Summary: Erot ihmisten käyttäytymisessä voivat kärjistyä rajoitusten purkamisen myötä, koska osa jatkaa niiden noudattamista ja osa ei.

Tuore isä  Pietari Eronen  viettää päivää kaupungilla kahdeksan kuukauden ikäinen  Runo  sylissään.
 – Kun rajoituksia puretaan, niin pystyy olemaan vähän rennommin mielin täällä kauppakeskuksessa.
 THL kertonee tällä viikolla lisää siitä, miten rajoitusten purkaminen jatkuu - suositellaanko esimerkiksi maskin käyttöä vielä jatkossa.
 Erosella ei ole maskia kasvoillaan, koska hän istuu vähän sivummalla muista ihmisistä.
 – Perheen kesken olemme päättäneet, että käytämme edelleen maskia julkisissa tiloissa, jos on paljon ihmisiä. Toisaalta ystävien kesken ollaan jo halailtu.
 Motivaatioprosessien tutkija  Matti Heino  Helsingin yliopistosta arvioi, että rajoitusten purkaminen herättää ristiriitaisia tunteita ihmisissä. Erot käyttäytymisessä voivat myös kärjistyä, koska osa jatkaa rajoitusten noudattamista ja osa ei.
 Jotkut saattavat muuttaa käyttäytymistään hyvinkin nopeasti. Kun rajoituksia puretaan, osa kokee epidemian olevan ohi. Se on signaali siitä, että nyt on turvallista.
 Toisaalta taas osa ihmisistä on jatkossakin varovaisia, koska he varautuvat variantteihin tai kuuluvat riskiryhmään.
 – Ihmiset ajattelevat, ettei riski välittömästi poistu vaikka rajoituksia puretaan. Varmasti alussa on mietintää siitä, että elämmekö me kaikki samassa todellisuudessa, sanoo tutkija Heino.
 Pasilan asemalla mainoksia jakava Jade Karlsson kertoo, että varsinkin junassa hän pitää pientä turvaväliä muihin. Ronnie Holmberg / Yle
 Espanjantauti muutti myös aikanaan ihmisten käyttäytymistä
 Pasilan asemalla  Jade Karlsson  jakaa mainoksia ohikulkijoille.
 – Ihmiset uskaltavat tulla nyt vähän lähemmäs, mutta kyllä se on jäänyt ihmisillä päälle, että pidetään edelleen se turvaväli. Tämä on nykyinen normaali.
 Sosiaalipsykologian professori  Nelli Hankonen  kyseenalaistaa sen, että tarvitseeko edes palata kaikella tapaa siihen, miten asiat olivat ennen rajoituksia.
 – Koko ajan on korostettu, että korona-ajan hyviä käytäntöjä on hyvä säilyttää myös muiden infektioiden torjunnassa. Esimerkiksi espanjantaudin jälkeen ei palattu vanhaan yleiseen tapaan syljeskellä lattioille, sanoo Hankonen.
 Kauppakeskuksen penkillä istuva Pietari Eronen on pohtinut samaa kuin professori.
 – Aiemmin mentiin työpaikalle vaikka oli pientä flunssaa. Varmasti jatkossa voi olla, että maskia käytetään silloin muiden suojelemiseksi.
 Sähköinen rullalauta yhdessä ja kypärä toisessa kädessään kulkeva  Sedami Adjadjihoue  toivoo, että turvavälejä noudatettaisiin vielä jatkossakin.
 – Koskaan ei voi tietää, kuka on kipeä. Osa tulee pitämään maskia ja turvaväliä jatkossakin, arvelee Adjadjihoue.
 Sedami Adjadjihoue sanoo, että on ollut ärsyttävää, kun ei ole pystynyt tekemään mitään kaverien kanssa: "Ollaan lähinnä Skypen kautta juteltu." Ronnie Holmberg / Yle
 Helsingin yliopiston toukokuussa tehdyn  haastattelututkimuksen  mukaan enemmistö suomalaisista pitää koronavarokeinoja tärkeänä myös molempien rokotteiden jälkeen.
 Tutkimukseen vastanneista 65 prosenttia piti itsensä ja muiden suojaamista vähintään jossain määrin tärkeänä molempien rokoteannosten jälkeen.
 Kyselyyn vastanneet sanoivat pääosin noudattavansa suojaustoimia siksi, että kokivat ne järkevinä ja arvojensa mukaisina. Tästä syystä ihmiset eivät ole tutkimusten mukaan niin uupuneita rajoituksiin kuin voisi ajatella.
 – Pandemiaväsymys on ollut monissa maissa paljon julkisessa keskustelussa esillä, mutta haastattelututkimuksissa ei tule esiin, että se olisi akuutti uhka, sanoo tutkija Heino.
 Pikatestien laaja käyttö voisi lisätä turvallisuuden tunnetta
 Helsingin yliopiston ja VTT:n  Citizen Shield -projektissa  on tutkittu nuorten maskien käyttöä. Sen mukaan maskien käyttöön vaikuttaa moni muukin asia kuin viranomaisten ohjeet.
 – Kuinka hyvin tuntee esimerkiksi seurassaan olevan ihmisen. Sääntöjen noudattaminen on tosi tilannekohtaista, sanoo tutkimusta tekemässä ollut Matti Heino.
 Motivaatioprosesseja tutkiva Heino on mukana hallituksen koronakriisiä varten kokoamassa  käyttäytymistieteellisessä neuvonantajaryhmässä . Ryhmä tuo inhimillistä tietoa ihmisten käyttäytymisestä politiikan teon tueksi.
 – Saatetaan olettaa, että ihmiset toimivat informaation pohjalta, vaikka käytöstä ohjaa monta muutakin asiaa kuten tunteet.
 Heinon mukaan ihmisten huolta tai pelkoa ei voi parantaa sillä, että otetaan pelko ikään kuin keinotekoisesti pois ja sanotaan, että nyt kaikki on turvallista. Pelko on syvemmissä asioissa.
 Toisaalta ihmiset voivat hyvinkin nopeasti muuttaa käyttäytymistään, jos kokevat tilanteen turvalliseksi.
 Heinon mukaan on siis tärkeää, että ihmisillä on selkeä käsitys koronatilanteesta.
 Tutkijan mukaan Suomessa olisi rajoitusten lisäksi voitu kannustaa enemmän omatoimisuuteen, mikä olisi lisännyt turvallisuuden tunnetta.
 – FFP2-maskit ovat olleet paitsiossa, ja pikatestausta ei ole suositeltu. Ne voisivat olla pieniä palikoita isommassa kokonaisuudessa, jolla rakennetaan ihmisten tunnetta turvallisuudesta.
 Voit keskustella rajoitusten purkamisen herättämistä ajatuksista ja tunteista tiistaihin kello 23:een asti.
 Lue myös:
 THL:n Salminen: Pandemian loppusuora häämöttää – paluuta koviin rajoituksiin tuskin tullaan näkemään
 Yhteiskunnan avaaminen voi yllättäen viivästyä, koska rokottaminen ei olekaan edennyt toivotusti – HUSin Mäkijärvi: ”Kaikki riippuu rokotusinnosta"

Turvavälit poistuivat, mikä merkitys sillä on? Toinen halaa, toinen pysyy kaukana – Tutkija: Rajoitusten purkaminen korostaa eroja välillämme


Summary: Suomenhevonen on yksi harvinaisimmista hevosroduista. Suomenhevosilta on tutkittu aiemmin yksittäisiä geenejä, mutta nyt ensimmäistä kertaa koko geeniperimä on aukaistu yksittäisen hevosen osalta.

Geeniperimänsä tieteen käyttöön lahjoittanut suomenhevonen  Tähden Piirros  on 14-vuotias tamma, joka voitti työhevosten Suomen mestaruuden vuonna 2017. Sen kasvattajaomistaja on  Kauko Tuominen  Sysmän Nuoramoisista. Suomenhevosten sukuperintöä tilalla on jatkettu jo yli 80-vuotta, vuodesta 1937 lähtien.
 - Se on mahdottoman hieno, reipas ja komea hevonen! Ainoa miinuspuoli on, että se on pikkuisen malttamaton. Se tuntee oman arvonsa. Kyllä se toiselle hevoselle näyttää, että hän on pomo.
 Tähden Piirroksen isä on entinen huippuravuri Ventterin Vili. Emän puoleinen suku on ollut työhevosina useamman sukupolven ajan. Hevoset ovat menestyneet hyvin työkilpailuissa.
 – Ravihevosellakin on meillä tehty töitä, ei se siitä kiinni ole, Tuominen kertoo.
 Tähden Piirroksen kanssa Tuominen ajaa edelleen talvella puita metsästä. Aiempina vuosina tuli myös äestettyä pellolla näytösluonteisesti.
 Suomenhevosen geeniperimässä lähes 3 miljardia emäsparia
 Tähden Piirros on toinen hevonen maailmasa, jonka geenit on selvitetty näin tarkasti. Luonnonvarakeskuksen tutkimusprofessori  Juha Kantanen  kertoo, että suomenhevoselta on aiemmin tutkittu yksittäisiä geenejä, mutta nyt ensimmäistä kertaa koko perimä, genomi, on aukaistu.
 – Hevosella se tarkoittaa noin 2,8–2,9 miljardia emäsparia.
 Suomenhevoselle on rakennettu niin sanottu referenssigenomi eli vertailugenomi.
 – Olemme käyttäneet siinä uuden sukupolven sekvensointilaitteita. Geenit tunnistetaan ja niiden funktio nimetään, jolloin tiedetään mihin ne vaikuttaa.
 Tutkimusta voidaan hyödyntää rodun turvaamisessa. Suomenhevosia on Suomessa nyt noin 20 000, mutta vielä  1940-luvulla hevosia oli yli 400 000.  Suomenhevonen on yksi harvinaisimmista hevosroduista, vaikka kanta on elpynyt 1970-luvulta. Silloin rodun edustajia oli vain 12 000, koska hevosta tarvittiin yhä harvemmin ihmisen työkaveriksi koneellistumisen vuoksi.
 Suomenhevosesta on haluttu jalostaa nöyriä, luotettavia, kestäviä ja rohkeita. Niko Mannonen / Yle
 Tutkimusta voidaan käyttää myös suomenhevosen alkuperän selvityksessä sekä vertailussa muihin kansainvälisiin hevosista tehtyihin perimätutkimuksiin. Suomenhevonen on rotuna perustettu virallisesti vasta vuonna 1907, mutta suomalaista hevoskantaa systemaattisesti kehitetty jo aiemmin.
 – On kiinnostavaa miten suomenhevosesta tuli tällainen oma hevosrotu ja minkälaiset sen geenivarat ovat tulevaisuutta ajatellen.
 Lue lisää:
 Suomenhevosesta haluttiin kansallinen ihanne: nöyrä, luotettava ja rohkea – tutkimus etsii hevosen juuria kaukaa idästä
 Tutkijat ihmeissään – haudasta kaivetut, 66 vuotta sitten kuolleet hevoset ovat niin hyvässä kunnossa, että ne pystyi yhä tunnistamaan nimeltä

Ensimmäisen suomenhevosen koko geeniperimä kartoitettiin – suorassa lähetyksessä kello 13.15 kerromme, mitä uutta tiedämme rodusta


Summary: Enontekiön Näkkälässä on tehty syksyn ensimmäiset lumihavainnot, kun kello 10 havainnoissa todettiin kahden senttimetrin verran lunta. Ylen päämeteorologi Seija Paasonen kirjoittaa Twitterissä, ettei kyseessä ole kuitenkaan vielä ensilumi.

Enontekiöllä on satanut tänä aamuna lunta. Jo Ylen aamussa seurailtiin Luoteis-Lapin sateiden olomuotoa, mutta virallisiin mittareihin tämä ei vielä tarttunut, kertoo Ylen päämeteorologi  Seija Paasonen .
 Kello kymmeneltä tärppäsi: Enontekiön Näkkälässä havaittiin kahden senttimetrin lumi, mutta kyseessä ei ole vielä ensilumi, sillä sitä ei ollut kello yhdeksän havainnoissa.
 Enontekiön Hetassa asuva  Jouni Näkkälä  sai taltioitua ruskamaiseman lumihiutaleineen maanantaiaamuna.

 Esko Rautiainen  puolestaan raportoi Twitteriin kuvan Enontekiön kunnanviraston pihamaalta kello 10.06.

Tältä näyttävät syksyn ensimmäiset lumihiutaleet: Enontekiöllä havaittiin kaksi senttimetriä lunta tänä aamuna


Summary: Hankkeessa testattiin myös, miten virusmarkkerit leviävät ateriointitilanteissa: käsidesin käyttö oli puutteellista eivätkä turvavälitkään täysin toteutuneet. Leviämisriski väheni, kun buffetin ottimia vaihdettiin puolen tunnin välein.

Tampereen yliopistollinen sairaala (TAYS)

Koronavirus näyttää tarttuvan eri pintamateriaaleihin eri voimakkuudella, ja tietyt pinnat ovat helpommin puhdistettavia. Tämä käy ilmi Tampereen korkeakouluyhteisön ja yritysten pintahygienian kehittämishankkeessa, jossa tutkittiin koronaviruksen säilymistä pinnoilla ja sitä, miten siivous poistaa viruksia.
 Pinnat saastutettiin laboratoriokokeissa endeemisellä koronaviruksella ja pyyhittiin erilaisilla puhdistusaineilla. Pyyhkäisynäytteiden tulokset osoittivat, ettei pyyhintä poistanut virusta kokonaan.
 − Yleisesti voidaan sanoa, että desinfioiva aine puhdisti tehokkaimmin. Kaikki puhdistusaineet puhdistivat virusta pinnoilta kohtalaisen tehokkaasti. Puhdistusaineilla oli kaikkiaan suuri merkitys pintojen puhdistumiseen, sanoo Tampereen yliopiston dosentti  Sami Oikarinen  hankkeen tiedotteessa.
 Asiakkaat toivoivat parempaa siivousta
 Tutkimuksessa otettiin näytteitä myös koronaviruspotilaita hoitavien yksiköiden hoitohuoneista Tampereen yliopistollisessa sairaalassa. Näytteiden perusteella huoneiden pinnoilta löytyi koronavirusta.
 Tutkimuksessa todettiin, että siivous vähentää virusta pinnoilta, mutta ei aina poista sitä kokonaan. Tutkituissa näytteissä havaitut virukset eivät kuitenkaan olleet tartuttamiskykyisiä, sillä niiden viruspitoisuudet olivat hyvin matalia.
 Hankkeessa testattiin miten, miten virusmarkkerit leviävät ateriointitilanteissa Living Lab -ympäristössä. Tulosten perusteella käsidesin käyttö jäi useimmilla puutteelliseksi eivätkä turvavälitkään täysin toteutuneet.
 Käytäntö vaihtaa buffetin ottimet puolen tunnin välein ja sijoittaa istumapaikat turvavälein vaikuttaa vähentävän leviämisriskiä.
 Hankkeessa tehtiin myös kyselyjä kahviloiden ja ravintoloiden asiakkaille.
 − Asiakkaiden mielestä siivouskäytänteiden muutokset eivät aina ole riittäviä, kertoo lehtori  Leila Kakko  Tampereen ammattikorkeakoulusta.
 Hänen mukaansa moni siivousyritys on kehittänyt koronasiivouksesta uuden palvelutuotteen. Asiakkaille on tehty myös epidemianaikaisia toimintaohjeita. Haasteina ovat olleet tuotteiden saatavuus ja hintojen nousu.
 Aiheesta on luvassa lisää tietoa, sillä hankkeelle suunnitellaan parhaillaan jatkoa.

Siivous vähentää koronavirusta pinnoilta, muttei poista sitä kokonaan − puhdistusaineella on suuri merkitys


Summary: Kansalaisjärjestö Global Witnessin mukaan 227 ympäristönsuojelijaa kuoli väkivaltaisesti vuonna 2020.  Eniten ympäristökonflikteista kärsivät alkuperäiskansojen edustajat ja matalan tulotason valtiot.

Viime vuonna rikkoutui synkkä ennätys, kun yhteensä 227 ympäristönsuojelijaa sai surmansa eri puolilla maailmaa. Kyseessä on jo toinen peräkkäinen ennätysvuosi ympäristöaktivistien murhissa.
 Asiasta kertovat ainakin  Britannian yleisradioyhtiö BBC  sekä sanomalehti  The Guardian  kansalaisjärjestö  Global Witnessin tuoreen raportin pohjalta .
 Todellinen luku on todennäköisesti selvästi suurempi, mutta monista maista on vaikea saada tietoja esimerkiksi lehdistön- ja yksilönvapauksien rajoitusten vuoksi, järjestö kertoo raportissaan.
 Keskimäärin neljä ihmistä on saanut surmansa joka viikko vuoden 2015 Pariisin ilmastosopimuksen allekirjoittamisesta lähtien ympäristönsuojeluun liittyvän toiminnan vuoksi.
 Global Witnessin mukaan koronapandemia on pahentanut tilannetta. Sen lisäksi, että kokoontumisrajoutukset ovat estäneet esimerkiksi ilmastomarssien järjestämistä, kotoa tehty kampanjointityö on tehnyt ympäristönsuojelijoiden löytämisen hyökkääjille helpommaksi.
 Väkivallasta kärsivät erityisesti alkuperäiskansat
 Uhanalaisen vahapalmuararatin suojelemiselle omistautunut Gonzalo Cardona ammuttiin Kolumbiassa tammikuussa. Viranomaiset epäilevät tekijäksi maa-alueista taistelevia aseryhmiä. AOP
 Suurin osa väkivallasta kohdistui metsien suojelijoihin.
 Vajaa kolmasosa tapauksista liittyi luonnonvarojen käyttöön, kuten hakkuisiin, kaivostoimintaan, suurmaatalouteen ja vesivoimaan. Järjestön mukaan koronapandemia on kuitenkin vaikeuttanut tapausten tutkimista, ja yli sadassa tapauksesta murhiin liittyvät olosuhteet jäivät epäselviksi.
 Yhtä lukuunottamatta murhat tapahtuivat Euroopan, Pohjois-Amerikan ja Oseanian ulkopuolella. Raportin mukaan tämä kertoo siitä, että ympäristökonfliktit vaikuttavat ilmastonmuutoksen tavoin epäsuhtaisesti juuri matalan tulotason valtioihin.
 Kuolleista yli kolmasosa oli alkuperäiskansojen edustajia, vaikka heitä on yhteensä vain noin viisi prosenttia maailman väestöstä.
 Eniten murhia Kolumbiassa
 Eniten murhia tehtiin Kolumbiassa, jossa kuoli 65 ympäristönsuojelijaa. Global Witnessin mukaan tapaukset ovat osa laajempia ihmisoikeuksien puolustajien ja yhteisöjen johtajien murhia, jotka jatkuvat Kolumbian hallituksen ja Farc-sissien vuoden 2016 rauhansopimuksesta huolimatta. Ympäristönsuojelijat joutuvat usein osaksi maa-alueista taistelevien aseryhmien väkivaltaisia konflikteja.
 Toiseksi eniten kuolemaan johtaneita hyökkäyksiä oli Meksikossa, 30 kappaletta. Meksikossa kolmasosa tapauksista liittyi hakkuiden vastustamiseen, ja puolet hyökkäyksistä kohdistui alkuperäiskansoihin. Järjestön mukaan maassa jopa 95 prosenttia murhista jää rankaisematta.
 Mielenosoittajat protestoivat kotiinsa murhatun Fikile Ntshangasen puolesta Etelä-Afrikassa. Ntshangase oli osallisena Somkhelen hiilikaivoksen laajentamiseen liittyvässä kiistassa. Lucas Ledwaba / AOP
 Filippiineillä ympäristönsuojelijoita tapettiin 29. Järjestön mukaan ympäristönsuojelijoihin kohdistetut hyökkäykset ovat nousseet dramaattisesti presidentti  Rodrigo Duterten  aikana vuodesta 2016. Maan poliisi ja armeija tappoivat joulukuussa yhdeksän Tumandok-kansaan kuuluvaa ihmistä, jotka vastustivat suurpatoa Jalaur-joella.
 Brasiliassa surmia oli 20. Ympäristökonflikteihin liittyvien kuolemien määrä on laskenut hieman viime vuosina. Vuonna 2018 virassaan aloittaneen presidentin  Jair Bolsonaron  aikana ympäristönsuojelua ja suojelijoiden asemaa on pyritty heikentämään lainsäädännöllä.

Järjestö: Ennätysmäärä ympäristönsuojelijoita kuoli väkivaltaisesti viime vuonna – keskimäärin neljä ihmistä viikossa saanut surmansa Pariisin ilmastosopimuksen jälkeen


Summary: Käräjäoikeus katsoi, että varavoimalan omistaneen yhtiön operatiivinen johtaja syyllistyi törkeään ympäristön turmelemiseen. Lisäksi yritys määrättiin sakkoihin. Johtaja ja yhtiö ovat kiistäneet syyllistyneensä rikokseen.

Päijät-Hämeen käräjäoikeus on tuominnut lämpöyhtiön operatiivisen johtajan ehdolliseen vankeuteen Heinolan Vuohkallion öljyvuodosta.
 Syksyllä 2017 varavoimalan toisesta öljysäiliöstä vuoti yli noin 40 kuutiometriä kevytpolttoöljyä ympäristöön. Vuoto tapahtui 7.–8. marraskuuta 2017, mutta se havaittiin vasta 31. tammikuuta 2018. Yhtiö ei havainnut vuotoa tai öljyn puuttumista, vaan onnettomuus paikannettiin Vuohkallion lämpölaitokseen ulkopuolisten henkilöiden havaintojen perusteella.
 Käräjäoikeuden mukaan öljy palautui varavoimalan muutostöiden jäljiltä virheellisesti väärään säiliöön, ja tämä liittyi automaatio-ohjelmistoon. Virhe jäi huomaamatta, kun laitos on uudistamisen jälkeen käynnistetty, sillä öljynerotinkaivon hälytinjärjestelmää ei ollut kytketty.
 Käräjäoikeus katsoi, että Loimua-yhtiön operatiivinen johtaja oli tapahtuneessa vastuullinen. Hänet tuomittiin törkeästä ympäristön turmelemisesta kuuden kuukauden ehdolliseen vankeusrangaistukseen. Lisäksi yritys tuomittiin 60 000 euron yhteisösakkoon.
 Operatiivinen johtaja kiisti käräjäoikeudessa syyllistyneensä asiassa rikokseen. Myös yhtiö totesi, ettei sen toiminnassa ole tapahtunut rikosta, vaan toiminnassa on noudatettu vaadittavaa huolellisuutta ja varovaisuutta.
 Tuomio ei ole lainvoimainen, eli siitä voi valittaa hovioikeuteen.
 Kerromme kohta lisää.

Heinolassa valui 40 000 litraa öljyä luontoon ja vasta ulkopuoliset huomasivat sen – lämpöyhtiön johtajalle 6 kuukautta ehdollista


Summary: Lapset ja nuoret pääsevät tänä syksynä harrastamaan koulupäivän yhteydessä yli 200 kunnassa. Uuteen harrastustoimintaan on paikoin enemmän tulijoita kuin ryhmiin mahtuu, ja esimerkiksi Helsinki aikoo järjestää lisäryhmiä.

Helsinkiläisen Kankarepuiston peruskoulun liikuntasalissa tehdään kärrynpyörää, kuperkeikkaa, hyppyjä puolapuilta patjoille ja pomppuja esteiden yli.
 Salissa hyörii toista kertaa koolla oleva 3–6-luokkalaisten oppilaiden harrastusryhmä. Lapset treenaavat syksyn mittaan parkouria sekä hieman harvempien tuntemaa lajia, trikkausta – se sisältää muun muassa kierteitä, voltteja ja potkuja.
 – Mä toivon, että opin jotain uutta ja että täällä on kivaa, sanoo neljäsluokkalainen  Sofia Öhman .
 Kolmasluokkalainen  Mattias Kaldmaa  puolestaan kertoo, että hän kiinnostui lajista nähtyään parkour-videoita.
 – Mä olen nähnyt Youtubessa videoita, joissa ihmiset hyppivät talojen päällä ja muuta, hän sanoo.
 Sofia Öhmanin mielestä parkour-harrastus vaikuttaa kahden  ensimmäisen kokoontumiskerran perusteella kivalta. Mårten Lampén / Yle
 Harrastuksia järjestetään toiveiden pohjalta
 Lapset ja nuoret pääsevät tänä syksynä harrastamaan koulupäivän yhteydessä 235 kunnassa. Harrastamisen Suomen malliksi kutsuttu harrastustoiminta on tänä syksynä laajentunut reippaasti, pilottivaiheesta monille uusille kouluille. Osa toiminnasta on alkanut ja osa käynnistyy lähiaikoina.
 – Viime keväänä liikkeelle lasketut avustukset ovat nyt konkretisoituneet kunnissa teoiksi. Lapset ovat päässeet kiinni mallin mukaisiin harrastuksiin, johtaja  Tiina Kivisaari  opetus- ja kulttuuriministeriöstä sanoo.
 Harrastaminen on maksutonta, ja sitä järjestetään iltapäivisin oman koulun tiloissa tai koulun lähellä.
 Näitä harrastuksia koulut eivät järjestä itse, vaan niitä koordinoivat kunnat. Kunnat voivat ostaa toimintaa erilaisilta harrastustoimijoilta. Monilla kouluilla on silti edelleen myös omaa kerhotoimintaa niin kuin aiemminkin.
 Lapset ja nuoret ovat saaneet esimerkiksi Koululaiskyselyssä esittää toiveita siitä, mitä harrastuksia he koululle toivoisivat. Harrastuksia on toivottu ja toteutettu laajalla kirjolla. Esimerkiksi parkour kuului monissa kunnissa alakoululaisten toiveiden kärkijoukkoon.
 Kun kunnat hakivat avustuksia harrastustoimintaan, ne ilmoittivat suunnitelleensa harrastustoimintaa yhteensä noin 400 000 lapselle ja nuorelle.
 Helsinkiin on tulossa lisää harrastuspaikkoja
 Varsinkin alakoululaisten maksuttomiin harrastusryhmiin on ollut Helsingissä paljon tulijoita. Helsinkiläisen Kankarepuiston peruskoulun 3-6-luokkalaisille suunnatussa ryhmässä treenataan parkouria ja trikkausta.  Mårten Lampén / Yle
 Helsinki aloitti maksuttomat harrastukset kaikilla kaupungin kouluilla pari viikkoa sitten. Varsinkin alakoululaiset ovat kiinnostuneita omalla koululla harrastamisesta.
 Tulijoita on paikoin jonoiksi asti, eivätkä kaikki halukkaat ole mahtuneet ryhmiin. Koronarajoituksetkin ovat vaikuttaneet siihen, minkä kokoisissa ryhmissä harrastuksia on aloitettu.
 – Vanhemmat ovat odottaneet tätä kuin kuuta nousevaa, ja kun ryhmät ovat menneet täyteen, tottakai on pettymystä, Helsingin kaupungin projektipäällikkö  Irma Sippola  sanoo.
 Tällä hetkellä noin 3 500 lasta ja nuorta on Helsingissä mukana harrastuksissa. Jatkossa määrä kasvaa. Paikkoja aiotaan Helsingissä tarjota käytettävissä olevien rahojen sallimissa rajoissa lisää, jotta useammat lapset pääsisivät mukaan iltapäivien maksuttomiin harrastuksiin.
 – Kun me vain saamme lisää tilaa ja ohjaajia, ryhmiä toki täydennetään, Irma Sippola sanoo.
 Tällä hetkellä helsinkiläiskouluilla on tavallisimmin kaksi tai kolme uuden mallin mukaista harrastusryhmää.
 Kankarepuiston peruskoululla järjestettävää maksutonta parkour-harrastusta on iltapäivisin kerran viikossa. Aleksei Kulikov harjoitteli temppuja. Mårten Lampén / Yle
 Tavoitteena saada mukaan ne lapset, joilla ei ole harrastuksia
 Vantaa on puolestaan aloittamassa suurimman osan koulupäivän yhteydessä järjestettävistä harrastuksista 20. syyskuuta alkavalla viikolla. Vantaalla uusi harrastus pystytään tarjoamaan tänä syksynä noin 4 500 lapselle tai nuorelle.
 – Selkeästi on tarvetta ei-kilpailulliselle harrastamiselle, joka on mukavaa vain harrastamisen vuoksi, Harrastusten Vantaa -hankkeen projektipäällikkö  Anna Puhakka  sanoo.
 Vantaalle avataan harrastusryhmien lisäksi harrastusvälinelainaamo. Sen avulla halutaan auttaa siinä, ettei lapsen tai nuoren harrastuksen aloittaminen jäisi kiinni varusteiden puuttumisesta. Tiettyinä aikoina lainaamon yhteyteen on myös mahdollista tulla kokeilemaan erilaisia harrastuksia ja saada ohjausta lajikokeiluissa.
 Iltapäivien maksuttomat harrastukset on suunnattu kaikille. Niin Vantaalla kuin Helsingissäkin panostetaan kuitenkin vahvasti myös siihen, että harrastuksiin löytäisivät ne lapset ja nuoret, jotka eivät aiemmin ole löytäneet ohjattujen harrastusten pariin.
 Tavoitteena on myös se, että lapset pääsisivät tasapuolisesti kokeilemaan toivottuja harrastuksia perheen taloudellisesta tai muusta tilanteesta riippumatta.
 Koulupäivän yhteydessä harrastaminen halutaan pysyväksi, keinot pohdinnassa
 Tavoitteena on, että maksuttomasta harrastamisesta koulupäivien yhteydessä saataisiin pysyvää toimintaa. Sofia Öhman osallistuu harrastukseen omalla koulullaan.  Mårten Lampén / Yle
 Harrastamisen Suomen malliksi muotoutuneella toimintamallilla on pitkä tausta, ja lasten ja nuorten harrastamisen helpottaminen on ollut esillä jo useamman hallituksen aikana. Suomeen on haettu esimerkkiä myös esimerkiksi Islannista.  Islannin malli  ei kuitenkaan rajoitu pelkkään harrastustoimintaan.
 Tavoitteena on, että koulupäivien yhteydessä harrastamisesta tulisi Suomessa pysyvää toimintaa. Lähikuukausien aikana opetus- ja kulttuuriministeriön työryhmä pohtii, millä keinoilla se voidaan vakiinnuttaa.
 – Ehkä loppuvuonna tai ensi keväänä on jo tietoa siitä, miten jatko tulee menemään, johtaja Tiina Kivisaari opetus- ja kulttuuriministeriöstä sanoo.
 Toistaiseksi kunnat hakevat avustuksia harrastusten toteuttamiseen. Keväällä aluehallintovirastot myönsivät niitä varten kunnille yhteensä 17 miljoonaa euroa avustusrahaa. Kuntien maksettavana on viidesosa kuluista.
 Tavoitteena on, että toimintamallin avulla jokainen lapsi ja nuori voisi jatkossa saada mieluisan maksuttoman harrastuksen koulupäivän yhteyteen. Tiina Kivisaari näkee toiminnan käynnistyneen reippaasti, vaikka vielä onkin matkaa siihen, että kaikki kunnat olisivat mukana.
 Lyhyt matka kotoa madaltaa harrastamisen kynnystä
 Kankarepuiston peruskoululla toimivaan harrastusryhmään osallistuvilla kolmasluokkalaisella Violetta Nikitinalla ja neljäsluokkalaisella Sofia Öhmanilla on parkourin lisäksi muitakin harrastuksia. Violetta harrastaa muun muassa jalkapalloa, Sofian harrastuksia ovat muun muassa voimistelu ja kuviskerho.
 Heidän mielestään on plussaa, että uusi harrastus on omalla koululla.
 – Tänne ei ole pitkä matka,  Sofia Öhman  toteaa.
 – Mä voin tulla tänne kävellen. Siksi on kiva, että meidän koulullamme on tämä harrastus,  Violetta Nikitina  sanoo.
 Violetta Nikitina harjoitteli harrastusryhmässään muun muassa hyppyjä. Mårten Lampén / Yle
 Koulupäivän yhteydessä harrastaminen mahdollistaakin sen, että harrastukseen pääseminen on monille helpompaa, kun se ei ole kiinni vanhempien kuskaamisesta tai siitä, että harrastukseen on lähdettävä bussilla. Perheillekin jää enemmän yhteistä ilta-aikaa.
 Iltapäivien harrastuksilla halutaan lisätä lasten ja nuorten hyvinvointia ja iloa. Nyt tehdään töitä sen eteen, että harrastuksiin löytäisivät ne lapset ja nuoret, joilla ei ole harrastusta, painottaa Helsingin kaupungin projektipäällikkö Irma Sippola.
 Harrastuksesta voi saada iltapäiviin mielekästä tekemistä ja tavoitteena on myös se, että monien lasten ja nuorten kokema yksinäisyys vähenisi.
 – Jos omasta luokasta ei ole löytänyt ystävää, sieltä harrastuksesta ystävän voi löytää, Irma Sippola sanoo.
 Viime vuonna peruskoululaisille tehdyssä  Koululaiskyselyssä  puolet vastaajista sanoi, että haluaisi aloittaa uuden harrastuksen. Joka viidenneltä mieleinen harrastus puuttui. Opetusministeriön kyselyyn vastasi viime vuonna runsas kolmasosa kaikista perusopetuksen oppilaista.

Harrastaminen koulupäivän yhteydessä laajenee syksyn edetessä, ryhmiin on paikoin tunkua – joka viidenneltä puuttuu mieleinen harrastus


Summary: Selvitimme milloin koiran haukkuminen täyttää rikoksen tunnusmerkistön.

Voiko koiran haukkuminen olla rikos?
 Ainakin Itä-Uudenmaan käräjäoikeuden mukaan voi.
 Käräjäoikeuden tammikuussa antaman tuomion mukaan  Kyösti Husu  on antanut kolmen koiransa haukkua pihallaan niin, että haukunta on rikkonut Husun naapurien kotirauhaa.
 – Silloin kun tuomio tuli niin ajattelin, että tämä ei v **  voi olla mahdollista Suomessa, Husu toteaa.
 Husu ei ole ainoa koiranomistaja, joka on viime vuosina tuomittu samasta syystä.
 Husun mielestä käräjäoikeuden linja tarkoittaa sitä, että metsästyskoiran pitäminen pihalla ei käytännössä ole mahdollista.
 – Vaikka muuttaisit jonnekin metsän keskelle, niin et pysty olemaan varma, että muuttaako sinne joku, joka valittaa asiasta.
 Selvitimme, millä perusteella koiran haukunta tulkitaan rikokseksi.
 Toistakymmentä soittoa poliisille
 Koiran haukkumisen päätyminen rikosoikeuteen asti ei ole läpihuutojuttu.
 Husun oikeudenkäynnin taustalla on naapuririita, jonka siemenet kylvettiin jo kesällä 2017.
 Tapaus eteni rikostutkintaan vuosien riitelyn jälkeen, kun naapurit olivat soittaneet koirien haukkumisesta hätänumeroon toistakymmentä kertaa.
 Kun naapuri teki Hususta rikosilmoituksen, poliisi ei aluksi pitänyt esitutkinnan suorittamista tarpeellisena. Husu teki poliisin päätöksestä kyltin talonsa edustalle. Janne Lindroos / Yle
 Kun asia lopulta eteni käräjille, Husu oli luottavainen.
 Rikosilmoituksen tehneiden naapurien mukaan Husun koirat olivat haukkuneet yöaikaan taukoamatta. Husun mukaan tämä ei pidä paikkansa, joten väitettä oli siten mahdoton osoittaa todeksi oikeudessa.
 – Tämä on maaseutua. Täällä on hirviä, peuroja, supikoiria. Koirieni haukkuminen on normaalia metsästyskoirien haukkumista.
 Kotirauhan rikkomiseksi voidaan tulkita toisen kotiin luvatta tunkeutuminen, häiriköiminen metelöimällä, tai esineitä heittämällä.
 Oli häiriön syy mikä tahansa, toiminnan tulee olla tahallista.
 Husun ei väitetty kiusaavan naapureitaan tahallaan koiria haukuttamalla. Myös tämän vuoksi Husu ei pitänyt tuomiota mahdollisena.
 – Käräjäoikeuden tuomio oli kova paikka. Luotan Suomen oikeusjärjestelmään, mutta en ymmärrä, mikä juridinen peruste tuomiolla on.
 Kyösti Husu on harrastanut metsästystä 15-vuotiaasta saakka. Rikostuomio on ongelma aselupien hakemisen kannalta.  Janne Lindroos / Yle
 Onko Husun tuomio poikkeuksellinen?
 Kotirauhan rikkomista koskeva laki ei kerro, milloin koiran haukkuminen täyttää rikoksen tunnusmerkistön.
 On siis tutkittava, miten haukkumista käsitellään oikeussaleissa.
 Ylen MOT-toimitus selvitti naapuririitojen puimista rikosoikeudessa tutkimalla käräjäoikeuksien tuomioita vuosilta 2016-2021.
 Poimimme tähän juttuun tarkasteltavaksi tuomiot, joihin liittyi jollain lailla koirasta aiheutunut häiriö. Tällaisia tuomioita oli 14.
 Kuudessa tuomiossa koira oli jotenkin liittynyt naapurien väliseen riitaan, mutta rangaistus annettiin jostain muusta.
 Esimerkiksi kesällä 2018 eteläsavolainen nainen oli mennyt yöllä naapurin pihalle kuvaamaan haukkuvaa koiraa kännykällään. Nainen tuomittiin salakatselusta.
 Neljässä tapauksessa syytteet hylättiin näytön puutteen takia.
 Löysimme kuitenkin kolme tuomiota, joissa nimenomaan koiran haukkumisen tulkittiin rikkoneen kotirauhaa. Husun tuomio on yksi näistä.
 Vertailimme hylättyjä syytteitä ja rangaistukseen päätyneitä tuomioita. Yritimme päätellä niistä, millainen näyttö riittää rikoksen todistamiseksi.
 Se osoittautui vaikeaksi.
 Yksi koiravideo ei ole kummoinen todiste
 Tarkastelluissa oikeustapauksissa koiran haukkumista on pyritty todistamaan erilaisella todistusaineistolla, kuten desibelimittauksilla tai videotallenteilla.
 Häiritsevän haukkumisen todistaminen tallenteilla on kuitenkin vähintäänkin epävarmaa.
 Esimerkiksi joulukuussa 2018 Länsi-Uudenmaan käräjäoikeus katsoi, että haukusta häiriintyneen naapurin kymmenet videotallenteet riittivät osoittamaan, että haukkuminen täytti kotirauhan rikkomisen tunnusmerkistön.
 Toisaalta lokakuussa 2016 Pirkanmaan käräjäoikeus hylkäsi syytteen tapauksessa, jossa häiritsevän haukkumisen todisteina oli videomateriaalia ja konsultin tekemä melumittaus.
 Kyösti Husu keräsi oikeudenkäyntiä varten dataa koiriensa haukkumisesta tutkapantojen avulla. Tarkoitus oli osoittaa, että haukkuminen ei ole jatkuvaa, kuten naapurit väittivät. Sen sijaan oikeus katsoi datan osoittavan, että koirat haukkuvat toisinaan kymmeniäkin minuutteja.  Janne Lindroos / Yle
 Sana vastaan sana
 Tuomioiden perusteella tallenteita olennaisempi todiste ovat ihmisten kertomukset.
 Näin oli myös Husun oikeudenkäynnissä.
 Käräjille oli kutsuttu joukko todistajia, joiden näkemykset Husun koirien haukkumisesta olivat ristiriidassa.
 Husun ja kahden todistajan mukaan koirien haukunta ei ollut häiritsevää. Naapuripariskunnan ja toisen naapurustossa asuvan todistajan mukaan oli.
 Oikeuden näkemys kallistui haukkumista häiritsevänä pitävien naapurien puolelle.
 Husun todistajien painoarvoa laski se, että toinen todistajista ei asunut kylässä. Toinen todistajista asui Husun vieressä, mutta hän oli venäläissyntyinen ja kertonut, että Venäjällä koirien haukkuminen on normaalia.
 “X:n kokemukseen haukunnan häiritsevyydestä on voinut vaikuttaa hänen kertomuksestaan ilmennyt seikka siitä, että Venäjällä koirien haukunta oli toivottavaa käyttäytymistä”.  Ote käräjäoikeuden tuomiosta.
 Husun mielestä käräjäoikeuden linja tarkoittaa sitä, että yksinäinen koiranomistaja on riitatilanteissa altavastaajan asemassa.
 – Yksi ihminen on aina heikommassa asemassa kuin perheellinen. Sieltä löytyy todistajia enemmän.
 Tahallisuus ratkaisee, mutta milloin koiran haukunta on "tahallista"?
 Ristiriitaisissa tilanteessa oikeuden kynnys tuomita rikoksesta on tavallisesti korkea.
 Miksi Husu sitten tuomittiin?
 Kysyimme asumisriitoihin erikoistuneelta juristilta arviota tuomiosta.
 – Pidän tapausta näytöltään aika selvänä, sanoo asianajotoimisto Lexian asianajaja  Annika Luhtanen .
 Mikä tahansa haukkuminen ei oikeuden silmissä täytä kotirauhan rikkomisen tunnusmerkistöä. Luhtasen mukaan Husun naapureilla oli kuitenkin vahva näyttö osoittamaan, että koirien haukunta tosiaan oli ollut häiriöksi.
 Tätä näyttöä oli naapurien valitus Husulle ja etenkin toistuvat soitot poliisille. Myös naapurien kannalle painottuvilla todistajien kertomuksilla on ollut merkitystä.
 Ehkä olennaisinta oli se, että Husun toiminnan voidaan katsoa olleen tahallista, Luhtanen sanoo.
 – Tuomitulle ei ole voinut jäädä epäselväksi, että hänen koiransa häiritsevät naapuria. Siitä huolimatta hän ei ole tehnyt asialle mitään.
 Husun mukaan naapuri ei ole pyytänyt vähentämään haukkumista ottamalla koirat sisälle. Sitä Husu ei toisaalta haluaisi tehdäkään. "Suomenpystykorva on satoja vuosia tottunut olemaan ulkona. Ei siitä voi yks kaks tehdä sisäkoiraa". Janne Lindroos / Yle
 Luhtasen mukaan koiranomistajan pitäisi siis todistetusti yrittää tehdä jotain melun vähentämiseksi, tai oikeus voi tulkita koiran haukunnan tahalliseksi häiriön tuottamiseksi.
 Husun mukaan naapurien väite koirien jatkuvasta haukkumisesta ei pidä paikkansa. Siksi hän ihmettelee, mitä olisi voinut tilanteessa tehdä.
 Kun syyttäjä tiedusteli oikeudessa, mitä Husu oli tehnyt vähentääkseen koirien haukkumista, Husu provosoitui.
 – Syyttäjä kysyi toistuvasti, että “etkö tosiaan ole tehnyt mitään”? Vastasin, että no en v **  mitään.

"En ole sellaista tyyppiä, joka kaipaa naapurien kanssa kahvittelua. Heillä on oma elämänsä, minulla omani.”
   Kyösti Husu
 Husu arvelee, että kiistan juurisyy on jotain aivan muuta kuin hänen suomenpystykorvansa haukkuminen.
 – Olen poikamies. Teen vuorotöitä ja elän epäsäännöllistä elämää. Kesät tehdään töitä, talvet metsästetään. Ja sitten kun ei tehdä töitä tai metsästetä, juodaan kaljaa.
 Husun näkökulmasta osa naapurustoa on ensin suuttunut hänelle, alkanut tehtailla soittoja poliisille ja lyöttäytynyt häntä vastaan myös oikeudessa.
 – Kun tulee uusi tulokas kyläyhteisöön, siinä voi käydä niin, että tälle halutaan näyttää miten täällä toimitaan. Jos joku ei siihen muottiin satu, niin sitten siitä tulee riita.
 Husu tulee hyvin juttuun venäläistaustaisen naapurinsa kanssa. Kaikkien kanssa ei silti tarvitse seurustella.
"En ole sellaista tyyppiä, joka kaipaa naapurien kanssa kahvittelua. Heillä on oma elämänsä, minulla omani". Janne Lindroos / Yle
 Hususta rikosilmoituksen tehneet naapurit eivät enää asu paikkakunnalla. He kommentoivat tapausta Ylelle sähköpostitse. Entisten naapurien mukaan Husun näkemys ei pidä paikkansa.
 – Henkilökemiat eivät liity tähän asiaan. Kyse on koirien haukkumisesta aiheutuneesta kotirauhan häirinnästä, naapuri toteaa.
 Väitteet ajojahdista ovat naapuririidoissa yleisiä, sanoo Lexian asianajaja Luhtanen.
 – On toki ihan mahdollista, että koirat eivät olisi haukkuneet vaan naapuriin on ärsyynnytty muusta syystä ja hänet on haluttu savustaa ulos naapurustosta. Mutta oikeudessa ratkaisee se, kuka pystyy näyttämään kertomuksensa todeksi.
 Asia etenee hovioikeuteen
 Husu on valittanut tuomiostaan hovioikeuteen, joka on ottanut asian käsittelyyn. Ylen tietojen mukaan kyseessä on ensimmäinen kerta kun hovioikeudessa puidaan koiran haukkumisesta johtuvaa kotirauhan rikkomista.
 Ennakkopäätöksen saaminen on Husunkin toiveena.
 – Samanlaisia tapauksia on vireillä ympäri maata. On aika saada selvyys siihen, miten tällaiset asiat Suomessa menee.

Äijä-koiran haukkuminen toi omistajalle tuomion kotirauhan rikkomisesta – poikkeuksellista naapuririitaa käsitellään hovioikeudessa asti


Summary: Kaikki uudet lajit kuuluvat kääväkkäisiin ja kasvavat kuolleella puuaineksella. Sienille ei ole vielä suomenkielisiä nimiä, mutta monille niiden edustamista suvuista on.

Tutkijaryhmä on löytänyt Suomesta peräti 13 sientä, joita ei ole koskaan ennen havaittu Suomessa.  Havainnot raportoitiin  kansainvälisessä  Plant and Fungal Systematics  -tiedelehdessä.
 Kaikki uudet lajit kuuluvat kääväkkäisiin ja kasvavat kuolleella puuaineksella.
 Lajeilla ei ole vielä suomenkielisiä nimiä, mutta useilla niiden edustamilla suvuilla kuitenkin on. Esimerkiksi Kuhmossa havaittu  Tulasnella interrogans  on Tulasnella-sukua, joka on suomeksi liivakka.  Tomentella subpilosa , jota löydettiin Porista ja Kajaanista, kuuluu Tomentella-sukuun: se on suomeksi kahvikka.
 Tomentella subpilosaa löydettiin Porista ja Kajaanista. Teppo Helo
 Useimmat löydöistä on tehty viime vuosien aikana, mutta joukossa on kaksi uudelleen määritettyä vanhaa museonäytettä. Lajit kuuluvat Suomen luontaiseen lajistoon, ja kaikista niistä on aiempia löytöjä Euroopasta.
 Suomelle uusien lajien lisäksi Oulusta löydettiin loukkokääpä ( Caudicicola gracilis ), joka on vasta kyseisen sienen toinen havainto koko maailmasta. Myös aiempi havainto on tehty Suomessa, nimittäin Pyhäjärvellä.
 Maatalous- ja metsätieteiden tohtori  Panu Kuntun  mukaan Suomen luonnon monimuotoisuus tunnetaan edelleen puutteellisesti.
 – Sienitutkimukseen panostaminen antaisi paljon lisää tietoa lajien esiintymisestä. Lisäksi havainnot vahvistavat tietoa, että kaikenlaisen lahopuun säästäminen on luonnon monimuotoisuuden suojelun kannalta tärkeää, julkaisutyötä koordinoinut Kunttu sanoo.
 Kuhmossa havaittu Tulasnella interrogans kuuluu liivakoiden sukuun. Sen löysi ensimmäisenä Peter Roberts vuonna 1992. Teppo Helo

Tutkijat löysivät 13 Suomelle uutta sienilajia – loukkokäävästä vasta toinen havainto koskaan


Summary: Nainen karkasi sairaalan alueelta ulkoilun yhteydessä. Poliisin mukaan hänen löytämisensä on tärkeää naisen terveydentilan takia sekä mahdollisten rikosten estämiseksi.

Poliisi etsii edelleen Niuvanniemen oikeuspsykiatrisesta sairaalasta Kuopiossa perjantaina karannutta naista.
 Nainen karkasi sairaalan aitaamattomalta piha-alueelta perjantaina puolenpäivän jälkeen ollessaan ulkoilemassa. Pako huomattiin muutamassa minuutissa ja karannutta etsittiin tuloksetta sairaalan lähialueelta sairaalan henkilökunnan ja usean poliisipartion voimin.
 Poliisin mukaan naisen löytyminen on tärkeää hänen terveydentilansa takia sekä mahdollisten rikosten estämiseksi. Poliisi kertoi viikonvaihteessa STT:lle, että naisen liikkeistä on tullut poliisille vihjeitä laajalta alueelta, myös Pohjois-Savon ulkopuolelta.
 Niuvanniemen sairaalan johtava lääkäri  Kari Ojalan  mukaan on mahdollista, että naisen käyttäytymiseen liittyy riski toisia ihmisiä kohtaan, jos poissaolo hoidosta pitkittyy. Ojalan mukaan riski sille, että satunnaisesti karanneen kohtaava joutuisi väkivallan kohteeksi, on pieni.
 Poliisi pyytää ilmoittamaan havainnot karanneesta naisesta hätäkeskukseen.

Poliisi etsii edelleen perjantaina Niuvanniemen oikeuspsykiatrisesta sairaalasta karannutta naista


Summary: THL:n tutkimusprofessori Pekka Hakkarainen suhtautuu kannabiksen laillistamiseen varauksella. Rikosoikeuden professori Kimmo Nuotio pitää vihreiden hyväksymää kannabisaloitetta tervetulleena keskustelunavauksena.

Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) tutkimusprofessori  Pekka Hakkarainen  pitää vihreiden puoluekokouksen hyväksymää kannabisaloitetta merkittävänä, mutta ei kovin yllättävänä.
 – Maailmalla käydään yhä enemmän keskustelua kannabiksesta, ja useissa maissa politiikkaa on muutettu radikaalisti. Nämä heijastuvat myös Suomeen, huumeiden käyttöä ja huumepolitiikkaa tutkiva Hakkarainen sanoo.
 Vihreät on ensimmäinen eduskuntapuolue Suomessa, joka ajaa kannabiksen lailllistamista.  Vihreiden puoluekokous hyväksyi puoluekokousaloitteen  sunnuntaina niukalla kahden äänen erolla 183–181.
 Hakkaraisen mukaan noin viidennes suomalaisista katsoo, että kannabista pitäisi olla laillisesti saatavilla. Nuorten aikuisten keskuudessa laillistaminen saa eniten kannatusta: 25–34-vuotiaista 34 prosenttia on sitä mieltä, että kannabista pitäisi voida hankkia laillisesti mihin tahansa tarkoitukseen. Tiedot ilmenevät vuoden 2018 väestökyselystä.
 Asenteet kannabista kohtaan ovat vuosien saatossa muuttuneet sallivammiksi, sanoo Hakkarainen.
 Myös kannabista kokeilleiden osuus on  THL:n mukaan  kasvanut nopeasti sukupolvi sukupolvelta. 1950-luvulla syntyneistä 8 prosenttia ilmoitti kokeilleensa kannabista, kun 1980-luvulla syntyneiden keskuudessa vastaava osuus oli 42 prosenttia.
 Tutkimusprofessori suhtautuu varauksella laillistamiseen
 Hakkarainen suhtautuu kannabiksen käytön, hallussapidon, valmistuksen ja myynnin laillistamiseen varauksella.
 – Nähdäkseni Suomen väestö ei ole siihen vielä valmis. Sille ei ole laajempaa kannatusta. Meillä on pitkään, yli 50 vuotta ollut [huumeiden käytön] totaalikielto, ja kun sitä muutetaan, emme tarkkaan tiedä, mitä siitä seuraa.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tutkimusprofessori Pekka Hakkarainen kannattaa kannabiksen rangaistavuuden poistamista, mutta laillistamiseen hän suhtautuu varauksella. Seppo Ahava / Yle
 Esimerkiksi Kanada, Uruguay ja useat Yhdysvaltain osavaltiot ovat laillistaneet kannabiksen käytön. Hakkaraisen mukaan Suomen kannattaa tarkasti seurata, millaista tietoa näistä maista saadaan.
 Vielä on liian varhaista tehdä selviä johtopäätöksiä, sillä kestää aikansa, että ihmisten käyttäytyminen vakiintuu, Hakkarainen sanoo. Joitain kehityskulkuja on kuitenkin jo nähtävillä.
 – Vankilat ovat tyhjentyneet huomattavasti. Sairaaloissa on ollut enemmän hoitotarpeita, mutta nuorten käyttö ei näytä lisääntyneen, vaan muutokset vaikuttavat koskevan aikuista väestöä.
 Rikosoikeuden professori pitää aloitetta tervetulleena
 Helsingin yliopiston rikosoikeuden professorin  Kimmo Nuotion  mielestä on hyvä, että suomalaisessa politiikassa mietitään kantoja huumeiden käyttöön liittyviin kysymyksiin. Siksi hän pitää vihreiden kannabisaloitetta tervetulleena ja mielenkiintoisena.
 – Meillä on ollut viitisenkymmentä vuotta hyvin vahvasti rangaistavuutta puoltava näkemys eli se, että kaikesta huumeiden käytöstä ja hallussapidosta rangaistaan.
 – Pidän sitä hienona, että poliittisissa piireissä on valmiutta arvioida tämän tyyppisiä asioita uudestaan.
 Helsingin yliopiston rikosoikeuden professori Kimmo Nuotio katsoo, että kannabiksen laillistamista isompi kysymys on se, tuleeko ylipäänsä huumeiden käyttäjiä rangaista.  Kari Likonen
 Kannabiksen käytön sallimisesta tai tarkemmin ottaen sen rangaistavuuden poistamisesta on käyty Suomessa viime vuosina keskustelua. Yhtenä syynä tähän on rangaistavuuden poistoa vaativa kansalaisaloite, joka luovutettiin viime marraskuussa eduskunnalle.
 Muiden muassa rikosylikomisario  Jari Kinnunen  Sisä-Suomen poliisilaitoksesta on  antanut kansalaisaloitteesta lausunnon . Siinä Kinnunen kirjoitti, että kasvin viljelyn ja sen käytön vaikutukset muihin ihmisiin ja heidän asuinympäristöönsä ovat "erittäin kielteisiä".
 Aloite ei ole sittemmin edennyt, ja nähtäväksi jää, millä tavoin hallituspuolue vihreät tulee kannabiksen laillistamista jatkossa ajamaan. Hallitusohjelmassa ei ole mainintaa kannabiksesta.
 Vihreiden aloite menee kansalaisaloitetta pidemmälle. Sen mukaan rangaistavuuden poisto ei riitä. Vihreiden aloitteessa vaaditaan, että kannabikselle toimeenpannaan kattava, nykyisiin sallittuihin päihteisiin rinnastuva sääntely. Kannabiksen myynnistä voisi myös saada verotuloja.
 Rangaistavuuden poisto saa kannatusta
 THL:n Hakkarainen – kuten monet muutkin tutkijat – kannattaa kannabiksen rangaistavuuden poistamista.
 Hakkarainen kirjoitti blogitekstissään yhdessä THL:n ohjelmajohtaja  Tuukka Tammen  kanssa  jo vuonna 2018 , että kannabiksen ja muiden huumausaineiden käytön rangaistavuudesta tulisi luopua. Käytännössä tämä tarkoittaisi sitä, ettei huumeiden käyttämisestä saisi rangaistusta. Vihreät on jo aiemmin tukenut huumeiden käytön rangaistavuudesta luopumista.
 – Nykyisin hyvin satunnaisestakin kannabiksen käytöstä voi jäädä kiinni ja joutua poliisin tai oikeuslaitoksen kontrolloinnin kohteeksi. Sillä on huomattavia vaikutuksia nuorten ihmisten elämään. Jos rangaistavuudesta luovuttaisiin, asia voitaisiin ottaa helpommin esiin esimerkiksi koulu- tai työterveydenhuollossa. Nykypolitiikka ajaa ihmiset piilottelemaan käyttöään viimeiseen asti, Hakkarainen sanoo.
 Myös rikosoikeuden professori Kimmo Nuotio kannattaa sitä, että kannabiksen ja muiden huumeiden käyttäjien rankaisemista arvioitaisiin uudelleen. Hän pitää tältä osin vihreiden kannabisaloitetta kapeakatseisena.
 – Tällä hetkellä suuri kysymyksemme on suonensisäisten huumeiden käyttäjien rankaiseminen. Yliannostuskuolemat ovat huomattavia, ja Suomi on jälkijunassa siinä, ettei meillä ole lainsäädäntöä esimerkiksi käyttöhuoneita varten. Kannabiksen laillistamista isompi kysymys on, onko meillä ylimalkaan perusteita rangaista huumeiden käyttäjiä.
 Voit keskustella aiheesta 14.9. kello 23:een saakka.
 Lue lisää
 Kaikki kolme vihreiden varapuheenjohtajaa haluavat myös sisäministeriksi – Suomela ja Harjanne kannattavat kannabiksen laillistamista
 Vihreät kumoaisi kannabiksen "kieltolain" – Puoluekokous vaatii käyttöä, hallussapitoa ja myyntiä lailliseksi

Vihreät ajaa ensimmäisenä eduskuntapuolueena kannabiksen laillistamista – Tutkimusprofessori: "Suomen väestö ei ole siihen vielä valmis"


Summary: LAB-ammattikorkeakoululla on koelinjasto, joka tunnistaa jo tekstiilejä materiaalin mukaan. Nyt siihen voidaan lisätä ominaisuus, jonka ansiosta tekstiilien kierrätys värin ja rakenteen mukaan on helpompaa. Sovelluksen saa myös kännykälle.

LAB-ammattikorkeakoulu on kehittänyt uuden sovelluksen helpottamaan tekstiilien lajittelua. Kännykällekin saatava sovellus tunnistaa karkeasti, onko kangas kudottu vai neulottu. Kude ja neule puretaan eri tekniikoilla, joten uudelleenkäyttö on yksinkertaisempaa, kun ne ovat jo valmiiksi erillään.
 Sovellus on ollut käytössä esimerkiksi lahtelaisen kierrätyskeskus Patinan työntekijöillä.
 – Mobiilisovellus-versio sopii käsipelillä tehtyyn lajitteluun, kertoo LAB-ammattikorkeakoulun TKI-asiantuntija  Ville Teräväinen.
 Applikaatio tunnistaa myös yhdeksän väriä. Tekstiililajittelulinjastolla samanväriset tekstiilit voidaan kerätä eriin, jollon kierrätysmateriaalin käyttäjän ei tarvitse värjätä sitä uudelleen. Tämä säästäisi etenkin vettä, jota tarvitaan paljon värjäyksessä.
 – Uusikäytössä puretaan usein tekstiilit lankatasolle. Jos lankaa ei tarvitse ryhtyä värjäämään vaikkapa punaiseksi, syntyy säästöä sekä työn että materiaalin osalta, toteaa Teräväinen.
 LABin muovi- ja materiaalitekniikan laboratoriossa Lahdessa on otettu jo aiemmin koekäyttöön lajittelulinjasto, joka tunnistaa tekstiilimateriaalien kuituja ja osaa erotella esimerkiksi puuvillan ja polyesterin. Uudella sovelluksella voidaan lisätä linjastolle myös uusi, tekstiilin rakennetta ja väriä tunnistava ominaisuus.
 Linjastolla käytetään todennäköisesti kameraa ja tietokonetta, mutta kuka tahansa voi ladata sovelluksen beta-version Android-älypuhelimelle. Sovellus löytyy nimellä Tekstiilin Tunnistin.
 Tekstiilin kierrätykseen on etsittävä tehokkaita tapoja muun muassa siksi, että tekstiiliteollisuus kuormittaa ympäristöä. Suomessa kunnat velvoitetaan todennäköisesti vastaanottamaan kotitalouksien tekstiilijätettä viimeistään vuonna 2023.
 Lisää  Päijät-Hämeen  uutisia Yle Areenassa: kuuntele, katsele ja lue mitä lähelläsi tapahtuu.

Uutta tekniikkaa tekstiilien kierrätykseen – sovellus tunnistaa värin ja erottaa kudotun neulotusta


Summary: Vaikka osalla abeista on jo kaksi koronarokotusta, tänään maanantaina alkavien ylioppilaskirjoitusten koronasäännöt pysyvät tiukkoina: osallistua saa vain oireettomana. Kahdesti rokotetulla on kuitenkin mahdollisuus välttyä karanteenilta.

Maanantaina 13.9. alkavat ylioppilaskirjoitukset ovat jo neljännet ”koronakirjoitukset”. Vaikka yhteiskunta alkaa vähitellen vapauttaa rajoituksia, ylioppilastutkintolautakunnan kanta on edelleen tiukka.
 – Jos on koronavirukseen liittyviä oireita, ei saa osallistua ylioppilaskirjoituksiin, sanoo ylioppilastutkintolautakunnan pääsihteeri  Taina Tähkä . Myöskään valvojat eivät voi osallistua kokeisiin sairaana tai edes vähäoireisina.
 Kahdesta koronarokotteesta on kuitenkin hyötyä, jos abiturientti on altistunut koronavirukselle muualla kuin omassa perheessään, ja toisesta rokoteannoksesta on kulunut vähintään viikko.
 – Jos kokelaalla on kaksi koronarokotusta, häntä ei määrätä altistumiskaranteeniin, vaan hän voi osallistua kirjoituksiin, kertovat Seinäjoen lukion rehtori  Teijo Päkkilä  ja Vaasan lyseon rehtori  Jaakko Perttu .
 Kaksi koronarokotusta ei vapauta kasvomaskien käytöstä. Helsingin Ressun lukion rehtori  Ari Huovinen  kertoo, että kokelas saa ottaa kokeeseen vaihtomaskeja, käsidesiä sekä läpinäkyvät pussit puhtaille ja likaisille kasvomaskeille. Ressun lukio suosittelee, että eväät tuodaan kotoa ja myös vesipullot täytetään jo kotona.
 Kokeeseen saapuminen porrastetaan edelleen ruuhkien välttämiseksi. Varsinkin reaaliaineet ja kielet keräävät paljon kirjoittajia myös syksyllä. Esimerkiksi Seinäjoen lukiossa vieraan pitkän kielen ylioppilaskokeeseen osallistuu tänä syksynä kerralla 270 oppilasta.
 Torppaako jälkioire osallistumisen?
 Ylen saaman tiedon mukaan esimerkiksi Keski-Pohjanmaalla Kokkolassa osa abiturienteista on aikaistanut toista koronarokotustaan, koska aiemmin saatu rokotusaika olisi ollut koepäivän välittömässä läheisyydessä. Tällä on haluttu varmistaa, etteivät mahdolliset rokotuksen jälkioireet estä kirjoituksiin osallistumista.
 Jos kokelas saa edellisenä päivänä pistetystä koronarokotteesta oireita, esimerkiksi lämpöä, joka jatkuu vielä koeaamuna, saako hän tulla kirjoituksiin?
 Helsingin Ressun lukion rehtorin Ari Huovisen ja Vaasan lyseon lukion rehtorin Jaakko Pertun näkemys on yhtä tiukka: Jos on vähänkin oireita, kirjoituksiin ei voi osallistua.
 – Ei kannata ottaa koronapiikkiä edellisenä päivänä, se on huono ajoitus, Perttu toteaa.
 Seinäjoella tilannetta arvioidaan joustavammin.
 – Ne [jälkioireet] alkavat nopeasti rokotuksen jälkeen, ja jos oireet ovat selkästi yhdistettävissä rokotukseen, niin mielestäni se ei estä kirjoituksiin osallistumista, rehtori Teijo Päkkilä miettii.
 Ylioppilastutkintolautakunta heittää pallon tällaisissa tapauksissa, ja kaikissa koronaoireisiin liittyvissä kysymyksissä paikallisille terveysviranomaisille .
 – Helsingistä on mahdotonta sanoa, mistä kenenkin lämmönnousu johtuu. Sekä kokelas että lukio voivat kääntyä oman terveydenhuollon puoleen, pääsihteeri Taina Tähkä toteaa.
 Vaasassa tarjolla myös karanteenisali
 Osa lukioista on tilojensa puolesta pystynyt järjestämään karanteenissa oleville mahdollisuuden osallistua ylioppilaskirjoituksiin. Yksi tällaisista kouluista on Vaasan lyseon lukio. Rehtori Jaakko Perttu kertoo, että kevään 2021 terveysviranomaisten kanssa luotu käytäntö vaatii järjestelyjä.
 Karanteeniin määrätyn oppilaan on käytävä koronatestissä edellisenä päivänä. Kokeeseen tullessaan hän ei voi käyttää julksita liikennettä, vaan paikalle on tultava erillisellä kuljetuksella. Karanteenisaliin on oma sisäänkäyntinsä.
 – Se johtaa eräänlaiseen välitilaan, jossa terveydenhoitoviranomainen tarkistaa edellisen päivän testituloksen, mittaa kokelaan kuumeen ja tarkistaa voinnin, Perttu kertoo.
 Jos oireita ei ole ja testitulos on negatiivinen, kokelas pääsee tekemään kokeensa karanteenisalissa.
 Kelpuuttaako Vaasan yhteiskoulun lukio kaupasta tai apteekista ostettavat koronapikatestit testin tekemiseksi?
 – Vanhemmat ovat tätä kyselleet, mutta vastaukseni on, että koulu ei kelpuuta testejä, sen tekevät tervesviranomaiset. Sairaanhoitopiiri hyväksyy ja tekee testit, kertoo Perttu.

Tuplasti rokotettu tai ei – rajoitukset pysyvät edelleen tiukkoina syksyn ylioppilaskirjoituksissa


Summary: Jyväskylän yliopiston henkilöstöjohtamisen kurssille kehitetty tietokonepeli tarjoaa teorian lisäksi todellisen tuntuisia tilanteita. Digitaaliset oppimispelit ovat pikkuhiljaa tulossa osaksi yliopisto-opintoja.

– Jee, saatiin taas kaikki vastaukset oikein!
 Jyväskylän kauppakorkeakoulussa taloustieteitä opiskeleva  Sonja Sipilä  samaistuu virtuaaliyrityksen henkilöstöjohtajan rooliin Zoom-istunnossa yhdessä muutaman opiskelijatoverinsa kanssa. Meneillään on kurssi, jossa johtamisen opintoihin syvennytään digitaalisen oppimispelin avulla.
 Jyväskylän yliopiston kauppakorkeakoulussa henkilöstöjohtamisen kurssille kehitetty peli valmistui viime keväänä.
 Peliin on luotu virtuaalinen 50 työntekijän it-alan firma. Virtuaalijohtajan roolissa opiskelijan pitää yhdessä tiiminsä kanssa päättää, miten esimerkiksi tulevista uudistuksista tulisi työntekijöille viestiä.
 Sipilä on pelistä innoissaan.
 – Tämä on tosi kiva, vähän erilainen tapa opiskella ja pääsee ryhmässä tekemään työtä. Samalla saadaan hyvää pohdintaa ja keskustelua aikaiseksi, sanoo Sipilä.
 Digitaaliset oppimispelit ovat korkeakouluopiskelussa vielä uutta, mutta Jyväskylän kauppakorkeakoulussa on henkilöstöjohtamisen opinnoissa pelaamista hyödynnetty jo vuosia.
 Kun vanha peli lakkasi teknisistä syistä toimimasta, päätettiin tehdä tilalle uusi peli itse.
 – Emme löytäneet Suomesta korkeakoulutarkoitukseen tehtyä, ja tutkimukseen pohjautuvaa digitaalista henkilöstöjohtamisen oppimispeliä, kertoo toinen pelin kehittäjistä, yliopistonlehtori  Tommi Auvinen  Jyväskylän yliopiston kauppakorkeakoulusta.
 Digipelit rantautumassa yliopisto-opintoihin
 Alakouluissa on pelattu digitaalisia oppimispelejä jo 1990-luvulta saakka. Niistä on tullut varsin suosittuja esimerkiksi  matematiikassa ja äidinkielessä .
 Korkeakoulukurssin suorittaminen digipelinä on sen sijaan vielä varsin harvinaista.
 – On olemassa pelejä muun muassa tiimityöskentelyyn ja ryhmän aktivoimiseen, mutta ei varsinaisten yliopistokurssien opiskeluun, kertoo opetusteknologian dosentti  Mikko Vesisenaho  Jyväskylän yliopiston opettajankoulutuslaitokselta.
 Vesisenahon mukaan tarve uusille oppimisen tavoille lisääntyy korkeakouluissa koko ajan. Opetuksen olisi myös oltava helposti saavutettavissa esimerkiksi verkossa.
 – Uskon näiden toteutusten lisääntyvän. Oppimisen kannalta näissä on merkityksellistä erityisesti painotus oppimisprosessiin sekä tutkimuksellinen perusta.
 HR-skenaariopelissä pohditaan oikeita vastauksia porukalla.  Sen tekijät palkittiin Jyväskylän yliopiston kehittäjäopettajapalkinnolla. Perustelujen mukaan peli edistää muun muassa yhteisöllisyyttä. Niko Mannonen / Yle
 Yksi tulevaisuudessa yleistyvä menetelmä ovat XR-pohjaiset eli laajennettuun todellisuuteen perustuvat mallit. Laajennettua todellisuutta ovat kaikki ympäristöt, joissa todellisuus ja virtuaalimaailma kohtaavat.
 – Niissä voidaan hyödyntää esimerkiksi roolipohjaista toimintaa virtuaalimaailmoissa, kertoo pelillisyyttä oppimisessa tutkinut yliopistonopettaja  Tuula Nousiainen  Jyväskylän yliopiston opettajankoulutuslaitokselta.
 Myös erityyppiset digitaaliset pakopelit, joissa edetään erilaisia vihjeitä ja ongelmia ratkaisemalla, ovat Nousiaisen mukaan olleet viime aikoina todella suosittuja myös opetuskäytössä.
 – Pelit tuottavat lisäarvoa perinteisiin opiskelumuotoihin verrattuna. Ne käynnistävät prosesseja, joissa korostuvat esimerkiksi argumentointi, perustelut, ongelmanratkaisu, yhteistyö ja yhteiskehittäminen, pohtii Nousiainen.
 Pelissä paneudutaan it-firman pomon rooliin
 Jyväskylän kauppakorkeakoulun peliin luotu it-firma on viisi vuotta vanha ja se kasvaa nopeasti.
 Virtuaalisen yrityksen suurin haaste on hallita taloutta, sillä myös menot kasvavat nopeasti. Lisäksi työyhteisön haasteena on henkilöstön nopea vaihtuvuus.
 Opiskelijan tehtävänä on olla henkilöstöjohtajan roolissa ja valita työntekijöiden johtamiseen liittyvissä tilanteissa oikeat ratkaisut rekrytoinnista palkitsemiseen. Peliä pelataan pienryhmissä.
 Oikea-väärä -vastausvaihtoehtojen sijaan keskeistä on Tommi Auvisen mukaan saada opiskelijat samaistumaan henkilöstöjohtajan eri rooleihin.
 – Lisäksi tarkoituksena on tunnistaa ja eritellä eri tilanteissa tehtyjen päätösten seurauksia niin työntekijöiden kuin organisaation näkökulmista. Peliin ei ole kuitenkaan syytä suhtautua liian kirjaimellisesti, vaan kyseessä on ennen kaikkea oppiminen opiskelijatiimin kanssa, sanoo Auvinen.
 Tommi Auvisen mukaan peliä kehitetään koko ajan lisää. Uusia skenaarioita luodaan tutkimustiedon kehittyessä ja toisten opettajien sekä opiskelijoiden palautteen perusteella. Niko Mannonen / Yle
 Erityisesti etäopiskeluaikana yhdessä pelaaminen on lisännyt kaivattua vuorovaikutusta.
 – Perinteiseen yliopisto-opiskeluun verrattuna pelaaminen voi tuoda mukaan yhteisöllisen elementin, sanoo toinen pelin kehittäjistä, yliopistonlehtori  Elina Riivari  Jyväskylän yliopiston kauppakorkeakoulusta.
 Auvisen mukaan peleistä voi saada arvokasta käytännön kokemusta.
 – Tämä on näppärä tapa soveltaa luennolla opittua teoreettista asiaa. Virtuaalimaailmoihin saa luotua aidolta tuntuvia tilanteita, kertoo Auvinen.
  Tähtäimessä kansainvälinen menestystuote
 Vuosittain peliä pelaa Jyväskylän kauppakorkeassa noin 200 ja avoimessa yliopistossa arviolta yli 500 opiskelijaa.
 Peliä kehitetään jatkuvasti yhdessä opiskelijoiden kanssa. Se on helposti sovellettavissa myös muille aloille.
 – Kollegat ovat jo esittäneet, että peli olisi kiva esimerkiksi laskentatoimessa, markkinoinnissa tai viestinnässä. Pelin soveltaminen kiinnostaa, kertoo Elina Riivari.
 Pelin tiimellyksessä tapahtuvat ryhmäkeskustelut ovat nousseet Elina Riivarin mukaan opiskelijapalautteessa kärkeen. Keskusteluissa opittu  tieto ja ymmärrys henkilöstöjohtamisesta on opiskelijoiden mielestä syventynyt. Niko Mannonen / Yle
 Peliä tähdätään myös kansainvälisille markkinoille. Seuraava askel on noin 500 000 euron rahoituksen hakeminen Business Finlandilta.
 – Jos saamme rahoituksen, tavoittelemme kohtuullisen suurtakin liiketoimintaa. Näillä markkinoilla on vielä paljon potentiaalia, sanoo Tommi Auvinen.
 Digipelistä lisää motivaatiota
 Jyväskylän Agorassa Sonja Sipilä on saanut opiskelijakavereidensa kanssa pelattua pelin loppuun. Heidän tiiminsä sai siitä hyvät pisteet.
 – Pelaaminen kasvattaa motivaatiota eri tavalla, kun ei ole ihan samaa kaavaa toistavaa luentojen kuuntelua tai diojen lukemista. Pieni vaihtelu aina virkistää, kertoo Sipilä.
 Digipelit eivät Tommi Auvisen mukaan kuitenkaan tule koskaan korvaamaan perinteisiä opiskelumuotoja. Hänen mielestään digimurros on osoittanut, että ihmiset tarvitsevat toisiaan.
 – Ihmisen merkitystä tulee entisestään korostaa pedagogisessa kehityksessä. Digivimmassa helposti unohtuu, että kehittyneinkään tekoäly ei korvaa ihmisten kohtaamisessa syntyviä tunnereaktioita, sanoo Auvinen.
 Voit keskustella aiheesta tiistaihin kelo 23.00 saakka.

Yliopisto-opiskelijat uivat henkilöstöjohtajan nahkoihin pelaamalla – digitaaliset oppimispelit ovat rantautumassa myös korkeakouluihin


Summary: Koronarokotuksen saaneiden suomalaisten osuus kasvaa, ja se vaikuttaa myös Ylen uutisoinnin painopisteisiin. Liikumme poikkeustilasta kohti normaalia.

Yle haluaa kertoa koronapandemiasta myös jatkossa olennaisen.
 Tästä syystä keskitymme uutisoimaan ennen kaikkea pandemian isommasta kuvasta.
 Päivittäisten tartuntalukujen näyttävä raportointi on yhä harvemmin journalistisesti perusteltua. Ennen rokotteita tartuntojen seuraukset olivat vakavammat, ja ilmassa oli huolta muun muassa tehohoitopaikkojen riittävyydestä. Nyt jo yli puolet suomalaisista on saanut kaksi rokoteannosta.
 Seuraamme tiiviisti rokotekattavuuden etenemistä, sairaalahoidossa olevien ja kuolleiden määrää. Päiväkohtaisten tartuntalukujen korostamisen sijaan suosimme jatkossa pidemmän aikavälin tarkastelua ja analysointia. Tästä syystä emme enää automaattisesti nosta päivittäisiä tartuntalukuja otsikoihin, lähettämiimme uutisnotifikaatteihin tai tv- ja radiolähetyksiin.
 Tämä ei tarkoita sitä, että emme enää seuraisi lukuja. Seuraamme niitä, ja yleisö voi luottaa siihen, että kerromme merkittävät käänteet.
 Löydät kaikki kiinnostavat koronagraafit edelleen tutusta paikasta verkkosivuiltamme.
 Kirjoittaja on Yle Uutisten suunnitteleva sisältöpäällikkö.
 Lue lisää:
 Päivittyvä seuranta: Uusimmat tiedot koronavirustilanteesta maailmalta ja Suomesta

Toimitukselta: Päivittäiset tartuntaluvut kertovat yhä vähemmän koronapandemiasta


Summary: Euroopan unionin vaikutusvalta on arvojen, kaupan ja vapaan liikkuvuuden valtaa. Se on voimakasta, mutta pehmeää ja hidasta. Maailma on muuttunut ja nyt on oltava tahtoa ja kykyä myös nopeaan kovakätisyyteen, kirjoittaa Riiheläinen.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 ”Maailma on nyt vähän siinä asennossa, että se, jolla on voimaa, nimenomaan sotilaallista voimaa, sitä kuunnellaan.” Näin totesi presidentti  Sauli Niinistö   elokuun viimeisinä päivinä .
 Kyse ei ole irrallisesta puuskahduksesta. Euroopan unionista yritetään tällä hetkellä tosissaan kehittää uskottavaa sotilaallista voimatekijää. Hidas, pehmeä vaikutusvalta ei riitä tässä maailmanajassa. Suomen kohdalla halu rakentaa sotilaallisesti uskottavaa unionia nousee osin siitä, että Nato-jäsenyys ei ainakaan  presidentin mielestä  tule kysymykseen.
 Suomi on vahvasti sitonut puolustustaan erilaisin järjestelyin, harjoituksin ja poliittisin tahdonilmauksin läntisiin asevoimiin. Nämä järjestelyt, ilman varsinaisia turvatakuita, perustuvat Suomen hyödyllisyyteen liittolaisena. EU:n perussopimus toki voidaan tavallaan turvatakuuksi laskea, mutta sen takana ei ole sotilaallista voimaa.
 Voiman unionin asialla on koko valtiojohto , vaikka ilmaisut ovatkin pyöreitä.  Puhuessaan suurlähettiläspäivillä  pääministeri  Sanna Marin  kuvasi unionin tarvitsevan tiiviimmän turvallisuus- ja puolustusyhteistyön.
 Eurooppa- ja omistajaohjausministeri  Tytti Tuppurainen   puolestaan totesi EU:lla olevan voimaa , muttei tahtoa päättää sen käytöstä. Lääkkeeksi hän tarjosi enemmistöpäätöksiä ulkopolitiikassa. Raskaan sarjan demarit ylipäätään näyttävät nyt antavan tukea asialle, sillä myös europarlamentaarikko  Eero Heinäluoma   pitää tärkeänä , että EU:lla on omaa voimaa puheiden takana.
 Suomi ei ole yksin asiaa ajamassa. Niinistön viestiä sotilaallisen voiman merkityksellisyydestä toisti Ranskan EU-komissaari  Thierry Breton , joka  haluaa kehittää kaupan unionista myös voiman unionin . Eurooppa-neuvoston belgialainen puheenjohtaja  Charles Michel   paalutti unionin vaikutusvallan  kasvattamisen olevan lähivuosien tärkein haaste.
 Vahvistunut ajatus on, että EU:n on pystyttävä toimimaan ilman Yhdysvaltoja, myös sotilaallisesti.
 Pyrkimys kokonaisuutena kulkee nimellä strateginen autonomia.  Donald Trumpin  presidenttikauden aikana vahvistunut ajatus on, että EU:n on pystyttävä toimimaan ilman Yhdysvaltoja, myös sotilaallisesti.
 Yhdysvaltojen lähtö Afganistanista  tapahtui liittolaisia juuri kuulematta ja  loi osaltaan kiukunsekaista tahtoa  pystyä toimimaan omin päin. Osansa on myös Yhdysvaltain halulla keskittää voimiaan Kiinaa vastaan. Lisäksi presidentti Joe Bidenin jälkeen valtaan voi nousta eristäytymistä kannattava trumpisti. Brexit taas poisti yhden esteen, sillä Iso-Britannia vastusti unionin puolustuspoliittista kehittämistä.
 Tosin vahvasti Yhdysvaltoihin sitoutuneilla EU:n jäsenmailla, kuten Puolalla ja Baltian mailla, on haluttomuutta luoda tätä suhdetta mahdollisesti heikentäviä järjestelmiä. Myös  Ruotsi on samoilla linjoilla , koska Yhdysvallat on kuitenkin edelleen maailman johtava sotilasvalta.
 Paljon tämän hankkeen onnistumisessa riippuu Saksasta, jonka lopullinen kanta asiaan selvinnee vasta, kun uusi hallitus on joskus loppuvuoden aikana muodostettu.
 Taustalla on myös muita tapahtumia, jotka ovat kertoneet EU:n ulkopoliittisesta heikkoudesta. Armenian ja Azerbaidžanin sotaa EU kykeni vain seuraamaan katseellaan. Ukraina on edelleen Venäjän hyökkäyksen kohteena, koska haluaa lähentyä unionia.  Niinistö luonnehti EU:n toistuvaa näkymättömyyttä  kansainvälisessä politiikassa rakenteelliseksi puutteeksi.
 Jos toinen kertolaskun osista, tahto tai kyky, on nolla, on lopputulos nolla.
 Sotilailla on tapana laskea , että uhka on tahto kertaa kyky. Jos toinen kertolaskun osista, tahto tai kyky, on nolla, on lopputulos nolla. Juuri tämän takia esimerkiksi  EU:n nopean toiminnan joukot eivät ole tällä hetkellä pelote . Niitä tuskin saadaan yksimielisyyden edellytyksen takia ikinä liikkeelle. Jos saadaankin, on se kaikkea muuta kuin nopeaa.
 Näin suuria muutoksia ei voi vain päättää, vaan ne tarvitsevat edetäkseen poliittisen prosessin. Saksa käynnisti sen omalla unionin puheenjohtajakaudellaan viime vuonna. Ensi kevään Ranskan puheenjohtajakauden aikana loppuun saatettava prosessi kulkee nimellä  Strateginen kompassi . Juuri tästä kompassista presidentit Niinistö ja Ranskan presidentti  Emmanuel Macron   keskustelivat tavatessaan viime viikolla .
 Hanke tähtää unionin ulko- ja turvallisuuspolitiikan kirkastamiseen ja sotilaallisen yhteistyön kehittymiseen. Päätösten jälkeen uusi toimintatapa on myös tehtävä tilaisuuden tullen todeksi. Pelkkiä puheita ei lasketa. Jos EU haluaa oikeasti tulla otetuksi huomioon, on presidentin huomio sotilaallisen voiman välttämättömyydestä tässä maailmanajassa ohittamaton.
 Jäsenmaiden erilaisten etujen törmätessä on melko lailla mahdotonta tehdä yksimielisiä päätöksiä sotilaallisen voimannäytön tai jopa -käytön kaltaisessa asiassa. Siksi Suomi ajaa tällä hetkellä enemmistöpäätöksiä unionin ulkopolitiikasta päätettäessä.
 EU:n syventämisestä on tähän asti puhuttu  lähinnä talousasioissa. Nyt kuitenkin on olemassa selvä pyrkimys rakentaa tiiviimpää unionia turvallisuuspolitiikassa. Tällä on seurauksensa Suomen konsensusvetoisessa päätöksenteossa.
 Suomalaisen perinteen mukaisesti suorasanaisempi turvallisuuspoliittinen keskustelu käydään suljettujen ovien takana, kansalaisilta piilossa.
 Unionin syventäminen millään sektorilla tulee varmasti kohtaamaan vastustusta eduskunnassa. Tilannetta ei helpota se, että suomalaisen perinteen mukaisesti suorasanaisempi turvallisuuspoliittinen keskustelu käydään suljettujen ovien takana, kansalaisilta piilossa. Jonakin päivänä uusi linjaus sitten tulee päätettäväksi, käytännössä ilman todellisia vaihtoehtoja.
 Suomi ajaa tällä hetkellä omaa turvallisuuttaan rakentaakseen voimakkaampaa Euroopan unionia. Kansainvälisessä politiikassa pätee ihan sama kuin pihaleikeissä eli ehdottaja jää. Siksi Suomen on oltava omalta osaltaan myös valmiina toteuttamaan sotilaallisesti voimakasta unionia sekä kyvyn että tahdon puolella.
 Janne "Rysky" Riiheläinen
 Kirjoittaja on joensuulainen bloggari, joka on aktiivinen turvallisuuspolitiikan keskustelija. Riiheläinen on vapaa toimija, joka ei ole sidottu mihinkään asemaan, organisaatioon tai ajatussuuntaan.
 Aiheesta voi keskustella 14.9. klo 23.00 asti.

Janne “Rysky” Riiheläisen kolumni: Suomi haluaa voimaa käyttävän Euroopan unionin


Summary: Ansiot nousivat viime vuonna eniten rakennusalalla, peräpäässä palkankorotuksissa viime vuonna olivat esimerkiksi maatalous sekä majoitus- ja kulttuuriala.

– Ei ole yhtään huolia, täytyy rehellisesti sanoa, koska rakennusalalla on aina töitä. Ja niitä tulee koko ajan enemmän. Ei ole pelkoa yhtään. Pitää vain olla valmiina siihen ja tehdä mitä tarvitsee,  Yonathan Familia Fernandez , 35, sanoo ja virnistää.
 Alkujaan Dominikaanisesta tasavallasta kotoisin oleva Fernandez opiskelee Stadin ammattiopistossa talonrakentajaksi.
 Rakennusalan työvoimapula tarkoittaa sitä, että töitä riittää. Viimeksi edellispäivänä hänen kurssilaisiaan haastateltiin lähellä olevalle työmaalle töihin.
 – Siellä tarvitaan tekijöitä kahdeksi vuodeksi.
 Itse hän sanoo tehneensä oppisopimuksella 2,5-vuotisen koulun ajan hommia. Tulevaisuus näyttää valoisalta.

 Rakentaminen käy kuumana. Alalla on kova työvoimapula. Se näkyy myös palkoissa.
 Viime vuonna palkat nousivat eniten juuri rakennusalalla. Siellä ansiot nousivat kolme prosenttia.
 Toiseksi eniten ansiot nousivat ammatillisella, tieteellisellä ja teknisellä alalla. Tämä tilastokokonaisuus sisältää esimerkiksi rakennusalan, ympäristöalan ja turvallisuuden konsultoinnin. Näillä aloilla palkat nousivat yli sen, mitä työehtosopimuksissa oli sovittu. Näin kertovat Tilastokeskuksen tiedot.
 – Palkkaliukumat ovat sopimuskorotusten ylittävä tai alittava ansiokehitys. Ja pääosin ne ovat työnantajakohtaisia palkankorotuksia. Mutta kuten tuossa rakentamisen viime vuoden tiedoissa käy ilmi, myös tulospalkkioiden kehitys vaikuttaa palkkaliukumiin, Tilastokeskuksen yliaktuaari Anu Uuttu kertoo.
 Tilastokeskuksen yliaktuaari Anu Uuttu kertoo, että koronapandemian lomautukset eivät vaikuta palkkatilastoihin suoraan. Markku Rantala / Yle
 Rakennusalalla menee lujaa.  Rakennusteollisuuden tuoreessa kyselyssä yli kaksi kolmesta yrityksestä työvoimapulasta , joka on vain pahenemaan päin.
 Pahin puute rakennusalalla on Rakennusteollisuuden mukaan kokeneesta työnjohdosta, projektipäälliköistä ja suunnittelijoista. Rakennustyömaata ei voi käynnistää ilman vastaavaa työnjohtajaa, eivätkä talot ja raiteet tule suunnitelluksi ilman osaajia.
 Sen sijaan maa- ja metsätaloudessa sekä taiteiden, viihteen alalla ja virkistyksen alalla palkat nousivat vähiten. Jopa niin, että näillä aloilla palkkaliukuma eli työehtosopimuksista riippumaton palkkamuutos oli negatiivista.
 Sopimuskorotusten osuus ansiokehityksestä oli vuonna 2020 suurinta kaupan (1,7 prosenttia), julkisen hallinnon ja maanpuolustuksen (1,7 prosenttia) sekä kuljetuksen ja varastoinnin (1,5 prosenttia) toimialoilla. Pienimmät sopimuskorotukset olivat puolestaan majoitus- ja ravitsemistoiminnan (0,7 prosenttia), rahoituksen ja vakuutuksen (0,9 prosenttia) sekä informaation ja viestinnän (1,1 prosenttia) toimialoilla.
 Taiteen, viihteen ja virkistyksen aloilla palkat joustivat alaspäin, vaikka sopimusten mukaiset korotukset saatiin näilläkin aloilla. Arkistokuva.  Sirkka Haverinen / Yle
 Yksityisen sektorin johtajien palkat nousivat eniten
 Yonathan Familia Fernandez pitää alansa palkkoja hyvänä. Toki ne vaihtelevat paljon tehtävien ja osaamisen mukaan.
 Töitä tarjotaan jo koulunpenkillä, Yonathan Familia Fernandez, 35, sanoo. Markku Rantala / Yle
 Viimeisen kymmenen vuoden aikana parhaat palkankorotukset ovat tulleet yksityisen sektorin johtajille. Tämäkin käy ilmi Tilastokeskuksen tilastoista.
 Sen sijaan valtiolla johtajien palkkakehitys, tai tarkasti sanoen ansioiden nousu, on ollut hitaampaa kuin yksityisillä tai kuntatyöntekijöillä.
 Vuodesta 2010 vuoteen 2020 eniten on noussut yksityisen sektorin johtajien ansiot, 35 prosenttia ja seuraavaksi eniten kuntasektorin johtajien ansiot, 23 prosenttia. Tosin tilastokeskuksen luokittelu on myös muuttunut, joten tämäkin vaikuttaa siihen, että pienempi joukko luokitellaan johtajiksi – ja heidän ansionsa on noussut muita nopeammin. Myös valtiolla johtajien osuus on supistunut, mutta se ei ole näkynyt nopeutuneena ansiokehityksenä verrattuna muihin ammattiluokkiin valtiolla.
 Ammatin pääluokkia on kymmenen johtajista muihin työntekijöihin.
 Valtiolla ansiot ovat nousseet suhteessa enemmän kuin yksityisillä. Kyse on osin rakennemuutoksesta.
 Julkisella sektorilla ammattirakenne on siis selvästi siirtynyt kohti paremmin palkattuja ammatteja, mikä voi osittain johtua organisaatioiden aputoimintojen ulkoistamisesta. Yksityisellä sektorilla sen sijaan ei ole selvää suuntaa, vaan rakennemuutosten vaikutukset vaihtelevat vuodesta riippuen molempiin suuntiin.

Näillä aloilla palkat ovat nousseet eniten – rakentamisbuumi näkyy nyt myös tilipäivänä


Summary: Mielipidemittaukset osoittavat tasaista tulosta vasemmiston ja oikeiston välillä tämänpäiväisissä parlamenttivaaleissa. Pääministeri Erna Solbergille on veikattu jo viikkoja lähtöpasseja, mutta hänen konservatiivinen Höyre-puolueensa taistelee tiukasti vallasta.

Työväenpuolueen punaiseen paitaan pukeutunut vaalityöntekijä  Knut  tulee tarjoamaan esitettä Oslon keskustan kupeessa Grønlandin kaupunginosassa.
 – Rikkaat ovat vain rikastuneet ja maksavat paljon vähemmän veroja. Sille on nyt mahdollisuus laittaa stoppi, hän sanoo.
 Täällä puolueen sanoma eriarvoistumisesta kiinnostaa. Oslon eri osien välillä on suuret erot jopa elinajanodotteessa. Tässä kaupunginosasssa asuu paljon vähävaraisia, joista monet ovat taustaltaan maahanmuuttajia.
 Ihmisiä on paljon liikkeellä. Puolueiden vaalimökit nököttävät vierekkäin. Niiden väleissä heiluvat ilmapallot ja banderollit.
 Tämänpäiväiset parlamenttivaalit ovat kiinnostaneet norjalaisia. Ennakkoäänestys on ollut ennätysvilkasta. Thomas Thomassen
 Ennakkoäänestyspaikalle kiemurtelevan jonon varrelle on asetettu käsidesipulloja.
 Ennätykselliset yli 1,2 miljoonaa norjalaista on äänestänyt ennakkoon. Se on yli 40 prosenttia äänioikeutetuista. Edellisissä vaaleissa reilu miljoona äänesti ennakkoon.
 Suurimmat vaaliteemat ovat ilmasto, eriarvoisuus, koulut ja työpaikat.
 Kansainväliset ilmastoraportit ovat saaneet paljon huomiota. Vaalitenteissä on pohdittu ilta toisensa jälkeen sitä, pitääkö Norjan lopettaa öljyntuotanto.
 Lapsiperheköyhyys on kasvanut ja eriarvoistumisen vähentämiseksi on ehdotettu satsauksia peruskouluihin ja varakkaiden veronkiristyksiä.
 Pandemia ja yhteiskunnan sulkeminen on lisännyt jo ennestään pienituloisten vaikeuksia ja niinpä työllistyminen ja työpaikkojen luominen ovat monelle ykkösasioita.
 Vasemmistopuolue Rødt sai edellisissä vaaleissa 2,7 prosentin tuloksen, mutta mielipidekyselyt näyttävät sille nyt nostetta, liki 6 prosentin kannatusta.  Thomas Thomassen
 Isoimmaksi kysymykseksi on vaalien loppusuoralla kuitenkin noussut se, pystyykö vaalien voittajaksi ennustettu työväenpuolue sittenkään nousemaan pääministerin paikalle.
 Kenen kanssa hallitukseen?
 Jonas Gahr Stören  johtama työväenpuolue on johtanut parlamenttivaalien mielipidemittauksia pitkään. Eroa toisena tulevaan  Erna Solbergin  johtamaan konservatiivipuolue Höyreen on noin viisi prosenttiyksikköä.
 Stören unelmahallituksessa olisivat mukana keskustapuolue ja sosialistinen vasemmistopuolue, mutta näiden kolmen kannatus ei gallupien mukaan näytä riittävän. Enemmistön saamiseksi tarvitaan 85 edustajaa.
 Mukaan tarvittaisiin vielä vasemmistopuolue punaiset ja ympäristöpuolue vihreät, mutta Störe on jo ilmoittanut, ettei se ole valmis yhteistyöhön näiden kanssa.
 Syynä ovat puolueiden näkemyserot. Vihreiden ehtona hallitusyhteistyölle on öljyntuotannon lopettaminen. Punaiset puolestaan vaatii Euroopan yhteismarkkina-alueesta irrottautumista. Kumpikaan ei käy työväenpuolueelle.
 Konservatiivinen Høyre on kannatuskyselyiden kakkospaikalla. Se on muodostanut vähemmistöhallituksen yhdessä liberaalien ja kristillisten kanssa sen jälkeen, kun edistyspuolue jätti hallituksen vuonna 2020.  Thomas Thomassen - Playgarden AS
 Oma lukunsa on se, mitä keskustapuolue haluaa. Sen kannatus on romahtanut puolessa vuodessa. Se lähti vaaleihin julistautumalla pääministeripuolueeksi, mutta taistelee tällä hetkellä kynsin hampain kolmanneksi suurimman puolueen paikasta.
 Keskustapuolue on kuitenkin ilmoittanut, ettei se halua hallitukseen sosialistisen vasemmistopuolueen kanssa.
 Konservatiivipuolue Höyren vaalikojulla muistutetaan ohikulkijoita valtakunnan puheenaiheeksi nousseesta vasemmiston hallituskuviosta.
 – Konservatiivipuolueen puheenjohtaja Erna Solberg on valmis tekemään kaikkien kanssa yhteistyötä. Meitä äänestämällä voit olla varma siitä, mitä saat, muistuttaa oslolainen vaalityöntekijä  Siiri  ja nyökkää työväenpuolueen suuntaan.
 Pienten puolueiden menestys ratkaisee
 Solberg on ollut pääministerinä jo kahdeksan vuotta ja johtanut maata liberaalien ja kristillisdemokraattien kanssa vähemmistöhallituksessa.
 Kun vaalitulos julkistetaan, huomio on pienten puolueiden keräämässä kannatuksessa.
 Suurkäräjien 169 paikasta jaetaan 150 suoraan vaalipiireittäin. 19 paikkaa jaetaan tasoituspaikkoina, koska pienpuolueilla olisi muuten vaikeaa päästä parlamenttiin pienistä vaalipiireistä.
 Neljän prosentin äänikynnyksellä keikkuu neljä puoluetta: liberaalit, kristilliset, vasemmistopuolue ja ympäristöpuolue. Jos ne ylittävät äänikynnyksen, ne voivat saada tasoituspaikoista lisämandaatteja ja näin lisätä painoarvoaan.
 Jännitystä riittää siis loppuun saakka. Vaalihuoneistot sulkeutuvat tänään iltakymmeneltä Suomen aikaa.
 Lue myös:
 llmastosta tuli Norjan vaalien suurin teema – Yle tapasi perheenisän, joka jätti työnsä ja käynnisti ilmastoliikkeen
 Norjassa tehtiin uusi koronaennätys, yhteiskunnan avaaminen toistaiseksi jäihin
 Aktivistit pidättelevät kiistellyn kaivoksen rakentamista Pohjois-Norjassa: vastustavat kaivosjätteiden laskemista vuonoon

Norjassa tiukka taisto vallasta – nämä asiat ovat pinnalla vaalien viime hetkillä


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Ansiot nousivat eniten rakennusalalla
 Rakentaminen käy kuumana, ja alalla on kova työvoimapula. Palkat nousivat viime vuonna eniten juuri rakennusalalla,  ilmenee Tilastokeskuksen tiedoista . Korotusten häntäpäähän jäivät esimerkiksi maatalous sekä majoitus- ja kulttuuriala.
 Nuorta frisbeegolfaajaa halventava video nosti naisten aseman esiin
 Rovaniemeläisen kilpaheittäjän Terhi Tuorilaisen mielestä on hyvä, että naisten asema frisbeegolfissa on noussut keskusteluun ja myös moni mies on ottanut tiukasti kantaa asiaan lajin sisällä. Antti Ullakko / Yle
 Frisbeegolfin sisällä nousi kiivas keskustelu naisten asemasta lajin sisällä, kun nettiin ladattiin nuorta naispelaajaa halventanut video. Lajiliiton mukaan syrjinnän estäminen otetaan vakavasti. Keskustelu on poikinut myös sen, että Suomeen ollaan järjestämässä frisbeegolfkisa vain naisille. Kisapaikat  myytiin loppuun muutamassa päivässä .
 Norjalaiset vaaliuurnille
 Konservatiivinen Høyre on kannatuskyselyiden kakkospaikalla. Se on muodostanut vähemmistöhallituksen yhdessä liberaalien ja kristillisten kanssa sen jälkeen, kun edistyspuolue jätti hallituksen vuonna 2020.  Thomas Thomassen - Playgarden AS
 Norjassa käydään tänään suurkäräjä- eli parlamenttivaalit.  Ennusteiden mukaan  kilpa vasemmiston ja oikeiston välillä on tasainen, mutta suurimmaksi puolueeksi näyttäisi nousevan työväenpuolue. Se tarvitsisi hallituksen muodostamiseen pienempien vasemmistopuolueiden ja vihreiden tukea, mutta puolueiden kesken on erimielisyyksiä.
 Vaalien vaaliteemat ovat ilmasto, eriarvoisuus, koulut ja työpaikat.
 Viikko alkaa tuulisena ja sateisena
 Yle
 Tänään kannattaa pitää hatusta kiinni. Tuuli voimistuu ja on jopa vaarallisen voimakasta. Maan länsirannikolla tuuli voi yltää puuskissa peräti 20 metriin sekunnissa ja muualla maassa Kainuuseen saakka iltapäivällä 15 metriin sekunnissa. Tuulivaroituksia on annettu lähes koko maahan.
 Maan eteläosan sateet liikkuvat maanantaina kohti itää. Pohjoisessa runsas sade jatkuu koko päivän ja illemmalla sade muuttuu Luoteis-Lapista alkaen lumisemmaksi.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Rakentamisbuumi näkyy palkkojen nousuna, naisten asema puhuttaa frisbeegolfissa, varaudu jopa vaarallisen kovaan tuuleen


Summary: Väittelyn jälkeen tuoreeltaan tehtyjen alustavien kyselyjen mukaan Scholz näytti suoriutuneen väittelystä tarpeeksi ehjin nahoin säilyttääkseen kärkipaikkansa kisassa, kertoo Deutsche Welle.

Saksan kristillisdemokraattien liittokansleriehdokas, kannatuskyselyissä romahtanut  Armin Laschet  kävi hyökkäyskannalle sosiaalidemokraattien  Olaf Scholzia  vastaan sunnuntai-illan televisioväittelyssä.
 Muun muassa saksalaismedioiden  Der Spiegelin  ja  Bildin  mukaan Laschet otti lyömäaseekseen valtiovarainministeri Scholzin ministeriössä perjantaina tehdyn ratsian, jonka syynä olivat rahanpesua tutkivan yksikön epäillyt väärinkäytökset.
 Väittelyyn osallistuivat liittokanslerikisan kolme kärkiehdokasta. Kolmantena oli vihreitä edustava  Annalena Baerbock , joka jäi väittelyssä saksalaismedian mukaan Scholzin ja Laschetin ottelun sivustaseuraajan rooliin.
 Spiegelin mukaan Baerbock ei kommentoinut ratsiaa, mutta korosti sitä, että Saksan arvellaan menettävän yli 50 miljardin euron edestä verotuloja rikollisen toiminnan seurauksena.
 Ratsia herätti kiivasta väittelyä
 Laschet syytti Scholzia edesvastuuttomasta käytöksestä tutkinnan ympärillä. Kun väittelyn moderaattori kysyi Scholzilta siitä, kuinka vaarallinen tutkinta oli, tämä kiisti ministeriön toiminnassa olleen mitään väärää.
 – (Ratsia) tehtiin tukemaan havaittuja epäkohtia, eikä niillä ole mitään tekemistä ministeriön kanssa. Ministeriö on tehnyt kaiken tarpeellisen tässä tapauksessa, Scholz sanoi.
 Laschetin mukaan Scholz väisteli vastuutaan asiasta, joka kuului hänen tontilleen ministerinä.
 – Tehän olette vastuussa rahanpesun tutkinnan alueesta, Laschet sanoi, ja arvosteli valtiovarainministeriä siitä, että hän oli kommentoinut oikeudellista tutkintaa ministerille sopimattomalla tavalla.
 – Jos minun valtiovarainministerini työskentelisi siten kuin te, olisi meillä käsissämme aito ongelma, Laschet lausui.
 Laschetin mukaan Scholz toiminnallaan kyseenalaisti oikeuslaitoksen riippumattomuuden populistien tavoin. Scholz puolestaan syytti Laschetia asioiden vääristelystä.
 – Herra Laschet, te annatte tästä tahallisesti väärän vaikutelman, teitä on moitittava siitä, Scholz sanoi.
 Valtiovarainministeri Scholz vetosi siihen, että tutkinta liittyy vain yhden Kölnin alueen työntekijän mahdollisesti laittomaan toimintaan, ja että valtiovarainministerinä hän oli tiukentanut ministeriön rahaliikenteen valvontaa.
 Kysely: Scholz säilytti johtoasemansa
 Ratsian ohella väittelyssä käsiteltiin muun muassa ilmastotoimia. Vihreiden Baerbockin mukaan Saksan luopumista hiilivoimasta pitäisi aikaistaa nykyisestä vuoden 2038 tavoitteesta vuoteen 2030 päästövähennystavoitteiden saavuttamiseksi.
 – Emme voi jatkaa 17 vuoden ajan ikään kuin mitään ei olisi tapahtunut, Baerbock sanoi, kuvaten ilmastonmuutoksen vastaisen taistelun vaativan valtavaa ponnistelua kansakunnalta.
 Väittelyn jälkeen tuoreeltaan tehtyjen alustavien kyselyjen mukaan Scholz näytti suoriutuneen väittelystä tarpeeksi ehjin nahoin säilyttääkseen kärkipaikkansa kisassa, kertoo  Deutsche Welle .
 Kyselyn kohteina olleista 1 500 katsojasta 41 prosenttia piti Scholzia uskottavimpana ehdokkaana väittelyssä. Luku oli selvästi suurempi kuin Laschetin 27 ja Baerbockin 25 prosenttia.
 Lue myös:
 Saksan valtapuoluetta odottaa vaaleissa romahdus –  ehdokas Merkelin seuraajaksi alkoi näyttää narrilta, ja hänen kotikaupungissaan on sille selitys  – (6.9.)

Saksassa suosiotaan menettänyt Laschet ampui täyslaidallisella suosituinta liittokansleriehdokasta Scholzia väittelyssä


Summary: Rengasratsia-kampanjan mukaan renkaat ovat olleet vuosittain riskitekijänä lähes 30 kuolonkolarissa.

Autonrenkaiden kuntoon kiinnitetään jälleen tällä viikolla erityistä huomiota. Poliisin, Liikenneturvan ja Autonrengasliiton vuosittain järjestämä valtakunnallinen rengasturvallisuuskampanja alkaa tänään ja jatkuu perjantaihin asti.
 Rengasratsia-kampanjan aikana poliisi tarkastaa henkilö- ja pakettiautojen renkaiden kuntoa tien päällä järjestetyissä valvontaratsioissa, joissa myös autonkuljettajille jaetaan tietoa renkaiden vaikutuksesta ajoturvallisuuteen. Kampanjan mukaan renkaat ovat olleet vuosittain riskitekijänä lähes 30 kuolonkolarissa.
 Liikenneturva muistuttaa, että lain minimivaatimus kesärenkaiden urasyvyydeksi on 1,6 millimetriä. Jo ennen tätä renkaat ovat menettäneet huomattavasti pitoaan, mikä lisää muun muassa vesiliirtovaaraa syksyn sadekeleillä. Esimerkiksi Autonrengasliitto suosittelee, että sadekelin varalta renkaiden urien pitäisi olla vähintään neljä milliä syvät.
 Renkaiden urasyvyyksien lisäksi kampanja kehottaa kiinnittämään huomiota renkaiden ilmanpaineisiin. Kuljettajan tulisi tarkastaa ne kuukausittain.
 Kampanja muistuttaa myös hävittämään vanhat renkaat oikein: ne voi viedä veloituksetta kierrätykseen.
 Rengasratsiaa on järjestetty vuodesta 1997 lähtien.

Autokansan rengashuoltoa syynätään läpi viikon poliisin valvontaratsioissa


Summary: Koronakurimuksen vaikutukset syöpäseulontoihin alkavat olla taakse jäänyttä elämää.

Maksuttomat syöpäseulonnat näyttävät rullaavan korona-ajan jatkumisesta huolimatta melko lailla tavalliseen tapaan. Suurimpiin kaupunkeihin tehdyn pikakyselyn mukaan rintasyövän kuvantamiseen käytettyjä mammografioita ja kohdunkaulan syöpää seulovia HPV- sekä papakokeita järjestetään nyt normaalisti. Myös osallistujien määrät ovat varsin hyvällä tasolla.
 Joukkotarkastusten tarkoituksena on löytää syöpä tai sen esiaste mahdollisimman varhain.
 – Seulonnat hoituvat pääosin tavalliseen tapaan. Suurimmissa kaupungeissa ei ole vähennetty tarjontaa, tiivistää pikakyselyn toteuttanut Kuntaliiton hallintoylilääkäri  Sari Raassina . Aiemmin tässä kuussa lähetettyyn kyselyyn vastasivat lähes 20 kaupungin edustajat. Kysely sai alkunsa STT:n haastattelupyynnöstä.
 Suomen Syöpärekisterin seulontajohtajan  Tytti Sarkealan  arvio seulontojen toteutumisesta on samanlainen. Seulonnat toimivat melko lailla normaalisti, myös vielä pilottivaiheessa olevan suolistosyövänkin osalta.
 – Tarkistin suolistosyövän seulonnan tilanteen kesäkuussa. Seulontakutsuja on lähetetty normaalisti, ihmiset ovat ottaneet ulostenäytteitä kotona ja analysointi laboratoriossa on sujunut tavalliseen tapaan. Jatkotutkimuslähetteiden osalta ei ole ollut mitään viivettä, Sarkeala sanoo.
 Taukoja kymmenissä kunnissa
 Tilanne seulonnoissa oli toinen viime vuoden keväällä, jolloin koronaepidemia ryöpsähti valloilleen. Syöpärekisterin kartoitusten perusteella seulontoja pistettiin tauolle jopa vajaassa sadassa kunnassa. Keskeytykset kohdistuivat erityisesti kohdunkaulan syövän seulontaan. Lisäksi naisten halu osallistua testeihin laski.
 Osallistuminen HPV- tai papatestiin näytti laahaavan vielä viime vuoden loppupuolella selvästi edellisvuotta perässä. Lisäksi joissakin laboratorioissa oli viiveitä, kun resursseja oli siirrettynä koronatestauskäyttöön.
 Syöpärekisterin arvion mukaan tilanne on tämän vuoden mittaan kohentunut niin, että testien analysoinnin viiveetkin vaikuttavat olevan ohi. Virallisia tilastoja viime ja tästä vuodesta ei vielä ole.
 "Lyhyillä keskeytyksillä ei merkitystä"
 Vaikka rintasyöpäseulonnassa koronan vaikutukset palveluihin ovat olleet vähäisemmät, myös siellä epidemian alku karsi asiakkaita.
 – Osallistumisprosentti putosi hetkellisesti huomattavasti, noin 5-10 prosenttia. Lisäksi joidenkin paikkakuntien seulontoja siirrettiin kuntien vaatimuksesta muutamia kuukausia eteenpäin, kertoo seulontojen palvelupäällikkö  Päivi Rahko  Terveystalosta.
 Terveystalon vastuulla on kaikista rintasyöpäseulontaan kutsuttavista naisista vajaat 60 prosenttia eli yli 200 000 ihmistä joka vuosi.
 Mammografiakäyntien kokonaissaldo muodostui Terveystalossa lopulta paremmaksi, mitä aluksi pelättiin. Rahkon mukaan tilanne koheni vuoden loppua kohti niin, että osallistujien määrä jäi pari prosenttia alle aiempien vuosien.
 – Osallistumisprosentti oli viime vuonna 82.
 Rahko sanoo, että nyt prosentti on viime vuoden tasolla.
 Syöpätautien erikoislääkärinäkin tunnettu Kuntaliiton Raassina arvioi, ettei lyhytaikaisilla seulontojen keskeytyksillä tai lykkäyksillä ole vaikutusta väestötasolla.

Mammografia- ja papakoekutsut kolahtelevat taas normaalisti postiluukusta


Summary: Maahanmuuttokeskustelu on Suomessa miltei mahdotonta. Meillä kaikilla on kyky ja velvollisuus hyväksyä ihmisten erilaisuutta.  Kaikki alkaa vuoropuhelusta, jossa ei tarvitse pelätä tuleeko sanoneeksi jotain väärää, kirjoittaa Sabanadesan.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Asiallinen keskustelu mistä tahansa maahanmuuttoon liittyvästä asiasta vaikuttaa olevan edelleen täysin mahdotonta. Surulliseksi vetää.
 Mielessä on edelleen vuoden 2015 pakolaiskriisin aikainen ääripääkeskustelu, jossa ihmisiä leimattiin milloin suvakiksi ja milloin rasistiksi.
 Muistan sen erityisen irvokkaan tapauksen, kun kirjailija  Jyri Paretskoi   kirjoittamassaan kolumnissa  “Tolkun ihmiset” pyrki vähentämään kahtiajakoa vain huomatakseen, ettei mennyt kauaa kun ‘tolkun ihminen ‘-termistäkin tuli joidenkin silmissä synonyymi rasismille ja muukalaisvihalle.
 Toivoisi, että noista ajoista olisi opittu jotakin.  Näin ei kuitenkaan vaikuta olevan, kuten  edellisen kolumnini  nostattamasta keskustelusta ja monista muista erityisesti sosiaalisen median keskusteluista on nähtävissä. Pikemminkin poteroituminen on vain lisääntynyt, ja saa yhä absurdimpia muotoja: eräskin kommentoija syytti minua pelaamisesta “sinimustan liikkeen pussiin”.
 Olen vuosikaudet seurannut kummastuneena keskustelua siitä, kuka kenenkin mielestä on “suomalainen”.
 Sinimusta liike on radikaali, äärinationalistinen liike, joka tähtää etnisesti puhtaaseen Suomeen: yksi  liikkeen tavoitteista  on kaikkien Suomessa oleskelevien vierasmaalaisten oleskeluoikeuden välitön uudelleenarviointi. Olen kaikella mahdollisella tavalla eri mieltä tuon liikkeen ideologian kanssa.
 Poteroitumisen lisäksi järkevää keskustelua haittaa jatkuva ‘korrektista’ terminologiasta saivartelu. Olen vuosikaudet seurannut kummastuneena keskustelua siitä, kuka kenenkin mielestä on “suomalainen”.
 Jostakin syystä keskustelu velloo edelleen  samanlaisena kuin sen muistan niiltä ajoilta, kun 90-luvulla tulin Suomeen. Edelleen keskusteluissa ‘suomalaisuus’ ajatellaan melkein kuin arvonimenä tai palkintona, tai ainakin jonakin sellaisena, jota jokaisen Suomen kansalaisen automaattisesti oletetaan tavoittelevan.
 Kysymys siitä, kenellä on ‘oikeus’ olla suomalainen oli jopa auki kirjoitettuna oletuksena Tilastokeskuksen  vuonna 2014 tekemässä kyselytutkimuksesta , jossa ulkomaalaistaustaisilta tiedusteltiin, kokevatko he itsensä suomalaisiksi. Moni piti kysymystä absurdina tai provosoivana, osa jopa täysin sopimattomana. Suurimmalla osalla vastaajista oli vaikeuksia hahmottaa kysymyksen tarkoitus – siis suurimmalla  osalla.
 Kysymys suomalaisuuden kokemisesta on arvolatautunut.
 Kyselytutkimuksen tulokset yllättivät ehkä tutkijat, mutta minua tulos ei yllätä. Jaan täysin vastaajien kokemuksen siitä, että koko kysymys suomalaisuuden kokemisesta on arvolatautunut, ja sen taustalla on jonkinlainen arrogantti oletus siitä, että kaikki Suomessa asuvat tuntisivat itsensä suomalaisiksi.
 Kuvaavaa onkin, että johdannossa pohdiskeltiin näin: “Monikulttuurisuuden lisääntyessä onkin ajankohtaista käydä keskustelua siitä, mitä suomalaisuus merkitsee ja kenellä on siihen oikeus.” Oikeus?
 Tiedoksi kaikille ääripäille  – en koe olevani suomalainen, enkä todellakaan pyydä, enkä halua itselleni mitään ‘oikeutta’ olla suomalainen. Olen ylpeästi Suomen kansalainen, ja haluan sydämeni pohjasta tehdä työtä tämän yhteiskunnan eteen. Rakastan Suomea, enkä voisi kuvitella enää asuvani missään muualla.
 Olen kuitenkin identiteetiltäni ensisijaisesti tamili – ja ylpeä taustastani. Aiemmin mainitun kyselytutkimuksen tulokset viittaavat vahvasti siihen, etten ole ainoa, joka on ylpeä taustastaan ja pitää koko keskustelua täysin älyttömänä – jopa loukkaavana.
 On ilmiselvää, että järjestelmä kaipaa uudistamista, ja Afganistanin järkyttävät tapahtumat ovat tuoneet maahanmuuttokeskustelun jälleen ajankohtaiseksi. Olen aiemmissa kolumneissani yrittänyt tuoda keskusteluun konkreettisia, pragmaattisia ehdotuksia pohjaten 27 vuoden kokemukseeni turvapaikanhakujärjestelmästä.
 Me maahanmuuttajat emme ole passiivisia uhreja. Älkää hyysätkö meitä kuin lapsia.
 Seuraavassa esitän  muutaman ehdotuksen keskustelun lähtökohdiksi:
 Lopetetaan leimaaminen ja keskustellaan avoimesti uusista avauksista.Jos joku ehdottaa jotakin, mistä olet eri mieltä, perustele kantasi sen sijaan, että siirryt nimittelemään toista keskustelijaa suvakkihyysäriksi tai fasistirasistiksi. Lopetetaan olettaminen ja otetaan faktoista selvää.Tätä ei liene tarpeen avata enempää. Luovutaan ylimielisestä asenteesta. Me maahanmuuttajat emme ole passiivisia uhreja. Älkää hyysätkö meitä kuin lapsia – se saa ehkä teidät tuntemaan itsenne paremmiksi ihmisiksi, mutta me koemme sen vähättelynä ja holhouksena. Haluamme osallistua yhteiskunnan rakentamiseen.
 Meillä kaikilla on paitsi kyky, myös velvollisuus edistää hyväksymisen ja osallisuuden kulttuuria. Se alkaa avoimesta vuoropuhelusta, jota ei rajoita jatkuva pelko siitä, tuleeko sanoneeksi jotain väärää. Keskitytään yhdessä ratkaisujen löytämiseen, ei erimielisten leimaamiseen tai termien puhkianalysoimiseen.
 Rajkumar Sabanadesan
 Kirjoittaja on tamperelainen yrittäjä, muutosjohtamisen konsultti ja entinen turvapaikanhakija.
 Kolumnista voi keskustella 13.9. klo 23.00 saakka.

Rajkumar Sabanadesanin kolumni: Maahanmuuttokeskustelun ääripäitä yhdistävät ylimielisyys ja väärät oletukset


Summary: Norjan huomisissa parlamenttivaaleissa ilmastonmuutoksen torjunta on yksi suurimmista kysymyksistä, joihin kaikki puolueet joutuvat ottamaan kantaa.  Suuret puolueet eivät ole valmiita lopettamaan öljynetsintää.

Even Nord Rydningenin  arki muuttui rysäyksellä keväällä 2019.
 Hänellä oli turvallinen kuukausipalkkaa tuova työ valtion virastossa, mikä on perheelliselle ja asuntolainaa maksavalle tärkeää kalliissa Oslossa.
 Tammikuussa Rydningen istui kotona sohvallaan seuraamassa uutisia. Ilmastonmuutos oli otsikoissa kaikkialla.
 Ensimmäinen tunne oli avuttomuus, kuten niin monta kertaa ennenkin. Sitten hän sai ajatuksen.
 – Entä jos me kaikki sohvallaistujat nousisimme ylös, kokoontuisimme ja saisimme aikaan niin kovan mölyn, että päättäjien olisi pakko kääntää huomionsa ilmastoon, kertoo Even Nord Rydningen pohdiskeluistaan.
 Even Nord Rydningenin pohdiskelu tällä sohvalla johti kymmenien tuhansien norjalaisten ilmastokampanjaan, joka sai nimen Klimabrølet.  Thomas Thomassen
 Rydningen seisoo olohuoneessaan  samassa paikassa, missä idea syntyi.
 Hän puhui ajatuksistaan muutamalle ystävälleen.
 Viikon kuluttua kokoontui Rydningenin keittiönpöydän ääressä ystäväporukka: psykologi, konsultti, markkinointiosaaja ja Rydningenin sisko.
 Ryhmä pohti sitä, miten voitaisiin saada vasemmiston ja oikeiston kannattajat, köyhät ja rikkaat, nuoret ja iäkkään vaatimaan poliitikoilta toimintaa.
 – Halusimme saada ihmiset liikkeelle. Ei meidän tarvitse kertoa poliitikoille mitä tulee tehdä, koska se on kerrottu jo monta kertaa tutkimuksissa.
 Kaikilla keittiönpöydän ääressä istuneilla oli tahto toteuttaa idea, mutta kenelläkään ei ollut osaamista, tarpeeksi aikaa tai rahaa.
 Rydningen päätti yrittää. Hän jätti työnsä, haki lyhennysvapaata perheen asuntolainaan ja haki ruokakaupan roskiksesta poisheitettyjä elintarvikkeita saadakseen ruokalaskua pienennettyä.
 Even Nord Rydningen tulee kotiin haettuaan Kjellin ja Harrietin päiväkodista.  Thomas Thomassen
 Rydningenin ottama  riski kannatti.
 Elokuussa 2019 Oslossa kokoontui 30 tuhatta ihmistä Norjan historian suurimpaan ilmastotapahtumaan. Saman verran ihmisiä kokoontui myös muissa maan kaupungeissa.
 Aiemmin ilmastomielenosoitukset olivat vetäneet 1 000–3 000 ihmistä paikalle.
 Pääministeri  Erna Solberg  lähetti sähköpostia ja kirjoitti, että liikkeen ilmastomylvintä oli kuultu.
 Puoluepoliittisesti sitoutumattoman  Klimabrølet eli ilmastomylvintä-liikkeen työ on suuntautunut viime kuukaudet Norjan tämänsyksyisiin parlamenttivaaleihin.
 Ilmasto on noussut yhdeksi vaalien pääteemoista sosiaalisen eriarvoisuuden, koulun ja aluepolitiikan rinnalla.
 Oslon katukuvassa vilisee vaalijulisteita, joihin on kirjattu näiden teemojen iskulauseita.
 Norjan maine ilmastopolitiikan edelläkävijänä on vankka.
 Hallitus on asettanut tavoitteekseen hiilidioksidiveron kolminkertaistamisen vuoteen 2030 mennessä. Tavoite asetettiin tämän vuoden tammikuussa.
 –Tavallisten norjalaisten ilmastovaatimukset saivat osaltaan tämän aikaan, sanoo Rydningen.
 Maassa on asukaslukuun suhteutettuna eniten sähköautoja koko maailmassa. Norjan öljyrikkauksia hallinnoiva eläkerahasto luopui sijoituksista kivihiileen.
 Klimabrølet eli ilmastomöly-liikkeen tavoite oli saada norjalaistet puhumaan ilmastosta näissä parlamenttivaaleissa. Nyt tavoite on pitää ilmastohuomiota yllä seuraavat neljä vuotta.  Thomas Thomassen
 Rydningen iloitsee lukuisista ilmastonmuutosta torjuvista päätöksistä, mutta muistuttaa kansainvälisten ilmastoraporttien osoittavan, ettei se riitä.
 –Tarvitaan perustavanlaatuinen täyskäännös eikä sitä näytä vielä tulevan, hän sanoo.
 Kaikki Norjan suuret puolueet,  työväenpuolue, konservatiivipuolue ja keskustapuolue, haluavat jatkaa ilmastopäästöiltään haitallista öljynetsintää.
 Niiden mielestä öljyn kysyntä vähenee markkinoilla joka tapauksessa.
 Edistyspuolue FrP haluaa lisätä öljynetsintää hauraalle Barentsinmeren alueelle.
 Vaalien gallupsuosikki työväenpuolue haluaa käyttää öljyteollisuuden osaamista vihreiden teknologioiden kehittämiseen.
 Norjan ympäristöpuolue ja pienet vasemmistopuolueet haluavat asettaa päivämäärän sille, milloin öljyn- ja kaasunetsintä lopetetaan.
 Ympäristöpuolue katsoo, että noin 200 tuhannelle öljystä elantonsa saaville maksetaan korvaus ja uudelleenkoulutus öljyrahaston varojen turvin.
 Alkukesästä kansainvälinen energiajärjestö IEA osoitti raportissaan, että jos Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteeseen aiotaan päästä, täytyy öljyn ja kaasun etsintä lopettaa välittömästi.
 Kaikki Norjan suurkäräjäpuolueet ovat sitoutuneet Pariisin ilmastosopimukseen.
 Even Nord Rydningen elää niukasti ja käyttää aikansa ilmastotyöhön, jotta hän voi sanoa lapsilleen yrittäneensä tehdä kaikkensa. Thomas Thomassen
 Even Nord Rydningen  on epävarma siitä, kuinka moni norjalainen lopulta äänestää ilmastoteeman mukaan, vaikka siitä on puhuttu lähes jokaisessa vaalikeskustelussa.
 Elokuussa tehdyn  mielipidetiedustelun  mukaan 54 prosenttia norjalaisista haluaa jatkaa öljynetsintää. Etsinnän lopettamisen kannalla on 36 prosenttia norjalaisista.
 Siitä hän on puolestaan varma, että kävi vaaleissa miten tahansa, poliitikot jatkavat tutulla linjalla ja tekevät vain pieniä muutoksia.
 Hän työskentelee kokoaikaisesti vapaaehtoisena järjestössä ja keksii tapoja saada ihmisten huomio ilmastokysymykselle. Aikaa kuluu paljon kerätessä ideoiden toteuttamiseen varoja.
 Hänen vaimonsa käy kirjastossa töissä ja tukee täysin miehensä valintaa.
 Rydningeninmotivaatio laittaa niin paljon peliin ilmaston eteen kumpuaa hänen lapsistaan,  Kjellistä  4, ja  Harrietista , 1,5.
 – Lapsia tämä tulee koskettamaan, ei vielä meitä. Kun heille aikanaan muistellaan lumisia hiihtoretkiä, he tulevat kysymään, että mitä sinä teit asialle.
 – Minä voin sanoa, että yritin tehdä paljon.
 Norja äänestää 13.9. – suurkäräjille valitaan 169 edustajaa Mielipidetiedustelujen kannatustilanne 9.9. Työväenpuolue Ap: 23,9 % Konservatiivinen Høyre: 19,1 Keskustapuolue Sp: 12,7 Edistyspuolue FrP: 10,9 Sosialistinen vasemmistopuolue SV: 9,2 Punaiset (vasemmistopuolue) Rødt: 6,7 Kristillinen KrF: 4,9 Liberaalipuolue Venstre: 4,8 Ympäristöpuolue Vihreät MDG: 4,7 Lähde: Kantar / TV2 /pollofpolls.no
 Mitä sinä olisit valmis tekemään ilmaston vuoksi, mistä luopuisit, mitä tekisit enemmän? Voit keskustella aiheesta maanantaihin kello 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Norjan korkein oikeus: Norjan öljynporauksesta johtuvat ilmastopäästöt eivät riko ihmisoikeuksia
 Ympäristöjärjestöt vievät valtion oikeuteen – Norjan öljynetsintä Arktisella alueella voidaan kieltää

llmastosta tuli Norjan vaalien suurin teema – Yle tapasi perheenisän, joka jätti työnsä ja käynnisti ilmastoliikkeen