Summary: Valtiovarainministeriön Valtion työmarkkinalaitos kritisoi sosiaali- ja terveysministeriön erimielisen työryhmän loppuraporttia. VM:n mukaan palkka-avoimuus menee nyt eri tahdissa EU:n kanssa.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Palkkatasa-arvotyöryhmä julkisti tänään esityksensä, jossa  ehdotetaan keinoja palkkasyrjinnän vähentämiseen.
 Työryhmä haluaa muuttaa tasa-arvolakia. Muutos koskisi työntekijän oikeuksia saada tietoa muiden palkoista.
 Palkka-tasa-arvotyöryhmän loppuraporttia leimaavat erimielisyydet. Elinkeinoelämän keskusliitto EK lähti jo vuosi sitten työryhmästä ovet paukkuen. Nyt kritiikkiä antavat sekä työnantajapuolen edustajat (jotka vastustavat lain muuttamista), työntekijäpuolen edustajat, (joista se on osin liian lepsu) että valtiovarainministeriö (joka asettuu työnantajapuolen kantille).
 Työryhmän loppuraportin mukaan työnantajan olisi vuoden välein selvitettävä henkilöstölle, millaista palkkajärjestelmää se käyttää. Työpaikkojen tasa-arvosuunnitelmien ja palkkakartoituksien olisi oltava vapaasti työntekijöiden saatavilla. Henkilöstön edustajilla olisi oikeus saada palkkakartoitusta laadittaessa yksittäisten työntekijöiden palkkatietoja palkkavertailun kattavuuden varmistamiseksi tai palkkaerojen syiden selvittämiseksi. Sukupuoleen perustuvaa palkkasyrjintää epäilevällä työntekijällä olisi oikeus saada mahdollisen syrjinnän arviointia varten toisen työntekijän palkkatietoja suoraan työnantajalta. Työntekijällä olisi salassapitovelvollisuus saamiinsa tietoihin.
 Esitys liittyy pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) hallituksenohjelman työelämän tasa-arvon parantamista koskevan tavoitteen palkka-avoimuuskirjaukseen. Ehdotettu laki on tarkoitettu tulemaan voimaan keväällä 2023.
 Työryhmän tavoite on, että naiset ja miehet saisivat samasta työstä saman palkan. Silja Viitala / Yle
 VM kritisoi STM:n työryhmää: Kolmikantaisuus hylätty
 Työryhmä oli siis kaikkea muuta kuin yksimielinen. Työryhmässä eriävän mielipiteen jättivät yhdessä Suomen Yrittäjät, Kunta- ja hyvinvointialuetyönantajat sekä Kirkon työmarkkinalaitos.
 Kritiikkinsä antaa “täydentävässä mielipiteessä” myös valtiovarainministeriön Valtion työmarkkinalaitos. Sisällöltään VM:n täydentävä mielipide on eriävä mielipide.
 Valtiovarainministeriön Valtion työmarkkinalaitos toteaa, että palkka-avoimuutta ei pidä laajentaa niin, että henkilöstö saa tiedot kaikkien työpaikalla työskentelevien palkkatiedot palkkakartoituksen yhteydessä.
 Lisäksi VM:n valtion työmarkkinalaitos näpäyttää työryhmää siitä, että Elinkeinoelämän keskusliitto jätti työryhmän protestina. Valtion työmarkkinalaitoksen edustajan mukaan ”olisi ollut mahdollista muodostaa kompromissi työntekijäpuolen ja työnantajapuolen näkemyksistä. Hyvän kolmikantaisen lainvalmistelun periaatetta olisi syytä vaalia jatkossakin.”
 Lisäksi VM:n valtion työmarkkinalaitos kritisoi sitä, että työryhmä on edennyt eri tahtiin kuin EU-lainsäädäntö.
 Euroopan unioni on julkaissut ehdotuksen direktiiviksi miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen soveltamisen lujittamisesta palkkauksen läpinäkyvyyden ja täytäntöönpanomekanismien avulla.
 Valtiovarainministeriön Valtion työmarkkinalaitoksen mukaan työryhmän olisi pitänyt aloittaa toiminta vasta, kun eurooppalainen viitekehys olisi ollut tiedossa. “Nyt Suomen lainsäädäntö ei tule tältä osin vastaamaan eurooppalaista viitekehystä. Suomalaista lainsäädäntöä tullaan peilaamaan EU-lainsäädännön läpi Euroopan Unionin tuomioistuimessa."
 VM kritisoi myös sitä, että työryhmän työskentelyssä selittämättömien palkkaerojen käsittely jäi vähäiseksi. Iso osa naisten ja miesten palkkaeroista selittyy VM:n mukaan eri aloilla työskentelystä. “Tarkasteltaessa palkkaeroja miesten ja naisten välillä samassa ammatissa havaitaan, että erot kutistuvat hyvin pieneksi tai lähes olemattomaksi”, VM toteaa. Siis: Selittämätön ja syrjivä palkkaero eivät ole sama asia.
 Tämän päälle VM:n neuvottelevan virkamiehen  Jouko Hämäläisen  allekirjoittamassa täydentävässä mielipiteessä todetaan , että vaikutusarviointeja ei ole tehty kunnolla.
 Elinkeinoelämän keskusliitto: “Esityksessä ei päätä eikä häntää”
 Elinkeinoelämän keskusliitto EK on kritisoinut jo aiemmin palkka-avoimuustyöryhmän työtä “täysin käsittämättömäksi”.
 EK jätti työryhmän jo noin vuosi sitten protestina.
 EK:n asiantuntija  Katja Leppänen  sanoo, että STM:n tasa-arvoyksikkö on päättänyt lopputuloksesta jo ennen työryhmän perustamista.
 – Tässä toteutetaan STM:n tasa-arvoyksikön toiveita, Leppänen sanoo.
 – Esityksessä ei ole päätä eikä häntää, hän sanoo.
 Leppänen arvioi, että poliittinen keskustelu on vasta edessä. Esitys on hänen mukaansa STM:n tasa-arvoyksikön läpirunnoma ja koko prosessi poikkeuksellinen.
 – Poikkeuksellinen negatiivisessä mielessä, mielenkiinnolla odotamme, mitä jatkossa tehdään. Mietinnön saa mielestäni jättää täysin omaan arvoonsa, Leppänen lataa.
 Hänen mukaansa esityksen mukaan jokaisella työntekijällä olisi oikeus saada koska tahansa kenen tahansa työkaverinsa tarkat palkkatiedot ilman tämän suostumusta.
 – Esityksen perusteluissa on todettu suoraan, että työntekijän ei tarvitsisi perustella palkkatietopyyntöään, ja että työnantaja ei voisi kieltäytyä antamasta tietoja, vaikka katsoisi pyynnön perusteettomaksi, Leppänen sanoo.
 Leppäsen mukaan STM:n esittämät lakimuutokset eivät todennäköisesti johtaisi työpaikkojen ilmapiirin parantumiseen, vaan päinvastoin kateuden ja uteliaisuuden lisääntymiseen.
 Lakimuutokset voisivat johtaa palkkojen epäreiluun tasapäistämiseen, kun työnantajat eivät enää uskaltaisi palkita työntekijöitään näiden henkilökohtaisesta osaamisesta ja tuloksista perusteettomien syrjintäriitojen pelossa.
 EK:n mukaan STM ajaa Suomeen Euroopan pisimmälle menevää pakollista palkka-avoimuutta koskevaa lainsäädäntöä. Sen mukaan kyseessä on “raju” lainsäädäntö.
 “Pakollinen palkka-avoimuus voisi myös johtaa palkkojen epäreiluun tasapäistämiseen, kun työnantajat eivät enää uskaltaisi palkita työntekijöitään heidän henkilökohtaisesta osaamisestaan ja suoriutumisestaan perusteettomien palkkasyrjintäriitojen pelossa”, EK kirjoitti jo keväällä tiedotteessaan.
 SAK: Liian lepsu, esitys ei toteuta palkka-avoimuutta
 Suomen Yrittäjät, Kunta- ja hyvinvointialuetyönantajat sekä Kirkon työmarkkinalaitos vastustavat esitystä eriävässä mielipiteessä.
 “Esityksen tavoitteet ovat perusteltuja, mutta on huomattava, että tasa-arvolaki sisältää jo nyt riittävät keinot varmistaa, että samasta ja samanarvoisesta työstä samalla työnantajalla maksetaan samaa palkkaa naisille ja miehille”, järjestöt toteavat. “Kokonaisuutena katsomme, että nyt esitettävän sääntelyn haitat käytännön työelämässä olisivat huomattavan paljon sen mahdollisia hyötyjä suuremmat.”
 SAK:n edustajat taas toteavat eriävässä mielipiteessään, että esitys ei vastaa hallitusohjelmaa eikä työryhmän asettamispäätöstä. Toisin sanoen esitys ei takaa riittävää avoimuutta. Samaa toteaa STTK.
 “Vastaamatta jää kuitenkin, miten yksittäinen työntekijä osaa epäillä syrjintää jos hän ei tiedä, mitä muille työntekijöille yrityksessä maksetaan”, SAK:n  Anu-Tuija Lehto  ja  Anne Mironen  kirjoittavat eriävässä mielipiteessä. “Henkilöstön edustajan tiedonsaantioikeus on kytketty palkkakartoitukseen ja palkkakartoitus on tehtävä vain niissä yrityksissä, joissa on töissä vähintään 30 työntekijää."
 "Pahimmillaan palkkakartoitus tehdään joka kolmas vuosi, jos niin on paikallisesti sovittu. Tällöin henkilöstön edustaja saisi tietoja palkkauksesta vain kolmen vuoden välein. Henkilöstön edustajan tosiasiallinen mahdollisuus puuttua palkkasyrjintään ei siten paranisi alle 30 työntekijän yrityksissä.”
 Työryhmän vetäjä: Kyseessä on kompromissi
 STM:n Työ- ja tasa-arvo-osaston johtaja  Tanja Auvinen  sanoo, että kyseessä on kompromissiesitys.
 – Työ ei ole valmis, mutta tämä on iso etappi, Auvinen toteaa.
 – On selvää, että työryhmä on erimielinen. Laidasta laitaan tuli erimielisiä mielipiteitä. Mutta lähtökohta oli hallitusojelman kirjaus, joka oli selkänojana, hän sanoo.
 – Tämä on kultainen keskitie.
 Voit keskustella aiheesta 16.11.2021 klo 23 saakka. Juttua täydennetty kello 11.48, lisätty Valtion työmarkkinalaitos.
 Lue myös:
 Epäiletkö palkkasyrjintää? Kohta voit pyytää työkaverisi palkkatiedot, jos työryhmän ehdotus toteutuu
 Puolet suomalaisista ei ole koskaan pyytänyt palkankorotusta, Liisa Salonen keräsi siihen rohkeutta viikkoja – "On tuntunut ahneelta ja likaiselta"
 Analyysi: Rahasta puhuminen on työpaikoilla hankalaa – eivätkä työntekijät ja työnantajat ole löytäneet yhteistä näkemystä vuosien yrittämisestä huolimatta

Jos epäilet syrjintää työpaikalla, saat pyytää työkaverin palkkatiedot, ehdottaa työryhmä – työnantajat tyrmistyivät


Summary: Yksityisten, paikallisten lääkäriasemien määrä on laskussa. Pienille paikallisille toimijoille on kuitenkin paikkansa, eikä mustasaarelainen Wellmedic pelkää haastaa isompia lääkäritaloja.

Yksityisten pienten lääkäriasemien määrä on viime vuosien aikana pudonnut.
 Syy löytyy yrityskaupoista, joissa alan isot toimijat ovat ostaneet pienempiä, paikallisia lääkäritaloja.
 Yrityskauppoja on tehty myös pohjalaiskunnissa.
 Vaasalaisen  Marta Backlundin  perheessä nähtiin ajan olevan nyt oikea pitkään haaveissa olleelle unelmalle ja alkunsa sai vuosi sitten perustettu lääkäripalveluja tarjoava Wellmedic.
 – Olemme halunneet aina, että voisimme tehdä jotain yhdessä. Nyt kun Pohjanmaalla monta pientä lääkäritaloa on ostettu, halusimme aloittaa toiminnan, toimitusjohtajana toimiva Backlund kertoo.
 Ensimmäinen toimipiste perustettiin Mustasaareen, mutta vuodessa toiminta on kasvanut jo neljälle paikkakunnalle. Yrityksen toimipisteet löytyvät Mustasaaren lisäksi nyt myös Vöyristä, Oravaisilta ja Karjaalta.
 Backlundin mukaan Wellmedic haluaa haastaa isot toimijat ja panostaa toiminnassaan paikallisuuteen.
 – Saatavuus, joustavuus ja sitten tietysti, että olemme paikallinen tuottaja. Se, että meillä on neljä toimipistettä. Kolme täällä Pohjanmaalla ja neljäs uusimaalla. Se on todiste, että haluamme olla paikallinen toimija, Backlund kertoo.
 Toimitusjohtaja Marta Backlund pitää paikallisuutta ja asiakaslähtöisyyttä Wellmedicin vahvuutena. Jarkko Heikkinen / Yle
 "Haastavaa, mutta ei mahdotonta"
 Seinäjoen Ideaparkiin juuri ennen koronapandemian puhkeamista avattu yksityinen lääkäriasema Omena Terveys ei selvinnyt koronan tuomista haasteita ja joutui lopettamaan liiketoimintansa viime joulukuussa.
 Omena Terveyden toimitusjohtajana toimineen  Minna Pihlajamäen  mukaan pienillä toimijoilla on haasteita isojen toimijoiden puristuksissa.
 – Se on haastavaa, mutta ei mahdotonta. Tärkeässä roolissa on ajoitus. Se missä vaiheessa lähtee liikenteeseen ja minkälaisen liiketoiminnan ympärille, Pihlajamäki sanoo.
 Lääkäripalveluyritykset ry:n toiminnanjohtaja  Ismo Partasen  mukaan uuden lääkärikeskuksen perustamiseen liittyvät haasteet ovat kovat.
 – Yksi suurimpia haasteita kaikilla alan toimijoilla on osaavan henkilöstön saaminen. Erityisesti digitalisaation voimakkaan kehittymisen vuoksi myös alkuinvestoinnit tietojärjestelmiin ovat suhteettoman suuret tällä alalla, Partanen toteaa.
 Osaavasta työvoimasta on pulaa Pohjanmaalla ja sen tuomat haasteet nähdään erityisesti sosiaali- ja terveysalan kohdalla.
 Henkilöstön palkkaamiseen liittyvät haasteet on Backlundin mukaan huomattu myös Wellmedicissa.
 Vaikka yritys onkin uusi, sen takaa löytyy kuitenkin vuosikymmenten kokemus alalta ja olemassa olevista kontakteista on ollut suuri apu henkilöstön löytämisessä.
 – Meillä on ollut apua siitä, että tunnemme jo alan ihmisiä. Olemassaolevista kontakteista on ollut iso hyöty, Backlund toteaa.
 Lue myös:   Etelä-Pohjanmaalla kouluttaudutaan keskimääräistä vähemmän korkeakouluissa – alueen koulutustasoa halutaan nostaa
 Sote-uudistus määrittää tulevaisuutta
 Viimeisen reilun vuosikymmenen aikana isot toimijat ovat syöneet pieniä kovaa tahtia. Nyt tilanne näyttää Partasen mukaan rauhoittuneen.
 Lääkäriasema- ja yksityislääkärialan yritysten määrä kasvoi vuoteen 2013 asti, mutta on kääntynyt nyttemmin selvään laskuun.
 Yritysten koon kasvun vuoksi kuitenkin alan henkilöstö ja liikevaihto ovat kohonneet voimakkaasti, selviää toukokuussa julkaistusta Lääkäripalvelujen markkinat -raportista.
 Pienten paikallisten lääkäriasemien menestymisessä katse onkin nyt käännetty tulevaan sote-uudistukseen.
 – Hyvin ratkaisevassa roolissa on palvelujen järjestämisvastuussa oleva julkinen sektori, tulevaisuudessa hyvinvointialueet, ja miten ne luo edellytyksiä pienille toimipaikoille toimia ja sitä kautta turvata lähipalvelujen saatavuus, Partanen sanoo.
 Aiheesta voi keskustella tiistaihin 16. marraskuuta kello 23 asti.
 Lue seuraavaksi :  Yksityislääkärikäynneistä saanee Kela-korvausta jatkossakin – poliittinen vääntö monikanavarahoituksesta loppusuoralla
 Mehiläinen helpottaa hoivakotiensa hoitajapulaa tuontityövoimalla myös Keski-Suomessa - ensimmäiset filippiiniläiset aloittavat Viitasaarella kuun lopulla

Uusi pohjalainen lääkäriasema on avannut vuodessa jo neljä toimipistettä – voiko paikallinen lääkärikeskus pärjätä isojen puristuksessa?


Summary: Amerikkalaisasiantuntija arvioi supervaltojen suhteet historiallisen heikoiksi. Yhdysvaltain ja Kiinan johtajat yrittävät kohentaa niitä netissä Suomen aikaa maanantain ja tiistain välisenä yönä järjestettävässä kokouksessa.

WASHINGTON  Yhdysvaltain ja Kiinan presidentit ovat tuttuja toisilleen vuosien takaa.
 Joe Biden  ja  Xi Jinping  ovat korona-aikanakin keskustelleet puhelimessa. Ensi yönä järjestettävä videotapaaminen on kuitenkin heidän ensimmäinen virallinen kohtaamisensa suurvaltajohtajina.
 Bidenin politiikassa on Kiinan kohdalla epäjohdonmukaisuus. Tätä mieltä on yhdysvaltalaisen New America -ajatushautomon johtaja  Anne-Marie Slaughter  ja moni muukin asiantuntija: Biden on globalisti, joka asettaa planeetan ja sen asukkaat etualalle –  paitsi Kiinan.
 Kiina on kuin piikki Bidenin lihassa. Vastustaja, joka on lyötävä.
 Xi taas näyttää saavan lisää  yksinvaltiaan valtuuksia. Kiina on korona-aikana vetäytynyt kuoreensa samalla, kun se on aggressiivisesti lisännyt sotilaallista, taloudellista ja kulttuurista vaikutusvaltaansa maailmassa.
 Nettihuippukokoukselta ei odoteta suuria tuloksia. Se voi kuitenkin olla tärkeä, Washingtonin arvostetuimpiin Kiina-asiantuntijoihin lukeutuva Politicon erikoistoimittaja  Phelim Kine  arvioi Ylelle.
 1. Miksi Biden ja Xi haluavat tavata nyt?
 – Kiinan ja Yhdysvaltain on löydettävä uusi, yhteinen sävel kaupan, puolustuksen ja ilmaston saralla. Sitä pitää etsiä korkeimmalla mahdollisella tasolla.
 2. Kuinka huonot Yhdysvaltain ja Kiinan suhteet ovat?
 – Ne ovat historiallisen huonossa jamassa. Hallinnot eivät juurikaan viesti keskenään, ja ongelmat ovat paisuneet. Molemmissa pääkaupungeissa kuitenkin tiedostetaan, että tilanne ei voi jäädä pysyväksi.
 – Valkoinen talo toppuuttelee odotuksia ja kertoo haluavansa vain vaihtaa ajatuksia, mutta kypsiä hedelmiäkin voi olla jo poimittavissa. Kuulemme ehkä uudesta pysyvästä dialogista maiden välillä.
 3. Mitkä ovat suurimmat ratkaistavat ongelmat?
 – Kiinan ja Yhdysvaltain välillä on kauppasota. Sovitteluyritykset ovat tähän asti epäonnistuneet. Kumpikin osapuoli hyötyisi, jos Yhdysvallat esimerkiksi myöntäisi, että tullit rankaisevat enemmän omia kuin kiinalaisia kuluttajia, ja jos Xi lupaisi ostaa amerikkalaisia tuotteita. Myönnytykset veisivät suhteita uudelle uralle, Kine sanoo.
 4. Yli biljoona dollaria Yhdysvaltain valtionvelasta on Kiinasta. Kuinka suuri huoli tämä on Bidenille?
 – Sillä on etenkin symbolista merkitystä. Tiettyjen poliittisten piirien mielestä Yhdysvallat on Kiinan panttivanki taloudellisesti. Asia ei ole niin yksinkertainen. Maiden taloudellinen suhde on monimutkainen. Se sekä hyödyttää että velvoittaa molempia.
 5. Ovatko Biden ja Xi aidosti valmiita yhteistyöhön?
 – Uskon, että ovat. He tuntevat toisensa vuosikymmenien takaa. He ovat takavuosina keskustelleet tuntikausia kerrallaan. Kumpikin hyötyisi nykyisen pattitilanteen ja negatiivisen retoriikan loppumisesta, Kine kertoo.
 Lue myös :
 Kiina ja Yhdysvallat julkistivat yhteisen ilmastohankkeen – Bidenin ja Xin on määrä tavata virtuaalisesti maanantaina
 Kirjeenvaihtajalta: Kiina palaa taas luottamaan yhteen suureen johtajaan
 Biden ja Xi keskustelivat toista kertaa: USA:n ja Kiinan suhteet ovat kireät, 90 minuutin puhelussa yritettiin löytää lähtökohtia yhteistyölle

Asiantuntija: Kumpikin suurvaltajohtaja hyötyisi paremmista väleistä – Nämä ovat Bidenin ja Xin tapaamisen viisi tärkeää kysymystä


Summary: Some-kommenttejaan katuva Isotalus sanoo, että hän ei halua pitkittää raskasta oikeusprosessia.

Kokkolan kaupunginvaltuuston puheenjohtaja  Tiina Isotalus  (sd.) ei valita saamastaan kunnianloukkaustuomiosta. Näin ollen  Pohjanmaan käräjäoikeuden langettama tuomio kahdesta kunnianloukkauksesta  saa lainvoiman marraskuun lopulla.
 Käräjäoikeus tuomitsi Isotaluksen lokakuussa kahdesta kunnianloukkauksesta 780 euron sakkorangaistukseen. Lisäksi hän joutuu maksamaan asianomistajalle kärsimyskorvausta 1 500 euroa ja korvaamaan tämän 760 euron oikeudenkäyntikulut. Isotaluksen Facebook-kommentit ylittivät oikeuden mukaan selkeästi hyväksyttävän rajan.
 Isotalus sanoo harkinneensa asianajajansa kanssa tarkasti asiaa.
 – Olen päättänyt hyväksyä tämän tuomion. Oikeusprosessit ovat raskaita enkä halua pitkittää tämän asian käsittelyä yhtään. Toki se asia ei muutu miksikään, oli tuomio tai ei. Eli olen kirjoittanut ne some-kommentit ja kadun niitä, myöntää Isotalus.
 Tiina Isotalus on miettinyt tapauksen jälkeen some-käyttäytymistään ja rooliaan kaupunginvaltuuston puheenjohtajana.
 – Silloin kun nämä kommentit kirjoitin 2019, olin ollut puheenjohtajana puolen kokouksen ajan. Sen jälkeen minulle on jäsentynyt tämän roolin painoarvo ja mikä painoarvo lausunnoilla on. Se on muuttanut omaa some-käyttäytymistäni.
 Isotalus edelleenkin sitä mieltä päättäjien pitää olla tavoitettavissa, avoimia ja heidän on käytävä keskustelua kaupunkilaisten kanssa, mutta sanakäänteissä etenkin puheenjohtajistoon kuuluvien pitäisi olla erityisen harkitsevia.
 Valtuusto hioo pelisääntöjään vaikeiden asioiden hoitamiseen
 Kokkolan kaupunginvaltuustossa syntyi vilkas keskustelu tuomion jälkeen Isotaluksen asemasta puheenjohtajana.  Etenkin perussuomalaisten ja keskustan riveistä on kuulunut vaatimuksia Isotaluksen luottamuksen punnitsemisesta valtuuston äänestyksessä.
 Muissa ryhmissä ei ole niinkään ollut halukkuutta äänestyttää valtuustoa puheenjohtajan luottamuksesta, mutta yhteisten pelisääntöjen terävöittämistä kaivataan.
 – Haluan nostaa tuomiosta yhden lauseen esille: "kirjoitukset on tehty yksityishenkilönä". Tässä tuomari on ottanut jo kantaa asian jatkokäsittelyyn.
 Valtuustoryhmät jäivät odottamaan tuomion lainvoimaisuutta. Viime valtuustokaudella kaupunginhallituksen puheenjohtaja  Reino Herlevin  (kesk.) rattijuopumusasia käsiteltiin keskustan sisäisenä asiana.
 Isotalus muistuttaa, että valtuustossa on jo meneillään prosessi pelisääntöjen selkiyttämisestä, valtuuston käsittelyyn uusi toimintasääntö tulee vuodenvaihteessa. Työ polkaistiin käyntiin syksyllä Rokuan strategiapäivillä, yhtenä aiheena oli reagoiminen hankaliin tilanteisiin.
 – Siellä oli yksimielisyys siitä, että valtuustoryhmät sisäisesti käsittelevät omien valtuutettujensa asiat. Ja mikäli valtuustoryhmässä ei löydy yksimielisyyttä, asia voidaan keskustella valtuustoryhmien puheenjohtajien kanssa.
 Oikeusjutuista mainehaittaa Kokkolalle
 Joulukuussa käräjäoikeudessa luetaan  syyte kiihottamisesta kansaryhmää vastaan valtuuston toiselle varapuheenjohtajalle, kansanedustaja Mauri Peltokankaalle  (ps.).
 – Ehdottomasti johdonmukaisuutta ja yhdenmukaisuutta näissä vaikeissa tapauksissa pitää olla. Tarve toimintasäännön uudistamisesta nähtiin jo viime valtuustokauden loppupuolella ja prosessi aloitettiin uuden valtuustokauden alkaessa. Siinä linjataan, millä prosessilla tällaisia asioita viedään eteenpäin.
 Isotalus myöntää, että Kokkolan kaupungin maineelle tekee hallaa kun johtavien poliitikkojen kirjoituksia ruoditaan oikeudessa.
 – Ihan varmasti tällainen julkisuus on epämieluisaa. Omalta osaltani haluan pyytää vilpittömästi anteeksi sekä valtuustolta että kaupunkiorganisaation työntekijöiltä, että toimintani on johtanut tällaiseen mainehaittaan ja työrauhan rikkoontumiseen.

Tiina Isotalus ei valita kunnianloukkaustuomiostaan – valtuuston puheenjohtaja pahoittelee Kokkolalle aiheuttamaansa mainehaittaa


Pohjois-Savon käräjäoikeus tuomitsi maanantaina vankeuteen miehen, joka puukotti kahta vartijaa kaupassa Iisalmessa elokuussa.
 Ensimmäinen vartija kielsi miestä tupakoimasta sisällä, jolloin mies iski häntä useita kertoja puukolla. Kun toinen vartija tuli hätiin, mies puukotti myös häntä.
 Oikeus katsoi, että mies syyllistyi kahteen tapon yritykseen. Asiassa ei tullut ilmi näyttöä siitä, että miehen tarkoituksena olisi ollut tappaa vartijat. Oikeuden mukaan miehen täytyi kuitenkin ymmärtää, että vartijoiden kuolema oli hänen menettelynsä varsin todennäköinen seuraus.
 Mies tuomittiin myös törkeästä pahoinpitelystä erillisessä tapauksessa, jossa hän iski tuntemaansa miestä puukolla reiteen Iisalmen rautatieasemalla.
 22-vuotias mies sai kuuden vuoden vankeustuomion. Rangaistus sisältää viisi kuukautta jäännösrangaistusta aiemmasta tuomiosta, sillä mies oli tekojen aikaan ehdonalaisessa vapaudessa.
 Aiheesta aiemmin:
 Iisalmelaisessa kauppakeskuksessa tapahtuneen puukotuksen esitutkinta valmistui
 Poliisi epäilee Iisalmen puukotuksen epäiltyä tekijää kahdesta tapon yrityksestä

Tupakointikiellosta raivostunut mies puukotti kahta vartijaa Iisalmessa – tuomittiin kuuden vuoden vankeuteen


Summary: Arkea maailmalta: Elokuvat ja tv-sarjat antavat Yhdysvalloista harhaisen kuvan. Niissä on aivan liian vähän autoja, sillä mukavuudenhalu ei ole seksikästä, kirjoittaa Ylen Yhdysvaltain-kirjeenvaihtaja Iida Tikka.

Seurasin kesän aikana Suomen sähköpotkulautakeskustelua jokseenkin ymmälläni.
 Washingtonissa potkulautoja on kaikkialla, pitkin poikin kulkuteitä ja hurisuttelemassa milloin missäkin, jalkakäytävillä ja pyöräkaistoilla – kerran näin yhden jopa moottoritien reunalla.
 Silti iloitsen joka kerta kun näen sähköpotkulaudan liikenteessä, koska se ei ole auto.
 En usko että yksikään  lukija yllättyy, kun sanon että Yhdysvalloissa autoillaan paljon. Mutta harva ehkä käsittää,  kuinka  paljon.
 Joka kerta kun yritän selittää autoilun merkitystä suomalaiselle, puheitani pidetään liioitteluna. Yritän kuitenkin nyt vielä kerran.
 Aloitetaan kevyillä esimerkeillä.
 Pari viikkoa sitten ystäväni kertoi iloitsevansa siitä, että moni hänen kaveripiiristään asuu vain mailin eli reilun kilometrin säteellä hänen uudesta kodistaan. Kun kysyin, kävelevätkö he usein toistensa luokse, kaverini naurahti ja vastasi että eivät tietenkään, kaikilla on kyllä autot.
 Washingtonissa joidenkin kerrostalokompleksien kellarikerroksessa pyöritetään parkkipalveluna, jotta autoja voidaan siirrellä ja kaikki saadaan mahtumaan. Iida Tikka
 En tosin tiedä mitä odotin, sillä sama kaveri ajaa autolla lähiruokakauppaan parinsadan metrin päähän. Kuten moni amerikkalaisista ystävistäni.
 Vaikka Washingtonissa on yksi Yhdysvaltain kattavimmista julkisen liikenteen järjestelmistä, erinomainen pyöräkaistojen verkosto ja melkein aina miellyttävä sää, lähes kaikilla kavereillani on täällä auto.
 Kun he muuttavat, uuden kämpän kriteereissä tärkeämpää on oma parkkipaikka eikä etäisyys metroasemalle.
 Autoja ei ole ainoastaan paljon, vaan ne ovat järkyttävän kokoisia.
 Talouslehti Forbesin analyysin mukaan jopa kolme neljännestä vuonna 2020 myydyistä uusista autoista oli katumaastureita, avolava-autoja tai muita reilusti normaalia henkilöautoa isompia bensarohmuja.
 Vuonna 2020 myydyistä uusista autoista noin viidennes oli avolava-autoja. Iida Tikka
 Se tekee kävelystä ja pyöräilystä välillä pelottavaa , varsinkin kun isossa osassa maata jalkakäytäviä ei vain ole.
 Esimerkiksi juttureissuilla Länsi-Virginiassa kuvauspäivän päätteeksi lähdimme illalliselle ravintolaan, joka näkyi tien toisella puolella.
 Hetken kävelyn jälkeen ymmärsimme kuvaajan kanssa, että monikaistaisen tien yli ei pääse muuten kuin autolla.
 Ei suojateitä, ei jalkakäytäviä, ei katuvaloja, yli- tai alikulkuja, vain autoramppeja.
 Näin ei ole vain taajamissa, vaan myös kaupungeista. Tässä kävelyaktivisti  Jonathan Stallsin  video Denveristä, Coloradosta, joka on toistuvasti listattu yhdeksi Yhdysvaltain parhaista paikoista elää.

 Yhdysvaltalaisissa elokuvissa  ja tv-sarjoissa kaverukset tapaavat usein trendikkäässä ravintolassa tai kahvilassa. Sitä ei näytetä, että sellaiset sijaitsevat useimmiten teiden varrelle rakennetuissa ostoskeskuksissa.
 Samoin päähenkilöiden kävellessä ja keskustellessa intensiivisesti harvemmin näytetään realistisesti, missä ja minne.
 Oikeassa elämässä miljöö olisi parkkipaikka ja määränpää kummankin omat autot.
 Suomessakin suositussa Gilmoren Tytöt -sarjassa kävellään jatkuvasti kahville. Oikeassa elämässä sinne ajettaisiin autolla. AOP
 Tv-sarjoissa myös matkustetaan jatkuvasti metrolla. Todellisuudessa  vain viisi prosenttia yhdysvaltalaisista menee töihin julkisilla .
 Äärimmäiden mukavuudenhalu ei taida olla tarpeeksi seksikästä valkokankaalle.
 Mutta kumpi oli ensin, muna vai kana , amerikkalaisten halu vai pakko autoilla? Mielestäni kana, eli urbaani suunnittelu.
 Ennen kuin  Henry Ford  aloitti autojen massatuotannon, Yhdysvalloissa oli yksi maailman parhaista rautatieverkoista ja junat olivat suosittu matkustusväline.
 Päärataverkoston mailimäärä  saavutti huippunsa vuonna 1916,  ja alkoi sitten supistua.
 Huomio kääntyi autoteiden ja moottoritieverkoston kehitykseen, onnistuneen lobbauksen ansiosta.
 Historioitsija  Peter Norton  kuvaa kirjassaan  Fighting Traffic , kuinka autovalmistajien etujärjestö onnistui 1930-luvun aikana vakuuttamaan kansakunnan siitä, että autoteiden ylläpito ja moottoritieverkoston laajentaminen on julkinen vastuu.
 Futurama oli New Yorkin vuoden 1939 maailmannäyttelyssä ollut General Motors -autoyhtiön sponsoroima malli tulevaisuuden kaupungista. Richard Garrison
 Tietulleista pitkälti luovuttiin, ja idea oli että valtateiden rakentaminen rahoitettaisiin bensaverolla. Niin ei kuitenkaan ikinä täysin käynyt.
 Tätä nykyä  bensaverotuloilla maksetaan vain noin puolet autoteiden kustannuksista . Puhumattakaan päästöjen aiheuttamista terveyshaitoista ja muista julkisista kuluista.
 E&E uutissivuston mukaan  yhdysvaltalaiset autovalmistajat ovat tienneet 1960- ja 1970-luvuilta alkaen liikennepäästöjen vaikutuksesta ilmastoon.
 Laajeneva tieverkosto  mahdollisti lähiöiden levittäytymisen julkisen liikenteen tavoittamattomiin, ja se näkyy yhä koko maan kaavoituksessa ja kulttuurissa. Uusia lähiöitä rakennetaan kirjaimellisesti keskelle ei mitään.
 Viime kesänä vietin yhden viikonlopun Alabamassa auttamassa läheiseni vanhempien muutossa uuteen taloon, omakotitalopeltoa muistuttavaan jättilähiöön.
 Moottoritie halkoo esikaupunkialuetta San Franciscon alueella. Hans Blossey / AOP
 Pelkästään asuinalueelta ulos ajaminen vei melkein kymmenen minuuttia. Kävelymatkan päässä ei ollut yhtään ravintolaa, ruokakauppaa, koulua tai mitään muutakaan, pelkkiä taloja.
 Toinen vanhemmista on jo nyt ajokyvytön. Kuten pian moni lähiöiden vanhaneva asukas.
 En ole kovin hyvä kevyessä rupattelussa,  ja päädyin hiljan tenttaamaan Halloween-bileissä tuoreelta tuttavuudelta, onko autoilupakossa hänen mielestään kyse enemmän joukkoliikenteen puutteesta vai mielentilasta.
 Jos kaikkiin lähiöihin olisi jonkinlainen joukkoliikennereitti, saisiko kansan takaisin busseihin?
 Joukkoliikenneverkko tulee nimittäin kehittymään merkittävästi lähivuosina. Presidentti  Joe Biden  on tunnetusti junaintoilija.
 Kongressin äskettäin hyväksymässä perusrakenteiden korjaamiseen tarkoitetussa infrastruktuuripaketissa on rahaa raideverkoston korjaamiseen ja joukkoliikenteeseen.
 Yhdysvallat rahoittaa lähivuosina sähköautolatauspisteiden rakentamista. Steve Allen / AOP
 Uusi tuttavuus ei kuitenkaan uskonut, että tämä riittää muuttamaan suhtautumista joukkoliikenteeseen. Hänen mukaansa yhdysvaltalaiset haluavat mennä minne vaan ja milloin tahansa – eikä pari bussivuoroa muuta oletusta yksilön vapaudesta tehdä mitä huvittaa.
 Siksi Bidenin infrastruktuuripaketissa on myös liikenteen sähköistämiseen tarkoitettua rahaa, joka tietysti hyödyttää autoteollisuutta. Se on täällä myös pakon sanelema ilmastotoimi.
 Mikroliikkuvuus on ainoa toivon pilkahdus mahdollisesta kilpailijasta autoille joskus hamassa tulevaisuudessa. Sähköpotkulaudoilla pääsee ovelta ovelle.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella aiheesta tiistai-iltaan 16.11. klo 23:een asti.
 Ylen kirjeenvaihtajien ja avustajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa Venäjä:  Mitkä ihmeen "ei-työpäivät"? Kirjeenvaihtajamme kokosi venäläisen koronasanaston Saksa:  Berliinin leikkipuistot rakennetaan hurjiksi – luottavatko saksalaiset lapsiin riskinotossa enemmän kuin suomalaiset? Espanja:  Shakira joutui Barcelonassa villisikahyökkäyksen uhriksi – nyt kaupungissa mietitään, mitä kadut vallanneille eläimille pitäisi tehdä  Italia:  Yksin syöminen tuntuu Italiassa radikaalilta, mutta joskus huomiota ei jaksaisi Pakistan:  Pakistanilainen liikenne hirvitti suomalaisena naisena, kunnes opin paikallisen ajotyylin

Suomessa suututtavat sähköpotkulaudat ovat Washingtonissa pilkahdus paremmasta – Yhdysvallat hukkuu jo autoihin


Summary: Tanskan kansallismuseo selvittelee yli 300 vuotta vanhan saamelaisrummun palauttamista Saamenmaalle. Lopullisen päätöksen rummun palauttamisesta tekee Tanskan kulttuuriministeri.

Norjan saamelaiset vaativat Tanskan kansallismuseota palauttamaan yli 300 vuotta vanhan saamelaisrummun Saamenmaalle. Asiasta uutisoi norjalainen sanomalehti  Verdens Gang  ja  NRK . Tiettävästi kyseessä on vanhin tähän päivään säilynyt saamelaisrumpu.
 NRK  kertoo, että rummun on alun perin omistanut saamelainen  Anders Poulsson  Nessebystä. Viranomaiset syyttivät hänen käyttäneen saamelaisrumpua noituuden harjoittamiseen. Poulsson vangittiin ja ennen tuomion saamista hänet tapettiin vankeudessa 1690-luvulla. Poulssonin kuoleman jälkeen rumpu lähetettiin Tanskan kuninkaan taidekammioon, josta se päätyi 150 vuotta myöhemmin Tanskan kansallismuseon kokoelmiin.
 Rummun laina-aika päättymässä joulukuussa
 Viimeiset 40 vuotta rumpu on ollut lainassa Norjan Kaarasjoella RiddoDuottarMuseat-museon saamelaiskokoelmassa. Lainasopimus on päättymässä joulukuun ensimmäinen päivä, jolloin rumpu tulisi palauttaa Kööpenhaminaan.
 Saamelaiset eivät halua palauttaa rumpua Tanskan kansallismuseolle. Kansatieteilijä  Jelena Porsanger  sanoo, että saamelaisten henkisen kulttuuriperinnön arvokkain esine ei voi olla ulkopuolisten hallussa.
 Riddoduottarmuseat- museon johtaja  Anne May Olli  kertoo  Ávvir -lehdessä, että dokumentit todistavat, ettei rumpu ole alun perin ollut lahja Tanskalle, vaan rumpu on ryöstetty saamelaiselta omistajaltaan  Anders Poulssonilta . Olli huomauttaa, että Tanskalla ei ole missään vaiheessa ollut omistusoikeutta rumpuun, eikä näin ollen Tanska voi vaatia omistusoikeutta siihen.
 Myös Norjan kulttuuriministeri  Anette Trettebergstuen  onasettunut Saamelaiskäräjien ja RiddoDuottarMuseat-museon kannalle siitä, että rummun omistusoikeus tulisi palauttaa Saamenmaalle.
 – Rummun omistajuus tulisi luovuttaa Saamenmaalle, sanoo Trettebergstuen norjalaiselle uutistoimisto NTB:lle.
 Sekä RiddoDuottarMuseat-museo ja Norjan saamelaiskäräjät ovat vaatineet tanskalaisilta rummun omistajuuden palauttamista Saamenmaalle. Tanskan kansallismuseo tukee saamelaisten vaatimusta ja on pyytänyt Tanskan kulttuuriministeriötä erottamaan rummun kansallismuseon kokoelmista. Kansallismuseo tutkii parhaillaan, millä tavalla rumpu voidaan erottaa kansallismuseon kokoelmasta ja palauttaa saamelaisille.
 Tanskan kulttuuriministeriö odottaa parhaillaan kansallismuseon virallista ehdotusta asiasta. Ehdotuksen valmistuttua lopullisen päätöksen rummun suhteen tekee Tanskan kulttuuriministeri  Ane Halsboe-Jørgensen .

Norjan saamelaiset vaativat saamelaisrummun palauttamista Saamenmaalle – rumpu vietiin omistajaltaan 1690-luvulla


Summary: Yleisötilaisuuksien rajoitus on voimassa Varsinais-Suomessa kuukauden ajan 16. marraskuuta alkaen.

Lounais-Suomen aluehallintovirasto (avi) kieltää tiistaista 16. marraskuuta lukien kuukaudeksi tartuntalain 58 pykälän perusteella sisätiloissa järjestettävät yleiset kokoukset ja yleisötilaisuudet, joihin osallistuu yli 50 henkilöä.
 – Määräys ei koske tapahtumia, joissa on käytössä EU:n digitaalinen koronatodistus eli koronapassi, sanoo Lounais-Suomen avin johtaja  Heikki Mäki .
 Yleisötilaisuuksien järjestäjät voivat kiertää avin määräystä kysymällä asiakkailtaan koronapassia, jolloin tiloihin voi ottaa yli 50 ihmistä. Passi pitää olla tällöin kaikilla.
 Päätös on voimassa Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin kunnissa.
 Aiemmin avi kertoi miettivänsä rajoituksia suurehkoille yleisötilaisuuksille, jolloin yleisömääritelmä olisi ollut yli 100.
 Koronatilanne paha
 Maanantaina tehtyyn päätökseen vaikuttivat perjantaina tullut sosiaali- ja terveysministeriön ohjaus, mutta myös Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin maanantaina aamulla täydentämä asiantuntija-arvio alueen koronan kokonaistilanteeesta.
 – Huolimatta hyvin edenneistä koronarokotuksista tilanne on tällä hetkellä erittäin kriittinen ja päätös nähtiin välttämättömänä. Toivottavasti tämä motivoi ottamaan rokotuksen, sanoo Mäki.
 Mäki kertoo olleensa maanantaiaamupäivän aikana jo yhteydessä suurten yleisötilaisuuksien järjestäjien kanssa ja saaneensa päätöksestä hyvää palautetta. Muun muassa  Turun messukeskus ehätti jo ilmoittamaan  ottavansa käyttöön tapahtumissaan koronapassin 16. marraskuuta lähtien.

Avi kieltää yli 50 hengen tilaisuudet Varsinais-Suomessa


Summary: Helsingin Sörnäisiin suunnitellaan 1,6 kilometriä pitkää autotunnelia, joka helpottaisi pohjois-eteläsuunnan liikennettä laajenevalla Kalasataman alueella.

Siltojen, tunnelien, sähkölinjojen ym. rakentaminen

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Päätös Sörnäisten autobaanalle suunnitellun jättimäisen autotunnelin rakentamisesta on yllättäen lykkääntymässä.
 SDP:n apulaispormestari  Nasima Razmyar  kertoo, että SDP:n valtuustoryhmä tulee esittämään tunnelipäätöksen jättämistä pöydälle kaupunginhallituksen iltapäivän kokouksessa.
 Razmyarin mukaan tunnelin rakentaminen olisi jatkossa nähtävä yhtenä tärkeänä osana kaupungin, Kalasataman ja Sörnäisten rantatien laajempaa liikenteen suunnittelua.
 Hän kummeksuu viime aikoina käytyä keskustelua, jossa tunneli on nähty muusta kaupungin liikennesuunnittelusta irrallisena projektina.
 – Sörnäistentunneli on Helsingin muille liikennehankkeille tärkeä, Razmyar sanoo.
 Razmyarin mukaan tunneli on osa monimutkaista alueen liikennehankkeiden kokonaisuutta ja sen toteuttamatta jättämisen vaikutus muihin hankkeisiin olisi pystyttävä avaamaan myös julkisessa keskustelussa.
 Razmyarin mukaan SDP:n valtuustoryhmä tulee jatkossa vaatimaan selvityksen siitä, miten alueen liikenne järjestyisi jos tunnelia ei rakennettaisi.
 – IIman tällaista selvitystä tunnelihanke saatettaisiin hylätä vailla vaihtoehtoja ja tietoa hylkäämispäätöksen vaikutuksesta, Razmyar korostaa.
 Sörnäistentunnelista on syntynyt todella lihava poliittinen riita. Vihreät ja vasemmistoliitto ovat vastustaneet hanketta jyrkästi.
 Tunnelia ovat puolestaan kannattaneet kokoomus, SDP, perussuomalaiset, RKP, KD ja Liike Nyt.
 SDP:n tunnelipäätöstä lykkäävää väliintuloa voidaan pitää erittäin suurena yllätyksenä, koska hankkeen piti mennä ennakko-odotusten mukaan läpi kaupunhallituksessa jo tänään. Näin tunneliprojekti olisi päässyt kaupunginvaltuuston käsiteltäväksi.
 Apulaispormestari Razmyar perustelee demarien väliintuloa silllä, että tunnelia on kritisoitu muun muassa siitä, että se lisäisi suuresti autoliikennettä. Razmyar toteaa, että kaupungin viranomasselvitysten mukaan ajoneuvoiikenne kävisi suorastaan mahdottomaksi, jos tunnelia ei rakennettaisi.
 – Tämä pitää nyt ehdottomasti selvittää, Razmyar sanoo.
 Razmyar toteaa, että alueelle on suunniteltu lukuisia muita projekteja, jotka ovat riippuvaisia tunnelin rakentamisesta.
 Läpiajoliikenne haluttaisiin viedä maan alle, jotta Hermannin rantatielle jäisi enemmän tilaa jalankululle ja pyöräilylle. Myös liikenteen melu- ja päästöhaitat vähenisivät. Kaupungin selvitysten mukaan erityisesti Kalasataman metroaseman ja kauppakeskus Redin välinen alue rauhoittuisi läpiajoliikenteen poistuessa.
 "Perusteet tunnelin takana ovat joukkoliikenteen ja kävely-ympäristön kehittämisessä"
 Razmyar viittaa kaupungin selvityksiin, joiden mukaan Sörnäistentunneli parantaisi Kalasataman alueen jalankulkuympäristön viihtyisyyttä ja antaisi tilaa lisääntyville joukkoliikenneyhteyksille, kuten tulevalle Kalasatama-Pasila-raitiotielle sekä ns. Jokeri 0:lle.
 Tunneli vapauttaisi maanpäällistä tilaa myös Suvilahden ja Teurastamon tapahtuma-alueiden kehittymiselle siirtämällä autoliikennettä tunneliin.
 – Tunneli yhteys helpottaisi yksityisautoilua, mutta perusteet tunnelin takana ovat erityisesti joukkoliikenteen ja kävely-ympäristön kehittämisessä, Razmyar sanoo.
 Kiistellyn tunnelin rakentamisen on suunniteltu alkavan jo ensi vuonna. Sörnäisiin suunnitellun 1,6 kilometriä pitkän autotunnelin olisi siis tarkoitus helpottaa pohjois-eteläsuunnan liikennettä etenkin laajentuvalla Kalasataman alueella.
 Kalasatamassa asuu tällä hetkellä noin 8 000 asukasta. Kalasataman valmistuttua noin 2030-luvun lopulla alueella ennakoidaan olevan jo noin 30 000 asukasta ja yli 10 000 työpaikkaa.
 Razmyar myöntää, että kokonaisuus on monimutkainen. Tunneli saattaa aiheuttaa liikennevirtaan pullonkauloja erityisesti Kustaa Vaasan tien risteykseen sekä Siltavuorenrannan suuntaan.
 Tunneli olisi tarkoitus toteuttaa kahdessa vaiheessa
 Molempiin päihin tunnelia on suunniteltu lähes 200 metrin ajorampit. Tunnelin ajorampit sijaitsisivat pohjoisessa päässä Hermannin rantatiellä Haukilahdenkadun eteläpuolella ja eteläisesä päässä Sörnäisten rantatiellä Vilhonvuorenkadun eteläpuolella.
 Tunneli olisi tarkoitus toteuttaa kahdessa vaiheessa. Pohjoisen betonitunnelin ja suuaukon rakentaminen on suunniteltu vuosille 2022–2024. Ensimmäinen vaihe toteutettaisiin siis samassa aikataulussa kuin Kalasatamasta Pasilaan –raitiotiehanke.
 Tunnelin loppuosan toteuttamiselle on varattu rahat investointiohjelmaan vuodesta 2028 alkaen.
 Ensimmäisen vaiheen kustannusarvio on 50 miljoonaa euroa kuluvan vuoden 2021 kustannustasossa. Toisessa vaiheessa rakennettavan Sörnäistentunnelin loppuosan suunnittelua ja toteutuksen valmistelua siis jatkettaisiin. Tunnelin loppuosaa koskeva kustannusarvio tuotaisiin erikseen valtuuston päätettäväksi.
 Helsingin kaupunginvaltuusto on jo hyväksynyt tunnelin mahdollistavan kaavan vuonna 2018.
 Tunnelin tämän hetkinen kustannusarvio on noin 180 miljoonaa euroa. Näillä näkymin tunneli olisi mahdollista avata liikenteelle 2030-luvun alkupuollla.
 Lue myös:
 180 miljoonaa euroa maksavan Sörnäistentunnelin rakentamishanke etenee – kaupunkisuunnittelulautakunta hyväksyi suunnitelman
 Sörnäisten autotunneli nytkähti eteenpäin – Helsingin valtuusto hyväksyi asemakaavan muutoksen alueelle

Lähes 180 miljoonan tunneliprojekti Helsingissä on yllättäen lykkääntymässä


Summary: Maanantaina HUSissa tehohoidossa oli 13 potilasta. Tehohoitoon päätyy tällä hetkellä pääasiassa rokottamattomia ihmisiä.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Tehohoidon kantokyvyn raja on tulossa vastaan Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirissä.
 Maanantaina HUSissa tehohoidossa oli 13 potilasta, kun viime viikkoina potilaita on ollut noin kymmenen. Kantokyvyn rajaksi on asetettu 15 potilasta.
 – Kun potilasmäärä nousee noin viiteentoista, joudumme avaamaan toisen tehohoitoyksikön Meilahteen koronapotilaita varten, kertoo HUSin infektioylilääkäri  Asko Järvinen .
 Järvisen mukaan tartuntamäärät nousevat HUSissa nyt kolmatta viikkoa. Tämä heijastuu viiveellä niin vuode- kuin tehohoitopaikkojen tarpeeseen.
 – Lähiviikkoina potilasmäärissä pyöritään optimistisissakin arvioissa tämänhetkisellä tasolla. Riski on, että määrät nousevat.
 Viimeisten neljän päivän aikana koko maassa on raportoitu yhteensä 3 166 uutta koronavirustartuntaa, kertoo Terveyden ja hyvinvoinnin laitos. Näistä reilu kolmasosa eli 1298 kirjattiin HUS-alueella.
 Rajoituksia vain rokottamattomille?
 HUSissa tehohoitoon päätyy tällä hetkellä pääasiassa rokottamattomia ihmisiä.
 – Paljon puhutaan rajotuksista ja sairaanhoidon kuormittumisesta. Jos rajoituksia pitää tehdä, fiksuinta olisi, että ne kohdentuisivat rokottamattomiin. En tosin tiedä, onko tämä mahdollista nykyisellä lainsäädännöllä, infektioylilääkäri Asko Järvinen toteaa.
 Esimerkiksi Itävallassa alkoi maanantaina  tiukka koronasulku rokottamattomille .
 Järvisen mukaan tällä hetkellä tehokkain keino hillitä epidemian etenemistä olisi rokotteiden ottaminen ja koronapassin käytön laajentaminen etenkin ravintola- ja yöelämässä.
 – Ilman sitä ihmiset saavat ottaa kontaktia vapaasti ennen puoltayötä, mikä vie passilta osin terää pois. Tehokkainta olisi, että passilla voitaisiin kiertää ravintolarajoituksia, mutta niin, että heiltä joilla passia ei ole anniskelu loppuisi selvästi nykyistä aikaisemmin.
 Suomessa kaikki koronarokoteannokset on tähän mennessä saanut 80,5 prosenttia yli 12-vuotiaista.
 – Taudilla on yhä aika lailla tilaa liikkua ja levitä, toteaa Järvinen.
 Valtioneuvoston on määrä päättää ravintolarajoitusten jatkamisesta tänään maanantaina. Pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmä  ilmoitti viime viikolla  haluavansa, että ravintoloiden aukioloa rajattaisiin nykyistä enemmän ja anniskelu lopetettaisiin nykyistä aikaisemmin.
 Etelä-Suomen aluehallintovirasto puolestaan kertoi perjantaina harkitsevansa  kohdennettuja kokoontumisrajoituksia Uudellemaalle . Päätöksiä asiasta odotetaan tämän viikon lopulla.
 Lue seuraavaksi:
 Rokotteen teho, maskisuositukset, kasvavat tartuntaluvut – koronatilanteen monimutkaisuus hämmentää, tässä kahdeksan kysymystä ja vastausta
 Alueiden koronaohjeita pidetään sekavina ja toimia riittämättöminä – HUSin ylilääkäri: "Lakipykälien hankaluus tekee tästä ongelmallista"
 Eurooppa on nyt ainoa maanosa, jossa koronatapaukset ovat kasvussa – näin eri maat ovat reagoineet kasvaviin tautilukuihin

HUS varautuu avaamaan lisää tehohoitopaikkoja koronapotilaille – tehohoidon kantokyvyn raja lähes saavutettu


Summary: Ylen Moskovan kirjeenvaihtaja Erkka Mikkonen seuraa Valko-Venäjän ja Puolan rajan kriisiä paikan päällä Bruzgin rajanylityspaikan tuntumassa. Lue jutustamme päivän käänteet Puolan ja Valko-Venäjän rajakriisissä.

Ylen Moskovan kirjeenvaihtaja  Erkka Mikkonen  haastatteli alkuiltapäivästä Valko-Venäjällä, Bruzgin rajanylityspaikalla mieltään osoittavaa kurdiryhmää. Haastateltavat eivät uskaltaneet esiintyä tässä jutussa nimellään tai kasvoillaan.
 Eräs haastateltavista kertoi, että Valko-Venäjän sotilaat pakottivat siirtolaiset siirtymään rajanylityspaikalle ja hylkäämään raja-alueella olevan leirinsä. Toinen sen sijaan sanoi tulleensa rajalle omasta halustaan.
 Mikkosen mukaan yksi kurdeista kertoi, että joukosta siepattiin yöllä viisi, eikä leirissä ole enää ketään. Sotilaat ovat Mikkosen haastattelemien kurdien mukaan luvanneet heille jopa aseita, joiden avulla he voisivat tunkeutua Puolan puolelle.
 Toisaalta Mikkonen kertoo, että parin tuhannen mielenosoittajan joukossa on lapsiperheitä, jopa aivan etulinjassa, lähellä puolalaisia sotilaita ja vesitykkejä. Osa pystyttää telttoja, osa makoilee asfaltilla makuupusseissa.
 – Tilanne on jännittynyt, muttei vaarallinen, tiivistää Mikkonen.
 Kukaan haastatelluista ei suostu missään oloissa palaaman kotiin.

 – Voin vaikka kuolla tänne, mutta en palaa kotimaahani, sanoi irakilainen  Muhammed .
 Puolan puolustusministeriön ja rajavartioston julkaisemat videot näyttävät myös, että Valko-Venäjän puolelle rajaa ilmaantui maanantaina suuri joukko siirtolaisia. Puola ei ole päästänyt rajan välittömään läheisyyteen toimittajia.
 – Valko-Venäjän joukot tuovat Kuznican rajanylityspaikalle lisää ja lisää siirtolaisryhmiä, Puolan puolustusministeriö sanoo  Twitterissä.
 Tilanteen jatkuessa Puolan rajalla EU:n ulkoministerit ovat päättäneet tänään kokouksessaan raameista uusille Valko-Venäjän-vastaisille pakotteille. EU:n ulkoasioiden korkean edustajan  Josep Borrellin  mukaan  EU aikoo laajentaa pakotteita niihin , jotka ovat osallisia siirtolaisten kuljetuksiin. Pakotteet koskisivat muun muassa  lentoyhtiöitä, matkatoimistoja ja viranomaisia .
 Erkka Mikkosen valokuva siirtolaisista, jotka ovat leiriytyneet maanantaina Bruzgin rajanylityspaikalle Valko-Venäjän puolelle rajaa.  Erkka Mikkonen / Yle
 Suomea kokouksessa edustaa ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.), jonka odotetaan kertovan kokouksen annista lehdistötilaisuudessa alkuillasta.
 Valko-Venäjältä sovittelevia ja uhittelevia viestejä
 Valko-Venäjän ulkoministeriö tuomitsi maanantaina venäläisen uutistoimisto RIA:n mukaan "absurdeiksi" EU:n syytökset siitä, että maan hallinto olisi järjestänyt siirtolaisia EU-rajoille.
 Valko-Venäjän itsevaltainen presidentti  Aljaksandr Lukašenka  otti tänään kuitenkin kokouksen alla aiempaa sovittelevamman sävyn kommentoidessaan tilannetta Valko-Venäjän valtio-omisteiselle uutistoimista Beltalle.
 Presidentti toisti, että Valko-Venäjä vastaa pakotteisiin. Samalla hän korosti, ettei hän halua rajatilanteen eskaloituvan konfliktiksi. Lisäksi Lukašenka väitti, että Valko-Venäjä pyrkii suostuttelemaan siirtolaisia palaamaan rajalta kotimaihinsa.
 – Mutta on sanottava, että nämä ihmiset ovat hyvin jääräpäisiä. Kukaan ei halua palata, Lukašenka sanoo.
 Lukašenka myös ehdottaa, että Valko-Venäjän lentoyhtiö Belavia voisi kuljettaa siirtolaisia Puolan rajalta Saksaan, mikäli Puola ei tarjoa heille "humanitääristä käytävää".
 Valko-Venäjän johtaja Aljaksandr Lukašenka on uhannut katkaista Euroopan kaasuhanat. Shamil Zhumatov / EPA
 Lukašenkan näennäisestä kädenojennuksesta huolimatta Saksan ulkoministeri  Heiko Maas  varoitti saapuessaan Brysselin kokoukseen, että Valko-Venäjää odottavat tiukemmat pakotteet.
 Lentoreittejä suljettu
 Irakin hallitus ilmoitti tänään, että se järjestää torstaina palautuslennon kansalaisilleen, jotka haluavat vapaaehtoisesti palata kotimaahansa.
 Sunnuntaina Valko-Venäjän valtion lentoyhtiö Belavia ilmoitti, että se ei Dubain pyynnöstä enää päästä Arabiemiraateista lähteville lennoilleen syyrialaisia, irakilaisia, jemeniläisiä ja afganistanilaisia.
 Turkki esti syyrialaisten, irakilaisten ja jemeniläisten lennot Valko-Venäjälle  jo perjantaina . Samana päivänä Irak keskeytti suorat lennot maahan.
 Venäjä tarjoutuu neuvottelujen välittäjäksi
 Kreml vahvisti tänään Venäjän presidentti  Vladimir Putinin  aiemman tarjouksen ryhtyä välittäjäksi neuvotteluissa Valko-Venäjän ja EU:n välillä.
 Putinin tiedottaja  Dmitri Peskovin  mukaan Putin aikoo puhua tilanteesta Lukašenkalle. Lisäksi Peskov sanoo, ettei Venäjä ole aikeissa muuttaa maakaasun toimitusreittejä. Lukašenka  uhkasi viime viikolla  katkaista Valko-Venäjän halki kulkevaa Yamal-kaasuputkea pitkin tehtävät maakaasutoimitukset Eurooppaan.
 Lue lisää aiheesta:
 EU aikoo laajentaa Valko-Venäjän pakotteita – "Nykytilannetta ei voida hyväksyä ja sen tulee loppua"

Ylen kirjeenvaihtaja kertoo Valko-Venäjän pakottaneen siirtolaisia rajanylityspaikalle


Summary: Rakennuksen käyttöönottoa penäävä vetoomus toivoo rakennukseen työsuhdeasuntoja ja tiloja lasten psykiatrialle. Tyhjilleen jäänyt sairaalarakennus vaatii mittavan remontin.

Helsingin seudun yliopistollinen keskussairaala

Jo useamman vuoden Helsingin Meilahden sairaala-alueen reunalla  tyhjillään seissyt Lastenlinna  on palautettava käyttöön. Tätä vaatii maanantaina julkaistu, yhteensä 200 lääkärin ja arkkitehdin allekirjoittama vetoomus.
 – Se on sekä rakennustaiteellisesti että kulttuurihistoriallisesti täysin ainutlaatuinen rakennus. Ympäristöltään se on hienolla paikalla, minä näen sen HUS-alueen eteläisenä sakarana, se on eteläinen torni, joka vahtii koko sairaala-aluetta, arkkitehti  Tapani Mustonen  luonnehtii.
 Vetoomuksen laatineessa työryhmässä mukana oleva ortopedi ja professori  Seppo Seitsalo  toivoisi näkevänsä rakennuksen jälleen HUSin omassa käytössä.
 – Ennen kaikkea mieleen tulee lasten psykiatria ja neurologia, jotka joutuivat aikanaan pois Lastenlinnasta eivätkä sitten mahtuneet Uuteen lastensairaalaan ja ovat nyt vähän niinkuin heitteillä.
 Arkkitehti Tapani Mustonen luonnehtii Lastenlinnaa rakennustaiteellisesti ja kulttuurihistoriallisesti ainutlaatuiseksi kokonaistaideteokseksi. Matti Myller / Yle
 Rakennukseen voisi työryhmän arvion mukaan remontoida myös potilashotellin sekä työsuhdeasuntoja viereisen sairaala-alueen työntekijöille.
 – Ennen kaikkea toivomme, että tämä komea rakennus säilyisi HUSin omistuksessa ja se entisöitäisiin mahdollisimman huolellisesti ja arvokkaasti, Seitsalo vetoaa.
 Tapani Mustonen luonnehtii Lastenlinnaa viimeistellyksi kokonaistaideteokseksi. Sen rakennustyyli edustaa romanttista funkkista, jonka edustajia on Suomessa vain vähän.
 Talotekniikka on todennäköisesti uusittava kokonaan tulevasta käytöstä riippumatta, mutta esimerkiksi julkisivun korjaus ei välttämättä ole niin kallista kuin aikaisemmin on arvioitu.
 – Siinä voisi riittää vain näiden osittain vaurioituneiden kohtien korjaaminen, Seitsalo väläyttää.
 Lastenlinna on kappelia myöten täynnä koristeellisia ja viimeiseen asti hiottuja yksityiskohtia.  Matti Myller / Yle
 Rakennuksen omistava Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri on jo selvittänyt rakennuksen mahdollista jatkokäyttöä ja esimerkiksi asuinkäytön vaatimia kaavamuutoksia. Päätöstä rakennuksen tulevasta käytöstä ei kuitenkaan vielä ole tehty.
 Lastenlinnan kunnostamista ja käyttöön palauttamista vaativan  vetoomuksen  on ennen julkaisua ja yleisölle avaamista allekirjoittanut esimerkiksi arkkiatri  Risto Pelkonen , HUSin entinen toimitusjohtaja  Aki Lindén , lastenpsykiatrit  Raisa Cacciatore  ja  Jari Sinkkonen  sekä arkkitehti  Rainer Mahlamäki  ja perinnerakentamisen asiantuntija  Panu Kaila .
 Lue myös:
 Tyhjillään rapistuvan Lastenlinnan omaleimaisesta julkisivusta on tullut ongelma, joka määrittää koko rakennuksen kohtalon – löytyykö ratkaisu vuokra-asumisesta?
 Arvo Ylppö Lastenlinnan "lättyjuhlissa"

200 arkkitehtia ja lääkäriä vaatii Lastenlinnaa käyttöön: "Rakennustaiteellisesti ja kulttuurihistoriallisesti ainutlaatuinen"


Summary: Uudistetussa koronastrategiassa vastuuta rajoitustoimista vieritetään yhä enemmän alueiden vastuulle. Hallitus patistaa aluehallintovirastoja päättämään kokoontumisrajoituksista.

Hallitus on päättänyt ravintolarajoitusten laajenemisesta uusiin maakuntiin. Rajoitukset laajenevat neljälle uudelle alueelle, mutta muuten aukiolo- ja anniskeluajat sekä asiakasmäärät pysyvät ennallaan.
 Ravintolarajoitukset koskevat keskiviikosta lähtien yhteensä 12 maakuntaa tai sairaanhoitopiiriä. Koronan leviämisalueella ovat Etelä-Pohjanmaa, Keski-Pohjanmaa, Kymenlaakso, Pohjanmaa, Päijät-Häme, Satakunta, Uusimaa ja Varsinais-Suomi.
 Uusia alueita ovat Pohjois-Pohjanmaan, Pirkanmaan, Kanta-Hämeen maakunnat ja Länsi-Pohjan sairaanhoitopiiri.
 Koronapassin käyttö on vaihtoehto rajoitusten noudattamiselle.
 Ravintolat voivat olla auki pahimmilla epidemia-alueilla kello yhteen ja alkoholin tarjoilu on lopetettava puoliltaöin. Myös ravintoloiden asiakasmääriä rajoitetaan.
 Anniskeluravintoloihin voi ottaa puolet tavallisesta asiakasmäärästä, ruokaravintoloihin 75 prosenttia. Asiakkailla pitää olla oma istuinpaikka. Rajoitukset ovat vuoden loppuun asti.
 Matkailu- ja ravintola-alaa edustava Mara ilmoitti heti päätöksen jälkeen tekevänsä päätöksestä kantelun oikeuskanslerille. Matkailu ja ravintolapalvelut perustelee kantelua sillä, että kansalaisten oikeutta olla ottamatta rokotetta suojellaan enemmän kuin yrittäjien, työntekijöiden ja heidän perheidensä oikeutta toimeentuloon.
 THL ja avit vaatineet ravintolarajoitusten kiristyksiä
 Hallituksen ja aluehallintovirastojen edestakainen vastuun pompottelu koronatoimissa jatkuu.
 Pääministeri  Sanna Marin  (sd.) on  pitänyt tilannetta vakavana  ja perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) on  vaatinut alueilta rokottamattomiin kohdistuvia rajoitustoimia.
 Lähipäivinä nähdään, miten aluehallintovirastot reagoivat hallituksen kehotuksiin rajoittaa esimerkiksi tapahtumien tai yleisötilaisuuksien asiakasmääriä.
 Hallituksen uudistettu hybridistrategia astuu voimaan maanantaina. Siinä pääajatus on yhteiskunnan pitäminen auki. Vastuuta epidemian torjunnasta siirretään aiempaa enemmän alueellisille viranomaisille eli kunnille ja aluehallintovirastoille. Rajoitustoimia pitäisi tehdä jatkossa paikallisesti kohdentaen.
 Ravintoloita koskevat rajoitukset sen sijaan pysyvät yhä hallituksen päätösvallassa.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) ja aluehallintovirastot sekä  koronan koordinaatioryhmät  ovat katsoneet, että ravintolarajoitukset olisivat tehokkain keino, jolla tartuntalukuja ja sairaanhoidon kuormitusta saataisiin alas.
 Erityisesti alkoholin anniskeluun keskittyneiden baarien, pubien ja yökerhojen aukioloaikojen merkittävät tiukennukset olisivat THL:n mukaan tarpeen rokottamattomien suojelemiseksi tartunnoilta.
 Epidemia riehuu nyt erityisesti rokottamattomien parissa ja valtaosa sairaalahoidossa koronan takia olevista on rokottamattomia. Maanantain tietojen mukaan sairaalahoitoon koronan takia päätyneiden ihmisten  määrä on vain kasvanut .
 Tuleeko aveilta yleisötilaisuuksiin ja tapahtumiin lisää rajoituksia?
 Etelä-Pohjanmaan ja Keski-Pohjanmaan sairaanhoitopiirissä on jo maanantaina  astunut voimaan aluehallintoviraston päättämiä kokoontumisrajoituksia .
 Varsinais-Suomessa kokoontumisrajoituksia tulee voimaan tiistaina. Lounais-Suomen aluehallintovirasto kieltää yli viidenkymmenen henkilön yleisötilaisuudet ja yleiset kokoukset sisätiloissa. Koronapassilla voi vapautua rajoituksista.
 Myös Uudenmaan ja Pirkanmaan koronakoordinaatioryhmät ovat suosittaneet kokoontumisrajoituksia. Etelä-Suomen aluehallintovirasto on kertonut harkitsevansa niitä tällä viikolla.
 Sosiaali- ja terveysministeriö (STM) lähetti  alueellisille viranomaisille perjantaina ohjauskirjeen , jossa ohjeistettiin, miten alueiden pitäisi toimeenpanna uudistettua hybridistrategiaa ja käyttää tartuntatautilain toimivaltuuksia tästä eteenpäin.
 STM pyysi sairaanhoitopiirejä lähettämään tiedot, ovatko ne koronan leviämisalueella, THL:lle maanantaihin kello 11 mennessä.
 Ohjauskirjeessä  leviämisalueen tunnusmerkeiksi  katsottiin muun muassa se, että alueen rokotuskattavuudessa on puutteita, sosiaali- tai terveydenhuollon kuormitus kasvaa, positiivisten näytteiden osuus ylittää kolme prosenttia tai palvelujärjestelmän toimintakyky heikkenee.
 Juttua päivitetty kello 19.30, lisätty esimerkiksi tieto Maran kantelusta oikeuskanslerille. Karttaa päivitetty kello 21.04 vastaamaan voimassa olevia maakuntarajoja.
 Lue lisää:
 Hallitus jatkaa ravintolarajoituksien voimassaoloa – pääministeri Marin: "Tilanne on huolestuttava"
 Alueiden koronaohjeita pidetään sekavina ja toimia riittämättöminä – HUSin ylilääkäri: "Lakipykälien hankaluus tekee tästä ongelmallista"
 Ministeri Kiuru penää alueilta suurempaa vastuunkantoa: Toimet kohdistettava rokottamattomaan väestöön – kontaktit saatava vähenemään

Koronatoimet kiristyivät: ravintolarajoituksia neljälle uudelle alueelle – ravintola-alaa edustava Mara kantelee oikeuskanslerille


Summary: Konsertti järjestetään Kaisaniemen puistossa osana laulajan Justice World Tour -kiertuetta.

Pop-tähti Justin Bieber esiintyy Helsingissä Kaisaniemen puistossa 9. elokuuta 2022.
 Bieber ilmoitti maanantaina uusista päivämääristä Justice World Tour -kiertueelleen. Liput tulevat myyntiin perjantaina.
 Laulaja esiintyy toukokuusta 2022 maaliskuuhun 2023 kestävällä kiertueellaan yli 90 kertaa yli 20 eri maassa.

Pop-tähti Justin Bieber konsertoi Helsingissä elokuussa


Summary: Metsänomistaja kaivoi mailleen Lappeenrannassa kilometrikaupalla uusia ojia ilman asianmukaisia lupia. Oikeus antoi tuomion ympäristön turmelemisesta.

Etelä-Karjalan käräjäoikeus on tuominnut kaksi metsänomistajaa sakkorangaistukseen ympäristön turmelemisesta.
 Mies ja nainen omistavat yhdessä reilun sadan hehtaarin alueen suometsää Lappeenrannassa, Etelä-Karjalassa. Metsä oli ostettu vuonna 2016.
 Kesällä 2019 alueelle kaivettiin 4,4 kilometriä ojia, joiden syvyys oli 1–1,5 metriä. Ojien kaivamiseen ei haettu vesilainmukaisia lupia, vaikka ne laskivat läheisiin vesistöihin, Tehtaanlampeen ja Hanhijärveen.
 Alueella kasvavista puista oli tehty hakkuusopimus, josta ostaja oli maksanut puolet jo etukäteen. Hakkuut jäivät kuitenkin pahasti kesken, sillä maasto osoittautui liian vaikeaksi.
 Hakkuukoneet upposivat maastoon ja alueelle jouduttiin jättämään jo hakattua puutavaraa.
 Omistajat kielsivät syyllistyneensä rikokseen
 Syyttäjän mukaan ojien kaivamisen motiivina oli parantaa suoalueen puun kasvua ja helpottaa sen keräämistä.
 Ojien kaivuut tilannut mies omistaa alueesta yhden neljäsosan. Hänen mukaansa ojat olivat normaaleja tienvarsiojia, joilla ei ole kuivatettu suota.
 Suurimman osan alueesta omistanut nainen kertoi kuulleensa ojista ensimmäisen kerran alkuvuonna 2020, kun poliisi otti häneen yhteyttä.
 Tuomitut kiistivät syyllistyneensä rikokseen.
 Vahinkoa vesistöille
 Tapauksen asianomistajana toimi Kaakkois-Suomen ely-keskus.
 Ely-keskus teki alueelle maastotarkastuksen syksyllä 2019. Silloin havaittiin, että kiinteistön ojat johtivat lähellä sijaitseviin Hanhijärveen ja Tehtaanlampeen.
 Molemmat vesistöt olivat jo valmiiksi huonossa kunnossa. Hanhijärven vedenlaatua on seurattu säännöllisesti, sillä se kuuluu EU:lle raportoitaviin vesimuodostumiin. Syksyllä 2019 otetussa näytteessä Hanhijärven vedenlaatu oli huonontunut yhdellä tilaluokalla.
 Tehtaanlammelle ojat laskevat kahden lietekuopan kautta. Kuopat olivat kiintoaineen laskeutumista ajatellen kuitenkin liian pieniä suhteessa yläpuoliseen valuma-alueeseen. Muunlaisia vesiensuojelutoimenpiteitä alueelle ei ollut tehty.
 Tehtaanlammella oli lajitietokeskuksen mukaan havaittu rauhoitettuja lummelampikorentoja. Luonnonsuojelulain mukaan lajin lisääntymis- ja levähdysalueiden hävittäminen ja heikentäminen ovat kiellettyjä.
 Ely-keskuksen todistajan mukaan ojitus valuma-alueella oli omiaan heikentämään vesistöjen tilaa.
 Luvista oli kyselty, mutta niitä ei haettu
 Käräjäoikeudessa selvisi, että ely-keskus oli jo vuonna 2017 ilmoittanut kiinteistön omistavalle miehelle, että kiinteistölle tehty ojitussuunnitelma vaatii vesilain mukaisen ilmoituksen tekemistä. Vuonna 2019 valvontaviranomainen oli palannut asiaan ja pyytänyt selvitystä mahdollisesta ojitussuunnitelmasta. Mies oli vastannut, ettei ojitusta ollut suunnitteilla.
 Käräjäoikeus katsoi, että mies syyllistyi toiminnallaan tahalliseen ympäristön turmelemiseen. Ojitus oli tilattu valvontaviranomaisilta salassa.
 Kolme neljäsosaa alueesta omistava nainen väitti, ettei tiennyt miehen tekemisistä alueella.
 Käräjäoikeus piti väitettä epäuskottavana, sillä ojitusten hinta oli useita tuhansia euroja ja ne kestivät useita viikkoja. Oikeus ei uskonut, että mies olisi toiminut ilman naisen hyväksyntää.
 Ankarat sakkorangaistukset
 Etelä-Karjalan käräjäoikeus tuomitsi miehen maksamaan 100 päiväsakkoa, mikä oli hänen tuloillaan 6 200 euroa.
 Naisen oikeus tuomitsi maksamaan 70 päiväsakkoa, mikä oli hänen tuloillaan 8 400 euroa.
 Lisäksi tuomitut korvaavat yhdessä valtiolle rikoksen tuottamana taloudellisena hyötynä 3 668 euroa.
 Käräjäooikeus antoi tuomionsa lokakuun lopussa. Tuomio ei ole lainvoimainen.

Metsänomistajat kaivattivat suolle luvatta yli neljä kilometriä ojaa – oikeus määräsi tuhansien eurojen sakot


Helsingin käräjäoikeus on tuominnut teknologiayhtiö Uroksen maksamaan Oulun Osuuspankille takaisin yli 4,48 miljoonan euron velat korkoineen, kertoo sanomalehti  Kaleva .
 Käräjäoikeus antoi asiasta maanantaina yksipuolisen tuomion, sillä Uros ei vastannut Osuuspankin nostamaan kanteeseen määräajassa.
 Viime torstaina samainen käräjäoikeus antoi niin ikään Urosta koskevan yksipuolisen tuomion. Se velvoitti tuolloin yhtiön maksamaan  Nordealle lähes seitsemän miljoonan euron velat  korkoineen.
 Oulun Osuuspankin toimitusjohtaja  Keijo Posio  sanoo Kalevalle, ettei voi kommentoida pankin yksittäiseen asiakkaaseen liittyviä asioita eikä siten Helsingin käräjäoikeuden langettamaa Uros-tuomiota.
 Myös Osuuspankin viestinnästä todetaan, että lain velvoittamina ja pankkisalaisuuden takia pankki ei voi kommentoida yksittäisten asiakkaiden asioita, kuten käräjäoikeuden päätöksiä.
 Lue lisää:
 Oikeus määräsi teknologiayhtiö Uroksen maksamaan Nordealle lähes seitsemän miljoonan euron velat korkoineen
 Oulun poliisi epäilee teknologiayhtiö Urosta törkeästä avustuspetoksesta – tutkinta liittyy Business Finlandin antamiin tukiin
 Missä ovat Uroksen miljoonat? Ylen selvitys paljastaa vain joukon tyhjiä yhtiöitä ja laajan veroparatiisien käytön

Kaleva: Oikeus määräsi Uroksen maksamaan Oulun Osuuspankille 4,5 miljoonan euron velat


Summary: Noin 44 prosenttia sukupuolivähemmistöihin kuuluvista kertoi työkavereiden syrjinnästä tuoreessa kyselyssä. Kannustavat kommentit ovat lisääntyneet.

Sukupuolivähemmistöihin kuuluvat ihmiset kohtaavat yhä usein syrjintää työpaikoilla, vaikka se kiellettiin lailla vuonna 2015, selviää tuoreesta kyselystä. Pahimmillaan se johtaa syrjäytymiseen.
 – Iso pyörä on pyörähtänyt jonkin verran eteenpäin, mutta monissa paikoissa on hyvin vakavaakin syrjintää edelleen, summaa selvityksen laatija, yhdenvertaisuuskouluttaja  Anukatariina Saloheimo .
 Työkavereiden syrjintää koki nyt noin 44 prosenttia vastaajista, mikä on samaa tasoa kuin vuoden 2016 kyselyssä.
 Samaan aikaan monien työkaverit, työnjohto ja esihenkilöt suhtautuivat sukupuolivähemmistöihin entistä kannustavammin. Lähes 64 prosenttia vastaajista kertoi kannustavista kokemuksista.
 Suomen transjärjestöjen kyselyyn vastasi 219 sukupuolivähemmistöihin kuuluvaa henkilöä, joista 172 oli ainakin jossain määrin avoimesti oma itsensä töissä. Selvitys julkaistiin tänään TransHelsinki-viikon avauspäivänä.
 Sukupuolivähemmistöihin kuuluvat transihmiset ja intersukupuoliset  (Seta). Transihmisiä voivat olla sukupuolettomat, transsukupuoliset, transvestiitit ja muunsukupuoliset.
 Joskus jäykkyys on korvien välissä
 Työkaverit käyttävät epäasiallista kieltä, vitsailevat ja tahallaan väärinsukupuolittavat sukupuolivähemmistöihin kuuluvia ihmisiä, selviää kyselyn vastauksista. Työkaverit myös eristävät heitä porukasta ja suhtautuvat heihin vaivautuneesti.
 – Vaivautunut ilmapiiri ei ole suoranaisesti syrjimistä, mutta silloin sukupuolivähemmistöön kuuluva kokee, ettei ole osa työyhteisöä. Se on merkittävä stressitekijä, Saloheimo toteaa.
 Myös osa esihenkilöistä käyttäytyy epäasiallisesti sukupuolivähemmistöjä kohtaan. Monet ovat kokeneet pukeutumis- ja suihkutilojen järjestelyt ongelmallisiksi. Osan on ollut hankala saada omaa identiteettiään vastaavia henkilökortteja, työsopimuksia ja työtodistuksia.
 – Näissä vedotaan usein järjestelmän jäykkyyteen. Joskus se on korvien välissä olevaa jäykkyyttä, sanoo Saloheimo.
 Toisaalta lähes puolet vastaajista ei ollut kohdannut lainkaan syrjintää työnjohdon tai esihenkilöiden taholta.
 Kehuja ja kaulaankapsahtamisia
 Emme halua tuon näköisiä töihin. Esimerkiksi näin sukupuolivähemmistöjen edustajille on todettu työnhakutilanteissa. Noin neljännes vastaajista koki, että työnsaanti vaikeutui, kun heidän transtaustansa tuli julki.
 Salonheimo huomauttaa, että usein työnhaun syrjintää on vaikea näyttää toteen ja osalle se selviää vasta jälkikäteen.
 Kaikki kokemukset työpaikoilta eivät ole negatiivisia.
 Kaulaankapsahtamisia, kehuja ja kiitoksia siitä, että tuo yhteisöön monimuotoisuutta ja parantaa henkeä.
 Esimerkiksi näin tieto sukupuolivähemmistöön kuuluvan transtaustasta tai -identiteetistä on myös otettu vastaan.
 Noin puolet vastaajista ei ole kohdannut minkäänlaista syrjintää työtovereiden, esihenkilön tai työnantajan toimesta.
 Syrjintä näkyy uravalinnoissa
 Sukupuolivähemmistöjen työllisyystilanne on kyselyn perusteella muuta väestöä heikompi, mutta se on parantunut vuodesta 2016.
 Kyselyn vastaajista lähes 17 prosenttia oli työttömiä, mikä on noin kaksi kertaa yhtä paljon kuin koko väestössä.
 Syrjintä ja sen pelko näkyvät sukupuolivähemmistöihin kuuluvien uravalinnoissa ja koulutuksessa. Monet karttavat miesvaltaisia aloja, koska niissä syrjintää koetaan eniten.
 Saloheimon mukaan moni miettii, pystyykö pääsemään ollenkaan työelämään. Vastaajista noin viidennes on saanut pelkän lukiokoulutuksen.
 – Ei oikein tiedetä, minne lähteä, koska työelämä pelottaa, hän kuvaa.
 Johdolla iso rooli syrjinnän kitkemisessä
 Työpaikoilla pitäisi nyt Saloheimon mielestä hoitaa tasa-arvo- ja yhdenvertausuussuunnitelmat kuntoon niin, että niissä on myös lain edellyttämät sukupuoli-identiteetin ja sukupuolen ilmaisun näkökulmat.
 Niitä vaatii vuonna 2015 uudistunut lakikin kaikille yli 30 hengen työpaikoille. Saloheimo arvelee, että kaikkialla lain edellyttämiä lisäyksiä ei ole vieläkään tehty suunnitelmiin.
 Hän painottaa myös esihenkilöiden ja johdon vastuuta syrjinnän kitkemisessä.
 – Julkilausutut syrjinnänvastaiset arvot ja niitä tukevat rakenteet nostaisivat työyhteisöissä selkeästi näkyviin sen, että näin ei saa toimia, mutta tämä ei ole välttämättä joka paikassa kunnossa.
 Saloheimo kertoo itse nykyään avoimesti transtaustastaan työpaikalla. Hän haluaa tietoisesti normalisoida asiaa, koska hänen mielestään tottumus parantaa suhtautumista sukupuolivähemmistöihin.
 – Suurin osa tottuu ajatukseen. Osalle transvastaisuus on elämänkatsomuksellinen asia, eikä tottumus auta. On pitkä projekti saada pahimmat syrjintäpesäkkeet poistumaan.

Vitsailua, epäasiallista kieltä, hankaluuksia henkilökorttien kanssa – transihmisiä syrjitään yhä työpaikoilla


Summary: Hangon satamassa löytyi huhtikuussa 11 kiloa kokaiinia Saksasta saapuneesta ajoneuvoyhdistelmästä.

Helsingin käräjäoikeus tuomitsi maanantaina useita ihmisiä vankeuteen huumejutussa, jonka paljastamisessa viranomaiset käyttivät Yhdysvaltojen liittovaltion poliisin FBI:n kehittämästä Anom-viestintäsovelluksesta saatuja tietoja.
 Osana jutun tutkintaa poliisi teki myös paljon huomiota herättäneen etsinnän liivijengi Bandidosin tiloihin Tuusulassa kesäkuussa.
 Käräjäoikeuden päätekijäksi katsoma  Andrei Antoni Jensko , 46, tuomittiin 13 vuoden vankeuteen. Oikeuden mukaan Jensko syyllistyi keväällä useisiin törkeisiin huumausainerikoksiin osana järjestäytyneen rikollisryhmän eli Bandidosin toimintaa.
 Rikosten kohteena oli noin 11 kiloa tavanomaista huomattavasti vahvempaa kokaiinia, lähes 60 kiloa marihuanaa sekä 900 grammaa kokaiinia, josta osa oli laadultaan tavanomaista pitoisuutta, tuomiossa listattiin. Muutamaa sataa kokaiinigrammaa lukuun ottamatta huumeet jäivät viranomaisten haaviin.
 Poliisin mukaan 11 kilon kokaiinitakavarikko oli Suomen historian suurimpia. Tuomiossa sanotaan, että erän arvo oli yli miljoona euroa.
 Asus-nimimerkkiä käyttänyt välittäjä jäi tuntemattomaksi
 Käräjäoikeuden mukaan Jensko ja Asus-nimimerkillä esiintynyt, tuntemattomaksi jäänyt henkilö sopivat Anomin kautta huumeiden tuomisesta Suomeen.
 Huumeiden lähettäjinä toimivat muun muassa kolumbialaiset, virolaiset ja hollantilaiset tahot. Asus taasen edusti organisaatiota, joka toimi välittäjänä lähettäjäorganisaation ja vastaanottomaan ostajaorganisaation välillä, tuomiossa sanotaan.
 Oikeus katsoi, että Jensko toimi oman myynti- ja levitysorganisaationsa ylämiehenä. Oikeuden mukaan Jenskon roolina oli sopia huumeiden maahantuonnista sekä järjestää niiden vastaanotto ja siihen liittyvät tilat, välineet ja henkilöt.
 Sen lisäksi hänen rooliinsa kuului myös vastata huume-erästä sekä osittain sen levittämisestä oman lukuunsa taloudellisen hyödyn saamiseksi, oikeus katsoi.
 Rekkakuskille seitsemän vuoden tuomio
 Toiseksi pisimmän tuomion, seitsemän ja puoli vuotta, sai oikeuden mukaan myös Bandidosiin kuuluva  Nidall Mohammed Amar , 27.
 Oikeus katsoi, että Amar sai Jenskolta ohjeet, joiden mukaisesti toimi. Oikeuden mukaan työnjako vastasi Jenskon ja Amarin käskyvaltasuhteita Bandidosissa.
 Kolmanneksi pisimmän tuomion sai  Mihail Selivanov , 34, jonka ajamasta rekasta 11 kilon kokaiinierä löytyi Hangon satamassa.
 Oikeuden mukaan Selivanov sopi tuntemattomaksi jääneen henkilön kanssa kokaiinierän tuomisesta Suomeen tarkoituksenaan luovuttaa huumeet edelleen levitettäväksi ja myytäväksi saamiensa ohjeiden mukaisesti. Hänet tuomittiin seitsemän vuoden vankeuteen.

Bandidos-huumejutun päätekijälle 13 vuoden vankeustuomio – FBI-operaatio auttoi viranomaiset yli miljoonan euron kokaiinilastin jäljille


Summary: "Inflaatio kiihtyy nyt nopeammin kuin odotimme", Lagarde myöntää. Pula raaka-aineista kestää vielä kuukausia ja nostaa hintoja.

Energian hinta kääntyy laskuun ja inflaatiopiikki hellittää ensi vuoden ensimmäisen puoliskon aikana, Euroopan keskuspankin pääjohtaja  Christine Lagarde  arvioi maanantaina.
 Tähän perustuu keskuspankin näkemys siitä, että korkoja ei ole tarpeen nostaa ainakaan ihan lähiaikoina.
 – Energiafutuurien hinnat markkinoilla ennakoivat, että hinnat laskevat selvästi vuoden 2022 alkupuoliskolla, Lagarde sanoi EU-parlamentin talous- ja raha-asioiden valiokunnan kuulemisessa.
 Puolet kuluttajahintojen noususta eli inflaatiosta johtuu kallistuneesta energiasta, Lagarde painotti.
 Kova energianhinta painaa nyt talouskasvua, samoin pula raaka-aineista, materiaaleista ja laitteista. Teollisuus joutuu maksamaan tuotannostaan selvästi aiempaa enemmän, mikä nostaa myös kuluttajahintoja.
 Jos energian hinnat jatkavat nousuaan ja teollisuuden toimitusongelmat jatkuvat, inflaatio voi Lagarden mukaan jäädä korkealle pidemmäksi aikaa.
 – Keskipitkällä aikavälillä inflaatio pysyy alle tavoitteemme eli kahden prosentin, Lagarde sanoi. Hän ei täsmentänyt "keskipitkää aikaa" tarkemmin.
 Inflaation hidastumista tukisi juuri nyt se, että merirahtien hintoja mittaava  indeksi kääntyi  lokakuussa laskuun.
 Mepit kyselivät Lagardelta eniten hintojen noususta ja siitä mahdollisesti seuraavasta korkojen nostosta.
 Tarvetta koronnostolle tuskin on vielä ensi vuonna, Lagarde vastasi. Sen sijaan hän ei halunnut arvioida, voisivatko korot nousta vuonna 2023.
 – Rahapolitiikan tiukentamisesta olisi nyt epävarmassa tilanteessa enemmän haittaa kuin hyötyä.
 "Inflaation sinnikkyys yllätti"
 Keskuspankki on joutunut syömään sanojaan pandemian edetessä. Viime päivinä koronatartunnoissa on mitattu eurooppalaisia ennätyksiä, ja sulkutoimia on otettu käyttöön monissa maissa. EKP arvioi tilannetta seuraavan kerran joulukuussa.
 Lagarde myönsi parlamentille, että toimitusketjun pullonkaulat ja energian huima kallistuminen pitävät inflaation korkeana pidempään kuin keskuspankin ekonomistit alun perin arvioivat.
 Suomessa hinnat nousivat lokakuussa 3,2 prosenttia  maanantain  tilaston mukaan.
 Euroopan keskuspankin ongelmana on se, että eri puolilla euroaluetta hintakehitys on hyvin erilaista.
 Eri palveluiden ja tuotteiden hinnat kehittyvät myös hyvin eri tavoin.
 Esimerkiksi Hollannissa asuntojen hinnat ovat ampaisseet lähes 20 prosentin vuosinousuun, kun joissakin maissa ei ole nousua lainkaan. Samoin kodinkoneiden hinnat ovat nousseet Keski-Euroopassa, kun Suomessa niissä on jopa laskua.
 Lagarden mukaan inflaatio-ongelma voisi syntyä, jos palkat alkaisivat nousta ripeästi. Se siirtyisi hintoihin ja kiihdyttäisi inflaatiota.
 – Siitä ei ole todisteita.
 Inflaation kiihtymiselle on EKP:n mukaan nyt kolme pääsyytä: energian hinnannousu, tarjontaa suurempi kysyntä talouden uudelleenavautumisen jälkeen ja Saksan arvonlisäveron nousu.
 Näistä viimeisen vaikutus poistuu ensi vuoden alussa.
 Voit keskustella aiheesta 16.11. klo 23 saakka.
 Aiheesta lisää:
 Tuleeko koronnosto ensi vuonna? Euroopan keskuspankki päätti jatkaa elvytystä toistaiseksi entiseen malliin inflaatiosta huolimatta
 Tällä viikolla tapahtui rahapolitiikan "käännepiste", mutta markkinoilla se ei näkynyt – onko osto-ohjelmien alasajo pelättyä helpompaa?
 Inflaatio laukkaa Yhdysvalloissa kovinta tahtia yli 30 vuoteen

Inflaatio voi kiihtyä odotettua pidempään, EKP:n Lagarde varoittaa – korot tuskin kuitenkaan nousevat vielä ensi vuonna


Summary: Tampereen lainamäärä nousee yhteensä yli miljardiin euroon ensi vuonna. Asukasta kohden laina kasvaa 4 363 euroon.

Tampereen valtuusto hyväksyi vuoden 2022 talousarvion maanantain maratonkokouksessa. Valtuuston kokous kesti runsaat yhdeksän tuntia ja päättyi noin klo 18.20.
 Valtuutetut hyväksyivät myös vuoteen 2030 ulottuvan Tampereen strategian. Strategian nimi on Tekemisen kaupunki. Tämä kuvaa pormestari  Anna-Kaisa Ikosen  (kok.) mukaan Tampereen rohkeaa ja aikaansaavaa asennetta.
 – Tampere on kaupunki, joka tekee, ei vain meinaa, Ikonen sanoi.
 Pormestari Anna-Kaisa Ikonen (kok.) kiitti valtuutettuja hyvästä keskustelusta. Antti Eintola / Yle
 Valtuustosali oli pitkästä aikaa täynnä. Osalla kokousväestä oli kasvomaski tai visiiri, osalla ei. Tähän saakka korona-aikana huomattava osa valtuutetuista on osallistunut kokouksiin videoyhteyden välityksellä.
 Keskustelu ensi vuoden talousarviosta säilyi sopuisana. Keskustelun hyvää henkeä myös kiiteltiin päivän mittaan useiden valtuutettujen puheissa.
 Valtuutettujen tuoreessa muistissa oli kohu, joka nousi  Veikko Vallinin  (ps.) maahanmuuttoa  koskevista puheista aiemmassa valtuuston kokouksessa .
 Lainamäärä kasvaa yli miljardiin
 Valtuuston hyväksymä talousarvio johtaa siihen, että ensi vuonna Tampereen lainamäärä nousee ensimmäistä kertaa yli miljardiin euroon. Tampere ottaa velkaa 114 miljoonaa euroa vuonna 2022. Asukaskohtainen laina nousee 4 363 euroon.
 Tampere ei korota tuloveroprosenttia. Myös ensi vuonna veroprosentti on 20,25.
 Kokoomuksen ja RKP:n valtuustoryhmän puheenjohtaja  Kalervo Kummola  (kok.) on huolissaan kaupungin velkaantumisesta.
 – Kaupunki on kasvanut erittäin voimakkaasti. Olemme tavallaan vähän sumussa, kun tulee sote-uudistus ja melkein puolet budjetista siirtyy sinne. Meidän täytyy tarkkaan katsoa seuraavat kaksi vuotta, mihin tässä mennään, Kummola pohti  Ylen haastattelussa .
 Kummolan mukaan tulevaisuudessa koulut ja päiväkodit ovat suurin haaste investointien puolella. Tavalliselle tamperelaiselle lainamäärän kasvu ei Kummolan mukaan juuri näy, etenkään kun tuloveroprosenttia ei nosteta. Toisaalta veroprosenttia ei todennäköisesti tulevaisuudessa voida myöskään laskea.
 Kalervo Kummolan (kok.) mukaan Tampereen lainamäärä ei ole vielä kestämättömällä tasolla, vaikka tarkkana sen kanssa pitää ollakin.   Antti Eintola / Yle
 Lisää lukiopaikkoja
 Talousarvio sisältää muun muassa useita nuoria koskevia asioita. Ensinnäkin Tampere aikoo lisätä lukiopaikkoja. Tavoitteena on kasvattaa opiskelupaikkojen määrää useilla paikoilla lukiota kohden.
 Myös koulurakennusten korjauksiin laitetaan Tampereella edelleen runsaasti rahaa.
 Lisäksi Tampere ryhtyy ensi vuonna luomaan Tampereen mallia terapiatakuulle. Kaupunki haluaa kohdistaa voimia lasten ja nuorten mielenterveyden edistämiseen muun muassa siksi, että koronapandemia on vaikuttanut lasten ja nuorten elämään suuresti.
 Talousarvio sisältää 300 000 euroa terapiatakuun käynnistämiseen.
 Apulaispormestari  Johanna Loukaskorpi  (sd.) sanoi maanantaina, että kouluterveydenhuollossa voisi kokeilla sitä, että nuori pääsee puhumaan ilman ajanvarausta. Nuoret ovat itse toivoneet osana terapiatakuuta tällaista walk in -palvelua.
 Valtuusto hyväksyi talousarvioon walk in -palvelun kokeilua koskevan muutosehdotuksen.
 Helsinki aikoo ottaa ensi vuoden alussa käyttöön oman terapiatakuun. Terapiatakuu on kirjattu myös Turun pormestariohjelmaan.
 Tampereen valtuutetut kokoontuivat pitkästä aikaa suurella joukolla lähikokoukseen talousarviosta päättämistä varten. Antti Eintola / Yle
 Keväällä aloite terapiatakuusta
 Terapiatakuusta tehtiin Tampereella  valtuustoaloite  toukokuussa 2021. Kokoomuksen, kristillisdemokraattien ja RKP:n valtuustoryhmän aloitteen allekirjoitti myös moni muiden ryhmien valtuutettu.
 Aloitteessa vaadittiin, että Tampereen kaupungin ja sairaanhoitopiirin pitää kutsua eri toimijat saman pöydän ääreen luomaan Tampereen kaupunkiseudun terapiatakuumalli, jotta nuoret saavat apua nopeasti. Aloitteen mukaan tavoitteena pitää olla, että nuori saa apua viikossa riippumatta siitä, minkä kanavan kautta hän sitä etsii.
 Aloitteessa katsottiin, että keskustelussa pitäisi olla mukana ainakin esimerkiksi Pirkanmaan sairaanhoitopiiri, YTHS, yrityksiä ja järjestöjä. Koska mielenterveyspalveluiden ammattilaisia ei ole tällä hetkellä riittävästi tarpeeseen nähden, tukea pitää etsiä myös muilta tahoilta.
 Lue lisää:
 Tampereen velkamäärä nousee yli miljardin, kun valtuusto hyväksyi ensi vuoden budjetin – mitä tämä tarkoittaa tavalliselle kaupunkilaiselle?

Terapiatakuu, lisää lukiopaikkoja ja koulujen korjauksia: Tampereen valtuusto hyväksyi ensi vuoden talousarvion


Summary: Tutkijoiden mukaan delta plus -muunnos ei vaikuta aiempia muunnoksia vaarallisemmalta, ja Norjan viranomaiset sanovat rokotteiden tehoavan siihen.

Norjassa levinnyt koronan delta plus-virusmuunnos on luokiteltu kansainvälisesti. Norjan kansanterveyslaitos (FHI) totesi ensimmäiset tapaukset kesäkuun lopussa, ja muunnos on levinnyt useisiin kaupunkeihin Norjassa.
 Norjan yleisradioyhtiö  (NRK) kertoo, että muunnos on saanut kansainvälisen nimen: AY.63. Se ei vaikuta aiheuttavan vaaraa naapurimaille.
 – Meidän tiedossamme ei ole, että se olisi erityisen kilpailukykyinen, Norjan kansanterveysviraston vanhempi tutkija  Olav Hungnes  sanoo NRK:lle.
 Lapin sairaanhoitopiiri seuraa tiiviisti  Norjan koronatilannetta . Norjan kansanterveysvirasto uskoo, että muunnos jatkaa kehittymistään.
 – Voimme seurata muunnoksen kehitystä maassamme pitkällä aikavälillä ja oppia ymmärtämään covid-19-viruksen muuntumista paremmin, Hungnes arvioi.
 Nimityksen on tehnyt Oxfordin yliopiston alaisuudessa työskentelevä  Pango-ryhmä . Maailman terveysjärjestö ja Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus seuraavat sen suosituksia, Norjan kansanterveysviromainen kertoo Ylelle sähköpostitse.
 Virusten muuntuminen on tavallista. Muuntuminen johtuu viruksen perimän monistuksessa tapahtuvista virheistä eli mutaatioista. Tämänhetkisen tiedon mukaan käytettävissä olevat koronarokotteet tehoavat myös AY.63-muunnokseen.
 Levinnyt sattumien kautta
 Norjalaiset tutkijat uskovat, että AY 63. -muunnos on levinnyt sattumien kautta.
 – Sen leviämistä voivat selittää muutamat superlevittäjät, arvioi Hungnes.
 Aiemmin Norjaan levinneet covid-19-viruksen alamuunnokset ovat kadonneet nopeasti.
 – Olemme laskeneet leikkiä siitä, että muunnokset tulevat tänne kuolemaan. Niin ei ole tällä kertaa, Hungnes sanoo NRK:lle.
 Muunnos on "Norjassa todettu". Sen alkuperä voi kuitenkin olla muualta.
 – Se on voinut tulla toisenlaisena ja kehittyä täällä, ennen kuin huomasimme sen kesäkuussa, Hungnes sanoo NRK:lle.
 Koronaviruksen alamuunnoksia on todettu pandemian aikana useita, myös Suomessa. Helmikuussa uutisoitiin  FIN-796H-muunnokseksi  nimetystä kannasta, jota löydettiin myöhemmin myös Nigeriasta ja Britanniasta.
 Yleistyneet Britannian, Intian, Etelä-Afrikan ja Brasilian muunnokset on sittemmin nimetty kreikkalaisten aakkosten mukaan. Deltamuunnos levisi tiettävästi Intiasta.
 Lue lisää:
 10 kysymystä ja vastausta koronan pelätyistä virusmuunnoksista: Solubiologi kertoo, mitä niistä tiedetään ja miksi ne voivat olla katalia
 Norjan Karasjoella koronan ilmaantuvuusluku jo 1 666 – Lapissa pelätään delta plus -virusmuunnoksen tuloa rajan yli Suomeen
 FIN-796H-variantti ei olekaan uniikki suomalainen – virusmuunnosta tavattu myös Nigeriassa ja Isossa-Britanniassa

Norjasta löytyi kesäkuussa koronamuunnos, ja nyt se sai nimen


Summary: Pelastuslaitoksilla ja vapaaehtoisille järvipelastajilla on vuosittain kymmeniä pelastustehtäviä. Apua antavat Rajavartiolaitoksen ja Puolustusvoimien kopterit.  Tositilanteessa yhteistyön täytyy sujua kitkattomasti.

Puolustusvoimien kuljetuskopteri lähestyy Lahden Järvipelastajien alusta ja leijuu matalalla veneen yllä. Käynnissä on harjoitus, jossa opetellaan ihmisen pelastamista pelastuslautalta ja evakuointia veneestä.
 Tarvetta harjoittelulle on, sillä lauhat ja pitkät syksyt ovat pidentäneet veneilykautta. Lisäksi veneilyn suosion kasvu on tuonut vesille kokemattomia harrastajia. Edes kokemus ei auta, jos vesillä sattuu jotain odottamatonta. Lokakuussa  Päijänteellä upposi uisteluvene , jonka miehistö pelastui pelastushaalareiden ansiosta.
 – Vesillä liikkuu kalastusveneitä niin pitkään kun jäät tulee, ja onnettomuuksia voi sattua kuten tänä syksynä. Siihen pitää varautua, se on ihan arkipäivää. Meidänkin veneemme ovat vesillä jäiden tuloon saakka, sanoo harjoituksessa päällikkönä toimiva  Olli Immonen  Lahden Järvipelastajista.
 Kun vesipelastustehtävissä tarvitaan helikopteria, päävastuu virka-avun antamisesta on rajavartiolaitoksella. Puolustusvoimien kopterit pyydetään hätiin, jos ne esimerkiksi välimatkan vuoksi ovat nopeammin onnettomuuspaikalla. Mika Moksu / Yle
 Tositilanteen on sujuttava ongelmitta
 Pahimmissa tapauksissa pelastustöihin tarvitaan koptereita esimerkiksi kuljettamaan potilaita. Pääosin näitä tehtäviä hoitaa virka-apuna Rajavartiolaitos, jolle tulee muutamia kymmeniä kuljetuskertoja vuosittain. Virka-avun antaminen kuuluu myös Puolustusvoimille. Utin jääkärirykmentin NH90 kuljetuskopterit osallistuvat joka vuosi pariinkymmeneen virka-aputehtävään, pääasiassa eksyneiden etsintään ja maastopalojen sammutukseen.
 Kolmantena lenkkinä ovat Finnhemsin lääkärihelikopterit, jotka osallistuvat ensihoitoon ja tarvittaessa potilaskuljetuksiin. Niiden tärkein tehtävä on viedä lääkäriapu onnettomuuspaikalle. Lääkäri- ja lääkintähelikoptereiden tarkoitus ei ole nostaa ihmisiä vedestä, eikä niiden kalustoa ole tarkoitettu siihen tehtävään.
 Yhteistyön on oltava kitkatonta, kun pelastustöihin osallistuu ammattilaisia monesta eri organisaatiosta. Puolustusvoimissa nähdään, että harjoittelusta on hyötyä myös varsinaiseen päätehtävään, eli maanpuolustukseen.
 – Harjoittelu on erittäin kehittävää ja motivoivaa toimintaa, hyvää vaihtelua arkeen. Se parantaa myös kykyä toimia kriisi- ja häiriötilanteissa, muistuttaa helikopteripataljoonan komentaja, everstiluutnantti  Jaakko Kauppinen  Utin jääkärirykmentistä.
 Paineella roiskuavaa kylmää vettä, kova ilmavirta, pimeys. Todenmukaiset olosuhteet tekevät pelastusharjoituksesta tehokkaan. Mika Moksu / Yle
 Marraskuun kylmyys ja pimeys opettaa pelastajia
 Lahden järvipelastajien ja puolustusvoimien koptereiden tämänkertainen harjoitus on toinen lajissaan. Tositilanteessa kaiken on sujuttava, vaikka harjoittelussa varaudutaan tilanteisiin, joihin ei toivottavasti jouduta. Esimerkiksi matalalla pelastusveneen yllä lentävän kopterin ilmavirta vaikeuttaa veneen ohjaamista tuntuvasti. Kopterin kovalla paineella nostattama vesi piiskaa pelastajien kasvoja kipeästi.
 Myös viestiliikenteen on sujuttava, jotta pintapelastaja voidaan laskea kopterista turvallisesti alas. Marraskuun raa'at olosuhteet opettavat paljon ja tekevät harjoituksesta todenmukaisen.
 – Vesi on todella kylmää ja pimeän aikana on todella pimeää. Olosuhteet ovat kurjat. Suomessa vedet eivät ole koskaan niin lämpimiä, ettei olisi kiire, kun ihmiset joutuvat veden varaan, muistuttaa Järvipelastajien Immonen.

Hyinen vesi piiskaa kasvoja, kun helikopteri noukkii ihmisen veneestä – katso, kuinka pelastajat harjoittelevat


Summary: Tapahtumat Valko-Venäjän ja Puolan raja-alueella olivat Euroopan unionin ulkoministereiden kokouksen asialistan kärjessä. Rajalla on kiipelissä satoja EU:n alueelle pyrkiviä ihmisiä.

EU-maiden ulkoministerit ovat keskustelleet maanantaina Brysselissä muiden muassa uusista pakotteista Valko-Venäjää vastaan Puolan Valko-Venäjän rajalla olevan siirtolaiskriisin vuoksi.
 Ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.) kertoi tiedotustilaisuudessa, että EU aikoo laajentaa Valko-Venäjän vastaisia pakotteita.
 Uudet pakotteet kohdistuisivat tahoihin, jotka ovat osallisia siirtolaisten kuljetuksiin Puolan rajalle.
 Haaviston mukaan käytännössä pakotteiden piirissä voisi olla esimerkiksi lentoyhtiöitä, lentokenttiä, matkanjärjestäjiä sekä henkilöitä, jotka syyllistyvät siirtolaisten tuuppimiseen rajavyöhykkeelle.
 – Ministereiden yhteinen toivomus oli se, ettei Valko-Venäjä voisi käyttää pakoalaisia aseena, Haavisto sanoi.
 Pakotteet voisivat tulla voimaan jo marraskuun lopussa tai joulukuun alussa.
 Työkaluista käyttöön diplomatia
 Erityisesti Puola ja Baltian maat, Viro, Latvia ja Liettua, ovat vaatineet Valko-Venäjää vastuuseen kärjistyneestä tilanteesta EU-rajalla.
 Haaviston mukaan Puola on toivonut, että EU pysyisi yhtenäisenä rintamana Valko-Venäjän siirtolaiskriisissä. Ulkoministerin mukaan se tarkoittaa, että EU sitoutuu osoittamaan diplomaattista tukea Puolalle.
 Suomen Puolalle kohdistettavasta materiaalisesta avusta ei ole käyty keskustelua. Haavisto kuitenkin huomautti, että jos tilanne kärjistyisi esimerkiksi Baltian alueella, Suomi voisi harkita sellaista tukea osana Frontex-ohjelmaa.
 Puola kertoi sunnuntaina, että se selvittää yhdessä Baltian maiden kanssa, voiko sotilasliitto Natoa pyytää apuun. Haaviston mukaan EU-ministereiden kokouksessa ei arvioitu sotilaallista uhkaa Valko-Venäjän ja Puolan rajalla.
 Ministerin mukaan Naton sekaantumien voisi kuitenkin tarkoittaa uhkaskenaarioiden kasvua.
 – Kun Nato on liikkeessä, myös vastavoimat käynnistyvät, Haavisto sanoi.
 Lennolla takaisin Irakiin?
 EU:n ulkoasioiden korkea edustaja  Josep Borrell  sanoi aiemmin, että EU on neuvotellut 35 edustuston kanssa yhteistyöstä. Haavisto kertoi, että yhteistyöllä on jo ollut rajoittava vaikutus. Monet lentoyhtiöt ovat ilmoittaneet muutoksista lennoillaan.
 EU:n ulkopoliittinen edustaja Josep Borrell EU:n ulkoministerikokouksen päätyttyä lehdistötilaisuudessa. Stephanie Lecocq / EPA / AOP
 Esimerkiksi Turkki ja Syyria ovat rajoittaneet lentojaan Valko-Venäjälle ja Irak on tarjoutunut järjestämään paluulentoja kansalaisilleen, jotka haluavat vapaaehtoisesti palata kotimaahansa Valko-Venäjältä.
 Valko-Venäjän valtion lentoyhtiö Belavia ilmoitti tänään, että se ei Dubain pyynnöstä enää päästä Arabiemiraateista lähteville lennoilleen syyrialaisia, irakilaisia, jemeniläisiä ja afganistanilaisia.
 Tilanne Valko-Venäjän ja Puolan rajalla vaikea
 Haaviston mukaan EU-ministereiden kokouksessa keskusteltiin myös kriisin humanitäärisestä ulottuvuudesta.
 Valko-Venäjän ja Puolan rajalla on jumissa satoja EU:n alueelle pyrkiviä ihmisiä. Raja-alueella on tiedettävästi kurdeja, irakilaisia, afganistanilaisia, syyrialaisia – miehiä, naisia ja lapsia.
 – Ihmisryhmää työnnetään aseellisesti rajaa kohti. Siviilit ovat käytännössä kahden aseistetun ketjun välillä. Toisella puolella on Valko-Venäjä ja toisella Puola. Huonolta näyttää näiden henkilöiden näkökulmasta, Haavisto sanoi.
 Muiden muassa EU humanitaarisen avun komissaari  Janez Lenarčič  on vedonnut Punaiseen ristiin ja YK:n avustusjärjestöön, jotta nämä tarjoaisivat apua siirtolaisille Valko-Venäjällä.
 Haaviston mukaan järjestöillä on edustus Minskissä ja logistiikka, jonka avulla ne pääsisivät rajan tuntumaan auttamaan siirtolaisia. Ongelma on kuitenkin Valko-Venäjän haluttomuus päästää avunantajia raja-alueelle.
 Ylen Moskovan kirjeenvaihtaja  Erkka Mikkonen  kertoi maanantaina,  että Valko-Venäjän sotilaat  ovat pakottaneet ihmiset jättämään rajaleirinsä ja siirtymään lähemmäs Puolan rajaa.
 EU:n kanta on se, että Valko-Venäjän pitää YK:n pakolaissopimuksen osapuolena tarjota turvapaikkaa tulijoille tarvittaessa. Se ei siis voi missään nimessä tuuppia ihmisiä kohti EU-rajaa.
 Ministeri Haavisto kertoi, että keskustelua siitä, kuinka unioni voisi vastata nopeammin Valko-Venäjän siirtolaiskriisin kaltaisiin tilanteisiin jatketaan maanantai-iltana.
 Lue myös:
 Ylen kirjeenvaihtaja kertoo Valko-Venäjän pakottaneen siirtolaisia rajanylityspaikalle
 Asiantuntijat erimielisiä Valko-Venäjän pakotteiden tehosta – Tutkija varoittaa: Kriisi saattaa eskaloitua
 Yle vieraili siirtolaiskriisin polttopisteessä Valko-Venäjän ja Puolan rajan leirillä – kumpikaan ei halua tulijoiden jäävän maahansa
 Irakilaisella torilla puhutaan nyt pääsystä Eurooppaan Valko-Venäjän kautta – "Lähden pian itsekin", kertoo nuori mies Ylelle Irakissa

EU laajentaa Valko-Venäjän vastaisia pakotteita


Summary: Koronarajoitusten jälkeiset teemasynttärit, polttarit ja halloween ovat vilkastuttaneet naamiaisasukaupan ennätyslukemiin.

Oulussa naamiaisasuliikettä pitävä  Tarja Mattsson  esittelee vajaita vaaterekkejä liikkeensä takaosassa. Hänellä on 16 vuoden kokemus alalta, mutta koskaan aikaisemmin hän ei ole kokenut vastaavaa myyntisesonkia kuin nyt.
 Normaalisti Pilailupuodin takaseinä olisi asuja täynnä lattiaa ja varastoa myöten, tällä hetkellä osa tavarasta on loppunut.
 – Asuja menee joka vuosi enemmän, mutta tämä on ollut erikois-halloween. Tämähän johtuu koronasta, ihmiset on pidetty kotona ja missään ei ole saanut käydä. Nyt kun kaikki on vapautettu, niin suomalaiset hullaantuvat, ovat kuin nuoret orivarsat, jotka laukkaavat laitumelle juhlien pitoon, kuvailee Mattsson.
 Sama ilmiö vahvistetaan myös Punanaamio-ketjusta, asuja on mennyt kiihtyvään tahtiin.
 – Tänä vuonna halloween osui juuri sopivaan hetkeen rajoitusten purkautumisen ja rokotuskattavuuden saavuttamisen puolesta. Tämä oli ennätyssesonki meille. Osasimme kyllä ennakoida kysyntää, mutta kyllä se silti yllätti, kertoo Punanaamion toimitusjohtaja  Kreetta Linnanmäki .
 Toinenkin ilmiö on näkyvissä: miehet keskittyvät naamiaisasuihin enemmän kuin aiemmin. Linnanmäen mukaan Punanaamion asiakaskunta on aika lailla puolet naisia ja puolet miehiä, mutta nyt miehet panostavat asuvalintoihin enemmän, hakevat vinkkejä netistä ja yhdistävät asuihin meikkejä.
 – Miesten kohdalla yleinen maailmanlaajuinen ilmapiiri on tuonut vapautta enemmän hahmojen suunnitteluun, ehkä sellainen kevyt cosplay-kulttuuri on rantautunut myös miesten puolelle, pohtii Linnanmäki.
 Tarja Mattsson kertoo, että Oulun seudulla halloweenia on juhlittu monena viikonloppuna. Hänen tiedossaan on bileitä lokakuun alusta marraskuun loppuun. Janne Körkkö / Yle
 Oululaisessa liikkeessä muutos on ollut huomattava. Nuoret miehet ovat hankkineet asuja halloweenin lisäksi myös teemasynttäreihin tai jälkeispolttareihin eli koronan takia siirrettyihin polttareihin.
 – Ihan turha väittää, että suomalaiset miehet eivät juhli, kyllä he juhlivat, sanoo Tarja Mattsson.
 Klassikkoasut saavat haastajan Netflix-sarjoista
 Halloween-juhliin erilaiset kauhuasut viikatteineen ja jokerihahmoineen ovat olleet suosittuja tänä syksynä. Tietyt klassikkoasut ovat Tarja Mattssonin mukaan suosittuja ympäri vuoden, tällaisia ovat muun muassa munkki- ja nunna-asut, joita pariskunnat valitsevat sekä ympärivuotisesti kiinnostavat poliisi- ja lääkäriasut.
 Alan kauppiaan pitää olla hereillä populaarikulttuurista, sillä suositut sarjat siirtyvät myös juhlakulttuuriin ennemmin tai myöhemmin.
 – Esimerkiksi Rahapaja on nyt hitti, ja siitä on tehty jo viisi kautta. Squid gamesta on tehty vasta yksi, toteaa Tarja Mattsson.
 Nopeasti suosioon noussut korealainen  Squid game  -sarja ei aivan ehtinyt syksyn myyntihuumaan tämän Halloweenin asuvalinnoissa oululaisessa Pilailupuodissa, vaikka asuja liikkeeseen ehti tullakin.
 Rahapaja-asut ovat olleet hitti myös Punanaamiossa ja Kreetta Linnanmäen mukaan myös Squid game -asut nousivat sarjan lailla nopeasti suosioon halloween-sesongin asuvalinnoissa.
 Koronapandemia näyttää lisänneen ihmisten juhlimistarvetta, mutta asu kannattaa miettiä tarkkaan. Pandemia on vaikuttanut myös monen raaka-aineen, kuten muovin tai kumin, saatavuuteen, mikä heijastuu myös naamiaisasuihin. Jos aikoo pikkujouluissa hauskuuttaa työkavereita tekokaljulla, saattaa joutua turvautumaan hiustenleikkuukoneeseen.
 – Erikoinen maailmantila on tuonut pulaa, muun muassa kaljuja puuttuu, kertoo Linnanmäki.
 Houkuttelevatko teemasynttärit tai halloween-pukeutuminen sinua, miksi asuilla leikittely saa irtaantumaan arjesta? Voit keskustella aiheesta 17.11. klo 23 asti.

Nuoret miehet villiintyivät ostamaan naamiaisasuja
– tv-sarjojen hahmoista tuli uusi hitti alan kauppoihin