Summary: Sen jälkeen, kun laki mahdollisti ylioppilaskokeen uusimisen niin monta kertaa kuin haluaa, yhä useampi on pyrkinyt korottamaan arvosanojaan. Lakimuutoksen lisäksi intoon vaikuttaa se, että yo-todistuksella on entistä suurempi merkitys opiskelijavalinnassa.

Syksyn ylioppilaskirjoituksista on tullut lähes yhtä merkittävä kirjoituskerta kuin kevään kirjoituksista. Uusijien määrä on lyhyessä ajassa kaksinkertaistunut, ja tutkinnon suorittaminen jaetaan entistäkin herkemmin useampaan osaan.
 Moni syksyn kirjoituksiin osallistuva on korottamassa arvosanojaan, koska haaveena on paikka unelmien yliopistossa.
 Rovaniemeläinen  Ilkka Regelin  suunnittelee lääketieteen opintoja ulkomailla. Suomessa matematiikan arvosana painaa paljon, mutta Regelin toivoo, että biologian korottamisella ovi ulkomaan yliopistoon aukeaisi herkemmin.
 – Lääketieteelliseen ulkomaille on tarkoitus pyrkiä juurikin sen matematiikan rajan vuoksi, koska sitä painotetaan Suomessa jokaisessa yliopistossa. Ulkomailla se ei ole niin tarpeellinen, Regelin sanoo.
 Lue lisää:   Oona Pietilä suunnittelee paluuta koesaliin, vaikka todistuksessa on jo neljä eximiaa – Miksi ylioppilaskokeita uusitaan yhä enemmän?
 Ilkka Regelin palasi Lyseonpuiston lukion saliin viisi vuotta ensimmäisen kirjoituskerran jälkeen. Pekka Viinikka / Yle
 Regelin ei ole ainoa, joka haluaa parantaa arvosanojaan. Rovaniemellä Lyseonpuiston lukiossa syksyn ylioppilaskirjoituksiin ilmoittautui 216 henkilöä, joista monet ovat uusimassa ja korottamassa arvosanojaan. Trendi on ollut samanlainen kuin Suomessa yleisesti.
 – Arvosanaa on ollut korottamassa noin 60–70 opiskelijaa viimeisen neljän kirjoituskerran aikana. Nyt on hieman vähemmän kuin 2020 syksyllä, mutta sitä aikaisempaan nähden kuitenkin huomattavasti enemmän, laskee Lyseonpuiston lukion rehtori  Osmo Huhtala.
 Uusimiskerrat tuplaantuneet lyhyessä ajassa
 Uuden lain mukaan hyväksytyn ylioppilaskokeen voi uusia niin monta kertaa kuin haluaa. Uusijoiden määrä onkin noussut kaksinkertaiseksi muutaman viime vuoden aikana.
 – Muutama vuosi sitten uusimisia oli syksyllä noin 10 000 ja nyt puhutaan 20 000 suorituksen suuruusluokasta, toteaa ylioppilastutkintolautakunnan pääsihteeri  Tiina Tähkä .
 Kasvuun ovat Tähkän mukaan syynä lakimuutos ja arvosanojen painotus opiskelijavalinnassa.
 Ilkka Regelin kirjoitti ylioppilaaksi viisi vuotta sitten Lyseonpuiston lukiosta. Hän löytää vain hyviä puolia nykyisestä laista ja vapaudesta korottaa arvosanaa määrättömästi.
 – Se antaa vapauden, että voi vielä rauhassa miettiä, mitä tekee. Ei tarvitse stressata kouluvaiheessa ja voi käydä vapaasti uusimassa, jos aine on jäänyt aiemmin huonommaksi.
 Lue lisää:   Ylioppilaskokeiden uusimisten määrä jatkaa kasvua – koronapandemia ja laaja todistusvalinta piiskureina
 Arvosanoilla enemmän painoarvoa
 Yliopistot ja ammattikorkeakoulut siirtyivät viime vuonna uudistettuun valintakoemalliin, jossa ylioppilastodistuksen painoarvo on noussut ja jopa puolet opiskelijoista valitaan ylioppilasarvosanojen perusteella.
 Se on yksi vaikuttava tekijä, kun arvosanoja halutaan korottaa.
 – Kokelaat tietävät, että millaisia arvosanoja vaaditaan ja ehkä se vaikuttaa uusimisintoon, kun tiedetään mikä on realistista ja mikä ei, Tiina Tähkä sanoo.
 Arvosanojaan korottavien kokelaiden määrä on viime vuosina kasvanut merkittävästi, vaikka tänä syksynä määrä hieman alenikin edellisvuodesta. Kuvassa kokelaita Lyseonpuiston lukion salissa Rovaniemellä viime viikolla. Pekka Viinikka / Yle
 Arvosanoja uusii monenkirjava joukko, mutta tavallisimmin arvosanaa pyritään korottamaan saman tutkintokauden aikana. Ylioppilastutkinto jaetaan usein kahteen osaan, esimerkiksi syksyyn ja kevääseen.
 – Tyypillistä on, että syksyllä kirjoitetaan aine ja sitä halutaan vielä korottaa tutkinnon aikana keväällä. Halutaan uusi mahdollisuus. Toinen merkittävä ryhmä on tutkinnon jälkeen uusintoja tekevät, kertoo Tiina Tähkä.
 Samaa mieltä ollaan Lyseonpuiston lukiossa. Aiemmin harvat pyrkivät korottamaan, kun siihen oli yksi mahdollisuus. Nyt tilanne on toinen, kun tutkinnossa keväällä kirjoitetaan loput aineista ja samalla pyritään korottamaan jotakin arvosanaa.
 – Jos ei ole tyytyväinen arvosanaansa, käy vaikka seuraavalla kerralla kokeilemassa uudestaan, jos se nyt menisi vähän paremmin, sanoo rehtori Osmo Huhtala.
 Syksy hivuttauttuu suosiossa kevään rinnalle
 Syksyn ylioppilaskirjoituksiin ilmoittautumisissa oli hienoinen notkahdus vuoden takaiseen verrattuna. Tänä syksynä 45 000 henkilöä ilmoittautui 92 000 kokeeseen. Se on noin kuusi tuhatta 2020 syksyä vähemmän.
 Loivasta laskusta huolimatta syksyn kirjoituksista on kasvanut kilpailija kevään kanssa, merkit ovat olleet näkyvissä viime vuosien ajan.
 – Kyllä syksy on kasvattanut suosiotaan. Siitä on tulossa yhä tasa-arvoisempi kirjoituskerta kevään kanssa, painottaa Ylioppilastutkintolautakunnan pääsihteeri Tiina Tähkä.
 Viime keväänä ylioppilaskirjoituksiin ilmoittautumisia oli yli 143 500, joka on vuosiin ennätysmäärä.
 Tähkän mukaan 2020 kevään ja syksyn 2020 korkeita lukuja selittää korona-aika, sillä ensimmäisenä koronakeväänä pandemia mullisti ja sotki usean lukiolaisen valmistautumisen kirjoituksiin.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  keskiviikkoon 22.9. kello 23 saakka.

Lääkikseen pyrkivä Ilkka Regelin hakee yo-kirjoituksissa korotusta biologian arvosanaan – uusijoiden määrä liki tuplaantui muutamassa vuodessa


Summary: Harva tasa-arvokeskustelu on vienyt sukupuolten tasa-arvoa enemmän eteenpäin kuin elokuvapiireistä alkanut #metoo-kampanjointi. Näkyykö liikehdinnän toisessa päässä jo nainen, jota pitää puolustuskyvyttömänä suojella, kysyy Järvi.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Kesän antoisimpia ja koskettavimpia elämyksiä on ollut Ylen  audiodraamasarja  Armi Aavikko – Siinä välissä olin elossa .
 Pystyin kuuntelemaan jaksoja vain muutaman kerrallaan, sillä etenkin näyttelijä  Minka Kuustosen  tulkinta on suorastaan pakahduttava.  Kati Kaartisen  käsikirjoituksessa toistetaan usein, että tämä tarina on vain yksi tulkinta Armin elämästä.
 18-vuotiaasta Miss Suomesta tehtiin musiikkibisneksen tuote, joka tuotti rahaa ja mainetta niin laulujen tekijöille, levy-yhtiöille kuin keikkajärjestäjille. Suurin hyötyjä lienee kuitenkin ollut  Ilkka Lipsanen , Danny, joka Armin ”löysi”.
 Monet kuuntelijat ovat kesän aikana purkaneet  sarjan synnyttämiä tunteitaan sosiaalisessa mediassa. Osa Dannyyn kohdistuneista kommenteista ovat olleet niin ala-arvoisia, ettei niitä viitsi toistaa. Armin kohtaloon ja ennenaikaiseen kuolemaan vaikuttivat monet tekijät, mutta jotkut ovat tahtoneet nähdä vain yhden ison D:n.
 Oliko Armi jätkien hallitseman musabisneksen uhri?
 Seurasin koulutyttönä Armin uraa, ja olin katsomassa Danny ja Armi -show’ta sekä ensimmäisenä kesänä 1977 että myöhemmin 1980-luvun puolivälissä. Dannyn tiukat ohjakset näkyivät katsomoon asti, mutta aikalaisten kertoman mukaan hän komenteli varsin siekailematta kokeneempiakin produktioidensa työntekijöitä.
 Armi Aavikon tarinaa on kuunneltu myös #metoo-liikehdinnän näkökulmasta. Oliko Armi jätkien hallitseman musabisneksen uhri?
 Draamasarjassa Armi Aavikosta ei ole tehty avutonta tyttöstä, vaan omia unelmiaan toteuttava nainen, jonka välitön luonne ja herkkyys olivat sekä hänen vahvuutensa että heikkoutensa. On selvää, että hänen kokemattomuuttaan käytettiin hyväksi, mutta kouluttamaton Armi myös eittämättä tiesi, että Dannyn kelkkaan kannatti lähteä, jos mieli uraa laulajana.
 Tämä naisten avuttomaksi tekeminen on  #metoo-puheen kääntöpuoli, josta on lähes mahdoton herättää julkista keskustelua ilman, että tulee tuomituksi hyväksikäytön puolustajaksi.
 En pidä ollenkaan siitä, että naisen kehosta tehdään vain miehisen katseen kohde. Mutta ei kehomme tarvitse amerikkalaiselta raamattuvyöhykkeeltä maahantuotua siveysihannettakaan.
 Pohjoismaissa kehollisuuteen ja alastomuuteen on suhtauduttu muun muassa saunakulttuurimme takia luontevammin kuin monissa muissa maissa. Mitä arkisemmin ja arvostavammin suhtaudumme omaan ja toisten kehoihin, sitä vahvemmaksi tunnemme itsemme ja sitä vaikeampi meitä on alistaa.
 Ankeimmillaan #metoo-puhe on lähellä kirkkoisien saarnoja syntisestä naisruumiista ja miehisestä hallitsemattomasta halusta.
 Pahimmillaan hyväksikäyttö  ja etenkin seksuaalinen hyväksikäyttö murentavat ihmisen mielikuvan itsestään ja omasta ihmisarvosta. Kuitenkin jatkuva julkinen kauhistelu ja päivittely voi tuottaa etenkin nuorille tytöille ja pojille myös ahdistusta.
 Ankeimmillaan #metoo-puhe on lähellä kirkkoisien saarnoja syntisestä naisruumiista ja miehisestä hallitsemattomasta halusta.
 #Metoo-liikehdinnän voimakas sukupuolittuminen voi myös johtaa siihen, että  poikien ja miesten kokema seksuaalinen ahdistelu  jää entistä pahemmin varjoon ja tulee vähätellyksi. Muista sukupuolista puhumattakaan.
 Lopuksi on toistettava: harva tasa-arvokeskustelu on vienyt sukupuolten tasa-arvoa enemmän eteenpäin kuin amerikkalaisista elokuvapiireistä alkanut #metoo-liike.
 Ulla Järvi
 Kirjoittaja on toimittaja, joka vasta tätä kolumnia kirjoittaessaan kuuli Voikkaan paperitehtaan ”enkelien” seksuaalisen ahdistelun synnyttämästä  lakkoaallosta vuonna 1904 .
 Kolumnista voi keskustella 22.9. klo 23:00 asti.

Ulla Järven kolumni: Tekeekö #metoo-liike naisista taas suojelun kohteita?


Summary: Asiantuntijan mukaan vauvabuumin hiipumisen voi selittää Suomessa talvella vallinnut pitkittynyt epävarmuus: koronakuri oli kova eikä rokotuksia ollut vielä aloitettu. Nyt lapsia hankkivat ne kolmekymppiset, jotka aikaisemmin lykkäsivät lastenhankintaa.

Vanhemmat leikkivät vauvojen kanssa sisiliskolaulun tahtiin, maskit kasvoilla. Käynnissä on vauva-aamu leikkipuisto Linjassa Helsingin Kalliossa.
 Yksi vauvoista on reilun viiden kuukauden ikäinen  Lilja . Hän on toisen koronakevään lapsia eli syntynyt keväällä 2021.
 Ikätovereita Liljalla tuntuu riittävän. Alkuvuodesta Suomen syntyvyys oli hurjassa kasvussa. Lapsia syntyi tammi-toukokuussa yli kuusi prosenttia enemmän kuin viime vuonna vastaavaan aikaan.
 Vauvabuumin on huomannut myös Liljan äiti  Jenni Föhr-Lundberg . Hänen mukaansa se on näkynyt Helsingin neuvolassa ruuhkina ja peruutuksina.
 – Sen jälkeen kun Lilja syntyi, meillä on oikeastaan ollut joka kerta eri terveydenhoitaja neuvolassa, sanoo Föhr-Lundberg.
 Jenni Föhr-Lundbergille synnytys Naistenklinikalla oli hyvä kokemus eikä siellä näkynyt merkkejä ruuhkista tai kiireestä. Sylissä hänellä on Lilja-vauva. Jouni Immonen / Yle
 Perheelle on ehdotettu aikoja muista kaupungin neuvoloista, kun omasta neuvolasta ei ole löytynyt aikoja.
 Lue lisää:  “Alkoi tuntua, että kyllä tähän yksi vauva mahtuisi”, sanoo tuore äiti – syntyneiden määrä laski Suomessa kymmenen vuotta, mutta nyt sen nousu kiihtyy
 Esimerkiksi Vantaalla neuvolat ovat saaneet tänä vuonna asiakkaakseen nelisenkymmentä lasta enemmän kuin edellisinä vuosina.
 Raskaana olevien ja pienten vauvojen ajat ovat olleet etusijalla, koska niiden on tärkeä olla tiettyyn aikaan, kertoo Vantaan ennaltaehkäisevän terveydenhuollon johtaja  Piia Niemi-Mustonen .
 Sen takia leikki-ikäisten neuvola-aikoja on jouduttu odottamaan hieman kauemmin. Taustalla ei ole pelkästään syntyvyyden kasvu, vaan myös työvoimapula.
 Ainakin Helsingin neuvoloissa osa synnytysten jälkitarkastuksista jätettiin tekemättä koronapandemian aiheuttaman kiireen takia. Asiasta kertoi  Helsingin Sanomat . Vantaalla kaikki jälkitarkastukset on saatu tehtyä.
 Synnytyssairaalassa kiireiset vuorot ovat uusi normaali
 Kesällä Naistenklinikalla piti kiirettä. Helsinkiläisessä synnytyssairaalassa syntyi hieman yli 800 lasta kuukaudessa eli enimmillään kuukausittain noin sata lasta enemmän kuin edellisvuosina.
 Naistenklinikan ylilääkäri  Katja Koskisen  mukaan synnytysmäärien hurja kasvu alkoi maaliskuussa.
 – Edelleen välillä on hiljaisia päiviä, mutta kiireisiä työvuoroja on enemmän, sanoo Koskinen.
 Lue lisää:  Synnytysten määrissä on piikki HUS-alueella – kätilöt kritisoivat kiirettä, synnyttäjä Jannica Stelander tuo mukanaan oman doulan
 Huippukuukausina lapsia syntyi Naistenklinikalla keskimäärin yli kolme lasta päivässä enemmän kuin hiljaisempina vuosina. Kuvituskuva. Mikko Koski / Yle
 Kiirehuippuina vähemmän kiireelliset tapaukset joutuvat odottamaan. Juuri sairaalan tullut voi joutua odottamaan kivunlievitystä. Toisaalta jo käynnistetty synnytys voi joutua paussille, jos synnytyssalissa on ruuhkaa.
 – Se on tietysti synnyttäjän näkökulmasta ikävää, kun hän tietysti toivoo, että lapsi saataisiin syntymään, sanoo Koskinen.
 Välillä käy niin, että Naistenklinikka on täynnä. Silloin synnyttäjiä ohjataan Espoon, Lohjan tai Hyvinkään synnytyssairaaloihin. Sitäkin yleisempää on, että synnyttäjiä ohjeistetaan odottamaan kotona, jos siellä pärjää.
 Koronapandemia on vaikeuttanut hoitajapulaa entisestään. Koskisen mukaan hoitohenkilöstä on houkuteltu isommilla palkoilla koronatyöhön. Sijaisia on ollut myös vaikeampi löytää.
 Neljääkymppiä lähestyvät ottivat loppukirin
 Vauvabuumi näyttää nyt kuitenkin hiipuvan.
 – Loppuvuonna syntyvyys pysyy korkeampana kuin pahimpina notkahdusvuosina, mutta yhtä suuria kasvulukuja ei tulla näkemään kuin alkuvuodesta, sanoo Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) tutkimusprofessori  Mika Gissler .
 Nyt syksyllä syntyvät lapset ovat saaneet alkunsa viime talvena. Gisslerin mukaan pienemmän vauvamäärän voi selittää Suomessa talvella vallinnut pitkittynyt epävarmuus: koronakuri oli kova eikä rokotuksia ollut vielä aloitettu. Esimerkiksi helmi-maaliskuussa Suomessa väläyteltiin jopa ulkonaliikkumiskieltoa koronaepidemian taltuttamiseksi.
 Lähitulevaisuudessa syntyvien lasten määrää arvioidaan esimerkiksi katsomalla, kuinka paljon äitiysavustuksia on haettu Kelasta. Avustusten määrä antaa osviittaa 2-4 kuukauden päästä syntyvien lasten määrästä.
 Suomessa syntyvyys laski vuosikymmenen ajan, kunnes se lähti taas nousuun ensimmäisenä koronakeväänä 2020.
 Tutkijoiden mukaan korona-ajan pienoisen vauvabuumin taustalla on se, että yhteiskunnan sulussa pareilla oli paremmin aikaa perheellistymiselle. Kun matkailu, kulttuurielämä ja uralla eteneminen olivat jäissä, oli helpompi valita seuraavaksi projektiksi lapsen yrittäminen.
 Nyt lapsia hankkivat ne kolmekymppiset, jotka aikaisemmin lykkäsivät lastenhankintaa ja osaltaan aiheuttivat syntyvyyden notkahduksen, sanoo Väestöliiton tutkimusprofessori  Anna Rotkirch . "Loppukiriä" on näkyvissä 35–39-vuotiaissa synnyttäjissä.
 Suomen vauvabuumi on kansainvälisesti katsottuna erikoisuus, sillä muissa länsimaissa syntyvyys on laskenut korona-aikana. Norjassa on ollut näkyvissä samanlaista syntyvyyden nousua.
 – Se viittaa siihen, että meillä Suomessa ei ollut suurta vakavaa huolta, että terveydenhuolto kuormittuu tai että läheiset kuolevat. Lapsiperheiden palvelut ja toimeentulo oli laajasti turvattu eri keinoin. Vaikka monilla perheillä oli huolenaiheita, meillä meni hyvin, jos vertaa Suomen tilannetta melkein mihin tahansa länsimaahan, Rotkirch sanoo.
 Syntyvyyden jatko huolestuttaa asiantuntijaa
 Miltä näyttää syntyvyyden jatko?
 Äitiysavustusten määrässä on taas ollut notkahdus, huomauttaa Väestöliiton Anna Rotkirch. Se uhkaa lupaavasti alkanutta syntyvyyden toipumista.
 – Nyt olen hieman huolestunut, huokaa Rotkirch.
 – Ainakaan enää ei voi sanoa, että vauvabuumi jatkuisi.
 THL:n Mika Gissler on puolestaan varovaisen toiveikas.
 – Nyt näyttäisi siltä, että olemme päässeet eroon vuosien 2018–2019 poikkeuksellisen alhaisista hedelmällisyysluvuista. Näyttäisi siltä, että suunta on positiivinen.

Joka kerta neuvolassa eri hoitaja – Neuvolat ja synnytyssairaalat ovat ruuhkautuneet, mutta nyt poikkeuksellinen vauvabuumi näyttää hiipuvan


Summary: Facebook vaati saksalaisjärjestöä tuhoamaan laajan Instagram-tutkimuksen aineiston. Amerikkalaisen tutkimusryhmän jäseniltä se esti pääsyn palveluunsa. Tutkijoiden ja Facebookin suhde on ollut vaikea jo vuosia.

Heinäkuussa datajournalisti ja tutkija  Nicolas Kayser-Bril  painoi tietokoneensa nappia. Sillä hän tuhosi tutkimusaineiston, jota oli kerännyt kuvapalvelu Instagramista yli vuoden.
 Tavoitteena oli ollut selvittää, millaista sisältöä Instagramin algoritmi suosii; siis millaisia kuvia ja videoita käyttäjä todennäköisimmin näkee ja mitä puolestaan ehkä jää näkemättä.
 – Alustavien tulosten mukaan on esimerkiksi todennäköistä, että Instagramin syöte nostaa vähäpukeisten ihmisten kuvia, Kayser-Bril sanoo Berliinistä videopuhelun välityksellä.
 Samassa tutkimuksessa huomattiin, että sellaiset poliitikoiden lähettämät viestit, jotka sisältävät paljon tekstiä, jäävät todennäköisemmin piiloon. Pelkät poliitikkojen kuvat saavat enemmän näkyvyyttä.
 Berliinissä asuva Nicolas Kayser-Bril tutkii erilaisten sosiaalisten median alustojen toimintaa.  Julia Bornkessel, CC BY 4.0
 Kayser-Bril työskentelee Saksassa toimivassa AlgorithmWatch-järjestössä. Se on tutkimukseen ja valvontaan keskittynyt organisaatio, joka tutkii algoritmien roolia yhteiskunnassa.
 Järjestö keräsi tutkimusprojektia varten sosiaalisen median käyttödataa noin 1 500 vapaaehtoiselta.
 Kayser-Bril oli ymmärtänyt jo toukokuussa, että tutkimusprojekti oli suuressa vaarassa. Siihen riitti vain yksi sähköposti Facebookilta, sosiaalisen median jätiltä ja Instagram-palvelun omistajalta.
 Se vaati viestissään järjestöä lopettamaan datan keräämisen tutkimusta varten.
 Kesäkuun lopussa Facebookin edustajat juristeineen sekä AlgorithmWatchin tutkijat pitivät verkkokokouksen. Sen päätteeksi Facebook antoi järjestölle kaksi viikkoa aika tuhota kaiken tutkimusmateriaalinsa.
 AlgorithmWatchin mukaan Facebook esitti "ohuesti verhotun" uhkauksen aloittaa muussa tapauksessa oikeustoimet.
 Kyltti Facebookin Yhdysvaltain-pääkonttorin sisäänkäynnin lähellä Kalifornian Menlo Parkissa.  Kim Kulish / Getty Images
 Instagram-projekti kuopattiin
 Keväinen yhteydenotto tuntui oudolta, Kayser-Bril sanoo.
 Facebook oli tiennyt AlgorithmWatchin projektista jo toista vuotta, sillä tutkijat olivat kahdesti kysyneet yhtiöltä vastauksia alustaviin löydöksiinsä. Viesteihin ei ollut vastattu.
 Kun tutkimusta oli tehty jo yli vuosi, he yhtäkkiä esittivätkin tällaisia vaatimuksia.
 Seurauksena AlgortihmWatch päätti lopettaa Instagram-projektin. "Tämän kokoinen järjestö ei voi ottaa riskiä ja mennä oikeuteen biljoonan dollarin arvoista yhtiötä vastaan", järjestön  elokuisessa tiedotteessa todetaan .
 Kayser-Bril tuhosi tutkimusmateriaalin päivä ennen Facebookin asettamaa aikarajaa.
 Hän ei itsekään ole varma, miksi somejätti hyökkäsi juuri heidän tutkimustaan vastaan.
 AlgorithmWatchin alustavat tulokset ovat kiinnostavia, mutta eivät alalla mitenkään poikkeuksellisia. Tämän Kayser-Bril myöntää itsekin.
 – Emme olleet lähelläkään löytää [Instagramin] algoritmin salaisuuksia, mutta Facebook kävi kimppuumme silti. Se osoittaa, että joko heillä on jotain salattavaa tai sitten he ovat huolissaan ihan kaikesta, mikä voisi uhata heidän osittaista monopoliaan.
 Facebookin toimitusjohtaja ja perustaja Mark Zuckerberg Philipp Guelland / EPA
 Facebookin edustajat kommentoivat tapausta Ylelle sähköpostitse. Yhtiö kiistää uhanneensa AlgorithmWatchia oikeustoimilla.
 Viestin mukaan yhtiö yritti auttaa AlgorithmWatchia löytämään "tutkimuksensa tekemisen tavan, joka ei riko Facebookin käyttöehtoja".
 – Haluamme yhä, että ulkopuoliset tutkijat pystyvät ymmärtämään, mitä Facebookissa tapahtuu. Samalla suojelemme käyttäjiemme yksityisyyttä ja turvallisuutta, Facebookin edustaja toteaa vastauksessaan.
 "Meillä ei pian ole riippumatonta tutkimusta tästä alustasta"
 AlgorithmWatchin tapaus ei ole suinkaan ainoa, jossa Facebook on viime aikoina estänyt tai vaikeuttanut tutkimustyötä.
 Elokuussa  Facebook esti kolmelta New Yorkin yliopiston (NYU) tutkimusryhmän jäseneltä pääsyn palveluunsa . Kolmikko tutki disinformaation leviämistä palvelussa.
 Tapaus on pelästyttänyt jo useita muita tieteentekijöitä, tutkimusryhmän jäsenet sanovat.
 – Olemme jo kuulleet, miten samantyyppisistä tutkimuksista on tämän tuloksena luovuttu muualla. Jos Facebook saa tahtonsa läpi, meillä ei pian enää ole riippumatonta tutkimusta alustasta, kirjoittivat New Yorkin yliopiston tutkijat  Laura Edelson  ja  Damon McCoy   The Guardian-lehdessä elokuun puolivälissä .
 Tämä puolestaan voisi suoraan vaikuttaa jokaisen kansalaisen arkeen.
 Someyhtiöiden algoritmeilla voi olla laajoja yhteiskunnallisia vaikutuksia. Ne määrittävät esimerkiksi, mitä käyttäjä näkee – ja mitä ei.
 – Facebook ja Instagram ovat niin valtavia, että jos ne päättäisivät vaalien alla piilottaa vain pienenkin osan sisällöstä pieneltä osalta käyttäjistä, sillä voi jopa ratkaista tiukat vaalit, AlgorithmWatchin Kayser-Bril huomauttaa.
 Hän korostaa, että tutkijat ja journalistit ovat käytännössä ainoita, jotka voivat vaatia sosiaalisen median jättejä vastuuseen.
 – Niin kauan kuin kansalaisyhteiskunnalla ja lainsäätäjillä ei ole mahdollista valvoa näitä alustoja, meillä on epäilys siitä, että jotain sisältöä saatetaan piilottaa eri syistä.
 Aktivistit kiinnittivät ikkunoihin valituksia Facebookia vastaan mielenosoituksessa  Facebookin toimitilan edessä Washingtonissa viime toukokuussa. Valitukset koskivat esimerkiksi yksityisyydensuojaa ja Facebookin tekemää lobbaustyötä.  Michael Reynolds / EPA
 Facebook vetoaa yksityisyyden suojaan
 Sekä AlgorithmWatchin että New Yorkin yliopiston tapauksessa riidellään samankaltaisesta asiasta. Molemmat projektit perustuvat tutkijoiden kehittämään lisäosaan, jonka avulla ihmiset voivat jakaa sosiaalisessa mediassa näkemiään sisältöjä tutkijoille.
 Tällaisia työkaluja on käytetty aiemminkin. Myös  Yle on hyödyntänyt  tutkivaan journalismiin erikoistuneen  ProPublican vastaavalla tavalla kerättyä tietokantaa poliittisista mainoksista .
 Facebookin mukaan metodi loukkaa yksityisyydensuojaan liittyviä käyttöehtoja, koska käyttäjä voi samalla jakaa tutkijoille omia tai muiden yksityisiä tietoja.
 Facebookin edustaja kirjoitti Ylelle, että AlgorithmWatch saattoi saada tietoja myös niistä ihmisistä, joita vapaaehtoiset seurasivat. Siis esimerkiksi tietoa siitä, että käyttäjän seurattava on tykännyt tietystä sisällöstä.
 Tutkimuksen tekijöiden mielestä Facebookin huolet eivät ole perusteltuja.
 Sekä AlgorithmWatchin että New Yorkin yliopiston tutkijat vakuuttavat, että he eivät ole tallentaneet käyttäjistä tietoja, jotka vaarantaisivat tutkimuksiin osallistuneiden yksityisyydensuojan.
 – Olemme julkaisseet käyttämämme koodin ja tutkimusasetelman. Niistä voi päivänselvästi nähdä, että kaikki yksityinen tieto tuhottiin heti ja että säilytimme vain tutkimuksessa käytettyjä julkisia profiileja koskevat tiedot, AlgortihmWatchin Kayser-Bril sanoo.
 Yle on nähnyt koodin. Sen perusteella analyysiin käytetään vain Kayser-Brilin mainitsemaa tietoa.
 Donald Trump käytti vaalikampanjassaan 2016 paljon videoita ja livelähetyksiä, joiden näkyvyyttä Facebook tukee.  Nykyään Trumpin Facebook-tili on suljettu.  Kuvakaappaus Donald Trumpin Facebook-sivulta.
 Cambridge Analytican tapaus säikäytti somejätin
 Tutkijoiden ja Facebookin suhde on aina ollut vaikea. Mutta selkeä käänne huonompaan tapahtui kolme vuotta sitten, kun brittiläisen konsulttiyhtiö Cambridge Analytican keräämästä datasta syntyi maailmanlaajuinen skandaali.
 Cambridge Analytica oli saanut Facebookin hyväksymän tutkimussovelluksen kautta haltuunsa lähes 90 miljoonan ihmisen Facebook-tiedot. Näiden tietojen pohjalta yhtiö loi psykologisia profiileja, joiden avulla muun muassa  Donald Trumpin  kohdisti vaalimainoksiaan Facebookissa.
 Facebook yritti estää tietojen käytön, mutta liian myöhään.
 Skandaalin seurauksena  Facebookille määrättiin viiden miljardin dollarin sakot  käyttäjätietojen vuotamisesta. Myöhemmin  Cambridge Analytican analysoiman datan tehokkuus on kyseenalaistettu , mutta skandaali säikäytti Facebookin.
 Tutkijoille raollaan oleva ovi sulkeutui pitkäksi aikaa.
 Vasta viime vuonna Facebook suostui jakamaan dataansa uudelleen tutkijoiden kanssa. Se onnistui vasta pitkän väännön jälkeen, eikä loppu ole onnellinen.
 Kyse on Harvardin yliopiston saamasta datapaketista. Huippuyliopisto sai käyttöönsä tietoja 38 miljoonasta Facebookissa jaetusta julkaisusta.
 Harvardin tutkijat olivat tyytymättömiä siihen, että datapaketin saaminen oli niin vaikeaa. He totesivat myös ymmärtävänsä yhtiötä.
 – Meidän ei ole tarvinnut maksaa viiden miljardin dollarin sakkoja Cambridge Analytica -skandaalin seurauksena, emmekä me olisi taloudellisesti vastuussa, jos meidän tulkintamme laista ei voittaisi oikeudessa, tutkijat kirjoittavat  blogissaan .
 Myöhemmin kymmenet tutkimusryhmät ottivat Harvardin paketin käyttöönsä.
 Asiat vaikuttivat luistavan, kunnes toissa viikolla paketista löytyi puutteita.  New York Times paljasti , että Facebookin antama aineisto sisälsi tietoja vain kaikkein aktiivisimmista amerikkalaiskäyttäjistä. Facebook oli luvannut datan koskevan kaikkia amerikkalaisia.
 Tämä tarkoittaa, että datapakettiin perustuvien tutkimusten tulokset ovat nyt kyseenalaisia. Monen tutkijan kuukausien työ on valunut hukkaan. Jopa tohtorintutkinnot ovat vaarassa.
 .
 Aktivistit vaativat sosiaalisen median jättien laajempaa säätelyä joulukuussa Brysselissä järjestetyssä mielenilmauksessa.  Olivier Hoslet / EPA
 Facebook tutkii ja hautaa epämieluisat tulokset
 Facebook tutkii alustaansa ahkerasti myös itse.
 Se ei kuitenkaan mielellään julkaise itseään koskevia, epämiellyttäviä tutkimustuloksia.
 Viime viikkoina tiedotusvälineet ovat kertoneet useista paljastuksista, joiden mukaan Facebook pyrkii suorastaan pimittämään sille epämiellyttäviä tutkimustuloksia.
 Elokuussa  New York Times paljasti , että Facebook oli hyllyttänyt raportin eniten katsotuista sisällöistä. Raportin mukaan nimittäin eniten jakoja oli saanut uutinen, jonka otsikossa vihjattiin koronarokotteen aiheuttaneen lääkärin kuoleman Floridassa.
 Wall Street Journal puolestaan kertoi toisesta hyllytetystä selvityksestä , jonka mukaan Instragram aiheuttaa nuorille masennusta ja itsetunto-ongelmia.
 Lisäksi ongelma on, että tieteentekijät joutuvat usein turvautumaan Facebookin itsensä tarjoamaan dataan. Sen paikkansapitävyydestä ei ole täysiä takeita. Tämän osoitti muun muassa Harvardin yliopiston saama virheellinen datapaketti.
 Facebook voi myös muuttaa dataansa kesken tutkimustyön.
 New Yorkin yliopiston tutkijat – samat, jotka Facebook sulki palvelustaan – huomasivat, että  Facebook oli poistanut omistamastaan Crowdtangle-seurantasovelluksesta kymmeniätuhansia julkaisuja . Puuttuvat julkaisut ajoittuivat Yhdysvaltain kongressin tammikuisen valtausyrityksen liepeille.
 Facebookin mukaan kyse oli vahingosta.
 Pian tutkijoiden tosin ei enää tarvitse miettiä, ovatko Crowdtanglen tiedot oikein. Facebook on ilmoittanut sulkevansa sovelluksen.
 Facebookin Euroopan pääkonttori Dublinissa.  Artur Widak / AOP
 Sääntelystä toivotaan yhä pelastajaa
 Viime vuosina tutkijoiden ja Facebookin välistä kommunikaatiota on Euroopassa entisestään vaikeuttanut tietosuojaan liittyvä uudistus, joka tunnetaan nimellä GDPR. Asetus antaa jokaiselle suomalaisellekin oikeuden vaatia rajoituksia omien henkilötietojen keräämiseen ja käsittelyyn.
 Uudistusta on moitittu vaikeaselkoiseksi  sekä käyttäjän että palvelun tuottajan näkökulmasta.
 Juuri tähän sääntelyyn Facebook on viitannut usein, kun se on hyökännyt tutkimusta vastaan. Yksinkertaistettuna Facebook katsoo, että GDPR rajoittaa merkittävästi yhtiön mahdollisuuksia jakaa käyttäjiensä tietoja tutkijoille. Paljon ei ole auttanut, vaikka  asetusta valvova EU-viranomainen huomautti  jo liki kaksi vuotta sitten, ettei GDPR anna sosiaalisen median jäteille oikeutta vältellä vastuutaan.
 Vaikka tietosuojauudistusta ei ole pidetty erityisen onnistuneena, moni toivoo silti, että tutkijoiden työtä voitaisiin helpottaa juuri sääntelyn avulla.
 Viime joulukuussa EU-komissio esitteli digitaalisia palveluja koskevan lakiesityksen. Se saattaa jatkossa määrätä, että somejättien pitää kertoa algoritmeistaan paljon avoimemmin. Myös  Yhdysvalloissa valvontaviranomaiset suunnittelevat toimia , joilla algoritmit saataisiin päivänvaloon.
 Huolestuttaako sinua somejättien kasvava valta? Voit keskustella aiheesta keskiviikkoiltaan 22. syyskuuta kello 23 asti.
 Lue lisää:
 Youtube tarjosi salaliittoja ja Raamattua koronarokotteista tietoja hakeville suomalaisille – Ylen selvitys paljastaa somejätin virheen
 Talibanit syyttävät Facebookia sananvapauden rajoittamisesta – some-yhtiöt "epätodellisessa asemassa"
 Brysselissä on käynnissä taistelu siitä, miten sinä voit käyttää internetiä – Google ja muut digijätit valjastivat käyttöönsä miljoonien eurojen lobbariarmeijan
 Teknologiajätit halutaan kuriin lakipaketilla, joka mullistaisi Piilaakson toimintatavat – näin kuusi lakiesitystä vaikuttaisi alustoihin

"Facebook kävi kimppuumme" – berliiniläistutkija tiesi hetkessä, että hänen vuoden työnsä oli tuhon oma, tutkijat kertovat somejätin yltyvästä painostuksesta


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Neuvolat ja synnytyssairaalat ovat ruuhkautuneet, mutta nyt poikkeuksellinen vauvabuumi näyttää hiipuvan
 Helsinkiläiselle tuoreelle äidille  Jenni Föhr-Lundbergille  vauvabuumi on näkynyt niin, että neuvolassa on joka kerta ollut eri hoitaja. Loppuvuodesta  syntyvyys hiipuu  jälleen, ja asiantuntijan mukaan syynä voi olla viime talvena vallinnut pitkittynyt epävarmuus. Nyt lapsia hankkivat ne kolmekymppiset, jotka aikaisemmin lykkäsivät lastenhankintaa.
 Tutkijat kertovat Facebookin yltyvästä painostuksesta
 Aktivistit kiinnittivät ikkunoihin valituksia Facebookia vastaan mielenosoituksessa  Facebookin toimitilan edessä Washingtonissa viime toukokuussa. Valitukset koskivat esimerkiksi yksityisyydensuojaa ja Facebookin tekemää lobbaustyötä.  Michael Reynolds / EPA
 Facebook vaati  saksalaisjärjestöä tuhoamaan laajan Instagram-tutkimuksen aineiston, kun järjestö yritti selvittää, millaista sisältöä Instagramin algoritmi suosii. Amerikkalaisen tutkimusryhmän jäseniltä yhtiö esti pääsyn palveluunsa. Tutkijoiden ja Facebookin suhde on ollut vaikea jo vuosia, erityisesti sen jälkeen, kun brittiläisen konsulttiyhtiö Cambridge Analytican keräämästä datasta syntyi maailmanlaajuinen skandaali.
 Etäliikuntatuokiot tuovat jumppahetket syöpää sairastavien koteihin ja vuodeosastoille
 Syöpää sairastava kolmen lapsen äiti Sonja Alanko voi harrastaa liikuntaa kotonaan etäliikuntatuokioiden avulla.  Minna Rosvall / Yle
 Syöpäkeskukset ja syöpäyhdistykset ovat järjestäneet keväästä saakka  etäliikuntatuokioita  läntisessä Suomessa. Kokemukset etäjumpista ovat olleet positiivisia, ja niitä haluttaisiin laajentaa koko maahan. Suomessa ei ole vielä muiden Pohjoismaiden tapaan tiedostettu, että syöpää sairastavan pitäisi liikkua ahkerasti.
 Kanadan parlamenttivaalit kääntymässä Trudeaun liberaalipuolueelle
 Kanadan pääministeri Justin Trudeau kävi äänestämässä perheineen maanantaina Montrealissa. AFP / Lehtikuva
 Kanadan yleisradioyhtiö  CBC  sekä  CTV  ennustavat pääministeri  Justin Trudeaun  liberaalipuolueen jatkavan vallassa eilisten parlamenttivaalien jälkeen. Ääntenlaskenta on yhä kesken, ja on vielä liian aikaista sanoa, saavatko liberaalit enemmistön parlamenttiin, CBC sanoo. Etukäteen vaaleista odotettiin äärimmäisen tiukkoja, sillä konservatiivipuolue on lisännyt viime aikoina kannatustaan.
 Poutaista ja viileää, lännestä lähestyy sateita
 Yle Sää
 Tiistaina sadealue lähestyy lännestä, mutta sää jatkuu vielä poutaisena ja viileänä. Pilvisyys on runsasta koko maassa. Viikon aikana puuskainen tuuli voimistuu koko maassa ja loppuviikolla sateet yleistyvät matalapaineen myötä.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Vauvabuumi jäämässä lyhyeksi, verkkojätti Facebook häiriköi tutkijoiden tiedunkeruuta, syöpäsairaita kannustetaan liikkumaan


Summary: AFP:n mukaan Evergranden-yhtiölle on kertynyt velkaa noin 300 miljardin dollarin verran, mikä rasittaa sen mainetta, luottoluokitusta ja osakkeen hintaa.

Pörssikurssien alamäki jatkui tänään kaupankäynnin alkaessa Aasian pörsseissä
 Tokion Nikkei-indeksi syöksyi yli kaksi prosenttia, ja Hongkongin Hang Seng -indeksi laski yli prosentin. Manner-Kiinan pörssi pysyy tänään kiinni kansallisen juhlapyhän takia.
 Pörssikurssit olivat eilen laskussa ympäri maailmaa, kun maakaasun hinnan nousu ja kiinalaisen kiinteistöjätti Evergranden talousvaikeudet ovat huolestuttaneet sijoittajia.
 Etenkin Hongkongin pörssikursseja painava Evergrande-yhtiö on aiemmin hyötynyt vuosikymmenen verran jatkuneesta kiinteistöbuumista, ja se on muun muassa laajentanut toimintaansa yli 280 kiinalaiskaupunkiin.
 AFP:n mukaan yhtiölle on kuitenkin kertynyt velkaa noin 300 miljardin dollarin verran, mikä rasittaa sen mainetta, luottoluokitusta ja osakkeen hintaa. Viime viikolla yhtiön konttorien ulkopuolella nähtiin mielenosoituksia, joihin osallistui ilman rahojaan jääneitä urakoitsijoita, kiinteistökauppiaita sekä sijoittajia.
 Evergranden talousvaikeuksien pelätään leviävän laajemmalle Kiinan kiinteistömarkkinoilla ja heijastuvan myös muihin maihin. Esimerkiksi shanghailaisen holding-yhtiö Sinicin hallituksen puheenjohtaja  Zhang Yuanlin  kertoi Forbesille varallisuutensa arvon pudonneen maanantaiaamuna 1,3 miljardista dollarista noin 251 miljoonaan dollariin. Yhtiön osakkeiden kaupankäynti oli keskeytetty Hongkongin pörssissä, kun osakkeen hinnasta oli leikkautunut pois 87 prosenttia.
 Lue myös:
 Tekeekö vuoden 2008 finanssikriisi paluun? Kiinan kiinteistöjätin velkapommin laineet lyövät myös Suomeen: "Sijoittajat ottavat nyt tappiota"
 Kiinalaisen kiinteistöjätin huojuminen huolestuttaa markkinoita – yhtiön kaatuminen lähettäisi shokkiaaltoja koko maan taloudelle

Aasiassa kaupankäynti alkanut alamäessä – kiinalainen kiinteistöjätti Evergrande huolestuttaa sijoittajia


Summary: Syöpäkeskukset ja syöpäyhdistykset ovat järjestäneet keväästä saakka etäliikuntatuokioita läntisessä Suomessa. Suomessa ei ole vielä muiden Pohjoismaiden tapaan tiedostettu, että syöpää sairastavan pitäisi liikkua ahkerasti.

Rintasyövän sairastaminen on osa 38-vuotiaan  Sonja Alangon  arkea.
 Kolmen lapsen äiti voi harrastaa liikuntaa kotonaan etäliikuntatuokioiden avulla. Usein lapset menevät mummin luokse, mutta voivat olla myös kotona liikuntatuokion ajan.
 – Laitan lapsille elokuvan ja aloitan, ei tarvitse ajaa mihinkään enkä tarvitse lapsenvahtia. Voin välillä jättää yhden rutistuksen väliin ja vaikka vastata lapsen kysymykseen. Lapset saattavat tulla myös venytyksiin mukaan, kertoo Alanko.
 Vuonna 2018 hoidettu rintasyöpä on tablettilääkityksellä vakaassa vaiheessa. Muun muassa pilates- ja joogaliikkeet sujuvat jo mukavasti.
 – Liikkeeni ainakin näyttävät samanlaisilta kuin ohjaajalla. Huomaan, että jaksan tehdä tietyt liikkeet loppuun asti, kertoo Alanko innostuneena.
 Alanko löysi liikuntatuokiot oman syöpäyhdistyksensä ja fysioterapeuttinsa avulla. Sekin kannustaa kokeilemaan, että tunnit ovat maksuttomia.
 – Kuulostaa järkevältä, että syöpään sairastuneen pitää harrastaa liikuntaa. Huonoimpina päivinä en olisi ehkä jumpannut, mutta silloinkin olisin voinut tehdä käsillä jotain aktivointia.
 Tällä hetkellä Alangolla ei ole paljonkaan kipuja, mutta hän tuntee itsensä ikäistään vanhemmaksi. Välillä siis kolottaa.
 – En pääse ikinä syövästä eroon. Sen kanssa pitää vain elää ja pärjätä. Välillä on takapakkeja ja paniikkia, mutta elän tavallista arkea ja olen äiti, joka on kotona. Liikuntatuntien lisäksi kävelen koiran kanssa päivittäin, kertoo Alanko liikuntarutiineistaan.
 Muissa Pohjoismaissa liikunta jo mukana syöpähoidoissa
 Etäliikuntatuokiot on kehitetty Läntisen syöpäkeskuksen ja Lounais-Suomen Syöpäyhdistyksen yhteistyönä. Idean äidit, liikuntasuunnittelija  Marianne Himberg  ja terveyden edistämisen asiantuntija  Jenni Vaskelainen , ovat tyytyväisiä. Keväällä alkaneiden tuntien suosio oli niin kova, että liikuntaa jatketaan syksyllä.
 – Keväällä linkkiä on klikattu noin 500 kertaa, mutta todellisia liikuntaan osallistuneiden määriä on vaikea selvittää. Tuokioita on katsottu muun muassa vuodeosastoilla. Jumppaamassa on ollut myös pariskuntia, kertoo Vaskelainen.
 Marianne Himberg ja Jenni Vaskelainen ovat iloisia, kun etäliikunta on saanut suosiota. – Toivomme, että saamme muut yhteistyöhön ja liikuntuokioista tulee valtakunnallisia. Minna Rosvall / Yle
 Läntisessä syöpäkeskuksessa työskentelevä liikuntasuunnittelija, fysioterapeutti Marianne Himberg selvitti liikunnan merkitystä syöpäsairauksien hoidossa omassa opinnäytetyössään. Hän huomasi, että liikunnan hyödyt eivät vielä ole Suomessa kovasti tiedossa. Hänen mielestään Suomen pitäisi pyrkiä samaan kuin muut Pohjoismaat.
 – Suomessa on vasta viime vuosina alettu puhua liikunnasta ja syövästä. Muissa Pohjoismaissa on jo tiedetty, että liikunta pitää aloittaa jo syöpädiagnoosin jälkeen. Siellä on Suomea enemmän liikuntaryhmiä, kertoo Himberg.
 Kaksikko toivoo nyt, että liikuntatuokiot saataisiin valtakunnalliseen jakeluun.
 Tällä hetkellä niitä tehdään yhteistyössä koko Länsi-Suomen alueella eli mukana ovat Lounais-Suomen Syöpäyhdistys, Läntinen Syöpäkeskus, Turun yliopistollinen keskussairaala, Satasairaala, Satakunnan Syöpäyhdistys, Vaasan keskussairaala ja Pohjanmaan Syöpäyhdistys sekä rintasyöpäyhdistys Europa Donna Finland.
 Lihasvoimaa ja kestävyysliikuntaa terveen väestön tapaan
 Syöpään sairastuneilla on samat liikuntasuositukset kuin niin sanotulla terveellä väestölläkin. Lihasvoimaa kehittävää liikuntaa pitäisi harrastaa vähintään kahdesta kolmeen kertaan viikossa ja kestävyysliikuntaa vähintään 150 minuuttia viikossa.
 – On vallalla myytti, että vakavasti sairastuneen pitää levätä ja kerätä voimia. Fakta on se, että kun tarpeeksi kauan lepää ja kerää voimia, viimeisetkin voimat häviävät. Huomasimme oman opinnäytetyöni aikana, että syöpää sairastavat voivat jopa kasvattaa lihasmassaa hienosti liikunnan avulla, kertoo Marianne Himberg.
 Hän sanoo, että tutkimusten mukaan syöpää sairastavilla liikunta parantaa elämänlaatua, toimintakykyä ja vähentää erityisesti uupuneisuutta ja voimakasta väsymistä. Kaikkia kannustetaan harrastamaan monipuolista liikuntaa.
 Joillekin syöpää sairastaville on täytynyt perustella liikunnan hyötyjä ja perustella, miksi on tärkeää liikkua. Kun potilaat ovat uskaltautuneet mukaan, monet ovat saaneet kipinän ja jatkavat.
 – Aina on tärkeää kuunnella omaa kehoa ja tehdä asioita omien rajoitteiden puitteissa. Potilaat ovat yleensä tietoisia, jos joku asia pitää ottaa huomioon. Lihasvoimaa ja liikkuvuutta olemme jo harjoittaneet. Syksyllä otettiin mukaan rentoutusta, kertoo Himberg.
 Mukana voi olla vaikka nimimerkillä
 Syöpää sairastava voi osallistu etäliikuntatuokioihin aktiivisesti omalla nimellään tai nimimerkillä. Tunnin yhteydessä voi jäädä jopa keskustelemaan muiden kanssa ja saada vertaistukea.
 Etäliikunta sopii erityisen hyvin myös heille, jotka haluavat kuitenkin pysyä omissa oloissaan. Moni jää mieluummin kotiin jumppaamaan myös koronatartunnan pelossa.
 – Yleensä liikuntatuokio toteutetaan niin, että kuntoilija voi olla omassa rauhassaan. Hän voi tehdä liikkeitä yksin, vaikka on ryhmässä. Toiset jumppaajat eivät näe kotona jumppaavia, mutta vertaistuen mahdollisuus on myös tärkeää jumppatunnin yhteydessä, kertoo Jenni Vaskelainen.
 Syksyn aikataulussa on tällä hetkellä muun muassa lihasvoimaharjoittelua vaihtuvin teemoin, lymfajumppaa, rentoutusta ja FasciaMethod- tunti. Aikataulu on samanlainen kuin jumppapaikoissakin: kun tunti on, osallistujat saapuvat ruudun ääreen joko kotona tai vaikka vuodeosastolla.
 – Pohdimme jatkossa, miten kehitämme tunteja. Yleensä ohjaaja on livenä läsnä, mutta välillä turvaudumme etukäteen nauhoitettuun tuntiin. Voi olla, että jatkossa voisimme striimata myös läsnä olevien liikuntaryhmien tunteja kotona jumppaaville, kertoo Vaskelainen.
 Tähän mennessä kuntoilijoista suurin osa on ollut naisia, mutta miehet toivotetaan tervetulleiksi. Liikuntatuokiot on tarkoitettu kaikenikäisille. Jo nyt mukana on ollut monen ikäisiä nuorista kahdeksankymppisiin.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 22.9. kello 23.
 Lue lisää:
 Liikunta auttaa syöpähoitojen aikana ja niiden jälkeen
 Liikunta ehkäisee ainakin kolmeatoista syöpää

Syöpää sairastavien etäliikuntatuokiot keräävät kiitosta – salolainen Sonja Alanko: "Laitan lapsille elokuvan ja aloitan"


Summary: Lukituista tiloista löytynyt tietosuojattava materiaali on tuhottu ja tietoturvaloukkauksista on tehty ilmoitukset tietosuojavaltuutetun toimistoon.

Tampereen yliopistollinen sairaala (TAYS)

Pirkanmaan sairaanhoitopiirin alueella olevista tyhjistä sairaalatiloista on löytynyt taas salaiseksi tarkoitettuja tietoja. Kyseessä on jo kolmas kerta lyhyen ajan sisällä.
 Pirkanmaan sairaanhoitopiirin ja TAYSin tietohallintojohtaja  Pasi Lehmus  sanoo, että uusia tarkastuksia tehtiin kolmeen tilaan ja niistä löytyi salaiseksi tarkoitettua materiaalia. Osa tiloista oli kuntien, osa yhdistyksen ylläpitämiä.
 Tilat olivat Lehmuksen mukaan lukossa ja ne oli siivottu.
 – Jossakin prosessi oli katkennut eikä papereita oltu hävitetty.
 Sairaanhoitopiiri ei halua yksilöidä tiloja, ettei niihin tehdä murtoja.
 Aiemmin tietoturvassa oli puutteita Ylisen kuntoutuskeskuksen ja Mäntän sairaalan kohdalla.
 Pirkanmaan sairaanhoitopiiri tiedotti elokuussa tyhjillään olevan Ylisen kuntoutuskeskuksen lukituista tiloista löytyneistä papereista, jotka sisälsivät tietosuojan piiriin kuuluvia henkilötietoja.
 Mänttä-Vilppulassa on vastikään etsitty ja hävitetty vanhan Mäntän sairaalan jälkeenjääneet potilaspaperit.
 Ylöjärven tapauksen vuoksi tehtiin tietosuojatarkastukset sairaanhoitopiirin kaikkiin tyhjillään oleviin sairaalakiinteistöihin.
 Uusista tiloista löytynyt tietosuojattava materiaali on nyt Lehmuksen mukaan tuhottu ja tietoturvaloukkauksista on tehty asianmukaiset ilmoitukset tietosuojavaltuutetun toimistoon.
 Vastaavien tapausten estämiseksi kaikkien tulevien muuttojen yhteydessä on ohjeistettu tehtäväksi pakollinen tietosuojatarkistus.
 Potilaiden tiedoista näkyi henkilötunnus
 Ylisen kuntoutuskeskuksen alueelta Ylöjärveltä  löytyi kesällä papereita, joissa oli sekä Ylisen entisten asukkaiden yksityisiä tietoja että henkilökunnan nimiä sisältäviä asiakirjoja. Tapahtunut täyttää tietosuojarikkomuksen merkit.
 Auki murretusta varastosta löytyi esimerkiksi potilastietoja ja yhteystietoluettelo, jossa oli muutamien asukkaiden ja omaisen yhteystietoja. Näissä oli henkilötunnus näkyvillä.
 Näiden lisäksi löytyi käsin kirjoitettuja päivittäisraportteja ja asiakkaan henkilökohtaisia valokuvia. Lisäksi löytyi joitakin henkilökunnan nimitietoja sisältäviä papereita.
 TAYS kertoi tiedotteessa, että asiakas- ja henkilötietoja sisältävät dokumentit on Ylisen muuton yhteydessä seulottu ja siirretty heidän arkistoihinsa, mutta pieni määrä papereita oli jäänyt inhimillisen virheen vuoksi alueelle.
 Ylisen poismuuton jälkeen alueella on tehty useita tarkistuskierroksia mahdollisten epäkohtien havaitsemiseksi. Jostain syystä nämä dokumentit jäivät kuitenkin huomaamatta.
 Lue lisää:
 Aution kuntoutuskeskuksen alueelta löytyi asiakkaiden ja henkilökunnan tietoja sisältäviä papereita – TAYS pahoittelee tietosuojarikkomusta
 Mäntän sairaalan vanhat potilaspaperit etsittiin ja hävitettiin

Tyhjistä sairaalatiloista löytyi taas salaiseksi tarkoitettuja tietoja – TAYS: "Jossakin prosessi oli katkennut"


Summary: Vankilanjohtaja Tuula Tarvainen kertoo, että vankilassa selvitetään parhaillaan tarkemmin altistustietoja ja osa saattaa vapautua selvitysten jälkeen jo piankin karanteenista. Parhaillaan tutkitaan myös mahdollisuutta laajaan koronatestaukseen vankilassa.

Jyväskylän avovankilassa on tapahtunut korona-alistuminen, jonka vuoksi kaikki vangit on toistaiseksi määrätty karanteeniin. Tämä tarkoittaa, että vangit pysyvät vankilassa karanteenin ajan.
 Jyväskylän avovankilassa on 60 vankipaikkaa.
 Vankilan henkilökunnan osalta selvitetään parhaillaan mahdollisia altistumisia ja on selvää, että myös henkilökuntaa joutuu karanteeniin, kertoo vankilanjohtaja  Tuula Tarvainen .
 – Olemme järjestelleet työvuoroja, ja saamme tarvittaessa lisäresursseja muista yksiköistä, Tarvainen sanoo.
 Eilen asetetut karanteenit kestävät 29. syyskuuta asti, mutta Tarvaisen mukaan osa saatetaan purkaa piankin, kun altistumistiedot tarkentuvat.
 Tarvaisen mukaan vankilassa organisoidaan parhaillaan myös koronatestausta. Parhaassa tapauksessa testit alkavat jo huomenna.
 Tarvainen ei ota kantaa siihen mistä korona-altistus on peräisin.
 – Tärkeintä on nyt saada estettyä taudin leviäminen näissä laitosolosuhteissa. En katso tarkoituksenmukaiseksi lähteä selvittämään kuka on altistunut, kuka ei ja missä.
 Vankien rokotekattavuus alhainen
 Vankien rokotekattavuus on Tarvaisen mukaan muuhun väestöön verrattuna selvästi alhaisempi. Rokotekattavuutta pyritään edistämään yhdessä vankiterveydenhuollon kanssa.
 – Rokotekattavuuteen on vaikuttanut osaltaan vankien rokotevastaisuus ja se, että rokotteita ei ole ollut vankilaan saatavilla siinä määrin kuin on tahdottu. Laitosolosuhteissa rokottaminen ei ole ihan samanlaista toteuttaa kuin siviilipuolella, sanoo Tarvainen.
 Vankiterveydenhuollon sairaanhoitaja  Satu Tolppanen  arvioi, että rokottamattomia on noin puolet Jyväskylän avovankilan vangeista. Tolppanen kertoo, että kaikki halukkaat ovat saaneet tai saavat koronarokotteen ja rokotuspäiviä järjestetään vankilassa edelleen.
 Tavoite on, että 19. lokakuuta kaikilla halukkailla olisi jo kaksi rokotetta.
 Tolppanen kuvailee, että rokottamiseen on vaikuttanut osaltaan sekin, että moni vanki on suhtautunut rokotteeseen aluksi epäillen, mutta halukkuussa sen ottoon on lisääntynyt pikku hiljaa.
 Vankilan korona-altistuksisista kertoi ensin  Keskisuomalainen .

Jyväskylän avovankilassa korona-altistuminen, kaikki vangit karanteeniin


Summary: Kolari sattui ennen keskipäivää lauantaina. Poliisi tutkii tapausta tällä hetkellä törkeänä rattijuopumuksena ja kuolemantuottamuksena.

Poliisi tutkii viikonloppuna sattunutta risteyskolaria, jossa polkupyöräilijä kuoli pyörän ja henkilöauton törmäyksessä suojatiellä Kotkassa.
 Onnettomuus tapahtui viime lauantaina noin puolen päivän aikaan Karhulassa Alhströmintien ja Aumakadun risteyksessä.
 Lue lisää :  Polkupyöräilijä menehtyi risteyskolarissa Kotkassa – tapausta tutkitaan törkeänä rattijuopumuksena ja kuolemantuottamuksena
 Rikoskomisario  Jan Lindström  Kaakkois-Suomen poliisilaitokselta kertoo, että kyseessä oli iäkäs pyöräilijä. Autoilija on keski-ikäinen. Autoilija oli törmäyksen sattuessa matkalla itään.
 Kolarissa olleen auton tuulilasi meni törmäyksessä rikki. Sasu Mäkinen
 Tapauksen esitutkinta on kesken.
 Poliisi ei tässä vaiheessa kerro, kuinka kovaa vauhtia autoilija ajoi törmätessään polkupyöräilijään eikä sitä, kuinka humalassa kuski oli.
 Paikalle tullut valokuvaaja kuvasi onnettomuudessa mukana olleen auton etupenkin. Sasu Mäkinen
 Poliisi tutkii tapausta tässä vaiheessa törkeänä rattijuopumuksena, liikenneturvallisuuden vaarantamisena ja kuolemantuottamuksena.
 Törkeän rattijuopumuksen raja on 1,2 promillea tai vähintään 0,53 milligrammaa alkoholia litrassa uloshengitysilmaa.
 Rattijuopumus voidaan luokitella törkeäksi myös silloin, jos kuski on käyttänyt muuta huumaavaa ainetta kuin alkoholia ja alkoholia siten, että ajokyky on tuntuvasti huonontunut.

Auton törmäyksessä kuollut polkupyöräilijä oli iäkäs – poliisi vaitonainen Kotkan suojatieonnettomuuden yksityiskohdista


Summary: Kanariansaariin kuuluvassa La Palman saaren eteläosassa alkoi sunnuntaina tulivuorenpurkaus. Samalla saarella sijaitsee myös Turun yliopiston teleskooppi.

Turun yliopiston teleskooppi on säilynyt vahingoittumattomana Kanariansaarten tulivuorenpurkauksessa.
 La Palman saaren eteläosassa alkoi sunnuntaina tulivuorenpurkaus. Turun yliopiston mukaan purkaus ei vaikuta toistaiseksi sen NOT-teleskooppiin. La Palmalla on tällä hetkellä myös kolme suomalaista tutkijaa.
 Turun yliopiston tiedotteessa paikalla oleva NOT-opiskelija kuvailee tulivuorenpurkausta yllätyksenä, vaikka maanjäristyksiä on tullut saarella jo viikkojen ajan.
 – Noin 20 kilometrin päässä olevan purkauksen savupilvi ja sula kiviaines näkyy ja jyrinä kuuluu observatoriolle. Tälläkin alueella on ollut maanjäristyksiä. Mutta ainakaan tällä hetkellä purkaus tai maanjäristykset eivät vaikuta observatorioalueen turvallisuuteen tai teleskoopilla havaintojen tekemiseen. Yö oli tuuleton eikä savua kulkeutunut observatoriolle, joten pystyimme tekemään havaintoja tavanomaiseen tapaan. Tilanne voi toki muuttua ja seuraamme tiiviisti viranomaisten evakuointiohjeita, kertoo teleskoopilla työskentelevä NOT-opiskelija ja Helsingin yliopiston tohtorikoulutettava  Akke Viitanen  yliopiston tiedotteessa.
 Turun yliopisto omistaa La Palman observatoriossa sijaitsevan niin sanotun NOT-teleskoopin yhteistyössä Aarhusin yliopiston kanssa. Aarhusin yliopisto vastaa henkilöstöstä ja Turun yliopisto teleskoopista ja rakennuksesta.
 Lue lisää:
 La Palman maanjäristys ravisteli suomalaisen Tapio Pursimon taloa: "Talo tuntui olevan kuin tahnan päällä"
 Tulivuori purkautuu Kanariansaariin kuuluvalla La Palmalla – saarella on myös suomalaisia

La Palman tulivuorenpurkaus ei toistaiseksi vaikuta saarella olevaan Turun yliopiston teleskooppiin – observatoriossa kolme suomalaista tutkijaa


Summary: Poliisi epäilee, että kierrätysalan yritys on ylittänyt jätteen sallitun määrän jopa kymmenillä tuhansilla tonneilla vuosittain. Lisäksi yhtiön epäillään merkinneen sen vastaanottamat jätemäärät alakanttiin.

Itäisellä Uudellamaalla toimivaa kierrätysalan yritystä epäillään laajasta ympäristörikoskokonaisuudesta.
 Poliisin valmiiksi saaman esitutkinnan mukaan muun muassa rakennusjätettä vastaanottava ja edelleen myyvä yritys on ylittänyt sallitut jätemäärät kymmenillä tuhansilla tonneilla vuosittain. Ylitysten epäillään tapahtuneen vuosien 2016–2020 välisenä aikana.
 Lisäksi poliisi epäilee yrityksen merkinneen sen vastaanottamat jätemäärät jäteraporttiin alhaisemmiksi kuin ne olivat. Poliisin mukaan yritys on saavuttanut laittomalla toiminnallaan jopa 1,2 miljoonan euron suuruisen rikoshyödyn.
 Tapausta on tutkittu rikosnimikkeillä ympäristön turmeleminen ja väärän todistuksen antaminen viranomaiselle. Konkreettista haittaa ympäristölle tapauksesta ei kuitenkaan koitunut.
 Tapaus tuli poliisin tutkintaan Uudenmaan ELY-keskuksen havaittua lupaehtojen ylitykset.
 – Ympäristöluvan alaisten toimijoiden on ymmärrettävä, että alaa valvotaan, toteaa rikoskomisario  Joni Kokkonen  Itä-Uudenmaan poliisilaitokselta.
 Tapaus siirtyy syyttäjälle syyteharkintaan. Ympäristön turmelemisesta voi saada rangaistukseksi sakkoja tai maksimissaan kaksi vuotta vankeutta.
 Lisää aiheesta:
 Onko kuusi kuukautta ehdollista kova tuomio ympäristörikoksesta? Heinolan öljyvuodosta syytetty johtaja sai saman rangaistuksen kuin Talvivaara-pomo
 Metsästä löytyi poltettuja kaapeleita, metalleja ja litiumakkuja – poliisi tutkii laajaa kansainvälistä ympäristörikoskokonaisuutta

Kierrätysyritys valehteli viranomaisille ja kääri epärehellisella toiminnalla 1,2 miljoonan euron rikoshyödyn, epäilee poliisi


Summary: Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallinto on antanut kotihoidon epäkohdista huomautuksen Tampereelle. Palveluntuottajan vaihtumisen jälkeen havaittiin useita puutteita kotihoidossa.

Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto on antanut Tampereen kaupungille huomautuksen kotihoidosta.
 Aluehallintovirasto määräsi Tampereen kaupungin turvaamaan Tammelan ja Tampellan alueen kotihoidon asiakasturvallisuuden ja laadun välittömästi.
 Määräyksen lisäksi Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto antoi epäkohdista huomautuksen Tampereen sosiaali- ja terveyslautakunnalle sekä kotihoidon toiminnasta vastaaville johtaville viranhaltijoille. Kaupungilta pyydetään selvityspyyntö asiasta.
 Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirastoon saapui 10. syyskuuta epäkohtailmoituksia. Tammelan ja Tampellan eli keskustan alueen kotihoidossa vaihtui palveluntuottaja syyskuussa.
 Ilmoitusten mukaan tämän jälkeen asiakaskäyntejä oli jäänyt tekemättä, työntekijöillä ei ole ollut tietoja asiakkaiden palveluntarpeesta eikä pääsyä tietojärjestelmiin, joista tietoja olisi voinut tarkistaa.
 Aluehallintovirasto otti asiat valvontaansa.
 Tampereen kaupunki ei ole aluehallintoviraston mukaan riittävästi varmistanut valitun palveluntuottajan kykyä ja edellytyksiä tuottaa kotihoidon palvelua lähes 300 asiakkaalle.
 Aluehallintoviraston antama huomautus koski kunnan järjestämisvastuulla olevan toiminnan asiakasturvallisuuden ja palvelujen laadun vaarantamista, palvelun puutteellista resursointia ja toiminnan valvonnan laiminlyöntiä sekä kilpailutus- ja liikkeenluovutusprosessin puutteellista hoitamista.

Asiakaskäyntejä tekemättä ja useita muita epäkohtia paljastui kotihoidossa: Aluehallintovirasto määräsi Tampereen kaupungin korjaamaan tilanteen


Summary: Tapaus tuli ilmi alkuvuonna, kun Lounais-Suomen poliisi tiedotti tutkivansa tapausta, jossa alakoululaisia tyttöjä oli kuvattu varsinaissuomalaisen koulun suihkutiloissa salaa. Sen jälkeen kävi ilmi, että rikoksesta epäiltynä oli turkulainen paikallispoliitikko.

Varsinais-Suomen käräjäoikeudessa on maanantaina nostettu syyte varsinaissuomalaisen koulun suihkutiloissa tapahtuneesta alaikäisten tyttöjen kuvaamisesta, kertoo  Turun Sanomat .
 Epäiltynä on Turun vasemmistoliiton entinen pormestariehdokas. Häntä epäillään törkeästä sukupuolisiveellisyyttä loukkaavan lasta esittävän kuvan levittämisestä ja lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä. Hänen lisäkseen syyte on nostettu myös toista henkilöä vastaan samoilla rikosnimikkeillä.
 Varsinais-Suomen käräjäoikeudesta vahvistetaan Ylelle, että tapaus on syyttäjällä.
 Poliisi on kertonut aikaisemmin, että asianomistajia on 17.
 Turun Sanomille Länsi-Suomen syyttäjäalueen aluesyyttäjä  Merja Hoppari  kertoo, että vaikka rikosnimike on kuvan levittäminen, niin kuvat eivät ole välttämättä levinneet minnekään.
 Lue lisää:
 Koulun suihkutiloissa tapahtunut salakuvaustapaus etenee syyteharkintaan – asianomistajia 17
 TS: Turun vasemmistoliiton pormestariehdokasta epäillään lapsiin kohdistuneesta seksuaalirikoksesta

TS: Varsinaissuomalaisen koulun suihkutilojen salakuvaustapauksesta nostettu syyte – kaksi epäiltyä, joista toinen paikallispoliitikko


Summary: Saksan perusvire on konservatiivinen. Siksi nykyinen varakansleri ja valtiovarainministeri Olaf Scholz on vaalien ennakkosuosikki.  Sosiaalidemokraattinen SPD hyötyy maineestaan puolueena, joka ei tule viemään makkaraa saksalaisten lautaselta.

BERLIINI  Saksassa on ennen vaaleja kiertänyt vanha vitsi. Mikä on peitetty punaiseen väriin, tarkka sisältö toisinaan tuntematon ja liittyy vahvasti työläisperinteeseen?
 Saksalainen suosikkiruoka, currywurst eli makkara mausteilla vai sosiaalidemokraattinen puolue SPD. Vastaus: Molemmat.
 Saksassa pidetään tämän viikon sunnuntaina liittopäivävaalit, joissa valitaan uusi liittokansleri  Angela Merkelin  tilalle. Ensimmäistä kertaa nyky-Saksan historiassa sitten vuoden 1949 istuva kansleri ei ole ehdolla.
 Mielipidemittausten mukaan ennakkosuosikki seuraavaksi liittokansleriksi on nykyhallituksen valtiovarainministeri ja varakansleri  Olaf Scholz .
 Hän edustaa sosiaalidemokraattista SPD:ta eli eri puoluetta kuin konservatiivileirin Merkel, jonka puolue on kristillisdemokraattinen CDU.
 Silti Olaf Scholzin vahvuus on nimenomaan se, että hän profiloituu pääehdokkaista eniten Merkelin linjan jatkajaksi.
 Sosiaalidemokraattisen puolueen SPD:n kansleriehdokas Olaf Scholz söi currymakkaraa televisioidun vaaliväittelyn jälkeen 12. syyskuuta. Clemens Bilan / EPA
 Läntisessä  Berliinissä Savignyplatzia halkovalla Kantstrassella katselee parimetrinen ja pahvinen Olaf Scholz. Demaripuolueen vaalimainoksilla on yhdet selkeät kasvot, ja ne ovat kansleriehdokkaan.
 Vielä keväällä kanslerikisa näytti menevän CDU:n kansleriehdokkaan  Armin Laschetin  ja vihreiden  Annelena Baerbockin  kaksinkamppailuksi.
 Loppukesästä asetelma meni uusiksi. Taustalla lymyillyt Olaf Scholz nousi kyselyissä ensin saksalaisten suosikiksi, jos käytössä olisi suora kanslerivaali. Sitä ei ole, vaan kansleriksi noustaan samalla tavalla kuin pääministeriksi eli puolueäänten perusteella.
 Nyt Olaf Scholzin suosio on vetänyt koko demaripuolueen kyselyiden kärkeen.
 Puoluetutkija  Gero Neugebauer  istahtaa Savignyplatzin puistonpenkille ja alkaa listata syitä Scholzin nousuun.
 1.  SPD nimesi ehdokkaansa todella hyvissä ajoin, jo vuosi ennen vaaleja. Valtapuolue CDU taisteli julkisesti omasta ehdokkaastaan loppumetreille, mikä sai puolueen näyttämään riitaiselta ja sekavalta. Myös vihreillä oli kaksi nimeä ehdokkaaksi.
 2 . Valtapuolue CDU keskittyi aluksi vain taisteluun vihreiden kanssa. Samaan aikaan Olaf Scholz jatkoi työtään rauhassa valtiovarainministerinä ja säästyi osalta kampanjaloasta. CDU:n ja vihreiden ehdokkaiden suosio on sen sijaan laskenut koko vaalikampanjan ajan.
 3.  Saksan perusvire on konservatiivinen. Ilmastonmuutos pakottaa teollisuusmaan uudistumaan, mutta Olaf Scholz lupaa varovaista muutosta. Hän hyötyy asemastaan varakanslerina, sillä sen turvin hän edustaa jatkuvuutta.
 Valtiovarainministeri Olaf Scholz ja liittokansleri Angela Merkel kohtasivat liittopäivien istunnossa syyskuun alussa. Clemens Bilan / EPA
 Tutkija Neugebauerin  mukaan Olaf Scholzia suosio ei piile siinä, että hänen persoonastaan erityisesti pidettäisiin.
 – Hän ei ole rakastettu, mutta ihmiset hyväksyvät hänet, Neugebauer sanoo.
 – Nyt kun liittokansleri Merkel ei enää ole ehdolla, Scholz vastaa kaipuuseen johtajasta, joka esiintyy rauhassa ja luotettavasti kuten Merkel.
 Kampanjan aikana Scholzista on välittynyt kuva, että hän puhuu vain asioista, joista on varma. Se on tarkoittanut usein kuivakkaa virkamiesmäisyyttä, mutta toisaalta hänen ei ole pitänyt korjaillaan lausuntojaan jälkikäteen.
 Olaf Scholzin ehdokkuuteen liittyy kuitenkin merkittäviä ristiriitoja. Kaksi vuotta sitten Scholz hävisi oman puolueensa puheenjohtajavaalin SPD:n vasemmistosiiven ehdokkaille.
 Neugebauerin mukaan vaaliohjelmasta on rakennettu tietoisesti sellainen, ettei kukaan pääse syyttämään Olaf Scholzia troijan hevoseksi, jonka avulla vasemmistosiipi nousee valtaan.
 Mukana kampanjasuunnittelussa on tunnettu PR-toimisto, joka on aiemmin keskittynyt erityisesti huippu-urheilijoiden brändäykseen. Neugebauerin mukaan kampanja on tietoisesti sysännyt puolueen taka-alalle ja nostanut Scholzin valokeilaan.
 SPD:n vaalikampanja on nostanut kansleriehdokas Olaf Scholzin etualalle. Vasemmistolaitaa edustavat puheenjohtajat Saskia Esken ja Norbert Walter-Borjans ovat pysyneet sivussa. EPA
 Scholz on Saksassa pidetympi  kuin hänen puolueensa, minkä takia puoluetta on kampanjassa häivytetty taustalle.
 Scholz itseään on kehotettu hymyilemään enemmän ja jättämään solmio pois, kun tilanne sallii. Valkoisesta paidasta ja hyvin istuvasta puvusta ei ole luovuttu.
 Toinen ristiriita Scholzin kampanjassa on se, että häntä ympäröivät suuret skandaalit, mutta lika ei tartu.
 Scholz toimi aiemmin Hampurin pormestarina, ja siltä ajalta hänen laahukseensa on jäänyt niin sanottu Cum-ex-skandaali, jossa hänen epäiltiin olevan lähempänä pankkiireja kuin veronmaksajia.
 Valtiovarainministerikaudella Saksassa paljastui historiallisen laaja Wirecard-petos, johon liittyvät virheet tapahtuivat suoraan valtiovarainministeriön alaisissa varastoissa.
 LUE LISÄÄ :  Pornosta ja uhkapelistä ponnistanut Wirecard oli Saksan suuri lupaus – sitten paljastui skandaali, joka ulottuu Merkeliin ja ravistelee Saksan uskottavuutta
 Tuorein skandaali liittyy poliisiratsiaan valtiovarainministeriön tiloissa. Ratsia tehtiin liittyen epäselvyyksiin rahanpesua tutkivassa yksikössä.
 Muut kansleriehdokkaat ovat vaaliväittelyissä hyökänneet Scholzia vastaan ja vaatineet häntä vastuuseen näistä skandaaleista. Mutta lika ei suosiokyselyiden mukaan tartu, vaan hän on pysynyt viime viikot ykkössijalla.
 Neugebauerin mukaan syy on se, että Scholziin liitetyt skandaalit ovat todella vaikeaselkoisia vyyhtejä eikä äänestäjillä ole niistä selkeää kuvaa.
 – Skandaalit ovat liian vaikeita ymmärtää. Cum-ex, mitä se tarkoittaa, Neugebauer uskoo monen miettivän.
 Liittopäivien valiokunta kuuli Olaf Scholzia liittyen Wirecard-skandaaliin Berliinissä huhtikuussa. Filip Singer / EPA
 Olaf Scholz  on kaudellaan valtiovarainministerinä profiloitunut ulkopolitiikassa erityisesti EU-asioihin. Scholz on selvästi edeltäjiään valmiimpi yhteiseen velanottoon ja yhteisvastuuseen kriisinhoidossa. Hän on myös ajanut yhteisen digiveron käyttöönottoa.
 Pandemian aikana sovittu EU:n elpymisrahasto oli osin Scholzin käsialaa, ja hänen esikunnallaan on tiiviit suhteet Ranskan valtiovarainministeriöön. Scholz kannattaa Euroopan entistä tiiviimpää puolustustusyhteistyötä.
 Saksan sisällä Scholz kampanjoi 12 euron minimipalkan ja vakaiden eläkkeiden puolesta.
 Sosiaalidemokraattisen puolueen mainos Frankfurtissa. Saksan vaalit pidetään tänä sunnuntaina.
Constantin Zinn / EPA
 Saksan suurin mullistus on ilmastonmuutoksen vaatimat uudistukset teollisuuteen. Niiden suhteen Scholzin kanta on osin epäselvä.
 Vihreät vaatii hiilestä luopumista jo aiemmin kuin 2038, mikä on nyt sovittu takaraja. Asiantuntijajärjestöjen mukaan hiilestä on luovuttava aiemmin, jotta uusista päästörajoista voidaan pitää kiinni.
 Scholz ei ole antanut yksiselitteistä vastausta, milloin hänen mielestään hiilestä pitäisi luopua. Hän ei kannata selvää takarajaa uusien polttomoottoriautojen myynnille, vaan uskoo teollisuuden ottavan itsekin vastuuta uudistumisesta.
 Vihreät kieltäisi uudet polttomoottoriautot vuodesta 2030 alkaen, mikä on nopeammin kuin mihin Saksan autoteollisuus omissa suunnitelmissaan varautuu.
 Puoluetutkija Neugebauerin mukaan varovaisuus ilmastotoimissa on yksi syy Scholzin kansansuosioon. Saksalaiset ovat valmiita ilmastotoimiin – mutta muutos ei saisi tuntua liikaa lompakossa tai olla liian radikaali.
 – Olaf Scholz takaa, että muutoksessa pysyy tietty turva. Ettei muutos johda siihen, että elämisestä pidä maksaa enemmän tai että ihmiset menettäisivät työpaikkansa, Neugebauer sanoo.
 SPD hyötyy   maineestaan  puolueena, joka ei tule viemään makkaraa saksalaisten lautaselta.
 Saksassa makkara ei ole vain symbolinen vaan myös ihan todellinen poliittisen keskustelun aihe.
 Kesällä suuri autonvalmistaja Volkswagen ilmoitti luopuvansa currywurstista eli currymakkarasta työpaikkaruokaloissa ja tuovansa tilalle kasvisannoksia. Syynä on halu kehittyä ilmastonmuutoksen kannalta kestävän suuntaan. Kriitikoiden mielestä autonvalmistajan kohdalla kyse on pelkästä viherpesusta.
 Suurimman metelin päätöksestä nosti entinen demarikansleri  Gerhard Schröder , joka kuvasi currywurstia työläisen voimaruuaksi. Vanhakansleri käynnisti kampanjan currywurstin puolustamiseksi.
 Saksan sosiaalidemokraatit vertaavat itsekin puoluetta suosikkiruokaan currywurstiin eli makkaraan mausteilla. Kuvassa makkarakioski Hampurissa. Carsten Koall / EPA
 Olaf Scholz ei lähtenyt makkarakiistaan mukaan, mutta totesi tuoreessa haastattelussa vanhan vertauksen olevan yhä voimassa.
 – SPD on currymakkaraa, kansleriehdokas  sanoi  GQ-lehdelle puolueen vanhaa vaalimainosta mukaillen.
 Puoluetutkija Neugebauerin mukaan tällainen puhe vetoaa yhä saksalaisiin. Angela Merkel on voittanut vaalit vetoamalla vaalimainoksessaan “te tunnette minut”. Nyky-Saksan ensimmäisen liittokanslerin  Konrad Adenauerin  iskulause oli “ei kokeiluja. Konrad Adenauer”.
 Vakaus on Saksassa valttia ja se saattaa jopa olla näidenkin vaalien ratkaisija. Siksi SPD on kuin currywurst monen äänestäjänkin silmissä.
 – Se tunnetaan ja maku tiedetään. Tämän lajin kanssa ei ole luvassa muutoksia, Neugebauer vertaa Scholzin ehdokkuutta suosikkiruokaan.
 Nämä piirteet saattavat viedä Olaf Scholzin voittoon sunnuntain vaaleissa.
 Lue lisää:
 Saksan valtapuoluetta odottaa vaaleissa romahdus – ehdokas Merkelin seuraajaksi alkoi näyttää narrilta, ja hänen kotikaupungissaan on sille selitys

Saksan vaalien ennakkosuosikki nojaa samaan voittoreseptiin kuin suosikkimakkara – demariehdokas Olaf Scholz ei yllätä vaan edustaa jatkuvuutta


Summary: Lääkeyhtiöt Biontech ja Pfizer ovat julkaiseet ensimmäiset tiedot Comirnaty-rokotteen toimivuudesta 5–11-vuotiailla lapsilla. Tutkimukseen on osallistunut lapsia useista maissa, myös Suomesta. Alustavat tulokset rokotteen tehosta ovat lupaavia.

Biontech-Pfizerin koronarokotteen sopivuudesta yhä nuoremmille on saatu lupaavia alustavia tuloksia.
 Tutkimuksissa on muun muassa selvitetty sopiva annostus 5–11-vuotiaiden ikäryhmän rokottamiseen. Annostuksessa on pääädytty 10 mikrogrammaan, mikä on kolmasosa aikuisille annettavasta annoksesta.
 Lisäksi tutkimuksissa on selvitetty rokotteen siedettävyyttä yli 2 000 osallistujalla
 – Tutkimuksissa on havaittu, että myös lapsilla rokotteen puolustusvaste on samankaltainen kuin muissa ikäryhmissä, sanoo Tampereen yliopiston Rokotetutkimuskeskuksen johtaja  Mika Rämet .
 Lääkeyhtiöiden  tiedotteen  mukaan alle viisivuotiaiden lasten rokotetutkimusten tulosten odotetaan valmistuvan myöhemmin tänä vuonna.
 Comirnaty-rokotetta on tutkittu eri puoilla maailmaa 90 rokotetutkimusklinikalla, joista kymmenen on Suomessa.
 Rämet arvioi, että lääkeyhtiö on lähiaikoina hakemassa myyntilupaa lasten rokottamiseen.
 Lue lisää:
 Koronauutiset Suomesta ja ulkomailta - jatkuvasti päivittyvä artikkeli

Pfizer ilmoitti lupaavista tuloksista 5–11-vuotiaiden koronarokotetutkimuksissa


Summary: Pienemmällä paikkakunnalla, kuten Kotkassa, asuntoja ja palveluja on evakuoiduille paremmin saatavilla kuin esimerkiksi pääkaupunkiseudulla. Kotka voisi vastaanottaa muutaman perheen. Lautakunta päättää Kotkan kannan tiistaina.

Kotkan kaupunki varautuu vastaanottamaan Afganistanista evakuoituja ihmisiä asumaan Kotkaan.
 Kotka voisi ottaa vastaan kaksi tai kolme perhettä.
 Evakuoidut ovat Suomen Kabulin-suurlähetystössä töissä olleita afganistanilaisia ja heitän perheitään. Suomi evakuoi heidät sen jälkeen, kun talibanit valtasivat Kabulin.
 – Mielestäni tilanne on ihan ehdottomasti sellainen, että Kotka ottaisi heitä vastaan. Meitä arvostetaan siitä, että täällä on kotoutumisen ja maahanmuuton osaamista jo pitkältä ajalta. Meillä on niin aikuisten kuin alaikäisten vastaanottokeskus ja kaupunki on kansainvälinen, maahanmuuttajatyön johtaja  Anita Kytökangas  Kotkan kaupungilta sanoo.
 Kotkan hyvinvointilautakunta päättää Suomen Kabulin-suurlähetystöön työsuhteessa olleiden ihmisten ja heidän perheidensä vastaanottamisesta tiistaina. Myöhemmin asiasta päätetään myös kaupunginhallituksessa ja valtuustossa.
 Afganistanista evakuoidut eivät ole kiintiöpakolaisia eivätkä turvapaikanhakijoita. He tulevat saamaan oleskeluluvan humanitäärisin syin.
 – He tulisivat kokonaan turvapaikkajärjestelmän ulkopuolelta, eivätkä siten vähentäisi esimerkiksi vastaanotettavien kiintiöpakolaisten määrää, Kytökangas sanoo.
 Asunnot ja palvelut helpommin saatavilla
 Vielä ei voi varmaksi sanoa, koska perheet pääsisivät muuttamaan. Se riippuu päätöksenteosta ja myös siitä, että perheille saadaan asunnot järjestymään.
 – Meillä asuntoja on paremmin tarjolla kuin vaikka pääkaupunkiseudulla, jossa kaupungin asuntoja on vähän ja yksityiset asunnot todella kalliita. Kotkassa olisi myös helpompi saada palveluita, kuten esimerkiksi varhaiskasvatusta. Alkuvaiheen ohjaus- ja neuvontapalvelut tuottaa meillä Kymsote, Kytökangas sanoo.
 Maahanmuuttovirasto on pyytänyt ely-keskusten välityksellä kunnilta, että nämä myöntäisivät afganistanilaisille kuntapaikkoja. Kunnille maksetaan kotouttamisesta, ohjauksesta ja neuvonnasta korvausta.

Kotka valmistautuu ottamaan vastaan Afganistanista evakuoituja: "Meillä asuntoja on paremmin tarjolla kuin pääkaupunkiseudulla"


Summary: Oulussa pari vuotta sitten hotellityömaan yhteydessä löytyneen arvokkaan laivahylyn konservointi on edennyt suunnitelmien mukaan. Aluksen poikkeuksellisen hyvä kunto on tehnyt siitä yhden Suomen merkittävimmistä laivalöydöistä.

Oulusta kesällä  2019 löytyneen arvokkaan hylyn  restaurointi on edennyt museovirastossa suunnitelmien mukaan. Hotellityömaan parkkipaikan alta nostetut  1600-luvulla rakennetun hylyn osat  on puhdistettu ja dokumentoitu, ja puuosat ovat kyllästettävinä.
 Sen aikana hauraisiin puuosiin imeytetään polyetyleeni-glykolia, jolla varmistetaan, että puuosat eivät tuhoudu ilman vaikutuksesta.
 Konservointiprosessi  kestää jopa vuosia, ja ensimmäisiä isoimpia hylynosia päästään kuivaamaan aikaisintaan ensi vuoden loppupuolella.
 Löytöpaikkansa mukaan Hahtiperän hylyksi nimetty alus on ollut aikanaan seitsemän metriä leveä kuljetuslotja. Se on todennäköisesti veistetty veistämöllä Pohjanmaan rannikolla. Hylyn puuta tutkimalla on selvinnyt, että se on rakennettu Pohjanmaalla kasvaneista männyistä.
 Alus on säilynyt poikkeuksellisen hyvässä kunnossa Oulun vanhan sataman rannassa, jossa se on aikojen saatossa uponnut ja peittynyt vähitellen maan alle. Sitä pidetään yhtenä Suomen merkittävimmistä laivalöydöistä.
 Käsittelyn jälkeen laivahylystä irrotetut näyttelykappaleet tulevat näytteille Pohjois-Pohjanmaan museoon sekä löytöpaikan vieressä olevaan Radisson Blu -hotelliin.
 Lue lisää:
 1600-luvulta olevan hylyn konservatointi on Suomessa ainutlaatuinen työ
 Oulussa yllättävä käänne hotellin kunnostustöiden yhteydessä: parkkialueen alta löytyi vuosisatoja vanha laivan hylky

Oulusta löytynyt 1600-luvun laivahylky kylpee nyt kemikaaleissa – tavoitteena saada arvokas hylky yleisön nähtäväksi lähivuosina


Summary: Epärehellisiksi arvosteltujen vaalien myötä presidentti Putinin tukipuolue Yhtenäinen Venäjä säilyttää enemmistönsä parlamentin alahuoneessa. EU tuomitsee vaaleja varjostaneen "pelottelun ilmapiirin".

Presidentti  Vladimir Putinin  tukipuolue Yhtenäinen Venäjä on odotetusti julistettu voittajaksi sunnuntaina päättyneissä duuman vaaleissa.
 Kun äänistä on laskettu 99,69 prosenttia, Yhtenäinen Venäjä on kahminut 49,85 prosentin äänisaaliin. Puolue pitää siis kahden kolmasosan enemmistönsä duumassa eli parlamentin alahuoneessa.
 Yhtenäisen Venäjän pääsihteeri  Andrei Turtšak  kommentoi voiton olevan "uskottava ja selkeä", uutistoimisto AFP kertoo.
 Toisena on kommunistipuolue 18,96 prosentin ääniosuudella.
 Venäjän presidentti Vladimir Putin tänään videokokouksessa keskusvaalilautakunnan puheenjohtajan Ella Pamfilovan kanssa.  AOP
 Lisäksi parlamentin alahuoneeseen vaadittavan viiden prosentin ääniosuuden saavuttivat äärikansallismielinen Liberaalidemokraattinen puolue, sosiaalidemokraattinen Oikeudenmukainen Venäjä -puolue ja keskustaoikeistolainen Uudet ihmiset -puolue.
 Puolet paikoista jaetaan puoluelistojen kautta ja puolet henkilölistoilta. Yhden edustajan vaalipiireistäkin suurimman äänisaaliin keräsi Yhtenäinen Venäjä, 88 prosenttia äänistä kun näistä äänistä oli laskettu 99,62 prosenttia.
 Keskusvaalilautakunnan puheenjohtajan  Ella Pamfilovan  mukaan vaalien äänestysprosentti oli 51,7. Vuoden 2016 vaaleissa virallinen äänestysprosentti oli ennätyksellisen alhainen 47,9.
 Jaossa olivat duuman kaikki 450 paikkaa, joista Yhtenäisen Venäjän hallussa oli ennestään 343. Vaalitulos on Pamfilovan mukaan tarkoitus vahvistaa perjantaina.
 Yhtenäisen Venäjän kannatus laski vaalivilpistä huolimatta
 Valtapuolue Yhtenäisen Venäjän äänisaalis näyttää hieman pudonneen vuoden 2016 vaaleista, joissa se sai 54,2 prosenttia äänistä. Valtapuolueen kannatusta ovat syöneet epäsuosittu eläkeuudistus ja ostovoiman heikkeneminen.
 Valtiolliset mielipidemittaukset ennakoivat vielä ennen vaaleja Yhtenäiselle Venäjälle runsaan 30 prosentin äänisaalista.
 Kremlin tiedottaja  Dmitri Peskov  kommentoi vaaleja medialle uutistoimisto Tassin mukaan maanantaina kilpailuhenkisiksi, avoimiksi ja reiluiksi.
 – On itsestään selvää, että presidentille oli kaikista tärkeintä nähdä kilpailuhenkiset, avoimet ja reilut vaalit. Tästä näkökulmasta arvioimme tuoretta vaaliprosessia erittäin positiivisena, Peskov sanoi.
 Vaaleja ovat leimanneet raportit  massiivisesta vaalivilpistä  sekä opposition tukahduttaminen. Vaaleissa mukana olleita oppositiopuolueita pidetään laajalti Putinille mieluisena järjestelmän sisäisenä oppositiona, josta ei ole nykyhallinnolle todellista haastajaa.
 Venäjän vaalien manipuloinnista pääset lukemaan lisää  täältä .
 Saksan hallitus vaati maanantaina raportoidusta vaalivilpistä tutkintaa. EU puolestaan tuomitsi vaaleja varjostaneen "pelottelun ilmapiirin" ja kritisoi kansainvälisten riippumattomien vaalitarkkailijoiden puuttumista.
 Lue lisää:
 Kirjeenvaihtajalta: Venäjällä äänestäjää on vastassa turvallisuusjoukot, ja niiden valta vahvistuu myös äänestämisen jälkeen
 Vaalit, jotka eivät ole vaalit – Yle vastaa viiteen kysymykseen Venäjän tämänviikkoisista duuman vaaleista
 Presidentti Putinin tukipuolueen Yhtenäisen Venäjän voitto duuman vaaleissa näyttää odotetusti varmalta, kun äänistä on laskettu yli kolmasosa
 Venäjän vaaleissa tuhansia vaalivilppi-ilmoituksia – Videolla näkyy piilosta ilmestyvä käsi, joka sujauttaa uurnaan ylimääräisiä vaalilippuja

Venäjän vaalitulos varmisti odotetusti Putinille mieluisan kokoonpanon duumaan – äänisaalis laski kuitenkin edellisvaaleista


Summary: Perussuomalaisten puheenjohtajan Riikka Purran mukaan Uudellamaalla tukea saatettaisiin maksaa 8 000 euroa vuodessa aluevaltuutettua kohden. Samankaltaista tukea maksetaan myös eräissä isoissa kaupungeissa valtuustoryhmille.

Perussuomalaisten johto arvostelee kaavailuja rahoittaa ensi vuonna valittavien aluevaltuustojen poliittisia ryhmittymiä hyvinvointialueille maksettavista rahoista.
 Tammikuisissa aluevaaleissa valitaan historian ensimmäiset hyvinvointialueiden aluevaltuustot. Aluevaltuustoissa toimiville puolueryhmittymille voitaisiin niin sovittaessa maksaa tukea, jonka määrä olisi sidottu puolueen valtuutettujen määrään.
 Puoluesihteeri  Arto Luukkasen  mielestä kyse on ”piilopuoluetuesta”, jota on valmisteltu kaikessa hiljaisuudessa.
 – Tästä (tuesta) ei ole ollut riittävää poliittista keskustelua esimerkiksi eduskunnassa, Luukkanen sanoi tänään perussuomalaisten tuumaustunnilla.
 Tiettävästi keskusteluja tuesta ja sen määrästä käydään tällä hetkellä lähinnä alueellisesti. Tuleville hyvinvointialueille on nimetty paikallisia toimielimiä, joiden vastuulla on uusien alueiden toiminnan ja hallinnon käynnistämiseen liittyvät valmistelut.
 Hyvinvointialueita on uudessa sote-mallissa kaikkiaan 21, minkä lisäksi Helsingin kaupunki toimii palveluiden järjestäjänä. Ne vastaavat sosiaali- ja terveydenhuollon sekä pelastustoimen palvelujen järjestämisestä. Rahoitus tehtäviin tulee valtiolta.
 Osa kaupungeista maksaa tukea valtuustoryhmille
 Kesäkuussa hyväksytyssä  laissa hyvinvointialueesta  säädetään, että hyvinvointialue voi taloudellisesti tukea ”valtuustoryhmien sisäistä toimintaa sekä toimenpiteitä, joilla valtuustoryhmät edistävät hyvinvointialueen asukkaiden osallistumis- ja vaikuttamismahdollisuuksia”.
 Malli on tuttu kuntapolitiikasta. Tällä hetkellä osa suurista kaupungeista maksaa vastaavan kaltaista tukea valtuustoryhmille.
 Esimerkiksi  Helsingissä ryhmät saavat  avustusta joko 3 500 euroa tai 7 000 euroa valtuutettua kohden vuodessa. Isomman korvauksen saavat ne ryhmät, joiden riveistä ei tule pormestaria tai apulaispormestaria.  Tampereella puolestaan tukea maksetaan  2 000 euroa valtuutettua kohden.
 Perussuomalaisten puheenjohtajan  Riikka Purran  mukaan Uudellamaalla on nyt keskusteltu jopa 8 000 euron tuesta aluevaltuutettua kohden vuodessa.
 – Kyse on merkittävästä rahasummasta, Purra sanoi tänään tiedotustilaisuudessa.
 – Uusi hyvinvointialuetaso on keskustan tapa juurruttaa voimaansa maakunnissa ja saada lisää hillotolppia. Toivoisimme, että tämä (tuki) nousisi voimakkaampaan poliittiseen keskuteluun.
 SDP:n Rönnholm: Puolueiden suhtautuminen ollut myönteistä
 SDP:n puoluesihteeri  Antton Rönnholm  sanoo Ylelle, että puoluesihteerien keskusteluissa rahallista tukea valtuustoryhmille ei ole moitiskeltu.
 – Minulla on ollut se käsitys, että valtaosa (puolueista) on suhtautunut tähän positiivisesti. Tämä on uudempaa tietoa, että tukea kohtaan ollaan kriittisiä, Rönnholm sanoo.
 Rönnholm korostaa, että hyvinvointialueet käyttävät merkittävää valtaa päättäessään sote-palveluista. Hänen mielestään on siksi hyvä, että myös valtuustoryhmille turvataan riittävät resurssit.
 – Mutta hyvä varmasti tarkistaa tarkkaan, että mihin rahaa saa käyttää. Esimerkiksi vaalikampanjointiin sitä ei tietenkään voi käyttää, Rönnholm pohtii.
 Myös Essayah kritisoi uutta tukimuotoa elokuussa
 Myös kristillisdemokraattien puheenjohtaja  Sari Essayah  puhui aiheesta puoluekokouspuheessaan elokuun lopulla.
 – Useampi KD-piiritoimija on viestinyt, miten keskusta kampanjoi maakunnissa tulevien aluevaltuustojen mittavan valtuustoryhmärahoituksen puolesta. Nämä rahat otettaisiin maakuntaorganisaatioille osoitettavasta rahasta ja niillä valtuustoryhmät ostelisivat muun muassa toimitiloja, laitteita ja asiantuntijapalveluita, Essayah sanoi tuolloin.
 Essayah kutsui kaavailuja ”piilopuoluetukivedätykseksi” ja arvosteli puolueita, jotka ovat kutsuneet tukea ”demokratiarahaksi”.
 – Kaavailuissa on ollut tuhansien eurojen tuet per valtuutettu, ja sanomattakin on selvää, että suurimmissa puolueissa puhutaan sadoista tuhansista, hän sanoi.
 Voit keskustella aiheesta huomiseen tiistaihin 21.9. klo 23 saakka.

Perussuomalaiset arvostelee aluevaltuustojen poliittisille ryhmillle kaavailtua rahaa – Puoluesihteeri Luukkanen: ”Piilopuoluetukea”


Summary: Linnunpoikaset reagoivat munankuoren ulkopuolelta kuuluviin ääniin monin tavoin valmistautuessaan syntymään. Yksi yllättävimmistä havainnoista ovat seeprapeippojen täsmäohjeet kuoriutumattomille jälkeläisilleen.

Linnut lurittelevat lajiensa tyypillisiä lauluja varsin pian syntymänsä jälkeen, jotkin saman tien munasta putkahdettuaan. Niillä geenit ja aivotoiminta tekevät poikasesta laulajan heti, kun se on kuoriutunut.
 Tuoreen tutkimuksen mukaan näilläkin lajeilla on kuitenkin osittain kyse sikiövaiheessa tapahtuvasta oppimisesta.
 Linnut on ollut tapana luokitella oppivaisiin ja oppimattomiin laulajiin eli sellaisiin, jotka pystyvät matkimaan muita lajeja ja keksimään uusia lauluja, ja sellaisiin, joiden nokasta tulee aina pelkästään samaa perinnöksi saatua ääntä.
 Sama kaksijakoisuuden on ajateltu koskevan kaikkien selkärankaisten ääntelyä. Viime vuosina tutkijat ovat kuitenkin alkaneet pitää jaottelua liian jäykkänä; kyse onkin jatkumosta.
 Oppivaisia on luultu olevan vain seitsemässä lintujen ja nisäkkäiden kehityslinjassa, joista yksi olemme me ihmiset, kertoo australialaisen  Flindersin yliopiston  biologian professori  Sonia Kleindorfer .
 Hänen johtamassaan,  Philosophical Transactions of the Royal Society B Biological Sciences  -lehdessä julkaistussa kansainvälisessä tutkimuksessa pyrittiin ilmiön jäljille soittamalla viiden lajin munissa kehittyville sikiöille monenlaisia linnunlauluja. Tutkimuslajit olivat:
 sinikurkkumaluri vaaleapäämaluri pikkumaasirkku sinipingviini japaninviiriäinen
 Niistä malureita ja sirkkua pidetään laulutaidoiltaan oppivaisina, pingviiniä ja viiriäistä oppimattomina.
 Kokeita varten munat numeroitiin. Näistä kuoriutui sinikurkkumalureita.   A. Katsis / Flindersin yliopisto
 Kokeen ensimmäisessä vaiheessa runsaat sata sikiötä altistettiin vuoroin minuutille lajinsa ääntä, vuoroin minuutille hiljaisuutta.
 Oppivaisten lajien poikaset vastasivat kuoriuduttuaan aikuisten lauluun tarkalleen oikein ja paljon nuorempina kuin lajinsa muut poikaset. Jatkumon toisessa päässä olevilla lajeilla aivot eivät tutkimuksen mukaan ole yhtä muokkaantuvaiset.
 Kokeita jatkettiin altistamalla vajaat 150 sikiötä kolmelle minuutille laulua ja sitten minuutille hiljaisuutta. Laulu oli joko oman tai jonkin muun lajin sävelmä. Samalla mitattiin sikiöiden sydämen sykettä sen seuraamiseksi, kuinka paljon huomiota sikiö kiinnitti toisteltuun lauluun.
 Lopputulos oli, että kaikki linnut tottuivat munan ulkopolelta toistuvasti kantautuvaan ääneen. Sillä ei ollut väliä, oliko laji oma vai vieras.
 Tutkijat päättelivät, että kyseessä on jo munavaiheessa tapahtuva habituaatio. Se tarkoittaa siedättymistä äänelle, joka poikasen kuoriuduttua on sen normaalia, turvallista äänimaisemaa.
 Sinipingviinipari kuvattuna Shoalwaterin luonnonpuistossa Länsi-Australiassa.  Australialaisten hellittelynimi tälle maailman pienimmälle pingviinilajille on keijupingviini, sillä se kasvaa vain 33-senttiseksi.
Auscape International / AOP
 Havaintojensa perusteella tutkijat arvelevat, että kyky ottaa vastaan ääniä ja tottua niihin munan sisällä voi olla lintulajeille yleisempää kuin on oletettu. Se myös tukee hypoteesia, jonka mukaan oppimisen kaksinapaisuus ei pidä paikkaansa, he sanovat.
 Jatkossa he haluavat selvittää, näkyykö altistaminen eroina laulutaidoiltaan oppivaisten ja lajinsa laulutavasta kiinni pitävien lintujen välillä, kun ne varttuvat.
 Sonia Kleindorfer toivoo, että muutkin tutkijat innostuvat eläinten hämmästyttävästä kyvystä oppia ääniä.
 – Siirtämällä oppimisen ikkunan syntymää edeltävälle ajalle tutkimuksemme avaa polkuja sen mittaamiselle, miten varhainen kuulokokemus vaikuttaa neurobiologisesti käyttäytymiseen ja saadun tiedon käsittelemiseen, Kleindorfer sanoo.
 Pikkumaasirkku on yksi Galapagossaarille kotoperäisistä lintulajeista, joille Charles Darwin pohjasi evoluutioteoriansa.
Bazzano Photography / AOP
 Äänien kantautuminen sikiöille munien sisään – tai nisäkkään kohtuun – havaittiin jo kymmeniä vuosia sitten. Linnuilla näiden äänien vaikutus on todettu useissa tutkimuksissa etenkin lajeilla, jotka lähtevät liikkeelle heti kuoriuduttuaan, esimerkiksi kananpojilla.
 Sekin tiedetään, että linnunpoikaset viestittävät toisilleen munasta munaan. Piipitystä munan sisältä ei kuulu, vaan yhteyttä pidetään värähtelemällä.
 Siten poikaset osaavat ryhtyä kuoriutumaan samaan aikaan, mikä on otollisinta niiden selviytymiselle hengissä. Samoin tekevät myös kilpikonnat, kuten flynkilpikonnilla viime vuosikymmenellä tehty australialainen  tutkimus  osoitti.
 Toissa vuonna  Nature Ecology & Evolution  -lehdessä julkaistu espanjalainen tutkimus puolestaan todisti, että etelänharmaalokin sikiöt kykenevät kertomaan toisilleen uhkaavasta vaarasta. Saadut viestit näkyvät kuoriutumisen jälkeen sekä käytöksessä että fyysisesti.
 Etelänharmaalokki pesii pääosin Välimeren maissa. Tämä nuori yksilö  kuvattiin Campaniassa Italiassa.  Saverio Gatto / Alamy / AOP
 Sálvoran saarelta Espanjasta kerätyille etelänharmaalokkien munille soitettiin hautomossa emolintujen kimakoita huutoja, joilla ne varoittavat lähestyvistä pedoista. Sikiöt alkoivat värähdellä, ja kun viereen pantiin äänille altistumattomia munia, kuorien värähtely välittyi niihin.
 Sekä varoitushuudot kuulleet että niistä värähtelyviestin saaneet poikaset olivat kuoriuduttuaan muita alttiimpia reagoimaan emojensa varoituksiin. Ne olivat hiljaisempia ja kyyristyivät vaaran uhatessa matalammalle kuin valkoista kohinaa kuulleet verrokit.
 Vaikutukset eivät kuitenkaan olleet pelkästään positiivisia. Varoituksille altistuneilla poikasilla todettiin enemmän stressihormoneja ja vähemmän mitokondriaalista DNA:ta kuin verrokeilla. Myös jalat jäivät lyhyemmiksi kuin munassaan huoletta kehittyneillä lajitovereilla.
 Tutkijoiden mukaan syynä lienee se, että vaaroihin varautuminen ja viestin välittäminen eteenpäin syö energiaa, joka muuten liikenisi fyysiseen kehittymiseen.
 Pelkästään yksilön kannalta muiden varoittelu ei siis ole järkevää. Lintujen kehityshistoriassa on kuitenkin todettu paljon muita hyödyttävää käyttäytymistä. Tutkijat uskovat, että poikaset haluavat sisarustensa jäävän henkiin, koska niillä on sama geeniperimä.
 Seeprapeipot viihtyvät parvissa. Tässä sellainen paistattelee päivää kotiseuduillaan Australiassa. Muualla seeprapeipot ovat yleisiä häkkilintuja.
Sagar Simkhada / Alamy / AOP
 Jos on yhteydenpitoa munien kesken, niin myös emolinnut viestivät tarkoituksella juuri munilleen. Sellaiseen tulokseen tuli joitakin vuosia sitten julkaistu australialainen  tutkimus  seeprapeippojen erikoisesta tavasta laulaa poikasilleen ennen niiden kuoriutumista.
 Tutkimuksen mukaan seeprapeipot, australialaiset aavikkolinnut, varoittavat jälkeläisiään syntymästä helteeseen liian suurikokoisina. Emot laulavat hautoma-ajan lopulla erityistä varoituslaulua, jos ilman lämpötila on yli 26 astetta.
 Laulu saa poikaset hidastamaan kasvuaan ja syntymään pienempinä kuin viileään säähän kuoriutuvat lajitoverinsa. Napakka koko on etu kuumassa ilmastossa, sillä pienen on helpompi viilennellä kuin ison.
 Tutkimuksessa osalle munista soitettiin seeprapeippojen tavallista seurusteluääntä, osalle puolestaan poikastensa kuoriutumista odottavien vanhempien hellelaulua. Yli 600 tuntia äänitteitä osoitti aukotta, etteivät emot koskaan laula näitä säveliä alle 26 asteessa.
 Emot eivät myöskään laulaneet vastikään munituille munille, vaan aikaisintaan viisi päivää ennen kuoriutumista; silloin sikiön kuuloaisti on luultavasti jo kehittynyt, kertoivat  Deakinin yliopiston  tutkijat.
 Tutkijatohtori Mylene Marietten sormien välissä olleesta munasta kuoriutunut seeprapeippo on tätä nykyä kymmengrammainen aikuinen. Mylene Mariette
 Kun varoituslaulua kuulleet poikaset jäljitettiin parin vuoden ikäisinä aikuisina, niiden havaittiin saaneen enemmän poikasia kuin varoituksetta helteeseen syntyneiden. Yllättäen ne myös viihtyivät kuumemmissa pesissä kuin verrokit.
 Syntymää edeltäneellä akustisella altistuksella ei ole koskaan havaittu näin perusteellisia ja pitkäaikaisia vaikutuksia, tutkijat kertoivat. Heidän mukaansa ääniympäristöllä saattaa ylipäätään olla paljon voimakkaampi vaikutus kehitykseen kuin on oletettu.
 Ilmiön fysiologiset mekanismit vaativat vielä lisää tutkimusta. Kiinnostavaa on myös strategian mahdollinen yleisyys lintulajeilla. Onko seeprapeipon lisäksi muitakin lajeja, joilla on vastaava keino reagoida maapallon ilmaston lämpenemiseen ilmastonmuutoksessa?

Tutkimukset: Linnunpojan laulukoulu ja elämän oppitunnit alkavat jo ennen kuoriutumista


Summary: Valtion velkaantuminen jatkuu vielä vuosia, Etla ennustaa. Sen mukaan velka ei ole juuri nyt ongelma, mutta velan kasvun taittaminen vaatii toimia, jotka olisi helpointa tehdä nyt, kun talous kasvaa.

Odotettuakin kovempi talouskasvu tuottaa valtion kassaan myös verotuloja odotettua enemmän. Siitä huolimatta tulot eivät riitä kattamaan menoja, ja niinpä velkaantuminen jatkaa kasvuaan.
 Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen Etlan ennusteen mukaan julkisen velan määrä suhteessa talouden kokoon kasvaa niin pitkälle kuin Etla ennustaa eli vuoteen 2025 saakka. Julkisella velalla tarkoitetaan valtion, kuntien ja sosiaaliturvarahastojen velkaa.
 Etlan toimitusjohtajan  Aki Kangasharjun  mukaan on ollut aivan oikein velkaantua koronakriisin aikaan, mutta nyt pitäisi päättää suunnan muuttamisesta.
 – Meillä ei ole akuuttia hätää, kun korot eivät ole nousemassa ihan lähiaikoina, hän sanoo.
 – Mutta velkaantumista pitäisi ajatella seuraavan sukupolven, nykyisten koululaisten näkökulmasta. Täytyy ajatella, mikä on meidän velkataakkamme ja korkotaso 2030-luvulla, Kangasharju muistuttaa.
 Etlan toimitusjohtaja Aki Kangasharju varoittaa, että valtion velkaantuminen on arvaamaton riski tulevissa talouden alamäissä. Velan suitsiminen pitää kuitenkin tehdä rauhallisesti ja pitkäjänteisesti.  Antti Lähteenmäki / Yle
 Hän korostaa, että esimerkiksi työllisyyttä parantavia ehkä vaikeita päätöksiä pitää tehdä kaukokatseisesti nyt, kun talous kasvaa.
 – Ei ole mitään järkeä laittaa äkisti suu säkkiä myöten ja lopettaa velan ottaminen. Sillä aiheuttaisimme itse itsellemme laman tai vähintäänkin taantuman.
 Etla ennustaa, että Suomen talous kasvaa tänä vuonna reipasta 3,5 prosentin vauhtia. Ensi vuodelle ennustetaan yhä kolmen prosentin kasvua ja vasta vuonna 2023 palattaisiin maltillisempaan 1,7 prosentin kasvuvauhtiin.
 Valtion menoja lisättiin koronakulujen lisäksi
 Talouden kasvu näkyy myös valtion kassassa niin, että tulot kasvavat tänä vuonna harvinaisen kovaa kuuden prosentin vauhtia. Ensi vuonnakin tulojen kasvu jatkuu 3,4 prosentissa.
 Veropotti kasvaa, kun työllisyys ja siten myös maksettu palkkasumma kasvavat. Yrityksetkin tekevät entistä enemmän voittoa.
 Tästä huolimatta valtion ja kuntien menot jatkavat kasvuaan. Menot ovat tänä vuonna kolme miljardia euroa viime vuotta suuremmat, vaikka pahin koronakriisi näyttää jo hellittävän.
 Yhtenä syynä ovat sitkeästi korkeana pysyvät työttömyysturvamenot. Koronapandemiasta tulee vieläkin iso lasku yritysten tukemisen, koronatestaamisen ja -rokottamisen sekä hoitojonojen purkamisen takia.
 Velkaantumisaste hyppäsi viime vuonna lähes 70 prosenttiin BKT:stä ja lähivuodet velkasuhde jatkaa kasvamistaan.
 Kangasharju moittii  Sanna Marinin  (sd.) hallituksen talouslinjaa. Valtiovarainministeriön mukaan hallituksen tekemistä meno- ja veropäätöksistä lähes 15 miljardia euroa liittyy koronaepidemiaan, mutta tämän lisäksi on tehty noin viiden miljardin päätökset muista menoista.
 – Aikana, jolloin meillä on kahdeksan miljardin euron kestävyysvaje olisin katsonut kriittisesti tätä viittä miljardia. Oppivelvollisuuden nosto, kahden vuoden esikoulu, hoitajamitoitus – kaikki voidaan perustella, mutta hyvät menokohteet pitäisi punnita sen mukaan mihin meillä on rahaa, Kangasharju tuskailee.
 Liian suuren velan tunnistaa jälkeenpäin
 Suomi on velkaantunut muihin euromaihin verrattuna vähän. Euromaiden velkasuhde oli  Euroopan tilastokeskuksen  uusimpien lukujen mukaan vuoden alussa keskimäärin 100,5 prosenttia, kun se Suomessa oli 70,3. Italiassa velkaa on 160 prosenttia suhteessa talouden kokoon.
 SAK:n ekonomisti Anni Marttisen mielestä on tärkeämpää seurata velan suuruuden sijasta korkojen kehitystä.  Yle
 Milloin velkaa on liikaa?
 SAK:n ekonomisti  Anni Marttinen  sanoo, että velkasuhteen sijasta on tärkeämpää seurata korkokehitystä. Siinä ei ole hänenkään mukaansa tulossa nopeaa käännettä, eikä korkoja nosteta yllätyksenä.
 – On epätodennäköistä, että syntyy äkillistä inflaatiota. Muutos tulee olemaan maltillinen siirtymä ehkä muutamassa vuodessa, Marttinen arvioi.
 Etlan Kangasharju uskoo, että pitkällä ajalla korot joka tapauksessa nousevat. Etlan mukaan Suomi kestää hyvin pienen korkojen nousun, mutta riskiäkin velassa on.
 – Historiassa kukaan ei ole pystynyt ennustamaan, milloin valtio ajautuu velkakriisin ja velkajärjesteltyyn. Japanissa velkaa on yli 200 prosenttia, eikä se ole ongelma. Ukrainassa vain 40 prosentin velkasuhde johti velkajärjestelyyn, Kangasharju vertailee.
 – Kyse on riskeistä. Hallitus haluaa ottaa riskiä velkaantumisesta, mutta se ei halua ottaa riskiä siitä, että tekisi kipeitä työllisyyspäätöksiä. Tämä minua ihmetyttää, Kangasharju tiivistää.

Verotuloja ropisee yllätysvauhdilla, mutta sekään ei taita velanottoa – Etla: Velkaantumista "ei ole mitään järkeä" lopettaa äkisti


Summary: Koronaan liittyvät matkustusrajoitukset ovat olleet voimassa jo 1,5 vuoden ajan. EU-kansalaiset pääsevät marraskuusta lähtien USA:an, jos ovat saaneet täyden rokotussarjan ja käyvät koronatestissä sekä kontaktien jäljityksessä.

Yhdysvallat poistaa koronarokotettujen EU-kansalaisten matkustusrajoitukset, Valkoinen talo vahvistaa.
 Puolentoista vuoden maahantulokiellon päättymisestä kertoivat aiemmin useat kansainväliset mediat viranomaislähteisiin viitaten.
 Presidentti  Joe Bidenin  hallinnon koronakoordinaattori  Jeffrey Zients  kertoi toimittajille uutistoimisto AFP:n mukaan, että muutos astuu voimaan marraskuun alussa.
 EU:n Yhdysvaltojen-suurlähettiläs  Stavros Lambrinidis  oli aiemmin kirjoittanut Twitterissä, että toivoo asiasta tulevan "myönteisiä uutisia piakkoin".
 Suomi ollut mukana lobbaamassa
 Suomen Washingtonin-suurlähetystön lehdistöneuvos  Pasi Rajala  kertoo, että Suomi on osana EU:ta lobannut vahvasti rajoitusten purkamisen puolesta.
 – Rajoitukset ovat ihan oikeasti olleet tiukkoja. Tavallisella matkustajalla on ollut vaikeuksia päästä maahan riippumatta siitä, onko tärkeää asiaa vai ei, Rajala sanoo.
 Rajala kertoo, että tilanne on vaikuttanut esimerkiksi perhesuhteiden hoitoon, liiketapaamiset ovat olleet hankalia, eivätkä esimerkiksi vaihto-opiskelijat ole päässeet maahan aloittamaan opiskeluaan.
 – Meillekin on tullut paljon yhteydenottoja ja pyydetty apua, mutta vaikutusmahdollisuudet ovat toki olleet vähäiset. Yhdysvallat päättää itse, ketä ottaa maahan. On ollut monenlaisia tarinoita, mutta en mene yksittäisten ihmisten tilanteisiin.
 Maahantulon edellytyksenä täysi rokotussarja
 EU-kansalaiset pääsevät jälleen matkustamaan Yhdysvaltoihin marraskuussa, jos he ovat saaneet täyden rokotussarjan ja käyvät koronatestissä sekä kontaktien jäljityksessä.
 EU-kansalaisten lisäksi maahantulokielto aiotaan poistaa Schengen-alueen sekä Britannian rokotetuilta asukkailta. Lisäksi vielä hyväksymättömien rokotteiden kliinisissä tutkimuksissa mukana olevat noin 40 000 ihmistä Britanniassa saavat matkustaa Yhdysvaltoihin.
 Maahantulokielto astui voimaan edellisen presidentin  Donald Trumpin  kaudella maaliskuussa 2020. Nykyinen presidentti Biden jatkoi rajoitusten voimassaoloa jälleen tammikuussa.
 Tähän mennessä vain Yhdysvaltain kansalaiset, maassa pysyvästi asuvat sekä erityisviisumin saaneet ulkomaalaiset ovat saaneet matkustaa Yhdysvaltoihin useimmista Euroopan maista.
 Medioiden mukaan Bidenin hallinto suunnittelee päivittävänsä rajoituksia kaikessa kansainvälisessä matkustamisessa.
 Lue lisää:
 Ulkomaanmatkoille kovaa kysyntää ja kotimaan vuokramökit menevät kuumille kiville – kotimaan hotellivarauksissa matkaa vuoteen 2019
 Ulkomaille ensimmäistä kertaa sitten pandemian? Maskit ja todistukset mukaan, vakuutus kuntoon – katso lista eri maiden koronakäytännöistä
 Matkustaminen Venäjälle helpottuu – suomalaisturistit pääsevät maahan e-viisumilla Vaalimaan ja Nuijamaan kautta, kunhan pandemia hellittää

Yhdysvallat poistaa rokotettujen EU-kansalaisten maahantulokiellon marraskuussa


Summary: Kotkamillsin nykyinen kehitysjohtaja Päivi Suutari siirtyy toimitusjohtajaksi lokakuun alussa. Hän luottaa siihen, että metsä- ja paperiteollisuus vielä nousee uuteen kukoistukseen uusien tuotteiden avulla.

Muovittoman kahvikupin kehittämisestä tunnettu metsäyhtiö MM Kotkamills saa pian uuden toimitusjohtajan talon sisältä.
 MM Kotkamills on pakkaus- ja elintarvikekartonkia sekä laminaattipohjapaperia valmistava yhtiö Kotkassa. Tehtaalla on noin 500 työntekijää.
 Diplomi-insinööri  Päivi Suutari , 58, on työskennellyt Kotkamillsin kehitysjohtajana vuodesta 2019 lähtien. Hänellä on yli 30 vuoden kokemus kartonki- ja pakkaustoimialoilta; muita työnantajia ovat Stora Enso ja Huhtamaki.
 Päivi Suutari aloittaa MM Kotkamillsin toimitusjohtajana lokakuun alussa.
 Sitä ennen hänellä on käsissään kaksi viestikapulaa: ensimmäisen hän ojentaa seuraajalleen kehitysjohtajana, isompaan kapulaan hän valmistautuu pian tarttumaan nykyisen toimitusjohtajan avustuksella.
 Muovittoman kahvikupin kehittäjä ja MM Kotkamillsin nykyinen toimitusjohtaja  Markku Hämäläinen  jättää yrityksen kuuden vuoden jälkeen.
 Kotkamills on saanut vastikään etuliitteekseen MM uuden omistajan Mayr-Melnhofin mukaan. Itävaltalaisyhtiö  ilmoitti kaupasta  viime joulukuussa. Kilpailuviranomaiset hyväksyivät yrityskaupan elokuun alussa.
 Lue lisää :  Kotkamillsin myynti ulkomaille varmistui – itävaltalainen kartonkijätti ostaa metsäyhtiön 425 miljoonalla eurolla
 Uusi toimitusjohtaja
 Tuleva toimitusjohtaja Päivi Suutari on syntynyt nykyisen Kotkan alueella Kymissä, Tavastilassa. Yläasteen ja lukion hän kävi Karhulassa.
 Suutari kertoo olleensa lukiossa erityisen kiinnostunut matemaattis-luonnontieteellisistä aineista. Hän päätyi lukemaan kemian tekniikkaa Lappeenrantaan, josta hän valmistui diplomi-insinööriksi vuonna 1988.
 Opiskelijana hän näki monia mahdollisuuksia puunjalostuksen ja metsäteollisuuden alalla.
 – Puunjalostus ja metsäteollisuus kiinnosti. Näin, että se on monien mahdollisuuksien paikka. Kun katson peruutuspeiliin, voin kyllä todeta, että diplomi-insinöörin tutkinto on avannut mukavasti erilaisia työtehtäviä, Päivi Suutari kertoo.
 Päivi Suutari luotsaa Kotkamillsiä toimitusjohtajana 1. lokakuuta alkaen. Kirsi Lönnblad / Yle
 Suutari on kiertänyt eri työtehtävissä ympäri maailmaa: Lontoossa, Riiassa ja Singaporessa. Hän kehottaa myös nuorempia kollegoitaan kokeilemaan siipiään ulkomailla.
 – Ulkomaankomennus on aina sellainen asia, että siinä joutuu hyppäämään omalta mukavuusalueelta ja panemaan itsensä likoon, kun ei ole tuttua ja turvallista ympärillä.
 Uuden pestinsä Päivi Suutari ottaa vastaan iloisena ja ylpeänä. Hän sanoo, että tehtaan porukka yhdessä Markku Hämäläisen johdolla on saanut yhtiön hyvään lentoon.
 – Tunnen todellakin sen vastuun, minkä saan kannettavakseni. Meillä on erinomaiset lähtökohdat jatkaa hyvää menoa tästä eteenpäin.
 Uusi omistaja
 Päivi Suutari näkee, että Kotkamillsillä on tällä hetkellä asiat hyvällä mallilla. Tästä hän pitää todisteena sitä, että yli sata vuotta vanha perheyritys Mayr-Melnhof kiinnostui Kotkamillsistä ja näki siinä potentiaalin ostaessaan yhtiön.
 Suutari ei usko, että suuri itävaltalaisyhtiö tulee sanelemaan mitään, miten Kotkamillsissä pitäisi toimia.
 – Tässä alkuvaiheessa tietysti katsotaan sellaisia asioita, onko jotain järjestelmiä, systeemejä tai prosesseja, joita he haluavat yhtenäistää.
 Toisaalta Suutari on huomannut, että uusi omistaja on halunnut oppia vastaavasti Kotkamillsiltä hyviä käytäntöjä.
 Päivi Suutari on seurannut työkseen metsä- ja paperiteollisuuden kehitystä. Vaikka paperinkulutus on romahtanut, hän näkee, että alalla on edessään paljon uusia mahdollisuuksia. Tiedossa voi siis olla liuta muitakin innovaatioita kuin muoviton kahvikuppi.
 – Uusiutuva puumateriaali mahdollistaa todellakin monia asioita. Olemme vasta jäävuoren huipulla näiden uusien mahdollisuuksien ja uusien tuotteiden kanssa, MM Kotkamillsin tuleva toimitusjohtaja Päivi Suutari sanoo.
 Lue lisää :  Kartonkijätti osti muovittoman kahvikupin kehittäneen tehtaan Suomesta – ilmoitti heti isosta investoinnista: "Myös meillä on visio"

58-vuotias Päivi Suutari sai johdettavakseen kansainvälisen kartonkijätin tehtaan, jonka tavoite on huipulla: "Tunnen todellakin vastuun"