Summary: Rikosepäilyssä on ollut selvitettävänä Sinnemäen esteellisyys, joka liittyy Meilahden uuden paritalon rakentamisluvan poikkeamispäätöksen tekemiseen vuonna 2016. Korkein hallinto-oikeus totesi lokakuussa, että Sinnemäki ei ollut tapauksessa esteellinen.

Helsingin poliisi on saanut valmiiksi kaupungin maankäytöstä ja rakentamisesta vastaavan apulaispormestari  Anni Sinnemäen (vihr. ) virkarikosepäilyn esitutkinnan.
 – Asia siirtyy poliisilta syyttäjän käsittelyyn, syyttäjä saa ratkaista, annan syyttäjälle rauhan tehdä ratkaisun asiassa, sanoo tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Juha-Matti Suominen  Helsingin poliisista.
 Asiasta uutisoi ensimmäisenä  Helsingin Sanomat .
 Valtakunnan syyttäjän toimistossa tapauksen syyteharkinnasta vastaa erikoissyyttäjä  Tapio Mäkinen . Mäkisen mukaan tapauksen eteneminen vie aikaa, sillä asiat käsitellään tulojärjestyksessä ja jutuissa on ruuhkaa.
 Syyteharkinta on tarkoitus ratkaista vasta ensi kevään aikana.
 Rikosepäilyn taustalla on keväällä 2016 myönnetty poikkeamispäätös uuden paritalon rakentamiseksi Meilahden huvila-alueelle. Lupa myönnettiin näyttelijä  Pihla Viitalalle , joka muutti uuteen taloon perheineen.
 Rikosepäilyssä on ollut selvitettävänä esteellisyys. Poliisi on tutkinut, ovatko Sinnemäki ja Pihla Viitala niin läheisiä keskenään, että Sinnemäki olisi syyllistynyt virka-asemansa väärinkäyttämiseen osallistuessaan päätöksentekoon poikkeamisluvasta päätettäessä.
 Apulaispormestari Sinnemäen esteellisyyttä suhteessa Viitalaan on arvioitu myös Helsingin hallinto-oikeudessa ja korkeimmassa hallinto-oikeudessa. Korkein hallinto-oikeus totesi lokakuussa, että Sinnemäki ei ollut tapauksessa esteellinen.
 Viitaloita ei epäillä tapauksessa miltään osin. Sinnemäki puolestaan on kiistänyt syyllistyneensä rikokseen.
 Lue myös:
 Korkein hallinto-oikeus: Apulaispormestari Anni Sinnemäki ei ollut esteellinen Meilahden kaavapäätöksissä, suhde Pihla Viitalaan ei ollut läheinen
 Poliisi epäilee vihreiden pormestariehdokasta Anni Sinnemäkeä virkarikoksesta tutun näyttelijän paritalohankkeessa

Helsingin apulaispormestari Anni Sinnemäen virkarikosepäily siirtyy poliisilta syyttäjälle


Summary: Sosiaali- ja terveysvaliokunta korosti muun työn tarjoamista koronarokotuksista kieltäytyville sote-työntekijöille palkanmaksun lopettamisen sijaan.

Eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunta puoltaa hoitohenkilöstön pakollisia koronarokotuksia. Valiokunta on saanut mietintönsä valmiiksi maanantaina.
 Hallitus  on esittänyt tartuntatautilakiin  väliaikaista uutta pykälää, jolla sosiaali- ja terveysalan työntekijöiltä voidaan edellyttää koronarokotusta.
 Työnantajalla on velvollisuus huolehtia, ettei riskiryhmiin kuuluvien potilaiden ja asiakkaiden kanssa työskentelevä henkilöstö aiheuta heille tartuntavaaraa. Laissa on jo lista herkkien potilasryhmien kanssa työskentelevän hoitohenkilökunnan pakollisista rokotteista. Nyt listaan lisätään koronarokote.
 Sote-alan työntekijöiden "rokotuspakko" tulee voimaan mahdollisimman pian.
 Eduskunnan on määrä päättää sote-henkilöstön rokotesuojasta joulun ja uudenvuoden välipäivinä. Lain voimaantuloa seuraa kuukauden siirtymäaika, jotta hoitohenkilöstö ehtii ottaa vaadittavan koronarokotuksen ja työnantajat voivat varmistua henkilöstön suojasta.
 Enintään 72 tuntia vanha negatiivinen koronatestitulos olisi vaihtoehto, jos työntekijällä on lääketieteellinen syy olla ottamatta rokotusta.
 Tartuntatautilain mukaan työnantaja voi vain erityisestä syystä käyttää asiakkaiden ja potilaiden kanssa työntekijää, jolla ei ole riittävää suojaa covid-19-tautia vastaan.
 Hallituksen esityksen mukaan työnantajalla ei olisi palkanmaksuvelvollisuutta, jos rokottamaton työntekijä ei ota muuta tarjottua työtä vastaan tai sellaista ei ole.
 Sote-valiokunta korosti mietinnössään kuitenkin muun työn tarjoamisen ensisijaisuutta työntekijän aseman turvaamiseksi. Työnantajan työntarjoamisvelvollisuus on laaja ja se on voimassa koko työnteon estymisen ajan.
 Väliaikainen pykälä pakollisista koronarokotteista on voimassa ensi vuoden loppuun saakka. Perussuomalaiset esittivät sote-valiokunnan mietintöön vastalauseen.
 Perustuslakivaliokunta ei nähnyt estettä  hoitohenkilöstön pakollisille koronarokotuksille . Valiokunnan viime torstaisen lausunnon mukaan väestön terveyden suojeleminen ja terveydenhuollon toimintakyvyn säilyttäminen pandemian aikana ovat painavia perusteluja, jotka oikeuttavat poikkeuksellisen pitkälle menevät, ihmisten perusoikeuksiin puuttuvat viranomaistoimet.
 Lue lisää:
 Eduskunta keskusteli sote-työntekijöiden "rokotuspakosta": kokoomus kiitteli esitystä, perussuomalaiset vannoivat pikatestien nimeen
 Perustuslakivaliokunta: Hallituksen esitys sote-henkilöstön rokotevelvollisuudesta perustuslain mukainen, pakkorokotuksista ei kyse
 SuPerin puheenjohtaja kriittisenä hoitohenkilöstön "pakkorokotuksista": Ihmisiä voi sanoutua irti töistä koko alalta
 Hoitajien "rokotuspakko" saa ristiriitaisen vastaanoton – lista näyttää, missä sote-ammateissa on vähiten rokotettuja

Sote-valiokunta näytti vihreää valoa hoitohenkilöstön pakollisille koronarokotuksille


Summary: 75-vuotias potilas puristui hengiltä Kaunialan sairaalan hississä Kauniaisissa viime toukokuussa. Onnettomuustutkintakeskuksen mukaan kiinteistöhallinnassa, hissin huollossa ja pelastusohjeissa oli puutteita.

Onnettomuustutkintakeskus Otkes on saanut valmiiksi Kaunialan hissiturman tutkinnan.
 75-vuotias  nainen menehtyi  jäätyään puristuksiin hississä Kaunialan sairaalassa viime toukokuussa. Henkilö oli sairaalan potilas. Tilanteessa loukkaantui lievästi yksi hoitaja.
 Otkesin mukaan onnettomuus johtui siitä, että hissin jarru oli jumiutunut auki-asentoon. Tämän vuoksi hissi lähti uudelleen liikkeelle, vaikka se oli jo saapunut kerrokseen.
 Tutkinnassa havaittiin puutteita vanhojen hissien ylläpidossa.
 Kaunialan hissi oli valmistunut 1970-luvun lopulla ja sitä oli modernisoitu 2000-luvulla. Hissiä, ja erityisesti vanhaa tekniikkaa olevaa jarrua, oli kuitenkin Otkesin mukaan huollettu selvästi alkuperäistä huolto-ohjelmaa harvemmin.
 Puutteita huollossa, kiinteistöhallinnassa ja pelastusohjeissa
 Otkesin mukaan hissien turvallisuudesta vastaavien viranomaisten käytännöt eivät tällä hetkellä varmista kunnolla, että huolto-ohjelmat ovat riittävän kattavia.
 – Suositamme sen varmistamista, ettei hissien huolto-ohjelmia supistettaisi liikaa ja tarvittavia peruskorjauksia viivytettäisi. Huolto-ohjelmat täytyy pystyä tarkastamaan ja niiden epäkohtiin täytyy voida puuttua, Otkesin hallintopäällikkö  Hannamari Helke  sanoi tiedotteessa.
 Tutkinnassa havaittiin myös puutteita kiinteistöhallinnassa. Kaunialan sairaalan vuokrasopimuksessa monet kiinteistöhuollon asiat oli jätetty myöhemmän sopimisen varaan.
 Kiinteistöhallinnan henkilöstöllä ei ollut riittävää teknistä osaamista. Otkes peräänkuuluttaa hyvää kiinteistöjohtamista ja teknisiä valmiuksia sairaalakiinteistöjen ylläpidossa.
 Otkes antoi tapahtuman johdosta uusia turvallisuussuosituksia. Hissien hoito-ohjelmien ja kiinteistöhallinnan parantamisen lisäksi Otkes suosittaa, että pelastusalan koulutukseen lisätään ohjeet hissien jarruvian tunnistamiseen ja hissin liikkeen estämiseen.
 Otkesin mukaan onnettomuuden jälkeisessä pelastustoiminnassa jarrun juuttuminen auki-asentoon tuli pelastajille yllätyksenä ja aiheutti lisäonnettomuuden vaaran.
 Otkes julkaisi heinäkuussa  onnettomuusuhkailmoituksen , missä se varoitti iäkkäiden hissien jarruja koskevasta vaarasta.
 – Jarru on hissin turvallisuuden ja sitä kautta myös huollon kannalta hissin olennainen osa, jonka on toimittava moitteettomasti. Hissin jarrut täytyy huoltaa niin, että hissi pysyy paikallaan pysähtyessään kerroksiin, sanoi Otkesin johtaja, professori  Veli-Pekka Nurmi  tiedotteessa.
 Lue myös:
 75-vuotias potilas puristui hengiltä sairaalan hississä – Otkes varoittaa: Iäkkäiden hissien jarruissa vakava vaara
 75-vuotias potilas puristui hengiltä hississä Kaunialan sairaalassa
 Hissitarkastaja saa turhia hätäsoittoja – Esa ja Seppo tarkastavat puolen Suomen hissit
 Rukalla 20 ihmistä jäi jumiin hissiin jopa tunniksi – pelastuslaitos turvautui köysiin

75-vuotias potilas puristui hengiltä Kaunialan sairaalan hississä – Tutkinnan tulos: onnettomuushissiä oli huollettu liian harvoin


Summary: Lapin lentoasemilla turistikausi on vilkkaimmillaan. Riskimaista tulevat matkustajat testataan lentoasemilla. Huomenna tilanne muuttuu taas, kun negatiivinen testi pitää olla tehtynä jo ennen saapumista Suomeen.

Lapin lentoasemilla eletään nyt vuoden kiireisimpiä viikkoja, kun päivittäin saapuu jopa kymmeniä tilauslentoja joulumatkailijoita. Lisäksi kiristyvät rajakäytännöt hidastavat rajamuodollisuuksia.
 Norjasta, Tanskasta ja Britanniasta sekä Nigeriasta tulevilta on lauantaista lähtien vaadittu rajalla koronatestiä tai enimillään 48 tuntia ennen matkaa otettua negatiivista koronatestiä.
 Terveystarkastukset aiheuttavat poikkeusjärjestelyjä esimerkiksi Rovaniemen lentoasemalla.
 – Meillä alkoi varsinainen turismin kultakausi, eli ihmisiä tuli todella paljon. Erityisesti sunnuntai oli haasteellinen, kertoo Rovaniemen kaupunginjohtaja  Ulla-Kirsikka Vainio .
 Sunnuntaina tuli pelkästään Briteistä tuli 1200–1300 matkustajaa. Kaupunki sai kuitenkin harjoitella tosi tilannetta varten lauantaina, jolloin maahan tuli Briteistä vain noin 400 matkustajaa.
 – Sunnuntaina prosessit olivat sitten jo ehkä hiukan hioutuneempia, Vainio kertoo.
 Brittien testit eivät kelvanneet suomalaisille
 Viikonloppuna testattavia oli enemmän kuin mihin kaupunki oli valmistautunut. Ongelmia aiheutti se, että osalla briteistä testaaminen oli hoidettu tavalla, joka ei kelpaa suomalaisille.
 – Ilmeni, että Englannin viranomainen hyväksyy testin, joka on asiakkaan itse kotona ottama ja myöhemmin laboratorion analysoima. Suomen laki vaatii, että koko prosessi on auktorisoidun viranomaisen toimittama ja tekemä.
 Se lisäsi testien määrää ja myös matkustajien turhautumista.
 Testaukset alkoivat lauantaina lyhyellä varo-ajalla. Vainio kertoo, että tieto aluehallintoviraston uudesta määräyksestä tuli perjantaina myöhään iltapäivällä. Kaupunki osasi päätöstä aavistella, mutta käytännön toteuttamiseen jäi silti lyhyt valmistautumisaika.
 Tilanne muuttuu lisää tiistaina
 Tilanne rajalla muuttuu jälleen huomenna 21. joulukuuta. EU:n ja Schengen-maiden ulkopuolelta Suomeen tulevilta matkailijoilta aletaan vaatia alle kaksi vuorokautta vanha negatiivinen koronatesti. Sen lisäksi heillä täytyy olla rokotustodistus.
 – Tänään odotamme kovasti ohjeistusta ministeriöltä, jotta tämä olisi selkeä kaupungin päähän, mutta ihan varmasti tämä vaatii ohjeistusta myös rajavartiostolle, Vainio sanoo.
 Hän arvioi, että kaupungin osalta tehtävä hieman helpottuu.
 – Rajavartiostolle tämän täytyy olla ihan selkeää. Eli täytyy olla tämä tuore testi ihan oikean prosessin kautta kuljettuna.
 Valtioneuvosto päättää uusista maahantulon rajoituksista torstaina, ja tarkemmista yksityiskohdista kerrotaan päätöksen jälkeen.
 Uutinen päivittyy.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  21.12. kello 23 saakka.
 Lue myös:   Rajakäytäntöjä kiristetään ja pakolliset terveystarkastukset alkavat – avi antoi määräyksensä, mutta käytännön taso on vasta hahmottumassa

Katso suora lähetys kello 14.45: Rajasäännöt kiristyivät kesken Lapin sesongin – brittien tekemät kotitestit aiheuttivat ongelmia rajalla


Summary: Koronatilanne Varsinais-Suomessa on heikentynyt huomattavasti juuri joulun alla. Maakunnan koronakoordinaatioryhmä suositteli maanantaina useita rajoituksia omikronmuunnoksen takia.

Koronatapauksia todetaan Varsinais-Suomessa nyt eniten koko pandemian aikana.
 Maakunnan koronakoordinaatioryhmä  suositteleekin useita erilaisia rajoituksia  koronan omikronmuunnoksen aiheuttaman uhan vuoksi.
 Miten tilanne vaikuttaa joulun viettoon? Voiko joulun pyhinä kokoontua viettämään suurta perhejoulua? Uskaltaako sukuloimaan lähteä? Kuinka suojata isovanhempia ja riskiryhmiin kuuluvia?
 Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin johtajaylilääkäri  Mikko Pietilä  kertoo  suorassa lähetyksessä kello 15.05 alkaen , kuinka viettää joulua levollisin mielin. Toimittajana TYKSissä on  Ari Welling , kuvaajana  Stefan Granholm .
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 21.12. kello 23.
 Lue myös:
 Varsinais-Suomen koronarajoitukset kiristyvät tuntuvasti – tartuntamäärä tähänastisen pandemian korkein, kuolleita joulukuun aikana 22
 Tietoja koronaviruksesta Varsinais-Suomessa: Koronarajoitukset kiristyvät tuntuvasti, tartuntamäärä pandemia-ajan korkein
 Kuuntele tästä uusimmat Yle radiouutiset Varsinais-Suomesta Lue uusimmat Yle Uutiset Varsinais-Suomesta

Kuinka joulua voi viettää levollisin mielin Varsinais-Suomessa? Katso suora lähetys kello 15.05 alkaen, johtajaylilääkäri Mikko Pietilä vastaa


Summary: Tutkijat ja muut, muun muassa talouden, asiantuntijat ovat lähettäneet hallitukselle ja virkamiehille avoimen kirjeen, jossa vaaditaan äkkiä rajoitustoimia Omikron-virusta vastaan.

Terveydenhuollon tilanne voi olla kestämätön jo tänä vuonna, tutkijoiden kirjeessä varoitetaan. Se on lähetetty hallitukselle eilen.
 Vaikutusvaltaisia allekirjoittajia on kymmeniä, mukana muun muassa tutkijatohtori  Tuomas Aivelo  Helsingin yliopistosta sekä HUSin diagnostiikkajohtaja  Lasse Lehtonen . Allekirjoittajajoukossa on myös useita terveystaloustieteen spesialisteja.
 Jos ihmisten välisiä kontakteja ei rajoiteta nyt voimakkaasti, voi Suomessa pahimmillaan olla jo jouluviikolla kymmeniätuhansia tartuntoja päivässä. Nopeasti ja voimakkaasti toimimalla voidaan ehkä välttää laaja yhteiskunnallinen kriisi ja pitkä sulkutila. Tilanne heikkenee nyt erittäin nopeasti, ja jokainen päivä on kallis, sanotaan varoituksessa.
 Viruksen leviäminen on kirjoittajien mukaan ennennäkemätöntä. Koko epidemian aikana tartuntoja on todettu noin 219 000, tänään raportoitiin yli 5 900 tartunnasta. Luvussa ovat mukana viikonlopun tartunnat.
 Allekirjoittajat edustavat yksinomaan itseään, eikä allekirjoitus edusta heidän työnantajansa, tutkimusyhteisönsä tai työyhteisönsä kantaa.

Vakava varoitus päättäjille: Jouluviikolla voi olla kymmeniätuhansia tartuntoja


Summary: Tutkija Elinor Cleghorn sairastui vakavasti, eikä sitä otettu aluksi tosissaan. Hänen tutkimuksissaan selvisi, että tällainen tilanne on kaikkea muuta kuin tavaton.

Tuhtori  Elinor Cleghornin  kehossa oli käynnissä myrsky. Hänen sydämensä ja lopulta koko kehonsa oli tulehtunut.
 Dramaattisin vaihe oli alkanut Cleghornin toisen lapsen synnytyksestä parikymmentä vuotta sitten, mutta sitä olivat edeltäneet jo pitkään erilaiset kivut, turvotukset ja vaivat. Hän sai monen naisen tavoin kuulla olevansa vain vähän väsynyt, stressaantunut tai kiinnittävänsä liikaa huomiota tuntemuksiinsa.
 Lopulta vaivat olivat vähällä johtaa kuolemaan.
 Cleghornilla diagnosoitiin sairaus, joka tunnetaan Suomessa nimellä punahukka. Punahukka, SLE eli systeeminen lupus erythematosus on reumasairauksiin kuuluva autoimmuunisairaus. Sen sanotaan olevan yksi monimuotoisimmista ihmisen sairastamista taudeista. SLE on huomattavasti yleisempi naisilla kuin miehillä.
 Cleghorn jäi henkiin. Hän on ammatiltaan naistutkija ja kulttuurihistorian asiantuntija. Cleghorn halusi ottaa selvää sairaudestaan ja siitä, miksi hänen sairastumistaan ei otettu aluksi vakavasti.
 – Päätin tutkia tämän pohjamutia myöten. Aloin kirjoittaa, ja halusin kertoa asiasta laajasti. Oma kokemukseni jäisi vain yhdeksi tarinaksi muiden rinnalle, Cleghorn sanoo.
 Hän löysi lukuisia sairaskertomuksia punahukkaan sairastuneista naisista, mutta kaikkein hätkähdyttävintä oli havaita, miten lääketiede on kautta historian suhtautunut sairaisiin naisiin. Heidät on koettu viallisina, mielenvikaisina ja sopeutumattomina.
 Niinpä vastikään suomennettu teos  Sairas ja viallinen  kertoo siitä, kuinka naisen terveys on aina ollut enemmän sosiaalinen ja kulttuurinen kuin lääketieteellinen kysymys.
 Jo muinaiset kreikkalaiset
 Antiikin humoraaliopin mukaan sairaudet johtuvat kehon neljän perusnesteen epätasapainosta. Piirroksessa veri, musta ja keltainen sappi sekä lima on esitetty ihmishahmoisina. AOP
 Länsimaisen lääketieteen katsotaan alkaneen antiikin Kreikasta. Sieltä tunnemme  Hippokrateen , joka oli vallitsevan käsityksen mukaan ensimmäinen lääkäri, joka selitti sairaudet luonnollisilla syillä sen sijaan, että olisi syyttänyt henkiä tai jumalia.
 Kreikkalaisille nainen oli kuitenkin oma lukunsa. Naisen tehtävä oli synnyttää uutta elämää niinpä hänen kehonsa tärkeimmät osat olivat lisääntymiselimet. Kaikkien naisen sairauksien katsottiin tavalla tai toisella johtuvan kohdusta tai liittyvän jollain tapaa muuten hedelmällisyyteen, synnytyksiin tai kuukautisiin.
 Kreikkalaiset lääkärit uskoivat, että kohtu voi alkaa vaeltaa ja aiheuttaa siten häiriöitä ja sairauksia eri puolilla kehoa.
 Vaikka käsitys myöhemmin kumottiinkin, ajatus siitä, että kohtu ja muut lisääntymiselimet säätelevät naisen terveyttä, on pitänyt pintansa näihin päiviin asti.
 Niin antiikin aikana kuin vielä vuosisatoja eteenpäinkin lääkärit tekivät päätelmiään ihmiskehosta tarkkailemalla sitä ulkopuolelta.
 Koska kaikki lääkärit olivat miehiä, he eivät voineet omassa kehossaan tuntea, miltä sairaudet naisesta tuntuivat.
 – Vaikka tietoa tuli lääkietieteen kehittyessä valtavasti lisää, takana oli jo vuosisatojen perinne tarkastella naisen terveyttä miehen silmin ja miehen kokemusten perusteella, Cleghorn sanoo.
 Kun ihmiskehon toimintaa säätelevät hormonit löydettiin 1900-luvun alussa, nekin valjastettiin tukemaan ajatusta siitä, että hormonitoiminta vaikuttaa voimallisesti juuri naisten toimintaan ja terveyteen.
 Hormoniterveys kytkettiin siihen , millaisia sosiaalisia odotuksia naisten varalle oli olemassa. Ajateltiin, että estrogeeni tekee naisesta naisen. Pehmeä ja kaunispiirteinen kodin hengetär oli terve, kun taas tiedonhaluinen, ulospäinsuuntautunut nainen hormonitasapainoltaan sairas.
 – Vaihdevuodet nähtiin osoituksena siitä, mitä tapahtuu, kun estrogeni vähenee. Naisen keho rappeutuu ja hänen katsottiin menettävänsä naisellisuutensa ja hyvänä pidetyt ominaisuutensa, Cleghorn toteaa.
 Tosiasiassa hormonitoimintaan liittyviä sairauksia on kymmeniä niin miehillä kuin naisillakin, ja vain osa liittyy sukupuolihormoneihin.
 Noitavainoissa siivottiin tarpeettomia naisia pois tieltä
 Noitavainot levisivät 1600-luvulla Euroopasta Yhdysvaltoihin. Salemin noitavainoissa Massachusettsissa teloitettiin neljätoista naista ja viisi miestä vuonna 1693. AOP
 Elinor Gleghornin mukaan historiassa on useita kohtia, jolloin naiset ovat nostaneet päätään ja osoittaneet voimaansa. Yhtä monta kertaa heidät on yritetty lyödä alas.
 Yksi kiinnostava ja karmaiseva ajanjakso on noitavainojen aika, joka ulottui Euroopassa myöhäiskeskiajalta uuden ajan alkupuolelle.
 Noidat mainitaan jo Hammurabin laissa 1760 eaa, mutta 1400-luvulla syntyi teoria siitä, että noidat, useimmiten naispuoliset, olivat liitossa paholaisen kanssa. Se nostatti kirkon sotajalalle noitia vastaan.
 Lääketiede ei ajanut noitavainoja, mutta vainoilla oli pitkäkantoisia vaikutuksia siihen, miten naisiin ja naisen kehon toimintaan suhtauduttiin. Se, että naiset sortuivat paholaisen vietäviksi vahvisti käsitystä siitä, että naisen hermojärjestelmä ja keho olivat niin hauraita, ettei hän ollut kykeneviä järkiperäiseen ajatteluun.
 Cleghorn näkee, että naisten syyttäminen noituudesta oli sosiaalisten ja uskonnollisten vallanpitäjien tehokas keino säilyttää miesten valta-asema kylissä ja kaupungeissa.
 Naisten teloittaminen noitina  toimi keinona siivota pois tieltä ne naiset, jotka eivät hoitaneet yhteisön asettamia avio- ja lisääntymisvelvoitteita. Yksinäiset, synnytysiän ohittaneet, itsenäiset naiset koettiin vaarana, uhkana ja vitsauksena.
 Euroopassa teloitettiin 1500-1600-lukujen aikana 45 000 ihmistä noitina. Heistä 80 prosenttia oli naisia ja näistä suuri osa yli 40-vuotiaita. Eurooppa oli kärsinyt valtavista mullistuksista, kulkutaudeista ja sodista. Noitanaiset joutivat syntipukeiksi, koska heitä pidettiin kuoleman ja tuhon sanansaattajina.
 Modernin gynekologian isä teki orjille leikkauksia ilman nukutusta
 Alankomaalainen Herman Boerhaave oli arvostettu lääkäri ja tutkija 1700-luvulla. Hän uskoi, että hysteerisen naisen voi parantaa pelottelemalla tätä tulikuumalla poltinraudalla. AOP
 Lääketiede alkoi kehittyä harppauksin 1800-luvulla. Leikkaushoidot yleistyivät, ja lääkäri saattoi saada runsaasti mainetta ja kunniaa kehittämällä uusia kirurgisia menetelmiä.
 Yhdysvaltalaista  James Marion Simsiä  pidetään gynekologisten leikkausten kehittäjänä ja modernin gynekologian isänä.
 – Sims tosiaan kehitti 1840-luvulla menetelmän, jolla voidaan korjata synnytyksessä tai väkivaltaisessa raiskauksesta aiheutunut synnytystieavanne. Leikkausmenetelmä pelasti myöhemmin lukuisten naisten hengen, Elinor Cleghorn kertoo.
 Synnytystieavanne on vaurio, jossa verenkierron katkeaminen paineen alla aiheuttaa reiän, jonka läpi virtsa tai uloste pääsee leviämään hallitsemattomasti.
 Kyseenalaisin menetelmin leikkauksia tehnyt amerikkalaislääkäri J. Marion Sims sai ansiomitaleja niin Yhdysvalloilta kuin useilta Euroopan mailtakin. ART Collection / Alamy/All Over Press
 J. Marion Sims tosin hankki kirurginkannuksensa eettisesti kyseenalaisella tavalla. Hän alkoi leikata synnytyksessä vaurion saaneita orjanaisia, jotka työskentelivät hänen klinikkansa läheisillä plantaaseilla Alabamassa.
 Orjille ei tuhlattu kivunlievitystä anestesiasta puhumattakaan.
 Simsin epäeettiset ja -inhimilliset tutkimusmenetelmät tuomittiin lääketieteen parissa ja julkisessa keskustelussa 1900-luvulla.
 J. Marion Simsin kohdalla käytetään usein termiä lääketieteellinen väkivalta. Cleghornin mukaan naisia kohtaan käytetään yhä lääketieteellistä väkivaltaa. Hän kertoo, että Yhdysvaltain pakolaisten  vastaanottokeskuksissa ja vankiloissa on kerrottu tehtävän edelleen tahdon vastaisia gynekologisia toimenpiteitä naisille.
 Ei muuta vikaa kuin hysteerinen taipumus
 Kuva vuodelta 1885 esittää, kuinka lääkäri demonstroi hypnoosihoitoa hysteriasta kärsivälle naispotilaalle. AOP
 Ehkä tunnetuin naisia leimannut diagnoosi lääketieteen historiassa on hysteria. Hysteria tulee kreikan kielen sanasta hystera, joka tarkoittaa kohtua. Antiikin Kreikassa hysterian syynä pidettiin jo aiemmin mainittua kohdun vaeltelua.
 Hysteria on kautta lääketieteen historian ollut käyttökelpoinen diagnoosi melkein mihin vain, jota ei osattu muulla tavalla selittää. Diagnoosia sovellettiin erityisesti naisiin, jotka tunsivat epämääräistä ahdistusta ja tuskaa tai eivät sopeutuneet vallitseviin normeihin.
 Hysteriaa on hoidettu mitä  kummallisimmin menetelmin . Esimerkiksi 1800-luvulla naisille yritettiin aiheuttaa orgasmeja sähkökäyttöisen hieromasauvan avulla. Käytössä oli myös leikkaushoitoja. Hysterian hoitoon käytettiin muun muassa munasarjojen tai klitoriksen poistoa. Yhden teorian mukaan hysteria poistui siis seksuaalisten tunteiden vapautumisen myötä, toisen teorian mukaan juurisyy oli itsetyydytys.
 Tuntuu uskomattomalta, että naiset suostuivat hoitoihin, jotka olivat epäilyttäviä ja kajosivat heidän itsemääräämisoikeuteensa ja kehoonsa kammottavalla tavalla.
 Elinor Cleghornin mukaan lääkäreiden oli kohtuullisen helppo vakuuttaa naisten perheet siitä, että esimerkiksi leikkaus on ainoa mahdollinen hoitomuoto.
 – Lääkäreillä oli korkea yhteiskunnallinen asema, eikä perheille tai potilaille tullut mieleenkään asettaa heidän käsityksiään kyseenalaisksi.
 Hysteriasta tuli varsinainen ilmiö 1800-luvun lopulla. Hysteerisiä naisia hoidettiin muun muassa hypnoosin avulla jopa julkisissa näytöksissä.
 Psykoanalyytikko  Sigmud Freud  julkisti teorioitaan sairaudesta vuosituhannen lopulla. Freud sanoi hysterian olevan psyyken sairaus ja johtuvan alitajuntaan piiloutuneista traumoista. Jostain syystä hysterian katsottiin yhä vaivaavan lähinnä naisia.
 Myöhemmin on havaittu, että iso osa Freudin diagnosoimista naisista kärsi jostain muusta kuten syövästä, sydänsairauksista tai epilepsiasta.
 Heikkomieliset suffragetit
 Suffragetti Rosa May Billinghurst poliisien ympäröimänä. Billinghurst kulki kampanjoimassa kolmipyörällään 1900-luvun alun Lontoossa. IanDagnall Computing / Alamy / All Over Press
 1900-luvun alussa naiset nousivat kautta läntisen maailman vaatimaan äänioikeutta ja mahdollisuutta kouluttautua samalla tavalla kuin miehet.
 Mielikuvat äänioikeutta vaativista naisista liikuttavine kyltteineen ja näyttävine hattuineen ovat jotain muuta kuin se todellisuus, jonka esimerkiksi  Englannin surffagetit joutuivat kohtaamaan.  Sana suffragetti tulee äänioikeutta tarkoittavasta sanasta suffrage.
 Suffragetti-liikkeeseen kuuluneet naiset alkoivat vaatia ja toteuttaa suoraa toimintaa, sillä maltillisempi politiikka ei näyttänyt tuovan äänioikeutta naisille. Suffragetit järjestivät näyttäviä marsseja ja kahliutuivat näkyville paikoille. Heidän tiedetään myös räjäyttäneen pommeja ja tehneen muita sabotaaseja, ilman kulonuhreja kuitenkin.
 – Suffragetteja pidettiin hermoheikkoina, ja koko ajattelutapaa verrattiin sairauteen. Nämä naiset rikkoivat sosiaalista normiaan eivätkä tyytyneet kotihengettären osaansa. Suffragettien vaatimukset nähtiin oireina heikkoudesta, joka naisia muutenkin vaivasi, Cleghorn sanoo.
 Nälkälakossa olevia suffragetteja pakkosyötettiin muun muassa valuttamalla maitoa letkulla nenän kautta. Colin Waters / Alamy / All Over Press
 Äänioikeustaistelun tuoksinassa Englannissa vangittiin yli tuhat suffragettia. Moni aloitti vankilassa nälkälakon. Viranomaiset päättivät pakkosyöttää lakkolaisia. Syöttäminen tapahtui mitä väkivaltaisimmilla tavoilla, joko nenän, kurkun tai peräsuolen jopa vaginan kautta tungetuilla letkuilla. Osalle toimenpide tehtii kymmeniä kertoja. Moni lääkäri piti pakkosyöttöä oikeutettuna ja välttämättömänä hoitona.
 Naiset saivat äänioikeuden Englannissa 1918. Aluksi äänestää saivat 30 vuotta täyttäneet naiset.
 Lääkärit harjoittelivat synnyttäjän avustamista nukeilla
 Opetuskäyttöön tarkoitettu synnytysnukke. Nukkeja käytettiin muun muassa mieslääkäreiden koulutuksessa 1800-luvulla. State Archives of Florida / Florida Memory / Alamy/All Over Press
 Sairas ja viallinen  -kirjasta käy ilmi, että kautta historian naisen luontaisimpana tehtävänä on pidetty synnyttämistä. Raskauden ja synnytyksen katsottiin olevan naiselle terveellistä ja edistävän hänen hyvinvointiaan niin fyysisesti kuin psyykkisestikin.
 Totuus kuitenkin on, että raskausaika, synnyttäminen ja synnytyksen jälkeiset komplikaatiot ovat olleet ja ovat yhä monelle naiselle valtava terveydellinen riski.
 Lääkärit tulivat mukaan vauraiden naisten synnytyksiin 1800-luvulla.
 Mieslääkärin läsnäolo puhkaisi ikiaikaisen naisten keskinäisen kuplan.  Naiskätilöillä oli kokemusta  monenlaisista synnytyksistä. Synnytyksessä oli usein läsnä myös synnyttäjän naispuolisia sukulaisia ja ystäviä, osa heistäkin varsin kokeneita.
 Mieslääkäreillä kokemusta ei ollut. Heillä ei ollut vielä 1800-luvun porvariston ja yläluokan parissa lupaa kajota naiseen. Heitä koulutettiin hoitamaan synnytyksiä tarkoitusta varten valmistettujen nukkien avulla.
 – Miehillä ei ollut aavistustakaan siitä, millaisia kipuja synnyttäjä tuntee tai miltä hänestä tuntuu. Pääroolissa ei ollutkaan enää synnyttäjä vaan se, miten naiset käyttäytyvät miehen läsnäollessa.
 Lääkärien läsnäolo ei aluksi ollut parannus synnytysturvallisuuteen.
 Maailmassa menehtyy yhä päivittäin noin 830 naista ehkäistävissä oleviin, raskauteen tai synnytykseen liittyviin syihin. Länsimaista synnyttävien äitien kuolleisuus on korkeinta Yhdysvalloissa. Sekä siellä että Englannissa  synnytusturvallisuuden on havaittu olevan huonoin mustaihoisten äitien kohdalla . Kyse on muun muassa hoitohenkilökunnan kielteisistä asenteista.
 Elinor Cleghorn kertoo, että epäkohdan nosti viimeksi esille tennistähti  Serena Williams , joka  oli vähällä kuolla keisarileikkauksen jälkeen vuonna 2018.
 Williams on miljonääri ja synnytti kalliilla yksityisklinikalla. Silti häntäkään ei kuunneltu, kun hän yritti vakuuttaa sairaalan henkilökuntaa, ettei kaikki ole kunnossa. Hoitaja arveli, että kipulääkkeet ovat sekoittaneet leikkauksesta toipuvan tuoreen äidin.
 Lopulta Williams sai apua ja hoitoa leikkauskomplikaatioonsa, hengenvaaralliseen keuhkoveritulppaan. Ennen asianmukaista hoitoa Williams oli ehtinyt yskiä niin, että keisarileikkaushaava oli revennyt auki.
 Pandemian satoa korjataan vielä pitkään
 Naiset kohtaavat edelleen vähättelyä etsiessään hoitoa sairauksiinsa. Yhä edelleen naisen vaiva saatetaan selittää stressillä, väsymyksellä ja pitää luulosairautena. Diagnoosit viipyvät, tai nainen ei saa koskaan selitystä kivulleen tai vaivoilleen.
 Oma lukunsa ovat tavalliset naisen elämänvaiheisiin liittyvät vaivat, kuten kuukautiset, hedelmättömyys tai vaihdevuodet. Niihin liittyviä kipuja ja oireita saatetaan pitää niin luonnollisina, etteivät ne tarvitsekaan hoitoa
 Myös maailmalla jylläävä pandemia on kohdellut sukupuolia eriarvoisesti.
 – Näyttää siltä, että naiset joutuvat nyt kantamaan ylimääräisen taakan hoitaessaan oman työnsä ohella lasten- ja sairaiden hoidon. Moni nainen on ottanut päävastuun koululaisten kotiopetuksesta ja muista kotitöistä siinä samalla, Cleghorn toteaa.
 Naiset ovat kärsineet miehiä enemmän koronapandemian taloudellisista vaikutuksista. Naisvaltaisilla aloilla on ollut enemmän irtisanomisia, lomautuksia ja työvuorojen vähennyksiä.
 Naisten, erityisesti keski-ikäisten naisten, on todettu kärsivän miehiä enemmän myös sekä  rokotusten haittavaikutuksista että pitkäkestoisen koronataudin oireista.
 Elinor Cleghornin mielestä hyvää on kuitenkin se, että taudinkuvasta puhutaan. Kun pitkittyneen taudin aiheuttamat ehkä vähätellytkin oireet, kuten väsymys, sydänoireet ja lihasheikkous, nousevat yleisempään keskusteluun, ehkä niiden mitätöinti vähenee muutenkin.
 Elinor Cleghorn sanoo haluavansa kirjallaan osoittaa, että naisten kaltoinkohtelulla on lääketieteessä pitkä historia ja että vääristyneet asenteet vaikuttavat yhä pinnan alla.
 – Emme nykypäivänä halua myöntää, että hoitopolkumme on yhä seksistinen ja naisia sortava. Haluamme uskoa, että olemme jo liikahtaneet eteenpäin pelottavista tohtorisedistä ja pyörtyilevistä naisista.
 Cleghorn muistuttaa, että lääketiede oli vuosisatoja sosiaalista ja kulttuurista toimintaa. Siitä puuttui pitkään kokonaan se tieteellinen pohja ja eksakti tieto, jota siltä tänä päivänä vaaditaan. Historian vaikutus ja ihmisten asenteet eivät muutu hetkessä.

Naisia on pidetty hysteerisinä, leikattu ilman nukutusta ja pakkoruokittu väkivalloin – kaikki tämä lääketieteen nimissä, kertoo uusi kirja


Summary: Rantsilassa susi on tappanut kymmeniä nautoja. Pudasjärvellä sudet hävittävät poroja niin, että teuraita saatiin tänä syksynä ennätyksellisen vähän.

Suden tekevät rajusti tuhojaan tällä hetkellä Pohjois-Pohjanmaalla. Rantsilassa sudet ovat tappaneet kesän ja syksyn aikana kymmeniä nautoja. Siikalatvan alueelle saatiin aiemmin syksyllä suden karkotuslupa, mutta nautoja sudelle menettäneen rantsilalaisen viljelijän  Aapeli Kokkosen  mukaan karkotusluvasta ei juuri hyötyä ole, sillä susi palaa takaisin saalispaikoille, vaikka sen karkottaisi kuinka kauas tahansa.
 – Kyllähän ne sudet pitäisi ampua. Ainakin muutaman pahimman yksilön hävittäminen auttaisi rauhoittamaan tilannetta, Aapeli Kokkonen sanoo.
 Siikalatvan alueen metsästäjät ovat hakemassa Riistakeskukselta suden kaatolupaa.
 Pudasjärvellä sudet ovat tappaneet kymmeniä poroja ja satoja poroja on kadoksissa.
 – Pudasjärven paliskunnan tilanne on petovahinkojen vuoksi niin heikko, että tänä syksynä teuraita saadaan meidän paliskunnan alueella ennätyksellisen vähän, vain noin 500 kappaletta. Poroja on teurastettu Pudasjärvellä keskimäärin lähes tuhat vuodessa ja vielä vuonna 2005 jopa 1 500, kertoo Pudasjärven paliskunnan poroisäntä  Markus Jaurun .
 Riistakeskus on myöntänyt Pohjois-Pohjanmaalle pelkästään kuluvan joulukuun aikana seitsemän suden kaatolupaa, yksi Pudasjärvelle, loput Kuusamoon. Kuusamossa sudet ovat tappaneet tänä vuonna satoja poroja.
 Lue lisää:
 Siikalatvalaisilta loppuvat keinot susien kanssa – lampaat syötiin pihasta ja lapsille on annettu koulumatkoille kilikellot
 Susien lampaille aiheuttamat vahingot lisääntyivät roimasti – Riistakeskus yrittää nyt suojella lampaita gps-seurannan avulla
 Moni hirviseurue jättää susien pelossa metsästämättä koirien kanssa, osa jatkaa entiseen tapaan – "Tämä on sellaista venäläistä rulettia"

Sudet tekevät tuhojaan Pohjois-Pohjanmaalla – riistakeskus on myöntänyt alueelle pelkästään joulukuun aikana seitsemän kaatolupaa


Summary: Ministeriön ennusteen mukaan talouden elpyminen jatkuu ja kasvu kiihtyy ensi vuonna koronapandemiaan liittyvien epävarmuuksien helpottaessa.

Valtiovarainministeriö (VM) arvioi tuoreessa katsauksessaan, että Suomen bruttokansantuote kasvaa tänä vuonna 3,4 prosenttia.
 Ensi vuonna bkt:n arvioidaan kasvavan 3,0 prosenttia. Talouskasvu jää vielä hitaaksi vuoden ensimmäisellä neljänneksellä. Koronapandemiaan liittyvien epävarmuuksien helpottaessa talouskasvu kuitenkin kiihtyy jälleen.
 Ministeriön ennusteen mukaan talouden elpyminen jatkuu ja kasvu kiihtyy ensi vuonna varsinkin niillä toimialoilla, joilla tuotanto ei ole vielä saavuttanut pandemiaa edeltävää tasoaan. Tällaisia ovat esimerkiksi majoitus- ja ravitsemistoiminta.
 VM:n mukaan julkisen talouden alijäämä pienenee voimakkaasti, ja velka suhteessa bkt:hen pienenee väliaikaisesti tänä ja ensi vuonna. Ripeä talouskasvu ei kuitenkaan poista julkisen talouden tulojen ja menojen epätasapainoa. Talouskasvun hidastuessa myös velkasuhde kääntyy uudelleen kasvuun.
 – Epidemia väistyy aikanaan, mutta väestörakenteen ja talouden murros jatkuvat pitkään. Murroksessa luoviminen vaatii meiltä etulinjan kilpailukykyä, osaamista, uusia teknologisia ratkaisuja ja mittavia yksityisiä investointeja sekä tarkkaa julkista rahankäyttöä, sanoo osastopäällikkö, ylijohtaja  Mikko Spolander .
 Suomen Pankki alensi viime viikolla arviotaan ensi vuoden talouskasvuksi 2,6 prosenttiin. Tämän vuoden talouskasvuksi Suomen Pankki arvioi 3,5 prosenttia.
 Lue myös:
 Danske Bank nosti kuluvan vuoden kasvuennustettaan – ensi vuodesta lähtien vauhti hidastuu
 Suomen Pankki alentaa arviotaan ensi vuoden talouskasvusta

Valtiovarainministeriö arvioi Suomen ensi vuoden talouskasvuksi 3 prosenttia, tänä vuonna 3,4 prosenttia


Summary: HUSin hallitus päätti, että jo luvatut hoitajien lisäpalkkiot maksetaan sittenkin ennalta sovitun mukaisesti. Lisäpalkkioiden uudelleenkäsittely aiheutti kriisin HUSilla.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri HUSin hallitus päätti tänään, että jo luvattuja hoitajien palkkalisiä ei perutakaan. Lisäpalkkiot maksetaan ennalta ilmoitetulla tavalla.
 Asian vahvisti Ylelle HUSin hallituksen puheenjohtaja  Risto Rautava  (kok).
 – HUSin hallitus teki kokonaisarvion. Tulimme siihen lopputulokseen, että kun tiettyjen tulosyksiköiden toimialajohtajat olivat jo luvanneet nämä korotukset, ja osa oli jo maksettukin, niin ei olisi reilua, että lisäpalkkiopäätökset kumottaisiin, Rautava sanoi.
 Päätös koskee kolmea HYKSin tulosyksikköä: pää- ja kaulakeskusta, sydän- ja keuhkokeskusta ja vatsakeskusta.
 Tulosyksiköille oli luvattu määräaikaisia tehtävälisiä marras–helmikuulle hoitajapulan ja työn ylikuormituksen vuoksi. Luvattujen palkkioiden suuruus on 200–300 euroa kuukaudessa työntekijää kohden.
 Asiasta nousi kohu, kun HUSin vt. toimitusjohtaja  Markku Mäkijärvi   ilmoitti toissa viikolla , että se keskeyttää lisäpalkkioiden maksamisen ja tuo lisäpalkkiot takaisin suunnittelupöydälle.
 Lisäksi eilen sunnuntaina Risto Rautava vahvisti perumiset  Helsingin Sanomille .
 Päätökset lisäpalkkioista olivat tehneet tulosyksiköiden johtajat. Niistä oli ehditty ilmoittaa henkilökunnalle ja osa oli jo siirtynyt maksuun.
 Markku Mäkijärvi perusteli takaisinvetopäätöstä toissa viikolla yhdenvertaisuudella: HUS halusi tarkistaa, ovatko luvatut lisäpalkkiot yhdenvertaisia kaikille työntekijöille. Tasapuolisen kohtelun edellyttämä vertailu koko kuntaryhmän tasolla puuttui.
 Vahinkoa on jo tehty
 Lisäpalkkioiden peruminen nostatti kiivasta vastustusta sosiaalisessa mediassa. Terveydenhoitoalan henkilöstöä edustava Tehy ilmoitti, että se aikoo tutkia tapauksen laillisuutta, mikäli lisäpalkkiot olisi peruttu.
 Tehy kertoi eilen sunnuntaina Twitterissä, ettei se voi taata työrauhaa, jos lisät perutaan.
 Tehy lähetti HUSin johdolle kirjeen, missä se toivoi palkkalisien perumisten kumoamista.
 – Me olemme siinä käsityksessä, että hoitajat ovat erittäin raivoissaan työpaikalla jo tästä palkanlisien perumisen uhasta. Myös luottamus työnantajan toimintaa kohtaan murenee, Tehyn toiminnanjohtaja  Else-Mai Kirvesniemi  kuvaili asiaa  Demokraatti -lehdelle.
 SuPerin puheenjohtaja: “Täydellinen floppi”
 Asiaa on puitu muun muassa Ylen aamussa tänään maanantaina. Suomen lähi- ja perushoitajaliitto SuPerin puheenjohtaja  Silja Paavola  sanoi, että jo luvattujen lisäpalkkioiden peruminen olisi sekä törkeää että vaarallista.
 HUSin päätös ei vielä tässä kohtaa ollut tiedossa.
 – Tämä on työnantajalta täydellinen floppi. Ensin vedetään ihmisistä kaikki irti, jousta jousta jousta, sen jälkeen luvataan jotain, ja sitten sanotaankin, että sori ei meillä olekaan rahaa, Paavola sanoi.
 Yle aamun keskustelussa mukana ollut Pohjois-Pohjanmaan Haapajärven terveyskeskuksen hoitaja  Niina Pulkkinen  sanoi, että alan palkkatason on noustava yleisesti.
 – Ei voida vedota talkoohenkeen. Ei voi ajatella, että tämä venyminen jatkuu loputtomiin, Pulkkinen sanoi.
 Silja Paavola muistutti, että sotealan kuormitus on johtanut useisiin leikkausten perumisiin ja aikojen siirtämisiin.
 – Tämä ei ole syy perua mitään, vaan syy alkaa antamaan ihmisille lisää palkkaa, jotta alasta tulee vetovoimasempi ja väkeä saadaan töihin, Paavola sanoi.
 Sanna Marin kannusti lisäkorvauksiin
 Eilen sunnuntaina  pääministerin haastattelutunnilla   Sanna Marin  (sd.) kannusti sairaanhoitopiirejä varmistamaan henkilöstön riittävyys palkkauksella ja lisäkorvauksilla etenkin joulun pyhinä.
 Marin korosti, että valtio vastaa kustannuksista, jotka syntyvät koronan välittömästä hoidosta, kuten henkilöstön lisäkorvauksista.
 – Valtio on kertonut useaan otteeseen, että se vastaa kaikista kustannuksista, jotka syntyvät koronan välittömästä hoidosta. Niin myös siitä, jos henkilöstölle annetaan esimerkiksi lisäkorvauksia, jotta voidaan turvata henkilöstön riittävyys, Marin sanoi.
 Voit keskustella aiheesta tiistaihin 21.12.2021 kello 23 saakka.
 Lue myös:
 HS: HUS perumassa koronahoitajille luvatut palkkalisät
 Hoitajille luvattiin lisäpalkkioita, mutta HUS päättikin puhaltaa pelin poikki – Tehyn toiminnanjohtaja: "Tämä on kuin märkä rätti kasvoille"

Vielä uusi käänne hoitajien palkkiokiistaan: HUS maksaa palkanlisät sittenkin


Summary: Professori Matti Reinikainen arvioi, että Suomeen vasta tuloaan tekevä Omikron työllistää sairaaloita arvioitua enemmän. Etelä-Afrikassa virus on jyllännyt nuorten keskuudessa.

Vahvat sosiaalisten kontaktien rajoitustoimet ovat koronatilanteen vuoksi tarpeen välittömästi, koska viivyttely voi maksaa ihmishenkiä. Tätä mieltä on tehohoidon koordinaatioryhmä.
 Anestesiologian ja tehohoidon professori  Matti Reinikainen , dosentti  Stepani Bendel  ja tehohoitolääketieteen professori, toimialajohtaja  Ville Pettilä  toivovat kaikki hallitukselta kovia päätöksiä jo tänään.
 Teho-osastoilla on jo 63 Covid-potilasta, ja kaikista tehohoitopotilaista jotakuinkin joka kolmas on koronapotilas. Tilanne on tämä, vaikka Omikronia vasta odotetaan saapuvaksi.
 HUS-alueella Omikron on jo  päävirus .
 Tehohoitolääkärin kannalta tilanne ei ole vielä koskaan ollut näin paha
 Professori Reinikainen sanoo, että tehohoitolääkärin näkökulmasta tämä epidemiatilanne ei ole vielä milloinkaan näyttänyt näin huolestuttavalta.
 Huhtikuussa 2020 tehohoitopotilaiden määrä kävi huippulukemassa 83, mutta tuolloin varautuminen ja rajoitukset olivat kovaa luokkaa ja kaikki kiireettömät leikkaukset oli supistettu minimiin.
 Asiantuntijat arvioivat, että Suomeen vasta tuloaan tekevä Omikron työllistää sairaaloita arvioitua enemmän.
 Etelä-Afrikassa lieväksi arvioitu virus on siellä iskenyt ensin nuoriin, sosiaalisesti aktiivisiin kansalaisiin. Kun virus saavuttaa vanhenevan vestön, tehohoidon tarve kasvaa.
 Jos epidemiaa ei saada tehokkaasti hillittyä, niin olemme kohta pahassa pulassa, tehohoitolääkärit varoittavat.
 Reinikainen, Bendel ja Pettilä korostavat, että hallitus päättää, mitä rajoitukset ovat, mutta radikaaleja niiden on heidän mukaansa oltava.
 Lue myös:
 HUSin apulaisylilääkäri Eeva Ruotsalainen poistaisi koronapassin väliaikaisesti käytöstä – "Etäkoulu joulun jälkeen todella vakavaan harkintaan"

Teholla 63 koronapotilasta – tehohoidon koordinaattorit: Hallituksen tehtävä rajuja päätöksiä ja heti


Summary: Suomalaiset menettävät sijoitushuijauksiin vuosittain kymmeniä miljoonia. Jarmo on yksi uhreista, seurasimme hänen elämänsä raskainta vuotta.

Lähes miljoona dollaria. Summa näkyy Jarmon sijoitustilin ylälaidassa vihrein numeroin. Rahoja ei kuitenkaan ole oikeasti olemassa.
 Sen sijaan Jarmolla on edessä loppuelämän velkahelvetti.
 – Halusin yllättää vaimoni. Otin sata tuhatta euroa lainaa sijoittaakseni bitcoineihin ja maksaakseni velkani pois. Nyt rahat ovat ulkomaalaisten huijareiden taskussa.
 Puhuessaan Jarmo katsoo huijarisivustolla vilkkuvia palkkeja. Ne kertovat virtuaalivaluuttojen reaaliaikaisesta arvon kehityksestä ja matkivat ihmisten tekemiä sijoituksia.
 Virtuaalivaluuttojen arvot ovat todellisia, mutta Jarmo ei hyödy niistä mitenkään.
 Jarmo esiintyy tässä jutussa anonyyminä ja hänen etunimensä on muutettu. Asia on arkaluontoinen. Hän on kertonut tilanteestaan vain muutamille läheisilleen.
 Ylen MOT-toimituksen selvityksessä paljastuu, että Jarmo on ison kansainvälisen huijausverkoston uhri.
 Virtuaalivaluuttaan liittyvät huijaukset ovat tällä hetkellä suosituimpia sijoitushuijauksista.
 Niille tyypillisiä piirteitä ovat suuret rahalliset menetykset ja pitkäkestoisuus. Huijaukset kestävät pahimmillaan vuosia.
 Yksittäiset uhrit ovat menettäneet niihin satoja tuhansia euroja. Kuluttajaliiton arvion mukaan suomalaisten vuotuiset menetykset ovat jopa kymmeniä miljoonia euroja.
 Vain murto-osa huijauksista tulee viranomaisten tietoon. Uhrit eivät välttämättä tee rikosilmoitusta.
 Seurasimme Jarmon elämän raskainta vuotta alkukeväästä joulukuun puoliväliin saakka.
 Huijaukset vievät uhreiltaan paitsi rahat, myös henkilötiedot ja terveyden.
 Scrollataan kohti huijauksen syvintä ydintä.
 “Kuinka voit, soturi?”
 On 23. syyskuuta vuonna 2020.
 Jarmo on kuullut työpaikan kahvipöydässä puhetta virtuaalivaluutoista. Työkaveri kertoi ostaneensa ja myyneensä niitä oikeaan aikaan ja tienanneensa sievoisen summan.
 Työpäivän jälkeen Jarmo kirjoitti Googleen kaksi hakusanaa: bitcoin ja sijoittaminen. Hän ei ehtinyt selailla kauan, kun päätyi luotettavan oloiselle verkkosivulle. Se markkinoi automaattista sijoitusalustaansa, jossa ei ole riskiä rahojen menettämisestä.
 Jarmo kirjautui sivustolle.
 Minimisijoitus oli 250 euroa.
 – Sen jos menettää, niin ei tapahdu suurta vahinkoa, hän ajatteli.
 Siinä vaiheessa hän ei tiennyt, että summa on yleinen huijausten alkusijoitus, josta Keskusrikospoliisi on varoittanut pankkeja.
 Sähköpostiviestissä account manageriksi esittäytynyt nainen painotti:
 “Toivon, että ymmärrät, miten onnekas olet tässä asemassa.”
 Viestien tulva alkoi WhatsAppissa ja sähköpostissa. Lähettäjät esittäytyivät sijoitusasiantuntijoiksi ja he lupasivat jakaa osaamistaan Jarmolle. He kertoivat ettei Jarmo ole ainoa suomalaisasiakas. Asiakkaita oli myös muista Pohjoismaista eli Ruotsista ja Norjasta.
 Asiantuntijat käänsivät viestinsä suomeksi, käyttäen todennäköisesti verkosta löytyviä käännösohjelmia. Niiden sävy oli tuttavallinen, mutta käytetty kieli ei ollut erityisen sujuvaa. Keskustelua käytiin saunaremonteista ja tulevaisuuden unelmista.
 Osinkoja Maagiselta Lokilta
 Kun luottamus oli syntynyt, Jarmoa pyydettiin lataamaan sijoitusalustalleen kopio passista sekä tuore sähkölasku. Tietoja pyydettiin sivuston työntekijän mukaan henkilöllisyyden varmistamiseksi ja turvallisuussyistä.
 – Annoin itsestäni kaikki tiedot, jotka ihminen voi itsestään antaa, Jarmo toteaa.
 Avuliaat asiantuntijat eivät hätkähtäneet sitäkään, ettei asiakkaalla ollut säästöjä sijoitusten tekemistä varten.
 Jarmoa alettiin neuvoa sijoituslainojen ottamisessa. Se on tyypillistä sijoitushuijauksissa.
 Sijoitusasiantuntijat tiesivät varsin hyvin, mistä pikavippejä irtoaa helposti.
 Jarmo päätyi ottamaan neljä eri kokoista lainaa. Yhteensä 99 000 euroa.
 Sijoitusasiantuntijat opastivat Jarmoa asentamaan etähallintaohjelma Anydeskin, jonka avulla hänelle luotiin tilit kahteen ulkomaiseen pankkiin. Lainarahat siirrettiin sinne.
 – He toimivat koneella niin nopeasti, etten edes ehtinyt nähdä, mitä kaikkea he tekivät.
 Jarmolla allekirjoitutettiin tilisiirtoihin liittyviä asiakirjoja ja suostumuksia. Siirtojen saajina oli ulkomaisia yrityksiä, joiden nimet viittasivat finanssialaan ja luotettavuuteen.
 Sijoitusfirma maksoi Jarmolle osinkoja. Summat olivat satasista noin 1 500 euroon ja maksajina oli jälleen eri yrityksiä.
 Yksi niistä oli Magic Seagull, Maaginen Lokki.
 Suunnitelma oli seuraava: tammikuussa 2021 Jarmo pystyisi maksamaan sijoitusten tuotoilla lainansa pois ja hänelle jäisi suunnilleen saman verran käteen. Jos sijoitusinto jatkuisi eläkeikään, Jarmolla voisi olla koossa miljoona euroa.
 Kun tammikuu viimein koitti, ei rahoista tai aiemmin avuliaista asiantuntijoista kuulunut mitään. Jarmon mielessä heräsi epäilys.
 Oliko kaikki valhetta?
 Seuraa rahan jälkiä
 Kun keskusrikospoliisin virtuaalivaluutta-asiantuntijana työskentelevä  Patrik Elias Johansson  kuuli ensimmäistä kertaa bitcoineista, hän oli vaikuttunut. Se oli kiinnostavin teknologian ilmiö sitten internetin: turvallista nettirahaa, jota ei voi kopioida.
 Nyt bitcoinista on tullut sijoituskohde – ja mainio huijauksen syötti, johon moni lähtee sijoittamaan dollarin kuvat silmissä.
 – On ihmisiä, jotka ovat laittaneet muutaman tonnin joitakin vuosia sitten ja nyt heillä on muutamia miljoonia. Näitä tarinoita nostetaan aika paljon pinnalle, Johansson sanoo.
 Johanssonin tiimi saa rahanpesuilmoituksia pankeilta, erilaisilta rahalaitoksilta ja virtuaalivaluutan vaihtopalveluilta. Tiimi arvioi, onko ilmoitusten perusteella syytä aloittaa rikostutkinta.
 Rahanpesulla tarkoitetaan rikollisin keinoin hankitun rahan alkuperän häivyttämistä
 – Työmme kiteytyy sanoihin: follow the money. Seuraa rahaa. Seuraamme, mistä raha on lähtenyt ja minne se menee.
 Huijaukset päätyvät Johanssonin pöydälle usein vasta kun paikallispoliisi on aloittanut tutkinnan ja tehnyt virka-apupyynnön Keskusrikospoliisille. Paikallispoliisi voi oman arvionsa myötä päätyä myös tutkinnan lopettamiseen.
 Kymmenien tai satojen tuhansien menetykset voivat merkitä tavallisille ihmisille henkilökohtaista konkurssia, mutta poliisin vinkkelistä ne voivat olla liian pieniä summia työlään ja kalliin kansainvälisen tutkinnan aloittamiseen. Yksittäisiin huijauksiin liittyy usein monia maita, pankkeja ja läjäpäin ihmisiä.
 Ammattilaiset asialla
 Eri virtuaalivaluuttoja on arvioista riippuen 10 000–15 000. Kryptovaluutta-ala kehittyy äärimmäisen nopeasti ja samalla toimintaansa kehittävät niin huijarit kuin viranomaisetkin.
 Mainokset, jotka johtavat suomalaisuhrit rikollisten luokse, on tehty yleensä hyvällä suomen kielellä ja ne ovat laadukkaan näköisiä. Ammattihuijareiden tehtailemissa mainoksissa ovat nähneet kasvonsa  Ylen uutisankkuri  Matti Rönkä , hissiyhtiö Koneen suuromistaja  Antti Herlin  sekä näyttelijä  Jasper Pääkkönen .
 Tietotekniikka-asiantuntija ja tietokirjailija  Petteri Järvinen  toteaa, että huijausten tehtailijat ovat jo oma ammattikuntansa. Työntekijät tulevat toimistoon samaan tapaan töihin kuin muutkin toimistotyöläiset. Uusia huijauksia tulee koko ajan lisää.
 Huijarit ovat kehittäneet myös uuden jälkihuijauksen. Verkossa toimii yrityksiä, jotka lupaavat palauttaa huijauksessa menetyt rahat palkkiota vastaan. Myös Jarmo sai tällaisia tarjouksia. Todellisuudessa avuntarjoajat ovat usein samaa porukkaa kuin alkuperäisen huijauksen tekijät. Huijattua yritetään huijata kahdesti.
 Kryptohuijauksen anatomia
 Myös Jarmoa huijanneet ovat ammattilaisia. He ovat peittäneet jälkensä huolella. Muun muassa verkkosivujen todellisiin rekisteröinti- ja ylläpitotietoihin ei pääse käsiksi.
 Jarmon itse tekemiä tai huijareiden avulla tehtyjä tilisiirtoja sekä Jarmolle maksettuja “osinkoja” tarkastelemalla selviää, että rahoja on siirretty ulkomaisiin yhtiöihin, joissa on bulvaaniomistajia. Osa yhtiöistä on tekaistuja, eikä niistä löydy tietoja yritystietokannoista.
 Myös Jarmoon yhteyttä pitäneiden ihmisten nimet ovat tekaistuja.
 Huijauksen jäljet viittaavat Itä-Eurooppaan.
 Jarmon rahoja ei sijoitettu bitcoineihin, vaan ne ovat päätyivät huijareille.
 MOT-toimitus ei kykene selvittämään, kenen taskuun Jarmon rahat päätyivät. Yritän kuitenkin huijata huijareita.
 Voiko huijaria huijata?
 Nainen esittelee itsensä  Rebecca Walkeriksi . Hän kertoo soittavansa Lontoosta. Rebeccan aksentti antaa kuitenkin viitteitä itäisestä Euroopasta. Hän haluaa passini kopion.
 Keskustelen Rebeccan kanssa WhatsAppilla, koska olen esiintynyt bitcoin-sijoittamisesta kiinnostuneena asiakkaana. Olen käyttänyt poikkeuksellisia tiedonhankintamenetelmiä, sillä haluan selvittää, pääsenkö Jarmoa huijanneiden tahojen jäljille tällä tavalla. En siis kerro yhteydenotossani olevani toimittaja.
 Päätän tehdä muutaman sadan euron sijoituksen saman firman kautta, joka huijasi Jarmoa. Suunnitelma kuitenkin epäonnistuu. Verkkosivut eivät toimi “huoltotoimenpiteiden” takia. Syyksi kerrotaan fiman laajentaminen Aasian markkinoille.
 Päätän kokeilla toista huijaussivustoa, jonka toimintaperiaate on sama kuin Jarmoa huijanneella. Yhtäläisyydet eivät kuitenkaan jää tähän.
 Firma kertoo toimivansa samassa osoitteessa kuin Jarmon huijarit. Alan tutkia asiaa tarkemmin. Löydän kymmeniä yhtiöitä, jotka toimivat Karibianmerellä sijaitsevasta Dominikasta käsin. Viranomaiset eri maissa ovat julkaisseet varoituksia verkkosivuista.
 Tajuan päätyneeni kansainvälisen huijaustehtaan jäljille.
 Valmistelen huijausyrityksemme huolella. Kollegani eli koodaava toimittaja  Taneli Arponen  loi käyttööni virtuaalikoneen, jollaista muutkin huijareita huijanneet ovat käyttäneet. Sen avulla varmistamme, ettei huijari pääse etäyhteydellä käsiksi tietokoneeseeni.
 Loin tunnukset sivustolle nimellä Johanna Karjalainen ja pyysin yhtydenottoa WhatsAppilla.
 Näin päädyin keskustelemaan 40 minuuttia Rebecca Walkerin kanssa. Meluisassa puhelinkeskuksessa pauhaa pop-musiikki. Kuulostaa kuin hän lukisi tiedot bitcoinin arvon kehityksestä suoraan paperilta.
 Rebecca vastaa kysymyksiini. Tiedustelen, miksi minulta halutaan kopiot passistani, tuoreesta sähkölaskusta ja pankkikorttini molemmista puolista. Turvallisuussyistä, hän vastaa. En anna niitä.
 Jokin kysymyksistäni herättää ilmeisesti epäilyksen huijareissa.
 Rebecca tivaa, miten löysin sivuston.
 Vastaan kirjoittaneeni Googleen hakusanat Bitcoin ja sijoittaminen. Sovimme, että hän auttaa minua siirtämään rahat seuraavana päivänä.
 Seuraavalle päivälle sovittua puhelua ei koskaan tule. Firma sulkee sijoitustilin ja lakkaavastaamasta viesteihini. Lyhyeksi jäänyt asiakkuus kuitenkin paljastaa yhtäläisyyksiä Jarmon vastaavaan sijoitustiliin. Ne ovat identtiset.
 Kun sijoitusalustalle rahaa syöttäessä päätyy luotettavan maksunvälittäjän sijaan domainiin, joka on sand.cheap, eli suomeksi jotakuinkin halpaa hiekkaa.
 Ennen jutun julkaisua Jarmoa huijanneen sivuston huoltokatko päättyy. Päätän yrittää rekisteröitymistä vielä kerran. Leikki loppuu jälleen lyhyeen.
 Kirjaudun sivulle onnistuneesti, mutta nopeasti huomaan, että käyttäjätiliäni on käyty peukaloimassa. Nimekseni on vaihdettu Johanna Garbage, eli “Jäte-Johanna”.
 Tilisiirtoakaan ei pääse tekemään ilman “asiantuntijan apua”.
 Jarmoa huijannut sivusto ja Rebecca Walkerin edustama firma eivät vastanneet MOT-toimituksen haastattelupyyntöön.
 Osa palkasta ulosottoon
 Jarmon puhelin piippaa jälleen joulukuussa. Hän on vielä kerran päättänyt kysyä huijareilta rahojensa perään. Vastaukset ovat tylyjä.
 Jarmon tilanne on tällä hetkellä synkkä.
 – Tämä on ollut hirveä vuosi. Elämäni yksi raskaimpia varmasti. Vieterit on viritetty äärirajoille. Yhtään ei olisi varaa enää venyä. Sitä on vaikea kuvaillakaan, hän sanoo.
 Nyt velkojat vaativat saataviaan. Osa Jarmon palkasta menee ulosottoon. Velkajärjestelyyn on mahdollisuus päästä vasta kolmen vuoden kuluttua. Hän joutuu laskemaan jokaisen jäljelle jäävän euronsa, että rahat riittävät auton maksamiseen. Sen hän tarvitsee käydäkseen töissä.
 – On vedettävä vyö tiukalle, hän toteaa.
 Vuosi on muuttanut häntä myös ulkoisesti. Jarmo on laihtunut 11 kiloa. Unet ovat vähissä ja rahahuolet piinaavat tyhjiä hetkiä. Siksi hän on pysynyt liikkeessä.
 Miehen kasvoilla tuikkivat silti lempeät silmät ja kasvoilla käy lämmin hymy. Se on lähipiirin ansiota. Ilman perhettään ja lemmikkejään hän ei olisi välttämättä kertomassa tarinaansa.
 – Puolisolle kertominen oli varmaan elämäni raskain asia. Piti miettiä tosi monta kertaa, milloin uskaltaa sanoa. Loppujen lopuksi, kun asian sai otettua esille, tuli valtava helpotus. Olin varautunut aivan kaikkeen, mutta hän aikoi seistä rinnallani loppuun saakka, Jarmo sanoo.
 Hän kaivaa taskustaan kännykän ja näyttää puolisolta saapuneen viestin.
 “Meille on tapahtunut tässä elämässä paljon pahempaakin. Raha ja omaisuus on sen rinnalla aika pikku juttu. Enemmän mua suretti, ettet kertonut suunnitelmastasi. Ajattelen, että halusit tehdä sen meidän hyväksi, joten en sure enää sitäkään.”

Jarmon unelma bitcoin-miljoonasta vaihtui velkahelvettiin – rahat päätyivät kansainvälisille huijareille: ”Halusin yllättää vaimoni”


Meiran paahtimon ullakolla palaa Helsingissä.
 Helsingin kaupungin pelastuslaitos  kertoo Twitterissä , että tulipalo Aleksis Kiven kadulla tuottaa paljon savua ympäristöön. Mikäli savua tulee asuntoon, tulee sulkea ikkunat ja ilmastointi.
 Meiran paahtimon katolta nousee sankkaa savua. Petteri Juuti / Yle
 Kohteessa useita pelastuslaitoksen yksiköitä. Sammutustöiden arvellaan kestävän tunteja.
 Päivystävä palomestari  Sami Lappalainen  kertoo, ettei palon syttymissyystä ole vielä tietoa.
 Palo on Meiran paahtimon ullakkotiloissa.  Petteri Juuti / Yle
 Uutinen täydentyy.

Meiran paahtimolla Helsingissä palaa – sammutustyöt kestävät tunteja


Summary: Turussa on kehitetty suomenkieltä ymmärtävää tekoälyä. Tietokone voi keksiä jatkoa tarinalle, mutta koneellisesti voidaan pahimmillaan tuottaa myös massoittain mielipiteitä manipuloimaan käsityksiä.

Kieliteknologian kehittämisessä on jo vuosia tavoiteltu kömpelön kääntämisen sijaan kieltä ymmärtäviä tekoälysovelluksia. Suomen kieli on ollut perinteisesti koneille vaikea pala purtavaksi.
 Turussa on opetettu tietokoneelle suomea jo vuodesta 2009. Puhutaan  luonnollisen kielen käsittelystä , eli Natural Language Processing – NLP.
 Turun yliopistossa kolmen eri tiedekunnan tutkijat muodostavat  TurkuNLP-ryhmän . Viimeisin iso edistysaskel otettiin vuonna 2019, kun FinBERT saatiin valmiiksi.
 Oman kieliversion kehittämisen tarpeellisuuden nosti esiin tšekkitaustainen tutkija, apulaisprofessori  Filip Ginter .
 Google on kehittänyt monikielisen, myös suomeksi toimivan BERT-kielimallin, mutta oma suomenkielinen malli puuttui. Se on yksi kieliteknologian peruspalikoista.
 Alkusysäys koneellisen suomen kielimallin luomiseen tuli Filip Ginteriltä, joka oli muuttaanut Tšekeistä Suomeen. Työ on jatkunut vuosia. Jari Hakkarainen / Yle
 – FinBERT:iä koulutettiin erilaisilla teksteillä, arviolta yli kolmella miljardilla sanalla. Ne ovat peräisin internetistä, esimerkiksi keskustelupalstoilta ja muista lähteistä. Myös kansalliskirjaston tekstejä on käytetty tekoälyn oppimateriaalina, Ginter kertoo.
 Koneen opettaminen vastaa kielen opettamista ihmiselle. Tekstejä toistetaan ja käsitellään useita kertoja eri yhteyksissä, kunnes tietokoneohjelma osaa jo arvata oikein, mitä tarkoitetaan.
 Tämä vaatii isoja laskentatehoja. Laskennassa käytetään menetelmänä alunperin ihmisen aivotoimintaa jäljitteleviä neuroverkkoja ja syväoppimista. Se tarkoittaa tietojen suodattamista monikerroksisten verkkojen läpi, jolloin erilaiset kielen riippuvuuksia kuvaavat määritelmät asettuvat kohdalleen opetuksen edetessä.
 Filip Ginter arvioi kielimallin toimivan jo hyvin.
 – Monessa tehtävässä kone on yhtä hyvä kuin ihminen. Kone ei tee virheitä sen enempää kuin ihminenkään, mutta ne ovat erilaisia. Ihminen usein ymmärtää väärin, mutta kone voi tehdä hassuja virheitä, joita ihminen ei koskaan tekisi.
 Murteiden ja puhekielen harjoittelu jatkuu
 Tutkijat haluavat laajentaa ja kehittää suomenkielistä tekoälyä. Professori  Veronika Laippalan  mukaan normaalin uutiskielen tasoinen teksti on jo hyvin hallussa, mutta puhekielessä ja murteissa riittää haastetta.
 – Tällä hetkellä koulutamme generoivaa kielimallia, siis sellaista, joka pystyy itse tuottamaan tekstiä. Siihen on jo hyvät lähtökohdat, Veronika Laippala sanoo.
 Veronika Laippala aloitti ranskan opinnoilla, mutta päätyi kieliteknologian kehittäjäksi. Taustalla kurkistaa FinBERT:in tunnus. Jari Hakkarainen / Yle
 Kattavampaan kielimalliin tarvitaan jopa kymmeniä miljardeja sanoja. Se on huomattavasti enemmän kuin ihminen lukee tai kuulee elämänsä aikana. Tiedonkäsittelyn määrä on valtava.
 Maailmalla saman asian parissa toimivat jättiläiset, kuten Google ja Facebook.
 – Monikansalliset yritykset tekevät malleja, jotka ymmärtävät suomen kieltä, mutta suomi on niin pieni alue, ettei siihen panosteta täysillä. Eli jos me haluamme hyvin toimivaa kieliteknologiaa ja tekoälyä, joka ymmärtää suomen kieltä, se pitää tehdä itse, Veronika Laippala perustelee.
 TurkuNLP on kehittänyt runsaasti kielen perusteknologiaa avoimeen käyttöön. Myös FinBERT on vapaasti internetissä saatavilla, ja käyttäjiäkin jo löytyy.
 – Esimerkiksi on firmoja, jotka kehittävät kieliprosessointia omilla dokumenteilla. Kuka tahansa voi rakentaa kehittämämme mallin päälle mitä itse haluaa, Filip Ginter sanoo.
 Ymmärrys on lisääntynyt ja satukin syntyy
 Apulaisprofessori  Sampo Pyysalo  esittelee muutamia esimerkkejä kielimallin toiminnasta.
 Nimientunnistamista varten tekoälyä on koulutettu merkitsemällä noin 10 000 lauseeseen erisnimet.
 – Nyt kielimalli tunnistaa koulutusdatassa esiintyneiden nimien lisäksi myös muut nimet missä tahansa tekstissä.
 Turussa on kehitetty myös kielen jäsentämistä osaavaa teknologiaa. Käsin merkityt sanaluokat, sanojen riippuvuudet, kuten verbien subjektit ja objektit on siirretty koneen “ymmärrykseen” ja se voi analysoida kieltä.
 Tekoälyn luovuutta kielenkäytössä on yksinkertaisimmillaan, että kone osaa lisätä lauseesta puuttuvan sanan.
 Jos annetussa lauseessa aiheena on vaikkapa pääsiäinen, tekoäly tietää, että "...sen viettoon liittyy paljon  perinteitä ". Joulun ollessa ajankohta, kone kirjoittaa: "...sen viettoon liittyy paljon  lahjoja ".
 Konesadun tarina syntyy ilman ihmistä alkulauseesta, mutta sen tekemiseen tarvitaan paljon tietojenkäsittelyä. Jari Hakkarainen / Yle
 Sampo Pyysalo esittää pidemmälle menevän esimerkin tietokoneen luovuudesta. Tekoäly osaa kirjoittaa eri aihepiirien tekstejä, esimerkiksi satuja.
 Ensimmäisen lause on annettu:  Olipa kerran, kauan kauan sitten, kaukaisessa kuningaskunnassa pieni sininen prinsessa, joka asui suuressa sinisessä linnassa. Eräänä päivänä...
 Lopputulos vaikuttaa ihmisen tekemältä sadulta, vaikka kysymys on automaattisesti sanoja täydentävästä järjestelmästä, joka toimii sen mukaan, mitä tietovarastoon on tallentunut.
 Tekoälyn viimeistelemän  sadun voi lukea TurkuNLP:n verkkosivuilta . Sivuilta löytyy  muitakin demoja .
 Kieliteknologian vaarana tehokas mielipiteenmuokkaus
 Kielimalliin siirtyy myös asenteita ja arvostuksia, joiden alkuperää on vaikea jäljittää. Näitä alustoja voidaan käyttää myös tarkoitushakuisesti.
 Tietokoneiden kykyä tuottaa tekstiä voidaan käyttää hyödyllisesti esimerkiksi yhteiskunnallisen päätöksenteon tukena.
 Tämä sisältää professori  Tapio Salakosken  mukaan myös riskejä, jotka on hyvä tiedostaa.
 – Ihmisiä, yrityksiä, valtakuntia ja kansakuntia voidaan manipuloida. Se on hyvin voimakas informaatiovaikuttamisen väline. Sen takia olisi erittäin tärkeää, että ihmiset ymmärtäisivät mistä on kysymys, ettei heitä vietäisi kuin pässiä narussa, Salakoski sanoo.
 Kone voi tuottaa mielipiteitä, kuten ihminenkin, mutta paljon tehokkaammin, nopeammin ja enemmän.
 – Teknologian kyky manipuloida maailmaa tuottamalla sinne mielipiteitä ja tekstejä halutulla tavalla on pelottavaa, pohtii Salakoski.
 Mistä tekoälyn arvot ja mielipiteet tulevat?
 Sieltä mistä koulutusmateriaalikin on peräisin, eli koneeseen syötetystä kielestä – ihmisiltä siis.
 – Kun luetaan vaikka kaikki mitä ikinä on kirjoitettu, opitaan kaikki mitä on sanottu. Jos ihmisen kirjoituksissa ja ajatuksissa on esimerkiksi rasistisia etnisiin tai sukupuolivähemmistöihin kohdistuvia ennakkoluuloja, nekin siirtyvät, sanoo Tapio Salakoski.
 Google yritti taannoin poistaa hakukonetuloksista loukkaaviksi miellettäviä sisältöjä.
 – Se onnistuikin siinä jossakin määrin, mutta sivutuloksena erilaiset vähemmistöt tulivat entistä huonommin edustetuiksi. Aineisto vääristyi sensuroinnin takia, eikä sekään ole hyvä, Tapio Salakoski sanoo.
 Netissä alkaa olla entistä vaikeampi tietää, mistä viesti on peräisin ja mihin tieto perustuu. Edes se olisi hyvä tietää, onko keskustelussa mukana ihminen vai ihmisen virittämä koneellinen keskusteluarmeija.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 21.12. kello 23.
 Lisää aiheesta:
 Suomenkielinen vihapuhe rehottaa Facebookissa eikä ihme: tietovuoto paljastaa, että moderoijia on vain muutama ja algoritmit toimivat huonosti
 Uusi tekoäly hämmästyttää: kirjoittaa uskottavasti mitä vaan – suomalaistutkija: “Tuottaa puppua, joka näyttää oikealta”

Kotimaiseen kielimalliin tarvittiin miljardeja sanoja – nyt tekoäly osaa kirjoittaa vaikka satuja suomeksi


Summary: Argentiinassa käytävä oikeudenkäynti olisi ensimmäinen, joka koskisi uiguurien epäiltyä kansanmurhaa. Kiinaan kohdistuu nyt painetta monesta suunnasta uiguurien sorron takia.

Uiguurien kova kohtelu saattaa päätyä oikeussaliin Argentiinassa samoihin aikoihin, kun olympiatulta kuljetetaan stadionille Pekingissä.
 Syytteitä uiguureihin kohdistuvasta kansanmurhasta viritellään täyttä päätä Argentiinan pääkaupungissa Buenos Airesissa.
 Oikeusjuttua valmistelee kaksi uiguureja edustavaa järjestöä, Uiguurien maailmankongressi (WUH) ja Uiguurien ihmisoikeuksien suojelu ( UHRP).
 Järjestöjen tavoitteena on saada syytteet nostettua lähikuukausina. Pekingin talviolympialaiset alkavat 4. helmikuuta.
 Argentiinan laki mahdollistaa kansanmurhasyytteet
 Uiguurijärjestöt hyödyntävät sitä, että Argentiinassa voi nostaa syytteitä rikoksista kansainvälistä oikeutta vastaan. Tällaisia ovat esimerkiksi syytteet joukkotuhonnasta, rikoksista ihmisyyttä vastaan ja eräistä sotarikoksista.
 Viime kuussa Argentiinassa nostettiin syyte Myanmaria vastaan rohingyamuslimeihin kohdistuvasta kansanmurhasta. Aiemmin Argentiinassa on käyty oikeutta muun muassa Espanjaa vuoteen 1975 hallinneen diktaattorin  Francon  rikoksista.
 – Uiguurijärjestöt ovat varmasti pitäneet silmällä muita vastaavia oikeudenkäyntejä Argentiinassa ja päätelleet, että ennakkotapausten takia jutun voisi saada siellä vietyä tuomioistuimeen, kansainvälisen oikeuden professori  Martti Koskenniemi  sanoo.
 Myös monessa muussa maassa on tällaisia universaalirikoksia koskeva määräys, Suomessakin.
 Suomessa on ollut Ruandan kansanmurhaa koskeva oikeudenkäynti, ja Pirkanmaan käräjäoikeudessa käydään oikeutta Liberian sisällissodan rikoksista.
 – Mutta aika harvoin tätä mahdollisuutta eri maissa käytetään, Koskenniemi huomauttaa.
 Asiantuntijoiden johtopäätös Kiinan sortotoimista: kansanmurha
 Aiemmin joulukuussa brittiläinen asiantuntijaryhmä totesi, että  Kiina on syyllistynyt kansanmurhaan  uiguurien asuttamassa Xinjiangissa. Ryhmä perusteli kantaansa etenkin sillä, että Kiina on tehnyt uiguureille pakkosterilisointeja ja määrännyt heille ehkäisypakkoja.
 YK:n ihmisoikeuskomissaarin toimisto julkaisee lähiaikoina tutkimuksen ihmisoikeuksien tilasta alueella. Ennakkotietojen mukaan tutkimus todentaa muun muassa pakkotyön käyttöä Xinjiangissa.
 Tiedot pakkotyöstä olivat syynä myös Yhdysvaltojen viime viikkoiseen  päätökseen kieltää lähes kaikki tuonti Xinjiangista .
 Yhdysvaltojen senaatti kielsi käytännössä kaikkien tuotteiden tuonnin uiguurialueelta, elleivät yritykset pysty todistamaan, ettei valmituksessa ole käytetty pakkotyötä.
 Xinjiang on tärkeä puuvillan tuotantoalue. Kiina tuottaa Intian kanssa noin puolet maailman puuvillasta.
 USA ottaa pakotelistalle kiinalaisia teknologiayrityksiä
 Presidentti  Joe Bidenin  hallinto on myös ilmoittanut, että se laittaa uiguurien kohtelun takia pakotelistalleen kiinalaisia biotekniikka- ja valvonta-alan yrityksiä.
 Yhdysvaltojen kauppaministeriö on ottanut kohteekseen Kiinan sotilaslääketieteen akatemian ja sen 11 tutkimusinstituutiota, kertoo uutistoimisto AP.
 – Bioteknologiaa ja lääketieteen innovaatioita voidaan käyttää ihmishenkien pelastamiseen. Ikävä kyllä Kiina on päättänyt käyttää näitä teknologioita kansalaistensa valvontaan sekä etnisten ja uskonnollisten vähemmistöjen sortamiseen, sanoi Yhdysvaltain kauppaministeri  Gina Raimondo .
 Kuvassa kiinalaisen DJI-yrityksen valmistamia droneja. Yhtiö on maailman johtava kuvauskoptereiden valmistaja. Se on tiettävästi joutumassa amerikkalaispakotteiden kohteeksi.  Joe Raedle / AFP
 Yhdysvaltojen tiedusteluviranomaisten mukaan Kiinan valvontajärjestelmä käyttää biometristä kasvojentunnistusta ja kerää DNA-näytteitä kaikilta 12–16-vuotiailta Xinjiangin asukkailta, kertoo AP.
 Kiinan ulkoministeriön tiedottaja  Zhao Lijian  syytti viime viikolla Yhdysvaltoja toistuvasta ja perusteettomasta kiinalaisyritysten painostuksesta.
 Uiguurien kohtalo luo varjon olympialaisten ylle
 Samaan aikaan Pekingin olympialaisten diplomaattinen boikotti on laajentunut useisiin maihin. Muun muassa Yhdysvallat, Australia, Britannia ja Kanada eivät lähetä kisoihin virallisia edustajia tai rajoittavat heidän osallistumistaan olympialaisiin.
 Maat perustelevat päätöstään ihmisoikeushuolilla. Kiina on tyrmännyt boikotit ja sanonut, ettei urheilua ja politiikkaa pidä sotkea toisiinsa.
 Lue lisää aiheesta:
 Kiinassa on meneillään etninen puhdistus – 5 kysymystä ja vastausta siitä, miten uiguurien tilanne kytkeytyy suomalaisiin firmoihin
 “Yhdysvallat loukkaa olympialaisten henkeä” – Kiina tuomitsee USA:n päätöksen boikotoida Pekingin olympialaisia
 Kiina rakentaa Xinjiangista maailman valvotuinta teemapuistoa – Vainotusta uiguurialueesta on muokattu matkakohde kiinalaiseen makuun

Uiguurioikeudenkäynti varjostaa Kiinan olympiajuhlaa – järjestöt ajavat kansanmurhasyytteitä Argentiinassa


Summary: Varsinais-Suomen koronakoordinaatioryhmä kokoontui sunnuntaina ylimääräiseen kokoukseen. Koronatilanne maakunnassa on heikentynyt huomattavasti. Joulukuun alkupuoliskolla koronaan kuoli Varsinais-Suomessa 20 ihmistä.

Varsinais-Suomen koronakoordinaatioryhmä suosittelee useita erilaisia rajoituksia koronan omikronmuunnoksen aiheuttaman uhkan vuoksi.
 Ryhmä suosittelee seuraavia rajoituksia Varsinais-Suomeen.
 Yleisötilaisuuksien ja yleisten kokousten kieltäminen 31. joulukuuta saakka. Tästä päättää aluehallintovirasto myöhemmin Tanssipaikat, kuorolaulutoimintaan, harrastajateatteriin tai muuhun vastaavaan ryhmäharrastustoimintaan käytettävät tilat suljetaan Kuntosalit ja muut sisäliikuntaan käytettävät tilat, kuten yleiset saunat, uimahallit ja kylpylät voivat edelleen olla auki jos niissä käytetään koronapassia. Kauppakeskusten yleiset tilat suljetaan, myös tästä päättää aluehallintovirasto. Kasvomaskia on käytettävä kouluissa ensimmäisestä luokasta alkaen. Kuorolaulusta joulunajan juhlissa on pidättäydyttävä Sosiaali- ja terveysalan yksiköissä vierailevia suositellaan tekemään koronan kotitesti ennen käyntiä. Kuntien suositellaan varaamaan merkittävästi resursseja kolmansien koronarokotteiden antamiseen
 Kaikki suositukset ovat voimassa Varsinais-Suomen kaikissa kunnissa 20. joulukuuta alkaen ja ne jatkuvat 31. joulukuuta asti.
 – Uudet suositukset ovat valitettavia, mutta nähdäksemme välttämättömiä. Lasten ja nuorten joulujuhlat nyt lomien alla on ikävä kyllä pidettävä pieninä. Koronariskin vuoksi niissä ei pidä laulaa, ja juhlia pitäisi vain oppilaiden, opettajien ja muun välttämättömän henkilökunnan kesken, sanoo tartuntataudeista vastaava ylilääkäri  Esa Rintala  Tyksistä.
 Aluehallintovirasto kertoo omassa tiedotteessaan valmistelevansa tartuntatautilain 58 pykälien mukaisia rajoituksia. Valmistelussa on Avin mukaan yleisötilaisuuksien kieltäminen sisä- ja ulkotiloissa sekä asiakas- ja yleisötilojen käytön lyhytaikainen rajoittaminen. Päätökset on määrä tehdä nopealla aikataululla, todennäköisesti vielä maanantain aikana.
 Koronatilanne heikentynyt maakunnassa nopeasti
 Koronatapauksia todetaan Varsinais-Suomessa nyt eniten koko pandemian aikana. Tartuntojen ilmaantuvuus on 100 000 asukasta kohti 319,5 kahden viikon aikana.
 Tartuntoja on todettu viimeksi kuluneen kahden viikon aikana lähes kaikissa Varsinais-Suomen kunnissa. Tartuntalähteet saadaan selville noin 61 prosentissa tartunnoista.
 Varmistettujen omikron-tapausten määrä on kasvanut alueella hyvin nopeasti. Tapauksia on varmistettu Varsinais-Suomessa 14 kappaletta. Epäiltyjä omikron-tapauksia on 58 eri puolilla maakuntaa.
 Koronaan on kuollut Varsinais-Suomessa joulukuun kahden ensimmäisen viikon (viikot 48–50) aikana yhteensä 20 ihmistä. Määrä on korkeimmillaan pandemian aikana. Omikron-optilaita ei ole toistaiseksi ollut Tyksissä hoidettavana.
 – Olen huolissani siksi, että omikron leviää erittäin herkästi ja nopeasti. Sairaanhoidon kuormitus on jo tällä hetkellä korkea, kun Varsinais-Suomessa sairaalassa ja terveyskeskusten vuodeosastoilla on hoidossa kaikkiaan lähes 40 potilasta. Arvioimme tartuntojen määrän ja sitä kautta myös sairaalahoidon edelleen kasvavan merkittävästi, arvioi sairaanhoitopiirin johtajaylilääkäri  Mikko Pietilä .

Varsinais-Suomen koronarajoitukset kiristyvät tuntuvasti – tartuntamäärä tähänastisen pandemian korkein, kuolleita joulukuun aikana 22


Summary: Esteettömyys on ongelma monissa historiallisissa rakennuksissa. Niitä löytyy muun muassa Jyväskylän yliopistosta. Professori kysyy, miksi epäkohtia korjataan vasta remontin yhteydessä.

Marja Puustinen , 21, ei aina pääse luennolle. Edessä on portaita, eikä hissiä löydy. Siksi hänen pitää monesti opiskella etänä, vaikka kurssikaverit ovat lähiopetuksessa.
 Puustinen opiskelee yhteiskuntatieteitä Jyväskylän yliopistossa ja liikkuu rollaattorin avustuksella, koska saa ennakko-oireettomia tajuttomuuskohtauksia.
 Hän stressaa jatkuvasti, miten esteettömyys järjestyy seuraavalla luennolla tai kurssilla. Stressi syö keskittymiskykyä ja energiaa.
 – En todellakaan aina tunne kuuluvani yliopistoyhteisöön. Esteettömyys on minulle tosi tärkeää, jotta pystyn osallistumaan yhteiskuntaan ja toimimaan itsenäisesti muiden tavoin, Puustinen sanoo.
 Hän on taistellut yliopistolla esteettömien tilojen puolesta vuoden ajan ja puhunut asiasta avoimesti muun muassa sosiaalisessa mediassa.
 – Jyväskylän yliopiston rakennuskanta on osittain tosi vanhaa ja suojeltua. Rakennukset eivät monesti ole fyysisesti saavutettavia.
 Marja Puustinen opiskelee yhteiskuntatieteitä nyt toista vuotta. Greta Virranniemi / Yle
 Suojelu ja esteettömyys vastakkain
 Esteettömyys aiheuttaa usein päänvaivaa historiallisissa rakennuksissa, kertoo terveys- ja hyvinvointiarkkitehtuurin professori  Laura Arpiainen  Aalto-yliopistosta. Hän on työryhmineen kartoittanut esteettömyyttä Suomessa.
 Säädökset ovat saattaneet muuttua sen jälkeen, kun tiloja on rakennettu. Toisinaan tasapainoillaan saavutettavuuden ja historiallisen arvon välillä.
 – Historiallisten rakennusten päivittäminen on kimurantti asia, etenkin jos rakennus on suojeltu tai muuten rakennushistoriallisesti arvokas. Joskus nämä keskustelut kärjistyvät pahasti, ja tilanteet tulee ratkaista tapauskohtaisesti.
 Historiallisten rakennusten saavutettavuus herättää Arpiaisen mukaan kaksi suurta kysymystä. Ensinnäkin on pohdittava, miten paljon parannuksia pitäisi velvoittaa tekemään korjausrakentamisen yhteydessä.
 – Pitäisi myös kysyä, minkä takia esteettömyysparannuksia ei pitäisi tehdä, vaikka ei olisi korjausrakennusta käynnissä. Jos löytyy räikeä epäkohta, se täytyisi korjata juuri siinä tilanteessa.
 Portaat estävät monesti luennolle pääsyn, eikä hissejä aina löydy. Greta Virranniemi / Yle
 Jyväskylän yliopiston tiloissa on haasteita esteettömyyden suhteen. Sen myöntää tilapalvelupäällikkö  Timo Piispanen . Pahimpia puutteet ovat hänen mukaansa historiallisella Seminaarinmäen kampuksella. Hissejä puuttuu tai ne ovat ahtaita.
 Seminaarinmäen kampus on suojeltu ympäristö. Vanhimmat rakennukset ovat 1880-luvulta, ja  Alvar Aalto  suunnitteli niille täydennystä 1950-luvulla. Kulttuurihistoriallisesti arvokkaiden rakennusten korjaamista säätelee suojelukaava.
 – Se ei ole mahdollistanut aina täysin esteettömiä ratkaisuja kaikkiin tiloihin niin, että niiden toteuttaminen olisi järkevää, Piispanen kommentoi.
 Syyllistävä ilmapiiri yliopistolla
 Marja Puustinen joutuu usein käyttämään rollaattorinsa istuinosaa pöytänä, kun pääsee luennolle. Saavutettavilta paikoilta puuttuvat monesti kirjoitusalustat. Välillä niiltä ei näe valkokankaalle.
 Puustinen kokee, että esteettömyysjärjestelyt vieritetään yksittäisen opiskelijan kontolle.
 Hänen mielestään keskustelu opiskelijoiden ja yliopiston välillä ei toimi, palautteen antaminen on hankalaa ja järjestelyistä tiedotetaan huonosti.
 – Yliopistolla on vähän syyllistävä ilmapiiri. Rakentava kritiikki tuomitaan usein tahalliseksi hankaluudeksi. Tulee olo, että ovatko tarpeeni oikeasti näin hankalia ja eikö kukaan halua kuulla ääntäni.
 Ongelmia on perusteltu hänelle järjestelmän hitaudella.
 – Osa henlikökunnasta on valmis tekemään kaikkensa yhdenvertaisen opiskelumahdollisuuden toteuttamiseksi. Osa ei taida olla valmis tekemään yhtään mitään.
 Marja Puustinen ei pääse kaikkiin yliopiston rakennuksiin edes sisälle, koska ne eivät ole esteettömiä. Sellainen on esimerkiksi tämä rakennus, josta löytyy itsenäisen työskentelyn tiloja. Greta Virranniemi / Yle
 Yksilökeskeisyys korostuu yliopiston edustajien vastauksissa.
 – Haluamme, että opiskelijat voivat kokea itsensä arvostetuiksi ja toimia ilman toissijaisia ongelmia. Tukea löytyy ja järjestelyjä voidaan muuttaa, kunhan opiskelija kertoo tarpeistaan, sanoo erityisasiantuntija  Tuula Maijanen .
 Opiskelijalle voidaan räätälöidä yksilölliset järjestelyt opetukseen, ohjaukseen ja tenttimiseen. Henkilökohtaiseen suositukseen kirjataan kaikki hänen tarvitsemansa tukimuodot. Lisäksi apuna ovat tiedekuntien esteettömyysyhdyshenkilöt.
 Myös Puustiselle on tehty henkilökohtainen suositus. Sen tekoon kuitenkin kului vuosi, eikä suositus toimi opiskelijan mielestä käytännössä.
 Asenteet, liikenne ja puistot ongelmia
 Tärkeintä on asennemuutos. Näin vastasivat asiantuntijat, kun Laura Arpiaisen työryhmä kysyi heiltä suurimpia utopioita esteettömästä maailmasta.
 – Vastaus oli tosi yllättävä. Meillä on vielä sellainen ajattelumalli, että ihmiset, joilla on vammoja tai rajoitteita, ovat jollain tapaa kykenemättömiä täysipainoiseen elämään. Tämä on kamalan väärä ajattelutapa, Arpiainen sanoo.
 Työryhmä löysi puutteita myös lainsäädännöstä. Yksi suurimmista on liikenneketjuissa.
 Liikuntarajoitteinen henkilö lähtee kotoa vaikkapa bussipysäkille ja siirtyy myöhemmin junaan. Matkalla hän törmää useisiin pullonkauloihin, joissa esteettömyys ei toteudu.
 – Esteettömyyttä ajatellaan paikkakohtaisesti, ei jatkumona, Arpiainen summaa.
 Puutteita löytyi myös ulko- ja virkistysalueiden lainsäädännöstä.
 Lainsäädännön puutteet johtuvat Arpiaisen mukaan osin siitä, että Suomessa esteettömyyden käsittelyä ei ole keskitetty yhteen ministeriöön.
 Selvityksen mukaan talven liukkaita kelejä ei Suomessa huomioida tarpeeksi hyvin esteettömyyden näkökulmasta. Greta Virranniemi / Yle
 Työryhmän raportti varmistui muutama viikko sitten. Valtioneuvosto tilasi selvityksen, koska Suomi on ratifioinut YK:n julistuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista vuonna 2016. Se tarkoittaa velvoitteita saavutettavuusasioissa.
 – Rohkaisisin kaikkia miettimään esteettömyyttä ihmisoikeusasiana. Ihmiset, joilla on rajoitteita, ovat sataprosenttisesti ihmisiä. Heidän pitää pystyä elämään ihan yhtä sataprosenttisesti kuin kaikkien muidenkin, Arpiainen sanoo.
 Opiskelijat ottivat yhdessä kantaa
 Marja Puustinen ja kolmisenkymmentä muuta opiskelijaa kerääntyi Jyväskylän yliopiston päärakennuksen aulaan eräänä tiistaina. He eivät menneet luennolle vaan opiskelivat kurssin sisältöjä tavalla, joka on usein Puustiselle ainoa mahdollinen.
 – Meitä ärsytti niin paljon yliopiston esteellisyys ja vähättelevä ja syyllistävä suhtautuminen siitä puhumiseen. Oli tosi merkityksellinen kokemus, että niin moni ihminen tuli näyttämään tukensa, Puustinen sanoo.
 Marja Puustinen opiskelee välillä yliopiston aulassa, jos luentosaliin ei pääse rollaattorin kanssa. Greta Virranniemi / Yle
 Monet ovatkin valmiita auttamaan. Häntä on talutettu portaissa, hänelle on pidetty ovea auki ja hänen tarjotintaan on kannettu yliopistolla.
 Pienet asiat helpottavat elämää paljon.
 – Vastuu esteettömästä maailmasta ei ole vain heillä, jotka tarvitsevat esteettömiä järjestelyjä. Koko maailmaa ei tarvitse muuttaa esteettömäksi yhdessä yössä, vaan voi edetä ihan pienin muutoksin, Puustinen sanoo.

Marja Puustinen, 21, missaa luentoja, koska ei pääse paikalle rollaattorin kanssa: "En todellakaan aina tunne kuuluvani yliopistoyhteisöön"


Summary: Rikosepäily koskee ampuma-aseiden käsittelyä ja hallussapitoa sekä uhkaavaksi koettua käyttäytymistä yksityiselämässä.

Helsingin poliisilaitoksella virkasuhteessa laitokseen olevaa poliisia epäillään rikoksista. Asiassa on aloitettu esitutkinta. Rikosepäily koskee poliisin toimintaa muutoin kuin virantoimituksessa.
 Rikosepäily koskee ampuma-aserikosta, joka liittyy ampuma-aseiden käsittelyyn ja halussapitoon pidemmällä ajanjaksolla. Esitutkinnan kohteena on myös poliisimiehen myöhempi uhkaavaksi koettu käyttäytyminen yksityiselämässä.
 Mahdolliset muut rikosnimikkeet täsmentyvät esitutkinnassa saatavan selvityksen perusteella.
 Tutkinnanjohtajana toimii esitutkintalain mukaisesti erikoissyyttäjä  Heidi Savurinne  valtakunnansyyttäjän toimistosta.
 Tutkinnanjohtajan mukaan asiasta ei tässä vaiheessa kerrota enempää. Tapauksesta tiedotetaan lisää esitutkinnan edetessä ja rikosnimikkeiden määrittyessä tarkemmin.

Helsingissä virkasuhteessa olevaa poliisia epäillään rikoksesta – poliisin vapaa-ajan toiminta on esitutkinnassa


Summary: The Guardianin julkaisemassa kuvassa Johnson nähdään viettämässä viini- ja juustokekkereitä ilman turvavälejä pääministerin virka-asunnon pihalla.

Britannian pääministerin  Boris Johnsonin  horjuva asema on saanut jälleen uuden iskun.
 Brittilehti The Guardian-lehti on julkaissut  valokuvan, jossa nähdään Johnson viettämässä viini- ja juustokekkereitä ilman turvavälejä pääministerin virka-asunnon Downing Street 10:n pihalla.
 Tukalaksi tilanteen tekee sekin, että pääministerin esikunta ehti jo ilmoittaa, että 15. toukokuuta paikalla pidettiin työtapaaminen.
 The Guardianin julkaisemassa kuvassa nähdään ilman turvavälejä ryhmissä kaikkiaan 19 ihmistä Downing Streetin terassilla ja nurmikolla. Mukana ovat Johnson sekä tämän puoliso  Carrie Johnson .
 "Läimäisy britannialaisten kasvoille"
 Työväenpuolueen varapuheenjohtaja  Angela Rayner  kuvaili nyt julki tullutta kuvaa "läimäisyksi britannialaisten kasvoille". Tuolloin tapaamisoikeus kotitalouksien välillä oli rajoitettu Britanniassa kahteen ihmiseen, jotka saivat tavata vain ulkona vähintään kahden metrin turvavälillä.
 Rajoitukset vaikuttivat esimerkiksi hautajaisten osanottajamääriin. Monet tavalliset kansalaiset saivat myös sakkoja koronasääntöjen rikkomisesta.
 Koronasääntöjen rikkominen johti  kesällä terveysministeri  Matt Hancockin  eroon.
 Varapääministeri  Dominic Raab  on jo ehtinyt kommentoida The Guardinian julkaisemaa kuvaa. Raab toistaa pääministerin esikunnan ilmoituksen, jonka mukaan kyse oli työtapaamisesta.
 – Se ei ole vastoin rajoituksia, Raab kommentoi asiaa uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Lue lisää:
 Boris Johnsonin "juhlat" voivat olla pian ohi – konservatiivit menettivät parlamenttipaikan, jota hallitsivat lähes 200 vuotta  (17.12.)
 Vitsailuvideo vei Britannian pääministerin taas liemeen: Rikottiinko Downing Streetin viime vuoden pikkujouluissa koronasulkua?  (8.12.)

Brittisanomalehti: Boris Johnson näyttää rikkoneen tiukkoja koronarajoituksia juhlissa keväällä 2020


Summary: Kouvolalainen Minna Koso pesee koiria ja ottaa siitä maksuksi kissanruokaa. Keräämänsä ruoan hän lahjoittaa Kouvolan seudun eläinsuojeluyhdistyksen eläintalolle.

Pitkäkarvainen saksanpaimenkoira Naksu saa kunnon pesun kouvolalaisen  Minna Koson  käsissä. Tämä on ensimmäinen kerta, kun joku muu kuin omistaja pesee Naksua, mutta homma näyttää sujuvan.
 Tietääköhän Naksu, että pesureissu auttaa kissoja?
 Minna Koso kirjoitti marraskuun puolivälissä Positiivisten ihmisten Kouvola -Facebook-ryhmään ilmoituksen, jossa kertoi suunnitelmistaan pestä koiria 15 kilon kissanruokasäkkiä vastaan. Ilmoitus herätti ihastusta ja innostuneita kommentteja.
 7-vuotias Naksu on saapunut pesulle Kouvolan Jaalasta. Pyry Sarkiola / Yle
 Tempaus ei ole Koson ensimmäinen. Keväällä hän toteutti vastaavan ikään kuin kiitoksena eläintalolta saamastaan palvelusta.
 Koson tytär muutti omaan asuntoonsa ja vei mukanaan kaksi perheen kissoista. Viime vuoden puolella kissoista toinen, leikattu poika, viuhtoi karkuun useita kertoja.
 Ensimmäisellä kerralla kissa oli kateissa pari viikkoa, minkä jälkeen Minna Koso sai vinkin, että kolli olisi Kouvolan Seudun eläinsuojeluyhdistyksen eläintalolla Korialla. Sen jälkeen kissa on noudettu sieltä useamman kerran.
 – Kerran toimme sen kotiin, ja se karkasi heti seuraavana päivänä. Soitin eläintalolle, että jos se tuodaan sinne, niin tietävät kenen kissasta on kyse.
 Koso sai ilmoituksen, että kissan voi hakea eläintalolta, eikä uutta maksua peritä. Tavallisesti eläinten talteenotosta peritään korvausta. Esimerkiksi kissasta maksu on reilu 12 euroa jokaiselta alkavalta vuorokaudelta sekä kissan hakuun kulunut kilometrikorvaus.
 – Silloin ajattelin, että pitää laittaa hyvä kiertämään ja mietin, miten voisin valjastaa oman osaamiseni. Keksin, että kokeilen houkutella koiria pesuun kissanruokasäkkiä vastaan, kertoo Minna Koso.
 Naksun ravistellessa turkkia ei pesijä voi välttyä roiskeilta. Pyry Sarkiola / Yle
 Eläinrakas Koso kasvattaa pyreneittenkoiria, joita hänellä on neljä. Lisäksi kotona asustelee kääpiövillakoira ja kaksi kissaa.Koso on opiskellut eläintenhoitajan tutkinto-ohjelmassa trimmausta ja onkin tehnyt koirien trimmauksia vuodesta 2014 lähtien.
 Ruokaa kuluu monta kiloa päivässä
 Ensimmäinen tempaus keväällä tuotti ruokaa pitkälle toistasataa kiloa, ja yhtä isoksi potti näyttää kasvavan tälläkin kertaa. Kymmenkunta koiraa tulee pestyksi ennen joulua ja loput vielä joulun jälkeen.
 Isojen kuivaruokasäkkien lisäksi lahjoituskasassa on märkäruokaa ja kissanhiekkaa. Ensimmäisen erän Koso toimittaa perille ennen joulua.
 Minna Koso on ilahtunut, että niin moni koiranomistaja haluaa osallistua tempaukseen ja tuoda lemmikkinsä pesuun. Pyry Sarkiola / Yle
 Pääasiassa lahjoituksena tulevien kissanruokien varassa olevalle Kouvolan seudun eläinsuojeluyhdistyksen eläintalolle Koson keräys otetaan ilolla vastaan.
 – On parasta, kun saadaan iso määrä kerralla. Ja vielä kun on kysytty etukäteen, mitä meillä tarvitaan, niin ei sen parempaa voi toivoa, sanoo Kouvolan seudun eläinsuojeluyhdistyksen puheenjohtaja  Satu Metsälä .
 Eläintalolla kuluu kissanruokaa monta kiloa päivässä. Pelkästään märkäruokaa tarvitaan noin neljä kiloa päivittäin. 15 kilon kuivaruokasäkki riittää hädin tuskin viikoksi.
 Ensimmäisen erän kissanruokia Minna Koso toimittaa Kouvolan Korialla sijaitsevalle eläintalolle vielä ennen joulua. Pyry Sarkiola / Yle
 Ruokalahjoitusten lisäksi eläintalo ottaisi mieluusti vastaan myös feromonhaihduttimen täyttöpulloja. Feromonivalmistetta käytetään helpottamaan kissojen ahdistusta ja stressiä.
 Eläintalolla pitäisi olla kissojen suhteen vuoden hiljaisin aika, mutta tällä hetkellä siellä on noin 30 koditonta kissaa. Näiden lisäksi noin 20 pentua on kotihoidossa.

Minna Koso pesee koiria ja pyytää palkaksi ruokasäkkejä löytökissoille – eläintalo saamassa joululahjaksi toistasataa kiloa ruokaa


Summary: Kurvinen on ilmaissut halunsa lopettaa korkeakoulutuksen keskittämisen. EK, Akava ja yliopistojen hallitusten puheenjohtajat ovat olleet huolissaan linjauksesta.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Tiede- ja kulttuuriministeri  Antti Kurvinen  (kesk.) kertoo maanantaina korkeakoulujen uusista aloituspaikoista ensi vuodelle.
 Yle näyttää etänä järjestettävän tiedotustilaisuuden suorana kello 10.
 Uusia aloituspaikkoja tulee opetus- ja kulttuuriministeriön tiedotteen mukaan yli 2 000 eri puolille maata.
 Kurvinen totesi  Helsingin Sanomissa  marraskuun alussa, että linja korkeakoulupolitiikassa on muuttunut. Hän sanoi, ettei halua keskittää korkeakoulutusta vaan laajentaa sen saavutettavuutta.
 Elinkeinoelämän keskusliitto, Akava ja yliopistojen hallitukset ovat pitäneet linjausta huolestuttavana.  Ne katsovat , että koulutuksen pirstaloituminen pienempiin yksiköihin vaarantaa koulutuksen laadun.
 * Voit keskustella aiheesta tiistaihin 21. joulukuuta 2021 kello 23 saakka.

Katso suorana kello 10: Tiede- ja kulttuuriministeri Kurvinen kertoo korkeakoulujen uusista aloituspaikoista – tulossa yli 2 000 eri puolille maata


Summary: Omikronmuunnos leviää nyt vauhdilla Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin alueella. Apulaisylilääkäri odottaa hätäjarrun vetämistä ja kiristettyjä rajoituksia, joita ei voisi enää koronapassilla ohittaa.

HUSin apulaisylilääkäri, dosentti  Eeva Ruotsalaisen  mukaan koronatilanne on entistä vakavampi, kun omikronmuunnos tarttuu myös kaksi kertaa rokotettuihin.
 Rokotukset eivät Ruotsalaisen mukaan nyt yksin riitä pysäyttämään omikronin kiihtyvää leviämistä.
 Hän kertoi Yle Radio 1:n Ykkösaamussa olevansa huolissaan sairaalakuormituksesta. HUS  nosti perjantaina valmiustasonsa korkeimpaan mahdolliseen .
 – Meillä erikoissairaanhoidon toimintakyky voi heikentyä nopeasti. Koronapotilaiden määrän voimakas nousu aiheuttaa huolenaiheen ja varaudumme siihen valmiustason nostamisella.
 Ruotsalainen odottaa keskitettyjä toimenpiteitä hallitukselta. Hänen mukaansa koronapassi ei ole enää toimiva ja sen käyttö pitäisi keskeyttää.
 – Odotamme valtakunnalliseen ohjaukseen siirtymistä eli hätäjarrun vetämistä. Odotamme myös rajoitusten kiristämistä jolloin koronapassia ei käytettäisi, sillä kaksi kertaa rokotetut sairastuvat omikronvariantin takia.
 Tauti leviää Ruotsalaisen mukaan nyt myös rokottamattomissa alle 12-vuotiaissa lapsissa sekä nuorissa aikuisissa.
 – Etäkoulu joulun jälkeen esimerkiksi viikoksi pitäisi laittaa todella vakavaan harkintaan, Eeva Ruotsalainen sanoo.
 Voit keskustella aiheesta tiistaihin kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Riskiryhmiin kuuluvien pienten lasten koronarokotukset alkaneet Helsingissä ja Turussa – THL:n Hanna Nohynek vastaa Ylen seitsemään kysymykseen
 Sairaanhoitopiirit valmistautuvat omikronmuunnoksen aiheuttamaan potilasmäärän kasvuun jo jouluksi tai välipäiviksi
 Uusimmat koronatiedot Uudellamaalla: omikronmuunnos saavuttanut valtaviruksen aseman tartunnoissa pääkaupunkiseudulla | HUSin valmiustaso on nostettu korkeimpaan mahdolliseen
 THL:n pääjohtaja Markku Tervahauta: Pian voi olla tarve laittaa koronapassi hyllylle – Se tarkoittaisi rajoituksia myös rokotetuille

HUSin apulaisylilääkäri Eeva Ruotsalainen poistaisi koronapassin käytöstä – "Etäkoulu joulun jälkeen todella vakavaan harkintaan"


Summary: Tavoitteena on, että asiakas saa mahdollisimman pian avun ongelmaansa sen kiireellisyydestä riippumatta, THL:n raportissa todetaan.

Etäasioinnin yleistyminen terveyskeskuksissa on nopeuttanut hoitoonpääsyä, selviää Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) tuoreesta perusterveydenhuollon  hoitoonpääsyn tilastoraportista .
 THL:n mukaan noin 60 prosenttia avosairaanhoidon kiireettömistä lääkärikäynneistä toteutui lokakuussa viikon sisällä hoidon tarpeen arvioinnista. Vuoden 2019 lokakuussa osuus oli noin 40 prosenttia. Viime kevääseen asti viikossa lääkärille päässeiden osuus jatkoi nousuaan, mutta nyt prosenttiluku oli hieman pienempi kuin keväällä.
 Hoitoonpääsyn vauhdissa on jonkin verran eroja aluehallintovirastojen (avi) alueilla. Etelä-Suomen avin alueella 61 prosenttia käynneistä onnistui viikon sisällä, kun Lapin ja Lounais-Suomen avien alueilla osuus oli 51 prosenttia.
 Kahdeksan terveyskeskuksen hoitoonpääsytiedot puuttuvat lokakuun tilastosta.
 THL kertoo tiedotteessaan, että asiakkaiden etäasiointikäynnit ja niihin liittyvät toimintamallit ovat vakiintuneet käytännöiksi terveyskeskuksissa. Uudet käytännöt ovat nopeuttaneet kiireetöntä hoitoa tarvitsevien asiakkaiden pääsyä lääkärille.
 – Tavoitteena on, että asiakas saa mahdollisimman pian avun ongelmaansa sen kiireellisyydestä riippumatta, THL:n raportissa lukee.
 Suun terveydenhuollossa edelleen pitkiä odotusaikoja
 Suun terveydenhuollon kiireettömien käyntien määrä on THL:n raportin mukaan edelleen pienempi kuin toissa vuonna. Tätä THL perustelee koronapandemialla, jonka vuoksi asiakkaat ovat siirtäneet kiireettömiä käyntejä.
 – Hammaslääkärien kiireettömien sairaanhoidon käyntien odotusaikojen toteumat olivat kaikkien aluehallintovirastojen alueella pisimmillään yli puoli vuotta, raportissa lukee.
 Suun terveydenhuollon ajanvarauksessa onnistuneiden asiakkaiden käynnit toteutuivat 90-prosenttisesti kolmen kuukauden sisällä. Kolmessa viikossa toteutui yli puolet tilastossa mukana olevista käynneistä. Kymmenen terveyskeskuksen suun terveydenhuollon tiedot puuttuvat tilastosta.
 THL:n käyttämät perusterveydenhuollon hoitoonpääsytiedot ovat odotusaikojen toteumatietoja, jotka saadaan Avohilmo-rekisteristä eli avohoidon hoitoilmoitustiedoista. Mukana ovat sekä fyysiset käynnit että etäasioinnit.
 Lue aiheesta lisää:
 Kiireettömään hoitoon pääsisi jatkossa 7 päivässä, hallituksen esitys etenee – kokoomus epäilee, riittävätkö rahat
 Hoitoon pääsy vie koronakriisin takia yhä liian kauan – ministeri Krista Kiuru haluaa yksityiset yritykset mukaan hoitovelan purkuun

Etäasioinnin yleistyminen on vauhdittanut hoitoonpääsyä terveyskeskuksissa


Summary: Peng Shuai esiintyi singaporelaisen median haastattelussa sunnuntaina. Tennisjärjestö WTA on Pengin mediaesiintymisestä huolimatta edelleen huolissaan tennistähden hyvinvoinnista.

Kiinalainen tennistähti  Peng Shuai , 35, kiistää syyttäneensä ketään seksuaalisesta väkivallasta. Peng kommentoi asiaa singaporelaiselle, kiinankieliselle  Lianhe Zaobao -lehdelle  sunnuntaina.
 Pengin mukaan hänen viime kuussa sosiaalisessa mediassa julkaisemansa viesti on ymmärretty väärin.
 – Haluaisin korostaa erittäin tärkeää yksityiskohtaa: en ole koskaan sanonut tai kirjoittanut, että kukaan olisi koskaan seksuaalisesti loukannut minua, Peng sanoo singaporelaisen median videohaastattelussa.
 Peng ei ole aiemmin kommentoinut asiaa medialle. Zaobaon julkaisemassa videohaastattelussa Peng kuvaa sosiaalisen median julkisua "yksityisasiaksi", josta ihmisillä on "lukuisia väärinkäsityksiä". Peng ei haastattelussa täsmennä, mitä tämä käytännössä tarkoittaa.
 Peng julkaisi sosiaalisessa mediassa marraskuun alussa kirjoituksen, jossa hän syytti Kiinan entistä varapääministeri  Zhang Gaolia  seksuaalisesta väkivallasta.
 Kansainvälinen yhteisö yhä huolissaan
 Peng katosi lähes kolmeksi viikoksi sen jälkeen, kun hän oli julkaissut Zhangia koskevan viestin kiinalaisessa sosiaalisen median palvelu Weibossa.
 Kirjoitus poistettiin Weibosta noin puoli tuntia sen julkaisemisen jälkeen. Aihe on myös sensuroitu Kiinan sosiaalisesta mediasta.
 Zaobaon julkaisemalla videolla sivutaan myös Pengin liikkumisvapautta. Tennistähti kertoo videolla asuneensa Pekingissä ilman valvontaa.
 Naisten tennisliitto WTA:n mukaan Pengin mediaesiintyminen ei hälvennä huolta tennistähden hyvinvoinnista. WTA kommentoi maanantaina, että se on edelleen huolestunut Pengin hyvinvoinnista ja mahdollisuudesta viestiä ilman sensuuria ja pakottamista.
 WTA:n lisäksi ihmisoikeusjärjestöt sekä YK on esittänyt huolensa Pengin tilanteesta. Marraskuussa esimerkiksi YK vaati todisteita Pengin olinpaikasta.
 Lue lisää:
 Kadonneeksi pelätty Peng Shuai ilmaantui tennisotteluun Pekingissä – uudet videot tennistähdestä eivät hälvennä huolta hänen turvallisuudestaan  (21.11.)
 Kiinalainen tennistähti Peng Shuai katosi – syytti maan entistä varapääministeriä raiskauksesta  (6.11.)

Kiinalainen tennistähti Peng Shuai kiistää syyttäneensä ketään seksuaalisesta väkivallasta


Summary: Syksyn kohuyhtiötä hakevat konkurssiin Nordea, Oulun Osuuspankki ja Finnvera, joille Uros on velkaa lähes 13 miljoonaa euroa.

Oulussa toimivaa teknologiayritys Urosta haetaan konkurssiin.
 Asiasta viikonloppuna ensin uutisoineen  Iltalehden  mukaan kolme isoa Uroksen velkojaa jätti konkurssihakemuksen Oulun käräjäoikeuteen perjantaina.
 Kohujen keskellä syksyllä ollutta yhtiötä hakevat konkurssiin Osuuspankki, Finnvera ja Nordea, joille Uros on määrätty maksamaan yhteensä noin 13 miljoonan euron velat korkoineen. Pankit ovat suurimpia velkojia:  Nordean osuus on 6,7 miljoonaa euroa  ja Oulun Osuuspankin  lähes 4,5 miljoonaa euroa . Finnvera perii noin 1,7 miljoonan euron saataviaan.
 Uroksella on vielä mahdollisuus välttää konkurssi, jos se onnistuu maksamaan velat tai löytää velkojien kanssa muun ratkaisun viimeistään kahdeksan päivän kuluessa mahdollisesta konkurssipäätöksestä. Näin toimittiin esimerkiksi Raahen kultakaivosyhtiö  Nordic Goldin  kohdalla sen törmättyä talousvaikeuksiin keväällä 2019.
 Konserni on kertonut miljardien eurojen liikevaihdosta ja satojen miljoonien eurojen voitoista, mutta rahaa Uroksella näyttää olevan vain paperilla.
 Lue lisää :  Missä ovat Uroksen miljoonat? Ylen selvitys paljastaa vain joukon tyhjiä yhtiöitä ja laajan veroparatiisien käytön
 Oululaisen Uroksen toimiala on esineiden internet. Yksinkertaistetusti yhtiö kehittää ratkaisuja, joilla erilaisia laitteita voidaan käyttää netin välityksellä etänä. Uros markkinoi tällaisia ratkaisuja esimerkiksi vedenjakelusektorille.
 Suurelle yleisölle Uros tuli tutuksi sen jälkeen, kun se ryhtyi Tampereen areenan nimisponsoriksi.  Lokakuussa Tampereen areena  kuitenkin kertoi irtisanovansa sopimuksensa Uroksen kanssa ja  areenan nimi vaihdettiin .

Isot velkojat hakevat teknologiayhtiö Urosta konkurssiin