Summary: Myös sosiaali- ja terveydenhuollossa eri ammattien välillä on eroja rokotusinnossa. Kärkipäähän kiilaavat lääkärit ja vähiten rokotteita ovat ottaneet sosiaalialan hoitajat.

Helsingin Telakkakadulla miehiä purkautuu ruokatauolle ennen puoltapäivää. Yksi heistä on varastonhoitaja  Pasi Kautto . Kautolle koronarokotteen ottaminen oli selvä valinta, jota hän ei ryhtynyt sen kumminkin pohtimaan.
 – Näen sen ihan hyvänä asiana, että rokotteita on ja niitä otetaan, mutta jokainen saa henkilökohtaisella tasolla päättää niistä itse.
 Keskustelua aiheesta käydään Kauton työpaikalla puolesta ja vastaan.
 – Ne jotka eivät halua ottaa rokotetta tuovat mielipiteensä esille äänekkäästi. Ja välillä hiljemmin.
 Tämän jutun tiedot perustuvat Helsinki Graduate School of Ecomicsin (GSE) tilannehuoneen selvitykseen. GSE on saanut tietoja Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) Avohilmo-rekisteristä ja tulorekisteristä.
 Toimialavertailussa selvisi, että rokottamattomia on eniten miesvaltaisilla aloilla: kaivoksilla, maa- ja metsätaloudessa ja kuljetuksissa.
 Helsingin telakalla työskentelevä Jaakko Seilo (oikealla) toivoisi ihmisiltä lisää solidaarisuutta, jotta rokotekattavuus nousisi. Toisena vaihtoehtona hän näkisi rokotuksesta palkitsemisen esimerkiksi lahjakortilla. Sekä Seilon että Hannu Sankalan (vasemmalla) mielestä työnantajalla pitäisi olla mahdollisuus tietää työntekijöiden rokotuksesta. Silja Viitala / Yle
 Rokotuksiin menon pitäisi olla vaivatonta
 Turun yliopiston terveystaloustieteen professori  Mika Kortelainen  arvioi, että rokottamattomuuteen ei löydy selitystä.
 – Toimialakohtaisia eroja rokotusten ottamisessa selittävät monet tekijät kuten vieraskielisten osuus ja aiemmat korontartunnat.
 Myös työntekijöiden ikä voi selittää eroja. Osalla aloista on nuorempia työntekijöitä, joilla on enemmän tartuntoja, ja heistä muita suurempi osuus on myös rokottamattomia.
 Kortelainen uskoo, että tilannetta voi muuttaa kolmella tavalla: positiivisilla kannustimilla, tekemällä rokotteista helpommin saatavia ja laajentamalla koronapassin käyttöä.
 Hyviä ideoita riittää myös Telakkakadulla. Telakalla työskentelevä  Jaakko Seilo  toivoo enemmän solidaarisuutta kanssaihmisiä kohtaan.
 Seilo innostaisi ihmisiä myös palkinnoilla.
 – Miten olisi Keski-Euroopan linja, miksi rokotteen ottaneille ei voisi antaa lahjakortteja?
 Sajjad Al-Zubaidi tekee eristystöitä Helsingin telakalla. Al-Zubaidin mukaan koronavirustilanteesta tulee paljon tietoa, joka muuttuu tiheään tahtiin. Silja Viitala / Yle
 Iän myötä erot miesten ja naisten välillä pienenevät
 Naiset ottavat rokotteita innokkaammin kuin miehet. Mitä enemmän ikää kertyy, sitä pienemmiksi erot kuitenkin käyvät.
 Mutta mistä erot miesten ja naisten välillä johtuvat?
 Rakennusliiton puheenjohtaja  Matti Harjuniemi  ei allekirjoita väitteitä rakennusalan äijämeiningistä. Hän uskoo, että kyse on osittain saamattomuudesta: ei tule mentyä piikille.
 – Kun miehet vähemmän rokotuttavat itseään niin miesvaltaiset alat korostuvat näissä tilastoissa.
 Yritystä rakennusalalla näyttäisi kuitenkin riittävän. Työntekijöitä edustava Rakennusliitto, työnantajia edustava Rakennusteollisuus ja toimihenkilöjärjestö Pro ovat vedonneet yhdessä rokotteiden ottamisen puolesta.
 Erilaisia tempauksiakin on järjestetty, mutta Harjuniemen mukaan moni tuntuu uskovan, että jos tauti sattuu omalle kohdalle, se ei välttämättä tule vakavana.
 – On järjestetty rokotusautoja ja työnantaja maksaa, mutta jos se käsi ei siihen rokotukseen taivu, niin se ei taivu.
 Vähiten rokotettuja lähihoitajat ja mielenterveyshoitajat
 Rokotettujen määrissä on eroja myös sosiaali- ja terveydenhuollossa, ja GSE-tilannehuoneessa on selvitetty myös, mitkä ammattiryhmät ottavat innokkaimmin rokotuksia alalla.
 Kärkeen nousivat esimerkiksi lääkärit ja proviisorit. Huomattavasti vähemmän rokotteita ovat ottaneet esimerkiksi lähihoitajat.
 Terveystaloustieen professori Mika Kortelainen näkee tilanteessa täsmätiedotuksen paikan.
 – Esimerkiksi sosiaalialan hoitajat ovat muita vähemmän rokotettuja. Tärkeintä on huomata, että näitä eroja on ja pyrkiä vaikuttamaan niihin ryhmiin, joissa on vähemmän rokotteen ottaneita.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 26.11. klo 23:een asti.
 Lue myös :
 Koronapandemian kesto jakaa asiantuntijoita: "Voi mennä kuukausia", "Sitä ei pysty sanomaan"
 Koronarokotusten annosväli taas esillä, kun kolmansien annosten jakelu etenee – asiantuntija: kaikki riippuu siitä, mitä rokotusohjelmalla halutaan saada aikaan
 Lue tästä tuoreimmat koronauutiset

Näin rokottamattomat jakautuvat eri aloille – telakan varastonhoitaja Kautto: Rokottamattomat kertovat mielipiteensä työpaikalla äänekkäästi


Summary: Viime vuonna voimaan tullut lakimuutos voi tuoda autoilijoille kiusauksen lykätä talvirenkaiden vaihtoa. Talvirenkaita pitää nyt käyttää marraskuun alusta maaliskuun loppuun, jos keli sitä edellyttää.

Talvirenkaiden vaihtoaikaa ei ole ollut enää pakko tuijottaa kalenterista, kun tieliikennelaki muuttui viime vuonna.
 Aiemmin talvirenkaita piti käyttää joulukuun alusta helmikuun loppuun, mutta lakimuutoksen myötä kalenteriperusteinen vaihtopakko poistui. Nyt talvirenkaita on käytettävä marraskuun alun ja maaliskuun lopun välisenä aikana, jos keli sitä edellyttää.
 Lakimuutos voi tuoda autoilijoille kiusauksen lykätä talvirenkaiden vaihtoa. Vakuutusyhtiö Lähi-Tapiolan johtaja  Tapani Alaviiri  kuitenkin kertoo, että renkaiden vaihdon vitkuttelu voi kostautua.
 – Nämä arvioidaan tapauskohtaisesti, mutta vakuutuskorvaus voidaan evätä tai korvausta alentaa, jos vahinko johtuu väärästä rengasvalinnasta, Alaviiri sanoo.
 Autoilijalla on aina oltava lakisääteinen liikennevakuutus. Tämän lisäksi autoon voi ottaa vapaaehtoisen vahinkovakuutuksen eli kaskon.
 Alaviiri korostaa, että jos kesärenkailla liukasteleva aiheuttaa muille vahinkoa, se korvataan autoilijoille pakollisesta liikennevakuutuksesta. Näihin korvauksiin rengasvalinnalla ei siis ole vaikutusta.
 Kesärenkailla ajavan omat aineelliset vahingot saatetaan sen sijaan jättää vapaaehtoisesta kaskovakuutuksesta korvaamatta.
 – Syytön ulkopuolinen saa aina korvauksen riippumatta renkaista, Alaviiri sanoo.
 Myös kuljettajan oman henkilövahinkoturvan osalta kynnys korvausten alentamiseen on Alaviirin mukaan korkea. Hän suosittelee talvirenkaiden käyttöä aina, jos valinta vähänkin mietityttää.
 Uudellamaalla ja Varsinais-Suomessa emmitään eniten
 Vakuutusyhtiö Ifin viime syksynä tekemän selvityksen mukaan joka viides Uudellamaalla ja Varsinais-Suomessa asuva autoilija aikoi vaihtaa talvirenkaat edellisvuosia myöhemmin. Lähes yhtä moni suunnitteli tekevänsä niin myös Satakunnassa, Päijät-Hämeessä ja Kymenlaaksossa. Ifin kyselyyn vastasi noin 20 000 suomalaista autoilijaa viime vuoden loka-marraskuussa.
 Ifin korvauskeskusjohtaja  Juha T. Virtanen  sanoo, että tilanne on ollut kuluvana syksynä varsin samankaltainen.
 Virtasen mukaan turvallisin ja myös vaivattomin ratkaisu on käyttää autossa nasta- tai kitkarenkaita koko tavanomaisen talvikauden.
 – Turvallisuus on aina ensisijaista. Ei kannata odottaa aivan viimeiseen asti, vaikka kalenteriperusteinen vaihtopakko on poistunut.
 Virtanen toteaa, että vaikka tieliikennelaki on muuttunut, Suomen talvi ja liikenneolosuhteet eivät ole. Hän muistuttaa, että jo pieni yöpakkanen saattaa tuoda jäätä tielle ja keli voi vaihdella suurestikin eri puolilla Suomea.
 Kitkarenkaiden suosio kasvaa
 Ajokeli on maan etelä- ja keskiosissa muuttunut nyt talvisemmaksi, ja autoilijoita on varoitettu kuuraliukkaudesta ja mustasta jäästä.
 Tikkurilan Rengas Oy:n toimitusjohtajan  Teemu Lappeteläisen  tuntuma on, että useimmat asiakkaista näyttäisivät kulkevan pääasiassa vanhan tieliikennelain mukaan. On silti niitä, jotka lykkäävät renkaidenvaihtoa.
 – Löytyy autoilijoita, jotka miettivät, ettei talvirenkaita tarvita, koska ajan vähän. Sellaiset henkilöt ehkä sitten lykkäävät tavirenkaiden vaihtoa, Lappeteläinen pohtii.
 Lappeteläisen mukaan kelin muutos näkyy rengasliikkeissä nopeasti.
 – Välillä on surrattu kiivaammalla tahdilla ja välillä vähän rauhallisemmassa tahdissa.
 Lappeteläinen kertoo, että valtaosa autoihin vaihdettavista talvirenkaista on yhä nastarenkaita, vaikka kitkarenkaiden käyttö yleistyy.
 – Uusien autojen rengaspaketit alkavat olla yhä useammin kitkarenkaita, Lappeteläinen sanoo.
 Voit keskustella aiheesta perjantaihin 26. marraskuuta kello 23:een saakka.
 Lisää aiheesta:
 Kuuntele: Kesärenkailla saa nyt ajaa ympäri vuoden, jos sää sen sallii — Poliisi kertoo taustat muutoksen takana
 Koronakevät toi renkaanvaihtopalvelun kotipihalle – Eila Ollila, 82, kiittelee Isonkyrön leijonia: "Ahkeria poikia ovat ja nopeasti kävi"
 Uudella liikennemerkillä kielletään nastarenkailla ajaminen – Helsinki harkitsee kieltoa keskustassa

Talvirenkaiden vaihtoa voi nykyään lykätä, mutta siinä piilee vaara – väärä rengasvalinta voi alentaa vakuutuskorvausta tai jopa evätä sen


Summary: Syyttäjät nostivat viime viikolla rikossyytteitä Nuorisosäätiön entisstä hallituksen puheenjohtajaa Perttu Nousiaista ja Nuorisosäätiön entistä toimitusjohtajaa Aki Haaroa vastaan.

Nuorisosäätiön entinen hallituksen puheenjohtaja Perttu Nousiainen palasi Suomeen myöhään perjantai-iltana. Poliisi otti hänet kiinni heti lentokoneen laskeuduttua, kertoo  Helsingin Sanomat .
 Helsingin Sanomat löysi Nousiaisen Sveitsistä, Verbierin hiihtokeskuksesta. Tämän jälkeen Nousiainen päätti palata Suomeen 1,5 vuoden karkumatkan päätteeksi.
 Syyttäjät  nostivat viime viikolla  rikossyytteitä Nousiaista ja Nuorisosäätiön entistä toimitusjohtajaa  Aki Haaroa  vastaan.
 Haaro ja Nousiainen saivat syytteet muun muassa törkeästä lahjuksen ottamisesta elinkeinotoiminnassa, törkeästä kavalluksesta ja törkeästä väärennöksestä. Lisäksi Haaroa epäillään törkeästä veropetoksesta.
 Syytteitä on nostettu myös useita Nuorisosäätiön kanssa liiketoimia tehneitä henkilöitä kohtaan.
 Lahjussyytteitä Haaroa ja Nousiaista vastaan nostettiin kahdessa tapauksessa. Toinen niistä liittyy liiketoimiin lahtelaisen rakennusliikkeen eli SSR-konsernin kanssa.
 Rakennusliikkeen omistaja ja yhtiön nimi ovat sittemmin vaihtuneet. Syyttäjä vaatii kuitenkin nykyisin nimellä Pallas-Rakennus Päijät-Häme Oy:lle yhteisösakkoa.
 HS löysi Nousiaisen vihjeiden perusteella
 Helsingin Sanomien toimittajat ja kuvaaja  lähtivät viime viikolla etsimään Nousiaista  saamiensa vihjeiden perusteella sveitsiläisestä Verbierin hiihtokeskuksesta.
 Siellä he näkivät Nousiaisen näköisen miehen menevän ravintolaan, jonka omistaa kaksi suomalaismiestä. Miehillä on kytköksiä Nuorisosäätiöön.
 Kun toimittajat lähestyivät miestä, tämä yritti aluksi puhua virolaisella aksentilla ja kiisti olevansa Nousiainen. Mies oli käyttänyt Sveitsissä nimeä  Tommy Koski .
 Hän suostui lopulta keskustelemaan toimittajien kanssa, mutta pakenikin vessareissun aikana ravintolasta takaoven kautta. Helsingin Sanomat sai kuitenkin uudelleen yhteyden mieheen, joka myönsi olevansa Nousiainen.
 Lue lisää:
 Nuorisosäätiön ex-johtajille Aki Haarolle ja Perttu Nousiaiselle useita rikossyytteitä

HS: Puolitoista vuotta karkuteillä ollut Perttu Nousiainen palasi Suomeen ja otettiin kiinni


Summary: Kolme pohjalaistilaa on tarkastettava marraskuun loppuun mennessä, jonka jälkeen tapausta käsitellään eläinsuojeluprosessin mukaisesti. Tarkastuksen suorittaa käytännössä kunnaneläinlääkäri.

Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto

Tiistaina julki tullut  pohjalaisten kettutilojen salakuvaaminen on poikinut tutkintapyynnön Länsi- ja Sisä-Suomen Aluehallintovirastolle (Avi).
 Läänineläinlääkäri  Anna-Maria Moisander-Jylhä  toteaa, että tarkastusmääräys on annettu kyseisille tiloille 30. marraskuuta mennessä.
 Moisander-Jylhän mukaan on tavanomaista, että kun Aluehallintovirastolle tulee eläinsuojeluilmoitus, harkitaan ottaako Avi itse asian hoitaakseen vai tehdäänkö asiasta valvontamääräys valvontayksikköön.
 – Näin on riippumatta siitä, millainen eläinsuojeluilmoitus meille tulee tai mistä se tulee. Aluehallintovirasto on antanut määräyksen valvontayksikölle tehdä näille tiloille eläinten hyvinvoinnin valvonnan, ja se jatkuu sitten normaalina eläinsuojeluprosessina, Moisander-Jylhä toteaa.
 Käytännössä kettutilat tarkastaa valvontayksikön palveluksessa oleva kunnaneläinlääkäri.
 "Tapaukset tutkitaan aina"
 Moisander-Jylhä ei halua kommentoida kyseisiä tapauksia tai eläinen terveydentilaa nyt julkisuudessa olleiden kuvien tai tietojen pohjalta. Hän ei ole myöskään perehtynyt dokumentaatioon tiloilta.
 – Jos eläimet ovat sairaita tai niillä on hyvinvointiongelmia, silloin asiaan puututaan.
 Moisander-Jylhän mukaan Aluehallintovirastolle tulee aika paljon eläinsuojeluilmoituksia, kettutiloihin kohdistuvia pyyntöjä tulee silloin tällöin.
 – Tapaukset tutkitaan aina. Jos on epäily siitä että eläimiä kohdellaan huonosti, niin silloin ilmoitus on paikallaan ja viranomaiset sitten hoitavat asian.
 Aiheesta voi keskustella torstaihin 25. marraskuuta kello 23 asti.
 Aiheesta aiemmin :  Pohjalaisilta turkistarhoilta levisi taas salakuvia maailmalle

Aluehallintovirasto määräsi eläinten hyvinvoinnin valvonnan pohjalaisille kettutiloille – ilmoitus tehty sairaista eläimistä


Summary: Helsingin Sörnäisiin rakennetaan 1,6 kilometriä pitkä autotunneli, jonka tarkoituksena on helpottaa pohjois-eteläsuunnan liikennettä laajenevalla Kalasataman alueella.

Siltojen, tunnelien, sähkölinjojen ym. rakentaminen

Helsingin kaupunginvaltuusto on hyväksynyt lähes 180 miljoonaa euroa maksavan Sörnäistentunnelin rakentamisen. Jättimäinen uusi autotunneli on ollut yksi Helsingin kaupunkipolitiikan kuumimmista kiistan aiheista.
 Tunnelia ovat vastustaneet jyrkimmin vihreät ja vasemmistoliitto. Väsemmistoliiton valtuutettu  Mia Haglund  purkaa avoimesti pettymystään.
 – Totta kai harmittaa ja pitäisi harmittaa kaikkia, Haglund lataa.
 Noin 1,6 kilometriä pitkän autotunnelin tarkoituksena on helpottaa pohjois-eteläsuunnan liikennettä laajenevalla Kalasataman alueella.
 Vasemmistoliiton Haglundin kanssa samoilla linjoilla oli tunnelia jyrkästi vastustaneiden vihreiden  Anni Sinnemäki.
 Molempien mielestä tunnelipäätös vie kaupunkisuunnittelua väärään suuntaan.
 – Tavoitteenahan on karsia päästöjä ja tunneli lisää niitä, Haglund sanoo.
 Hän olisi kaivannut autoilua suosivan tunnelin sijaan sellaista kaupunkisuunnittelua, joka tukee kävelyä, pyöräilyä ja joukkoliikennettä.
 Tunnelia kannattavat kokoomuslaiset  Daniel Sazonov ja Otto Meri  puolestaan riemuitsivat.
 Tunnelin kannattajat näkevät sen vaikutukset toisin kuin vastustajat. Sazonov totesi tunnelin olevan edellytys uusien ympäristöystävällisten liikenneratkaisujen rakentamiselle, kuten esimerkiksi pikaraideliikenteen lisäämiselle.
 – Tässä haetaan liikenteen kokonaisratkaisua ja tunneli mahdollistaa tämän, Sazonov sanoi.
 Sinnemäki tyrmää puheet tunnelin tarpeesta. Hänen mukaansa tunneli ei ole edellytys yhdellekään joukkoliikennehankkeelle.
 Tunnelia ovat kannattaneet kokoomus, SDP, perussuomalaiset, RKP, KD ja Liike Nyt.
 Tunneli ei kutenkaan ollut läpihuutojuttu ennen valtuustokäsittelyä kaupunginhallituksessakaan.
 Poliittisen kiistan synnyttänyttä hanketta puitiin  kaupunginhallituksesssa kahdesti  ennen viime viikon ratkaisevaa äänestystä. Kaupunginhallituksessa äänestys oli hyvin tiukka, sillä päätös syntyi äänin 8–7.
 Kaupunginhallituksessa tunnelin rakentamista  kannattivat  kokoomus, SDP:n kaupunginhallituksen jäsenistä toinen, perussuomalaiset, RKP, KD ja Liike Nyt. Vihreät ja vasemmistoliitto vastustivat hanketta.
 Vihreiden valtuustoryhmän puheenjohtaja  Retta Vanhanen  koitti vielä keskiviikkoiltana vedota valtuutettuihin, että nämä äänestäisivät tunnelihankkeen kumoon kaupunginhallituksen tunnelille antamsta testa ja mittavasta virkamiesvalmistelusta huolimatta.
 – Valtuusto voi päättää toisin, Vanhanen sanoi.
 Hän korosti, että tämä juuri olisi demokratiaa.
 SDP:n valtuustoryhmän puheenjohtaja  Eveliina Heinäluoma  peräsi valtuustosalissa asiassa pysymistä. Hänen mielestään vihreiden Sinnemäen väitteet kevyenliikenteen olosuhteiden heikentymistä tunnelin vuoksi eivät pidä paikkaansa.
 Heinäluoman mukaan tunnelihanke parantaa pyöräilyn ja jalankulun mahdollisuuksia. Heinäluoma korosti virkamiesten selvityksiä, joiden mukaan tunneli on edellytys muun muassa pikaraideliikenteen rakentamiseksi.
 – Faktat faktoina, Heinäluoma sanoi.
 Tunnelihanke ei kuitenkaan vakuuttanut Heinäluoman puoluetoveria liikenneministeri  Timo Harakkaa.  Hän kertoi täysin yllättäen keskiviikkona aamulla vastustavansa hanketta ja kertoi teettäneensä itse selvityksen, joka todistaa että suunnitellut raidehankkeet olisi mahdollista rakentaa ilman tunnelia.
 Kokoomuksen  Risto Rautava  kiirehti kertomaan, että Harakan selvitys ei vakuuta.
 – Harrastelijamainen viritelmä. Kyse ei ole vakavasti otettavasta selvityksestä, Rautava tykitti..
 Harakka puolusti teettämäänsä selvitystä ja piti tärkeänä, että on kartoitettu vaihtoehtoja.
 Tunnelin ympärillä on käyty pitkin syksyä poikkeuksellisen kovaa poliittista peliä, sillä tunnelipro
 jekti kuuluu puolueiden vastikään yhdessä sopimaan kaupungin budjettiin. Myös tunnelia nyt jyrkästi vastustavat vihreät ja vasemmistoliitto olivat mukana sopimassa  budjetista , johon tunneli sisältyi. Perussuomalaiset eivät olleet mukana budjettisovussa.
 Viranomaisselvitykset puoltavat tunnelin rakentamista
 Kaupungin viranomaisselvitykset ovat puoltaneet tunnelin rakentamista. Selvitysten perusteella ajoneuvoliikenne kävisi suorastaan mahdottomaksi, jos tunnelia ei rakennettaisi. Tunnelia vastustavat puolestaan ovat kritisoineet sen rakentamista muun muassa autoliikenteen lisääntymisellä.
 Helsingin kaupunginhallitus hyväksyi Sörnäistentunnelin suunnitelman, jättimäinen 180 miljoonan autotunneli tulee ehkä sittenkin
 Selvitysten perustella tunneli nähdään tärkeäksi siksi, että lukuisat muut alueelle suunnitellut projektit ovat riippuvaisia tunnelin rakentamisesta. Sörnäistentunneli parantaisi selvitysten mukaan Kalasataman alueen jalankulkuympäristön viihtyisyyttä ja antaisi tilaa lisääntyville joukkoliikenneyhteyksille, kuten tulevalle Kalasatama-Pasila-raitiotielle sekä niin sanotulle Jokeri 0 pikaraitiotielle Meilahdesta Roihupeltoon.
 Tunnelikeskustelu sai uusia kierroksia viime viikon lopulla, kun Helsingin maankäyttöjohtaja  Rikhard Manninen  sanoi perjantaina  Ylen jutussa , että Sörnäistentunnelin mahdollistama pikaraitiotie tukee kaupungin asuntotuotatotavoitteiden toteutumista.
 Tunnelihanketta vastustavien vihreiden apulaispormestari  Anni Sinnemäki  (vihr.) taas on Mannisen kanssa eri mieltä. Hän katsoo, että Sörnäistentunneli ei tuo uusia mahdollisuuksia asuntotuotantoon.
 Tunnelin rakentamisen on suunniteltu alkavan jo ensi vuonna
 Hanketta puolustavien mukaan tunneli vapauttaisi maanpäällistä tilaa myös Suvilahden ja Teurastamon tapahtuma-alueiden kehittymiselle siirtämällä autoliikennettä tunneliin. Tunneliyhteys siis helpottaisi yksityisautoilua, mutta perusteet tunnelin rakentamiseksi lähtevät joukkoliikenteen ja kävely-ympäristön kehittämisestä.
 Kiistellyn tunnelin rakentamisen on suunniteltu alkavan jo ensi vuonna. Helsingin kaupunginvaltuusto on jo hyväksynyt tunnelin mahdollistavan kaavan vuonna 2018.
 Molempiin päihin tunnelia on suunniteltu lähes 200 metrin ajorampit. Tunnelin ajorampit sijaitsisivat pohjoisessa päässä Hermannin rantatiellä Haukilahdenkadun eteläpuolella ja eteläisessä päässä Sörnäisten rantatiellä Vilhonvuorenkadun eteläpuolella.
 Tunneli olisi tarkoitus toteuttaa kahdessa vaiheessa. Pohjoisen betonitunnelin ja suuaukon rakentaminen on suunniteltu vuosille 2022–2024. Ensimmäinen vaihe toteutettaisiin siis samassa aikataulussa kuin Kalasatamasta Pasilaan –raitiotiehanke.
 Tunnelin loppuosan toteuttamiselle on varattu rahat investointiohjelmaan vuodesta 2028 alkaen.
 Ensimmäisen vaiheen kustannusarvio on 50 miljoonaa euroa kuluvan vuoden 2021 kustannustasossa. Toisessa vaiheessa rakennettavan Sörnäistentunnelin loppuosan suunnittelua ja toteutuksen valmistelua siis jatkettaisiin. Tunnelin loppuosaa koskeva kustannusarvio tuotaisiin erikseen valtuuston päätettäväksi.
 Helsingin kaupunginvaltuusto kokoontuu päättämään tunnelihankkeesta tänään keskiviikkona kello 16. Kokousta voi seurata Helsinki-kanavalla.
 Voit keskustella aiheesta torstaihin 25.11.2021 kello 17 saakka.
 Lue myös:
 180 miljoonaa euroa maksavan Sörnäistentunnelin rakentamishanke etenee – kaupunkisuunnittelulautakunta hyväksyi suunnitelman
 Sörnäisten autotunneli nytkähti eteenpäin – Helsingin valtuusto hyväksyi asemakaavan muutoksen alueelle

Helsingin kaupunginvaltuusto on hyväksynyt lähes 180 miljoonaa maksavan Sörnäistentunnelin rakentamisen


Summary: Pääkaupunkiseudun koronarajoituksiin on tullut ja tulossa merkittäviä tiukennuksia kuluvalla viikolla. Alueen koronakoordinaatioryhmä on antanut alueelle laajan maski- ja etätyösuosituksen.

Pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmä  suosittelee jälleen maskin käyttöä  kaikille 12 vuotta täyttäneille ja sitä vanhemmille ihmisille.
 Maskin käyttöä suositellaan kaikissa julkisissa sisätiloissa ja liikennevälineissä, joissa oleskelee muita ihmisiä. Maskin käyttöä suositellaan näin ollen myös oppilaitoksissa kuudennesta luokasta lähtien.
 Suositus on voimassa saatujen rokotusten määrästä riippumatta.
 Pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmä antoi tiistaina myös laajan etätyösuosituksen ja kehottaa työnantajia mahdollistamaan etätyön kaikissa sellaisissa tehtävissä, joissa se edes tilapäisesti onnistuu.
 Maski- ja etätyösuositus astuivat voimaan heti tiistaina ja ovat voimassa 16.1.2022 saakka. Uudellemaalle on lisäksi tulossa huomenna torstaina kokoontumisrajoitus, joka koskee yli 20 osallistujan seisomapaikallisia  tapahtumia ja yhteislaulutilaisuuksia .
 Tapahtumajärjestäjien on mahdollista kiertää rajoitukset vaatimalla yleisöltä koronapassia.
 Voit keskustella aiheesta torstaihin 25.11.2021 kello 14 saakka .
 Lue myös:
 Pääkaupunkiseudulla palataan tiukkaan maskisuositukseen, myös laaja etätyösuositus voimaan
 Kokoontumista ilman koronapassia rajoitetaan Uudellamaalla: sisätiloissa enintään 20 henkilöä voi olla ilman istumapaikkaa, myös yhteislaulua rajataan
 Viro kävi äsken katastrofin partaalla, mutta sai koronan hallintaan – keinoina kovennettu koronapassi, maskipakko ja koululaisten testaukset

"Ketuttaa, ei jaksaisi millään", sanoo opiskelija – koronarajoitukset kiristyvät jälleen pääkaupunkiseudulla, kysyimme helsinkiläisten tuntoja


Summary: Kouvolaan tulevan uuden lomakylän ensimmäiset majoitustilat ovat harjakorkeudessa. Käyrälammen rantaan nousee parinsadan vuodepaikan matkailukohde. Alueen yksi valttikorteista on saunamaailma.

Tykkimäen huvipuiston matkailualue laajenee Kouvolassa. Huvipuistoalueen omistaja Kymen seudun osuuskauppa KSO avaa uuden lomakylän Käyrälammen rantaan toukokuussa 2022.
 Nyt uuden lomakylän rakennustyöt ovat täydessä vauhdissa Kouvolan Tykkimäellä.
 Elokuussa alueelta kaadettiin satoja puita. Nyt mökit ovat jo harjakorkeudessa. Vuodenvaihteeseen mennessä on saatu pystyyn myös kaksi kokoushuvilaa.
 Uuden lomakylän alta kaadettiin alkusyksystä noin 300 puuta. Arkistokuva. Antro Valo / Yle
 Lähes 6 miljoonaa euroa
 Kymen seudun osuuskauppa kertoi lomakylän laajentamisesta viime huhtikuussa.
 Samaan aikaan osuuskauppa osti huvipuistoyhtiön kokonaan itselleen. Sitä ennen muita omistajia olivat osuuskaupan lisäksi Kouvolan kaupunki ja huvipuiston silloisen toimitusjohtajan  Sakari Pasasen  omistama yhtiö.
 Viime keväänä puhuttiin hieman yli viiden miljoonan euron investoinnista. Nyt lomakylän rakennuskustannukset ovat nousseet jo lähes kuuteen miljoonaan euroon.
 – On tullut muutamia yllätyksiä ja lisärakentamista, mikä on aiheuttanut sen, että kulut ovat lisääntyneet. Myös rakennustarvikkeiden hinta on noussut 30–40 prosenttia tässä kahden vuoden aikana, KSO:n toimialajohtaja  Mikko Virtanen  sanoo.
 Tykkimäen lomakylään tulee kymmenen uutta perhemökkiä. Havainnekuva. Kymen seudun osuuskauppa
 Lomakylään rakennetaan kymmenen uutta perhemökkiä, kaksi kokoushuvilaa, saunamaailma ja uusi karavaanarialue. Nykyisen leirintäalueen parikymmentä mökkiä kunnostetaan ja siirretään uusien mökkien rinnalle.
 Leirintäalueelle tulee myös lasiseinäisiä laavuja, joissa pystyy yöpymään ympäri vuoden. Alueelle tulee myös padel-kenttä.
 Saunojen keskittymä
 Lomakylän valttikortteja ovat muun muassa näköalasaunat.
 Käyrälammen rannalle rakennetaan kolme panoraama-saunaa, joiden terasseille tulee lämmitetyt porealtaat ja omat laiturit. Alun perin lammen päälle piti tulla myös kelluva sauna, mutta siitä suunnitelmasta on luovuttu.

 Järven rannalla on jo ennestään suosittu yleinen sauna, Tykkimäen sauna. Osuuskaupan toimialajohtaja Mikko Virtanen uskoo, että kysyntää riittää molemmille saunayrityksille.
 – Käyrälammesta tulee todellinen saunojen paratiisi. En näe Tykkimäen saunaa kilpailijana, vaan enemmänkin yhteistyökumppanina.
 Kohderyhmänä kotimaan matkailijat
 Kotimaan-matkailu on lisääntynyt koronaviruspandemian aikana. Osuuskauppa uskoo, että alue vetää kotimaisia matkailijoita myös pandemian jälkeen.
 – En näe mitään syytä, miksei näin tulisi käymään. Uskon, että karavaanareihinkin on tullut uutta sukupolvea, joka ei välttämättä halua olla koko ajan paikallaan, toimialajohtaja Mikko Virtanen sanoo.
 Lomakylä sijaitsee Tykkimäen huvipuiston ja vesipuiston läheisyydessä. Arkistokuva. Pyry Sarkiola / Yle
 Tykkimäen lomakylä tavoittelee asiakkaikseen karavaanareiden lisäksi esimerkiksi perheitä, kokousvieraita, mökkeilijöitä ja huvipuiston asiakkaita. Toistaiseksi kansainväliset matkailijat voivat vielä jäädä vähiin.
 – Tämän hetken tilanne näyttää siltä, että Euroopan-matkailu voi vähän viivästyä pandemian huonon suunnan takia. Toki toivomme, että Venäjänkin raja jossain vaiheessa avautuu vapaa-ajan matkustajille, Mikko Virtanen sanoo.
 Tällä hetkellä Tykkimäen lomakylää on rakentamassa kymmeniä työntekijöitä.
 Ensi kesäksi osuuskauppa aikoo palkata lomakylään 20–40 työntekijää. Uusien työntekijöiden rekrytointi alkaa tammi–helmikuun aikana.
 Lue lisää :  Kouvolaan nousee uusi lomakylä – Tykkimäen huvipuiston ja vesipuiston kylkeen tulee huviloita, ravintola ja saunamaailma

Osuuskauppa rakentaa miljoonien eurojen lomakylän Kouvolaan – uskoo kotimaan matkailun jatkuvan kiivaana


Summary: Poliisi epäilee 16-, 18- ja 17-vuotiaita poikia tapon yrityksestä Helsingissä Kontulassa lokakuun alussa. Samoja poikia epäillään taksikuskin törkeästä ryöstöstä. Kahta heistä epäillään 15-vuotiaan pojan törkeän ryöstön yrityksestä.

Helsingin poliisi epäilee kolmea nuorta 25-vuotiaan miehen tapon yrityksestä. Miestä puukotettiin rintaan Helsingissä Kontulan ostoskeskuksen tienoilla lokakuun 7. päivänä. Poliisi epäilee samojen 16-, 18- ja 17-vuotiaiden poikien ryöstäneen samana yönä taksikuskin puukolla uhaten. Lisäksi samoja 16- ja 18-vuotiaita poikia epäillään törkeän ryöstön yrityksestä saman päivän iltapäivällä.
 Poliisin tiedotteen  mukaan tapon yritys sai alkunsa, kun 25-vuotias mies poistui baarista. Kolme tuntematonta nuorta miestä kävi hänen kimppuunsa ylikulkusillalla, ja häntä puukotettiin rintaan.
 25-vuotias mies lähti juoksemaan karkuun. Hän pääsi sisään taksitolpalla olleeseen autoon, mutta joutui kuitenkin jatkamaan pakoa uudelleen. Poliisi pyytää kyseistä taksikuskia ilmoittautumaan, jotta hän voisi kertoa havaintonsa tilanteesta.
 Puukotuksen uhriksi joutunut mies juoksi nopeasti toisen lähistöllä olleen auton kyytiin ja pääsi sillä karkuun. Autossa 25-vuotias mies oli sanonut kuskille, että häntä on puukotettu rintaan. Auto jäi odottamaan poliisia Teboilin kylmäasemalle mies kyydissään.
 – Kertomansa mukaan hänelle oli tullut baarissa riitaa epäiltyjen kanssa. Poliisin tietojen mukaan asianomistaja ei tuntenut epäiltyjä entuudestaan, sanoo tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Marko Forss .
 Uhkasivat taksin kuljettajaa puukolla
 Poliisi epäilee samoja nuoria myös myöhemmin samana yönä Helsingissä Konalassa tapahtuneesta taksikuskin törkeästä ryöstöstä. Kyseessä ei ollut yksikään Kontulan tienoilla olleista autonkuljettajista. Poliisin mukaan ryöstäjät saivat noin 30-vuotiaalta taksikuskilta puukolla uhaten noin 300 euroa käteistä.
 Taksikuski oli ottanut kolme nuorta miestä kyytiinsä Vantaan Kivikossa. Hän kyyditsi matkustajat sovitusti kauppakeskus Ristikolle Konalaan. Perillä yksi pojista oli kaivanut puukon esiin ja uhannut sillä kuljettajaa. Kuski oli hypännyt pelästyneenä ulos autosta, jolloin poikien epäillään napanneen rahapussin ja poistuneen paikalta.
 Aiemmin samana torstaina samojen 16- ja 18-vuotiaiden epäillään yrittäneen ryöstää 15-vuotiaan pojan puukolla uhaten. Pojalta vaadittiin arvotavaroita, mutta hän pääsi juosten karkuun.
 Rytäkässä pojalta olivat pudonneet kengät jalasta. Häntä oli myös kertomansa mukaan ehditty lyödä kerran nyrkillä kasvoihin.
 Kaikki kolme poikaa ovat olleet vangittuina. Sittemmin osa heistä on määrätty tehostettuun matkustuskieltoon ja osa matkustuskieltoon.
 Useita ryöstöjä myös Itä-Uudellamaalla
 Myös Itä-Uudenmaan poliisi  tiedotti  tänään useista ryöstöistä ja niiden yrityksistä.
 Poliisi otti Vantaalla neljä henkilöä kiinni sunnuntaina epäiltynä ryöstöstä. Samana päivänä poliisi otti kiinni myös kaksi 2000-luvulla syntynyttä tyttöä, joiden epäillään ryöstäneen väkivallalla uhaten omaisuutta kahdelta pojalta.
 Lisäksi Vantaalla epäillään miehen ryöstäneen naisen puukolla uhaten viime tiistaina. Samaa miestä epäillään samankaltaisesta rikoksesta Kotkassa viime torstaina.
 Viime keskiviikkona kahden naisen epäillään ryöstäneen kaupan puukolla uhaten Vantaalla. Samoja naisia epäillään kaupparyöstöstä myös Helsingissä.
 Miestä epäillään väkivaltaisesta ryöstöstä Järvenpäässä viime viikon maanantaina. Hyvinkään keskustassakin kirjattiin ryöstön yritys, kun kaksi miestä kävi miehen kimppuun yrittäen viedä tältä rahaa.
 Poliisin mukaan epäillyt ovat monessa tapauksessa olleet melko nuoria, eivätkä siksi ehkä ymmärrä, että ryöstöstä voi seurata vuosien vankeusrangaistus.
 Lisää aiheesta:
 Alaikäisten tekemien ryöstöjen määrä oli karata käsistä Espoossa – sitten poliisi keksi, miten päästä lähemmäksi rikoksia tehtailevia nuoria
 Poliisi takavarikoi teräaseita yhä nuoremmilta Helsingissä, ja tällaisia ne ovat
 Neljä alaikäistä ryösti miehen väkivaltaisesti huumeiden vuoksi Espoossa – kaikille ehdollista vankeutta
 Teräaseilla varustautumisesta on tullut yleistä huumekaupassa myös muualla kuin pääkaupunkiseudulla – roadman-ilmiöstä ei vielä tietoa

Poliisi epäilee nuorisojoukkoa useista rikoksista Helsingissä: Yrittivät tappaa 25-vuotiaan, ryöstivät taksikuskin ja uhkasivat 15-vuotiasta puukolla


Summary: Poliisi epäilee vuonna 1984 syntyneen miehen murhanneen noin 70-vuotiaat vanhempansa heidän kodissaan Vantaalla sunnuntaina 21. marraskuuta. Tutkinnanjohtajan mukaan epäilty on myöntänyt teon kuulustelussa.

Itä-Uudenmaan käräjäoikeus määräsi keskiviikkona iltapäivällä vuonna 1984 syntyneen miehen vangittavaksi todennäköisin syin kahdesta murhasta epäiltynä.
 Poliisi epäilee miehen murhanneen vanhempansa heidän kodissaan Länsi-Vantaalla viime sunnuntaina 21. marraskuuta. 37-vuotias epäilty asui yhdessä noin 70-vuotiaiden vanhempiensa kanssa. Poliisi on kuulustellut epäiltyä, ja hän on myöntänyt teon.
 Tapauksen tutkinnanjohtajan, rikoskomisario  Tero Tyynelän  mukaan henkirikoksessa on piirteitä, jotka täyttävät murhan tunnusmerkit.
 – Sen verran voin kertoa, että teossa oli käytetty teräasetta. Siitä tulee se teon raakuus ja julmuus, jonka perusteella epäilemme miestä murhasta, Tyynelä sanoo.
 Epäilty henkirikos tuli ilmi, kun teosta epäilty ei saapunut sovittuun tapaamiseen. Henkilö, joka epäillyn piti tavata meni tämän asunnolle, josta eläkeläispariskunta löytyi kuolleena.
 Epäilty saatiin kiinni myöhemmin sunnuntaina. Hän oli ajanut autolla ulos tieltä ja jatkanut matkaa jalkaisin. Poliisi tavoitti hänet tien varresta.
 Syytteen noston määräpäivä on 16. helmikuuta 2021.
 Poliisi kehottaa puhumaan ongelmista
 Itä-Uudellamaalla on ollut viimeisen kuukauden aikana useita vakavia väkivaltarikoksia ja henkirikoksia. Suuri osa tapauksista on kytkeytynyt perhepiiriin.
 Vantaalla epäillyn eläkeläispariskunnan murhan lisäksi muun muassa  Porvoossa epäillään kahta murhaa , joiden uhreina kuolivat nainen ja pieni lapsi. Poliisi ei ole vielä vahvistanut, kuka on rikoksesta epäilty.
 Ottamatta kantaa viimeaikaisiin rikosepäilyihin poliisi muistuttaa  tiedotteessaan , että omista huolista kannattaa aina puhua auttaville tahoille. Poliisin mukaan on edelleen erittäin harvinaista, että väkivalta tai henkirikos kohdistuisi satunnaisesti tuntemattomaan ihmiseen.
 – Siksi onkin tärkeää, että lähipiirissä tunnistetaan mahdollinen avuntarve ja apua tarvitsevat ihmiset saataisiin riittävän ajoissa heidän kaipaamansa avun piiriin, sanoo apulaispoliisipäällikkö  Seppo Kujala  Itä-Uudenmaan poliisilaitokselta.
 Poliisi jatkaa viimeaikaisten tapausten tutkintaa.
 Päihdeongelmiin apua tarjoavat Päihdeneuvonta  Ehyt  ja  Irti Huumeista ry:n  päivystys. Mielenterveyden haasteisiin vastaavat  Mieli ry:n valtakunnallinen kriisipuhelin  ja  valtakunnallinen mielenterveysneuvonta.  Lapset ja nuoret voivat olla matalalla kynnyksellä yhteydessä Mannerheimin lastensuojeluliiton  nuorten auttavaan puhelimeen , keskustella  Sekasin-chatin  kautta tai soittaa  Väestöliiton pojille tarkoitettuun auttavaan puhelimeen.
 Lisää aiheesta:
 Vantaan perhesurman tutkinta etenee: 37-vuotiasta miestä epäillään äitinsä ja isänsä murhasta – epäilty asui vanhempiensa kanssa
 Kynnys puuttua lähisuhdeväkivaltaan on mielenterveyspalveluissa yhä liian korkea, sanoo asiantuntija – jopa perhesurmalla vihjailu saatetaan ohittaa
 Poliisi epäilee kahta murhaa Porvoossa: Pikkulapsi ja nainen löydettiin asunnosta kuolleina
 Äiti surmasi lapsensa ja itsensä tammikuussa Oulussa – nyt poliisi kertoo, että teon motiivina olivat rahahuolet
 Virtain perhesurmassa epäillään virkavirhettä – henkiin jääneen lapsen asioissa rikottu mahdollisesti lakia
 Psykiatri Hannu Lauerma: Lapsensa tappavat vanhemmat ovat usein syvästi masentuneita, moni jää vaille hoitoa

37-vuotias mies vangittiin epäiltynä vanhempiensa murhasta Vantaalla – eläkeläispariin kohdistettu väkivalta oli raakaa ja julmaa


Summary: Teemu Torssosta voidaan kuulla epäiltynä vain, jos syyttäjä ensin peruu syyttämättäjättämispäätöksensä. Syyttäjä aikoo tutustua ensin huolella aineistoon ja päättää sitten, onko perumiseen aihetta.

Perussuomalaisten vaalipäällikön  Pekka Katajan  murhayrityksen tutkinnassa on kuultu uutta todistajaa, jonka kertomus on nyt syyttäjän arvioitavana.
 Rikos on Suomen sodanjälkeisen historian ainoa poliittiseksi arvioitu murhayritys, jonka selvittämiseen Keskusrikospoliisi on käyttänyt poikkeuksellisen paljon resursseja.
 Murhan yritys tapahtui Jämsänkoskella 17. heinäkuuta 2020. Esitutkinnan aikana vangittiin rikoksesta epäiltynä Jyväskylän kaupunginvaltuutettu  Teemu Torssonen  sekä hänen tuttavansa, joka toimi myös Torssosen poliittisena avustajana.
 Lue tutkinnan aiemmista käänteistä:
 Pekka Kataja katsoi ovisilmästä miestä, joka oli tullut tappamaan hänet – tutkinnassa Soldiers of Odinin jäsen tunnusti teon hätäkeskukseen
 Molempien miesten sormenjälkiä löytyi paketista, jonka hyökkääjät olivat jättäneet Katajan asuntoon. Torssosen tuttava sai syytteen murhan yrityksestä, mutta Torssosen osalta syyttäjä teki syyttämättäjättämispäätöksen.
 Hyökkääjien käyttämästä valepaketista löytyi Teemu Torssosen sormenjälki.  Poliisi
 Torssonen pystyi osoittamaan, että hän ei voinut olla rikoksen tapahtuma-aikaan Jämsänkoskella. Näyttöä mistään muustakaan osuudesta tekoon ei saatu.
 Keski-Suomen käräjäoikeus hylkäsi syytteen Torssosen tuttavaa vastaan. Syyttäjä on valittanut asiasta hovioikeuteen, joka käsittelee asiaa maaliskuussa.
 Uusi todistaja on Torssosen ex-puoliso
 Poliisi on kesän jälkeen kuullut murhayritysjutussa uutena todistajana Torssosen entistä puolisoa. Kun pari oli vielä yhdessä, puoliso käytti lähiomaisen kieltäymisoikeutta eikä suostunut todistamaan asiassa.
 Myös ex-puolisolla olisi oikeus kieltäytyä todistamasta, mutta nainen on muuttanut mielensä.
 Mielenmuutos paljastui toisen  rikosasian esitutkinnassa . Lokakuussa Torssonen tuomittiin ehdolliseen vankeuteen muun muassa ampuma-aserikoksesta ja törkeästä pahoinpitelystä.
 Ampuma-aserikoksen esitutkintapöytäkirjasta ilmenee, että Torssosen puoliso on kevään tai kesän 2021 aikana muuttanut pois parin yhteisestä kodista erittäin riitaisissa olosuhteissa.
 Ampuma-aserikoksen esitutkinnassa puoliso oli aiemmin kertonut seikkoja, jotka puolsivat Torssosen syyttömyyttä. Eron jälkeen puoliso kuitenkin ilmoitti poliisille, että hän haluaa kertoa tapahtumista uudelleen.
 Kun poliisi kysyi syytä mielenmuutokseen, puoliso kertoi, että Torssonen on pahoinpidellyt häntä vuosien ajan ja manipuloinut häntä tekemään asioita puolestaan. Eron yhteydessä tapahtuneet keskustelut saivat puolison muuttamaan mielensä ja "lopettamaan Torssosen suojelun".
 Esitutkinnassa Torssonen kiisti väitteen pahoinpitelystä tai manipuloinnista.
 Ampuma-aserikostutkinnan jälkeen puoliso suostui todistamaan myös Pekka Katajan murhayritysjutussa.
 Ylen tietojen mukaan lisätutkinnassa on saatu uutta näyttöä, mutta puolison kertomuksen yksityiskohdat eivät ole Ylen tiedossa.
 Syyttäjä harkitsee, perutaanko päätös syyttämättä jättämisestä
 Aluesyyttäjä  Janne Kangas  kertoo, että hän on saanut Keskusrikospoliisilta lisätutkintamateriaalin.
 Teemu Torssosta ei ole kuultu lisätutkinnassa, eikä hän ole rikoksesta epäilty. Hän ei edes voisi olla rikoksesta epäilty, sillä hänestä on tehty lainvoimainen syyttämättäjättämispäätös.
 – Meillä on materiaali, johon me tutustumme. Katsomme sen läpi ja arvioimme, onko sillä vaikutusta Torssosen kohdalla tehtyyn ratkaisuun.
 Kankaan mukaan materiaalin arvioinnin jälkeen on harkittava, antaako aineisto aihetta syyttämättäjättämispäätöksen perumiseen.
 Kynnys syyttämättäjättämispäätöksen peruuttamiseen on korkea. Päätös voidaan perua, jos asiassa ilmenneen uuden selvityksen mukaan päätös on perustunut olennaisesti puutteellisiin tai virheellisiin tietoihin.
 Torssosen mukaan puoliso havittelee huoltajuutta
 Teemu Torssonen kertoo Ylelle, että hän ei ymmärrä lainkaan, mihin hänen ex-puolisonsa viittaa "manipuloinnilla" ja "suojelemisella".
 – Minulle on tullut sellainen käsitys, että tässä ampuma-aseasiassa hän on valehdellut saadakseen minut huonoon asemaan, Torssonen sanoo.
 Torssosen mukaan asiaan liittyy salassa pidettäviä seikkoja, joita hän ei voi kommentoida.
 Ex-puolisoilla on käräjäoikeudessa vireillä huoltajuusriita. Torssosen mukaan hänen ex-puolisonsa on pahoinpidellyt hänet. Torssonen kertoo tehneensä asiasta rikosilmoituksen.
 Torssonen kummastelee ex-puolison kuulemista murhayritysjutussa.
 – Siinä asiassa en ole mitään tehnyt. Kuulostaa hyvin erikoiselta, jos sitä lähdetään avaamaan, Torssonen sanoo.
 – Koska en siihen asiaan mitenkään liity, niin ei hänellä voi olla mitään järkevää sanottavaa siitä asiasta.
 Yle ei ole tavoittanut ex-puolisoa kommentoimaan. Ampuma-aserikoksen esitutkinnassa hän kiisti, että todistaminen liittyisi huoltajuuskiistaan.
 Syyttäjän on seuraavaksi ratkaistava, ovatko mahdolliset uudet tiedot niin merkittäviä, että niiden perusteella syyttämättäjättämispäätös tulee peruuttaa. Tähän vaikuttaa paitsi todistajan luotettavuuden arviointi myös yksityiskohdat, joita hän on lisätutkinnassa kertonut.
 Korjaus 24.11.2021 klo 18.37: Korjattu Torssosen viimeistä sitaattia. Korjattu muotoilu "ex-puoliso ei mitenkään liity asiaan" muotoon "en siihen asiaan mitenkään liity".
 Lue lisää:
 Pekka Kataja katsoi ovisilmästä miestä, joka oli tullut tappamaan hänet – tutkinnassa Soldiers of Odinin jäsen tunnusti teon hätäkeskukseen
 Teemu Torssoselle vuoden ja viiden kuukauden ehdollinen vankeus – syyllistyi törkeään pahoinpitelyyn, ampuma-aserikokseen ja laittomaan uhkaukseen
 Oikeus hylkäsi syytteen Pekka Katajan murhan yrityksestä mutta piti rikosta poliittisena – syyttäjä aikoo valittaa: "Vähän yllättävä päätös"
 Syyttäjä: Teemu Torssoselta löytyi hahmotelma ”sissiarmeijasta” – vain Torssosen tukijaa syytetään Pekka Katajan murhan yrityksestä

Pekka Katajan murhayrityksen tutkinnassa käänne: Teemu Torssosen ex-puoliso on kertonut todistajana tietojaan KRP:n lisätutkinnassa


Summary: Helsinki-Vantaan historian mittavin remontti lähenee valmistumistaan. Kakkosterminaalin laajennuksen lisäksi asemalla otetaan pian käyttöön uusi matkakeskus ja pysäköintitalo.

Helsinki-Vantaan lentoaseman kakkosterminaalin laajennusosa avaa ovensa matkustajille joulukuun alussa. Finavian mukaan matkustajia odottaa "ikoninen ja arkkitehtonisesti vaikuttava tulevaisuuden lentoasema".
 Esimerkiksi pääsisäänkäynnin puukatto uudistaa koko terminaalin julkisivun ilmeen. Matkustajille uudistus tarkoittaa ennen kaikkea entistä helpompaa kulkua kentälle ja kentällä.
 – Millä tahansa kulkuvälineellä pääsee aivan terminaalin kylkeen tai sen alle ja edelleen sisään. Sama toki poistuessa, kun kaikki kulkumuodot löytyvät ihan nurkan takaa, Helsinki-Vantaan lentoasemajohtaja  Ulla Lettijeff  lupaa.
 Lentoasemajohtaja Ulla Lettijeff lupaa, että kulku uudistetulla kentällä on nyt entistä sujuvampaa. Ronnie Holmberg / Yle
 Kakkosterminaalin teräsrunkoinen laajennusosa on saanut tänään keskiviikkona Teräsrakenneyhdistyksen myöntämän Vuoden Teräsrakenne -palkinnon.
 Laajennusosan kanssa samaan aikaan aukeaa myös uusi matkakeskus bussi- ja taksiasemineen sekä pysäköintihalli. Hallissa on 1 800 parkkipaikkaa sekä 200 sähköautojen latauspistettä.
 Myös kulkuyhteys Lentoaseman junaseisakkeelle nopeutuu, kun uusi hissi- ja rullaporrasyhteys avataan lähemmäs terminaalia. Kävelymatka junalle on jatkossa noin kolmanneksen lyhyempi kuin ennen.
 Teräsrakenneyhdistys kehuu laajennusosan kattorakennetta, joka on paksu, mutta näyttää silti leijuvan ilmassa. Ronnie Holmberg / Yle
 Miljardin euron remontti jatkuu edelleen uusien lähtöselvityspisteiden ja turvatarkastuslinjaston osalta. Ne ja uusi ravintolamaailma avataan ensi vuoden puolella, arviolta maalis-kesäkuussa.
 Noin vuotta myöhemmin valmistuu vielä uusi matkatavaroiden luovutustila.
 Ykkösterminaali poistuu pikkuhiljaa käytöstä, kun kaikki lentokenttätoiminnot keskittyvät kakkosterminaaliin.
 Finavian investointiohjelman tavoitteena on kasvattaa Helsinki-Vantaan lentoaseman merkitystä Euroopan ja Aasian välisen lentoliikenteen solmukohtana.
 Helsinki-Vantaan kakkosterminaalin laajennusosa on myös Oodi-kirjastosta tunnetun arkkitehtitoimisto ALAn luomus. Ronnie Holmberg / Yle
 Voit keskustella aiheesta torstaihin 25.11.2021 kello 23:een saakka.
 Lue myös:
 Helsinki-Vantaan lentoasemalle tulee vihreä linja kahdesti rokotetuille matkustajille – koronatodistuksia tarkastetaan linjalla vain pistokokein
 Korona yllätti Helsinki-Vantaan kesken sen historian isoimman urakan – hanke maksaa miljardin, mutta vieläkö matkustajia riittää?
 Miljoonia maksanut urakka ohi: 7 000 valaisinta vaihdettiin ja lentokoneiden "parkkiruudut" uusittiin, jotta Helsinki-Vantaan lentokentästä tulisi vihreämpi

Helsinki-Vantaa avaa hulppean laajennuksen koronakurimuksen keskelle – tältä näyttää Suomen luonnon inspiroima "tulevaisuuden lentoasema"


Summary: Kysyntäpiikit eivät häviä, vaikka uusia hotelleja avataan Tampereelle, uskotaan niin hotelleissa kuin Visit Tampereen markkinoinnissa. Suuria tapahtumia toivotaan uuden areenan myötä lisää ympäri vuoden.

Tampere on tuttu  vetovoimaisuuslistauksien  kärjestä. Samaan aikaan kaupungissa rakennetaan uusia kerrostaloja ratikan myötä kovaan tahtiin. Hotellit saavat osansa kasvusta.
 Kaupungissa aukeaa vuodenvaihteen aikaan kaksi hotellia. Perinteinen Ilves on remontoitu perusteellisesti vuoden aikana ja se avataan tammikuussa. Täysin uutena hotellina avataan Lapland hotels Tampereen areenaan joulukuussa.
 Lapland hotelsin hotellinjohtaja  Janne Mönkkösen  mukaan kaupungin hotellit ovat sen verran erilaisia, että jokaiselle riittää asiakkaita. Samasta puhuu Ilveksen pomo.
 Mikko Kankaanpään mukaan kysyntä on tällä hetkellä kovaa hotelleissa. Antti Eintola / Yle
 – Tämän hetken kyselyjen perusteella näyttää siltä, sillä nyt auki olevien hotelleiden huoneet ja kokoustilat ovat täynnä, sanoo S-ryhmän hotelleiden eli Sokotelin aluejohtaja  Mikko Kankaanpää .
 Tällä hetkellä Tampereella on 3 200 hotellihuonetta. Avautuvien hotellien myötä kapasiteetti kasvaa 3 800 huoneeseen, mutta sekään ei aina riitä.
 Lapland Hotels Arena 273 huonetta, ravintola, juhla- ja kokouskeskus, kattoterassi ja sauna sekä aitioita Samassa kokonaisuudessa lisäksi erillinen kasino ja areena Avataan 13. joulukuuta
 Kysyntäpiikkien kohdalla myydään silti ensi vuonnakin ei oo:ta
 Hiljaiset kaudet kuuluvat hotellialaan. Kysyntäpiikit ovat silti kasvavan kaupungin tulevaisuus. Visit Tampereen markkinointipäällikön  Heli Jokelan  mukaan tarve vaan kasvaa. Samasta puhuu myös Kankaanpää.
 – On selvää, että huippukysynnän ajankohtina, kuten uuden areenan iso konserttitapahtuma, kapasiteetti loppuu kesken Tampereelta. Se on sama ilmiö kuin se, ettei Lapissakaan riitä mökkejä talvilomaviikolla kaikille tai takseja uudenvuoden yönä, Kankaanpää sanoo.
 Lapland Hotelsin aitoista näkee suoraan areenaan ja sen tapahtumiin. Antti Eintola / Yle
 Areenan yhteyteen avattavan Lapland hotelsin Mönkkönenkin katselee jo täyttyneitä varauskalentereita. Tapahtumien yhteyteen on jo varattu huoneita hyvin, vaikkei hotelli ole edes auki. Esimerkiksi jääkiekon MM-kisat näkyvät selvästi.
 Original Sokos Hotel Ilves 336 huonetta, 5 ravintolaa, 10 kokoustilaa Avattiin vuonna 1986 Remontin kustannusarvio yli 20 miljoonaa Avataan uudelleen tammikuussa 2022
 Hiljaisista kausista halutaan eroon
 Tavoitteena on nostaa kysyntää muulloinkin. Heli Jokelan mukaan toiveet pannaan nyt kansainvälisiin kongresseihin, joiden kautta saisi lisää vieraita kaupunkiin ympäri vuoden. Ja pannaan aika paljon myös areenan varaan.
 – Tietysti tuo uusi areena. Heidänkin intresseissään on saada suuria tapahtumia ihan ympärivuotisesti.
 Heli Jokelan mukaan avattavien hotelleiden tuoma lisäkapasiteetti on suuri Tampereenkin kokoisessa kaupungissa. Antti Eintola / Yle
 Ja tulee majoitustakin lisää. Pyynikin trikoolle avataan ensi kesänä huoneistohotelli Unity.
 Jokela katsoo tilannetta Tamperetta ja Suomea kauemmas. Kansainvälisesti tilanteet vaihtelevat paljon ja on hankala kohdentaa markkinointia.
 – Toivotaan, että koronapassi ja muut turvallisuusjärjestelyt saadaan siihen kuntoon, että matkailijat tuntevat olonsa turvalliseksi lähteä ulkomaille.
 Mitä mieltä olet jutun aiheesta? Keskustelu on auki 25. marraskuuta kello 23.00 asti.
 Lue lisää:
 Tampere on yhä Suomen halutuin muuttokohde – Helsinki kiri kakkoseksi
 Tampereen vetovoima kestää remonttihelvetin ja työttömyyden – "Sallitaan rosoisuus ja elämän maku"
 Jos suomalaiset saisivat päättää, joka kolmas asuisi Tampereella – Miksi Tampere voittaa aina imagokyselyt?

Tampereelle kaksi uutta hotellia vuodenvaihteessa ja lisää ensi vuonna – silti jatkossakin myydään ei oo:ta


Summary: Vähikkälässä uskotaan, että koko kylän hiljattain kokemasta tragediasta voi olla apua muille yhteisöille. Moni itsemurhan uhrin läheinen jää tragedian jälkeen yksin.

Janakkalassa sijaitseva Vähikkälän kylä kohtasi tragedian, kun koko kylän tuntema perhe menetti isän itsemurhalle viime keväänä. Perhe sai tuoreeltaan tukea kyläläisiltä, jotka muodostivat perheelle turvaverkon.
 Lastensa isän menettänyt  Suvi Mustonen  kertoo, että yhteisön apu oli arvokasta. Mustosella on kuusi lasta. Tapahtuman jälkeen heidän luonaan oli jatkuvasti joku auttamassa. Perhe sai apua arjen pyörittämiseen.
 – Tuki mahdollisti, että saimme keskittyä uuteen tilanteeseen ja totutella uusiin tunteisiin. Surutyö sai alkaa oikein, kun oli voimavaroja käsitellä asiaa. Lasten hyvinvoinnin edellytys on, että jaksan äitinä.
 Yle tapasi Mustosen Vähikkälä välittää -tilaisuudessa. Voit katsoa tallenteen keskusteluista pääkuvan videosta.
 Vähikkälässä uskotaan, että heidän kokemuksestaan voi olla apua myös muille yhteisöille. Kylä järjestää hyväntekeväisyysillan itsemurhan tehneiden läheisten hyväksi. Surunauha ry kerää lahjoituksia ja ohjaa ne lyhentämättöminä läheisen itsemurhan kokeneiden tukemiseen.
 Tilaisuudessa halutaan herättää yhteiskunnallista keskustelua siitä, mikä merkitys on yhteisöllä ja konkreettisella naapuriavulla kriisitilanteissa. Lisäksi tarkoitus on aloittaa valtakunnallisen matalan kynnyksen turvaverkkokonseptin luominen.
 Hyväntekeväisyysilta järjestetään Vähikkälän Seuratalolla. Ville Välimäki / Yle
 Surunauha ry:n toiminnanjohtaja  Riika Hagman-Kiuru  sanoo, että itsemurhan uhrien läheisten auttamisessa on suuria eroja eri puolilla maata. Moni itsemurhan uhrien läheisistä hankkii apua omatoimisesti, googlaamalla.
 Hagman-Kiurun mukaan itsemurhan lähipiirissään kohdanneet kokevat jäävänsä yksin. Näin siitäkin huolimatta, että Suomessa tehdään yli 700 itsemurhaa vuosittain.
 "Yhteiskunnan tuottama apu on usein liian hidasta"
 Sininauhan toiminnanjohtaja toivoo, että yhteiskunnan ammattiauttajat osaisivat ohjata itsemurhan lähellään kokeneet avun piiriin ja tunnistaisivat avun tarvitsijat paremmin.
 Vähikkälän kylässä koko yhteisö auttoi heti surun kohdannutta perhettä. Hagman-Kiuru sanoo, että monesti tragedian yhteydessä on tarve nopealle, konkreettiselle avulle.
 – Voimavarat ovat kehnot, mutta perhe-elämässä on paljon arkisia asioita, jotka täytyy suorittaa. Yhteiskunnan tuottama apu on usein liian hidasta.
 Vaikka tabun ja häpeän leima on lujassa, itsemurhasta, kuten mielenterveysongelmista muutenkin, puhutaan Hagman-Kiurun mukaan aikaisempaa avoimemmin.

Kun perheenisä teki itsemurhan, kyläläiset tulivat äidin ja lasten turvaverkoksi: "Surutyö alkoi oikein, kun oli voimia käsitellä asiaa"


Summary: Tapahtumateollisuus moittii aluehallintoviranomaisten nykyisiä koronarajoituksia sekaviksi. Koronapassi pitäisi Tapahtumateollisuuden mukaan saada pikaisesti käyttöön samalla tavalla koko maassa. Muuten ihmiset eivät uskalla lähteä kulttuuritapahtumiin.

Koronaluvut huitelevat huipulukemissa ja kulttuuritapahtumien järjestäjät joutuvat jälleen kerran miettimään selviytymiskeinoja.
 Tapahtumateollisuus ry:n johtaja  Maria Sahlstedtin  mukaan koronapassille on vahva yleisötapahtumien ja koko alan tuki.
 – Varsinkin nyt kun tautitilanne pahenee ja tartuntamäärät nousevat, koronapassille on selkeästi käyttöä. Esitimme sen käyttöönottoa jo viime keväänä, hän muistuttaa.
 Koronapassia näyttämällä asiakas todistaa täyden rokotekattavuuden, negatiivisen testituloksen tai vaaditun aikarajan sisällä sairastetun taudin.
 Tapahtumaelinkeinon keskusjärjestö Tapahtumateollisuus edustaa laajalti koko tapahtuma-alaa kulttuuri mukaan lukien. Kuvassa  Tapahtumateollisuus ry:n johtaja Maria Sahlstedt.  Jukka Salminen
 Maria Sahlstedistä nykyiset koronarajoitukset ovat sekavia, eivätkä asiakkaatkaan enää tiedä, missä koronapassia vaaditaan ja missä ei.
 – Rajoitukset ovat eri puolilla maata hyvin erilaisia. Moni yksittäinen toimija haluaisi ottaa koronapassin käyttöön, mutta jos ne eivät ole AVIn asettamien rajoitusten piirissä, ne eivät voi sitä lain mukaan tehdä.
 – Toivomme Aluehallintovirastoilta yhtenäistä linjaa koko maahan. Haluamme selkeyttä niin, että koronapassin voi ottaa käyttöön joka paikassa, Sahlstedt sanoo.
 Kansallisteatteri haluaa koronapassin välittömästi
 Myös Kansallisteatterin pääjohtaja  Mika Myllyaho  toivoo, että teatteri voisi kysyä asiakkailtaan koronapassia.
 – Olen sitä mieltä, että koronapassi pitäisi ottaa käyttöön välittömästi. Mielellään ottaisimme ja meillä olisi siihen valmiudet.
 Kansallisteatterin pääjohtaja Mika Myllyaho toivoisi, että Kansallisteatteri voisi tarkistaa asiakkailta koronapassin ennen esityksiä.  Sasha Silvala / Yle
 Teatterille tilanne on vaikea. Teatterikävijät pohtivat, onko saliin turvallista tulla.
 – Tällä hetkellä lipunmyyntimme on ihan hyytynyt, koska koronapassi ei ole käytössä ja ihmiset empivät, Mika Myllyaho harmittelee.
 Koronapassin voi ottaa käyttöön siellä, missä on voimassa yleisötilaisuuksia koskevat kokoontumisrajoitukset. Niistä päättävät aluehallintoviranomaiset.
 Tapahtumajärjestäjä voi itse päättää, vaatiiko se asiakkaalta koronapassia vai noudattaako henkilömäärää koskevia rajoituksia.
 Esimerkki:
 Länsi- ja Sisä-Suomen  aluehallintovirasto määräsi  tämän viikon maanantaina kokoontumisrajoitukset sisätiloihin Pirkanmaan sairaanhoitopiirin alueella. Se on koronaepidemian leviämisaluetta.
 Tästä syystä Tampereen Teatteri on voinut ottaa koronapassin käyttöön, toisin kuin Kansallisteatteri.  Tampereen Teatteri  edellyttää passia kaikilta 16 vuotta täyttäneiltä asiakkailta.
 Voimassa olevat kokoontumisrajoitukset alueittain löytyvät  täältä .
 – Totta kai toivoisi, että kulttuuripalvelut voisivat toimia ja ihmiset mennä turvallisesti eri tilaisuuksiin, Ateneumin taidemuseon johtaja Marja Sakari sanoo. Ateneum ei voi lain mukaan vaatia asiakkailta koronapassia. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Asiakkaat ovat passiin tyytyväisiä
 Tapahtumateollisuus ry:n johtaja Maria Sahlstedt kertoo, että lipunmyynti piristyi niissä kulttuuri- ja urheilutapahtumissa, joissa passia alettiin lokakuussa vaatia.
 – Koronapassi tuo selkeyttä ja asiakkaat kokevat passin turvallisuuden tunnetta vahvistavana. Heiltä on tullut äärimmäisen vähän negatiivista palautetta.
 Sahlstedtin mukaan myös tapahtumajärjestäjien kokemukset ovat olleet pääosin hyviä.
 – Passin käyttöönotto on ollut mutkatonta, koska tulijoilta on joka tapauksessa tarkistettu pääsylippu. Se ei aiheuta niin paljon ylimääräistä työtä kuin esimerkiksi ravintoloissa.
 Koronapassi on käytössä Tavastia-klubilla Helsingissä. Kuva Ursus Factoryn Tavastian keikalta 15.7.2021. Sini Järnström/ Yle
 Passi avaa rock-klubin ovet
 Helsinkiläiselle rock-klubi Tavastialle on päässyt lokakuun puolivälistä lähtien vain näyttämällä koronapassia.
 Ohjelmavastaava  Mikko Merimaan  mukaan pääosin palaute on ollut positiivista.
 – Passin takia asiakkaat ovat kokeneet, että Tavastialle on turvallista tulla katsomaan keikkoja, ja samalla tavalla tilanteeseen on suhtautunut myös henkilökuntamme. Olemme tosin saaneet jonkin verran negatiivista palautetta lähinnä sosiaalisessa mediassa, koska passia vastustavia henkilöitäkin löytyy, Merimaa sanoo.
 Turussa elokuviin vain passia näyttämällä
 Finnkinon Turun ja Porin elokuvateattereissa koronapassi tuli pakolliseksi viime viikolla. Olussa se otetaan käyttöön ensi perjantaina.
 – Ihmiset ovat todella hyvin tienneet koronapassin edellyttämisestä. Toki siinä on opettelemista ihan kaikilla, toteaa Finnkinon kaupallinen johtaja  Hannele Wolf-Mannila.
 Turussa ja Porissa elokuviin mennessä kannattaa varautua siihen, että lippujen tarkastukseen menee tavallista enemmän aikaa.
 – Meillä on valmius ottaa koronapassi käyttöön myös pääkaupunkiseudulla, Hannele Wolf-Mannila sanoo. Loic Venance / AFP
 Pääkaupunkiseudun elokuvateattereissa koronapassia ei toistaiseksi vaadita.
 – Koska Aluehallintovirasto on määritellyt rajoituksia vain tilaisuuksiin, joissa ei ole merkittyjä istumapaikkoja, rajoitukset eivät kohdistu pääkaupunkiseudun elokuvateattereihin, Hannele Wolf-Mannila sanoo.
 Koronapassi löytyy Omakannasta  kanta.fi-sivulta.  Kulttuuritapahtumaan tullessa QR-koodin voi näyttää paperisena tulosteena tai mobiililaitteelta.
 Voit keskustella aiheesta torstaihin 25.11. klo 23:een asti.
 Lue myös :  Jos haluat lätkämatsiin tai konserttiin, saatat jatkossa tarvita koronapassin – katso, missä rajoitukset laajenevat ja mitä se tarkoittaa

Tapahtuma-ala haluaa koronapassin pakolliseksi kaikkiin tapahtumiin – Kansallisteatterin pääjohtaja: "Lipunmyynti on hyytynyt"


Summary: Huonontunut koronatilanne ja paluun tehnyt etätyösuositus muuttaa jälleen monien työpaikkojen ohjeita ja käytäntöjä. Paltan johtaja harmittelee etätyösuosituksen paluuta.

Monilla työpaikoilla varsinkin eteläisessä Suomessa joudutaan jälleen muuttamaan koronatilanteen vuoksi annettuja ohjeistuksia ja käytäntöjä.
 Esimerkiksi pääkaupunkiseudulla on eilisestä tiistaista alkaen  suositeltu työnantajia  "järjestämään etätyötä kaikissa sellaisissa työtehtävissä, joissa se on tilapäisestikin mahdollista."
 Samansuuntaisiin  vahvoihin etätyösuosituksiin  on siirrytty myös ainakin Varsinais-Suomessa ja alkuviikolla Keski-Uudenmaan soten alueella.
 Käytännössä moni konttorille palannut työntekijä voi joutua nyt järjestelmään arkeaan ja töitään uudelleen niin, että työt tehdään jälleen mahdollisimman laajasti etänä. Pääkaupunkiseudulla etätyösuositus on voimassa 16.1.2022 saakka.
 Koronatilanne  on huonontunut viime viikkoina , ja hallitus aikoo ensi viikolla neuvotella mahdollisista muuttuvista rajoitustoimista.
 Hybridityömallit uhkaavat joutua pöytälaatikkoon
 Palvelualojen työnantajat Paltan toimitusjohtaja  Tuomas Aarto  kommentoi Ylelle etätyösuosituksen paluun tulleen monille yllätyksenä.
 – Tämä on herättänyt aika paljon hämmennystä, kun yrityksissä on tehty paljon töitä turvallisen työskentelyn edistämiseksi. Etätyösuosituksen paluu uhkaa johtaa siihen, että hyväksi koetut toimintatavat ja rakennetut hybridityöskentelytavat laitetaan pöytälaatikkoon, Aarto kommentoi.
 – Edellisestä etätyösuosituksen päättymisestä on kulunut vasta noin 40 päivää, eli normaaliaikaa jäi varsin vähän jäljelle, Aarto sanoo.
 Paltan johtaja Tuomas Aarto kertoo toivovansa, että maan hallitus etenee vauhdilla koronapassin käytön laajentamisessa.  Jari Kovalainen / Yle
 Yle kertoi vasta reilu kuukausi sitten, kuinka  moni työnantaja hakee nyt mallia etätyön ja läsnäolon yhdistämiseen .
 K-ryhmä ei aio sulkea toimistojaan, mutta käytännöt muuttuvat
 K-ryhmä on yksi Suomen suurimpia työnantajia. Henkilöstöjohtaja  Matti Mettälä  kertoo, että toimistotöissä otetaan etätyösuosituksen myötä jälleen käyttöön uusia varotoimenpiteitä, kuten laajempaa maskien käyttöä ja turvaetäisyyksiä.
 – Emme kuitenkaan sulje toimistoja täysin. On tärkeää ihmisten hyvinvoinnin kannalta, että voidaan yhdistää lähi- ja etätyötä, Mettälä kertoo.
 Hän muistuttaa, että Keskolla on erilaisia työnkuvia kaupoissa ja logistiikassa. Niissä monenlaiset turvatoimet ovat olleet käytössä laajasti.
 – Emme tästä etätyösuosituksesta yllättyneet. Viranomaiset tekevät kaikkensa, että pandemiakehitys saadaan pidettyä hallinnassa ja erilaisia keinoja on pakko käyttää, Mettälä toteaa.
 Asiakasymmärryspäällikkönä K-ryhmässä työskentelevä  Laura Saarilampi  harmittelee paluuta etätyöaikoihin.
 – Vähän huolestuttavalta se kuulostaa. Hybridimalli on ollut kaikkein toimivin, kun voi olla toimistolla ja osan ajasta voi tehdä etänä, Saarilampi sanoo.
 Laura Saarilammen mukaan heidän tiimissään on syksyllä sovittu päivät, jolloin toivotaan paikallaoloa toimistolla.  Jari Kovalainen / Yle
 Asiakasymmärryksen asiantuntija  Anniina Rajalaa  etätyösuosituksen paluu ei yllättänyt.
 – Kun lukuja on seurannut, oltiin taas menossa huonompaan suuntaan. Nyt kun on päässyt käymään toimistolla vähän enemmän kuin keväällä, on harmi että joutuu siirtymään etätyöhön, Rajala toteaa.
 Lue myös
 "Ketuttaa, ei jaksaisi millään", sanoo opiskelija – koronarajoitukset kiristyvät jälleen pääkaupunkiseudulla, kysyimme helsinkiläisten tuntoja
 Työntekijöiden poissaolot mielenterveyssyistä ampaisivat korona-aikana jyrkkään kasvuun samalla, kun muut sairauslomat jopa vähenivät
 Pelkkä kuulumisten kysyminen voi auttaa työkaveria – työterveyspsykologi: Eniten turhauttaa kokemus siitä, ettei tule kuulluksi
 Aivot ovat taas uudessa tilanteessa, kun lähityökin on mahdollista – nämä neljä asiaa kannattaa huomioida nyt
 Häviääkö hybridityöntekijä verovähennyksissä? Veronmaksajat: Työmatkakulujen omavastuuta voisi pienentää ja työhuonevähennyksiä kasvattaa

Työnantajapomo ihmettelee etätyösuositusta, joka uhkaa laittaa hybridimallit pöytälaatikkoon: "Herättänyt aika paljon hämmennystä"


Summary: Itävallassa alkoi maanantaina koko maan kattava sulkutila pahentuneen koronatilanteen takia. Maassa on ollut päivittäin jopa 15 000 uutta tartuntaa.

Itävalta ilmoitti viime viikon perjantaina, että maassa alkaa koko maan kattava sulkutila heti viikonlopun jälkeen.
 Alun perin sulkutilan piti koskea vain rokottamattomia. Itävallassa vain noin 66 prosenttia ihmisistä on rokotettu.
 – Nyt rokotejonot ovat todella pitkiä, ihmiset ovat varmaan tämän tilanteen takia alkaneet ottaa rokotteita, pohtii Itävallan Klagenfurtissa asuva  Tiina Vuori .
 Raumalainen Vuori on asunut Itävallassa perheensä kanssa reilun vuoden. Nyt käynnissä oleva sulkutila tuli lyhyellä varoitusajalla ja yllätyksenä.
 – Tieto koko maan kattavasta sulkutilasta tuli perjantaina ja se alkoi maanantaina.
 Koulut saavat olla auki
 Itävallassa on siis suljettu lähes kaikki kaupat, ravintolat ja palvelut.
 Vain ruokakaupat, apteekit, sairaalat ja koulut ovat auki. Sulkutilan on ilmoitettu kestävän 10+10 päivää, eli ainakin 10, mutta mahdollisesti 20 päivää.
 – Se helpottaa hirveästi, että koulut ovat auki. Lapset oppivat saksan kielen paljon paremmin koulussa, eikä heidän arkensa muutu niin hirveästi, Tiina Vuori sanoo.
 Vuoren perheessä on 12-vuotiaat kaksoset. Vuori sai perjantaina toiselta lapselta puhelun, että äidin pitäisi tulla koululle vastaan.
 – Kaikki kirjat piti ottaa mukaan. Valmistauduttiin siihen, että tulee pitkä etäkoulujakso. Perjantai-iltana kuitenkin tuli koulun rehtorilta viesti, että koulu pysyy auki.
 Itävallassa satsataan huimia summia joulutoreihin. Klagenfurtin joulutori on valmiiksi rakennettu, mutta lauantaisia avajaisia ei vietetty maanantaina alkaneen lockdownin takia.  Tiina Vuori
 Rokotepakko jakaa mielipiteitä
 Itävallassa on ollut päivässä jopa 15 000 koronatartuntaa.
 Siinä mielessä rajut toimet ovat ymmärrettävissä, vaikka ne tulivatkin yllättäen.
 – Tästä ei ollut mitään ennakkotietoa. Moni ei ole varmaan vielä edes ymmärtänyt, mistä on kyse, Tiina Vuori miettii.
 Itävalta on myös ensimmäisenä EU-maana ottamassa käyttöön rokotepakon. Maan suunnitelmien mukaan helmikuun alkuun mennessä jokaisen Itävallan kansalaisen tulisi olla rokotettu koronaa vastaan.
 – Onhan se aika raju veto, ja jakaa täällä mielipiteitä hyvin paljon. Vaikea kysymys, Vuori sanoo.
 Vuoren perheessä kaikki on rokotettu. Vaikka sulkutila koskee koko maata, esimerkiksi ulkoilu on sallittua.
 – Itse olen käynyt lenkillä ja ulkokuntosalilla. Ulos onneksi saa mennä, ettei tarvitse ihan neljän seinän sisällä kököttää.
 Jatkosta ei tiedä kukaan
 Joulun Tiina Vuori perheineen aikoo viettää Itävallassa. Lahjojen hankintaan on pitänyt varautua, jos haluaa jotain lähettää esimerkiksi Suomeen. Myös viime joulun perhe vietti Itävallassa.
 – Matkustaminen on tehty tällä hetkellä sen verran hankalaksi, ja lapsilla taitaa olla vielä jouluaattona tai aatonaattona koulua.
 Tällä hetkellä kukaan ei oikeastaan tiedä, miten nyt ilmoitetun sulkutilan jälkeen palataan normaaliin – vai palataanko.
 – Kyllä sellainen väsymys ja surullisuus on joka paikassa aistittavissa. On olemassa se uhka, että tilanne jatkuu. Ihmiset alkavat olla todella väsyneitä, Vuori sanoo.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 25.11. kello 23.
 Lue myös:
 Itävallan koronasulku hämmentää suomalaisäitiä: Lapset lähtevät kouluun, mutta kukaan ei tiedä, mitä sitten tapahtuu
 Itävalta kertoi ensimmäisenä EU-maana ottavansa käyttöön rokotepakon – kaikkien kansalaisten otettava rokote helmikuun alkuun mennessä
 Itävalta otti käyttöön kovan kurin: rokottamaton saa poistua kotoa vain välttämättömistä syistä kuten lääkäriin ja töihin

Raumalainen Tiina Vuori viettää perhearkea koronasulussa Itävallan Klagenfurtissa: "Väsymys ja surullisuus on joka paikassa aistittavissa"


Summary: Itä-Lapin luontoa komeimmillaan esittelevän kansallispuiston etuna on muun muassa hyvä saavutettavuus, sillä sinne pääsee julkisillakin. Sallassa uskotaankin, että puisto tuo kuntaan myös tuloja.

Lappi saa uuden kansallispuiston eduskunnan hyväksyttyä tiistaina kansallispuiston perustamisen Itä-Lapissa sijaitsevaan Sallan kuntaan.
 Lue lisää:   Eduskunta hyväksyi Sallatunturin kansallispuiston perustamisen – kunnanjohtaja: tämä on meidän korona-exit
 Retkipaikka-sivuston lappilainen päätoimittaja ja intohimoinen retkeilijä  Jonna Saari  iloitsee Sallan uudesta kansallispuistosta.
 – Sehän on ihan älyttömän hienoa aluetta ja retkeilyreittejäkin on siellä jo siinä määrin, että ihan mahtava, että sinne kansallispuisto nyt saatiin. Se on sen todellakin ansainnut.
 Myös sallalainen  Helleri Hietala  on hyvillä mielin kansallispuiston saamisesta kuntaan.
 – Varmaankin tänne tulee enemmän turisteja ja virkistyy muutenkin täällä Itä-Lapin kunnassa nämä elinkeinot.
 Saari kertoo käyneensä tulevassa kansallispuistossa viimeksi syyslomalla. Hän on tehnyt pidemmän retken alueelle myös kuusi vuotta sitten.
 Hän kertoo viehättyneensä erityisesti puiston vesistöistä ja lähteistä. Erikoisuutena Saari mainitsee puiston helpon saavutettavuuden.
 – On hienoa, että julkisilla pääsee aivan puiston portille. Se on harvinaista herkkua kansallispuistomaisemassa.

 Alueelta löytyy rotkolaakso ja tuntureita
 Kansallispuisto muodostetaan pääosin nykyisestä Sallatunturin luonnonsuojelualueesta. Ympäristöministeriön mukaan aluetta leimaavat erityisesti vanhat metsät ja eroosion muovaamat maanmuodot.
 Sallatunturien kaksikko, Iso- ja Pieni Pyhätunturi, puolestaan edustavat tunturimaastoa. Erikoinen luontokohde on myös Aatsinginhauta, joka on paikoin jopa 250 metriä syvä rotkolaakso.
 Jonna Saaren mielestä Sallan kansallispuistosta tulee hieno puistopari Oulangan kansallispuiston kanssa, josta osa sijaitsee Sallan puolella.
 – Salla on selvästi lappilaisempi kuin esimerkiksi Oulanka. Sieltä löytyy tuntureita ja se on aika erämainen ja siellä tuntuu voimakkaasti itärajan rauha.
 Sallan kansallispuistosta löytyy monipuolista metsämaisemaa tunturien keskeltä. Arkistokuvan hiihtäjä hiihteli Ison ja Pienen Pyhätunturin välimaastossa. Tapani Leisti / Yle
 Kansallispuistoon kuuluu noin 9 983 hehtaaria valtion omistamia maa- ja vesialueita.
 Puiston ulkopuolelle jäävä osa Sallatunturin luonnonsuojelualueesta säilytettäisiin suojelualueena ja sen nimeksi on tulossa Rämiäjängän luonnonsuojelualue.
 Kansallispuisto piristänee myös taloutta
 Korona-aikana suomalaiset ovat innostuneet retkeilemään kansallispuistoissa ja kansallispuistostatuksella lasketaan olevan myös aluetaloudellisia vaikutuksia.
 Vuonna 2019 Sallatunturin suojelualueella vieraili 57 215 ihmistä ja arvioitu talousvaikutus alueelle oli 5,7 miljoonaa euroa.
 Lue lisää:   Reissukissa-Pessi on kiertänyt kaikki 40 kansallispuistoa – Metsähallituksen kävijälaskurit tikkasivat kesällä kaikkien aikojen ennätykseen
 Saari ei kuitenkaan pelkää, että Sallan kansallispuistosta tulee statuksen myötä liian vilkas retkeilypaikka.
 – Olettaisin, että suurin osa reiteistä tulee Sallatunturin läheisyyteen. Uskoisin, että puistossa tulee olemaan omaa tilaa ja että se on hiljaisia polkuja haluavalle hieno kohde myös jatkossa.
 Metsähallituksen Luontopalveluiden mukaan Sallan kansallispuistostatus tuo myös mukanaan työpaikkoja.
 – Kansallispuisto tuo suoraan työtä noin viidestä kymmeneen henkilötyövuotta. Iso haarukka johtuu siitä, että kävijämäärä vaikuttaa niin paljon, ja sitä on vaikea arvioida, puistonjohtaja  Hely Juntunen  Metsähallituksen Luontopalveluista sanoo.
 Puiston rakennustyöt tarjoavat työtä vielä useammalle.
 – Kahden seuraavan vuoden aikana henkilötyövuosia tarvitaan yleensä vähintään 10–20, Juntunen laskee.
 Aloite kansallispuiston perustamisesta lähti alkujaan Sallan kunnalta.
 Kunta  ajoi pitkään Sallatunturin laskettelukeskuksen laajentamista  suojelualueen puolelle, mutta vuonna 2018 se aloitti perusteellisen selvityksen kansallispuistohankkeesta.
 Laki Sallan kansallispuistosta on tarkoitus saattaa voimaan tämän vuoden aikana.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit keskustella kansallispuistoista  Yle Tunnuksella  torstaihin 25.11. kello 23 saakka.

Sallalaiset iloitsevat kansallispuistostaan – tällainen se on: vanhaa metsää, tuntureita ja rotkolaakso


Summary: Helsingin poliisilaitoksella tutkitaan entistä enemmän seksuaalirikoksia, joissa epäiltynä on taksikuski. Poliisi korostaa kuitenkin, että yleensä taksilla matkustaminen on turvallista.

Taksinkuljettajia epäillään seksuaalirikoksista Helsingissä entistä useammin. Määrä on noussut vuoden 2018 kesästä lähtien.
 Tänä vuonna poliisin tutkinnassa on tähän mennessä ollut 23 seksuaalirikosta, joiden tekijäksi epäillään taksinkuljettajaa.
 Helsingin poliisin selvitys kattaa törkeät raiskaukset, raiskaukset, raiskauksen yritykset, pakottamiset seksuaaliseen tekoon ja seksuaaliset ahdistelut.
 Tyypillisesti epäillyt seksuaalirikokset on tehty öiseen aikaan joko taksissa, taksin ja kodin välillä tai taksimatkan jälkeen asianomistajan kotona.
 Rikoksista epäillyt ovat olleet miehiä ja uhrit naisia.
 – Joissain tapauksissa uhrille on tarjottu ilmaista kyytiä kotiin, ja näin saatu hänet taksin kyytiin, rikostarkastaja  Jari Koski  kertoo Helsingin poliisilaitoksen tiedotteessa.
 Tuorein tapaus viime viikonlopulta
 Uusin tutkinnassa oleva taksinkuljettajan tekemäksi epäilty seksuaalirikos tapahtui viime viikonloppuna. Helsingin poliisi epäilee noin 30-vuotiaan miehen raiskanneen nuoren naisen taksimatkan jälkeen.
 Tapahtumaketju sai alkunsa myöhään lauantai-iltana, kun taksikuski oli kuljettanut asianomistajan sovitusti tämän kotiin.
 Esitutkinnassa on selvinnyt, että matkan jälkeen taksikuski seurasi naista tämän asuntoon ilman lupaa. Asianomistaja oli käskenyt miestä poistumaan ja mennyt nukkumaan.
 Jonkin ajan kuluttua asianomistaja heräsi seksuaaliseen väkivaltaan. Poliisi sai epäillyn henkilöllisyyden selville taksisovelluksesta.
 Taksilla matkustaminen on yleensä turvallista
 Valtaosa Helsingin poliisilaitoksen tutkismista seksuaalirikoksista epäillyistä taksinkuljettajista on kotoisin Lähi-idän ja Etelä-Aasian sekä Itä- ja Länsi-Afrikan alueilta.
 Yhdessä tapauksessa epäilty on kotoisin Suomesta.
 – Poliisi korostaa, että luonnollisesti valtaosa taksikyydeistä on edelleen turvallisia. Tämä havaittu ilmiö takseissa koskee vain hyvin pientä osaa taksimatkoista ja taksinkuljettajista, rikostarkastaja  Jari Koski  muistuttaa Helsingin poliisilaitoksen tiedotteessa.
 Poliisihallitus on selvittänyt takseihin liittyviä seksuaalirikoksia myös valtakunnallisesti. Selvityksestä tiedotetaan mahdollisesti, kun se on valmistunut.
 Lue myös:
 43-vuotias taksikuski tuomittiin useista asiakkaiden raiskauksista

Poliisi havainnut ilmiön: Taksinkuljettajia epäillään yhä useammin seksuaalirikoksista Helsingissä – viimeisin tapaus viime viikonlopulta


Summary: Moni omaishoitaja ei ole halunnut tai uskaltanut käyttää lakisääteisiä vapaitaan koronavirustartunnan pelossa. Korona-aikana omaishoitajien palveluita on avattu ja suljettu epidemiatilanteen mukaan.

Korona-aika kuormittaa edelleen monia omaishoitajia.
 Yle teki haastattelun aiheesta  vuosi sitten marraskuussa , jolloin korona-aikaa oli eletty reilu puoli vuotta. Nyt epidemiaa on takana vuosi enemmän.
 Tänä aikana kunnat ovat availleet ja sulkeneet hoitopaikkojaan epidemiatilanteeen muuttuessa, toteaa Omaishoitajaliiton toiminnanjohtaja  Sari-Minna Tervonen .
 – Aluksihan korona oli aikamoinen shokkitilanne. Palveluita suljettiin, mikä näkyi heti omaishoitajien kuormana, kun ei saatu vapaita ja ei saanut läheistä päivätoimintaan.
 Omaishoitajien kuormitus on Tervosen mukaan jonkin verran helpottanut epidemian alkuajoista, mutta erot ihmisten tilanteissa ovat suuria ja vaihtelevat sen mukaan, millainen koronavirustilanne kunkin sairaanhoitopiirin alueella on ollut.
 Ilmiönä kuitenkin näkyy, etteivät omaiset ole tohtineet viedä läheistään hoitopaikkaan, vaikka koronatilanne olisikin sen sallinut. Vapaita on pidetty paljon aiempaa vähemmän.
 – Kun läheistä ei viedä hoitoon, voi tulla kierre, että sulkeudutaan entistä enemmän kotiin. Kuormittuminen lisääntyy, jos ei ole mitään muuta kuin läheisen hoivaa, Tervonen kertoo.
 Vertaistuen tarve korostunut
 Pelko koronatartunnan saamisesta on näkynyt myös Omaishoitajaliiton vertaistukitilaisuuksissa.
 Niissä on käynyt viime kuukausina vähemmän ihmisiä, vaikka juuri vertaistuen tarve arjessa olisikin nyt suuri.
 Jaksaminen riippuu Tervosen mukaan ihmisten omista voimavaroista ja sosiaalisista verkostoista. Toiset ovat vähemmillä resursseilla ja osa kokee enemmän kuormitusta.
 – Ja täytyyy myös muistaa, että monet omaishoitajista ovat itsekin ikäihmisiä ja riskiryhmäläisiä, Tervonen muistuttaa.
 Yli puolet omaishoitajista ja hoidettavista on yli 65-vuotiaita, joten esimerkiksi digitaidot nousevat huolenaiheeksi.
 Tervosen mukaan osallistuminen verkossa oleviin vertaistilaisuuksiin ei ole monelle taidollisesti tai taloudellisesti mahdollista.
 – Pitää olla monia kanavia, missä tukea ja apua on saatavilla. Emme voi rakentaa meidän auttamis- ja tukityötämme sen varaan, että kaikki on verkossa, Tervonen kertoo.
 Aiheesta voi keskustella torstaihin 25. marraskuuta kello 23 asti.
 Lue seuraavaksi:
 Korona-aika koettelee omaishoitajien jaksamista – vapaapäiviä jäänyt pitämättä, yksinäisyys tullut osaksi arkea
 Asenteet estävät monen erityislapsen vanhemman työssäkäynnin, mutta Ulla Bracellarilla on toisenlainen tarina

Omaishoitajien jaksaminen huolettaa, kun korona-aikana vapaapäivät jäävät pitämättä: "Voi tulla kierre, että sulkeudutaan entistä enemmän kotiin"


Summary: Ministeri Krista Kiurun (sd.) mukaan koronatilanne on huolestuttava ja epidemian saamiseksi haltuun Suomessa tulee ottaa käyttöön uusia rajoituksia.

Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiurun  (sd.) mukaan Suomessa ollaan asettamassa uusia rajoitustoimia heikentyneen koronatilanteen vuoksi. Rajoitukset pyrittäisiin kohdistamaan rokottamattomiin henkilöihin koronapassin käyttöä laajentamalla.
 Kiurun mukaan epidemian saaminen hallintaan edellyttää uusia rajoitustoimia. Hän toteaa, että sosiaali- ja terveysministeriö (STM) sekä Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) tekevät ehdotuksen uusista rajoitustoimista sote-ministeriryhmälle huomenna torstaina.
 Kiurun mukaan epidemiatilanne on saatava Suomessa hallintaan, jotta niin kutsuttua hätäjarrua eli valtakunnallista ohjausta ei tarvittaisi.
 – Esityksemme huomenna on, että ravintolarajoituksia kiristettäisiin. Tämä osaltaan johtaisi siihen, että uusia rajoituksia voitaisiin saada jo viikonloppuun, jos poliittinen tahtotila niin päättää, ministeri Kiuru sanoo.
 Kiuru on syksyn aikana kannattanut tiukempia koronatoimia, mutta näyttänyt jäävän hallituksessa vähemmistöön. Viimeisten viikkojen aikana hallitukselta on odotettu uusia toimia koronavirustilanteen heikennyttyä ympäri Suomea. Pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) mukaan  hallituksen on määrä neuvotella tilanteesta ensi viikon alussa .
 Hallitukselta toivotaan kantaa muun muassa koronapassin käytön laajentamisesta työpaikoille, tiukemmista ravintolarajoituksista, alle 12-vuotiaiden rokottamisesta ja matkustusrajoituksista.
 Päivitys rokotusstrategiaan tartuntamäärien hillitsemiseksi
 Kiurun mukaan myös Suomen rokotusstrategia on päivityksen tarpeessa. Nykyisen strategian mukaisen kuolemien välttämisen sijaan painoarvoa on tarkoitus siirtää tartuntamäärien ja sairastavuuden vähentämiseen, Kiuru sanoo.
 – Suomalaisethan ottavat rokotteita siksi, että he välttävät kuolemanriskin, mutta myös sairastumisen riskin.
 Erityisesti huolta on aiheuttanut sairaalahoidon tarpeen nopea kasvu. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) keskiviikkona kertomien tietojen mukaan sairaalahoidossa on Suomessa 306 koronatautipotilasta, joista 42 on tehohoidossa.
 – On väärin ja epäoikeudenmukaista, että rokotetut joutuvat kärsimään siitä, että tehohoitopaikkojen määrä jatkuvasti kasvaa, mikä johtaa kuormituksen ollessa liian korkealla siihen, että ihmiset eivät pääse muuhun sosiaali- ja terveydenhuollon hoitoon, Kiuru sanoo.
 Sairaalahoidon lisäksi koronavirukseen liittyvissä kuolemissa on ollut kasvua kesästä lähtien. Viimeisen kuukauden aikana koronavirukseen liittyen on raportoitu lähes 250 kuolemaa.
 Matkailun testivaateen keventäminen "täysin mahdotonta" – koronapotilaiden tehohoitopaikat uhkaavat loppua
 Hallituksen on pian päätettävä myös matkailijoiden koronaturvallisuusvaateista.
 Kiurun mukaan hallituksessa enemmistö on sitä mieltä, että rokottamattomia ihmisiä ei voi kannustaa hallitsemattomaan maahantuloon. Hän toivoo, että myös eduskunnassa kaikki puolueet ymmärtävät tämän.
 Niiltä ihmisiltä, joilla ei ole hyväksyttävää rokotussuojaa, on Kiurun mukaan edelleen vaadittava kaksi testitulosta.
 – Sen totean, että tämä on täysin mahdotonta ja se on hullua. Tässä tautitilanteessa me emme voi toimia niin, että noin 110 000 vierastyöläistä, jotka useimmat heistä lähtevät todennäköisesti jouluksi kotiin – että he palaisivat sellaiseen maailmaan, jossa kakkostesti ei olisi enää lain edellyttämä vaatimus.
 Kiuru varoittaa seurauksista, jos rajoituksista ei huolehdita. Toimia tarvitaan riittävästi, ja siten, että ihmisten välisiä lähikontakteja saataisiin vähennettyä jopa viidenneksellä.
 – Me olemme siinä tilanteessa, että meillä on seitsemän tehohoitopaikkaa tässä valtakunnassa jäljellä. Sen jälkeen joudutaan erittäin poikkeuksellisiin toimiin ja pahimmillaan sen jälkeen hätäjarruun tai sen jälkeen jopa poikkeusolosuhteisiin, jos ei tilannetta saada haltuun.
 Voit keskustella aiheesta torstaihin 25.11. klo 23:een asti.
 Juttua päivitetty 24.11. kello 21.00: Lisätty matkailijoiden koronaturvallisuusvaateita koskeva kappale.
 Lue myös:
 "Koronatilanne on huolestuttava", sanoo pääministeri Marin – hallitus neuvottelee tilanteesta ensi viikolla, eduskunta palasi maskien käyttöön
 Koronavirustilannetta Suomessa ja maailmalla Yle seuraa täällä

Ministeri Kiuru pahentuvasta koronatilanteesta: ravintolarajoituksiin tiukennuksia, matkailun testivaateen keventäminen "täysin mahdotonta"


Summary: Korkean rokotuskattavuuden maissa on tällä hetkellä selvästi vähemmän koronakuolemia. WHO ennustaa Eurooppaan vaikeaa koronatalvea.

Rokotuskattavuuden ja tuoreiden kuolinlukujen välillä näkyy useissa maissa selvä suhde, kertovat Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen ECDC:n ja Euroopan komission julkaisemat tilastot.
 Maissa, joissa on rokotettu enemmän ihmisiä, on vähemmän koronaviruksen aiheuttamia kuolemia kuin maissa, joissa rokotuksia on otettu vähän.
 Voit vertailla molempia tilastoja alla olevasta grafiikasta.
 Maailman terveysjärjestön WHO:n mukaan rokotukset ovat pelastaneet Euroopassa satoja tuhansia henkiä ja ehkäisseet sairaalahoidon tarvetta lukemattomille ihmisille.
 Synkkä varoitus
 WHO julkisti tiistaina hätkähdyttävän  varoituksen : talven aikana Euroopassa on nykytahdilla odotettavissa 700 000 uutta koronavirukseen liittyvää kuolemaa.
 WHO luokittelee Euroopan kuitenkin siten, että siihen kuuluu myös muun muassa Venäjä, Turkki sekä Kaukasuksen ja Keski-Aasian maat.
 WHO:n määrittelemä Euroopan alue on tällä hetkellä erittäin vakavasti koronaviruspandemian armoilla.
 Alueella on rekisteröity pandemian aikana yhteensä yli 1,5 miljoonaa koronavirukseen liittyvää kuolemaa. Jos trendi jatkuu nykyisellään, maaliskuun alkuun mennessä kuolinluku nousee yli 2,2 miljoonan.
 Romanialaismies sai koronarokotteen Bukarestissa maanantaina. Robert Ghement / EPA
 Kolme syytä nykytilanteelle
 WHO listaa kolme syytä sille, miksi Euroopan alueen koronatilanne on taas räjähtänyt käsiin.
 Lähes kaikki uudet tartunnat ovat herkästi tarttuvaa deltamuunnosta. Koronarajoituksia on viime kuukausina purettu urakalla, ja talvisää lisää kokoontumisia sisätiloissa. Rokottamattomia ihmisiä on paljon, ja annettujen rokotteiden teho heikkenee ajan myötä.
 WHO:n mukaan päivittäisten kuolinlukujen määrä on Euroopan alueella kaksinkertaistunut kahden viime kuukauden aikana. Syyskuun lopulla koronakuolemia oli päivittäin noin 2 100, nyt niitä on 4 200.
 Järjestö varoittaa, että melkein kaikissa Euroopan alueen maissa tehohoitopaikat ovat kortilla maaliskuuhun asti.
 Maskeihin pukeutuneet turistit tutkivat karttaa Eiffel-tornin lähellä Pariisissa marraskuun alussa. Ian Langsdon / EPA
 – Meillä on edessä haasteellinen talvi, mutta tilanne ei ole toivoton. Hallitukset, terveysviranomaiset ja yksittäiset ihmiset voivat kaikki toimia siten, että pandemiatilanne vakautuu, sanoo WHO:n aluejohtaja  Hans Kluge .
 WHO listaa tutut toimet, joilla jokainen voi osaltaan vaikuttaa tautitilanteen hillitsemiseen ja siihen, etteivät pahimmat ennusteet toteutuisi:
 Ota rokote. Huolehdi käsihygieniasta. Muista turvavälit. Käytä maskia.
 Lue lisää:
 Tuoreet suositukset ajavat monet taas etätöihin – EK:n asiantuntija väläyttää pikaista ratkaisua työpaikoille paluun nopeuttamiseksi
 Moni helppo keino rokotustahdin kiihdyttämiseen on yhä käyttämättä, sanovat terveystaloustieteilijät – listasimme kuusi tapaa lisätä rokottautumista
 Eurooppa on nyt ainoa maanosa, jossa koronatapaukset ovat kasvussa – näin eri maat ovat reagoineet kasvaviin tautilukuihin

Katso tästä, miten rokotukset vaikuttavat koronakuolemiin eri maissa – WHO varoittaa: vielä sadat tuhannet kuolevat talvella Euroopassa


Summary: Tämän syksyn pikkujoulukausi on ollut henkiinheräämisen aikaa. Asiakkaat ovat palanneet esimerkiksi pukuvuokraamoihin, joissa juhlien peruuntuminen koronan takia toi lähes totaalisen hiljaisuuden.

– No kyllä se oli jotain ihan kauheeta. Se kyllä seisahtui kaikki ihan niin pienessä hetkessä, ettei sitä voi oikein muuten kuvailla. Se loppui kuin seinään.
 Näin muistelee Jyväskylässä toimivan pukuvuokraamon, Jyväskylän juhla-asun yrittäjä  Tarja Alanko  korona-ajan alkua puolitoista vuotta sitten.
 Asiakkaiden pienet ja suuret juhlat peruuntuivat ja tämä tarkoitti sitä, ettei pukuvuokraamon pitseille, strasseille tai muille tyylikkäille asusteille ollut juurikaan kysyntää.
 – Oli pakko tehdä johtopäätökset ja sulkea ovet. Asiakkaita tuli ensimmäisen koronavuoden aikana lähinnä erikseen puhelimitse sopien, hän kertoo.
 Tilanne oli yrittäjän kannalta erittäin vaikea, koska mitään tietoa siitä, milloin koronarajotukset päättyisivät ei ollut kenelläkään. Ja epätietoisuuden aikaa jatkui pitkään.
 Tarja Alanko kertoo, että tänä syksynä asiakkaita on taas alkanut tulla.  Timo Hytönen / Yle
 Hiljaiselo alkoi päättyä vasta tänä syksynä ja ensimmäisinä pukuvuokraamon palveluja tarvitsivat nuoret.
 Jyväskylä on vilkas opiskelukaupunki ja juuri opiskelijat olivatkin ensimmäisinä koronan jälkeen kysymässä juhlavaatteita.
 Myös alkava pikkujoulukausi lisää iltapukujen, asusteiden ja erilaisten miesten juhla-asujen kysyntää.
 – No kyllä se on nyt tässä hetken aikaa näkynyt. Näyttää jo siltä, että alkaisi pikkuhiljaa juhlia tulemaan ja ihmiset tulevat juhlavaatteita hakemaan. Meillä se selvästi suurin asiakasryhmä ovat opiskelijat, Alanko kertoo.
 Kauneussalongeissa ovi kävi jo kesällä
 Jyväskylässä useassa toimipisteessä toimiva hius- ja kauneusalan yrityksen Studio AK:n yrittäjä  Aki Korpinen  kertoo, että kampaamoissa ja partureilla väki alkoi käydä jo aavistuksen aiemmin.
 Tieto varotoimista ja siitä, ettei kampaamoista lähtenyt leviämään tartuntaketjuja helpotti niiden tilannetta.
 Ensimmäiseksi hiusten laittoon ja kauneudenhoitoon uskaltautunut väki oli nimenomaan nuoria aikuisia. Mutta pian asiakaskunta oli lähes tulkoon sama kuin ennen koronaa.
 – Kyllä nyt jo uskalletaan tulla. Nuorethan ovat aina innokkaimmin liikeellä, mutta nyt kyllä on jo asiakkaita joka ikäryhmästä. Meillä käy noin kaksi ja puolituhatta asiakasta kuukaudessa ja ihan kaikenikäistä väkeä.
 Alan pienten yritysten selviytyminen korona-ajasta on riippunut paljolti sijainnista. Pienten paikkakuntien yrittäjille vakioasiakkaiden uskaltautuminen parturintuoliin tai kampaajalle on ollut se ratkaiseva kysymys.
 – Silloin puolitoista vuotta sitten se näkyi aivan selvästi, silloin laskivat asiakasmäärät. Mutta nyt viime aikoina, viime kesän ja tämän syksyn aikana, aivan selkeitä muutoksia ei ole tullut. Asiakasmäärät on olleet ihan hyvällä ja kiitettävällä tasolla.
 Työvoimapula rassaa kauneusalaa
 Asiakasmääriä pikkujoulukausi on tänä syksynä lisännyt odotetusti, mikä tietysti kertoo erityisesti uskosta koronarokotteisiin.
 Moni kauneudenhoitoalan yrittäjä on nyt toisentyyppisen pulman edessä: koronan aikana osa työntekijöistä on siirtynyt muihin töihin ja alalla on työvomasta pulaa.
 Aki Korpisen mukaan kampaamoalalla on nyt työvoimapula. Timo Hytönen / Yle
 – Henkilöstöpulasta kyllä kärsitään. Heti otettaisiin ja palkattaisiin lisää henkilökuntaa, jos sitä vain jostain saisi. Töitä on tarjolla hiuspuolella, mutta yhtä lailla kaivattaisiin kynsi- ja ripsiteknikkoja.
 Korpisen mukaan työvoimapula rassaa nyt kauneudenhoitoalan yrityksiä hyvin yleisesti eri puolilla maata. Hiusalan kokeneena kouluttajana hänelle tulee juuri nyt paljon kyselyjä siitä, mistä työvoimaa saisi.
 –Se ei ole pelkästään meillä, vaan useat useat kollegat ovat soitelleet, että mistä saisi työntekijöitä.
 Jyväskylässä aiotaan vastata työvoimapulaan aloittamalla uudelleenkoulutus.
 – Me aloitetaan nyt itse kouluttamaan henkilöitä, eli tammikuussa alkaa meillä hiusalan koulutus. Eli sitä kautta aletaan tekemään itsellemme lisää työvoimaa.
 Voit keskustella aiheesta 25.11. klo 23.00 saakka.

Pikkujoulujen kynnyksellä pukuvuokraamo heräsi koronahorroksestaan – juhlannälkäinen kansa kaipaa myös kauneuspalveluja


Summary: Vietnamista Suomeen kotiutunut Tiem Dang perusti grillinsä 1990-luvulla. Maahanmuuttajien yritykset eivät usein pääse sukupolvenvaihdosvaiheeseen asti, mutta kokkolalaisgrilli on poikkeus.

Kokkolan torilla nököttää pieni myyntivaunu, jonka katolla on Timin Grilli -kyltti. Vaunun sisällä häärii hymyilevä nainen.
 Tiem Dang  saapui Vietnamista Suomeen vuonna 1994.
 Hän työskenteli ensin kaupungintalon keittiöllä, mutta ajatus omasta yrityksestä pyöri mielessä.
 – Istuin kesällä torin kulmalla ja annoin ohikulkijoiden maistaa kevätrullia, siitä se alkoi, kertoo Tiem Dang.
 Pian tuoli ja pöytä vaihtuivat teltaksi. Seuraavaksi Tiem Dang, jonka kokkolalaiset tuntevat Timinä, hankki marjastureissujen raholla pienen myyntivaunun, jossa pystyi olemaan myös talvella.
 Myöhemmin torivaunun koko tuplaantui.
 Grilliyrittäjät Foni Dang-Vo, Tiem Dang ja Tina Dang-Vo ovat kaikki tyytyväisiä sukupolven vaihdokseen. Grilli säilyy Kokkolan torilla samalla paikalla, jossa se on jo 24-vuotta ollut. Kalle Niskala / Yle
 10 000 yritystä, 30 000 työntekijää
 Keski-Pohjanmaan Yrittäjien toimitusjohtaja  Mervi Järkkälä  kertoo että maahanmuuttajat perustavat yrityksiä ahkerasti, mutta niiden elinkaari jää lyhyeksi.
 – Verottajan tietojen mukaan maahanmuuttajayritysten elinkaari on viisi vuotta, kertoo Järkkälä.
 Poikkeuksiakin on kuten Timin Grilli.
 – Kun mukana on perhe ja yhteiskuntaan integroituminen on onnistunut, voidaan nähdä pitkiä yrittäjätarinoita ja sukupolvenvaihdoksia.
 Suomessa on tällä hetkellä noin 10 000 maahanmuuttajien perustamaa yritystä, jotka työllistävät 30 000 työntekijää. Yritysten arvioitu yhteinen liikevaihto on arviolta 3,5 miljardia.
 – Yrityksen sijoittuvat ravitsemuksen, kaupan, hoivan ja rakentamisen aloille, kertoo Järkkälä.
 Lue seuraavaksi :  Etla: Maahanmuuttajien yrittäjyys lisääntynyt, työllistymisvaikeudet ajavat perustamaan oman firman
 Uuden edessä
 Timin Grilli on toiminut pian 24 vuotta. Niin kauan, että asiakkaiden sukupolvi on vaihtunut.
 – Täällä on käynyt monia kanta-asiakkaita nyt lastensa kanssa, kertoo Tiem Dang.
 Uusi grillirakennus on viimeistelyä vaille valmis. Sisällä tehdään vielä kaluston asennustöitä ja vedetään sähköjä. Pian uusi grillirakennus on torilla. Niskala Kalle / Yle
 Nyt myös Timin Grilli on nyt uuden edessä.
 Sukupolvenvaihdoksen jälkeen vetovastuun ottaa Tiem Dangin poika  Foni Dang-Vo  vaimonsa  Tina Dang-Von  kanssa. Tulevaisuudessa grillin laajennuksen jälkeen myös ulkopuolisia palkataan.
 – Ei tätä pysty ihan kahdestaan enää hoitamaan, Foni Dang-Vo sanoo.
 Muutaman viikon kuluttua uuden karhea grillikoju saapuu torille ja tarina jatkuu.
 Aiheesta voi keskustella torstaihin 25. marraskuuta kello 23 asti.
 Lue seuraavaksi:
 Maahanmuuttajayrittäjän suurimmat haasteet: Suomen kimurantti verotus ja byrokratia – paras tuki tulee toiselta maahanmuuttajalta
 Saija Pöyhönen vaihtoi jakkupuvun raksakamppeisiin – kun yrittäjyys on verissä, töitä tehdään sängyn pohjaltakin
 Isoa sukutilaa pyörittävä Ellen Rydbeck, 30, on outolintu keski-ikäisten miesten alalla: "Tiedän, mitä teen seuraavat 30 vuotta"

Maahanmuuttajien yritysten elinkaari on yleensä lyhyt – 24-vuotias Timin Grilli on tilastokummajainen, sillä se siirtyy nyt äidiltä pojalle


Summary: Kesälläkin ajateltiin, että ollaan epidemian loppusuoralla, mutta sitten ilmaantui koronaviruksen deltamuunnos, eivätkä rokotukset edenneet odotetusti.

Koronaepidemian torjunta on ottanut takapakkia ja rajoituksia on jälleen otettu käyttöön. Eilen tiistaina esimerkiksi  pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmä  antoi tiukan maskisuosituksen ja laajan etätyösuosituksen. Hallitus neuvottelee tilanteesta ensi viikolla.
 Evoluutiobiologi  Tuomas Aivelo  arvioi eilen Ylen Ykkösaamun haastattelussa, että koronapandemia on kohta loppusuoralla.
 – Rokotekattavuus on niin suuri, että alamme koputella sitä vaihetta, jolloin pandemia loppuu. Pandemia kestää yleensä 2–4 vuotta. Tässä on kaksi vuotta oltu, Aivelo sanoi.
 Mitä asiaan sanovat virusopin professori, dosentti  Ilkka Julkunen  Turun yliopistosta ja epidemiologian professori  Pekka Nuorti  Tampereen yliopistosta?
 Kauanko tämä vielä kestää?
 – Tämä on miljoonan euron kysymys. Lyhyt vastaus: Sitä ei pysty sanomaan varmuudella kukaan. Meillä ei ole kokemusta tämäntyyppisestä pandemiasta. Influenssoista on, ei koronaviruspandemiasta, Nuorti vastaa.
 Viruksen leviäminen jatkuu heikon rokotuskattavuuden alueilla. Matalan tulotason maat ovat omaa luokkaansa, maat, joissa viisi prosenttia väestöstä on rokotettu, hän huomauttaa.
 – Emme tiedä kauanko immuniteetti kestää koronavirusta vastaan, kuinka usein joudutaan rokottamaan, Nuorti kuvailee.
 – Kestoa on vaikea arvioida, riippuu rokotekattavuudesta. Tilanteeseen vaikuttaa myös se, mitä lasten rokotusten osalta päätetään, sanoo puolestaan Julkunen.
 Tällä hetkellä 81 prosenttia yli 12-vuotiaista on saanut kaksi rokoteannosta. Rokotetutkin voivat saada tartuntoja ja jossain määrin myös levittää virusta.
 – Oleellista kuitenkin on, että meillä on 1,5 miljoonaa rokottamatonta, lapset ja 19 prosenttia muusta väestöstä, Julkunen painottaa.
 – On ollut paljon mahdollisuuksia ottaa rokote. Osa ihmisistä ei vain ole toistaiseksi ottanut rokotusta, mikä pitkittää epidemiaa. Tämän viruksen kohdalla nykyinen koko väestön 71,3 prosentin rokotekattavuus ei ole riittävä, hän sanoo.
 Pandemia tulee varmasti laantumaan, mutta siihen voi mennä Julkusen mukaan vielä kuukausia.
 Rokotusten ja taudin sairastamisen synnyttämä immuniteetti heikkenee ajan myötä, jolloin rokotetut ja sairastaneet voivat palautua ainakin osin alttiiksi koronavirusinfektiolle.
 – On varsin epätodennäköistä, että koronavirusinfektiot saataisiin kokonaan loppumaan, ja se jäänee kiertämään influenssan tapaan, Julkunen muistuttaa.
 Kauanko elämme vielä erikoisjärjestelyjen kanssa?
 – Mahdollisesti kuukausia. Kolmas rokoteannos vaikuttaa hitaasti epidemiaan. Kesälläkin ajateltiin, että olemme epidemian loppusuoralla. Sitten tuli viruksen deltamuunnos, ja rokotekattavuus ei kasvanut kuten odotettiin, Julkunen kuvailee.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos on arvioinut, että rokottamattomalla on 19-kertainen riski joutua koronaviruksen takia sairaalaan kuin rokotetulla, ja jopa 33-kertainen riski joutua tehohoitoon.
 Voidaanko niin sanottuun normaaliin palata. Milloin?
 – Kyllä normaaliin palataan. COVID-19 on jatkossa yksi virus muiden virusinfektioiden joukossa. Vakavaakin tautimuotoa tulee esiintymään, mutta sen todennäköisyys pienenee merkittävästi, jos on ottanut tarjotut rokotusannokset tai jo sairastanut itse infektion. Mutta on vaikea sanoa, milloin. Rajoitusten purkamiseen voi mennä useampia kuukausia, sanoo virusopin professori Ilkka Julkunen.
 – Miten määrittelemme pandemian lopun? Nyt näemme, että Euroopassa on paljon rokotettuja, kokonaisuutena rokotuskattavuus on suurimpia maailmassa, silti sairaalahoitoon joutuneiden ja kuolleiden määrät ovat nousussa Euroopassa, vastaa epidemiologian professori Pekka Nuorti.
 Syiksi hän listaa deltamuunnoksen, sen, että rokotuskattavuus ei riitä ja ihmisten kontaktit ovat lisääntyneet. Nämä ylläpitävät taudin leviämistä.
 – En pysty antamaan aika-arviota. Ei ole tietoa, johon se perustuisi, Nuorti sanoo.
 Aiemmat pandemiat ovat muuttaneet yhteiskuntia ja ihmisten käytöstä.
 – Meilläkin on sopeutuminen edessä. Olemme hämmentävässä tilanteessa: Euroopassa on aika korkea rokotuskattavuus, silti siellä on pandemian pahin tilanne. Rokotukset yksin eivät pidä epidemiaa kurissa. Tilanne on vakava, pahin koko pandemian aikana, eikä ole selvää, mihin ollaan menossa, Nuorti kuvailee.
 Suomessa Kansallinen rokotusasiantuntijaryhmä käsittelee mahdollisia lasten rokotuksia ja kolmannen rokoteannoksen aikataulua ensi viikolla.
 Voit keskustella aiheesta torstaihin 25.11. klo 23:een asti.
 Lue lisää aiheesta:
 "Koronatilanne on huolestuttava", sanoo pääministeri Marin – hallitus neuvottelee tilanteesta ensi viikolla, eduskunta palasi maskien käyttöön
 Lasten ja nuorten koronatartunnat ovat lähteneet jyrkkään kasvuun – infektiolääkäri varoittaa huolestuttavasta suunnasta nuorten oireissa
 Ylen päivittyvä seuranta: Uusimmat uutiset koronavirustilanteesta

Koronapandemian kesto jakaa asiantuntijoita: "Voi mennä kuukausia", "Sitä ei pysty sanomaan"


Summary: Eurooppa- ja Venäjä-politiikassa Saksan linjaan ei ole tulossa suuria mullistuksia, kirjoittaa Eurooppa-kirjeenvaihtaja Suvi Turtiainen.

BERLIINI  Saksaan on syntymässä  uusi hallitus  hyvin vaikeassa tilanteessa.
 Vain viikoissa pandemiatilanne on pahentunut kriittiseksi. Edessä voi olla uudet myös rokotettuja koskevat sulut ympäri Saksaa.
 Valko-Venäjän ja  EU-maiden rajalla siirtolaiskriisi  jatkuu. Samaan aikaan Venäjä on keskittänyt joukkojaan lähelle Ukrainan rajaa ja Yhdysvallat varoittaa mahdollisista sotatoimista.
 Keskellä kaaosta Saksa valmistautuu uuden aikakauden alkuun. Sosiaalidemokraattinen puolue SPD, vihreät ja liberaalipuolue FDP ovat päässeet sopuun hallitusohjelmasta, joka esiteltiin tänään julkisuuteen.
 Sovun löytyminen tarkoittaa sitä, että sosiaalidemokraattien  Olaf Scholz  on Saksan seuraava liittokansleri, kunhan ohjelma on saanut puolue-elinten hyväksynnän.
 Uusi hallitus on tarkoitus nimittää joulukuun toisella viikolla.
 Ohjelma on  177-sivuinen eli tarkempi analyysi vie aikaa. Mutta jotain voi poimintoja voi jo tehdä Saksan tulevasta suunnasta.
 Peruskonservatiivisesta Saksasta tulee monessa mielessä aiempaa liberaalimpi.
 Saksan uusi hallitus aikoo laillistaa kannabiksen myynnin aikuisille siihen tarkoitetuissa erikoisliikkeissä. Laillistamisen sosiaalisia vaikutuksia seurataan.
 Lisäksi hallitus aikoo kumota vanhan kiistellyn lainkohdan, joka on vaikeuttanut naisia saamasta tietoa abortteja tekevistä lääkäriasemista ja klinikoista.
 Translakia aiotaan uudistaa.
 Äänestysikä halutaan laskea 16 vuoteen, mutta Saksan vaalien kohdalla se vaatii muutoksia perustuslakiin. EU-vaaleissa ikärajan muutos on helpompaa.
 Hallitusohjelman mukaan ulkopolitiikkaa tehdään feminististen periaatteiden mukaisesti.
 Saksan hallitus haluaa Euroopan raja- ja merivartioston Frontexin osallistuvan nykyistä aktiivisemmin meripelastukseen mandaattinsa puitteissa. Tämä tarkoittaa meriteitse Eurooppaan pyrkivien siirtolaisten auttamista. Lisäksi siviilipelastajien työtä ei saisi merialueilla estää.
 Saksa on uuden edessä, mutta samaan aikaan moni asia pysyy.
 Tulevan  hallituksen ehdottomasti suurin urakka on teollisuusmaa Saksan uudistaminen digitaalisesti ja ilmaston kannalta kestäväksi. Oikeuden päätös viime keväältä velvoittaa tulevan hallituksen mittaviin päästöleikkauksiin.
 Uusi hallitus pyrkii luopumaan hiilivoimasta vuoteen 2030.
 Saksalle niin tärkeän autokannan sähköistämistä erilaisin tukitoimin, mutta tiettyä vuotta uusien polttomoottoriautojen myynnin takarajaksi ei ole kirjattu.
 Saksa pysyy aiemmassa suunnitelmassaan ja aikoo edelleen luopua ydinvoimasta, vaikka monessa EU-maassa myös vihreät poliitikot ovat kääntäneet kantansa ydinvoiman suhteen. Viimeinen ydinvoimala on tarkoitus sulkea ensi vuoden aikana.
 Ulkopolitiikassa ei ole luvassa suuria muutoksia Eurooppa- tai Venäjä-politiikkaan.
 Saksa haluaa vahvistaa Euroopan unionin strategista suvereniteettia.
 Saksa sitoutuu Naton kahden prosentin tavoitteeseen puolustusmenoissa.
 Venäjän kanssa Saksan haluaa pysyä rakentavassa dialogissa - ihmisoikeuksia unohtamatta. Nord Stream 2 -kaasuputkea ei hallitusohjelmassa mainita.
 Ministerinimiä  ei vielä tänään julkistettu, mutta salkkujako on tiedossa.
 Liittokansleriksi on siis nousemassa sosiaalidemokraattien Olaf Scholz, joka on toiminut väistyvän  Angela Merkelin  hallituksen valtiovarainministerinä.
 Vihreät ovat saamassa sekä ulkoministerin salkun että todellisen voimanpesän eli talous- ja ilmastoministeriön. Valtiovarainministerin salkku menee liberaalipuolue FDP:lle, joka kannattaa kovaa velkakuria ja on vastustanut veronkorotuksia.
 Kaikille avainministereille on luvassa hyppy syvään päätyyn, kunhan hallitus joulukuussa saadaan nimitettyä.
 Ulkoministeri, todennäköisesti vihreiden  Annalena Baerbock , saa heti pöydälleen Venäjän ja Valko-Venäjän. Todennäköinen valtiovarainministeri FDP:n  Christian Lindner  puolestaan joutuu työstämään pahenevan pandemian vaatimat uudet tukipaketit yrityksille.
 EU-piireissä odotetaan jo joulukuun puolivälin huippukokousta, jonne Olaf Scholzia odotetaan ensimmäisen kerran Saksan liittokanslerina.
 Hänen tehtävänään on täyttää Merkelin valtaisat saappaat - oli kyse EU:n yhteisestä pandemian hoidosta tai suhteista suurvaltoihin.

Kirjeenvaihtajalta: Feminististä ulkopolitiikkaa, kannabis kauppoihin ja äänestysiäksi 16 vuotta – peruskonservatiivinen Saksa on uuden edessä