Summary: Pokémon-keräilykortit ovat menneet tänä vuonna poikkeuksellisen hyvin kaupaksi Suomessa. Syynä pidetään brändin juhlavuotta ja korona-aikaa. Kortteja hankkivat nyt myös ne aikuiset, jotka olivat Pokémonin alkuaikoina lapsia.

Kaikki kerätään, kaikki kerätään!
 Rallatus on tuttu useimmille nuorille aikuisille. Jos on viettänyt lapsuuttaan vuosituhannen vaihteessa, Pokémon-animaatiosarjan tunnuslaulu on todennäköisesti tullut kuultua.
 Lyriikat ovat selkäytimessä myös  Christian Tuomella . 28-vuotias Tuomi oli ala-asteella, kun hän ensi kerran osti Pokémon-keräilykortteja. Tuolloin innostus jäi lyhytaikaiseksi, mutta tänä vuonna se alkoi kukoistaa.
 – Lopetin alkuvuodesta Magic the Gathering -korttipelin ja ajattelin, että voisin harrastaa jotain muuta. Pokémonit olivat valmiiksi tuttuja, Tuomi kertoo.
 Christian Tuomi on harrastanut Pokémon-kortteja tosimielellä runsaat puoli vuotta. Ari Haimakainen / Yle
 Nyt Tuomi omistaa useita tuhansia Pokémon-kortteja. Mies kertoo uhraavansa niille paitsi kaiken vapaa-aikansa, myös merkittävän summan rahaa.
 Kortteja olisi todennäköisesti enemmänkin – jos niitä vain olisi tarjolla.
 – Nyt on buumi ja se näkyy eioona. Jos ei ole ajoissa liikkeellä, uusia korttisarjoja on vaikea löytää, Tuomi kertoo.
 Miljoonan euron markkinat
 Suomen suurin keräilykorttien jakelija vahvistaa Tuomen näkemyksen. Tuhansiin kauppoihin ja kioskeihin kortteja toimittavan Lehtipiste Oy:n tuotepäällikkö  Tarja Hämäläinen  kertoo tänä vuonna myydyn jo viitisen miljoonaa keräilykorttipakkausta.
 – Se on tuplasti enemmän kuin viime vuonna. Iso osa tästä selittyy Pokémonilla, Hämäläinen sanoo.
 Rahassa mitattuna Lehtipiste on myynyt keräilykortteja tänä vuonna noin miljoonalla eurolla. Hämäläinen ei yksilöi Pokémonin osuutta tästä potista, mutta pitää sitä merkittävänä.
 Pokémon-harrastajista osalle tärkeää on pelaaminen, osalle korttien keräily. Ari Haimakainen / Yle
 Söpöjen animaatio-otusten ohella kuluttajien taskuun on päätynyt myös jalkapallo-, Minecraft- ja jääkiekkokortteja. Korona-aika on lisännyt tänä vuonna näiden kaikkien kysyntää.
 – Pokémonilla on 25-vuotisjuhlavuosi, mikä räjäytti kysynnän maailmanlaajuisesti heti tammikuussa. Se johti toimitusvaikeuksiin, jotka ovat kantaneet näihin päiviin saakka, Hämäläinen kertoo.
 Pokémon-korttien kasvaneesta kysynnästä on kertonut muun muassa Ison-Britannian yleisradioyhtiö BBC.
 – Olemme ottaneet myyntiin kaiken, mitä olemme Suomeen saaneet. Kauaa ne eivät ole hyllyillä pysyneet. Sikäli voi sanoa, että tämä on ollut erityisesti Pokémonin vuosi, Hämäläinen toteaa.
 Yhdet keräävät, toiset pelaavat
 Hämäläisen mukaan Pokémon-korteista kiinnostuneet voidaan jakaa karkeasti kahteen kategoriaan: pelaajiin ja keräilijöihin.
 Keräilijät hankkivat kortteja ihastellakseen niiden yksityiskohtia ja kuvia. Pelaajat taas mittelevät korteilla paremmuuttaan.
 Christian Tuomi näkee Pokémonin ennen kaikkea kiehtovana strategiapelinä. Hän pyörittää kotikaupungissaan Joensuussa jopa Pokémon-liigaa, jonka osanottajat haluavat kehittyä pelissä paremmaksi.
 Joensuun Pokémon-liigan peleissä käy viikoittain kourallinen innokkaita harrastajia. Ari Haimakainen / Yle
 – Se, että korteissa on kivoja hahmoja, on vain bonusta! On minullakin satoja hyvännäköisiä kortteja, joilla ei ole mitään tekemistä pelissä pärjäämisen kanssa, Tuomi virnistää.
 Kalleimmasta yksittäisestä kortistaan Tuomi on maksanut nettikaupassa 500 euroa. Kortit ovat sitä kalliimpia, mitä harvinaisempia ja taiteellisempia ne ovat.
 Pokémon-korttipelissä pelataan kaksin ja pelaajilla on käytössään 60 kortin pakka. Ari Haimakainen / Yle
 Joensuun Fantasiapelit-pelikaupan myymäläpäällikkö  Kimmo Kukkonen  sanoo Pokémonin olevan tänä päivänä jo Magic the Gatheringin veroinen, vakavasti otettava aikuisten korttipeli.
 – On ihan tavallista, että joku ostaa kahtena peräkkäisenä viikkona yhteensä tuhannella eurolla pokekortteja. Tähän sijoitetaan paljon rahaa, Kukkonen kertoo.
 Lauri Jaatinen innostui Pokémon-korteista tänä vuonna. Hänen arvokkain korttinsa on noin 90 euron hintainen – muttei myynnissä. Ari Haimakainen / Yle
 Suosiosta kestosuosioon
 Pokémonin pitkä ikä kertoo, että japanilaisista pikkuhirviöistä on tullut maailmalla kestosuosikki. Mutta mistä se johtuu?
 Alla olevalla videolla aihetta pohditaan Ylen Aamu-tv:ssä vuonna 2000.

 Lehtipisteen Tarja Hämäläinen mainitsee yhdeksi syyksi vuonna 2016 lanseeratun Pokémon Go -mobiilipelin. Se toi brändille valtavasti uutta näkyvyyttä ja kasvatti kuluttajat tutustumaan myös keräilykortteihin.
 Christian Tuomen vastaus on maalailevampi ja runollisempi.
 – Hahmoista ja Pokémon-maailmasta yksinkertaisesti pidetään. Ei tarvitse kuin katsoa Pikachun kuvaa, niin ymmärtää, että tämä juttu elää ikuisesti.
 Voit keskustella aiheesta torstaihin 23. syyskuuta kello 23:een saakka.
 Lue lisää:
 Pokémon Go nousi hurjaan suosioon viisi vuotta sitten, mutta pelillä tehdään yhä kasapäin rahaa – nyt sitä vastaan masinoidaan kuitenkin boikottia

Pokémon-kortit viedään taas käsistä, ja nyt niillä pelaavat aikuisetkin – Kauppias: “Tuhannen euron ostokset ovat ihan tavallisia”


Summary: "Se, että Suomen hallitus varaa kolmannet rokotteet kaikille yli 12-vuotiaille, ei ole vastuullista toimintaa", sanoo Amnestyn Suomen-osaston toiminnanjohtaja Frank Johansson.

Koronarokotteita valmistavat lääkeyhtiöt ovat vastahakoisia tehostamaan maailmanlaajuista rokotetuotantoa ja jakamaan hallussaan olevaa rokoteteknologiaa, sanoo ihmisoikeusjärjestö Amnesty. Tämän vuoksi matalan tulotason maissa on puutetta koronarokotteista, järjestö sanoo.
 Amnesty on selvittänyt kuuden koronarokotteita valmistavan yhtiön toimintaa. Selvityksessä olivat mukana Astra Zeneca, Biontech, Johnson & Johnson, Moderna, Novavax ja Pfizer.
 Amnestyn raportin mukaan suurimmat rokotevalmistajat ovat priorisoineet toimituksissa vauraita valtioita. Tähän mennessä tuotetuista 5,76 miljardista rokoteannoksesta vain 0,3 prosenttia on jaettu matalan tulotason maihin. Näissä maissa asuvista ihmisistä alle yksi prosentti on rokotettu koronaa vastaan, kun rikkaissa maissa rokotteen on saanut 55 prosenttia ihmisistä.
 Yhtiöt ovat Amnestyn mukaan kieltäytyneet osallistumasta kansainvälisiin aloitteisiin, joiden tarkoituksena on tehostaa rokotteiden maailmanlaajuista tuotantoa jakamalla valmistukseen tarvittavaa dataa sekä teknologiaa. Yhtiöt ovat myös kieltäytyneet väliaikaisesta rokotteiden patenttijoustosta pandemian ajaksi, Amnesty lisää.
 Vauraiden valtioiden ylijäämäannokset matalan tulotason maihin
 Amnesty vaatii, että matalan ja keskimatalan tulotason maihin toimitetaan vähintään kaksi miljardia rokotetta ennen vuoden loppua. Järjestön mukaan tämä vaatisi sitä, että vauraat valtiot luovuttavat miljoonat ylijäämäannoksensa näihin maihin.
 Lisäksi Amnesty haluaa, että rokotevalmistajat jakavat vähintään puolet loppuvuoden aikana tuotettavista rokotteista niitä eniten tarvitseville maille. Tämän vuoden ennustetun rokotetuotannon mukaan tämä olisi 2,6 miljardia rokotetta.
 Myös Suomi saa kritiikkiä. Amnestyn mukaan Suomi ei ole antanut tukeaan väliaikaiselle koronarokotteiden ja -tuotteiden patenttijoustolle Maailman kauppajärjestössä.
 – Se, että Suomen hallitus varaa kolmannet rokotteet kaikille yli 12-vuotiaille, ei ole vastuullista toimintaa. Se on itsekästä rokotenationalismia ja vastuunpakoilua pandemian torjumisesta. Mikäli Suomen kaltaiset vauraat valtiot sekä lääkeyhtiöt jatkavat tällä linjalla, pandemialle ei näy loppua, sanoo Amnestyn Suomen-osaston toiminnanjohtaja  Frank Johansson .

Amnesty: Lääkeyhtiöt ja vauraat valtiot estävät koronarokotteiden riittävän jakelun köyhempiin maihin


Summary: Oppositiopuolueiden mielestä toukokuussa valmistunut sisäisen turvallisuuden selonteko ei vastannut vuoden 2017 tehtävänantoon. Sisäministeri Maria Ohisalon (vihr.) mukaan selonteon painotuksiin vaikutti edellisen hallituskauden keskustelu.

Oppositiopuolueet haastoivat odotetusti hallitusta keskustelussa  sisäisen turvallisuuden selonteosta . Toukokuussa valmistuneesta selonteosta käytiin tänään eduskunnan suuressa salissa lähetekeskustelu.
 Selonteon mukaan sisäistä turvallisuutta Suomessa uhkaavat muun muassa syrjäytyminen ja eriarvoisuuden lisääntyminen, väestön ikääntyminen, järjestäytynyt rikollisuus ja kyberrikollisuus sekä ilmastonmuutos.
 Suurimmat oppositiopuolueet – kokoomus ja perussuomalaiset – katsoivat, ettei selonteko vastaa hallintovaliokunnan vuonna 2017 selonteolle asettamia tavoitteita.
 Oppositiopuolueet moittivat selontekoa myös kutsumalla sen painotuksia ”sosiaalipoliittisiksi”.
 – Sellaiset turvallisuusuhat kuin esimerkiksi terrorismi, katujengit, huumausainerikollisuus, seksuaalirikokset, järjestäytynyt rikollisuus ja maahanmuutto ovat jääneet selonteossa varsin vähälle huomiolle siitäkin huolimatta, että viranomaiset ovat näistä huolissaan, perussuomalaisten ryhmäpuheenvuoron pitänyt  Mari Rantanen  sanoi.
 – Emme voi allekirjoittaa selontekoa, sillä se ei edusta parlamentaarista näkemystä, tilannekuvaa eikä ota huomioon riittävällä tavalla eduskunnan yksimielistä tehtävänantoa ja ohjetta vuodelta 2017.
 Samoilla linjoilla oli kokoomuksen  Jukka Kopra .
 – Selonteko voisi tarjota enemmänkin ratkaisuja turvallisuushaasteiden hallintaan. Sinänsä asiat, jotka nostetaan kärkeen, ovat tärkeitä. Selonteko kuitenkin painottuu väärällä tavalla, hän sanoi.
 ”Pidän hieman erikoisena vastakkainasettelua”
 Eveliina Heinäluoma  (sd.) hämmästeli keskustelussa pehmeiden keinojen ja kovan turvallisuuden välille luotua vastakkainasettelua.
 – Kyllä viranomaisetkin tunnustavat, että turvallisuuden tunne syntyy luottamuksesta yhteiskuntaan ja toisiin ihmisiin, osallisuuden kokemuksesta, elämänhallinnasta, ennustettavuudesta ja oikeudenmukaisuuden kokemuksesta, hän sanoi.
 – Sen lisäksi luottamusta rakennetaan sillä, että viranomaisilla on riittävät resurssit.
 Myös sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.) korosti puheenvuoroissaan ennaltaehkäisyn näkökulmaa.
 – Selonteon tausta-aineisto osoittaa, että turvallisuusongelmat kasautuvat voimakkaasti eri ihmisryhmille. Puhutaan huono-osaisuuden kasautumisesta, hän sanoi.
 – Keskustelimme viime viikolla kyselytunnilla muun muassa jengirikollisuudesta. Järjestäytynyt rikollisuus tarvitsee kasvaakseen otollista rekrytointimaaperää, ja sitä torjumme parhaiten yhteiskunnallista osallisuutta vahvistamalla.
 Ohisalo arvioi, että selonteon painotuksiin vaikutti myös edellisellä hallituskaudella käyty keskustelu.
 – Edellisen selonteon jälkeen käytiin laaja keskustelu siitä, mitä selonteosta puuttui. Silloin huomattiin, että selonteko keskittyi vain sisäministeriön hallinnonalalle ja siitä puuttui kaikki linkit muihin hallinnonaloihin. Tässä on haluttu vastata eduskunnan esittämään huoleen.
 ”Jotain on mennyt pieleen, kun rahat eivät riitä”
 Poliisin rahoituksesta on  käyty syyskauden aluksi kiivasta debattia eduskunnassa . Asia nousi odotetusti esiin jälleen tämänpäiväisessä keskustelussa.
 Selonteossa arvioidaan, että poliisien määrää pitäisi nostaa noin 800:lla vuoteen 2030 mennessä. Nykyisin poliiseja on noin 7 400. Selonteon mukaan poliiseja tarvittaisiin kaikkiaan noin 8 200, jotta voitaisiin turvata poliisin riittävä läsnäolo ja hälytysvaste kaikkialla Suomessa.
 – Poliisin ensi vuoden budjetti jää edelleen lähes 30 miljoonaa euroa alijäämäiseksi. Leikkaus tarkoittaa ainakin 300 henkilötyövuoden vähentämistä, sanoi ryhmäpuheenjohtaja  Päivi Räsänen  (kd.)
 – Poliisin rahoitusvaje on siis nyt korjattava, ei lyhytjänteisin lisäbudjetein, eikä vain tulevalle vuodelle vaan myös kehyksiin.
 Hanna Huttunen  (kesk.) puolestaan ihmetteli, mihin poliisin määrärahat käytetään.
 – Poliisin määrärahat ovat ensi vuonna suuremmat kuin aikoihin. Rahaa kohdennetaan poliisin läsnäoloon etenkin heikompien palvelujen alueilla. Jotain on kuitenkin mennyt vuosien mittaan pieleen, kun rahat eivät riitä, hän sanoi.
 – Poliisin määrärahojen käyttö ja kohdentuminen tulisi selvittää perusteellisesti yhteistyössä ministeriöiden ja poliisihallituksen kanssa. Ongelmaa ei voi enää ohittaa. Meidän päättäjien on saatava selvyys siitä, miksi rahat eivät riitä kentälle asti.
 Voit keskustella aiheesta huomiseen keskiviikkoon 22. syyskuuta klo 23 saakka.
 Lue myös:
 Poliisien määrärahoista kiivasta keskustelua eduskunnan kyselytunnilla – sisäministeri Ohisalo viittasi mahdollisiin irtisanomisiin
 Hallitus linjasi: Syrjäytyminen ja sosiaalinen pahoinvointi uhkaavat Suomen turvallisuutta – Moni kokee elämänsä kuitenkin turvalliseksi

Eduskunta väitteli sisäisen turvallisuuden uhista – oppositio moitti selontekoa ”sosiaalipoliittiseksi”


Summary: Pääkaupunkiseudun koordinaatioryhmä esittää aluehallintovirastolle, että yleisötilaisuusrajoituksista luovutaan. Lisäksi koronakoordinaatioryhmä linjaa, että harrastustoimintaa ja liikuntatiloja koskevista rajoituksista luovutaan 1.10. alkaen.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS)

Pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmä esittää Etelä-Suomen aluehallintovirastolle, että yleisötilaisuusrajoituksia ei jatketa enää ensi torstain eli 30. syyskuuta jälkeen.
 – Olemme nyt vihdoin tilanteessa, jossa rajoitukset ovat poistumassa ja paluu kohti normaalia alkaa, sanoo Helsingin pormestari  Juhana Vartiainen .
 Ryhmä päätti hetki sitten päättyneessä kokouksessa myös, että kuntien loput omat rajoitukset liikuntatilojen käyttöön ja harrastustoimintaan liittyen puretaan 1. lokakuuta alkaen.
 Esimerkiksi uimahalleissa, kuntosaleilla ja ryhmäliikuntatunneilla ei enää lokakuun alusta lukien sovelleta henkilömäärärajoituksia. Samalla harrastustoiminnan ohje kaupunkien hallinnoimissa tiloissa muutetaan velvoitteesta suositukseksi.
 Etätyö- ja maskisuositukset pysyvät
 Taustalla on pääkaupunkiseudun epidemiatilanne, joka on edennyt selkeästi parempaan suuntaan, arvioi HUSin vs. johtajaylilääkäri  Jari Petäjä .
 Petäjän mukaan koronapotilaiden sairaalahoidon tarve pääkaupunkiseudulla näyttää vakiintuneen varsin matalalle tasolle, mikä on erityisen ilahduttavaa.
 – Tehohoitoa on viime päivinä tarvinnut viisi tai alle viisi potilasta, ja vuodeosastoilla on ollut hieman yli 20 potilasta. Tällainen määrä potilaita on erinomaisen hyvin HUSin sairaalahoidon hallittavissa.
 Laaja etätyösuositus ja suositus maskien käytöstä pysyy toistaiseksi voimassa.
 – Näiden osalta odotetaan kansallisia linjauksia. Sen jälkeen voimme reagoida tarvittaessa nopeastikin, sanoo Espoon kaupunginjohtaja  Jukka Mäkelä .
 Pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmän tiedotustilaisuus järjestettiin tänään kello 14. Voit katsoa tilaisuutta tämän jutun pääkuvaa klikkaamalla.

Yleisötilaisuuksia ja harrastustoimintaa ei rajoiteta pääkaupunkiseudulla syyskuun jälkeen – etätyö- ja maskisuositus pysyy kuitenkin voimassa


Summary: Poliisi arvioi henkilön joutuneen veteen parin viikon sisällä. Asiassa ei epäillä rikosta.

Tampereen keskustasta, Ratinan suvannosta löytyi eilen maanantaina kuollut mies. Pirkanmaan pelastuslaitos sai hälytyksen Nalkalankadulle vähän yli kello 16 jälkeen. Sivullinen ilmoitti asiasta hätäkeskukseen.
 Asiasta  kertoi ensin Aamulehti .
 Tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Antti Uusipaikka  kertoo, että kyseessä on aikuinen mies, mutta ei kerro tarkemmin henkilön ikää. Mies on joutunut veteen muutaman viikon sisällä.
 – Vainaja on tunnistettu ja omaiset ovat saaneet tiedon kuolemasta.
 Poliisi ei epäile asiassa rikosta.

Ratinan suvannosta löytyi kuollut mies Tampereella – sivullinen ilmoitti hätäkeskukseen


Summary: Finanssivalvonnan mukaan Nordean häiriötilanne on vakava, koska sillä on vaikutusta asiakkaiden tilitilanteeseen.  Osalla Nordean korttiasiakkaista on näkynyt pankkitilillään sekä veloitettu korttimaksu että katevaraus samasta ostoksesta. Suurin osa ylimääräisistä katevarauksista on poistettu, kerrotaan Nordeasta.

Pankkien toimintaa valvova Finanssivalvonta (Fiva) pitää Nordean pankkipalveluissa tapahtunutta häiriötä vakavana, sillä se vaikuttaa asiakkaiden tilitilanteeseen.
 Osalla Nordean korttiasiakkaista on näkynyt pankkitilin tiedoissa sekä veloitettu korttimaksu että katevaraus samasta ostoksesta. Häiriö ilmeni maanantaina aamulla. Pankkikonserni Nordean mukaan lähes kaikki tarpeettomat katevaraukset oli tiistaina päivällä poistettu, mutta korjaustoimenpiteet ovat edelleen kesken.
 Pienellä osalla asiakkaista ylimääräinen katevaraus on ylittänyt tilin saldon, jolloin tililtä ei ole voinut hetkellisesti tehdä uusia ostoksia, Nordean viestinnästä kerrotaan sähköpostitse. Pankkikonserni ei ole kertonut, mikä on häiriön syy eli minkä takia osalle asiakkaista on tullut ylimääräisiä katevarauksia.
 – Jos tililtä on jo veloitettu summa ja sen lisäksi on saman suuruinen katevaraus, se vähentää asiakkaan käytettävissä olevia rahoja ja häiriö on sillä tavalla vakava, arvioi johtava riskiasiantuntija  Anne Nisén  Fivasta.
 Pankkien tulee tehdä niiden toimintaan vaikuttavasta häiriöstä ilmoitus Finanssivalvonnalle mahdollisimman pian sen jälkeen, kun häiriö on havaittu . Tämän jälkeen valvojalle pitää ilmoittaa tilanteen muuttumisesta ja tehdä loppuraportti, josta ilmenee häiriön syy sekä se, miten vastaava tilanne pystytään jatkossa välttämään.
 Yli vuorokauden kestäviä häiriötä on vähän
 Häiriötilanteiden määrää on pystynyt tasaisena viime vuosien aikana. Vuonna 2019 maksuliikenteeseen liittyviä häiriöilmoituksia raportoitiin Finanssivalvonnalle 123. Viime vuonna ja tänä vuonna pankit ovat raportoineet häiriötä suunnilleen samassa tahdissa, Nisén kertoo.
 Tyypillisesti pankkien asiakkaisiin vaikuttavat häiriöt saadaan korjattua nopeasti ja ne kestävät lyhyen aikaa.
 – Yli vuorokauden kestäviä häiriötä on kaiken kaikkiaan vähän. Esimerkiksi vuonna 2019 noin 15 prosenttia häiriötilanteista kesti yli vuorokauden.
 Häiriöt liittyvät Nisénin mukaan usein muutoksiin, joita on tehty tietojärjestelmissä.
 – On liki mahdotonta päästä tilanteeseen, jossa häiriöitä ei tapahdu ollenkaan, kun kyse on tietojärjestelmistä. Olennaista on, kuinka nopeasti syy häiriöön löydetään ja miten nopeasti se onnistutaan korjaamaan. Tätä seuraamme hyvinkin tarkasti.
 Suomen Pankin johtokunnan jäsen  Tuomas Välimäki  kiinnitti keväällä huomiota pankkiasiointiin liittyviin häiriötilanteisiin. Välimäki  pohti kirjoituksessaan , varautuvatko pankit riittävästi niiden toimintaan kohdistuviin vakaviin häiriöihin. Maaliskuussa Nordean palvelukatko venähti ennakoitua pidemmäksi ja esimerkiksi verkkopankin käytössä ja sähköisessä tunnistautumisessa oli ongelmia useampana päivänä.
 Nordean mukaan korttimaksuihin liittyviä häiriöitä esiintyy harvoin ja huoltokatkojen aikana pyritään varmistamaan, että maksaminen toimii.
 Kuluttajaliitto: Ottakaa pankkitili eri pankeista
 Kuluttajaliittoon ei ole tullut Nordean tämän hetkisestä pankkipalveluhäiriöstä ilmoituksia. Mikäli häiriö aiheuttaa Nordean asiakkaille taloudellista haittaa, siitä tulee saada korvauksia, sanoo Kuluttajaliiton pääsihteeri  Juha Beurling-Pomoell .
 – Nämä ovat kuitenkin haasteellisia tilanteita, sillä haitta pitää pystyä näyttämään toteen. Se voi olla joskus vaikeaa.
 Liitto pitää huolestuttavana, että asiakkaiden toimintaan vaikuttavia häiriötä on jatkuvasti. Kuluttajaliitto suosittelee kahden pankin asiakkaana olemista, jotta häiriötilanteisiin pystyy varautumaan kunnolla. Erityisen haitallisia pankkipalveluihin liittyvät häiriöt ovat silloin, jos ne estävät sähköisen tunnistautumisen verkkopankkitunnuksilla, Beurling-Pomoell sanoo.
 – Ottakaa vähintään kahdesta pankista tunnukset ja pankkitilit. Tällä tavalla pystyy minimoimaa riskiä siitä, että oma arki voi jopa halvaantua tällaisissa häiriötilanteissa.
 Aiheesta voi keskustella keskiviikkoon 22. syyskuuta kello 23.00 asti.

Nordean asiakkaiden tileille ilmestyi maanantaina ylimääräisiä katevarauksia, korjaustyö yhä kesken – Finanssivalvonta pitää häiriötä vakavana


Summary: Historiamme kalleinta asekauppaa on perusteltu harmillisen vähän. Tekeekö reilu 60 uutta hävittäjää meistä todella niin uskottavia, kun Venäjällä on kuitenkin ylivoima, kysyy Marja Sannikka videoblogissaan.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja tekee joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki blogit voit lukea täältä
 Kymmenen miljardia euroa on suuri summa rahaa, ja sillä summalla olemme uudistamassa Ilmavoimiemme lentokalustoa. Tällä hetkellä  Suomi puntaroi  viiden eri hävittäjämallin välillä, ja joku niistä korvaa nykyiset Hornetit.
 En kuitenkaan ole nähnyt kunnollisia perusteita kaupalle. Asiasta vastaavat henkilöt ovat perustelleet hankintaa lähinnä puolustuksen uskottavuudella, mutta rehellisyyden nimissä, kuinka uskottava Suomi on 64 uudellakaan hävittäjällä esimerkiksi Venäjän yli 1 500 hävittäjän rinnalla?
 Hävittäjähanketta on arvioitu puolustushallinnon omin voimin ja  viestinnällä on pyritty vaikuttamaan  niin, ettei kansa kyseenalaistaisi rahankäyttöä.
 Meneekö läpi vai toivoisitko enemmän avoimuutta tällaisiin jättimäisiin hankintoihin? Katso videolta tarkemmin, mistä on kyse, ja tule kertomaan ajatuksesi. Olen mukana keskustelussa kello 21:een saakka.
 Kirjoittaja on politiikasta ja yhteiskunnasta kiinnostunut toimittaja, jonka mielestä totuutta täytyy katsoa silmiin, jotta maailmaa voi muuttaa paremmaksi.
 Lisää aiheesta Marja Sannikka -ohjelmassa Yle Areenassa perjantaina 24.9.2021 klo 18 ja TV1:llä klo 20.

Marja Sannikka: Hävittäjät ostetaan autopilotilla


Summary: Britanniasta saapuvat korjaajat ovat päässeet koronarajoitusten vuoksi paikkaamaan allasta vasta nyt. Itämeren kalalajeja esittelevän Kotkan Maretariumin allas halutaan käyttöön heti ensi vuoden alussa.

Akvaariotalo Maretariumin vuosia odottanut Itämeri-altaan remontti on päässyt viimein alkamaan Kotkassa.
 Korjaajat tulevat ulkomailta, joten koronaan liittyvät matkustusrajoitukset ovat siirtäneet remonttia useaan otteeseen viimeisen puolentoista vuoden aikana.
 Allas tyhjennettiin kaloista ja vedestä jo melkein vuosi sitten, marraskuussa 2020. Sovittu remontin aloitus peruuntui kuitenkin viime hetkellä, kunIso-Britannia meni sulkutilaan koronaviruksen vuoksi.
 Lue lisää:   Suomen suurimmalla akvaarioaltaalla epäonnea – nyt Britannian työmiehet eivät pääse korjaamaan sitä
 Allas käyttöön vuoden vaihduttua
 Itämeri-allas on Suomen suurin akvaarioallas. Sen tilavuus on 680 000 litraa.
 Allas on vuotanut useasta eri kohdasta ja se pitää paikata. Itämeri-allas alkoi  vuotaa jo parisen vuotta sitten.  Välillä sitä korjattiin ja allas avattiin yleisön nähtäväksi, mutta  allas vuoti yhä .
 Remonttiin on nyt varattu kaksi kuukautta aikaa. Altaan täyttö ja kalojen palauttaminen altaaseen vievät vielä oman aikansa. Tavoite on, että Itämeri-allas olisi avattu heti ensi vuoden alussa.
 Maretarium tiedottaa, että takuu kattaa remontin kustannukset.
 Suuri Itämeri-allas on näyttävä ja yksi akvaariotalon vetonauloista. Maretariumin sisäänpääsylippuja on myyty 20 prosentin alennuksella, koska allas ei ole ollut käytössä.
 Suurin osa Itämeri-altaassa olleista kaloista on siirretty muihin näyttelyaltaisiin ja ne ovat siis nähtävillä. Lajeista vain venäjänsampi on varastoaltaassa eikä siten yleisön nähtävillä.

Suomen suurin akvaarioallas alkoi vuotaa yli kaksi vuotta sitten – brittikorjaajat pääsivät viimein paikalle


Summary: Kuusamon suurpetokeskuksen karhut ovat saaneet tänä syksynä herkutella rantasalmelaisomenoilla. Sosiaalinen media näytti voimansa ja nopeutensa omenatempauksessa.

Rantasalmelaiset  Katja ja Jari Korhonen  ovat saaneet tänä syksynä tottua huomioon kylänraitilla.
 Omppu-Korhoset. Omenajulkkikset.
 – Koulussa opettaja kysyi meidän 10-vuotiaalta pojalta, että onko koko päivä mennyt omenoita kerätessä, Jari Korhonen kertoo.
 Korhosten pihassa vanhat omenapuut villiintyivät tänä vuonna tekemään hurjan määrän omenoita. Perhe ei tiennyt mitä tehdä omenatulvalle.
 Kunnes perheen äiti huomasi sosiaalisessa mediassa karhujen olevan omenoita vailla Kuusamossa.
 Syyskuun alussa 27 laatikollista omenoita matkasi viidensadan kilometrin päähän Kuusamoon suurpetokeskuksen karhuille.
 – Me saimme tästä hyvän mielen. Vieläkin meinaan liikuttua, Katja Korhonen sanoo.
 Somella oli iso rooli hyvän mielen tapahtumaketjussa, jossa Posti tarttui  haasteeseen  ja kuljetti 450 kilon omenalastin maksutta karhujen herkuksi.
 Suurpetokeskuksen johtaja  Sulo Karjalainen  julkaisi YouTubessa  kiitosvideon , jolla on jo yli 25 000 katselukertaa.
 Omppuseikkailu sai jatkoa viime viikonloppuna, kun karhut saivat lisälastin rantasalmelaisomenoita. Savonlinnalaisen yksityishenkilön pakettiautoon lastattiin kuusi banaanilaatikollista Korhosten omenoita. Karhut saivat maisteltavakseen myös laatikollisen marja-aroniaa.
 Somessa on voimaa
 Omenatempaus sai siivet alleen pienen alkukangertelun jälkeen. Huomatessaan Kuusamon suurpetokeskuksen  omenatoiveen  Katja Korhonen ei aikaillut.
 Ensin hän kysyi Facebookin paikallisessa Puskaradiossa kuka lähtisi mukaan omenatalkoisiin. Innostus jäi kuitenkin laimeaksi.
 Korhonen ei kuitenkaan luovuttanut, vaan soitti seuraavalla viikolla Kuusamoon kysyäkseen vieläkö karhut kaipaisivat omenoita. Vain kuljetusjärjestelyt mietityttivät. Suurpetokeskuksen somevastaava lupasi tehdä Facebookissa  kuljetusapupäivityksen .
 – Somepäivitystä jakamalla tässä oli satoja ihmisiä edistämässä omenoiden päätymistä karhuille, Katja Korhonen kiittelee.
 Sen jälkeen kaikki tapahtui hyvin nopeasti. Kuljetusapukyselyä jaettiin somessa laajasti, ja se levisi lumivyöryn lailla. Parin päivän päästä kyselystä omenat olivat jo karhujen tassuissa Kuusamossa.
 – Jos omenoiden kuljetus olisi maksanut satoja euroja, niin eihän siinä olisi ollut mitään järkeä, Katja Korhonen sanoo.
 Syyskuun alussa Korhosten omenoiden keruu-urakka alkoi töiden jälkeen ja venyi iltamyöhään.
 – Katja keräsi loput omenat puiden juurelta otsalampun valossa. Tytär kuljetti kottikärryillä omenoita talon toiselle puolelle, jossa minä pakkasin ne laatikoihin, Jari Korhonen sanoo.
 Pulassa omenapaljouden kanssa
 Korhoset ostivat viisi vuotta sitten vanhan maatilan, jonka pihamaalla kasvaa puolen tusinaa omenapuuta. Nyt puut ovat pullollaan punaposkisia omenoita. Jari Korhonen äimistelee poikkeuksellista omenavuotta.
 – Tämä on suurin omenamäärä mitä tässä tontilla meidän asumisaikana on ollut.
 Vaikka Korhosilla on iso liuta kotieläimiä: koiria, kissoja, kanoja ja kukkoja, niin omiin tarpeisiin omenoita on ihan liikaa. Katja Korhonenkin on ihmeissään omenapaljouden kanssa.
 – Ei meidän perhe saa käytettyä näitä kaikkia: emme edes ole kovia omenansyöjiä.
 Korhosilla on suunnitelmissa vierailla ensi vuonna Kuusamossa karhuja tapaamassa.
 – Jos omenat ehtivät kypsyä, niin viemme niitä viemisinä karhuille. Jos ei, niin ainakin viinimarjoja, Katja Korhonen hymyilee.
 Oletko sinä hukkua omenoihin? Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 22.9. klo 23 saakka.

Korhosten hillitön omenasato päätyi parempiin suihin – Kuusamon suurpetokeskuksen karhut saivat satojen kilojen herkkulahjan


Summary: Villaisia alusvaatteita valmistava yritys on lanseerannut malliston, jonka uskotaan parantavan ihmisten vastustuskykyä esimerkiksi astmaa vastaan. Vaatteisiin on uutettu luonnon mikrobeja, joiden tiedetään ehkäisevän jopa allergioita.

Orimattilan Artjärvellä toimiva villavaate- ja asustevalmistaja Ruskovilla on lanseerannut alusvaatemalliston, jonka uskotaan parantavan vastustuskykyä autoimmuunisairauksia sekä allergioita vastaan. Vaatteet on käsitelty uutteella, joka sisältää luonnon mikrobeja.
 Mikrobialtistuksen terveysvaikutuksia on tutkittu jo pitkään Suomessa ja maailmalla. Tutkijat pitävät varmana, että esimerkiksi metsässä olevat mikrobit auttavat allergioihin ja ehkäisevät jopa ykköstyypin diabetesta.
 Allergioiden yleistymisen yhtenä merkittävänä syynä pidetäänkin juuri sitä, että  parantuneen hygienian  vuoksi ihmisten altistuminen mikrobeille on vähentynyt. Tutkimusten mukaan esimerkiksi  päiväkotien pihaan kannattaisi rakentaa metsäisiä alueita  lasten immuunijärjestelmän vahvistamiseksi.
 Ruskovillan silkkivillavaatteet käsitellään suomalaisen Uute Scientific -yhtiön kehittämällä aineella, jossa on luonnon mikrobeja. Yhtiön osaomistajiin kuuluu Helsingin yliopisto ja sen henkilöstössä on yliopiston tutkijoita.
 Aiemmin  mikrobeja on lisätty erilaisiin kosmetiikkatuotteisiin . Tekstiileiden kautta tapahtuvaa mikrobialtistusta on testattu aikaisemmin muun muassa vuodevaatteiden kautta.
 – Testasimme jauhetta Ruskovillan vaatteissa, ja ällistyimme kuinka hyvin siitä päätyy mikrobeja ihoon, sanoo Uute Scientificin toimitusjohtaja  Kari Sinivuori .
 Sinivuori sanoo, että alusvaatteissa mikrobialtististuksen tehokkuus perustuu siihen, että vaatteen kangas on pitkiä aikoja ihoa vasten.
 Ruskovillan mukaan vaate on maailman ensimmäinen lajissaan. Sille tavoitellaan markkinoita myös maailmalta, esimerkiksi Pohjois-Amerikasta.
 Päivitetty 21.9.2021 klo 17.16: Korjattu otsikosta "mikrobikalsarit" muotoon "mikrobialusvaatteet". Toisin kuin otsikko alunperin väitti, yhtiön mallistoon ei kuulu alushousuja, ainoastaan aluspaitoja ja -asusteita

Ensimmäiset mikrobialusvaatteet ovat valmistuneet – suomalaisyritys uskoo tuotteensa parantavan vastustuskykyä allergioita vastaan


Summary: Kolme parikymppistä nuorta saivat hovioikeudessa yli kahden vuoden vankeustuomiot 16-vuotiaan pojan törkeästä ryöstöstä edelliskesänä Laajasalossa. Myös velan perinnästä palkkion luvannut mies sai yli kahden vuoden vankeustuomion.

Helsingin hovioikeus antoi tänään useita vankeustuomioita 21. kesäkuuta 2020 Helsingin Laajasalossa tapahtuneesta törkeästä ryöstöstä ja muista rikoksista.
 Oikeuden mukaan vuonna 1999 syntynyt eli teon aikaan 21-vuotias mies oli tarjonnut nuorisojoukolle palkkion siitä, että he kohdistavat väkivaltaa 16-vuotiaaseen poikaan ja anastavat häneltä omaisuutta velan perimiseksi.
 Vuonna 1999 syntynyt, teon aikaan 22-vuotias nainen oli sopinut uhrin kanssa Snapchatissa tapaamisen Laajasalon Siwalle Gunillantielle puolen yön aikaan. 21-vuotias mies kuljetti autolla nuoret uhrin luokse.
 Uhri ei tiennyt, että tapaamiseen tulisi 22-vuotiaan naisen lisäksi kolme muutakin nuorta. 22-vuotias nainen poistui paikalta, kun kolmikko oli havainnut uhrin.
 Vuosina 2003, 2001 ja 2002 syntyneet nuoret eli teon aikaan 17-vuotias poika, 19-vuotias nainen ja 19-vuotias mies pysäyttivät 16-vuotiaan pojan ja alkoivat pahoinpidellä häntä lyömällä ja potkimalla. Pahoinpitely jatkui uhrin maatessa maassa.
 Uhri yritti paeta, mutta hänet saatiin kiinni ja kaadettiin uudestaan maahan. 17-vuotias poika löi uhria useita kertoja myös 30-senttisellä lenkkiavaimella.
 Pahoinpitelyn yhteydessä kolmikko tutki uhrin taskut. He anastivat pojalta matkapuhelimen, kuulokkeet, avaimet, lompakon sisältöineen, olkalaukun sekä kengät.
 Uhri sai pahoinpitelystä haavan, useita ruhjeita ja murtumia eri puolille kehoa. Tilanteen päätyttyä 21-vuotias mies kuljetti tekijät pois paikalta. Uhri pääsi liikkumaan lähelle kaverinsa luokse, mistä paikalle soitettiin ambulanssi.
 Hovioikeus piti tekoa törkeänä
 Hovioikeus päätyi tuomiossaan samaan lopputulokseen kuin Helsingin käräjäoikeus 28. elokuuta 2020 antamassaan tuomiossa.
 Hovioikeuden mukaan törkeän ryöstön kriteerit täyttyivät. Oikeus piti väkivaltaa raakana ja julmana, koska kolme tekijää olivat pahoinpidelleet osan aikaa puoluskyvytöntä uhria yhteisymmärryksessä palkkiota vastaan.
 Oikeus tuomitsi 21-vuotiaan miehen kahden vuoden ja kuuden kuukauden vankeusrangaistukseen yllytyksestä törkeään ryöstöön, kahdesta huumausainerikoksesta ja ampuma-aserikoksesta.
 Oikeuden mukaan miehellä oli hallussaan marihuanaa myymistä varten, huumeiksi luokiteltavia Ksalol-tabletteja sekä kannabisleivos. Mies oli myynyt aiemmin kannabista useille henkilöille. Lisäksi miehellä oli hallussaan luvaton käsiase, patruuna ja kaasusumutin.
 17-vuotias mies tuomittiin nuorena henkilönä tehdystä törkeästä ryöstöstä kahden vuoden ja kahden kuukauden vankeusrangaistukseen. Alaikäisyys lyhensi tuomiota.
 19-vuotias nainen ja samanikäinen mies tuomittiin törkeästä ryöstöstä kahden vuoden ja kymmenen kuukauden vankeusrangaistuksiin.
 Uhrin paikalle houkutellut 22-vuotias nainen tuomittiin avunannosta pahoinpitelyyn kolmeksi kuukaudeksi ehdolliseen vankeuteen.
 Käräjäoikeuden tuomiosta olivat valittaneet hovioikeuteen syyttäjä, teon aikaan 22-vuotias nainen ja 17-vuotias poika. Näkemykset teon vakavuudesta ja tuomioiden pituudesta olivat eriäviä. Hovioikeuden tuomiosta voi hakea valituslupaa korkeimmalta oikeudelta.
 Lisää aiheesta:
 Nuorten rikollisuus on muuttunut, sanoo entinen nuorisorikollinen – ja ongelmaan pitäisi puuttua, ennen kuin se karkaa käsistä
 "Matti" oli hukassa, alkoi käyttää huumeita ja päätyi väkivaltarikoksen vuoksi pakkohoitoon vain 21-vuotiaana – sekakäyttö usein nuorten väkivallan taustalla
 Nuorten väkivalta ei ole vain Helsingin ongelma: Kajaanissa nuorisotyöntekijät kertovat, kuinka rikollisuus ja jopa jengiytyminen ovat lisääntyneet
 "Mulle ei ole käynyt mitään, mutta monelle muulle on", kommentoi teini-ikäinen menoa Helsingin keskustassa – jo lähes 50 alaikäistä epäiltynä henkirikoksesta tänä vuonna

Huumekauppias usutti nuorisojoukon perimään velkoja 16-vuotiaalta, poika ryöstettiin ja pahoinpideltiin rankasti – hovioikeus antoi vankeutta


Summary: Pirkanmaan alueellisen pandemiaohjausryhmän mukaan koronatilanne on kehittynyt alueella parempaan suuntaan. Sairaalahoidon tarve on hiukan vähentynyt, mutta vakavia tautitapauksia esiintyy silti edelleen.

Pirkanmaan koronanyrkillä oli tiistaina positiivista tiedotettavaa. Koronatilanne on mennyt parempaan suuntaan, ja sairaanhoitopiirin alue siirtyy leviämisvaiheesta takaisin kiihtymisvaiheeseen.
 Pirkanmaan alueellinen pandemiaohjausryhmä kertoi koronatilanteesta, jäljitystyöstä ja suosituksista mediainfossaan. Asiantuntijoina olivat johtajaylilääkäri  Juhani Sand , ylilääkäri  Jaana Syrjänen  ja apulaisylilääkäri  Janne Laine .
 Asiantuntijoiden mukaan sairaalahoidon tarve on hiukan vähentynyt Pirkanmaalla. Koronaviruksen taudinkuva ei silti ole muuttunut, ja vakavia tautitapauksia esiintyy edelleen myös Pirkanmaalla.
 Ei yhtään täysrokotettua sairaalahoidossa
 Eniten sairaalahoitoa ovat elo–syyskuussa tarvinneet rokottamattomat 40–59-vuotiaat. Pandemiaohjausryhmän mukaan rokottaminen vähentää kaikissa ikäryhmissä oireiseen koronatautiin sairastumista. Jo ensimmäinen rokote lähes puolittaa sairastuvuuden. Toinen rokote tuo tehokkaan ja pitkäaikaisen suojan.
 Johtajaylilääkäri Juhani Sand totesi tiedotustilaisuudessa, että syyskuussa sairaalahoidossa ei ole ollut koronaviruksen takia yhtäkään täysrokotettua.
 83,6 prosenttia pirkanmaalaisista yli 12-vuotiaista on nyt ottanut ensimmäisen koronarokotteen. Viikon aikana ykkösrokotteen rokotusprosentti on noussut vain 0,6 prosenttiyksikköä. Toisen rokotteen on saanut 63,6 prosenttia yli 12-vuotiaista.
 Etätyöstä siirrytään hybridimalliin
 Pirkanmaan alueellinen pandemiaohjausryhmä suositteli tiistaina, että etätyösuosituksen päättyessä työpaikoilla sovellettaisiin lokakuun alusta alkaen hybridimallia. Työpaikalla lähityössä olisi vain esimerkiksi puolet työntekijöistä kerrallaan, jos se työn luonteen vuoksi on mahdollista.
 Lokakuun alusta THL:n riskiluokituksen mukaisissa matalan riskin yleisötapahtumissa, kuten teatterissa ja konserteissa, joissa on omat paikat, voidaan ottaa korkein sallittu asiakasmäärä. Esimerkiksi naulakoilla ja ravintolapalveluissa tulee kuitenkin välttää ruuhkien syntymistä.
 Maskisuositus jatkuu Pirkanmaalla edelleen.
 Näytemäärät laskivat kolmanneksella
 Koronan ilmaantuvuus Pirkanmaalla on kahden viime viikon ajalta 91 tartuntaa 100 000 asukasta kohden. Positiivisten testitulosten osuus testatuista on viime viikon ajalta 2,6 prosenttia.
 Testausta on nyt suunnattu kohderyhmälle, jolla on aiempaa todennäköisemmin positiivinen tulos. Näytemäärät ovat vähentyneet noin kolmanneksella edellisviikosta. Ylilääkäri Jaana Syrjäsen mukaan ilmaantuvuusluvut eivät ole enää vertailukelpoisia aikaan, jolloin kaikki oireiset ohjattiin matalalla kynnyksellä testiin.
 Sairaanhoitopiiri luopuu pandemiaohjausryhmän linjauksen mukaan päivittäisestä tartuntalukujen tviittaamisesta. Luvut julkaistaan edelleen arkisin Taysin verkkosivuilla. Mahdollisista merkittävistä joukkoaltistumisista kuitenkin tiedotetaan. Tartunta- ja rokotustilanteesta tiedotetaan viikoittain.
 Viime viikolla 185 tartuntaa
 Viime viikolla Pirkanmaalla todettiin 185 koronatartuntaa. Niistä 125 tapauksessa eli 68 prosentissa tapauksista selvitettiin tartunnan lähde.
 Samasta perheestä tai taloudesta tartunnan sai 77 henkilöä. Sukulaisten ja ystävien tapaamisista kertyi 24 tartuntaa. Ulkomailta tuli 11 tartuntaa.
 Kuudelta eri työpaikalta tuli yhteensä kuusi tartuntaa. Kouluista tuli kaksi tartuntaa. Lisäksi yksittäiset tartunnat saatiin hoivalaitoksesta, päiväkodista, yksityisistä juhlista, vapaa-ajan harrastuksesta ja liikennevälineestä.
 Ravintoloista tai yleisötapahtumista ei tilastoitu tartuntoja.
 Juttua on päivitetty mediainfon aikana.

Pirkanmaa palaa koronaepidemian kiihtymisvaiheeseen – työpaikoilla voidaan siirtyä lokakuussa etätyöstä hybridimalliin


Summary:
Juhlitusta sankarista tuli Ruandan itsevaltaisen presidentin hallinnon vihollinen. Viime vuonna Paul Rusesabagina
versiosta riippuen joko pakotettiin tai huijattiin maanpaosta Ruandaan.

Hotelli Ruanda-elokuvan myötä maailmanmaineeseen noussut  Paul Rusesabagina  tuomittiin eilen terrorismin tukemisesta 25 vuodeksi vankeuteen oikeusistuimessa Ruandan pääkaupungissa Kigalissa.
 Häntä syytettiin muun muassa terrorismin rahoittamisesta ja terroriryhmään kuulumisesta. Rusesabagina kiisti syytteet. Useiden ihmisoikeusjärjestöjen ja perheensä mukaan hänet tuomittiin poliittisin perustein.
 Tuomion julistamisen jälkeen Rusesabaginan tytär  Anaïse Kanimba   totesi BBC:lle , että 25 vuoden tuomio on käytännössä elinkautinen 67-vuotiaalle terveysongelmista kärsineelle miehelle. Syyttäjät hakivat elinkautista tuomiota.
 Toinen tytär,  Carine Kaninba  sanoi uutistoimisto AFP:lle, ettei oikeudenkäynti ollut rehellinen eikä siinä esitetty uskottavia todisteita.
 Lakitiimiin kuulunut  Kati Gibson  puolestaan kommentoi, että oikeudenkäynnissä ainoa yllätys oli Ruandan viranomaisten häikäilemättömyys väärinkäytöksissä. Viranomaiset ovat kiistäneet väärinkäytökset.
 Tuomarit lukemassa tuomiota oikeudessa Ruandan pääkaupungissa Kigalissa.  Eugene Uwimana / EPA
 Rusesabagina ei ollut oikeussalissa kuulemassa tuomiota. Hän vetäytyi pois istunnoista maaliskuussa vedoten siihen, ettei oikeudenkäynti ollut hänen mukaansa oikeudenmukainen.
 Perheen mukaan Rusesabagina ei saanut tavata juristejaan ja häntä pidettiin eristyksissä 250 päivää.
 Rusesabagina on Ruandan itsevaltaisen presidentin  Paul Kagamen  vastustaja. Tuomio tuli osaltaan siitä, että oikeuden mukaan Rusesabagina tuki kapinallisryhmiä niiden vuosina 2018 ja 2019 tekemissä iskuissa.
 Elokuvan sankari
 Maailma tuntee Rusesabaginan Hotelli Ruanda -elokuvan päähenkilön esikuvana. Tositapahtumiin perustuva elokuva sai ensi-iltansa vuonna 2004.
 Elokuva kertoo Ruandan vuoden 1994 kansanmurhan aikaisista tapahtumista, jolloin Kigalin Hotel des Mille Collinesin apulaisjohtajana työskennellyt Rusesabagina pelasti hotellin alueelle suojaan yli tuhat ihmistä. Rusesabaginaa elokuvassa esittää näyttelijä  Don Cheadle .
 Paul Rusesabagina tapasi häntä Hotelli Ruanda -elokuvassa esittäneen Don Cheadlen vuonna 2004.  AOP / United Artists / Everett Collection
 Osa selvinneistä on myöhemmin syyttänyt Rusesabaginaa heidän kohtalollaan rahastamisesta ja oman sankaruutensa liioittelemisesta.
 Ruandan kansanmurhassa hutujen ääriryhmät surmasivat noin 800 000 tutsia ja maltillista hutua sadan päivän aikana.
 Arvosteli presidenttiä ja lähti maanpakoon
 Kansanmurhan jälkeen Paul Rusesabagina syytti presidentti Paul Kagamea itsevaltaisuudesta ja hutujen vastaisen mielialan lietsomisesta. Hän poistui Ruandasta vuonna 1996 ja asettui perheensä kanssa Belgiaan.
 Elokuvan jälkeen Rusesabagina nousi maailman maineeseen ja hänen kritiikkinsä Kagamea ja kansanmurhan jälkeisiä tutsien johtamia hallituksia kohtaan tavoitti laajan yleisön.
 Rusesabagina kiersi maailmaa esiintymässä ja Yhdysvaltain silloinen presidentti  George W. Bush  myönsi hänelle Yhdysvaltain presidentin Vapaudenmitalin vuonna 2005.
 Rusesabaginalla on Belgian kansalaisuus ja oleskelulupa Yhdysvalloissa. Molemmat maat ovat kyseenalaistaneet nyt päättyneen oikeudenkäynnin puolueettomuuden.
 Maanpaossa Rusesabagina nousi johtohahmoksi oppositiokoalitiossa, jolla on myös aseellinen siipi FLN. Kolme vuotta sitten Rusesabagina julisti, että Ruandassa on saatava aikaan muutos keinolla millä hyvänsä. Samalla hän antoi tukensa FLN:lle.
 Paul Rusesabagina oikeudessa viime vuoden syyskuussa.  Eugene Uwimana / EPA
 Kiisti tukeneensa väkivaltaa
 FLN:ää syytetään kahdesta vuosina 2018 ja 2019 Ruandan eteläosassa tehdystä iskusta, joissa kuoli yhdeksän ihmistä. Rusesabagina on myöntänyt lähettäneensä ryhmälle rahaa pakolaisten puolustamiseen. Hän kiistää kannattaneensa väkivaltaa.
 Rusesabaginan tunteva Bostonin yliopiston professori  Timothy Longman  sanoi AFP:lle Rusesabaginan retoriikan muuttuneen vuosien mittaan jyrkemmäksi.
 Paul Rusesabaginan päätyminen maanpaosta oikeuden eteen Ruandassa on erikoinen tarina. Perheen mukaan hänet kidnapattiin ja pakotettiin viime vuoden elokuussa Dubaista Ruandaan lentäneeseen koneeseen.
 Oikeudenkäynnissä kuultu todistaja taas kertoi huijanneensa Rusesabaginan yksityiskoneeseen kertomalla, että sen määränpäänä olisi ollut Ruandan naapurimaa Burundi.
 Ruandan hallituksen version mukaan Rusesabagina oli matkalla Burundiin tapaamaan siellä ollutta aseellista ryhmää.
 Oikeudenkäynnin muut syytetyt puettuina vaaleanpunaisuun vangin asuihin.  Eugene Uwimana / EPA
 Rusesabaginan lisäksi oikeudessa syytteessä oli 20 muuta henkilöä, joista osa on FLN:n jäseniä.
 Lisää aiheesta:
 Hotelli Ruanda -elokuvasta tunnetulle Paul Rusesabaginalle luettiin syytteet terrorismista ja osallisuudesta murhaan – Kiistää kaiken
 Hotelli Ruanda -elokuvasta tunnettu Paul Rusesabagina on pidätetty epäiltynä terrorismista

Tytärten mukaan kyse oli poliittisesta jahdista ja kostosta, kun Hotelli Ruanda -elokuvan sankarin esikuva tuomittiin 25 vuodeksi vankeuteen


Summary: Kullasvaaran alueelle Kouvolaan valetaan parhaillaan pitkää lastauslaituria, jolla voidaan tulevaisuudessa käsitellä yli kilometrin mittaisia tavarajunia. Uuden rautatie- ja maantieterminaalin on tarkoitus nopeuttaa pitkien junien käsittelyä.

Suuren hiekkakentän reunassa erottuu vaalea, pitkulainen rakennelma. Kyseessä on rakenteilla oleva lastauslaituri, josta tulee Kouvolan uuden maantie- ja rautatieterminaalin ydin.
 Toistaiseksi lastauslaituri on vasta alkutekijöissään. Valmiina se tulee olemaan yli kilometrin mittainen, tarkalleen ottaen 1 100 metriä pitkä.
 Saman verran on mittaa myös tavarajunilla, joiden on tarkoitus pysähtyä sen viereen.
 Tällä hetkellä työmaalla tehdään lastauslaiturin betonivaluja. Myöhemmin laituri asfaltoidaan. Juulia Tillaeus / Yle
 Käytännössä terminaalin idea on, että siellä voidaan siirtää tavaraa kuljetusmuodolta toiselle. Pääasiassa ajatuksena on lastata tavaraa junista rekkojen kyytiin, mutta myös lastin liikuttelu rekoista juniin tai rekoista rekkoihin onnistuu.
 Tarkoituksena on jakaa terminaali aakkosten ja numeroiden mukaan merkittyihin vyöhykkeisiin, jotka vuokrataan eri toimijoille lastin purkua varten.
 Euroopan edelläkävijä
 Juuri juna- ja rekkaliikenteen yhdistäminen tekee Kouvolan terminaalista Suomen mittakaavassa ainutlaatuisen. Yhtä pitkiä junia ei pystytä käsittelemään muualla Pohjoismaissa – eikä projektipäällikkö  Tero Valtosen  tietojen mukaan vielä toistaiseksi Euroopassaan.
 – Unkariin on rakenteilla terminaali, johon on muistaakseni tulossa yhtä pitkät laiturit kuin Kouvolaan. Sekään ei ole vielä kuitenkaan valmis. Ei tällaisia paikkoja ole Euroopassa. Tämä on ainutlaatuista, projektipäällikkö Tero Valtonen Kouvolan kaupungilta sanoo.
 Projektipäällikkö Tero Valtonen uskoo, että tavoite ilmastopäästöjen vähentämisestä luo Kouvolan rautatie- ja maantieterminaaliin liiketoimintaa. Juulia Tillaeus / Yle
 Tero Valtosen mukaan pitkien junien käsittelymahdollisuudesta johtuen terminaalia kohtaan on kiinnostusta Euroopan laajuisesti.
 – Alan toimijat ovat kiinnostuneita siitä, miten tämä on edes mahdollista, projektipäällikkö Tero Valtonen sanoo.
 Valtonen kertoo, että eurooppalaisten standardien mukaan terminaaleissa pitäisi pystyä purkamaan 750-metrisiä junia.
 – Moneen paikkaan on mahdotonta rakentaa niin pitkiä laitureita.
 Uuden rautatie- ja maantieterminaalin tarkoitus on nopeuttaa pitkien junien käsittelyä.
 Yli kilometrin pituisen lastauslaiturin on tarkoitus valmistua ensi vuoden loppuun mennessä. Juulia Tillaeus / Yle
 Raiteet itään
 Aikaisemmin Kouvolan maantie- ja rautatieterminaalia on markkinoitu Kiinan-junien risteyskohtana, mutta muutama vuosi sitten alkanut liikenne Kouvolan ja Kiinan Xi’anin välillä on hiipunut. Sittemmin tähtäimessä on ollut Venäjän-liikenne.
 Terminaalia tulevaisuudessa operoiva Railgate Finland käy projektipäällikkö Tero Valtosen mukaan parhaillaan aktiivista keskustelua eri toimijoiden kanssa siitä, mitä liikennettä terminaaliin voisi tulla. Mitään ei vielä kuitenkaan ole sovittuna.
 – Kiinan-junat ovat yksi, niitä voi olla tulevaisuudessa, mutta eivät ne koskaan ole olleet iso prosentti Suomen konttiliikenteestä. Kaikki operoijat ja liikennevirrat ovat vähän odottavalla kannalla. Operoijat haluavat, että terminaali on asfaltoitu. Se tapahtuu ensi kesänä. Uskoisin, että silloin alkaa tapahtua, Tero Valtonen sanoo.
 Valtonen uskoo, että Venäjältä saadaan liikennettä terminaaliin.
 – Ratahan tulee tuolta idästä päin, eli luulisin että jotain bulkkitavaraa sieltä tänne päin tulee. Ei pidä unohtaa, että meillä on kaksoisraide Vainikkalaan. Tuosta ne raiteet Kouvolan vierestä menevät. Akselipaino nostetaan 25 tonniin, ja tänne saadaan pitkät junat.
 Venäjällä pitkät tavarajunat ovat yleisiä. Kuvan juna seisoo Kouvolan rautatie- ja maantieterminaalin työmaan laidalla kulkevilla raiteilla. Juulia Tillaeus / Yle
 Suurin osa itärajan yli tulevasta tavaraliikenteestä kulkee Vainikkalan raja-aseman kautta.
 Venäjällä tavarajunat ovat yleisesti hyvin pitkiä. Projektipäällikkö Tero Valtosen mukaan Venäjän-liikenteessä käytetään yleisesti 1,5 kilometrin, ja jopa yli kahden kilometrin pituisia junia. Suomessa junien maksimimitta on Valtosen mukaan rajattu 1 100 metriin, hyöty-, kustannus- ja turvallisuussyistä. Pidemmät junat vaatisivat esimerkiksi junien painejarrujärjestelmiin muutoksia.
 Projektipäällikkö Tero Valtosen mukaan junien käyttöä tavarakuljetuksissa on lisättävä, jos Suomi haluaa vähentää liikenteestä aiheutuvia päästöjä.
 – Uskoisin, että maailmanlaajuinen megatrendi luo tänne tätä liiketoimintaa, Valtonen sanoo.
 Valmista ensi vuonna
 Lastauslaiturin viereen tulee kaksi raidetta. Väyläviraston on tarkoitus aloittaa raiteiden rakentaminen ensi keväänä.
 Tällä hetkellä työmaalla valetaan laiturin betonisia rakenteita. Myöhemmin lastauslaituri saa päälleen asfalttipinnan. Kouvolan kaupungin tavoitteena on saada laiturin teräsbetoninen reuna ja terminaalialueen rakennekerrokset tehtyä tämän vuoden aikana.
 Terminaalin työmaa levittäytyy laajalle alueelle. Juulia Tillaeus / Yle
 Lastauslaiturin lisäksi alueella tehdään juuri nyt myös maansiirtotöitä, sähkökaapelointia sekä hulevesilinjoja. Ensi vuonna terminaalialue on tarkoitus asfaltoida. Lisäksi alueelle rakennetaan valaistus ja se aidataan.
 Terminaalialueesta on tällä hetkellä valmiina yli 60 prosenttia, ja sen on määrä valmistua kokonaan ensi vuoden loppuun mennessä. Terminaali voitaisiin ottaa käyttöön vuoden 2023 alussa.
 Tilaa yrityksille
 Terminaalialue on kooltaan noin 42 hehtaaria. Varsinaisen terminaalin kylkeen rakennettavan yritys- ja logistiikka-alueen koko puolestaan on toistakymmentä hehtaaria, mutta sitä voidaan tarvittaessa laajentaa.
 Kouvola on päättänyt investoida rautatie- ja maantieterminaaliin 28 miljoonaa euroa. EU:lta rahoitusta on saatu yhdeksän miljoonaa ja valtiolta 4,4 miljoonaa euroa.
 Projektipäällikkö Tero Valtosen mukaan rakennusprojektin budjetti on alittumassa tänä vuonna noin neljällä miljoonalla eurolla. Kustannuksia on pienentänyt ajatus materiaalien kierrättämisestä mahdollisimman pitkälti paikan päällä.
 Yritys- ja logistiikka-alueen rakentamisessa on pystytty hyödyntämään terminaalin työmaalta louhittuja materiaaleja. Juulia Tillaeus / Yle
 Esimerkiksi terminaalin tieltä louhittuja massoja on pystytty hyödyntämään yritys- ja logistiikka-alueen rakentamisessa. Lisäksi paikan päälle on jo tuotu purettua vanhaa asfalttia valtatieltä 6. Sitä on tarkoitus hyödyntää alueen asfaltoinnissa.
 Lisää aiheesta:
 Suomen ainoan maantie- ja rautatiekuljetukset yhdistävän terminaalin rakentaminen alkaa – Kouvolassa varaudutaan yli tuhannen työpaikan syntymiseen
 Suomeen tulee jättimäinen tavaraliikenteen terminaali – sisään mahtuu yli kilometrin pituinen juna
 Kouvolasta rakennettiin suora junayhteys Kiinaan – Kiinan valtio maksoi niin paljon tukea, että raiteilla kannatti kuljettaa liki tyhjiä kontteja

Ennätyspitkän lastauslaiturin rakentaminen alkoi – näin yli kilometrin pituisia junia jatkossa lastataan ja puretaan: "Ei tällaisia ole Euroopassa"


Summary: Yle seuraa valtionjohtajien puheenvuoroja YK:n yleiskokouksessa tässä päivittyvässä jutussa. Tänään puhuvat muun muassa Yhdysvaltojen Joe Biden, Brasilian Jair Bolsonaro, Kiinan Xi Jinping ja Suomen Sauli Niinistö.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

New Yorkiin kokoontuneet maailman valtionjohtajat aloittivat tänään puheenvuorojensa pitämisen YK:n yleiskokouksessa.
 Istunto alkoi kello 16 Suomen aikaa. Päivitämme tähän juttuun tiivistelmiä keskeisten valtionjohtajien puheista.
 Istunnon avasi YK:n pääsihteeri  António Guterres , jonka jälkeen alkoi 193 jäsenmaan johtajien pari päivää kestävä puhekierros.
 Ensimmäisen varsinaisen puheen piti Brasilian presidentti  Jair Bolsonaro .
 Yleiskokouksen vakiintuneena käytäntönä jo 1950-luvulta lähtien on ollut, että ensimmäisen puheen pitää Brasilia.  New York Timesin  mukaan syynä on se, että YK:n alkuvuosina Brasilia oli ainoa joka suostui ottamaan ensimmäisen puheenvuoron, mutta käytäntö on jäänyt elämään ja herättänyt sittemmin muissa valtioissa kateutta.
 Brasilian presidentti Jai Bolsonaro saapui YK:n päämajaan yhdessä vaimonsa Michellen kanssa. John Minchillo / EPA
 Bolsonaro tunnetaan äänekkäänä koronarokotekriitikkona, jota on kritisoitu koronakriisin tehottomasta hoitamisesta Brasiliassa. Bolsonaro on muun muassa uhonnut olevansa viimeinen brasilialainen, joka rokotetaan.
 Maanantaina Bolsonaro kuvattiin syömässä pizzaa kadulla New Yorkissa, oletettavasti siksi, että kaupungin sääntöjen mukaan rokottamattomia ei päästetä ravintoloihin.
 New York on halunnut vaatia kokousväeltä rokottautumista, mutta pääsihteeri Guterresin mukaan tällaista vaatimusta YK ei voi jäsenvaltioidensa johtajille asettaa.
 Ensimmäisen johtajapuheenvuoron on usein ajateltu määräävän yleiskokouksen hengen. Tänä vuonna yleiskokouksen teemoja ovat koronapandemiasta toipuminen, kestävän kehityksen jälleenrakentaminen, ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja YK:n elinvoimaisuuden palauttaminen.
 Puheita etänä ja paikan päällä
 Toisena puhui niin ikään perinteiden mukaan yleiskokousta isännöivän Yhdysvaltojen presidentti  Joe Biden .
 Myöhemmin tänään ääneen pääsevät myös muun muassa Iranin presidentti  Ebrahim Raisi , Turkin  Recep Tayyip Erdoğan , Etelä-Korean  Moon Jae-in  ja Kiinan  Xi Jinping .
 Myös tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  pitää tänään puheensa myöhään illalla Suomen aikaa.
 Viime vuonna yleiskokous pidettiin käytännössä kokonaan etänä koronan vuoksi. Nyt osa puheista pidetään paikan päällä New Yorkissa, kun taas osa esitetään kokousväelle etukäteen tallennettuina videoina.
 Esimerkiksi presidentit Xi ja Raisi puhuvat ainoastaan videon välityksellä. Venäjän presidentti  Vladimir Putin  ja Ranskan  Emmanuel Macron  eivät sen sijaan pidä puheita lainkaan, vaan maita edustavat kokouksessa ulkoministerit.
 YK:n pääsihteeri António Guterres vaati maailman johtajilta tositoimia. Eduardo Munoz / EPA
 Guterres: "Maailman täytyy herätä"
 Istunnon avasi YK:n pääsihteeri António Guterres synkällä viestillä.
 – Olen täällä kuuluttamassa hälytystä: maailman täytyy herätä. Olemme kuilun partaalla.
 Guterres mainitsi keskeisinä kriiseinä koronapandemian, kasvavan eriarvoisuuden, ilmastokriisin, sekä aseelliset konfliktit Afganistanissa, Etiopiassa ja Jemenissä. Näiden kriisien keskellä hän piti huolestuttavina yleisen epäluottamuksen ja misinformaation lisääntymistä.
 – Meiltä puuttuu solidaarisuutta ja toimintaa nyt, kun tarvitsemme niitä kaikkein eniten.
 Eriarvoisuudesta kertoo Guterresin mukaan esimerkiksi se, että rikkaissa maissa rokotteita on yllin kyllin, kun taas esimerkiksi Afrikan maissa 90 prosenttia ihmisistä odottaa vielä ensimmäistä rokoteannosta. Samaan aikaan ilmastotavoitteiden toteutumisesta ollaan vielä "valovuosien päässä".
 Guterres soimasi myös Yhdysvaltoja ja Kiinaa näiden välien kiristymisestä ja ylipäätään maailmassa kasvavista erimielisyyksistä ja kahtiajaoista.
 – Tässä on ainekset ongelmiin, jotka voisivat olla paljon kylmää sotaa arvaamattomammat. Luottamuksen palauttamiseksi ja toivon tuomiseksi tarvitaan yhteistyötä, dialogia ja ymmärrystä.
 Bolsonaro: "Kannatamme rokotteita, vastustamme pakkoa"
 Ensimmäisenä valtionjohtajana puhui Brasilian presidentti Jair Bolsonaro, jonka mukaan hänen maansa ympäristönsuojelulait kelpaisivat malliksi koko maailmalle.
 Presidentin mukaan hänen hallintonsa on sitoutunut metsien laittoman kaatamisen pysäyttämiseen.
 Bolsonaro puhui pitkästi Brasilian taloudellisesta ja teknologisesta kehittymisestä. Hänen mukaansa maassa saavutetaan hiilineutraalius 2050- tai 2060-luvulla.
 Presidentti sanoi kannattavansa pandemian vastaisia toimia sekä työllisyyden tukemista samanaikaisesti. Hän lisäsi, että sulkutilat ovat aiheuttaneet talousongelmia.
 – Kannatamme rokotteita, mutta hallituksemme vastustaa koronapassia ja rokotepakkoa, Bolsonaro sanoi.
 Yhdysvaltain presidentti Joe Biden vakuutti pitävänsä liittolaisuuksia arvossaan. Eduardo Munoz / EPA
 Biden: "Yhteistyötä tarvitaan enemmän kuin koskaan"
 Yhdysvaltain presidentti Joe Biden piti YK:ssa puheenvuoron ensimmäistä kertaa. Hän vakuutteli Yhdysvaltojen olevan sitoutunut kansainväliseen järjestelmään ja sanoi jälleenrakentavansa liittolaisuussuhteita.
 – Nykypäivänä kunkin oma menestys on sidoksissa toisten menestykseen. Turvallisuutemme, vaurautemme ja vapautemme ovat sidoksissa toisiinsa enemmän kuin koskaan, joten meidän on tehtävä yhteistyötä enemmän kuin koskaan, Biden sanoi.
 Keskeisinä tavoitteina Biden mainitsi koronapandemian ja ilmastokriisin pysäyttämisen. Hän lupasi Yhdysvalloilta lisärahoitusta molempien kriisien ratkaisemiseen.
 Ilmastokriisin vastaiseen taisteluun Biden lupasi tuplata Yhdysvaltojen rahoituksen. Bidenin aikomus korottaa Yhdysvaltojen osuus 11,4 miljardiin dollariin vuodessa keräsi heti paljon kiitosta ympäri maailman.
 Biden sanoi Yhdysvaltojen myös tavoittelevan maailmalla "periksiantamattomasti" diplomaattisia ratkaisuja Afganistanin sodan päättymisen jälkeen. Sotilaalliset voimakeinot olisivat Yhdysvalloille jatkossa "viimeinen vaihtoehto".
 Biden sanoi, ettei Yhdysvallat halua uutta kylmää sotaa, mikä oli selvä viittaus kasvaviin jännitteisiin Kiinan kanssa.
 Hän sanoi myös kannattavansa Iranin ydinsopimuksen palauttamista. Israelin ja palestiinalaisten tilanteessa Biden sanoi kannattavansa kahden valtion ratkaisua.
 Iranin presidentti Ebrahim Raisi puhui YK:lle videon välityksellä. Timothy A. Clary / EPA
 Raisi: "Yhdysvallat on epäonnistunut surkeasti"
 Iranin tuore presidentti Ebrahim Raisi puhui kokousväelle etukäteen tallennetun videon välityksellä. Raisi osoitti kovimmat sanansa Yhdysvalloille.
 – Olemme nähneet, että hegemoninen järjestelmä ja länsimaisen identiteetin istuttaminen on epäonnistunut surkeasti, Raisi sanoi.
 Hän viittasi muun muassa Yhdysvaltojen tukeman hallituksen romahtamiseen Afganistanissa ja Capitol-kukkulan valtaukseen Washingtonissa viime tammikuussa.
 Raisin mukaan Yhdysvaltojen koronapandemian aikana Iranille asettamat pakotteet ovat "rikoksia ihmisyyttä vastaan". Hän totesi Iranin tavoitteen ydinvoimaneuvotteluissa olevan, että kaikista pakotteista luovutaan. Näitä tavoitteita edistääkseen Iran voisi siis olla valmis neuvottelemaan ydinsopimuksen jatkosta.
 Erdoğan: Turkki ratifioi Pariisin ilmastosopimuksen
 Turkin presidentti Recep Tayyip Erdoğan ilmoitti omassa puheenvuorossaan, että Turkki aikoo ratifioida Pariisin ilmastosopimuksen.
 Turkki on yksi kuudesta maasta, jotka ovat allekirjoittaneet sopimuksen vuonna 2015 mutta eivät tähän asti ole ratifioineet eli saattaneet sitä voimaan.
 Kiina lopettaa hiilivoimahankkeiden rahoittamisen maailmalla
 Kiina lopettaa hiilivoimahankkeiden rahoittamisen maailmalla, lupasi presidentti Xi Jinping etukäteen nauhoitetussa YK-puheessaan.
 Xi lupasi Kiinan lisäävän tukeaan muille kehittyville maille, jotta energiantuotannossa keskityttäisiin yhä enemmän vihreisiin ja vähähiilisiin ratkaisuihin.
 Hiilivoima on keskeinen ilmakehää lämmittävien päästöjen lähde, ja Kiina on satsannut siihen viime vuosina paljon sen ongelmallisuudesta huolimatta.
 Joukko kansalaisjärjestöjä totesi aiemmin tänä vuonna julkaisemassaan kirjelmässään, että Kiinan valtion omistama Bank of China on maailman suurin yksittäinen hiiliprojektien rahoittaja. Järjestöjen mukaan pankki on rahoittanut maailmanlaajuisesti hiiliprojekteja 35 miljardilla dollarilla sen jälkeen, kun Pariisin ilmastosopimus solmittiin vuonna 2015.
 – Meidän pitäisi vaalia uusia kasvun ajajia koronaviruksen jälkeisessä maailmassa, saavuttaa yhdessä harppauksia kehityksessä ja pysyä sitoutuneena ihmisen ja luonnon väliseen harmoniaan, lausui Xi.
 Presidentti korosti YK-puheessaan lisäksi Kiinan rauhanomaisia aikeita kansainvälisissä suhteissa.
 Lue lisää:
 YK: Maailma menee kohti katastrofia: ilmasto lämpenemässä 2,7 astetta
 YK:n pääsihteeri: Afganistanille luvattu yli miljardin dollarin arvosta avustuksia
 Venäjän vaalitulos varmisti odotetusti Putinille mieluisan kokoonpanon duumaan – äänisaalis laski kuitenkin edellisvaaleista
 Sukellusvenekiistasta diplomaattinen soppa – Australian mukaan kyseessä oli strateginen päätös, Ranska puhuu selkäänpuukotuksesta

YK:n yleiskokous: USA tuplaa rahoituksensa ilmastonmuutoksen vastaiseen taisteluun – Kiina lopettaa hiiliprojektien rahoittamisen maailmalla


Summary: Poliisi pyytää havaintoja alueella liikkuneista tai palopaikan lähellä oleskelleista henkilöistä sekä itse tulipalosta.

Helsingin Vesalassa syttyi myöhään eilen illalla rivitalopalo. Alustavan selvityksen mukaan palo sai alkunsa tyhjillään olevasta rivitalon päätyasunnosta, josta tuli levisi viereisiin asuntoihin. Ainakin kolme asuntoa vaurioitui pahasti.
 – Poliisin alustavien tutkimusten perusteella on mahdollista, että tulipalo sytytettiin tahallaan, sanoo tutkinnanjohtaja, rikostarkastaja  Jari Koski .
 Päivystävän palomestarin  Vesa Paatelman  mukaan palo oli saanut alkunsa rakennuksen ulkopuolelta.
 Kaikki rivitalon asukkaat olivat evakuoituneet palavasta rakennuksesta, joten palossa vältyttiin henkilövahingoilta. Yksi asunnoista oli pelastuslaitoksen saapuessa paikalle ilmiliekeissä, ja vaarana oli, että koko rivitalo tuhoutuu palossa.
 Pelastustoimen mediapalvelun mukaan paikalle lähetettiin yli 20 pelastuslaitoksen yksikköä. Hälytys suuresta tulipalosta Helsingin Vesalassa tuli noin varttia yli yksitoista maanantai-iltana.
 Poliisi pyytää havaintoja alueella liikkuneista tai palopaikan lähelle oleskelleista henkilöistä sekä itse tulipalosta.

Poliisi epäilee Helsingin Vesalan viimeöistä tulipaloa tahallaan sytytetyksi – yksi rivitalon asunnoista oli palokunnan saapuessa ilmiliekeissä


Summary: Maanantaiset vaalit pidettiin kaksi vuotta aikaisemmin kuin ne olisi ollut pakko pitää. Koronapandemian hoito ei kuitenkaan riittänyt nostamaan Trudeaun liberaalipuolueen suosiota niin, että hän pääsisi johtamaan enemmistöhallitusta.

Kanadan pääministeri  Justin Trudeau  on varmistanut maanantaina pidetyissä parlamenttivaaleissa jatkokauden pääministerinä.
 Hän joutuu kuitenkin muodostamaan maahan vähemmistöhallituksen, sillä Trudeaun liberaalipuolue ei onnistunut saavuttamaan parlamentaarista enemmistöä eli saamaan yli puolta kansanedustajapaikoista toisin kuin vuoden 2015 vaaleissa.
 Liberaalit menettivät  parlamentaarisen enemmistön jo vuonna 2019 , mistä lähtien Trudeau on hallinnut maata lähinnä vasemmistolaisen Uudet demokraatit -puolueen tuella.
 Äänisiirtymät puolueiden kesken jäivät pieniksi. Liberaalit ovat saamassa maanantai-iltapäivän laskennan ja ennusteen mukaan 158 paikkaa eli puolue saisi yhden paikan lisää. Parlamentaariseen enemmistöön vaadittaisiin 170 paikkaa.
 – Annoitte meille selvän mandaatin palata töihin johtamaan Kanada pandemian läpi kohti valoisampaa tulevaisuutta, Trudeau kuitenkin hehkutti voiton puheessaan Montrealissa tiistain vastaisena yönä.
 Pääoppositiopuolue konservatiivit näyttää tuoreimmanlaskenta- ja ennustetilanteen mukaan menettävän kaksi paikkaa eli se on saamassa 119 kansanedustajaa läpi uuteen parlamenttiin. Uudet demokraatit saisivat 25 paikkaa, mikä on yhden paikan lisäys.
 Ääntenlaskenta on kuitenkin vielä kesken ja pieniä muutoksia voi tulla.
 Konservatiivijohtaja Erin O'Toole myönsi tiistain vastaisena yönä, että hänen puolueensa jää oppositioon myös uudessa parlamentissa. Alamy/All Over Press
 Kanada on selvinnyt koronapandemiasta etenkin eteläistä naapuriaan Yhdysvaltoja paremmin.  Maailman maiden koronatilanteesta löydät tietoa Ylen koronagrafiikoista.
 Trudeau julisti maahan ennenaikaiset vaalit kesken koronapandemian, vaikka edelliset pidettiin vasta vuonna 2019.
 Tässä neljä syytä , miksi Trudeaun uhkapeli ei kuitenkaan toiminut hänen uskomalla tavallaan eivätkä äänestäjät palkinneet häntä koronanhoidosta parlamentaarisella enemmistöllä.
 1. Osa äänestäjistä piti ennenaikaisia vaaleja poliittisena pelinä
 Sen jälkeen, kun Trudeau julisti ennenaikaiset vaalit elokuussa, hänellä oli vaikeuksia vakuuttaa äänestäjät niiden tarpeellisuudesta keskellä pandemiaa. Hänen vähemmistöhallituksensa oli vakaa eikä sillä ollut kaatumisuhkaa.
 Oppositio syytti häntä poliittisesta pelaamisesta ja oman edun tavoittelusta. Olemattomat liikahdukset voimasuhteissa kielivät, että äänestäjäkuntakaan ei vaaleista sen kummemmin innostunut.
 2. Pandemia-pelikortti ei pitänyt
 Trudeau rakensi koronakampanjansa omasta mielestään onnistuneeseen pandemian hoidon varaan. Kuten hallitukset ympäri maailman, Trudeaun hallitus on käyttänyt miljardeja talouden tukemiseen ja yhteiskunnan sulkemisesta johtuvien haittojen korvaamiseen.
 Kanadalaiset ovat hitaasta alusta huolimatta nyt yksi kattavimmin rokotetuista kansoista, täysin rokotettuja on jo yli 70 prosenttia väestöstä.
 Trudeau uskoi, että hänet palkittaisiin tästä vaaliuurnilla. Hän maalasi kampanjassaan kuvaa, kuinka paljon huonommin asiat maassa olisivat, jos pandemian aikana johdossa olisivat olleet konservatiivit.
 Liikkuvat äänestäjät eivät tätä ostaneet ja pandemia-pelikortti jäi Trudeaun käteen.
 3. Trudeau-väsymys
 Pitkä, komea pääministeri on kanavoinut poliittisella urallaan samankaltaista julkkisimagoa kuin aikoinaan isänsä  Pierre Trudeau , mikä on näyttäytynyt kansikuvana The Rolling Stone -lehdessä, kuvareportaasina Vogue-muotilehdessä ja  lukemattomissa muissa julkaisuissa  ei-tyypillisinä poliitikkojuttuina.
 Lue tästä Ylen aiempi artikkeli Justin Trudeaun nuoruuden seikkailusta Afrikassa, missä hänellä oli suomalainen matkakumppani.
 Kanadalaiset vaaliasiantuntijat arvioivat uutistoimisto AP:n mukaan, että pääministeriin kohdistuvat korkeat odotukset ja hänen julkisuuskuvansa aiheuttavat maassa myös ärtyneisyyttä häntä kohtaan.
 4. Karismaattinen tukipuolueen johtaja ja konservatiivit maltillisina
 Osittain syytä Trudeaun puolihaaleaan vaalivoittoon voidaan hakea myös vastapuolueista. Vasemmalta Trudeau ei onnistunut hankkimaan uusia äänestäjiä, koska Uudet demokraatit menivät vaaleihin karismaattisen  Jagmeet Singhin  johdolla.
 Vasemmistolaisen Uudet demokraatit -puolueen johtajasta Jagmeet Singhista tulee uudessakin parlamentissa Trudeaun tärkein tukija. Artur Widak/NurPhoto/Shutterstock/All Over Press
 Uusiin demokraatteihin vuotaa kannatusta etenkin nuorten ja alkuperäiskansoihin kuuluvien äänestäjien joukosta. Alun perin muun muassa tänä vuonna Kanadassa  paljastuneiden historiallisten julmuuksien  oli uskottu aktivoivan alkuperäiskansoja ja heidän asiaansa tukevia äänestäjiä.
 Vaikka pienpuolue kasvaneekin paikkamääräänsä vain paikalla tai kahdella, täältä suunnalta Trudeau ei tarvitsemaansa tukea saanut itselleen.
 Lopulta myös värittömänä pidetty konservatiivijohtaja  Erin O'Toole  oli näissä vaaleissa hankala vastustaja. O'Toole on vienyt konservatiiveja keskusta-oikeistolaiseen suuntaan. O'Toole julistautui jopa kampanjassaan edistykselliseksi.
 Kun kanadalaisilla oli valittavanaan kolme itseään edistyksellisenä pitävää johtajaa, ei ihme, ettei maa näissä vaaleissa järissyt.
 Uutistoimistojen ohella artikkelissa lähteinä on käytetty Kanadan yleisradioyhtiötä CBC:tä ja The Toronto Star -lehteä.

Kanadan Justin Trudeau jatkaa vähemmistöhallituksen pääministerinä – 4 syytä, miksi hänen uhkapelinsä vaaleissa ei tuonut jättipottia


Summary: Pääkaupunkiseudun yleisörajoitusten poistuminen on jo näköpiirissä. Tapahtuma-ala toivoo silti hallituksen lupaavan, että koronapassi pysyy työkalupakissa pitkään. Ravintola-ala uskoo asiakkaiden ja työntekijöiden tottuvan passin tarkastuksiin.

Tapahtuma-ala sai tiistaina kaksi isoa uutista: pitkään odotettu  koronapassiesitys  eteni viimein eduskuntaan, ja pääkaupunkiseudun yleisötilaisuuksien  rajoitukset ovat poistumassa . Lopullisen päätöksen yleisörajoituksista tekee Etelä-Suomen aluehallintovirasto.
 Tapahtuma-ala otti uutisen ilolla vastaan, sillä Uusimaa on sille tärkein markkina-alue Suomessa. Tapahtumateollisuuden viestintä- ja vaikuttamisjohtaja  Maria Sahlstedt  sanoo, että viimeisten yleisörajoitusten poistamisen jälkeen tapahtumia voidaan alkaa suunnitella täydelle yleisökapasiteetille.
 – Se on selkeä signaali yleisölle ja asiakkaille, että nyt on aika tulla tapahtumiin ja kohdata turvallisesti.
 Peter Pan menee pieleen -näytelmän harjoitukset Tampereen Teatterikesässä elokuussa 2020. Antti Eintola / Yle
 "Koronapassille pitkä mahdollisuus"
 Hallitus esittää koronapassia käyttöön vaihtoehdoksi koronarajoituksille, jos epidemiatilanne taas pahenisi.
 Koronapassi tulee esimerkiksi teattereihin, urheilutapahtumiin ja ravintoloihin, jos korona on vaarassa levitä alueella. Tapahtumat voivat olla joko järjestön tai yrityksen järjestämiä. Yritys voisi itse valita, ottaako se koronapassin käyttöön vai noudattaako rajoituksia.
 Tapahtuma-ala vaati koronapassin käyttöönottamista jo keväällä, mutta asia ei tuolloin edennyt hallituksessa.
 Tapahtumateollisuus on kuitenkin tyytyväinen, että koronapassi saadaan nyt käyttöön. Se luo alalle kaivattua ennustettavuutta.
 – Jos vielä syksyllä on tarvetta asettaa paikallisia rajoituksia, niin koronapassi toimii vaihtoehtona niille. Se on selkeä merkki, että lippuja uskalletaan ostaa ja tapahtumia järjestää, sanoo Sahlstedt.
 Tapahtumateollisuuden mukaan koronapassille on käyttöä vuodenvaihteen jälkeenkin. Syynä on tartuntatautilain pykälä 58, joka mahdollistaa tapahtumien rajoittamisen vielä jatkossakin.
 Ala toivoo hallitukselta lupausta passin pidempiaikaisesta käytöstä, sillä muutoin Suomi saattaisi jäädä ilman kansainvälisiä tapahtumia.
 – Suomeen tuotavia kansainvälisiä suurtapahtumia suunnitellaan pitkällä aikajänteellä. Jos haluamme tällaisia tapahtumia Suomessa jatkossakin nähdä, niin täytyy olla selkeä lupaus siitä, että tapahtumien osalta koronapassiin on pitkään mahdollisuus.
 Soupsterin Minna Lappeteläinen uskoo, että asiakkaat ja työntekijät tottuvat koronapassin tarkastamiseen. Yhtiöllä on Tallinnassa ravintola ja siellä passin käyttö on sujunut ongelmitta. Markku Pitkänen / Yle
 Asiakkaat ja työntekijät tottuvat passiin
 Myös ravintola-ala suhtautuu myönteisesti koronapassiin. Harras toive kuitenkin on, että rajoituksista voitaisiin luopua pian kokonaan. Koronapassi jäisi vain hätäkeinoksi, jos jollain alueella esiintyy tartuntaryppäitä.
 Kolmekymmentä ravintolaa ja catering-palvelua pyörittävän Soupsterin varatoimitusjohtaja  Minna Lappeteläinen on  valmis ottamaan passin käyttöön rajoitusten sijaan. Näin asiakkaita voidaan ottaa sisään tavallinen määrä.
 Lappeteläinen harmittelee passin myöhästymistä
 – Tulihan tämä vähän myöhässä. Kulttuuri- ja tapahtuma-alan rajoitukset vaikuttaa tietysti myös ravintoloihin. Tämä olisi voinut olla käytössä jo kuukausia aikaisemmin.
 Lappateläinen uskoo, että ihmiset ja työntekijät tottuvat pian passin tarkastuksiin.
 – Minulla on kokemusta siitä Euroopasta ja meillä on Tallinnassakin ravintola, missä se on käytössä. Ihan sujuvasti se toimii, Lappeteläinen kertoo.
 Viro otti koronapassin käyttöön elokuun alkupuolella.
 Päivitetty kello 19 Minna Lappeteläisen kommentit.
 Lue lisää:
 Hallitus sopi matkustussäännöistä, myös esitys koronapassista valmistui: passin ikäraja 12 vuotta, perustuu EU:n rokotustodistukseen

Tapahtuma-ala toivoo koronapassille pitkää ikää, vaikka koronatilanne kohentuu – muutoin Suomeen ei saada kansainvälisiä tapahtumia


Summary: Kun uusi palveluntuottaja aloitti toimintansa syyskuun alussa, kotikäyntejä jäi välistä ja hoitajilla ei ollut saatavilla kaikkea tietoa asiakkaista. Kaupunki ja uusi toimija pahoittelevat vakuuttaen, että tilanne on nyt hallinnassa.

Tampereen kaupunki yrittää korjata puutteita, joita on paljastunut Tampereen keskustan kotihoidossa. Kaupunki on muun muassa ottanut Tammelan ja Tampellan alueen ulkoistetun kotisairaanhoidon omaksi toiminnakseen.
 Aluehallintovirasto antoi kaupungille  huomautuksen kotihoidosta .
 Alueen kotihoidossa on ollut isoja ongelmia sen jälkeen, kun palvelun tuottaja vaihtui syyskuun ensimmäinen päivä. Kotikäyntejä on jäänyt esimerkiksi kokonaan tekemättä, myös tiedon siirtymisessä on ollut isoja ongelmia. Avi otti asiat valvontaansa.
 Kotihoidon toiminta on ulkoistettu, mutta vastuu on Tampereen kaupungilla. Tampereen kaupungin sotealan kehityspäällikkö  Anniina Tirronen  kertoo, että ensimmäiset kaksi viikkoa syyskuun alussa ovat olleet haasteellista aikaa.
 – Nyt tilanne näyttää onneksi hallitummalta. Toivon edelleen, että jos epäkohtia ilmenee, niin muun muassa meihin oltaisiin yhteydessä.
 Tirrosen mukaan hengenvaarallisia tilanteita ei ole ollut, mutta esimerkiksi lääkkeen antaminen asiakkaalle on tapahtunut neuvomalla asia videon välityksellä.
 Tampereen kaupungin sotealan kehityspäällikkö Anniina Tirronen myöntää, että kotihoito Tammelassa ja Tampellassa ei ole ollut syyskuun alussa toimivaa.  Marjut Suomi / Yle
 Puutteita henkilöstössä ja tiedoissa
 Palveluntuottajan vaihdoksessa tapahtui liiketoiminnan luovutus, mutta Koivupirtti Säätiön toimitusjohtaja  Johanna Santaniemen  mukaan luovutus ei tapahtunut, kuten he luulivat. Säätiössä oltiin siinä uskossa, että henkilöstöä siirtyy enemmän uudelle toimijalle. Koivupirtti Säätiö on hoitanut syyskuun alusta alkaen Tammelan, Tampellan ja Petsamon alueen kotihoidon.
 – Me uskoimme, että saamme tietyn määrä henkilöstöä, mutta tosiasiassa saimme vähän reilu puolet siitä, mikä oli ensin esillä.
 Avi huomautti kaupunkia myös siitä, että sijaisia on paljon.
 – Joudumme ostamaan vuokrahoitajia ja lisäksi teemme rekryä koko ajan. Hoitajapulaan nähden olemme saaneet kohtalaisesti rekryttyä työntekijöitä. On myös soiteltu vanhoille kavereille, että pääsevätkö töihin.
 Hoitohenkilökunnan vähyyden lisäksi on ollut myös toinen ongelma. Asiakastietojen siirto on takkuillut.
 Kotihoidossa käytetään erilaisia toiminnanohjausjärjestelmiä. Tiedot keskenään eri järjestelmien kesken eivät ole siirtyneet toivotusti ja uudelle palvelun tuottajalle on siirtynyt puutteellisia tietoja. Käytännössä tämä on tarkoittanut sitä, että hoitajalla ei ole ollut kaikissa tapauksissa tietoa siitä, kuinka asiakasta tulisi hoitaa.
 – Meille on tulossa samanlainen järjestelmä, mikä edellisellä palvelun tuottajalla oli. Sen käyntiin saattamiseen on mennyt yllättävän kauan aikaa, se on vieläkin kesken, toivotaan et tällä viikolla saadaan käyttöön.
 Alustapalvelu Sociala oy:n toimitusjohtaja Hanna Hauta-aho ja Koivupirttisäätön toimitusjohtaja Johanna Santaniemi ovat pahoillaan, että kotihoidossa on ollut puutteita. Marjut Suomi / Yle
 Alustapalvelu Sociala oy:n toimitusjohtaja  Hanna Hauta-aho  kertoo, että avin päätös oli järeä keino puuttua toimintaan. Alustapalvelu Sociala kokoaa Tampereen kaupungin puolesta palveluntuottajista verkoston ikäihmisten tueksi. Koivupirtti Säätiö on Alustapalvelu Sociala oy:n alihankkijoita.
 – Se kertoo, että meillä valvonta toimii. Asiakkaat ovat kaikkein tärkeintä ja heidän oikeutensa pitää täyttyä.
 Hauta-aho myöntää, että hoidossa ei olisi saanut käydä kuten kävi.
 – Kilpailutus tapahtui kuitenkin aika nopealla aikataululla. Saimme päätöksen kilpailutuksen lopputuloksesta aika loppumetreillä.
 Ryhtiliike käynnissä
 Toimiin on kuitenkin jo ryhdytty. Tampereen kaupungin sotealan kehityspäällikkö Anniina Tirronen sanoo, että selvityksiä on tehty jo ennen avin perjantaina antamaa ennakkopäätöstä.
 Tällä hetkellä jokaiselle kotihoidon asiakkaalle soitetaan ja varmistetaan, että kaikki on hyvin.
 – Yritämme saada joko tämän tai viimeistään huomisen päivän aikana soitettua kaikille, noin 250 Tammelan ja Tampellan kotihoidon asiakkaalle. Olemme soittaneet ensin niille, joilta palautetta ei ole tullut, jolla varmistamme, ettei missään ole hätätilannetta, Tirronen kertoo.
 Koivupirtti Säätiön toimitusjohtaja Johanna Santaniemi vakuuttaa, että nyt myös asiakastiedot ovat ajan tasalla.
 – Nyt ne ovat kunnossa, kun ne on käsin laitettu kuntoon.
 Santaniemen mukaan tavoitteena on saada henkilöstömitoitus kuntoon tämän syksyn aikana, jotta vuokrahoitajia ei tarvittaisi niin paljoa kuin nyt.
 Sekä Tirronen, Santaniemi ja Hauta-aho ovat sitä mieltä, että jatkossa kapulanvaihto vanhan ja uuden palveluntuottajan kanssa tulisi olla pidempi. Nyt limittäin toimittiin parin viikon ajan. Kolmikko myös peräänkuuluttaa avointa tietojen vaihtamista.
 – Koko prosessissa meni monta asiaa pieleen, niistä on opittu ja nyt tehdään korjausliikkeitä, Santaniemi sanoo.
 Millaisia ajatuksia juttu herätti? Keskustele aiheesta keskiviikkoon kello 23:een saakka.
 Lue seuraavaksi:
 Kotiinsa unohdettuja muistisairaita, väärin jaettuja lääkkeitä – Ylen selvityksessä näkyy kotihoidon karu arki
 Työvoimapula ajoi kotihoidon kriisin partaalle: Hoitaja painaa tuplavuoroa, eikä silti ehdi aina pestä tai lääkitä asiakasta ajallaan
 Kuka meitä hoitaa tulevaisuudessa? Konkarit eläköityvät eikä hoitotyö houkuttele nuoria – vakituisiinkaan paikkoihin ei tule hakemuksia

Tampereella kotihoidon asiakkaita jäi hoitamatta, kun palveluntarjoaja vaihtui – uusi toimija: "Koko prosessissa meni monta asiaa pieleen"


Summary: Norjan kansallismuseosta Oslosta löytyy esineitä, jotka ovat peräisin Suomen puolen saamelaisalueelta. Tavaroiden palauttamiselle olisi mielenkiintoa kummallakin puolella rajaa.

Saamelaisten ikivanhoja esineitä löytyy museoista ympäri Pohjoismaita. Viime vuosina museot ovat alkaneet kuitenkin palauttaa kulttuuriperintöä niiden alkuperäisille omistajille. Esimerkiksi pari viikkoa sitten Suomessa palautettiin kansallismuseon mittava saamelaiskokoelma, kun saamelaismuseo Siida Inarissa otti sen vastaan laajennettuihin tiloihinsa.
 Lue myös:  Kansallismuseon saamelaiskokoelma on palannut kotiin Saamenmaalle
 Vastaavanlainen projekti on toteutettu Norjassa vuonna 2017. Bååstede-nimisen palautusprojektin yhteydessä todettiin, että Norjan kansallismuseossa ( Norsk Folksmuseum ) Oslossa on yli 300 sellaista saamelaisesinettä, jotka ovat peräisin Suomen, Ruotsin ja Venäjän saamelaisalueilta.
 Näistä yli sata esinettä on lähtöisin Suomen saamelaisalueelta. Esineet ovat edelleen Oslossa, eikä niitä otettu Norjan palautusprojektiin mukaan.
 – Emme voi jakaa esineitä niin, etteivät mukana ole ne ihmiset, joille esineet kuuluvat, toteaa Norjan kansallismuseon saamelaiskokoelman koordinaattori  Káren Elle Gaup .
 Mielenkiintoa esineiden saamiseksi kotiin löytyisi sekä Suomesta että Norjasta.
 Yhteistä tietoa ja taitoa tarvitaan
 Esineiden palauttaminen Norjasta Ruotsiin ja Suomeen on käytännössä mahdollista. Se kaipaa lähinnä yhteistä tahtoa asianosaisilta.
 – On oltava yhteistä taitoa ja tietoa esineiden taustoista ja siitä, mistä ne ovat peräisin, Káren Elle Gaup pohtii.
 Gaupin mukaan jo 1970-luvulla Tukholman museosta palautettiin esineitä Norjaan. Hän ehdottaakin, että esineiden palauttamista varten käynnistettäisiin yhteinen projekti.
 Káren Elle Gaup toimii Norjan kansallismuseon saamelaiskokoelman koordinaattorina.  Káren Elle Gaup / yksityinen
 Venäjä on ainoa poikkeus, sillä yhteistä kieltä ei tahdo löytyä, eikä museoesineiden palauttamisprosessia tunneta maassa, selventää Káren Elle Gaup.
 Joidenkin esineiden alkuperän tunnistamiseen haastetta voi tuoda se, että niitä on liikuteltu ennen valtionrajojen asettumista nykyiselleen.
 – Meillä oli yksi tapaus, joka koski Pulmankijärveä Norjan ja Suomen rajalla. Sieltä olisi esineitä, mutta emme voi olla varmoja, kummalle puolelle rajaa ne kuuluvat, sanoo Gaup.
 "Nykymaailmassa kulttuuriperintö kuuluisi saada takaisin"
 Saamelaismuseo Siidassa projektipäällikkönä työskentelevä väitöskirjatutkija  Eeva-Kristiina Harlin  tietää, että Norjasta löytyy muutama hyvin harvinainen esine. Muun muassa kerran käytöstä hävinneitä naisten päähineitä, sarvilakkeja, on museoitu Norjaan.
 Harlinin mukaan olisi varsin luonnollista, että näitä esineitä palautettaisiin kotiseuduillensa Suomen Saamenmaalle.
 – Nykymaailmassa pitäisi tietysti olla niin, että alkuperäiskansojen kuten saamelaisten, tulisi saada kulttuuriperintönsä takaisin, sanoo Harlin.
 Tämä sarvilakki kuului kokoelmaan, joka palautettiin Suomen kansallismuseosta Saamelaismuseo Siidaan. Vastaavanlaisia sarvilakkeja tiedetään kuuluvan myös Oslossa sijaitsevaan saamelaiskokoelmaan. Nella Nuora / Yle
 Harlin odottaa toiveikkain mielin, että tulevaisuudessa näitäkin esineitä päästäisiin kotiuttamaan. Hän uskoo, että museot voisivat keskenään sopia järjestelyistä.
 Norjan Bååstede-palautusprojektissa osa esineistöstä jätettiin Osloon. Samalla todettiin, että norjalaisilla museoilla on vastuu välittää tietoa saamelaisten historiasta ja kulttuurista valtaväestölle.
 Suomessa päätettiin toisiin, ja kansallismuseo palautti saamelaiskokoelman kokonaisuudessaan saamelaisalueelle.
 Saamelaismuseo Siida allekirjoitti vastikään yhdessä Suomen kansallismuseon kanssa aiesopimuksen siitä, että museot voivat tulevaisuudessa lainata toinen toisilleen esineitä näyttelyihin. Siida on kuitenkin päävastuussa saamelaisesineistöstä.

Oslolaismuseossa on yli sata saamelaisesinettä, joiden alkuperä on Suomessa – palauttaminen olisi luonnollista, sanoo väitöskirjatutkija


Summary: Nuorten osallisuutta lisäävää suomalaismenetelmää kokeiltiin Virossa. Gutsy Go -ohjelmassa nuoret keksivät ratkaisuja epäkohtiin ja tekevät niistä videoita. Aikuisten välinpitämättömyys on tuttua myös tallinnalaisille nuorille.

TALLINNA  Kaksi teini-ikäistä tyttöä tönii kolmannen pois luotaan pohjoistallinnalaisella bussipysäkillä.
 He haukkuvat kolmatta ääneen.
 – Miten kamala! Kato vaikka sen kenkiä. Kuka tuollaisia edes pitää… Karmean ruma tyyppi.
 Tyttö itkee näkyvästi. Vieressä seisova aikuinen nainen ei ole moksiskaan vaan jatkaa puhelimensa selailua.
 Asetelma tallentuu piilokameraan.
 Töniminen ja kuuluva haukkuminen eivät saaneet läsnäolijoilta osakseen minkäänlaisia reaktiota. Tilanne lavastettiin pohjoistallinnalaisella bussipysäkillä 15. syyskuuta 2021. Kuvakaappaus: Pedram Aflatuni / Gutsy Go
 Tilanne on versio suomalaisesta  Kiusaamiskoe-testistä . Siinä lavastetaan kiusaamistilanne julkisella paikalla ja seurataan, miten silminnäkijät reagoivat.
 Kiusaamiskokeen taustalla on Gutsy Go -ohjelma, joka auttaa nuoria toimimaan rauhantekijöinä ja ratkaisemaan arjen ongelmia yhteisöissään.
 Gutsy Go sai viime viikolla  tiedonjulkistamisen valtionpalkinnon  nuorten osallisuuden edistämisestä. Samaan aikaan ohjelmaa kokeiltiin ensi kertaa Suomen rajojen ulkopuolella, Virossa.
 Vinkki aikuisille: asettukaa nuoren asemaan
 Kahdeksasluokkalaisten  Karinan  ja  Sonjan  mukaan virolaisten aikuisten välinpitämättömyys on valitettavan tuttua heidän ikäisilleen nuorille.
 He osallistuivat koulussaan suomalaisten vetämään tapahtumaviikkoon. Heidän tiiminsä haki ratkaisua juuri kiusaamiseen.
 – Ehkä aikuiset eivät uskalla puuttua kiusaamistilanteisiin tai he eivät tiedä, mitä tekisivät, Karina pohtii.
 Sonja sanoo, että kiusaaminen voi pilata mielenterveyden pitkäksi aikaa.
 – Jos sekaantuminen pelottaa, niin kannattaa miettiä mitä kiusaaminen tekee sen uhrille. Se on henkisesti tosi raskasta, Sonja sanoo.
 He esiintyvät jutussa vain etunimillään ohjaajiensa toiveesta.
 Nuoret videoivat ideoitaan
 Virolaisnuorten huolenaiheet ovat melko samoja kuin suomalaisilla ikätovereillaan, sanoo Gutsy Gon toiminnanjohtaja  Veera Ikonen .
 – Vanhusten yksinäisyys, kiusaaminen, alkoholi sekä pienten lasten turvallisuus ja pelot, Ikonen luettelee.
 Gutsy Gon toiminnanjohtajan Veera Ikosen mukaan Viron venäjänkieliset nuoret ovat hieman vironkielisiä ikätovereitaan sosiaalisempia, mutta huolenaiheet ovat yhteisiä. Jan Erik Kooli
 Gutsy Go -ohjelmassa nuoret ideoivat epäkohtia ja kehittävät niihin konkreettisia ratkaisuja. Teot toteutetaan saman tien ja jaetaan videoina muiden kopioitaviksi.
 Virolainen nuoriso-ohjaaja  Eneli Meresmaa  pitää suomalaisohjelmaa arvokasvatuksena, joka tapahtuu näppärästi nuorille tutuin keinoin.
 – Tämän projektin kenties suurimpia vahvuuksia on mediatuotanto. Tempauksista valmistuvat videodokumentit innostavat muita nuoria ympäri maailmaa, Meresmaa sanoo.
 Tallinnassa tapahtumaan osallistui yli sata viron- ja venäjänkielistä nuorta kahdesta koulusta.
 Tiimeihin jakautuneet koululaiset muun muassa vierailivat yksinäisen isoäidin luona, pyrkivät tutustuttamaan kerrostalonaapureita toisiinsa ja opettivat päiväkotilapsille turvallisuustaitoja.
 Nuoriso-ohjaaja Eneli Meresmaa ja yksi tapahtumaviikon tiimeistä. Rain Kooli / Yle
 Projekti kestää viikon, mutta seuraukset pitkään
 Kaikkien kotiolot eivät rohkaise nuoria rauhaan, yhteisöllisyyteen ja osallistumiseen. Eneli Meresmaan mukaan kodin ulkopuolelta tulevat vaikutteet voivat kuitenkin kääntää nuoren elämän suuntaa.
 – Usein riittää yksi opettaja tai muu aikuinen, joka huomioi nuoren. Tämäkin tapahtuma saattaa kuulostaa vain viikon projektilta, mutta sillä on pitkäaikaisia vaikutuksia, hän vakuuttaa.
 14-vuotiaat Karina ja Sonja ovat samoilla linjoilla.
 – Videodokkareiden rooli on tärkeä. Kun ne leviävät, ihmiset kiinnittävät enemmän huomiota näihin ongelmiin, Sonja uskoo.
 Karinan mukaan aikuisille tekee hyvää nähdä itsensä videoitujen kiusaamistilanteiden passiivisina osallisina.
 – Se saa heidät käsittämään, että näihin tilanteisiin pitää puuttua.
 Lue lisää:

Piilokamera bussipysäkillä: 8.-luokkalaiset testaavat, puuttuvatko aikuiset kiusaamiseen – Facebook-videolla jo satojatuhansia katsojia
 Vastavoima kiusaamiselle – kouluissa kasvaa uusi sukupolvi, joka ei vain puhu rauhasta: Oskari Santalahti tarttui puhelimeen ja paikkasi välit isänsä kanssa

Virolaisnuoret arjen vääryyksien kimppuun suomalaisvinkein – "Moni aikuinen sulkee kiusaamiselta silmänsä", sanovat 14-vuotiaat Karina ja Sonja


Summary: 200 panelistia kokoontui viikonloppuna ensimmäiseen tapaamiseen, jossa alettiin työstää keväällä kerättyjä ideoita. Suomesta mukana oli neljä ihmistä. Neea Kurri edusti suomalaisia nuoria.

Kokkolalainen  Neea Kurri  vietti viime viikonlopun EU:n tulevaisuusfoorumin ensimmäisessä kansalaispaneelissa yhtenä neljästä, satunnaisesti valitusta suomalaisesta. Foorumin tarkoituksena on saada EU-kansalaisten ääni kuuluviin ja koota tietoa siitä, mitä ihmiset EU:lta haluavat.
 Kaikkiaan paneeleita on neljä eli mukana on 800 ihmistä.
 Matkaan kuului täysistuntoja, joissa kaikki 200 panelistia saivat tietoa. Niiden jälkeen jakaannuttiin pienempiin paneeleihin, joissa mukana oli noin 15 henkeä enintään viidestä kansallisuudesta.
 Paneeleissa keskusteltiin eri aiheista; Neea Kurrin ryhmän teemat olivat työllisyys ja sosiaalinen oikeudenmukaisuus sekä vahvempi talous.
 – Ne olivat itse asiassa varmaan parhaat aiheet, joita olisin voinut toivoa, sanoo Kurri.
 Kaikki puhuivat omaa äidinkieltään, apuna toimivat tulkit. Aivan helppoa se ei silti ollut.
 – Olihan se suomalaiselle vaikeaa. Ei oikein meinannut uskalla avata suutaan, varsinkin kun suomeksi tulkkaus kesti niin kauan, että toiset ehtivät jo avata suunsa, sanoo Neea Kurri.
 Tulkkien tyyli ja nopeus vaihteli. Osa käytti paljon poliittista kieltä, osa taas puhui arkisemmin.
 Toisten panelistien kuvaukset oman kotimaan työllisyys- ja koulutusasioissa saivat kokkolalaisen ajattelemaan, miten hienoa onkaan olla suomalainen.
 Lue myös:   Kaksisataa arvalla valittua ihmistä pui tänä viikonloppuna mitä EU:n pitäisi tehdä, mukana neljä suomalaista – "Oli täysi yllätys"
 Tasa-arvo ja yhtäläiset mahdollisuudet tärkeitä Neea Kurrille
 Kansalaispaneelit ovat EU:n tulevaisuuskonferenssin toinen vaihe. Ensimmäisessä kerättiin ja saatiin netissä noin 7 000 ideaa, joista osaa paneeleissa työstetään.
 Seuraava kokoontuminen on etänä, ja ennen sitä osallistujat voivat vaihtaa ideoita yhteisellä foorumilla.
 Joulukuussa kokoonnutaan vielä Dublinissa. Siellä Neea Kurri haluaisi nostaa esiin yhtäläiset lähtökohdat kaikille riippumatta siitä, tuleeko varakkaasta perheestä.
 – Että saisit silti hyvän koulutuksen ja työpaikan ja voisit itse vaikuttaa siihen, millaisen elämän saat eikä se olisi perinnöllistä, sanoo Kurri.
 Myös tasa-arvo on kokkolalaisnaiselle tärkeä, mutta se ei kuulu hänen paneelinsa aiheisiin.
 Neea Kurri pääsi Strasbourgissa mukaan kansalaispaneeliin, jolla haetaan ihmisten näkemyksiä EU:sta. Janne Toivonen / Yle
 Nuoret hyvin edustettuina, koska puhutaan tulevaisuudesta
 Koko matka oli Neea Kurrille melkoinen yllätys. Kesällä tullut puhelinsoitto tarjosi ilmaisia matkoja vaikuttamaan, eikä perhe tahtonut heti uskoa, ettei kyseessä olisi ollut pila.
 Kurri päätti kuitenkin jo puhelun aikana lähteä mukaan. EU-asioissa hän ei ole ollut mitenkään aktiivinen, ja politiikka on muutenkin hänelle vierasta. Mutta sitä toivottiinkiin: ettei osallistujilla ole erityisiä suhteita politiikkaan.
 Panelistit on valittu satunnaisesti. Suomessa se tapahtui gallup-yhtiö Kantarin soittokierrroksen avulla.
 Ikäjakauma on 16–80 vuotta, väkeä on kaupungista ja maaseudulta, työttömiä, työssäkäyviä ja eläkeläisiä. Painotus on kuitenkin nuorissa. Suomesta mukana on Kurrin lisäksi kaksi työikäistä ja yksi eläkeläinen.
 Neea Kurri on 21-vuotias ylioppilas, joka haaveilee oikeustieteelliseen pääsystä. Tulevaisuuden toiveena on työ tuomarina tai syyttäjänä.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun keskiviikkoon 22.9. kello 23 saakka.

Neea Kurri, 21, sai ensimakua EU-vaikuttamisesta tulevaisuusfoorumissa Strasbourgissa – "Haluaisin nostaa esiin samat lähtökohdat kaikille taustasta riippumatta"


Summary: Teknologiateollisuuden mukaan tuleva osaajapula ratkaistaan työperäisellä maahanmuutolla. Työ- ja elinkeinoministeriön tutkimuspäällikön mukaan Suomessa työnantajat ovat ehkä tottuneet siihen, että koulujärjestelmä tuottaa valmista työvoimaa.

Nokialla on käsillään herkullinen kasvun paikka 5G-teknologian alkuvaiheessa. Edessä voi häämöttää entistä parempi mobiililaajakaista, esineiden ja asioiden internet ja ties mitä muuta, mutta osaajapula huolettaa Nokian Suomen maajohtajaa  Tommi Uittoa .
 Edellisen kolmen vuoden aikana Nokia on palkannut Suomessa noin 1 200 vakinaista työntekijää pääasiassa tutkimus- ja tuotekehitykseen. Tänä vuonna haettavaksi tuli 500 työpaikkaa, mutta niistä vielä parisataa on Uiton mukaan täyttämättä.
 – Suomessa on monia muitakin teknologiayrityksiä, joilla on omat kasvun mahdollisuutensa. Ja se mahdollisuus ei saa tyssätä siihen, että tekniikan tai ict:n osaajia ei riitä.
 Suomessa ei Uiton mukaan ole riittävästi erityisosaajia, joita Nokia kipeästi tarvitsee pärjätäkseen kansainvälisillä markkinoilla. Siksi Uiton mielestä työperäistä maahanmuuttoa tarvitaan ja ripeästi.
 – Jos me emme saa Suomeen työvoimaa, ne työt pitää joka tapauksessa tehdä. Emme jää Suomeen odottamaan, vaan ne työt tehdään sitten jossain muualla.
 Teknologiateollisuus: kymmenessä vuodessa tarvitaan 130 000 uutta osaajaa
 Nokia ei ole yksin. Alan työmarkkinajärjestön Teknologiateollisuus ry:n tuoreen selvityksen mukaan teknologia-alan yrityksiin tarvitaan 130 000 uutta työntekijää seuraavan kymmenen vuoden aikana. Puolet 130 000:sta selittyy eläköitymisellä, puolet odotetulla kasvulla.
 Pulaa on tietenkin digiosaajista, mutta kasvavaa tarvetta olisi myös vähähiilisyyden, kiertotalouden ja ilmastoteemojen osaajille. Vajetta on myös niin sanotusti tavallisista ammattilaisista, kuten hitsareista tai robotin käytön osaajista konepajateollisuudessa.
 – Tällä hetkellä tilanne on se, että kaikki osaajat, jotka saadaan, palkataan töihin, sanoo Teknologiateollisuuden varatoimitusjohtaja  Minna Helle .
 – Jos me haluamme varmistaa talouskasvun ja ylläpitää suomalaisen elintason, niin tarvitsemme osaajia ulkomailta. Suomen väestö ei yksinkertaisesti riitä, Helle sanoo.
 Nopeammat lupaprosessit ja varhaiskasvatusta englanniksi
 Teknologiateollisuus esitteli selvitystä tiistaina tiedotustilaisuudessa. Osaajapulan ratkaisuiksi ehdotettiin koulutuspaikkojen lisäämistä, täsmäkoulutusta ja myös sen varmistamista, että opiskelijat suorittavat opintonsa loppuun ja valmistuvat.
 Yli muiden teemojen nousi kuitenkin työperäinen maahanmuutto – tai Teknologiateollisuuden koulutusjohtaja  Leena Pöntysen  sanoin  työhön johtava maahanmuutto .
 – Olemme alkaneet puhua hieman laajemmasta termistä. Tulipa henkilö Suomeen työn tai koulutuksen takia, puolisona tai lapsena, niin näemme tärkeänä, että jonkin ajan kuluttua hän työllistyy ja tekee suomalaisen yhteiskunnan eteen työtä, Pöntynen sanoi tiedotustilaisuudessa.
 Suomen nykyinen hallitus on lupautunut nopeuttamaan työperäisen maahanmuuton lupaprosesseja. Eduskunnan käsittelyssä on nyt esitys D-viisumista, joka helpottaisi aluksi ainakin erityisasiantuntijoiden ja kasvuyrittäjien maahanmuuttoa.
 Se yksinään ei Teknologiateollisuudelle riitä.
 – Lisäksi tarvitsemme vahvasti parempaa kotouttamista. Se vaatii varhaiskasvatus- ja perusopetuspalveluiden tarjoamista esimerkiksi englannin kielellä, eikä siihen ole vielä tartuttu, Pöntynen toteaa.
 Jotta työn vuoksi Suomeen tulleet myös jäisivät tänne maksamaan veroja valtion kirstuun, heidän tulisi myös tuntea olonsa tervetulleeksi yhteiskuntaan ja työpaikoille, Helle muistuttaa.
 – Toinen on, miten varmistetaan se, että maahanmuuttajat ovat tervetulleita Suomalaiseen yhteiskuntaan ja työpaikoille.
 "Työnantaja on ehkä tottunut valmiiseen työvoimaan"
 Osaajatarve on suuri muuallakin kuin teknologia-alan yrityksissä, kertoo tänään julkaistu työ- ja elinkeinoministeriön (TEM) katsaus.
 – Kysyntä on kasvussa oikeastaan kaikilla aloilla, kertoo tutkimusjohtaja  Heikki Räisänen  työ- ja elinkeinoministeriöstä.
 Kaikkein eniten kysyntä on Räisäsen mukaan kasvanut palvelu- ja myyntityöntekijöiden puolella. Myös rakennusalalla, prosessi- ja kuljetustyöntekijöillä olisi kysyntää. Lisäksi kysyntää on erilaisille asiantuntijoille ja erityisasiantuntijoille.
 Elokuussa avoimia työpaikkoja oli TEM:n katsauksen mukaan kaikkiaan 155 300. Viime vuoden elokuuhun verrattuna avoimia paikkoja oli nyt yli 56 000 enemmän.
 Työpaikkoja oli siis enemmän tarjolla, mutta hakijoita ei. Elokuussa työttömiä työnhakijoita oli 218 000, eli lähemmäs 50 000 vähemmän kuin vuosi sitten.
 Samalla kun puhutaan voimakkaasti työperäisen maahanmuuton edistämisestä, esimerkiksi elokuussa työttömissä työnhakijoissa oli yli 33 000 muun maan kuin Suomen kansalaista. Miten heidän asemaansa parannettaisiin työmarkkinoilla?
 – Siinä on varmasti koko yhteiskunnassa parantamisen varaa, miten maahanmuuttajia saadaan paremmin mukaan yhteiskuntaan ja työelämään. Siinä on varmasti ihan jokaisella peiliin katsomisen paikka, Räisänen tuumaa.
 Työ- ja elinkeinoministeriö
 Työttömien työnhakijoiden ja työpaikkojen kohtaaminen ovat ikuisuusongelma, johon on monta hankaloittavaa syytä.
 – Hakijan osaaminen ei ole täysin sitä, mitä työnantaja hakee, työpaikka ei sijaitse siellä, missä työnhakija toivoisi, Räisänen aloittaa.
 – Työnantaja on ehkä tottunut Suomessa siihen, että koulutusjärjestelmä tuottaa valmista työvoimaa, joka voidaan rekrytoida välittömästi työhön ja ainoastaan lyhyt perehdytys tarvitaan. Voi olla, että tämä on muuttumassa, ja myös työnantajalta tarvitaan lisää panosta rekrytointivaiheessa.

Teknologiateollisuus pelkää Suomen näivettyvän osaajapulaan – Nokia: Jos emme saa työvoimaa, työt tehdään sitten muualla


Summary: Texasin uusi aborttilaki on pakottanut aborttioikeutta puolustavat järjestöt toimimaan osavaltiossa osittain salaa. Ylen haastattelema aktivisti uskoo, että yhä useampi nainen tekee jatkossa abortin kotioloissa netistä tilatuilla pillereillä.

TEXAS, YHDYSVALLAT  Texasissa astui voimaan syyskuun alussa  erittäin tiukka aborttilaki , joka kieltää raskaudenkeskeytykset kuudennen raskausviikon jälkeen. Ainoa poikkeus ovat ne raskaudet, jotka vaarantavat äidin terveyden.
 Lisäksi laki oikeuttaa kenet tahansa haastamaan oikeuteen ne tahot, jotka auttavat naista hankkimaan abortin kuudennen raskausviikon jälkeen.
 Yle haastatteli aktivistia, joka levittää tietoa postitse tilattavista aborttipillereistä. Hän ei halua esiintyä turvallisuussyistä nimellään, vaikka uskookin sananvapauslakien suojaavan omaa toimintaansa.
 – Päämäärämme on varmistaa, että ihmiset tietävät aborttilääkkeistä sekä siitä, miten näitä pillereitä voi saada. Se on oikeastaan kaikki mitä teemme, aktivisti sanoo.
 Järjestö ei suoraan auta aborteissa, vaan ainoastaan jakaa nettisivuillaan tietoa aborttipillereistä. Sivustolta löytyy tietoa siitä, mistä ja miten pillereitä voi tilata kotikäyttöön.
 Austinin yliopiston opiskelijoita protestoimassa Texasin uutta aborttilakia 2. syyskuuta 2021. ZUPR /AOP
 Pillerireseptejä Euroopasta asti
 Jos aborttipillereitä tarvitseva henkilö asuu osavaltiossa, jossa pillereiden käyttöä on rajattu lailla, reseptin voi saada sivuston mukaan eurooppalaisilta lääkäreiltä.
 – Jos asut Texasissa, sinut yhdistetään eurooppalaiseen lääkäriin, joka kirjoittaa reseptin. Se käytetään Intiassa ja lääke postitetaan Yhdysvaltoihin, aktivisti sanoo.
 – Rakastan Yhdysvaltain postilaitosta. Se pelasti demokratian postiäänillä pandemian aikaan. Ja nyt uskon, että se pelastaa ihmisten oikeuden päätöksentekoon omasta kehosta, hän jatkaa.
 Yhdysvaltain aborttilaki erittäin vapaa verrattuna Suomeen
 Yhdysvaltain korkein oikeus päätti niin kutsutussa Roe vastaan Wade -oikeustapauksessa vuonna 1973, että naisella on oltava oikeus aborttiin aina noin 24. raskausviikolle saakka. Yhdysvaltain korkein oikeus perusteli päätöstään ihmisen yksityisyyden suojalla.
 Suomen lainsäädäntöön verrattuna tämä aborttilain tulkinta on vapaamielinen. Suomessa raskaudenkeskeytys on sallittua 12. raskausviikon jälkeen vain Valviran erityisluvalla.
 Aborttilakien suora vertailu on kuitenkin hankalaa, sillä maiden väliset erot ovat suuria myös muiden seksuaaliterveyteen liittyvien palveluiden saatavuudessa. Lisäksi naisten ja lasten terveydenhuollon kattavuus eroaa merkittävästi.
 Yhdysvalloissa kansallinen lainsäädäntö ei myöskään velvoita seksuaalikasvatuksen sisällyttämistä koulujen opetussuunnitelmiin.
 Käytännössä myös Yhdysvalloissa abortin saamiselle on monia esteitä, jotka liittyvät sen rahoitukseen, saatavuuteen ja tarvittaviin lupiin. Lait vaihtelevat laajalti osavaltioittain.
 Korkeimman oikeuden tulkinta ratkaisee
 Tänä syksynä Yhdysvaltain  korkeimman oikeuden on määrä ottaa käsittelyyn  oikeustapaus Mississipin osavaltiosta, joka haastaa suoraan Roe vastaan Waden määrittämän aborttioikeuden. Mississipin laki kieltäisi abortit 15. raskausviikon jälkeen.
 Korkeimman oikeuden tuomareista selkeä enemmistö on tällä hetkellä konservatiivisia.
 Texasin aborttilain kirjoittamiseen osallistunut asianajaja  Chelsey Youman  uskoo, että korkeimman oikeuden aiempi päätös on perustuslain vastainen.
 – Perustuslaissa ei ole oikeutta aborttiin, eli se ei perustele aborttioikeutta, Youman sanoo Ylen haastattelussa.
 Asianajaja Chelsey Youman oli mukana laatimassa Texasin tiukkaa aborttilakia. Hänen mielestään Yhdysvaltain korkein oikeus tulkitsi perustuslakia väärin vuonna 1973, kun se antoi ratkaisun Roe vastaan Wade -oikeustapauksessa. Ville Hupa
 Yhdysvaltain laki perustuu pitkälti perustuslain tulkintaan. Yhdysvaltain korkein oikeus perusteli aikanaan Roe vastaan Wade -päätöstään amerikkalaisten yksityisyyden suojalla.
 – Yksityisyyden suoja on oikeudellisesti päätetty lisäys. Sitä ei ole kirjattu perustuslakiin. Se on vain perustuslain tulkinta, Youman sanoo.
 Kyselytutkimusten mukaan noin 60 prosenttia amerikkalaisista uskoo, että abortin pitäisi olla laillista kaikissa tai suuressa osassa tapauksista.
 Lue lisää:
 Yhdysvaltain aborttikiista on paljon enemmän kuin kiista abortista – nyt se on tullut hetkeen, jota on odotettu ja pelätty vuosikymmenet
 Yhdysvaltojen oikeusministeriö haastaa Texasin oikeuteen osavaltion uudesta aborttilaista
 USA:n oikeusministeriö lupaa suojella Texasin aborttiklinikoita
 Kuuntele myös Takaisin Pasilaan -podcast: Texasissa voi saada kymppitonnin ilmiantamalla aborttiin auttavia ihmisiä – näin laki toimii.

Resepti Euroopasta, aborttipillerit postitse Intiasta – näin aktivistit auttavat amerikkalaisia hankkimaan raskaudenkeskeytyksen