Summary: Koronapassi menee jäihin leviämisalueilla. Passi ei enää vapauta yleisötilaisuuksia ja asiakastiloja alueellisista rajoituksista. Päätös yllätti yrittäjät eri puolilla Suomea.

Tuore koronapassirajoitus laittaa urheilupaikkojen ja kuntosalien ovet säppiin, siirtää oopperan ensi-iltaa ja tyhjentää jääkiekkopelien katsomot.
 Ovensa joutuu sulkemaan muun muassa helsinkiläinen KiipeilyAreena Ristikko, joka avautui vasta joulukuun alussa. Sulkutila käytetään jättiareenalla huoltotöihin ja uusien ratojen rakentamiseen.
 Yritys on laittanut kiinni myös kolme muuta pääkaupunkiseudun halliaan 10. tammikuuta asti.
 – Ihmiset ovat ostaneet meiltä sarjakortteja ja jäsenyyksiä, joten sinällään tilanne suhteellisen ennustettava, mutta mikään toiminta ei pysy pystyssä näin kovin pitkään. Hallituksen tukipolitiikkakin on sellaista, etteivät yritykset pystyy ennakoimaan tulevaa, sanoo KiipeilyAreena-ketjun toimitusjohtaja  Henrik Suihkonen .
 KiipeilyAreenan reitintekijä Olli Antikainen rakentelee uutta harrastajien iloksi, vaikka toistaiseksi ovet ovat säpissä. Petteri Bülow / Yle
 Koronapassi ei enää vapauta alueellisista rajoituksista  leviämisvaiheen alueilla. Uusi kiristys koskee sekä yleisötilaisuuksia että asiakastiloja. Se tulee voimaan huomenna torstaina ja on käytössä 20. tammikuuta asti.
 Koronapassin käyttö rajoittuu lähes koko Suomessa, sillä leviämisvaiheessa ovat kaikki alueet lukuun ottamatta Itä-Savon, Pohjois-Karjalan ja Kainuun sairaanhoitopiirejä sekä Ahvenanmaata.
 Rajoituksella halutaan turvata oikeutta terveyteen ja hyvinvointiin hillitsemällä taudin nopeaa leviämistä, kertoo sosiaali- ja terveysministeriö  tiedotteessaan . Valtioneuvosto päätti asiasta eilen tiistaina.
 Alueelliset viranomaiset päättävät alueidensa rajoituksista. Niistä voit lukea tarkemmin täältä:
 Pääsenkö konserttiin, kirjastoon tai uimaan? Katso tästä alueesi tuoreimmat koronarajoitukset – tiukennuksia luvassa monin paikoin
 Oopperan ensi-ilta siirtyy Jyväskylässä
 Ikävät uutiset järkyttivät esiintyjiä kesken oopperaharjoitusten tiistai-iltana. Jyväskylän Oopperan perjantainen ensi-ilta ja kolme muuta näytöstä piti perua koronapassikiellon takia aivan viime tingassa.
 – Tieto oli järkytys ja tuli puskista, koska tällä viikolla ei pitänyt tulla muutoksia rajoituksiin, sanoo oopperan hallituksen puheenjohtaja  Kari Malinen .
 Lipputulot ovat olennainen osa oopperan budjettia, joten rajoitukset syövät kassaa. Isto Matias Janhunen / Yle
 150 tekijää on harjoitellut Viimeiset kiusaukset -oopperaa parhaimmillaan syyskuusta asti.
 – Kaikkien iso työ on vaarassa valua hukkaan, mutta emme menetä toivoa vielä. Katsomme, miten rajoitukset jatkuvat ja pystymmekö pitämään näytöksiä myöhemmin, Malinen toteaa.
 Koronapassikiellon jälkeiset näytökset järjestetään suunnitelmien mukaan, jos uudet rajoitukset eivät estä niitä. Mahdollisista lisänäytöksistä ei ole vielä tietoa. Ensi-iltalipun lunastaneille ooppera järjestää ennakkonäytöksen tänään keskiviikkoiltana.
 Esitysten peruuntuminen näkyy oopperan kassassa.
 – Lipputulot ovat olennainen osa tulobudjettia, Malinen sanoo.
 Vuokranmaksu huolettaa kuntosaliyrittäjää
 Helsinkiläisen kuntosaliyrittäjän mieli on matalalla. Aluehallintovirasto ei jättänyt heillekään joustonvaraa.
 – Meillä on täyssulku, mutta ravintoloilla ei. Toiveissa oli, että olisimme voineet pitää kuntosalit auki vaikkapa edes ravintoloiden aikataulun mukaan, sanoo Easyfit Kaaren ja Easyfit Pitäjänmäen omistajayrittäjä  Maarit Koskinen .
 EasyFit kuntosaliyrittäjä Maarit Koskinen pettyi, kun salit eivät saaneet edes samoja aukioloaikoja kuin ravintolat.  Petteri Bülow / Yle
 Yrittäjää huolettaa, miten hän selviää salien vuokranmaksusta.
 – Pahinta on, että meiltä vietiin paras myyntisesonki eli vuodenvaihde. Myös asiakkuuksien irtisanomisia on nyt hirveästi, Koskinen kertoo.
 Sisäliikuntaa koskevat rajoitukset ja sulkutilat vaikuttavat laajasti alan yrityksiin ja eri lajien satoihintuhansiin harrastajiin.
 Suomessa on vajaat 10 000 kuntosalia, kiipeilyhallia, liikuntasalia, sulkapallo- ja tenniskenttää, keilarataa, jäähallia sekä kamppailulajien salia, arvioi Suomen Yrittäjät.
 Vuodenvaihde ja alkuvuosi on muun muassa kuntosaleilla ja kiipeilyhalleilla yleensä erittäin vilkasta aikaa. Nyt on toisin. Petteri Bülow / Yle
 Jääkiekkopelit pelataan yleisöttä monilla paikkakunnilla
 Jääkiekon SM-liigan monet ottelut käydään nyt ilman yleisöä.
 Esimerkiksi Vaasan Sport pelaa kotiottelunsa tyhjille katsomoille tammikuun puoleenväliin saakka.
 Mikkelin Jukurit, HPK ja SaiPa pelaavat torstaiset kotiottelunsa ilman yleisöä. Rajoitukset koskevat SaiPan osalta myös kahta tammikuussa pelattavaa kotiottelua, mutta niiden järjestelyt voivat vielä muuttua. Jukurit ja HPK kertovat tammikuun järjestelyistä myöhemmin.
 Myös koripallojoukkue Kauhajoen Karhu Basket ennakoi verkkosivuillaan, että se pelaa tulevat ottelunsa ilman yleisöä.
 Elokuvateatteritkin sulkevat ovensa
 Elokuvateatteriketju BioRexin toimitusjohtaja  Aku Jaakkola  on tyrmistynyt eilisistä koronapassitiedoista. Hänen mielestään nyt vaikuttaa siltä, että hallituksella on käynyt iso moka, jota yritetään nyt paikata aluehallintovirastoja ohjeistamalla. Jaakkola toivoo, että avit saavat korjauksen tehtyä.
 – Oli kyllä aikamoinen järkytys, että jälleen ei voitu luottaa siihen, mitä luvattiin. Aika hiljaiseksi vetää. Viisi miljoonaa katsojaa Suomessa, nolla tartuntaketjua ja ensimmäisenä kiinni! Tällä pandemianhoidolla ei ole faktojen tai terveysturvallisuuden kanssa mitään tekemistä. Tämä on kyllä surkeata.
 Aku Jaakkola pitää välttämättömänä, että asia saadaan nyt nopeasti oikaistua.
 – Tänään pitää tulla korjaavia liikkeitä.
 Elokuvateatteriyhtiö BioRex toimii Suomessa yhdellätoista paikkakunnalla. Uusin ketjun teatteri avautui Seinäjoelle joulukuun alkupuolella. Yle/Madeleine Boström
 Myös Savon Kinot -ketjun elokuvateatterit Pohjois-Savossa menevät kiinni. Pohjois-Karjalan ja Itä-Savon toimipisteiden osalta tilanne on vielä epäselvä, koska niitä ei listattu valtioneuvoston asetuksessa, vaikka alueelliset koronanyrkit ovat todenneet niiden olevan leviämisvaiheessa.
 Itä-Suomessa toimiva elokuvateatteriketju on valmis toimimaan valtioneuvoston asettaman rajoituksen puitteissa, vaikka asetus tulikin aika yllättäen.
 – Parhaillaan odottelemme avin päätöksiä, miten Pohjois-Karjalassa ja Itä-Savossa tulee toimia. Siihen asti mennään avin voimassaolevan päätöksen mukaan, Savon Kinojen toimitusjohtaja  Sari Peltonen  sanoo
 Koronapassi ehti olla käytössä Savon Kinojen kuudessa elokuvateatterissa vajaan viikon.
 Museoita kiinni, uudenvuoden sisäjuhla peruuntui
 Helsingissä Ateneum ja Sinebrychoffin taidemuseo menevät kiinni torstaina ja pysyvät suljettuina 20. tammikuuta asti koronapassirajoitusten takia.
 Alueelliset kokoontumisrajoitukset laittoivat teatterit, keikkapaikat ja urheilukatsomot kiinni sekä peruivat yleisötapahtumat Uudellamaalla jo tiistaina.
 Riihimäellä museot ja kirjasto pysyvät auki, mutta niissä saa olla kerrallaan yhteensä enintään kymmenen vierailijaa ja henkilökunnan jäsentä.
 Kouvolan kaupunki perui uudenvuoden juhlansa osittain. Kuusankoskitaloon suunniteltua sisäjuhlaa ei järjestetä, mutta ulkona järjestettävä ilotulitus toteutetaan.
 – Kuusankoskitalon puistossa on todella hyvin tilaa, mihin levittäytyä turvallisesti, kaupungin turvallisuuspäällikkö  Johanna Franzén  sanoo kaupungin tiedotteessa.
 Kokkolan kaupunginteatteri aikoo jatkaa esityksiä tiukentuneista ohjeistuksista huolimatta. Sisään otettavat yleisömäärät ja ohjeistukset vaihtelevat nyt kuitenkin joka päivä.
 Pohjalaisia-näytelmän esitys toteutuu keskiviikkona 29. joulukuuta normaalisti. Yli 16-vuotiailta katsojilta vaaditaan koronapassi. 30. päivä saman esityksen suurin mahdollinen yleisömäärä on 50, eikä koronapassi ole voimassa esityksessä. Uudenvuodenaattona taas saman Pohjalaisia-näytelmän katsomoon pääsee enintään 20 henkilöä, eikä koronapassi ole käytössä.

Kiipeilyhalli meni kiinni, oopperan ensi-ilta siirtyy ja kiekkokatsomot tyhjenevät – koronapassikielto saa kovaa kritiikkiä yrittäjiltä


Summary: Lounais-Suomen aluehallintovirasto on jatkanut koronarajoituksia ja yhtenäistänyt Varsinais-Suomen ja Satakunnan koronarajoitukset samanlaisiksi. Satakunnan osalta alle 18-vuotiaiden harrastustoiminta helpottuu.

Lounais-Suomen aluehallintovirasto jatkaa alueensa koronarajoituksia vuoden alusta 15.1. saakka. Rajoitukset eivät koske alle 18-vuotiaiden harrastustoimintaa, mikä on ainoa rajoitusten kevennys Satakunnan osalta. Varsinais-Suomeen tulee sen sijaan lisärajoituksia.
 Satakunnassa lasten ja nuorten harrastustoiminta on kielletty vuodenvaihteeseen asti, sen jälkeen se on sallittu.
 – Päätimme edetä lasten etu edellä, eli harrastustoiminta on mahdollista lasten ja nuorten harrastustoiminnassa, kertoo avin johtaja  Heikki Mäki .
 Varsinais-Suomeen kovemmat rajoitukset kuin ennen
 Varsinais-Suomen koronarajoitukset kiristetään samalle tasolle kuin ne ovat Satakunnassa. Sisäliikuntapaikat ja uimahallit ovat olleet Satakunnassa kiinni jouluaatosta lähtien, mutta Varsinais-Suomessa ne ovat saaneet olla auki. Nyt paikat suljetaan Varsinais-Suomessa vuodenvaihteen jälkeen.
 Molempien maakuntien koronakoordinaatioryhmät ovat todenneet, että maakuntien koronatilanne heikkenee edelleen ja terveydenhuoltojärjestelmä on ylikuormittumassa.
 –Rajoitusten jatkaminen on tarpeen epidemian leviämisen hillitsemiseksi. Yhtenäiset rajoitukset koskevat koko Lounais-Suomen aluetta. Toivottavasti näillä rajoituksilla saadaan hillittyä tartuntamäärien kasvua, Lounais-Suomen aluehallintoviraston ylijohtaja  Leena Räsänen  sanoo.
 Laajat kiellot
 Varsinais-Suomessa ja Satakunnassa kielletään henkilömäärästä riippumatta kaikki yleisötilaisuudet ja yleiset kokoukset sisätiloissa ja ulkotiloissa.
 Lisäksi aluehallintovirasto määrää suljettaviksi yleisölle avoimet tai rajatun asiakas- tai osallistujapiirin oleskeluun tarkoitetut tilat, joita käytetään liikunta-, urheilu-, huvi- tai virkistystoimintaan.
 Näitä tiloja ovat:
 1. joukkueurheiluun, ryhmäliikuntaan, kontaktilajien harrastamiseen ja muuhun vastaavaan urheiluun tai liikuntaan käytettävät sisätilat sekä kuntosalit ja muut vastaavat sisäliikuntatilat
 2. yleiset saunat sekä uimahallien, maauimaloiden ja kylpylöiden allastilat sekä niiden välittömässä yhteydessä olevat pukuhuonetilat
 3. tanssipaikat sekä kuorolaulutoimintaan, harrastajateatteriin tai muuhun vastaavaan ryhmäharrastustoimintaan käytettävät tilat
 4. huvi- ja teemapuistot, tivolit sekä eläintarhojen sisätilat
 5. sisäleikkipuistot ja sisäleikkipaikat
 6. kauppakeskusten yleiset oleskelutilat pois lukien vähittäiskaupan liiketilat ja palvelujen tarjoamiseen käytettävät tilat sekä kulku niihin.
 Päätös tilojen sulkemisesta ei kuitenkaan koske vuonna 2004 tai sen jälkeen syntyneiden lasten ja nuorten ohjattua harrastustoimintaa, ammattiurheilemista, yksityis- tai perhe-elämän piiriin kuuluvaa toimintaa, lakisääteisten palvelujen toteuttamista, kuten lääkinnällistä kuntoutusta eikä vähittäiskaupan liiketiloja ja niihin kulkemista.

Satakunnan ja Varsinais-Suomen koronarajoitukset jatkuvat ja osittain tiukkenevat – lapset saavat jatkaa liikuntaharrastuksia


Summary: Sairaanhoitopiirit varautuvat tarkistamaan rokotetietoja ja etsimään korvaavaa työtä. Koronatestien maksajasta ja käytännön järjestelyistä on vielä epäselvyyttä.

Eduskunnan  eilen hyväksymä tartuntatautilain muutos  käynnistää sairaanhoitopiireissä uudenlaisen tilanteen ja ison operaation.
 Työnantaja voi edellyttää koronarokotusta sote-henkilökunnalta, joka on lähikontaktissa vanhusten ja muiden riskiryhmiin kuuluvien kanssa. Koronarokotusta vaadittaisiin myös muilta ammattiryhmiltä, jotka ovat läheisissä tekemisissä riskiryhmäläisten kanssa.
 Laista on puhuttu "hoitajien pakkorokotuksina". Rokotteista kieltäytyminen on edelleen mahdollista, mutta tämä voisi johtaa pahimmillaan palkanmaksun keskeytymiseen ellei korvaavaa työtä löytyisi.
 Käytännössä muutos koskee lisäksi paljon hoitajia suurempaa joukkoa.
 Esimerkiksi Suomen suurimpiin kuuluvassa Pirkanmaan sairaanhoitopiirissä arviolta noin 90 prosenttia työntekijöistä kuuluu lain soveltamisen piiriin.
 – Lääkärit, sairaanhoitajat, kätilöt, mielenterveyshoitajat, lähihoitajat, sairaalahuoltajat, osastonsihteerit, Tampereen yliopistollisen sairaalan TAYSin HR-johtaja  Raija Ruoranen  listaa.
 Hän kuvaa rokotemuutosta monivaiheiseksi operaatioksi, jossa on paljon avoimia kysymyksiä.
 Ensimmäiset koronarokotukset Suomessa annettiin vuosi sitten terveydenhuollossa työskenteleville. Merja Seppänen rokotti teho-osaston ylilääkäri Antti Mäkelän 29. joulukuuta 2020 Etelä-Karjalan keskussairaalassa. Sirkka Haverinen / Yle
 Keski-Pohjanmaan sosiaali- ja terveyspalvelukuntayhtymä Soiten johtajaylilääkäri  Pirjo Dabnell  toteaa, että laissa oleva kuukauden siirtymäaika tulee tarpeeseen.
 Dabnell istui keskiviikkona heti aamupäivällä palaverissa listaamassa selvitettäviä asioita.
 – Luimme läpi hallituksen esitystä ja aloimme pohtia, mitä se meille aiheuttaa.
 Etelä-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin johtaja  Tero Järvinen  toteaa, että lakimuutos tuo tullessaan lisää byrokratiaa.
 – Kokemusta meillä kuitenkin vastaavasta jo on influenssarokotteiden kanssa.
 Kuinka moni on ilman koronarokotusta?
 Tällä hetkellä työnantaja ei tiedä, kuka työntekijöistä on rokotettu koronaviruksen osalta. Rokotetieto on ollut tähän asti aina salassa pidettävä tieto.
 – Aikaisempien kokemusten perusteella uskon, että rokottamattomat on hyvin pieni vähemmistö erikoissairaanhoidossa. Luulen, että heitä sieltä kuitenkin löytyy joitakin, Pirkanmaan Ruoranen arvioi.
 Sama käsitys on Keski-Pohjanmaan Soitessa.
 – Kaikki tietävät, että terveystiedot on tietosuojan ja yksilön suojan piirissä oleva asia, mutta meillä on kuitenkin jo nyt jonkinlainen näppituntuma henkilökunnan rokotuksiin. Käsitykseni mukaan rokottamattomien määrä on vähäinen, Pirjo Dabnell sanoo.
 Yle kertoi joulukuussa , että esimerkiksi lääkäreistä tuplarokotettuja oli jo pari viikkoa sitten lähes 95 prosenttia. Sen sijaan vähiten rokotuksia ovat ottaneet sosiaali- ja lähihoitajat sekä kehitysvammaisten hoitajat, joiden rokotuskattavuus oli vaivoin 80 prosentissa.
 Tämä on vähemmän kuin monessa kunnassa rokotettujen määrä on keskimäärin.
 – Rokottamattomuus on suurempi ongelma eräissä peruspalveluissa, perusterveydenhuollon ja sosiaalihuollon peruspalveluissa, Ruoranen sanoo.
 Mistä korvaavaa työtä?
 Soitessa pystytään tämän hetken arvion mukaan osoittamaan korvaavaa työtä niille, jotka eivät ota rokotetta eivätkä siksi voi jatkaa tämänhetkisessä työssään.
 – Tämäkin on asia, jota selvitellään, mutta tulemme tarjoamaan kaikille työtä, vakuuttaa Dabnell.
 Työtehtävät käydään läpi tehtävä tehtävältä. Korvaavia tehtäviä voi löytyä esimerkiksi etätyöstä.
 Järvisen mukaan Etelä-Pohjanmaan sairaanhoitopiirissäkin henkilöstön rokotekattavuus on pääsääntöisesti hyvä. Siihenkin kuitenkin varaudutaan, että korvaavaa työtä joudutaan joillekin osoittamaan.
 – Aika näyttää, mikä on korvaavan työn tarve, ja onko sitä riittävästi tarjolla.
 Johtajaylilääkäri Pirjo Dabnell pitää tärkeänä, että rokottamattomille voidaan järjestää korvaavaa työtä. Kalle Niskala / Yle
 Kuka on lähikontaktissa?
 Lain tultua voimaan työnantaja saa myös oikeuden käsitellä työntekijöiden rokotesuojaa tai sairastettua koronatautia koskevia terveystietoja.
 Tämä ei ole ihan yksinkertaista, vaan edellyttää useita järjestelyjä. Tiedot pitää lisäksi kysyä henkilöittäin.
 Esimerkiksi TAYSin henkilöstön rokotetiedot ovat työterveyshuollossa, eikä sen rekistereihin ole vielä pääsyä.
 Sitä ennen työnantajan pitää selvittää, onko työntekijä lähikontaktissa potilaiden kanssa ja voidaanko hänen rokotetietonsa tarkistaa.
 Suomen suurimpiin kuuluvassa Pirkanmaan sairaanhoitopiirissä arviolta noin 90 prosenttia työntekijöistä kuuluu lain soveltamisen piiriin. Marko Melto / Yle
 Järvisen mukaan ensimmäinen tehtävä on käydä sairaanhoitopiirin yksiköt läpi ja määritellä riskiyksiköt. Riskiyksiköissä työntekijät ovat lähikontakteissa potilaiden tai asiakkaiden kanssa, jotka ovat alttiita vakaville koronavirustartunnan seuraamuksille. Heitä ovat esimerkiksi vanhukset ja riskiryhmiin kuuluvat.
 – Riskien määrittely on lääketieteellistä harkintaa eikä vielä tässä vaiheessa voi sanoa, kuinka paljon tällaisia yksiköitä on.
 Laissa todetaan, että erityisestä syystä työnantaja voi käyttää herkkien potilasryhmien kanssa työskentelyyn myös henkilöä, jolla ei ole riittävää suojaa COVID-19-tautia vastaan.
 Järvinen toteaa, että nyt sorvattu lakipykälä jättää työnantajalle aika paljon harkinnan varaa. Hän painottaa, että kysymys on nimenomaan lääketieteellisestä harkinnasta.
 Kuka näkee rokotetiedot?
 Työnantajan pitää myös nimetä henkilöt, joilla on oikeus käsitellä terveystietoja. TAYSissa tämä oikeus tulee vain muutamalle henkilölle.
 – Tietoja ei laiteta laajaan jakeluun, tarkistuksen tekee pieni joukko, Ruoranen sanoo.
 Ilman koronarokotusta olevalta vaadittaisiin enintään 72 tunnin sisällä tehty koronatesti. Myös sairastettu tauti tarjoaisi vaihtoehtoisen suojan.
 Osa hoitohenkilökunnasta ei pysty ottamaan koronarokotusta lääketieteellisestä syystä. Ruoranen arvioi, että heitä on vain vähän.
 Hankalampi joukko sairaanhoitopiirille ovat ne, jotka eivät halua koronarokotetta muusta syystä. Vielä on auki, riittääkö pikatesti vai pitääkö työntekijöiden käydä varsinaisessa koronatestissä.
 – Ei ole sovittu, mistä testi voidaan hankkia ja kenen kustannuksella. On paljon käytännön järjestelyjä, joihin ei ole vastausta vielä tässä vaiheessa, Ruoranen sanoo.
 Työntekijöiden mielestä työnantajan pitäisi korvata koronatestin kustannukset.
 Kuka korvaa testit?
 Hoitajia edustavan Superin TAYSin ammattiosaston puheenjohtaja  Juha Kataja  sanoo, että pikatestissä on myös ongelmia.
 – Jos pikatesti onkin positiivinen, miten jatkossa? Jos joutuu jäämään karanteeniin, miten palkanmaksu ja muut sairaslomakäytännöt toteutuvat? hän kysyy.
 Juha Katajan mukaan kohta kaksi vuotta kestänyt pandemia on ollut hoitajille melkoinen rasite. Antti Eintola / Yle
 Testeissä ramppaaminen on sen sijaan tuttua hoitajille jo ennestään.
 – Kohta kaksi vuotta on oltu koronapandemian parissa ja tämä on ollut hoitajille melkoinen rasite. Tämä jatkuu vielä ainakin tämän vuoden, Kataja sanoo.
 Raija Ruoranen arvelee, että ratkaisu on työntekijöiden toiveen mukainen eikä testejä pidä maksaa itse.
 – Lain velvoite johtaa keskusteluun ja käytännössä luulen, että ratkaisu on tämänsuuntainen.
 Sairaala odottaa kuitenkin, että valtio korvaisi koronatesteistä tulevat kustannukset sairaanhoitopiireille.
 Voiko tulla potkut?
 Lisätietoa kaivataan myös siitä, mitä työtä järjestetään tilalle ja jos korvaavaa työtä ei ole löydettävissä, millaisiin toimiin sairaanhoitopiirit voivat ryhtyä. Irtisanominen ei ole kevyt prosessi Suomessa.
 – Laissa on sanottu, että palkanmaksuvelvoitetta ei ole. Ennen kuin siinä kohtaan ollaan, se on oma prosessinsa ja siihen tullaan tarvitsemaan tukea, Ruoranen arvioi.
 Väliaikainen pykälä pakollisista koronarokotteista tulee voimaan mahdollisimman pian ja on voimassa ensi vuoden loppuun.
 Koska työnantajat eivät vielä saa katsoa rokotustietoa, seuraukset ja muutoksen laajuus ovat vielä osin kysymysmerkkejä.
 – Luulen että ne, joilla on vahva ammatti-identiteetti, perustavat näkemyksensä tietoon ja omaan osaamiseen ja hyväksyvät lainsäädännön näkökulman. Heille, joille rokotus on muu ideologinen kysymys, tämä voi olla vaikeampi asia, Ruoranen sanoo.
 Hän arvioi, että yksittäiset ihmiset voivat jopa jättää työnsä tämän takia. Sama pelko on Katajalla.
 Katajan mukaan maailma on muuttunut niin, että ihmiset kokevat olevansa yksilöitä, joilla on paljon oikeuksia ja vähän velvollisuuksia.
 – Toivottavasti ihmiset kokisivat, että ammatti antaa paljon, kun huolehditaan heikommista ihmisistä. Tämä on nyt tämä aika ja mennään tästä eteenpäin.
  Lue lisää:
 Turkulaishoitajat tyytyväisiä rokotevelvoitteeseen: "Työskentelemme sairaiden vanhusten kanssa, joten meidän pitää olla suojattuja"
 Eduskunta hyväksyi hoitohenkilökunnan "pakkorokotukset"
 Hautakynttilöitä syttyi kaupunkien maamerkeille ympäri Suomen – taustalla rokotekriittisten hoitajien mielenilmaus, joka syntyi suljetussa Telegram-ryhmässä
 Hoitajien "rokotuspakko" saa ristiriitaisen vastaanoton – lista näyttää, missä sote-ammateissa on vähiten rokotettuja
 Tällaista keskustelua suomalaiset koronarokotevastaiset hoitajat ja lääkärit käyvät suljetussa Telegram-ryhmässä
 Isoäiti kuoli koronaan, jonka tartutti todennäköisesti rokottamaton hoitaja – lapsenlapsi: "On tyrmistyttävä ajatus, että tartunta tulee hoitajan kautta"

Selvitimme, millaisen operaation hoitohenkilökunnan "rokotuspakko" käynnistää käytännössä: paljon avoimia kysymyksiä


Summary: Tänä vuonna perustetun uuden vakinaisen joukko-osaston tarkoituksena on tukea tarvittaessa EU:n ulkorajojen valvontaa jäsenmaissa. Joukko-osasto kasvaa 10 000 henkilöön vuoteen 2027 mennessä.

Ulkoasiain hallinto, maanpuolustus ja järjestystoimi

Ranskalainen  Clement  on toiminut uransa aikana Ranskassa sekä poliisina että raja- ja merivartijana. Työ on vienyt hänet jopa Etelä-Amerikan viidakoihin Ranskan Guayanan ja Brasilian rajalle.
 Nyt hän kuitenkin hiihtää rapsakassa pakkasessa Suomen ja Venäjän rajalinjan vieressä Nuijamaan Konnussa Lappeenrannassa.
 – Sää on täällä tietysti täysin erilainen, mutta minusta suomalainen metsä muistuttaa viidakkoa. Sinne ei voi mennä ilman valmistautumista ja hyvää varustusta, Clement sanoo.
 Frontexin uusi vakituinen joukko-osasto on luotu vasta tänä vuonna. Henkilöstön koulutus itärajalla on osa heidän koulutustaan. Mikko Savolainen / Yle
 Koulutusta Suomen itärajalla
 Clement on yksi Euroopan raja- ja merivartiovirasto Frontexin rajavartijoista, jotka harjoittelevat rajavartiointia joulu-tammikuun aikana Suomen itärajalla. Yhteensä Frontexin rajavartijoita on koulutuksessa 15 henkilöä.
 Clement haluaa esiintyä vain etunimellään, koska Frontexin rajavartijat ovat joutuneet erityisesti Keski-Euroopassa maalituksen kohteeksi sosiaalisessa mediassa esiintyessään koko nimellään.
 Eurooppalaisten rajavartijoiden Isäntänä toimii Kaakkois-Suomen rajavartiosto ja koulutus tapahtuu käytännön kautta vain lyhyen perehdyttämisjakson jälkeen.
 – Heidät pistetään mukaan partioon meidän henkilöstön mukana, ja he saavat sieltä lisäoppia, Nuijamaan rajavartioaseman varapäällikkö  Valtteri Saukkonen  kertoo.
 Nuijamaan rajavartioaseman varapäällikkö Valtteri Saukkonen opastaa eurooppalaisia rajavartijoita Suomen käytäntöihin rajalla. Mikko Savolainen / Yle
 Clement on toiminut Alpeilla laskettelunopettajana. Selvästi näkeekin, että hän ei seiso ensimmäistä kertaa suksilla. Suomen talvi vaatii silti erityisharjoittelua.
 – Saamme hiihto-opetusta, koska murtomaahiihto on minulle aika epätavallista. Harjoittelemme myös moottorikelkalla ajamista ja talviajoa autolla, Clement kertoo.
 Clementilla on kokemusta laskettelusta Alpeilla. Murtomaahiihto vaatii kuitenkin vielä harjoittelua.  Mikko Savolainen / Yle
 Apua tarvittaessa jäsenmaille
 Eurooppalaisten rajavartijoiden koulutuksella Suomen itärajalla on tarkoitus luoda Euroopan raja- ja merivartiovirasto Frontexin  uudelle pysyvälle joukko-osastolle  valmius auttaa tarvittaessa myös Suomen rajojen vartioinnissa.
 – He voivat tulla tänne auttamaan, jos siihen syntyy tarvetta. Se voi olla apua ihan meidän päivittäisissä arkisissa töissä eli rajatarkastuksissa ja rajojen valvonnassa, kertoo Nuijamaan rajartioaseman apulaispäällikkö Valtteri Saukkonen.
 Tähän mennessä Frontexin apu jäsenmaille on koostunut pääosin jäsenmaiden rajavartiostojen henkilökunnnasta. Suomalaisia raja- ja merivartijoita on ollut esimerkiksi auttamassa Kreikan ulkorajojen vartioinnissa. Frontex on koordinoinut toimintaa.
 Uusi pysyvä joukko-osasto koostuu sen sijaan 3 000 Frontexin oman henkilökunnan jäsenestä ja 7 000 henkilöstä, jotka on komennettu pysyvän joukko-osaston käyttöön jäsenvaltioiden raja- ja merivartiostoista.
 Uuden pysyvän joukko-osaston perustamisen taustalla ovat kiristyvät jännitteet siirtolaisvirtoineen ja muine uhkineen EU:n ulkorajoilla.
 Frontexin rajavartijoita voidaan tarvittaessa käyttää myös suomen itärajan vartiointiin.  Mikko Savolainen / Yle
 Itärajalla koulutetaan nyt osaltaan tämän uuden joukko-osaston rajavartijoita. Ranskalaisella Clementillä on takanaan jo vajaan vuoden mittainen peruskoulutusvaihe Espanjassa.
 Frontexin uuden vakituisen joukko-osaston luominen aloitettiin vasta tänä vuonna ja sen on tarkoitus kasvaa 10 000 henkilöön vuoteen 2027 mennessä.
 Joukko-osaston tarkoituksena on tukea tarvittaessa jäsenvaltioiden ulkorajavalvontaa ja palautustoimintaa.
 Clementilla on viiden vuoden sopimus Frontexin uuteen joukko-osastoon. Se edellyttää, että hän on aina valmis lähtemään uuteen asemapaikkaan.  Mikko Savolainen / Yle
 Aina valmiina lähtöön
 Clement on ottanut uuteen joukko-osastoon viiden vuoden pestin. Se edellyttää valmiutta olla aina valmiina lähtemään lyhyellä varoitusajalla minne EU tai sen jäsenvaltiot haluavat vahvistusta rajoilleen.
 – Tiedän, että olen vielä pari viikkoa Suomessa, mutta sen jälkeen en tiedä, missä on seuraava palveluspaikkani. Se voi olla jossain EU-maassa, jossain kolmannessa maassa, jonka kanssa EU:lla on yhteistyösopimus tai Frontexin päämajassa Varsovassa Puolassa, Clement sanoo.
 Lue seuraavaksi:   Tällainen on yksi maailman tarkimmin vartioideuista rajoista – kiven toisella puolella lukee CCCP

EU luo omaa rajajoukkoa – ranskalainen Clement harjoittelee jo Suomen itärajalla: "Suomalainen metsä muistuttaa viidakkoa"


Summary: Koronavirustartuntoja ja altistumisia on sekä henkilökunnalla että potilailla useissa sairaalan yksiköissä. Vaasan keskussairaalan valmiusjohtoryhmä seuraa tiiviisti koronatilanteen vaikutusta sairaalan toimintakykyyn.

Pohjanmaan nopeasti vaikeutuneella koronatilanteella on jo merkittäviä vaikutuksia Vaasan keskussairaalan toimintaan.
 Henkilökunnalla ja potilailla on ilmennyt tartuntoja ja altistumisia useissa eri yksiköissä.
 – Koronatartunnat ja altistumiset uhkaavat henkilöstön riittävyyttä, sillä henkilökuntaa on sairauslomilla ja karanteenissa, keskussairaala tiedottaa.
 Vaasan keskussairaalan valmiusjohtoryhmä seuraa tiiviisti koronatilanteen vaikutusta sairaalan toimintakykyyn.
 Vierailut sairaalan yksiköissä minimiin
 Vaasan keskussairaalassa halutaan minimoida kaikki ulkopuolinen liikkuminen yksiköissä vaikean epidemiatilanteen vuoksi.
 – Muiden kuin potilaiden vierailuja sairaalan yksiköihin suositellaan tällä hetkellä välttämään. Suosituksena on, että muut kuin välttämättömät vierailut osastoille jätetään toistaiseksi väliin, kerrotaan keskussairaalan tiedotteessa.
 Suositus koskee kaikkia Vaasan keskussairaalan yksiköitä, Huutoniemen psykiatrian osastot mukaan lukien.
 – Toivomme, että Pohjanmaan asukkaat ottavat pahenevan koronatilanteen vakavasti, suojautuvat ja suojaavat muita tartunnalta sekä ottavat rokotteet, toteaa sairaanhoitopiirin johtaja  Marina Kinnunen  keskussairaalan tiedotteessa.
 Vaasan sairaanhoitopiirissä kerrottiin tänään keskiviikkona koko epidemia-ajan suurin päiväkohtainen tartuntamäärä. Eilen tiistaina varmentui 187 uutta koronavirustartuntaa. Lähes neljännes testeistä oli positiivisia.
 Kahden viikon ilmaantuvuusluku on Pohjanmaalla jo 434 sataatuhatta asukasta kohden.

Vaikea koronatilanne vie jo henkilökuntaa Vaasan keskussairaalasta


Summary: Positiivisia koronatestejä on tehty hiihtokeskuksissa useita ulkomaalaisten keskuudessa. Rukalla majoitusyrittäjä muutti vastaanoton suoraan mökkeihin.

Tilauslennot Euroopasta Pohjois-Suomen lentokentille ovat jatkuneet taukoamatta joulukuun ajan samaan aikaan, kun rajoitukset kotimaassa kiristyvät.
 Koronarajoitukset ovat pakottaneet matkailuyrittäjät muuttamaan toimintatapojaan. Joulusesonki on myös lisännyt tilauslentomatkustajien koronatestien määrää hiihtokeskusten testauspisteissä. Samalla se on muuttanut sisäänkirjautumiskäytännöt.
 – Meillä ei ole enää kohtaamisia ravintolassa, jossa on meidän perinteinen vastaanotto. Kaikki asiakkaat ohjataan suoraan heidän majoituskohteisiinsa eli mökkeihin. Siellä on vastaanottaja, joka näyttää heille mökin ja käy läpi käytännöt sekä tarkistaa koronapassin, kertoo Rukan Salonki Chaletsin yrittäjä  Marjo Määttä .
 Suomeen voi saapua kaikista maista, jos matkustajalla on rokotustodistus ja negatiivinen testitulos, joka on tehty 48 tuntia ennen Suomeen  saapumista  (Rajavartiolaitos).
 Matkailijoita eristyksissä
 Tilauslentomatkustajien testeissä on löytynyt koronaa. Kuusamossa, Levillä ja Pyhätunturilla koronatestejä järjestävä Bene-lääkäripalvelu on tilastoinut viimeisen kahden kuukauden aikana kymmeniä positiivisia testituloksia ulkomaalaisilta tilauslentomatkailijoilta. Positiivisen testin antaneet on asetettu karanteeniin ja eristyksiin.
 Muun muassa Kittilässä, minne lentää myös tilauslentoja, tartuntojen määrä on noussut nopeasti tällä joulukuun viimeisellä viikolla.
 Kittilän kunta tiedotti keskiviikkona (29.12.), että viikoilla 49–51 tartuntamäärät olivat noin 40 viikossa. Sairastuneita on matkailualan työntekijöissä, kotimaan ja ulkomaan matkailijoissa ja vähemmässä määrin myös muissa kuntalaisissa.
 Lääkärikeskuksesta kuvataan tilannetta kuitenkin rauhalliseksi, vaikka se muuttunut onkin: vielä joulukuun alkupuolella tartuntoja ei  löytynyt .
 Eivätkä matkailijatkaan pandemiasta erityisen huolissaan ole.
 – Käytämme ruokailuun vain asuntojamme. Asumme perhekunnittain ja pysymme yhdessä. On helppoa viettää aikaa turvallisesti, kun käytämme maskiakin aina tarvittaessa. Suurimman osan ajasta olemme ulkona, joten päivät ovat aivan tavallisia lomapäiviä, kertoo Englannin Poolista Rukalle matkustanut  Jo Littlechild .
 Matkailuyrittäjä Marjo Määttä toteaa, että koronarajoituksiin tottuu hiljalleen.
 – On se ajoittain stressaavaa, kun rajoituksia rukataan edestakaisin. Mutta kyllähän tässä kahden vuoden aikana on jo totuttu muutoksiin. Yrittäjän arki ja elämä on sitä, että stressiä täytyy sietää, Määttä naurahtaa.
 Lue myös :  Jo liki puolet Lapin tartunnoista todetaan matkailijoilla kotimaasta ja ulkomailta – infektiolääkäri: "He tuovat tautia omilta alueiltaan"
 Joulun ajan lentomatkailu Pohjois-Suomeen on omikronista huolimatta taas vauhdissa – joulukuun aikana tulossa on useita satoja charter-lentoja

Tilauslennot rullaavat Pohjois-Suomen kentille ja tartuntamäärät ovat nousussa – tämä matkailusesonki vaatii koronatestejä ja nopeita muutoksia


Summary: Monessa Euroopan maassa päivittäiset koronatartunnat ovat nyt ennätyslukemissa. Toisaalta monessa maassa tartuntamäärät ovat joulukuun aikana laskeneet huomattavasti.

Euroopan koronakartta hehkuu edelleen punaisena. Uudet tartuntaluvut ovat nyt ennätyskorkealla monessa Euroopan maassa.
 Esimerkiksi Ranskassa ylittyi joulupäivänä ensimmäistä kertaa 100 000:en päivittäisen koronatartunnan raja. Tänään keskiviikkona tartuntoja ilmoitetaan ennakkotietojen mukaan jo 200 000, mikä on sekä Ranskan että koko Euroopan päiväkohtainen ennätys.
 Eilen Britannia, Italia, Kreikka ja Portugali ilmoittivat uusista tartuntaennätyksistä. Samoin teki  maanantaina Tanska , jossa on tällä hetkellä asukaslukuun suhteutettuna maailman korkeimmat tartuntaluvut.
 Keskiviikkona uudesta tartuntaennätyksestä ilmoitti myös Yhdysvallat.
 Pääasiallisena syypäänä pidetään koronaviruksen herkästi tarttuvaa omikronmuunnosta. Myös joulun ajan ilmoitusviiveet voivat osaltaan vaikuttaa viime päivien suuriin lukuihin, muistuttaa Britannian yleisradio  BBC .
 Suomessa tartuntamäärät ovat pysyneet eurooppalaisittain verrattain matalina, mutta koko joulukuu on ollut loivaa kasvua ja ennätyslukemissa on oltu täälläkin.
 Käyrät osoittavat koilliseen ja kaakkoon
 Johns Hopkins -yliopiston keräämä data päivittäisistä tartunnoista miljoonaa asukasta kohti näyttää, miten hieman pidemmällä aikavälillä tartuntatilanteen kehitys eroaa huomattavasti Euroopan eri maissa.
 Joissakin maissa tartunnat ovat lähteneet jyrkkään kasvuun joulukuun puolenvälin tienoilla. Näitä ovat esimerkiksi Tanska, Irlanti ja Britannia.
 Toisissa maissa suunta on aivan päinvastainen.
 Niissä tartunnat kasvoivat syksyn mittaan ja huippu saavutettiin marras-joulukuun vaihteessa. Joulukuun alun jälkeen lasku on ollut jatkuvaa. Näitä maita ovat esimerkiksi Hollanti, Belgia, Tšekki ja Slovakia.
 Rajoituksissa ja tartuntojen laskussa yhteys
 Yksiselitteistä vastausta maiden eriäviin tilanteisiin ei ole helppo antaa, koska maiden tilanteet eroavat toisistaan. Tartuntakäyrien kääntymisellä näyttäisi kuitenkin olevan ajallinen yhteys uusien rajoitusten voimaantuloon.
 Itävallassa  alkoi sulkutila  22. marraskuuta. Tartuntahuippu oli pari päivää myöhemmin, minkä jälkeen tartunnat laskivat päivä päivältä useita viikkoja ja ovat viimeisen viikon aikana tasaantuneet.
 Hollannissa  ja  Belgiassa  tartuntahuiput saavutettiiin marraskuun lopulla. Niihin aikoihin tuli voimaan tukku entistä tiukempia koronarajoituksia ja tartuntojen määrä lähti molemmissa maissa laskuun. Hollannissa alkoi 19. joulukuuta laaja sulkutila, minkä jälkeen tartuntamäärät ovat jatkaneet laskuaan.
 Tšekissä ja Slovakiassa oltiin marras-joulukuun vaihteessa koko Euroopan korkeimmissa tartuntaluvuissa. Molemmissa maissa määrättiin marraskuun lopulla tuntuvia uusia rajoituksia, kertovat  Euronews  ja  Politico-lehti . Pian tämän jälkeen tartuntakäyrät kääntyivät laskuun.
 Norjassa joulukuussa korkealle nousseet tartuntamäärät alkoivat laskea 20. joulukuuta saavutetun huipun jälkeen. Merkittävät  uudet rajoitukset  olivat astuneet voimaan kolme päivää aiemmin.
 Tällä viikolla tartuntahuipun saavuttaneista maista muun muassa Ranska kertoo, että uusia rajoituksia tulee voimaan vuodenvaihteen jälkeen.
 Lue lisää:
 Koronavirus ei hellitä Pohjoismaissa – Tanskassa muhii ilmiö joka huolestuttaa terveysviranomaisia  (27.12.)
 Näin Euroopassa on reagoitu omikroniin: ravintolarajoituksia, koulujen sulkemisia ja kiristyksiä koronapassin käyttöön  (20.12.)
 Grafiikka kertoo Pohjoismaiden karusta koronatilanteesta – olemmeko menossa samaan suuntaan kuin Norja ja Tanska?  (14.12.)
 Eurooppa on nyt ainoa maanosa, jossa koronatapaukset ovat kasvussa – näin eri maat ovat reagoineet kasvaviin tautilukuihin  (11.11.)

Euroopassa on maita, joiden koronatilanne kehittyy täysin vastakkaisiin suuntiin – grafiikat näyttävät eri maiden tartuntakäyrät


Summary: Sote-henkilöstön "rokotepakko" on herättänyt vilkasta keskustelua sekä eduskunnassa että kentällä. Aluevaaliehdokkaana oleva hoitaja Pia Sillanpää harkitsee töihin lähtöä jopa ulkomaille, jos vaihtoehtoiset työtehtävät eivät ole tyydyttäviä.

Eduskunta hyväksyi tiistaina äänestyksen jälkeen (107–32) tartuntatautilain väliaikaisen pykälän, jonka perusteella työnantaja voi edellyttää sote-henkilöstöltä koronarokotusta.
 Vilkkaassa eduskuntakeskustelussa esitystä vastustaneet perussuomalaiset perustelivat kantaansa muun muassa sillä, että rokote ei takaa, ettei hoitaja kanna tautia. Muutamissa puheenvuoroissa katsottiin, että hallituksen esitys rokotteista loukkaa perustus- ja yhdenvertaisuuslakeja.
 "Pakkorokottamisen" pelättiin myös aiheuttavan kriisin sote-alalla, jos sen takia työvoimapula pahenee.
 Lue myös:   Eduskunta hyväksyi hoitohenkilökunnan "pakkorokotukset"
 Samat äänenpainot kentällä
 Eduskunnan päätös herättää keskustelua myös kentällä aluevaaleihin valmistautuvien perussuomalaisten keskuudessa.
 Aluevaaliehdokkaat  Pia Sillanpää  ja  Sofia Hägglund  työskentelevät hoitajina Keski-Pohjanmaan keskusairaalassa Kokkolassa.
 Sillanpään mukaan päätös aiheuttaa rokottamattomien hoitajien keskuudessa hämmennystä ja kysymyksiä, kun vielä ei tiedetä, miten työnantaja tilanteessa toimii. Lakipykälä jättää harkinnan varaa työnantajille.
 Sillanpää ja Hägglund ovat molemmat tiukasti sitä mieltä, että hoitajilla pitäisi olla oikeus itse päättää, ottavatko koronarokotteen vai ei.
 – Se itsemääräämisoikeus kuuluu kaikille, sanoo Sillanpää.
 Kriittisesti "rokotuspakkoon" suhtautuvan hoitajakaksikon näkemyksen mukaan perustuslaki takaa heille oikeuden käydä töissä ja oikeuden olla paljastamatta terveystietojaan.
 – Jos potilaalla on itsemääräämisoikeus, niin myös hoitajilla pitää olla, toteaa Häglund.
 Perustuslakivaliokunta antoi kaksi viikkoa sitten lausuntonsa lakiehdotuksesta. Se katsoi, että väestön terveyden suojeleminen ja terveydenhuollon toimintakyvyn säilyttäminen ovat niin painavia perusteluja, jotta ne oikeuttavat ihmisten perusoikeuksiin puuttuvat viranomaistoimet.
 Lue lisää:   Perustuslakivaliokunta: Hallituksen esitys sote-henkilöstön rokotevelvollisuudesta perustuslain mukainen, pakkorokotuksista ei kyse
 Hoitajien mielestä eduskunnan päätöksellä ottaa käyttöön koronapassi sote-alalla on väistämättä seurauksia. He puhuvat jopa soten kaatumisesta.
 – Moni on pohtinut jo alan vaihtoa, ja se kyllä näkyisi, sanoo Sillanpää.
 Häggblomin mukaan pakkoa vastustetaan hoitajien keskuudessa hyvin yleisesti.
 – Minulle moni on kertonut, että he lähtevät toisiin töihin, jos rokotuspakko tulee.
 "Raha on hyvä konsultti"
 Hoitoalan ammattiliitot ovat kehoittaneet ja kannustaneet jäseniään rokottautumaan koronaa vastaan.
 Lähi- ja perushoitajien SuPer-liitton puheenjohtajan  Silja Paavolan  mukaan kukaan ei tällä hetkellä voi tietää, kuinka paljon rokottamattomia sote-henkilöstön keskuudessa on.
 Hallituksen lakiesityksessä arvioidaan, että noin 55 000 sote-alalla työskentelevää on vailla suojaa covid-19-tautia vastaan.
 – Nyt voidaan oikeastaan vain jäädä odottamaan, mitä tapahtuu. Kuinka moni on säikähtänyt ja jo nyt ottanut rokotteen ja kuinka moni ottaa rokotteen lain tultua voimaan, pohtii Paavola.
 Siirtymäaikaa eli aikaa rokotussuojan hankkimiselle on 30 vuorokautta, joten rokotepassin käyttöönoton todelliset vaikutukset nähdään vasta myöhemmin. Paavola arvioi, että raha on hyvä konsultti tässäkin tapauksessa.
 – Palkanmaksun keskeytyminen on kova sanktio.
 Hallituksen esityksen mukaan työnantajilla on velvollisuus yrittää järjestää rokottamattomille muuta työtä. Palkanmaksun työnantaja voi keskeyttää, ellei korvaavaa työtä ole osoittaa tai jos työntekijä kieltäytyy osoitetusta työstä.
 Työttömyysetuuksia työntekijöille ei ole luvassa, mikäli palkanmaksu keskeytyy.
 Ruotsiin tai Norjaan?
 Pia Sillanpää aikoo katsoa mitä tapahtuu. Rokotteen ottaminen ei ole suunnitelmissa.
 – Aion tulla töihin kunnes joku sanoo, että et voi enää tulla.
 Hänelle työpaikan vaihtaminen tulee harkintaan siinä vaiheessa, jos hänelle tarjotaan muuta kuin koulutusta vastaavaa työtä. Kaksikielinen Sillanpää on kätilö ja hän sanoo, että esimerkiksi puhelintöihin joutuminen söisi motivaatiota.
 – Lähtö Ruotsiin tai Norjaan on yksi vaihtoehto.
 Perheelliselle Sillanpäälle reissutyössä on huonot puolensa, mutta toisaalta korvauksena olisi selvästi nykyistä parempi palkka.
 Lisää aiheesta:
 Selvitimme, millaisen operaation hoitohenkilökunnan "rokotuspakko" käynnistää käytännössä: paljon avoimia kysymyksiä
 Tutkimus: Koronarokotteiden kiivaimmat vastustajat perussuomalaisissa, 12 prosenttia ei aio ottaa rokotetta – Puoluejohto kiistää roketekielteisyyden ja kannustaa piikille
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun torstaihin 30.12. kello 23:een saakka.

Osalle "rokotuspakko" on kova pettymys, mutta hoitajaliitto uskoo rahan olevan tehokas konsultti


Summary: Ahtisaari on sairastanut koronaviruksen myös maaliskuussa 2020.

Presidentti  Martti Ahtisaarella  on todettu koronavirustartunta, kertovat tasavallan presidentin kanslia ja CMI. Tartunta varmistui keskiviikkona 29. joulukuuta.
 Tiedotteen mukaan Ahtisaari voi olosuhteisiin nähden hyvin, mutta on sairaalahoidossa.
 Ahtisaari sairasti koronaviruksen jo kertaalleen  maaliskuussa 2020 . Tuolloin myös hänen puolisollaan  Eeva Ahtisaarella  todettiin koronavirustartunta. Martti Ahtisaari on 84-vuotias ja Eeva Ahtisaari 85-vuotias.
 Presidentti Ahtisaari sairastaa Alzheimerin tautia ja on sen johdosta luopunut kaikesta julkisesta toiminnasta. Asiasta kertoi tasavallan presidentin kanslia syyskuussa.
 Ahtisaari toimi presidenttinä yhden kauden vuosina 1994–2000. Virkakautensa jälkeen hän toimi useissa kansainvälisissä rauhanneuvottelun ja sovittelun tehtävissä ja jatkoi siten YK:n palveluksessa tekemäänsä työtä.
 Ansioistaan Namibian, Kosovon ja Acehin rauhanteossa hänelle myönnettiin Nobelin rauhanpalkinto vuonna 2008.

Presidentti Martti Ahtisaarella todettu koronavirustartunta toistamiseen


Summary: Sotaharjoitukset on määrä pitää Valko-Venäjällä alkuvuodesta. Lisäksi maat kertoivat lisäävänäs yhteistyötään muun muassa lentokoneiden valmistamisessa. Tapaamisen jälkeen miehet osallistuivat jääkiekko-otteluun.

Venäjä ja Valko-Venäjä aikovat pitää yhteiset sotaharjoitukset helmi-maaliskuussa Valko-Venäjällä.
 Maat kertoivat asiasta tänään, kun Venäjän presidentti  Vladimir Putin  tapasi Valko-Venäjän johtajan  Aljaksandr Lukašenkan  Pietarissa.
 Lukašenkan mukaan harjoitusten tarkoituksena on muun muassa varmistaa, että valkovenäläiset sotilaat saavat tarvittavan koulutuksen venäläisiin asejärjestelmiin, joita Valko-Venäjä hankkii.
 Lukašenka kertoi tapaamisessa, että Venäjä ja Valko-Venäjä alkavat tehdä yhteistyötä siviili- ja sotilaslentokoneiden rakentamisessa.
 Lisäksi maat kertoivat, että valkovenäläiset yritykset pääsevät jatkossa osaksi Venäjän valtion hankintojen tarjouskilpailuita.
 – Tämä tarjoaa merkittävästi lisää mahdollisuuksia valkovenäläisille yrityksille, mutta se hyödyttää samalla myös meitä lisäämällä kilpailua markkinoilla, Putin sanoi.
 Johtajat tapasivat tulehtuneessa geopoliittisessa tilanteessa, jossa länsimaat ovat arvostelleet kovasanaisesti Venäjän toimia Ukrainassa ja sen lähialueilla.
 Lisäksi EU on syyttänyt Valko-Venäjää siirtolaisten käyttämisestä hybridisodan välineinä Puolan ja Valko-Venäjän rajalla.
 Virallisen tapaamisen jälkeen Putin ja Lukašenka osallistuivat jääkiekko-otteluun.
 Lisää aiheesta:
 EU:n ja itäisten kumppanien tapaamista varjosti Venäjän uhka – Marin: Eri mailla erilaisia analyysejä Venäjän pyrkimyksistä
 G7-maat varoittavat Venäjää: Hyökkäys Ukrainaan tietäisi "massiivisia seuraamuksia ja kovaa hintaa"
 Valko-Venäjän oppositiojohtajalle ennakoituakin kovempi tuomio: Sjarhei Tsihanouskille 18 vuotta vankeutta
 "Poliisi toi meidät hotellista väkisin" – Ylen kirjeenvaihtaja tapasi Minskin lentokentällä vastahakoisia Irakiin palaajia

Putin ja Lukašenka tapasivat Pietarissa – Venäjä ja Valko-Venäjä aikovat pitää yhteiset sotaharjoitukset


Summary: Tutkimusmenetelmien kehittyminen on mahdollistanut ihmisen anatomian tarkastelun yhä uusista näkökulmista. Vanhastaan tiedetty ei aina pidäkään paikkaansa.

Jos painat kämmenen poskesi takaosaan ja puret hampaat lujasti yhteen, tunnet kämmenesi alla liikettä. Siellä tekee työtään kasvojesi vahvin lihas, purentalihas.
 Vakiintuneen käsityksen mukaan purentalihaksessa on kaksi kerrosta. Eläintutkimusten perusteella on kyllä aavisteltu, ettei lihas ihmiselläkään ehkä ole aivan yksinkertainen, mutta selvyyteen siitä ei ole tätä ennen päästy.
 Ristiriitaiset tulokset saivat sveitsiläisen  Baselin yliopiston  tutkijat selvittämään purentalihaksen rakennetta mahdollisimman perusteellisesti sekä elävän ihmisen että tieteellisiä tarkoituksia varten säilöttyjen ihmispäiden avulla.
 Vainajien leukalihaksia leikattiin kudosten tutkimiseksi ja tehtiin tomografiakuvauksia. Elävän koehenkilön leukaa magneettikuvattiin. Kaikilta löytyi purentalihaksen kahden tunnetun kerroksen alta niitä pienempi kolmas kerros.
 Se on ylempänä ja lähempänä leukaa ja eroaa toiminnaltaan selvästi kahdesta muusta, kertoo tutkimuksen toinen johtaja, biolääketieteilijä  Szilvia Mezey .
 Meillä on, simpanssilla ei
 Annals of Anatomy  -lehdessä julkaistussa tutkimuksessa päätellään, että kerroksella on tärkeä tehtävä alaleuan vakauttamisessa. Kerros myös vaikuttaa olevan lihaksen ainoa osa, joka kykenee liikuttamaan alaleukaa taaksepäin, korvaa kohti.
 Jatkotutkimuksia tarvitaan, mutta tutkijat uskovat, että ennen pitkää löytö auttaa alaleuan vaivoista kärsivien hoidoissa, niin leikkauksissa kuin kuntoutuksessa.
 Löytöämme voi verrata siihen, että eläintutkija löytäisi uuden selkärankaisen eläinlajin.  Professori Jens Türp, Baselin yliopisto
 Muillakin nisäkkäillä tiedetään olevan purentalihaksia, joissa on enemmän kuin kaksi kerrosta. Epäselvää kuitenkin on, vastaako jokin niistä toiminnaltaan ihmisleuan kolmatta lihaskerrosta.
 Simpansseilta, lähimmältä sukulaislajiltamme, vastaava näyttää puuttuvan. Kyseessä saattaa siis olla pelkästään ihmisen ominaisuus, tutkijat tuumivat.
 Yleisesti oletetaan, ettei ihmisen anatomian tutkimisessa ole sadan viime vuoden aikana jätetty enää kiveäkään kääntämättä, kommentoi sveitsiläistutkimuksen yllätystä tutkimuksen toinen johtaja, hammaslääketieteen professori  Jens Türp .
 Tutkimusmenetelmien kehittymisen ansiosta ihmisruumiista on kuitenkin viime vuosina löytynyt paljon muutakin, joka anatomian vakiintuneista oppikirjoista puuttuu.
 Väärinkäsityksiäkin on tullut oiotuiksi, kun tutkijat ovat päässeet katsomaan asioita kudos- ja solutasolla, tehokkailla mikroskoopeilla ja kuvantamisteknologian avulla.
 Tiede ei toisaalta olisi tiedettä, ellei tuloksista olisi myös erimielisyyttä. Polemiikkia on ainakin suoliliepeestä, josta  Ylekin uutisoi  viisi vuotta sitten.
 Vähäpätöisenä pidetty kudosviuhka, joka kiinnittää suolet vatsaontelon seinämään, onkin itsenäinen elin, sanoivat irlantilaistutkijat. Tulos pääsi lääketieteen tunnetuimman oppikirjan Gray's Anatomyn uuteen painokseen.
 Limerickin yliopiston kirurgian professori J. Calvin Coffeyn vakuuttui johtamissaan tutkimuksissa, että suolilieve on itsenäinen elin. Tässä hän tarkastelee sen kolmiulotteista mallia. Alan Place
 Tiedeyhteisössä kiistellään siitä, mitä termi "elin" oikeastaan tarkoittaa. Onko suolilieve sellainen vai vain joukko erillisiä kudoksia? Entä mitä pitäisi ajatella nesteen täyttämästä onteloverkostosta, jota on kaikkialla solujen välissä?
 Yhdysvaltalaistutkijoiden viime vuosikymmenen lopulla löytämä verkosto, josta myös  Yle silloin kertoi , sai heiltä nimen interstitium.
 Tutkijat päättelivät, että verkostossa huljuva neste päätyy lopulta imusuoniin, mikä voisi selittää syövän leviämistä imusolmukkeisiin. Jos se pitää paikkansa, se voi auttaa merkittävästi syöpien hillitsemisessä.
 Aivoista löytyi viemäristö
 Tärkeä tutkimustulos viime vuosikymmenellä oli myös sen käsityksen kumoaminen, ettei ihmiselimistön lymfaattinen järjestelmä ulotu aivoihin. Aiemmin oli oltu sitä mieltä, etteivät aivot ole kehon viemäriverkoston piirissä.
 Tutkimuksissa, joissa  Helsingin yliopistolla  oli keskeinen rooli, osoitettiin ensin hiirillä ja sitten ihmisillä, että imusuonisto tyhjentää hylkytavaraa myös aivoista.
 Imusuonet sijaitsevat tiiviisti aivokalvojen sisäisten rakenteiden vieressä. Imusuonten havaitseminen on erittäin epätodennäköistä, ellei niitä tarkoituksella etsi.   väitöskirjatutkija Salli Antila
 Hiiritutkimuksista ensin ja ihmisistä sitten selvisi myös se, että putkiluissamme – raajojen pitkissä luissa – on pienten verisuonien kapillaariverkosto, joka kiidättää verisoluja luuytimestä verenkiertoon.
 Nature-lehdessä  julkaistun saksalaistutkimuksen tekijät selvittävät parhaillaan, mikä merkitys heidän havainnollaan voi olla esimerkiksi osteoporoosin tai luihin levinneiden syövän etäpesäkkeiden tutkimuksessa.
 Polvissa näkyvä pieni nysty on fabella. Michael Berthaume / Imperial College London
 "Evoluutiossa hiipunut luu on tehnyt odottamattoman paluun yhä useamman ihmisen polveen",  Yle uutisoi  toissa vuonna yhdestä ihmisruumiin erikoisuudesta.
 Ylimääräinen luu, fabella eli "pikku papu", oli sata vuotta sitten katoamassa ihmisten polven takaa, mutta nykyisin se yleistyy taas. Fabella sijaitsee jänteessä, joka kiinnittää kaksoiskantalihaksen reisiluuhun.
 Mistä moinen evoluution käännähdys? Tutkijat eivät tiedä, mutta yksi vahva olettamus heillä on. Koska ihmiset syövät aiempaa enemmän ja entistä ravitsevampaa ruokaa, he ovat yhä pidempiä ja painavampia.
 Kun sääriluut ovat venyneet ja pohjelihakset paisuneet, polviin ehkä tarvitaan lisäpalikka helpottamaan painetta. Avulla on kuitenkin myös kääntöpuolensa: ylimääräinen luu saattaa kuluttaa rustoa ja aiheuttaa polveen nivelrikkoa.
 Perustutkimuksella on väliä
 Elin vai ei, miksi ja mitä seurauksia – tätä pohdintaa ihmisanatomian tutkijoilla varmasti on jatkossakin luultavasti yhä enemmän. Ihmisen ruumis ei olekaan niin selvä tapaus kuin on totuttu ajattelemaan ja lääketieteessä opettamaan.
 Lisää puntaroitavaa on muun muassa päässä samoilla main, joista tuore purentalihasuutinen kertoo. Viime vuonna julkaistun tutkimuksen mukaan myös nenänielussamme saattaa lurkkia jotakin ennen tuntematonta: lisäpari isoja sylkirauhasia.
 Sininen nuoli osoittaa aluetta, jolla hollantilaistutkijat päättelevät olevan aiemmin tuntemattoman sylkirauhasparin.  Hollannin syöpäsinstituutti
 Isoja sylkirauhastyyppejä tunnetaan kolme: yksi pari korvien läheltä, toinen leuan alapuolelta ja kolmas kielen alta.
 Hollannin syöpäinstituutin sekä Amsterdamin, Groningenin ja Utrechtin yliopistojen  tutkimuksen  mukaan kurkun ja nenäontelon yhtymäkohdassa voi olla neljäskin tyyppi.
 Entäs sitten? Sylki on ihmisen teveydelle ja hyvinvoinnille hyvin tärkeä erite, mutta väliäkös sillä, missä rauhaset tarkalleen sijaitsevat?
 Tutkimusta eivät tehneet sattumalta onkologit. Syöpäpotilaiden sädehoidossa sylkirauhasten kudos on herkkää vaurioitumaan pysyvästi. Rauhasia pyritään suojelemaan hoidon aikana kaikin mahdollisin keinoin. Ilman perustutkimusta ei tiedetä, mitä suojella.

Ihmisen poskesta löytyi uusi kerros purentalihasta


Faran över
 Kajana, Variskangas. Byggnadsbranden är släckt och räddningsinsatsen är avslutad. Situationen orsakar inte längre fara.
 Kajanalands räddningsverk

Vaaratiedote: Kajaani, vaara ohi


Summary: Läpi Sörnäisten ja Kallion kulkevalla Helsinginkadulla moni paikka on sulkenut ovensa koronarajoitusten vuoksi. Epätietoisuus tulevasta kalvaa monia, mutta elämää yritetään jatkaa entiseen tapaan siinä määrin kuin se on mahdollista tässä hetkessä.

Tiia Toivonen  ulkoiluttaa portugalin vesikoiriaan Odinia ja Aleiroa Helsinginkadun viereisessä Harjutorin puistossa ennen kuin hänen työvuoronsa alkaa apteekissa.
 Koirat tuovat iloa elämään, kun koronarajoitukset rajoittavat sosiaalisia suhteita.
 – Ei voi mennä kavereiden kanssa samalla tavalla syömään kuin ennen. Uimahallit on suljettu, ja monet harrastukset ovat lähes loppuneet näiden parin vuoden aikana, esimerkiksi koripallo, pesäpallo ja ryhmäliikunta. Välillä on saanut pari kertaa käydä, ja sitten ne on taas suljettu.
 Toivonen ei ole ottanut rokotteita: "Se on oma luontainen vastustuskyky, mihin luotan kaikista eniten" Matti Myller / Yle
 Baareissa Toivonen ei juuri käy. Häntä ei harmita, että niihin ei pääse myöhään illalla. Se kuitenkin huolestuttaa, siirtyvätkö bileet kerrostaloasuntoihin, jolloin uuden vuoden juhlinta voi häiritä muita asukkaita yöllä.
 Toivosen omiin uudenvuoden suunnitelmiin tiukentuneet rajoitukset eivät muutoin vaikuta.
 – Se menee koirien kanssa joka tapauksessa.
 Toivonen ei itse ole kovin huolissaan koronasta, koska kokee, että hänen terveydentilansa on hyvä. Hän tekee lähityötä apteekissa ja se tuntuu hänestä turvalliselta, koska maskit, käsidesit, turvavälit ja suojapleksit ovat käytössä.
 Toivonen on kuitenkin huomannut, että monia asiakkaita pahentunut tilanne pelottaa. Maskeja ja kotitestejä menee paljon kaupaksi. Toisaalta hän on myös havainnut kaupungilla liikkuessaan, että monet eivät enää käytä maskia.
 – Suosittelen käyttämään sitä edelleen, vaikka olisi rokotukset. Tuntuu, että niistä on nyt lipsuttu koronapassin myötä.
 Myös Sörnäisten Savate Club on joutunut sulkemaan ovensa aikuisilta harrastajilta, kuten muutkin kamppailusalit. Matti Myller / Yle
 Osa ravintoloista sulkee, osa vähentää henkilökuntaa
 Koronapassin turvin ravintoloiden rajoituksia ensin helpotettiin, kunnes niitä taas kiristettiin.
 Poukkoilevat rajoitukset ovat sekoittaneet monen ravintoloitsijan elämää. Yksi heistä on  Andres Aldape,  joka muutti kymmenen vuotta sitten Suomeen.
 Hän pyörittää omaa meksikolaista ravintolaansa La Cantina Klandestinaa Helsinginkadulla.
 – Emme ole voineet suunnitella toimintaamme ja elämäämme. Juuri kun näytti siltä, että asiat menevät vähän parempaan suuntaan, ne menivätkin huonompaan päin.
 Andres Aldape on epätietoinen ravintolansa tulevaisuudesta: "Parin viime kuukauden aikana ihmisiä on tullut kivasti ravintolaan. Nyt rajoitukset tulivat taas ja en tiedä, miten meille tulevaisuudessa käy." Matti Myller / Yle
 Juuri kiristyneiden rajoitusten mukaan alkoholitarjoilu pitää lopettaa kello 17.00, ja ravintola pitää sulkea kello 20.00.
 – Yleensä asiakkaat ovat halunneet istua täällä iltaa nauttien sekä ruuasta että lasillisesta alkoholia. Asiakkaat vähenivät heti tiistaina.
 Aldape pitää ravintolansa mahdollisimman myöhään auki rajoitusten puitteissa, mutta tavallista pienemmällä henkilöstömäärällä.
 – Meillä ei ole varaa useaan työntekijään enää.
 Harjutorilla sijaitseva ravintola Harju8 on väliaikaisesti suljettu koronatilanteen vuoksi. Matti Myller / Yle
 Huvittelut jäivät tauolle
 Alex Hakkaraisen  työtilanteeseen pankin rahoitusneuvojana koronapandemia ei juuri ole vaikuttanut muuta kuin siten, että konttorityö on vaihtunut etätyöhön kotona.
 – Hyvä juttu, että ei tarvitse käydä töissä paikan päällä. Toki viikonlopun huvittelut on nyt vähän tauolla, koska nämä rajoitukset tulivat. Ei tosin hirveästi tule muutenkaan käytyä baareissa, mutta aina kaipaa sitä, mitä ei voi tehdä.
 Alex Hakkaraisen uusi vuosi sujuu mukavasti ravintolarajoituksista huolimatta: "Hyvän ruuan ja viinin parissa ystävien kanssa jossain asunnossa, kun ravintolat menevät niin aikaisin kiinni." Matti Myller / Yle
 Korona ei huolestuta Hakkaraista henkilökohtaisesti, mutta rokotteet hän on ottanut.
 – Nuori terve mies, niin ei tässä mitään. Otin rokotteen saadakseni koronapassin. Se oli oikeastaan ainoa syy, että pystyi tekemään normaaleja asioita.
 Epävarmuutta hänessä aiheuttaa kuitenkin se, onko edessä vielä useiden rokotteiden sarja, jotta koronapassi pysyy voimassa.
 – Onko tämä loputon kierre, että kohta pitää saada myös kahdeksas rokote? Ei oikein tiedä, miten tämä etenee. Siitä on epävarma olo, mutta mennään sillä, mitä hallitus on päättänyt.

Koronasulku hiljensi tavallisesti eläväisen Helsingin – tältä näytti yhdellä Kallion vilkkaimmista kaduista välipäivinä


Summary: Varkautelaisessa kerrostalossa syttyi tulipalo aamupäivällä maanantaina. Talossa kahvilaa pyörittävä yrittäjä havaitsi savun nopeasti. Tulipesäke löytyi lopulta ensimmäisen kerroksen välipohjasta.

Kahvilayrittäjä  Katja Miettiselle  maanantain työpäivän piti olla ihan tavanomainen päivä joulun jälkeen.
 Toisin kuitenkin kävi. Ennen aamukymmentä Miettinen havaitsi kahvilassaan savua, ja etsi siihen syytä omista kahvilan sähkölaitteista.
 Sitten hän muisti, että yläkerrassa asuu iäkäs, muistisairas vanhus, ja lähti tarkastamaan isänsä kanssa yläkerran huoneiston tilanteen.
 – Oli sellainen paniikki, että jossain se tuli on.
 He koputtivat ja paukuttivat kerrostaloasunnon postiluukkua, ja asukas avasi oven.
 – Hän seisoi sankan savun keskellä, eikä oikein ymmärtänyt mistä on kyse. Otin hänen kädestään kiinni, ja nyt lähdetään alakertaan odottelemaan, Miettinen kertoo oven näystä.
 Näkyvää tulta ei ollut missään. Miettinen uskoo, että asukkaan selviytyminen saattoi olla jopa viidestä minuutista kiinni.
 – Keittiössä savu oli niin sankkaa, ettei siitä näkynyt seiniä näkynyt savun läpi. Jostain syystä hänen asunnossaan oli sankin savu, Miettinen pohtii.
 Pian talo oli evakuoitu, palokunta oli kutsuttu paikalle sammutustöihin ja iäkäs, savussa seissyt vanhus vietiin ambulanssilla päivystykseen savulle altistumisen vuoksi.
 Savun hajua ja tippuvaa vettä
 Varkauden Kahvila Cafe Piirakkapajan sisällä tippuu vettä katosta vielä tiistaina. Vanhaa 1950-luvun kerrostaloa sammutettiin tunteja tapaninpäivän jälkeisenä maanantaina.
 Maanantaina kahvilan lattia lainehti sammutustöiden vettä.
 Tulipesäke löytyi ensimmäisen kerroksen välipohjasta.
 Kahvilan kattoa on revitty sammutustöiden vuoksi auki. Savu ja noki haisivat tilassa vielä tiistaina.
 Tulipalovaurioita kärsineessä kahvilassa jouduttiin pistämään ovet kiinni kahdeksi päiväksi.  Varpu Mäntymäki / Yle
 Kahvila ja varkautelainen lounaspaikka on ollut kiinni maanantaista alkaen.
 – Maanantaina lahjoitin ne tuotteet palokunnalle, mitkä jäi vitriiniin. Keskiviikkona on tarkoitus avata taas kahvila, Miettinen kertoo.
 Varkaudessa paloi myös marraskuussa: elämä kuitenkin jatkuu
 Varkauden Ahlströminkadun kerrostalopalon syttymissyytä ei ole vielä selvillä. 1950-luvulla rakennetussa talossa on eristeenä paksu kerros sahanpurua.
 Taloyhtiön hallituksen puheenjohtajalla on kuitenkin arvauksensa syttymissyystä.
 – Eristeenähän tässä talossa on pitkältä sahanpurua. Siksihän se kytee. Ehkä tämä on lähtenyt sähköjohdosta, arvelee taloyhtiön hallituksen puheenjohtaja  Hannu Immonen .
 Varkauden kerrostalopalon tuhojälkiä asunnossa.  Varpu Mäntymäki / Yle
 Katja Miettiselle maanantain onnettomuustilanne on tuoreessa muistissa. Hän ei ole vielä puhunut pelastaneensa vanhuksen kanssa.
 Varkaudessa sattui myös marraskuussa toisessa iäkkäässä kerrostaloasunnossa räjähdys ja kerrostalopalo. Ahlströminkadun kerrostalon asukkaita tilanne pohdituttaa.
 – Ei tätä vielä oikein ymmärrä, mitä on tapahtunut. Tässä oli eväät vakavaan onnettomuuteen, Miettinen sanoittaa.
 Taloyhtiön hallituksen puheenjohtaja arvelee, että ainakin kahden savuvaurioita kärsineen asunnon keittiöt pitää vaihtaa. Laskuksi hän arvelee kymmeniä tuhansia euroja. Kahdessa sammutustöitä vaatineessa asunnossa ei voi tällä hetkellä asua lainkaan.
 – Onneksi tämä ei sattunut jouluna ja yöllä. Silloin ei olisi monikaan ollut kotona ja he olisivat palaneet tänne, Immonen pohtii hiljaisena.
 Aiheesta voi keskustella 30.12. kello 23:een saakka.
 Kuuntele haastattelu täältä:
 Lue myös:
 Varkaudessa kerrostalopalo: palo saatu sammutettua, kahdeksan asukasta evakuoitiin savun vuoksi, mutta suurin osa pääsee koteihinsa tänään

Katja Miettisellä piti olla tavallinen työpäivä, mutta sitten hän havaitsi savun – nopea toiminta pelasti yläkerran naapurin viime hetkillä


Summary: Ateneum ja Sinebrychoffin taidemuseo on määrä sulkea huomenna torstaina kolmeksi viikoksi. Kansallisgallerian mukaan päätös voidaan arvioida nyt uudestaan.

Saavatko museot olla auki koronan leviämisalueilla, vaikka koronapassi menee ensi yönä tauolle?
 Keskiviikkona Kansallisgalleria tiedotti, että se sulkee Ateneumin ja Sinebrychoffin taidemuseoiden ovet huomenna torstaina tammikuun 20. päivään asti. Syynä on hallituksen päätös ottaa koronapassi pois käytöstä suurimmassa osassa Suomea tartuntatilanteen takia.
 Kansallisgallerian pääjohtaja  Kimmo Levä  sanoi  Helsingin Sanomille , että rajoitusten mukaan museoissa saisi olla vain 10 henkeä kerrallaan tilaa kohti, mikä tekee työn järjestelystä vaikeaa.
 Etelä-Suomen aluehallintoviraston (avi) ylitarkastaja  Oona Mölsä  sanoo kuitenkin Ylelle, että tällaista 10 hengen rajoitusta museoille ei ole voimassa Uudellamaalla. Museoissa järjestettävät yleisötilaisuudet ovat pannassa, kuten muissakin tiloissa Uudellamaalla, mutta jatkuvaluonteista museotoimintaa ei pidetä yleisötilaisuutena.
 Sen sijaan museot ovat velvollisia muilla keinoilla huolehtimaan siitä, ettei lähikontakteja synny ja tartuntariskiä ehkäistään – tämä on se rajoitus, josta museot eivät voi nyt koronapassilla vapautua.
 Nämä muut keinot voivat kuitenkin olla muuta kuin vain 10 museovieraan ottaminen tilaan kerrallaan.
 – Jos muutoin syntyy helposti ruuhkia, voidaan esimerkiksi rajata, että osallistujia saa olla vaikkapa 50 prosenttia normaalista enimmäismäärästä, Mölsä sanoo.
 Toimija päättää keinoista itse
 Mölsän mukaan 50 prosentin kävijämääräraja on esimerkinomainen, ja koronaturvallisuudesta voidaan huolehtia muillakin keinoilla, kuten maskeilla ja ilmastoinnin tehostamisella.
 Koronaturvallisuuden arvioiminen on toimijan omalla vastuulla.
 – Lainsäädännössä on lähdetty siitä, että toimija itse arvioi tarvittavat toimet kyseiseen tilaan. Lain esitöissä on mainittu etenkin osallistujamäärän rajaaminen ja tilojen käytön porrastaminen, Mölsä sanoo.
 10 hengen raja taas liittyy siihen, milloin esimerkiksi museon täytyy huolehtia lähikontaktien vähentämisestä, kun koronapassia ei ole käytössä. Jos tiloissa normaalioloissa on yli 10 henkeä kerrallaan, lähikontakteja ja taruntariskiä täytyy ehkäistä.
 Pienemmillä toimijoilla kuten esimerkiksi kampaamoilla taas ei ole nytkään erityistä velvollisuutta vähentää lähikontakteja, jos niiden tiloissa ei ole yli 10 henkeä samaan aikaan.
 Etelä-Suomen aluehallintoviraston ylitarkastaja Oona Mölsä kertoo, että vaikka seuraavien viikkojen aikana rajoituksia ei voi korvata koronapassilla, koronapassia voi kuitenkin edelleen edellyttää asiakkailta samalla kun noudattaa rajoituksia.
 Kansallisgalleria saattaa muuttaa päätöksiään
 Yle tavoitti keskiviikkona Kansallisgallerian pääjohtajan Kimmo Levän. Hän kertoo, että Ateneum ja Sinebrychoffin museo päätettiin sulkea siinä käsityksessä, että ilman koronapassia tilassa saisi olla vain 10 henkeä kerrallaan.
 – Nyt kun koronapassi jäi pois, tulkitsimme avin päätöksiä niin, että saisimme ottaa vain 10 henkeä per tila.
 Levä kuuli Yleltä avin näkemyksestä, jonka mukaan tällaista 10 hengen rajoitusta ei kuitenkaan ole.
 – Jos meidän tulkinta on ollut väärä, meidän täytyy tietysti päätöksiäkin muuttaa.
 Kansallisgallerialla on oma koronaryhmä, joka linjaa muun muassa museoiden aukiolosta. Levän mukaan koronaryhmä saadaan koolle aikaisintaan huomenna torstaina, jolloin uusia päätöksiäkin voidaan tehdä.
 Levän mukaan on mahdollista, että päätöksiä sulkea Ateneum ja Sinebrychoffin taidemuseo muutetaan.
 Mitä mieltä olet museoiden tilanteesta ja koronarajoituksista? Voit keskustella uutisesta 30.12. klo 23 asti.
 Lue myös:
 Kiipeilyhalli meni kiinni, oopperan ensi-ilta siirtyy ja kiekkokatsomot tyhjenevät – koronapassikielto saa kovaa kritiikkiä yrittäjiltä
 Pääsenkö konserttiin, kirjastoon tai uimaan? Katso tästä alueesi tuoreimmat koronarajoitukset – tiukennuksia luvassa monin paikoin

Ateneum päätettiin sulkea siinä uskossa, että tilaan saa ottaa vain 10 henkeä kerrallaan – avin mukaan tällaista rajoitusta ei kuitenkaan ole


Summary: Otollinen tuuli ja avoveden sohjo ovat poimuttaneet Kokkolan Lohtajan hiekkarannan jäävuoristoksi. Luonto on muokannut maisemaa myös aikaisempina talvina.

Pohjanlahti näyttää taas voimiaan Euroopan havumetsävyöhykkeen suurimmalla dyynirannalla, Kokkolan Lohtajan Vattajan alueella.
 Avovesi on yhdessä tuulen kanssa puskenut Ohtakarin kalastajakylän hiekkarantojen kylkeen jääharjanteita, joiden merelle päin olevat suorat seinämät kohoavat useiden metrien korkeuteen.
 Jääröykkiöitä nähdään usein ulkoluodoilla, mutta näköjään myös Ohtakarin ranta on otollista aluetta talvisille luonnonilmiöille. Raila Paavola / Yle
 Avovesi näkyy pohjoisessa mustana viivana muutaman sadan metrin päässä rannasta. Vielä ennen joulua lähempänä rantaa ollut sula, leveä railo on nyt jäätynyt.
 Janne Jukkola  arvelee, että jäävuoret ovat syntyneet nopeasti tapaninpäivän vastaisena yönä. Paikalliset ovat tutkineet tuulimittauksia ja olosuhteet ovat olleet kohdallaan.
 Kova, puuskainen tuuli on puhaltanut pohjoisesta ja avovettä on ollut riittävän lähellä rantaa.
 – Jyrkät aallot ovat iskeneet rantaa vasten ja nostaneet sohjoa, joka on jäätynyt. Aalto aallolta vuoret ovat kohonneet yhä korkeammaksi.
 Ylen toimittaja Raila Paavola kävi Janne Jukkolan kanssa katselemassa rannan jäämudostelmia:
 Pääsiäisenä 2017 röykkiövuoret
 Vuonna 2017 sosiaalisessa mediassa levisi kuvia valtavista jäälevyistä koostuneista röykkiöivuorista samoilla rannoilla. Silloin luonto muokkasi maisemaa pääsiäisen aikoihin.
 Vuonna 2017 kalastajankylän rannoille syntyi jäälohkareista kasaantuneita korkeita kasoja. Kalle Niskala / Yle
 Nyt erona on se, että vuoden 2021 jäämaisema on sileämpi ja ja suoraseinämäisempi.
 Jukkola uskoo, että jäävuoret houkuttelevat ihmisiä taas Ohtakariin. Tieto hienosta luonnonilmiöstä leviää nopeasti valokuvina sosiaalisessa mediassa.
 Vuonna 2017 Merivartiosto arveli, että pelkästään Ohtakarin jääröykkiövuoria kävi katsomassa tuhat ihmistä päivässä. Samanlaisia röykkiöitä kasaantui silloin myös Kokkolan Lohtajan Marinkaisissa sekä Kalajoella ja Kalajokeen kuuluvalla Himangalla.
 Lue lisää:   Valtavat jääröykkiöt kasaantuivat rantaan, tuhannet vaelsivat katsomaan – "En ole koskaan nähnyt tällaista!"
 Somessa jaetut kuvat ovat saaneet ihmiset liikkeelle myös nyt joulukuussa 2021.  Sarianne Lokasaari  tuli paikalle kahden lapsensa kanssa.
 – Katsomaan luonnon ihmeitä, että minkälainen luonnonilmiö tällä kertaa.
 Hän kertoo, että perhe käy kesällä lähes joka päivä rannalla ja talvisinkin muutaman kerran.
 Vuonna 2018 valtavia jääpalloja
 Jäiden kasaantuminen korkeiksi röykkiöiksi ei ole harvinaista, vaikka ilmiö ei joka talvi näkyisikään. Tarvitaan vain otolliset olosuhteet, että aallot kuljettavat sohjot jäätyviksi kasoiksi.
 Korkeita röykkiöitä syntyy myös, kun viereisen selän jääpeite haurastuu niin paljon, että otollinen tuuli saa pehmentyneen jään työntymään liikkeelle ja murskautumaan rantaan.
 Välillä sula meri on pyöritellyt jäistä palloja Ohtakarin rantavesiin. Juha Salo
 Vuonna 2018 Ohtakarissa nähtiin jääpalloja, jotka olivat läpimitaltaan lähes metrin mittaisia.
 Lue lisää:   Erikoiset jääilmiöt jatkuvat Perämerellä: jääpallomeri syntyi jälleen
 Janne Jukkola sanoo, että Ohtakarin lumen ja jään maisemassa on paljon muutakin katsotavaa joulukuun lopussa 2021.
 – Ohtakariin [kalastajakylään] vievän sillan kupeessa näkyivät saukon jäljet. Nyt voi olla mahdollista bongata myös hylkeitä, kun meri on lähes jäässä. Se on harvinaista, sillä yleensä se jäätyy vasta tammi-helmikuun puolella.
 Ohtakari ja Vattajanniemen hiekkarannat sijaitsevat oin 40 kilometrin päässä Kokkolan keskustasta Keski-Pohjanmaalla. Niemellä on myös Puolustuvoimien valtakunnallinen ampuma- ja harjoitusalue, jonka pääkäyttäjä on ilmatorjunta-aselaji.
 Tämän kertaista luonnonilmiötä katselemaan lähteviä Jukkola varoittaa liukkaudesta. Jalkaan mieluiten nastakengät ja hitaasti eteenpäin.
 – Kasojen päälle ei ole mitään asiaa, koska sieltä on suora, korkea pudotus!
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun torstaihin 30.1. kello 23:een saakka.

Jää kasautui jälleen vuoriksi pienen kalastajakylän kylkeen – neljä vuotta sitten Pohjanlahden jäävuoria kävi ihastelemassa tuhat ihmistä päivässä


Summary: Perinteinen luksuksen käsitys on muuttunut. Uusi luksus on ainutlaatuisia reissukokemuksia, tietoista kuluttamista ja personoitua hyvinvointia. Suomelle se on tilaisuus houkutella uusia matkailijoita.

Hauhon Ilorannassa on koronasta huolimatta kääritty hihat.  Samu   Lescelius  kiertää raakaa taikinaa pitkän tikun nokkaan ja työntää sen nuotion hehkuun.
 – Usein luksuksesta ajatellaan, että se on jotain bling-blingiä. Nykyään se on henkilökohtaista palvelua, joustoa ja elämyksiä luonnossa. Esimerkiksi tikkupullan paistaminen on hyvä esimerkki, sanoo Lescelius.
 Hän on Hämeenlinnan Hauholla toimivan  Iloranta Oy :n toimitusjohtaja. Iloranta on Suomen vanhin maaseudulla toimiva matkailuyritys, joka tarjoaa täysihoitoa.
 Lescenius hyödynsi korona-aikana saatuja Business Finlandin tukia miettimällä uutta liiketoimintaa. Ulkomaiset vieraat ovat Ilorannassa tuttu näky, ja heitä voisi jatkossa palvella paremminkin.
 Suunnitelmat kiteytyivät Metsävillat-nimiseksi hankkeeksi. Konsepti vakuutti Hämeenlinnan kaupungin elinkeinotoimen, joka palkitsi sen 20 000 euron palkinnolla Linnan Business Turnajaisissa. Kyseessä on kehitysohjelma hämeenlinnalaisille yrityksille.
 – Rakennamme metsävilloja, eli hyvänlaatuisia mökkejä keskelle metsää, Samu Lescelius tiivistää.
 Uusi luksus on Suomelle hyvä mahdollisuus
 Maailmalla on siirrytty kullatuista suihkuhanoista, sviiteistä ja yksityisistä suihkukoneista personoidun hyvinvoinnin ja elämyksellisten kokemusten aikaan. Tilalle ovat tulleet designhotellit, villat, erikseen räätälöidyt matkat, täsmäpalvelut ja järkevä kulutus.
 Uusi luksus on osallistavaa. Se on henkilökohtaista ja ainutlaatuista palvelua. Suomelle on uuden luksuksen myötä auennut tilaisuus myydä matkailijoille puhdasta ilmaa, luontoa ja luonnonilmiöitä. Yhteiskuntaamme arvostetaan, se on turvallinen ja toimiva.
 Business Finland on julkaissut kotimaisille luksusmatkailusta kiinnostuneille matkailualan yrityksille  opaskirjasen .
 Ennen koronaa luksusmatkailulle ounasteltiin voimakasta kasvua. Vuonna 2025 markkinoiden arvo olisi ilman pandemiaa ollut jopa yli 1 100 miljardia euroa.
 Metsävilloissa luonto tulee syliin
 Iso Roine-järven rannalla Samu Lescelius esittelee havainnekuvia Metsävilloistaan. Metsän siimekseen pitäisi ensi vuoden aikana nousta ainakin kolme tolppien päälle nostettua lomahuvilaa. Talojen seinät ovat osin suurta ikkunaa, myös saunassa.
 – Luonto on hyvin läsnä, samoin sen rauhoittava vaikutus. On aikamoinen kokemus, kun näet metsään suoraa saunasta, Samu Lescelius uskoo.
 Metsävilloja rahoittavat Ilorannan pitkäaikaiset asiakkaat. Yhden huvilan hinnaksi on laskettu 200 000 – 250 000 euroa. Suunnitelmissa on yhteensä yhdeksän taloa.
 Iloranta aikoo vuokrata mökkejä muille matkailijoille silloin, kun omistajat eivät lomaile niissä. Kaikki pyritään tekemään suomalaisin voimin ja kotimaisista raaka-aineista, aina maalämmöstä lähtien.
 – Moni kaipaa omaa rauhaa ja yksilöllisyyttä. Lisäksi on aktiviteetteja, joihin osallistutaan yhdessä esimerkiksi oppaan tai henkilökunnan kanssa.
 Suomi-luksus on luontoelämyksiä ja kaupallisuutta
 Elämystalouden lehtori, tradenomi  Riina Iloranta  Haaga-Helia ammattikorkeakoulusta väitteli joulukuussa  palveluntuottajan haasteista  luksuselämysten tuottamisessa.
 Suomalainen luksusmatkailu on usein yhdistelmä luontoelämystä ja kaupallisia näkökohtia.
 Ilorannan mukaan suomalaisten matkailupalveluyritysten ei pidä tuijottaa ainoastaan hienoihin kokemuksiin. Tärkeitä ovat myös merkitykselliset hetket kuluttajien kanssa.
 Asiakkaalle on hyvä antaa mahdollisuus osallistua aktiivisesti luksuselämyksen synnyttämiseen palveluntuottajan kanssa. Se parantaa ja syventää kokemuksen arvoa. Myös hyvään oloon liittyvät matkailukokemukset voivat vastata tulevien sukupolvien käsityksiin luksuksesta ainutlaatuisina ja laadukkaina elämyksinä.
 Jäällä pilkkiminen on elämys
 Paistaessaan tikkupullaa metsälaavulla Samu Lescelius luo juuri sitä ainutlaatuista matkailuelämystä.
 – Ulkomaisille asiakkaille nuotio, avotuli ja tikkupullan paistaminen on kova juttu. Suomalaiseen luksukseen kuuluu, että tehdään yhdessä asiakkaan kanssa ja nautitaan esimerkiksi paikallisia juomia.
 Monet ulkomaisille matkailijoille eksoottisilta tuntuvat elämykset ovat suomalaisille tuttuja. Meille pohjoisen asukkaille saunominen, soutaminen, elävien kalojen onkiminen, luistelu ja pilkkiminen järven jäällä ovat aika tavanomaisia kokemuksia.
 Luksuskokemus ei saa olla liian halpa
 Hämeessä löytyy elämyksiä, mutta ne pitäisi osata tuotteista. Tehdä tuotekortti, josta käy ilmi kenelle tapahtuma on tarkoitettu, mitä se sisältää ja mitä maksaa. Elämysten tuotteistaminen on vielä monin paikoin lastenkengissä.
 – Tehdään tuotteita esimerkiksi pariskunnille tai neljälle henkilölle. Sitten hinnoitellaan tuote niin, että se on järkevää tehdä vaikkapa kahdelle ihmiselle.
 Kokemuksen arvon mittaaminen on hinnoittelussa hankalaa. Hintaa pitää ajatella asiakkaan näkökulmasta, pohtia minkä arvoinen kokemus hänelle on.
 Yhden asian Samu Lescelius tietää.
 – Se ei saa olla liian halpa.

Bling-bling ei enää houkuttele turisteja – matkailun uusi luksus on tikkupullaa nuotiolla ja lasiseinäinen huvila suomalaisessa metsässä


Summary: Koronapassin hyllylle laittamisesta tuli aiottua tiukempi.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Hallitus yrittää valmistella nopealla aikataululla muutoksen koronapassia koskevaan säännökseen siten, että jatkossa sen tilapäinen käytöstä poistaminen olisi mahdollista kohdentaa hienosyisemmin. Passia voisi käyttää matalan riskin yleisötilaisuuksissa ja tiloissa, kuten elokuvateattereissa, vaikka korkeamman riskin tilaisuudet olisikin rajattu passin käytön ulkopuolelle.
 Hallitus päätti tiistaina poistaa koronapassin käytöstä tilapäisesti koronaviruksen leviämisalueilla. Koronapassia ei siten voi käyttää tilaisuuksissa ja tiloissa vaihtoehtona alueellisille rajoituksille. Toiveena oli, että ulkopuolelle olisi jo tässä vaiheessa voitu rajata matalan riskin tilaisuudet. Oikeuskansleri  Tuomas Pöysti  katsoi kuitenkin vain vähän ennen valtioneuvoston istuntoa, ettei jaottelu ollut mahdollista nykyisillä säännöksillä.
 Päätös on voimassa torstaista alkaen kolme viikkoa. Osastopäällikkö  Taneli Puumalainen  sosiaali- ja terveysministeriöstä (STM) kertoi keskiviikkona, että päätös koronatodistuksen laittamisesta hyllylle tulee mahdollisesti koskemaan koko maata lukuun ottamatta Kainuuta. Kainuu ei ole koronan leviämisaluetta.
 – Aluehallintovirastojen päätösten mukaan kolme viikkoa tästä eteenpäin mennään koskien tilaisuuksia ja tiloja, Puumalainen sanoi STM:n ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) koronatiedotustilaisuudessa.
 Piti koskea vain korkeimman riskin tilaisuuksia
 Sosiaali- ja terveysministeriön johtajan  Jaska Siikavirran  mukaan asetuksen valmistelussa tarkasteltiin mahdollisuuksia kohdentaa koronatodistuksen käytöstä poistaminen pelkästään merkittävän ja kohtalaisen riskin tilaisuuksiin ja tiloihin. Oikeudellisessa arviossa kuitenkin katsottiin, että asetuksen antamisen edellytyksenä olevat erittäin korkean kynnyksen vaatimukset välttämättömyydestä ja oikeasuhtaisuudesta täyttyivät nykyisessä tilanteessa kaikkien tilaisuusmuotojen ja tilojen osalta, hän kertoi STT:lle sähköpostitse.
 Ministeriö arvioi nyt kiireellisesti mahdollisuuden kiinnittää koronatodistusta koskeva sääntely paremmin alueellisen tilanteen ja kohdennuksen mukaan muuttuviin rajoituksiin.
 Ministeriö ohjaa alueellisia viranomaisia edelleen harkitsemaan rajoitusten tarvetta, sisältöä ja kohdentamismahdollisuuksia. Käytännössä epidemiatilanne useilla alueilla on edellyttänyt kaikkien tilaisuuksien tilapäistä kieltämistä ja joidenkin tilojen sulkemisia.
 Koronapassin käyttöä tarkoitus laajentaa
 Koronapassin väliaikaiseen käytön keskeytykseen jouduttiin alun perin turvautumaan, sillä uusi omikronmuunnos leviää nopeasti ja herkästi.
 – Ikävä kyllä omikron muutti pelikentän niin, että kun riski saada tartunta kasvoi, tavallaan koronapassin vaikuttavuus yksinkertaisena toimena, jotta voidaan pitää tilaisuus ihan täysin auki, ei ole enää paikallaan, sanoi johtaja  Mika Salminen  THL:stä tiedotustilaisuudessa.
 Hallituslähteistä arvioidaan, että säännöksen muuttaminen on mahdollista valmistella varsin nopeasti, jolloin se voitaisiin liittää koronapassin laajentamista koskevan lakiesityksen yhteyteen.
 Luonnos koronapassin käytön laajentamisesta on parhaillaan lausunnoilla, ja kierros päättyy ensi kuussa. Laajentamisella pyritään siihen, että toimijat voisivat edellyttää passeja omilla päätöksillään ilman voimassa olevia rajoitustoimenpiteitä.
 Lue myös:
 Koronapassin äkillinen jäädyttäminen hämmentää alueilla, joissa yleisötilaisuudet ovat olleet vielä mahdollisia – päätös yllätti myös ministerin ja avin
 Kiipeilyhalli meni kiinni, oopperan ensi-ilta siirtyy ja kiekkokatsomot tyhjenevät – koronapassikielto saa kovaa kritiikkiä yrittäjiltä

Hallitus yrittää valmistella nopeasti muutoksen koronapassisäännökseen – sallisi käytön matalan riskin tilaisuuksissa


Summary: Turvallisuus ja kemikaaliviraston ilotulitetarkastuksissa ei ole löytynyt juurikaan huomautettavaa: ala haluaa pitää toiminnan sellaisessa ryhdissä ja niin turvallisena, että se jatkuisi. Ilotulitteiden sähkösytytyslaitteet ovat Tukesin mukaan myös kuluttajille sallittuja.

Ilotulitteiden kuluttajamyynnin rajoittamista koskeva kansalaisaloite ei ole ainakaan vielä jäänyt  suutariksi , mutta sytytyslanka sen valiokuntakäsittelylle on ollut pitkä.
 Vuonna 2019 eduskuntaan lähetetylle  aloitteelle  ei ole vieläkään päätetty käsittelyaikaa talousvaliokunnassa.
 Nyt Hämeessä osuusliike on osoittautunut päätöksenteossaan eduskuntaa nopeammaksi.
 Jo aiemmin muun muassa päivittäistavarakauppa Lidl on jättänyt ilotulitteet pois valikoimistaan.
 Vuonna 2008 rakettikauppa kävi osuuskauppa Hämeenmaan Launeen Prismassa Lahdessa.  Nyt Hämeenmaa ei myy ilotulitteita lainkaan.  YLE / Heikki Ahonen
 Luovutaan, vaikka myynti on ollut kannattavaa
 Vaikka rakettikauppa on Hämeenmaalle ollut kannattavaa liiketoimintaa, ei se myy  muun muassa Prismoissaan  tänä vuonna ilotulitteita.
 – Ollaan käyty keskustelua täällä sisällä ja päädyttiin siihen, että jätetään raketit myymättä, kertoo osuuskauppa Hämeenmaan toimitusjohtaja  Olli Vormisto.
 Hänen mukaansa asiasta ei ole käyty laajemmin keskustelua esimerkiksi eri osuuskauppojen toimitusjohtajien kesken, vaan kyseessä on Hämeenmaan oma päätös.
 – Paukaukset ja muut häiritsee lemmikkieläimiä aika paljon, se on vähän taustalla. Lisäksi myynnissä varastoinnit, luovutukset ja koulutukset, jotka pitää suorittaa ovat aika iso operaatio, tällaisia syitä siellä taustalla on.
 Maailmalla ilotulitteita saatetaan  valmistaa hyvinkin vaatimattomissa olosuhteissa.
China Pyromedia Group -ilotulitetehtaan työntekijä kiinnittää sytyttimiä ilotulitteeseen. Yle
 Urheiluseurojen myyntipisteet sallitaan
 Muun muassa sosiaalisessa mediassa olleella kirjoittelulla on silti ollut vaikutusta asiaan.
 – Somessa käyty keskustelu ja yleisesti asiasta käyty keskustelu tähän päätökseen johtivat.
 Ilotulitemyynnistä luopuminen koskee kuitenkin vain Hämeenmaan omaa liiketoimintaa. Esimerkiksi järjestöjen rakettimyyntiä Hämeenmaan toimipaikoissa ei estetä.
 – Tämä toiminta jatkuu. Urheiluseuroille, joilla on nuorisourheilua ja muuta se on hyvin tärkeää, niitä on edelleen joissakin meidän toimipaikoissa, Vormisto lupaa.
 Toisaalta, ilotulitteiden myynnin kiellon on pelätty johtavan arvaamattomien omatekoisten kyhäelmien yleistymiseen. Palestiinalaispoika heiluttaa kotitekoista ilotulitetta Jabaliassa Gazan kaistalla.   Mahmoud Issa / AOP
 Jo nyt ilotulitteiden myyntiä ohjaavat monet säädökset. Myyntiaikoja koskevien rajoitusten lisäksi sekä tuotteiden että myyntipaikkojen on oltava Turvallisuus ja kemikaalivirasto Tukesin ja pelastusviranomaisten määräysten mukaisia. Myyntipisteen perustamiselle on myös haettava lupa.
 – Kyseinen toimija tarvitsee pelastuslaitokselta luvan väliaikaisen myyntipisteen pystyttämiseen. Lisäksi myyntipisteessä on oltava paikalla vähintään yksi Tukesin vastaavan hoitajan tentin suorittanut henkilö, kertoo ylitarkastaja  Jonas Sjelvgren.
 Tentti on maksullinen, ja sen voi suorittaa Tukesin nettipalvelussa.
 Pelastuslaitokset ja Tukes valvovat
 Maanantaina Tukes teki pääkaupunkiseudulla pistotarkastuksia ilotulitteiden myyntipaikkoihin. Tiistaina tarkastuksia on tehty muun muassa Turun suunnalla ja Hämeessä.
 Ainakaan tiistai-iltapäivään mennessä puutteita ei ollut juurikaan löytynyt. Ainoastaan joitakin myyntipisteitä oli ohjeistettu laittamaan esille tietoja siitä, minne mahdolliset vialliset tuotteet voi palauttaa.
 – Mukava kierros tehdä, kun ei tarvitse kirjoittaa markkinoilta poisveto -päätöksiä, sanoo kesken tarkastustyön tavoitettu ylitarkastaja  Mikko Ojala .
 Ojalan mukaan tarkastuksissa käydään läpi muun muassa pakkausmerkinnät. Lisäksi katsotaan, ettei kuluttajamyynnissä ole mukana ammattilaistason tuotteita.
 – Lainsäädäntö edellyttää, että tuotteen tulee olla liekillä sytytettävä. Nyt on keskusteltu, sallitaanko kuluttajille sähkösytytyslaitteet, tätä on kysytty meiltä paljon, kertoo Ojala.
 Sjelvgrenin mukaan sähkösytytyslaitteet ovat Suomessa kuluttajille sallittuja.
 – Suomen lainsäädäntö ei niitä kiellä, siellä ei sanota mitään kuluttajien laukaisulaitteista, Sjelvgren sanoo.
 Raketit ilmaan nappia painamalla
 Kyse ei kuitenkaan ole varsinaisista sähkönalleista, vaan hehkulla raketin oman sytytyslangan sytyttävistä hylsymäisistä laitteista, jotka on yhdistetty erilliseen laukaisulaitteeseen.
 – Ilotulite on kuitenkin näitäkin käytettäessä ammuttava sellaisenaan, eli esimerkiksi tulilankaa ei saa lyhentää.
 Yli kahdenkymmenen vuoden ajan ilotulitevalvontaa tehneen Ojalan mukaan epäkohtien puuttuminen kertoo alan halusta säilyttää toimintamahdollisuutensa.
 – Nyt on kansalaisaloite vetämässä ilotulitteiden myynnin kieltämisestä yksityishenkilöille, niin uskon että ala haluaa pitää toiminnan sellaisessa ryhdissä ja niin turvallisena, että se jatkuisi, Ojala toteaa.
 Viime uutenavuotena Helsingin Senaatintorilla paukuteltiin runsaasti ilotulitteita, vaikka alueella se on kielletty. Esa Syväkuru / Yle
 Myynnin sijaan suurempia ongelmia onkin ilotulitteiden käytössä. Monella paikkakunnalla käyttöpaikkoja ja -aikoja koskevia rajoituksia on rikottu varsin avoimesti.
 Näin vaikka rikosoikeudellisten seuraamusten lisäksi ilotulitteen sytyttäjä on aina vastuussa sen mahdollisesti aiheuttamista vahingoista, ja eikä rajoitusten rikkominen ainakaan vähennä syyllisyyttä.

Kaupat vähentävät ilotulitteiden myyntiä – kieltouhka pitää alan markkinoita ryhdissä


Summary: Don't Look Upin roolisuoritukset keräävät kehuja, muuten kriitikoiden vastaanotto on ollut nihkeämpää. Elokuvassa komeetta uhkaa maata, mutta suuri yleisö ei jaksa siitä innostua.

Suoratoistopalvelu Netflixissä jouluna julkaistu elokuva  Don't Look Up  on katastorifielokuva satiirin muodossa.
 Siinä kaksi tähtitieteilijää Kate Dibiasky ( Jennifer Lawrence ) ja Randall Mindy ( Leonardo DiCaprio ) havaitsevat, että maapalloa lähestyy komeetta, joka uhkaa tuhota kaiken puolen vuoden päästä.
 Kaksikko päätyy Valkoiseen taloon varoittamaan löydöksestään Yhdysvaltojen presidenttiä. Trumpmainen presidentti Janie Orlean ( Meryl Streep ) ja tämän kansliapäällikkönä toimiva poikansa ( Jonah Hill ) eivät ota uhkaa tosissaan vaan tärkeämpää on keskittyä tuleviin välivaaleihin.
 Tähtitieteilijät ottavat ohjat omiin käsiinsä ja kertovat komeetan aiheuttamasta uhkasta medialle. He joutuvat kuitenkin tv-esiintymisen myötä naurunalaisiksi ja meemien kohteeksi.
 Ihmiskuntaa uhkaava tuho jakaa kansan kahtia, ja jotkut kieltävät koko komeetan olemassaolon. Kuviota hämmentää vielä  Steve Jobsia  ja  Elon Muskia  muistuttava it-miljardööri, joka haluaa hyötyä komeetasta taloudellisesti.
 Don't Look Up -elokuvassa tähtitieteilijoitä näyttelevät Leonardo DiCaprio (vas) ja Jennifer Lawrence. NIKO TAVERNISE/NETFLIX
 Don't Look Up  nousi heti ilmestyttyään Netflixin katsotuimmaksi elokuvaksi ympäri maailmaa ja myös Suomessa.
 Hollywoodin ykkösnäyttelijöiden tähdittämä elokuva on saanut ristiriitaisen vastaanoton. Vaikka se on saanut paljon katsojia, kaikki kriitikot eivät ole elokuvalle lämmenneet.
 Kehuja on tullut siitä, että elokuva rinnastaa komeetan tuoman uhan siihen, kuinka ihmiset suhtautuvat ilmastonmuutokseen. Kaukana eivät ole myöskään mielleyhtymät vallitsevaan koronapandemiaan.
 Myös Hollywoodin kärkinäyttelijöiden roolisuoritukset keräävät kiitosta. Erityisesti kehuja on saanut pitkästä aikaa elokuvassa nähtävä Jennifer Lawrence.
 Kritiikkiä on tullut siitä, että aiheen käsittely on ilmiselvää ja kaikki jää heppoisine vitseineen yksinkertaiseksi poliittiseksi satiiriksi. Tätä mieltä on esimerkiksi  elokuvalehti Varietyn kriitikko .
 Kritiikeissä on nostettu esiin myös se, kuinka stereotyyppisen amerikkakeskeinen elokuva on, vaikka aiheena on koko maapalloa koskettava asia.
 Don't Look Up -elokuvassa kritisoidaan nykymediaa, joka tekee vaikeistakin asioista viihdettä. Elokuvassa tv:n keskusteluohjelman vetäjiä näyttelevät Cate Blanchett (vas) ja Tyler Perry. NIKO TAVERNISE/NETFLIX
 Uhka ilmastonmuutoksesta herätti ohjaajan
 Don't Look Up  -elokuvan on käsikirjoittanut ja ohjannut  Adam McKay . Hän on tullut tunnetuksi  Saturday Night Live  -viihdeohjelman pääkirjoittajana sekä koomikko  Will Ferrellin  elokuvien ohjaajana ja käsikirjoittajana.
 McKay on tehnyt myös draamaelokuvat  The Big Short  (2015) ja  Vice  (2018). Molemmat olivat ehdolla parhaan käsikirjoituksen Oscar-palkinnolle. Ensimmäinen elokuva sen myös voitti.
 Hän on ollut myös tuottamassa viime vuosien suosituimpiin ja kehutuimpiin tv-sarjoihin kuuluvaa  Successionia .
 Don't Look Up -elokuvan julisteessa sanotaan, että tarina perustuu mahdollisiin todellisiin tapahtumiin. Netflix
 McKay kertoo  The Guardian -lehden haastattelussa , kuinka päätyi tekemään  Don't Look Up  -elokuvaa. Edellisten elokuvien aikaan hän heräsi ilmastonmuutoksen uhkaan ja päätti tehdä asialle jotain.
 Hän halusi tehdä aiheesta elokuvan ja teki muutamia käsikirjoitusaihioita. Mukana oli synkkää dystopiaa ja trilleriä.
 Aiheen käsittely kirkastui vasta kun hän kävi keskustelun ystävänsä  David Sirotan  kanssa. Hän on toimittaja sekä vasemmistopoliitikko  Bernie Sandersin  avustaja.
 – Hän sanoi, että tilanne on sama kuin komeetta lähestyisi maata ja ketään ei kiinnosta. Rakastuin yksinkertaiseen ideaan, johon kaikki voivat samaistua.
 McKay kritisoi elokuvassaan myös mediaa ja erityisesti amerikkalaisia tiedotusvälineitä. Hänen mielestään perinteinen media ja etenkin tv teki aikaisemmin kunnollista journalismia, mutta nyt se on lähinnä vain viihdettä. Elokuvassa tähtitieteilijät osallistuvat keskusteluohjelmaan ja heitä pyydetään kertomaan asiastaan kevyesti.
 – Olemme vaarallisessa tilanteessa, jossa ihmisille on vaikea kertoa huonoja uutisia. Kuinka yhteiskunta toimii, jos huonoja uutisia on vaikea myydä ihmisille, kun kaikki liittyy myymiseen? ohjaaja kysyy.
 The Guardianin haastattelussa McKaylta kysytään, näkeekö hän ihmiskunnan tulevaisuudessa mitään positiivista. Hänen mielestään vastaus löytyy tieteestä. Hän nostaa esimerkiksi hiilidioksidia talteenottavan teknologian, johon hänen mielestään pitäisi laittaa triljoonia dollareita.
 – Minusta on pelottavaa, kuinka erilleen ajautunutta suurin osa sivilisaatiostamme on tällä hetkellä. En ole optimistinen lähitulevaisuuden suhteen, mutta muuten olen optimistinen tulevaisuudesta.

Yleisö rakastui, kriitikot nuivempina – tällainen on huippunäyttelijöiden täyttämä Don't Look Up -elokuva, joka singahti Netflixin suosituimmaksi


Summary: Nykyisen Turun alueella on ollut yli sata kylää, joista suuri osa oli olemassa jo 1200-luvulla.  Kaupungin kasvun alle jääneistä, enimmäkseen kadonneista kylistä on julkaistu laaja tutkimus.

Suomen vanhin kaupunki on kasvaessaan nielaissut kymmenittäin sitä ympäröineitä kyliä. Kyse on ollut pitkästä, satojen vuosien tapahtumaketjusta, joka jatkuu yhä.
 Pienistä, kadonneista yhteisöistä on nyt julkaistu mittava tutkimus, Kylistä kasvoi Turku -kirja.
 Kylä- ja viljelymaiseman muutos alkoi 1300-luvun alussa, kun Turun kaupunki perustettiin. Tuomiokirkon läheisyydessä Vanhalla Suurtorilla tehdyissä, vanhimpien rakenteiden alle ulottuneissa kaivauksissa löydettiin auran tekemiä viiltojälkiä.
 – Viime vuosien arkeologiset tutkimukset ovat tuoneet ilmi, että Turkua ei ole perustettu neitseelliselle maalle, vaan maalaistalon tai kylän pelloille, sanoo arkeologi  Elina Saloranta .
 Kaupunki laajeni pikkuhiljaa Nummen ja Räntämäen suurjakokuntien alueille, esimerkiksi 1400-luvulla myös “tois pual jokke” Aninkaisten kylän maille.
 Elina Saloranta ja Sanna Kupila esittelevät kuvavalikoimaa Turun vanhoista kylistä. Jari Hakkarainen / Yle
 Nummen ja Räntämäen pitäjiin kuului paljon kyliä, ja vähitellen nämä kylät sulautuivat osaksi kasvavaa kaupunkia. Kaupunki kasvoi alueliitosten jälkeen nykyisiin mittoihinsa 1980-luvulla.
 – Naapuripitäjien kylät vähitellen sulautuivat ja katosivat kaupungin uumeniin. Ne turkulaistuivat. Osasta on jäljellä konkreettisesti vanha kylätontti maalaistaloineen, toisista nimi tiestössä, Turun museokeskuksen rakennustutkija  Sanna Kupila  kertoo.
 Vanhojen kylien jäännösten ja rakennusten katoaminen jatkuu yhä. Esimerkiksi Koivulan vanhan kylätontin ympärille suunnitellaan uutta kerrostaloaluetta.
 Kaerlan kylä nykyisen Raunistulan puistotien ja Markulantien tuntumassa oli taloluvultaan Maarian suurin kylä. Ainoastaan Kirveen talo on jäljellä. Jari Hakkarainen / Yle
 Maarian suurimpiin kyliin kuulunut Kaerla on lähes kadonnut.
 – Siellä on vain yksi talo jäljellä, Kirveen päärakennus, ja sitäkin uhkaa purkaminen, Sanna Kupila sanoo.
 Viranomaisten pöytälaatikosta julkiseen jakoon
 Kylistä kasvoi Turku -kirja on valtava tietopaketti 62 kylän historiasta, pisimmillään kivikaudelta nykypäivään. Työ alkoi 2010-luvun puolella ja mukana on ollut kymmenen Turun museokeskuksen tutkijaa.
 – Omalta osaltani kiinnostus johtuu siitä, että viranomaistyössä on selvitetty kylien historiaa ja tiedot ovat jääneet pöytälaatikkoon. Ne eivät olleet kaikkien nähtävillä, kirjan toimittanut Sanna Kupila kertoo.
 Nykyisen Koivulan kaupunginosassa Kakkaraisten talon pelloille nousi kerrostaloja, ja tilan rakennukset purettiin vuonna 1986.  Turun museokeskus
 Julkaisua varten tehtiin uutta tutkimusta ja etsittiin yli 400 kuvaa havainnollistamaan kylien kaupungistumista.
 Jokaista yli sataa Turun alueen kylää ei samojen kansien väliin kuitenkaan mahtunut.
 – Jätettiin pois sellaiset, joista on jotakin kirjoitettu viimeisinä vuosikymmeninä, eli Hirvensalon, Kakskerran ja Paattisten kylät jäivät pois.
  Hamarossa vanhat pihapiirit jäivät saarroksiin
 Vanhoja kyliä on siis hyvin vaihtelevasti jäljellä – osasta on vain tieto, joka näkyy kaupunginosan tai katujen nimissä.
 Hamarossa kaksi vanhaa maalaistaloa on jäänyt uusien talojen keskelle. Ja sekin on harvinaista, että kolmen talon kylästä on kaksi taloa jäljellä.
 Hevosvetoinen  tekniikka oli käytössä Hamaron Isotalon edustalla 1900-luvun alussa. Turun museokeskus
 Hamaron yksinäistalo sai pysyvän asutuksen viimeistään varhaisella keskiajalla. Tilaa jaettiin 1800-luvulla ja muodostettiin kaksi uutta tilaa. Uusia rakennuksia tehtiin muun muassa entisen 1600-luvun rakuunatorpan paikalle.
 Nykyisin kylässä ovat yhä Isotalon ja Vähätalon tilat, mutta alkuperäisellä kylätontilla olleen Keskitalon rakennukset puuttuvat.
 – Vielä 1980-luvun alussa oli pellotkin jäljellä. Sitten Ylioppilaskyläsäätiön talot, omakoti- ja rivitalot täyttivät pellot, Elina Saloranta kertoo.
 Halisissa viljely jatkuu yhä
 Oma erikoisalueensa on Kuralan Kylämäki, joka toimii museona ja antaa kuvan siitä, miten muutaman talon kylä eli 1950- luvulla.
 Aurajoen toisella puolella Kuralasta, vain muutaman kilometrin päässä Turun keskustasta on kylä, jossa eletään täysin maaseutumaisemassa ympäristössä.
 Halisten kylä on harvinainen keskiaikainen kylä, jossa pellotkin ovat yhä viljelyksessä. Sanna Kupila ja Elina Saloranta esittelevät kylää. Jari Hakkarainen / Yle
 Halisten kylä on edustava esimerkki yhä olemassaolevasta, juuriltaan varhaiskeskiaikaisesta kylästä.
 Ensimmäinen maininta kylästä on vuodelta 1352, kun Turun piispoilla oli mylly Halisten koskessa. Asutusta kylämäen tuntumassa on ollut jo rautakaudella.
 Halisten kylä on säilynyt reilun kahdensadan vuoden ajan ulkoisesti lähes muuttumattomana.
 Kujamaiselle tielle näkyy punamullalla maalattuja aittoja, myös Frantsin, Tätilän ja Komosen päärakennukset ovat tallella.
 – Kolme kantataloa on säilynyt, lisäksi lähes kaikki ulkorakennukset, Sanna Kupila kertoo.
 Halisten Kylämäki kuvattiin vuonna 1907,  kylä on peruspiirteiltään säilynyt muuttumattomana. Turun museokeskus
 Poikkeuksellista on myös se, että iso osa pelloista on säilynyt rakentamattomina, ja niitä viljellään yhä.
 Aurajoen rantarinteillä saa vielä hyvän käsityksen siitä peltojen ja kylien rytmittämästä maisemasta, jonka Turku on kasvaessaan jo muualta peittänyt.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 30.12. kello 23.
 Lue myös:
 Harvinainen asiakirjalöytö Haagista tuo valoa Turun syntyhistoriaan: "Kaupunki rajattiin ja rakennettiin ensimmäistä kertaa 1310"
 1700-luvun Turussa kahvi oli kielletty huumeena ja tuomiokirkko aikansa Tinder – aikamatkaopas vie historian kujille ja kellareihin

Turku ennen Turkua oli täynnä kyliä – kaupungin rakentaminen on jyrännyt niistä lähes kaikki, mutta jotain jäikin


Summary: Bahian osavaltiossa Koillis-Brasiliassa on satanut jopa viisinkertainen määrä normaaliin joulukuuhun verrattuna. Kuvernööri pitää sateiden aiheuttamia tulvia osavaltion historian pahimpana katastrofina.

Kovat sateet ovat piiskanneet Brasilian koillisosaa marraskuusta lähtien. Bahian osavaltiossa peräti 116 kaupunkiin oli eilen tiistaina julistettu poikkeustila tulvien vuoksi.
 Tulvat ovat vaikuttaneet ainakin puolen miljoonan ihmisen elämään.
 Yksi heistä on  Juliana Reis . Hän asuu Itambén pikkukaupungissa, eikä ollut tavannut vanhempiaan koronaepidemian vuoksi kuukausiin. Nyt vanhemmat olivat tulleet jouluksi käymään.
 – Toivoimme unelmiemme joulua. Kokoonnuimme yhteen juhlimaan, emme ruoan tai juoman vuoksi, vaan koska olemme kaikki elossa, Reis kertoi uutistoimisto Reutersille.
 Bahian osavaltion eteläosissa on satanut viisinkertainen määrä normaaliin joulukuuhun verrattuna. CHINE NOUVELLE/SIPA/Shutterstock/All Over Press
 Bahian osavaltio Koillis-Brasiliassa. Rea Lemström / Yle
 Unelma muuttui kuitenkin painajaiseksi, kun tulvavesi alkoi nousta Reisin ja miehensä talossa. Noin 30 kilometrin päässä sijaitseva pato oli murtunut myöhään joulupäivän iltana ja lähellä virtaava joki muuttui vesiryöpyksi.
 Reis ja hänen vanhempansa pelastautuivat talosta uimalla.
 – Katastrofi iski keskiyöllä. Sitä ei voi kuvailla sanoin. Mieheni menetti melkein henkensä, kun hän yritti auttaa mielisairasta naapuriamme. Silloin halusin vain kaikkien pysyvän hengissä, Reis sanoi Reutersille.
 Tulvatuhoja Itambén pikkukaupungissa. Ainakin 60 rakennusta vauroitui pelkästään täällä. EPA
 Tiistaina hän kiersi talonsa raunioissa. Vesi oli tuhonnut sen kokonaan. Tulvat ovat raunioittaneet kaikkiaan noin 5 000 kotia Bahian osavaltiossa. 50 000 ihmistä on joutunut hakeutumaan suojaan muualle.
 – En voi puhua nyt vain itsestäni. MInun pitää puhua kaikista, jotka käyvät läpi tätä katastrofia. Surullista kyllä, meidän kaikkien täytyy aloittaa alusta. Emme voi olla itsekkäitä, Reis sanoo Reutersille.
 Pelkästään pienessä, 20 000 asukkaan Itambéssa vesi on tuhonnut 60 rakennusta. Niiden joukossa on pormestarin toimisto.
 "En voi uskoa tätä todeksi"
 Ihmiset pelastavat, mitä pystyvät talojensa raunioista Itambén pikkukaupungissa.  EPA
 Raunioita Itambéssa tutki tiistaina myös 81-vuotias  Vitoria Rocha . Hän kertoi, että oli yhä vaikea uskoa tapahtumia todeksi.
 – En voi hyväksyä tätä. En voi, sillä kaikki tuntuu valheelta. Taloni on tuhoutunut täysin. Kaikki tavarani ovat tuhoutuneet, hän sanoi uutistoimisto Reutersille.
 Rocha katsoi hävitystä kyyneleet silmissään.
 – Tämä oli minulle kaikki kaikessa. Minulla oli vain kotini ja nyt se on mennyttä. Se on poissa, eikä minulla ole rohkeutta jatkaa täällä.
 Rocha pelastui naapurinsa ja kummipoikansa ansiosta. Naapuri tuli koputtelemaan Rochan ovea aamuyöllä, herättelemään häntä ja varoittamaan tulevasta tulvasta. Rocha ei aluksi uskonut naapuria.
 – Sanoin: Ei, ei sieltä mitään tule. Mutta sitten avasin ikkunan ja näin tulvan lähestyvän. Kummipoikani tuli ja sanoi: Isoäiti, meidän on mentävä. Vesi on täällä. Nopeasti, nopeasti.
 Kello oli kolme yöllä.
 Lisää sadetta luvassa
 Vesi on noussut monin paikoin metrin tai kaksi, paikoin jopa kolme metriä. Tämä mies ratsastaa Dario Meirassa. Chine Nouvelle / AOP
 Tulvatilanne on pahentunut viime päivinä, kun kaksi katoa murtui joulunpyhinä. Vesimassat vaurioittivat teitä ja huuhtoivat mukaansa siltoja. Kyliä on jäänyt eristyksiin ja vesimassojen saartamiksi.
 – Ensimmäinen tehtävämme on auttaa, sitten suojata ja sen jälkeen hoitaa tilapäissuojiin evakuoiduille ihmisille lakanoita, peittoja ja ruokaa, Bahian väestönsuojelupäällikkö  Miguel Filho  sanoi uutistoimisto AP:lle.
 Osavaltioon ennustetaan yhä vain lisää sadetta. Viranomaisten mukaan Bahian sateet ovat rankimmat yli 30 vuoteen, ja osavaltion eteläosissa on satanut viisinkertainen määrä normaaliin joulukuuhun verrattuna. Pääkaupungissa Salvadorissa joulukuun sademäärä on jo kuusinkertainen normaaliin verrattuna.
 Viranomaiset tarkkailevat kymmentä patoa murtumien varalta.
 Kuvernööri: Bahian pahin katastrofi
 Yli sataan kaupunkiin Bahian osavaltiossa on julistettu poikkeustila tulvien vuoksi. Chine Nouvelle / AOP
 Ainakin 20 ihmistä on kuollut ja yli 350 loukkaantunut tulvissa. Chine Nouvelle / AOP
 Bahian kuvernöörin  Rui Costan  mieliala on synkkä.
 – Valitettavasti elämme keskellä Bahian historian pahinta katastrofia.
 – Vesi on noussut metrin tai kaksi, paikoittain jopa kolme metriä, Costa sanoi Reutersille.
 Viranomaisten mukaan 21 ihmistä on kuollut ja 358 loukkaantunut tulvissa Bahiassa joulukuun aikana. Lisäksi kymmeniä tuhansia on evakuoitu.
 Tulvissa on kadonnut myös koronarokotteita, kun tulvavedet ovat tunkeutuneet terveyskeskuksiin ja lääkevarastoihin.
 Brasilian hallitus on myöntänyt 200 miljoona realia eli lähes 32 miljoonaa euroa hätäapua Bahiaan ja luvannut, että lisää rahaa on tulossa. Tulvia on viidessä muussakin Bahian läheisyydessä sijaitsevassa osavaltiossa.
 Kaupunkien jälleenrakennus tulee kestämään kauan. EPA

Yli sata kaupunkia on veden vallassa Brasiliassa – "Minulla oli vain kotini ja nyt se on mennyttä", suree yöllä tulvaa pakoon lähtenyt Vitoria Rocha


Yhdysvalloissa valamiehistö on todennut britannialaisen seurapiirijulkkiksen  Ghislaine Maxwellin  syylliseksi alaikäisten tyttöjen värväämisestä seksuaalisiin tekoihin edesmenneen seksuaalirikollisen  Jeffrey Epsteinin kanssa.
 60-vuotiasta Maxwellia on syytetty muun muassa osallisuudesta alaikäisten tyttöjen houkutteluun 1994–1997.
 Maxwell todettiin syylliseksi viiteeen kuudesta syytekohdasta, mukaan lukien alaikäisen ihmiskauppa seksuaalisessa hyväksikäyttötarkoituksessa.
 Häntä uhkaa todennäköisesti useiden vuosien vankeusrangaistus.
 Maxwell on Jeffrey Epsteininentinen tyttöystävä. Epstein kuoli vankisellissään New Yorkissa vuonna 2019, kun hän odotti oikeudenkäynnin alkamista. 66-vuotiaan Epsteinin kuolemaa pidetään itsemurhana.
 Oikeudenkäynnin aikana kuultiin neljän Maxwellia syyttäneen todistajan lausunnot. Kaksi heistä kertoi olleensa 14-vuotiaita, kun Maxwell alkoi valmistella heitä hyväksikäyttöä varten ja järjesti heidät antamaan Epsteinille hierontoja, jotka päättyivät seksuaaliseen kanssakäymiseen.
 Uutista päivitetään.

Seurapiirijulkkis Ghislaine Maxwell todettiin syylliseksi useisiin seksuaalirikoksiin