Summary: Velkaraha on vielä halpaa. VM:n seminaarin taloustieteilijät arvioivat, että hallitus voisi sijoittaa velkarahaa kertaluonteisiin investointeihin. Investointien vaarana on, että ne muuttuvat budjetin pysyviksi menoeriksi.

Joko 12 kuukauden euribor lähti nousuun? No ei, mutta sitä miinusmerkkisistä koroista nauttineista asuntovelallisista valtaosa tälläkin hetkellä kyttää.
 Koronnousu kurittaa kasvavina korkomenoina paitsi kotitalouksia, myös velkaantuneita valtioita, kuten Suomea.
 Valtioiden lainat eivät tosin heilahtele lyhyiden korkojen tahtiin, mutta yhtä kaikki: miljardien eurojen veloissa muutaman desimaalin nousut ovat isoja summia.
 Koronnousun ajankohtaa arvuuteltiin perjantaina valtiovarainministeriön  Talous, julkinen velka ja talouspolitiikka  -seminaarissa.
 Vaikka talous tokenee koronan jäljiltä vielä seuraavinakin vuosina, äkkinäisiinkin koronnousuihin kannattaa varautua, arvioi Nordean pääekonomisti  Tuuli Koivu .
 – Olisi hyvin vaarallista ja naiivia väittää varmaksi, että korot ei ikinä nouse. Ilman muuta täytyy varautua siihen, että liikkeet voi olla isojakin.
 – Taloustilanne on hyvin epävarma, on ylikuumenemisen merkkejä. Ajatellaan, että lähiaikoina korot voivat kulkea aika nopeastikin ylöspäin, voi tulla jopa ylilyöntejä, Koivu sanoi seminaarin paneelikeskustelussa.
 Mataliin korkoihin on totuttu, yllätys voi olla ikävä
 Korkotaso on laskenut parikymmentä vuotta, ja koronakriisi on entisestään pitkittänyt matalan koron aikaa.
 Tutkimusjohtaja  Essi Eerola  Valtion taloudellinen tutkimuskeskus VATTista toteaa, että pitkän jatkuneessa halvan rahan olotilassa piilee riski.
 – Huolenaihe liittyy siihen, millä tavalla yksityinen ja miksei julkinenkin sektori on tottunut matalien korkojen tilanteeseen.
 – Jos reaalikorot alkavat nousta, kuinka hyvin se on huomioitu? Jos se tapahtuu äkkinäisellä tavalla, kuten Tuuli [Koivu] kuvasi, seuraukset voivat olla epäsuotuisat, Eerola sanoi.
 Koivu huomauttaa, että matalan korkotason syitä tunnetaan verraten vähän. Hän viittaa Yhdysvaltoihin, jossa korot kääntyivät nousuun alkuvuonna. Taustalta paljastui yllättäviä tekijöitä, kuten väestön ikä.
 Ennustaminen on siis yhtä vaikeaa kuin aina.
 – Kuluneena kesänä opittiin, että tulonjaolla ollut iso merkitys vaikkapa Yhdysvalloissa korkotasoon, aikaisemmin tutkimuksissa ei osattu antaa sille painoarvoa. Samoin käsitys väestön ikääntymisen vaikutuksesta yleiseen korkotasoon on muuttunut viime vuosien aikana, Koivu sanoi.
 Nordean pääekonomisti Tuuli Koivun mukaan matalan korkotason syitä tunnetaan verrattain vähän. Mikko Koski / YLE
 Velkaa ei kannata sijoittaa pysyviin rahareikiin
 Paneelikeskustelijat pohtivat myös, kannattaako Suomen ottaa halpaa julkista velkaa, jotta voidaan investoida esimerkiksi tutkimukseen, koulutukseen tai ilmastonmuutoksen torjumiseen.
 Epätäsmällisesti määritellyt investoinnit esimerkiksi "koulutukseen" eivät saaneet asiatuntijoilta kovaa kannatusta.
 VATTin Eerola ja makrotaloustieteen professori  Antti Ripatti  Helsingin yliopistosta varoittivat sekoittamasta investointeja siihen, että menoja vain yleisesti kasvatetaan.
 – Monet investoinnit ovat itse asiassa investointien asuun puettua kulutusta, siinä pitää olla varovainen. Investoinnin tuotto pitää jotenkin pystyä laskemaan, ja tuoton pitäisi ylittää korkotaso, Ripatti sanoi.
 Eerolan mukaan alhaisen korkotason aikana on sinänsä järkevää investoida. Niiden tulisi olla kuitenkin täsmällisiä.
 – Pyrkisin erottelemaan kertaluonteiset investoinnit, jotka toteutetaan tässä nyt sekä pysyvämmät, kuten koulutukseen liittyvät investoinnit, jotka voivat helposti aiheuttaa pysyviä menolisäyksiä.
 Menokehysveikkaus: Kehyksissä ollaan vielä v. 2031
 Pääministeri  Sanna Marin  (sd.) on ehdottanut, että valtion rahankäytön kattoa eli menokehysmenettelyä muutettaisiin seuraavien vuosien aikana.
 Marinin mukaan esimerkiksi ilmastonmuutoksen torjumiseen eli vihreään siirtymään tarvittavat investoinnit ovat niin mittavia, että ne pitäisi voida siirtää menokehyksen ulkopuolelle niin, ettei kehys rajoittaisi niitä.
 Valtiovarainministeri  Annika Saarikko  (kesk.) puolestaan on varoittanut, että menokehykseen kajoaminen voi olla "liukas polku". Tulevaisuusinvestointien määritelmä on epätäsmällinen ja poliitikolle voi tulla kiusaus ujuttaa kehyksen ulkopuolelle rönsyileviä menoja.
 Valtiovarainministeriö selvittää parhaillaan miten menokehysmenettelyä mahdollisesti selkeytetään tai muutetaan, ja voidaanko siihen esimerkiksi kiinnittää valtion tulojen eli verotuksen taso, kuten Marin on ehdottanut.
 Paneelin lopussa panelisteilta pyydettiin veikkausta, onko Suomessa kehysmenettely käytössä vielä vuonna 2031.
 Lopputulos: kaksi "jaata", yksi "ehkä" ja yksi tyhjä. Se viittaisi siihen, että kehyksissä pysytään vielä kymmenen vuoden päästä.

Matalien korkojen autuus voi olla pian ohi – Nordean pääekonomisti: Liikkeet voivat olla isoja ja nopeitakin


Summary: Niko Ahvonen liikkui kouluiässä epämääräisessä seurassa. Musiikki vei hänet kuitenkin kadulta treenikämpälle. Nyt hän toivoo, että nuorille tarjottaisiin mielekästä tekemistä yhdessä.

Laulaja  Niko Ahvonen  on huolestunut nuorten pahoinvoinnista.
 Puoli seiskassa näytetty juttu Tampereen punk-veteraanien hyväntekeväisyyshankkeesta yliopistosairaalan lasten ja nuorten psykiatrian osaston hyväksi herätti Ahvosen pohtimaan, kuinka pienelläkin rahalla voi olla suuri merkitys.
 – Jos nyt kunnan kassasta viisi hunttia heruu jollekin jengille, joka pääsee naapurikuntaan pelaamaan tai saa uudet paidat, niin sekin on tärkeä juttu 10–12-vuotiaalle. Mielekästä nuorisotoimintaa kujille, kaduille ja takapihoille, niin meillä on paljon vähemmän syrjäytyneitä ja muista vieraantuneita kriminaaleja sitten myöhemmin, Ahvonen kannustaa.
 Tarkastajakapteeni Ahvonen, VLLv 24
 Ahvonen on järjestänyt kotinsa Espoossa mukavasti. Vanhan puutalon kellarissa on treenikämppä soul-miehelle ja hänen bändilleen. Kellari toimii myös hänen vaimonsa, konsultti-toimittajan  Paula Salovaaran , steppiharrastuksen tukikohtana.
 Kun Ahvonen kiipeää kellarista talonsa vintille, soul-miehestä tulee VLLv 24:n tarkastajakapteeni.
 Soul-mies rentoutuu. Kotinsa vintillä laulaja Niko Ahvosesta tulee Virtuaalilentolaivue 24:n tarkastajakapteeni. Tässä hän etsii viholliskoneita Messerschmitt Bf 109 G:n ohjaimissa Yle / Matti Toivonen
 Ahvonen on viihtynyt eri konetyyppien ohjaimissa jo viisitoista vuotta.
 – Me Virtuaalilentolaivue 24:n harrastajat lennetään internetissä kavereiden kanssa. Ja vihollisten kanssa, jotka on myös meidän kavereita.
 Ahvonen määrittelee harrastuksensa taktis-strategiseksi, pitkäveteiseksi toimintapeliksi.
 Pelimaailman lisäksi virtuaalilentäjät tapaavat toisiaan myös oikeassa elämässä. Viimeksi virtuaalentäjiä oli mukana Tikkakoskella ilmavoimien satavuotisjuhlallisuuksissa.
 – Olemme käyneet myös Englannissa Duxfordin lentotukikohdassa järjestettävässä Flying Legends (Lentävät legendat) -tapahtumassa. Siellä tapasin esimerkiksi pelikaverit Yhdysvaltojen Pohjois-Carolinasta ja Etelä-Englannin Porthsmouthista.
 Katso soul-mies Niko Ahvosen koko vierailu Puoli seiskassa tästä:

Soul-mies Niko Ahvonen valitsi nuorena musiikin, nyt hän kannustaa tukemaan lasten ja nuorten harrastuksia lajista riippumatta


Summary: Varusmiesliiton mukaan kutsuntoihin osallistuminen madaltaa kynnystä hakeutua palvelukseen. Videolla nuoret kertovat mielipiteensä komitean esityksen pääkohdista.

Puolustusvoimat suhtautuu myönteisesti esitykseen kutsuntojen laajentamisesta koko ikäluokalle. Asevelvollisuuden uudistamista pohtinut työryhmä ehdotti asiaa  tänään julkaistussa mietinnössä .
 – Näemme positiivisena asiana ja hyvänä mahdollisuutena tarjota myös naisille tietoa kokonaisturvallisuudesta ja maanpuolustuksesta. Nyt alkaa tarkempi pohdinta, miten se toteutetaan, sanoo komitean työssä asiantuntijana ollut eversti  Jukka Nurmi .
 Puolustusvoimissa on jo tehty uudistuksia varten alustavaa suunnittelutyötä.
 – Tässä menee ehkä muutama vuosi ennen kuin uudistus mahdollisesti toimeen laitetaan.
 Koko ikäluokan yhteisen kutsuntapäivän ohella kutsuntoihin kuuluu palvelukseen astumisen määräämistilaisuus. Vapaaehtoisten naisten tilaisuus tullaan mahdollisesti yhdistämään tähän. Tätä nykyä naisten valintatilaisuus järjestetään erillisenä tilaisuutena.
 – On pohdittava, voisimmeko edetä näiden yhdistämisen suhteen nopeammalla aikataululla, Nurmi toteaa.
 Komitea esittää myös reservin ikärajan nostamista. Myös tähän suhtaudutaan puolustusvoimissa myönteisesti. Tällä hetkellä miehistö on reservissä 50-vuotiaaksi asti, upseerit ja aliupseerit 60-vuotiaaksi.
 – Tämän päivän kuusikymppiset reservin johtajat tai viisikymppiset miehistöön kuuluvat ovat fyysisesti paremmassa kunnossa kuin 20 vuotta sitten. Siellä on valtava määrä hyvää kokemusta ja taitoa, jolle olisi käyttöä näiden ikävuosien jälkeenkin, Nurmi tuumaa.
 Myös Varusmiesliitto on tyytyväinen komitean tekemään mietintöön. Varusmiesliiton mukaan kutsuntoihin osallistuminen madaltaa kynnystä hakeutua vapaaehtoiseen asepalvelukseen ja tarjoaa mahdollisuuden koko ikäluokan läpileikkaukseen.
 – Vapaaehtoisen palveluksen suorittavien määrä tulee varmasti uudistuksen jälkeen kasvamaan ja puolustusvoimat saavat käyttöönsä lisää motivoituneita ja kyvykkäitä koulutettavia, sanoo Varusmiesliiton varapuheenjohtaja  Iina Palonen  tiedotteessa.
 Lue aiheesta lisää:
 Koko ikäluokalle yhteiset kutsunnat ja uusi kevyempi palvelusluokka – tällaisia muutoksia komitea esittää asevelvollisuuteen

Puolustusvoimat pitää kutsuntojen laajentamista positiivisena asiana – uudistuksia suunnitellaan jo


Summary: Olen huolissani koronasta maailman mittakaavassa, mutta Slushin terveystuvallisuudesta en ole huolissani, Slushin toimitusjohtaja Miika Huttunen sanoo.

Kasvuyhtiötapahtuma Slush käynnistyy ensi keskiviikkona.
 Viime vuonna Slush  peruttiin jo huhtikuussa , tänä vuonna tapahtuma järjestetään synkkenevästä koronatilanteesta huolimatta.
 Slushin toimitusjohtaja  Miika Huttunen , mitä ajattelit aamulla, kun kuulit uudesta virusvariantista?
 – Mietin, että kuinka kauan tämä oikein kestää. Olen huolissani koronasta maailman mittakaavassa, mutta Slushin terveystuvallisuuden suhteen en ole huolissani, Huttunen sanoo.
 – Olemme valmistautuneet huomattavasti paremmin kuin mitä edes nykyrajoitukset edellyttävät.
 Tapahtumassa on tarjolla maskeja, ja tartuntariski on huomioitu esimerkiksi ilmanvaihdon ja pintojen pyyhinnän osalta. Käteistä ei käytetä ja sisään pääsee vain EU:n koronapassilla.
 – Meillä on myös yhteistyösopimus Mehiläisen kanssa siitä, että kansainväliset vieraat, joilla ei ole EU:n koronapassia, voivat käydä testeissä.
 Huttunen arvioi, että koronatestejä tehdään todennäköisesti yli 500 kappaletta. Slush on myös ostanut yli 10 000 pikatestiä jaettavaksi sekä tapahtumassa että lippujen lunastamisen yhteydessä.
 – Pikatestejä voi tehdä, jos haluaa esimerkiksi tarkistaa kuntonsa ennen paikalle saapumista.
 Meillä oli takanamme valtava positiivinen aalto jo ennen Wolt-uutista, mutta se viimeistään antoi uskon, että suomalaisten ja eurooppalaisten startupien parhaat päivät ovat vasta edessä, Miika Huttunen sanoo. Mårten Lampén / Yle
 Vähemmän väkeä, enemmän yrittäjiä ja rahoittajia
 Tänä vuonna Slushista päätettiin tehdä aiempaa pienempi. Tapahtuma on vain noin 8000 vierailijan kokoinen. Edellisessä Slushissa oli vieraita noin kolme kertaa enemmän.
 Vieraiden määrä ei kuitenkaan ole Huttusen mukaan ainut eikä tärkein mittari. Slush on entistä merkittävämpi niiden silmissä, jotka hakevat rahoitusta sijoittajilta tai neuvoja vertaisiltaan.
 – Eniten olen innoissani siitä, että tuossa joukossa on 1700 sijoittajaa ja yli 3200 startup-yritysten henkilöä.
 Kuten alla oleva kaavio kertoo, yksittäisten startup-yritysten määrä on selvästi aiempaa pienempi, mutta sijoittajia on koronasta huolimatta vain muutama sata vähemmän kuin edellisessä Slushissa vuonna 2019.
 Ja kuten Huttunen huomauttaa, vuonna 2013 väkeä oli suunnilleen yhtä paljon kuin tällä kertaa, mutta startupien määrä oli paljon pienempi ja sijoittajien määrä vain murto-osa tämänkertaisesta.
 Vuosi ylä- ja alamäkiä
 Virallinen päätös Slushin järjestämisestä tehtiin vuosi sitten joulukuussa. Kevättalvi ja kevät oli Huttusen mukaan vaikeinta aikaa, kun yhteistyökumppanit ja tapahtumaan pyydetyt puhujat panttasivat päätöksiään.
 – Meille sanottiin, että katsotaan sitten kesän paikkeilla tilannetta uudelleen.
 Keskustelut alkoivat sujua alkukesästä. Sen jälkeenkin oli vaikeita hetkiä – sellainen oli esimerkiksi delta-variantin ilmaantuminen elokuussa.
 Koronapassia koskevan lain voimaantulo oli Slushin järjestäjille helpotus.
 – Ennen kuin se oli laissa, meillä oli vaikeuksia kansainvälisten vieraiden kanssa. Koronapassi oli monelle edellytys, että he edes suostuivat tulemaan Helsinkiin.
 Lippukauppa avattiin vasta syyskuun alussa – viisi kuukautta aikaisempia vuosia myöhemmin.
 – Siitä huolimatta liput myytiin loppuun viidessä viikossa. Se kertoo, että yhteisöllä on valtavasti patoutunutta tarvetta nähdä toisiaan.
 Seitsemän miljardin Wolt varastaa show'n
 Suuren yleisön silmissä Slush on tänä vuonna mielenkiintoinen varsinkin ruokalähettiyhtiö Woltin vuoksi. Pari viikkoa sitten kasvuyhtiö myytiin Yhdysvaltoihin Suomen taloushistorian suurimmalla yrityskaupalla.
 Wolt ja Slush on usein yhdistetty toisiinsa – olihan Woltin toimitusjohtaja  Miki Kuusi  aikanaan Slushin vetäjä.
 Huttunen uskoo, että jättikauppa tulee vaikuttamaan Slushin tunnelmaan. Wolt on hänen mukaansa Slush-sukupolven "ensimmäinen massiivinen menestystarina".
 Kauppa tuo Suomeen veroeuroja, mutta vaikutus ei jää siihen.
 – Siinä tiimissä on valtava määrä ihmisiä, jotka ovat oppineet konkreettisesti miten yritys skaalataan miljardiluokkaan. Siellä on tuoteosaamista ja sijoittajakontakteja, jollaisia ei Suomessa ole aikaisemmin ollut, Huttunen sanoo.
 Hän uskoo, että moni Woltilla vaurastuva sijoittaa rahojaan uusiin yrityksiin. Woltin esimerkki on Huttuselle myös henkilökohtaisesti tärkeä.
 – Kun olin parikymppinen, Miki Kuusi määritteli Slushin toimitusjohtajana sen, mikä kunnianhimon tason pitää Suomessa olla, Huttunen kuvaa.
 Huttunen seurasi vierestä ja pohti, voisiko tehdä jotain yhtä kunnianhimoista.
 – Nyt kun minä olen Slushin toimitusjohtaja, Miki määritteli sen kunnianhimon tason uudestaan. Ja minä mietin, että voisinko joskus tehdä saman.
 Voit keskustella artikkelista 27.11. kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Analyysi: Woltin perustajat eivät itse laittaneet penniäkään firmaansa ja rikastuivat satumaisesti – yhtiön oli tarkoituskin tehdä tappiota

Startup-yritysten suurtapahtuma Slush järjestetään Helsingissä synkästä koronatilanteesta huolimatta


Summary: Woke-kulttuuri on helikopterivanhemmuutta hauraiksi väitetyille vähemmistöille, pohtii Kaaro.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Lokakuussa suomalaisia hämmensi  Afrikan tähti- kohu . Se sai alkunsa, kun maantieteen opiskelijat pukeutuivat fuksiaisleikissään Afrikan tähden hahmoihin, ja tilanteesta kuullut saksalainen vaihto-opiskelija piti tätä osoituksena rasismista. Somessa kohu jakoi kansaa kahtia: toiset olivat tikahtua nauruun ja toiset ajattelivat, että kohu paljasti suomalaisten tiedostamattomia rasistisia asenteita.
 Afrikan tähti -kohu oli hyvä esimerkki niin sanotusta woke-kulttuurista. Jotta se asettuisi mittasuhteisiinsa, on hyvä luoda silmäys pariin muuhun kohuun woke-kulttuurin emämaassa, Yhdysvalloissa.
 Vuonna 2015 Brandeis -yliopiston amerikanaasialainen  opiskelijakunta järjesti näyttelyn , jolla haluttiin kertoa, millaisten pienten rasististen vihjeiden kohteeksi amerikanaasialaiset kampuksella joutuvat. Esimerkkejä tällaisista vihjauksista olivat: ”Eikö teidän pitäisi olla hyviä matematiikassa” tai ”Olen värisokea. En näe mitään rotuja”. Valitettavasti, kun näyttely saatiin pystyyn, osa amerikanaasialaisista opiskelijoista piti näyttelyä itseään loukkaavana, ja he kokivat, että näyttely teki kampuksesta turvattomamman. Niinpä opiskelijakunta joutui purkamaan näyttelyn ja pyytämään julkisesti anteeksi ajattelematonta toimintaansa.
 Entäpä Purduen yliopistossa vuonna 2008 sattunut tapaus, jossa  talonmies oli lukenut kampuksella kirjaa  nimeltä  Notre Dame vs. the Klan ;  How the Fighting Irish Defeated the Klan . Historiantutkimuksen alaan kuuluva kirja kuvasi katolisten opiskelijoiden järjestäytymistä Ku Klux Klania vastaan vuonna 1924. Eräs opiskelija kuitenkin loukkaantui kansikuvasta, jossa oli hupullisia Ku Klux Klanin edustajia, ja kanteli asiasta yliopiston johdolle. Asia käsiteltiin ja talonmiehen todettiin syyllistyneen rasistiseen rikkomukseen lukemalla kirjaa kampuksella, joskin yliopisto myös pahoitteli tapahtunutta talonmiehelle.
 Vastaavia tapauksia on vaikka miten paljon ja yliopistot itse pitävät huolen, etteivät ne pääse loppumaan. Monissa amerikkalaisissa yliopistoissa on hotline-numerot, jonne voi luottamuksellisesti soittaa, jos on todistanut esimerkiksi rasistista tai seksististä puhetta. Ilmoituksen voi tehdä esimerkiksi siitä, jos joku kysyy latinotaustaiselta opiskelijalta ”Mistä olet kotoisin?”. Tässä kun vihjataan, ettei opiskelija olisi oikea amerikkalainen.
 Suomessakin on viime aikoina puhuttu woke-kulttuurista  eri yhteyksissä. Miten tätä woke-kulttuuria pitäisi ymmärtää? Mielestäni paras opas tähän aiheeseen on yhdysvaltalainen sosiaalipsykologi  Jonathan Haidt , jonka ajatuksia tässä esittelen.
 Haidtn mukaan woke-kulttuurin ytimessä on uhriutuminen uhrin puolesta ja kolmannen osapuolen vahvistuksen hakeminen. Kun kampuksella loukkaannutaan, loukkaantuminen ei useinkaan koske itseä, vaan loukkaantuminen tapahtuu useimmiten jonkin vähemmistön puolesta. Koska loukkaantuminen on tapa puolustaa vähemmistöjä ja tärkeä osa sosiaalisen oikeudenmukaisuuden eetosta, loukkaantumista ei voi sivuuttaa, vaan loukkaantumisesta tulee moraalinen velvollisuus. Koska vähemmistö, jonka puolesta loukkaannutaan, nähdään lähtökohtaisesti hauraana ja uhrina, pienikään loukkaus ei voi olla pikkujuttu, ja lopulta siitä tehdään iso juttu hakemalla sille tunnustus yliopiston johdolta tai mediasta.
 Haidtin mukaan woke-kulttuuri alkoi muodostua 1990-luvun lopulla, kun amerikkalaisten yliopistojen professuureissa tapahtui muutos. Konservatiiviset professorit tippuivat pois ja heidän tilalleen palkattiin liberaaleja professoreja. Liberalismissa sinänsä ei ole mitään vikaa, mutta epäsuhta liberaalien ja konservatiivien välillä oli niin suuri, että yliopistoihin muodostui vasemmistolais-liberalistinen ylivalta eli hegemonia.
 Vastaväitteet eivät enää olekaan kutsu debattiin, vaan henkilökohtaisia loukkauksia.
 Mitä luulette hegemonian tekevän nuorille opiskelijoille , joiden pitäisi oppia itsenäistä ajattelua? Siellä missä vallitsee hegemonia, vallitsee usein yksimielisyys. Poissa olivat ”pahat” konservatiiviset professorit, jotka olisivat voineet haastaa opiskelijoiden maailmankuvaa poikkeavilla näkemyksillään. Poissa olivat kurssit ja luennot, joissa opiskelijat olisivat joutuneet väittelemään toisella tavalla ajattelevan ihmisen kanssa.
 Kun opiskelijakulttuuri kehittyy riittävän pitkään hegemoniassa, jossa oppilaiden näkemyksiä ei haasteta, suhde haastaviin väittelyihin muuttuu. Vastaväitteet eivät enää olekaan kutsu debattiin, vaan henkilökohtaisia loukkauksia. Kulttuurissa, joka korostaa uhrien haurautta, ei tällaista voida sietää, vaan koetaan, että opiskelijoilla on oikeus suojautua tällaisilta hyökkäyksiltä.
 Myös filosofi  Isaiah Berlinin  ajatus negatiivisesta ja positiivisesta liberalismista voi auttaa ymmärtämään woke-ilmiötä.  Negatiivinen liberalismi  on sitä mihin minun ikäpolveni on kasvatettu; että yhteiskunnan on taattava kaikille ihmisille maksimaalinen vapaus, kunhan tämä vapaus ei rajoita toisten vapauksia. Negatiiviseen liberalismiin kuuluu, että erilaisia näkemyksiä on suvaittava, piti niistä tai ei.  Positiivisessa liiberalismissa  sen sijaan  suositaan  aina tiettyjä ideaaleja – esimerkiksi tasa-arvon ideaalia – ylitse muiden, ja ne nähdään niin tärkeinä, että muut arvot voidaan alistaa niiden alle. Jos näitä ideaaleja vastaan hyökätään, se on kuin hyökkäisi pyhäinkuvaa vastaan, ja sellaista ei lähtökohtaisesti suvaita.
 Tarvitseeko sanoa, kumpaa liberalismin periaatetta woke-kulttuuri seuraa?
 Pyhät arvot eivät ole neuvoteltavissa.
 Kun nyt mainitsin sanan pyhä , se tarjoaa hyvän selityksen nykyiselle keskustelukulttuurille. Haidt on verrannut amerikkalaisia konservatiiveja ja liberaaleja ikiaikaisiin heimoihin, jotka ovat ryhmittyneet omien pyhien arvojensa ympärille. Konservatiiveille nämä arvot ovat tähtilippu, raamattu ja abortin vastustaminen. Liberaaleille mustien, seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen sekä maahanmuuttajien puolustaminen. Koska kyseessä ovat pyhät arvot, se selittää, miksi keskustelu näistä aiheista on niin latautunutta ja loukkaantumisherkkää eikä siinä ole sijaa vitsailulle. Pyhät arvot eivät ole neuvoteltavissa.
 Haidtin mukaan pyhyys voi selittää myös sitä, miksi woke-kulttuurin hallitsemille kampuksille ei haluta poliittisesti kyseenalaisia puhujia. Jos kampukset ovat woke-kulttuurin temppeleitä, ne halutaan pitää puhtaina, ja väärät ”profeetat” saastuttavat ne. Hyvä esimerkki on woke-kulttuurin vihaaman yhteiskuntatieteilijän  Charles Murrayn   esiintyminen Middleburyn collegessa vuonna 2017 . Kun Murray oli aloittamassa puheensa, opiskelijat huusivat päälle iskulauseita kuten ”hey, hey, ho, ho, Charles Murray has got to go...”
 Haidtin mukaan opiskelijoiden käytös oli kuin heimokulttuuria käsittelevästä antropologian oppikirjasta. Yhteislaulu lujitti heimolaisten yhteishenkeä, ja yhdessä ”loitsuamalla” he karkottivat vihollisensa. Vieläkin paljastavampaa on mitä tapahtui tämän jälkeen. Kun opiskelijoille kerrottiin, että Murray on poistunut kampukselta, opiskelijat hurrasivat yhteen ääneen. Kampus oli jälleen puhdas. Kun heille kerrottiin, että Murraylle järjestetään toinen puhetilaisuus toisaalla kampuksella, he protestoivat taas yksiäänisesti. Kampus oli jälleen vaarassa saastua.
 Sitä vain mietin , että onko tästä woke-liikehdinnästä oikeasti apua niille vähemmistöille, joita se nimellisesti puolustaa. Jos toivon, että lapseni pärjäisi maailmalla, kertoisinko hänelle, että hän on äärimmäisen hauras ja tarvitsee samanmielisten suojelua? Vai sanoisinko, että hän on kekseliäs ja toimelias ja pärjäävä, ja ikävät kokemukset elämän varrella tekevät hänestä vahvemman.
 Eivätkö vähemmistöt joskus kyllästy siihen, miten hauraina ja suojeltavina heidät esitetään ja sano, että kiitos, mutta ei kiitos. Me mennään tästä eteenpäin rinta rottingilla, karavaani kulkee, antaa koirien haukkua.
 Jani Kaaro
 Kirjoittaja on tietokirjailija ja vapaa toimittaja, jonka mielestä eräs toimittajan tehtävä on etsiä uusia näkökulmia.
 Kolumnista voi keskustella 29.11. klo 23.00 saakka.
 Kolumnissa on käytetty lähteinä seuraavia teoksia:
 Jonathan Haidt ja Greg Lukianoff:  The Coddling of the American Mind : How Good Intentions and Bad Ideas Are Setting Up a Generation for Failure (2018)
 Jonathan Haidt:  The Righteous Mind : Why Good People are Divided by Politics and Religion (2012)
 Eric Kaufmann:  Whiteshift: Populism, Immigration and the Future of White Majorities  (2019).
 Lue myös:
 Näkökulma: Woke-kulttuurissa on kyse tasa-arvosta – loukkaavien termien hylkääminen ei ole yliherkkyyttä
 Uwa Iduozeen kolumni: Mustien ihmisten kärsimystä esittäviä videoita ja kuvia ei voi välttää, vaikka haluaisi
 Laura Eklund Nhagan kolumni: En ole näkymätön enkä paradoksi
 Kelet Alin kolumni: Minun ei tarvitse enää pelätä
 Pelko on yhteistä meille kaikille, selittää THL:n tutkimuspäällikkö viikonloppuna kärjistynyttä rasismikeskustelua
 Ylen Marja Sannikka -ohjelma herätti keskustelun cancel-kulttuurista, wokesta ja callouttaamisesta – lue tästä, mistä termeissä on kyse

Jani Kaaron kolumni: Pyhien arvojen äärellä – kampuksella


Summary: Omikronmuunnos havaittiin Etelä-Afrikassa tällä viikolla. Tämän seurauksena Etelä-Afrikasta sekä lukuisista muista Afrikan maista matkustaville asetettiin matkustusrajoituksiin eri puolilla maailmaa.

Koronaviruksen uutta omikronmuunnosta on todettu ympäri Eurooppaa lauantain aikana. Esimerkiksi Britanniassa, Saksassa, Italiassa ja Tshekissä vahvistettiin lauantaina maiden ensimmäiset omikronmuunnoksen tartunnat.
 Lisäksi Tanskan terveysviranomaiset kertoivat lauantai-iltana, että maassa on todennäköisesti löydetty kaksi tapausta omikronmuunnosta. Molemmat tapaukset on todettu ihmisillä, jotka ovat palanneet Tanskaan Etelä-Afrikasta, kertoo uutistoimisto Reuters.
 – Terveysviranomaisilla on syytä uskoa, että olemme löytäneet kaksi ensimmäistä koronaviruksen omikronmuunnoksen tartuntaa Tanskassa, kertoi terveysministeri  Magnus Hancke  lausunnossaan.
 Britanniassa ja Saksassa omikronmuunnoksen tartuntoja on todettu molemmissa kaksi tapausta. Tartunnat oli havaittu Etelä-Afrikasta matkustaneilla ihmisillä.
 Italiassa vuorostaan on vahvistettu yksi tapaus, joka oli Mosambikista saapuneella matkustajalla.
 Britannian pääministeri Boris Johnson kertoi lauantaisessa lehdistötilaisuudessa, että Britanniassa ryhdytään vaatimaan kaikilta maahan matkustavilta koronavirustestiä ja eristäytymistä, kunnes he ovat saaneet negatiivisen tuloksen.
 Omikronmuunnos havaittiin alkujaan Etelä-Afrikassa tämän viikon aikana. Tämä johti pian siihen, että Etelä-Afrikasta sekä lukuisista muista Afrikan maista matkustaville asetettiin matkustusrajoituksia eri puolilla maailmaa.
 Aiheesta lisää:
 Eteläisestä Afrikasta saapuvat pakolliseen terveystarkastukseen Helsinki-Vantaalla
 Etelä-Afrikasta saapuneet lentomatkustajat eristettiin Amsterdamissa – kymmenillä matkustajilla koronatartunta
 Eteläafrikkalainen koronamuunnos sai nimekseen omikron – variantti leviää ärhäkkäästi, tämä siitä tiedetään nyt

Koronaviruksen omikronmuunnosta on todettu ympäri Eurooppaa – Tanskassa arvellaan löytyneen kaksi tapausta


Summary: Suomeen irakilaisia on Valko-Venäjältä tullut vain muutamia kymmeniä.

Ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.) tietojen mukaan Valko-Venäjän kautta EU:n alueelle pyrkivät eivät luultavasti ole pakolaisia eli täytä YK:n pakolaissopimuksen pakolaismääritystä, kirjoittaa  Uutissuomalainen .
 Haavisto kertoo Uutissuomalaiselle keskustelleensa YK:n pakolaiskomissaarin  Filippo Grandin  kanssa, ja Grandin mukaan tulijat eivät ole välittömästi sotaa tai poliittista vainoa pakenevia.
 Haaviston mukaan lähinnä Pohjois-Irakin kurdialueilta kotoisin olevat siirtolaiset ovat ostaneet lentoliput sillä oletuksella, että Valko-Venäjältä voisi helposti jatkaa EU:n alueelle.
 Suomeen irakilaisia on Valko-Venäjältä tullut vain muutamia kymmeniä, Uutissuomalainen kirjoittaa.
 Haavisto lisää myös, että Valko-Venäjän pitäisi käynnistää turvapaikkamenettely, jos joukossa olisi mukana YK:n pakolaissopimuksen kriteerit täyttäviä henkilöitä. Valko-Venäjä kuuluu YK:n pakolaissopimuksen allekirjoittaneisiin maihin.

Uutissuomalainen: Ulkoministeri Haaviston mukaan Valko-Venäjän kautta EU:hun pyrkivät eivät luultavasti ole pakolaisia


Summary: Suomen yrittäjien pääekonomisti Mika Kuismanen muistuttaa, että iso osa yrittäjistä ponnistaa liike-elämään ammatillisella koulutuksella. Hyvä kielitaito on usein yhteydessä koulutuksen pituuteen.

Rypsiöljyllä täytetyt spray-pullot kulkevat vikkelästi linjalla Vähänummen pienteollisuusalueella Järvenpäässä.
 Järvenpääläinen yritys Pentisol on kasvanut viime vuodet. Ihmiset ovat Euroopassa ja Lähi-idässä innostuneet ostamaan elintarvikesumutepulloja, joilla lisätään esimerkiksi oliiviöljyä salaattiin.
 Korona-aika on vain lisännyt yrityksen liiketoimintaa myös muilla liiketoiminta-alueilla.
 – Pandemian alussa desinfiointiaineen kysyntä räjähti käsiin. Pystyimme siinä kohtaan tarjoamaan töitä monille muille yrittäjille, joilla meni oma bisnes huonosti, yrittäjäpariskunnan toinen puolisko  Jari Mäkinen  sanoo.
 Pentisolin liikevaihto on puolitoistakertaistunut kolmen vuoden aikana. Mutta emme ole täällä vain ihastelemassa yrityksen hyvin sujunutta liiketoimintaa.
 Pentisol on poikkeus myös siinä, millä tavalla pieni yritys on palkannut uusia työntekijöitä taloon: kolme 14:sta työntekijästä on maahanmuuttajia.
 Pentisolin yrittäjät Jari ja Sanna Mäkinen hyppäsivät yhtiön johtoon vuonna 2011, kun Sannan isä Pentti Turunen halvaantui yllättäen hoitovirheen takia. Virallisesti yrityskaupat tehtiin vuonna 2014. Silja Viitala / Yle
 Yritys on palkannut muualta Suomeen tulleita pitkään. Yksi yrityksen maahanmuuttajataustaisista henkilöistä on ehtinyt jäädä jo eläkkeelle yli 30 vuoden työuran jälkeen.
 – Hän oli yksi Vietnamin pakolaisista, joka tuli Suomeen, yrittäjä  Sanna Mäkinen  sanoo.
 Ensimmäisen maahanmuuttajan yritykseen palkkasi Sannan isä  Pentti Turunen , joka perusti yrityksen vuonna 1981. Hyvät kokemukset ovat laskeneet vieraskielisten palkkaamisen rimaa.
 – Emme ole varoneet maahanmuuttajien palkkaamista, päinvastoin. Olemme olleet tyytyväisiä kaikkiin maahanmuuttajiin, joita meillä on ollut töissä, Jari Mäkinen toteaa.
 Suomalaisyritykset ovat kuitenkin olleet varovaisia maahanmuuttajien palkkaamisessa.
 Työvoimapula uhkaa yrityksiä
 Suomessa on viime kuukausien aikana puhuttu paljon työvoimapulasta ja keinoista, joilla yritysten tilannetta voitaisiin helpottaa.
 Oman lisänsä keskusteluun toi henkilöstöpalveluyritys Barona, joka marraskuun alussa julkaisi teettämänsä tutkimuksen kansainvälisen työvoiman palkkaamisesta.
 Tutkimuksen mukaan suurin syy siihen, että kansainvälisiä työntekijöitä ei palkata, oli yrittäjien heikko englannin taito.
 Suomen yrittäjien pääekonomisti  Mika Kuismanen  on seurannut keskustelua työvoimapulasta pitkään ja tarkkaan.
 Kuismasen mukaan joissakin tapauksissa vieraskielisten palkkaamiseen vaikuttavat asenteet, mutta tätä useammin kyse on käytännön sanelemista syistä.
 – Työnantaja joutuu miettimään myös sen, että jos työntekijä joutuu täyttämään hallinnon vaatimia papereita suomeksi tai ruotsiksi. Se on ihan rationaalinen este vieraskielisen palkkaamiseen.
 Hän ajattelee, ettei ulkomaisesta työvoimasta ole nopeaa apua akuutin työvoimapulan lievittämiseen.
 – Meillä on Tilastokeskuksen mukaan nyt hiukan alle 200 000 työtöntä tällä hetkellä. Sitten meillä on noin 300 000 parhaassa työiässä olevaa henkilöä, jotka ovat työvoiman ulkopuolella.
 Työvoiman ulkopuolelle lasketaan esimerkiksi ne, jotka opiskelevat parhaillaan itselleen tutkintoa, suorittavat varusmiespalvelua tai hoitavat kotona lapsiaan.
 Kuismanen suhteuttaa nämä luvut avoimena oleviin työpaikkoihin, joita  työ- ja elinkeinoministeriön mukaan on noin 170 000 .
 Masud Haidari tuli Suomeen vuonna 2015, jonka jälkeen hän meni peruskouluun ja sieltä ammattiopistoon. Haidari sai Pentisolilta ensimmäisen työpaikkansa. Silja Viitala / Yle
 Tämä yhtälö saa Kuismasen ajattelemaan, että sekä työttömät että työvoiman ulkopuolella olevat voisivat täyttää avoinna olevia työpaikkoja nopeammin kuin Suomeen muuttavat ihmiset.
 – Sitten mennään tähän riitelyyn, miten ihmiset saataisiin avoimiin työpaikkoihin.
 Kuismasen lääkkeet liittyvät “taloudellisten kannusteiden parantamiseen”. Hänen mukaansa ne ovat heikentyneet viime vuosina. Käytännössä tämä tarkoittaisi esimerkiksi sosiaaliturvan leikkaamista ja ansiosidonnaisen työttömyysturvan porrastamista.
 Nämä lääkkeet eivät käy työntekijäpuolen etujärjestö SAK:lle. SAK:n pääekonomisti  Ilkka Kaukoranta  sanoo, että pulaa on nyt nimenomaan osaavasta työvoimasta.
 – Ensisijainen lääke meillä on osaamisen parantaminen. Se on koulutusta tai työvoimapolitiikkaa, jolla saadaan ohjattua ihmisiä joko koulutukseen tai heille sopivaan työhön.
 Kyse on Kaukorannan mukaan näkökulmaerosta. Elinkeinoelämän etujärjestöt ovat huolissaan yrityksistä, kun taas työntekijöiden järjestöissä mietitään ihmisten työllistymistä.
 – Elinkeinoelämän etujärjestöt ovat huolissaan siitä, että yritykset joutuvat kilpailemaan työvoimasta. Minun mielestäni huolta ei pidä kantaa yrityksistä, vaan ihmisistä, Kaukoranta sanoo.
 Rolando Carpio valvoo Pentisolin tehtaalla tuotannon laatua. Linjastolta valmistuu rypsiöljypulloja.  Silja Viitala / Yle
 Molemmat ekonomistit uskovat, että Suomen kansantalous tarvitsee pitkällä aikavälillä työperäistä maahanmuuttoa.
 Väki ikääntyy Suomessa, jolloin maahan kaivataan lisää työntekijöitä kattamaan sosiaaliturvan ja eläkkeiden rahoitusta.
 Vielä ei kuitenkaan puhuta suuresta ulkomailta tulevien työntekijöiden virrasta. EU:n ulkopuolelta tuleville työntekijöille on myönnetty noin 9 000 oleskelulupaa viime vuosina ja EU:n sisältä rekisteröintejä on tänä vuonna ollut noin 5 200.
 Hallituksen tavoitteena on kuitenkin kaksinkertaistaa myönnetyt luvat vuoteen 2030 mennessä, ja kasvattaa lupien määrää 10 000:llä vuosittain.
 “Suomea pitää vähintään ymmärtää”
 Ecuadorilainen  Rolando Carpio  ja afganistanilainen  Masud Haidari  ovat tulleet iltavuoroon Pentisolin tehtaalle.
 Yritys on ottanut iltavuoron käyttöön, koska kysyntä on ylittänyt jälleen normaalin tuotantotahdín.
 Carpio valvoo rypsiöljypullojen laatua ja Haidari pakkaa toisessa päässä linjastoa pulloja.
 Heidän tiensä tehtaalle ovat olleet erilaiset. Haidari tuli ammattikoulun ja työharjoittelun kautta Pentisolille töihin. Carpio puolestaan löysi tiensä Järvenpäähän ensin työnvälitysyrityksen avulla, mutta hänet palkattiin myöhemmin taloon vakituiseksi työntekijäksi.
 Afganistanista kotoisin oleva Masud Haidari tekee valmiiksi pakkauksia, joihin laitetaan rypsiöljypulloja. Taustalla kuvassa on kiireapulainen Ilpo Tapaila. Silja Viitala / Yle
 – Viime vuosi oli minulle vaikea, kun koronakriisi alkoi todenteolla Suomessa. Lähetin hakemuksia kahdeksan kuukautta, mutta en saanut töitä, Carpio muistelee.
 Molemmat sanovat, että työpaikka on ollut suomen kielen oppimisen kannalta tärkeä paikka. Pelko vieraan kielen puhumisesta on hälvennyt työpaikalla, vaikka he ovat jo aiemmin ymmärtäneet kieltä.
 Sanna Mäkinen sanoo ymmärtävänsä yrittäjiä, jotka eivät palkkaa olemattomalla suomen taidolla varustettuja työntekijöitä.
 – Tietysti, jos työnhakija ei ymmärrä suomea lainkaan, niin en minäkään uskaltaisi sellaista henkilö palkata tänne.
 Jari ja Sanna Mäkinen perustelevat asiaa kahdella syyllä. Pentisolin tuotannosta vastaava henkilökunta ei puhu kovin hyvää englantia, joten työntekijöiden välinen kommunikointi voisi jäädä vajavaiseksi.
 Toinen seikka liittyy turvallisuuteen. Jokaisen pitää linjastolla tietää, mitä ja miten asioita tehdään yhdessä.
 Samaa mieltä on myös tuotantohallissa vastaan kävelevä tuotantopäällikkö  Urho Riikonen , joka on ollut Pentisolilla töissä lähes yrityksen perustamisesta, 1980-luvulta lähtien.
 – Alussa varsinkin Masudilla oli vaikeuksia sanoa, että hän ei ymmärrä jotakin ohjetta. Nyt tilanne on parantunut, emmekä päästäisi heistä millään irti. Masud tuli tänäänkin 20 vaille töihin, Riikonen sanoo.
 Aina 1980-luvulta lähtien Pentisolilla työskennellyt tuotantopäällikkö Urho Riikonen on tyytyväinen nykyisiin työntekijöihin. Hän ei olisi valmis luopumaan varsinkaan Carpiosta eikä Haidarista. Silja Viitala / Yle
 Uudenmaan Ely-keskus julkaisi viime vuoden kesäkuussa tutkimuksen , jonka mukaan hyvät kokemukset kansainvälisistä työntekijöistä kannustavat yrityksiä palkkaamaan myös muita maahanmuuttajia.
 Samalla näissä yrityksissä maahanmuuttajien kielitaitovaatimukset ovat lievempiä kuin muissa yhtiöissä.
 Yrittäjät ovat entistä korkeammin koulutettuja
 Suomen Yrittäjien Kuismanen ymmärtää, miksi maahanmuuttajien rekrytointi törmää monesti yrittäjien heikkoon kielitaitoon.
 Perinteisesti suurin osa uusista yrittäjistä on ponnistanut joko peruskoulun tai ammattikoulun pohjalta liike-elämään.
 Iso osa perustetuista yrityksistä on ollut pieniä toimijoita, joissa yrittäjä itse on toiminut työntekijöille työnohjaajana.
 – Kielitaidon puute on kuitenkin korjaantumassa. Kun katsomme yrittäjien koulutustaustaa läpi toimialojen, niin se on nousussa. Ja korkeampi koulutus korreloi hyvän kielitaidon kanssa, Kuismanen huomauttaa.
 Tutkimuksissa onkin havaittu, että ammattikorkeakoulusta ja yliopistosta valmistuneet perustavat yrityksiä entistä innokkaammin.
 Nyrkkisääntönä voi pitää sitä, että joka kolmannella yrittäjällä on ammatillinen tutkinto takataskussa, toinen kolmannes on valmistunut ammattikorkeakoulutasoisesta oppilaitoksesta ja joka viides uusi yrittäjä on suorittanut tutkinnon yliopistossa.
 Kuismanen näkee muutoksen taustalla myös sen, että usealla alalla vaatimukset ovat kasvaneet muun muassa digitalisaation takia. Vaatimusten täyttämisessä koulutuksesta on hyötyä.
 Pentisol investoi kasvuun
 Pentisolin tavoitteena on jatkaa kasvua myös tulevaisuudessa. Yhtiö on lyönyt lukkoon suunnitelmat kolmannen tuotantolinjan rakentamisesta Järvenpäähän.
 Samalla tehtaaseen on tarkoitus rakentaa yli kolmannes lisää tilaa.
 Valmiita tuotteita maailmalle. Pentisol on keskittynyt elintarviketuotantoon viime vuosina.  Silja Viitala / Yle
 – Periaatteessa kysyntää on tällä hetkellä niin paljon kuin ehdimme vain tehdä. Nyt on menossa positiivinen trendi maailmalla, Jari Mäkinen sanoo.
 Tuotannon laajentaminen tarkoittaa sitä, että yhtiö palkkaa suurella todennäköisyydellä lisää työntekijöitä lähitulevaisuudessa. Hyvien työntekijöiden löytäminen mietityttää Mäkisiä.
 – Meille tulee aina hakemuksia, kun laitamme rekrytointi-ilmoituksia julki. Hyviä tekijöitä on entistä vaikeampaa löytää, Jari Mäkinen miettii.
 Ajatusten taustalla on kaksi virherekrytointiä, joita he ovat tehneet viime vuosina. Toisessa tapauksessa työntekijä ei osoittautunut lupaustensa arvoiseksi ja toisessa työntekijä lähti pian perusteellisen koulutuksen jälkeen toisiin töihin.
 Vielä kuitenkaan Pentisolissa ei ole nähty tilannetta, jossa kasvu olisi tyrehtynyt työntekijäpulaan.
 Herättikö juttu ajatuksia? Voit kommentoida sitä 28.11.2021 kello 23 asti.
 Lue lisää:
 Asenneongelmat pahentavat työvoimapulaa, pohtii työministeri Tuula Haatainen: Suhtautumista vieraskielisiin ja viisikymppisiin pitäisi muuttaa
 Vieraalla kielellä työskentely pelottaa – työvoimapulasta huolimatta yritykset eivät uskalla palkata ulkomaalaisia, koska englantia ei osata, kertoo kysely
 Teollisuusliitto moittii työvoimapulaa valittavia yrityksiä toimettomuudesta – Riku Aalto esittää uuden työkaverin löytäjille tonnin palkkiota

Rolando Carpio lähetti työhakemuksia 8 kuukautta, kunnes tärppäsi – kielimuuri vaikeuttaa palkkaamista työvoimapulasta huolimatta


Summary: Infektiotautien apulaisylilääkäri Eeva Ruotsalainen sanoo, että on saatu uutta tietoa siitä, että influenssakin voisi aiheuttaa pitkittyneitä oireita. Hän pitää löydöstä mielenkiintoisena

Myös kausi-influenssan sairastaneet voivat kärsiä taudin pitkistä oireista, ilmenee  brittiläisestä tutkimuksesta .
 Oxfordin yliopiston tutkimus analysoi satojen tuhansien ihmisten terveystietoja. Heistä reilu sata tuhatta sairasti influenssaa ja toiset reilu sata tuhatta sairasti koronaviruksen aiheuttamaa tautia. Molempien ryhmässä taudin oireet olivat olleet melko vakavia. Tiedot olivat peräisin etupäässä Yhdysvalloista.
 Molemmissa ryhmissä ihmiset olivat hakeneet apua oireisiinsa kolmesta kuuteen kuukautta sairastumisensa jälkeen. Oireita olivat esimerkiksi epänormaalit hengitysoireet, väsymys ja päänsäryt.
 Koronan sairastaneiden ryhmässä pitkiä oireita oli enemmän. 42 prosentilla tutkituista oireita oli vähintään yksi, mutta influenssan sairastaneiden ryhmässäkin 30 prosenttia kertoi kärsivänsä ainakin yhdestä oireesta.
 – Vuosia influenssan kanssa työskennelleenä tämän tyyppisiä tutkimuksissa raportoituja pitkäaikaisia oireita en ole ennen koronaviruspandemiaa nähnyt raportoidun laaja-aleisesti influenssaan liitettynä. Eli tämä on mielenkiintoista uutta tietoa, sanoo HUSin infektiotautien apulaisylilääkäri  Eeva Ruotsalainen .
 Ruotsalainen muistuttaa, että kansainvälisessä vertailututkimuksessa koronapotilaiden ja influenssapotilaiden pitkittyneistä oireista mukana oli sekä lievemmin että vakavammin sairastuneita potilaita.
 Eeva Ruotsalainen muistuttaa, että uusi tutkimustieto mahdollisesti pitkittyvästä influenssasta tukee entistä enemmän myös perusterveen väestön rokotuksia influenssaa vastaan.  Katriina Laine / Yle
 Joka tapauksessa lisää tutkimusta tarvittaisiin pitkittyneistä oireista myös influenssan osalta.
 – Nyt olisi tärkeää tehdä jatkossa vastaavanlaista vertailevaa tutkimusta, koska se tuo meille uutta tietoa influenssasta ja tukee entistä enemmän myös perusterveen väestön rokottamista influenssaa vastaan, Ruotsalainen sanoo.
 Influenssa voi aiheuttaa sydäninfarktin
 Se tiedetään jo nyt, mitä influenssa aiheuttaa akuutisti. Vakava influenssa voi tuoda komplikaationa muun muassa pneumokokkibakteerin aiheuttamaa keuhkokuumetta sekä sydänlihastulehdusta.
 Ruotsalainen muistuttaa myös, että viime vuosina on saatu vahvasti lisätietoa siitä, että influenssa lisää merkittävästi akuutin sydäninfarktin ja aivoinfarktin riskiä viikon, parin kuluttua sairastetusta infektiosta.
 – Se jopa kuusinkertaistaa akuutin sydäninfarktin riskin, ja erityisesti yli 65-vuotiailla influenssa lisää aivoinfarktin riskiä 3–5- kertaisesti kahden viikon aikana influenssan sairastamisen jälkeen.
 Myös se on tiedossa, että erilaiset infektiot voivat laukaista esimerkiksi kroonisen väsymysoireyhtymän kaltaista oirekuvaa. Esimerkiksi siitä kärsiviä on hakeutunut jatkotutkimuksiin. Nämä oireet ovat voineet olla pitkäkestoisia, samantyyppisiä kuin koronan jälkeiset pitkittyneet oireet.
 – Tarkennusta tutkimusten perusteella on hyvä saada myös siitä, miten pitkään influenssaan liitetyt pitkittyneet oireet kestävät, Ruotsalainen pohtii.
 Tutkimuksessa ei selvitetty sitä, kuinka pitkään oireet ovat jatkuneet influenssan jälkeen. Myöskään oireiden vakavuutta ei ollut dokumentoitu.
 – Influenssan pitkäaikaiset oireet on luultavasti ylenkatsottu aiemmin, sanoi tutkimukseen osallistunut lääkäri Max Taquet  BBC:lle.
 Juttua täsmennetty 27.11. klo 9.50 Eeva Ruotsalaisen sitaattien osalta.
 Korjattu 27.11. klo 17.15: Eeva Ruotsalaisen titteli ylilääkäristä apulaisylilääkäriksi.
 Oletko sinä havainnut influenssan jälkioireita? Voit keskustella aiheesta sunnuntaihin 28.11.2021 kello 23 saakka.
 Lue myös:
 Flunssakausi jyllää nyt tavallista voimakkaampana – ylilääkäri avaa tilanteen syitä ja kertoo, miten suojautua
 Tutkimus: Influenssa on tartuttavimmillaan nollakelillä, koronavirus tarttuu herkimmin +10 asteessa
 Riskiryhmien läheisistä aiempaa harvempi saa nyt ilmaisen influenssarokotteen – astmaatikko: "Minusta tämä tuntuu pahalta"
 Suomeenkin ennustetaan Ruotsin kaltaista vaikeaa RS-virusepidemiaa – kolme yhtäaikaista virusepidemiaa kuormittaisi sairaaloita vaikeasti
 HUSin infektiotautien ylilääkäri Asko Järvinen ennakoi viime vuotta rajumpaa influenssakautta – myös RS-viruksen odotetaan iskevän voimakkaammin
 Vuosi sitten influenssa jäi saapumatta – tänä vuonna influenssakausi voi olla tavanomaista rajumpi

Tutkimus: Myös influenssa voi aiheuttaa pitkän koronan kaltaisia pitkittyneitä oireita


Summary: Espanjassa talonvaltaus on usein ainoa keino saada katto pään päälle, kun oma talous romahtaa.  Maassa arvioidaan olevan vähintään 100 000 vallattua asuntoa.

HOSPITALET/BARCELONA  Astukaa peremmälle,  Rosa Pérez  pyytää avatessaan kerrostaloasuntonsa oven vieraille.
 Barcelonan kaupungin liepeillä sijaitseva kolmen makuuhuoneen asunto ei kuulu Pérezille eikä hän maksa siitä vuokraa. Asunnon omistaa pankki, ja Pérez pitää sitä kotinaan luvatta.
 Hän on niin sanottu talonvaltaaja.
 Suomessa talonvaltaaja on harvoin Pérezin kaltainen viisikymppinen nainen. Espanjassa se on kuitenkin tavallista.
 Riittää, että sattuu olemaan pienituloinen.
 Samassa tilanteessa ovat monet muut erityisesti Espanjan suurkaupungeissa asuvat ihmiset. Edullisten vuokra-asuntojen puute ja talousvaikeudet ovat pakottaneet satoja tuhansia ihmisiä etsimään kotia poikkeuksellisin keinoin.
 Pérez, 54, päätyi tilanteeseen sen jälkeen, kun hän menetti lyhyen ajan sisällä isänsä ja miehensä. Samoihin aikoihin läheisten kuoleman jälkeen loppuivat työt siivoojana, ja Pérez alkoi kärsiä myös terveysongelmista. Aikaisempaan asuntoon ei ollut enää varaa.
 – Ainoa vaihtoehto oli vallata tyhjillään oleva asunto, hän sanoo.
 Rosa Pérez kertoo tuntevansa perheitä, jotka ovat joutuneet kadulle häädön jälkeen. Hän pelkää samaa kohtaloa. Gabriel Bendahan
 Espanjassa arvioidaan  olevan vähintään 100 000  vallattua asuntoa , samaan aikaan tyhjillään olevien asuntojen määrä on moninkertainen.
 Asuntojen valtaaminen on lisääntynyt, kun vuokrataso maan suurimmissa kaupungeissa on kohonnut.
 Esimerkiksi Pérezin tulot eivät millään riittäisi vuokriin Barcelonassa, missä pelkästään yksiön vuokra on keskimäärin tuhat euroa.
 Pérez itse kertoo saavansa leskeneläkettä 520 euroa kuussa. Hän jakaa asunnon 27-vuotiaan tyttärensä kanssa, ja tämän tienestit jäävät noin 200 euroon kuussa osa-aikaisesta työstä kaupan kassalla.
 Vaihtoehtona voisi olla valtion tukemat edulliset vuokra-asunnot, mutta ne ovat kiven takana. Niiden määrä on maassa vain runsas kaksi prosenttia koko maan asuntokannasta.
 Se on muihin Euroopan maihin verrattuna  hyvin vähän.  EU:ssa tuettujen vuokra-asuntojen määrä koko vuokra-asuntokannasta on keskimäärin noin yhdeksän prosenttia, Suomessakin sama luku on 13 prosenttia.
 Vaikea asuntotilanne onkin johtanut  Espanjassa rinnakkaistodellisuuteen, missä asuntojen välitysbisnes on siirtynyt pimeille markkinoille.
 Tyhjiä vuokra-asuntoja kaupitellaan pulaan joutuneille ihmisille internetin myyntipalstoilla. Kaupittelijat tekevät rahaa sillä, että avaavat asunnon oven luvatta tulevalle asukkaalle tiirikoimalla auki lukon tai pyytämällä paikalle lukkosepän.
 Tällaiseen palveluun turvautui myös Rosa Pérez yhdeksän vuotta sitten.
 – Näin etukäteen kuvia asunnosta, ja maksoin oven avaamisesta 480 euroa. Hintaan kuului lukkojen vaihtaminen. Kaikki sujui helposti eikä mitään ongelmia ollut ennen tätä, Perez sanoo.
 Hän on saanut asua pitkään asunnossa rauhassa, mutta nyt keittiön pöydällä on häätöilmoitus. Asunnon omistaja haluaa myydä asunnon ja Pérezin pois talosta.
 Pérezin asunto sijaitsee Hospitaletin kaupungissa Suur-Barcelonan eteläosassa. Alueella on useita asuntoja, joissa asuu talonvaltaajia.   Gabriel Bendahan
 Pérezin asunnon omistaa Sareb-niminen  omaisuudenhoitoyhtiö eli niin sanottu roskapankki.
 Se perustettiin EU:n tukimiljardeilla lähes kymmenen vuotta sitten, kun Espanjassa  puhkesi kiinteistökupla  ja maan pankit piti pelastaa.
 Roskapankin perustaminen ja pankkisektorin uudistaminen oli EU:n ehto tuille. Tukipaketin maksoivat EU:n jäsenmaat ja myös suomalaiset veronmaksajat.
 Sarebin omistukseen siirtyi tuolloin myös asuntoja tavallisilta talousvaikeuksiin joutuneilta ihmisiltä, jotka eivät enää selviytyneet lainoistaan.
 Espanjalaisten pankkien hallussa onkin tuhansia lunastettuja asuntoja. Monet tyhjillään olevat asunnot ovat päätyneet juuri talonvaltaajille.
 Nyt rahastot ja pankit  ovat alkaneet myydä kiinteistöjään, sillä niistä saa jälleen Espanjassa hyvin voittoa.
 Pérez on pyytänyt Sarebilta niin sanottua sosiaalista vuokrasopimusta, jonka turvin hän voisi maksaa nimellistä vuokraa. Tähän yhtiö ei ole suostunut.
 Pérez on joutumassa jälleen kerran tyhjän päälle.

 Espanjassa on tehty  tilastojen mukaan miljoona häätöä vuonna 2008 alkaneen talouskriisin jälkeen. Niiden määrä on lisääntynyt rajusti viime vuosina. Pelkästään Barcelonassa on tämän vuoden alkupuoliskolla häädetty kaikkiaan 20 000 ihmistä kodeistaan.
 Samalla Espanjan suurkaupunkeihin on levinnyt häätöjä vastustava liike. Aktivistiryhmä PAH ( Plataforma de Afectados Por la Hipoteca) auttaa lisäksi ihmisiä valtaamaan tyhjillään olevia pankkien asuntoja, kertoo liikkeen paikallisjohtaja.
 – Pandemia on pahentanut asuntotilannetta entisestään. Häätöuhan alla elää myös aiemmin keskiluokkaan kuuluneita ihmisiä, sanoo PAH:in Barcelonan alueen puheenjohtaja  Santi Mas de Xaxàs.
 Poliisit vartioivat Barcelonassa häätöpaikkaa, kunnes perhe on kantanut tavaransa ulos.  Gabriel Bendahan
 Yle seurasi yhtä häätöä  barcelonalaisella omakotialueella, kun nelihenkinen perhe poistettiin pankin omistamasta asunnosta.
 Talo sijaitsee turistienkin suosiman Parc Güell -puiston lähistöllä, kaukana Rosa Pérezin asuttamasta työläiskorttelista.
 Poliisit ovat eristäneet alueen ja vahtivat häätöpaikkaa rynnäkkökiväärit olalla.
 Perheen vanhemmat kantavat ulos muuttokuormaa jätesäkeissä.
 Tilannetta seuraa naapureista ja toimittajista koostuva yleisö. Paikalla on myös häätöjä vastustavan PAH-liikkeen jäseniä. He kertovat, että perheen lapset ovat lähteneet hetkeä aiemmin kouluun.
 Iltapäivällä he eivät enää palaa kotiin, johon asennetaan panssariovi uusien valtausten estämiseksi.
 Barcelonassa häätöjen vastaista liikettä johtaa Santi Mas de Xaxás. Liike on onnistunut pysäyttämään lukuisia häätöjä.  Gabriel Bendahan
 Paikalla on myös PAH-liikkeen Santi Mas de Xaxàs. Hän keskustelee paikalle tulleiden sosiaalityöntekijöiden kanssa.
 Ryhmä yrittää löytää perheelle vaihtoehtoista majoitusta, mutta tehtävä on vaikea. Todennäköisesti perhe päätyy ystävien nurkkiin tai toiseen vallattuun asuntoon, Mas de Xaxàs arvioi.
 – Perustuslain mukaan asuminen on perusoikeus, mutta se ei pidä Espanjassa paikkaansa, hän sanoo.
 Häätöpaikalle saapuvat sosiaalityöntekijät yrittävät auttaa perhettä uuden majapaikan etsimisessä. Gabriel Bendahan
 Espanjan asuntoahdinkoon  on tulossa helpotusta, ainakin teoriassa.
 Maan vasemmistohallitus  päätti vastikään uudesta laista,  jolla yritetään saada muun muassa vuokrahinnat kuriin. Lain puitteissa voidaan määrätä maksimivuokra, jota vuokranantaja saa pyytää. Laki koskee vuokranantajia, jotka omistavat yli kymmenen asuntoa.
 Hallituksen tavoitteena on myös lisätä tuettua asumista merkittävästi.
 Kyseessä on ensimmäinen asumista koskeva lakiuudistus melkein puoleen vuosisataan. Espanjan hallitus on luonnehtinut uutta lakia historialliseksi ja edistykselliseksi.
 PAH-liikkeen Mas de Xaxàs on eri mieltä. Hänen mukaansa laki on lähinnä kosmeettinen muutos, sillä Espanjassa jokainen itsehallintoalue saa itse päättää, soveltaako se vuokrakattoa suuromistajiin ja millä ehdoin.
 Tähän mennessä  niin on yrittänyt tehdä  vain Katalonia ja muutama muu itsehallintoalue.
 Mas de Xaxàs ei usko muutenkaan hallituksen lupauksiin.
 – Toistaiseksi ei ole mitään näyttöä siitä, että edullisten vuokra-asuntojen määrää lisätään ja häädöt lopetetaan.
 Rosa Pérez valmistautui häätöön tyhjentämällä asunnon.  Gabriel Bendahan
 Rosa Pérez sanoo kärsivänsä  voimakkaasta stressistä jatkuvan epävarmuuden takia. Hän kertoo miettivänsä välillä kaikenlaisia synkkiä asioita. Pysyykö edes perhe kasassa, jos kotia ei kohta ole?
 – Nyt yritän ajatella ratkaisukeskeisesti. Jos tämä asunto viedään, valtaan uuden. Minua ei hävetä myöntää sitä.
 Pérez sai kuulla häätöpäätöksestä asianajajaltaan, joka on yrittänyt löytää hänelle tuettua asuntoa. Seuraavaa osoitetta hänellä ei vielä ole.
 Selvää on kuitenkin se, ettei hän ikinä valtaisi asuntoa, joka on jonkun toisen koti. Sitäkin Espanjassa tapahtuu, vaikka suurin osa valtauksista kohdistuu pankkien asuntoihin. Kohteena ovat myös tyhjillään olevat loma-asunnot, joiden valtaaminen on lisääntynyt pandemian aikana.
 Pérezin mielestä pankin asunnon valtaaminen ei ole rikollista.
 – Rikollista on nykyinen vuokrataso ja se, että asuntoja pidetään tyhjillään. Siksi olen valmis valtaamaan uuden asunnon, Pérez sanoo.
 Haastattelun jälkeen Rosa Pérez sai tiedon häädön lykkääntymisestä. Hän saa toistaiseksi jäädä asuntoon.
 Onko useiden espanjalaisten kokema asuntoahdinko sinulle uutta tietoa? Voit keskustella aiheesta sunnuntaihin 28. marraskuuta kello 23 asti.
 Lue lisää:
 Espanjan huumerannikolla aurinko paistaa myös suomalaisrikollisille – "Rosvot ajavat luksusautolla ja poliisit tulevat potkulaudalla perässä"
 Ilmastointi tuo helpotusta Espanjan helleaallon keskellä, jos sitä raaskii käyttää – sähkö on nyt ennätyskallista
 Korona vei Aurinkorannikolta eläkeläiset, mutta toi etätyöläiset – ”Pyöräilen läppäri mukana, ja välillä istun palmun alle tekemään töitä”

Espanjassa pyörii pimeä bisnes, jossa tyhjät asunnot tiirikoidaan talonvaltaajien käyttöön – Rosa Pérez valtasi asunnon, kun oma koti meni alta


Summary: Vie vielä viikkoja ymmärtää eteläafrikkalaisen virusmuunnoksen vaikutukset. Tutkijat arvioivat, miten herkästi leviävä muunnos on ja miten se vaikuttaa taudin hoitoon ja rokotteisiin.

Kysyimme Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen asiantuntijoilta johtaja  Mika Salmiselta , johtavalta asiantuntijalta  Carita Savolainen-Kopralta  sekä ylilääkäri  Hanna Nohynekilta  mitä uudesta koronavirusvariantista tiedetään tällä hetkellä.
 Koronamuunnos sai myöhään perjantai-iltana nimekseen omikron. Haastattelut tehtiin aiemmin, kun nimi oli vielä B.1.1.529.
 Millaisia muutoksia Etelä-Afrikan virusmuunnoksessa on todettu esimerkiksi verrattuna Suomessa yleiseen deltavarianttiin?
 Carita Savolainen-Kopra: Tässä Etelä-Afrikassa havaitussa virusvariantissa B.1.1.529 on havaittu piikkiproteiinia koodaavassa proteiinissa 32 muutosta, mikä on paljon enemmän kuin näissä aiemmissa viruskannoissa. Huomattavasti enemmän kuin esimerkiksi deltavariantissa.
 Mitä tämä muunnoksien määrä kertoo?
 Carita Savolainen-Kopra: Tämä kertoo siitä, että kyseessä on täysin eri linjaa oleva virus kuin deltavariantti. Kyse ei siis ole deltavariantin jälkeläisestä, vaan ihan erillisesti kehittyneestä viruslinjasta.
 Variaatiokohtien suuren määrän perusteella kansainväliset asiantuntijat arvioivat, että kyse voi olla kroonisesta erittäjästä, mahdollisesti immuunipuutteisesta henkilöstä, jolla virusgenomiin on voinut kehittyä paljon muutoksia pitkän infektion aikana.
 Kuinka vaarallinen tai huolestuttava tämä mutaatio on?
 Carita Savolainen-Kopra: Tämä on ilman muuta huolestuttava siinä mielessä, että kyseessä on täysin erilainen mutaatio piikkiproteiinigeenissä ja muutoksia on paljon enemmän kuin tähän mennessä mistään aiemmista viruskannoista on havaittu. Lisäksi se on täysin uutta linjaa.
 Nyt on tutkittava miten tämä vaikuttaa viruksen ominaisuuksiin. Kiinnostavinta on tässä vaiheessa saada selville, onko tämä virusmuunnos kuinka paljon tai ollenkaan helpommin leviävä kuin aikaisemmat virustyypit. Ja miten käytössä olevat rokotteet suojaavat tätä virusta vastaan.
 Kuinka kauan kestää nykyisillä rajoituksilla siihen, että virus rantautuu Suomeen?
 Mika Salminen: Sitä on mahdotonta ennustaa. Nyt Suomesta Etelä-Afrikkaan ei ole suoria lentoja. Myös suositukset olla matkustamatta sinne ovat voimassa ja rajoittavat varotoimenpiteenä lentoja.
 Me olemme nähneet, että jos on herkästi leviävä variantti, sen leviämisen estäminen on melko mahdoton tehtävä pidemmän päälle. Sitä voi ehkä vähän viivyttää, mutta täysin sen estäminen ei ole millään aikaisemmalla variantilla onnistunut. Siksi on aika vaikea nähdä, että se onnistuisi millään uudellakaan.
 Yöelämä vilkastui Helsingin keskustassa lokakuussa 2021, kun koronarajoituksia poistettiin. Tänä viikonloppuna tulee voimaan uusia rajoituksia. Silja Viitala / Yle
 Milloin tiedetään, miten nyt käytössä olevat rokotteet tehoavat tähän uuteen virusvarianttiin?
 Hanna Nohynek: Etelä-Afrikassa tutkijat tekevät parhaillaan labroratoriotyötä eli katsovat rokotettujen neutralisoivia vasta-aineita, ja mikä suojateho niillä on tätä uutta muutosta kohtaan. Tuloksia odotamme ensi viikolle.
 Mika Salminen: Meillä ei ole mitään näyttöä siitä, että nämä muunnokset romahduttaisivat rokotevasteen. Toinen puoli immuniteettia on soluvälitteistä, johon nämä muunnokset eivät vaikuta tämänhetkisen tiedon mukaan. Se on tärkeämpi puoli, koska se tuo suojan vakavaa tautia vastaan.
 Missä vaiheessa Suomessa pitäisi ryhtyä varotoimiin ja mitä nämä varotoimet olisivat?
 Carita Savolainen-Kopra: Uuden viruskannan ilmetessä kannattaa aina tehostaa seurantaa. Nyt THL kehottaa kaikkia eteläisen Afrikan maista palaavia hakeutumaan koronatestiin riippumatta siitä, ovatko he saaneet täyden rokotussarjan tai onko heillä koronaan viittaavia oireita.
 Pitäisikö testiin mennä, vaikka oireita ei olisikaan?
 Carita Savolainen-Kopra: Suosittelemme, että jos on lähiviikkoina oleskellut Etelä-Afrikassa, testiin kannattaa mennä varmuuden vuoksi. Suositus on, että Etelä-Afrikasta palanneet välttävät sosiaalisia kontakteja ja menevät testiin.
 Testiin pitää hakeutua kahden viikon sisällä matkasta.
 Mikä on riittävä varovaisuus- tai varautumisaste?
 Mika Salminen: Nyt on jo tehty aika isoja toimia, joilla varmaan päästään aika pitkälle. Moni maa on lopettanut lennot Etelä-Afrikkaan, joten sieltä Suomeen pääseminen on hankalampaa kuin aikaisemmin.
 Nyt, kun kyseessä on vielä pelkkä mutaatiokuvaus, nämä ovat mielestäni ihan riittäviä varautumistoimia. Voidaan tietysti kysyä, ollaanko ikuisesti siirtymässä sellaiseen malliin, että uuden mutaation löydyttyä joudutaan sulkemaan lentoja. Pitkän päälle se on aika vaikea toteuttaa.
 Meillä ei ole vielä mitään viitteitä, että tämä virus väistäisi sellaista vakavan taudin torjuntaa, mitä meillä on rokotteilla saatu aikaan. Pitää olla vähän varovainen, ettei liian helposti hypätä myöskään ylivarovaisuuden kelkkaan. Nämä ovat mielestäni hyvät toimet tähän tilanteeseen. Toki tilannetta seurataan. Jos tietoa tulee lisää, niin tilanne pitää arvioida uudestaan.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen terveysturvallisuusosaston johtaja Mika Salmisen mukaan on mahdotonta ennustaa, milloin uusi muunnos rantautuu Suomeen. Pekka Tynell / Yle
 Vaikuttaako tämä Suomen rokotusstrategiaan?
 Mika Salminen: Ei suoranaisesti. Tietysti varianttien ja syntyvien muunnosten kohdalla on mahdollisuus, että rokotevalmistajat ottavat sen huomioon. Toistaiseksi sellaista tarvetta ei ole ollut. Kaikki rokotteet purevat hyvin kaikkiin variantteihin. Tilanteen muuttuminen ei ole mahdotonta, mutta toistaiseksi ei ole ollut tarvetta.
 Mistä maasta ensimmäisiä tutkimustuloksia on odotettavissa?
 Carita Savolainen-Kopra: Tätä varianttia on todettu toistaiseksi neljässä maassa. Etelä-Afrikka on se maa, jonka laboratoriossa tätä parhaillaan analysoidaan. Kuinka virus lähtee lisääntymään Etelä-Afrikassa, jossa sitä nyt pääosin on havaittu, siitä toki saadaan lisätietoa ihan päivittäin.
 Moniko on sairastunut variantista ja millainen on taudinkuva deltavarianttiin verrattuna?
 Carita Savolainen-Kopra: Tällä hetkellä Etelä-Afrikasta on tieto, että noin 80 tapauksessa tämä virusgenomi on sekvenssoitu koronainfektioon sairastuneen henkilön näytteestä. Kuinka paljon näitä tapauksia kaiken kaikkiaan on, kirkastuu varmasti lähipäivinä kun Etelä-Afrikastakin saadaan enemmän tietoa.
 Tällä hetkellä ei vielä ole tietoa, millainen taudinkuva on ja onko se erilainen kuin aiemmilla varianteilla. Uskoisin, että tieto tästä tulee ihan lähipäivinä.
 WHO:n asiantuntijaryhmä kokoontui perjantaina pohtimaan varianttitilannetta. WHO:n päätöksen perusteella tullaan päättämään, tullaanko uutta varianttia seuraamaan niin kutsuttuna huolestuttavana varianttina vai tullaanko sitä pitämään vain seurannan alaisena.
 Mitä tässä tilanteessa on toisin kuin epidemian alussa, osataanko jo reagoida esimerkiksi Suomessa?
 Carita Savolainen-Kopra: Meillä on alkuvaiheeseen verrattuna eri tavalla mahdollisuus seurata tätä geneettistä variaatiota. On myös pitkältä ajalta seurantatietoa siitä, miten variantit ovat Suomessa saaneet jalansijaa. Sitä tietoa on mahdollista hyödyntää myös tässä tilanteessa.
 Voi olla mahdollista, että variantti leviää seurannasta huolimatta. Tämä on nähty myös alfa- ja beeta-variantin osalta.
 Toisaalta lähes vuosi sitten oli rokotesuojaa kiertävä variantti, joka tuolloinkin oli lähtöisin Etelä-Afrikasta. Se ei kuitenkaan saanut Suomessa jalansijaa, vaikka tapauksia löydettiin täälläkin. Sama havainto tehtiin Brasiliasta lähtöisin olevan variantin osalta. Uuden varianttilinjan löytyminen ei automaattisesti tarkoita sitä, että siitä tulee globaalisti vallitseva linja.
 THL:n johtavan asiantuntijan mukaan uuden muunnoksen löytyminen ei tarkoita sitä, että siitä tulee maailmanlaajuisesti vallitseva koronaviruksen muoto. Kuvituskuva. Tiina Jutila / Yle
 Kuinka huolissaan tai hädissään kansalaisten kannataa siis olla tästä variantista?
 Carita Savolainen-Kopra: Kuten koronan suhteen kaiken kaikkiaan, tähänkin tulee suhtautua vakavasti. Mutta hädissään ei ole syytä olla. Toki tätä tilannetta nyt arvioidaan maailmanlaajuisesti ja tullaan tekemään suosituksia esimerkiksi rokotesuojaan liittyen, jos tilanteen havaitaan muuttuvan.
 Jos uusi virusmuunnos osoittautuisi leviäväksi ja poikkeaisi niin paljon alkuperäisestä viruksesta, että uusi rokote pitäisi kehittää, kuinka kauan uuden rokotteen kehittäminen kestää? Voidaanko vanhaa tai nykyistä rokoteaihiota käyttää?
 Hanna Nohynek: MRNA-rokotteiden räätälöinti on hyvin nopeaa. Lääkevalmistajat kertovat, että kolmessa kuukaudessa olisi uusi rokote valmiina käyttöön. Käyttöönottoa voi hidastaa se, mitä lääkeviranomaiset vaativat eli kuinka paljon kliinisiä tutkimuksia on tehtävä ja minkä ikäisillä koehenkilöillä.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta 28.11. kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Uusimmat tiedot koronaviruksesta
 Mikä ihmeen B.1.1.529? Uusi eteläafrikkalainen virusmuunnos leviää ärhäkästi – tämä tilanteesta tiedetään nyt
 THL:n asiantuntija suosittelee jättämään lomamatkat nyt väliin – uusi virusmuunnos voi käynnistää lentoperuutusten ketjureaktion
 Tutkija pitää Etelä-Afrikan uutta koronavirusmuunnosta huolestuttavana – nykyrokotteiden teho siihen vielä "tuhannen taalan kysymys"

"Hädissään ei ole syytä olla" – asiantuntijat kertovat, miten uuteen omikron-koronamuunnokseen kannattaa suhtautua


Summary: Koronaviruksen deltavariantin aiheuttamat tartunnat yltyvät, ja uutena uhkana leviää omikronvariantti. Ylilääkäri Asko Järvinen arvelee, että rajoituksia ja koronapassia tarvitaan läpi talven.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Koronaviruksen vastikään havaitun uuden variantin, omikronin, aiheuttama huoli on lisääntynyt nopeasti, sanoo HUSin infektiosairauksien ylilääkäri  Asko Järvinen.
 Toistaiseksi omikronin vaikutuksia voidaan kuitenkin pelkästään arvailla, Järvinen sanoi Ylen Ykkösaamussa. Hän arvelee, että ensi viikon aikana tietoa alkaa kertyä enemmän.
 Tällä hetkellä tiedetään, että omikron todennäköisimmin leviää nopeammin kuin delta, mutta tiedossa ei vielä ole, onko aiheutunut tauti pahempi tai läpäiseekö omikron rokotusten antaman suojan deltaa helpommin.
 Aiempien muunnosten perusteella tiedetään, ettei Suomi kykene estämään omikronin tuloa myös tänne, jos muunnos pääsee maailmalla leviämään, Järvinen sanoi.
 – Kaikista rajatarkastuksista ja muista varotoimista huolimatta variantit ovat levinneet hyvin nopeasti, hän muistutti.
 Kun Britanniasta lähtenyt alfavariantti tuli Suomeen viime joulun paikkeilla, täällä ajateltiin, että meillä oli onnea, koska variantti tunnistettiin sairastuneen näytteestä heti ja jäljitys pääsi saman tien käyntiin.
 – Alfa muodostui kuitenkin valtavirukseksi kahdeksassa viikossa eli aivan samassa ajassa kuin muuallakin maailmassa. Torjuntatoimilla ei kyetty estämään sitä, tartuntahuippua varmaankin kyllä, Järvinen totesi.
 Voit katsoa koko lähetyksen tästä :

 Takapakki, ei nollapiste
 Asko Järvinen arvelee, että Suomeen tullessaan myös omikron kyetään tunnistamaan yhtä nopeasti kuin alfa tai delta, mutta rajoittamiskyvyn suhteen hän ei ole enää yhtä optimistinen.
 Taistelua COVID-19:ää vastaan ei kuitenkaan tarvitse tällä kertaa aloittaa nollapisteestä, Järvinen lohdutti.
 Isolla osalla väestöstä on kuitenkin molemmat rokotukset. Todennäköisesti ne antavat jonkinlaista suojaa myös omikronia vastaan, hän sanoi.
 – Tiedämme myös, että rokotetta pystytään ainakin teknisesti muokkaamaan kohtalaisen nopeasti, ja rokotusten tuotantokapasiteettikin on aika korkea. Eli emme me kyllä nollapisteessä millään muotoa ole.
 Takapakki omikron kuitenkin voi olla, jos tämänhetkiset uhkakuvat toteutuvat, Järvinen myöntää.
 Tärkeintä olisi juuri nyt, että ulkomailta tulevat välttäisivät kontakteja. Variantti ei välttämättä tule suoraan Etelä-Afrikasta, vaan mutkan kautta, levittyään jo muualle – kuinka laajalle, sitä ei vielä tiedetä.
 Rokotukset suojelevat joulua
 Tällä hetkellä on tärkeää keskittyä jatkamaan deltan tehokasta torjumista, Asko Järvinen korosti. Deltan aiheuttamat tartunnat ovat Suomessa nousussa. Huippua ennustetaan joulun paikkeille, ja Järvinen arvioi, että koko talvikausi mennään nykyisissä merkeissä.
 Täysin rokotetut voivat silti viettää joulua keskenään normaalisti, hän sanoi.
 – Omikron aiheuttaa pienen epävarmuustekijän, mutta tällä hetkellä näyttää, että joulu voi olla koko lailla normaali.
 Rokottamattomat ovat toinen juttu. Heidän tartuntojaan on nyt enemmän kuin kertaakaan koko epidemian aikana.
 – Tämän epidemian erikoispiirre on, että aika pienen väestönosan sairastaminen johtaa isoihin määriin tehohoitopotilaita, Järvinen selitti nykyistä tilannetta.
 Kun lähes kolmannes väestöstä on vailla täyttä rokotussuojaa, se riittää epidemian etenemiseen. Vauhti on jopa vähän yllättänyt; rokotetut eivät aina kykene katkaisemaan tartuntaketjuja aivan niin hyvin kuin kuviteltiin, hän kertoi.
 Syökö korona terveydenhoidon tason?
 Koronapandemian rasitus terveydenhoitojärjestelmälle kärjistyy tehohoidossa. Tilannetta HUSissa on helpottanut se, että tehohoitopotilaat jakautuvat Suomessa aiempaa tasaisemmin, mutta aika rajoilla mennään, kertoi Järvinen.
 – HUSissa on jouduttu jo avaamaan näille eristystä vaativille potilaille uusi yksikkö. Se vähentää jo muuta leikkaushoitoa.
 Koronapotilaiden hoito ylipäätään on kallista. Kanadalaisen laskelman mukaan hoitojakson kustannukset ovat samaa luokkaa kuin munuaissiirrossa.
 Kestääkö Suomen terveydenhoito koronaepidemian pitkittymistä ja hoitotarpeiden muuttumista jopa pysyviksi, kun resurssit on mitoitettu koronaa edeltäneen ajan mukaan?
 – Sen huolen takia on tehty laskelmia. Olemme nähneet, että vaikka rokottamattomat saataisiin ottamaan rokote ja pois sairaalahoidosta, niin meille jää silti pysyvää sairaalahoidon tarvetta, joka johtuu rokotussuojan läpäisevistä tartunnoista, Järvinen kertoi.
 Hän arvioi, että Suomessa joudutaan lisäämään kapasiteettia niin teho- kuin muussakin hoidossa. Yksi ongelma on iso: henkilöstön riittävyys. Pahimmillaan voi käydä jopa niin, että terveydenhoidon yleinen taso heikkenee.
 – Niin isoista potilasmääristä ei puhuta, että se vaikuttaisi koko terveydenhoitoon kovin voimakkaasti, mutta jossakin määrin voi vaikuttaa. Ellei resurssia kyetä takaamaan, jonot voivat kasvaa ja terveydenhoidon toimenpiteet hidastua, ja arviovirheitäkin voi tulla hieman enemmän.
 "Toivottavasti hoitohenkilökunnan pinna kestää"
 Kapasiteetin rakentaminen vie jonkin verran aikaa. Asko Järvinen toivoo, että pinna kestää odottamisen.
 – Ennen kaikkea toivon, että pinna kestää hoitohenkilökunnalla, joka tuntuu nyt olevan sangen kovilla. Kaikkialla on henkilöstöstä pulaa, ja ihmiset joutuvat tekemään usean työt ja ottamaan paikkausvuoroja, Järvinen sanoi.
 Järvinen peräsi kaikilta myös sopeutumista siihen, että seuranamme on uusi tauti. Sopeutuminen tarkoittaa hänen mukaansa pitkälti rokottautumista. Sen sijaan joidenkin ryhmien velvoittaminen rokotteen ottamiseen on vaikea kysymys, hän myönsi.
 – Sillä saadaan aika vähän hyvää aikaan. Ihmisten asenteita ei saada sillä muutettua vaan ehkä kärjistettyä. Toki terveydenhoidossa sitä joudutaan pohtimaan, koska ihmiset altistavat siellä muita taudin riskille hoitaessaan heitä. Näin on toimittu influenssan osalta.
 Lasten rokotuksiin vinkkiä Yhdysvalloista
 Suomessa keskustellaan parhaillaan siitä, tulisiko rokotukset laajentaa 5–12-vuotiaiden ikäryhmään, ja toisaalta siitä, missä iässä olisi paikallaan kolmas koronarokotus.
 Asko Järvinen toivoo työrauhaa kansalliselle rokotusasiantuntijaryhmälle KRARille sen punnitessa hyötyjä ja haittoja kertyneen tiedon perusteella.
 – Toivon, että ulkopuolinen paine, tuleepa se meiltä asiantuntijoilta, yleisöltä tai poliitikoilta, olisi harkinnasta mahdollisimman irti. Mutta kyllä siltä näyttää, että kolmas rokotuskierros on tulossa ainakin ikääntyneille, puhutaanko sitten 40:stä tai 50 ikävuodesta.
 Lasten rokottaminen on Euroopan lääkevirastossa ja myös Yhdysvalloissa arvioitu turvalliseksi ja tehokkaaksi.
 – Amerikassa on jo aloitettu. Me voimme katsoa, tuleeko sieltä haitallisia tai vaarallisia signaaleja, Järvinen sanoi.
 Koronavuodet ovat olleet lapsille pitkät
 Asko Järvinen uskoo, että uudelleen kiristymässä olevilla rajoituksilla on merkitystä, etenkin ravintoloiden rajoituksilla. Kahden vuoden aikana on tullut se ymmärrys, että rajoitteita on tarvittu, Järvinen kertoi omasta suhtautumisestaan.
 – Tämä on siinä mielessä myös poliittinen epidemia. Tiedämme, että siellä missä rajoituksia on uskallettu tehdä, tautitaakka on ollut vähän vähäisempi. Mutta mikä milloinkin on oikea aika ja oikea rajoitus? Siihen ei vieläkään ole hirveän hyviä vastauksia.
 Lasten elämään kohdistuvat rajoitukset ovat hankalia ja ehkä tehottomiakin, Järvinen sanoi.
 – Muutama ikäluokka lapsista on joutunut kasvamaan aika toisenlaisissa oloissa. Vuosi, puolitoista on lapsen elämässä pitkä aika. Nyt on kertynyt tietoa siitä, että koulut ovat harvoin merkittävä tartunnanlähde.
 Rajoitusten haitat ovat olleet suuremmat kuin hyödyt, Järvinen sanoi. Lisäksi kouluihin on satsattu hyvin paljon jäljityskapasiteettia, minkä hyödyt Järvinen niin ikään kyseenalaisti haastattelussaan Ylen Ykkösaamussa.
 Voit keskustella aiheesta sunnuntaihin 28.11. klo 23:een asti.
 Lue lisää:
 Jo yli puolella suomalaisista on koronapassi – jos vielä olet ilman, katso tästä kuinka se ladataan
 Koronavirus lukuina

HUSin Asko Järvinen Ykkösaamussa: "Jos omikron pääsee leviämään, variantin tuloa Suomeen ei voida estää"


Summary: Vuosien saatossa keinokuituperuukit ovat tulleet päivittäiseen käyttöön ja niiden laatu on parantunut. H. Kuokkasella peruukkeja tehdään silti yhä myös aidosta hiuksesta käsityönä.

Kansallisteatterin viereisessä talossa Helsingissä toimii erikoinen perheyritys: H. Kuokkasen peruukkiliike.
 Sen historia ulottuu peräti sadan vuoden taakse, jolloin  Hannes Kuokkanen  perusti liikkeen Uuteenkaupunkiin vuonna 1921.
 Maine osaavasta peruukkien tekijästä ja maskeeraajasta kiiri nopeasti Helsinkiin ja H. Kuokkasen peruukkiliike muutti vuonna 1926 Kansallisteatterin pyynnöstä pääkaupunkiin.
 Peruukkiliikkeen yrittäjä Risto Hakkarainen toivoo, että liike säilyisi suvussa. Matti Myller / Yle
 Liikkeen asiakkaina ovat olleet vuosikymmenten aikana muun muassa tunnetut näyttelijät ja joulupukit. Peruukkien lisäksi valikoimaan ja palveluun kuuluvatkin maskeeraus, meikkaus ja joulupukin parrat.
 Vuosien saatossa keinokuituperuukit ovat tulleet päivittäiseen käyttöön ja niiden laatu on parantunut valtavasti, Hannes Kuokkasen lapsenlapsi, yrittäjä  Risto Hakkarainen  kertoo.
 Teatteriesityksissä käytettävät peruukit ovat näyttäviä. Matti Myller / Yle
 H. Kuokkasella peruukkeja tehdään silti yhä myös aidosta hiuksesta käsityönä.
 – Ne tehdään lähes samalla tavalla kuin sata vuotta sitten. Esimerkiksi Oopperalle valmistamme yhä lähes kaikki heidän käyttämänsä peruukit. Kokonaisuudessaan käsityön määrä on kuitenkin vähentynyt.
 Liikkeestä löytyy myös meikkejä – niin vanhoja sellaisia kuin replikoitakin.
 – Kokeiltiin muutama vuosi sitten, pystyykö samalla tekniikalla tekemään samannäköisiä tuotteita. Hyvin pystyi, Hakkarainen sanoo.
 Peruukkien lisäksi valikoimaan ja palveluun kuuluvat maskeeraus ja meikkaus. Matti Myller / Yle
 Joulupukin partaa kehiteltiin kauan
 Käsin solmitut peruukit vaativat tekijältään aikaa ja taitoa. Erityistä kehittelyä on vaatinut joulupukin partojen luominen.
 Yrittäjä Risto Hakkarainen kertoo, että edelleen käytössä olevaa partatyyppiä ryhdyttiin tekemään ensimmäisen kerran 30–40-lukujen tietämillä.
 Ensiksi pukin parrat olivat lyhyitä ja materiaalina saatettiin käyttää esimerkiksi hevosenjouhta.
 Joulupukin parta valmistetaan vaalennetuista jakkihärän karvoista. Matti Myller / Yle
 Lopulta materiaaliksi löytyi jakkihärän karva, joka kestää hyvin valkaisua. Valkaisu tapahtuu Saksassa, mutta karva on peräisin Tiibetin alueelta Himalajan vuoriston kupeesta.
 – Ajan mittaan Rovaniemen ja pohjoisen pukit halusivat pidempää partaa. Tätini otti sen sydämen asiakseen ja lähti kehittämään sitä, Hakkarainen kertoo.
 Aluksi pidemmät versiot olivat puolen metrin mittaisia, sitten 70-senttisiä. Nyt partoja saa joko lyhyinä, keskipitkinä tai pitkinä.
 – Siinä oli paljon yritystä ja erehdystä, miten pituus saatiin tehtyä, sillä karva ei ole niin pitkää.
 Peruukkiliiken vakioasiakkaisiin kuuluu myös Lordi-yhtye. Matti Myller / Yle
 Pitkä versio parrasta kehitettiin 90-luvulla, ja tekotapa on säilynyt samana siitä lähtien. Peruukkiliikkeen parrat ovat jopa maailmankuuluja, kertoo Hakkarainen.
 – Niitä on maailmalla varmasti kymmeniä, ellei satoja. Ainakin yksi on Skotlannissa, sillä ostaja oli kuullut, että meiltä saa parhaat parrat. Brexitin vuoksi parran huoltaminen täällä on kuitenkin hankalaa.
 Hakkaraisen mukaan pukit ovat tavallisesti sen verran taitavia lasten kanssa, etteivät parrat joudu vetämisen kohteeksi.
 – Joskus on tosin käynyt niin, että koira on käynyt tuhoamassa parran, hän hymähtää.
 Voit keskustella aiheesta sunnuntaihin 28.11.2021 kello 23 saakka.
 Lue seuraavaksi:
 Mämmikouran käsissä ei synny peruukkia  (Juttu H. Kuokkasen liikkeestä vuodelta 2016)
 Ronja, 7, on kahdesti lahjoittanut pitkät hiuksensa peruukkien raaka-aineeksi – “Musta tuntuu hyvälle, kun muilla on hauskaa ja hyvä mieli”
 Outi Korkiamäki kulki syöpähoitojensa ajan ilman peruukkia – nyt hän toivoo, että hiusten menettämisestä puhuttaisiin enemmän

Tältä näyttää peruukkiliikkeessä, joka on toiminut jo sata vuotta – siellä syntyvät käsityönä myös parrat joulupukeille


Summary: Kerromme päivän puheenaiheet ja uutiset lyhyesti.

Asiantuntijat kertovat uudesta koronamuunnoksesta
 Uusi koronavirusmutaatio on havaittu Etelä-Afrikassa, jonne moni maa on lopettanut lennot estääkseen viruksen leviämisen. Vielä ei ole viitteitä siitä, että uusi variantti uhkaisi vakavan taudin torjuntaa. Etelä-Afrikassa analysoidaan parhaillaan, kuinka uusi viruskanta reagoi rokotteisiin ja tartunnat lähtevät leviämään. Asiantuntijat kertovat,  miten varianttiin kannattaa suhtautua .
  Onko oikein rajoittaa lasten elämää rokottamattomien aikuisten valintojen takia?
 Uudessa koronastrategiassa varaudutaan alle 12-vuotiaiden lasten rokottamiseen. Alex Linch / AOP
 Lasten asema pandemian aikana huolettaa HUSin infektiosairauksien ylilääkäriä  Asko Järvistä . Hän kysyy, onko oikein rajoittaa lasten elämää rokottamattomien aikuisten valintojen vuoksi. Hallituksen torstaina esittelemässä päivitetyssä koronastrategiassa varaudutaan  alle 12-vuotiaiden lasten rokottamiseen . Järvinen on vieraana Ylen Ykkösaamussa klo 10.05.
 Influenssa voi aiheuttaa pitkän koronan kaltaisia oireita
 Apulaisylilääkäri Eeva Ruotsalainen pitää tutkimustuloksia mielenkiintoisina. Katriina Laine / Yle
 Oxfordin yliopiston laajassa tutkimuksessa ilmeni, että myös influenssa voi aiheuttaa pitkäkestoisia oireita koronavirustaudin tapaan. HUSin infektiotautien apulaisylilääkäri  Eeva Ruotsalainen  pitää tietoa mielenkiintoisena, sillä vastaavaa ei ole aiemmin raportoitu influenssaan liittyen. Vakavia jälkitauteja influenssan on toki  jo tiedetty aiheuttavan .
 Espanjassa viisikymppinen nainenkin voi olla kodinvaltaaja
 Häätöihin kantaa ottava maalaus rakennuksen rullaovessa. Gabriel Bendahan
 Espanjassa on arviolta 100 000 vallattua asuntoa. Kyse ei ole nuorison anarkismista, vaan pienituloisten keinosta sinnitellä kalliiden vuokrien puristuksessa. Ylen toimittaja  Maija Salmi  jututti barcelonalaista  Rosa Péreziä , joka asuu tyttärensä ja viisivuotiaan tyttärentyttärensä kanssa vallatussa kerrostaloasunnossa. Syynä ovat tulot, jotka  eivät riitä vuokran maksamiseen .
 Järvenpääläinen yritys aloitti maahanmuuttajien palkkaamisen yli 30 vuotta sitten
 Suihkepulloja Pentisolin tehtaalla. Markku Pitkänen / YLE
 Työvoimapula on pahentunut viime kuukausien aikana Suomessa ja avoimien työpaikkojen määrä on kasvanut ennätystasolle. Yksi kasvuyrityksistä on suihkepulloja valmistava Pentisol, joka on lisännyt työntekijöidensä määrää myös koronakriisin aikana. Yritys on luottanut lähes koko olemassaolonsa ajan  maahanmuuttajien työvoiman panokseen .
 Sää kylmenee koko maassa, lumisateet vähenevät
 Yle
 Korkeapaine vahvistuu Suomeen ja kylmää ilmaa virtaa pohjoisesta koko maahan. Lauantaipäivä on suurelta osin poutainen ja osin selkeäkin. Perämereltä voi ajautua lumikuuroja rannikolle, mutta muutoin ei sateita juurikaan ole liikkeellä. Lämpötila on pakkasella etelässäkin.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Uusi koronavariantti on monella tapaa arvoitus, lapset kärsivät aikuisten rokotusvalinnoista, työvoimapula piinaa yrityksiä


Summary: Liigapeleistä viimeinen pelataan Hakametsän hallilla lauantaina, kun Tappara kohtaa HPK:n. Keräsimme yhteen muistoja legendaarisen hallin menneiltä vuosikymmeniltä.

Tampereen Ilves (Jääkiekon Miesten Liiga)

Pyysimme teitä kertomaan muistojanne Hakametsästä ja niitähän tuli, sillä halli on ehtinyt nähdä  tammikuusta 1965 asti  monta tarinaa. Aloitetaan rakkaudella, sillä sitähän ei voi olla liikaa.
 Oltiin poikaystävän kanssa ensitreffeillä Tappara-TPS pelissä. Hakamettässä tietenkin. Tepsi voitti pelin, mutta näin viisi vuotta myöhemmin katsellaan Tapparan pelejä yhteisen kodin sohvalta ja suunnitellaan häitä, joten ei voi valittaa. ❤
 Riikka Salminen
 Lapsuusmuistot kultaisimmat
 Hallin ensimmäistä vuotta värittivät vuoden 1965 MM-kisat, joita varten halli rakennettiin. Ensimmäisessä ottelussa tosin vastakkain olivat Tampere ja muu Suomi. Peli päättyi tasan, mutta pari päivää myöhemmin ensimmäisen paikallispelin voitti Ilves numeroin 5–3.
 Sain olla isoisäni mukana "pyttykerhossa". Tampereen aluesäästöpankki palkitsi 80-luvulla molempien joukkueiden parhaat pelaajat peleissä ja pääsin pikkupoikana välillä jakamaan palkintoja Tapparan pelaajille. Se oli jännittävää ja pelaajat tuntuivat hirvittävän isoilta, kun olivat varusteissaan ja luistimet jalassa.
 Jari Valkeejärvi
 Koulun kanssa seitsemän vanhana 1965 MM-kisat Norja – Itäsaksa: Erätauolla joku hyppäsi piikkarit jalassa kaukaloon suttaaman laitamainoksia mustalla maalilla. Järkät eivät meinanneet saada kiinni ilman piikkareita. Ja tarina on tosi.
 Arto Lähteenmäki
 Kuvassa halli odottaa perjantaina viimeistä Ilveksen peliä. Liigapeleistä viimeisen hoitaa Tappara lauantaina. Antti Eintola / Yle
 Juhlia on ollut tasaiseen tahtiin
 Hakametsän hallin sisäjäillä voitettuja mestaruuksia on Tapparalla 11, Ilveksellä 3 ja KooVeellä 1. Mestaruus on ratkennut Hakametsässä 11 kertaa.
 Hakametsä on tosin ehtinyt todistaa myös kansainvälisiä lentopallokisoja sekä kaikkea kirpputoreista konsertteihin. Jääkiekko on silti vienyt sydämen.
 Olin lasten kanssa Tapparan pelissä, ehkä 2010 vuoden tienoilla. Saimme ison fanilipun päällemme, kun Tappara teki maalin. Sopi meille, kun olemme Tapparan miehiä ja naisia. Jännäähän se oli siellä lipun alla.
 Päivi Pukkinen
 Tämä kausi on jo 15. perättäinen kausi Ilveksen kausikorttilaisena. Missattuja kotipelejä on vain kourallinen. Parhaimmat muistot liittyvät heittämällä 2017 kauden puolivälieriin, jotka pelattiin Ilveksen ja Tapparan välillä.
 Silloin, jos koskaan, Tampereella ei ollut muuta puheenaihetta toreilla, kaupoissa, töissä tai kouluissa kuin tämä paikallisottelusarja. Vaikka täpärästi hävittiin, muistelen sarjaa lämmöllä. Koko kaupunki hengitti jääkiekkoa.
 Severi Savolainen
 Muutokset kuuluvat kiekkohallieloon
 Hakametsän hallia on remontoitu enemmän vuosina 1981, 1990, 2001 ja 2002.  Muutoksen tuulet alkavat taas puhaltaa , kun liigapelit siirtyvät uuteen areenaan. Hakametsän jäällä saavat lisää aikaa esimerkiksi KooVee ja taitoluistelijat, mutta katsotaan vielä hetki menneisyyteen.
 Aloitin teekkariopinnot syyskuun alussa 1971 Tampereella ja heti ekalla viikolla teekkarikerhollamme oli harjoitukset Hakametsän hallissa. Oli jännää ja samalla juhlavaa tulla varusteiden kanssa hallille ja päästä sisäjäälle. Minulle se oli ihan eka kerta missään hallissa ja vielä näin hienossa ja jo silloin perinteisessä kiekkopyhätössä.
 Antti Kautto
 Eestiläisenä pikkutyttönä muutin Suomeen 1991. Sattui naapurilikan isä olemaan ikuinen Tappara-fani joka vei meikäläisen Hakametsään ensimmäisen kerran. Siitä alkoi uskollinen jääkiekkoa rakastavan eestiläinen tarina Hakametsässä.
 Peleissä tuli käytyä niin usein, että huutaminen vei kurkkuleikkaukseen ja lääkärinlausunnossa luki: "ei enää Hakametsään huutamaan".
 Erään työn ansioista taisin käydä kausina 2006–2011 enemmän Ilveksen kuin Tapparan peleissä, mutta tajusin, että se olikin Hakametsä joka sinne aina vei: legendaarinen hallin haju ja tunnelma, jota en ole muualla saanut kokea.
 Paikallismatsin kohdatessa viimeisen kerran 29.10.21 kyyneleet virtasivat poskillani.
 Marja-Liis Peebo
 Millaisia muistoja sinulla on Hakametsän hallista? Keskustele aiheesta sunnuntaihin kello 23:een saakka!
 Lue lisää:
 Raimo Helminen muistaa paikallisista kuuman tunnelman ja jäähyennätyksensä – tällainen oli Hakametsän viimeinen paikallisottelu: "Voi tulla itku"
 Hakametsän liigaottelut ovat pian historiaa Tampereella – Suomen ensimmäisessä jäähallissa on koettu iloa, jännitystä ja pettymyksiäkin

Hakametsän halli on nähnyt häihin johtaneet ensitreffit ja saanut lääkärin kirjaamaan "Ei enää Hakametsään huutamaan" – lue muistoja legendasta


Summary: Ollessaan kotona loppilainen Marko Lappeteläinen tekee joka aamu retken Kaartjärven rantaan. Retkistä on nähty todisteita muun muassa Maisemapäivän valokuvakilpailussa ja Ylen sääkuvissa.

Marraskuussa joitakin päiviä ennen ensilunta  Marko Lappeteläinen  lähtee jälleen liikkeelle varhain Räyskälässä Lopella. Mukana on puhelin, termosmuki ja kaksi ruskeaa labradorinnnoutajaa. Kolmikko astelee muutaman metrin matkan Kaartjärven rantaan.
 Lappeteläinen ottaa kännykällä kuvan, niin kuin niin monena aamuna. Kuvassa aurinko kultaa taivaanrannan, järvi on tyyni ja Vohlasaari mäntyineen heijastuu järven pinnasta.
 Kuten kuvaajalla on usein tapana, hän lähettää kuvan Ylelle sääkuvaksi. Aika usein Lappeteläisen kuva on myös päätynyt lähetykseen, kuten kyseisenä marraskuun aamuna.
 Jos sinäkin innostuit, löydät ohjeet sääkuvien lähettämiseksi Ylelle  täältä .
 "Siitä tulee hyvä fiilis"
 Marko Lappeteläinen aloitti valokuvaamisen työskennellessään lentokentällä marshallerina, joka autollaan ohjaa lentokoneet kiitoradalta oikeille paikoille pysähdyksiin. Kun Lappeteläiselle tuli koira, hän alkoi kuvata sitä koiran entiselle omistajalle. Maisemat tulivat kohteeksi miehen muutettua maalle Lopelle.
 Sääkuviaan Ylelle Lappeteläinen alkoi lähettää koronapandemian alettua. Kaunis Suomen luonto kuuluu kaikille, ja sen tunnelmia voisi välittää ainakin sääkuvissa, tuumasi mies. Hän ajatteli etenkin riskiryhmäläisiä, joiden liikkumisesta tuli koronan takia rajoitetumpaa.
 Julkaistuista kuvista tulee itsellekin mukava olo.
 – Jos säälähetyksessä on kuva, siitä tulee hyvä fiilis.
 Marko Lappeteläinen Kaartjärven rannassa marraskuussa ennen ensilunta. Paikassa, josta niin moni kuva on otettu. Koirat eivät haastatteluhetkellä olleet mukana, eikä termosmukikaan. Tiina Kokko / Yle
 Loppilainen halusi jakaa hyvää fiilistä myös muille, ja hän perusti noin vuosi sitten Facebookiin Lopen luontokuvat -ryhmän. Ryhmäläiset saavat mielihyvää jakaessaan ottamiaan kuvia ja saadessaan oman otoksen ryhmän kansikuvaksi. Marraskuussa ryhmässä on jo 600 jäsentä.
 Viime keväänä Lappeteläinen ideoi ryhmän valokuvista Loppi-postikortteja. Jokaisesta myydystä 50 sentin kortista 25 senttiä päätyi stipendirahastoon.
 – Koululaiset saivat ihan hyvät lahjakortit. Ei pidä olla itsekäs, vaan täytyy jakaa hyvää muille.
 Maisemapäivä 2021 -kisan voitto kotiin
 Yksi mestariotoksista syntyi 14. lokakuuta. Lappeteläinen suuntasi jälleen varhain aamulla koiriensa ja termosmukin kanssa Kaartjärven rantaan. Aurinko alkoi nousta lähes pilvettömälle taivaalle Kaartjärven takaa ja kultaisen horisontin edessä lepäsi lähes tyyni järvi. Vohlasaaren ranta peittyi usvahuntuun.
 Kuvaaja lähetti vangitsemansa maiseman ympäristöministeriön Maisemapäivä 2021 - valokuvakilpailuun. Raati kuvasi otosta klassiseksi ja taidokkaaksi. Se valitsi maiseman kisan parhaaksi kuvaksi. Tiedotteessa tuomariston puheenjohtaja, ympäristöneuvos  Tapio Heikkilä  ympäristöministeriöstä jatkaa voittajakuvan kehumista.
 – Otos kuvaa hyvin suomalaista mielenmaisemaa, tällainen maisema on suomalaisille tärkeä ja rakas. Myös ihmisen rooli maisemassa näkyy selvästi.
 Marko Lappeteläinen on kuvannut kotirantaansa jo niin paljon, että maisema alkaa jo hieman tympiä. Sitten hän toppuuttelee itseään hiukan.
 – Se on joka kerta kuitenkin erilainen.

Valokuvaaminen alkoi töissä lentokentän "pingismailamiehenä" – nyt harrastaja tallentaa maisemia ja voitti otoksellaan kilpailun


Summary: Rovaniemeläinen Tuomas Toivainen loi 16-vuotiaana Hullu - hullumpi - yläaste -sarjan. Nyt sitä on tehty jo viisi tuotantokautta ja tekijä on urallaan tienristeyksessä.

Kuka olisi uskonut kuusi vuotta vuosi sitten, että rovaniemeläisessä omakotitalossa syntyy miljoonayleisöön yltävä animaatiosarja ja sarjan tekee vieläpä lähes alusta loppuun lukiolaisteini?
 Entä sen, että sarja on myös kuusi vuotta myöhemmin yhä ajankohtainen?
 Tuomas Toivainen  itse. Nyt 23-vuotias Toivainen loi  Hullu - hullumpi - yläasteen  ollessaan 16–17-vuotias.
 Jo yläasteikäisenä hän kirjoitti elämäntavoitteidensa listalle oman animaatiosarjan luomisen. Kun toivoo jotain kovasti ja tekee sen eteen hirmuisesti työtä, on mahdollisuus, että haave myös toteutuu.
 Hiljattain ilmestyneen sarjan viidennen tuotantokauden avausjakso keräsi vain kolmessa viikossa lähes 650 000 katsojaa ja muut jaksot ovat päässeet lähes puolen miljoonan katsojakeskiarvoon.  Finnpanelin  (siirryt toiseen palveluun) mukaan uudet jaksot ovat katsotuimpia tv-ohjelmia heti Kummelin jälkeen.
 Yksittäiset jaksot ovat vuosien varrella keränneet parhaimmillaan 1,6 miljoonaa katsojaa Yle Areenassa, joten tekijä on yhä kultasuonessa kiinni.
 Miten hän sen tekee? Ja kuinka kauan sarja vielä jatkuu?
 Ennen sitä istutaan alas ja katsotaan, mistä tähän hetkeen on tultu.
 Tuomas Toivainen kommentoi alkupään tuotantoa sohvaperunana ja kertoo suosikkikohtauksensa.

 Uhrauksia lukiolaisena
 Muun muassa musiikkia, piirtämistä ja teatteria harrastanut Toivainen osoitti jo 14-vuotiaana haluavansa viihdyttää suuria yleisöjä. Talent Suomessa hän imitoi suomalaisia sketsihahmoja. Esitys palkittiin semifinaalipaikalla.
 Sitten muun muassa Aku Ankkaa, South Parkia ja Kummelia fanittanut monilahjakas teinipoika lukittautui makuuhuoneeseensa.
 Hänestä tuli pellavapäisen Antin luoja. Samalla Kalle, Keijo ja moni muu  Hullu - hullumpi - yläaste  -sarjan hahmo sai muotonsa.
 Toivainen käsikirjoitti, piirsi, animoi, äänisuunnitteli ja järjesti castingin ääninäyttelijöille.
 Hän pyöräytti sarjansa valmiiksi alle vuodessa. Uhraus söi nuorelta lukiolaiselta miltei kaiken vapaa-ajan.
 – Oli se intensiivistä, mutta ei niin, että se olisi pilannut mun elämäni. Ensimmäisen tuotantokauden jälkeen olin tosi poikki. Voisi varmaan sanoa, että olin ihan sairauslomakunnossa jonkin aikaa.
 Mitään hän ei silti kadu. Raju urakka toi nimeä ja vaikuttavan työnäytteen ansioluetteloon.
 – Ihan tyytyväinen olen siihen, miten asiat ovat menneet.
 Nyt Toivainen on pääkäsikirjoittaja, ohjaaja ja niin sanottu show runner. Sarjaa tekee parinkymmenen animaattorin reservi. Mukana on myös muun muassa säveltäjä ja apukäsikirjoittaja. Lisäksi sarjaa on tuottanut toisesta kaudesta lähtien  Zero Tuonela .
 Tuomas Toivainen sai samoihin aikoihin opiskelupaikan ja oman työhuoneen Lapin yliopiston taiteiden tiedekunnasta. Yrityselämä vie häntä niin, ettei hän ehdi opiskella. Vesa-Pekka Hiltunen / Yle
 Suosion salaisuus: boomer-näkökulma
 Sarja on saanut nuorten suosion, mutta se puhuttelee useita eri ikäpolvia.
 Toivaisen mukaan salaisuus piilee siinä, ettei sitä ole luotu millekään tietylle kohderyhmälle. Hän ei ole sekuntiakaan ajatellut, että sarjan pitäisi puhutella nimenomaan nuoria.
 – Silloin kertoisin norsunluutornista, että tästä te varmaan tykkäätte. Se menisi automaattisesti pieleen. Pyrin vaan tekemään mahdollisimman laadukasta, hauskaa ja koskettavaa sarjaa, joka on tarina nuorista, ei niinkään tarina nuorille, Toivainen sanoo.
 Hän teki sarjan, joka tuntui hyvälle hänestä itsestään.
 – Mietin aiheita, joista haluan kirjoittaa. Sitten pohdin, kuinka ne voisivat toimia näillä hahmoilla ja minkälaisia tarinoita niistä voisi syntyä. Toimiva tarina on kaiken ydin. Huumori ja vitsit ovat kirsikkana kakussa.
 Oikeassa elämässä hän tarkkailee ja kyseenalaistaa mieluummin kuin hyppää trendeihin mukaan, oli kyse sitten vaikuttaja-kulttuurista tai vaikka e-urheilusta.
 – Kirjoitan tätä sarjaa aika boomer-näkökulmasta, hän paljastaa.
 Kaikki Hullu - hullumpi - yläaste -sarjan jaksot ja tuotantokaudet löytyvät   Yle Areenasta . Yle Areenassa myös 8-osainen sarja  Näin tehtiin Hullu - hullumpi - yläaste .
 Etelä kiinnostaa
 Nyt viitoskauden tekoprosessista toipuvan ohjaajan päässä on tilaa isoille kysymyksille.
 – Olen nyt tienhaarassa, mitä seuraavaksi. Olisiko jopa järkevää muuttaa pääkaupunkiseudulle?
 Työskentely Rovaniemellä on yksinäistä, sillä Toivainen on tehnyt sarjaa etänä jo yli viisi vuotta. Hän haluaisi kokea studioelämää tekijäporukan ympäröimänä ja istua ideoita pursuilevassa käsikirjoittajien writer roomissa. Ne piirit ovat Helsingissä.
 – Toivon, että voisin työpäivän jälkeen mennä afterworkeille lähipubiin jonkun kanssa. Nyt sitä ei tapahdu, koska kaikki asuvat etelässä.
 TV-viihteen tekijä on melko yksin Lapissa, sillä alan toimijat ovat pohjoisessa harvassa. Vesa-Pekka Hiltunen / Yle
 Lisäksi hän haluaisi tehdä muutakin kuin animaatioita. Vaikkapa sketsejä, elokuvia tai muuta kuvattua tv-viihdettä.
 Hullu - hullumpi - yläaste  ei silti ole vielä tiensä päässä, ainakaan toivottavasti.
 – Viides kausi jäi sellaiseen cliffhangeriin, etten usko, että se on sarjan päätös.
 Hän toivoo, että Yle tilaisi sarjaa lisää ja että sarja saataisiin myytyä ulkomaille kotimaisen suosion siivittämänä.
 – Jäisi hirveästi harmittamaan, jos kaikkea potentiaalia ei hyödynnetä.
 Sarjan myynti ulkomaille toisi myös hänen ja hänen yrityksensä kassaan rahaa.
 – Vielä sarja ei ole minusta rikasta tehnyt, mutta toivon, että pitkällä tähtäimellä tämä ura toisi voita leivän päälle.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  28.11. kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Sata vuotta täyttävä kotimainen animaatio kasvoi ryysyistä rikkauksiin
 Animaatiotietäjä listasi parhaat suomalaiset animaatioelokuvat

Lukiolaispojan hullu animaatiohitti tavoitti miljoonayleisön – nyt Tuomas Toivainen, 23, katsoi vanhan jaksonsa ja kertoo miksi onnistui


Summary: Kestikievarisäännöt määräsivät jopa leipäpalan paksuuden. Mutta mitä muuta kestikievareissa syötiin?

Suuressa padassa höyryää ruoka, viinaryyppy lämmittää, kopeat aateliset vaativat parempaa ruokaa, nurkkapöydässä kokoontuvat salamyhkäiset huppupäiset seurueet ja piiat painavat hommia rintavaot hiessä...
 Meillä kaikilla on oma mielikuvamme menneisyyden kestikievareista, joita voisi verrata nykyajan huoltoasemiin ja motelleihin.
 – Vuonna 1778 on alkanut kestikievaritoiminta tässä talossa, ja se on ollut samalla suvulla siitä lähtien, Kallenaution kestikievarimuseon hoitaja  Johanna   Kallenautio  kertoo.
 Johanna Kallenautio on kestikievarisuvun kymmenennen sukupolven edustaja.  Jari Pussinen/Yle
 Kallenautio toimi kestikievarina kolmella vuosisadalla, 1700– ja 1800–luvulla ja pikku pätkän vielä 1920–luvullakin.
 Pirkanmaan Juupajoella sijaitseva Kallenautio toimii nykyään kestikievarimuseona. Kahvia ja ruokaa sieltä saa edelleen eikä säätyä kysellä tai arvuutella.
 Kun Kallenaution kestikievari perustettiin, kuului se Oriveden kuntaan. Nykyään paikka on osa Juupajokea.   Jari Pussinen/Yle
 Ruoka odotti valmiina
 Matkaa tekevät säätyläiset saivat usein yösijan pappiloista ja kartanoista, mutta riitti heitä kievareihinkin. Niin sanottu parempi väki sai vuodevaatteet ja parempaa ruokaa.
 Kallenautiossakin oli kaksi säätyläiskamaria, mutta siellä niin aatelinen kuin renkikin sai luvan syödä samaa ruokaa.
 – Täällä tarjottiin kaikille aina sitä, mitä sattui kulloinkin olemaan, kun matkalainen astui sisään. Tuli paloi koko ajan takassa, että saatiin lämmitettyä sitä ruokaa, mitä oli valmiiksi tehtynä.
 Kallenaution padalla on kokoa ja näköä.  Nälkäisille vieraille piti saada ruokaa mahdollisimman nopeasti.    Jari Pussinen/Yle
 Nykypäivänä Kallenaution ison pirtin pöydälle on koottu ateria, mitä 1800–luvun matkustavaisille oli tarjolla. Perunaa, possupaistia, naurismuhennosta, puolukkaa, kokkelipiimää, viiliä, talkkunaa, ruisleipää sekä jälkiruuaksi lettuja ja vadelmahilloa.
 Ruuasta ja astioiden siisteydestä oli tarkat ohjeet kestikievarisäännöissä.
 Leipäpalaisia ei saa leikata ½ centrimetriä (¼ tuumaa) paksumpia. Matkustajalle ei saa tarjota vanhaa voita ja pilaantuneita munia, ei edes keitetyn tai paistetun ruuan höysteinäkään. Liha on leikattava poikkipuolin lihasyitä.
 Topelius kirjoitti Kallenautiosta
 Kallenautiossa oli kopeiden aatelistenkaan turha vaatia omia ruokiaan. Kaikki söivät samaa ruokaa, mutta makuusijat menivät säädyn mukaan. Säätyläisiä varten oli kaksi kamaria, joissa oli kunnon sängyt, petivaatteet ja pesuvettä, saippuaa ja pyyheliina. Muut nukkuivat ison pirtin seinuspenkeillä.
 Kestikievarisääntöjen mukaan saippua-astia ja komoodin levy oli pestävä joka päivä.  Jari Pussinen/Yle
 Toinen kamareista on nimeltään Topelius. Satusetä  Zacharias Topelius  yöpyi siellä usein ylioppilasvuosinaan.
 –Topelius kuuli täällä Kallenaution ympäristöön liittyvän kansantarun ja hän ikuisti sen teokseensa  Sumutarinoita,  kertoo Johanna Kallenautio.
 Kallenautiossa yöpyi muitakin aikansa kuuluisuuksia. Topeliuksen lisäksi myös  Johan Ludvig Runeberg  ja  J.V Snellman  painoivat päänsä Kallenaution pieluksiin.
 Parempien huoneiden sänkyjen koko ja puhtaus oli myös tarkkaan määritelty kestikievarisäännöissä.
 Sänkyjen pitää olla vähintään 180 centrimetrin (3 kyynärän) pituiset ja 75 centrimetrin (1 ¼ kyynärän) levyiset. Jokaiselle uudelle matkustajalle on annettava puhtaat lakanat sekä puhdas tyynyn päällinen ja pyyheliina .
 Rakennusten piti olla punaisia
 Suomen ensimmäiset kestikievarit toimivat Hämeen härkätien varrella. Killala ja Krouvi tunnetaan Suomesta jo 1300-luvulta. Ensimmäisen kestikievarijärjestyksen mukaiset kestikievarit perustettiin Suomeen 1600-luvun puolivälissä.
 Vuoden 1740 kartassa punaisella merkittynä Suomen ja Norlannin tiet ja kestikievarit. Asetusten mukaan niitä tuli olla 20 kilometrin välein. vanhakartta.fi, kuvan muokkaus Illusia Sarvas / Yle
 Kestikievarinpitäjäksi ei voinut alkaa kuka tahansa. Kunnat huutokauppasivat niiden pito-oikeuksia ja ruuan ja majoituksen hinnoista päättivät viranomaiset. Kestikievareita piti olla maanteillä noin 20 kilometrin välein.
 Kestikievarirakennukset suositeltiin maalattavaksi punaisella värillä. Niissä piti olla talli matkustajien hevosia varten. Kievarit liittyvät myös kyytilaitoksen historiaan. Kuljetusta tarvitseva matkustavainen sai kievarista kyytihevosen lähimpään majataloon.
 Lämmittävä etuoikeus
 Kun viluinen matkaaja tömisteli pakkaslumen jaloistaan, maistui kylmänkohmeiset sisuskalut lämmittävä viinapaukku.
 – Kestikievareilla oli viinanpoltto-oikeus. Se oli harvinainen ja kannattava etuoikeus, joka toi kievareille hyvää lisätuloa. Tässäkin talossa poltettiin viinaa ja tietysti tarjoiltiin kaljaa, kertoo Johanna Kallenautio.
 Kallenaution kestikievarin päärakennus.  Jari Pussinen/Yle
 Kaljan vahvuudesta Kallenautio ei osaa sanoa., mutta naurahtaa, ettei juojien mielestä varmaan tarpeeksi vahvaa.
 – Mutta on historiasta sellaisiakin tietoja, että joku oli ajanut rekensä kumoon, kun oli nauttinut alkoholia täällä kestikievarissa. Kyllä sitä vahvuuttakin varmaan löytyi ihan riittävästi.
 Vilkkaimmillaan kievari- ja kyytilaitos oli 1800-luvun alkupuolella. Kievareita oli silloin noin tuhat ja niiden väli noin 15 kilometriä. 1930-luvulla majatalot ja kestikievarit muuttuivat matkustajakodeiksi.
 Voit keskustella aiheesta sunnuntaihin 28.1. klo 23:een asti.
 Katso myös:
 Regina Raskin toimittamat Ruokamatkat menneisyyteen Yle Areenassa

Kestikievarissa ruoka odotti lämpimänä ja makuusijan sai säädyn mukaan – ruoasta ja astioiden siisteydestä vallitsivat tarkat säännöt


Summary: Hyvää karjalan kielen päivää! Karjalan ja suomen kielet ovat lähellä toisiaan, mutta joidenkin sanojen merkitys on aivan erilainen.

Karjalan kielen päivää vietetään Suomessa tänään 27.11. Väestörekisterissä karjalan kieli on merkattu äidinkieleksi vain 200 ihmiselle, vaikka puhujia on Suomessa arviolta 11 000.
 Tästä testistä opit monta hauskaa karjalan kielen sanaa.
 Testin tekemisessä auttoi karjalan kielen kääntäjä Natalia Giloeva. Hän on ollut mukana tekemässä Karjalan Kielen Seuran julkaisemaa kirjaa "Opi, opastu, ga älä öntästy", joka leikittelee karjalan ja suomen kielten eroilla. Kirjaa on käytetty visassa myös lähteenä.
 Yle Uudizet karjalakse

"Minun akku on ylen hajukas" – testaa karjalan kielen taitosi hauskassa visassa