Summary: Tuomarin osallistuminen videoyhteydellä oikeudenkäyntiin oli virhe, katsoo korkein oikeus. Se ei kuitenkaan hylännyt murhatuomioita.

Tuomari ei voi osallistua oikeudenkäyntiin etänä.
 Näin linjasi korkein oikeus (KKO) ennakkopäätöksessään, joka koski kahden miehen saamaa murhatuomiota.
 Yksi kolmesta tuomarista oli osallistunut hovioikeudessa oikeudenkäyntiin yhtenä päivänä etänä, koska oli joutunut koronakaranteeniin.
 Tämän takia elinkautisen vankeusrangaistuksen saaneet miehet vaativat korkeimmassa oikeudessa murhatuomion hylkäämistä ja uutta oikeudenkäyntiä hovioikeudessa.
 Korkein oikeus katsoi joulun alla antamassaan ratkaisussa, että Turun hovioikeudessa oli tehty oikeudenkäyntivirhe, koska tuomari osallistui pääkäsittelyyn videoyhteyden kautta.
 Murhatuomioita ei kuitenkaan hylätty, eikä juttua palautettu takaisin hovioikeuteen.
 Korkein oikeus on linjannut, ettei tuomari voi osallistua etänä oikeudenkäyntiin. Pekka Tynell / YLE
 Julmaa väkivaltaa ja asunto palamaan
 Kahden miesuhrin kuolemaan johtaneet tapahtumat alkoivat tammikuussa 2019 eräässä lempääläisessä asunnossa.
 32-vuotias mies ja 33-vuotias mies hakkasivat nyrkeillä ja erilaisilla teräaseilla kahta asunnossa ollutta kaveriaan.
 Julma pahoinpitely jatkui toisen uhrin asunnossa.
 Kun molemmat uhrit olivat kuolleet, surmaajat kasasivat uhrien päälle ja lähelle irtaimistoa ja levyjä, ja sytyttivät ne palamaan.
 Naapuri huomasi kerrostalohuoneiston tulipalon ja soitti hätäkeskukseen.
 Miehet laittoivat myös lieden päälle levyjä ja väänsivät keittolevyt kuumenemaan.
 Tämän jälkeen surmaajat poistuivat paikalta uhrilta varastamallaan autolla, jonka myös myöhemmin polttivat.
 Naapuri huomasi kerrostalohuoneiston tulipalon ja soitti hätäkeskukseen.
 Turun hovioikeudessa tehtiin oikeudenkäyntivirhe tuomarin etäosallistumisen takia, katsoo korkein oikeus. Petra Ristola / Yle
 Miksi tuomari ei saa osallistua etänä oikeudenkäyntiin?
 Lain mukaan syytetty, syyttäjä ja todistaja voivat osallistua videoyhteyden avulla oikeudenkäyntiin, jos tuomioistuin niin päättää.
 Sen sijaan tuomarin etäosallistumisesta ei ole säädetty laissa.
 Tämän takia korkein oikeus linjasi, että tuomarin on osallistuttava oikeudenkäyntiin fyysisesti.
 – Käytännölliset syyt eivät oikeuta tuomaria osallistumaan pääkäsittelyyn videoyhteydellä, korkein oikeus totesi ratkaisussaan.
 Etätuomarointi oli aiheuttanut sekavuutta oikeudenkäynnin järjestämisessä.
 Korkein oikeus käsitteli kahta tapausta, jossa tuomari oli osallistunut etänä oikeudenkäyntiin.
 Ylin oikeusaste katsoi, että murhatuomion saaneiden oikeuksia ei loukattu niin vakavasti, että juttu olisi pitänyt käsitellä uudelleen hovioikeudessa.
 Sen sijaan korkein oikeus palautti Vaasan hovioikeuteen jutun, jossa etänä ollut tuomari oli ollut antamassa tuomiota velallisen epärehellisyydestä.
 Korkeimman oikeuden mukaan videoyhteys oli toiminut huonosti ja etätuomarointi oli aiheuttanut sekavuutta oikeudenkäynnin järjestämisessä.
 Helsingin käräjäoikeuden laamanni Tuomas Nurmi toivoo, että tuomaritkin voisivat osallistua tarpeen mukaan etänä oikeudenkäynteihin. Jyrki Ojala / Yle
  "Tänä vuonna jonoon on jäänyt 900 rikosjuttua"
 Suomen suurinta tuomioistuinta johtava laamanni  Tuomas Nurmi  sanoo, etteivät tuomarit ole osallistuneet Helsingin käräjäoikeudessa etänä pääkäsittelyihin.
 – Tiedossani ei ole, että pääkäsittelyihin olisi osallistuttu videoyhteydellä.
 Nurmi katsoo, että laissa pitäisi säätää myös tuomareille mahdollisuus osallistua tarvittaessa etänä pääkäsittelyihin.
 – Käytännön tilanteet ovat sellaisia, että siitä olisi hyötyä. Ja tekniikka kehittyy koko ajan.
 Korona viivästyttää jatkuvasti oikeudenkäyntejä.
 Tuomareiden etäosallistuminen auttaisi esimerkiksi silloin, jos tuomarin koronakaranteenin vuoksi laaja juttu jouduttaisiin perumaan ja siirtämään.
 Koronapandemian kiihtyessä yhä useampi suomalainenkin sairastuu ja joutuu karanteeniin.
 Korona on viivästyttänyt oikeudenkäyntejä jo nyt.
 – Henkilökunta on sairastunut pelättyä vähemmän. Mutta oikeudenkäyntejä on jouduttu siirtämään tai perumaan asiakkaiden korona-altistumisten tai sairastumisten vuoksi.
 Helsingin käräjäoikeus pyrkii ratkomaan vuosittain saman verran juttuja kuin niitä tulee taloon.
 Tästä ollaan nyt kaukana yleisen resurssipulan ja koronan takia.
 – Tänä vuonna jonoon on jäänyt 900 rikosjuttua. Se on huolestuttava kehitys, laamanni Nurmi sanoo.

Kolmekymppiset miehet murhasivat kaksi kaveriaan ja sytyttivät uhrin asunnon tuleen – vaativat tuomion hylkäämistä, koska tuomari oli etänä


Summary: Työ- ja elinkeinoministeriö käsittelee käyttöluvan ja vie sen valtioneuvostolle hyväksyttäväksi. Varsinaisen loppusijoituksen on määrä alkaa Eurajoen Olkiluodossa 2020-luvun puolivälissä.

Ydinjäteyhtiö Posiva on jättänyt tänään käyttölupahakemuksen valtioneuvostolle käytetyn ydinpolttoaineen kapselointi- ja loppusijoituslaitokselle Eurajoen Olkiluodossa.
 Posiva hakee käyttölupaa Olkiluodon ja Loviisan viiden ydinvoimalaitosyksikön käytetyn polttoaineen loppusijoittamiseksi yhteensä 6 500 uraanitonnille. Toimintaa varten Posivalle on jo aiemmin myönnetty kaksi periaatepäätöstä ja rakentamislupa.
 Työ- ja elinkeinoministeriö käsittelee käyttöluvan ja vie sen valtioneuvostolle hyväksyttäväksi. Säteilyturvakeskus laatii siitä turvallisuusarvion ja valvoo ydinlaitoksen rakentamista ja käyttöönottoa.
 Varsinaisen loppusijoittamisen on tarkoitus alkaa 2020-luvun puolivälissä.
 Loppusijoitus alkaa ensimmäisenä maailmassa
 Posivan toimitusjohtaja  Janne Mokka  sanoo tiedotteessa, että käyttölupahakemuksen jättäminen on merkittävä askel koko päästöttömälle ja ilmastoystävälliselle ydinenergia-alalle.
 – Voimme kaikki olla ylpeitä siitä, että ydinenergian käytön eri osapuolet Suomessa ovat toimineet pitkäjänteisesti ja vastuullisesti, ja Posivalla on siten edellytykset aloittaa käytetyn polttoaineen turvalliseksi osoitettu loppusijoitus ensimmäisenä maailmassa Olkiluodossa.
 Lue lisää:
 Posivan kapselointilaitos Olkiluodossa ylsi harjakorkeuteen – käytetty ydinpolttoaine pakataan säilytettäväksi maan uumeniin

Posiva jätti käyttölupahakemuksen käytetyn ydinpolttoaineen loppusijoituslaitoksesta


Summary: Uudellamaalla tartunnanjäljitys ei pysy kasvavien tartuntalukujen perässä, joten ajantasaista tietoa mahdollisista vaalitapahtumien altistumisista ei ole.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Tammikuun aluevaalit lähestyvät. Samaan aikaan nopeasti leviävä koronaviruksen omikronmuunnos leviää kuin kulovalkea ja tartuntamäärät ovat ennätyslukemissa.
 Etelä-Savossa on jo havaittu vaalitapahtumiin liittyviä koronatartuntoja, kertoo alueen sote-kuntayhtymän Essoten terveyspalveluiden johtaja, ylilääkäri  Santeri Seppälä   radion Ykkösaamussa .
 – Käytännössä on jääty juttelemaan ja vaihtamaan kuulumisia ulkotiloissa ja saatu tartunta, joka on luotettavasti jäljitetty, Seppälä sanoo.
 Seppälän mukaan tartunnanjäljitys toimii yhä tehokkaasti Etelä-Savossa, minkä vuoksi tartuntoja onkin onnistuttu jäljittämään myös vaalitilaisuuksiin.
 Seppälä ei kerro tarkkaa lukumäärää vaalitapahtumiin jäljitetyistä tartunnoista tai sitä, onko kyseessä ollut omikronmuunnos.
 Omikronin leviäminen alkoi Etelä-Savossa Seppälän mukaan kunnolla vasta tällä viikolla, kun vielä joulun aikaan nähtiin deltamuunnoksen huippu.
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin (HUS) apulaisylilääkäri  Eeva Ruotsalainen  ei vielä tiedä, onko Uudellamaalla tapahtunut tartuntoja vaalien ennakkotilaisuuksissa, sillä tartunnanjäljitys ei pysy voimakkaasti kasvavan tartuntamäärän perässä.
 – Emme saa tällä hetkellä ajantasaisesti tietoa joukkoaltistustilanteista, Ruotsalainen toteaa Ykkösaamussa.
 Essoten terveyspalveluiden johtaja Santeri Seppälän mukaan sairaalahoidon kapasiteetin kannalta suuri huolenaihe on työntekijöiden sairastumiset.  Petri Vironen / Yle
 Entä jos omikronin huippu ajoittuu vaaleihin?
 Aluevaalien ennakkoäänestys alkaa 12. tammikuuta. Varsinainen vaalipäivä on 23. tammikuuta. Tuoreet koronarajoitukset eivät kuitenkaan näy heti epidemiatilanteessa. Kolmas rokotuskierroskin pääsee kunnolla vauhtiin vasta tammikuun puolella.
 HUSin Eeva Ruotsalaisen mukaan uusien rajoitusten ja kolmansien rokotusannosten vaikutus omikronin leviämistä vastaan nähdään vasta viikkojen kuluttua.
 – Omikronin huippua vaikea ennakoida, mutta kyllä se leviää räjähdysmäisesti. HUS alueella omikronepäilyistä on tullut kahdessa viikossa valtavirus, Ruotsalainen toteaa.
 Ruotsalainen kuitenkin tuumaa, että aluevaalien siirtäminen olisi varmaankin erittäin hankalaa nyt, kun järjestelyt ovat niin pitkällä.
 HUSin apulaisylilääkäri Eeva Ruotsalaisen mukaan osa tartunnoista jää nyt Uudellamaalla pimentoon, sillä testauskapasiteetti ei riitä. Katriina Laine / Yle
 Seppälä ei ota suoraan kantaa siihen, pitäisikö vaaleja siirtää. Riskejä hän kuitenkin näkee. Yksi niistä on vaalivirkailijoiden huoli tartunnan saamisesta. Toinen on omikron.
 – Tartuntatautilääkärin työtä tekevänä huomaan, että omikrontartuntoja on tapahtunut ulkoilmassa muutaman minuutin juttelun perusteella ja niitä voi tapahtua maskien läpi. Hyvin voidaan ajatella, että näin voisi tapahtua myös vaalipaikoilla.
 Vaikuttaako koronatilanne päätökseesi äänestää aluevaaleissa? Voit keskustella aiheesta 31.12.2022 kello 23:een saakka.
 Lue myös:   Kuntien valta ja miljardit myllätään aluevaaleissa uusiksi – turkulainen Heikki Hakala hoputtaa kaikkia äänestämään
 Tartunnanjäljityksestä on tullut pääkaupunkiseudulla lähes mahdotonta – suuri osa altistuneista saa puhelun vasta eristysajan päätyttyä

Tartuntoja jäljitetään Etelä-Savossa nyt vaalitilaisuuksiin – "On jääty juttelemaan ulkoilmassa ja saatu tartunta"


Tampereen yliopistollinen sairaala (TAYS)

Koronatapausten määrä jatkaa kovalla tasolla Pirkanmaalla.
 Torstaina meni odotetusti 20 000 tautitapauksen raja rikki.
 Uusia tapauksia kirjattiin peräti 563. Tämä on toiseksi eniten koko epidemian aikana. Keskiviikkona kerrottiin ennätyksellisestä 645 tartunnasta.
 Pirkanmaalla on saapunut jo omikronmuunnoksia ja tapausten määrän ennakoidaan kasvavan tästä syystä.
 Tapauksia enemmän kuin luku osoittaa
 Epidemian aikana Pirkanmaalla on varmistettu nyt 20 488 tartuntaa. Virallisissa määrissä näkyy vain osa jo sairastuneista, eikä todellista määrää tiedä kukaan.
 Tapaukset kirjataan sen jälkeen , kun sairastunut henkilö saadaan kiinni. Vasta sitten hänet kirjataan tartunnan saaneisiin.
 Lisäksi kaikki tapaukset eivät tule sairaanhoitopiirin tietoon muutenkaan. Pirkanmaan sairaanhoitopiirin mukaan koronan kotitesti, eli kotona tehtävä antigeenitesti, on tarpeeksi luotettava.
 Tämän hetken tilanteessa positiivista tulosta ei tarvitse varmentaa PCR-testillä,  PSHP kertoo . Jos oireet ovat lieviä eikä sairastunut kuulu vakavan koronavirustaudin riskiryhmään, voi hyvin tehdä antigeenikotitestin.
 Jos itse tehty testi osoittaa tartuntaa, kotona pitäisi pysyä kymmenen päivää oireiden alkamisesta laskettuna.
 Tiukat rajoitukset
 Pirkanmaalla on käytössä leviämisalueena  tiukat rajoitukset .
 Aluehallintovirasto kielsi tartuntatautilain nojalla Pirkanmaan sairaanhoitopiirin kuntien ja Punkalaitumen kunnan alueilla kaikki sisä- ja ulkotiloissa järjestettävät yleisötilaisuudet ja yleiset kokoukset. Määräys on voimassa 7. tammikuuta asti.
 Lisäksi avin päätös määräsi kaikki yleisölle avoimet tai asiakas-, osallistuja- ja odotustilat suljettaviksi asiakkailta. Tämä sulki esimerkiksi uimahallit ja kuntosalit. Näihin ei pääse enää edes koronapassilla. Lasten ja nuorten harrastuksiin voi käyttää tiloja.
 Lisäksi avi pidensi keskiviikkona  koronaturvallisuutta eri tiloissa lisäävien rajoitusten voimassaoloaikaa tammikuun loppuun.
 Pirkanmaalla on voimassa myös tiukat ravintolarajoitukset. Ravintoloiden anniskelu päättyy jo kello 17.

20 000:n raja meni rikki: Pirkanmaalla 563 uutta koronatartuntaa, todellista määrää ei tiedä kukaan


Summary: Vaarallinen kolikkohaaste on levinnyt Tiktokissa. Virtuaaliavustajan valmistaja Amazon kertoo, että ohjelmistovirhe on korjattu tapauksen jälkeen.

Verkkokauppajätti Amazonin virtuaaliavustaja Alexa kehotti kymmenvuotiasta tyttöä hengenvaaralliseen leikkiin Yhdysvalloissa.
 Tytön äiti kertoo tyttärensä suorittaneen kotona nettihaasteita, joita hän pyysi äänikomentoja tottelevan Echo-laitteen Alexa-ohjelmalta. Usiden hauskojen liikunnallisten haasteiden jälkeen Alexa ehdotti seuraavaa verkosta löytämäänsä aktiviteettia:
 – Työnnä puhelimen laturi puolittain pistorasiaan ja kosketa pennin kolikolla laturin piikkejä.
 Tapauksesta kertovat  lukuisat   yhdysvaltalaiset   uutismediat . Tytön kauhistunut äiti julkaisi Twitterissä todistusaineistona myös puhelimen sovellukseen tulleen haasteen tekstin.
 Paikalla ollut äiti ehti onneksi väliin ennen kuin mitään vakavampaa ehti sattua.
 "Tekoälyyn ei voi täysin luottaa"
 Kyseessä on muun muassa Tiktokissa levinnyt kolikkohaaste, jonka tekeminen voi johtaa sähköiskuun tai tulipalon syttymiseen. Videoalustalta löytyy myös muun muassa utahilaisen palopäällikön  Brian Tannerin   video , jossa hän kehottaa ehdottomasti välttämään vaarallisen haasteen tekemistä.
 Tapauksen jälkeen Amazon sanoi vastauksessaan, että asiakkaiden luottamus on sille kaikki kaikessa.
 – Korjasimme tämän virheen heti, kun saimme kuulla siitä. Kehitämme ohjelmistojamme vastaavien tilanteiden välttämiseksi myös tulevaisuudessa, yhtiön edustaja sanoi.
 New Yorkin yliopiston tekoälytutkija  Gary Marcus  sanoo uutiskanava  CNBC:lle , että tapaus osoittaa yhden tekoälyn keskeisen ongelman: maalaisjärjen puutteen.
 – Mikään nykyinen tekoäly ei pysty alkuunkaan ymmärtämään todellista fyysistä ja psykologista maailmaa. Todellisen älykkyyden vielä puuttuessa tekoäly ei voi koskaan olla täysin luotettavaa. Tarvitaan perustavanlaatuisia harppauksia ennen kuin tekoälyyn voi luottaa, Marcus sanoo.
 Voit keskustella aiheesta 31.12. kello 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Tekoäly on jo nyt uusi perheenjäsen – kodin virtuaalisydän paistaa kohta kinkut ja pyytää kaveria kaljalle
 USA:n viranomaiset: Amazonin varastolla järjestettävä uusi äänestys ammattiliittoon järjestäytymisestä
 Jeff Bezos luopuu Amazonin johdosta, mutta jättiyhtiö pysyy tiukasti perustajansa hyppysissä
 Amazon osti ikonisen elokuvastudion – siirtyykö elokuva-ala lopullisesti suoratoistoaikaan?

Amazonin virtuaaliavustaja Alexa haastoi 10-vuotiaan koskemaan pistorasiassa olevan laturin piikkejä kolikolla


Summary: Eläkkeellä olevien hoitajien merkitys on Oulun kaupungin koronarokotuksille keskeinen. Nämä eläkeläiset ovat ammattilaisia, he ottavat selvää uusista asioista, eikä heitä tarvitse opastaa, sanoo palveluesimies.

Noin puolet Oulun koronarokotustiimistä on ollut rokotusten alusta saakka eläkkeeltä töihin tulleita hoitajia.
 Alkuvuodesta Oulun kaupungin rekrytointi-ilmoitukseen vastanneista suurin osa oli melko vasta eläkkeelle jääneitä hoitajia, kertoo palveluesimies  Päivi Rintasaari.
 – He tenttivät rokotusteorian ja antoivat näytön rokotustaidostaan, minkä jälkeen työt alkoivat. Alussa heitä oli parikymmentä, sanoo Rintasaari.
 Tällä hetkellä eläkeläishoitajia on noin kolmekymmentä, joista suurin osa on ollut mukana toiminnassa jo alkuvuodesta lähtien. Yksi Oulun koronarokottajista on  Päivi Pesola .
 – Meistä on ihan hirvittävän mukavaa, että meitä eläkeläisiä tarvitaan. Pystymme itse valitsemaan milloin tulemme töihin ja työvuoron jälkeen pääsee aina uudelleen eläkkeelle, nauraa Pesola.
 Nopean toiminnan joukot
 Rintasaari luonnehtii eläkeläishoitajia Oulun koronarokotusten rungoksi ja toiminnan tukirangaksi.
 – He ovat erinomaisia ja sitoutuneita työntekijöitä, jotka ovat aina ajan tasalla, sanoo Rintasaari.
 Myös sikainfluenssarokotusten aikaan yli kymmenen vuotta sitten eläkeläisiä oli mukana rokotuksissa Oulussa. Koskaan aikaisemmin heitä ei ole kuitenkaan ollut töissä koronapandemiaa vastaavassa mittakaavassa.
 Sikainfluenssarokotuksista saatiin Pesolan mukaan paljon hyödyllistä kokemusta siitä miten tällaiset massiiviset rokotustapahtumat pitää järjestää.
 Rokotustiloissa ei ole koppeja, vaan avoin tila, jossa etukäteen ohjeistetut ihmiset voidaan rokottaa nopeasti. Yhteen rokotukseen menee 2–5 minuuttia.
 – Ihmiset ovat olleet hämmästyneitä siitä, miten nopeaa tämä menee, sanoo Pesola.
 Useimmat eläkeläisrokottajista työskentelevät osa-aikaisesti ja toisensa kymmeniä vuosia tunteneessa joukossa yhteishenki on hyvä.
 Kokemus asiakaspalvelusta on etu
 Päivi Rintasaaren mukaan veteraanit ovat luvanneet olla mukana niin kauan kuin rokottajia tarvitaan. Hän ihailee pitkään alalla olleiden kykyä kohdata asiakkaat juuri oikealla tavalla.
 – He osaavat rauhoittaa ja jutustella mukavia niin, että rokotus sujuu asiakkaankin mielestä miellyttävästi, sanoo Rintasaari.
 Hiljan eläkkeelle jäänyt  Maija Ranta  päätti hakeutua rokottajaksi kun kävi koronanäytteenotossa ja sai ahaa-elämyksen.
 – Ajattelin, että vau, voisiko tällaisiin hommiin päästä. Otin yhteyttä ja kysyin, sanoo Ranta.
 Hän ei ole katunut vaan tulee joka päivä hyvällä mielellä töihin.
 – Mikäpä sen mukavampaa kuin vanhojen työkaverien kanssa muistella iänikuisia asioita ja nauraa. Meillä on hurtti huumori täällä, sanoo Pesola.
 Molemmat kertovat asiakkaiden olevan pääosin tyytyväisiä. Moni kiittelee ja sanoo, että olipa mukava käydä.
 Rokotettavana käy myös vanhempia pariskuntia, jotka eivät olleet käyneet kahteen vuoteen juuri missään. Heille rokotus voi olla juhlahetki.
 – Se on suuri hetki heille, että he pääsevät tänne ihmisten ilmoille ja sitten he saattavat purkaa itseänsä ja muutama sanakin vaihdetaan, sanoo Ranta.
 Maija Ranta kokee työtehtävänsä mielekkääksi. Timo Sipola / Yle
 Lisää rokottajia tarvitaan
 Kaupungin omista toiminnoista määrättiin koronarokotuksiin aluksi parikymmentä hoitajaa. Myöhemmin siirryttiin yksityisiltä firmoilta vuokratun työvoiman käyttöön. Heitä on tällä hetkellä 20 eli heidän panoksensa on samaa luokkaa kuin eläkeläishoitajien.
 – Heistä muutama tekee täyttä työaikaa, mutta useimmat tekevät 40–80-prosenttista työaikaa, että jaksavat. Työ on aika kuormittavaa, sanoo Rintasaari.
 Alussa rokotuspaikkoja oli Oulu-hallissa 40. Paikkojen määrä on vaihdellut pitkin vuotta. Juuri nyt paikkoja saman verran, mutta rokotustoiminnan nyt taas laajetessa ollaan rekrytoimassa lisää väkeä.
 Rintasaari ei oikein innostu puolustusvoimien kutsumisesta apuun. Kaikkien on suoritettava rokotusteorian tentti ja annettava näyttö rokotustaidoista.
 – Ei sitä pysty noin vain lähteä rokottamaan, sanoo Rintasaari.
 Kuljetustehtäviin, rokotebusseja kuljettamaan, järjestysmiehiksi ja huoltohommiin voisi varusmiehistä hyvinkin olla.
 – Lähihoitajista saa pienellä koulutuksella helposti rokottajia ja vapaaehtoisia lääkäreitäkin on ilmoittautunut, sanoo Rintasaari.
 Pitäisikö eläkkeelle jääneitä ammattilaisia huomioida myös muissa sote-alan tehtävissä? Voit keskustella tästä tai muista jutun herättämistä ajatuksista 31.12. klo 23 saakka.

Eläkkeellä olevat hoitajat viihtyvät loistavasti koronarokottajina – Oulussa he ovat toiminnan tukiranka


Summary: 65 000 suomalaisen allekirjoittama Rajat räiskeelle -kansalaisaloite on odottanut käsittelyä eduskunnassa jo kaksi vuotta. Jos sitä ei käsitellä vuoden aikana, se raukeaa vaalikauden päättyessä.

Lakialoite ilotulitusten kuluttajakäytön rajoittamisesta on juuttunut eduskunnan rattaisiin. 15 potilas-, vammais-, terveys- ja eläinjärjestöä luovutti kansalaisaloitteen marraskuussa 2019. Aloitteen käsittelystä vastaava talousvaliokunta ei ole ehtinyt tehdä asian eteen mitään.
 – Saattaa kuulostaa aika erikoiselle, mutta valiokunnissa hallituksen esitykset ja EU:sta tuleva materiaali on ykkössijalla ja sitten vasta lähdetään käsittelemään muita aiheita. Talousvaliokunta on ollut todella työllistetty korona-aikaan, valiokunnan varapuheenjohtaja, keskustan  Hanna Kosonen  sanoo.
 Jos eduskunta ei käsittele aloitetta ensi vuoden aikana, se raukeaa vaalikauden päättymiseen. Silloin järjestöjen pitäisi aloittaa työ alusta ja kerätä nimet uudelleen.
 Keskustan kansanedustaja Hanna Kosonen rajaisi ilotulitteet vain ammattilaisten käyttöön. Kuvassa Kososen vieressä istuu saman puolueen Mikko Kärnä. Jorma Vihtonen / Yle
 Rajat räiskeelle -kampanjan vetäjien mielestä se olisi kohtuutonta. Yksi vetäjistä,  Hannele Luukkainen  pitää eduskunnan toimintaa demokratian halventamisena.
 – Kun meillä on laissa tällainen kansalaisaloite olemassa, se pitäisi ottaa vakavasti. Säädösten mukaan ne pitäisi käsitellä puolessa vuodessa. On aika iso kynnys saada yli 50 000 nimeä kerättyä ja me teimme sen kuukaudessa, Luukkainen sanoo.
 Kansalaisaloitteet vain vessapaperin väärti?
 Talousvaliokunnan varapuheenjohtaja Hanna Kosonen ei osaa sanoa, voitaisiinko kansalaisaloitteiden raukeamista venyttää yli vaalikauden. Siitä ei ole ollut puhetta.
 – Itse näkisin ihan mahdollisena sen, ettei aloitteiden takana olevan ison porukan tarvitsisi tehdä kaikkea uudelleen vain sen takia, että meillä on ollut korona. Mutta se vaatii päätöksiä.
 Rajat räiskeelle -kampanjassa toivotaan, että eduskunta ryhdistäytyisi ja käsittelisi aloitteen ajallaan. Järjestöt ovat olleet yhteydessä valiokuntaan, ja patistelleet sitä viemään asiaa eteenpäin.
 – Kansalaisaloitteilla ei ole mitään merkitystä, jos ne voivat raueta käsittelemättöminä kansanedustajien kiireiden takia. Silloin ne ovat kuin vessapaperia, Luukkainen sanoo.
 Rajat räiskeelle -kansalaisaloitteessa ehdotetaan, että F2- ja F3-luokkiin kuuluvien pyroteknisten tuotteiden kuluttajakäyttö kielletään. Ehdotuksessa ei puututtaisi F1-luokkaan kuuluvien pyroteknisten tuotteiden kuluttajakäyttöön. Tällaisia tuotteita ovat esimerkiksi tähtisadetikut.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 31.12. kello 23:een saakka.

Eduskunta ei ehdi pohtia, kuka saa ampua ilotulituksia –  kansalaisaloite ilotulitusten kuluttajilta kieltämisestä uhkaa raueta käsittelemättä


Summary: UPM vaatii, että yhteiskunnan kannalta kriittiset toiminnot UPM:n tehtailla rajataan mahdollisen lakon ulkopuolelle.

Metsäyhtiö UPM on jättänyt Helsingin käräjäoikeudelle turvaamistoimihakemuksen. Hakemuksessa vaaditaan, että käräjäoikeus määrää Paperiliiton asettamaan lakkorajat, joilla yhteiskunnan kannalta kriittiset toiminnot UPM:n tehtailla rajataan mahdollisen lakon ulkopuolelle.
 Turvaamistoimihakemus koskee UPM:n ja sen tytäryhtiöiden voimalaitoksia ja vedenkäsittelyä Jämsänkoskella, Lappeenrannassa, Kouvolassa, Raumalla ja Valkeakoskella sekä vedenkäsittelyä Pietarsaaressa.
 "Kohtuutonta sivullisille"
 UPM on katsonut välttämättömäksi hakea turvaamistoimea käräjäoikeudelta, koska Paperiliitto ei ole asettanut lakkorajoja lakkoilmoituksessaan, todetaan yhtiön tiedotteessa.
 – Paperiliiton päätös toimia ilman lakkorajoja on täysin kohtuuton sivullisia kohtaan. Nyt kaupungeissa joudutaan miettimään, miten esimerkiksi hoitolaitosten tai sairaaloiden lämmitys turvataan. Vaihtoehtoiset energialähteet voivat tuoda kalliin laskun kuntalaisille, toteaa UPM:n sidosryhmäjohtaja  Pirkko Harrela.
 Paperiliitto on antanut UPM:lle esityksen uudeksi työehtosopimukseksi. Paperiliiton mukaan esitys vastaa sisällöltään muiden alan yritysten jo hyväksymiä työehtosopimuksia.
 UPM on ilmoittanut aiemmin, että se lopettaa aiemman työehtosopimuksen noudattamisen vuodenvaihteessa ja alkaa soveltaa itse määrittämiään työehtoja. Paperiliitto on aloittamassa tämän takia lakon kaikilla UPM:n laitoksilla.

UPM vaati käräjäoikeudelta lakkorajoja Paperiliitolle: "Liiton päätös täysin kohtuuton"


Summary: Kohta on taas uusi vuosi ja uusi elämä. Ylenpalttinen dieettikulttuuri näkyy kaikkialla, ja sen vuoksi yhä useammalla meistä on ongelmallinen suhde ruokaan.

Ruokaan sitoutuu valtavasti tunteita. Valitettavan usein erityisesti syyllisyys ja häpeä.
 Nyt puhuvat ruuan ja terveyden ammattilaiset, jotka haluavat räjäyttää vallitsevan ruokapuheen atomeiksi ja tarjota tilalle jotakin uutta.
 – Vuosikymmeniä meille on saarnattu, miten pitäisi syödä ja liikkua. Entä jos kaikesta valistuksesta on ollut enemmän haittaa kuin hyötyä, kysyy Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiön YTHS:n johtajaylilääkäri  Päivi Metsäniemi .
 Ruoka on nimittäin monelle iso ongelma. Niin iso, ettei sen laajuutta edes tajua. Dieettikulttuuri ja ylenpalttinen terveyspuhe näkyvät ja kuuluvat kaikkialla.
 – Syömishäiriöinen ajattelu ja käytös on monilta osin normalisoitua, sanoo ravitsemusterapeutti  Anette Palssa .
 Ruokapuhe irti painopuheesta
 Palssan perheenjäsen teki hiljattain huomion:
 – Suhtaudun kuulemma ruokaan paljon rennommin kuin suurin osa ihmisistä, vaikka olen ravitsemuksen ammattilainen.
 Niinpä, Palssa ajatteli.
 Ravitsemusterapeuttina hän edustaa alan uusinta suuntausta. Siinä syöminen ja ruoka ovat jotakin muuta kuin proteiinipitoisuuksia, kaloreita tai edes terveellisiä reseptejä.
 Hänen vastaanotolleen on turha tulla laihdutusvinkkien toivossa, sillä Palssa heittää asiakkaan suoraan syvään päähän, oman ruokasuhteen äärelle: mitä ruoka sinulle merkitsee?
 Jos Palssa saisi päättää, aivan ensimmäiseksi hän irrottaisi ruokapuheen painopuheesta.
 – Jos ihminen alkaa miettiä syömistään hyvinvoinnin eikä painon näkökulmasta, vapautuu yleensä valtavasti energiaa.
 Palssa tapaa vastaanotollaan ihmisiä, jotka ovat kipuilleet ruuan kanssa koko ikänsä. Samaan häpeään hän törmää muuallakin, oikeastaan kaikkialla. Jo pelkkä hänen läsnäolonsa herättää vastapuolessa syyllisyyden.
 – Sitten alkaa puhe: "Ai kauheeta, mä otin nyt pullan, vaikka täällä on ravitsemusterapeutti paikalla."
 Se on surullista, mutta inhimillistä, Palssa ajattelee.
 Säännöt "oikeasta" ja "väärästä" syömisestä omaksutaan jo ennen kouluikää. Ruoka voisi kuitenkin olla paljon nykyistä rennompi asia.
 Sen vuoksi Anette Palssa ottaa seminaarissa aina pullaa, jos sitä on tarjolla.
 – Ajattelen, että on velvollisuuteni näyttää esimerkkiä lempeämmästä ruokasuhteesta.
 Jos hän saisi antaa vain yhden ohjeen syömiseen, se liittyisi kontrolliin ja kuuluisi näin: hellitä, hellitä ja hellitä!
 Terveyssaarnojen aika on ohi
 Se on helpommin sanottu kuin tehty. Ihmiset nimittäin rakastavat sääntöjä, mittaamista ja numeroita, koska ne lisäävät hallinnan tunnetta. Sen vuoksi käsityksemme terveydestä kangistuu helposti kaavoihin: jos mittaan askeleeni, uneni ja syömiseni – ja vielä kolesterolin ja verenpaineen, pysyn terveenä.
 – Se ei valitettavasti ole näin. Kokonaishyvinvointi ja terveys ovat monimutkaisempia asioita, YTHS:n johtajaylilääkäri Päivi Metsäniemi sanoo.
 Hän on päättänyt, että opiskelijaterveydenhuollossa painoindeksin laskemisen ja terveyssaarnojen aika on ohi.
 – Käsillä on valtava ajattelutavan muutos. Olemme vuosikymmeniä ajatelleet, että valistamalla terveellisistä elintavoista ja ylipainon vaaroista, ongelmat ratkeavat. Näin ei kuitenkaan käy.
 Tutkimusnäyttö osoittaa, että valistus on paikallaan esimerkiksi tupakan tai alkoholin kanssa. Kun lääkäri ottaa asian puheeksi, potilas saattaa herätä pohtimaan elämäntapojaan.
 Ruuan suhteen on kuitenkin toisin: syömistä ei voi lopettaa eikä sitä useimmissa tapauksissa kannata edes vähentää. Tuoreen väitöstutkimuksen mukaan laihduttaminen  itse asiassa lisää lihomisen riskiä . Taustalla on biologisia mekanismeja.
 Elintapojen muuttaminen terveellisemmiksi sen sijaan pienentää sairastumisriskiä, vaikka paino ei laskisi.
 Ongelma myös monelle "terveellisesti" elävälle
 Silti ruoka on ongelma yhä useammalle YTHS:n asiakkaalle eli nuorille opiskelijoille. Syömishäiriöoireilu on lisääntynyt viime vuosina rajusti. Päivi Metsäniemi tietää, että viralliset diagnoosit ovat vain jäävuoren huippu.
 – Jos ruokavalio, paino tai liikunta ovat mielessä koko ajan ja niihin liittyy paljon kontrollia, kyse ei ole enää terveydestä vaan häiriöstä.
 Ruokaan liittyvät häpeän, syyllisyyden ja kontrollin ketjut nakertavat monen hyvinvointia. Ruoka on usein vaikea asia ylipainoiselle, mutta yhtä lailla ruoka on ongelma monelle wellness-elämää tavoittelevalle himoliikkujalle.
 Päivi Metsäniemi kouluttaa nyt omaa ammattikuntaansa siihen, ettei terveys ole pelkkää salaatin syömistä tai kyykkäämistä kuntosalilla. Se ei ole ihan helppo tehtävä.
 – Lääkäreissä on paljon supersuorittajia, jotka ajattelevat, että ongelmia ei olisi, jos kaikki vain harrastaisivat triathlonia.
 Lääkärikäynnillä syyllisyyttä ja häpeää
 Kyse ei ole siitä, että vähäteltäisiin ylipainon riskejä tai sen merkitystä kansanterveydellisenä ongelmana. Kyse on pikemminkin siitä, että nykyiset keinot eivät toimi ja että ne itse asiassa sairastuttavat sellaisetkin, joilla ei ongelmaa alun perin ollutkaan.
 – Jos lääkärin vastaanoton ainoita seurauksia ovat häpeä ja syyllisyys, on jotakin mennyt pieleen.
 Metsäniemen mielestä lääkäri saa ja hänen kannattaa kysyä, mitä ihminen itse ajattelee omasta hyvinvoinnistaan. Mutta jos ammattilaisella ei ole taitoa tarjota apua, aikaa ja osaamista esimerkiksi ruokasuhteen läpikäymiseen, on parempi, ettei ota painoa puheeksi lainkaan.
 Omassa arjessaan Metsäniemi itse puuttuu nykyisin herkästi haitalliseen ruokapuheeseen: työpaikan kahvihuoneessa ei ole sallittua voivotella kakkulautasen ääressä kaloreita ja epäterveellisyyttä.
 Matka omaan heräämiseen asian suhteen on ollut pitkä.
 – Jos olisin käyttänyt ruuan, painon ja liikunnan kanssa pelaamiseen käytetyn energian johonkin muuhun, sillä olisi rakennettu katedraaleja, tehty väitöskirjoja tai muutettu maailmaa.
 Painoindeksi ei kerro hyvinvoinnista
 Terveystiedon ensimmäisen kurssin ensimmäinen tunti suomalaisessa lukiossa tänä syksynä: laske oma painoindeksisi ja syömäsi ruuan kalorit.
 Tehtävä kuulostaa arkiselta, mutta saa Anette Palssan ja Päivi Metsäniemen kaltaiset ammattilaiset näkemään punaista.
 Heidän mielestään asetelmassa on jo lähtökohtaisesti pielessä moni asia. Ensinnäkin painoindeksi on väestötason mittari eikä se kerro kovinkaan paljon yksilön terveydestä tai hyvinvoinnista.
 – Hyvän olon painoa ei tarvitse katsoa mistään taulukosta. Esimerkiksi ylipainoksi määritelty painoindeksi 27 voi olla jollekulle ehdottomasti se tervein paino, myös psykologisesti, Anette Palssa sanoo.
 – Kaloreiden laskemisesta taas ei ole mitään hyötyä kenellekään, mutta haittaa sitäkin enemmän, Päivi Metsäniemi toteaa.
 Isoin ongelma kuitenkin on, jos herkässä iässä oleva nuori vihitään mittaamisen ja kontrolloinnin maailmaan suhteessa ruokaan ja painoon. Ankaruutta itseä kohtaan tuskin tarvitsee enää pönkittää. Kouluterveyskyselyn mukaan yli 40 prosenttia yläkoululaisista ei koe painoaan sopivaksi ja syömishäiriöriskistä kertovat vastaukset hälyttävät punaista joka kolmannen tytön kohdalla.
 Ruokapuhe herätti raivoa
 Suhde syömiseen muotoutuu lapsuudessa ja nuoruudessa. Syömishäiriöliitto suuntasi tänä syksynä some-kampanjansa opettajille. Postauksilla haluttiin herätellä kasvatusalan ammattilaisia uudistamaan käsityksiään ruokakasvatuksesta:
 "Hei opettaja: oletko koskaan ajatellut, että karkkilakkoon, 'terveellisten herkkujen' valitsemiseen tai liikkumismäärien mittaamiseen kannustaminen on syömishäiriölle tyypillisen käyttäytymisen normalisointia? Siksi haluammekin kannustaa teitä miettimään, miten voisitte omalla toiminnallanne olla esimerkkinä oppilaille siitä, että herkkuja voi syödä ilman, että asiaan linkittyy sen enempää hekumointia kuin syyllisyyttäkään. Ruokaa – edes herkkuja – ei ole tarpeen arvottaa terveellisyys–epäterveellisyys-akselilla."
 Sovittelevaksi muotoiltu postaus herätti ankaraa kritiikkiä, jopa suoranaista raivoa. Eikö saa enää puhua edes terveellisyydestä, moni tuohtui.
 Reaktio ei tullut Syömishäiriöliitolle yllätyksenä. Ruoka on tulenarka aihe.
 – Se kertoo siitä, että ihmisillä on keskimäärin aika paljon työstettävää omassa ruokasuhteessaan, sanoo asiantuntija  Katri Mikkilä  Syömishäiriöliitosta.
 Ruoka on täynnä tunteita
 Ruoka on nimittäin kaikkea muuta kuin pelkkää ruokaa. Sen tietää kotitaloustieteen yliopistonlehtori  Sanna Talvia  Itä-Suomen yliopistosta. Talvian erikoisalaa on ruokasuhdetyöskentely.
 Käytännössä se tarkoittaa esimerkiksi oman elämänhistorian pohtimista ruuan näkökulmasta: Miten lapsuuden kodissa suhtauduttiin syömiseen? Mitkä tapahtumat tai ihmiset ovat keskeisiä omassa ruokasuhteessa?
 Talvia on vetänyt ruokasuhdetyöpajoja esimerkiksi päiväkotien henkilökunnalle ja sosiaalialan ammattilaisille. Työpajassa kootaan usein kuvakollaasi omasta suhteesta syömiseen.
 – Hyvin pian aletaan puhua muusta kuin ruuasta, esimerkiksi tunteista, muistoista tai hyväksytyksi tulemisesta. Erittäin intiimeistä ja kipeistäkin asioista, Talvia sanoo.
 Avain ruokasuhteen muutokseen on oman ajattelun, tunteiden ja käyttäytymisen tunnistaminen ja hyväksyminen. Erityisen tärkeää se olisi kaikille, joiden työhön liittyy ruoka- tai terveyskasvatusta: päiväkotien henkilökunnalle, opettajille, terveydenhuollon ammattilaisille ja harrastusryhmien valmentajille – tai oikeastaan kaikille meille.
 – On harhakuvitelma, että kontrollin ja kurin vähentämisestä seuraisi holtiton syöminen tai epäterveellinen ruokavalio, Anette Palssa sanoo.
 Seurauksia ovat ennemminkin joustavuus ja vapaus. Kehoa ja mieltä kuuntelevan syömisen taito on olemassa kaikilla ja sitä on mahdollista opetella.
 Kuvittele munkki. Sokerin rapina hampaissa ja pehmeä sisus. Haukkasitko juuri palan herkkua?
 Osallistu keskusteluun jutun aiheesta. Keskustelu on auki 31.12. klo 23:een asti.

Ylilääkäri lopettaisi painoindeksin laskemisen ja terveyssaarnat – nykyinen ruokapuhe aiheuttaa enemmän haittaa kuin hyötyä


Summary: Aiemmin myös Teollisuusliitto on jättänyt vastaavan lakkovaroituksen. Taustalla on yritysten haluttomuus neuvotella työehtosopimuksista liittojen kanssa.

Ammattiliitto Pro on keskiviikkoiltana jättänyt lakkovaroituksen neljään mekaanisen metsäteollisuuden yritykseen. Yritykset ovat Keitele Group Oy, Formica IKI Oy, Isojen Saha Oy ja Siklaelementti Oy.
 Varoitus annetaan ajalle 13.–30. tammikuuta. Ilmoitetut työnseisaukset eivät kuitenkaan koske hätätyötä eivätkä sellaista työtä, joka on välttämätöntä hengen ja terveyden turvaamisen kannalta.
 Aiemmin myös  Teollisuusliitto on jättänyt vastaavan l akkovaroituksen.
 Taustalla on yritysten haluttomuus neuvotella työehtosopimuksista liittojen kanssa.
 – Mekaaniseen metsäteollisuuteen ei ole syntymässä alakohtaista sopimusta. Ammattiliitto Pro käy neuvottelut yhteisistä työehtosopimuksista Teollisuusliiton kanssa yrityksittäin. Valitettavaa, että nämä yritykset eivät ole pyynnöistä huolimatta halukkaita neuvottelemaan henkilöstölleen työehtosopimuksia, Ammattiliitto Pro puheenjohtaja Jorma Malinen sanoo Pro:n tiedotteessa.
 Lue myös:
 Keitele Groupin Kylävainio: "Tämä on täysin Suomen lakien vastaista toimintaa"

Ammattiliitto Pro jätti lakkovaroituksia mekaanisen metsäteollisuuden yrityksiin


Summary: Tutkijan mukaan Ukrainan presidentti Volodymyr Zelenskyin hallintoa on arvosteltu nopeista henkilövaihdoksia ja liian vähäisestä osaamisesta turhaan. Hän sanoo, että Venäjä tuskin yrittää laajaa hyökkäystä Ukrainaan.

Ukrainan presidentin  Volodymyr Zelenskyin  hallinnon koostumusta on puitu Ukrainan ja Yhdysvaltojen lehdistössä viime aikoina tiuhaan.
 The New York Times -lehti  kirjoitti viime viikonloppuna presidentin ympärillä olevan hänen vanhoja työkavereitaan ajoilta, jolloin Zelenskyi työskenteli koomikkona. Lehden haastatteleman asiantuntijan mukaan hallinnon osaaminen saattaa olla niukkaa.
 – En haluaisi olla siinä huoneessa, jossa on vain ryhmä heppuja, jotka osaavat tehdä videoita. Nyt ei ole rauhan aika, vaan sodan aika, sanoo  Orysia Lutsevych , lontoolaisen kansainvälisen politiikan tutkimuslaitoksen Chatham Housen Ukraina-tutkija lehden haastattelussa.
 Nykyinen Ukrainan kotimaan tiedustelun päällikkö Ivan Bakanov oli ennen johtajana Zelenskyin ohjelmaa tehneessä Kvartal 95-studiossa. AOP
 Ukrainalainen  The Kyiv Post  puolestaan kirjoitti marraskuussa, miten tuulinen paikka Zelenskyn hallinto on. Lehti arvosteli jatkuvia nimityksiä, jotka pistävät kansalaisten päät sekaisin.
 Selvitimme, onko hallinnon sillisalaatti jo uhka maalle, jonka rajalla Venäjän armeijan joukot ovat roikkuneet jo pidemmän aikaa.
 1. Hallinto parantanut juoksuaan
 Ulkopoliittisen instituutin ohjelmajohtaja  Arkady Moshes  kertoo Ylelle, että ongelma ei ole yksittäisissä nimityksissä.
 – On ollut päivänselvää, että tullessaan valtaan tämä populistisen presidentin hallinto ei ollut kaikkein pätevin sodankäynnissä, sanoo Moshes.
 Hänen mukaansa huolestuttavampaa on, että hallinto  on tukeutunut  osiltaan jopa entisen presidentin ja maasta paenneen  Viktor Janukovytšin  hallinnon henkilöihin.
 Ukrainan entinen presidentti Petro Porošenko. AOP
 Moshesin mukaan esimerkiksi edeltäjän  Petro Porošenkon  hallintoon verrattuna Zelenskyin hallinto on poukkoilevampi, mutta se on parantanut toimintaansa verrattuna alkuaikoihin vuonna 2019.
 – Sen kehitys kohti riippumattomuutta on kiistatonta, samoin kuin kasvava realismi ulkopolitiikassa Venäjän suhteen.
 Venäjän presidentti Vladimir Putin hyötyisi samankaltaisesta operaatiosta kuin Krimin ryöstö, jotain nopeaa ja ei kauhean kallista.  Arkady Moshes, Ulkopoliittisen instituutin ohjelmajohtaja
 2. Sotajoukot sittenkin vain länsimaiden kiristystä
 Tilanne Itä-Ukrainassa on pysynyt kireänä viime viikkoina ja Venäjän joukot rajalla ovat huolestuttaneet muita maita ympäri Eurooppaa. Esimerkiksi  Euroopan unionin johtajat  varoittelivat ennen joulua kokouksessaan, että hyökkäyksellä Ukrainaan on valtavat seuraukset ja kova hinta.
 Ukraina kartoittaa nyt osaamista sodan syttymisen varalta.
 Military.com-sivuston  mukaan Ukraina on alkanut rekisteröidä armeijan tietoihin naisia siltä varalta, että sota syttyisi. Sen katsotaan olevan pieni askel suurempaan konfliktiin varautumiseen.
 Moshesin mukaan naisten ottaminen mukaan laskuihin tarkoittaa sitä, että Ukraina kartoittaa osaamista esimerkiksi lääkintätehtäviin.
 Kansalliseen reserviin on alettu keräämään Ukrainan naisia.  AOP
 Tutkija ei kuitenkaan usko tilanteen Itä-Ukrainassa johtavan alueen valtaamiseen asti, koska menetysten hinta olisi liian suuri Venäjälle.
 – Ihmiset, jotka ovat tottuneet sotimaan hybridisotia eivät halua mennä oikeaan sotaan, kertoo Moshes.
 Moshesin mukaan hybridisodassa ei voi hävitä, vaan asiat voi aina kääntää itselleen voitoksi.
 Hänen mukaansa Venäjän presidentti  Vladimir Putin  saattaa kuitenkin yrittää pienempiä selkkauksia.
 – Putin hyötyisi samankaltaisesta operaatiosta kuin Krimin ryöstö, jotain nopeaa ja ei kauhean kallista, sanoo Moshes.
 Hänestä joukkojen sijoittamisesta rajalle on kyse kiristyksestä, jolla saadaan länsimaat neuvottelupöytään.
 Yhdysvaltain presidentin  Joe Bidenin  ja Putinin  on määrä neuvotella  10. tammikuuta muun muassa Ukrainan tilanteesta.
 3. Zelenskyin huolena kannatus
 Sotatoimia suurempana huolena saattaakin olla presidentin oma kannatus, joka näyttää olevan pohjalukemissa.
 Washingtonissa sijaitsevan Wilson Center -tutkimuskeskuksen tutkijan  Mikhail Minakovin   mukaan  Ukrainan presidentin imago on kärsinyt viime aikoina useissa kohuissa, kuten  Pandoran paperien yhteydessä  sekä parlamentin puheenjohtajan  Dmytro Razumkovin  erottamisella ja korvaamisella ex-koomikko ja juristi  Ruslan Stefanchukilla .
 Moshesin mukaan Zelenskyi on selvinnyt Pandoran papereihin liittyvästä kohusta hyvin, sillä rahan piilottaminen korruptoituneelta hallinnolta näyttää ihmisten mielissä järkevältä.
 Silti Zelenskyi on menettänyt presidentinvaaleissa häntä äänestäneiden tukea. Enää alle neljäsosa äänestäisi häntä jatkokaudelle.
 Ukrainskaja Pravda -lehden  mukaan jo noin 30 prosenttia ei missään nimessä äänestäisi Zelenskyiä. Tämän mittauksen mukaan jopa vastustaja Porošenko on suositumpi.
 Tutkijan mukaan Ukrainassa esillä olleet puheet esimerkiksi parlamentin hajottamisesta ovat keino siirtää huomio pois hallinnon huonoista päätöksistä.
 – Sisäpoliittisesti hän on pulassa, arvioi Moshes.
 Kannatusta on syönyt myös huono talouden kasvu sekä ihmisten kyllästyminen populistiseen hallintoon yleensä.
 Lopulta myös oligarkeilla on sanansa Ukrainan politiikassa. He ovat aiemmin tukeneet Zelenskyiä. Seuraavat vuodet näyttävät jatkuuko tuki edelleen.
 Millainen on sopiva tausta ministerille? Täytyykö pestiin valitulla olla osaamista aihealueesta entuudestaan? Voit keskustella aiheesta perjantaihin 31.12. kello 23:een asti.
 Lue lisää :
 Yhdysvallat ja Venäjä neuvottelevat Ukrainan kriisistä ja ydinaseista tammikuussa
 Putin jatkoi Naton syyttelyä: "Te vaaditte minulta takuita, teidän tässä pitää antaa takuita" – Yle seurasi jokavuotista mediaspektaakkelia
 Eurooppa-kirje: Venäjän-pakotteet eivät ole paukkupanoksia vaan tekevät kipeää kaikille, ja siksi EU kiristää ruuvia vain jos on pakko
 Ukraina epäilee, että Venäjä valmistelee massiivista sotilasoperaatiota lähellä sen rajaa – Bidenin mukaan Yhdysvallat tekee kaikkensa estääkseen "sen, mistä ihmiset ovat huolissaan"

Ukrainan presidentin viihdebisneksestä ponnistanut hallinto joutuu vastaamaan sodan uhkaan – poimimme tärkeimmät haasteet


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Teatterit suunnittelevat tulevaa sumussa
 Suomen yli 60 ammattiteatteria suunnittelee yhä toimintaansa  täydellisen epävarmuuden keskellä . Koronapandemian seurauksena ala ei toimi enää kuten ennen pandemiaa.
 – Teatterin johtamisesta on tullut kriisijohtamista, kiteyttää teatterinjohtaja  Joachim Thibblin  Svenska Teaternista.
 Asiantuntijat antavat vinkkinsä viestitulvasta selviämiseen
 Jukka-Pekka Puro antaa yhden vinkin  pikaviestipalveluiden käyttöön: "Ennen kuin painat enteriä, lue." Yrjö Hjelt / Yle
 Kännykkään kilahtaa tämän tästä viestejä, ja kilahtaa meinaa kännyn käyttäjäkin. Monen pikaviestisovelluksen välillä taiteillessa  sekaisin menevät viestiketjut sekä työ- ja vapaa-aika . Kysyimme neljältä digitaalisen viestinnnän asiantuntijalta vinkkejä, kuinka selvitä viestipimputuksesta pimahtamatta.
 Kuntien valta ja miljardit myllätään aluevaaleissa uusiksi
 Heikki Hakala ja Elina Saloranta surkuttelevat haalealta tuntuvaa äänestysintoa. Elina Saloranta sanoo, etteivät monet tiedä, mistä alle kuukauden kuluttua koittavissa aluevaaleissa äänestetään. Samuli Holopainen / Yle
 Tammikuun aluevaaleissa ei tosiaankaan ole kyse "pilipalivaaleista" tai välivaaleista. Tulossa on  valtavia liikkeenluovutuksia  ja yli 200 000:n sote-alan työpaikan ja tukipalvelujen uudelleenjärjestelyt. Silti äänestysaktiviisuus uhkaa jäädä alhaiseksi.
 Ukrainan hallinnossa monella on viihdetausta – ja siitä sitä on kritisoitu turhaan, sanoo tutkija
 Ukrainan presidentin Volodymyr Zelenskyin suosio näyttää olevan laskussa. Johanna Geron / AFP
 Koomikosta Ukrainan presidentiksi noussut  Volodymyr Zelenskyi  ja hänen viihdebisneksestä ponnistanut hallintonsa joutuu vastaamaan sodan uhkaan. Hallintoa on arvosteltu nopeista henkilövaihdoksia ja liian vähäisestä osaamisesta – turhaan, sanoo Ulkopoliittisen instituutin ohjelmajohtaja  Arkady Moshes  Ylelle. Hän  ei usko Venäjän yrittävän  laajaa hyökkäystä Ukrainaan.
 Lumipeite vahvistuu suurimmassa osassa maata
 Ilmatieteen laitos
 Ajokeli jatkuu huonona suuressa osassa maata myös lähipäivinä, kun lännestä saapuu lisää lumisateita. Lapissa sateet ovat runsaampia, etelässä hajanaisia ennen torstai-illan uutta lumisateiden aluetta. Lapissa lunta voi kertyä vuoden viimeisinä päivinä noin 20 senttiä.
 Voit lukea lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Teatterit elävät epävarmuudessa | Aluevaalit vaikuttavat yli 200 000 työpaikkaan | Arvostellaanko Unkarin hallinnon kykyjä turhaan?


Summary: Helsingissä noin 8 500 ensimmäistä ja toista luokkaa käyvän lapsen iltapäiväkerho pidetään tammikuun ajan ulkona. Tavoitteena on vähentää koronaviruksen leviämistä.

Ensimmäistä ja toista luokkaa käyvien lasten iltapäiväkerhotoiminta järjestetään tammikuussa ulkotiloissa Helsingissä.
 Syynä muutokselle on pahentunut koronavirustilanne. Tavoitteena on vähentää lasten keskinäisiä lähikontakteja ja altistumista koronavirukselle.
 Kouluissa luokkien sekoittamista keskenään pyritään välttämään. Iltapäivätoiminnassa samassa kerhossa voi olla lapsia useilta eri luokilta.
 – Sisätiloissa lapsiryhmät sekoittuisivat, mutta ulkotiloissa voimme rytmittää ohjelmaa ja tehdä tätä terveysturvallisesti kaikille oppilaille, kertoo Helsingin kaupungin perusopetusjohtaja  Outi Salo .
 Iltapäiväkerhojen ulkotoiminta alkaa, kun koululaiset palaavat lomilta 10. tammikuuta, ja jatkuu noin kolmen viikon ajan tammikuun loppuun saakka.
 Sisätiloissa nautittava välipala katkaisee ulkotoiminnan, mutta joka tapauksessa lapsille on luvassa useiden tuntien talvinen happihyppely. Iltapäiväkerholaisten koulupäivä voi päättyä jo kello 12, jonka jälkeen kerhot ovat auki kello 16 tai 17 asti.
 Kovilla pakkasilla lapset voivat mennä porrastetusti ryhmittäin sisätiloihin lämmittelemään. Mitään tiettyä pakkasrajaa ulkoilulle ei ole asetettu. Kerhoissa on ulkona ohjattuja leikkejä ja liikuntaa.
 – Uskoisin, että jos lapset ovat normaalisti pukeutuneet ulos, niin he tarkenevat kyllä. Hyvät talvivaatteet, toppahousut tai haalarit, pipo ja hanskat sekä hyvät talvikengät, niin eiköhän sillä pärjää, toteaa Salo.
 Iltapäiväkerhojen toiminnassa on Helsingissä mukana noin 8 500 lasta. Ulkotoiminnassa on kyseessä Helsingin kaupungin oma suositus.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin kello 23:een asti.
 Lisää aiheesta:
 Helsingin päiväkoteihin tulee pian 1 200 uutta lasta, mutta hoitajia ei ole tarpeeksi – ratkaisu: leikkipuistoja ja iltapäiväkerhoja kiinni

Helsinki pitää koululaisten iltapäiväkerhot ulkona tammikuun ajan koronan takia – perusopetusjohtaja: Eiköhän hyvissä talvivaatteissa pärjää


Summary: Valitut  päättäjät määräävät, miten vaikkapa paikkakunnan vanhus- ja lääkäripalvelut järjestetään. Tulossa on valtavia liikkeenluovutuksia ja yli 200 000 sote-työpaikan ja tukipalvelujen uudelleenjärjestelyt.

Mahdollisuus päättää tärkeimmistä palveluistamme eli terveydenhoidosta, yksityiseltä ostettavista terveys- ja sosiaalipalveluista, lastenkodeista sekä pelastustoimen asioista saa turkulaisen  Heikki Hakalan  rientämään vaaliuurnille tammikuussa.
 – Minusta nämä voivat olla jopa tärkeämmät vaalit kuin eduskuntavaalit. Tähän hetkeen nähden ainakin. Todella tärkeä paikka äänestää.
 Heikki Hakala ymmärtää, että näissä vaaleissa äänestäjä on jakamassa uusiksi valtavaa valtaa.
 Vaikka Hakala asuu nykyään Turussa, kehottaa hän etenkin pienten paikkakuntien asukkaita pitämään huolta alueensa palveluista äänestämällä. Perniöstä alun perin kotoisin olevana hän on seurannut palvelujen keskittymistä suuriin keskuskuntiin kuntaliitoksissa.
 Heikki Hakala ja Elina Saloranta surkuttelevat haalealta tuntuvaa äänestysintoa. Elina Saloranta sanoo, etteivät monet tiedä, mistä alle kuukauden kuluttua koittavissa aluevaaleissa äänestetään. Samuli Holopainen / Yle
 – Tuolloin Perniöstä ja Särkisalosta hävisivät suurin piirtein kaikki palvelut. Nyt kaikki pikkuisen barrikadelle eli äänestämään, Hakala hoputtaa.
 Ihmiset vakuuttavat kyselyissä, että he haluavat ykkösasiana saada vanhustenhoidon ja terveyspalvelut kuntoon. Mutta kyselyt siitä, miten moni aikoo äänestää aluevaaleissa lyövät korville ihmisten halua saada sote-palvelut kuntoon. Esimerkiksi  Kunnallisalan Kehittämissäätiön kysely  kertoo, että äänestysprosentti jäisi pahimmillaan jopa alle 40 prosentin.
 Haluttomuus äänestää sote-palveluja koskevista asioista hiukan yllättää, kun toisaalta jotkut jopa sanovat maksavansa mieluusti verojakin enemmän, jos terveyspalvelut toimisivat paremmin. Esimerkiksi  Alma-kyselyssä  47 prosenttia ihmisistä olisi valmis maksamaan lisää veroja, mikäli hoitajille maksettaisiin parempaa palkkaa.
 Monet näyttävät olevan hiukan neuvottomia vaalien alla. Turkulainen  Elina Saloranta  kiteyttää tunnot. Hän toki itse aikoo astella uurnille tärkeissä vaaleissa.
 – Suurin osa ihmisistä ei ehkä tiedä, mistä on kyse. Ja kun ei tiedä, ei ehkä ole kiinnostusta äänestää. Ehdokkailla on nyt tuhannen taalan paikka.
 Palkansaajajärjestöt: Eivät todellakaan pilipalivaalit
 Vaalien on sanottu olevan myös naisten vaalit. Terveydenhuollon ja sosiaali-alan töissä työskentelevistä enemmistö on naisia. Toki itse palvelut koskevat joka ainoaa suomalaista.
 SAK:n yhteyspäällikkö  Harri Järvinen  sanoo, että kyse on vallansiirrosta, jota ei ole kuunaan nähty.
 Keskusjärjestön jäsenistöstä uudistus koskettaa sote- ja pelastusalan työntekijöitä sekä näiden tukihenkilöstöä kuten kuljetusta, siivoojia ja vaikkapa keittiöhenkilökuntaa.
 – Euroissa on kysymys noin 20 miljardin euron vuosipotista. On kyllä tärkeää, että ihmiset aktivoituisivat ja ottaisivat selvää, mistä vaaleissa äänestetään. Meidän kaikkien elämästä ja kuolemasta on kysymys.
 Uudet aluevaltuutetut istuvat valtavan vallan ja rahakasojen päällä. Yhteyspäällikkö Harri Järvinen laskee, että jokaista suomalaista kohden sote-uudistuksessa kuntien budjeteista alueille siirtyy 3600 euroa.  Yle/Mikko Koski
 Järvinen laskee, että kuntien budjeteista hyvinvointialueille siirtyy jopa 60 prosenttia. Miljardikasat, joita tulevat päättäjät hallitsevat tekevät  SAK:n mukaan 3600 euroa jokaista suomalaista kohden .
 – Ei ole kyse todellakaan pilipalivaaleista. Sotea ja siihen liittyvää hyvinvointialueitten perustamista on luonnehdittu suurimmaksi uudistukseksi, mitä on kuntapuolella tehty.
 Palkansaajakeskusjärjestöissä uudistusta seurataan tarkkaan työntekijöiden näkökulmasta.
 Talousuutisena olisi jättimäinen
 STTK:n sosiaali- ja terveyspolitiikan asiantuntija  Ida Nummelin  kantaa Harri Järvisen kera huolta siitä, etteivät ihmiset ole ehtineet koronapandemian keskellä ehkä ymmärtää, miten tärkeät vaalit on tulossa.
 STTK:n jäseniä sosiaali- ja pelastusalalla on yli 130 000. Ida Nummelin kummeksuu – jopa mediassa esitettyä – välinpitämätöntä asennetta vaaleihin.
 – Tässä on kysymys kuitenkin kaikkien suomalaisten arkipäivää koskevista palveluista. Valittaessa ensimmäisiä aluevaltuustoja on vaaleissa ekstatärkeyskerroin: Valitut rakentavat kokonaan uuden palvelujärjestelmän alueille.
 Ida Nummelin vertaa 20 miljardin siirtoa taannoisiin talousuutisiin.
 STTK:n sosiaali- ja terveysalan asiantuntija Ida Nummelin kertoo, että hyvinvointialueilla on tulossa jättimäisiä liikkeenluovutuksia, kun sosiaali- ja terveysalaa järjestellään uudestaan.  Markku Pelkonen / Yle
 – Mietitäänpä vaikkapa Woltin kauppaa: siinä pyöriteltiin monia miljardeja. Nyt on kyse vielä isommasta asiasta. On tulossa suuria liikkeenluovutuksia ja verovaroja sijoitellaan uudestaan. Ehdottomasti ei ole kyse pilipalivaaleista, vaan on todella tärkeistä ihan näihin peruspalveluihin liittyvistä asioista.
 Uusilla hyvinvointialueilla on muodostuessaan merkittävä itsehallinto. Kyse on myös yhdevertaisuudesta maan eri osissa, Ida Nummelin pohtii.
 – Tavoitteena on, että palvelujen saavutettavuus ja yhdenvertaisuus paranee. Pitäisi tulla merkittäviä parannuksia siihen, miten palveluja saadaan ja miten niitä yhdenvertaisesti pystytään tuottamaan ympäri Suomea.
 Ida Nummelinia vaaleissa jää harmittamaan yksi asia. Helsinkiläisenä hän ei pääse äänestämään. Aluevaalit ovat tammikuun 23. päivänä.

Kuntien valta ja miljardit myllätään aluevaaleissa uusiksi – Nyt kaikki pikkuisen barrikadeille eli äänestämään, hoputtaa turkulainen Heikki Hakala


Summary: Teatterit suunnittelevat tulevaisuuttaan yhä täydellisessä epävarmuudessa. Tuoreiden rajoitusten takia selkeää näkymää ei ole edes parin viikon päähän. Eteenpäin siirrettyjä esityksiä on “pakkasessa” ainakin vuoteen 2023 asti.

Suomen ammattiteatterien tulevaisuudennäkymät näyttävät juuri nyt melko synkiltä. Niiden edunvalvoja, Suomen teatterit, arvioi, että ala on menettänyt tähän mennessä satoja miljoonia euroja koronapandemiassa. Ja tappiota tulee koko ajan lisää.
 Uudet koronarajoitukset ovat sulkeneet teatterit pääsääntöisesti eri puolilla Suomea, ja esimerkiksi Suomen toinen kansallinen näyttämö, Svenska Teatern, arvioi, että kolmen viikon sulku tarkoittaa talolle 400 000 euron menetyksiä. Niistä puolet syntyi, kun Svenskan joutui peruuttamaan joulunajan esitykset.
 – Meillä oli lipunmyynti aika hyvässä vauhdissa, teatterinjohtaja  Joachim Thibblin  Svenska Teaternista sanoo.
 Suomen suurin teatteri, Helsingin kaupunginteatteri, ilmoitti puolestaan tiistaina, että se aloittaa  koko henkilökuntaa koskevat yt-neuvottelut . Edelliset yt-neuvottelut pidettiin talossa loppuvuodesta 2020. Niiden seurauksena teatterin henkilökunta lomautettiin kuukaudeksi.
 Vaikka valtio on paikannut pandemiasta johtuvia tappioita, kaikki teatterit eivät ole selvinneet eteenpäin pelkästään valtion tukipaketeilla. Toimintaa on jouduttu sopeuttamaan muilla keinoin. Siitä kertovat esimerkiksi Helsingin kaupunginteatterin tulossa olevat yt-neuvottelut.
 – Korona-aika on ollut merkittävin myllerrys alalla vuosikymmeniin, Suomen teatterien toimitusjohtaja  Kaisa Paavolainen  sanoo.
 Teatterin tekeminen ja teatterintekijöiden asenteet ovat hänen mukaansa muuttuneet koronapandemiassa.
 – Kentän luottamus on rapautunut siihen, että kulttuuria puolustetaan ja päättäjät ovat puolellamme, Paavolainen toteaa.
 Tilanne näkyi kärjistetysti tänä syksynä, kun hallitus oli leikkaamassa jo kertaalleen koronarajoituksista turpiinsa saaneen kulttuurikentän rahoitusta. Hallitus perui myöhemmin aikeensa.
 Mary Poppins (Maija Poppanen) -musikaali on ollut Svenska Teaternin vetonaula. Kuva harjoituksista. Jaani Lampinen / Yle
 Teatterin johtamisesta tuli kriisijohtamista
 Vaikka teatterit avasivat tänä syksynä vihdoin ovensa pitkän tauon jälkeen, yleisön suhde teatterissa käymiseen oli muuttunut. Moni empi ylipäänsä teatteriin lähtemistä, ja esimerkiksi Kansallisteatterin hyvin sujunut lipunmyynti hyytyi marraskuun lopussa, kun koronatilanne paheni ja etätyösuositus otettiin uudelleen käyttöön.
 – Teatterien yleisösuhde haavoittui, Kaisa Paavolainen Suomen teattereista toteaa.
 Hän viittaa yksittäisten ihmisten lisäksi erilaisiin ryhmiin ja yritysasiakkaisiin, jotka ovat olleet merkittävä osa teatterien asiakaskuntaa. Ryhmät jättivät tänä syksynä teatterin väliin.
 – Tämän lisäksi teatterit ovat taloudellisesti todella haavoittuvaisia, koska kaikki taloudelliset puskurit on käytetty, jos sellaisia oli ennen korona-aikaa ehtinyt kertyä, Paavolainen toteaa.
 Taloudellisten haasteiden lisäksi myös työntekijöiden jaksaminen on ollut koetuksella. Osa taiteilijoista ei ole päässyt korona-aikana tekemään sitä työtä, minkä takia he ovat olemassa.
 – Sitten toisaalta johto ja hallinto ovat olleet täysin ylityöllistettyjä. Teattereissa on jouduttu perumaan ja siirtämään esityksiä ja rakentamaan kokonaisia toimintamalleja ja prosesseja uudestaan koronaturvallisuuden näkökulmasta, Paavolainen summaa.
 Peruuntuneet ja siirretyt esitykset ovat aiheuttaneet teattereihin suman, jota puretaan vielä pitkään. Se on puolestaan vaikuttanut uusien näytelmien ja freelancer-työvoiman palkkaamisen vähenemiseen.
 – Teatterit joutuvat miettimään yhä tarkemmin sitä, minkälaisiin riskeihin niillä on ohjelmistosuunnittelussa varaa.
 Se liittyy Paavolaisen mukaan ennen kaikkea produktioiden kokoon ja palkattavien ihmisten määrään.
 – Kaiken lisäksi ilmassa on jatkuva epävarmuus. Teatterit ovat taas täydellisessä sumussa sen suhteen, mitä tapahtuu esimerkiksi kahden viikon päästä. Se on kaikille todella kuormittavaa, Paavolainen sanoo.
 Teatterinjohtajan toimenkuva on myös muuttunut rajusti lähes kaksi vuotta kestäneen pandemian aikana.
 – Teatterin johtamisesta on tullut kriisijohtamista. Tässä on oltu jo pian kaksi vuotta valmiustilassa, vaikka kaikki meistä uskoi, että tämä olisi ollut jo tässä vaiheessa ohi, teatterinjohtaja  Joachim Thibblin  Svenska Teaternista sanoo.
 Hän uskoo, että edessä on vielä mittavat talkoot.
 – Itselläni on kyllä tulevaisuudenuskoa, mutta on muistettava, että alalla on edessä aika kova jälleenrakentamisen paikka. Teatteriala ei toimi enää samalla tavalla kuin ennen koronaa, Thibblin toteaa.

Teatterien tulevaisuus näyttää synkältä – edunvalvoja: “Kentän luottamus on rapautunut siihen, että päättäjät ovat puolellamme”


Summary: Botox on huomaamatta hiipinyt osaksi sitä, miten me ilmaisemme ja tulkitsemme tunteita, kirjoittaa Vanha-Majamaa blogissaan.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja tekee joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki blogit voit lukea täältä
 Internetin popkulttuurisiivessä pidempään luuhanneet saattavat muistaa kollaasin, joka levisi keväällä 2014. Videossa Beverly Hillsin, Orange Countyn, Miamin ja muiden äveriäiden alueiden täydelliset naiset vollottivat.
 Naisten kasvot olivat kuitenkin botoxin jähmettämät, mikä tuotti kiinnostavan ristiriidan. Naiset ilmensivät samaan aikaan suurta surua ja stoalaista tyyneyttä. Kyyneleet valuivat, mutta otsaan ei tullut rypyn ryppyä.
 Videon taustalla soi Smokey Robinson & The Miraclesin Motown-klassikko The Tears Of A Clown, eikä kenellekään jäänyt selväksi miten videoon tuli suhtautua. Vuonna 2014 The Real Housewives -universumin päähenkilöt olivat realitykuonaa ja plastiikkakirurgian vääristyneiden kauneusihanteiden synnyttämä ala, jonka ammattilaisille oli oma paikka Manalassa.
 Väitän, että me tavan talliaiset koemme julkimoiden kasvoihin myös omistajuutta, emmekä siksi siedä niissä "luonnottomia" muutoksia.
 "A disturbing montage" , otsikoi videon alkujaan tehnyt feministiseksi kutsuttu verkkomedia Jezebel.
 Seitsemän vuotta myöhemmin Jezebelin sanavalinnat tuntuvat mauttomilta, jopa naisvihamielisiltä. Yksi syy on se, ettei yksilöiden solvaaminen ole kauhean hedelmällistä, kun vika on rakenteissa.
 Toinen on se, että olemme tottuneet botoxoituihin naamoihin.
 Botox on botuliinivalmiste , joita alettiin käyttää 1970-luvulla karsastukseen ja myöhemmin muun muassa migreeniin. Testeissä huomattiin hermomyrkyn poistavan tehokkaasti rypyt, ja 1990-luvulla sitä alettiin käyttää kosmeettisiin tarkoituksiin.
 Nyt miljoonat ottavat Botoxia vuosittain ulkonäkösyistä.
 Yksi heistä on filmitähti  Nicole Kidman , väitetään. Hänen kasvojensa ikääntymättömyyttä on kritisoitu mediassa läpi 2000-luvun. Tämä on sikäli ymmärrettävää: lihakset rentouttava botuliini sopii huonosti ammattiin, jossa ilmeet näyttelevät isoa roolia. Varsinkin kameran edessä on hyvä, että kasvoja voi väännellä ja rytistellä tunteiden mukana.
 Väitän, että me tavan talliaiset koemme julkimoiden kasvoihin myös omistajuutta, emmekä siksi siedä niissä "luonnottomia" muutoksia. Tuntuu pahalta, kun tuttu ja rakas kasvo näyttääkin eriltä.
 Olen itsekin katsonut Kidmania valkokankaalla pitkään ja hartaasti, ja tuskaillut sitä, etteivät tutut kasvot enää liiku.
 Mutta ehkä niiden ei tarvitsekaan liikkua.  Amanda Hess   huomauttaa  New York Timesissa, että Kidman on saanut viime vuosina paljon kiitosta työstään elokuvissa (Lion, Bombshell) ja tv-sarjoissa (Big Little Lies, The Undoing). Hänen suorituksiaan on kuvailtu hyvällä tavalla jäisiksi ja etäisiksi.
 Ilmaisu on muuttunut kasvojen mukana, ihan niin kuin jalkapalloilija muuttaa pelityyliään, kun kropan elastisuus ja ponnistusvoima karisevat.
 Botox on tullut  osaksi sitä, miten me ilmaisemme ja tulkitsemme tunteita.
 Kidmanin ja The Real Housewivesin lisäksi voi kiittää Kardashianeja, joiden muokatut hyperkehot ovat modernin popkulttuurin peruskuvastoa. Kun iätön, painovoimaton ja joka kulmasta kiristetty  Kim Kardashian   itkee , se näyttää yhä hassulta, mutta ei enää erityisen ihmeelliseltä.
 Ja näistä hahmoista tehtyjen meemien kautta käytämme kotirouvia ja Kardashianeja myös omien tunteidemme tulkkeina.
 Amanda Hess kirjoittaa: "Heidän kasvonsa, samaan aikaan melodramaattiset ja turrat, peilaavat kumman monimutkaista emotionaalista totuutta, jossa masennuksen, ahdistuksen, trauman ja surun tunteet purkautuvat puuduttavan sisällön ja luksustuotteiden absurdistisena karnevaalina."
 Botox-itku on naurettavaa ja häiritsevää, hauskaa ja surullista. Monimutkaista, niin kuin ihmistunteet yleensä.
 Somekuvaston ja plastiikkakirurgian välillä on toki toksinen yhteys.
 Käytämme naamareita  enemmän kuin muinaiset venetsialaiset.Ainakin 20 vuotta olemme photoshopanneet kasvojamme, ja nyt jokaisen älypuhelin on täynnä filttereitä, joiden läpi kommunikoimme.
 Se, että tutun kasvoja peittää sosiaalisessa mediassa maski – sileä Botox-ihme, norsun kärsä, neandertalinihmisen karvoitus – ei ole enää luonnotonta vaan pikemminkin samastuttavaa. Itsensä ehostaminen ei ole koskaan ollut näin helppoa.
 Somekuvaston ja plastiikkakirurgian välillä on toki toksinen yhteys. Wall Street Journal  uutisoi  syksyllä, että Instagram on vuosia tiennyt palvelunsa haitallisista vaikutuksista eritoten tyttöihin ja nuoriin naisiin. Korona-aikana on puhuttu myös Zoom face -ilmiöstä: katsomme itseämme etäpalaveriruuduilta niin paljon, ettei yksikään epätäydellisyys jää huomaamatta.  Tämän on kerrottu lisänneen plastiikkakirurgian suosiota .
 Ulkonäköään ehostaneita ihmisiä moititaan yhä heidän valinnoistaan. Frendien paluujakson jähmeät kasvot poikivat kesällä järkyttyneitä ja vihaisia kommentteja sekä operaatiospekulaatiota.
 Jotain on silti opittu siitä, miten näyttelijä  Renée Zellwegeriä   kohdeltiin  vuonna 2014, kun hän palasi julkisuuteen selvästi erinäköisenä.
 Sesali Bowen   kirjoittaa  New York Timesissa, että luonnollisuuden vaaliminen on luksus, johon kapean normin ulkopuolelle jäävillä ei ole varaa. Vaihtoehtoja on kaksi: radikaali kauneusihanteiden torjuminen tai selviytyminen.
 On inhimillistä valita jälkimmäinen. Niin tekivät Kidman ja Kardashianit, eikä siinä ole mitään ihmeellistä.
 Anton Vanha-Majamaa
 Kirjoittaja on puolentoista vuoden jälkeen oppinut piilottamaan oman kuvansa itseltään Zoomissa.
 Blogista voi keskustella 31.12. klo 23.00 saakka.

Anton Vanha-Majamaan blogi: Botox jähmetti tähtien kasvot, mutta onko sillä väliä


Summary: Kuinka selvitä sekoamatta viestiketjuihin, kun älypuhelimessa on tukku sovelluksia ja työasiat tunkevat vapaa-ajalle? Kysyimme vinkkejä neljältä digitaalisen viestinnän asiantuntijalta.

Turkulainen  Helmi Vihro  sanoo karsineeensa pikaviestipalvelujen määrää. Käytössä ovat enää Whatsapp ja Instagram. Silti viestittelyyn menee päivittäin vähintään tunti.
 – Se on kyllä varmaan minimi. Whatsappissa ovat ilmoitukset päällä koko ajan, mutta Instagramista kirjaudun välillä ulos, ettei tule koko ajan ilmoituksia.
 Naantalilainen  Aleksi Helin  käyttää päivittäin kolmea pikaviestipalvelua. Whatsapp, Messenger ja Snapchat plimpauttelevat viestejä tasaiseen tahtiin niin työ- kuin vapaa-ajan asioissa.
 – Minulla on ilmoitukset päällä koko ajan. Kyllä se ilmoittaa aina kun joku viesti tulee.
 Välillä meinaa mennä hermo, kun pitää säätää kolmen kanavan välillä.
 – No, joo. Onhan se vähän hankalaa. Helpommin menisi yhdellä tietty.
 Helin myöntää, että vapaa-ajan ja työasioiden erillään pitäminen pikaviestipalveluissa ei oikein onnistu.
 – Meneehän ne väkisinkin sekaisin vähän.
 Viestiketjut suloisesti sekaisin
 Pikaviestipalvelujen käyttö käynnyköissä on lisääntynyt samaa tahtia, kun uusia palveluja tulee tarjolle. Alle 55-vuotiaista pikaviestipalveluja käyttää jo yli 90 prosenttia.
 Paula Collin / Yle
 Digitaalisten palveluiden asiantuntijat tunnistavat ongelman, joka liittyy pikaviestipalvelujen lisääntyneeseen käyttöön.
 Työ- ja vapaa-aika sekoittuvat, ja viestien seuraaminen hankaloituu, kun samassa kännykässä on käytössä useita eri pikaviestisovelluksia.
 – Aika paljon sekä työ- että vapaa-ajalla ihmiset postaavat vääriin ryhmiin. Välillä on haastavaa tunnistaa, missä kanavassa mikäkin ketju on tapahtunut, sanoo digityön asiantuntija  Perttu Tolvanen  North Patrolista.
 Mitä asialle voisi sitten tehdä, ettei hermo menisi ja stressitaso nousisi pikaviestipalvelujen jatkuvassa seuraamisessa?
 Yle kysyi asiasta neljältä digitaalisen viestinnnän asiantuntijalta.
 Karsi tai kärsi
 Kaikilla Ylen haastattelemilla asiantuntijoilla on yksi ja sama neuvo. Käytä vain tarpeellisia pikaviestipalveluja. Poista tarpeettomat sovellukset puhelimesta. Kun uusia palveluja tulee, vanhoista pitäisi malttaa luopua, jos niille ei ole enää järkevää käyttöä.
 Jussi Kokkolan mielestä pikaviestipalvelujen käyttöä kannattaa miettiä tarkkaan, ihan kaikessa ei tarvitse olla mukana. Yrjö Hjelt / Yle
 Ihmiset ottavat usein helposti käyttöön uusia palveluja miettimättä sen tarkemmin, mihin niitä tarvitaan.
 – Pitäisi miettiä aidosti näiden kanavien käyttötarkoituksia, että niillä on selkeä funktio jokaisella. Pitäisi olla rohkea ja karsia sieltä peräpäästä pois, sanoo Republic of Communicationsin seniori viestintäkonsultti  Jussi Kokkola .
 LM Somecon johtava konsultti  Jani Lilja  neuvoo poistamaan tyhjäkäytöllä olevat pikaviestipalvelut puhelimesta, jo pelkästään tietoturvariskin vuoksi.
 – Jos niitä ei enää käytä, pitäisi miettiä tilin poistamista. Sen jälkeen siinä ei ole sitten myöskään tietoturvariskiä, kukaan ei pysty kaappaamaan siitä identiteettiä itselleen.
 Digityön asiantuntija Perttu Tolvanen sanoo, että turhien pikaviestipalvelujen poistaminen helpottaa myös ongelmaa, joka voi syntyä liian monen sovelluksen käyttämisestä.
 – Kun postataan väärään ryhmään, tärkeäkin asia saattaa mennä virran mukana ohi, ja hautautua uusien keskustelujen alle.
 Tolvasen mukaan osan sotkusta voi tosin laittaa myös älypuhelimien piikkiin.
 – Kännyköiden käyttöjärjestelmät eivät ole niin kehittyneet, että osaisivat yhdistää saman henkilön kanssa käytyjä keskusteluja useiden viestintäsovellusten yli.
 Pidä työ ja vapaa-aika erillään
 North Patrol selvitti viime vuonna  pikaviestipalvelujen käyttöä yrityksissä . Yleisimmän käytössä ovat Teams, Yammer, Whatsapp, Slack, Skype ja Google Hangouts.
 – Suuri osa yrityksistä pyrkii siihen, että niillä olisi vain yksi tai kaksi välinettä käytössä, mutta käytännössä monilla yrityksillä on useampia, Tolvanen sanoo.
 Jukka-Pekka Puro antaa yhden vinkin  pikaviestipalveluiden käyttöön: "Ennen kuin painat enteriä, lue." Yrjö Hjelt / Yle
 DNA:n selvityksen mukaan  yksityiskäytössä suosituimmat pikaviestipalvelut  ovat Whatsapp ja Messenger.
 Ihmisillä on usein omissa puhelimissaan pikaviestimiä, joita käytetään myös työpaikalla. Työ- ja vapaa aika sekoittuvat, kun sama sovellus tuuttaa sekä työ- että vapaa-ajan viestejä.
 Turun yliopiston mediatutkija, yliopistolehtori  Jukka-Pekka Puro  sanoo, että tämä ei ole välttämättä lainkaan hyvä asia.
 – Monissa pikaviestimissä on se ongelma, että ne tulevat vapaa-ajalle, ja se ei ole ongelmatonta. Minun kantani on, että työn ja perheen kanavat pitäisi eriyttää toisistaan.
 Puron mielestä esimerkiksi Whatsappia ei pitäisi käyttää työyhteisöjen ohjailussa.
 – Whatsapp on perheen kanssa kätevä, kun siitä näkee, että viesti on nähty ja luettu. Mutta entäpä, kun siirretään sama asia työelämään. Työnantaja näkee, että viesti on nähty, mutta kukaan ei reagoi viestiin. Tästä voi seurata hankalia tilanteita.
 Seniori viestintäkonsultti Jussi Kokkola Republicista on samoilla linjoilla.
 – Osassa kanavia henkilökohtainen elämä ja työasiat sotkeutuvat, ja silloin työ valuu vapaa-ajalle helposti. Pitäisi rakentaa pientä palomuuria henkilökohtaisen ja työelämän väliin näissä viestipalveluissa.
 Myös Euroopan Unionissa on herätty ongelmaan. EU:ssa on herännyt ajatus, että työntekijällä olisi  oikeus olla puheluiden, sähköpostien ja muiden viestien tavoittamattomissa  vapaa-ajalla, viikonloppuvapailla ja lomapäivinä.
 Rauhoita ainakin yöt
 LM Somecon johtava konsultti Jani Lilja kouluttaa yritysten asiantuntijoita sosiaalisen median käyttöön. Hän sanoo painottavansa rauhaa.
 – Yksi asia josta puhun on se, että älä altista itseäsi jatkuvasti kaikelle, vaan pyri rajoittamaan somen käyttöä, että pystyt myös elämään.
 Myös Jussi Kokkola sanoo suosivansa rauhallisuutta. Vaikka mies käyttää päivittäin reilua viittä pikaviestipalvelua, kaikki eivät vaadi huomiota koko ajan.
 – Hyvin harvassa palvelussa itsellä on ilmoitukset päällä. Tärkeimmät kanavat plimpauttaa ilmoituksen työasioissa, mutta niitä ei kannata pitää päällä koko päivää.
 Jani Lilja suosii sitä, että käy itse tarkastamassa, onko viestejä tullut. Ilmoituksia ei kannata pitää päällä koko aikaa. Yrjö Hjelt / Yle
 Myös Jani Lilja neuvoo ottamaan turhat ilmoitukset pois käytöstä, jolloin puhelin ei kilahtele koko ajan.
 – Jos työ vaatii keskittymistä, kyllä notifikaatiot kannattaa pitää kiinni. Samoin, jos haluaa rauhoittua töiden jälkeen ja olla perheen kanssa, notifikaatiot kannattaa pitää pois päältä.
 Lilja suosittaa myös, että puhelin pidetään äänettömällä öisin, ja varsinkin sosiaalisen median palveluista ilmoitukset pois päältä. Kännykkään olisi hyvä luoda myös erilaisia ryhmiä työasioita ja perhe- ja vapaa-aikaa varten.
 – Voi tehdä ryhmiä, joista notifikaatiot tulee aina läpi, esimerkiksi vanhemmilta ja perheeltä. Ja muuten voi olla hiljaista.
 Palvelujen määrä vain lisääntyy
 Ylen haastattelemat asiantuntijat ovat yksimielisiä siitä, että uusia pikaviestipalveluja tulee huomattavasti lisää.
 – Uskon, että niiden käyttö tulee nousemaan vielä entisestäänkin, Jani Lilja sanoo.
 Perttu Tolvanen käyttää töissä päivittäin Teamsia, Yammeria ja Slackia.  Henkilökohtaiset asiat hoituvat Whatsappissa ja Signalissa.  Satunnaiskäytössä on lisäksi Messenger ja Instagram. Valtteri Kantanen
 Myös mediatutkija Jukka-Pekka Puro sanoo, että asiasta ei ole mitään epäselvyyttä.
 – Mekin olemme tällä alalla ennustaneet eri palveluiden lyhyttä tulevaisuutta. Snapchat on tästä hyvä esimerkki. Snäppi elää ja voi hyvin, vaikka sen ennenaikaista kuolemaa on ennustettu vaikka kuinka monta kertaa.
 Puro sanoo, että tutkijat eivät ole päässeet yksimielisyyteen siitä, miksi pikaviestipalveluita on niin paljon.
 – Niitä on paljon, se on kiistämätöntä. Mutta onko niitä liian paljon? Sellaiset pikaviestipalvelut, joille ei ole käyttäjäkuntaa, kuolevat.
 North Patrolin digityön asiantuntija Perttu Tolvanen pitää pikaviestisovellusten lisääntymistä hyvä asiana. Hänellä on hyvä perustelu kannalleen.
 – On nähty, että jos joku somepalvelu pääsee hallitsevaan asemaan, se saattaa heikentää sen palvelun kehitystä.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 31.12. kello 23.
 Lue lisää:
 Selvitimme suosituimpien viestisovellusten erot – Onko Whatsappille, Telegramille ja Signalille vaihtoehtoja?
 Työntekijää ei välttämättä saa enää tavoitella vapaa-aikana – EU-parlamentti esittää työntekijöille oikeutta olla rauhassa työajan ulkopuolella
 "Organisaation näkökulmasta Whatsapp on katastrofi", sanoo digikonsultti – mahdoton hallinnoitava, silti käytössä työpaikoilla

Työn ja vapaa-ajan raja hämärtyy pikaviestimien pimputtaessa jatkuvasti – asiantuntijat antavat vinkkinsä viestitulvasta selviämiseen


Summary: Ulkomaalaiset joutuvat muun muassa spitaali-, kuppa- ja tippuritesteihin useita kertoja vuodessa.

Venäjällä on tänään astunut voimaan laki, joka velvoittaa kaikki maassa asuvat ulkomaalaiset käymään laajoissa terveystarkastuksissa kolmen kuukauden välein.
 Hallinnon tiedotteen mukaan ulkomaalaisilta on tarkastettava ainakin koronavirus-, spitaali-, tuberkuloosi-, kuppa-, tippuri- ja HIV-tartunnat. Heille tehdään myös huumetestit.
 Tarvittaessa ulkomaalaiset voidaan myös röntgen- tai tietokonekuvata.
 Lisäksi ulkomaalaisten on luovutettava terveysviranomaisille sormenjälkitunnisteet ja biometrinen valokuvatunniste.
 Tarkastusvelvollisuudesta vapautetaan vain diplomaatit, Valko-Venäjän kansalaiset ja alle 6-vuotiaat lapset.
 Testeistä kieltäytyviltä tai sairauden kantajilta voidaan evätä työviisumi.
 Ulkomaalaisjärjestöt ovat tyrmistyneitä vaatimuksista. Niiden uskotaan johtavan laajaan ulkomaalaisten työntekijöiden ja liikemiesten maastapakoon.
 Venäjän talous on myös riippuvainen sadoista tuhansista entisen Neuvostoliiton alueelta tulleista siirtotyöläisistä, joiden jatkuvat terveystarkastukset olisivat valtava haaste toteuttaa.
 Ulkomaalaisjärjestöt uskovat, että terveystarkastusten avulla Venäjän hallinto saa keinot kontrolloida ulkomaalaisia.
 Venäjän terveysministeriö on rauhoitellut järjestöjä sanoen, ettei tarkastuksia tarvitse tehdä kolmen kuukauden välein, vaikka lakitekstissä tämä vaatimus onkin.
 Lue lisää:
 Radio Free Europe :  Russia Launches Compulsory Medical Exams For Foreigners

Venäjä määräsi maassa asuvat ulkomaalaiset jatkuviin terveystarkastuksiin


Det brinner en radhuslägenhet i Kajana, Variskangas område. Skadlig rök sprids i omgivningen. Människorna uppmanas att stänga fönstren och ventilation.

Vaaratiedote: Kajaani


Summary: Onnettomuudet ovat sattuneet Kangasalla, Tampereella ja Vesilahdessa. Henkilövahingoilta on tähän asti vältytty.

Vaikka vesistöt ovat tänä vuonna jäätyneet aikaisin ja jäät ovat paikka paikoin kestäviä, on Pirkanmaalla viime päivinä ollut useampi vaaratilanne, joissa jää on pettänyt ajoneuvon alta.
 Pirkanmaan pelastuslaitos kertoo, että Kangasalla, Tampereella ja Vesilahdessa sattuneissa onnettomuuksissa yhteensä seitsemän ihmistä on ollut veden varassa. Henkilövahingoilta on vielä vältytty.
 Tilannepalomestari  Jari Hiltunen  kertoo, että Kangasalla ja Vesilahdessa sattuneissa onnettomuuksissa on yhtäläisyyksiä.
 – Ne ovat tapahtuneet yöaikaan ja kyseessä on nuoria henkilöitä, jotka ovat liikkuneet jäällä ajoneuvolla, ja jää on pettänyt virtapaikassa tai muuten heikon jään osuessa alle.
 Jään paksuus voi olla vain pari senttiä
 Viimeisin tapauksista sattui keskiviikon vastaisena yönä Pyhäjärvellä Vesilahdessa.
 – Auton alla oli vain kahdesta kolmeen senttiä jäätä. Kyseessä oli virtapaikka. Autossa olleet kaksi nuorta pääsivät omin avuin ulos autosta ja hakeutuivat lähitaloon lämmittelemään. Ajoneuvo on edelleen järvessä.
 Kangasalla jäihin putoaminen tapahtui jouluyönä noin 100 metriä rannasta. Autossa oli neljä ihmistä, ja he pääsivät kaikki pelastautumaan.
 Tampereen tapaus sattui kokeneelle järvellä liikkujalle tapaninpäivänä, kun Näsijärvellä retkiluistelurataa auraamassa ollut  Pekka Tyllilä  painui kotirannan läheisyydessä traktoreineen veteen. Tyllilä pääsi pelastautumaan kattoluukun kautta ja paikalle sattuneet retkiluistelijat auttoivat hänet avannosta.
 Lue enemmän:  Ratamestarin hyinen pulahdus: työkone vajosi Näsijärveen, mies pakeni ahtaasta ohjaamosta kattoluukun kautta
 Paljas jää houkuttaa ajelijoita
 Pelastuslaitos muistuttaa, että turvallisen jäällä liikkumisen edellytys on, että tuntee jään ja jäällä kulkemiseen liittyvät riskit sekä varustautuu oikein. Silmämääräinen arvio ei riitä, jää voi näyttää kantavalta, mutta esimerkiksi virtapaikoissa se on vain muutamien senttien paksuinen.
 – Jäätie vaatii alleen 40 senttiä kestävää jäätä, moottorikelkka ja mönkijäkin 15–30 senttiä, Hiltunen sanoo.
 Hiltusen mukaan jäällä ajelu on erityisesti alkutalven ilmiö.
 – Kun jäälle tulee lunta, se estää ajelun. Jostain syystä paljas jää houkuttaa.
 Hiltunen muistuttaa, että avannosta ylös tuleminen itse on aika vaikeaa. Jäänaskalit tai jotain muuta terävää pitäisi olla mukana.
 – Ihminen alkaa melko nopeasti myös kangistumaan. Kehottaisin, että siellä jäällä ei kannata vielä liikkua ajoneuvoilla lainkaan, Hiltunen sanoo.
 Lue myös:
 Kallavedelle tehdään retkiluistelijoiden jäärataa: jää petti traktorin alta ja kone upposi hyttiä myöten jäihin – kuljettaja ehti hypätä pois
 Ajankohtaista tietoa jäätilanteesta löydät vesi.fi-sivustolta

Jäät ovat nyt petollisia – Tampereen seudulla useita vaaratilanteita, joissa ajoneuvo on vajonnut veteen


Summary: Työntekijöitä edustava Paperiliitto odottaa nyt työnantaja UPM:n vastausta esitykseen. UPM puolestaan vaatii Helsingin käräjäoikeutta määräämään Paperiliittoa asettamaan lakkorajat, jotta lämmöntuotanto ja vedenkäsittely turvattaisiin mahdollisen lakon aikana.

Paperiliitto  kertoo antaneensa UPM:lle esityksen  uudesta työehtosopimuksesta.
 Paperiliiton mukaan sen ehdotus työehtosopimuksesta vastaa sisällöltään kaikkien muiden alan yritysten jo hyväksymiä työehtosopimuksia. Paperiliiton mukaan sama sopimus on sovittu 75 prosentille paperiteollisuudessa työskentelevistä jäsenistä, noin 30 yrityksen kanssa.
 Kolmesta suuresta metsäyhtiöstä Stora Enso ja Metsä Group ovat jo päässeet Paperiliiton kanssa sopimukseen tulevista työehdoista.
 Työehtokiistassa väännetään työntekijöitä edustavan Paperiliiton ja työantaja UPM:n välillä erityisesti sopimusten määrästä.
 UPM haluaisi solmia  viisi liiketoimintakohtaista sopimusta , koska nykyinen sopimusmalli ei sen mukaan palvele monialaista yritystä. Paperiliitto taas haluaisi UPM:n kanssa yhden sopimuksen samaan tapaan kuin se on tehnyt muidenkin yritysten kanssa.
 Mikäli UPM ei hyväksy Paperiliiton esitystä,  työn tekeminen UPM:n tehtailla loppuu kolmeksi viikoksi  1. tammikuuta 2022 alkaen.
 Paperiliitto syyttää työnantajaa myös laittomuuksista ja "pyrkimyksestä murtaa laillinen työtaistelu". Paperiliiton mukaan UPM on tarjonnut taloudellisia etuuksia työntekijöille, jotka jatkaisivat työskentelyä tehtailla lakon aikana.
 – Menettely on kansainvälisen ammatillista järjestäytymisvapautta koskevan oikeuden ja kotimaisen oikeuskäytännön vastaista, Paperiliitto paheksuu tiedotteessaan.
 UPM: Täysin kohtuuton sivullisia kohtaan
 UPM kertoi keskiviikkona illalla jättäneensä Helsingin käräjäoikeudelle turvaamistoimihakemuksen. Siinä vaaditaan, että käräjäoikeus määrää Paperiliiton asettamaan lakkorajat, joilla yhteiskunnan kannalta kriittisen tärkeät toiminnot UPM:n tehtailla rajataan mahdollisen lakon ulkopuolelle.
 Turvaamistoimihakemus koskee UPM:n ja sen tytäryhtiöiden voimalaitoksia ja vedenkäsittelyä Jämsänkoskella, Lappeenrannassa, Kouvolassa, Raumalla ja Valkeakoskella sekä vedenkäsittelyä Pietarsaaressa.
 – Paperiliiton päätös toimia ilman lakkorajoja on täysin kohtuuton sivullisia kohtaan. Nyt kaupungeissa joudutaan miettimään, miten esimerkiksi hoitolaitosten tai sairaaloiden lämmitys turvataan, sanoo UPM:n sidosryhmäjohtaja  Pirkko Harrela .
 UPM kertoi myös, että työehtosopimuksella, joka on Metsäteollisuuden ja Paperiliiton välinen, ei ole niin sanottua jälkivaikutusta, sillä UPM ei ole ollut sopimuksen osapuoli.
 Juttua päivitetty 29.12.2021 klo 20.00: Lisätty tieto siitä, että UPM on jättänyt Helsingin käräjäoikeudelle turvaamistoimihakemuksen.

Paperiliitto antoi UPM:lle sovintoesityksen uudesta työehtosopimuksesta


Summary: Ruokateollisuus haluaa siirtää nopeasti kasvaneita kulujaan kuluttajahintoihin. Tänä vuonna ruoan hinta on noussut Suomessa selvästi maltillisemmin kuin muualla Euroopassa.

Ruokateollisuuden kulut nousevat harvinaisen rajusti, mutta tuotteista saatava hinta matelee.
 Elintarviketeollisuuden kokoaman tilaston mukaan alan kulut nousivat marraskuussa yli kahdeksan prosenttia vuotta aiemmasta, kun taas tuotteista saatu hinta nousi vajaa kolme prosenttia.
 – Tämän vuoden tuotantopanosten hintojen nousun nopeus on ollut ennen näkemätöntä näin lyhyellä ajalla. Kulujen nousu kuin raketti on varmasti yllättänyt monet, sanoo Elintarviketeollisuusliiton (ETL) johtaja  Heli Tammivuori .
 Kustannusten ja tuottojen välinen ero on kasvanut suuremmaksi kuin vuosiin. Kulujen nousu on ollut tulojen kasvua nopeampaa koko vuoden tammikuuta lukuun ottamatta. Tilasto kattaa lähes 1 800 elintarvike-yritystä.
 K- ja S-ryhmissä myönnetään, että elintarvikevalmistajilla kulut ovat nousseet vauhdilla. Mutta siirtyvätkö nousseet kulut hintoihin kaupan hyllyssä?
 Kauppa on äärivarovainen sanomaan tulevista hinnoista oikeastaan mitään. Kilpailulainsäädäntö kieltää ankarasti "hintasignaloinnin" ja lisäksi kilpailijat käyttävät hintavihjeet säälittä omaksi hyödykseen.
 S-ryhmän päivittäistavarakaupan johtaja  Sampo Päällysaho  muotoileekin tarkasti mitä sanoo kustannusten siirtymisestä hintoihin.
 – Osa tavarantoimittajista siirtää omia hinnoittelupaineitaan sellaisenaan vähittäiskaupalle tekemiinsä tarjouksiin. Mutta osa haluaa kasvattaa omaa myyntiään ja markkinaosuuttaan, S-ryhmän Päällysaho sanoo.
 Teollisuus ja kauppa tekevät toimitussopimuksia ennenkuin sadosta on tietoa. Tänä vuonna viljasato Suomessa oli poikkeuksellisen kehno. Se lisää paineita hintaneuvotteluihin.  Esa Syväkuru / Yle
 – Syksyn ja loppuvuoden aikana tavarantoimittajien kanssa käydyissä keskusteluissa on ollut hieman keskimääräistä enemmän korotusesityksiä. Tilanne vaihtelee tuoteryhmittäin, muotoilee puolestaan Keskon päivittäistavarakaupan johtaja  Harri Hovi .
 Hinta on aina tärkeä kilpailuvaltti ruokakaupassakin, vaikka korona-aika onkin pitänyt kuluttajien ostovoiman suhteellisen hyvänä. Kuinka paljon hinta sanelee nyt valinnat ruokakaupassa?
 – Ruokatuotteissa olemme havainneet selvästi sen, että asiakkaat ostavat yhä enemmän laadukkaampia tuotevaihtoehtoja, mutta on tärkeää tarjota myös edullinen vaihtoehto, Hovi sanoo.
 – Tärkeää on, että meidän hinnat ostoskorissa ovat kilpailukykyisiä suhteessa muuhun markkinaan, Päällysaho kuvaa hinnan ja laadun tasapainoa.
 Paineita hintaneuvotteluihin
 Tähän mennessä elintarvikkeiden tuotantoketjun kustannuspaineet eivät ole päässeet Suomessa kaupan hyllyyn saakka ainakaan yhtä selvästi kuin muualla Euroopassa.
 Suomessa ruoka on noin viidenneksen kalliimpaa kuin EU-maissa keskimäärin, mutta koko tämän vuoden hinnat Suomessa ovat  nousseet EU:ta maltillisemmin . Ruoka kallistui  EU:n tilastokeskuksen  mukaan marraskuussa Suomessa 1,5 prosenttia vuotta aiemmasta. Euromaissa nousua kertyi 2,2 prosenttia.
 Ruokateollisuus on huolissaan omasta kannattavuudestaan. ETL:n toimitusjohtaja  Mikko Käkelän  mukaan kustannusten siirtymistä kuluttajalle ei voi enää välttää, vaikka kauppaketjut ovatkin hintasopimuksissa vahvoja neuvottelukumppaneita.
 – Kyllä jokainen ymmärtää, että ei tässä voida olla vain kovia neuvottelijoita, vaan täytyy varmistaa, että Suomessa on elinvoimainen ruoan arvoketju.
 Energian kallistuminen on nostanut lannoitteiden hintoja. Se heijastuu rehujen kautta myös eläintuotantoon.  Esa Syväkuru / Yle
 Esimerkiksi joidenkin vihanneksien ja kalan hintoja voidaan neuvotella viikoittain tai jopa päivittäin, mutta suurelle osalle valikoimastaan kauppaketjut neuvottelevat hinnat muutaman kerran vuodessa.
 Valikoima- ja hintajaksot määrittelevät kaupan valikoiman ja hinnat monissa tuotteissa jopa puoleksi vuodeksi.
 S-ryhmällä on luvassa tammikuun alussa valikoimajaksoissa muutoksia muun muassa makeisissa, konvehdeissa ja kosmetiikkatuotteissa. Tammi- ja helmikuun jaksonvaihdokset näkyvät liha, maitotalous, tuore leipä ja jauhot -tuoteryhmissä.
 Maataloustuottajat ja elintarviketeollisuus ovat tuskailleet tänä vuonna kaupan kanssa tehtyjä  pitkiä sopimuksia . Kuten tavallista, esimerkiksi viljatuotteiden hinnat oli lyöty lukkoon jo ennen kuin sadosta oli tietoa. Tänä vuonna sato jäi koko  2000-luvun pienimmäksi . Ruokateollisuuden raaka-aineistaan maksamat hinnat ovat nousseet, mutta silti maataloustuottajien  yrittäjätulon arvioidaan putoavan  tänä vuonna viidenneksen.
 Elintarvikemarkkinavaltuutetun johdolla koko elintarvikeketju on keskustellut voisiko sopimuskauden aikana olla mahdollisuus muuttaa hintoja, jos kustannukset muuttuvat tuntuvasti. Pitkät sopimukset tarkoittavat toisaalta myös ennustettavuutta ja ETL toivookin sopimuksiin joustavuutta.
 – Sopimukset ovat yritysten välisiä, siihen ei saa mennä sotkeutumaan. Mutta jokaisella pitää olla ymmärrys mitä tehdään kustannusten noustessa, jotta tuottaja tai teollisuus ei joudu ongelmiin, jos on sitoutunut tiettyyn valikoimajaksoon.
 Pieni sato, isot laskut
 Heikon satovuoden lisäksi elintarvikeketjua vaivaa öljyn, kaasun ja sähkön kallistuminen.
 Maakaasun harvinaisen jyrkkä hinnan nousu  heijastuu suoraan lannoitteiden hintoihin . Sillä on vaikutusta esimerkiksi viljojen hintaan. Rehuviljan kallistuminen heijastuu puolestaan lihan ja erityisesti paljon rehua kuluttavan sianlihan tuotantoon.
 Öljyn kallistuminen nostaa puolestaan pakkausmateriaalina käytetyn muovin hintaa. Polttoaineet nostavat kaiken kuljettamisen kustannuksia. Sähkön kallistuminen tuntuu puolestaan elintarvikeketjun monessa lenkissä maatilalta kauppaan saakka.
 Tuore- ja kausituotteilla hinnat voidaan sopia viikoiksi kerrallaan, mutta monissa elintarvikkeissa hinnat saatetaan lyödä lukkoon jopa puoleksi vuodeksi.  Esa Syväkuru / Yle
 Aiheesta voi keskustella 30.12. klo 22 saakka
 Lue lisää:
 Eettisesti tuotettu liha oli liian kallista ja siksi Jari Ollikkala sulkee haikein mielin sikalansa ovet: “Ei ollut muuta vaihtoehtoa kuin lopettaa”

Saako ruoan kallistuminen kohta uutta vauhtia? Kustannusten harvinaisen kova nousu kasaa hintapaineita


Summary: Kuluvan vuoden aikana valuutta on menettänyt yli puolet arvostaan suhteessa Yhdysvaltain dollariin. Tämä on ajanut valtapuolue AKP:n kannatuksen historiallisen alhaiseksi.

Istanbulin tunnetuimmalla ostoskadulla, Istiklal Caddesilla, etenkin matkailijoille markkinoitavien tuotteiden ja palvelujen hinnat ilmoitetaan yhä useammin euroissa.
 Tämä on seurausta Turkin valuutan arvon rajusta heikkenemisestä kuluvan vuoden aikana. Joulukuun puoliväliin mennessä liira oli menettänyt puolet arvostaan suhteessa dollariin.
 Liiran arvon laskun myötä hinnat ovat nousseet Turkissa rajusti, mikä on johtanut turkkilaisten ostovoiman jyrkkään laskuun ja ajanut köyhimmät taloudelliseen ahdinkoon.
 Eri puolilla maata on nähty satunnaisia protesteja.
 Presidentti  Recep Tayyip Erdogan  on syyttänyt liiran arvon romahduksesta Turkin ulkopuolisia voimia. Marraskuussa pitämässään puheessa Erdogan julisti Turkin käyvän "taloudellista vapaussotaa".
 Kansainväliset asiantuntijat ovat sen sijaan jokseenkin yksimielisiä siitä, että valuuttakriisi ja käsistä karannut inflaatio ovat ensisijaisesti seurausta presidentin sekaantumisesta Turkin keskuspankin toimintaan ja halusta pitää korkotaso alhaisena.
 Kahvipaketin hinta tuplaantui
 Istanbulin keskustassa kahvilaa pitävä turkkilaismies  Emre  pitää tilannetta hyvin vaikeana.
 – Käyttämäni kahvi on italialaista. Viime kuussa hankin yhden paketin 300 liiralla. Nyt sama paketti maksaa 600 liiraa. Kuka tietää, mikä hinta on ensi kuussa?, hän pohtii.
 Kasvavat kustannukset ovat pakottaneet yrittäjän nostamaan toistuvasti myös omia hintojaan.
 – Joudun tarkistamaan hintojani joka kuukausi, ja asiakkaat ovat tietysti tyytymättömiä. En juuri enää näe turkkilaisia kahvilassani.
 Emren mukaan paikalliset ihmiset ovat vihaisia valuuttakriisin seurauksena.
 – Kaikki odottavat vuotta 2023, hän lisää viitaten yleisvaaleihin, jotka on määrä järjestää tuolloin.
 Viime viikon maanantaina Erdogan ilmoitti uusista toimenpiteistä liiran vakauttamiseksi ja turkkilaisten säästöjen turvaamiseksi.
 Presidentin mukaan valtiovarainministeriö ja keskuspankki alkavat korvata valuutan heikkenemisestä johtuvia tappioita.
 Samaan aikaan valtion omistamien pankkien raportoitiin myyneen suuria määriä dollareita. Viikon loppuun mennessä liira oli vahvistunut tuntuvasti suhteessa dollariin kohoten marraskuiselle tasolleen.
 Sittemmin valuutan kurssi on kuitenkin kääntynyt uudelleen laskuun.
 Valtapuolue AKP:n kannatus pohjalla
 Valuuttakriisi on nakertanut vuodesta 2003 vallassa – pääministerinä tai presidenttinä – olleen Erdoganin ja hänen Oikeus ja kehitys -puolueensa (AKP) kannatusta.
 MAK-konsulttiyhtiön hiljattain tekemän kyselyn mukaan AKP:n kannatus on laskenut ensi kertaa alle 30 prosentin.
 Turkin presidentti Recep Tayyip Erdoğan kuvattuna 29. syyskuuta. AOP
 – Turkissa on alkamassa ajanjakso, jolloin maan poliittinen johto on kasvavassa määrin epätoivoinen, kommentoi STT:lle puhelimitse yhdysvaltalaisen St. Lawrencen yliopiston Lähi-idän historian professori  Howard Eissenstat.
 Koska tilanne on pitkälti ennennäkemätön, on tulevia tapahtumia hänen mukaansa hyvin hankala ennustaa.
 – Laajoja mielenosoituksia, lisääntyvää mellakointia, vallankaappausyritys... en sanoisi, että tällaiset tapahtumat ovat todennäköisiä, mutta ne ovat kaikki mahdollisia. On mahdollista, että tilanne Turkissa kehittyy täysin ennalta arvaamattomaan suuntaan.
 Eissenstat arvioi myös, että Turkin johto saattaa olla valmis yhä kovempiin otteisiin kontrollin säilyttämiseksi.
 Lisää aiheesta:
 Erdoğan opastaa kannattajiaan syyttämään Turkin talousvaikeuksista ulkomaita, arvioi Upin Alaranta
 Turkki jatkaa presidentti Erdoğanin vastustajien sieppauksia – uusimmat epäillyt sieppaukset Keniassa ja Kirgisiassa

Turkin liiran historiallinen heikkeneminen teki turkkilaisista köyhiä


Summary: Virallista testitulosta tarvitaan tartuntatautipäivärahan hakemiseen. Lisäksi sairastettu tauti ilman merkintää voi aiheuttaa ongelmia matkustaessa.

Kotona tehtäviä koronatestejä on ollut markkinoilla keväästä lähtien, mutta joulun alla niiden kysyntä ryöpsähti. Tähän saakka periaatteena on ollut, että kotitestistä saatu positiivinen tulos täytyy varmistaa terveydenhuollossa PCR-testillä. Tautitilanteen heikentyessä osassa maata osa tapauksista on jäänyt varmistamatta.
 Esimerkiksi HUS on kertonut, ettei kaikkia kotitestistä  positiivisen tuloksen saaneita kyetä testaamaan . Myös Terveyden ja hyvinvoinnin laitos on linjannut, ettei positiivista kotitestiä tarvitse varmistaa, jos perheenjäsenellä on varmistettu koronatartunta.
 Työnantajalle kotitestin tulos ei kuitenkaan välttämättä riitä.
 Merkintä sairastetusta taudista on tärkeä työmatkoilla
 Elinkeinoelämän keskusliiton asiantuntijalääkäri  Auli Rytivaara  pitää alueiden välisiä eroja testauksessa ongelmallisena.
 Hän kertoo saaneensa useita yhteydenottoja isoilta työnantajilta, jotka ovat huolissaan siitä, ettei heidän työntekijänsä saa mahdollisesta koronatartunnastaan virallista merkintää.
 Kyse ei ole epäluottamuksesta työntekijää kohtaan vaan siitä, että virallista tulosta saattaa tarvita myöhemmin.
 Rytivaara nostaa esiin paljon matkustavat työntekijät. He tarvitsevat tartunnasta merkinnän koronapassiin etenkin silloin, jos rokotussarja ei ole täysi.
 Lisäksi osa maista vaatii koronapassin rinnalla negatiivisen testituloksen. Sairastettu koronatauti voi näkyä testeissä vielä pitkän ajan päästä ja jos siitä ei ole virallista merkintää, työntekijä saattaa joutua karanteeniin.
 – Esimerkiksi Kiina toimii näin. Voi miettiä, uskaltaako työntekijää lähettää sinne, jos vaarana on, että hän jää viikoiksi karanteeniin, Rytivaara toteaa.
 Kotona tehtävä antigeenitesti ei havaitse virusta yhtä herkästi kuin terveydenhuollossa käytetyt PCR-testit.  Johanna Manu / Yle
 Tartuntatautipäivärahaa ei saa kotitestillä
 Kotitestin perusteella ei myöskään voi hakea tartuntatautipäivärahaa. Se on karanteenin tai eristyksen ajalta maksettava korvaus.
 Päiväraha maksetaan työnantajalle, mikäli tämä on maksanut työntekijälle palkkaa hänen poissaolonsa ajan. Muutoin Kela maksaa päivärahan suoraan työntekijälle.
 Tartuntatautipäivärahan suuruus vastaa työntekijän palkkaa, eikä omavastuuta ole. Korvaus on tärkeä etenkin pienille työnantajille tai tilanteissa, missä iso osa yrityksen työntekijöistä on määrätty karanteeniin.
 Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimea hyväksyi ensimmäiset kotitestit huhtikuussa 2021. Joulun alla testit myytiin monin paikoin loppuun. Heikki Haapalainen / Yle
 Kotitestien käyttö yrityksissä vielä pienimuotoista
 Vaikka kotitesteissä on puutteensa, osa yrityksistä tarjoaa testausmahdollisuutta työntekijöilleen. Esimerkiksi Elinkeinoelämän keskusliiton työntekijät saavat halutessaan tehdä kotitestin ennen tapaamisia.
 – Testauksen on oltava vapaaehtoista eli ketään ei saa pakottaa tekemään testiä, EK:n asiantuntijalääkäri Auli Rytivaara muistuttaa.
 Laajamittaiseen testaukseen harvalla työpaikalla on kuitenkaan ryhdytty.
 Pohjois-Karjalan Osuuskauppa työllistää noin 1 500 ihmistä, joista suurin osa tekee lähityötä kauppojen kassoilla ja ravintoloissa. Henkilöstöjohtaja  Mika-Jussi Monosen  mukaan työntekijät on ohjeistettu tekemään oirearvio Omaolo-sivustolla ja toimimaan sen ohjeiden mukaan. Jos viranomaiset suosittelisivat kotitestejä työntekijöille, testausta harkittaisiin uudelleen.
 Joensuun kaupungin henkilöstö- ja yhteysjohtaja Sari Lempiäinen toivoo, että työntekijä kertoisi kotitestin positiivisesta tuloksesta työnantajalle, vaikka pakkoa ei ole. Ilman tietoa mahdollisia altistumisia on mahdoton jäljittää. Heikki Haapalainen / Yle
 "Työnantajaa varten ei tarvitse testata"
 Joensuun kaupungin henkilöstö- ja yhteysjohtaja  Sari Lempiäinen  kertoo, että kotitestien tarjoaminen työntekijöille on noussut keskusteluissa esiin, mutta vakavasti sitä ei ole harkittu. Joensuun kaupungilla on noin 2 800 työntekijää ja heistä suurin osa tekee lähitöitä.
 Testien tarjoaminen kaikille olisi merkittävä kuluerä.
 – Kotitesteihin liittyy paljon avoimia kysymyksiä, kuten miten usein testi pitäisi tehdä, jotta sillä olisi merkitystä. Työntekijän ei myöskään ole pakko kertoa testin tulosta työnantajalle, Lempiäinen huomauttaa.
 Joensuun kaupungilla työntekijä voi olla pois omalla ilmoituksellaan yhdeksän päivää. Käytäntö on ollut voimassa yli viisi vuotta ja toiminut Lempiäisen mukaan hyvin. Kaupungin näkökulmasta virallinen koronatesti ei siis ole välttämätön.
 – Työantajaa varten ei tarvitse testata, mutta koronapassin, tartuntaketjujen selvittämisen ja hoidon saannin takia testi voi olla tarpeen.
 Miten kotitestin tulokseen pitäisi suhtautua? Aiheesta voi keskustella 30.12. kello 23 saakka.
 Lue lisää:
 Kotitestin positiivista tulosta ei aina tarvitse varmistaa virallisella testillä, mutta siitä voi jatkossa koitua ongelmia koronapassin kanssa
 Koronan kotitestit on myyty loppuun, vaikka Suomeen lennätetään miljoona testiä viikossa – Yle selvitti, missä "kadonneet" tuotteet ovat
 Kuka saa koronakorvausta? Korvataanko karanteeniaika yrittäjälle tai opiskelijalle? – 11 kysymystä tartuntatautipäivärahasta

Kotitestien suosio räjähti, mutta työnantajalle sen tulos ei välttämättä kelpaa – itse testattu tartunta voi aiheuttaa pulmia myös matkustaessa