Summary: Ruotsin yleisradion SVT:n tutkiva rikos- ja oikeustoimittaja Diamant Salihu kirjoitti jengiläisten näkökulmaa avaavan kirjan Tukholman Rinkebyn alueen väkivaltaisuuksista.

Tukholman pahin jengisota sai alkunsa yhden kesäpäivän tapahtumista kuusi vuotta sitten.
 19-vuotias  Izzy  johti ryöstöä Tukholman ulkopuolella Täbyssa sijaitsevaan Forex-toimistoon. Oli keskiviikko 22. heinäkuuta 2015, ja joukko nuoria miehiä sai ryöstösaaliikseen noin kaksi miljoonaa kruunua eli yli 200 000 euroa.
 Huhu onnistuneesta ryöstöstä alkoi levitä nuorten kotikulmilla Tukholman Järvan alueella sijaitsevassa Rinkebyssä. Samaan kaveriporukkaan kuulunut 16-vuotias  Maslah  sai tietää tapahtuneesta.
 Maslah oli ollut suunnittelemassa ryöstöä, mutta hänet jätettiin lopulta sen toteuttamisesta ulkopuolelle. Hän olisi halunnut rahoista suuremman osuuden itselleen, mutta Izzy ei suostunut siihen. Maslah loukkaantui syvästi ja päätti kostaa.
 Pian Izzy ammuttiin kuoliaaksi. Päivää myöhemmin sama kohtalo odotti Maslahia.
 Kukaan osapuolista ei uskaltanut puhua viranomaisille tai todistaa epäiltyjä vastaan. Eivät edes kuolleiden poikien vanhemmat. Siksi murhatutkimukset lopetettiin, eikä ketään tuomittu henkirikoksista.
 Izzyn ja Maslahin lähipiirien ympärille muodostui kaksi Rinkebyn vaarallisinta jengiä: Shottaz ja Dödspatrullen. Kahden entisen kaveruksen kuolemista alkoi väkivallan kierre, joka on vaatinut useiden nuorten miesten hengen. Nyt entiset parhaat kaverit ampuvat toisiaan hengiltä koston vuoksi.
 Kun poliisi kysyi Shottaz-jengiin yhdistetyltä rap-artisti  Jaffar Byniltä  kuulustelussa, miten kauan väkivalta jengien välillä jatkuu, hän vastasi: Kunnes kaikki kuolevat.
 Bynin kommentista sai nimensä Ruotsin yleisradion SVT:n journalistin  Diamant Salihun  kirja  Tills alla dör,  joka pyrkii lisäämään ymmärrystä siitä, mistä Tukholman jengikonfliktissa on kysymys.
 Tässä jutussa Salihu kertoo, mikä Ruotsissa ajaa nuoria liittymään jengeihin ja antaa neuvon suomalaisille vastaavan tilanteen estämiseksi.
 Shottaz ja Dödspatrullen ovat sodassa
 38-vuotias Diamant Salihu on perehtynyt kahden Rinkebyn väkivaltaisimman jengin, Shottazin ja Dödspatrullenin, väliseen konfliktiin. Osapuolet itse kutsuvat konfliktia sodaksi. Alueella on myös useita muita jengejä, joiden välillä on tapahtunut henkirikoksia.
 Ammuskelut ovat Ruotsissa jo arkipäivää. Uutistoimisto TT:n mukaan Tukholmassa oli sattunut tänä vuonna lokakuun puoliväliin mennessä 109 ampumista, joista 20 johti kuolemaan.
 Salihu on seurannut Tukholman luoteisosassa sijaitsevan Järvan alueen väkivaltaisuuksia alusta saakka, ensin työskennellessään Expressenissä ja sen jälkeen SVT:ssä. Järvan alueeseen kuuluvat levottomuuksistaan tutut kaupunginosat Rinkeby, Tensta, Akalla, Husby ja osittain Kista.
 Viime huhtikuussa julkaistu kirja kuvaa ongelmien taustoja monesta eri näkökulmasta. Salihu on haastatellut väkivaltaan ja rikoksiin osallistuneita nuoria, heidän perheitään, poliisia, koulujen työntekijöitä, sosiaalityöntekijöitä, alueen imaamia, rap-artisteja ja monia muita, joita tilanne koskettaa.
 Hän käynyt läpi lukuisia oikeuden asiakirjoja, kuunnellut ruotsalaisten jengeihin liittyvien räppäreiden musiikkia sekä seurannut heitä Instagramissa ja Youtubessa.
 Salihu on viettänyt aikaa Rinkebyssä ja jutellut ihmisten kanssa myös hyvistä asioista. Näin hän on onnistunut voittamaan alueen asukkaiden luottamuksen.
 – Uskon, että moni on halunnut kertoa minulle tarinansa, jotta ihmiset ymmärtäisivät paremmin tilannetta. He haluavat, että elämä alueella muuttuisi paremmaksi, Salihu sanoo Ylelle.
 Vuodesta 2018 alkaen noin 90 000 asukkaan Järvan alueella on ollut 17 kuolemaan johtanutta ampumista, joista vain yhdestä on annettu tekijälle tuomio.
 – Ruotsissa poliisi on arvioinut, että jos Izzyn ja Maslahin ampumiset olisi selvitetty, olisi jengien välinen konflikti voitu mahdollisesti välttää, Salihu kertoo.
 Rikosten selvittämistä vaikeuttaa se, että ne ovat muuttuneet ammattimaisiksi. Rikokset ovat suunnitelmallisia, ja ne toteutetaan naamioituneena jälkiä jättämättä.
 Mahdolliset todistajat eivät uskalla puhua poliisille, koska he pelkäävät jengien kostoa.
 – Alueella asuvat ajattelevat, ettei heidän kannata riskeerata omaa tai lastensa turvallisuutta puhumalla poliisille, koska poliisi ei pysty selvittämään rikoksia, Salihu kertoo.
 Kirjeenvaihtajalta: Maahanmuuttajavanhemmat menettivät lapsensa jengiväkivallassa Ruotsissa, ja nyt he pelkäävät lisäkostoa: “Miksi poliisi ei suojele meitä?”
 Lähipalvelujen karsiminen aiheutti kaaoksen
 Kirjasta saa kuvan vahvasti eriytyneestä Tukholmasta.
 Matala koulutus, työttömyys, vähävaraisuus, maahanmuuttajatausta, huono kielitaito ja sitä kautta osattomuus yhteiskunnassa ovat kasautuneet tietyille alueille, kuten Järvan lähiöihin. Ruotsin poliisi on määritellyt 60 aluetta erityisen ongelmallisiksi.
 Salihun mukaan ongelmat ovat kehittyneet näillä alueilla pitkään. Niistä on lopetettu vuosien saatossa monia lähipalveluja, mikä on lisännyt alueiden asukkaiden eristäytymistä yhteiskunnasta.
 – Yksi haastattelemani pitkään Rinkebyssä asunut mies kertoi, että kun yhteiskunnan palvelut lopetettiin, tilalle tuli kaaos.
 Salihun mukaan maahanmuuttajataustaisten ruotsalaisten voi tällaisilla alueilla olla haastattavaa oppia kunnolla ruotsia, koska suuri osa asukkaista puhuu äidinkielenään jotain muuta kieltä. Ilman kunnon kielitaitoa on vaikeaa työllistyä tai menestyä koulussa.
 Esimerkiksi Rinkebyssä monella jengiin liittyneellä nuorella on ollut haasteita koulussa. He eivät ole saaneet peruskoulusta päättötodistusta, eivätkä päässeet opiskelemaan. Heillä on diagnooseja tai mielenterveyden ongelmia, joihin he eivät ole saaneet tai halunneet hoitoa.
 Salihun haastattelemat ihmiset kertovat, etteivät he tahdo pyytää apua viranomaisilta. Yksi syy tähän on syvä epäluottamus viranomaisia kohtaan ja pelko heidän kääntymisestä avuntarvitsijaa vastaan. Yksi ei-toivottu seuraus voisi olla lasten huoltajuuden menettäminen.
 Tietokirjailijan mukaan ongelmia on pyritty ratkomaan yhteisöjen sisällä ilman viranomaisten puuttumista. Äidit partioivat kaduilla iltaisin puuttuakseen nuorten rikolliseen toimintaan ja estääkseen väkivaltaisuuksia. Yhteisöissä on maksettu myös niin sanottuja verirahoja.
 – Monet rikoksia tekevien nuorten vanhemmat ovat tulleet Ruotsiin yhteiskunnista, joissa yhteisöt auttavat jäseniään. Ruotsi on individualistinen maa. Täällä ei saa samanlaista tukea kuin, mihin he ovat tottuneet, Salihu toteaa.
 Gangsteri-identiteetti luo yhteenkuuluvuutta
 Salihun mukaan monet jengeihin kuuluvista nuorista ovat syntyneet Ruotsissa, kasvaneet samalla alueella, pelanneet yhdessä jalkapalloa ja istuneet vierekkäin samalla luokalla koulussa.
 Monet heistä ovat maahanmuuttajataustaisia ruotsalaisia. Osa Salihun haastattelemista jengeihin kuuluvista henkilöistä kertoo, että he eivät samaistu vanhempiensa perinteisiin eivätkä ruotsalaiseen yhteiskuntaan.
 He elävät kahden kulttuurin välissä, ulkopuolisina kummastakin kulttuurista.
 – Ratkaisuksi he ovat kehittäneet gansteri-identiteetin. Samankaltaisista taustoista tulevien nuorten jengi saa heidät tuntemaan itsensä hyväksytyiksi sellaisina kuin he ovat. Jengissä he voivat tuntea kuuluvansa yhteisöön, Salihu arvioi.
 Rikosten tekeminen tai jengiin kuuluminen on kuitenkin vain harvojen ihmisten valinta. Suurin osa Järvan alueen asukkaista elää tavallista elämää, vaikka mediassa esimerkiksi Rinkeby mainitaan lähinnä negatiivisten asioiden yhteydessä.
 Huono maine voi osaltaan lisätä alueiden eriytymistä eli segregaatiota. Salihun haastattelemat jengien ulkopuoliset ihmiset tahtovat, että elämä Rinkebyssä muuttuisi turvallisemmaksi. Kysymys on heidän kotikulmistaan, joilla moni on asunut pitkään.
 Kirjakustantamo Johnny Kniga julkaisee Diamant Salihun kirjan Tills alla dör suomeksi ensi vuonna, Mondial
 Jengit hyödyntävät alaikäisiä
 Halu saada nopeasti paljon rahaa voi olla yksi motiivi liittyä rikolliseen jengiin. Salihu kertoo kirjassaan nuorista huumekauppiaista, jotka kuskaavat laittomia aineita eri puolille kaupunkia kuin ruokalähetit.
 Huumeita ei myydä vain omilla kulmilla, vaan ostajia riittää esimerkiksi Tukholman keskustan yökerhoissa. Huumeita ostavat myös menestyneet ja tunnetut henkilöt.
 Jengitilanteen kehitys on osaltaan huumeiden ostajien vastuulla. Ostamalla esimerkiksi kokaiinia juhlakäyttöön tukee samalla jengien rikollisuutta. Huumekauppiaan osaksi jää elämä väkivallan ja kiinnijäämisen uhan alla. Moni jengiläinen pukee ylleen luotiliivit, koska vastapuoli voi iskeä milloin vain.
 Erityisen huolestunut Salihu on alaikäisten houkuttelemisesta mukaan rikoksiin. Jengeissä on mukana jopa 13-vuotiaita lapsia, joilla vanhemmat jengiläiset teettävät rikoksia. Ruotsissa alaikäiset saavat rikoksista lievemmän tuomion kuin täysi-ikäiset, kuten Suomessakin.
 Salihun mukaan Ruotsissa maksimirangaistus henkirikoksesta on alaikäiselle neljä vuotta ehdotonta vankeutta, kun Tanskassa vastaavista teoista voi saada 16 vuotta vankeutta.
 – Ruotsissa on useita esimerkkejä siitä, että alaikäinen on tunnustanut vanhemman miehen tekemän murhan.
 Musiikki tekee ongelmat näkyviksi
 Salihun kirjassa käsitellään myös rap-artistien yhteyksiä rikollisiin jengeihin. Ruotsissa monilla tämän hetken huippuartisteilla on kontakteja alamaailmaan, kuten Shottaziin ja Dödspatrulleniin.
 Rap-musiikin ja rikollisuuden yhteydestä on puhuttu mediassa paljon tänä syksynä 19-vuotiaan ruotsalaisen rap-artistin  Einárin  murhan vuoksi.
 Lue lisää:   Einár räppäsi lähiöistä ja kertoi avoimesti hankalasta taustastaan – 19-vuotias "ihmelapsi" surmattiin useilla laukauksilla
 Poliisin mukaan lokakuussa tapahtunut henkirikos liittyy Tukholman rikollisjengien väliseen taisteluun. Henkirikosta tutkitaan edelleen.
 – Artistina Einár liikkui eri jengien johtajien kanssa. Ennen murhaa hän julkaisi kuvia jengiläisten seurassa, joilla on paljon vihollisia, Salihu kertoo.
 Rikollisverkosto Vårbyyn sekä Shottaz-jengiin liitetty rap-artisti  Yasin Byn  on tuomittu osallistumisesta Einárin sieppaukseen ja törkeään ryöstöön keväällä 2020. Ruotsissa suosituimpiin artisteihin kuuluva parikymppinen Yasin on kotoisin Rinkebystä. Moni Yasinin kaveri on kuollut alueen jengien välisissä väkivaltaisuuksissa.
 Yasin nousi vuonna 2020 Ruotsin singelistan ykköseksi useilla kappaleillaan. Spotifyssa hänen kappaleitaan on kuunneltu yli 50 miljoonaa kertaa. Niissä kerrotaan muun muassa väkivallasta ja huumekaupasta.
 – Musiikki ei kuitenkaan ole se todellinen ongelma, vaan se tekee ongelmat näkyviksi, Salihu toteaa.
 Salihun mukaan rikoksista kertovat rap-kappaleet, musiikkivideot ja somepäivitykset voidaan käsittää myös jengien imagon rakentamisena. Musiikissa ja sosiaalisessa mediassa osoitetaan jengin suuruutta ja vaarallisuutta.
 Nykypäivää on myös ilmiö, jossa vakavia rikoksia kuvataan videolle ja jaetaan sosiaalisessa mediassa. Esimerkiksi Einárin kidnappauksesta ja nöyryyttämisestä levitettiin kuvia ja videoita nettiin.
 Tavoitteena on saada mahdollisimman paljon klikkauksia ja sitä kautta julkisuutta.
 – Rikolliset tahtovat, että heidät tunnistetaan ja heitä pelätään, Salihu kertoo.
 Salihu Suomen jengeistä: Tilanne voi radikalisoitua äkkiä
 Suomessa joidenkin gangstaräppäreiden ja rikollisuuden yhteydet ovat tulleet esiin tänä syksynä.
 Poliisi tutkii helsinkiläiseen yökerhoon suunniteltua väkivaltaista iskua, joka olisi kohdistunut siellä esiintyviin räppäreihin. Kyseiset muusikot ovat nousseet Suomessa suureen suosioon musiikkipalvelu Spotifyssä julkaisemillaan kappaleilla.
 Poliisi sai tiedon suunnitellusta iskusta sosiaalisen median kautta, jossa toiset gangstaräppärit lietsoivat konfliktia. Keikka peruttiin poliisin pyynnöstä ennen kuin mitään vakavaa ehti tapahtua.
 Lue lisää:   Katujengiläiset suunnittelivat väkivaltaa Helsingin Kaivohuoneella – poliisi otti 10 kiinni, kaksi vangittu
 Helsingin poliisilaitoksen rikostutkintayksikön johtajan  Markku Heinikarin  mukaan pääkaupunkiseudulla on noin kymmenen katujengiä, jotka koostuvat parikymppisistä, pääosin maahanmuuttajataustaisista suomalaisista miehistä. Poliisin mukaan myös edellä mainittu tapaus liittyy kyseisiin jengeihin.
 Lisäksi poliisi on kertonut tänä syksynä uudesta rikollisryhmästä  Mantaqasta.  Shottazin ja Dödspatrullenin tavoin kysymys on samassa lähiössä kasvaneista nuorista, jotka ovat olleet kavereita jo lapsuudesta saakka.
 – Kuulostaa varhaisilta varoitusmerkeiltä, jollaisia Ruotsissa oli useita vuosia sitten. Tilanne Ruotsissa paheni nopeasti ensimmäisten ampumisten jälkeen. On todella tärkeää ymmärtää, että tilanne voi radikalisoitua äkkiä, Salihu muistuttaa.
 Hänellä ei ole tarkkaa tietoa Ruotsin jengien yhteyksistä Suomeen, mutta sosiaalisessa mediassa etenkin ganstaräppiä tekevillä jengeihin liittyvillä henkilöillä on seuraajia eri puolilta maailmaa, myös Suomesta.
 Salihun mukaan kukaan Ruotsissa ei usko jengien väkivaltaan olevan nopeita ratkaisuja. Tilanne on kehittynyt vuosikymmenten ajan, joten muutos parempaan voi viedä yhtä kauan.
 Tietokirjailijan mielestä heikossa asemassa olevia täytyy auttaa varhaisessa vaiheessa, jotta uudet sukupolvet eivät syrjäydy. Heitä, jotka ovat jo mukana rikollisessa maailmassa, tulee tukea sen jättämisessä.
 – Jengiytymisen estäminen vaatii yhteistyötä yhteiskunnan kaikilta tahoilta: poliisilta, kouluilta, sosiaalityöntekijöiltä, vanhemmilta ja alueen yrityksiltä. Suomessa kannattaa ryhtyä toimiin välittömästi, neuvoo Salihu.
 Diamant Salihun teos Tills alla dör ilmestyy suomennettuna ensi vuonna. Salihu on toimittanut aiheesta SVT:lle myös dokumentin  Våra barn dör.
 Lisää aiheesta:
 Kirjeenvaihtajalta: Maahanmuuttajavanhemmat menettivät lapsensa jengiväkivallassa Ruotsissa, ja nyt he pelkäävät lisäkostoa:
“Miksi poliisi ei suojele meitä?”
 Nuoren räppärin surma puhuttaa Ruotsissa, jossa jengiväkivaltaa ei ole saatu kuriin
 Ampumiset lisääntyvät Tukholmassa, ja poliisin mukaan käynnissä on rikollisjärjestöjen valtataistelu: "Jengit ovat sekasortoisessa tilassa"
 Räppäri Hassan Maikal on nähnyt, miten syrjäytyneet nuoret ajautuvat lähiöissä jengien vietäviksi: "Ainoa yhteisö, joka tukee ja ymmärtää"
 Parikymppisten miesten katujengien toiminta kovenee pääkaupunkiseudulla – Poliisi: Useita ampumistapauksia, joista vaaraa myös sivullisille
 Rikollisesta elämästä kertova suomiräp kerää miljoonia katselukertoja Youtubessa – ja se kertoo muutoksesta Suomessa

Näin sai alkunsa Tukholman pahin jengisota – toimittaja selvitti verisen konfliktin taustat ja toteaa Suomen kehityksessä näkyvän varoitusmerkkejä


Summary: Lapin Rajavartioston apulaiskomentaja Janne Kurvinen ei pidä todennäköisenä, että nyt Lähi-idästä liikkeelle lähteneet siirtolaiset tulisivat suuremmissa määrin Suomeen vuosien 2015–2016 tavoin.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Lapin rajavartioston apulaiskomentaja  Janne Kurvinen  pitää epätodennäköisenä, että Lähi-idästä liikkeelle lähteneet siirtolaiset tulisivat Euroopan sisärajoilta vuosien 2015-2016 laajuudessa Lappiin. Tuolloin Suomeen tuli Tornion kautta yli 30 000 turvapaikanhakijaa.
 – Sen jälkeen kun 2015 ja 2016 oli tämä ilmiö, sen jälkeen on tapahtunut aika paljon Euroopan sisällä.
 Saksalaislehti  Die Welt kertoi aiemmin , että Valko-Venäjän ja Puolan rajalla olevien pakolaisten pääkohdemaat EU:ssa olisivat Suomi ja Saksa.
 Yle vieraili siirtolaiskriisin polttopisteessä Valko-Venäjän ja Puolan rajan leirillä – kumpikaan ei halua tulijoiden jäävän maahansa
 Ulkorajoilla tilanne on toinen. Vuosina 2015–2016 EU:n ulkorajalta Venäjältä tuli Raja-Joosepin ja Sallan kautta parisen tuhatta turvapaikanhakijaa.
 – Mitä tulee ulkorajoille ja mitä ollaan nähty, niin kaikkihan on mahdollista. En pitäisi sitäkään vielä hirveän todennäköisenä, että sitä kautta tulisi Lähi-idän siirtolaisia, arvioi Janne Kurvinen.
 Turkish Airlines aloittaa piakkoin suorat lennot Istanbulista Rovaniemelle. Tämä on huomioitu jo rajavartiolaitoksessa.
 – Kun lentoreitti suuntautuu yhdeltä potentiaalisesta luvattoman maahantulon kohdealueelta, niin aina se otetaan seurantaan. Meillä tehdään riskianalyysejä ja siihen kohdistetaan sitten ehkä valvontaa eri lailla, toteaa Janne Kurvinen.
 Kynnys valvonnan palauttamiseen on alempi
 Vuosien 2015 ja 2016 aikana sekä heti sen jälkeen, useat EU-jäsenvaltiot palauttivat tilapäisesti käyttöön sisärajoillensa valvontaa ja tarkastuksia EU komission poikkeusluvalla.
 Esimerkiksi Itävalta, Saksa, Belgia, Ruotsi ja Tanska palauttivat sisärajavalvonnan 2016 ja jatkoivat sitä pitkään. Tämä hillitsi siirtolaisten liikehdintää EU:n sisällä, mukaan lukien Suomeen sisärajojen kautta saapuvien osalta.
 Janne Kurvisen mukaan ehkä oleellisin muutos EU:ssa 2015–2016 jälkeen on se, että Schengen-alueen jäsenvaltioiden herkkyys palauttaa rajavalvonta väliaikaisesti sisärajoille on aikaisempaa suurempi.
 Valvonnan palautusten perusteena on ollut esimerkiksi Tanskassa äkillisesti muuttunut turvallisuustilanne, kuten turvapaikkahakijatilanne 2016 tai vuoden 2019 terroriuhka.
 – Aina kun muualla EU:ssa palautetaan rajavalvontaa sisärajoille väliaikaisesti, se vaikuttaa myös koko EU:n sisällä siirtolaisten liikkumiseen. Tämä puolestaan heijastuu sisärajojen kautta Suomeen saapuvien siirtolaisten ja turvapaikan hakijoiden määrään, koska pääreitit sisärajojen kautta Suomeen kulkevat muiden, eteläisten Schengen-alueen jäsenvaltioiden kautta.
 Lue lisää:   Euroopan pakolaiskriisistä on jo kuusi vuotta, mutta EU:n turvapaikkapolitiikassa on edennyt vain yksi toimi – sekään ei ole tuonut toivottua tulosta

Lapin rajan apulaiskomentaja Janne Kurvinen: Vuosien 2015–2016 kaltainen pakolaisvirta Lappiin "ei hirveän todennäköinen"


Summary: Imatran viisumijupakan käsittely on alkanut Etelä-Karjalan käräjäoikeudessa.

Imatran entinen valtuutettu ja valtuuston 2. varapuheenjohtaja  Erkki Saarimäki  (sin.) on saanut syytteen virkavelvollisuuden rikkomisesta ja toissijaisesti tuottamuksellisesta virkavelvollisuuden rikkomisesta.
 Imatran valtuuston entinen puheenjohtaja ja SDP:n 1. varapuheenjohtaja, kansanedustaja  Niina Malm  on puolestaan syytteessä tuottamuksellisesta virkavelvollisuuden rikkomisesta. Malm on myös kansanedustaja ja SDP:n varapuheenjohtaja.
 Syyttäjä vaatii Saarimäelle rangaistukseksi 30–50 päiväsakkoa ja Malmille 20–30 päiväsakkoa.
 Asian käsittely alkoi tiistaiaamuna Etelä-Karjalan käräjäoikeudessa. Sekä Malm että Saarimäki saapuivat oikeuteen paikan päälle.
 Viisumilasku kaupungille
 Viisumijupakassa  on kyse Erkki Saarimäen Venäjän-viisumista. Viisumista tuli keväällä 2021 Imatran kaupungille 419,99 euron lasku, jonka Niina Malm kaupunginvaltuuston silloisena puheenjohtajana hyväksyi.
 Viisumin maksaminen nousi esille kaupungin tavanomaisessa  sisäisessä tarkastuksessa . Kaupunki totesi, ettei viisumia olisi pitänyt maksaa kaupungin kassasta; kaikki edustusmatkat Venäjälle olivat koronapandemian vuoksi jäissä eikä Saarimäki ollut ehdolla seuraavissa kuntavaaleissa.
 Asia johti kaupunginhallituksen tekemään  tutkintapyyntöön  ja edelleen  syyteharkintaan .
 Mitä Malm ja Saarimäki vastasivat?
 Erkki Saarimäen edustus vaati oikeudessa Saarimäen syytteiden hylkäämistä kokonaisuudessaan.
 Saarimäen edustaja  Risto Kurki-Suonio  totesi oikeudessa, että viisumiasiassa on toimittu avoimesti, kaupungin ohjeistusten ja vakiintuneen käytännön mukaisesti. Kyse on ollut kaupungin tekemästä hankinnasta.
 Myös Niina Malm vaati edustajansa välityksellä syytteen hylkäämistä. Malm oli hyväksynyt laskun sen tiedon valossa, että kaupunki voi hankkia tietyille luottamushenkilöille viisumeja. Oikeudessa nousi esille myös se, ettei virkavelvollisuudelle ole määritelty laissa yksityiskohtaisia rajoja, joita olisi tässä tapauksessa rikottu.
 Imatran kaupungin edustaja totesi oikeudessa, että oikeussalissa istutaan nyt, koska kunnan rahoja voidaan käyttää vain kunnan toimintaan.
 Lue myös:   Viisumijupakasta syytteet saaneet poliitikot Niina Malm ja Erkki Saarimäki kiistävät syyllistyneensä rikokseen – katsovat toimineensa ohjeiden mukaan
 Poikkeuksellinen tapaus
 Julkisoikeuden professorin  Tomi Voutilaisen  mukaan on harvinaista, että tämäntyyppinen asia etenee oikeuteen asti.
 – On poikkeuksellista, että luottamushenkilöitä kohtaan yleensäkään nostetaan syytteitä ja tällaisissa asioissa vielä vähemmän, Voutilainen sanoo.
 Hänen mukaansa esimerkiksi perusteettomasti hyväksytyt laskut hoidetaan tavallisesti takaisinperinnällä niin, etteivät ne päädy oikeuteen.
 Lue myös:   SDP:n varapuheenjohtaja joutuu oikeuteen – hyväksyi satojen eurojen viisumilaskun, jolle kaupungin mielestä ei ole perusteita

Syyttäjä vaatii kansanedustaja Niina Malmille ja entiselle valtuutetulle Erkki Saarimäelle sakkoja – viisumijupakka käsittelyssä käräjillä


Summary: Lähes 65 prosenttia yläkouluun menevistä pojista on ottanut ensimmäisen rokotusvuoden aikana HPV-rokotteen. Eniten rokotettuja on Pohjois-Savossa ja Ahvenanmaalla, vähiten pohjalaismaakunnissa.

Keski-Pohjanmaan sosiaali- ja terveyspalvelukuntayhtymä, Soite

Pohjalaispojat eivät ole innostuneet HPV eli papillooma-rokotteesta, joka laajeni poikien maksuttomaan rokotusohjelmaan syksyllä 2020.
 THL:n mukaan rokote estää noin 90 prosenttia kohdunkaulan syövästä ja jopa 95 prosenttia kahden yleisimmän HPV-tyypin aiheuttamista kohdunkaulan syövän esiasteista. Rokote suojaa myös esimerkiksi peniksen, peräaukon sekä pään ja kaulanalueen syöviltä.
 Keski-Pohjanmaalla vuonna 2008 syntyneistä pojista on rokotetu 53,5 prosenttia ja 2009 syntyneistä 56,4 prosenttia.
 Luvut jäävät kauas maan kärjestä. Varsinais-Suomessa ja Ahvenanmaalla molempien ikäluokkien rokotuskattavuus on noin 75 prosenttia. Myös Pohjois- ja Itä-Savossa rokotuskattavuus on maan korkeimpia sekä pojilla että tytöillä.
 Kunnista Kuopio, Siilinjärvi, Lieksa, Hanko ja Kauniainen yltävät tyttöjen osalta jopa yli 85 prosentin rokotuskattavuuteen.
 Poikien HPV-rokotuksissa yksittäisistä kunnista yli 80 prosenttiin ovat päässeet Lieto, Paimio Siilinjärvi, Lieksa ja Kauniainen.
 "Täällä ensin tuumataan"
 Keski-Pohjanmaan sosiaali- ja terveyspalvelujen järjestäjän Soiten kouluterveydenhoitajien vastaava, osastonhoitaja  Anu Vähärautio  ei ole yllättynyt Keski-Pohjanmaan poikien tuloksesta, koska pojilla HPV-rokote on vielä uusi asia.
 Tyttöjen rokottaminen alkoi jo vuonna 2013.
 – Täällä ensin tuumataan ja vasta sitten ruvetaan ottamaan rokotteita. Myös tyttöjen kohdalla oli ensin rauhallista, kun rokote tuli, mutta nyt määrä on jo noussut, hän selittää Keski-Pohjanmaan maan häntäpään rokotekattavuutta.
 Pohjalaismaakunnat eivät kuitenkaan yllä lähelle kärkeä tyttöjenkään rokotuskattavuudessa. Keski-Pohjanmaalla, Pohjanmaalla ja Etelä-Pohjanmaalla 2008 syntyneiden rokotekattavuus on noin 70 prosentin luokkaa ja 2009 syntyneiden noin 66 prosenttia.
 Vaasan aluella rokotuskattavuus on kuitenkin parantunut, sillä ennen vuotta 2004 syntyneillä tytöillä se jäi vielä alle 60 prosentin.
 Ahvenanmaalla 2008 syntyneiden tyttöjen rokotekattavuus on 85,7 prosenttia. Aivan kintereillä ovat Pohjois-Savo ja Pohjois-Karjala, Etelä-Savo ja Kanta-Häme.
 Vuotta nuoremmassa tyttöjen ikäluokassa yli 80 prosentin rokotuskattavuuteen yltää vain Pohjois-Savo.
 "Tärkeä yhtä lailla myös pojille"
 THL:n asiantuntijalääkäri  Anna Scherleitner  on tyytyväinen tyttöjen valtakunnalliseen rokotekattavuuteen, koska se on korona-ajasta huolimatta nousut parin vuoden takaisesta. Nyt tytöistä enää vähemmistö jättää rokotuksen ottamatta.
 Myös valtakunnallinen poikien yli 65 prosenttia on hänen mielestään ensimmäisen rokotevuoden tulokseksi hyvä.
 – Perheet ovat ymmärtäneet, että HPV-rokotus on tärkeä yhtä lailla myös pojille.
 Valtakunnallisen tuloksen alle jäävillä sairaanhoitopiireillä, esimerkiksi pohjalaismaakunnilla, olisi kattavuuksissaScherleitnerin mielestä parannettavaa.
 – Pohjanmaalla on paikoitellen uskonnollisuuden vaikutusta taustalla. Koska HPV-tartunta saadaan useimmiten seksuaalisessa kontaktissa, jotkut saattavat uskonnollisuuteen vedoten vastustaa rokotetta siitä huolimatta, että 80 prosenttia ihmisistä saa vakavalle taudille altistavan HPV-tartunnan elämänsä aikana, hän toteaa.
 Scherleitnermyös muistuttaa, että että kondomin käyttö ei suojaa täysin HPV-infektiolta, koska virus voi tarttua myös käsien välityksellä ihokontaktissa ja ilman yhdyntääkin.
 "Tiedon puute, rokotevastaisuus ja ryhmäpaine"
 Anna Scherleitner arvelee, että ryhmäpaineella ja kaverien vaikutuksella on suuri merkitys siihen, ottaako nuori rokotteen vai ei. Myös vanhempien mielipiteellä on iso merkitys.
 – Rokotuskattavuudessa näkyy myös rokotuksia epäröivien ja vastustavien vaikutus esimerkiksi sosiaalisessa mediassa.
 Osastohoitaja Anu Vähärautio uskoo, että keskipohjalaispoikien vähäisempään rokotusintoon ei ole syynä tiedon puute. Koteihin on lähetetty syksyllä 2020 THL:n tietopaketti, ja kouluissa on informoitu asiasta.
 Asiantuntijalääkäri Anna Scherleitner kuitenkin pelkää pahoin, että kaikesta tiedottamisesta huolimatta osa maamme perheistä luulee, että HPV-rokote suojaa lähinnä kohdunkaulan syövältä.
 – Ajatellaan, etteivät pojat sitä tarvitse, vaikka HPV-infektio voi olla tärkeä osasyy myös esimerkiksi peniksen ja peräaukon syöpien synnylle. Osa perheistä saattaa myös ajatella, että aiemminkin on selvitty ilman HPV-rokotetta.
 Hän muistuttaa, että naisilla HPV-viruksen aiheuttama syöpä voidaan löytää helpommin PAPA-seulontojen avulla. HPV-viruksen aiheuttamien muiden elimistön osien syöville ei ole samanlaista seulontajärjestelmää.
 PAPA-seulonnat eivät aikuisuudessa kuitenkaan korvaa HPV-rokotetta.
 Yksittänen testi löytää papilloomaviruksen aiheuttamista esiasteita vain noin puolet. Tulosta voidaan parantaa ottamalla samassa yhteydessä hpv-testi.
 – Jos syöpä tai sen esiaste löydetään, edessä voi olla raskaitakin hoitoja, jotka voivat vaikuttaa negatiivisesti hedelmällisyyteen eli syövän syntymisen estävä HPV-rokote suojaa siis tavallaan myös hedelmällisyyttä, Scherleitner kertoo.
 THL painottaa, että Suomessa annettava kahden rokotteen sarjan antama suoja on todennäköisesti useita kymmeniä vuosia tai jopa elinikäinen.
 5.–9.-luokkalaiset pojat ovat oikeutettuja HPV-rokotuksiin. Syksystä 2022 lähtien niitä tarjotaan sekä tytöille että pojille yleensä viidennellä ja kuudennella luokalla.
 – Juna ei ole vielä mennyt. Jos ei ole ottanut 5.–6. luokalla, tarjotaan rokotusohjelmaan kuuluville mahdollisuus vielä yläkoulun puolella, kertoo Anu Vähärautio.
 Aiheesta lisää:
 Pohjalaiset ottaneet poikien HPV-rokotukset vaihtelevasti vastaan – ennakkoluulot, koronatilanne ja joskus unohduksetkin jarruttaneet rokottamista
 Poikien hpv-rokotukset käynnistyvät Vaasassa
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun keskiviikkoon 17.11. kello 23:een saakka.

Pojat ottaneet HPV-rokotteita eniten Varsinais-Suomessa, vähiten pohjalaisalueilla – THL: ryhmäpaine, virheellinen tieto ja uskonto mahdollisia syitä


Summary: Toimitusjohtajan mukaan yhtiö on kasvattanut markkinaosuuttaan kaikilla markkinoilla ja voittanut ennätysmäärän uusia asiakkaita. Musti ja Mirri -myymälöitä on nyt yli 300.

Lemmikkieläintarvikeyhtiö Musti Groupin oikaistu liikevoitto ennen aineettomien hyödykkeiden poistoja ja arvonalentumisia kohosi heinä-syyskuussa 11,2 miljoonaan euroon vuoden takaisesta 10,1 miljoonasta eurosta.
 – Olen iloinen koko Musti-tiimin puolesta voidessani kertoa, että viimeisin vuosineljännes oli vahvin konsernin historiassa, kertoo toimitusjohtaja  David Rönnberg  tiedotteessa.
 Hänen mukaansa yhtiö on kasvattanut markkinaosuuttaan kaikilla markkinoilla ja voittanut ennätysmäärän uusia asiakkaita.
 Musti Groupin liikevaihto kohosi 19 prosenttia 91,5 miljoonaan euroon. Myymälöiden määrä kasvoi 312:een 293:sta.
 Musti ja Mirri -myymälöitä toimii Suomen lisäksi Ruotsissa ja Norjassa.
 – Odotan tilikautta 2022 luottavaisena, sillä markkinoiden signaalit ovat myönteisiä ja organisaatiomme on täynnä positiivista energiaa, Rönnberg sanoo.
 Lue myös:
 Koronavuosi siivitti Musti Groupin hurjaan kasvuun – koirien suosion lisääntyminen näkyy tuloksessa

Musti Groupin kolmas vuosineljännes oli yhtiön historian vahvin


Summary: UPI:n tutkijan Charly Salonius-Pasternakin mukaan tulevaisuudessa tapaaminen saatetaan nähdä ensimmäisenä kokouksena, jossa USA:n ja Kiinan johtajat kohtasivat tasavertaisina.

Ulkopoliittisen instituutin johtavan tutkijan  Charly Salonius-Pasternakin  mukaan viestit Yhdysvaltain ja Kiinan presidenttien tapaamisen annista kuulostavat ”kokonaisuutena erinomaisilta".
 Joe Biden  ja  Xi Jinping   tapasivat virtuaalisesti  tiistaina yöllä Suomen aikaa. Tapaamista on kuvailtu tuoreeltaan muun muassa sovinnonhaluiseksi.
 Salonius-Pasternak huomauttaa, että Yhdysvaltain ja Kiinan suhteet ovat viime aikoina heikentyneet, joten tapaamiselle oli tarvetta.
 – Kaikki tämmöiset keskustelut, mistä kuulimme, ovat positiivisia signaaleja, vaikka ne eivät ratkaise maiden välisiä suhteita. Huonoimpia mahdollisia skenaarioita voidaan kuitenkin välttää, Salonius-Pasternak sanoi tiistaina  Ylen aamussa .
 "Eivät voineet vain antaa suhteiden heiketä"
 Tutkijan mukaan valtiojohtajien tapaamisen taustalla oli ajatus siitä, että luodaan rakenteet, jossa maiden välinen kilpailu ei johtaisi sotaan. Salonius-Pasternakin mukaan historiallisesti tarkasteltuna on vaara, että maiden välille syntyy konflikti.
 – Molemmat johtajat näyttävät ymmärtävän, että heillä on suurempi globaali vastuu. He eivät voineet vain antaa suhteiden heiketä, vaan jotain piti tehdä, Salonius-Pasternak totesi myöhemmin  Ykkösaamussa .
 Salonius-Pasternakin mukaan tapaamisen taustalla vaikutti myös muutos Yhdysvaltain ajattelussa liittyen suurvaltapolitiikkaan.
 Tutkijan mukaan Yhdysvallat on viimeisten vuosikymmenten aikana joutunut hyväksymään sen, että se joutuu jakamaan supervalta-asemaansa yhä enemmän Kiinan kanssa.
 – Kyseessä on etenkin Kiinan taloudellinen, mutta mahdollisesti lähitulevaisuudessa myös sotilaallinen vaikutusvalta.
 Ei vertausta Nixonin Kiinan-matkaan vuonna 1972
 Tutkija ei kuitenkaan näe Bidenin ja Xin tapaamista suurena käänteenä maiden välisissä suhteissa. Hän ei vertaisi tapaamista esimerkiksi Yhdysvaltain 37. presidentin  Richard Nixonin  historialliseen vierailuun Kiinassa vuonna 1972.
 Matkalla Nixon pyrki normalisoimaan Yhdysvaltain suhteet Kiinan kanssa.
 – Mutta voi olla, että tulevaisuuden historian kirjoissa tämä nähdään ensimmäisenä kokouksena, jossa USA:n ja Kiinan johtajat kohtasivat tasavertaisina.

Tutkija Bidenin ja Xin tapaamisesta: Ei suuri käänne suhteissa – "Huonoimpia mahdollisia skenaarioita voidaan kuitenkin välttää"


Summary: Avoinna olevien talousrikostutkintojen määrä on kasvanut selvästi Helsingin ja Itä-Uudenmaan poliisilaitosten alueella. Jutturuuhka näkyy tutkintojen venymisenä.

Talousrikosten tutkinta on ruuhkautunut pahoin joidenkin poliisilaitosten alueella. Poliisilla oli avoinna lokakuun lopussa vajaat 3 200 epäiltyä talousrikosta.
 Avointen talousrikosten määrä on kasvanut viime vuosina valtakunnallisesti, mutta erityisesti tiettyjen poliisilaitosten alueella. Eniten juttupino on kertynyt Helsingissä ja Itä-Uudellamaalla.
 Itä-Suomessa kasvu on ollut suhteellisesti vieläkin nopeampaa: avointen juttujen määrä on yli kaksinkertaistunut neljässä vuodessa. Alla olevasta grafiikasta näet avoinna olevien talousrikostutkintojen määrän poliisilaitoksittain.
 Poliisi: Sijoitushuijauksiin langetaan liian helposti
 Helsingin poliisin rikostarkastaja  Ismo Siltamäki  selittää avoinna olevien talousrikosten määrän kasvua uusilla rikollisuuden ilmiöillä. Hän nostaa esimerkiksi erilaiset kryptovaluuttoihin liittyvät huijaukset, joista on tullut tutkintapyyntöjä poliisille aiempaa enemmän.
 – Ihmiset sijoittavat kryptovaluuttoihin sellaisten palvelujen kautta, joista he eivät tiedä ylläpitäjää tai kotimaata. Oma näkemykseni on, että sellainen on uhkapeliä, Siltamäki sanoo.
 Määrällisesti sijoitushuijaukset kattavat kuitenkin vain pienen osan kaikista talousrikoksista. Huomattavasti yleisempiä ovat veropetokset ja kirjanpitorikokset.
 Rikostarkastaja Ismo Siltamäen mukaan lähes puolet koko maan talousrikoksista ilmoitetaan Helsingin ja Itä-Uudenmaan poliisilaitosten alueella. Jari Kovalainen / Yle
 Myös ihmiskauppaan ja kiskonnan tapaiseen työsyrjintään puuttuminen on vaatinut poliisilta voimavaroja. Kun poliisi  perusti valtakunnallisen yksikön ihmiskaupan tutkintaan , sinne siirtyi talousrikostutkijoita Helsingin poliisista.
 – Sinänsä resurssit ovat pysyneet samana. Meillä on ollut haastetta pikemminkin siinä, miten saadaan riittävästi halukkaita talousrikostutkijoiden virkoihin, Siltamäki kertoo.
 Kolmanneksi juttupinoa on kasvattanut  liivijengi Cannonballiin liittynyt mittava veropetosjuttu  muutaman vuoden takaa. Siihen keskittyminen näkyi muiden talousjuttujen tutkinnassa.
 Verottaja ilmoittaa poliisille vain räikeimmät tapaukset
 Poliisin talousrikostutkinnan ruuhkautuminen näkyy esimerkiksi veropetosten tutkinnassa. Erilaiset veropetokset ovat yleisimpiä talousrikoksia. Ne päätyvät poliisille yleensä Verohallinnon selvitysten kautta. Viime vuonna verottaja teki yhteensä 930 rikosilmoitusta.
 Rikoslaissa ei ole linjattu veropetokselle euromääräistä rajaa. Käytännössä verottaja ilmoittaa poliisille kuitenkin vain räikeimmät tapaukset.
 Verohallinnosta kerrotaan Ylelle, että tyypillisesti poliisille jätetään ilmoittamatta, kun kierretyn veron määrä on alle 8 000 euroa. Sitä pienemmistä veropetoksista seuraa yleensä rangaistusluontoinen veronkorotus. Jokainen tapaus katsotaan kuitenkin erikseen.
 Siltamäen mukaan poliisi ottaa kyllä tutkintaan kaikki rikosilmoitukset, joita verottaja heille tekee. Viive tutkintaan ottamisessa on kuitenkin kasvanut.
 Lisäksi entistä harvemmassa jutussa hyödynnetään niin sanottua reaaliaikaista tutkintaa, jossa poliisin esitutkinta ja verotarkastus tehdään samanaikaisesti. Verohallinnon näkökulmasta reaaliaikainen tutkinta on hyödyllistä, sillä poliisilla on enemmän valtuuksia kuin verotarkastajalla.
 Lue lisää:
 Paloittelumurhaaja, huumekauppias ja poliisia pakoileva rahanpesuepäilty – salaisen veroparatiisiyhtiön perustaminen houkutti suomalaisrikollisia
 "Rahankiilto silmissä lähdin mukaan" – Janne sijoitti tuhansia euroja kansainväliseen kultakauppaan, joka paljastui MOT:n selvityksessä joukoksi arvottomia yrityksiä
 Kymmenet suomalaiset langenneet taiten tehtyyn Bitcoin-huijaukseen, Tuula Starck-Schreiber on yksi heistä – "Se artikkeli oli niin totuudenmukainen"

Talousrikosten tutkinta ruuhkautui Helsingissä – poliisi nostaa yhdeksi syyksi kryptohuijaukset, joihin langetaan liian helposti


Summary: Laittomasti irtisanottu Matti Joki harkitsee nyt tutkintapyynnön tekemistä poliisille epäillystä kunnianloukkauksesta ja vahingonkorvausten hakemista.

Tampereen kaupunki ei valita Tampereen hallinto-oikeuden ratkaisusta, jonka mukaan kaupunki irtisanoi pitkäaikaisen satamapäällikön  Matti Joen  laittomasti.
 Asiasta  kertoi ensin Aamulehti .
 Matti Joki on Tampereella tunnettu hahmo. Satamapäällikönä hän oli usein tiedotusvälineiden haastateltavana.
 Hallinto-oikeuden mukaan  virkasuhteen irtisanomiselle ei ole osoitettu olleen viranhaltijalain mukaisia perusteita, ja irtisanomista koskevat päätökset on lainvastaisina kumottava. Hallinto-oikeuden mukaan Tampereen kaupungin pitää korvata Joen oikeudenkäyntikulut.
 Yle tavoitti tiistaina aamulla Matti Joen. Hän harkitsee nyt tutkintapyynnön tekemistä poliisille epäillystä kunnianloukkauksesta ja vahingonkorvausten hakemista.
 – Eihän tätä voi niellä. Tämä voi tapahtua samalla lailla jollekin toiselle työntekijälle. Raha ei loukkaamista korvaa, mutta tietenkin harkitsen korvausten hakemista.
 Lähes 50 vuotta töissä kaupungilla
 Joki työskenteli Tampereen kaupungin palveluksessa vuodesta 1973 ja toimi satamapäällikön virassa noin 30 vuotta. Hän oli kaupungilla yhteensä töissä lähes 50 vuotta.
 Tampereen kaupunki erotti Matti Joen huhtikuussa 2020. Erottamisperusteena oli esimerkiksi se, että Joki oli kaupungin mukaan toiminut epäasiallisesti ja ylittänyt toimivaltansa.
 Ennen irtisanomista kaupunki oli antanut Joelle kirjallisen varoituksen heinäkuussa 2019. Joki on pitänyt itse irtisanomista ajojahtina, jossa oli mukana poliitikkoja.
 Joki on helpottunut siitä, että itse hallinto-oikeuden prosessi on päättynyt.
 – Ainoa etu on ollut, että olen laihtunut 20 kiloa siitä, kun jätin virkatehtävät.
 Joki pyrki Tampereen valtuustoon kokoomuksen listalta kesän kuntavaaleissa. Joki sai 248 ääntä, mikä riitti varavaltuutetun paikkaan.
 Lue lisää:
 Hallinto-oikeus: Tampereen kaupunki irtisanoi pitkäaikaisen satamapäällikön Matti Joen laittomasti
 Tampereen kaupungilla lähes 50 vuotta töissä olleen päällikön potkuista tuli sakea soppa, joka jatkuu hallinto-oikeudessa
 Kaupunki irtisanoo Tampereen todennäköisesti haastatelluimman miehen lähes 50 vuoden työuran jälkeen – Matti Joki syyttää ajojahdista

Tampereen kaupungin tunnetuimmat potkut saivat uuden käänteen: irtisanottu satamapäällikkö harkitsee nyt rikosilmoitusta ja korvausten hakua


Summary: EK:n näkökulmasta ilmastokokouksen anti on askel eteenpäin ja viesti siitä, että vihreä siirtymä kiihtyy. Suomalaisyritykset ovat EK:n ilmastoasiantuntijan mukaan hyvässä asemassa.

Viikonloppuna päättyneen Glasgow'n ilmastokokouksen tulokset on otettu vastaan ristiriitaisissa tunnelmissa.
 Onnistumisina pidettiin muun muassa sopua vuosia neuvotelluista hiilimarkkinasäännöistä sekä sitä, että YK-tason paperiin saatiin nyt ensimmäistä kertaa maininta fossiiliriippuvuuden vähentämisestä. Toisaalta kumpikaan kysymys ei ratkennut kaikkia tyydyttävällä tavalla.
 Lue ilmastokokouksen päätöksistä tarkemmin  täältä .
 Mitä ilmastokokouksesta jäi käteen suomalaisen elinkeinoelämän näkökulmasta? Kysyimme Elinkeinoelämän keskusliiton johtavalta ilmastoasiantuntijalta  Janne Peljolta .
 1. Sitoumus 1,5 asteesta on yrityksille vahva viesti
 Glasgow’n ilmastokokouksessa maat sitoutuivat pyrkimään 1,5 asteen polulle ja kiihdyttämään päästöjen vähentämistä. Maiden on ilmoitettava jo ensi vuoden loppuun mennessä nykyistä kunnianhimoisemmat tavoitteet päästöjen vähentämiseksi.
 Yhdenkään pörssiyrityksen toimitusjohtaja tuskin on jättänyt miettimättä ilmastonmuutoksen vaikutuksia liiketoimintaansa, Peljo toteaa. Siinä mielessä Glasgow’n tulos on vain vahvistus entisestä. Ilmastotoimet ovat jo osana yritysten strategioita.
 – Yritykset ottavat tästä vahvistuksen, että suunta on edelleen kohti kiristyviä päästövähennystoimenpiteitä, ja tämä otetaan huomioon investoinneissa, tuotekehityksessä ja strategiapäätöksissä.
 Peljo muistuttaa, että YK on ylikansallinen toimielin, jonka puitteissa voidaan tehdä sopimuksia, mutta toimeenpano on valtioiden käsissä.
 – Voi olla vaikea vetää täysin suoraa viivaa YK:n kokouksesta yritysten arkeen. Elinkeinoelämän osalta suuri kiinnostus on siinä, mitä valtiot saavat tehtyä ja onko se riittävää Pariisin sopimuksen tavoitteisiin pääsemiseksi.
 2. Vihreä siirtymä kiihtyy – ja Suomi on hyvissä asemissa
 Peljon mukaan ilmastokokouksen anti on viesti siitä, että vihreä siirtymä eli muutos kohti hiilineutraalia yhteiskuntaa kiihtyy. Siitä kertoo Peljon mukaan monta asiaa:
 – Esimerkiksi Kiinan ja USA:n sopimus panostaa puhtaiden ratkaisujen kehittämiseen ja käyttöönottoon, sitoumus hiilenkäytön vähentämisestä ja kansainvälisten rahoittajien aloite, jossa sitoudutaan hiilineutraaleihin portfolioihin, Peljo listaa.
 Peljon mielestä Suomessa täytyy nyt keskittyä siihen, että vihreä siirtymä on kustannustehokas ja synnyttää vientikelpoisia ratkaisuja.
 – Meillä on hyviä teknologisia ratkaisuja, jotka auttavat asiakkaita vähentämään energian, materiaalin ja raaka-aineiden kulutusta. Maailma kaipaa puhtaita ratkaisuja, ja meillä on hyvä tarjoama tähän tarpeeseen, Peljo sanoo.
 Yritysten kehittämillä ratkaisuilla on iso rooli päästövähennyksissä, mutta niitä ohjaavat poliittiset päätökset, Peljo sanoo. Hän nostaa esimerkeiksi EU-alueen  Fit for 55 -ilmastopaketin  ja EU:n päästökaupan.
 – Päästökauppa on luonut näkymän sille, että päästöistä täytyy EU-alueella maksaa. Tarvitaan edelleen ohjausta siihen, että puhtailla ratkaisuilla on vähäpäästöisyyteen tai päästöttömyyteen pohjautuva kilpailuetu.
 3. Hiilimarkkinakysymykseen jäi puutteita
 Glasgow’ssa sovittiin myös kansainvälisten markkinamekanismien yksityiskohdista, kuten päästökompensaatioista ja kansainvälisen päästökaupan pelisäännöistä. Niistä ei aikaisemmissa neuvotteluissa ole löytynyt sopua.
 Yritysten näkökulmasta sopuun jäi puutteita, sanoo Peljo.
 Hiilineutraaliustavoitteisiin pyrkiessään yritykset paitsi vähentävät päästöjä toiminnassaan, voivat myös pyrkiä kompensoimaan osan päästöistään ostamalla päästövähennysoikeuksia.
 – Päästökompensaation ostajan pitää pystyä vakuuttumaan siitä, että ostetut päästövähennysyksiköt todella vähentävät päästöjä, eli ovat aitoja, lisäisiä ja pysyviä.
 Peljo antaa esimerkin:
 Ajatellaan, että yritys haluaa kompensoida päästöjään ostamalla 10 päästövähennysyksikköä Brasiliassa toteutetusta metsänsuojeluprojektista.
 Yritys haluaa olla varma, että samaa päästövähennystä ei lasketa kahteen kertaan – ensin yritykselle ja sitten Brasilialle.
 Valtioiden välisillä markkinoilla tällainen kaksoislaskenta Glasgow'ssa rajaamaan pois, mutta yksityisiin markkinoihin sopimus ei suoraan yllä, Peljo sanoo.
 – Myyjien ja ostajien pitää kiinnittää huomiota siihen, että vaihdetut yksiköt perustuvat todellisiin päästövähennyksiin eikä niitä lasketa jonkun valtion päästövähennyksiin mukaan. On tietynlainen pullonkaula, jos päästöyksiköistä varmistuminen on yrityksille kankeaa ja vaikeaa. Jos markkina saataisiin toimimaan oikein, mekanismi kiihdyttäisi päästövähennystoimenpiteitä, Peljo sanoo.
 Toiseksi ilmastokokouksen tappioksi Peljo laskee sen, että tehdyt sitoumukset eivät sellaisenaan riitä, ja paljon jää tehtäväksi vielä tällä vuoskymmenellä.
 – Tulee kova kiire saada politiikkasektorilta lupauksia, että päästövähennyksiä aiotaan tehdä riittävän ripeästi. Lisäksi toimet pitää myös saada linjaan lupausten kanssa.
 Lue myös:
 Analyysi: Blaa blaa blaa ei pelasta maailmaa mutta ilmastokokouksia ei kannata haudata elävältä
 Ratkaisevatko ilmastokokoukset ilmastokriisin? Ei ole tarkoituskaan – "Joystick on valtioiden käpälässä"
 Analyysi: Päästöjätit jakelevat kauniita sanoja hetkellä, jona maailma janoaa rajuja ilmastotekoja

Glasgow'n ilmastosopu on yrityksille "vahva viesti", sanoo EK:n johtava ilmastoasiantuntija


Summary: Omavero-palveluun ei voi kirjautua katkon aikana, joka kestää torstai-iltapäivästä ja maanantain keskipäivään. Palvelu muuttuu hieman päivityksen myötä.

Verohallinnon Omavero-palvelu on useita päiviä pois käytöstä järjestelmäpäivityksen takia. Katko alkaa torstaina klo 15.30 ja päättyy maanantaina klo 12, tiedottaa Verohallinto.
 Katkon aikana Omaveroon ei voi kirjautua. Myöskään virkailijat eivät pääse asiakastietoihin, joten katkon aikana esimerkiksi uutta verokorttia ei saa asiakaspalvelustakaan.
 Päivityksen myötä Omaveron ulkoasu muuttuu ja käytettävyys paranee, Verohallinnosta luvataan.
 – Toimintalogiikka muuttuu hieman. Jatkossa asiakas näkee heti palvelun etusivulla kokonaiskuvan omasta tilanteestaan, kertoo Omaveron tuoteomistaja  Joonas Jarva  tiedotteessa.
 Uudistunut Omavero toimii myös entistä paremmin älypuhelimilla ja tableteilla, Verohallinnon tiedotteessa mainitaan.
 Loppuviikon katko vaikuttaa myös Verohallinnon asiakaspalveluun. Verohallinto kehottaa hoitamaan veroasiat pikimmiten.

Omavero poissa käytöstä useita päiviä, hoida veroasiat nyt


Summary: Avoimia työpaikkoja oli heinä-syyskuussa runsaat 62 000. Kaksi vuotta sitten niitä oli 48 500.

Avoimien työpaikkojen määrä on nyt suurempi kuin kaksi vuotta sitten ennen koronapandemiaa, kertoo Tilastokeskus. Avoimia työpaikkoja oli heinä–syyskuussa 62 400, kun kaksi vuotta sitten niitä oli 48 500.
 Vuosi sitten heinä–syyskuussa määrä oli 43 000. Yksityisten yritysten osuus avoimista työpaikoista oli kuluneella vuosineljänneksellä 79 prosenttia. Vuosi sitten osuus oli 72 prosenttia.
 Lue myös:
 Ajatteletko vaihtaa alaa? Asiantuntijat: Nyt on työntekijän markkinat – ”Näin laajaa alalta toiselle siirtymää on tapahtunut tuskin koskaan”
 Avoimien työpaikkojen määrä palautui keväällä pandemiaa edeltäneelle tasolle
 Työpaikkoja on auki yli 50 000, mutta löytyykö tekijöitä? Maria Kosonen on töissä kahvilassa ja Riina Vartiainen kaupassa – molemmilla aloilla riittäisi töitä muillekin

Avoimien työpaikkojen määrä noussut suuremmaksi kuin ennen koronapandemiaa


Summary: Myös maan entinen presidentti ja vaalikomission puheenjohtaja saavat syytteen.

Kaakkois-Aasian Myanmarissa syrjäytetty johtaja  Aung San Suu Kyi  asetetaan syytteisiin "vaalipetoksesta ja lainvastaisista toimista", kertoo valtiollinen media.
 Media ei kertonut syytteistä yksityiskohtia eikä sitä, milloin oikeudenkäynti alkaa.
 Myös maan entinen presidentti  Win Myint  ja vaalikomission puheenjohtaja saavat saman syytteen, media kertoi.
 Vuoden 2020 vaaleissa Aung San Suu Kyin puolue sai äänivyöryn. Kansainvälisten vaalitarkkailijoiden mukaan vaalit olivat pääasiassa vapaat ja rehelliset.
 Aung San Suu Kyitä, 76, vastaan on nostettu lukuisia syytteitä aina laittomien radiopuhelinten hallussapidosta kapinan lietsomiseen. Syytteitä on käsitelty maata hallitsevan sotilasjuntan asettamassa erityistuomioistuimessa.
 Ensi kuussa odotetaan tuomioistuimen päätöstä jutussa, jossa Aung San Suu Kyitä syytetään koronarajoitusten rikkomisesta vaalitilaisuuksissa viime vuonna.
 Myanmarin tilanne on ollut sekava siitä lähtien, kun maan sotilasjuntta kaappasi vallan helmikuussa ja syrjäytti Aung San Suu Kyin hallituksen.
 Sotilasjuntta on uhannut hajottaa Aung San Suu Kyin NLD-puolueen. Viime kuussa myös vangittiin  Win Htein , joka on Aung San Suu Kyin läheinen avustaja.
 Vallankaappauksen jälkeen Myanmarin turvallisuusjoukot ovat surmanneet yli 1 200 ihmistä, ja lisäksi yli 10 000 on pidätetty, kertoo maan asioita seuraava paikallinen ryhmä.
 Jälleennäkemisen riemua vankilan porteilla – Sotilasjohto armahti hallinnon arvostelijoita Myanmarissa
 EU asetti uusia pakotteita Myanmarin sotilasjuntalle maanantaina – sisällissodan riski kasvanut entisestään

Myanmarin Aung San Suu Kyille syytteet vaalipetoksesta


Summary: Viime vuonna Suomessa oli reilu 5000 luomutilaa. Uusista tiloista ennätysmäärä oli kotieläintiloja.

Luomutuotanto on jo pitkään ollut keskimäärin kannattavampaa kuin tavanomainen maataloustuotanto. Siihen vaikuttavat muun muassa luomun tavallista viljelyä alhaisemmat tuotantokulut.
 Tällä hetkellä luomun kannattavuutta suhteessa muuhun tuotantoon parantaa varsinkin lannoitteiden hintakehitys, toteaa Etelä-Pohjanmaan ProAgrian toimialajohtaja  Erkki Vihonen .
 – Kun katsoo lannoitteiden hinnan nousua, niin voi nähdä, että luomun kannattavuus nousee.
 Pellervon taloustutkimuksen mukaan heinäkuussa lannoitteiden hinnat olivat Suomessa nousseet 40 prosenttia vuoden takaisesta. Sen jälkeen lannoitteet ovat edelleen kallistuneet.
 Lue myös:   Ruuan hinta lähtee Suomessa pian selvään nousuun – yksi syy on lannoitteissa, joiden hintaan heijastuu Euroopan energiamarkkinoiden myllerrys
 Kurikkalaisella Tikan maitotilalla on tuotettu luomua jo parinkymmenen vuoden ajan. Tila on ollut vuodesta 2020 lähien kokonaan  Tuomo Mäkisen  ja  Veera Peijariniemen  omistuksessa.
 Se, että tilalla ei käytetä keinolannoitteita ja kasvinsuojeluaineita tuo säästöä, mutta myös haasteita viljelyyn.
 – Tarkempana pitää olla. Pitää miettiä viljelykiertoa ja paljon muuta, toteaa Mäkinen.
 Hän ei näe suurta eroa luomutuotannon ja tavallisen tuotannon kannattavuudessa ja huomauttaa, että kulut ovat nousseet kummassakin tuotantotavassa.
 Tiloja rasittaa lannoitekulujen lisäksi myös energian korkea hinta. Lisäksi päättynyt satokausi jäi osin sateiden ja osin kesän helteiden vuoksi heikoksi, minkä vuoksi kotieläintilat joutuvat ostamaan kallista rehua.
 Tuomo Mäkinen ja Veera Peijariniemi pitävät tärkeänä, että tilaa kehitetään koko ajan. Pasi Takkunen / Yle
 Luomu jatkaa kasvua
 Erkki Vihonen on työskennellyt kymmenisen vuotta luomuasiantuntijana Etelä-Pohjanmaalla ja nähnyt, että luomu houkuttelee uusia viljelijöitä.
 – Ennen kaikkea luomutilojen koko on kasvanut tänä aikana. Hehtaarikasvu on ollut suurempi kuin tilojen määrän kasvu.
 Vihonen uskoo luomun kilpailukykyyn ja kasvuun jatkossakin. Ainakin maailmanmarkkinat vetävät hyvin.
 – Luomu on elintarvikesektorilla yksi maailman kasvavimmista sektoreista.
 Myös Tikan tilalla on luottamusta tulevaisuuteen. Tilan ostamista ei ole tarvinnut katua.
 – Olemme päässee jopa odotettua korkeampiin satotasoihin. Se on ollut positiivinen yllätys, sanoo Tuomo Mäkinen.
 Lisää aiheesta:
 Maatiloilla jälleen paha kustannuskriisi – talousongelmiin monta syytä
 Rahapula ajaa viljelijöitä luomuun – osalla tiloista ei ole varaa kalliisiin lannoitteisiin
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun keskiviikkoon 17.11. kello 23:een saakka.

Hurjaksi kasvanut lannoitelasku panee viljelijät miettimään  – luomutuotanto on nyt aiempaa kannattavampi vaihtoehto, kasvun uskotaan jatkuvan


Summary: Koronapassin käyttöönotto messuilla on ainoa taloudellisesti ja terveydellisesti kestävä vaihtoehto, arvioivat messujärjestäjät. Keski-Pohjanmaalla päätös tehtiin näytteilleasettajien kritiikistä huolimatta.

Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintoviraston  päätös kokoontumisrajoituksista Etelä- ja Keski-Pohjanmaalla  on saanut messujärjestäjät reagoimaan tilanteeseen ottamalla koronapassin käyttöön. Aluehallintoviraston määräys on voimassa 5. joulukuuta saakka.
 Etelä-Pohjanmaalla järjestetään ensi viikolla Pohjanmaan teollisuus -tapahtuma sekä käsityömessut. Kokkolassa järjestetään tulevana viikonloppuna Tullipakkahuoneen joulumessut.
 Kaikkin tapahtumiin osallistuminen edellyttää voimassaolevaa koronapassia.
 Tullipakkahuoneen joulumessut järjestävän KPK Eventsin myynti- ja tapahtumapäällikkö  Niina Palosaaren  mukaan ainoa taloudellisesti järkevä ratkaisu on ottaa koronapassi käyttöön, näytteilleasettajilta tulleesta kritiikistä huolimatta.
 – Moni pelkää sitä, että kävijöitä ei tule tapahtumaan paikalle, koska kynnys lähteä tapahtumaan on isompi kun sitä koronapassia täytyy näyttää.
 Taloudellisesta näkökulmasta tarkasteltuna vaihtoehtoja ei kuitenkaan ole. Seinäjoella järjestettävien käsityömessujen kohdalla valinta oli selvä aluehallintoviraston sadan henkilön rajoituksen myötä, toteaa Etelä-Pohjanmaan Pytingin toimitusjohtaja  Heikki Punkari .
 – Parhaillaan pyrimme selvittämään viranomaisten kannanottoa siihen, tarvitaanko myös näytteilleasettajille koronapassi. Sitä emme vielä ole saaneet.
 Todennäköistä kuitenkin on, että myös käsityömessuilla on kaikilla oltava koronapassi voimassa, roolista riippumatta. Näin on ainakin Pohjanmaan Expon ensi viikolla järjestämässä teollisuustapahtumassa.
 Pohjanmaan Expon toimitusjohtajan  Jukka Hakalan  mukaan on tärkeää, että yhteisiä pelisääntöjä noudatetaan.
 – Meillä on sata näyttelyasettajaa. Kaikki kävijät rekisteröityvät, eli sen kautta myös jäljitys tarvittaessa onnistuu. Uskon että näin paikalle saadaan 1200 kävijää, Hakala sanoo.
 Koronapassi käyttöön jatkossakin
 Vaikka rajoitus tällä kertaa ulottuu käytännössä itsenäisyyspäivään asti, ei ole messujärjestäjien näkökulmasta lainkaan mahdoton ajatus että koronapassi jäisi pysyväksi varotoimeksi.
 Hakalan mukaan tästä on jo hyviä esimerkkejä maailmalta.
 – Eurooppalaisessa messukäytännössä on koronapassi ollut käytössä jo syksystä lähtien. Uskon että koronapassista tulee isompiin messuihin kulkuväline jatkossakin. Kysehän on turvallisuudesta jota koronapassin käyttö lisää, Hakala toteaa.
 Keski-Pohjanmaalla Niina Palosaari on samoilla linjoilla, ja toivoo että koronapassi olisi tullut jäädäkseen.
 – Se kuitenkin mahdollistaisi sen että me voisimme tapahtumia järjestää ja yleisö tapahtumiin osallistua oli sitten koronatilanne mikä hyvänsä.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun keskiviikkoon 17.11. kello 23:een saakka.

Etelä- ja Keski-Pohjanmaalla messujärjestäjät ottavat koronapassin käyttöön – toiveissa on, että käytäntö jäisi pysyväksi


Summary: Yhdysvaltojen ja Kiinan johtajien tapaamista seurataan tarkkaan, sillä kyseessä on maailman kaksi suurinta taloutta. Uutistoimisto Reutersin mukaan tapaaminen on nyt loppunut.

Yhdysvaltain presidentti  Joe Biden  ja Kiinan presidentti  Xi Jinping  aloittivat virtuaalisen tapaamisensa puhumalla paremman kommunikaation puolesta.
 Xi sanoi tulkin välityksellä, että maailman suurimpina talouksina ja YK:n turvallisuusneuvoston pysyvinä jäseninä maiden tulisi lisätä yhteistyötä ja parantaa kommunikaatiota. Bidenin mukaan maiden tulisi varmistaa, että niiden välinen kilpailu ei käänny konfliktiksi.
 – Minusta vaikuttaa siltä, että meidän velvollisuutemme Kiinan ja Yhdysvaltojen johtajina on varmistaa, että maidemme välinen kilpailu ei johda konfliktiin, oli se sitten tarkoituksellista tai tahatonta. Vain yksinkertaista, suoraviivaista kilpailua, Biden sanoi uutistoimisto AFP:n mukaan.
 Uutistoimisto Reutersin mukaan tapaaminen on nyt loppunut. Reuters perustaa tiedon kiinalaismediaan.
 Xi: Biden on "vanha ystävä"
 Biden tervehti Xitä leveällä hymyllä tapaamisen aluksi. Xi kutsui Bidenia "vanhaksi ystäväksi".
 Kiinassa termi ”vanha ystävä” ilmaisee luottamusta sekä läheistä tuttavuutta.
 Biden ja Xi tuntevat toisensa hyvin jo pitkältä ajalta, sillä he tapasivat usein, kun Biden oli  Barack Obaman  ja Xi  Hu Jintaon  varapresidentti.
 Asiantuntijan mukaan Xi käytti termiä tarkoituksella.
 – Biden kiisti kesällä, että he ovat ystäviä. Biden muistutti Xitä, leveästi hymyillen, että jokaisen maan tulee pelata samoilla pelisäännöillä, sanoi Obaman kaudella Kiina-asioihin erikoistunut diplomaatti  Daniel Russel  uutistoimisto Reutersille.
 Kiinalaisen Renmin-yliopiston kansainvälisten suhteiden professorin  Shi Yinhong  korosti, että Xi käytti termiä vaikeista suhteista huolimatta.
 – Kun me kiinalaiset kutsumme jotakuta vanhaksi ystäväksi, se tarkoittaa, että olemme tunteneet hänet kauan. Se ei välttämättä tarkoita, että hän olisi vielä oikea ystävä, Shi sanoi Reutersille.
 Vielä ei tiedetä, mitä suljettujen ovien takana puhuttiin
 Presidentit jatkoivat tapaamisen alun jälkeen keskustelua suljettujen ovien takana. Kaksikon oli tarkoitus keskustella muun muassa Taiwaninsalmen tulenarasta tilanteesta, kireistä kauppasuhteista ja Kiinan ihmisoikeuksista.
 Presidenttien kohtaamisesta ei odoteta merkittävää antia. Tapaaminen alkoi Yhdysvalloissa maanantai-iltana ja tiistaiaamuna Kiinan aikaa. Johtajat ovat Bidenin tammikuussa alkaneen kauden aikana puhuneet aiemmin kahdesti puhelimessa. Xi ei ole matkustanut ulkomaille koronapandemian takia.
 Harvinaisena osoituksena halukkuudesta yhteistyöhön Kiina ja Yhdysvallat ilmoittivat viime viikolla Glasgow'n ilmastohuippukokouksessa ryhtyvänsä ilmastoyhteistyöhön. Kiinan ja Yhdysvaltain hiilidioksidipäästöt ovat maailman suurimmat.
 Lue myös :
 Asiantuntija: Kumpikin suurvaltajohtaja hyötyisi paremmista väleistä – Nämä ovat Bidenin ja Xin tapaamisen viisi tärkeää kysymystä
 Kirjeenvaihtajalta: Kiina palaa taas luottamaan yhteen suureen johtajaan

Biden ja Xi tapasivat tänään videoyhteydellä – Biden: Maiden tulee varmistaa, ettei kilpailu käänny konfliktiksi


Summary: Perustuslakimme edellyttää presidentin ja hallituksen sujuvaa yhteistyötä. Entä jos näin ei olisikaan? Sellainen tilanne voi olla edessä seuraavien vaalien jälkeen, jos yhteistä näkemystä ei ole esimerkiksi Euroopan unionista, kirjoittaa Riiheläinen.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Presidentti  Sauli Niinistön  toinen ja viimeinen virkakausi on jo kääntynyt loppupuolelleen. Kahden vuoden päästä presidentinvaalikampanjointi on täydessä käynnissä. Jo nyt mittaillaan mahdollisten ehdokkaiden kannatusta. Presidenttiin liittyen olisi tärkeämpääkin miettimistä.
 Ulko- ja turvallisuuspoliittisen päätöksenteon määrittävät valtaoikeudet sisältävät heikkouden, josta ei haluta puhua.
 Suomen tasavallan nykyinen perustuslaki on vuodelta 2000. Se on ulko- ja turvallisuuspoliittisten valtaoikeuksien kohdalla viaton konsensus-Suomen lapsi.
 Lakia säädettäessä ei tiedetty vielä mitään polarisaatiosta tai Suomen sujahtamisesta melkein huomaamatta poliittisesti ja sotilaallisesti osaksi länttä. EU-jäsenyyden ja unionin kautta tapahtuvan päätöksenteon syvyyttä ei ehkä myöskään osattu ennakoida lakia laadittaessa.
 Nykyinen perustuslaki edellyttää  presidentin ja hallituksen kykenevän sujuvaan yhteistyöhön. Nyt näin on. Mutta vuoden 2023 eduskuntavaalien ja 2024 presidentinvaalien jälkeen, näin ei välttämättä ole. Tai jonkin muun tulevaisuuden vaalin, jonka tuloksena meillä on täysin eri linjoilla olevat presidentti ja valtioneuvosto.
 Esimerkiksi vastakkaiset näkemykset Euroopan unionista voisivat viedä edellytykset yhteistyöltä.
 Valtaoikeuksiin liittyvien muutosten pitäisi olla osa urakkaa, jossa Suomen lainsäädäntöä saatetaan vastaamaan paremmin myrskyisää maailmantilannetta.
 Toki perustuslain mukaan presidentin ja hallituksen erimielisyydessä eduskunta ratkaisee loppujen lopuksi asian. Tällaisena maailmanaikana näin hidas ja repivä tapa hoitaa asioita kuulostaa hybridivaikuttamisen kerjäämiseltä.
 Valtaoikeuksiin liittyvien muutosten pitäisi olla osa urakkaa, jossa Suomen lainsäädäntöä saatetaan vastaamaan paremmin myrskyisää maailmantilannetta.
 Vuodesta 2014 alkaen  Suomi onkin päämäärätietoisesti muokannut omaa lainsäädäntöään, maanpuolustustaan ja ulkopolitiikkaansa sopimaan paremmin uuteen tilanteeseen.
 Presidentti Niinistön asema tässä työssä on ollut vahva, ja juristina hän on osannut pitää puolensa käytäntöjen muotoutuessa. Äärimmäisen vahva kansansuosio on antanut hänelle runsaasti liikkumavaraa ja myös pitänyt presidentin asemaan kohdistuvan kritiikin piilossa.
 Jos Euroopan unionin yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka etenee, on suuntana väkisinkin hallituksen valtaoikeuksien lisääminen.  Niinistö itse ilmoitti , että presidentin valtaoikeuksia voisi hänen mielestään siirtää pääministerille, jos EU:n yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka saa ilmaa siipiensä alle.
 Olennaisin asia joka tapauksessa on , että Suomessa toimisi demokraattisesti valittu henkilö, jolla olisi valtaa ja resursseja toteuttaa hallitusohjelmassa sovittua ulkopolitiikkaa ketterästi ja vaikuttavasti.
 Se voi olla pääministeri, apulaispääministeri tai ulkoministeri. Ulkopolitiikan merkitys on maailman ennakoimattomuuden takia koko ajan suurempi ja siksi sen hoitamiseen on oltava aikaa ja osaamista.
 Näin lähellä presidentinvaaleja keskustelu valtaoikeuksista sitoutuu väkisinkin mielikuvissa suosituimpiin ehdokkaisiin. Jos oman ehdokkaan odottaa menestyvän, kannattaa todennäköisesti vähintään nykyisiä valtaoikeuksia.
 Presidentti  Urho Kekkosen  jälkeisen Suomen pitkä linja on kuitenkin vahvistanut parlamentarismia, ja vaikea olisi nähdä, mitä etuja suunnan kääntäminen tarjoaisi.
 Valtiollista päätöksentekokykyä ei saa jättää nykyisellä tavalla alttiiksi poliittisille valtakamppailuille.
 Mielialoja muokkaa myös vahvan johtajan kaipuu, joka korostuu kriisiaikoina. Poikkeusolojen päätöksentekoon liittyvät varjonyrkkeilyt presidentin ja pääministerin välillä tarjoavat kalpean aavistuksen siitä, mitä instituutioiden välinen epäselvyys voi tarkoittaa.
 Perustuslain muuttaminen ulkopoliittististen valtaoikeuksien kohdalla  tuntuu tällä hetkellä yhtä välttämättömältä kuin mahdottomalta. Näin isot poliittiset prosessit edellyttävät puolueilta vahvaa panostusta ja poliittista tahtoa.
 Perustuslain sisältämä heikkous on kyllä kaikkien tiedossa, mutta panoksia tai tahtoa ei näytä löytyvän keltään. Mutta jos ennen vaaleja syntyisi edes suhteellisen laaja-alainen näkemys, että asialle on tehtävä jotain.
 Valtiollista päätöksentekokykyä ei saa jättää nykyisellä tavalla alttiiksi poliittisille valtakamppailuille.
 Janne "Rysky" Riiheläinen
 Kirjoittaja on joensuulainen bloggari, joka on aktiivinen turvallisuuspolitiikan keskustelija. Riiheläinen on vapaa toimija, joka ei ole sidottu mihinkään asemaan, organisaatioon tai ajatussuuntaan.
 Aiheesta voi keskustella 17.11. klo 23.00 asti.

Janne “Rysky” Riiheläisen kolumni: Ulko- ja turvallisuuspolitiikan valtaoikeudet Suomessa sisältävät heikkouden, josta ei haluta puhua


Summary: Suomen ulkoministeriön teettämän tutkimuksen mukaan 68 prosenttia venäläisistä suhtautuu Suomeen myönteisesti. Ensimmäisenä Suomesta tulevat venäläisten mieleen luonto ja korkea elintaso.

Mitä ne venäläiset meistä ajattelevat? Melkein pelkkää hyvää, selviää Suomen ulkoministeriön Venäjällä teettämässä kyselytutkimuksessa.
 Yli kaksi kolmesta venäläisestä, 68 prosenttia, suhtautuu kyselyn mukaan Suomeen myönteisesti ja vain viisi prosenttia kielteisesti.
 Suosio kasvaa, mitä paremmin suomalaiset tunnetaan.
 Moskovassa Suomesta ajattelee myönteisesti jo 79 prosenttia. Pietarissa ja Suomen rajan tuntumassa, jossa kontakteja Suomeen on enemmän, luku on peräti 89 prosenttia.
 Suomen Lapin itäpuolella Murmanskissa naapurimaasta pidetään erityisen paljon. Siellä Suomeen suhtautuu myönteisesti 94 prosenttia.
 Harva tuntee suomalaisia merkkejä tai ihmisiä
 Suomen herättämät mielikuvat voisivat tutkimuksen perusteella olla suoraan maabrändityöryhmän käsikirjasta. Ensimmäisenä Suomesta tulevat venäläisten mieleen luonto, korkea elintaso, korkeasti kehittynyt valtio, sauna, matkailu ja pohjoinen.
 Hyvä maine ulottuu myös suomalaisiin tuotteisiin, joita pidetään ennen kaikkea laadukkaina. Näin ajattelee 58 prosenttia venäläisistä. Muita yleisiä mielikuvia ovat luotettavuus, moderni design ja toimivuus.
 Suomalaisten tuotemerkkien tunnettuus jättää silti toivomisen varaa. Nokian tuntee kaksi kolmesta venäläisestä. Lisäksi yli viidennes muisti Tikkurila-maalit, sulatejuusto Violan tai Valion.
 Tunnetuin suomalainen Venäjällä on maassa pitkän uran tehnyt näyttelijä  Ville Haapasalo , jonka nimen tunnisti noin neljännes vastaajista. Noin 14 prosenttia tunsi marsalkka  Mannerheimin  ja 13 prosenttia  Mika Häkkisen .
 Muita suomalaisia tunnetaan vielä huonommin. Nykyisin aktiivisista poliitikoista pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) tunnisti vain kaksi prosenttia ja presidentti  Sauli Niinistön  prosentti vastaajista.
 Venäjän ja lännen väleillä ei vaikutusta mielikuviin Suomesta
 Ulkoministeriö teetti maakuvatutkimuksen nyt kolmatta kertaa. Edelliset tutkimukset olivat vuosilta 2017 ja 2019.
 Vaikka Venäjän ja lännen välit ovat kiristyneet viime vuosina ja itäraja on ollut kiinni venäläismatkailijoille jo puolitoista vuotta koronapandemian takia, suhtautuminen Suomeen on pysynyt lähes ennallaan.
 Kaksi vuotta sitten Suomesta ajatteli hyvää 71 prosenttia  ja  neljä vuotta sitten 68 prosenttia.  Muutokset mahtuvat virhemarginaaliin, joka oli tänä vuonna 3,4 prosenttia.
 Suomen yhä tiiviimpi turvallisuusyhteistyö Ruotsin ja Nato-maiden kanssa ei näytä vähentäneen venäläisten käsitystä Suomesta puolueettomana maana.
 Kun neljä vuotta sitten 35 prosenttia piti Suomea neutraalina valtiona, nyt näin ajattelee lähes puolet, 46 prosenttia. Vain puoli prosenttia piti Suomen ja Venäjän välejä vihamielisinä, kun taas kaksi kolmannesta näki suhteet joko normaaleina, hyvinä tai ystävällisinä.
 Samaan aikaan Suomen maine demokratiana on kasvanut.
 Viidennes venäläisistä pitää sekä vapautta ja että demokratiaa suomalaiselle yhteiskunnalle ominaisina piirteinä, kun neljä vuotta sitten näin ajatteli reilu kymmenes vastaajista. Samaan aikaan Venäjän hallinto on kääntynyt yhä autoritaarisemmaksi.
 Tutkimuksen toteuttanut Levada-keskus haastatteli kesäkuussa 1 619 ihmistä eri puolilta Venäjää. Lisäksi syyskuussa haastateltiin vielä 1 000 ihmistä Pietarista ja sen ympäristöstä sekä 400 ihmistä Karjalan tasavallasta ja 400 Murmanskin alueelta.
 Mitä mieltä olet Suomen maineesta Venäjällä? Voit keskustella aiheesta keskiviikkoiltaan 17.11. klo 23:een asti.
 Lue myös:
 Arkea maailmalta: Suomalaisena saan lentää vapaasti Venäjälle, mutta venäläisille raja on melkein kokonaan kiinni – avataanko itärajaa jo ensi viikolla?
 Etsin koti-ikävääni tuttuja elintarvikkeita, mutta mitä suomalaista lopulta löysin venäläisestä lähikaupastani?

Suomella on mainio maine Venäjällä, mutta tunnetuimmatkin suomalaiset ovat venäläisille outoja nimiä – näin pietarilaiset kommentoivat Suomea


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet lyhyesti.

Suomi neuvottelee usein Yhdysvaltoihin matkustaville ohituskaistaa maahantulotarkastuksiin
 Suomi on aloittanut neuvottelut Yhdysvaltojen kanssa järjestelmästä, joka  nopeuttaisi suomalaisten maahantulotarkastuksia  lentokentillä. Järjestelmän käyttöönotto vaatisi, että Yhdysvaltojen tulli- ja rajaviranomaiset saisivat Suomen viranomaisten rekistereistä matkustajan kelpoisuussuosituksen. Jotkut virkahenkilöt pelkäävät, että laaja rekisteritarkistus aukaisisi myös rikollisille porsaanreiän poliisin rekistereihin.
 Korona toi Yleiseen työttömyyskassaan entistä enemmän nuoria
 Palvelupäällikkö Åsa Åkerroos päätti puolitoista vuotta sitten liittyä YTK:hon. Yrjö Hjelt / Yle
 Lähes joka neljäs palkansaaja eli hieman yli puoli miljoonaa suomalaista on Yleisen työttömyyskassan YTK:n jäsen. Heistä kolmannes on alle 35-vuotiaita. Yli puolet Loimaan kassaksikin kutsutun palvelun jäsenkasvusta  tulee nyt nuorista .
 Naantalilaisen golfkentän vt. palvelupäällikkö  Åsa Åkerroos  päätti puolitoista vuotta sitten liittyä YTK:hon, koska töiden jatkumisesta ei koskaan tiedä. Ja ansiosidonnaista työttömyyspäivärahaa ei saa, ellei kuulu johonkin työttömyyskassaan.
 Venäläiset pitävät suomalaisista – varsinkin lähialueilla
 Ulkoministeriö selvitti venäläisten ajatuksia suomalaisista. Kuvassa matkustajia nousemassa Pietariin kulkevaan Allegro-junaan. Jari Pussinen / Yle
 Kaksi kolmasosaa venäläisistä suhtautuu suomalaisiin myönteisesti. Ja mitä paremmin venäläiset tuntevat suomalaisia, sitä myönteisemmin he suhtautuvat. Näin voi päätellä Suomen ulkoministeriön teettämästä kyselytutkimuksesta: suhtautuminen on suopeinta Suomen lähellä sijaitsevissa Pietarissa ja Murmanskissa. Kun  venäläisiltä kysytään kuuluisista suomalaisista , tunnetuimman suomalaisen – näyttelijä  Ville Haapasalon  – tunnistaa vain neljäsosa itänaapurin asukkaista.
 Tiistai on poutapäivä
 Pohjoisessa on tiistaina jokunen pakkasaste, muualla Suomessa ollaan plussalla. Yle
 Tänään tiistaina päivä on pääosin poutainen. Pohjoisessa pilvipeite repeilee ja aurinko näyttäytyy. Suurimmassa osassa maata on pilvistä. Illalla maan keski- ja pohjoisosien yli liikkuu hajanaisia räntä- ja lumisateita.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Suomalaisten matkustus Yhdysvaltoihin saattaa helpottua, nuoret löysivät "Loimaan kassan", venäläiset pitävät suomalaisista


Summary: Uusi sopimus vähentäisi säännöllisesti Yhdysvaltoihin matkustavien jonotusta maahantulotarkastuksissa. Joidenkin virkahenkilöiden huolena on, että rikolliset voisivat saada samalla tietoa salaisista rekisterimerkinnöistä.

Jonotus lentokentällä maahantulotarkastukseen on tuttua Yhdysvaltoihin matkustaville. Jonotus voi pahimmillaan venyä tunneiksi.
 Kuitenkin jotkut saksalaiset, hollantilaiset ja britit välttävät pitkän jonotuksen ja hoitavat maahantulotarkastuksensa vilauttamalla passiaan automaatille. Tätä ohituskaistaa kutsutaan Global entry -ohjelmaksi.
 Suomi on aloittanut syksyllä neuvottelut Yhdysvaltojen kanssa samasta mahdollisuudesta. Järjestelmä helpottaisi etenkin usein maahan matkustavia, kuten liikematkailijoita. Kuka tahansa voisi hakea pääsyä järjestelmään työnantajasta tai syystä riippumatta.
 Järjestelmän käyttöönotto vaatisi, että Yhdysvaltojen tulli- ja rajaviranomaiset saisivat matkustajan kelpoisuussuosituksen Suomen viranomaisten rekistereistä. Ohjelmaan hakevista matkustajista selvitettäisiin, onko heillä esimerkiksi rikosrekisteriä, joka estäisi helpotetut tarkastukset Yhdysvalloissa.
 Helpotettu maahantulotarkastus olisi etu Finnairille
 Yhdysvallat veloittaa matkustajilta ohjelman jäsenyydestä vajaat sata euroa. Jäsenyys on viisivuotinen. Vielä ei ole päätetty, veloittaisivatko Suomen viranomaiset tarvittavan rekisterihaun kustannuksia matkustajilta.
 Yhtä matkaa varten ohjelmaan tuskin kannattaa liittyä, mutta säännöllisesti matkustaville järjestely toisi hyötyjä.
 Suomen neuvotteluvaltuuskuntaa johtaa ulkoministeriön konsulipäällikkö  Pasi Tuominen . Hänen mukaansa järjestelyllä olisi merkitystä kansantaloudelle ja valtion enemmistöomisteiselle lentoyhtiölle Finnairille.
 Tuominen arvioi myös, että lentoturvallisuus paranisi, koska osa matkustajista tarkistettaisiin jo silloin, kun heidät hyväksytään ohjelmaan. Yhdysvallat pystyisi paremmin keskittymään muiden matkustajien tarkistukseen.
 Suomalaismatkustajien ripeä maahantulotarkastus automaatilla olisi etu Finnairille. Järjestely mahdollistaisi sujuvat siirtymiset jatkolennoille.
 Finnair pääsisi samalle viivalle suhteessa niihin lentoyhtiöihin, joiden kotimaat ovat jo mukana järjestelyssä. Silloin kilpailijayhtiön vaihtoehto, esimerkiksi lento Suomesta Saksaan ja Saksasta suoraan määränpäähän Yhdysvalloissa, ei olisi enää niin houkutteleva.
 Ulkoministeriön konsulipäällikkö Pasi Tuominen pitää Yhdysvaltain kutsua helpotetun maahantulon järjestelmään luottamuksenosoituksena Suomelle. Yle/Anna Savonius
 Rekisterien urkkimismahdollisuus mietityttää turvallisuusviranomaisia
 Järjestelmällä on myös kääntöpuolensa. Ylen tietojen mukaan järjestelmän mahdolliset riskit mietityttävät joitakin virkahenkilöitä sisäministeriössä ja suojelupoliisissa.
 Yksi avoin kysymys on niiden ihmisten kohtalo, jotka eivät saa Suomen viranomaisilta hyväksyntää helpotettuun maahantulotarkastukseen.
 – Luonnollisesti on selvää, että jos rikosrekisteristä löytyy merkintöjä, tähän järjestelmään ei kyllä varmasti pääse, arvioi konsulipäällikkö Pasi Tuominen.
 Tieto hylkäyksestä jäisi yhdysvaltalaisviranomaisten tietojärjestelmiin.
 Voisiko hylkäys vaikeuttaa matkustusta Yhdysvaltoihin, saisiko ihminen edelleen viisumin maahan, jos sitä tarvitsisi pitkäaikaiseen oleskeluun?
 Sisäministeriön kansainvälisten asioiden yksikön lainsäädäntöneuvos  Tapio Puurunen  ei osaa sanoa, miten Yhdysvallat tällaisessa tilanteessa toimisi. Tästäkin on tarkoitus neuvotteluissa puhua.
 – Jos Yhdysvaltain viranomainen saa tiedon henkilöstä, joka ei ole sovelias Global entryyn, niin se voi itse tehdä tästä jonkinnäköiset johtopäätökset, Puurunen muotoilee vastauksen auki olevaan pulmaan.
 Toinen kysymys on, syntyykö poliisin ja suojelupoliisin salaisiin rekistereihin urkkimismahdollisuus.
 Joidenkin virkahenkilöiden pelkona on, että esimerkiksi järjestäytyneet rikollisryhmät voisivat yrittää käyttää järjestelmää hyväkseen. Ne voisivat yrittää tarkistaa, onko joillakin ihmisillä puhtaat paperit poliisin salaisissa rekistereissä.
 Laaja rekisteritarkistus voisi antaa rikollisille tietoa epäsuorasti
 Ongelma ei synny perinteisestä rikosrekisteristä, josta voi jo nyt tarkistaa omat tietonsa.
 Pulma voisi syntyä, jos Suomi joutuu tekemään tarkistuksia Yhdysvaltain viranomaisia varten myös poliisin salaisista rekistereistä, ehtona Global entry -sopimukselle.
 Silloin myös ohjelmaan hakeva matkustaja voisi saada tietää, epäileekö poliisi häntä jostain tai seuraako poliisi häntä.
 Jos matkustajaa ei hyväksyttäisi nopeutettuun maahantulotarkastukseen, hän voisi päätellä, että poliisin rekistereistä on löytynyt hänestä merkintöjä. Saman päätelmän matkustaja voisi tehdä, jos määräaikaistarkistuksessa hänen oikeutensa helpotettuun maahantuloon peruttaisiin.
 Jos taas matkustaja pääsisi helpotetun maahantulon ohjelmaan, hän voisi otaksua, ettei Suomen poliisin rekistereissä ole häneen liittyviä raskauttavia epäilyjä tai seurantaa.
 Rikolliset voisivat siis olettaa, että matkustusohjelmaan hyväksytyn ihmisen kiinnijäämisriski rajoilla on pienempi kuin ihmisen, jonka pääsy ohjelmaan hylättiin. Tietoa voitaisiin käyttää hyväksi esimerkiksi huumeiden ja aseiden salakuljetuksessa maasta toiseen tai ihmiskaupassa.
 Tällaisen tiedon päätyminen rikollisille aiheuttaisi vuorostaan ongelmia viranomaisten rikostutkinnalle.
 Yhden Ylelle kerrotun arvion mukaan tällainen salaisten rekisterien tarkistus saattaisi kiinnostaa ainakin muutamaa sataa järjestäytyneen rikollisuuden edustajaa.
 Tarkistettavien rekisteritietojen laajuus sovitaan neuvotteluissa
 Ulkoministeriö ei näe järjestelmässä suuria riskejä.
 – Järjestelyssä on jo useita maita. Käsitykseni mukaan tällaisia huolia käytännössä ei ole ollut niissä maissa, jotka ovat järjestelyyn liittymisestä jo sopineet, konsulipäällikkö Pasi Tuominen kertoo.
 Riski järjestelmän asiattomasta käytöstä riippuu siitä, kuinka kattavan rekisteritarkistuksen Yhdysvallat suomalaisista haluaa ja kuinka laajaan tarkistukseen Suomi suostuu.
 Myös Suomen neuvotteluvaltuuskuntaan kuuluva sisäministeriön lainsäädäntöneuvos toppuuttelee pelkojen muuttumista todeksi. Tapio Puurunen tyrmää viranomaisten toiminnan vaarantumisen ja mahdollisuuden salaisten rekisterien epäsuoraan urkkimiseen.
 – Nyt ei ole tarkoitus luoda väylää, jossa henkilö pääsisi tarkistamaan tietojaan. Mahdolliset ongelmat tunnistetaan, niihin tartutaan ja ne selvitetään.
 Kolmas kysymys liittyy myös poliisin salaisten rekisterien käyttöön.
 Joskus rekistereissä on vääriä epäilyjä ja tietoja. Silloin matkustajan hakemus tulisi hylätyksi perusteettomasti.
 Mikä on sitten Yhdysvaltain etu järjestelmässä? Maa on kiinnostunut esimerkiksi sinne matkustavien mahdollisista kytköksistä terrorismiin.
 Muut valtiot ikään kuin takaavat osan maahan saapuvien matkaajien nuhteettomuudesta. Silloin yhdysvaltalaisviranomaiset voivat kohdistaa voimansa muiden matkustajien tarkistuksiin.
 Helpotus lentokentillä jonotukseen aikaisintaan vuonna 2024
 Ulkoministeriön arvion mukaan Suomi voisi liittyä Global entry -järjestelyyn aikaisintaan vuonna 2024.
 Vuonna 2019 Suomesta lensi Yhdysvaltoihin yli 130 000 Suomen kansalaista, joista yli 30 000 vähintään kaksi kertaa.
 Viime kädessä eduskunta ratkaisee Suomen suhtautumisen järjestelyyn. Matkustusjärjestelyjen helpottaminen niin, että yhdysvaltalaisviranomaiset saavat tietoja suomalaisista rekistereistä, vaatii lakimuutoksen.
 Voit keskustella Yhdysvaltojen maahantulojärjestelyjen helpottamisesta keskiviikkoon 17.11. 2021 kello 23 asti. Napauta keskustele-painiketta jutun jälkeen.
 Katso lisää:
 Katso videolta koskettava ensitapaaminen isoäidin ja lapsenlapsen välillä – Yhdysvaltoihin sai tänään matkustaa puolentoista vuoden tauon jälkeen

Liikematkustajille neuvotellaan ohituskaistaa Yhdysvaltoihin – viranomaiset huolestuivat rikollisille ehkä samalla aukeavasta urkintareitistä


Summary: YTK eli niin sanottu Loimaan kassa on Suomen suurin työttömyyskassa, johon kuluu liki neljäsosa Suomen palkansaajista. Jäsenkasvusta yli puolet tulee tällä hetkellä alle 35-vuotiaista.

20-vuotias turkulainen  Åsa Åkerroos  työskentelee naantalilaisen Aurinko Golfin vt. palvelupäällikkönä. Puolitoista vuotta sitten hän liittyi Yleiseen työttömyyskassaan (YTK).
 – Sitä suosittelivat tuttavaperheet, ja omakin perhe kuuluu siihen. Pienen tutkiskelun jälkeen tajusin, että siitä saa turvan. Aina voi lähteä työt alta.
 Turun yliopistossa projektitutkijana työskentelevä 27-vuotias  Roope Rihtamo  liittyi YTK:hon loppukeväästä.
 – Ihan sen vuoksi, kun joutuu maksamaan työttömyysvakuutusmaksua. Jos jää työttömäksi, siihen ei ole oikeutettu, ellei ole jonkun kassan jäsen.
 Roope Rihtamo haluaisi Suomeen universaalin työttömyysturvamallin. Yrjö Hjelt / Yle
 YTK kiinnostaa erityisesti nuoria
 YTK eli niin sanottu Loimaan kassa on  Suomen suurin työttömyyskassa . Sen jäsenenä on lähes joka neljäs suomalainen palkansaaja, eli hieman yli 506 000 henkilöä.
 YTK:n  jäsenmäärä on kasvanut joka vuosi  perustamisestaan lähtien. Tällä hetkellä kasvua vauhdittaa erityisesti nuorten liittyminen kassaan.
 Jäsenistä 30 prosenttia, eli hieman yli 150 000 on alle 35-vuotiaita. Yli puolet jäsenkasvusta tulee tällä hetkellä alle 35-vuotiaista.
 – Meille tullaan pääosin suosittelun kautta, ihmiset kertovat eteenpäin, että kannattaa olla YTK:n jäsen, sanoo asiakkuus- ja viestintäjohtaja  Ilona Kangas .
 Kangas sanoo, että YTK on aktiivinen sosiaalisessa mediassa. Nuorille kerrotaan esimerkiksi suomalaisesta työttömyysturvamallista, eli siitä, että ansiosidonnaista työttömyyspäivärahaa ei saa, ellei kuulu johonkin työttömyyskassaan.
 – Tämä suomalainen järjestelmä on heille tosi outo. Kyllä me pyrimme tätä viestiä asiasta heille kertomaan.
 YTK:lla on 250 työntekijää. Suurin osa työskentelee Loimaalla, mutta koronan vuoksi ihmiset ovat paljolti etätöissä. Marko Ekström / Yle
 Ilona Kangas sanoo, että YTK aikoo panostaa jatkossa entistä enemmän nimenomaan nuorten houkuttelemiseksi kassan jäsenyyteen.
 – Alle 30-vuotiaat ovat meidän suurin ja kasvavin joukko. Kyllä me yritämme heille markkinoida eri kanavilla, että kannattaa olla kassan jäsen.
 Korona toi lisää jäseniä
 Sekä Åsa Åkerroos että Roope Rihtamo kertovat, että YTK:hon liittymisen ratkaisi nimenomaan kavereiden suosittelut, ja heidän hyvät kokemuksensa palvelun helppoudesta.
 – Se on ainut, mistä olen kuullut kavereittenkin puhuvan. Kaikki puhuvat vain YTK:sta, sanoo Åsa Åkerroos.
 Roope Rihtamoa ihmetyttää suomalainen työttömyysturvajärjestelmä. Hänen mielestään systeemiä pitäisi muuttaa.
 – Onhan tämä nyt aika tolkuton systeemi. Mielelläni näkisin, että siirryttäisiin universaaliin työttömyysturvamalliin, jossa ansiosidonnainen työttömyyspäiväraha ei riipu siitä, oletko työttömyyskassan jäsen.
 Koronapandemiasta huolimatta  Roope Rihtamo vietti viime syksyn vaihto-opiskelijana  Etelä-Koreassa. Palattuaan Suomeen hän liittyi YTK:hon.
 Hän uskoo, että korona vaikutti monen muunkin nuoren ratkaisuun.
 – Korona iski aika paljon sellaisille aloille, joilla on paljon nuoria työntekijöitä, ehkä se on vaikuttanut, Rihtamo arvelee.
 YTK:n Ilona Kangas vahvistaa Rihtamon aavistuksen oikeaksi. Viime vuonna YTK:n jäsemäärän lisäys oli 87 000. Se on YTK:n koko 30-vuotisen historian suurin vuotuinen kasvu.
 – Oli paljon ihmisiä, jotka eivät kuuluneet mihinkään työttömyyskassaan. Kun he näkivät, että tulee jotain radikaalia työsuhteiden osalta tapahtumaan, he päättivät liittyä YTK:n kassaan.
 Työttömyyskassat vähenevät entisestään
 Tänä vuonna YTK:n jäsenkasvu on hieman taittunut, mutta silti uusia jäseniä on tullut yli 15 000. YTK:n uutena toimitusjohtajana joulukuun alussa aloittava  Auli Hänninen  uskoo, että jäsenmäärä kasvaa tasaisesti myös tulevina vuosina.
 Hänninen ennustaa, että kymmenen vuoden päästä YTK:ssa on 700 000 jäsentä. Mistä kasvu tulisi?
 – Uusista työmarkkinoille tulijoista, ja meillä on töissä puoli miljoonaa ihmistä, joilla ei ole ansioturvavakuutusta.
 YTK:n toimitusjohtajana 1. joulukuuta aloittava Auli Hänninen sekä asiakkuus- ja viestintäjohtaja Ilona Kangas. Kimmo Gustafsson / Yle
 Suomessa oli yli 70 työttömyyskassaa, kun YTK aloitti toimintansa vuonna 1992. Niiden määrä on vähentynyt jatkuvasti.
 Vuonna 2010 kassoja oli 34, ja ensi vuoden alusta enää 17, kun tapahtuu kassojen yhdistymisiä. Hännisen arvion mukaan määrä tulee jatkossa laskemaan alle kymmeneen.
 – Haluaisin, että meillä olisi muutamia toimeenpanijoita, jotta säilyy kilpailu hyvästä palvelusta.
 Hän ei pidä kassojen määrän vähenemistä kuitenkaan huonona asiana.
 – Kassat pystyvät panostamaan parempiin järjestelmiin ja parempaan palveluun, kun on suurempia yksiköitä.
 YTK:n päätoimipiste sijaitsee edelleen Loimaalla, missä YTK perustettiin syksyllä 1991. Toiminta alkoi seuraavan vuoden alussa. Marko Ekström / Yle
 Avointen kassojen suosio kasvaa
 Ennen kuin YTK aloitti toimintansa, Suomessa työttömyyskassan jäsenet olivat kuuluneet aina myös johonkin ammattiliittoon.
 Tänään on toisin. Ammattiliitoon kuulumattomiin niin sanottuihin  avoimiin kassoihin, kuten YTK, kuuluu pian yli puolet palkansaajista .
 Roope Rihtamo ja Åsa Åkerroos eivät kumpikaan kuulu mihinkään ammattiliittoon.
 – En näe, että siitä olisi minulle mitään hyötyä, sanoo Rihtamo sanoo.
 Åkerroosin mielestä asia ei ole ollut vielä ajankohtainen.
 – En ole kokenut sitä vielä ajankohtaiseksi, kun olen tehnyt vain kausitöitä. Varmasti kun tulee vakituiset työt, ehkä siihen asiaan paneutuu sitten enemmän.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 17.11. kello 23.
 Lue lisää:
 Pian yli puolet palkansaajista liittynyt kaikille avoimeen työttömyyskassaan – professori: Jos linja jatkuu, tulevaisuudessa häämöttää yksi työttömyyskassa
 Yleisen työttömyyskassan jäsenmäärä nousi yli puolen miljoonan
 Suurlomautukset ja työttömyyden uhka sai kymmenet tuhannet nuoret hakemaan työttömyyskassan jäsenyyttä
 Loimaan kassaan kuuluu 400 000 suomalaista – Ylen katsaus näyttää, miten työttömyyskassojen häirikkö kasvoi jättiläiseksi

Korona toi Yleiseen työttömyyskassaan entistä enemmän nuoria – Åsa Åkerroosin, 20, kaveripiiri tuntee työttömyyskassoista vain sen


Yhdysvaltain avaruushallintovirasto Nasan johtaja  Bill Nelson  tuomitsee Venäjän asekokeen avaruudessa.
 Nelson sanoi olevansa tyrmistynyt ja kuvasi lausunnossaan kammottavaksi, että Venäjä saattaisi vaaraan ISS-avaruusasemalla olevat yhdysvaltalaiset, venäläiset ja muiden maiden kansalaiset.
 Yhdysvaltojen mukaan Venäjä testasi satelliittitorjunta-asetta (ASAT). Yhdysvaltojen ulkoministeriön mukaan asekokeen seurauksena maata kiertävälle radalle päätyi yli 1 500 suurempaa, seurattavissa olevaa avaruusromun kappaletta ja satojatuhansia pienempiä kappaleita.
 Yhdysvaltojen mukaan kansainvälisen ISS-avaruusaseman henkilökunta varautui jo jättämään avaruusaseman romun vuoksi. Romun lentorata ei kuitenkaan lopulta osunut avaruusaseman reitille.
 ASAT-teknologiaa on vain muutamilla mailla. Yhdysvaltojen, Venäjän, Kiinan ja Intian tiedetään tuhonneen omia satelliittejaan.
 – Tämä oli puhtaasti sotilaallinen testi, sapelin kalistelua, eikä sellaista olisi pitänyt tehdä. Yhä useammat avaruusteknologian parissa työskentelevät ihmiset ovat sitä mieltä, että kiertoradalla on jo nyt aivan liikaa romua. Se, että sitä pannaan sinne tahallaan lisää, on anteeksiantamatonta, syytti Harvardin yliopiston tähtitieteilijä  Jonathan McDowell.
 Maata kiertää tällä hetkellä yli 4 500 satelliittia ja tuhansien uusien laukaisua suunnitellaan koko ajan.
 Lue myös:
 Kansainvälinen avaruusasema sai osuman avaruusromusta

Nasan johtaja tyrmistyi Venäjän asekokeesta – syntyneen romun pelättiin uhkaavan ISS-avaruusasemaa


Summary: Tapaus on ollut kiusallinen Qatarille, joka on pyrkinyt kiillottamaan imagoaan ennen vuoden 2022 jalkapallon MM-kisoja.

Joukko australialaisnaisia on nostanut oikeuskanteen Qataria vastaan viime vuonna maailmanlaajuista tyrmistystä herättäneestä tapauksesta, jossa naisia määrättiin lentokentällä gynekologisiin tarkastuksiin. Asiasta kirjoittaa muun muassa  The Guardian-lehti.
 Qatarin lentokenttäviranomaiset hakivat Dohan kentällä kymmenestä matkustajakoneesta useita naisia gynekologisiin tarkastuksiin sen jälkeen, kun kentän vessasta oli löydetty vastasyntynyt vauva. Viranomaisten mukaan tarkoituksena oli löytää lapsen äiti.
 Qatarissa ovat voimassa tiukat islamilaiset lait, jotka rankaisevat ankarasti avioliiton ulkopuolella raskaaksi tulevia naisia.
 Seitsemää tarkastuksiin joutunutta australialaismatkustajaa edustava asianajaja  Damian Sturzaker  sanoo, että hänen asiakkaansa haluavat virallisen anteeksipyynnön, korvauksia sekä vakuuden siitä, ettei edellisen kaltaista tilannetta tapahdu enää lentomatkustajille Qatarissa.
 Sturzakerin mukaan kanne on nostettu Qatarin siviililentoviranomaista, Hamadin kansainvälistä lentoasemaa, Qatar Airways -lentoyhtiötä sekä Qatarin hallitusta kohtaan.
 Tapauksen jälkimainingeissa Qatarin pääministeri esitti asiasta anteeksipyynnön. Gynekologiset tarkastukset määrännyt lentokenttäpoliisi on tiettävästi saanut toimistaan tuomion.
 Tapaus on ollut kiusallinen Qatarille, joka on pyrkinyt kiillottamaan imagoaan ennen vuoden 2022 jalkapallon MM-kisoja, joita se isännöi. Emiirikunta on kertonut panostaneensa naisten oikeuksiin ja sosiaalisiin ohjelmiin.
 Lisää aiheesta:
 Qatarissa lentomatkustajille gynekologisia tarkastuksia tehneet syytteeseen
 Qatar poimi yhteensä kymmeneltä lennolta naiset pakollisiin gynekologisiin tarkastuksiin – hallitus kommentoi tapausta nyt ensimmäistä kertaa

Joukko australialaisnaisia nosti kanteen Qataria vastaan – joutuivat gynekologisiin tarkastuksiin Dohan lentokentällä


Summary: Edellisen kerran esiintyjä nähtiin Suomessa vuonna 2019.

Brittilaulaja  Sting , ristimänimeltään  Gordon Matthew Sumner , konsertoi Tampereen areenalla maaliskuussa 2022. 17-kertainen Grammy-voittaja nousi yhtyeineen edellisen kerran Suomessa lavalle Helsingin Kaisaniemessä vuonna 2019.
 Stingin uusi studioalbumi  The Bridge  ilmestyy myöhemmin tällä viikolla.
 Kiertueella Stingiä säestää yhtye, johon kuuluvat  Dominic Miller  (kitara),  Josh Freese  (rummut),  Rufus Miller  (kitara),  Kevon Webster  (koskettimet),  Shane Sager  (huuliharppu) sekä  Melissa Musique  ja  Gene Noble  (taustalaulu). Englantilainen laulaja-lauluntekijä  Joe Sumner  esiintyy konsertin erikoisvieraana.
 Lue aiheesta lisää:
 Tampereen areenan nimi ei vaihdu ennen avajaisia – katso, kuinka valmiiksi uuden hallin sisätilat on saatu
 Lasikattoja murskannut The Go-Go’s on amerikkalainen instituutio, jonka edessä jopa Sting oli nöyrää poikaa
 Haastattelussa Sting: Musikaalini suomalaisversio sai minut itkemään läpi koko esityksen

Sting saapuu Suomeen – konsertti Tampereen areenalla maaliskuussa


Valko-Venäjän politiikka ja poliittiset puolueet

Asiantuntijat ovat erimielisiä Valko-Venäjää vastaan suunniteltujen pakotteiden tehosta.
 Euroopan unionin  on määrä päättää maanantaina  uusista pakotteista Valko-Venäjää vastaan Puolan rajan tilanteen takia. Pakotteet koskisivat muun muassa lentoyhtiöitä, matkatoimistoja ja viranomaisia.
 Aleksanteri-instituutin vanhempi tutkija  Katalin Miklóssy  sanoi maanantaina  Ylen aamussa , että pakotteet eivät toimi. Paras esimerkki siitä on hänen mukaansa Venäjä.
 – Edelleen Krim on miehitettynä ja Ukrainassa soditaan, vaikka pakotteita on määrätty kuinka paljon, Miklóssy totesi.
 Miklóssy arvioi myös, että Puolan rajan kriisi voi eskaloitua, jos pakotteita lisätään.
 Miklóssyn mukaan pakotteet tulevat kasvattamaan Valko-Venäjän presidentin  Aljaksandr Lukašenkan  paineita ja hän voi muuttua arvaamattomaksi.
 – Mielestäni pakotteet ovat vanhanaikaisia toimenpiteitä, vähän kuin kylmän sodan ajan yksinkertaisia mekanismeja. Tarvitaan uudentyyppistä lähestymistapaa tämäntyyppisiin ongelmiin.
 Tutkija: Putin arvioi, muuttuuko Lukašenka valttikortista taakaksi
 Akatemiatutkija  Timo Miettinen  Helsingin yliopistosta puolestaan huomautti Ylen aamussa ja  Ykkösaamussa , että nykyiset Valko-Venäjän vastaiset pakotteet eivät ole vielä kovin laajoja.
 – Kauppa käy edelleen Valko-Venäjän ja Puolan rajojen yli normaalisti. Nyt pakotteita ollaan laajentamassa ilmiselviin tahoihin eli lentoyhtiöihin, matkanjärjestäjiin ja virkamiehiin, joiden nähdään olevan vastuussa toimista. On paljon, mitä EU voi vielä tehdä pakotteiden suhteen.
 Miettisen mukaan pakotteilla voidaan antaa välineitä Valko-Venäjän oppositiolle painostaa Lukašenkaa ja yrittää tehdä hänestä epäsuosittu presidentti. Keskeistä on myös se, miten Venäjä reagoi uusiin pakotteisiin.
 – Jos pakotteet laajenevat ja Lukašenkan suosio laskee, hän tulee entistä riippuvaisemmaksi Venäjästä ja Putinista. Varmasti Putinkin tekee arvioita siitä, että missä vaiheessa Lukašenka muuttuu valttikortista taakaksi, Miettinen arvioi.
 Lue myös:
 EU aikoo laajentaa Valko-Venäjän pakotteita – "Nykytilannetta ei voida hyväksyä ja sen tulee loppua"

Asiantuntijat erimielisiä Valko-Venäjän pakotteiden tehosta – Tutkija varoittaa: Kriisi saattaa eskaloitua


Summary: Torakkahavainnon kanssa ei kannata aikailla. Torjuja kannattaa soittaa paikalle heti, ettei yhdyskunta kasva liian suureksi.

Torakoita ei muutamaan vuoteen ole Tampereen seudulla näkynyt, mutta viime kuukausina tuholaistorjuntaa on tarvittu neljässä paikassa sanoo Rentokilin aluetarkastaja  Arsi Ahopelto .
 Kohteet ovat ympäri Pirkanmaata Ahopellon mukaan. Tuholaisia löytyi erilaisista kohteista omakotitalosta kerrostaloasuntoihin.
 Ahopellon mukaan on vaikea sanoa tarkasti kuinka kauan yhdyskunnat olivat ehtineet kasvaa ennen torjuntatöiden alkua. Hyönteisen kehittymiseen vaikuttaa niin moni seikka, kuten lämpötila ja kosteus. Yksi isoimmista yhdyskunnista löytyi Tampereen Kalevasta.
 – Ei siinä sormet riittänyt laskemiseen. Se oli ehtinyt kasvaa kuukausien ajan., Ahopelto kuvailee yhdyskuntaa.
 Ny tilanne on hallinnassa, reilun viikon päästä kohteissa käydään vielä tarkastuskäynnillä.
 Ilmoituksen kanssa kannattaa pitää kiirettä
 Mitä aikaisemmin tuholaistorjujan kutsuu paikalle, sitä vähemmillä toimenpiteillä tilanne saadaan haltuun. Asukkaat usein yrittävät tehdä torjuntaa ensin itse. Yleensä jo ensimmäisestä tuholaisesta kannattaisi tehdä ilmoitus.
 – Ilmoituskynnys on asukkailla vielä nykypäivänä ilmeisen suuri. Jos torakoita ja luteita on, kannattaa olla nopea. Muurahaisten, paperitoukkien tai turkiskuoriaisten kohdalla ei välttämättä yksittäisestä hyönteisestä tarvi olla huolissaan, sanoo Ahopelto.
 Kun ilmoitus saadaan tuholaisista, ensin tutkitaan ilmoituksen tehneen asukkaan koti. Sen jälkeen kartoitetaan myös naapurihuoneistot.
 – Jossain kohtaa tulee sitten raja vastaan missä niitä ei enää löydy. Alkuperäistä lähdettä on usein hankala selvittää jos useammassa asunnossa on tuholaisia.
 Torakoista ja luteista kannattaa ilmoittaa tuholaistorjuntaan mahdollisimman nopeasti, suosittelee Arsi Ahopelto. Miikka Varila / Yle
 Ulkomaanmatkan tai käytetyn tavaran kylkiäinen
 Kodista toiseen torakat siirtyvät useimmiten putkien läpivientien kautta. Toki myös matkalaukuissa tai käytetyn tavaran mukana.
 – Kyllä sieltä torakkaa ja ludetta tulee. Suomeen rantautuu myös eksoottisimpia lajeja, niiden selviytymiskyky on täällä vaan aika heikko. Oikeastaan ne lajit, mitkä sisätiloissa selviää ulkomailla tulee toimeen myös täällä.
 – Jos ostaa käytettyä tai kierrettyä tavaraa on läpikäyminen ykkösjuttu. Tavarat kannattaa pakastaa tai lämmittää, että puhtauden voi varmistaa.
 Päivitys 15.11. klo 12.17: Vaihdettu pääkuva ja korjattu haastateltavan nimi oikein. Korjattu tieto siitä, että kaikki kohteet olisivat olleet Tampereen Kalevan kaupunginosassa. Todellisuudessa kohteita oli neljä eri puolilla Pirkanmaata. Yksi niistä Tampereen Kalevassa.
 Millaisia kokemuksia sinulla on tuholaistorjunnasta? Keskustelu jutusta on auki 16.11. klo 23 asti.

Loppusyksystä alkaa torakkatorjujan kiire: "Tähän aikaan vuodesta yleensä ilmoitetaan, että yläpohjassa rapisee"


Summary: Keksijä ja tuotekehittäjä Jamie Hyneman jakaa opiskelijoille osaamistaan muun muassa tuotekehittämisestä.

Televisio-ohjelma Myytinmurtajistakin tuttu  Jamie Hyneman  aloittaa Lappeenrannan–Lahden teknillisen yliopiston eli LUT-yliopiston työelämäprofessorina. Hynemanin osa-aikainen työelämäprofessuuri alkaa tänään 15. marraskuuta ja kestää viisi vuotta.
 Keksijä ja tuotekehittäjä Jamie Hyneman  on ollut  LUT-yliopiston kunniatohtori vuodesta 2017 lähtien.
 Yliopiston Lappeenrannan kampuksella toimii Hynemanin nimeä kantava protopaja J. Hyneman Center (JHC), jossa opiskelijat ja työntekijät voivat esimerkiksi rakentaa prototyyppejä.
 Jamie Hyneman on osallistunut nimeään kantavan protopajan toimintaan jo ennen työelämäprofessuuriaan. Syksyllä 2018 hänet kuvattiin
yhdessä Andrei Putrolaisen, Krister Gräsbeckin ja Alex Anttilan kanssa. Petri Kivimäki /Yle
 Työelämäprofessuurin myötä Hyneman tulee myös LUTin palkkalistoille ja alkaa esimerkiksi opettaa opiskelijoita.
 Hyneman työskentelee pääosin etänä ja vierailee suunnitelmien mukaan Suomessa kerran vuodessa viikon tai kaksi kerrallaan.
 – Meillä on suunnitteilla myös laite, jolla hän voisi tulla virtuaalisesti käymään ja myös liikkua yliopistolla. Sellainen eräänlainen avatar-robotti, projektipäällikkö  Terhi Virkki-Hatakka  LUT-yliopistosta kertoo.
 Lue myös:   Opiskelijat saivat sparraajan maailman huipulta – TV:stä tuttu myytinmurtaja Jamie Hyneman toteutti keksintöpajan uusille suomalaiskeksinnöille
 Uusia ideoita
 Jamie Hynemanin työ LUT-yliopistossa painottuu esimerkiksi ideointiin, tuotekehitykseen ja prototyyppien tekemiseen.
 Hän työskentelee virallisesti LUTin kauppakorkeakoulussa, mutta hänen kursseilleen ja protopajaansa pääsevät Terhi Virkki-Hatakan mukaan kaikki LUT-yliopiston ja samaan konserniin kuuluvan LAB-ammattikorkeakoulun opiskelijat.
 – Työelämäprofessorina aion kannustaa opiskelijoita innovatiivisuuteen ja tukea uusien innovaatioiden syntymistä JHC:ssa. Toivottavasti pääsen osallistumaan laajemminkin yliopiston toimintaan, Hyneman sanoo yliopiston tiedotteessa.
 Hän kertoo esimerkiksi ympäristöasioiden ja erilaisten liikkumiseen tarkoitettujen laitteiden olevan lähellä sydäntään. Tulevaa työtä ei ole kuitenkaan rajattu tiukasti tiettyihin aihealueisiin.
 Lue myös:   Myytinmurtaja Jamie Hyneman lopetti myyttien murtamisen – nyt hän ihailee suomalaisia puita
 Erilaisia ansioita
 Yliopistomaailmassa työelämäprofessori eroaa professorista sekä työtehtäviltään että koulutukseltaan.
 Virkki-Hatakan mukaan työelämäprofessorit eivät vedä omia tutkimusryhmiään professorien tavoin, vaan keskittyvät etenkin käytännön työhön.
 Työelämäprofessorilta ei myöskään vaadita tiettyjä akateemisia ansioita, kuten tohtorin väitöskirjaa, vaan ansiot on voitu hankkia myös toisella tavalla.
 Jamie Hyneman on vieraillut Suomessa useamman kerran. Kuvassa hän puhuu yleisölle Lappeenrannan ylioppilastalolla kesäkuussa 2017. Petri Kivimäki/Yle
 Jamie Hyneman asuu Kaliforniassa Yhdysvalloissa. Hänet tunnetaan parhaiten Discovery Channelilla näytetystä Myytinmurtajat-tiedeohjelmasta.
 Hän on LUTin tiedotteen mukaan työskennellyt myös lemmikkieläinkauppiaana, eloonjäämistaitojen asiantuntijana, tilauslaivan kapteenina, sukeltajana sekä erikoistehosteasiantuntijana. Hän on opiskellut venäjän kieltä ja kirjallisuutta.
 Lue myös:   Yliopisto sai apuun myytinmurtaja Jamie Hynemanin – nyt hullut ideat alkavat tulla oikeiksi keksinnöiksi

Myytinmurtaja Jamie Hyneman työelämäprofessoriksi LUT-yliopistoon – saattaa vierailla Suomessa myös robottina