Hämmennys ja huoli kiinalaisen tennistähden  Peng Shuain   julkisuudesta katoamisesta  jatkuu.
 Kiinan valtion omistama CGTN-media on julkaissut sähköpostin, jonka se väittää olevan Pengin kirjoittama, kertoo uutiskanava  CNN . Sähköpostissa pelaaja vaikuttaisi peruvan kaikki aiemmin esittämänsä syytteet siitä, että vaikutusvaltainen kiinalainen ex-poliitikko painosti hänet seksiin.
 – En ole kadoksissa enkä vaarassa. Olen vain lepäillyt kotona, ja kaikki on hyvin, sähköpostissa kirjoitetaan.
 Valtionmedia ei julkaissut sähköpostin liitteenä videota tai muita tietoja, joilla voisi vahvistaa, että kyseessä on todellakin Pengin kirjoittama sähköposti.
 Tenniksen etujärjestö WTA:n johtajaa  Steve Simmonsia  sähköposti ei vakuuta. Simmons on julkaissut  WTA:n verkkosivuilla  lausunnon, jossa hän esittää huolensa Peng Shuain turvallisuudesta.
 – Kiinan valtio-omisteisen median julkaisema lausunto Peng Shuaista ainostaan lisää huolestuneisuuttani hänen turvallisuudestaan ja olinpaikastaan. Minulla on vaikeuksia uskoa, että saamamme sähköposti on oikeasti Peng Shuailta, kirjoittaa Simmons.
 WTA on vaatinut, että Pengin väitteet "selvitetään perusteellisesti, tasapuolisesti, läpinäkyvästi ja sensuroimatta".
 Kiinan ulkoministeriö ei kommentoi
 Peng katosi täysin julkisuudesta sen jälkeen, kun hän oli julkaissut marraskuun alussa blogitekstin, jossa hän syytti Kiinan entistä varapääministeriä  Zhang Gaolia  raiskauksesta. Pengin mukaan Gaoli oli pakottanut hänet harrastamaan kanssaan seksiä kolme vuotta sitten. Peng kertoi kaksikon olleen suhteessa ennen Zhang Gaolin varapääministeriksi nimittämistä.
 Kiinalaisella sosiaalisen median alustalla Weibolla julkaistu viesti poistettiin noin 30 minuutissa. Myöskään Pengin tiliä ei ole enää löytynyt hakupalvelusta.
 Lukuisat urheilijat, muun muassa tenniksen nelinkertainen grand slam -turnausvoittaja  Naomi Osaka  ja maailmanlistan ykkönen  Novak Djokovic   ovat ilmaisseet huolensa  Peng Shuain katoamisesta.
 Kiinan ulkoministeriö ei ole kommentoinut tilannetta.
 Peng Shuai on yksi Kiinan tunnetuimmista tenniksen pelaajista. Hän oli tenniksen nelinpelin maailmanlistan ykkönen vuonna 2014. Kaksinpelissä hän on ollut maailmanlistalla ylimmillään sijalla 14. Shuai ei ole pelannut huipputasolla vuoden 2020 jälkeen.
 Lue myös:
 Tennistähti Naomi Osaka: ”Sensuuri ei ole hyväksyttävää” – urheilumaailma haluaa tietää, missä on kiinalainen Peng Shuai
 Kiinalainen tennistähti Peng Shuai katosi – syytti maan entistä varapääministeriä raiskauksesta

Kiinan valtionmedia julkaisi sähköpostin, jonka se väittää olevan kadonneelta tennistähdeltä


Summary: Maksuttomuudesta huolimatta osa vanhemmista halusi hoitaa 5-vuotiaansa kotona. Keskeisimmät syyt kotihoidolle olivat kotihoidon tuen kuntalisä ja vanhempien mielikuvat varhaiskasvatuksen laadusta.

Yhä useampi perhe on laittanut 5-vuotiaan lapsensa varhaiskasvatukseen.
 Kun 5-vuotiaiden maksuttoman varhaiskasvatuksen kokeilu käynnistettiin vuonna 2018, sen päätavoitteena oli lisätä 5-vuotiaiden lasten osallistumista varhaiskasvatukseen.
 Kansallinen koulutuksen arviointikeskus (Karvi) julkaisi tänään kolme vuotta kestäneen kokeilun loppuraportin.
 Raportissa kokeilua pidetään päätavoitteen osalta onnistuneena: kokeilukunnissa 5-vuotiaiden varhaiskasvatukseen osallistuminen lisääntyi kaikissa kokeilun vaiheissa enemmän kuin vertailukunnissa.
 Kokeilussa oli mukana kolmen vuoden aikana kaikkiaan 33 kuntaa, joista 13 oli mukana kokeilun kaikissa vaiheissa. Näissä kunnissa 5-vuotiaiden osallistumisaste kasvoi 82 prosentista lähes 96 prosenttiin vuosien 2017–2020 aikana.
 – Kokeilu on päässyt tavoitteeseensa. Neljän vuoden sisällä tapahtunut osallistumisasteen muutos on kokeilukunnissa suurempaa kuin muissa kunnissa, Karvin arviointiasiantuntija  Julia Kuusiholma-Linnamäki  kiteyttää.
 Kuntalisä piti osan 5-vuotiaista kotihoidossa
 Kokeilun arvioinnissa tarkasteltiin myös muita tekijöitä, jotka maksuttomuuden ohella vaikuttivat 5-vuotiaiden varhaiskasvatukseen osallistumiseen.
 Suurin vaikutus oli kotihoidon tuen kuntalisällä: 5-vuotiaalla oli suurempi todennäköisyys olla kotihoidossa, jos perheen huoltaja oli kotona pienemmän sisaruksen kanssa ja perhe asui kokeilukunnassa, jossa tarjottiin kotihoidon tuen kuntalisää.
 Joissain kokeilukunnissa kuntalisän saamiselle oli asetettu ehdoksi, että kaikki perheen varhaiskasvatusikäiset lapset pitää hoitaa kotona. Tällöin 5-vuotiaan osallistuminen maksuttomaan varhaiskasvatukseen tarkoitti sitä, että perhe menetti pienempien sisarusten osalta kotihoidon tuen kuntalisän.
 Espoolainen Riikka Kurronen menettää kotihoidon tuen kuntaisän, koska hänen vanhemmat lapsensa osallistuvat varhaiskasvatukseen. – Kun Espoo-lisä jää pois, kyllä sen taloudellisesti huomaa. Mutta se, että viisivuotias saa laadukasta varhaiskasvatusta ja kaverisuhteita, on kuitenkin sen arvoista, Kurronen sanoo. Janne Lindroos / Yle
 Arviointiasiantuntija Julia Kuusiholma-Linnamäen mielestä kyseinen ehto on ristiriidassa lapsen subjektiivisen varhaiskasvatusoikeuden kanssa.
 – Palvelujärjestelmän rakenteissa ei tulisi olla tekijöitä, jotka estävät edes välillisesti varhaiskasvatukseen osallistumista tai aiheuttavat perheille taloudellisia menetyksiä.
 Mielikuvat varhaiskasvatuksen laadusta vaikuttavat
 Toinen keskeinen tekijä sille, osallistuiko 5-vuotias varhaiskasvatukseen vai ei, oli vanhempien näkemys varhaiskasvatuksen laadusta.
 Niissä perheissä, joissa varhaiskasvatuksen uskottiin edistävän lapsen kasvua ja oppimista, 98 prosenttia 5-vuotiaista osallistui varhaiskasvatukseen.
 Toisin ajattelevien vanhempien 5-vuotiaista varhaiskasvatukseen osallistui 58 prosenttia.
 – Varhaiskasvatuksen laadusta täytyy huolehtia, koska se on jo itsessään vetovoima, Kuusiholma-Linnamäki muistuttaa.
 Karvin arviointiasiantuntija Julia Kuusiholma-Linnamäen mukaan kuntia pitää tukea taloudellisesti palveluiden järjestämisessä, jos maksuttomuudesta kaavaillaan pysyvämpää ratkaisua. Janne Lindroos / Yle
 Myös erilaisilla kansallisilla ja paikallisilla lapsipoliittisilla linjauksilla havaittiin olevan vaikutusta lasten osallistumiseen.
 Vuoden 2016 lakimuutoksessa varhaiskasvatuksen sallittua ryhmäkokoa suurennettiin ja lasten oikeutta osallistua varhaiskasvatukseen heikennettiin. Nämä palautettiin ennalleen kesken kokeilun elokuussa 2020.
 Niissä kokeilu- ja vertailukunnissa, joissa subjektiivisen varhaiskasvatusoikeuden rajausta ja ryhmäkoon kasvattamista ei oltu otettu käyttöön, varhaiskasvatukseen osallistumisaste oli korkeampi.
 – Linjaukset, joita tehdään, ovat myös viestejä perheille: onko kannattavaa viedä lapsi varhaiskasvatukseen vai pitää kotihoidossa. Kuntien myönteisellä asenteella varhaiskasvatusta kohtaan voitaisiin arvioinnin tulosten perusteella lisätä lasten osallistumista varhaiskasvatukseen, Kuusiholma-Linnamäki toteaa.
 Espoon kaupunki päätti jatkaa 5-vuotiaiden maksutonta varhaiskasvatusta myös kokeilun jälkeen. Kuntalisän ehdot ovat kuitenkin toistaiseksi pysyneet ennallaan. – Se on joka vuosi ollut mukana talousarvioneuvotteluissa, mutta toistaiseksi sille ei ole löytynyt rahoitusta, Espoon suomenkielisen varhaiskasvatuksen johtaja Virpi Mattila kertoo. Janne Lindroos / Yle
 Osa perheistä rajautui pois maksuttomuuden piiristä
 Kokeilussa kunnat tarjosivat 5-vuotiaille maksutonta varhaiskasvatusta 20 tuntia viikossa.
 Jos osa-aikaisesta maksuttomuudesta halutaan jatkossa pysyvä ratkaisu, on Karvin raportin mukaan tietyistä asioista huolehdittava.
 Ensinnäkin asiakasmaksujen määräytymisperusteet tulee yhdenmukaistaa, Kuusiholma-Linnamäki sanoo.
 – Suurin osa lapsista on varhaiskasvatuksessa kuitenkin enemmän kuin sen 20 tuntia viikossa. Kunnilla on ollut erilaisia käytäntöjä siitä, miten he laskuttavat perheitä ylimenevästä osasta.
 Myös maksuttomuuden järjestämisen tavat vaihtelivat kunnissa. Joissain kunnissa yksityiset päiväkodit tai perhepäivähoito oli rajattu kokeilun ulkopuolelle. Toisaalla taas maksuttomia palveluita oli tarjolla vain arkipäivisin aamupäivän aikana.
 – Tällaiset rajaukset rajaavat myös osan perheistä pois maksuttomuuden piiristä. Järjestelmän pitäisi olla sellainen, että kaikilla perheillä, jotka haluavat lapsensa osallistuvan varhaiskasvatukseen, olisi siihen myös mahdollisuus, Kuusiholma-Linnamäki painottaa.
 5-vuotiaiden maksuttoman varhaiskasvatuksen kokeilu päättyi heinäkuun lopussa. Elokuussa alkoi seuraava kokeilu, jossa 105 kuntaa tarjoaa 5-vuotiaille maksutonta esiopetusta vuoteen 2024 saakka.
 Olivia oli viime vuonna mukana 5-vuotiaiden maksuttoman varhaiskasvatuksen kokeilussa ja nyt hän on eskarilainen. – Täällä opitaan aika paljon juttuja ja mä tykkään siitä. Hauskinta on leikkiä kotileikkejä ja hyppiä trampoliinilla, Olivia kertoo. Janne Lindroos / Yle
 Lisää aiheesta:
 Lähes 18 000 viisivuotiaalle tarjotaan ilmaista varhaiskasvatusta ensi syksynä – kokeiluun osallistuu ennätysmäärä kuntia
 Maksuton varhaiskasvatuskokeilu on tuonut lisää viisivuotiaita päivähoitoon – Osa huoltajista pitää lapsensa silti mieluummin kotona
 Lue myös:
 Kolmevuotiaan Vella Kyllösen perhe säästää nyt satoja euroja – kiitos maksuttoman varhaiskasvatuksen, josta on tullut arkea monessa kunnassa
 Tuhannet 5-vuotiaat lapset aloittivat maksuttoman esiopetuksen – Meeri, 5, on tyytyväinen, kun eskarissa ei enää tarvitse nukkua päiväunia
 Kotihoidon tuen kuntalisä pitää keskituloiset äidit pidempään pois töistä, mutta heidän lastensa kannalta se voi olla hyvä juttu

Ilmaisen varhaiskasvatuksen kolmivuotinen kokeilu pääsi tavoitteeseensa: maksuttomuus houkutteli lisää 5-vuotiaita päiväkoteihin


Summary: Linnan juhliin kutsutaan tänä vuonna noin 200 vierasta, joka on huomattavasti vähemmän kuin normaalisti. Vielä ei ole varmaa, onko juhlissa perinteistä kättelyä ja tanssia.

Linnan juhlat järjestetään tänä vuonna 200 henkilön kutsuvierastilaisuutena Presidentinlinnassa. Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  kertoi asiasta tänään tiedotustilaisuudessa.
 Niinistön mukaan juhlissa ei tulla näkemään niin sanottuja vakiovieraita, vaan suurin osa juhlijoista tulee olemaan ensikertalaisia. Kutsulistalla tulee olemaan muun muassa terveydenhuollon henkilöstöä ja vapaaehtoistyötä tekeviä.
 Niinistö muistutti, että terveydenhuollon työntekijät ovat olleet kovan paineen alla. Hän lainasi tiedotustilaisuudessa Britannian entistä pääministeriä  Winston Churchilliä .
 – Harvoin on niin moni ollut kiitollisuudenvelassa niin harvoille.
 Sotaveteraaneille ja lotille järjestetään oma juhlatilaisuus itsenäisyyspäivän alla. Kutsuttuja on noin 40, mukaanlukien puolisot ja avustajat.
 Itsenäisyyspäivän juhlat järjestetään tänä vuonna tavallista pienimuotoisemmin koronapandemian takia. Presidenttipari Sauli Niinistön ja  Jenni Haukion  aikana Linnan juhlissa on normaalisti ollut 1 700 vierasta.
 Perinteiset Linnan juhlat jouduttiin perumaan viime vuonna koronatilanteen takia. Presidenttipari järjesti Presidentinlinnassa juhlaohjelman ilman vieraita, ja se lähetettiin netissä ja televisiossa.
 Tasavallan presidentti Sauli Niinistö kertoi itsenäisyyspäivän suunnitelmista Presidentinlinnassa järjestetyssä tiedotustilaisuudessa tänään keskiviikkona. Benjamin Suomela / Yle
 Koronatilanne voi vielä perua juhlat
 Linnan juhlien järjestäminen on vielä epävarmaa, mutta lisää vastauksia on luvassa huomenna. Etelä-Suomen aluehallintoviraston on silloin määrä asettaa Uudellemaalle kokoontumisrajoituksia.
 Niinistön mukaan vaikuttaa siltä, että kokoontumisrajoitukset eivät välttämättä koske Linnan juhlia. Presidentin kanslia haluaa silti keskustella ensin aluahallintoviraston kanssa siitä, voidaanko Linnan juhlat järjestää turvallisesti.
 – Valmistelu, jota on pitkin syksyä tehty, on tapahtunut alati muuttuvien olosuhteiden vallitessa. Me voimme tänään todeta, että edelleen muutokset ovat mahdollisia, Niinistö sanoi.
 Linnan juhlien vierailta ei tulla tarkistamaan koronapasseja, koska lainsäädäntö ei sitä salli. Vieraiden toivotaan kuitenkin olevan kahdesti rokotettuja juhlijoiden turvallisuuden takia.
 Kättely ja tanssi saattavat jäädä pois
 Vielä ei ole varmaa, nähdäänkö Linnan juhlissa perinteistä kättelyosuutta tai tanssimista. Juhlien tarkempi ohjelma varmistuu myöhemmin. Kutsuja ei ole vielä lähetetty.
 Pukukoodi on normaalista poikkeava eli tumma puku ja naisilla juhla-asu. Tällä halutaan helpottaa kutsuttujen valmistautumista lyhyen varoitusajan takia.
 Niinistö ei ottanut kantaa siihen, tullaanko Linnan juhlien perinnettä muuttamaan pysyvästi kohti suppeampaa vierasjoukkoa ja olivatko vuoden 2019 Linnan juhlat viimeiset massajuhlat.
 Yle näyttää itsenäisyyspäivän tapahtumia ja presidenttiparin itsenäisyyspäivän haastattelun suorana lähetyksenä Yle TV1:llä. Myös katsojilla on mahdollisuus lähettää oma tervehdyksensä illan lähetykseen.
 Linnan juhliensuora lähetys on seurattavissa Yle TV1:llä ja Yle Areenassa 6. joulukuuta klo 19.15 alkaen.

Tänä vuonna Linnan juhlissa ei tulla näkemään vakiovieraita, vaan kutsulistalla on terveydenhuollon henkilöstöä – juhlat saatetaan vielä perua


Summary: Kouvolan kaupungin varhaiskasvatus ja kansalaisopisto ovat aloittaneet uudenlaisen taidekasvatuskokeilun päiväkodeissa. Taiteen avulla kaupunki haluaa parantaa lasten ja työntekijöiden mielen hyvinvointia.

Viisi lasta rakentaa pöydän ympärillä aarrelaivan osia Kirkonseudun päiväkodissa Kouvolan Valkealassa. Kouvolan kansalaisopiston tuntiopettaja  Pia Liila  ohjeistaa lapsia esimerkiksi köyden ja purjeen tekemisessä.
 – Lapset ovat tehneet innolla ja aina kysyvät, että mitä tänään tehdään, Liila kertoo.
 5-vuotias  Oona Lojander  valitsi köyden väreiksi vaaleanpunaisen ja valkoisen.
 – Ne ovat minun lempivärit. Köysi oli helppo tehdä.
 Kansalaisopiston opettajat kiertävät viikoittain päiväkodeissa ohjaamassa lasten taidetuokioita. Jokaisella kerralla lapset jatkavat oman laivansa rakentamista.
 Elina Peräkylä painaa kuvioita laivaan tulevaan purjeeseen. Pyry Sarkiola / Yle
 Laivan osien tekemisessä käytetään erilaisia tekniikoita kuten maalaamista, kankaanpainantaa ja kolmiulotteista rakentamista.
 4-vuotiaan  Eevi Korhosen  mielestä hytin tekeminen laivaan on ollut tähän mennessä kivointa.
 – Oli kivaa koota tikkuja.
 Lasten ilo on parasta
 Aarrelaivan tekeminen on osa Kouvolan kaupungin varhaiskasvatuksen ja kansalaisopiston yhteistä taidekasvatuskokeilua, joka alkoi tänä syksynä.
 Varhaiskasvatus ja kansalaisopisto haluavat yhteistyöllä syventää ja uudistaa päiväkodeissa tehtävää taidekasvatusta sekä tukea lasten ja työntekijöiden mielen hyvinvointia.
 Kouvolan varhaiskasvatuspäällikkö  Helena Kuusisto  sanoo, että taiteen kautta lapsi pystyy ilmaisemaan itseään silloinkin, kun sanoja ei ole.
 – Taiteellinen ilmaisu ja varsinkin kokeminen on se, joka tuo lapsille hyvinvointia. Myös toisen lapsen tai ryhmän kanssa tekeminen tuo paljon iloa ja myönteisiä tunteita päivään, sanoo Kuusisto.
 Lapset rakentavat laivoihin erilaisia osia kuten hytin, maston ja purjeen. Pyry Sarkiola / Yle
 Lehtomäen päiväkodin varhaiskasvatuksen lastenhoitaja  Pirre Pohjantähti  kertoo, että työntekijät ovat saaneet paljon mielihyvää lasten ilosta ja oppimisesta.
 – Parasta on lasten ilo. Nyt olemme saaneet oppia yhdessä lasten kanssa.
 Työntekijöille uutta oppia
 Turun yliopiston varhaiskasvatuksen pedagogiikan professori  Inkeri Ruokonen  kuvailee Kouvolan kaupungin ja kansalaisopiston taidekasvatukseen liittyvää yhteistyömallia ihanaksi.
 Varhaiskasvatuksen yhteistyö esimerkiksi taiteilijoiden kanssa hyödyttää molempia osapuolia. Ruokosen mukaan taiteilija saa pedagogisia valmiuksia ja opettaja työkaluja omaan työhönsä.
 Tämä asia on huomattu myös Kouvolassa.
 – Esimerkiksi nokipainanta, jolla teimme purjeita laivaan, oli hauska tekniikka. En ollut aiemmin ajatellut sitä, kertoo lastenhoitaja Pirre Pohjantähti Lehtomäen päiväkodista.
 Oona Lojander pyörittää naruista köyttä omaan laivaansa. Pyry Sarkiola / Yle
 Professori Inkeri Ruokonen oli hiljattain mukana tekemässä Kansallisen koulutuksen arviointikeskus KARVIn  valtakunnallista arviointia  taito- ja taidekasvatuksen nykytilasta varhaiskasvatuksessa.
 Arvioinnissa kehittämiskohteena erityisesti korostui, että lasten taito- ja taidekasvatuksen tulee huomioida paremmin sekä lasten että taiteen kulttuurinen moninaisuus. Myös se korostui, että oikeus taiteelliseen ilmaisuun ja taidekasvatuksen eri muotoihin kuuluu kaikille ikäryhmille.
 Ruokonen korostaa, että erilaisesta yhteistyöstä huolimatta vastuu taidekasvatuksesta on aina varhaiskasvatuksen henkilöstöllä. Sen vuoksi työnantajien kustantamaa alan täydennyskoulutusta tulisi lisätä.
 – Ei voi ajatella, että samalla opilla mennään koko elämän ura. Eikä niin, että henkilöstö, jolla on muutenkin pieni palkka, maksaisi palkastaan lisäkoulutusta, Ruokonen sanoo.
 Kaikki voivat osallistua
 Kouvolassa Lehtomäen päiväkoti otti varhaiskasvatuksen ja kansalaisopiston yhteistyön innolla vastaan. Lastenhoitaja Pirre Pohjantähden mukaan kokeilu on ainutlaatuinen mahdollisuus saada taideopetusta ja -kasvatusta kansalaisopiston opettajalta, jolla on erityisosaamista.
 – Joskus lapsi ei ole tykännyt, että kädet sottaantuu. Nyt siihen on siedätetty ja se on ollut ihan hauskaakin, kun saa luoda ja tehdä uutta, Pohjantähti kertoo.
 Kouvolan taidekasvatuskokeilussa on mukana kaikkiaan 13 kunnallista päiväkotia. Kaupunki ostaa palvelun kansalaisopistolta. Lapset pääsevät osallistumaan taiteen tekemiseen maksutta.
 – Osallistuminen ei saa olla kiinni siitä, mitä vanhemmat maksavat tai ostavat. Varhaiskasvatuksen ja esiopetuksen pääperiaate on, että se on ilmaista ja kaikki voivat osallistua, Kouvolan kaupungin varhaiskasvatuksen päällikkö Helena Kuusisto sanoo.
 Kouvolan kokeilu kestää ainakin ensi keväälle. Jatkoa arvioidaan sen jälkeen.

Päiväkodin lapset saivat opettajakseen taideammattilaisen – syntyi hurja kiinnostus oppia uutta: "Aina kysyvät, että mitä tänään tehdään"


Summary: Yrityksille on tulossa pakko kertoa tuotteidensa maantieteellinen alkuperä tarkalleen. "Jos edellytämme toimia muulta maailmalta, meidän pitää itse lopettaa metsäkadon tukeminen", komissaarit perustelivat Brysselissä.

EU yrittää estää yritysten viherpesua ja tarkentaa merkittävien kuluttajatuotteiden kuten kahvin, naudanlihan ja huonekalujen ympäristökriteerejä.
 Metsiä tai maaperää tuhoavia tuotteita ei haluta unionin sisämarkkinoille jatkossa enää lainkaan.
 Jos eurooppalaiset edellyttävät muulta maailmalta kunnianhimoisempia ilmasto- ja ympäristötoimia, heidän pitää itse lopettaa metsäkadon tukeminen, ympäristökomissaari  Virginijus Sinkevičius  sanoi keskiviikkona  lakipakettia  esitellessään.
 – Tavoitteena ei ole vain torjua laitonta metsän kaatamista vaan estää myös maatalouden laajenemisesta johtuvaa metsäkatoa, Sinkevičius painotti.
 Jotta EU onnistuu taistelussa ilmasto- ja ympäristökriisiä vastaan, sen on kannettava vastuu niin kotona kuin ulkomaillakin, perusteli puolestaan komission varapuheenjohtaja ja ilmastoasioista vastaava  Frans Timmermans .
 – Esityksemme vastaa kansalaisten vaatimuksiin minimoida Euroopan panos metsien hävittämisessä ja edistää kestävää kulutusta, Timmermans sanoi.
 Esimerkiksi Ikea voi joutua jatkossa todistamaan, että sen myymät huonekalut eivät tuhoa metsää. Jeppe Gustafsson / AOP
 Jos esitys menee läpi jäsenmaissa ja EU-parlamentissa, soijaa, nautaa, palmuöljyä, sahatuotteita, kaakaota ja kahvia tuovien yritysten olisi ilmoitettava maantieteelliset tiedot hyödykkeiden alkuperästä.
 Yritysten olisi pakko todistaa, että niiden tuotteita ei ole valmistettu alkuperämaan lakien vastaisesti eikä turmeltu metsää maatalouskäytössä. Jäsenvaltioiden tehtävä olisi varmistaa, että EU:n markkinoille tulee vain "metsäkadottomia" tuotteita.
 Uusilla vaatimuksilla voi olla vaikutuksia hintoihin, kun yritykset joutuvat tekemään lisää työtä tuotteidensa alkuperien varmistamisessa. Sinkevičiusin mukaan komissio on kuitenkin laskenut, että ne jäävät pieniksi.
 Tarkkailulistalle tulevien hyödykkeiden valmistus tuhoaa suuria määriä metsää. Esimerkiksi kahvin viljelyyn on kaadettu  yli kymmenen tuhatta  neliökilometriä sademetsiä latinalaisessa Amerikassa.
 Ghana on maailman toiseksi suurin kaakaon viejä. Maa on sitoutunut vähentämään metsien hakkaamista kaakaonviljelyyn ja ennallistamaan jo hakattuja metsiä. Vastaisuudessa eurooppalaiset yritykset joutuvat varmistamaan, että niiden tuomaa kaakaota ei ole tuotettu metsän kustannuksella. Chine Nouvelle / AOP
 Vain muutamaa päivää Glasgow'n YK:n ilmastokokouksen jälkeen EU menee siis jälleen selvästi muuta maailmaa pidemmälle ympäristö- ja ilmastolainsäädännössään.
 Ympäristöjärjestöt tosin olisivat halunneet listalle muitakin tuotteita kuten kumin, jonka  viljelyn  eteen tuhotaan trooppisia metsiä.
 Myös päästökauppa oli alunperin EU:n "keksintö", ja se on levinnyt myöhemmin esimerkiksi Kiinaan ja  Kanadaan . Taksonomiasta eli energiamuotojen  ympäristöluokittelusta  saattaa tulla seuraava ilmastolainsäädännön vientituote.
 Rajoituksia jätteiden vientiin
 Keskiviikkoiseen esitykseen sisältyy myös sääntöjä jätteiden vientiin unionin ulkopuolisiin maihin. EU haluaa varmistaa, että  vientijäte  käsitellään kestävästi.
 Viime vuonna EU kuskasi 33 miljoonaa tonnia jätettä rajojensa ulkopuolelle – jätemäärä on kasvanut 15 vuodessa peräti 75 prosenttia.
 Esityksen mukaan jätettä voitaisiin siirtää vain sellaisiin maihin, jotka osoittavat käsittelevänsä sitä ympäristön kannalta kestävällä tavalla.
 Samalla EU haluaa vähentää vientijätteen määrää.
 – Nyt kaikista teollisuustuotannosta käytetyistä materiaaleista vain 12 prosenttia on kierrätettyä. Se ei ole tyydyttävä määrä, ympäristökomissaari Sinkevičius sanoi.
 Nautakarjan kasvatuksen tieltä on jo tuhottu paljon Amazonin sademetsää. Kuva karjankasvattamolta Brasilian Parassa. AOP
 Seuraavaksi esitys käy läpi tavanomaisen hyväksymisprosessin eli jäsenmaiden neuvoston ja EU-parlamentin.
 Ranska aloittaa neuvoston puheenjohtajana vuoden alussa, ja se on ilmoittanut haluavansa nostaa asian korkealle tavoitelistallaan. EU-parlamentti ajaa neuvotteluissa todennäköisesti kunnianhimoista pakettia eli mahdollisimman tiukkoja sääntöjä.
 Uudet säännöt saattavat siis tulla voimaan noin vuoden, puolentoista kuluttua. Sen jälkeen jäsenmailla on kaksi vuotta aikaa siirtää ne kansallisiin lakeihin.
 Komissio  esitti  keskiviikkona samassa paketissa, että myös EU:n omien maiden pilaantuminen pysäytetään ja aloitetaan niiden kunnostaminen. Sitä varten komissio on laatinut "maaperästrategian".
 Komissio selvittää myös, millaista lainsäädäntöä huonoon kuntoon päässeille maa-alueille tarvitaan tulevaisuudessa.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoiltaan klo 23:een saakka.
 Aiheesta lisää:
  EU haluaa uusista autoista päästöttömiä 14 vuodessa, päästökaupan autoiluun ja asumiseen sekä tukea köyhille – täältä löydät ilmastopaketin sisällön sekä eri tahojen reaktiot
 Suomi päätti äänestää metsiin ja ilmastoon liittyvää asetusta vastaan EU:ssa, ja hallitus riitautui – pääministeri Marin taipui keskustan kannalle
 Kuinka paljon Suomi voi hyötyä ilmastopaketista? Kaikki riippuu yritysten osaamisesta, ja kilpailu EU-miljardeista alkaa nyt
 EU ohjaa laskua hiilipäästöistä kansalaisille, onko se poliittinen itsemurha? Näin kotitalouksia tuettaisiin uudella 144 miljardin euron jättirahastolla

 EU haluaa tehdä kauppapolitiikastaan vihreämpää ja laittaa ulkorajoille hiilitullit – uhkaako se samalla synnyttää uuden kauppasodan?
 Valtava ilmastopaketti etenee, hallitus linjasi kantansa liikenne-esityksistä – Suomi keskittyy ajamaan etenkin kahta asiaa, sanoo ministeri Harakka

EU aikoo panna huonekaluja, kahvia ja naudanlihaa tuontikieltoon – haluaa eroon metsää tuhoavista tuotteista sisämarkkinoilla


Summary: Jyrki Kasvi tunnettiin pelimaailmassa nimellä Wexteen. Hänen kanssaan töitä tehneet kuvailevat Kasvia visionääriksi, kuuntelijaksi ja humoristiksi.

Edesmenneen Jyrki Kasvin aikalaisilla, ystävillä ja kollegoilla on hänestä lämpimät muistot.
 Voimakkaimpana esiin nousee hänen vahva ja tulevaisuuteen suuntautunut ammattitaitonsa tietoteknologiassa. Tämä näkyi myös hänen toiminnassaan kansanedustajana eduskunnassa vuosina 2003–2011 ja 2015–2019.
 Kasvi tunnettiin myös journalistina ja tietotekniikka-alan tutkijana. Hän toimi myös Espoon kaupunginvaltuutettuna vuodesta 1997.
 Kasvi kärsi vuosia syövästä ja kertoi siitä myös avoimesti julkisuudessa. Hän menehtyi myöhään eilen illalla.
 Lue myös:   Vihreä vaikuttaja Jyrki Kasvi kuollut – tietoturvan ja digimaailman värikäs sanansaattaja jätti jälkensä suomalaiseen politiikkaan
 Kasvi oli ensimmäisiä idoleita ja tiennäyttäjä
 Teknologiateollisuuden digitalisaatiojohtaja  Ville Peltolalla  on Kasvista hyviä muistoja. Kasvi oli hänelle idoli jo 1980-luvulla.
 – Kun sain ensimmäisen tietokoneeni ja aloin tilaamaan Mikrobittiä, ihan ensimmäisestä numerosta lähtien.
 Peltolan mielestä Kasvi oli tiennäyttäjä ja pioneeri siinä, miten tietotekniikka ja digitalisaatio ovat nousseet politiikan keskiöön ja eduskuntaan.
 Peltola nostaa esille myös uuden tietopolitiikkalohkon, jota hän kuvaa merkitykseltään vastaavaksi kuin aikanaan sosiaalipolitiikkaa 1960-luvulla tai energiapolitiikka 1990-luvulla. Peltolan toteaa Kasvin olleen tietopolitiikassa merkittävä taustavaikuttaja.
 Peltola kuvaa Kasvia avoimeksi, ystävälliseksi, mukavaksi ja herkästi innostuvaksi luonteeksi.
 – Minulla ja Jyrkillä synkkasi aina hyvin.
 Sairauden alkuaikoina Peltola oli mukana somessa ehdottamassa varainhankintakampanjoita.
 – Pyysimme häneltä myös sparrausapua omaan toimintaan sairauden alkuaikoina. Muistelen, että hän piti tätä yhteydenottoa kivana, että sai ajattelemisen aihetta ja vaihtelua arkeen sillä hetkellä.
 Sauri: Kasvi oli edelläkävijä ja visionääri
 Työelämäprofessori, poliitikko  Pekka Saurilla  (vihr.)on muistoja Kasvista kolmelta vuosikymmeneltä, 1990-luvulta lähtien.
 Saurin mukaan Kasvin merkitys on edelläkävijän ja visionäärin rooli tieto- ja viestintätekniikan kehityksen varhaisista ajoista lähtien.
 – Hän ei noussut yleiseen tietoisuuteen siinä määrin kuin olisi voinut nousta. Hän oli aina etureunalla, edellä ja ennakoimassa tulevia käänteitä nimenomaan tieto- ja viestintäteknologiassa.
 Poliitikkona Kasvi ajatteli yli puoluerajojen, Sauri sanoo. Hän aloitti nuorsuomalaisissa ja siirtyi sitten vihreisiin. Kasvi toimi kolmella kaudella kansanedustajan, ja jäi eduskunnasta vuonna 2019.
 – Jyrki oli rauhallinen, maltillinen, kiihkoton, avoin ja utelias keskustelija, joka oli aina valmis kuuntelemaan erilaisia mielipiteitä. Hänelle ominaista oli pyrkimys ottaa huomioon myös omista näkemyksistä poikkeavia mielipiteitä.
 Viime vuosina Sauria liikutti, miten Kasvi suhtautui sairauteensa, omaan elämäänsä ja tulevaisuutensa.
 – Hän sai valtavasti myötätuntoa ja tukea osakseen. Se kuvastaa myös sitä, että hän jätti ison jäljen moneen suomalaiseen. Tämä jäi myös itselle vahvasti mieleeni.
 Lue myös:   Syövästään avoimesti kertonut ex-kansanedustaja Jyrki Kasvi häkeltyi ihmisten myötätunnosta – “Ei tullut yhtään sellaista viestiä, että kuole vaan.”
 Sauri kiteyttää, että Kasvi oli edelläkävijä, avarakatseinen ja yhteisymmärrykseen pyrkivä. Viimeinen yhteinen luottamustehtävä heillä oli länsimetron hallitusyhteistyö.
 Hassi: Jyrki puhui pilke silmäkulmassa
 Kansanedustaja  Satu Hassi  (vihr.) muistelee kollegansa olleen sydämellinen ja huumorintajuinen ihminen, joka viljeli nörtti- ja teekkarihuumoria.
 Ennen kaikkea hän oli tietotekniikan ja -turvallisuuden asiantuntija, jota arvostettiin yli puoluerajojen.
 – Tämän erikoisosaamisen vuoksi häntä pyydettiin tehtäviin, joihin ei ehkä muutoin olisi vihreää poliitikkoa pyydetty.
 Hassin mielestä Kasvi sanoitti monimutkaisiakin asioita selkeästi ja ymmärrettävästi. Sairaus kuitenkin varjosti poliittista uraa.
 – Hän sai sen diagnoosin samana keväänä, kun tuli ensimmäisen kerran valituksi eduskuntaan ja oli väitellyt tohtoriksi. Se oli todella dramaattinen kevät Jyrkille. Myös meille kollegoille oli aika hurjaa todistaa tätä tapahtumaketjua.
 Hassi tapasi Kasvin viimeisen kerran kolmisen viikkoa sitten syöpäpotilaiden hoitoa käsittelevässä tilaisuudessa.
 Jyrki Kasvi kertoi syövästään työtovereilleen ja julkisuuteen avoimesti. Satu Hassi arvioi tämän helpottaneen hänen omaa elämäänsä ja vähentäneen stressiä.
 – Vuosituhannen vaihteen jälkeen syövistä puhuttiin vähemmän kuin nykyisin. Useimpien ihmisten syöpä tuli tietoon vasta heidän kuolemansa jälkeen. Se vaikutti siihen, että moni ajatteli syövän olevan ilman muuta kuolemantuomio, vaikka läheskään kaikki eivät kuole syöpään.
 Kasvinkin kohdalla aluksi toivottiin, että syöpä voitaisiin hoitaa pois. Vuodet olivat syövän suhteen vuoristorataa toivon ja pettymysten kanssa.
 Ihmisenä Kasvi tarkasteli asioita Hassin mielestä pilke silmäkulmassa. Myös syövästä hän puhui inhorealismin ja huumorin avulla, vaikka asia oli surullinen.
 "Hän lähti saappaat jalassa"
 Tietotekniikka- ja ilmailutoimittaja  Jukka O. Kauppisen  kännykässä oli aamulla viesti: ”Wexteen on poissa”.
 – Wexteen oli Jyrkin pelinimi. Surulliseksi vetää, vaikka tämä on ollut täysin odotettavissa, ja vaikka Jyrki itsekin tiesi, miten tulee käymään, Kauppinen pohtii.
 Kauppinen tunsi Kasvin 1980-luvulta asti. He kirjoittivat aikoinaan samoihin lehtiin ja törmäsivät usein erilaisissa tapahtumissa. Kauppinen arvioi, että monille on jäänyt kauniita muistoja Kasvin tapaamisesta.
 – Hän on aina ollut suurisydäminen herrasmies, joka oli muille ystävällinen. Häntä jäädään kaipaamaan esimerkiksi burleskitapahtumissa, joissa hän oli pitkään aktiivinen vieras, kunnes ei enää pystynyt lähtemään pidemmälle.
 Kauppinen kertoo käyneensä viime kesänä haastattelemassa Kasvia.
 – Hän oli myös silloin pilke silmäkulmassa ja lähti saappaat jalassa. Jyrki osasi aina suhtautua asioihin faktojen pohjalta. On pakko arvostaa sitä, miten hyvin hän osasi suhtautua tilanteeseensa.
 Lue myös:
 Saattohoidossa oleva Jyrki Kasvi: ”Toivon katoaminen tekee fyysisesti kipeää”

”Wexteen on poissa” – neljän kollegan ja ystävän muistoissa korostuvat Jyrki Kasvin asiantuntemus, sydämellisyys ja huumori


Summary: Helsingin kaupungin pelastuslaitos aikoo lopettaa toiminnan nykyisessä muodossaan huhtikuussa 2022. Luonto- ja ympäristöyhdistykset ovat pettyneitä ja huolestuneita loukkaantuneista luonnonvaraisista eläimistä.

Helsingin kaupunki aikoo muuttaa pelastuslaitoksen eläinpelastusyksikön toimintatapaa. Samalla myös eläimiin liittyvä puhelinneuvonta päättyy. Suunnitelmissa on lopettaa toiminta nykyisessä muodossaan huhtikuussa 2022.
 Helsingin pelastuslaitoksella on toiminut ainoana pelastuslaitoksena Suomessa myös luonnonvaraisia eläimiä kuljettanut yksikkö ympäri vuorokauden. Apua on saanut erillisestä eläitenpelastusnumerosta. Vastaisuudessa mahdolliset hälytykset soitetaan yleiseen hätänumeroon 112.
 – Jatkossa soitetaan hätäkeskukseen, joka hälyttää riskiarvion perusteella meidän eläinpelastusyksikön, sanoo pelastusjohtaja  Vesa Halonen .
 Hänen mukaansa pulaan joutuneita lemmikki- ja tuotantoeläimiä autetaan vastakin Helsingin alueella. Luonnonvaraisia eläimiä hoidetaan tilanteissa, joissa eläin aiheuttaa ihmisille vaaraa tai suurta haittaa. Sen sijaan eläinpelastusyksikkö ei enää hae yksittäisiä luonnonvaraisia eläimiä, elleivät kyseiset kriteerit täyty.
 – Luonnossa on oma kiertokulkunsa, eikä kaikille eläimille pystytä apua saamaan nytkään. Eläimet vanhenevat, eikä kaikkia voida auttaa. Eläinpelastusyksikkö säilyy Helsingissä ja siihen varataan jatkossakin joka vuorossa miehitys. Hälytykset perustuvat kuitenkin hätäkeskuksen arvioon, kertoo Halonen.
 Eläinpelastusyksikön henkilömäärään ei Halosen mukaan ole tulossa muutosta.
 – Tästä yksiköstä on tullut eniten sekä positiivista että negatiivista palautetta. Eläinten avustaminen ei ole pelastuslaitoksen ydinosaamista. Asiaa on seurattu ja pohdittu, pelastusjohtaja sanoo.
 Hänen mukaansa puhelinpalvelun lopettamisesta ja mahdollisista muista vaihtoehdoista on neuvoteltu yhteistyötahojen, kuten kaupungin eläinlääkärin, aluehallintoviraston eläinlääkärin, Korkeasaaren edustajien ja Viikin pieneläinklinikan edustajien kanssa.
 – Pelastuslaitos on valmis neuvottelemaan ja mukana talkoissa, jos jokin muu taho pystyisi ottamaan tämän kaltaisen toiminnan vastuulleen. Olemme valmiita kouluttamaan, neuvomaan ja kertomaan, mitä olemme vuosien varrella oppineet.
 Helsingissä eläinpelastusyksikkö ja kaksi sopimuspalokuntaa on hoitanut näitä tehtäviä. Heillä on ollut toiminnan edellyttämä kalusto ja varusteet.
 Korkeasaaren eläintarhan ylläpitämän Villieläinsairaalan toiminta jatkuu entisellään. Sairaalassa hoidetaan jatkossakin sinne tuotuja luonnonvaraisia eläimiä.
 Luonto- ja ympäristöyhdistykset ovat pettyneitä
 Helsingin seudun lintutieteellinen yhdistys Tringa ry ja Helsingin luonnonsuojeluyhdistys ry ovat huolestuneita muutoksesta erityisesti luonnonvaraisten eläinten puolesta.
 – Mitä tapahtuu loukkaantuneille luonnonvaraisille eläimille? Miten huolehditaan esimerkiksi loukkaantuneista linnuista? Niitä on hankala kuljettaa esimerkiksi bussilla Korkeasaaren villieläinsairaalaan, sanoo järjestösihteeri  Emilia Pippola  Helsingin luonnonsuojeluyhdistyksestä.
 Hän viittaa joutseniin ja sorsalintuihin, mutta myös kettuihin.
 – Tämä tulee niin äkkiä. Pitäisi olla siirtymäaika, että voitaisiin suunnitella jonkilainen muu järjestelmä. Vapaaehtoisrinkiä voisi kehittää, jos siihen saisi jotain korvausta. Täysin vapaaehtoispohjalta se olisi hankalampaa ja kallistakin, ainakin kuljetuksista tulee kuluja.
 Pippolan mukaan luottamushenkilöiden pitäisi tehdä vastaavat linjaukset poliittisessa päätöksenteossa, jolloin niihin voisi aiemmin reagoida ja vaikuttaa.
 Tilanne mietityttää myös Tringassa.
 – Kuulostaa tosi ikävältä. Käsittääkseni käytännössä luonnonvaraisten eläinten pelastustehtävät loppuvat pelastuslaitoksen puolelta muutoksen myötä, sanoo toiminnanjohtaja  Johannes Silvonen  Tringasta.
 Silvosen mielestä on vielä vaikea arvioida, miten vapaaehtoistoiminnalla pystytään paikkaamaan muutosta. Tilanteesta ei ole vielä ehditty keskustella yhdistyksessä. Vapaaehtoisilla on rajalliset resurssit sekä ajan että rahan suhteen.
 – Yhteydenottoja tulee varmasti linnuista jatkossa enemmän varsinkin lintuyhdistysten kattojärjestöön BirdLife Suomeen, Silvonen uskoo.
 Mitä ajatuksia tämä sinussa herättää? Voit keskustella aiheesta torstaihin 18.11.2021 kello 23:een saakka.

Helsingin pelastuslaitos lopettaa eläinten pelastamiseen liittyvän puhelinneuvonnan – "Luonnossa on oma kiertokulkunsa, kaikkia ei voida auttaa"


Summary: Tampere-talo otti koronapassin käyttöön keskiviikkona, sillä sen kaikki aulatilat on luokiteltu ravintolatiloiksi.

Tampere-talon oviin laitettiin laput koronapassin tarkastuksesta keskiviikkona. Tapahtumiin ei enää pääse ilman passia.
 Syy on se, että talon aulatilat on luokiteltu ravintolatilaksi. Jo voimassaolevat ravintolarajoitukset siis koskevat myös Tampere-talon koko aulaa.
 Toimitusjohtaja  Pauliina Ahokkaan  mukaan kaikille asiakkaille ei pystytä tarjoamaan heti istumapaikkaa, joten koronapassi oli paras vaihtoehto. Asiaa käytiin läpi asiakkaiden, ravintolatoiminnan ja tapahtumajärjestäjien kannalta.
 – Ei ollut oikeastaan mitään muuta mahdollisuutta, Ahokas sanoo.
 Ahokkaan mukaan Tampere-talon henkilökunta auttaa asiakkaita passin lataamisessa, jos tulostettua passia ei esimerkiksi ole.
 Kaikille konserttiasiakkaille lähtee tekstiviesti
 Ahokkaan mukaan Tampere-talolle on tullut satoja pyyntöjä koronapassin käyttöönotosta. Myös palaute on keskiviikkona ollut pääosin myönteistä.
 Sen Ahokas kuitenkin myöntää, ettei tieto varmasti ole kaikkia asiakkaita tavoittanut.
 Tampere-talo on soittanut tapahtumajärjestäjiä läpi ja lisäksi tiedottanut koronapassista omissa tiedotuskanavissaan. Niille konserttiasiakkaille, joille on puhelinnumero, laitetaan lisäksi keskiviikkona aikana tekstiviesti koronapassivaatimuksesta.
 Koronapassin käyttöönotto tarkoittaa, ettei Tampere-talossa tarvitse enää perua tapahtumia. Ahokas muistuttaa, että yli 80 prosentilla suomalaisista on kaksi koronarokotetta otettuna.
 – He pääsevät tapahtumiin ja se on ilon asia.
 Lue lisää:
 Pirkanmaa valmistautuu koronapassin käyttöön – osaan ravintoloista pääsee keskiviikosta lähtien vain passia näyttämällä
 Koronapassille kiitosta turkulaisilta kulttuurinystäviltä – Jorma Immonen: "Todella hyvä väline, jotta päästään normaalia elämää kohti"
 Jos haluat lätkämatsiin tai konserttiin, saatat jatkossa tarvita koronapassin – katso, missä rajoitukset laajenevat ja mitä se tarkoittaa

Tampere-talon tapahtumiin ei pääse ilman koronapassia – toimitusjohtaja: "Ei ollut oikeastaan mitään muuta mahdollisuutta"


Summary: Ruoan verkkokauppaan tulee yhä enemmän myymälöitä, joihin asiakkaat eivät pääse. Wolt, Foodora, Kesko ja S-ryhmä aikovat jatkaa kasvua verkossa.

Ruoan verkkokauppa on tullut jäädäkseen, uskovat Kesko, Arina, Foodora ja Wolt, jotka hoitavat suurimman osan suomalaisten ruokaostoksista.
 Ainakin tämän vuoden ajan Suomessa on jo puhuttu erilaisista dark storeista eli varastokaupoista tai keräilymyymälöistä, joihin asiakas ei pääse ollenkaan. Ne ovat eri alojen kauppoja, jotka keskittyvät pelkästään verkkokauppaan.  Nyt käsite on yleistymässä myös ruoan verkkokaupassa.
 Suomessa ruokaa voi tilata kotiinsa joko perinteisestä ruokakaupasta tai lähettipalveluiden kautta, varastomaisista dark storeista. Ensimmäisessä valttina on valikoima ja tuttu tarjonta, toisessa taas nopeus ja kauppa, joka on suunniteltu pelkästään verkko-ostoksia varten.
 Mallista riippumatta ruoan verkkokauppa on hurjassa kasvussa. Kysyimme neljältä ruoan verkkokauppaa tarjoavalta yritykseltä, millaisena he näkevät alan tulevaisuuden ja vieläkö kasvu jatkuu.
 Foodora avaa lisää liikkeitä suuriin kaupunkeihin
 Ruokalähettipalvelustaan tunnettu Foodora avasi ensimmäisen Foodora Marketinsa Helsingissä viime vuoden joulukuussa.
 Foodora Market -liikkeitä on avattu pelkästään tänä vuonna jo kuusi ja tavoitteena on avata vielä kolme ennen vuoden vaihdetta. Yhteensä liikkeitä olisi siis reilun kuukauden päästä kymmenen.
 Foodoran ruokamarketeista uusin avattiin Ouluun eilen, 16. marraskuuta. Foodora Marketin Senior Manager  Jarno Lehtimäki  kertoo, että kasvavan ruoan verkkokaupan taustalla on useita syitä.
 – Pakon sanelemana ajauduttiin miettimään, miten ihmiset saisivat ruoan kotiin koronan takia. Samalla ihmiset kärsivät ajan puutteesta. Ruokaostosten tilaaminen kotiin on selkeä vaihtoehto kiireiseen arkeen, Lehtimäki sanoo.
 Foodoran verkkokauppa toimii samalla konseptilla kuin sen ruokalähettipalvelu. Asiakas tilaa haluamansa tuotteet yrityksen sovelluksesta ja ne tuodaan kotiovelle asti mahdollisimman nopeasti.
 Käytännössä ruokaostokset tekee tilauksen perusteella varastomyymälän työntekijä. Ruoan asiakkaalle toimittavat erikseen palkatut lähetit, joita yrityksellä työskentelee jo useita satoja.
 – Tyypillinen verkkokaupan asiakas on 2-lapsinen perhe, jolla on kiireinen arki. Kummatkin vanhemmat töissä, lapsilla on harrastuksia ja aikaa ei vain ole, Lehtimäki kuvailee.
 Oulussa avattu Foodora Market toimii noin 350 neliön liiketiloissa, jotka on täytetty hyllyillä ja tuotteilla. Perinteiseltä kaupalta tila ei silti näytä.
 Katso, miltä Oulun Foodora Marketissa näyttää artikkelin päävideolta.
 – Meidän ei tarvitse miettiä, mihin laittaa ostoskorit tai kuinka sisustaa. Olemme täällä vain itseämme varten ja keskitymme siihen, miten saamme asiakkaan ostokset kerättyä mahdollisimman nopeasti, Lehtimäki sanoo.
 Tavoitteena todellakin on nopeus. Lehtimäki kertoo, että ideaali toimitusaika ruokaostoksille on 15–20 minuuttia, kun asiakas asuu lähellä toimituspistettä.
 Hurjasta kasvunopeudesta huolimatta kasvun ei odoteta hidastuvan. Tavoitteena on avata vielä loppuvuoden aikana useita samalla konseptilla toimivia ruoan verkkokauppoja Suomen isoimpiin kaupunkeihin. Myös työntekijöitä rekrytoidaan jatkuvasti lisää.
 Palvelu ei suinkaan ole Suomessa ainutlaatuinen tai vailla kilpailua. Ruoan verkkokauppaa tarjoavat myös Foodoran läheinen kilpailija Wolt sekä perinteiset ruokakauppaketjut Arina ja Kesko.
 Myös Wolt aikoo laajentaa ruokakauppatoimintaansa
 Välimallia perinteisen kaupan ja puhtaan verkkokaupan välillä on pystyttämässä Wolt. Tällä hetkellä Wolt Market -nimellä kulkevia liikkeitä on Suomessa viisi, mutta laajennusta kaavaillaan nopeallakin tahdilla.
 Wolt avasi ensimmäisen Market-kauppansa huhtikuussa 2020 Helsinkiin. Käytännössä konsepti on sama kuin Foodoran. Asiakas tilaa ruokaostoksensa Woltin ruokalähettipalvelun sovelluksesta tai yrityksen nettisivuilta ja kuljettaja tuo ostokset kotiin.
 Toisin kuin Foodora Market, Woltin vastaava ketju palvelee asiakkaitaan kuitenkin myös paikan päällä: asiakas voi halutessaan noutaa tilauksensa itse, jos ei halua kotiinkuljetusta.
 Tuotevalikoima Woltin Marketeissa on keskimäärin 1 500–2 000 tuotetta.
 Tällä hetkellä Wolt toimii ruokakauppakonseptillaan vasta eteläisessä Suomessa, mutta valmistelee oman markettinsa avaamista esimerkiksi Ouluun nopealla aikataululla, kertoo sähköpostitse Wolt Market Suomen maajohtaja  Joel Järvinen .
 Marraskuun alussa Wolt tiedotti, että se  myydään Yhdysvaltalaiselle Doordash-yritykselle , jonka konsepti muistuttaa pitkälti Woltia. Palvelut on kuitenkin määrä pitää Suomessa nykyisellään.
 Keskolla verkkokaupan kasvu on jo maltillisempaa
 Ruoan verkkokauppa ei ole jäänyt pelkästään uusien markkinatulokkaiden aluevaltaukseksi, vaan osaa kilpailuun ottavat myös perinteiset toimijat.
 K-ryhmän kauppoja hallinnoivan KeskonPohjois-Suomen aluejohtaja  Jari Saarinen  kertoo, että verkkokauppa on yhä suurempi osa myös kivijalkaliikkeiden myyntiä.
 – Ruoan verkkokauppa kasvoi viime vuonna valtakunnallisesti 380 prosenttia. Pohjois-Suomessa kasvu oli vielä suurempaa, sillä kauppa kasvoi 440 prosenttisesti, eli lähes viisinkertaistui, Saarinen toteaa.
 Kasvua tapahtuu Saarisen mukaan edelleen, mutta se on huomattavasti edellisvuotta maltillisempaa, noin 25 prosenttia edellisvuoteen verrattuna.
 Kasvusta huolimatta ruoan verkkokauppa on kokonaiskuvassa yhä vain pieni osa Keskon kauppojen toimintaa. Parhaimmillaan ruoan verkkokauppa on Saarisen mukaan kymmenys yksittäisen kaupan myynnistä.
 Lukuun vaikuttaa kuitenkin myös se, että keskiverto ostos verkkokaupasta on huomattavasti suurempi kuin kivijalkamyymälästä.
 Myös Keskolla suurin verkkokaupan asiakasryhmä ovat lapsiperheet, jotka usein tilaavat verkosta koko perheen ruoat viikon ajalle. Koronan myötä kuitenkin myös eläkeläisten ja aikuistalouksien osuus verkkokaupan asiakkaista on lisääntynyt.
 Ruoan verkkokauppa vakiintui myös S-ryhmän Arinalla
 S-ryhmän Osuuskauppa Arina vastasi Ylelle sähköpostitse, että heidän verkkomyyntinsä tavoitteet ovat ylittyneet roimasti koronan aikana. Arinan ryhmäpäällikkö  Ari Arolaakso  kertoo, että ruoan verkkokauppa on vakiintunut pandemian jälkeen osaksi ketjun toimintaa.
 Kehitys on kuitenkin hidastunut sitä mukaan, kun koronapandemian rajoitustoimia on vähennetty.
 – Verkkokauppatoiminta aloitettiin juuri ennen pandemian aloitusta. Kasvu oli tietyissä toimipisteissä hurjaa. Olemme keskittyneet suurimpiin kaupunkeihin, sillä kannattavuus on haasteellista harvemmin asutuilla alueilla.
 Vaikka Arina on S-kaupoillaan vakiintunut toimija kaupan alalla, on kilpailu silti kovaa. Hinnan ja valikoiman lisäksi nettikaupassa korostuu Arolaakson mukaan toimitusajan merkitys. Arinalla toimitusajoissa ei puhuta Foodoran tai Woltin tavoin minuuteista, vaan tunneista ja päivistä.
 Tyypillinen verkossa ostoksensa tekevä ihminen on myös Arinalla hyvin samankaltainen kuin muilla ruoan verkkokaupan toimijoilla.
 – Lapsiperheelliset asiakkaat, yritysasiakkaat ja aikaa arvostavat asiakkaat korostuvat verkossa. Karanteenissa olevien määrä on kuitenkin vähentynyt.
 Tulevaisuudessa ruoan verkkokauppaa tarjoavat yritykset näkevät yhä kiristyvän kilpailun, uudet innovaatiot ja esimerkiksi automaation, jonka avulla ostokset saataisiin asiakkaille yhä nopeammin. Jokaisen toimijan aikomus on keinoista huolimatta sama – jatkaa kasvua verkossa.
 Tilaatko sinä ruokasi verkkokaupasta? Voit keskustella aiheesta 19.11. klo 23 asti.

Kiireinen, kaupungissa asuva lapsiperhe on ruoan verkkokaupan kiinnostavin asiakas – näin kilpailu on kiristymässä


Summary: Turun kaupungin omistaman Arkea Oy:n ilmoitus työehtosopimuksen vaihtoaikeista sai ammattiliitot pikaiseen vastaiskuun. Arkean toimitusjohtaja kertoo yllättyneensä henkilöstön nopeasta reaktiosta.

Turkulaisten päiväkotien ja koulujen arkeen vaikuttava lakko on alkanut keskiviikkona puoliltapäivin.
 Turun kaupungin omistaman Arkea Oy:n suunnittelemaa työnantajaliiton ja työehtosopimuksen vaihtoa vastustavassa lakossa ovat ammattiliitot JHL ja Jyty. Liitot tuomitsevat suunnitelmat työehtoshoppailuna ja halpuuttamisena.
 Lakko näkyy esimerkiksi päiväkotien ja koulujen ruokailuissa sekä siivouksessa. Kiinteistö- ja ruokapalveluita tuottava Arkea toimittaa ruoat muun muassa Turun kaupungin päivähoitoyksiköihin, perus- ja ammattikouluihin sekä lukioihin.
 Julkisten ja hyvinvointialojen liiton  JHL ilmoitti lakosta tiistai-iltana , ja kunta-alalla työskentelevien työntekijöiden ammattiliitto  Jyty yhtyi siihen keskiviikkona . Jytyn julistama lakko päättyy perjantaina 19. marraskuuta, JHL ei ole ilmoittanut lakolleen takarajaa.
 Jyty on valmis jatkamaan lakkorintamassa JHL:n kanssa
 Jytyn Turun toimipisteen alueasiamies  Kimmo Hollmén  muistuttaa, että kaksi vuotta sitten oltiin Arkean kanssa samassa tilanteessa. Hänen mukaansa ammattiliitot ovat pitkään tehneet hyvää yhteistyötä yhtiötä koskevissa neuvotteluissa, ja lakkoon yhtyminen oli itsestäänselvyys.
 – Totta kai, kun työnantaja suunnittelee jälleen halpuuttamista ja halvempiin sopimuksiin vaihtamista, puolustamme jäsentemme etua. Siksi teemme yhteistyötä myös JHL:n kanssa, toteaa Hollmén.
 Jytyläiset palaavat töihin lauantaina, mutta tarvittaessa liitossa ollaaan valmiita jatkamaan työtaistelutoimia JHL:n rinnalla.
 – Meillä on tiivis neuvonpito heidän kanssaan koko ajan. Varmasti olemme valmiudessa myös Jytyn hallinnossa tekemään uusia päätöksiä heti maanantaina viimeistään, sanoo Kimmo Hollmén.
 Hollmén toivoo lakolle ymmärrystä vanhemmilta, vaikka se vaikuttaakin perheiden arkeen ja lasten elämään päiväkodeissa ja kouluissa.
 – Tämä on valitettava tilanne, mikä tästä aiheutuu, mutta se on ainoa tapa vauhdittaa näitä neuvotteluja.
 Sekä JHL että Jyty kertovat, että lakko on rajattu siten, ettei se vaaranna kenenkään henkeä, turvallisuutta tai omaisuutta.
 Arkean toimitusjohtaja yllättyi henkilöstön pikaisista vastatoimista
 Arkea kertoi  tiistaina vaihtoaikeistaan  perustellen niitä kilpailukykynsä parantamisella. Tällä hetkellä Arkeassa noudatetaan Avainta ry:n AVAINTES-työehtosopimusta. Arkea suunnittelee, että jatkossa käytettäisiin Matkailu- ja ravintolapalveluiden (MaRa) työehtosopimusta ja Kiinteistötyönantajien (KITA ry:n) työehtosopimusta.
 Arkean aiempi yritys järjestäytyä uudelleen päättyi lakkojen jälkeen säästösopimukseen henkilöstön kanssa. Toimitusjohtaja  Tuija Rompasaari-Salmen  mukaan sen vaikutus tiedettiin jo tuolloin lyhytaikaiseksi.
 – Nyt olemme hakemassa pitkäaikaista ratkaisua kilpailukykymme parantamiseksi. Tavoitteenamme on päästä samalle tasolle kilpailukyvyssä kilpailijoidemme kanssa.
 Tuija Rompasaari-Salmi sanoo asian kivuliaisuuden henkilöstölle olleen tiedossa. Lakkoa hän ei kuitenkaan myönnä odottaneensa.
 – Mutta kyllä se tietysti tuli yllätyksenä, että henkilöstö aloitti lakkoilun näin pian. Tiistaina oli viimeiset neuvottelut, ja tällä viikolla on edelleen lähtenyt neuvottelukutsuja. Tietysti lakko tulee aina yllätyksenä.
 JHL:n puheenjohtaja  Päivi Niemi-Laine  kertoi Ylelle keskiviikkona alkuiltapäivästä, ettei neuvottelukutsuja Arkealta ole tullut.
 Liitto on hänen mukaansa tehnyt myös valvontailmoituksen AVAINTESin noudattamisesta Avainta ry:n toimitusjohtaja  Vesa Laineelle . Niemi-Laine kertoo myös Arkean tehneen JHL:stä vastavuoroisesti valvontailmoituksen.
 Ammattiliittojen pikainen vastaisku yllätti Arkea Oy:n toimitusjohtaja Tuija Rompasaari-Salmen. Lassi Lähteenmäki / Yle
 Arkean toimitusjohtaja Tuija Rompasaari-Salmi kuvailee Ylelle neuvottelujen sujuneen hyvässä hengessä. Hänen mukaansa puolin ja toisin ymmärretään, että yhtiössä ollaan haasteellisten asioiden edessä.
 Arkean hallitukselle on sovittu useita kokouksia tällä viikolla ja lähiaikoina, mutta Tuija Rompasaari-Salmi ei osaa tarkkaan arvioida, milloin asiasta tehdään lopullinen päätös.
 – Henkilöstön kanssa neuvotellaan yhteistoiminnan hengessä, ja saavutetuista tuloksista ja vaihtoehtoisista toimintatavoista riippuen hallitus päättää asiasta.
 Vaihtoehdoista Rompasaari-Salmi puhuu kieli keskellä suuta.
 – Aina on vaihtoehtoja. Tietysti vaihtoehtona on erilainen sopimus henkilöstön kanssa, tai työnantajan järjestäytymisen vaihtoon, johon konsernijaostolta on kysytty lupa.
 Tuija Rompasaari-Salmi vakuuttaa, että mitään valmista mallia neuvotteluihin ei ole, vaan henkilöstön kanssa neuvotellaan aidosti.
 Toisinto kahden vuoden takaa
 Turun kaupungin konsernijaosto antoi tiistaina tukensa Arkean vaihtosuunnitelmille.
 Pääomistajaa edustavan Turun kaupungin kansliapäällikkö  Tuomas Heikkisen  mukaan ratkaisu kuuluu työnantajan järjestäytymisvapauden piiriin.
 – Kaupunki haluaa turvata omistamansa yhtiön elinkelpoisuuden ja työpaikat. Ratkaisun myötä yhtiö on samalla viivalla kilpailijoiden kanssa. Ratkaisu on omistajan, yhtiön ja sen työntekijöiden edun mukainen, totesi kansliapäällikkö Tuomas Heikkinen  Turun kaupungin tiedotteessa .
 Arkea Oy suunnitteli työnantajaliiton ja työehtosopimuksen vaihtoa edellisen kerran vuonna 2019, ja myös tuolloin JHL ja Jyty vastustivat kaavailuja lakoilla.  Tuolloin vaikutukset laajenivat  koskemaan useita Turun kaupungin yhtiöitä.
 Turun kaupungin omistama monialayritys Arkea Oy tuottaa ruoka-, siivous-, toimitila-, kiinteistönhoito- ja talotekniikkapalveluja. Arkean palveluksessa on noin 1 100 työntekijää.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 18.11. kello 23.
 Aiemmin aiheesta:
 Ammattiliitto JHL aloittaa lakon Turun kaupungin tytäryhtiö Arkeassa – lakko näkyy päiväkotien ja koulujen ruokailussa ja siivouksessa
 Koulujen ja päiväkotien ruokailut pysäyttävä lakko laajenee Turussa – ammattiliitto Jyty yhtyy Arkea-lakkoon
 Turun kaupungin tytäryhtiö Arkea suunnittelee taas työehtosopimuksensa vaihtoa

Päiväkotien ja koulujen ruokailut tyrehtyivät taas lakkoon Turussa – Jytyn Kimmo Hollmén: "Työnantaja suunnittelee jälleen halpuuttamista"


Summary: Nokian rengastehtaalle on syntynyt reilun vuoden aikana kaikkiaan noin 200 uutta työpaikkaa.

Nokian Renkaat palkkaa 80 uutta työntekijää ja nostaa henkilöautonrenkaiden tuotantokapasiteettia merkittävästi Nokialla. Rekrytoinnit alkavat heti.
 – Rengaskysyntä päämarkkinoillamme on kasvanut koko vuoden ajan ja kysyntä jatkuu vahvana. Nostamme kapasiteettiamme Nokian-tehtaalla ja lisäämme henkilöstöä henkilöautonrenkaiden tuotantoon. Haluamme näin varmistaa menestystuotteidemme saatavuuden, johtaja  Manu Salmi  sanoo tiedotteessa.
 Henkilöautonrenkaiden tuotannossa Nokialla siirryttiin elokuussa työskentelemään neljässä vuorossa kuutena päivänä viikossa. Tehtaalla työskennellään alkuvuodesta lähtien viidessä vuorossa seitsemänä päivänä viikossa.
 Yrityksen mukaan Nokialle on tänä vuonna rekrytoitu noin 120 ihmistä. Lisäyksien myötä Nokialle on syntynyt reilun vuoden aikana kaikkiaan noin 200 uutta työpaikkaa.

Nokian Renkaat palkkaa 80 uutta työntekijää Nokialle – henkilöautonrenkaiden kysyntä on kasvanut koko vuoden


Summary: Koronapotilaiden hoidon takia voitaisiin siirtää esimerkiksi kiireettömiä sydänleikkauksia.  HUSissa leikkauksia jouduttaisiin siirtämäään 4–5 päivässä.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) kertoi tänään, että Suomessa on sairaalahoidossa 299 koronaviruspotilasta, joista 38 on tehohoidossa. Potilaiden määrä on noussut kahden viime viikon aikana.
 Myös tartuntaluvut ovat karua luettavaa. Tänään todettiin 1 151 uutta koronavirustartuntaa.
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin HUSin johtajaylilääkäri  Jari Petäjä  kertoo, että HUSin alueen sairaaloissa on tällä hetkellä 14 potilasta tehohoidossa. Petäjän mukaan nyt ollaan yhden potilaan päässä siitä, että tehohoidon kapasiteettia joudutaan laajentamaan kuudella lisäpaikalla.
 – Jos laajennus jouduttaisiin tekemään, henkilöstö olisi pois muusta tehohoidosta. Tämä tarkoittaisi, että sellaisten leikkausten tekemistä täytyisi vähentää, jotka vaativat leikkauksen jälkeistä tehohoitoa, Petäjä sanoo.
 Petäjän mukaan koronapotilaiden tehohoidon takia voitaisiin joutua siirtämään esimerkiksi kiireettömiä sydänleikkauksia. Leikkauksia jouduttaisiin siirtämäään 4–5 päivässä.  Eilen kerrottiin , että tehohoidon kapasiteetti alkaa olla äärirajoilla myös Etelä-Pohjanmaalla ja kiireettömiä leikkauksia on jouduttu perumaan.
 KYSin Reinikainen: Tilanne on huolestuttava
 Kuopion yliopistollisen sairaalan (KYS) toimisto koordinoi tehohoitoa ympäri Suomen ja huolehtii, että resurssit on mitoitettu oikein.
 Kysyimme tehohoitoa koordinoivasta toimistosta KYSistä, kuinka paha koronatilanne on valtakunnallisesti ja onko jo vaarana, että tehohoidon kapasiteetti alkaisi pian täyttyä.
 Anestesiologian ja tehohoidon professori  Matti Reinikainen  KYSistä kertoo, että tilanne on huolestuttava.
 Kahden viime viikon aikana tehohoidon tarve on kasvanut ja nyt nähdään erittäin jyrkkää nousua muun sairaalahoidon tarpeessa.
 – On selvää, että tehohoitokapasiteettia joudutaan kasvattamaan, mikäli koronapotilaiden määrä kasvaa nykyisestä. Jos näin kävisi, siitä seuraisi väistämättä muiden potilaiden hoidon viivästymisiä, Reinikainen arvioi.
 Koronapotilaiden tehohoitopaikkoja noin 250
 Tehohoitopaikkoja on Suomessa yhteensä noin 300. Näistä koronapotilaita hoitavilla teho-osastoilla on paikkoja noin 250–270, mutta suurin osa paikoista on jatkuvasti käytössä muiden kuin koronapotilaiden hoidossa.
 Tehohoidon paikat (yhteensä 245) jakautuvat eri alueiden välillä seuraavasti: HYKS-erva 73, TAYS-erva 43, TYKS-erva 40, KYS-erva 41 ja OYS-erva 48. Erva on lyhenne sanasta erityisvastuualue.
 Vielä ollaan melko kaukana aiemmista keväisistä pandemiahuipuista
 Tällä hetkellä Suomessa tehohoidossa on koronan takia 38 ihmistä. KYSin Reinikainen arvioi, että vielä ollaan melko kaukana kevään 2020 ja kevään 2021 pandemiahuipuista, jos tilannetta katsotaan tehohoidon kuormituksen kannalta.
 Keväällä 2020 tehohoidossa samanaikaisesti olleiden koronapotilaiden määrä nousi pahimmillaan 83:een. Kevään 2021 huippulukema taas oli 64 tehohoitopotilasta.
 Reinikainen kertoo, että keväällä 2020 tehohoidon paikkoja Suomessa lisättiin tilapäisesti noin 450:een.
 – Se onnistui siten, että muuta sairaanhoitoa, erityisesti leikkaustoimintaa, supistettiin rajusti, ja henkilökuntaa täydennyskoulutettiin ja siirrettiin tehohoitotyöhön.
 Tehohoidon nostettua kapasiteettia keväällä 2020 ei kuitenkaan tarvinnut ottaa täysin käyttöön, sillä koronapotilaiden hoidon tarve jäi pienemmäksi kuin oli pelätty.
 Tämä johtui Reinikaisen mukaan siitä, että keväällä 2020 käyttöön otetut tiukat rajoitustoimet toimivat ennalta arvioitua paremmin ja tehohoidon tarve alkoi laskea odotettua nopeammin.
 – Kevään 2020 jälkeen normaalia suurempaa tehohoitokapasiteettia ei ole ylläpidetty pitkiä aikoja, sillä se edellyttää muun sairaanhoidon supistamista henkilökunnan saamiseksi tehohoitotyöhön ja haittaa siten muiden kuin koronapotilaiden hoitoa, Reinikainen selittää.
 Tehohoidossa pulmana henkilökunnan riittävyys
 Tehohoidon tilapäinen nostaminen rasitti myös henkilökuntaa, sillä tehohoitoon jouduttiin nopeasti perehdyttämään sellaista hoitohenkilökuntaa, joka ei normaalisti tee tehohoitotyötä.
 Reinikainen kertoo, että tehohoidon suhteen kapasiteettia ei rajoita niinkään pula laitteista vaan henkilökunta. Hengityslaitteita on riittävästi, mutta tehohoidon osaajia rajoitetusti. Osaavaa henkilökuntaa ei ole yhtään ylimääräistä.
 Teho-osastoja on Suomessa jokaisessa keskussairaalassa. Yliopistosairaaloissa on jopa useita tehohoidon yksiköitä. Koronapotilaita on jouduttu siirtämään pandemian aikana jonkin verran sairaalasta ja sairaanhoitopiiristä toiseen, KYSin Reinikainen kertoo.
 – Tämä on ihan normaalia toimintaa. Olemme luoneet toimivan järjestelmän, jossa tehohoidon potilaita on siirretty kuormituksen tasaamiseksi, sanoo HUSin johtajaylilääkäri Jari Petäjä.
 Lue aiheesta lisää:
 Tehohoidon kapasiteetti alkaa olla äärirajoilla Etelä-Pohjanmaalla, kiireettömiä leikkauksia jouduttu perumaan
 HUS varautuu avaamaan lisää tehohoitopaikkoja koronapotilaille – tehohoidon kantokyvyn raja lähes saavutettu

HUSin alueella ollaan enää yhden potilaan päässä leikkausten siirtämisestä – tehohoitoa koordinoiva professori: Tilanne on huolestuttava


Summary: Ylen kirjeenvaihtaja Erkka Mikkonen pääsi käymään logistiikkahallissa, jonka Valko-Venäjä on avannut satojen siirtolaisten suojatilaksi  Puolan vastaisella rajalla Bruzgissa.

Tavarakuljetusten käyttöön rakennetussa logistiikkahallissa Bruzgissa on nyt sadoittain patjoja lattialla. Niillä lepää väsyneitä lapsiperheitä ja nuoria miehiä, jotka ovat jo kymmenen päivää pyrkineet rajan yli Puolaan ja Euroopan unioniin.
 Hallin toinen puoli on yhä tavaraliikenteen käytössä.
 Ylen kirjeenvaihtajan  Erkka Mikkosen  mukaan suojaan on hakeutunut useita satoja siirtolaisia.
 – Valko-Venäjän turvallisuusjoukot kiertävät hallissa, maastopuvuissa ja kommandopipot päässään, kertoi Mikkonen tänään iltapäivällä.
 Hallin ulkopuolella ihmisille jaetaan ruokaa, mutta ruoka-avun järjestäjistä ei ole tarkkaa tietoa. Lääkäriapua Mikkonen ei nähnyt.
 Mikkonen haastatteli hallissa useita siirtolaisia. Heidän yhteinen tuntemuksensa on epävarmuus – kukaan ei tiedä, mitä huomenna tapahtuu.
 – En usko, että Valko-Venäjä antaa meidän poistua täältä, koska olemme Valko-Venäjän hallituksen ase, sanoo noin 25-vuotias Irakin kurdi, joka ei halua antaa nimeään julkisuuteen.
 Mikkosen haastattelussa mies on vakuuttunut siitä, että Valko-Venäjä organisoi tapahtumia. Esimerkiksi metsässä, Puolan rajan pinnassa ainakin osa valkovenäläisistä poliiseista neuvoo siirtolaisille suunnan, josta voi yrittää Puolan puolelle.
 Useat siirtolaiset ovat myös kertoneet Ylelle poliisien auttaneen raja-aidan leikkaamisessa tai yllyttäneet heitä siihen.
 Irakilaismiehen mukaan valkovenäläiset sotilaat yrittävät antaa siirtolaisille aseita, jotta he käyttäisivät niitä Puolaa vastaan.
 – Emme halua niitä. Etsimme parempaa elämää, emmekä halua olla ongelmaksi, hän vakuuttaa Ylelle.
 – Osa poliiseista on hyviä ihmisiä, osa ryöstää meiltä kaiken, rahat ja puhelinten sim-kortit, irakilaismies kertoo.
 Toimittajat ovat siirtolaisten turvaverkko
 Nuori irakilaissiirtolainen sanoo Erkka Mikkosen haastattelun lopuksi, että hän tuntee olonsa turvalliseksi niin kauan kuin ulkomaiset toimittajat ovat paikalla.
 – Kun täällä on toimittajia ja kameroita, niin silloin on ihan hyvä olla. Mutta kun poistutte, olemme hukassa. Meidät voidaan vaikka tappaa tänne.
 Ylen kirjeenvaihtaja Mikkosen mukaan halliin ovat päässeet suojaan suunnilleen kaikki halukkaat.
 Karuista oloista huolimatta osa on päättänyt jäädä ulkopuolelle, koska he eivät luota Valko-Venäjän viranomaisiin ja näiden tarjoamaan apuun. Osa siirtolaisista haluaa eri syistä pysyä niin lähellä rajaa kuin mahdollista. Lisäksi osa siirtolaisista on jo paennut metsiin.
 Lue lisää:
 Ylen kirjeenvaihtaja Valko-Venäjän rajalla: Siirtolaiset kertovat turhautumisestaan ja Puolan kovista toimista
 Ylen kirjeenvaihtaja kertoo Valko-Venäjän pakottaneen siirtolaisia rajanylityspaikalle

"Olemme Valko-Venäjän hallituksen ase" – Ylen kirjeenvaihtajan tapaama siirtolainen sanoo, että Valko-Venäjä ei päästä Puolan rajalla olevia poistumaan


Summary: Turussa ja Oulussa on käytössä samat pyöräilyreitit kesät talvet. Tampereellakin pohditaan, voisiko huputuksesta jo luopua.

Joka vuosi pyöräteiden merkkejä huputetaan Tampereella talvikaudeksi. Ne siis muutetaan jalkakäytäviksi, joilla yli 12-vuotias ei saa pyöräillä. Samalla kunnossapitovastuu siirtyy tontinomistajille, kuten  lakikin  määrittää.
 – Kaupungin imagolle, reittien käyttäjille ja pyöräilyn kehittämiselle syntyvä haitta ei ole suhteessa siihen pieneen säästöön, mikä mahdollisesti saadaan, sanoo Tampereen polkupyöräilijöiden puheenjohtaja  Heikki Kerppilä .
 Samaan aikaan Tampereen kaupungin tavoitteena on lisätä pyöräilyä ainakin  Kestävän kaupunkiliikkumisen suunnitelman  ja myös  kaupunkistrategian  mukaan.
 Polkupyöräilijöiden yhdistys on perustanut  adressin huputuksen lopettamiseksi . Keskiviikkona aamupäivällä siihen oli kertynyt 270 allekirjoitusta.
 Oulussa ja Turussa samat reitit ympäri vuoden
 Osassa muita isoja kaupunkeja käytäntöä ihmetellään. Pyöräreitit pysyvät samoina kesät talvet esimerkiksi Oulussa ja Turussa.
 Oulun liikenneinsinööri  Harri Vaarala  on kuullut Tampereen käytännöstä, eikä muualta tule hänelle mieleen vastaavaa. Turun liikennesuunnitteluinsinööri  Taneli Pärssinenkään  ei ole törmännyt huputukseen.
 – Kuulostaa hyvin oudolta käytännöltä. Mitä sillä mahdetaan tavoitella? Pärssinen pohtii.
 Oulussa pyöräteihin panostetaan erityisesti. Esimerkiksi vilkkaimpien pyöräteiden kunnossapito erotetaan muista teistä omaksi urakakseen, jotta kunnossapitäjä voi keskittyä niihin.
 Oulussa pääväylät on lähdettävä auraamaan heti, kun on satanut kaksi senttiä lunta. Käytännössä yhtä nopeasti kuin vilkkaille autoreiteille. Paulus Markkula / Yle
 – Oulussa talvipyöräillään paljon, eikä siinä ole kysymys geeneistä tai rohkeudesta, vaan olosuhteet talvipyöräilyyn luodaan, Vaarala toteaa.
 Turussakin on päätetty edistää talvipyöräilyä. Käytännössä talvikunnossapitoa on tehostettu kävely- ja pyöräteillä. Seuraavan viiden vuoden aikana laajennetaan tehostetun kunnossapidon reittiä niin, että lopulta väylää on yhteensä 70 kilometriä keskustan reittien päälle.
 Alun perin yritettiin parantaa pyöräilyn olosuhteita
 Alun perin nyt huputetut osuudet ovat olleet Tampereen apulaispormestari  Aleksi Jäntin  (kok.) mukaan jalkakäytäviä. Ajatus oli parantaa pyöräilijöiden palvelua kesäisin ja muuttaa jalkakäytävät yhdistetyiksi pyöräily- ja kävelyreiteiksi.
 Tampere on Tampereen apulaispormestari Aleksi Jäntin mukaan kehittyvä pyöräilykaupunki ja muilta on varmasti opittavaa.  Timo Turpeinen / Yle
 Olosuhteet eivät Jäntin mukaan ole parhaat mahdolliset yhdistettyyn käyttöön talvella. Talvella lunta ei ehditä poistaa riittävästi, joten kävelijöiden ja pyöräilijöiden ole turvallista samaan aikaan käyttää reittiä.
 Yhdyskuntalautakunnassa kuitenkin keskusteltiin huputetuista kadunpätkistä juuri tällä viikolla.
 – Arvioimme, voiko niitä hoitaa talvipyöräilykäyttöön. Uskon, että ne osittain tullaan poistamaan. Kuinka nopeasti, se on toinen kysymys.
 Mitä mieltä olet jutun aiheesta? Keskustelu on auki 18.11. kello 23.00 asti.
 Lue lisää:
 Oulussa pidetään 150 kilometriä pyöräteitä huippukunnossa talvellakin – pyöräilyagentit raportoivat havainnoistaan
 Oulu on talvipyöräilyn mallikaupunki, hehkuttaa kansainvälinen media: haastattelupyyntöjä on jonoksi asti – mitä on tehty oikein? Selvitimme
 Turku kokeilee uutta talvipyöräilyreittiä keskustan alueella – pyöräilijöiltä toivotaan palautetta

Tampere huputtaa pyöräteitä talveksi, vaikka juhlapuheissa pyöräilyä halutaan lisätä – muut isot kaupungit ihmettelevät käytäntöä


Summary: Hirvenlihakeiton tarjoamisella maanomistajille on pitkät perinteet, mutta Suomussalmella koettiin pettymys. Hirvilupien määrä heijaistui nyt keittolautaselle asti.

Kainuussa Suomussalmen pohjoisosassa toimiva Kovajärven metsästysseura tarjosi tänä vuonna maanomistajille järjestetyissä hirvipeijaisissa kalakeittoa perinteisen hirvenlihakeiton sijaan.
 Seuran puheenjohtaja  Marko Väyrynen  kertoo seuran yhteistuumin päättäneen tarjota tänä vuonna peijaisissa kokeeksi lohisoppaa.
 Kovajärven metsästysseuran puheenjohtaja Marko Väyrynen perustelee ratkaisua sillä, että seuran saamien hirvilupien ja saaliiksi saatujen hirvien määrä on niin pieni, että siitä ei riitä jaettavaa maanomistajille.
 – Eihän siellä ainakaan kukaan ruokailijoista valittanut keiton huonoutta. Hyvää oli keitto, sanoo Väyrynen.
 Seuran lupien määrä on pudonnut huippuvuosista kolmannekseen ja tänä vuonna aikuisen hirven pyyntilupia 36 henkilön seurueelle oli enää 12.
 – Ennen lihaa sai sen verran, että sitä pystyi ympäri vuoden syömään ja siitä riitti jaettavaa myös kyläläisille ihan eri tavalla kuin nykypäivänä, sanoo Väyrynen.
 Kaikki maanomistajat eivät kuitenkaan olleet kovin innostuneita hirvenlihan vaihtumisesta kasvatetuksi kalaksi.
 – Se herätti hämmästystä, kun lehdestä luettiin, että siellä on tarjolla lohikeittoa. Olisin odottanut, että siellä on nimenomaan hirvikeittoa, sanoo maanomistaja  Vesa Juntunen .
 Hirvenlihakeiton tarjoamisella maanomistajille on Suomessa pitkät perinteet. Normaalisti seura on tehnyt peijaiskeiton yhdestä vasasta maanomistajille, joiden mailla se metsästystä harrastaa.
 Vesa Juntunen haluaisi perinteen säilyvän.
 Hän pelkää myös aikaisemmin maanomistajille jaettujen hirvenlihapurkkien jäämistä myös historiaan.
 Väyrynen kertoo, että näin todellakin on.
 – Meillä ei ole lihaa mitä purkittaa maanomistajille, sanoo Väyrynen.
 Hirviseurueiden määrä puhuttaa, vaikka ulkopaikkakuntalaisten osuus on laskussa
 Kovajärven metsästysseuran alueesta valtaosa, 24 000 hehtaaria, on valtion maata. Runsaan sadan yksityisen maanomistajan maita seuralla on käytössään 6 000 hehtaaria.
 Suomussalmen riistanhoitoyhdistyksen toiminnanohjaaja  Ale Seppänen  ei muista kalakeittoa tarjotun hirvipeijaisissa koskaan.
 – Tämä on minulle ihan uutta, sanoo Seppänen.
 Kovajärven metsästysseuran puheenjohtaja Marko Väyrynen arvioi paikallisten metsästäjien hirvisaaliin pienentymisen johtuvan paitsi hirvikannan koon pienentymisestä suunnitellun verotuksen seurauksena myös ulkopaikkakuntalaisten hirvenmetsästäjien määrän lisääntymisestä Kainuun valtionmailla.
 – Tänäkin vuonna alueelle on tullut uusia seuroja, eikä meille perinteisille paikkakunnan seurueille riitä enää pyydettävää samalla tavalla kuin ennen, sanoo Väyrynen.
 Hänen mukaansa seurueiden määrällä alkaa olla merkitystä myös metsästysturvallisuudelle, kun pienellä alueella saattaa pyöriä viisikin eri hirviporukkaa yhtä aikaa.
 Ylitarkastaja  Ahti Putaala  Metsähallituksen Eräpalveluista kertoo kuitenkin, ettei ulkopaikkakuntalaisten osuus Kainuun hirvenmetsästäjistä todellisuudessa ole kasvanut.
 – Päinvastoin, se on vähentynyt noin kymmenen prosenttia viimeisten kymmenen vuoden aikana, sanoo Putaala.
 Vähemmän hirviä, vähemmän lupia
 Hirvikanta on sen sijaan pienentynyt. Sen vuoksi hirvilupien määrä putosi tänä vuonna Kainuussa viidenneksen viime vuodesta ja pudotus oli vielä suurempaa Ylä-Kainuussa, mihin Suomussalmikin kuuluu.
 Kainuun tilanne on aivan erilainen kuin Lapissa, joka sijaitsee lähes kokonaisuudessaan poronhoitoalueella. Sen ulkopuolelle jäävät vain Kemi, Tornio ja Keminmaa.
 Kainuusta poronhoitoalueeseen kuuluvat vain Suomussalmi ja Hyrynsalmi.
 Lapissa muualta Suomesta tulevien hirviporukoiden aluelupahakemusten ja hirvenmetsästyslupien määrä on noussut viime vuosina selvästi.
 – Arvioisin ilmiön takana olevan susien määrän lisääntymisen poronhoitoalueen eteläpuolella, sanoo ylitarkastaja Ahti Putaala.
 Hirvenpyynti perustuu pääosin koirien käyttöön, ja moni metsästäjä arastelee koiransa laskemista alueelle, missä tiedetään susilauman majailevan.
 Poronhoitoalue on suden kannanhoitosuunnitelmassa turvallisempi alue paitsi poroille, myös koirille. Sieltä kun voidaan susilaumat suunnitelman mukaisesti poistaa.
 Merkityksensä on myös hirvikannan runsaudella eri alueilla. Myös hirvikärpästen runsaudella eteläisemmässä Suomessa saattaa olla vaikutusta kiinnostuksen kasvamiseen pohjoista kohtaan.
 Kovajärven metsästysseuran puheenjohtaja Marko Väyrynen toivoo, että hirvitilanne antaa ensi vuonna mahdollisuuden tehdä peijaisiin taas hirvikeitto perinteiseen malliin.
 Pitäisikö hirvipeijaisten perinteistä pitää kiinni? Voit keskustella aiheesta 19.11. klo 23 asti.
 Lue lisää:
 Ulkopaikkakuntalaisten tehokas seuruepyynti turhauttaa paikallisia hirvenpyytäjiä Inarissa: "Kuin tulisivat meidän jääkaapista hakemaan lihaa"
 Hirvenmetsästys alkaa lauantaina – etenkin Lieksassa metsästäjät varautuvat kohtaamisiin susien kanssa
 Sudet söivät Haka- ja Rippe-koiran, mutta Jane jäi henkiin – ihmisvaikutteiselle reviirille asettuva susipari aiheuttaa usein ongelmia
 Moni hirviseurue jättää susien pelossa metsästämättä koirien kanssa, osa jatkaa entiseen tapaan – "Tämä on sellaista venäläistä rulettia"

Ennen kokematon tilanne hirvipeijaisissa Kainuussa: maanomistajille tarjottiin kalakeittoa, koska lihaa ei ollut


Summary: Jo nyt lainsäädäntö antaisi mahdollisuuden rokotuspakon toteuttamiseksi.

Vaasan kaupungin johtava ylilääkäri  Heikki Kaukoranta  vaatii rokotuspakkoa kaikille yli 12-vuotiaille. Kaukoranta on huolissaan kasvavasta koronatautimäärästä koko Suomessa ja näkee, että rokotuspakko olisi siihen ratkaisu.
 Kaukorannan mielestä nykyiset toimet eivät riitä koronapandemian taltuttamiseksi.
 – On nähtävissä, että sairaalahoidon tarve kasvaa , eikä näillä nykyisin käytössä olevilla keinoilla saada tautia talttumaan.
 Lainsäädäntö antaa mahdollisuuden rokotuspakon määräämiseksi.
 – Tartuntatautilain 47 pykälä mahdollistaa tilanteessa, jossa yleisvaarallinen tartuntatauti uhkaa yhteiskunnan toimintaa, asettaa rokotuspakko.
 Nopeasti käyttöön
 Kaukorannan mukaan vastuu siirtyisi rokotuspakossa yksilöltä valtiolle.
 – Yksittäisen kansalaisen niskoilta lähtee se harkinta esimerkiksi, onko rokottaminen turvallista, onko rokottautumisesta minulle jotain haittaa. Kuinka voin ja uskallan toimia. Silloin valtio kantaa vastuun ja vastaa myös mahdollisesti tulevista haittavaikutuksista, sanoo Kaukoranta.
 Rokottamattomia yli 12-vuotiaita on Suomessa noin 20 prosenttia. Se on Kaukorannan mielestä liian paljon. Rokotuspakko olisi hänen mielestään tultava voimaan niin pian kuin mahdollista.
 – Mitä pikimmin sen parempi. Varsinkin nyt kun nähdään , että koronatilanne on Euroopassa heikentymässä. Rokotteita on valtakunnassa hyvin ja rokottamisetkin voidaan järjestää.
 Asiasta kertoi ensimmäisenä  Ilta-Sanomat .

Vaasan johtava ylilääkäri: Rokotuspakko nopeasti käyttöön


Summary: Stora Ensolla menee nyt hyvin, ja se luo turvaa myös yhtiön ainoalle paperitehtaalle Suomessa. 21 miljoonan investointi Kouvolaan on osoitus siitä, ettei tehdas ole lähdössä mihinkään.

Noin vuosi sitten analyytikot ennustivat, että Stora Enson Anjalan paperitehdas Kouvolassa  olisi pian sulku-uhan alla .
 Toisin kävi. Viime kesänä Stora Enso ilmoitti 21 miljoonan euron investoinnista Anjalan paperitehtaaseen ja Inkeroisten kartonkitehtaaseen, joka sijaitsee Anjalan tehtaan vieressä.
 Tehtaiden lämmöntuotantoon tehtävä investointi antaa muun muassa mahdollisuuden käyttää erilaisia polttoaineita ja pienentää tehtaan päästöjä. Samalla päästään myös kustannuksissa alemmas.
 Investointi on merkki siitä, että Kouvolan tehtaat eivät ole katoamassa minnekään. Samaa mieltä on Stora Enson Anjalan tehtaan uusi tehtaanjohtaja  Matti Lielahti , joka aloitti työnsä pari viikkoa sitten.
 – Tuntuu niin hyvältä kuulla taas tehtaan äänet. Alalla menee hyvin, ja pandemiankin aikana laitokset ovat pyörineet. Stora Enso uskoo Anjalan ja Inkeroisten tehtaisiin, sanoo Lielahti.
 Uuden voimalaitoksen olisi tarkoitus olla valmis vuonna 2023. Merkittävimmät laiteasennukset tehdään jo ensi vuonna. Yhteistyökumppanina on suomalainen Valmet.
 Paperitehtaiden hautausmaa
 Pelkästään Kymenlaaksossa paperitehtaita on suljettu viime vuosikymmeninä useita.
 Esimerkiksi UPM:n omistuksessa ollutKouvolan Myllykosken paperitehdas suljettiin vuonna 2011 ja Stora Enson omistama Haminan Summan tehdas vuonna 2008.
 Vuonna 2019 Stora Enso päätti muuttaa Oulun paperitehtaansa pakkauskartonkitehtaaksi. Se oli maan suurin paperitehdas. Tuolloin työt loppuivat 360 työntekijältä, ja nyt Stora Enso työllistää Oulun tehtaalla noin 400 henkilöä.
 Kouvolan Anjalassa sijaitseva Stora Enson paperitehdas työllistää noin 300 henkilöä. Se on alueen merkittävä työllistäjä. Antro Valo
 Stora Enso ilmoitti keväällä  Kemin Veitsiluodon paperitehtaan sulkemisesta . Kesällä Sachsenin tehdas Saksassa myytiin. Yhtiöllä on jäljellä enää viisi paperitehdasta, joista yksi sijaitsee Saksassa, kaksi Ruotsissa, yksi Belgiassa ja yksi Suomessa – Kouvolan Anjalassa.
 Anjalan tehdas valmistaa päällystettyä ja päällystämätöntä kirjapaperia, aikakauslehtipaperia ja parannettua sanomalehtipaperia.
 – Meillä kirjapaperi antaa vahvan kivijalan. Viimeiset 10 vuotta kirjapaperin kehitys on ollut erilaista kuin painopaperien kehitys, Lielahti kertoo.
 Uusi tehtaanjohtaja "tehastelee"
 38-vuotias Matti Lielahti aloitti Anjalan tehtaan johtajana marraskuun alussa. Takana on 15 vuoden historia Stora Ensolla. Ura alkoi kesätöistä ja jatkui useiden eri työtehtävien parissa.
 Alalla menee todistetusti hyvin. Stora Enso  ilmoitti lokakuussa , että yhtiön operatiivinen liiketulos nousi heinä-syyskuussa 410 miljoonaan euroon vuoden takaisesta 175 miljoonasta eurosta. Liikevaihto kohosi 24 prosenttia noin 2,6 miljardiin euroon.
 Stora Enso on kovassa nousussa. Anjalan paperitehdas tulee olemaan osa yhtiön toimintaa vielä vuosia. Siitä uusi investointi pitää huolen. Antro Valo
 Myös metsäyhtiö UPM  kertoi viime kuussa , että kuluvan vuoden kolmas neljännes oli yhtiön kaikkien aikojen paras.
 Kilpailijallakin menee lujaa, mutta Lielahti tahtoo pitää katseen "tehastelussa". Se on paikallinen sana sille, että keskitytään omaan tekemiseen ja ollaan siinä mahdollisimman hyviä. Anjalan tehdas työllistää noin 300 henkilöä.
 – Olen ihmisten johtaja, joka haluaa tehdä asioita yhdessä ja keskustella. Tänään minulla on ensimmäinen koko Anjalan henkilöstöinfo, jossa pääsen kertomaan, missä mennään. Odotan eniten sitä, että pääsen tutustumaan ihmisiin ja oppimaan, miten täällä asiat hoidetaan.
 Lue lisää:   Anjalan tehdas Kouvolassa jää Stora Enson ainoaksi suomalaiseksi paperitehtaaksi: "Me väistimme luodin"
 Oikaisu kello 22.24: Stora Ensolla on enää viisi tehdasta eikä kuusi, kuten jutussa aiemmin kerrottiin. Sachsenin tehdas Saksassa myytiin aiemmin tänä vuonna. Lisäksi 21 miljoonan investointi liittyy lämmöntuotantoon, mutta ei suoraan lämpölaitokseen, kuten jutussa aiemmin kerrottiin.

Anjalan paperitehtaan piti olla kuolevaa lajia, mutta se saikin miljoonien investoinnin – yksi syy on kirjapaperi, jolla menee lujaa


Opiskelijatapahtumien yhdenvertaisuus on ollut viime aikoina otsikoissa, kun lokakuussa  Iltalehden  Afrikan tähti -uutinen nostatti keskustelua rasismista. Helsingin yliopiston maantieteen opiskelijat olivat pukeutuneet opiskelijatapahtumassa lautapelin hahmoiksi.
 Myös Itä-Suomen yliopiston historianopiskelijoiden,  Varnitsa ry:n  Instagram -päivityksessä kerrottiin opiskelijatapahtumassa tehdyistä natsimerkkeistä ja -eleistä.
 Lue lisää:   Afrikan tähden loi 19-vuotias Tarzan-kirjojen fani kolonialismin kulta-aikana – miten peliin pitäisi nyt suhtautua?
 Psykologian opiskelijoiden CORTEX ry:n mukaan yhdenvertaistaminen tarkottaa sitä, että tapahtumia muutetaan sellaisiksi, että tasa-arvoinen kohtelu taataan kaikille sukupuolesta, seksuaalisuudesta, iästä, kielestä, etnisyydestä, varallisuudesta, toimintakyvystä tai muista ominaisuuksista riippumatta ja siten ehkäistään syrjintää ja häirintää.
 Ainejärjestöt päivittivät perinteitä
 Tampereen ylioppilaskunta TREY järjestää yhdenvertaisuuskyselyn kolmen vuoden välein. Kysely tehdään aina yhdenvertaisuussuunnitelman päivittämistä edeltävänä vuonna, jotta tulokset voidaan huomioida myös suunnitelmassa seuraavalla kolmivuotiskaudelle.
 Yle kysyi Tampereen yliopiston ainejärjestöiltä, miten yhdenvertaisuuden toteutumista on tehostettu. Mukana kyselyssä olivat terveystieteen opiskelijoiden SALUS ry, psykologian opiskelijoiden CORTEX ry sekä luokanopettajaopiskelijoiden OKA ry. Ainejärjestöt kertoivat muutoksista, joita yhdenvertaisuuden edistämiseksi on tehty.
 Kokosimme kahdeksan kohdan listan keskeisistä teemoista:
 Sukupuolten tasa-arvo
 Aikaisemmin OKA ry:llä oli jalkapallopeli, johon pääsivät osallistumaan vain miehet. Naisilla oli lupa ainoastaan katsoa ja kannustaa pelin kulkua.
 Sääntöjä on sittemmin muutettu niin, että nyt peliin pääsevät mukaan kaikki, sukupuolesta riippumatta. Lisäksi SALUS ry:stä kerrotaan, että tapahtumista on poistettu mies-nais-jaottelua, ja esimerkiksi vessat ovat tätänykyä unisex-vessoja.
 Laulujen sanoitukset menivät uusiksi
 Sitseillä eli akateemisissa pöytäjuhlissa, oli aikaisemmin tapana laulaa loukkaavana tai syrjivänä pidettyjä lauluja. Nyt kaikki kolme ainejärjestöä ovat muokanneet sanoituksia tai tuoneet tilalle uusia, hyviksi koettuja kappaleita. Esimerkiksi OKA ry kertoo että eriarvoistamisen ehkäisemiseksi Pikkukakkosen posti –laulusta on muutettu “ammattisurkeakoulu” “ammattikorkeakouluksi”.
 Lue myös:   Avaimia rasismin, toiseuttamisen ja syrjinnän tunnistamiseen
 Pakkosyöminen ja vessakiellot poistuivat
 CORTEX ry kertoo yhdityksen pöytäjuhlissa olleen aikaisemmin kielto, jonka mukaan vessassa ei saanut käydä ohjelman aikana. Nyt kielto on poistettu. Esimerkiksi sairaus voi edellyttää tiheää vessassa käymistä. Myös syömiseen pakottavat rangaistukset on poistettu kokonaan, koska ne voivat olla ahdistavia syömishäiriöisille.
 Rangaistukset muuttuivat vapaaehtoisiksi
 Aikaisemmin yksittäiset henkilöt joutuivat myös suorittamaan rangaistuksia sitseillä, jotka saattoivat olla ahdistavia sekä julkisesti nöyryyttäviä, mutta esimerkiksi CORTEX ry ja SALUS ry kertovat, että nykyään ragaistukset ovat joko vapaaehtoisia tai ryhmässä suoritettavia.
 Lisäksi SALUS ry kertoo, että tapahtumissa ryhmäytetään paljon, jotta tapahtumiin voi jokainen saapua ilman pelkoa yksin jäämisestä.
 Riisuuntumiset vaihtuivat piirtämiseen
 Opiskelijatapahtumissa oli aikaisemmin vaatteiden riisumiseen painostavia tai kannustavia tehtäviä, joita opiskelijat suorittivat jopa tahtomattaan, ryhmäpaineen alla. Nyt ainejärjestöjen mukaan tehtäviin ei enää saa liittyä minkäänlaista seksuaalisuuteen liittyvää suorittamista. SALUS ry kertoo, että nykyään heidän tehtävänsä rakentuvat tiedon ja luovuuden, kuten piirtämisen ja ongelmanratkaisun ympärille.
 Alkoholin juomiseen ei painosteta
 Kaikki ainejärjestöt kertoivat huolehtivansa jatkossa siitä, että tapahtumiin voi osallistua myös alkoholittomana, eivätkä tapahtumien puitteet enää painosta juomiseen. Esimerkiksi SALUS ry pyrkii nykyään siihen, että alkoholittomat ja alkoholilliset juomat näyttävät samalta. Näin ollen alkoholittomuudesta ei tarvitse kertoa muille osallistujille.
 Lue myös:   Psykoterapeutti Jussi Nissinen on työskennellyt seksuaalivähemmistöjen ja yhdenvertaisuuden puolesta lähes puoli vuosisataa – “En ole koskaan pitänyt vahvoista “ismeistä” tai ideologioista”
 Kustannukset minimoitiin
 Kaikki kolme ainejärjestöä pyrkivät jatkossa huomioimaan jokaisen tulotason, eli pitämään tapahtumien osallistumiskustannukset mahdollisimman pienenä tai ilmaisina, jotta se ei estä kenenkään osallistumista.
 Etäyhteys mahdollistaa osallistumisen
 Eri paikkakunnalla asuvat opiskelijat eivät aikaisemmin voineet maantieteellisistä syistä osallistua kaikkiin tapahtumiin, mutta nyt OKA ry on ottamassa pysyvästi käyttöön etätapahtumien tuomat edut, jotta sellaisetkin henkilöt, jotka eivät fyysisesti voi tai halua osallistua, voisivat osallistua.
 OKA ry ja SALUS ry kertovat, että ainejärjestöillä on jokaiselle jotakin -periaate: tapahtumia on lautapeli-illoista urheilutapahtumiin, bileisiin, leffailtoihin ja tietovisoihin. Jäsenistöltä myös kysellään aktiivisesti, minkä tyylisiä tapahtumia ne toivoisivat.
 Millaisia kokemuksia sinulla on opiskelijatapahtumista? Voit keskustella aiheesta 18.11. klo 23 asti.
 Lue aiheesta lisää:
 Tasa-arvovaltuutettu kommentoi teekkariperinteitä: "Jos naiset ovat toisen luokan kansalaisia herrakerhoissa, se voi vaikuttaa työuraan"
 Nainen ei ole kaiku: Salla Hämäläinen räppää naisen roolista ja ammentaa voimaa mytologiasta – ihmisyytemme juurista
 Tasa-arvo ei näy Suomen professorikunnassa – naisia on vain kolmasosa ja tilipussi ohuempi

Juomapelit ja riisumiseen painostaminen ovat jäämässä historiaan yliopistoissa – ainejärjestöt päivittävät käytäntöjään


Summary: Kotona asuva 16-vuotias voi saada Kelalta 800 euroa kuussa. Valtaosa käyttää nuoren kuntoutusrahan oikein, ja se onkin vähentänyt työkyvyttömyyseläkkeiden tarvetta. Nyt ministeriön ja Kelan edustajat vastaavat yhdeksään kysymykseen etuudesta.

Nuoren kuntoutusraha herättää paljon kritiikkiä ja kysymyksiä. Nuori voi saada noin 800 euroa kuukaudessa Kelalta, jos hänen työ- tai opiskelukykynsä on olennaisesti heikentynyt. Rahan määrä on sama riippumatta, asuuko nuori vielä kotona huoltajan kanssa vai yksin.
 Keskustelu käynnistyi Ylen maanantaina julkaisemasta jutusta:  "Kotona asuva 16-vuotias voi saada Kelalta 800 euroa kuntoutusrahaa kuussa – nyt opettajat arvostelevat etuutta, joka pahimmillaan menee päihteisiin" .
 Vaikka suurin osa nuorista käyttää etuuden oikein, ovat nuorten kanssa työskentelevät ammattilaiset huomanneet myös väärinkäytöksiä.
 Jutun lukijat kritisoivat kuntoutusrahaa suorin sanoin. Etuuden tasoa pidettiin korkeana verrattuna esimerkiksi eläkkeisiin ja opintotukeen. Samoin valvonnan puuttumista ihmeteltiin. Kela seuraa opintojen edistymistä, mutta ei valvo rahankäyttöä.
 – Tuntuu suurelta näin 960 euroa saavasta eläkeläisestä ja 60 vuotta työssä katkotta, eräs kommentoija kirjoittaa.
 – Erikoista, että voi saada 800 ilman mitään seurantaa tai velvoitteita kun taas 250 euron opintotukea valvotaan erittäin tiukasti ja monet joutuvat maksamaan saatuja tukia takaisin, ihmettelee lukija.
 Nuoren kuntoutusrahaa saavien määrä on lähes kolminkertaistunut kymmenen viime vuoden aikana, ja rahaa maksetaan tällä hetkellä yli 12 000 nuorelle. Etuus voidaan myöntää 16–19-vuotiaalle.
 Ministeriö ja Kela vastaa kritiikkiin ja kysymyksiin
 Poimimme jutun palautteista yhdeksän lukijoilta tullutta kysymystä. Niihin vastaa neuvotteleva virkamies  Milja Tiainen  sosiaali- ja terveysministeriöstä ja tutkimuspäällikkö  Karoliina Koskenvuo  Kelalta.
 Nuoren kuntousrahaa voidaan maksaa esimerkiksi nuoren opiskelujen ajalta. Rahan tarkoituksena on turvata nuorelle toisen asteen koulutus. Jaana Polamo / Yle
 1. Miksi nuoren kuntoutusraha maksetaan rahana?
 – Etuudella halutaan turvata nuoren toimeentulo koulutuksen ajalle. Nuoret voivat ostaa sillä esimerkiksi ruokaa tai maksaa vuokraa. Sillä halutaan varmistaa nuoren ammatillinen koulutus ja edistää hänen työllistymistään. Tavoitteena on, ettei nuori, jolla on sairaus tai vamma, siirtyisi suoraan työkyvyttömyyseläkkeelle, sanoo sosiaali- ja terveysministeriöstä Tiainen.
 2.   Miksi nuoren kuntoutusrahaa ei kohdenneta suoraan kuntouttaviin tukitoimiin esimerkiksi palveluseteleinä tai maksusitoumuksina, jolloin väärinkäyttömahdollisuudet vähenisivät?
 – Nuoren kuntoutusraha on sosiaalietuus, ei kustannusten korvaus. Se ehkä muistuttaa palveluseteleitä tai maksusitoumuksia, mutta on eri asia. Esimerkiksi kunta voi tarjota asiakkaille palveluseteleitä tai maksusitoumuksia palvelujen hankkimiseksi, Milja Tiainen selvittää.
 3. Miksi etuuden käyttöä ei valvota?
 – Nuoren kuntoutusraha on toimeentuloa turvaava sosiaaliturvaetuus, kuten työmarkkinatuki, työkyvyttömyyseläke tai sairauspäiväraha. Niitä ei ole tarkoitettu tiettyjen kustannuksien korvaukseksi. Muidenkaan sosiaaliturvaetuuksien käyttöä ei valvota, Tiainen kommentoi.
 4. Voiko nuoren kuntoutusraha passivoida nuorta?
 – Sosiaaliturvaa arvioidessa tuodaan paljon esiin etuuksien saamisen vaikutuksia. Se on laajemman keskustelun paikka. Nuori voi tarvita toimeentulon tukemisen lisäksi erilaisia palveluita, kuten terapiaa. Nuoren kuntoutusrahan ohella tulisi samanaikaisesti vastata myös nuoren palvelutarpeeseen, esittää Tiainen.
 5. Miksi vanhempiensa luona asuva nuori saa yhtä paljon kuntoutusrahaa kuin omillaan asuva?
 – Nuoren kuntoutusraha ja mahdollisuus myöntää työkyvyttömyyseläke on kytketty lainsäädännöllisesti toisiinsa. Siinä ei ole lähdetty ottamaan huomioon, asuuko nuori esimerkiksi vielä vanhempiensa kanssa vai ei. Jos sitä halutaan arvioida, se vaatii laajempaa pohdintaa nuorten toimeentuloa turvaavista etuuksista. Käymme jo sosiaaliturvauudistuksen yhteydessä keskustelua, miten etuuksia ja palveluja voitaisiin sovittaa yhteen nykyistä paremmin, perustelee neuvotteleva virkamiesMilja Tiainen.
 6. Miksi nuoren kuntoutusraha on niin suuri?
 – Määrä nostettiin 2017 alusta takuueläkkeen tasoiseksi. Tarkoituksena on kannustaa nuorta kouluttautumaan, ettei etuustaso kannusta siirtymään työkyvyttömyyseläkkeelle, perustelee Tiainen.
 – Toisaalta on pyritty ehkäisemään, ettei olisi tarvetta toimeentulotukeen. Osana sosiaaliturvauudistusta voidaan myös pohtia etuuksien suuruutta.
 7. Miten nuoren kuntousraha on vaihtoehto työkyvyttömyyseläkkeelle? Eikö sille jäädä aina syystä?
 – Kun on sairaus tai vamma, joka vaikuttaa nuoren opiskelu- ja työkykyyn halutaan nuoren kuntoutusrahalla varmistaa ja tukea nuoren mahdollisuuksia hankkia koulutus. Mahdollisesti myös päästä töihin sen sijaan, että alettaisiin myöntää työkyvyttömyyseläkettä. Työkyvyttömyyseläke passivoi, mutta tutkimusnäyttöä on siitä, että nuoren kuntoutusraha muun muassa edistää nuoren toimintamahdollisuuksia ja on saanut nuoria korottamaan tavoitetasoaan, selvittää tutkimuspäällikkö Karoliina Koskenvuo Kelalta.
 – Nuoren kuntoutusrahalta siirrytään aiempaa harvemmin työkyvyttömyyseläkkeelle, yhä useampi nuori jatkaa opiskelua ja pyrkii työmarkkinoille. Yksittäisten henkilöiden kokemukset tai mielipiteet ovat toki tärkeitä, mutta eivät ne korvaa tutkimusnäyttöä eikä mielipiteiden perusteella voi lähteä tekemään yleistyksiä ja johtopäätöksiä, sanoo Koskenvuo.
 8. Miksi nuoren kuntoutusrahan määrää ei ole muutettu, vaikka toisen asteen koulutus on tulossa kaikille maksuttomaksi?
 – Myöntämisedellytyksiä ei ole vielä muutettu, mutta oppivelvollisuuden laajentuminen tullaan ottamaan mukaan pohdintoihin sosiaaliturvauudistuksessa. Ensimmäiset linjaukset sosiaaliturvauudistuksesta tulevat julki keväällä 2023, sanoo neuvotteleva virkamies Milja Tianen sosiaali- ja terveysministeriöstä.
 9. Kuinka moni etuuden saajista asuu yhä yhdessä huoltajan kanssa?
 – Kelan kuntoutusrahan tilastointiaineistossa ei ole tietoa siitä, asuuko henkilö vanhempien luona vai ei, koska sillä ei ole merkitystä myöntämisedellytysten kannalta, Koskenvuo toteaa.
 Lue lisää:
 Julia Määttä jäi eläkkeelle 22-vuotiaana vakavien sairauksien vuoksi – eläkeläisnuorten määrä Suomessa kasvaa
 Voit keskustella aiheesta 18.11. klo 23.00 saakka.

Nuoren kuntoutusraha suututtaa, ministeriö ja Kela puolustavat 800 euron etuutta: "Yhä useampi nuori jatkaa opiskelua ja pyrkii työmarkkinoille"


Summary: Palomiehet pääsivät harjoittelemaan purettavassa kerrostalossa Forssassa. Tällainen harjoituskohde on aarre, koska niitä saadaan harvoin. Pelastustoimet kerrostalossa eivät ole helppoja.

Kuvitellaan, että Forssan Viksbergissä vanhan kerrostalon kolmannessa kerroksessa on syttynyt asuntopalo. Palomiehet tietävät, että asunnossa on ihminen. Pelastuslaitoksen paloautot, nostolava-auto ja ambulanssi saapuvat paikalle.
 Palomiehet ryhtyvät suojavarusteissaan vetämään vesiletkuja talon rappukäytävässä kolmanteen kerrokseen. Etujoukot ryntäävät moottorisahan kanssa ylös ja sahaavat oven auki. Asunto on pilkkopimeä ja täynnä mustaa savua. Palomiehet sukeltavat sekaan näkemättä mitään. He tunnustelevat käsillään seiniä ja yrittävät selvittää missä palaa.
 Jokaisella palomiehellä on oma roolinsa. Yksi sahaa oven auki, yksi tunnustelee, yksi menee sisään lämpökameran kanssa, yksi hoitaa pihalla pumppua ja yksi syöttää pihalla paloletkua.
 Tärkeintä on löytää tulipalon keskellä oleva tajuton ihminen.
 Savun seassa palomiehet huutelevat tilannetietoja. He löytävät ruumiin, tuovat sen ulos ja kantavat asuntoon puhaltimen, jolla saadaan savu hälvenemään. Ilma kirkastuu nopeasti.
 Moottorisahalla sisään mennessä tekniikka on tärkeää. Dani Branthin / Yle
 Forssassa Viksbergin kaupunginosasta puretaan kerrostaloja, joten palomiehillä on loistava tilaisuus harjoitella. Tehtävää johtanut Kanta-Hämeen pelastuslaitoksen vs. paloesimies  Tero Höijer  kertoo, että yksiköt pääsivät kokeilemaan, millä tasolla osaaminen on. Palomiehet huomaavat, mihin harjoittelussa pitää jatkossa kiinnittää huomiota.
 Tässä työssä virheet on hyvä tehdä harjoituksissa, ei tositilanteessa.
 – Monesti työuraa saattaa olla takana parikymmentä vuotta, ja voi olla suoritteita, joita palomies ei ole tehnyt pitkään aikaan. Kerrostalot ovat hyviä kohteita harjoitella, kertoo Höijer.
 Uhri on löydettävä tunnustelemalla
 Palomiehet tulevat ulos talosta paidat hiestä märkinä. He kertovat toimineensa ikään kuin automaattiohjauksella. Hankalinta on aina sisäänmeno.
 – Ei yhtään tiedä, mitä siellä odottaa. Jokin muodostaa savua ja ovi tuntuu lämpimältä. Toiminta on automaattista. Keskitytään siihen, mitä ollaan opeteltu, kertoo palomies  Lasse Sulku .
 Palomies  Tero Hynynen  oli harjoituksessa nostolavakuljettajana.
 – Tuomme ihmisiä alas, jos heitä on parvekkeella. Nostolava-autossa on vesitykki, jolla saadaan ajettua suuria määriä vettä ulos, kertoo Hynynen.
 Asuntopalossa täytyy edetä polvillaan mahdollisimman matalalla, kertoo palomies  Pasi Koivusaari .
 – Palon aiheuttaja on löydettävä nopeasti. Samalla etsimme uhreja. Käymme käsikopelolla läpi kaapit, huonekalujen aluset ja päälliset, kunnes lopulta löydämme uhrin, sanoo Koivusaari.
 Asunto on hahmotettava niin hyvin, että sen pohjapiirustuksen voi piirtää jälkikäteen, jos esimies sitä pyytää.
 – Sisällä ei pelota, ainoastaan jännittää. Luultavasti adrenaliini alkaa virrata, kertoo palomies  Valtteri Korpilahti .
 Sankka savu hälveni viidessä minuutissa. Dani Branthin / Yle
 Palomies pääsee harvoin harjoittelemaan kerrostaloon
 Vs. paloesimies Tero Höijerin mukaan palomiehen osaaminen muodostuu yksittäisistä suoritteista: kädentaidoista, työkalujen käytöstä, ympäristön havainnoinnista ja vaikkapa siitä, miten hyvin työturvallisuus on hallussa.
 Purettaviin kerrostaloihin pääsee harjoittelemaan harvoin, koska niitä on vähän. Lisäksi byrokratia vie aikaa, jos purkukohde on kunnan omistuksessa. Pelastuslaitoksen on reagoitava nopeasti.
 – Jos purkupäätös tehdään, urakoitsijalla on usein kiire päästä purkutöihin ja omistaja haluaa nopeasti eroon talosta. Kohde voi olla käytössämme vain lyhyen aikaa, toteaa Höijer.
 Suomessa sammutettiin kerrostalojen rakennuspaloja vuonna 2016 noin 300 kertaa. Viime vuosina kerrostalopaloja on ollut vähemmän, ja tänä vuonna niitä on tähän mennessä syttynyt 190.
 Lisää aiheesta:
 Hyinen vesi piiskaa kasvoja, kun helikopteri noukkii ihmisen veneestä – katso, kuinka pelastajat harjoittelevat

Kerrostalopalo on palomiehelle vaarallinen työkeikka – savun täyttämässä asunnossa edetään polvillaan ja käsikopelolla


Summary: Maataloustuottajat ovat tänään myyneet ruokaa tuottajahinnoilla eri puolilla Suomea. Mielenilmauksen tarkoituksena oli tuoda julki, kuinka vähän tuottajat työstään saavat rahaa.

Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto

Maatalousyrittäjät ympäri Suomen ovat tänään protestoineet alhaisia tuottajahintoja tempauksella, jossa tuotteita myytiin kuluttajille tuottajahinnoin.
 Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliitto MTK:n  järjestämän tempauksen tarkoituksena  oli tuoda esiin viljelijöiden heikko asema elintarvikemarkkinoilla. Maatalouden kustannukset ovat kasvaneet, mutta tuottajille maksettava korvaus on pysynyt alhaisena.
 – Olemme täällä kertomassa, miten pieni siivu tuotteen kokonaishinnasta lopulta jää meille tuottajille, kertoo sokerijuurikasta pääasiassa viljelevä kokemäkeläinen  Erno Toikka  Porin tilaisuudessa.
 Porissa myytiin viiden kilon perunaämpäreitä eurolla ja kymmenen kananmunan kennoja 50 sentillä. Toikan mukaan yksi iso ongelma on se, että sopimukset neuvotellaan teollisuuden kanssa käytännössä kerran vuodessa, jolloin varaa suurille muutoksille ei juuri ole.
 – Järjestelmä ei taivu nopeisiin muutoksiin, kuten tänä vuonna eteen tulleisiin rajuihin kustannusten nousuihin.
 Yksi ongelma on kerran vuodessa neuvotellut pitkät sopimukset, jotka eivät taivu muutoksiin kesken vuoden, uskoo kokemäkeläinen maanviljelijä Erno Toikka, joka osalllistui Porissa Puuvillan kauppakeskuksessa järjestettyyn tilaisuuteen. Katja Halinen / Yle
 Pieni osuus hätkähdyttää
 Erno Toikka uskoo, että näkyvillä tempauksilla saadaan myös kuluttajat ajattelemaan sitä, kuinka vähän tuottajat työstään saavat rahaa.
 – Me emme halua lisää tukia, vaan muutoksen siihen, että viljelijäkin saa kunnon palkan tekemästään työstä.
 Porin tapahtumasta perunoita ja kananmunia ostanut  Eila Saikkonen  sanoo, että tuottajalle jäävä rahamäärä tuntuu pieneltä. Hän pohtii, voisiko ratkaisuna olla tuotteiden ostaminen suoraan viljelijältä.
 – Kyllä se hätkähdyttää, miten vähän hinnasta menee tuottajalle.
 Kustannukset nousussa, tuottajahinnat laahaavat paikallaan
 Savonlinnan torilla myytiin tänään lihakeittoa 40 sentillä.
 – Se on hyvin pieni summa. Moni on sanonut, ettei ilkeä sillä hinnalla ostaa, vaan tonkkaan on kilahtanut enemmän rahaa, kertoo MTK Etelä-Savon puheenjohtaja  Sanna Hämäläinen .
 Maataloustuottajien kustannusten nousuun ovat vaikuttaneet muun muassa rehujen, lannoitteiden ja polttoaineiden hintojen nousu. Hämäläinen penää vastuuta kaupalta ja teollisuudelta.
 – Mehän emme voi itse vaikuttaa siihen, mitä meille maksetaan. Tuottajan saama hinta on usein mitättömän pieni.
 "Mahdoton tilanne"
 Hämeenlinnassa mielenilmaukseen oli saapunut hauholainen viljelijä  Olli Cavén .
 Kauraa, ohraa ja sokerijuurikasta viljelevä mies sanoo olevansa paikalla, koska tunnelin päässä ei juuri valoa näy.
 – Jos tuottajakustannukset ovat nousseet sen 200 prosenttia, mutta tuotteista ei saa mitä pitäisi, niin aika mahdoton tilanne.
 Minkälaisia keinoja viljelijöillä on parantaa tilannetta?
 – Täytyy pitää meteliä, koittaa markkinoilta saada sen minkä pystyy ja mahdollisesti brändätä tuotteita. Aika monta kertaa on joutunut hakkaamaan päätä seinään ja miettimään, mihin rahat laittaa.
 Hämeenlinnan torilla mielenilmaustapahtumassa MTK Hämeen toiminnanjohtaja Päivi Rönni ja hauholainen viljelijä Olli Cavén. Harri Oksanen / Yle
 MTK Hämeen toiminnanjohtaja  Päivi Rönni  uskoo, että kuluttajien arvostus suomalaista ruokaa ja ruuantuottajia kohtaan on korkeammalla kuin koskaan.
 – Valitettavasti se ei pitkässä ketjussa johda siihen, että tuottajahinta valuisi tuottajalle saakka. Painetta pitäisi luoda ketjun muihin osiin eli teollisuuteen ja kauppaan.
 Vaikka tilanne näyttää synkältä, Rönni uskoo siihen, että vielä 10–20 vuoden päästäkin Suomesta löytyy maatiloja.
 – Tilojen määrä vähenee, mutta tilakoot ja investoinnit lisääntyvät. Uskon, että vielä on niitä, jotka jaksavat jatkaa. Ei tässä muuten olisi mitään järkeä.
 Tuleva talvi huolestuttaa
 Kokkolassa naudanlihan tuottaja  Lauri Juntunen  kertoo tämän vuoden olleen erittäin haastava.
 – Kaikki tuottajat eivät ole pystyneet ostamaan lannoitteita tulevalle kasvukaudelle. Kuulemma niitä ei välttämättä saa keväällä, vaikka olisi rahaa. Monella tilalla ollaan tosi pahassa sillassa, tuleva talvi on erittäin haastava.
 Vuoden päästä tilanne voi Juntusen mukaan olla vielä haastavampi, jos lannoitteita ei saa – sillä on suora vaikutus satoon.
 – Polttoaineen hinnannousu näkyy kaikessa mitä ostetaan, kaikessa rahdissa. Pyöröpaalien käärintämuovien hinta on noussut 40 prosenttia ja lannoitteiden hinnat kaksinkertaistuneet heinäkuun alun hinnasta.
 "Suomessa on maailman parasta ruokaa"
 Riitta Kalliokoski  ja  Irja Linna  lukivat tukitempauksesta lehdestä ja päättivät tulla tukemaan ruuantuottajia Kokkolaan.
 Tuottajien kuuluisi saada enemmän rahaa työstään, naiset sanovat kuin yhdestä suusta. Vaikka tämä tarkoittaisi hinnan nousua kaupassa.
 – Suomessa on maailman parasta ruokaa, totta kai olisimme valmiita maksamaan siitä.
 Kalliokoski ja Linna olivat keränneet tapahtumaa varten valmiiksi reippaasti kolikoita, joilla tuotteet pystytään maksamaan. Kokkolassa esimerkiksi makkara maksoi vain viisi senttiä.
 – Porkkanoita, ruisleipää, ehkä kananmunia tultiin hakemaan. Ja maksetaan ihan reilusti, ei niitä senttejä mitä pyydetään.
 Riitta Kalliokoski ja Irja Linna Kokkolassa viljelijöiltä ostamiensa tuotteiden kanssa.  Juha Kemppainen / Yle
 Maataloustuottajien protesti järjestettiin lisäksi Helsingissä, Tampereella, Turussa, Lappeenrannassa, Iisalmessa, Leppävirralla, Seinäjoella, Joensuussa ja Maarianhaminassa.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella  18.11. klo 23 asti.
 Lue myös:
 Hurjaksi kasvanut lannoitelasku panee viljelijät miettimään – luomutuotanto on nyt aiempaa kannattavampi vaihtoehto, kasvun uskotaan jatkuvan
 Ruuan hinta lähtee Suomessa pian selvään nousuun – yksi syy on lannoitteissa, joiden hintaan heijastuu Euroopan energiamarkkinoiden myllerys
 "Tulvat, kuivuus ja heinäsirkat, ne kaikki ovat todellisuutta" – YK-johtaja kertoo Ylelle, mitä ilmastonmuutos tekee köyhien viljelijöiden elämälle
 Viljelijät pulassa kannattavuuden kanssa - MTK tarjoaa tekohengitystä, kun muut keinot ovat vähissä
 Perunan tuottajahinnan lasku alkusyksystä herättää huolta viljelijöissä – samaan aikaan tuotantokustannukset ovat aiempaa korkeampia

Maatalouden hätähuuto kaikui ympäri Suomen: Rahat eivät riitä – MTK:n tempauksessa lihakeittoa 40 sentillä ja ämpärillinen perunoita eurolla


Summary: Jacob Chansley sanoi nyt haluavansa elää elämänsä kuin Gandhi tai Jeesus. Syyttäjän mukaan Chansleyn on saatava ankara tuomio, koska hän oli mellakan näkyvimpiä hahmoja.

Yhdysvalloissa loppiaisen kongressimellakan tunnetuimpiin hahmoihin lukeutunut "šamaani"  Jacob Chansley  on saanut 41 kuukauden vankilatuomion.
 Chansley tuomittiin muun muassa virkavallan vastustamisesta. Syyttäjän mukaan Chansleyn on saatava ankara tuomio, koska hän oli mellakan näkyvimpiä hahmoja.
 Loppiaisena tuolloisen presidentin Donald Trumpin kannattajat hyökkäsivät Washingtonissa kongressirakennukseen, kun edustajainhuone ja senaatti olivat kokoontuneet vahvistamaan  Joe Bidenin  vaalivoittoa.
 Viisi ihmistä kuoli mellakoinnin seurauksena.
 Chansley on ollut vangittuna alkuvuodesta tapahtuneesta pidättämisestään lähtien.
 Mellakan kasvot
 Ilman paitaa, turkislakissa ja kasvomaalauksessa liikkunut Chansley kulki ympäri kongressirakennusta Yhdysvaltojen lippu keihääseen kiinnitettynä, ja välittyi samalla uutiskuvissa miljoonille ihmisille.
 Chansley jätti niin ikään varapresidentti  Mike Pencen  pöydälle viestin, jossa todettiin: "Se on vain ajan kysymys. Oikeus tapahtuu".
 Tuomari  Royce Lambertin  mukaan Chansley oli koko mellakan symboli.
 – Hän antoi kasvot tälle mellakalle. Hyvässä tai pahassa, häneen kiteytyi tämä koko tapahtuma, Lambert sanoi uutiskanava CNN:n mukaan.
 Chansley itse piti oikeudessa syvää katumusta uhkuvan puolustuspuheen, jossa hän sanoi nyt haluavansa elää elämänsä kuin Jeesus tai Intian itsenäisyysliikkeen johtaja  Mahatma Gandhi .
 – Jouduin eristysselliin itseni, omien päätöksieni takia. Minä rikoin lakia. Siksi minun pitää toimia niin kuin Gandhi ja ottaa vastuu. Ei mitään muttia, sillä niin kunnialliset miehet toimivat, Chansley sanoi. Hän myös vannoi, ettei enää koskaan palaa vankilaan.
 Tuomari Lambert piti puhetta erittäin vaikuttavana, mutta tuomiota se ei alentanut.
 Lue myös:   Trumpin toiminta kongressimellakan alla yhä hämärän peitossa – ex-presidentti esti paljastavien asiakirjojen luovuttamisen tutkintaan
 Trumpin entinen päästrategi Steve Bannon syytteeseen oikeuden halventamisesta – ei ole suostunut todistamaan Capitol-tutkinnassa
 Yhdysvalloissa ensimmäiset kongressitalon mellakoitsijoista tunnustivat – syytteenä virkavallan väkivaltainen vastustaminen

Šamaanille yli kolmen vuoden tuomio kongressirakennuksen tapahtumista loppiaisena – tuomari: "Hän antoi kasvot tälle mellakalle"