Summary: Hallitus valmistelee suurta liikenteen kokonaisratkaisua. Liikenne- ja viestintäministeri Timo Harakka (sd.) sanoo, että jo tällä vuosikymmenellä on odotettavissa isoja muutoksia kotimaan lentoliikenteessä.

Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)

Liikenne- ja viestintäministeri  Timo Harakan  (sd.) mukaan hallitus valmistelee parhaillaan uutta suurta liikenteen kokonaisratkaisua. Harakan mukaan sähkölentokoneet voivat mahdollistaa sen, että Suomessa on kohta käytössä enemmän kotimaan sisäisiä lentoyhteyksiä ja maakuntakenttiä kuin tällä hetkellä.
 Ministeri arvioi, että jo tällä vuosikymmenellä tulee tapahtumaan isoja muutoksia kotimaan lentoliikenteessä.
 Harakan mukaan osa uudistusta ovat toimet ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi. Lähtökohta on, että liikenneyhteydet turvataan ja että ratkaisut ovat ilmastoystävällisiä.
 Esimerkiksi Ranskassa on kielletty lyhyt kotimaan lentäminen, jos matka voidaan tehdä junalla.
 Harakka korostaa, että kokonaisratkaisua rakennettaessa on huomioitava pidemmän aikavälin tarpeet.
 – Meidän täytyy keskustella siitä, että onko tällaisten lyhyiden matkojen lentäminen ensi vaiheessa tarpeen, mutta toisaalta sähkölentokoneet tulevat varmaankin jo tällä vuosikymmenellä mahdollistamaan sen, että meillä on enemmän yhteyksiä lyhyemmillä matkoilla kuin tällä hetkellä, Harakka sanoo.
 Finavian toimitusjohtaja: Sähkökoneet eivät mullista kotimaan lentämistä
 Valtion omistaman lentokenttäyhtiö Finavian toimitusjohtaja  Kimmo Mäki  sen sijaan tuskailee lentoliikenteen hidasta toipumista koronapandemian kolhuista ja hiljaisten maakuntakenttien heikkoa kannattavuutta.
 Mäki sanoo, ettei usko kaikille Finavian lentokentille riittävän kysyntää jatkossa.
 Finavian toimitusjohtaja Kimmo Mäki arvioi, että  sähkökoneet eivät mullista kotimaan lentämistä nopeasti. Jouni Immonen / Yle
 Finavian toimitusjohtajan mukaan Suomessa kannattaisi pohtia saavutettavuutta alueellisten lentoliikennekeskusten ja muiden liikennemuotojen avulla.
 Alueellisiin lentoliikennekeskuksiin voitaisiin keskittää liikennettä hiljaisemmilta kentiltä. Finavialla on tällä hetkellä kaksikymmentä kenttää.
 – Kaikille nykyisille kentille ei välttämättä riitä kysyntää ja lentoja, Mäki sanoo.
 Naapurimaassa Ruotsissa on päädytty karsimaan vähäliikenteisiä lentokenttiä ja siellä on ollut viime vuosina kymmenkunta kenttää.
 Finaviassakin lentoliikenteen sähköistymistä seurataan mielenkiinnolla. Toimitusjohtaja Kimmo Mäki arvioi kuitenkin, että sähkökoneet eivät mullista kotimaan säännöllistä reittiliikennettä.
 – Nyt ei ole näköpiirissä, että se mullistaisi kotimaan säännöllisen reittiliikenteen. Tilauspohjaisia taksilentoja voidaan lentää pienillekin kentille.
 Ministeri Timo Harakka: Olen ihan varma, että kentät kannattaa pitää kunnossa
 Liikenne- ja viestintäministeri Timo Harakka sanoo, ettei lentokenttiä kannata panna rullalle.
 – Minusta pitäisi valmistautua siihen ajatukseen, että jos meille tulee ilmastoystävällistä sähkölentämistä, niin silloin meillä voisi olla käytössä enemmän kenttiä kuin Finavian verkossa on. Siitä, operoiko Finavia kaikkia vähäliikenteisiä kenttiä, voidaan aina keskustella, mutta olen ihan varma siitä, että nyt kannattaa pitää se kenttäinfrastruktuuri kunnossa, Harakka sanoo.
 Liikenne- ja viestintäministeri Timo Harakka sanoo, ettei lentokenttiä kannata panna rullalle, koska niiden tarve voi lisääntyä ilmastoystävällisen lentämisen myötä. Sini Järnström/ Yle
 Finavian toimitusjohtajan Kimmo Mäen mukaan liikenne on jo pidemmän aikaa keskittynyt, ja sen seurauksena vähäliikenteiset kentät ovat entistäkin hiljaisempia. Korona on synkentänyt tilannetta entisestään.
 Hänen mukaansa esimerkiksi junayhteydet ovat hyvä vaihtoehto korvaamaan lentämistä lyhyillä matkoilla ilmastonmuutoksen torjumiseksi.
 Valtio ostaa lentoliikennettä ensi syksyyn saakka
 Lentoyhtiö Finnair lopetti keväällä lennot Helsinki-Vantaalta Joensuun, Jyväskylän, Kokkola-Pietarsaaren, Kajaanin ja Kemi-Tornion lentoasemille.  Valtio ostaa tänä vuonna lentoliikennettä näille kentille 13,8 miljoonalla eurolla, jotta yhteydet maakunnista Helsinki-Vantaalle säilyisivät.
 Vielä keväällä odotettiin matkustuksen elpyvän ennen vuodenvaihdetta ja liikenteen palaavan kannattavaksi. Matkustajamäärä on kuitenkin jäänyt kaikilla viidellä maakuntakentällä yhä vähäiseksi koronapandemian pitkittyessä, koska matkustusrajoitukset ovat jatkuneet odotettua pidempään.
 Hallitus sopi viime viikon torstaina julkistetussa ensi vuoden budjetissa, että ostoliikenne jatkuu elokuun puoliväliin 2022 asti. Ensi vuonna viiden kentän ostolentoihin tarvitaan rahaa käytännössä sama summa kuin tänä vuonna.
 Harakan mukaan koronatukijakson eli siltaratkaisun päätyttyä katsotaan, mikä on taloudellisin ja ilmastoystävällisin tapa operoida yhteyksiä.
 Harakka sanoo, että siihenkin pitää varautua, että markkinaehtoiset yhteydet eivät näiltä kentiltä toimisi. Lennoille on mietittävä vaihtoehtoja.
 – Yhteiskunnan pitää varautua siihen, että kohtuullisessa ajassa näitä yhteyksiä voidaan jatkaa tavalla tai toisella.
 Finavian toimitusjohtaja: Ensi vuoden aikana nähdään, riittääkö aitoa kysyntää
 Valtio ei koronasta huolimatta maksa ostoliikennettä kaikkiin kohteisiin. Esimerkiksi Porissa ja Savonlinnassa tilanne on toisenlainen. Valtio maksaa koronatukea kolmelle ulkomaiselle lentoyhtiölle, jotta ne lentäisivät säännöllisiä reittilentoja viiteen eri maakunnalliseen kohteeseen. Porissa ja Savonlinnassa tilanne nähdään epäreiluna.
 Harakka korostaa, että asia arvioidaan uudelleen ensi syksynä.
 – Jo yhdenvertaisuuden takia meidän täytyy lähteä siitä, että näiden yhteyksien pitäisi toimia markkinaehtoisesti, Harakka sanoo.
 Finavian toimitusjohtaja Kimmo Mäki toteaa, että seitsemän kentän tuen tarve kuvastaa, että kysyntää ei ole ollut tarpeeksi ja matkustajat ovat siirtyneet käyttämään muita liikennemuotoja.
 – Uskon, että ensi vuoden aikana nähdään, että riittääkö aitoa kysyntää näille kaikille kentille vai korvautuuko saavutettavuus muilla kulkumuodoilla, Mäki sanoo.
 Voit keskustella kotimaan lentoliikenteestä torstaihin kello 23:een asti.
 Lue lisää:
 Kotimaan lentoreiteille valittiin uusia lentoyhtiöitä – Finnairin tilalle ruotsalainen, latvialainen ja virolainen lentoyhtiö
 Viiden maakuntakentän lentojen aloitus lykkääntyy toukokuulle koronavirustilanteen vuoksi

Sähkölentokoneet saattavat mullistaa kotimaan lentoliikenteen: kohta voi olla tarjolla enemmän lentoja eri puolille maata kuin nyt


Summary: Tiedot sieppauksista, murhista ja elinkaupasta loivat lännen painostuksesta kuusi vuotta sitten tuomioistuimen, joka toimii Kosovon lakien mukaan mutta Hollannissa. Kaltereiden takana oikeudenkäyntiä odottaa myös Kosovon entinen presidentti Hashim Thaçi.

Hollannin Haagissa sijaitsevassa Kosovo-erikoistuomioistuimessa alkaa keskiviikkona sen ensimmäinen oikeudenkäynti. Siinä Kosovon vapautusarmeijan (UCK/KLA) entistä upseeria  Salih Mustafaa  syytetään muun muassa laittomista vangitsemisista, kidutuksista ja murhista huhtikuussa 1999.
 Yli vuoden pituiseksi ennustetusta oikeudenkäynnistä odotetaan suunnannäyttäjää tuomioistuimen muille jutuille. Omaa oikeudenkäyntiään odottaa Haagissa vangittuna muun muassa Kosovon entinen presidentti  Hashim Thaçi , hänkin entinen UCK:n johtohahmo.
 Mustafa pidätettiin jo vuosi sitten ja siirrettiin Haagiin odottamaan oikeudenkäyntiä. Syyttäjien mukaan hän oli epäiltyjen sotarikosten tekoaikaan BIA-sissiyksikön johtaja, joka komensi alaisiaan tekemään julmuuksia ja osallistui niihin myös itse. Mustafa kiistää kaikki syytteet.
 Presidentti ilmoitti eroavansa syytteiden takia
 Kosovon entinen presidentti Hashim Thaçi ilmoitti viime marraskuussa eroavansa virastaan häntä vastaan nostettujen sotarikossyytteiden vuoksi.
 Thaçi sanoi, ettei hän halua esiintyä oikeuden edessä Kosovon presidenttinä.
 –Eroan Kosovon presidentin asemasta suojellakseni presidentin viran ja Kosovon koskemattomuutta sekä kansalaisten arvokkuutta, Thaçi sanoi tuolloin uutistoimisto AFP:n mukaan.
 Thaçia vastaan oli nostettu jo kesäkuussa 2020 syytteet sotarikoksista, rikoksista ihmiskuntaa vastaan ja lähes sadasta murhasta. Thaçi on sanonut olevansa syytön.
 Thaçi oli albaanikapinallisten poliittinen johtaja. Kosovon vapautusarmeija taisteli serbijoukkoja vastaan albaanienemmistöisen Kosovon alueen itsenäisyydestä 1998–99.
 Sodan jälkeen Thaçi lähti politiikkaan kuten monet muutkin vapautusarmeijan komentajat. Hän toimi ensin Kosovon pääministerinä ja vuonna 2016 hänet valittiin presidentiksi.
 Monet pitävät tuomioistuinta puolueellisena
 Haagin erikoistuomioistuin on perustettu Kosovon parlamentin päätöksellä, ja se toimii Kosovon lain puitteissa. Tuomarit ja muu henkilökunta ovat kuitenkin kansainvälisiä.
 Monet kosovolaiset pitävät lännen painostuksen seurauksena syntynyttä tuomioistuinta puolueellisena, koska tutkimukset kohdistuvat vain Kosovon vapautusarmeijaan. Serbijoukkoja vastaan taistelleen UCK:n jäseniä pidetään albaanienemmistöisessä Kosovossa yleisesti sankareina, ja maan nykyjohto on miehitetty entisillä taistelijoilla.
 Epäilyjä laittomasta elinkaupasta
 Kosovo-erikoistuomioistuin (Kosovo Specialist Chambers, KSC) ja sen erillinen syyttäjän virasto (Specialist Prosecutor's Office, SPO) perustettiin EU:n ja Kosovon hallinnon sopimuksella vuonna 2015. Tämä edellytti Kosovon parlamentilta perustuslakimuutosta, joka mahdollisti Kosovon kansalaisten pidättämisen, oikeudenkäynnin ja mahdollisen vankeustuomion kärsimisen maan rajojen ulkopuolella.
 Asia ei ollut Kosovossa helppo niellä, ja tuomioistuimen perustamisen mahdollistavaa lakia yritettiin myöhemmin kumota.
 Kosovossa tehtyjä sotarikoksia ja rikoksia ihmisyyttä vastaan on käsitelty myös Haagissa toimineessa entisen Jugoslavian sotarikostuomioistuimessa (ICTY). ICTY:ssä syytettynä oli Kosovon osalta sekä serbejä että Kosovon albaaneja.
 ICTY:n mandaatti kuitenkin kattoi vain varsinaisten sotatoimien aikana tehtyjen tekojen tutkimisen kesäkuuhun 1999 saakka. KSC voi käsitellä vuosina 1998-2000 Kosovossa tehtyjä rikoksia, jotka liittyvät Euroopan neuvoston parlamentaariselle yleiskokoukselle vuonna 2011 valmistuneeseen raporttiin.
 Sveitsiläisen  Dick Martyn  laatiman raportin mukaan ihmisiä oli pidetty laittomasti vangittuna Kosovossa sotatoimien päättymisen jälkeen ja heiltä otettuja elimiä oli kaupattu. Raportin mukaan suurin osa uhreista oli serbejä tai muita Kosovon vähemmistökansallisuuksien edustajia.
 Kosovon sota, Naton pommitukset ja Ahtisaari
 Raportin jälkeen perustettu EU:n selvitysryhmä (SITF) totesi, että todisteita rikoksista oli riittävästi ja että niiden käsittelyä varten pitäisi perustaa asianmukainen oikeudellinen instituutio.
 KSC:n sijaintia Hollannissa on perusteltu todistajien pelottelun estämisellä. Erikoistuomioistuimen presidenttinä toimii bulgarialainen tuomari  Ekaterina Trendafilova .
 Serbien kansakuntansa kehtona pitämä Kosovo jäi osaksi ns. Tynkä-Jugoslaviaa Jugoslavian hajottua 1990-luvun alussa. Serbia kiristi entisestään otettaan alueesta samalla kun UCK aloitti aseellisen toimintansa. Täysimittainen sota Kosovossa puhkesi 1998.
 Naton keväällä 1999 aloittaminen pommitusten pehmittämä Serbia veti joukkonsa pois maakunnasta saman vuoden kesällä. Samaan aikaa aloitti toimintansa Kfor-rauhanturvaoperaatio, johon myös Suomi osallistui.
 Presidentti  Martti Ahtisaari  oli keskeisessä roolissa taivuttelemassa Jugoslavian presidentin  Slobodan Milosevicin  rauhaan kesällä 1999.
 Kosovo julistautui lopulta itsenäiseksi helmikuussa 2008, mutta kiistaton sen asema ei edelleenkään ole. Maan itsenäisyyden on tunnustanut vajaat 120 valtiota, mukaan lukien Suomi, mutta eivät kuitenkaan Venäjä ja Kiina, eikä EU:n jäsenistä esimerkiksi Espanja ja Kypros. Kosovo ei ole YK:n jäsen ja Serbia on onnistunut taivuttelemaan joitain pieniä valtioita myös perumaan tunnutuksensa Kosovon itsenäisyydelle.
 Nyky-Kosovossa albaanienemmistö ja serbivähemmistö elävät omilla alueillaan tiukasti erossa toisistaan.

Kosovo-erikoistuomioistuimessa alkaa ensimmäinen oikeudenkäynti


Valtio siirtää teräsyhtiö SSAB:n osakkeet erityistehtäväyhtiö Solidiumista valtioneuvoston kanslian suoraan omistukseen. Poikkeuksellisen siirron taustalla on SSAB:n asema Suomen suurimpana teollisena hiilidioksidipäästäjänä, minkä vuoksi yhtiöön liittyy muista Solidiumin hallinnassa olevista yhtiöistä poikkeava strateginen intressi.
 Talouspoliittinen ministerivaliokunta puolsi kokouksessaan keskiviikkona osakkeiden siirtämistä valtion suoraan omistukseen.
 Valtioneuvosto muistuttaa tiedotteessaan, että sen yhtenä keskeisenä tavoitteena on Suomen hiilineutraaliuden saavuttaminen vuoteen 2035 mennessä. Teollisuudessa tehtävien päästövähennysten merkitys tavoitteen saavuttamiseksi on merkittävä.
 SSAB:n Raahen terästehtaan on määrä siirtyä hiilivapaaseen tuotantoon, mikä mahdollistaa Suomen suurimman yksittäisen hiilidioksidipäästölähteen korvaamisen ilmastoneutraalilla ratkaisulla.
 – Valtio-omistajan näkökulmasta on tärkeää, että Suomen suurin teollinen hiilidioksidipäästäjä konvertoi toimintansa vähähiiliseksi. Tämän vuoksi työ- ja elinkeinoministeriö on nyt määritellyt omistukselle strategisen intressin, ja omistus siirretään Solidiumista valtion suoraan omistukseen, valtioneuvosto kirjoittaa tiedotteessaan.
 Kohti hiilineutraalia yhteiskuntaa
 Valtion omistajaohjauksesta vastaavan ministerin  Tytti Tuppuraisen  (sd.) mukaan nyt tehty osakkeiden siirtopäätös tukee osaltaan tavoitetta hiilineutraaliin yhteiskuntaan siirtymisestä.
 – Työ- ja elinkeinoministeriön määrittelemän strategisen intressin mukaisesti Suomen valtiolla on halua vauhdittaa SSAB:n siirtymää kohti fossiilivapaata teräksenvalmistusta yhdessä yhtiön ruotsalaisomistajien kanssa. Toimimme tässä aktiivisen ja vastuullisen omistajuuden keinoin, Tuppurainen sanoo tiedotteessa.
 Erikoisteräksiä valmistavan SSAB:n liikevaihto oli viime vuonna 6,5 miljardia euroa ja henkilöstön määrä noin 14 000. Solidium on yhtiön kolmanneksi suurin omistaja 6,3 prosentin osuudella osakkeista ja 8,0 prosentin osuudella äänivallasta. SSAB:n Suomen tuotantolaitokset sijaitsevat Raahessa ja Hämeenlinnassa. Yhtiön osake on noteerattu Tukholman ja Helsingin pörsseissä.
 Lue myös:  Valtion sijoitusyhtiö kartuttaa lähes 400 miljoonalla valtion kassaa
 Teräsyhtiöt investoivat miljardeja hiilettömään teräkseen – Metallinjalostajat ry:n toimitusjohtaja Kimmo Järvinen: "Varmasti sille syntyy markkinat"
 Eurooppa kiihdyttää kovaa vauhtia kohti vetytaloutta – Suomella on mahdollisuus muuttua energian viejäksi

Hallitus haluaa teollisuuden suuren hiilidioksidipäästäjän suoraan alaisuuteensa – SSAB:n osakkeet siirtyvät Solidiumista valtioneuvoston kanslialle


Summary: Museoviraston uumenista löytyneestä yli satavuotiaasta kartasta se alkoi: arkeologi Kristin Ilves jäljitti Ahvenanmaalta suuren rautakautisen kylän, jollaisia siellä ei pitänyt ollakaan. Ilveksen tutkimuksissa myös kuva Ahvenanmaan merkityksestä viikinkiaikana on muuttunut.

530-luvulla alkanut valtava ilmastokriisi mullisti elämän suuressa osassa maapalloa. Muinaisskandinaavien muistoissa katastrofista tuli suorastaan alku maailmanlopun taistelulle, Ragnarökille.
 Fimbulvinteristä, "talvien talvesta", alkaneet ankarat ajat tappoivat ihmisiä ja ajoivat heitä ilmastopakolaisiksi. Ahvenanmaalla, keskellä pohjolaa, kävi yllättäen päinvastoin. Se sai väestöryöpsähdyksen.
 – Asuinpaikka- ja kalmistolöydöt osoittavat selvästi, että Ahvenanmaalle muutti väkeä aikana, jolloin elämän edellytykset pohjolassa muutoin olivat surkeat. Kukaan ei ole osannut selittää, miksi ihmisiä tuli niin paljon, kertoo Helsingin yliopiston apulaisprofessori  Kristin Ilves  tutkimusprojektinsa perusteista.
 Nuoremman kivikauden Ahvenanmaa on ollut tapana tulkita itäisen Keski-Ruotsin satelliitiksi, ja jotkut ovat sitä mieltä vieläkin, mutta se ei pidä paikkaansa, Ilves sanoo.
 – Oikeastaan ihmisiä tuli joka puolelta. Esinelöydöissä ovat edustettuina niin Länsi-Suomi kuin itäinen Keski-Ruotsi. Löydöt kertovat myös uuden identiteetin luomisesta Ahvenanmaalla.
 Rautakaudella tällä paikalla oli rakennus, luultavasti asumus. Tänä kesänä siellä uutteroivat arkeologian opiskelijat.  Mårten Lampén / Yle
 Muuttajat toivat synnyinseutujensa kulttuuria Ahvenanmaalle, ja myös esineet ja raaka-aineet liikkuivat – kuten rauta ja piikivi, joita Ahvenanmaalla ei ollut – mutta uudessa paikassa kehittyi myös uudenlaista yhteistä kulttuuria.
 – Uudet ahvenanmaalaiset jättivät merkkinsä koruihin, ja heillä oli omia tapoja vainajiensa hautaamisessa. Osa hautoihin pannuista esineistä on sellaisia, ettei niitä ole löydetty mistään muualta, kuten pieniä savitassuja, Kristin Ilves kertoo.
 Käpälää jäljittelevien savi-idolien on tulkittu liittyvän pohjolassa yleiseen karhukulttiin. Mutta miksi juuri Ahvenanmaalla ja vain siellä olisi keksitty muovailla savesta karhuntassuja, vaikka Ahvenanmaalla ei ollut karhun karhua?
 Ilveksellä on toinen selitys: puolen vuosituhannen ajan hautoihin pantujen käpälien tekijöillä oli ollut mielessään hylje.
 Ahvenanmaalla oli mantereeseen verrattuna vähän metsäneläviä, joten hylkeet olivat isoina saaliseläimina erityisen tärkeä ravinnon lähde. Kaikkia kolmea hyljelajia pyydettiin, ja niiden erilaiset elinympäristöt sisä- ja ulkosaaristossa tarkoittivat saalista eri vuodenaikoina.
 Hylkeet eivät myöskään olleet esihistoriassa ihmiselle pelkkää lihaa, rasvaa ja nahkaa. Ihminen käsitti itsensä ja kulttuurinsa osaksi luontoa, ja suhde saaliseläimiin oli toinen kuin tämän päivän metsästäjillä. Vielä historiallisellakin ajalla hylkeellä uskottiin olevan yliluonnollisia voimia, joita kunnioitettiin.
 Savitassuja Ahvenanmaan museossa. Pienimmät löydetyistä käpäläidoleista ovat vain viisisenttisiä, pisimmät 14 senttiä. Anniina Wallius / Yle
 Kristin Ilveksen johtamat kaivauksen elokuussa Bartsgårdan tilalla Finströmin kylässä olivat osa Helsingin yliopiston monivuotista ja monitieteellistä tutkimusprojektia, jossa pyritään selvittämään, millaista sitkeyttä ja sopeutumiskykyä nuoremmalla rautakaudelle osoitettiin, kun maailma mullistui.
 Kesällä 536 taivas pimeni rajun tulivuorenpurkauksen takia. Vuori sijaitsi ehkä Islannissa, kenties Alaskassa, ellei Väli-Amerikassa. Paikasta ei ole varmuutta, mutta purkaus oli joka tapauksessa niin valtava, että sen vaikutukset tuntuivat niin Euroopassa kuin Aasiassa.
 Tutkijat ovat arvioineet, että keskilämpötila romahti 1,5–2,5 astetta, ensimmäisenä vuonna ehkä jopa neljä. Himmeässä auringonvalossa kasvien yhteyttäminen kärsi. Ruoho ja vilja eivät kasvaneet, karjalle ei saatu rehua eikä maanviljelyksestä riippuvaisille ihmisille ruokaa.
 Miten outoa on, ettei omaa varjoaan näe edes keskipäivällä. Aurinko sinertää, Kuu ei loista lainkaan, eikä vuodenaikojen välillä ole eroa.   Roomalainen poliitikko ja historioitsija Magnus Aurelius Cassiodorus puolitoista vuotta vallinneesta tuhkapilvestä
 Kriisi tunnetaan niin Grönlannista kairattujen  jäänäytteiden  kuin muun muassa Siperian ikiroudassa ja Lapin järvissä säilyneiden puiden  vuosirenkaiden  perusteella.
 Hurja purkaus ei myöskään jäänyt ainoaksi, vaan lisää tuhkaa tulvahti ilmakehään kahdesti seuraavan vuosikymmenen alussa. Pohjoisen pallonpuoliskon ilmaston arvioidaan palanneen tasapainoon vasta 600-luvun puolivälin jälkeen.
 Mantereiden väki, joiden elämä pohjautui paljolti maanviljelykseen, nääntyi ankarina aikoina nälkään tai lähti etsimään elämän edellytyksiä muualta. Ahvenanmaalla saaristoluonto tarjosi ravintoa ja tilaa tulokkaille.
 – Ahvenanmaa oli keskellä. Ei vain idän ja lännen, vaan myös pohjoisen ja etelän, Kristin Ilves sanoo.
 Aluksi tulee talvi, jolloin lumi ajautuu kaikkialta kinoksiksi, pakkaset ovat ankarat ja tuulet niin tuimat ja viiltävät, ettei Auringosta ole iloa. Sellaisia talvia on kolme, eikä niiden välissä ole kesää.   Ragnarökin laukaisija, Fimbulvinter, Snorri Sturlusonin noin vuonna 1220 laatimassa Nuoremmassa Eddassa.
 Monien historioitsijoiden ja arkeologien mukaan vuosi 536 on ihmiskunnan tarinassa kaikkien aikojen pahin. Vastaavaa yksittäistä vuotta ei ollut koettu yli kahteen vuosituhanteen eikä ole ollut sittemminkään, he sanovat.
 Väestömäärään suhteutettuna se oli pahempi kuin mustan surman vuosi 1349 tai espanjantaudin vuosi 1918, arvotti Harvardin yliopiston historioitsija  Michael McCormick   Science -lehdessä joitakin vuosia sitten. Alkanut jaksokin oli yksi pahimmista, ellei pahin, hän sanoi.
 Erityisesti kärsi pohjola. Uppsalan yliopiston arkeologian professorin  Bo Gräslundin   tutkimuksen  mukaan Ruotsissa kuoli puolet väestöstä.
 Ei ihme, että sukupolvi toisensa jälkeen kertoi tarinaa eteenpäin, kunnes se keskiajalla kirjoitettiin Islannissa saagaan myyttinä maailmanlopusta, Ragnarökistä, josta selvisi hengissä vain kaksi ihmistä, uuden ihmiskunnan esivanhemmat.
 Apulaisprofessori Kristin Ilves on keskittynyt tutkimaan Ahvenanmaan nuorempaa rautakautta.  Mårten Lampén / Yle
 Bartsgårdan metsikössä elokuussa 2021 Kristin Ilves neuvoo sulkemaan pysäköidyn auton ikkunat. Metsälaitumella on Helsingin yliopiston arkeologian opiskelijoiden lisäksi toisenkinlaista porukkaa: nuoria nautoja, joita kiinnostaa kaikki, mitä voisi hamuta suuhunsa.
 Kaivauksilla on kaksi tarkoitusta, yhtäältä kaivuutaitojen opettaminen ensimmäisen vuoden opiskelijoille, toisaalta sen selvittäminen, mikä oli rakennus, joka nuoremmalla rautakaudella sijaitsi kumpareen juurella.
 Viime vuonna kumpareelta kaivettiin esiin asumuksen pohja, ja tarkka silmä erottaa, ettei talo aikoinaan ollut ainoa. Niitä oli kokonainen kylä.
 – Tuossa on yhden rakennuksen nurkka. Se näkyy hyvin selvästi. Ja tuossa on suorakulmainen pohja, osoittelee Ilves.
 Hän ei ole ensimmäinen arkeologi Bartsgårdassa. Viime vuosisadan alussa kaivauksia teki  Björn Cederhvarf , yksi Suomen ensimmäisistä ammattiarkeologeista. Uuttera kaivaja ei valitettavasti piitannut kaivausraporttien laatimisesta, mutta Ilveksestä tuntui, että jotakin Museoviraston arkistossa täytyi olla.
 Lopulta sieltä löytyikin iso yllätys: Bartsgårdasta vuonna 1905 piirretty kartta, jossa oli hautakummuista kertovien ympyröiden lisäksi kymmeniä suorakaiteita. Taloja!
 – Ahvenanmaalla oli päätelty olleen nuoremmalla kivikaudella vain erillisiä yhden perheen tiloja. Aiemmin tunnettiin vain yksi paikka, jossa oli kymmenen talonpohjaa, mutta minulla oli edessäni kartta, jossa suorakaiteita oli yli 30!
 Paavo Ruotsalainen, Saana Heikkala, Marketta Kiiveri ja Jonas Berg kaivauksilla, joilla sekä opiskeltiin arkeologisia taitoja että tehtiin tiedettä.  Mårten Lampén / Yle
 Työn eteni viiden sentin kerroksissa. Jokainen kerros oli osa asutuksen aikajanaa. Kaivamassa Kari Hyttinen, Visa Virtanen ja Aku Kaalikoski. Mårten Lampén / Yle
 Björn Cederhvarfia kiinnostivat ennen muuta hautakummut, mutta hän teki kaivauksia myös asuinpaikalla. Hän löysi palanutta ja palamatonta luuta ja keramiikkaa. Niillä asuinpaikkaa ei kyetty ajoittamaan.
 Löytöjen joukossa oli kuitenkin myös pyöreä solki varhaisimmalta keskiajalta, jolloin Ahvenanmaalla ei vakiintuneen käsityksen mukaan asunut ketään. Koko arviolta 4 000–6 000 ihmisen väestön on ajateltu lähteneen viikinkiajan lopulla tiehensä näiltä saarilta.
 Kristin Ilves sanoo pitäneensä paikannimitutkimukseen perustuvaa ajatusta aina kovin kummallisena.
 – Ahvenanmaan paikannimet ovat peräisin keskiajalta. Mutta kyllähän nimi voi muuttua muutenkin kuin siksi, että väki lähtee liikkeelle. Ja jo vanhastaan on arkeologisia todisteita, jotka kertovat asutuksen jatkumisesta.
 Talot rakennettiin edelleen vanhalla tavalla, keramiikassa näkyy jatkumo esihistorialliselta ajalta keskiajalle, ja rautakaudelta on löydetty joitakin kristinskon mukaisia hautojakin, Ilves luettelee edeltäjiensä tutkimustuloksia.
 Hänen hypoteesinsa jatkumosta sai viime vuoden kaivauksilla kauniin lisätodisteen, kullatun messinkiriipuksen. Se oli pudonnut joltakulta onnettomalta runsaat tuhat vuotta sitten.
 Viikinkiaikaisen riipuksen yksityskohtainen koristelu on taiturin työtä. Osa kultauksestakin on edelleen jäljellä. Sari Pouta / Konservointipalvelu Löytö Oy
 Korulöytö on upea, mutta Kristin Ilves on melkein yhtä innoissaan viidestä kilosta palaneita ja palamattomia luunsirpaleita, jotka viime vuoden löytöpusseihin kertyivät.
 – Kuulun niihin, joiden mielestä melkein kaikki löydöt ovat jännittäviä. Keramiikka on jännittävää, helmet ovat jännittäviä, ja maanäytteet ne vasta jännittäviä ovatkin! Pussillinen multaa antaa tavattoman paljon tietoa siitä, miten ihmiset hankkivat ravintoa, ja myös siitä, miltä ympäristö näytti.
 Tämän päivän laboratoriomenetelmillä näytteistä on mahdollista havaita paljon sellaista, mikä vielä jokin aika sitten meni ohi silmien, esimerkiksi mikroskooppisen pieniä tekstiilikuituja. Yksi monitieteellisen tutkimusprojektin avainmenetelmistä ovat siitepölyanalyysit.
 – Rikkaruoholaji, jollaista enää ei ole, todistaa ympäristön pelloista. Näytteiden ansiosta tiedämme myös, että täällä on syöty kaikkia neljää viljalajia – kauraa, ohraa, vehnää ja ruista. Täällä viljeltiin myös pellavaa ja kerättiin vadelmia ja hasselpähkinöitä, Ilves luettelee.
 Radiohiiliajoitusten perusteella löydöt ovat merovingiajan loppupuoliskolta viikinkiajan loppuun. Merovingiaikaa Ahvenanmaalla elettiin 500-luvun puolivälistä 800-luvulle ja viikinkiaikaa sen jälkeen 1000-luvun puoliväliin.
 "Rumaa ja kaunista keramiikkaa", esittelee Kristin Ilves tämän kesän löytöjä. Rautakauden keramiikka oli paljolti krouveja keittoastioita, vähemmän koristeltua kuin kivikaudella, mutta kaunistakin tehtiin. Tyypillisesti koristeltiin astian suu. Aaltokuviot olivat suosiossa.  Mårten Lampén / Yle
 Siitepölystä on myös haastamaan käsitys siitä, että Ahvenanmaa olisi autioitunut ihmisistä rautakauden lopussa puoleksitoista vuosisadaksi. Kun luonto ottaa tilan takaisin, käänteestä jää maaperään siitepölyjälkiä.
 – Jos ihmiset olisivat olleet poissa Bartsgårdasta 150 vuotta, tänne olisi pitänyt kasvaa roimasti metsää. Sellaista ei näy täältä ottamiemme segmenttinäytteiden siitepölymäärissä, kertoo Kristin Ilves.
 Norjalainen paleoekologinen  tutkimus  on osoittanut, miltä moinen muutos näytti ilmastokatastrofissa. Strynissä Storesætran tilan maanäytteistä laaditussa aikajanassa oli 500 vuoden ajan paljon ruohon ja vähän puiden siitepölyä, sitten äkkijyrkkä käännös.
 Ajoitus osui täsmälleen yksiin sen kanssa, mikä oli tiedetty jo 1960-luvulta: juuri tuohon aikaan Norjassa maatilojen määrä romahti. Syy oli arvoitus, kunnes Bo Gräslund esitti teoriansa siitä, ettei Fimbulvinter ollut pelkkää tarua.
  Mikä ei löydy kaivaessa, voi löytyä seulassa, jonka silmäkoko on neljä millimetriä.  Maaämpärin sisältöä seulomassa Iida-Lotta Salander ja Maria Ronkainen. Mårten Lampén / Yle
 Bartsgårdan luumateriaali kertoo, että kyläläisten aterioilla oli paljon ahventa ja haukea ja totta kai hylkeenlihaa, mutta ei vain niitä.
 – Löydöt osoittavat, että ihmiset olivat ruoan suhteen opportunisteja. Jos he sattuivat näkemään kurjen, he yrittivät napata sen. Merimetsoja syötiin hyvin paljon ja jopa rastaita. Melkein mitä vain, Kristin Ilves kertoo.
 Kun ilmastokriisi helpotti, enää ei syöty kaikkea, mikä saatiin kiinni. Löydöt viikinkiajalta osoittavat, ettei mikä tahansa enää kelvannutkaan, kun valinnanvaraa jälleen oli.
 Kun kaivaukset ovat ohi, suurin osa työstä on vielä edessä: pusseihin päätyneiden löytöjen lajittelu ja puhdistaminen ja lopulta päätelmät siitä, mitä kerrottavaa löydöillä on.    Mårten Lampén / Yle
 Tämän vuoden kaivauksen kohteeksi Kristin Ilves päätti valita syrjäisimmän rakennuksen. Oliko sekin ollut asuintalo vai jotakin muuta?
 Sillä oli kivijalka, jollainen oli tyypillinen Ahvenanmaalle – ja vain sille – nuoremmalla rautakaudella. Mitatkin olivat asuintaloksi varsin klassiset: kuusi metriä leveyttä ja 17 metriä pituutta. Silti Ilveksestä alkoi tuntua, ettei rakennus ehkä ollut asumus.
 – Heti alussa löytyi rikki palaneita pieniä kiviä. Sitten poltettua luuta ja hyvin paljon keramiikkaa. Rakennus ei siis ollut myöskään paja. Ehkä siellä prosessoitiin hylkeentraania tai kenties tehtiin jotakin maanviljelykseen liittyvää?
 Rakennuksen ajoittamisessa nuoremmalle rautakaudelle ei ollut ongelmaa. Se oli selvää helmilöytöjen perusteella.
 Kaivausten lopulla Ilves tuli muun muassa pylväskuoppien perusteella siihen tulokseen, että kyseessä oli sittenkin luultavasti asuintalo, vaikkakaan ei niin selvä tapaus kuin viimevuotinen. Lisätutkimuksia tarvitaan, hän sanoo.
 Tältä vuodelta talteen jäi myös jotakin nuoremmalle rautakaudelle hyvin epätavallista, okran jälkiä kivissä.
 – Se viittaa jonkinlaiseen ritualistiseen toimintaan, Ilves päättelee.
 Ahvenanmaan museossa on esillä piirros  Bartsgårdallekin tyypillisestä talosta sekä aikalaiselämästä kertovia löytöjä.  Anniina Wallius / Yle
 Nuorempi rautakausi on tutkijalle hyvin jännittävä ajanjakso – se, mitä silloin oikeastaan tapahtui ja miten se liittyy historian suureen kuvaan, sanoo Kristin Ilves. Ensi kesänä kokonaiskuvaa täydennetään uusilla kaivauksilla Bartsgårdassa.
 – On hauskaa löytää todisteita, jotka haastavat historiankäsityksiä, mutta totta kai olen valmis myös yllätyksiin, jotka pakottaisivat minut harkitsemaan omia hypoteesejani.
 Ilveksen aiemmat tutkimukset Ahvenanmaalla osoittavat, että hypoteeseja kannattaa esittää ja yllätyksiinkin on syytä varautua.
 Viime vuosisadan puolivälissä vuosikymmeniä Ahvenanmaan maakunta-arkeologina työskennellyt  Matts Dreijer  oli sitä mieltä, että viikinkien mahtikaupunki Birka sijaitsikin Ahvenanmaalla, ei Mälarenjärvessä Björkön saarella.
 Sille hymähdeltiin, niin kuin Dreijerin toisellekin hypoteesille. Hän ei nimittäin uskonut, että Ahvenanmaan asutuksessa olisi ollut katkosta rautakauden lopussa. Viime aikojen tutkimusten perusteella hymähtelylle ei ollut syytä.
 Entä Birka? Ellei se Ahvenanmaalla ollutkaan, niin saaret eivät myöskään olleet viikingeille vain vaatimatonta itäistä takamaata. Sen osoittaa muhkea rakennus, jonka tutkimuksia Kristin Ilves johti Kvarnbossa Saltvikissa viime vuosikymmenellä.
 Näkymä apilaniityn takana  oli viikinkiaikana aivan toinen. Pellon sijasta siellä oli 45 metrin pituinen ja 15 metrin levyinen mahtirakennus.  Anniina Wallius / Yle
 Rakennuksen jäljille johti 1970-luvulla ilmasta otettu infrapunakuva. Puuston kunnon seuraamiseksi otettuun kuvaan oli osunut myös pelto, ja siinä arkeologin katse näki erittäin suuren, suorakaiteen tai hieman veneen muotoisen rakennuksen ääriviivat.
 – Kuvan nähdessäni ajattelin, että Dreijer olisi huudahtanut "Mitäs minä sanoin!", kertoo Ilves.
 Jäljen koko ja tutkimusten löytöjen rikkaus osoittavat, että aikoinaan paikalla oli Ahvenanmaan eliitin suurhalli. Siellä kokoontuneet vallanpitäjät olivat osa pohjolan poliittista verkostoa. Löydöt kertovat yhteyksistä kauas muuallekin maailmaan.
 Tästä linkistä voit katsoa Ilveksen ja  Rasmus Olinin  ruotsinkielisen  videon  Kvarnbohallenista, sen ympäristöstä ja löydöistä.
 Yksi tärkemmistä todisteista korkeasta statuksesta ovat lasisten pikarien sirpaleet viikinki- ja myös merovingiajalta. Lasit olivat silloin kultaakin kalliimpaa tuontitavaraa.
 – Kulta oli totta kai tärkeää, mutta lasi vasta merkittävää olikin. Mitään sen kalliimpaa ei voinut omistaa. Kun päällikkö halusi juhlissa osoittaa valtaansa, hän saattoi rikkoa lasinsa näyttääkseen, että pystyi hankkimaan lisää, kertoo Ilves.
 Bartsgårdasta tänä kesänä paljastunut mosaiikkihelmi löytäjänsä Visa Virtasen kämmenellä.   Mårten Lampén / Yle
 Kvarnbon alueen laajuus, kulttuurikerroksen paksuus ja esinelöytöjen runsaus kertovat elämän vilkkaudesta muutoinkin kuin eliitin juhlissa – viljelystä, käsiteollisuudesta, kaupankäynnistä, rituaalimenoista.
 Hallin alta löytyneet paalujen kuopat todistavat, että alueella oli runsaasti asutusta jo ennen viikinkiaikaa. Paljon on epäilemättä vielä löytämättä, sillä laajasta kokonaisuudesta on tutkittu vain pieni osa. Töitä riittäisi arkeologille kokonaiseksi elämänuraksi.
 Kvarnbo on hyvin kiinnostava, mutta niin on myös Bartsgårda, sanoo apulaisprofessori Kristin Ilves. Molemmat paikat ovat olennaisia Ahvenanmaan nuoremman rautakauden kokonaiskuvalle, josta on tulossa aivan toisenlainen kuin on totuttu ajattelemaan.
 Lue myös:
 Laavaluolan kiviveneessä yritettiin torjua Ragnarök – viikinkilöytö Islannista kertoo maailmanlopun pelosta
 "Kuuluisa riimukivi kertoo viikinkien ilmastoahdistuksesta" – Onko raflaavan moderni väite selitys arvoitukselliseen tekstiin?
 Miekkamies vai -nainen? 900 vuotta sitten haudatun hämäläisen vaatteiden ja kromosomien vastaus ei ole suoraviivainen

Valtava ilmastokatastrofi autioitti pohjolaa 500-luvulla, mutta Ahvenanmaa sai uutta väkeä  – vanha tieto Ahvenanmaan asutushistoriasta kumoutuu uusissa tutkimuksissa


Summary: Nuoret ja alle nelikymppiset aikuiset eivät ole käyneet ottamassa rokotteita toivotusti,  Pirkanmaan pandemiaryhmä kertoi. Osa ei vastusta rokotteita sinänsä, mutta infot eivät tavoita heitä. Yle seurasi koronanyrkin infoa.

Tampereen yliopistollinen sairaala (TAYS)

Maanantaina kerrottiin 12 koronatapauksesta, tiistaina 13 koronatapauksesta.
 Pirkanmaan koronaluvut näyttävät viimein kääntyneen selvään laskuun, mutta vielä ei ihan voi huokaista helpotuksesta. Rokottamattomien määrä on nimittäin yhä suuri.
 Pirkanmaan pandemiaryhmä kertou tiistaina iltapäivällä tuoreimmat tiedot tilanteesta. Yle seurasi tilaisuutta.
 Mediainfossa käytiin läpi Pirkanmaan koronatilanne, jäljitystyön tuloksia ja alueellisia suosituksia. Asiantuntijoina olivat johtajaylilääkäri  Juhani Sand , ylilääkäri  Jaana Syrjänen  ja apulaisylilääkäri  Janne Laine  TAYSista.
 Yhteensä Pirkanmaalla on todettu epidemian aikana 8 632 koronatartuntaa.
 Rokottamattomia riittää vielä
 Ensimmäisen koronarokoteannoksen saaneita on Suomessa nyt noin neljä miljoonaa ja toisen annoksen saaneita kolme miljoonaa. 12 vuotta täyttäneestä väestöstä ensimmäisen annoksen on saanut noin 83 prosenttia ja toisen annoksen noin 62 prosenttia.
 Pirkanmaalla rokotuskattavuus noudattaa valtakunnallisia lukuja, koska ensimmäisen annoksen on saanut 12 vuotta täyttäneistä 83 prosenttia ja toisen 60 prosenttia. Prkanmaalla  on annettu nyt yli 400 000 ensimmäistä koronarokotetta . Rokotteiden antamistahti ensimmäisen rokotteen osalta on hidastunut. Koronarokotteen toisen annoksen on ottanut yli 290 000 pirkanmaalaista.
 Yksin Pirkanmaan sairaanhoitopiirin alueella kymmeniltätuhansilta yli 12-vuotiailta puuttuu vielä ensimmäinenkin rokote, vaikka siihen olisi ollut jo mahdollisuus. Etenkään 16–39-vuotiaiden ensimmäisen rokotuksen osuus ei ole kasvanut kuluneen viikon aikana.
 – Meille jää Pirkanmaalla noin satatuhatta rokottamatonta, ellei kiinnostus ja into rokotuksia kohtaan kasva. Näin suuri rokottamattomien osuus tulee vaikuttamaan vielä pitkään sekä sairaalan että muun yhteiskunnan toimintaan. Kahden rokotuksen avulla voi sen sijaan elää lähes normaalia elämää, kun yhteiskuntaa avataan, muistuttaa johtajaylilääkäri Juhani Sand.
 Janne Laineen mukaan on lääketieteen voitto, että tässä vaiheessa epidemiaa on käytössä useita tehokkaita rokotteita.
 Pirkanmaalla ravintoloiden aukiolo- ja anniskeluajat pitenevät torstaina. Myös maskisuosituksiin voi olla luvassa muutoksia.
 Moni pitää koronaa etäisenä, vaikka siihen sairastuu vakavasti jo nuoria. Jaana Syrjäsen mukaan moni ei vain tule ajatelleeksi rokotteen ottamista, eivätkä infot tavoita heitä. Kaikki rokottamattomat eivät vastusta rokotteita.
 – Koronavirusrokotteen osalta emme ole mallimaa, Espanjassa ja Portugalissa rokotteita on otettu enemmän.
 Yli sata ollut sairaalassa kesän aikana
 Koronan aiheuttamat tehohoitojaksot ovat niin pitkiä, että ne vaikuttavat sairaalan ja muiden potilaiden hoitoon pääsyyn.
 Kesän aikana TAYSissa on hoidettu yhteensä yli sataa henkilöä koronan takia. Syyskuussa hoidossa olleista kellään ei ole ollut kahta rokotetta. Sairaalahoitoa tarvinneiden joukossa on ollut varsin nuoria aikuisia.
 Kolmasosa syyskuussa sairaalahoidossa olleista on ollut 20–39-vuotiaita. Jo kolmikymppisiä on ollut hyvin vakavasti sairaina.
 – Nuoret ja keski-ikäiset aikuiset voivat ajatella olevansa haavoittumattomia. Näin ei kuitenkaan koronan kohdalla ole. Asian dramaattisuutta lisää se, että tässä on kyseessä rokotteella täysin estettävissä oleva vaikea sairaus. Rokotteella voi suojata itsensä ja perheensä. Lisäksi voi turvata yhteisen terveydenhuoltomme toimivuutta. Meillä on paljon myös muita vakavasti sairaita potilaita, jotka tarvitsevat sairaalan hoitoa, ylilääkäri Jaana Syrjänen vetoaa.
 10–19-vuotiaiden tartunnat ovat vähentyneet selvästi, mikä kertoo Syrjäsen mukaan rokotusten tehosta.
 Koronan ilmaantuvuus Pirkanmaalla oli viime viikon päättyessä 116 tartuntaa 100 000 asukasta kohden kuluneiden kahden viikon ajalta. Positiivisten näytteiden osuus oli viime viikolla kolme prosenttia Fimlabissa testatuista.
 Viime viikolla Pirkanmaalla todettiin yhteensä 304 koronatartuntaa. Niistä saatiin selville 218 tartunnan lähde. Näistä 144 tapauksen tartuntalähde todettiin perheiden keskuudesta. Sukulaisen tai ystävän tapaamisista tuli 29 tartuntaa. Ulkomailta tuli 13 tapausta.
 Hoiva- tai hoitolaitoksissa todettiin 11 tapausta ja kouluissa tai oppilaitoksissa yhdeksän tapausta. Kahdeksalla eri työpaikalla todettiin kahdeksan eri koronatapausta. Yksittäiset tartunnat tulivat päiväkodista, ravintolasta, yksityisistä juhlista ja yleisötapahtumasta.

Yksin Pirkanmaalla kymmenettuhannet jättäneet rokotteen ottamatta – osa pitää koronaa etäisenä, vaikka joka kolmas sairaalapotilas on 20–39-vuotias


Summary: Kuopion kouluiskun hovioikeuskäsittelyssä on kuultu tänään loppulausunnot. Aiemmin aamulla tekijän syyntakeisuutta käsiteltiin suljetuin ovin. Pääkäsittely on kestänyt neljä päivää. Kuopion kouluisku tapahtui lokakuussa 2019.

Kuopion koulusurman käsittelyssä Itä-Suomen hovioikeudessa on kerrattu kahden vuoden takaisia tapahtumia yksityiskohtaisesti.
 Savon ammattiopiston tuolloisen koululuokan istumajärjestystä ja pohjapiirrosta on käyty läpi erityisesti siitä näkökulmasta, miten ahdasta siellä oli liikkua ja pääsikö sieltä pakenemaan, kun tekijällä oli miekka kädessään.
 Iskun tekijä  Joel Marin  vaatii hovioikeudessa, että osassa murhan yrityksistä ei olisi tapahtunut rikosta ollenkaan ja osassa olisi ollut kyse törkeistä pahoinpitelyistä. Siksi oikeudessa pyrittiin selvittämään, millainen mahdollisuus uhreilla oli paeta paikalta, mikä tekijän tarkoitus oli, ja miten suunnitelmallinen kukin teko oli.
 Näyttöä käytiin läpi myös siitä näkökulmasta, oliko tarkoituksena surmata kaikki paikalla olleet.
 Tekijä vaatii määräaikaista vankeusrangaistusta elinkautisen sijaan myös sillä perusteella, että teossa kuolleen naisopiskelijan murha ei olisi ollut erityisen raaka tai julma.
 Murhan ja vakaan harkinnan hän kuitenkin puolustuksen loppulausunnonkin mukaan myöntää. Puolustus toteaa, että hovioikeudessa ei ole tullut ilmi sellaista, joka osoittaisi tekijän tarkoituksena olleen aiheuttaa erityistä kärsimystä tai pitkittää kärsimystä.
 Syyttäjät vaativat loppulausunnossaan, että hovioikeus pitäisi voimassa Pohjois-Savon käräjäoikeuden tuomion ja että tekijä katsotaan syyntakeiseksi. Syyttäjät katsovat, että teko täyttää erityisen julman tai raa'an murhan tunnusmerkit. Lisäksi syyttäjien mukaan tekijän tarkoitus on ollut surmata mahdollisimman monta ihmistä suljetussa tilassa.
 Myös valitukseen vastanneet asianomistajat katsovat, että käräjäoikeus on ratkaissut asian oikein.
 Itä-Suomen hovioikeudessa on kuultu lukuisia asianosaisia ja kouluiskun tekijää. Suurin osa asianosaisista halusi tulla kuulluksi ilman tekijän läsnäoloa salissa.  Antti Karhunen / Yle
 Syyntakeisuutta käsiteltiin suljetuin ovin
 Istuntosalissa kuultiin pääkäsittelyn aikana useiden päivien ajan asianosaisia eli tekijän entisiä opiskelukavereita, ammattioppilaitoksen henkilökuntaa ja paikalle tulleita poliiseja.
 Viimeisenä istuntopäivänä eli tänään tiistaina käsiteltiin tekijän syyntakeisuutta suljetuin ovin ennen loppulausuntojen antamista. Surmaaja vaatii, että teon katsottaisiin tapahtuneen  alentuneesti syyntakeisena .
 Tekijällä ei kuitenkaan ole ollut toimittaa uutta tietoa terveydentilastaan hovioikeudelle. Myös loppulausunnoista se osuus, joka käsitteli Marinin terveydentilaa, käydään suljetuin ovin.
 Kouluiskun uhrit näkevät edelleen painajaisia
 Nuori ukrainalainen nainen kuoli ja lisäksi useita ihmisiä haavoittui tai loukkaantui lokakuussa 2019, kun mies hyökkäsi miekan kanssa koululuokkaansa.
 Hovioikeudessa kuullut asianosaiset muistavat yhä kaaoksen ja kauhun kahden vuoden takaa. Moni kertoi oikeussalissa painajaisista.
 Useampi todistaja kertoi, että ei ensin ymmärtänyt, mitä on tapahtumassa. Suuri osa asianosaisista halusi tulla kuulluksi ilman, että tekijä on samassa salissa paikalla.
 Osa kouluiskussa paikalla olleista pakeni tilanteesta hyppimällä pulpettien päällä tai ryömimällä niiden alla. Ainakin yksi asianosaisista kertoi juosseensa miekan alta. Moni ei uskaltanut katsoa taakseen enää sen jälkeen, kun pääsi pois luokasta.
 Hovioikeudessa on käyty läpi kuvia rikospaikalta sekä esimerkiksi luokan istumajärjestystä. Oikeussalissa näytettiin myös valvontakameran video tilanteesta, kun poliisi saapui paikalle.  Poliisi
 Kouluiskun tekijä hankki välineet pikavipillä
 Tekijä itse kertoi pääpiirteittäin samoja asioita kuin käräjäoikeudessa. Teon tarkoitus oli tehdä laajennettu itsemurha.
 Uhrit hän kertoo valinneensa sattumanvaraisesti. Kun poliisit saapuivat paikalle, tekijä oli odottanut heidän ampuvan kuolettavasti.
 Välineet tekoon eli esimerkiksi ilmapistoolin ja miekan hän osti pikavipillä saaduilla rahoilla. Ilmapistooli ei kuitenkaan toiminut surmapäivänä toivotusti. Myös miekkaa hän kuvaili "epäkäteväksi".
 Tekijä kertoi, että hänellä on muistissaan myös aukkoja. Nykyisistä tuntemuksistaan hän kertoi vain lyhyesti ja sanoi pitävänsä tekoaan vääränä.
 Tuomio asiassa annetaan myöhemmin.
 Lue myös:
 Kuopion koulusurman käsittely alkoi hovioikeudessa – ensimmäisenä päivänä kuultiin asianosaisia ja näytettiin valvontakameravideo

Kuopion koulusurman hovioikeuskäsittely päättyy: Puolustus vaatii määräaikaista vankeusrangaistusta, syyttäjät vaativat edelleen elinkautista


Summary: Kaupunginhallitus ei taipunut kuljettajien painostuksessa, vaan äänesti HKL:n yhtiöittämisen puolesta 12–3. Kuljettajat pitävät hallituksen lisäyksiä hyvinä, mutta koska vaadittua selvitystä ei tule, työnseisaus toteutetaan.

Ylihuomenna torstaina ja perjantaina pääkaupungin asukkaat joutuvat liikkumaan ilman metroa ja raitiovaunuja.
 Asia varmistui eilen illalla, kun kaupunginhallitus hyväksyi metro- ja raitiovaunuliikenteen järjestävän HKL:n yhtiöittämissuunnitelman.
 Tänään HSL ilmoitti, ettei työnseisauksen ajaksi järjestetä korvaavaa liikennettä.
 Hallitus hyväksyi yhtiöittämisen selkein numeroin
 Kuljettajat  ilmoittivat viime perjantaina toteuttavansa työnseisauksen , ellei yt-neuvotteluiden jälkeen muuttuneesta yhtiöittämissuunnitelmasta tehdä uutta selvitystä.
 Kaupunginhallitus ei ilmoitusta kavahtanut, vaan hyväksyi yhtiöittämisen etenemisen selvin äänin 12–3.
 – Koska tämä vaatimuksemme on hyljätty, meillä ei ole muuta vaihtoehtoa kuin pitää kiiinni tästä meidän aikaisemmasta päätöksestämme työnseisauksesta, sanoo metro- ja raitiovaunukuljettajien yhdistyksen puheenjohtaja  Petri Lillqvist .
 Petri Lillqvist johti mielenilmauksesta päättänyttä metro- ja raitiovaunukuljettajien yhdistyksen kokousta perjantaina 10.9. Petteri Juuti / Yle
 Vain vasemmistoliiton ja perussuomalaisten edustajat äänestivät sitä vastaan. Yhtiöittämistä kannatti myös SDP, jonka listoilla raitiovaunukuljettaja ja ammattiyhdistysaktiivi Lillqvist on ollut itsekin ehdolla.
 Äänestyslukujen valossa näyttää epätodennäköiseltä, että kuljettajien toivetta toteuttaisi myöskään kaupunginvaltuusto, joka päättää asian lopullisesti.
 – Toivoa on aina. Sen takia me olemme asiaa pitäneet yllä ja vaatineet selvitystä, että päättäjät tiedostavat mitä he ovat päättämässä, Lillqvist sanoo.
 Hallitus teki lisäyksiä avoimuudesta ja poliitikkojen vallasta
 Aivan sellaisenaan kaupunginhallitus ei yhtiöittämissuunnitelmaa hyväksynyt.
 Kaupunginhallitus totesi HKL:n johtokunnan tavoin, että yhtiössä tulee varmistaa laajan avoimuuden noudattamisen periaate.
 – Tämä on todella hyvä linjaus. Se on tärkeä näkökohta varsinkin kun otetaan huomioon, että HKL:n omat näytöt avoimuuden toteuttamisessa eivät ole kovin mairittelevat, sanoo kuljettajayhdistyksen puheenjohtaja Lillqvist.
 Hallitus teki myös kirjauksia työntekijöiden aseman säilyttämisestä ja siitä, että henkilöstöllä on oltava edustus vähintään yrityksen johtoryhmässä.
 Yhtiön hallitukseen tavoitellaan kolmea poliittista luottamushenkilöä ja kaupungin luottamusmiesten tulee saada tulevasta yhtiöstä tietoa yhtä paljon kuin nykyisestä liikelaitoksestakin.
 – On aika mielenkiintoista että kaupunginhallitus kirjasi nämä asiat päätökseen. Ehkä se kertoo jotain heidän käsityksestään siitä, miten tätä yhtiötä ollaan oltu perustamassa, Lillqvist sanoo.
 Voit lukea hallituksen päätöksen ja sen tausta-aineistot kokonaisuudessaan  kaupungin verkkopalvelusta (kohta 6) .
 Voit myös keskustella aiheesta tänään tiistaina 14.9.2021 kello 23 saakka.
 Seuraavista jutuista voit lukea laajemmin, miksi kujettajat vastustavat yhtiöittämistä:
 Siemens-oikeudenkäynti muutti HKL:n yhtiöittämissuunnitelmat, mikä sai henkilöstön tyrmistymään – "Tämä on meidän hätähuuto", sanoo luottamusmies
 HKL halutaan yhtiöittää, ja se huolestuttaa liikennelaitoksen työntekijöitä – tutkija: "Ei ole täysin selvillä, mihin muutoksilla tähdätään"

Metro- ja ratikkakuskit hiljentävät kiskot kahdeksi päiväksi Helsingissä ja Espoossa, mutta poliitikkojen päiden kääntämiseen sekään ei ehkä riitä


Summary: Tilastoitava ensilumi satoi Sallaan tiistaiaamuna. Päivän aikana lumentulo on voimistunut ja siirtynyt etelämmäksi. Suomen lumikeskus oli iltapäivällä Oulun ja Meri-Lapin alueella, missä oli jo joulukorttimaisemat.

Pohjois-Suomessa on tänään jo tarvittu aurauskalustoa. Liikkenneoperaattori  Jari Torvinen  kuvailee, että Kemi–Oulu -välillä maisemat ovat kuin joulukortista.
 Lunta on satanut noin 5–10 senttiä. Torvisen mukaan pahemmilta onnettomuuksilta on toistaiseksi vältytty, sillä kesärenkailla kulkevat autoilijat ovat ymmärtäneet höllätä kaasujalkaa.
 Tieliikennekeskuksen mukaan sakein lumisadealue ulottui tiistaina iltapäivällä Oulusta Ylitorniolle. Ilmatieteen laitos on varoittanut huonosta ajokelistä Rovaniemi–Tornio–Oulu -alueella.
 Tilastoihin jo heti aamulla
 14. syyskuuta jäi säätilastoihin virallisena ensilumen päivänä jo heti aamusta.
 – Sallassa Värriötuntureilla oli aamulla yksi sentti lunta. Se tarkoittaa, että tilastoitava ensilumi on tullut, kertoo Ilmatieteen laitoksen meteorologi  Ville Siiskonen .
 Tältä näytti Kemissä tiistaina kello 14 aikaan. Jarno Tiihonen / Yle
 Syyskuussa satava lumi ei ole Lapissa tavatonta, jos ei kovin tavallistakaan.
 – Tähän aikaan vuodesta lunta ei tule ihan joka vuosi. Se ei ole kuitenkaan poikkeuksellista, Siiskonen sanoo.
 Lue myös:   Tältä näyttävät syksyn ensimmäiset lumihiutaleet: Enontekiöllä havaittiin kaksi senttimetriä lunta tänä aamuna
 Urakoitsijan toiminta tutkitaan
 Lapin ely-keskuksen ylijohtaja  Jaakko Ylinampa  kertoo, että aurauskalustoa on lähtenyt liikkeelle.
 – Koneita on lähtenyt liikkeelle, mutta yksi aura-auto on ajanut ojaan, koska se joutui väistämään vastaan tulevaa autoa.
 Ylinamman mukaan ely-keskus tutkii, onko urakoitsija toiminut sopimuksen mukaan ja lähtenyt liikkeelle riittävän nopeasti ja riitävällä kalustolla.
 Kemissä lunta oli tiistaina kello 15.50 tasan kymmenen senttiä. Ilmatieteen laitoksen mukaan kello 15.40 Tornion Torpin automaattiasemalla oli lunta 6 senttiä. Jarno Tiihonen / Yle
 – Onko varautuminen ollut oikealla tasolla? Urakoitsija vaihtuu kuun vaihteessa ja voi olla, että sillä on ollut vaikutusta, Ylinampa sanoo.
 Voimassa olevan sopimuksen mukaan talvikausi alkaa 15. syyskuuta.
 – Kausi alkaa periaatteessa huomenna, mutta se ei tarkoita, että nyt ei pitäisi aurata, hän sanoo.
 Ilmatieteen laitoksen mukaan sateet hellittävät iltayöstä alkaen. Yö on viileä, mutta huomenna päivällä lämpötila nousee 8–9 asteeseen, mikä viimeistään sulattanee ensilumet.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun  Yle Tunnuksella  15.9. kello 23 saakka.

Aikainen ensilumi sai aurauskaluston liikkeelle Lapissa – "Maisemat ovat kuin joulukortista"


Summary: Tampereen yliopiston eilinen ilmoitus yt-neuvotteluista jatkui tänään henkilöstöinfolla. Tavoitteena on vähentää 215 henkilötyövuotta tukipalveluista.

Tampereen yliopisto  ilmoitti maanantaina aloittavansa yt-neuvottelut . Neuvottelujen piirissä on yhteensä 1 100 ihmistä. Tavoitteena on vähentää 215 henkilötyövuotta tukipalveluista.
 Pääluottamushenkilöille tieto tuli sähköpostiviestinä kahdeksan minuuttia ennen intraan ladattua tiedotetta. Jukon pääluottamushenkilö  Sinikka Torkkola  oli pettynyt.
 – Olihan se kummallista, että vain muutamaa tuntia ennen ilmoitusta oltiin työnantajan kanssa yhteydessä eikä mitään merkkiä ollut.
 Pääluottamushenkilöiden puhelimet ovat käyneet kuumina. Tampereen yliopistolla on Jukon  Jarkko Valjakan  ja Torkkolan lisäksi JHL:n  Arja Liikanen  ja Pron  Jorma Viikki  ja  Ari Moskari . Ensi viikolla alkaviin neuvotteluihin valmistaudutaan jo yhteisissä videopalavereissa.
 – Pyritään keräämään kaikki tieto yhteen, että päästään yhdessä viemään asiaa eteenpäin, Ari Moskari kertoo.
 Pääluottamushenkilöille ei ole tullut yliopiston suunnalta muuta yhteydenottoa kuin kutsu yt-neuvotteluihin. Tänään järjestetty henkilöstöinfo oli lähinnä eilisen intran tiedotteen läpikäymistä.
 – Lähinnä kuunneltiin, mitä ylin johtaja rehtori sanoo ja talousjohtajallakin oli asiaa. Vuorovaikutteisuus puuttui, ei päässyt kyselemään, Mostari kuvailee.
 Pääluottamusmies Ari Moskari odottaa yt-neuvotteluita yhdessä muiden pääluottamushenkilöiden kanssa. Hän ei usko, että 215 henkilön vähennys on tarpeen.   Matias Väänänen / Yle
 Tukipalveluissa tehdään työtä jo nyt äärirajoilla
 Torkkolan mielestä nyt on vallalla väärinymmärrys, että tukihenkilöstössä olisi ylimääräisiä ihmisiä. Torkkolan mukaan päädytään tilanteeseen, jossa isopalkkainen professori naputtelee toimimattomiin järjestelmiin tietoja. Yt-neuvotteluita on ollut useita, annetut talousluvut ovat heitelleet.
 – Johto vaihtuu tuon tuosta, karuselli käy. Laskin, että onko jo kolmas vai neljäs henkilöstöjohtaja, ja talousjohtaja ja viestintäpäällikkö ovat vaihtuneet jo pariin kertaan. Otetaan huomioon, että organisaatio on ollut puolitoista vuotta kunnossa, Torkkola huokaa.
 Vähennykset koskevat tukipalveluita eli esimerkiksi tutkimus- ja opetushenkilöstö on rajattu ulos.
 Vähennyksiä tavoitellaan myös toimintoja ulkoistamalla. Henkilöstöstä pitäisi yliopiston mukaan säästää 14 miljoonaa euroa vuodessa. Henkilöstöinfossa todettiin tänään, että osa-aikaistamisilla ja lomautuksilla tavoitetta ei tulla saamaan. Pääluottamusmiehet eivät halua missään nimessä hyväksyä tätä lukua.
 – Tukitoimissa ollaan nytkin äärirajoilla, monessa yksikössä on henkilöstövajetta. Työtaakka on suuri, Ari Mostari kertoo.
 Vähennystavoite on käytännössä viidennes tukipalveluhenkilöstöstä. Palvelut ovat ruuhkaisia jo nyt. Opiskelijat ovat kiukkuisia, koska asioiden hoitaminen venyy. Opettajat ovat Torkkolan mukaan kiukkuisia koska joutuvat tekemään työtä, joka ei heille kuulu eivätkä he oikein sitä osaakaan.
 – Kaikilla on sellainen olo, että kukaan ei kuuntele.
 Hankalat neuvottelut edessä
 Torkkola ihmettelee yliopiston taloudenpitoa. Alkuvuodesta ilmoitettiin, että toiminnallinen tulos on 600 000 euroa miinuksella, loppuvuoden arvioksi annettiin viisi miljoonaa miinusta. Aiemmin yliopiston sijoitustuotoilla on paikattu toiminnallista tulosta.
 – Sijoitustoimintaa tehdään yliopiston toiminnan vuoksi. Sijoitustuotot on nyt laskettu matalaksi. Vuoden 2020 budjettiin tuotot toivat 58 miljoonaa, sieltä olisi voinut löytää paikkausta nytkin.
 Yliopiston tapa viestiä tai jättää viestimättä yt-neuvotteluista romahdutti Torkkolan kaiken uskon yliopistoon.
 – Uskon, että tulee paitsi sisällöllisesti, myös erityisesti vuorovaikutuksen osalta vaikeat neuvottelut. Ei kauhean montaa kertaa voi pettää ja puhua muunneltua totuutta ja säilyttää luottamusta.
 Myös Ari Moskari toivoo työnantajalta jatkossa avoimuutta.
 – Toki lähdetään sovintoesitystä hakemaan. Henkilöstö pientä pelkoa jo aistii, Ari Moskari sanoo.
 Tampereen yliopistolla on edessään mittavat yt-neuvottelut.  Matias Väänänen / Yle
 Mitä mieltä olet uutisesta? Keskustelu on auki 15.9. klo 23 asti.
 Lue lisää:
 Tampereen yliopistolla alkavat suuret yt-neuvottelut – lähtöpassit uhkaavat 215 työntekijää
 Tampereen yliopiston rehtori avajaisissa: Yliopiston pitää tasapainottaa talouttaan
 Tampereen yliopiston henkilöstökulut jäämässä paljon odotettua pienemmiksi – fuusio näkyy edelleen ensi vuoden budjetissa
 Tampereen yliopiston budjetti on miljoonia euroja miinuksella – yliopisto aikoo saada talouden kuntoon kolmessa vuodessa

Tampereen yliopiston henkilöstö tyrmistyi yt-uutisista – Pääluottamushenkilö: “Kaikilla on sellainen olo, että kukaan ei kuuntele”


Summary: Sadat nuoret kokoontuivat viime viikonloppuna juhlimaan puistoon Haminassa. Yön aikana yhdestä poliisiautosta varastettiin rekisterikilpi. Toisesta autosta kilven varastaminen jäi yritykseksi.

Poliisi joutui viime viikonloppuna ilkivallan kohteeksi Haminassa.
 Kaupungissa vietettiin Valojen yö -tapahtumaa perjantai-iltana.
 Poliisipartiot puuttuivat perjantain ja lauantain välisenä yönä useisiin pieniin tappeluihin Haminan keskustassa. Paikalle jouduttiin lähettämään useampi partio valvomaan menoa.
 Poliisin arvion mukaan paikalla oli satoja, jopa lähes tuhat nuorta – suurin osa oli päihtyneenä. Nuorimmat olivat 12-vuotiaita.
 Poliisiautot kärsivät riehakkaassa juhlinnassa. Väkijoukosta heiteltiin pulloja poliisiautoa kohti, ja ohikulkijat potkivat poliisiauton kylkeä.
 Rekisterikilpi kateissa
 Yhdestä poliisiautosta varastettiin rekisterikilpi. Tämä tapahtui ennen puoltayötä, kun partio oli poistunut autosta mennäkseen valvomaan menoa Fredrikinkadun kulmassa olevaan Kesäpuistoon.
 – Myöhemmin aamuyöstä myös toisesta poliisiautosta yritettiin viedä takakilpi. Se saatiinkin irti, mutta partio huomasi tämän ja juoksi tekijän kiinni, ylikomisario  Jukka Lankinen  Kaakkois-Suomen poliisilaitokselta kertoo.
 Lankisen mukaan näpistäjä oli nuori mies.
 – Hänen käytöksensä oli sellaista, että hän vietti loppuyön poliisin tiloissa. Hän sai aamulla sakkolapun käteensä ja pääsi kotiin.
 Irrotettu rekisterikilpi on kiinnitetty takaisin poliisiautoon.
 Sen sijaan toisen poliisiauton rekisterikilpi on edelleen kateissa. Ylikomisario Jukka Lankisen mukaan poliisiautoon on hankittu uusi kilpi.
 – Ennen kuin uusi kilpi tulee, joudutaan laittamaan väliaikainen kilpi. Ihan samalla tavalla kuin kaikissa autoissa, myös poliisiautossa pitää olla rekisterikilvet.

Poliisiautot joutuivat hyökkäyksen kohteeksi Haminassa, kun lähes tuhat nuorta kokoontui puistoon juhlimaan – rekisterikilpi katosi


Summary: Käräjäoikeus tuomitsi maanantaina lämpöyhtiön yhteisösakkoihin ja siellä työskentelevän johtajan ehdolliseen vankeuteen Heinolassa tapahtuneen vakavan öljyvuodon takia. Yhtä laajoja tapauksia päätyy käräjille hyvin harvoin, eikä ankaria tuomioita anneta usein.

Heinolan Vuohkallion öljyvuodon kaltaisia ympäristörikoksia käsitellään harvoin käräjäoikeuksissa. Varalämpölaitokselta pääsi ympäristöön noin 40 kuutiometriä öljyä vuoden 2017 lopussa, koska voimalaa ei ollut testattu muutostöiden jälkeen, eivätkä vuotohälyttimet olleet päällä. Lämpöyhtiön operatiivinen johtaja sai kuusi kuukautta ehdollista vankeutta ja yhtiö 60 000 euron yhteisösakon.
 Yhtä laajamittaisia vahinkoja sattuu Suomessa vähän.
 – Öljyvahinkoja tapahtuu vuosittain satoja, mutta näin isoja hyvin harvoin. Ehkä yksi vuodessa, arvioi ympäristölakimies  Jouko Tuomainen  Suomen ympäristökeskuksesta.
 Tuomainen pitää ehdollista vankeusrangaistusta ankarana seurauksena, sillä usein tahattomista ympäristörikoksista voi selvitä sakoilla.
 – Toisaalta luontovaikutuskin oli tavallista isompi, hän toteaa.
 Heinolan öljyvahingon oikeuskäsittelyssä syyttäjänä olleen  Heikki Ylisirniön  mukaan käräjille päätyvissä tapauksissa teot ovat tyypillisesti tahattomia, kuten Heinolan öljyvahingossa.
 – Tässä oli kysymys siitä, että tekijä on toiminut vähintään törkeän huolimattomasti, ja siinä mielessä tämä on tyyppitapaus. Tahalliset teot ovat erittäin harvinaisia, enkä muista, että sellaisia olisi lähihistoriassa ollut käräjillä esillä.
 Törkeästä ympäristön turmelemisesta on mahdollista langettaa vähintään neljän kuukauden ja enintään kuuden vuoden vankeustuomio.
 Siivous ei riitä hyvittämään, jos sotku on kyllin iso
 Ylisirniö kertoo, että tavallisissa ja törkeissä ympäristön turmelemisissa ympäristön ennallistamistyöt jäävät usein tekemättä.
 – Yleensä yritykseltä on loppunut raha, eivätkä yksityishenkilöt maksa tai tee ennallistamista.
 Heinolan varavoimalaitoksen omistaja huolehti ympäristön puhdistamisesta. Operatiiviselle johtajalle annettiin kuitenkin vankeustuomio törkeästä ympäristön turmelemisesta ja yritys tuomittiin yhteisösakkoon, vaikka se pyrki korjaamaan vahingot.
 Käräjäoikeus katsoi näytetyksi, että teollisuusalue tuli puhdistustöiden ansiosta joiltain osin jopa parempaan kuntoon kuin ennen öljyvuotoa. Samassa siivouksessa saatiin pois muutakin ympäristöön päätynyttä, vahingollista jätettä.
 Luonnolle aiheutuneet vahingot olivat kuitenkin niin laajat, ettei niitä voinut kokonaan kuitata puhdistustöillä.
 850 000 euroa suurin mahdollinen yhteisösakko
 Käräjäoikeus tuomitsi Loimua Oy:n myös 60 000 euron yhteisösakkoon. Erikoissyyttäjä Ylisirniön mukaan yhteisösakkojen skaala lähtee 850 eurosta ja päättyy 850 000 euroon, joka on siis maksimi, johon törkeästä ympäristön turmelemisesta voidaan tuomita. Hän arvioi, että muutaman kymmenen tuhannen euron yhteisösakko on tavanomainen.
 Kovimmat yhteisösakot on  langetettu Talvivaara-jutussa , jossa Ylisirniö toimi syyttäjänä. Lopullinen rangaistus oli 500 000 euron suuruinen.
 – Moni käräjäoikeus varmaan peilaa ratkaisussaan Talvivaaran juttuun, Ylisirniö arvioi.
 Käräjäoikeudet eivät siis arvioi sakkoa esimerkiksi yrityksen maksukyvyn mukaan, vaan summaa suhteutetaan sillä ajatuksella, mikä olisi lievin ja pahin mahdollinen tapaus, ja mitä niiden väliin jää.
 Sen sijaan entiselle toimitusjohtajalle  Pekka Perälle  annettu kuuden kuukauden ehdollinen vankeustuomio oli sama kuin Heinolan-tapauksessa.
 "Muutostilanteessa pitää olla skarppina"
 Erikoissyyttäjä Heikki Ylisirniön mukaan Heinolan-tapauksessa korostui se, että silloisella varavoimalaitoksen omistajalla eli Elenia Lämmöllä oli käynnissä henkilöstövaihdos juuri samaan aikaan, kun vahinkoon johtaneet virheet tehtiin, ja öljyä vuoti luontoon.
 – Kun yritystoiminnasta on kysymys, ja vastuuta on eri portailla, muutostilanteessa pitää olla aina skarppina siitä, että myös velvoitteet ja vastuut ovat jollakin. Ettei missään vaiheessa tule tilannetta, ettei tiedetä, kuka vastaa ja mistä.
 Suomen ympäristökeskuksen lakimies Jouko Tuomainen pitääkin Heinolan-tapauksen tuomiota hyvänä muistutuksena yrityksille siitä, että ympäristövastuujärjestelmän, teknisten järjestelmien sekä henkilöstön ohjeistamisen on oltava kunnossa, ja niille on oltava riittävät resurssit.
 Tuomaisen mukaan Heinolan-tapaus on hyvä nostaa esiin, vaikka usein tahalliset teot saavatkin enemmän huomiota.
 – Tämä on hyvä muistin virkistys. Pääasia tässä on, että yritykset saadaan toimimaan niin, ettei vahinkoja synny, hän toteaa.
 Käräjäoikeuden langettamat tuomiot varavoimalaitoksen Heinolassa omistavan Loimua Oy:n operatiiviselle johtajalle ja yhtiölle eivät ole vielä lainvoimaisia. Niistä on mahdollista valittaa hovioikeuteen. Syyttäjä Ylisiriniö kertoo olevansa tyytyväinen käräjäoikeuden ratkaisuun, eikä näe tarvetta valittaa.
 Lue myös:
 Heinolassa valui 40 000 litraa öljyä luontoon ja vasta ulkopuoliset huomasivat sen – lämpöyhtiön johtajalle 6 kuukautta ehdollista
 Kylän pelastajasta tuli miljoonien eurojen lasku, kun jätefirma hoiti myrkkynsä vaarallisesti – poliisi arvioi ympäristörikosten lisääntyvän tulevaisuudessa

Onko kuusi kuukautta ehdollista kova tuomio ympäristörikoksesta? Heinolan öljyvuodosta syytetty johtaja sai saman rangaistuksen kuin Talvivaara-pomo


Summary: Pieni osa lukioista järjestelee erilliset koetilat koronakaranteenissa oleville ylioppilaskokelaille, arvioidaan Ylioppilastutkintolautakunnasta. Erillinen tila ei kuitenkaan takaa sitä, että karanteeniin joutunut pääsee kirjoituksiin.

Miksi naapurilukion ylioppilaskokelas voi osallistua kirjoituksiin koronakaranteenista huolimatta, vaikka omassa lukiossa se ei onnistu? Ajatus tuntuu monesta lukiolaisesta epäreilulta, kertoo Lukiolaisten liiton puheenjohtaja  Emilia Uljas .
 – Tämä on suuri alueellisen epätasa-arvon luoja. Pahimmassa tapauksessa valmistuminen voi siirtyä, hän sanoo.
 Erot johtuvat siitä, että jotkut lukiot ovat järjestäneet karanteenissa oleville kokelaille erilliset tilat kirjoituksia varten, mutta suurin osa ei. Ilman erillistä tilaa karanteeniin määrätyt eivät pääse kirjoituksiin.
 Lukiolaisten liitto toivookin, että oppilaitokset järjestäisivät karanteenitilat, jos se suinkin onnistuu. Uljas kannustaa myös lukioita sopimaan järjestelyistä yhdessä. Silloin naapurilukion kokelaat voisivat hyödyntää karanteenitiloja, jos sellaisia ei voida omassa oppilaitoksessa järjestää.
 – Äkkiseltään ei tule näiden lisäksi muita ratkaisuja mieleen kuin se, että opiskelija itse pysyy omaehtoisessa karanteenissa ennen koetta. Tilanne on hankala, Uljas toteaa.
 Emilia Uljas sai viime keväänä paljon viestejä kokelailta, joita pelotti koronalle altistuminen kirjoitusten alla. Tänä syksynä viestejä on tullut vähemmän. "Moni on saanut jo ainakin yhden rokotteen ja koronatilanne on yleisesti helpottanut", Uljas pohtii. Benjamin Suomela / Yle
 "Lähes mahdotonta toteuttaa"
 Viime keväänä karanteenitila oli käytössä 24 lukiossa. Kaikkiaan oppilaitoksia on Suomessa vajaat 400. Lukiolaisten liitolla ja Ylioppilastutkintolautakunnalla ei ole tarkkaa tietoa tänä syksynä karanteenitiloihin varautuneiden lukioiden määrästä.
 – Käytännön tuntuma on, että pieni osa lukioista valmistautuu karanteenijärjestelyihin, Ylioppilastutkintolautakunnan pääsihteeri  Tiina Tähkä  sanoo.
 Muutamalta paikkakunnalta löytyy Tähkän mukaan lukioiden yhteinen karanteenitila. Toisissa järjestely onnistuu vain koepäivinä, jolloin kirjoittajia on vähän.
 Kunnat selvittävät karanteenijärjestelyjä yhdessä sairaanhoitopiirin tai kunnan tartuntatautiviranomaisen kanssa.
 – Sen toteuttaminen on lukioille hyvin vaativaa, lähes mahdotonta. Karanteenissa kyse on tartuntatautilääkärin tekemästä päätöksestä, jossa kontakteja on rajattu.
 Kuntaliiton erityisasiantuntija  Kyösti Värri  toteaa, että kunnilta ei voi edellyttää karanteenitilojen järjestämistä, koska se on osalle mahdotonta.
 – Olisi ehkä enemmän epätasa-arvoista kieltää karanteenitilojen järjestäminen niiltä, joille se on mahdollista, koska kaikki eivät siihen pysty, hän sanoo.
 Koe voi siirtyä karanteenitilasta huolimatta
 Aina karanteenitilakaan ei riitä. Kirjoitukset ja jopa lakkiaiset voivat kunnan ja lukion järjestelyistä huolimatta siirtyä, jos kokelas altistuu koronalle kirjoitusten alla. Niin kävi esimerkiksi  Savonlinnassa viime keväänä .
 –Päätös on aina päiväkohtainen, vaikka ennakkojärjestelyt olisi tehty. Se riippuu alueen, lukion ja kokelaan tilanteesta, Tähkä sanoo.
 Hän muistuttaa, että karanteeniin joutuneen kokelaan pitää päästä koepaikalle olematta kontaktissa muiden ihmisten kanssa. Lisäksi hän pitää käydä koronatestissä ja saada siitä negatiivinen tulos.
 – Voi olla, että järjestely ei ole mahdollinen myöskään kokelaan oman tilanteen vuoksi, Tähkä toteaa.
 Ilmoittautumisen voi mitätöidä
 Yleisimmin karanteeniin joutuvat abiturientit suorittavat välistä jäävät kirjoitukset seuraavalla tutkintokerralla eli ensi keväänä.
 Ylioppilastutkinto pitää saada valmiiksi kolmella peräkkäisellä tutkintokerralla, ja hylättyä koetta voi uusia vain kolmella peräkkäisellä kerralla. Kirjoituksia ei voi siis siirrellä loputtomiin. Lukio ja lautakunta neuvovat kokelaita, miten kokeiden suorittamista pääsee jatkamaan.
 Vaikka kokelas joutuisi aloittamaan tutkinnon uudestaan, hän voi ottaa aiemmin hyväksytyt kokeet suoraan osaksi uutta tutkintoa kolmen vuoden ajan.
 – Yhdenvertaisuusasiat täytyy käsitellä tapauskohtaisesti tällaisessa aika vaativassa tilanteessa. Lähtökohta on, että kokelas voi mitätöidä ilmoittautumisen, jotta hän pääsee jatkamaan kokeiden suorittamista seuraavalla kerralla, Tähkä sanoo.
 Hän vakuuttaa, että jatkomahdollisuuksia löytyy aina ja hyvin harva joutuu suorittamaan kirjoituksia uudestaan koronakaranteenin takia. Kokeita joutuu käytännössä uusimaan vain, jos välistä jää hylätyn kokeen kolmas suorituskerta.
 – Tilanne on toki valitettava jokaisen kokelaan kohdalla, joka ei pääse ylioppilaskirjoituksiin. Se tuntuu aika pahalta ja musertavalta siinä hetkessä, mutta suomalainen ylioppilastutkinto on hyvin joustava.
 Lue lisää:
 Tuplasti rokotettu tai ei – rajoitukset pysyvät edelleen tiukkoina syksyn ylioppilaskirjoituksissa

Miksi naapurilukiossa pääsee kirjoituksiin karanteenista huolimatta, mutta omassa ei? Lukiolaisten liitto: Epätasa-arvoista


Summary: Varsinkin polttonesteiden ja remonttien hinnat ovat nousseet. Laaja-alaisempaa inflaatiota ei kuitenkaan Suomessa vielä näy. Ekonomisti muistuttaakin, että inflaatio Suomessa on nyt keskuspankin tavoittelemalla tasolla.

Talous kasvaa nyt poikkeuksellisen vauhdikkaasti, arvioi talousennusteensa tänään julkaissut Pellervon taloustutkimus PTT. Se ennustaa tämän vuoden talouskasvuksi 3,7 ja ensi vuoden kasvuksi 4,0 prosenttia.
 PTT:n mukaan kotitalouksien kulutus kasvaa nyt poikkeuksellisen nopeasti. Sitä vauhdittavat työllisyyden paraneminen, palkkojen nousu sekä korona-aikana kertyneet noin 8 miljardin euron säästöt ja patoutuneet tarpeet.
 Uhkakuviakin nähdään. Suurin yksittäinen uhka hyvälle talouskehitykselle on hintojen nousu, PTT katsoo.
 – Kansainvälisesti riskinä on, että hintojen ja palkkojen nousut alkaisivat ruokkia toinen toistaan. Tämän kierteen pysäyttämiseksi keskuspankkien pitäisi nostaa korkoja, PTT arvioi tiedotteessa.
 Tutkimuslaitoksen mukaan tällaista korkoyllätystä seuraisi iso korjausliike alaspäin erityisesti Yhdysvaltain osake- ja asuntomarkkinoilla. Suomessa SAK on  varoittanut lähtemästä  mukaan kilpajuoksuun.
 Turvallisuushakuisille säästäjille tilanne pysyykin vaikeana. Jos inflaatio jää parin prosentin tuntumaan, nollakorkoisella tilillä olevien rahojen ostovoima hupenee, mutta osakesijoituksissa on tunnetusti korkeampi riskitaso.
 Nyt hintojen nousu näkyy vasta kapealla alueella
 Inflaatio on ollut  runsaasti esillä  viime kuukausina. Tilastokeskuksen  tänään julkaistujen tietojen  mukaan inflaatio eli kuluttajahintojen vuosimuutos oli elokuussa 2,2 prosenttia.
 PTT:n ennustepäällikkö  Janne Huovari  huomauttaa, että inflaatio on keskittynyt vain muutamille alueille.
 – Ensin bensan hinta ja muiden polttoaineiden hinta, nyt enemmän asuminen ja siinä uudet asunnot, asuntojen hinnannousu ja remonttien kallistuminen. Nämä kolme tekijää selittävät valtaosan meidän hintojen noususta, Huovari sanoo.
 Säästöpankkiryhmän pääekonomisti  Henna Mikkonen  ei ole nykyisestä inflaatiovauhdista huolissaan.
 – Sopiva inflaatio on hyvästä taloudelle. Keskuspankkien inflaatiotavoite on noin kahdessa prosentissa, ja Suomessa ollaan nyt juuri siinä. Vaikka inflaatio on kiihtynyt, pieni kiihtyminen on ihan tervetullutta, Mikkonen sanoo.
 Mikkosen mukaan vastaavia parin prosentin inflaatiolukuja on Suomessa nähty viimeksi vuonna 2012. Hänkin katsoo hintojen nousun keskittyneen toistaiseksi kapealle alueelle,  kuten remontointiin .
 Iso osa inflaatiosta voi olla ohimenevää
 Myös Mikkonen nostaa PTT:n tavoin uhaksi sen, jos hintojen nousu lähtee kierteelle, jolloin se tulee laajemmin vaikuttamaan koko talouteen ja leviää tuotteiden hintoihin.
 Mikkonen katsoo, etteivät inflaationäkymät ole viime kuukausina juuri muuttuneet.
 – Inflaatiokeskustelu alkoi kiihtyä keväällä ja nyt seurataan, onko tämä tilapäistä vai jääkö pysyvämmäksi ilmiöksi. Itse uskon, että iso osa etenkin USA:n inflaatiosta on ohimenevää.
 – Mutta nyt jos koskaan taloudessa on sellaisia signaaleja, että inflaatio voi pysyvämminkin jäädä korkeammalle tasolle, sitä kannattaa seurata, Mikkonen toteaa.
 Lue myös
 Suomi velkaantuu vauhdilla, mutta asiantuntijoiden mukaan äkkijarrutukselle ei ole tarvetta – "Parempi elvyttää vähän liikaa kuin liian vähän"
 Euroopan keskuspankki supistaa hieman velkapapereiden ostojaan – pääjohtaja Christine Lagarde: Talousnäkymät loppuvuonna ovat odotettua paremmat
 Sokkotarjoukset ja "rakkauskirjeet" rantautuivat Suomenkin asuntokaupoille – listasimme viisi kuumilla asuntomarkkinoilla juuri nyt näkyvää ilmiötä

Näin nopeaa hintojen nousua nähtiin Suomessa viimeksi lähes vuosikymmen sitten – nousua pidetään tervetulleena, mutta PTT näkee siinä myös uhkakuvia


Summary: Selly Aallon huonolla hoidolla ollutta hautaa uhkaa hautaoikeuden menetys Jyväskylän Vanhalla hautausmaalla. Seurakunta on lain velvoittamana ottamassa haltuun 26 hoitamatonta hautaa. Parhaillaan tutkitaan, löytyykö haudoista kulttuurihistoriallisesti suojeltavia kohteita.

Jyväskylän seurakunta peräänkuulutti kesällä 2020 hoitajia  40 hoitamattomalle haudalle . Hoitaja löytyi 14 haudalle, mutta 26 hautaa on palautumassa suvuilta seurakunnan haltuun. Yksi niistä on arkkitehti  Alvar Aallon  äidin,  Sellyn , hauta.
 Selly Aalto kuoli Jyväskylässä 39-vuotiaana vuonna 1906. Alvar oli tuolloin kahdeksanvuotias. Samaan hautaan ei ole haudattu muita sukulaisia.
 Aino ja Alvar Aallon tyttärenpoika  Heikki Aalto-Alanen  vahvistaa, että Jyväskylässä ei asu enää sukua ja se vaikeuttaa Selly Aallon haudan hoitoa. Suku toivoo, että hauta saisi kulttuurihistoriallisen arvon ja siirtyisi seurakunnan hoidettavaksi.
 Jyväskylän Vanhalla hautausmaalla on edellisen kerran suojeltu kulttuurihistoriallisia hautoja noin 30 vuotta sitten. Nyt niitä on seurakunnan hoidossa yhteensä noin 70.
 Hautojen kulttuurihistoriallinen inventointi alussa
 Aika ja arvot ovat muuttuneet ja nyt luodaan uusia suojelukriteerejä. Niitä laaditaan työryhmässä, joka koostuu Keski-Suomen museon ja Jyväskylän seurakunnan edustajista. Työryhmä on ehtinyt kokoontua vasta kerran.
 – Hoitamattomat haudat käydään läpi hauta kerrallaan ja selvitetään, minkälaisia kulttuurihistoriallisia arvoja niissä on. Ovatko haudat sellaisia, että ne päätyisivät seurakunnan hoitoon, kertoo amanuenssi  Marja-Liisa Rajaniemi  Keski-Suomen museosta.
 Amanuenssi Marja-Liisa Rajaniemi selvittää parhaillaan löytyykö laiminlyödyistä haudoista suojeltavia ja kulttuurihistoriallisesti merkittäviä. Simo Pitkänen / Yle
 Arviointi ei ole sattumanvaraista, vaan perustuu Keski-Suomen museon 1990-luvulla tekemään Vanhan hautausmaan inventointiin, Museoviraston arviointikriteereihin ja kulttuuriympäristön viranomaiskäytössä oleviin arviointikriteereihin.   – Joissakin haudoissa on hyvin vaikea selvittää henkilöä, joka sinne on haudattu. Se on työryhmän hankalin tehtävä, Marja-Liisa Rajaniemi tunnustaa.   Jyväskylän seurakunnan hautaustoimen päällikkö  Antti Pekuri  ei halua tässä vaiheessa arvioida Selly Aallon haudan tulevaisuutta.   – Nämä ovat pitkällisiä prosesseja ja joka vaiheessa täytyy katsoa, että tehdään juuri säännösten mukaan ja edetään normaalia hallintotietä.   Hallintotiellä Pekuri tarkoittaa asian etenemistä reittiä inventointitoimikunta, kiinteistö- ja hautaustoimen johtokunta, kirkkoneuvosto ja lopullinen päättäjä kirkkovaltuusto.
 Kesällä 2020 noin 40 hautaa sai hoitokehotuksen. Tänä kesänä laputettiin 40 hautaa lisää. Simo Pitkänen / Yle
 Museon näkemys painaa
 Suojelukriteerien luomisessa Antti Pekuri korostaa Keski-Suomen museon tutkimustyötä ja näkemyksiä.
 – Jos karkeasti ajattelee, niin jokaisesta haudasta löytyy jotain henkilöhistoriallisesti merkittävää. Mutta ensin luodaan kriteerit, jonka pohjalta edetään arvioinnissa.
 Selly Aallon haudan henkilöhistoria on ollut helppo jäljittää, sillä maanmittari  Johan Aallon  ja postivirkailija Selly Aallon (o.s.  Hackstedt ) pojasta tuli maailmankuulu arkkitehti.
 Alvar Aalto oli viisivuotias, kun perhe muutti Kuortaneelta Jyväskylään. Ylioppilaaksi Aalto kirjoitti Jyväskylän Lyseosta vuonna 1916.
 Marja-Liisa Rajaniemen mukaan jo nyt on selvää, että Selly Aallon hauta liittyy oleellisesti Alvar Aallon henkilöhistoriaan.
 – Alvar Aalto on Jyväskylän, koko Suomen ja maailmanlaajuiseltakin kannalta hyvin merkittävä arkkitehti. Äidin hauta liittyy aikaan, jolloin Alvar pienenä poikana asui Jyväskylässä, kävi kouluja ja perusti 1920-luvulla tänne ensimmäisen arkkitehtitoimistonsa.
 Alvar Aallon uran kannalta Jyväskylä on merkittävä, sillä kaupungissa on eniten maailmassa Aallon suunnittelemia rakennuksia. Tunnetuimpia ovat  Säynätsalon kunnantalo , Muuratsalon koetalo ja yliopiston kampuksen useat rakennukset.
 Hautojen arviointityössä tutkitaan myös muistomerkkien edustavuutta sekä kiviveistämöiden ja rautavalimoiden työtä.
 – Selly Aallon hautakivi on omalle ajalleen tyypillinen ja se on hyvin säilynyt. Hauta on hieno kokonaisuus ja reunakivetkin ovat tallella. Luulen, että suuri yleisö voi olla huolettomalla mielellä haudan tulevaisuuden suhteen, Rajaniemi uskoo.
 Marja-Liisa Rajaniemi arvioi Selly Aallon haudan kulttuuriarvoiltaan merkittäväksi. Simo Pitkänen / Yle

Alvar Aallon äidin hautaa uhkaa hautaoikeuden menetys – nyt punnitaan sen kulttuurihistoriallinen arvo


Summary: Brittiläisen Bathin yliopiston tutkimukseen osallistui tuhansia 16–25-vuotiaita kymmenestä maasta. Kyselyyn vastasi myös suomalaisia nuoria. Tutkijoiden mukaan tulokset kertovat laajalle levinneestä ilmastoahdistuksesta nuorten keskuudessa.

Kansainvälisen kyselyn mukaan 65 prosenttia nuorista katsoo hallitusten pettäneen heidät ilmastonmuutoksen torjunnassa. Tutkimuksesta uutisoivat muun muassa  BBC  ja  The Guardian .
 Vain 31 prosenttia vastaajista puolestaan koki voivansa luottaa hallitusten toimiin.
 Brittiläisen Bathin yliopiston tutkimukseen osallistui miltei 10 000 nuorta eri puolilta maailmaa.
 Mukana oli 16–25-vuotiaita Australiasta, Brasiliasta, Britanniasta, Filippiineiltä, Intiasta, Nigeriasta, Portugalista, Ranskasta, Suomesta ja Yhdysvalloista.
 Tutkimustulosten mukaan 75 prosenttia vastaajista kertoi olevansa peloissaan ja ahdistunut tulevaisuuden suhteen. Yli puolet piti ihmiskuntaa tuhoon tuomittuna.
 Tutkimusta johtanut  Caroline Hickman  arvioi The Guardianin haastattelussa, että tulokset maalaavat kuvaa laajalle levinneestä ilmastoahdistuksesta.
 – Lastemme ahdistus on täysin rationaalinen reaktio, kun otetaan huomioon hallitusten riittämättömät toimet ilmastonmuutoksen suhteen, Hickman totesi.
 Lue myös:   Shell, Hollanti, Saksa ja moni muu joutuu muuttamaan tosi nopeasti ilmastotekojaan – yksi syy siihen on Sophie Backsen, 22, ja uppoava saari
 Tutkijoiden mukaan ilmastonmuutosta koskeva krooninen stressi lisää nuorilla sekä psyykkisten että fyysisten ongelmien riskiä.
 Tulosten perusteella kaikkein eniten ahdistusta esiintyi niillä nuorilla, joiden kotimaiden ilmastopolitiikka vaikuttaa olevan kaikkein heikoimmissa kantimissa.
 Lisäksi nuoret kertoivat kokevansa, että heillä on vähemmän mahdollisuuksia elämässään verrattuna vanhempiinsa. Tutkimustulosten mukaan esimerkiksi neljä kymmenestä epäröi omien lasten hankkimista.
 Tutkimus on tähän asti suurin tieteellinen tutkimus nuorten kokemasta ilmastoahdistuksesta.
 Tutkimus julkaistiin tänään tiistaina  Lancet Planetary Health -julkaisussa . Tutkimusta ei ole toistaiseksi vertaisarvioitu.
 Kuuntele Takaisin Pasilaan -podcast:
 Lue myös:
 "Ilmastoliikkeellä on rotuongelma" – afrikkalainen Vanessa Nakate rajattiin pois uutiskuvasta, loukkaava teko toi huomiota ja nyt häntä kuunnellaan
 ”Olin vihainen, pettynyt ja katkera” – ympäristöahdistus voi olla lamauttavaa, mutta tuskan voi muuttaa toivoksi ja toiminnaksi
 Ilmastorahaston johtaja: "Koronapandemia saa meidät havahtumaan siihen, millaisia seurauksia myös ilmastonmuutoksella voi olla"
 Greta Thunbergistä tuli kasvot nuorten ilmastohuolille, mutta nyt ilmastopuhe kyllästyttää nuorisoa, tuore tutkimus paljastaa – mistä on kyse?

Valtaosa nuorista arvioi poliitikkojen pettäneen heidät ilmastonmuutoksen torjunnassa – laajaan kansainväliseen tutkimukseen osallistui myös suomalaisia


Summary: Länsi-Uudenmaan käräjäoikeuden mukaan marihuanaa on ollut tarkoitus välittää tai myydä eteenpäin.

Länsi-Uudenmaan käräjäoikeus on tuominnut kolme henkilöä törkeästä huumausainerikoksesta.
 Tuomioistuimen mukaan ensimmäinen tekijä toi laittomasti maahan Vuosaaren sataman kautta 46 kiloa marihuanaa toukokuussa 2021. Käräjäoikeus katsoo, että hän kuljetti lastin Espoon Ämmässuon kylmäasemalle, missä vastaanotti kahdelta muulta tekijältä 120 000 euroa rahaa huumausaineesta.
 Kaksi muuta tekijää ovat yhdessä vastaanottaneet marihuanaerän, kuljettaneet ja pitäneet sitä hallussaan.
 Tuomioistuimen mukaan on selvää, että marihuanaa on ollut tarkoitus välittää tai myydä eteenpäin.
 Käräjäoikeus langetti kaikille tekijöille ehdotonta vankeutta. Kaksi tekijöistä sai neljän vuoden vankeusrangaistuksen ja yksi kolmen vuoden ja neljän kuukauden vankeusrangaistuksen. Tekijöiltä takavarikoidaan myös rikoshyötynä saadut rahat.
 Tuomio ei ole vielä lainvoimainen, vaan siitä voi valittaa.

Vuosaaren sataman kautta salakuljetettiin 46 kiloa marihuanaa Suomeen – tekijät tuomittiin törkeistä huumausainerikoksista


Summary: Kouvolan kaupungin mielestä lääkärihelikopterin tukikohdan perustamisessa Uttiin ei ole mitään epäselvää. Valmistelutyö on kuitenkin vienyt luultua enemmän aikaa, eikä tukikohta valmistu vielä ensi vuonna. Sen vuoksi Etelä-Karjalassa on yhä elätelty toiveita kopterin sijoituspaikan vaihtumisesta Lappeenrantaan.

Kouvolan kaupunki puolustaa päätöstä sijoittaa uuden lääkärihelikopterin tukikohta Uttiin.
 Kaupungin tietojen mukaan tukikohdan rakentaminen Uttiin etenee suunnitellusti, vaikka se on vienyt odotettua enemmän aikaa.
 Kaakkois-Suomessa on jo usean vuoden ajan väännetty siitä, tulisiko tukikohta sijoittaa Kouvolaan vai Lappeenrantaan. Virallinen päätös on, että uusi sijoituspaikka olisi Utissa.
 Hallituksen reformiministerityöryhmä linjasi uusista tukikohdista jo joulukuussa 2018. Lisäksi eduskunnan oikeusasiamies on vahvistanut koptereiden sijoittumisen Uttiin maaliskuussa 2019.
 Viimeksi viime viikolla kansanedustaja  Anneli Kiljunen (sd.) kuitenkin uumoili Etelä-Saimaa-lehdessä , että tukikohdan sijainti voi vielä muuttua Utin tukikohdan rakentamisviivästysten vuoksi.
 Sopimus lääkärihelikopteritukikohdan tontista puuttuu eikä tukikohdan rakennuspaikkaa Uttiin ole määritelty.
 Lue lisää:   Lääkärihelikopterin tukikohdan paikka ei ole vaihtunut Utista Lappeenrantaan, vaikka sopimus tontista puuttuukin
 Tontin saatavuus ei esteenä
 Kouvolan kaupunki korostaa, että se on pitänyt tukikohdan valmistelun ajan yhteyttä asiaan liittyvien tahojen, kuten Puolustusvoimien, Kymsoten, sosiaali- ja terveysministeriön ja lääkärihelikopteritoimintaa hallinnoivan FinnHEMSin kanssa.
 Viesti on kaupungin mukaan selvä: eteenpäin mennään.
 Myös ensihoidon ylilääkäri  Petri Loikas  Kymsotesta vahvistaa saman viestin.
 – Kymsotelle ei ole tullut signaaleja siitä, että lentotoiminnan järjestämiselle olisi jotain estettä, hän kertoo Kouvolan kaupungin tiedotteessa.
 Kymsote järjestää lääkärihelikopteria varten muun muassa henkilökunnan. Se on jo perustanut Kouvolaan lääkäriyksikön, joka on aina valmiudessa.
 Maavoimien esikunnan lausunnon mukaan myöskään Maavoimat ei näe estettä hankkeen toteuttamiseksi.
 – Tontin saatavuus ei ole Utissa toiminnan rajoitteena, lääkärihelikopteritoimintaa hallinnoivan FinnHEMSin toimitusjohtaja  Jari Huhtinen  puolestaan sanoo.
 Kentän piti olla valmis jo ensi vuonna, mutta siinä aikataulussa ei tulla pysymään.
 Perusteelliset selvitykset päätöksen tukena
 Kouvolan mukaan lääkärihelikopteriyksikön rakentuminen Uttiin on merkittävää koko Kaakkois-Suomelle ja eri tahot ja viranomaiset tekevät töitä asian pikaisen toteuttamisen eteen.
 Kaupunki korostaa, että tehdyt päätökset sijoittumisesta perustuvat perusteellisiin selvityksiin ja palvelujen yhdenvertaiseen saatavuuteen.
 HUS on tehnyt selvityksen, jonka mukaan 100 kilometrin alueella Lappeenrannasta voidaan tavoittaa 370 000 ihmistä ja Utista käsin vastaavasti 613 000. Tilastokeskuksen väestöruutuaineistojen perusteella 150 kilometrin säteellä Lappeenrannasta on 680 000 asukasta ja Utista jopa yli kaksi miljoonaa ihmistä.
 Sosiaali- ja terveysministeriön perusteluiden mukaan Kouvolaan sijoittuva tukikohta voi tarvittaessa hoitaa myös Helsinki-Vantaan tukikohdan tehtäviä esimerkiksi samaan aikaan tulevissa hälytyksissä.
 Lue lisää:   Uusi lääkärihelikopteri sai kansanedustajat vetämään reilusti kotiin päin – jopa saman puolueen sisällä edustajat ovat vankasti erimielisiä

Lääkärihelikopterin sijoituspaikasta on väännetty Kaakkois-Suomessa jo vuosia – Kouvola puolustaa tukikohdan rakentamista Uttiin, vaikka se onkin viivästynyt


Summary: Jos sinulta kysytään, kuinka usein heität ruokaa roskiin, todennäköisesti kaunistelet totuutta, tietää käyttäytymistieteilijä Pilvikki Absetz. Käyttäytymistieteet voivat kuitenkin auttaa meitä vähentämään ruokahävikkiä.

Useimmilla meistä riittää parannettavaa ruokahävikin pienentämisessä, sillä  Luonnonvarakeskuksen arvion mukaan  jokainen suomalainen heittää vuodessa jätteisiin 20–25 kiloa ruokaa. Eniten ruokaa päätyy roskiin kodeissa.
 Tämän on huomannut myös käyttäytymistieteilijä  Pilvikki Absetz  omassa kodissaan. Häneltä jäi paljon leipää kuivumaan tai homehtui, koska hän osti aina kaupasta edullisen ison paketin. Nykyisin hän pakastaa aina osan tuoreesta leivästä – pieni teko, mutta leipähävikki kutistui.
 Käyttäytymistiede voikin auttaa meitä kaikkia vähentämään ilmastoa kuormittavaa ruokahävikkiä.
 1. Pelkkä tieto ei muuta ihmisen käytöstä, vaan tarvitaan rutiineja
 Kansanterveystieteen professorina Tampereen yliopistossa toimiva Pilvikki Absetz tyrmää harhaluulon, että pelkästään tieto riittäisi muuttamaan ihmisen käytöstä. Hän painottaa kahta muutakin tekijää: on oltava myös mahdollisuuksia ja kykyjä toimia.
 – Kyvyt voivat olla taitoja tai kykyä itsehillintään ja itsesäätelyyn. Olosuhteilla ja tilaisuuksilla on itse asiassa valtavan suuri rooli meidän toiminnassamme, Absetz toteaa.
 Usein ihminen toimii arjen tilanteissa automaattisesti eikä välttämättä pohdi, onko jokin asia hyvä vai huono. Siksi ruokahävikin pienentäminen on tehokkainta aloittaa omien tottumusten miettimisellä.
 – Missä tilanteessa itsellä ruokaa menee roskiin ja miksi. Voiko niihin rutiinitapoihin liittää uusia, pieniä tottumuksia itselleen, Absetz neuvoo.
 Muutosta hän kehottaa etsimään olosuhteiden kautta niin, että uudella tavalla toimimisesta tulisi mahdollisimman helppo rutiini. Toinen keino on lisätä sellaisia omia tottumuksia, jotka jo ovat hyviä.
 – Silloin muutos on kaikkein pienin ja tilaisuuksia sen tekemiseen on jo olemassa elämässä, tutkija toteaa.
 Pysyvä muutos edellyttää kuitenkin usein enemmän.
 Kansanterveystieteen professori Pilvikki Absetz tietää, että muutoksen tekemiseen arjessa vaaditaan tiedon lisäksi tilaisuuksia ja kykyä. Pelkällä motivaatiollakin muutos on harvoin pysyvä. Tampereen yliopisto
 2. Tottumus voi hävitä, jos arki muuttuu – esimerkin voima on tärkeää
 Joskus esimerkki herättää muutokseen, kuten vaikkapa ruokahävikin vähentämiseen.
 – Toisten esimerkki saa toimimaan, koska ihmisellä on taipumus seurata muiden tekemisiä. Isompi vaikutus on niillä, jotka ovat meitä lähimpänä, Pilvikki Absetz toteaa.
 Motivaatio on sitä tärkeämpää, mitä isommasta muutoksesta on kyse. Arkisissa tottumuksissamme motivaatio sen sijaan ei vaikuta niin paljon, eikä yksinomaan takaa onnistumista.
 – Motivaatiolla on merkitystä aloittamisessa, mutta kun tulee vaikeita tilanteita, se voi vaatia aika paljon pinnistelyä. Jos on kyse isosta muutoksesta, useimmiten sitten tapahtuu repsahdus, Absetz huomauttaa.
 Sekin on syytä tiedostaa, että hyvätkin tottumukset ovat muutoksille alttiita.
 – Jos olosuhteet muuttuvat, entiset tottumukset ovat haavoittuvaisia. Mutta samalla ne voivat olla hyviä kohtia aloittaa uusia tottumuksia, koska ne tarjoavat uusia tilanteita, Absetz kannustaa.
 Muutoksen juurruttamiseen tarvitaan lisäksi kärsivällisyyttä.
 3. Muutos vie keskimäärin kymmenen viikkoa – pienet muutokset onnistuvat helpommin
 Käyttäytymistieteilijä ei otaksu, että totuttujen tapojen muutos tapahtuu hetkessä.
 – Uuden tottumuksen muodostumisessa menee tutkimusten mukaan keskimäärin kymmenen viikkoa. Helppojen tottumusten kanssa vähemmän, vähän monimutkaisempien kanssa enemmän. Silloin ei tarvitse enää ajatella, teenkö näin vai en, Absetz kertoo.
 Entä miten saa muutoksesta pysyvän eikä luisu takaisin vanhoihin tapoihin?
 – Mitä helpompi muutosta on toteuttaa niin, että siitä tulee automaattinen eikä tarvitse miettiä, sitä helpompi siinä on pysyä. Ja ehdottomasti pienillä muutoksilla on kestävämpi tulevaisuus, Pilvikki Absetz vakuuttaa.
 Minkälaisia keinoja sinulla on ruokahävikin vähentämiseen? Aiheesta voi keskustella 15.9.2021 kello 23:een saakka.
 Lue lisää asiasta:
 Tietoa ruokahävikistä
 Selvitys: Suomessa heitetään roskiin satoja miljoonia kiloja ruokaa vuosittain – ja elintarvikejätettä syntyy vielä enemmän
 Ruokahävikin ympäristövaikutukset

Ilmastoa kuormittava ruokahävikki ei lopu itsestään – nämä 3 asiaa auttavat muuttamaan omia juurtuneita tapoja


Summary: Nuohousala avattiin kilpailulle kaksi vuotta sitten koko maassa. Nuohoojien pelastuslaitokselle tekemät ilmoitukset riskikohteista ovat vähentyneet, vaikka lakimuutos ei poistanut ilmoitusvelvollisuutta.

35 vuotta nuohoojana toiminut  Arto Autioniemi  kapuaa rintamamiestalon katolle. Noki pöllyää piipusta muutaman minuutin ja mies palaa maan pinnalle ketterästi tikkaita pitkin. Seuraavaan paikkaan pitää siirtyä rivakasti.
 Autioniemen pomo, yrittäjä  Heikki Soikkeli  kertoo, että vuoden 2019 jälkeen kilpailu nuohoustöistä on koventunut.
 – Jos en heti ehdi vastaamaan puhelimeen ja soitan hetken päästä takaisin, on nuohous tilattu jo muualta.
 Sisäministeriön tilaaman  selvityksen  mukaan kahden vuoden takainen nuohousuudistus pidensi nuohousvälejä.
 – Nuohooja ei voi enää tietää, onko nuohous hoidettu kaikissa taloissa, koska on niin monta yrittäjää, toteaa Soikkeli.
 Nuohousvelvoite koskee sekä vakituista asuntoa, että kesämökkikiinteistöä.  Jarkko Riikonen / Yle
 Viime vuonna moni jätti nuohoojan kutsumisen väliin koronarajoitusten takia. Nyt nokikolareilla on kädet täynnä töitä, sillä myös kesämökkiläiset ovat havahtuneet nuohouksen tarpeeseen.
 – Nuohota voi myös talvella ja kesällä, eli muulloinkin kuin elokuusta joulukuuhun, jolloin on aina jono, toteaa Soikkeli.
 Nuohoojien vikailmoitukset vähentyneet
 Nuohousyrityksillä on edelleen velvollisuus ilmoittaa tulisijoissa ja hormeissa olevista vioista pelastuslaitokselle. Vikaimoitukset ovat kuitenkin vähentyneet sen jälkeen, kun ala avattiin kilpailulle.
 – Voisiko syynä olla pelko asiakkaan menettämisestä, pohtii paloinsinööri  Mika Laitinen  Keski-Suomen pelastuslaitokselta.
 Samoilla linjoilla on alan yrittäjä.
 – Voi olla, että nuohooja ajattelee, että asiakas ei enää tilaa palvelua, jos teen vikailmoituksen. Näin ei pitäisi ajatella, toteaa Soikkeli.
 Nuohooja osaa katsoa tulisijan ja hormien paloturvallisuuden. Jos huomautettavaa löytyy, asia kannattaa hoitaa kuntoon ennen kuin tapahtuu isompia vahinkoja.
 Tuleeko nuohoussetistä huonoussetti?
 Ennen uudistusta piirinuohoojilla oli omat tonttinsa, nyt palvelua tarjotaan laajemmalle alueelle. Pidentyneet ajomatkat voivat aiheuttaa painetta hintojen nostamiseen.
 – Halpaahan tämä on, jos vertaa muihin palveluihin. Kuinka moni ammattilainen tulee asiakkaan kotiin tekemään huoltotyön reilulla 50 eurolla, kysyy Soikkeli.
 Selvityksen mukaan nuohousalan avaaminen kilpailulle ei ole merkittävästi nostanut nuohouksen hintoja.
 Ammattilainen tekee työnsä niin, ettei huoneistossa pöllyä noki.  Jarkko Riikonen / Yle
 Nuohousvelvoite koskee kaikkia kiinteistön omistajia. Vakituisten asuntojen tulisijat on nuohottava vuosittain. Pelastuslaitokset valvovat, että lakia noudatetaan.
 Pelastuslaitos saa säännöllisesti tiedusteluja siitä, voiko horminsa nuohota itse.
 – Itse voi nuohota vaikka joka viikko, mutta se ei korvaa lakisääteistä nuohousta, jonka saa suorittaa vain nuohousalan ammattilainen, sanoo Laitinen.
 Tee-se-itse -nuohoojalle kaupataan omia välineitä. Lopputulos voi olla pienestä kiinni. Antti Seppälä / Yle
 Laitisen mukaan omatoiminuohoojan on syytä tietää, mitä tekee. Vääränlaisilla välineillä voi saada aikaiseksi ison vahingon.
 Kuluttajille myytävät nuohoussetit ovat tulleet tutuksi alan ammattilaiselle.
 – Niitä on sitten irroteltu, kun on tukossa hellat ja hormit. Vahinkoa syntyy varmasti. Ja jos ei muuta, niin tulee sotkua ja riita kotona, toteaa Soikkeli.

Nuohositko itse? Ei olisi kannattanut – lain määräykset täyttyvät vain, kun piiput sutii alan ammattilainen


Summary: Punk tuli Suomeen reippaasti yli 40 vuotta sitten, kuohuvan 70-luvun lopulla. Nahkatakit ja hakaneulat olivat rekvisiittaa. Halu soittaa –   osasi tai ei – pääasia. Suomalaisen punkin erityispiirre oli se, ettei punk jäänyt kaupunkeihin vaan levittäytyi myös maaseudulle.

Punkin alkupiste Suomessa riippuu määrittelijästä ja joskus myös kokemuksesta.
 Monen mielestä yksi etappi olivat The Ramones-yhtyeen konsertit keväällä 1977.
 Tätä mieltä on myös Suomi-punkista kirjankin kirjoittanut punk-veteraani  Kimmo Miettinen . Siellä olivat paikalla niin Eppu Normaalin  Juha Torvinen  kuin Pelle Miljoonan ja Problemsien  Tumppi Varonen .
 Bändejä alkoi syntyä, koska jokainen, joka halusi sai soittaa.
 Rääväpäät
 Punkin ilosanomaa levittivät aluksi vain muutamat kärkinimet: Tampereen suunnassa Eppu Normaali, Kymenlaaksosta kajahti Pelle Miljoona ja NUS ja Helsingistä puolestaan Sehr Snell ja Problems?.

 Hilse-lehteä toimittanut Kimmo Miettinen muistelee tilannetta ikään kuin alkuräjähdyksenä.
 – Punkia alkoivat soittaa sellaiset nuoret pojat ja tytöt, jotka eivät ennen olleet soittaneet. Siksi ilmaisu oli kovin suoraviivaista ja raakaa, koska muuta ei osattu.
 Miettinen kiteyttää toiseksi syyksi sen, että että rock haluttiin palauttaa juurilleen – kadulle – ja ottaa sen voima takaisin monimutkaisemman säveltaiteen tilutukselta.

 Aseistakieltäymistä ja räimettä ympäri maan
 Suomi-punk ei alkumetreiltäkään ollut apinamaista matkimista.
 Vaikka esikuvina toimivat niin amerikkalaiset Ramones, Stoogees ja New York Dolls kuin brittiläiset kantaa ottavammat  Sex Pistols  ja Clash, muodostui Suomi-punk tyystin omanlaisekseen.
 Yksi iso teema nuorisotyöttämyyden ja turhautumisen lisäksi oli aseistakieltäytyminen, jota ei vaikkapa Englannissa esiintynyt.
 Kollaa kestää teki oman versionsa  Liisa Tavin   Jäähyväiset aseille -biisistä ja pirkkalalainen punk-ryhmä  Karanteeni  pilkkasi armeja-uran valinneita laulamalla tyhmästä  Antista .

 Lisäksi punk ja kaikki soittaa -asenne ei Suomessa monen muun maan tapaan jäänyt vain isoihin kaupunkeihin vaan levittäytyi myös maaseudulle ja pieniin kaupunkeihin.
 Bändejä riitti: Karhulasta tuli Ypö 5, Kouvolasta Loose Brick, Hyvinkäältä Vandaalit, Salosta Vaavi, Raisiosta Korroosio, Rovaniemeltä Sabotaasi ja Pihtiputaalta Ratsia – ihan vain muutamia mainitakseni.

 Eräässä mielessä punk loi jopa pohjaa tulevalle hevimusiikin suurelle ja mahtavalle nousulle: kun kerran bänditouhut oli aloitettu, niitä oli helppo jatkaa.
 Punk tuli ja jäi
 1970-luvun punkin ensimmäinen aalto oli vasta se turbohiiva, joka räjäytti kiljupänikän. 80-luvulla punk jalostui Suomessa hardcoreksi, HC:ksi tai ”hooseeksi”.
 Se oli punkin rajumpi ja nopeatempoisempi versio, jonka tunnetuimmat yhtyeet Suomessa ovat yhä_ Terveet Kädet ,  Kaaos ,  Lama ,  Pyhäkoulu ,  Kohu-63 ,  Riistetyt ,  Bastards ,  Rattus  ja  Appendix ._

 90-luvulla mukaan tuli politiikka ja 2000-luvulla bändien ja yleisön määrä on kasvanut suuremmaksi kuin koskaan.
 Ei punk ole mihinkään mennyt.
 Eikä mene.
 Katso Puoli seitsemän -ohjelmassa nähty tv-juttu tästä:

Suomi-punk rikkoi rajoja ja uudisti musiikin – se ei jäänyt kaupunkien ilmiöksi vaan levittäytyi myös maalle


Summary: Suomalaisomistajien Virossa toimiva Halfway Crooks on myynyt verkkokauppansa kautta käsittelemätöntä teollisuushampun kukintoa kesästä lähtien Suomeen. Kuivattua kukintoa on tarkoitus ryhtyä myymään pian myös kivijalkakaupoissa. Valvovan viranomaisen Fimean mukaan myynti olisi laitonta.

Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus

Suomalaisten Viroon perustama Halfway Crooks -verkkokauppa on myynyt kesästä lähtien moniin maihin, myös Suomeen, käsittelemätöntä teollisuushampun kukintaa.
 Kyse on kannabidioli- eli CBD-tuotteesta.
 – Kyllä, ollaan myyty verkkokaupan välityksellä useisiin maihin, myös Suomeen. CBD-öljyjen lisäksi hamppukukinto on ollut tosi suosittu. Tämä tuote on todella kysytty Euroopassa, ja sitä myydään monissa Euroopan maissa, mutta Suomessa tämä on uusi juttu, sanoo Halfway Crooksin varatoimitusjohtaja  Mico Martesuo .
 Toiminta on nyt laajenemassa. Samaista hamppukukintoa aiotaan pian myydä myös kivijalkakaupoissa eri puolilla Suomea.
 Halfway Crooks aikoo perustaa muun muassa omia popup-myymälöitä ja toimia maahantuojana muille toimijoille kuten Kaninkolo-ketjulle, jolla on kuusi liikettä eri puolilla Suomea kuten Kuopiossa, Turussa ja Lahdessa.
 – Kyllä se on tulossa meille myyntiin ihan kivijalkakauppoihin, sanoo Kaninkolo-ketjun omistavan Red Eyed Rabbit Oy:n yrittäjä  Mikko Pietarinen.  Hänen yrityksellään  hampun kasvatukseen  ja käyttöön soveltuvien tuotteiden myynti on jo miljoonaluokkaa.
 Pietarinen ei näe tuotteessa mitään laitonta.
 – Se on käsittelemätöntä teollisuushampun kukintoa. Tätä kasvin osaahan on meillä ihan hehtaareittain kasvamassa tuolla pelloilla. Lähtököhta on, että laittomiin käyttötarkoituksiin eli päihdytystarkoitukseen tätä ei myydä, ja tuskin se tällä teollisuushampulla edes onnistuisi, Pietarinen sanoo.
 Hampun ( (Cannabis sativa) kukinto sisältää yhdisteitä, joille ei Suomessa saa myyntilupaa. Esa Syväkuru / Yle
 Myös Martesuo vakuuttaa, että kukintotuote ei ole kevytkannabista eikä oikein CBD-tuotekaan.
 Kevytkannabiksella tarkoitetaan hamppukasvin kukintoa, joka sisältää vain pienen määrän päihdyttävää tetrahydrokannabinolia eli THC:tä.
 Virossa on laillista myydä  kevytkannabistuotteita , joiden THC-pitoisuus on alle 0,2 prosenttia. Tuotteet saavat kuitenkin sisältää runsaammin kannabidiolia eli CBD:tä. Se ei päihdytä, mutta sillä kerrotaan olevan rentouttava ja rauhoittava vaikutus.
 – Meidän tuotteissa THC-pitoisuus on vain 0,006-0,012 prosenttia eli alittaa puolella sen 0,2 sallitun rajan. Lisäksi tuotteemme on täysin jalostamaton eli ei ole vahvistettu CBD-pitoisuutta eikä muutettu mitään, mikä voisi saada viranomaiset tulkitsemaan sen muuntohuumeeksi, lääkeaineeksi tai elintarviketuotteeksi, Martesuo sanoo.
 Martesuo vakuuttaa myös, että kyse on sertifioidusta ja EU-alueella täysin laillisesta hampputuotteesta.
 – Käsittelemättömässä teollisuushampun kukinnassa on kannabidiolia, joka monien mielestä auttaa esimerkiksi kipuihin ja univaivoihin. CBD on yksi maailman tutkituimpia terveystuotteita. Tätä ei markkinoida poltettaviksi vaan myydään aromi- ja tutkimustuotteina.
 Suomessa tuote on laiton
 Halfway Crooksin laillisuusvakuuttelut eivät kuitenkaan riitä viranomaisille.
 Suomessa saa markkinoida ainoastaan hampun siementä, joka on sertifioitua ja jonka lajike on EU:n lajikeluettelossa.
 Itse hamppukasvi, joka sisältää kukintoa tai lehtiä, on valvonnan piirissä. Silloin valvonta ulottuu myös nyt kyseessä olevaan hamppukasvin kukkaan asti.
 – Ei sellaista saisi myydä vapaasti. Se on laiton tuote, sanoo valvovan viranomaisen Fimean yliproviisori  Kristiina Pellas.
 Hamppukukintoa verkkokaupasta tilanneet ovat siis saattaneet syyllistyä rikokseen.
 – Cannabis sativan eli hampun kukinto ja lehdet sisältävät kannabidiolia eli CBD:ä. Suomessa kyse on lääkeaineesta ja rinnastuu reseptilääkevalmisteeseen. Mikäli yksityishenkilö tilaa ulkomailta vaikkapa CBD-öljyä ilman reseptiä, niin asiaa voidaan tutkia lääkerikkomuksena tai jopa lääkerikoksena. Tilaajan pitää olla tarkka, mitä menee tilaamaan, sanoo Pellas.
 Tilannetta ei muuttanut edes taannoinen EU tuomioistuimen ratkaisu.
 EU:n tuomioistuin käsitteli kannabidiolia sisältävän tuotteen luokittelua marraskuussa 2020. Pääasiassa kannabidiolia sisältänyt uute luokiteltiin niin, että sitä ei pidetä huumausaineena.
 – EU:n tuomioistuimen ratkaisua on tulkittu liian laajasti. Tämä päätös ei vapauttanut kasvia valvonnasta tai sallinut sen osille vapaata myyntiä, sanoo Pellas.
 Hänen mukaansa Euroopan unionin tuomioistuimen ratkaisu käsitteli Ranskan lainsäädäntöä. Eikä päätös ottanut suoraa kantaa lääkkeeksi luokitteluun vaan siihen onko uute huumausaine vai ei.
 – Esimerkiksi Suomessa CBD:tä ei ole pidetty koskaan huumena vaan lääkeaineena, jolloin se siis rinnastuu reseptilääkkeisiin ja sitä sisältäville tuotteille pitää hakea lääkkeen myyntilupa, Pellas jatkaa.
 Lisäksi tilaaja on voinut syyllistyä huumausainerikokseen.
 – Tästä ei ole Suomessa mitään poikkeusta. Kukintoa pidetään huumausaineena eikä huumausainelaissa ole myöskään kirjausta kannabiksessa sallitusta THC -määrästä. Viittaan tässä tuohon edellä mainittuun 0,2 prosenttiin, joka koskee vain ja ainoastaan EU:n viljelytukia, ei tuotteita, sanoo puolestaan ylitarkastaja  Katja Pihlainen  Fimeasta.
 Myös Fimean laajassa artikkelissa todetaan, että j os tilattu valmiste sisältää yhtään THC:tä , tuotteen tilaaja voi syyllistyä huumausainerikokseen huumausainelain nojalla. Jos tilaaja jää tullin haaviin, huumausaineiden luvatonta maahantuontia käsitellään huumausainerikoksena.
 Hamppukukkaa ei voi myydä kuin kukkia kaupasta
 Virossa päämajaansa pitävän Halfway Crooksin toimintaan Fimean valvonta ei yllä, mutta jos he perustavat tänne omia myymälöitään, tilanne muuttuu. Myös hamppukukkaa liikkeissään myyville muille ketjuille tai yrittäjille voi koitua seurauksia.
 – Virossa toimiva virolainen yritys on Fimean toimivallan ulkopuolella, mutta mikäli joku yritys Suomessa osallistuisi tällaisen laittoman tuotteen maahantuontiin, jakeluun, varastointiin tai luovuttamiseen niin kyllä siihen voi monikin viranomainen puuttua ja tuleekin puuttumaan, Pellas sanoo.
 Myös Pihlainen kehoittaa yrityksiä miettimään, kannattaako hamppukukinnon kauppaan ryhtyä.
 – Poliisi ja syyttäjä sitten miettivät, miten tullaan toimimaan, Pihlainen sanoo.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 15.9 klo 23:een asti.
 Lue lisää:
 Vihreät ajaa ensimmäisenä eduskuntapuolueena kannabiksen laillistamista – Tutkimusprofessori: "Suomen väestö ei ole siihen vielä valmis"
 Vihreät kumoaisi kannabiksen "kieltolain" – Puoluekokous vaatii käyttöä, hallussapitoa ja myyntiä lailliseksi
 Tulevatko kannabidioli CBD:tä sisältävät juomat Suomen markkinoille? Helsinkiläisyritys uskoo näin, ja on jo kehittänyt valmiin juomareseptin
 Kevytkannabis saapui Viroon – Suomalaisturistin ei kannata ostaa tuliaisiksi Virossa laillisia tuotteita
 Kannabiksen kasvatukseen ja käyttöön soveltuvien tuotteiden myynti jo miljoonaluokkaa – siemeniä myydään kuitenkin vain "keräilijöille"
 Kannabisteollisuuden lobbari Olivia Mannix varmistaa, että pilveä näkyy tv-sarjoissa – näin hän pyrkii muuttamaan sinunkin mielipidettäsi

Suomessa alkoi kesällä kevytkannabistuotteen myynti – hampun kukintoa voinee kohta ostaa jopa kivijalkakaupoista, viranomaisen mukaan tuote on laiton