Summary: Matkailijan on nyt pakattava mukaan kasvomaskeja, muistettava todistus rokotuksesta, sairastetusta taudista tai tuoreesta negatiivisesta testituloksesta. Ruotsiin voi matkustaa ilman rajoituksia, eikä siellä ole yleistä suositusta käyttää kasvomaskia.

Ulkomaanmatkojen myynti on jälleen vilkastunut. Moni suunnittelee matkustavansa vaikkapa syyslomalla Suomen rajojen ulkopuolelle.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos  THL  suosittelee edelleen, että matkustamista olisi parasta välttää koronaviruksen yhä levitessä. Ulkoministeriö kehottaa noudattamaan erityistä varovaisuutta matkustettaessa  EU- ja Schengen-alueelle.
 THL muistuttaa, että on erityisen tärkeää perehtyä kohdemaan koronatilanteeseen. Käytännöt voivat vaihtua nopeasti. EU-maiden tautitilanteeseen voi perehtyä esimerkiksi  Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen sivustolla.
 Viro
 Suomalaisten on esitettävä  Viroon saapuessaan  todistus joko täydestä rokotussarjasta, sairastetusta taudista tai tuoreesta negatiivisesta testituloksesta. Suomessa asuva saa koronatodistuksen Omakanta-palvelusta. Koronatestin voi tehdä Viroon saapuessaan.
 Koronatodistus on esitettävä julkisissa tiloissa kuten kylpylöissä, museoissa ja ravintoloissa. Alle 18-vuotiailta sitä ei edellytetä.
 Virossa on käytettävä kasvomaskia joukkoliikenteessä ja niissä julkisissa tiloissa, joissa ei tarkasteta koronatodistusta, esimerkiksi kaupoissa ja kauppakeskuksissa. Maskipakko ei koske alle 12-vuotiaita.
 Lue lisää Viron ulkoministeriön sivustolta.
 Ruotsi
 Ruotsissa ei ole yleistä suositusta käyttää kasvomaskia. Ihmiset kävelivät Tukholmassa Drottninggatanilla syyskuun alussa.  Lehtikuva
 Pohjoismaista voi matkustaa Ruotsiin ilman rajoituksia. Negatiivista koronatestitodistusta ei tarvitse esittää maahan saapuessaan. Yleistä suositusta käyttää kasvomaskia ei ole.
 Lue lisää Krisinformationin sivuilta.
 Tanska
 Tanska on luopumassa lähes kaikista koronarajoituksista. Ihmisiä La Boucherie-yökerhon edustalla Kööpenhaminassa 3. syyskuuta.  Olafur Steinar / AOP
 Tanska on luopumassa liki kaikista koronarajoituksista 10. syyskuuta . Maahantulijan on kuitenkin esitettävä rokotustodistus, todistus sairastetusta taudista tai tuore negatiivinen testitulos.
 Saksa
 Saksassa on maskipakko julkisessa liikenteessä. Matkustajat lepäilivät Frankfurtin päärautatieasemalla Saksassa elokuussa. Armando Babani / AFP
 Suomi ei ole Saksan riskialueiden listalla. Testitodistusvelvollisuus on kuitenkin voimassa kaikille Saksaan saapuville matkustajille.
 Maskipakko on voimassa  koko Saksassa  julkisessa liikenteessä, kaupoissa, kauppojen edessä ja pysäköintialueilla ja silloin, kun minimietäisyyttä ei voida pitää tai kun kohtaamiset kestävät kauan.
 Lue lisää Saksan ulkoministeriön sivuilta.
 Espanja
 Espanjassa itsehallintoalueet ovat vastuussa voimassa olevista rajoituksistaan. Kataloniassa Barcelonassa Barcelonetan ranta kerää väkeä.  Aitor Iturria / AOP
 Kaikkien Espanjaan saapuvien lento- ja merimatkustajien on täytettävä  sähköinen terveystietolomake . Lomakkeen täytettyään matkustaja saa QR-koodin, joka on esitettävä maahan saapuessa.
 Matkustajilta mitataan maahan tultaessa kuume joko kosketuksettomalla kuumemittarilla tai lämpökameralla.
 Espanjassa Suomi määritellään riskialueeksi, joten Suomesta saapuvan on esitettävä todistus rokotuksesta, sairastetusta taudista tai negatiivinen koronatestitulos.
 Kasvomaskin käyttö julkisilla paikoilla on Espanjassa pakollista. Kaikkien yli 6-vuotiaiden on pidettävä kasvomaskia julkisissa sisätiloissa sekä ulkotiloissa, jos 1,5 metrin turvaväliä ei voida säilyttää. Maskipakko on voimassa myös julkisessa liikenteessä.
 Espanjassa itsehallintoalueet ovat vastuussa voimassa olevista rajoituksistaan.
 Kreikka
 Rokotustodistus kannattaa pitää Kreikassa mukana koko ajan. Vuohi kiipeili Seitan Limanian rannalla Kreetalla kesäkuussa 2021. Nicolas Economou / AOP
 EU-maista Kreikkaan saapuvilta vaaditaan negatiivinen testitulos tai rokotustodistus ja  PLF-matkustajalomake , jonka täyttänyt saa QR-koodin, joka on esitettävä maahan saapuessa.
 Kreikassa kasvomaskin käyttö on pakollista sisätiloissa. Ulkotiloissa maskia tulee käyttää silloin, kun riittävän etäisyyden pitäminen muihin ei ole mahdollista.
 13. syyskuuta lähtien Kreikassa tulee voimaan muutoksia koskien rokottamattomien mahdollisuuksia päästä sisätiloihin  muun muassa ravintoloihin ja baareihin. Rokotustodistus on siis hyvä olla mukana koko ajan.
 Ranska
 Ranskassa on käytössä koronapassi. Nizzassa nautittiin rantaelämästä elokuussa. Valery Hache / AFP
 Ranskaan saapumiseen riittää normaalien matkustusasiakirjojen lisäksi todistus koronarokotuksesta . Rokottamattomien tulee esittää todistus negatiivisesta PCR- tai antigeenitestistä. Koronataudin sairastaneet voivat esittää todistuksen sairastetusta viruksesta.
 Kasvomaskin käyttö on pakollista julkisissa sisätiloissa ja ulkona suurissa väkijoukoissa.
 Täysi-ikäisten on esitettävä koronapassi,  pass sanitaire , muun muassa ravintoloissa ja baareissa, yleisötilaisuuksissa, nähtävyyksissä, museoissa, huvipuistoissa, urheilukeskuksissa, elokuvateattereissa, teattereissa, konserttisaleissa, yökerhoissa, kasinoilla ja risteilyaluksilla, kaukoliikenteen linja-autoissa, junissa ja lentokoneissa.
 Italia
 Italiassa poikkeustila on voimassa vuoden loppuun saakka. Matkailijat tutustuivat Venetsiaan elokuussa. Mauro Ujetto / AOP
 Italiassa on jatkettu poikkeustilaa vuoden loppuun asti . EU-maista saapuvilta vaaditaan rokotustodistus, lääkärintodistus sairastetusta koronavirustaudista tai negatiivinen koronatesti 48 tuntia ennen matkustamista.
 Italiaan saapuvien on täytettävä  matkailijakaavake.
 Maskin käyttö on pakollista sisätiloissa ja silloin, kun turvaväliä ei voi pitää. Maskipakko ei koske alle 6-vuotiaita.
 EU:n koronatodistus vaaditaan ravintoloissa ruokailuun pöydässä sisätiloissa. Se on vaatimuksena myös pääsylle yleisötapahtumiin, museoihin, näyttelyihin, kulttuurikohteisiin, kongressitiloihin, messuille sekä uimahalleihin ja kylpylöihin.
 Yhdysvallat
 Maahantulokielto ei koske Yhdysvalloissa vakituisesti asuvia. Kuvassa Times Square New Yorkissa.  Robert Harding / AOP
 Yhdysvallat on asettanut maahantulokiellon useista maista matkustaville ulkomaan kansalaisille.  Myös Suomi kuuluu maahantulokiellon piiriin.
 Vakuutus kuntoon ja vielä tarkistus lentoyhtiöstä
 Jos matkustat ulkomaille, kannattaa muistaa matkavakuutus. Ennen Suomesta lähtöä on syytä tarkistaa, mitkä ovat vakuutuksen ehdot koronaviruksen mahdollisesti aiheuttaman hoidon ja muiden kustannusten korvaamista koskien.
 Jos matkustaa lentäen, lentoyhtiöstä on tarkistettava vielä tuoreimmat käytännöt. Esimerkiksi  Finnairin sivustolta  voi varmistaa, minne voi matkustaa.
 Kaksi rokotusta saaneiden ei tarvitse käydä Suomeen palatessaan koronatestissä, kun viimeisestä rokotusannoksesta on kulunut vähintään 14 vuorokautta.
 Lue lisää aiheesta:
 Tuhannet haluavat nyt ulkomaille, ja matkatoimistot takovat jopa korona-ajan ennätyksiä – reissuun lähtijän kannattaa huomioida nämä kuusi asiaa
 Aso Yildirimin perhe lähti ensimmäiselle matkalle kahteen vuoteen – Lentoasema ruuhkautui, kun moni uskaltautui nyt matkalle pitkästä aikaa
 Ylen päivittyvä koronaseuranta

Ulkomaille ensimmäistä kertaa sitten pandemian? Maskit ja todistukset mukaan, vakuutus kuntoon – katso lista eri maiden koronakäytännöistä


Summary: Poliisi tutkii asiaa tässä vaiheessa tappona ja törkeänä pahoinpitelynä. Epäilty on todennäköisesti talon asukas.

Lounais-Suomen poliisi tutkii Turun kaupungin vanhuspalveluyksikössä tiistai-illalla tapahtunutta väkivallantekoa. Väkivallanteolla on kaksi uhria, joista toinen menehtyi saamiinsa vammoihin.
 Poliisi tiedotteen mukaan poliisi on käynnistänyt esitutkinnan Kurjenmäkikoti 2:ssa myöhään tiistai-illalla tapahtuneesta väkivallanteosta. Väkivallan kohteeksi joutui kaksi vanhuspalveluyksikön asukasta, joista toinen on menehtynyt. Toinen uhri sai sairaalahoitoa vaativia vammoja.
 Poliisi tutkii tässä vaiheessa asiaa tappona ja törkeänä pahoinpitelynä, mutta rikosnimikkeet voivat vielä muuttua tutkinnan edetessä.
 Epäilty on todennäköisesti yksikön asukas, ja hänet on siirretty pois Kurjenmäkikodista.
 Poliisi tekee laajan selvitystyön tiistai-illan tapahtumista ja sen taustoista. Esitutkinta on alkuvaiheessa, joten poliisi ei tässä vaiheessa kommentoi asiaa enempää.
 Kurjenmäkikoti 2 on Turun kaupungin vanhuspalveluyksikkö ja se sijaitsee Kurjenmäen sairaala-alueella.

Yksi henkilö on kuollut ja toinen loukkaantunut turkulaisessa vanhuspalveluyksikössä tapahtuneessa väkivallanteossa


Summary: Poliisilla on nyt olettamus, miten vuonna 1994 kadonnut Ilpo Härmäläinen surmattiin ja minne hänen ruumiinsa on kätketty. Vainajan etsimiseen liittyvistä toimista on keskusteltu. Poliisi on myös saanut tiedon, joka aikanaan tutkinnassa hautautui.

Poliisi on päässyt eteenpäin vuonna 1994 Turussa kadonneen  Ilpo Härmäläisen  tapauksen tutkinnassa.
 Tutkinnanjohtaja, rikostarkastaja  Aki Lahtinen  keskusrikospoliisin Länsi-Suomen yksiköstä vahvistaa, että poliisille on muodostunut jonkinlainen käsitys epäillyn henkirikoksen tekotavasta ja vainajan olinpaikasta.
 – Meillä on olettamus tekotavasta ja kadonneen mahdollisesta viimeisestä leposijasta. Viimeksi eilen on käyty keskustelua tähän liittyvistä toimenpiteistä. Tämän tarkemmin en pysty asiaa kommentoimaan, Lahtinen sanoo.
 Hän kommentoi tutkinnan tilaa muutoin hyvin varovasti. Lahtinen ei kerro, onko poliisi tekemässä lähiaikoina etsintöjä vainajan löytämiseksi tai onko sellaisia jo mahdollisesti tehty.
 Lahtinen on  aiemmin kertonut Ylelle , että poliisilla on käsitys henkirikoksen motiivista ja tekopaikasta.
 67-vuotias mies vangittiin  viime viikolla todennäköisin syin epäiltynä Ilpo Härmäläisen vuonna 1994 tapahtuneesta murhasta. Syytteen nostamisen määräpäivä on 23. marraskuuta 2021.
 Poliisi ei ota kantaa siihen, miten vangittu on kuulusteluissa murhaepäilyyn suhtautunut. Vangittuna oleva mies liittyi petosvyyhteen, joka paljastui katoamistutkinnan yhteydessä.

 Hautautunut vihje tuli poliisin tietoon
 Keskusrikospoliisi avasi murhatutkinnan uudelleen kesällä. Katoamista tutkitaan murhana, sillä esitutkinnan perusteella on epätodennäköistä, että 33-vuotias Härmäläinen olisi kadonnut omasta tahdostaan.
 Vihjeitä tapauksesta on tutkinnan avaamisen jälkeen tullut kymmenkunta.
 – Niiden joukossa on muutama poliisin kannalta hyvä vihje. Yksi vihjeistä on sellainen, joka on aikanaan ilmoitettu poliisille, mutta se on silloin hautautunut jonnekin. Nyt olemme saaneet sen tietoomme, tutkinnanjohtaja Aki Lahtinen kertoo.
 Poliisi ottaa yhä asiaan liittyviä vihjeitä vastaan. Poliisin vihjepuhelinnumero on 050 456 4903 ja vihjesähköposti rikosvihje.krp@poliisi.fi.
 Lisää aiheesta:
 Poliisilla on nyt käsitys motiivista ja rikospaikasta – näin vuonna 1994 kadonneen Ilpo Härmäläisen murhan tutkinta etenee
 Vuonna 1994 kadonneen Ilpo Härmäläisen murhasta vangittiin 67-vuotias entinen mainosmies – puhuivat puhelimessa hetkeä ennen katoamista
 Lakimies Ilpo Härmäläinen, 33, astui ulos kotiovestaan ja katosi jäljettömiin – poliisi uskoo ratkaisevansa 27 vuotta vanhan murhamysteerin

Uutta tietoa 27 vuotta kateissa olleen Ilpo Härmäläisen epäillyn murhan tutkinnasta: Poliisilla on olettamus tekotavasta ja ruumiin olinpaikasta


Summary: THL:n mukaan 12–15-vuotiaista on tähän mennessä rokotettu vajaat 62 prosenttia. Teinien rokotukset ovat käynnissä ympäri Suomen, mutta alueellisia eroja on.

Yläkouluikäisten koronarokotukset sujuvat vaihtelevasti koko maassa.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL:n mukaan 12–15-vuotiaista on koko maassa rokotettu vajaat 62 prosenttia (tilanne 8.9.2021, ensimmäinen rokote).
 Alueellisia eroja kuitenkin löytyy.
 "Haluan suojautua koronalta"
 14-vuotias  Eeli Suominen  Liedosta kävi ottamassa ensimmäisen koronapiikin koulun järjestämässä joukkorokotustapahtumassa.
 – Olin varma, että haluan ottaa rokotteen. Haluan suojautua koronalta.
 Hänen mielestään koulussa vallitsee yleisesti sellainen tunnelma, että suurin osa haluaa ottaa rokotteen.
 – Totta kai se kannattaa ottaa, eikä sattunutkaan yhtään, Suominen sanoo.
 Myös kouluterveydenhoitaja  Johanna Heino  kertoo, että nuorten rokotekattavuus on Liedossa hyvä.
 – Lukiolaisilla rokotekattavuus on jo 80 prosenttia. Aika hyvin olemme myös saaneet rokotettua 12–15-vuotiaita, Heino sanoo.
 Katso oman asuinalueesi rokotustilanne alla olevalta kartalta.
 Vastarintaa on aina
 Koronarokote on vapaaehtoinen ja kieltäytyjiäkin löytyy. Hyvin vähän silti, sanoo kouluterveydenhoitaja Johanna Heino.
 – Pääsääntöisesti on sujunut hyvin, mutta aina toki on myös vastarintaa. Yritämme puhua positiivisesti ja kertoa avoimesti, mistä on kyse. Yläkouluikäisistä on Liedossa rokotettu nyt reilut 50 prosenttia ja luku varmasti nousee koko ajan.
 Nuorten rokottaminen on ollut iso urakka ja töitä on tehty myös iltaisin ja lauantaisin, jotta normaalit työt saadaan myös hoidettua. Terveydenhoitajat ovat kiertäneet yhteensä kahdeksan koulua ja se on vaatinut paljon resursseja.
 – Ollaan katsottu, mitä muuta on voitu jättää vähemmälle, niin resurssit ovat riittäneet. Juuri ja juuri, kertoo johtava ylilääkäri  Veli-Matti Leinonen  Härkätien terveyskeskuksesta.
 Suurin osa rokotuksista on annettu Liedon keskuskoululla.
 – Vanhemmat toivat lapsia kiitettävästi joukkorokotuspäivänä. Silloin saatiin rokotettua useampi sata lasta.
 Liedossa nuorten koronarokotukset ovat sujuneet pääasiassa hyvin, kertovat johtava ylilääkäri Veli-Matti Leinonen ja terveydenhoitaja Johanna Leino. Lassi Lähteenmäki / Yle
 Katso, miten koronatilanne kehittyy ja rokottaminen etenee kunnassasi
 Säkylässä hyvällä mallilla
 Säkylässä Satakunnassa on annettu ensimmäinen rokoteannos kaikille halukkaille 12–15-vuotiaille.
 Ensimmäisen rokotteen on saanut ikäluokasta lähes 70 prosenttia.
 Rokotukset aloitettiin heti koulun alettua ja terveydenhoitaja  Tarja Helmisen  mukaan ne ovat sujuneet hyvin.
 – Ehdimme hyvin suunnittelemaan rokotukset. Meillä on myös kokemusta esimerkiksi HPV-rokotusten järjestämisestä yhtenä massatapahtumana, hän kertoo.
 – Oppilaat olivat rauhallisin mielin, ei ollut paniikkitunnelmia. Myös vanhemmilta on tullut positiivista palautetta, toki epäilevästi suhtautuviakin löytyy.
 Kaikki nuoret eivät ole halunneet rokotetta. Kieltäytyjien määrä on Helmisen mukaan silti ollut hyvin pieni.
 – Oppilailla on aika hyvä käsitys siitä, minkälainen rokotus on kyseessä. Omassa perheessä on juteltu asiasta ja myös media on tehnyt tehtävänsä.
 Säkylässä on kokemusta joukkorokotustapahtumien järjestämisestä, kertoo terveydenhoitaja Tarja Helminen. Lassi Lähteenmäki / Yle
 Keskustele aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu 9.9. kello 23.
 Lue myös:
 Pitäisikö lapsia rokottaa rokotuskattavuuden nostamiseksi? Rokotetutkimuskeskuksen Mika Rämet: Aikuiset saavat huolehtia omista rokotuksistaan
 Koronarajoitukset saattavat poistua jo ensi kuussa – kysyimme, mitä ihmiset aikovat tehdä rajoitusten hellittäessä
 Kouluterveydenhuollossa on pulaa sijaisista – parhaillaan annettavat koronarokotukset työllistävät hoitajia iltaisin ja viikonloppuisin

12–15-vuotiaiden rokottaminen sujunut vauhdikkaasti Itä-Suomessa, Pohjanmaalla hitaammin – katso Ylen hakukoneesta oman asuinalueesi tilanne


Summary: Seuraavien yhdeksän kuukauden aikana tuomioistuin selvittää marraskuun 13. päivänä 2015 tapahtuneiden terrori-iskujen tapahtumat. Syytteessä on 20 ihmistä. Pariisissa tehdyissä iskuissa kuoli 130 ihmistä ja satoja haavoittui.

Pariisin  terrori-iskut vuonna 2015  olivat pahin tuhotyö Ranskassa 2. maailmansodan jälkeen.
 Iskut muistetaan etenkin Bataclanin tapahtumista. Neljä raskaasti aseistettua terroristia hyökkäsi konserttitaloon, jossa yhdysvaltalaisen Eagles of Death Metal -yhtyeen konserttia oli seuraamassa noin puolitoistatuhatta ihmistä.
 Katso tästä Ylen kirjeenvaihtajan raportti Bataclanin luota iskua seuraavana päivänä
 Konserttisalin iskussa kuoli 89 ihmistä. Hyökkääjät surmasivat lisää ihmisiä Stade de France -stadionin luona, missä itsemurhaiskuihin valmistautuneet terroristit pyrkivät pääsemään Ranska–Saksa-jalkapallomaaotteluun sekä pariisilaisilla kaduilla ja kahviloissa.
 Sama terroristisolu syyllistyi myöhemmin yli 30 kuolonuhria vaatineisiin terroriskuihin Brysselissä.
 Syytetyistä vain osa paikalla
 Syytettyjä on kaikkiaan 20, mutta oikeudenkäynnissä on mukana 14. Keskeisin henkilö on ainoa murhasta syytetty  Salah Abdeslam , joka on tiettävästi myös ainoa eloonjäänyt itse iskuihin osallistuneista. Hänet otettiin kiinni neljä kuukautta myöhemmin Brysselissä, minne hän pakeni terrori-iskujen jälkeen.
 Muut syytetyt ovat vastaamassa syytteisiin osallisuudesta ja avunannosta tekoihin. Poissaolevista kuudesta syytetystä viiden uskotaan kuolleen ja yhden olinpaikkaa ei tiedetä.
 Oikeudenkäynnin keskeisin syytetty Salah Abdeslam kuljettiin tiettävästi tässä poliisisaattueessa Pariisin oikeustalolle. EPA-EFE/YOAN VALAT/All Over Press
 Poikkeusjärjestelyt voimassa
 Oikeudenkäynti tapahtuu varta vasten rakennetussa oikeussalissa Palais de Justicen rakennuksessa Pariisissa.
 Itse salissa on sijaa 550 ihmistä, 12 syytettyä ja 10 kameraa, jotka välittävät tapahtumat useisiin sivuhuoneisiin, joissa uhrit ja omaiset voivat seurata oikeudenkäyntiä. Heidän on mahdollista seurata oikeudenkäynnin etenemistä halutessaan myös kotonaan turvatun ääniyhteyden välityksellä.
 Kaikkiaan Ranskan suurimmassa rikosoikeudenkäynnissä on lähes 1 800 asianomistajaa. Heitä ja syytettyjä edustaa 330 asianajajaa.
 Kuukausia kestävä istunto
 Oikeudenkäynnin uskotaan kestävän ainakin yhdeksän kuukautta.
 Syyskuussa esitellään poliisin ja kuolemansyyntutkijoiden aineisto. Lokakuussa todistavat uhrit. Marras–joulukuu on varattu viranomaisten ja syytettyjen omaisten kuulemiseen.
 Vuoden 2022 alku maaliskuuhun asti on varattu syytettyjen kuulemiseen. Niissä selvitetään tapahtumien kulku terroriteon suunnittelusta niiden jälkimaininkeihin asti. Abdesalamia tullaan kuulemaan useita kertoja oikeudenkäynnin aikana.
 Huhtikuussa kuullaan asiantuntijalausuntoja muun muassa syytettyjen henkisestä tilasta.
 Syyttäjät ja puolustus pitävät loppupuheenvuoronsa toukokuussa. Tuomioiden julistaminen on alustavasti aikataulutettu toukokuun loppuun.
 Turvatoimet massiiviset
 Oikeussali sijaitsee samalla Íle de la Citén saarella, missä on myös kuuluisa Notre Damen katedraali.
 Kaikki ajo- ja jalankulkuliikenne on suljettu lähikaduilta ja Seine-joen rannoilta oikeudenkäynnin aikana. Oikeudenkäynti alkaa joka päivä vasta kello 13.30 Suomen aikaa, jotta istuntoa ei tarvitse keskeyttää ja turvatarkastuksia uusia lounastauon vuoksi.
 Oikeudenkäyntiä ei televisioida eikä se ole avoin yleisölle. Erikoisluvalla istunto kuitenkin videoidaan arkistoitavaksi.
 Ranskassa oikeussalissa kuvaaminen on laitonta ja lupa kuvaamiseen on aiemmin myönnetty vain 12 historialliseksi luokitellussa oikeudenkäynnissä kuten natsien tekoja ja Ruandan kansanmurhaa käsitelleissä oikeudenkäynneissä.
 Pariisin terrorioikeudenkäynti on siis 13. oikeudenkäynti, josta jää kuvallinen tallenne arkitoitavaksi. Edellisen kerran näin toimittiin Charlie Hebdo -lehden toimitukseen tehdyn terrori-iskun oikeudenkäynnissä.

Ranskan suurin rikosoikeudenkäynti alkaa vuoden 2015 terroristi-iskuista: 20 syytettyä, 1 800 asianomistajaa, 330 lakimiestä


Summary: Laiturin reunalla istuskelu on kiellettyä. Juna voi yllättää, sillä se voi liikkua 50 metriä sekunnissa ja on usein hyvin äänetön. Juna ei myöskään pysähdy hetkessä: pysähtymismatka on useita satoja metrejä, jopa kilometri.

Tesoman uudesta seisakkeesta on tullut joidenkin nuorten uusi ajanviettopaikka. Laiturilla hengailu on kuitenkin kiellettyä ja vaarallista.
 Yle näytti VR:n matkustajaliikenteen turvallisuuspäällikkö  Toni Pelinille  seisakkeelta otetun valokuvan, jossa viisi nuorta istuu laiturin reunalla jalat raidemontussa. Kysyimme onko VR:n korviin kantautunut jo tietoja uuden aseman menosta.
 – Tämä on kuva, mitä en haluaisi nähdä. Laiturin reunalla istuskelu on kiellettyä ja siinä on riski jäädä junan alle.
 Pelin kertoo, ettei VR:lle ole tullut vielä viestiä turvallisuusongelmista.
 Turvallisuuspäällikön mukaan Tesoman asema on kaarrepaikka, eli junaa ei näe ennen kuin se on jo lähellä. Junan tuloa ei näe ennen kuin se on jo lähellä. Pelinin mukaan Tesoman seisakkeella pysähtyy noin 30 junaa päivässä ja sen lisäksi siitä ajaa ohi useita kymmeniä junia.
 Nuorten toiminta on herättänyt huolta myös muun muassa Länsi-Tampere Facebook-ryhmässä.
 – Aina voi soittaa hätänumeroon, jos tällaista näkee.
 Pelin arvelee, että nuoret eivät välttämättä ymmärrä, kuinka kovaa vauhtia juna liikkuu.
 – Juna yllättää helposti, sillä se voi liikkua 50 metriä sekunnissa ja on usein hyvin äänetön. Se ei myöskään pysähdy kovinkaan nopeasti, sillä pysähtymismatka on useita satoja metrejä, jopa kilometri.
 Toni Pelin toivoo, että toiminnan vaarallisuus otettaisiin esiin alueen koulussa. VR aikoo itsekin ottaa sinne yhteyttä.
 Seisakkeet ovat kautta aikojen olleet nuorille kiinnostavia kokoontumispaikkoja, joten sinänsä asia ei VR:ää yllätä, varsinkin kun seisake on hieno ja uusi.
 Yle kertoi alkuviikosta  toisesta vaarallisesta tapauksesta rautatiehen liittyen. Yläkouluikäinen tyttö kiipesi pysähdyksissä olleen junan katolle ja sai sähköiskun Tampereella viime perjantaina. Poliisin mukaan liikkuminen ratapihalla on liittynyt sosiaalisen median kuvauksiin. Nuori loukkaantui hengenvaarallisesti.
 Millaisia ajatuksia juttu herätti? Keskustele aiheesta torstaihin kello 23:een saakka.

Nuoret hengailevat Tesoman uudella laiturilla – VR:n matkustajaliikenteen turvallisuuspäällikkö: "Tämä on kuva mitä en haluaisi nähdä"


Summary: Peter Wolodarski pelkää, että presidentti Trumpin käynnistämä tiedotusvälineiden kritisoiminen kaventaa uutisointia ja hivuttaa Puolan kaltaisen kehityksen myös Pohjoismaihin. Hän puhuu Ylen 95-vuotisjuhlaseminaarissa torstaina.

Jos ruotsalaista pyytää nimeämään jonkun päätoimittajan, tämä vastaa melko varmasti “ Peter Wolodarski” .
 Wolodarski on ollut lähes kymmenen vuotta Ruotsin suurimman sanomalehden, Dagens Nyheterin vastaava päätoimittaja. Hän on myös lehden kustantaja. Lehti on ruotsalaisen mediakonserni Bonnierin omistuksessa.
 Asema on hyvin näkyvä ja merkittävä Ruotsissa. Lehdellä on päivittäin 1,2 miljoonaa lukijaa.
 Wolodarski on myös tunnettu ja arvostettu julkinen keskustelija. Hänelle tärkeitä teemoja ovat sananvapaus ja journalismin riippumattomuus.
 Molemmat ovat vaarassa maailmalla eikä meidän pidä luulla, etteivätkö ne voi heikentyä myös Pohjoismaissa, sanoo Wolodarski Ylen haastattelussa.
 Mikä on juuri nyt haastavaa journalismissa?
 – Internet on täynnä informaatiota. Siellä on valtava määrä propagandaa, on somevaikuttajia ja valheita. Jopa maailman vaikutusvaltaisin henkilö, presidentti  Trump , omistautui valheiden levittämiselle, Wolodarski sanoo.
 – Meidän tehtävämme on pitää kiinni vaatimuksesta, että asioiden on perustuttava totuuteen, faktoihin. Ja etsittävä totuus propagandan seasta, mikä voi olla haastavaa.
 Kun niin paljon valheita on liikkeellä, miten helppoa on saada ihmiset luottamaan tiedotusvälineeseen?
 – Luottamus perinteisiä medioita kohtaan on hyvin korkealla varsinkin Suomessa, mutta myös Ruotsissa. Sitä täytyy vaalia, eikä sitä saa ottaa itsestäänselvyytenä.
 Poliittisilta päättäjiltä tuleva voimakas kritiikki kuitenkin vahingoittaa.
 – Poliitikkojen täytyy välttää kiusausta saada nopeita irtopisteitä sillä, että he hyökkäävät tiedotusvälineitä ja niiden toimintaa vastaan, Wolodarski sanoo.
 Hän viittaa viime vuosina myös Ruotsissa yleistyneisiin poliitikkojen purkauksiin, joilla halutaan mustamaalata tiedotusvälineitä ja kylvää epäluottamusta niitä kohtaan.
 Puhutaan esimerkiksi halveksivaan sävyyn tiedotusvälineistä tai toimittajista, kutsutaan itselle tai puolueelle epämieluisia ohjelmia valeuutisiksi. Jos tutkija kritisoi tieteelliseen tutkimustietoon perustuen puolueen esitystä, kutsutaan tutkijaa puolueelliseksi.
 Ruotsissa joukko ruotsidemokraattien johtavia poliitikkoja on  väläyttänyt  irtisanomisia ja yleisradioyhtiön johdon kutsumista puhutteluihin, jos ohjelmisto on puolueelle epämieluisaa. Lisäksi he ovat esittäneet toimittajien  mielipiteiden  rekisteröimistä.
 Ilmastoaktivisti Greta Thunberg oli viime syksynä yhden Dagens Nyheterin numeron päätoimittaja.
-Saimme ensin paljon kritiikkiä, mutta lopputuloksen jälkeen kehuja. Ilmasto on aihe, josta tulemme kirjoittamaan paljon, hän sanoo.   Daniel Ivarsson
 Miksi näitä hyökkäyksiä tiedotusvälineitä kohtaan tulee niin paljon?
 – Tämäkin lähti presidentti Trumpin toiminnasta, ja se on saanut sen jälkeen vähän eri ilmaisumuotoja, sanoo sanomalehti Dagens Nyheterin päätoimittaja Peter Wolodarski.
 – Länsimaissa ollaan tilanteessa, jossa kritiikkiä mediaa kohtaan tulee vyöryn lailla, varsinkin oikeistopuolueilta.
 – Euroopassa kehitys on mennyt pisimmälle Puolassa ja Unkarissa. Puolassa oli toimiva yleisradioyhtiö, mutta hallitus muutti sen propagandakoneekseen.
 Wolodarski on muistuttanut pääkirjoituksissaan usein, miten tapahtumat Puolassa lähtivät liikkeelle toimittajien kritisoimisesta.
 Kun Puolan kulttuuriministeri sai tiukkoja kysymyksiä juontajalta suositussa uutisohjelmassa, ministeri totesi juontajalle: “Tämä ei ole journalismia vaan propagandaa, mutta se tulee kohta loppumaan.”
 Uhkaus toteutettiin ja hallituksen kontrolli on sittemmin ulottunut tuomioistuimiin, kulttuuri-instituutioihin ja hallintoon.
 Miksi näin kävi Euroopassa?
 – Otimme sananvapauden itsestäänselvyytenä. Luulimme, että Berliinin muurin kaatuminen tekisi demokratiasta pysyvän ja Euroopan unioni takaisi sen. Mutta se oli illuusio, Wolodarski sanoo.
 Julkisen palvelun televisioyhtiö SVT on ruotsalaisten mielestä maan luotettavin media.  Ruotsalaisista 76 prosenttia luottaa SVT:hen ja 70 prosenttia toisena tulevaan julkisen palvelun radioyhtiöön SR:ään. Dagens Nyheterin luku on 46 prosenttia.  Daniel Ivarsson
 Pidätkö mahdollisena, että Puolan ja Unkarin kaltainen kehitys, jossa tiedotusvälineiden vapaus murenee, voi tapahtua myös Pohjoismaissa?
 – Ei suoraan samanlainen, mutta se voi tapahtua hienovaraisemmin ja asteittain. Emme välttämättä edes huomaa sitä, kunnes on jo liian myöhäistä.
 Peter Wolodarskin mukaan nykyinen tilanne vaatii paksua nahkaa varsinkin yleisradioyhtiöiltä. Niiden toiminta rahoitetaan verovaroista, joiden käytöstä päättävät kansanedustajat.
 – On vaarana, että jos yleisradioyhtiöt tekevät jotain kiistanalaista, poliitikot kritisoivat ja uhkaavat leikata rahoitusta. Tällaisten uhkausten ei saa antaa vaikuttaa riippumattomuuteen. Ei saa alkaa sensuroida itseään.
 Mitä ajattelet julkisesta palvelusta?
 – Minusta julkinen palvelu on nyt ehkä tärkeämpää kuin koskaan. Tässä ajassa, kun tietoa on valtavasti ja on vaikeaa erottaa totuutta ja valheita, täytyy luotsata yleisöä monimutkaisen yhteiskunnan läpi.
 – Yleisradioyhtiöt ovat suuria yhtiöitä, joihin suuri yleisö luottaa. Sitä on vaikea rakentaa uudelleen.
 Dagens Nyheterin päätoimittaja puolustaa julkista palvelua, mutta ei sellaista, joka ei pidä kynsin hampain kiinni journalistisesta riippumattomuudesta.
 Esimerkiksi keväällä 2021 hän jyrähti.
 Paljastui, että radiokanavan toimittaja oli tehnyt ohjelmia epäillystä islamistista, johon hänellä oli suhde. Ohjelmissa kritisoitiin viranomaisia.
 Tapaus tuli julkisuuteen toisen median paljastuksen seurauksena. Wolodarskin mielestä Ruotsin radio vaaransi vaikenemisellaan riippumattomuuden.
 Ruotsissa oikeistopuolueet ovat muun muassa sanoneet, että yleisradioyhtiö SVT:n pitäisi karsia muuta ohjelmistoa ja keskittyä vain asiaohjelmiin. Mitä mieltä sinä olet?
 – Julkisen palvelun ohjelmistoon tulee kuulua laaja sekoitus ohjelmia: uutisia, viihdettä ja urheilua. Uskon, että viihdeohjelmat tuovat ihmisiä myös politiikan keskusteluohjelmien tai uutisten pariin. Suomessa ja Ruotsissa on onnistuttu tässä hyvin, Wolodarski sanoo.
 – Ei voida myöskään ajatella, että nuoriso löytäisi sisältöjä televisiolähetyksistä. Kaikissa uusissa kanavissa tulee olla sisältöjä, mutta toki siitä voi keskustella, pitääkö kaiken olla tekstimuotoista. Jossain vaiheessa se voi alkaa vaarantaa kilpailua lehdistön kanssa.
 Ruotsissa on valtiopäivävaalit vuoden kuluttua. Oikeistopuolueet ovat halukkaita vähentämään julkisen palvelun tarjontaa.  Daniel Ivarsson
 Pidätkö SVT:tä kilpailijana Dagens Nyheterille?
 – En vähimmässäkään määrin. Päinvastoin, instituutiot, jotka tekevät laatujournalismia, voivat yhdessä vahvistaa kiinnostusta journalismiin.
 – Juuri nyt amerikkalaiset yhtiöt kuten Facebook, Google ja Twitter vievät yhä enemmän tilaa. Näen julkisen palvelun täydentäjänä, en kilpailijana.
 Päätoimittaja Wolodarski mainitsee yhden esimerkin siitä, missä hänen mielestään kaikkien vastuullisten mediayhtiöiden satsauksia tarvitaan.
 – Ilmastonmuutos. Se on koko yhteiskunnan kriisi eikä sitä pidä käsitellä erilliskysymyksenä.
 Takana on kesä, josta muistamme varmasti kuumuuden ja tulvat. Me tulemme käsittelemään sitä paljon enemmän
 Vastaava päätoimittaja Peter Wolodarski puhuu Ylen 95-vuotisjuhlaseminaarissa torstaina syyskuun 9. päivänä.
 Tilaisuus järjestetään kello 13–16 ja on katsottavissa Yle Areenasta.

“Poliitikkojen hyökkäykset mediaa kohtaan vahingoittavat sananvapautta myös Pohjoismaissa", sanoo Dagens Nyheterin päätoimittaja


Summary: Eurajoen mielestä kunnalla pitää olla oikeus kieltäytyä, jos sen alueelle sijoitettavan ydinjätteen määrää halutaan oleellisesti kasvattaa siitä, mihin kunta 20 vuotta sitten suostui.

Eurajoen kunta pitää välttämättömänä, että kunnan veto-oikeus ydinjätteisiin säilyy lainsäädännössä.
 Kunnan alueelle sijoitettavan ydinjätteen määrää ei Eurajoen mielestä saa kasvattaa ilman kunnan myönteistä päätöstä. Kunnalla pitää myös olla tiedossa jätteille aiotut maksimäärät.
 Eurajoki muistuttaa, että kun se yli 20 vuotta sitten antoi myönteisen periaatepäätöksen, ei ollut tietoa mahdollisesti paljon suuremmasta jätemäärästä.
 Eurajoki antoi eilen lausuntonsa ydinjätteen huollon kansallisen ohjelman luonnoksesta ja ympäristöselostuksesta.
 – Ohjelmassa sanotaan, että Fennovoiman suunnitelmissa on loppusijoittaa käytetty ydinpolttoaine Eurajoelle tai Pyhäjoelle. Jos osoittautuu, etteivät Pyhäjoen Hanhikivialueen ominaisuudet puolla mahdollista loppusijoituslaitoksen rakentamista Pyhäjoelle, jääkö Eurajoki tällöin ainoaksi vaihtoehdoksi, Eurajoen kunnan lausunnossa todetaan.
 Eurajoki edellyttää, että saa aktiivisesti tietoa mahdollisista muutoksista jätteiden käsittelyyn tai loppusijoitukseen alueellaan.
 Loppusijoitustoiminnan Eurajoen Olkiluodossa on tarkoitus alkaa kuluvan vuosikymmenen puolivälissä.
 Lue lisää:
 Ydinjätteen loppusijoitustunnelien louhinta alkoi Eurajoen Olkiluodossa

Eurajoki: Kunnalla oltava veto-oikeus ydinjätteen määrän kasvattamiseen


Summary: Tampereen ratikan eteläisen päätepysäkin ympäristön asuinalueen suunnitelmat ovat menneet uusiksi. Liito-oravan pesinnän vuoksi osa kaavoitetuista tonteista jää toteutumatta.

elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ely)

Liito-oravan lisääntymis- ja levähdyspaikat nipistävät osan Tampereen Hervantajärvelle suunnitellusta asuinalueesta. Pirkanmaan ely-keskus ei kesällä myöntänyt Tampereelle poikkeuslupaa omakotitonttien toteuttamiseksi liito-oravan elinalueelle.
 Hervantajärvelle on kaavailtu noin 3 000 asukkaan aluetta ratikan päätepysäkin ympäristöön. Kaupunki selvitti Hervantajärven liito-oravatilannetta laajasti asemakaavan laadinnan yhteydessä. Kaavoituksen jälkeen alueelta on löytynyt uusia liito-oravan pesiä.
 Tampere haki lupaa heikentää osaa liito-oravan lisääntymis- ja levähdyspaikasta alueen eteläosassa, Havukankaaren vierellä. Kaupungin mukaan oravan elinalue olisi pienentynyt melko vähän.
 Ely-keskus teki päätöstä varten maastokatselmuksen. Katselmuksessa alueelta löytyi runsaasti liito-oravan papanoita. Lisääntymis- ja levähdyspaikka on paikallisesti merkittävä.
 Yli 30 tonttia jää toteutumatta
 Ely-keskus katsoi, että liito-oravan elinolojen heikentämiseen ei ole pakottavaa syytä. Viranomaisen mukaan Hervantajärven asemakaavan kaikkia osia ei ole pakko toteuttaa tai kaavoitus voidaan tehdä uudelleen ottaen huomioon liito-oravan lisääntymis- ja levähdyspaikat.
 Ely-keskuksen mukaan asemakaava voi toteutua merkittäviltä osin ilman Havukankaaren tonttien ja kunnallistekniikan rakentamista.
 Päätöksen vuoksi toteutumatta jää 33 omakotitalotonttia, 87 voidaan yhä toteuttaa. Lisäksi kaava-alueella on osoitettu yli tuhat asuntoa kerrostaloihin ja 300 pienkerrostaloihin.
 Tampere tyytyi päätökseen. Päätös panee osittain uusiksi myös alueen katusuunnitelmia. Jotta liito-oravan suoja-alue säilyy, osalle toteutuvista tonteista joudutaan rakentamaan katuyhteys ja kunnallistekniikkaa muutaman vielä rakentamattoman pientalotontin kautta.
 Näillekään kunnallistekniikan käyttöön otettaville tonteille ei voida rakentaa omakotitaloa niin kauan kuin liito-orava pesii lähialueella.
 Aiemmin Tampere on saanut  poikkeusluvan raitiotien varikon rakentamiseksi Hervantaan  liito-oravan lisääntymis- ja levähdyspaikasta huolimatta.
 Toisaalta Hervannan Tohtorinpuiston kohdalla ratikkareittiin piti rakentaa  suunniteltua tiukempi mutka  liito-oravan mahdollisen pesäpuun takia.
 Tästä jutusta  voit lukea tuoreimmat tiedot koronavirustilanteesta Pirkanmaalla.
 Lisää Pirkanmaan uutisia  Yle Areenassa . Kuuntele, katsele ja lue mitä lähelläsi tapahtuu
 Lue lisää:
 Liito-oravalle rakennetaan oma ylityspaikka kadun ja raitiotien yli Tampereella
 Hervannan hakkuualueelta valui kuravettä järveen, nyt tilanteen pitäisi helpottua
 Tampere sai luvan hakkuille ratikan päätepysäkillä – Liito-oravan lisääntyminen ei ole vaarassa
 Viranomaiset keskeyttivät hakkuut Tampereen ratikan päätepysäkillä liito-oravan vuoksi
 Liito-orava päästi Tampereen pälkähästä: Risupesä romahti ajoissa ratikan tieltä
 KHO: Tampere saa rakentaa ratikan varikon liito-oravan elinalueelle
 Liito-oravan pesäpuu teki mutkan raiteisiin Tampereella – hidastaa ratikan vauhtia ja kuluttaa pyöriä

Liito-orava estää kymmenien omakotitalojen rakentamisen Tampereen ratikan päätepysäkille – ely-keskus: asuntoja tulee tarpeeksi muutenkin


Summary: Oikeuden kuuleminen järjestelyn päättämisestä on määrä pitää syyskuun lopussa.

Poptähti  Britney Spearsin  isä  James Spears  on hakenut laulajan taloudellisen holhousvastuun lopettamista, kertoo  uutiskanava CNN .
 Elokuussa kerrottiin, että James Spears aikoo luopua holhousvastuusta. Nyt CNN on saanut haltuunsa oikeusasiakirjat, joissa laulajan isä on hakenut järjestelyn virallista päättämistä. Hän viittaa hakemuksessaan tyttärensä kesän aikana kahdessa eri oikeuden kuulemisessa esittämään pyyntöön, että 13 vuotta jatkunut holhousjärjestely päätettäisiin.
 James Spears, joka tunnetaan myös Jamiena, on ollut pitkälti vastuussa 39-vuotiaan tyttärensä taloudesta ja yksityiselämästä vuodesta 2008 lähtien. Holhousmääräys annettiin laulajan vuonna 2007 tapahtuneen erittäin julkisen henkisen romahduksen jälkeen.
 James Spears väistyi yksityiselämän, kuten tyttärensä terveysasioiden, holhousvastuusta vuonna 2019, jolloin tehtävään nimettiin väliaikaisesti Jodi Montgomery.
 Britney Spearsin isä James Spears käveli ulos korkeimman oikeuden oikeustalosta Los Angelesissa vuonna 2008. Isä-Spears on toiminut tyttärensä taloudellisena holhoojana 13 vuoden ajan.  AFP / Lehtikuva
 Oikeuden kuuleminen järjestelyn päättämisestä on määrä pitää 29. syyskuuta.
 Poptähti kuvannut holhousta julmaksi
 Britney Spears on pyrkinyt oikeusteitse päättämään holhousjärjestelyn ja saamaan isänsä pois holhousvastuusta. Heinäkuussa laulaja kertoi oikeudessa, että hän haluaa nostaa isäänsä vastaan syytteet holhousjärjestelyn väärinkäytöstä.
 Britney Spearsin fanit ja useat julkisuuden henkilöt ovat pitkään vaatineet järjestelyn lopettamista. Holhousasiasta aiemmin vaitonaisena pysynyt tähti on tänä vuonna puhunut asiasta julkisuuteen ja kuvannut elämäänsä rajoittavaa holhousta julmaksi.
 Spears on syyttänyt holhoukseen osallistuneiden muun muassa pakottaneen häntä esiintymään ja ottamaan litiumia. Spears kertoi myös, ettei hänen ole annettu poistaa ehkäisykierukkaa, vaikka hän haluaisi lisää lapsia.
 Britney Spears on yksi maailman menestyneimmistä pop-artisteista, joka nousi maailmanlaajuiseen julkisuuteen vuonna 1998.
 Poptähti Britney Spearsin tapaus toi ilmiön valokeilaan – Yhdysvalloissa lakialoite holhouksen alaisuudessa elävien suojaamiseksi

CNN: Britney Spearsin isä on hakenut laulajan taloudellisen holhousvastuun lopettamista


Summary: SAK:n pääekonomisti Ilkka Kaukoranta ja EK:n johtava ekonomisti Sami Pakarinen ovat erimielisiä hallituksen työllisyystoimien kiireellisyydestä. Kaukorannan mukaan ne ovat hyvässä vaiheessa, Pakarisen mukaan tavoite on kaukana.

Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK

Suomen ammattiliittojen keskusjärjestö SAK:n pääekonomisti  Ilkka Kaukoranta  ja työnantajajärjestö Elinkeinoelämän keskusliitto EK:n johtava ekonomisti  Sami Pakarinen  ovat eri linjoilla siitä, pitäisikö hallituksen pitää työllisyystoimien kanssa nykyistä kovempaa hoppua.
 Hallitus haluaa parantaa julkista taloutta 110 miljoonan euron työllisyystoimilla. Nyt käytävässä budjettiriihessä tavoitteesta tullaan kuitenkin jäämään, vahvisti pääministeri  Sanna Marin  (sd.) tiistai-iltana. Osa päätöksistä siirtyy myöhemmäksi.
 Hallituksen johtoviisikon budjettineuvottelut jatkuvat keskiviikkona kello 10. Yle seuraa neuvotteluja ja näyttää Säätytalolle saapumisen ja ministereiden kommentit kello 9:20 alkaen  tässä jutussa .
 SAK:n Kaukoranta arvioi, että kaikki sujuu niin kuin on aiemmin sovittu.
 – Siinä ei ole mitään yllättävää, että ne siirtyy. Keväällä, kun hallitus sopi tästä 110 miljoonan tavoitteesta, aikatauluksi sovittiin hallituskauden loppuun mennessä. On varsin luontevaa, ettei se kokonaisuus ole täysin kasassa vielä, hän sanoo.
 EK:n Pakarinen pitää aikataulua huolestuttavana ja arvioi, että hallitukselle tulee kiire, jos se haluaa saavuttaa asettamansa tavoitteet.
 – Eihän tämä tavallaan valitettavasti yllättävää ole, että tätä koko ajan lykätään eteenpäin. Vuosi sitten jo ajateltiin, ettei tässä varmaan niitä toimia saada. Keväällä oli hirveän huono näytelmä, ettei asia kuitenkaan kehysriihessä edennyt. Alkuperäisistä tavoitteista ollaan todella kaukana, jos hallituskauden lopun aikana pitäisi 1,5 miljardia saada niitä päätöksiä kaiken kaikkiaan, EK:n Pakarinen sanoo.
 Kaukoranta ja Pakarinen keskustelivat aiheesta Ylen aamussa.
 Eripuraa myös työvoimapulasta
 Ylen aamun toimittaja  Sanna Savikko  kysyi ekonomisteilta myös, uskovatko he, että budjettiriihessä saadaan aikaan merkittäviä työllisyyspäätöksiä.
 SAK:n Ilkka Kaukorannan mukaan hallitus on jo tehnyt "varsin paljon" työllisyystoimia, eikä hätää varsinaisesti ole.
 – Jos miettii, että miten näitä valtionvarainministeriön vaikutusarvioimia työllisyystoimia on tehty, niin tällä vaalikaudella niitä on tehty enemmän kuin viime vaalikaudella, Kaukoranta sanoo.
 – On niin, että hallitus on myös tavoitettaan koko ajan nostanut. Eli näyttää siltä, että jäävät tavoitteestaan. Siinä on vähän ehkä enemmän imago-ongelmaa kuin todellista ongelmaa.
 Marinin hallituksen työllisyystoimiin on kuulunut muun muassa  eläkeputken asteittainen poistaminen .
 EK:n Sami Pakarinen sanoo, että ihmisten työllistäminen ja julkisen talouden vahvistaminen ovat eri asioita.
 – Itselleni on ennen kaikkea tämä julkisen talouden vahvistaminen se huolenaihe. Sitä ei tehdä nyt riittävästi, Pakarinen arvioi.
 Pakarisen mukaan ei näytä siltä, että riihessä olisi tulossa päätöksiä, jotka lisäisivät työnantajien edellytyksiä tarjota uusia työpaikkoja. Hän mainitsee EK:n kaipaavan muun muassa yhdeksi keinoksi työttömyysturvan porrastusta.
 Myös Kaukoranta toivoo ratkaisua pulaan osaavasta työvoimasta, mutta kritisoi Pakarisen ajatusta siitä, että työttömyysturvan heikentäminen olisi siihen ratkaisu.
 – Jos yrityksen työvoiman saatavuus sakkaa siitä, että ihmiset ovat mieluummin työttöminä kuin menevät töihin, niin ehkä siinä työpaikassa tai työehdoissa on jotain vikaa, Kaukoranta sanoo.
 Voit katsoa koko haastattelun alta.

 Lue lisää:
 Vihreät ja keskusta taistelevat ilmastopäästöistä – mitä ovat lämmityspolttoainevero, pellonraivausmaksu ja liikenteen päästökauppa?
 Hallituksen taustamuistio: Työvoimaa on houkuteltava yhä enemmän ulkomailta

Budjettiriihi ja työllisyystoimet saivat SAK:n ja EK:n ekonomistit tukkanuottasille – "Ehkä siinä työpaikassa on jotain vikaa"


Summary: Syyskuussa 1943 järveen syöksynyttä harjoitushävittäjää ja sen mukana kadonnutta lentäjää on etsitty tuloksetta useita kertoja. Aiempaa tarkemmat sijaintitiedot johdattivat sukellusseura Lahden Pingviinit etsimään hylkyä uuden huipputekniikan avulla.

VL Pyry PY-6 harjoitushävittäjä nousi Vesivehmaan kentältä harjoituslennolle 9. syyskuuta vuonna 1943. Kone hyökkäsi taisteluharjoituksessa kohti toista Pyryä, mutta syöksyi Asikkalanselän syvyyksiin. Pintaan jäi perimätiedon mukaan joitakin koneen kappaleita ja öljyläikkä. Kone ja sitä lentänyt vänrikki katosivat Päijänteen syvyyksiin.
 Lahden Pingviinit sai uuden vihjeen koneen mahdollisesta putoamispaikasta kalastajilta. Kartassa osoitetussa kohdassa kalastajien nuottaan ilmestyi erikoisia repeämiä. Kalastajien keskuudessa liikkui "varma tieto", että nuotta repeää uponneeseen lentokoneeseen. Pekka Sipilä / Yle
 Kesän 2021 kääntyessä kohti syksyä sukellusseura Lahden Pingviinien puheenjohtajan  Sakari Niemisen  korviin kantautui tarinaa nuottakalastajien salaperäisesti repeilevistä pyydyksistä alueella, jolle PY-6:n on epäilty uponneen.
 Erikoisen kiinnostavaa nuotan repeämisessä oli, että pyydyksen verkko oli repeytynyt kuin veitsellä leikaten, vain yhden silmärivin kohdalta. Kokeneiden kalastajien mielestä tämä oli poikkeuksellista.
 – Kalastajat kertoivat, että tukin tai kiven aiheuttama repeämä on usein kuin palkeenkieli, ei pitkittäissuuntainen. Ja tällaisen repeämän aiheuttajan pitäisi olla jotain todella isoa ja tukevasti kiinni pohjassa, koska se ei liikkunut nuotan mukana, kertoo Nieminen.
 Kalastajat tiesivät, että uponnut lentokone saattaa sijaita lähellä heidän apajiaan. Myös vanhemmat nuottaajat olivat varoitelleet, että seudulla olisi paikka, jossa nuotta repeää. Tiedot sen sijainnista olivat hieman epämääräisiä. Tällä kertaa nuotan repeämispaikka merkittiin GPS-laitteen avulla tarkasti.
 Kalastajat olivat varmoja, että olivat osuneet pudonneen Pyryn hylkyyn. Tämä riitti Niemiselle.

 Huipputekniikka avuksi
 Pingviinien sukeltajat valjastettiin vedenalaiseen etsintään, joka suoritettiin syyskuun alussa syksyisellä järvellä. Avuksi otettiin nykyaikaisin tekniikka, muun muassa niin kutsuttu ROV-laite. Se on kauko-ohjattava vedenalainen työrobotti, jossa on myös tehokas kaikuluotain.
 –Jos siellä on jotain, se löytyy näillä laitteilla. Mikäli pohjassa on jokin konetta muistuttava, sukellamme varmistamaan sen, Nieminen kertoi ennen etsintää.
 Suomen rajojen sisäpuolelle veteen pudonneiden sotilaskoneiden sijainnit tiedetään valtaosin. Suomen Ilmailumuseossa Asikkalan tapausta ei pidetä erityisen poikkeuksellisena onnettomuutena.
 Varsinkin, kun Pyry-harjoitushävittäjistä tuhoitui aktiivikäytössä yli puolet.
 Vanha tutkintapöytäkirja Pyry PY-6:n onnettomuudesta on koruton asiakirja. Onnettomuuden todellinen syy jäi arvoitukseksi. Raimo Heikkinen / Kansallisarkisto
 Museon Intendentti  Matias Laitinen  on taustaltaan sukeltaja ja meriarkeologi. Hän muistuttaa, että ruumiin tai koneen löytäminen ei ole helppoa, koska koneet poikkeuksetta tuhoutuvat pahasti veteen syöksyessään. Osat leviävät laajalle alueella ja painuvat pohjamutaan. Mutta löytäminen ei ole mahdotonta.
 – On harrastajia, jotka etsivät hylkyjä säännöllisesti. Löytöjäkin tehdään, Laitinen sanoo.
 Pelottava Pyry
 Ilmavoimamuseon museojohtaja  Kai Mecklinin  mielestä on hyvä, että hylkyjä etsitään.
 – Kuka vaan voi etsiä, mutta löytöjen pintaan tuomiseen täytyy olla lupa Sotamuseolta. Kyse on valtion omaisuudesta, Mecklin muistuttaa.
 Harjoitushävittäjä Pyry oli pitkään ilmavoimien koulutuskäytössä. Kai Mecklin kertoo, että sitä pidettiin hyvänä koneena, mutta vaikeana lennettävänä. Ilmavoimamuseon tietokannan mukaan koneita oli ilmavoimilla kaikkineen 41, ja aktiivikäytössä niistä tuhoutui peräti 28. Niillä kouluttautui 700 lentäjää, ja onnettomuuksissa kuoli 27 ihmistä.
 – Sanottiin, että jos Pyryllä ei oppinut lentämään, Pyry vei. Mutta siitä pidettin, koska sen jälkeen oli helppo istua esimerkiksi Brewster -hävittäjän ohjaimiin, Mecklin kertoo.
 Lahden Pingviinien puheenjohtaja Sakari Nieminen uskoo, että hylyn etsintä jatkuu. Suurin toive olisi saada lentäjä haudan lepoon. Dani Branthin / Yle
 Vesiperä ei lannista
 Konetta etsivät Lahden Pingviinit seuloivat tällä kertaa Päijänteellä parikin eri kohdetta. Jo tutkimusretken alkuvaiheessa laitteiden piirtämä kuva herätti etsijöiden mielenkiinnon. Sakari Nieminen sukelsi tarkastamaan paikan. Syvyyksien kätköistä ei kuitenkaan nyt löytynyt kuin kiviä ja mutaa. Lopulta etsintäretki oli pakko todeta tuloksettomaksi.
 Mutta Pingviinit eivät aio luovuttaa.
 – Jos kelit pysyvät hyvinä, teemme vielä etsinnän viistokaikuluotaimen kanssa. Tärkeintä olisi saada vänrikki kotipaikan multiin, Nieminen sanoo.
 Lue myös:   Tämä on tarina piskuisesta sukellusveneestä, jonka pelättiin pillastuttavan Neuvostoliiton – nyt "keltainen vaara" sukeltaa taas

Lahtelaissukeltajat etsivät sodanaikaista lentokonetta Päijänteestä – "Tärkeintä olisi saada vänrikki kotipaikan multiin"


Summary: Hekan asuntojen asukasvalintakriteerit eivät muutu uudistuksen myötä, vaan ainoastaan hakemuksen ulkonäkö ja osittain sen sisältö päivittyvät. Tarkoitus on, että hakijan tilanteesta saa entistä selkeämmän kuvan.

Helsingin kaupungin vuokra-asuntojen hakeminen muuttuu tänä syksynä.
 Nykyisten Hekan asuntohakemusten voimassaolo päättyy 18. marraskuuta ja kaikkien hakijoiden on tehtävä uusi hakemus. Uudessa hakemuksessa hakija voi kertoa tilanteestaan ja asunnontarpeestaan nykyistä kattavammilla vaihtoehdoilla.
 Uuden hakemuksen voi jättää 20. lokakuuta alkaen.
 – Uudistuksen myötä hakijan asunnontarve voidaan ottaa yksilöllisemmin huomioon. Uusien valikkojen avulla hakijoiden todellinen tilanne nousee paremmin esiin, sanoo Helsingin kaupungin asuntopalveluiden vs. yksikön päällikkö  Marjo Tapana .
 Helsinkiläinen  Aaro "Frank" Huhtala  jätti viimeisimmän asuntohakemuksensa Hekalle noin kuukausi sitten. Hän kuuli, että hakemusta uudistetaan ja halusi varmistaa, että järjestelmässä oli vielä voimassa oleva hakemus.
 Lokakuun puolenvälin jälkeen hakemuksen voi tehdä uudelle pohjalle.
 – Uudistus on ihan hyvä ajatus. Hakemuksen tekemisessä on ollut ennen hieman ongelmia ja on tuntunut, ettei siinä huomioida kaikkia asioita. Ei ole pystynyt kertomaan kaikkia toivomuksiaan tai perustelemaan niitä paremmin, Huhtala toteaa.
 Hän etsii parhaillaan yksiötä tai kaksiota, joka olisi mieluiten talon ensimmäisessä kerroksessa tai että talossa on toimiva hissi.
 Esteettömän asunnon tarve on yksi uusista vaihtoehdoista, jonka uudessa hakemuksessa voi valita.
 – Olisi hyvä, jos hakemukseen voisi myös lisätä esimerkiksi pdf-tiedostoja, kuten lääkärintodistuksia tai vuokranantajan allekirjoittamia papereita. Nyt tällaista vaihtoehtoa ei ole, Huhtala sanoo.
 Aaro "Frank" Huhtala toivoo, että hakemuksen uudistaminen sujuu ongelmitta.  Ronnie Holmberg / Yle
 Tarkoituksena yksilöidä asunnonhakija tarkemmin
 Kaikkiaan uudistus koskettaa noin 21 000 asuntohakemusta.
 Hekan asuntojen saaminen ei perustu jonottamiseen, vaan asukasvalintapäätös tehdään vapaana olevaan asuntoon niiden hakijoiden joukosta, jotka sellaista asuntoa ovat hakeneet. Asiassa edetään asunnon tarpeen kiireellisyyden perusteella.
 Asuntojen asukasvalintakriteerit eivät muutu uudistuksen myötä, vaan ainoastaan hakemuksen ulkonäkö ja osittain sen sisältö päivittyvät. Vanhoja hakemuksia ei voida siirtää vanhasta järjestelmästä uuteen, koska ne ovat sisällöiltään erilaiset.
 – Asunnontarpeeseen voi olla moninaisia syitä, kuten liian kallis vuokra tai liian ahdas asunto. Esimerkiksi tällaisia vaihtoehtoja tulee valittaviksi, kertoo Marjo Tapana Helsingin kaupungin asuntopalveluista.
 Marjo Tapana Helsingin kaupungin asuntopalveluyksiköstä sanoo, että uudistus auttaa asiakasta kertomaan tilanteestaan paremmin. Kristiina Lehto / Yle
 Kaikkien, jotka haluavat jatkaa asunnonhakua uudistuksen jälkeen, on tehtävä uusi hakemus. Hakemukset vanhassa järjestelmässä ovat olleet voimassa kolme kuukautta, ja niin on myös jatkossa uudessa järjestelmässä.
 Muutoksesta tiedottaminen on jo aloitettu, jotta se ei menisi asiakkailta ohi.
 – Toivon, ettei tästä aiheudu vaikutusta asiakasmääriin, mutta jos pieni notkahdus tapahtuu, luvut nousevat varmasti ajan myötä takaisin.
 Aaro "Frank" Huhtala uskoo, että hakemuksen uusiminen on pääosin hyvä asia. Häntä kuitenkin hieman mietityttää, tuleeko muutos sujumaan ongelmitta.
 – Toivon, että kaikki sujuu, mutta vasta massan kokeilu kertoo, toimiiko systeemi vai ei. Asiakkaat tulevat sen kyllä kertomaan – tosin en usko, että Helsingin kaupunki lähtee tekemään enää muutoksia. On sen verran kankea putiikki, hän tuumii.
 Voit keskustella aiheesta torstaihin 9. syyskuuta kello 23:een saakka.
 Lue seuraavaksi:
 Kokeile Ylen asuntokoneella, moneenko neliöön sinulla on varaa eri puolilla Suomea – Rosengrenin perhettä houkuttelee isompi koti halvemmalla
 Asunnoista rakennetaan yhä pienempiä vastoin vuokralaisten haaveita: Niina Lehtonen nukkuu olohuoneessa, jotta lapsilla on tilaa leikkiä
 Minna Ipekin 7-henkinen perhe voi asua vain muutaman kilometrin päässä Helsingin keskustasta – osuuskunta mahdollisti asunnon pienellä pääomalla

Pian Helsingille voi kertoa entistä tarkemmin omasta asunnontarpeesta – se kuitenkin vaatii kaikkien 21 000 vuokra-asuntohakemuksen uusimista


Summary: Abortti on ollut laillista vain pääkaupunki Mexicossa sekä kolmessa muussa osavaltiossa.

Meksikon korkein oikeus on linjannut abortin kriminalisoinnin olevan perustuslain vastaista. Korkein oikeus teki asiasta yksimielisen päätöksen tiistaina.
 Päätöksen myötä Meksikon naisille avautuu mahdollisuus aborttiin ilman pelkoa syytteistä tai mahdollisesta vangitsemisesta.
 Tähän mennessä abortti on ollut laillista vain pääkaupunki Mexicossa sekä kolmessa muussa osavaltiossa raskauden ensimmäisen 12 viikon aikana. Muualla maassa abortti on ollut sallittua vain raiskaustapauksissa.
 – Se on yksi askel lisää historiallisessa taistelussa (naisten) tasa-arvosta, ihmisarvosta ja heidän oikeuksiensa täysimääräisestä käyttämisestä, sanoi korkeimman oikeuden presidentti  Arturo Zaldivar .
 Korkeimman oikeuden päätös vaikuttaa nyt koko maahan. Meksikossa osavaltioilla on oikeus määrittää lakinsa itsenäisestä, mutta ne mitätöidään, jos ne ovat ristiriidassa korkeimman oikeuden päätösten kanssa.
 Jatkossa aborttiin voi hakeutua Meksikossa tuomarin määräyksellä, jos terveydenhoitopalveluissa kieltäydytään tekemästä aborttia.
 Eroon vaarallisista omatekoisista abortesta
 Aborttioikeuden puolesta kampanjoiva Gire-järjestö sanoo oikeuden päätöksen olevan historiallinen. Vaaralliset abortit ovat ryhmän mukaan neljänneksi yleisin äitiyskuolemien syy Meksikossa.
 Meksikon presidentti  Andres Manuel Lopez Obrador  ei puolestaan halunnut ottaa kantaa asiaan, koska se on kiistanalainen kysymys.
 Latinalaisessa Amerikassa abortti on laillista Meksikon lisäksi vain Uruguayssa, Kuubassa, Argentiinassa ja Guyanassa.
 Meksikon pohjoispuolella Yhdysvalloissa Texasin osavaltio on muuttanut lakiaan siten, että abortin saaminen on lähes mahdotonta.
 Texas käytännössä kielsi abortit, ja pian ratkeaa, voiko sama tapahtua muualla Yhdysvalloissa – tässä lyhyet vastaukset, mistä on kyse

Meksikon korkein oikeus linjasi abortin kriminalisoinnin olevan perustuslain vastaista


Summary: Kolari tapahtui viime vuoden elokuussa. Turmasta ainoana hengissä selvinnyttä syytetään nyt muiden autossa olleiden nuorten taposta. Hän on kiistänyt ajaneensa autoa.

Pirkanmaalla alkaa keskiviikkona oikeuskäsittely, jossa nyt 18-vuotiasta miestä syytetään kolmesta taposta. Kolarissa kuoli kolme nuorta.
 Kolari tapahtui Nokialla Porintiellä sunnuntain vastaisena yönä 16. elokuuta 2020. Henkilöauto ajautui ulos tieltä ja törmäsi puuhun.
 Lisäksi häntä syytetään törkeästä rattijuopumuksesta ja törkeästä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta.
 Kolarissa kuoli kaksi vuonna 2002 syntynyttä tyttöä ja vuonna 2003 syntynyt poika. Syytetty oli tekoaikaan 17-vuotias, ja häntä syytetään nuorena tehdyistä henkirikoksista.
 Syytetty on alusta asti kiistänyt ajaneensa autoa.
 Oikeustapauksessa on ainakin kolme poikkeuksellista piirrettä, aluesyyttäjä  Pasi Vainio  kertoo.
 Ensinnäkin uhreja on monta. Lisäksi kaikki uhrit olivat samassa autossa, eikä osallisena ollut muita ajoneuvoja.
 Kolmas poikkeuksellinen piirre liittyy epäiltyyn tahallisuuteen. Syyttäjän mukaan kyse ei ollut enää huolimattomuudesta.
 Siksi syytteet ovat tappoja, eivätkä törkeitä kuolemantuottamuksia.
 Vasta oikeudessa nähdään, mikä rooli on somevideoilla oli hurjastelussa.
 Sisä-Suomen poliisi on kertonut, että turma-autossa olleet nuoret jakoivat autossa sosiaalisen median kanavilleen kuva- ja videomateriaalia ennen onnettomuutta.
 Poliisi sai useilta ihmisiltä somealustalle ladattuja videoita ja kuvia, joissa näkyy tilanteita muun muassa auton sisältä ajon aikana.
 Lue lisää:
 18-vuotias mies saa syytteet kolmesta taposta Nokian viime kesän kuolonkolarissa – turmassa kuoli kolme alle 20-vuotiasta nuorta
 Useita kuollut nuorten autokolareissa, joissa on neljä samanlaista piirrettä – epäilyt hurjastelusta ja päihteistä yhdistävät tapauksia
 Uutta tietoa kolmen nuoren hengen vaatineen kolarin tutkimuksista: hengissä selvinneen epäillään ajaneen autoa turma-hetkellä – selvinnyt kiistää
 Tampereen seudun ammattiopisto ja Ylöjärven lukio suruliputtavat kolmen nuoren hengen vaatineen kolarin vuoksi – kolaripaikalle tuotu kukkia ja kynttilöitä
 Kolme nuorta kuoli ulosajossa Nokialla – poliisi pyytää tietoja uhrien somepäivityksistä
 Kolme nuorta kuoli ulosajossa Nokialla sunnuntaiyönä – poliisi tutkii tapahtunutta muun muassa törkeänä rattijuopumuksena

Yle seuraa suorana kello 8.30: Kolme nuorta kuoli Nokialla kolarissa, jossa oli poikkeuksellisia piirteitä – hurjastelusta somevideoita


Summary: Muun muassa uittoruoppausten mukana hävinneitä taimenten ja harjusten kutupaikkoja palautetaan entiseen kuntoon kymmenissä kohteissa eri puolilla Suomea. Kalojen uskotaan kutevan entisöidyillä koskilla jo tänä syksynä.

Keskiraskas Bell 142 -helikopteri kaartaa sujuvasti Livojoen Niskakosken nivalle tiputtaen lastin soraa jokeen. Käynnissä on suuroperaatio pohjoisen taimen- ja harjusjoen kutupaikkojen entisöimiseksi.
 Metsähallituksen eräsuunnittelija  Eero Hartikainen  arvelee, että ensimmäiset taimenet voivat nousta kutemaan entisöidyille kutusoraikoille jo tänä syksynä.
 – Muun muassa Lieksanjoelta on soraistuksesta hyviä kokemuksia niin, että voimalaitosten yli siirretyt emolohet ovat nousseet kutemaan soraistetulle jokiosuudella jo samana syksynä soraistuksen jälkeen.
 Valtio avustaa tällä hetkellä jokien kunnostuksia avokätisesti. Metsähallitus sai viime vuonna  lisätalousarviorahaa 1,4 miljoonaa euroa  jokien kunnostukseen.
 Yksi suurimmista kunnostuskohteista on Livojoen yläosa, missä kunnostetaan tänä kesänä kolme koskea; Mustakoski, Pitkäkoski ja Niskakoski. Työt kestävät syyskuun puoliväliin asti. Joen alaosissa on kunnostettu jo aiemmin viisi koskea.
 Lue lisää:   Metsähallitus rakentaa Lieksan Ruunaasta kotia uhanalaisille järvilohelle ja järvitaimenelle
 Uusien arvojokien etsintä alkaa Etelä-Karjalassa – toiveena on löytää Hiitolanjoen kaltainen helmi
 Livojoen Niskakoskeen kuskataan helikopterilla soraa sata tonnia. Ensio Karjalainen / Yle
 Kunnostusbuumi käynnissä
 Metsähallitus kunnostaa kalojen kutupaikkoja tänä kesänä lähes 30 kohteessa eri puolilla Suomea. Käynnissä on suorastaan kunnostusbuumi, Eero Hartikainen toteaa.
 – Jokien kunnostusbuumi on Suomessa nyt aika kova ja toivottavasti vain jatkuu. Ihmiset ovat heränneet puolustamaan luontoarvoja, Hartikainen toteaa.
 Virtavesikunnostukset painottuvat Pohjois- ja Itä-Suomeen. Yle
 Hartikaisen mukaan taimenkannat ovat paikoin heikossa kunnossa.
 – Näitä kunnostustoimia tarvitaan varsinkin Iijoen valuma-alueella, missä joet on rakennettu ja uittoperkauksia on tehty useissa paikoissa. Myös maa- ja metsätalouden voimakas toiminta on vaikuttanut valuma-alueen kalojen vaelluskantoihin.
 Kunnostussuunnitelmat jatkuvat ja ensi kesänäkin jokia soraistetaan useissa kohteissa eri puolilla Suomea.
 Uittoväylä ehti huonoon kuntoon
 Posion Livojärvestä lähtevä ja Pudasjärvellä Iijokeen yhtyvä 130 kilometriä pitkä Livojoki ruopattiin puiden uittoväyläksi viime sotien jälkeen. Joen koskiosuudet "pillaroitiin" uittoränneiksi, joka pilasi taimenten ja harjusten kutupaikat.
 Metsähallituksen eräsuunnittelija Eero Hartikainen sanoo, että suomalaiset ovat heränneet puolustamaaan luontoarvoja, Ensio Karjalainen / Yle
 1990-luvulla Lapin ympäristökeskus kivesi kosket uudelleen, mutta kutupaikat eivät toipuneet. Tänä kesänä Livojoen kahdeksaan koskeen siirretään 3 600 tonnia soraa.
 Sora kuljetetaan Livojokeen Pudasjärveltä. Taimenelle tarjotaan kasvualustaksi 20–60 millistä seulottua soraa, harjukselle hieman kevyempää materiaalia.
 Nyt tehtävän kunnostustyön tuloksia seurataan tiiviisti ensi kesän aikana.
 – Jokeen tehdään soraistuksen jälkeen jonkin verran myös tuki-istutuksia. Seuraamme kalojen liikehdintää sähkökoekalastuksin ensi kesänä, Eero Hartikainen kertoo.
 Herättikö juttu ajatuksia? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  torstaihin 9.9. kello 23 saakka.
 Lue myös:
 Taimenen tie Kirakkakönkään yli ei aukenekaan ihan pian: voimalan loppu viivästyy, koska säännöstelyn äkkiloppu toisi monia ongelmia
 Kuusinkijoen vesivoimalan ostosta tehtiin esisopimus

Livojokeen lennätetään satoja tonneja soraa, jossa taimenet voivat kutea jo tänä syksynä – käynnissä on nyt jokien kunnostusbuumi


Summary: Personal shopper olisi loistava ajatus kaikilla elämänalueilla. Miltä kuulostaisi personal elintarvikkeidenostaja tai personal autonostaja, kysyy Seppänen

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Kuulin  radio-ohjelman , jossa kerrottiin personal shoppereista. Personal shopper, kyllä, juuri tällä tavalla radiossa sanottiin, siis personal shopper, ei esimerkiksi pöösonl shopö.
 Personal shopper on henkilö, joka lähtee asiakkaansa mukana vaatekauppaan kertomaan myyjää rehellisemmin, mitkä puserot ja housut sopisivat. Ennen vanhaanhan tällaista ihmistä kutsuttiin makutuomariksi. Mutta toisin kuin makutuomari, personal shopper laskuttaa palveluksistaan.
 Personal shoppereiden ilmaantuminen on hyvä uutinen niille, jotka ovat murehtineet työpaikkojen katoamista. Ihminen on niin kekseliäs, että uusia toimenkuvia syntyy nopeammin kuin yksikään tekoäly ehtii niitä tuhota.
 Personal shopperin esikuva  on tietysti työnimikettä myöten personal trainer. Tai pöösonl treinö, miten vaan. Rakkaalla lapsenvahdilla on monta nimeä.
 Personal trainerin eli PT:n tehtävä on junailla täsmäsopiva harjoitusohjelma liikunnan harrastajalle. PT auttaa myös välttämään virheellisiä liikeratoja ja liiallista kuormitusta.
 Personal shopperin toimenkuva on samanlainen. PS opastaa hankkimaan vaatekaappiin yhteensopivia kokonaisuuksia ja torjuu hätäisimmät heräteostokset ja kamalimmat virhearvioinnit.
 Asiat voi aina tehdä paremmin, ja toinen ihminen on siinä usein avuksi.
 Keskimääräinen suomalainen ostaa  vaatteita  vuosittain noin 740 eurolla .
 Elintarvikkeita keskimääräsuomalainen ostaa moninkertaisesti. Personal shopperin lisäksi tarvittaisiin siis personal elintarvikkeidenostaja. Personal elintarvikkeidenostaja eli PE opastaisi asiakastaan edullisten ja ennen kaikkea terveellisten tuotteiden pariin.
 Kolmekymmentä vuotta täyttäneistä suomalaisista nimittäin kaksi kolmannesta on ylipainoisia .
 Normaalipainoisia on vain pieni vähemmistö. Tämä tosin kertoo ylipainon lisäksi siitä, että normaali-sanaa käytetään painoa arvioitaessa aika epänormaalisti.
 Joka tapauksessa monelle tekisi hyvää nostella ostoskärryyn kevyempiä tuotteita. Tervehtikäämme PE-ammattikunnan pian koittavaa syntymistä ilolla.
 Olen kuullut sanottavan , että personal trainerit ja personal shopperit ovat osoitus ihmisten uusavuttomuudesta. Olen jyrkästi eri mieltä.
 Asiat voi aina tehdä paremmin, ja toinen ihminen on siinä usein avuksi. Maailmassa ei liene monta huippu-urheilijaa, jolla ei olisi valmentajaa. Harva silti kutsuu huippu-urheilijoita uusavuttomiksi, saati avuttomiksi.
 Personal shopperia tarvittaisiin  myös silloin, kun ihminen tekee elämänsä suurimmat yksittäiset ostokset. Auton, jos minkä, ostoon olisi syytä saada mukaan rauhoittava järjen ääni eli personal autonostaja, PA.
 Vielä enemmän personal ostajalle olisi tarvetta asuntokaupassa. Ikävä sanoa, mutta totta se on, että kiinteistönvälittäjä ei oikeasti ole kiinteistön välittäjä, vaan asunnon myyjä. Hän edustaa asunnon omistajaa, jolta hän myös saa palkkionsa. Asunnon ostajan puolta ei pidä kukaan.
 Paitsi joskus tulevaisuudessa, kun markkinoille tulee PK, personal kiinteistön ostajasta välittävä. PK opastaa väistämään homepommit, korjausvelkaloukut, taloyhtiöansat ja stailausjuonet.
 Sijoittaminen on paljon helpompaa kuin vaatteiden, ruuan, auton tai asunnon ostaminen.
 On yksi ostamisen ala , jolla personal shoppereilla on jo väkevä jalansija. Tarkoitan sijoitusalaa. Maailma on täynnä rahastoyhtiöitä ja varainhoitajia, jotka laskuttavat  joka vuosi satoja miljardeja euroja  vain siksi, että ihmiset ovat laiskoja, välinpitämättömiä ja aivopestyjä luulemaan, että sijoituspäätösten tekeminen on vaikeaa.
 Sijoittaminen on paljon helpompaa kuin vaatteiden, ruuan, auton tai asunnon ostaminen. Sijoitusmarkkinoilla on niin paljon toimijoita ja niin paljon viranomaisvalvontaa, että kaikkien sijoituskohteiden hinta on mahdollisimman lähellä oikeaa markkinahintaa.
 On jokseenkin sama, mihin sijoittaa, kunhan ei laita kaikkia euroja samaan koriin.
 Sijoitusasiantuntijat eivät ole osoittautuneet pitkällä aikavälillä yhtään paremmiksi ennustajiksi kuin arpakuutio tai tikkoja pörssilistaan heittävä apina.
 Silti sijoitusavuttomat ihmiset maksavat arpakuutioille ja apinoille joka vuosi, sanoinko jo, satoja miljardeja euroja. Aivan turhaan.
 Pekka Seppänen
 Kolumnin kirjoittaja on riippumaton tarkkailija.
 Kolumnista voi keskustella 9.9. klo 23.00 saakka.

Pekka Seppäsen kolumni: Henkilökohtainen erityisavustaja jokaiselle


Summary: Sosiaali- ja terveydenhuollon tietojärjestelmähankinnoissa on viime vuosina korostettu dataa. Suosiossa ovat uuden sukupolven tietojärjestelmät, jotka tuottavat paljon tietoa ja auttavat kohdentamaan palveluja. Käytettävyys on jäänyt hankinnoissa jalkoihin.

Sosiaali- ja terveydenhuollon tietojärjestelmähankinnat ovat ajautuneet viime vuosina poikkeuksetta vastatuuleen.
 Ensin julkisuudessa seurattiin Apotin kompuroivaa alkutaivalta Uudellamaalla. Nyt kritiikkiä sataa neljän sairaanhoitopiirin hankintalistalla olevalle Aster-järjestelmälle: iso joukko lääkäreitä vastustaa asiakas- ja potilastietojärjestelmän hankintaa yhdysvaltalaiselta it-jätiltä. Kuntia epäilyttää paisuvat kustannukset.
 Vaikka kyseessä on kaksi eri järjestelmää, kummassakin hankinnassa näyttää toistuvan sama kaava.
 Ensin on suuret lupaukset. Sekä Apotti että Aster ovat kertomansa mukaan uuden sukupolven tietojärjestelmiä, jotka eivät vain säilö potilastietoja, vaan auttavat palvelujen kohdentamisessa ja osaavat ehdottaa sopivia hoitotoimenpiteitä potilaalle.
 Kun ääneen pääsevät käyttäjät, kuva kaiken mullistavasta järjestelmästä romuttuu. Tulevaisuuden tietojärjestelmät vievät aikaa ja ovat vaikeita käyttää.
 Käyttäjien vaatimustaso on kasvanut
 Kömpelöt tietojärjestelmät eivät ole sosiaali- ja terveydenhuollossa ennen kuulumattomia.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen vetämässä tutkimuksessa on seurattu tietojärjestelmien käytettävyyttä yli 10 vuoden ajan. Kokemuksia on kerätty laajasti lääkäreiltä, sairaanhoitajilta, sosiaalityöntekijöiltä, kansalaisilta ja sotejohdolta.
 Yleisesti järjestelmien käytettävyys on parantunut. Samalla vaatimustaso on kasvanut.
 – 2010-luvun alussa lääkärit antoivat eniten arvoa järjestelmien vakaudelle ja nopeudelle. Viime vuosina vastauksissa on korostunut käytön helppous ja rutiinitehtävien suorittaminen, kertoo Oulun yliopistossa terveydenhuollon tietojärjestelmien työelämäprofessori  Jarmo Reponen .
 Hän on ollut mukana tutkimushankkeessa alusta asti.
 Oulun yliopiston työelämäprofessori Jarmo Reponen on seurannut terveydenhuollon tietojärjestelmien kehitystä 2000-luvun alusta saakka. Yle/Kjell Lindroos
 Apotti häviää käytettävyydessä
 Uusin kysely on tehty viime keväänä lääkäreille. Sen  tuloksissa pistää silmään  järjestelmien väliset huomattavat erot.
 Eroa on etenkin siinä, miten järjestelmät suoriutuvat rutiinitehtävistä. Vain 7 prosenttia Apottia käyttävistä lääkäreistä oli samaa mieltä väittämästä, että rutiininomaiset tehtävät onnistuvat suoraviivaisesti. Parhaiten kyselyssä menestyi Pohjois-Suomessa erikoissairaanhoidossa käytössä oleva Esko, jonka käyttäjistä peräti 91 prosenttia kertoi rutiinitehtävien onnistuvan vaivatta.
 Myös järjestelmille annetuissa kouluarvosanoissa on iso hajonta. Kun Esko yltää lähes kiitettävään (8,7), on Apotin arvosana välttävä (5,2). Suurin osa järjestelmistä on seiskan oppilaita.
 – Apotin arvosanassa voi vielä olla mukana myös uuteen järjestelmään tottumattomuutta, Reponen huomauttaa.
 Uudet järjestelmät saavat usein aluksi huonomman arvosanan.
 Samankaltaisia eroja on havaittavissa myös  sairaanhoitajien arvioissa . Heiltä kysyttiin kokemuksia mobiililaitteilla ja tietokoneella kirjaamisesta, mutta myös järjestelmien väliset erot nousevat esiin.
 Käytettävyys näyttää jääneen uuden sukupolven järjestelmissä datan jalkoihin.
 Uudet järjestelmät pakottavat klikkailemaan
 Suomessa ei ole vielä kokemusta yhdysvaltalaisen Cernerin Aster-järjestelmästä, mutta sen toimintaperiaatteita on verrattu Apottiin. Muista käytössä olevista järjestelmistä Aster ja Apotti eroavat siinä, että ne perustuvat lähes kokonaan rakenteiseen kirjaamiseen. Se tarkoittaa, että tietojen kirjaaminen tapahtuu klikkailemalla ennalta määritettyjä luokitteluja ja arvoja.
 Käytettävyyden kannalta rakenteisessa kirjaamisessa on riskinsä.
 Jarmo Reponen korostaa, ettei itse ole käyttänyt Asteria tai Apottia, vaan hän puhuu tietojärjestelmistä yleisemmällä tasolla.
 – On varmasti ärsyttävää, mikäli täytettäviä valikkoja ja tarkastuspisteitä on paljon. Lisäksi erilaisia näyttöruutuja voi olla useita ja jos käyttäjä ei ole sisäistänyt ohjelman toimintalogikkaa, kirjaaminen voi tyssätä siihen, Reponen kuvaa.
 Pienikin viive kumuloituu helposti merkittävästi aikatappioksi, kun tuhannet ammattilaiset tekevät kirjauksia päivästä toiseen.
 Tieto halutaan hyötykäyttöön
 Rakenteisen tiedon etu on, että tietokoneet ymmärtävät sitä huomattavasti paremmin kuin vapaata tekstiä. Näin ollen rakenteista tietoa on helppo koostaa, analysoida ja siirtää järjestelmästä toiseen. Sosiaali- ja terveydenhuollon johtoportaassa tämä on nähty ohittamattomana mahdollisuutena: tiedon avulla niukat resurssit voitaisiin kohdentaa entistä tehokkaammin.
 Pohjois-Karjalan keskussairaalassa työskentelevä kirurgi  Lauri Pautola  on yksi lääkäreistä, joka on vastustanut Aster-tietojärjestelmää. Hän ei kiellä rakenteisen kirjaamisen hyötyjä.
 – On erittäin hyvä, että esimerkiksi numeroina ilmoitettava tieto on rakenteista, kuten verenpaine- tai laboratoriotulokset. Itse asiassa kirjaamme jo nyt ison osan tiedoista rakenteisesti.
 Ongelma on, että Asterissa lähes kaikki tieto pitää kirjata rakenteisesti. Pautola nostaa esimerkiksi syöpäpotilaan, jonka vointia täytyy arvioida numeerisella asteikolla sanojen sijasta.
 – Miten tällaisessa tilanteessa varmistetaan, että kirjaukset ovat yhteneviä? Pautola kysyy.
 Lauri Pautolan mukaan tarkasti ohjattuun kirjaamiseen perustuvat tietojärjestelmät hukkaavat hiljaisen tiedon. Heikki Haapalainen / Yle
 Käytettävyys pitäisi huomioida jo hankintavaiheessa
 Tiedosta on siis hyötyä, mutta sen kirjaaminen ei saisi olla vaikeaa tai viedä liikaa aikaa. Ongelmaan on yksinkertainen, mutta ei ihan helppo ratkaisu: pitää kehittää parempia tietojärjestelmiä.
 – Tiedon hyödyntämisessä järjestelmät ovat toista sukupolvea, mutta käytettävyyden osalta vasta ensimmäisessä vaiheessa, Jarmo Reponen luonnehtii.
 Reposen mukaan seuraava askel voisi olla jonkinlainen tekoäly, joka osaisi poimia vapaasta tekstistä tarvittavia tietoja.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos patistaa ottamaan käytettävyyden huomioon jo hankintavaiheessa. THL on laatinut sotealalle  suositukset digitalisaation hallintaan . Ensimmäinen suositus on, että tietojärjestelmien on oltava helppokäyttöisiä.
 Kalliita ja vaativia hankintoja
 Uuden asiakas- ja potilastietojärjestelmän hankinta on kallis ja vaativa tehtävä.
 Kyse on sadoista miljoonista euroista. Esimerkiksi Asterin on arvioitu maksavan veronmaksajille yli 350 miljoonaa euroa. Summassa ei ole mukana vuosittaisia ylläpitokustannuksia.
 Ostamalla järjestelmän sitoutuu siihen vuosiksi. Pohjois-Karjalassa Aster olisi tulossa käyttöön vuonna 2026. Sopimus on laadittu kymmeneksi vuodeksi eli käytännössä päättäjät valitsevat nyt järjestelmää, joka on käytössä ainakin vielä vuonna 2036.
 Panokset hankinnan onnistumiseen ovat siis kovat.
 Pohjois-Karjalan sosiaali- ja terveyspalveluista vastaava Siun sote on yksi neljästä sairaanhoitopiiristä, mihin kiistelty Aster-järjestelmä on tulossa. Heikki Haapalainen / Yle
 Ehdot kirjattava tarkasti
 Keski-Suomessa uuden asiakas- ja potilastietojärjestelmän kilpailutusta ryhdyttiin valmistelemaan vuonna 2013. Nykyisten järjestelmien katsottiin lähestyvän käyttöikänsä loppua. Useiden ohjelmistojen tilalle haluttiin yksi järjestelmä, joka palvelisi sekä terveydenhuoltoa että sosiaalipalveluja.
 Lopullisessa tarjouspyynnössä Aster-järjestelmälle asetettiin noin 3 000 vaatimusta, joista puolet oli pakollisia. Myös käytettävyydelle asetettiin ehtoja, mutta sanoja  helppo  tai  helposti  ei vaatimuslistalla juuri näy.
 – Jos sanotaan helposti käytettävä, seuraavaksi tulee kysymys, miten mittaat sitä vaatimusta, huomauttaa johtava asiantuntija  Mika Kiviaho  Keski-Suomen sairaanhoitopiiristä.
 Adjektiivien sijaan on käytettävä yhteisesti jaettuja standardeja.
 Kiviaho on ollut mukana valmistelemassa Aster-hankintaa sen alusta asti. Hän ymmärtää lääkäreiden esiin nostamaa kritiikkiä, mutta muistuttaa, että paljon on tehtävissä vielä käyttöönottovaiheessa. Lääkärit siis kritisoivat hänen mukaansa osin keskeneräistä järjestelmää.
 – Järjestelmien suurimmat erot syntyvät siinä, kuinka ne on otettu käyttöön. Miten on suunniteltu omaa työtä tukevat työnkulut ja näkymät.
 Pohjois-Karjalan soteyhtymä Siun sote ja eteläsavolainen Essote ovat jo hyväksyneet Aster-hankinnan. Jos Vaasan ja Keski-Suomen sairaanhoitopiirit näyttävät vihreää valoa, alkaa Asterin muokkaaminen suomalaisten tarpeita vastaavaksi.
 Millaisia tietojärjestelmiä sote tarvitsee? Aiheesta voi keskustella 9.9.2021 kello 23 saakka.
 Lue lisää:
 Uuden potilastietojärjestelmän hinta kaksinkertaistumassa Keski-Suomessa – kustannusten kasvu kummastuttaa kunnissa
 Neljä sairaanhoitopiiriä hieroo jättikauppaa potilastietojärjestelmästä – lääkärit pelkäävät, ettei kukaan tiedä, mitä ollaan ostamassa
 Nettisivustolla kysytään tietojärjestelmästä kokemuksia nimettömänä, lääkärit haukkuivat lyttyyn – Toimitusjohtaja: Apotin ongelmat ovat tiedossa

Uudet potilastietojärjestelmät maksavat satoja miljoonia, mutta niiden käytettävyys on surkea – lääkärin aika tuhraantuu klikkailuun


Summary: Ja ingressi tänne etusivua varten

Ihmisen ääni on moniulotteinen kokonaisuus. Jokaisen puheella on oma sävy, oma sointi, oma rytmi ja oma tyyli. Puheen ääni sisältää tunteita, jotka ihminen tunnistaa yli kielirajojen. Samat sanat voi sanoa tavoilla, jotka luovat täysin eri merkityksiä. Puhe voi olla huutoa tai kuiskaamista, mutta korva onnistuu yksilöimään sen välittömästi.
 Kaikki tämä tekee äänen manipuloinnista erittäin vaikeaa. Imitaattorit pystyvät jäljittelemään maneereja, mutta täydelliseen kopioon kohteensa äänestä he eivät pääse.
 Tietokoneet ovat luoneet synteettistä puhetta jo vuosien ajan, mutta tähän asti mukana on ollut metallinen klangi. Jos äänestä on saatu metallimaisuus pois, se on hioutunut kulmista niin pyöreäksi, ettei se kuulosta ihmisen ääntämältä. Tietyn henkilön puheäänen imitointi tai manipulointi ei ole siis onnistunut koneelta uskottavasti.
 Kunnes nyt.
 Koneoppimisen aikakaudella myös ääntä voidaan manipuloida ja uudelleentuottaa niin, ettei ihmiskorva sitä havaitse. Aikaisemmin näitä deepfake-väärennöksiä on tehtailtu kuvista ja videoista. Yle teki kaksi vuotta sitten  deepfake-videon , jossa presidentti  Sauli Niinistön  uudenvuodenpuheesta luotiin väärennös.
 Äänen manipulointi on yhä huomattavasti monimutkaisempaa kuin videon tai valokuvan manipulointi. Puhetta uudelleen tuottavat algoritmit eivät ole samalla tavalla kaikkien kokeiltavissa kuin deepfake-videosovellukset. Jos puheesta haluaa luoda syväväärennöksen, pitää ottaa yhteyttä asiaan vihkiytyneeseen yritykseen.
 Halusimme selvittää, kuinka hyvälaatuista synteettistä puhetta pystytään tällä hetkellä tuottamaan. Otimme yhteyttä ukrainalaiseen tekoäly-yritys Respeecheriin, joka on aikaisemmin tehnyt yhteistyötä muun muassa amerikkalaisen  teknologiayliopisto MIT:n  ja  jenkkifutisliiga NFL:n  kanssa. Yhtiön teknologiaa on hyödynnetty myös Hollywood-elokuvissa ja televisiosarjoissa, mutta perustaja  Oleksandr Serdiuk  ei sen tarkemmin suostu paljastamaan nimiä.
 Ääni menee laatikkoon, toinen tulee ulos
 Jotta tekoäly saadaan puhumaan Jennin äänellä Rauman giältä, tarvitaan harjoitusdataa koneoppimismallin kouluttamiseen. Tässä tapauksessa harjoitusdata koostuu kahdesta tunnista mahdollisimman puhdasta puhetta ilman taustamelua. Yksi tunti Jennin puhetta ja toinen rauman murteen taitajan puhetta. Tähän rooliin saimme HesaÄijän eli  Marios Kleovouloun .
 Tekijänoikeusrikkomuksen välttääksemme lukumateriaalina oli  Miguel de Cervantesin   Don Quijote , joka oli tekijänoikeusvapaata lukemista jo ennen nykyistä tekijänoikeuslainsäädäntöä .  Jenni ja Marios lukivat tunnin ajan muutamaa aukeamaa kirjasta hieman erilaisilla äänenpainoilla. Tämän lisäksi Marios luki rauman murteella kirjoitetun tekstin, jonka Respeecherin tekoälyn oli lopulta tarkoitus uudelleentuottaa Jennin äänellä.
 Äänitiedostot lähetimme Ukrainaan, jossa Respeecher aloitti työnsä. Eli tarkalleen ottaen teki mitä?
 – Se ei ole kovinkaan monimutkaista, sanoo Respeecherin Oleksandr Serdiuk ja kuvailee monimutkaisen prosessin, jossa neuroverkot luovat ääniaalloista lukuisia muuttujia sisältävän moniulotteisen visuaalisen esityksen, josta renderöidään uusi visuaalinen esitys, joka lopulta kuulostaa raumalaiselta Jenni Poikelukselta.
 Eli yksi ääni menee mustaan laatikkoon ja toinen ääni tulee sieltä ulos?
 – Se on itse asiassa juuri noin yksinkertaista, Serdiuk naurahtaa.
 Jutun lopussa voit kuunnella, miltä lopputulos kuulostaa.
 Lue miten neuroverkot toimivat:  Neuroverkko katsoi kuvia julkkiksista ja alkoi luoda kasvoja, joita ei ole olemassa – Tunnustammeko koneen älyn vasta, kun se kykenee huijaamaan meitä?
 “Piti vain ratkaista laatuongelma”
 Respeecher sai alkunsa viisi vuotta sitten hackathon-tapahtumassa, jossa Serdiuk kumppaneineen rakensi yksinkertaisen äänenkloonaus-ohjelman. Ryhmän ohjelma voitti tapahtuman, mikä sai heidät miettimään, olisiko ohjelmasta liikeideaksi.
 Haasteeksi nousi laatu. Synteettisen äänen tuottaminen laadulla, joka kelpaa elokuviin, sarjoihin ja peleihin, on erittäin vaikeaa.
 – Totesimme, että se on teoreettisesti mahdollista, joten aloimme työskennellä sitä kohti. Pidimme mielessä koko ajan, että meidän pitää tuottaa hyvältä kuulostavaa, ääniteknikoille kelpaavaa synteettistä puhetta. Ei ollut väliä, kuinka kauan siinä menee. Jos mallien kouluttamiseen meni useita viikkoja, se oli ok. Jos kouluttaminen vaati paljon dataa, se oli ok. Piti vain ratkaista laatuongelma, Serdiuk kuvailee alkua.
 Näihin aikoihin kiinnostus ääntä kohtaan oli kovaa teknologiapiireissä. Googlen omistama DeepMind-tekoälyfirma julkaisi  WaveNet-mallinsa , joka pystyi tuottamaan tekstistä aikaisempaa inhimillisemmältä kuulostavaa puhetta. Photoshopin kehittänyt ohjelmistoyhtiö Adobe esitteli äänieditoinnin tulevaisuutta  Adobe Voco- prototyyppiohjelmallaan .
 Ääneen keskittyviä tekoäly-yrityksiä syntyi kuin sieniä sateella. Yksi niistä oli Respeecher, joka lopulta perustettiin vuonna 2018. Seuraavana vuonna yhtiö oli Serdiukin mukaan päässyt lähelle tavoiteltua äänenlaatua. Teknologian käytettävyys oli parantunut, mutta se oli yhä hyvin raskasta käyttää.
 Äänen muuttaminen vaati tarkasti luettuja datasettejä, joiden tekemiseen saattoi kulua useita päiviä. Kun studiolaatuinen ääni saatiin koneoppimismallin pureskeltavaksi, koulutuksessa kesti jopa kuukausia.
 – Vuosi sitten tarvitsimme kymmenen ottoa joka lauseesta, koska järjestelmä teki satunnaisia virheitä. Nyt onnistumme tekemään saman yhdestä lauseesta, Serdiuk kertoo.
 – Ja mallin opettaminen on lyhentynyt kolmesta viikosta yhteen viikkoon.
 Koska teknologia on ollut raskasta, sitä ovat voineet käyttää vain isot elokuvastudiot ja viihdeyhtiöt. Respeecherin tavoitteena on saada sama teknologia myös pienempien tekijöiden käyttöön.
 Deepfake-Anthony suututti jo Bourdain-fanit
 Synteettisen äänen kehitys mahdollistaa tulevaisuudessa monenlaisia käyttötapoja. Deepfake-äänillä voidaan lukea äänikirjoja ja nauhoittaa podcasteja. Inhimillisempi ääni parantaa tekoälyavustajien ymmärrettävyyttä.
 Yritykset saattavat tulevaisuudessa luoda brändiään visuaalisen ilmaisun lisäksi omalla äänellä. Sama ääni, joka kuuluisi yrityksen mainoksissa, hoitaisi asiakaspalvelun ja opastaisi ihmisiä liikkeissä tai sovelluksissa.
 Viihdeteollisuus puolestaan voisi deepfake-teknologian avulla paremmin lokalisoida tuotteitaan. Elokuvien dubbaus onnistuisi aivan uudella tavalla. Kun tähän yhdistetään perinteinen deepfake-teknologia, voisi  Jasper Pääkkönen  olla jokaisen Suomessa esitettävän Hollywood-elokuvan pääosassa tästä ikuisuuteen.
 Markkinoilla on jo nyt useita yrityksiä, jotka tarjoavat julkkiksille mahdollisuuden kloonata oman äänensä ja lisensoida sitä eteenpäin miten haluavat. Nämä deepfake-äänet voivat lukea mainoksia tai antaa reittiohjeita navigaattorissa.
 Tämä nostaa esille myös aivan uudenlaisia pulmia.
 Kesällä nousi kohu, kun julkkiskokki  Anthony Bourdainin  elämästä kertovan dokumentin ohjannut  Morgan Neville  mainitsi ohimennen  New Yorker -lehden haastattelussa , että elokuvassa jotkin Bourdainin ääneen lukemista teksteistä oli luotu tekoälyn avulla.
 Dokumenttielokuvassa edesmennyt Bourdain toimi kertojaäänenä. Pääsääntöisesti puhe oli koostettu vanhoista tv-nauhoituksista, haastatteluista ja Bourdainin lukemista äänikirjoista. Kymmenien tuhansien tuntien seasta ei löytynyt sopivia repliikkejä kolmeen kohtaan, joten Neville palkkasi Respeecherin kaltaisen yhtiön (itse asiassa hän palkkasi aluksi niitä neljä) tuottamaan nuo repliikit neuroverkkojen avulla.
 – Me voimme järjestää dokumentarismin etiikka -keskustelun aiheesta myöhemmin, Neville totesi haastattelussa.
 Keskustelu kuitenkin käynnistyi välittömästi. Vallitseva mielipide oli, että deepfake-Bourdainin käyttö ei ollut hyväksyttyä. Perustelut vaihtelivat, mutta kaksi ongelmaa nousi keskustelussa keskiöön.
 Ensimmäinen koski suostumusta. Kenellä on oikeus luovuttaa edesmenneen henkilön ääni manipuloitavaksi? Päätöstään puolustellessaan Neville kertoi, että deepfake-äänen käyttöön olisi saatu hyväksyntä Bourdainin lähipiiriltä. Bourdainin entinen vaimo  Ottavia Busia   kiisti tämän nopeasti .
 Toinen ongelma oli deepfake-teknologian käytön salaaminen, etenkin kun kyseessä oli dokumenttielokuva. Elokuvassa ei ilmoiteta, mitkä kohdat on luotu neuroverkkojen avulla.
 Teknologian henki ei pysy pullossa
 Deepfake-väärennöksistä on puhuttu nyt muutaman vuoden ajan ja tietoisuus niiden olemassaolosta on kasvanut. Tämä on Serdiukin mielestä hyvä asia.
 – Kun tämä teknologia päätyy vääriin käsiin, ei jos vaan kun, niin ihmisten pitää tietää tämänkaltaisten teknologioiden mahdolliset uhat, hän sanoo.
 Serdiukin mukaan Respeecherilla on tiukat eettiset ohjeet sen suhteen, mitä sen teknologialla voidaan tehdä. Henki ei kuitenkaan tule pysymään ikuisesti pullossa. Siksi ihmisten on hyvä oppia tietynlainen skeptisyys kaikkeen näkemäänsä ja kuulemaansa.
 Tällä on kuitenkin kääntöpuolensa. Sitä kutsutaan valehtelijan osingoksi (vai valehtelijan osuudeksi, eng. liars dividend).
 Tästä on jo saatu viitteitä.
 Syksyllä 2016, vain kuukausi ennen presidentinvaaleja, Yhdysvalloissa tuli julki ääninauha, jolla republikaanien presidenttiehdokas  Donald Trump  puhui halventavasti ja vähätellen naisten ahdistelusta. Trump pahoitteli nopeasti puheitaan. Hän kuvaile keskustelun pukuhuonepuheeksi, mutta myönsi sen olevan väärin.
 Kolme kuukautta myöhemmin ääni oli muuttunut presidentiksi valitun Trumpin kellossa. Nyt Trump kiisti koskaan sanoneensa nauhalla kuultuja sanoja.
 – Emme usko, että se oli minun ääneni,  Trumpin kerrotaan sanoneen senaattoreille .
 Syväväärennösten aikakaudella kuka tietää. Ehkä Poikeluskin on oikeasti kotoisin Raumalta.
 Kuuntele myös:
 Takaisin Pasilaan -podcast: Näin kaappasimme YleX:n Jenspan äänen – Voiko kuka tahansa tehdä samoin?

Tältä kuulostaa väärennetty ääni – otimme Jenni Poikeluksen äänen ja laitoimme sanat hänen suuhunsa


Summary: Viime syksyn ja talven aikana influenssa-aalto jäi saapumatta, eikä epidemiaa esiintynyt. Tänä vuonna influenssakauden alku ja kesto ovat arvoitus. Rajoitusten purkaminen ja ihmisten matkustamisen lisääntyminen saavat virukset jälleen liikkeelle, sanoo asiantuntija.

Influenssakauden alkaminen ja kesto vaihtelevat joka vuosi. Viime talvena influenssakausi jäi koronarajoitusten vuoksi tulematta. Vuodenvaihteessa 2018–2019 kausi alkoi vasta tammikuussa ja sitä edeltävänä kautena 2017–2018 jo syyskuussa.
 Täällä viikolla Suomessa on terveysrekisteritietojen mukaan löydetty yksi A- ja yksi B-influenssavirustapaus.
 Kysyimme Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) rokoteasiantuntijalta, ylilääkäri  Hanna Nohynekiltä  millainen inflluenssakausi tulevana talvena on odotettavissa.
 Millaista influenssakautta odotetaan?
 Odotus on, että kun yhteiskunta avautuu ja ihmiset ryhtyvät matkustamaan, myös virukset matkustavat heidän mukanaan. Todennäköisesti influenssaa tulee olemaan enemmän kuin tilanteessa, jossa yhteiskunta on täysin kiinni tai pitkälti kiinni.
 Mihin ajanjaksoon influenssakausi sijoittuu?
 Hyvin vaikea sanoa. Se riippuu todella siitä, milloin rajat aukeavat, milloin ihmiset lähtevät ja kuinka paljon meillä on muita varotoimia eli maskeja, etätöitä ja niin edelleen. Kaikki tämä vaikuttaa siihen miten paljon virukset pääsevät ihmisten välillä liikkumaan. Jos meillä olisi normaali influenssakausi niin ensimmäisiä yksittäisiä havaintoja nähtäisiin jo nyt.
 Yleensähän influenssaepidemia alkaa vasta vuodenvaihteen jälkeen. Yksittäisiä tapauksia ja pieniä pyrähdyksiä on toki ennenkin sitä, mutta isot tapausmäärät ovat yleensä tulleet joulun ja uudenvuoden jälkeen.
 Milloin ensimmäisiä influenssatapauksia odotetaan Suomeen?
 Sitä on tosi vaikea sanoa juuri sen vuoksi, että meillä edelleen on varotoimia, jotka ovat vähentäneet ihmisten välisiä kontakteja. Kun kontaktit vähenevät, sillon myös virusten liikkuminen vähenee.
 Kaikki riippuu nyt siitä, miten yhteiskuntaa avataan ja kuinka paljon nyt vielä ihmiset noudattaa varovaisuutta, käyttävät hengityssuojaimia ja pysyttelevät poissa toistensa läheisyydestä. Kaikki tämä voi hidastaa influenssaepidemian käynnistymistä.
 Lantin toinen puoli on se, että meillä ei ole vuoteen ollut influenssaa. Myös vastustuskyky influenssalle on varmaan jonkin verran alhaisempi kuin tavallisessa tilanteessa.
 Mitä tuo heikompi vastustuskyky käytännössä tarkoittaa?
 Aika näyttää. Tietysti yhtenä huolena on se, että ihmiset eivät ole kohdanneet influenssaa, ja sillä tavalla eivät ole saaneet luonnon tehostamista.
 On mahdollista, että silloin voisi tulla voimakkaampikin epidemia. Toisaalta viime kaudella 1,7 miljoonaa ihmistä Suomessa otti influenssarokotteen. Eli heillä on siellä immunologista pohjaa olemassa, johon toivottavasti voidaan nojata.
 Epidemian voimakkuus riippuu myös siitä, miten hyvin meille hankitut rokotteet ja niiden sisältämät antigeenit osuvat kohdalleen kiertävän viruksen kanssa.
 Miten poikkeuksellisena pidät tätä influenssakautta?
 Tämä on hyvin haastava vuosi siinä mielessä, että menneellä kaudella on saatu hyvin vähän influenssaviruksia eristettyä. Maailman terveysjärjestö WHO kokoontuu kaksi kertaa vuodessa palaveriin, joissa katsotaan mitä viruksia on mistäkin maanosasta eristetty.
 Näiden löydösten pohjalta he tekevät arvion siitä mitkä viruksista olisivat todennäköisesti tulossa valtavirukseksi seuraavalle kaudelle. Tänä vuonna päätöksenteko on joutunut nojaamaan hyvin vähäisiin viruslöydöksiin. Silloin on arpapeliä ovatko löydösten perusteella rokotteeseen valitut virukset juuri niitä, jotka lopulta tulevat kiertämään.
 Millaiseksi influenssakausi pahimmillaan voi kääntyä?
 Pahimmillaan voi tulla täysin uusi influessavirus, jolle meillä on varsin vähän suojaa aikaisemmilta vuosilta tai aikaisemman rokotteen avulla ja silloin edessä voi olla ärhäkkä kausi.
 Mitä erityisiä ongelmia voi liittyä influenssan sairastamiseen tänä kautena 2021–2022?
 Koronaepidemian alkuvaiheessa tehtiin joitakin havaintoja, joissa ihminen sairasti samanaikaisesti koronan ja influenssan. Jos meillä edelleen liikkuu paljon koronaviruksia ja samanaikaisesti influenssaviruksia, niin yhtäaikainen sairastaminen ei ole välttämättä kovin hyvä asia.
 Onneksi valtaosa 12 vuotta täyttäneistä ihmisistä on saanut kaksi annosta koronarokotetta lokakuun aikana. Vaikka influenssa tulisikin ärhäkkänä, niin meillä on hyvä suoja koronaa vastaan, jolla välttää enimmät vakavat seuraamukset.
 Mitkä tekijät vaikuttavat influenssakausien vaihteluun taustalla?
 Niitä ei täysin tunneta. Vuodenaikaisvaihtelu on pohjoisella pallonpuoliskolla ilmeistä, tropiikissa influenssaa esiintyy ympäri vuoden. Useimmiten kausi alkaa A-viruksella ja sitten myöhemmin tulee B-virus. Mutta meillä on välillä myös ollut kausia, jotka alkavat B-viruksena ja valtaviruksena on B-virus, mutta tämä on harvinaisempaa.
 Millainen kaudesta tulee, riippuu siitä, mitkä virukset tulevat olemaan valtaviruksia ja ovatko ne hyvin samanlaisia kuin aiemmat virukset. Rokote tai aiemmin sairastettu tauti antaa osittaista suojaa. Kaikista näistä tekijöistä koostuu millainen kausi tulee olemaan.
 Millainen rokotesarja influenssaa vastaan on valmisteilla ja milloin se valmistuu?
 Päätös siitä, mitä viruksia influenssarokotteessa pitää olla, tehtiin jo helmikuun lopussa. WHO valitsi viruskannat ja antoi valmistajille tiedoksi. Enää emme pysty vaikuttamaan rokotteen koostumukseen. Tällä hetkellä rokotteet ovat osin jo pakkausvaiheessa ja lähtemässä eri maihin, joissa jakelu alkaa pian.
 Itse rokottaminen alkaa yleensä marraskuulla julkisessa terveydenhuollossa ja yksityisellä puolella hieman aikaisemmin. Influenssarokotteita tullaan jakamaan samanaikaisesti koronarokotteiden kanssa tai eri aikaan riippuen siitä mikä ihmisen koronarokotesuoja on ja kenelle on syytä antaa kolmas koronarokoteannos.
 Voiko influenssapiikin antaa samalla kertaa koronapiikin kanssa?
 Tällä hetkellä ajatellaan, että voitaisiin antaa samaan aikaan. Odotamme vielä tutkimustietoa asiassa. Oxfordin yliopisto on tehnyt tutkimusta eri influenssarokotteilla ja koronarokotteilla ja antanut rokotteita samaan aikaan. Samalla on tutkittu miten hyvin vasta-aineita syntyy.
 Biologisten mekanismien perusteella ei ole syytä ajatella, että kumpikaan rokote häiritsisi merkittävästi toinen toisiaan. Todennäköisesti voidaan antaa molemmat rokotteet samanaikaisesti. Se olisi helpompaa myös käytännössä, kun ei tarvita kahta erillistä käyntiä.
 THL on esittänyt kolmatta koronarokotepiikkiä muun muassa vaikeaa immuunipuutosta kärsiville henkilöille. Pysytäänkö influenssarokote antamaan yhdessä kolmannen koronarokoteannoksen kanssa samaan aikaan näille henkilöille ?
 Se on mahdollista, mutta siitä ei vielä lääkeviranomaisten, STM:n eikä valtioneuvoston linjausta. Mutta ei ole syytä olettaa, että ne häiritsisivät toinen toistaan.
 Kenen tulisi ottaa influenssarokote?
 Samat suositukset ovat voimassa kuin muinakin kausina. Eli influenssarokotetta suositellaan ihmisille, joille influenssa on vaarallinen eli lääketieteellisille riskiryhmille, 65-vuotta täyttäneille, lapsille 6 kk–6 vuotta, raskaana oleville sekä sosiaali- ja terveydenhuollon ammattilaisille.
 Rokotesuoja ei ole sataprosenttinen, mutta jos tulee läpäisyinfluenssa, niin se on oireiltaan yleensä lievempi kuin ilman rokotusta.
 Mikä on oikea aika ottaa influenssarokote?
 Yksittäisiä tapauksia on aina nähty syyskuussa, mutta itse epidemia alkaa yleensä vuodenvaihteen jälkeen. Tästä syystä rokotetta ei kannata ottaa liian aikaisin, sillä varsinkin ikäihmisillä rokotteen suojateho heikkenee ajan kanssa. Yleensä suosittelemme influenssarokotteen ottamista vasta marraskuussa.

Vuosi sitten influenssa jäi saapumatta – tänä vuonna influenssakausi voi olla tavanomaista rajumpi


Summary: Suomalaisyhtiö GRK urakoi raja-aitaa Kaakkois-Viroon Venäjän-vastaiselle rajalle. Samanlaisia esteitä tehdään parhaillaan myös Puolan ja Liettuan ulkorajoille.

Aitojen, porttien ja puomien rakentaminen

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Suomalainen infrayhtiö GRK urakoi raja-aitaa Viron kaakkoiskulmassa Võrumaalla.
 Mutta toimitusjohtaja  Juha Toimela  ei voi kertoa urakasta paljoakaan.
 – Joudun vetoamaan sopimuksen kohtiin vaitiolovelvollisuudesta.
 Hankkeesta on puhuttu niukasti. Viro on tiedottanut, että kyseessä on Viron ja Venäjän väliselle metsämaalle nouseva 2,5 metriä korkea teräsaita, joka on päällystetty piikkilankakerällä.
 Ensimmäisen 23 kilometrin rakentaminen on loppusuoralla. Sitten rakennetaan 35 kilometrin jatke, jonka pitäisi valmistua vuonna 2025. Molemmissa GRK:n (entinen Graniittirakennus Kallio) kumppanina on virolainen rakennusyhtiö Merko Ehitus.
 Viron tavoite on mullistaa Venäjän-rajansa valvonta.
 Rajasta noin 70 kilometriä kulkee Narvajokea pitkin ja runsaat 130 kilometriä Peipsijärven poikki. Loput 130 kilometriä on maarajaa. Sen Viro aitaa lähes kokonaan.
 – Aita on vain osa uudistusta. Isompi tavoite on, että voimme valvoa koko itärajaa teknisesti kellon ympäri, sanoo Viron poliisin ja rajavartiolaitoksen rajavalvontayksikön varajohtaja  Egert Belitšev  puhelimitse Ylelle.
 Tämä tarkoittaa muun muassa reaaliaikaista kameravalvontaa koko rajalle. Valmista on määrä olla vuonna 2027.
 Viron julkaisema havainnevideo (siirryt toiseen palveluun).
 Baltia rakentaa, komissio hyväksyy
 EU-ulkorajoille rakennetaan pikatahtia aitoja myös etelämpänä.
 Liettua päätti elokuussa, että se ryhtyy rakentamaan 508-kilometristä aitaa Valko-Venäjän vastaiselle rajalleen. Puola on jo pidentämässä omaa aitaansa, ja rajan muurausta umpeen suunnitellaan myös Latviassa.
 Kilpavarustelu käynnistyi  kesäkuussa , kun  Aljaksandr Lukašenkan  johtama Valko-Venäjä alkoi päästää rajan yli siirtolaisia. Tämä on tulkittu kostotoimeksi maalle määrätyistä EU-pakotteista. Puolaan, Latviaan ja Liettuaan on tullut kesän aikana yhteensä yli 10 000 siirtolaista.
 Liettuan poliisi ja siirtolaisia Valko-Venäjän rajalla elokuussa. Valdemar Doveiko / AOP
 Rajalle on tuotu tilkkeeksi piikkilankaa ja rajavartioita. Yle seurasi  heinäkuussa , miten suomalaiset rajavartijat osallistuivat rajavalvontaan Liettuassa EU:n "Frontex-vaihdon" kautta.
 Kaikki kolme valtiota ovat  viime viikkoina  julistaneet kansallisen hätätilan, ja EU on hyväksynyt aitahankkeet.
 – Nähdäkseni jonkinlainen fyysinen este on tässä tilanteessa välttämätön, EU:n sisäasioiden komissaari, ruotsalainen  Ylva Johansson   kommentoi  elokuussa tutustuttuaan tilanteeseen Medininkain rajakylässä.
 Suomi, Slovakia ja Romania ainoat aidattomat – eivätkä nekään täysin
 Nykyiset hankkeet suunnilleen tuplaavat aitauksen määrän EU:n ulkorajoilla. Kun hankkeet ovat valmiit, karkeasti laskien noin kaksituhatta kilometriä EU-ulkorajaa on aidattu.
 Raja-aitojen rakentaminen kiihtyi vuonna 2015, kun Unkari aitasi ensin nopeaan tahtiin oman etelärajansa ja Slovenia, Bulgaria ja Kreikka seurasivat.
 Slovenia rakensi aitansa EU-sisärajalle, koska Kroatia ei kuulu vapaan liikkuvuuden mahdollistavaan Schengen-alueeseen.
 Suomi, Slovakia ja Romania ovat ainoat EU-maat, jotka eivät ole vuoden 2015 pakolaiskriisin jälkimainingeissa alkaneet vahvistaa EU:n itäisen ulkorajan aitausta – nyt kun Latviakin on vetänyt piikkilankaesteitä ja harkitsee aitaa.
 Se ei tarkoita, että ne olisivat aidattomia. Suomen itärajalla on pätkittäin eläinten liikkumisen estämiseen tarkoitettua matalaa aitaa. Myös Slovakian ja Ukrainan välisellä rajalla on osin heikkokuntoista vanhaa aitaa.
 Professori: Aitojen rakentaminen on "säälittävää politiikkaa"
 Raja-aitojen rakentaminen ei ole ongelmatonta.
 Villieläinten  luontaiset reitit kärsivät, populaatiot eriytyvät ja eläimiä kuolee piikkilankoihin. Ihmisten kannalta kyse on siitä, rikkooko aitojen rakentaminen kansainvälisiä sopimuksia.
 Oikeus saada hakea turvapaikkaa perustuu YK:n ihmisoikeusjulistukseen ja vuoden 1951 pakolaissopimukseen.
 Mutta EU-maat ovat rakentaneet aitoja juuri estääkseen siirtolaisia pääsemästä alueelleen hakemaan turvapaikkaa. Kun korkea teräsaita estää maahanpääsyn, hakeminen jää haaveeksi.
 Kreikan ja Turkin välinen raja-aita. Nicolas Economou / AOP
 Aidat rakentaneiden maiden näkökulmasta menetelmä on ollut menestys: turvapaikanhakijoiden määrä on pääosin vähentynyt. Mutta kansainvälisen oikeuden näkökulmasta aidat ovat harmaalla alueella.
 – Maa-alueelle tehtävien seinien oikeudenmukaisuudesta ei ole olemassa ennakkoratkaisua, sanoo kansainvälisen oikeuden emeritusprofessori  Martti Koskenniemi  Helsingin yliopistosta.
 Koskenniemi huomauttaa, että kansainvälinen tuomioistuin on pitänyt esimerkiksi Israelin rakentamaa suojamuuria palestiinalaisalueilla laittomana. Tätä päätöstä ei kuitenkaan voi suoraan soveltaa Eurooppaan.
 Vuonna 2012 taas Euroopan ihmisoikeustuomioistuin EIT päätti, ettei Italia saa pysäyttää siirtolaisia Välimerellä ja palauttaa heitä Afrikkaan. Päätöksen jälkeen Italia on maksanut Libyalle veneiden käännyttämisestä takaisin Afrikan mantereelle.
 Koskenniemen mukaan EIT:n päätöstä voi ajatella sovellettavaksi myös raja-aitoihin, sillä aidat tekevät samoin pakolaisaseman hakemisen mahdottomaksi.
 Puolalaiset sotilaat vartioimassa maan Valko-Venäjän vastaista koillisrajaa elokuun lopussa. Rajalle on pikatoimena vedetty pitkä pätkä piikkilankaa. Dominika Zarzycka / AOP
 Oikeudellisen ennakkoratkaisun puuttuminen ei estä Koskenniemeä sanomasta omaa näkemystään.
 – Minusta aitojen rakentaminen on säälittävää politiikkaa. Puhutaan eurooppalaisesta perinnöstä, kulttuurista ja vapauksista, mutta samalla tehdään toimenpiteitä jotka ovat tämän kanssa ristiriidassa, Koskenniemi sanoo.
 Hän pitää raja-aitoja pikaratkaisuna vaikeaan ongelmaan, jonka pohjalla on EU:n kyvyttömyys uudistaa yhteistä maahanmuuttopolitiikkaa.
 – On tehty johtopäätös, että eipä kannata päästää ihmisiä omalle maaperälle. Tarkoitus on tehdä turvapaikkahakemusten jättäminen mahdollisimman vaikeaksi, jottei syntyisi liikehdintää kohti eurooppalaisia rajoja, Koskenniemi sanoo.
 Viro: aita ei estä, vaan hidastaa
 Apulaisjohtaja Egert Belitšev puolustaa Viron toimia. Hänen mukaansa turvapaikanhakijoille jää laillisia väyliä pyrkiä rajanylitykseen.
 – Eikä sellaista aitaa voi edes rakentaa, joka estäisi ylitykset kokonaan. Aidan tarkoitus on viivyttää laittomia ylittäjiä niin, että meille jää aikaa reagoida ja kerätä heistä mahdollisimman paljon valvontamateriaalia, Belitšev sanoo.
 – Me kutsumme aitaa viivytysaidaksi. Jos todella haluaa päästä sen yli, löytää kyllä keinot.
 Politiikalla ei ole merkitystä infrahankkeisiin Virossa, GRK:n toimitusjohtaja Juha Toimela sanoo.
 – Viron valtio on meille suuri asiakas, ja tämä on yksi projekti muiden joukossa.
 Teknisesti raja-aita ei ole juuri sen vaativampi urakka kuin vaikkapa meluvallin teko, ja GRK:lla on jo Virossa hyvä jalansija. Se tekee parhaillaan isoja urakoita muun muassa Tallinna–Tartto-moottoritiellä ja Tarton kehätiellä.
 GRK on kiinnostunut uusista urakoista, mikäli raja-aitaprojekti etenee suunnitellusti.
 Lisää aiheesta:
 Jo toinen maa julisti poikkeustilan Valko-Venäjän vastaiselle rajalleen – Puola seurasi Latvian esimerkkiä ja sulki rajansa siirtolaisilta
 Suomalaiset rajavartijat etsivät jalanjälkiä hiekasta Liettuan ja Valko-Venäjän välisellä rajalla – Frontex tarjoaa valvonta-apua EU:n ulkorajalla
 Euroopan pakolaiskriisistä on jo kuusi vuotta, mutta EU:n turvapaikkapolitiikassa on edennyt vain yksi toimi – sekään ei ole tuonut toivottua tulosta

EU-maat aitaavat kilvan itärajaa siirtolaisten varalta, myös Baltiaan nousee satoja kilometrejä aitaa – "Säälittävää politiikkaa", sanoo professori


Summary: Kerromme päivän uutiset ja puheenaiheet nopeasti.

Influenssakausi voi tänä vuonna olla tavanomaista rajumpi
 Viime vuonna koronarajoitukset estivät influenssapidemian Suomessa. Nyt rajoitusten purkaminen ja ihmisten matkustamisen lisääntyminen saavat influenssavirukset jälleen liikkeelle.  Tulevan influenssakauden  alku ja kesto ovat tänä vuonna asiantuntijoillekin arvoitus.
 Uudet potilastietojärjestelmät kehnoja käyttää, sanovat työntekijät
 Pohjois-Karjalan keskussairaalassa työskentelevä kirurgi Lauri Pautola on yksi lääkäreistä, joka on vastustanut Aster-tietojärjestelmää.  Heikki Haapalainen / Yle
 Käytettävyys on jäänyt jalkoihin, kun sosiaali- ja terveydenhuoltoon on hankittu uusia tietojärjestelmiä. Suosiossa ovat nyt järjestelmät, jotka tuottavat paljon tietoa ja auttavat näin palvelujen kohdentamisessa. Työntekijöiden näkökulmasta  järjestelmät ovat vaikeita käyttää , sillä tietojen kirjaaminen vaatii paljon klikkailua.
 Baltian maat aitaavat kilpaa itärajaa siirtolaisten varalta
 Unkarin ja Serbian välinen rajavyöhyke näytää nykyään tältä. Kahden aidan vyöhykkeestä on tullut malli, jota kopioidaan myös muualla itärajalla. Tibor Rosta / AOP
 Suomalainen GRK tekee parhaillaan raja-aitaa Viron Võrumaalla. Viro haluaa 2,5-metrisellä teräsaidalla kohentaa merkittävästi rajavalvontaa, ja rajalle asennetaan kameroita. Latviassa, Liettuassa ja Puolassa rakennetaan myös pikavauhtia aitoja.
 Mutta miten rajavalvonnan tiukentaminen vaikuttaa ihmisten liikkumiseen ja oikeuteen hakea turvapaikkaa? Professorin mukaan  aidoista ei ole ratkaisemaan perusongelmaa  eli EU:n kyvyttömyyttä uudistaa yhteistä maahanmuuttopolitiikkaa.
 Huuhkajat kävi tiistaina hieman hitaalla
 Suomi ei pärjännyt hallitsevaa maailmanmestari Ranskaa vastaan Lyonin illassa. Kuvassa Ranskan hyökkääjä Karim Benzema ja Suomen puolustaja Leo Väisänen.  Franck Fife / AFP / Getty Images
 Suomen miesten jalkapallomaajoukkueen päävalmentajan  Markku Kanervan  mukaan Huuhkajat ei yltänyt tiistaina parhaimpaansa. Huuhkajat hävisi Ranskalle MM-karsintaottelussa maalein 0–2.
 – Jos pilkusta olisi tullut maali, olisi meillä vielä ollut lisäajalla mahdollisuus tasoittaa ottelu, Kanerva sanoi Palloliiton tiedotustilaisuudessa Ranska-ottelun jälkeen.
 Päivä on lämpöinen
 Nina Karusto / Yle Sää
 Aamu on suuressa osassa maata poutainen, mutta aamupäivän aikana sateita saapuu Suomen pohjois- ja keskiosiin. Iltapäivällä lännessä poutaantuu ja aurinkokin paistaa. Suomen länsi- ja eteläosissa lämpötila kohoaa lähes 20 asteeseen.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Influenssakaudesta voi tulla raju, kalliiden potilastietojärjestelmien käytettävyys on surkea, Baltiaa aidataan siirtolaisten varalta