Summary: Suomalaiset muistavat hänet ehkä parhaiten tv-sarjasta Tyttökullat.

Yhdysvaltalaisnäyttelijä  Betty White  on kuollut 99-vuotiaana, kertovat muun muassa viihdesivusto  TMZ  ja  People-aikakauslehti .
 TMZ kertoi lähteisiinsä viitaten, että White kuoli kotonaan perjantaiaamuna paikallista aikaa.
 Whiten ehkä tunnetuin rooli ainakin Suomessa oli tv-sarja  The Golden Girl , jota esitettiin meillä nimellä Tyttökullat. Yhdysvalloissa tätä komediasarjaa esitettiin vuosina 1985-1992.
 Kahdeksan vuosikymmentä kestäneen uransa aikana White ehti näytellä lukuisissa tv-sarjoissa ja elokuvissa.
 White jatkoi näyttelemistä vielä yli 90-vuotiaana. Vuonna 2019 hän antoi äänensä tiikerilelu Bitey Whitelle elokuvassa Toy Story 4, kertoo  BBC .
 White olisi täyttänyt sata vuotta 17. tammikuuta. Merkkipäivää oli tarkoitus juhlistaa elokuvateattereissa eri puolilla Yhdysvaltoja uudella dokumentti-tyyliin tehdyllä elokuvalla, jossa kerrotaan Whiten elämästä ja urasta.
 White syntyi vuonna 1922 Illinoisissa. Urallaan hän sai useita palkintoja, muun muassa viisi Primetime Emmy -palkintoa, joka jaetaan tunnustuksena Yhdysvaltain prime time tv-ohjelmissa menestymisestä.
 Vuonna 2015 hänelle ojennettiin Emmy-palkinto kunnianosoituksena elämäntyöstä.
 White tunnettiin myös eläinten ystävänä, joka työskenteli tiiviisti Los Angelesin eläintarhan ja eläinten terveyttä edistävän hyväntekeväisyysjärjestön Morris Animal Foundationin kanssa.
 – Olen itse asiassa onnekkain elossa oleva vanha lyyli. Puolet elämästäni on työskentelyä rakastamassani ammatissa ja toinen puolisko on työskentelyä eläinten kanssa, hän sanoi aikanaan.


Summary: Astrologia on vallannut sosiaalisen median kanavat ja sovelluskaupat pursuavat aihepiiriin liittyviä sovelluksia. Uushenkisistä asioista ovat kiinnostuneet erityisesti z- ja y-sukupolvet eli 80-luvusta alkaen syntyneet.

Veera Laine , 25, nostaa käsilaukustaan A4-kokoisen paperiarkin ja laskee sen eteensä pöydälle. Paperille on tulostettu suuri ympyrä, joka on jaoteltu kahteentoista eri osioon. Niiden sisällä on erilaisia symboleja ja astemerkkejä. Laine kutsuu osioita huoneiksi.
 Tällaista ympyrää kutsutaan syntymäkartaksi, ja sen avulla voidaan kertoa muun muassa ihmisen persoonallisuudesta, heikkouksista ja vahvuuksista. Jopa siitä, minkälaiseen ammattiin hän sopisi. Ainakin, jos uskoo astrologiaan.
 Laineen mielestä astrologia ei tosin ole uskon asia. Hän on ammatiltaan astrologi ja tulkitsee työkseen syntymäkarttoja. Jokaisella ihmisellä on oma syntymäkartta, joka muodostuu planeettojen ja asteroidien sijainnista sekä niiden laskennallisista pisteistä sinä hetkenä, kun ihminen on syntynyt.
 – Olen itse todennut, että se toimii. Että se kertoo meille asioista. Enhän minä muuten tekisi tätä työkseni.
 Astrologit ylibuukattuja
 Halusipa astrologiaan uskoa tai ei, on moni kiinnostunut siitä. Esimerkiksi Instagramissa aihetunnisteella astrologia löytyy miljoonia julkaisuja. Sovelluskaupat ovat myös täynnä erilaisia astrologiasovelluksia.
 Astrologian suosio näkyy myös Laineen työssä. Tällä hetkellä hänen asiakkaakseen pääsyä joutuu odottamaan kuukausia. Sama tilanne on hänen mukaansa myös monilla muilla astrologeilla.
 – Vielä muutama vuosi sitten astrologit elivät minimipalkalla. Nyt erityisesti sellaiset, jotka ovat tavoitettavissa somessa, ovat melko ylibuukattuja.
 Veera Laine arvelee olevansa Suomen nuorin astrologi.  Timo Turpeinen / Yle
 Yksi syy astrologian nykysuosiolle on Laineen mielestä juuri sosiaalinen media. Siellä siitä on tehty helposti lähestyttävää ja ymmärrettävää.
 Myös Laine jakaa Instagram-tilillään  @intuitiolla.byveera  erilaista astrologiaan liittyvää sisältöä. Hän kertoo tilillään esimerkiksi Venuksen perääntymisestä ja siitä, miten se vaikuttaa ihmisten elämiin. Tai siitä, mitä Kauriin kausi tarkoittaa.
 – Jotta tällä alalla pärjää, pitää olla somessa ja tehdä sisältöjä. Se on samaan aikaan opettavaista ja viihteellistä.
 Astrologian suosiota selittää Laineen mielestä myös osittain ajankuvan muuttuminen. Ihmisiä kiinnostaa ymmärtää itseään ja muita.
 – Korona-aika on pysäyttänyt monen miettimään, onko tällainen elämä juuri sitä, mitä haluan. Astrologia on yksi väline tällaisten asioiden käsittelyyn.
 Kriisiajat lisäävät kiinnostusta henkisyyteen
 Kirkon tutkimuskeskuksen tutkimuskoordinaattori  Jussi Sohlberg  on viettänyt vuosikymmeniä niin sanotun uushenkisyyden kentällä.
 Suomessa ja muissa länsimaissa on Sohlbergin mukaan ollut jo pitkään näkyvissä kiinnostuksen lisääntyminen erilaisiin uushenkisiin asioihin. Hän laskee astrologian osaksi niitä.
 Erilaiset kriisiajat, kuten esimerkiksi maailmanlaajuinen pandemia, lisäävät Sohlbergin mukaan turvallisuushakuisuutta ja tietynlaista mielenkiintoa uskontoon sekä erilaisiin henkisiin asioihin. Tämä saattaa näkyä myös ihmisten kiinnostuksessa astrologiaa kohtaan.
 – Ihmisen perusuteliaisuuteen kuuluu myös kiinnostus siihen, että voi saada syvällisempää tietoa ihmissuhteista ja luonteenpiirteistä tai mahdollisuuden kurkistaa tulevaisuuteen.
 "Moderni astrologia voi olla myös on osa niin sanottua okkulttuurista kenttää. Se on kulttuurinen ja sosiaalinen ilmiö, jossa erilaiset yliluonnollisuuteen, esoteriaan ja okkultismiin liittyvät teemat ovat suodattuneet populaarikulttuuriin", Kirkon tutkimuskeskuksen Jussi Sohlberg kertoo.  Timo Turpeinen / Yle
 Moni suhtautuu uushenkisyyteen vähätellen, jopa naureskellen. Se ei ole Sohlbergin mukaan järkevää. Hänen mielestään olisi tärkeää miettiä, mitä ihmiset sieltä etsivät.
 Hänen oman kokemuksensa mukaan moni hakee uushenkisyydestä vastauksia isoihinkin elämänkysymyksiin.
 – Yksi haluaa tietää elämän tarkoituksesta ja toinen pohtii terveyteen ja kärsimykseen liittyviä asioita. Ne ovat laajoja universaaleja kysymyksiä.
 Uushenkisyys kiinnostaa z- ja y-sukupolvia
 Vaikka sosiaalisen median perusteella voisi vetää johtopäätöksen, että astrologian suosio on lisääntynyt, siitä ei kuitenkaan ole tehty varsinaista tutkimusta. Viimeisimmän, vuonna 2019 tehdyn Tiedebarometrin mukaan usko astrologiaan on vähentynyt muutaman vuoden takaisesta.
 Viimeiseltä parilta vuodelta vastaavanlaista tutkimusta ei tosin ole tehty.
 Vaikka uskomukset olisivatkin parin vuoden aikana lisääntyneet, ei Helsingin yliopiston psykologian tutkija  Marjaana Lindeman  antaisi sille suurta painoarvoa.
 Kun on kyse ilmiöstä, joka on ollut olemassa kymmeniä tuhansia vuosia, muutoksia tulisi tarkastella vähintäänkin sadan vuoden, ei muutaman vuoden aikaperspektiivillä.
 – Kaikissa kehityskäyrissä on aina sahalaitaa, eivätkä yksittäiset nousut ja laskut kerro pitkäaikaisista ja luotettavista trendeistä vielä mitään.
 Tutkimusten mukaan uushenkisistä asioista ovat kiinnostuneet erityisesti z- ja y-sukupolvien edustajat, eli 1980-luvusta alkaen syntyneet, useammin naiset kuin miehet, sekä ihmiset, jotka luottavat intuitiiviseen ajatteluun enemmän kuin analyyttiseen ajatteluun.
 Astrologia on parasta, koska se ei tunnu työltä.  Veera Laine
 Veera Laineen asiakaskunnasta ei löydy yhtä arkkityyppiä, vaan se on monenkirjava. On miehiä ja naisia, nuoria ja vanhoja sekä ihmisiä eri koulutustaustoista.
 – Vieroksun sitä stereotypiaa, että astrologilla kävisivät vain sellaiset ihmiset, jotka ovat jotenkin hyväuskoisia tai helposti vedätettäviä.
 Syyt astrologin pakeille hakeutumiseen ovat monenlaiset. Yksi tulee uteliaisuuttaan, toinen haluaisi tietää mihin työhön sopisi ja kolmas haluaa syventää itsetuntemustaan.
 Sellaisia asiakkaita Laineen kohdalle ei ole osunut, jotka haluaisivat tietää, milloin he esimerkiksi löytävät elämänsä rakkauden.
 – En tee sellaisia analyysejä, vaan annan näkökulmia ajanjaksoihin ja energioihin, joita voi olla tulossa. En osaisi tai haluaisi antaa mitään valmiita vastauksia, vaan ohjaan asiakkaan itse oivaltamaan jotain tärkeää.
 Kuuntele myös:   Miten akateemisesta tieteenalasta tuli iltapäivälehtien hömppää - Janica Brander kirjoitti tietokirjan astrologiasta
 Aluksi astrologia aiheutti häpeää
 Laine on opiskellut astrologiaa vuosia, mutta yrittäjänä hän on ollut vasta noin puoli vuotta. Entiseltä ammatiltaan hän on sairaanhoitaja.
 Vaikka astrologia on ollut jo pitkään osa Laineen jokapäiväistä elämää, hän oli pitkään kaapissa sen kanssa. Hän ei uskaltanut tehdä sitä puolta elämästä näkyväksi. Sitten hän tuli toisen kerran äidiksi ja kaikki muuttui.
 – Kun puolitoista vuotta sitten sain kaksoset, synnytyksen jälkeen jonkinlainen esirippu tipahti ja päätin alkaa tehdä sitä, mitä oikeasti rakastan.
 Astrologia voi Laineen mukaan antaa ihmisille esimerkiksi lohtua tai inspiraatiota.  Timo Turpeinen / Yle
 Päätös vaihtaa sairaanhoitajan työ astrologiaan oli yllättävän helppo siinä vaiheessa, kun Laine jäi äitiyslomalle. Ammatinvaihdokseen liittyi kuitenkin myös häpeää.
 – Sairaanhoitajan ammatti perustuu silkalle faktalle ja tieteelle. Tietyissä ympäristöissä koin häpeää siitä, että olen kiinnostunut jostakin "huuhaasta". Se oli hieman ristiriidassa ammattini kanssa.
 Äitiyslomalla ollessaan Laine perusti Instagram-tilin, jossa alkoi jakamaan astrologista sisältöä. Tilin suosio kasvoi ja työsopimus sairaanhoitajana oli päättymässä. Sitten hän otti “leap of faithin”, kuten itse päätöstään kutsuu. Hän ei ole katunut sitä päivääkään.
 – Tämä on se, mitä haluan. Haluan kuulla tarinoita, nähdä ja auttaa ihmisiä. Astrologia on parasta, koska se ei tunnu työltä.
 Uskotko sinä astrologiaan? Voit keskustella aiheesta lauantaihin kello 23:een saakka.

Veera Laine vaihtoi sairaanhoitajan ammatin astrologiaan, eikä ole katunut päivääkään – nyt hänen asiakkaakseen joutuu odottamaan kuukausia


Summary: Kolmannet koronarokotukset nopeutuvat merkittävästi työterveyshuollon mukaantulon myötä. Työterveysyrityksillä on rokotussopimuksia noin 130 kunnan kanssa, mutta lisää on tulossa tammikuussa.

Työterveysyritykset ennakoivat koronarokotusten huomattavaa kasvua työterveyshuollossa tammikuussa. Monet suuret kaupungit ja alueet ovat tehneet loppuvuodesta sopimuksia yritysten kanssa.
 Yksi niistä on Uusimaa.
 Ensi viikosta lähtien Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin (HUS) alueella voi saada koronarokotuksen työterveyshoitajalta.
 – Ensi viikolla lähtee joitakin tuhansia annoksia liikkeelle ja annetaan ensimmäiset rokotteet. Laajemmin työterveyden koronarokotukset alkavat viikolla kaksi, kun ihmiset palaavat lomilta, Espoon terveyspalveluiden johtaja  Markus Paananen  kertoo.
 Uusi toimintamalli mahdollistaa koronarokotuksen saamisen työterveyshuollossa kaikille HUS-alueen yritysten työntekijöille asuinpaikasta riippumatta.
 Käytännössä siis Lahdessa asuva, mutta porvoolaisessa yrityksessä työskentelevä ihminen voi saada koronarokotuksen työterveydestä.
 Lopullisen päätöksen koronarokotteiden antamisesta tekee työnantaja.
 – Luulen, että tämä yhteistyö nopeuttaa merkittävästi rokotuksia, Paananen sanoo.
 Terveystalon Piia Aarnisalo kertoo, että yrityksiltä on tullut suuri määrä yhteydenottoja kolmansien rokotusten järjestämisestä työntekijöille. Pihlajalinna
 Suurimmat alan toimijat Terveystalo, Mehiläinen ja Pihlajalinna ennakoivat kiireistä alkuvuotta työterveydessä. Yritysten kiinnostus käyttää työterveyshuoltoa työntekijöidensä rokottamiseen on ollut kovaa.
 – Olemme varautuneet hyvinkin suureen kasvuun verrattuna enimmäiseen ja toisen rokotuskierrokseen. Yrityksiä, joiden kanssa keskustellaan kolmansista rokotuksista on todella paljon ja heillä on hyvin paljon henkilökuntaa. Tästä tulee melkoinen rokotuspiikki työterveyshuoltoon tammikuussa, Terveystalon lääketieteellisten toimintojen johtaja  Piia Aarnisalo  kertoo.
 Rokotusasetuksen ja rokotusjärjestyksen muutos mahdollisti työterveyden mukaantulon aiempaa laajemmin.
 Työterveysyrityksillä on rokotussopimuksia nyt noin 130 kunnan kanssa, mutta lisää on tulossa tammikuussa. Suurin lisäys sopimuksiin tuli Uudeltamaalta, jossa on 24 kuntaa.
 Rokottamattomat helpompi saavuttaa työterveyden kautta
 Myös eduskunnan käsittelyssä vielä oleva korvaustaksan nosto lisää yritysten halua suojata työntekijänsä, vaikka hinta ei ole kaikille yrityksille ollut määräävä tekijä. Koronarokotteen Kela-korvausta on tarkoitus nostaa 10 eurosta 16 euroon.
 – Hinta ei ole ollut ongelma. Yrityksillä on ollut kova tahtotila saada rokotuskattavuus työpaikalla mahdollisimman korkeaksi. Eristykset ja poissaolot tulevat kalliimmiksi kuin rokotteen antaminen, Pihlajalinnan johtava työterveyslääkäri  Mervi Viljamaa  huomauttaa.
 Pihlajalinnan Mervi Viljamaan mukaan työntekijöiden eristykset ja poissaolot tulevat kalliimmiksi kuin koronarokotteen tarjoaminen. Pihlajalinna
 Mehiläisen liiketoimintajohtaja  Johanna Asklöf  puolestaan arvioi korvaustaksan noston olevan yrityksille merkittävä asia.
 – Epäilen, että nykyisellä korvaustaksalla liian suuri osa kustannuksista on koitunut työnantajan maksettavaksi. Uskon, että uudella taksalla entistä useampi työnantaja on valmis rokottamaan työntekijänsä työterveyshuollon kautta, Asklöf sanoo.
 Myös rokotukset tähän asti väliin jättäneet työntekijät on helpompi saavuttaa työterveyden kautta.
 – Työterveyden mukaan ottamisella rokotuspaikkojen määrä kasvaa ja ihmisten hakeutuminen rokotuksiin on mahdollisimman helppoa. Tällöin voi hakeutua rokotuksiin kotipaikassa, työpaikalla tai matkan varrella kotikunnasta riippumatta. Jo aiemmin on huomattu, että mitä helpompaa rokotuksen hakeminen on, sitä parempi rokotuskattavuus saadaan, Asklöf korostaa.
 Mehiläisen Johanna Asklöf uskoo, että rokotteen ottamisen helpottaminen nostaa rokotuskattavuutta. Mehiläinen
 Lisäkädet taas vapauttavat kuntien resursseja muiden ryhmien rokotuksiin ja helpottavat kuntien terveydenhuoltoa. Esimerkiksi neuvoloista ja kouluterveydenhuollosta rokottamaan siirtyneet terveydenhoitajat voivat palata omaan tehtäväänsä.
 Työterveys saa rokotteita viikoksi kerrallaan
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) suosittelee kolmatta koronarokoteannosta yli 18-vuotiaille sekä voimakkaasti immuunipuutteisille 12 vuotta täyttäneille. Syynä on rokotteiden suojatehon heikkeneminen ajan myötä.
 Lue lisää:   Miksi kolmatta rokotusannosta suositellaan ja miten se eroaa aiemmista? THL:n ylilääkäri Hanna Nohynek vastaa
 Rokottaminen on pääosin kuntien vastuulla. Kolmansien annosten jakaminen on kuitenkin  edennyt hitaasti , sillä koronarokottajista on huutava pula.
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin luovuttaa koronarokotteet työterveysyrityksille, jotka hoitavat rokotukset itsenäisesti kansallisia ohjeita noudattaen.
 HUSin sopimusneuvotteluista vastannut Markus Paananen vakuuttaa, että rokotteita riittää sekä kunnille että työterveyshuoltoon.
 Työterveyshuollot saavat rokotteita tarpeen mukaan noin viikoksi kerrallaan. Näin ei pääse syntymään hävikkiä.
 Voit keskustella aiheesta lauantaihin kello 23 asti.
 Lue lisää:
 Uusimmat tiedot koronapandemiasta
 Tämä omikronmuunnoksesta tiedetään nyt: leviää ennätysnopeasti, tammikuussa suurin tautipiikki, hajuaisti säilyy paremmin
 Näillä keinoilla työterveyshuolto pyritään saamaan kunnolla mukaan rokotusurakkaan: Korvaustaksa nousee, urakka alkaa tammikuussa
 THL:n Tervahauta: Kolmannet koronarokotteet voidaan jakaa koko väestölle kevään aikana – näillä keinoilla rokotustahtia aiotaan kiristää

Työterveyden koronarokotukset käyntiin Uudellamaalla ensi viikolla – terveysjätit povaavat, että edessä on "melkoinen rokotuspiikki"


Summary: Folkloristiikan tutkija John Björkman painottaa, että uusivuosi on ollut kautta aikojen tärkeä virstanpylväs. Siihen liittyy paljon erilaisia perinteitä. Björkman juhlii ystäväperheen kanssa rauhallisesti kotiloissa, mutta ei sauno keskiyöllä.

Monessa kodissa tämä koronapandemian värittämä uudenvuodenjuhla vietetään kotona. Massatapahtumat on kielletty, ilotulituksia jopa peruutettu ja ravintolat menevät aikaisin kiinni. Folkloristiikan tutkija  John Björkman  lähti vierailulle tuttavien luokse.
 Hän esitteli Siron perheen lapsille tinanvalantaa ja kertoi uudenvuodenperinteistä.
 – Uusivuosi on tärkeä raja kahden vuoden välillä. Saumassa voi tapahtua, mitä vaan ja se voi olla yhteydessä mihin vaan. On ajateltu, että siitä saumasta voi ennustaa tulevaa tai voi ehkä jopa vaikuttaa siihen tulevaan, kertoo Björkman.
 Saunassa ei esimerkiksi saisi olla juuri vuodenvaihteen hetkellä.
 – Yksi nainen oli ollut ja hän löytyi nyljettynä seuraavana aamuna sieltä. Saunatonttu oli suuttunut.
 Samoin kuin juhannukseen nuoret naiset ovat tehneet omia taikojaan vuodenvaihteessa.
 – Jos meni navettaan alastomana lakaisemaan yöllä, saattoi nähdä tulevan sulhasensa istumassa ovensuussa.
 Koronavuoden saa Björkmanin mielestä vaikka lakaistua pois rikkojen kanssa. Toinen vinkki on avata ikkuna keskiyöllä ja sitä kautta saada vanha vuosi ulos ja parempi uusi vuosi tilalle.

Uusivuosi on nyt kotijuhla – perinnetutkija varoittaa saunomasta keskiyöllä


Summary: Koronarajoitukset kiristyvät vuoden vaihteessa paikoin entisestään. Kysyimme, onko suhtautuminen koronaan muuttunut poikkeusaikana. Suurin osa kyselyymme vastanneista kertoi suhtautuvansa koronaan nyt eri tavoin kuin epidemian alussa.

Oululainen  Kaisa Heikkinen  tarkistaa aamulla sään ohella ajantasaiset koronarajoitukset ja tartuntaluvut. Niiden perusteella hän voi päätellä, miltä tuleva viikko hänen parturi-kampaamossaan tulee näyttämään.
 Kiristyneet rajoitukset ja korkeat tartuntaluvut tarkoittavat usein kalenterin hiljenemistä – uusia varauksia tulee vähemmän ja ennalta sovittuja perutaan ja siirretään. Heikkinen kertoo olevansa kyllästynyt koko koronaan, eikä hän ole ainoa.
 Kysyimme Ylen verkkosivuilla, onko ihmisten suhtautuminen koronaan muuttunut.  Heikkisen lisäksi yli 600 ihmistä jakoi kokemuksensa. Jutussa kursiivilla olevat tekstit ovat lukijoiden vastauksia Ylen kysymyksiin.
 Heikkinen perusti parturi-kampaamon ystävänsä  Marjo-Riitta Myllymäen  kanssa keväällä 2020. Silloin he eivät vielä osanneet aavistaa, mitä tuleman piti. Liikkeen avajaisia oli tarkoitus viettää huhtikuussa, mutta pahentuneen koronatilanteen vuoksi ne peruttiin.
 Heikkinen joutui jättämään väliin myös ensimmäisen virallisen työpäivänsä sillä oli vapaaehtoisessa karanteenissa puolisonsa flunssan vuoksi. Silloin viruksesta tiedettiin vähemmän, eikä jokaista flunssaoireista testattu. Heikkisen täytyi jäädä kotiin pariksi viikoksi, vaikka oli oireeton.
 – Nyt jos mieheni on flunssassa, menen normaalisti töihin. Kysyn vain, että tuonko kaupasta koronatestin ja nenäliinojen lisäksi muutakin. En jaksa enää hämmästellä ja kummastella tätä tilannetta, hän vertaa.
 Taskussa muhineita maskeja ja turnausväsymystä
 Kyselyn vastauksissa korostui yksi teema ylitse muiden – väsymys. Epidemian pitkittyminen ja aiheeseen törmääminen joka paikassa kyllästyttävät.
 –  En käytä enää maskia ellei ole pakko. En ylipäätään välitä enää koronasta, vastaa 42-vuotias mies Sipoosta.
 –  En jaksa enää noudattaa sääntöjä kovin huolellisesti. On iskenyt niin sanottu turnausväsymys, kertoo 36-vuotias mies Helsingistä.
 Oulun yliopiston psykologian professori  Mirka Hintsanen  kertoo, että asenteiden muuttuminen virusta kohtaan on täysin luonnollista.
 Hänen mukaansa epidemian alkua värittänyt turvattomuus on väistynyt, kun tietoa on tullut lisää. Monet kokevat tilanteen nyt hallittavampana.
 – Olisin hämmästynyt jos ihmisten suhtautuminen ei olisi muuttunut. Alkuvaiheessa olimme suuren tuntemattoman edessä ja se herättää pelkoa, sanoo Hintsanen.
 Kaisa Heikkinen perusti yrityksen korona-aikana, joten työpaikalla ei ole vielä nähty "normaalia arkea" ilman rajoituksia. Janne Veikko Körkkö / Yle
 – Alussa koronarajoitteet ja -käytännöt tuntuivat oudoilta ja vaikeilta, nyt niihin on kahden vuoden aikana tottunut, sanoo 62-vuotias nainen Loviisasta.
 Koronaan kyllästyneenä yhä useampi kävelee kaupan käsidesipumpun ohi pysähtymättä, tai asettelee kasvoilleen maskin, joka on pyörinyt takin taskussa jo viikkoja.
 26-vuotias oululaismies kertoo, ettei välttele enää ihmiskontakteja. Maskia hän käyttää samalla periaatteella kuin lukuisat muutkin – silloin kun jaksaa.
 – En samalla tavalla enää joka välissä desinfioi käsiä. Aina en myöskään jaksa ottaa uutta maskia, vaikka ovatkin kertakäyttöisiä, myöntää 26-vuotias nainen Helsingistä.
 Muiden käytös turhauttaa
 Kyselyyn vastasi myös paljon ihmisiä, joiden suhtautuminen koronaan ei ole muuttunut. Useat näin vastanneista kertoivat asennoituvansa tautiin samalla vakavuudella kuin alussakin.
 Tähän joukkoon mahtui myös heitä, joiden luotto päättäjiin ja mediaan on heikentynyt, mikä on vaikuttanut suhtautumiseen.
 – Luodaan paniikkia ja hysteriaa. Ohjeet ovat olleet ristiriitaisia, eikä niiden hyödyistä ole varmuutta. En enää edes seuraa uutisia, joissa mainitaan sana korona, summaa 63-vuotias mies Luumäeltä.
 Toisiin ihmisiin turhautuminen nousi esiin useissa vastauksissa. Joku kokee velvollisuudekseen noudattaa ohjeita tarkasti suojellakseen muita, kun taas toinen näyttää elävän rajoituksista välittämättä ilman huolen häivää.
 – Olen lähinnä turhautunut yhteiskuntaan ja muiden piittaamattomuuteen. Suhtautuminen koronaan viruksena ei ole muuttunut, suhtautuminen koronapandemiaan kyllä, kuvailee 23-vuotias nainen Turusta.
 Myös rokotteet turhauttavat. Puheet rokotepakosta ahdistavat ja monet ovat kokeneet asiasta jopa painostusta.
 Professori Hintsanen sanoo, että rokottamattomien ja rokotettujen kahtiajaon taustalla vaikuttaa usein kokemus epäoikeudenmukaisuudesta. Joku kokee tehneensä enemmän kuin toinen.
 – Aina ei kuitenkaan ole kyse rokottamattomista ja rokotetuista. Voi olla, ettei joku yksinkertaisesti noudata rajoituksia samoin kuin itse, ja tämä koetaan epäreiluna, kuvailee Hintsanen.
 "En enää pelkää"
 Suuri osa kokemuksensa jakaneista sanoo rokotusten tuoneen turvaa. Eräs 26-vuotias espoolainen kertoo maskin pysyneen taskussa toisen rokotuksen jälkeen. Monet muutkin myönsivät elävänsä rokotusten ottamisen jälkeen jo täysin tavallisesti.
 Joillakin alun epävarmuus on väistynyt, kun taudista on saatu lisää tietoa. Kaisa Heikkinen sanoo, ettei enää oleta jokaisen pienen flunssan lähipiirissä olevan koronaa. Häntä ja suurta osaa muistakaan vastaajista korona ei enää pelota, mutta muitakin ääripäitä löytyy.
 – Pidän koronaa nyt vaarallisempana kuin epidemian alussa. Olen lähes erakko. En tapaa ihmisiä nyt, kertoo 59-vuotias helsinkiläinen.
 – Alkuvaiheessa kaupassa käyminen pelotti niin että itketti. Silloin ei vielä tiedetty maskien käytöstä. Nykyäänkin noudatan ohjeita ja varotoimia, mutta en enää pelkää niin paljon, vastaa nainen Jyväskylästä.
 Moni tunnusti kokeneensa pelkoa epidemian alussa, mutta kertoi sen nyt jo helpottaneen. Professorin mukaan juuri ajalla on suuri merkitys.
 – Ajan kuluessa pelko ei ole enää päällimmäisenä mielessä, sanoo Hintsanen.
 Lue myös:
 Selvitys: Suomalaisten koronarutiinit pohjautuvat pitkälti pandemian alkuaikaan – ilmanvaihtoa ei koeta maskien ja käsihygienian veroiseksi
 "Meille tuli korona" – tartunnasta kerrotaan nyt avoimesti somessa: Normalisoitumisessa on myös vaaransa, sanoo psykologi

Kaisa Heikkinen, 31, tarkistaa rajoitukset osana aamurutiinia, vaikka on monen muun tavoin kyllästynyt koronaan


Summary: Tunturikeskusten ravintolayrittäjät pelkäävät, että mökkibileet osoittautuvat terveysturvallisuuden kannalta huonommaksi vaihtoehdoksi kuin uudenvuoden juhliminen ravintoloissa.

Tiukentuneista koronarajoituksista huolimatta Lapin tunturikeskuksissa riittää uudenvuoden juhlijoita. Esimerkiksi Levi on Visit Levin toimitusjohtajan  Satu Pesosen  mukaan käytännössä loppuunmyyty ja tunturimajoitukset lähestulkoon täynnä.
 – Joitakin yksittäisiä hotellihuoneita saattaa olla vapaana. Levillä on sekä kotimaisia että kansainvälisiä asiakkaita.
 Pesosta arveluttaa se, millaiseksi juhlinta illan mittaan muuttuu.
 – Kun ravintolat menevät tänä vuonna aikaisin kiinni, niin juhlinta on varmaan ainakin erilaista. Toivottavasti pysyy myös rauhallisena, että sitä ei ole hirveästi tuolla mökeissä.
 Lue myös: Uutta vuotta juhlitaan useissa salakapakoissa, ennakoi poliisi – vain naapureille häiriötä aiheuttavat laittomat ravintolat paljastuvat
 Uutta vuotta juhlitaan kodeissa ja mökeissä: perhematkailuun panostava hiihtokeskus varautuu järjestyksenvalvojilla
 "Kansa juhlii joka tapauksessa"
 Levillä Joiku Bar & Karaoke -ravintolaa pitävä yrittäjä  Esa Mäkinen  pitää tilannetta  ravintolarajoituksissa  kohtuuttomana. Hänen mukaansa baarin sulkemisesta koituu yrittäjälle kymmenien tuhansien eurojen tulonmenetys.
 Mäkinen pitää selvänä, että ravintoloiden sulkeminen ei biletystä tunturissa lopeta.
 – Kyllähän se kansa juhlii joka tapauksessa. Nyt vain kaikki mahdollinen alkoholin käyttö ja juhliminen tapahtuu yksityistiloissa ja pienissä tiloissa, joissa ei ole minkäänlaista valvontaa. Se on vähän ikävä tilanne, myös taudin leviämisen kannalta.
 Hotelli Aurora Estaten yrittäjät Heidi Seikkula (vas.) ja Sirly Ylläsjärvi ehdottivat viranomaisille ravintolarajoitusten höllentämistä testaamalla asiakkaat ravintolan pihalla. Aville tämä ei kelvannut. Annu Passoja / Yle
 Myöskään Ylläsjärvellä toimivan hotelli Aurora Estaten yrittäjä  Sirly Ylläsjärvi  ei usko, että juhlinta loppuu kello 17, kun anniskelu baareissa ja ravintoloissa täytyy lopettaa.
 – Ravintolan jälkeen mennään Alkoon, ostetaan sieltä useampi pullo viiniä tai viinaa, ja lähdetään johonkin hotellihuoneeseen tai mökkiin. Ahtaudutaan pieneen tilaan, jossa kukaan ei valvo mitään.
 Lue myös :
 Koronatartunnat ryöpsähtivät Kittilän matkailussa – myös perhealtistukset ovat kasvussa
 Jo liki puolet Lapin tartunnoista todetaan matkailijoilla kotimaasta ja ulkomailta – infektiolääkäri: "He tuovat tautia omilta alueiltaan"
 Pikatestit ovella eivät kelvanneet aville
 Aurora Estaten yrittäjät  Heidi Seikkula  ja Sirly Ylläsjärvi ehdottivat aluehallintovirastolle pikatestien tekemistä asiakkaille ravintolan pihalla ennen ravintolaan tuloa, että saisivat pitää ravintolansa auki.
 – Avi ilmoitti vain, että jos näin tehdään, niin siellä on poliisit sitten paikalla ja paikka suljetaan, kertoo Sirly Ylläsjärvi.
 Ylläsjärven mukaan yrittäjäkaksikolta ei löydy rajoituksille ymmärrystä nykytilanteessa.
 – Emme ymmärrä, mikä järki tässä on parhaimpana sesonkina. Lentokoneet, junat ja bussit ovat täpötäynnä. Siellä saadaan istua kuin sillit purkissa, mutta ravintolaan ei saa tulla kello kahdeksan jälkeen.
 Esa Mäkisestä tuntuu välillä, että ravintolat ovat se ainoa, joita rangaistaan kaikessa.
 – Tällaiselle puhtaasti juomapaikalle ei ole kannattavaa olla auki, vaikka kansaa olisi kovasti ovien takana tulossa.
 Lue myös:   Lapin yrittäjät arvostelee valtioneuvoston ravintolarajoituksia: majoitusasiakkaiden anniskelua halutaan jatkaa kello 23 asti
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  lauantaihin 1.1.2022 kello 23 saakka.

Moni lähti uudeksivuodeksi tunturiin, tulossa mökkibileiden suma – yrittäjä: "Ahtaudutaan pieneen tilaan, jossa kukaan ei valvo mitään"


Summary: Ravintola-alan työntekijöistä noin 80 prosenttia on ollut lomautettuna koronarajoitusten takia, selviää PAMin syksyisestä kyselystä. Se tarkoittaa kymmeniä tuhansia ihmisiä.

Heitä noppaa maanantaina. Luvut 1–3 tarkoittavat, että töitä ei ole. 4–6 tietävät ansiotuloja. Välillä valtion virkamies kaataa pöydän nopanheiton jälkeen ja mitätöi koko tuloksen.
 Näin kuvaa ravintola-alan työntekijöiden tilannetta koronarajoitusten varjossa jyväskyläläinen  Jarno "Japi" Sauri . Hän toimii ravintolapäällikkönä Kulttuuriravintola Ylä-Ruthissa.
 Sauri joutui tänä vuonna jakamaan henkilökunnalleen lomautuslaput joululahjaksi.
 Työntekijät lomautetaan jo toista kertaa koronarajoitusten takia, koska töitä ei ole tarjota. Ensimmäiseksi viideksi päiväksi he joutuvat omavastuuajalle eli eivät saa työttömyyskorvauksia.
 – En sano, että rajoitukset ovat väärin. Ymmärrän ne ihan täysin, mutta matalapalkka-alalla omavastuuajalle jääminen kahdesti kahden vuoden aikana on kohtuuton tulojen menetys. Monelle on vaikea pala, kun toimeentulo loppuu yks kaks itsestä riippumatta, eikä rahaa tule hetkeen mistään, Sauri sanoo.
 Anniskeluravintoloiden pitää tällä hetkellä lopettaa alkoholin myynti kello 17 ja sulkea ovensa kello 18.
 – Rajoitukset ovat perseestä, jos suoraan sanotaan. Ravintolat saavat olla auki sen takia, että valtio säästyisi maksamasta tukia ihmisille tai ravintoloille. Tällaisilla aukioloajoilla eivät voi pyrkiä selviytymään muut kuin lounasravintolat.
 Sauri toivoo, että ensi vuonna keksitään toisenlainen ratkaisu tilanteeseen.
 – Tuntuu hullulta katsoa huomenna alkavia alennusmyyntejä. On okei, että porukka pyörii siellä ruuhkissa, mutta ravintoloissa ei voi pitää vaikka 50 prosenttia paikoista käytössä.
 PAM perää työttömyyspäivärahojen nostoa
 Hoitajat ovat saaneet koronabonuksia. Kulttuurialalle ja ravintoloillekin on jaettu tukia. Monet saivat rahaa myös Business Finlandilta. Ravintola-alan työntekijät eivät kuitenkaan ole saaneet lainkaan korvauksia menetetyistä tuloistaan.
 – Olisi vähintäänkin kohtuullista, että valtio korvaisi näitä edes jollain tasolla. Se antaisi uskoa, että järjestelmä on edes jollain tasolla reilu, Sauri toteaa.
 Palvelualojen ammattiliitto PAM on esittänyt koko korona-ajan, että koronan takia lomautettujen alimpia työttömyyspäivärahoja pitäisi nostaa määräaikaisesti.
 – Se olisi edelleen tarpeen. Tulojen pitäsi tulla lähemmäs normaalia ansiotasoa, kommentoi PAMin puheenjohtaja  Annika Rönni-Sallinen .
 Työttömyyskorvausten omavastuuaika poistettiin koronan alkuaikoina, mutta nyt lakimuutos ei ole enää voimassa.
 Ravintola-alan työntekijöistä noin 80 prosenttia on ollut lomautettuna koronarajoitusten takia, selviää PAMin syksyisestä kyselystä. Alalla on 70 000–80 000 työntekijää, joten lomautettuina on ollut kymmeniä tuhansia ihmisiä.
 – Työttömyyskorvaus ei tietenkään kata koko palkkaa. Keskimäärin varmaan kolmasosa tuloista jää saamatta lomautuksen ajalta, sanoo Rönni-Sallinen.
 Hänen mukaansa alalla ei kuitenkaan olla kateellisia vaikkapa kulttuurialaa tai hoitajia kohtaan tuki- ja bonusrahojen takia.
 – Lähinnä on koettu epäoikeudenmukaiseksi, että samat ihmiset ja muutamat alat joutuvat kärsimään jatkuvasti, eikä työntekijöille ole kohdennettu tukia. Lomautusjärjestelmää ei ole tarkoitettu tällaiseen tilanteeseen, PAMin puheenjohtaja kommentoi.
 Lomat lyhenevät, lisät jäävät saamatta
 Jyväskyläläisen Ylä-Ruthin tiskin takana palvelevat tällä hetkellä vuorotellen ravintolapäällikkö Sauri ja toinen työntekijä. Muut neljä työntekijää ovat lomautettuina.
 Viides päivä tammikuuta koko ravintola menee kiinni, eli viimeiseltäkin kaksikolta loppuu työt tilapäisesti. Ravintola aukeaa jälleen, kun rajoitukset loppuvat.
 – Emme tiedä, milloin pääsemme takaisin. Alun perin puhuttiin kolmesta viikosta, mutta ei ole mitään takeita, loppuuko se siihen. Turhauttaa, kun ei saa tehdä töitä ja tienata, Sauri toteaa.
 Ravintolat saivat pitkään olla avoinna vain iltakymmeneen. Ylä-Ruthissa aukiolotunteja kertyi silloin 12 päivässä. Kahdella työntekijällä se tarkoitti kuutta työtuntia henkeä kohden.
 – Vähemmillä asiakasmäärillä ja asiakaspaikoilla sekä lyhyemmillä aukioloajoilla vuorossa oli vain yksi ihminen kerrallaan, mikä myös vähensi yhteisön työtunteja, Sauri kuvaa.
 Lomautukset näkyvät myös kesälomien ja talvilomien pituuksissa, sillä lomapäiviä ei kerry niiden ajalta. Myös yölisät jäävät pois, kun aukioloja rajataan.
 – Lisät ovat alallamme merkittävä osuus palkasta. Kun ne puuttuvat, peruspalkka on todella pieni. Kaikki tämä omista toimistamme tai valinnoistamme huolimatta.
 Tulevaisuus näyttää synkältä
 Sauri ennustaa ravintola-alalle synkkää tulevaisuutta, jos meno ei muutu. Hän tietää monta ravintolaa, joissa toiminnan jatkuminen on veitsenterällä.
 – Tämä ala tällaisenaan kuihtuu pois, jos tähän ei tule muutosta.
 Sekä Sauri että PAMin Annika Rönni-Sällinen ennustavat alalle rekrytointiongelmia. Vanhat tekijät vaihtavat alaa ja uusia on hankala houkutella.
 – Monet ovat hakeneet muilta aloilta töitä. Se on johtanut työvoimapulaan. Se hankaloittaa tilannetta entisestään tulevaisuudessa, Rönni-Sällinen sanoo.
 Lue lisää:
 "Rajoitukset ovat vitsi" ja "päättäjien mutu-tuntuma voisi suksia kuuseen", tykittävät ravintoloitsijat kiristyneistä rajoituksista – katso videolta asiakkaiden kommentit

Ravintolapäällikkö jakoi lomautuslaput joululahjaksi, lataa nyt suorat sanat tilanteesta: "Rajoitukset ovat perseestä"


Summary: Espoon terveysasemien mukaan omikronin aiheuttamat oireet vaikuttavat samanlaisilta kuin deltan kohdalla. Varianttien vertailu on vaikeaa, koska rokotukset ja jo sairastettu korona lieventävät oireita.

Vuoden 2021 viimeisellä viikolla jo noin 70 prosenttia kaikista koronatartunnoista pääkaupunkiseudulla oli omikronvarianttia. Silti virusmuunnoksesta tiedetään vielä varsin vähän.
 Yksi selkeimpiä omikronin eroja muihin variantteihin verrattuna on sen leviämisnopeus. Omikronin arvellaan leviävän noin kaksinkertaisella nopeudella deltavarianttiin verrattuna. Tartunnat kaksinkertaistuvat noin kahden päivän välein.
 – Omikronin tartuntanopeus on ihan omaa luokkaansa. Se leviää nopeammin kuin mikään aikaisempi koronan muunnos, sanoo Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin infektiotautien ylilääkäri  Asko Järvinen .
 Virusepidemioissa tautipiikit kestävät yleensä noin kahdeksan viikkoa, mutta Järvinen uskoo, että nopeasti leviävän omikronin kohdalla piikki voi olla lyhyempi ja ärhäkämpi.
 – Oletan, että tammikuussa koetaan tuo omikronin suurin piikki Uudellamaalla. Niin nopeasti se käy läpi koko väestön.
 Erona muihin variantteihin on myös se, että antigeeni- eli vasta-ainetesti ei tunnista omikronia yhtä hyvin heti oireiden alussa. Ilmiö on huomattu HUSilla.
 – Tästä syystä antigeenitesti kannattaa tehdä vasta 2–3 päivää oireiden alkamisen jälkeen, Järvinen sanoo.
 Hajuaisti säilyy paremmin
 Omikronin oireiden arvellaan olevan edellisiä variantteja lievempiä, mutta asiasta ei ole yksimielisyyttä. Oireiden voimakkuuteen vaikuttaa se, että yhä useampi on jo sairastanut koronan tai saanut rokotteet.
 Turun yliopistollisen keskussairaalan virologian ylilääkäri  Tytti Vuorisen  mukaan omikrontartunnan saaneet ovat raportoineet vähemmän hajuaistin häviämistä kuin muiden varianttien kohdalla.
 – Yleisimmät oireet omikronista ovat olleet hengitysinfektio. Usein sairaalahoitoon joutuneilla on todettu puolustusjärjestelmän ylireagointi, josta oireet ovat johtuneet, ei niinkään viruksesta itsestään, Vuorinen sanoo.
 Vuorisen mukaan virus saattaisi olla muuntunut lievempää tautia aiheuttavaksi.
 – Omikronin arvioidaan lisääntyvän helpoiten ylähengitysteissä, joten tauti on silloin lievempi kuin olisi alahengitysinfektio eli keuhkokuume, Vuorinen sanoo.
 Sairaalahoidon tarvetta ei omikronista vielä tiedetä, koska se näkyy tutkimuksissa viiveellä.
 Lievemmät oireet kuin edellisissä varianteissa
 Terveysasemilla ei vielä ole kunnollista seurantatietoa omikronista. Potilaalla voidaan todeta koronatartunta, mutta variantti varmistuu vasta myöhemmin.
 Espoon terveysasemilla suurin osa uusista koronatartunnoista on alustavien laboratoriotutkimusten perusteella omikronia, mutta vain pieni osa on varmistettu.
 – Rajallisen kokemuksemme perusteella omikronin oireet vaikuttavat samankaltaisilta kuin aikaisemmilla virusmuunnoksilla ja voivat olla lievempiäkin, sanoo Espoon kaupungin tartuntataudeista vastaava lääkäri  Topi Turunen .
 Epäselvää vielä on, pitääkö tämä paikkansa kaikissa väestöryhmissä. Turusen mukaan tieto tarkentunee lähiviikkoina.
 Rokotekattavuus sotkee vertailun
 Koronavirusvarianttien oirevertailu on vaikeaa. Rokotekattavuus kasvaa joka puolella maailmaa, ja rokotteen tuoma suoja vaikuttaa varianttien lisääntymiseen, muuntautumiseen ja oireisiin.
 Yhä useampi on myös jo sairastanut koronan ja saanut kehoonsa vasta-aineita.
 – Lisäksi testauksen ruuhkautuminen ja kotitestien lisääntyminen sotkevat vertailtavuutta. Kaikki sairastajat eivät näy tilastoissa, Järvinen sanoo.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen THL:n terveysturvallisuusjohtaja  Mika Salminen  sanoi hallituksen koronainfossa keskiviikkona, että omikron aiheuttaa 40–60 prosenttia vähemmän sairaalahoitoa vaativia oireita kuin deltavariantti.
 Tanskalaisen Statens Serum Institutin  tutkimuksessa  ilmeni, että heillä omikrontartunnan saaneet tarvitsevat sairaalahoitoa harvemmin kuin deltavariantin saaneet.
 Äskettäin julkaistun brittiläisen Imperial College London -yliopiston  tutkimuksen  mukaan sairaalahoidon tarve ei vaihdellut omikronin ja deltan välillä juurikaan. Oireettomien omikroniin tai deltaan sairastuneiden välillä ei myöskään huomattu eroja.
 HUSin Asko Järvisen mukaan rokotteiden ottaminen vaikuttaa myös näiden tutkimusten tuloksiin.
 – Tanskassa on kymmenen prosenttia Suomea laajempi rokotekattavuus, joka sekin vaikeuttaa vertailemista meihin, Järvinen sanoo.
 Järvinen myös muistuttaa eri maiden väestöllisistä eroista: esimerkiksi eteläisessä Afrikassa, mistä omikron lähti liikkeelle, väestö on keskimäärin paljon nuorempaa kuin Suomessa, jolloin korona myös sairastetaan eri tavalla.
 Omikronista siis saadaan täysin vertailukelpoista tietoa vasta ensi vuoden puolella.
 Tätä juttua varten on haastateltu myös Helsingin yliopiston zoonoosivirologian professori Olli Vapalahtea. Voit keskustella aiheesta 1.1.2022 kello 23:een saakka.
 Eri koronavariantit Koronavirus mutatoituu eli muuntautuu jatkuvasti Muuntumisen seurauksena uudet variantit voivat olla helpommin tarttuvia ja leviäviä. Myös tautien kirjo ja vaikeusaste voi vaihdella Suurin osa muunnoksista on kuitenkin merkityksettömiä tai eroiltaan mitättömiä Maailman terveysjärjestö WHO on listannut neljä koronaviruksen varianttia, jotka leviämisnopeutensa tai oireiden voimakkuuden vuoksi luokitellaan huolta aiheuttaviksi koronamuunnoksiksi Niin sanotulla VOC- eli variants of concern -listalla ovat nyt omikron, delta, gamma ja beta Aiemmin mukana oli myös alfavariantti, mutta se on jo poistettu listalta
 Lue myös:
 Koronavirus ei hellitä Pohjoismaissa – Tanskassa muhii ilmiö joka huolestuttaa terveysviranomaisia
 Koronaviruksen omikron-muunnosta löytyi ensimmäistä kertaa Pirkanmaalta – johtajaylilääkäri: "Tapauksia on jo enemmänkin"

Tämä omikronmuunnoksesta tiedetään nyt: leviää ennätysnopeasti, tammikuussa suurin tautipiikki, hajuaisti säilyy paremmin


Summary: Kaukolämmön toimitus keskeytyy monilla paikkakunnilla metsäyhtiö UPM:n työtaistelu takia. Energiayhtiöt toivovat työmarkkinariidan osapuolilta, että nämä joustaisivat, jotta kaukolämmön tuotanto voisi jatkua.

Kolme energiayhtiötä vetoaa Paperiliittoon ja metsäyhtiö UPM:ään, jotta kaukolämmön toimitukset katkaisevalta työtaistelulta vältyttäisiin.
 Paperiliitto aloittaa huomenna lauantaina lakon UPM:n tehtailla, minkä seurauksena kaukolämmön tuotanto vaarantuu  monella paikkakunnalla .
 – Osassa kaupungeista biovoimalaitosten alasajo on jo aloitettu ja öljykäyttöiset varalaitokset käynnistetty. Lakon alkamisella ja jatkumisella on päivä päivältä yhä vakavampia seurauksia kolmen eri kaupungin asukkaille ja elinkeinolle, Rauman Energia, kouvolalaisen KSS Energian ja Lappeenrannan Energian toimitusjohtajat kirjoittavat vetoomuksessaan.
 Kyse periaatteellisesta kiistasta
 Tilanteen taustalla on se, että metsäyhtiö UPM ja työntekijöitä edustava Paperiliitto  eivät ole saaneet solmittua  yrityskohtaista työehtosopimusta. UPM haluaa eri toimialoilleen erilliset sopimukset, Paperiliitto yhden, koko yritystä koskevan sopimuksen.
 Sopimuksia Paperiliitolla on jo muun muassa  Stora Enson  ja  Metsä Groupin  kanssa. UPM:n kanssa neuvottelut ovat olleet hyvin vaikeat.
 Rajataanko kaukolämmön tuotanto ulkopuolelle?
 Paperiliitto on luvannut, että se rajaa kaukolämmön tuotannon lakon ulkopuolelle, jos UPM jatkaa vanhan työehtosopimuksen soveltamista myös vuodenvaihteen jälkeen. UPM on ilmoittanut, että se alkaa noudattaa omia työehtoja, joita ei ole sovittu Paperiliiton kanssa.
 – Vaikka osapuolten mielestä kiista olisi ratkaistavissa, ne eivät yhdessä ole kyenneet sitä tekemään. Olemme tästä tyrmistyneitä.
 Vetoomus molemmille osapuolille
 Energiayhtiöt korostavat, että työmarkkinariidan sijaiskärsijöiksi joutuvat nyt viattomat kaupunkilaiset ja yritykset.
 – Vetoamme edelleen: Rajatkaa kaikille elintärkeä kaukolämmön tuottaminen lakon ulkopuolelle ja joustakaa molemmat. Muuten vuosi alkaa lumisissa, kylmissä ja mustissa merkeissä.
 Myös Rauman,  Lappeenrannan  ja Kouvolan kaupungit  ovat vedonneet  kiistan osapuoliin, jotta kaukolämmön tuotanto rajattaisiin lakon ulkopuolelle.
 Uutisesta voi keskustella Yle Tunnuksella 1.1.2022 klo 23 saakka.

Energiayhtiöt vetoavat UPM:ään ja Paperiliittoon, ettei kaukolämmön tuotanto katkea: "Olemme tyrmistyneitä – joustakaa molemmat"


Summary: Valtaosa Ruotsin arkeologien toiminnasta liittyy rakennushankkeisiin, joiden alle voi jäädä historiallisia jäännöksiä.

Ruotsin arkeologit odottavat vuodesta 2022 "kulta-aikaa". Tämä johtuu siitä, että tuolloin pääsee käyntiin maan rautateiden pääväylien uudistustyö. Ennen ratojen rakentamista arkeologien on tarkistettava, ettei työmaiden alle jää tärkeitä historiallisia jäännöksiä.
 Asiasta kertoo ruotsalaislehti  Dagens Nyheter .
 Ruotsissa noin 90 prosenttia arkeologisista paikkatutkimuksista liittyy tulossa oleviin rakennushankkeisiin, kuten uusien teiden tai ostoskeskusten rakentamiseen. Rautateiden pääratojen uudistaminen on poikkeuksellisen suuri urakka.
 Ruotsin Liikennevirasto on saanut toimeksiannon aloittaa työt rataosuuksilla Järna–Linköping, Hässleholm–Lund sekä Göteborg–Borås. Työ on määrä toteuttaa myös näiden paikkakuntien väliin jäävillä rataosuuksilla, mutta niistä ei ole vielä poliittista päätöstä.
 Ruotsin rautateiden päälinjat. Yhtenäisellä viivalla merkityillä osuuksilla on jo päätetty radan uusimisesta, mikä edellyttää laajoja arkeologisia tutkimuksia. Rea Lemström / Yle
 Päätös on kuitenkin tulossa suurella todennäköisyydellä, joten arkeologeille on tiedossa työmaata useaksi vuosiksi.
 – Tätä me arkeologit olemme odottaneet monta vuotta. Jos poliittista täyskäännöstä ei tapahdu, on tästä tulossa Ruotsin historian suurin arkeologinen projekti ja arkeologian kulta-aika. Tulemme näkemään monia kaivauksia kivikautisista asuinpaikoista 1700-luvun torppiin, sanoo lehden haastattelema arkeologi  Johan Anund .
 Ensimmäiset löydöt on jo tehty
 Työ on pisimmällä ratahankkeen pohjoisimmassa osassa Järnan ja Linköpingin välillä. Vaikka täälläkin kyse on vasta kohteiden kartoituksesta, tutkijat ovat löytäneet muun muassa kvartsiesineitä kivikaudelta.
 – Etelä-Ruotsissa valmistettiin nuolenkärkiä ja muita esineitä piikivestä. Sitä ei ole täälläpohjoisessa, joten ihmisten piti tuoda sitä muualta tai käyttää muuta materiaalia. Kuten kvartsia, sanoo Anund.
 Rautatiehankkeen myötä tieto historiallisesta Ruotsista lisääntyy huomattavasti, uskoo arkeologisia kaivauksia tekevän Arkeologikonsult-yhtiön projektipäällikkö  Anna Hed Jakobsson .
 Kuva Ruotsin menneisyydestä täydentyy esimerkiksi maaperästä löydettyjen hautausmaiden ja rakennuspaikkojen avulla, hän sanoo.
 Anund hamittelee sitä, että tutkimus on niin tiukasti sidoksissa rakennustoimintaan. Koska rakentaminen keskittyy Ruotsin eteläisiin osiin, on tieto maan pohjoisosasta vajavaisempi.
 – Kun katsoo karttaa kaivauspaikoista voi saada kuvan, että Norrlannissa olisi hyvin vähän esihistoriallisia jäännöksiä. Se kuva on vääristynyt. Pohjois-Ruotsissa on paljon hienoja jäännöksiä.
 Arkeologien maahan tekemiä merkintöjä Ströjan lähellä Norrköpingissä.  Jeppe Gustafsson / AOP
 Uudet laitteet eivät korvaa lapioita
 Arkeologit ovat saaneet viime vuosina käyttöönsä uudenaikaista teknologiaa, mikä helpottaa löytöjen tekemistä. Esimerkiksi maatutkalla voidaan löytää kivirakennelmia tai maaperän poikkevuuksia, jotka paljastavat vanhan asumuksen.
 – Vaikka tekniikka kehittyy monella tavalla ei itse kaivamista voi korvata. Se tehdään edelleen vanhalla hyvällä tavalla lapioilla ja kottikärryillä, sanoo Anund.
 Löydöistä saadaan monenlaista tietoa, ja arkeologit tutkivat sitä erilaisista näkökulmista.
 – Kun vaikkapa viikinkiajan asuinpaikka kaivetaan esiin, joku voi keskittyä esimerkiksi tutkimaan, miltä arkielämä siellä näytti. Mitä syötiin, millaiset sairaudet ihmisiä vaivasivat? Jollain toisella taas voi sosiopoliittinen näkökulma. Millaisia yhteiskuntaluokkia oli, ja miten ne erosivat toisistaan, kertoo Anund.
 Ströjasta, Norrköpingin läheltä tehtyjä arkeologisia löytöjä.  Jeppe Gustafsson / AOP
 Tietoa arkielämästä ja taudeista
 Tällä hetkellä arkeologit ovat hyvin kiinnostuneita ympäristöön ja terveyteen liittyvistä asioista. Kirpuista ja täistä on paljon merkkejä, samoin kuin sisäelinten loisista, kuten suolinkaisista, piiskamadoista ja lampaanmaksamadoista. Loiset levisivät, jos ulosteita käytettiin kasvimaiden lannoitteina.
 – Useimpiin loistauteihin ei kuole. Ihmiset olivat liikkeellä, vaikka voivat huonosti. Terveys ei ollut normaali olotila. Hyvässä kunnossa oltiin ehkä vain joinakin päivinä, arvelee Anund.
 Terveyden ohella kaivaukset antavat tietoa ihmisten käyttämästä ravinnosta. Esimerkiksi siemenlöydöt kertovat viljellyistä kasveista.
 Arkeologit toivovat aina löytävänsä jotain erityistä. Dagens Nyheterin haastattelussa Hed Jakobsson sanoo haaveilevansa uudesta riimukivestä, jossa olisi paljon tekstiä ja vieläpä kuvia.
 – Se olisi jotain. Saahan sitä haaveilla, sanoo Hed Jakobsson.
 Pitäisikö historialliset jäännökset ottaa nykyistä enemmän huomioon kaavoituksessa ja rakentamisessa? Voitko keskustella aiheesta 1. tammikuuta klo 23:een saakka.
 Lue myös :
 Haminassa alkaa arkeologinen inventointi – uudet löydöt voisivat olla merkkejä historiallisen ajan asutuksesta
 Ikivanhojen lampaanpapanoiden DNA kirjoittaa Färsaarten historiaa uusiksi: viikingit eivät olleetkaan ensimmäisiä asukkaita

Ruotsin rautateillä alkaa jättiurakka – se merkitsee arkeologeille kulta-aikaa


Summary: Pohjois-Suomen hallinto-oikeus kielsi avin jatkopäätöksen liikuntatilojen sulkemista 15. tammikuuta saakka. Joko putosit kärryiltä mistä on kyse?

Pohjois-Pohjanmaalta alkanut päätös-valitus-päätös-valitus-ketju on nyt kohdassa, jossa aluehallintoviraston päätös sulkea Pohjois-Pohjanmaan liikuntatiloja ei tällä hetkellä päde, mutta itse valitus on hallinto-oikeudessa vielä käsittelemättä.
 Moni kuntosali avasikin ensimmäisen hallinto-oikeuden päätöksen turvin ovensa jo eilen. Yksi niistä on kuusamolainen Hyvinvointikeskus, jossa  Ilkka Karvonen  oli treenaamassa perjantaina puoliltapäivin.
 – Kyllä tuntuu hyvältä, on niin raikas ja hyvä olo nyt, Karvonen kertoo treenin jälkeen.
 Näin asiat ovat edenneet: 22.12.2021 Pohjois-Suomen aluehallintovirasto  kiristää  Pohjois-Pohjanmaalla koronatoimia vuoden loppuun asti, mm. kuntosalit ja muut yksilöliikuntatilat suljetaan. Kuntosaliketju ja toinen taho valittavat Pohjois-Suomen hallinto-oikeuteen  avin päätöksestä . Kuntosaliketju valittaa hallinto-oikeuksiin kaikilla alueilla, joissa sen saleja on suljettuna. 29.12.2021 Pohjois-Suomen avi  jatkaa  tiloja sulkevia koronarajoituksia 15.1.2022 saakka. 30.12.2021 Pohjois-Suomen hallinto-oikeus  keskeyttää  välipäätöksellään tilojen sulkemisen vuoden loppuun asti. Kuntosaliketju kertoo valittaneensa myös avin päätöksestä jatkaa tilojen sulkemista. 30.12.2021 Yle kertoo, että hallinto-oikeuksiin satelee valituksia  muuallakin . Oulun Kärpät aikoo  valittaa  hallinto-oikeuteen siitä, että liigapeleihin ei pääse katsojia. 31.12.2021 Pohjois-Suomen hallinto-oikeus kieltää myös avin päätöksen jatkaa tilasulkua 15.1.2022 saakka.
 Ilkka Karvonen tunnustautuu innokkaaksi kuntosalikävijäksi ja viikon mittainen salisulku alkoi kuulemma jo näkyä kotonakin.
 – Emäntä sanoi, että Ilkka hyppii seinille, jos se ei pikkuhiljaa pääse jotain tekemään. Kyllä se ahdisti, Karvonen naurahtaa.
 Karvoselta ei ymmärrystä kuntosalien sulkemiselle riitä.
 – Onhan tämä äärettömän poukkoilevaa ja epäloogista. Esimerkiksi kapakoissa voi kulkea, juoda kaljaa ja se on korkean tason riski. Samoin kaupat ovat tupaten täynnä, kun taas kuntosalilla meillä on ihan muutama kävijä, ja salit ovat isot. Sinne myös tullaan vain terveenä ja käytössä on sekä käsidesit että turvaetäisyydet, sanoo Karvonen.
 – Eihän tässä ole mitään järkeä.
 Perjantaina päivällä kuusamolaissalilla oli Karvosen laskujen mukaan seitsemän henkeä.
 – Tilaa on varmasti noin 200–300 neliötä ainakin, ei siellä kovin ahdasta ollut.
 Karvonen kertoo huomanneensa, että korona-aika on myös vähentänyt salikävijöiden määrää.
 – Ennen kaikkea vanhemmat ihmiset, jotka vakituisesti kulkivat siellä, niin heillä on jäänyt tämä pois. Mihin se taas sitten vaikuttaa, sairastuvuuteen ja muuhun elämänlaatuun, Karvonen pohtii.
 Mitä ajatuksia salien sulkeminen ja avaaminen herättää? Voit keskustella 1.1.2022 klo 23 saakka.

Pohjois-Pohjanmaan kuntosalit saavat olla auki tammikuussakin – kuusamolaiselta saliharrastajalta ei löydy ymmärrystä sulkemiselle


Summary: Kun rekisterikilven tunnistus epäonnistuu sisäänajossa, hallista ei pääse helposti ulos.  Autoilija jäi yöllä jumiin parkkihalliin Tampereella.

"Sattuisko kukaan täällä tietää miten päästäis ulos Hämeenpuisto Finnparkin parkkihallista?" Tampereella sijaitsevan pysäköintihallin käyttäjä kysyi yöllä apua Facebookin Puskarario Tampere -ryhmässä.
 Maksulaite ei löytänyt auton rekisteritunnusta. Asiakaspalvelun päivystysnumero ei vastannut eikä myöskään huoltoyhtiö. Autoilija kertoo myös vetäneensä portin hätänarusta, mutta se ei toiminut. Viereisen hotellin vastaanotto ei osannut auttaa. Kirjoittajan mukaan myös poliisi kävi paikalla, mutta ei voinut tehdä mitään, koska kyseessä ei ollut hätätilanne.
 Pysäköintitaloyhtiö Finnparkin operatiivinen johtaja  Tami Koivuniemi  myöntää, että tapauksesta on tullut ilmoitus ja sitä on alettu käydä läpi heti aamusta.
 – Pysäköintilaitoksesta täytyy päästä pois, jos on hätätilanne tai vaikkapa onnettomuus. Sitä varten siellä on liukuportin vapautus- tai hätäkytkin. Mutta miksi se ei ole toiminut – se on ihan ensimmäinen selvitettävä asia.
 Alkusyy tilanteeseen oli rekisteritunnistuksen epäonnistuminen, kun autoilija ajoi halliin. Laite tunnisti rekisteritunnuksen, mutta väärin. Tami Koivuniemen mukaan luminen keli aiheutti sen, että tunnistuksessa oli ongelmia.
 – Tässä oli valitettava tapahtumien polku, kun asiakkaan rekisteritunnus oli tunnistettu väärin ja maksun suorituksessa ei löytynyt auton rekisterinumeroa. Asiakas ei voinut maksaa eikä saanut yhteyttä asiakaspalveluun.
 Finnparkin parkkitaloissa tapahtuu viisi miljoona rekisterintunnistusta vuodessa. Niistä 99,72 prosenttia onnistuu ja 0,28 prosenttia epäonnistuu.
 Puomin voi tarvittaessa irrottaa itse
 Tilanne sattui Finnparkin tietojen mukaan perjantain puolella, noin kello yhden aikaan aamuyöllä. Finnparkilla on ympärivuorokautinen asiakaspalvelu, mutta se ei vastannut. Operatiivisen johtajan Tami Koivuniemen mukaan säätilan vuoksi puheluita tuli paljon ja vastauksessa oli viiveitä. Koivuniemi sanoo, että yhtiö tekee kaikkensa, ettei vastaava tapahdu uudestaan.
 – Käymme nyt läpi rekisteritunnistukseen liittyvät asiat, rakennuksesta poistumiseen liittyvän mekanismit ja asiakaspalvelun kapasiteetin.
 – Jos tulee tilanne, että on pitkiä viiveitä, sitten pystytään suoraan avaamaan puomi, jotta asiakas pääsee pois kohteesta.
 Likainen tai luminen rekisterikyltti voi aiheuttaa väärän tunnistuksen parkkitalon portilla.  Jarkko Vuolle / Yle
 Ulospääsyn ongelmista on tullut aiemminkin moitteita. Maanantaina autoilijat kertoivat Twitterissä, että kauppakeskus Koskikeskuksen parkkihallissa oli 20–30 auton jonot. Portit eivät auenneet eikä asiakaspalveluun päässyt läpi.
 Parkkihalliin yöllä jumiutunut autoilija sai Facebook-keskustelussa vinkin irrottaa puomi. Se onnistui, ja autoilija pääsi ulos. Puomin irrottaminen on Tami Koivuniemen mukaan helppoa. Puomi lähtee irti, kun sitä työntää. Työkalupakkia ei tarvitse kuljettaa autossa.
 Finnparkista kerrotaan, että puomin irrottamisesta ei tule seurauksia tällaisessa tilanteessa. Muutaman minuutin odottelun vuoksi puomia ei kuitenkaan tulisi irrottaa.
 Parkkitaloyhtiön vinkit ongelmatilanteisiin
 Kun ajat sisään, varmista, että rekisterilaatta on puhdas Jos maksulaite ei tunnista autosi rekisteritunnusta, kysy apua laitteessa ja hallissa näkyvästä asiakaspalvelunumerosta tai huoltoyhtiön numerosta. Jos maksulaite ei tunnista autosi rekisteritunnusta, kokeile syöttää vain rekisteritunnuksen numerot. Laite voi tarjota väärin lukemansa tunnuksen, jolla pääset maksamaan ja ulos. Jos muu ei auta, auta itsesi ulos irrottammalla puomi pois paikaltaan. Puomi lähtee irti, kun sitä työnnetään. Jos kiinteistössä on liukuovi tai portti, joka on suljettuna, avaa se hätäpainikkeesta tai -narusta

Autoilija ei päässyt yöllä ulos parkkihallista eikä päivystysnumero vastannut – selvitimme, miten näin voi tapahtua ja kuinka kannattaa toimia


Summary: Ekonomistit ovat eri linjoilla siitä, onko eurosta ollut Suomelle enemmän haittaa vai hyötyä. Taloustieteilijät ovat toiveikkaita, että kriisien vaivaamalla eurolla on edessään parempi tulevaisuus.

Kaksikymmentä vuotta sitten Suomessa paukkui pakkanen ja kaupoissa sai maksaa kahdella eri rahalla.
 Suomi otti euron käyttöön uudenvuoden juhlahumussa 2002. Leikkieuroja satoi Helsingissä taivaalta. Silloinen valtiovarainministeri  Sauli Niinistö  (kok.) pääsi käyttämään uutta valuuttaa ensimmäisten joukossa.
 Niinistö osti euron kahvin, ja yhteisvaluuttaa vastaanottanut kutsuvierasjoukko hurrasi peliluola Casino Rayssä Helsingissä.
 Markan vaihtaminen euroon oli hyppy tuntemattomaan tai huikean rohkea kokeilu.
 Markoilla sai maksaa kaupoissa kahden kuukauden ajan, mutta jäähyväiset eivät jääneet siihen. Kansa laski uusia eurohintoja mummon markkoina vielä pitkään.
 Ekonomistien mielipiteitä jakaa, onko euroalueeseen liittymisestä ja markasta luopumisessa ollut Suomelle enemmän hyötyä vai haittaa.
 Korkman: Elämä olisi ollut helpompaa, jos valuutta olisi joustanut
 Pitkän linjan talousasiantuntija  Sixten Korkman  rankkaa yhteisvaluutan saldon miinuspuolelle.
 Ongelmana on ollut se, miten on voitu vastata Suomea koetteleviin talouden erityisongelmiin.
 Korkman luettelee, että Suomi on kärsinyt 2000-luvulla Nokian romahduksesta, paperiteollisuuden näivettymisestä ja Venäjän-viennin vaikeuksista.
 – Elämä olisi ollut helpompaa, jos Suomella olisi ollut oma valuutta, joka olisi joustanut, Korkman sanoo.
 Markasta luopuminen tarkoitti luopumista devalvaatioista, joilla oli pidetty yllä Suomen teollisuuden hintakilpailukykyä.
 Kun Saksa ja Ranska riitelivät uuden valuutan nimestä, Suomen pääministerillä oli Sixten Korkmanin mukaan  vain yksi vaatimus: Kaikki käy paitsi rupla. Silja Viitala / Yle
 Danske Bankin tutkimusjohtaja  Heidi Schauman  on Korkmanin kanssa eri linjalla. Hänen mukaansa eurosta on ollut enemmän hyötyä kuin haittaa.
 Suurin etu on Schaumanin mukaan se, että euro on vakaa valuutta ja vakaampi kuin Suomen markka, mikä helpottaa yrityksiä. Valuuttariski suhteessa muihin euromaihin on kadonnut.
 Korkman sanoo, että valuuttaepävarmuuden lakkaamisesta ovat hyötyneet selvimmin toisiin euromaihin vievät pienemmät yritykset.
 Haittaa eurosta on Korkmanin mukaan ollut enemmän suurille vientiyrityksille, koska kilpailukyky heikkeni.
 Ongelmien seurauksena oli "menetetty vuosikymmen", eli hitaan talouskasvun aika. Korkmanin mukaan on kuitenkin äärimmäisen vaikea sanoa, olisiko se voitu välttää, jos Suomi olisi pitänyt markan.
 Osa yritysjohtajista suhtautui euroon etukäteen nyreästi. He eivät luottaneet siihen, että devalvaatioiden ollessa poissa pelistä ammattiyhdistysliike joustaisi, jos talous hyytyy.
 Vuoden 2008 finanssikriisistä lähtien vientiteollisuuden ongelmia on yritetty hoitaa palkkaratkaisuilla, tuottavuutta nostamalla ja  Juha Sipilän  (kesk.) hallituksen aikana kilpailukykysopimuksella.
 – Nyt joudutaan kysymään, vastaavatko työmarkkinainstituutiomme ja käytännöt vaatimuksia, joita eurojäsenyys asettaa. Siihen ei voi vieläkään antaa myönteistä vastausta, Korkman sanoo.
 SAK:n pääekonomisti  Ilkka Kaukoranta  kiistää, että euro olisi ay-liikkeelle ja palkansaajille ikävä asia.
 – Yhtä lailla valuutan devalvoituminen on palkansaajien kannalta ikävä asia. Se tarkoittaa, että palkansaajan ostovoima heikkenee, ainakin jos yrittää ostaa jotain ulkomailta, Kaukoranta sanoo.
 Euroa myytiin matkailun helpottumisella, mutta käteinen jäi sivurooliin
 Sekä Schauman että Korkman sanovat, että eurosta hyötyjiin kuuluvat kuitenkin Suomen kansalaiset. Tämä hyöty on ollut käytännönläheistä.
 Schauman sanoo, että euro luo helppoutta arkeen. Euromaissa näkee heti, mikä on lopullinen hinta.
 – Kun menee Ruotsiin, niin ainakin minulta lapset kysyvät, mikä on tämä kummallinen valuutta, hän nauraa.
 Euroa myytiin suomalaisille kaksikymmentä vuotta sitten sillä, että matkustaessa ei tarvitse enää vaihtaa valuuttaa. Viime vuosina käteistä ei ole kuitenkaan juuri tarvittu, koska maksut hoidetaan enimmäkseen kortilla.
 – Yksi pieni yllätys on, että ollaan siirrytty niin pian pois käteisen käytöstä, Schauman sanoo.
 Ekonomisti Heidi Schauman sanoo varoittelevansa aina, että riski euroalueen hajoamisesta on olemassa, mutta pitää silti todennäköisimpänä, että euro on käytössä todella pitkään. Silja Viitala / Yle
 Ilkka Kaukoranta huomauttaa, että hintojen läpinäkyvyys helpottaa silti paitsi matkailijaa niin verkkokaupasta ostajaa. Myös hän sanoo, että eurosta on ollut enemmän hyötyä kuin haittaa.
 – Korkotaso on ollut aika lailla vakaa, inflaatio ei ole juuri heitellyt. Ihmisillä on voinut olla hyvä luottamus, että omien säästöjen ja oman rahan ostovoima ei heilahtele dramaattisesti, Kaukoranta luettelee.
 Schaumanin mukaan myönteinen yllätys on se, että euromaiden yhteinen raha luo tunnetta yhteen kuulumisesta.
 – Kun tulee vaikka Yhdysvalloista Saksaan, tuntuu melkein, että tulee kotiin.
 Euroon on liittynyt myös turhia pelkoja. Kuten se, että yhteisvaluutta kiihdyttäisi inflaatiota. Toisin kävi.
 Korkman: Euro pohjautui poliittiseen toiveajatteluun
 Poliitikot perustelivat päätöstä euroalueeseen liittymisestä sillä, että se tuo Suomelle taloudellisia ja poliittisia etuja.
 Taustalla oli myös pelko, että Suomi olisi markasta kiinni pitäessään jäänyt ulkopuolelle ja joutunut mukautumaan sisäpiirin päätöksiin, joilla Euroopan yhteistä talous- ja rahapolitiikkaa linjataan.
 Suomen ajoi 1990-luvulla yhteisvaluuttaan pääministeri  Paavo Lipponen  (sd.), jonka mukaan kyseessä oli johdonmukainen jatko Suomen sodanjälkeiselle linjalle.
 Korkmanin mukaan ajatus oli alun perin, että Suomi on Euroopan ytimessä myös turvallisuuspoliittisesti.
 – Luulen, että moni ajatteli, että silloin ollaan kavereiden keskuudessa ja kaveria ei jätetä. Voi olla, että näin on. Sitä en ole oikea henkilö arvioimaan.
 Korkman sanoo, että Suomella oli vain yksi vaatimus, kun Saksa ja Ranska riitelivät huippukokouksessa 1990-luvulla uuden valuutan nimestä.
 – Suomen pääministeri sanoi, että kaikki käy paitsi rupla, Korkman naurahtaa.
 Korkman toimi Lipposen pääministerikausien ja yhteisvaluuttapäätösten aikana EU:n ministerineuvoston talousosaston pääjohtajana.
 Ilkka Kaukoranta korostaa, että euro on ollut ennen kaikkea poliittinen projekti. Tarkoituksena on Suomen pitäminen osana yhdistyvää Eurooppaa.
 – Euro on tuonut vakautta ja meitä kiinteämmäksi osaksi Eurooppaa, mikä on meille myös taloudellisesti etu.
 Myös Schauman muistuttaa, että Suomi ei liittynyt euroalueeseen ainoastaan sen takia, että se olisi taloudellisesti hyödyllistä.
 – Halusimme olla osa Euroopan ydintä ja siinä olemme onnistuneet. Euro on antanut meille erilaisen position kuin vaikka Tanskalle ja Ruotsille, jos katsoo EU-näkökulmasta.
 Korkman lataa, että euro pohjautui poliittiseen toiveajatteluun paljon enemmän kuin taloudelliseen realismiin.
 – Siitä ei tullut vakauden kotipesää, kuten kuviteltiin, vaan itse asiassa se aiheutti kriisiherkkyyttä ja valitettavasti jännitteitä pohjoisen ja eteläisen Euroopan välille. Ei ole mennyt kuin Strömsössä, Korkman pamauttaa.
 Korkman sanoo kiusalliseksi ja tuskalliseksi asiaksi juopaa, joka on syntynyt yhteisvastuuta peräävän Etelä-Euroopan ja kansallista vastuuta vaativan pohjoisen välille.
 Espoolainen K-Supermarket Seilori myi tammikuun alussa 2002 lihapullia sekä euro- että markkahinnoilla. Sari Gustafsson / Lehtikuva
 Kreikan kriisi oli euron vaikein, ja uudet uhkat väijyvät
 Historian ivaa on, että Suomi alkoi käyttää euroa ensimmäisenä EU-maana yhdessä Kreikan kanssa. Syynä tähän oli aikaero, jonka vuoksi raha tuli Suomessa ja Kreikassa käyttöön tuntia Manner-Eurooppaa aiemmin.
 Sauli Niinistö vitsaili uudenvuodenyönä 2002 puhelimessa Kreikan valtiovarainministerille, että Suomi ja Kreikka voivat kokeneempina neuvoa kymmentä muuta euromaata rahan käytössä.
 Hymy hyytyi vajaan kymmenen vuoden kuluttua, kun euro ajautui pahimpaan kriisiinsä, jossa koko valuutan olemassaolo oli vaakalaudalla.
 Murheenkryyni oli Kreikka, joka tuli alun perin mukaan euroalueeseen kaunistelemalla taloustilastojaan. Kuplan puhkaisi Yhdysvalloista alkanut finanssikriisi, jonka jälkimainingeissa Kreikan velkaongelmat kävivät ilmi.
 Korkman sanoo, että kriisiherkkyys on yhä mukana eurossa. Kysymys on siitä, että euromailla on valtava velkavuori.
 Korkman varoittelee tilanteesta, jossa keskuspankit hiljalleen inflaation kiihtyessä alkavat nostaa korkoja.
 – Ans kattoo, kun EKP lopettaa hyperekspansiivisen rahapolitiikan ja valtiolainojen ostamisen markkinoilta ja nostaa jossain vaiheessa ohjauskorkoja. Silloin joudumme katsomaan, kuinka pärjäävät Kreikka, Italia ja muut maat, joiden kohdalla rahoitusmarkkinoiden luottamus vakavaraisuuteen ei ole aivan pulmaton.
 Schauman sanoo, että euron tulevat, pahimmat uhkat liittyvät finanssipolitiikkaan, ylivelkaantumiseen ja siihen, puhalletaanko euroalueen sisällä yhteen hiileen.
 Ekonomistit uskovat parempaan tulevaisuuteen
 Korkman ja Schauman ovat kuitenkin toiveikkaita, että euron tulevaisuus on parempi kuin kriisien varjostama menneisyys.
 Schauman sanoo, että joka kriisin kautta euro ja euroalue vahvistuu.
 – Aina varoittelen, että riski euroalueen hajoamisesta on olemassa, mutta todennäköisin tie on, että meillä on euro käytössä todella pitkään. 20 vuoden kuluttua tällaisia haastatteluja ei ehkä edes tehdä, koska euro on niin tavallinen asia.
 Korkman uskoo, että euroalue tulee toimimaan paremmin, koska ”lastentaudit” on kärsitty.
 Hän toivoo Euroopan pankkiunionin uudistamista niin, että niin sanottua sijoittajavastuuta voidaan toteuttaa. Ne, jotka ovat ongelmia aiheuttaneet, pitää Korkmanin mukaan saada kärsimään se nahoissaan.
 Korkman sanoo, että Pohjois-Euroopassa ei olla kuitenkaan vielä valmiita ottamaan viimeisiä askelia yhteiseen talletusvakuutusjärjestelmään. Pelkona on, että maksettavaksi voivat langeta Etelä-Euroopan pankkien luottotappiot.
 – Olen toiveikas, että järjestelmä saadaan toimimaan niin, että se tyydyttää kansalaisia ja yrityksiä ja sen kanssa voidaan ilman murheita elää.

Markka vaihtui euroon uudenvuoden humussa 20 vuotta sitten – Sixten Korkman: Elämä olisi ollut helpompaa, jos Suomella olisi ollut oma valuutta


Teollisuusliitto ja Metsä Group ovat päässeet neuvottelutulokseen mekaanisen metsäteollisuuden työehtosopimuksesta. Teollisuusliiton mukaan neuvottelutulos noudattelee metsäteollisuuteen syksyn neuvottelukierroksen aikana muodostunutta linjaa.
 Neuvottelutulos vaatii vielä Teollisuusliiton ja Metsä Groupin hallintojen hyväksynnän.
 Jos neuvottelutulos hyväksytään, koskee se noin tuhatta vaneri- ja sahateollisuuden työntekijää.

Teollisuusliitto ja Metsä Group sopuun mekaanisen metsäteollisuuden työehtosopimuksesta


Summary: Puihin ja sähkölinjoille kasaantunut lumi on työllistänyt verkkoyhtiöiden asentajia yötä päivää erityisesti Tornionlaaksossa, Koillis-Lapissa ja Rovaniemen ympäristössä. Sähkökatkoksiin on syytä varautua myös lähipäivinä.

Kymmenet asentajat ahertavat tälläkin hetkellä Lapin metsissä korjaamassa tykkylumen aiheuttamia sähkövikoja.
 Pisimpään ongelmat ovat jatkuneet Koillis-Lapin Sähkö Oy:n alueella, missä 3-4 partiota on kulkenut korjaustöissä maastossa jo useiden päivien ajan.
 – Pahin tilanne vikojen suhteen on ollut Sallan vaaramaisemissa, mutta sähköjohtoja on mennyt poikki tai puita kaatunut linjoille myös Kemijärvellä ja Pelkosenniemellä. Kaikki liikenevät resurssit ovat käytössä, tänään saimme hieman lisää apuvoimia, kertoo verkkopäällikkö  Jukka Ojala.
 Vaikka tykkylumi aiheuttaa verkkoyhtiöille harmia lähes joka talvi, on tilanne nyt Ojalan mukaan vuodenaikaan nähden poikkeuksellisen huono.
 – Plussakeli olisi nyt ainoa, joka helpottaisi tilannetta. Huurrelumi on tiukassa eikä tuulikaan siihen auta. Johtoja olisi hyvä puhdistaa, mutta aika menee nyt korjaustöissä.
 Ilmatieteenlaitoksen mukaan lumisade kulkee Lapin yli perjantain aikana, mutta lämpötila pysyy pakkasella. Lapin lisäksi lumi on aiheuttanut viime päivinä ongelmia sähkönjakeluun myös Kainuussa ja  Pohjois-Karjalassa.
 Lisää väkeä kutsuttu töihin
 Keminmaasta Kolarin Ylläkselle ulottuvalla Tornionlaakson sähkönjakelualueella toimiva sähköverkkoyhtiö TLS Verkko Oy on nostanut valmiuttaan ja lisännyt varalla olevan henkilöstön määrää viikonlopuksi.
 TLS Verkon jakelualueella on kaikkiaan noin 16 500 asiakasta ja isoin sähköntarvitsija on Ylläksen hiihtokeskuksen alue.
 – Juuri nyt näyttää rauhalliselta, mutta koska sää ei näytä tuovan tilanteeseen helpotusta pyrimme varmistamaan, että mahdolliset häiriötilanteet pystytään hoitamaan mahdollisimman hyvin ja ihmiset saisivat viettää uutta vuotta rauhassa, sanoo jakeluyhtiön käyttöpäällikkö  Mika Huttu.
 Rovakaira Oy:n jakelualueella Rovaniemen ympäristössä ja Sodankylässä sähköt ovat olleet viime vuorokauden aikana poikki kaikkiaan noin 10 000 käyttäjältä. Yhtä aikaa ilman sähköä on ollut enimmillään noin 1500 asiakasta. Perjantaina päivällä ilman sähköä oli satakunta taloutta.
 – Yötä myöten on korjattu vikoja pääosin Rovaniemen ympäristössä. Tällä hetkellä maastossa on neljä työryhmää, sanoo Rovakairan verkkojohtaja  Jyri Tiuraniemi.
 Roikkuviin johtoihin ei pidä mennä koskemaan
 Ranuan, Posion ja Koillismaan alueen verkkoyhtiöllä Carunalla oli perjantaina aamupäivällä alueella noin 850 sähkötöntä asiakasta.
 – Viat ovat alkaneet viime yönä. Miehet ovat töissä ja arvioimme, että viat saadaan korjattua iltapäivään mennessä, kertoo käyttökeskuspäällikkö  Kimmo Vainiola.
 Niin Caruna kuin muutkin sähköverkkoyhtiöt varoittavat kelkkailijoita ja muita luonnossa liikkuvia kiertämään lumen painosta roikkuvat johdot kaukaa, sillä niissä on vaarallinen sähköjännite.
 Johdoille kertynyttä tykkylunta tai linjoihin nojaavia puita ei saa mennä itse poistamaan vaan työ on ehdottomasti jätettävä ammattilaisille. Matalalla roikkuvista johdoista tai linjoihin taipuvista puista pyydetään tekemään vikailmoitus verkkoyhtiölle.

Tykkylumi on katkonut sähköjä laajalla alueella Lapissa – muun muassa Ylläksen alueesta vastaava yhtiö nosti valmiuttaan


Summary: Suomeen on myönnetty 18 lupaa susien kannanhoidolliseen metsästykseen. Suojelujärjestöjen mukaan maa- ja metsätalousministeriö lähti sooloilemaan asetusta tehdessään.

Kaikkiaan sudenkaatolupia haettiin 168 eri puolille Suomea. Eniten Varsinais-Suomeen ja Pohjois-Pohjanmaalle. Suomen riistakeskus myönsi 18 poikkeuslupaa neljälle eri suuralueelle.
 Huomattava osa luvista myönnettiin Kuhmon ja rajan yli Venäjän alueella liikkuvan lauman susiin. Poikkeuslupia oli mahdollisuus kohdentaa enintään neljään laumaan tai reviirin merkanneeseen pariin.
 Riistakeskuksen luvat  jakaantuvat seuraavasti.
 Poikkeusluvilla voidaan metsästää kahdeksan sutta Kuhmon Saunajärven laumasta, kaksi sutta Liminka-Lumijoen alueelta Revonlahden parista, viisi sutta Kauhajoki-Karvian alueelta Lauhanvuoren laumasta ja kolme sutta Someron, Nummi-Pusulan ja Tammelan alueelta Somerniemen laumasta.
 Maa- ja metsätalousministeriön antaman asetuksen mukaan enimmäismäärä oli 20 sutta, josta on vähennettävä tietoon tullut kuolleisuus asetuksen voimaantulon jälkeen. Yksi susi kuoli tänä aikana törmättyään junaan, joten enimmäismäärä oli 19 sutta.
 Maa- ja metsätalousministeriö vahvisti asetuksen  kannanhoidollisen metsästyksen aloittamisesta 14. joulukuuta.
 Derrick Frilund / Yle / Luonnonvarakeskus
 Tavoitteena edelleen suotuisan suojelun taso
 Riistakeskuksen mukaan metsästyksen vaikutus susikantaan haluttiin pitää pienenä. Luonnonvarakeskus määrittelee parhaillaan Suomen susikannan suotuisan suojelun tasoa eli sitä susilaumojen ja lisääntyvien parien määrää, jonka perusteella susikanta säilyy elinvoimaisena. Väliarvio saatiin viime syyskuussa ja lopullinen taso on luvassa ensi syksynä.
 Riistakeskus käyttää nyt susikannan suotuisan suojelutason tasona demokrafista määrittelyä. Sen mukaan viitearvo olisi 28 perhelaumaa Suomen rajojen sisällä poronhoitoalueen ulkopuolella.
 Tällöin tarkastelussa ei oteta huomioon rajalaumoja ja vakiintuneita pareja. Siksi Itä-Suomessa poikkeuslupa myönnettiin rajalaumaan ja Oulun alueella susiparille.
 Muilla suuralueilla ei haettu poikkeuslupia susipareille, joten poikkeusluvat myönnettiin suuralueiden laumoihin, joiden arvioitu yksilömäärä oli tällä hetkellä pienin.
 Isoja laumoja ei haluttu hajottaa, ja siksi niihin ei annettu 1–2 suden kaatolupia.
 Hakemuksia oli tullut kuitenkin enemmän alueille, joissa sudet ovat aiheuttaneet vahinkoja tai reviirejä on paljon.
 Susien kannanhoidollinen metsästys toteutettiin viimeksi vuosina 2014–2016. Pasi Peiponen / Yle
 Lounaisen Suomen susikanta jatkaa kasvuaan
 Varsinais-Suomen riistakeskuksen vs. riistapäällikkö  Jörgen Hermansson  on saanut luparatkaisun jälkeen vastailla tiuhaan puhelimeen. Maakunnan susitihentymäalueille lupia ei myönnetty. Metsästäjät ovat ihmetelleet lupien jakoperusteita.
 – Perustelut lähtivät siitä, että suotuisa suojelutaso turvataan. Vahingot ja muut syyt eivät tässä nyt kovin paljon painaneet vaan luvat jaettiin neljälle suuralueelle ja pieniin laumoihin.
 Lounaiselta suuralueelta, johon kuuluvat Varsinais-Suomi, Etelä-Satakunta, Uusimaa ja Etelä-Häme, tuli hakemuksia miltei jokaisesta alueen susilaumasta. Hermansson ymmärtää metsästäjien pettymyksen isojen susilaumojen alueilta.
 Lounaisen Suomen susikanta on vahvistunut viime vuosina, eikä kannanhoidollinen metsästys sitä juurikaan heikennä, arvioi vs. riistapäällikkö Jörgen Hermansson. Markku Sandell / Yle
 DNA-näytteiden keräämisellä on saatu kartoitettua laumojen kokoa ja susikanta on hyvässä kasvussa Lounais-Suomessa.
 – Niillä tiedoilla, mitä meillä nyt on, niin laumojen määrä kasvanut kolmella tai neljällä viime talveen verrattuna. En näe tilannetta, että tämä pyyntilupa, jos ja kun sitä saadaan toteutettua, heikentäisi susikantaa, vs. riistapäällikkö pohtii.
 Hermansson arvioi, että susien määrä on lounaisessa Suomessa viimetalvista suurempi, kun kanta-arvioita tehdään. Susien määrä arvioidaan aina maaliskuun tilanteen mukaan ennen kuin sudet saavat pentuja.
 Susien kiima-aika vaikuttaa myös nyt määriteltyyn metsästysaikaan. Kannanhoidollinen metsästys on tarkoitus toteuttaa 1.–15. helmikuuta 2022.
 Nyt myönnetyt poikkeusluvat eivät vaikuta vahinkoperusteisiin lupiin, joita voidaan karkotusyritysten jälkeen myöntää yksittäisiin häirikkösusiin, jotka tekevät esimerkiksi toistuvasti pihavierailuja.
 – Tämä prosessi on täysin irti kannanhoidollisesta pyynnistä. Voi hyvinkin olla, että nyt haetaan vahinkoperusteisia lupia myös Varsinais-Suomeen, Jörgen Hermansson sanoo.
 Suojelujärjestöt pitävät tätä sudenpyyntiä hätiköitynä
 WWF, Luonto-Liitto ja Suomen luonnonsuojeluliitto  ehtivät jo kannella EU-komissioon  maa- ja metsätalousministeriön ratkaisusta aloittaa suden kannanhoidollinen metsästys. Järjestöjen mukaan olisi pitänyt odottaa ensi syksyyn ja saada LUKElta suotuisan suojelun tason viitearvo.
 Luonnonsuojeluliiton va. toiminnanjohtaja  Tapani Veistola  pitää nyt tehtyä ratkaisua ministeriön irtiottona yhteisestä linjasta, jota on eri työryhmissä hiottu pari vuotta. Myös suden kannanhoitosuunnitelmassa on määritelty mahdollisuus metsästykseen, kun susikanta saavuttaa suotuisan suojelun tason.
 Susi on luokiteltu Suomessa EU:n lainsäädännöllä tiukasti suojelluksi ja erittäin uhanalaiseksi lajiksi. Yksilöiden tappaminen tulisi siis sallia vain erittäin poikkeuksellisissa olosuhteissa. EU:n Luontodirektiivin mukaan suojelusta voi poiketa vain sellaisessa tilanteessa, jossa muita ei-tappavia vaihtoehtoja ei ole saatavilla.
 Veistola luettelee kolme syytä, miksi susijahti helmikuussa ei ole toivottavaa.
 – Ensinnäkin susien määrä, sen alueellinen levinneisyys ja sen tulevaisuuden kannalta genetiikka.
 Marraskuussa 2021 Luonnonvarakeskus arvioi susien määrän olevan 90 prosentin todennäköisyydellä 337–452 yksilön välillä, mutta lopullinen arvio kestävän kannan määrästä saadaan vasta ensi syksynä.
 Ongelma on, että ministeriö voi nyt antaa asetukset sudesta ja muista metsästysasioista itse itselleen, Tapani Veistola sanoo. Hän haluaa asetukset koko valtioneuvoston käsiteltäviksi. Lauri Salminen
 – Toisaalta alueellinen jakauma ei ole kunnossa. Meidän sudet ovat sekä idässä että lännessä, mutta Väli-Suomessa on iso susiaukko.
 Tämä on Veistolan mukaan ongelma kolmannelle asialle eli genetiikalle. Se on riski, koska nyt lännen sudet eivät saa verentäydennystä idästä. Perinnöllinen monimuotoisuus vaarantuu.
 – Muistettakoon, että nytkin ongelmia aiheuttavat yksilöt voidaan poistaa riistahallinnon tai poliisin poikkeusluvilla, Tapani Veistola painottaa.
 Hän pitää ministeriön toimia ennenaikaisina, sillä nyt oltiin harmittavan lähellä saavuttaa suotuisan suojelun taso.
 – Jos ministeriöllä olisi ollut malttia odottaa vuosi tai pari, niin oltaisiin päästy tässä asiassa ilman riitaa eteenpäin.
 Yle Uutisten juttu Luonnonvarakeskusken suotuisan suojelun tason arvioinnin väliraportista:
 Suomen susikanta on liian pieni säilyäkseen geneettisesti elinvoimaisena – näin kertoo suden suojelua pohtineen hankkeen väliraportti
 Karjatilalla sudet ovat jokaviikkoinen vieras
 Varsinaissuomalaisella karjatilalla 75 hereford-emolehmää jäystää heinää pihanavetan suojissa, vaikka tuuli tuivertaa kylmää lunta taivaan täydeltä. Osa viime kesän vasikoista odottaa vielä siirtoa jatkokasvatukseen muille tiloille, mutta kesällä taas pieniä vasikoita ja emolehmiä on tilan lähistön laitumilla kymmenittäin.
 Tilan emäntä kertoo, että sudet ovat tulleet vuosi vuodelta rohkeimmiksi. Vaikka karjaa vahtii viisi vankkaa pyreneidenmastiffia, niin laumanvartijakoirista huolimatta sudet ovat tunkeutuneet viisinkertaisten sähköaitojen läpi laitumille.
 Toistaiseksi vahingoilta on vältytty, mutta naapurikylältä sudet tappoivat viime kesänä laitumelle viedyt seitsemän lammasta, kun eläimet olivat ehtineet olla ulkona vasta viikon.
 Susia jolkottelee joka viikko varsinaisuomalaisen karjankasvattajan laitumien liepeillä. Karjankasvattajan riistakamera
 Petoaitahakemus on vetämässä, mutta kun aitaa tarvittaisiin kilometritolkulla, niin rahoitusta ei liene tarpeeksi luvassa. Aiemmin tilalla oli myös iso lammaskatras, mutta siitä on susien takia luovuttu.
 Tilan ympärillä on lukuisia kameroita, joihin on tallentunut satoja kuvia susien vierailuista. Tilan emäntä ei halua menettää yhtään vasikkaa, sillä korvaus petovahingoista on 170 euroa. Myyntihetkellä vasikan hinta lähentelee tuhatta euroa.
 Varsinais-Suomen susikanta on maan tiheimpiä ja tänä vuonna uusia pentuja syntyi eri laumoihin. Keväällä nuoret sudet lähtevät hakemaan omia reviirejään. Niitä on syntynyt vanhojen lähettyville ja maakunnan runsas peura- ja kauriskanta takaa ravinnon.
 Kannanhoidollinen metsästys on mahdollista aloittaa 1. helmikuuta. Metsästyksen aloitusajankohdan viiveen osalta riistakeskuksessa on huomioitu päätöksiin liittyvä 30 vuorokauden valitusaika. Metsästys on johdettua ja siihen saa osallistua kerrallaan enintään 50 metsästäjää susireviiriä kohti.
 Lue myös:
 Riistakeskus antoi poikkeusluvat yhteensä 18 suden kannanhoidolliseen metsästykseen
 Ympäristöjärjestöt kantelivat EU-komissiolle susien tappoaikeista
 Metsästäjät hakevat lupaa 168 suden metsästykseen – eniten hakemuksia Oulun riistakeskuksen alueelle, missä sudet ovat tappaneet kymmeniä nautoja
 Sudet tekevät tuhojaan Pohjois-Pohjanmaalla – riistakeskus on myöntänyt alueelle pelkästään joulukuun aikana seitsemän kaatolupaa
 Mynämäellä ammuttiin pihoissa liikkunut susi
 KHO: Poikkeuslupa tappaa seitsemän sutta Pohjois-Savossa oli lainvastainen
 EU-tuomioistuin linjasi suden kaatolupia - Luonnonsuojeluliitto: "jatkossa poikkeusluvat pitää perustella tarkemmin"

Susijahti alkaa helmikuussa – suojelujärjestöjen mukaan metsästys on ennenaikaista


Summary: Vaasalainen kansanedustaja Jukka Mäkynen (ps.) on pahoitellut suuttuneena sähköpostiviesteilyssä kirjoittamaansa hirttäytymiskehoitusta. Kuvakaappaus viestistä leviää sosiaalisessa mediassa.

Perussuomalaisten eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Ville Tavio  on puhutellut vaasalaisen kansanedustaja  Jukka Mäkysen  kansanedustajalle sopimattomasta kirjoittelusta.
 Perustusvaliokunnan jäsen Jukka Mäkynen suivaantui sähköpostikeskustelussa, joka käsitteli valiokunnan koronapassilinjausta. Hän kehotti keskustelussa kansalaista hakemaan köyttä ja roikuttamaan itseään siinä.
 Keskustelusta otettu kuvakaappaus on lähtenyt leviämään sosiaalisessa mediassa ja saanut paljon huomiota. Asiasta kertoi ensimmäisenä  Iltalehti.
 Yle ei ole onnistunut perjantaina tavoittamaan Jukka Mäkystä kommentoimaan asiaa. Iltalehdelle mies kertoi provosoituneensa, kun häntä kutsuttiin isänmaan petturiksi, ja sanoo joutuneensa trollauksen ansaan. Heitto oli päähänpisto, jollaisiin esimerkiksi hän on itse tottunut kaveripiirissään.
 Perussuomalaisten eduskuntaryhmän puheenjohtaja Ville Tavio totesi Ylelle keskustelleensa Mäkysen kanssa, mutta ei avaa keskustelua yhtään sen enempää kuin Iltalehdelle antamassaan haastattelussa.
 – Heitto ei ollut hyväksyttävä, eikä edusta kansanedustajalta vaadittua arvokasta käytöstä.
 Asiaan palataan todennäköisesti ryhmäkokouksessa kevätistuntokauden alussa.
 Mäkynen on pahoitellut kirjoitustaan ja sanonut syyksi ajattelemattomuuden ja kokemattomuutensa. Vaasalainen valittiin kansanedustajaksi vuonna 2019.

Kansanedustaja Jukka Mäkynen kehotti kansalaista hirttäytymään, sai moitteet eduskuntaryhmän puheenjohtajalta


Summary: Poliisipartio oli pysäyttänyt kuljettajan linja-autopysäkille, mutta toisen poliisin lähestyessä kävellen kuljettaja lähti pakenemaan voimakkaasti kiihdyttäen. Muutaman kilometrin takaa-ajon jälkeen partio havaitsi tiessä suistumisjäljet.

Keski-Suomen Saarijärvellä sattui perjantain vastaisena yönä ulosajo , jossa kuoli poliisin takaa-ajon jälkeen noin 30-vuotias eteläsuomalainen mies. Poliisi kertoi tapauksesta lisätietoja aamupäivällä.
 Poliisipartio havaitsi Valtatiellä 13 Saarijärven keskustan pohjoispuolella noin kello 23.40 henkilöauton, jonka tunnusmerkit sopivat aiemmin varastetuksi ilmoitettuun ajoneuvoon, poliisi tiedottaa.
 Partio pysäytti kuljettajan linja-autopysäkille, mutta toisen poliisin lähestyessä autoa kävellen kuljettaja lähti pakenemaan voimakkaasti vauhtia kiihdyttäen.
 Partio lähti ajamaan takaa pienen etumatkan saanutta autoa, mutta vaikeissa keliolosuhteissa kadotti ajoneuvon näköpiiristä. Tie oli liukas, ja pöllyävän lumen vuoksi näkyvyys oli heikko.
 Muutaman kilometrin jälkeen partio havaitsi tiessä suistumisjäljet, ja henkilöauto löytyi puiden keskeltä pahoin vaurioituneena.
 Kuljettajaa ei elvytyksestä huolimatta saatu pelastettua, vaan hän menehtyi saamiinsa vammoihin.
 Hänellä ei ollut voimassaolevaa ajo-oikeutta. Autossa ei ollut muita matkustajia.

Saarijärven kuolonkolari sattui poliisin takaa-ajon päätteeksi, surmansa saanut kolmekymppinen mies ajoi ilman ajokorttia varastetuksi epäillyllä autolla


Summary: Joulu lisää erityisesti pakkaus- ja ruokajätteen määrää. Jätteenkäsittelylaitoksissa tavarasta erotellaan kaikki mahdollinen hyötykäyttöön ja energiaksi. Lyhyet joulunpyhät auttavat jätteenkuljettajia.

Jokajouluisesta jätekuormasta odotetaan tänä vuonna tavallista pienempää. Jätettä on vähemmän, kun joulu tuli ja meni nopeasti yhdessä viikonlopussa.
 Lahden Kujalan jätekeskuksessa lajitteluasema Pilleriin tuodaan tasaiseen tahtiin tavaraa. Vain pieni osa muistuttaa kuluneista juhlapäivistä.
 Kuormissa on rakennusmateriaalia, sanoma- ja aikakauslehtiä, yksittäisiä huonekaluja ja vanhoja vaatteita. Joku tuo kanisterissa kinkkurasvat ja toinen luopuu joulukyntteliköstä.
 Tavara lajitellaan opastuksen mukaan. Käyttökelpoinen tavara lähtee kiertoon ja kierrätysmyymälään. Osasta jätettä maksetaan hinta, joka arvioidaan kassalla.
 – Joulun jälkeen meille tulee yleensä huomattavan paljon sähkö- ja elektroniikkalaiteita. Kun on saatu lahjaksi uutta, vanhasta halutaan eroon, kertoo Salpakierron palveluesimies  Mika Kantele .
 Välimatkat jätteenkäsittelyalueen pisteeltä toiselle ovat pitkiä. Palveluesimies Mika Kanteleella on käytössään kännykkä ja radiopuhelin yhteydenpitoa ja nopeaa viestittelyä varten.  Janne Nykänen  / Yle
 Hän muistuttaa, että sähkölaitteet ja niiden paristot pitää ehdottomasti lajitella erilleen muusta jätteestä. Ne täytyy toimittaa keräyspisteisiin tai elektroniikkaliikkeisiin. Sen voi tehdä maksutta.
 Jätekuormiin päätyessään ne aiheuttavat vaaratilanteita ja tulipaloja. Erityisen harmillisia ovat laitteet, joissa on litiumakku tai -paristo.
 – Meillä laitoksella todennetaan jopa kuukausittain tulipaloja, jotka johtuvat oikosulkuun menneistä litiumakuista, Kantele kertoo.
 Kotitalouksien joulujäte muuntuu energiaksi
 Joulunpyhien ajoittuminen viikonloppuun tänä ja ensi vuonna vähentää kuormitusta kotitalouksien jätteiden käsittelyssä.
 Monena vuonna tuttuja jäteautoruuhkia ei ole Kujalassa tällä kertaa näkynyt.
 Alkuviikko on ollut Mika Kanteleen mukaan jopa rauhallinen. Kuormia tuodaan pitkin viikkoa ja tyhjennysvälistä riippuen vielä kuukaudenkin päästä.
 – Pakkausmateriaalia ja ruokajätettä syntyy tietysti joulunvietosta normaalia enemmän, mutta tyhjennykset jakautuvat nyt pitkälle aikavälille. Katkos oli lyhyt, kun jätteiden vastaanotto oli kiinni vain aattona.
 Biojäte kuljetetaan Kujalan käsittelykeskuksen biokaasu- ja kompostointilaitokselle, jossa siitä jalostetaan biokaasua.
 Kotitalouksien sekajäte ja energiajäte lajitellaan omilla laitoksillaan. Jätteistä eritellään kaikki mahdollinen hyötykäyttöön ja energiaksi.
 Sekajätteen seassa oleva märkä ruoka on Mika Kanteleen mukaan ongelmallista.
 – Se kastelee ja sotkee muun materiaalin ja vaikeuttaa siten jatkohyödyntämistä.
 Pakkausmateriaalia kertyy
 Pakkausmateriaalien Rinki-ekokeräyspisteet ovat perinteisesti pullistelleet tavaraa joulun aikaan. Nyt kuormitusta on saatu niissäkin pitkälti purettua, ja lyhyt jouluviikonloppu on helpottanut keräysten toteuttamista.
 – Jo ennen jouluaattoa keräyspisteille alkaa kertyä tavaraa ja se jatkuu pitkälle tammikuuhun, kertoo Suomen Pakkauskierrätys Rinki Oy:n aluepäällikkö Jari Koivunen.
 Joulun ohella toinen piikki pakkauskartongin ja -muovin määrissä on heinäkuussa.
 Lahjapaperit tuottavat monelle lajittelijalle päänvaivaa. Tänäkin jouluna niitä on näkynyt paperinkeräysastioissa kierrätyspisteillä.
 Joululahjapaperit kuuluvat energiajätteeseen, niitä ei saa viedä paperinkeräykseen.
 Voit keskustella aiheesta lauantai-iltaan klo 23:een asti.
 Lue myös:   Saiko kinkkurasvan kaataa viemäriin, entä meneekö lahjapaperi paperinkeräykseen? Näillä vinkeillä vältät joulun jätteiden lajittelumokat

Joulun ajoittuminen viikonloppuun helpottaa jätteenkäsittelyä – kaatopaikoilla palattiin nopeasti arkeen


Helsingin epidemiologisen toiminnan ylilääkärin  Sanna Isosompin  mukaan omikronmuunnoksen itämisaika on lyhyempi kuin aiempien muunnosten.
 – Siksi altistuneiden karanteeniin asettamisella ei pystytä tartuntaketjuja pysäyttämään, vaikka nopeasti toimittaisiinkin, Isosomppi sanoi Radio Suomen Päivälle tänään perjantaina.
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirissä (HUS) kirjattiin tänään lähes 8000 uutta tartuntaa. HUSin tietojärjestelmissä on ollut ongelmia viime päivinä. Siksi voidaankin arvioida, että luvussa saattaa olla mukana tartuntoja useammalta päivältä. Asia selvinnee myöhemmin tänään.
 Isosompin mukaan tavallinen tartunnanjäljitys on nyt käytännössä lopetettu ja enää keskitytään vain korkean riskin tilanteisiin eli tartuntoihin sosiaali- ja terveydenhuollossa.
 – Tartunnanjäljityksellä on edelleen tehoa näissä yksiköissä. On tärkeää, että estämme mahdollisia hoitoon liittyviä tartunnalla tehokkaalla jäljityksellä viiveettä.
 Sairastuneen oma ajattelu ratkaisee nyt
 Tärkeämpää kuin tartunnanjäljitys ovat rajoitukset ja ihmisten oma käyttäytyminen.
 – Tartunnan saaneen kannattaa omaehtoisesti välttää kontaktia muihin henkilöihin ja informoida omia kontakteja heidän mahdollisesta altistumisestaan.
 Tartunnanjäljityksen vaikeasta tilanteesta kertoi myös  kaksi muuta pääkaupunkiseudun lääkäriä  aiemmin tällä viikolla. Espoon terveyspalvelujen johtaja  Markus Paananen  kertoi, että jopa 90 prosenttia tartunnan lähteistä jää tuntemattomaksi.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta 1.1.2022 kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Siun sote luopuu koronaviruksen altistumispaikkojen listauksesta
 Tartuntoja jäljitetään Etelä-Savossa nyt vaalitilaisuuksiin – ylilääkäri: "On jääty juttelemaan ulkoilmassa ja saatu tartunta"
 Tartunnanjäljityksestä on tullut pääkaupunkiseudulla lähes mahdotonta – suuri osa altistuneista saa puhelun vasta eristysajan päätyttyä

Ylilääkäri Isosomppi: Omikron leviää niin nopeasti, ettei karanteeni pysäytä tartuntaketjuja – jäljityksestä hyötyä enää terveydenhuollon yksiköissä


Summary: Kärppien toimitusjohtaja Tommi Virkkunen vahvistaa, että haaste toimitetaan hallinto-oikeuteen hetimiten. Hän ymmärtää pakolliset istumapaikat ja maskit, mutta ei pelaamista ilman yleisöä.

Oulun Kärpät oy tekee valituksen Pohjois-Suomen hallinto-oikeuteen aluehallintoviranomaisen ennen joulua tehdystä päätöksestä  sulkea  yleisötilat katsojilta.
 Pohjois-Suomen aluehallintovirasto teki monien muiden Suomen aluehallintovirastojen kanssa yhtenäisen päätöksen kaikkien yleisötilaisuuksien ja yleisten kokousten kieltämisestä ja yleisten tilojen sulkemisesta.
 Eilen Pohjois-Suomen hallinto-oikeus  teki välipäätöksen , jossa se keskeytti avin päätöksen toimeenpanon vuoden loppuun saakka. Hallinto-oikeudessa on käsittelyssä myös uusi  valitus , koska avi jatkoi sulkupäätöstä 15.1. saakka.
 Kärppien toimitusjohtaja  Tommi Virkkusen  mukaan valitus Pohjois-Suomen hallinto-oikeuteen lähtee seuralta heti, kun se on mahdollista. Virkkusen mukaan moni muukin seura aikoo tehdä valituksen hallinto-oikeuteen alueellaan.
 SM-liigaseurat harkitsevat hakevansa purkua yleisökieltoon – taustalla hallinto-oikeuden päätös, joka avasi kuntosalien ovia Pohjois-Pohjanmaalla
 Ottelutapahtumat on THL:n mukaan arvioitu  riskiasteikolla  tasolle 2, kun kuntosalit olivat matalan riskin tasolla yksi.
 – Meidän otteluista ei ole tullut tartuntaketjuja ja katsojia on käynyt kotipeleissä satojatuhansia. Siksi haastamme avin päätöksen Pohjois-Suomen hallinto-oikeuteen, kertoo Virkkunen.
 Virkkusen mukaan jääkiekko-ottelut ovat matalan riskin tapahtumia.
 – Voihan sinne tulla jonkinlaista rajoitusta, kuten pakolliset istumapaikat ja maskit, ne otamme vastaan ilomielin. Sitä en ymmärrä, että yhtäkkiä lyödään kaikki tapahtumat kiinni ja reagointiaika jää nollaan, jatkaa Virkkunen.
 Kotiotteluiden katsojamäärillä on suuri merkitys seuran taloudelle.
 – Viime vuoden perustella voidaan arvioida, että yksittäisessä ottelussa jää kymmeniä tuhansia euroja tulematta. Sillä on suuri merkitys seuran taloudelle, kertoo Virkkunen.

Oulun Kärpät valittaa Pohjois-Suomen hallinto-oikeuteen avin päätöksestä sulkea yleisötilat


Summary: Uudenvuoden rakettien pauke ja välke herättää pelkoa paitsi eläimissä, myös ihmisissä. Kovien äänten pelko on tavallinen ahdistuneisuuden laukaisija.

Neljä päivää ennen uudenvuoden aattoa  Terhi Kahila  astui autostaan ulos ja säikähti: jostain kuului pamahtelua. Joku ampui jo raketteja.
 – Ajattelin heti: voi ei, voi ei! Kun ensimmäisen kerran pamahtaa, jään jo valmistautumaan seuraavaan. Siitä jää päälle ikävä jännitystila, Kahila kertoo.
 Kahila pelkää kovia pamahduksia ja ilotulitukset ovat ukkosen jälkeen pahinta, mitä hän tietää. Ukkosia hän oppi pelkäämään jo lapsena. Silloin ilotulituksia katseltiin vielä turvallisesti kotona ikkuna takaa.
 Jossakin vaiheessa Kahila huomasi myös rakettien paukkeen ahdistavan vähin erin koko ajan enemmän.
 Sillä tavalla kovien äänten pelko, fonofobia, usein saa alkunsa: huomaamatta.
 Kahilalla ei ole esimerkiksi mökkiä, minne hän voisi lähteä evakkoon. Lisäksi tänäkin uutenavuotena Kahilan pitää olla seuraavana päivänä töissä. Petri Aaltonen / Yle
 Fobia syntyy, kun turvallisuuden tunne katoaa
 Ilotulitusten myynnin ensimmäisestä päivästä alkaen Kahila jännittää ulkona liikkumista. Hän ei voi ymmärtää, miksi raketteja saa myydä jo ennen aattoa. Se tarkoittaa, että aattoa edeltävällä viikolla missä vain ja milloin vain pamahtaa.
 Kahilan mielestä pelon perimmäinen syy on juuri se, ettei kovan äänen lähdettä voi hallita mitenkään.
 Kahila vie Assi-koiransa maalle hoitolaan uudeksivuodeksi, ettei se säiky omistajansa hermoilua. Petri Aaltonen / Yle
 Kovien äänten säikähtäminen on ihmiselle sisäsyntyistä. Traumapsykoterapeutti ja psykologi  Hanna Markukselan  mukaan ihminen on oppinut olemaan varuillaan evoluution myötä.
 – Vaikka puhutaan erityisherkkyydestä on todella tavallista, että ihmiset ovat aistiherkkiä.
 Tavallisen säpsähtämisen muuttuminen fobiaksi voi tapahtua huomaamatta. Jos samanaikaisesti kovan äänen kanssa tapahtuu jotakin, mikä uhkaa turvallisuuden tunnetta ja ylittää ihmisen sietokyvyn, hän oppii ärsykkeen merkitsevän vaaraa.
 Kokemus porautuu mieleen paitsi sanoin kerrottavana muistona, myös tuntemuksina ja aistimuksina. Kun seuraavan kerran paukahtaa, aivot käynnistävät kehossa taistele tai pakene -reaktion.
 – Lapselle ja herkälle ihmiselle sietokynnyksen ylittävä asia voi olla tosi pienikin juttu. Voi riittää, että on tosi väsynyt ja kuormittunut, jolloin sietokyky on alentunut ja sitten tapahtuu vielä jotain, mikä ylittää oman rajan, Markuksela sanoo.
 Kuulosuojaimet ovat Kahilalle paitsi fyysinen paukkeen vaimentaja, myös henkinen turva. Petri Aaltonen / Yle
 Terhi Kahila muistaa lapsuudesta ukonilmat mökillä, kun koko perhe pakeni rajuilmaa autoon. Mökillä ei ollut ukkosenjohdattimia ja kumipyörien ajateltiin suojelevan salamoilta.
 Mitään sen rajumpaa ei koskaan tapahtunut. Silti tänäkin päivänä Kahila menee paniikkiin ukonilmalla.
 – Saatan esimerkiksi mennä töihin jo tuntia aikaisemmin jos on luvattu ukkosta. Kun ukkonen iskee, en pysty enää menemään pihalle.
 Ilotulitusten kanssa Kahila pärjää paremmin. Kun uudenvuodenaatto koittaa, hän laittaa hyvissä ajoin kuulokkeet päähänsä ja täyttää maailmansa musiikilla.
 Teknoa korviin ja koira maalle hoitoon
 Pelkäävää ihmistä on turha käskeä asennoitumaan myönteisemmin, jotta pelko helpottaisi. Trauma ei ole asennekysymys, eikä herkkyys poistu käskemällä.
 Ääniyliherkkyys ei välttämättä edes ole vain psykologinen ilmiö vaan myös hermostollinen. On  tutkimuksia , joissa on todettu ääniyliherkkien aivojen olevan erilaiset kuin muilla.
 – Erityisherkän aistit kyllä toimivat ihan tavallisesti, mutta aivot saattavat boostata äänen kokemisen moninkertaiseksi.
 Kahilan selviytymiskeino on peittää kovat äänet musiikilla. Se toimii hyvin, koska musiikki on hänelle tärkeä asia, johon voi uppoutua tuntikausiksi. Kahilalla on vastamelukuulokkeet, jotka päässä hän katsoo netistä elektronisen musiikin dj-keikkoja aamuyöhön asti.
 Soittolistalle valikoituu yleensä trancea ja teknoa. DJ-keikkojen katsominen on Kahilan harrastus. Petri Aaltonen / Yle
 Jos on jostakin syystä on pakko lähteä ulos, Kahila laittaa musiikin kuulumaan korvanapeista ja virittelee niiden päälle kuulosuojaimet. Välähdykset eivät onneksi pelota häntä.
 Kahilalla on koira, jonka hän on vienyt pennusta asti maalle hoitoon uudeksivuodeksi. Ymmärrys eläimiä kohtaan on kasvanut oman pelon ansiosta.
 – Kun minulla on niin kurja olo ja reagoin näin voimakkaasti, niin mitä se on eläimille? Minä kuitenkin ymmärrän mitä tapahtuu, mutta eläimet eivät tajua yhtään, mistä on kyse.
 Kahila ei ole koskaan yrittänyt päästä pelostaan eroon esimerkiksi terapian avulla. Hän on pärjännyt välttelemällä pauketta parhaansa mukaan. Kesällä se ei aina onnistu.
 – Tuntuu kyllä, että pelko pahenee vuosi vuodelta.
 Hengitystekniikka ja perhostaputus auttavat pahimman yli
 Traumapsykoterapeutti Hanna Markuksela neuvoo turvautumaan ammattilaisen apuun, jos pelosta haluaa kokonaan eroon. Esimerkiksi itsensä altistaminen pelolle ei ole viisasta ilman osaavaa ohjausta vaan voi pahentaa traumaa.
 On myös tärkeää huolehtia jo etukäteen siitä, että oma vireystila olisi hyvä, kun uusivuosi koittaa. Paukkeen alkaessa ahdistusta voi helpottaa erilaisilla hengitys- ja kosketustekniikoilla.
 – Hengityksen hidastaminen antaa keholle signaalin, että ei hätää, nyt voi ottaa vähän iisimmin. Voi kokeilla hengittää kolmeen laskien hitaasti sisään ja kuuteen laskien hitaasti ulos, ja rullata tällä rytmillä niin kauan, että olo muuttuu.
 Markuksela jakaa vinkkejä ja videoita psyykkiseen hyvinvointiin  Instagram-tilillään .

 Harjoitusten tavoitteena ei ole poistaa pelkoa, vaan lievittää sitä. Pelkotilanteissa ihminen ajautuu oman sietoalueensa ulkopuolelle. Yrityksenä on päästä takaisin sietoalueelle ja saada hallinnan tunne takaisin.
 Terhi Kahila uskoo, että uudenvuoden ilta sujuu lopulta rauhallisesti. Hän täyttää ruokakaapit hyvissä ajoin ja luottaa kuulokkeidensa peittävän ilotulitusten paukkeen.
 – Kun koirakin on hoidossa, voin keskittyä vain itseeni ja nautiskella musiikista.
 Voit keskustella aiheesta lauantaihin 1.1. klo 23 saakka.

Terhi Kahila säikähti lapsena ukkosta, sitten myös ilotulitusten pauke alkoi ahdistaa – "Sydän hakkaa ja saatan kiljahtaa"


Summary: Tieliikennekuolemien määrä pysyi Liikenneturvan mukaan edellisvuoden tasolla. Loukkaantuneiden määrä väheni.

Suomen tieliikenteessä kuoli kuluneen vuoden aikana yhteensä 210 ihmistä, Liikenneturva kertoo. Luku perustuu Tilastokeskuksen ennakkotietoihin tammi–marraskuulta ja Liikenneturvan keräämiin lehtitietoihin joulukuulta 2021.
 Luku voi vielä kasvaa, kun tilastot täsmentyvät ensi vuoden alussa.
 Tieliikennekuolemien määrä pysyi Liikenneturvan mukaan edellisvuoden tasolla. Sen sijaan tieliikenteessä loukkaantuneiden määrä väheni noin kymmenyksellä vuoteen 2020 verrattuna.
 Eri tienkäyttäjäryhmien kuolemissa ei ole tapahtunut suurta muutosta. Suhteellisesti isoin heilahdus on tapahtunut motoristien kuolemissa: heitä menehtyi tieliikenteessä yhteensä 28, mikä on kymmenen enemmän kuin edellisvuonna.

Suomen tieliikenteessä kuoli vuoden aikana 210 ihmistä – suurin heilahdus motoristien kuolemissa