuntatietelijät kutsuvat hänen vaikeuksiaan työllistyä rakenteelliseksi työttömyydeksi. Se tarkoittaa työttömyyttä, joka ei vähene, vaikka samaan aikaan joillakin aloilla olisi työvoimapula.
 Syrjään jääminen on työttömyyden vakavin seuraus. Näin ajattelee esimerkiksi konkaripoliitikko  Osmo Soininvaara , joka käsittelee työelämän eriarvoistumista Finlandia-ehdokkaana olleessa tuoreessa kirjassaan 2020-luvun yhteiskuntapolitiikka.
 Syrjään jääneitä on Suomessa paljon.
 Kaksi väärää valintaa
 Kimmo Suomalainen etsii syitä itsestään. Työttömäksi jäätyään hän on kävellyt joka päivä. Jaamankankaan metsäpoluilla on ollut aikaa käydä läpi elettyä elämää.
 – Ainakaan minua ei enää pidä päästää valitsemaan opintoalaa. Kaksi kertaa olen valinnut väärin.
 Peruskoulun jälkeen Suomalainen meni ammattikouluun linjalle, joka ärsytti vähiten. Hän opiskeli konepuusepäksi, mutta töissä suksitehtaalla kävi selväksi, että puupöly aiheuttaa allergiaoireita.
 1990-luvun alussa Suomalainen muutti synnyinpaikkakunnaltaan Kiteeltä Joensuuhun. Ensimmäistä kertaa elämässään hän innostui opiskelusta. Suomalainen sai kouraan stipendin ja rakennuspiirtäjän todistuksen huippuarvosanoilla. Samaan aikaan ala katosi, kun tietokoneet yleistyivät.
 – Osaan paljon kaikenlaista, mutta en ole huippulahjakas missään, Kimmo Suomalainen sanoo.  Heikki Haapalainen / Yle
 Tai ehkä kyse on persoonasta ja taustasta. Työläisperheen poika syrjä-Suomesta, seiskan oppilas. Sellainen, joka hakeutui luokkahuoneessa istumaan reunaan tai taakse. Lukio ei tullut edes mieleen. Rahkeet olisivat varmaan riittäneet, jos tytöt ja musiikki eivät olisi olleet niin paljon mielessä.
 Ehkä hän vain on nykypäivän työmarkkinoille vääränlainen: ei lainkaan eturivin tyyppiä tai ensimmäisenä äänessä.
 – Minulla ei kerta kaikkiaan ole kunnianhimoa eikä varsinkaan kilpailunhalua.
 Intohimoa on, mutta levyt Suomalainen mieltää harrastukseksi, vaikka saikin niistä pitkään elantonsa.
 Näitä Suomalainen miettii, kun hän talloo metsäpolkuja tai valvoo aamuyön tunteja. Mikä minusta oikein tulee, hän kysyy itseltään, 56-vuotiaana.
 – Emme me kaikki voi olla sydänkirurgeja. Jonkun pitää myös korjata kirurgin vessa.
 Levyt ovat Suomalaisen intohimo. Työelämässä hänellä ei omien sanojensa mukaan ole koskaan ollut kunnianhimoisia tavoitteita.
 Heikki Haapalainen / Yle
 Mitättömänä kukkulalla
 Melkein kaksi vuotta syrjässä. Oikeastaan Suomalainen on ollut jumissa omassa talossaan Höytiäisen rannalla Pohjois-Karjalassa. Opettajapuoliso käy töissä autolla, ja lähimmälle bussipysäkille on matkaa kuusi kilometriä.
 Joensuun keskusta on parinkymmenen minuutin ajomatkan päässä, mutta kun Suomalainen piipahtaa siellä, hän melkein säikähtää ihmisiä.
 On ollut aikaa katsella ympärilleen, lähelle ja kauas. Kun Suomalainen kesällä lähti melomaan Höytiäisen selälle, hän pelasti vedestä räpiköivän kimalaisen. Kuivattelun jälkeen se nousi takaisin siivilleen. Syksyllä sateen jälkeen hän nosteli kastematoja turvaan kotitieltä ja tervehti kyitä kunnioituksella.
 Kun hän kävelee kotoa puoli kilometriä ylämäkeen, on silmänkantama komea. Kukkulan päältä aukeavat Höytiäisen isot selät, niitä pirstovat saaret ja ylimpänä kaareva taivas.
 – Siinä tajuaa oman mitättömyytensä.
 Se on hyvää mitättömyyttä. Toisenlaista on se, johon törmää, jos seuraa uutisia tai poliittista keskustelua.
 – Meitä yli 50-vuotiaita on helpompi syyllistää kuin työllistää, Suomalainen sanoo.
 Kotipihassa Höytiäisen rannalla riittää askareita. Työttömänä ollessaan Suomalainen on käynyt kaupungissa vain harvoin.
 Heikki Haapalainen / Yle
 Hänen mielestään työttömät nähdään massana, jota poliittiset puolueet käyttävät retoriikassaan omiin tarkoitusperiinsä.
 Laiskat, luuserit ja luteet. Esimerkiksi tällaisilla sanoilla työttömistä puhutaan sosiaalisessa mediassa.
 Yleisen työttömyyskassan YTK:n viime keväänä julkistetussa selvityksessä käytiin tekoälyn avulla läpi tuhansia suomalaisia Twitter-viestejä vuosilta 2006–2021.
 Selvityksen mukaan runsaat 40 prosenttia työttömyydestä kirjoittavista piti työttömyyttä henkilön omana vikana. Näissä viesteissä useimmin toistuvat määritelmät olivat laiska, köyhä, luuseri ja ongelma.
 Etuoikeutettua elämää alle 2 000 euron palkalla
 Kimmo Suomalainen ei koe sopivansa näihin määritelmiin. Taloudellisesti hän kokee olevansa monella tapaa jopa etuoikeutettu, vaikka palkka on aina ollut alle 2 000 euroa.
 Vanha talo järven rannalla on velaton. Suomalainen osti ensimmäisen kerrostalokaksionsa 2000-luvun taitteessa ja on ollut sen jälkeen asuntokaupoilla oikeaan aikaan.
 15 viime vuoden aikana hän on lentänyt yhden kerran, muutaman päivän lomalle Kööpenhaminaan. Suomalainen asuu vaimonsa kanssa kahden eikä elätettäviä ole.
 Hänen verotettavat tulonsa, eli muutaman kuukauden palkka ja ansiosidonnaiset päivärahat, olivat viime vuonna 18 153 euroa. Se riitti kaikkeen tarpeelliseen. Ja jos jotakin, tarpeettoman ostamista Suomalainen inhoaa.
 Ruuan lisäksi tarpeellisia ovat oikeastaan vain äänilevyt. Niitä Suomalaisella on talonsa yläkerrassa 5 000 levyn kokoelma, tarkkaan luetteloituna.
 Kimmo Suomalainen uskoo, että kansalaispalkan tyyppinen järjestelmä voisi tuoda mielekästä tekemistä monelle, joita täyspäiväinen yrittäjyys ei kuitenkaan elätä. Heikki Haapalainen / Yle
 Töitä palkatta Ilosaarirockissa
 Moni joensuulainen muistaa Suomalaisen levykaupan Kimmona, Ilosaarirockin Kimmona tai rock-klubi Kerubin Kimmona. Varsinaisen työelämän ulkopuolella Suomalainen on tehnyt pitkän uran pohjoiskarjalaisen kulttuurin eteen.
 Hän toimi 15 vuotta Ilosaarirockia järjestävän Joensuun popmuusikoiden hallituksessa.
 Vapaaehtoistyö oli ajoittain kokopäivähommaa. Suomalainen ideoi ja veti Ilosaarorockissa marginaalimusiikin Töminä-klubia. Yhdistyksen ydinporukka keksi mitä mielikuvituksellisimpia tapoja järjestää tapahtumia itäsuomalaiseen pikkukaupunkiin.
 Suomalaisten koti on sisustettu kierrätystavaroilla. Yksi aarteista on vanha jukeboksi.
 Heikki Haapalainen / Yle
 Niissä piireissä Suomalainen kasvoi omaksi itsekseen. Vetäytyvä nuori mies uskaltautui ulos kuorestaan. Pääsi ensin töihin levykauppaan ja perusti sitten sellaisen kahden ystävänsä kanssa.
 Suomalainen myi oman osuutensa Levy-Eskoista pois vuonna 2014. Kuilun reuna näkyi jo: kauppa hiipui ja kustannukset kasvoivat. Pohjois-Karjalan ainoa levykauppa sulki ovensa lopullisesti vuonna 2019.
 Ala kuoli alta.
 Vai kuoliko sittenkään?
 Menestys ei kiinnosta
 Kun töitä ei löydy, Suomalainen on päättänyt yrittää auringonlaskun alalla vielä kerran. Popdivari Vuoromies avautuu Joensuun keskustan tuntumaan alkuvuodesta.
 Suuria odotuksia ei ole. Divarin kylkeen Suomalainen etsii edelleen osa-aikatyötä.
 Liiketila Joensuun keskustan tuntumassa kaipaa vielä kalusteita ja maalia seiniin.
 Heikki Haapalainen / Yle
 – Jos yritys tuottaa yhtään enempää kuin peruspäivärahan verran, olen tyytyväinen.
 Starttirahahakemuksen tekemisessä täytyi pitää kieli keskellä suuta. Bisnesjargon kun ei istu Suomalaisen suuhun tai arvomaailmaan.
 – Ei minua kiinnosta kasvu tai menestys. Haluan vain kokea itseni tarpeelliseksi.

Kimmo Suomalainen jahtaa tavallista työtä, mutta sitä ei löydy: “Kaikki eivät voi olla sydänkirurgeja, jonkun pitää korjata kirurgin vessa"


Summary: Helsingin Pukinmäestä löytyy Pohjoismaiden ainoa joulukoristetehdas Weiste.  Joulun alla tehtaassa  luodaan kimallusta jo ensi vuodelle. Muovia on tarkoitus korvata yhä enemmän puupohjaisilla materiaaleilla.

– Uunituoretta punosta, huikkaa  Tarja Marsch  ja nostaa koneesta kasan kimaltavaa joulukuusennauhaa. Kone tikuttaa yhteen valkoista paperinauhaa ja kimaltavaa tähtikoristetta. Valkoinen on koristeissa kestosuosikki.
 Marsch kääntelee nauhan siistiksi vyyhdiksi ja pakkaa pahvilaatikkoon.
 Joulukuusenkoristeita valmistavalla Weisten tehtaalla on joulun alla hiljaista. Tämän vuoden nauhat ja pallot ovat kaupoissa, ja koneissa pyörivät jo seuraavan sesongin koristeet.
 Eri väreissä hehkuvat kuusennauhat koristavat konesalien seiniä. Lattioilla on pinoissa värillisiä muovinauhakeloja.
 Työntekijöistä monet ovat lomalla, mutta kolme konkaria häärii eri koneiden ääressä.
 Marsch on työskennellyt tehtaassa 35 vuotta.
 – Tämä on kiva työpaikka, on hirveän hyvä työporukka.
 Tarja Marsch laskostaa koneen valmistamaa joulukuusen nauhaa. Katriina Laine / Yle
 Helsingin Pukinmäessä toimiva Weiste on Pohjoismaiden ainoa joulukoristetehdas. Tuotannosta 80 prosenttia menee vientiin, pääasiassa Ranskaan, Saksaan ja Britanniaan.
 Uusien tuotteiden myynti alkaa vuoden alussa. Koristeiden valmistajat ja jälleenmyyjät kohtaavat Saksan Christmas World -messuilla tammi–helmikuussa. Tehtaassa kaikkein kiireisintä on elokuusta lokakuuhun.
 38 vuotta tehtaalla koneita käyttänyt  Arja Klubb  nauraa, ettei kuusennauhojen tekeminen tarkoita ikuista joulua.
 – Ei niitä ajattele sillä lailla joulukoristeina, se on vain työtä. Harvemmin siinä joulu mieleen tulee helteellä kun niitä tekee. Kyllä sitten jouluna taas tuntuu joululta.
 Arja Klubb sanoo, että vuosien varrella kuusien köynnöksiin on tullut paljon uusia värejä ja malleja. Hän pitää eniten vihreästä ja punaisesta.  Katriina Laine / Yle
 Joulukoristetehdasta johtaa jo neljäs polvi
 Kalle Weiste  perusti joulukoristetehtaan vuonna 1924. Hän oli työskentellyt kansakoulunopettajana, mutta käsistään taitavana hän opetti myös veistoa. Kesäaikaan hän piti paperikauppaa. Kerran hän otti kauppaan myyntiin latvatähtiä, joista tuli suosittuja. Tarinan mukaan jäljelle jäi vain yksi tähti, jota Weiste katseli jouluaattona ja päätti ryhtyä valmistamaan latvatähtiä itse. Hankkeen takia hän kävi opintomatkalla Saksassa.
 Liike toimi aluksi Helsingin keskustassa, mutta pari vuotta myöhemmin Weiste muutti Pukinmäkeen puuhuvilaan ja alkoi rakentaa ympärille tehdasta.
 Maricris Ojala sanoo, että on hauska nähdä Weisten tuotteita kaupassa. "Olen niistä ylpeä." Katriina Laine / Yle
 Yrittäjänä toimii nyt neljättä polvea edustava  Johanna Weiste . Hänen isänsä  Matti Weiste  on hallituksen puheenjohtaja. Jouluihmisiksi on perheessä kasvettu ympärivuotisen kimalluksen keskellä.
 – Virallisesti olen tullut tänne töihin, kun valmistuin 1972 Otaniemestä. Tein diplomityön joulukoristekausituotannosta, kun siitä on kokemusta, Matti Weiste sanoo.
 – Tahtoa jatkaa on kovasti ollut, sillä tavalla tämän on ollut sydämen asia monille polville, Johanna Weiste sanoo.
 Kilpailussa aasialaista halpatuotantoa vastaan tehdas on Matti Weisten mukaan pysynyt pystyssä erikoistumalla.
 – Tehdään erikoisia asioita, joita muut eivät enää tee tai jotka eivät ole riittävän isoja kiinalaisille tai muille kilpailijoille.
 Saksassa ja Englannissa on Johanna Weisten mukaan joitakin valmistajia, mutta kovin kilpailu tulee Aasiasta. Lisäksi jotkut yritykset teettävät koristeensa Aasian maissa.
 – Ala on lähtöisin Saksasta, mutta siirtymä Aasiaan on ollut voimakas.
 Yrittäjä Johanna Weiste pitelee joulutähteä, josta kaikki alkoi. Tähti oli Kalle Weisten ensimmäinen joulutuote. Tähden materiaali on kuitenkin muuttunut. Katriina Laine / Yle
 Johanna Weiste korostaa suunnittelun merkitystä. Uutta on keksittävä koko ajan.
 – Tuotteet ovat sellaisia, että asiakkaat haluavat niitä. Tuotesuunnittelu ja siinä menestyminen on edellytys jatkuvuudelle.
 Koristeet ovat verrattain edullisia ja muiden kopioitavissa, eikä niille kannata hakea mallisuojaa. Monia kopioita on tehty esimerkiksi Weisten vanhasta enkelikarusellista, jossa kynttilät pyörittävät enkeleitä.
 Weisten tuotanto on vuosien varrella pienentynyt. Henkilökunta on vähentynyt yli sadasta kolmeenkymmeneen. Liikevaihto oli runsaat kolme miljoonaa euroa vuonna 2020. Yrityksen Hangon tehdas suljettiin vuosi sitten.
 – Toisaalta on pyritty muuttumaan ajanmukaisesti, on monipuolistettu mallistoja ja meillä on myös tuontikoristeita valmistettavien koristeiden lisäksi.
 Kausivaihtelua Weiste pyrkii tasoittamaan myymällä myös sisustutuotteita.
 Weiste kaavailee myös verkkokaupan avaamista, mutta myyminen suoraan kuluttajille on uutta. Tehtaan kupeessa sijaitseva putiikki on ollut avoinna vasta muutaman vuoden.
 Weiste on valmistanut joulupalloja myös puupohjaisista materiaaleista. Muovin korvaaminen muilla aineilla on tärkeä suuntaus. Katriina Laine / Yle
 Muovipalloista halutaan eroon
 1960-lvulla muovi oli vallankumouksellinen kestävä aine, joka korvasi metalli- ja hopealangat. Nyt muovi on ympäristösyistä vastatuulessa eikä moni haluaisi kuuseen muovipalloja. Muovia on tehtaalla jatkossa tarkoitus korvata yhä enemmän puupohjaisilla kuiduilla. Muutos ei kuitenkaan käy käden käänteessä, kun esimerkiksi koneet pitää virittää työstämään toisenlaisia materiaaleja.
 Puupohjaisia tuotteita on ollut tarjolla pari vuotta, mutta esimerkiksi värivalikoima ei ole yhtä laaja kuin muovituotteissa.
 Ympäristötietoisuus ja ekologisuuden vaatimukset kuitenkin voimistuvat koko ajan ja Weiste saattaa saada niistä kilpailuetua.
 – Tuotteita ei ole hirveästi markkinoilla, voidaan sanoa, että ollaan etulinjassa tuomassa niitä tälle alalle
 Kulta ohitti hopean koristeissa
 Jouluihmisen paratiisi aukeaa tehtaan viereisessä putiikissa. Tehtaan tuotanto levittäytyy kuusien oksille, seinille ja pöydille moneen huoneeseen. Puuhuvilaan perustettu kauppa on entinen Kalle Weisten koti.
 Putiikissa selviävät joulukoristeiden muotivirtaukset, joita Weistellä sekä seurataan että ollaan luomassa.
 Jos haluaa trendikkään joulukuusen, sen oksille kannattaa nyt ripustaa kullanvärisiä ja vaaleanpunaisia koristeita.
 – Pitkään oli sellainen kausi, että hopeanväri oli se metallinväri, jota käytettiin. Nyt kullan eri sävyt kuten samppanjakulta ovat kyllä tosi suosittuja, Johanna Weiste kertoo.
 Vaaleanpunaisen eri sävyt ovat hänen mukaansa olleet trendi jo useamman vuoden ajan koristeissa.
 Joulupalloja koristavat kukkapainatukset, ja lisäksi on eläimiä, käpyjä ja muuta luontoa. Weisten pallojen koristelu tehdään käsityönä.
 Monet virtaukset tulevat koristeisiin Keski-Euroopasta, mutta suomalaiset sisäänostajat ovat Weisten mukaan hyvin eri aalloissa mukana. Värejä esimerkiksi ranskalaiset käyttävät rohkeammin.
 Kirsi Hakonen pistäytyi Weisten putiikissa etsimässä joulupalloja ja tuliaisia. Katriina Laine / Yle
 Hauholainen  Kirsi Hakonen  tuli Pukinmäen myymälään lehtijutun perusteella. Hän hakee kaupasta jotain persoonallista erikoiskaupan koristetta kuten glitterpalloja.
 – Jotain kivaa kuusenkoristetta ja ehkä tytölle jokin tuliainen. Ja joulumieltä, sitä lisää, sitä ei ole koskaan liikaa.
 Kauppaan virtaa tasaisesti asiakkaita, jonkin verran joukossa on myös miehiä.
 Klo 23.30 korjattu yhtiön liikevaihto kolmeksi miljoonaksi euroksi. Jutussa luki aiemmin kolme miljardia euroa.

Helsinkiläinen joulukoristetehdas sinnittelee aasialaisen halpatuotannon puristuksessa – koristeissa hehkuu samppanjakulta, mutta muovipalloille haetaan myös korviketta


Summary: Todellisuudessa kukaan ei ole yksin oman onnensa seppä. Käsi pystyyn kuka on saavuttanut unelmansa ilman toisia?

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Kuuntele kolumneja Yle Areenassa
 Usko itseesi ja uskalla unelmoida! Kannattaa varoa, mitä haaveilet – haaveet voivat toteutua! Valjasta kaikki potentiaalisi tavoitteidesi saavuttamiseen!  Näin meille kerrotaan siitä huolimatta, etteivät kaikki unelmat koskaan toteudu, vaikka kuinka ponnistelemme.
 Elämme menestysteollisuuden  kultakautta. Meitä ympäröivä menestyspuhe ja menestysoppaat antavat ymmärtää, että löytämällä  itsensä , sen kuuluisan  oman juttunsa  ja tavoittelemalla sitä sitkeästi tulemme onnellisiksi.
 Menestystarinat ylistävät ylivertaista yksilöä, jonka vaikutusmahdollisuudet haaveidensa toteutumiseen yliarvioidaan systemaattisesti. Niinpä menestysreseptit keskittyvät vahvistamaan yksilön kykyä kuvitella toivottuja lopputuloksia, asettaa hyviä tavoitteita ja ponnistella sitkeästi niiden toteutumiseksi.
 Oma kysymyksensä on , mitä menestyksellä ylipäänsä tarkoitetaan. Viitataanko sillä tuloihin ja varallisuuteen, sosiaaliseen asemaan, verkostoihin, maineeseen tai someseuraajien määrään? Julki kerrotuissa tarinoissa menestyksen määritelmä on valitettavan kapea, vaikka menestystä voi olla monenlaista. Miten sinä kuvailisit menestynyttä ihmistä?
 Ajallemme on ominaista, ettei menestyksestä sovi puhua vain onnistumisten kautta. Vastoinkäymiset ja niiden myötä heräävät hankalat tunteet on käännettävä voitoksi. On kaivettava itsestään se kuuluisa  resilienssi  eli selviytymiskyky luottaen, että lopussa kiitos seisoo. Meidän tulee olla vieterinukkeja, jotka ponnahtavat kerta toisensa jälkeen ylös reippaina, määrätietoisina ja mielellään vaikeuksien kautta vahvistuneina. Vielä parempi, jos voimme kertoa tätä tarinaa toisille. Jotkut ovat jopa luoneet uran ja kelvon toimeentulon vaikeuksien kautta voittoon -tarinan ympärille.
 Kun oma tarina ei istu ympärillä oleviin yksinkertaistettuihin mallitarinoihin, syntyy riittämättömyyttä, syyllisyyttä ja häpeää.
 Tarinankerrontaan osallistuu  myös media. Yksilön voittokulkua ylistävän draaman kaaren taakse jää paljon lopputulokseen vaikuttaneita monimutkaisia seikkoja, joista ei puhuta.
 Meille kerrotuilla tarinoilla on väliä, koska ne vaikuttavat siihen, miten katsomme maailmaa ja itseämme osana sitä. Vanha narratiivisen psykologian periaate  tarinat jäljittelevät elämää ja elämä jäljittelee tarinoita  on edelleen ajankohtainen. Kun oma tarina ei istu ympärillä oleviin yksinkertaistettuihin mallitarinoihin, syntyy riittämättömyyttä, syyllisyyttä ja häpeää.
 Mitä tapahtuu sitten, jos saavuttaa sen, mistä haaveili? Tarina katkeaa usein tähän ja saa meidät olettamaan, että “hän eli onnellisena elämänsä loppuun saakka”. Todellisuudessa kyse on siitä, mihin piste on päätetty laittaa. Kiinnostavampaa ja realistisempaa olisi kertoa, miten vaikeaa toivottujen lopputulosten ylläpitäminen toisinaan on. Kuka keksisi tosi-tv-formaatin, jossa päähenkilöiden elämää seurattaisiin tavoitteen saavuttamisesta eteenpäin?
 Psykoterapeutin työssä olen kohdannut lukemattomia ihmisiä, jotka ovat tehneet kaikkensa ja enemmän tavoitteensa eteen, ja silti tie on pystyssä.
 Unelmiensa eteen pakertaminen  voi tehdä myös onnettomaksi. Psykoterapeutin työssä olen kohdannut lukemattomia ihmisiä, jotka ovat tehneet kaikkensa ja enemmän tavoitteensa eteen, ja silti tie on pystyssä. Samaan aikaan joku toinen kurvaa ohituskaistalta ohi. Lopputulos: Syytämme itseämme.
 Olemme oppineet, ettei luovuttaa saa, mutta joskus olisi paikallaan päästää irti. Luovuttaminen ja irti päästäminen kun ovat kaksi eri asiaa. Jälkimmäinen pitää sisällään ajatuksen hyväksymisestä. Unelmien edessä meistä kukaan ei ole kaikkivoipa.
 Itsemme sijaan meidän tulisi syyttää puhetapaa , joka antaa ymmärtää, että unelmien toteutuminen on todella omissa käsissämme. Käsi pystyyn, kuka on oikeasti saavuttanut tavoitteensa ilman toisia ihmisiä, otollisia olosuhteita ja silkkaa sattumaa? Ajassa, jossa uskomme sokeasti omaan potentiaaliimme, näiden rooli on aliarvostettu.
 Menestyspuhe vihjaa herkästi, että olisimme kaikki samalla viivalla. Ajatus on kaunis, mutta todellisuus toinen. Elämme eriarvoisessa maailmassa, jossa lähtökohdat eivät ole samat kaikille. Enkä nyt puhu Afrikan lapsista, vaan meihin kaikkiin vaikuttavista taustamuuttujista, kuten esimerkiksi sosioekonomisesta asemasta, geeniperimästä, kasvatuksesta, iästä, sukupuolesta, ryhmäkuuluvuuksista ja sosiaalisista verkostoista.
 Nykyään pidetään arvossa yrittäjämäistä mielenlaatua , jossa jokainen epäonnistuminen on lahja ja suuri oppimiskokemus. Ulkoisen menestyksen lisäksi korostetaan sisäistä menestystä, jonka mitta on se, miten paljon vaikeuksista kasvaa ja vahvistuu. On kuitenkin kohtuutonta vaatia itseltään tai toisilta, että kaikesta olisi noustava kuin fenixlintu tuhkasta.
 “Tulet vielä kiittämään tätäkin vaihetta elämässä, odota vaan” – näin meille uskotellaan. Kiitollisuus on parhaimmillaan voimavara, mutta toisinaan siitä saattaa tulla ankara vaatimus. Joskus siihen kannustamista käytetään myös keinona vastuuttaa yksilöä asioista, jotka eivät ole yksin hänen vastuullaan.
 Kaikkia vaikeuksia ei tarvitse kääntää voitoksi eikä epävarmuuksia vahvuuksiksi – varsinkaan yksin. Vaikeuksien selättäminen ei saa olla vain yksilön vastuulla.
 Emilia Kujala
 Kirjoittaja on psykoterapeutti ja sosiaalipsykologi, joka on säännöllisesti vihainen siitä, että maailmassa on virhe.
 Kolumnista voi keskustella 20.12. klo 23.00 saakka.

Emilia Kujalan kolumni: Kun unelmat eivät toteudu syytämme itseämme, vaikka syypää saattaa olla muualla


Summary: Frostin lähtö hallituksesta on paha isku pääministeri Boris Johnsonille, joka on viime aikoina ollut kovan arvostelun kohteena.

Britannian brexit-neuvotteluja johtanut ministeri  David Frost  jättää hallituksen. Asian vahvistaa Britannian pääministeri  Boris Johnsonin  kanslia.
 Frost sanoo kanslian julkaisemassa erokirjeessä, että hän luopuu tehtävästään välittömästi, sillä Britannian EU-ero eli brexit on nyt turvattu. Kanslia julkaisi erokirjeen sen jälkeen, kun mediassa kerrottiin, että Frost olisi jättämättä pestinsä tammikuusta.
 – On pettymys, että tämä suunnitelma on tullut julkisuuteen tänä iltana, ja näissä olosuhteissa mielestäni on oikein, että kirjoitan eroavani välittömästi, Frost sanoo kirjeessä uutistoimisto AFP:n mukaan.
 Frost ilmaisi myös huolensa hallinnon nykysuunnasta. Hän viittasi erityisesti koronavirusrajoituksiin ja verojen nousuun.
 – Toivon, että siirrymme mahdollisimman nopeasti sinne, minne meidän on päästävä: kevyesti säänneltyyn, matalaveroiseen, yrittäjyyteen perustuvaan talouteen, joka on modernin tieteen ja talouden muutoksen kärjessä, Frost kirjoitti Britannian yleisradioyhtiö BBC:n mukaan.
 Johnson sanoi olevansa pahoillaan Frostin erosta ottaen huomioon kaikki tämän saavutukset.
 "Johnsonin aika käymässä vähiin"
 Frostin lähtö hallituksesta on paha isku Johnsonille, joka on viime aikoina ollut kovan arvostelun kohteena. Johnsonin konservatiivit kärsivät tappion täytevaaleissa. Konservatiivit menettivät vaaleissa parlamenttipaikan Pohjois-Shropshiressä, missä he eivät ole koskaan hävinneet vaaleja. Vaalien selkäsaunan arvioitiin vahvistavan kapinamielialaa konservatiivien parlamenttiedustajien keskuudessa.
 Viime kuukausina pääministerin suosiota ovat horjuttaneet myös koronarajoitusten vastaiset mielenosoitukset sekä pääministerin henkilöön kohdistuvat korruptioväitteet ja  pikkujoulukohu .
 Tällä viikolla 100 konservatiivia äänesti hallituksen esittämiä koronarajoituksia vastaan.
 Konservatiiviedustaja  Andrew Bridgen  kommentoi Twitterissä Frostin eroilmoituksen jälkeen, että Johnsonin aika ja ystävät ovat käymässä vähiin todellisen konservatiivihallituksen lupausten ja kurin toteuttamiseksi.

Britannian brexit-neuvotteluja johtanut David Frost jättää hallituksen – kritisoi koronarajoituksia ja verojen nousua


Summary: Kiinteistöverouudistusta on valmisteltu jo kahdeksan valtiovarainministerin kaudella viidessä eri hallituksessa. Uudistus vislattiin liikkeelle 2012 ja se piti alunperin ottaa käyttöön 2020. Nyt tähtäin on vuodessa 2024. Lakiluonnoksen on määrä lähteä lausuntokierrokselle ensi keväänä.

Soteuudistuksen yli kymmenen vuoden valmistelua ihmetellessä on jäänyt varjoon toinen liki samanveroinen ikuisuusprojekti. Rakennusten ja tonttien verotusarvoja rukkaava kiinteistöverouudistus vislattiin liikkeelle ajat sitten, vuonna 2012.
 Yksi tyrmäyksen saanut lausuntokierroskin vietiin läpi 2018, ja asia palautettiin valmisteluun valtiovarainministeriöön. Nyt kolme vuotta myöhemmin uusimman lakiehdotuksen valmistelu on loppusuoralla.
 – Virkavalmistelu on jo päättynyt ja asia on valtiovarainminsiteri  Annika Saarikon  (kesk.) pöydällä poliittisessa arvioinnissa. Hän haluaa perehtyä ehdotukseen huolellisesti ja varmistaa että se on hallitusohjelman mukainen, valtiosihteeri  Maria Kaisa Aula  Valtiovarainministeriöstä korostaa.
 – Siellähän on todettu, että käypiin arvoihin perustuva verotus ei saa johtaa kohtuuttomiin muutoksiin kenellekään. Tunnistetaan myös, että osalla verovelvollisista voi olla alhainen maksukyky ja se pitää ottaa huomioon, Aula painottaa.
 Aulan mukaan uudistuksen tavoitteena ei ole kiristää verotusta. Samalla on määrä säilyttää kuntien kiinteistöverotuotto nykyisellä parin miljardin euron vuositasolla.
 Valtiosihteeri Maria Kaisa  Aulan mukaan tähtäimessä on saada lakiluonnos lausuntokierrokselle keväällä. Niko Mannonen / Yle
 Aulan mukaan tähtäimessä on saada lakiluonnos lausuntokierrokselle ensi keväänä.
 – Kevätpuolella ilman muuta, koska tavoitteena on saada lakiesitys eduskuntaan viimeistään ensi vuoden syksyllä ja uudistus toimeksi veronmaksajille vuonna 2024.
 Se tarkoittaa, että uudet veroperusteet näkyvät ensi kertaa vuoden 2024 kiinteistöverolaskussa. Uudistuksen tavoitteena on jakaa verorasitus uudella tavalla kiinteistöjen kesken.
 – Muutoksia tulee suuntaan ja toiseen: on sekä keventyvää että voi olla lievästi kiristyvääkin, koska kiinteistöjen ja maapohjien arvot ovat viimeisten vuosien aikana muuttuneet todella paljon.
 Kaksi miljoonaa veronmaksajaa
 Jokainen kiinteistönomistaja maksaa rakennuksistaan, esimerkiksi talostaan ja kesämökistään kiinteistöveroa. Myös yrityskiinteistöjä ja maapohjaa eli tontteja verotetaan.
 Kiinteistöveron maksajia on yli kaksi miljoonaa ja vuosilasku vaihtelee yleensä kympeistä tonneihin. Tavallinen maksu on satasia tai tonnin tienoilla.
 Tähän halutaan nyt muutos, sillä verotusarvot ovat yleisesti jääneet jälkeen kustannus- ja hintakehityksestä. Nykyinen rakennusten arvostamisjärjestelmä on 1970-luvulta ja maapohjien vuodelta 1993.
 Teemu Lehtinen johtaa Veronmaksajain keskusliittoa.  Marja Väänänen / Yle
 – Järjestelmä on vanhentunut ja se on syytä päivittää lähemmäksi käypiä arvoja, mihin kiinteistöverot pohjautuvat, painottaa Veronmaksajain keskusliiton toimitusjohtaja  Teemu Lehtinen .
 Lehtinen luettelee kaksi tärkeää asiaa, jotka on syytä sisältyä uuteen lakiin:
 – Ensinnäkin kunnille tulee antaa mahdollisuus alentaa kiinteistöveroprosenttejaan niin, että verotus ei keskimäärin kiristy kunnassa.
 Toiseksi oleelliseksi hän nimeää prosentuaalisen korotuskaton kiinteistöverolle:
 – On erittäin tärkeää asettaa lakiin tiukka leikkuri sille, miten paljon yksittäisen kiinteistön kiinteistövero voi nousta vuosittain, jotta ei tule kohtuuttomia korotuksia. Nämä kaksi asiaa kun toteutuvat, niin uudistusta voidaan minusta viedä eteenpäin.
 Aula ei avaa uuden ehdotuksen sisältöä tarkemmin, mutta pitää Veronmaksajain keskusliiton ehdotusta tarpeellisena ottaa huomioon jatkovalmistelussa. Kuntien kiinteistöveroprosenttien määrittelyvallasta hän toteaa, että ns. verohaarukka säilyy eli valtio määrää jatkossakin kiinteistöverolle ylä- ja alarajat, joiden sisällä kunnat saavat päättää omista kiinteistöveroprosenteistaan.
 Viides hallitus menossa
 Verotusremonttia on valmisteltu jo kahdeksan valtiovarainministerin aikana. Pääministereitäkin on ehtinyt samana aikana istua viisi:  Jyrki Katainen  (kok.),  Alexander Stubb  (kok. ),  Juha Sipilä  (kesk.),  Antti Rinne  (sd.) ja nykyisen hallituksen pääministeri  Sanna Marin  (sd.)
 Uudistustarvetta pohtiva kehittämishanke käynnistyi vuonna 2012 valtiovarainministeri  Jutta Urpilaisen  (sd.) kaudella. Sittemmin valmistelua jatkettiin Rinteen ja Stubbin ministerivuoroilla.  Petteri Orpon  vastuuministerihukilla 2018 oltiin jo niin pitkällä, että lakiluonnos laitettiin lausuntokierrokselle ja uudet perusteet oli tarkoitus saada käyttöön vuoden 2020 kiinteistöverotuksessa.
 Lakiehdotus sai kuitenkin  tyrmäävän vastaanoton  lausuntokierroksella. Pelättiin, että kiinteistövero voi paikoin moninkertaistua. Valtiovarainminsieriö päättikin ottaa aikalisän ja palautti lakiluonnoksen valmisteluun loppusyksystä 2018.
 – Lakiluonnos oli raakile ja sitä yritettiin voimaan liian nopeasti. Aika vain loppui kesken ja todettiin, että se on pakko siirtää yli vaalien. Mekin sitä silloin vahvasti vaadimme. Se oli silloin ihan välttämätön ratkaisu, Lehtinen muistelee.
 Kolme vuotta kestäneen jatkovalmistelun aikana on valtiovarainministereitä istunut virassa neljä:  Mika Lintilä  (kesk.),  Katri Kulmuni  (kesk),  Matti Vanhanen  (kesk) ja nyt tehtävää hoitava  Annika Saarikko  (kesk.).
 Lehtinen ei pidä haittana sitä, että uudistuksen valmistelu on kestänyt näin kauan.
 – Tämä on iso ja periaatteeellinen uudistus ja vaikuttaa yksittäisiin kiinteistönomistajiin isosti. Tästä tulee varmaan parempi, kun tätä ehditään kunnolla harkita. Viime kaudella otettu aikalisä oli ehdottomasti välttämätön.
 – Takkuista on ollut. Ikuisuusprojekti olisi pikkuhiljaa syytä laittaa tätä eteenpäin, sanoo Lehtinen.
 Mutta uskaltaako eduskunta päättää näin isosta ja monen mielestä epäsuositusta uudistuksesta alle vuotta ennen seuraavia eduskuntavaaleja?
 – Ainahan vaalien läheisyyteen liittyy riskejä. Se on totta, Aula myöntää.
 Lehtinen puolestaan toteaa, että aina on seuraavat vaalit tulossa.
 – Jos tätä ei nyt uskalleta viedä eduskuntaan, uudistuksesta todellakin tulee ikuisuusprojekti, jota ei koskaan toteuteta.
 – Mutta jos eduskunta päättää sen muodossa, joka estää keskimääräiset korotukset kaikissa kunnissa ja kohtuuttomat yksittäiset korotukset kiinteistöissä, niin tämä on mahdollista poliittisesti viedä läpi eduskunnassa, Lehtinen arvelee.
 Jos näin käy, kiinteistöverouudistus astuu arkeen 12 vuotta ensimmäisen hankkeen alkuvislauksesta.
 Lue lisää:
 Kiinteistöveroa ollaan uudistamassa, mutta suunnitelmat hirvittävät monia: "Kiinteistövero voi paikoin moninkertaistua, lakia lykättävä"
 Katso kuinka paljon kuntasi perii veroa – ennätysharva kunta korottaa nyt tuloveroaan, yksi jää historiaan kaikkien aikojen kovimpana verottajana
 Omakotitalon kiinteistövero jopa päälle 3000 euroa vuodessa –
katso listat maan kalleimmista verottajakunnista

Ikuisuusprojekti kiinteistöverouudistus tekee paluun – valmisteltu viiden pääministerin kausilla: taustalla väijyy pelko veronkorotuksista


Summary: Uudelleen istutettavasta kuusesta toivottiin ekologista vaihtoehtoa perinteiselle kuuselle, mutta asia ei ole yksiselitteinen. Asiantuntijan mukaan myös tavallinen joulukuusi on melko vähäpäästöinen.

Suomessa hankitaan tänä jouluna noin 1,4 miljoonaa joulukuusta, arvioi Joulupuuseura.
 Tällainen määrä kuusia toimii kohtalaisen suurena hiilinieluna, ja vanha perinne voi tuntua muutenkin oudolta tämän päivän valossa: miksi ihmisten pitää kaataa puita vain sen takia, että koteihin saadaan pariksi viikoksi joulutunnelmaa?
 Onko perinteelle vaihtoehtoja? Entä mikä on ekologisin mahdollinen tapa hankkia joulukuusi? Tarkastellaanpa tarkemmin kuutta erilaista kuusivaihtoehtoa.
 1. Viljelty kotimainen
 Vajaa miljoona Suomessa tänä jouluna myytävää joulukuusta tulee kotimaisilta joulukuusiviljelmiltä. Joulupuuseuran puheenjohtaja  Juha Ruuska  suosittelee hankkimaan kuusen, joka on tuotettu mahdollisimman lähellä omaa kotia. Näin kuljetuksista tulevat päästöt jäävät pieniksi.
 Suomessa joulukuusia kasvatetaan pääasiassa pelloilla, joutoalueilla ja osaksi taimikon seassa metsässä.
 – Pelloilla kasvaisi joka tapauksessa pajukkoa tai jotain pienempää, joka ei sido hiiltä samalla lailla kuin siellä kasvava kuusi, Ruuska sanoo.
 Lisäksi taimikonhoidon yhteydessä puustoa harvennetaan joka tapauksessa. Vuosittain kaadettaisiin miljoonia joulukuusen kokoisia puita, vaikka joulua ei olisi olemassakaan. Menettelyllä luodaan kasvatettaville puille kasvutilaa.
 Ruuskan mukaan Suomessa joulupuiden kasvatus on pitkälti luonnonmukaista. Lannoitteita ja kasvinsuojeluaineita käytetään vastuullisesti ja mahdollisimman vähän.
 2. Kotimainen luonnonkuusi
 Viljellystä kuusesta kertyvät kasvihuonekaasupäästöt saattavat olla toistuvien hoitokertojen ja kuljetusketjun vuoksi hieman suuremmat kuin lähiluonnossa kasvaneen kuusen. Erot eivät ole kuitenkaan suuria, eikä kaikilla ole mahdollisuutta kaataa kuusta omasta metsästä.
 Merkittävimmät eroavaisuudet ovat laadullisia: viljelty kuusi on hoidettu, leikattu ja tuuhea. Luonnonkuusi voi olla harvempi ja hento-oksaisempi, arvioi metsänhoitaja  Arto Koistinen  metsän, luonnon ja paikkatiedon asiantuntijayritys Tapio Oy:stä.
 – En usko että niissä on ekologiselta kannalta hirveästi eroja.
 3. Ulkomainen tuontikuusi
 Suomeen tuodaan vuosittain noin 150 000 joulukuusta pääosin Tanskasta ja Virosta. Näiden kuusien hinta saattaa olla edullisempi kuin kotimaisella kuusella, mutta kuljettamisesta tulevat päästöt kasvattavat niiden hiilijalanjälkeä.
 Muut erot tanskalaisten, virolaisten ja kotimaisten kuusten välillä ovat pieniä.
 4. Keinotekoiset kuuset
 Valtaosa keinotekoisista joulukuusista  valmistetaan Kiinassa . Pitkä kuljetusmatka nostaa kuusten hiilijalanjälkeä.
 Lisäksi muovikuusien valmistukseen käytetään usein metalliosia sekä PVC-muovia, joka sisältää klooria ja tekee sen kierrättämisestä vaikeaa.
 Muovikuusesta voi tulla laskennallisesti luonnonkuusta ekologisempi vaihtoehto, kun kuusta käytetään riittävän pitkään. Arviot vaihtelevat noin kymmenen ja kahdenkymmenen vuoden välillä.
 – Nyrkkisääntönä voidaan sanoa, että muovikuusen hiilijalanjälki on 10–15-kertainen kotimaiseen kuuseen verrattuna. Se tarkoittaa vastaavaa määrää vuosissa, että päästään samalle tasolle, Arto Koistinen sanoo.
 5. Uudelleen istutettava ruukkukuusi
 Pari vuotta sitten Suomen markkinoille ilmestyi ensimmäinen vuokrakuusiyrittäjä. Toimintamalli on yksinkertainen: kuusi tuodaan kotiovelle juurineen pienessä ruukussa tai säkissä. Sen vuokra-aika on muutama viikko joulun molemmin puolin, ja sen jälkeen kuusi haetaan pois ja istutetaan takaisin luontoon.
 Torbjörn Granberg pyörittää uudelleen istutettavien kuusien vuokrausyritystä Helsingin seudulla. Vesa Marttinen / Yle
 Ajatus on kiinnostava ja lähtökohta varsin ekologinen.  Esimerkiksi Isossa-Britanniassa  kuusten uudelleen istuttamisesta on saatu hyviä kokemuksia, mutta Suomen ilmastossa toimintamalli hakee vielä muotoaan.
 Ruukkukuusta on vaikea saada pysymään hyväkuntoisena talven yli. Kun puu otetaan lepotilasta lämpimään huoneilmaan muutamaksi viikoksi, puu ikään kuin luulee, että nyt tuli kesä. Tämä muutos on puulle valtava koettelemus. Valtaosa puista ei selviä hengissä uudelleen istutettavaksi.
 Vuokrapuu.fi-yrityksen perustaja  Torbjörn Granberg  on asiasta hyvin tietoinen. Parin vuoden kokemusten perusteella häviävän pieni osa kuusista kestää uudelleen istuttamisen.
 – Kartan ekologisuus-sanaa, koska meillä ei ole vielä koottua tarkkaa dataa siitä, mitä kaikkea yhden kuusen hakeminen ja vieminen aiheuttaa ja kuinka suuri prosentti niistä selviää uudelleen kasvamaan. On vielä monta tekijää selvitettävänä ennen kuin voidaan sanoa, että tämä on ekologisempaa kuin tuo.
 6. Yhteinen kuusi tai kuuseton joulu
 Jakamistalouden lainalaisuuksia voi hyvin soveltaa myös joulukuusen hankinnassa. Taloyhtiön sisäpihalle koristeltu yhteinen joulukuusi on huomattavasti ekologisempi vaihtoehto kuin jokaisen asunnon oma kuusi.
 Esimerkiksi Espoossa  Soukan kappelin pihalle pystytetään  tänä vuonna jo viidettä kertaa joulukuusipuisto, jossa kuka tahansa voi käydä vapaasti ihailemassa vapaaehtoisten koristelemia kuusia. Ennen jouluaattoa kuuset lahjoitetaan haasteellisessa elämäntilanteessa oleviin perheisiin.
 Jos oma kuusi on kuitenkin välttämättömyys, kannattaa suosia lähellä kasvatettua kotimaista kuusta, ja kysyä vielä myyjältä tai viljelijältä, laitetaanko kaadetun kuusen paikalle varmasti kasvamaan uusi.
 Metsänhoitaja Arto Koistinen rohkaisee myös suhteuttamaan joulukuusihankintaa muuhun kulutukseen.
 – Viisaasti hankittu ja oikein hävitetty joulukuusi on lopulta aika vähäpäästöinen. Kannattaako joulupuun tuomaa iloa lähteä tässä yhteydessä kovin tarkkaan mittaamaan?
 Koistinen arvioi, että oman kotitalon lähellä olevasta metsästä itse kaadettu kuusi olisi todennäköisesti ekologisin vaihtoehto.
 – Mutta en pidä näitä muitakaan vaihtoehtoja ihan huonoina. Ehkä muovikuusen jättäisin hankkimatta.
 Voit keskustella joulukuusista maanantaihin kello 23:een asti.
 Lue myös:
 Tutkijat kehittävät täydellistä joulukuusta laboratoriossa Savonlinnassa – "Hyvät edellytykset, että tästä joukosta se löytyisi", sanoo Mikko Tikkinen
 17-vuotias Eemeli Laukkanen kuljettaa kotitilansa kuuset asiakkaille: "Monen vuoden perinne muuttui bisnekseksi"

Millainen joulukuusi on ilmastoystävällisin? Tässä kuusi vaihtoehtoa kuusen hankintaan


Summary: Keräsimme Euroopan maista esimerkkejä mainoksista, jotka ovat saaneet mainosalan valvojan moitteet viherpesusta. Suomessa ympäristöväitteiden yleisyydestä ei ole kattavia tutkimustuloksia.

Ilmastoystävällinen. Hiilineutraali. Ekologinen. Vastuullinen.
 Muun muassa näillä sanoilla suomalaisille mainostetaan tuotteita ja palveluita. Monilla on huoli ilmaston ja ympäristön tilasta, joten myönteiset ympäristövaikutukset ovat  yhä tärkeämpi myyntivaltti .
 Jotkut väitteistä ovat niin sanottua viherpesua. Se tarkoittaa, että yritys suurentelee tekojaan ilmaston hyväksi tai mainostaa tuotteitaan epämääräisillä tai harhaanjohtavilla väitteillä.
 Monissa Euroopan maissa viherpesuepäilyjä on syynissä jatkuvasti. Yle kävi läpi Ruotsin, Britannian ja Hollannin mainosalan itsesääntelyelinten julkaisemia ratkaisuja viime vuosilta.
 Tähän juttuun on poimittu esimerkkejä mainoksista, joiden ympäristöväitteistä on kanneltu ja jotka ovat saaneet alan oman valvojan moitteet. Mainokset ovat eri toimialoilta ja suomalaisillekin tutuilta yrityksiltä, joiden tuotteet liittyvät arkeen: ruokaan ja liikenteeseen.
 Katso neljä esimerkkiä alta. Jutussa kerrotaan myös, millaisia mainoksia Suomessa on otettu luupin alle.
 Tapaus 1: Liha ja ilmastopäästöt Ruotsissa
 Kuvakaappaus HKScanin lehdistötiedotteesta, jossa kerrotaan mainoskampanjasta. Tiedote on julkaistu huhtikuussa 2020.   hkscan.com
 Elintarvikeyhtiö HKScanin tv-mainos. Ruotsi, 2020.
 Ratkaisu: Harhaanjohtavaa mainontaa.
 Mitä mainos sanoi
 Supersankarin asuun pukeutunut mies katselee lehmiä niityllä. Mainosääni puhuu: "Älkää olko huolissanne, ilmastosankarit. Ruotsalaisen lihan ilmastopäästöt ovat yhdet maailman pienimmistä." Lehmiin on sidottu ilmapalloja, jossa lukee "-60 %".
 Mistä valitettiin
 Kantelijoiden mukaan on harhaanjohtavaa väittää, että lihantuotanto on ympäristölle hyväksi, kun se on tosiasiassa uhka ympäristölle. Siksi ei pidä antaa mielikuvaa, että ilmastosankari voi syödä lihaa hyvällä omallatunnolla, kantelija sanoi.
 Miten yritys vastasi
 HKScan Ruotsi perusteli tutkimuksiin viitaten, että ruotsalaisella naudanlihalla on globaalia keskiarvoa 60 prosenttia pienempi ilmastovaikutus. Siksi on ilmastolle eduksi valita ruotsalaista lihaa, yritys sanoi. Se korosti myös karjatalouden merkitystä ruotsalaiselle maanviljelylle ja ruoantuotannolle.
 HKScan on suomalainen yritys. Sillä on Ruotsissa tehtaita, joissa valmistetaan tuotteita ruotsalaisesta lihasta.
 Miten asia ratkaistiin
 Ruotsin  mainonnan itsesääntelyelin linjasi , että mainoksessa on harhaanjohtavia ympäristöväitteitä. Lautakunnan mukaan keskivertokuluttaja tulkitsee todennäköisesti, että juuri mainostajan lihalla on erityisen pieni ilmastovaikutus, mutta sellaisesta ei anneta todisteita.
 Lisäksi "ilmastosankari" on lautakunnan mukaan epämääräinen termi, jonka kuluttaja ymmärtää todennäköisesti niin, että lihansyönti voi olla ilmastolle hyväksi. Myöskään tätä väitettä ei todisteta.
 Mainos ei saa harhauttaa ja väitteet pitää perustella
 Naapurimaa Ruotsissa on selvitetty, että viherpesu haisee mainoksissa entistä useammin.
 Ruotsin kuluttajaviraston  kartoituksen mukaan  yhä useammat yritykset väittävät, että niiden tuotteet tai palvelut ovat eri tavoin hyväksi ympäristölle. Väitteet ovat usein laajoja ja niistä puuttuu yksityiskohtaista tietoa.
 Viherpesuepäilyt työllistivät myös Ruotsin mainosalan eettistä valvojaa  viime vuonna aiempaa enemmän . Lautakunta  ratkaisi 12 tapausta , joissa ruotsalaiset olivat valittaneet ympäristöväitteistä.
 Kaikki kyseiset mainokset saivat langettavan päätöksen.
 Ratkaisuja ei ole vedetty hatusta, vaan lautakunnan arviointi perustuu mainosalan omiin ohjeisiin. Päätöksissä viitataan yksityiskohtaisesti  kansainvälisen kauppakamarin markkinointisääntöihin .
 Viime kädessä mainontaa sääntelee laki.  Perusohjeet  ovat Ruotsissa ja Suomessa samankaltaiset:
 Ympäristöväittämien pitää olla selkeitä, yksiselitteisiä ja täsmällisiä, eikä niillä saa johtaa harhaan. Mainoksissa on syytä käyttää vain termejä, joita ihmiset ymmärtävät.
 Yrityksellä pitää olla näyttöä väittämien tueksi. Perustelut pitää esittää tuotteen välittömässä läheisyydessä.
 Tapaus 2: Fossiiliset polttoaineet ja hiilineutraalius Hollannissa
 Kuvakaappaus hollantilaisesta lehtiartikkelista, jossa julkaistiin kuva Shellin mainoksesta. De Volkskrant -sanomalehden teksti syyskuulta 2021 käsitteli Hollannin ilmastopolitiikkaa. volkskrant.nl
 Öljy-yhtiö Shellin ulkomainos. Hollanti, 2020.
 Ratkaisu: Harhaanjohtavaa mainontaa.
 Mitä mainos sanoi
 "Olen CO2-neutraali", sanoo teksti öljy-yhtiö Shellin säiliöauton perässä. Teksti jatkuu seuraavalla rivillä: "tien päällä. Oletko sinäkin?"
 Mistä valitettiin
 Valittajan mielestä mainoksesta syntyy mielikuva, että Shell yhtiönä sanoo olevansa hiilineutraali, vaikka sen ydinbisnes on fossiilisten polttoaineiden myyminen. Säiliöauto kuljettaa polttoaineita eikä siten vähennä päästöjä vaan pahentaa ongelmaa, valittaja sanoi.
 Miten yritys vastasi
 Shellin mukaan keskivertokuluttaja tulkitsee, että hiilineutraalius viittaa tekstissä nimenomaan säiliöautoon, jossa mainos on kiinni. Auto on mukana Shellin päästökompensaatio-ohjelmassa, ja ajon aiheuttamat päästöt on kompensoitu, yritys sanoi ja esitteli kompensaatio-ohjelmaansa.
 Miten asia ratkaistiin
 Hollannin  mainonnan itsesääntelyelin päätti , ettei mainosta pidä käyttää. Keskivertokuluttaja voi lautakunnan mukaan tulkita mainoksen myös siten, että Shell sanoo koko yhtiön olevan hiilineutraali. Lautakunta totesi, että mainoksen väitteet saattavat johtaa kuluttajaa harhaan sekä säiliöauton lastin että yrityksen ympäristövaikutusten suhteen.
 Hiilineutraalius on kuumaa kamaa myös Suomessa
 Hiilineutraalius on yksi mainosten yleisimmistä ympäristöväitteistä myös meillä.
 Näin sanoo Suomen ympäristökeskuksen Syken tutkija  Tero Heinonen . Hän vetää tiettävästi ensimmäistä  kattavaa tutkimusta , jossa selvitetään ympäristöväitteiden tilaa suomalaisessa mainonnassa. Tutkimus on vielä kesken, mutta väliaikatietoja voi jo kertoa.
 Kun mainoksissa sanotaan tuotteen tai palvelun olevan hiilineutraali, päästöjen kompensoinnista ei yleensä kerrota tarkemmin.
 – Kuitenkin lähes aina hiilineutraaliuteen oli tarvittu jonkinlaista kompensaatiota, harva yritys siihen muuten yltää, Heinonen sanoo.
 Hiilineutraaliutta myydään usein varmana asiana, vaikka päästöjen kompensaatio toteutuu usein vasta tulevaisuudessa. Varmuutta toteutumisesta ei ole, mutta epäonnistumisen mahdollisuudesta ei kerrota.
 Mainoksissa auki jää usein myös se, koskeeko hiilineutraalius vain yrityksen omaa toimintaa kuten sen kiinteistöjä vai koko tuotantoketjua.
 Ruotsissa kuluttajavirasto  on linjannut , että ilmastoväitteet kuten  ilmastoneutraali  tai  ilmastokompensoitu  ovat sellaisenaan epämääräisiä käsitteitä. Kun niitä käytetään ilman välitöntä selitystä, on riski, että kuluttajaa johdetaan harhaan.
 – Kuluttaja ei esimerkiksi välttämättä ymmärrä, että tuote joka tapauksessa aiheuttaa päästöjä,  viranomainen sanoo .
 Tapaus 3: Automerkki ja ilmastopäästöt Ruotsissa
 Kuvakaappaus ruotsalaisen sanomalehden jutusta, jossa julkaistiin kuva BMW:n mainoksesta. Dagens Nyheter -lehden juttu syyskuulta 2021 käsitteli harhaanjohtavaa ympäristömainontaa. dn.se
 Autonvalmistaja BMW:n mainos sanomalehdessä. Ruotsi, 2020.
 Ratkaisu: Harhaanjohtavaa mainontaa.
 Mitä mainos sanoi
 "Maailman paras automerkki ilmaston kannalta", lukee käsin kirjoitetun näköisessä kyltissä. Alla on pienemmällä: "BMW on maailman kestävin autonvalmistaja Dow Jones Sustainability Indexin 2020 mukaan."
 Ulkoasultaan mainos muistuttaa kylttiä, jonka vieressä ruotsalainen ilmastoaktivisti  Greta Thunberg  istui koululakossaan. Mainos ilmestyi sanomalehti Dagens Nyheterissä, kun Thunberg vieraili lehden päätoimittajana.
 Mistä valitettiin
 Valittajien mielestä mainos on harhaanjohtava muun muassa siksi, että BMW sanoo olevansa maailman paras, vaikka Dow Jonesin vertailusta puuttui monia automerkkejä. On väärin sanoa, että jokin ilmaston kannalta pienempi paha on paras, valittajat sanoivat.
 Miten yritys vastasi
 BMW:n mukaan mainoksen väite pitää paikkansa ja perustuu osin muihinkin selvityksiin kuin Dow Jonesin vertailuun. Kohderyhmän eli Dagens Nyheterin lukijoiden voi myös olettaa tuntevan Dow Jonesin ja ymmärtävän mainoksen kontekstin, BMW perusteli.
 Miten asia ratkaistiin
 Ruotsin mainonnan  itsesääntelyelin linjasi , että mainos on harhaanjohtava: siinä on yleinen ja epämääräinen väite, jota ei perustella riittävästi. Keskivertokuluttaja tulkitsee mainoksen viestiksi todennäköisesti vain sen, että BMW on ilmastolle paras verrattuna kaikkiin muihin autoihin, ja tätä väitettä mainoksessa ei todisteta.
 Suomalaiset valittavat vähän, kun kyse on viherpesusta
 Toisin kuin monissa muissa maissa, Suomessa mainosalan itsesääntelyelin eli Mainonnan eettinen neuvosto ei ole tehnyt yhtään päätöstä, jossa olisi punnittu ympäristöväitteiden paikkansapitävyyttä.
 Se johtuu siitä, että neuvoston tehtäväksi on rajattu sen arvioiminen, onko markkinointi hyvän tavan vastaista. Neuvosto ei ota kantaa siihen, ovatko väitteet harhaanjohtavia.
 Mutta ei neuvostolle myöskään kannella viherpesuepäilyistä. Pääsihteeri  Paula Paloranta  muistaa vain yhden lausuntopyynnön, ja siitäkin on vuosia.
 – On kyllä yllättävää, että suomalaiset ovat tähän mennessä kiinnittäneet aika vähän aiheeseen huomiota, kun vertaa moneen Euroopan maahan, Paloranta sanoo.
 Myös kuluttajaviranomaisille suomalaiset ilmoittavat havainnoistaan hyvin vähän.
 Kilpailu- ja kuluttajavirastosta kerrotaan Ylelle, että viime vuodelta löytyy viitisenkymmentä yhteydenottoa, jotka koskivat mainosten ympäristöväitteitä.
 Se on alle promille kuluttajaviranomaisille tulleiden ilmoitusten  kokonaismäärästä .
 Kuluttaja-asiamies saa vuosittain ilmoituksia, joissa epäillään mainosten väitteitä päästöjen vähentämisestä.  AOP
 Suomessa Fortumin ja Vattenfallin markkinointi luupin alla
 Suomalaiset purnasivat viime vuonna etenkin energiayhtiöiden, elintarvikevalmistajien ja autokaupan mainosten ympäristölupauksista.
 Toimialat nousevat esiin niissä noin 50 ilmoituksessa, jotka Kilpailu- ja kuluttajavirasto antoi pyynnöstä Ylen nähtäväksi. Ylellä ei ole ollut mahdollisuutta perehtyä viranomaisten tietokantaan kokonaisuudessaan.
 Moni valittajista epäilee mainosten lupauksia esimerkiksi päästöjen vähentämisestä tai hiilijalanjäljen pienentämisestä.
 Kuluttajaviranomaiset eivät arvioi jokaisen mainoksen argumentteja erikseen. Mutta jos yksittäisestä mainoksesta tulee paljon ilmoituksia, kuluttaja-asiamies voi tarttua asiaan.
 Ylen tietojen mukaan syynissä on parhaillaan kahden energiajätin niin sanottu imagomarkkinointi.
 Kyseessä ovat valtionyhtiö Fortumin "Yhdessä kohti puhtaampaa maailmaa" ja ruotsalaisen valtionyhtiön Vattenfallin "Fossiilivapaa elämä yhden sukupolven aikana".
 Viranomaiset arvioivat, ovatko nämä liian yleisiä ympäristöväittämiä, joista ei saa täsmällistä kuvaa.
 – Pohdinnassa on, onko markkinoinnissa annettu kokonaiskuva ollut kuluttajan kannalta harhaanjohtava ja siten kuluttajansuojalain vastainen, sanoo asiantuntija  Satu Wideen  Kilpailu- ja kuluttajavirastosta.
 Molemmat   yritykset  ovat olleet 2010-luvulla ympäristöjärjestöjen hampaissa hiilivoimaomistustensa takia.
 Ympäristöjärjestö Greenpeace ja Fridays For Future -ilmastoliike osoittivat mieltään Datteln 4 -voimalan luona Saksassa toukokuussa 2020. Voimalan omistaa Fortumin tytäryhtiö Uniper. Friedmann Vogel / EPA
 Fortum sanoo Ylelle, ettei yhtiö mainoksissaan kiellä käyttävänsä fossiilisia polttoaineita. Yhtiö sanoo keskittyvänsä viesteissä muutokseen, jonka se haluaa toteuttaa.
 – Tavoitteemme ja askeleemme strategian toteuttamisessa – mukaan lukien merkittävät investoinnit uusiutuvan energian kehittämiseen – ovat tietysti asia, josta haluamme viestiä sidosryhmillemme esimerkiksi mainonnan avulla, sanoo Fortumin viestintäpäällikkö  Elina Kokko .
 Vattenfall lähetti Ylelle selvityksen, jonka se on toimittanut Kilpailu- ja kuluttajavirastolle. Selvityksessä yhtiö esittelee tarkemmin toimiaan, joilla se pyrkii ilmastotavoitteisiinsa. Se ei pidä mainoksensa väitettä harhaanjohtavana.
 – Mikäli markkinointimme ei vastaisi todellista toimintaamme, olisimme heti valmiita muuttamaan viestintäämme, Vattenfall Oy:n toimitusjohtaja  Elina Kivioja  sanoo.
 Vattenfall sanoo pyrkivänsä nettonollapäästöihin vuoteen 2040 mennessä. Se kertoo muun muassa poistaneensa kivihiilivaroja valikoimastaan Saksassa ja Hollannissa.
 Myös Arlan ja Atrian mainoksia perattu Suomessa
 Kuluttajaviranomaiset tutkivat aiemmin tänä vuonna myös Arlan ja Atrian mainoksia. Meijeriyhtiö Arlan markkinointi ei ollut täsmällistä,  kuluttaja-asiamies linjasi .
 Arlan tuotteessa sanottiin, että kartonkipakkauksella on muovipakkausta pienempi ilmastovaikutus. Väitettä ei kuitenkaan tarkennettu pakkauksessa. Kuluttaja-asiamies piti ongelmana myös sitä, ettei ilmastovaikutuksen käsitteelle ole vakiintunutta sisältöä.
 Arla sitoutui muun muassa täsmentämään heti väittämien yhteydessä, mitä ne konkreettisesti tarkoittavat.
 Sen sijaan elintarvikeyhtiö Atrian mainos kelpasi kuluttaja-asiamiehelle.
 Atria mainosti jauhelihaa sanomalla, että tuotteella on pienempi hiilijalanjälki ja pakkauksessa lisäksi vähemmän muovia. Kuluttaja-asiamiehen mukaan väitteet olivat totuudenmukaisia eivätkä johtaneet kuluttajaa harhaan.
 Tapaus 4: Kasvipohjaiset juomat ja ympäristövaikutukset Britanniassa
 Alpron mainosvideo Twitterissä syyskuussa 2020. Tästä videosta yritys ei ole saanut langettavaa päätöstä. Videon lopussa esitetään sama ympäristöväite kuin langettavan päätöksen saaneessa ulkomainoksessa.
 Elintarvikeyhtiö Alpron ulkomainos. Britannia, 2020.
 Ratkaisu: Harhaanjohtavaa mainontaa.
 Mitä mainos sanoi
 "Seuraava pysäkki. Reseptisi terveempään planeettaan", luki mainoksessa bussin kyljessä. Toinen teksti samassa mainoksessa sanoi: "Hyväksi planeetalle, hyväksi sinulle." Mainoksessa oli kuvia Alpron tuotteista, muun muassa mantelijuomasta. Vieressä luki "herkullisesti kasvipohjaista".
 Mistä valitettiin
 Kantelijan mukaan väite "hyväksi planeetalle" oli harhaanjohtava ja siltä puuttuivat perustelut. Kantelija piti kaupallista mantelintuotantoa ympäristölle haitallisena.
 Miten yritys vastasi
 Alpron mukaan kuluttajat ymmärtävät väitteiden tarkoittavan, että kasvipohjaisilla tuotteilla on pienempi ympäristövaikutus kuin meijeriteollisuuden tuotteilla. Kasvipohjaisiin tuotteisiin siirtyminen vähentää hiilidioksidipäästöjä, yhtiö perusteli tutkimuksiin viitaten. Se sanoi, että sen käyttämät mantelit on tuotettu kestävästi.
 Miten asia ratkaistiin
 Britannian mainonnan itsesääntelyelin  hyväksyi Alpron mantelintuotantoa koskevan perustelun. Lautakunnan mukaan väitettä "hyväksi planeetalle" ei kuitenkaan perusteltu mainoksessa riittävän selvästi, ja väite oli monitulkintainen. Lautakunta linjasi, että kyseistä mainosta ei tule käyttää.
 "Nyt mainokset kuntoon tai muuten…"
 Britanniassa kuluttajavirasto ilmoitti syksyllä, että yrityksillä on vuoden loppuun aikaa panna mainoksensa kuntoon. Ensi vuonna virasto aloittaa laajan selvityksen ja on valmis  saattamaan sääntöjen rikkojat vastuuseen .
 – Liian moni yritys esiintyy väärin perustein vihreinä, kun taas aidosti vihreät eivät saa ansaitsemaansa tunnustusta,  sanoi viraston pääjohtaja   Andrea Coscelli .
 Ruotsin kuluttaja-asiamies  haastoi syksyllä Arlan markkinatuomioistuimeen . Arla on mainostanut Ruotsissa maitoaan nollapäästöiseksi, koska yhtiö on ostanut päästökompensaatioita.
 Kuluttaja-asiamiehen mielestä  Arla ei ole pystynyt osoittamaan väitettään todeksi.  Arla on eri mieltä  ja sanoo, ettei sen mainos ole harhaanjohtava.
 Kilpailu- ja kuluttajaviraston asiantuntija Satu Wideen sanoo, että Suomessa odotetaan nyt uutta EU-lainsäädäntöä.
 EU:ssa tehtiin viime vuonna   katsaus , jossa viranomaiset eri maissa kävivät läpi verkkomainonnan ympäristöväitteitä. Noin 40 prosenttia mukana olleista mainoksista sisälsi väitteitä, jotka arvioitiin liioitelluiksi, vääriksi tai harhaanjohtaviksi.
 Tekeillä on lainsäädäntöä, jonka tarkoitus on tuoda viherpesun suitsimiseen  uusia keinoja . Yrityksiltä vaadittaisiin, että tuotteiden tai palvelujen ympäristövaikutukset on selvitetty vakiomenetelmillä.
 Jatkossa yrityksellä pitäisi olla analyysi tehtynä, jotta ympäristöväitteitä voi esittää.
 Vaikuttaako sinusta siltä, että mainoksissa viitataan ympäristöön ja ilmastoon entistä enemmän? Voit keskustella aiheesta maanantaihin 20. joulukuuta kello 23 asti.
 Näin ympäristömainontaa Suomessa säännellään Suomessa ympäristöväitteiden arviointi perustuu EU-direktiiviin ja kuluttajansuojalakiin. Kuluttaja-asiamies on keskeinen mainontaa valvova viranomainen. Kuluttaja-asiamies voi kieltää yritystä käyttämästä mainosta ja tehostaa kieltoa uhkasakolla. Tarvittaessa asia voidaan viedä markkinaoikeuteen. Oikeus on määrännyt 2010-luvulla ympäristömainosten takia kaksi kieltoa, Leaf Suomelle ja Nokian renkaille. Mainosalalla on myös omat ohjeensa. Kansainvälinen kauppakamari on laatinut ohjeita ympäristömarkkinointiin.
 Lue myös:
 Miten maito voi olla päästötöntä? Ruotsin kuluttaja-asiamies haastoi Arlan oikeuteen maidon mainostamisesta nollapäästöisenä
 Omien ilmastopäästöjen korvaaminen helpottuu rutkasti, mutta osa keinoista voi olla hyödyttömiä tai pahimmillaan jopa haitallisia
 Helsinki selvittää keinoja rajoittaa ilmastohaitallista ulkomainontaa – vielä on epäselvää, mikä on jatkossa sallittua ja mikä ei

"Älkää olko huolissanne, ilmastosankarit", sanoi lihatalon mainos – Katso tästä esimerkkejä viherpesusta, johon yritykset ovat syyllistyneet eri maissa