Summary: Lappeenrantalainen Katja Marova on yhteiskunnallinen keskustelija, koska haluaa helpottaa maahanmuuttajien kotiutumista ja selvittää myös omat ennakkoluulonsa.

Voiko Suomessa vaikuttaa siihen, miten yhteiskunta toimii? Siitä Pietarissa kasvanut lappeenrantalainen  Ekaterina "Katja" Marova  halusi ottaa selvää.
 Marovalla oli omat epäilyksensä, kun hän muutti Suomeen yli kymmenen vuotta sitten.
 — Venäläisten piirissä on paljon ennakkoluuloja siitä, miten yhteiskunnallinen vaikuttaminen tapahtuu. Jotkut epäilykset ovat oikeita, mutta moneen asiaan liittyy ennakkoluuloja ja väärinymmärryksiä, Marova kertoo
 Venäjällä yhteiskunnallinen vaikuttaminen ei ole helppoa. Harva haluaa tai jaksaa käyttää aikaa ja energiaa politiikassa, sillä omat mahdollisuudet muuttaa asioita ovat pieniä.
 Myös Marova käyttäisi aikansa johonkin aivan muuhun, jos asuisi yhä Venäjällä.
 — En koskaan olisi mukana politiikassa Venäjällä. Tuntuu, että se voisi olla jopa vaarallista, Marova sanoo.
 Kun eri puolueet etsivät ehdokkaita kuntavaalien 2021 alla, Katja Marova oli utelias. Hän halusi selvittää perin pohjin, miten suomalainen yhteiskunta toimii.
 — Olen perfektionisti ja kun teen jotain, haluan tehdä sen kunnolla, Marova sanoo.
 Sopiva puolue oli vasemmistoliitto. Hän osallistui puolueen järjestämiin koulutuksiin, joissa kerrottiin, miten ehdokas voi luoda oman kampanjan sosiaalisessa mediassa.
 Marova alkoi tehdä vaalityötä kolmella kielellä ja julkaisi somepostauksia suomeksi, englanniksi ja venäjäksi.
 Opiskelemaan Suomeen
 Parikymppisenä Katja Marova tuli Suomeen vaihto-opiskelijaksi. Kotikaupunki Pietarin ja Kouvolan välillä oli vain 300 kilometriä, mutta muuten elämä miljoonakaupungissa ja Suomen Kouvolassa olivat kuin yö ja päivä.
 Vaihto-oppilasajasta jäi ihana muisto. Elämä Suomessa oli rauhallista ja mukavaa.
 Kun puolen vuoden mittainen vaihto päättyi, Marova palasi Venäjälle ja opiskeli tutkintonsa loppuun. Suomi jäi kuitenkin mieleen.
 — Venäjällä ei voi kehittyä samalla tavalla kuin Suomessa. Täällä voi vapaasti tehdä mitä tahansa ja on tosi vähän rajoituksia. Rauhallinen elämäntapa ja ihmisten positiivinen asenne tuntuivat minulle sopivilta, Marova kertoo.
 Katja Marova asettui Suomeen, sillä rauhallinen elämä houkutteli. Pietarissa pelkästään liikkumiseen kului valtavasti aikaa. Suomessa on myös erilainen vapaus tehdä asioita. Mikko Savolainen / Yle
 Vuonna 2010 Marova muutti Lappeenrantaan, opiskeli ylemmän korkeakoulututkinnon ja valmistui tradenomiksi.
 Koulussa opiskelukieli oli englanti ja töihin Marova pääsi yritykseen, jonka esimies oli venäläinen. Työkielinä hän puhui venäjää ja englantia.
 Vuonna 2016 yritys meni konkurssiin.
 — Vasta sen jälkeen aloin opiskella suomea kansalaisopistolla ja verkkokursseilla. En lähtenyt nollasta, sillä olin oppinut jotain, mutta en pystynyt puhumaan tai ymmärtänyt suomea, Marova sanoo.
 Yhteiskuntaoppia kaikille
 Nykyisin 37-vuotias Katja Marova on Suomen kansalainen. Marova on naimisissa ja perheeseen kuuluu kohta kymmenvuotias poika. Marova on koulutukseltaan tradenomi ja työskentelee taloushallinnon parissa.
 — Maahanmuuttajataustaiset ihmiset eivät tiedä, ketkä voivat lähteä ehdolle tai ketkä voivat äänestää kuntavaaleissa. Tosi harva tietää, että vaikka ei olisi suomen kansalainen, voi äänestää Suomessa, jos on asunut täällä pitkään, Marova kertoo.
 Yli 18-vuotias EU-kansalainen voi äänestää  kuntavaaleissa , jos on asunut kunnassa 51 päivää ennen vaaleja. EU:n ulkopuolelta Suomeen muuttaneen on pitänyt asua kunnassa yhtäjaksoisesti kaksi vuotta ja 51 päivää.
 Katja Marova haluaa kehittää Lappeenrannan monikielisyyttä ja lapsiperheiden palveluita. Hän toivoo myös, että voi viedä eteenpäin viestiä yhdessä vaikuttamisen mahdollisuuksista.  Mikko Savolainen / Yle
 Tampereen yliopistossa keväällä 2021 tarkastettu väitöskirja vahvistaa Marovan sanomaa.
 Maahanmuuttajien poliittista rekrytointia käsittelevän  Josefina Sipisen   väitöstutkimuksen  mukaan sosiaalisten verkostojen puute on merkittävä syy siihen, miksi maahanmuuttajat ovat kuntavaalien ehdokaslistoilla ja kunnanvaltuutettuina aliedustettuja.
 Tutkimuksessa todetaan, että poliittinen kiinnittyminen uuteen kotimaahan olisi tärkeää. Kiinnostus seurata yhteiskunnallisia asioita ja ymmärtää poliittisia prosesseja edistää maahanmuuttajien kotoutumista sekä yksilö- että ryhmätasolla.
 Monia asioita pidetään Suomessa itsestäänselvyyksinä, sillä niiden pariin kasvetaan. Katja Marova antaa esimerkin.
 — Lapseni on neljännellä luokalla ja hän opiskelee koulussa yhteiskuntaoppia. Se on erinomainen keino opettaa heti lapsuudesta asti, miten jokainen voi vaikuttaa yhteiskuntaan ja omaan elämäänsä. Tällainen kurssi pitäisi saada kotouttamisohjelmassa myös maahanmuuttajille, Marova sanoo.
 Kielitaidottomuus voi johtaa väärinymmärryksiin
 Lappeenranta on Etelä-Karjalan ainoa muuttovoittoinen kunta. Maahanmuutolla on siinä iso rooli.
 Ei-kotimaisia kieliä puhuvia on 7,9 prosenttia Lappeenrannan väestöstä.  Heistä valtaosa puhuu äidinkielenään venäjää.
 Ulkomaan kansalaisia vieraskielisistä on 4,6 prosenttia, mikä tarkoittaa sitä, että monella maahanmuuttajalla on Marovan tapaan Suomen kansalaisuus.
 Kuntavaaleissa vieraskielisten äänestysaktiivisuus Suomessa on selvästi pienempi kuin kotimaisia kieliä puhuvilla. Ero on  yli 30 prosenttia.
 Lappeenrannassa asuu tuhansia venäjää äidinkielenään puhuvia asukkaita. Maahanmuuttajat tulevat hyvin erilaisista taustoista ja syyt Suomeen tuloon vaihtelevat. Niitä voivat olla esim. työ, opiskelu tai perhe. Silva Nieminen / Yle
 Koska äänestäjät valitsevat edustajansa valtuustoihin, on maahanmuuttajien osuus kunnanvaltuustoissa hyvin pieni koko Suomessa.
 Joskus tarvitaan sillanrakentajia eri kieliryhmien ja kulttuurien välille.
 Yhteentörmäyksiä voi tapahtua, kun ei ymmärretä mitä toinen tarkoittaa. Katja Marovan mukaan ongelmatilanteita puidaan usein avoimen keskustelun sijaan pelkästään oman piirin keskuudessa.
 — Saatetaan esimerkiksi ajatella, että viranomainen tai muu taho toimii jollakin tavalla, koska ei rakasta venäläisiä. Todellisuudessa syy saattaa olla jokin ihan muu, Marova kertoo.
 Rakastakin maata voi haluta muuttaa
 Toisaalta avoin keskustelu voi olla myös vaikeaa.
 Suomalaisessa keskustelukulttuurissa jurputetaan usein kernaasti asioista, joita pitäisi yhteiskunnassa muuttaa. Marovan kokemuksen mukaan muutosehdotuksia ei usein kuitenkaan kaivata ihmisiltä, jotka ovat muuttaneet muualta.
 Moni ei uskalla avata suutaan, koska pelkää muiden reaktioita.
 — Kotona voi nostaa esiin asioiden hyviä ja huonoja puolia. Jos olet vieras, saat sanoa vain hyviä asioita, Marova sanoo.
 Marova kertoo saaneensa suomalaisilta kommentteja, joissa vähätellään Suomen ongelmia, koska Venäjällä asiat ovat vielä huonommin tai sanotaan, että mene sitten Venäjälle, jos sieltä saat paremmat palvelut. Viesti on selvä: maahanmuuttajan pitäisi tyytyä siihen mitä on saanut, eikä valittaa turhasta.
 — Olen Suomen kansalainen, haluan asua täällä ja rakastan tätä maata. Suurin osa asioista on hyvin. Silti on ongelmia ja näihin asioihin haluan vaikuttaa, Marova sanoo.
 Katja Marova kannustaa näkemään eri kulttuurien tuomat mahdollisuudet. Jos on kasvanut erilaisessa ympäristössä, voi uudessa kotimaassakin olla paljon hyödyllistä annettavaa.
 — Erilaisuudessa on rikkaus. Jos asiat tuodaan eri näkökulmista, voi syntyä paljon uusia positiivisia ideoita ja palveluita, Marova sanoo.
 Maahanmuuttajat ovat aliedustettuja kunnanvaltuustoissa ja he myös äänestävät harvemmin. Katja Marova tietää, että yhteiskunnallinen vaikuttaminen alkaa kiinnostaa, kun elämän perusasiat uudessa maassa ovat kunnossa. Siihen voi mennä vuosia. Mikko Savolainen / Yle
 Aktiivista osallistumista
 Kesäkuussa 2021 vasemmistoliitto sai kuntavaaleissa Lappeenrannan kaupunginvaltuustossa yhden paikan. Katja Marovasta tuli valtuustoon vasemmistoliiton toinen varajäsen.
 — Se tuli yllätyksenä, sillä en edes tiennyt, että voi päästä myös varalle. Ajattelin, että on valtuutettuja ja piste. On muitakin keinoja vaikuttaa, kuin pelkkä valtuustoon pääsy. Ja se oikeasti toimii, Marova sanoo.
 Seuraavaksi Marova on lähdössä ehdolle aluevaaleihin. Hän ei kuitenkaan osaa sanoa, aikooko jatkaa politiikassa ikuisesti. Se vie paljon aikaa omalta elämältä ja harrastuksilta.
 Marova on kohdannut vaalikampanjoinnin aikana myös häirintää sosiaalisessa mediassa.
 Toisaalta hän tietää, että jos ongelmia haluaa ratkoa, jonkun on ajettava ratkaisuja aktiivisesti eteenpäin.
 Katja Marova toivoisi, että voisi helpottaa maahanmuuttajien kotiutumista Suomeen ja Lappeenrantaan. Sitä voisi auttaa esimerkiksi monikielisillä palveluilla. Sydäntä lähellä ovat myös lapsiperheiden palvelut.
 — Olen luonteeltani sellainen, että jos jokin menee väärin, en voi vain katsoa sivusta ja olla tekemättä mitään, Marova sanoo.
 Lue lisää:  Englanti yleistyy palvelukielenä Suomessa, ja nyt sitä esitetään myös itärajalla – moni venäläinen ihmeissään: "Ei välttämättä ollenkaan tuttu kieli"

Maahanmuuttajat eivät saa valittaa, huomasi Katja Marova — hän haluaa tehdä niin, jotta asiaan tulee muutos: "Rakastan Suomea, mutta ongelmiakin on"


Summary: EU:n komissio julkisti tiistaina pohjaesityksen talousuudistuksista. Suomen hallitus on odotellut esitystä ennen oman näkemyksensä muodostamista. Jälkikäteen vaikuttaminen on kuitenkin vaikeampaa kuin ennakkoon, kirjoittaa EU:ta seuraava taloustoimittaja Anna Karismo.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Otetaan alkuun esimerkki työpaikalta. Kun jokin muutos on sinulle tärkeää työsi kannalta, miten toimit?
 A) Pyrit vaikuttamaan, että tilanne ratkaistaan kannaltasi mahdollisimman edullisesti, ja otat kantaa heti kun asia nousee esiin.
 B) Odotat ensin, mitä mieltä työtoverisi ja pomosi ovat muutoksesta, ja kommentoit vasta heidän ehdotuksiaan.
 Suomi on valinnut omassa "työympäristössään" eli EU:ssa vaihtoehdon B, kun jäsenmaat neuvottelevat tulevista velka- ja talouskurisäännöistä.
 Hallituksella ei ole vielä linjaa, miten se suhtautuu taloussääntöjen muuttamiseen. Se ottaa virkamieslähteiden mukaan kantaa sääntömuutoksiin vasta, kun saa eteensä komission pohjaesityksen muutoksista.
 Tiistaina ensimmäinen esitys tuli. Muut "työkaverit" ovat määritelleet, mistä aletaan neuvotella. Esimerkiksi Ranska ja Italia ovat tyrmänneet paluun vanhoihin toimintatapoihin.
 Mistä neuvotellaan?
 EU-maat ovat velkaantuneet koronapandemiassa. Taloutta elvytettäessä niiden budjettivajeet ovat syventyneet.
 Poikkeusolojen toimista sovittiin yhdessä viime vuonna: sekä 60 prosentin velkaantumisraja että budjettien kolmen prosentin alijäämäraja  siirrettiin syrjään  vuoden 2022 loppuun saakka.
 Lue täältä lisää :  EU:ssa on edessä jo seuraava jättimäinen talouskiista eri maiden budjettikurista – Tutkija: "Paljon suurempi asia kuin mitä elpymisrahasto oli"
 Nyt pandemiassa kertynyttä velkaa pitäisi alkaa pienentää niin, että talouskasvu ei kärsi.
 Tulevaisuudessa tarvitaan lisäksi valtavia investointeja, niin yksityisiä kuin julkisiakin, komissio toteaa tiistain esityksessään. Euroopassa on krooninen investointilama ja ilmastonsuojeluun tarvitaan lisäpanostuksia.
 Jotta nämä kaksi kohtaa toteutuvat, vanhoihin sääntöihin ei ole paluuta. Talous- ja rahaliiton nykyiset säännöt ovat perua 1990-luvun lopulta.
 Esimerkiksi Saksan hallitustunnustelija ja liittokansleriehdokas  Olaf Scholz   totesi  pari päivää sitten, että kaikkien jäsenmaiden ei voi odottaa palaavan vanhan velkakurin tielle pandemian jälkeen.
 – Voi menettää uskottavuuden, jos tarrautuu sääntöihin, joissa ei ole taloudellista järkeä, Euroopan vakausmekanismin saksalainen pääjohtaja  Klaus Regling  puolestaan sanoi maanantaina  Spiegel-lehden  haastattelussa.
 Tulossa voikin olla laajoja uudistuksia, tai ainakin ehdotuksia sellaisiksi.
 EU:n talouskomissaari, italialainen Paolo Gentiloni (vas.), ja komission varapuheenjohtaja, latvialainen Valdis Dombrovskis, esittelivät komission talousaloitteen tiistaina Strasbourgissa. Sääntöjen uudistamisessa ei pitäisi olla tabuja, Gentiloni sanoi. Ronald Wittek / EPA
 Komissio esittää, että uudistettujen sääntöjen laatimisessa otettaisiin mallia viime vuonna perustetusta  elpymispaketista . Siinä tavoitteet on asetettu kullekin jäsenmaalle erikseen, kun nykyisenlaisessa talous- ja rahaliitossa ne ovat kaikille yhteiset.
 Nykyisiä taloussääntöjä pidetään yleisesti paitsi vanhentuneina myös monimutkaisina ja epäselvinä, ja siksi niitä on tarpeen yksinkertaistaa. Tähän johtopäätökseen tulee komission lisäksi esimerkiksi Elinkeinoelämän tutkimuslaitos Etla  viime viikon raportissaan.
 – Tärkeintä olisi ensin tietää mitä halutaan ja asettaa esimerkiksi velalle pitkän aikavälin tavoite jäsenmaittain. Valvontaa voitaisiin tehostaa lyhyen aikavälin mittareilla kuten menosäännöillä, Etlan tutkija  Päivi Puonti  sanoo.
 Myös komissio haluaa räätälöidä taloudenpitoa maakohtaisesti.
 "Vahvat kansalliset budjettitavoitteet ja itsenäiset valvontainstituutiot voivat tehostaa taloushallintoa", se toteaa esityksessään.
 Mikä on nyt toisin?
 Komissio näyttää ottaneen opikseen aiemmista toimintatavoistaan.
 Kun elpymispaketista viime vuonna päätettiin, pienissä maissa ja erityisesti Suomessa  koettiin , että Saksa ja Ranska päättivät yhteisvelasta ja avustuksista ensin keskenään. Sitten ne junttasivat näkemyksensä komission esitykseen, ja pakottivat muut nielemään paketin.
 Nyt komissio esittää tiistain paperissaan 11 avointa kysymystä siitä, millaisia uudistuksia kukin maa itse haluaa.
 Saksan liittokansleri Angela Merkel ja Ranskan presidentti Emmanuel Macron sopivat viime vuoden toukokuussa etäkokouksessaan, että he esittävät EU-maille satojen miljariden eurojen yhteisvelkaa. Sen jälkeen velka oli enää läpihuutojuttu, monissa pienissä maissa ajateltiin. AOP
 Piru piilee kuitenkin tiistaina julkaistujen kysymysten muotoilussa.
 Vastaukseksi ei riitä "kyllä" tai "ei", kun komissio kysyy esimerkiksi,  miten  sääntöjä parannetaan kestävän talouskehityksen takaamiseksi kaikissa jäsenmaissa tai  miten  niillä saadaan aikaan tarvittavia ilmastotoimia jäsenmaissa. Jokaisen maan pitää kertoa omat ideansa ja perustella ne.
 Kysymykset löytyvät  tästä linkistä . Ehkä kiinnostavin on kysymys numero 10. Siinä komissio tiedustelee, miten rahaliiton syventäminen tulee ottaa huomioon tulevissa budjettikehyksissä – ei siis  pitäisikö  rahaliittoa syventää.
 Komissio toivoo aiheesta myös julkista keskustelua. Mielipiteitä voi jättää joulukuun loppuun asti. Komissio tekee niiden pohjalta esityksen, "hyvässä lykyssä jo ensi vuoden ensimmäisellä puoliskolla", talouskomissaari  Paolo Gentiloni  sanoi tiistaina.
 Miksi Suomen olisi kannattanut toimia?
 Ei vain jäsenmaat vaan myös komissaarit ovat keskenään erimielisiä uudistustarpeista. Esityksen sisältö muuttuikin loppumetereille asti.
 Esimerkiksi näin: kun vielä maanantaina vuodetuissa papereissa kysyttiin,  voidaanko  elpymispakettia käyttää mallina, tiistaina julkaistussa versiossa kysytään  miten  sitä voidaan käyttää mallina.
 Tästä syystä 27 jäsenmaan unionissa on järkevää yrittää vaikuttaa komission esityksiin jo etukäteen. Kun esitys on putkahtanut ulos, neuvotellaan enää teknisistä yksityiskohdista. Esitys määrittelee keskustelun suunnan.
 Takavuosina Suomi muodosti ensin kansallisen konsensuksen ja vaikutti aktiivisesti Brysselissä, vertaa esimerkiksi europarlamentaarikko  Sirpa Pietikäinen  (kok.) Nyt Suomen linjasta on tullut hänen mielestään "uusavuton".
 Aikaa valmistautumiseen olisi ollut, sillä talous- ja rahaliiton sääntöjen uudistamisesta on puhuttu jo vuosia, sanoo myös demareiden  Eero Heinäluoma.
 Heinäluoman mielestä EU:ssa tärkeintä olisi ottaa kontaktia lakien laatijoihin "etunojassa". Se ei haittaa, vaikka kanta lopulta muuttuisi.
 – On hyvin vaikea puhua parlamentissa ymmärrystä Suomen kannoille, kun ei ole varma mitä ne kannat ovat, meppi harmittelee.
 Vaikeat neuvottelut edessä Suomessa
 Suomen vetkuttelu kannanmuodostuksessa voi kertoa siitä, että hallitus on erimielinen linjasta.
 Valtiovarainministeri  Annika Saarikko  (kesk.) on jo  kertonut  haluavansa paluuta alijäämäsääntöön, kun taas eurooppaministeri  Tytti Tuppuraisen  (sd.) mukaan asiasta ei ole päätetty.
 Myös pääministeri  Sanna Marinin  viime viikon esitys  budjettikehysten venyttämisestä  investointien helpottamiseksi saattaa liittyä eurooppalaiseen keskusteluun. Brysselissä elätellään ideaa, että ilmastoinvestoinnit voitaisiin jättää velkakurisääntöjen ulkopuolelle.
 Marinin ulostulo voi myös olla irtiotto Saarikon aiemmasta tiukasta tulkinnasta, Helsingin yliopiston poliittisen talouden tutkija  Antti Ronkainen  arvelee.
 Suomikin rikkoo sääntöjä
 Nykyiset säännöt laadittiin 1990-luvun lopulla valtioiden alijäämien ja velkojen keskiarvosta. Näin valtiovelan katoksi saatiin 60 prosenttia ja budjettialijäämäksi kolme prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen.
 Vakaus- ja kasvusopimuksen mukaan taloutta pitäisi myös sopeuttaa hyvän talouskasvun aikana. Siitä huolimatta moni euromaa, myös Suomi, on toimittanut komissiolle vuodesta toiseen talousarviosuunnitelmia, jotka eivät ole yhteisten sääntöjen mukaisia.
 Taloussääntöjen uudistaminen on todennäköisesti pitkä prosessi ja voi kestää vuosia. Kasvu- ja vakaussopimus on kuitenkin osoittanut joustavuutensa pandemiassa.
 Voikin olla, että jos jäsenmaat eivät pääse sopuun, poikkeustilaa jatketaan vielä vuonna 2023.
 Aiheesta lisää:
 Suomessa pelätään puhua EU:n yhteisistä taloussäännöistä populistien ja perussuomalaisten pelossa, meppi Sirpa Pietikäinen sanoo
 Paineet euroalueen yhteisvastuun lisäämiseksi kasvavat, pysyykö Suomi kannoissaan?

Analyysi: Komissiolta esitys taloussäännöistä, Suomi lähtee neuvotteluihin ilman selvää linjausta – taktiikka voi kostautua


Handelsbanken vetäytyy Suomesta ja Tanskasta, yhtiö  tiedottaa . Pankki kertoo aloittavansa prosessin Suomen-liiketoimintojen myymiseksi, mutta toistaiseksi toiminta jatkuu ilman muutoksia.
 – Asiakaspalvelumme ja uusasiakasmyyntimme jatkuvat ennallaan, eikä nyt käynnistyvä liiketoimintojen myynti vaikuta asiakkaisiimme, sanoo maajohtaja  Hanne Katrama  suomenkielisessä tiedotteessa.
 Ruotsalainen pankkikonserni Handelsbanken toimii kansainvälisesti noin parissa kymmenessä maassa ja sen palveluksessa on noin 11 000 työntekijää. Suomessa pankilla on 27 konttoria ja se työllistää täällä yhteensä noin 600 henkilöä.
 Suomen ja Tanskan toiminnot tuovat Handelsbankenin tuotoista 10 prosenttia ja aiheuttavat 13 prosenttia pankin kuluista. Pankin päämarkkinat ovat Ruotsissa, Norjassa ja Britanniassa.
 Markkinat Suomessa ja Tanskassa pienet
 Pankin mukaan Suomen ja Tanskan markkinat ovat olleet sille pienet ja vakaat eikä pankki näe, että ne voisivat merkittävästi laajentua ilman merkittäviä investointeja.
 Vuodesta 1985 Suomessa toiminut Handelsbanken toteaa, että edellytykset kannattavalle pankkitoiminnalle eri maantieteellisillä alueilla ovat muuttuneet merkittävästi.
 Handelsbankenin tiedotteessa perustellaan myyntiä sillä, että "lisääntyvä sääntely vaikeuttaa synergiahyötyjen löytämistä ja edellyttää pankeilta sekä keskushallintoa että maakohtaista infrastruktuuria. Myös asiakkaat haluavat yhä nopeammin kehittyviä digitaalisia palveluja, jotka soveltuvat paikallisiin olosuhteisiin. Globaalit ratkaisut eivät enää tuo asiakkaille samaa lisäarvoa kuin aikaisemmin".
 Ammattiliitto huolissaan henkilökunnasta
 Ammattiliitto Pron finanssisektorin johtaja  Antti Hakala  vaatii pankkia kantamaan erityistä huolta henkilöstöstään.
 – Handelsbanken työllistää Suomessa noin 600 työntekijää. Joukossa on monta pitkän pankkiuran tehnyttä ja Handelsbankeniin vahvasti sitoutunutta ammattilaista kuin myös uran alussa olevia toimihenkilöitä. Pankin tulee murrostilanteessa pitää erityistä huolta henkilöstöstään, muuten riskinä on myös liiketoimintojen myynnin epäonnistuminen, Hakala kertoo Pron julkaisemassa kannanotossa.
 Handelsbankenin pääluottamushenkilö  Kati Ahl  kertoo olevansa hyvin pettynyt pankin ratkaisusta.
 – Työnantaja on panostanut viime vuosina sekä pankin strategian uudistamiseen että toiminnallisiin uudistuksiin, joten tulevaisuudenuskomme oli vahva. Olen järkyttynyt, mutta teen yhdessä muiden luottamushenkilöiden kanssa parhaani auttaakseni henkilöstöä jaksamaan, Ahl sanoo.
 Handelsbankenin Suomen maajohtaja Hanne Katrama sanoo, että myyntiprosessi ei vaikuta pankin konttorien toimintaan.
 – Handelsbankenin toiminta Suomessa jatkuu toistaiseksi ilman muutoksia. Ja tietysti meidän liiketoiminnan ytimeen kuuluu konttoriverkostomme ja sitä tukevat pääkonttoritoiminnot. Niiden avulla on tarkoitus tehdä jatkokin niin, että asiakkaat eivät millään tavalla häiriinny tästä prosessista. Me huolehdimme asiantuntevasta palvelusta ja erinomaisesta saavutettavuudesta koko prosessin ajan, Katrama vakuuttaa.
 Juttua täydennetty kello 21.50 ammattiliitto Pron ja maajohtaja Katraman kommenteilla henkilöstöstä ja konttoriverkostosta.

Handelsbanken vetäytyy Suomesta ja Tanskasta – liiketoiminnat myydään


Summary: Loanheitoksi äitynyt keskustelu sosiaalisessa mediassa on saanut ainakin helsinkiläisen Pub Sirdien omistajan harkitsemaan rikosilmoituksen tekemistä. Tutkijoiden mukaan someraivon takana on yhteiskunnallisen keskustelun hämmentäjiä ja heitä joiden ideologia on joutunut lähipubin tai kahvilan ovella ensimmäistä kertaa koetukselle.

Moni yritys otti koronapassin käyttöön Suomessa viime viikonloppuna. Se sai paikoin  passin vastustajat haukkumaan ja uhkailemaan yrityksiä  verkossa ja työntekijöitä jopa paikan päällä.
 Yksi huomiota kerännyt tapaus on Pud Sirdie Helsingin Kalliossa. Pieni paikallispubi ryhtyi vaatimaan viikonloppuna koronapassia kaikilta tulijoilta.
 Yrityksen nettisivun humoristinen "Koronapassista loukkaantumisen ansiomitali" on kerännyt tähän mennessä yli 8 000 tykkäystä ja yli 2 000 kommenttia puolesta ja vastaan.
 Vielä eilen maanantaina keskustelu oli ravintoloitsijan mukaan suurimmaksi osaksi järkevää ja positiivista, mutta tiistaihin tultaessa tilanne muuttui loanheitoksi.
 – Eilisen jälkeen keskustelu on mennyt ala-arvoiseksi. Nyt harkitsen rikosilmoituksia niistä, jotka ovat jakaneet "Mikko Vehmas on natsi" meemejä ihan julkisesti, kertoo ravintoloitsija  Mikko Vehmas.
 Helsinkiläinen Pub Sirdie kertoo nettisivullaan myöntävänsä ansiomitalin koronapassista loukkaantuneille. Ilmoitus on kerännyt sympatiaa, mutta myös kritiikkiä. Pub Sirdie, Facebook. Kuvankäsittely: Ilkka Kemppinen / Yle
 Vehmas kertoo nähneensä myös kehotuksia vääristä ilmiannoista.
 – Tästä on paljastanut myös pelottavia piirteitä. Julkisilla keskustelufoorumeilla omilla nimillään ja naamoillaan jotkut kehottavat kanssakeskustelijoitaan vääriin ilmiantoihin eli mikäli saadaan positiivinen koronatulos niin ilmoitetaan taudin jäljitykseen, että se on saatu meidän baareista, Vehmas hämmästelee.
 Myös tutkijat ovat seuranneet koronapassikeskustelua kiinnostuneena. Esimerkiksi koronapassin vastustamista varten on luotu verkkosivusto, josta löytyy muun muassa listaus passia vaativista ravintoloista ja yökerhoista.
 – Ymmärrän hyvin, että koronapassin vastustajien toiminta voi olla monen yrittäjän näkökulmasta hämmentävää. Yrittäjät eivät ole tottuneet siihen, että heitä maalitetaan, syyllistetään tai heidän motivejaan epäillään, sanoo Kuluttajatutkimuskeskuksen johtaja  Päivi Timonen.
 – Ne yritykset, jotka ovat jo aiemmin liputtaneet ja ottaneet kantaa vaikkapa seksuaalivähimmistöjen puolesta, ovat jo joutuneet tällaisia asiakaskuntaa jakavia tilanteita käsittelemään. Tämä on ollut uudenlainen ja varmasti hankala tilanne monelle muulle, sanoo puolestaan markkinoinnin professori  Elina Jaakkola  Turun yliopistosta.
 Ideologia joutunut koetukselle
 Ryöpsähdys kertoo jotakin myös koronapassin vastustajista.
 – Nyt tuli varmasti joillekin ehkä ensimmäistä kertaa vastaan tilanne, jossa rokotevastainen ideologia konkreettisesti rajoittaa omaa elämää ja siinä nämä ravintolat ja kahvilat ovat joutuneet sijaiskärsijöiksi, pohtii Jaakkola.
 – Rajoitusten vastustaminen ja koronapassi ovat olleet monelle järjestelmäkritiikkiä ja kansalaisoikeuskeskustelua. Nyt massojen lait ovat tulleet voimaan, jolloin rokottamattomana ei saakaan enää samoja palveluja kuin ennen, arvioi puolestaan Timonen.
 Timonen näkee räyhääjien joukossa myös heitä, jotka vain haluavat herättää yhteiskunnassa hämmennystä.
 – Kun joutuu minkä tahansa maalittamisen tai haukkumisen kohteeksi, ihan varmasti se on inhottava kokemus. En kuitenkaan usko, että koronapassihäirintä jää pitkäksi aikaa päälle. Sille ei löydy yhteiskunnallisesti kovin paljoa tukea, sanoo Timonen.
 Asiakas haluaa vaikuttaa vaikkei olisi asiakas
 Moni yritys on myös saanut nettisivuilleen kommentteja ja peukutuksia normaalin asiakaskuntansa ulkopuolelta.
 Myös Pub Sirdien Mikko Vehmas on yllättynyt siitä miten kauas alkuperäinen ajatus on sisällöstä karannut.
 – Kukaan ei uskonut, että tämä menee näin laajaksi ja herättää oikeasti tällaisia tunteita. Alkuperäinen ajatus oli, että me otetaan passi käyttöön, jotta pystytään pitämään henkilökunta töissä. Nyt siellä keskustellaan, onko koronaa olemassa ollenkaan ja mikä on rokotusten tarkoitus, hämmästelee Vehmas.
 Moni yritys otti koronapassin käyttöön viikonloppuna, koska sen avulla vapautui muun muassa istumapaikkarajoituksista. Esa Syväkuru / Yle
 Jaakkola pitää ongelmallisena tällaista ilmiötä, jossa yritysten omaa sivua aletaan käyttää keskustelualustana.
 – Yrittäjälle se voi olla hankala tilanne, jos asiakkaat ovat vallanneet yrityksen yhden asiointipisteen. Yritykselle esimerkiksi FB-sivu on yksi liikettä edustava foorumi ja siellä käydyn keskustelun pitäisi olla jotenkin yrityksen hallittavissa.
 Tutkijoilta löytyy kuitenkin ilmiölle selitys.
 – Kuluttajat eivät ole enää vain tuotteiden käyttäjiä tai ostajia vaan he ovat ja haluavat olla myös vaikuttajia. Aiemmin ihmiset valittivat vaikkapa lähiliikkeen palvelusta tai puutteellisesta valikoimasta. Nyt halutaan tuoda omaa agendaa näkyville eikä ole väliä missä se näkyy kunhan näkyy. Eihän moni ollut edes käynyt niissä yrityksissä, joiden sivuilla metelöivät tai kommentoivat, sanoo Jaakkola.
 Yritysten valittava puolensa
 Koronapassi toi yrityksille nyt laajemminkin tietoon trendin, jota ei ehkä ollut tullut omassa toiminnassa aiemmin vastaan.
 Vastuullisuus on ollut iso liiketoiminnan trendi jo pitkään ja se pitää sisällään muun muassa yrityksen arvoista ja kannanotoista kertomisen.
 Koronapassin vaatiminen asiakkailta on siis ollut yhdenlainen yhteiskunnallinen kannanotto.
 – Yritys on siis todennäköisesti menettänyt jotakin, mutta ehkä saanut näin vahvemman asiakaskunnan heistä, jotka mielellään tulevat sellaiseen ravintolaan, jossa ihmiset on rokotettu, Jaakkola sanoo.
 Lue lisää:
 Kauppakeskuksen toimitusjohtajaa uhkailtiin, yrittäjän päälle heitettiin rahaa – koronapassin vastustajat ryhtyivät häiriköimään yrityksiä
 Koronapassin vastustajat osoittavat mieltään Eduskuntatalolla – paikalla noin 250–300 henkilöä
 Iphone-puhelimilla ongelmia koronapassin kanssa, THL:n mukaan vika on nyt korjattu – STM lupaa nopeaa ratkaisua koronataudin sairastaneiden vaikeuksiin passin käytössä
 Eduskunta hyväksyi koronapassin äänin 105–33 – yökerhot ja ravintolat voivat ottaa käyttöön heti vuorokauden vaihtuessa

Keskustelu koronapassista kuohahti somessa ja moni yrityskin otti kantaa – helsinkiläisravintoloitsija harkitsee rikosilmoitusta loukkauksista


Summary: Myös näyttelijänä ja ohjaajana tunnettu Honkanen vaikuttaa tällä hetkellä Rolling Rust -yhtyeessä. Innostus kitaransoittoon syttyi nuorena The Beatlesin ihailusta.

The Beatles on saanut monet nuoret miehet ja naiset ympäri maailman tarttumaan kitaraan. Yksi heistä on teatteriohjaajana ja näyttelijänäkin tunnettu  Katriina Honkanen . Hänellä oli itse asiassa jopa suunnitelma liittyä mukaan yhtyeeseen.
 – Minulla oli joskus 14-15-vuotiaana sellainen suunnitelma, että menen Abbey Road -studion ulkopuolelle ja pyörryn siihen kadulle. Ja sitten sattumalta kundit ovat juuri tulossa nauhoituksiin,  George Harrison  kantaa minut sinne studioon ja sitten pääsen siihen bändiin.
 Honkasen oli pakko ruveta soittamaan kitaraa, jotta hänen haaveensa voisi toteutua. Vaikka suuri ja mahtava Beatles tarjosikin nuorelle Katriinalle inspiraatiota, se muodosti tavallaan myös esteen omien laulujen tekemiselle. Kun kaikki hyvät laulut oli jo tehty, oli turha tehdä mitään, joka ei kestäisi vertailua. Beatlesin varjo väistyi vasta, kun Honkanen löysi naispuoliset lauluntekijät, kuten  Suzanne Vegan ,  Rickie Lee Jonesin  ja  Joni Mitchellin .
 – Kun kuulin heidän musiikkiaan, tajusin, että minähän voin myös tehdä noin. Minä voin myös ruveta tekemään lauluja. Minulla voi olla oma ääni, oma tapa kertoa asioita.
 Tällä hetkellä Honkanen tekee musiikkia Rolling Rust -yhtyeensä kanssa, johon kuuluvat myös hänen miehensä  Ilkka Tenhunen  sekä pariskunnan ystävä  Janne Louhivuori .
 Katso Katriina Honkasen koko haastattelu Puoli seitsemän -ohjelmassa:

Katriina Honkasella oli suunnitelmana liittyä Beatlesiin pyörtymällä Abbey Roadin eteen


Summary: Keskustelu Afrikan tähti -pelin kolonialismista on viime päivinä ryöpsähtänyt käyntiin. Tutkijat pitävät keskustelua hyvänä asiana mutta näkevät myös, että peliä voi hyvin pelata, kun ymmärtää sen olevan aikansa tuote.

Lautapeli  Afrikan tähti  on viime päivinä ollut vilkkaan somekeskustelun keskiössä. Keskustelu sai alkunsa, kun Helsingin yliopiston maantieteen ainejärjestön tapahtumassa osa opiskelijoista oli pukeutunut pelin hahmoiksi ja yliopiston saksalainen vaihto-opiskelija kritisoi valintaa kuvapalvelu Instagramissa.
 Keskustelu laajeni nopeasti käsittelemään Afrikan tähteä pelinä ja sen edustamaa kolonialismia. Esimerkiksi Helsingin kaupunginvaltuuston puheenjohtaja  Fatim Diarra  (vihr.) otti  sometileillään  kantaa pelistä käytävään keskusteluun. Hänen isänsä on kotoisin Malista, joka itsenäistyi Ranskan siirtomaavallasta vasta Afrikan tähden julkaisun jälkeen.
 Päivityksessä Diarra kertoo pelanneensa peliä itsekin lapsena ja olevansa iloinen siitä, että keskustelua käydään Suomessa nyt ja sitä kautta arjessa olevia rasistisia elementtejä aletaan tunnistaa.
 Toisaalta moni on kyseenalaistanut voimakkaasti keskustelun  Afrikan tähdestä  ja ollut huolissaan siitä, ollaanko klassikkopeliä nyt kieltämässä. Kysyimme tutkijoilta, miltä 70-vuotias peli tänä päivänä vaikuttaa.
 Tarzan-kirjat nuoren miehen esimerkkinä
 Afrikan tähden  ideana on etsiä pelilaudalta yhtä timanttia ja samalla kerätä muita jalokiviä ja varoa rosvoja. Lopuksi pelaajat kiirehtivät pelilaudan alku- ja loppupisteisiin Kairoon ja Tangeriin.
 Pelin kehitti 1940-luvun lopussa vain tuolloin vain 19-vuotias  Kari Mannerla , ja se julkaistiin vuonna 1951. Tuolloin suuri osa Afrikan valtioista oli vielä Euroopan siirtomaavallan alaisia.
 Tutkija  Olli Löytty  Turun yliopistosta kertoo osallistuneensa keskusteluun  Afrikan tähden  kolonialistisuudesta jo 1990-luvun lopulla. Tuolloin hän sai Kari Mannerlalta pelin de luxe -version postissa, ja mukana oli saatekirje. Siinä Mannerla kertoo Löytyn mukaan olleensa pelin tekoaikaan vielä Tarzan-kirjailija  Edgar Rice Burroughsin  "uhri" ja että perehtyminen Afrikan historiaan oli sittemmin osoittanut hänen kuvansa olleen kovin romanttinen. Mannerla kuoli vuonna 2006.
 – Pelissä näkyy jo 1800-luvulta peräisin oleva seikkailukirjojen ja tutkimusmatkailun kuvasto. Sen julkaisuajankohta oli vielä kolonialismin kulta-aikaa, Löytty kertoo.
 Kolonialismilla tarkoitetaan ilmiötä, jossa ihmiset ja valtiot ottavat hallintaansa toisten ihmisten asuttamia valtioita ja alueita ja puuttuvat niiden yhteiskuntaan ja kulttuuriin. Ilmiöön liittyy usein taloudellinen hyväksikäyttö.
 Afrikan tähti on ollut monelle suomalaiselle ensimmäinen kuva Afrikasta. Tutkija Olli Löytyn mukaan se lisää pelin kulttuurihistoriallista merkitystä. Jyrki Lyytikkä / Yle
 – Pelissä etsitään Afrikan suurinta aarretta, mitä siellä oikeasti tehtiinkin. Se on helppo nähdä kolonialismin larppauksena, Löytty sanoo.
 1940- ja 50-luvuilla usempien suomalaisten kuva Afrikasta maanosana oli hyvin hatara ja perustui pitkälti populäärikulttuuriin. Monen mielikuvat tulivat 1900-luvun alussa julkaistuista Burroughsin Tarzan-kirjoista, jotka kertovat englantilaista, aatelista syntyperää olevan miehen asumisesta ja seikkailuista Länsi-Afrikassa apinoiden kasvattamana "villimiehenä".
 – Tuohon aikaan tietoa Afrikasta ei saatu vielä juurikaan televisiosta, vaan ehkä joistain seikkailuelokuvista ja -kirjoista sekä matkakertomuksista. Suomalaiset myös tekivät lähetystyötä etenkin Namibiassa. Kouluissa saatettiin opettaa jotain etenkin Afrikan luonnosta, mutta toki kaikki tapahtui kolonialistisessa viitekehyksessä, kertoo historian tutkija  Essi Huuhka  Turun yliopistosta.
 Afrikan maat itsenäistyivät siirtomaavalloista pääosin 1960-luvulla.
 Pelissä lähdetään Pohjois-Afrikasta ja palataan sinne. Pelaaja saa valita, lähteekö Kairosta vai Tangerista, mikä on monelle kirkas lapsuusmuisto. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Eksoottinen alue, johon lähteä seikkailemaan
 Afrikan tähdessä  pelaaja asettuu ikään kuin kolonialistin asemaan: hän etsii jalokiviä "villistä" Afrikasta rosvoja väistellen ja pelin lopuksi palaa takaisin pohjoiseen, tai ainakin Pohjois-Afrikan satamakaupunkeihin asti. Afrikkalaiset itse näkyvät pelissä vain karikatyyrimäisinä kuvituksina pelilaudalla.
 – Afrikka kuvataan ikäänkuin tyhjänä alueena, jossa ei ole valtioita tai valtakuntia, vaan jännittävää luontoa, johon on hyvä lähteä seikkailemaan. Se on eksoottinen paikka, ja myös ihmiset on kuvattu eksoottisina, Huuhka sanoo.
 Tosiasiassa siirtomaavallan aika ja Euroopan maiden kolonialismi aiheutti taloudellisen hyväksikäytön lisäksi valtavasti inhimillistä kärsimystä esimerkiksi orjakaupan ja hirmuhallinnon muodossa. Myös jalokivien louhinta ja timanttikauppa on aiheuttanut runsaasti ongelmia Afrikassa, ja aiheuttaa edelleen.
 – On liikaa odottaa 1950-luvun lautapeliltä, että siinä kommentoitaisiin näitä asioita. Se ei kuitenkaan estä sitä, etteikö siitä voitaisi nyt myöhemmin käydä kriittistä keskustelua. Peliä voi hyvin pelata, mutta on hyvä tunnistaa sen asiayhteys ja se, millaista kuvastoa se edustaa.
 Afrikan tähdestä julkaistiin tänä vuonna 70-vuotisjuhlapainos, jonka on kuvittanut Matti Pikkujämsä. Siinä alkuperäisen pelin rosvot on korvattu leopardeilla. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Merkitystä maailmankuvalle ei voi kiistää
 Afrikan tähti  on todennäköisesti Suomen tunnetuin Afrikan kuvaus ja monen ensimmäinen kosketus maanosaan. Olli Löytty huomauttaa, että pelin kulttuurihistoriallista merkitystä ei voi kieltää etenkään siihen vedoten, että se on suunnattu lapsille.
 – Kyllähän se vaikuttaa maailmankuvaan. Leikeissä omaksutaan ne asiat, jotka vaikuttavat siihen, miten maailman näkee, Löytty sanoo.
 Olli Löytty sanoo, ettei ymmärrä, miksi jotkut ihmiset ajattelevat, että jos asioita kritisoidaan, se tarkoittaisi, että ne halutaan kokonaan kieltää.
 – Kulttuurihistoriaa ei voi eikä pidä deletoida. Peli on mahtava mahdollisuus käydä keskustelua siitä, millaisena maailma on joskus nähty.
 Nyt käytävässä keskustelussa on myös esitetty, että koska Suomella ei ole itsellään ollut siirtomaita, täällä voidaan pelata  Afrikan tähteä  rauhallisin mielin ilman kolonialismikeskustelua.
 – Se on aika yksinkertainen argumentti. Suomi oli kuitenkin osa maailmankulttuuria ja jakoi maailmankuvan, jossa oli vielä vähän aikaa sitten normaali asia, että otetaan toisia maita haltuun ja käytetään niitä hyväksi.
 Huuhka huomauttaa, että keskustelu  Afrikan tähdestä  liittyy osaksi jo useiden vuosien ajan käytyä keskustelua suomalaisista tuotteista ja niiden rasisitisesta kuvastosta.
 – On hyvä, että sitä keskustelua käydään.
 Lue lisää:   Kun jäätelöpuikko tai suklaa vaihtaa nimensä, se herättää tunteita – asiantuntija: "20 vuoden päästä hämmästellään, että oho, millaista ennen oli"
 Kuuntele:   Afrikan tähden maailma -podcast Yle Areenassa

Afrikan tähden loi 19-vuotias Tarzan-kirjojen fani kolonialismin kulta-aikana – miten peliin pitäisi nyt suhtautua?


Summary: Lappeenrannan Ojala-Tuomelan asukkaat katsovat saaneensa puutteelliset tiedot siitä, miten läheinen kaivos vaikuttaa heidän tontteihinsa. Asukkaat pohtivat nyt, pitäisikö kaupungin toiminnasta valittaa hallinto-oikeuteen.

Ojala-Tuomelan asuinalueella Lappeenrannassa kulkee nyt tyytyväistä väkeä. Kaivosyhtiö Nordkalk kertoi maanantaina, että  se ottaa uuden läjitysalueen ympäristölupaprosessissa aikalisän  ainakin vuoden 2022 loppuun asti.
 Tämä tarkoittaa sitä, ettei asuinalueen naapuriin nouse pölyävää hiekkakasaa ainakaan vuoteen.
 Yhtiö oli hakemassa lupaa läjittää toimintansa sivutuotteena syntyvää rikastushiekkaa aiempaa lähemmäs asutusta alueelle, jonne sillä olisi nykyään lupa läjittää esimerkiksi sivukiveä.
 Ojala-Tuomelassa asuva  Riitta Mikkonen  katsoo, että lupaprosessin aikalisä on pitkälti asukkaiden aktiivisuuden ansiota. Asukkaat ovat olleet huolissaan etenkin pöly- ja muista terveyshaitoista, joiden on uskottu lisääntyvän, jos läjitysalue tulee lähelle asutusta.
 – Teimme kattavan muistutuksen avin kuulutuksesta lupamuutosasiaan ja siinä tuli ilmi sellaisia asioita, että kaupunkikin muutti omia lausuntojaan, Mikkonen sanoo.
 Riitta Mikkonen toivoo, etteivät läjitysalueen kaltaiset luvat tulisi ihmisille jatkossa yllätyksenä. Kare Lehtonen / Yle
 Palautteen määrä yllätti
 Myös Nordkalk kertoo, että suurin yksittäinen syy aikalisälle oli Ojala-Tuomelan asukkailta saatu palaute. Nordkalkin toimipaikan johtajan  Jouni Heinosen  mukaan palautteen määrä oli yllätys.
 – Aikaisemmin yhteydenottoja ei ole tullut. Oletimme, ettei tässä ole niin isosta asiasta kyse, Heinonen sanoo.
 Hän kertoo kuitenkin ymmärtävänsä, että huolta voi herätä – varsinkin, jos läjityssuunnitelmat tulevat yllätyksenä, kuten osalle asukkaista ovat tulleet.
 Nyt alkavan aikalisän Nordkalk aikoo käyttää siihen, että se selvittää rikastushiekan pölyn vaikutuksia alueella. Yhtiö aloittaa Ilmatieteen laitoksen kanssa 15 kuukautta kestävän seurannan, jonka aikana ilmanlaatua tarkkaillaan jatkuvasti.
 – Haluamme tehdä perusteellisen selvityksen, miten pöly leviää alueella, millaisia pitoisuuksia se sisältää ja niin edelleen, Heinonen kertoo.
 Lue lisää:   Tuuli levittää pölyä kalkkikaivokselta ja se hermostuttaa lähialueen asukkaat — yhtiö selvittää, voiko pölyllä olla terveyshaittoja
 Etelä-Karjalan Allergia- ja ympäristöinstituutin tutkijan Kimmo Saarisen mukaan kaivoksen toiminta näkyy lähiluonnossa muutaman kilometrin säteellä, kasvillisuuden näkökulmasta jopa myönteisesti. "Louhos tuo pohjoisen happamaan neutraalimman tai jopa emäksiseen kallistuvan poikkeuksen. Se näkyy esimerkiksi siinä, että pohjoisen orkideoita eli kämmeköitä on runsaasti", Saarinen kertoo. Toisaalta kaikenlainen pöly voi lisätä astmaa sairastavien oireita. Kare Lehtonen / Yle
 Kaupungille pyyhkeitä
 Lappeenrannan kaupungin toiminta Ojala-Tuomelassa saa asukkailta edelleen kritiikkiä.
 Asukkaat katsovat, etteivät ole saaneet kaupungilta riittävästi tietoa kaivostoiminnasta ja sen mahdollisesta laajenemisesta tonttikauppoja tehdessään, mutta valitukset asiasta ovat kaatuneet päättäjien käsittelyssä.
 – He lakiteksteillä perustelivat sen, että kaupunki on toiminut lain mukaisesti. Sen jälkeen teimme oikaisuvaatimukset, joista tuli myös hylsypäätökset. Nyt harkitsemme, että veisimme oikaisupäätösvastauksia hallinto-oikeuteen, sanoo asukas Riitta Mikkonen.
 Ojala-Tuomelassa asuva Kalle Saarela oli mielissään kuullessaan aikalisästä. Kare Lehtonen / Yle
 Hänen mukaansa asukkaat haluavat pitää asiaa esillä, jottei vastaaviin tilanteisiin enää päädyttäisi.
 – Onko virkamiehillä liian vähän aikaa valmistella asioita? Olen saanut poliitikoilta kommenttia, että he olisivat luultavasti vain lyöneet leiman kaupungin myönteiseen lupalausuntoon, jos asukkaat eivät olisi olleet heihin yhteydessä, Mikkonen sanoo.
 Huolellista valmistelua painottaa myös Ojala-Tuomelassa asuva  Kalle Saarela , kaupunginvaltuutettu (ps.) itsekin.
 – En lähde osoittelemaan sormella menneitä päätöksentekijöitä tai virkamiehiä, mutta toivoisin, että kun jatkossa päätetään niinkin isosta asiasta kuin asuinalueesta, tällaiset seikat kuten kaivostoiminta ja sen mahdollinen laajeneminen otettaisiin merkittävästi vakavammin, Saarela sanoo.
 Rikastushiekkaa syntyy rikastusprosessin sivutuotteena. Se pitää sisällään esimerkiksi kalsiittia ja vollastoniittia. Kare Lehtonen / Yle
 Lue myös:   Kaivosyhtiö aikoo tuoda ison, pölyävän hiekkakasan alle 300 metrin päähän lapsiperheiden taloista – asukkaat ihmeissään: "Ilma on välillä harmaata kuin Lontoossa"
 Vaikka Nordkalk ottaakin nyt aikalisän, tarve rikastushiekan läjittämiselle ei ole Heinosen mukaan poistumassa. Vuonna 1910 alkanutta kaivostoimintaa on määrä jatkaa vielä toinen vuosisata, eikä rikastushiekkaa ole toistaiseksi täysin saatu toimitettua hyötykäyttöön, mikä olisi ensisijainen tavoite.
 – Tällä hetkellä läjitystarve on ja siihen pitää varautua, hän sanoo.
 Lue lisää:   Asukkaat aloittivat taistelun isosta hiekkakasasta, jonka kaivosyhtiö aikoo tuoda talojen viereen – korvauksia ei tipu, kalkkipöly peittää jo autoja

Asuintalojen naapuriin ei vielä tulekaan pölyävää hiekkakasaa – kaivosyhtiö otti aikalisän: "Oletimme, ettei tässä ole niin isosta asiasta kyse"


Summary: HUSin apulaisylilääkäri Eeva Ruotsalainen huomautti A-studiossa, että rokotuskattavuus Suomessa ei ole vieläkään saavuttanut 80:tä prosenttia, jota pidettiin tavoitteena rajoitusten purkamiselle.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Koronarajoituksia olisi pitänyt purkaa hallitummin, sanoo Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin apulaisylilääkäri  Eeva Ruotsalainen.
 Koronapotilaiden määrä sairaaloissa on kasvanut joillain alueilla syksyn mittaan. Esimerkiksi Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirissä jouduttiin viime viikolla jo siirtämään sydänleikkauksia. Leikkauksia on jouduttu siirtämään myös Päijät-Hämeessä, missä koronaviruksen suhteellinen ilmaantuvuus on tällä hetkellä maan suurinta.
 Tiistain A-studiossa vieraillut Ruotsalainen huomautti, että rokotuskattavuus Suomessa ei ole vieläkään saavuttanut 80:tä prosenttia, jota pidettiin tavoitteena rajoitusten purkamiselle. Suuri osa rajoituksista päättyi kuitenkin jo lokakuun alussa vaikka rokotekattavuus oli silloin vielä kaukana tavoitteesta.
 – Kyllä minä sanoisin, että rajoituksia olisi pitänyt purkaa hallitummin, koska meidän rokotuskattavuutemme ei ole edes vieläkään siinä 80 prosentissa, jota pidettiin jonkinlaisena tavoitteena, Ruotsalainen sanoi A-studiossa.
 Ruotsalainen huomautti myös, että 80 prosentin rokotekattavuus ei sekään ole vielä riittävä.
 A-studion keskusteluun osallistunut Päijät-Soten johtajaylilääkäri  Tuomo Nieminen  oli samaa mieltä rajoitusten liian nopeasta purkamisesta.
 – Suunnitelma rajoitusten purkamiselle oli varmasti hyvä, mutta kyllä sitä sitten ennakoiden alettiin toteuttamaan, Nieminen pohti.
 Varhila: Tilanne on huolestuttava
 Sosiaali- ja terveysministeriön kansliapäällikkö  Kirsi Varhila  sanoi aiemmin tiistaina Ylen tv-uutisissa olevansa huolissaan tilanteesta ja, että alueilla on nyt toimenpidevelvollisuus.
 – Nyt siellä pitäisi lähteä miettimään hyvin kohdennettuja rajoitustoimenpiteitä alueilla, joissa erityisesti sairaalahoidon kapasiteetti alkaa vaarantua, Varhila sanoi Ylen tv-uutisissa tiistai-iltana.
 Varhilan mukaan valtakunnallista "hätäjarrua" ei kuitenkaan tarvita toistaiseksi. Hän sanoo nykyisen hybridistrategian lähtevän siitä, että ensin on otettava täysimittaisina käyttöön alueelliset toimet.

 Katso koko tiistain A-studion lähetys  Yle Areenasta .
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 22.10. klo 23:een asti.
 Lue lisää:
 Sairaalat täyttyvät, mutta koronatilanne on "liian hyvä" rajoituksille – ylilääkäri pelkää tilanteen kroonistuvan
 Kolmatta koronarokotetta suositellaan lähes kahdelle miljoonalle suomalaiselle – THL:n ylilääkäri Hanna Nohynek: "Haluamme suojata haurainta väestöämme"

HUSin Eeva Ruotsalainen: Rajoituksia olisi pitänyt purkaa hallitummin


Summary: Kokkolassa SPR:n kirppis veti runkopatjat ja patjat pois myynnistä terveystarkastajan suosituksesta. Sitä edelsi kuitenkin pitkä ja kiivas keskustelu somessa. Yle kysyi Kuluttajavirastolta, kuka vastaa käytetyn tavaran terveysturvallisuudesta.

Carmen Baz  osti syyskuun loppupuolella sängyn SPR:n Kokkolan kirpputorilta. Siisti huonekalu miellytti silmää ja 45 euron hinta kukkaroa.
 – Halusin halvan väliaikaisen sängyn. Opiskelen vielä, ja vuoden, parin päästä muutamme täältä pois, hän kertoo.
 Perheen yksivuotias nukkuu äidin kyljessä. Myös kolmivuotias siirtyy usein omasta sängystään viereen. Baz petasi kuopuksen takia uuteen petiin sekä muovitetun että tavallisen aluslakanan.
 Noin viikon kuluttua alkoi kutista.
 Pian varsinkin yksivuotias ja Baz olivat puremajälkiä täynnä. Perhe epäili ensin lemmikkikissoja, mutta niiden turkista ei löytynyt kirppuja. Jatkuva lakanoiden vaihtaminen, monta kertaa päivässä suihkussa käyminen ja päivittäinen siivousrumba eivät auttaneet.
 Perhe ei ollut käynyt hiljattain ulkomailla tai hotelleissa, eikä ostanut sänkyä lukuun ottamatta uusia tavaroita tai vaatteita. Omissa sängyissään nukkuvat muut perheenjäsenet olivat oireettomia.
 Vihdoin yhtenä unettomana kutinayönä Bazin kännykän taskulampun valokiilaan osui muovitetun lakanan alta neljä pulleaa seinäludetta.
 Voit kuunnella, miltä hänestä tuntui:
 Muovitettu lakana hidasti luteiden esiintuloa
 Myöhemmin selvisi, että lutikat majailivat runkopatjan kangasverhoillun sälepohjan suojassa. Niitä ei voinut huomata kankaan läpi.
 SPR-Kirppis Kokkolan alueen toimialapäällikkö  Outi Hakunti  pahoittelee tilannetta ja sanoo, että he tekevät säännöllistä yhteistyötä tuholaistorjunnan ammattilaisten kanssa. Henkilökunta on koulutettu havaitsemaan myytävien tavaroiden virheet ja tuholaiset. Kirpputorille myyntiin lahjoitetut tuotteet tarkistetaan kolmeen kertaan.
 Hänen mukaansa sängyssä ei ollut näkynyt edes pieniä mustia ulostepisteitä, jotka olisivat voineet kieliä tuholaisten olemassaolosta.
 Baz otti yhteyttä kirpparille, varoitti löydöstään ja pyysi asiakaspalveluun tyytymättömänä myöhemmin myös rahat takaisin.
 Kotona siivoaminen jatkui. Ludesänky oli muovitettava tiukasti ja paikalle kutsutun tuholaistorjujan mukaan se kannatti pistää pihalle mieluiten ikkunasta.

 – Ensin SPR:ltä sanottiin, että rahat ehkä palautetaan, mutta sitten ei kuulunut päiväkausiin mitään. Soitin varmaan seitsemän puhelua ja kävin näyttämässä luteista kuvaamani videon.
 Se ei kuitenkaan riittänyt näytöksi, koska videolla näkyy vain osa patjaa, ei koko sänky. Baz oli miehensä kanssa ehtinyt jo muovittaa sängyn tiukaksi paketiksi. He joutuivat ennen sängyn ulosheittoa avaamaan vielä muovit ja ratkomaan aukon verhoiluun, että sälepohjassa lymyävät luteet löytyivät kuvattaviksi.
 – Kuvista huolimatta minulle ilmoitettiin, etten saa rahojani takaisin, koska asiasta oli kulunut liian kauan aikaa. Ihmeteltiin myös, miksi luteen puremat eivät tulleet heti, Baz kertoo.
 Tuholaistorjujan näkemys oli, että tiukkaan laitettu muovitettu lakana onnistui hidastamaan luteiden pääsyä sälepohjasta nukkujien iholle asti.
 Sänkyjupakka päätyi Puskaradioon
 Toimialapäällikkö Outi Hakunti sanoo, ettei voi julkisesti avata asiakkaan kanssa käytyjä keskusteluja. Hän kertoo, että toimintaperiaatteena on, että reklamointeihin suhtaudutaan vastuullisesti ja lähdetään selvittämään asiaa.
 – Ensiksi selvitetään, onko tuote meiltä ostettu, ja siihen tarvitaan kuitti, hän sanoo.
 – Sitä oli mahdoton löytää, koska olimme siivonneet niin paljon ja pussittaneet tavarat, etteivät luteet leviäisi niihin. Mutta tiliotteesta näkyi, että olin maksanut sängyn hintaisen summan SPR:lle, kommentoi puolestaan Baz
 Siinä vaiheessa hän oli jo niin turhautunut, että päätti tehdä sänkyjupakasta julkisen eli kirjoitti kokemuksestaan Facebookin paikalliseen Puskaradio-ryhmään.
 Kirjoitus keräsi nopeasti toistasataa kommenttia, joissa lähes jokaisessa SPR sai kriittistä palautetta.
 ” Korvaus ehdottomasti ainakin tuotteen hinnasta ja itse kyllä vaatisin myös tuholaistorjujan kulut heidän maksettavakseen”
 ” Kävipä ikävästi ja SPR, joka saa ilmaiseksi kaikki, voisivat olla myötämielisempiä sekä ottaa vastuuta myymistään tuotteista”
 SPR-Kirppis Kokkola kertoo Facebook-sivullaan, että tuotteilla ei ole lähtökohtaisesti vaihto- tai palautusoikeutta. Poikkeuksen tekevät vain vialliset ja toimimattomat elektroniikkatuotteet, joille he myöntävät kolmen päivän vaihto- tai palautusoikeuden ostokuittia vastaan.
 Sänky koostui kolmasta runkopatjasta, alla kaksi 90 cm:n patjaa ja päällä koko sängyn levyinen osa. Carmen Baz
 Toisin kuin usein luullaan, laki ei velvoita käytetynkään tavaran myyjää myöntämään virheettömälle tavaralle vaihto- tai palautusoikeutta silloin, kun tuotteet myydään kivijalkamyymälässä. Lakisääteinen peruuttamisoikeus on vain etä- ja kotimynnissä.
 Johtava asiantuntija  Raija Marttala  Kilpailu- ja kuluttajavirastosta muistuttaa kuitenkin, jos tuotteessa on myyjän vastuulla oleva virhe, kyse ei ole palautusoikeudesta tai myyjän päätettävissä olevasta asiasta. Silloin katsotaan kuluttajansuojalain säännöksiä virheen oikaisusta.
 SPR ei ole yritys vaan julkisoikeudellinen yhdistys. Kuluttajansuojalakia sovelletaan kuitenkin myös sen kirpputoritoimintaan, koska kyseessä on elinkeinotoimintaan rinnastuva tulojen hankkiminen.
 SPR suostui palauttamaan Carmen Bazille sängyn hinnan. Hän on tyytyväinen, mutta kokee, että kohtelu muuttui vasta, kun asiasta tuli julkinen.
 Outi Hakunti kiistää SPR:n taipuneen vasta julkisen painostuksen alla.
 – Asiakkaaseen on oltu yhteydessä ja asiaa on hoidettu, mutta aina voi pyrkiä parempaan palveluun.
 Seinälude eli lutikka alkoi laajemmin esiintyä Suomessa uudelleen 2000-luvun alkupuolella. Se oli hävinnyt DDT:n ja muiden myrkkyjen ansioista 1950-luvulla. Yle, Akuutti
 Johtava asiantuntija Raija Marttalan mukaan SPR päätyi oikeaan ratkaisuun. Hän ei ota enempää kantaa yksittäiseen tapaukseen, mutta toteaa yleisesti, että myyjän kannattaa suhtautua reklamaatioihin vakavasti ja pitää asiakas ajan tasalla siitä, miten asia etenee.
 Tilanteet pitäisi yrittää hoitaa mahdollisimman nopeasti, koska vastaamatta jättäminen ja viivyttely johtavat helposti sänkyjupakan kaltaisiin tilanteisiin.
 Tekikö somekohu SPR:lle hallaa?
 – Asiakkaat eivät ole vähentyneet, mutta yhteyttä on otettu ja se on hyvä, koska olemme voineet kertoa, mikä tilanne on nyt eli luteita tai merkkejä niistä ei ole myymälästä löytynyt, ja meille uskaltaa tulla ostoksille..
 Outi Hakunti kertoo olleensa töissä SPR:n Kokkolan kirpputorilla neljä ja puoli vuotta, eikä sinä aikana ole koskaan löytynyt luteita.
 Kilpailu- ja kuluttajaviraston johtava asiantuntija Raija Marttalan mukaan tällaisissa tapauksissa vastuullisen toimijan on otettava oikeat ja riittävät keinot käyttöön, että ongelma saadaan poistettua. Myymälä on kuluttajansuojalain mukaan vastuussa myymistään tuotteista.
 Lutikka eli seinälude Aikuinen lutikka on noin 4-7 mm pitkä. Se käyttää ravinnokseen ihmisen ja eläinten verta, ja juuri syöneenä voi venyä jopa senttimerin pituiseksi. Lutikat piileskelevät sänkyjen uumenissa, lattialistojen välissä ja seinänraoissa.
 Tuholaistorjuja on tutkinut myymälän, eikä ole nähnyt minkäänlaisia merkkejä lutikoista. Paikalle on kuitenkin laitettu varan vuoksi vielä ludeansoja.
 SPR:n Kokkolan kirpputori on myös terveystarkastajan suosituksesta luopunut välittömästi runkopatjojen ja patjojen vastaanottamisesta ja myymisestä.
 – Tuholaistarkastajan mukaan esimerkiksi luteet voivat piiloutua pieniin rakoihin, jolloin ne voidaan huomata vain, jos repisi sänkyä rikki. Koska joskus voi olla mahdotonta 100-prosenttisesti todeta, että patjassa tai runkopatjassa ei ole luteita, emme enää myy niitä, Hakunti kertoo.
 Carmen Bazin sängynosto ei mennyt kuin Strömsössä, mutta jokaisesta kolauksesta oppii. Baz kertoo aina pesevänsä heti kirpputoriostokset, esimerkiksi lelut ja vaatteet, mutta jatkossa hän tutkii ostoksensa vielä tarkemmin.
 Kuuntele myös, mitä SPR runkopatjojen ja patjojen myynnistä luopumisen lisäksi kohusta oppi:
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun perjantaihin 22.10. kello 23 saakka.

Carmen Baz osti SPR:n kirpputorilta sängyn, ja pian se lensi kerrostalon ikkunasta ulos – kuka vastaa, kun käytettynä ostettu patja kuhisee luteita?


Summary: Tuhottavaksi tarkoitettuja asiakirjoja joutui väärään astiaan, kun terveydenhuollon toimintaa siirrettiin Utajärvellä uusiin tiloihin.  Mukana on ollut mahdollisesti jopa satojen ihmisten tietoja.

Terveyspalveluita käyttäneiden ihmisten asiakastietoja on joutunut paperinkeräykseen Utajärvellä Pohjois-Pohjanmaalla.
 Asiakirjat voivat sisältää Utajärven työterveyshuollon asiakkaiden terveystietoja, sisäisiä palaverimuistioita ja toimintasuunnitelmia sekä asiakasyritysten henkilökuntalistoja henkilötunnuksineen.
 Lisäksi joukossa voi olla Utajärven terveysaseman vastaanoton lääkäripalveluiden asiakkaiden terveystietoja.
 Tietoturvaloukkaus voi koskea yhteensä jopa satoja henkilöitä, koska mukana saattoi olla yritysten työntekijälistoja.
 Asiakirjojen tarkkaa sisältöä ei ole pystytty jälkikäteen määrittämään, mutta kaikki asiakirjat olivat joka tapauksessa hävitettäväksi tarkoitettuja, vanhentuneita asiakirjoja.
 – Tämä on todella harmittava tilanne, sanoo Oulunkaaren kuntayhtymän johtaja  Leena Pimperi-Koivisto . Oulunkaaren kuntayhtymä vastaa Pimperi-Koiviston mukaan Utajärven terveysaseman palveluista, ja Oulunkaaren työterveys oy on vastuussa työterveyden palveluista.
 Leena Pimperi-Koivisto sanoo, että inhimillinen virhe sattui muuttotilanteessa.
 Terveydenhuollon toimintaa siirrettiin kunnassa uusiin tiloihin, ja samassa yhteydessä tietoturvajätteelle tarkoitettu astia täyttyi. Laatikollinen tuhottavaksi tarkoitettuja jäi odottamaan astian tyhjennystä, mutta päätyikin paperinkeräykseen.
 Pimperi-Koiviston saamien tietojen mukaan asiakirjat ovatmenneet paperinkeräysastiasta suoraan paperinkeräyksestä vastaavan yrityksen terminaaliin, jossa ne on luultavasti silputtu ja laitettu paalikoneeseen.
 – Onneksi on todennäköistä, että ne ovat silppuuntuneet, kuten alkuperäinen tarkoitus on ollut.
 Oulunkaaren kuntayhtymän johtaja sanoo, että asia on kuitenkin vakava ja sitä on käsiteltävä tietoturvaloukkauksena.
 Koska papereita ei hävitetty tietoturvallisesti, vaarana voi olla esimerkiksi salassapitovelvollisuuden suojaamien tietojen ja henkilötietojen leviäminen, henkilötunnusten väärinkäyttö sekä terveydentilaa koskevien tietojen leviäminen.
 – Tämä on vakava asia, jos paperit joutuisivat vääriin käsiin, Pimperi-Koivisto myöntää.
 Leena Pimperi-Koiviston mukaan asian selvittely kuntayhtymässä käynnistyi 19.10., kun tapaus tuli tietoon. Pimperi-Koivisto ei tässä vaiheessa tiedä tarkemmin, milloin varsinainen virhe tapahtui.
 Asianosaiset organisaatiot ovat tehneet tapauksesta ilmoituksen valtakunnalliselle tietosuojavaltuutetulle.

Tuhottavaksi määrättyjä tietoja päätyi paperinkeräysastiaan Utajärvellä – kuntayhtymän johtaja: "Vakava asia, jos joutuisivat vääriin käsiin"


Summary: VR-Yhtymä hakee liikevaihdon kasvua ja kannattavuutta satsaamalla kaluston kunnosapitoon. Jatkossa yritys aikoo voittaa kilpailutuksia muissa Pohjoismaissa sekä Baltiassa.

Jo nykyisellään kaluston kunnossapito on lähes viidennes VR-Yhtymän liikevaihdosta. Viimeisenä koronaa edeltävänä vuonna 2019 kunnossapito toi liikevaihdosta liki 200 miljoonaa euroa. Ennen koronapandemiaaa matkustajaliikenne toi vajaat 600 ja tavaraliikenne vajaat 400 miljoonaa euroa.
 – Tähän asti kunnossapito on ollut enemmän matkustaja- ja tavaraliikenteen tukitoiminto, mutta jatkossa haemme kasvua ja osallistumme kilpailutuksiin Itämeren alueen maissa, VR-Yhtymän toimitusjohtaja  Lauri Sipponen  sanoo.
 Yksi VR:n kahdeksasta konepajasta toimii Pieksämäellä. Uusi komponenttiehdas on avattu kymmenen kilometrin päähän Naarajärvelle.
 – Pieksämäellä on pitkä kokemus ja vahva osaaminen vastaavista töistä. Pieksämäen konepajalla on tilan ahtautta, joten päädyimme uuteen tilaaan, VR FleetCaren liiketoimintajohtaja  Anders Karlsson  sanoo.
 Uusi yksikkö erikoistuu sähkö- ja dieselvetureiden telien kunnostamiseen ja huoltoon. Alkuvaiheessa Naarajärven yksikössä on nelisenkymmentä työntekijää, mutta jatkossa määrä voi kaksinkertaistua.
 – Näkymät kansainvälisillä markkinoilla ovat hyvät. Tehdään paljon työtä sen eteen, että ollaan kilpailukykyisiä ja asiakaslähtöisiä tulevissa kilpailutuksissa. Tavoitteena on saada reippaasti volyymia Pieksämäelle.
 Pää esimerkiksi Viron suuntaan on jo avattu. Virolaisten vetureiden komponentteja kunnostetaan jo Pieksämäen konepajalla.
 Toimitusjohtaja Lauri Sipponen odottaa kasvua uuden investoinnin myötä. Isto Janhunen /Yle
 Työntekijät tyytyväisiä ja toiveikkaita
 Lähes valmiit tilat komponenttitehtaalle löytyivät läheltä, sillä saksalaisomisteinen konepajayhtiö sulki Pieksämäen Naarajärvellä sijainneen yksikkönsä yllättäen viime vuoden lopulla.
 Pieksämäen komponenttitehtaan työntekijät ovat tyytyväisiä kasvunäkymiin.
 – Kyllähän tämä hienolta kuulostaa, että FleetCarenkin suhteen on kasvava trendi. Uusia työntekijöitä varmaan pian tarvitaan. Toivottavasti yritys niitä palkkaa meidän ammattitaitoisten ja motivoituneiden työntekijöiden joukkoon. Tervetuloa vaan, pääluottamusmies  Jukka Ruutiainen  toivottaa.
 Pieksämän uudessa tehtaassa kunnostetaan vetureiden telit. Isto Janhunen /Yle
 Voi keskustella aiheesta 22.10. klo 23.00 saakka.

VR hakee kasvua kaluston kunnossapidosta – Uusi tehdas aikoo jatkossa kunnostaa myös naapurimaiden vetureiden osia Pieksämäellä


Summary: Nuorten parasetamolimyrkytykset ovat herättäneet huolta terveydenhuollon asiantuntijoiden keskuudessa. Myrkytysten kasvun syyn arvellaan olevan sosiaalinen media.

Terveydenhuollon ammattilaiset ovat huomanneet, että yleisestä särkylääkkeestä, parasetamolista, aiheutuvat myrkytystilat vaikuttavat olevan yleistymässä erityisesti pääkaupunkiseudulla.
 Tilanteeseen on havahtunut muun muassa  Sakris Kupila , joka työskentelee aikuisten akuuttipsykiatriassa ja hoitaa yli 18-vuotiaita. Hän valmistuu pian lääkäriksi, ja kertoo huomanneensa kesän aikana huolestuttavan asian: moni potilas oli ottanut yliannostuksen parasetamolia.
 Lokakuussa hän näki Twitteristä, että joku muukin oli huomannut asian. Twiitin kirjoitti nuorisolääkäri  Miila Halonen-Saari .
 Twiitissään hän kysyy, ovatko muut alan ammattilaiset huomanneet parasetamolimyrkytysten kasvaneen, ja kertoo epäilevänsä, että tietoa myrkytyksestä jaetaan sosiaalisessa mediassa.
 Vaikka sosiaalisessa mediassa asiasta on kannettu huolta, Kupila ei halua nimetä myrkytyksiä ilmiöksi tai trendiksi. Hänestä se on pikemminkin heijastus nuorten hyvinvoinnista, joka on koronan takia kärsinyt.
 – Tässä on kyse ihan vain ihmisten pahoinvoinnista. Se on tiedossa, että nuoret eivät välttämättä saa mielenterveyden ongelmiin tarpeeksi apua.
 Helsingin Meilahden tornisairaalan päivystyksen osastonylilääkäri  Jani Mononen  kertoo näkevänsä työssään parasetamolimyrkytyksiä useita kertoja viikossa.
 – Parasetamolimyrkytykset ovat meidän arkea sekä nuorten että jo aikuistenkin osalta. Useampana päivänä viikosta potilaalla epäillään parasetamoli-intoksikaatiota.
 Monosenkin mielestä parasetamolimyrkytysten määrä on kasvussa. Hän arvelee, että syy myrkytysten kasvuun on tiedonkulku etenkin verkossa.
 – Globaalissa maailmassa tällaisia trendejä voi syntyä. Parasetamolimyrkytykset ovat olleet muualla Euroopassa tavallisempia jo pitkään. Sillä voi olla vaikutusta Suomeen, että ihmiset ovat löytäneet tietoa ja kuulleet tällaisesta asiasta, Mononen toteaa.
 Koko Suomen tasolla ilmiö ei vaikuta yleistyneen. Esimerkiksi Oulun nuorisopsykiatrian poliklinikan ostastopäällikkö  Juha T. Karvonen  taas ei ole huomannut työssään myrkytysten yleistymistä. Hän kertoo, että parasetamoli-intoksikaatioita näkyy klinikalla aika ajoin.
 – Kaikki eivät kuitenkaan joudu sairaalaan, sillä pienempinä määrinä yliannostuksen oireet voivat mennä ohi.
 Karvonen kertoo, että parasetamolin yliannostukseen vaadittava lääkemäärä on yllättävän pieni. Apteekista esimerkiksi Panadol- tai Paratabs-nimellä löytyvien valmisteiden enimmäisannos aikuiselle on 1 000 milligrammaa kolme kertaa päivässä.
 Parasetamolin yliannostus aiheuttaa jo alle vuorokauden sisällä maksan toiminnan häiriöitä ja pahimmillaan kuoleman.
 Terveyden- ja hyvinvoinnin laitoksen mukaan myrkytykset, esimerkiksi parasetamolimyrkytys,ovat 15–24-vuotiaiden ikäryhmässä toisiksi suurin tapaturmaisten kuolemien syy. Vuosittain sadat alle 25-vuotiaat joutuvat sairaalaan myrkytysten takia.
 "Näemme vain ne nuoret, jotka päätyvät avun piiriin"
 Kupila ja Karvonen ovat yhtä mieltä siitä, että nuorten hyvinvointiin ei ole panostettu tarpeeksi ja asian täytyy muuttua ennemmin tai myöhemmin.
 – Me näemme vain ne nuoret, jotka päätyvät avun piiriin. Hirveän usein pahoinvointi jää huomaamatta, koska se ei näy ulospäin, Kupila sanoo.
 – Panostusta tarvitaan muutenkin kuin juhlapuheissa. Nykyisillä resursseilla ei pystytä tekemään enempää. Jos sanomme, että olisi hyvä tehdä jotain, meiltä kysytään, mitä haluatte sen eteen lopettaa, Karvonen kertoo.
 Tilanne on Karvosen mukaan esimerkiksi Oulussa sietämätön. 22-paikkaisella nuoriso-osastolla jonoa on jo kokonaisen osastollisen verran. Jonotusajat ovat pitkiä, vaikka osastolla on jatkuvasti nuoria yli paikkamitoituksen. Huolena on myös se, miten työntekijät jaksavat jatkuvaa ylikuormitusta.
 Lue lisää :  Itsetuhoisia nuoria on sairaaloissa niin paljon, että osa nukkuu yönsä käytävällä – ylilääkäri: "Yhteiskunnan on kysyttävä, miksi nuoret eivät selviä"
 Kupilan mielestä resursseja pitäisi suunnata ennaltaehkäisevään työhön, eikä esimerkiksi keskusteluun siitä, onko parasetamoli liian helposti saatavilla.
 – Pitäisi keskittyä siihen, eikä erilaisten lääkkeiden tai itsetuhoisten keinojen pohdintaan. Tarvitaan lisää matalan kynnyksen mielenterveyspalveluita, Kupila toteaa.
 Asiasta uutisoi  ensimmäisenä Iltalehti .
 Kaipaatko keskusteluapua? MIELI ry:n Kriisipuhelin päivystää joka päivä ympäri vuorokauden numerossa 09 2525 0111. Nuorten  Sekaisin-chat  on auki joka päivä. Aikuisille suunnattu  Solmussa-chat päivystää  maanantaista torstaihin.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 22. lokakuuta kello 23:een asti.
 Lue lisää aiheesta:
 Parasetamoli yhä useamman myrkytyskuoleman takana
 Nuoria on psykiatrisessa hoidossa enemmän kuin koskaan, ja korona on vain yksi syy: kuuntele, miksi vika on professorin mielestä yhteiskunnassa

Nuorten särkylääkemyrkytykset yleistyvät ja se huolestuttaa ammattilaisia: "Tässä on kyse ihmisten pahoinvoinnista"


Summary: Psykoterapiakeskus Vastaamosta tietomurroilla vietyjen potilastietojen julkaiseminen netissä alkoi vuosi sitten. Tietoja oli varastettu ensimmäisen kerran jo syksyllä 2018.

Tieto Suomen historian vakavimmasta tietomurrosta  tuli julki tasan vuosi sitten . Psykoterapiakeskus Vastaamo  tiedotti , että sen tietojärjestelmistä oli hakkeroitu potilaiden arkaluontoisia tietoja.
 Tieto oli pysäyttävä, vaikka tuolloin ei vielä täysin ymmärretty tilanteen vakavuutta.
 Nyt tiedetään, että tietomurroissa oli viety yli 30 000 asiakkaan potilas- ja henkilötietoja ja myös henkilökunnan tietoja. Uhrien määrä on Suomen rikoshistorian suurin.
 Vastaamon entiset asiakkaat ovat hakeneet konkurssiin haetulta yhtiöltä vahingonkorvauksia yli 208 000 euroa. Rikosilmoituksen tehneet voivat vaatia korvauksia osana rikosprosessia näillä näkymin lokakuun lopulta lähtien.
 Tapahtumat ovat paljastuneet pala palalta.
 Vastaamo ja asiakkaat joutuivat kiristyksen uhreiksi
 Vuosi sitten julkistettu tietomurto oli tapahtunut jo paljon aikaisemmin. Hyökkääjät olivat tunkeutuneet Vastaamon potilastietojärjestelmään kaksi kertaa: ensimmäisen kerran jo syksyllä 2018 ja toisen kerran keväällä 2019.
 Hyökkääjä, joka käytti nimimerkkiä ”ransom_man” , otti yhteyttä Vastaamoon syyskuussa 2020 ja vaati tiedoista viikon sisällä 450 000 euron edestä bitcoineja.
 Vastaamon asiakkaiden piina alkoi, kun kiristäjä 21. lokakuuta kertoi pimeässä Tor-verkossa hakkeroineensa tiedot ja  julkaisi osan niistä . Vastaamo  tiedotti asiasta  muutamaa tuntia myöhemmin.
 Yhtiö ei suostunut maksamaan lunnaita, ja kiristäjä  alkoi julkaista lisää  potilastietoja ja myös kaupata niitä.
 Tor-verkossa tietoja vuoroin ilmestyi ja vuoroin  katosi . Niitä julkaistiin myös Ylilauta-sivustolla. Näytti siltä, että koko varastettu aineisto oli jonkin aikaa saatavilla.
 Tuhansille, ehkä jopa kymmenille tuhansille Vastaamon asiakkaille  lähetettiin uhkaavia kiristysviestejä . Niissä vaadittiin maksua päivän tai kahden aikana, jotta tietoja ei julkaistaisi. Jotkut  uhreista tiettävästi maksoivat  vaaditun summan.
 Sadat kiristyksen kohteeksi joutuneet ottivat hädissään yhteyttä hätäkeskukseen.
 Psykoterapiakeskus Vastaamon verkkosivu lokakuussa 2020. Silja Viitala / Yle
 Asiantuntija: vastaavaa ei ole tapahtunut missään muualla
 Tietoturvayhtiö F-Securen tutkimusjohtaja  Mikko Hyppönen  arvioi tuolloin, että missään muualla ei ole tapahtunut yhtä laajaa tietomurtoa,  jossa olisi varastettu uhreille niin herkkiä tietoja  kuin nyt.
 Tilanne oli sekava eikä kukaan tiennyt, oliko tietomurron, psykoterapiakeskuksen kiristyksen ja yksityishenkilöiden kiristyksen taustalla yksi vai useampi taho.
 Varastetut potilastiedot  eivät todennäköisesti olleet enää pelkästään kiristäjän käsissä  ja niitä julkaisivat muutkin.
 Viime tammikuussa Tor-verkossa julkaistiin linkki mahdollisesti  lähes 32 000 potilaskertomusta sisältävään tiedostoon . Ainakin osa julkaistuista potilastiedoista oli aitoja.
 Vastaamon tietoturva oli heikko
 Vastaamon käytössä oli  heikommin valvottu niin sanottu B-luokan tietojärjestelmä . Useat suuret psykoterapiayritykset käyttävät Kanta-palvelun kanssa yhteensopivia A-luokan järjestelmiä, joille tehdään tietoturva-arviointi ja niitä valvotaan tarkemmin.
 Vastaamon toimitusjohtajana toimineen Ville Tapion  epäillään tienneen  ainakin kevään 2019 tietomurrosta ja tietoturvapuutteista, mutta pimittäneen ne.
 Tapio  sai potkut  pian tietomurron julkistamisen jälkeen.
 Vastaamon osake-enemmistön vuonna 2019 ostanut  pääomasijoittaja vaati kaupan purkua . Kauppoja ei sen mukaan olisi tehty, jos tietomurrosta olisi tiedetty. Riitaa on käsitelty välimiesmenettelyssä.
 Poliisi toivoo vielä lisää rikosilmoituksia
 Poliisi on etsinyt hyökkääjien jälkiä jo yli vuoden. Vastaamo ilmoitti kiristyksestä tietosuojavaltuutetulle ja poliisille syyskuussa 2020.
 Poliisille on tehty  25 000 rikosilmoitusta . Tutkinnanjohtaja  Marko Leponen  keskusrikospoliisista kertoo, että osa ilmoituksista on päällekkäisiä. Yksittäisiä tietomurron uhreja on ilmoittautunut rikosprosessiin 22 000.
 Poliisi arvioi, että uhreja on noin 10 000 enemmän. Leponen toivoo, että rikosilmoituksia tehtäisiin vielä lisää. Viime kesänä tehty vetoomus ei siihen johtanut.
 – Syitä voi olla monia. On ihmisiä, jotka eivät ole jaksaneet tai kyenneet lähtemään prosessiin mukaan, ja osa saattanut menehtyä. Päällekkäin menee monta prosessia ja se saattaa hämmentää – missä juuri minun pitäisi olla mukana? Toivon, että he olisivat mukana ainakin poliisitutkinnassa.
 Poliisi aikoo aloittaa vielä lokakuun aikana rikoksen kohteeksi joutuneiden kuulemisen sähköisellä lomakkeella.
 – Tarkoitus on, että se on uhreille helppo ja turvallinen tapa. He ilmoittavat, että vaativatko he rangaistusta ja korvausta, ja minkälaiset perusteet korvausvaatimukselle on.
 Kekusrikospoliisin työryhmä etsii verkosta hakkereiden jättämiä jälkiä. Silja Viitala / Yle
 Poliisi uskoo yhä vyyhden selviävän
 Tutkinnanjohtaja Marko Leponen on antanut toiveikkaita arvioita siitä, että rikosvyyhti on mahdollista selvittää. Näin hän tekee nytkin.
 – Tutkinnassa on tapahtunut vuoden aikana merkittävää edistystä, kun ottaa huomioon kuinka suuresta tietomäärästä on kyse.
 – On menty vauhdikkaasti eteenpäin, ja koko ajan tulee johtolankoja lisää. Tietoverkkoon jää jälkiä, ja niitä yritämme punoa ja koota yhteen ja selvittää, keitä toiminnan takana on.
 Lepponen ei halua ennakoida, milloin rikolliset paljastuvat.
 – Tulee varmasti vaatimaan vielä työtä, että ollaan maalissa. Ajankohtaa ei voi ennakoida. Ratkaiseva tekijä voi olla jo nurkan takana tai vasta johtolankojen ketjun päässä.
 Konkurssipesä: asiakkaat voivat saada 2 500 euron korvauksen
 Vastaamo  haettiin viime talvena konkurssiin  ja jälkipyykki yhtiön raunioilla jatkuu vielä pitkään.
 Tietomurtojen uhrit ovat vaatineet pesäluettelon mukaan Vastaamolta korvauksia 208 000 euroa. Suurimmat yksittäiset vaatimukset ovat runsaat 26 500 euroa.
 Lisäksi Vastaamolla oli jo konkurssiinasettamishetkellä vireillä ainakin kaksi yksityishenkilöiden vahingonkorvausvaatimuksia koskevaa riita-asiaa.
 Vastaamon  konkurssipesä on arvioinut , että yksityishenkilöt voisivat saada korvauksia enimmillään 2 500 euroa.
 Itä-Suomen yliopiston julkisoikeuden professori  Tomi Voutilainen  on pitänyt vahingonkorvausten saamista Vastaamon tietomurrosta monimutkaisena prosessina ja arvioinut, että  asiakkaiden kannattaa lähtökohtaisesti hyväksyä  2 500 euron korvaus.
 Tuomioistuimessa rikosperusteella määrätty korvaus voi olla pienempi tai sitä ei saa lainkaan. Korvausten saamiseen  voi mennä vuosia .
 Osa tietomurron uhreista on hakenut henkilötunnuksen muuttamista Digi- ja väestötietovirastolta. Voimassa oleva lainsäädäntö ei mahdollista henkilötunnuksen muuttamista tietomurron vuoksi, ellei kyseessä ole tilanne, josta aiheutuisi esimerkiksi toistuvaa taloudellista vahinkoa.
 Henkilötunnuksen vaihtamisen nykyistä helpommin salliva lakimuutos  oli tarkoitus tehdä kiireellisesti, mutta se siirrettiin osaksi laajempaa henkilötunnuksen uudistamista. Tunnuksen vaihtaminen  aiheuttaa paljon vaivaa eikä se välttämättä edes auta  tietomurron uhreja.
 Lue lisää:
 Ylen uutisia Vastaamon tietomurrosta

Vuosi sitten paljastui Suomen pysäyttävin tietomurto, jonka uhreja poliisi alkaa pian kuulla – aikajana näyttää Vastaamo-vyyhdin käänteet


Summary: Tuhotyöstä tehdään tutkintapyyntö poliisille, joka alkaa jahdata puiden salakaatajaa. Kaadettujen puiden arvo on yli kolmekymmentä tuhatta euroa. Katso videolta, miltä raadeltu ranta näyttää.

Pirkanmaalla Lempäälän kunnan puistoalueelle on iskenyt luvaton metsuri tai metsureita.
 Lähellä Lempäälän kanavaa sijaitsevasta puistosta on kaadettu salaa lähes sata puuta, lähinnä koivuja ja leppiä. Tuho tapahtui joitakin viikkoja sitten. Toistaiseksi ei ole tietoa, kuka paikalla hääri.
 Asiasta kertoi ensimmäisenä  Lempäälän-Vesilahden Sanomat .
 30 000 euron lasku
 Lempäälän kunnan ympäristöpäällikkö  Kati Skippari  on ymmällään tapahtuneesta.
 – Kunta ei ollut asialla, eikä meiltä ole haettu mitään lupia. Tekeillä on tutkintapyyntö poliisille, joten tässä vaiheessa en spekuloi enempää. Paljon meni puiden mukana vuosikymmeniä yhdellä kertaa. Skippari sanoo.
 Vuosikymmeniä meni niin paljon, että kaadetuille puille on jo laskettu hinta.
 – Katsoimme lajit ja laskimme puiden halkaisijat. Niillä tiedoilla saatiin laskettua rahalliset arvot Maanmittauslaitoksen ohjeiden mukaisesti. Lopputulokseksi tulee yli 30 000 euroa.
 Lempäälän ympäristöpäällikkö Kati Skippari sanoo, että kaadettujen puiden arvo on jo laskettu. Marko Melto / Yle
 Ympäristöpäällikkö muistuttaa, että on kyse myös maisema-arvoista. Lisäksi puiden kaato vaikuttaa muun muassa veneilijöihin, sillä moni on pitänyt venettään kiinni rannan puissa.
 Läheltä rantaa, Lempäälän kanavan kautta kulkee myös Hopealinjan vesireitti Tampereen ja Hämeenlinnan välillä.
 Koiralenkin maisema muuttui
 Kirsi Jokiniemi  oli lenkillä koiran kanssa torstaiaamuna rannan maisemissa. Joka-aamuisen lenkin näkymä oli avartunut yllättäen.
 – Eihän tämä sellainen hieno ja hoidettu puisto ollut. Toisaalta olin tyytyväinen, kun maisema avartui, mutta ihan liikaa meni. Meidänkään vene ei ole nyt kiinni missään.
 Kirsi Jokiniemen mukaan puita oli kaadettu myös veteen. Marko Melto / Yle
 Jokiniemi ei nähnyt puiden kaatamista, mutta huomasi tapahtuneen nopeasti. Seuraavana aamuna hän kertoo vielä nähneensä metsurin siistimässä kaatojen jälkiä.
 – Oranssi tai keltainen työmiehen takki oli päällä.
 Lempäälän kunnan ympäristöpäällikkö Kati Skippari pitää todennäköisenä, että kaadettujen puiden osin korkeina törröttävät kannot joudutaan poistamaan.
 – Kaavassa tähän on suunniteltu kevyen liikenteen väylää. Sitä pitkin voisi vaikka pyöräillä pitkin kanavan rantaa. Nyt joudutaan tekemään raivaustöitä, että väylästä saadaan viihtyisä.
 Millaisia ajatuksia juttu herätti? Keskustele aiheesta perjantaihin kello 23:een saakka.

Joku kaatoi lähes sata puuta ulkoilijoiden nenien edessä Pirkanmaalla – tekijää ei tiedetä, mutta vihjeitä luvattomasti iskeneestä metsurista on


Summary: 27 Euroopan Unionin johtajaa tapaa tänään Brysselissä. Jo ennen kokouksen alkua Puolan ja Unkarin johtajat esittivät kärkkäitä mielipiteitä.

EU:n huippukokouksen asialistalla ovat COVID-19 eli koronavirus, digitaalisuuden murros, energianhinta, maahanmuutto, kauppa ja ulkosuhteet.
 Asialistan ulkopuolella on myös muita kysymyksiä, jotka noussevat esiin. Yksi suurimmista lienee Puolan ja EU:n välinen tuore kiista.
 Puolan pääministeri  Mateusz Morawiecki  sanoi kokoukseen saapuessaan, että Puola ei taivu keskeisten unionin instituudioiden "kiristysyrityksiin". Puolan pääministeri sanoi kuitenkin olevansa valmis vuoropuheluun Euroopan unionin kanssa.
 Morawieckin mukaan toiminnallaan EU polkee jäsenmaiden suvereniteettia, joka Puolan pääministerin mukaan johtaa kaaokseen ja anarkiaan.
 – Sen takia me emme suostu toimimaan kiristyksen alaisena, Morawieck sanoi.
 Morawieck keskustelee tänään EU:n kanssa Puolan perustuslakituomioistuimen linjauksesta, joka kyseenalaistaa EU-oikeuden aseman Puolassa.
 Euroopan komission puheenjohtaja  Ursula von der Leyen  sanoi aiemmin tällä viikolla olevansa erittäin huolissaan linjauksesta.
 Von der Leyen sanoi myös, että EU turvautuu taloudellisiin pakotteisiin, mikäli Puola haastaa EU:n arvoja ja yhtenäisyyttä.
 Puolan pääministeri närkästyi von der Leyenin kannanotosta ja syytti EU:ta kiristyksestä.
 Pääministeri Marin: Puola-kysymykseen ei ratkaisua vielä tänään
 Brysseliin EU-huippukokoukseen saapunut pääministeri  Sanna Marin  (sd.) vaatii tiukkaa suhtautumista Puolan oikeusvaltiotilanteeseen, kertoo STT. Puolan perustuslakituomioistuin linjasi aiemmin, että osa EU:n perussopimusten artikloista on ristiriidassa maan perustuslain kanssa. Linjaus kyseenalaisti näin EU-oikeuden aseman Puolassa.
 Marinin mukaan EU:n yhteisistä pelisäännöistä on pidettävä kiinni, jotta esimerkiksi sisämarkkinoiden toiminta ei häiriinny.
 Pääministeri arvioi, että Puola-kysymykseen ei tule ratkaisua vielä tänään EU-maiden johtajien pöydässä.
 Unkarin pääministeri Viktor Orban. AOP
 Puolaa tukevan Unkarin pääministeri  Viktor Orban  puolestaan haukkui unionin ilmastotavoitteita "utopistiseksi fantasiaksi." Hänen mukaansa ilmastotoimet ovat syy nousseeseen energian hintaan.
 – Tämä tuhoaa keskiluokan, Orban sanoi.
 Euroopan komission analyytikoiden mukaan energian hinnan nousuun on vaikuttanut eniten kaasun hinnan kallistuminen.
 Täydennämme uutista

EU-johtajat koolla Brysselissä – Marin ei odota ratkaisua Puola-kiistan, Unkarin pääministeri haukkui ilmastotoimet utopistiseksi fantasiaksi


Summary: Politiikan viikon polttavat puheenaiheet summataan eduskunnan kyselytunnilla. Viime viikolla oppositiosta kysyttiin, tarvitaanko sitä lainkaan, kun hallitus vastustaa omia esityksiään.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Kansanedustajat tenttaavat ministereitä jälleen tänään eduskunnan kyselytunnilla politiikan ajankohtaisista aiheista.
 Yle näyttää keskustelun suorana klo 16 alkaen Yle TV1:ssä ja Yle Areenassa. Voit katsoa suoraa lähetystä klikkaamalla jutun pääkuvaa. Täydennämme keskustelun pääkohdat myös tähän juttuun.
 Politiikan viikko on ollut taas vilkas. SDP:n ja keskustan välit kärjistyivät viime viikon lopulla kulttuurialaan kohdistuneen leikkauspaineen takia, mutta jo perjantaina  hallituspuolueet sopivat  rahapelituottojen hupenemisen kompensoimisesta kaikille edunsaajille kokonaan.
 Eduskunnan kyselytunnilla viikko sitten kokoomuksen  Heikki Autto  ehti jo ihmetellä, tarvitaanko oppositiota ollenkaan, kun hallitus vastustaa omia esityksiään.
 Pääministeri  Sanna Marin  (sd.) ja eurooppaministeri  Tytti Tuppurainen  (sd.) ovat Brysselissä EU-huippukokouksessa, eivätkä osallistu kyselytunnille.
 Lue myös:  Hallituksen kiistely Veikkaus-rahoista ihmetytti kyselytunnilla – kokoomuksen Autto:  “Tarvitaanko täällä oppositiota ollenkaan?“

Nousevatko hallituksen erimielisyydet taas esiin kyselytunnilla – katso suora lähetys klo 16


Summary: Pääministeri Sanna Marinin politiikka ja imago ovat muuttuneet viime kevään jälkeen. Se hämmentää osaa demareista. Pääministeri joutui omiensa arvosteltavaksi ensi kertaa viime torstain ryhmäkokouksessa.

Viime torstaina SDP:n eduskuntaryhmän kokouksessa kuultiin pitkästä aikaa tiukka keskustelu. Pääministeri  Sanna Marin  joutui kysymysten ristituleen omassa ryhmässään.
 Osa kysymyksistä koski pääministerin imagoa ja uusia toimintapoja.
 Marin nousi korona-aikana huippusuosioon. Poikkeuksellista julkisuutta on tullut myös kansainväliseltä medialta, jossa Marin on poseerannut niin Voguen kuin Time-lehden kannessa. Marinin suosio on kannatellut koko puoluetta.
 Maaseudun Tulevaisuus -lehden teettämässä  kyselyssä  Sanna Marin oli puolueiden nykyisistä puheenjohtajista suosituin vaihtoehto myös Suomen seuraavaksi pääministeriksi.
 Marinista tuli pakon edessä kriisiajan pääministeri. Uudenlainen Marin tuli esiin, kun koronaepidemia siirtyi poliitikkojen asialistalla alemmas. Nyt muutos herättää puolueessa kysymyksiä.
 Yle on haastatellut  tätä juttua varten noin viittätoista henkilöä SDP:n eduskuntaryhmässä ja sisäpiirissä. Lisäksi on kuultu eri tilanteita tuntevia lähteitä.
 He eivät halua asian arkaluontoisuuden vuoksi esiintyä omilla nimillään.
 Päällimmäiseksi puoluelähteiden piirissä nousee toki Marinin onnistuminen pääministerinä monissa asioissa. Hänen kuvataan olevan taitava, lujatahtoinen ja hyvä prosesseissa. Kollegat ovat oppineet myös, että pääministeri tuohtuu ja tasaantuu nopeasti. Pääministeri koetaan nyt vähemmän ideologiseksi ja enemmän käytännönläheiseksi. Hänellä on puolueessa vahva tuki.
 Marin joutui pääministerinä puolitoista vuotta hoitamaan koronakriisiä. Pääministeri kuvattiin Ylen Ykkösaamussa maaliskuussa.
 Puolueessa moni ajattelee kuitenkin, että Marin on muuttunut.
 Monia demarikansanedustajia mietityttää.
 Ensimmäinen asia on kevään   aamupalakohu . Puoluelähteet tulkitsevat, että uutinen Kesärannan aamiaisedusta oli Marinille kova kolaus.
 Otsikoihin nousi keväällä, että Marinin perheessä aamupalat maksetaan verovaroista. Marin maksoi edun takaisin, mutta kohu jätti jälkensä.
 Samoihin aikoihin jotkut kertoivat pohtineensa pääministerin jaksamista.
 Kevättä kuormittivat koronakriisi, loputtomat Säätytalon istunnot ja riitaisa kehysriihi, jota alhaisen kannatuksen vaivaama hallituskumppani keskusta pitkitti.
 Marin on kertonut itsekin  julkisuudessa , että hän väsyi työpaineen alla keväällä.
 Koronakriisi uuvutti koko hallitusta, mutta raskain vastuu ja kovin paine kohdistuu aina pääministeriin.
 Kevät oli niin rankka, että jotkut Marinin työtoverit kuvaavat hänen tuolloin muuttuneen robottimaiseksi ja totiseksi. Useat läheltä seuranneet kertovat olleensa huolissaan pääministerin jaksamisesta. Kunnes tuli kesä.
 Yle kuvasi Marinin lokakuussa hänen saapuessaan haastatteluun. Pääministerin toiveesta haastattelu tehtiin kahvilassa.  Berislav Jurišić / Yle
 Suomen pääministerin  tehtävä on kova paikka.
 Sixpack-hallitusta vetäneen  Jyrki Kataisen   jaksamisesta  pääministerinä ja kokoomuksen puheenjohtajana puhuttiin puolueen sisällä ja ulkopuolella.
 Katainen myönsi itse olleensa väsynyt, ja kertoi hoitaneensa väsymystään muun muassa lenkkeilemällä.
 Marinin lääke on sama kuin Kataisella. Hän pitää työkuntoa yllä keväällä aloittamallaan juoksuharrastuksella. Myös tämä näyttää puoluetovereiden mielestä olevan käänteen tekevä asia.
 Marin on kertonut aikovansa juosta tänä syksynä Cooperin 12 minuutin juoksutestissä kolme kilometriä. Se olisi loistava tulos.
 Marin esitteli juoksuvauhtiaan viimeksi MTV3:n Yökylässä Maria Veitola -ohjelmassa. Hän tunnusti ohjelmassa ajautuneensa nuorena ylikuntoon liian urheilemisen vuoksi. Loppuunpalamisen jälkeen Marin ei halunnut urheilla 15 vuoteen. Tauko loppui tähän kevääseen.
 Pääministerin harrastus herättää poliitikkokollegoissa sekä ihailua että huolta.
 Marinin SDP on joutunut talouspolitiikassa eri linjoille hallituskumppani keskustan kanssa. Pääministeri selitti Ylelle erimielisyyttä 20.10.21.   Toni Määttä / Yle
 Pääministerin tuntevat kertovat, että Marin on raudanluja ja peräänantamaton ja tekee kaiken täysillä, myös harrastuksensa.
 Jotkut kuvailevat Marinin olevan energisempi kuin keväällä. Jotkut ovat huolissaan siitä, että kierroksia on jopa liikaa.
 Osa kollegoista kokee, että tämän pitäisi myös osata rentoutua.
 Demariryhmässä jotkut miettivät jälleen Marinin terveydentilaa ja sitä, jaksaako ja kestääkö pääministeri.
 Pääministeri Sanna Marin ei halua kommentoida Ylen SDP-lähteistä saamia tietoja.
 Kolmas esiin nouseva asia on  Marinin tyylin ja toimintatavan muutos. Uusi Marin käy baareissa ja kestitsee eturivin artisteja Kesärannassa.
 Pääministerin työtä läheltä seuranneet kuvaavat, että Marin otti oman elämänsä takaisin.
 Käytännössä pääministeri hoiti koronaa aamusta yöhön puolitoista vuotta. Marin väsyi rooliin, jossa hän on hautautuneena Säätytalolle ja elää niukan vapaa-aikansa perheineen Kesärannassa, aitojen ympäröimänä.
 Kun koronan isoin uhka väistyi, pääministeri murtautui ulos kultaisesta häkistä.
 Pääministeri postaa ahkerasti kuvia Instagramiin. Hän on esitellyt myös ostamiaan palveluita tai tavaroita, kuten syyskuussa uutta reppuaan. Jouni Immonen / Yle
 Entistä vapaampi Marin raportoi Instagramissa, jossa someajan poliitikot julkaisevat kuvia itsestään ja arjestaan. Pääministeri on nähty Instagramissa lenkkeilemässä, esittelemässä uutta reppuaan, nauttimassa syysauringosta ja usein myös baaripöydässä.
 Pääministeri on Ylen tietojen mukaan käynyt myös keikalla Tavastia-klubilla, ja hänen kuvaillaan pyörivän pop-piireissä.
 Erikoinen tilanne on sattunut syyskuun lopulla bileillan päätteeksi. Pääministeri seurueineen on ollut levynjulkistamiskeikalla, jonka jälkeen joukko on jatkanut juhlintaa muualle.
 Ylen lähteen mukaan pääministeri on koonnut artisteista, näiden ystävistä ja tutun tutuista joukon, joka on yöllä kahden aikaan lähtenyt jatkoille Kesärantaan pääministerin virka-asunnolle viidellä tilataksilla. Vieraiden henkilötietoja ei ole tarkistettu Kesärannan portilla. Mukana on ollut 20–30 henkilöä.
 Juhlien jatkuttua Kesärannassa jonkin aikaa pääministeri oli äkisti kehottanut joukkoa lähtemään.
 Useampi lähde sanoo , että Marin haluaa olla paljon muutakin kuin pääministeri. Kolmikymppisellä pääministerillä on elämännälkä.
 Vakavahenkiseen politiikkaan tottuneille sosiaalidemokraateille Marinin instagram-tyyli menee yli hilseen. Instagramin ymmärtäville Marinin kuvat näyttävät kenen tahansa päivityksiltä.
 Marinin odotetaan keräävän SDP:lle nuorten suosiota. Vaikeimpina aikoina SDP:ssä pelättiin, että nuoret jättävät iäkkäiden suosiman puolueen lopullisesti.
 Marinin seuraava näytön paikka puoluejohtajana ovat tammikuun aluevaalit. Kuntavaaleissa SDP:n tulos putosi hieman edellisistä vaaleista.
 Uudistunut pääministeri  on muuttanut myös politiikkaansa. Suurin muutos liittyy koronatoimiin.
 Kriisiajan “mökille ei saa mennä” -pääministeri on nyt Marin, joka korostaa ravintoloissa käymisen ihanuutta.
 Marin oli tänä syksynä valmis keventämään ravintolarajoituksia tuntuvasti. Rajoitusten keventämisen jälkeen koronapotilaiden määrä kasvoi sairaaloissa lähes yhtä jyrkästi kuin viime keväänä.
 Viime keväänä Marin ajoi Suomeen tiukkoja liikkumisrajoituksia.
 Marin on ottanut etäisyyttä koronatoimista vastaavaan peruspalveluministeri  Krista Kiuruun  (sd.) ja kääntynyt hallituksessa muun viisikon linjalle.
 Marinilla on ollut täysi työ  johtaa hallitusta, jossa varsinkin vihreät ovat kiistelleet alhaisen kannatuksen vaivaaman keskustan kanssa.
 Kevään kriisiriihen jälkeen Marin liimautui lähemmäs keskustajohtaja  Annika Saarikkoa , mutta viimeviikkoinen riitely ja erimielisyydet talouspolitiikassa heikentävät nyt puolestaan hallituksen punamulta-akselia. Demareiden mielestä keskustalaiset tekevät muulle hallitukselle kaiken mahdollisen kiusan.
 Torstainen ryhmäkokous paljasti, että suosiostaan huolimatta Marinilla on pitelemistä myös oman puolueensa irtiottajissa.
 Pitkäksi venähtäneen koronaepidemian aikana eduskuntaryhmä on kokoontunut etänä, jolloin kriittiset puheenvuorot ovat jääneet vähiin.
 Tänä syksynä kansanedustajat ovat taas läsnä. Useiden lähteiden mukaan painetta kohdistui torstaina eduskunnassa ensimmäisen kerran pääministeri Mariniin.
 Kokouksessa esimerkiksi käytiin juurta jaksaen läpi  Veikkauksen edunsaajien leikkauksista syntynyt riita  keskustan kanssa.
 Pääministeri kutsui viihdealan ammattilaisia Kesärantaan lokakuussa, ja seuraavalla viikolla hallitus perui leikkaukset, jotka olisivat vieneet tukia esimerkiksi musiikin ammattilaisilta. Taustalla näkyy kulttuuriministeri Antti Kurvinen.  Laura Kotila / valtioneuvoston kanslia
 Marin ryöpytti viime viikolla poikkeuksellisella tavalla julkisesti keskustan kulttuuriministeriä  Antti Kurvista , jonka demarit katsoivat yrittäneen haavoittaa pääministeriä.
 Marin sai selostaa ryhmälleen Veikkaus-tulojen kompensoinnista syntynyttä riitaa. Ryhmä tuki varauksettomasti pääministeriä siinä, että Veikkauksen edunsaajilta ei leikata.
 Marinin ystävän, kansanedustaja  Ilmari Nurmisen  (sd.) nimi nostattaa osassa demariryhmää ärtymystä. Myös tämä tuli esiin ryhmäkokouksessa.
 Arvostelijoiden mukaan vaikutusvaltainen pääministeri nostaa pitkäaikaista ystäväänsä Nurmista esiin vähän joka yhteydessä, kun taas jotkut demariedustajista kokevat jäävänsä varjoon.
 Nurminen ei halua kommentoida käytyä keskustelua Ylelle.
 Toissa sunnuntaina Nurminen oli mukana, kun Marin kestitsi koronarajoituksista kärsineitä artisteja Kesärannassa. Marinin ja Nurmisen lisäksi poliitikoista oli paikalla vain kulttuuriministeri Antti Kurvinen.
 Nurminen oli myös henkilö, jota Marinin tulkittiin yrittäneen saada eduskuntaryhmän johtoon ohi Antti Lindtmanin.
 Lindtman taas kilpaili Marinia vastaan vajaat kaksi vuotta sitten, kun SDP:n puoluevaltuusto valitsi Marinin Antti Rinteen seuraajaksi ja puolueen pääministeriehdokkaaksi. Lähes puolet puoluevaltuustosta oli Lindtmanin takana.
 Viime torstain kokouksessa kourallinen demariedustajia piti puheenvuoroja, joissa he kyseenalaistivat pääministeriä. Hyökkäävät puheenvuorot kuultiin heiltä, jotka eivät olleet alunperinkään Marinin tukena. Muutama heistä on tilaisuuden tullen valmis horjuttamaan pääministeriä.
 Ryhmä säröilee.  Moni edustaja arvioi, että Marinin olisi käytettävä enemmän energiaa ryhmähengen luomiseen.
 Mutta – torstain kokouksen dramatiikkaa ei kannata liiotella. Pääministeripuolueen eduskuntaryhmissä on aina nurinaa, sillä ministeriryhmän ulkopuolella olevat kansanedustajat kokevat usein olevansa sivussa ja jäävänsä tiedosta paitsi.
 Eduskuntaryhmässä muistetaan vielä, miten  Paavo Lipponen  pääministerinäaikanaan iski nyrkin pöytään. Tavallaan samoin teki torstaina myös Marin, jonka kerrotaan puolustaneen tinkimättä omia tekemisiään.
 Voit keskustella artikkelista lauantai-iltaan 23.10. klo 23 asti.
 Katso lisää:
 Analyysi: Hallitus sai kiistansa sovittua, mutta ongelma kulttuurin rahoituksesta ei kadonnut mihinkään

Analyysi: Sanna Marin muuttui – demaripuolue on kohdannut koronakriisin jälkeen toisenlaisen pääministerin


Summary: Uusimaa palaa pääkaupunkiseudun kanssa samaan tilanteeseen. Anniskelu on ravintoloissa sallittu perjantaista alkaen vain kello 24 asti, paitsi jos asiakkailta edellytetään koronapassia.

Alkoholi- ja muiden juomien vähittäiskauppa

Koko Uudenmaan alueella sekä Etelä-Pohjanmaalla otetaan käyttöön leviämisvaiheen rajoitukset ravintoloille,  kertoo sosiaali- ja terveysministeriö .
 Asetus tulee voimaan huomenna eli perjantaina 22. lokakuuta. Sen myötä ravitsemisliikkeiden anniskelu on sallittu klo 07–24 ja sallittu aukioloaika on 05–01.
 Ravintolassa, jossa alkoholin anniskelu on päätoimiala, sisätiloissa ja ulkotiloissa käytössä on vain puolet asiakaspaikoista. Muissa ravintoloissa on sisätiloissa käytössä vain 75 prosenttia asiakaspaikoista.
 Ravitsemisliikkeen kaikilla asiakkailla tulee sisätiloissa olla oma istumapaikkansa pöydän tai sitä vastaavan tason ääressä.
 Vaihtoehtona ravitsemistoiminnan erityisille rajoituksille toimija voi edellyttää asiakkailtaan koronapassin käyttöä.
 Taustalla ovat epidemiatilanteessa tapahtuneet muutokset, joiden vuoksi Valtioneuvosto on muuttanut asetusta, jolla rajoitetaan ravitsemisliikkeiden toimintaa koronaepidemian vuoksi.
 Lue myös:
 Keskustelu koronapassista kuohahti somessa ja moni yrityskin otti kantaa – helsinkiläisravintoloitsija harkitsee rikosilmoitusta loukkauksista
 Avi iski kymmeniin ravintoloihin viikonloppuna: Vilppiä esiintyi, sisään pyrittiin toisen henkilön koronatodistuksella ja asiakkaita käännytettiin ovelta
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 22.10.2021 kello 23 saakka.

Uusimaa ja Etelä-Pohjanmaa takaisin leviämisvaiheen ravintolarajoituksiin – anniskelu loppuu kello 24, jos koronapassi ei käytössä


Summary: Päivähoitoa ei ole pystytty järjestämään Oulun kaupungin yksiköissä viime viikkoina suunnitellusti, koska tekijöitä ei riitä. Kaupungin mukaan tilanne ei ole koskaan ollut yhtä hälyttävä.

Vuosia jatkunut pula varhaiskasvatuksen opettajista on kiehumassa yli. Tilanteen taustalla ovat niin korona, syksyn flunssakausi kuin uusi varhaiskasvatuslaki.
 Koko maassa on ollut jo vuosien ajan pulaa erityisesti varhaiskasvatuksen opettajista. Syksyllä tämä on näkynyt myös sijaisten löytämisessä: kun opettaja on poissa töistä, hänen tilalleen ei löydykään enää korvaajaa.
 Elokuussa voimaan tuli myös uusi varhaiskasvatuslaki, jonka myötä päiväkodeissa täytyy olla yhä tarkempana siitä, että kasvatus- ja opetushenkilökuntaa on tarpeeksi joka päivä.
 Lue lisää:   Päiväkotien henkilöstömitoituksesta ei saa poiketa enää edes sairaustapauksissa – moni kunta on vaikeuksissa, kun sijaisia ei ole
 Konkreettisesti tilanne esimerkiksi Helsingissä on se, että noin 1 600 työntekijän lisäksi täytyisi löytää vielä 750 uutta varhaiskasvatuksen opettajaa, jotta työvoimavaje saataisiin korjattua.
 Tilanne on samanlainen  myös muualla Suomessa . Etenkin suurimmat kaupungit hakevat jatkuvasti sijaisia, eivätkä saa paikkoja täytettyä.
 Oulussa sijaispula on kärjistynyt syksyn flunssakauden takia sietämättömäksi. Perheitä on jopa pyydetty pitämään lapsensa kotona, sillä hoitajamäärä ei riitä kaikille kirjoilla oleville lapsille.
 Perheille rahat takaisin
 Oulun kaupungin sijaisvälityksessä on viimeisen kahden ja puolen kuukauden aikana jätetty varhaiskasvatukseen yli 1 000 sijaistarveilmoitusta. Vain 44 prosenttia paikoista on saatu täytettyä. Oulussa varhaiskasvatuksen opettajia työskentelee noin 2 000, eli noin puolet opettajista ovat tarvinneet sijaista syksyn aikana.
 Vielä keväällä näistä ilmoitetuista sijaispaikoista 60–70 prosenttia saatiin täytettyä, ja esimerkiksi ensimmäisenä koronakeväänä sijaisia ei juuri tarvittukaan.
 Oulun kaupungin varhaiskasvatusjohtajan  Miia Kempin  mukaan kyse on muutamasta kaupungin varhaiskasvatusyksiköistä, joissa tilanne on ollut erityisen haastava.
 Poissaoloista johtuen hoitoa ei ole pystytty järjestämään suunnitellusti ja esimerkiksi päiväkotien avoimia ryhmiä on jouduttu sulkemaan yksittäisinä päivinä. Käytännössä vanhempia on joinakin päivinä pyydetty pitämään lapsensa mahdollisuuksien mukaan kotona tai muussa hoidossa.
 – Jos lapsella piti olla varhaiskasvatuspäivä ja päiväkodin johtaja on pyytänyt pitämään lapsen kotona koko päivän, niiltä päiviltä perhe saa maksuhyvityksen. Se on vähintä, mitä me voimme tehdä, Kemppi kertoo.
 Kaupungin mukaan ehdottomasti päivähoitoa tarvitseville hoito on toistaiseksi pystytty järjestämään. Kaupunki on saanut uusia lyhytaikaisia sijaisia, mutta tehostettu haku 26:een tehtävään on edelleen käynnissä ja myös vuokratyövoimaa aletaan käyttää.
 Syynä sairauspoissaolot
 – Ikävä kyllä koronatilanne ei ole helpottanut, Miia Kemppi toteaa.
 Hän kertoo, että sairauspoissaolojen määrä on moninkertaistunut viime syksyyn nähden. Korona leviää yhä päiväkodeissa, minkä lisäksi lasten keskuudessa leviää flunssaa, influenssaa ja vastatautia.
 Leviävät taudit yhdistettynä sijaispulatilanteeseen ovat kuormittaneet varhaiskasvatuksen yksiköitä. Pahimmillaan yhdestä yksiköstä on voinut olla poissa kuudesta yhdeksään työntekijää, eikä sijaisia ole saatu tarpeeksi.
 Kemppi ei lähde yksilöimään niitä päiväkoteja, joissa poikkeustoimiin on jouduttu ryhtymään, sillä tilanne vaihtelee päivittäin. Päiväkoteja, joissa avoimia ryhmiä on jouduttu sulkemaan, on muutamia.
 Kempin mukaan sijaisten saatavuudessa on esiintynyt Oulussa haasteita erityisesti viimeisen kuukauden ajan. Haasteita sijaisten rekrytoimiseen tuo myös se, että varhaiskasvatus kilpailee sijaisista muun terveydenhuollon kanssa.
 Oulun kaupunki on varautunut siihen, että tilanteen jatkuessa lapsia jouduttaisiin siirtämään päiväkodista toiseen. Miia Kempin mukaan näin ei ole vielä jouduttu tekemään.
 Kemppi toivoo, että tilanne paranisi pian ensi viikon syysloman ja sijaisten rekrytoinnin myötä.
 – Jospa marraskuussa infektiot olisivat rauhoittuneet ja sijaisten rekrytointi olisi edennyt niin, että pystyttäisiin palaamaan normaaliin arkeen.
 Lue lisää:
 Nuhaisen lapsen saa taas viedä päiväkotiin, mutta THL:n ohjeistus jättää tulkinnanvaraa – neljä vinkkiä oireiden arviointiin kotona
 Varhaiskasvatuksen työvoimapula syvenee – opettaja: "Kuka tätä työtä tekisi, jos minä kävelen ulos päiväkodista?"

Lapset jäävät päiväksi kotiin, perheille maksetaan takaisin luvatusta hoitopaikasta – Oulussa varhaiskasvatus on kriisiytymispisteessä


Summary: Palkansaajien tutkimuslaitoksen talousennusteen mukaan tulot kasvavat lähivuosina eniten hyvätuloisilla perheillä . Noususuhdanne lisää palkkatuloja nauttivien ostovoimaa, samalla kun etuuksia saavien ostovoima heikkenee. Lapset kuitenkin kaventavat kotitalouksien tuloeroja.

Työssäkäyvien perheiden ostovoima kasvaa lähivuosina, todetaan Palkansaajien tutkimuslaitoksen (PT) ennusteessa.
 Vuosille 2021–2023 laaditun ennusteen mukaan käytettävissä olevissa tuloissa suurin kasvu on hyvätuloisilla perheillä, joiden ostovoiman odotetaan kasvavan keskimäärin hieman yli kaksi prosenttia vuodessa seuraavien kahden vuoden ajan. Lisäksi hyvätuloisten verotus kevenee hieman samana ajanjaksona.
 Työmarkkinatukea saavan työttömän kohdalla tilanne on päinvastainen. Työttömän nimellisansiot kasvavat työssäkäyviä hitaammin ja verotus kiristyy. Myös yksinhuoltajien ja eläkeläisten ostovoima heikkenee tai pysyy ennallaan.
 – Ainakin sen tiedon varassa, mitä meillä nyt on, näyttäisi käyvän näin, että vakituisessa palkkasuhteessa olevien palkansaajien tulot kasvaisivat ripeämmin kuin erilaiset etuudet, kertoo PT:n tutkimuskoordinaattori ja ennustepäällikkö  Ilkka Kiema .
 Pidemmällä tähtäimellä tarkasteltaessa tilanne näyttää Kieman mukaan hieman toisenlaiselta, ja etuuksien kautta saatu ostovoima on aiemmin kehittynyt vahvemmin kuin palkkatulojen kautta saatava. Nyt meneillään oleva noususuhdanne kuitenkin vaikuttaa palkkojen etuuksia nopeampaan nousuun.
 – Mehän tiedämme, että kaikki puolueet ovat huolissaan tästä velkaantumisesta, joten tuskin tässä on odotettavissa mitään valtaisaa erilaisten etuuksien kohoamista lähivuosina, Kiema toteaa.
 Myös asumismuoto vaikuttaa kotitalouksien ostovoimaan. Pitkällä aikavälillä vuokralla asuvien ostovoimaa heikentää vuokrien ripeä nousu verrattuna omistusasumisen kustannuksiin. Ennusteen mukaan omistusasumisen kustannusten kasvu on kuitenkin kiihtymässä suunnilleen samansuuruiseksi vuokrien kasvun kanssa.
 Lapset kaventavat tuloeroja
 Palkansaajien tutkimuslaitoksen laskelmien mukaan lapset supistavat kotitalouksien välisiä tuloeroja ja muokkaavat inflaatiota. Ennusteen mukaan lapsiperheiden tuloerot pienenevät tarkastelujaksolla jonkin verran, mutta lapsettomien perheiden eivät.
 – Pienituloisimman ja suurituloisimman palkansaajaperheen käytettävissä olevien tulojen vertailu osoittaa, että tuloerot pienenevät lapsiluvun kasvaessa, tutkimuslaitoksen raportissa todetaan.
 PT:n talousennusteessa seurataan seitsemän kuvitteellisen perheen tulojen, verojen ja ostovoiman kehitystä. Ennustetta varten jokaiselle esimerkkiperheelle on laskettu kulutustutkimuksen perusteella kulutuskorit, joiden hintakehitys kuvaa perheiden kohtaamaa inflaatiovauhtia. Laskelmissa huomioidaan myös toteutuneet ja kaavaillut muutokset verotukseen, sosiaalivakuutusmaksuihin ja sosiaaliturvaan.
 PT:n talousennusteessa seurataan seitsemän kuvitteellisen perheen tulojen, verojen ja ostovoiman kehitystä. Ennustetta varten jokaiselle esimerkkiperheelle on laskettu kulutustutkimuksen perusteella kulutuskorit, joiden hintakehitys kuvaa perheiden kohtaamaa inflaatiovauhtia.
 Laskelmissa huomioidaan myös toteutuneet ja kaavaillut muutokset verotukseen, sosiaalivakuutusmaksuihin ja sosiaaliturvaan.
 Syksyn ennusteen yhteydessä Palkansaajien tutkimuslaitos julkaisi myös Esimerkkiperhe-sovelluksen, jossa voi tarkastella perheiden tulojen ja ostovoiman kehitystä itse esimerkiksi perheiden lapsilukumäärää muuttamalla.
 Lue myös:
 Palkkaverotus kevenee ensi vuonna – "Keskituloisen verotuksessa se tarkoittaa noin sataa euroa vuodessa", laskee Veronmaksajain Keskusliitto
 Joka seitsemäs suomalaislapsi elää köyhyydessä – Yksinhuoltajan mukaan 10 euron lapsilisäkorotus ei riitä parantamaan köyhien perheiden arkea

Mitä enemmän lapsia, sitä pienemmät perheiden väliset tuloerot – tutkijat laskevat työssäkäyvien perheiden pärjäävän parhaiten